אום חשיבה (בסיס)



בסיס אוּם חשיבָּה היה מכלול בסיסים של צה"ל שנבנה על הר אום חשיבה שבצפון־מערב חצי האי סיני ופעל בין השנים 1969–1979. המכלול כלל את בסיס אגף המודיעין הראשי בסיני, שנקרא בשם הקוד בָּבֶל, חפ"ק פיקוד הדרום, שנקרא בשם הקוד דְּבֵלָה, יחידת ל"א אווירית י"ב 545, מתקן מעקב והתרעה אלקטרוני, ויחידות נוספות, בהן בשמות הקוד נֶשֶׁר ושִׁנְעָר.

== תיאור הבסיס ==
הר אום חשיבה ניצב מצפון למבוא המערבי של מעבר הגידי. גובהו 723 מטר מעל פני הים. בשל שליטתו על מעבר הגידי וגובהו, שאיפשר תצפית אלקטרונית לכיוונה של מצרים, נודעה לו חשיבות אסטרטגית עבור ישראל.

ישראל החלה בבניית המתקן האלקטרוני ב-1969 והשקיעה בו עשרות מיליוני דולרים. המתקן כלל חיישנים שונים לאיתור תנועות של גייסות ואמצעי לחימה – חיישני חום ומצלמות אינפרה-אדום, חיישנים אקוסטיים, חיישנים סייסמיים וחיישנים מגנטיים. בצד כל אלו הותקנה במתקן מערכת פיקוד ושליטה שאיפשרה לשדר את המידע שקלטו החיישנים לבסיסים אחרים. בנוסף לכך כללו מערכות המתקן ציוד ללוחמה אלקטרונית.

בנוסף למתקן האלקטרוני בנתה ישראל על ההר מוצב פיקוד תת-קרקעי. מוצב זה שימש כחדר המלחמה של פיקוד הדרום במהלך מלחמת יום הכיפורים, ובו התנהלו רבים מדיוני הפיקוד הבכיר של צה"ל אודות מהלכי המלחמה בחזית זו. שם הקוד שלו היה "דְּבֵלָה" (גוש תאנים מיובשות).

== המתקפות על הבסיס במלחמת יום הכיפורים ==
במתקפה האווירית המצרית שפתחה את מלחמת יום הכיפורים בסמוך לשעה 14:00 ב-6 באוקטובר 1973 הותקף בסיס המודיעין הישראלי באום-חשיבה על ידי מבנה של מטוסים מצריים. הפצצות שהוטלו על הבסיס החטיאו אותו והוא לא נפגע. שניים מהמטוסים המצריים שתקפו, הופלו על ידי סוללת תותחי אורליקון 20 מ"מ, של גדוד 881.

מיד לאחר מטס התקיפה האווירי, פתח צבא מצרים במתקפה הקרקעית לכל אורך תעלת סואץ, שכללה גם מבצע לכיבוש רכס אום חשיבה בכוח ממוכן. המשימה הוטלה על גדוד בחטיבה אמפיבית 130. הפעולה המצרית לכיבוש הבסיס החלה בשעה 14:10 בחצייה של גדוד 602. הגדוד חצה את האגם המר הקטן באמצעות נגמ"שים, שריוניות וטנקים מדגם PT-76 שכולם אמפיביים. החציה של האגם המר נמשכה כחצי שעה. חלק גדול מהכלים שחצו את האגם שקעו בבוץ בגדה המזרחית ויצאו מכלל פעולה. שאר הכלים יצאו מהאגם ונעו כ- 15 ק"מ מזרחה, שם נתקלו בגדוד טנקים ישראלי ופגעו בו קשה. חיילי הגדוד המצרי ששרדו את הקרב, נמלטו בשעות הערב רגלית מערבה לראש הגשר המצרי. הגדוד השני בחטיבה 130 שמספרו 603, הגיע לגדה המזרחית בשעה 16:00 לערך אך נתקל בפלוגת טנקים ישראלים וכן נפגע מהאוויר. בעקבות ההיתקלות בכוח הישראלי, נטש הגדוד המצרי את המשימה לכיבוש אום חשיבה, לטובת כיבוש המוצב הישראלי "כברית" (או "בוצר" במפות סיריוס) שאותה ביצע בהצלחה<ref>.</ref>.

בימי המלחמה הבאים ניסה הצבא המצרי לפגוע במתקני צה"ל על ההר, באמצעות הפצצות מן האוויר וירי רקטות קרקע-קרקע מדגם פרוג וטילי אוויר-קרקע מדגם קלט. כמו כן הונחתו חיילי קומנדו מצריים בקרבתו. אחת ההפצצות, באמצעות מטוסי מיג 17, התרחשה מספר ימים לאחר ביקורו של שר הביטחון משה דיין במקום. שניים מהמטוסים התוקפים הופלו באמצעות תותחי נ"מ 20 מ"מ על ידי גדוד נ"מ שהיה מוצב במקום.

== פינוי הבסיס כחלק מהסכם השלום עם מצרים ==
במסגרת משא ומתן על הסכם הביניים בין ישראל למצרים שנחתם ב-1975, דרשו המצרים שישראל תפנה את הבסיס באום חשיבה, ולאחר שהיא סירבה לכך דרשו שטכנאים אמריקניים יפעילו את המתקנים שבו.

בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים, שהביא ליציאת ישראל מכל שטח סיני, פינתה ישראל את בסיס אום חשיבה, ומתקניו פוצצו על ידי גדוד 601 של חיל ההנדסה.

== היחידות שהוצבו על הר אום־חשיבה בתקופות שונות ==

{|
|-
|width=15% valign=topיחידות חיל האוויר
* י"ב 545
* יחידה 155 / י"ב 155
* גדוד נ"מ 835
* גדוד נ"מ 881
* 
|width=30% valign=topיחידות "ירוקות"
* חפ"ק פיקוד דרום (מרכזי הפיקוד והשליטה כונו ״דְּבֵלָה״ על ידי פיקוד דרום. אנשי המודיעין כינו את הבסיסים שלהם על ההר ״נשר״ ו״שנער״.)
* בסיס ״בבל״ ללוחמה אלקטרונית והאזנה של יחידת מודיעין 848 (שמה שוּנה לאחר מלחמת יום הכיפורים ליחידה 8200).
:בסיס זה כלל שני מרכזי משנה: "שנער" לאיסוף תקשורת מילולית (קומינט) ו"איילון" לאיסוף מודיעין אלקטרוני (אלינט).
* חוליות של גדוד קשר 376 (גדוד קשר ארצי מטכ"לי)
*
|}



{| align="center" style="text-align: right;"
| <gallery widths="300px" heights="180px" perrow="3">
קובץ:GoldaMeirYarivSןמשן1972.jpg| ראש אמ"ן האלוף אהרון יריב מלווה את ראש הממשלה גולדה מאיר, בביקור בבסיס "בבל" ללוחמה אלקטרונית והאזנה של יחידת מודיעין 848, על הר אוּם־חשיבָּה, סתיו 1972.
קובץ:אנטנות על הר אום-חשיבה בבסיס דבלה.png|עמודי אנטנות על הר אוּם־חשיבָּה
קובץ:Base of Unit 8200 in Sinai 5.jpg|מתקן אלקטרוני בגובה 10 קומות בבסיס "בבל" ללוחמה אלקטרונית והאזנה של יחידת מודיעין 848, על הר אוּם־חשיבָּה.
קובץ:חפ"ק פיקוד דרום , בסיס אום חשיבה, מלחמת יום הכיפורים 1973.jpg|חדר פיקוד – פיקוד דרום "דְּבֵלָה" (ר"ת: חפ"ק פד"ם)בזמן מלחמת יום כיפור, אוקטובר 1973.במרכז מימין לשמאל: עומד האלוף רחבעם זאבי (גנדי)יושבים: ראשון מימין (מדבר בקשר) אל"ם שי תמרי (קצין אג"מ פיקוד דרום), אלוף פיקוד דרום אלוף שמואל גונן (גורודיש), הרמטכ"ל רא"ל דוד אלעזר, האלוף עזר ויצמן (עוזר הרמטכ"ל), מאחורי הרמטכ"ל דדו, עומד תא"ל אשר לוי (רמ"ט פיקוד דרום).
קובץ:חפ"ק פיקוד הדרום , בסיס אום חשיבה , מלחמת יום הכיפורים.jpg|חדר פיקוד – פיקוד דרום "דְּבֵלָה"בזמן מלחמת יום כיפור, אוקטובר 1973.עומדים: ראשון מימין תא"ל אשר לוי (רמ"ט פיקוד דרום). משמאלו (כותב) סא"ל אבנר שלו (רל"ש הרמטכ"ל). האלוף עזר ויצמן במרכז, משמאלו האלוף רחבעם זאבי (גנדי).יושבים מימין לשמאל: אלוף פיקוד דרום שמואל גונן (גורודיש), הרמטכ"ל דוד אלעזר, תא"ל יעקב שטרן רמ"ח מבצעים.
קובץ:חדר המודיעין במוצב הפיקוד דבלה - הר אום-חשיבה.png|חדר פיקוד – פיקוד דרום "דְּבֵלָה"בזמן מלחמת יום כיפור, אוקטובר 1973.מראה מאחור על קיר המפות והמידע.
</gallery>
|}



== לקריאה נוספת ==
* זאב שיף, איתן הבר, לקסיקון לביטחון ישראל, זמורה ביתן מודן, 1976.
* עמוס גלבוע, מר מודיעין, אהר'לה – אלוף אהרון יריב ראש אמ"ן, ידיעות ספרים, 2013, עמודים 339–340.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* אלי דקל, [http://www.dekelegypt.co.il/200517?fbclid=IwAR3hc3Z7uHmzmc0FL8uRZtpZWxIbo_WFJsrmJusdKua6vctkP4sSI90kK4Q האמריקאים פינו אם אום חשיבה], מאי 2020
* 
* 
* [https://tsafrirefroni.wordpress.com/2014/11/15/או-שאני-משוגע-או-שכולם-משוגעים/ 'או שאני משוגע או שכולם משוגעים!' – ראש המדור המדיני המצרי באמ"ן במלחמת יום הכיפורים מדבר], באתר וורדפרס. צפריר עפרוני, 15 בנובמבר 2014

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פיקוד הדרום
קטגוריה:החזית המצרית במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מערך המודיעין בצה"ל
קטגוריה:בסיסי חיל האוויר הישראלי בסיני
קטגוריה:יב"אות