OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בורא עולם (אלבום)

בורא עולם הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר הישראלי קובי פרץ. את האלבום הוציאה בשנת 1997 לאור חברת התקליטים הליקון. כולל את השירים "בגדה באהבה", "חביבי" (גרסת כיסוי עברית לשירו של עמר דיאב) ו"אין לי עוד אביב בלעדייך", כולם בליווי של תזמורת טורקית. הוא עובד על ידי מומין ססלר.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי קובי פרץ
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
חי איך שבא לי

חי איך שבא לי הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמר הישראלי קובי פרץ. את האלבום הוציאה בשנת 2001 לאור חברת התקליטים הליקון. מתוך האלבום פורסמו "אם את רווקה", דואט עם הזמרת הדרוזית אסאלה, ו"נשמה טובה". הוא פורסם בפורמט תקליטור בלבד, בדומה לשאר אלבומיו הקודמים של פרץ.

== רשימת רצועות ==

==המשתתפים באלבום==

* הפקה: אבי גואטה הפקות בע"מ
* הפקה מוזיקלית ועיבודים: שי ראובני
* קלידים: שי ראובני
* תופים: אשר פדי
* בס גיטרה: אבי יפרח
* גיטרות: אבי סינגולדה
* גיטרה סולו: יהודה קיסר
* אקורדיון: בוריס אלייב
* דרבוקה: רוני דדון
*כלי הקשה: אורן בלבן
* בוזוקי: אריס נחום
* כינור: ילמז טשצישמה
* בגלמה: מוסטפא הפוקור
* חליל וסקסופון: ניצן עין הבר 
* חליל: אמיר שהסר
* קלרינט: מיכאל
* קולות רקע: יהודה תמיר, ילע זגית, דלית כהנא, מאיה אברהם 
*מיקסים: יהודה תמיר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2001
קטגוריה:אלבומי קובי פרץ
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
ארדיאן נוהיו

ארדיאן נוהיו (במקדונית: Ардијан Нухии; נולד ב-7 בדצמבר 1978) הוא כדורגלן עבר מקדוני ששיחק בעמדת החלוץ.

==קריירה==
נוהיו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של וארדאר סקופיה. בקבוצה הבוגרת של המועדון רשם רק הופעה אחת. בקיץ נוהיו חתם בסלוגה יוגומאגנט במדיה שיחק שלוש עונות.

בקיץ חתם ברבוטניצ'קי בה שיחק שנתיים, בהן זכה בשני אליפויות. בקיץ הצטרף לדינמו טירנה מליגת העל האלבנית, כעבור שנה חתם באלבסני. בקיץ חזר לקדנציה שנייה ברבוטניצ'קי וכעבור חצי שנה הצטרף למטאלורג סקופיה.

בקיץ הצטרף להפועל עכו מליגת העל במדיה רשם 3 הופעות בלבד ושוחרר מהמועדון כעבור חודש בלבד. לאחר ששוחרר מעכו חזר לקדנצייה שנייה בווארדאר סקופיה. בהמשך הקריירה שיחק בשקנדייה, 11 אוקטומברי, דריטה בוגווינה ושקופי.

לזכותו של נוהיו 3 הופעות בנבחרת מקדוניה הצפונית.

בקיץ פרש מכדורגל ומונה לעוזר מאמנה של שקופי, המועדון האחרון בו שיחק כדורגל. ב-29 בנובמבר 2016 מונה למאמן הראשי של המועדון, בו כיהן כשנה ו-4 חודשים. בספטמבר מונה לעוזר מאמנה של דריטה גיליאן מליגת העל הקוסובנית וכעבור כחמישה חודשים הפך למאמן הראשי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים מקדונים
קטגוריה:חלוצי כדורגל מקדונים
קטגוריה:סקופיה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני וארדאר סקופיה
קטגוריה:כדורגלני רבוטניצ'קי
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני שקנדייה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מקדוניה הצפונית
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:מאמני כדורגל מקדונים
קטגוריה:ספורטאים זרים באלבניה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בישראל
קטגוריה:מקדונים שנולדו ב-1978
Ё

יוֹ היא אות באלפבית הקירילי אשר משמשת בשפות רוסית, בלארוסית, רוסינית ומונגולית, בכולם היא מהווה כאות השביעית בסדר האלפבית (פרט לרוסינית בה היא מהווה כאות התשיעית). זוהי האות היחידה באלפבית הרוסי אשר אינה מהווה חלק מהאלפבית הקירילי הבסיסי. אות זו מהווה גם כאות חיצונית לשפת הדונגאן ובעבר שימשה גם בשפה האוקראינית.

צורת האות היא כשל Е עם אומלאוט.

האות מייצגת צליל י' עיצורית עם הגיית חולם והיא אחת מ-5 האותיות באלפבית המייצגות צלילי י' עיצורית עם תנועה, יחד עם Ю ,Ї ,Е ו-Я (למרות זאת, היא והאות Ї אינן מהוות חלק מהאלפבית הקירילי הבסיסי).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלפבית קירילי
שזיף קרסייה

שזיף קרסייה (שם מדעי: Prunus spinosa, Prunus carasia), מוכר גם בשמות שזיף סורי, שזיף קווקזי, שזיף הדובדבן ושזיפון, הוא צמח בעל פרחים ממשפחת הורדיים. השזיף גדל באופן טבעי באירופה, מערב אסיה, וצפון מערב אפריקה, והובא על ידי בני אדם לניו זילנד, טזמניה, ולחוף המזרחי של צפון אמריקה.

==תיאור==
הקרסייה גדל על שיח גדול (ולפעמים על עץ קטן) המכוסה בקוצים, וגובהו כחמישה מטרים. שמו הלטיני של המין, spinosa, מגיע מהמילה הלטינית לקוץ, spina. פרחיו הלבנים של הצמח, שקוטרם 1.5 ס"מ מופיעים באביב. עלי הצמח מופיעים זמן קצר לאחר הפריחה, והם עגולים, אורכם 2–4.5 ס"מ, ורוחבם 1.2-2 ס"מ. הצמח הוא הרמאפרודיט, ומואבק בעזרת חרקים. האנדוקרפ שבגלעין הפרי מכיל שאריות ציאניד.

==שימושים==
מפירות הצמח ניתן לייצר משקאות חריפים, ריבות, פשטידות וחמוצים. בנוסף לשימושים אלה בפרי, הצמח עצמו משמש לעיתים על מנת ליצור גדר חיה. בין היתר, משמש מיץ הפרי להכנת יין פורט מזויף. בבריטניה הפרי משמש להכנת סלו ג'ין, ובנווארה שבספרד הוא משמש להכנת הליקר פאצ'אראן. ליקר דומה, בשם épine, מיוצר גם בצרפת, כאשר במחוזות מסוימים בצרפת, לדוגמה אלזס, הוא משמש להכנת הליקר eau de vie de prunelle, ובאיטליה הוא משמש להכנת הליקר בארגנולינו. לעיתים מיץ הפרי משמש גם לתיבול וודקה. הפרי משמש גם להכנת צ'אטני, או כתוספת לתה. קיימים תיעודים לשימושים מוקדמים בפרי, כאשר על יד המומיה של אצי, איש הקרח, שמת בין 3239 לפנה"ס ו-3105 לפנה"ס, נמצאו פירות הקרסייה.

עץ הקרסייה יכול לשמש כעץ הסקה שבוער לאט, עם מעט עשן. גזעי הצמח שימשו להכנת מקלות הליכה ואלות, שמוכרות באירלנד בשם shillelagh, ושימשו באופן מסורתי ביחידות האיריות שבצבא הבריטי. לפי רש"י, שרף העץ, לו הוא קרא בשמו הצרפתי פרוניי"ל, שימש בתקופת התלמוד להכנת דיו.

<gallery>
קובץ:Illustration Prunus spinosa1.jpg|איור של הבוטניקאי הגרמני אוטו וילהלם ת'ום, 1885
קובץ:Schlehe1.jpg|הצמח בפריחה בשלבים המוקדמים של האביב
קובץ:Schlehenbusch.jpg|שיח קרסיה בווגלסברג, גרמניה
קובץ:Blackthorn in blossom.jpg|פרחי הצמח
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.seasonalgardening.co.uk/trees/prunus.asp Prunus (Ornamental Cherry)], אתר easonalgardening (באנגלית)
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:ורדיים
שלמה זלמן ברודי

הרב שלמה זלמן ברודי (נכתב גם בראדי; תקצ"ט, 1839 – כ"ו אדר א' תרע"ז, 1917) היה דיין בעיירה אונגוואר שבממלכת הונגריה (כיום במערב אוקראינה). היה חתנו של הרב שלמה גאנצפריד.

== ביוגרפיה ==
בתחילת דרכו ניסה הרב ברודי להתפרנס ממסחר, אולם משלא הצליח בתחום וירד מנכסיו, פנה לשמש כדיין באונגוואר.<ref>"אנשי ספר ואנשי מעשה", מאת אברהם מאיר הברמן, עמ' 156.</ref> הוא פרסם מתורתו בכתבי עת שונים, ביניהם כתב העת התורני-הונגרי תל תלפיות, וכן בכתבי העת וילקט יוסף ו"המגיד".

