סטיביה

סטביה (שם מדעי: Stevia) הוא סוג של צמחים בעלי פרחים ממשפחת המורכבים. הסוג כולל כ-240 מינים של שיחים וצמחים עשבוניים, הנפוצים בדרום ומרכז אמריקה. אחד ממיניו, סטביה רבאודיאנה , מגודל לשם מיצוי חומרי המתקה המצויים בעליו. מין זה של סטביה כולל מספר חומרי המתקה סטביולים - בעלי עוצמת המתקה הנעה מפי 100 ועד פי 300 מסוכרוז. ניתן לייצר ממתיקים טבעיים מחומר המתקה אחד או יותר, לפי עוצמת ההמתקה וטעם הלוואי. למיצוי עלי סטביה השפעה זניחה על רמת הגלוקוז בדם של אדם הצורך את החומר, ועל כן נחשב כממתיק נטול קלוריות. סטביה נחשב למקור לגליקוזידים בעלי תכונות מיטיבות לבריאות האדם-נאוטרציקל - .<ref></ref> על פי מחקרים מדעיים הגליקוזידים המופקים מהסטביה נחשבים כגורמים מיטיבים כנגד השמנת יתר, סכרת, יתר לחץ דם, בעלי פעילות נוגדת חימצון, כנגד עששת, כנגד סרטן<ref></ref> ובעלי השפעה מועטה על המיקרוביוטה של דרכי העיכול.

==מקור השם==
הסוג נקרא על שמו של הרופא והבוטנאי הקטלני ) בן המאה ה-16. הסוג תועד לראשונה בשנת 1797 על ידי הבוטנאי והאומן הספרדי אנטוניו חוזה קאוונילס 

==שימוש כממתיק==
השימוש בצמח כממתיק נעשה במספר אופנים: שימוש בעלים טריים או מיובשים, מיצוי מימי של העלים ואבקות. המתיקות של העלים המיובשים היא פי 10–15 משל סוכר. באמצעות תהליכים כימיים ניתן לבודד את חומרי ההמתקה שבסטביה. לחלק מחומרי ההמתקה טעם לוואי ניכר של אניס, שומר פשוט או שוש.

מבין חומרי ההמתקה המצויים בסטיביה, ארבעה חומרים המשמשים לייצור תחליפי סוכר שייכים לקבוצת הגליקוזידים:
* סטיביוזיד - (מתוק פי 250–300 מסוכרוז). מהווה כ-5-10% ממשקלו היבש של הצמח

* מבנה מולקולה של רבאודיאוזיד A
* רבודיוזיד - (מתוק פי 240 מסוכרוז) יחסית בעל פחות טעם לוואי מריר. מהווה 2-4% ממשקלו היבש של הצמח.

* מבנה מולקולה של רבאודיאוסיד C
* רבודיוזיד - Rebaudioside C (המכונה גם דולקוזיד B), מהווה בין אחוז לשני אחוזים ממשקלו היבש של הצמח.
* דולקוזיד Dulcoside A, מהווה בין חצי אחוז לאחוז ממשקלו היבש של הצמח.

רבודיוזיד B, D ו-E מצויים אף הם בעלי הסטיביה, אך לרוב אינם בשימוש בייצור תחליפי סוכר. הסטיביוזיד והרבודיוזיד בודדו לראשונה על ידי שני כימאים צרפתים בשנת 1931. תחליף הסוכר הראשון שיוצר מהם לשימוש מסחרי היה ב-1971 ביפן, על ידי התאגיד מוריטה קגאקו קוגיו התחליף עדיין מצוי בשימוש פופולרי ביפן, וקיים בגרסת תוסף מזון מאושר בקנדה.<ref></ref> בחלקים מסוימים בדרום אמריקה, נוהגים להמתיק את משקה המאטה בעזרת עלי הסטיביה.

