OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ולדמר פרידריך

וולדמר פרידריך (בגרמנית: Woldemar Friedrich; 20 באוגוסט 1846 – 16 בספטמבר 1910) היה צייר ומאייר גרמני. הוא היה חבר במושבת הציירים וילינגהאוזן.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
פרידריך למד אצל קרל שטפק באקדמיה לאמנות בברלין משנת 1863, ונסע לויימאר בשנת 1865, שם המשיך את לימודיו אצל ארתור פון רמברג, וברנהרד פלוקהורסט. במהלך מלחמת צרפת–פרוסיה של 1870 ו- 1871, עבד גם כשרטט, במיוחד במגזין "דהיים", וסיפק את האיורים ליצירתו של גאורג הילטל על מלחמת צרפת-גרמניה. לאחר נסיעה לאיטליה שב לוויימאר בשנת 1873, שם עבד כמאייר, ביצע ציורי נוי (כולל בטירת הומלשיין) וגם צייר כמה תמונות ז'אנריות. בשנת 1881 הפך לפרופסור בבית הספר לאמנות בוויימאר.

בשנת 1885 מונה ללמד את נושא רישום מהחיים באקדמיה לאמנות בברלין, ובשנה שלאחר מכן סיפק עדויות לכישרונו לציור מונומנטלי על ידי ציור הכיפה בבניין התערוכה הממלכתי. בשנת 1886 קיבל את מדליית הזהב הקטנה של תערוכת האמנות בברלין, הכשיר את פריץ גרוטמאייר כסטודנט לסטודיו משנת 1887 ואז נסע לביקור בהודו. בנוסף לסדרת צבעי מים וציורים, גם הכין איורים לספר "שישה חודשים בהודו" (לייפציג 1893, עם טקסט מאת א. פון לייפציגר).<ref>Westfälische Nachrichten: Fritz Grotemeyer, Münster, 28. Juli 2016</ref>

בין ציוריו הדקורטיביים המאוחרים יותר ניתן למנות את הרייכסטאג בורמס, באודיטוריום של בית הספר התיכון בויטנברג, הציורים האלגוריים בבית מוכר הספרים בלייפציג (בנושאים: אמנות ומדע, סחר ספרים והדפסת ספרים) וציור קיר היסטורי לבניין המרכז הקהילתי במחוז ברנים, המתאר חזרתם של אזרחי ברנאו לעירם, לאחר שהביסו את ההוסיטים ב-1432.

וולדמר פרידריך היה חבר באקדמיה לאמנויות בברלין.

נפטר בברלין בגיל 64. הוא נקבר ב -20 בספטמבר 1910 בבית העלמין לזכר קייזר וילהלם בשרלוטנבורג-ווסטנד.<ref>Die Trauerfeier für Professor Woldemar Friedrich. In: Berliner Tageblatt, 21. September 1910, Morgen-Ausgabe, 1. Beiblatt, S. 1–2. Hans-Jürgen Mende: Lexikon Berliner Begräbnisstätten. Pharus-Plan, Berlin 2018, , S. 473.</ref>

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="170">
File:Brigitte Augusti - Im Banne der freien Reichstadt.jpg

File:Hyderabad, India street scene by Woldemar Friedrich in 1890.jpg

File:Friedrich Woldemar Vor einem indischen Tempel.jpg

File:Woldemar Friedrich - Sommer im Berliner Tiergarten.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1846
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1910
נירקאטה

נירקאטה (בהונגרית: Nyírkáta) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. הכפר נקרא עד שנת 1955 גבה (Gebe).

==יהודי גבה==
היהודים הראשונים התיישבו בגבה במחצית הראשונה של המאה ה-19 בעידוד בעל האחוזה הם פתחו חנויות במקום לצרכיהם של האיכרים, רובם מסלובקיה.

בזמן הקרע ביהדות הונגריה הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי והייתה כפופה לקהילת מאטסלקה. בגבה היו חברה קדישא ובית כנסת שנבנה בשנת 1840.

בשנת 1941 נשלחו יהודים מהכפר לעבודות כפייה. במרץ 1944 נכנס הצבא הגרמני להונגריה ובאפריל גירשה מפקדת האס אס את יהודי גבה לגטו שהוקם במאטסלקה ומשם שולחו היהודים למחנה ההשמדה אושוויץ.

לאחר המלחמה חזרו לכפר רק ניצולים מעטים וגם הם עזבו את המקום תוך זמן קצר בגלל איבת התושבים.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|160
|
|-
|1880
|250
|1,654
|-
|1910
|209
|
|-
|1920
|183
|
|-
|1930
|137
|
|-
|1941
|133
|2,473
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
הספרייה הדיגיטלית הלאומית של קוריאה

הספרייה הדיגיטלית הלאומית של קוריאה (מכונה בקיצור: "Dibrary", הלחם בקונגליש של "Digital" עם "Library"; ובקוריאנית: 디 브러리) היא מיזם תרבות המשמר, יוצר ומנגיש תכנים ספרותיים דיגיטליים. הממומן בידי ממשלת קוריאה הדרומית, פועל תחת הספרייה הלאומית של קוריאה וממוקם בסיאוצ'ו-גו בבירה סיאול.

תקציב הספרייה עמד על 115,200,000,000 וון דרום קוריאני, סכום שווה ערך לכ-102 מיליון דולר ארצות הברית. היא משתרעת על פני 5 קומות תת-קרקעיות ו-3 קומות מעל לפני הקרקע, שבהן אולמות עיון באוספי התוכן המונגשים בספרייה, וכוללים בין היתר גישה ללמעלה מ-800 ספריות ומוסדות ברחבי העולם, משרדים וחניונים.

הספרייה מנגישה אוסף משוער של למעלה מ-264 מיליון יחידות תוכן, ומפעילה גם אולפן טלוויזיה המאפשר יצירת תוכן מבוסס משתמשים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קוריאה הדרומית
קטגוריה:קוריאה הדרומית: תרבות
קטגוריה:סיאול: מבנים
קטגוריה:ספריות דיגיטליות
ויקן

ויקן<ref></ref> () הוא מחוז במזרח נורווגיה, שהוקם ב-1 בינואר 2020 על ידי מיזוג המחוזות אקרסהוס, בוסקרוד ואסטפול בתוספת שלוש עיריות נוספות.

מושב המחוז הוא אוסלו, שהיה מקום מושבו של מחוז אקרסהוס מאז ימי הביניים. אוסלו היא מובלעת ואינה חלק משטח המחוז. כל ויקן נמצאת בתוך אקרסהוס ההיסטורית, שכללה את מרבית מזרח נורווגיה.

הקמת המחוז (וכן בחירת שמו) עוררה התנגדות בקרב תושביו. שלטונות המחוז תיארו את הקמתו כהחלטה לא שקולה, ומבקשים להביא לביטול ההחלטה ולפיצול המחוז מחדש למרכיביו בשנת 2021. בנוסף לכך, שלטונות המחוז סירבו לקדם מיזוג בפועל של המוסדות המחוזיים, ובפועל, המחוזות הישנים ממשיכים לתפקד עם ממשלות מחוז נפרדות על בסיס התשתית הקיימת שלהם, לקראת הקמתם הפורמלית מחדש.<ref name="nettavisen.no"></ref>

== היסטוריה ==
בשנת 2017 בית המשפט הגדול החליט למזג את המחוזות אקרסהוס, בוסקרוד ואסטפול. בנוסף, בית המשפט הגדול הצביע לכלול את עיריית סבלוויק מווסטפול, ואת עיריות יבנקר ולונר מאופלנד.<ref></ref>

ב-1 באוקטובר 2019, מפלגות הרוב השלטוניות שנבחרו לאחרונה במחוז המאוחד הכריזו על כוונתן לבקש לפצל את ויקן ולהקים מחדש את מחוזות אקרסהוס, בוסקרוד ואסטפול.<ref></ref> הממשל הרשמי הנוכחי של מחוז ויקן טען כי "בית המשפט מיזג את אקרסהוס, בוסקרוד ואסטפול בניגוד לרצונם", והצהיר כי פירוק ויקן הוא המטרה הפוליטית העיקרית של ממשל המחוז הנוכחי. מאותה סיבה החליטה מועצת המחוז כי לא תעשה דבר כדי למזג את המחוזות בפועל או להקים ממשל מחוזי משותף; במקום זאת המחוזות הישנים ימשיכו לתפקד לקראת הקמתם הפורמלית מחדש.<ref name="nettavisen.no"/>

מחוז ויקן קיבל את שמו מהאזור ההיסטורי ויקן, שהתייחס בתקופת הוויקינגים באופן רופף לאזורים סביב אוסלו-פיורד, אך הפך לשם נרדף לבוהוסלאן (כיום בשוודיה) במהלך ימי הביניים. בנורווגיה השימוש בשם ויקן התחדש רק על ידי המפלגה הפרו-נאצית "נאשונל סמלינג" במהלך מלחמת העולם השנייה כדי לשוות מקבילות לתקופת הוויקינגים; נאשונל סמלינג התייחס לווסטפול ובוסקרוד כווסט-ויקן ואקרסהוס (כולל רוב אוסלו המודרנית) ואסטפול כאוסט-ויקן.<ref></ref> מחוז ויקן החדש אינו כולל חלקים גדולים מוויקן ההיסטורית, כולל מרכזו ההיסטורי של האזור בוהוסלאן, רובו של וסטפולד או אוסלו.<ref name=":0"></ref> מחוז ויקן החליט שבירת המחוז הזמנית תהיה אוסלו.

