OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הורקי

הורקי (בבלארוסית: Горкі) היא עיר במחוז מוהילב בבלארוס.

==תולדות היישוב==
לראשונה הוזכרה הורקי בכרוניקות ליטאיות משנת 1544 בתור כפר. עד סוף המאה ה-17 עברה הבעלות על הכפר בין מספר משפחות נסיכים ואצילים.

בסוף המאה ה-17 היו בכפר כ-510 בתים ושלושה שווקים, בהם סחרו סוחרים מבלארוס ורוסיה. במהלך המלחמה הצפונית הגדולה בתחילת המאה ה-18 הייתה הורקי בסיס רוסי מרכזי, והצאר פיוטר הגדול קבע בה את משכנו.

ב-1840 נפתח בהורקי בית ספר חקלאי. היישוב הפך למרכז החינוך החקלאי בבלארוס והתפתחותו הכלכלית הואצה. ביישוב החלו לפעול מפעל מתכת, סניף דואר ותחנה מטאורולוגית.

בשנת 1861 הורתה ממשלת הצאר על הענקת מעמד עיר להורקי. בהורקי הוקמה מועצה עירונית, ולעיר הועברו מהעיר קאפוסט בית המשפט האזורי, מחלקת האוצר, משרד הדואר, בית החולים העירוני, הפיקוד הצבאי האזורי ומוסדות נוספים. בעת זו גם אומץ סמל העיר, בן שלוש הגבעות. הסמל אושרר בשנת 2006.

==יהודי הורקי==
בהורקי חיו בתחילת המאה ה-20 כ-3,000 יהודים, כמחצית מתושביה. חלקם עבדו במקצועות פקידות וחלקם כחקלאים, ומהם שעבדו בבית הספר החקלאי שפעל בעיר.

ביולי 1941 כבשו הגרמנים את הורקי. יהודי העיר רוכזו בגטו, ורבים מהם נשלחו לעבודות כפייה. ב-6 באוקטובר 1941 נרצחו יהודי העיר בירי מחוץ לעיר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז מוהילב: ערים
קטגוריה:מחוז מוהילב: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-16
חמי זוהר

חמי זוהר הוא מתחם תיירות ובילוי בצידו הישראלי של ים המלח. המתחם נמצא בתחומי המועצה האזורית תמר, ושוכן לחופי אחת מהבריכות התעשייתיות באגן הדרומי של האגם, בגובה של 380 מטרים מתחת לפני הים.
==מיקום==
מלונות חמי זוהר הוקמו בין חוף האגם ממזרח וכביש 90 ממערב, ואורכו של האתר הוא כקילומטר ורבע מצפון לדרום. כשלושה ק"מ מצפון לחמי זוהר שוכן מתחם התיירות של עין בוקק, וכשני ק"מ מדרום לו נמצא היישוב נווה זוהר.

המתחם קרוי על שם נחל זוהר הנשפך לים המלח מדרום לו ועל שם מצד זוהר הסמוך ממערב. מעברו השני של הים מול המתחם נמצאת העיירה הירדנית א-צאפי.
==היסטוריה==
בשנות ה-50 בעבעו מתוך האדמה בחמי זוהר מאות מטרים של מים גופרתיים בטמפרטורה של 32 מעלות. בני נוער ומטיילים אחרים בדרך למצדה נהגו לטבול במי המעין. גם נשיא המדינה, יצחק בן-צבי נהג לטבול במעיין ולצורכו הונח במקום צריף מעץ. משרד הפיתוח הקים במקום באמצע שנות ה-50 סככה ומקוה לטבילה במים. בקיץ 1956 הוחל בשירות תחבורה ציבורית מסדום אל חמי זוהר, עבור המתרפאים המגיעים לטבול במים. בסוף 1958 נחנך כ-5 קילומטר מהמרחצאות, בעין בוקק, בית מרפא לחולים במחלות עור. מרחצאות חדשים הוקמו בשנת 1973 וחנוכתם שהייתה אמורה להתקיים ב-7 באוקטובר 1973 נדחתה לדצמבר 1973 בגלל מלחמת יום הכיפורים. בשנת 1976 החליט מרכז קופת חולים כללית על סגירת המרחצאות בגלל חוסר כדאיות כלכלית. 

בסוף 1960, בעקבות מפולת סלעים על אכסניית הנוער בסדום, הוחלט להעבירה לחמי זוהר.

בית המלון הראשון באתר, לימים הרודס ים המלח, נפתח בשנת 1974 על ידי חברת מוריה. בשנת 1989 נוסף לו מלון סונסטה, לימים מלון לאונרדו קלאב ים המלח ובשנת 2001 נוסף אליהם מלון שלישי, נובוטל טלאסה, כיום "לאונרדו פלאזה ים המלח", בצוק המשקיף מלמעלה על ים המלח.

על פיתוח האזור הייתה אחראית "החברה לפיתוח חוף ים המלח חבל סדום וערד בע"מ", שהייתה באחריות משרד התיירות, שבין השאר עסקה בהקמת סוללת העפר להגנה האזור נגד עליית מפלס ים המלח באזור. בתחילת שנות ה-2000 חדלה החברה לתפקד, והוחלט על פירוקה. מאז פיתוח ותחזוקת האזור נמצא באחריות ישירה של המועצה האזורית תמר.

נכון לשנת 2014, שוכנים בחמי זוהר שלושה בתי מלון, שלושתם של רשת "לאונרדו" המנוהלת על ידי פתאל ניהול מלונות. תיירות המרפא בחמי זוהר מתבססת על מרחצאות רפואיים עצמאיים ובבתי המלון, הניזונים מממי חמי זוהר הסמוכים. המים עשירים בגופרית ונחשבים אידיאליים לטיפול בבעיות שרירים, מפרקים ואלרגיות. חופי חמי זוהר הוכשרו לרחצה, ובהם שני חופים נפרדים, האחד פרטי והאחר ציבורי. טיילת באורך של שלושה קילומטרים מחברת בין חמי זוהר למתחם התיירות של עין בוקק שמצפון לו. בשטח הלא מפותח שבין שני אזורי המלונות קיים פוטנציאל לפיתוח מלונאי נוסף בהיקף של עד 8,000 חדרי מלון נוספים.

קווי אוטובוס סדירים פועלים בין חמי זוהר לירושלים, ערד, דימונה, אילת ולבאר שבע, וקו אוטובוס תיירותי של המועצה האזורית מקשר בינה לבין אתרי התיירות לאורך חופי האגם.
[[מלון לאונרדו קלאב ים המלח]]

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.deadsea.co.il/he/page/53 אודות חמי זוהר באתר ים המלח]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ים המלח
קטגוריה:מועצה אזורית תמר
קטגוריה:בקעת ים המלח
קטגוריה:נווה זוהר
קטגוריה:עין בוקק
טולישקוב

טולישקוב (בפולנית: Tuliszków) היא עיירה במרכז פולין, כ-200 ק"מ ממערב לוורשה, באזור ביצות ונהרות. בין האתרים בעיר - כנסיית ויטוס הקדוש שנבנתה במאה ה-15, עוצבה בסגנון הבארוק, הורחבה במאה ה-19 ובה פיסול בסגנון גותי, וכן בית קברות יהודי.

==היסטוריה==
לראשונה מוזכרת העיירה במסמכים משנת 1362. אז השתייכה העיירה לבית אצולה מקומי. בשנת 1458 קיבלה העיירה זכויות עיר. הוקם בה בית ספר ופעלו בה כעשרים סדנאות מלאכה, אם כי רוב תושביה עדיין התפרנסו מחקלאות. אחד מהאצילים שגרו בעיר מונה על ידי מלך פולין ולדיסלב השני יגיילו לתפקיד מושל גדנסק כאות הוקרה על שירותיו בקרב גרונוולד. בתקופות שונות במאות ה-17 וה-18 הייתה העיר בבעלותם של אצילים פולנים שונים, ביניהם משפחת טולישקוב, שנתנה לעיר את שמה.

לאחר חלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה טולישקוב בשטח פרוסיה. לאחר קונגרס וינה נכללה העיר בשטח ממלכת פולין שתחת חסות רוסיה.

במהלך המאה ה-19 שגשגה כלכלת העיר ואוכלוסייתה צמחה. עם זאת, זכויות העיר נשללו ממנה ובשנת 1881 נפגע היישוב קשה בשריפה.

בתחילת המאה ה-20 היו בטולישקוב כ-2,000 תושבים. זכויות העיר הושבו לה עם קבלת העצמאות הפולנית בשנת 1919. תושביה התפרנסו באותה התקופה מחקלאות, מלאכה ומסחר זעיר.

==יהודים==
לפני מלחמת העולם השנייה גרו בטולישקוב כ-200 יהודים. לאחר הכיבוש הגרמני גויסו היהודים בעיר לעבודות כפייה והוטלו עליהם גזרות רבות. הם רוכזו בגטו ובסוף 1941 הועברו לקובלה פנסקיה. בית הכנסת שהיה קיים בעיר נהרס על ידי השלטון הנאצי.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:פולין גדול: יישובים
קטגוריה:פולין גדול: עיירות יהודיות
קובלה פנסקיה

קובלה פנסקיה (בפולנית: Kowale Pańskie) היא עיירה במרכז פולין, כ-200 ק"מ ממערב לוורשה, על אחד מיובליו של הנהר אודר. פירוש שמה של העיר בפולנית הוא "אדון הנפחים", והוא נקבע על ידי בעל החווה שהיוותה בסיס להתפתחות העיירה, חווה בה עבדו בעלי המלאכה הראשונים בעיירה. בעיירה יש כנסיית לבנים עתיקה מהמאה ה-15, בית קברות, בתי ספר, ספרייה ומרפאה אזורית.

