OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
השיטפון בים הבלטי (1872)

השיטפון בים הבלטי היה נחשול גאות אשר החריב יישובים בחופי הים הבלטי מדנמרק ועד פומרניה שבגרמניה בליל ה-12 עד 13 בנובמבר 1872. היה זה נחשול הגאות החמור ביותר בים הבלטי עד אותו מועד. מפלס המים המדוד הגבוה ביותר שיצר היה 3.3 מטרים מעל גובה פני הים. הנחשול גרם למותם של 271 איש ו-2,850 בתים חרבו או ניזוקו קשה.

==הגורמים לשיטפון==
בימים שלפני השיטפון התחוללה סערה מעל הים אשר הגיעה מדרום-מערב והסיעה כמויות גדולות של מימיו אל הארצות הבלטיות ופינלנד. עקב כך נגרמו שם הצפות, ובמקביל ירד מאוד מפלס מי הים בחופי דנמרק וגרמניה. ירידת המפלס איפשרה לכמויות גדולות של מי ים לזרום מן הים הצפוני אל חלקו המערבי של הים הבלטי. לאחר מכן הסופה, שהתחזקה כבר לדרגת הוריקן, שינתה כיוון והחלה לנשוב מצפון-מזרח, כשהיא מסיעה את שיפעת מי הים הבלטי לכיוון דרום-מערב. כיוון שמי הים היו מסוגלים לזרום בחזרה לים הצפוני רק באיטיות, נגדש חלקו המערבי של הים הבלטי במים, אשר חוללו הצפות פתאומיות בחופיו בלילה שבין 12 ל-13 בנובמבר.

==נזקי השיטפון==
בחוף הגרמני נפגעה קשה מכולם העיירה אקרנפורדה (Eckernförde) שמדרום לגבול דנמרק-גרמניה. העיירה כולה הוצפה, 78 בתים חרבו, 138 בתים ניזוקו ו-112 משפחות נותרו ללא קורת גג. מצב דומה השתרר בויאק (Wieck) שליד העיר הגרמנית גרייפסוואלד, ובתים הוצפו עד למרכזה של עיר זו. העיירה פנמינדה הוצפה כולה. באיים הדנים פאלסטר (Falster) ולולנד (Lolland), שחלקים ממנו נמצאו מתחת לגובה פני הים והיו מוגנים על ידי סוללות, נגרמו נזקים כבדים ונספו עשרות אנשים.

בנוסף לנזקים בנפש וברכוש באזורי האסון הותיר השיטפון אוכלוסייה של 15 אלף איש ללא קורת גג. השיטפון חולל גם שינויים קבועים בצורת החופים במספר מקומות.

באופן סטטיסטי היה השיטפון מאורע שהיה עשוי להתרחש פעם ב-100 שנים. שיטפון מעין זה שיתרחש כיום יגרום נזקים גדולים בהרבה, שכן חופי הים הבלטי הפכו מאז 1872 למיושבים בצפיפות גדולה יותר.

<center>תמונות סמנים למפלס שאליו הגיעו מימי השיטפון:</center>
<gallery widths="200px" heights="200px" perrow="3">
תמונה:Travemünde HW Marken.jpg|בליבק
תמונה:Maasholm HW Marke.jpg|במאאסהולם, שלזוויג-הולשטיין
תמונה:Sturmflut-1872.jpg|בדאהם, שלזוויג-הולשטיין
</gallery>

==ראו גם==
* ליל הרוח הגדולה

==קישורים חיצוניים==

ים הבלטי 1872
קטגוריה:הים הבלטי: היסטוריה
קטגוריה:דנמרק: היסטוריה
קטגוריה:אסונות בגרמניה
קטגוריה:שלזוויג-הולשטיין
קטגוריה:מקלנבורג-מערב פומרניה
קטגוריה:1872
קולוניית מדגסקר

קולוניית מדגסקר (בצרפתית: Colonie de Madagascar et dépendances) היא ישות מדינית תחת חסות צרפת שהתקיימה משנת 1897 עד שנת 1946, ולאחר מכן הפכה לטריטוריות צרפת מעבר לים, במהלך הרבופליקה הרביעית, עד שנת 1958. הקולוניה הוקמה מאיחוד בין הפרוטקטורט של מדגסקר לאיים נוספים באוקיינוס ההודי ובאנטארקטיקה שהיו תחת שלטון צרפתי. האיים באוקיינוס ההודי היו איי גלורייז, אטול באסאס דה אינדיה, האי אירופה, ז'ואן דה נובה, טרומלין, ארכיפלג קומורו. אליהם צורף ארץ אדלי שבאנטארקטיקה והאיים סן פול ואמסטרדם, קרוזה וקרגלן שבשטח הסוב-אנטארקטי.

הקולוניה התחילה בהגליית מלכת מדגסקר ראנאואלונה השלישית ב-28 בפברואר 1897 ששמה קץ לאוטונומיה של הפרוטקטורט של מדגסקר. הקולוניה פורקה ב-1958 כאשר בעקבות משאל העם שהקים את הרפובליקה הצרפתית החמישית בספטמבר 1958, ניתנה אוטונומיה נרחבת למדגסקר בשטח הפרוטקטורט המקורי ב-14 באוקטובר 1958. ב-26 ביוני 1960 מדגסקר הכריזה על עצמאות תחת השם הרפובליקה המלגשית. שאר האיים חולקו לשלוש, ארכיפלג קומורו, האיים שהיו בקולוניית מיוט לא כולל איי גלורייז, הופרדו מהקולוניה ב-1946 לטריטוריה של קומורו. האיים הסוב-אנטארקטיים יחד עם ארץ אדלי אוחדו תחת הארצות הדרומיות והאנטארקטיות של צרפת ב-1955. האיים האחרים באוקיינוס ההודי (איי גלורייז, אטול באסאס דה אינדיה, האי אירופה וז'ואן דה נובה) עוברים ב-1960 לניהול ישיר של ידי השר של צרפת שמעבר לים ובפועל מנוהלים על ידי מחוז ראוניון.

==התפתחות השטח==
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+ התפתחות טריטוריאלית של קולוניית מדגסקר
|-
|
! scope="col" | שטח (קמ"ר)
! scope="col" | ישות קודמת
! scope="col" | מועד צירוף
! scope="col" | מועד ניתוק
! scope="col" | ישות יורשת
|-
! scope="row" | מדגסקר
|587,040
|הפרוטקטורט של מדגסקר
|28 בפברואר 1897
|26 ביוני 1960
|הרפובליקה המלגשית
|-
! scope="row" | מיוט
|374
|rowspan="5"|קולוניית מיוט
|rowspan="5"|25 ביולי 1912
|rowspan="4"|27 באוקטובר 1946
|rowspan="4"|הטריטוריה של קומורו
|-
! scope="row" | אנג'ואן
|424
|-
! scope="row" | גרנד קומור
|1,148
|-
! scope="row" | מוהלי
|290
|-
! scope="row" | איי גלורייז
|7
|rowspan="4"|1 באפריל 1960
|rowspan="4"|ניהול על ידי ראוניון
|-
! scope="row" | באסאס דה אינדיה
|0,2
|rowspan="10"|ניהול ישיר על ידי שר הקולוניות של צרפת
|rowspan="3"|אוקטובר 1897
|-
! scope="row" | האי אירופה
|30
|-
! scope="row" | ז'ואן דה נובה
|4.4
|-
! scope="row" | ארץ אדלי
|432,000
|rowspan="5"|21 בנובמבר 1924
|rowspan="5"|6 באוגוסט 1955
|rowspan="5"|הארצות הדרומיות והאנטארקטיות של צרפת
|-
! scope="row" | איי קרוזה
|352
|-
! scope="row" | איי קרגלן
|7,215
|-
! scope="row" | האי אמסטרדם
|58
|-
! scope="row" | האי סן פול
|8
|}

==קישורים חיצוניים==

מדגסקר
קטגוריה:מדגסקר: היסטוריה
קטגוריה:קומורו
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1958
פוליפ רחמי

צילום אולטרהסאונד של פוליפ אנדומטריאלי
פוליפ רחמי (באנגלית: uterine polyp), הידוע גם בשם פוליפ רירית הרחם (באנגלית: Endometrial polyp) הוא מסה בתוך הציפוי הפנימי של הרחם. צורתו יכולה להיות בעלת בסיס שטוח או לחלופין בצורה גבעולית יותר המחוברת לרחם על ידי שכבות סחוס. פוליפים מהסוג הגבעולי נפוצים יותר מאשר הסוג בעל הבסיס השטוח וטווח גודלם הוא בין כמה מילימטרים עד כדי מספר סנטימטרים. אם הפוליפ הוא מהסוג המוארך, הוא עלול לבלוט דרך צוואר הרחם לתוך הנרתיק. כמו כן, כלי דם קטנים עשויים להיווצר, במיוחד פוליפים גדולים.

== סימפטומים ==
לעיתים קרובות אין סימנים כלל. כשהם מתרחשים, התסמינים כוללים וסת לא סדיר, דימום בין וסתי, יתר על המידה, דימום לאחר יחסים מיניים, דימום וסתי כבד (menorrhagia), ודימום וגינאלי לאחר גיל המעבר.<ref></ref> בנוסף, אם הפוליפ בולט דרך צוואר הרחם לתוך הנרתיק, הוא עלול לגרום לכאבים .

==גורמים==
לא ידוע על סיבה חד משמעית להתפתחות הפוליפ אבל נראה שאחת הסיבות להימצאותם טמון ברמות הורמון אסטרוגן במחזור הדם. גורמי הסיכון כוללים השמנת יתר, לחץ דם גבוה והיסטוריה של פוליפים בצוואר הרחם. נטילת טמוקסיפן או טיפול הורמונלי חלופי יכול גם להגביר את הסיכון לפוליפים אלו. עם זאת, השימוש בהתקן תוך רחמי המכיל הורמון מסוג levonorgestrel בשילוב נטילת טמוקסיפן יכול להפחית את השכיחות של פוליפים.