בשנת 2020 התרחשה מפולת אדמה באזור ונהרגו בה עשרה אנשים.

בבחירות לסטורטינג בשנת 2021 זכו המפלגות המבקשות לפרק את ויקן ברוב, ומפלגת המרכז הציבה את פירוק ויקן כתנאי להשתתפות בממשלה חדשה.  מיד לאחר הבחירות יזם מנהל המחוז את התהליך לפירוק ויקן.<ref></ref><ref></ref>

== הסמל ==
הסמל המחוזי שאומץ בשנת 2020 התבסס על הצעת אזרח. ההיסטוריון לארס רויד מתח ביקורת על הסמל כ"לוגו חובבני"; רואיד כתב כי הסמל "אינו עומד בדרישות ההרלדיקה הטובה", הסמל נדחה על ידי מומחים הרלדיים בארכיון הלאומי, בטענה שהוא "נראה כמו שלוש צלוחיות מעופפות מתחת לכובע" והוא "לוגו, לא סמל הרלדי".<ref name=":0" />

== נפות ==
במחוז ויקן יש בסך הכל 51 נפות.

== ראו גם ==
* מחוזות נורווגיה
* ויקן (אזור)

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורווגיה: מחוזות
קטגוריה:מזרח נורווגיה: מחוזות
טלמרק העליונה

טלמרק העליונה (בנורווגית: Øvre Telemark) הוא חבל ארץ בטלמרק שבמחוז וסטפול וטלמרק בנורווגיה. יותר משני שלישים מהשטח הכולל של טלמרק, כ-12,000 קמ"ר, נמצאים בטלמרק העליונה. לעומת זאת, טלמרק התחתונה מתייחס לאזור החוף הצפוף והשטוח יותר של גרנלנד וכולל גם את מרכז טלמרק. בטלמרק העליונה יש נוף מגוון עם הרבה גבעות, הרים, עמקים ואגמים.

בעבר, טלמרק העליונה נודעה כטלמרק. מקור השם הוא בשבט הת'ליר (בנורדית עתיקה: Þilir), שבט גרמאני צפוני (סקנדינבי) קדום, שאכלס את אזורי טלמרק ונומדל של היום בתקופת ההגירה ובתקופת הוויקינגים. האזור נקרא על שמם ומשמעותו בנורדית עתיקה היא "יער הת'ליר". טלמרק העליונה ידועה במסורות העממיות המקומיות שלה בתחומי המוזיקה, הביגוד, עבודות היד, האוכל והארכיטקטורה. לאזור יש ניב שונה באופן מובהק משאר נורווגיה, הנובע מכך שבטלמרק העליונה נשארו יותר עקבות מהנורדית העתיקה.

האזור מחולק למערב טלמרק ומזרח טלמרק.

בעוד שטלמרק התחתונה נשלטה על ידי בורגני הערים, טלמרק העליונה נשלטה על ידי "אריסטוקרטיה של פקידים" מלוכדת המורכבת מקומץ משפחות המחזיקות בשליטה הבלעדית על המדינה ומשרדי הכנסיות באזור.

== היסטוריה ==
עד שנת 1200 המונח טלמרק התייחס רק לטלמרק העליונה ולנומדל. בשנת 1200 אוחדו טלמרק העליונה וגרנלנד למחוז בשם סיסקלס, שלאחר מכן שונה שמו לברטסברג ולבסוף הפך למחוז טלמרק, שכיום נמצא בתוך מחוז וסטפול וטלמרק.<ref></ref>

== ראו גם ==
* טלמרק
* וסטפול וטלמרק
*מזרח טלמרק
*מערב טלמרק

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורווגיה: גאוגרפיה
קטגוריה:נורווגיה: היסטוריה
קרל שטפק

קרל קונסטנטין היינריך שטפק (בגרמנית: Carl Constantin Heinrich Steffeck; 4 באפריל 1818 – 11 ביולי 1890) היה צייר ואמן גרפי גרמני. הוא היה ידוע במיוחד בזכות ציוריו של סוסים וכלבים.<ref>Carl Steffeck : (1818–1890); seine Kunst, sein Leben, seine Werke zur Ausstellung aus dem Nachlasse Carl Steffecks Oktober 1913, (an exhibition from his estate), by Max Liebermann, et al., Cassirer, Berlin (1913)</ref>

== ביוגרפיה ==
הוא היה בנו של "ג'נטלמן בעל אמצעים עצמאיים" שהתעניין באמנות. עוד כשהיה בגימנסיה לקח שיעורים באקדמיה הפרוסית לאמנויות. בשנת 1837 הוא נכנס לכיתת אמן של צייר הסוסים פרנץ קרוגר ומאוחר יותר עבד בסטודיו של קרל יוזף בגס. הוא נסע לפריז בשנת 1839, שם בילה חודשיים בלימודים אצל פול דלארוש והושפע מעבודתו של הוראס ורנה. בין השנים 1840 עד 1842 התגורר באיטליה.<ref></ref>

כשחזר התמסר בעיקר לציורי ציידים ובעלי חיים. עם הזמן הוא התרכז יותר בסוסים: במנוחה, באימון, בעסקי ספורט וכו'.

בשנת 1864 המדינה הפרוסית רכשה את תמונה של סוסים עבור הגלריה הלאומית בברלין.

עם זאת הוא המשיך לצייר דיוקנאות בכל הגדלים וכן ציורים היסטוריים, ליטוגרפיות, תחריטים ואפילו כמה פסלי חיות ברונזה קטנות. תלמידו, מקס ליברמן, נזכר כיצד שטפק ייצר דיוקנאות של סוסים ורוכבים, אותם מכר שהלקוחות לקחו אותם הביתה כשהם עדיין רטובים.

מראשית שנות ה-50 של המאה ה-19 הוא התמסר יותר להוראה. בשנת 1859 הוא הפך לפרופסור באקדמיה הפרוסית, ובשנת 1880 מונה למנהל האוניברסיטה הקונסטיאקברג.

בין עבודותיו הידועות ביותר שאינן של בעלי חיים נמנים "הוצאתו להורג של רוברט בלום" בבריגיטנאו ומחזור של סצנות מההיסטוריה הפרוסית עבור גימנסיה בקוניגסברג.

הוא נפטר בפתאומיות, משבץ מוחי, ונקבר בבית הקברות הצרפתי בברלין.

מדליון הדיוקן של מצבתו נוצר על ידי הפסל פרידריך ריש, פרופסור מהאקדמיה לאמנות קניגסברג.

== גלריה ==
<gallery mode=packed heights=170>
קובץ:1865 Steffeck Rechtsanwalt Ernst Lau anagoria.JPG
קובץ:Teutonic Knight entering Malbork Castle.PNG
קובץ:Carl Constantin Heinrich Steffeck (1818-1890), Gemälde, Italienische Hirtenfamilie, D2085.jpg
קובץ:Königin Luise mit ihren Söhnen.jpg
קובץ:Carl Steffeck-Reille1884,Ruhmeshalle-4.JPG
קובץ:1848 Steffeck Robert Blums Ende anagoria.JPG
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1818
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1890
נומדל

נומדל (בנורווגית: ˈnʉ̀ːmədɑːɫ) הוא עמק במזרח נורווגיה הממוקם במחוז בוסקרוד. הוא כולל את העיריות פלסברג, נור ואובדאל ורולאג. מבחינה אדמיניסטרטיבית, הוא כולל גם את קונגסברג.<ref name=":0"></ref>

== גאוגרפיה ==
נומדל הוא העמק הדרומי ביותר במזרח נורווגיה. העמק הוא בצורת U. רוב שטח העמק הררי, במיוחד במערב, עם דפנות עמק תלולות. הוא משתרע בין פלסברג בדרום לרודברג בצפון ועובר דרך העיריות פלסברג, רולג ונורה ואובדל. הנהר השלישי הארוך ביותר בנורווגיה, זורם דרך העמק.

== תחבורה ==
כביש לאומי 40 יוצא מלרוויק ועובר דרך העמק. כביש לאומי 7 חוצה את הרדנגרווידה לגיילו ועובר דרך העמק. רכבת קו נומדל (Numedalsbanen) נפתחה בשנת 1927 והפסיקה את פעילותה בשנת 1988. מסילת הרכבת לשעבר מווגלי לרודברג, שעוברת דרך העמק, משמשת כיום בעיקר לרכיבה על אופניים.

== כלכלה ==
חקלאות וייעור הם ענפים חשובים בעמק יחד עם ייצור אנרגיה מימית, כמו גם תנועת תיירים הולכת וגוברת.

== פירוש השם ==
השם מגיע מנורדית ופירושו "עמק".<ref name=":0" />

== אטרקציות ==
השטח מנומדלסלגן מפלסברג ועד להארדנגרבידה לאורך כל העמק, יש מספר מאוד גדול של מטיילים ואדריכלים סקנדינבים. יש עדיין יותר מ-40 בניות עץ היסטוריות, בניינים וארבע כנסיות מקבצות: כנסיית פלסברג, כנסיית רולג, כנסיית המור נורא וכנסיית אורווד.<ref></ref>

נומדל היה גם המיקום של אחד מ"שבילי נורדמן "(נורדמנשלפנה), שהיו הכבישים הישנים הראשיים בין מזרח למערב הרדנגרבידה. על השבילים המסומנים ניתן לראות שרידים של מקומות מגורים מתקופת האבן, עבודות ברזל ביצה ותלוליות קבר.