==היסטוריה==
העיירה מוזכרת במסמכים מהמאה ה-13. בתקופת שלטון הצאר, עד הקמת פולין העצמאית ב-1919, הייתה העיירה מקום מושבו של השלטון האזורי. בשנת 1954 שבה העיירה להיות מקום המושב של השלטון האזורי.

==יהודים==
בספטמבר 1939 כבשו הגרמנים את האזור. באוקטובר 1941 הוקם בעיירה גטו שבו - ובכפרים שבסביבתו - רוכזו כל יהודי נפת טורק, כ-4,000 במספרם.

בנובמבר רוכזו יהודי הגטו בכפר ביילווקי (Bielawki) והם עברו סלקציה, ובדצמבר גורשו רובם למחנה ההשמדה חלמנו ושם נרצחו. מיעוטם גורשו לעיירה דוברה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:פולין גדול: יישובים
קטגוריה:פולין גדול: עיירות יהודיות
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
סנדי (אי)

האי סנדי (באנגלית: Sandy Island; בצרפתית: Île de Sable; אי החולות) הוא אי תעתוע שהופיע במפות ימיות במזרח ים האלמוגים בין אוסטרליה לקלדוניה החדשה במים הטריטוריאליים של צרפת.
== היסטוריה ==
מפה של השירות ההידרוגרפי של בריטניה מ-1908 בו מופיע האי סנדי 
מגלה הארצות ג'יימס קוק סימן את האי סנדי במפות, מדרום לקו רוחב 19 דרום, סמוך ממערב לקו האורך 164 מזרח. רק מאה שנה לאחר מכן הגיע דיווח נוסף על האי סנדי, כאשר האונייה "ולוסיטי" (Velocity) שבה ממסעה לאירופה, ודיווחה על מספר איי חול בקו האורך 159.925°, בין קווי הרוחב 19°7' ו-19°20'. בקרבת מיקום זה שוכנים איי שסטרפילד (Chesterfield), ונראה כי אונייה זו טעתה בניווט והגיעה אליהם. בעקבות הדיווח, החל מסוף המאה ה-19, הופיע האי סנדי במפות ימיות של גרמניה, ארצות הברית ובריטניה.

במפות הידרולוגיות מאוחרות יותר נרשם ליד האי כי קיומו בספק (ED - existence doubtful). סקר של השירות ההידרוגרפי האוסטרלי (Australian Hydrographic Service) מצא כי באזור זה קרקעית האוקיינוס נע בין 1,500 מטר - 2,400 מטר מתחת לגובה פני הים. בעקבות סקר זה נעשתה בדיקה אווירית של השירות ההידרוגרפי והאוקיינוגרפי הימי (Naval Hydrographic and Oceanographic Service) של צרפת בעקבותיו הוסר האי מהמפות הרשמיות של צרפת ב-1979 וב-1985 גם מהמפות האוסטרליות. 

למרות תגלית זו, האי נשאר על המפות האמריקאיות והופיע גם באטלס העולם של הטיימס (Times Atlas of the World) ב-1999 ובגוגל מפות. בסוף שנת 2012 סקר ימי של אוסטרליה שמטרתו היה חקר טקטוניקת הלוחות של צפון ים האלמוגים בדק מחדש גם את הימצאותו של האי ולאחר שלא נמצא, דווח כי האי לא קיים. דיווח זה יצר הד תקשורתי עולמי בעקבותיו נמחק האי בכל המפות כאשר האי הוסר מגוגל מפות ב-26 בנובמבר 2012 וב-Google Earth האזור הוסתר בפיקסלים שחורים. ב-29 בנובמבר 2012 הודיעו בנשיונל ג'יאוגרפיק כי סופית הוכח כי האי לא קיים והוא הוסר מכל המפות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:קלדוניה החדשה
קטגוריה:איי תעתוע
סמסונג גלקסי נוט פרו 12.2

ממוזער
Samsung Galaxy Note/Tab PRO 12.2 הוא מחשב לוח מבית סמסונג הכולל מסך מגע בגודל 12.2 אינץ' ברזולוציית 2560X1600. הטאבלט הושק ב-6 בינואר 2014, והוא כולל את עט הסטיילוס ה-S PEN.

== תכונות ==
=== חומרה ===
הטאבלט מצויד במסך מגע בגודל של 12.2 אינץ' בחדות של 2560X1600. הוא יצא בשתי גרסאות, כשלכל אחת ערכת שבבים אחרת. הראשונה, גרסת ה-Wi-Fi כוללת ערכת סמסונג אקסינוס 5240 שכוללת שני מעבדים, אחד מרובע ליבות עם קצב שעון של 1.9GHz ומעבד שני במהירות 1.3GHz לביצועים נמוכים יותר. הגרסה השנייה, גרסת ה-LTE כוללת את ערכת השבבים סנאפדרגון 800 שכוללת מעבד מרובע ליבות במהירות 2.3GHz. שתי הגרסאות כוללות זיכרון RAM של 3 גיגה. 

מערך הצילום של המכשיר כולל מצלמה אחורית של 8 מגה-פיקסל, ומצלמה קדמית של 2 מגה-פיקסל, לצד נפח אחסון פנימי של 32 גיגה בייט הניתן להרחבה באמצעות כרטיס Micro-SD. בטאבלט קיים שקע USB 3.0.

=== תוכנה ===
המכשיר הושק עם מערכת ההפעלה אנדרואיד בגרסת 4.4.2 ("קיטקט") עם ממשק ה-Magzin UI שמפותח על ידי סמסונג. הוא כולל עט סטיילוס מסוג S-PEN שמאפשר שימושים נוספים.

==קישורים חיצוניים==

*
*
*
*
*
*
קטגוריה:סמסונג גלקסי
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2014
ים ארגנטינה

ים ארגנטינה (בספרדית: Mar Argentino) הוא ים על החוף המזרחי של ארגנטינה, מלה פלאטה בצפון עד ים סקוטיה בדרום והאוקיינוס האטלנטי במזרח.

הים משתרע לאורך חופי ארגנטינה עד קצה ארץ האש ובמזרח כולל את מימי איי פוקלנד. שטח הים הוא כמיליון קילומטרים רבועים. השם לים זה ניתן ב-1891 על ידי יוליוס פופר, שפרסם אז מפה של האזור, והוא מקובל בכל העולם.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.fvsa.org.ar/situacionambiental/Mar%20Argentino.pdf מפת ים ארגנטינה] 

ארגנטינה
קטגוריה:ארגנטינה: גופי מים
לוסיאן בונל

לוסיאן בונל (בצרפתית: Lucien Bunel; 1900 – 1945), שנודע בכינויים האב ז'אק (Père Jacques) וז'אק דה ז'זי (Jacques de Jésus), היה כומר קתולי צרפתי, חסיד אומות העולם.

== ראשית דרכו ==
לוסיאן בונל, בן למשפחה ממעמד הפועלים סמוך לנורמנדי, הוסמך לכמורה ב-1925. החל דרכו ככומר בסן-ז'וזף בלה האבר, שם לימד אנגלית ולימודי דת. כבר אז הזדהה עם סבלם של תושבי שכונות המצוקה. ב-1931 הצטרף למסדר הכרמליטים וניהל פנימייה במנזר.

==פעילותו בתקופת השואה להצלת יהודים==

בתקופת הכיבוש הגרמני בצרפת במלחמת העולם השנייה הסתיר בפנימייה שלושה נערים יהודים (אחד מהם הגיע מתאומיר דבו) והעסיק מורה יהודי בשם לוסיאן וייל. תחילה שיכן את הנערים אצל משפחה שהתגוררה מול הפנימייה, אך בהמשך הגיע למסקנה כי יהיה זה בטוח יותר אם יישארו במוסד.

בינואר 1944, כתוצאה מהלשנה, פשט כוח של הגסטפו על הפנימייה ואסר את שלושת הנערים היהודים ואת בונל. שלושת הנערים גורשו לדראנסי ומשם לאושוויץ. גם המורה וייל גורש לאושוויץ ונרצח. בונל עצמו נכלא בלא פונטנבלו ומשם גורש למאוטהאוזן.

== לאחר המלחמה ==
אף על פי שהצליח לשרוד את התנאים הבלתי אנושיים במחנה, מספר ימים לאחר השחרור הלך לעולמו. גופתו הוחזרה לצרפת והוא נקבר באוון. כיוון שמעשה ההצלה שלו הסתיים לרוע המזל ללא ניצולים, נחשף הסיפור רק שנים מאוחר יותר בזכות עדות מאוחרת של אחות אחד הנערים שהסתיר. על פי עדותה, האב ז'אק שהסתיר את אחיה, הצליח לארגן שתי פגישות בינה לבין אחיה במהלך חופשות מבית הספר. באחת הפגישות הודתה ואמרה לו שהיא מסופקת ואם אי פעם תוכל לשלם עבור לימודיו של אחיה בבית הספר. האב ז'אק השיב כי הוא אינו מצפה לדבר בתמורה, לא באותו זמן ולא בעתיד. יתרה מכך, הוא מקווה לראות את אחיה ממשיך בלימודיו במוסד גם לאחר המלחמה עד לבחינות הבגרות. מאחר שהילד היה יתום, בונל ימלא ברצון את מקום הוריו.
העץ שניטע ביד ושם לכבוד לוסיאן בונל, האב ז'ק

==הנצחה==
לואי מאל, שלמד בפנימייה, יצר את הסרט "להתראות ילדים" בהתבסס על זיכרונותיו מתקופת שהותו בפנימייה.

