כוכב לכת פחמני

פחמימנים.]]
כוכב לכת פחמני נחזה כסוג של כוכב לכת המכיל יותר פחמן מאשר חמצן. פחמן הוא היסוד הרביעי בשכיחותו ביקום אחרי מימן, הליום וחמצן, אבל למרות חיוניותו לחיינו, הוא מהווה רק 0.1% ממסת כדור הארץ. כוכבי לכת פחמניים עשויים להיווצר מדיסקאות קדם-פלנטריות העשירות בפחמן ודלות בחמצן.

, הוכרז ב-2012 כבעל סממנים של כוכב לכת פחמני, אשר הלחץ בליבתו הפך כמויות גדולות של פחמן ליהלום.

== תיאור ==
למערכות פלנטריות שונות יש יחסי פחמן לחמצן - C/O - שונים. מדענים משתמשים ביחס בין פחמן לחמצן בכוכב האם כמדד ליחס שהיה בענן האבק והגז שהתגבש לכוכבי לכת באותה מערכת פלנטרית. יחס פחמן לחמצן בשמש שלנו הוא בערך חצי, ואכן, סלעים על פני כדור הארץ מורכבים בעיקר ממינרלים עשירים בחמצן הנקראים סיליקטים.<ref name=":1"></ref> בשנת 2020, סקר של 249 כוכבים דמויי שמש הסמוכים למערכת השמש מצא כי ל-12% מהכוכבים יש יחסי C/O מעל 0.65, מה שהופך אותם למועמדים לקיים מערכות פלנטריות המכילות כוכבי לכת סלעיים עתירי פחמן.<ref name=":5"></ref> עם זאת, במחקר הזה לא התגלו כוכבים עם יחס C/O מעל 0.8, יחס שמבטיח, לדעת החוקרים, כי במידה וימצאו שם כוכבי לכת סלעיים, הם יהיו עתירי פחמן.<ref name=":5" /> כאשר כוכבים עתיקים מתים, הם פולטים כמויות גדולות של פחמן. ככל שיחלוף הזמן ויסתיימו עוד ועוד דורות של כוכבים, יגדל ריכוז הפחמן, ואיתו ריכוז כוכבי הלכת הפחמניים.<ref name=":2" /><ref name=":3" /><ref name=":9" />

ב-2005, לאחר שלמדו על מחקר שטען כי צדק נוצר מגרעין של כוכב לכת פחמני, חזו המדענים מארק קוצ'נר ושרה סיגר את קיומו של כוכב לכת פחמני (במאמר שלא התקבל לפרסום), תחזית שהוצגה בוועידת חקר כוכבי הלכת מחוץ למערכת השמש באספן, קולורדו.<ref></ref><ref name=":6"></ref><ref name=":9"></ref><ref name=":2" /> מחקרים קודמים בנושא כוכבי לכת עם יחסי פחמן-חמצן גבוהים נעשו כבר ב-1987, על ידי פגלי וקמרון.<ref></ref>

לפי אחת ההשערות, לכוכב לכת פחמני תהיה כנראה ליבה עשירה בברזל, כמו שיש לכוכבי הלכת הארציים.<ref name=":2"></ref> סביב הליבה יהיה סיליקון קרביד וטיטניום קרביד. מעל שכבה זו צפויה שכבת פחמן בתצורת גרפיט, ואם הלחץ גבוה מספיק, ייתכן מצע של יהלום בעובי קילומטרים.<ref name=":2" /> במהלך התפרצויות געשיות, ייתכן שיהלומים מתוך כוכב הלכת יכולים לעלות אל פני השטח, וכתוצאה מכך ייווצרו הרים של יהלומים וסיליקון קרבידים.<ref name=":2" /> פני השטח יכילו פחמימנים קפואים או נוזליים (למשל זפת ומתאן) ופחמן חד-חמצני.<ref name=":3"></ref> תאורטית, על כוכבי לכת פחמניים בעלי אטמוספירה ייתכן קיום של מחזור מזג אוויר, בתנאי שטמפרטורת פני השטח הממוצעת היא מתחת ל-77 מעלות צלזיוס.

