OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Love Yourself: Her

Love Yourself: Her (מעוצב: LOVE YOURSELF 承 'Her) הוא המיני-אלבום החמישי של להקת הבנים הדרום-קוריאנית BTS. האלבום פורסם ב-18 בספטמבר 2017 על ידי חברת התקליטים ביג היט אנטרטיינמנט. הוא זמין בארבע גרסאות ומכיל תשע רצועות, מתוכן "DNA" משמש כסינגל מוביל.

== הצלחה מסחרית ==
Love Yourself: Her נמכר בלמעלה מ-760,000 עותקים במהלך השבוע הראשון לפרסומו,<ref></ref> ובכ-1.2 מיליון עותקים במהלך החודש הראשון לפרסומו.<ref name=":2"></ref> האלבום דורג במקום הראשון במצעד המוזיקה של Gaon<ref></ref> ובמקום השביעי במצעד הבילבורד 200<ref></ref> - הדירוג הגבוה ביותר לאלבום של להקה קוריאנית עד אז.<ref name=":1"></ref> האלבום דורג במקום הראשון במצעד האלבומים של Oricon ביפן, ונכנס, לראשונה בתולדות הלהקה, למצעד האלבומים הבריטי, כשדורג במקום ה-14 באוקטובר 2017.

הסינגל המוביל של האלבום, "DNA", צבר למעלה מ-22 מיליון צפיות ביוטיוב בתוך 24 השעות הראשונות לפרסומו, והפך לקליפ בעל הצפיות הרבות ביותר תוך 24 שעות של להקת קיי-פופ עד אז.<ref></ref> הסינגל דורג במקום ה-85 במצעד הבילבורד הוט 100, והפך את BTS ללהקת הבנים הדרום-קוריאנית הראשונה שנכנסה למצעד. סינגל נוסף מהאלבום, "Mic Drop", דורג במקום ה-28 וכך הפך לשיר עם הדירוג הגבוה ביותר במצעד זה של להקת קיי-פופ אי פעם.<ref></ref> שני הסינגלים קיבלו תואר זהב על ידי איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי (RIAA) בתחילת 2018,<ref name=":1" /> ו-"Mic Drop" קיבל תואר פלטינה בהמשך אותה שנה.<ref></ref>

== ביקורת ==

במגזין "בילבורד" דורג האלבום במקום השלישי ברשימת "20 אלבומי הקיי-פופ הטובים ביותר של 2017", ונכתב שהוא "ללא ספק האלבום הקוריאני הגדול ביותר של השנה", ושהוא "שופע משמעות" ו"פועל כעד לרבגוניות של הלהקה".<ref></ref>

כמו כן דורג האלבום במקום השלישי ברשימת "האלבומים הטובים ביותר לשנת 2017" של SBS <ref></ref> ושל Interpark , ובמקום השמיני ברשימת "עשרת אלבומי הקיי-פופ הטובים ביותר של 2017" של מגזין "Affinity".<ref name=":0"></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

==פרסים ומועמדויות==
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!תוצאה
|-
| rowspan="3" |2017
|פרסי המוזיקה האסייתית של Mnet 
|אלבום השנה 
|
|-
|פרסי Haneto
|פרס האלבום
|
|-
|פרסי הקיי-פופ הפיליפיניים
|אלבום השנה
|
|-
| rowspan="3" |2018
| rowspan="2" |פרסי דיסק הזהב 
|אלבום בונסאנג
|
|-
|אלבום דסאנג
|
|-
|פרסי המוזיקה הקוריאנית
|אלבום הפופ הטוב ביותר
|
|}

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
|+
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
|סין
|
|282,000
|-
|יפן
|
|88,664
|-
|סינגפור (RIAS)
|זהב
|5,000 *
|-
|דרום קוריאה
| 
|2,347,120
|-
|בריטניה (BPI)
|כסף
|200,000 
|-
|ארצות הברית
| 
|18,000
|-
| colspan="3" |<small>* מכירות בלבד מכירות + הזרמת מדיה בלבד</small>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי BTS
קטגוריה:אלבומים בקוריאנית
קטגוריה:אלבומי חברת הייב קורפוריישן
ספאם מוסובי

ספאם מוסובי (באנגלית: Spam Musubi) הוא מאכל אמריקאי שמוצאו מהוואי, העשוי מלוף ואורז, נפוץ בארצות הברית, וכן 
בגואם..

המאכל מורכב מלוף צלוי, רוטב טריאקי, סויה, סוכר, אורז ואצת נורי העוטפת את המרכיבים מסביבם.

ספאם מוסובי נחשב כמתאבן אך גם כארוחת בוקר או צהריים, מוגש בחנויות נוחות ובמסעדה היוקרתית של אלן וונג.

למאכל גרסה חריפה המכילה רוטב סיראצ'ה ונפוצה בגואם.

== היסטוריה ==
ספאם מוסובי מוזכר לראשונה בשנות החמישים והוא נגזרת של מאכל יפני הנקרא אוניגירי.

מקורו של המאכל שנוי במחלוקת, אך יש הטוענים שהובא להוואי על ידי עצורים יפנים בעת כליאתם בארצות הברית.

בשנת 1999, רשת המסעדות אל אנד אל (L&L Hawaiian) החלה למכור את המאכל כחלק מהתפריט שלה.

בחודש אוגוסט 2021, הכריז מושל הוואי על חג הספאם מוסובי הלאומי.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://sushi4me.com/recipe/spam-musubi-sushi/ מתכון של ספאם מוסובי], באתר Sushi4me

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח האמריקאי
קטגוריה:המטבח היפני
קטגוריה:מאכלי אורז
קטגוריה:כדורים
קטגוריה:מתאבנים
קטגוריה:מאכלים לאומיים
גורדון קורמייה

גורדון קייל דיאז קורמייה (באנגלית: Gordon Kyle Diez Cormier; נולד ב-8 באוקטובר 2009) הוא שחקן קנדי.

== ביוגרפיה ==
קורמייה נולד ב-8 באוקטובר 2009 בוונקובר, קולומביה הבריטית שבקנדה. הוא ממוצא אירופאי ופיליפיני.<ref name="ABSCBN"></ref> בנם של גורדון קורמייה וג'נאלין קורמייה, מהגרת מסנטה רוסה <small>(אנ'),</small> הפיליפינים.

הוא התעניין במשחק מגיל קטן.<ref name="Esquire"></ref> 

==קריירה==
בשנת 2019, ביצע את הופעת הבכורה שלו בסדרת הטלוויזיה "תפוס את שורטי", שם הוא גילם את ילד פרחח מגואטמלה. באותה שנה הופיע בסדרה "אבודים בחלל".

בשנת 2020 הופיע במיני-סדרת הטלוויזיה "העמדה" בשירות הסטרימינג "פרמאונט+", המבוססת על רומן באותו השם מאת הסופר סטיבן קינג. <ref></ref> <ref></ref>

באוגוסט 2021, הוא לוהק לתפקיד הראשי בתור אנג בסדרת הטלוויזיה "אווטאר: כשף האוויר האחרון" רימייק לייב אקשן של נטפליקס לסדרת האנימציה באותו שם.<ref></ref> הסדרה עלתה לשירות "נטפליקס" ב-22 בפברואר 2024, ועונתה הראשונה כללה שמונה פרקים. 

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2023
|Ready Jet Go!: Space Camp
|מיטשל פטרסון
|דיבוב
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
!שנים
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
| rowspan="4" | 2019
|תפוס את שורטי <small>(אנ')</small>
|פרחח מגואטמלה
|פרק: "What to Do When You Land"
|-
|A Christmas Miracle
|ג'ייקוב
|סרט טלוויזיה של הולמרק
|-
|Christmas Under the Stars
|ילד נבון
|סרט טלוויזיה של הולמרק
|-
| אבודים בחלל
| ילד צעיר
|פרק: "Ninety-Seven"
|-
| 2020–2021
|העמדה
| ג'ו
| 8 פרקים
|-
| rowspan="3" | 2021
|Two Sentence Horror Stories 1
| צ'ארלס הצעיר
|פרק: "Imposter"
|-
|טרנר והוץ'
|חבר בצופים
|פרק: "The Fur-gitive"
|-
|גבי דוראן: בייביסיטר לחייזרים
|טארלי
|דיבוב; פרק: "Zeke To The Future"
|-
|2022
|כוח זנקו גו <small>(אנ')</small>
|לואיס
|דיבוב; 13 פרקים
|-
| 2024
| אווטאר: כשף האוויר האחרון
| אנג
| תפקיד ראשי; 8 פרקים
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה קנדים
קטגוריה:שחקנים ילדים קנדים
קטגוריה:קנדים ממוצא פיליפיני
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-2009
מו (סדרת טלוויזיה)

מו (באנגלית: Mo) היא סדרת דרמה קומית אמריקאית המשודרת בנטפליקס<ref></ref><ref></ref><ref></ref>.

לסדרה שמונה פרקים והיא זכתה לשבחים על היותה אחת מתוכניות הטלוויזיה האמריקאיות הראשונות שהציגו איש ממוצא פלסטיני-אמריקאי כגיבור<ref></ref><ref></ref>.

עלילת הסדרה מתמקדת בפלסטיני בשם מו (מוחמד) המתגורר ביוסטון ומתמקדת בחייו, קשייו ובשאלות הזהות והשייכות שלו.