רביאנה- הוא שמו המסחרי של ממתיק נטול קלוריות המבוסס בעיקר על רבודיוזיד A. טרוביה Truvia הוא שם המותג של ממתיק המופק מרביאנה ומכיל רבי-כהלים נוספים, שפותח על ידי תאגיד המזון האמריקאי קרגיל וחברת קוקה-קולה. Pure Via® הוא שמו של מותג מקביל שפותח בשיתוף פפסי קולה.<ref></ref> ארגון המזון העולמי WHO-אישר את השימוש בגליקוזידים של סטביה כממתיקים למזון בשנת 2007.<ref></ref> נכון לדצמבר 2008 אישר ה-FDA האמריקני תוספי מזון המכילים REB-A וממתיקי סטיביה אחרים על בסיס ההגדרה כ- "נחשב כבטוח"<ref></ref> (GRAS-Generally Recognized as Safe). האישור גרם לחברות משקאות גדולות בארצות הברית כמו קוקה-קולה ופפסיקו לצרוך כמויות גדולות מהצמח להמתקת מוצריהן. שוק הסטיביה העולמי, שלא היה ערוך דיו לשינוי בצריכה, נקלע למחסור שהשפיע גם על צרכני הסטיביה לתעשיית תוספי המזון בישראל. כדי לפתור את המחסור הקימו בארץ שדות גידול מסודרים של סטיביה במושב דלתון, במושבה יבנאל, ובקיבוץ מירב שיספקו חומרי גלם עבור יצרני תוספי מזון מקומיים. מחקרים שבוצעו בעשור השני של המאה ה-21 לא מצאו סיכונים בשימוש בסטיביה בכמויות סבירות<ref name="Goyal-2010"></ref><ref name="Ulbricht-2010"></ref>. עם זאת, יש הטוענים כי תמציות הסטיביה המרוכזות עלולות לגרום נזק בריאותי חמור.

משרד הבריאות הישראלי אישר את השימוש של גליקוזידים שמקורם הוא מצמח הסטיביה. כלל הגליקוזידים קיבלו את הסימון E960 ברשימת תוספי המזון המותרים לשימוש. כמו כן, עודכנה רשימת מוצרים בהם מותר להשתמש בתוסף זה על פי הרמה המרבית המותרת.<ref></ref>
== תפוצה ==
סוג הסטביה כולל כ-240 מינים, רובם באזור דרום ומרכז אמריקה וחלקם פרושים עד צפון מקסיקו, ואף חלקים דרומיים בארצות הברית, כגון ניו מקסיקו, אריזונה וטקסס. המין סטיביה רבודיאנה מגודל למטרות חקלאיות בסין, קוריאה, יפן ומלזיה ונמכר למאכל (כתוסף מזון או ממתיק) גם בחלק מארצות דרום אמריקה (ברזיל, קולומביה, פרו, אורוגוואי ופרגוואי), איי סנט קיטס ונוויס וישראל.
==מינים בולטים==
שם קיצור הבוטניקאי המגדיר בסוגריים.
* Stevia amambayensis (B.L.Rob).b
* Stevia ammotropha (B.L.Rob).b
* Stevia amplexicaulis (Hassl).b
* Stevia apensis (B.L.Rob).b
* Stevia aristata (D. Don ex Hook. & Arn).b
* Stevia villaricensis (B.L.Rob).b
* Stevia balansae (Hieron).b
* Stevia breviaristata (Hook. & Arn).b
* Stevia catharinensis (Cabrera).b
* Stevia commixta (B.L.Rob).b
* Stevia cuneata (Hassl).b
* Stevia entreriensis (Hieron).b
* Stevia estrellensis (Hassl. ex B.L.Rob).b
* Stevia eupatoria (Spreng).b
* Stevia leptophylla (Baker).b
* Stevia selloi (Spreng).b
* Stevia parvifolia (Hassl).b
* Stevia purpurea (Pers).b
* Stevia rebaudiana (Bertoni).b
* Stevia rojasii (Hassl).b
* Stevia sabulonis (B.L.Rob).b
* Stevia satureiifolia (Lam.).b
* Stevia selloi (Spreng).b
* Stevia serrata (Cav).b
* Stevia spathulata (Cabrera).b
* Stevia sphacelata (Nutt. ex Torr).b
* Stevia veronicae (DC).b
* Stevia villaricensis (B.L.Rob).b

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מורכבים
קטגוריה:תחליפי סוכר