OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ספר הפלאה

ספר הפלאה הוא הספר השישי בסדרת ספריו ההלכתיים של הרמב"ם. הרמב"ם עוסק בספר זה בהלכות שבועות, הלכות נדרים, הלכות נזירות ועוד.

הרמב"ם מגדיר את תוכן הספר<ref>בהקדמה למשנה תורה.</ref>: "ספר ששי - אכלול בו מצוות שיתחייב אדם בהם מי שאסר עצמו בדברים - כגון שבועות ונדרים. וקראתי שם ספר זה: 'ספר הפלאה'".

שם הספר "הפלאה" נקבע על פי לשון התורה בעניין הנדרים<ref>במדבר פרק ו', פסוק ב'.</ref>: "איש כי יפליא נדר".

==מבנה הספר ותוכנו==
===הפסוק הפותח את הספר===
כדרכו בספרי משנה תורה פותח הרמב"ם גם את ספר הפלאה בפסוק. הפסוק איתו בוחר הרמב"ם לפתוח את הספר הוא פסוק מספר תהילים<ref>תהילים קי"ט, פסוק קח.</ref>: "נדבות פי רצה נא ה', ומשפטיך למדני".

===הנושאים הכלולים הספר===
* הלכות שבועות.
* הלכות נדרים.
* הלכות נזירות.
* הלכות ערכין וחרמים.

===סדר הנושאים בספר===
הרמב"ם מסדר את סדר ההלכות בספרו לפי סדר שכיחות הדברים, קודם כל הרמב"ם כותב את הלכות השבועות שכוללות דינים רבים יותר ומצויים יותר, אחריהם באים הלכות נדרים שנחלקים בכללות לשני חלקים, לאחר מכן את הלכות נזירות שהוא חלק מהלכות הנדרים ורק לבסוף מונה הרמב"ם את הלכות ערכין וחרמין, כיוון שהם פחות שכיחים ומצויים.

===המצוות המבוארות בספר===
בספר הפלאה נתבארו 25 מצוות מתוך התרי"ג מצוות, מהם 10 מצוות עשה ו15 מצוות לא תעשה.

חלוקת המצוות לפי סדר ההלכות:
* הלכות שבועות כוללות 5 מצוות, 4 מצוות לא תעשה ומצוות עשה אחת: (א) שלא להישבע בשם ה' לשווא. (ב) שלא לישא את שם ה' לשווא. (ג) שלא לכפור בפיקדון. (ד) שלא להישבע על כפירת ממון. (ה) להישבע בשם ה' באמת.
* הלכות נדרים כוללת 3 מצוות, 2 מצוות עשה ומצוות לא תעשה אחת: (א) לשמור מוצא שפתיו ולקיים את הנדר. (ב) לא לחלל את דברו. (ג) מצוות הפרת נדרים או שבועות.
* הלכות נזירות כוללות 10 מצוות, 2 מצוות עשה ו8 מצוות לא תעשה: (א)שיגדל הנזיר פרע. (ב) שלא יגלח שערו כל ימי נזרו. (ג) שלא ישתה הנזיר יין ולא תערובת יין ואפילו חומץ של יין. (ד) שלא יאכל ענבים לחים. (ה) שלא יאכל צימוקים. (ו) שלא יאכל חרצני ענבים. (ז) שלא יאכל זגין. (ח) שלא יכנס לאוהל המת. (ט) שלא יטמא למתים. (י) שיגלח על קורבנות.
* הלכות ערכין וחרמים כוללים 7 מצוות, 5 מצוות עשה ו2 מצוות לא תעשה: (א) לדון בערכי אדם כפי שמפורש בתורה. (ב) דין ערכי בהמה. (ג) דין ערכי בתים. (ד) דין ערכי שדות. (ה) דין מחרים נכסיו. (ו) שלא ימכר חרם. (ז) שלא יגאל חרם.

===פסקים ייחודיים===

==פרשני הספר==
נושאי כליו של הרמב"ם:
* כסף משנה
* הרדב"ז
* לחם משנה
* מגדל עוז
* הגהות מיימוניות

אחרונים:
* אור שמח - הרב מאיר שמחה הכהן.
* צפנת פענח

מהדורות מבוארות:
* משנה תורה להרמב"ם - מפעל משנה תורה.
* משנה תורה להרמב"ם המבואר - הרב עדין אבן ישראל (שטיינזלץ).

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.hebrewbooks.org/14275 משנה תורה, ספר הפלאה] באתר HebrewBooks.
* [https://www.mishnetorah.co.il/vows/ ספר הפלאה] באתר מפעל משנה תורה.
* [https://www.etzion.org.il/he/philosophy/great-thinkers/rambam/מבוא-לספר-הפלאה מבוא לספר הפלאה] באתר ישיבת הר עציון.
* [https://he.chabad.org/multimedia/media%20cdo/aid/4916551 שיעורי וידאו בספר הפלאה] באתר Chabad.org.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי משנה תורה
אחריי המבול

אחריי המבול (בצרפתית: Après moi, le déluge) או בצורת רבים אחרינו המבול (בצרפתית: Après nous, le déluge) הוא מטבע לשון שמקורו בצרפתית. הביטוי מביע את אדישותו של אדם לגבי מה יקרה בעתיד, כאשר הוא מניח שאירועי העתיד לא ישפיעו עליו מכיוון שהגיע לסוף דרכו. הביטו מתייחס למבול המקראי וניתן לפרשו בשני אופניםː אחרי לכתי לא אכפת לי אם יבוא המבול והכל ייהרס. או לחליפין, אחרי לכתי עלול להגיע המבול ולכן דאגה לגבי העתיד היא לחינם<ref></ref>. מקובל גם להשתמש בביטוי כהבעת ביקורת על אדישות לגבי השלכות עתידיות של מעשים או התרחשויות בהווה.

== מקור הביטוי ==
הביטוי מיוחס ללואי החמישה עשר, מלך צרפת או, בצורה אחרינו המבול, לפילגשו מאדאם דה פומפדור<ref></ref>. ישנם גרסאות שונות לגבי ההקשר שבו נאמר הביטוי. על פי הגרסה הנפוצה הביטוי נאמר לאחר קרב רוסבאך, שנערך בשנת 1757, בו הובס הצבא הצרפתי על ידי הצבא הפרוסי. האמרה באה להביע אדישות המלך למשמעות התבוסה בקרב או אולי כדברי נחמה שהשמיעה מאדאם דה פומפדור באוזני המלך. המקור לייחוס הזה הוא מכתב שכתבה זמרת האופרה מרי פֶל בו סיפרה שמאהבה הצייר מוריס קוונטין דה לה טור סיפר לה שהדברים נאמרו בזמן שצייר את מאדאם דה פומפדור<ref name=":0"></ref><ref>הציור מתוארך בדרך כלל ל-1755 לפני קרב רוסבאך</ref>.

ישנם היסטוריונים המפקפקים בייחוס הזה וסבורים שהביטוי היה בשימוש בשפה הצרפתית טרם ימיו של לואי החמישה עשר<ref></ref>.

הסופר וחוקר השפה הצרפתי קלוד דונטון טוען שהביטוי הפך לשגור בעקבות חיבור של המתמטיקאי הצרפתי פייר לואי מאופרטויס בו העלה את האפשרות שהשביט האלי יכול להביא כליה על העולם<ref></ref>. על פי תחזיתו של אדמונד האלי השביט היה צפוי לשוב ולהופיע ב-1758. האלי עצמו העלה תאוריה שהמבול המקראי נגרם על ידי כוכב שביט שחלף קרוב מאוד לכדור הארץ<ref></ref>.

הבלשן הצרפתי אלן ריי מצא שהאזכור המוקדם ביותר בכתב של הביטוי הוא רק מ-1789<ref name=":0" />.

== אזכורים בתרבות ==
קרל מרקס בספרו הקפיטל משתמש בביטוי בפרק הדן בהגבלת אורכו של יום העבודה כדי לתאר את יחסו של הקפיטליסט לבריאותו של העובד. הוא כותב <ref></ref>.

בשנת 1989 הוציאה לאור הזמרת נורית גלרון את השיר המחאה הפוליטי "אחרינו המבול". את מילות השיר כתבה גלרון והוא הולחן על ידי ארקדי דוכין ונכלל באלבום בעל אותו שם. השיר מבקר את המשך שיגרת החיים והבילויים בתל אביב בימי האינתיפאדה הראשונה, תוך הפגנת אדישות למתרחש בשטחים ולסבל של הפלסטינים. השיר עורר כעס בקרב חלקים בציבור הישראלי והוועד המנהל של רשות השידור הישראלית החליט לאסור את השמעתו בתחנות הרדיו ובטלוויזיה, וגם בגלי צה"ל נאסרה השמעתו.

== ראו גם ==
* המבול

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמרות כנף
פסגת סטאנוויקס

פסגת סטאנוויקס (באנגלית: Stanwix Peak) היא פסגה נישאת בהרי באוורס באזור חוף פנל של ארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

הפסגה מתנשאת מעל חלקו הדרומי של קרחון אסטאפנקו.

