נמל אשקלון - קצא"א

נמל אשקלון - קצא"א הוא נמל וחוות מיכלים לאחסון מוצרי נפט, השוכן דרומית לעיר אשקלון. הנמל הוא חלק ממיזם קו צינור אילת-אשקלון שנועד להזרמת נפט ומוצריו מנמל אילת לים התיכון. בכך נועד הצינור לשמש גשר יבשתי בין הימים הללו תוך עקיפת תעלת סואץ ולייצא נפט שמקורו באיראן למדינות אירופה. הנמל הופעל משנת 1970, ועד 2019 על ידי חברת קו צינור אילת אשקלון ומאז על ידי ממשיכתה - "חברת קו צינור אירופה אסיה". החל משנת 2003 משמש הנמל גם ל"הזרמה הפוכה", כלומר הזרמת מוצרי נפט שנפרקים בים התיכון ומובלים לים סוף.
== מתקני הנמל ==
מתקני הנמל כוללים מקשרים למכליות דלק וגז, מזח לפריקת פחם מאוניות תפזורת, מעגן לגוררות המסייעות להתקשרויות השונות וחוות מיכלים לאחסון דלק מסוגים שונים.
===המקשרים===
הנמל מורכב ממִקְשָרִי מיכליות הממוקמים 3.2 ק"מ מהחוף בעומק מים של 31 מטר ולהם קצב פריקה וטעינה של 7,500 מטרים מעוקבים בשעה. מיקשרים אלה יכולים לקלוט מכליות במעמס של עד 250,000 טון.
* מיקשר מס' 1 למוצרי דלק (רב מצופי).
* מיקשר מס' 2 למוצרי דלק ולמזוט ב-2 קווים ימיים נפרדים (רב מצופי).
* שני מיקשרים חד מצופיים, מס' 3 ומס' 4, לנפט גולמי
* מיקשר גפ"מ (רב מצופי).

מקשר חד מצופי- SINGLE POINT MOORING (SPM) הוא מצוף יחיד שחלקו התחתון מעוגן לקרקעית הים בעזרת מספר רב של עוגנים, חלקו העליון הוא צריח מסתובב על צירו ויכול לפנות ללא הפרעה לשני הכיוונים (בדומה לצריח של טנק) צנרת הדלק עוברת במרכז המצוף דרך תוף (מיכל) מתוחכם המאפשר הזרמת הדלק תוך כדי תנועת הצריח.
המכלית נקשרת למצוף בעזרת חבל התקשרות שיוצא מצריח המצוף ומתחבר לחרטום האוניה. במצב זה חרטום האוניה פונה כל הזמן לכיוון הרוח והגלים, מה שמאפשר פריקה וטעינה של המכלית בתנאי ים גבוה. ישנם מצופים המאפשרים פעולות פריקה וטעינה עד גלים בגובה של 4 מטר.

מקשר רב מצופי - או מקשר קונבנציונלי- (CBM) CONVENTIONAL BOUY MOORING בנוי ממספר מצופים בין 4 ל-9 כתלות בעומק המים, גודל האוניות וחשיפתו לתנאי מזג האוויר. בסיום האוניה, חרטום האוניה יפנה לכוון שנקבע שממנו מגיעים מרבית הגלים והרוח במשך השנה. צנרת הולכת הדלקים מונחת על קרקעית הים ומחוברת לאוניה בסיום פעולות הרתיקה. מאחר שהאוניה לא זזה ממקומה בכול זמן הפריקה/ טעינה מקשר זה מוגבל בגובה גלי הים שבו ניתן להמשיך ולפעול בביטחה.

===מזח הפחם===
מדרום למקשרי הנפט נבנה מזח המיועד לפריקת פחם לתחנת הכוח רוטנברג. אורך המזח העגינה הוא כ-300 מטר ומאפשר קשירת אוניית תפזורת אחת מצדו הצפוני. אל מזח העגינה מוביל גשר באורך כ-2,100 מטר המאפשר תנועת רכב עליו. בצידו הדרומי מסוע המוביל את הפחם הנפרק מהאנייה אל מיכלי האחסון בחוף. עומק המים באזור הפריקה נע בין 22 ל-27 מטר, והוא מסוגל לטפל באוניות במעמס של עד 170,000 טון.

