יהודה אלקנה

יהודה אלקנה (2007)
יהודה אלקנה (16 ביוני 1934 – 21 בספטמבר 2012) היה אינטלקטואל ישראלי, פרופסור להיסטוריה של המדע ופעיל חינוך. מייסד התוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים, והמכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן באוניברסיטת תל אביב, וכן כתב העת "Science in Context". מבקר חריף של שיטות החינוך וההוראה בישראל הן בתחום הוראת המדעים, הן בתחום הוראת השואה והנחלת זכר השואה בישראל.

==ביוגרפיה==
יהודה אלקנה נולד בסובוטיצה בממלכת יוגוסלביה ב-16 ביוני 1934. ב-1944, בהיותו בן עשר, נכלא עם משפחתו במחנה הריכוז אושוויץ, שבו שהה כשנה. בשנת 1948 עלה לישראל.

אלקנה למד פיזיקה, מתמטיקה, ביולוגיה והיסטוריה של המדע. הוא קיבל תואר שני בפיזיקה האוניברסיטה העברית ב-1966. בעבודת הדוקטור שלו שאותה הגיש בהדרכתו של סטיבן טולמין באוניברסיטת ברנדייס, עסק בהופעתו של מושג האנרגיה בפיזיקה. בשנת 1968, התקבל למשרת מרצה באוניברסיטת הרווארד.

בין השנים 1969–1973 היה מרצה ויו"ר המחלקה להיסטוריה ולפילוסופיה של המדע באוניברסיטה העברית בירושלים, ובמקביל ניהל את מכון ון ליר בירושלים, עד שנת 1993. בשנת 1979 אצר את התערוכה "איינשטיין תרל"ט-תשל"ט" שהתקיימה בבית הספרים הלאומי.

בין 1981–1983 עסק עם עמיתו עמוס פונקנשטיין בהקמת המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן באוניברסיטת תל אביב, ומ-1983 ועד 1991 היה מנהל המכון.

הקים את תוכנית המצטיינים של אוניברסיטת תל אביב ועמד בראש המגמה הבינתחומית שלה.

בין השנים 1981–1991 ערך את כתב העת "Science in Context".

בשנים 1995–1999 כיהן כפרופסור לפילוסופיה של המדע במכון הטכנולוגי של ציריך, בשנים 1999–2009 היה נשיא ורקטור האוניברסיטה המרכז-אירופית בבודפשט.

אלקנה כיהן כחבר ב[https://web.archive.org/web/20120322231834/http://www.aihs-iahs.org/ אקדמיה הבינלאומית להיסטוריה של המדע], חבר המכון למחקר מתקדם בברלין, חבר בוועדה המדעית של ה-Collegium Helveticum, חבר וסגן יו"ר הוועדה המייעצת של ה-Collegium Budapest וחבר בחבר-הנאמנים של קרן קרנגי לקידום ההוראה (CFAT).

==חיים אישיים==
היה נשוי לד"ר יהודית אלקנה, ואב ל-4 ילדים, אחד מהם הוא המוזיקאי עמוס אלקנה.

==גישה חינוכית==
אלקנה ביקר את השיטה ה"צרה" בה מלמדים מדעים. לדבריו לא ניתן להבין את המדעים ואת מקומם בסביבה המודרנית המשתנה ללא תמונה רב-תחומית רחבה. הוא ביקש לשנות את ההוראה, ובפרט את הוראת המדעים להוראה בין-תחומית, בראייה רחבה, מתוך כוונה שהתלמידים יבינו את המכלול, דבר שיסייע להם לפנות בעצמם לפעילות מדעית יוצרת. גישתו פנתה בעיקר אל המצטיינים מתוך אמונה שהדבר ייצור שאיפה פנימית בקרב שאר התלמידים להדמות להם.

גישתו החינוכית של אלקנה דוגלת בקידום הפרט, ובייחוד המצטיין. לדבריו, יש להשקיע תקציב עודף במצטיינים ולטפח אותם לשם יצירת אליטה מובילה, אשר תהווה קטר שימשוך אחריו את החברה. הוא התנגד חריפות לגישה החינוכית הנפוצה בישראל, שלפיה יש לצמצם פערים על ידי קידום חלשים והבאתם אל הממוצע, תוך הסתפקות בהישגים ממוצעים טובים, תוך השקעת משאבים רבים בהקלות והתאמות לתלמידים שהיו יכולים לגייס מתוכם משאבים, בהינתן מוטיבציה להצטיינות.

==גישתו לזיכרון השואה: בזכות השכחה==
ב-2 במרץ 1988, על רקע פרוץ האינתיפדה הראשונה ומשפט דמיאניוק, כתב אלקנה מאמר בעיתון הארץ תחת הכותרת "בזכות השכחה". במאמר, שעורר פולמוס והתנגדות עזה, טען אלקנה שעל מנהיגי ישראל, מחנכי הנוער שבה וקובעי הטון בתרבותה להימנע משימת דגש על לקחי השואה כתוכן מרכזי לכל פעולה מדינית וחינוכית ועליהם להפנות משאבים ומקום להסתכלות לעתיד, לקידום העם החי. הוא התקומם כנגד הפרשנות שניתנה לשואה בישראל, אשר הניבה תחושות חרדה עמוקות, מנטליות של מצור ותסביך קורבן, שהיו, לדבריו, בסיס לעימות של ישראל עם הפלסטינים. עוד טען, שלא ניתן ללמוד מהשואה לקחים חיוביים כלשהם. ישראל חייבת לשכוח כדי להיות ל"נורמלית".

אחד ההוגים שקידמו את המאמר ולקחו היה משה צוקרמן, שטען שהחברה הישראלית השתמשה בשואה כטקסט וכמכשיר לאשרור נטיותיה המיליטריסטיות; על אף שאלקנה לא אמר זאת במפורש במאמרו, זה הרושם שהותירו דבריו בציבור.

ישראל אלדד הגדיר את המאמר "זוועה מוסרית, חינוכית ופסיכולוגית".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* סיון טולדו, [https://sivantoledo.wordpress.com/2012/09/30/yehuda_elkana/ יהודה אלקנה והתוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים], הבלוג "החיים באקדמיה", 30 בספטמבר 2012
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:היסטוריונים של המדע
קטגוריה:ילדים בשואה: יוגוסלביה
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז אושוויץ
קטגוריה:זיכרון השואה בישראל
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ברנדייס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: היסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות
קטגוריה:ישראלים ילידי יוגוסלביה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012