OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גביע המדינה בכדורגל 2003/2004

גביע המדינה בכדורגל 2003/2004 הייתה התחרות ה-66 מאז היווסדה וה-51 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו בספטמבר 2003 והסתיימו ב-18 במאי 2004.

בני סכנין ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע בפעם הראשונה. בעקבות כך הקבוצה העפילה לתחרות גביע אופ"א.

==התוצאות==
===השלבים המוקדמים===
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השמיני שהתקיים ב-10 במרץ 2004 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל.

===שלבי הגמר===
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.

הערה:
* הקבוצה שיחקה בליגת משנה.

==משחק הגמר==

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isracup04.html תוצאות המשחקים]

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:2003 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2003
קטגוריה:2004 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2004
על מספר הראשוניים מתחת לגודל נתון

על מספר הראשוניים מתחת לגודל נתון (בגרמנית: Ueber die Anzahl der Primzahlen unter einer gegebenen Grösse) הוא מאמר מתמטי באורך 10 עמודים, שפרסם ברנהרד רימן בנובמבר 1859, בירחון "Monatsberichte der Königlich Preußischen Akademie der Wissenschaften zu Berlin". המאמר עוסק בפונקציית המספרים הראשוניים בכלים אנליטיים, ובעיקר התמרות פורייה, ואינטגרציה. אף על פי שזהו המאמר היחיד שפרסם רימן בתורת המספרים, הייתה לו השפעה מרחיקת לכת על התחום כולו, מזמן פרסומו ועד היום. המאמר מציג לראשונה (גם אם לא במפורש) את השערת רימן, שעוסק בפונקציית זטא של רימן. במאמר מוצגים כמה דברים חשובים:
* רימן מציג את פונקציית זטא של רימן, שהופיעה מוקדם יותר בעבודתו של אוילר.
* הוכחה שהפונקציה היא פונקציה אנליטית ורציפה במישור המרוכב חוץ מ-s ≠ 1.
* הצגתה של הפונקציה השלמה ξ, (אשר ידועה כפונקציית קסי של רימן), אשר קשורה לפונקציה על ידי פונקציית גמא (אשר במאמר מסומנת על ידי Π), וייצוגה על ידי מכפלה 
* הצגת שתי משוואות פונקציונליות של הפונקציה ζ
* הגדרת פונקציה אשר מוגדרת עבור x ≥ 0 כאשר J(0) = 0, והפונקציה קופצת בערך של 1/n עבור כל חזקה של מספר ראשוני p<sup>n</sup>. במאמר הפונקציה מכונה .
במאמר יש כמה דוגמאות ליוצאי דופן של כתיבה מודרנית בתחום כגון יצוג פונקציית גמא על ידי , רישום tt במקום t<sup>2</sup> ורישום גבולות של אינטגרל בתחום ∞ ל-∞ כאשר האינטגרל מוגדר עבור כל התחום הממשי.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.claymath.org/sites/default/files/riemann1859.pdf המאמר המקורי]
*[http://www.claymath.org/sites/default/files/zeta.pdf המאמר בגרמנית (מעובד בתמליל latex)]
*[http://www.claymath.org/sites/default/files/ezeta.pdf המאמר מתורגם לאנגלית]

קטגוריה:תורת המספרים האנליטית
קטגוריה:פונקציות זטא
קטגוריה:השערת רימן
קטגוריה:מאמרים
קטגוריה:ברנהרד רימן
גביע המדינה בכדורגל 2004/2005

גביע המדינה בכדורגל 2004/2005 הייתה התחרות ה-67 מאז היווסדה וה-52 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו בספטמבר 2004 והסתיימו ב-18 במאי 2005.

מכבי תל אביב ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע בפעם ה-22. בעקבות כך הקבוצה העפילה לתחרות גביע אופ"א.

==התוצאות==
===השלבים המוקדמים===
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב התשיעי שהתקיים ב-1 במרץ 2005 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל.

===שלבי הגמר===
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.

הערה:
* הקבוצה שיחקה בליגת משנה.

==משחק הגמר==

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isracup05.html תוצאות המשחקים]
* 

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:2004 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2004
קטגוריה:2005 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2005
שולי בר-נבון

אמא וילד, טכניקה מעורבת על נייר, 21/15 ס"מ, 2012
אמא וילד טכניקה מעורבת על נייר, 42/30 ס"מ, 2009
שולי בר-נבון (נולדה ב-1959) היא אמנית, ציירת ורשמת ישראלית.

== ביוגרפיה ==
שולי בר-נבון נולדה בתל אביב בשנת 1959, ומתגוררת בה גם היום.

עד לתקופת השרות הלאומי למדה במסגרת החינוך הממ"ד.

בשנת 1979 למדה ציור במכון אבני ולאחר מכן, בשנים 1980–1984, למדה בבצלאל בירושלים.

== יצירתה ==
בר-נבון עסקה מתחילת דרכה בנושאים מסורתיים, כגון: נופים (בעיקר בנויים), אם ובנה ודיוקנאות.
פורטרט, שמן על בד, 42/30 ס"מ, 2015
בשנים מוקדמות היא עסקה בעיקר בציורי נוף ומבנים, היום מהווה הדמות האנושית את עיקר ומרכז עבודתה.

עבודותיה של בר-נבון מושפעת מגויה, ממיכלאנג'לו, מג'יימס אנסור, מאמנות המזרח הקדום, מאמנות אפריקאית, אמנות אוקיינית ואמנות של אאוטסיידרים.

היא משתמשת באמצעים אמנותיים מסורתיים כגון: ציור, רישום וקולאז' מסוגים שונים. לאחרונה החלה לעסוק בתלת־ממד - פיסול בקרטון.
ללא כותרת, מראה הצבה, קיר אמן במקום לאמנות, 2015
יאיר שולביץ, בעל גלריה יאיר שבתל אביב, הציג את עבודותיה של בר-נבון מספר פעמים במהלך השנים. כך הוא כותב על עבודותיה: 

"הכרה של ציוריה מלמדת, כי אין כאן כוונת מכוון ולא מודעות פסיכולוגיסטית מקדימה. הדימויים (דמויות – לפעמים אמורפיות או עוברים, נשים קטנות או ילדות קופצות בחבל, לוליינים בקרקס, ציפורים, מחוות לזיכרון ילדות ולמשפחה) אינטואיטיביים במהותם, שאובים מהתת-מודע, ללא הצבת דימוי מנחה בתחילת עבודתה."

הדמויות בציוריה נעות בין טרגיות לגרוטסקיות. אנשים נדמים לעיתים לבעלי חיים, ואלה נדמים ליצורי אנוש. לרגע נדמה שאנו צופים במעין מצעד של מצבים מ"תיאטרון החיים" שבו הצחוק והבכי נמהלים יחדיו לכדי "שמחת עצב החיים".

השימוש בזפת ובמלט אינו מקרי: חומרי ציור מחוספסים הולמים את רוח הציורים, הניזונים מחומרי החיים.

== תערוכות ==
=== תערוכות יחיד ===
* 1988 – בתים, גלריה שרה לוי, תל אביב
* 1992 – חלל פתוח - חלל סגור, גלריה ארסוף, רשפון
* 1993 – נופים עירוניים, גלריה שרה לוי, תל אביב
* 1996 – עבודות על נייר, נופר אומנות, תל אביב
* 1998 – ציורים לבנים, נופר אומנות, תל אביב
* 2004 – ילדות- נופר אמנות, תל אביב
* 2005 – אל הטבע וממנו, גלריה 24, תל אביב
* 2008 – על ינשופים וציפורים אחרות, גלריה דנון, תל אביב
* 2009 – לפני הנפילה, גלריה יאיר, תל אביב
* 2010 – קודקס, קיר אמן (1), בית האמנים, תל אביב
* 2011 – קודקס, קיר אמן (2), בית האמנים, תל אביב
* 2012 – עבודות חדשות, גלריה יאיר, תל אביב
* 2014 – עבודות חדשות, גלריה יאיר, תל אביב
* 2015 – קיר אמן, מקום לאמנות בקריית המלאכה, תל אביב.

=== תערוכות קבוצתיות ===

== מלגות ופרסים ==
* 1982 – פרס הצטיינות בלימודים, אקדמיה לאומנות בצלאל, ירושלים
* 1984 – מלגה מטעם קרן שרת
* 1991 – פרס האמן הצעיר מטעם משרד החינוך והתרבות

==קישורים חיצוניים==

* [http://pazquinsur.blogspot.co.il/2013/03/human-existence-traves-de-la-obra-de.html HUMAN EXISTENCE" a través de la obra de SHULI BAR NAVON de TEL AVIV"]

קטגוריה:אמניות ישראליות
קטגוריה:ציירות ישראליות
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:בוגרות בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים: אמנות
קטגוריה:תל אביב-יפו: אמנים פלסטיים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1959
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
שמעון ארנסט

העולם", 1926<small>לתמונת הכותבים המלאה לחצו כאן</small>]]
שמעון ארנסט (ט' באב ה'תרנ"ח, 28 ביולי 1898 – ל' באב ה'תשכ"ז, 5 בספטמבר 1967) היה ספרן, סופר ועיתונאי עברי ישראלי.

==ביוגרפיה==
נולד בקרקוב למירל בת ר' שלמה כהנא, מצאצאי רבי נפתלי מרופשיץ, ולר' קלמן, סוחר ולמדן. הוא נקרא על שם אבי אביו, הרב שמעון, שכיהן כרבה של העיירה יאנוב שבפלך פיטרקוב. התחנך ב"חדר" מסורתי ובישיבות.