ב-1988 מאל סיפר לכתב עיתון הניו יורק טיימס: "הזיכרון הזה היה ללא צל של ספק הזיכרון החזק ביותר שנחרט מילדותי. הזיכרון שנותר בבהירות מעל כל שאר הזיכרונות." הוא סיפר לכתב כי הוא זוכר כיצד האב בונל פנה אל התלמידים היהודים ואמר: "שלום ולהתראות. נתראה בקרוב". "אחר כך" הוסיף מאל "קרה משהו מאוד יוצא דופן. מישהו החל למחוא כפיים וכולם הצטרפו אליו, חרף צעקותיהם של אנשי הגסטפו לשמור על השקט."

בינואר 1985 הכיר יד ושם בבונל בתור חסיד אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==

* ה[http://jacquesdejesus.com/ אתר] הרשמי על לוסיאן בונל בצרפתית.
* [http://www.yadvashem.org/he/righteous/stories/bunel.html לוסיאן בונל] באתר יד ושם
* אסף טל, [https://www.yadvashem.org/he/education/educational-materials/film-reviews/goodbye-children.html "אתה פוחד? – כל הזמן" - על הסרט "להתראות ילדים], "זיקה" - העיתון המקוון להוראת השואה, בית הספר המרכזי להוראת השואה יד ושם, מרץ 2009.

קטגוריה:כמרים צרפתים
קטגוריה:אנשי חינוך צרפתים
קטגוריה:צרפתים חסידי אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם שנרצחו
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז מאוטהאוזן
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1900
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1945
בדיקת חדירות

בדיקת חדירוּת (באנגלית: Penetration test; בקצרה: Pentest או PT) היא מתקפה מתוכננת ומבוקרת על מערכת ממוחשבת שנעשית על ידי בודק ("האקר", pen-tester) במטרה למצוא חולשות אבטחה, פוטנציאל הגישה לחולשות אלו, השימושיות שניתן להפיק מהגישה אליהן ואל המידע שהן מאחסנות.

==התהליך==
בדיקת החדירות מתבצעת על פי הנקודות הבאות:
# זיהוי המערכות המיועדות לחדירה, והמטרה העיקרית
# בחינת המידע הזמין לבודק
# בחינת הכלים האפשריים להשגת המטרה

מטרת הבדיקה יכולה להיות בדיקות קופסה לבנה (כשיש לבודק את כל המידע לגבי המערכת המיועדת), או בדיקות קופסה שחורה (כשיש רק מידע בסיסי או אין מידע כלל חוץ משם החברה המיועדת לבדיקה).
בדיקת חדירות תיתן הבנה האם המערכת חדירה ואילו מערכות הגנה נפרצו (אם נפרצה המערכת).

בתחילה הבודק עובד מול שכבת ההגנה הראשונה, במידה והוא ימצא פרצת אבטחה (אקספלויט) בשכבה זו הוא יתקדם אל עבר השכבה הבאה.

עלולות להיות בשכבה מסוימת כמה פרצות אבטחה אך ברגע שנמצאה אחת, הבודק יתקדם אל עבר המטרה שלו. זהו ההבדל בין בדיקת חדירות (לעומק) לבין בדיקה רוחבית שבה יש זיהוי פגיעות אבטחה בכלל המערכת (vulnerability assessment).

בעיות האבטחה מוצגות בסיום הבדיקה לאחראי המערכת (או מתאם הבדיקה מטעם החברה הנבדקת).

בדיקה איכותית תציג את בעיות האבטחה לצד הערכה מדויקת לנזק שיכול להיגרם לארגון הנבדק עקב ניצולן, ואת אמצעי הנגד שיכולים להגביר את האבטחה בנקודות אלו.

==סיבות לביצוע בדיקה==
בדיקת חדירות יעילה מכמה סיבות:
* בדיקת התכנות של מתקפות מסוימות
* הרכבת מתקפה חזקה מכמה מתקפות חלשות על פי סדר מסוים
* זיהוי חולשות שלא יחשפו על ידי כלים אוטומטיים (סורק חולשות באפליקציות/ברשתות)
* זיהוי גודל הנזק העסקי והאופרטיבי שיגרם על ידי המתקפות (במידה ויצליחו)
* בדיקה של יכולות מערך ההגנה של המערכת המיועדת לתקיפה מבחינת זיהוי מתקפות ואופן הטיפול בהן
* לספק הוכחות לשיפור מערך האבטחה האנושי והטכנולוגי

==ראו גם==
* OWASP ZAP
* Sqlmap
* Nessus
* CSRF
* W3af
* Snort
* Parrot Security
* BlackArch
* Pentoo
* BeEF

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:אבטחת מחשבים
קטגוריה:בדיקות תוכנה
קטגוריה:לוחמה קיברנטית
סי.אל. סמוט

קורי ברנט פן האב (באנגלית: .Corey Brent Penn, Sr; נולד ב-8 באוקטובר 1968), הידוע תחת שמה הבמה סי.אל. סמוט (CL Smooth), הוא ראפר אמריקאי. קורי ידוע בעיקר כחבר בצמד ההיפ הופ פיט רוק וסי.אל. סמוט.

==ביוגרפיה==

ב-1991 קורי החל לשתף פעולה עם פיט רוק, ושניהם הוציאו יחד באותה השנה את המיני אלבום "All Souled Out". שנה לאחר מכן הם הוציאו יחד לאור את אלבום הבכורה שלהם, שנקרא "Mecca and the Soul Brother. ב-1994 קורי ופיט רוק הוציאו לאור את האלבום "The Main Ingredient". למרות שהאלבום זכה לביקורות טובות כמו האלבום הקודם, הצמד החליט להתפצל וללכת לדרכים נפרדות.

ב-1995 קורי התארח בשיר "Only the Strong Survive" של די ג'יי קראש. ב-2005 הוא התארח בשיר "Magic Hour" של AZ. ב-2006 קורי הוציא לאור את אלבום הבכורה שלו, שנקרא "American Me". ב-2007 הוא הוציא לאור את אלבומו השני, "The Outsider". באותה השנה הוא התארח בשירים: "Sky is Falling" של המפיק היפני נוג'בס ו-"All I Know" של די ג'יי ג'אזי ג'ף, שנכנס לפסקול של המשחק NBA Live 08.

ב-2010 קורי ופיט רוק השתתפו במסע ההופעות לאנרגיה נקייה, שבה הם ערכו שש הופעות ברחבי קליפורניה.

==דיסקוגרפיה==
===אלבומי סולו===
* American Me - 2006
* 2007 - The Outsider 

===אלבומי שיתוף פעולה===
* 1991 - All Souled Out (עם פיט רוק)
* 1992 - Mecca and the Soul Brother (עם פיט רוק)
* 1994 - The Main Ingredient (עם פיט רוק)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראפרים אמריקאים
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:אמנים אמריקאים הידועים בשם במה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1968
בדיקה רקטאלית

איור המדגים חתך צד של בדיקה רקטאלית בגבר, כולל מיקום [[בלוטת הערמונית, פי הטבעת ושלפוחית השתן]]
בדיקה רקטאלית היא בדיקה רפואית פולשנית של החלחולת הנערכת על ידי רופא או איש צוות רפואי אחר.

==ההליך==
בדיקה רקטאלית במישוש (בלטינית: palpatio per anum; ובר"ת PPA) היא בדיקה רפואית פשוטה באופן יחסי. המטופל חושף את פלג גופו התחתון ונמצא בתנוחה שבה ניתן לגשת לפי הטבעת (בדרך כלל, בשכיבה על הצד, בכריעה על שולחן הבדיקה, בהתכופפות על שולחן הבדיקה, או בשכיבה ורגליו מפוסקות ומורמות).

אם המטופל שוכב על צידו, הרופא יבקש בדרך כלל מן המטופל לקפל את רגליו כלפי החזה. הרופא מפסק את העכוז, ותחילה בודק באופן חיצוני את אזור פי הטבעת וחיץ הנקביים לסימני מחלה, כגון טחורים, גידולים, או פריחה עורית. לאחר הרגעת המטופל הרופא מחדיר אצבע עטויה בכפפה ומרוחה במשחה לתוך החלחולת, דרך פי הטבעת, וממשש בתוך החלחולת כחמש שניות עד דקה שלמה.

==שימושי הבדיקה==
ניתן להשתמש בבדיקה רקטאלית למטרות הבאות:
* אבחון גידולים באזור פי הטבעת והחלחולת;
* אבחון הפרעות בבלוטת הערמונית, בעיקר גידולים והתרחבות שפירה של הבלוטה, אולם בבדיקה רקטאלית לא ניתן בדרך כלל לאבחן את רוב הגידולים בבלוטת הערמונית הנמצאים בשלבים מוקדמים;
* אבחון דלקת התוספתן או מצבים אחרים של בטן חריפה;
* הערכת מצב פי הטבעת, מידע העשוי לסייע במקרי אי שליטה בסוגרים, מחלות עצביות, או פגיעה טראומטית בעמוד השדרה;
* למישוש איברי רבייה אצל נשים;
* לדגימת צואה במקרי עצירות;
* כבדיקה מקדימה לקולונוסקופיה;
* להערכת מצב טחורים;
* כדי לפסול מומים מולדים בפי הטבעת אצל ילודים.