גובהה של הפסגה 2,240 מטרים מעל פני הים; פסגת סטאנוויקס היא הפסגה ה-914 בגובהה באנטארקטיקה.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הפסגה ===

הפסגה שימשה כנקודת ייחוס על ידי המודד ס. קירקבי (S. Kirkby), שהשתתף במשלחת המחקר הלאומית האוסטרלית לאנטארקטיקה (ANARE), שהגיעה לאנטארקטיקה באונייה ת'אלה דאן (MV Thala Dan) בשנת 1962.

=== מקור השם ===

שמה של הפסגה ניתן לה על ידי משלחת המחקר הלאומית האוסטרלית לאנטארקטיקה.

הפסגה נקראת על שם קפטן ג'ון סטאנוויקס (John Stanwix), שהיה טייס מסוקים במשלחת.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20210602215652/https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:14482 פסגת סטאנוויקס] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/21809 פסגת סטאנוויקס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=13935&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR פסגת סטאנוויקס] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://mapcarta.com/25597604 מפת אזור פסגת סטאנוויקס]
* [https://peakery.com/stanwix-peak-antarctica/ פסגת סטאנוויקס] באתר peakery (בין היתר, מרחקים לאתרים סמוכים)
* [https://www.meteoblue.com/en/weather/today/stanwix-peak_antarctica_6625963 מזג האוויר הנוכחי המעודן בפסגת סטאנוויקס]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/14-days/stanwix-peak_antarctica_6625963 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור פסגת סטאנוויקס]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/historyclimate/weatherarchive/stanwix-peak_antarctica_6625963 נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור פסגת סטאנוויקס]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/archive/yearcomparison/stanwix-peak_antarctica_6625963 נתוני מזג אוויר סטטיסטיים עבור פסגת סטאנוויקס]

== הערות שוליים ==

סטאנוויקס
סטאנוויקס
Alannah Myles

Alannah Myles (בעברית: אלנה מיילס) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הקנדית אלנה מיילס. את האלבום הוציאה לאור ב-28 במרץ 1989 חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס. השיר "Black Velvet", שנכלל באלבום כרצועה השלישית, הפך ללהיט בינלאומי. הוא הגיע לראש מצעדי המוזיקה ברחבי העולם דוגמת בילבורד הוט 100 ומצעד הסינגלים הקנדי של RPM. Alannah Myles הגיע למקום החמישי בבילבורד 200, למקום השלישי במצעד האלבומים הבריטי ולמקום הראשון במצעד האלבומים הקנדי של RPM. את עטיפת האלבום צילמה דבורה סמואל.

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! אוסטרליה (ARIA)
| פלטינה ×3
| 210,000
|-
! אוסטריה (IFPI Austria)
| זהב
| 25,000
|-
! פינלנד (Musiikkituottajat)
| פלטינה
| 59,694
|-
! גרמניה (BVMI)
| פלטינה
| 500,000
|-
! קנדה (Music Canada)
| יהלום
| 1,000,000
|-
! ניו זילנד (RMNZ)
| פלטינה
| 15,000
|-
! שוודיה (GLF)
| פלטינה
| 100,000
|-
! שווייץ (IFPI Switzerland)
| פלטינה
| 50,000
|-
! בריטניה (BPI)
| זהב
| 100,000
|-
! ארצות הברית (RIAA)
| פלטינה
| 1,000,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1989
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הקנדי
קטגוריה:אלבומי חברת אטלנטיק רקורדס
Love Is (שיר)

"Love Is" (בעברית: "אהבה זה") הוא סינגל הבכורה של הזמרת-יוצרת הקנדית אלנה מיילס. את השיר הוציאה לאור בשנת 1989, בקנדה ובאוסטרליה גרידא, חברת התקליטים אטלנטיק רקורדס. הוא נכלל כרצועה השנייה באלבום הבכורה של הזמרת, Alannah Myles. בשאר רחבי העולם פורסם השיר לאחר יציאת "Black Velvet". השיר הועמד בקטגוריית "סינגל השנה" בפרס ג'ונו למוזיקה.

== וידאו קליפ ==
לשיר "Love Is" שני וידאו קליפים שונים, בבימויה של דבורה סמואל. אחד פורסם בקנדה בלבד, והשני ברחבי העולם. הווידאו קליפ המקורי נפתח בצילומי רגליה של מיילס, תוך כדי שהיא נעה על הבמה. בד בבד היא מבצעת את "Love Is" בהופעה חיה עם הלהקה שלה.

בקליפ השני, שפורסם ב-1990, מוצגת מיילס לצד הלהקה שלה מבצעת את השיר באולפן. לאחר מכן מוצגת סצנות בשחור-לבן דוגמת כמה גברים ונשים מחזרים זה עם זה ומיילס רוכבת על סוסים במדבר ואחריה יען וקנגורו.

== הוצאה לאור וקבלה ==
השיר פורסם בקנדה באפריל 1989, והגיע למקום ה-16 במצעד הסינגלים במדינה. ביוני, הוא יצא לאור באוסטרליה. תחילה לא נכנס למצעדי ה-ARIA, אולם לאחר צאת השיר "Black Velvet", "Love Is" הגיע למקום ה-12.<ref name=aus></ref> בשאר העולם "Love Is" יצא לאור לאחר "Black Velvet". הוא הגיע למקום ה-36 במצעד הבילבורד הוט 100, ונכנס ל-40 השירים הפותחים במצעד הסינגלים האירי, ההולנדי והפלנדרי.

== רשימת השמעה ==

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! אוסטרליה (ARIA)
| זהב
| 35,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1989
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-1989
קטגוריה:סינגלים מ-1990
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
טושימה

טושימה (ביפנית: 豊島区) הוא רובע במרכז העיר טוקיו שביפן. ברובע נמצאת תחנת רכבת מרכזית גדולה במיוחד וכמו גם אזור מסחר בולט המכונה "איקהבוקורו".

== היסטוריה ==
הרובע נוסד ב-15 במרץ 1947, ואוכלוסיית הרובע הגיע לשיא בשנת 1965 כאשר הרובע הכיל בסביבות 370,000 תושבים. מאז ואילך כמות התושבים ברובע הולכת ודועכת ונכון ל-1 במאי 2015 אוכלוסיית הרובע מנתה כ-298,250 תושבים, בעוד שצפיפות האוכלוסין של הרובע הייתה 22,920 נפש לקמ"ר.

הרובע משתרע על פני 13.01 קמ"ר. כ-47% מהשטחים של הרובע הם אזורי מגורים, וכ-20% מהשטחים של הרובע הם אזורים מסחריים וציבוריים.<ref name=":0"></ref>

אוכלוסיית הרובע כללה ב-2015 כ-19,868 תושבים לא יפנים, המהווים כ-7.42% מסך תושבי הרובע, ועל כן טושימה הוא מהאזורים הכי קוסמופוליטיים בטוקיו. מתוך התושבים הלא יפנים שגרים בטושימה כ-56% הם ממוצא סיני, כ-20% הם ממוצא קוריאני, וכל היתר הם בעיקר ממוצא פיליפיני ואירופאי.<ref name=":0"/>

== גלריית תמונות ==
<gallery widths="240px" heights="150px">
Ikebukuro_28006.jpg|אזור המסחר איקהבוקורו
Ikebukuro_Station.jpg|תחנת איקהבוקורו
Ikebukuro2007.jpg|גורדי השחקים של איקהבוקורו שבטושימה
Tokyo_Metropolitan_Art_Space_02.jpg|תיאטרון המטרופולין של טוקיו בטושימה
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טוקיו: רבעים
סומידה

סומידה (ביפנית: 墨田区) הוא רובע במרכז ההיסטורי של העיר טוקיו שביפן. רובע זה ידוע במיוחד בשל פסטיבל הזיקוקים שמתקיים בו במהלך הקיץ, ובשל אצטדיון הסומו הראשי של טוקיו שממוקם בו (קיונגוקו קוקוגיקאן) בו נערכים טורנירים של סומו שלוש פעמים בשנה. באזור זה נמצא גם מגדל "עץ השמיים" (Tokyo Skytree) אשר הוא המגדל הגבוה ביותר בעולם, והמבנה השני בגובהו בעולם אחרי בורג' חליפה.

נכון ל-1 במאי 2015 אוכלוסיית הרובע מנתה כ-257,300 תושבים, וצפיפות האוכלוסין ברובע הייתה 18,690 נפש לקמ"ר. הרובע משתרע על פני 13.75 קמ"ר.<ref name="23ku"></ref>

רובע סומידה נוסד ב-15 במרץ 1947 כתוצאה ממיזוג הרבעים הונג'י ומיקוג'ימה.