== אבחון ==
Micrograph של רירית הרחם, פוליפ. H&E מכתים.
פוליפים ברירית הרחם יכולים להיות מזוהים על ידי אולטרסאונד נרתיקי (sonohysterography), הידרוסונוגרפיה או היסטרוסקופיה.<ref></ref> זיהוי על ידי בדיקת אולטרה סאונד יכולה להיות קשה, במיוחד כאשר יש היפרפלזיה של רירית הרחם (עיבוי יתר של רירית הרחם).

פוליפים ברירית הרחם יכולים להיווצר בבודדים או ברבים. הם עגולים או אליפטיים וקוטרם נע בין גודל של מילימטרים ספורים עד כמה סנטימטרים. לרוב יהיו בצבע אדום/חום וזהים לצבע רירית הרחם. עם זאת, צבעם של פוליפים גדולים יותר יכול להיות אדום כהה יותר. הפוליפים מורכבים מרקמה צפופה, סיבית, כלי הדם, מצופים ברירית הרחם אפיתל. פוליפים גבעוליים יהיו מחוברים על ידי גבעול דק (שכבות סחוס), ואילו פוליפים נייחים יהיו מחוברים על ידי בסיס שטוח לדופן הרחם. הפוליפים הגבעוליים נפוצים יותר מאשר הנייחים.

== טיפול ==
ניתן להסיר ניתוחית את הפוליפים על ידי גרידה עם או בלי היסטרוסקופיה. במקרה שללא היסטרוסקופיה ישנו סיכון להסרה חלקית בלבד של הפוליפים. ניתן להפחית סיכון זה על ידי סקירה של הרחם על ידי מלקחיים בתחילת הגרידה. לאחר מכן מתבצעת הגרידה והסרה של הפוליפ. בגרידה עם היסטרוסקופיה, תחילה, על מנת להקל על הניתוח הרחם יורחב גם בצוואר הרחם ל-9 מ"מ. ובנוסף יוזרמו מים פיזיולוגיים כדי לשמור על הרחם בגודל שיאפשר עבודה מיטבית. בתהליך עצמו מוחדר סיב אופטי בהיסטרוסקופ ואיתו לולאה חשמלית אשר תפקידה להסיר את הפוליפ ומשיכתו אל מחוץ לרחם. בשתי הדרכים יישלח הפוליפ לביופסיה על מנת לשלול אפשרות של תאים סרטניים.

== אפידמיולוגיה ==
פוליפים ברירית הרחם מתרחשים בדרך כלל אצל נשים בשנות ה-40 וה-50. הפוליפים נוצרים אצל 10% מהנשים. שיעור הימצאותם אצל נשים עם דימום חריג מוערך ב-25%.

==ראו גם==
*רחם
*פוליפ (רפואה)
*פוליפ באף

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Bradley, Linda D.; Falcone, Tommaso, Hysteroscopy office evaluation and management of the uterine cavitySt. Louis, Mo. ; London : Mosby 2008.
</div>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטולוגיה
קטגוריה:גידולים שפירים
קטגוריה:רחם
Make America Great Again

כפתור שחולק במהלך [[הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1980 מטעם רונלד רייגן ובו הסיסמה "בואו נחזיר את אמריקה לגדולתה"]]
Make America Great Again (בתרגום לעברית: "להחזיר את אמריקה לגדולתה") היא סיסמה שנעשה בה שימוש בתעמולת בחירות בפוליטיקה של ארצות הברית, תחילה בשנת 1979 על ידי רונלד רייגן בקמפיין שבסיומו נבחר לנשיא ארצות הברית, ופעם נוספת בקמפיין הבחירות של דונלד טראמפ, שנבחר גם הוא לנשיאות בבחירות 2016.

==היסטוריה==
סיסמת הבחירות "Make America Great Again" נהגתה בשנת 1979 כאשר ארצות הברית סבלה ממשבר כלכלי חמור. רונלד רייגן השתמש בה במירוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1980.

בשנת 2006 יצא ספרו של פיטר ביינרט "The Good Fight: Why Liberals—and Only Liberals—Can Win the War on Terror and Make America Great Again" (בתרגום לעברית: "הקרב הטוב: למה הליברלים - ורק הליברלים - יכולים לנצח במלחמה נגד הטרור ולהשיב את אמריקה לגדולתה") בהוצאת "הארפר קולינס".

ביל קלינטון השתמש בסיסמה זו מספר פעמים במהלך מרוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1992, אך בגרסה מפורטת יותר ולא כסיסמה בפני עצמה. כך, למשל, קרא לבוחרים "להחזיר את אמריקה לגדולה כלכלית, חינוכית וחברתית".

בשנת 2016 גינה ביל קלינטון את השימוש של דונלד טראמפ בסיסמה זו, בטענה שהיא מעבירה מסר גזעני סמוי לתושבי דרום ארצות הברית: "הסיסמה "להחזיר את אמריקה לגדולתה" - אם אתה דרומי לבן, אתה יודע בדיוק מה זה אומר, נכון? פירוש הסיסמה הוא: אני אתן לך כלכלה כמו שהייתה לפני 50 שנה, ואני אזיז אותך למעלה בסולם החברתי ואזיז אחרים למטה".

==שימוש בסיסמה על ידי דונלד טראמפ==
[[דונלד טראמפ חובש כובע עליו מוטבעת הסיסמה]]
בנובמבר 2012 הגיש דונלד טראמפ בקשה לרשום את הסיסמה "Make America Great Again" (הסיסמה מוכרת גם בראשי התיבות שלה: MAGA) כסימן מסחרי רשום. היא נרשמה כך ביולי 2015. טראמפ טען שהוא המציא את הסיסמה: "אני המצאתי את זה בעצמי לפני שנה, והמשכתי להשתמש בה, וכולם עכשיו משתמשים בה, הם כל כך אוהבים את זה," אמר טראמפ בראיון מאותה תקופה.

טראמפ השתמש בסיסמה באופן אינטנסיבי במהלך מרוץ הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016, ורבים מתומכיו חבשו כובעים שנשאו את הביטוי.

לאחר שטראמפ הפך את הביטוי לנפוץ, נעשה בו גם שימוש על ידי יריבו במפלגה טד קרוז, וכן נעשה בו שימוש על ידי קומיקאים רבים, בפרק של הסדרה "סאות' פארק" ובמספר פרסומות.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תעמולת בחירות בארצות הברית
קטגוריה:סיסמאות
קטגוריה:דונלד טראמפ
גשר אלנד

גשר אלנד
גשר אֶלַנְד (בשוודית: Ölandsbron) הוא גשר המחבר את העיר קאלמאר שבדרום שוודיה אל מזרח האי אלנד, מעל מצר קאלמאר. אורך הגשר 6,072 מטר והוא אחד מהארוכים ביותר באירופה (היה הארוך ביותר באירופה עד שנבנה גשר ואסקו דה גאמה ב-1998). הגשר נתמך על ידי 156 עמודים וליד קצהו המערבי עולה לגובה של 36 מטר, ליצירת מעבר נוח לספינות תחתיו.

הגשר נחנך ב-30 בספטמבר 1972, בנוכחות קרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה (אז נסיך). העבודה ארכה כ-4.5 שנים ולבנייה נדרשו כ-100,000 מטר מעוקב של בטון.

על הגשר יש 4 נתיבים לרכב וצינור מים מתוקים לכיוון האי.

==קישורים חיצוניים==

* [https://structurae.net/structures/oland-bridge גשר אלנד], באתר structurae

אלנד
אלכסנדר, נסיך הסן

אלכסנדר, נסיך הסן (בגרמנית: Alexander von Hessen und bei Rhein; 15 ביולי 1823 – 15 בדצמבר 1888), היה בנו של לודוויג השני, הדוכס הגדול של הסן ומקים בית באטנברג.

==ביוגרפיה==
אלכסנדר נולד ב-15 ביולי 1823 בדרמשטאדט שהשתייכה לרוזנות הסן-דרמשטדט, ללודוויג השני, הדוכס הגדול של הסן, ולוילהלמינה, נסיכת באדן, בתם של קרל לודוויג, נסיך הכתר של באדן ואמליה, נסיכת הסן-דרמשטדט. ככל הנראה, אביו הביולוגי של אלכסנדר לא היה לודוויג, אלא מאהבה של אמו - הברון אוגוסט לודוויג פון סנארקלן דה גראנסי, אך על מנת להימנע משערורייה הכיר בו לודוויג כבנו. בשנת 1838 התחתנה אחותו מריה, נסיכת הסן עם אלכסנדר ניקולאייביץ', נסיך הכתר של רוסיה. אלכסנדר ליווה אותה לחתונתה, ולאחר מכן חזר להסן. בהיותו ברוסיה מונה אלכסנדר לקצין בצבא האימפריה הרוסית, ועל שמו נקרא רגימנט של נושאי רומח רכוב.

במהלך הנסיעה התאהב אלכסנדר בבת לווייתה של אחותו - יוליה פון האוקה, ובעקבות כך אסר ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה על נישואי אלכסנדר לאחייניתו. אלכסנדר נסע לבריטניה, אולם לבסוף חזר לרוסיה ולקח עמו את יוליה בניגוד לדעתו של ניקולאי הראשון, והשניים התחתנו בברסלאו בנישואים מורגנטיים בשנת 1851. בעקבות בריחתם בניגוד לדעת הצאר, הורחק אלכסנדר מתפקידיו בצבא הרוסי.