הסדרה הופקה ונכתבה על ידי מוחמד עמר וראמי יוסף ומככבים בה גם פארה בסיסו, עומר אלבה, תרזה רואיז וטובה נוויגווה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.ynet.co.il/entertainment/article/ryg5gmsko "מו" מוכיחה שקומדיה איכותית מסוגלת להפוך פחם ליהלומים], באתר ynet
* [https://e.walla.co.il/item/3528077 ישראלים אולי יתעצבנו מהסדרה של נטפליקס, אבל היא לגמרי שווה את זה], באתר וואלה
* [https://www.haaretz.co.il/gallery/television/tv-review/2022-08-28/ty-article-review/.highlight/00000182-e30d-d9c0-a3d3-fb1ff4d30000 הקומדיה של מו עמר לא מפחדת מרגשות], באתר הארץ
* [https://www.israelhayom.co.il/culture/tv/article/13001326 סדרה כובשת: הקומדיה על חיי הפלסטינים בארצות הברית מרגישה כמו דוקו אמין], באתר ישראל היום
* [https://www.mekomit.co.il/הרומן-בין-נטפליקס-לעולם-הערבי-מגיע-לשי/ הרומן בין נטפליקס לעולם הערבי מגיע לשיאו בסדרה "מוֹ"], באתר שיחה מקומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות
דנה אזרן

דנה אזרן (נולדה ב-6 ביולי 2001) היא לוחמת טאקוונדו ישראלית המתחרה בקטגוריית המשקל של מעל 73 ק"ג, סגנית אלופת העולם, לשנת 2022 .

==ביוגרפיה==
אזרן גדלה ברעננה וכשהייתה בת חמש החלה להתאמן בענף הטאקוונדו בקאנטרי השכונתי. לאחר שהשתתפה במחנה אימונים החליטה לעבור להתאמן במועדון רזי "הטאקוונדו", תחת המאמן סיני רז. במהלך שירותה בצה"ל הייתה מפתחת תוכנה.

==קריירה==
בנערותה החלה להתחרות בתחרויות בינלאומיות ובשנת 2015 זכתה במדליית כסף באליפות אירופה לקדטיות (עד גיל 14) שנערכה בצרפת.

בשנת 2019, כשהייתה בת 18, פרשה מהענף וחזרה בנובמבר 2020. באוקטובר 2021 זכתה אזרן במדליית הזהב באליפות הולנד הפתוחה, ובנובמבר אותה שנה זכתה במדליית הזהב באליפות בוסניה הפתוחה לאחר שניצחה בגמר את בלן מורן רומאו מספרד. במרץ 2022 זכתה במדליית הזהב באליפות סופיה הפתוחה שנערכה בבולגריה.

באליפות העולם בטאקוונדו ב-2022 אשר נערכה בגוודלחרה שבמקסיקו, זכתה אזרן במדליית הכסף בקטגוריית המשקל הפתוחה (מעל 73 ק"ג), לאחר ארבעה ניצחונות מתוך חמישה קרבות. בסיבוב הראשון ניצחה יריבה מחוף השנהב. בשמינית הגמר ניצחה בהחלטת שופטים את המדורגת שביעית בעולם סולן אבולטה מצרפת וברבע הגמר גברה על פלומה גרסיה המקסיקנית 0:2 (0:4, 1:4 בשתי סיבובים). בחצי הגמר היא ניצחה את לורנה בראנדל הגרמנייה, המדורגת שנייה בעולם, בתוצאה 2:0 (2:2, 0:1 בשתי סיבובים). בגמר התמודדה אזרן מול סבטלנה אוסיפובה מאוזבקיסטן המדורגת שמינית בעולם והפסידה בתום שלושה סיבובים בתוצאה 2:1 (3:3, 6:5, 0:0) למרות שוויון בסיבוב השלישי, עקב מכות יותר מדויקות של יריבתה האוזבקית.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.taekwondodata.com/dana-azran.amjh.html דנה אזרן], באתר Taekwando Data
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:לוחמות טאקוונדו ישראליות
קטגוריה:לוחמי טאקוונדו ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2001
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2001
יחסי בולגריה–גאורגיה

יחסי בולגריה–גאורגיה הם יחסי החוץ בין בולגריה לגאורגיה. 

== סקירה כללית ==
בולגריה הכירה בעצמאותה של גאורגיה ב־15 בינואר 1992. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב־5 ביוני 1992. שתי המדינות חברות מלאות בארגון לשיתוף פעולה כלכלי של הים השחור . שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה . בולגריה היא חברה ב שגיאורגיה הגישה בקשה להצטרפות אליה ב-2022.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* בולגריה מחזיקה בגאורגיה שגרירות בטביליסי.
* גאורגיה מחזיקה בבולגריה שגרירות בסופיה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
יחסי בולגריה–קפריסין

יחסי בולגריה–קפריסין הם היחסים הדיפלומטיים בין בולגריה לקפריסין. בולגריה הייתה אחת המדינות הראשונות שהכירו בעצמאות קפריסין ב-1960, מה שהוביל לחגיגת 50 שנות יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות ב-2010. יחסים אלו התפתחו בצורה חיובית על הבמה הבינלאומית כמו גם במסחר ובעניינים אסטרטגיים.<ref name="A"></ref> שתי המדינות חברות מלאות באיחוד האירופי. בולגריה התקבלה כחברה באיחוד האירופי ב-2007, ואילו קפריסין התקבלה כחברה באיחוד האירופי ב-2004.

== היסטוריה ==
הקשרים בין שתי המדינות נמשכים מאתיים שנה אחורה כאשר מורדים בולגרים שנלחמו בעות'מאנים נתפסו והובאו לניקוסיה. במהלך מאסרם, הם פיתחו חברויות חזקות עם המקומיים בעוד שבוי אחד אפילו כתב יומן אינפורמטיבי על חיי ניקוסיה בשנות ה-1800.

== יחסי חינוך ==
ציור של [[יוחנן כותב הבשורה במרכז המחקר Dujcev בסופיה מקפריסין]]
בחמשת העשורים האחרונים, עד 5,000 סטודנטים קפריסאים יצאו לבולגריה במלגות שהוענקו על ידי ממשלת בולגריה. שרת העבודה Sotiroula Charlambous ודובר הממשלה סטפנוס סטפנו הם שניים מהבוגרים היותר גבוהים של דוברי בולגרית. וכיום יש כ-800 סטודנטים קפריסאים בבולגריה. במיוחד דובר הממשלה סטפנו למד באקדמיה למדעי החברה והמנהל החברתי בסופיה (1984–1989) וקיבל תואר במדעי המדינה. במהלך לימודיו היה מעורב באופן פעיל בתנועת הסטודנטים ושימש כנשיא אגודת הסטודנטים של הקפריסאים בבולגריה.<ref name="Gibrahayer0"></ref>

== שיתוף פעולה כלכלי ==
קפריסין היא אחד המשקיעים החזקים ביותר בבולגריה, כאשר ההשקעה הקפריסאית הגיעה ל-1.7 מיליארד אירו ב-2010. עמותה בחסות לשכת המסחר והתעשייה של קפריסין נוסדה בשם "איגוד העסקים של קפריסין-בולגריה" להלן "ההתאחדות" ושמה לה למטרה לקדם, להרחיב ולעודד יחסי כלכלה ומסחר בין הרפובליקה של קפריסין והרפובליקה של בולגריה.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* בולגריה מחזיקה בקפריסין שגרירות בניקוסיה וקונסוליה כללית בלימסול.
* קפריסין מחזיקה בבולגריה שגרירות בסופיה ומשרד דיפלומטי בבורגס.

== הערות שוליים ==
סוף שבוע מטורף

סוף שבוע מטורף הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת קומדיה מטורפת משנת 1986 בבמויו של אילן מושנזון, עם אוסי הלל, דליק ווליניץ ודורון צפריר בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על חלילנית המקבלת הודעה כי ימיה ספורים, נוסעת למלון ומחליטה להתאבד, שם היא עוברת חוויות מטורפות.

הסרט ספג ביקורות שליליות, וירד מהמסכים לאחר זמן קצר.

==תקציר העלילה==
נגה נרקיס (אוסי הלל) היא חלילנית מקצועית הנמצאת כעת בתחרות חלילנים. היא מגיעה לקליניקה של ד"ר תקווה (שמואל וולף). הוא מתבונן בצילום הגולגולת שלה ומראה לה שיש לה גידול ממאיר במוח. היא מתעלפת במקום, לאחר מכן היא יוצאת ונשכבת על הכביש במטרה להידרס אך לא מצליחה בכך ונאספת על ידי אנשים.

יניל (דליק ווליניץ) עוקב אחריה בתור בלש פרטי שנשכר על ידי אמה החורגת (אופליה שטראל) כדי לגלות היכן נמצא כל כספו של בעלה המנוח, אביגדור.

בינתיים מגלה ד"ר תקווה כי הגוש אותו אבחן כגידול אינו אלא חתיכת מיונז שנזל מהסנדביץ' של מזכירתו נחמה.

בינתיים מגיעה נגה למלון השרון בקבוצה של תיירות ונרשמת לחדר של תיירת שלא הגיעה. היא עולה לקומה גבוהה ומוכנה לקפוץ אלא שדייר בחדר צמוד רואה אותה ומשכנע אותה שלא תקפוץ. הוא עיתונאי מפוטר בשם נפתלי (דורון צפריר) והוא מחפש סקופים כדי לחזור לעבודה. הוא עומד לצלם את נגה אך במקום זה הוא נופל מגובה על יריעת בד וניצל.

מנהל המלון הוא אלחנן (גדעון שמר) ופקיד הקבלה הוא ציון (דב נבון). אלחנן רודה בציון ועל כל טעות הוא מצווה עליו לעמוד על שרפרף ואז סוטר לו.

