OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
סולימאן חמיד

סולימאן חמיד סולימאן (באמהרית: ሱሌማን ሀሚድ; נולד ב-20 באוקטובר 1997 באסוסה שבאתיופיה) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת סיינט ג'ורג' מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה.

== קריירת מועדונים ==
חמיד שיחק במועדונים אדאמה סיטי והדיה חוסנה מליגת העל האתיופית. ב-1 ביולי 2021 חתם בסיינט ג'ורג' מליגת העל האתיופית.
== קריירה בינלאומית ==
ב-22 באוקטובר 2020 ערך חמיד את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בהפסד 3-2 לנבחרת זמביה במשחק ידידות.

הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אתיופים
קטגוריה:מגני כדורגל אתיופים
קטגוריה:אסוסה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אדאמה סיטי
קטגוריה:כדורגלני סנט ג'ורג' אדיס אבבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אתיופיה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-1997
גרוזור צהוב-גרון

גרוזור צהוב-גרון (שם מדעי: Gerrhosaurus flavigularis) הוא מין של לטאה ממשפחת הגרוזאוריים החיה באפריקה שמדרום לסהרה. המין תואר לראשונה בידי החוקר הגרמני ארנד פרידריך אוגוסט ויגמן (Arend Friedrich August Wiegmann) בשנת 1828. פירוש השם flavigularis בלטינית הוא צהוב-גרון. 
== מאפיינים ==
אורכה של הלטאה עד 45 סנטימטרים ואת רובו מהווה הזנב הארוך. הצבע של הבוגרים משתנה ונע בין ירוק בהיר, חום ירקרק, אדום וצהוב בעונת הרבייה. ללטאה הבוגרת גרון בצבע צהוב וזה מקור שמה. הצעירים בעלי פסים צהובים לאורך גופם. הלטאה ניזונה מחסרי חוליות קטנים כמו חרקים, עכבישאים, מרבי-רגל, נדלים, שבלולי יבשה ותולעים. הטורפים של הלטאה כוללים נחשים, יונקים טורפים ועופות דורסים. להגנה מטורפים הלטאה מסתתרת מתחת לסלעים. 

הלטאה חיה באפריקה הדרומית ואפריקה המזרחית במדינות בוטסואנה, אתיופיה, קניה, מלאווי, מוזמביק, נמיביה, סומליה, סודאן, אסוואטיני, טנזניה, זימבבואה, זמביה ודרום אפריקה. בית הגידול של הלטאה כולל ערבות עשב וסוואנות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1828
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנד אלפרד אאוגוסט ויגמן
קטגוריה:גרוזאוריים
קטגוריה:זוחלים בסוואנה האפריקנית
קטגוריה:בוטסואנה: זוחלים
קטגוריה:אתיופיה: זוחלים
קטגוריה:קניה: זוחלים
קטגוריה:זמביה: זוחלים
גוסטבו סנגארה

גוסטבו פבריס סנגארה (בצרפתית: Gustavo Fabrice Sangaré; נולד ב-8 בנובמבר 1996 בבובו-דיאולסו שבבורקינה פאסו) הוא כדורגלן בורקינאי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת קוויווילי-רואן מהליגה הצרפתית השנייה ובנבחרת בורקינה פאסו.

== קריירת מועדונים ==
סנגארה גדל במחלקות הנוער של סליטאס ופרונטיגנאן, ובשנת 2018 הגיע אל מחלקת הנוער של קוויווילי-רואן. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון, בהליגה הצרפתית השלישית.

בתום עונת העפיל עם המועדון להליגה הצרפתית השנייה.

== קריירה בינלאומית ==
ב-12 ביוני 2021 ערך סנגארה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בורקינה פאסו, בהפסד 1-0 לנבחרת מרוקו במשחק ידידות.

הוא נכלל בסגל נבחרת בורקינה פאסו לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021. ב-9 בינואר 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 2-1 לנבחרת קמרון במשחק הפתיחה של הטורניר.

נכלל בסגל נבחרת בורקינה פאסו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים בורקינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל בורקינאים
קטגוריה:כדורגלני קווילי-רואן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בורקינה פאסו
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:בורקינאים שנולדו ב-1996
Muss i denn

"Muss i denn" (משוואבית: "חייב אני, אז") הוא שיר גרמני עממי בניב גרמני שוואבי שיצא משפת היום יום ונחשב למסורתי כיום. גרסתו הראשונית מתוארכת לשנת 1827, אז נכתב ופורסם על ידי פרידריך זילכר.

המנגינה וכמה בתים של שיר זה זכו לפרסום נרחב באמצעות העיבוד מחדש של אלביס פרסלי בשיר "Wooden Heart" משנת 1960, כמו גם הגרסה של ג'ו דאוול משנת 1961. בעקבות עיבודים מחדש אלו השיר הפך לאחד השירים הגרמניים המפורסמים ביותר אי פעם.

== היסטוריה ==
Muss i denn עוסק בגבר, במקור הרפתקן שיוצא ל"שנות המסע" המסורתיות שלו, עוזב את אהובת ליבו ונשבע להישאר נאמן עד שיחזור להתחתן עימה. השיר הופיע לראשונה בעמוד שש עשרה באוסף השירים הפופולריים של פרידריך זילכר.

מקור השיר, לעומת זאת, מעורפל והטקסט המקורי לא הוקלט. זילכר ציין בשיחה בינו לבין המלחין הגרמני לודוויג אולנד כי מקור הלחן הוא "מנגינה ישנה מוירטמברג".

השיר התפרסם החל מאמצע המאה ה-19. עד מהרה הוא התחבב על חיילי הצבא הקיסרי כמו גם בקרב קבוצות טיולים וצעידה, ולכן נחשב בשלב מוקדם לשיר פטריוטי. הוא גם הפך לפופולרי בקרב אנשי הצי הגרמני הקיסרי. השיר תורגם לאנגלית תחת הכותרת "חייב אני, אז? חייב אני, אז? מהעיר חייב, אז?" על ידי הנרי ויליאם דולקן בשנת 1856.

כמה ביצועים "Muss i denn" זכו לפופולריות רבה במאה ה-20; מהם כמה שראויים לציון בוצעו על ידי מרלן דיטריך ועל ידי הזמרת היוונית ננה מושקורי.

== ראו גם ==
* Ein Heller und ein Batzen
* Märkische Heide, märkischer Sand
* היה זהו אדלווייס

==קישורים חיצוניים==

* [https://ingeb.org/Lieder/MussIDen.html "Muss i denn"], באתר ingeb.org

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירים על פרידה
שומרי הקרדינל

[[הקרדינל רישלייה.]]
שומרי הקרדינל או משמר הקרדינל (בצרפתית: Gardes du Cardinal) היו המשמר האישי של ארמן ז'אן דו פלסי, דוכס דה רישלייה, הידוע כקרדינל רישלייה. הם התפרסמו ברומן של אלכסנדר דיומא "שלושת המוסקטרים", שבו הם מופיעים כיריביהם הנצחיים של המוסקטרים המלכותיים. הם נבדלו ממוסקטרי המלך במעיליהם האדומים ובצלבים הלבנים שעליהם.

== היסטוריה ==
בצרפת באותה תקופה, לא רק למלך היו יחידות של שומרים אישיים, אלא גם לבני משפחת המלוכה. כתוצאה מכך נהרג בדו-קרב אנרי דה רישלייה, אחיו של הקרדינל, מידי קפטן של שומרי המלכה האם מארי דה מדיצ'י.

ב-1629, כשנודע על תכנון של ניסיון התנקשות נוסף, שלישי במספר, בחיי רישלייה, הוקמה יחידה דומה עבור הקרדינל. המלך לואי ה-13 העמיד לרשות הקרדינל 50 חיילים חמושים בארקבוזים, אליהם הוסיף הקרדינל עצמו עוד 30 שומרים. השומרים ליוו את אדונם לכל מקום, ורק כשנכנס לארמון הלובר, השאיר אותם רישלייה מחוץ לשערי הארמון. בכל מעון של רישלייה היה חדר נפרד למפקד המשמר.

עד 1634 גדל משמר הקרדינל ל-320 איש: 120 איש בפלוגת פרשים קלים, 100 איש בפלוגת ז'נדרמים ו-100 מוסקטרים רגליים. עד 1642, עקב גיוס 100 מוסקטרים נוספים, גדל המספר הכולל ל-420, כאשר ביחידת המוסקטרים של המלך היו 150 איש. בפועל, רק פלוגת הפרשים נקראה "שומרי הקרדינל". אנשיה גויסו מתוך אנשים אמינים שקיבלו המלצות מנאמני רישלייה. גיל המועמד היה צריך להיות לפחות 25, כולל שלוש שנות שירות צבאי לפחות. בניגוד למוסקטרים המלכותיים, שהיו בעיקר ילידי גסקוניה ו, קציני הקרדינל היו ברובם ברטונים. מדי השומרים היו שכמייה אדומה, כובע רחב שוליים עם פלומה לבנה ומגפיים. הגלימה נתפרה מארבע יריעות, היה ניתן ללבוש אותה פתוחה או מכופתרת, וצלב יווני לבן הוסף מלפנים ומאחור. גלימות אלו נוצרו לפני גלימות המוסקטרים הכחולות. רישלייה שילם מכספו את שכר השומרים, הוא היה משמעותי ושולם סדיר, להבדיל מהתשלום המועט למוסקטרים, שהתעכב לעיתים קרובות.

