OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בניה (מושב)

בְּנָיָה הוא מושב המשתייך למועצה אזורית ברנר והוא היישוב המערבי ביותר בשטחה. נוסד ב-16 באוגוסט 1949 על ידי עולים מפולין, רוסיה, גרמניה, צ'כוסלובקיה, רומניה והונגריה.

תחילה נקרא המושב "יבנה הדרומית", שכן המושב ממוקם דרומית לעיר יבנה. בהמשך שונה שמו ל"בניה", שיכול אותיות של שם העיר "יבנה". המושב ממוקם בגבול מערבי של השפלה ליד אשדוד, יבנה, המושבה גדרה ויישובי המועצה האזורית גדרות בצמוד לכביש 42 וצומת בני דרום.

בעבר עסקו בו בחקלאות שלחין, רפתות ולולים, אך כיום נותרו רפתות גדולות בודדות. המושב מוקף בפרדסים רבים ומשקיף על תל יבנה ותחנת הרכבת של העיר.

ילדי המושב לומדים בבית הספר היסודי "בית אור" במושב קדרון, ובבית ספר התיכון "ברנר" בגבעת ברנר. לילדים הצעירים ישנם גני ילדים בשטחי המושב.

במושב כ-200 משפחות, ובשטחו ניתן למצוא מגרשי טניס, כדורסל וכדורגל, גני שעשועים לילדים, גני ילדים לילדי המושב, ספריה, צרכניה, מועדוני עם, מועדון נוער ופארקים ירוקים.

המושב שייך לתנועת המושבים ופעילה בו תנועת הנוער "התנועה החדשה", בה מדריכים תלמידי התיכון את כיתות ד-ח.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20090723124514/http://www.brener.org.il/678/ בניה] באתר המועצה האזורית ברנר
* [https://www.youtube.com/watch?v=m9-TQDkhW2E&list=TLPUlPaL5W6Yc&t=140 הקמת 11 יישובים חדשים בנגב]: בניה, קדמה, גלאון, שובל, משמר הנגב, תקומה, בארי, כפר דרום, נבטים וחצרים. יומני כרמל 1946 <small><small>(התחלה2:20)</small></small>

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
פקעת

פקעות

פקעת (באנגלית: Tuber) היא איבר אגירה תת-קרקעי הקיים בצמחים רב-שנתיים מסוימים. הפקעת היא למעשה פרק או מספר פרקים של גבעול, שעברו התמחות לשמש כאיבר אגירה, ובהתאם התעבו ואיבדו את הכלורופיל. מהפקעת יוצאים שורשים כלפי מטה, והמשך הגבעול ועלים כלפי מעלה. בניגוד לבצל, המותאם לאגירה הן של חומרי מזון (כמו עמילן) והן של מים, הפקעת מותאמת לאגירת חומרי מזון בלבד. 

הריכוז הגבוה של חומרי מזון בתוך הפקעת, מקנה לה ערך תזונתי גבוה עבור בעלי-חיים רבים, ולכן פקעות רבות נמצאות בסכנת טריפה מתמדת. בשטחים טבעיים בישראל ניתן לראות לעיתים קרובות סימני חפירה באדמה של חזירי בר או דרבנים, שנעשו תוך שיחור אחר פקעות של צמחי בר שונים. צמחים מסוימים התגברו על בעיית הטריפה על ידי ייצור רעלנים שונים בתוך הפקעת. 

דוגמאות לצמחים בעלי פקעת:
* כלנית מצויה
* רקפת מצויה
* הסוג כרכום
* הסוג סתוונית
*תפוח אדמה

בצמחים מסוימים, כמו בטטה, קיימת התעבות מסוג אחר - התעבות של קנה-שורש.

==ראו גם==

* בצל
* גאופיט
==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מורפולוגיה של צמחים
Train of Thought

Train of Thought הוא אלבום האולפן השביעי של להקת דרים ת'יאטר שיצא לאור בשנת 2003.

== רשימת השירים ==

== השתתפו באלבום ==
*ג'יימס לאברי - שירה
*ג'ון מיונג - באס
*ג'ון פטרוצ'י - גיטרה
*מייק פורטנוי - תופים
*ג'ורדן רודאס - קלידן
*יוג'ין פרייזן - צ'לו בשיר "Vacant"

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20170101235907/http://www.hasharat.co.il/html/article_3652.php ביקורת באתר השרת העיוור על האלבום]

קטגוריה:אלבומי 2003
קטגוריה:אלבומי דרים ת'יאטר
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת אלקטרה רקורדס
קובנט גארדן

שוק קובנט גארדן (מבט חיצוני)
שוק קובנט גארדן (פנים המבנה)
קובנט גארדן, הומה, בעת שקיעה 
שוק קובנט גארדן
רחוב ניל יארד
קובנט גארדן (באנגלית: Covent Garden) היא כיכר קניות ובילוי המצויה בין רובע וסטמינסטר לרובע קמדן שבמרכז לונדון. במקום מופיעים אומני רחוב מדי יום ראשון, ובקיץ - גם בשאר ימות השבוע. כמו כן, בכיכר מספר חנויות ייחודיות המתמחות בתחומים שונים ומגוונים ויש אף אלו שיאמרו ביזאריים (כגון, חנות לאביזרים לבתי בובות, חנות עפיפונים וכדומה).

==היסטוריה==
===התקופה הרומית עד המאה ה-16===
כבר בתקופה הרומית הייתה באזור קובנט גארדן התיישבות כפרית (שנעזרה במרכז העירוני הרומאי הקרוב - לונדיניום).

השם "קונבנט גארדן" (באנגלית: "גן המנזר" - שם ששובש מאוחר יותר לשם הנוכחי "קובנט גארדן") ניתן למקום בתקופת מלכותו של המלך ג'ון (1199 -1256) והתייחסה לשטח של כ-160,000 מ"ר במחוז מידלסקס.
באזור זה היה למנזר סנט פיטר שבווסטמיסטר גן מטבח בו גידלו מזון עבור המנזר ועבור העיר לונדון.

בעת ביטול המנזרים על ידי המלך הנרי השמיני החרים בית המלוכה את האדמות. הנרי השמיני החכיר את האדמה לג'ון ראסל, הרוזן הראשון מבדפורד שהיה ראש הצי הבריטי באותה עת.
המלך אדוארד השישי נתן את שארית הגן לאדוארד סימור, דוכס סומרסט, בשנת 1547, והוא בנה במקום את בית סאמרסט בצידו הדרומי של הסטרנד שנה מאוחר יותר. כאשר הוצא סימור להורג בגין בגידה בשנת 1552 הוחרם השטח על ידי בית המלוכה.

===המאה ה-17 ועד המאה ה-19===
במאה ה-17 פותח האזור על ידי פרנסיס ראסל, הרוזן הרביעי של בדפורד, על פי תוכניות של האדריכל איניגו ג'ונס.

האזור הפך מרכז מסחרי עיקרי בלונדון מאחר שהשרפה הגדולה של לונדון בשנת 1666 העלתה באש את השווקים האחרים. השוק שימש בעיקר שוק מזון, אולם מוצרים אקזוטיים רבים יובאו לאנגליה והובאו ללונדון דרך התמזה ונמכרו בשוק המצוי בקרבת הנהר.

מופע פאנץ' וג'ודי הראשון המתועד (ביומנו של סמיואל פיפס) נערך בשוק בשנת 1662.

===התקופה המודרנית===
מבנה קובנט גארדן של ימינו נבנה ב-1830 עבור הסוחרים בשוק והוא פעל בתפקידו זה במשך כמעט 150 שנה, אלא שבתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 כבר לא ניתן היה לשלוט בפקקי התנועה סביב השוק שנגרמו בשל המשאיות שהביאו תצרוכת לשוק. בעקבות כך נערכו תוכניות להריסת הבניינים, אך בשל התנגדות ציבורית לפרויקט הורה רוברט קאר, שר הפנים דאז, על מתן מעמד של בניינים היסטוריים לבנייני הכיכר ובכך מנע הריסתם.

בשנת 1973 עבר השוק לאתר חדש (ונקרא שוק קובנט גארדן החדש) והכיכר שופצה והפכה למרכז קניות וחנויות בשנת 1980.
במקום ממוקם מוזיאון התחבורה של לונדון ובית האופרה המלכותי של לונדון.

==שוק קובנט גארדן בתרבות==
===בספרות===
השוק זכה לאזכור בסצנת הפתיחה של מחזהו של ג'ורג' ברנרד שו - "פיגמליון" בה פוגש פרופסור היגנס את אליזה דוליטל המוכרת פרחים בשוק.

===בקולנוע===
מספר סצנות מהסרט "פרנזי" - סרטו של אלפרד היצ'קוק משנת 1972 מתרחשות בשוק קובנט גארדן. היצ'קוק עצמו היה בן של מוכר ירקות שעבד בשוק. היצ'קוק גדל בקרבת השוק והכיר אותו היטב, ויש הרואים בסרט מבט נוסטלגי של היצ'קוק על ילדותו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:לונדון: שכונות
קטגוריה:לונדון: שווקים
קטגוריה:וסטמינסטר
קטגוריה:קמדן
סיפור הפרברים (מחזמר)

סיפור הפרברים (באנגלית: West Side Story) הוא מחזמר אמריקאי שעלה לראשונה בברודוויי בשנת 1957. המחזמר הפך ב-1961 לסרט באותו שם שבוים על ידי רוברט וייז, הצליח מאוד וזכה בעשרה פרסי אוסקר, בהם לסרט הטוב. המחזמר מהווה מעין עיבוד מודרני של סיפור "רומיאו ויוליה", עם מוזיקה מקורית מאת המלחין ליאונרד ברנשטיין, וטקסט מאת ארתור לורנץ (מחזה) וסטיבן סונדהיים (מילות השירים). הכוריאוגרפיה והבימוי המקוריים הם מאת הכוריאוגרף ג'רום רובינס.