מזח הפחם החליף הובלה של פחם ברכבת מנמל אשדוד, עקב העלות הגבוהה של הפקריה השינוע שלו מאשדוד. הקמת המזח החלה ב-1997, בידי קונצרן יונדאי שזכה במכרז להקמתו, בשיתוף החברות א. ארנסון ושפיר הנדסה ותעשייה. המזח הושלם בפברואר 1999.

===חוות מיכלים===
מערך מכלי אחסון דלק כולל יש 30 מיכלים לאחסון בגדלים שונים ועוד מספר מיכלים להפרדת מים. יכולת אחסון של כ-2.3 מיליון טון. המכלים מוזנים מקו הצינור ומנמל אשקלון ומזרימים דלק גולמי לבתי הזיקוק באשדוד או לנמל אשקלון.
==הזרמה הפוכה==
פרויקט "הזרמה הפוכה" נולד עקב מצוקת אחסון של דלקים שנוצר בעקבות רגולציה של האיחוד האירופי שלא מאפשר חידוש/שיקום/שיפוץ של מיכלים ישנים באירופה ולא מאפשר בניית מיכלי אחסון חדשים. כמו כן השפעת ה"ירוקים" על הרגולציה באיחוד חייבה סגירה של בתי זיקוק לכל רוחב ביבשת. בעוד חוות המיכלים של קצאא באילת עמדה הרבה שנים כמעט ללא שימוש לאחר סיום הסכם אספקת הנפט ממצרים שנקבע הסכם השלום עם מצריים. הרעיון היה לאחד את חוות המיכלים באילת עם החווה באשקלון. מה שיאפשר להגדיל מאוד את כושר האחסון של החברה עבור הלקוחות שלה. כך הפכה קצא"א לאחת מחוות האחסון הגדולות בעולם.

== ציוני דרך ==
* 15 בינואר 1970 - הפעלת הנמל, לאחר ששר התחבורה עזר ויצמן, חתם על צו המכריז על הקמתו ועל גבולותיו של הנמל.
* 17 בפברואר 1970 - מכלית נפט ראשונה מגיעה לנמל ומתחילה לשאוב נפט מן המעגן הצף, אשר אליו מוזרם הדלק בצינור מאילת, שהופעל לראשונה באותו החודש.
* ינואר 1972⁩ - הנמל החל לספק בעצמו שירותי־ים למכליות העוגנות בו, עד אז סיפקה שירותים אלה מחלקת הים של נמל אשדוד.
* 1973 - הנחת קו "18 לאורך 36 ק"מ מנמל אשקלון לבתי הזיקוק באשדוד.
* *שנים 1983–1988 הנמל משמש לפריקת ציוד לבניית תחנת הכוח רוטנברג. 
* 1996 - הופעל מסוף ימי ויבשתי למזוט.
* 1998 - הופעלה חוות גפ"מ כולל מסוף ימי בקיבולת של 1,500 טון. החווה קולטת גפ"מ מן הים והיבשה ומנפקת אותו במכליות כביש להפצה ברחבי הארץ.
* 6 בפברואר 1999 - הופעל מזח פחם בנמל אשקלון עבור תחנת הכוח רוטנברג וקצא"א החלה לספק את השירותים הימיים לחברת החשמל לישראל.
* 2003 - החל הנמל לשמש גם ל"הזרמה הפוכה".
* 2019 - הזיכיון של חברת קו צינור אילת אשקלון הסתיים. הפעילות של צינור הנפט ונמלי אשקלון ואילת הועברה לחברת "קו צינור אירופה אסיה בע"מ".
* במאי 2019 הגיעו 2 גוררות חדשות לנמל, אחת מהם נקראה על שמו של אורי לוברני שבמשך שנים רבות היה נציג האוצר בדירקטוריון קצא"א.
* במאי 2020 חתמה קצא"א על הסכם עם מדינות המפרץ במסגרת הסכמי אברהם, ההסכם הנוכחי יניב לקצא"א תזרים של עד כ-700 מיליון דולר בתוך תקופת זמן של כ-8 שנים ובמסגרתו יועבר נפט למסוף קצא"א שבמפרץ אילת, ומשם יועבר הנפט למסוף החברה באשקלון.