בשנת 1912 עלה עם הוריו לארץ ישראל והם השתקעו בירושלים. הוא המשיך את לימודיו בישיבת "לשכת הרבנים" של ישיבת שער השמים בעיר, שעמדה אז בראשותם של הרב שמעון צבי הורוביץ והרב חיים לייב אוירבך. הרב צבי פסח פרנק העניק לו "היתר הוראה". בהמשך השלים את לימודיו בבית המדרש למורים העברי בירושלים, וב-1918 עבר לתל אביב והחל לעבוד כספרן בספריית שער ציון. במהלך השנים נעשה הספרן הראשי של הספרייה.

במקביל החל לכתוב בקביעות בעיתונים רבים בישראל ומחוצה לה, החל ב-1921 פרסם בקביעות מאמרים ורשימות ביקורת בעיתונים "הארץ" ו"דואר היום" ובכתב העת "מזרח ומערב" שערך אברהם אלמליח. בחו"ל כתב בעיתונות היהודית היידית, ב"היינט" הוורשאי, בעיתוני ניו יורק: "מארגען זשורנאל", "פארווערטס", "דאס אידישע פאלק" ו""אמריקאנער". ובעיתונים נוספים ברחבי ארצות הברית, בקנדה ובדרום אמריקה. הוא כתב גם בכתב העת הציוני-אמריקאי "התורן".

ארנסט נפטר ב-1967 ונקבר בבית העלמין הדרום.

==לקריאה נוספת==
* 'ארנסט, שמעון', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 63. 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:ספרנים ומידענים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סגל היינט
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1898
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1967
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
גביע המדינה בכדורגל 2005/2006

גביע המדינה בכדורגל 2005/2006 הייתה התחרות ה-68 מאז היווסדה וה-53, לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו בספטמבר 2005 והסתיימו ב-9 במאי 2006.

הפועל תל אביב ניצחה במשחק הגמר, ובכך זכתה בגביע בפעם ה-12, לצד סגנות בעונה הסדירה, בעקבות כך הקבוצה העפילה לתחרות גביע אופ"א.

==התוצאות==
===השלבים המוקדמים===
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב התשיעי שהתקיים ב-21 בפברואר 2006 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל.

===שלבי הגמר===
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.

הערה:
* הקבוצה שיחקה בליגת משנה.

==משחק הגמר==

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isracup06.html תוצאות המשחקים]

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:2005 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2005
קטגוריה:2006 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2006
סודות ושקרים (סדרת טלוויזיה אמריקאית)

סודות ושקרים (באנגלית: Secrets and Lies) היא סדרת טלוויזיה אנתולוגית מסוגת מסתורין שמבוססת על הסדרה האוסטרלית בעלת אותו השם, ופותחה לטלוויזיה האמריקאית על ידי ברבי קליגמן. הסדרה עלתה לשידור ב-1 במרץ 2015 ברשת ABC.

בעונה הראשונה מככב ראיין פיליפה בתור בן קרפורד, שהופך להיות החשוד העיקרי במותו של ילד קטן. העונה השנייה עוקבת אחרי אריק ורנר (מגולם על ידי מייקל איליי), נשוי טרי ויורש של חברת ההשקעות הפרטית של משפחתו, שאשתו נרצחת. ג'ולייט לואיס מגלמת בלשית בשם אנדריאה קורנל, שחוקרת את שני המקרים.

הסדרה חודשה לעונה שנייה ב-7 במאי 2015. עונה זו עלתה לשידור ב-25 בספטמבר 2016 והסתיימה ב-4 בדצמבר באותה שנה. במאי 2017 רשת ABC ביטלה את הסדרה לאחר 2 עונות.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:ABC: תוכניות וסדרות
קטגוריה:אולפני ABC: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
אולפנא ע"ש הרב שאולי אשדוד

האולפנא על שם הרב משה כהן שאולי באשדוד היא אולפנא תורנית מדעית.

== רקע ==
האולפנא הוקמה בשנת 1981 ושוכנה תחילה ברחוב רמב"ם 6 ברובע ב', בשנת 1993 החלה בניית המתחם החדש ברחוב פתח תקווה ברובע ט' והאולפנא עברה זמנית למשך שנה לרחוב העצמאות 60 במתחם תיכון הקריה. החל משנת 1994 שוכנת האולפנא במשכנה הנוכחי, הכולל מבנה מרכזי גדול ובו משרדי ההנהלה, חצר פנימית רחבה וכיתות לימוד ובצמוד לו מבנה חדש שהתווסף עם השנים ובו כיתות לימוד נוספות.

== חזון ומטרות ==
האולפנא שמה לה למטרה להכשיר את התלמידות להיות לומדות עצמאיות תוך מתן דגש על פיתוח חשיבה לוגית. כבית חינוך לתלמידות, האולפנא מתאפיינת בחינוך הערכי-רוחני בכל תחומי הלימוד והעשייה; חינוך לאהבת ישראל, ארץ ישראל ותורת ישראל מתוך מעורבות ותרומה לחברה ועשיית חסד.

בשנת תשע"ו זכתה האולפנא באות הצטיינות חסד וחמ"ד של משרד החינוך.

== מגמות הלימוד ==
* מחשבים
* מדע וטכנולוגיה
* ביולוגיה
* ביוטכנולוגיה
* פיזיקה
* תקשורת
* ספרות

== יוזמות חינוכיות וערכיות ==
* התנדבות בקהילה – תלמידות האולפנא מתנדבות במסגרות שונות כגון: בתי אבות, בתי ספר לילדים מיוחדים ועוד.
* "אולפניגון" – ערב שירה וזימרה של בנות האולפנא מפרי עטן ומרצן.
* ימי שיא – יום בו מתקיימים באולפנא פעילות לימודית וחווייתית סביב נושא מוגדר מראש, בו נחשפות התלמידות לנושאים שאינם בתוכנית הלימודים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20160308014211/http://www.ashdod.muni.il/Edu/M.Hinuch/alYesodi/ulpena/Pages/default.aspx על האולפנא באתר עיריית אשדוד]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אולפנות
קטגוריה:אשדוד: חינוך
קטגוריה:אשדוד: מבנים
פוסטומוס קומיניוס אורוכוס

פוסטומוס קומיניוס אורוכוס (בלטינית: Postumus Cominius Auruncus) היה מגיסטראט רומאי, בן המאה ה-6 לפנה"ס.

==ביוגרפיה==
קומיניוס נבחר לקונסול בשנת 501 לפנה"ס יחד עם טיטוס לארטיוס פלאבוס. 

הוא נבחר לתפקיד פעם שנייה בשנת 493 לפנה"ס יחד עם ספוריוס קסיוס ויסקלינוס. דיוניסיוס מהליקרנסוס ציין שמכיוון ששנת כהונתם החלה בעיצומה של נטישת הפלבס את רומא, הם נכנסו לכהונתם מוקדם מהרגיל, ולא נבחרו בבחירות רגילות. כמו כן במהלך כהונתם הסתבכה רומא במלחמה עם הוולסקים, עם שישב מדרום לרומא. קומיניוס, כבש את לונגולה (Longula), שהייתה אחת מעריהם החשובות, והביס כוח וולסקי נוסף שנע מכיוון אנטיום (Antium). הוא ניצל את התנופה, והטיל מצור על החשובה שבעריהם קוריולי (Corioli). אנשי קוריולי הזעיקו עזרה משאר ערי הוולסקים, וכוח וולסקי גדול נע מאנטיום במטרה לחלץ את העיר. בלית ברירה נאלץ קומיניוס לנטוש את המצור כדי להביס את הכוח, והותיר כמפקד המצור מפקד בשם טיטוס לארקיוס.

על פי המסופר, לארקיוס כמעט הובס, ורק גיחת פתע שיזם אחד מקציניו, גאיוס מרקיוס, שלאחר הקרב כונה "קוריולאנוס", סייעה ללכידת העיר. על פי פלוטרכוס, לאחר הקרב נע מרקיוס עם חלק מהחיילים שהשתתפו בקרב קוריולי, וסייע לקומיניוס לנצח בקרב נגד הוולסקים באנטיום. טיטוס ליוויוס מספר שתהילתו של מרקיוס הייתה גדולה אף יותר משל קומיניוס, ושבגלל מרקיוס נשכחו כל מעשיו וגבורתו של קומיניוס במלחמה.

לאחר מכן ידוע עליו מעט מאוד, דיוניסיוס מהליקרנסוס טוען שהוא היה אחד מהשליחים שנשלחו אל קוריולאנוס בניסיון להגיע למשא ומתן, כאשר זה האחרון שינה צדדים ותקף את רומא. עדות זו תואמת עדות מקבילה של פלוטרכוס על פיה: "שליחים אלו [שנשלחו אל קוריולאנוס] מחברי הסנאט היו ומידידיו של מרקיוס ומשום כך קיוו שאיש סודם ומודעם ישמח להם ויקבלם בסבר פנים יפות. אבל לא כך היה... מצאוהו יושב ביהירות ובקשיות לב שאין לעמוד בה. במעמד ראשי הוולסקים ציווה להם לומר מה בקשתם... השיב להם בכעס וברוגז".

קומיניוס נזכר במחזהו של ויליאם שייקספיר "קוריולנוס". בסרט "קוריולאנוס" משנת 2011 הוא מגולם בידי ג'והן קאני (John Kani).