=== עמדותיו ===
בקיץ תרס"ד, 1904, סמוך לוועידת המזרחי הראשונה בפרשבורג, פרסם ב"תל תלפיות" מאמר תמיכה בציונות בשם "דרישת ציון", שהכה גלים בהונגריה. הרב ברודי, יחד עם בנו הרב חיים ברודי, היו חברי תנועת המזרחי. הרב ברודי והרב משה אריה ראטה היו הרבנים היחידים בהונגריה של אותה תקופה, שתמכו בגלוי בתנועה הציונית, לאחר שהרב דוד צבי קאצבורג הונחה על ידי הרב ישעיהו זילברשטיין שלא לפרסם דברים בשבח הציונות, ונאלץ לחזור בו מתמיכתו וליישר קו עם עמדתם של רוב הונגריה, שהתנגדו בחריפות לציונות.

== משפחתו ==
הרב ברודי נשא לאישה את בתו של הרב שלמה גאנצפריד, מחבר הספר קיצור שולחן ערוך.

בנו הוא הרב ד"ר חיים ברודי, חוקר השירה העברית ורבה של פראג.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:ציונות בהונגריה
אלכסיי בוגוליובוב

אלכסיי בוגוליובוב (ברוסית: Алексей Петрович Боголюбов; 16 במרץ 1824 – 3 בפברואר 1896) היה צייר נוף רוסי.<ref>Bogoliubov. by M. I. Andronnikova. Moscow. 1962</ref>

== ביוגרפיה ==
בוגוליובוב נולד בכפר במחוז נובגורוד. אביו היה קולונל בדימוס. סבו מצד אמו של בוגוליובוב היה הפילוסוף והמבקר החברתי אלכסנדר רדישצ'ב<ref name=":0"></ref>.
אלכסיי בוגוליובוב, סירות מפרש, 1860
בשנת 1841 סיים בוגוליובוב את בית הספר הצבאי, שירת בצי הרוסי ונסע עם הצי למדינות רבות. בשנת 1849, הוא התחיל להשתתף בשיעורים של האקדמיה לאמנויות סנט פטרבורג, שם למד אצל מקסים וורובייב. הצייר הצעיר הושפע מאוד מאיוואן איווזובסקי. ב-1853 הוא סיים את האקדמיה עם מדליית זהב גדולה. הוא פרש כקצין חיל הים ומונה לאמן במפקדת חיל הים.

מ-1854 עד 1860, הוא הסתובב ברחבי אירופה ועבד רבות. ברומא הוא הכיר את אלכסנדר איוונוב, ששכנע את בוגוליובוב להתמקד יותר בציור. בדיסלדורף למד בוגוליובוב שיעורים אצל הצייר אנדראס אכנבאך. בפריז הוא העריץ את אמני בית הספר ברביזון. הוא גם צייר את ציורי הקיר בקתדרלת אלכסנדר נבסקי.

בוגוליובוב חזר לרוסיה בשנת 1860. הוא הציג את עבודותיו באקדמיה וקיבל את התואר פרופסור. במשך זמן מה לימד באקדמיה. ולדימיר אורלובסקי היה תלמידו. בשנות ה-60 הוא נסע לאורך הוולגה. ציוריו איבדו כל עקבות של רומנטיקה, והחליפו את האלמנט הזה בריאליזם מובהק של הטבע. בשנת 1871 הוא נבחר לאקדמיה הקיסרית לאמנויות.

משנת 1870 הוא התקרב לתנועת האמנות הנודדים, השתתף בכל התערוכות והפך לחבר בדירקטוריון שלהם. הוא היה מבוגר הרבה יותר מרוב חברי התנועה האחרים, היו לו הסתייגות מהרעיונות החברתיים של עמיתיו. בשנת 1873 עזב בוגוליובוב את האקדמיה בסולידריות עם חבריו הנודדים. הוא אפילו ניסה ליצור אקדמיה רוסית חלופית לאמנויות, ברומא.

לאחר 1873, התגורר בוגוליובוב בעיקר בפריז, בגלל מצב הלב שלו. ביתו היה כמו מושבה רוסית: מבקרים תכופים כללו את איוואן טורגנייב, איליה רפין, וסילי פולנוב,
אלכסיי בוגוליוביוב, מחלקים על נהר הנייבה, 1894
ואחרים<ref name=":0" />

ב-1885 פתח בוגוליובוב מוזיאון לאמנות בסראטוב, המוזיאון לאמנות רדישצ'ב, הקרוי על שם סבו. הוא נפתח לקהל הרחב שבע שנים לפני גלריית טרטיאקוב במוסקבה וחמש עשרה שנים לפני המוזיאון הרוסי בסנט פטרסבורג. <ref></ref> קריאת המוזיאון על שם "המהפכן הרוסי הראשון", אלכסנדר רדישצ'ב, הייתה אתגר ישיר מול פני השלטונות: בוגוליובוב נאלץ לעבור מאבק משפטי ארוך כדי לקבל רשות לפתוח את המוזיאון.

בוגוליובוב נפטר ב-3 בפברואר 1896 בפריז.

הוא השאיר את כל כספו והונו (כ-200 אלף רובל רוסי (כ-6 מיליון דולר)) למוזיאון ולבית הספר לציור שלו.

בית הספר נפתח לאחר מותו של בוגוליובוב ונקרא בית הספר לציור בוגוליובוב. בין הציירים שלמדו בבית הספר של בוגוליובוב היו ציירים מודרניסטיים חשובים כמו ויקטור בוריסוב-מוסטוב, אלכסיי קארב ופבל קוזנצוב.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:ילידי 1824
קטגוריה:נפטרים ב-1896
גביע הזהב של CONCACAF לנשים 2022

גביע הזהב של CONCACAF לנשים 2022, הוא גביע הזהב לנשים ה-11 שארגנה CONCACAF. הטורניר נערך במטרופולין מונטריי, מקסיקו והתקיים מ-4 ביולי עד ה-18 ביולי 2022. הגביע שימש כטורניר המוקדמות לגביע העולם 2023, שנערך שנה לאחר מכן באוסטרליה וניו זילנד. 

במשחק הגמר נפגשו ארצות הברית (בפעם התשיעית בתולדותיה) וקנדה, בשחזור גמר הגביע הקודם מ-2018. בסיום המשחק, שנערך בגוואדלופה, ניצחה ארצות הברית 0-1 וזכתה בטורניר. אלכס מורגן, שכבשה את שער הניצחון בגמר, זכתה בפרס השחקנית המצטיינת של הטורניר. היא גם סיימה כמלכת השערים של הטורניר עם 3 כיבושים, לצד שלוש שחקניות נוספות.

בעקבות מיקומן כארבע הראשונות, העפילו ארצות הברית, קנדה, ג'מייקה וקוסטה ריקה ישירות לגביע העולם כנציגות CONCACAF, ואילו האיטי ופנמה שסיימו במקום השלישי בשלב הבתים נשלחו לפלייאוף הבין-יבשתי על כרטיס נוסף לטורניר. 

==שלב הבתים==
===בית א'===

===בית ב'===

==שלב הנוק-אאוט==

===חצי הגמר===

===המשחק על המקום השלישי===

===הגמר===

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:תחרויות גביע הזהב של CONCACAF לנשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל במקסיקו
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2022
אפורית חלודית

אֲפֹרִית חֲלֻדִּית (שם מדעי: Muschampia proteides; שם קודם: הספרית חלודית) מין של פרפר ממשפחת ההספריתיים.

במרץ 2009 הוכרז תת-המין stepporum (אפורית חלודית ערבתית) של פרפר זה כפרפר מוגן בישראל, כחלק מ-14 מיני פרפרים שהוכרזו כמוגנים בהתאם לחוק.<ref>[http://old.parks.org.il/BuildaGate5/general2/data_card.php?Cat=~30~~117996431~Card7~&ru=&SiteName=parks&Clt=&Bur=236420695 מתנה לחג האביב: לראשונה הוכרזו פרפרים כערכי טבע מוגנים] באתר רשות הטבע והגנים</ref>

== אטימולוגיה ==
השם המדעי מרמז על הדמיון למין ל-Muschampia proto. האפרית החלודית הייתה בעבר תת-מין של מין ונקראה Muschampia proto Ochsenheimer. פרוטו (מיתולוגיה יוונית) - נימפת ים, בתו של ניראוס.

== תיאור ==
מבחינה מורפולוגית, המין Muschampia proto נבדל ממין זה, ברקע לבן בצד התחתון של הכנפיים האחוריות עם גוון צהבהב-זית אצל זכרים, התפתחות משמעותית של האבקה לבנבנה בצד העליון של הכנפיים, בעוד שהצד התחתון של הכנפיים בצבע חום בהיר.

בין שני המינים קיים שוני בהדפס וצבע הכנפיים. עם זאת, לכל הפריטים הנחקרו באזורי העם הטלישי (אזור בין איראן, אזרבייג'ן, דרום עבר הקווקז ועד הים הכספי בדרום-מזרח) יש כתם לבן נוסף ברצועה הקרובה לקצה גבול הכנף הקדמית. תכונה זו נצפתה גם אצל פרטים מסוימים של אפורית חלודית בטורקיה.<ref>Hesselbarth G., Van Oorschot H., Wagener S. 1995. Die Tagfalter der Turkei. Band 1-3. Selbstverlag Sigbert Wagener. 1354 pp.</ref>

השוואה של רצפי נוקלאוטידים וגנום מיטוכונדרי שהתקבלו מדגימות של אוכלוסיית אפורית חלודית מאזור הטליש (דרום אזרבייג'ן) הראתה הבדלים קטנים מאוכלוסיית אפורית חלודית הנמצאה בטורקיה.<ref name=":0"></ref>

זחלים מהקווקז המערבי, הקווקז הקטן (אזרבייג'ן) והקווקז המזרחי (אזרבייג'ן, דאגסטן) נבדלים בצבע אפור, אחיד ברובו. לזחלים ממערב אירופה ומחצי האי קרים יש את אותו הצבע. זחלים באזורי הטלישים מגוונת ובעלת מספר הופעות.