==תאונות==
* ב-28 בדצמבר 1976 נהרג צולל קו צינור אילת-אשקלון בתאונת עבודה תוך כדי צלילה בנמל הנפט באשקלון.
* ב-23 בדצמבר 1980 נספה צולל נוסף של קו צינור אילת-אשקלון בנסיבות דומות.
* ב-5 בנובמבר 2009 נהרג עובד קו צינור אילת-אשקלון בעת פעילות בגוררת בנמל הנפט באשקלון.
===קריסת מזח הפחם===
ב-13 במרץ 2023 קרס עגורן במזח הפחם, בשל מזג אוויר חריג ורוחות עזות. אחד העובדים חולץ במצב בינוני והובהל לבית החולים ברזילי. שני עובדים אחרים הוכרזו נעדרים. כעבור יומיים נמצאה גופתו של אחד משני הנעדרים (גמלאי של חברת החשמל שנפגע בשעה שעסק בדייג באזור). רק לאחר כ-5 שבועות, אותרה גופתו של הנעדר השני מתחת להריסות המזח.

קריסת מזח הפחם השביתה את האפשרות לספק לתחנת הכוח רוטנברג פחם באמצעות אוניות, וחברת החשמל נאלצה להעביר אותו ב-170 משאיות מדי יום, בנסיעה מנמל חדרה לאשקלון. בהמשך בוצע אספקה גם במשאיות דרך נמל אשדוד. בניית המזח מחדש נמשכה כשני וחצי, בעלות של 300 מיליון שקל.
==איכות הסביבה==
נמל אשקלון - קצא"א הוקם למרות החשש מפגיעה באיכות הסביבה, עקב דליפות נפט ופגיעה בחופי אשקלון. ואכן במשך השנים אירעו עשרות מקרים של דליפות נפט בנמל, במהלך פריקה או העמסה של מכליות או ממתקני האחסון של החברה. כבר בשנה הראשונה להפעלת הנמל אירעו 4 מקרי דליפה, שגררו קנסות.

לאחר חתימת ההסכם לשינוע נפט מאיחוד האמירויות דרך מפרץ אילת ואשקלון, גברו זיהומי הנפט באזור הנמל.
* במאי 2020, תושבים באשקלון התלוננו על ריח חריף של דלק המגיע מהנמל.
* דלף נפט מהנמל לים ומשרד הבריאות הורה למתקן התפלה אשקלון להשבית את פעילותו בשל הדליפה.
* באוגוסט 2021, דלף מצינור קצא"א ליד אשקלון.
==מנהלי הנמל==
מנהל הנמל הוא עובד חברת קצא"א אשר שר התחבורה ממנה אותו לתפקידו במינוי רשמי.
* מישאל שחם בשנת 1968 היה חבר בצוות ההקמה ומונה למנהלו הראשון, תפקיד אותו מילא עד ליציאתו לגמלאות בשנת 1977.
* בדצמבר 1978 מונה לאל"ם מיל' צבי גבעתי. גם הכשיר עובדים לריתוך צינור תת-מימי שנפגע בסערה. בכך חסך לחברה כסף רב. שימש בתפקיד עד 1988.
* אינג שלמה כהן עד 1992
* סא"ל מיל' מרדכי שלו, 1993 - 2005, קלט את נושא הגפ"מ.
* משה מרודי, 2005 - 2012.
* אלון שופ, 2012 - 2023.
* זאביק אשכנזי, 2023 - היום.

==לקריאה נוספת==
* מלי כהן, קרוזו – מערבות סיביר לקומנדו הימי - סיפורו של צבי גבעתי, אב סב לוחם, פרק על ניהול נמל אשקלון, דוקוסטורי בע"מ, 2021, עמ' 146–153.
<div style="direction: ltr;">
* Port of Ashkelon - INFORMATION, OPERATIONAL PROCEDURES AND REGULATIONS HANDBOOK. EUROPE ASIA PIPELINE CO. OPERATIONS DIVISION JANUARY 2021.
</div>

==קישורים חיצוניים==
* קונסטנטין גריצקביץ [https://www.youtube.com/watch?v=6FU5WoELjb4 הדגמה לפעולת מקשר חד מצופי], יוטיוב 22 מרץ 2020.
* [https://www.youtube.com/watch?v=IBtlizGeBw8 הדגמת קשירת מכלית בחיבור רב-מצופי],יוטיוב אוקטובר 2017.

==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אשקלון: תחבורה
קטגוריה:אשקלון: מבנים
קטגוריה:אשקלון: כלכלה
אשקלון
קטגוריה:נפט בישראל
קטגוריה:קצא"א
אילת-אשקלון