פעמים רבות משלבים את הבדיקה הרקטאלית עם בדיקת דם סמוי בצואה העשויה להצביע על דימומים במערכת העיכול כתוצאה מכיב, או גידול. בדיקה רקטאלית אינה מספקת כדי לפסול אפשרות של סרטן המעי הגס כיוון שבדיקה זו סוקרת רק כ-10% מכלל שטח המעי הגס, אולם היא מהווה חלק חשוב מבדיקה גופנית כללית כיוון שגידולים רבים ומחלות אחרות עלולות להתבטא בממצאים העולים בבדיקה רקטאלית.

==ברפואה וטרינרית==
בדיקה רקטאלית משמשת כלי אבחוני חשוב ברפואה וטרינרית. בבדיקת כלבים ניתן להעריך באמצעותה את מצב בלוטת הערמונית (בדומה לבני אדם), את שלפוחית השתן, בלוטות לימפה, ובלוטות פי הטבעת. בסוסים היא חלק בלתי נפרד מבדיקה גופנית של סוס לאבחון כאבי בטן (קוליק), ומצבי מחלה אחרים. בדיקה רקטאלית בסוסים נושאת סיכון קטן של גרימת קרע בפי הטבעת, מצב מסכן חיים בסוסים. בבקר בדיקה רקטאלית היא בדיקה שגרתית ומשמשת אחת השיטות לאבחון הריון.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nhs.uk/Conditions/Rectal-examination/Pages/How-it-is-performed.aspx הסבר על בדיקה רקטאלית], באתר שירות הבריאות הלאומי הבריטי. 
* [http://www.cancer.net/navigating-cancer-care/diagnosing-cancer/tests-and-procedures/digital-rectal-exam-dre בדיקה רקטאלית], באתר החברה האמריקאית לאונקולוגיה קלינית. 

רקטאלית
הערכת שפה

הערכת שפה היא תחום לימודי הנכלל בבלשנות יישומית. כאשר מעריכים שפה עיקר ההתמקדות הוא על ההערכה של שפת האם ושפה שנייה. משקלים שווים יוכלו להינתן כשהם מבוססים על ידע כיצד השפה עובדת מבחינה תאורטית ומבחינה פרקטית וכן, כיצד נעשה השימוש בשפה והשליטה בה.

להערכה שפתית של תלמידים קיימת חשיבות עליונה הן עבור התלמידים והן עבור המורים. ההערכה מצביעה על מספר התלמידים שכבר השיגו את מטרות הלמידה וכן, על מספר התלמידים המתקשים בלמידה ועל הפעילויות והשיטות המועילות ביותר ליישום הלמידה.

בהוראת שפה המורה חייב לעיתים קרובות להעריך את הישגי השפה של התלמידים. ניתן לבצע הערכה זו באמצעות מבחנים ובחנים או על ידי הערכות בלתי פורמליות כגון הצגות ומשחקים. בנוסף, מורים משתמשים אף במבחנים אשר הוכנו מראש ממקורות חיצוניים. סגנון הערכה זה נקרא "הערכה חיצונית". 

המונח "הערכה שפתית" הוא מונח כוללני יותר בהשוואה למונח "מבחני שפה" ומהווה הגדרה כוללנית להערכה כגון מבחנים בכיתה ללימודים ולמבחני מוסדות.

==לקריאה נוספת==
*

 
קטגוריה:בלשנות
מיקי צ'יק צ'אק ועוד

מיקי צ'יק צ'אק ועוד (באנגלית: It's Punky Brewster) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית לילדים. הסדרה היא גרסה מונפשת לסדרת הלייב אקשן "פאנקי השובבה". הסדרה הופקה באמצע שנות ה-80 בשלהי הצלחתה של סדרת המקור. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב לעברית בטלוויזיה החינוכית בשנת 1998.

== תקציר העלילה ==
השחקנים מהסדרה המקורית תרמו את קולם לדמויותיהן המונפשת. מלבד הדמויות מסדרת המקור, נוספה לסדרה זו עוד דמות בצורת שדון שנקראה באנגלית "Glomer". בדיבוב העברי קיבלו הדמויות שמות עבריים, פאנקי נקראה "מיקי" והשדון Glomer נקרא בעברית "צ'יק צ'אק".

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות רכש
מסע ארוך אל תוך הלילה

מסע ארוך אל תוך הלילה הוא מחזה אמריקאי מאת יוג'ין או'ניל.
דרמה ריאליסטית משפחתית, הנטועה עמוק בביוגרפיה האישית של המחזאי, ומטפלת בנושאים מורכבים של התמכרות, תקשורת, בדידות ורגשות-אשם.
המחזה נחשב ליצירת-המופת של או'ניל – זוכה פרס נובל לספרות (והמחזאי האמריקאי היחיד המחזיק בתואר זה) – זיכה את מחברו באחד מארבעת פרסי הפוליצר שלו, והועלה בעשרות הפקות ברחבי העולם.

==תקציר העלילה==
המחזה מגולל את סיפורה של משפחת טיירון וקורותיה בבית-הקיץ שלה במשך יום אחד באוגוסט 1912 – החל משעות הבוקר ועד לשעות ה"קטנות" של הלילה. מבעד לשיחות טעונות ונוקבות בין הדמויות צפים ועולים אירועי העבר והצללים הרודפים את בני המשפחה בהווה: טיירון האב, שחקן שייקספירי בדימוס; מרי האם, המכורה קשות למורפיום; ג'יימי הבן הגדול, אלכוהוליסט הולל ושחקן כושל; ואדמונד הבן הצעיר, בעל נפש של משורר, והוא גם בן-דמותו הביוגרפית של המחזאי. הסודות הנחשפים במרוצת היממה וההתעמתויות הקשות שהם מעוררים בבית, ממוססים אט אט את התמונה המשפחתית האידילית לתוך שבר אישי ובינאישי בלתי-הפיך – עד לסוף המר.

==הפקות בחו"ל==
המחזה הועלה על מיטב בימות העולם ואף הוסרט לקולנוע.
על רשימת השחקנים שגילמו את תפקידי בני המשפחה נמנים: לורנס אוליבייה, סר רלף ריצ'רדסון, ג'ק למון, קתרין הפבורן, ג'סיקה לאנג, ונסה רדגרייב, פיליפ סימור הופמן וקווין ספייסי. השחקנים שגילמו את תפקידי הבנים פרצו לתודעה ו"התגלו" בזכות הפקה זו.

=== עיבוד קולנועי ===
בשנת 1962 ביים סידני לומט גרסה קולנועית למחזה הזה, בו כיכבו בין היתר קתרין הפבורן, ג'ייסון רוברדס, דין סטוקוול ורלף ריצ'רדסון.

גרסה קולנועית חדשה, בבימויו של ג'ונתן קנט, אמורה לצאת לאקרנים במהלך שנת 2023. ג'סיקה לאנג ואד האריס בתפקיד ההורים. ובן פוסטר וקולין מורגן כזוג האחים. 

==הפקות בישראל==
* הפקת תיאטרון הבימה משנת 1960 - בהשתתפות חנה רובינא בתפקיד מרי ושלמה בר-שביט בתפקיד אדמונד. 
* הפקת תיאטרון הבימה משנת 1975 - בהשתתפות מרים זוהר בתפקיד מרי ושמעון פינקל בתפקיד טיירון. 
* הפקת תיאטרון הבימה משנת 1992 - בהשתתפות חנה רוט בתפקיד מרי ורמי דנון בתפקיד טיירון. 
* הפקה עצמאית משנת 2014 - "מסע של יום ארוך לתוך הלילה" (תרגום מדויק ונאמן לשם המחזה) בבימויו של מאיר בן סימון ובהשתתפות: אברהם סלקטר, עירית שלג, דייוויד לוינסקי, גיא גורביץ ורעות ברדה-לוי. ההפקה עלתה בתיאטרון נחמני (אולם "אנסמבל עיתים") בתל אביב.

== על ההפקה הישראלית האחרונה ==
תרגום: אלכס מאלר, מאיר בן סימון;
בימוי: מאיר בן סימון;
עיצוב במה: אדם קלר;
עיצוב תלבושות: רונה משעול;
עיצוב תאורה: עמיחי אלהרר;
מוזיקה: אורי קריב;
במאית משנה: רעות ברדה-לוי
בהשתתפות: אברהם סלקטר, עירית שלג, דייוויד לוינסקי, גיא גורביץ, רעות ברדה-לוי.
למחזה בוצע תרגום מחודש, העושה שימוש מוקפד בשפה העברית "בגובה העיניים"' תוך שמירה על משלבי הדיבור והעומק הפואטי ההולמים את המקור. המחזה הועלה תוך שימוש בשפה סימבולית ודימויים בימתיים רב-חושיים - שמטרתה להנכיח את הדרמה האנושית המטלטלת אודות שבריריותו של התא המשפחתי ונפיצותו של הבית-לא-בית, הרדוף על ידי משקעי העבר ונתון לחולשות הגיבורים.