עם זאת, כוכבי לכת פחמניים כנראה יהיו נטולי מים, שהיווצרותם נמנעת מכיוון שכל אטום חמצן שיימסר על ידי שביטים או אסטרואידים יגיב עם הפחמן שעל פני השטח. בכוכב פחמן קריר יחסית, האטמוספירה תהיה מורכבת בעיקר מפחמן דו-חמצני או פחמן חד-חמצני עם כמות משמעותית של ערפיח פחמן.

כוכבי לכת פחמניים צפויים להיות בקוטר דומה לכוכבי לכת עשויים סיליקט ומים בעלי אותה מסה, מה שעלול להקשות על ההבחנה ביניהם.<ref></ref> המקבילים של מאפיינים גאולוגיים על פני כדור הארץ עשויים להיות נוכחים גם הם, אך בעלי הרכבים שונים. לדוגמה, הנהרות עשויים להזרים שמן במקום מיים. אם הטמפרטורה נמוכה מספיק (מתחת ל-350 מעלות קלוין), סינתזה פוטוכימית של גזים יכולה ליצור פחמימנים ארוכי שרשרת, שיכולים להפוך לגשם שירד על פני השטח.<ref name=":2" />

יש חוקרים שטוענים שכוכבי לכת פחמניים לא יאפשרו חיים, כיוון שהקשיות הגבוהה של ליבתם לא תאפשר גאולוגיה פעילה ותנועה טקטונית החושפים חומרים שונים לאטמוספירה, דבר שלטענתם היה חיוני ליצירת חיים בכדור הארץ.<ref></ref>

== חיפוש אחר מועמדים אפשריים ==
השוואת גדלים של כוכבי לכת לפי הרכבם, על רקע פיסה מהשמש שלנו המשמשת לקבלת קנה מידה. השורה הראשונה מציינת כוכבי לכת שמסתם כמסת כדור הארץ, השורה השנייה מציגה מסה גדולה פי 5. העמודה השנייה משמאל היא של כוכבי לכת סיליקטים והעמודה השלישית משמאל היא של כוכבי לכת פחמניים. כדור הארץ מופיע בשורה הראשונה, שני משמאל. ניתן להסיק על הרכבו הכללי של כוכב לכת על ידי מדידת הרדיוס והמסה שלו, אבל מידע זה לא מאפשר להבחין בין כוכב לכת המורכב מסיליקטים לזה המורכב מפחמן כי צפיפותם דומה.<ref name=":3" /><ref name=":7"></ref> ניתן לאמת גילוי כוכב לכת פחמני על ידי בחינת הספקטרום שלו: הספקטרום של כוכב לכת פחמני יראה חוסר במים, אך יראה נוכחות של חומרים פחמניים, כמו פחמן חד-חמצני.<ref name=":2" /> כוכבי לכת פחמניים עשויים להיות ממוקמים ליד המרכז הגלקטי או בצבירים כדוריים המקיפים את הגלקסיה, שם לכוכבים יש יחס פחמן לחמצן גבוה יותר מאשר לשמש ולכן הסבירות ליצירת כוכב לכת פחמני שם גדולה יותר.<ref name=":3" /><ref name=":9" /> כוכבי לכת במערכות של פולסרים או ננסים לבנים גם הם מועמדים טובים להיות כוכבי לכת פחמניים כיוון שכוכב אשר נימצא בשלב יצור פחמן מעשיר את סביבתו בפחמן לאחר הפיצוץ.<ref name=":6" /><ref name=":3" /><ref name=":7" />

בשנת 2011, נאס"א ביטלה משימה שהייתה מתוכננת ל 2015 בשם , טלסקופ חלל גדול בהרבה מטלסקופ החלל האבל, שהיה יכול לזהות כוכבי לכת פחמניים.<ref name=":2" /> טלסקופ החלל גימס ווב מצויד ביכולת למדוד ספקטרום של כוכבי לכת דמויי-ארץ כדי לגלות את הרכבם.<ref name=":7" />