==תקציר העלילה==
סיפור העלילה מתרחש בשכונת אפר וסט סייד בניו יורק (שהייתה שכונה אתנית של מעמד הצווארון הכחול) באמצע שנות ה-50, ובוחן את היריבות בין שתי כנופיות רחוב בגיל ההתבגרות בעלי רקע אתני שונה: "הכרישים" ו"הסילונים". חברי ה"כרישים", שמוצאם מפוארטו ריקו, מתעמתים עם ה"סילונים" (הג'טס), קבוצה של בני מעמד הפועלים ממוצא פולני-אמריקני. הגיבור הצעיר, טוני, אחד מקבוצת ה"סילונים", מתאהב במריה, אחותו של מנהיג "הכרישים". הסיפור, המוזיקה המתוחכמת, סצנות הריקוד המורחבות וההתמקדות בבעיות חברתיות ציינו נקודה מפנה בתיאטרון המוזיקלי האמריקאי. המחזמר כולל את השירים "משהו מגיע", "מריה", "אמריקה", "אי שם", "הלילה"-"Tonight" ועוד.

==ההפקה==
הצגת הבכורה של המחזמר התקיימה בברודוויי ב-26 בספטמבר 1957, ובמהלך שנות החמישים הוא הוצג שם 732 פעמים ועוד 1,040 בווסט אנד, ועלה פעמים רבות נוספות בארצות הברית ובמדינות רבות בעולם.

===בישראל===
המחזמר עלה לראשונה בישראל בשנת 1961 בהפקתו של גיורא גודיק באולם ששכר מתיאטרון הבימה. בשנת 1996 עלה המחזמר בתיאטרון הבימה בתרגומו של אהוד מנור כשבתפקידים הראשיים שיחקו אדם (ריף), אקי אבני (טוני), חיליק כהן (ברנרדו), מיטל טרבלסי (מריה), נועה תשבי (אניטה), צביקה פורמן (אקשן) ושלמה בר שביט (דוק). בשנת 2010 הועלה שנית בהפקת בית צבי.

בפברואר 2016 המחזמר עלה שוב, בהפקת התיאטרון הקאמרי בתרגומו של אלי ביז'אווי, בבימויו של צדי צרפתי ובכראוגרפיה של אביחי חכם כשבתפקידים הראשיים שיחקו רונה לי שמעון (אניטה), משי קלינשטיין (מריה), עידו רוזנברג / ארז רגב (טוני), גלעד שמואלי (ברנרדו), יפתח מזרחי (ריף), תום אפלבאום (אקשן), שלמה וישינסקי (דוק).

==עיבודים קולנועיים==

המחזמר הפך ב-1961 לסרט באותו שם שבוים על ידי רוברט וייז, הצליח מאוד וזכה בעשרה פרסי אוסקר, בהם לסרט הטוב.

בשנת 2014 הבמאי המוערך סטיבן ספילברג אמר שהוא ירצה לעשות עיבוד מחודש לסיפור הפרברים. בשנת 2016 הוא ציין שהוא יביים את הרימייק רשמית. בתפקידים של טוני ומריה יככבו אנסל אלגורט ורייצ'ל זגלר בהתאמה. ריטה מורנו שגילמה את אניטה בסרט המקורי משנת 1961 תחזור בסרט הזה בתפקיד ולנטינה, בעלת חנות שתשמש תחליף לדוק, בעל החנות בסרט המקורי.

בשנת 2021 עלה הסרט וזכה בהצלחה רבה ופרסים נחשבים.

==אזכורים בתרבות==
* בספיישל חנוכה של התכנית "זהו זה!" משנת 1987, נעשתה גרסה ל"סיפור הפרברים" שבה העלילה הועתקה לתקופת מרד החשמונאים.
* בעונה השלישית של הסדרה האמריקאית "Glee" הועלה המחזמר ושירים ממנו בוצעו מספר פעמים בתוכנית.
* המחזמר הועלה בסדרת הנוער "בת השוטר" בשנת 2020.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:מחזות זמר מבוססי מחזות
קטגוריה:יצירות המבוססות על רומיאו ויוליה
קטגוריה:ניו יורק בתיאטרון
קטגוריה:יצירות מאת ליאונרד ברנשטיין
קטגוריה:מחזות זמר
מסכת ביצה

מזון שהוכן לפני [[יום טוב כדי להיאכל בשבת למחרת יום טוב. בסידור נראית הברכה לעירוב תבשילין.]]
מַסֶּכֶת בֵּיצָה היא המסכת השביעית בסדר מועד, והיא נקראת על שם המילה הראשונה שבה: "ביצה שנולדה ביום טוב". במפרשים הקדמונים נקראת גם "מסכת יום טוב", זאת מכיוון שהמסכת עוסקת בהלכות המיוחדות ליום טוב.

מטבע הדברים המסכת עוסקת גם ביחסי שבת ויום טוב באופני חיבור והתנגשות ביניהם, ביצה שנגמרה במעי התרנגולת ביום טוב ונולדה בשבת ולהפך, דין עירוב תבשילין, ואופי התפילה כשיום טוב חל בשבת.

מכיוון שהכלל הוא "אין בין שבת ליום טוב אלא אוכל נפש בלבד" (משנה מגילה, א, ה) - כלומר רק מלאכות הנצרכות לאכילה הותרו ביום טוב, משמשת מסכת זו כהרחבה להלכות שבת, וחלק מהסוגיות במסכת זו מרחיבים נושאים מסוימים ממסכת שבת בפרט בהלכות מוקצה שנאמרה בהם גם חומרה מיוחדת ביום טוב.

במסכת נידונות בדרך אגב גם הלכות ביטול, תערובות, והלכות סמיכה.

בתלמוד הירושלמי על מסכת זו, נידונות הגדרות שונות בהלכות שבת שאינן מופיעות בתלמוד הבבלי. בדפוס וילנא של התלמוד הבבלי יש במסכת 39 דפים ועמוד אחד (חצי דף).

==מיקומה של המסכת בסדר מועד==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, לאחר שהסתיים הדיון בענייני שבת (מסכתות שבת ועירובין), פסח, שקלים ויום הכיפורים (מסכת יומא), הגיע תור שלוש הרגלים. ומכיוון שענייני פסח כבר נדונו במסכת פסחים, ובשבועות נותרו לדיון רק ענייני יום טוב, ראוי היה שמסכת ביצה תסודר לפני מסכת סוכה. אך מפאת ריבוי המצוות בחג הסוכות, סודרה מסכת סוכה לפני מסכת ביצה.

==מפרשי המסכת==
התוספות למסכת זו נכתבו בבית מדרשו של מהר"ם מרוטנברג, רבו של הרא"ש. המהר"ץ חיות כותב שהתוספות על מסכת זו פעמים מעתיקים לשון רש"י.

בנוסף לפירושי הראשונים הנפוצים, יש על מסכת ביצה מספר חידושי ראשונים ייחודיים: חידושים מבנו של הרמב"ן, חידושי הרא"ה, וחידושי רבי מנחם המאירי (בנוסף לבית הבחירה).

מסכת ביצה מהתלמוד הבבלי, [[דיהרנפורט תקפ"ג (1823)]] 

==פרקי המסכת==
# בֵּיצָה (עשר משניות) – פרק זה עוסק במחלוקות שבין "בית שמאי" ל"בית הלל" ביום טוב.
# יוֹם טוֹב (עשר משניות) – פרק זה עוסק בהלכות יום טוב שחל בערב שבת. מלאכות "אוכל נפש" מותרות ביום טוב עצמו לצורכי אותו יום, אך אסור להכין מיום טוב אוכל לשבת שבאה אחריו.
# אֵין צָדִין (שמונה משניות) – הפרק השלישי דן בדיני בעלי חיים ביום טוב; - מתחיל בצידה, ומשם לשחיטה וּכֵּלֶיה, ומכנגד דין הנבילה ביום טוב, אופן חלוקת הבשר, ומשם לדיני מקח וממכר ביום טוב.
# הַמֵּבִיא (שבע משניות) – הפרק הרביעי, עוסק בתחילתו באיזה עצים מותר לקחת להסקה ביום טוב. בהמשך הפרק מדובר על איסורים החלים ביום טוב.
# מַשִּׁילִין (שבע משניות) – הפרק החמישי והאחרון, עוסק בקדושת החגים וקובע שההבדל היחיד בין יום טוב לשבת הוא רק במלאכות הקשורות ב"אוכל נפש", כלומר מלבד העיסוק בהכנת אוכל ביום טוב, שאסור בשבת, כל איסורי השבת חלים אף ביום טוב.
בסך הכל יש במסכת 42 משניות.

==סוגיות ידועות במסכת==
*שני ימי יום טוב, האם חלה עליהם קדושה אחת, או שמא חלות עליהם שתי קדושות נפרדות
*כל מקום שאסרו חכמים מפני מראית העין אפילו בחדרי חדרים אסור
*כל דבר שבמניין צריך מניין אחר להתירו
*המחלוקת על הסמיכה ביום טוב

==ראו גם==
* נולד (מוקצה)
* יום טוב
* מלאכת יום טוב
* מתוך שהותרה לצורך הותרה שלא לצורך
* בורר ביום טוב
* מוקצה ביום טוב
* שחיטה ביום טוב

==קישורים חיצוניים==

* תלמוד בבלי, [http://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?misyzira=80018 מסכת ביצה], במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית
* 

== הערות שוליים ==

*
ביצה
קטגוריה:יום טוב
מסכת ערכין

מסכת עֲרָכִין (בקרב חוגים מסוימים מקובלת ההגייה: עֶ֫רְכִין) היא המסכת החמישית בסדר קדשים שבמשנה. המסכת עוסקת בדיני נדרים והקדשות לבדק הבית. דיני נדרים נדונים גם במסכתות נוספות בסדר קדשים, אלא שמסכת ערכין מתמקדת בשני סוגים מיוחדים של נדרי הקדש - נדר לתרום להקדש ממון בשווי ערכו של אדם, והקדש "שדה אחוזה" (קרקע בארץ ישראל שהגיעה לאדם בירושה מהחלוקה המקורית של הארץ בימי יהושע בן נון). בנוסף, עוסקת המסכת ב"נדרי חרמין", ובנדרים נוספים.