במלון מסתובב גם מחבל ערבי (שאול מזרחי) ומחפש מקום להניח בו פצצה. משגיח הכשרות לייבל'ה (אריה מוסקונה) גונב מזון מהמלון בעזרת העבריין הרצל (איציק בן מלך) שגם חוטף תינוק כדי למסרו בכסף לאחת התיירות במלון. לייבל'ה משבית מדי פעם את חדר האוכל בגלל בעיות כשרות והמלון מאבד כוכבים.

במלון מתארח גם שר התיירות פרויקה (אבנר חזקיהו) שמסרב לתת ראיון לנפתלי.

יניל מגלה לנגה כי היא בריאה ומוצא בחליל שלה פתק עם מספר החלקה של אביה. האלמנה טוענת כי בעלה מכר את כל הרכוש שלהם ובכסף שקיבל רכש יהלום יקר ובלע אותו לפני מותו.

בסוף נפגשים כולם בבית הקברות שם כבר נמצאת האלמנה שחופרת בקבר. הרצל שמצא את הפצצה במלון ממהר ומניח את הפצצה בקבר החפור. כולם בורחים, אך לאחר הפיצוץ פורץ במקום נפט ונמצא היהלום היקר.

לבסוף מופיעה בכתובית כי האם החורגת קנתה בכספי הנפט את המלון והחזירה לו את כל הכוכבים. יניל ונגה באים להתארח במלון. כעת ציון הוא המנהל והוא זה שסוטר לאלחנן על טעויות.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|אוסי הלל
|נגה נרקיס
|
|-
|דליק ווליניץ
|יניל
|בלש פרטי
|-
|דורון צפריר
|נפתלי 
|עתונאי
|-
|דב נבון
|ציון
|פקיד קבלה
|-
|גדעון שמר
|אלחנן
|מנהל מלון
|-
|אריה מוסקונה
|לייבל'ה
|משגיח כשרות
|-
|אופליה שטראל
|גב' נרקיס
|אלמנה
|-
|איציק בן מלך
|הרצל
|עבריין
|-
|שאול מזרחי
|
|מחבל
|-
|שמואל וולף
|ד"ר תקווה
|רופא
|-
|אבנר חזקיהו
|פרויקה
|שר התיירות
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1986
יחסי בולגריה–סלובקיה

יחסי בולגריה–סלובקיה הם יחסי החוץ בין בולגריה וסלובקיה.

== סקירה כללית ==
בולגריה כוננה במקור קשרים דיפלומטיים עם צ'כוסלובקיה ב-1920. סלובקיה הכריזה על עצמאות מצ'כוסלובקיה ב-1993, והייתה עצמאית לזמן קצר במהלך מלחמת העולם השנייה כרפובליקה הסלובקית. בולגריה וסלובקיה כוננו יחסים דיפלומטיים לראשונה בין 1939 ל-1945. שתי המדינות כוננו מחדש את היחסים הדיפלומטיים ב-1 בינואר 1993. בפברואר 1994 בולגריה פתחה שגרירות בברטיסלאבה, וביוני 1994 סלובקיה פתחה שגרירות בסופיה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* בולגריה מחזיקה בסלובקיה שגרירות בברטיסלאבה.
* סלובקיה מחזיקה בבולגריה שגרירות בסופיה.

== הערות שוליים ==
אדווינאס גרטמונאס

אדווינאס גרטמונאס (בליטאית: Edvinas Gertmonas; נולד ב-1 ביוני 1996 בשיללה שבליטא) הוא כדורגלן ליטאי המשחק בעמדת השוער בקבוצת ז'לגיריס וילנה מליגת העל הליטאית ובנבחרת ליטא.

== קריירת מועדונים ==
גרטמונאס החל את הקריירה המקצוענית שלו בטאוראס טאורגה מליגת העל הליטאית. הוא ערך 12 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 49 שערים.

ב-23 ביוני 2014 חתם גרטמונאס באטלאנטאס מליגת העל הליטאית.

ב-1 בינואר 2015 חתם גרטמונאס בסטאד רן מליגת העל הצרפתית. ב-6 בינואר 2015 הושאל בחזרה לאטלאנטאס מליגת העל הליטאית. לאחר חזרתו לסטאד רן החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון, ולא זכה לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון.

ב-29 באוגוסט 2019 חתם גרטמונאס בז'לגיריס וילנה מליגת העל הליטאית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-8 ביוני 2015 ערך גרטמונאס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ליטא, בהפסד 2-0 לנבחרת מלטה במשחק ידידות.

== תארים ==
;ז'לגיריס וילנה
* ליגת העל הליטאית (2): 2020, 2021
* הגביע הליטאי (1): 2021, 2022
* הסופר קאפ הליטאי (1): 2020
;אישיים
* הכדורגלן הליטאי של השנה: 2022
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ליטאים
קטגוריה:שוערי כדורגל ליטאים
קטגוריה:כדורגלני סטאד רן
קטגוריה:כדורגלני ז'לגיריס וילנה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ליטא
קטגוריה:ליטאים שנולדו ב-1996
שדרות משה דיין (ירושלים)

שדרות משה דיין היא שדרה בפסגת זאב שבירושלים, הקרויים על שם משה דיין, שר הביטחון במלחמת ששת הימים, כאשר נכבש האזור שבה היא נמצאת. השדרה היא אחת מהרחובות הארוכים בירושלים, באורך כ-5 קילומטר.

==תיאור==
הכביש מתחיל ככביש בשטח פתוח, ללא מבני מגורים, מזרחית למחלף שער מזרח בכביש 1, כשהוא מספק גישה מחנה פליטים שועפאט, הגובל בו ממזרח, כששני מעברים (מעבר שועפאט ומעבר ראס חמיס) בגדר ההפרדה נפתחים אליו, ולאזור תעשייה ענתות, הגובל בו ממערב, ועולה לפסגת זאב, עובר בין פסגת זאב מזרח לפסגת זאב מערב, חוצה אותו כביש 20 הירושלמי, כשקיימת תוכנית להקמת מחלף בצומת, והוא ממשיך עד לנווה יעקב שמצפון.

הרחוב ממוקם מעט מזרחית לקו פרשת המים, והוא חוצה בדרכו את תחילתם של ארבעה נחלים: נחל אוג, ואדי אל-חלף (זרוע דרומית של נחל זמרי), נחל זמרי וואדי אל-ח'פי (מתחבר בהמשכו לנחל פרת).

==היסטוריה==
הכביש נסלל ב-1982, ביחד עם הקמת פסגת זאב, כשהוא משמש הן ככביש פנימי בשכונה החדשה, והן ככביש גישה ישיר אליה, כתחליף לנסיעה דרך שועפאט. ב-1988 נסלל דרך האלוף עוזי נרקיס, שיתרה את השדרה ככביש גישה לפסגת זאב. בפסגת זאב עצמה השדרה משמשת כשדרת חנויות, לצד קניון לב הפסגה שבמרכזו.

הקו האדום של הרכבת הקלה עובר במרכז השדרה מאז פתיחת הקו ב-2011, ועבודות להרחבת הקו צפונה עד סוף השדרה ונווה יעקב מתבצעות מאז 2013. במהלך תוכניות ההקמה הרכבת יועדה לכסות את כל השדרה לצפונה, עד לנווה יעקב. בנובמבר 2002. זכתה קבוצת סיטיפס במכרז להקמת הקו האדום של הרכבת הקלה בירושלים, שעל פי התכנון הראשוני היה אמור להגיע עד לנווה יעקב, אך הסכם הזיכיון שנחתם עם סיטיפס כלל את הקמת הקו האדום רק עד לפסגת זאב מרכז, ולא לסוף השדרה. במאי 2003, ביקש שר התחבורה, אביגדור ליברמן, מהנהלת הפרויקט לקדם סטטוטורית את הקו אל שכונת נווה יעקב. במרץ 2009, אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה את התוכנית להארכת הקו האדום משדרות משה דיין בפסגת זאב עד לנווה יעקב. עבודות הכוללות: הארכת מסלול הקו ב-2.7 ק"מ והקמת ארבע תחנות חדשות. חברת התשתיות העירונית מוריה החלה בהכנת התוואי ב-2013, אבל המשך העבודות הוקפא עקב מחלוקת עם חברת סיטיפס, שגרם להוצאת המערכת למכרז נוסף, בו זכתה כפיר. באפריל 2021 כי החלו העבודות להנחת המסילות מצפון השדרה לנווה יעקב, כאשר הצפי לסיום הוא בדצמבר 2021.

==מבנים בשדרה==
הדפו של הרכבת הקלה בירושלים נמצא ממערב לתחילת השדרה, בינה לבין מחלף שער מזרח.

קניון הפסגה - קניון שהוקם ב-2004.

מינהל קהילתי פסגת זאב.

בית ספר ממלכתי ע"ש טדי קולק.

לאורך השדרה נמצאות כיום שלוש תחנות של הרכבת הקלה: תחנת פסגת זאב מרכז, תחנת סיירת דוכיפת, ותחנת חיל האוויר. בנוסף, קיימות שתי תחנות בהקמה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסגת זאב
משה דיין, שדרות (ירושלים)
קטגוריה:הנצחת משה דיין
מתיאס שווייגהופר

מתיאס שווייגהופר (בגרמנית: Matthias Schweighöfer ; נולד ב-11 במרץ 1981) הוא שחקן, במאי קולנוע ומפיק גרמני.

== ביוגרפיה ==
שווייגהופר, נולד באנקלם, גרמניה המזרחית. הוא למד בבית הספר למשחק הנודע של ברלין, "ארנסט בוש האקדמיה לאמנויות הדרמה", אך נשר לאחר שנה. אף על פי כן כבר עבד עם במאים כמו פיטר גרינווי .