== גלריית תמונות ==
<gallery widths="240px" heights="150px">
Tokyo Sky Tree 2012.JPG|מגדל "עץ השמיים" (Tokyo Skytree)
Ryogoku Great Sumo Hall.jpg|זירת הסומו ריוגוקו
JRE-Sobu-Line-Sumidagawa-Bridge-01.jpg|תצלום של נהר סומידה שנלקח מגשר ריוגוקו
Edo-Tokyo_Museum.jpg|מוזיאון אדו טוקיו
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טוקיו: רבעים
טופלו (הונגריה)

טופלו (בהונגרית: Tófalu) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. 
== היסטוריה ==
האזור מיושב מסביבות המאה ה-14, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1352. הכפר נהרס בזמן שלטון הטורקים ויושב מחדש. במהלך מלחמת העולם השנייה פוצצו הגרמנים את הכנסייה הישנה בטופלו.

בשנת 1950 התאחד הכפר עם אלדברה ונקרא טודברה (Tódebrő) ובשנת 1958 חזרו כל כפר לעצמאותו.

35 יהודים חיו בטופלו בשנת 1880 ובשנת 1944 נרצחו כ-20 מהם בשואת יהודי הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בטופלו מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 668 תושבים ובשנת 2021 רק 553 תושבים.
==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
אוילרינצפלווה

אוילרינצפלווה (בהונגרית: Újlőrincfalva) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה גם באוילרינצפלווה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 270 תושבים ובשנת 2021 רק 198 תושבים.

האזור מיושב מסביבות המאה ה-13, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1261.

== יהודי אוילרינצפלווה ==
יהודים בודדים חיו באוילרינצפלווה במאה ה-19 ובמאה ה-20. בשנת 1944 נרצח לפחות יהודי אחד מהכפר בשואת יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|4
|262
|-
|1910
|4
|
|-
|1920
|1
|
|-
|1930
|1
|
|-
|1941
|1
|521
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
פטרוואשארה

פטרוואשארה (בהונגרית: Pétervására) היא עיר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה גם בפטרוואשארה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 2,611 תושבים ובשנת 2021 רק 2,021 תושבים.

על פי עדויות ארכאולוגיות האזור מיושב מהתקופה הפרהיסטורית. פטרוואשארה עצמו מוזכר לראשונה בתעודות משנת 1247 ומאז הוא מיושב לסירוגין. הכפר הפך לעיר רשמית ב-1 במרץ 1989.

== יהודי פטרוואשארה ==
יהודים התיישבו בפטרוואשארה לראשונה בתחילת המאה ה-19. בשנת 1885 נעשו כפופים לקהילה יהודים שישבו ב-18 כפרים בסביבה. בפטרוואשארה כיהנו שלושה רבנים בזה אחר זה ובמקום היה בית כנסת שהורחב בשנת 1878.

בימי מלחמת העולם השנייה גויסו יהודי הונגריה לעבודות כפייה במסגרת צבאית ובשנת 1940 נעשתה פטרוואשארה מרכז לגיוס יהודים לעבודות כפייה.

במאי 1944, כחודשיים לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הובלו יהודי המקום לאזור מכרות פחם ליד אגרצ'הי, שם רוכזו כ-2,000 יהודי מחוז הווש בצפיפות ומחסור חמור במזון ובתרופות. על היהודים נאסר לקבל עזרה מקרוביהם שמחוץ למקום. ביוני הובלו לבית חרושת ללבנים בקרצ'נד, וכעבור ימים אחדים שולחו לאושוויץ

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|20
|3,821
|-
|1880
|95
|1,581
|-
|1910
|71
|
|-
|1920
|69
|
|-
|1930
|57
|
|-
|1941
|43
|2,444
|-
|}

==לקריאה נוספת==
* [https://books.google.co.il/books?id=M60JAQAAIAAJ&lpg&hl=iw&pg=PA424#v=onepage&q&f=false קהילת פטרוואשארה] בפנקס קהילות הונגריה.
*פטרוואשארה, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 315. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
בלאדי מורי

בלאדי מורי היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגה קומדיה רומנטית העוסקת ברווקות מאוחרת, שיצרה סתיו אידיסיס, ועלתה לשידור בשנת 2022 ביס. הקומדיה זכתה בפרס הקומדיה הטובה ביותר בפסטיבל סירייס מאניה - צרפת (2022). בספטמבר 2023 פורסם שהסדרה תחודש לעונה שנייה שתשודר ב-2025.

==עלילה==
עלילת הסדרה עוסקת במורי (נעמי לבוב), מרצה לקולנוע, ודנה (רותם סלע), רופאה מתמחה בגינקולוגיה ומיילדות; חברות טובות מימי התיכון ושותפות לדירה, המתמודדות עם רווקותן המאוחרת.

בתחילת הסדרה, מורי עוברת תאונת דרכים ופוגעת ברכב אספנות. הבחור ברכבו היא פגעה, ליאור, מאתר את כתובתה ומגיע לביתה. במהלך ההיכרות הראשונית הוא מתאהב דווקא בדנה למורת רוחה של מורי.

== דמויות ושחקנים ==
{| class="wikitable"
!דמות
!שחקן/ית
!הערות
|-
|מור (מורי) גוטמן
|נעמי לבוב
|מרצה לקולנוע
|-
|דנה לימוני
|רותם סלע
|רופאה מתמחה בגינקולוגיה וילודה
|-
|ליאור קריאף
|שלומי טפיארו
| בן זוגה של דנה
|-
|גור
|עומר עציון
|מנהל בר. האקס של מורי
|-
|עידן
|אלעד אטרקצ׳י
|מתמחה. חבר טוב של דנה
|-
|אטיאס
|יורם טולדנו
|רופא בכיר שמנחה את דנה בהתמחות
|-
|אמיר (אח בית חולים)
|עלא דקה
|עובד עם דנה ויוצא עם מורי פעמיים
|-
|נועם גוטמן
|אביב פנקס
|אחותה של מורי
|-
|איתמר
|יואב דונט
|האקס המיתולוגי של דנה
|-
|עפר שכטר
|עפר שכטר
|בתפקיד עצמו
|-
|חנוך
|רותם קינן
|מרצה לקולנוע שעובד עם מורי
|-
|מרים (סבתא של מורי)
|מרים זוהר
|
|}

==הפקה==
===צילומים===
הסדרה צולמה בחלקה במחלקת היולדות בבית חולים איכילוב.

== פרסים ==

* 2022 הקומדיה הטובה ביותר בפסטיבל סירייס מאניה - צרפת
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמדות
!תוצאה
!סימוכין
|-
! rowspan="8" |2023
! rowspan="8" |פרסי האקדמיה לטלוויזיה
|סדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
|בלאדי מורי – עונה 1
|
| rowspan="8" |<ref></ref>
|-
|שחקן ראשי בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
|שלומי טפיארו
|
|-
|שחקנית ראשית בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
|נעמי לבוב
|
|-
|שחקן משנה בסדרת קומדיה וקומדיית מצבים
|עומר עציון
|
|-
|שחקנית משנה בסדרת קומדיה וקומדיית מצבים
|רותם סלע
|
|-
|בימוי בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
|יוגב יפת
|
|-
|תסריט בסדרת דרמה קומית וקומדיות מצבים
|סתיו אידיסיס
|
|-
|מוזיקה מקורית
|גל לב
|
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:סדרות קומדיה רומנטיות ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2022
קטגוריה:Yes הטלוויזיה בלוויין: תוכניות וסדרות
משפחת בנדר

משפחת בנדר (באנגלית: The Bender Family) היו משפחה של רוצחים סדרתיים שפעלה בדרום מזרח קנזס, בין מאי 1871 לדצמבר 1872. המשפחה הורכבה מג'ון בנדר, אשתו אלווירה, ג'ון הבן, וקייט. על פי הדעה הרווחת, ג'ון הבן וקייט היו אחים, אך עם זאת, ישנה תאוריה הגורסת כי הם היו נשואים<ref></ref>.

משפחת בנדר

== המשפחה ==
ג'ון בנדר האב היה כבן 60 ודיבר מעט מאוד אנגלית. כשהוא היה מדבר, הוא בדרך כלל לא היה מובן. אלווירה בנדר, שלכאורה גם דיברה מעט מאוד אנגלית, הייתה בת 55. נטען כי היא הייתה כל כך לא ידידותית עד ששכניה התחילו לכנותה "שטנית".

ג'ון בנדר הבן היה כבן 25 עם שיער ערמוני ושפם, ודיבר אנגלית שוטפת אך עם מבטא גרמני. קייט בנדר, שהייתה בסביבות גיל 23, הייתה מטופחת ומושכת ודיברה אנגלית רהוטה עם מבטא קל. היא הייתה עורכת סיאנסים ונתנה הרצאות על רוחניות, והייתה ידועה כמי שדוגלת באהבה חופשית.

הדעה הרווחת הייתה שהבנדרים הם מהגרים גרמנים. מעולם לא נמצא תיעוד או הוכחה מוחלטת ליחסיהם זה לזה, או למקום שבו הם נולדו<ref></ref>.