=== יאנסן ===
באוקטובר 2012, הוכרז כי המקיף פולסר בעל יחס פחמן לחמצן של של 0.78,<ref></ref> מציג ראיות להיותו כוכב לכת פחמני.<ref name=":1" /> אורך השנה על כוכב הלכת יאנסן קצר ביותר, הוא מקיף את הכוכב קופרניקוס שבקבוצת סרטן אחת ל-18 שעות.<ref name=":4" /> ב-2016 הפך יאנסן לכוכב הלכת החוץ-שמשי הראשון אשר האטמוספירה שלו אופיינה בהצלחה כמורכבת מחנקן, מים ואפילו חמצן, בדומה לזו של כדור הארץ.<ref name=":8"></ref> יאנסן מרוחק כ-40 שנות אור מאיתנו, מסתו גדולה פי שמונה מזו של כדור הארץ ורדיוסו כפול משלנו.<ref name=":4"></ref> מחקרים מצביעים על כך שהטמפרטורה על פני השטח שלו היא אלפי מעלות צלזיוס והוא "מכוסה בגרפיט ויהלום ולא במים ובגרניט".<ref name=":4" /> לשם השוואה, ליבת כדור הארץ עשירה בחמצן אבל מסת הפחמן שבה היא רק כאלפית מכלל המסה.<ref name=":0"></ref> המחקר מעריך כי לפחות שליש ממסתו של כוכב הלכת – או כשלוש מסות ארץ – עשוי להיות יהלום, ומעריכים שהוא בעל אטמוספירה צפופה למרות קרבתו הרבה לשמש שלו.<ref></ref><ref name=":0" /><ref name=":4" /><ref name=":8" /><ref name=":1" />

=== דראוגר, פולטרגייסט ופוביטור ===
כוכבי לכת כמו Draugr ,Poltergeist ו־Phobetor במערכת , המקיפים גם הם פולסר, עשויים להיות כוכבי לכת פחמניים שנוצרו לאחר פיצוץ סופרנובה של כוכב בשלב יצור פחמן, או כוכבי לכת שהיו קיימים כבר בזמן הפיצוץ כענקי גז ואיבדו את שכבות האטמוספירה שלהם בפיצוץ, תוך השארת ליבת פחמן.<ref name=":2" /><ref name=":9" />

=== מערכת בטא פיקטוריס ===
הועלתה סברה שגם סביב הכוכב בטא בכן-ציור (בטא פיקטוריס), כוכב צעיר המרוחק מאיתנו 63 שנות אור, נמצא כוכב לכת פחמני.<ref name=":7" />

== עצמים אחרים עשירים בפחמן ==
באוגוסט 2011, מתיו ביילס וצוות המומחים שלו מאוניברסיטת סווינבורן לטכנולוגיה באוסטרליה דיווחו כי לפולסר אלפיות השנייה , המצוי כ-4000 שנות אור מכדור הארץ, עשוי להיות מלווה בגודל של כוכב לכת, מלווה העשוי ברובו מיהלום מוצק. למרות שהמלווה קטן יחסית (קוטרו בערך פי חמישה מכדור הארץ), המסה שלו מעט גדולה יותר מזו של צדק. הצפיפות הגבוהה שלו היא שרמזה לצוות על הסבירות להיותו עשיר בפחמן וחמצן - והצביעה על הצורה הגבישית של היסודות.<ref></ref> עם זאת, התיאוריה היא ש-"כוכב הלכת" הזה הוא שריד של ננס לבן שהתנדף, ורק הליבה הפנימית נותרה ממנו. לפי הגדרות מסוימות, מצב זה אינו מאפשר לקרוא לו כוכב לכת, כיוון שהוא נוצר ככוכב.

== ראו גם ==
* כוכב לכת הליום, מופע נוסף של ננס לבן שאיבד מסה והפך לכוכב לכת

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פחמן
קטגוריה:שלבים תאורטיים במחזור החיים של כוכבים
קטגוריה:כוכבי לכת חוץ-שמשיים
קטגוריה:כוכבי לכת