OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יחסי הודו–קמבודיה

יחסי הודו–קמבודיה הם היחסים הדו-צדדיים בין ממלכת קמבודיה לרפובליקה של הודו.

היחסים בין קמבודיה להודו החלו בימי קדם. השפעתה של הודו בקמבודיה נראית מהמקדשים בסגנון ההינדי של אנגקור ואט ועד לכתב הקמרית, שהוא נגזרת של כתב הפלווה מדרום הודו של ימינו.<ref></ref>

שתי המדינות הן חלק מארגון המדינות הבלתי-מזדהות. הודו הקימה יחסים דיפלומטיים רשמיים עם הרפובליקה העממית של קמפוצ'אה ופתחה את שגרירותה בפנום פן ב-1981 כאשר קמבודיה הייתה מבודדת בינלאומית. הודו סיפקה כוח אדם כדי לנהל את הבחירות בחסות UNTAC ב-1993. ממשלת הודו הסכימה לשמר את מקדש אנגקור ואט כאשר ממשלת קמבודיה ערערה, בין 1986 ל-1993 והוציאה כ-4 מיליון דולר במהלך שימור זה.

בעוד קמבודיה יישרה את עצמה באופן היסטורי יותר עם הרפובליקה העממית של סין, היריבה הגאו-פוליטית הגדולה ביותר של הודו, טהרוואדה הוא דת המדינה של המדינה, הנהוגה על ידי כ-95% מהאוכלוסייה, והתרבות ההודית המהותית שלה השפיעה במידה ניכרת על החברה והתרבות.

== ביקורים רשמיים ==
ראש ממשלת קמבודיה [[הון סן (משמאל) נפגש עם ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי בניו דלהי, 27 בינואר 2018.]]
נשיאת הודו, פרטיבה פטיל, ביקרה בקמבודיה בשנת 2010 בביקור ממלכתי וביקש מהפזורה ההודית במדינה "להיות הגשר בין שתי המדינות לגישה לידע, מומחיות, משאבים ושווקים לפיתוח המדינה ממוצאם". בעוד שפיתוח משאבי אנוש ובניית יכולת היו המוקד העיקרי של היחסים הבילטרליים של המדינות, הודו שמחה מאוד לשתף פעולה עם קמבודיה בפרויקטים תשתיתיים, כמו גם בפרויקטים הקשורים לשימור ושימור של מונומנטים היסטוריים.<ref></ref>"

ראש ממשלת קמבודיה הון סן ביקר בהודו בינואר 2018. שתי המדינות חתמו על ארבעה הסכמי מפתח לשיפור שיתוף הפעולה הבילטרלי במהלך הביקור. ההסכמים כוללים הסכם משותף על מניעת סחר בבני אדם, אמנת סיוע משפטי הדדי בעניינים פליליים, תוכנית חילופי תרבות וקו אשראי של 36.92 מיליון דולר מהודו כדי לסייע בפיתוח פרויקט פיתוח משאבי המים Stung Sva Hab. הודו וקמבודיה גם הסכימו על הקלת חילופי דברים בין אנשי הגנה בכירים ופרויקטים של בניית יכולת, וכן אישרו במשותף את אמנת האו"ם לחוק הים (UNCLOS).<ref></ref> <ref></ref>

== הפזורה ההודית בקמבודיה ==
ההודים הראשונים בעת החדשה שהתיישבו בקמבודיה הגיעו בשנות ה-60 וה-70. הם הגיעו בעיקר מהמחוז הצפוני של פנג'אב, הם עבדו כתכשיטנים, מלווי כספים וסוחרים ברחבי השוק המרכזי, אבל הם עזבו את המדינה ברגע שהקמר רוז' עלו לשלטון. ההודים חזרו לקמבודיה כאשר משטרו של פול פוט קרס.

קיימת פזורה הודית בקמבודיה והם הקימו אגודה הודית, קמבודיה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* קמבודיה מחזיקה בהודו שגרירות בניו דלהי.
* הודו מחזיקה בקמבודיה שגרירות בפנום פן.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
אלחנן שרלו

הרב אלחנן שרלו (נולד ב-26 באפריל 1985, ה' באייר ה'תשמ"ה) הוא רב ישראלי המכהן כראש ישיבת עתניאל, ביחד עם הרב רא"ם הכהן.

== ביוגרפיה ==
נולד בשנת ה'תשמ"ה לרב יובל ולד"ר סמדר, כאח לשישה ילדים, בחיספין, שם גדל, עקב עבודת אביו, הרב יובל שרלו, בישיבת הגולן. בהמשך, לאחר שאביו החל לעבוד כראש ישיבת אורות שאול בפתח תקווה, עבר עם משפחתו לעיר. למד בישיבת סוסיא ולאחר מכן בישיבת ההסדר ירוחם ובישיבת עתניאל.<ref name=":0"></ref> בצה"ל, שירת בחטיבת גולני השתחרר בדרגת רב-סרן.

בעל תואר שני בייעוץ חינוכי ועוסק בטיפול וייעוץ. בעבר שימש כר"מ שיעור ב' בישיבת עתניאל.<ref name=":0" />

בחשוון ה'תשפ"ב (אוקטובר 2021) פורסם שהרב שרלו ימונה לראש ישיבת עתניאל, במקומו של הרב בני קלמנזון, שימונה לנשיא הישיבה.<ref></ref><ref></ref> בחודש אלול ה'תשפ"ב (אוגוסט 2022), עם תחילת זמן אלול, החליף את הרב קלמנזון כראש הישיבה ומכהן יחד עם הרב רא"ם הכהן.<ref name=":1"></ref>

== ספרים ==
הרב אלחנן כתב את הספר "פני שביעית נקבלה" העוסק בשמיטה. הספר יצא לאור על ידי ישיבת עתניאל. בנוסף, כתב וערך, יחד עם הרב אלעזר גולדשטיין ומספר רבנים נוספים מישיבת עתניאל את סדרת הספרים "שיעורי הרב רא"ם", הכוללת את שיעוריו של הרב רא"ם הכהן על המסכתות: קידושין, מקוואות, שבת ופרק ח' בבבא קמא.<ref name=":2"></ref>

ערך גם את הספר "עד אמצא מקום" בהוצאת ישיבת עתניאל, ובו שישה מאמרים העוסקים בבית המקדש, אחד מהם שהוא עצמו כתב. נוסף על כך, היה בין כותבי הספר "התום והיושר - מחוכמתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק".<ref name=":2" />

== חיים אישיים ==
אביו הוא הרב יובל שרלו, ראש ישיבת אורות שאול. נשוי לטליה, בתו של הרב עמירם עולמי, מטפלת ברפלקסולוגיה ומעבירת סדנאות חינוכיות - לזוג חמישה ילדים, והמשפחה מתגוררת בעתניאל. שרלו משמש קצין מודיעין בגדוד חיל רגלים במילואים.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== קישורים חיצוניים ==
* [https://otniel.org/catrav_lesson/הרב-אלחנן-שרלו/ שיעורי הרב אלחנן שרלו] באתר ישיבת עתניאל
* 
* [https://merhav.nli.org.il/primo-explore/search?query=creator,contains,שרלו,%20אלחנן%20בן%20יובל&vid=NLI&lang=iw_IL&_gl=1*126229v*_ga*MzMxMzY4MTQuMTY1MzAzNDA0Mg..*_ga_8P5PPG5E6Z*MTY2MTc5Njc3OC4xMy4wLjE2NjE3OTY3ODUuNTMuMC4w&_ga=2.185412265.160474460.1661796780-33136814.1653034042 ספרים שכתב וערך הרב אלחנן שרלו] באתר הספרייה הלאומית
* [https://www.inn.co.il/tags/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%90%D7%9C%D7%97%D7%A0%D7%9F_%D7%A9%D7%A8%D7%9C%D7%95 כתבות - הרב אלחנן שרלו], באתר ערוץ 7

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבני ישיבת עתניאל
קטגוריה:בוגרי ישיבות בני עקיבא
קטגוריה:בוגרי ישיבת עתניאל
קטגוריה:בוגרי ישיבת ההסדר ירוחם
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
אאטיוס (דוקסוגרף)

אָאֶטְיוֹס (ביוונית: Αέτιος) היה דוקסוגרף ופילוסוף יווני לקטני בן המאה הראשונה או השנייה לספירה.

== חיבוריו ==
אף אחד מחיבוריו של אאטיוס לא שרד עד לעת החדשה, אולם קיומו מובא בספרו של התאולוג בן המאה החמישית תאודורטוס , "רפואת המחלות היווניות", כמחבר של "על אודות אסופת התורות" (Ἀετίου περὶ τῶν Ἀρεσκόντων Συναγωγήν). חוקר העת העתיקה הגרמני הרמן דילס גילה בספרו על הדוקסוגרפיה היוונית, מונח שטבע הוא עצמו, כי בחיבורו זה של תאודורטוס מובאים במלואם ציטוטים אשר הובאו בקצרה בשני הספרים: "הדוקטרינות של הפילוסופים" (Περὶ τῶν ἀρεσκόντων φιλοσόφοις φυσικῶν δογμάτων) מאת פסאודו-פלוטרכוס ו"אסופות על טבע ומוסר" (Ἐκλογαὶ φυσικαὶ καὶ ἠθικαί) מאת סטובאיוס , ועל כן ההנחה היא שאלה הושפעו מאאטיוס או ציטטו אותו.