בתלמוד בבלי יש למסכת זו 33 דפים. תחילת המסכת עוסקת בגדרים שונים בהלכה של "כללים" דהיינו מקומות במשניות וברייתות בהם מוזכרת המילה הכול (הכל חייבין בסוכה, הכול שוחטין וכו'). לאחר מכן עוברת המסכת לעסוק בפרטי הדינים השונים של ערכין. בפרק השני נידונה בדרך אגב עבודת הלויים ובפרק השלישי מובאים בירורים שונים בהלכות לשון הרע.

==רקע==
השם "ערכין" ניתן למסכת על-שם הנדר שבו אדם מעוניין להקדיש לבית המקדש סכום בשווי "ערך" אדם:

תעריפים לערך האדם נקבעו בתורה:
* עד גיל 5: לתינוק זכר 5 שקלים, ולנקבה 3 שקלים.
* מגיל 5 עד 20: הזכר 20 שקלים, ולנקבה 10 שקלים.
* מגיל 20 עד 60: לזכר 50 שקלים, ולנקבה 30 שקלים.
* מגיל 60 והלאה: לזכר 15 שקלים, ולנקבה 10 שקלים.

==מיקומה של המסכת בסדר קדשים==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, לאחר שהסתיים הדיון בקדושות (קרבנות ובכורות), הגיע עת לדבר על ענייני הערכים שהם כמו קודש. דבר זה אף תואם את המובא בכתוב שכן פרשת הערכין מובאת בסופו של ספר ויקרא, לאחר שנשנו כבר ענייני הקודשים השונים.

==פרקי המסכת==
#הכל מעריכין (ארבע משניות) - הגדרת המעריכים והנערכים.
#אין נערכין (שש משניות) - ענייני ערכין וענייני שירה בבית המקדש.
#יש בערכין (חמש משניות) - דיון בדברים שונים שיש בהם דינים שונים לחומרא וקולא (כמו שור מועד, אונס ומפתה ומוציא שם רע).
#השג יד (ארבע משניות) - עוסק בענייני השג יד.
#האומר משקלי עלי (שש משניות) - עוסק בדרכי האומדן והשומה של נדרי הקדש ובאופני גבייתם.
#שום היתומים (חמש משניות) - עוסק בדרכי השומה והגבייה של קרקעות שהוקדשו.
#אין מקדישין (חמש משניות) - עוסק במקדיש "שדה אחוזה".
#המקדיש שדהו (שבע משניות) - דן בפדיון שדה מיד ההקדש שלא בשנת היובל, וכן בדיני חרמים.
#המוכר שדהו (שמונה משניות) - דן במכירת "שדה אחוזה", בית עיר חומה ובתי החצרים.

בסך הכל במסכת 50 משניות.

==ראו גם==
*בתים ושדות בתקופת היובל

==קישורים חיצוניים==

* [http://kodesh.snunit.k12.il/b/f/f55.htm תוספתא, מסכת ערכין] מאתר "סנונית"
* תלמוד בבלי, [http://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?misyzira=80045 מסכת ערכין], במפעל המילון ההיסטורי של האקדמיה ללשון העברית
* 

== הערות שוליים ==

ערכין
ערכין
קטגוריה:הקדש
פרשת כי תצא

[[פרשת זכור - זכירת מעשה עמלק ומחייתו, ממצוות הפרשה]]
פָּרָשַׁת כִּי תֵצֵא היא פרשת השבוע השישית בספר דברים. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב.

בפרשה זו ממשיך משה לדבר עם בני ישראל ולהדריך אותם לפני מותו ולפני כניסתם לארץ ישראל. משה מורה מצוות רבות את עם ישראל. לפי מוני המצוות, פרשת כי תצא היא הפרשה שבה יש מספר המצוות הרב ביותר מבין כל פרשיות התורה.

==תוכן הפרשה==
הפרשה, הממשיכה את נאום המצוות שנשא משה רבנו לפני מותו, מפרטת מגוון רחב מאוד של ציוויים ואיסורים בתחומים שונים. כרגיל בחומש דברים, חלק מהמצוות מוזכרות כבר בחומשים הקודמים. על פניו קשה למצוא את החוקיות שלפיה מסודרים הדינים, והפרשנים השונים עסקו בכך רבות. בין הדינים:
* דיני מלחמה: אשת יפת תואר, סדרי מחנה צבאי, דיני רודף, מחיית עמלק, דיני ביאה בקהל לבני העמים השכנים: עמונים, מואבים, אדומים ומצרים
* דיני משפחה: משפט הבכורה, בן סורר ומורה, קידושין, מוציא שם רע, דיני אונס ומפתה, איסור קדשה, דיני גירושין, דיני ייבום וחליצה, דיני ביאה בקהל לממזר
* דיני עבודה וצדק כלכלי: מצוות טעינה, איסור ריבית, היתר אכילת פועל מפירות הכרם, דיני לקיחת משכון, איסור הלנת שכר, מתנות עניים, לא תחסום שור בדישו
* דיני כלאיים: כלאי הכרם, איסור חרישה בשור ובחמור יחד, איסור שעטנז
* בין אדם לחברו: השבת אבידה, איסור גנבת נפש, מצוות קבורה, מצוות שילוח הקן, מצוות מעקה
* אחרים: מצוות ציצית, איסור לגבר ללבוש בגדי אישה ולהפך, דיני נדרים, עונש מלקות, דיוק במידות ומשקלות

==מבנה הפרשה==
בפרשת כי תצא יש 110 פסוקים, אשר מאוגדים ב-2 פרשיות פתוחות ועוד 42 סתומות. הפרשה מכילה 5 סדרים, כאשר הפרשה מתחילה באמצע סדר ומסתיימת בסוף סדר וכמו כן היא מתחילה באמצע פרק ומסתיימת בסוף פרק לפי החלוקה לפרקים.

==תאריכי הקריאה==
השבת בה קוראים את פרשת כי תצא יכולה לחול בארבעה תאריכים שונים:
*שנת זשה ושנת בחה, שנת בשה ושנת גכה - ט' באלול
*שנת השג ושנת זחג, שנת זשג ושנת בחג - י"א באלול
*שנת החא, שנת השא ושנת זחא - י"ג באלול
*שנת הכז, שנת בשז ושנת גכז - י"ד באלול

==הפטרה==
ההפטרה הבבלית המקורית של פרשת כי תצא, הקשורה לפרשת השבוע, היא ב ("ויאספו פלשתים") עד . הפטרה זו מתועדת במשנה תורה לרמב"ם, וכך נוהגים במנהג איטליה שנוהגים רק שלש הפטרות דנחמה.

אולם, בשאר הקהילות (חוץ מקהילות איטליה) החל בתקופת הראשונים התקבל מנהג לקרוא בשבתות לאחר תשעה באב סדרה של הפטרות העוסקות בנבואות נחמה ונקראות שבע דנחמתא. לכן, אין קוראים את הפטרת הפרשה, ובמקומה קוראים את ההפטרה החמישית משבע דנחמתא. מפטירים ספר ישעיהו, מ ("רני עקרה").

בשנים מסוג בשז, גכז והכז, בהן פרשת ראה נקראת בראש חודש אלול, יש מהאשכנזים הנוהגים לקרוא את הפטרת פרשת ראה יחד עם הפטרת כי תצא כדי להשלים את ההפטרה של שבע דנחמתא שלא נקראה בגלל ראש חודש.

==שינוי בכתיבת "פצוע דכא"==
בפרשה זו, ב ישנו הבדל בכתיבת "לֹא יָבֹא פְצוּעַ דַּכָּה", בספרים הספרדיים וברוב הספרים האשכנזיים כתוב "לֹא יָבֹא פְצוּעַ דַּכָּה" באם קריאה 'ה'. למסורת תימן וכן למנהג חב"ד כתוב "דכא", בא'. הבדל זה הוא אחד מההבדלים הבודדים במסורות כתיבת ספר תורה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
כי תצא
מקדם שבירה

מקדם שבירה הוא קבוע שמסמל תכונה פיזיקלית של חומר שקוף, המציין את השפעת סוג החומר על מעבר אור דרכו. מקדם שבירה מסומן בדרך-כלל באות <math>\ n</math>.
אחת ההגדרות של מקדם השבירה היא היחס בין מהירות האור בריק (מסומנת באות c) למהירות האור בחומר הנדון (מסומנת באות v):

<math>n = \frac{c}{v}</math>

לדוגמה, מקדם השבירה של ריק הוא 1 (מטבע ההגדרה). מקדם השבירה של אוויר קרוב מאוד ל-1 (1.0003), של מים הוא 1.33 ושל מואסניט הוא מעל ל-6.5.

הגדרה נוספת קושרת את מקדם השבירה למקדם הדיאלקטרי (<math>\ \epsilon_r</math>) ולמקדם המגנטי (<math>\ \mu_r</math>) של החומר:

<math> n=\sqrt{\epsilon_r\mu_r}</math>

מקדם השבירה בא לידי ביטוי בחישובים רבים בתחום האופטיקה. הוא מופיע בין השאר בחוק סנל לשבירה של אור, בנוסחת לוטשי העדשות (המאפשרת קביעה של מרחק המוקד לפי צורת העדשה והחומר ממנו היא עשויה), במאפייני סיבים אופטיים ועוד.