היריבות בין המוסקטרים המלכותיים לשומרי הקרדינל, שתיאר דיומא, אכן התקיימה. החברה הצרפתית אהדה את המוסקטרים, שזכו למוניטין של אנשים אמיצים שהשתתפו בכל המלחמות, בעוד ששומרי הקרדינל נתפסו כ"שכירי חרב" עם ארנקים מלאים. עם זאת, כשרישלייה השתמש באנשיו בשדות הקרב (מה שקרה לפעמים), השומרים הוכיחו את עצמם כלוחמים טובים.

יורשו של רישלייה, הקרדינל מאזארן שהיה השר הראשון, הקים גם כן פלוגת מוסקטרים ב-1650 לביטחונו האישי. כמפקד מונה פרנסואה דה במו, נציג המוסקטרים המלכותיים שפורקו ב-1646, גסקוני וידידו של ד'ארטניאן ההיסטורי. גם דה במו וגם ד'ארטניאן היו בשירות מאזארן. כמו שומרי רישלייה, לבשו גם שומרי מאזארן מעילים בצבעי ארגמן. ב-1660, זמן קצר לפני מותו, העביר מאזארן את יחידתו למלך לואי ה-14, שהפכה לפלוגה שנייה של מוסקטרים, וצורפה לפלוגת המוסקטרים הראשונה, שהוקמה מחדש ב-1657.

== קישורים חיצוניים ==

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צרפת: היסטוריה
קטגוריה:שלושת המוסקטרים
קטגוריה:צבא צרפת
קטגוריה:צרפת: היסטוריה צבאית
קטגוריה:ממלכת צרפת
קטגוריה:ארגוני אבטחת אישים
MTV Unplugged (אלבום של טוני בנט)

MTV Unplugged הוא אלבום הופעה של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור ב-28 ביוני 1994 חברת התקליטים קולומביה רקורדס. האלבום הוקלט ב-15 באפריל אותה השנה, בהופעה של בנט בערוץ MTV Unplugged. הוא ביצע מגוון שירים מתוך ספר השירים האמריקאי הגדול.<ref name="Ruhlmann"></ref>

איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי העניק לאלבום תואר פלטינה על נתוני המכירות שלו במדינה. הוא זכה בפרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי העממי הטוב ביותר ולאלבום השנה.<ref name="AM awards"></ref>

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי הופעה מ-1994
קטגוריה:אלבומי הופעה של טוני בנט
קטגוריה:MTV Unplugged
קטגוריה:אלבומי הופעה באנגלית
קטגוריה:זוכי פרס גראמי לאלבום השנה
קטגוריה:זוכי פרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי המסורתי הטוב ביותר
קטגוריה:אלבומי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
טקלמריאם שנקו

טקלמריאם שנקו בלצ'ה (באמהרית: ተክለማርያም ሻንቆ; נולד ב-2 בינואר 1998 בבאטו שבאתיופיה) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת השוער בקבוצת סידמה קופי מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה.

== קריירת מועדונים ==
טאסו שיחק בקבוצות אדיס אבבה סיטי, האווסה סיטי וקפה אתיופי מליגת העל האתיופית. ב-12 ביולי 2021 חתם בסידמה קופי מליגת העל האתיופית.
== קריירה בינלאומית ==
ב-10 בדצמבר 2017 ערך טאסו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת אוגנדה במסגרת אליפות מזרח ומרכז אפריקה.

הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אתיופים
קטגוריה:שוערי כדורגל אתיופים
קטגוריה:כדורגלני האווסה סיטי
קטגוריה:כדורגלני קפה אתיופי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אתיופיה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-1998
אסצ'לאו טמנה

אסצ'לאו טמנה סיום (נולד ב-22 בנובמבר 1991 בדילה שבאתיופיה) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת פאסיל קנמה מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה.

== קריירת מועדונים ==
טמנה שיחק במועדונים דבביט סיינט ג'ורג' מליגת העל האתיופית. ב-14 ביולי 2021 חתם בפאסיל קנמה מליגת העל האתיופית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-7 ביוני 2015 ערך טמנה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בהפסד 1-0 לנבחרת זמביה במשחק ידידות. ב-26 ביולי 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 1-0 על נבחרת ג'יבוטי במסגרת מוקדמות אליפות האומות האפריקאיות 2020.

הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אתיופים
קטגוריה:בלמי כדורגל אתיופים
קטגוריה:כדורגלני דדביט
קטגוריה:כדורגלני סנט ג'ורג' אדיס אבבה
קטגוריה:כדורגלני פאסיל קנמה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אתיופיה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-1991
Here's to the Ladies

Here's to the Ladies (בעברית: לחיי הנשים) הוא אלבום האולפן ה-45 של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור ב-24 באוקטובר 1995 חברת התקליטים קולומביה רקורדס.<ref>[https://tonybennett.com/media.php?ty=album&tb=26 Tony Bennett.com]</ref> באלבום זה ביצע בנט שירים שנכתבו או הוקלטו על ידי נשים. בשנת 1997 זכה Here's to the Ladies בפרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי העממי הטוב ביותר.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי טוני בנט
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי ג'אז
קטגוריה:זוכי פרס גראמי לאלבום הפופ הווקאלי המסורתי הטוב ביותר
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
לי ראובני

לי ראובני (נולדה ב-1978) היא מרצה, פובליציסטית, פעילה לזכויות להט"ב ומטפלת מינית. כתבה את הספרים "אמא בטן אמא לב" ו"מיטה וחצי - מדריך מיניות למתבגריםות". בעלת הטור "מין זה שאיננו אחד" בהארץ.

== לימודים והכשרה ==
למדה לתואר ראשון ושני בעבודה סוציאלית בבן-גוריון. את התזה כתבה בנושא "מיניות של נשים רווקות בתל אביב". את לימודי הטיפול המיני השלימה באוניברסיטת תל אביב בבה"ס ללימודי רפואה בתוכנית "מין, מיניות ומה שביניהם" והתמחתה במרכז הרפואי "רעות" ביד אליהו תל אביב, ובמרפאה של ד"ר רונית אלוני.

ראובני היא בעלת תואר שני נוסף מבר-אילן בלימודי מגדר.

== קורות חיים ==
נולדה בקיבוץ שער העמקים, לאילה ויובל ראובני (אחיה של הזמרת דורית ראובני).

במשך עשור ענתה על שאלות מתבגרים במגזין ראש אחד בטור "צעירים חסרי מנוח".

במשך ארבע שנים התנדבה בארגון הנוער הגאה. במסגרת ההתנדבות זכתה בפרס אשלים ופרס הכשרה מעשית באוניברסיטת בן-גוריון.

בשנת 2015 הוציאה לאור את הספר אמא בטן אמא לב, הספר העברי הראשון העוסק בשאלה איך מגיעים ילדים לעולם במשפחה של שתי אמהות.
בשנת 2018 הוציאה לאור את הספר "מיטה וחצי: מדריך מיניות למתבגריםות", העוסק במיניות, בתקופת החיים של גיל ההתבגרות.

כיום, לי היא מרצה בתוכנית לטיפול מיני באוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת תל אביב ובר-אילן, ובמסגרות שונות. היא מתראיינת ומפרסמת מאמרים בנושאים מגוונים בתחום המיניות. בנוסף היא עובדת עם יחידים וזוגות בשיטת הEFT (טיפול ממוקד רגש) בקליניקה פרטית בפרדס חנה.

== זכויות להט"ב ==
בשנת 2016 זכתה בתביעה נגד ויצו לאחר שבוטלה הרצאה שלה בשל נטייתה המינית.היא פעילה בנושאי זכויות להט"ב הקשורים להורות להט"בית וב-2021 זכתה בבג"ץ הדן בשאלת תחולתו הרטרואקטיבית של צו הורות פסיקתי, המכונן את הורות בת הזוג של האם בעלת הזיקה הגנטית ליילוד.

== לקריאה נוספת ==
* לי ראובני, מיטה וחצי - מדריך מיניות למתבגריםות, הוצאת יובל, תשע"ח 2018
* לי ראובני, אמא בטן אמא לב, הוצאת יובל, 2015

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://www.kan.org.il/Item/?itemId=118853&fbclid=IwAR2tnzDj1HAphHrPzQ8NwzWxT8mgR-QylriDGY70MY_G_36PHOh0v2xUggE מה צריכים היוצרים לעשות כדי להלחם בתרבות האונס?], באתר (kan.org.il)
* [https://www.youtube.com/watch?v=Aij4Z2VUVZI לי ראובני על פאן סקסואליות מרכז רפואי מאיר], בתוכנית "גאולה ולונדון"
* [https://www.youtube.com/watch?v=pl7qK3bJhkc לי ראובני וד"ר עטרת גבירץ מידן על מיניות בגיל השלישי מרכז רפואי מאיר], בתוכנית "פאולה וליאון"
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:ייעוץ זוגי
קטגוריה:פעילות למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1978
ירד באיה

ירד באיה בלאי (אמהרית: הያሬድ ባየህ በላይ; נולד ב-22 בינואר 1995) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת פאסיל קנמה מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה.