== שיטת הרצח ==
בין הפונדק של המשפחה לבין מגוריהם, הפריד וילון. כשהיה מגיע אורח, הם היו מושיבים אותו על מושב עם הפנים לכיוון השני, כך שהוא עם הגב אל הווילון. קייט הייתה מסיחה את דעתו של האורח בשיחה בזמן שאחד מהבנדרים האחרים ניגש אל הווילון. כשראשו של הקורבן מסומן דרך הבד הדק, אחד הבנדרים היה מנפץ את הגולגולת שלו בפטיש. לאחר מכן, הגופה הייתה מושלכת אל המרתף. ברגע שהגופה הייתה במרתף, הבנדרים היו פושטים אותה מכל הבגדים וחפצי הערך וקוברים אותה בקבר אחים<ref></ref>.

הפונדק של הבנדרים

== הרציחות ==
במאי 1871 התגלתה הראשונה מבין הגופות המיוחסות למעשיה של משפחת הרוצחים הסדרתית הראשונה של אמריקה. בקנזס, נמצאה גופתו של אדם בשם ג'ונס, שגרונו חתוך וגולגולתו מרוסקת - פציעות שיהיו מאוחר יותר סימן ההיכר של הפציעות הקטלניות שנגרמו על ידי משפחת בנדר.

המקרה הבא התרחש בפברואר 1872 כאשר נמצאו עוד שתי גופות לא מזוהות של גברים, עם פציעות דומות לאלו של ג'ונס.

בשנת 1873, דיווחים על נעדרים באזור הפכו כל כך נפוצים, שרוב האנשים שעברו במקום התחילו להתחמק מהשביל, אך לא כולם היו זהירים כל כך.

סיפור האימה הנוגע למשפחת הרוצחים הסדרתיים הראשונה של אמריקה קיבל תפנית קריטית, כאשר שני מטיילים - ג'ורג' ניוטון לונגקור ובתו הצעירה - מרי אן, נעלמו באזור הידוע לשמצה, ללא כל זכר.

היעלמותם של האב והבת הורגשה על ידי אחד מהשכנים והחברים שלהם, ד"ר ויליאם הנרי יורק, רופא ידוע. ד"ר ויליאם הנרי יורק, שידע על המסלול שעברו מר לונגקור ובתו, בא לחפש אותם באביב 1873.

גם הרופא נעלם, אבל הפעם זה הניע שרשרת אירועים, שתחשוף את מעלליהם של הבנדרים<ref></ref>.

== לאחר הרציחות ==
גורלה של המשפחה נותר עלום, עם תיאוריות שנעות מלינץ' שבוצע במשפחה, ועד בריחה מוצלחת שלה. הרבה פולקלור ואגדות אופפים את הבנדרים, מה שמקשה על היכולת להפריד בין עובדות לבדיות<ref></ref>.

== ראו גם ==
משפחת מנסון

==לקריאה נוספת==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רוצחים סדרתיים אמריקאים
מי שמע על חווה ונאווה

מי שמע על חווה ונאווה היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגה דרמה קומית, שיצרו גלית חוגי ונועה ארנברג ועלתה לשידור ב-13 באוקטובר 2022 ביס.

== עלילה ==
בשנות ה-70 היו נאווה (חנה לסלאו) וחווה (קרן מור) צעירות מוכשרות ושאפתניות ששירתו יחד בלהקה צבאית. כארבעים שנה לאחר מכן, הן נפגשות שוב ומגלות שאף אחת מהן לא הגשימה את חלומותיה.

== דמויות ושחקנים ==
{| class="wikitable"
!דמות
!שחקן/ית
|-
|נאווה קופמן
|חנה לסלאו
|-
|חווה נשר
|קרן מור
|-
|נאווה קופמן (בצעירותה)
|טליה ברטפלד
|-
|חווה פוקס (בצעירותה)
|ליאנה עיון
|-
|שאולי נשר
|אסף שלמון
|-
|נדב נשר
|עומר הברון (ג'ימבו ג'יי)
|-
|צליל קופמן
|הילה גולדנברג
|-
|אילנה
|אפי בן ישראל
|-
|גיורא גץ
|ששי קשת/אסף יונש
|-
|אורי
|יובל סגל
|-
|שלמה "שפיץ" ברעם
|מוטי גלעדי/ניר כנען
|-
|מוני
|איציק בן מלך/עילי צ'פמן
|-
|דודו
|מיכאל ורשביאק/עידו יעקבי
|-
|מוצי
|אסף זלמנוביץ'
|-
|רז נשר
|איתי זבולון (טונה)
|-
|מלו
|שמואל וילוז'ני
|-
|עו"ד עזרא בסר
|יוסי אלפי
|-
|גליה אבני
|גילת אנקורי/כרמל זורע
|-
|איריס רוטנברג
|רוחמה רז/דורין הירבי
|-
|מלכי
|ליהי טולדנו
|-
|אמציה סגל
|רמי ברוך
|-
|אתי
|יעל רוחקינד
|-
|צילה פוקס
|מרים זוהר
|-
|נועם
|כרמל נצר
|-
|גוליבר
|גל תורן
|-
|מירי
|אורנה רוטברג
|-
|יהודה
|מארק רוזנבאום
|-
|נעמי
|נועה קולר
|-
|שומר
|יניב לוי
|}

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמדות
!תוצאה
|-
!2022
!פרסי נבחרי השנה של פרוגי
|הסדרה הקומית של השנה
| rowspan="2" |מי שמע על חווה ונאווה?
|
|-
! rowspan="6" |2023
! rowspan="6" |פרסי האקדמיה לטלוויזיה
|סדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
|
|-
| rowspan="2" |שחקנית ראשית בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
|קרן מור
|
|-
|חנה לסלאו
|
|-
|שחקן משנה בסדרת קומדיה וקומדיית מצבים
|איתי זבולון
|
|-
|בימוי בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצבים
|גורי אלפי אהרון
|
|-
|תסריט בסדרת דרמה קומית וקומדיות מצבים
|גלית חוגי, נועה ארנברג
|
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:דרמות קומיות ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2022
קטגוריה:Yes הטלוויזיה בלוויין: תוכניות וסדרות
פייר קונדה

פייר קונדה מאלונג (בצרפתית: Pierre Kunde Malong; נולד ב-26 ביולי 1995) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת הקשר באטרומיטוס.

==קריירת מועדונים==
קונדה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער של אלקובנדס. ב-11 בנובמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-2 נגד פריסו. ב-3 במרץ 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד אתלטיקו לאונס דה קאסטייה.

בקיץ קונדה חתם באתלטיקו מדריד והצטרף לקבוצת הנוער של המועדון. עונה לאחר מכן, הצטרף לקבוצת המילואים של המועדון. בקיץ הושאל לאקסטרמדורה עד לסיום העונה, במדיה רשם 11 שערים ב-33 משחקי הליגה. ב-25 ביולי 2017 הושאל לגרנאדה עד לסיום העונה.

ב-6 ביולי 2018 חתם לארבע שנים במיינץ 05 מהבונדסליגה.

ב-22 ביוני 2021 חתם לשלוש שנים באולימפיאקוס מליגת העל היוונית.

ב-6 בינואר 2023 חזר לגרמניה והושאל לבוכום עד לסוף העונה.

==קריירה בינלאומית==
בצעירותו, קונדה שיחק בנבחרות הצעירות של קמרון. ב-27 במאי 2018 קונדה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד 1-0 ל.

נכלל בסגל נבחרת קמרון לטורניר מונדיאל 2022.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים קמרונים
קטגוריה:קשרי כדורגל קמרונים
קטגוריה:כדורגלני גרנדה
קטגוריה:כדורגלני מיינץ 05
קטגוריה:כדורגלני אולימפיאקוס
קטגוריה:כדורגלני בוכום
קטגוריה:כדורגלני אטרומיטוס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קמרון
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:ספורטאים קמרונים בספרד
קטגוריה:ספורטאים קמרונים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים קמרונים ביוון
קטגוריה:קמרונים שנולדו ב-1995
ירוסלאב קנטוש

ירוסלאב קנטוש (בסלובקית: Jaroslav Kentoš; נולד ב-14 במאי 1974) הוא כדורגלן עבר סלובקי ששיחק בעמדת הבלם וכיום משמש כמאמן הנבחרת הצעירה של סלובקיה.

==קריירה==
קנטוש התחיל את הקריירה שלו בטטרן פרשוב. ב-28 במרץ 1992 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–3 לויטקוויצה.

בינואר הצטרף למכבי חיפה מישראל. ב-27 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–5 נגד מכבי יפו. ב-2 במרץ 1996 הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 0–3 נגד הפועל ראשון לציון.

בקיץ חתם בבוהמיאנס 1905 מליגת העל הצ'כית. בהמשך, שיחק סלובן ברטיסלאבה, דוקלה באנסקה ביסטריצה, הפועל כפר סבא, פוטורה הומנה וספורט פודברזובה.

עם פרישתו בקיץ קנטוש הפך למאמן בקבוצת המילואים של ספורט פודברזובה. כיום מאמן את הנבחרת הצעירה של סלובקיה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סלובקים
קטגוריה:בלמי כדורגל סלובקים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני בוהמיאנס 1905
קטגוריה:כדורגלני סלובן ברטיסלאבה
קטגוריה:כדורגלני דוקלה באנסקה ביסטריצה
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:מאמני כדורגל סלובקים
קטגוריה:סלובקים שנולדו ב-1974
גיא שמיר

גיא שמיר (נולד ב-9 בינואר 1978) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר. גיא, הוא בנו של מאיר שמיר. בעל תואר ראשון מהקריה האקדמית אונו.