מקדם השבירה הנתון של גז משתנה בהתאם לצפיפות ולטמפרטורה שלו. לדוגמה, אם צפיפותו קטנה, אז קטן מקדם השבירה גם כן. כמו כן, מקדם השבירה של חומר מסוים משתנה על פי אורך הגל המדובר ועוצמת האור.

בחומרים במבנה של סריג תיתכן תלות של מקדם השבירה בכיוון של האור המועבר בחומר ובחומרים בעלי פעילות אופטית מקדם השבירה תלוי אף בקיטוב (ראו תופעת שבירה כפולה). ישנם חומרים שהם בעלי מקדם שבירה שלילי, כלומר שהיחס בין סינוס זווית השבירה לסינוס זווית הפגיעה הוא שלילי. חומרים אלה יכולים לגרום להחזרה מלאה בתוכם.

להלן טבלה של מקדמי שבירת האור בחומרים שונים.
{| border=1 cellspacing=0 cellpadding=2 dir=rtl style="margin: 0.5em;"
|+ מקדמי שבירה מייצגים
|- align=center
!החומר!!n כאשר &lambda;=589.3 nm
|-
|ריק||1 (בדיוק)
|-
|הליום||1.000036
|-
|אוויר ב-STP||1.0002926
|-
|פחמן דו-חמצני||1.00045
|-
|קרח מים||1.31
|-
|מים נוזליים (20°C)||1.333
|-
|אתנול||1.36
|-
|גליצרין||1.4729
|-
|פרספקס||1.4914
|-
|||1.516
|-
|||1.59
|-
|מלח בישול||1.544
|-
|ברום||1.661
|-
|זכוכית||1.5 עד 1.9
|-
|||2.15 עד 2.18
|-
|יהלום||2.419
|-
|מואסאניט||2.65 עד 2.69
|-
| ()||3.02
|--->
|גליום פוספיד||3.5
|-
|צורן (סיליקון)||4.01
|-
|עיבוי בוז-איינשטיין ||שואף לאינסוף (עד לכדי "עצירת" האור)
|}

==מקדם שבירה מרוכב==
באופן מעשי, מקדם השבירה של חומרים יהיה בעל גודל מרוכב.
ניתן להציג את מקדם השבירה המרוכב באופן הבא:

:<math>\tilde{n}=n-iK</math>

כאשר החלק המדומה
<math> K</math> מתייחס לכמות הבליעה של החומר <math> \alpha </math>:
:<math> \alpha=\frac{4\pi K}{\lambda} </math>
==ראו גם==
* אופטיקה
* שקיפות (אופטיקה)
* אור
* מקדם דיאלקטרי
* מקדם מגנטיות
* חוק סנל
* תווך אופטי

==קישורים חיצוניים==

* רשימה של מקדמי שבירה בחומרים
* 
* האגודה הבינלאומית לתכונות מים וקיטור (IAPWS), [http://www.iapws.org/relguide/rindex.pdf IAPWS R9-97:Release on the Refractive Index of Ordinary Water substance as a Function of Wavelength, Temperature and Pressure], ספטמבר 1997 (באנגלית)

קטגוריה:אופטיקה
קטגוריה:גדלים פיזיקליים
קטגוריה:גדלים פיזיקליים חסרי ממדים
יותם הקסם

יותם הקַסָּם (בפולנית: Kajtuś czarodziej - קאיטוש המכשף) הוא שמו של התרגום הראשון לעברית של ספר הילדים של יאנוש קורצ'אק שהופיע במקורו בשפה הפולנית בשנת 1934. 

הספר מגולל את סיפורו של ילד שובב אשר רוצה להפוך לקוסם. הילד מתחיל להתאמן בקסמים ומגלה כי אכן יש לו כוחות לחולל קסמים ולשנות את המציאות. הילד חי חיים כפולים, כלפי חוץ כילד רגיל, ובלבו פנימה קוסם בעל כוחות נסתרים. לאחר שהוא מגזים בהפעלת כוחותיו ומעורר מהומה רבתי בעיר הבירה "ליש" (שניתן לזהות בה את ורשה), הוא מגורש ממנה. המשך הספר מתאר את מסע נדודיו של יותם. הספר מבטא את היכולת הנסתרת, פורצת הגבולות, של רוח האדם, ומנגד את הגבולות והמגבלות שמציבים בפניה הטבע והבריאה.

הספר תורגם לעברית לראשונה על ידי המשורר והמתרגם יוסף ליכטנבום בהוצאת "עם עובד" בשנת 1944, כאשר דבר הירצחו של יאנוש קורצ'אק (היהודי-פולני) ביחד עם תלמידיו כבר היה ידוע בארץ. הספר היה חביב מאוד על ילדי שנות הארבעים והחמישים. מהדורות נוספות מתרגום זה הופיעו בשנות השישים והשבעים. בשנת 1987 הופיע בהוצאת "עם עובד" תרגום חדש של הספר שנעשה בידי הסופר ניצול השואה אורי אורלב. בתרגום זה מופיע הגיבור בשמו המקורי "קאיטוש המכשף", שהוא גם הכותר של הספר. בעבור תרגום זה זכה אורלב בעיטור כריסטיאן אנדרסן לספרות ילדים ונוער לשנת 1988. מאיירת: אורה איתן

הספר תורגם לאנגלית ויצא לאור בשנת 2012.

==מהדורות בעברית==
* יותם הקוסם, תרגם יוסף ליכטנבום, הוצאת עם עובד תל אביב, 293 עמודים, 1944.
* עלילות יותם הקוסם, תרגם יוסף ליכטנבום, אייר אריה מוסקוביץ', הוצאת נ. טברסקי תל אביב, 302 עמודים, 1955.
* יותם הקסם, תרגם יוסף ליכטנבום, רשומים אורה איתן, הוצאת עם עובד תל אביב, 174 עמודים, 1964. הודפס שוב בשנים 1969, 1974 ו-1978.
* קאיטוש המכשף, תרגם אורי אורלב, הוצאת עם עובד תל אביב, 208 עמודים, 1987.
* קיטוש הקוסם, תרגמה יוכבד פרימן, איורים חובב רשלבך, הוצאת זמורה ביתן תל אביב, 323 עמודים, 2000.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.dafdaf.co.il/Details.asp?MenuID=4&SubMenuID=115&PageID=1854&Ot=%F7&SubTextID=2227 קאיטוש המכשף או יותם הקסם?], אתר "דףדף"
* רות קנר [http://www.bac.org.il/specials/project/hagybvr-shly/article/gbvlvt-hakvh על יותם הקסם בפרויקט הגיבור שלי], ב"המוסף"
*אלי אשד, "[http://www.no-666.com/2013/04/01/%d7%99%d7%95%d7%aa%d7%9d-%d7%94%d7%a7%d7%a1%d7%9d-%d7%a7%d7%90%d7%99%d7%98%d7%95%d7%a9-%d7%94%d7%9e%d7%9b%d7%a9%d7%a3-%d7%a9%d7%9c-%d7%99%d7%90%d7%a0%d7%95%d7%a9-%d7%a7%d7%95%d7%a8%d7%a6%d7%90 יותם הקסם -"קאיטוש המכשף" של יאנוש קורצ'אק בהקשר אידאולוגי פוליטי ומקומו בספרות הילדים העולמית]", באתר "המולטי יקום של אלי אשד", הופיע בכתב העת "ספרות ילדים ונוער" גיליון מס' 13, 4 מרץ 2013.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי ילדים ונוער
קטגוריה:ספרים פולניים
קטגוריה:ספרי 1934
קטגוריה:יאנוש קורצ'אק
קטגוריה:קוסמים בדיוניים
קטגוריה:הוצאת עם עובד: ספרי ילדים
קטגוריה:ספרי סדרת דן חסכן
קורנית (שפה)

קורנית (Kernowek; באנגלית: Cornish) היא שפה ממשפחת השפות הקלטיות.

== היסטוריה ==
שפה זו הייתה שפת הדיבור והכתיבה העיקרית באזור קורנוול בקצה הדרום-מערבי של אנגליה עד ימי הביניים, אך מספר דובריה ירד בהדרגה עם התפשטות האנגלית כשפה דומיננטית בבריטניה. קיימת סברה כי בשנת 1777 מת הדובר האחרון שלה כשפת אם ובכך הפכה לשפה מתה, אך מחקר פילולוגי של השפה על פי דובריה כשפה נוספת מתועד כבר במאה ה-19. במאה ה-20 הוחייתה השפה על פי המחקר וטקסטים כתובים. לפי סקרי אוכלוסין מהעשור השני של המאה ה-21 דוברים אותה כמה אלפים מתושבי קורנוול (פחות מאחוז אחד מאוכלוסיית המחוז), מתוכם כ-500 דוברים רהוטים.

קורנית שייכת לפלג הברטוני, לתת-הפלג הדרום מערבי, של השפות הקלטיות האינסולאריות, ביחד עם ולשית וברטונית.

כ-80% מאוצר המילים בקורנית משותף גם לוולשית ולברטונית. כ-35% משותף לאירית ולגאלית סקוטית.

מפת קורנוול באנגלית ובקורנית

==ראו גם==
*החייאת שפה

== קישורים חיצוניים ==

* 
<div class="mw-content-ltr">
* Siarl Ferdinand, [https://www.academia.edu/5323710/A_Brief_History_of_the_Cornish_Language_its_Revival_and_its_Current_Status Brief History of the Cornish language, its Revival and its Current Situation], E-Keltoi, Vol. 2, pp. 199–227, 2 Dec. 2013
</div>

קטגוריה:שפות בריתוניות
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: שפות
קטגוריה:קורנוול
שפות קלטיות

שפות קלטיות היא תת-משפחה של משפחת השפות ההודו-אירופיות. השפות היו מדוברות בפי הקלטים ברחבי מערב אירופה עד סוף האלף הראשון לספירה, אך כיום השימוש בהן מוגבל לאיים הבריטיים ולמחוז ברטאן בצרפת. האזורים בהם נותרו דוברי השפות הקלטיות כיום מכונים האומות הקלטיות.