== קריירת מועדונים ==
טמנה, יליד בהר דר שבאתיופיה, שיחק בדאשן ביר מליגת העל האתיופית. ב-1 ביולי 2016 חתם בפאסיל קנמה מליגת העל האתיופית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-21 בנובמבר 2015 ערך באיה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בהפסד 1-0 לנבחרת רואנדה במסגרת אליפות מזרח ומרכז אפריקה. ב-4 באוגוסט 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 4-3 על נבחרת ג'יבוטי במסגרת מוקדמות אליפות האומות האפריקאיות 2020.

הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אתיופים
קטגוריה:בלמי כדורגל אתיופים
קטגוריה:כדורגלני פאסיל קנמה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אתיופיה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-1995
מגדל השעון של קזבלנקה

כיכר האומות המאוחדות, כפי שנראתה בתמונה שצולמה בשנת [[1917. ניתן להבחין במגדל השעון בצד שמאל.]]
מגדל השעון של קזבלנקה הוא מגדל שעון, הממוקם בקזבלנקה שבמרוקו. מגדל השעון, שבנייתו הסתיימה לראשונה בשנת 1910 על ידי המפקד הצרפתי שארל מרסיאל ז'וזף דסיני, הוא אחד מהמבנים הצרפתיים העתיקים ביותר בעיר. המגדל הוא העתק של מגדל שעון שדסיני בנה בעיר עין אלצפראא' , המקום הקודם בו שהה.

מגדל השעון נהרס בשנת 1948, והמגדל כיום, שנבנה מחדש בשנת 1993, הוא העתק של הקודם.

== היסטוריה ==
שארל מרסיאל ז'וזף דסיני, מפקד הצבא הצרפתי ולאחר מכן ראש המחלקה הצרפתית למבנים ציבוריים בקזבלנקה, שנכבשה שנה קודם לכן על ידי הצבא הצרפתי, הזמין את בניית מגדל השעון. הבנייה הייתה בשנים 1908–1910, עוד לפני חתימת הסכם פאס ב-1912, שביסס בחוק את מעמדה של מרוקו הצרפתית. המגדל המקורי היה אחד מהמבנים הראשונים שנבנו על ידי הקולוניאליסטים הצרפתיים, בקזבלנקה בפרט ובמרוקו בכלל. המגדל הגיע לגובה של כ-30 מטר, גובה דומה לעותק המקור של המגדל בעיר עין אלצפראא', שנמצאת בהרי האטלס באלג'יריה, שגם אותו תכנן דסיני כששהה שם.

בניית מגדל השעון נעשתה כסמל משמעותי של הכוח של צרפת, ושחר של עידן חדש במרוקו.

הבניין המקורי נהרס בשנת 1948 בשל מצבו הרעוע. הוא נבנה על יד המיקום המקורי בשנת 1992, עם עיצוב כמעט זהה.

== תיאור ==
מגדל השעון נבנה בצורה של מינרט, וכמו רוב המינרטים והצריחים המרוקאיים, הבסיס שלו מרובע. מכל ארבעת הצדדים של המגדל יש שעונים, שמראים את השעה בספרות רומיות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מגדלי שעון
קטגוריה:קזבלנקה: מבנים
רמדאן יוסף

רמדאן יוסף מוחמד (באמהרית: ረመዳን ዩሱፍ; נולד ב-12 בפברואר 2001 באסוסה שבאתיופיה) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת וולקיטה קנמה מליגת העל האתיופית ובנבחרת אתיופיה.

== קריירת מועדונים ==
טמנה שיחק בשירה אינדסלאסי מליגת העל האתיופית. ב-1 באוקטובר 2020 חתם בוולקיטה קנמה מליגת העל האתיופית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-4 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בתיקו 0-0 נגד נבחרת לסוטו במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אתיופים
קטגוריה:מגני כדורגל אתיופים
קטגוריה:אסוסה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אתיופיה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-2001
האיש בעל אקדח הזהב (סרט)

האיש בעל אקדח הזהב (אנגלית: The Man with the Golden Gun) הוא סרט קולנוע בכיכובו של השחקן רוג'ר מור. זהו הסרט התשיעי בסדרת "ג'יימס בונד", המבוסס על ספר באותו השם.

==עלילה==
רוצח שכיר בשם פרנסיסקו סקרמנגה הידוע בכינויו "האיש בעל אקדח הזהב" גונב את "הסולקס" - מכשיר שביכולתו להמיר אנרגיה סולרית לחשמל. סוכני MI6, ג'יימס בונד וגודנייט, יוצאים להשיב את המכשיר האבוד.

== הפקת הסרט ==
הפקת הסרט הייתה אמורה להתקיים כמה שנים מוקדם יותר, כסרט השני של השחקן ג'ורג' לייזנבי אשר חתם לצילומי שבעה סרטים בסדרה, אך וויתר לאחר צילומי סרטו הראשון "בשרות הוד מלכותה" בשנת 1969. לאחר סיום הפקת הסרט הקודם בסדרה, חיה ותן למות, המפיק אלברט ברוקולי החליט שהגיעה העת להפיק את סרט זה. צילומי הסרט תוכננו להתקיים בקמבודיה, אך הם הם בוטלו בשל מהומות מקומיות. נבחנה האפשרות לצלם באיראן, אך אפשרות זו נדחתה על הסף לאחר מלחמת יום הכיפורים. לבסוף הוחלט לצלם בסביבת נמל ויקטוריה שבהונג קונג, במקאו ובתאילנד.

הצילומים החלו בהונג קונג ב-6 בנובמבר 1973. החלק המרכזי של הצילומים החל ב-18 באפריל 1974 בתאילנד. מרבית מהצילומים בתאילנד התקיימו בבירה בנגקוק.

שיר הנושא בוצע על ידי הזמרת הסקוטית לולו והולחן על ידי ג'ון בארי.

הסרט קיבל ביקורות מעורבות, אך המבקרים שיבחו את משחקו של כריסטופר לי כנבל.
הסרט קיבל ציון של 44% בrotten tomatoes.

==ראו גם==
* קו טאפו (ג'יימס בונד איילנד)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי ג'יימס בונד
אבובכר נאסר

אבובכר נאסר (באמהרית: አቡበከር ናስር; נולד ב-23 בפברואר 2000 באדיס אבבה שבאתיופיה) הוא כדורגלן אתיופי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ממלודי סאנדאונס מליגת העל של דרום אפריקה ובנבחרת אתיופיה.

== קריירת מועדונים ==
נאסר הצטרף לאתיופיאן קופי מליגת העל האתיופית בשנת 2016 מהרר סיטי.

== קריירה בינלאומית ==
ב-16 בנובמבר 2019 ערך נאסר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אתיופיה, בהפסד 1-0 לנבחרת מדגסקר במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021. ב-17 במרץ 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 4-0 על נבחרת מלאווי במשחק ידידות.

הוא נכלל בסגל נבחרת אתיופיה לקראת טורניר גביע אפריקה לאומות 2021.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים אתיופים
קטגוריה:קשרי כדורגל אתיופים
קטגוריה:אדיס אבבה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני קפה אתיופי
קטגוריה:כדורגלני ממלודי סאנדאונס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אתיופיה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:אתיופים שנולדו ב-2000
ז'וליו טבארש

ז'וליו קרולינו טבארש (בפורטוגזית: Júlio Carolino Tavares; נולד ב-19 בנובמבר 1988 בטרפאל שבכף ורדה) הוא כדורגלן מכף ורדה המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת א-ראיד מליגת העל הסעודית ובנבחרת כף ורדה.

== קריירת מועדונים ==
טבארש החל את הקריירה המקצוענית שלו בבורק-אן-ברס פרונה מהליגה הרביעית בצרפת.

בין השנים 2012–2020 שיחק בדיז'ון, ששיחקה בהליגה הצרפתית השנייה ובליגת העל הצרפתית, וערך במדיה 243 הופעות ליגה, בהן הבקיע 69 שערים.

ב-14 בספטמבר 2020 חתם באל-פייסלי מליגת העל הסעודית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-14 בנובמבר 2012 ערך טבארש את הופעת הבכורה שלו בנבחרת כף ורדה, בהפסד 1-0 לנבחרת גאנה במשחק ידידות. ב-15 בנובמבר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 3-1 על נבחרת ניז'ר במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2015.

