ארמנית

שפות ארמניות הן שתי שפות שמוצאן מהתפלגות השפה הארמנית:
*ארמנית מזרחית – המשמשת בחיי היום-יום בארמניה ובקהילות מזרחיות אחרות, כדוגמת הקהילה באיראן.
*ארמנית מערבית – בה מדברות הקהילות הארמניות באנטוליה.
לאחר רצח העם הארמני הייתה הארמנית המערבית בשימוש על ידי התפוצות הארמניות בלבד.

== היסטוריה ==
ארמנית היא שפה הודו-אירופית ומדוברת רק באזור הקווקז ובתפוצות הארמניות בעולם. שפה זו היא שלוחה בפני עצמה במשפחת השפות ההודו-אירופיות ואינה משתייכת לאף קבוצה במשפחה זו. יש המשײכים את השפה הפריגית ממשפחת השפות הפריגיות שכבר נכחדה ויש שאף מוצאים קשר בין היוונית לארמנית. כמו כן ישנן מילים רבות בשפה הארמנית השאולות מפרסית וכן השפעת השפות הקווקזיות אשר מדוברות על ידי העמים הגרים בצמוד לארמניה.

יצירות ספרותיות ראשונות בשפה התגלו מן המאה ה-5 ואילך, אשר נכתבו בארמנית קלאסית או גרבר אשר שמרו על חוקיה הבסיסײם. השפה המדוברת התפתחה באופן ניכר ואילו השפה הכתובה נשארה בעינה ולא השתנתה כמעט בכלל.

הכתב הארמני, בן 36 האותיות, נוצר על-פי המסורת על ידי הנזיר מסרוב משדוץ (מסרוב הקדוש) בשנת 405.

==עיצורים==
{| class=wikitable style=text-align:center; style="float: center;"
|+פונמות בארמנית
|
! colspan=2 | סדקי
! colspan=2 | ענבלי/וילוני
! colspan=2 | חכי
! colspan=2 | בתר־{{ש}}מכתשי
! colspan=2 | מכתשי/שִנִּי
! colspan=2 | שפתי(־שִנִּי)
|-align=center
! אפי
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|n||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|m||width="15px" style="border-right: 0;"|
|-align=center
! סותם
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ɡ||width="15px" style="border-right: 0;"|k<span style="color:red;">ʰ</span>
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|d||width="15px" style="border-right: 0;"|t<span style="color:red;">ʰ</span>
| width="15px" style="border-left: 0;"|b||width="15px" style="border-right: 0;"|p<span style="color:red;">ʰ</span>
|-align=center
! מחוכך
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ʤ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʧ<span style="color:red;">ʰ</span>
| width="15px" style="border-left: 0;"|ʣ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʦ<span style="color:red;">ʰ</span>
| colspan=2 |
|-align=center
! חוכך
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|h
| width="15px" style="border-left: 0;"|ʁ||width="15px" style="border-right: 0;"|χ
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ʒ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʃ
| width="15px" style="border-left: 0;"|z||width="15px" style="border-right: 0;"|s
| width="15px" style="border-left: 0;"|v||width="15px" style="border-right: 0;"|f
|-align=center
! rowspan=2 | מקורב(צדי)
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|j||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|l||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-align=center
! מקיש
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|<span style="color:green;">*</span>ɾ||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-align=center
! רוטט
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|r||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-
| colspan=13 | <span style="color:red;">*</span> תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט; בניב המערבי קיימיםהסותמים/המחוככים האטומים כמנושפים בלבד
<span style="color:green;">*</span> ארמנים באיראן הוגים זאת [ɹ] כבארמנית עתיקה
|}