== קריירה ==
תפקידו הראשון היה בשנת 1997 בסרט עלילתי היה Raus aus der Haut, בבימויו של אנדראס דרזן .

בשנת 2008 הוא גילם את לוטננט-קולונל פרנץ הרבר בסרט מבצע ואלקירי, סרט המתאר את אירועי קשר העשרים ביולי.

בשנת 2009, שוויגהופר הקים את לייבל האופנה "German Garment" עם מגיש הטלוויזיה יוקו וינטרשיידט . <ref></ref>

ב-2010 ערך את הופעת הבכורה שלו כבמאי קולנוע עם הקומדיה הרומנטית What a Man, ואחריו ב-2013 סרטו השני "Break Up Man". בשנת 2017, הוא ביים, הפיק ושיחק את התפקיד הראשי בדרת הטלוויזיה "You Are Wanted", סדרת הטלוויזיה הראשונה של אולפני אמזון שאינה בשפה האנגלית. <ref></ref> <ref></ref>

בשנת 2018 שיחק בסרט הקולנוע גיבורים במצולות. בשנת 2020 שיחק בסרט הקולנוע התנגדות.

בשנת 2021 הופיע שוויגהופר בסרט צבא המתים שהופק על ידי נטפליקס בבימויו של זאק סניידר הוא גילם את לודוויג דיטר. הוא שיחזר את תפקידו בסרט הקודם, צבא הגנבים, שאותו גם ביים. <ref></ref> <ref></ref>

הוא גילם את פרנק פאהריאן המפיק המוזיקלי בסדרה הביוגרפית "Girl You Know It's True" על צמד הפופ השערורייתי מילי ונילי, שנכתב ובוים על ידי סיימון ורהובן, בהפקת Wiedemann &amp; Berg Film . הסרט אמור לצאת לאקרנים בקולנוע על ידי לאונין ב-2023. <ref></ref>

במרץ 2022 לוהק שוויגהופר לתפקיד בסרט מבית היוצר של נטפליקס, "לב של אבן", אשר עלה לאקרנים במהלך שנת 2023.<ref></ref>

בשנת 2022 שיחק בסרט הדרמה הביוגרפי "השחייניות". בסרט הוא מגלם את מאמנן של השחייניות הסוריות מרדיני.

בשנת 2023, הוא גילם את הפיזיקאי ורנר הייזנברג בסרט הביוגרפי של כריסטופר נולאן "אופנהיימר". באותה שנה שיחק בסרט הקומדיה האמריקאי "משפחה לא מחליפים"; הסרט עלה בנטפליקס ב-30 בנובמבר 2023. 
בברלין 2008]]

== חיים אישיים ==
בין 2004 ל-2012, יצא עם אני שרום, והם נפגשו שוב בקיץ 2013. יש להם בת ילידת 2009 ובן יליד 2014.<ref></ref> הם נפרדו ונכון לשנת 2019, הוא נמצא במערכת יחסים עם רובי או.פי ששיחקה איתו בצבא הגנבים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאי קולנוע גרמנים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1981
סימור קרמינסקי

סר סימור אדוארד קרמינסקי (באנגלית: Seymour Edward Karminski; 28 בספטמבר 1902 – 29 באוקטובר 1974) היה שופט יהודי בריטי.

==ביוגרפיה==
נולד בבריטניה למנהל בנק יליד גרמניה. התחנך בראגבי סקול ובקולג' כרייסט צ'רץ' באוניברסיטת אוקספורד. סיים תואר ראשון בהיסטוריה ב-1923 ו"נקרא ללשכה" ב-1925. ב-1945 הצטרף לאכסניית המשפט "אינר טמפל".

ב-1951 התמנה לבית המשפט הגבוה לצדק () בבית המשפט העליון וקיבל את תואר האבירות הבסיסי "Knight Bachelor", בתקופה זו הוא היה אחד משני שופטים יהודיים בבית המשפט העליון הבריטי לצד ליונל כהן .

ב-1967 הושבע ל.

==לקריאה נוספת==
* יהודי שופט עליון בבריטניה, המודיע (דיווח של סט"א), 15 בינואר 1951, עמ' 4

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.ukwhoswho.com/view/article/oupww/whoswho/U156259 Karminski, Rt Hon. Sir Seymour Edward], באתר המגזין הבריטי מי הוא מי (גישה בתשלום)

קטגוריה:שופטים יהודים בריטים
קטגוריה:שופטי בית המשפט העליון של הממלכה המאוחדת
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1902
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1974
יחסי ארצות הברית – כורדיסטן הסורית

יחסי ארצות הברית–כורדיסטן הסורית הם היחסים הדו-צדדיים בין ארצות הברית של אמריקה לבין כורדיסטן הסורית (נקראת גם רוז'אבה). ארצות הברית היא תומכת צבאית של כורדיסטן הסורית ושל היחידות להגנת העם במלחמתם כנגד המדינה האסלאמית<ref name=":0"></ref>, למרות שדה יורה ארצות הברית אינה מכירה ברוז'אבה כמדינה עצמאית. בשנת 2016, מחלקת המדינה של ארצות הברית הכריזה כי תמיכתה הצבאית בכורדים שחיים בסוריה היא חלקית.

== היסטוריה ==
במרץ 2016, כיום לאחר הכרזת העצמאות של כורדיסטן הסורית, אשטון קרטר, מזכיר ההגנה של ארצות הברית, הכריז כי "המיליציות של היחידיות להגנת העם היו בעלות ברית מצוינות שלנו במלחמתנו עם המדינה האסלאמית, ואנחנו מתכוונים להמשיך כך".
חיילי [[היחידות להגנת העם משתפים פעולה עם יחידות אמריקאיות]]
כאשר כורדיסטן הסורית פלשה למחוז הסורי א-רקה בשנת 2016, חיילים אמריקאים, לבושים במדי היחידות להגנת העם, לחמו לצד הכורדים כנגד המדינה האסלאמית<ref name=":0" />. במהלך מבצע מנג'יב, הוושינגטון פוסט דיווח על האירוע תחת הכותרת "מתעלמת מטורקיה, ארצות הברית עוזרת לכורדים כנגד דאעש בסוריה<ref></ref>". ב-7 בנובמבר 2016, לאחר שנשאל, סגן דובר מחלקת המדינה של ארצות הברית, מארק סי. טונר, אמר כי "אנחנו [ארצות הברית] לא רוצים לראות אזורים חצי-אוטונומיים בצפון סוריה<ref></ref>".

לפי לוטננט-גנרל סטיבן טאונסנד, ארצות הברית אינה מכירה במחוז האוטונומי כ"מדינה כורדית עצמאית", אלא רואה אותה כ"מחוז סורי רב-תרבותי, רב-מפלגתי ורב-אתני שמשוחרר מהמדינה האסלאמית". מאז ה-31 בינואר 2018, ממשלת ארצות הברית מכירה בפרלמנט כורדיסטן הסורית כגוף פוליטי חיצוני<ref></ref>.

== ראו גם ==
* יחסי ארצות הברית–סוריה
* יחסי החוץ של ארצות הברית

== הערות שוליים ==
יחסי הודו – כורדיסטן העיראקית

יחסי הודו–כורדיסטן העיראקית הם היחסים הבילטרליים שבין הרפובליקה של הודו לבין כורדיסטן העיראקית.

==היסטוריה==
הודו מחזיקה מאז היווסדה בקשרים הדוקים עם עיראק, ומתוקף כך לא קיימה יחסים משמעותיים עם כורדיסטן העיראקית במשך השנים, אך ב-2014 נוצרו יחסים בין המדינות עקב המאבק במדינה האסלאמית והחלשות השלטון המרכזי העיראקי. ביולי 2014, אמר לתקשורת ההודית אמין חוואראני, ראש האגף ליחסים בינלאומיים של המפלגה הדמוקרטית הכורדיסטנית, כי הוא מקווה לקשרים פוליטיים וכלכליים עמוקים יותר עם הודו, ותיאר את המדינה כ"שותפה חשובה". חוואראני גם הביע את רצונו לראות את ממשלת הודו פותחת קונסוליה בארביל, והזמין חברות הודיות להשקיע בכורדיסטן העיראקית<ref></ref>, ובנובמבר 2014 ביקר השליח המיוחד מטעם ממשלת הודו השגריר סורש ק. רדי בכורדיסטן העיראקית ונפגש עם פקידי ממשל כורדים. רדי הצהיר כי הודו "תומכת באופן מלא באזור כורדיסטן בתקופה קשה זו", והביעה אמון בממשלת הכורדים ובכוחות הפשמרגה שישמרו על היציבות והביטחון של האזור. השגריר הודיע כי ממשלת הודו תפתח קונסוליה בכורדיסטן.

הודו וכורדיסטן העיראקית מקיימים יחסים כלכליים, שמתבטאים בעיקר ברכישת נפט גולמי כורדי שנמכר על ידי חברות טורקיות על ידי הודו. 

כורדים רבים נוסעים להודו למטרות חינוכיות או רפואיות.

==נציגויות==
הרפובליקה של הודו מחזיקה בקונסוליה בארביל.

כורדיסטן העיראקית אינה מחזיקה בנציגות בהודו.

==הערות שוליים==
יחסי כורדיסטן העיראקית – קוריאה הדרומית

יחסי כורדיסטן העיראקית–קוריאה הדרומית הם היחסים הבילטרליים שבין כורדיסטן העיראקית וקוריאה הדרומית. המדינות חלוקות יחסים דיפלומטיים וכלכליים חזקים, שמתבטאים בסיוע המוענק על ידי קוריאה הדרומית לכורדיסטן העיראקית.