בנומדל יש גם כמה מוזיאונים, ביניהם המוזיאון הפתוח נור ואוגדאל (נור ואובדאל ביגדטון) באובדל, מוזיאון האוויר הפתוח רולאג (רולאג ביגדטון) ברולאג, ומוזיאון האוויר הפתוח דוסט (דוס בייגדטון) בפלסברג. אלה אוספים של בניינים היסטוריים, שנבנו בעיקר בסגנון המסורתי המשותף לעמק.<ref></ref>

== אקלים ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורווגיה: גאוגרפיה
קטגוריה:נורווגיה: חבלי ארץ היסטוריים
Heather

Heather (בעברית: הת'ר) הוא שיר של הזמר-יוצר האמריקאי קונאן גריי, שפורסם דרך חברת ההקלטות ריפבליק רקורדס. השיר פורסם כרצועה העשירית באלבום אולפן הראשון של גריי, Kid Krow במרץ 2020, ויצא כסינגל השישי מהאלבום בספטמבר 2020, לאחר שהפך ללהיט רדום. השיר נכתב על ידי גריי והופק על ידי דן ניגרו וג'אם סיטי.

השיר זכה לפופולריות רבה בפלטפורמת שיתוף הווידאו טיקטוק, וכתוצאה מכך נוצר ביטוי דמוי-מם בו ניתן להשתמש כדי לתאר "ילדה יפה"<ref name=":0"></ref> שכמוה שואפים להיראות.<ref></ref><ref></ref> במצעד הבילבורד הוט 100 בארצות הברית, "Heather" נחת במקום ה-61 וטיפס למקום ה-46, והיה לשיר הראשון של גריי שנכנס למצעד.<ref></ref> גם במדינות אחרות הפך "Heather" לשיר הראשון של גריי שנכנס למצעדים, כגון בריטניה, קנדה, ניו זילנד והולנד, ולשיר השני שנכנס למצעדים במדינות כמו אוסטרליה, אירלנד וליטא. "Heather" הפך לסינגל המצליח ביותר של גריי מבחינה מסחרית עד כה, ועקף את "Maniac", שהעניק לו הצלחה בינלאומית ראשונית ברדיו בתחילת השנה.

== רקע ופרסום ==
תחילה, פורסם השיר כרצועה העשירית באלבום במרץ 2020. השיר פורסם מחדש כסינגל השישי והאחרון של האלבום על רקע הפופולריות שלו באוגוסט 2020. גריי הכריז על הקליפ יום לפני צאתו, ב-20 באוגוסט.<ref name="twitter"></ref>

== הרכב מילים ==
בהערות האלבום Kid Krow באפל מיוזיק, כתב גריי כי .<ref name="KKAM"></ref>

במהלך ראיון בתוכנית "לייט לייט שואו" עם ג'יימס קורדן, גריי הודה שהוא מהסס אם להוציא את השיר, מכיוון שהוא חשב שאנשים יבקרו אותו על כך שהוא שונא מישהו שלא עשה שום דבר רע. במקום זאת, התגובה הכללית של התקשורת הייתה חיובית. אנשים רבים, דרך הרשתות החברתיות, הודו כי גם הם מרגישים כך לגבי מישהו.

== וידאו קליפ ==
ב-19 באוגוסט 2020, פרסם גריי טיזר לקליפ השיר,<ref name="twitter" /> שפורסם למחרת, ב-20 באוגוסט 2020. הקליפ בוים על ידי דילון מתיו וגריי עצמו.<ref></ref> במגזין בילבורד, תיארה ראניה אניפטוס את הקליפ כ"מעורר מחשבה".

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!מכירות
|-
! ארצות הברית (RIAA)<ref></ref>
| פלטינה 4×
| 4,000,000
|-
! ניו זילנד (RMNZ)
| זהב
| 15,000
|-
! פולין (ZPAV)
| זהב
| 10,000
|-
! פורטוגל (AFP)
| זהב
| 5,000
|-
! קנדה (Music Canada)
| פלטינה
| 80,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |אזור
! scope="col" |תאריך
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |חברת תקליטיפ
! scope="col" |מקור
|-
! scope="row" |שונים
|20 במרץ 2020
|הורדה דיגיטלית, הזרמת מוזיקה
|ריפבליק
| style="text-align:center;" |<ref name="KKAM"/>
|-
! scope="row" |הממלכה המאוחדת
|4 בספטמבר 2020
|rowspan="2"|רדיו להיטים עכשוויים
|rowspan="2"|איילנד
| style="text-align:center;" |<ref></ref>
|-
! scope="row" |איטליה
| 25 בספטמבר 2020
| style="text-align:center;" |<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי קונאן גריי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירים על קנאה
קטגוריה:שירי פלטינה מרובעת ומעלה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ריפבליק רקורדס
הליקוניוס

הליקוניוס (שם מדעי: Heliconius) הוא סוג של פרפרים ממשפחת הנימפיתיים, שמקורם בעולם החדש מאמריקה הטרופית והסוב-טרופית ושזחליהם ניזונים בעיקר מצמחים מהסוג שעונית. הסוג כולל 39 מינים שאורכם ומוטת הכנפיים שלהם סנטימטרים בודדים.

== מחקר ==
פרפרים מסוג זה נודעים בעולם המדעי עקב תשומת הלב של חוקרי טבע ויקטוריאניים. המינים השונים מפגינים מגוון חיקוים בינם לבין עצמם וגם עם מינים אחרים של פרפרים ועשים. מחקר על הסוג הזה ועל קבוצות אחרות של פרפרים מחקים איפשר לחוקר הטבע האנגלי הנרי וולטר בייטס, לאחר חזרתו מברזיל בשנת 1859, לתמוך במחקר שצ'ארלס דרווין ערך בקרב פרושי דרווין. כמו כן הוא התבסס על החקיינות של מיני הפרפר הזה כדי להגדיר את מה שיקרא לאחר מכן חקיינות בטסיאנית, על שמו.

== חקיינות מילריינית ==
הליקוניוס משתמש בחקיינות מילריינית כדי לחמוק מטורפים. כדי שזו תצליח עליהם לפתח ללא הרף את צבעיהם כדי להזהיר טורפים שאינם ראויים למאכל. ההליקוניוס עושים את זה בעזרת ברירה זוויגית, המאפשרת לדייק בבחירת הגוונים של הצבעים האפוסמטיים. צוות מחקר שבדק את איכויות הצבע של קבוצת פרפרים מהסוג הליקוניוס ומלינאה (Melinaea), מצא כי הצבעים בעל גוון "חי" יותר בצד הגבי של הכנפיים מאשר בגחון. כמו כן בהשוואת המינים נראה כי לנקבות יש כתמים בהירים יותר בכמה מקומות ספציפיים. החשיבות בבחירת גוני הצבעים נועדה להימנע מגוונים עדינים מדי שיפחיתו את יעילות החקיינות. קולטנים עצביים מיוחדים במוח הפרפרים מעניקים לו את היכולת להבחין בין דקויות עדינות של גוונים המאפשרים לו לדייק בבחירת בן הזוג. כדי לבדוק את חשיבותם של רמזים עצביים וחזותיים אלה בפרפרים ערכו חוקרים ניסוי בו הם שינו את צבעי כנפי הפרפר. כאשר הסירו את הצבע האפוסמטי, הצלחתו של הפרפר למשוך בנות זוג נפגעה לעומת פרפרים עם צבע בעל גוון תקין.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יאן קשישטוף קלוק
קטגוריה:נימפיתיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1780
אלפרד טיבור

אלפרד טיבור (במקור גולדשטיין, בהונגרית: Tibor Alfréd; קוניאר, 10 בפברואר 1920 – קולומבוס, 18 במרץ 2017) היה פסל יהודי-הונגרי-אמריקאי. יצירותיו נמצאות בכמעט 500 אוספים פרטיים ומוזיאונים ברחבי העולם, כולל ביד ושם בירושלים.

== קורות חיים ==
אלפרד טיבור נולד בכפר קוניאר במשפחה יהודית של שלושה בנים אנדראש, אלפרד וטיבור הצעיר ביותר. הוא למד בגימנסיה הריאלית היהודית בדברצן. כספורטאי מצטיין הוא התכונן לאולימפיאדת ברלין (1936) כחבר בקבוצת ההתעמלות הגברים ההונגרית, אך לא הורשה להתחרות בגלל מוצאו היהודי. הוא זומן לשירות העבודה בשנת 1940 (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי במלחמת העולם השנייה) ושירת באוקראינה בגדוד עבודה שסופח לצבא ההונגרי. הוא נפל בשבי הסובייטים ונכלא למשך שש שנים במחנה כלא בסיביר ממנו שוחרר בשנת 1947. מבין 273 הגברים בגדוד העבודה שלו שנשלחן למחנה השבויים הסובייטי, הוא היה האחד מתוך שניים ששרדו.