בתקופת הזוהר של העמים הקלטיים דוברו השפות הקלטיות בפי רוב אוכלוסיית אירופה. כיום נלחמות השפות הקלטיות על הישרדותן, כשהן סובלות מתחרות קשה מצד האנגלית והצרפתית.

תת-המשפחה כוללת שש שפות, מתוכן אחת נכחדה. מספרם הכולל של דוברי השפות הקלטיות בעולם אינו עולה על 3 מיליון.

בלשנים מצביעים על קשר משפחתי הדוק בין השפות הקלטיות והשפות האיטליות, ואף משייכים אותן לעיתים לקבוצה רחבה יותר של שפות קלטו-איטליות, זאת בשל הדמיון בין אוצר המילים של שתי הקבוצות.

בלשנים אחרים, תיארו קשר טיפולוגי בין לשונות שמיות ולשונות מצריות (ובייחוד קופטית) ללשונות הקלטיות השונות.

השפות הקלטיות מתחלקות לשני פלגים:
* הפלג הדרומי או הבריטוני:
** ברטונית: מדוברת בברטאן שבצרפת.
** ולשית: שפה אזורית מוכרת בוויילס, מדוברת כיום בפי כחצי מיליון מתושבי ויילס וכן בפי כמה קהילות של מהגרים ולשים בארגנטינה.
** קורנית: מדוברת באופן מצומצם במחוז קורנוול שבאנגליה.
* הפלג הצפוני או הגוֹיְדֶלי:
** גאלית סקוטית: שפה אזורית מוכרת בסקוטלנד. מדוברת בפי כמה עשרות אלפי אנשים בצפון סקוטלנד ואלפי אנשים בנובה סקוטיה. בעבר דוברה גם בניופאונדלנד, אך אינה מדוברת שם יותר.
** אירית: שפה רשמית באירלנד ובאיחוד האירופי, מדוברת כיום בפי כרבע מיליון מתושבי אירלנד.
*** שֶלְטָה: מדוברת בפי כמה אלפי נוודים איריים באירלנד ובארצות הברית.
** מאנית: דוברה בעבר באי מאן ונכחדה בשנות ה-70 של המאה ה-20 כשפה מדוברת. עדיין משמשת כאחת השפות הרשמיות ויש ניסיונות להחיותה כשפת דיבור וחינוך.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=OAAmwtdP1bE Strange Similarities Between Celtic & Semitic Languages] סרטון ביוטיוב על הקשר הטיפולוגי בין שפות שמיות לקלטיות.

*
קלטיות
קורנית (כלי נגינה)

קורנית (לעיתים קורנט, באנגלית: Cornet) היא כלי נשיפה ממתכת.

הקורנית דומה מאוד לחצוצרה, אך קצרה ממנה במקצת ושונה ממנה בקידוח החרוטי שלה. בנוסף, החצוצרה מורכבת מצינור שקוטרו שווה לכל אורכו (דמוי גליל), ואילו קוטרו של צינור הקורנית גדל בהדרגה (דמוי חרוט). מנעד הצלילים המופק בשני הכלים דומה, אך הטון של הקורנית עמוק ועמום יותר מזה של החצוצרה.

הקורנית מועדפת על נגנים מתחילים, שכן בשל עיצובה קל יותר להחזיקה מאשר את החצוצרה. בדומה לחצוצרה, גם לקורנית יש שלושה שסתומים להפקת הצלילים השונים, ולעיתים רחוקות ארבעה.

גם לקורנית, בדומה לחצוצרה, ניתן להרכיב עמעם.
משמה של הקורנית נגזר שמו של טיל הקורנט. 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:כלי נשיפה ממתכת
יהודית נאות

חוף נאות ע"ש יהודית נאות
יהודית נאות (4 באפריל 1944 – 16 בדצמבר 2004) הייתה פרופסור למיקרוביולוגיה בפקולטה לרפואה של הטכניון, חברת הכנסת ושרה בממשלת ישראל השלושים.

== ביוגרפיה ==
נאות נולדה וגדלה בקריית חיים. 

החלה את דרכה באקדמיה, והייתה בעלת תואר ד"ר בביולוגיה. מונתה לפרופסור בפקולטה לרפואה בטכניון. עוד בשנת 1975 החלה בפעילות פוליטית, כשהייתה בין מייסדי מפלגת שינוי, בגלגולה הראשון, שקדם להקמת "ד"ש". בתחילה הייתה נאות פעילה במישור המוניציפלי, נבחרה פעמים רבות למועצת עיריית חיפה, ואף כיהנה כסגנית ראש העירייה ומחזיקת תיק החינוך בעיר. עם פרישתה של שינוי ממרצ, פרשה אף נאות עמה, ונבחרה מטעם שינוי לכנסת ה-15, בשנת 1999. בכנסת זו כיהנה כסגנית יו"ר הכנסת וחברה בוועדות הכנסת. בשנת 2003, לאחר הבחירות לכנסת ה-16 וכניסת שינוי לקואליציה, מונתה נאות לשרה להגנת הסביבה על פי דרישתה.

נאות מילאה תפקיד זה באופן שזכה להערכה, ולתמיכת "הארגונים הירוקים". היא פעלה לנטרול חומרים מסוכנים, לשיקום אתרי פסולת, לקידום המיחזור, ובמיוחד לשמירת רצועת החוף של מדינת ישראל. נאות פעלה נמרצות לחקיקת , שעבר לבסוף בכנסת ב-15 באוגוסט 2004.

באוגוסט 2003 התגלה בגרונה של נאות גידול סרטני. נאות הצהירה כי היא בטוחה שהעישון הכבד הביא למחלתה, ולמרות זאת היא המשיכה בעבודתה תוך שהיא מאבדת את כושר הדיבור, ותיקשרה עם סביבתה באמצעות פתקים. בעקבות החמרה במצבה היא פרשה מן הממשלה באוקטובר 2004, והמשיכה לכהן כחברת הכנסת מטעם סיעת "שינוי". 

ב-16 בדצמבר 2004 נפטרה נאות, והובאה למנוחות בבית העלמין שדה יהושע בחיפה. היא הותירה אחריה את בעלה אורי, ושלושה ילדים.
אחת מבנותיה תמר נאות-פרי, היא שופטת בבית משפט המחוזי בחיפה.

לאחר מותה, שופץ חוף קריית חיים בסכום של למעלה מ-10 מיליון שקלים ונקרא על שמה "חוף נאות".

==לקריאה נוספת==
* הערך "יהודית נאות" בלקסיקון החיפאים, אישים ודמויות בחיפה, מאת ד"ר שי חורב, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 248, 2018, חיפה.
* הערך "יהודית נאות" בספר חברות הכנסת, נשים מובילות בישראל, מאת שביט בן אריה, הוצאת מדיה 10, עמ' 281, 2011.
== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.pmemorials.com/m/M_354 אתר הנצחה ליהודית נאות]
* [http://www.youtube.com/giladadinmedia#p/u/14/ow9iiq4mWXk הראיון האחרון] עם גלעד עדין לפני מותה
== הערות שוליים ==

קטגוריה:זוכי אות אביר איכות השלטון
קטגוריה:חברות הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברות הכנסת השש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השש עשרה
קטגוריה:חברות הכנסת מטעם שינוי
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם שינוי
קטגוריה:חברי הכנסת: אנשי מחקר ואקדמיה
קטגוריה:מיקרוביולוגיות ישראליות
קטגוריה:מיקרוביולוגים ישראלים
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:סגל הטכניון: רפואה
קטגוריה:סגני ראש עיריית חיפה
קטגוריה:שרות הגנת הסביבה בממשלות ישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שדה יהושע
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי כנסת שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:מדענים חברי הכנסת
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2004
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2004
מחלות מין

מחלות מידבקות במגע מיני (באנגלית: STD – sexually transmitted disease) הן מחלות מידבקות המועברות באמצעות מגע מיני (כגון: זיבה, עגבת, פפילומה, איידס והרפס).

מחלות מין הן חיידקים, טפילים או נגיפים אשר מופצים בדרך כלל בפעילות מינית, כמו בחדירה ואגינאלית, אנאלית, מין אוראלי, נשיקה וחיכוך אברי מין.

הדבקה במחלות מין לא תמיד מלווה בתסמינים, דבר הגורם לכך שאדם הנדבק במחלה לא יכול לדעת זאת.

פעמים רבות אדם אשר נדבק במחלת מין מסוימת אינו מודע לכך שנדבק כי בתחילה המחלה אינה גורמות לסימפטומים, עובדה זו גורמת לסיכון גבוה יותר להדבקה של אנשים נוספים. תסמינים עשויים לכלול הפרשות מהנרתיק, הפין ופי הטבעת, צריבה במתן שתן, גרד, אדמומיות, כיבים על או מסביב לאיברי המין וכאבים באגן, אשכים ובטן תחתונה. מחלות מין מסוימות יכולות לעבור לתינוק בזמן ההריון או במהלך הלידה ולגרום לנזקים קשים ליילוד. מחלות מין אשר לא מטופלות עשויות להסתבך. הסיבוכים יכולים להיות דלקות אגן, דלקות ברחם, בשפכה ועוד, וחלקם יכולים אף לגרום לבעיות בהבאת ילדים וכניסה להריון.

יותר מ-30 זני נגיפים (ואלפי תתי זנים), חיידקים וטפילים אשר יכולים לעבור בפעילות ומגע מיני.

החלוקה הרפואית המקובלת:
* מחלות חיידקיות: כוללות כלמידיה, זיבה ועגבת.
* מחלות נגיפיות (ויראליות): כוללות הרפס גניטאלי, ו-HIV/איידס, צהבת, פפילומה וקונדילומה.
* מחלות הנגרמות על ידי טפיל כוללות טריכומוניאזיס.