==הערות שוליים==

קטגוריה:רומאים בתקופת הרפובליקה
קטגוריה:קונסולים ברפובליקה הרומית
צ'אסווה נסופוואה

צ'אסווה נסופוואה (באנגלית: Chaswe Nsofwa; 22 באוקטובר 1978 בזמביה - 29 באוגוסט 2007 בבאר שבע, ישראל) היה כדורגלן זמבי ששיחק בעמדת החלוץ.

== קריירת מועדונים ==
נסופוואה נולד בזמביה וגדל במחלקת הנוער של זנאקו, מועדון כדורגל זמבי. בשנת 1999 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון, ובעונת זכה איתו באליפות זמביה ובגביע הזמבי. לאחר מכן עבר לקריליה סובייטוב סמרה מליגת העל הרוסית, בה ערך 2 הופעות. בין היתר שיחק גם בקבוצת המילואים של המועדון. בעונת חזר נסופוואה לזנאקו, ובעונה הבאה שיחק בגרין בופאלוס, מועדון זמבי נוסף, וגם איתו זכה בגביע הזמבי. בין השנים 2005 ו-2007 שיחק נסופוואה בטלקום מלזיה המלזית.

בחודש אוגוסט 2007 הגיע נסופוואה לתקופת התרשמות בהפועל באר שבע, והבקיע שני שערים בשתי הופעות בגביע הטוטו, מה שהוביל להחתמתו במועדון, ששיחק בליגה הלאומית. ב-25 באוגוסט 2007 ערך נסופוואה את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית, כששיחק 90 דקות והבקיע שני שערים במשחק נגד הכח עמידר רמת גן.

=== מותו ===
ב-29 באוגוסט 2007 לקה נסופוואה באי-ספיקת לב ומת במהלך משחק אימון נגד מכבי באר שבע באצטדיון וסרמיל. לאחר 40 דקות הוא הובא למרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה, בו נקבע מותו באופן רשמי. ב-6 בספטמבר 2007 נשרפה גופתו של נסופוואה בזמביה. פרדריק צ'ילובה, נשיא זמביה בעבר, נכח בטקס יחד עם מספר שחקני נבחרת זמביה. הפועל באר שבע הפסיקה את השימוש בחולצה מספר 6 כאות הנצחה.

במהלך עונת 2017/18, במשחק האליפות של הפועל באר שבע מול מכבי תל אביב, הגיעו אשתו ובנו של נסופוואה לביקור באצטדיון טרנר. טיסתם מומנה מגיוס כספים של אוהדי הקבוצה.

== קריירה בינלאומית ==
נסופוואה ערך 33 הופעות בנבחרת זמביה, בהן הבקיע 9 שערים. הוא היה חלק מסגל הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2002.

== תארים ==
;זאנאקו
* אליפות זמביה (1): 2002/2003
* הגביע הזמבי (1): 2002/2003

;גרין בופאלוס
* הגביע הזמבי (1): 2004/2005

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים זמבים
קטגוריה:חלוצי כדורגל זמבים
קטגוריה:כדורגלני זנאקו
קטגוריה:כדורגלני קריליה סובייטוב סמרה
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים זרים במלזיה
קטגוריה:ספורטאים זמבים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת זמביה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2002
קטגוריה:כדורגלנים שמתו בזמן פעילות
קטגוריה:ילידי 1978
קטגוריה:נפטרים ב-2007
עבדאללה בן ג'אסם אאל ת'אני

עבדאללה בן ג'אסם אַאל ת'אני (בערבית: عبد الله بن جاسم بن محمد آل ثاني; 1880–1957) היה אמיר קטר בין השנים 1914–1949.

== שנותיו הראשונות ==
עבדאללה בן ג'אסם אאל ת'אני נולד בשנת 1880 בדוחה שכבר אז הוכרזה כבירת קטר. היה בנו החמישי של ג'אסם בן מוחמד אאל ת'אני, גדל במשפחה עם 18 אחים ואחיות. זהותה של אימו לא ידועה. היה שליט קטר בין השנים 1914–1949.

== ילדיו ==
לעבדאללה הייתה אישה אחת ושלושה ילדים, דבר שלא היה מקובל בימים ההם בקטר, כשלכל משפחה היו כעשרה ילדים בממוצע.
בניו היו:
# עלי בן עבדאללה אל ת'אני
# חמד בן עבדאללה אל ת'אני
# חסן בן עבדאללה אל ת'אני

== מותו ==
עבדאללה מת ב־25 באפריל 1957 במוות טבעי. ויתר על תפקידו כאמיר 10 שנים קודם לכן.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמירי קטר
קטגוריה:ילידי 1880
קטגוריה:קטרים שנפטרו במאה ה-20
קטגוריה:נפטרים ב-1957
גשר הרוח והגשם של צ'נג-יאנג

גשר הרוח והגשם של צ'נג-יאנג (בסינית מסורתית: 程陽風雨橋, בסינית מפושטת: 程阳风雨桥, בפין-יין: Chéngyáng Fēngyǔ Qiáo) הוא גשר מקורה להולכי רגל במחוז גואנגשי שבדרום הרפובליקה העממית של סין.

הגשר הוא אחד מבין מספר גשרים כמותו שניבנו על ידי בני ה, קבוצת מיעוט בסין. אורכו הוא 64.4 מטרים, רוחבו 3.4 מטרים וגובהו מעל ערוץ הנהר שעליו הוא נטוי הוא עשרה מטרים. בנייתו הושלמה בשנת 1912.

מבנה הגשר משלב בתוכו מסדרון, חמישה ביתנים סיניים ו-19 מרפסות. יש בו שלושה מפלסים ושוליו גדורים במעקות עץ. שלושת עמודי התמך של הגשר הקבועים בערוץ הנהר בנויים מאבן כמו גם המדרגות המעפילות אל שני קצותיו. מבנה הגשר בנוי ברובו מעץ וגגו מכוסה ברעפים.

הגשר מקשר בין שני כפרים ועקב כך יש בו תנועת הולכי רגל יומיומית רבה.

<gallery widths="220px" heights="220px" perrow="3">
קובץ:Dong-minority-bridge-1.jpg
קובץ:Sanjiang Chengyang Yongji Qiao 2012.10.02 17-36-50.jpg
קובץ:Sanjiang Chengyang Yongji Qiao 2012.10.02 17-39-40.jpg
קובץ:Sanjiang Chengyang Yongji Qiao 2012.10.02 17-40-17.jpg
קובץ:Sanjiang Chengyang Yongji Qiao 2012.10.02 17-41-42.jpg
קובץ:Sanjiang Chengyang Yongji Qiao 2012.10.02 17-53-05.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.globaltimes.cn/content/747648.shtml דיווח על חגיגות במלאת 100 שנים להקמת הגשר, 2012], באתר Global Times (באנגלית)

רוח-גשם בשנגיאנג
רוח-גשם בשנגיאנג
קטגוריה:גואנגשי
דיק וג'יין עושים את זה (סרט, 2005)

דיק וג'יין עושים את זה (באנגלית: Fun with Dick and Jane) הוא סרט קומי משנת 2005 והוא תחדיש לסרט הקולנוע בעל אותו שם מ-1977. בסרט מככבים ג'ים קארי וטיאה ליאוני בתור דיק וג'יין הרפר, זוג נשוי מהמעמד הבינוני-גבוה אשר מאבדים את מקור ההכנסה שלהם אחרי פיטוריו של דיק ובעקבות כך מדרדרים למעשי שוד כדי להמשיך לממן את אורח חייהם הקודם.

== עלילת הסרט ==
דיק הרפר (ג'ים קארי) מקודם לתפקיד בכיר בחברת מדיה גדולה גלובודיין. ביום למחרת הוא מתראיין לתוכנית כלכלית בטלוויזיה שבמהלכה נחשף בפעם הראשונה לעובדה שמניית החברה צונחת בפתאומיות. בעקבות כך, העובדים מאבדים את עבודתם ואת הפנסיות שלהם. דיק מגיע הבייתה ומגלה שאשתו ג'יין (טיאה ליאוני) עזבה את עבודתה כסוכנת נסיעות אחרי הקידום שלו בשביל לבלות יותר זמן עם בנם בילי.
למרות מאמציו, דיק מתקשה למצוא עבודה חדשה. ג'יין מבשרת לו שהם עומדים לאבד את נכסיהם כיוון שהונם התבסס בעיקר על מניית החברה.

אחרי השלמה עם היותם עניים, דיק וג'יין פונים למשרות בעלות שכר-נמוך. דיק שפוטר גם מעבודות אלה מקבל צו פינוי מביתם ומחליט לפנות לפשע. הוא מנסה לשדוד חנות נוחות אבל מאבד את האומץ. אחרי מספר ניסיונות כושלים, הם מצליחים לשדוד חנות קטנה. הם מתחילים לאמץ את המנהג ורוכשים מיומנות. הם צוברים מספיק כסף כדי לכסות את החובות שלהם. בפשעם האחרון, דיק וג'יין שודדים בנק מקומי אבל כמעט נתפסים כאשר קבוצת שודדים אחרת, גם היא ממפוטרי גלובודיין, מנסה לשדוד את הבנק גם היא באותו הזמן.

לאחר מכן דיק נתקל בפרנק (ריצ'רד ג'נקינס) בפאב מקומי, מנהל הכספים הראשי לשעבר בגלובודיין כאשר הוא שתוי. בלחץ דיק, פרנק מספר שמנכ"ל החברה, ג'ק מקליסטר (אלק בולדווין), מכר את כל נכסיה של גלובודיין ואז נטש את המניה, בורח עם הון של 400 מיליון דולר. פרנק קיבל 10 מיליון דולר ממקליסטר בתמורה לכך שישתוק.

אחרי שגילו את מזימתו השלושה מתכננים לנקום במקליסטר. פרנק מספר להם שמקלסיטר מתכנן להעביר את הונו לחשבון אחר כדי להתחמק ממיסים. כדי להעביר את הכסף לחשבון מזויף שפרנק יצר, הם צריכים להחליף אחד מהטפסים במהלך הפרוצדורה הבנקאית. אחרי פעולה נועזת שבה הצליחו להחליף את הטופס, מקליסטר מגלה שמספר החשבון שגוי ומבקש לבצע את הפעולה מחדש. דיק חושף את עצמו למקליסטר בתוך הבנק ודורש ממנו לחתום על המחאה. מקליסטר נענה לו וחותם לו על סכום של 100 דולר ועוזב את המקום. דיק מספר לג'יין שזו הייתה תוכנית המגירה שלו וכעת הם יכולים לזייף את חתימתו של מקליסטר.

ביום למחרת, מקליסטר מגלה שהמון עיתונאים ועובדי גלובודיין לשעבר התקבצו מסביב לביתו, משבחים אותו על נדיבותו. בלחץ השידור החי, דיק נותן למקליסטר פתק בה הוא מקריא כי העביר 400 מיליון דולר לקרנות הפנסיה של החברה כדי לתמוך בעובדיו לשעבר.

== צוות השחקנים ==
* דיק הרפר: ג'ים קארי
* ג'יין הרפר: טיאה ליאוני
* ג'ק מקליסטר: אלק בולדווין
* פרנק בסקומב: ריצ'רד ג'נקינס
* ורוניקה קלימן: אנג'י הארמון

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 2005
הוראת האנגלית בישראל

הוראת האנגלית בישראל מתחילה בבית הספר היסודי ונמשכת עד לסיום הלימודים בתיכון. אנגלית היא אחד ממקצועות הליבה בישראל ולימוד שפה זו הוא חובה בכל המגזרים. לשפה האנגלית מעמד מרכזי בחברה הישראלית ובמערכת החינוך בישראל, מה שבא לידי ביטוי גם בהיקף ואופן הוראת המקצוע בבתי הספר<ref></ref>.

== במערכת החינוך ==
הוראת האנגלית במערכת החינוך בישראל מתחילה בכיתה ג' וממשיכה עד י"ב, בה מסיימים את בחינת הבגרות באנגלית. ישנם המתחילים ללמוד אנגלית קודם לכן, דוגמת חוג האנגלית לילדים בשיטת הלן דורון. כמחצית מהתלמידים בחינוך היסודי בישראל מתחילים ללמוד את השפה האנגלית בכיתה א' או ב'<ref name=":0">[https://fs.knesset.gov.il/globaldocs/MMM/98dbe54f-3fa7-e611-80cb-00155d0a95aa/2_98dbe54f-3fa7-e611-80cb-00155d0a95aa_11_8832.pdf לימוד אנגלית בגיל הרך ובחינוך היסודי], מידע שפרסם מרכז המחקר של הכנסת, 2017</ref>.

בבית ספר יסודי מקובל ללמוד אנגלית על ידי שירים וציורים, ובכיתה ו' מתחילים ללמוד דקדוק. בכיתות הנמוכות מתמקדים בפיתוח כישורי האזנה ודיבור כתשתית לכתיבה וקריאה<ref name=":0" />. 

בתיכון מתחילים ללמוד ספרות אנגלית והבגרות מורכבת מקטע לא נלמד (Unseen) ומקטע כתיבה. בחינוך העל יסודי מושם דגש גם פיתוח יכולות הביטוי בעל פה באנגלית וכן על היכרות עם ספרות בשפה האנגלית<ref></ref>.

בשנת תשע"ח החלה לפעול במערכת החינוך בארץ התוכנית הלאומית לקידום הוראת האנגלית (הידועה גם בשם Give me Five)<ref></ref>. בתוכנית זו מושם דגש על פיתוח השפה הדבורה בקרב התלמידים והיכרות עם אוצר מילים שימושי למטרות פרטיות, אקדמיות ותעסוקתיות. כמו כן, בתוכנית הוצב יעד להגדלת מספר התלמידים הלומדים אנגלית במסלול מורחב<ref></ref>.
== באקדמיה ==
בישראל במכללות ואוניברסיטאות רבות מתקיים חוג להוראת אנגלית. הלימודים לתואר ראשון ותעודת הוראה נמשכים ארבע שנים לרבות סטאז' בהוראה. קיימות גם תוכניות לתואר שני בהוראת אנגלית כשפה זרה.

במשרד החינוך מפעילים תוכניות הסבת אקדמאים להוראת אנגלית, המיועדות לדוברי אנגלית כשפת אם לצורך הכשרתם כמורים לאנגלית. מסלולים אלה מיועדים בין היתר ליוצאי הייטק המעוניינים בהסבה מקצועית לתחום ההוראה<ref></ref>.

במוסדות להשכלה גבוהה הסטודנטים ממוינים לרמות באנגלית על פי ציונם באנגלית במבחן הפסיכומטרי שהם טרום-בסיסי, בסיסי, מתקדמים א', מתקדמים ב' ופטור, כל סטודנט שאינו זכאי לפטור נדרש בלמידת קורס באנגלית בהתאם לרמתו על מנת להגיע לרמת פטור. מטרת מיון הרמות באנגלית היא יצירת רמה אחידה בין כל מוסדות הלימוד מבחינת לימוד האנגלית במסגרת התואר האקדמי בישראל<ref></ref><ref></ref>.
== בתרבות ==
בטלוויזיה החינוכית יצאו החל משנות השבעים מספר תוכניות טלוויזיה להוראת האנגלית וביניהן Here we are, Neighbours, Seven in Heaven, גבי ודבי ותוכניות נוספות<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

*אתי וייסבלאי, [https://www.knesset.gov.il/mmm/data/pdf/m03491.pdf לימודי השפה האנגלית במערכת החינוך], מרכז המחקר והמידע של הכנסת, 16 בנובמבר 2014

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מקצועות לימוד בישראל
קטגוריה:הוראת שפות בישראל
האקדמיה הגלובלית הצעירה

האקדמיה הגלובלית הצעירה (The Global Young Academy) היא ארגון בינלאומי בו חברים חוקרים וחוקרות צעירים מכל רחבי העולם ומכל תחומי המחקר, ותכליתו לטפל, לקשר ולהניע חוקרים צעירים, לטפח שיח אקדמי בינלאומי, בינתחומי ובינדורי, ולקדם עיצוב מדיניות מקומית ובינלאומית על בסיס מדעי איתן<ref></ref>.

הארגון נוסד בשנת 2010 בחסות ה-IAP, ארגון הגג של האקדמיות הלאומיות למדעים במדינות השונות, בעקבות מפגש פסגה של מדענים צעירים בפורום הכלכלי העולמי בדאבוס שבשווייץ<ref></ref>. 

בארגון חברים חוקרים וחוקרות צעירים (גיל ממוצע 35, גיל מרבי 40) מכשישים מדינות שונות המצויים בתחילת דרכם האקדמית<ref></ref>. החברים בארגון נבחרים על בסיס מצוינות אקדמית לתקופה של חמש שנים.

בארגון היו לאורך השנים גם חברים ישראלים: ליאת איילון, מיכל בירון, אורן גזל-אייל, עודד הוד, קארין כרמית יפת, עידו ישראלוביץ', שרון אהרונסון להבי, טליה פישר, רונן פרי, עדית תשובה, מונא חורי-כסאברי.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ארגוני חינוך
גביע הזהב של CONCACAF לנשים 1993

גביע הזהב של CONCACAF לנשים 1993, הוא גביע הזהב לנשים השני שארגנה CONCACAF. הטורניר נערך בלונג איילנד, ניו יורק והתקיים מ-4 ביולי עד ה-8 ביולי 1993. גביע זה הוא אחד משני גביעי הזהב היחידים (ביחד עם 2000), שלא שימשו כטורניר מוקדמות לגביע העולם. במקום זה, זומנה לטורניר נבחרת אורחת - ניו זילנד, שהצטרפה לשלוש נבחרות נוספות מ-CONCACAF.

בטורניר זה לא נערכו משחקי גמר וחצי גמר. הוחלט שארבע הנבחרות ישחקו במתכונת של בית אחד, והנבחרת שתסיים את הבית עם המאזן הטוב ביותר תזכה בגביע. המארחת ארצות הברית, שניצחה בכל שלושת משחקיה ולא ספגה אפילו שער אחד, זכתה במקום הראשון. הייתה זו הזכייה השנייה ברציפות של ארצות הברית בטורניר, לאחר שזכתה בו גם ב-1991.

==בית הגמר==

קטגוריה:תחרויות גביע הזהב של CONCACAF לנשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל בארצות הברית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1993
קטגוריה:1993 בארצות הברית
גביע הזהב של CONCACAF לנשים 1994

גביע הזהב של CONCACAF לנשים 1994, הוא גביע הזהב לנשים השלישי שארגנה CONCACAF. הטורניר נערך במונטריאול, קנדה והתקיים מ-13 באוגוסט עד ה-21 באוגוסט 1994. הגביע שימש כטורניר המוקדמות לגביע העולם 1995, שנערך שנה לאחר מכן בשוודיה. 

בטורניר זה לא נערכו משחקי גמר וחצי גמר. הוחלט שחמש הנבחרות ישחקו במתכונת של בית אחד, והנבחרת שתסיים את הבית עם המאזן הטוב ביותר תזכה בטורניר ותעפיל לגביע העולם. ארצות הברית, שניצחה בכל ארבעת משחקיה וספגה רק שער אחד, זכתה במקום הראשון. הייתה זו הזכייה השלישית ברציפות של ארצות הברית בטורניר, לאחר שזכתה בו גם ב-1991 וב-1993. קנדה, שהפסידה רק במשחק אחד וסיימה כסגנית הבית, העפילה גם היא לגביע העולם. 

==בית הגמר==

קטגוריה:תחרויות גביע הזהב של CONCACAF לנשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל בארצות הברית
קטגוריה:תחרויות כדורגל בקנדה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1994
ראזונדארה טג'יקוזו

ראזונדארה טג'יקוזו (באנגלית: Razundara Tjikuzu, נולד ב-6 בדצמבר 1979 בסווקופמונד שבנמיביה) הוא כדורגלן עבר נמיבי ששיחק בקבוצות שונות בבונדסליגה, בליגת העל הטורקית ובנבחרת נמיביה בעמדת הקשר האחורי.

==קריירת מועדונים==
טג'יקוזו אותר על ידי סקאוטים של ורדר ברמן בנמיביה כאשר היה בן 16, ובשנת 1998 חתם במועדון, כאשר היה בן 19. בעונתו הראשונה במועדון ערך 25 הופעות, וסך הכל 68 הופעות במדי ורדר ברמן במשך ארבע עונות, בהן הקבוצה סיימה בחלק העליון של הטבלה. בשנת 2003 עבר טג'י'קוזו להנזה רוסטוק, ובעונתו הראשונה, 2003/04, לא החמיץ ולו משחק אחד, הבקיע ארבעה שערים וסייע לקבוצה לסיים במקום התשיעי המפתיע בבונדסליגה. בעונת 2004/05 פחתה משמעותית כמות ההופעות של טג'יקוזו בהאנזה רוסטוק, והמועדון נשר אל הבונדסליגה השנייה. בעונת 2005/06 שיחק טג'י'קוזו בדיסבורג, העולה הטרייה לבונדסליגה, אך ירד ליגה עם המועדון כבר באותה עונה, מהמקום האחרון. לאחר ירידת הליגה עם דיסבורג, עבר טג'יקוזו לשחק בליגת העל הטורקית, שם שיחק עונה אחת בריזספור ושתי עונות באיסטנבול בשאקשהיר, בהן היה שחקן הרכב משמעותי. לאחר מכן טג'יקוזו המשיך לשחק בטורקיה, אך היה לשחקן משמעותי פחות בטרבזונספור, דיארבאקירספור וקסימפשה. בתום עונת 2011 פרש טג'יקוזו ממשחק פעיל.

==קריירה בינלאומית==
לטג'יקוזו 47 הופעות במדי נבחרת נמיביה, בהן הבקיע שישה שערים. בשנת 2000 הבקיע שלושער במוקדמות מונדיאל 2002 בניצחון 0–3 על נבחרת איי סיישל, ובאותה שנה הבקיע צמד מול נבחרת בנין בניצחון 2–8 במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2002. בשנת 2001 הבקיע שער נוסף במוקדמות מונדיאל 2002, בתיקו 1-1 מול נבחרת מצרים, אך נבחרתו לא הצליחה להעפיל למונדיאל 2002. טג'יקוזו שיחק בנבחרת עד לשנת 2008, בה העפילה נבחרת נמיביה לגביע אפריקה לאומות 2008, אך לא נכלל בסגל לטורניר זה.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים נמיבים
קטגוריה:מגני כדורגל נמיבים
קטגוריה:קשרי כדורגל נמיבים
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:כדורגלני הנזה רוסטוק
קטגוריה:כדורגלני דיסבורג
קטגוריה:כדורגלני ריזספור
קטגוריה:כדורגלני איסטנבול בשאקשהיר
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני דיארבקירספור
קטגוריה:כדורגלני קסימפאשה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת נמיביה
קטגוריה:ילידי 1979
כנרת שריון

הרבה כנרת שריון (נולדה ב-8 בדצמבר 1955) היא רבה רפורמית ישראלית, המכהנת כראש קהילת יוזמ"ה בעיר מודיעין. שריון היא האישה הישראלית הראשונה שהוסמכה לרבנות רפורמית.

== ביוגרפיה ==
נולדה בעיר ניו יורק שבארצות הברית בשם סנדרה לוין, למשפחה קונסרבטיבית. למדה בבית ספר ממשלתי בסקנקטדי והשתתפה בפעילות הנוער של בית-הכנסת המקומי. בהיותה בת אחת עשרה עברה משפחתה לסן חוזה (קליפורניה), והצטרפה לבית-הכנסת הקונסרבטיבי בעיר. בגיל הבת מצווה ביקשה הצעירה לעלות לתורה אך נתקלה בסירוב מהרב. לאחר עתירות חוזרות, הצליחה לקבל אישור חריג לעלות בערב שבת ומבלי לברך. היא גם דרשה מול הקהל. כעבור זמן קצר החלה להשתתף בפעילות הוראה לילדים בקהילה בעיר סרטוגה. שריון סיפרה שבגיל 15 החליטה שברצונה להפוך לרב, דבר שהיה בלתי-אפשרי עבור נשים אז. היא הצטרפה לתנועת הנוער הקונסרבטיבית, מונתה לנשיאה מחוזית והדריכה במחנות קיץ. היא למדה בעצמה את טעמי המקרא ועלתה לתורה. ב-1973 פנתה לבית המדרש של ה-בית המדרש לרבנים באמריקה, כדי להתקבל ללימודי רבנות. היא קיבלה סירוב חד משמעי והפנו אותה למסלול הוראה. היא ניסתה עוד מספר פעמים ונדחתה שוב ושוב. בקשתה הייתה אחת מכמה שהגישו נשים באותן שנים, ותרמה לדיון הציבורי בזרם. 

ב-1975, בעת לימודיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ניסתה להתקבל למסלול לימודי רבנות בהיברו יוניון קולג' המקומי. היא סורבה גם שם. לכן חזרה לארצות הברית כדי ללמוד בהיברו יוניון שם, שהסמיך את הרבה הרפורמית הראשונה סאלי פריסאנד כבר ב-1972. היא סיימה את תואר ראשון בספרות השוואתית באוניברסיטת ברקלי ולאחר מכן תואר שני בספרות עברית. ב-1977 התקבלה סנדרה לוין לתואר לרבנות בהיברו יוניון קולג'. ב-1980 נישאה לברוך שריון. היא הוסמכה ב-1981. ב-1983 עלו היא ובן זוגה, לישראל והיא אימצה את השם העברי כנרת. ב-1984 מונתה החלה לכהן בקהילת "רמת אביב" בעיר תל אביב, והפכה לרבה הקהילתית הראשונה במדינת ישראל. באותה שנה, הייתה גם האישה הראשונה שהתקבלה למר"ם. שריון כיהנה ב"רמת אביב" במשך שבע שנים, עד 1991. היא העידה שנתקלה בקשיים מול חברי הקהילה שלא היו רגילים לסמכות נשית. בתום פעילותה בתל אביב עברה לעבוד עם ארגונים רפורמיים אמריקאים שפעלו בישראל. היא הועסקה במחלקת החינוך ובתוכנית חילופי הסטודנטים.

ב-1 בספטמבר 1997 פתחה בעיר מודיעין גן ילדים, שהיווה את גלעינה של קהילת יוזמ"ה. תהליך ההקמה של יזמ"ה כגוף מתפקד היה ממושך, כששריון נתקלת בדעות קדומות על רקע מינה ונדרשת לגייס כסף רב בארצות הברית. תפילות נערכו בתחילה בבתים פרטיים. לבסוף נפתח אפילו בית-הספר היסודי יוזמ"ה תל"י. בשנת 2000 עיריית מודיעין כיבדה את הרבה שריון בפרס "אשת קריירה". בין 2002 ל-2006 היא כיהנה כיושבת-ראש מועצת הרבנים המתקדמים בישראל, האישה הראשונה בעולם שעמדה בראשות גוף רבני. ב-2008, אחרי אחת-עשרה שנות של מאבק בבית המשפט העליון, יוזמ"ה הייתה הקהילה הלא-אורתודוקסית הראשונה שקיבלה מימון מהמדינה להקמת בית-הכנסת שלה. ב-2013 הרבה שריון זכתה בפרס ע"ש הרב שמואל שלמה קוהון, המוענק על הישגים המיטיבים עם כלל ישראל.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.yozma.org.il האתר של קהילת יזמ"ה במודיעין],

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים רפורמים ישראלים
קטגוריה:רבניות רפורמיות
קטגוריה:ישראליות ילידות ארצות הברית
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1955
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
שערי האש