לכבוד נישואיהם העניק אחיו של אלכסנדר - לודוויג השלישי, הדוכס הגדול של הסן, ליוליה את התואר "רוזנת באטנברג", ובשנת 1858 נתן לה את התואר "הנסיכה מבאטנברג", וכעבור שישה חודשים מנישואיהם ילדה את בתה הבכורה. לודוויג השלישי סייע לאלכסנדר לחדש את הקריירה הצבאית שלו בצבא האוסטרי, וילדיו נולדו כל אחד בעיר אחרת ברחבי האימפריה האוסטרית, במקום שירותו של אלכסנדר. בשנת 1866 פיקד אלכסנדר על כוחות הדוכסות הגדולה של הסן במהלך מלחמת אוסטריה–פרוסיה, והשתתף עמם בקרב טאוברבישופסהיים, ולאחר ההפסד במלחמה פרש מהצבא.

אלכסנדר היה בקשרים טובים עם אחיו לודוויג השלישי, הדוכס הגדול של הסן ועם אחותו מריה, נסיכת הסן, מה שהעלה את היוקרה של משפחתו. ב-15 בדצמבר 1888 מת אלכסנדר באחוזתו שבזיהיים, ונקבר באחוזת המשפחה בדרמשטאדט.

==משפחתו==
בשנת 1851 התחתן אלכסנדר עם יוליה פון האוקה, בתם של הנס מוריץ האוקה וסופיה לפונטיין, שקיבלה את התואר "נסיכת בטנברג". לבני הזוג היו 5 ילדים:
* מריה, נסיכת בטנברג (1852–1923), התחתנה עם גוסטב, נסיך ארבאך-שנברג
* לודוויג פון באטנברג (1854–1923), התחתן עם ויקטוריה, נסיכת הסן, והיה אביהם של אליס, נסיכת באטנברג - אמו של פיליפ, דוכס אדינבורו, לואיז, נסיכת באטנברג - אשתו של גוסטב השישי אדולף, מלך שוודיה, ולואי מאונטבאטן
* אלכסנדר פון באטנברג (1857–1893), כיהן כנסיך בולגריה בין השנים 1879–1886
* היינריך פון באטנברג (1858–1896), התחתן עם ביאטריס, נסיכת הממלכה המאוחדת, והיה אביה של ויקטוריה אאוחניה, נסיכת בטנברג - אשתו של אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד
* פרנץ יוזף פון באטנברג (1861–1924)

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נסיכים גרמנים
קטגוריה:בית באטנברג
קטגוריה:מקבלי עיטור אלכסנדר נבסקי (האימפריה הרוסית)
קטגוריה:מקבלי עיטור אנדריי הקדוש
קטגוריה:אבירי מסדר הפיל
קטגוריה:אבירי מסדר העיט השחור
קטגוריה:מקבלי עיטור גיאורגי הקדוש
קטגוריה:מסדר האמבט: אבירים וגבירות הצלב הגדול
קטגוריה:ילידי 1823
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1888
יקובוס קפטיין

יָקוֹבּוּס קוֹרְנֶלְיוּס קָפְּטֵיין (הולנדית: Jacobus Cornelius Kapteyn, 19 בינואר 1851 - 18 ביוני 1922) היה אסטרונום הולנדי שהתפרסם בעיקר בחקר תנועת הכוכבים בגלקסיית שביל החלב.

==קורות חייו==
יקובוס קורנליוס קפטיין נולד בשנת 1851 בעיירה בארנוולד שבמחוז חלדרלנד שבמזרח הולנד. בשנת 1869 הוא החל את לימודיו באוניברסיטת אוטרכט בתחום הפיזיקה ולמרות שלא התמקד בתחום האסטרונומיה, הוא החל בשנת 1875 לעבוד במצפה הכוכבים של ליידן. בשנת 1878 הוא מונה לפרופסור לאסטרונומיה ולמכניקה באוניברסיטת חרונינגן. מכיוון שלא היה מצפה כוכבים באוניברסיטה, הוא המשיך לערוך תצפיות ממצפה הכוכבים של ליידן, אך משום שלא היה יכול לצפות שם בקביעות אלא רק מידי מספר חודשים, השתמש בתצפיות ספורות אלה כדי למדוד את ההיסט של מספר כוכבים ולחשב באופן זה את מרחקם ממערכת השמש. מאוחר יותר, עם עליית השימוש בצילומים של שמי הלילה, המשיך קפטיין לעסוק באסטרונומיה מבלי שצפה בעצמו בכוכבים אלא בחן צילומים שנעשו במצפי כוכבים שונים ומדד את מיקומם, את ההיסט שלהם ואת תנועתם העצמית. בשנת 1902 הוא זכה במדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה וב-1913 הוא זכה במדליית ברוס ובמדליית ג'יימס קרייג ווטסון. כמו כן ב-1919 הוא התקבל כחבר לחברה המלכותית. בין השנים 1908 ו-1914 הוא נהג לערוך ביקור שנתי בארצות הברית ושם השתתף בתצפיות ובמחקרים במצפה הכוכבים בהר וילסון. בשנת 1921 הוא פרש מעבודתו באוניברסיטת חרונינגן ונפטר שנה לאחר מכן. לקפטיין היו בן ושתי בנות, אחת מהן, הנרייטה, התחתנה עם האסטרונום הדני איינר הרצשפרונג.

==עבודתו המדעית==
קפטיין השתמש במידע הרחב שהיה ברשותו על מיקום הכוכבים, עוצמת הארתם, ההיסט שלהם והתנועה העצמית שלהם וניסה לקבוע באמצעים סטטיסטיים את האופן שבו נעים הכוכבים, כיוון תנועתם וגודלה, כפונקציה של מיקומם. במשך 12 שנים מ-1885 ועד ל-1896 מיפה קפטיין כ-450,000 כוכבים של שמי הדרום באמצעות צילומים שנעשו במצפה כוכבים בכף התקווה הטובה ומדד את ההיסט והתנועה העצמית של אלפי כוכבים. בעקבות מדידות אלה גילה קפטיין בשנת 1904 שהכוכבים אינם נעים בכיוונים אקראיים אלא ניתן לחלקם לשתי קבוצות שנעות בכיוונים מנוגדים זו ביחס לזו. גילוי זה הוביל מאוחר יותר להבנה שהכוכבים בגלקסיה נעים במסלולים המקיפים את מרכזה.

קפטיין מדד את התנועה העצמית של למעלה מ-10,000 כוכבים ובשנת 1897 הוא גילה את כוכב קפטיין הנקרא על שמו, שעם תנועה עצמית בשיעור של 8.67 שניות קשת בשנה, היה הכוכב עם התנועה העצמית הגדולה ביותר עד לגילויו של כוכב ברנרד ב-1916 ומאז זהו הכוכב עם התנועה העצמית השנייה בגודלה.

==הנצחה==
על שמו של קפטיין נקראים כוכב קפטיין, אחד הכוכבים הקרובים למערכת השמש והכוכב עם התנועה העצמית השנייה בגודלה, האסטרואיד קפטיין 818 ומכתש קפטיין על הירח. כמו כן נקראים על שמו מצפה הכוכבים של אוניברסיטת חרונינגן וכן טלסקופ אופטי בקוטר של מטר במצפה הכוכבים רוקה דה לוס מוצ'צ'וס שבאי לה פאלמה שבאיים הקנריים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:אסטרונומים הולנדים
קטגוריה:זוכי מדליית ברוס
קטגוריה:זוכי מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה
קטגוריה:עמיתים זרים בחברה המלכותית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חרונינגן
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1851
קטגוריה:נפטרים ב-1922
קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה

קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה (בגרמנית: Karl Ferdinand von Österreich; 29 ביולי 1818 – 20 בנובמבר 1874), היה בנו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן, וסבו של אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד.

== ביוגרפיה ==
קרל פרדיננד נולד ב-29 ביולי 1818 בווינה, לארכידוכס קרל, דוכס טשן ולהנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג בתם של פרידריך וילהלם, נסיך נסאו-ויילבורג ולואיזה איזבלה, רוזנת העיר קירכברג.

בשנת 1836 התגייס קרל פרדיננד לצבא האוסטרי, והצטרף לרגימנט הרגלים ה-57. בהמשך קיבל קרל פרדיננד את הפיקוד על הרגימנט באיטליה, והשתתף עמו בדיכוי המרידות בפראג בשנת 1848, במהלך מהפכות אביב העמים. בשנת 1859 הועלה קרל פרדיננד לדרגת גנרל, ושירת במוראביה ובשלזיה. בשנת 1860 חזר קרל פרדיננד לברנו, ולאחר מכן הועלה לדרגת פלדמרשל-לוטננט. ב-20 בנובמבר 1874 מת קרל פרדיננד בז'ידלוכוביצה שבמוראביה, וילדיו עברו תחת אחריותו של אחיו הארכידוכס אלברכט, דוכס טשן.

== משפחתו ==
ב-18 באפריל 1854 התחתן קרל פרדיננד עם בת דודתו אליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה ומריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג, ממנה נולדו לו 6 ילדים:
* פרנץ יוזף, ארכידוכס אוסטריה (1855)
* הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן (1856–1936)
* מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה (1858–1929), התחתנה עם אלפונסו השנים עשר, מלך ספרד
* קרל שטפן, ארכידוכס אוסטריה (1860–1933)
* אויגן, ארכידוכס אוסטריה (1863–1954)
* מריה אלאונורה, ארכידוכסית אוסטריה (1864)

== אילן יוחסין ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:בית הבסבורג
קטגוריה:ילידי 1818
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1874
אליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה

אליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה (בגרמנית: Elisabeth Franziska von Österreich; 17 בינואר 1831 – 14 בפברואר 1903), הייתה בתו של הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה, וסבתו של אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד.

