יוסף אליהו שלוש

שרידי שער הכניסה לבית החרושת למוצרי בניין של "[[האחים שלוש" ברחוב שלוש בנוה צדק, 12/07 הכתובת בצרפתית: FABRIQUE [C]HELOUCHE FRERES]]
יוסף אליהו שלוש בשלהי שנות ה-20 של המאה העשרים
קברו של יוסף אליהו שלוש ב[[בית הקברות טרומפלדור]]
[[בית יוסף אליהו שלוש בשדרות רוטשילד 9 תל אביב]]
יוסף אליהו שלוש (1870, יפו – י"א באב ה'תרצ"ד, 23 ביולי 1934, תל אביב) היה ממייסדי תל אביב, יזם, סוחר ותעשיין.

==קורות חיים==
יוסף אליהו שלוש נולד ביפו בשנת 1870. אביו, אהרן שלוש, מראשי העדה הספרדית בעיר, היה צורף, חלפן כספים וסוחר קרקעות. בילדותו התחנך בתלמוד תורה ובבית הספר תפארת ישראל בביירות. נישואיו בגיל 17 קטעו את לימודיו, והוא פנה לעיסוק במסחר. בתחילת שנות התשעים של המאה התשע-עשרה הקים יחד עם אחיו הבכור, אברהם חיים שלוש, את בית העסק של "האחים שלוש" לחומרי בניין, ובהמשך גם בית חרושת למוצרי בניין טרומיים תחת אותו שם.

עסקיו בתחום הבניין ועסקי הקרקעות של אביו דחפו את יוסף אליהו שלוש לעיסוק מעשי בבנייה. הוא החל לפעול גם כקבלן, ובמסגרת זו בנה בניינים שונים בצפונה של יפו ובתל אביב, בראשם בתי פיינגולד בשכונת יפה נוף אשר במנשייה, בית הספר לבנות ובית הספר של "כל ישראל חברים" בנווה צדק, שלושים ושניים מבתיה הראשונים של אחוזת בית ובניין הגימנסיה העברית הרצליה. במקביל המשיך לבדו ובשותפות עם אחרים בגאולת אדמות, בסביבות תל אביב וברחבי הארץ כולה. בשנת 1910 הוא השלים בניית בית יוסף אליהו שלוש בו התגורר.

מעבר לעסקיו הפרטיים הקדיש יוסף אליהו שלוש חלק ניכר מזמנו לענייני ציבור, ובראשם הדאגה לפיתוח שתי הערים בהן חי – יפו ותל אביב – ולרווחת תושביהן. יחד עם אשתו, פרחה שמחה לבית מויאל, היה בין המייסדים של תל אביב. לאחר מלחמת העולם הראשונה היה חבר מועצת העירייה הראשונה. בפעילותו בתחום זה יזם והגה רעיונות רבים לשיפור ולשכלול העיר, רעיונות שהוצאו לא פעם אל הפועל בידי אחרים.

הערבית, שהייתה שגורה בפיו, שימשה אותו פעמים רבות כדי לתווך ולקרב בין התושבים היהודים והערבים של תל אביב ויפו. בזכות יחסי הידידות שקשר עם ראשי הציבור הערבים יכול היה למצוא אצלם אוזן-קשבת בעתות שלום כמו גם בזמנים של פרעות ומתיחויות. במסגרת אגודת "המגן" פעל עוד לפני מלחמת העולם הראשונה כדי לשכנע מעל דפי העיתונות הערבית ובמפגשים עם אישים ערבים כי אין ניגוד אינטרסים עקרוני בין ההתיישבות היהודית בארץ ישראל לבין השאיפות הערביות באותו מרחב. לא פעם נשלח על ידי ועד עיריית תל אביב לדבר על לבם של ערביי יפו ולהגיע איתם לכדי פשרה בנושאים שקשרו בין שתי הערים. למשל, הצליח לשכנע את חברי עיריית יפו לבטל את התנגדותם הנחרצת לחיבור יפו לרשת החשמל שהקים פנחס רוטנברג. המשימה הייתה לא קלה בשל היחסים העכורים בין התושבים המוסלמים והתושבים היהודיים של האזור בימים שלאחר הצהרת בלפור ופרעות תרפ"א ותרפ"ט.

כאחד מפרנסי תל אביב עשה יוסף אליהו שלוש רבות במהלך מלחמת העולם הראשונה כדי להתמודד עם הגזרות השונות שהטיל השלטון העות'מאני, ובראשן – גזרת הגירוש מן העיר. דאגתו הראשית הייתה אספקת הצרכים החיוניים של הגולים, אשר נותקו מבתיהם וממקורות פרנסתם. בטלטלותיהם הגיעו הוא ומשפחתו, ואיתם עשרות גולים נוספים, לפתח תקווה, ומשם לקלקיליה ולכפר ג'מאל. בכפר התפתחה קהילה גדולה של גולים, שמנו 152 בני-אדם, והתגוררה שם כחצי שנה. בתקופה זו אימו נפטרה, והוא רכש עבורה חלקת קבר בכפר, קבר אותה שם והציב עליה מצבה.

בימי הגירוש, ביקר אותו מאיר דיזנגוף שעמד באותה תקופה בראש גולי תל אביב. בספר זכרונותיו עם תל אביב בגולה רשם דיזנגוף על הביקור:

בשנותיו האחרונות הלך והתרחק מעסקנות ציבורית, על-אף שהיה פעיל באגודות שונות, דוגמת התאחדות הספרדים העולמית בתל אביב. באותן שנים כתב ופרסם מאמרים בעיתונות העברית והערבית ובהם ניסה להשמיע קול שונה, לא מפלגתי במובהק, בשאלות היום.

בשנת 1931 פרסם את ספרו האוטוביוגרפי "פרשת חיי", המכיל תיאורים של פרשיות רבות מחייו בארץ, החל בימיו כילד ביפו ועד לאחר מאורעות תרפ"ט. בספר הוא מותח ביקורת על יחסם של מנהיגי היישוב לערביי ארץ ישראל: התעלמות מקיומם והזנחת יחסי השכנות 

ליוסף אליהו ופרחה שמחה שלוש נולדו שבעה ילדים – משה, מאיר, אבנר, צדוק, הלל, יהודית ויורם.

יוסף אליהו שלוש נפטר בתל אביב בקיץ 1934, כשלושה חודשים לאחר מות אשתו.

==לקריאה נוספת==
* יוסף אליהו שלוש, פרשת חיי, הוצאת בבל, 2005.
* ההתעתמנות וגירוש הנתינים הזרים, מזכרונות יוסף אליהו שלוש, חשון־כסלו תרע"ה (1914), בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך שני, פרק צג, עמ' 993–1001.
* מאיר דיזנגוף, עם תל אביב בגולה - בהדפסת צילום, בית התנ"ך - בית דיזנגוף, 2000, עמ' 122-123.
* אהרן שלוש, [http://www.scribd.com/doc/33545957/%D7%9E%D7%92%D7%90%D7%9C%D7%90%D7%91%D7%99%D7%99%D7%94-%D7%9C%D7%9B%D7%95%D7%91%D7%A2-%D7%98%D7%9E%D7%91%D7%9C-%D7%90%D7%94%D7%A8%D7%9F-%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%A9 מגאלאבייה לכובע טמבל], הוצאת המחבר, 1991.
* אור אלכסנדרוביץ', [http://www.scribd.com/doc/33550939/%D7%9B%D7%95%D7%A8%D7%9B%D7%A8-%D7%9E%D7%9C%D7%98-%D7%A2%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D-%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%99%D7%9D-%D7%90%D7%99%D7%9A-%D7%91%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D-%D7%A2%D7%99%D7%A8-%D7%A2%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%AA-%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%90%D7%9C%D7%9B%D7%A1%D7%A0%D7%93%D7%A8%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A5# כורכר, מלט, ערבים, יהודים: איך בונים עיר עברית], תיאוריה וביקורת 36, 2010.
* בן המקום, אופיר טובול על יוסף אליהו שלוש, בתוך: קול התור, ציונות מסורתית ספרדית, ידיעות ספרים 2021

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [http://readingmachine.co.il/home/articles/1137841125 יוסף אליהו שלוש, "אל הערביים"] (מאמר)
* [http://dugrinet.co.il/9267/blog/2010/october/17 מניסיונו של יוסף אליהו שלוּש, מראשוני יפו ותל אביב] (מאמר)
* 
* 

* [http://readingmachine.co.il/home/articles/1137840382 יוסף אליהו שלוש, "הציוניות והסוכנות"] (מאמר)
* [http://readingmachine.co.il/home/articles/1119770092 יוסף אליהו שלוש, "קול קורא להספרדים ולעדות המזרח בארץ ישראל"] (מאמר)
* [http://readingmachine.co.il/home/contribs/1110530979 דף המחבר של יוסף אליהו שלוש], באתר הוצאת "בבל"
* [http://www.myheritageimages.com/V/storage/site2823291/files/00/15/10/001510_834621523049b4bsblm210.pdf המלל המלא של המהדורה הראשונה של "פרשת חיי - 1870-1930"], אוטוביוגרפיה מאת יוסף אליהו שלוש
* 
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20090302132226/http://www.ahuzatbait.org.il/Index.asp?CategoryID=133&ArticleID=75 שמחה - פרחה ויוסף - אליהו שלוש] באתר משפחות מייסדי תל אביב
* 
* [http://cms.education.gov.il/EducationCMS/Units/Noar/Perut/yazamim5.doc פרק אודות חייו ופועלו של יוסף אליהו שלוש] מאת יוסף גלס ורות קרק. בתוך חוברת המתארת את חייהם ופועלם של ארבעה יזמים ספרדים שחיו ופעלו בארץ ישראל בשלהי התקופה העות'מאנית. בהוצאת מנהל חברה ונוער של משרד החינוך
* [https://www.myheritageimages.com/Y/storage/site2823291/files/00/16/04/001604_910470b4f532c4gbjqmh11.pdf ספר זיכרון במלאת שנה לפטירתו של יוסף אליהו שלוש], בעריכת א. אלמאליח וי.א. עבאדי, בהוצאת ההתאחדות העולמית של היהודים הספרדים, ירושלים.
* משה עוזיאלי, '[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1935%2F07%2F19&id=Ar00400&sk=E96E7820 שרטוט נוסף לדמותו של ר' יוסף אליהו שלוש ז"ל]', דואר היום, 19 ביולי 1935, עמ' 4
*[https://www.youtube.com/watch?v=BPUG3ruac3E&feature=youtu.be יוסף אליהו שלוש - תרומתו והשפעתו על היישוב בא"י - הרצאה של אביתר שלוש]
*[https://youtu.be/kZIquda6oG4 יוסף אליהו שלוש - הקבלן הראשון של תל אביב]

==הערות שוליים==

יוסף אליהו שלוש
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:תל אביב: מייסדים
קטגוריה:גואלי אדמות בארץ ישראל
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:קבלני בניין ארץ-ישראלים
קטגוריה:סוחרים
קטגוריה:תעשיינים ביישוב
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:מגורשי תל אביב
קטגוריה:גירוש תל אביב: אישים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1870
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1934
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20