דילס טען כי אאטיוס עצמו רק תמצת חיבורים שדילס כינה "הרעיונות הקדומים" (Vetusta Placita). אולם טענה זו של דילס אינה מקובלת בקרב חוקרי העת העתיקה בני ימינו.

==קישורים חיצוניים==
* Mansfeld, Jaap. "[https://plato.stanford.edu/entries/doxography-ancient/ Doxography of Ancient Philosophy]". In Zalta, Edward N. (ed.). Stanford Encyclopedia of Philosophy.
* הטקסט המלא של "הדוקטרינות של הפילוסופים": [http://remacle.org/bloodwolf/historiens/Plutarque/opionionsphilogr.htm יוונית] ו[http://abu.cnam.fr/cgi-bin/donner_html?opinions3 צרפתית]

קטגוריה:פילוסופים יוונים
קטגוריה:פילוסופים של העת העתיקה
סקלרוצפלוס

סקלרוצפלוס (שם מדעי: Sclerocephalus) הוא סוג נכחד של דו-חיים יבשתי מסדרת הטמנוספונדילים אשר חי באירופה במשך הקרבון פנסילבני עד תחילת הפרם שלפני 301 עד 297 מיליון שנה מזמננו. הסוג תואר ב-1947 בידי החוקר הגרמני גאורג אוגוסט פולדפוס , אשר מצא את ממצאיו בריינלנד-פפאלץ, גרמניה כשממצאים נוספים התגלו בצ'כיה.
 
דו-חי קדום זה שבמקור נחשב לדג הגיע לאורך 1.5 עד 1.8 מטר, דומה מעט לסלמנדרת ענק והיה בעל גוף מוארך ושטוח מכוסה באוסטאודרם ובקצהו זנב עבה ושטוח. במבנהו דמה מעט לארכגוזאורוס אך שישנם חוקרים הרואים בו קרוב יותר לאירופס בשל מבנה הגולגולת החזקה בעלת בלוטת האצטרובל נוקשה קרוב לחיבור הצוואר והלסת הייתה רחבה ובעלת 3 שורות של שיניים חדות שנועדו לקריעת בשר.

ככל הנראה היה זה טורף תת-מיימי שחי בביצות וארב לטרף קטן מיימי, כשנמצאו בקיבתו שרידים של הדג Paramblypterus ושל דו-חיים כמו Micromelerpeton ו-Branchiosaurus.

סוג זה הכיל מספר מינים אף שחלקם בוטלו מחמת הספק וכיום רק 4 מינים מסווגים בו: 
* S. haeuseri
* S. bavaricus
* ?S. jogischneideri
* S. nobilis

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טמנוספונדילים
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בפרם באירופה
סיכת דש

מבחר סיכות דש
סיכת דש של ירושלים
סיכת דש היא סיכה המיועדת לענידה בדש של חליפה, או על כיס חולצה. סיכה זו נועדה להזדהות עם ארגון או חברה שהלובש משתייך אליה או עם רעיון או מטרה שהלובש תומך בהם.

== שימושים שונים ==
סיכת דש משמשת פעמים רבות לצרכים פוליטיים, כגון בקמפיינים פוליטיים או בכהונה בתפקיד של ראשי ערים וראשי מדינה. סיכת דש גם משמשת בעת משברים, כדוגמת סיכת דגל ארצות הברית אותה נהגו לענוד נשיאים שונים לאחר פיגועי 11 בספטמבר,<ref></ref> וכן סרטי מודעות שלעיתים נענדים כסיכת דש. בברית המועצות ובסין העממית היה נהוג לענוד סיכות של לנין או של מאו. כמו כן, חברי המפלגה הנאצית בגרמניה קיבלו סיכות של המפלגה, אותה ענדו על הדש עת היו לבושים בלבוש אזרחי.

לסיכת הדש שימוש מקצועי, וכך לדוגמה ביפן נהוג לענוד סיכת דש של החברה, משרד עורכי דין או העירייה שבה עובד עונד הסיכה.<ref></ref>

בצבאות שונים נוהגים לענוד סיכה כלשהי על דש מקטורן המדים, כפי שנהוג בצה"ל עם סיכת המ"מ.

סיכות דש מהוות גם מרצ'נדייז, וסיכות של כוכבים שונים נמכרות למעריצים. דוגמה חריגה לכך היא כאשר מנהלו של אלביס פרסלי, קולונל תום פרקר, מכר סיכות דש עם הכיתוב "I HATE ELVIS" על מנת להרוויח גם משונאיו של הזמר.<ref></ref> 

== ראו גם ==
* סיכה (הרלדיקה)
* קוד לבוש
* דש (ביגוד)
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אביזרי אופנה
קטגוריה:תכשיטים
עבדוליי סק

עבדולאיי סק (בצרפתית: Abdoulaye Seck; נולד ב-4 ביוני 1992) הוא כדורגלן סנגלי, המשחק בעמדת הבלם במכבי חיפה מליגת העל ובנבחרת סנגל.

==קריירת מועדונים==
סק נולד במבור שבסנגל. התחיל את קריירת הכדורגל שלו במועדון סטאד דה מבור הסנגלי ממנו עבר לטורה קונדה. לאחר שנתיים בטורה קונדה המשיך לשני מועדונים נוספים במדינה - קאסה ספורטס ודיאמברס.

ביולי 2014 עבר בהשאלה מדיאמברס להופנוס מהליגה הנורווגית השנייה, אליה עבר באופן סופי בינואר 2015 תמורת 200 אלף יורו. במדיה כבש שישה שערים ובישל שניים ב־38 הופעות, אך בסיום העונה נשר המועדון לליגה השלישית בנורווגיה.

בתחילת עונת 2016 עבר לסנדפיורד מהליגה הנורווגית השנייה, עמה הצליח לעלות לליגת העל הנורווגית. במדיה רשם ארבעה שערים ושלושה בישולים ב־61 הופעות. סה"כ הסנגלי הרשים בשלוש עונותיו בנורווגיה, עם עשרה שערים ושבעה בישולים ב־99 הופעות.

באוגוסט 2018 נרכש על ידי רויאל אנטוורפן מליגת העל הבלגית<ref></ref> תמורת 25 אלף דולר וחתם על חוזה לחמש שנים במועדון. בתקופתו בקבוצה זכה בגביע הבלגי והעפיל עם הקבוצה לליגה האירופית. הסנגלי לקח חלק משלב בתים מוצלח שכלל ניצחון 0–1 על טוטנהאם האנגלית, והעפלה לשלבי הנוקאאוט, שם הודחו על ידי ריינג'רס הסקוטית. במהלך שנותיו בבלגיה שיתף פעולה עם ליאור רפאלוב ודילן בטובינסיקה ורשם במדיה שישה שערים ושלושה בישולים ב־99 הופעות.<ref></ref>

ב־1 בספטמבר 2022 חתם במכבי חיפה מליגת העל הישראלית לשנתיים עם אופציה לעונה נוספת.<ref></ref> ב־6 בספטמבר ערך הופעת בכורה בקבוצה בהפסד החוץ 0–2 לבנפיקה ליסבון בליגת האלופות. ב־25 באוקטובר כבש צמד בהפסד החוץ 2–7 לפריז סן-ז'רמן בליגת האלופות. באותה עונה זכה עם מכבי חיפה באליפות, כאשר סק שימש כעוגן בהגנה ולעיתים שיחק כמגן ימני. הוא כבש 4 שערי ליגה ונבחר לכדורגלן הזר המצטיין של העונה.

==נבחרת סנגל==
מחזיק בחמש הופעות בנבחרת סנגל הבוגרת, כשאת הופעת הבכורה ערך בגיל 21, ב-2013. במדי הנבחרת שיתף פעולה עם אידריסה גייה וקאלידו קוליבאלי.<ref></ref> ב-17 ביוני 2023 כבש שער בכורה בנבחרת, בתיקו 1–1 נגד במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2023.

נכלל בסגל נבחרת סנגל לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

==תארים==
; רויאל אנטוורפן
*הגביע הבלגי: 2019/2020

; מכבי חיפה
* אליפות: 2022/2023
* אלוף האלופים: 2023

; נבחרת סנגל
*גביע אפריקה לאומות: 2021

תארים אישיים
* שחקן ההגנה של העונה בליגת העל מטעם אתר ONE וארגון שחקני ושחקניות הכדורגל: 2022/2023
* השחקן הזר של העונה בליגת העל מטעם אתר ONE וארגון שחקני ושחקניות הכדורגל: 2022/2023

==קישורים חיצוניים==

* [https://mhaifafc.com/playerPage?h=1&PlayerId=14361 פרופיל], באתר מכבי חיפה
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים סנגלים
קטגוריה:בלמי כדורגל סנגלים
קטגוריה:כדורגלני סנדפיורד
קטגוריה:כדורגלני רויאל אנטוורפן
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סנגל
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים סנגלים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים סנגלים בישראל
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:סנגלים שנולדו ב-1992
פרד ניוהאוז

פרדריק ווהן "פרד" ניוהאוז (באנגלית: Frederick Vaughn "Fred" Newhouse; 8 בנובמבר 1948), הוא אתלט עבר אמריקאי, אלוף אולימפי בריצת שליחים 4x400 מטר וסגן אלוף אולימפי בריצת 400 מטר (מונטריאול 1976).

== ביוגרפיה ==
פרד ניוהאוז נולד ב-1948 בהאני גרוב שבטקסס. בנעוריו למד בתיכון האלסויל . השלים תואר ראשון בהנדסת חשמל באוניברסיטת פריירי וויו שבטקסס. לאחר סיום התואר הראשון שירת שנתיים בצבא, ולאחר מכן המשיך ללימודי תואר שני במנהל עסקים בינלאומיים באוניברסיטת וושינגטון. 