שערי האש (באנגלית: Gates of Fire) הוא רומן מאת סטיבן פרספילד שראה אור ב-1998, העוסק בקרב תרמופילאי שנערך במצר היבשתי תרמופילאי שבמרכז יוון בשנת 480 לפנה"ס, בין צבא בן שבעת אלפים לוחמים מן הברית ההלנית בראשות לאונידס מלך ספרטה, לבין צבא האימפריה הפרסית שמנה בין 250 ל-360 אלף לוחמים, שפלש ליוון בשנה זו. היוונים הצליחו להדוף במשך שבעה ימים את התקפות הפרסים במעבר הצר, עד אשר אחד מן היוונים בני המקום גילה לצבא הפרסים דרך בהרים שאיפשרה לאגף את הצבא היווני ולהביסו. לאונידס ו-300 לוחמים ספרטנים נשארו ללחום בפרסים עד המוות. הקרב, ועמידתם של הלוחמים הספרטנים מול כוח רב מהם, הפכו למופת של אומץ לב שמלווה מאז את תרבות המערב.
==עלילה==
בשנת 480 לפנה"ס מתאר קסאונס, נושא כלים ספרטני והניצול היחיד מקרב תרמופילאי, את סיפור הקרב והלוחמים הספרטנים שלחמו בו, כמו גם את סיפורו האישי, בפני מלך פרס. קסאונס מתאר כיצד פיקד מלך ספרטה, לאונידס על 300 לוחמיו בקרב נואש שמטרתו לעכב, ולו לימים מספר, את הצבא הפרסי האדיר. בתוך כך פורש קסאונס בפני המלך את הווי החיים בספרטה, על ערכיה ולוחמיה. הספר מסתיים עם ניצחון הברית ההלנית בקרב פלטאיה.
==השפעה==
הספר מתאר תהליכים הקשורים להכנת לוחמים לקרב, לחוסן המנטלי הדרוש ללוחם בקרב עצמו, ובמניעים המובילים לוחמים לסכן את חייהם. במקביל הוא מציג ערכים הקשורים ללחימה ולמנהיגות כגון דוגמה אישית, אחריות ומקצועיות. לאור הדיוק בתיאור התהליכים ובנכונות הממצאים שמציג פרספילד, משמש הספר כהשראה למפקדים שונים בצה"ל וניתן כשי למפקדים ולוחמים בחיל הרגלים והיחידות המובחרות. 
==קישורים חיצוניים== 
* .
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:יוון העתיקה: היסטוריה צבאית 
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
קטגוריה:ספרי 1998
קטגוריה:ספרי ספריית מעריב
הנסיך אוסקר, דוכס סקונה

הנסיך אוסקר, דוכס סקונה (אוסקר קרל אולוף; נולד ב-2 במרץ 2016) הוא נסיך שוודי. ילדם הצעיר ביותר של נסיכת הכתר ויקטוריה נסיכת שוודיה, דוכסית וסטריטלנד ושל דניאל, דוכס וסטריטלנד. הוא הנכד הרביעי של המלך קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה וסילביה, מלכת שוודיה. הוא שלישי בסדר הירושה לכתר השוודי, לאחר אמו ואחותו אסטל, דוכסית אוסטרגוטלנד.

== לידה ==
התארים שלו הוכרזו למחרת על ידי סבו מצד אמו, המלך.
טקס טה דאום התקיים לכבודו בארמון קפלה רויאל ב-3 במרץ 2016.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בית ברנדוט
קטגוריה:ילדי משפחות מלוכה
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-2016
מונופטרוס קוצ'יה

מונופטרוס קוצ'יה (שם מדעי: Monopterus cuchia) מין של צלופח בוץ הנפוץ באסיה ומשמש כדג מאכל. נפוץ בפקיסטן, צפון הודו, נפאל, בנגלדש ומיאנמר.
== מאפיינים ==
גופו של הדג ארוך וצר, עד כ-80 ס"מ, זנבו הולך ומצר לקראת סופו. לדג אין סנפירי חזה, גחון או גב הקדמי. סנפיר הגב האחורי והשט מאוחים עם סנפיר הזנב למעין רצועה לאורכו של הזנב. צבעו חום, בעל נקודות דהויות על הזנב.

הדג נפוץ במקווי מים בוציים, מתוקים או מלוחים במקצת, בעלי תכונת חמצן נמוכה כגון שדות אורז או בריכות רדודות. בזמן מנוחה הוא נוהג להתחפר בבוץ במחילות ולצאת בלילה לטרף דגים קטנים, תולעים ורכיכות.

בשל טעמו של הדג, ערכו התזונתי ושימוש באבריו לצורכי רפואה בקרב המקומיים, הוא ניצוד במספרים גדולים וערכו בשווקים המקומיים גבוה. לאור זאת האוכלוסייה של הדג קטנה במידה ניכרת והדג הפך לנדיר במקומות בהם היה בעבר נפוץ.

==כשרות==

עובדת קיומם של קשקשים בגופו והעדר סנפירים מפותחים, עומדת בבסיס פולמוס דתי, יש הרואים בתופעה זו סתירה לכלל הלכתי ש"כל שיש לו קשקשת יש לו סנפיר", כלומר מספיקה הימצאותם של קשקשים כדי להניח שיש לו גם סנפירים ולפיכך להכשיר את הדג. מנגד יש טוענים שאין ודאות שקשקשים נחשבים בהיבט ההלכתי (הקשקשים שלו מחוברים לעורו ואינם ניתנים להורדה באמצעות שפשוף- חלק מההגדרה ההלכתית של קשקש), וכי בתקופות חייו המוקדמות עדיין יש לו סנפיר וכן מערערים על ההנחה שהכלל ההלכתי תקף אף למינים כדוגמתו.

== קישורים חיצוניים ==

* <div class="mw-content-ltr">*[http://www.mutagens.co.in/jgb/vol.04/3/19.pdf The freshwater mud eel Monopterus cuchia] Journal of Global Biosciences. Volume 4, Number 3, 2015.</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1822
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרנסיס בוכמן המילטון
קטגוריה:דגי מאכל
קטגוריה:הודו: דגי מים מתוקים
קטגוריה:צלופחי ביצות
גביע המדינה בכדורגל 2006/2007

גביע המדינה בכדורגל 2006/2007 הייתה התחרות ה-69 מאז היווסדה וה-54 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו ב-10 באוקטובר 2006 והסתיימו ב-16 במאי 2007.

הפועל תל אביב ניצחה במשחק הגמר את הפועל אשקלון ובכך זכתה בגביע בפעם ה-13. בעקבות כך הקבוצה העפילה לתחרות גביע אופ"א.

==התוצאות==
===השלבים המוקדמים===
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב התשיעי שהתקיים ב-4 באפריל 2007 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל.

===שלבי הגמר===
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.

הערה:
* הפועל אשקלון שיחקה בליגת המשנה.

==משחק הגמר==

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isracup07.html תוצאות המשחקים]
* [http://football.org.il/NationalCup/Pages/NationalCupGameDetails.aspx?NATIONAL_CUP_GAME_ID=135557 תיאור משחק הגמר]
* [https://www.football.org.il/national-cup/?national_cup_id=618&season_id=8 תיאור מהלך התחרות]

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:2006 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2006
קטגוריה:2007 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2007
תיאונה

תיאונה, הנושא גם את השם "Jupiter XXIX", הוא ירחו של כוכב הלכת צדק.

תיאונה התגלה בשנת 2001 על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שהודרכה על ידי סקוט שפרד.

קוטרו של תיאונה הוא 4 קילומטרים ומהירות הקפתו סביב צדק היא 2.43 ק"מ לשנייה.

רדיוס מסלולו של תיאונה סביב צדק הוא 21,406,000 קילומטרים ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 639.803 ימים.

תיאונה בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.2526.

עם גילויו, קוטלג הירח בשם "S/2001 J 2". את שמו "תיאונה" קיבל הירח בשנת 2003, על שם תיאונה (הידועה יותר בשם "סמלה"), שהייתה אמו של דיוניסוס על פי המיתולגיה היוונית.

תיאונה משתייך לקבוצת הירחים אננקה. לקבוצת ירחים זאת שייכים ירחים המקיפים את צדק במרחק של 19.3 עד 22.7 מיליון ק"מ, ושמה ניתן לה על שם הירח אננקה, שהוא הגדול מבין ירחי הקבוצה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ירחי צדק
גביע המדינה בכדורגל 2007/2008

גביע המדינה בכדורגל 2007/2008 הייתה התחרות ה-70 מאז היווסדה וה-55 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו ב-28 בספטמבר 2007 והסתיימו ב-13 במאי 2008.

בית"ר ירושלים ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע בפעם השישית. בעקבות כך שבית"ר ירושלים זכתה גם באליפות, הקבוצה שהעפילה לתחרות גביע אופ"א הייתה הפועל תל אביב.

==התוצאות==
===השלבים המוקדמים===
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב התשיעי שהתקיים ב-26 בפברואר 2008 לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגת העל.

===שלבי הגמר===
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.

הערה:
* הקבוצה שיחקה בליגת משנה.

== משחק הגמר ==

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isracup08.html תוצאות המשחקים]
* [https://web.archive.org/web/20160811032455/http://football.org.il/NationalCup/Pages/NationalCupPreimer.aspx?SEASON_ID=9 תיאור מהלך התחרות]
* [http://football.org.il/NationalCup/Pages/NationalCupGameDetails.aspx?NATIONAL_CUP_GAME_ID=165584 משחק הגמר]

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:2007 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2007
קטגוריה:2008 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2008
ארמון וילאנוב

ארמון וילאנוב (בפולנית: Pałac w Wilanowie) הוא ארמון בוורשה. 

הארמון נבנה ברבע האחרון של המאה ה-17 על ידי מלך פולין יאן סובייסקי הורחב לאחר מכן ביוזמת בעלים אחרים.
הארמון הוא דוגמה למגורים הפרבריים של המאה ה-17 שנבנו בסגנון הבארוק.
לאחר מותו של מלך פולין, הועבר הארמון לבניו ולאחר מכן למשפחת אצולה מפורסמת.
בשנת 1805 היה הארמון בבעלות סטניסלאב קוסטקה שהפך אותו למוזיאון.
הארמון בנוי בסגנון הבארוק שהיה נפוץ באותו זמן, עם עיטורים, גגות מקושטים ופביליונים.
בארמון נמצא גם שעון שמש שמותקן על הקיר מחוץ לאחד הפביליונים.
בגנים הרחבים של הארמון נמצאים גני פרחים גדולים, אגם, מבוך וכמה מבני שטות.
בתוך גני הארמון נמצאת מסעדה הנקראת "מסעדת הארמון".
כיום, הארמון הוא אחד מאתרי התיירות החשובים של ורשה.

גגו של אחד הפביליונים
שעון השמש של הארמון

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ורשה: מבנים
וילאנוב
הרס

הרס (באנגלית: Herse) הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת צדק. הרס התגלה ב-8 בפברואר 2003 על ברט גולדמן וג'ון קוולרס וקוטלג בשם S/2003 J 17. את שמו הרס, קיבל ב-11 בפברואר 2009 על שם בתם של זאוס וסלנה על פי המיתולגיה היוונית.

קוטרו של הרס הוא 2 קילומטרים ומהירות הקפתו במסלולו סביב צדק היא 2.34 ק"מ לשנייה. רדיוס מסלולו של הרס סביב צדק הוא 22,134,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 672.752 ימים.

הרס משתייך לקבוצת הירחים קארמה אשר קרויה על שם הירח קארמה, קבוצה זו היא קבוצה של ירחים שהמשותף להם הוא היותם ירחים לא-רגילים שמסלולם סביב צדק הוא בין 23–24 מיליון קילומטר ובנטייה של כ-165°.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ירחי צדק
שרה קאהאן

שרה קאַהאַן (בכתיב סובייטי: סאַרע קאַהאַנ; 3 ביולי 1885, הכפר מקסימוביצ'י, פלך מינסק - 1941, גטו מינסק) הייתה סופרת ומשוררת יידית סובייטית בלארוסית.

==ביוגרפיה==
שרה קאהאן נולדה ב-1885 בכפר מקסימוביצ'י שבפלך מינסק באימפריה הרוסית (כיום במחוז מוהילב בבלארוס).

היא ניהלה את הספרייה העירונית בבוברויסק. ב-1935, בהצעת המחלקה היהודית של איגוד הסופרים של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית (היא הייתה האישה היחידה במחלקה זו), שבה עם משפחתה לעיר מינסק. במינסק היא למדה בפקולטה לפילולוגיה של האוניברסיטה הפדגוגית הממלכתית של בלארוס.

קאהאן החלה ביצירתה לאחר מהפכת אוקטובר. לפני הפלישה הגרמנית לברית המועצות היא פרסמה קובצי שירים וסיפורים קצרים: "אינ וועג" (בדרך), "מיינ היימלאנד" (מולדתי), "די ערשטע פרעמיע: א מאנאלאג פונ אנ עלטערער פרוי" (הפרמיה הראשונה: מונולוג של אישה זקנה), "אונדזערע מענטשנ" (האנשים שלנו) ורומן: "דער פידלער" (הכנר). בזכותו של זמיטרוק ביאדוליה (שם העט של שמואל פלבניק), שהיה סופר בלארוסי-סובייטי, חיבוריה תורגמו לבלארוסית ופורסמו לפני הפלישה הגרמנית. קאהאן הייתה חברת המערכת של כתב העת הספרותי "שטערן".

לאחר הפלישה הגרמנית נכלאו קאהאן, בעלה ובנה הצעיר בגטו מינסק, שם הם גם נספו. בנה הבכור נהרג בקרב על לנינגרד.

==חיבוריה==
*אינ װעג, מינסק, 1934.
*מײַנ הײמלאַנד, מינסק, 1938.
*די ערשטע פרעמיע: א מאנאלאג פונ אנ עלטערער פרוי, מינסק, 1938.
*אונדזערע מענטשנ, מינסק, 1940.
*דער פידלער, מינסק, 1941.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://web.archive.org/web/20160128051657/http://lexicon555.com/voina2/kagansara.html ביוגרפיה ותמונה של שרה קאהאן] 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ילידות 1885
קטגוריה:יהודיות רוסיות
קטגוריה:יהודיות בלארוסיות
קטגוריה:יהודיות סובייטיות
קטגוריה:סופרות כותבות יידיש
קטגוריה:סופרות ומשוררות שנספו בשואה
קטגוריה:מינסק: אישים
קטגוריה:סופרות סובייטיות

קטגוריה:אסירים בגטו מינסק
קטגוריה:נספים בגטו מינסק
קטגוריה:נפטרות ב-1941
מונום

במתמטיקה, מונום (בעברית: חד־איבר) הוא ביטוי מהצורה <math>ax^n</math>, כאשר <math>x</math> משתנה, <math>a</math> המקדם שלו ו־<math>n</math> מספר טבעי שנקרא המעלה או הדרגה של המונום. מונומים הם אבני הבניין המרכיבים פולינומים. כל פולינום הוא סכום של מונומים ממעלות שונות.

<math>7x^5</math> ו־<math>x^3</math> הם דוגמאות למונומים (לשני יש מקדם השווה ל־<math>1</math>). גם המספר <math>6</math> הוא דוגמה למונום כי <math>6x^0=6</math>.

הערה: לעיתים נוח להגדיר מונומים כביטויים מהצורה <math>x^n</math> בלבד (כלומר דורשים <math>a=1</math>). במקרה זה נקרא למונום כזה מונום מתוקן.

==מונומים כבסיס==
המונומים המתוקנים <math>1,x,x^2,\dots,x^n</math> מהווים בסיס למרחב הפולינומים ממעלה <math>n</math> ומטה, כמרחב וקטורי מעל שדה המקדמים. הקבוצה האינסופית <math>1,x,x^2,\dots</math> היא בסיס למרחב הפולינומים כולו מעל השדה.

אם מתירים גם צירופים ליניאריים אינסופיים המונומים המתוקנים מהווים בסיס למרחב טורי החזקות הפורמליים מעל השדה.

==מונומים בכמה משתנים==

מונום בכמה משתנים הוא ביטוי מהצורה <math>ax_1^{n_1}\cdots x_k^{n_k}</math> כאשר <math>x_1,\ldots, x_k</math> משתנים. למשל <math>2x^2y^5</math> ו־<math>xyz^4</math>. 

המעלה של מונום בכמה משתנים מוגדרת כסכום המעריכים בביטוי. למשל מעלות הדוגמאות שנתנו הן <math>7</math> ו־<math>6</math> בהתאמה.

== ראו גם ==
* פולינום
==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלגברה בסיסית
קטגוריה:פולינומים
הרץ ריבקין

הרץ ריבקין (ביידיש: הערץ ריװקין; 1908/1909, - 14 בספטמבר 1951) היה משורר יידי.

==ביוגרפיה==
הוא נולד בשם הרץ הייסינר בקפרשטי בבסרביה, הבן הצעיר במשפחתם של אליעזר ורבקה הייסינר. למד בין השנים 1928–1931 בבית ספר לבניין בקישינב, בין 1931 - 1932 הוא שירת בצבא הרומני. בין 1935–1940 הוא למד בבוקרשט הנדסת דרכים.

את שירו הראשון הוא פרסם ב-1931 בעיתון דאס קאאפעראטיווע ווארט, באותה שנה פרסם יחד עם הרש-ליב קז'בר ויעקב יקיר בקובץ אָנזאָג שתוכנן לצאת לאור באופן קבוע ולשמש בתור הבמה הספרותית של המשוררים הצעירים בבסרביה. כשהוא התגורר בקישינב הוא פרסם בעיתונים אונדזערע צייט (קישינב, בעריכתו של זלמן רוזנטל) וטשערנאוויצער בלעטער, תחילה תחת שם משפחתו האמיתי, הייסינר. באמצע שנות השלושים היה חבר באגודת הסופרים היהודים מבסרביה בבוקרשט יונג רומעניע. ריבקיו תמך ברעיונות הקומוניזם.

בבוקרשט הוא פרסם את עבודתו בירחון די וואך (בעריכתו של משה אלטמן) ובכתב העת שויבן (בעריכתם של יעקב שטרנברג ושלמה ביקל). בהוצאה לאור של שויבן יצא לאור הספר הראשון של ריבקין, קובץ שירים פֿון שכנישן דאָרף (מהכפר השכן), חלק מהשירים המופיעים בקובץ הולחנו על ידי זליג ברדיצ'יבר. בדי וואך פורסם סיפורו המפורסם חיים ברוך אָט אָ פאָר עך (חיים ברוך כבר מגיע).

לאחר סיפוח בסרביה לברית המועצות ריבקין חזר לקישינב, הוא פרסם בכתב העת היידי שיצא לאור בקייב סאוועטישע ליטעראטור. בתקופת מלחמת העולם השנייה הוא התפנה לאוזבקיסטן, שיתף פעולה עם שופרו של הוועד היהודי האנטי-פשיסטי אייניקייט. לאחר המלחמה הוא חזר לקישינב והמשיך לפרסם בעיתונים וכתבי עת יידיים.

ריבקין נעצר יחד עם שאר סופרים יהודים של קישינב ב-9 במרץ 1949, הוא הואשם בשיתוף פעולה עם הוועד היהודי האנטי-פאשיסטי וטרוצקיזם. לאחר שמונה חודשים שהוא העביר בקישינב הוא נשפט לעשר שנים עבודות כפייה, כשהוא היה בסמרה, הוא הופרד משאר הסופרים היהודים (יעקב יקיר, משה אלטמן, מוטל סקציאר) והוא נשלח לקזחסטן, אז חלק מברית המועצות. זמן קצר לאחר מכן חלה ונפטר, בגיל 42.

==חיבוריו==
*פֿון שכנישן דאָרף, בוקרשט, 1938.
*דערציילונגענ, מאסקווע, 1948.

==קישורים חיצוניים==
* [https://yiddishsong.wordpress.com/tag/herz-rivkin/ קישור לשירו של ריבקין "נאכטישע לידער", כולל ביוגרפיה קצרה ותמונתו]

קטגוריה:יהודים רומנים
קטגוריה:יהודים מבסרביה
קטגוריה:משוררים כותבי יידיש
קטגוריה:מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי בברית המועצות
קטגוריה:ילידי 1908

קטגוריה:נפטרים ב-1951
התרסקות לילית

התרסקות לילית הוא ספר של הסופר נלסון דה מיל שראה אור באנגלית בשנת 2004, ותורגם לעברית בשנת 2005. הסיפור מבוסס על מקרה אמיתי של טיסה שהתרסקה, שהסיבה לכך נותרה עלומה.

עלילת הספר מתחילה ביולי 1996 באסון תעופה כאשר מטוס בואינג 747 בטיסה 800 של TWA שעל סיפונו 230 איש מתרסק באוקיינוס האטלנטי, במרחק של 12 קילומטר מהחוף המזרחי של ארצות הברית, ליד לונג איילנד.

זוג מסתורי ששהה בפארק לאומי קאפסוג ביץ', מנציח את הרגע הקשה הזה של טיל העולה מבין המים לכיוון המטוס ואת התפוצצות המטוס ונפילתו לים, במצלמת וידאו ביתית מבלי שהתכוון לכך, אבל נעלם במהירות כיוון שבמצלמה מוקלטת גם פעילות מינית שלו על החוף.
לאחר שנחקרים לא פחות מ-500 עדי ראייה, חלקיו של המטוס נאספים ומשוחזרים בהאנגר ענקי, ונבחנות תאוריות שונות ורבות, הרשויות המוסמכות מודיעים כי מדובר בתקלה טכנית, וניצוץ חשמלי גרם לאדי דלק במיכל לעלות באש, דבר שגרם להתפוצצות המטוס.

גיבור הסיפור הוא הבלש ג'ון קורי, בלש משטרה ניו יורקי לשעבר שמשרת כסוכן ב-ATTF, כוח משימה אנטי טרוריסטי פדרלי המשותף ל-FBI ולמשטרה. קורי שנחשב לחוקר מעולה ופיקח אבל לא ממושמע במיוחד, משודל על ידי אשתו קייט מייפילד, אף היא חוקרת FBI לחקור את ההתרסקות. אשתו שהשתתפה כחוקרת זוטרה בחקירת ההתרסקות, חושדת כי כוחות הביטחון מטייחים את הפרשה ומפגישה אותו עם מספר אנשים שיכולים לשפוך אור על הפרשה. לדעתה ולדעת אנשים רבים המטוס לא התפוצץ בשל תקלה טכנית אלא בשל טיל קינטי שנורה מספינה או צוללת ששהו באוקיינוס.

קורי מתחיל לחקור את הפרשייה ומוצא אבני נגף רבים, ואף מסתבך עם הממונים עליו פקד דייוויד שטיין וג'ק קייניג, שמענישים אותו ואת אשתו בשליחה לגלות, לתימן וטנזניה בהתאמה. הוא גם מאוים על ידי אנשי ביטחון שונים מה-CIA ומה-FBI ואף נקלע עם אחד מהם לעימות פיסי קשה. והשאלה המרכזית שנשאלת בספר היא, האם יצליח לחשוף את הקונספירציה שעומדת מאחרי טיוח הפרשייה, לפני שכוחות חזקים ממנו יעצרו בעדו ואולי אף יחסלו אותו ואת אשתו לפני שיצליחו לעשות זאת.

הספר בכריכה רכה, שיצא בהוצאת שלגי במהדורה העברית, מכיל 562 עמודים.

==קישורים חיצוניים==
*

קטגוריה:ספרי מתח
קטגוריה:ספרי ריגול
קטגוריה:ספרי 2004
קטגוריה:ספרי הוצאת שלגי
קטגוריה:ספרי נלסון דה מיל
כתובת לאדריאנוס (ירושלים)

כתובת לאדריאנוס היא כתובת בלטינית מהתקופה הרומית בארץ ישראל מאת הלגיון העשירי פרטנסיס לכבוד הגעתו של הקיסר הרומי אדריאנוס לירושלים בשנת 130 לספירה.

חלקה הראשון של הכתובת התגלה בירושלים לפני יותר מ–100 שנים. הוא פוענח על ידי הארכאולוג הצרפתי שארל קלרמון גנו והוא שוכן דרך קבע במוזיאון הארכאולוגי של המסדר הפרנציסקני בעיר העתיקה בירושלים. חלקה השני של הכתובת התגלה בשנת 2014 בחפירת הצלה של רשות העתיקות מצפון לשער שכם. הכתובת נחשבת לאחת הכתובות הלטיניות החשובות שהתגלו אי פעם בירושלים:

הכתובת, שני טון משקלה, התנוססה בראש קשת או מבנה ציבורי גדול. המברכים את אדריאנוס אינם תושבי העיר, אלא חיילי הלגיון העשירי, שהשתתף בדיכוי המרד הגדול בירושלים בשנת 70 לספירה ונותר מאז בעיר. בסוף שמו של הלגיון נוסף מאוחר יותר השם "אנטוניניאה". ניתן להסיק מהכתובת מספר מסקנות:
* על פי מספור התארים של הקיסר ניתן לתארך את הכתובת לשנת 130 לספירה, שנת הגעתו של אדריאנוס לירושלים.
* בהתבסס על ההנחה שהכתובת ניצבה בראש שער ניצחון דרכו נכנס אדריאנוס, ומכיוון שהיא נמצאה מצפון לשער שכם, ניתן להסיק שאדריאנוס נכנס לירושלים מכיוון צפון.
* המלה האחרונה בכתובת, "אנטוניניאה", שבבירור הוספה לאחר מכן, מעידה על כך שהקשת או הבניין שהיא ניצבה בראשו שרד לפחות מאה שנים, שכן רק אז התוסף השם "אנטוניניאה" לשמו של הלגיון.
* על פי ניסוח הכתובת, ברור כי בזמן הכנתה, שנתיים טרום פרוץ מרד בר כוכבא (132 לספירה), העיר לא נקראה עדיין איליה קפיטולינה.
* על פי אבנר אקר, המומחה ללטינית שפענח את הכתובת, בעת ביקורו של אדריאנוס העיר טרם הגיעה למעמד עיר רומית, משום שהכתובת אינה כוללת את התואר "קולוניה".
* הכתובת מעידה על בנייה ציבורית גדולה בירושלים לרגל ביקורו של הקיסר, שהושלמה בעת הגעתו של אדריאנוס.

המסקנה האחרונה מקדמת את פתרון המחלוקת ההיסטוריוגרפית באשר מה קדם למה: בניית העיר האלילית למרד או המרד לבניית איליה קפיטולינה ובניינה כחלק ממסע העונשין בגינו. ייתכן כי המרד פרץ על רקע עבודות הבנייה לרגל ביקור הקיסר, אבל החלטת אדריאנוס לשנות את שמה של העיר ולאסור על יהודים להיכנס אליה, הייתה חלק מצעדי הענישה על המרד.

== לקריאה נוספת ==
* רינה אבנר, רועי גרינוולד, אבנר אקר וחנה מ' כותן, כתובת מונומנטלית חדשה-ישנה מירושלים לכבוד הקיסר הדריאנוס, חידושים בארכאולוגיה של ירושלים וסביבותיה - קובץ מחקרים כרך ח, 2014, עמ' 96-104
* אבנר אקר, שדה האימונים של הלגיון העשירי (הקמפוס): הצעה לזיהוי מצפון לשער שכם, חידושים בארכאולוגיה של ירושלים וסביבותיה - קובץ מחקרים כרך יב, 2018, עמ' 271-278
<div style="direction: ltr;">
* Avner Ecker, Hannah M. Cotton, [https://museum.imj.org.il/journal/pdf/hadrian.pdf The Legio X Fretensis Welcomes the Emperor: A Latin Inscription on a Monument Erected for Hadrian in 129/130 CE], Israel Museum Studies in Archaeology 9, 2018–2019, pp. 59-67
* Avner Ecker, [https://www.ejournals.eu/pliki/art/15016/pl The Training Ground (Campus) of the legio X Fretensis in Jerusalem/Aelia Capitolina—a Possible Identification North of the Damascus Gate], ELECTRUM, 2019, Volume 26, 2019, pp. 109-117
* M. Mor, From Shalem (Jerusalem) to Tel Shalem: Hadrian’s visit in provincia Judaea, CORNUCOPIA. Studies in honor of Arthur, Segal M. Eisenberg and A. Ovadiah (eds.), 2019, pp. 221-226
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:כתובות בלטינית
קטגוריה:ירושלים: עתיקות