== ביוגרפיה ==
אליזבת פרנציסקה נולדה ב-17 בינואר 1831 בבודה, לארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה ולמריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג בתם של לודוויג, דוכס וירטמברג והנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג.

בשנת 1847 התחתנה אליזבת פרנציסקה עם בן דודה מדרגה שנייה פרדיננד קרל ויקטור, ארכידוכס אוסטריה-אסטה, בנו של פרנץ הרביעי, דוכס מודנה, ואחר מותו התחתנה בשנת 1854 עם בן דודה קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה, בנו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן. ב-14 בפברואר 1903 מתה אליזבת פרנציסקה בארמון אלברטינה בווינה, כתוצאה מדלקת ריאות, ונקברה בבאדן על יד וינה, שם יש רחוב על שמה.

== משפחתה ==
ב-4 באוקטובר 1847 התחתנה אליזבת פרנציסקה עם בן דודה מדרגה שנייה פרדיננד קרל ויקטור, ארכידוכס אוסטריה-אסטה, בנו של פרנץ הרביעי, דוכס מודנה, ממנו נולדו לה בת אחת:
* מריה תרזה מאוסטריה-אסטה (1849–1919), התחתנה עם לודוויג השלישי, מלך בוואריה

ב-18 באפריל 1854 התחתנה אליזבת פרנציסקה עם בן דודה קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה, בנו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן, ממנו נולדו לה 6 ילדים:
* פרנץ יוזף, ארכידוכס אוסטריה (1855)
* הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן (1856–1936)
* מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה (1858–1929), התחתנה עם אלפונסו השנים עשר, מלך ספרד
* קרל שטפן, ארכידוכס אוסטריה (1860–1933)
* אויגן, ארכידוכס אוסטריה (1863–1954)
* מריה אלאונורה, ארכידוכסית אוסטריה (1864)

== אילן יוחסין ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:בית הבסבורג
קטגוריה:ילידות 1831
קטגוריה:נפטרות ב-1903
קזיס בינקיס

קזיס בינקיס (בליטאית: Kazys Binkis; 1893, Gudeliai, ליטא – 1942, קובנה) היה משורר, עיתונאי ומחזאי ליטאי שהשתמש בשמות בדויים רבים, וכן חסיד אומות העולם.

== קורות חייו ==
בינקיס למד בבית הספר היסודי בפפיליס , ובבית הספר Saulė (השמש), ולמד הוראה. בשנת 1910 החל ללמוד חקלאות ליד שווינציאן, אבל עקב מחסור כלכלי עבר לווילנה בשנת 1913 והחל להתכונן לבחינות הבגרות. בשנת 1909 החל לפרסם פרוזה ובשנת 1915 סיים קורס מורים והיה למורה בבית הספר בו למד בצעירותו. ב-1918 נבחר לתפקיד יו"ר מחוז מגוריו. בשנת 1919 מונה לתפקיד מזכיר מערכת כתב העת Liepsna (הלהבה) בווילנה. באותה שנה עבר לקובנה, שם עבד בבית הדפוס, התנדב בגדוד צבאי והשתתף בקונצרטים. ב-1920–1923 למד, בהפסקות, ספרות ופילוסופיה באוניברסיטת ברלין, השתתף בתנועה ספרותית והיה ממנהיגי התנועה הפוטוריסטית הליטאית (1922-1928).

בינקיס התפרנס מיצירתו הספרותית. בשנת 1922 פרסם וערך עם חברים אחרים מספר יצירות ספרותיות ואנתולוגיות של יצירות שירה וספרות ליטאיות עממיות. בינקיס עבד באגודת הסופרים הליטאים; במשך מספר שנים היה חבר בחבר המנהלים שלה. הוא כתב בכתב עת ספרותי והיה עיתונאי.

בינקיס נקבר בבית הקברות פטרישיונאי , בית הקברות הלאומי הבלתי רשמי של ליטא.

== יצירות ספרותיות ==
מורשתו של בינקיס אינה רבה אך משמעותית. הוא כתב בסוגות (ז'אנרים) ההומור, הסאטירה והשירה, ופרסם ספרי שירה לילדים.

אוסף שיריו הראשון של בינקיס התפרסם ב-1920 והושפע מהזרם המודרניסטי בשירה, השפעה שנחל במהלך לימודיו בברלין. כך השפיע בינקיס רבות על השירה הליטאית. בשנת 1923 (מהדורה שנייה ב-1926) פרסם את ספרו השני, קובץ שירים בגוון עתידני בשם מאה אביבים. מ-1927 עד 1931 פרסם שירים הומוריסטים במגוון כתבי-עת; חלקם פורסמו בספרים, גם לאחר מותו.

מחזהו הראשון של בינקיס יצא לאור ב-1938. הצלחת המחזה, Atžalynas (הצמחייה), עודדה אותו לכתוב מחזה חדש, Generalinė repeticija (חזרה גנרלית), אשר לא הושלם. מחזה זה הוצג בהנאו ב-1948, פורסם כספר ב-1958 והוצג לראשונה בליטא בשנת 1959.

== חסיד אומות העולם ==
במהלך הכיבוש הנאצי סייעו בני משפחת בינקיס להסתיר יהודים רבים מגטו קובנה בביתם. יד ושם הכיר בו, בסופיה אשתו, ובבני משפחה נוספים כחסידי אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים ליטאים
קטגוריה:קובנה: אישים
קטגוריה:ליטאים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: ליטא
קטגוריה:גטו קובנה
קטגוריה:ילידי 1893
קטגוריה:נפטרים ב-1942
עונת 2006 בגביע ליברטדורס

עונת 2006 בגביע ליברטדורס הייתה העונה ה-47 של התחרות הדרום-אמריקאית לקבוצות כדורגל, והיא אורגנה על ידי CONMEBOL. המשחק הראשון התקיים ב-24 בינואר 2006 והתחרות הסתיימה ב-16 באוגוסט 2006. בתחרות השתתפו 38 קבוצות מכל מדינות חברי הארגון ומקסיקו.

התחרות הסתיימה בניצחון של מועדון ספורט אינטרנסיונל, וזאת בפעם השלישית בתולדות המועדון. זו הייתה העונה השנייה ברציפות בה סדרת הגמר נערכה בין קובצות מברזיל.

==מתכונת התחרות==
בתחרות השתתפו 38 קבוצות:

* ברזיל - 6
* ארגנטינה - 5 
* קולומביה, פרו, צ'ילה,בוליביה,אקוודור,אורוגוואי, פרגוואי, ונצואלה, מקסיקו- 3 (כל אחת)

בתחילה 12 קבוצות (1 מכל המדינות המשתתפות ו-2 מברזיל) התחרו על 6 מקומות במשחקי הבתים.
בשלב הראשון הקבוצות חולקו ל-8 בתים, ושתי קבוצות מכל בית העפילו לשלב השני. החל מהשלב השני הקבוצות שיחקו בשיטת נוקאאוט. 

בכל השלבים נערכו משחק בית ומשחק חוץ. על ניצחון הוענקו שלוש נקודות ועל תיקו נקודה בודדת.

במידה ומספר קבוצות בבית סיימו עם אותו מספר נקודות, ההכרעה הייתה נקבעת לפי סדר חשיבותם של התנאים הבאים: יתרון בהפרש שערים, יתרון בשערים שנכבשו, יתרון בשערים שנכבשו במשחקי חוץ, הגרלה. בשלבים שלאחר הבתים החל להיות מיושם חוק שערי חוץ. כמו כן, הקבוצות דורגו בהתאם להישגיהן בשלב הבתים: 1-8 מנצחות הבית, 9-16 הקבוצות שסיימו במקום השני. במידה ולא הושגה הכרעה לאחר 120 דקות, הקבוצות ביצעו סדרת בעיטות עונשין.

==השלבים המתקדמים==

===סדרת הגמר===

==מלך השערים==
14 כדורגלנים כבשו 5 שערים וזכו בתואר מלך השערים
* אלואיזיו סאו פאולו
* פליקס בורחה אל נסיונל
* חוסה לואיס קלדרון אסטודיאנטס לה פלאטה
* אגוסטין דלגאדו ליגה דפורטיבה אוניברסיטריה דה קיטו
* סבסטיאן אררוס ולס סארספילד
* ארנסטו פאריאס ריבר פלייט
* פרננדניו מועדון ספורט אינטרנסיונל
* מרסיניו פלמיירס
* דניאל מונטנגרו ריבר פלייט
* נילמר קורינתיאנס
* מריאנו פבונה אסטודיאנטס לה פלאטה
* חורחה קונטיירוס אוניברסידד קאתוליקה
* פטריסיו אורוטיה ליגה דפורטיבה אוניברסיטריה דה קיטו
* ואשינגטון פלמיירס

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rsssf.com/sacups/copa06.html פרטים על התחרות]

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2006
קטגוריה:עונות בגביע ליברטדורס
אברהם שמעון טרויב

רבי אברהם שמעון טרויב{{תמונה להחלפה}}
רבי אברהם שמעון טרויב (ראש"ט; ~ה'תקע"ג 1813 - כ"ח בטבת ה'תרל"ו, 25 בינואר 1876) היה רב ליטאי, רבה של קיידאן, מחבר "באר אברהם" ומהדיר ספר "הלכות גדולות".