==היסטוריה==
הקשרים הראשונים בין המדינות נוצרו בעקבות מלחמת עיראק, כשקוריאה הדרומית הקימו בעיראק את דיוויזיית זייתון ככוח סיוע הומניטרי, שהוצבה בספטמבר 2004 בארביל שבכורדיסטן העיראקית, הכוח מנה כ-2,200 חיילים (רובם מהנדסים), שאליהם צורף כוח בן כ-600 איש שהוצב ב-2003 בדרום עיראק. 800 חיילים נוספים נשלחו לתגבר את הדיוויזיה בנובמבר 2004, ובכך גדל חיל המשלוח של קוריאה הדרומית ל-3,600. הכוח יצא מכורדיסטן העיראקית ב-2008, בנסיגת מרבית הכוחות הזרים מעיראק.

הפזורה הכורדית המתגוררת בקוריאה הדרומית מוערכת בכ-1000 נפש<ref></ref>.

==נציגויות==
הרפובליקה של קוריאה מחזיקה בקונסוליה בארביל שנפתחה ב-2004, והקונסול הנוכחי הוא מר פארק יאנג-קיו.

הסוכנות לשיתוף פעולה בינלאומי של קוריאה מחזיקה במשרד נציגות בארביל.

כורדיסטן העיראקית אינה מחזיקה בנציגות בקוריאה הדרומית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחסי עיראק – קוריאה הדרומית
המישור האירופי

שטחי המישור האירופי (באפור)
המישור האירופי הוא אחד מארבעת המאפיינים העיקריים בטופוגרפיה של יבשת אירופה.

==גאוגרפיה==
מפה טופוגרפית של אירופה הממחישה היטב את שטחי המישור האירופי התחום באוקיינוס האטלנטי והים הבלטי ממערב וצפון, הרי הפירינאים האלפים והקרפטים מדרום והרי אורל ממזרח
המישור האירופי מתחלק לשתי יחידות עיקריות, המישור האירופי הצפוני (או המרכזי) והמישור האירופי המזרחי. חלוקה זו היא בעיקר היסטורית ולאו דווקא בעלת מאפיינים מורפולוגים.
החלק הצפוני של המישור האירופי משתרע מדרום האי הבריטי במערב ועד לרוסיה במזרח. הוא כולל חלקים מצרפת, בלגיה, הולנד, דנמרק, גרמניה, פולין, המדינות הבלטיות אוקראינה ובלארוס. רוב השטח אינו גבוה מ-152 מטרים מעל פני הים, הוא צר יחסית, ורוחבו הממוצע הוא כ-320 ק"מ. הוא מתרחב משמעותית בחלק הכולל כמעט את כל מערב רוסיה ומגיע לרוחב של יותר מ-3000 ק"מ.
בחלקו הדרומי משתרע המישור האירופי מהרי הפירנאים בגבולה המערבי של צרפת באזור מפרץ ביסקאיה ועד הרי אורל שברוסיה במזרחו.
המישור האירופי גובל ממערב וצפון מערב באוקיינוס האטלנטי, מצפון בים הבלטי ובחלקו הדרומי באגן הים התיכון כולל הים השחור. המישור תחום בחלקו הדרומי והדרום מזרחי ברכס הרי האלפים, הרי הקרפטים והרי הבלקן.

שטח המישור האירופי עוצב בעיקר במספר תקופות של תנועות קרחונים, בעיקר בתקופת הפליסטוקן ומתאפיין בניקוז גרוע, שטחי סחיפה (מורנות) ודיונות חול.
רוב שטח המישור האירופי זוכה לאקלים ממוזג המאפשר יצירת בתי גידול מסוגים שונים ובהם יערות של עצים רחבי עלים, אך בחלקו המזרחי מתאפיין בשטחי עשב רחבי ידיים ללא עצים כחלק מן הערבה האירואסיאתית.
המישור האירופי נחצה ברשת עניפה של נהרות ובהם הלואר הריין והויסלה במערב הזורמים בעיקר בכוון צפון מערב, הוולגה דון ודנייפר במזרח הזורמים בכוון דרום מזרח. הנהרות ורשת התעלות המלאכותית המקשרות ביניהם משמשים כאמצעי תעבורה חשובים. שטחי הדלתא שיוצרים הנהרות בקרבת השפך שלהם מהווים כר פורה לגידולים חקלאיים.

==אקלים==
האקלים במישור האירופאי מאופיין בשינויים עונתיים מובחנים. החורף קר והקיץ חמים. חלקו המערבי ובהשפעת האוקיינוס האטלנטי גשום ומאפשר מגוון רחב של גידולים חקלאיים לאורך כל השנה. עם התנועה מזרחה יורדת השפעת האוקיינוס והאקלים הופך לבעל מאפיינים יבשתיים. הגשם מתרכז בעיקר בחודשים החמים והחורף קר מאד ולכן החקלאות מרוכזת במגוון מצומצם יותר של תוצרים.

==אקולוגיה==
בעבר, בטרם התיישבות האדם באזור, היה רובו של המישור האירופי מכוסה ביערות סבוכים ועבותים של עצי אלון, אשור, אדר ומחטניים שונים. ההתיישבות האנושית הניעה תהליך של בירוא יערות לטובת התיישבות וגידולים חקלאיים ושל בעלי חיים. שרידים של היערות הקדמונים ניתן למצוא כיום בשמורת יער ביילוביצה בגבול פולין ובלארוס, אך חגורות יער המנוהלות בידי אדם עדיין קיימות בשטחים נרחבים יחסית. העלמות היערות והשטחים הפתוחים והפראיים לטובת התיישבות האדם הובילה לצמצום ניכר בכמות חיות הבר אשר בתי הגידול שלהם נפגעו קשות מתהליך זה.

==חשיבות גאופוליטית==
השטח המישורי מהווה מחסום גאוגרפי חלש מאד מפני פלישות אויב ולכן מהווה בעיה משמעותי בהגנה על גבולות המדינות הנכללות בשטחו.

==קישורים חיצוניים==
[https://www.britannica.com/place/European-Plain באנציקלופדיה בריטניקה]
* 

קטגוריה:אירופה: גאוגרפיה
יחסי בולגריה–הוותיקן

יחסי בולגריה–הוותיקן כוננו רשמית בשנת 1990, זמן קצר לאחר נפילת הממשלה הקומוניסטית הבולגרית. מאז, בולגריה והכס הקדוש חוו עלייה ביחסים, כאשר האפיפיור יוחנן פאולוס השני ביקר במדינה ב-2002, ולאחרונה ביקורים של מזכיר המדינה אנג'לו סודאנו (2005) ופייטרו פארולין (2016).

== היסטוריה ==
לשתי המדינות היו היסטורית יחסים רחוקים עקב הפיצול בין הכנסייה הרומית-קתולית והכנסייה האורתודוקסית המזרחית. במהלך ימי הביניים, הקשר בין בולגריה למדינת האפיפיור (שהכס הקדוש הוא יורש רשמי שלה) היה מוגבל. בשנת 1925, אנג'לו רונקאלי נשלח לממלכת בולגריה כמבקר אפוסטולי על ידי האפיפיור פיוס ה-11, לפני שמונה לנונציו אפוסטולי במדינה ב-1931. מעולם לא התקיימו יחסים דיפלומטיים רשמיים בין הממלכה הבולגרית לכס הקדוש, אך הממשלה הכירה בשתיקה בנוכחותו ובעבודתו של הכס הקדוש במדינה. בפברואר 1949 הסיר משרד החוץ של הרפובליקה העממית הבולגרית כל הכרה חוקית בכס הקדוש.<ref name="diplomat">Pavlova, Ekatarina (July 2, 2016). [http://diplomaticspectrum.com/en/diplomatic-relations/anniversaries/478-25-years-of-diplomatic-relations-between-bulgaria-and-the-holy-see.html 25 Years of Diplomatic Relations Between Bulgaria and the Holy See]. Diplomatic Spectrum. Retrieved March 18, 2017.</ref>

זמן קצר לאחר מלחמת העולם השנייה, המפלגה הקומוניסטית של בולגריה הפגינה תחילה חסד כלפי ארגונים קתוליים במדינה לפני החתימה על הסכם השלום של פריז כדי להפגין את ערכיה הדמוקרטיים בפני בעלות הברית המערביות. אך לאחר החתימה החלה הממשלה החדשה לדחות את הארגונים הקתוליים, והצדיקה זאת בטענה שהכנסייה הקתולית בבולגריה תמכה באופוזיציה אנטי-דמוקרטית ריאקציונרית. בוועידה אורתודוקסית במוסקבה, ביולי 1948, הם האשימו את הכס הקדוש הרומי בתמיכה בפשיזם האיטלקי וקראו לבטל קונקורדטים עם הכנסייה הקתולית. במכתב לשר החוץ של הוותיקן הכריז שר החוץ ואסיל קולארוב כי בולגריה אינה מכירה עוד בכס הקדוש וכי לנציגות שלה אין מעמד חוקי.<ref name="lucian">Leuștean, Lucian (2014). [https://books.google.com/books?id=Yt6vAwAAQBAJ&pg=PT579&lpg=PT579&dq=holy+see+bulgaria&source=bl&ots=tpPlQytCJK&sig=DJm0vMguNJ2o3a2nIw7Merowk0g&hl=ru&sa=X&ved=0ahUKEwiY1PLk_-DSAhUX82MKHTnSDQ44ChDoAQghMAE#v=onepage&q=holy%20see%20bulgaria&f=false Eastern Christianity and Politics in the Twenty-First Century].</ref>