הוא נכלל בסגל נבחרת כף ורדה בטורניר גביע אפריקה לאומות 2021.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים מכף ורדה
קטגוריה:חלוצי כדורגל מכף ורדה
קטגוריה:כדורגלני דיז'ון
קטגוריה:כדורגלני אל-פייסלי
קטגוריה:כדורגלני א-ראיד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת כף ורדה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2013
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2015
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים זרים בערב הסעודית
קטגוריה:אישים מכף ורדה שנולדו ב-1988
אליהו ברק

אליהו ברק (1924 – יוני 2024) היה שגריר ישראל בקולומביה, מנכ"ל משרד התקשורת ומנכ"ל רכבת ישראל. קודם לכן שירת בחיל החימוש והשתחרר בדרגת אל"ם.

== ביוגרפיה ==
ברק עלה לישראל מספרד בשנת 1948. הוא השתקע ברחובות, ומיד התגייס לצה"ל. השתחרר מחיל החימוש בדרגת אלוף-משנה. לאחר שירותו הצבאי נבחר ב-1973 למועצת העיר רחובות, כנציג סיעת חרות. מונה ב-1978 למשך חצי שנה לראש עיריית רחובות בפועל, בעקבות הרשעת ראש העירייה שמואל רכטמן בפלילים.<ref></ref>

מונה לשגריר ישראל בקולומביה ב-1978. ב-27 בפברואר 1980 השתלטו חמושים על בניין השגרירות הדומיניקנית, בעת שאירחה מספר רב של דיפלומטים, שהוחזקו על ידם כבני ערובה. בין בני הערובה היו ברק ורעייתו יהודית. יהודית שוחררה לאחר 27 שעות יחד עם נשות דיפלומטים אחרות ופצועים. ברק ערך סדר פסח עם השבויים האחרים לאחר 35 יום בשבי, בעזרת חבילת מזון שהעבירה אשתו דרך הצלב האדום. לאחר 61 יום שוחרר ברק ביחד עם הדיפלומטים האחרים, לאחר תשלום כופר לטרוריסטים על ידי מספר מדינות, ביניהן ישראל. משרד החוץ סירב לגלות את סכום התשלום.

בשנת 1982 מונה למנכ"ל משרד התקשורת ופרש בשנת 1984.

בשנת 1985 מונה למנכ"ל רכבת ישראל ופרש בשנת 1990.

ברק היה נשוי ליהודית עד למותה ב-2017 ואב לשתי בנות.

נפטר ביוני 2024.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנכ"לי משרד התקשורת
קטגוריה:מנכ"לי רכבת ישראל
קטגוריה:שגרירי ישראל בקולומביה
קטגוריה:ישראלים ילידי ספרד
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:חיילי חיל החימוש
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:חברי מועצת העיר רחובות
קטגוריה:עולים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
חצי האי אפשרון

מפת חצי האי אפשרון, כולל הערים שבתחומו.
חצי האי אפשרון או אבשרון (באזרית, בכתב לטיני: Abşeron yarımadası) הוא חצי אי בצידו המערבי של , במזרח אזרבייג'ן. באי נמצאת באקו, בירת אזרבייג'ן והעיר הגדולה בה, כמו גם העיר השנייה בגודלה, סומגאיט.

==מקור השם==
מקור השם בביטוי בשפה הפרסית 'אב סוראן', שפירושו 'מים מלוחים'.
שפת הים בבילגה (Bilgah), בחופו הצפוני של חצי האי אפשרון

==גאוגרפיה==
חצי האי אפשרון נמצא בצידה המזרחי של אזרבייג'ן, ולחופו המערבי של הים הכספי. חצי האי, הבולט כ-60 ק"מ מזרחה כלפי הים הכספי, ואשר רוחבו המרבי כ-30 ק"מ, משתרע על פני שטח של 2,110 קמ"ר, כאשר שטח זה כולל גם את בסיסו של חצי האי. שטח חצי האי הוא בעיקרו מישור גלי, לעיתים גבעי באופן מתון, המסתיים, בצידו הפונה לים, בדיונות חול החצויות על ידי ערוצים, ומנוקדות באגמים שמימיהם מלוחים. חצי האי מתאפיין בצמחייה ערבתית יבשה, או מדברית למחצה.

אוכלוסיית חצי האי מונה כ-3.4 מיליון נפש, כמעט כולם בבאקו ובפרבריה. הערים הגדולות ממוקמות האחת, באקו, בחוף הדרומי, והשנייה, סומגאיט, בחוף הצפוני.

===אקלים===
חצי האי אפשרון מתאפיין באקלים צחיח למחצה, כ-200 מ"מ משקעים בשנה, אשר הופכים אותו לאזור היבש ביותר באזרבייג'ן כולה. הקיץ חם ויבש, כאשר המשקעים יורדים ביתר העונות, ואילו החורף קר ולפרקים גשום.
לאורך כל השנה מנשבות במקום רוחות חזקות, כתוצאה ממפגש בין רוח צפונית קרה מהים הכספי (Khazri) ורוח דרומית חמה (Gilavar). תנאי אקלים אלה אינם מאפשרים חקלאות בעל אלא חקלאות שלחין בלבד.

==כלכלה ומשאבים טבעיים==
215x215 פיקסלים
===נפט===
מאז שנות ה-70 של המאה ה-19 היווה חצי האי אפשרון מקור חשוב לנפט, אחד הראשונים בעולם, ועד לימינו בולטות בנופו בארות נפט נטושות, שכן נראה כי משאבי הנפט באזור קרובים למיצוי. מבחינה היסטורית, היוו אותם שדות נפט יעד חשוב בשתי מלחמות העולם. במקביל להפקת הנפט, התפתחו במקום תעשיות נלוות, כמו זיקוק נפט או מפעלי תעשייה פטרוכימית. אלה, מצדן, יוצרות בעיות סביבתיות לא פשוטות, אשר השפעתן מחמירה עקב נוכחות אוכלוסייה גדולה בסמוך לגורמי הזיהום.

===ענפים כלכליים אחרים===
בחוף הצפוני של חצי האי נמצאים חופי רחצה, אך אלה לא מפותחים דיים, ומשמשים בעיקר תושבים מקומיים. כן מתקיימת במקום חקלאות, בין היתר גידול חזירים, תות (עץ) ועוד.

==קישורים חיצוניים==

* גאוגרפיה של אזרבייג'ן: [http://www.azerb.com/az-geog.html Geography of Azerbaijan] 
* 
* על הבעיות הסביבתיות כתוצאה מתעשיית הנפט ומוצריו באזרבייג'ן: [https://web.archive.org/web/20090408062505/http://tv.oneworld.net/2008/10/29/azerbaijan-oil-spills-29-october-2008 Short Documentary about pollution from chemical and oil industries on the peninsula] 

קטגוריה:באקו: גאוגרפיה
חירט אדריאנס בומחארט

חירט אדריאנס בומטארט (בהולנדית: Geert Adriaans Boomgaard; 21 בספטמבר 1788; נטבל ב-23 בספטמבר 1788<ref name="Doopakte">[https://images.memorix.nl/gra/download/fullsize/2bbaa9dc-c089-0c4d-6197-13847b9d7bff.jpg Baptismal certificate 23 September 1788 Groningen Martinikerk]. Retrieved 14 March 2019.</ref> – 3 בפברואר 1899) היה הולנדי שהגיע לגיל 110 ועל פי מספר רב של חוקרים, היה גם האדם הראשון שאומת כי הגיע לגיל זה.<ref></ref><ref>[http://www.grg.org/Gallery/Pre1850sGallery.html Gerontology Research Group]</ref>

== ביוגרפיה ==
=== ילדותו ===
מעט ידוע על חייו של בומחארט: הוא נולד בחרונינגן, הולנד. הוריו היו אדריאן יאקובס בּוֹמחָארט (1763–1844) וחֵייסְיֶה חיירטס בּוֹנְטֶקוּ (1762–1834).<ref name="delpher"></ref> אביו היה רב חובל של סירה, ורישומים אזרחיים אומרים שלחירט הייתה אותה עבודה.<ref name="wiewaswie1"></ref> בנוסף להיותו רב חובל של סירה, מקורות אחרים אומרים שהוא שירת גם כחייל בגדוד החי"ר הקל ה-33 בגרנד ארמה של נפוליאון.<ref name="derniersveterans.free.fr2">[http://derniersveterans.free.fr/napoleon1.html Derniers vétérans de l'Armée napoléonienne, Premier Empire] </ref>

=== נישואים ===
בגיל 29, ב-4 במרץ 1818, הוא נישא לסטְיינְצֶ'ה בוּס (נטבלה ב-19 בפברואר 1797 ונפטרה ב-24 במרץ 1830).<ref name=delpher /><ref name=wiewaswie1 /> סטיינצ'ה נפטרה בגיל 33, חודש לאחר לידת ילדם השמיני. שנה לאחר מכן, ב-17 במרץ 1831, נשא בומחארט לאישה את חְריצ'יֶה אָבֶּלְס יוֹנקֶר (נטבלה ב-19 במאי 1793 – 18 במאי 1864),<ref name=delpher /> איתה נולדו לו עוד ארבעה ילדים, בסך הכל 12.
הוא חי יותר מכל ילדיו: ילדו האחרון ששרד, יאנְסְיֶה הינדריקה, מת בגיל 57, במאי 1885.

