חשיפה עצמית באינטרנט

חשיפה עצמית באינטרנט היא היחשפות האדם מרצונו העצמי באמצעות האינטרנט ברמות שונות.

התופעה קשורה לאפשרותו של האדם לוותר על פרטיותו, במרחבים הנתונים בשליטתו, בשל צרכים ומניעים, ובכלל זה הצורך לתקשר עם בני אדם, המשולבים בחידושי הטכנולוגיה של המאה ה-21.

חשיפה עצמית באינטרנט היא חלק מתרבות האינטרנט המקובלת בתחילת המאה ה-21, לכאורה, מנוגדת לרצון לשמירת הפרטיות והאנונימיות, ומהווה ויתור מסוים על הזכות לפרטיות.

==התפתחות==
יחד עם הצ'אטים והפורומים הראשונים החלה תופעת האנונימיות באינטרנט. עם עידן הרשתות החברתיות כאשר ה"זרים" נהיו "קרובים" החשיפה גדלה והאנשים הפכו לחשופים יותר. הבחירה בחשיפה מגיעה מהרצון ליהנות משירותי האינטרנט השונים, דוגמת הרשתות החברתיות שלעיתים דורשות חשיפת פרטים אישיים, ולעיתים יוצרות תרבות של חשיפת פרטים.

==תאוריות פסיכולוגיות==
קיימות מספר תאוריות פסיכולוגיות שמתארות ומסבירות את תופעת החשיפה באינטרנט:
*דה-אינדיבידואציה ואנונימיות ויזואלית - התאוריה טוענת כי נוכחות גורמים אלה בתקשורת מחשבים מפחיתה שליטה עצמית ותודעה. בזכות האנונימיות הוויזואלית אנשים יכולים ליצור רושם ראשוני חיובי ללא תלות במראם החיצוני.
*תאוריית פירמידת הצרכים של אברהם מאסלו - על פיה חלק מרכזי בפירמידת הצרכים של האדם הוא הזדקקות ואף תלות בחברה.
*תאוריית פסיכולוגיית העצמי של היינץ קוהוט - התאוריה טוענת שנרקיסיזם הוא נורמה חברתית והחשיפה העצמית היא כתוצאה מהתמכרות שבעקבותיה האדם מתכחש לצורך שלו בפרטיות.
* תחושת הנראות - התחושה שיש מי שרואה אותך או מגיב לך כפי שאתה, או כפי שהיית רוצה להראות. זוהי תחושה הנובעת מהרצון לקבל תשומת לב מהחברה.

==ראו גם==
* אוריינות מדיה
*עקבות דיגיטליים

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* R. Grossand and A. Acquisti, [http://delivery.acm.org/10.1145/1110000/1102214/p71-gross.pdf?ip=132.74.99.84&CFID=32948008&CFTOKEN=76140147&__acm__=1310892718_9a355393873625cd0e2f4da2755698f6 Information Revelation and Privacy in Online Social Networks]. Proceedings of the 2005 ACM workshop on Privacy in the electronic society, pp. 71-80.
* A Acquisti and R. Gross. [http://www.springerlink.com/index/GX00N8NH88252822.pdf Imagined Communities: Awareness, Information Sharing, and Privacy on the Facebook]. PET 2006:1-22.
* K. Starter, [http://portal.acm.org/citation.cfm?id=1280706 Examining Privacy and Disclosure in a Social Networking Community]. Proceedings of the 3rd symposium on Usable privacy and security, pp. 157-158.
*Adam N. Joinson, The Oxford handbook of Internet psychology. Oxford University Press, 2007. . Chap. 16: Self-disclosure, Privacy.
</div>

== קישורים חיצוניים ==
* דפנה הומינר, [http://www.self-psy.co.il/110067/%D7%94%D7%91%D7%98%D7%99%D7%9D-%D7%A4%D7%A1%D7%99%D7%9B%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%A9%D7%9C-%D7%AA%D7%95%D7%A4%D7%A2%D7%AA-%D7%94%D7%97%D7%A9%D7%99%D7%A4%D7%94-%D7%94%D7%A2%D7%A6%D7%9E%D7%99%D7%AA-%D7%91%D7%A8%D7%A9%D7%AA מאפיינים פסיכולוגיים של תופעת ההחשפות ברשת], 2009, באתר "self-psy".
* יניב גבאי, [http://docs.google.com/viewer?a=v&q=cache:dpCdaLi2--UJ:www.smkb.ac.il/filehandler.ashx?fileid%3D108637+%D7%AA%D7%95%D7%A4%D7%A2%D7%AA+%D7%94%D7%97%D7%A9%D7%99%D7%A4%D7%94+%D7%94%D7%A2%D7%A6%D7%9E%D7%99%D7%AA+%D7%91%D7%90%D7%99%D7%A0%D7%98%D7%A8%D7%A0%D7%98&hl=iw&gl=il&pid=bl&srcid=ADGEESiPdj6kZriPZ0Q8oooKsLCSi0XfcjuvV8racGKLqjEBkYq-ogH6Nt71j6An8uS4RCO003t3e8_50UmQslnho05xnUo2rV5I_LnoLqzvjBD2yOmpvYKsGPVPMYhmzLeGdNH_sbOA&sig=AHIEtbSuXT4Y4CJtP1kKQBOkh7Y59c7R5g&pli=1 "חשיפת יתר ברשת האינטרנט בקרב בני נוער"], באתר סמינר הקיבוצים. ראו גם את ההפניות בביבליוגרפיה שבסוף המאמר.
* ד"ר יעקב הכט, [http://www.isoc.org.il/magazine/magazine10_1.html "הזכות לחשיפה ברשתות חברתיות"], אתר איגוד האינטרנט הישראלי
* [https://web.archive.org/web/20131019101438/http://www.isoc.org.il/conf2011/sessions.php?session_id=7 הכינוס השנתי ה-15 של איגוד האינטרנט הישראלי - הזכות לחשיפה ברשת], באתר isoc
* [https://web.archive.org/web/20110205201514/http://net.nana10.co.il/Article/?ArticleID=778070 "פייסבוק: גרסה משופצת של חיי היומיום"], באתר נענע 10
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:ניהול מידע
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית