חיסון MMR

חיסון MMR, הנודע גם בכינוי כחיסון המשולש, הוא חיסון משולב למחלות חצבת, חזרת, ואדמת, (Measles, Mumps, Rubella)<ref name=":10"></ref>. מנה ראשונה של חיסון זה ניתנת בדרך-כלל לילדים סביב גילאי 9–15 חודשים, כאשר המנה השנייה ניתנת בגיל 9 חודשים עד 6 שנים, זאת כל עוד חלפו לפחות 4 חודשים בין שתי המנות.<ref name=":0"></ref><ref name=":5"></ref>

לאחר שתי מנות, 97% מהאנשים יהיו מוגנים כנגד חצבת, 88% כנגד חזרת, ו-97% (לכל הפחות) כנגד אדמת.<ref name=":0" /> החיסון אף מומלץ לאוכלוסיות שלא פיתחו חסינות<ref name=":0" />, אנשים חולי איידס/HIV<ref></ref><ref></ref> או 72 שעות מרגע החשיפה לחצבת בקרב כאשר שאינם מחוסנים לגמרי. חיסון זה ניתן בזריקה.<ref name=":6"></ref>

חיסון משולש נמצא בשימוש רחב בכל רחבי העולם. 500 מיליון מנות ניתנו בין השנים 1999 ל-2004<ref></ref> בכל רחבי העולם<ref name=":1"></ref>. לפני שהחיסון כנגדה נעשה נפוץ חצבת גרמה ל-2.6 מיליון מתים בשנה<ref name=":1" />. מספר המתים הודות לחיסון זה פחת משמעותית והגיע ל-122,000 מתים בשנת 2012, בעיקר במדינות עניות. נכון לשנת 2018, הודות לחיסון, שיעורי החצבת בצפון ודרום אמריקה הפכו נמוכים מאוד, ולעומת זאת, נצפתה עליה בקרב אוכלוסיות שלא חוסנו.<ref name=":1" /> בין שנת 2000 לשנת 2016, החיסון הפחית את מקרי החצבת ב-84% נוספים.<ref name=":3"></ref>

תופעות הלוואי של החיסון הן לרוב קלות וחולפות ללא טיפול מיוחד.<ref name=":2"></ref> תופעות אלו עשויות לכלול חום, כאב או אדמומיות באתר ההזרקה<ref name=":2" />. תגובה אלרגית קשה מתרחשת אחת לכל מיליון אנשים.<ref name=":2" /> כמו-כן, מכיוון שהחיסון מכיל נגיף חי-מוחלש, הוא לא מומלץ במהלך ההיריון אך יכול להינתן בזמן תקופת ההנקה.<ref name=":0" />. החיסון יכול להינתן בבטחה יחד עם חיסונים אחרים. אנשים שחוסנו אינם מדבקים יותר מאשר אנשים אחרים בתקופה שלאחר החיסון. התחסנות איננה מעלה את הסיכוי לאוטיזם.<ref name=":4"></ref><ref></ref><ref name=":7"></ref>

חיסון ה-MMR פותח לראשונה על ידי מוריס הילמן<ref></ref><ref></ref> והותר לשימוש בארצות הברית בשנת 1971 עבור חברת מרק )Merck(. כל אחת מן המחלות חצבת, חזרת ואדמת נחקרו בעבר כשלעצמן בשנים 1963, 1967 ו-1969 בהתאמה. המלצות למנה שנייה ניתנו בשנת 1989. חיסון הMMRV, אשר מכסה גם אבעבועות רוח, עשוי להינתן במקום חיסון זה.<ref name=":0" /> לעיתים, עשוי להיות שימוש גם בחיסון הMR)שלא מכסה חזרת(.<ref name=":11"></ref>

== שימוש רפואי ==
ב-2020, ארגון קוקרן )Cochrane( הכריז כי ״הראיות הקיימות לגבי הבטיחות והיעילות של חיסון הMMR תומכות במדיניות הנוכחית של חיסון המוני, אשר מטרתו מיגור מחלת החצבת העולמית והפחתת תחלואה ותמותה הקשורים לחזרת ואדמת״.<ref name=":4" />

החיסון המשולב כואב פחות מאשר שלוש זריקות נפרדות הניתנות בו-זמנית, ואף מהיר ויעיל יותר משלוש זריקות בתאריכים שונים. שירותי בריאות הציבור באנגליה מדווחים כי מתן חיסון משולב יחיד, החל משנת 1988, במקום מתן אפשרות לבצע אותם גם בנפרד, הגביר את ההיענות לנטילת החיסון.<ref></ref>
מספר מקרי החצבת שתועדו ב[[ארצות הברית ירד דרמטית לאחר הופעת חיסון החצבת]]

=== חצבת ===
לפני השימוש הנרחב בחיסון כנגד חצבת, שיעורי המחלה היו כה גבוהים עד שההדבקה תוארה כ״בלתי-נמנעת - כמו מוות ומיסים״.<ref></ref> מספר המקרים המדווחים של חצבת בארצות הברית ירדו ממאות אלפים לעשרות אלפים בעקבות כניסת החיסון לראשונה ב-1963. בשנות ה-80, העלייה בהיענות לנטילת החיסון לאחר ההתפרצויות ב-1971 וב-1977, הורידה את מספר המקרים לאלפים בודדים בשנה. התפרצות של כמעט 30,000 בשנת 1990 הובילה למאמץ מחודש להעלאת ההתחסנות ולהוספת מנה שנייה ללוח-הזמנים המומלץ. בין השנים 1997 עד 2003, דווחו פחות מ-200 מקרים בארצות הברית בכל שנה, והמחלה אינה נחשבת אנדמית שם.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

היתרון של החיסון כנגד חצבת במניעת מחלות, נכות ומוות מגובה בעדויות רבות. ב-20 השנים הראשונות שלאחר מתן רישיון החיסון, נמנעו כ-52 מיליון מקרים של המחלה בארה״ב, 17,400 מקרים של מוגבלות שכלית ו-5,200 מקרי מוות. במהלך השנים 1999–2004, אסטרטגיה שהוביל ארגון הבריאות העולמי וUNICEF )קרן החירום הבינלאומית של האו"ם לילדים( הובילה לשיפור בשיעור ההתחסנות כנגד חצבת ומנעה, על-פי הערכות, 1.4 מיליון מקרי מוות מחצבת ברחבי העולם.<ref></ref> בין שנת 2000 ל-2013, חיסון נגד חצבת הוביל לירידה של 75% במקרי המוות מהמחלה.<ref name=":3" />

חצבת שכיחה באזורים רבים בעולם. על-אף שהוכרז על מיגורה מארה״ב בשנת 2000, יש צורך בשיעורים גבוהים של התחסנות בקרב האוכלוסייה ומאמצי הסברה בקרב אלו שמסרבים להתחסן על-מנת למנוע התפרצויות חוזרות ולשמר את היכחדותה מרחבי ארה״ב.<ref></ref> מתוך 66 מקרי החצבת שדווחו בארה״ב ב-2005, מעט יותר ממחציתם מיוחסים לאדם אחד לא מחוסן שלקה בחצבת במהלך ביקור ברומניה.<ref></ref> אדם זה חזר לקהילה יחד עם הרבה ילדים שאינם היו מחוסנים. התפרצות זו הובילה להדבקת 34 אנשים, רובם ילדים, ולמעשה כולם לא היו מחוסנים. 9% מהם אושפזו ועלות בלימת ההתפרצות נאמדה ב-167,685 דולר. מגפה גדולה נמנעה הודות לשיעורי התחסנות גבוהים ביישובי הסביבה.<ref></ref>

בשנת 2017 התרחשה התפרצות של חצבת בקרב הקהילה הסומלית-אמריקאית במינסוטה, עקב ירידה בשיעורי ההתחסנות. ירידה זו מיוחסת לתפיסה מוטעית לפיה החיסון עלול לגרום לאוטיזם. המרכז לבקרת מחלות ומניעתן דיווח על 65 ילדים שנפגעו בהתפרצות זו.<ref></ref>

=== אדמת ===
אדמת, הידועה גם בשם ״חצבת גרמנית״, הייתה נפוצה מאוד לפני הופעת החיסון ושימושו הנרחב בעולם. הסיכון העיקרי שנשקף מאדמת הוא במהלך ההיריון, ונובע מכך שתינוק עלול להידבק מאימו ב״אדמת מולדת״ העלולה לגרום למומים מולדים משמעותיים.<ref></ref>

=== חזרת ===
חזרת היא מחלה ויראלית נוספת שהייתה נפוצה מאוד בעבר, במיוחד במהלך תקופת הילדות. אדם שעבר את גיל ההתבגרות וחלה בחצבת עלול לפתח סיבוך אפשרי של אורכיטיס דו-צדדית )דלקת באשכים (העלולה להוביל במקרים מסוימים לעקרות.<ref></ref>

=== מתן החיסון ===
התרופה ניתנת בזריקה תת-עורית והמנה הראשונה ניתנת בדר״כ בגיל 12 חודשים.<ref name=":6" /> ניתן לתת את המנה השנייה של חיסון ה-MMR כבר חודש לאחר המנה הראשונה.<ref></ref> המנה השנייה נועדה ליצירת חסינות במספר קטן של אנשים )2-5%(שאינם מצליחים לפתח חסינות לחצבת לאחר המנה הראשונה. בארה״ב נהוג לעשות זאת לפני הכניסה לגן משיקולי נוחות.<ref></ref> באזורים בהם נפוצה מחלת החצבת ממליצים בדרך-כלל על מנה ראשונה בגיל 9 חודשים ומנה שנייה בגיל 15 חודשים.<ref name=":5" />

== בטיחות ==
תופעות לוואי עלולות להופיע מרכיביו השונים של החיסון, אך רק לעיתים נדירות תופעות הלוואי תהינה חמורות. 10% מהילדים מפתחים חום, חולשה ופריחה 5-21 ימים לאחר החיסון הראשון,<ref></ref> ו-3% עלולים לפתח כאבי פרקים שנמשכים 18 ימים בממוצע.<ref></ref> נשים מבוגרות נמצאות בסיכון גבוה יותר לכאבי פרקים, דלקת פרקים חריפה ואף לעיתים רחוקות, דלקת פרקים כרונית.<ref name=":8"></ref>אנפילקסיס היא תגובה אלרגית נדירה ביותר אך חמורה שעלולה להיגרם מן החיסון,<ref></ref> כאשר אחת הסיבות לכך היא אלרגיה לביצים.<ref></ref> ב-2014, מנהל התרופות האמריקאי )FDA(הנחה להוסיף שתי תופעות לוואי נוספות על תווית החיסון - דלקת מוח מפושטת חריפה)ADEM(ודלקת בחוט השדרה, יחד עם היתר להוסיף התרעה מפני קשיי הליכה.<ref></ref> דו״ח של IMO לשנת 2012 מצא כי מרכיב החצבת בחיסון המשולש עלול לגרום אצל אנשים מדוכאי חיסון לדלקת המוח עם גופיפי הסגר)inclusion bodies(. דו״ח זה אף דחה את הטענות בדבר קשר בין החיסון לאוטיזם.<ref></ref> מספר גרסאות של החיסון מכילות את האנטיביוטיקה נאומיצין ולכן אין לחסן אנשים שהם אלרגים לאנטיביוטיקה זו.<ref name=":7" />

מספר הדיווחים על הפרעות נוירולוגיות הוא קטן מאוד. עם זאת, סוג מסוים של חיסון MMR המכיל את זן החזרת Urabe נמצא קשור לתופעות לוואי נדירות של דלקת ויראלית של קרום המוח )כלומר, שאיננה ממקור חיידקי(.<ref name=":8" /><ref></ref> שירות הבריאות הלאומי של בריטניה הפסיק להשתמש בזן החזרת Urabe בתחילת שנות ה-90, עקב מקרי קלים וחולפים של דלקת ויראלית של קרום המוח. במקום זאת, נעשה שימוש בחיסון המכיל את זן החזרת של ג'ריל לין)Jeryl Lynn(.<ref name=":9"></ref> זן Urabe נשאר בשימוש במספר מדינות, בין היתר עקב העובדה שחיסון עם זן Urabe זול יותר לייצור מאשר זן ג'ריל לין<ref></ref> ומפני שהוא נמצא כבעל יעילות גבוהה יותר. זאת, יחד עם שיעור גבוה יותר של תופעות לוואי קלות ויתרון של שכיחות מופחתת של תופעות לוואי כלליות.<ref name=":9" />

סקירה שנעשתה על-ידי Cochrane מצאה שבהשוואה לפלצבו, חיסון MMR היה קשור עם היארעות מופחתת של זיהומים בדרכי הנשימה העליונות, עצבנות מוגברת ומספר דומה של תופעות לוואי אחרות.<ref name=":4" />

באופן טבעי, הדבקה בחצבת מתרחשת לעיתים קרובות עם ארגמנת תרומבוציטופנית חיסונית )ITP(, פריחה פורפורית ונטייה מוגברת לדימום שחולפת בתוך חודשיים בילדים, ב-1 לכל 20,000 מקרים.<ref name=":4" /> ITP עלולה להתרחש בכ-1 מתוך 40,000 ילדים בששת השבועות שלאחר חיסון הMMR.<ref name=":4" /> אולם, ITP מתחת לגיל שש שנים היא בדרך כלל מחלה קלה, ורק לעיתים נדירות בעלת השפעות ארוכות טווח.<ref></ref><ref></ref>

==== טענות שגויות ביחס לאוטיזם ====
בשנת 1998, אנדרו וייקפילד פרסם מאמר (שהתברר כהונאה) בכתב העת הלאנסט ובו טען כי 12 ילדים פיתחו תסמינים מהקשת האוטיסטית ובעיות מעיים, רובם זמן קצר לאחר קבלת החיסון,<ref></ref> ותמך בחיסון מתחרה לחיסון ה-MMR. בשנת 2010, המחקר של וייקפילד נמצא על-ידי המועצה הרפואית הכללית של בריטניה כשקרי,<ref></ref> וכתב העת הלאנסט חזר בו לחלוטין מן המסמך.<ref></ref> שלושה חודשים לאחר נסיגת הלאנסט, נשלל רישיון הרפואה של וייקפילד בבריטניה, יחד עם הצהרה בה נכתב כי זייף באופן מכוון את מחקרו.<ref></ref><ref></ref> המחקר הוכרז כהונאה בשנת 2011 על-ידי ה-British Medical Journal.<ref></ref>

מאז פרסומו של ווייקפילד, מחקרים רבים שנבדקו על ידי עמיתים לא הצליחו להראות קשר כלשהו בין החיסון לאוטיזם.<ref name=":4" /><ref name=":12"></ref>המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC),<ref></ref> המכון לרפואה של האקדמיה הלאומית למדעים<ref></ref> ושירות הבריאות הלאומי בבריטניה יחד עם ספריית Cochrane<ref name=":4" /> הגיעו כולם למסקנה לפיה אין ראיות המקשרות בין החיסון לבין אוטיזם.

מתן החיסונים בשלוש מנות נפרדות אינו מפחית את הסיכויים לתופעות לוואי, ואף מגדיל את האפשרות להידבקות בשתי המחלות שעדיין לא חוסנו כנגדן )בין המנות(.<ref name=":12" /><ref></ref><ref></ref><ref></ref> מומחי בריאות מתחו ביקורת על הדיווח בתקשורת לפיו קיימת מחלוקת, כביכול, בנוגע לקשר שבין החיסון לאוטיזם וטענו שהפרסום המוטעה גרם לירידה בשיעורי ההתחסנות בקרב הציבור.<ref></ref> ולראייה, לפני פרסום הממצאים של ווייקפילד שיעור ההתחסנות בחיסון ה-MMR בבריטניה היה 92%. לאחר הפרסום, השיעור ירד מתחת ל-80%. בשנת 1998, היו 56 מקרי חצבת בבריטניה. עד 2008, היו 1348 מקרים, עם שני מקרי מוות.<ref></ref>

ביפן לא משתמשים בחיסון המשולש ובמקום זאת משתמשים בחיסון משולב לחצבת ואדמת, ולאחר מכן חיסון נגד חזרת בלבד. זה לא השפיע על שיעורי האוטיזם במדינה, מה שמפריך עוד יותר את השערת האוטיזם.<ref></ref>

== היסטוריה ==
זני הנגיפים מהם מורכב החיסון פותחו על-ידי היתרבות בתאים של בעלי-חיים ובני אדם וזאת מפני שכל הנגיפים זקוקים לתא מארח על-מנת להתרבות.
שני פועלים מחוררים ביצי תרנגולת במהלך הכנה של חיסון החצבת
לדוגמה, במקרה של נגיפי החזרת והחצבת, זני הנגיף גודלו בביצי תרנגולות. באמצעות שיטה זו, נוצרו זני וירוס המותאמים יותר להדבקת תאי תרנגולות ופחות וירולנטיים לתאי אדם. זו הסיבה שזנים אלו נקראים זנים ״מוחלשים״. לפעמים הם אף מכונים ״מוחלשים עצבית״ מכיוון שהזנים הללו פחות ארסיים לתאי העצב האנושיים מאשר הזנים המקוריים של הווירוס.

רכיב האדמת, מרובקס )Meruvax(, פותח בשנת 1967 באמצעות התרבות בתאי רקמת ריאה עוברית אנושית, הנקראת WI-38)על שם מכון ויסטאר (אשר נקצרה שש שנים מוקדם יותר, בשנת 1961.<ref></ref><ref></ref>
מוריס הילמן, שפיתח את חיסון ה-MMR
{| class="wikitable"
|+
!מחלה
!רכיב החיסון
!זן הנגיף
!אמצעי התרבות
!אמצעי גדילה
|-
|חצבת
|Attenuvax
|זן מוחלש של אנדרס-אדמונסטון<ref></ref>
| rowspan="2" |תאי תרנגולת עובריים
| rowspan="2" |מדיום 199
|-
|חזרת
|Mumpsvax<ref></ref>
|זן ג'ריל לין )רמה B(<ref></ref>
|-
|אדמת
|Meruvax II
|זן Wistar RA 27/3
|תאי ריאה אנושיים עובריים )WI-38(
|MEM - תמיסה המכילה מלחים, נאומיצין, נסיוב בקר עוברי )FBS(, נסיוב אלבומין ממקור אנושי וכו'.
|}
המונח ״חיסון MPR״ מתייחס גם הוא לחיסון זה )האות P מתייחסת למילה פרוטיטיס, דלקת בבלוטת הפרוטיד הנגרמת ע״י נגיף החזרת(.<ref name=":10" />

גרסתו השנייה של החיסון של חברת Merck מסופקת בטכניקה של ייבוש בהקפאה )ליופיליזציה( ומכילה וירוסים חיים. לפני ההזרקה, היא מורכבת מחדש יחד עם ממס מיוחד.<ref></ref>

על פי סקירה שפורסמה בשנת 2018, חיסון ה-GlaxoSmithKline (GSK) הידוע בשם פלוסריקס )Pluserix(מכיל את נגיף החצבת מזן שוורץ)Schwarz(, זן החזרת דמוית ג'ריל לין ונגיף האדמת מסוג RA27/3.<ref></ref> השימוש בפלוסריקס הונהג לראשונה בהונגריה בשנת 1999. זן אנדרס-אדמונסטון נמצא בשימוש מאז 1999 בהונגריה בתוך המוצר MMR II של Merck. בשנת 2003 בהונגריה נעשה לראשונה שימוש בחיסון הפלוסריקס)GSK(, העושה שימוש בזן החצבת שוורץ.

== חיסון MMRV ==

חיסון הMMRV, המורכב מחיסונים כנגד חצבת, חזרת אדמת ואבעבועות רוח, הוצע כתחליף לחיסון ה-MMR על-מנת להקל על מתן החיסונים. נתונים ראשוניים מצביעים על שיעור היארעות של פרכוסי חום של 9 לכל 10,000 חיסונים בחיסון הMMRV, לעומת 4 לכל 10,000 במתן חיסון MMR וחיסון כנגד אבעבועות רוח בנפרד. עקב כך, גורמי הבריאות בארה״ב אינם מביעים העדפה לשימוש בMMRV על-פני זריקות נפרדות.<ref></ref>

במחקר משנת 2012,<ref></ref> נשלח סקר לרופאי ילדים ורופאי משפחה כדי לאמוד את רמת המודעות שלהם לסיכון המוגבר לפרכוסי חום בעקבות חיסון ה-MMRV. MMRV. מתוצאות הסקר עלה כי 74% מרופאי המשפחה ו-29% מרופאי הילדים אינם היו מודעים לסיכון המוגבר לתופעות אלו. לאחר קריאת המידע רק 7% מרופאי המשפחה ו-20% מרופאי הילדים היו ממליצים על חיסון MMRV לילדים בריאים בגילאי 12 עד 15 חודשים. הגורמים המשמעותיים ביותר אשר דווחו כתורמים להמלצה לביצוע חיסון MMRV לעומת חיסון MMR ואבעבועות רוח בנפרד היו המלצות האיגודים המקצועיים לרפואת משפחה, ילדים ואימונולוגיה )לפי 77% מרופאי הילדים ו-73% מרופאי המשפחה(.

== חיסון MR ==
חיסון זה מכסה חצבת ואדמת, אך לא חזרת. החל משנת 2014 הוא היה בשימוש ב״מספר מדינות )לא מזוהות(״.

== חששות דתיים ==
גרסאות מסוימות של חיסון זה עושות שימוש בג'לטין, כמייצב, המופק מחזירים. עובדה זו הובילה לירידה בהיענות לנטילת החיסון, וכתוצאה מכך גרמה לעלייה ברמות התחלואה בקרב קהילות עם שיעור גבוה של מוסלמים או יהודים אורתודוקסים. זאת, על-אף העובדה שקיימים חיסונים חליפיים המאושרים לשימוש ושאינם עושים שימוש בחזיר. ייתכן שירידה זו נגרמה בעקבות מידע מוטעה לצד החששות הדתיים.<ref></ref><ref></ref>

== ראו גם ==
* חיסון MMRV
*חיסון

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.wikirefua.org.il/w/index.php/חיסון_נגד_חצבת,_חזרת_ואדמת_-_Vaccine_against_measles,_mumps_and_rubella חיסון נגד חצבת, חזרת ואדמת], באתר ויקירפואה
*[https://www.midaat.org.il/combination-page/mmr/ MMR], באתר מדעת
*[https://www.clalit.co.il/he/medical/vaccine/Pages/vaccines_autism.aspx הקשר השקרי בין החיסון המשולש לבין אוטיזם], ד״ר אריה גולדשמיד, אתר כללית
*[https://www.health.gov.il/Subjects/pregnancy/Childbirth/Vaccination_of_infants/Pages/default.aspx חיסונים לתינוקות וילדים], באתר משרד הבריאות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
2021 12
קטגוריה:חיסונים