=== אריכות ימיו ===
בומחארט ב[[שנות ה-90 של המאה ה-19]]
ב-8 בינואר 1897, בומחארט עבר את גילו הסופי של פייר דארקור הבלגי (108 שנים ו-108 ימים) והפך לגבר המבוגר ביותר אי פעם, וב-10 באפריל 1898, הוא היה מבוגר יותר מבעלת התואר הקודמת, שישטי סקוגן השוודית בת ה-109 (1788-1897), ולכן הפך לאדם המבוגר ביותר שאומת עד לאותה תקופה.

הוא נפטר בגיל 110 שנים ו-135 ימים. האישה הראשונה שהגיעה לגיל 110 הייתה מרגרט אן נווה - שעקפה את גילו הסופי של אדריאנס ומתה כמעט בגיל 111 (1792–1903) – אם כי תוארו כגבר בעל תוחלת החיים הארוכה ביותר אי פעם לא נעקף עד 29 באוקטובר 1966, על ידי ג'ון מוזלי טרנר, שהגיע ל-111 שנים ותשעה חודשים (1856–1968).

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידי 1788
קטגוריה:נפטרים ב-1899
מה קרה? (שיר)

"מה קרה?" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, עם או בלי לאהוב (2022). הוא יצא לאור ב-31 בדצמבר 2021, בהוצאת חברות התקליטים שרית הפקות והליקון ארומה מיוזיק.

== רקע ==
"מה קרה?" נכתב על ידי אודיה אזולאי, והופק על ידי משה בן אברהם ואופק יקותיאל. בניגוד לשיריה הקודמים של בן זקן, המאופיינים בז'אנר הים-תיכוני, "מה קרה?" שילב מגוון סגנונות מוזיקליים דוגמת פופ, היפ הופ וראפ. בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, וצבר שם למעלה מ-100,000 השמעות.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |אזור
! scope="col" |תאריך יציאה
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |חברות תקליטים
! scope="col" |מקור
|-
!כלל העולם
|31 בדצמבר 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|שרית • הליקון ארומה
|style="text-align:center;"|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אופק יקותיאל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי משה בן אברהם
קטגוריה:שירים על דכדוך
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת שרית הפקות
לך לישון

"לך לישון" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אנה זק. את הסינגל הוציאו לאור ב-2 בינואר 2022 חברת התקליטים D-Music, כסינגל שלא מתוך האלבום. זה היה השיר הראשון של זק שנכנס לפלייליסט של גלגלצ, והוא אף הגיע למקום הראשון במצעד השבועי של התחנה.

== רקע והפצה ==
הסינגל נכתב על ידי רון ביטון, איתי שמעוני וג'ורדי, שגם הפיק אותו. הווידאו קליפ של "לך לישון" פורסם בערוץ היוטיוב הרשמי של זק ביום צאת הסינגל. הוא בוים על ידי איתמר לידר שירי. בקליפ, זק מתעמלת בחדר כושר קטן. בכמה סצנות היא אוכלת המבורגר.

כחודש לאחר צאת הסינגל הוציא הזמר מושיקו מור גרסת כיסוי לסינגל.

בדצמבר 2023 יצאה גרסה חיה של השיר, מתוך המיני-אלבום "לייב סשן (Live)".<ref></ref>

== ביקורות ==
דור מאיר מועלם מאתר "Mako" טען כי קולות הרקע הגבריים שהתלוו לקולה של זק לא הסתנכרנו בצורה טובה. הוא הוסיף כי צלילי הקלידים בשיר דומים לצלילים בשיר "Fade to Grey".

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |אזור
! scope="col" |תאריך יציאה
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |חברות תקליטים
! scope="col" |מקור
|-
!עולם
|2 בינואר 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|אורי אמיתי הפקות
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי אנה זק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רון ביטון
קטגוריה:שירים על שינה
קטגוריה:שירי אלקטרופופ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בעשירייה
פסגת הלמט (האי ליווינגסטון)

פסגת הלמט (באנגלית: Helmet Peak) היא פסגה נישאת ברכס לבסקי בהרי טנגרה, באי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.

הפסגה ממוקמת בסמוך מדרום לשפכו של קרחון יורון.

את הפסגה מקיפים עמק דבניה ממערב, קרחון איסקר מצפון - מזרח, קרחון מגורה מדרום - מזרח.

גובהה של הפסגה 1,254 מטרים מעל פני הים.

פסגה הלמט נמצאת 2.15 קילומטרים צפונית-מזרחית לפסגת גרייט נידל;

1.66 קילומטרים מזרחית - דרום-מזרחית לפסגת טוטרקאן;

1.39קילומטרים דרומית לפסגת אינטואישן;

1.17 קילומטרים מערבית לפסגת פלובדיב;

ו-2.8 קילומטרים צפונית לפסגת ראדיצ'קוב.

== היסטוריה ==
שמה של הפסגה ניתן לה על ידי אנשי משלחת דיסקברי, אשר חקרה את האזור בין השנים 1926 – 1932.
זהו שם תאורי - לפסגה צורת קסדה ו-Helmet באנגלית משמעותה "קסדה".

== גלריית תמונות ==
<gallery class="center">
Devnya-Valley.jpg|פסגת הלמט ועמק דבניה מבט מגבעת זמן, ברקע התמונה אוכף ויטושה ובחזית התמונה סלע זלאטוגרד
Tangra-Great-Needle.jpg|פסגת הלמט (ברקע, בשמאל התמונה) ופסגת גרייט נידל - מבט מגבעת קוזמן
Levski-Tangra.jpg|פסגת הלמט - מבט מפסגת לייאסקובץ, עם פסגת לבסקי, אוכף סנט איבן רילסקי ופסגת גרייט נידל (פסגת המחט הגדולה) מימין
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=109263 נתונים כלליים]

הלמט
ברווז השווה מיליון

ברווז השווה מיליון (באנגלית: The Million Dollar Duck או Duck $1,000,000) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1975 בבימויו של וינסנט מקוויני, עם דין ג'ונס, טוני רוברטס וסנדי דאנקן בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על סיפור של טד שנכתב בהשראת משל איזופוס על התרנגולת שהטילה ביצי זהב, מציאת מקור עושר, התפרעות וחזרה לחיים הקודמים.

דין ג'ונס היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי.

סנדי דאנקן הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית חדשה ומבטיחה ביותר.

==תקציר העלילה==
אלברט דולי (דין ג'ונס) עובד כחוקר במכון ביולוגי. הוא חוקר התנהגות של בעלי חיים. דולי שקוע בחובות ומסרב לתת כסף לבנו ג'ימי (לי מונטגומרי) שרוצה לרכוש גור כלבים. אשתו קייטי מכינה לו רסק תפוחים לעבודה כדי שיחסוך הוצאה על אוכל. היא טועה במרכיבים ומוסיפה חרדל ואבקת קארי. אלברט זורק את השקית בחדרו והברווז טועם את הרסק, מתחיל להתפרע ונכנס לחדר הרנטגן וחשף שם קרינה.

מנהל המעבדה ד"ר גוטליב (ג'ק קרושן) כועס ופוקד על דולי לסלק את הברווז ולקחת אותו לביתו. ג'ימי מאוכזב אבל לבסוף מתאהב בברווזה וקורא לה "צ'רלי". צ'רלי בורחת לחצרו של השכן פינלי הופר (ג'ו פלין) ומתחולל מרדף עם כלבו של פינלי הנובח עליה שבסופו פינלי ודולי מוצאים עצמם בתוך הבריכה. לאחר מכן מטילה צ'רלי מספר ביצים ודולי מוצא בתוכן במקום חלמון, גוש זהב. הוא מערב בזה את ידידו עורך הדין פרד (טוני רוברטס). סנדי רוצה להיפטר מהברווזה ומוסרת את צ'ארלי לחוואי פורדהם (ארתור האניקאט) וכולם מגיעים למצוא אצלו את צ'רלי בין מאות הברווזים הדומים, מרדף משעשע שבסופו הם שוב במים.

מסתבר שלצ'רלי יש התניה פבלובית לנביחות כלב וכל פעם שהוא שומע זאת הוא מטיל ביצת זהב. אלברט לומד שזה כנראה בגלל קרינת קרני רנטגן שנחשף אליה במכון.

הם מתחילים למכור את ביצי הזהב לצורפים, צוברים כסף ופרד קונה מכונית מהודרת ואלברט פורע את כל חובותיו. השמועה על הזהב שמופץ עושה גלים בכל העולם ומגיעה עד הנשיא ניקסון שמטיל על מנהל רשות המיסים רטלדג' למצוא את מקור הזהב.

פינלי שעובד במשרד האוצר בולש אחרי דולי ומגלה למנהל רטלדג' (ג'יימס גרגורי) את מקור הזהב. אנשי משרד האוצר מבצעים חיפוש בביתו של דולי אבל ג'ימי בורח עם צ'רלי ומתחיל מרדף מותח ומשעשע ברחובות העיר שבסופו ג'ימי תלוי על סולם בגובה רב ואלברט מציל אותו.

לבסוף נערך משפט לאלברט על הפצת זהב לא חוקי. השופט מזמן את צ'רלי ואלברט נובח לעומתו. האפקט של קרינת הרנטגן נעלם. צ'רלי מטילה ביצה והשופט פותח אותה ומוצא ביצה רגילה. אלברט מזוכה וחוזר לחיים נורמלים עם משפחתו.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|דין ג'ונס
|אלברט דולי
|ביולוג
|-
|טוני רוברטס
|פרד היינס
|עורך דין
|-
|סנדי דאנקן
|קייטי דולי
|
|-
|ג'ו פלין
|פינלי הופר
|שכן
|-
|לי מונטגומרי
|ג'ימי דולי
|
|-
|ארתור האניקאט
|מר פורדהם
|חוואי
|-
|ג'יימס גרגורי
|רטלדג'
|מנהל רשות המיסים
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://www.youtube.com/watch?v=2PXvPVScbsU קדימון לברווז השווה מיליון], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=WCh7MRPSaZ קדימון דרמטי לברווז השווה מיליון], באתר יוטיוב
* [https://www.tcm.com/tcmdb/title/85708/the-million-dollar-duck#overview ברווז השווה מיליון], באתר TCM
קטגוריה:סרטי 1971
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:דיסני: סרטים
קטגוריה:משלי איזופוס
קטגוריה:סרטים על בעלי חיים
תאונת הדרכים סמוך לים המלח

תאונת הדרכים סמוך לים המלח התרחשה ב-30 באוקטובר 2018 בכביש 90, ובה נהרגו שמונת בני משפחת עטר – ההורים וששת ילדיהם, תושבי פסגות.

== התאונה ==
ב-30 באוקטובר 2018 בצהריים נהג יריב עטר, אבי משפחת עטר, במכונית רנו לוגן בכביש 90 מצפון לדרום. באותו זמן נהג לורן אנקרי בג'יפ מסוג טויוטה לנד קרוזר מדרום לצפון, בסופו של בילוי משפחתי במלון בים המלח יחד עם אשתו ובתו, כשבגופו החומר הפעיל המצוי בקנאביס שאותו צרך ערב קודם לכן במטרה להקל על הכאבים מהם סבל. הכביש באזור זה הוא כביש בין-עירוני דו-סיטרי בעל נתיב אחד בכל כיוון נסיעה, כשקו הפרדה מקווקו מפריד בין הנתיבים. בקילומטר ה-216 של כביש 90, בין מצדה לעין בוקק, יצא אנקרי לעקיפה של מכונית שברולט קרוז שנסעה לפניו, ולשם כך עבר עם הג'יפ לנתיב הנסיעה הנגדי, שבו נסעה משפחת עטר. כתוצאה מכך התנגשה חזית צד ימין של הג'יפ בחזית צד ימין של הרנו. כתוצאה מהתאונה, בסמוך לאחר ההתנגשות, רכב הרנו החל לבעור. אנקרי ואנשים נוספים ניסו לחלץ את בני המשפחה מהרנו הבוער, אך לא הצליחו בכך מחמת עוצמת הלהבות.

שמונת בני משפחת עטר נספו בתאונה והובאו לקבורה בבית העלמין בנתניה, עיר מגורי אמו של יריב עטר. אשתו ובתו של אנקרי נחבלו ופונו במסוק לבית חולים.

== לאחר התאונה ==
הנהג הפוגע, לורן אנקרי, הורשע בבית המשפט המחוזי בבאר שבע בשמונה עבירות של הריגה ובעקיפה בדרך לא פנויה. בקביעת העונש התחשב בית המשפט בעברו התעבורתי של אנקרי, שכלל 22 הרשעות, 14 מתוכן בעבירות של נהיגה במהירות מופרזת ועבירות מסכנות חיים נוספות. אנקרי נדון לעשר שנות מאסר, שישה חודשי מאסר על תנאי ועוד 18 חודשי מאסר על תנאי, ופסילת רישיון הנהיגה שלו ל-22 שנים. בנוסף חויב לשלם פיצוי בסך 150,000 ש"ח לקרובי משפחה של הרוגי התאונה. אנקרי ערער על גזר הדין לבית המשפט העליון וערעורו נדחה.

== הנצחה ==
כאשר ישיבת הר ברכה הקימה מסלול לימוד יומי של הספר פניני הלכה בשם 'הפנינה היומית' היא הקדישה את הלימוד לעילוי נשמתם של משפחת עטר שהיו מתומכי הישיבה.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: תאונות דרכים
קטגוריה:כביש 90
קטגוריה:2018 בישראל
איך אתה הולך

"איך אתה הולך" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן, מתוך אלבום האולפן החמישי שלה, מועבט (2021).<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-5 במאי 2021, בהוצאת חברות התקליטים שרית הפקות וארומה מיוזיק, ביחד עם שני השירים "ברחובות של תל אביב" ו"דבר אליי עם העיניים".<ref name=":1"></ref><ref></ref> לאחר שהוחלט להוציא את השני מתוכם ("ברחובות של תל אביב") כסינגל, השיר הזה כמו גם "דבר אליי עם העיניים" לא פורסמו כסינגלים.<ref name=":0" /> את "איך אתה הולך" כתבו והלחינו רותם חן ודביר גיל קהלני להפקה מוזיקלית של משה בן אברהם ואופק יקותיאל.<ref name=":0" />

אף על פי שלא הופץ כסינגל, זכה "איך אתה הולך" להצלחה רבה. הוא הוקלט בידי מספר מוזיקאים כדוגמת ששון איפרם שאולוב,<ref name=":2"></ref> עטר מיינר,<ref></ref> רותם חן,<ref name=":3"></ref> ואוריה ביטון.<ref></ref> בשל הצלחתו, בוצע השיר במספר מהופעותיה של בן זקן כדוגמת זו שאירעה באצטדיון בלומפילד,<ref></ref> ואף נכלל באלבום ההופעה הראשון שלה, Live קיסריה 2022 (2023).<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי רותם חן ודביר גיל קהלני והופק על ידי משה בן אברהם ואופק יקותיאל.<ref name=":4"></ref> לקראת יציאתו, הוחלט להוציא ב-5 במאי 2021 שלושה שירים במקביל: "איך אתה הולך", "ברחובות של תל אביב" ו"דבר אליי עם העיניים". השני מביניהם נבחר להישלח לרדיו וזכה להצלחה ארצית כיוון שהופץ כסינגל.<ref name=":1" /> למחרת, יצא באופן רשמי אלבום האולפן החמישי של בן זקן, מועבט שכלל את שלושתם, כמו גם שירים נוספים.<ref></ref> במרוצת השנים, זכה "איך אתה הולך" להצלחה מבלי שהופץ כסינגל והוקלט בידי אמנים שונים.<ref name=":2" /><ref name=":3" />

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-1.1 מיליון השמעות.<ref name=":0" />

== וידאו קליפ ==
קליפ המילים הרשמי של "איך אתה הולך" פורסם ב-5 במאי 2021.<ref name=":4" /> הוא כולל סצנות מונפשות בין בני זוג, כמו גם את המילים של השיר.<ref name=":4" />

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של קליפ המילים על למעלה מ-8 מיליון צפיות.<ref name=":4" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|5 במאי 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|שרית • ארומה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:שירי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אופק יקותיאל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי משה בן אברהם
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על נובמבר
קטגוריה:שירים על פרידה
דיאן בייקר

דיאן בייקר (באנגלית: Diane Carol Baker; נולדה ב-25 בפברואר 1938) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית.

==ביוגרפיה==
דיאן בייקר נולד בהוליווד, לוס אנג'לס. לאחר שסיימה בית ספר תיכון עברה בגיל 18 לניו יורק ולמדה משחק אצל צ'ארלס קונרד ובלט אצל נינה פונרוף.

ב-1958 היא חתמה על חוזה לשבע שנים עם חברת פוקס המאה ה-20. הבמאי ג'ורג' סטיבנס הבחין בכישרונה וליהק אותה לסרטה הראשון "יומנה של אנה פרנק" בתפקיד מרגוט פרנק, אחותה של אנה. על תפקידה בסרט זה הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית חדשה ומבטיחה ביותר.

ב-1958 הופיעה בסרט "הפרס" לצידו של פול ניומן ואדוארד ג'י רובינסון והייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע.

ב-1963 הופיעה לצידו של הורסט בוכהולץ בסרט "תשע שעות לראמה" העוסק ברצח מהטמה גנדי.

ב-1965 שיחקה בתפקיד ראשי במותחן "מיראז'" לצידו של גרגורי פק.

ב-1966 הגיעה לישראל לצילומי הסרט "מורדי האור" ("Sands of Beersheba") בבימויו של אלכסנדר רמתי.

