אחסון ענן

במחשוב ענן, אחסון ענן (באנגלית: Cloud Storage) הוא אחסון של קבצים על גבי שרת מרוחק, שהקשר איתו נעשה באמצעות רשת מחשבים, ובפרט האינטרנט. חברות אחסון ענן ציבורי מפעילות מרכז מחשוב המאפשר למשתמשים לחכור קיבולת אחסון.

ניתן לגשת לשירותי אחסון ענן באמצעות ממשק תכנות יישומים (API), באמצעות התקן חומרה המשמש כ"נתב אחסון ענן", או באמצעות ממשק משתמש מבוסס דפדפן. המידע של כל משתמש פרוס באופן טיפוסי על פני מספר רב של כוננים ומחשבים פיזיים, אך מוצג ללקוח כשטח אחסון הומוגני באמצעות וירטואליזציה. אחסון בענן הוא בעצם שמירת מידע על גבי שרתים ייעודיים לשמירת מידע.

אחסון הענן מאפשר הוזלה כלכלית של שמירת מידע באמצעות ניצול יתרון לגודל. כמו כן שיטת אחסון ענן מאופיינת בגמישות כלכלית, והפחתת משאבים בלתי מנוצלים - בשירותי אחסון ענן טיפוסיים, כל לקוח נדרש לשלם רק עבור נפח האחסון שבו הוא משתמש בפועל.

כאשר שטח האחסון נחכר מספק של שירות אחסון, הוא מכונה "אחסון כשירות" (אנגלית: Storage as a service -STaaS).

אחסון בענן מבוסס על תשתית וירטואלית. ניתן להשתמש באחסון ענן בשרתי OnPrem, כאשר המשמעות היא שהשירותים ינוהלו על גבי השרתים של הארגון המשתמש בשירות (On-Premise). בנוסף, ניתן להשתמש בשירותי אחסון ענן מחוץ לגבולות הארגון (Off-Premises), למשל כאשר השירות נמצא על גבי השרתים של אמזון ( Amazon S3 ).<ref></ref>

ישנם שלושה סוגים של אחסון בענן: שירות אחסון אובייקטים, אחסון קבצים ואחסון בלוק. לכל אחד מסוגי אחסון הענן הללו יתרונות וחסרונות על פני האחרים.
ארכיטקטורה ברמה גבוהה של אחסון ענן.

==ספקי אחסון מסחריים==
אחת הספקיות המובילות בתחום אחסון כשירות היא Amazon Web Services המספקת את תשתית שירותי האחסון Amazon S3 (Simple Storage Service), המאפשרת שמירה ואחזור כל כמות של נתונים, בכל עת, מכל מקום ברשת. שרותי S3 מתאפיינים בשרידות גבוהה, מחיר נמוך לנפח אחסון ואפשרויות גדילה כמעט בלתי מוגבלות. הנתונים ב–S3 נשמרים ב"חביות" (Buckets), להן ניתן לשייך הרשאות גישה. הגישה ל-S3 אינה מתבצעת בדומה לדיסק רגיל (ראו EBS) אלא בממשק תכנות יישומים (API) לאחזור ושמירת אובייקטים.
Google Cloud Platform היא פלטפורמת מחשוב ענן של גוגל, המציעה לקהל הרחב שירותי אירוח ותשתית. DigitalOcean היא חברת האחסון השלישית בגודלה בעולם לאחסון אתרים.

== יתרונות ==
* תשלום per-capacity, המתבטא בכך שהתשלום נעשה עבור האחסון שנעשה בו שימוש בפועל בלבד.<ref name="zdnet">ZDNet, Nasuni Cloud Storage Gateway By Dan Kusnetzky, June 1, 2010,</ref> הדבר אינו בהכרח מוזיל עלויות, אלא כרוך בהוצאות תפעול ולא בהוצאות הוניות.
* עסקים המשתמשים באחסון בענן יכולים לצמצם את צריכת האנרגיה שלהם עד 70%.<ref></ref>
* השמירה על זמינות אחסון וההגנה על נתונים הן באחריות ספק השירות ובכך נחסכות עלויות לארגון המשתמש בשירות. <ref></ref>
* התחזוקה השוטפת של האחסון, כגון רכישת נפח אחסון נוסף, היא באחריות ספק השירות.<ref name="zdnet" />
* אחסון בענן מספק למשתמשים גישה מיידית למגוון רחב של משאבים ויישומים המתארחים בתשתית של ארגון אחר באמצעות ממשק שירות אינטרנט.<ref>O’Brien, J. A. & Marakas, G. M. (2011). Computer Software. Management Information Systems 10th ed. 145. McGraw-Hill/Irwin</ref>
* ניתן להשתמש באחסון בענן כגיבוי עמיד בפני אסונות טבע, מאחר שלרוב ישנם שניים או שלושה שרתי גיבוי הממוקמים במקומות שונים בעולם.

== היסטוריה ==
התפיסה הרווחת כיום היא כי מחשוב ענן הומצא על ידי ג'וזף קרל רובנט ליקליידר בשנות ה-60, בעת עבודתו על ARPANET (רשת מיתוג המנות הראשונה בעולם, ממנה התפתח האינטרנט), על מנת לחבר אנשים עם נתונים ממקומות שונים.<ref name="origin"></ref> בשנת 1983, חברת CompuServe הציעה למשתמשים שלה כמות קטנה של שטח דיסק לאחסון כל קובץ שברצונם להעלות. <ref></ref>

בשנת 1994 השיקה AT&T את שירותי PersonalaLink, פלטפורמה מקוונת לתקשורת ויזמות אישית ועסקית. בפרסומת של הפלטפורמה התייחסו אליה כמקום מפגש אלקטרוני שניתן לקרוא לו "ענן". בשנת 2006, Amazon Web Services הציגה את שירות אחסון הענן שלהם AWS S3, שזכה להכרה ואימוץ נרחב כספק האחסון, ושימש בין היתר שירותים פופולריים כמו Dropbox ו- Pinterest.

== ראו גם ==

* אחסון אתרי אינטרנט

== לקריאה נוספת ==
* Cloud and Virtual Data Storage Networking. Greg Schulz. CRC Press, 2011

== הערות שוליים ==

*