=== אחרי השחרור מהכלא ===
בשובו להונגריה התברר שרק הוא ואחיו אנדראש שרדו את השואה וממשפחתו הקרובה העניפה שמנתה 37 אנשים (ועוד 82 קרובי משפחה רחוקים יותר) לא שרד אף אחד. שניהם שינו את שם משפחתם לטיבור, וזכרו בכך את אחיהם טיבור גולדשטיין, שמת במחנה ריכוז. אלפרד עבר לבודפשט ועבד כמעצב תערוכות ממשלתי במשך תשע שנים. בשנת 1956, במהלך המרד ההונגרי, ברח מהונגריה יחד עם אשתו ושני ילדיו בשל חששו מעליית האנטישמיות שוב בהונגריה. בשנת 1957 התיישב בארצות הברית. הוא עבד במסחר אמנות במיאמי במשך 16 שנים ואז עבר לעיר קולומבוס, אוהיו, שם עסק רק בפיסול.

=== אמנותו ===
פסלו האחרון בשם "זכור" בעברית הוזמן עבור "קהילת אגודה אחים" היהודית בבקסלי, אוהיו, שם הוא חבר. פסל הברונזה בגובה 9 מטר מציג חיילים גרמנים מקבצים קורבנות יהודיים לתא גז במחנה הריכוז, בעוד מעל ניצול אחד מטפס מתוך הארובה ומחזיק דגל ישראל. מאחורי הפסל מפת גרניט שמציגה את מיקומם של כל מחנות הריכוז באירופה. היצירה כוללת גם שיר שכתבה המשוררת האמריקאית אמה לזרוס שניבאה את הקמת מדינת ישראל.

=== הנצחת סיפור חייו ===
סיפורם של אלפרד טיבור ומשפחתו הונצחה ברומן על ידי אחייניתו ג'ולי אורינגר , בספרה "הגשר הסמוי" (The Invisible Bridge) שיצא לאור גם בתרגום עברי.

== פרסים ==
* טיבור זכה בפרס מפעל חיים מטעם "גילדת האמנות הליטורגית", פרס חופש אמנות, ונכנס להיכל התהילה של אזרחים ותיקים באוהיו.
* הוא זכה גם בפרס פגסוס של אוהיאנה בשנת 2005.

== לקריאה נוספת ==
* [https://web.archive.org/web/20061004042956/http://www.sculpturecenter.org/oosi/artistlist.asp?A1LN=Tibor&A1FN=Alfred&A1MN= Sculpture Center information on four Tibor sculptures]
* [https://web.archive.org/web/20141103200120/http://www.argolehne.com/product-category/sculpture/ To purchase Alfred Tibor sculptures]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:אמנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:פסלים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מתעמלים יהודים
קטגוריה:ספורטאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לארצות הברית
קטגוריה:פסלים יהודים הונגרים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1920
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2017
מערב טלמרק

מערב טלמרק () הוא מחוז בנורווגיה הכולל את האזורים העליונים והמערביים של טלמרק עילית שבמחוז וסטפול וטלמרק.

האזור ידוע במסורות העממיות במוזיקה, ביגוד, עבודות יד, אוכל וארכיטקטורה. האזור מסומן באופן מובהק גם על ידי הניבים שלו בנורווגית. צורה זו של נורווגית היא בין אלה המכילות הכי הרבה עקבות של שפה ודקדוק נורדיים עתיקים.

== מידע כללי ==
=== תושבים ושטח ===
במחוז היו 14,252 תושבים ב-1 באפריל 2009 ושטחו היה 700.7 קמ"ר.
{| class="wikitable"
|+אוכלוסייה היסטורית
!שָׁנָה
!<abbr>אוכלוסייה</abbr>
!<abbr>±%</abbr>
|-
!1769
|8,858
|— 
|-
!1951
|16,375
| +84.9%
|-
!1960
|17,037
| +4.0%
|-
!1970
|15,846
|−7.0%
|-
!1980
|15,746
|−0.6%
|-
!1990
|15,706
|−0.3%
|-
!2000
|14,770
|−6.0%
|-
!2010?
|14,265
|−3.4%
|-
!2020?
|14,300
| +0.2%
|-
!2030?
|14,635
| +2.3%
|-
| colspan="3" |מקור : סטטיסטיקה נורווגיה.
|}

=== עיריות ===
{| class="wikitable"
!שֵׁם
!אוּכְלוֹסִיָה
!אתר אינטרנט
|-
|פירסדל
|1371
|[http://www.fyresdal.kommune.no/ Fyresdal.kommune.no]
|-
|קַבָּלָה
|2530
|[http://www.kviteseid.kommune.no/ Kviteseid.kommune.no]
|-
|ניסדאל
|1395
|[http://www.nissedal.kommune.no/ Nissedal.kommune.no]
|-
|סלג'ורד
|2937
|[http://www.seljord.kommune.no/ Seljord.kommune.no]
|-
|טוקה
|2341
|[http://www.tokke.kommune.no/ Tokke.kommune.no]
|-
|וינג'ה
|3675
|[http://www.vinje.kommune.no/ Vinje.kommune.no]
|}

== ראו גם ==
* מזרח טלמרק
* טלמרק העליונה
* טלמרק
* וסטפול וטלמרק

קטגוריה:נורווגיה: גאוגרפיה
דאיניוס אדומייטיס

דאיניוס אדומייטיס (בליטאית: Dainius Adomaitis; נולד ב-19 בינואר 1974) הוא כדורסלן עבר ליטאי ומאמן בהווה. בעברו אימן את הפועל ירושלים.

== קריירה כשחקן ==
אדומייטיס שיחק בעמדת הסמול פורווד.

במהלך הקריירה שלו שיחק אדומייטיס בקבוצות רבות בליטא, ביניהן ז'לגיריס, עמה זכה באליפות היורוליג בשנת 1999.

=== מפגשים נגד ישראליות ===
אדומייטיס נפגש נגד קבוצות ישראליות רבות וגם נגד נבחרות ישראל למיניהן, כדוגמה: נבחרת העתודה, נבחרת ישראל, מכבי תל אביב, עירוני נהריה ומכבי ראשון לציון.

== קריירה כמאמן ==
לפני שהתמנה למאמנה של הפועל ירושלים, אימן אדומייטיס את ריטאס וילנה ונבחרת ליטא.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:כדורסלנים ליטאים
קטגוריה:כדורסלני ז'לגיריס קובנה
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:מאמני כדורסל ליטאים
קטגוריה:מאמני ריטאס וילנה
קטגוריה:מאמני הפועל ירושלים בכדורסל
קטגוריה:ליטאים שנולדו ב-1974
שרה אנדרסן

שרה אנדרסן (באנגלית: Sarah Andersen; נולדה ב-15 ביוני 1992) היא קומיקסאית ומאיירת אמריקאית, מחברת הובקומיקס הנודע "Sarah's Scribbles".

== ביוגרפיה ==
אנדרסן נולדה ב-15 ביוני 1992 במרילנד, ארצות הברית.

היא סיימה בהצטיינות את לימודיה במכללה לאמנות של מכון מרילנד בשנת 2014. בזמן לימודיה שם החלה לכתוב ולצייר את הובקומיקס (קומיקס אינטרנטי) האוטוביוגרפי למחצה אשר נקרא Sarah's Scribbles (בעברית: השרבוטים של שרה)<ref></ref><ref></ref>. עבור הקומיקס זכתה בפרס בחירת Goodreads בקטגוריית הרומן הגרפי והקומיקס הטוב ביותר, פרס בו זכתה שלוש שנים ברציפות. בשנת 2016 זכתה פעם נוספת בפרס, הפעם על ספר הביכורים שלה, בגרות היא מיתוס<ref></ref><ref></ref>. בשנת 2017 זכתה באותו פרס על ספרה "Big Mushy Happy Lump" ובשנת 2018 זכתה באופן דומה על ספרה "Herding Cats"<ref></ref><ref></ref>.

בשנת 2018 החלה אנדרסן לשתף פעולה עם הסופר האמריקאי אנדי ויר ויחד השניים יצרו את הרומן הגרפי "Cheshire Crossing", אשר יצא ביולי 2019<ref></ref>. הרומן הוא למעשה המשך של רומן גרפי קודם שיצר ויר, כאשר הסיפור שונה אך עוקב אוחר אותן דמויות: וונדי דרלינג מפיטר פן, דורותי גייל מהקוסם מארץ עוץ, ואליס לידל מאליס בארץ הפלאות<ref></ref>.

בסוף שנת 2019 החלה אנדרסן לפרסם קומיקס רשת רומנטי בשם "Fangs"<ref></ref><ref></ref> העוסק בין היתר באהבה בין בני זוג בעלי כוחות על טבעיים. בספטמבר 2020 התפרסם הקומיקס כספר בהוצאת אנדרוס מקמיל<ref></ref>. כבר באותו חודש הפך הספר לרב-מכר של מגזין Publishers Weekly<ref></ref>. מעט אחרי כן, באוקטובר 2020, הפך גם לרב מכר של הניו יורק טיימס<ref></ref>.

בינואר 2020, אנדרסן ציירה גרפיטי של דמויותיה כחלק מפרויקט אמנות ציבורי מחאתי במקסיקו סיטי, אך הוא נמחק תוך מספר ימים<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.goodreads.com/author/show/14144506.Sarah_Andersen שרה אנדרסן], באתר Goodreads

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קומיקסאיות אמריקאיות
קטגוריה:מאיירות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1992
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1992
מריה ריבה

מריה אליזבת ריבה (באנגלית: Maria Elizabeth Riva; נולדה ב-13 בדצמבר 1924) היא שחקנית אמריקאית.