אף על פי שדרך ההעברה העיקרי של מחלות המין היא בקיום יחסי מין, מחלות מסוימות יכולות לעבור גם במגע עם רקמות הגוף (עור בעור), מאם לתינוקה בחלב אם, או במעבר של דם ישירות אל תוך הוריד – כמו במקרים של עירוי דם או שימוש משותף במחטים להזרקת סמים.

בחלק ממחלות המין ניתן לצמצם את סיכויי ההדבקה וההידבקות באמצעות שימוש בקונדום. הדבר נכון במקרים של מחלות אשר עוברות במעבר של נוזלי גוף – כמו נגיף ה-HIV, זיבה, כלמידיה, מיקופלזמה ועוד. במחלות אחרות, הקונדום מספק הגנה מוגבלת בלבד, כיוון שהחיידק או הנגיף יכול לעבור גם במגע בין עור לעור, פה לפה או בין נוזלי-גוף לעור, כמו במקרים של הרפס, עגבת, פפילומה וקונדילומה.

הדרך היחידה למניעה מוחלטת של הידבקות והדבקה במחלות מין היא להימנע מכל סוג של מגע מיני<ref></ref>, או להיבדק לפני קיום יחסי מין. בדיקות לגילוי מחלות מין נעשות על ידי דגימות דם ושתן, ולעיתים על ידי משטח, ואמינותן גבוהה. בדיקות כאלה זמינות כיום במדינות מפותחות ואף מסובסדות, אולם במדינות מתפתחות זמינותן נמוכה מאוד.

דרך יעילה נוספת להפחתת סיכוי ההדבקה בחלק ממחלות המין היא על ידי מילה זכרית (ברית מילה).

הכלל הסטטיסטי במחלות מין הוא שככל שמקיימים יחסים עם יותר שותפים, רמת הסיכון להידבקות עולה. נשים רגישות יותר להידבקות מאשר גברים, הואיל וזרע הגבר נשאר בנרתיק האישה, כאשר לא נעשה שימוש בקונדום.

== סוגי מחלות מין ==
=== חיידקיות ===
* דלקת השופכה (לא ספציפית, NSU)
* זיבה
* כלמידיה
* עגבת
* דלקת שופכה מיקופלזמית
* שנקרואיד
* לימפוגרנולומה ונראום

=== נגיפיות ===
* איידס
* סוגי הפטיטיס
** הפטיטיס A – דרך מגע אוראלי
** הפטיטיס B
** הפטיטיס D
** הפטיטיס E – דרך מגע אוראלי
* הרפס (HSV)
* קונדילומה (HPV)
* אבולה
* אבעבועות הקוף

=== טפיליות ===
* גרדת
* כיני ערווה
* טריכומוניאזיס

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.gogay.co.il/health/ אתר המכוון לקהילת הלהט"ב. מידע רלוונטי על מחלות המין הידועות, הסברים להדבקה, מניעה ועוד]
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חינוך מיני
*
דלשינאים

דַּלְשִׁנָּאִים (שם מדעי: Xenarthra) היא על-סדרה ייחודית במחלקת היונקים שחבריה נפוצים ביבשת אמריקה (הצפונית והדרומית) בלבד. בקבוצה ישנם 2 סדרות: פילוסאים וארמדילאים.

הדלשינאים החלו את דרכם כבר בשלישון המוקדם (כ-60 מיליון שנה קודם זמננו), זמן קצר אחרי סיום עידן המזוזואיקון, לאחר הכחדת הדינוזאורים. מיני דלשינאים רבים נכחדו.

בדלשינאים נכללים שלוש תת-קבוצות: דובי הנמלים, עצלנאים אמיתיים וארמדילאים. בעבר סווגו כולם יחד עם השנבוב והפנגולין בעל-סדרה שנקראה בלטינית Edentata (דל שיניים, בדומה לשם העברי כיום). לאחר מכן, התגלה שמדובר במיון מוטעה.

מקור השם העברי "דל-שינאים" בלסת חסרת השיניים או בעלת שיניים מעטות בלבד. השם הלטיני הקודם היה כאמור "Edentata", ולו פירוש דומה: "דל-שיניים". אך בעקבות גילויים פילוגנטיים, ובעיקר מפני שחוסר השיניים לא היה מאפיין מרכזי בקבוצה זו, הוחלט לשנותו. מאפיין מרכזי ביותר מבחינת התפתחות אבולוציונית, הוא המפרקים הכפולים בצורתם (בלעז: [http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/resources/anatomical_images/family_pages/xenarthra/xenarthrous.jpg/view.html xenarthrous processes] ), המקנה להם מראה רגליים מגושם. בנוסף הם חסרים את עצם הארכוף באוזן התיכונה.

מאפיינים אלו גרמו לכך שיופרדו משאר היונקים מבחינה טקסונומית.

==מיון הדלשינאים==
* סדרה פילוסאים (Filosa)
** תת-סדרה דובי נמלים (Vermilingua)
*** משפחה דובי נמלים זוטיים בה מין יחיד: דוב נמלים זוטי (Cyclopes didactylus)
*** משפחה דובי נמלים גדולים (Myrmecophagidae)
** תת-סדרה עצלנאים (Folivora)
*** משפחה עצלני תלת אצבע (Bradypodidae)
*** משפחה עצלני דו אצבע (Megalonychidae)
*** משפחה מגתריים (Megatheriidae) - נכחדה
*** משפחה מילודוניים (Mylodontidae) - נכחדה
*** משפחה Nothrotheriidae - נכחדה
*** משפחה Orophodontidae - נכחדה. מוטלת בספק
* סדרה ארמדילאים (Cingulata)
** משפחה ארמדיליים (Chlamyphoridae)
** משפחה טטויים (Dasypodidae) בה סוג יחיד: טטו (dasypus)
** משפחה פמפתריים (Pampatheriidae) - נכחדה

גלריה:
<gallery>
קובץ:Giant anteater - Oso hormiguero (Myrmecophaga tridactyla) (8697863742).jpg|דוב נמלים ענק
קובץ:Bradypus variegatus, the Brown-throated Three-toed Sloth (12687597105).jpg|עצלן חום-גרון
קובץ:Glosoterio Juvenil.jpg|שלד גלוסותריום
קובץ:Armadillo at Kennedy Space Center (KSC-07PD-2276).jpg|ארמדיל טאטו
קובץ:Chlamyphorus truncatus - Naturmuseum Senckenberg - DSC02081.JPG|ארמדיל החולד
קובץ:Glyptodon (Riha2000).jpg|שחזור של גליפטודון
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1889
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד דרינקר קופ
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בפלאוקן
קטגוריה:על-סדרות בעלי חיים
פרים

פרים (שם מדעי: Bovinae) היא תת-משפחה במשפחת הפריים, בה כלולים מיני הפרות, הביזונים ועוד מכפילי פרסה גדולים בעלי קרניים עבות ובולטות.

==מיון פרים==
זכר [[קודו גמלוני]]
[[נילגאי]] 
* שבט: בקר (Bovini)
** סוג: פר (Bos)
*** מין: גאור (B. gaurus)
*** מין: גאיאל (B. frontalis)
*** מין: יאק הבית (B. grunniens)
*** מין: יאק הבר (B. mutus)
*** מין בנטנג (B. javanicus)
*** מין: קופראי (B. sauveli) - הפרט האחרון נראה ב-1988, כנראה שנכחד.
*** מין: בקר הבית (B. taurus)
** סוג: ביזון (Bison)
*** מין: ביזון אמריקאי (B. bison)
*** מין: ביזון אירופי (B. bonasus)
** סוג: פלוראוביס (Pelorovis) - נכחד
** סוג: תאו (Bubalus)
*** מין: תאו אסייתי (B. arnee) 
*** מין: תאו המים ההודי (B. bubalis)
*** מין: תאו הפיליפינים (B. mindorensis)
*** תת-סוג אנואה
*** מין:אנואה השפלה (B. depressicornis)
*** מין: אנואה ההרים (B. quarlesi)
** סוג ומין יחיד: סאולה (pseudoryx nghetinhensis)
** סוג ומין יחיד: קייטינג-וור (Pseudonovibos spiralis) - קיומו ומעמדו הטקסונומי מוטל בספק
** סוג: סינצרוס (Syncerus) בו שרד המין תאו אפריקני (Syncerus caffer) 
* שבט: סלילני קרניים (Strepsicerotini)
** סוג: קודו (Tragelaphus)
*** מין: קודו ניאלה (T. angasii)
*** מין: קודו ההרים (T. buxtoni)
*** מין: קודו זוטר (T. imberbis)
*** מין: קודו מסורטט (T. scriptus)
***מין: קודו סילבטיכוס (T. sylvaticus)
*** מין: קודו הביצות (T. spekii)
*** מין: קודו גמלוני (T. strepsiceros)
*** מין: בונגו (T. eurycerus)
** סוג: אילנד (Taurotragus)
***מין: אילנד ענק (T. derbianus) 
***מין: אילנד מצוי (T. oryx)
* שבט: קצרי קרניים (Boselaphini)
** סוג ומין יחיד: ארבע קרן (Tetracerus quadricornis)
** סוג ומין יחיד: נילגאי (Boselaphus tragocamelus)

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* International Commission on Zoological Nomenclature. 2003. Opinion 2027 (Case 3010). Usage of 17ΔбГ specific names based on wild species which are pre-dated by or contemporary with those based on domestic animals (Lepidoptera, Osteichthyes, Mammalia): conserved. Bull.Zool.Nomencl., 60:81-84.
</div>

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
ראמים

רְאֵמִים (שם מדעי: Hippotraginae) תת-משפחה במשפחת הפריים.