==קישורים חיצוניים==

* 

דף ה"פייסבוק" של ההפקה הישראלית החדשה - [https://www.facebook.com/pages/%D7%9E%D7%A1%D7%A2-%D7%A9%D7%9C-%D7%99%D7%95%D7%9D-%D7%90%D7%A8%D7%95%D7%9A-%D7%9C%D7%AA%D7%95%D7%9A-%D7%94%D7%9C%D7%99%D7%9C%D7%94/257251831108120 מסע ארוך אל תוך הלילה]

קטגוריה:מחזות אמריקאיים

קטגוריה:מחזות זוכי פרס דרמה דסק
קטגוריה:זוכי פרס טוני למחזה הטוב ביותר
קטגוריה:זוכי פרס טוני לחידוש הטוב ביותר למחזה
קטגוריה:מחזות זוכי פרס פוליצר: דרמה
קוב (בנייה באדמה)

בנייה מודרנית בקוב
קישוטים לתנור עשוי קוב
קוב (באנגלית: Cob) הוא תערובת חרסית, חול או אדמה, מים וקש המשמש לבנייה באדמה. הקוב דומה בהרכבו לחומר אך הוא פחות סמיך ממנו ומכיל קש. את הקוב נהוג לערבב באמצעות רגליים יחפות.

== בדיקת כמויות החומרים ==
לפני שמכינים את הקוב, יש לבצע בדיקות של כמויות החומרים. מכינים כמויות קטנות של קוב. כל בדיקה צריכה להיות שונה בהרכבה מבחינת היחסים בכמויות של החומרים. לאחר שמכינים את התערובות השונות, מורחים חופן מכל אחד על משטח עץ או קרמיקה ומניחים במקום מוצל למחצה. לאחד שהחומר מתייבש, בוחרים את התערובת המועדפת ביותר מבחינת כמות סדקים, חוזק, שבירות, ומרקם.

== הכנה בכמויות גדולות ==
מכינים את החומרים לפי הנוסחה שבחרנו: חול או אדמה, חרסית, מים וקש (קצוץ לחתיכות קצרות).
את החומרים נהוג לערבב ברגליים יחפות. ערבוב ברגליים הרבה יותר יעיל מאשר ערבוב בידיים או באת חפירה, אבל הוא עלול להיות בעייתי אם יש אבנים בחומרים שעלולים לגרום לפציעות קלות בכפות הרגליים. את הדריכה מבצעים על יריעת pvc, בגיגית או בבריכת גומי. לא מומלץ לערבב על אדמה חשופה מכיוון שאפשר לאבד חומרים ובעיקר מים. ערבוב ברגליים יחפות נהוג מאז המצאת הבנייה באדמה והוא יעיל משום ששטח הפנים הגדול של כף הרגל, הכובד של הגוף ומבנה הבהונות שמפרק את הגושים.

== שיטת בנייה ==
לאחר שמכינים את הקוב, יוצרים ממנו מעין קציצות או בסלנג, "קובבות". את הקובבות מניחים אחד על השני ליצירת מבנה האדמה, או מורחים את הקוב על צמיגים או רשת לולים.

==ראו גם==
* בנייה באדמה
* חרסית

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טכנולוגיות בנייה
קטגוריה:רגליים יחפות
קטגוריה:בנייה בת קיימא
רופא מרדים

רופא מרדים
רופא מרדים הוא רופא האחראי על פעולת הרדמת מטופל במהלך פרוצדורה כירורגית, כללית או אזורית. בנוסף למתן חומרי ההרדמה למטופל במהלך הפעולה הכירורגית המבוצעת, הרופא המרדים גם אחראי על ניטור מצב החולה והשגחה על מערכות החיים הקריטיות כמו: מדדי לחץ הדם, קצב הלב, קצב הנשימה וריווי החמצן בדם, תפקוד הכליות והמוח ומדדים נוספים החיוניים לתפקוד התקין של הגוף ולהצלחת הניתוח.

== תפקיד ==
למעשה, תפקידו של הרופא המרדים הוא פיקוח רפואי ותרופתי על מטופל העומד בפני הליך כירורגי. פיקוח זה כרוך, בין השאר, בגילוי מבעוד מועד של כל גורמי הסיכון שהמטופל חשוף אליהם ולהתאים את שיטת ההרדמה למטופל.

הרופא המרדים מתאים לכל מטופל את תרופות ההרדמה המתאימות לו, זאת על מנת לאפשר לכירורג לבצע את הניתוח על הצד הטוב ביותר, ובמקביל לשמור על מדדים תקינים ועל מצבו הפיזיולוגי של המטופל לאורך כל הניתוח. תפקידו של הרופא המרדים ממשיך גם עם תום הניתוח, בהערת המטופל ובפיקוח על התאוששותו מהניתוח. בעת התאמת חומרי הרדמה יכול הרופא המרדים לסייע לתהליך ההתאוששות וההחלמה של המטופל ולהקל עליו. 

על הרופא המרדים להחזיק בידע בכל הנוגע למערכות הגוף האנושי, תגובות הגוף במצבים שונים, תרופות שונות ודרך פעולתן בגוף.

== מצב הרופאים המרדימים בישראל ==
כמעט כל הליך כירורגי כרוך בהרדמה – מקומית, אזורית או כללית. למעט הרדמה מקומית, את ההרדמה מבצע רופא מרדים, לפעמים רופא מרדים מומחה ולפעמים רופא מרדים שלא התמחה ברפואה מרדימה. רופאים מרדימים מומחים התמחו, בנוסף להתמחותם ברפואה מרדימה, בענף רפואה אחר כגון: רפואת שיניים, מיילדות, הליכים טרום ניתוחיים, כאב, טראומה, טיפול נמרץ ועוד. 

בישראל ישנם כ-750 רופאים מרדימים. אין הכרח בישראל כי רופא מרדים יהיה רופא אשר לאחר לימודי הרפואה התמחה ברפואה מרדימה במשך חמש שנים, בעיקר בשל מחסור חמור ברופאים מרדימים מומחים ועלייה מתמדת במספר הניתוחים. המצוקה בתחום אף זכתה להתייחסות בדו"ח מבקר המדינה בשנת 2008.

== סוגי הרדמה ==

שלושה סוגי הרדמה מבוצעים בהליכים כירורגיים:
* הרדמה מקומית – מבוצעת באמצעות הזרקת חומר המדכא את הקולטנים המעבירים תחושת כאב, ומיועדת לאזורים קטנים.
* הרדמה אזורית – מבוצעת באמצעות הזרקת חומר המשתק את ההעברה העצבית לחוט השדרה, ומתאימה לאזורים שסביב האגן ולניתוחים כמו ניתוח קיסרי, ניתוחי אגן וניתוחי שברים.
* הרדמה כללית או מלאה – מבוצעת על ידי דיכוי כללי של הפעילות המוטורית והתחושתית של מערכת העצבים, ומתאימה לכל סוג של ניתוח שנמצא כי דרושה בו הרדמה מלאה, גם ניתוחים שלרוב מבוצעים בהרדמה אזורית אולם במקרים דחופים מבוצעים בהרדמה כללית, כמו למשל ניתוח קיסרי. בהרדמה כללית, ברוב המקרים מחדירים צינור לקנה הנשימה של המנותח, מכיוון שאינו נושם בכוחות עצמו במהלך הניתוח ונשימתו היא באחריות הרופא המרדים.

==סיכונים הכרוכים בהרדמה==
תהליך ההרדמה מלווה בתופעות לוואי שעלולות להיות מסוכנות בהיעדר טיפול. בהרדמה כללית, מכיוון שמחדירים צינור לקנה הנשימה, ולפעמים מופעל כוח על מנת להחדיר את הצינור, יש סיכון של צרידות, כאב גרון, שבר שיניים ובמקרים קשים פגיעה מוחית ואף מוות. סיבוכים מצד מערכת הלב וכלי הדם הם בעיקר באנשים שיש להם תחלואה קודמת.

== ראו גם ==
* הרדמה
* הרדמה אפידורלית
* מודעות בזמן הרדמה
* מדד מלמפטי

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://hardama.com/ מידע מקיף לציבור על הרדמה] באתר הרדמה
* [http://isranest.mednet.co.il/ איגוד הרופאים המרדימים]
* [http://www.mardim.co.il/%D7%A9%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA%D7%99%D7%9D/%D7%9C%D7%A7%D7%95%D7%97%D7%95%D7%AA-%D7%A4%D7%A8%D7%98%D7%99%D7%99%D7%9D האתר "מרדים" עם מידע על מקצוע ההרדמה]

* 

*
קטגוריה:הרדמה
חיל קשר

סמל חיל הקשר האמריקאי. מוטיב הברקים משותף לרבים מסמלי חילות הקשר, כולל חיל הקשר של צה"ל.
חיל הקשר הוא חיל תומך לחימה מקצועי-טכנולוגי העוסק בתקשורת צבאית כולל תקשורת קווית (טלפוניה ובעבר גם טלגרפיה, מברקים) ואלחוטית (קשר רדיו, תקשורת לווינית וכדומה). וכן בתחומים משיקים כגון לוחמה אלקטרונית, מחשוב (בפרט מערכות שו"ב), הצפנה, הקצאת תדרים (תאלמ"ג: תיאום אלקטרומגנטי) והגנה על מערכות התקשורת (בפרט הגנה במרחב הסייבר). החיל עוסק באספקה ובתפעול של מערכות קשר ובהנחיה מקצועית של קציני ומש"קי קשר במסגרות השונות. 

תחומי השירות של החיל למפקד מאוגדים תחת המונח C<sup>4</sup>I (כלומר: ,Command, Control, Communications, Computers, Information), כלומר זרוע המאפשרת למפקד לקבל דיווחים (Information), לשלוט בנעשה (Control), לפקד (Command) ולאפשר תיאום ושיתוף פעולה בין היחידות (אם גורסים Collaboration), תוך שימוש במחשוב (Computers או Cyber).