==ביוגרפיה==
ריבה נולדה בברלין, בתה של השחקנית מרלן דיטריך ובעלה רודולף סייבר, שעבד אף הוא בתעשיית הקולנוע. 

ב-1930 עברה עם אמה ללוס אנג'לס. בילדותה בילתה רבות באולפני פרמאונט ובחברת המכרים של אמה. היא גם התלוותה רבות לחופשות של בני משפחת קנדי יחד עם אמה.

ב-1934 שיחקה בתפקיד קטן בסרט "הקיסרית האדומה", בו אמה שיחקה את יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה. ריבה קיבלה את תפקיד הקיסרית בילדותה, לאחר שלא נמצאה שחקנית ילדה בעלת דמיון במראה לאמה דיטריך.

כיוון שדיטריך הייתה מעוניינת לשמור את בתה קרוב אליה, היא לא שלחה אותה לבית ספר, והיו לה מחנכות פרטיות. בסוף שנות השלושים אפשרה לה אמה ללכת לבית ספר בינלאומי בשווייץ. במהלך הלימודים בפנימייה שותפתה לחדר הייתה השחקנית ג'ין טירני.

בנעוריה למדה משחק אצל מקס ריינהרדט. במלחמת העולם השנייה עסקה בבידור חיילים אמריקאים בגרמניה. בשנות ה-40 היא הופיעה תקופה תחת שם הבמה "מריה מנטון" (Maria Manton). כמו כן, עבדה תקופה בברודוויי.

במהלך שנות ה-50 הופיעה רבות בטלוויזיה ואף הייתה מועמדת פעמיים לפרס אמי לשחקנית הטובה ביותר, ב-1952 וב-1953. ב-1962 פרשה ממשחק.

ב-1988 הופיעה בסרטו של ריצ'רד דונר "מארח השדים".

ב-1947 נישאה לוויליאם ריבה, ממנו התאלמנה ב-1999. לבני הזוג נולדו ארבעה בנים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:מהגרות מגרמניה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1924
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1924
נירמגייש

נירמגייש (בהונגרית: Nyírmeggyes) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

בדומה ליישובים רבים באירופה, גם בנירמגייש נמצא מספר התושבים בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 2,678 ובשנת 2022 רק 2,611 תושבים.

==יהודי נירמגייש==
יהודים החלו ללהתיישב בנירמגייש במחצית השנייה של המאה ה-18 בעידודם של בעלי האחוזות באזור.

בזמן הקרע ביהדות הונגריה הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי. ובמקום היו בית כנסת, חברה קדישא, "חדר", מקווה ובית קברות יהודי.

באפריל 1944 כמה שבועות לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הובלו יהודי נירמגייש לגטו במאטסלקה ומשם הוסעו למחנה ההשמדה אושוויץ.

אחרי מלחמת העולם השנייה לא נתחדשו חיי הקהילה בנירמגייש.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|155
|
|-
|1880
|227
|1,328
|-
|1910
|237
|
|-
|1920
|196
|
|-
|1930
|139
|
|-
|1941
|148
|2,402
|-
|}

==לקריאה נוספת==
*[https://books.google.co.il/books?id=M60JAQAAIAAJ&lpg&hl=iw&pg=PA389#v=onepage&q=Nádudvar&f=false נירמגייש] בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 327
*נ'יר-מאג'אש (ניר-מעדיעש), בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 273-274. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
הפורום העסקי איחוד האמירויות - ישראל

הפורום העסקי איחוד האמירויות - ישראל (באנגלית: UAE - Israel Business Council) היא עמותה בה חברים למעלה מ-3,000 עסקים, יזמים, אנשי מקצוע ואנשי עסקים מאיחוד האמירויות הערביות וישראל. מטרת העמותה היא לעודד סחר ושיתוף פעולה בין שתי המדינות<ref name=":1"></ref>.

העמותה הוקם ביוני 2020 ופעלה באופן חסוי לזמן מה. מקימי העמותה היו סגנית ראש עיריית ירושלים, פלר חסן-נחום, מנהלת ההשקעות הבריטית-ישראלית, ג'סטין זוורלינג, איש העסקים האמירתי, ת'אני שיראוי, יועץ ההון האמריקאי-ישראלי, דוריאן ברק וכן אישים נוספים<ref name=":2"></ref>. קיומה של העמותה נחשף בספטמבר 2020 מספר שבועות לאחר ההכרזה על כינון יחסים דיפלומטיים מלאיים בין ישראל לאיחוד האמירויות וכן מספר שבועות לפני חתימת הסכם הנרמול בין המדינות<ref></ref><ref></ref>.

== מנהלי ומייסדי העמותה ==
אישים רבים היו מעורבים צורה מסוימת בהקמת הארגון, החל מאנשי עסקים במגזר הציבורי, מנהיגי ציבור ועוד. רוב המייסדים מחזיקים באזרחות כפלות, כך למשל סגנית ראש עיריית ירושלים, פלר חסן-נחום מחזיקה באזרחות ישראל ובאזרחות בריטית, יועץ ההון דוריאן ברק גם הוא מחזיק אזרחות ישראלית אך לצידה אזרחות אמריקאית, מנהלת ההשקעות הבריטית-ישראלית, ג'סטין זוורלינג מחזיקה גם היא באזרחות ישראלית ואזרחות בריטית. לצידם נמצאים גם אנשי עסקים שמחזיקים באזרחות ספיצפית, חמדאן אל קינדי למשל מחזיק באזרחות אמירתית, כמוהו מחזיקה גם מאי אלבאדי באזרחות אמירתית בלבד.

== עיסוקי העמותה ==
מטרת העמותה היא לבנות מערכות יחסים בין אמירתים לישראלים ולפתח שיתופי פעולה בין המדינות בתחומי הטכנולוגיה, רפואה, חקלאות, אנרגיה, תיירות, תחבורה וכלכלה<ref></ref><ref name=":3"></ref>.

בראיון שנתת לתקשורת הישראלית חסן-נחום נאמר כי המועצה העסקית פועלת להקמת מעיין "סיקלון וואדי" במזרח ירושלים, שמטרתו לשפר את איכות החיים במזרח ירושלים ולהקים מקומות עבודה חדשים בעיר לתושביה ולכלל תושבי האזור.

== פורום המדיניות של המפרץ הפרסי-ישראל ==
פורום המדיניות של המפרץ הפרסי וישראלי הוקם במסגרת שיתוף פעולה של העמותה עם מרכז משה דיין לחקר המזרח התיכון ואפריקה שיושב באוניברסיטת תל אביב. הפורום כולל מספר אקדמאים, יועצים פוליטיים ואנשי עסקים מאיחוד האמירויות הערביות, בחריין, ערב הסעודית וישראל<ref name=":4"></ref>.

== פורום הנשים של המפרץ הפרסי-ישראל ==
פורום הנשים של העמותה, הוקם על ידי פלר-חסן נחום וג'סטין זוורלינג, מטרת הפורום הוא ליצור דו-שיח משותף בין הנשים מהמדינות בתחומי תרבות, עסקים, בריאות ותקשורת<ref name=":5"></ref><ref></ref>.

ב-9 באוקטובר 2020 חסן-נחום, דפנה ריצ'מונד-ברק וכן מיכל דיבון (כולן נשים ישראליות כאמור) נפגשו עם קבוצת נשים אמירתיות בדובאי, מפגש זה היה הראשון בסדרת מפגשים שנערכה בין הנשים<ref></ref><ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יחסי איחוד האמירויות הערביות – ישראל
קטגוריה:2020 בישראל
קטגוריה:2020 באיחוד האמירויות הערביות
ביג בוס מן

ריי וושינגטון טריילור ג'וניור (באנגלית: Ray Washington Traylor Jr.; 2 במאי 1963 – 22 בספטמבר 2004) היה מתאבק אמריקאי. הוא מוכר בעיקר בשל תקופתו בארגון ההיאבקות World Wide Wrestling Federation (ה-WWWF, לימים ה-WWE), שבו הופיע תחת שם הבמה ביג בוס מן בנוסף להופעותיו בארגון ההיאבקות המתחרה באותה התקופה, World Championship Wrestling (WCW), שבו הופיע תחת שמות הבמה הבוס, הגבר, המלאך השומר וביג באבא רוג'רס.

בזמן שהותו בארגון ה-WWF, בוס מן החזיק פעם אחת באליפות הזוגות של ה-WWF וארבע פעמים באליפות ההארדקור של ה-WWF. ב-7 במרץ 2016, ארגון ה-WWE הודיע כל כניסתו של טריילור להיכל התהילה של ה-WWE לשנת 2016.

==חייו ומותו==

טריילור הותיר אחריו אישה בשם אנג'לה ושתי בנות בשם לייסי ומייגן.

במאי 2002, טריילור היה מעורב בתאונת אופנוע ונפצע באופן חמור לאחר שפגע באייל. הוא נאלץ לעבור כשנה של שיקום.

ב-22 בספטמבר 2004, טריילור נפטר בגיל 41 כתוצאה מהתקף לב בביתו בדאלאס, ג'ורג'יה. טריילור הוכנס על ידי ה-WWE להיכל התהילה של ה-WWE לשנת 2016 ככניסה לאחר המוות, כשאת הפרס משפחתו קיבלה בשמו.