לאחר סיום לימודיו עבר לגור בבאטון רוז' שבלואיזיאנה, שם עבד בחברת אקסון מוביל ובהמשך עבד עבור חברת "ואלרו אנרג'י" (Valero Energy) מיוסטון, וכן עבור בתי הזיקוק בטקסס סיטי. ב-2012 פרש לגמלאות.

לאחר פרישתו מקריירה ספורטיבית מילא ניוהאוז כמה תפקידים ציבוריים וביניהם:
* חבר בוועד האולימפי לאתלטיקה של ארצות הברית.
* יו"ר מועצת המנהלים של לשכת המסחר של טקסס סיטי.
* יו"ר לשכת המסחר של יוסטון איסט אנד.
* יו"ר המרכז המשפחתי הקהילתי של יוסטון.
* סגן יו"ר ועדת המורשת השחורה ביוסטון.
* חבר ועדת הכספים של אוניברסיטת פריירי וויו.

ב-2000 נבחר להוביל את נבחרת האתלטיקה של ארצות הברית באולימפיאדת סידני (2000).

==קריירה ספורטיבית==
===1971===
במשחקים הפאן-אמריקאיים, שנערכו בסנטיאגו דה קאלי שבקולומביה, זכה ניוהאוז בשתי מדליות, זהב וכסף.
מדליית זהב בריצת שליחים 4x400 מטר בשיא משחקים חדש של 3:00.63 דקות, לפני ג'מייקה (3:03.98 דקות) וטרינידד וטובגו 3:04.58 דקות, ומדליית כסף בריצת 400 מטר בתוצאה של 45.09 שניות, אחרי ג'ון סמית' מארצות הברית (שיא משחקים 44.60 שניות) ולפני פרננדו אסבדו מפרו (45.30 שניות).

===1972===
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת מינכן (1972), שנערכו ביוג'ין, אורגון בתחילת יולי 1972, סיים שביעי בריצת 400 מטר בתוצאה של 45.40 שניות ולא נכלל בנבחרת האמריקאית למשחקים האולימפיים. בשלב המוקדמות קבע שיא אישי חדש של 44.20 שניות.

===1976===
====אלוף אולימפי====
באולימפיאדת מונטריאול (1976) זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם הרמן פרייזר, בני בראון ומקסי פרקס בתוצאה של 2:58.65 דקות, לפני פולין (3:01.43 דקות) ומערב גרמניה (3:01.98 דקות); ומדליית כסף בריצת 400 מטר, בתוצאה של 44.40 שניות אחרי אלברטו חואנטורנה מקובה (44.26 שניות) ולפני הרמן פרייזר (44.95 שניות).

== אותות ופרסים ==
* ב-2014 צורף להיכל התהילה של טקסס.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20200417171621/https://www.sports-reference.com/olympics/athletes/ne/fred-newhouse-1.html פרד ניוהאוז], באתר sports-reference.com
* [http://trackfield.brinkster.net/Profile.asp?ID=4785&Gender=M פרד ניוהאוז], באתר trackfield.brinkster.net
* [https://texashistory.unt.edu/ark:/67531/metapth17763/ פרד ניוהאוז], באתר texashistory.unt.edu
* [https://www.pvamf.org/executive-committee/7 פרד ניוהאוז], באתר אוניברסיטת פריירי וויו
* 
* 

קטגוריה:אצנים אמריקאים
קטגוריה:אתלטים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: ריצת 4X400 מטרים (גברים)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת מונטריאול (1976)
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית אמריקאים: אתלטיקה
קטגוריה:אלופים אולימפיים אמריקאים: אתלטיקה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וושינגטון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
אסטר ורנקס

אסטר ורנקס (בצרפתית: Aster Vranckx; נולד ב-4 באוקטובר 2002 בארפס-קוורפס שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת וולפסבורג ובנבחרת הולנד.

== קריירת מועדונים ==
ורנקס החל את הקריירה המקצוענית שלו במכלן מליגת העל הבלגית. ב-20 ביולי 2019 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 0–3 לראסינג גנק במסגרת הסופר קאפ הבלגי. ב-9 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בתיקו 0-0 נגד אנדרלכט במסגרת המחזור השלישי לעונת . ב-15 בפברואר 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה, בניצחון 0–2 על אנדרלכט במסגרת המחזור ה-26 בליגה. בסך הכל ערך 43 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע חמישה שערים.

ב-1 ביולי 2021 חתם ורנקס בוולפסבורג מהבונדסליגה. ב-16 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במודון עדון, בהפסד 0–2 לאוניון ברלין במסגרת המחזור השמיני בליגה לעונת עונת 2021/2022 בבונדסליגה. ב-6 בפברואר 2022 הבקיע את שערי הבכורה שלו במועדון, צמד שערים בניצחון 1–4 על גרויטר פירט במסגרת המחזור ה-21 בליגה.

ב-1 בספטמבר 2022 הושאל למילאן.

== קריירה בינלאומית ==
ב-17 ביוני 2023 ערך ורנקס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלגיה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת אוסטריה במסגרת מוקדמות יורו 2024.

נכלל בסגל נבחרת בלגיה לטורניר יורו 2024.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים בלגים
קטגוריה:קשרי כדורגל בלגים
קטגוריה:כדורגלני מכלן
קטגוריה:כדורגלני וולפסבורג
קטגוריה:כדורגלני מילאן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בלגיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:ספורטאים בלגים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים בלגים באיטליה
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-2002
סוטיריס אלכסנדרופולוס

סוטיריס-פוליקרפוס אלכסנדרופולוס (ביוונית: Σωτήρης-Πολύκαρπος Αλεξανδρόπουλος; נולד ב-26 בנובמבר 2001 באתונה שביוון) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת הקשר משחק בקבוצת סטנדרד לייז' מליגת העל הבלגית (בהשאלה מספורטינג ליסבון) ובנבחרת יוון.

== קריירת מועדונים ==
אלכסנדרופולוס גדל במחלקת הנוער של פנאתינאיקוס. ב-20 באוקטובר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1-0 על ארטומיטוס במסגרת המחזור השביעי בליגת העל היוונית לעונת . הוא ערך 68 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-29 באוגוסט 2022 חתם אלכסנדרופולוס בספורטינג ליסבון מליגת העל הפורטוגלית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-28 במרץ 2021 ערך אלכסנדרופולוס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יוון, בניצחון 2-1 על נבחרת הונדורס במשחק ידידות.

== תארים ==
;פנאתינאיקוס
* הגביע היווני (1): 2021/2022

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים יוונים
קטגוריה:קשרי כדורגל יוונים
קטגוריה:אתונה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני פנאתינאיקוס
קטגוריה:כדורגלני ספורטינג ליסבון
קטגוריה:כדורגלני אולימפיאקוס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת יוון
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:יוונים שנולדו ב-2001
מפרצון גארניה

מפרצון גארניה או מפרצון גרנייה או גרניה קוב או זאליב גארניה (באנגלית: Garnya Cove; בבולגרית: залив Гърня) הוא מפרצון בחוף המזרחי של האי רוברט באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.

רוחב פתחו של המפרצון 1.2 קילומטרים.

פתחו של המפרצון ממוקם דרום-מזרחית לנקודת סמירננסקי, וצפון-מערבית לנקודת פרליק.

== היסטוריה ==
=== מיפוי הנקודה ===

המפרצון מופה לראשונה בשנת 2009, על ידי סוקרים בולגריים.

=== מקור השם ===

המפרצון נקרא על שם היישוב גארניה שבצפון בולגריה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://copernix.io/#?where=-59.385303894226055,-62.37239239643822,15&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור המפרצון, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix

גארניה
גארניה
דוד חזן (ראש מועצה)

דוד חזן (1937 בערך-אפריל 2005) היה ראש המועצה המקומית השני של שלומי.

==ביוגרפיה==
נולד באל-קלעה שבמרוקו לרוחמה והרב מסעוד חזן, רב העיירה. קיבל חינוך תורני ושימש כמלמד תינוקות באזור אל-קלעה.

בשנת 1955 עלה עם משפחתו לארץ. אביו התמנה לרב מושב נועם. בשנת 1959 עברו לשלומי, שם כיהן אביו כרב. בגיל 25 התמנה למזכיר ההסתדרות בעיירה. בבחירות לרשויות המקומיות ב-1965 התמודד למועצת שלומי בראש רשימת המערך, ונבחר כחבר מועצה. בבחירות שנערכו בשנת 1969 התמודד שוב, וסיעתו זכתה במירב המושבים והוא נבחר לראשות המועצה. נבחר שוב בבחירות בשנת 1973 ובבחירות בשנת 1978, וכיהן בתפקיד עד 1983. 

חזן טען פעמים מספר שמשרדי הממשלה השונים לא משלמים למועצה את הכספים שהיא זקוקה להם. כשפניותיו לא נענו, הוא איים בפירוק המועצה ואף בפינוי העיירה, והעלה רעיון זה בכינוס עיירות פיתוח במעלות תרשיחא בפני שר האוצר דאז פנחס ספיר. לימים טען כי המצב לא היה עגום עד כדי כך, וכי היה מדובר בטקטיקה מחאתית בלבד. עיכובי התשלומים הובילו לא אחת לאי-תשלום לעובדי המועצה, שגררה שביתות ומחאות.

ב-1989 התמודד ברשימה עצמאית, אך הפסיד בסיבוב השני לראש המועצה המכהן, יהודה לנקרי

היה נשוי מאז 1956 למסודי לבית עלול, ולהם נולדו 9 ילדים.

נפטר ב-ד' בניסן ה'תשס"ה, אפריל 2005, ונקבר בבית הקברות בשלומי.

==קישורים חיצוניים==
* [https://billiongraves.com/grave/%D7%93%D7%95%D7%93-%D7%97%D7%96%D7%9F/21600350 קברו], באתר BillionGraves. 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי מועצת שלומי
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם העבודה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2005
אוויר מבוקר

אוויר מבוקר (באנגלית: Controlled Atmosphere) היא שיטה לאחסון פירות טריים וסחורה יבשה כגון גרעינים וקטניות, בה מפוקחים הריכוז של חמצן, פחמן דו-חמצני, וחנקן, כמו גם הטמפרטורה והלחות של חדר האחסון.
250px

== היסטוריה ==
בשנת 1821, גילה החוקר הצרפתי ז'אק אטיין ברארד , שלפירות וירקות המאוחסנים ברמות חמצן נמוכות יש חילוף חומרים מופחת.

בשנת 1929. ערכו פרנקלין קיד וסיריל וסט מאוניברסיטת קיימברידג' שבאנגליה את המחקר הבסיסי בהבשלה וריקבון של פירות. מחקריהם הובילו לשימוש באוויר מבוקר בחדרי אחסון לפירות באנגליה כבר בשנות ה-30 של המאה ה-20.

חוקר נוסף בתחום היה פרופסור רוברט סמוק, חוקר מאוניברסיטת קורנל בארצות הברית, אשר ביקר באוניברסיטת קיימברידג' אצל קיד ווסט בסוף שנות ה-30. הוא חזר לניו יורק ובסוף שנות ה-30 החל לעסוק במחקר בתחום האוויר המבוקר. לסמוק הייתה מעבדה בתוך אסם ישן ליד האוניברסיטה, הניסויים שערך השפיעו רבות על השימוש באוויר מבוקר בכל רחבי ארצות הברית ואף בישראל.<ref>https://ecommons.cornell.edu/bitstream/handle/1813/18508/Smock_Robert_M_1986.pdf?sequence=2</ref><ref></ref><ref></ref>

בשנות ה-50 של המאה ה-20 הגיעה השיטה של אוויר מבוקר לארצות הברית וקנדה והשתמשו בה בעיקר לאחסון תפוחי עץ. באמצע שנות ה-50 החלו להשתמש במשאיות על מנת לאסוף פירות וירקות שנקטפו, דבר שאיפשר לגדל ולאסוף כמויות גדולות של סחורה, ויצר צורך להארכת חיי המדף של הסחורה. לצורך זה החלו להשתמש ברחבי ארצות הברית בחדרי אחסון גדולים עם אוויר מבוקר. לאחר מכן התפשט השימוש בשיטת האוויר המבוקר לכל העולם.<ref name=":0"></ref>

=== בישראל ===
בישראל החלו להשתמש בשיטת אוויר מבוקר בשנות ה-60 של המאה ה-20, השיטה יובאה על ידי אריה זיו שלמד אותה מפרופסור סמוק באוניברסיטת קורנל בארצות הברית.

== השימוש בחדרי אוויר מבוקר ==
תפוחים אדומים וירוקים

=== פירות וירקות טריים ===
שיטת האוויר המבוקר נמצאת בשימוש בעיקר בטיפול בתפוחי עץ ואגסים, שם השילוב של טמפרטורה נמוכה ובקרה של אוויר מאפשרים לפירות הללו אחסון לטווח ארוך ללא פגיעה באיכותם. השיטה מעכבת את תהליכי ההבשלה והריקבון ללא פגיעה בטעם באמצעות הורדת כמות החמצן ועליית הפחמן הדו-חמצני והחנקן בחדר מקורר.

אטמוספירה רגילה מורכבת מ־78% חנקן, 21% חמצן ו- 0.3% פחמן דו-חמצני. באוויר מבוקר מופחתת כמות החמצן ל־1.5-2% והוא מוחלף בחנקן ומעט פחמן דו-חמצני אשר נוצרים בפרי עצמו. תחת אוויר מבוקר נשמרת האיכות והטריות של הפירות והירקות והאוויר המבוקר מאפשר לאחסן אותם למשך זמן של עד פי 2–4 מפרק הזמן הרגיל.<ref></ref><ref></ref>

=== סחורה יבשה ===
זרעים, קטניות, וזרעים של שמנים, מאופסנים בחדרי אחסון עם אוויר מבוקר בעיקר על מנת למנוע חדירה של מזיקים וחרקים. רוב החרקים אינם יכולים לשרוד ללא חמצן או בסביבה של מעל 30% פחמן דו-חמצני. טיפול כזה של אוויר מבוקר שנועד להיפטר ממזיקים יכול נמשך מספר שבועות בטמפרטורה נמוכה מתחת ל-15°C. תהליך חיטוי של סחורות יבשות נמשך לפחות 15 ימים ודורש תנאי סביבה של לחות מתחת ל־13% בשילוב של מעל 35% פחמן דו-חמצני בטמפרטורה של 15°C.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שימור מזון
קטגוריה:מחקר חקלאי
קטגוריה:אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:אוניברסיטת קורנל
קטגוריה:חקלאות: חוקרים
קטגוריה:תעשיית המזון
יחסי ישראל–סומלילנד

יחסי ישראל–סומלילנד הם היחסים בין מדינת ישראל לרפובליקה של סומלילנד. בין שתי המדינות אין יחסים דיפלומטיים רשמיים, וישראל בדומה לשאר מדינות העולם לא מכירה בעצמאות סומלילנד<ref></ref>.

==היסטוריה==
ישראל הייתה אחת מ-35 המדינות שהכירו בעצמאותה הקצרה של מדינת סומלילנד בשנת 1960<ref></ref>. בפברואר 2010 צוטט דובר משרד החוץ הישראלי יגאל פלמור בעיתון "הארץ" אומר כי ממשלת ישראל מוכנה להכיר שוב בסומלילנד<ref></ref><ref name="unpo"></ref>. למרות זאת, הוא הצהיר שממשלת סומלילנד לא יצרה קשר עם ממשלת ישראל. 

בשנת 1995, גם נשיא סומלילנד לשעבר, מוחמד חאג'י אברהים איגל, כתב מכתב לראש ממשלת ישראל יצחק רבין וביקש לכונן קשרים דיפלומטיים בין שתי המדינות. בספטמבר 2001 דווח גם שסומלילנד שואפת לקיים יחסי סחר עם ירושלים לאחר שסעודיה אסרה על יבוא בעלי חיים מהמדינה עקב קדחת השבר הסורי-אפריקני<ref name=":1"></ref>. במהלך תקופה זו היו גם כמה אנשי עסקים ישראלים בבירת סומלילנד הרגייסה. אולם הנשיא דאהיר ריאלה קאהין שירש את אגל, נמנע מלהתקרב לישראל כדי למנוע מתיחות ביחסים שבריריים עם העולם הערבי והמוסלמי, שעליהם היא סומכת במידה רבה לסחר בבעלי חיים. באוגוסט 2020, סומלילנד הביעה את תמיכתה בהסכם הנורמליזציה בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות.

==ראו גם==
* יחסי החוץ של ישראל
* יחסי ישראל–סומליה

==הערות שוליים==

סומלילנד
יחסי גרמניה–סומלילנד

יחסי גרמניה–סומלילנד הם היחסים בין הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לרפובליקה של סומלילנד. בין שתי המדינות אין קשרים רשמיים, וגרמניה רואה בסומלילנד חלק מסומליה.

==היסטוריה==
ב-2002 שקלה גרמניה להכיר בסומלילנד ולהקים בסיס צבאי במדינה. עם זאת בסופו של דבר היא לא עשתה זאת ובמקום זאת הקימה בסיס צי בג'יבוטי<ref name="german-foreign-policy.com"></ref><ref></ref><ref></ref>. ספינות הצי הגרמני כבר פעלו מברברה שבשטח סומלילנד. בספטמבר 2012, במיני-פסגה בנושא המצב בסומליה בשולי העצרת הכללית של האו"ם, אישרה ממשלת גרמניה מחדש את תמיכתה המתמשכת בממשלת סומליה, בשלמותה הטריטוריאלית ובריבונותה<ref name="Communiqué"></ref>. בשנת 2019, ביקר שגריר גרמניה בקניה ובסומליה בהרגייסה ונפגש עם מוסא ביחי עבדי, נשיא סומלילנד<ref></ref>.

==ראו גם==
* יחסי החוץ של גרמניה
* יחסי גרמניה–סומליה

==הערות שוליים==
יונתן שטרן

יונתן שטרן (נולד ב-1954) הוא מדען ויזם ישראלי-אמריקאי. שלוש מהחברות ששטרן הקים, נמכרו בסך כולל של יותר ממיליארד דולר. לשטרן הוענק פרס ביטחון ישראל על תרומתו להגנת מדינת ישראל.

==ביוגרפיה==
שטרן נולד בירושלים. מצד אמו הוא דור שביעי לילידי הארץ, צאצא למשפחת ישראל בק וניסן בק. משפחת בק הקימה את בית הדפוס העברי הראשון לעיתונות בעידן המודרני.
אביו נמלט מצ'כוסלובקיה בשנת 1939 לאחר פוגרום בעירו פזינוק עלה לישראל שנשלטה בידי המנדט הבריטי, ופתח מפעל טקסטיל.
שטרן סיים את לימודיו בתיכון הימלפרב בירושלים, בו גם לימד כתלמיד וכעתודאי פיזיקה ותכנות, ואת לימודי התואר הראשון בהצטיינות (1976), והתואר שני (1980), במדעי המחשב - בעבודה עם פרופסור שמעון אבן - בטכניון. בשירותו הצבאי, שטרן עלה לדרגת רב-סרן בחיל המודיעין.

==קריירה==
בשנת 1981, הקים את Rosh Intelligent Systems שהייתה אחת מחברות הטכנולוגיה הראשונות שגובו בהשקעות הון סיכון בישראל. בשנת 1989 עבר לבוסטון וניהל את מטה החברה בארצות הברית. לימים שונה שמה של החברה ל-ServiceSoft, והיא נמכרה בשנת 2002 לחברת Broadbase Software.
בשנת 1993, שטרן עזב את Rosh והקים את Corex Technologies Inc (ששמה שונה מאוחר יותר ל-CardScan) וכיהן כמנכ"ל עד 2006.
בשנת 2000 הוא הקים חברה בשם Eliyon Technologies. מאוחר יותר שינתה החברה את שמה ל- Zoom Information. בשנת 2017, החברה נמכרה ל-Great Hill Partners תמורת 240 מיליון דולר. שטרן המשיך לנהל את החברה עד יולי 2018 ולאחר כשנה החברה נמכרה ל-DiscoverOrg תמורת 785 מיליון דולר.

בשנת 2008 שטרן היה מייסד שותף בחברת Bizo, שהוקמה כספין-אוף מחברת ZoomInfo. החברה סיפקה נתונים דמוגרפיים עסקיים לבעלי אתרים מקוונים.

Bizo נרכשה על ידי לינקדאין ב-2014 תמורת 175 מיליון דולר.
בשנת 2019 שטרן הקים יחד שתי חברות - AltNext ו- Opster.
בשנת 2021, שטרן הקים את SmartUp, בית ספר ליזמים, שמלמד את המתודולוגיה שנוסחה בהתבסס על ההצלחה והניסיון ששטרן צבר בהקמה וניהול של חברות טכנולוגיה במשך שנים.

==פרסים והכרה==
בשנת 1980 זכה שטרן פרס ביטחון ישראל כחלק מקבוצה.
שטרן היה מועמד לפרס היזם הצעיר של השנה של ארנסט אנד יאנג שלוש פעמים, ב-1998, 1999 ו-2001.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
* 
* 	
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי תיכון הימלפרב
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:יזמי היי-טק ישראלים
קטגוריה:מייסדי חברות טכנולוגיה ישראלים
קטגוריה:מהנדסי תוכנה ישראלים
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
זיבלונים

ערוץ זום)]]
זבלונים (באנגלית: The Trash Pack) היה מותג של צעצועי אספנות המיוצרים על ידי Moose Toys, שהושק לראשונה ב-2011. הצעצועים יצאו בסדרות, כולם עם נושאים ספציפיים משלהם, ויש שבע סדרות בסך הכל. לצד הצעצועים הבודדים, הליין כולל גם סחורה נוספת, כמו משחקי וידאו, ספרי פעילות ואלבומי מדבקות.

== תיאור הבובות ==
בובה בודדת נקראת "זבלון". הבובות עשויות בדרך כלל מגומי והן מגיעות בתוך מיכלים בצורת פח אשפה (בסדרות 1-4) באסלות (בסדרה ה-5) או בשפופרות ומיכלי מדידה (בסדרה ה-7 והאחרונה) שצבעם וגודלם יכולים להשתנות בהתאם לסדרה ולאריזה בה נמכרו. לכל בובה יש שם מסוים והן מחולקות לפי כמה קריטריונים: נושא (למשל מוצרים דוממים/בעלי חיים/מאכלים ועוד), רמת נדירות (נפוץ, נדיר, נדיר במיוחד, מהדורה מיוחדת ומהדורה מוגבלת) ויכולת מיוחדת (למשל לזהור בחושך, לשנות צבעים ועוד). הזבלונים במהדורה המוגבלת לרוב יהיו עשויים מחומר אחר שאינו גומי. הזבלונים במהדורה המוגבלת נמכרים במחירים גבוהים מאוד, ב-2013 בובה במהדורה מוגבלת נמכרה בסכום של 1,000 יורו (כ-4,800 בשקל חדש לפי שער היורו באותה תקופה).

== סיום, פרישה ותחייה ==
בסוף 2014 שוחררה הסדרה האחרונה של הזיבלונים, שהייתה סדרה 7. סדרה 8 לא יצאה ב-2015, מה שבילבל מעריצים רבים. באותה תקופה, Moose Toys הוציאה פריטי אספנות אחרים, כמו Shopkins ו-Ugglys Pet Shop. אחרי כמה חודשים, התרוצצו שמועות שאמרו שסדרת הצעצועים של הזיבלונים מסתיימת. Moose Toys אישרה לבסוף סדרה השביעית הייתה הסדרה האחרונה בקיץ 2015.

בשנת 2014 יצא סרט VOD בהשתתפות ניקולס קייג'.

קו הצעצועים זכה בסופו של דבר לתחייה בקיץ 2016 בשם "חבורת המגעילים", שהיה ספין-אוף של הזבלונים. קו הצעצועים הזה הסתיים ב-2019.

==קישורים חיצוניים==
* [https://thetrashpack.fandom.com/wiki/Series_1 תיאור סדרות של זבלונים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:בובות
קטגוריה:צעצועים
קטגוריה:אספנות
לוק טרוורס

לוק ג'ייקוב טרוורס (באנגלית: Luke Jacob Travers; נולד ב-3 בספטמבר 2001) הוא כדורסלן אוסטרלי המשחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד בפרת' ויילדקטס.

==קריירה==
טרוורס נולד בפרת', אוסטרליה.<ref></ref><ref></ref> הוא שיחק בקבוצת הנוער של רוקינגהאם פלאמס מהליגות הנמוכות, ובשנת 2017 החל לשחק במקביל גם בקבוצת הבוגרים של המועדון. ב-2019 הוא שיחק 18 משחקים עבור קבוצת הבוגרים, והעמיד ממוצעים של 11.7 נקודות, 5.2 ריבאונדים ו-2.3 אסיסטים למשחק, כשהוא נבחר גם לשחקן המשתפר של הליגה.<ref></ref>

ב-1 באוגוסט 2019 חתם בפרת' ויילדקטס מליגת העל האוסטרלית.<ref></ref> ב-20 בדצמבר 2019 החליט שלא לעבור לשחק במכללות בארצות הברית, והאריך את חוזהו בוויילדקטס בשלוש שנים.<ref></ref> במהלך שנת 2020 הושאל לתקופה קצרה לקוקבורן קוגרס, ובחמישה משחקים העמיד ממוצעים של 17.8 נקודות, 14.4 ריבאונדים, 5.2 אסיסטים, 2.2 חטיפות ו-1.2 חסימות למשחק.<ref></ref>

בתום עונת 2019/2020 זכה עם פרת' ויילדקטס באליפות הליגה,<ref></ref><ref></ref><ref></ref> ובתום עונת 2020/2021 זכה עימה בגביע ה-NBL.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref> ב-1 ביולי 2021 סיכם במנדורה מג'יק עד לתום העונה,<ref></ref> אך נכשל בבדיקות הרפואיות ושב לוויילדקטס.<ref></ref> ב-5 בפברואר 2022 קלע שיא קריירה של 24 נקודות בניצחון 101–79 על דרום מזרח מלבורן פיניקס.<ref></ref> במהלך העונה הוא העמיד ממוצעים של 7.8 נקודות, 5.4 ריבאונדים, 2.3 אסיסטים, 0.8 חטיפות ו-0.7 חסימות למשחק.<ref></ref>

ב-24 באפריל 2022 הכריז על מועמדותו לדראפט 2022 ב-NBA.<ref></ref> בדראפט נבחר טרוורס בבחירה ה-56 על ידי קליבלנד קאבלירס,<ref></ref> הצטרף לסגל הקבוצה לקראת טורניר ליגת הקיץ של ה-NBA<ref></ref> והעמיד ממוצעים של 6.6 נקודות, 4.6 ריבאונדים, 1.8 אסיסטים, 1.2 חטיפות ו-1.2 חסימות בחמישה משחקים. לקראת עונת 2022/2023 שב לפרת' ויילדקטס.<ref></ref>

===קריירת נבחרות===
באפריל 2018 ייצג את נבחרת אוסטרליה באליפות אסיה עד גיל 16,<ref></ref> וזכה עם נבחרתו במדליית הזהב לראשונה בתולדותיה, כשהוא רושם 22 נקודות, שמונה ריבאונדים, שלושה אסיסטים, ארבע חטיפות ושתי חסימות במשחק הגמר נגד סין.<ref></ref>

באוגוסט 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטרליה הבוגרת.<ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אוסטרלים
קטגוריה:כדורסלני פרת' ויילדקטס
קטגוריה:בחירות דראפט של קליבלנד קאבלירס
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-2001
Don't Look Back into the Sun

Don't Look Back into the Sun (בעברית: אל תסתכל בחזרה אל השמש) הוא הסינגל הרביעי שהוציאה להקת הליברטינז. מגזין NME העניק לשיר את תואר סינגל השבוע עם יציאתו לאור.<ref>[http://www.rocklistmusic.co.uk/2003.htm] </ref> "Don't Look Back into the Sun" הוצא לאור כסינגל בלבד, ולכן הוא לא מופיע באף אלבום.

== הוצאה לאור ==
הסינגל הוצא לאור בממלכה המאוחדת בשלוש גרסות, הכוללות גם הקלטה מחודשת לשיר "Death on the Stairs", בהפקת הגיטריסט ברנרד באטלר, כך שהסינגל משווק לפעמים בשם "Don't Look Back into the Sun"/"Death on the Stairs".

במדינות שונות הסינגל הוצא לאור גם כמיני-אלבום המשלב צדדי B שונים של אלבומים ששווקו בממלכה המאוחדת בדיסק בודד. הסינגל גם הוצא לאור ביפן כמיני-אלבום המונה שבע רצועות, עם הווידאו קליפ לשיר "I Get Along" בתור הרצועה השמינית.

"Don't Look Back into the Sun" הופיע בסרט "סוף השבוע הארוך" משנת 2005,<ref></ref> בפרקים של הסיטקום "גאווין וסטייסי" של BBC כנעימת נושא, בפרק הראשון של הסדרה קרועים כנעימת סיום,<ref></ref> ובסרט סטיב ג'ובס משנת 2015.

בשנת 2007 להקת The View פרסמה גרסת כיסוי לסינגל כחלק מפרויקט של ה־BBC לרגל 40 שנה להקמת תחנת הרדיו "רדיו 1".

== ביקורת ==
במאי 2007, מגזין NME הציב את הסינגל במקום החמישי ברשימת 50 המנוני האינדי הטובים ביותר, מקום אחד לפני השיר "Time for Heroes" - גם הוא של הליברטינז.<ref></ref> באוקטובר 2011, מגזין NME מיקם אותו במקום ה-71 ברשימת "150 השירים הטובים ביותר ב-15 השנים האחרונות".<ref></ref>

== רשימת הוצאות לאור ==
7 אינץ

# Don't Look Back into the Sun" – 2:59"
# Death on the Stairs" – 3:43" (גרסה מוקלטת מחדש)

תקליטור 1

# Don't Look Back into the Sun" – 2:59"
# Death on the Stairs" – 3:43" (גרסה מוקלט מחדש)
# "Tell the King" (גרסת דמו מקורית) – 3:44

תקליטור 2

# Don't Look Back into the Sun" – 2:59"
# "Skint and Minted" (גרסת דמו) – 3:35
# Mockingbird" – 3:14"

מיני-אלבום בספרד

# Don't Look Back into the Sun" – 2:59"
# Death on the Stairs" – 3:43" (גרסה מוקלטת מחדש)
# "Tell the King" (גרסת דמו מקורית) – 3:44
# "Skint and Minted" (גרסת דמו) – 3:35

מיני-אלבום באוסטרליה

# Don't Look Back into the Sun" – 2:59"
# Death on the Stairs" – 3:43" (גרסה מוקלטת מחדש)
# "Tell the King" (גרסת דמו מקורית) – 3:44
# "Skint and Minted" (גרסת דמו) – 3:35
# Mockingbird" – 3:14"

מיני-אלבום ביפן

# Don't Look Back into the Sun" – 2:59"
# Death on the Stairs" – 3:43" (גרסה מוקלטת מחדש)
# "Skint and Minted" (גרסת דמו) – 3:35
# "General Smuts" (גרסת דמו) – 3:31
# "Mr. Finnegan" (גרסת דמו) – 1:51
# "7 Deadly Sins" (גרסת דמו) – 2:50
# Plan A" – 3:22"
# "I Get Along" (וידאו קליפ)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2003
קטגוריה:סינגלים מ-2003
קטגוריה:אלבומי פלטינה בממלכה המאוחדת
קטגוריה:שירים על השמש
מוזיאון לאמנות יהודית

המוזיאון לאמנות יהודית בהיכל שלמה (בעבר נקרא מוזיאון לאמנות יהודית ע"ש וולפסון) הוא מוזיאון המציג תערוכות מתחומי מורשת, יודאיקה, ותרבות יהודית ישראלית. המוזיאון נמצא ברח' המלך ג'ורג' בירושלים.

== תולדות המוזיאון ==
המוזיאון הוקם בשנת 1959 עם הקמת היכל שלמה על ידי המייסד יהודה לייב ביאלר שהיה חבר בהנהלת איגוד המוזיאונים ובעזרתו של משה מושקוביץ. בשנת 1977 רכש המוזיאון אוסף של השיל גולניצקי באמצעות תרומה של הפילנתרופ יצחק וולפסון. בשנת 1979 קיבל המוזיאון בהשאלה אוסף של תשמישי קדושה ויודאיקה של מקס גרונד. בשנת 2006 קיבל המוזיאון אוסף של הפילוסוף הצרפתי אנדרה נהר.

בתצוגה מיוחדת במוזיאון מוצגים גווילי ספרי תורה שהובאו מווילנה. הרקע להבאתם הוא מגעים שהתנהלו עם ממשלת ליטא בינואר 2002, על מנת לשנות את החוק הליטאי המכריז שספרי התורה הם חפצי תרבות שאסור להוציאם מהמדינה. בעקבות הצלחת לחץ אמריקאי של נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש ניתן חלון הזדמנויות דיפלומטי של 48 שעות בהם יצאה משלחת אישים בראשות הרב הראשי הרב ישראל מאיר לאו לווילנה, והביאה לישראל 345 ספרי תורה, גווילים ומגילות בהם ספר תורה מוכתם בדם, חלקם מוצגים במוזיאון לאמנות יהודית.

בשנת 2021 חודש המוזיאון ועבר שיפוץ.

== תצוגות המוזיאון ==
המוזיאון מציג אוסף נדיר של חפצי קדושה מקהילות יהודיות בישראל ומחוצה לה מתקופת בית ראשון ועד לימים אלה ונחשב לאחד האוספים החשובים בעולם.

במוזיאון מספר אוספים בהם אוסף השיל גולניצקי, אוסף נהר - ברנהיים, אוסף מקס גרונדט<ref></ref>.

כמו כן, במוזיאון תערוכות קבועות:
* סיפורים מן המניין בתצוגה מוצג בית כנסת שבמרכזו ארון קודש מגליציה אשר שימש קהילה בשכונת מאה שערים בירושלים והועבר לשיקום במוזאון. בנוסף, בתצוגה ספר תורה הכתוב על עור אייל מהמאה ה-13, אשר נמצא קריא לאחר שיטפון, ואף ניצל ממכירה פומבית שנערכה על ידי הנאצים במלחמת העולם השנייה.
לשכת הרב הרצוג
* יחיד ודורו בתצוגה מוצגת לשכתו המקורית של הרב הראשי הראשון יצחק אייזיק הלוי הרצוג שהועתקה מביתו. הרב הרצוג היה זה שקנה את הקרקע עליה נבנה היכל שלמה מכספו בשנת 1946. התערוכה מספרת את סיפורו של הרב שגילם באישיותו ובמעשיו את היחיד שהשפיע ושינה את היחד<ref></ref>. הסיפורים האנושיים בתערוכה זו מעוררים מחשבה והשראה לעשייה.
* ובכל זאת אותיות פורחות בתצוגה 120 גווילים שהובאו מוילנה במבצע משנת 2002 הגווילים תלויים בחלל התצוגה כחלק מהמיצב, בתוך שקי הפשתן הממוספרים איתם הגיעו לצדם בתערוכה אלפי ספרים עתיקים שהיו חלק מספרית היכל שלמה.

תצוגת גווילים מספרי תורה שהובאו לארץ

בנוסף במוזיאון ישנן תערוכות מתחלפות.

בקומה שמעל המוזיאון נבנה אודיטוריום רב מקומות, שבו נערכים כינוסים שונים.

== ראו גם ==
* היכל שלמה
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירושלים: מוזיאונים
קטגוריה:מוזיאונים לתולדות עם ישראל
גלורי (סרט, 1989)

גלורי (באנגלית: Glory) הוא סרט מלחמה אמריקאי משנת 1989 בבימויו של אדוארד זוויק. הסרט מספר על רגימנט חיל הרגלים ה-54 של מסצ'וסטס, היחידה הסדירה הראשונה בכוחות המזוינים של ארצות הברית שהורכבה מחוגרים ונגדים אפרו־אמריקאים, ולחמה במלחמת האזרחים האמריקנית. הסרט מתמקד במפקד הרגימנט, רוברט גולד שו שהיה בן 25 עת פיקד על היחידה, וכן בחייליו.

== עלילה ==
בפרוץ מלחמת האזרחים האמריקנית, קפטן רוברט גולד שו (מתיו ברודריק), בנם של אנשי תנועת הביטול העבדות מבוסטון, מפקד על חיילים באנטיאטם ושורד את הקרב. בשובו הביתה, מושל מסצ'וסטס ג'ון אלביון אנדרו ולוחם זכויות האדם האפרו־אמריקאי פרדריק דאגלס מציעים לו פיקוד על יחידת חיל רגלים חדשה שתוקם על פי הוראתו של לינקולן – הרגימנט הראשון שיורכב מאפרו־אמריקאים. לאחר לבטים הוא מסכים לקבל את המינוי, עם חברו פורבס (קרי אלווס) כסגנו וחבר ילדותו סירלס (אנדרה בראואר), אפרו אמריקאי משכיל, בתור המגויס הראשון.

שו, כעת קולונל, מפקד על הרגימנט ה-54 של מסצ'וסטס, ובין מגוייסיו טריפ, עבד נמלט (דנזל וושינגטון) וקברן מבוגר, רולינס, (מורגן פרימן) אותו פגש באנטיאטם. החיילים עוברים טירונות בידי סרג'נט מייג'ור מולקאי האירי, ובמהלכה עוברים קשיים שונים: הסתגלות למערכת הצבאית, חוסר הנכונות של הצבא לספק להם מדים ושכר הולם, ופרסום פקודה של הקונפדרציה לפיה הם יוציאו להורג חיילים שחורים ואת קציניהם הלבנים, זאת במקום לקחת אותם בשבי. למרות הקשיים, כל המגויסים ומפקדיהם עוברים את הטירונות בהצלחה, והרגימנט יוצא לדרום.

לאחר שהם לא נשלחים לחזית ומוטלות עליהם עבודות כפיים עורפיות, שו סוחט את הממונה עליו, גנרל הארקר המושחת<ref>במציאות הגנרל לא הואשם בשחיתות</ref> (בוב גנטון) על מנת שהרגימנט יישלח לקרב. לאחר לחימה מוצלחת, שו וחייליו זוכים לכבוד, ולבסוף הוא מתנדב להוביל את הרגימנט בהתקפה מסוכנת על פורט וגנר. בקרב זה רוב החיילים לרבות שו עצמו נהרגים.

הסרט נגמר עם צילום האנדרטה שהוקמה לזכר הרגימנט בבוסטון.

== הפקה ==
פסקול הסרט נערך בידי המלחין ג'יימס הורנר. תקציב הסרט היה 18 מיליון דולר, וצולם ברובו במסצ'וסטס וג'ורג'יה, כאשר סצנת הקרב באנטיאטם צולמה למעשה בגטיסברג.

== ביקורות והוקרה ==
הסרט זכה לביקורות טובות, והכניס כ-27 מיליון דולר. הסרט היה מועמד לפרסים רבים, שבחלקם זכה:
* פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר – דנזל וושינגטון על תפקידו כטריפ
* פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר
* פרס אוסקר למיקס השמע הטוב ביותר
* פרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר – דנזל וושינגטון
* פרס גלובוס הזהב לפסקול הטוב ביותר – ג'יימס הורנר
* פרס גראמי לפסקול הטוב ביותר למדיה חזותית – ג'יימס הורנר
* פרס NAACP Image – על הסרט עצמו ועל משחקו של דנזל וושינגטון

== שחקנים ==
* מתיו ברודריק – קולונל רוברט גולד שו
* דנזל וושינגטון – פרייבט סילאס טריפ
* קרי אלווס – מייג'ור קאבוט פורבס
* מורגן פרימן – סרג'נט מייג'ור ג'ון רולינס
* אנדרה בראואר – קורפורל תומאס סירלס
* ג'יהמי קנדי – פרייבט ג'ופיטר שארטס

== ראו גם ==
* מלחמת האזרחים האמריקנית
* התנועה לביטול העבדות

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 

== הערות שוליים ==

2022 08
קטגוריה:סרטי מלחמת האזרחים האמריקנית
עדילי ליברמן

עדילי ליברמן (נולדה ב-26 ביולי 1979) היא שחקנית ובמאית תיאטרון ישראלית.

== ביוגרפיה ==
נולדה בחיפה. בוגרת תואר ראשון בלימודי תיאטרון ומשחק מאוניברסיטת חיפה, ותואר שני בהצטיינות בתוכנית ללימודי חקר הביצוע באומנות התיאטרון, אוניברסיטת תל אביב.

חברה בפורום יוצרות התיאטרון, ב"תנועה ציבורית" מאז הקמתה<ref></ref> ומתנדבת במרכז לסיוע לנפגעי ולנפגעות תקיפה מינית מאז 2006.

== קריירה מקצועית ==
=== בימוי ===
* הלוח - מופע חוצות בהשתתפות תלמידי שנה א’ של המחלקה למשחק ותיאטרון בבית הספר מנשר לאמנות. פסטיבל עכו, 2010<ref></ref>
* יציאת חירום - מופע חוצות של סטודנטים במחלקה למשחק ותיאטרון בבית הספר מנשר לאמנות. פסטיבל עכו, 2011<ref></ref>
* מופעי ההיסטריה - מופע הרצאה־פרפורמנס בשיתוף נשות טיפול. פסטיבל כלים, 2016<ref></ref>
* מתכוונת - בימוי הפקת שנה ג׳ בחוג לתיאטרון, אוניברסיטת חיפה. 2020
* יציאה מבית הבובות - בימוי הפקת שנה ג׳ בחוג לתיאטרון, אוניברסיטת חיפה. 2020

=== משחק ===
* יער הנסיכה - הצגת ילדים לצד הילה גולדנברג. תיאטרון הסימטה, 2006<ref></ref>
* יונה וולך - מופע מאת דליה שימקו ובבימויה. תמונע, 2006<ref></ref>
* גם כך! - מופע בשיתוף החממה למחול המרכז לתיאטרון של עכו. פסטיבל עכו 2007<ref></ref>
* מסכות או לא להיות - מחזה בבימויו של יוסי אלמוג בביצוע אנסמבל דיוניסיה. תיאטרון גבעתיים, 2008<ref></ref>
* גן העדן האבוד - מסע בעקבות המיתוס של פרומתאוס בבימויה של לילך דקל-אבנרי. פסטיבל עכו, 2014
* ים יבשה - עיבוד לכל המשפחה של סיפור יציאת מצרים. בית אבי חי, 2015<ref></ref>
* בנות בצריח - סיור מורשת קרב סאטירי-פארודי באתרים היסטוריים עם נדב בושם. 2015
* מה שלום החיה? - מחזה של אייל וייזר המשלב מחול, וידאו ופרפורמנס. פסטיבל ישראל, 2015<ref></ref>
* כרטיס לקרקס - הצגה המבוססת על פרוטוקול ועדת הפנים של הכנסת שדנה בחוק המסתננים. תמונע, 2015
* סל תרבות - מופע שיצר יאיר ורדי, המורכב משיחות מאולתרות עם הקהל. תמונע, 2016.
* קוטיקולה - מופע אינטימי המציג את טקסי היום יום עם בנה התינוק של ליברמן, במסגרת פסטיבל א-ז'אנר, 2019<ref></ref>
* מיץ פרי כה טרי - תיאטרון הקרון, 2021<ref></ref>
* הוועדה - הצגה מאת נדב בושם על ההתמודדות שלו ושל בן זוגו מול שירותי הרווחה בניסיון להפוך למשפחת אומנה. פסטיבל הקומדיה ע"ש אפרים קישון, 2022

== חיים אישיים ==
נמצאת בזוגיות עם הצלם אייל תגר. השניים מתגוררים ביפו והורים לשניים. אחותן של העיתונאיות טלי ליברמן וחן ליברמן.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:במאיות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:במאי תיאטרון ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:יפו: אישים
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1979
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
שלמה גולדמן (1956)

רבי שלמה גולדמן (1 בספטמבר 1956, כ"ה באלול ה'תשט"ז – 29 באוגוסט 2022, ג' באלול ה'תשפ"ב) היה האדמו"ר השמיני של חסידות זווהיל, והחמישי בארץ ישראל.

==ביוגרפיה==
נולד בירושלים לאיטה מרים ולרבי אברהם גולדמן, לימים האדמו"ר מזווהיל. נקרא על שם זקנו רבי שלמה גולדמן. בנעוריו למד בישיבת "בית מרדכי" של החסידות ובהמשך בישיבת בית אברהם אצל רבי שלום נח ברזובסקי.

בשנת 1977 נישא לשושנה בתו של הרב משה נתן נטע למברגר גאב"ד מאקווא, והתגורר לצד חמיו בקריית אתא. לאחר פטירת חותנו בשנת 1983 עבר לירושלים, והחל לכהן כר"מ ומשפיע בישיבת בית אברהם, בה למד.

בהמשך התמנה גם למשפיע ומשגיח בישיבת רוז'ין של חסידות בויאן בתפקיד זה כיהן במשך כעשרים שנה, עד להכתרתו לאדמו"ר.

עם פטירת אביו, בשנת 2009 מונה לאדמו"ר במהלך הלווייתו. אחיו, גדליה משה גולדמן, היה אחראי על ניהול המוסדות במשך רוב שנות אביו, ונחשב כמי שימלא את מקום האב באדמו"רות בבוא העת, אולם בסוף ימיו הורחק על ידי האב מניהול המוסדות. אח זה פתח חצר עצמאית תקופה קצרה מאז פטירת אביו ומכהן בה כאדמו"ר.

דברי תורתו יצאו לאור בספר בשם "דברות קודש" (5 כרכים).

ב-29 באוגוסט 2022 בשעות הערב, קיבל דום לב בביתו ולאחר ניסיונות החייאה נפטר בביתו, הוא נקבר לצד אביו בהר הזיתים בירושלים.

בתום השבעה הוכתר בנו הגדול, הרב משה נתן נטע גולדמן לממלא מקומו באדמו"רות זווהיל.

==צאצאים==
לרב גולדמן שני בנים וארבעה בנות, בניו:

* בנו הרב משה נתן נטע גולדמן, ממשיך שושלת זוועהיל
* בנו הרב יעקב לייב גולדמן, רב בית כנסת צדקת שלמה זווהיל בבני ברק
* בתו, נשואה להרב חיים מאיר, בן רבי זאב ארנסטר רב קהילת מאור חיים בצפת
* בתו, נשואה ליחיאל מיכל, בן רבי אשר ישעיה רוזנבוים מזוטשקא
* בתו, נשואה ללוי יצחק, בן רבי דוד טברסקי אב"ד רחמסטריווקה
* בתו, נשואה למנחם מנדל, בן הרב יצחק ישעיה הגר בנו של רבי ישראל הגר מויז'ניץ

==קישורים חיצוניים==
* משה ויסברג, [https://www.bhol.co.il/news/1433873 הלם ואבל בעולם החסידות: האדמו"ר מזוועהיל זצוק"ל נפטר פתאומי], באתר בחדרי חרדים, 29 באוגוסט 2022

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי זוויהל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת גליציה
קטגוריה:בוגרי ישיבת תפארת ציון
קטגוריה:בוגרי ישיבת בית אברהם-סלונים
קטגוריה:ירושלים: אדמו"רים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
קטגוריה:רבני ישיבת תפארת ישראל - רוז'ין
דילן בטובינסיקה

בודוקה דילן בטובינסיקה (בצרפתית: Buduka Dylan Batubinsika; נולד ב-15 בפברואר 1996) הוא כדורגלן צרפתי-קונגולזי המשחק בעמדת הבלם בסנט אטיין.

== קריירת מועדונים ==
בטובניסקה נולד בקרגי-פונטויס, צרפת, למשפחה ממוצא קונגולזי.<ref></ref> גדל במחלקת הנוער של פריז סן-ז'רמן. בשנת 2014 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון, במדיה ערך 52 הופעות ליגה והבקיע שני שערים.

ב־13 ביולי 2017 חתם ברויאל אנטוורפן מליגת העל הבלגית. הוא שיחק במועדון במשך ארבע עונות, בהן ערך 73 הופעות ליגה והבקיע שלושה שערים. בתקופתו בבלגיה זכה בגביע הבלגי.

ב־23 ביולי 2021 חתם בפמליקאו מליגת העל הפורטוגלית.

ב־31 באוגוסט 2022 חתם במכבי חיפה מליגת העל. ב־3 בספטמבר ערך הופעת בכורה בליגת העל, בניצחון החוץ 2–1 על הפועל באר שבע.

ב־22 באוקטובר 2022 הבקיע את שערו הראשון בקבוצה, בניצחון 3-2 מול עירוני קריית שמונה במסגרת ליגת העל.

ב-21 ביולי 2023 חזר לצרפת וחתם לשנתיים בסנט אטיין.

== קריירה בינלאומית ==
לזכותו חמש הופעות במדי נבחרת הנערים עד גיל 16 של צרפת, וחמש הופעות ושער אחד במדי הנבחרת הצעירה עד גיל 20 של צרפת.

ב-14 ביוני 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בניצחון 0-1 נגד .

נכלל בסגל נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

== תארים ==
;רויאל אנטוורפן
* הגביע הבלגי: 2019/2020

; מכבי חיפה
* אליפות: 2022/2023

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: כדורגלנים
קטגוריה:בלמי כדורגל צרפתים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: בלמי כדורגל
קטגוריה:כדורגלני רויאל אנטוורפן
קטגוריה:כדורגלני פמליקאו
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני סנט אטיין
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים צרפתים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים צרפתים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים צרפתים בישראל
קטגוריה:ספורטאים מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בישראל
קטגוריה:צרפתים שמוצאם מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1996
קטגוריה:אישים מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו שנולדו ב-1996
Bug a Boo

"Bug a Boo" הוא סינגל שהוקלט על ידי להקת הבנות האמריקאית דסטיניז צ'יילד. את השיר הוציאה לאור ב-7 ביולי 1999 חברת התקליטים קולומביה רקורדס, והוא נכלל כרצועה החמישית באלבומה השני של הלהקה, The Writing's on the Wall. מילותיו חוברו על ידי חברות הקבוצה: ביונסה נואלס, לטויה לאקט, לטבייה רוברסון וקלי רולנד, לצד קנדי בורוס וקווין בריגס, שגם הפיק את השיר. הוא מכיל אינטרפולציה של "Child's Anthem" של טוטו מ-1978.

== רקע ==
"Bug a Boo" הוא שיר נוסף שבורוס ובריגס עבדו עליו יחד עם הדסטיניז צ'יילד עבור אלבומה השני. השניים ערכו סיעור מוחות של רעיונות לשירים, ו-"Bug a Boo" היה אחד השירים הראשונים שהועלו.<ref></ref> תחילה לא אהבה הלהקה את השיר, כיוון שלא הבינו את קצבו ואת המלודיה שלו.<ref></ref>

== הצלחה מסחרית ==
"Bug a Boo" נכנס לראשונה לבילבורד הוט 100 במקום ה-87 בשבוע של 25 בספטמבר 1999. לפני שיצא ממנו עלה למקום ה-33, ובילה 20 שבועות רצופים בטבלת הדירוג. בעקבות ההצלחה העצומה של "Bills, Bills, Bills" כשל "Bug a Boo" בניסיון לשחזרה. הוא הגיע למקום ה-15 במצעד שירי ה-R&B/היפ הופ – בין השירים היחידים של הלהקה שלא נכנסו לעשרת העליונים. "Bug a Boo" הגיע בשיאו למקום ה-26 באוסטרליה, ובהולנד בילה 15 שבועות רצופים בטבלת הדירוג.

== וידאו קליפ ==
על-אף שלא זכה להצלחה במצעדי הפזמונים השונים הפך הווידאו קליפ שלו לפופולרי מאוד. הוא זכה להקרנות רבות ב-MTV וב-BET. זהו הקליפ האחרון בו השתתפו לטבייה רוברסון ולטויה לאקט. הוא בוים על ידי דארן גרנט ביולי 1999.

בקליפ צועדות הבנות בשדרת מרכולים וחנויות. ארבעה גברים נוסעים במכונית אדומה, ונראה שהם מנסים למשוך את תשומת לבן. הם ניגשים אליהן, אולם חברות הלהקה לא מתעניינות בהם ואף טוענות כי הם מציקים להן. בסצנה נוספת הבנות, שמנסות להימלט מהגברים, נכנסות בטעות לחדר ההלבשה של שחקן הכדורסל קובי בריאנט. בצילום העוקב מעודדת הלהקה את קבוצתו כשהיא אוחזת בפונפוני עידוד. הקלים מסתיים בכניסתן של הבנות לרכבם של הגברים. הוא הוקרן לראשונה ב-12 בספטמבר 1999 ב-BET וב-19 בספטמבר ב-MTV. בנוסף, נכלל הקליפ ב-The Platinum's on the Wall.

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! בריטניה (BPI)
| כסף
| 200,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1999
קטגוריה:סינגלים מ-1999
קטגוריה:שירי דסטיניז צ'יילד
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ביונסה
קטגוריה:שירים על הטרדה מאיימת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
שגרירות ישראל בפריז

שגרירות ישראל בפריז היא הנציגות הדיפלומטית של מדינת ישראל בצרפת ואחת משגרירויות ישראל הגדולות בעולם. היא נמצאת ברחוב רבלה 3, פריז 75008.

החל ממרץ 2023, ממלא מקום שגריר ישראל בפריז הוא חיים וקסמן, לאחר שהשגרירה האחרונה, יעל גרמן, מינוי פוליטי של יאיר לפיד ומפלגת יש עתיד, הודיעה עם השבעת הממשלה השלושים ושבע בדצמבר 2022 על כוונת לסיים את תפקידה. בפברואר 2024 החליטה ממשלת ישראל על מינויו של יהושע זרקא לתפקיד.

== היסטוריה ==
לאחר הסכם פישר-שובל שנחתם ב-1948 הכירה צרפת דה־פקטו במדינת ישראל בינואר 1949.

השגרירות נמצאת במיקומה הנוכחי מאז 1973.

== שגרירי ישראל בצרפת ==
{| class="wikitable"
!שם
!תאריך המינוי
!הערות
|-
|-
|מוריס פישר
|9 באוקטובר 1952
| ממונה על היחסים מ-5 ביולי 1949
|-
|יעקב צור (טשרנוביץ)
|10 בנובמבר 1953
|
|-
|ולטר איתן
|11 בפברואר 1960
|
|-
|אשר בן נתן
|6 בנובמבר 1970
|
|-
|מרדכי גזית
|23 בדצמבר 1975
|
|-
|מאיר רוזן
|6 בספטמבר 1979
|
|-
|עובדיה סופר
|7 באוקטובר 1983
|
|-
|יהודה לנקרי
|20 במאי 1992
|
|-
|אבי פזנר
|6 בדצמבר 1995
|
|-
|אליהו בן-אלישר
|26 באוקטובר 1998
|
|-
|אלי בר-נביא
|15 בדצמבר 2000
|
|-
|נסים זווילי
|12 בנובמבר 2002
|
|-
|דניאל שק
|8 בספטמבר 2006
|
|-
|יוסי גל
|3 דצמבר 2010
|
|-
|עליזה בן-נון
|8 בספטמבר 2015
|
|-
|טליה לדור פרשר<ref name=":0" />
|ינואר 2020
|
|-
|אירית בן אבא<ref name=":0">ממונה על היחסים</ref>
|יולי 2020
|
|-
|דניאל סעדה<ref name=":0" />
|אוקטובר 2020
|
|-
|רונית בן דור<ref name=":0" />
|2021
|
|-
|יעל גרמן
|3 באוגוסט 2021
|
|-
|יהושע זרקא
|פברואר 2024
|}

== ראו גם ==
* יחסי ישראל–צרפת

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

פריז
קטגוריה:יחסי ישראל–צרפת