הראמים הם בעלי שתי פרסות מפותחות בכל רגל ומעלה גרה, ולכן נחשב כחיה טהורה וכשרה. הראמים הם יונקים בגודל בינוני-גדול (אורכם לא עולה על 2.5 מטרים ומשקלם נע בין 70 ל-250 ק"ג) אך לא מסיביים כמו חברי תת-משפחת הפרים. הם מתאפיינים בקרניים ארוכות ומרשימות. רבים מהם מותאמים לחיים בתנאי מדבר קשים.

==מיון ראמים==
* סוג ומין יחיד: דישון מקראי (Addax nasomaculatus)
* סוג: ראם (Oryx)
** מין: ראם לבן (Oryx leucoryx) - מצוי גם בישראל
** מין: ראם סהרה (Oryx dammah) - נכחד בטבע
** מין: ראם הצבי (Oryx gazella)
** מין: ראם ביסה (Oryx beisa)
** מין: ראם שולי-אוזניים (Oryx callotis) - מוכר כמין החל מ-2011
* סוג: אנטילופת סוס (Hippotragus)
** מין: אנטילופת סוס שחורה (Hippotragus niger)
** מין: אנטילופת סוס קצרת-קרן (Hippotragus equinus)
** מין: אנטילופת סוס כחולה (Hippotragus leucophaeus) - נכחדה

== גלריה ==
<gallery widths="200px" heights="150px">
Fringe-eared Oryx 2.jpg|ראם שולי-אוזניים
File:Scimitar oryx1.jpg|ראם סהרה
Addax-1-Zachi-Evenor.jpg|דישון מקראי
Sable bull.jpg|אנטילופת סוס שחורה
 </gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1876
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויקטור ברוק
עשבים שוטים

[[דרדר צהוב- אחד המינים הנפוצים של עשב שוטה]]
700 פרות שמתו כתוצאה מגידולים שוטים רעילים
עשבֿים שוטים (גם: צִמחי בָּאֳשה) הם צמחים לא רצויים הגדלים פרא בין צמחי התרבות ומפריעים לגידולם. הגנן או החקלאי טורחים לעקור את העשבים השוטים. המושג "עשב שוטה" הוא אפוא מושג סובייקטיבי – צמח הנחשב עשב שוטה בעיני אדם אחד יכול להיחשב פרח בר בעיני אדם אחר. לדוגמה, צמח שן הארי, אשר נחשב גם לעשב שוטה, אבל יש הרואים בו פרח מושך. בנוסף, ניתן להשתמש בעלים ובשורשים של צמח זה בהכנת תרופות או כמזון. מצד שני, בעלי מדשאות רואים אותו לרוב כעשב טורדני. לרוב הכרחי שצמח יוכל לגדול מהר על מנת שיחשב עשב שוטה מכיוון שצמחים הדורשים טיפול ניתנים להסרה בקלות מבלי שישובו לגדול במקום.

== מינים פולשים ==
צמחים רבים הפכו למינים פולשים משום שהועברו על ידי האדם למקומות שבהם אין להם טורפים רועים טבעיים והם מתחרים עם צמחים אחרים על מקום. כך לדוגמה צמח הצבר אשר הציף אזורים נרחבים באוסטרליה עד אשר הוצג לאזור עש שחיסל למעלה מ-90% מצמחי הצבר בתוך 10 שנים. מקרה זה הוא דוגמה טובה לבקרה ביולוגית על מפגע סביבתי.

במקרים כמו זה של הצבר באוסטרליה, העשבים השוטים נקראים מינים פולשים (או פולשים אקזוטיים). מונח זה מוּחַל על צמחים שהובאו לאזור מסוים שבו הם לא היו קיימים קודם לכן, וכתוצאה מכך הם פלשו והפריעו למערכת האקולוגית המקומית וגרמו לנזק.

== עשבֿים מזיקים ==
עשבים מזיקים הם עשבים שיכולים להיות מסוכנים לבריאותם של בני אדם או בעלי חיים.

== שליטה על עשבים שוטים ==
במטרה להקטין את גדילת העשב השוטה, פותחו אסטרטגיות רבות להדברתם. הבסיסית ביותר נקראת חרישה – חתיכת שורשי העשבים. כיום, נעשה שימוש רב בקוטלי עשבים, כימיקלים אשר מתוכננים כך שלא ישאירו שארית רעילה בקרקע.

בגנים ביתיים, שיטות לשליטה על עשבים כוללות כיסוי הקרקע עם כמה שכבות של עיתון רטוב או יריעת פלסטיק שחורה למשך מספר שבועות. במקרה שמשתמשים בנייר עיתון רטוב, השכבות הכפולות מונעות מאור השמש להגיע לצמחים מתחת, והם מתים. הַסְפָּגַת העיתון במים מדי יום מאיצה את פירוק הצמחים המתים. לאחר מספר שבועות כל הצמחים (כולל העשבים) יהיו מתים, וניתן יהיה להסיר את העיתון ולזרוע או לשתול מחדש בקרקע. במקרה שמשתמשים ביריעת פלסטיק שחורה, הצמחים מתים בגלל אפקט החממה שנוצר מתחת ליריעה.

== שימוש לשוני ==

בהשאלה משמש מושג זה לתיאור אדם שהתנהגותו אינה מוסיפה כבוד לחברה שבה גדל. הכינוי "עשב שוטה" בא לציין שאדם זה אינו מייצג את חברתו, אלא הוא חריג שהיא מתנערת ממנו ואינה רואה עצמה אחראית לגידולו ולטיפוחו. מרבים להשתמש בביטוי כאשר התנהגות בזויה של אדם עלולה להיראות כהקצנה של הלכי רוח המקובלים בחברה שממנה יצא.

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.agan.co.il/מדריך עשבים/tabid/55/Default.aspx מדריך עשבים שוטים] באתר מכתשים אגן
* 
* 
* מאור מצרפי, [http://www.magazine.isees.org.il/ArticlePage.aspx?ArticleId=894 חשש לירידה ביעילות הדברת עשבים כימית עקב שינוי תנאי הסביבה], כתב העת "אקולוגיה וסביבה", דצמבר 2019

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:עשבים
גירית מצויה

גירית מצויה (שם מדעי: Meles meles), היא מין נפוץ של יונק בסוג גירית (Meles) שבמשפחת הסמוריים. זוהי המפורסמת ביותר מבין הגיריות והיא הגדולה מבני סוגה, גדולה מהמינים (שבעבר נחשבו לתת-מינים שלה): גירית אסייתית וגירית יפנית ואולי גם גירית קווקזית.

הגירית המצויה היא טורפת בינונית שוכנת קרקע הנפוצה במרבית אירופה ובחלקים רבים באסיה. בעבר סברו שהגירית המצויה חיה בארץ ישראל, אך כיום רואים בגירית החיה בארץ מין נפרד - גירית קווקזית. מין נוסף מהמשפחה הוא גירית הדבש.

==תת-מינים==
לגירית המצויה כמה תת-מינים:
* Meles meles meles - מצוי במערב אירופה
* Meles meles marianensis - מצוי בספרד ופורטוגל
* Meles Meles heptneri - מצוי בערבות הערבה האירואסייתית עד לדלתת הוולגה
* Meles Meles milleri - מצוי בנורווגיה

גירית קווקזית (Meles canescens), המצויה במערב אסיה לרבות בישראל, סווגה בעבר כתת-מין של הגירית המצויה אך הוחלט להחשיבה למין עצמאי<ref></ref>.

== מאפיינים ==
אורכה של הגירית הוא כ-90 ס"מ (כולל 20 ס"מ זנב) ומשקלה כ-10 ק"ג בממוצע. משקלה עשוי להשתנות במידה רבה. בחלקים צפוניים של תפוצתן, הגיריות נעטפות בסתיו בשומן המסייע להן בחודשי החורף. בחלקים של רוסיה, גיריות עשויות אף לשקול 32 ק"ג בסתיו. אגירת השומן מאפשרת להן לבלות עד 6 חודשי שינה במחילותיהן במהלך החורף הרוסי הקר.

פרוותה הצפופה אפורה באזור הגב ושחורה בשאר גופה, ועל פניה המוארכות פסים שחורים ולבנים. אוזניה קטנות ומעוגלות ורגליה קצרות ועבות. אצל תת-המין Meles meles anaguma סימני הפנים מוגבלים לסביבת העיניים.

הגירית היא אוכלת כל ופעילה בלילה. הגיריות הן בעלי חיים טריטוריאליים, אך עשויות להימצא בקבוצות של עד 12 פרטים. הגירית ניזונה משורשים, מפירות, מביצי עופות, מיונקים קטנים, מצפרדעים ומחרקים. גירית עשויה לחיות בין 3 ל-12 שנים (עד 16 בשבי).

הגירית חיה בזוגיות. בעונת האביב היא ממליטה 2–4 ולדות. הוולדות נולדים עיוורים ונשארים במאורה חודשים עד שהם מוכשרים לחפש מזון בעצמם.

== גלריה ==
<gallery mode=packed widths=150 heights=125 perrow=4>
'Honey' the badger.jpg
Badger 25-07-09.jpg
Badger-badger.jpg
Badger1.jpg
Badger Cornwall 2.jpg
Mäyrä Ähtäri 4.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://zoo.tau.ac.il/Meles%20meles גירית מצויה] באתר הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב
* 
* [http://www.wildisrael.com/content/גירית-מצויה גירית מצויה] באתר עמותת מן השדה.
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:סמוריים
קטגוריה:בעלי חיים ביערות ממוזגים באירואסיה
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: יונקים
קטגוריה:אוקראינה: יונקים
קטגוריה:דנמרק: יונקים
קטגוריה:יוון: יונקים
קטגוריה:ליטא: יונקים
קטגוריה:סרביה: יונקים
קטגוריה:רומניה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
מעצב תעשייתי

מעצב תעשייתי הוא בעל מקצוע העוסק בעיצוב תעשייתי. לשם ביצוע עבודתו שולט המעצב התעשייתי באופן חלקי בידע הנדסי אך גם בקי בתחומים התרבותיים של האמנות הפלסטית והאדריכלות. המעצב התעשייתי הוא האחראי לאפיון החווייתי של האובייקט בכל תצורות הקיום שלו, מהאריזה ועד ההתכלות. מטרת המעצב היא לפתור בעיות וצרכים הקשורים במוצר עליו הוא עובד, אך יחד עם זו הוא גם עוסק בייצור אייקונים תרבותיים.

כישורי התפקיד הנדרשים למעצב תעשייתי הם רבים והם משתרעים על תחומים שונים מאוד באופיים. נאמר לעיתים על המעצב התעשייתי שהוא ניחן בידע שטחי אך על מגוון עצום של תחומים. הסיבה הראשונה לכך היא שלקוחותיו מגיעים מתחומי תעשייה שונים בתכלית, ועליו להיות גמיש מספיק מחשבתית ללמוד על המוצר אותו הוא הולך לעצב במהירות רבה. הסיבה השנייה היא שהמעצב הוא אינטגרטור של כל בעלי התפקידים בחברה המייצרת החל במנהל השיווק, מנהל המכירות, מנהל הפיתוח ההנדסי, מנהל התקציבים, מנהל הנדסת האנוש, וכלה במנהל הייצור.

בתחום הידע המעצב זקוק להבנה מעמיקה בתחומים הבאים:
# טכנולוגיה - חומרים ותכונותיהם, מכניקה, פיזיקה, תהליכי ייצור ותהליכי אריזה ומשלוח.
# חוויית המשתמש - אנתרופומטריה, אינטראקציה, תסריטי תפעול, קריאות של סמלים, פסיכולוגיה של צבעים, עוצמות ערך, זיכרון קולקטיבי וקבוצתי ועוד.
# סוציולוגיה ואנתרופולוגיה.
# היסטוריה של העיצוב.
# תרבות היקפית - תולדות האומנות, תולדות האמנות, תולדות האדריכלות, תולדות הצורפות ותולדות האופנה.
# תאוריה של העיצוב.
# תכנון בר-קיימא, ניהול סביבה, אקולוגיה ותורת המיחזור.
# עתידנות.
# מתודולוגיות של חדשנות.
# כלכלה ומנהל עסקים, תורות השיווק ומכירות.
# קניין רוחני ופטנטים.
# פילוסופיה.

בתחומי המיומנות המעצב צריך לפתח את הכישרון בתחומים הבאים:
* לרשום ולהמחיש באופן ויזואלי את רעיונותיו,
* לפסל בחומרים שונים את המודלים והסקיצות התלת־ממדיות,
* לפסל ולתכנן באמצעות תוכנות מחשב תלת־ממדיות,
* לשלוט באמצעי המחשה גרפיים ידניים וממוחשבים,
* להפעיל כלי עבודה ולבנות מודלים מומחשים ואבות טיפוס ועוד.

==לימודי עיצוב תעשייתי בישראל==
בישראל אורכים הלימודים לתואר אקדמי ארבע שנים ולימודים לתואר הנדסאי שלוש שנים. נכון ל מתקיימים לימודי עיצוב תעשייתי בישראל במוסדות הבאים:
* בצלאל אקדמיה לאומנות ועיצוב ירושלים (B.Des, M.Des)
* שנקר – בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב (B.Des)
* HIT מכון טכנולוגי חולון (B.Des)
* המכללה האקדמית הדסה ירושלים (B.Des)
* סמינר הקיבוצים - תואר ראשון בחינוך ועיצוב(B.Ed.Des)
* הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (תואר שני)

המכללות הבאות מעניקות תואר הנדסאי:
* מכללת אורט סינגאלובסקי
* אוניברסיטת אריאל בשומרון
* [https://tcb.ac.il/ המכללה הטכנולוגית באר שבע]

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:עיצוב תעשייתי
קטגוריה:מקצועות האמנות
קטגוריה:מקצועות ההנדסה
גרעין רבייה

[[ראם לבן בחי-בר יטבתה. הראמים בחי-בר מהווים גרעין רבייה ומספר פרטים כבר שוחררו בחזרה לטבע.]]

גרעין רבייה הוא קבוצה של מספר פרטים של יצורים מאותו המין שמגודלת בשבייה, בגני חיות או מתקנים אחרים, על מנת לשמר מין שנמצא בסכנת הכחדה כללית או באזור מסוים.

גרעין רבייה מורכב ממספר פרטים של יצורים מאותו המין בעלי שוני גנטי. את פרטים אלה מגדלים בתנאים מיטביים, אך תחת השגחה. בכך, מנסים להשיג התרבות מהירה ומוצלחת של פרטים מאוכלוסייה זו. כשגרעין הרבייה מתרחב, מתבסס ומתאקלם, משחררים פרטים "שרדניים" ממנו לטבע. במצב זה, סיכוייה של האוכלוסייה להישמר ולחיות כרגיל גדלים.

==גרעיני רבייה בישראל==
בישראל ישנם מספר גרעיני רבייה לבעלי חיים:
* חי-בר יטבתה — משמש גרעין רבייה בעיקר לבעלי חיים שהיו בארץ עד המאה העשרים, ומיועדים להשבה לטבע בארץ. עד כה שוחררו לטבע מה"חי בר" הפרא, הראם הלבן, והיען. ראם הנבל שוחרר במדבר סהרה (הוא מעולם לא חי בישראל, אך תנאי האקלים בערבה איפשרו את ריבויו).
* חי-בר כרמל — כמו מקבילו בערבה, הוא משמש גרעין רבייה לבע"ח שנכחדו בישראל לא מזמן. ההבדל הוא בבית הגידול — בחי בר בכרמל מרבים את בעלי החיים שחיים בעיקר בחורש הים תיכוני לעומת בעלי החיים המדבריים שחיים בחי־בר ביטבתה. עד כה שוחררו מהחי בר בכרמל היחמור הפרסי ואייל הכרמל, ועופות דורסים שונים כגון הנשר המקראי והעיטם לבן-הזנב.
* גן החיות התנ"כי בירושלים — בשיתוף עם החי־ברים, משמש גן החיות כגרעין רבייה לבעלי חיים שחיו בא"י במאות הקודמות, ונכחדו ממנה או ששרויים בסכנת הכחדה, למשל יחמור פרסי, ראם לבן, חתול חולות וצב יבשה מדברי. כמו כן מצויים בגן מינים רבים של בעלי חיים בסכנת הכחדה מכל רחבי העולם, במטרה להרבותם ולהשיבם לטבע בארצות מוצאם. גן החיות גם מנהל פרויקט השבה לטבע של אוכלוסיית היחמורים של הגן, במכלאה הנמצאת ליד שטח הגן.
* הספארי ברמת גן — משמש כגרעין רבייה לבעלי חיים בסכנת הכחדה מכל העולם כגון: הנמרים הפרסים, טיגריסים סומטרים, לטאות כוח קומודו, פילים אפריקנים, פילים אסייתים, ערודים, גמלים דו-דבשתיים, פינגווינים אפריקנים, חתולי חולות, גורילות השפלה המערבית, אורנג אוטן סומטרה, מקוקים שחורים, מקוקי זנב-האריה, נשרים, עיטמים, ארה כחולה-צהובה, ארה מרקנה, ובין הידועים: קרנף רחב שפה הנחשב לעדר הגדול ביותר בגני החיות באירופה. כמו כן הספארי נוטל חלק משמעותי בתוכנית ההשבה של מינים שנכחדו מארץ ישראל, כדוגמת הנשרים.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.jerusalemzoo.org.il/lhe/apage/10443.php http://www.jerusalemzoo.org.il/lhe/apage/10443.php הדף באתר גן החיות התנ"כי על גרעיני רבייה של צבי יבשה מדבריים, עופות דורסים, יחמורים וחתולי חולות]

קטגוריה:שמירת טבע
קטגוריה:גידול בעלי חיים
אווז (סוג)

אווזים סינים רועים]]
אווז (שם מדעי: Anser) הוא סוג של עופות ממשפחת הברווזיים, עופות בינוניים עד גדולים וארוכי-צוואר המקושרים במרבית המקרים למים. המינים באירופה, אסיה וצפון אמריקה נודדים. הזיווג מתבצע בצפון, והחורף מועבר בדרום. האווז האפור בוית באירופה ובצפון אפריקה לפני כ- 4000 שנים. האווז הסיני (אווז ברבורי) בוית בסין לפני כ- 2000 שנים.<BR>

האווז הוא בעל חיים צמחוני. גודל התטולה של האווזים האפורים קטן משל הברווזים, אולם הם דוגרים על ביציהם ומגנים על קנם וצאצאיהם באופן דומה.

למרות שמם, צבעם של האווזים האפורים הוא גם חום ושחור, והמינים הצפון אמריקאים בעלי כסות נוצות לבנה. גם המקור והרגליים שונות בצבען ממין למין- ורוד, כתום וצהוב.

==מינים==
* אווז לבן מצח (Anser albifrons)
* אווז אפור (Anser anser), בו תת-המין אווז הבית
* אווז אדום רגליים ולעיתים אווז קטן (Anser erythropus)
* אווז ורוד רגל (Anser brachyrhynchus)
* אווז אחו ולעיתים אווז השעועית (Anser fabalis)
* אווז אחו הטונדרה (Anser serrirostris)
* אווז סיני (Anser cygnoides)
* אווז הודי או אווז מפוספס ראש (Anser indicus)

המינים אווז הצפון, אווז מלכותי ואווז רוס עברו לסוג אווז לבן.

== ראו גם ==
*פיטום אווזים וברווזים

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1760
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מטוראן ז'אק בריסון
קטגוריה:אווזים