היחסים בין הכס הקדוש לבולגריה היו מתוחים בעידן הקומוניסטי, אם כי אגוסטינו קסרולי פעל לשמירה על היחסים עם כמה ממדינות הגוש המזרחי. היחסים ביניהם החלו להתחמם בשנות ה-80 עד להתמוטטות הקומוניזם, כאשר הרפובליקה החדשה של בולגריה שהוקמה ביקשה לכונן מחדש את היחסים הדיפלומטיים עם הכס הקדוש בדצמבר 1990. משרד החוץ הבולגרי העניק לכנסייה הקתולית בבולגריה זכויות שוות על פי החוק ב-1989, כחלק מתהליך הדמוקרטיזציה. הכנסייה הקתולית עדיין התמודדה עם כמה אתגרים בבולגריה הפוסט-קומוניסטית, אבל ביקורו של האפיפיור יוחנן פאולוס השני ב-2002 והמאמצים שנעשו על ידי הצאר לשעבר של בולגריה, סימאון סקסקובורגותסקי, סייעו לשפר את מצבם של הקתולים במדינה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* הכס הקדוש מחזיק נונציו אפוסטולי בסופיה.
* בולגריה מחזיקה שגרירות ברומא ליד הוותיקן.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
Live and Let Die

"Live and Let Die" (בעברית: "חיה ותן למות") הוא סינגל מאת להקת הרוק הבריטית פול מקרטני וכנפיים, אשר שוחרר ב-1 ביוני 1973. השיר שימש כשיר הנושא של הסרט "חיה ותן למות", השמיני בסדרת סרטי ג'יימס בונד. השיר זכה להצלחה רבה, הגיע למקומות גבוהים במצעדי הפזמונים ברחבי העולם, והיה מועמד לפרסים רבים. השיר נחשב עד היום לאחד משיריו הידועים של מקרטני, ולאחד משירי הבונד הטובים ביותר בכל הזמנים.

==כתיבה==
עוד לפני שהסתיימה כתיבת התסריט של חיה ותן למות, החלו המפיקים הארי זלצמן ואלברט ברוקולי לחפש מבצע לשיר הנושא. זלצמן היה מעוניין בשירלי באסי או בתלמה יוסטון, אולם ברוקולי החליט לפנות לפול מקרטני. מקרטני, ששנתיים לפני כן הקים יחד עם אשתו לינדה את להקת "כנפיים", ביקש מברוקולי לשלוח לו עותק של הרומן "חיה ותן למות" מאת איאן פלמינג. מקרטני התרשם מאוד מהספר וכתב את השיר במהירות. לצורך הפקת השיר התאחד מקרטני עם חברו מימי הביטלס ג'ורג' מרטין.

"חיה ותן למות" היה שיר הבונד הראשון מסוגת הרוק. במהלך הסרט מופיעה גם גרסה אחרת של השיר, אשר מבוצעת במועדון בהארלם בידי הזמרת בי ג'יי ארנאו.

==קבלה==
השיר היה שיר הבונד המצליח ביותר עד אותה תקופה. הוא הגיע למקום הראשון בשלושה ממצעדי המוזיקה בארצות הברית, ולמקום השני בבילבורד הוט 100. במצעד הסינגלים הבריטי הגיע השיר למקום התשיעי. השיר גם היה שיר הבונד הראשון שהיה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר. עד ימינו נחשב השיר לאחד משירי הבונד הטובים ביותר. השיר נחשב גם לאחד משיריו הבולטים ביותר של מקרטני, והוא נהג לסיים אתו את הופעותיו.

להקת Guns N' Roses ביצעה גרסת כיסוי לשיר באלבומה Use Your Illusion I משנת 1991.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1973
קטגוריה:סינגלים מ-1973
קטגוריה:שירי פול מקרטני
קטגוריה:שירים מסרטי ג'יימס בונד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-1970
קטגוריה:בלדות רוק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפינלנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפל רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת גפן רקורדס
יחסי כורדיסטן העיראקית – סלובקיה

יחסי כורדיסטן העיראקית–סלובקיה הם היחסים הבילטרליים שבין כורדיסטן העיראקית וסלובקיה. לכורדיסטן העיראקית אין נציגות בסלובקיה, וסלובקיה אינה מחזיקה בנציגות בכורדיסטן העיראקית. 

יו"ר מועצת ההשקעות של כורדיסטן, חריש מוהרם, ביקר בברטיסלאבה ב-2012 כדי להגביר את הקשרים הכלכליים בין המדינות. מוהרם נפגש עם משרד החוץ והאירופה הסלובקי, שר הכלכלה, מנכ"ל הסוכנות הסלובקית לפיתוח השקעות ומסחר, והמזכ"ל של לשכת המסחר והתעשייה הסלובקית.<ref></ref><ref></ref>

באפריל 2014, נפגש שגריר סלובקיה בעיראק, מירוסלב נאד, עם שר החוץ הכורדי פלאח מוסטפא בכיר בארביל, ודן בחיזוק הקשרים הבילטרליים בין המדינות.<ref></ref> במאי 2014, ביקר בכיר בברטיסלאבה לרגל הגלובסק 2014, שם נפגש עם שר החוץ הסלובקי מירוסלב ליצ'אק. ליצ'אק הצהיר כי: "אנו רואים את היחסים עם עיראק, כולל כורדיסטן, כחשובים ביותר - ולמסחר ולמסחר יש חשיבות מרכזית בהקשר זה".<ref></ref> באותה שנה שלחה סלובקיה סיוע צבאי בכמות לא ידועה לכוחות הפשמרגה הכורדים מתוך תמיכה במאבקם נגד דאעש.<ref></ref> בנוסף שלחה סלובקיה סיוע הומניטרי נשלח לאזור.<ref></ref> 

גם בגלובסק של 2015 ו-2017 נכח פלאח מוסטפא בכיר, ונפגש שוב עם מירוסלב ליצ'אק כדי לדון בחיזוק הקשרים הפוליטיים והכלכליים.<ref></ref><ref></ref>

== הערות שוליים ==
רפאל ישראל קמחי

הרב רפאל ישראל קמחי (נפטר בין השנים תצ"ב - תצ"ז) היה רב, מחבר ספרים ושד"ר מקהילת צפת לארצות אירופה.

==ביוגרפיה==
ישראל קמחי נולד בקושטא לרבי יוסף קמחי, שפיגל טוען שהיה תלמידו של רבי חיים אבולעפיה אולם לדעת רוזאניס ויערי למד אצל רבי חיים אלפאנדרי ועלה בעקבותיו לארץ ישראל.

לאחר שנת תע"ד התיישב הרב קמחי בצפת ולמד תורה מפי הרב אלפנדרי והרב יעקב וילנא אשכנזי, מתלמידי רבי יהודה החסיד שעברו לצפת אחר חורבן הקהילה היהודית בירושלים.

בשנים תפ"ט - תצ"ב יצא בשליחות קהילת צפת למסע התרמה בארצות אירופה, בימים נוראים של שנת ת"ץ התארח בבית הרב יעקב חי לוצאטו, אביו של רמח"ל, שם עיין בכתביו של רמח"ל, בתחילת כסלו ת"צ בעת ששהה בוונציה פרץ פולמוס רמח"ל במלא עוזו ורבני ונציה גבו מהרב קמחי עדות אופי חיובית על רמח"ל.
באדר שהה בפרארה והשיב משם תשובה הלכתית בדיני ערוב לקהילה יהודית בפולין.
בחודש סיון אותה שנה בא חתום על פסק הלכה בוונציה, ככל הנראה שהה בתחילת השנה גם בצרפת, מכיוון שהרב רפאל מילדולה שהיה אז רב בבאיון כותב שהרב קמחי התארח אצלו כחודש.
באב ת"ץ שהה הרב קמחי בליוורנו ושלח משם מכתב המתעניין בתוצאות פולמוס רמח"ל ובשבועתו.
רוזאניס כותב שמסעו של הרב קמחי לא ארך ימים רבים וכי הוא שב לצפת לאחר תקופה קצרה, אולם הרב אבולעפיא כותב בהסכמתו לספר עבודת ישראל שהרב קמחי לא זכה לחזור לצפת ומת בדרך.

בשנת תצ"ז הדפיס אחיו אברהם מתוך עזבונו את חיבורו 'עבודת ישראל'.

==חיבוריו==
* , על סדר עבודת יום הכיפורים.
* עיני ישראל פירוש על הסמ"ק, הספר לא הודפס מעולם.
* כנסת ישראל, דרושים על התורה, לא הודפס מעולם, מוזכר בהקדמת אחיו לספר עבודת ישראל.
* שו"ת, לא הודפס מעולם, כתב היד נמצא ב.

==לקריאה נוספת==
* 
* יעקב שמואל שפיגל, "תשובה בעניין שמן שומשומין בפסח לר' רפאל ישראל קמחי", מוריה, שד - שו (תשס"ד) עמ' כב - לב.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:צפת: רבנים
רפאל
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-18
מילות שיר

ליריקה ב[[פרטיטורה נקראת "הומוריתם" ]]
מילות שיר הן מילים אשר מרכיבות שיר. בדרך כלל, מילות השיר מורכבות מבתים/ורסים ומפזמון חוזר/רפרן. כותב המילים מכונה לרוב תמלילן. עם זאת, כותבי מילים של אופרות, אופרטות, אורטוריות או מחזות זמר, לא נקראים תמלילנים אלא "לבריתנים". המשמעות של המילים יכולות להיות מפורשות או מרומזות. חלק מהמילים עלולות להיות מופשטות ואף כמעט בלתי מובנות, ובמקרים אלו, המילים של השיר מנסות להעביר מטאפורה או ביטוי מסוים.

== ראו גם ==
* תמלילן (מוזיקאי)
* לברית
* (פירושונים)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שירה
יחסי כורדיסטן העיראקית – ספרד

יחסי כורדיסטן העיראקית–ספרד הם היחסים הבילטרליים שבין כורדיסטן העיראקית וספרד. כורדיסטן העיראקית מיוצגת בספרד באמצעות נציגות במדריד מאז 2010,<ref></ref><ref></ref> בעוד לספרד אין נציגות בכורדיסטן. כאשר נפתחה הנציגות הכורדית במדריד, הצהיר הנציג דבן שדאלה כי פעילותם מתמקדת בעיקר בבניית אמון, אמון וידידות בין שני הצדדים. מטרות אלו הושגו על פי שדאלה ושר החוץ הספרדי, חוסה גרסיה-מרגלו, קיימו פגישה עם סגן ראש ממשלת כורדיסטן, עמאד אחמד, שהביאה למינוי קונסול כבוד ספרדי בארביל.<ref></ref>

בשנת 2014, הצהיר נשיא כורדיסטן העיראקית מסעוד בארזאני כי כורדיסטן העיראקית מעריכה את יחסיה עם ספרד.<ref></ref>

== יחסים פוליטיים ==
ספרד מנהלת מדיניות זהירה כלפי כורדיסטן העיראקית, מכיוון שיש לה בעיות בדלניות משלה (בעיקר קטלוניה והבסקים).

בינואר 2014, אמר דבן שדאלה כי היחסים הכלכליים בין המדינות הם מינימליים, ורק חברות ספרדיות מעטות נוכחות בכורדיסטן העיראקית.<ref></ref> באוגוסט אותה שנה, לאחר פלישת דאעש לעיראק שר החוץ של עיראק, גרסיה-מרגלו, הצהיר כי תמיכה הצבאית בכורדיסטן תהיה תמיד בתמיכת הממשלה המרכזית בבגדד.<ref></ref> מאוחר יותר דווח כי ספרד נמנעה מסיוע לכוחות הכורדים.<ref></ref> ממשלת ספרד הביעה התנגדות לקיום משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית בספטמבר 2017.<ref></ref>

== יחסי קטלוניה-כורדיסטן העיראקית ==
האזור האוטונומי של קטלוניה מקיים יחסים חמים עם כורדיסטן העיראקית. לאחר משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית בספטמבר 2017, נשיא קטלוניה קרלס פוג'דמון בירך את השלטונות הכורדיים על משאל העם.<ref></ref> ארטור מאס, מנהיג המפלגה הדמוקרטית האירופית הקטלאנית ונשיא קטלוניה לשעבר אמר גם הוא כי הוא תומך בהצעה הכורדית לעצמאות ומחא כפיים להנהגה על "הגנת הדמוקרטיה".<ref></ref> שר החוץ הכורדי פלאח מוסטפא בכיר ביקר בקטלוניה במאי 2017 כדי לחזק את היחסים הבילטרליים בין כורדיסטן העיראקית לקטלוניה. במהלך הביקור נפגש בכיר עם נשיא הפרלמנט הקטלוני, כרמה פורקאדל.<ref></ref> במהלך פגישתם, פורקדל הצהיר כי קטלוניה תומכת בזכותה של כורדיסטן להגדרה עצמית וכן הביע תודה לפשמרגה בהבסת המדינה האסלאמית ולתפקיד שמילאה כורדיסטן העיראקית בהבטחת היציבות ובאירוח מספר רב של עקורים.<ref></ref>

== ראו גם ==
* יחסי ספרד–עיראק

== הערות שוליים ==
יחסי קזחסטן–קטר

יחסי קזחסטן–קטר הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה של קזחסטן למדינת קטר. יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-1993.

== יחסים דיפלומטיים ==
קזחסטן וקטר חתמו על הסכם רשמי הממסד את היחסים הדיפלומטיים ביולי 1993.<ref name="mfkaz"></ref> קזחסטן הקימה שגרירות בדוחה במאי 2007; ואילו קטר פתחה שגרירות באסטנה באוקטובר 2016.<ref name="astanaembassy"></ref>

=== ביקורים רשמיים ===
במאי 1997, ביקר שר החוץ הקזחי קאסים-ג'ומארט טוקאייב בקטר, וסימן את חילופי הדברים הראשונים שהתרחשו בין שתי המדינות. קטר שלחה את שר החוץ שלה חמד בן ג'אסם אַאל ת'אני לביקור רשמי בקזחסטן באפריל 1998. בחודש שלאחר מכן הגיע הנשיא נורסולטן נזרבייב לדוחה ונשאר מ-23 במאי עד 25 במאי.

האמיר לשעבר של קטאר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני סייר בקזחסטן לראשונה באפריל 1999. בכך, הוא גם הפך למנהיג ה-GCC הראשון שנסע למדינה בתפקיד רשמי.<ref></ref> מסעו הנשיאותי השני של נזרבייב לקטאר התקיים במרץ 2007, בעוד חמד בן ח'ליפה הגיע לביקורו השני בקזחסטן במרץ 2008.

בינואר 2014 ערך האמיר תמים בן חמד אאל ת'אני את ביקורו הרשמי הראשון בקזחסטן. במהלך ביקור זה נחתמו מספר הסכמים, לרבות הסכם על הימנעות מכפל מס, הסכם שיתוף פעולה של קטאר אנרג'י וחברת הכרייה הלאומית של קזחסטן, והסכם שיתוף פעולה בין רשות ההשקעות של קטר לבין סמרוק-קזינה. הביקור הנשיאותי השלישי של נזרבייב התרחש בדצמבר 2015.

== יחסים כלכליים ==
בניית עיר הבירה החדשה של קזחית אסטנה נעזרה בכספים קטאריים. באופן ספציפי, 6.8 מיליון דולר נתרמו על ידי קטר למימון בנייתו של מרכז אסלאמי בעיר.

כדי לסייע בשיפור היחסים הבילטרליים בין קזחסטן לקטר, הוקמה הוועדה הבין-ממשלתית המשותפת קזחסטן-קטר. נערכו רק ארבע ישיבות; ביוני 2000, מאי 2001, אוקטובר 2009 ואוקטובר 2015.

מועצת העסקים של קטר–קזחסטן קיימה את פגישתה הראשונה באוקטובר 2008. במהלך הפגישה נדונו הזדמנויות עסקיות במגזר הגז והנפט ובמגזר הבנייה של קטר וכן מיזמים משותפים אפשריים.<ref name="kazemb"></ref>

שתי המדינות משתפות פעולה בבנקאות אסלאמית, כאשר המרכז הפיננסי של קטר והמרכז הפיננסי הבינלאומי אסטנה חתמו על מזכר הבנות באוגוסט 2016.<ref></ref>

במאי 2017 נחשף כי קטר הסכימה לממן שני בתי חולים ליולדות באלמטי ובית ספר באסטנה בעלות של 35 מיליון דולר. בית הספר ייקרא על שמו של אמיר קטאר, תמים בן חמד אל תאני.<ref name="qt1"></ref>

נפח הסחר הנוכחי בין שתי המדינות נמוך בעיקר בשל בעיות הנוגעות להובלת חומרים. נעשו מאמצים ליצור נתיב סחר העובר דרך איראן. מחזור המסחר ראה כמה שיפורים מאז שנות ה-2010; לדוגמה, נפח המסחר עלה מ-463,500 דולר ב-2015 ל-746,500 דולר ב-2016.

== הגירה ==
נכון לשנת 2015 חיו בקטר כ-200 אזרחים קזחים. רובם היו מועסקים בתעשיית הגז והנפט של קטר.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* קזחסטן מחזיקה בקטר שגרירות בדוחה.<ref></ref>
* קטר מחזיקה בקזחסטן שגרירות באסטנה.<ref></ref>

== הערות שוליים ==
We Have All the Time in the World

We Have All the Time in the World (בעברית: יש לנו את כל הזמן שבעולם) הוא סינגל מאת הזמר האמריקאי לואי ארמסטרונג, אשר שוחרר ב-1 ביוני 1973. השיר שימש כשיר הנושא של הסרט "בשרות הוד מלכותה", השישי בסדרת סרטי ג'יימס בונד. זהו שירו האחרון של ארמסטרונג שיצא לאור בימי חייו. השיר לא זכה להצלחה רבה בסמוך למועד פרסומו, אולם זכה לתהילה מחודשת ב-1994 והגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי.

==כתיבה==
מילות השיר נכתבו בידי האל דייוויד, והוא הולחן בידי המלחין המיתולוגי של סרטי ג'יימס בונד, ג'ון בארי. בשלב זה, ארמסטרונג היה חולה מכדי לנגן בחצוצרה שלו בעצמו, והוא הוחלף בידי חצוצרן אחר. שם השיר נלקח מהסצנה המופיעה בסוף הספר "בשירות הוד מלכותה", וגם בסוף הסרט: זמן קצר לאחר חתונתם של ג'יימס בונד וטרייסי, הם מותקפים בידי ארנסט סטאברו בלופלד שהורג את טרייסי. בונד בוכה על גופתה, וכאשר שוטר שעובר במקום שואל אותו האם הכל בסדר, הוא משיב שכן ומוסיף: "עכשיו יש לנו את כל הזמן שבעולם".