ב-1968 השתתפה בסרט האסונות "מזרחית ליאווה" לצידו של מקסימיליאן של.

היא השתתפה גם בסרטים ובסדרות טלוויזיה כמו "בוננזה", "קולומבו", "ספינת האהבה", "קוג'אק" ועוד.

היא גם הפיקה מספר סרטים ולימדה משחק באוניברסיטה בסן פרנסיסקו.

בייקר לא נישאה, היו לה יחסים עם וורן ביטי, פרנק לנגלה, מייקל לרנר וג'ון סקסון.

==פילמוגרפיה חלקית==
* יומנה של אנה פרנק (1959)
* כל חלומותי (1959)
* מסע לבטן האדמה (1959)
* תשע שעות לראמה (1963)
* הפרס (1963)
* מארני (1964)
* מעיל משוגעים (1964)
* מיראז' (1965)
* מזרחית ליאווה (1968)
* הסוס בעל פרסת הזהב (1968)
* שתיקת הכבשים (1991)
* The Joy Luck Club (1993)

==קישורים חיצוניים==

* [https://prod-www.tcm.com/tcmdb/person/8402%7C38220/Diane-Baker#overview דיאן בייקר], באתר TCM
* [https://movies.org.il/אנשים/18877/דיאן-בייקר/ דיאן בייקר], באתר הסרטים
* [https://jfc.org.il/news_journal/60568-2/94656-2 דיאן בייקר מגיעה לישראל], בארכיון סינמטק ירושלים

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מפיקות קולנוע אמריקאיות
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1938
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1938
גביע אוקיאניה לאומות 1980

גביע אוקיאניה לאומות 1980 נערך בנומאה שבקלדוניה החדשה. הטורניר היה הטורניר ה-2 של גביע אוקיאניה לאומות בכדורגל. התחרות נוהלה על ידי קונפדרציית הכדורגל של אוקיאניה, הגוף המנהל של הכדורגל באוקיאניה. התחרות התקיימה באצטדיון נומה דלי מגנטה .

נבחרת אוסטרליה ניצחה בתחרות לאחר שניצחה במשחק הגמר שתוצאתו הייתה 4–2 את נבחרת טהיטי.

==משחקי הטורניר==
===שלב הבתים===
====בית א'====

====בית ב'====

== שלב הנוקאאוט ==
=== מקום שלישי ===

===הגמר===

קטגוריה:גביע אוקיאניה לאומות
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1980
קטגוריה:קלדוניה החדשה: כדורגל
מנחם מנדל בודק

הרב יוסף מנחם יואל בודיק (בודק; תקפ"ה (בערך) – י"ז בתשרי תרל"ה, 1825 – 1874), היה מקובל, היסטוריון, סופר ועורך. התפרסם בספריו הקבלה, על האגדה, ובספרי ביוגרפיה - הגיוגרפיה, ובעיקר נודע בספרו "סדר הדורות מתלמידי הבעש"ט".

==קורות חייו==
לא ידועים פרטים רבים על חייו, נולד בלבוב לאביו רבי ראובן שרגא ולאמו פריידא. היה תלמיד מובהק לרבי יוסף שאול נתנזון, ומוזכר פעמים רבות בתשובותיו.

אשתו ריזע עסקה במסחר, בעוד הוא עוסק בתורה. נסע לרבי מאיר מפרמישלאן, ולרבי שלום רוקח מבלז, והיה חסיד של הרבי יצחק אייזיק מזידיטשוב ורבי יצחק מוורקא.

אשתו ובנו רבי שרגא פייביש הדפיסו את הספר "זכרון מנחם", לאחר פטירתו.

ספריו זכו למספר מהדורות.

המחבר העלים את שמו בספריו, אבל נתגלה על ידי חיים דוב פרידברג, בספרו "בית עקד ספרים", ורמז את שמו בסוף ההקדמה .

רבי שמעון מזליחוב כותב לתלמידו רבי חיים קרייזווירט אודות חשיבות לימוד הספר "סדר הדורות החדש":

== ספריו ==
* 
* 
* (טקסט הספר באתר ויקיטקסט)
* 
* 
* 
* 
* 

== לקריאה נוספת ==
* מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"א, עמ' 416–419.
* גדליה נגאל, מלקטי הסיפור החסידי, כרמל, ירושלים תשנ"ו, עמ' 30.
* גדליה נגאל, הסיפורת החסידית: תולדותיה ונושאיה, מרכוס, ירושלים 1981. 31–36.
* יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות, ח"ג, עמ' צא.
* אברהם יעקב בומבך, 'תולדות רבי מנחם מענדל בודק' בתוך: נפשות חסידיו, ירושלים, תש"ס.
* רפאל הלפרין, אנציקלופדיה לבית ישראל, ח"ד, עמ' 48.
* אבישי אלבוים, [https://safranim.com/גליון-כ/ג-גוזמאות-והפלגות-בתיאור-של-אדמור-אבר/// "על מהדורות שונות של "סדר הדורות החדש""], בלוג עם הספר
* ר' ישראל פרנקפורטר, היכל ישראל פרשת תולדות ד"ה וכמו כן.

== הערות שוליים ==

:קטגוריה:רבנים פולנים
זרח איידליץ

רבי אברהם משה זרח איידליץ מפראג (ה'תפ"ה, 1725 – י"ב באייר ה'תק"מ, 10 במאי 1780) היה דיין, דרשן וראש ישיבה בפראג, מחבר הספר "אור לישרים".

==תולדות חייו==
נולד בשנת תפ"ה בפראג לרבי מאיר. אביו נפטר בצעירותו, והוא גדל בבית רב העיר - רבי יהונתן אייבשיץ שהיה אף לרבו. בילדותו למד אצל רבי שמעון פערלש, המלמד בפראג.

נשא את איידל, בתו של הגביר פייבל ירושלמי. במשך שנים רבות התפרנסו הזוג על ידי אביה, ובהמשך על ידה. לאחר פטירת אשתו של רבי זרח ירד מנכסיו בסוף ימיו, ובשל סירובו להתמנות לרב בשכר החליט להדפיס לפרנסתו את ספרו "מלאכת מחשבת" על חכמת החשבון.

כאשר התפנתה משרת הרבנות בפראג ביקש להתמנות לתפקיד ללא שכר, אך לבסוף נבחר לתפקיד רבי יחזקאל לנדא בעל ה"נודע ביהודה", ואילו הוא שימש כדיין בבית דינו. כמו כן כיהן כמגיד בפראג, כאשר אף הנודע ביהודה הגיע לשמוע את דרשותיו. כיהן אף כראש הישיבה בעיר, כמנהגה של פראג בה היו המגידים מכהנים אף כראשי הישיבה, ולאורך השנים לימד אלפי תלמידים.

בדרוש הראשון בספרו "אור לישרים" טען שאמירת לשם יחוד היא עצה שלא יחטפו הסטרא אחרא את המצוות, זאת בניגוד לדעתו של הנודע ביהודה שהתנגדותו החריפה לאמירה זו מפורסמת. עם זאת הספר זכה ל"הסכמה" של הנודע ביהודה, ורבי יואל טייטלבוים טען כי נראה שלאחר שאמר רבי זרח טעם זה - הסכים לכך הנודע ביהודה.

נפטר בפראג ביום רביעי פרשת אמור, י"ב באייר ה'תק"מ, ונטמן בבית הקברות היהודי העתיק בפראג.

==חיבוריו==
* מלאכת מחשבת - נדפס בפראג בשנת תקל"ה.
* אור לישרים - על שם ספרו זה נתפרסם בעיקר, והוא מכיל 14 מדרשותיו. נדפס על ידי בנו ר' משה בשנת תקמ"ה. הנודע ביהודה כתב בהסכמתו "כי בוודאי הקורא בדרושים הללו יתן אל לבו יראת בוראו ויתגבר כארי לשוב בתשובה שלימה", ורבנים רבים המליצו ללמוד בספר זה. בשנת תש"ב נדפס שוב בבודפשט.
* חידושי רבי זרח איידליץ - על מסכת ביצה, נדפס בשנת תש"כ על ידי ישיבת ערלוי.
*חלק קטן מכתבי תלמידיו נדפסו בשנת תשל"ה בספר "ממשנתם של חכמי פראג".
==לקריאה נוספת==
*
*

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.hebrewbooks.org/44610 ספרו אור לישרים באתר hebrewbooks]
*[https://www.hebrewbooks.org/43482 ספרו מלאכת מחשבת באתר hebrewbooks]
*[https://www.hebrewbooks.org/40892 חידושי רבי זרח איידליץ באתר hebrewbooks]
==הערות שוליים==

קטגוריה:פראג: רבנים
קטגוריה:רבנים בוהמים
קטגוריה:ראשי ישיבה בוהמים
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי העתיק בפראג
קטגוריה:ילידי 1725
קטגוריה:נפטרים ב-1786
גנון פרוס

גנון פרוס (שם מדעי: Cercopithecus preussi) הוא מין של פרימט מהסוג גנון החי באפריקה המערבית בקמרון, ניגריה והאי ביוקו שבגינאה המשוונית. הזואולוג הגרמני פול מטשי (Paul Matschie) קרא למין בשנת 1898 על שמו של הבוטניקאי פול פריו (Paul Rudolph Preuss) שחקר את הצמחייה של קמרון.