==קריירה==
שמיר התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה. ב-23 במרץ 1996 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-1 נגד צפרירים חולון. ב-14 בפברואר 1998 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-2 נגד מכבי פתח תקווה. בעונת 1999/2000 רשם את עונת השיא שלו בקריירה כאשר רשם 31 הופעות, 5 שערים ושני בישולים.

בקיץ עזב שמיר את פתח תקווה וחתם במ.ס. אשדוד, אך בינואר חתם בהפועל פתח תקווה.

ב-13 ביולי 2006 שמיר חתם במכבי תל אביב, בה שיחק רק שני משחקים. בינואר חתם במכבי הרצליה בה שיחק עד לסיום העונה בה פרש מכדורגל.

==קישורים חיצוניים==

*[https://hpt.co.il/?ShowPlayer=255 פרופיל], באתר הפועל פתח תקווה

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מכבי הרצליה
קטגוריה:פתח תקווה: כדורגלנים
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
גדודנית

גְּדוּדָנִית (שם מדעי: Spodoptera) הוא סוג של עש ממשפחת התנשמיתיים. שמה העברי נגזר מכך שהזחלים הצעירים חיים בקבוצות גדולות וכשהם גדלים מתפזרים ופושטים כגדודים על שדות שלמים.

== מינים בישראל ==
*גדודנית פרודניה Spodoptera littoralis
*גדודנית לפיגמה Spodoptera exigua
*גדודנית הדגן Spodoptera cilium
*גדודנית פולשת Spodoptera frugiperda - פולש מדרום אמריקה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תנשמיתיים
התפרצות X

התפרצות X הוא רומן פסיכולוגי מאת עדנה מזי"א שיצא לאור בשנת 1997 במסגרת "הספריה החדשה". העלילה מסופרת בצורת זרם מחשבותיו של גיבור הרומן, אילן בן-נתן.

הספר תורגם לגרמנית, איטלקית, אנגלית וצרפתית, ובשנת 2010 עובד לסרט באותו שם.

==תמצית העלילה==
אילן בן נתן הוא פרופסור לאסטרופיזיקה בטכניון, בן 47. הוא נשוי לנעמי, מאיירת ספרים הצעירה ממנו ב-22 שנים. כאשר נעמי נעדרת מהבית עולה בו חשש שיש לה מאהב. הוא עוקב אחריה ומגלה שאכן היא בוגדת בו עם מאהב המתגורר בבית נטוש בוואדי סאליב. הוא אינו מספר לנעמי על הגילוי, וממשיך בחייהם הרגילים. ערב אחד הוא סר לביתו של המאהב, עודד ספרא, ומשוחח אתו. נודע לו שעודד הוא צלם של סרטי טבע הנוסע מפעם לפעם לחו"ל. בהתקף זעם פתאומי אילן חונק למוות את המאהב.

כדי להסתיר את הפשע הוא משאיר במכונת הכתיבה של עודד מכתב המופנה אל נעמי, ובו עודד מספר שיצא בבהילות למשימה בניו זילנד. אילן לוקח את גופתו של עודד במכוניתו ומנסה בלי הצלחה להסתירה במקומות שונים. בייאושו הוא פונה לעזרת אמו, וזו מציעה פתרון: הם נוסעים לבית הקברות שדה יהושע, שבו נקברה ימים מעטים קודם לכן הגננת של אילן, והם מוסיפים את גופתו של עודד לקברה הטרי.

אילן חוזר לשגרת חייו בטכניון ועם נעמי, אך כל אירוע פעוט מעורר בו חרדה שסודו התגלה. הוא שם לב שנעמי נרגשת לכל מכתב שמגיע מחו"ל, ומבין שהיא מצפה למכתב מעודד. נעמי יוזמת בילוי שלהם בצימר בגליל, לציון יום הולדתו של אילן, ומזמינה למסיבה את אנטון, ידידו מילדות של אילן, שהוא חוקר במשטרה. אנטון מספר להם כי "קיבל מכתב אנונימי מאשה שכותבת שהמאהב שלה, שגר בוואדי סאליב, נעלם והיא חושדת שקרה לו משהו".

החרדה של אילן גוברת והוא שוקל התאבדות. הוא מגלה שנעמי בהיריון ואינו יודע מי האב, אך אומר לנעמי שהוא רוצה את הילד הזה.
נעמי, ואחריה אילן, קוראים בעיתון שנמצאה גופתו של עודד ספרא, ושהחוקר, רב-פקד אנטון כראם, מבטיח שיהיו מעצרים. לשניהם ברור מי הרוצח. אנטון מגיע לביתם של אילן ונעמי, ושניהם בטוחים שהגיע כדי לעצור את אילן, אך אנטון מספר להם שאמו של אילן, שהייתה חולה, התאבדה בבליעת כדורים, ובמכתב ההתאבדות היא מספרת ששכרה רוצח שכיר שירצח את עודד, משום שכאבו לה ייסורי הקנאה של אילן.

==מבנה הספר==
ברומן 30 פרקים. הוא מציג את זרם התודעה של גיבור הרומן, אילן בן-נתן, ובהתאם לכך נקודה של סוף משפט מופיעה בו רק בסוף פרק, ואילו בגוף הפרק קטעי מחשבה מופרדים בפסיקים.

שם הספר מציג את נושא מחקרו של אילן, שאותו הוא מסביר לעודד בפגישתם, שהוא התפרצות של קרני X במהלך חייו של כוכב כפול.

==הסרט==
עדנה מזי"א עיבדה את ספרה לתסריט, שהפך בשנת 2010 לסרט בשם "התפרצות X" בבימויו של איתן צור ובכיכובם של יוסי פולק כאילן, מלאני פרס כנעמי, רמי הויברגר כעודד ואורנה פורת כאמו של אילן.

==לקריאה נוספת==
* יהודית אוריין, "תסריט מושלם", ידיעות אחרונות, 16 במאי 1997, עמ' 26.
* נעמי גוטקינד, "לנסוע על ריק: 'התפרצות X' של עדנה מזי"א". הצופה, 9 במאי 1997, עמ' 6.
* אלאונורה לב, "מאחורי כל זה מסתתר טקסט גדול", הארץ, 10 ביוני 1997, עמ' 1, 35.

==קישורים חיצוניים==
על הספר:
* דורין מרגלית, [https://library.osu.edu/projects/hebrew-lexicon/99995-files/99995019/99995019-1997/99995019-214-15.pdf החצר האחורית של המוח], עתון 77 214, דצמבר 1997, עמ' 15

על הסרט:
* [https://www.filmfund.org.il/films/?id=&nom=2190&film=התפרצות%20X התפרצות X], באתר של קרן הקולנוע הישראלי
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי 1997
קטגוריה:ספרי הספריה החדשה
קטגוריה:ספרים שעובדו לסרטים
קטגוריה:חיפה בספרות
קטגוריה:חיפה בקולנוע
לירן לוי

לירן לוי (נולד ב-15 בינואר 1982) הוא עיתונאי ישראלי המשמש ככתב המשטרה והפלילים של ידיעות אחרונות ואתר ynet. נודע בין היתר בזכות חשיפת "פרשת הסרסור בסוהרות" בכלא גלבוע ביוני 2018, עליה זכה בפרס העיתונות לתחקירים (2022)<ref name=":0"></ref>.

== קריירה בתקשורת ==
לוי הוא בוגר תואר ראשון בתקשורת מאוניברסיטת אריאל. את דרכו העיתונאית החל באוגוסט 2014 כתחקירן בערוץ הכנסת. בשנת 2016 הצטרף לצוות התוכנית הכלכלית של שרון גל בערוץ 20, שם שימש כתב לענייני כלכלה וצרכנות. בתחילת 2018, ולקראת עליית מהדורת החדשות של הערוץ, מונה לכתב לענייני משטרה ומשפט.

ביוני 2018 חשף את פרשת הסרסור בסוהרות בכלא גלבוע, במהדורת הערב של ערוץ 20, אז ככתב המשטרה והפלילים של הערוץ.

באוגוסט 2018 הודיע על התפטרותו מערוץ 20. גורמים בסביבתו טענו אז כי לוי, הומו גלוי, החליט להתפטר לאחר שנאמרו מספר אמרות הומופוביות בשידור שעוררו סערה ציבורית ובערוץ התעלמו ממחאת הלהט"ב בנושא הפונדקאות.

בתחילת 2019 הצטרף לוי לחדשות 13 ושימש כתב צרכנות בתוכנית "ברקוד" עם נגה ניר נאמן. לאחר 8 חודשים ירדה התוכנית מהאוויר.

בספטמבר 2019 מונה לוי לכתב המשטרה של אתר וואלה, שם פרסם מספר תחקירים על קצינים בכירים בשב"ס ובמשטרה, שהביאו לפרישתם מהארגון. הראשון עסק בגונדר אשר שריקי משב"ס שנאלץ לפרוש לאחר תחקיר בנושא התעמרות והטרדות מיניות. בהמשך פרסם תחקיר נוסף על תת-ניצב עימאד חסן, שהיה אמור להתמנות לתפקיד מפקד מרחב שפלה במשטרה, אך בשל תחקיר שפרסם לוי אודות מערכת יחסים אסורה שניהל חסן, מינויו בוטל ונפתחה נגדו חקירת מח"ש. לוי גם חשף את פרשת המין בכלא צלמון שבה ננעלה לכאורה סוהרת בתא עם שני אסירים פליליים. בהמשך, חקירת המשטרה העלתה חשד כי הסוהרת קיימה יחסי מין עם אסיר בתמורה לכסף ומתנות.

לוי חשף לראשונה את פרשת הסרסור בסוהרות בכלא גלבוע, והעיד בנושא זה בוועדת הבדיקה הממשלתית לאירועי הבריחה מבית הסוהר.

בינואר 2022 החל לוי את עבודתו ככתב המשטרה והפלילים של ידיעות אחרונות ו-ynet.

== פרסים ==
* 2022 פרס העיתונות לתחקירים, על שם העיתונאי יחזקאל אדירם<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אריאל
קטגוריה:עיתונאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל ynet
קטגוריה:סגל ערוץ 20
קטגוריה:סגל חדשות 13
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
דייוויד קולינס

קולונל דייוויד קולינס (באנגלית: David Collins; 3 במרץ 1756 – 24 במרץ 1810) היה קצין נחתים בריטי ופרקליט ניו סאות' ויילס. הוא הפליג, כחלק מהצי הראשון לאוסטרליה, עם המושל ארתור פיליפ, כדי להקים מושבת עונשין במקום (כיום, סידני). מאוחר יותר, הוא נהיה מזכיר מושל ניו סאות' ויילס, וכיהן כסגן מושל ארץ ואן דימן (כיום, טסמניה), שבמהלכה הקים את העיר הובארט.

== ביוגרפיה ==
דייוויד קולינס נולד ב-3 במרץ 1756, כבנם השלישי של ארתור טוקר קולינס (1718–1793), קצין נחתים (לימים מייג'ור גנרל) והנרייטה קרוליין לבית פרייזר (נפטרה ב-1807).<ref name="ADB"></ref><ref name="libraryireland"></ref>

הוא שירת על הסיפון של מספר אוניות, בין היתר על הסיפון של .

ב-1775, קולינס נסע לאמריקה הצפונית, ולחם בקרב גבעת בנקר.

בנובמבר 1776, הוא הוצב בהליפקס, נובה סקוטיה. ב-13 ביוני 1777, הוא התחתן עם , בתו של קפטן .

באוקטובר 1786, התנדב קולינס לשרת במושבת העונשין הבריטית בניו סאות' ויילס. ב-29 בנובמבר, אל עף היעדר הכשרה משפטית, הוא מונה לפרקליט ניו סאות' ויילס של החדשה ולנשיא בית המשפט הצבאי של . במאי 1787, הפליג על סיפון הצי הראשון, והגיע למפרצון סידני בינואר 1788.

ביוני או ביולי 1788, מינה המושל פיליפ את קולינס למזכיר המושל. הוא שירת במושבה עד ל-1796.<ref></ref><ref>[http://www.sl.nsw.gov.au/discover_collections/history_nation/justice/lawmaker/collins/collins.html David Collins] , State Library</ref>

ב-1803–1804, הוא הקים את העיר הובארט.

== ראו גם ==
* הצי הראשון לאוסטרליה
* 

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
* 
* Richards, D. Manning (2012). Destiny in Sydney: An epic novel of convicts, Aborigines, and Chinese embroiled in the birth of Sydney, Australia. First book in Sydney series. Washington DC: Aries Books. 
* Robson, L. L. (1983). A History of Tasmania. Volume I. Van Diemen's Land From the Earliest Times to 1855. Melbourne: Oxford University Press. .
</div>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משפטנים בריטים
קטגוריה:קצינים בריטים
קטגוריה:אנשי ממשל באימפריה הבריטית
קטגוריה:ילידי 1756
קטגוריה:נפטרים ב-1810
יעקב אדלר (מאמן)

יעקב אדלר (15 בינואר 1950 – 27 בדצמבר 2021) היה מאמן כדורסל ישראלי, שאימן בין היתר את מכבי והפועל תל אביב.

==ביוגרפיה==
אדלר נולד וגדל בחיפה. בגיל 13 עבר עם משפחתו לבת ים. הוא עבד כמורה לחינוך גופני. הוא שיחק במשך תקופה קצרה באליצור בת ים מליגת המשנה. לאחר מכן החל לאמן את קבוצת הנערים של הפועל חולון, ומשם עבר למחלקת הנוער של מכבי תל אביב.

אדלר התחיל את קריירת האימון שלו בבוגרים בשנת 1978 כעוזר מאמן במכבי דרום תל אביב ומשם המשיך לעמדה דומה בהפועל תל אביב תחת אריה דוידסקו. בעונת קודם לעמדת המאמן במקום פיני גרשון והוביל את הקבוצה לחצי גמר הפלייאוף ולמקום רביעי. שתי עונות לאחר מכן אימן את אליצור רמלה, ובעונת חזר להפועל תל אביב והוביל אותה לגמר הפלייאוף, שם הפסידו ליריבה העירונית מכבי תל אביב. לאחר מכן, בעונת , מונה לעוזרו של צביקה שרף (שמונה בעקבות פיטוריו של טד אוונס לאחר הפסד בדרבי להפועל של אדלר) במכבי תל אביב, והשניים זכו יחד בשתי אליפויות, בגביע מדינה אחד והגיעו לפיינל פור גביע אירופה.

בעונת מונה למאמן הראשי של מכבי תל אביב. עם זאת, עונה זו לא האירה פנים לאדלר ולמכבי, שכן הוא התפטר בסוף העונה הסדירה (הוחלף על ידי אלי קנטי) והקבוצה הפסידה להפועל גליל עליון 3-2 בחצי הגמר ואיבדה את אליפות המדינה לאחר זכיות 23 רצופות. בעונת אימן את הפועל גבעתיים, אך הוחלף במהלכה בידי עדי אזולאי. מאז לא שב אדלר להדריך קבוצת כדורסל, וחזר בתשובה. בסך הכול אימן אדלר 107 משחקים בליגת העל בכדורסל, מהם ניצח 57 והפסיד 50.

אדלר נפטר ב-27 בדצמבר 2021, זמן קצר לפני יום הולדתו ה-72.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מאמני כדורסל ישראלים
קטגוריה:מאמני מכבי תל אביב בכדורסל
קטגוריה:מאמני הפועל תל אביב בכדורסל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
זמלניאה

זמלניאה (ברוסית: Земляне; בעברית: בני אדמה) היא להקת רוק סובייטית ורוסית ואחת הלהקות הבולטות של תקופת VIA במוזיקה הסובייטית, שהביאה אלמנטים של מוזיקת רוק לאסטרדה הסובייטית.

השיר הפופולרי של הלהקה "טרבה או דומה" , על פי החלטת רוסקוסמוס בשנת 2009, קיבל מעמד ציבורי רשמי של המנון של הקוסמונאוטיקה הרוסית<ref></ref>.

בשנת 1984, בשיא הפופולריות שלה, הלהקה נבחרה ללהקת השנה בפרסי ZD. התפוצה הכוללת של תקליטי הלהקה, שיצאו בימי ברית המועצות על ידי חברת מלודיה בלבד, הסתכמה בכ-15 מיליון עותקים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:להקות רוסיות
קטגוריה:להקות רוק רוסיות
קטגוריה:להקות פופ רוסיות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1978
Flatpak

Flatpak היא תוכנת שירות לפריסת תוכנה וניהול חבילות עבור לינוקס. Flatpak מספקת סביבת ארגז חול, בה ניתן להריץ יישומי תוכנה באופן שמבודד אותם משאר המערכת<ref></ref><ref name="lwn-app-sandbox-revisited"></ref>.

Flatpak פותחה כחלק ממיזם freedesktop.org (שנודע בעבר בשם XDG) ונקרא במקור xdg-app<ref></ref>.

== תכונות ==
יישומים שמשתמשים ב־Flatpak זקוקים להרשאות כדי לקבל גישה למשאבים כגון בלוטות', קול (עם PulseAudio), תקשורת נתונים וקבצים. הרשאות אלו מוגדרות על ידי מתחזק חבילת ה־Flatpak וניתנות להוספה או הסרה על ידי משתמשים במערכת שלהם<ref></ref><ref></ref>.

תכונה מרכזית נוספת של חבילות Flatpak מאפשרת למפתחי יישומים לספק עדכונים ישירות למשתמשים מבלי לעבור דרך הפצות, וללא צורך לארוז ולבדוק את היישום בנפרד עבור כל הפצה<ref></ref>.

"Flathub" הוא מאגר (או מקור מרוחק בטרמינולוגיה של Flatpak), והוא הפך דה פקטו לסטנדרט לקבלת יישומים שנארזו כחבילות Flatpak<ref></ref>. חבילות מתווספות אליו הן על ידי מנהלי Flathub והן על ידי מפתחי התוכניות עצמם (אם כי המנהלים הצהירו על העדפתם ליישומים שנשלחו על ידי מפתחים)<ref></ref>. למרות ש־"Flathub" הוא המקור דה פקטו ליישומים שנארזו כחבילות Flatpak, ל־Flatpak אין תלות ב־Flathub כדי לפעול<ref></ref>, אפשר לארח מאגר Flatpak שאינו תלוי ב־Flathub<ref></ref><ref></ref>.

== תמיכה ==
ניתן להתקין יישומים שונים שנארזו עבור Flatpak ברוב הפצות הלינוקס הפופולריות. אבל בעוד שאחדות כוללות תמיכה מלאה בטכנולוגיה זו ומשתמשיהן יכולים להתקין יישומים דרך מנהל התוכנה הרשמי של ההפצה (או משורת הפקודה), בהפצות אחרות הם יצטרכו להתקין תחילה ספריות עזר.

=== הפצות שכוללות תמיכה מובנית ===
להלן רשימה של ההפצות שבהן Flatpak מותקן כברירת מחדל:
* CentOS<ref></ref>
* Clear Linux<ref></ref>
* Elementary OS<ref></ref><ref></ref>
* Endless OS<ref></ref>
* פדורה<ref></ref><ref></ref><ref></ref>
* לינוקס מינט<ref></ref><ref></ref>
* Pop! OS<ref></ref><ref></ref>
* PureOS<ref></ref>
* Zorin OS<ref></ref><ref></ref>

=== הפצות שאינן כוללות תמיכה מובנית ===
להלן רשימה של ההפצות שבהן Flatpak אינו מותקן כברירת מחדל אך ניתן להתקנה:
* AlmaLinux<ref></ref>
* Alpine Linux<ref></ref>
* Arch Linux<ref></ref>
* Bodhi Linux<ref></ref>
* Clear Linux<ref></ref>
* דביאן<ref></ref><ref></ref><ref></ref>
* דיפין<ref></ref>
* EndeavourOS<ref></ref>
* ג׳נטו לינוקס<ref></ref>
* KaOS<ref></ref>
* KDE neon<ref></ref>
* קובונטו<ref></ref>
* Mageia<ref></ref>
* מנג׳רו<ref></ref>
* MX Linux<ref></ref><ref></ref>
* NixOS<ref></ref>
* OpenMandriva<ref></ref>
* OpenSUSE<ref></ref>
* Pardus<ref></ref>
* PCLinuxOS<ref></ref>
* Peppermint OS<ref></ref>
* Raspberry Pi OS<ref></ref>
* Red Hat Enterprise Linux<ref></ref>
* רוקי לינוקס<ref></ref>
* Solus<ref></ref>
* SparkyLinux<ref></ref>
* אובונטו<ref></ref>
* Void Linux<ref></ref>
* Zenwalk<ref></ref>

ניתן להשתמש ב־Flatpak גם במערכות הפעלה אחרות המבוססות על ליבת לינוקס כמו Chrome OS<ref></ref>.

== ראו גם ==
* Snap

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:מערכת הפעלה
קטגוריה:לינוקס
קטגוריה:ניהול חבילות תוכנה
קוליברי לבן-זקן

קוליברי לבן-זקן (שם מדעי: Phaethornis hispidus) הוא מין של עוף ממשפחת הקוליבריים החי באמריקה הדרומית. הקוליברי תואר בידי החוקר ג'ון גולד ב-1846.

== מאפיינים ==
אורכו של הקוליברי לבן הזקן 13 עד 14 סנטימטרים ומשקלו 4 עד 6 גרמים. הקוליברי לבן הזקן בעל נוצות בצבע חום ובמרכז הצוואר יש פס בצבע לבן שנראה כמו זקן וזה מקור שמו. הנקבה דומה לזכר אך בעלת כנפיים קצרות יותר. הקוליברי לבן הזקן חי ביערות הגשם של אמריקה הטרופית במדינות בוליביה, ברזיל, קולומביה, אקוודור, פרו וונצואלה אך גם בסראדו וניזון כמו שאר הקוליבריים מצוף פרחים וגם מפרוקי-רגליים קטנים. עונת הרבייה של הקוליברי לבן הזקן לא קבועה והנקבה בונה קן בצורת חרוט בו היא מטילה 2 ביצים. מצב השימור של הקוליברי לבן הזקן על פי הרשימה האדומה של IUCN הוא ללא חשש עקב טווח תפוצה נרחב ונוכחתו באזורים מוגנים רבים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קוליבריים
קטגוריה:ברזיל: עופות
קטגוריה:עופות יער האמזונאס
ירגזי צהוב-גבה

ירגזי צהוב־גבה (שם מדעי: Sylviparus modestus) הוא מין יחיד בסוגו של ציפור שיר ממשפחת הירגזיים.

== מאפיינים פיזיים ==
ירגזי צהוב-גבה הוא עוף קטן: אורכו 10 ס"מ ומסתו 5.9 גרם.<ref></ref> הירגזי בצבע צהוב-אפרפר כהה, ולו ציצה קטנה, מקור עבה וקצר, וגבה צהבהבה חיוורת. סביב העין טבעת בהירה. הגב, הכנפיים והזנב כהים במעט מהגחון. המקור וכף הרגל כחולים-אפרפרים, וקשתית העין כהה. באוכלוסיות של מערב ההימלאיה, הגב רווי יותר והגחון צהבהב יותר. דומה לירגזי כיפת־אש, אם כי נבדל ממנו בצבעי הגחון והראש. הקריאות חזקות ודקות ונשמעות כ–"ציט", "פיט" או "פסיט".<ref name=":2" /><ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== התנהגות ==
ירגזי צהוב-גבה מצטרף לעיתים קרובות ללהקות מעורבות מינים קטנות.<ref name=":0" /> ידוע מעט מאוד על מנהגי הרבייה שלו. הוא מקנן בחלל בעץ, בגובה 0.5–7 מטרים מהקרקע. הגוזלים ניזונים בעיקר מזחלים.<ref></ref> עונת הקינון מתחילה באפריל. הקן מורכב מטחב ופרווה.

אין מידע על התזונה של ירגזי זה, אבל משוער כי היא כוללת פרוקי רגליים קטנים, פגיות וזרעים.<ref name=":2"></ref>

== בית גידול ותפוצה ==
הירגזי חי ביערות הרריים בהימלאיה, דרום סין, ודרום מזרח אסיה היבשתית. הוא חי בחופת העלים ומתרחק מהקרקע.<ref name=":0" /> הירגזי חי ביערות ירוקי עד בגבהים של 1,500–3,000 מטרים מעל פני הים.<ref name=":1" /> טווח התפוצה (כ–5,650,000 קמ"ר) של מין זה גדול מאוד, ולכן המין אינו מתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון גודל הטווח. גודל האוכלוסייה לא כומת, אך לא סביר שהוא מתקרב לסף סכנת ההכחדה על פי קריטריון גודל האוכלוסייה. מגמת האוכלוסייה יציבה, ועל כן אין ירידה מהירה מספיק כדי להתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון מגמת האוכלוסייה. על כן, הירגזי צהוב־הגבה מסווג כמין ללא חשש.<ref></ref> ירגזי צהוב־גבה הוכרז כמין בסכנת הכחדה במיאנמר ב-4 במרץ 2020 על ידי מחלקת היערות של משרד משאבי הטבע ושימור הסביבה של מיאנמר .<ref name=":22"></ref>

== טקסונומיה ==
הירגזי צהוב־הגבה נמצא בבסיס העץ האבולוציוני של משפחת הירגזיים:<ref></ref>

=== תת־מינים ===
לירגזי צהוב־הגבה שלושה תת־מינים:<ref></ref><ref></ref><ref></ref>
* Sylviparus modestus klossi – ז'אבווי ו–Delacour, 1930, מצוי בדרום וייטנאם.
* Sylviparus modestus modestus – ברטון, 1836, מצוי מנפאל וצפון מזרח הודו לדרום סין, תאילנד וצפון לאוס.
* Sylviparus modestus simlaensis – בייקר, 1917, מצוי במערב ההימלאיה.

== קישורים חיצוניים ==

* הקלטות ומפת תפוצה של [https://xeno-canto.org/species/Sylviparus-modestus ירגזי צהוב-גבה], באתר Xeno-Canto

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד ברטון
קטגוריה:ירגזיים
צ
קטגוריה:ההימלאיה: בעלי חיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:וייטנאם: עופות
קטגוריה:תאילנד: עופות
קטגוריה:לאוס: עופות
קטגוריה:נפאל: עופות
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:מיאנמר: עופות
קטגוריה:בהוטן: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1836
מונקו באירוויזיון 1959

מונקו השתתפה באירוויזיון 1959 עם השיר "Mon ami Pierrot", בביצוע הזמר המונגאסקי ז'אק פילס. זוהי השתתפותה הראשונה של המדינה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

== לפני האירוויזיון ==
בשנת 1959 הכריזה רשות השידור המונגאסקית כי ז'אק פילס נבחר לייצג את מונק בהופעתה הראשונה באירוויזיון. לאחר מכן פורסם כי פילס יבצע את השיר "Mon ami Pierrot" על בימת התחרות.