==ביוגרפיה==
נולד בקיידאן לרב יצחק אייזיק טרויב. אחיו היה הרב משה כתריאל טרויב מלודז', המשפחה מיוחסת למהר"י וייל ואביו היה חותם בשם טרויב-וייל. אמם הייתה בתו של הרב ישראל גורדון שכיהן כ"רב העדה" בווילנה (נפטר בי"ג בטבת תרט"ז). אברהם שמעון למד אצל רבי חיים מוולוז'ין והתיידד עם בנו רבי יצחק מוולוז'ין. זמן מה סייע לסבו בווילנה והתיידד עם רבים מתלמידי החכמים שבה.

טרויב נישא לשרה ריבה בת דודו הרב בנימין זאב טרויב שכיהן במשך שתים עשרה שנה כרבה של שאוול ובסוף ימיו מאס ברבנות והתגורר בקיידאן. 

בשנת ה'תרי"ב, 1852, נבחר טרויב לכהן כרבה של קיידאן עיר הולדתו, במקום הרב רפאל יום טוב ליפמן היילפרין שעבר אז לכהן כרבה של מזריטש. משרה זו נשא טרויב במשך 24 שנים עד לפטירתו ביום שלישי, כ"ח בטבת ה'תרל"ו, 25 בינואר 1876, לקראת ערב. הוא נקבר למחרת היום במעמד קהל רב בבית הקברות המקומי בעירו.

הרב טרויב התפרסם כמומחה לדיני ממונות, ונקרא לבוררויות ברחבי ליטא. הוא היה שותף פעיל בעיתונות העברית והתפלמס עם יל"ג בנושא התיקונים בדת.

==כתביו==
הגהותיו, הערותיו וחידושיו נדפסו בשולי ספר "הלכות גדולות" מהדורת יצחק גולדמן (ורשה תרל"ד), ובמהדורת דפוס ראם של ששה סדרי משנה (החל ממהדורת תרפ"ט, עם נ"א הוספות). הגהותיו על משנה תורה לרמב"ם נדפסו במהדורות הרמב"ם, החל ממהדורת וילנא, בשם "באר אברהם".

תשובות הלכתיות שלו משוקעות בספר "עטרת יצחק" (ירושלים תרפ"ה) של הרב יצחק אייזיק רבינוביץ.

==משפחתו==
* בנו הרב שלמה זלמן שמחה טרויב מילא את מקומו כרבה של קיידאן.
** חתנו הרב אברהם אליהו קפלן נפטר בצעירותו, בנו שנולד לאחר פטירתו ונקרא על שמו הוא הרב אברהם אליהו קפלן מאנשי תנועת המוסר וראש בית המדרש לרבנים בברלין.
* בנו ר' יהודה טרויב התגורר בווילנה.

נכד משותף שלו ושל רבי אברהם אבלי פאסוועלער היה הסופר ישראל מיכל טרויב (1858–1926).

==לקריאה נוספת==
* 'טרויב, ר' אברהם־שמעון ב"ר יצחק־אייזיק', בתוך: דב ליפץ ונתן גורן (עורכים), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א (תשכ"ז), עמ' 52 טור 2 (, תמונה 1250)
* 
* יעקב ליפשיץ, זכרון יעקב, ח"ב, עמ' 20–21. תיאור שיחה של הראש"ט. ושם פרק כ"ז עמ' 72 ואילך, על חלקו בפרשת היתר הקטניות בזמן הרעב ברוסיה בשנות ה-60 של המאה ה-19.
;ממאמריו
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:אבות בתי דין
ג'ניפר וורת'

ג'ניפר וורת (באנגלית: Jennifer Worth; 25 בספטמבר 1935 – 31 במאי 2011) הייתה אחות ומוזיקאית בריטית. כתבה טרילוגיה רבת מכר של ספרי זיכרונות על עבודתה כמיילדת באזור איסט אנד בלונדון בשנות ה-50: "קראו למיילדת", "צללי בית המחסה" ו"היה שלום איסד אנד". סדרת הטלוויזיה "קראו למיילדת" אשר מבוססת על ספריה, החלה לשדר בערוץ BBC ONE ב-15 בינואר 2012.

== ביוגרפיה ==
וורת' נולדה כג'ניפר לי בקלקטון און סי, אסקס. לאחר שעזבה את בית הספר בגיל 15 למדה קצרנות והקלדה, והפכה למזכירה של מנהל בית הספר לתחביר של ד"ר קלונר. לאחר מכן הוכשרה להיות אחות בבית החולים "רויאל ברקשייר" בעיר רדינג ועברה ללונדון על מנת לעבור הכשרה כמיילדת. היא מונתה לאחות בצוות של בית החולים לונדון (באנגלית: London Hospital) בשכונת וייטצ'אפל בלונדון בשנות ה-50 המוקדמות. יחד עם קהילה אנגליקנית של אחיות, היא פעלה כדי לסייע לעניים. היא הייתה אז אחות במחלקה בבית החולים אליזבת גארט אנדרסון בבלומסברי, ומאוחר יותר בבית החולים על שם "מארי קירי" בהמפסטד. 

בשנת 1963 לי התחתנה עם האמן פיליפ וורת', ונולדו להן שתי בנות. פיליפ וורת' מופיע כדמות בספיישל הכריסמס שנערך ב-2014 בעונה השלישית של סדרת הטלוויזיה "קראו למיילדת", מגולם על ידי רונלד פיקאפ. בשנת 1973 וורת' פרשה מעבודת הסיעוד על מנת לממש את השאיפות המוזיקליות שלה. ב-1974, היא קיבלה רישיון מטעם מכללת המוזיקה בלונדון, בה היא לימדה פסנתר ושירה. בשנת 1984 היא קיבלה מלגה. היא הופיעה כסולנית עם מקהלות בכל רחבי בריטניה ואירופה. מאוחר יותר החלה לכתוב, והכרך הראשון של הביוגרפיה "לקרוא למיילדת" פורסם ב-2002. הספר הפך רב-מכר כאשר יצא לאור מחדש בשנת 2007. צללי בית המחסה(2005; יצא לאור מחדש ב-2008), היה שלום איסד אנט (2009) גם הפכו רבי מכר. הטרילוגיה נמכרה בכמעט מיליון עותקים בבריטניה בלבד. בכרך הרביעי, באמצע החיים, אשר פורסם ב-2010, וורת' משקפת את חוויותיה המאוחרות יותר בטיפול בחולים סופניים.

== אקטיביזם ==
וורת' העבירה ביקורת על הסרט "וירה דרייק" של מייק לי שיצא בשנת 2004, בשל התיאור הלא מציאותי של ההשלכות של הפלות לא חוקיות. היא טענה כי השיטה המוצגת בסרט רחוקה מלהיות מהירה וחסרת כאב, והיא למעשה שיטה קטלנית עבור האם.

== מוות ==
וורת' נפטרה ב-31 במאי 2011, לאחר שאובחן אצלה סרטן הושט. הפרק הראשון של סדרת הטלוויזיה קראו למיילדת הוקדש לה.

==ראו גם == 
* סדרת הטלוויזיה "מיילדת"
* הסרט "וירה דרייק"

== לקריאה נוספת ==
* אקזמה, אלרגיה למזון: מוסתר כי? (1997)
* קראו למיילדת (הספר הראשון ב המיילדת הטרילוגיה) מסת"ב 978–0297868781 (2002)
* צללי בית המחסה (ספר שני ב המיילדת הטרילוגיה) מסת " ב 978–0297853268 (2005)
* היה שלום איסט אנד (ספר שלישי ב המיילדת הטרילוגיה) מסת " ב 978–0753823064 (2009)
* באמצע החיים (2010)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה בריטים
קטגוריה:אחיות בריטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1935
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1935
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-2011
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2011
ברייתא דישועה

ברייתא דישועה הוא חיבור ארץ-ישראלי, שנתחבר לא יאוחר מתקופת אמוראי ארץ ישראל.

הברייתא מכילה שני חלקים: רשימה של 24 דברים שמעכבים את ישועת ישראל, ופירוש דמוי-תלמודי על כל אחד ואחד מאותם 24 דברים. 

הפירושים נלקחו בעיקר מהתלמוד הירושלמי, וממדרש איכה רבתי, ובנוסף גם מהתוספתא, ומפרקא דרבינו הקדוש, אך לא הובאו בה כלל מאמרים מהתלמוד הבבלי. גם הובא בה מעשה הנמצא במדרש עשרת הדיברות, אך כנראה היה לפני מחבר הברייתא מקור קדום יותר. לכן, נראה שהברייתא עצמה היא מזמן התנאים, והפירושים- הם מזמן האמוראים.

ברייתא זו נדפסה לראשונה על ידי הרב שמואל שענבלום, בלעמברג, תרל"ו, בתוך ספר 'שלשה ספרים נפתחים'. גרסה אחרת נדפסה בתוך 'גנזי שעכטער' - קטעי הגדה ומדרש, על-פי כתב יד הגניזה הקהירית הנמצא בספריית אוניברסיטת קיימברידג'. עוד קטע מהגניזה נדפס על ידי אברהם מרמורשטיין בתוך "תשובות הגאונים" שהדפיס (לונדון, תרפ"ז).

קיימת גם מהדורה אלקטרונית במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית.

בספר ילקוט מדרשים, נדפסה שוב הברייתא מתוך מקורות אלו ובהשוואה לכתבי-היד.

==לקריאה נוספת==
* עידן דשא הלוי, ספר ילקוט מדרשים: על-פי הוצאות ישנות וכתבי-יד עם הוספות והערות ומראה מקומות, כרך א', הוצאת אור עולם, צפת, תשס"ג,
** מהדורה שלישית, תשס"ט, עמודים רטז - רכו, רפט - רצ.
**חלק שמיני, תשע"ט; 'חלק ההוספות', עמ' א - ח.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://merhav.nli.org.il/primo-explore/search?query=title,exact,%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%AA%D7%90%20%D7%93%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%A2%D7%94&vid=NLI&lang=iw_IL רשימת מאמרים על ברייתא דישועה באתר הספרייה הלאומית]
* [http://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?misyzira=531000 ברייתא דישועה], באתר המילון ההיסטורי ללשון העברית
* 

==הערות שוליים==

ברייתא
קטגוריה:ברייתות
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
נאוה כורש

נאוה כורש (נולדה ב-22 בנובמבר 1950) היא ציירת ופסלת ישראלית.