== מאפיינים ==
אורכו של הגנון ללא הזנב הוא 48 סנטימטרים והזכר גדול מהנקבה. הגנון בעל פרווה בצבע אפור עד שחור וסנטר בצבע אפור. הגנון חי בקבוצות של עד 12 קופים הכוללים זכר בוגר, חלק מהנקבות וגוריהן. הנקבה ממליטה בסוף עונת הרבייה גור אחד. הגנון חי ביערות הגשם של אפריקה המערבית וניזון בעיקר מעלים, פירות, זרעים, פרחים וחסרי חוליות קטנים כמו חרקים. הטורפים העיקריים של הגנון הם נמרים, שימפנזות, פיתון סלעים אפריקני, חתול זהוב אפריקני ועיט כתר. הגנון נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור סכנת הכחדה עקב בירוא יערות וציד כשבאי ביוקו האוכלוסייה ירדה ב50 אחוז ב20 השנים האחרונות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1898
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פאול מטשי
קטגוריה:גנונים
קטגוריה:קמרון: יונקים
סאקז

סאקז (, בתעתיק מדויק: סקז; ) היא עיר בפרובינציית כורדסתאן שבצפון-מערב איראן. העיר שוכנת כ-403 ק"מ מערבית לבירה טהראן בגובה 1,476 מטרים. על פי מפקד האוכלוסין האחרון של איראן משנת 2016 אוכלוסיית העיר מנתה 165,247 בני אדם, רובם כורדים והעיר היא אחד האזורים העתיקים ביותר בכורדיסטן.

==אטימולוגיה==
השם Saqqez נובע מהמילה הסקיתית "Eskit" ומ"Sakez". לפני כן זו הייתה איזירטו בירת המנאים.<ref> [https://www.visitiran.ir/attraction/ziwiye Ziwiya], vistiran </ref> <ref> [http://iausaghez.ac.ir/Public/WebSite_Menu_Content/DMC.aspx?MenuID=10205 היכרות עם Saqez City]، היכרות עם סאקז </ref>

==דמוגרפיה==
העיר מאוכלסת בכורדים דוברי סוראני. דוד ד'בית הלל (נפטר בשנת 1846) ציין כי בעיר הייתה ביתם של קהילה יהודית עם בית כנסת אחד בסביבות 1827/28.<ref> [http://iranatlas.net/index.html?module=module.language-distribution.kordestan הפצת שפה: מחוז קורדסטן], IranAtlasSaqqez </ref> <ref> [https://www.jewishvirtuallibrary.org/kurdistan Kurdistan], ספריה וירטואלית יהודית </ref>

==היסטוריה==
סאקז היא אחת הערים והאזורים העתיקים ביותר ב, בה התגלו אוצרות, שרידים וחפצים היסטוריים רבים ונשמרו במוזיאונים מרכזיים באיראן וברחבי העולם. ההיסטוריה של סאקז חוזרת לאלף השביעי לפני הספירה. בהתבסס על חורבות היסטוריות ועתיקות שנמצאו בסאקז, כמו האוצרות ההיסטוריים של מטמון זיוויה במצודת זיוויה, מומחים מאמינים שהעיר המודרנית סאקז הייתה הבירה העתיקה של ממלכת מדי.

==קישורים חיצוניים==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:כורדיסטן האיראנית
קטגוריה:איראן: ערים
קטגוריה:פרובינציית כורדסתאן
Play (רצף הופעות)

Play (מעוצב: ᑭᒪᗩY) הוא רצף הופעות של הזמרת קייטי פרי בלאס וגאס, נבדה. שמונת הקונצרטים הראשונים הוכרזו ב-12 במאי 2021, והתקיימו ב-The Theatre at Resorts World Las Vegas החל מ-29 בדצמבר 2021 ועד 15 בינואר 2022 במקור.<ref></ref> הרצף הופעות הוארך עד ל-12 באוגוסט 2023.<ref></ref> מכירת הכרטיסים הייתה זמינה החל מ-24 במאי לאחר שמכירה מוקדמת לבעלי כרטיסי "סיטיבנק" התקיימה ב-18 ל-23 במאי 2021.<ref></ref>

== רקע ==
בריאיון ל-Out, הזכירה פרי שסרטים משנות ה-90 כמו "מותק, הילדים התכווצו", Pee-wee's Playhouse ו"ההרפתקה הגדולה של פי ווי הרמן", השפיעו על יצירת רצף ההופעות עצמו. פרי גם הצהירה כי: "זה פשוט הולכת להיות חגיגה לאוזניים וגם לעיניים. השותפים שלי לרצף ההופעות, הרקדנים והלהקה, כולם פשוט הסכימו שמדובר ברעיון מטורף".<ref name=":0"></ref>

== סגנון ואסתטי ==
כמה חלקים מרצף ההופעות תוארו על ידי כלי תקשורת כמו ווג כ"קאמפ", כאשר דוגמאות כאלה הן פרי יורד מהתקרה והוצב על מיטה ענקית, אינטראקציה עם אסלה ענקית ומסיכת פנים ענקית בזמן ההופעה, ומסך ענק סוס נדנדה אדום. כריסטיאן Allaire של ווג כינה אותה "מלכת קמפ" עבור הגישה אותה להופעה, אומר: "הגישה שובבה, לשון- in- הלחי של פרי כדי להלביש באמת עושה את ההצגה בשבילנו. יותר מעשור לתוך הקריירה המרשימה שלה, ברור שהיא עדיין מלכת המחנה השלטת."<ref name="Yahoo"></ref><ref name="Vogue2022"></ref>

== ביקורת ==
מארק גריי מרולינג סטון אמר כי "ההפקה הייתה גדולה מהחיים", והוסיף עוד: "המופע הוא פרי מובהק, שסיפק את הרגשי, המופרז, הגחמני, הפסיכדלי ואפילו הצ'יזי. קורס של 95 דקות".<ref></ref> מלינדה Sheckells של בילבורד גם נתן חוות דעת חיוביות, לפיה פרי "עזב עוד סימן נשכח על הרצועה מול אזל, לכול גילי הקהל של 5000 KatyCats נוהמת בקולניות", עוד מוסיף: " 'פרי Playland' המשלוחים הקהל לתוך מימד אחר של מוך קשת בענן, קונפטי בצורת לב וחפצים ביתיים אנתרופומורפיים גדולים מהחיים - זה חלק פנטזיה, חלק הזיה ופרי מחנה גבוה ביסודיות".<ref name=BBReview></ref> התורם ג'ויאן ג'פרי הרגישה שפרי "עטפה בצורה מושלמת את 2021 בקצרה כשהיא כוסתה מסכת פנים ענקית על הבמה, ושרה על גבי כמה גלילי נייר טואלט ענקיים, שישבו ליד אמבטיה ושירותים ענקיים" עם "Play" וכתבה שהתלבושות בהן השתמשו היו "מדהים באותה מידה".<ref name=Yahoo/>

== רשימת שירים ==
ב-28 בדצמבר 2021, חשפה פרי את רשימת השירים יום לפני עליית מופע הבכורה.<ref></ref>

== תאריכי הופעות ==
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+רשימת תאריכים, נוכחות והכנסות שהרוויחו
! scope="col" style="width:12em;" |תאריך
! scope="col" style="width:10em;" |נוכחות
! scope="col" style="width:10em;" |הכנסות
|-
! colspan="3" |לג 1<ref name=Tickets></ref>
|-
|29 בדצמבר 2021
|5000/5000<ref name=BBReview/>
| rowspan="8" 
|-
|31 בדצמבר 2021
|5000/5000
|-
|1 בינואר 2022
|5000/5000
|-
|7 בינואר 2022
|5000/5000
|-
|8 בינואר 2022
|5000/5000
|-
|12 בינואר 2022
|יפורסם בהמשך/5000
|-
|14 בינואר 2022
|יפורסם בהמשך/5000
|-
|15 בינואר 2022
|יפורסם בהמשך/5000
|-
! colspan="3" |לג 2<ref name=Tickets/>
|-
|2 במרץ 2022
| rowspan="8" colspan="2" 
|-
|4 במרץ 2022
|-
|5 במרץ 2022
|-
|11 במרץ 2022
|-
|12 במרץ 2022
|-
|16 במרץ 2022
|-
|18 במרץ 2022
|-
|19 במרץ 2022
|-
!סך הכול
!
!
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רצפי הופעות מ-2021
קטגוריה:רצפי הופעות מ-2022
קטגוריה:רצפי הופעות מ-2023
קטגוריה:סיבובי הופעות של קייטי פרי
קטגוריה:רצפי הופעות בעמק לאס וגאס