{| border=2 cellspacing=0 cellpadding=2 style=text-align:center
! colspan=7 | <big>העיצורים</big>
|-
! rowspan=3 | הסימוןהגרפי
! colspan=3 | תעתיק IPA
! colspan=2 | תעתיק לטיני
! rowspan=3 | גימטריה
|-
| rowspan=2 | עתיקה
| colspan=2 | מודרנית
| rowspan=2 | קלאסי
| rowspan=2 | ISO 9985
|-
| מזרחית
| מערבית
|-
| Բբ
| colspan=2 | b
| pʰ
| colspan=2 | b
| 2
|-
| Գգ
| colspan=2 | ɡ
| kʰ
| colspan=2 | g
| 3
|-
| Դդ
| colspan=2 | d
| tʰ
| colspan=2 | d
| 4
|-
| Զզ
| colspan=3 | z
| colspan=2 | z
| 6
|-
| Թթ
| colspan=3 | tʰ
| tʿ
| tʼ
| 9
|-
| Ժժ
| colspan=3 | ʒ
| colspan=2 | ž
| 10
|-
| Լլ
| colspan=3 | l
| colspan=2 | l
| 30
|-
| Խխ
| colspan=3 | χ
| colspan=2 | x
| 40
|-
| Ծծ
| colspan=2 | ʦ
| ʣ
| c
| ç
| 50
|-
| Կկ
| colspan=2 | k
| ɡ
| colspan=2 | k
| 60
|-
| Հհ
| colspan=3 | h
| colspan=2 | h
| 70
|-
| Ձձ
| colspan=2 | ʣ
| ʦʰ
| colspan=2 | j
| 80
|-
| Ղղ
| [] קובץ:Velarized_alveolar_lateral_approximant.ogg
| colspan=2 | ʁ
| ł
| ģ
| 90
|-
| Ճճ
| colspan=2 | ʧ
| ʤ
| č
| č̣
| 100
|-
| Մմ
| colspan=3 | m
| colspan=2 | m
| 200
|-
| Յյ
| j
| colspan=2 | j ,<span style="color:red;">*</span>h
| colspan=2 | y
| 300
|-
| Նն
| colspan=3 | n
| colspan=2 | n
| 400
|-
| Շշ
| colspan=3 | ʃ
| colspan=2 | š
| 500
|-
| Չչ
| colspan=3 | ʧʰ
| čʿ
| č
| 700
|-
| Պպ
| colspan=2 | p
| b
| colspan=2 | p
| 800
|-
| Ջջ
| colspan=2 | ʤ
| ʧʰ
| colspan=2 | ǰ
| 900
|-
| Ռռ
| colspan=2 | r
| ɾ
| colspan=2 | ṙ
| 1000
|-
| Սս
| colspan=3 | s
| colspan=2 | s
| 2000
|-
|Վվ
| colspan=3 | v
| colspan=2 | v
| 3000
|-
| Տտ
| colspan=2 | t
| d
| colspan=2 | t
| 4000
|-
| Րր
| [] קובץ:Alveolar_approximant.ogg
| colspan=2 | <span style="color:green;">*</span>ɾ
| colspan=2 | r
| 5000
|-
| Ցց
| colspan=3 | ʦʰ
| cʿ
| cʼ
| 6000
|-
| <span style="color:blue;">*</span>(Ււ)
| w
| colspan=2 | <span style="color:blue;">*</span>v
| colspan=2 | w
| 7000
|-
| Փփ
| colspan=3 | pʰ
| pʿ
| pʼ
| 8000
|-
| Քք
| colspan=3 | kʰ
| kʿ
| kʼ
| 9000
|-
| Ֆֆ
|
| colspan=2 | f
| colspan=2 | f
|
|-
| colspan=7 align=right | <span style="color:red;">*</span> רק בראש מילה בכתיב מסורתי ובמלים מורכבות<span style="color:green;">*</span> ארמנים באיראן (שלוחת הניב המזרחי) הוגים [ɹ] כבהגיה העתיקה<span style="color:blue;">*</span> בכתיב מחודש האות מופיעה רק בצירוף ու. בכתיב מסורתי היא מייצגת /v/ מלבד בצירוף իւ /ju/ - שהוחלף ב-յու ברפורמת הכתיב בארמניה הסובייטית
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ארמניה: תרבות
ארמניות
קטגוריה:שפות עתיקות
קטגוריה:שפות