==אליפויות והישגים==

* הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated – PWI
** PWI דירג אותו במקום ה-23 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר לשנת 1992
** PWI דירג אותו במקום ה-138 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר ברשימת "PWI Years" לשנת 2003

* הישגים בתוכנית הטלוויזיה Pro Wrestling This Week
** מתאבק השבוע (3–9 במאי 1987)

* הישגים בארגון ההיאבקות Universal Wrestling Federation – UWF
** אליפות הזוגות של UWF (פעם אחת)

* הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Federation/WWE
** אליפות ההארדקור של ה-WWF (4 פעמים)
** אליפות הזוגות של ה-WWF (פעם אחת) <small> - נגד קן שמרוק</small>
** חבר היכל התהילה (2016)

* הישגים במגזין ההיאבקות Wrestling Observer Newsletter – WON
** המתאבק בעל השיפור הרב ביותר (1987)
** הגימיק הטוב ביותר (1996) <small> - nWo</small>
** פיוד השנה (1996) <small> - New World Order נגד World Championship Wrestling</small>
** הפיוד הגרוע של השנה (1996) <small> - נגד ג'ון טנטה</small>
** הפיוד הגרוע של השנה (1999) <small> - נגד ביג שואו</small>
** הקרב הגרוע של השנה (1999) <small> - נגד אל סנואו באירוע בלתי נסלח</small>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מתאבקים מקצוענים אמריקאים
קטגוריה:מתאבקי ה-WWE
קטגוריה:מתאבקי ה-WCW
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1963
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2004
מזרח טלמרק

מזרח טלמרק () הוא חבל ארץ היסטורי במחוז וסטפול וטלמרק שבנורווגיה. הוא כולל שלוש עיריות.<ref></ref>

== ראו גם ==

* מערב טלמרק
* טלמרק
*טלמרק העליונה
* וסטפול וטלמרק

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורווגיה: חבלי ארץ היסטוריים
שגרירות ישראל בקהיר

שגרירות ישראל בקהיר היא הנציגות הדיפלומטית של מדינת ישראל במצרים. 

שגרירת ישראל המכהנת בקהיר היא אמירה אורון. 

==היסטוריה==
הנציגות הוקמה 1979, מספר חודשים לאחר חתימת הסכמי קמפ דייוויד שהובילו לחתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים, שכללו הסכמה על קיום יחסים דיפלומטיים מלאים ביחסים בין שתי המדינות, ולאחר התחלת ביצוע נסיגת ישראל מחצי האי סיני כפי שהתחייבה ישראל בהסכם.

באפריל 1982 נפתחה בכפוף לשגרירות קונסוליה כללית באלכסנדריה.

מצרים שינתה את שם הרחוב בו שוכנת השגרירות למוחמד א-דורה.

===תקיפת שגרירות ישראל במצרים===

תקיפת שגרירות ישראל במצרים התרחשה ב-9 בספטמבר 2011, כאשר אלפי מפגינים מצרים פשטו על בניין השגרירות הישראלית לאחר שמוטטו את קיר הביטחון מבטון שהקיף את הבניין.

ששה מאנשי השגרירות, ששהו בעת התקיפה בחדר מאובטח בבניין השגרירות, פונו מהמבנה על ידי יחידת קומנדו מצרית, לאחר התערבותם האישית של נשיא ארצות הברית ברק אובמה ומזכיר ההגנה של ארצות הברית לאון פאנטה.

בעקבות התקיפה הוטסו 85 אנשי צוות השגרירות ובני משפחותיהם חזרה לישראל בעוד שסגן השגריר הישראלי נשאר בקהיר. בעקבות התקרית הכריז צבא מצרים על מצב כוננות.

==פעילות השגרירות==
בפברואר 2016 שגרירות ישראל בקהיר העבירה להתאחדות הכדורגל המצרית הזמנה רשמית לקיים משחק ידידות בין נבחרות הכדורגל הלאומיות של ישראל ושל מצרים, אך התאחדות הכדורגל המצרית דחתה את ההזמנה על הסף.

בספטמבר 2016 ערכו שגריר ישראל בקהיר דוד גוברין וצוות השגרירות, ביקור רשמי בקהילה היהודית באלכסנדריה.

== מבנה השגרירות ==

== בעלי תפקידים ומחלקות ==

==שגרירי ישראל במצרים==
נשיא המדינה ראובן ריבלין ושגריר מצרים בישראל, חזאם חיראת, עם שגרירי ישראל במצרים לדורותיהם, באירוע לציון לציון 40 שנים לביקור סאדאת בישראל, נובמבר 2017]]
*אליהו בן-אלישר 1980–1981
*משה ששון 1981–1988
*שמעון שמיר 1988–1990
*אפרים דובק 1990–1992
*דוד סולטן 1992–1996
*צבי מזאל 1996–2001
*גדעון בן-עמי 2001–2003
*אלי שקד 2003–2005
*שלום כהן 2005–2010
*יצחק לבנון 2010–2011
*יעקב אמיתי 2011–2014
*חיים קורן 2014–2016
*דוד גוברין 2016–2020
*אמירה אורון 2020–הווה
==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://www.inn.co.il/tags/%D7%A9%D7%92%D7%A8%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA_%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%91%D7%A7%D7%94%D7%99%D7%A8 ארכיון הכתבות על "שגרירות ישראל בקהיר"] באתר ערוץ 7
*[https://tags.walla.co.il/שגרירות_ישראל_במצרים ארכיון הכתבות על "שגרירות ישראל במצרים"] באתר וואלה

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחסי ישראל–מצרים
קהיר
פורטימאו

פורטימאו (בפורטוגזית: Portimão) היא עיירה ומועצה מקומית שנמצאת במחוז פארו , פורטוגל. באזור, נמצאים תחנת הרכבת פורטימאו ושדה התעופה פורטימאו .

== גאוגרפיה ==
העיירה ממוקמת כ-184 ק"מ מבירת פורטוגל, ליסבון, וכ-56.5 ק"מ מבירת המחוז פארו , פארו.

== אקלים ==
הטמפרטורה הממוצעת היא 18 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא יולי (27 מעלות צלזיוס), והחודש הקר ביותר הוא ינואר (10 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 729 מילימטרים בשנה. חודש נובמבר הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (142 מ"מ גשם), וחודש אוגוסט הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (1 מ"מ גשם).

== ערים תאומות ==
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פורטוגל: יישובים
קטגוריה:פיניקים: מושבות
קסטרו מארים

קסטרו מארים (בפורטוגזית: Castro Marim) היא עיירה ומועצה מקומית שנמצאת במחוז פארו , פורטוגל. באזור נמצא ארמון קסטרו מארים .

== גאוגרפיה ==
העיירה ממוקמת כ-224 ק"מ מבירת פורטוגל, ליסבון, וכ-46 ק"מ מבירת המחוז פארו , פארו.

== אקלים ==
הטמפרטורה הממוצעת היא 20 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא יולי (32 מעלות צלזיוס), והחודש הקר ביותר הוא ינואר (11 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 632 מילימטרים בשנה. חודש נובמבר הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (127 מ"מ גשם), וחודש אוגוסט הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (1 מ"מ גשם).

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פורטוגל: יישובים
פרנץ כץ

פרנץ מיכאל כץ (בגרמנית: Franz Michael Katz; 1782 – 28 במאי 1851) היה צייר דיוקנאות גרמני וצייר מיניאטורות, שרטט, מורה לאמנות, סוחר אמנות ואספן אמנות.

== ביוגרפיה ==
כץ למד באקדמיה לאמנות בדיסלדורף במשך חמש שנים בהנהלת יוהאן פיטר לנגר.<ref>Katz, Franz. In: Hans Vollmer (Hrsg.): Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart. Begründet von Ulrich Thieme und Felix Becker. Band 19: Ingouville–Kauffungen. E. A. Seemann, Leipzig 1926, S. 595.</ref>

בשנת 1805 התיישב בקלן כצייר פורטרטים ומיניאטורות. שם הקים גם "בית ספר לציור ומכון לציור" בשנת 1812, במוסדות אלה הכשיר אמנים צעירים משני המינים וזכה במהרה למוניטין כמוסד חינוכי פרטי טוב, בקרב המעמדות העשירים באוכלוסיית קלן.<ref>Katz, Franz. In: Johann Jakob Merlo, Eduard Firmenich Richartz (Hrsg.), Hermann Keussen (Mitwirkung): Kölnische Künstler in alter und neuer Zeit. Nachrichten von dem Leben und den Werken kölnischer Künstler. Verlag L. Schwann, Düsseldorf 1895, Sp. 476</ref>

בין התלמידיו היו קרל יוזף בגס, אוטו גרסהוף ופרנץ איטנבאך.

כץ היה חבר ב"אגודה האולימפית" שהוקמה בקלן בשנת 1809 על ידי פרדיננד פרנץ ולראף ויוהאן קספר שוג (1766–1818), שהוקדשה במיוחד לאמנות ולספרות.

כאספן פרטי הוא יצר אוסף חשוב של ציורים, תחריטים ויציקות גבס על בסיס פסלים עתיקים. אולם בשנת 1847 נאלץ כץ לפרק את האוסף ולמכור אותו כדי לכסות את חובות נושיו.

אשתו של כץ קרולינה (קרולינה) אופהוף הייתה גם ציירת וציירת מיניאטורית.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:ציירים יהודים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1782
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1851
נקודות 90X45

הסמן המקורי של נקודת 45×90 בצפון אמריקה; מאוחר יותר תוקן השלט כדי להסביר שהמיקום האמיתי הוא כ-324 מטרים מאחור ומשמאל לסמן על הקרקע.
צילום מקרוב של הסמן שהוצב באופן שגוי במחוז מרתון, ויסקונסין, [[ארצות הברית]]
נקודות 45×90 הן ארבע נקודות בכדור הארץ, הנמצאות באמצע הדרך בין הקטבים הגאוגרפיים, קו המשווה, המרידיאן הראשי והמרידיאן ה-180 (בערך קו התאריך הבינלאומי).

== 45° צפון, 90° מערב ==
הנקודה הידועה והמתוירת ביותר היא הנמצאת 410 מטרים מעל פני הים בעיירה רייטברוק, ויסקונסין, ארצות הברית ליד היישוב הקהילתי הלא מוכרז פוניאטובסקי. במקום הוצב על ידי ועדת הפארקים של מחוז מרתון, לוח הסבר ולוח מתכת לסימון הנקודה המדויקת בקרקע. הסימון הוזז מעט<ref></ref> והוסדרה גישה אליו למבקרים ב-12 בספטמבר 2017.<ref></ref>

הנקודה הפכה יעד פופולרי, הודות למספר אטרקציות לתיירים: חנות בה<ref name="gesicki"></ref> נמכרות חולצות טריקו עם הכיתוב "45° צפון, 90° מערב", רישום מבקרים כחברים במועדון "45×90" ומכירת מטבעות זיכרון.

== 45° צפון, 90° מזרח ==
הנקודה הנוספת שנמצאת ביבשה היא , בגובה 1,009 מטרים מעל פני הים. נקודה זו ממוקמת באזור שומם במחוז שינג'יאנג, בסין, בסמוך לגבול מונגוליה, כ-240 קילומטרים צפונית-מזרחית לאורומצ'י.

במקום לא נמצא כל ציון דרך או סימון פיזי של הנקודה, והיישוב הקרוב ביותר אליה, ג'יאנגג'ונמיאו, ננטש.

== 45° דרום, 90° מזרח ==
מפת החיפוש אחר [[טיסה 370 של מלזיה איירליינס שהתרסקה סמוך לנקודה 45° דרום, 90° מזרח. הנקודה הקרובה ביותר אליה היא הנקודה האדומה בתחתית המפה שמסומנת Gaofen 1, והיא נמצאת באמצע הדרך בין מרכז התמונה לצד שמאל שלה.]]
הנקודה נמצאת בדרום האוקיינוס ההודי, . עומק קרקעית האוקיינוס בנקודה הוא 3,197 מטר מתחת לפני הים. היא נמצאת 1,244 קילומטר דרום-מזרחית לאי הקרוב (הלא מיושב) סן פול; 1,480 קילומטר צפונית מזרחית מהאי הרד; 1,569 קילומטר מזרחית-צפונית מזרחית לאיי קרגלן; 2,425 קילומטר צפונית לאנטארקטיקה; 2,448 קילומטר מדרום-מערב לאוגוסטה, אוסטרליה המערבית, 4,080 קילומטר דרום-מזרחית לאי ראוניון, 5,550 קילומטר דרום-מזרחית לאי בנגוארה, מוזמביק, ו-5,800 קילומטר מדרום-מזרח למוסל ביי, דרום אפריקה.

במרץ 2014 הנקודה נכללה באזורי החיפוש אחר טיסה 370 של מלזיה איירליינס הנעדרת, לאחר ששרידים פוטנציאליים זוהו שם על ידי לוויין.<ref></ref><ref></ref>

== 45° דרום, 90° מערב ==
הנקודה ממוקמת בדרום האוקיינוס השקט, 1,297 קילומטר מערבית דרומית מערבית לגואיטקאס בצ'ילה, ו-3,070 קילומטרים צפונית לאנטארקטיקה, בנקודה . עומק קרקעית האוקיינוס הוא 4,180 מטר מתחת לפני הים.

== אנטיפודים ==
כל נקודת 45×90 היא נקודה אנטיפודית של הנקודה בצד הנגדי שלה.

הנקודה הממוקמת בדרום האוקיינוס ההודי והנקודה בוויסקונסין הן אנטיפודים זו לזו.

הנקודה הממוקמת בדרום האוקיינוס השקט והנקודה בסין הן אנטיפודים זו לזו.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://mnmuseumofthems.org/45th/Poniatowski.html המקביל ה-45, פוניאטובסקי, ויסקונסין]
* [http://www.confluence.org/confluence.php?lat=45&lon=-90 ביקור בנקודת 45X90 בוויסקונסין (DCP)]
* [http://www.confluence.org/confluence.php?lat=45&lon=90 ביקור בנקודת 45X90 בצפון מערב סין (DCP)]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האוקיינוס השקט
קטגוריה:ניווט
קטגוריה:האוקיינוס ההודי
קטגוריה:ויסקונסין: גאוגרפיה
קטגוריה:קרטוגרפיה
שגרירות ישראל בעמאן

שגרירות ישראל בעמאן היא הנציגות הדיפלומטית של מדינת ישראל בירדן. הנציגות הוקמה לאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל לירדן בשנת 1994, שבו הוסכם על קיום יחסים דיפלומטיים מלאים בין שתי המדינות.

שגריר ישראל המכהן בעמאן הוא רוגל רחמן <ref></ref>.

== מבנה השגרירות ==

==בעלי תפקידים ומחלקות==
* שגריר ישראל בירדן הוא ראש הנציגות. מגיש את כתב האמנתו למלך ירדן. 
* המחלקה המדינית - כפופה לשגריר. אחראית על ניהול הקשר בין ממשלת ישראל לבין ממלכת ירדן, ארגון ביקורים רשמיים וחתימה על הסכמים מדיניים. נכון לתחילת 2021, בראש המחלקה המדינית עומד סמי אבו ג׳אנב.
*המחלקה הקונסולרית - מספקת שירותים קונסולריים לישראלים השוהים בירדן, ולתושבי ירדן המבקשים לבקר בישראל. בראשה עומדת גלי יצחק 
*המחלקה המנהלתית - בראשה עומדת אריאלה שמעוני

==אירועים בולטים==
===ניסיון ההתנקשות בח'אלד משעל===

בספטמבר 1997 בוצע ניסיון ההתנקשות בח'אלד משעל, בכיר בחמאס, שבוצע על ידי סוכני "המוסד" על אדמת ירדן. שני סוכנים נמלטו לשגרירות ישראל בעמאן, והשגרירות הוקפה בכוחות מיוחדים ירדנים. המלך חוסיין ראה במעשה משום מעילה באמונו ואיים לפרוץ לשגרירות אם לא יוסגרו הסוכנים לידיו. בתיווכם של שר החוץ, אריאל שרון ושל אפרים הלוי, שליח מיוחד של ראש הממשלה בנימין נתניהו לירדן, הוסגרו הסוכנים לידי הירדנים. לאחר משא ומתן שוחררו הסוכנים בתמורה למתן סם הנגד לזריקת הרעל שהוזרקה למשעל, ושחרור שייח' אחמד יאסין מכלאו.

===התקרית בשגרירות ישראל בעמאן 2017===

התקרית בשגרירות ישראל בעמאן אירעה ב-23 ביולי 2017 בדירת מאבטח ישראלי במתחם השגרירות, כשמקומי בן 17 דקר במברג את זיו מויאל, קצין ביטחון ישראלי. המאבטח נפצע באורח קל והשיב בירי שכתוצאה ממנו נהרגו הדוקר ובעל הדירה. התקרית גרמה למשבר דיפלומטי ביחסי ירדן–ישראל.

==שגרירי ישראל בירדן==
* שמעון שמיר (1994–1997)
* עודד ערן (1997 – 2000)
* דוד דדון (2000 – 2003)
* יעקב הדס-הנדלסמן (2003 – 2006)
* יעקב רוזן (2006 – 2009)
* דניאל נבו (2009 – 2015)
* עינת שלאין (2015 – 2018)
* אמיר ויסברוד (2018 – 2021)
* איתן סורקיס (2021- 2023)
* רוגל רחמן (2023-הווה)

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יחסי ירדן–ישראל
עמאן
קטגוריה:עמאן: מבנים
פרנץ קריגר

פרנץ קריגר (בגרמנית: Franz Krüger; 10 בספטמבר 1797 – 21 בינואר 1857) היה צייר וליטוגרף גרמני (פרוסי). הוא היה ידוע בעיקר בזכות הדיוקנאות הרומנטיים והתוססים שלו ותמונות הסוסים, שהפכו אותו לצייר צבאי ופורטרטים מבוקש ביותר בברלין. ציוריו של מצעדים צבאיים ומאות פורטרטים הובילו אותו לצייר רבים מעשירי העיר.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
קריגר היה בנו של אציל. ידידותו עם האורניתולוג יוהאן פרידריך נאומן מהעיירה השכנה זיביגק הובילה אותו לציור בעלי חיים. במהלך ימי לימודיו בדסאו הוא בא במגע עם צייר הנוף קרל קולבה הזקן.

קריגר למד בשנים 1812–1813 באקדמיה הפרוסית לאמנויות בברלין, ואז המשיך לשפר את כישוריו באופן עצמאי על ידי תצפיות מהחיים, במיוחד באורוות המלוכה הפרוסית. בשנת 1818 הוצגו לראשונה ציורי הצבא והצייד שלו באקדמיה. ציורו של הנסיך אוגוסטוס מפרוסיה (בנו של הנסיך אוגוסטוס פרדיננד מפרוסיה) והרוזן נידהרדט פון גנייזנאו הניח את היסודות לתהילה שלו כצייר פורטרטים והביאו לקבלת תארים נוספים ממשפחת המלוכה.<ref>Krüger, Franz. In: Hans Vollmer (Hrsg.): Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart. Begründet von Ulrich Thieme und Felix Becker. Band 21: Knip–Krüger. E. A. Seemann, Leipzig 1927, S. 594–597.</ref>

בשנת 1825 הוא מונה לפרופסור מלכותי וחבר מלא באקדמיה לאמנויות. נסיעות רבות לחצר המלוכה הרוסית בסנט פטרסבורג וחצרות המלכים בהנובר ושוורין הגיעו בעקבותיהם. במהלך מסע לימודים לפריז בשנת 1846, הוא פגש את אז'ן דלקרואה. לאחר המהפכות של שנת 1848 שב לדסאו ובשנת 1855 השתתף בתערוכה העולמית בפריז.

בשנת 1825 הוא התחתן עם אמנית בשם יוהנה יוניקה. היא נפטרה בשנת 1856.

הוא נפטר שנה לאחר מכן, ונקבר בבית הקברות דורותיאנשטאדט בברלין.

אחד מתלמידיו היה צייר בעלי החיים קרל שטפק.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="170">
File:Nicholas I of Russia.jpg

File:1819 Krüger Ausritt zur Jagd anagoria.JPG

File:Franz Krüger - Berglandschaft mit Schloss, Salzburg.jpg

File:Von Savigny.jpg

File:Русская гвардия в Царском Селе в 1832 году.jpg

File:Русская гвардия в Царском Селе в 1832 году (фрагмент 1).jpg

File:Franz Krüger - Parade at the Opernplatz - WGA12290.jpg
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1797
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1857
קרחון ריטייה

קרחון ריטייה (באנגלית: Ritya Glacier; בבולגרית: ледник Ритя) הוא קרחון באי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, שבסמוך לאנטארקטיקה.

אורכו של הקרחון 1.8 קילומטרים. רוחבו של הקרחון 1.4 קילומטרים. הקרחון תלול ביותר.

הקרחון מנקז את המדרונות הדרום-מזרחיים של רכס אימאון.

הקרחון ממוקם צפונית-מזרחית לקרחון נוסיי; דרומית-מזרחית לקרחון קונגור; ומדרום לקרחון סאפארבו.

הקרחון זורם לכיוון דרום-מזרח החל מהר כריסטי ונשפך למפרצון לינבו, הנפתח אל מצר בויד.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הקרחון ===

הקרחון מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009 ובשנת 2017.

=== מקור השם ===

הקרחון נקרא על שם הכפר ריטייה שבצפון בולגריה.

== לקריאה נוספת ==


* [http://apcbg.org/gazet-bg.pdf הגאזט האנטארקטי הבולגרי] 

מבט על חופו הדרומי של האי סמית', מ[[מצר אוסמר]]

== קישורים חיצוניים ==

* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=138118 קרחון ריטייה] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=19738&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR קרחון ריטייה] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-62.38023567199706,-62.92083300000001,15&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור הקרחון, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix

== הערות שוליים ==

ריטייה
ריטייה
ליזי פלטשר

אליזבת אן פניל פלטשר (באנגלית: Elizabeth Ann Pannill Fletcher; נולדה ב-13 בפברואר 1975) היא פוליטיקאית אמריקאית, המכהנת כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השביעי של מדינת טקסס, מאז 2019. פלטשר, חברת המפלגה הדמוקרטית, מייצגת את מחוז הקונגרס הכולל בתוכו את רוב מערב יוסטון, אשר יוצג בעבר בידי ג'ורג' הרברט ווקר בוש.

== ביוגרפיה ==
פלטשר נולדה בבית החולים הרמן שביוסטון ב-13 בפברואר 1975. היא גדלה בשכונה ריבר אוקס ("אלוני הנהר", River Oaks) ביוסטון, וסיימה את לימודיה התיכוניים בתיכון של סנט ג'ון. לשם לימודיה הגבוהים עזבה את טקסס והחלה ללמוד בקניון קולג' <small>(אנ')</small> בגמבייר <small>(אנ')</small>, אוהיו, שם הייתה חברה באחווה "פי בטא קפא". לאחר מכן למדה בבית הספר למשפטים של מכללת ויליאם ומרי בוויליאמסבורג שבווירג'יניה. בתום לימודיה האקדמיים שבה ליוסטון, ועבדה במשרד עורכי הדין ""וינסון & אלקינס" (Vinson & Elkins). בהמשך עבדה במשרד עורכי דין אחר, ועסקה דרכו בליטיגציה.

בבחירות 2018 התמודדה פלטשר לבית הנבחרים של ארצות הברית במחוז הקונגרס השביעי של טקסס. בבחירות מקדימות שהתקיימו במפלגה הדמוקרטית גברה על המחברת לורה מוסר (Laura Moser). היו אלה פריימריז וסיבוב שני מכריע בהם הדמוקרטים התפצלו בין פלטשר, אשת הממסד הדמוקרטי שנתמכה בידי הגופים הרשמיים של המפלגה, לבין מוסר שזכתה לתמיכת המחנה הפרוגריסיבי בהנהגת ברני סנדרס. ביום הבחירות הכלליות ב-6 בנובמבר 2018, פלטשר מיתגה עצמה כדמוקרטית מתונה נגד נציג המחוז ג'ון קלברסון, ובסופו של דבר גברה עליו בחמש נקודות האחוז: 52.5% לעומת 47.5% מכלל קולות הבוחרים.

עם השבעתה לתפקיד ברשית ינואר 2019, פלטשר הפכה לדמוקרטית הראשונה שייצגה את מחוז הקונגרס השביעי של טקסס מאז נוצר בשנת 1967, כמו גם האישה הראשונה כנציגתו. ניצחונה הביא לידי גמר את האחיזה בת 52 השנים של המפלגה הרפובליקנית במחוז קונגרס זה. ג'ורג' הרברט ווקר בוש, הנציג הראשון של המחוז, לימים כיהן כנשיא ארצות הברית. היא חברה בוועדת המדע, הטכנולוגיה והחלל ובוועדת התחבורה והתשתית של בית הנבחרים.

בבחירות 2020 זכתה בכהונה נוספת לאחר שניצחה את המועמד הרפובליקני וסלי האנט במרוץ צמוד יותר מהראשון, ובבחירות 2022 הביסה בפער משמעותי את הרפובליקני שעמד מולה וזכתה בכהונה שלישית.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטקסס
קטגוריה:חברות בית הנבחרים של ארצות הברית מטקסס
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-116 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-117 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-118 של ארצות הברית
קטגוריה:בוגרות קניון קולג'
קטגוריה:בוגרי קניון קולג'
קטגוריה:בוגרות מכללת ויליאם ומרי
קטגוריה:בוגרי מכללת ויליאם ומרי
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1975
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1975
תהילים ע"ד

תהילים ע"ד הוא המזמור ה-74 בספר תהילים (ה-73 בתרגום השבעים ובוולגאטה). המזמור מכיל קינה ציבורית, המבטאת את תחינותיה של הקהילה היהודית. מזמור זה מיוחס לאסף בן ברכיהו.

יש נוהגים לומר מזמור זה כתוספת לשיר של יום בעשרה בטבת.

== תוכן המזמור ==
המזמור פותח בתחינה לאלוהים לזכור את עם ישראל ואת ירושלים. בהמשך המשורר מתאר את חורבן המקדש על ידי אויבים, לאחר מכן את כוחו של אלוהים ובסוף המשורר מפציר בה' לגאול את עם ישראל.

הפסוק הראשון מתאר את עם ישראל כצאן האל, "צֹאן מַרְעִיתֶךָ".

== זמן חיבורו של המזמור ==
בפרק לא כתוב מי האויב, ולפיכך יש דעות רבות מתי נכתב המזמור ובאיזה חורבן היסטורי הוא עוסק. בין הדעות השונות ניתן למצוא למשל את גלות בבל, פלישת האדומים ליהודה וגזרות אנטיוכוס<ref></ref>.

רד"ק בפירושו על פסוק ב' אמר שמדובר על נבוכדנצר וגלות בבל וכך גם טען עמוס חכם בהתבסס על דמיון לשוני למגילת איכה<ref></ref>.

==בתרבות==
מדבקה לזכרו של סמל מאור כהן איזנקוט שהיה [[לוחם בחטיבת גולני ונפל בקרב ברצועת עזה במהלך מלחמת חרבות ברזל עם פסוק ט"ז של ספר תהילים ע"ד: "לך יום אף לך לילה אתה הכינות מאור ושמש"]]
* על המילים "ואלוקים מלכי מקדם, פועל ישועות בקרב הארץ" מושר ניגון חב"ד שהולחן לרגל יום הולדתו ה־73 של הרבי מליובאוויטש.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.929.org.il/page/641 תהילים ע"ד] באתר 929 - תנ"ך ביחד

== הערות שוליים ==

ע"ד
ע"ד