==קבלה==
השיר יצא בסמיכות ליציאתו לאקרנים של הסרט, אולם השיר עצמו לא זכה להצלחה. זהו השיר האחרון של ארמסטרונג שיצא בחייו. הוא מת מהתקף לב ב-1971. ב-1994 זכה השיר לתהילה מחודשת כאשר הלהקה האירית My Bloody Valentine ביצעה גרסת כיבוי שלו עבור מותג הבירה גינס. בעקבות כך הגיע השיר למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי, וגרסאות כיסוי רבות שלו נעשו בידי אמנים שונים. בין היתר בידי הספשלז, איגי פופ, מייקל בול, טינדרסטיקס ושירלי באסי. סקר שנערך בידי ה-BBC ב-2005 מצא שהשיר היה שיר החתונות השלישי הכי פופולרי בממלכה המאוחדת באותה שנה.

גרסה אינסטרומנטלית של הסרט הופיעה בסרט האחרון בסדרת הסרטים - לא זמן למות.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1969
קטגוריה:סינגלים מ-1969
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירים מסרטי ג'יימס בונד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר רקורדס
נהר ברוניי

נהר ברוניי הוא נהר הזורם דרך ברוניי<ref>[http://www.britannica.com/EBchecked/topic/610664/Tutong hydrology of Brunei]</ref> ונשפך אל מפרץ ברוניי לכיוון צפון-מזרח.<ref>[http://bura.brunel.ac.uk/bitstream/2438/4820/3/FulltextThesis_Part1.pdf] BASELINE STUDY ON CHEMICAL COMPOSITION OF BRUNEI DARUSSALAM RIVERS PDF</ref> על גדותיו של הנהר עומד ארמון איסטנה נורול אימאן שהוא מעונו הרשמי של סולטאן ברוניי. זהו אגן הנהר הגדול במחוז ברוניי ומוארה, המחוז הקטן ביותר אך המאוכלס ביותר. הנהר זורם דרך בירת המדינה בנדר סרי בגוואן, ומעליו בנוי הכפר המסורתי קמפונג אייר.<ref name=":0"></ref>

== היסטוריה ==
בעבר שלטה סולטנות ברוניי בכל בורנאו, כולל חלקים מהפיליפינים ואינדונזיה.<ref></ref> בגלל הג'ונגל העבות של האזור, התחבורה והתקשורת באזור הייתה נעשית תמיד באמצעות סירות. הדבר הוביל להקמה של יישובים מסורתיים לצד נהרות ומקווי מים. דרכי מים אלו סיפקו תחבורה נוחה בסביבת ג'ונגל ואספקת מזון.

בשנת 2006 המשרד לאיכות הסביבה, הגנים והנופש של ברוניי, יזם מסע ניקיון. סך של 3.9 מיליון דולר הוקצו לפרויקט הניקיון, בנוסף ל-90,000 דולר לאיסוף הפסולת מבית לבית.<ref></ref>

== אתרים ==
קמפונג אייר הוא כפר ברוניאני מסורתי על כלונסאות מעל נהר ברוניי. זו הייתה הבירה של ברוניי במשך מאות שנים בתקופת הסולטנות של ברוניי וכן תחת החסות הבריטית.<ref></ref> כעת היא חלק מהבירה בנדר סרי בגוואן.

לאורך גדות הנהר נמצאים כמה מהאתרים ההיסטוריים של ברוניי בהם:
* האתר הארכאולוגי קוטה באטו, האתר הארכאולוגי העיקרי בארץ
* קברו של הסולטאן שריף עלי, הסולטאן השלישי של ברוניי<ref></ref>
* קברו של הסולטאן בולקיה, הסולטאן החמישי של ברוניי
* קברו של הסולטאן מוחמד חסן, הסולטאן ה-9 של ברוניי
* קברו של הסולטן חוסין קמאלודין, הסולטאן ה-16 של ברוניי<ref></ref>
* המאוזוליאום המלכותי שהוא מקום קבורתם של כמה סולטאן ברוניי כולל הסולטן עומר עלי סיפודיאן השלישי, הסולטאן הקודם ואביו של הסולטן חסן אל-בולקיה
* בובונגן דוה בלס (הבית של שנים עשר הגגות), המעון הרשמי של התושבים הבריטים והנציבים הגבוהים בתקופת החסות הבריטית

באזור קוטה באטו נמצא מוזיאון ברוניי שהוא המוזיאון הלאומי של המדינה. המוזיאון נמצא על גבעה המשקיפה על הנהר.<ref></ref> בקרבת מקום נמצאים גם המוזיאון הטכנולוגי של מלאי,<ref></ref> והמוזיאון הימי של ברוניי דרוססלאם.<ref></ref>

האתר הארכאולוגי לימאו מאניס שמתוארך לשושלת סונג הסינית (960–1279 לספירה) נמצא לצד נהר לימאו מאניס שמזין את נהר ברוניי.<ref></ref>

ארמונו של הסולטאן של ברוניי הסולטן חסן אל-בולקיה, איסטנה נורול אימאן, נמצא על גבעה המשקיפה על נהר ברוניי.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ברוניי: גאוגרפיה
קטגוריה:אסיה: נהרות ונחלים
קטגוריה:בורנאו: גופי מים
קרחון קרסנט (אלסקה)

קרחון קרסנט (באנגלית: Crescent Glacier) הוא קרחון הממוקם במדינת אלסקה שבארצות הברית. הקרחון זורם לכיוון צפון-מעכב, לאורך הגדה המזרחית של פיורד קולג'. הקרחון ממוקם 89 קילומטרים ממערב לעיר ואלדז.

אורכו של הקרחון 9 קילומטרים.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הקרחון ===

קרחון קרסנט התגלה בשנת 1899 על ידי משלחת הארימן לחקר אלסקה (Harriman Alaska expedition).

=== מקור השם ===

שמו של קרחון קרסנט ניתן לו בשנת 1899 על ידי חברי משלחת הארימן לחקר אלסקה (Harriman Alaska expedition).

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אלסקה: קרחונים
You Only Live Twice

You Only Live Twice (בעברית: אתה חי רק פעמיים) הוא סינגל מאת הזמרת האמריקאית ננסי סינטרה, אשר שוחרר ב-1967. השיר שימש כשיר הנושא של הסרט "אתה חי רק פעמיים", החמישי בסדרת סרטי ג'יימס בונד. השיר נחשב לאחד משירי ג'יימס בונד הידועים ביותר בכל הזמנים, ואחד משיריה המוכרים ביותר של סינטרה.

==כתיבה==
לזלי בריקוס כתב את השיר עבור סרט הבונד החמישי, וג'ון בארי הלחין אותו. גרסה ראשונית של השיר הוקלטה באולפני CTS בידי הזמרת ג'ולי רוג'רס אשר לוותה בתזמורת בת עשרות נגנים. עם זאת, בארי לא היה מרוצה מהתוצאה, וביקש מבריקוס לכתוב שיר חדש לחלוטין. רק שתי שורות הועתקו מהשיר המקורי אל השיר החדש: "You only live twice", ו-"you’ll pay the price". בארי הציע להעניק את השיר החדש לאריתה פרנקלין, אולם אלברט ברוקולי רצה דווקא את ידידו הוותיק פרנק סינטרה. סינטרה סירב והציע לברוקולי במקום זאת את בתו ננסי.

ננסי טסה ללונדון והקליטה את השיר באולפני CTS ב-2 במאי 1967. בארי סיפר לימים שננסי הייתה לחוצה ועצבנית מאוד במהלך ההקלטות, והם נאלצו להקליט 30 טייקים לפני שהתייאשו. בארי החליט לבסוף לחבר יחד קטעים מ-25 טייקים שונים לשיר אחד.

זמן קצר לאחר עליית הסרט לאקרנים, שחרר המפיק של סינטרה לי הייזלווד, גרסת סינגל חדשה לשיר. לשיר בוצעו גרסאות כיסוי רבות במשך השנים, בין היתר בידי קולדפליי, Soft Cell, ביורק ושירלי באסי.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1967
קטגוריה:סינגלים מ-1967
קטגוריה:שירים מסרטי ג'יימס בונד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת רפרייז רקורדס
The Rhythm of the Night

"The Rhythm of the Night" (בעברית: קצב הלילה) הוא סינגל הבכורה של להקת היורודאנס האיטלקית, קורונה, שיצא, על ידי חברות התקליטים DWA, וורנר מיוזיק גרופ ו-ZYX מיוזיק , ב-1993. השיר הופיע באלבום האולפן הראשון בעל אותו השם . השיר נכתב על ידי פרנצ'סקו בונטמפי, אן לי, ג'ורג'יו ספניה, פיט גלניסטר ומייק גאפי, והופק על ידי פרנצ'סקו בונטמפי. בשיר מופיעה (ללא קרדיט) הזמרת האיטלקייה, ג'ני בי .<ref></ref>

גרסה של השיר, שבוצעה על ידי אולטרה-קלאב 90, מופיעה ב-Just Dance 2019.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)<ref></ref>
|זהב
|35,000
|-
!צרפת (SNEP)
|זהב
|273,000<ref></ref>
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|250,000
|-
!איטליה (FIMI)
|זהב
|35,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|פלטינה
|600,000
|}

== גרסת קסקדה ==

ב-2 ביוני 2012, להקת היורודאנס הגרמנית, קסקדה ביצעה את השיר באירוע פתיחה של בר. השיר יצא באופן מסחרי ב-22 ביוני.<ref name="iTunes"></ref> השיר מופיע באלבום האוסף של הלהקה, The Best of Cascada .

=== מיקומי שיא ===

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1993
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-1993
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:סינגלים מ-2012
קטגוריה:שירי קסקדה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:שירים על מוזיקה
קטגוריה:שירי יורודאנס
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיטליה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק גרופ