== תפוצה ובתי גידול ==
המין נפוץ באסיה הקטנה, במזרח התיכון בעיראק ולבנון, ישראל, איראן, עבר הקווקז, הקווקז הגדול, חצי האי קרים, דרום אירופה, רוסיה ועד דרום מזרח אוקראינה.<ref></ref>

המין נצפה מהחוף הדרומי של חצי האי קרים. טווח התפוצה שלו משתרע מאזורי חרקוב ולוגנסק למזרח אוקראינה, בהמשך לחלקו הדרומי של אגן נהר הדון, אזור הוולגה התחתון, ערבות צ'סקאוקסיה והקווקז הגדול.<ref name=":0" />

בתי הגידול עבור מין זה הם ערבות אחו, מדשאות למרגלות הרים ואזורים סלעיים.

== ביולוגיה ==
האפורית החלודית מקימה דור אחד בשנה. זמן ההתעופפות הנצפה הוא סוף יוני - ספטמבר. שיא ההתעופפות הוא לרוב באמצע אוגוסט עד סוף ספטמבר. הפרפרים נוטים להתעופף מעל אזורים של צמחייה פורחת וניזונים מצוף של צמחים עשבוניים. הזחלים ניזונים מצמחים מהסוג שלהבית.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פריץ וגנר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1929
קטגוריה:הספריתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
קטגוריה:פרפרים מוגנים בישראל
Remember Me with Love

Remember Me with Love (בעברית: תזכור אותי עם אהבה) הוא שיר של הזמרת גלוריה אסטפן אשר יצא במאי 1991 כסינגל הרביעי מתוך אלבומה השני Into the Light. הסינגל הופץ בבריטניה בלבד כאשר במקביל הופץ השיר "Can't Forget You" בארצות הברית ואילו בשאר אירופה השיר "Nayib’s Song (I Am Here for You)" הופץ כסינגל מתוך האלבום. השיר לא זכה להצלחה גדולה בבריטניה כאשר הגיע למקום ה-22 במדינה. לשיר יצא וידאו קליפ בוא נראית אטספן מופיעה עם השיר במהלך הופעה בהולנד.<ref></ref>

== ביקורות ==
מת'יו הוקטר מ-"Albumism" נתן ביקורת חיובית לשיר כאשר כינה אותו כ"יפיפה" וכאחד מהשירים הטובים באלבום. ביל וויימן מ"אנטרטיינמנט ויקלי" נתן גם הוא ביקורת חיובית על השיר כאשר כינה אותו כ"פשוט" ו"לא יומרני".

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1990
קטגוריה:שירי 1991
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירי גלוריה אסטפן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גלוריה אסטפן
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
פרס דיסק הזהב של יפן

פרס דיסק הזהב של יפן (ביפנית: 日本ゴールドディスク大賞; Nihon Gōrudo Disuku Taishō) הוא פרס המוענק על ידי איגוד תעשיית ההקלטות היפני (RIAJ) בתחום המוזיקה.<ref></ref><ref></ref>

== קטגוריות ==
* אמן השנה
* האמן החדש של השנה
* אמן אנקה/קאיוקו הטוב ביותר
* אמן אנקה/קאיוקו החדש הטוב ביותר
* סינגל השנה
* שיר השנה (הורדות דיגיטליות)
* שיר השנה (סטרימינג)
* אלבום השנה
* אלבום אנקה/קאיוקו של השנה
* אלבום השנה הקלאסי
* אלבום הג'אז של השנה
* האלבום האינסטרומנטלי של השנה
* פסקול השנה
* אלבום האנימציה של השנה
* אלבום המוזיקה היפנית המסורתית של השנה
* אלבום הקונספט של השנה
* קליפ השנה
* פרס מיוחד
* האמן האסייתי הטוב ביותר

== זוכים לפי שנה ==
{|class="wikitable sortable plainrowheaders"
!שנה
!יפן
!בין-לאומי
|-
|1987||אקינה נקמורי||מדונה
|-
|1988||רבקה||הביטלס
|-
|1989||בואי||בון ג'ובי
|-
|1990||אמנים שונים (דרום)|| rowspan="2" |מדונה
|-
|1991||יומי מאטסוטויה
|-
|1992|| rowspan="2" |צ'אג' ואסקה||גאנז נ' רוזס
|-
|1993||מדונה
|-
|1994||וואנדס||הביטלס
|-
|1995|| rowspan="2" |TRF|| rowspan="2" |מריה קארי
|-
|1996
|-
|1997||נמיאה אמורו||מי & מיי
|-
|1998||גליי|| rowspan="3" |סלין דיון
|-
|1999||ב'ז
|-
|2000||היקארו אוטאדה
|-
|2001|| rowspan="2" |איומי האמאסאקי||הביטלס
|-
|2002||בקסטריט בויז
|-
|2003||היקארו אוטאדה||אבריל לאבין
|-
|2004||איומי האמאסאקי||טוולב גירלז בנד
|-
|2005||אורנג' ריינג'||קווין
|-
|2006|| rowspan="2" |קומי קודה||או-זון
|-
|2007||דניאל פוטר
|-
|2008|| rowspan="2" |אקסייל||אבריל לאבין
|-
|2009||מדונה
|-
|2010|| rowspan="2" |אראשי||הביטלס
|-
|2011|| rowspan="2" |ליידי גאגא
|-
|2012|| rowspan="3" |AKB48
|-
|2013||שא'נל
|-
|2014|| rowspan="2" |ואן דיירקשן
|-
|2015|| rowspan="3" |אראשי
|-
|2016||הביטלס
|-
|2017||אריאנה גרנדה
|-
|2018|| rowspan="2" |נמיאה אמורו||הביטלס
|-
|2019||rowspan="3" |קווין
|-
|2020||rowspan="2" |אראשי
|-
|2021
|-
|2022
|סנואו מאן
|הביטלס
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פרסי מוזיקה יפניים
קטגוריה:יפן: תרבות
בובכר פופאנה

בובכר פופאנה (בצרפתית: Boubacar Fofana; נולד ב-6 בנובמבר 1989 בקונאקרי שבגינאה) הוא כדורגלן גינאי, המשחק בעמדת הקשר האחורי בבלננשס סאד ובנבחרת גינאה.

== קריירת מועדונים ==
פופאנה שיחק בקבוצות פיניאלנובנסה, פראינסה, גונדומאר, קרטלספור, קרלסרוהה, טונדלה, נסיונל מדיירה, אל-איתיפאק, אל-ח'ליג', מוריירנסה, גז מתאן מדיאש וספסי ספאנטו ג'ורג'.

ב-25 ביולי 2022 חתם בעירוני טבריה מהליגה הלאומית. ב-28 בספטמבר 2022, עירוני טבריה הודיעה בדף הפייסבוק הרשמי שלה כי "בעקבות פציעה ממושכת ובהחלטת הצוות המקצועי הוחלט לשחרר את בובכאר פופאנה". רשם שתי הופעות בלבד, כשבשתיהן עלה כמחליף מהספסל. בשנת 2023 חתם בbsad מליגה הפורטוגלית השנייה.

== קריירה בינלאומית ==
פופאנה נמנה עם סגל נבחרת גינאה מאז 2014, ואת הבכורה שלו ערך ב-5 במרץ של אותה שנה, במשחק ידידות שהסתיים בניצחון נבחרתו על איראן בתוצאה 1–2.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גינאים
קטגוריה:כדורגלני קרלסרוהה
קטגוריה:כדורגלני טונדלה
קטגוריה:כדורגלני נסיונל מדיירה
קטגוריה:כדורגלני מוריירנסה
קטגוריה:כדורגלני גז מתאן מדיאש
קטגוריה:כדורגלני ספסי ספאנטו ג'ורג'
קטגוריה:כדורגלני עירוני טבריה
קטגוריה:כדורגלני בלננסש סאד
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בערב הסעודית
קטגוריה:ספורטאים זרים ברומניה
קטגוריה:ספורטאים גינאים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גינאה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2015
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:ילידי 1989
דאבל דראגון

דאבל דראגון (ביפנית: ダブルドラゴン) היא סדרת משחקי וידאו מז'אנר משחקי המכות אשר פותחה בתחילה על ידי חברת Technōs Japan ויצאה במקור לשווקים במהלך שנת 1987 כמשחק ארקייד. במשחקי הסדרה משחקים השחקנים בדמויותיהם של הלוחמים התאומים בילי וג'ימי לי אשר נלחמים נגד כמויות גדולות של יריבים.