חיל הקשר הראשון שפעל כחיל מקצועי מודרני, בנפרד משירותי הלוגיסטיקה, היה חיל הקשר של צבא ארצות הברית (U.S. Army Signal Corps), שנוצר ערב מלחמת האזרחים האמריקנית, ב-1860 ועסק באיתות. ברוסיה חיל הקשר הוקם בשנת 1877 כחיל לאיתות שהופרד לכוח עצמאי בשנת 1919. בבריטניה הוקם ב-1870 כוח ייעודי לקשר טלגרפי (Telegraph troops) במסגרת חיל ההנדסה המלכותי (Corps of Royal Engineers) אולם רק לאחר מלחמת העולם הראשונה, בה פעל עדיין במסגרת חיל ההנדסה, הפך הכוח לחיל הקשר המלכותי (Royal Corps of Signals). עד מלחמת העולם השנייה היה לכל צבאות העולם חיל קשר. חיל הקשר והתקשוב של צה"ל החל כשירות הקשר של ההגנה ויחידת ה"גדעונים".

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חילות הצבא
קטגוריה:טכנולוגיה צבאית
זאוויר מרץ

זאוויר מרץ (בגרמנית: Xavier Mertz; 6 באוקטובר 1882 - 8 בינואר 1913) היה חוקר ארצות, מטפס הרים וגלשן סקי שווייצרי, יליד בזל. הוא השתתף במשלחת המזרח הרחוק, רכיב מן השנים 1912–1913 של משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה בהנהגת דאגלס מוסון, שבה קיפד את חייו. קרחון מרץ קרוי על שמו.

==חייו==
מרץ, בנו של יצרו מכונות טקסטיל, למד משפטים ודיני פטנטים באוניברסיטת ברן, ומדעי הטבע באוניברסיטת לוזאן, שם התמחה בתצורות קרחונים והרים. בתקופת לימודיו, הרבה מרץ לעסוק בסקי, גם בתחרויות לאומיות, ובטיפוס אל רבות מן הפסגות הגבוהות ביותר של הרי האלפים. בראשית 1911 פנה מרץ אל הגאולוג וחוקר הארצות דאגלס מוסון בבקשה לצרפו למשלחתו. מוסון תכנן לצרף למשלחתו רק בריטים ואוסטרלים, אבל מיומנותו של השווייצרי על מגלשי סקי שכנעה אותו לשנות את דעתו ולשלב אותו במשלחת. תחילה עבד כמדריך סקי, אבל באנטארקטיקה עבד עם אדוארד ניניס בטיפול בכלבי ההאסקי הגרינלנדי של המשלחת.
מרץ על צוק הקרח
בקיץ 1912–1913 בחר מוסון במרץ ובניניס להילוות אליו בקבוצת המזרח הרחוק. הם השתמשו בכלבים למסע מהיר מבסיס המשלחת בארץ אדלי לעבר ארץ ויקטוריה. אחרי שניניס ומזחלת שנשאה עליה את רוב המזון נבלעו בתוך בתרון במרחק כ-500 ק"מ מן הצריף, החלו מרץ ומוסון לחזור מערבה. כיוון שחלק הארי של אספקת המזון אבד עם המזחלת, נאלצו להמית בהדרגה את הכלבים כדי להזין בבשרם את הכלבים הנותרים ולהשלים את מכסות המזון הזעומות שנשארו להם. מרץ חלה אנושות ומת במרחק 160 ק"מ מן הבסיס, מוסון, שהיה גם הוא חולה אם כי לא במצב אנוש כמו מרץ, המשיך בדרך לבדו. סיבת מותו של מרץ לא נקבעה מעולם בבירור; התאוריה המקובלת היא ששני האנשים חלו בהיפרוויטמינוזיס A (צריכת יתר של ויטמין A) כתוצאה מאכילת כבדי ההאסקי, המכילים כמות גדולה מאוד של ויטמין זה. הבעיה הייתה מוכרת אז למספר קטן מאוד של אנשים בעולם, בהם בני האינואיטים, שאינם אוכלים לעולם כבד של כלב האסקי, ומוסון ומרץ לא היו מודעים לסכנה. תאוריות אחרות גורסות, שייתכן ומרץ מת משילוב של תת-תזונה, שינוי בדיאטה (בהיותו צמחוני במקור), חשיפה לקור ומתח נפשי.

מרץ חוקר בתרוני קרח במשלחת האוסטרלואסייתית לאנטארקטיקה

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* [http://acms.sl.nsw.gov.au/search/simpleSearch.aspx?authority=name&ID=69450 Xavier Mertz images at the State Library of New South Wales]
* [https://web.archive.org/web/20110423023749/http://www.mawsonshuts.aq/ Australian Antarctic Division: Australasian Antarctic Expedition]
* [https://web.archive.org/web/20110422155828/http://www.mawsons-huts.org.au/cms/ Mawson’s Huts Foundation]
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנטארקטיקה: מגלי היבשת
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לוזאן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
קטגוריה:ילידי 1882
קטגוריה:נפטרים ב-1913
בכל שנה בסתיו גיורא

"בכל שנה בסתיו גיורא" הוא שיר אבל וזיכרון שכתבה והלחינה נעמי שמר.

השיר נכתב לזכרו של גיורא שוהם, בנם של רות ושלמה גיורא שוהם שהיו ידידים קרובים של שמר ובעלה מרדכי הורוביץ שהכירו אותו עוד מנעוריו, ועליו סיפרה שמר כי "הוא היה הבטחה, בשורה, תחילתם של דברים. כרבים אחרים ניגן בגיטרה ותכנן את עתידו". שוהם נמנה עם הכוח שחצה את תעלת סואץ במלחמת יום הכיפורים ונהרג במבואות פאיד ב-20 באוקטובר 1973, בהיותו בן 21. נפילתו הייתה מכה קשה לשמר ולמשפחתה, ובעקבותיה החליטה לכתוב עליו את השיר. היא מאזכרת בשיר זה עוד שני בחורים שנפלו על הגנת המדינה, אותם תיארה כשוכנים עמו בשמיים ("במקום שבו אתה שוכן שוכנים החסד והחן"): יחיעם ויץ שהיה גם חובב מוזיקה ונפל בליל הגשרים ב-1946 ("ושם יחיעם עוד שר לו ומריע"), והבוטנאי חוקר הצמחים טוביה קושניר, שנפל עם מחלקת הל"ה ב-1948 ("טוביה מגדל עדיין איריסים שחורים ונדירים").

שמר מצטטת בשיר פסוק משיר המעלות: "אֶשָּׂא עֵינַי אֶל הֶהָרִים, מֵאַיִן יָבֹא עֶזְרִי", שנחשב כמזמור של זעקה ותחינה, ואומרים אותו בעת צרה. המוזיקאי עודד זהבי רואה בשילוב הפסוק זעקה של שמר על מות חיילים ושאלת 'מה קרה פה?' שלא נשמעה עד אז בשיריה, ובאה בניגוד לאתוס הגבורה שביטאה עד מלחמת יום כיפור.

השורה "הרוח המטורפת בגני עורפת את מיטב השושנים" הוא דימוי שגם הטבע משתתף בצער המשוררת. כל הבנים שנפלו (ובהם שוהם, ויץ וקושניר) מדומים בשיר למיטב השושנים בגן, ובניגוד לפרחים המסמלים פריחה ולבלוב, מתוארות השושנים כנערפות בידי רוח מטורפת, במשמעות אכזרית של הוצאה להורג. אביו של טוביה, שמעון קושניר, כתב לשמר על כך:

"בצלילי מנגינתך שלבת בין היקרים שוכני החסד והחן... עליהם ועל מיטב השושנים הנערפים בכל שנה בגינתך, עלו וירדו דמעותיי".

השיר הופיע בספר השירים השני של שמר מ-1975, הולחן כבלדה שקטה ובוצע על ידי אסתר שמיר, רוחמה רז, יהודית רביץ, נחמה הנדל ונעמי שמר.

==קישורים חיצוניים==

* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/music/Naomi_Shemer/Songs/Pages/Bekol-Shana-Bastav-Giyora.aspx "בכל שנה בסתיו גיורא" - מידע על השיר וביצועים שונים] באתר הספרייה הלאומית
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/music/Compilations/Pages/zikaron.aspx על אודות השיר ושירי זיכרון נוספים שכתבה נעמי שמר] באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1975
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מלחמת יום הכיפורים
תעשה לי ילד

"תעשה לי ילד" הוא ביטוי סלנג ישראלי מודרני, שבא להביע התלהבות מאדם והערצה לו, על מעשה מסוים שעשה או על מכלול הישגיו. ההערצה מתבטאת במשמעותו המילולית של הביטוי, המביעה רצון (לעיתים רבות הומוריסטי בלבד) שמושא הביטוי יהיה אבי הילד של אומרת הביטוי. ניתן למצוא גם שימוש אירוני באותו הביטוי כאשר הוא מופנה על ידי גבר אל גבר אחר, ולא רק בפנייה של אישה אל גבר. הביטוי עם משמעות זהה קיים גם בפנייה אל אישה: "תעשי לי ילד". 

כביטוי סלנג, הביטוי כולל את הצורה הלא תקנית של ציווי - "תעשה", ולא את הצורה התקנית, "עשה". בנוסף מהווה הביטוי דוגמה נוספת לכך שבעברית ישראלית תפס הפועל "עשה" את מקומם של פעלים רבים, ממוקדים יותר - הביטוי הוא "תעשה לי ילד" ולא "תוליד לי ילד".

גרסה מוגברת של הביטוי היא הצורה "תעשה לי תאומים" ואף "תעשה לי שלישייה" ו"תעשה לי רביעייה", ובהכללה "תעשה לי ילדים". 

הביטוי משמש כשמן של שתי סדרות טלוויזיה ישראליות:
* "תעשה לי ילד" - שודרה בערוץ הוט 3 של חברת הטלוויזיה בכבלים HOT בשנת 2008 ובמרכזה הלהקה הבדיונית "ההסתדרות".
* "ליהיא גרינר תעשי לי ילד" - שודרה בשנת 2013 ועקבה אחר הריונה של הידוענית ליהיא גרינר.

הביטוי אף מופיע כשם השיר של מאור גולדשטיין ועידו פרנקל "אני הולך לי ברחוב, היא ניגשת די קרוב הכל נהיה לחוץ אני פשוט מתחיל לרוץ נאור תעשה לי ילד", בשירו של שלמה ארצי "נצמדנו" "ולפעמים היית לוחשת לי, בין אנשים / בוא נתחתן, תעשה לי ילד, ותכתוב לי שיר", בשיר "רק אני" של יפתי ומירית שם אור "כל הבנות רצות לקנות רוצות לראות סמל מין 'יפתי תעשה לי ילד'" ובשיר "יונתן שפירא" של הזמרת איה כורם "יונתן שפירא", תעשה לי ילדים".

==הערות שוליים==

קטגוריה:סלנג עברי
לודוויג שוורין

יהודה לודוויג שְוֶורין (בגרמנית: Ludwig Schwerin; 10 ביולי 1897, בּוּכֶן, גרמניה – 2 ביולי 1983, רמת גן) היה צייר ישראלי יליד גרמניה.

==ביוגרפיה==
לודוויג שוורין נולד בשנת 1897 בעיירה בּוּכֶן שליד היידלברג, גרמניה, במשפחה יהודית מסורתית. אביו היה חזן, מורה ומעטר של ספרי תורה. בנעוריו התקרב לקדר מקומי ועזר לו בעיטור הכלים. בתקופת מלחמת העולם הראשונה, בשנים 1916–1918, שירת בצבא הגרמני. בשנת 1919 החל ללמוד באקדמיה הממלכתית לאמנויות יפות בקרלסרוהה אצל הצייר היהודי-גרמני גוסטב וולף וב-1921 המשיך ללמוד באקדמיה לאמנות במינכן אצל מקס דֶרנֶר (Doerner ) ופטר האלם (Halm ). בתקופה זו אייר כתבי עת וספרים שונים. בשנת 1928 הופיעו כמה מעבודותיו בכתב העת "מנורה". בשנת 1932 עבר להתגורר בבירה ברלין. לאחר ליל הבדולח, שבמהלכו נשרף הסטודיו שלו, ברח לשווייץ, ובשנת 1939 עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב.

==יצירתו==
יצירתו המוקדמת של שוורין, מתקופת שהותו במינכן, הושפעה מן האקספרסיוניזם הגרמני בן התקופה. נושאיו כללו דימויים מן התנ"ך והמסורת היהודית. בנוסף, הרבה ליצור דיוקנאות של אנשים מחוגו החברתי. לאחר עלייתו לארץ ישראל התמקדה יצירתו בעיקר בתיאור הנוף המקומי. עבודות אלו מאופיינות בגישה נטורליסטית. בשנות ה-50 חזר לציור בצבעי שמן, שהכיל מאפיינים סוריאליסטיים.

==השכלה==
* 1919–1921 – המחלקה לגרפיקה, האקדמיה הממלכתית לאמנויות יפות, קרלסרוהה, גרמניה
* 1922–1923 – האקדמיה לאמנות היפות, מינכן, גרמניה

==הוראה==
* 1943–1945 – המחלקה לגרפיקה חופשית, בית הספר בצלאל החדש לאומנות ולאמנות, ירושלים

==פרסים והוקרה==
* 1973 – אות הוקרה מאת ממשלת גרמניה המערבית
* 1982 – אות יקיר רמת גן

==ספריו==
* ל' שוורין, ימות חמה בורמלנד; עברית: דב שטוק [=סדן], מרחביה: ספרית פועלים ('דורון'), 1943. ("במכורתה של סלמה לאגרלף")
* י' שורין, שחוק הגורל: ספורים וציורים; תרגם מכתב היד: דב סדן, מרחביה, הקיבוץ הארצי, השומר הצעיר, ספרית פועלים ('לכל'), 1951.
* י"ל שוורין, ציורי נוף ישראל; בצירוף הקדמה מאת ד"א פרידמן, תל אביב: דביר, תשט"ו. (דברי הסבר ל-8 הציורים מפי האמן, תורגמו לעברית בידי יוחנן טברסקי) (בתרגום לאנגלית מאת ישראל מאיר כהן-לסק: 1961)
* י"ל שוורין, ציורי נוף בישראל; בצירוף הקדמה מאת א[ויגן] קולב, תל אביב: דביר, תשי"ח. (בתרגום לאנגלית מאת י"מ כהן-לסק: 1958)

===איוריו בספרים===
* כל כתבי מנדלי מוכר ספרים, שמונה רישומי עט מעשה ידי יהודה ל' שורין, הוצאת דביר, תל אביב, תשכ"ו, 1965, 0הדפסה י"ב, דפוס סטראוטיפי).

==ראו גם==
* בדרך לצפת

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* נורית כנען-קדר, [http://irgun-jeckes.org/הצייר-שהתאהב-בנופי-הארץ-מאת-פרופסור-נו הצייר שהתאהב בנופי הארץ], MB יקינתון 235 (ספטמבר 2009, ראש השנה תש"ע)
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:יקירי רמת גן
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:יהודים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1897
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983
יאן ואנטונינה ז'בינסקי

יאן ז'בינסקי
יאן זָ'בִּינסקי (בפולנית: Jan Żabiński; 8 באפריל 1897 – 26 ביולי 1974) ואשתו אנטונינה ז'בינסקי לבית ארדמן (בפולנית: Antonina Maria Żabińska, z d. Erdman; 18 ביולי 1908 – 19 במרץ 1971) היו חסידי אומות העולם מהעיר ורשה שבפולין.

ז'בינסקי היה מנהל גן החיות של ורשה ומחבר עשרות ספרי מדע פופולרי. עם הכיבוש הגרמני מונה על ידי הגרמנים למפקח על הגנים בעיר. הוא הסתייע בכך כדי להיכנס לגטו ורשה וכך הציל עשרות יהודים מהגטו, בהם יהודים עמם היה בקשר לפני המלחמה, וסייע להם להסתתר מחוץ לו. בין מקומות המסתור שהכין היו כלובי גן החיות וביתו הפרטי בתחומי גן החיות. הוא השקיע בכך את כספו ובהמשך קיבל סיוע מהוועד היהודי בראשות אדולף ברמן.

ז'בינסקי היה פעיל בארמייה קריובה, ולאחר דיכוי מרד ורשה היה שבוי בגרמניה. לאחר מכן, עד שחרור ורשה, המשיכה אשתו אנטונינה (Antonina), סופרת ידועה, להסתיר יהודים. בנם של בני הזוג, רישארד, עזר בטיפול ביהודים שהסתתרו בבית המשפחה.ז'בינסקי הלך לעולמו בגיל שבעים ושבע. אנטונינה הלכה לעולמה בגיל שישים ושתיים.

לאורך שנות המלחמה הצילו בני הזוג קרוב ל-300 יהודים. מרביתם הסתתרו בבית לזמן קצר, אולם כמה מהם שהו עם המשפחה עד לסיום המלחמה.

==הנצחה==
יאן ז'בינסקי קיבל את אות חסיד אומות העולם מיד ושם. הוא ביקר בישראל והשתתף בנטיעת עץ בשדרת חסידי אומות העולם ביד ושם. אשתו, אנטונינה ז'בינסקי, קיבלה גם כן את אות חסיד אומות העולם.

בשנת 2007 פרסמה הסופרת דיאנה אקרמן את הספר "אשתו של שומר גן החיות" (באנגלית: ), ספר תיעודי המנציח את מעשי ההצלה שביצעו בני הזוג ז'בינסקי. הספר עובד לסרט קולנוע באותו השם (עשר שנים לאחר שפורסם) בכיכובם של ג'סיקה צ'סטיין (בתפקיד אנטונינה), יוהאן הלדנברג (בתפקיד יאן), דניאל בריהל ואחרים. בשנת 2008 נפגש ישראל גל (פינצ'בסקי) עם ילדיהם של בני הזוג, ריש וטרזה, וביקש את רשותם להוציא לאור את הספר בעברית. הוא רכש מהם את הזכויות על היומן המקורי, הביאו לישראל ובשנת 2011 הפיק את הוצאתו לאור תחת השם "גן החיים – על אנשים וחיות", בתרגום של העיתונאית אביבה לורי ובהוצאת "עם עובד". בנוסף, יצר קשר עם משרד התרבות הפולני והנהלת גן החיות בוורשה, והצליח להביא לשילוב גן החיות בוורשה במסלולן של מספר משלחות בני נוער לפולין. על פועלו זה זכה בשנת 2012 בתואר "אביר השירות המופתי" מטעם נשיא פולין דאז, ברוניסלב קומורובסקי.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.yadvashem.org/he/righteous/stories/zabinski סיפורם של יאן ואנטונינה ז'בינסקי] באתר יד ושם
* 
* 
* 
* מערכת "דוקו 10", [http://docu.nana10.co.il/Article/?ArticleID=631029&TypeID=0&sid=186 מקום מפלט: גן החיות של ורשה], סרטון באתר נענע 10
* ([https://www.yadvashem.org/he/remembrance/survivors/tirosh.html על משה תירוש])
* אושי דרמן, [https://www.bh.org.il/he/בלוג-בית-התפוצות/ההילר-של-הימלר-הרופא-בעל-ידי-הזהב-שהציל/ ההילר של הימלר: הרופא בעל ידי הזהב שהציל אלפי יהודים], באתר בית התפוצות, ינואר 2018
* מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2019/02/09/סיבוב-בבית-שומר-גן-החיות-בורשה/ סיבוב בבית שומר גן החיות בורשה], באתר 'חלון אחורי', 9 בפברואר 2019
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: פולין
קטגוריה:מנהלי גני חיות
קטגוריה:זוגות חסידי אומות העולם
קטגוריה:ילידי 1897
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1974
אלברט נובס

אלברט נובס (באנגלית: Albert Nobbs) הוא סרט דרמה בריטי-אירי משנת 2011 שבויים על ידי רודריגו גרסיה ובכיכובה של השחקנית גלן קלוז כגבר. התסריט לסרט מבוסס על נובלה בשם חייו המשונים של אלברט נובס מאת ג'ורג' מור. הסרט קיבל ביקורות מעורבות אך הופעתן של גלן קלוז וג'נט מק'תיר זכו לשבחים. השניים זכו למועמדויות לפרס אוסקר, פרס גלובוס הזהב ופרס גילדת שחקני המסך.

==צוות השחקנים==
* גלן קלוז – אלברט נובס
* מיה וסיקובסקה – הלן דוז
* אהרון ג'ונסון – ג'ק מקינס
* ג'נט מק'תיר – יוברט פייג'
* פולין קולינס – גברת בייקר
* ברנדה פריקר – פולי
* ג'ונתן ריס מאיירס – ויקונט יארל
* ברנדן גליסון – ד"ר הולורן
* מריה דויל קנדי – מרי
* מארק ויליאמס – שון
* קנת' קולרד – מר פיגוט
* ברונה גלאגר – קתלין פייג'
* אנטוניה קמפבל-יוז – אמי
* פילידה לאו - גברת קבנדיש
* אמרלד פנל - גברת סמיית'-וילארד
* ג'ון לייט - מר סמיית' וילארד

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטים בריטיים
קטגוריה:סרטי להט"ב בריטיים
קטגוריה:זוכי הפרס העולמי לפסקול: השיר המקורי
קטגוריה:התחזות מגדרית בקולנוע
קצין מודיעין

קצין מודיעין של ה[[מרינס מתדרך מפקדים על גבי מפה. תחום המיפוי והעזרים הוא אחד מתחומי האחריות של קצין המודיעין.]]
סיכת קמ"ן הגדוד ב[[צה"ל]]
קצין מודיעין (בראשי תיבות: קמ"ן) הוא קצין במטה של יחידה צבאית או משטרתית מסוימת העומד בראש מערך המודיעין של אותה מסגרת. קצין המודיעין אחראי על תכנון, תיאום, איסוף ומחקר מודיעין על היעד: מל"מ, כוונותיו, יכולותיו, מיקומו, ומצבו הכללי. כמו כן, הוא אחראי על עיבוד המידע והצגתו למפקד המסגרת. 

בתחום המודיעין הצבאי, אספקת מידע אודות מטרות אויב מסייע לרוב במאמץ האש. קצין המודיעין מתואם מבצעית עם קצין האג"ם ומונחה מקצועית לרוב על ידי חיל המודיעין. 

בצבאות נאט"ו סימולו הוא G2 ממטה האוגדה ומעלה ו-S2 ממטה החטיבה ומטה.

בחיל המודיעין הישראלי, הכשרת קצין מודיעין מתבצעת בבית הספר למודיעין, בה"ד 15, כאשר מתקיימת הכשרה בנפרד לקמ"ני גדוד ולשאר קמ"ני היחידות (באמ"ן, בחטיבות ובפיקודים). קציני המודיעין עוברים חפיפות ייעודיות ביחידות אליהן הם מגיעים, אשר מתאימות לאופי עבודתן.

בכוחות היבשה של צה"ל משרתים קציני מודיעין מרמת הגדוד ועד לרמת הפיקוד.

==לקריאה נוספת==
* המילון למונחי צה"ל, אג"ם/תוה"ד 2003.

== קישורים חיצוניים ==
* יותם קניספל, [https://web.archive.org/web/20140311105458/http://mazi.idf.il/5913-8476-HE/IGF.aspx קמ"ני כמוך], אתר זרוע היבשה, ספטמבר 2009
* [https://web.archive.org/web/20140311122347/http://www.mossad.gov.il/About/Dictionary.aspx מילון מונחי המוסד]
* 
* ותגובות: 
** 
** 
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מודיעין צבאי
קטגוריה:מקצועות צבאיים
14 מילים

"14 מילים" הקרוי גם "14/88" (באנגלית: Fourteen Words) הוא שמו של המשפט "We must secure the existence of our people and a future for White Children" (תרגום לעברית: "אנו מחויבים להבטיח את המשך קיומו של עמנו, ועתיד עבור ילדים לבנים"), שזוכה לשימוש תדיר על ידי קבוצות גזעניות שונות הדוגלות בעליונות לבנה (white supremacy). השם ניתן למשפט משום שהוא מכיל 14 מילים. המונח עשוי להצביע גם על המשפט: "Because the beauty of the White Aryan woman must not perish from the earth" (תרגום לעברית: "כי אסור שהיופי של האישה הארית הלבנה ייעלם מהעולם"), שאף הוא כולל 14 מילים.

== מקור המונח ==
שני המונחים נטבעו לראשונה על ידי דייוויד ליין, טרוריסט מורשע ופעיל מרכזי בארגון העליונות הלבנה המכונה "המסדר" (The Order) שפעל בארצות הברית. המונח הראשון מבין השניים, שהוא המוכר יותר, מתבסס על הצהרה הכוללת 88 מילים, שנטבעה במקור על ידי אדולף היטלר בכרך הראשון, פרק השמיני, בחיבורו מיין קאמפף:

קבוצות נאו-נאציות שונות מרבות להשתמש בשילוב המספר 14 יחד עם המספר 88, וזאת בין היתר כ-14/88, או כ-1488. כמו כן, הספרה 8 מתייחסת גם לאות השמינית במסגרת האלפבית האנגלי (האות H), ומשכך השילוב 88 (HH) מתייחס גם למונח "Heil Hitler" (הייל היטלר). 

המונח זוכה לתפוצה רחבה ברשת האינטרנט, ובדגש על אתרי גזענות ועליונות לבנה למיניהם.

==ראו גם==
* המסדר (נאו-נאציזם)
* דייוויד ליין
* נאו-נאציזם
* גזענות
* גאווה לבנה
* תאורית הקשר על רצח עם של האדם הלבן
* הייל היטלר

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20140304055529/http://archive.adl.org/hate_symbols/numbers_14words.html#.Ux7Sx_l_uHs תיאור המונח], באתר הליגה נגד השמצה

קטגוריה:מילים וביטויים באנגלית
קטגוריה:ארצות הברית: אנטישמיות
קטגוריה:טרמינולוגיה נאו-נאצית
קטגוריה:נאו-נאציזם בארצות הברית
קטגוריה:גזענות
מריה והיינריך ליסט

מריה והיינריך ליסט (בגרמנית: Maria und Heinrich List; ) היו זוג גרמנים שהסתירו יהודי בזמן מלחמת העולם השנייה. היינריך נתפס ונכלא במחנה הריכוז דכאו, שם נספה. הוכרזו כחסידי אומות העולם.

== ביוגרפיה ==
מריה והיינריך ליסט היו זוג איכרים קתולי מארנסבאך (Ernsbach) שבמדינת הסן בגרמניה. בנם יעקב לחם בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה.

בנובמבר 1941, עם תחילת הגירוש של יהודי גרמניה למזרח, העניקו בני הזוג ליסט מקלט ליהודי בשם פרדיננד שטראוס, אותו הכירו לפני המלחמה על רקע עסקי. בני הזוג הסתירו את שטראוס עד מרץ 1942. פועל שעבד בחוותם של הזוג ליסט הלשין עליהם. שטראוס עצמו נמלט לשווייץ וכך שרד בשואה.

הזוג נחקר והיינריך נאסר ונשלח למחנה הריכוז דכאו. באוקטובר 1942 קיבלה מריה מכתב שמספר כי הוא מת - כביכול עקב זיהום ברגלו, אולם מכיוון שזו הייתה פרקטיקה ידועה של הסתרת סיבת המוות האמיתית יש חשד ממשי כי נרצח. בנם יעקב הוכרז כנעדר בחזית המזרחית באוגוסט 1944. לבני הזוג היינריך ומריה ליסט הייתה בת נוספת, מרגרט.

קברם של היינריך ומריה ליסט

==הנצחה==
מורים ותלמידים בתיכון במיכלשטאדט תיעדו את הסיפור, והדבר הגיע לידיעת יד ושם. בשנת 1992 הכיר יד ושם בהיינריך ומריה ליסט בתור חסידי אומות העולם. בעיר הסמוכה ארבך אים אודנוולד נקרא רחוב על שם היינריך ליסט.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.yadvashem.org/he/righteous/stories/list.html סיפורו של היינריך ליסט] באתר יד ושם.

קטגוריה:חסידי אומות העולם שנרצחו
קטגוריה:גרמנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז דכאו
קטגוריה:נספים במחנה הריכוז דכאו
קטגוריה:מצילים בשואה: גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1881
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1942