== ביוגרפיה ==
כורש נולדה והתחנכה בחיפה, עברה בבגרותה לתל אביב שם העבירה את רוב שנותיה ושנות יצירתה.
בוגרת לימודי אומנות במכון אבני ביפו וב-New School בניו יורק שבארצות הברית. עבודותיה השתתפו והופיעו בתערוכות שונות בישראל ובעולם ויצירותיה נרכשו לאוספים מוכרים בבלגיה, בניו-יורק ובלוס אנג'לס.

הייתה נשואה בעברה למחזאי חנוך לוין, ולהם בן, לפני נישואיה ללוין הייתה בת זוגו של .

== תחומי אומנות ==
*ציור בצבעי שמן ואקריליק על-גבי קנבס
*פיסול בחימר

== מבין יצירותיה המוכרות ==
* ציור "אייכה" 2005
* פסל "אייכה" שתמונתו מופיעה על שער הספר "האיש עם המיתוס באמצע"
* 'זיקפות מעופפות' - שמן על בד צרפתי, חתום, מידות: 24X16 - נמכרה תמורת 25$

== קישורים חיצוניים ==

* [http://corky.net/israel/donkeyhoty2/ גלריה עם עבודות ציור ופיסול של נאוה כורש]
* [http://www.egozigallery.com/%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%98-%D7%9E%D7%A1%D7%A4%D7%A8-13320 נאוה כורש], באתר גלריית אגוזי
* [http://www.newschool.edu The New School, New York]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסלות ישראליות
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:ציירות ישראליות
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:בוגרות מכון אבני
קטגוריה:בוגרי מכון אבני
קטגוריה:בוגרות ניו סקול
קטגוריה:בוגרי ניו סקול
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
סאלו פינקלשטיין

סאלו פינקלשטיין (בפולנית: Salo Finkelstein; יליד 1896 או 1897, תאריך מותו לא ידוע) היה גאון חישוב, דורג במקום השמיני ברשימת "100 גאוני החישוב הטובים ביותר". נולד בלודז' (אז בשטח האימפריה הרוסית, כיום בשטח פולין) למשפחה יהודית.

==ביוגרפיה==

בבית הספר, ציוניו במתמטיקה היו גבוהים ובתקופה זו הוא החל לגלות את הכישרון שלו בתור גאון חישוב וכן את יכולתו לזכור מספרים. בגיל 23 החל להופיע בפני קהל ולהציג את יכולתו, אך הוא איבד עניין בהופעות כאלו בהמשך. עבד בלשכת הסטטיסטיקה המדינית של ממשלת פולין.

בשנת 1928 התחרה עם גאוני חישוב בעיר דנציג בפני פרופסור האנס הנינג וניצח. בשנת 1931 יצא להופיע מחוץ למדינה, הפגין את בקיאותו במספרים וכן נרשם לתחרויות שונות בנושא.

בשנת 1932 הגיע לארצות הברית וניסה ללא הצלחה להתקבל לעבודה בבנק כ"בודק" חישובים ופעולות. בשנת 1937 פורסמה עליו כתבה, ובה נכתב שהוא מסוגל לבצע פעולות חישוב מהר יותר מאדם ממוצע, אך תהליך החשיבה שלו לא שונה מזה של אדם רגיל. לא תמיד הצליח לתת תשובה מדויקת ב-100 אחוז מהמקרים, וכן ככל שסופקו לו בעיות קשות יותר, דוגמת כפל מספרים מרובי ספרות, כך דיוקו פחת.

מאחר שלא הצליח למצוא משרה שמתאימה ליכולתיו ומפני שסירב לעבוד במופעים לפני קהל, הוא ניסה לפתח קריירה של שחמטאי בין השנים 1941–1949.

קטגוריה:גאוני חישוב
קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:שחמטאים יהודים
קטגוריה:שחמטאים פולנים
קטגוריה:ילידי 1896
תפוחים מן המדבר (סרט)

"תפוחים מן המדבר" הוא סרט ישראלי המבוסס על הסיפור הקצר "תפוחים מן המדבר" מאת סביון ליברכט (1986). את הסרט ביימו מתי הררי ואריק לובצקי. גרסה מורחבת של הסרט שודרה בשנת 2016 בערוץ הראשון כמיני-סדרה בת שלושה פרקים.

== עלילה ==
עלילת הסרט מתמקדת ברבקה אברבנאל, בת יחידה להורים מבית חרדי ירושלמי, המקפידים איתה ומקשים עליה את חייה. היא נחשפת בחשאי לעולם החילוני, ומגיעה לערב ריקודי עם, בו היא מתיידדת עם דובי, קיבוצניק צעיר מדרום הארץ שלומד בירושלים. אביה, ראובן אברבנאל, לא רואה בעין יפה את המעשים של בתו, ומחליט לשדך אותה לשאלתיאל, אלמן ואב לילדים. אמה, ויקטוריה אברבנאל, אישה רגישה וחסרת ביטחון, אינה שלמה עם השידוך, אך אינה מעזה להתנגד לו. כשנודע לרבקה על השידוך, היא בורחת אל הקיבוץ בו מתגורר דובי, ומתחילה לעבוד ולחיות שם. לאחר שרבקה מאמצת את אורח החיים החילוני, היא יוצרת קשר עם דודתה שרה, שהיא רווקה וחריגה בקהילה החרדית. ויקטוריה שומעת משרה על השינוי שעשתה רבקה בחייה, ומגיעה לקיבוץ. ויקטוריה מחליטה למרוד בבעלה ולהישאר לצד בתה.

רגע השיא של הסרט מגיע כשמשפחתה מגלה את מקום הימצאותה של רבקה. בחירתה ומעשיה של רבקה, שאינם מקובלים בסביבה החרדית, גורמים לנתק שלה ממשפחתה ומהסביבה שבה היא גדלה, אולם בסופו של דבר גוברת האהבה המשפחתית על הפער שנוצר בין אורח החיים שבחרה לה הבת לבין אורח החיים של המשפחה.

== שחקנים ==
* מורן רוזנבלט - רבקה אברבנאל
* שלומי קוריאט - ראובן אברבנאל, בעלה של ויקטוריה והאבא של רבקה.
* ריימונד אמסלם - ויקטוריה אברבנאל, אשתו של ראובן והאמא של רבקה.
* עירית קפלן - שרה, אחותה של ויקטוריה, דודתה של רבקה
* אלישע בנאי - דובי
* צבי שיסל - זאב
* משה אשכנזי - יוסי
* נמרוד הוכנברג - גבריאל
* מוטי בן ישי - שאלתיאל
* דודו באוכנר - אבנר
* תמרה אהרוני - אלה

== הקרנות בבתי קולנוע בארץ ==
על פי דו"ח שפרסם אמציה סמקאי, יו"ר עמותת "בצדק", במהלך שנת 2015 צפו בסרט זה 69,601 צופים, בבתי קולנוע ברחבי הארץ.

== מועמדויות ופרסים ==
הסרט היה מועמד ל-3 פרסי אופיר וזכה בתואר הסרט הטוב ביותר. כמו כן זכה הסרט בפרס חביב הקהל בפסטיבל הסרטים הישראלי ה-28 בלוס אנג'לס, בפרס "חזון גלובלי" בפסטיבל סינקווסט ה-25 בסן חוזה, קליפורניה, ובפרסים במסגרת הפסטיבלים היהודיים באטלנטה, בסן דייגו ובשיקגו.

== קישורים חיצוניים ==

* תפוחים מן המדבר, [http://www.kan.org.il/Program/?catId=1161 כל הפרקים], באתר כאן תאגיד השידור הישראלי
* 
* 
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20151208060314/http://www.kolnoan.co.il/news/news.aspx?newsId=9191 "באבא ג'ון" ו-"תפוחים מן המדבר" בין המועמדים לגלובוס הזהב] באתר קולנוען
* קולנוע לב, [https://web.archive.org/web/20161001004102/http://www.lev.co.il/movies/10675 תפוחים מן המדבר]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2015
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים מבוססי סיפורים קצרים
קטגוריה:סרטי יהדות
קטגוריה:יהדות חרדית בקולנוע
תולדות העולם הקלאסי

תולדות העולם הקלאסי היא סדרת ספרי היסטוריה בשפה העברית, המהווה סקירה מדעית מקיפה, מפורטת, ורחבת יריעה של תולדות העולם היווני-רומי בעת העתיקה. הסדרה כוללת 4 כרכים: "תולדות יוון הקלאסית", שנכתב על ידי פרופסור משה עמית, "תולדות העולם ההלניסטי", שנכתב על ידי פרופסור דוד גולן, "תולדות הרפובליקה הרומית", שנכתב על ידי פרופסור ישראל שצמן, ו"תולדות הקיסרות הרומית", שנכתב גם הוא על ידי עמית. ספרי הסדרה מיועדים לשימוש של ציבור הסטודנטים להיסטוריה דוברי העברית, ונכתבו בהתאם לצרכיהם.

הסדרה, מבנה והיקפה, נהגו במקור על ידי פרופסור אביגדור צ'ריקובר, ממייסדי הלימודים הקלאסיים במדינת ישראל, מתוך כוונה להציג רצף היסטורי מדעי של התקופה הקלאסית, על בסיס מחקר עצמאי ישראלי. צ'ריקובר נפטר בשנת 1958, לפני שהספיק להוציא את התוכנית לפעול, ותלמידו, פרופסור אלכסנדר פוקס, לקח על עצמו את הגשמת התוכנית. בשנת 1972, פוקס הביא את התוכנית המגובשת לפני הוצאת הספרים מאגנס של האוניברסיטה העברית, שאישרה את החיבור בכללותו.

כתיבת הכרכים הנפרדים חולקה בין המחברים השונים, בני הדור הצעיר דאז של חוקרי העת העתיקה, שצמן, גולן, עמית, ובמקור צבי יעבץ, כאשר פוקס משמש כיועץ המדעי והמתאם של הסדרה כולה. פוקס הספיק לגבש את התוכנית המפורטת לכול כרך עם המחברים השונים, ושימש כיועץ מדעי של עמית וגולן בכתיבת שני הכרכים הראשונים של הסדרה. פוקס אף סיים לערוך את הכרך הראשון בשיתוף עם מחברו עמית בשנת 1978, אך נפטר בשנה זאת, ולא זכה לראות את הסדרה מוצאת לאור.

שני הספרים הראשונים בסדרה, "תולדות העולם ההליניסטי" ו"תולדות יוון הקלאסית", יצאו לאור, בהתאמה, ב-1983 ו-1984. הכרך השלישי, "תולדות הרפובליקה הרומית", יצא לאור בשנת 1989. חיבורו של הספר האחרון בסדרה, "תולדות הקיסרות הרומית", התעכב, והוא יצא לאור רק בשנת 2002, כך שהמחקר, הכתיבה והוצאה לאור של כול כרכי הסדרה כולה נמשכו כ-40 שנה.

4 כרכי הסדרה כוללים במצורף יותר מ-2200 דפים, 21 מפות, ועשרות תרשימים, טבלאות, תמונות ולוחות יוחסין. הסדרה מקיפה תקופה של כ-3500 שנה, מראשית תקופת הברונזה באלף ה-3 לפנה"ס, ועד שנת 337, שנת מותו של הקיסר הרומי קונסטנטינוס.

== קישורים חיצוניים ==

* מאיר שלו, [https://www.nli.org.il/he/newspapers/kolhair/1984/04/06/01/article/182?&dliv=none&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1&utm_source=he.wikipedia.org&utm_medium=referral&utm_campaign=%22%D7%AA%D7%95%D7%9C%D7%93%D7%95%D7%AA+%D7%94%D7%A2%D7%95%D7%9C%D7%9D+%D7%94%D7%A7%D7%9C%D7%90%D7%A1%D7%99%22&utm_content=itonut למתייוונים בעם], תולדות יוון הקלאסית, משה עמית, בסדרה תולדות העולם הקלאסי, הוצאת ספרים ע"ש י.ל. מאגנס, האוניברסיטה העברית, כל העיר, 6 באפריל 1984 באתר עיתונות יהודית היסטורית.
* דורון מנדלס, [https://www.nli.org.il/he/newspapers/dav/1983/09/30/01/article/122?&dliv=none&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 עולם קסום של התחדשות ומהפכה], תולדות העולם ההלניסטי, דוד גולן, הוצאת ספרים ע"ש י.ל. מאגנס, דבר⁩, 30 ספטמבר 1983⁩, באתר עיתונות יהודית היסטורית.
* דבורה גילולה, [https://www.nli.org.il/he/newspapers/mar/1990/08/17/01/article/216?&dliv=none&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 היסטוריון יוצר], תולדות הרפובליקה הרומית, ישראל שצמן, הוצאת ספרים ע"ש י.ל. מאגנס, מעריב⁩, 17 אוגוסט 1990⁩ באתר עיתונות יהודית היסטורית.

==לקריאה נוספת==
* 
* 
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות ספרי עיון
קטגוריה:לימודים קלאסיים
קטגוריה:ספרי היסטוריה
קטגוריה:ספרי הוצאת מאגנס
שקית קירור

שקית קירור אקטיבית
שקית קירור (באנגלית: Ice pack או Cold pack) היא מארז המסוגל לשמור על טמפרטורה נמוכה לאורך זמן של כמה שעות.

יש שקיות קירור פסיביות, אשר דורשות קירור מקדים ("Gel pack"), ויש שקיות המסוגלות לקרר עצמן באופן עצמאי ומידי וללא מקור אנרגיה חיצוני ("Instant cold pack").

שקיות קירור משמשות לשמירה על טריות מזון במהלך הובלה, לטיפול בפגיעות ובחבלות גוף ולקירור במהלך פעילויות של ספורטאים, מטיילים ואנשי צבא.

== שקיות קירור פסיבי ==
שקיות מהסוג הפסיבי מבוססות על חומרים ידידותיים לסביבה שלהם קיבול חום גבוה, ומסוגלים לשמור על טמפרטורה נמוכה לאורך זמן.

אופן השימוש בשקיות מסוג זה הוא על ידי קירור מקדים של השקית במשך מספר שעות.

ההרכב של רוב שקיות הקירור הפסיבי מבוסס על תמיסה מימית צמיגית של הידרוקסי אתיל צלולוז, סודיום פוליאקרילאט או סיליקה ג'ל עם תוספת של חומרי הסמכה וחומרים נוספים נוגדי קיפאון כגון אתילן גליקול. לעיתים מוסיפים גם חומרים אנטי בקטריאליים כדי למנוע התפתחות חיידקים.

התמיסה בשקיות הקירור צמיגית כדי למנוע דליפה עקב קרע או שבר במארז.

== שקיות קירור אקטיבי ==
שקיות קירור אקטיבי מסוגלות להביא לקירור מהיר ומידי שלהן בעת ההפעלה. ברוב המקרים, שקיות מסוג זה הן חד-פעמיות.

רוב שקיות הקירור האקטיבי, מבוססות על תגובת המסה כימית אנדותרמית של אמוניום חנקתי או אוריה (שתנן) במים.

שקיות הקירור האקטיבי מורכבות ממארז המכיל שקית מים פנימית וגרגירי מלח. בשעה שמופעל לחץ חזק על המארז, השקית הפנימית של המים נקרעת ואלו יוצאים וממסים את גרגירי המלח בתגובה אנדותרמית חזקה, שמורידה את הטמפרטורה של המים בעשרות מעלות צלזיוס ואף אל מתחת לאפס.

על אף שמרבית תגובות ההמסה של המלחים במים הן תגובות אקסותרמיות, קיימים מלחים הנמסים במים בתגובה אנדותרמית, ואלו משמשים בשקיות הקירור.

== ראו גם ==
* קירור
* שקית חימום
* בקבוק חם

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?v=lCb87beL0aA, שקית קירור אקטיבי], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=-lHZg0tMdVU, הכימיה של שקיות הקירור], באתר יוטיוב

2016 12
קירור
קטגוריה:קירור ומיזוג אוויר
מריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג

מריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג (1 בנובמבר 1797 – 30 במרץ 1855), הייתה בתו של לודוויג, דוכס וירטמברג ואשתו של הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה.

== ביוגרפיה ==
מריה דורותיאה נולדה ב-1 בנובמבר 1797 בקרלסרוהה שבשלזיה, ללודוויג, דוכס וירטמברג ולהנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג בתם של קרל כריסטיאן, נסיך נסאו-ויילבורג וקרולינה, נסיכת אורנז'-נסאו.

בשנת 1819 התחתנה מריה דורותיאה עם הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה, בנו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ממנו נולדו לה 5 ילדים. בשנת 1847 מת בעלה, וב-30 במרץ 1855 מתה מריה דורותיאה בבודפשט.

== משפחתה ==
ב-24 באוגוסט 1819 התחתנה מריה דורותיאה עם הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה, בנו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ממנו נולדו לה 5 ילדים:
* פרנציסקה מריה אליזבת, ארכידוכסית אוסטריה (1820)
* אלכסנדר, ארכידוכס אוסטריה (1825–1837)
* אליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה (1831–1903)
* יוזף קרל, ארכידוכס אוסטריה (1833–1905)
* מריה הנרייטה, ארכידוכסית אוסטריה (1839–1902)

== אילן יוחסין ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:דוכסיות גרמניות
קטגוריה:בית וירטמברג
קטגוריה:ילידות 1797
קטגוריה:נפטרות ב-1855
דיפלומה (סרט)

דיפלומה הוא סרט הגמר דובר הערבית של יעל קיים משנת 2009 בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.

"דיפלומה" הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל קאן 2009 במסגרת תחרות ה-Cinéfondation וזכה במקום השלישי. הסרט השתתף בלמעלה משבעים פסטיבלי קולנוע וזכה במסגרתם ב-14 פרסים, 
נרכש להקרנות על ידי קאנאל פלוס והוקרן במוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק (MoMA).

==תקציר העלילה==
הסרט מספר על אח (אוסמא ערביא) ואחות (יוסרא בארקת) פלסטינים המתגוררים בחברון. בליל חגיגות הפורים של היישוב היהודי, הם מחליטים להפר את העוצר שהוטל על התושבים הפלסטינים של העיר וללכת דרך גגות העיר העתיקה לחגיגות סיום התואר של האחות באוניברסיטת חברון.

==הפקה==
"דיפלומה" הופק בתמיכת פרויקט קולנוע (המשותף לקרן יהושע רבינוביץ, קרן רקנאטי וסינמטק תל אביב), מינהל התרבות במשרד התרבות והספורט, הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו, קרן התרבות אמריקה-ישראל, קרן אלי גלפנד לסרטים קצרים, קרן סנונית והמועצה הישראלית לקולנוע.

הרעיון לסרט עלה במוחה של קיים בתקופת לימודיה בסם שפיגל, אחרי שהייתה פעילה בחברון במשך שנתיים והתחברה עם נשים פלסטיניות.

הצוות הורכב מישראלים ופלסטינים. הסרט צולם ברובו בחברון, עם השלמות במזרח ירושלים. סצנת העדלאידע היא אמיתית וצולמה בחברון וכך גם קולות שהקליטו ברחובות העיר ומושמעים בפסקול. במהלך הצילומים קיים נעצרה ושוחררה.

==פרסים ופסטיבלים נוספים==
* 2010 - ציון לשבח בקטגוריית יוצרת הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הבינלאומי ה-7 לסרטי נשים ברחובות. על פי השופטות, קיים יצרה "שילוב מרשים בין חומרים תיעודיים לחומרים מבוימים אשר מייצרים תחושה של הסגר, דחיסות וקושי בחיי הפלסטינים בחברון". 
* 2010 – השתתף בפסטיבל הסרטים של ניו יורק.

==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20161220204849/https://www.crossingeurope.at/en/archive/2011/movie/diploma.html דיפלומה], באתר crossingeurope

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2009
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי סטודנטים
קטגוריה:סרטים על הסכסוך הישראלי-פלסטיני
הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג

הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג (גרמנית: Henrietta von Nassau-Weilburg, 30 באוקטובר 1797 - 29 בדצמבר 1829), הייתה אשתו של הארכידוכס קרל, דוכס טשן.

==ביוגרפיה==
הנרייטה נולדה בביירוית ב-30 באוקטובר 1797, לפרידריך וילהלם, נסיך נסאו-ויילבורג ולואיזה איזבלה, רוזנת העיר קירכברג, בתם של וילהלם גאורג, רוזן העיר קירכברג, רוזן זיין-הכנבורג ואיזבלה אוגוסטה, נסיכת רויס-גרייץ.

ב-15 בספטמבר 1815 התחתנה הנרייטה עם הארכידוכס קרל, דוכס טשן, בנו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, שהיה באותה עת בן 44, בעוד הנרייטה הייתה רק בת 18. נישואי הזוג היו מוצלחים, ונולדו להם 7 ילדים. ב-29 בדצמבר 1829 מתה הנרייטה ממחלת השנית, ונקברה בקריפטה הקיסרית, על אף שהייתה פרוטסטנטית, על פי אישור מפורש של גיסה פרנץ הראשון, קיסר אוסטריה.

==משפחתה==
ב-15 בספטמבר 1815 התחתנה הנרייטה עם הארכידוכס קרל, דוכס טשן, בנו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, ממנו נולדו לה 7 ילדים:
* מריה תרזה, ארכידוכסית אוסטריה (1816–1867)
* הארכידוכס אלברכט, דוכס טשן (1817–1895)
* קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה (1818–1874)
* פרדיננד פרידריך, ארכידוכס אוסטריה (1821–1847)
* רודולף, ארכידוכס אוסטריה (1822)
* מריה קרולינה, ארכידוכסית אוסטריה (1825–1915)
* וילהלם, ארכידוכס אוסטריה (1827–1894)

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:נסיכות גרמניות
קטגוריה:ילידות 1797
קטגוריה:נפטרות ב-1829
הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג (1780–1857)

הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג (גרמנית: Henriëtte von Nassau-Weilburg, 22 באפריל 1780 - 2 בינואר 1857), הייתה אשתו של לודוויג, דוכס וירטמברג.

==ביוגרפיה==
הנרייטה נולדה בקירכהיימבולאנדן ב-22 באפריל 1780, לקרל כריסטיאן, נסיך נסאו-ויילבורג וקרולינה, נסיכת אורנז'-נסאו, בתם של וילם הרביעי, נסיך אורנז' ואן, הנסיכה המלכותית.

ב-28 בינואר 1797 התחתנה הנרייטה עם לודוויג, דוכס וירטמברג, בנו של פרידריך השני אויגן, דוכס וירטמברג. בעלה לודוויג שירת בצבא הפרוסי, ומשנת 1800 שירת בצבא האימפריה הרוסית, ומשום כך כל אחד מילדיה נולד בעיר אחרת, היכן שבעלה היה מוצב. בשנת 1811 לאחר שנים רבות של נדודים, שבמהלכם אף נכנס בעלה לודוויג לחובות רבים, התיישבו בני המשפחה בעיר קירכהיים מתחת טק. בשנת 1817 מת בעלה לודוויג, דוכס וירטמברג, ולאחר מותו השקיעה הנרייטה את זמנה למען תושבי העיר, ואף ייסדה בעיר גן ילדים ובית חולים.

ב-2 בינואר 1857 מתה הנרייטה בביתה, והיא בת 77 שנים.

==משפחתה==
ב-28 בינואר 1797 התחתנה הנרייטה עם לודוויג, דוכס וירטמברג, בנו של פרידריך השני אויגן, דוכס וירטמברג, ממנו נולדו לה 5 ילדים:
* מריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג (1797–1855), התחתנה עם הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה
* אמליה, דוכסית וירטמברג (1799–1848), התחתנה עם יוזף, דוכס סקסוניה-אלטנבורג
* פאולינה תרזה, דוכסית וירטמברג (1800–1873), התחתנה עם וילהלם הראשון, מלך וירטמברג
* אליזבת אלכסנדרינה, דוכסית וירטמברג (1802–1864), התחתנה עם וילהלם, נסיך באדן
* אלכסנדר, דוכס וירטמברג (1804–1885), סבה של מרי מטק

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:נסיכות גרמניות
קטגוריה:בית נסאו
קטגוריה:ילידות 1780
קטגוריה:נפטרות ב-1857
ניצחון שלא בכוונה

ניצחון שלא בכוונה (באנגלית: Victory Unintentional) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור הופיע לראשונה באוגוסט 1942, ותורגם לעברית בשנת 1975 בספר בארץ הרובוטים. זהו אחד משני הסיפורים היחידים של אסימוב בהם יש אינטליגנציה לא אנושית שמקורה במערכת השמש, ואחד מהסיפורים היחידים של אסימוב בהם יש רובוטים פוזיטרוניים שאינם קשורים לסדרת הרובוטים.

הסיפור מהווה המשך לסיפור לא סופי, בו האנושות שהתיישבה בגנימד מגלה חיים חוצניים בצדק.

== עלילה ==
המתיישבים של כדור הארץ על גנימד, הלווין הגדול ביותר של צדק, מגלים את קיומם של חיים תבוניים על צדק. הם מצליחים ליצור קשר עם בני צדק בעזרת רדיו, ומשוחחים איתם. כאשר בני צדק מגלים שבני שיחתם אינם בני צדק כמוהם, הם שולחים להם הודעה שהם ישמידו אותם, ומנתקים אתם את הקשר. הסיבה לאיום זה נעוצה בכך שבני צדק רואים בבני שיחתם יצורים נחותים מהם.

בני האנוש יודעים שהדרך היחידה של בני צדק לצאת מכוכבם היא באמצעות טכנולוגיית שדה כוח מתקדמת, והם שולחים שלושה רובוטים חסינים ועמידים לחקור את צדק ולגלות האם לתושביו יש את הטכנולוגיה לצאת מכוכב הלכת. שלושת הרובוטים הם מדגם זז, והראשון שבהם הוא מודל ראשוני ולכן מעט מוגבל בשכלו.

בתחילה, תושבי צדק מנסים להשמיד את הרובוטים ללא הצלחה, באמצעות נשקים מגוונים- חמצן נוזלי, רובים חשמליים ועוד. לאחר שהחוצנים נכשלים בהתקפה, הם מביאים מומחה שמדבר בשפת הרדיו אותה דוברים הרובטים ומתקשרים איתם. מהשיחה מבינים הרובוטים שבני צדק עולים טכנולוגית על בני האנוש, כך שאם בני צדק ייצאו מהכוכב הם ישמידו את בני האנוש במלחמה. בני צדק חשים תחושת עליונות כלפי בני האנוש, מכנים אותם בשם "חלאות", ולא מוכנים להתפשר על פחות מהשמדה מוחלטת שלהם.

הרובוטים מסיירים עם בני צדק בארצם, ובני צדק מתפארים בפניהם בעליונותם הטכנולוגית. במהלך הסיור, הרובוטים מפתיעים את בני צדק שוב ושוב (שלא בכוונה) בכך שחושפים את חסינותם המוחלטת לדברים כמו טמפרטורות קיצוניות, מחסור בחמצן, קרינה, ועוד. בסוף הסיור מגלים הרובוטים כי לבני צדק יש שדה כוח מתקדם מספיק כדי לעזוב את צדק, מה שאומר שגורל האנושות נחרץ.

לפני שעוזבים הרובוטים את צדק הם מגלים לבני צדק שהם לא זקוקים לשדה כוח משום שהם לא ניזוקים כלל מהחלל החיצון. בני צדק נכנעים במקום, ונשבעים לשלום נצחי עם האנושות, מה שמפתיע את הרובוטים מאוד.

בדרכם חזרה לגנימד, הרובוטים תוהים מדוע נכנעו בני צדק. זז-1 (המוגבל מעט בשכלו) טוען שבני צדק קיבלו עליהם את החוק הראשון ולכן לא יכולים לפגוע בבני אדם; זז-2 וזז-3 מבינים את הסיבה האמיתית- הם שכחו לומר לבני צדק שהם רובוטים, ובני צדק חשבו שכמותם, גם כל בני האדם חסינים לכל דבר אפשרי, וכניעתם נבעה מהבהלה שחשו מפני יצורים בלתי מנוצחים שכאלה.

קטגוריה:סיפורי הרובוטים של אסימוב
קטגוריה:יצירות משנת 1942