משחק הדאבל דראגון המקורי היה משחק ארקייד שובר קופות אשר תרם רבות לכך לפופולריזציה של ז'אנר משחקי המכות, ולכך שבסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 יצאו לשווקים משחקים רבים במיוחד מז'אנר זה.<ref name="tao2">Spencer, Spanner, [http://www.eurogamer.net/articles/a_taoofbeatemups_pt2_retro The Tao of Beat-'em-ups (part 2)], EuroGamer, Feb 12, 2008, Accessed Mar 18, 2009</ref><ref name="ddhof">Cassidy, William, [http://www.gamespy.com/articles/488/488826p1.html Hall of Fame: Double Dragon] , Gamespy, Jan 5, 2003, Accessed, March 24, 2009</ref> בעקבות הפופולריות של סדרת המשחקים בשנת 1993 הופקה סדרת אנימציה של דאבל דראגון ובשנת 1994 הופק סרט לייב אקשן של דאבל דראגון .

הזיכיון נמצא כיום בבעלות חברת Arc System Works.

== המשחקים בסדרה ==
{|class=wikitable
!שם המשחק !! שנה
|-
| Double Dragon || 1987 
|-
| Double Dragon II: The Revenge || 1988 
|-
| Double Dragon II || 1990 
|-
| Double Dragon 3: The Rosetta Stone || 1990 
|-
| Double Dragon III: The Sacred Stones || 1991 
|-
| Super Double Dragon || 1992 
|-
| Battletoads & Double Dragon || 1993 
|-
| Super Double Dragon || 1992 
|-
| Double Dragon V: The Shadow Falls || 1994 
|-
| Double Dragon || 1995 
|-
| Double Dragon Advance || 2003 
|-
| Double Dragon Neon || 2012 
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות משחקי וידאו
קטגוריה:משחקי NES
קטגוריה:משחקי וידאו קואופרטיבים
ויליאם פיצאוסברן

ויליאם פיצאוסברן, רוזן הרפורד הראשון (בצרפתית נורמנית: William FitzOsbern; כ-1020 – 22 בפברואר 1071) היה אציל אנגלו-נורמני, מפקד צבאי ויועץ קרוב של ויליאם הכובש. פיצאוסברן היה מהתומכים בפלישה הנורמנית לאנגליה ואחד מהאצילים הנורמנים שידוע כי השתתפו בקרב הייסטינגס. לאחר ביסוס השלטון הנורמני באנגליה הוא קיבל אדמות בדרום-מערב אנגליה וקיבל תואר רוזנות, מהראשונים באנגליה, ובנה מספר טירות בשטחי אדמותיו בעיקר לאורך הגבול הוולשי הדרומי.

==ביוגרפיה==
ויליאם נולד סביב שנת 1020 בנורמנדי, אביו היה אוסברן דה קרפו "המשרת" אציל השימש מנהל משק בית של דוכס נורמנדי ובן דוד של גונור אשתו של רישאר הראשון, דוכס נורמנדיה. אוסברן האב היה גם מקורב לויליאם (לימים "הכובש") וגידל אותו מגיל צעיר. אימו של ויליאם, אמה מאיברי, הייתה ביתו של רודולן מאיברי, אח למחצה של רישאר הראשון ונסיך עוצר של נורמנדי. דרך אימו ויליאם ירש אדמות בנורמנדי כולל את תואר אדונות ברטווי.

ויליאם גדל בחצר דוכסי נורמנדי, מגיל צעיר היה מקורב לוויליאם הכובש, וככל הנראה בדומה לאביו שירת את כס הדוכסות. לאור קרב ירושה שהתפתח סביב הכתר האנגלי בינואר 1066, פיצאוסברן היה מהתומכים בהתארגנות צבאית ופלישה של הכוחות הנורמנים לאנגליה וביסוס ויליאם הכובש בתור מלך אנגליה. באוקטובר 1066 הגיעו הכוחות הנורמנים לחופי אנגליה והתרחש קרב הייסטינגס, בו פיצאוסברן הוא אחד האצילים הנורמנים שלקחו חלק בקרב עצמו לצד דוכס נורמנדי ויליאם הכובש. לאחר הקרב וביסוס השלטון הנורמני על אנגליה, קיבל פיצאוסברן תואר רוזנות יחד עם אדמות בדרום-מערב אנגליה, שם תפקידו היה לייצר חוצץ כנגד הממלכות הוולשיות בדרום ויילס.

החל מ-1067, ויליאם החל בבניית מספר טירות באזורי הספר הוולשי הדרומיים, כיום במחוז מונמות'שייר, הרפורדשייר ושרופשייר, בנוסף בנה טירה באי וייט שהפכה לאחוזתו העיקרית. בשנים הראשונות של השלטון הנורמני, לצד מערך ההגנה שביסס בספר הוולשי, פיצאוסברן המשיך לשרת בנאמנות את המלך ויליאם. הוא שימש מגן הממלכה לצד אודו מביו (רוזן קנט) בהיעדרו של המלך ויליאם, ב-1069 אכף את הסכם השלום שנחתם ביורק בשם המלך ויליאם, ומיד לאחר מכן גם הוביל כוחות נורמנים במערכה כנגד התקוממות האנגלו-סקסונים במערב המידלנדס תחת אדריק הפרא.

בשנת 1070, עם מותו של בלדווין השישי, רוזן פלנדריה, נענה פיצאוסברן להזמנת אלמנתו רישילד לסייע לה בהגנה על שלטונה כנגד רובר אחיו של בלדווין. ככל הנראה, עם הגעתו לפלנדריה נישא פיצאוסברן לרישילד והחל יחד עם צבאו במערכה כנגד רובר. ב-22 בפברואר 1071 הובסו הכוחות הנאמנים לרישילד בקרב קאסל וויליאם פיצאוסברן עצמו נפל בקרב.

לוויליאם פיצאוסברן היו שלושה ילדים מנישואיו הראשונים לאדליזה מטוסני (ביתו של רוג'ר הראשון מטוסני):
* ויליאם מברטווי (ירש את אדמות אביו בנורמנדי)
* רוג'ר מברטווי, רוזן הרפורד השני (ירש את אדמות אביו באנגליה)
* אמה מברטווי (נישאה לראלף מגייל, רוזן נורפוק הראשון)

מנישואיו השניים לרישילד, רוזנת אנו, נולד לשניים בן יחיד: גודפרי דה קפון קנדי.

==טירות נבחרות שייסד==
<gallery>
Monmouth Castle - geograph.org.uk - 1373622.jpg|טירת מונמות', מונמות'
Carisbrooke Castle - geograph.org.uk - 528953.jpg|טירת קריסברוק, האי וייט
Chepstow Castle (Wales).JPG|טירת צ'פסטו, צ'פסטו
Wigmore Castle Ruins.jpg|טירת ויגמור, הרפורדשייר
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.castlewales.com/osbern.html ויליאם פיצאוסברן] באתר "טירות ויילס".
* [https://biography.wales/article/s-FITZ-WIL-1071 ויליאם פיצאוסברן] באתר "ביוגרפיות ויילס".

קטגוריה:רוזנים בריטים
קטגוריה:נורמנים
קטגוריה:ילידי 1020
קטגוריה:נפטרים ב-1071
זאת שלי

זאת שלי היא סדרת קומדיה ישראלית ששודרה ב-yes בשנת 2021, בערוץ טין ניק.

==עלילה==
שלי חוזרת מאמא שלה שגרה בחו"ל ורוצה להיות סטנדאפיסטית, כשהמועדון של אבא שלה עומד להיסגר, שלי הופכת אותו למועדון ילדים. בהתחלה שלי מתביישת לגשת לבמה אך עם הזמן היא לומדת ועולה לבמה ומצחיקה את כולם.

==סקירת סדרה==

== דמויות ==

=== דמויות ראשיות ===
* שלי בן-זקן (מיקה סגל) – בת להורים גרושים אשר אמא גרה בחו"ל ואבא גר בארץ, חולמת להיות סטנדאפיסטית.
* אודי בן-זקן (משה אשכנזי) – אביה של שלי, יש לו מועדון בשם "אודיז" אך הוא נסגר ושלי ביתו מקימה גם היה מועדון כמוהו.
* סימה פומפה (ליטל שוורץ) – אמא של סאצ'ה, עובדת כאינסטלטורית, גרועה מאוד בהכנת מיצים, עוזרת לשלי בבניית המועדון שלה.
* נטע "ורסצ'ה" פומפה (רועי רביב) – בנה של סימה אשר עוזר לשלי להקים את המועדון שלה, אוהב לבשל.
* גדי בן-זקן (שמואל וילוז'ני) – סבא של שלי ואבא של אודי, סטנדאפיסט בעברו, אוהב לרדת על בנו.
* ליעד (עידן שלו) – אושיית רשת, שונא את שלי והמועדון שלה עד כדי כך שעושה שיימינג עליו אך בסוף אוהב את המועדון ואף עלה ועשה סטנדאפ בעצמו.
* מיכל (רוני הדר) – אמא של שלי וגרושתו של אודי, גרה בחו"ל, לא מסכימה לשלי לעשות סטנדאפ אך שלי לא שואלת אותה, בסוף העונה חוזרת לארץ ומסכימה לשלי לעשות את מה שהיא רוצה.

=== דמויות אורחות ===
* איתי שלפק – מיצולוג מועמד
* עומר עציון – אריק
* יעל טל – מנהלת "שטיינר שטיינר שטיינר וחזי"
* ציפי שביט – בתפקיד עצמה
* תומר פישמן – איתמר
* ליאל אלי – תום מאפין
* קובי מאור – בן סימון
* איתן גימלמן – יוני
* שחר חסון – בתפקיד עצמו

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:Yes הטלוויזיה בלוויין: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות נעורים ישראליות
קטגוריה:קומדיות נעורים ישראליות
סטיבן תומאס ארלוויין

סטיבן תומאס ארלוויין (2017).
סטיבן תומאס ארלוויין (באנגלית: Stephen Thomas Erlewine; נולד ב-18 ביוני 1973) הוא מבקר מוזיקה אמריקאי ועורך בכיר במאגר המוזיקה המקוון AllMusic. הוא מחברם של ביוגרפיות רבות של אמנים ומפרסם קבוע של ביקורות אלבומים עבור AllMusic, כמו גם כותב עצמאי וכותב הערות אלבומים.<ref></ref><ref></ref>

ארלוויין נולד באן ארבור, מישיגן, והוא אחיינו של המוזיקאי לשעבר ומייסד AllMusic מייקל ארלוויין.<ref></ref><ref></ref> הוא למד באוניברסיטת מישיגן, שם התמחה באנגלית, והיה עורך מוזיקלי (1993–1994) ולאחר מכן עורך אמנויות (1994–1995) של עיתון בית הספר The Michigan Daily, ודי ג'יי בתחנת הרדיו בקמפוס, WCBN <ref></ref> הוא כתב ותרם לספרים רבים, כולל All Music Guide to Rock: The Definitive Guide to Rock, Pop, and Soul<ref></ref> ו-All Music Guide to Hip-Hop: The Definitive Guide to Rap & Hip-Hop.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.allmusic.com/ אתר האינטרנט] של AllMusic

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מבקרי מוזיקה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1973
דוד קורן (חוקר)

דוד קורן (נולד ב-1977) הוא מנכ"ל מכון ירושלים למחקרי מדיניות, ד"ר ללימודי המזרח התיכון ומרצה באוניברסיטת בר-אילן.

== חיים אישיים ==
דוד קורן נולד וגדל בשכונת גבעת מרדכי בירושלים. בן למרדכי (מוטק'ה), לשעבר מנהל סמינר למורות מזרחי ושרה לבית הס, אחותו של הרב ישראל הס. שני הוריו אנשי חינוך. 

למד בישיבת ההסדר במעלה אדומים, ולאחר מכן שירת בצה"ל בתפקידי פיקוד במערך האיסוף והמחקר של חיל המודיעין.

לאורך השנים משרת כקצין מילואים בפיקוד העורף.

מתגורר בירושלים. נשוי לנילי ואב לחמישה.<ref name=":0" />

== השכלה ==
קורן הוא בוגר המסלול הישיר לדוקטורט במדעי המדינה ומזרח תיכון באוניברסיטת בר-אילן.

עבודת הדוקטורט שלו עסקה בזהותו הדתית של אש"ף, ובמהלך לימודיו קיבל את מלגת נשיא אוניברסיטת בר-אילן לדוקטורנטים מצטיינים.

לאורך השנים שימש כמרצה במחלקה ללימודי המזרח התיכון באוניברסיטת אריאל בשומרון<ref name=":0"></ref> ובאוניברסיטת בר-אילן<ref></ref>.

== פעילות מקצועית ==
בשנים 2011-2008 היה ראש ענף מזרח התיכון במטה לביטחון לאומי (מל"ל) במשרד ראש הממשלה והוביל את העיסוק בתחום הפלסטיני ובתחום ירדן ומצרים.

בשנים 2018-2011 ניהל את צוות מזרח ירושלים בעיריית ירושלים, היה יועץ ראש העיר לענייני ערבים ומזרח ירושלים והוביל צוות של מומחים האחראיים על קשרי קהילה ופיתוח אסטרטגי של המגזר המוסלמי והנוצרי בעיר.

בין השנים 2021-2019 היה עמית מחקר במכון ירושלים לאסטרטגיה וביטחון (JISS) וניהל את תוכנית החומש האסטרטגית לחינוך במזרח ירושלים מטעם משרד החינוך<ref></ref>.

בנובמבר 2021 מונה למנכ"ל מכון ירושלים למחקרי מדיניות.<ref name=":0" />

== מפרסומיו ==
* הערות על דמוגרפיה וצמיחה כלכלית בירושלים<ref></ref>, מכון ירושלים לאסטרטגיה וביטחון, 2019
* מזכר לראש העיר ירושלים הנכנס: קווי יסוד מנחים למדיניות כלפי מזרח ירושלים<ref></ref>, מכון ירושלים לאסטרטגיה וביטחון, 2018
* בין ארדואן לכחול לבן: ערביי מזרח ירושלים על פרשת דרכים<ref></ref>, השילוח 5, 2017, עמ' 75–98 (עם בן אברהמי)
* ערביי ישראל בעשור הרביעי, בתוך: העשור הרביעי: תשל"ח-תשמ"ח<ref></ref>, יד יצחק בן צבי, 2016, עמ' 343–358

Arab Israeli citizens in the 2009 elections: between Israeli citizenship and Palestinian-Arab identity<ref></ref>, Israel Affairs, 16 (2010), Pp.124-141.

== קישורים חיצוניים ==
* דוד קורן, [https://www.israelhayom.co.il/opinions/article/11178091 55 שנים לאיחוד ירושלים: הסיפור של מזרח העיר מורכב הרבה יותר משנראה], ישראל היום, 23 במאי 2022
* מכון ירושלים למחקרי מדיניות, [https://www.youtube.com/watch?v=nkrlSGQpE5I על תושבי מזרח ירושלים במערכת החינוך הישראלית | ב"חדשות הערב" ערוץ 12], יוטיוב, 12 ביולי 2022
* דוד קורן, [https://www.israelhayom.co.il/opinions/article/1905604 לא להתייאש מאתגר ערביי ישראל], ישראל היום: דעות, 7 ביוני 2021
* נדב שרגאי, [https://www.israelhayom.co.il/article/574605 הרצון להשתלב בחברה הישראלית גובר על איומי הרשות הפלסטינית], ישראל היום, 26 ביולי 2018
* דנה בן שמעון, [https://jerusalem.mynet.co.il/local_news/article/m_404987 לומדים יותר עברית ופחות אלימים: הצצה אל המהפכה של הפלסטינים הירושלמים], mynet ירושלים, 1 בספטמבר 2017

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:מזרחנים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:חוקרי ירושלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: המזרח התיכון
קטגוריה:בוגרי ישיבת ברכת משה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אריאל בשומרון: מדעי החברה והרוח
קטגוריה:גבעת מרדכי: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
טווח אפס

ממוזער
טווח אפס הוא כל מרחק שממנו נשק מסוים או רובה יכולים לפגוע במטרה ללא הצורך להרים את הקנה כדי לפצות על ירידת הכדור, כלומר הרובה יכול להיות מכוון אופקית לעבר המטרה.<ref>[https://books.google.be/books?id=FZQEAAAAQAAJ&pg=PA264&dq=POINT+BLANK+RANGE&hl=en&newbks=1&newbks_redir=0&sa=X&ved=2ahUKEwjJz-aCmZCEAxVvUqQEHbyYAR84ChDoAXoECAQQAg#v=onepage&q=POINT%20BLANK%20RANGE&f=false The United Service Journal and Naval and Military Magazine, 1831 Part III]: "What is point-blank range?—with the gun-carriage standing on a level plane, point-blank range is the distance to which the shot will reach from the gun fired from its horizontal position, (as specified above,) before it touches the ground"</ref><ref>[https://books.google.be/books?id=Bi1RAAAAYAAJ&pg=PA247&dq=POINT+BLANK+RANGE&hl=en&newbks=1&newbks_redir=0&sa=X&ved=2ahUKEwiM_af-mJCEAxWzUqQEHXbhCK8Q6AF6BAgJEAI#v=onepage&q=POINT%20BLANK%20RANGE&f=false Charles Henry Owen (1871). The Principles and Practice of Modern Artillery: Including Artillery Material, Gunnery and Organization and Use of Artillery in Warfare] p.247: "The point blank range of a gun is the range obtained at the first graze of the shot, when the piece is placed on its carriage is fired, with the service charge, on a horizontal plane with no elevation; that is to say, when the axis of the gun is parallel to the plane."</ref> עבור מטרות שנמצאות מעבר לטווח האפס, הירה יצטרך להכווין את קנה הנשק שלו לנקודה מעל למטרה, ונשקים המיועדים לקרבות מרחק ארוך בדרך כלל מצוידים במָטרות ניתנות להתאמה כדי לעזור לירה לפגוע במטרות הנמצאות מעבר לטווח אפס. הטווח האפס המרבי של נשק ילווה במגוון גורמים כגון מהירות הקנה וגודל המטרה.<ref>https://shooterscalculator.com/point-blank-range.php</ref>

בשימוש הפופולרי, טווח אפס הפך להתייחס לטווח קרוב במיוחד עם נשק, אך לא קרוב מספיק כדי להיחשב ליריית מגע.<ref name="guntec2"></ref>

== היסטוריה ==
המונח "טווח אפס" נטבע בשנות ה-70 של המאה ה-16 וככל הנראה מקורו בצרפתית, נגזר מ-"pointé à blanc", שמשמעותו "מכוון אל הלבן". נחשב שהמילה "blanc" עשויה לתאר נקודת כוונת לבנה קטנה שבעבר הייתה במרכז יעדי ירי.<ref></ref> עם זאת, מאחר שאף אחד מהמקורות המוקדמים לא מזכיר יעד מרכזי לבן, ייתכן ש-"blanc" מתייחס לחלל ריק או נקודת האפס של הרמה בעת בדיקת טווח.<ref name="XnXQG2"></ref>

המונח נוצר בקשר לטכניקות הכוונה שנעשו בשימוש בתותחי טעינה מהקנה. הקנים שלהם התצרעו מהכנה עד לפה הקנה, כך שכאשר חלקו העליון של התותח הוחזק במצב אופקי, הקנה שלו למעשה הונח בזווית מוגבהת. זה גרם לקליע לעלות מעל לקו הראייה הטבעי מיד לאחר שעזב את פה הקנה, ואז לרדת מתחתיו לאחר שהגיע לשיא מסלולו הפרבולי המעט.<ref name=":0"></ref>

על ידי ירי מחזורי של קליע נתון עם אותה כמות חומר נפץ, ניתן היה למדוד את הנקודה בה הקליע נפל מתחת לחלק התחתון של הקנה. מרחק זה נחשב לטווח אפס: כל מטרה שנמצאת בתוכו דרשה הורדה של הנשק; כל מטרה שנמצאת מעבר לו דרשה הרמה, עד לזווית הטווח המרבי בזווית שהייתה קצת פחות מ-45 מעלות.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארטילריה
מתיאש פלד

קברו ביחד עם אביו ב[[בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה]]
מתיאש פלד (במקור רוזנפלד עד 1929,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 254778/1929. Forrás: MNL-OL 30793. mikrofilm 436. kép 3. karton
</ref> בהונגרית: Mátyás Feld, Mátyás Föld; בודפשט, 28 באוקטובר 1876<ref></ref> – בודפשט, 13 בדצמבר 1953) היה שחקן יהודי-הונגרי, במאי תיאטרון, מנהל תיאטרון, בנו של השחקן והבמאי ז'יגמונד פלד, אח של השחקנית אירן פלד ושל העיתונאי אאורל פלד.

== ביוגרפיה ==
מתיאש רוזנפלד נולד במשפחה יהודית. כבר בילדותו הופיע בתיאטרון הילדים של אביו ז'יגמונד פלד. אמו הייתה קטלין פּלֶש. קריירת המשחק שלו החלה בשנים 1896–1897 בתפקיד אופרטה-בופו קומי בעיר סקשפהרוואר ומשנת 1898 המשיך את הקריירה שלו בחוג התיאטרון של הפארק העירוני (Városliget Szinkör). תוך זמן קצר, הקהל הכיר אותו גם כבמאי. ב-1915 ניהל את קברט 42 (בכתובת Nagymező u. 21).<ref></ref> מ-1919 היה סגן מנהל חוג התיאטרון של הפארק העירוני ובין 1926 לבין 1935, היה מנהל התיאטרון.

הוא כתב הצגות ילדים מ-1894, אך זכה להצלחה רבה עם הפארסות, הרביו והפארודיות שלו, שהועלו בחוג התיאטרון ותיפקדו כאטרקציות הקיץ של בודפשט. משנת 1929 היה ידוע בשם Mátyás Föld ולא Feld (שפירוש בהונגרית ארץ או אדמה=föld). בשנת 1938, הוא השיק את העיתון "שליח תיאטרון" (Színházi Futár).

פלד הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

== חייו הפרטיים ==
אשתו הראשונה הייתה אילונה קרדוש, אותה נשא ב-22 במאי 1909 בבודפשט, אך לאחר מכן התגרש.<ref></ref> הוא נשא את מריה וומבדיטש לאחר מכן ב-26 באוגוסט 1935 בבודפשט.<ref></ref>

== הדרמות שלו ==
* בודפשט הצוחקת (1894)
* קובי בליצוייס (1896)
* טרילביק (1897)
* בריגדיר אוצ'קה (1901)
* שלום פשט (1914)
* שלום בלגרד (1914)
* בולשה ויקי (1918)
* אין כבר יהודים בבודפשט (1924)
* האם תעיז, מתי? (1928)
* אל תוותר, דולפי שלי! (1933)

== ספריו ==
* ינה פראגו – מתיאש פלד: משפחת Smokk. פארסת בודפשט ; שנק, בודפשט, 1909 (הספרייה הנעה)
* זיכרונותיו של מאתיאש פלד. נסיעה ברחבי הפלד / כולם כלולים ; בודפשט, 1941

== קישורים חיצוניין ==

== לקריאה נוספת ==
* [https://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC03975/04298.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II] . עורכת ראשית. אגנש קניירש. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1969-1967.
* [http://mek.niif.hu/02100/02139/html/sz07/144.html לקסיקון אמנויות התיאטרון ההונגרי] עורך ראשי. ג'רג' סקיי. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1994.
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. מתיאש פלד

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:במאי תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:מחזאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מפיקי תיאטרון
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:משפחת פלד
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1876
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1953
משה אריה ראטה

הרב משה אריה ראטה (תר"ה, 1845 – כ"ה בחשוון ה'תרס"ז, 13 בנובמבר 1906) רבה של אֶפֶּרִיֶס (היא פרשוב, כיום בסלובקיה) ושל העיר פאפא שבהונגריה. מהבודדים שברבני הונגריה שתמך בציונות.

== ביוגרפיה ==

הרב ראטה שימש כרבה של אפריס (פרשוב), ובשנת התרנ"ג, 1893, התמנה לרבה של העיר פאפא והקים בה ישיבה.

=== עמדותיו ===
היה תומך נלהב של התנועה הציונית והמזרחי, ומבין הרבנים הבודדים שתמכו בהן בפומבי בממלכת הונגריה טרום מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1904 (תרס"ד) פרסם חוברת בגרמנית בשבח התנועה הציונית, וכן פרסם מאמרי תמיכה בציונות בכתב העת תל תלפיות, והתכתב על כך עם הרבנים המעטים תומכי הציונות בהונגריה - הרב שלמה זלמן ברודי והרב דוד צבי קצבורג. בעקבות תמיכתו בציונות סבל מרדיפות של הרבנים המתנגדים אליה ותלמידיהם הקנאים, ויש אומרים שהדבר הוביל למחלת הלב שבגינה נפטר בכ"ד מרחשוון תרס"ו, 22 בנובמבר 1905.<ref>נפתלי בן מנחם, "מספרות ישראל באונגאריה", עמ' 71.</ref>

במכתב ששלח לרב קצבורג, הוא כותב שנודע לו שהרב שלום קוטנא, רבה של אייזנשטאדש, "ערך מכתבים לנגדי לכמה רבנים במדינתינו, אבל כאשר שמעתי עד עתה - לא הטו אזנם לדבריו". ועוד כתב שם: "והנה הרבנים, אף אלו אשר בקרבם יסכימו עמנו, מכל מקום לא מלאו לבם לגלות דעתם בפומבי, כי כל אחד יפחד ויירא שייפול צל על הארטאדאקסיא (אורתודוקסיה) שלו".<ref>מספרות ישראל באונגאריה, עמ' 72-73.</ref>

== ספרו ==
כתב ספר בגרמנית בשם "היהדות מנקודת מבטה של היהדות החרדית". הספר תורגם לעברית על ידי חיה בתיה מרקוביץ.

== משפחתו ==
חתנו היה הרב שמואל סג"ל אוסטרליץ, אב בית הדין של קהילת מישקלץ.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פאפא: רבנים
קטגוריה:פעילים ציונים בהונגריה
קטגוריה:נפטרים ב-1905
גרגורי פייפר

גרגורי פייפר (באנגלית: Gregory Piper; נולד ב-15 במרץ 1998)<ref></ref> הוא שחקן בריטי הידוע בעיקר בשל המשחק שלו בסדרת הטלוויזיה "שחיתות".

==ביוגרפיה==
פייפר סיים תואר ראשון במכללת דודלי.
==קריירה==
בשנת 2012 החל לשחק בסדרת הטלוויזיה שחיתות. הוא זכה בפרס מידלנדס של אגודת הטלוויזיה המלכותית בקטגוריית השחקן הטוב במסגרת המשחק שלו בעונה הראשונה של הסדרה. שנה לאחר מכן הופיע בפרק בסדרת הטלוויזיה הבריטית "פרנקי". פייפר הופיע גם בכמה הפקות תיאטרון. בשנת 2021 שיחק בסרט "Fixed".

=== סדרת הטלוויזיה "שחיתות" ===
פייפר היה בן 13 כשהופיע לראשונה בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה הבריטית שחיתות, כשהחל לגלם את הפושע הצעיר ראייין פילקינגטון.

בעקבות תלונות של כמה צופים, רשות התקשורת הבריטית מצאה כי רשת BBC כשלה בחובת הטיפול בפייפר בכך ש-"לא הבטיחה כי יועץ או פסיכולוג לרווחת ילדים שקלו את ההתאמה או הסיכון הרגשי הפוטנציאלי למעורבותו של הילד. בהתחשב באופי האלים של כמה מהסצינות שבהן השתתף".<ref name="sherwin"></ref><ref name="lillington"></ref>

פייפר שיחזר את התפקיד כאנטגוניסט בעונה החמישית.<ref></ref> בעונה השישית, פילקינגטון מופיע כקצין בצוות חקירת הרצח העובד בחשאי כחפרפרת עבור סינדיקט הפשע המאורגן.<ref name="bley"></ref>

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
! תפקיד
! הערות
|-
| 2012, 2019-2021
| שחיתות
| ריאן פילקינגטון
| עונה 1, 5 ו-6
|-
| 2013
|Frankie
| ריצ'רד פרסטון
| עונה 1, פרק 3
|-
| 2021
| Fixed
| ג'ימי קלמנס
| סרט קולנוע
|-
|}

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable" width="99%"
!שנה
!כותרת
! קטגוריה
|תוצאה
|הערות
|-
| פרסי מידלנדס של אגודת הטלוויזיה המלכותית לשנת 2012
|שחיתות עונה 1
| השחקן העולה הטוב ביותר||
| <ref></ref>
|-
|}

==קישורים חיתוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקנים ילדים בריטים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:שחקני תיאטרון בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1998
קאדין קרינגטון

קאדין קרינגטון (באנגלית: Khadeen Carrington; נולד ב-3 באוקטובר 1995) הוא כדורסלן טרינידדי-אמריקאי-ישראלי המשחק בעמדות הרכז והקלע בהפועל ירושלים.

==קריירה==
קרינגטון הוא בנו של הכדורגלן ומאמן הכדורגל ריינולד קרינגטון. הוא נולד בטרינידד וטובגו וגדל בניו יורק, ובחר לשחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת סיטון הול.

לאחר שלא נבחר בדראפט 2018 ב-NBA, בקיץ 2018 שיחק קרינגטון במדיה של דטרויט פיסטונס בליגת הקיץ של ה-NBA.<ref></ref> ב-21 ביולי 2018 חתם במורנר בר המונטנגרית,<ref></ref> ובהמשך אותה עונה עבר ללימבורג יונייטד הבלגית. ב-3 ביולי 2019 חתם בריזן לודוויגסבורג הגרמנית.<ref></ref>

ביולי 2020 חתם בסאסקי בסקוניה,<ref></ref> אך שוחרר לאחר חודשיים בשל בעיות בדרכון שלו.<ref></ref><ref></ref> ב-15 בספטמבר 2020 חתם במונקו,<ref></ref> אך ב-19 באוקטובר קרע את הרצועה הצולבת והושבת למשך מספר חודשים.<ref></ref>

ב-5 באוגוסט 2021 חתם בריאל בטיס מליגת העל הספרדית,<ref></ref> בה שיחק עשרה משחקים. ב-15 בנובמבר 2021 חתם בדיז'ון באסקט מליגת העל בכדורסל.<ref></ref>

ב-19 ביולי 2022 חתם בהפועל ירושלים.
קרינגטון זכה עם הקבוצה בגביע המדינה לעונת 2022/23. בתום העונה הסדירה נבחר לחמישיית העונה השנייה בליגת העל.

== תארים ==

; הפועל ירושלים

* גביע המדינה: 2022/2023
* גביע המדינה: 2023/2024

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים טרינידדים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת סיטון הול
קטגוריה:כדורסלני מורנר בר
קטגוריה:כדורסלני ריזן לודוויגסבורג
קטגוריה:כדורסלני קחאסול סביליה
קטגוריה:כדורסלני דיז'ון
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:ספורטאים זרים במונטנגרו
קטגוריה:ספורטאים זרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים זרים בספרד
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים בספרד
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים בישראל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1995
מנחם בן יעקב מוורמייזא

רבי מנחם בן יעקב מוורמייזא (נפטר בג' באייר ד'תתקס"ג, אפריל 1203) היה מגדולי הפייטנים באשכנז במאה ה-12, ודיין בבית הדין של יהדות וורמייזא לצדו של רבי אלעזר מגרמייזא בעל ספר הרקח.

==ביוגרפיה==
לא רבות ידוע על חייו של רבי מנחם. מוקד פעילותו היה בוורמס, אך לא ידוע מי היו רבותיו. הראבי"ה שלח לו מספר שאלות, ובתשובותיו, העביר לו רבי מנחם שמועות ששמע מפי רבי אפרים מרגנשבורג. גם הוא פנה לראבי"ה בשאלות, אף שהיה מבוגר ממנו. היה דיין בבית הדין של וורמייזא, יחד עם רבי אלעזר מגרמייזא (הרוקח) ורבי קלונימוס בן גרשום, ועל חלק מן התשובות בראבי"ה חתומים שלושתם יחד. 

לדעת שמחה עמנואל, חיבר פירוש לפיוטי רבי מאיר ש"ץ, אך לדעת א"א אורבך מחבר הפירוש הוא רבי מנחם בן חלבו.

שמו נזכר לדורות בספר הזכרת הנשמות (ממורבוך) של קהילת וורמייזא.

===משפחתו===
בכמה כתבי יד מיוחס רבי מנחם כצאצא של רבי שמשון הדרשן, אך הייחוס המדויק אינו ברור. הראבי"ה מזכיר אותו בכינוי "קרובי" אך לא ידועה הקרבה המדויקת. דודתו של רבי מנחם היא מרת אורגיאה, יבמתו של רבי אפרים מבונא.

ר' יצחק בן מנחם מלורכא הנזכר בראבי"ה (תתקצ"ו) הוא כנראה בנו.

מכמה מקורות נראה כי רבי אלעזר מגרמייזא היה אחיינו של רבי מנחם והוא מזכירו בכינוי "דודי". גם רבי גרשום הגוזר מזכיר את רבי מנחם בכינוי "דודי".

==כפייטן==
רבי מנחם חיבר יוצרות, סליחות וקינות. קינה אחת שלו נאמרת עד היום בסדר הקינות לתשעה באב במנהגי האשכנזים. מערבית שלו לשביעי של פסח נאמרת במנהג אשכנז המערבי, ובקהילתו וורמייזא נהגו לומר את היוצר שלו לשבת שובה. גם כמה מסליחותיו נכנסו למחזורי הסליחות הקבועים. פיוטים אחרים שלו נותרו בכתבי יד ולא נכנסו למחזורים הממוסדים. בין פיוטיו זמר שנכתב על הצלת העיר וורמייזא ממצור שהטיל עליה אוטו הרביעי, מלך גרמניה באדר ד'תתקס"א (1201). זמר זה זהה במבנהו של הזמר הידוע לחנוכה מעוז צור, וכנראה נכתב בעקבותיו.

על חלק מפיוטיו חתם בשמו "מנחם" או "מנחם בר יעקב", אך על חלקם חתם בכינוי "צמח" או "צמח בר יעקב". 'צמח' זהה בגימטריה לשם 'מנחם', ושניהם נחשבים משמותיו של המשיח. דבר זה הוביל חוקרים בעבר לטעות ולסבור שאלו שני פייטנים נפרדים. אברהם מאיר הברמן משער שבאמצעות חתימה זו יכול היה הפייטן לחתום את שמו באופן בולט פחות, כפסבדונים.

יהודה ליב וינברגר ייחס לו את ה"מערבית" הפרודית לפורים "ליל שיכורים" המופיעה במחזור ויטרי ומיוחסת שם לרבי מנחם ב"ר אהרן.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20220720163819/http://www.steinheim-institut.de/cgi-bin/epidat?sel=wrm&function=Ins&projekt=&lang=de&jahrv=1203-04-16 מצבתו] בבית הקברות העתיק בוורמס, במאגר המצבות של מכון שטיינהיים, בארכיון האינטרנט.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פייטני אשכנז וצרפת
קטגוריה:וורמס: רבנים
קטגוריה:ראשוני אשכנז
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי העתיק בוורמס
קטגוריה:נפטרים ב-1203
ישראל יעקב דינסטאג

ישראל יעקב דינסטאג (Dienstag; כ"ד באלול ה'תרע"ב, 6 בספטמבר 1912 מיילץ, פולין - כ"ו בטבת ה'תשס"ח, 4 בינואר 2008, ניו יורק ארצות הברית) היה ביבליוגרף של הרמב"ם והוגים אחרים, ספרן ישיבה יוניברסיטי במשך עשרות שנים ובר סמכא בתחומו.

אביו היה הרב בנימין ביינוש דינסטאג
==ממחקריו==

דינסטאג פרסם עשרות מאמרים בתחומי התמחותו בבמות העיקריות של מדעי היהדות, בין מאמריו:

* בנימין זאב בכר בתור חוקר הרמב"ם, סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, נה, תשכ"ד, עמ' סה–פב
* משה שטינשניידר כחוקר הרמב"ם. סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, סו, תש"ל, עמ' 347–366
* ר' שלמה זלמן חיים הלברשטם כחוקר הרמב"ם. סיני: ירחון לתורה ולמדעי היהדות, סז, תש"ל, עמ' 219–223
* תרומתם של חכמי אמריקה לחקר הרמב"ם ומשנתו. הגות עברית באמריקה, ב, תשל"ג, עמ' 18–82

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://mountofolives.co.il/he/deceased_card/ישראל-יעקב-דינסטאג/#gsc.tab=0 כרטיס קבר] באתר "הר הזיתים"
* 
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל ישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:ביבליוגרפים יהודים
קטגוריה:ביבליוגרפים עבריים
קטגוריה:יהודים אמריקאים
קטגוריה:חוקרי יהדות יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1912
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2008
ג'ייק וייטמן

ג'ייק וייטמן (באנגלית: Jake Wightman; נולד ב-11 ביולי 1994) הוא אתלט סקוטי המייצג את הממלכה המאוחדת. אלוף העולם (בלגרד 2022) בריצת 1500 מטר. 

==ביוגרפיה==
וייטמן נולד בנוטינגהאם וגדל באדינבורו, בן למשפחה של ספורטאים מצטיינים. אמו, סוזן טובי-וייטמן, ספורטאית אולימפית, מקום 12 בריצת מרתון (סיאול 1988) ואביו, ג'ף וויטמן, המשמש כמאמנו האישי, סיים במקום שישי בריצת מרתון באליפות אירופה (ספליט 1990). בשלוש אליפויות העולם האחרונות משמש האב ככרוז של התאחדות האתלטיקה הבינלאומית וכך קרה ששידר את הריצה שבה זכה בנו כאלוף עולם. בסיום השידור הריצה איבד האב את קולו.

===2013===
====אלוף אירופה לנוער====
באליפות אירופה לנוער עד גיל 20 שנערכה ברייטי, איטליה ב-2013 הוא זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:44.14 דקות.

===2014===
במשחקי חבר העמים שנערכו בגלאזגו, סקוטלנד ב-2014 הוא סיים במקום 16 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:43.87 דקות.

===2016===
באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם, הולנד ב-2016 הוא סיים במקום שביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:47.68 דקות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 3:39.32 דקות ועלה ראשון לריצת הגמר.

===2017===
באליפות העולם שנערכה בלונדון ב-11 באוגוסט 2017 הוא סיים במקום 20 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:41.79 דקות

===2018===
באליפות העולם באולם שנערכה בברמינגהאם, בריטניה בתחילת מרץ 2018 הוא סיים במקום שישי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:58.91 דקות.

במשחקי חבר העמים שנערכו בגולד קוסט, קווינסלנד באפריל אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:35.97 דקות וסיים במקום רביעי בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:45.82 דקות.

באליפות אירופה שנערכה בברלין ב-10 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:38.25 דקות, אחרי יקוב אינגבריגטסן מנורווגיה (3:38.10 דקות) ומרצ'ין לבנדובסקי מפולין (3:38.14 דקות).

===2019===
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר ב-6 באוקטובר 2019 הוא סיים במקום חמישי בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:31.87 דקות. בשלב חצי הגמר הוא היה אחרון העולים לשלב הגמר מהמקום 12 בתוצאה של 3:36.85 דקות.

===2021===
באולימפיאדת טוקיו (2020) הוא סיים במקום עשירי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:35.09 דקות. בשלב חצי הגמר הוא סיים ראשון את המקצה הראשון בתוצאה של 3:33.48 דקות.

===2022===
====אלוף עולם====
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון ב-19 ביולי 2022 זכה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 3:29.23 דקות, לפני יקוב אינגבריגטסן (3:29.47 דקות) ומוחמד קטיר מספרד (3:29.90 דקות).

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* ריצת 800 מטר: 1:44.18 דקות (2020)
* ריצת 1500 מטר: 3:29.23 דקות (2022)
* ריצת מייל: 3:50.00 דקות (2021)

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתלטים בריטים
קטגוריה:ספורטאים סקוטים
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1994
קטגוריה:רצים באולימפיאדת טוקיו (2020)
לשכת המוזיקה של הרייך

לשכת המוזיקה של הרייך (בגרמנית: Reichsmusikkammer) היה מוסד תרבותי בגרמניה הנאצית. הלשכה נוסדה ב-1933 על ידי יוזף גבלס כחלק מלשכת התרבות של הרייך, והיא פעלה עד לנפילת גרמניה הנאצית ב-1945.

לשכת המוזיקה של הרייך קידמה "מוזיקה גרמנית טובה" (מוזיקה שהולחנה על ידי ארים והייתה תואמת את האידיאלים הנאצים) תוך דיכוי מוזיקה מנוונת כגוון: מוזיקה אטונאלית, ג'אז, ומוזיקה של מלחינים יהודים. הלשכה קידמה מוזיקאים כמו בטהובן, וגנר, באך, מוצרט, היידן, ברהמס, ברוקנר.

== היסטוריה ==
מוזיקאים ומלחינים שלא נכנסו להגדרה של ל"מוזיקה גרמנית טובה" קוטלגו כמוזיקה מנוונת ונאסר להשמיע אותן בתחנות הרדיו. המכון אסר על פעילות בתחום המוזיקה של מלחינים יהודים כמו מאהלר, מנדלסון ושנברג וכך גם של מלחינים מתנגדים פוליטית כמו אלבן ברג. מוזיקאים נוספים שהמוזיקה שלהם צונזרה על ידי פאול הינדמית, איגור סטרווינסקי ואחרים מאחר שבמוזיקה שלהם היו רמיזות מיניות.

מוזיקת ג'אז ומוזיקת סווינג נתפסו כמנוונות ואסורות לשמיעה<ref name="about hist"></ref>. מוזיקת ג'אז נחשבה "מוזיקה כושית" ומוזיקת סווינג קושרה למלחינים כמו ארטי שו ובני גודמן.

לשכת המוזיקה של הרייך פעל גם כגילדת מוזיקאים, כאשר מלחינים, מבצעים, מנצחים, מורים ויצרני כלי נגינה היו מחויבים להצטרף כדי להמשיך את הקריירה שלהם במוזיקה<ref></ref>. היה ניתן לשלול חברות מלשכת המוזיקה. לעשרות מלחינים, כותבי שירים ומוזיקאים נהרסה הקריירה והם איבדו את החברות שלהם בלשכת המוזיקה של הרייך.

== כוח אדם ==
אף על פי שיוזף גבלס ונאצים רמי דרג אחרים בלשכת התרבות של הרייך שלטו בפועל בלשכת המוזיקה של הרייך, מונו למראית עין נשיאים וסגני-נשיאים.

בגלל תהילתו הבינלאומית, ריכרד שטראוס ואף על פי שהוא מבקר חריף של המשטר הנאצי, הוא מונה לנשיא הלשכה בנובמבר 1933. הסיבה ששטראוס הסכים לקבל את התפקיד כדי להגן כלתו היהודייה ונכדיו היהודים. הוא פוטר מתפקידו ביוני 1935 כאשר מכתב ששלח על קולגה המבקר את המדיניות הגזעית הנאצית, יורט על ידי הגסטפו<ref>Kennedy, Michael (1999). [https://www.amazon.com/dp/0521027748 Richard Strauss: Man, Musician, Enigma.] Cambridge: Cambridge University Press. pp. 297–302.</ref>.

פיטר ראבה מונה לנשיא לאחר פיטוריו של שטראוס. ראבה ניסה להתפטר ב-1938, אך התפטרותו לא התקבלה, והוא נשאר בתפקיד עד כניעת גרמניה הנאצית ב-1945.
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוזיקה בגרמניה הנאצית
קטגוריה:משרד הרייך לתעמולה ולהשכלת העם
שיר כהן (קיקבוקס)

שיר כהן (נולדה ב-2000) היא ספורטאית קיקבוקס ישראלית. כהן היא אלופת אירופה, אלופת עולם ואלופת משחקי העולם 2022, והיא הספורטאית הישראלית הראשונה שזכתה במדליית זהב במשחקי העולם.

== ביוגרפיה ==
כהן נולדה וגדלה בטבריה. למדה בתיכון אורט במעלה טבריה. היא החלה את דרכה בענף הריצה, ובגיל חמש עשרה החלה להתאמן בקיקבוקס. היא שירתה כספורטאית מצטיינת בצה"ל.

== קריירה ==
כהן ומאמנה אלכס דר, לאחר הזכייה במשחקי העולם 2022
כהן החלה להתאמן בענף הקיקבוקס בגיל חמש עשרה במועדון מקומי בטבריה והגיעה להישגי שיא בקטגוריות הנוער בתמיכת התאחדות הקיקבוקס. בשנת 2020 עברה להתגורר במעלות והחלה את אימוניה באגודה "עצמה מעלות" בהנהלת אלכס דר. בשנת 2021 קבעה הקריטריון למשחקי העולם, התחרות הרב ענפית הגדולה ביותר אחרי משחקי הקיץ האולימפיים.

ביולי 2022 זכתה במדליית זהב במשחקי העולם, שיר כהן מדורגת מספר אחת בעולם בענף הקיקבוקס WAKO K1 במשקל 52 ק"ג.

== הישגים ==
נערות 2017-2018
* אלופת אירופה 2017 מקדוניה
* אלופת גביע אירופה 2018 קרואטיה
* אלופת גביע העולם 2018 הונגריה
* אלופת העולם 2018 איטליה
בוגרות 2019- 
* אלופת גביע אירופה 2019 הולנד
* סגנית אלופת העולם 2019 בוסניה
* אלופת גביע אירופה 2020 קרואטיה
* סגנית אלופת גביע העולם 2021 הונגריה
* אלופת גביע אירופה 2022 סרביה
* אלופת משחקי העולם 2022 ארצות הברית

== קישורים חיצוניים ==

*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמניות לחימה ישראליות
קטגוריה:ספורטאיות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2000