== באירוויזיון ==
ב-11 במרץ 1959 ביצע פילס את שירו על בימת התחרות. הוא שובץ רביעי בסדר ההופעות, לפני הולנד ואחרי איטליה. לאחר ההצבעה, מונקו זכתה במקום ה-11 והאחרון עם נקודה אחת מאוסטריה. זו הייתה הפעם הראשונה בה מדינה מגיעה למקום האחרון בפעם הראשונה בה היא נוטלת חלק בתחרות.

=== נקודות שהוענקו למונקו ===
{| class="wikitable"
|-
!
!
!
!
!
|-
|
|
|
|
|
|-
!
!
!
!
!
|-
|
|
|
|
|
* 
|}

=== נקודות שהוענקו ממונקו ===
{| class="wikitable"
|-
! ציון
! מדינה
|-
|10 נקודות
|
|-
|9 נקודות
|
|-
|8 נקודות
|
|-
|7 נקודות
|
|-
|6 נקודות
|
|-
|5 נקודות
|
|-
|4 נקודות
|
|-
|3 נקודות
|
|-
|2 נקודות
|
|-
|1 נקודות
|
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מונקו באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1959
צרפת באירוויזיון 1959

צרפת השתתפה באירוויזיון 1959 עם השיר "Oui, oui, oui, oui", שבוצע על ידי הזמר הצרפתי ז'אן פיליפ. זוהי השתתפותה הרביעית של צרפת בתחרות הזמר של האירוויזיון, והראשונה לאחר ניצחונה באירוויזיון 1958.

== לפני האירוויזיון ==
בשנת 1959 הכריזה רשות השידור הצרפתית כי ז'אן פיליפ נבחר לייצג את צרפת באירוויזיון 1959, שנערך בעיר קאן, צרפת. מאוחר יותר נודע כי הוא יבצע את השיר "Oui, oui, oui, oui" בתחרות. 

== באירוויזיון ==
ב-11 במרץ 1959 ביצע פיליפ את שירו על בימת התחרות. הוא שובץ ראשון בסדר ההופעות, לפני דנמרק. לאחר ההצבעה הגיע למקום השלישי עם 15 נקודות.

=== נקודות שהוענקו לצרפת ===
{| class="wikitable"
|-
!
!
!
!
!
|-
|
|
|
|
|
|-
!
!
!
!
!
|-
|
|
* 
|
|
* 
|
* 
|}

=== נקודות שהוענקו מצרפת ===
{| class="wikitable"
|-
! ציון
! מדינה
|-
|10 נקודות
|
|-
|9 נקודות
|
|-
|8 נקודות
|
|-
|7 נקודות
|
|-
|6 נקודות
|
|-
|5 נקודות
|
|-
|4 נקודות
|
|-
|3 נקודות
|
|-
|2 נקודות
|
|-
|1 נקודות
|
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צרפת באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1959
פלטשר (זמרת)

קארי אליז פלטשר (באנגלית: Cari Elise Fletcher; נולדה ב-19 במרץ 1994), הידועה בשם הבמה פלטשר, היא זמרת ופזמונאית אמריקאית.

== קריירה ==
פלטשר התחרה בעונת הבכורה של תוכנית המציאות האמריקאית The X Factor. בסבב מחנה האימונים, סיימון קאוול חיבר את פלטשר עם היילי אורנטיה, פייג' אליזבת' אוגל ודני נייטס כדי להקים את הלהקה לאקודה ריין תחת פאולה עבדול. הן התפרקו לאחר שהודחו מהתחרות. ב-2015 היא עברה לעיר נאשוויל, טנסי והחלה לשתף פעולה עם המפיק ג'יימי קני, והוציאה את הסינגל "War Paint". השיר הפך לשיר הוויראלי בספוטיפיי וזכה לשבחים. המוזיקה שלה צברה פופולריות בפלטפורמה. בספטמבר 2016, היא הוציאה את מיני אלבום הבכורה שלה Finding Fletcher באופן עצמאי.

בחודש אוגוסט 2018, פלטשר הודיעה שהיא חתמה על חוזה הקלטות עם קפיטול רקורדס.

היא הוציאה את סינגל הבכורה שלה "Undrunk" תחת החברה ב-25 בינואר 2019. השיר הגיע למעמד שיר זהב בארצות הברית בדצמבר 2019. באפריל 2019, היא הוציאה את "If You're Gonna Lie", ששווק כפריקוול ל-"Undrunk" וגם את הסינגל "About You". באוגוסט 2019, פלטשר הוציאה את המיני אלבום השני שלה, You Ruined New York City for Me. באוקטובר 2019, פלטשר הוכרזה כמופע החימום לסיבוב ההופעות Nice to Meet Ya של נייל הורן, שאמור היה להתחיל בשנת 2020 לפני שהוא בוטל עקב מגפת הקורונה.

בספטמבר 2020, פלטשר הוציאה את המיני אלבום השלישי שלה, The S(ex) Tapes.

היא נכללה ברשימת פורבס 30Under30 לשנת 2022.<ref name=":0"></ref>

== חיים אישיים ==
פלטשר הוציאה את השיר "I Believe You" לתמיכה בנפגעות תקיפה מינית בחודש מרץ 2018, כשהיא כתבה מכתב בהשראת תנועת MeToo לבילבורד, ותמכה בתנועת באופן פומבי.

פלטשר היא חברה בקהילה הגאה, ותומכת באופן פעיל בארגונים כגון It Gets Better, פרויקט טרוור והליגה ההומו-לסבית נגד השמצה. היא אמרה לבילבורד .

פלטשר יצאה בעבר עם היוטיוברית שאנון בורידג'. המיני-אלבום שלה, The S(ex) Tapes, מתאר את ההשלכות של הפרידה שלהן.

== דיסקוגרפיה ==
===אלבומי אולפן===
* 2022: Girl Of My Dreams
* 2024: In Search of the Antidote

=== מיני אלבומים ===
* 2016: Finding Fletcher
* 2019: You Ruined New York City for Me
* 2020: The S(ex) Tapes

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable sortable"
|+טלוויזיה
!שנה
!שם
!דמות
! class="unsortable" |הערות
|-
|2011
|The X Factor
|
|מתחרה
|}

== סיבובי הופעות ==
* Finding Fletcher Tour (2017)
* You Ruined New York City For Me Tour (2019)
* The S(ex) Tapes (2022)

כמופע חימום
* LANY – Malibu Nights World Tour (2019)

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים להט"בים אמריקאים
קטגוריה:זמרות-יוצרות אמריקאיות
קטגוריה:זמרים-יוצרים אמריקאים
קטגוריה:פזמונאים להט"בים
קטגוריה:פעילות למען זכויות להט"ב בארצות הברית
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בארצות הברית
קטגוריה:ניו ג'רזי: אישים
קטגוריה:משתתפי אקס פקטור (ארצות הברית)
קטגוריה:פורבס 30Under30
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1994
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1994
ממך וממני

"ממך וממני" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מאיה בוסקילה. השיר יצא לאור ב-15 בדצמבר 2021, על ידי חברת התקליטים פיל LTD, כסינגל שלא מתוך אלבום. השיר יצא לאור שנה לאחר צאת הסינגל האחרון של בוסקילה, "I Dare You", אותו הקליטה ביחד עם הזמרת-יוצרת האמריקאית קלי קלרקסון.<ref></ref>

השיר הגיע למקום השישי במצעד של מדיה פורסט.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי תמר יהלומי ויונתן קלימי והופק על ידי השניים גם כן.<ref name=":1"></ref> בוסקילה הצהירה בריאיון כי: .<ref name=":0" />

בנוסף לכך, פירטה בוסקילה על השיר והצהירה כי: .<ref name=":0" />

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-15 בדצמבר 2021, ביום יציאתו של "ממך וממני" כסינגל.<ref name=":1" />

נכון לדצמבר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-350,000 צפיות.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|15 בדצמבר 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|פיל
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי מאיה בוסקילה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יונתן קלימי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תמר יהלומי
בודון

בודון (בהונגרית: Bodony) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה גם בבודון מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 951 תושבים ובשנת 2021 רק 746 תושבים.

האזור מיושב מסביבות המאה ה-13, והוא מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1275.

== יהודי בודון ==
יהודים חיו בבודון במאה ה-18 ובמאה ה-19 החל משנת 1885 הייתה הקהילה כפופה לקהילת יהודי פטרוואשארה. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|34
|1,467
|-
|1910
|9
|
|-
|1920
|6
|
|-
|1930
|9
|
|-
|1941
|7
|1,913
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה