שנת זחג

שנת זחג היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג זחג היא שנה המתחילה בשבת (ז), היא חסרה (ח) ועל כן יש 29 ימים גם בחשוון וגם בכסלו, וחג הפסח חל ביום שלישי (ג). שנה מסוג זחג היא שנה מעוברת ומכילה שני חודשי אדר. אורכה של שנת זחג הוא 383 ימים, שבהם 55 שבתות.

שנת זחג נקבעת כאשר מולד הלבנה הממוצע של חודש תשרי של שנה מעוברת חל בין יום חמישי 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל) ליום שישי 20 שעות ו-491 חלקים (14:27:16 בשעון המקומי בירושלים, 14:06:19 בשעון חורף ישראל). כתוצאה מכך כ-5.8% מהשנים בלוח העברי הן שנים מסוג זחג, בדיוק כמו שנת בחה. השנה שלפני שנת זחג היא תמיד שנת בשה.

בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'תש"ג, ה'תש"ו, ה'תש"ל, ה'תשל"ג, ה'תשנ"ז, ה'תשפ"ד, ה'תת"א, ה'תתכ"ח, ה'תתל"א.

==לוח שנה==

==מועדים==
* בשנה מסוג זחג חל ראש חודש בשבת פעמיים, בנוסף לראש השנה שחל בשבת ולא נחשב כראש חודש. ראש חודש אדר א' חל בשישי ושבת וראש חודש תמוז חל בימים שבת וראשון.
* צום גדליה חל ביום שני, עשרה בטבת חל ביום שישי, תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי, תענית בכורות חלה ביום שני, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום שלישי.
* חנוכה חל בימים שישי עד שישי, הדלקת נר ראשון ביום חמישי בערב.
* ט"ו בשבט חל ביום חמישי.
* פורים חל ביום ראשון ובירושלים ביום שני.
* יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות נדחים לימי שני ושלישי, ה' וו' אייר.
* שבועות חל ביום רביעי.

==קריאה בתורה והפטרות==

בשנת זחג 55 שבתות כאשר בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת ראש השנה, שבת ראשונה של סוכות ושבת חול המועד פסח. על מנת להתאים את מספר הפרשות (54, בשנה מסוג זחג כל הפרשות נקראות בשבת) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (52), מחוברות הפרשות מטות ומסעי, ניצבים ווילך.

פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
*פרשת בראשית - קוראים את הפטרת מחר חודש
*פרשת וישב - השבת בתוך חנוכה קוראים את הפטרת חנוכה "רני ושמחי"
*פרשת משפטים - שבת ראש חודש קוראים "השמים כסאי"
*פרשת ויקהל - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים
*פרשת פקודי - מנהג האשכנזים בארץ ישראל שקוראים גם הפטרת ויקהל וגם הפטרת פקודי
*פרשת ויקרא - קוראים הפטרה של שבת זכור
*פרשת צו - קוראים את הפטרת פרשת פרה
*פרשת שמיני - קוראים את הפטרת פרשת החודש
*פרשת מצורע - ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול
*פרשת קרח - קוראים את הפטרת שבת ראש חודש "השמים כסאי".

באופן די נדיר, שבת חנוכה היא פרשת וישב ולכן בפרשת מקץ קוראים את הפטרת מקץ, דבר המתרחש רק בכ-10.1% מהשנים. בשנת זחג קוראים את הפטרת פרשת אחרי מות וגם את הפטרת פרשת קדושים, מה שלפי רוב המנהגים יכול להתרחש בשנים מסוג זה בלבד.

{| class="wikitable"
|+לוח הפרשות
! colspan="2" |חומש בראשית
! colspan="2" |חומש שמות
! colspan="2" |חומש ויקרא
! colspan="2" |חומש במדבר
! colspan="2" |חומש דברים
|-
!פרשה
!תאריך
!פרשה
!תאריך
!פרשה
!תאריך
!פרשה
!תאריך
!פרשה
!תאריך
|-
|בראשית
|כ"ט בתשרי
|שמות
|כ"ה בטבת
|ויקרא
|י"ג באדר ב'
|במדבר
|ב' בסיוון
|דברים
|ו' באב
|-
|נח
|ו' בחשוון
|וארא
|ג' בשבט
|צו
|כ' באדר ב'
|נשא
|ט' בסיוון
|ואתחנן
|י"ג באב
|-
|לך לך
|י"ג בחשוון
|בא
|י' בשבט
|שמיני
|כ"ז באדר ב'
|בהעלתך
|ט"ז בסיוון
|עקב
|כ' באב
|-
|וירא
|כ' בחשוון
|בשלח
|י"ז בשבט
|תזריע
|ה' בניסן
|שלח
|כ"ג בסיוון
|ראה
|כ"ז באב
|-
|חיי שרה
|כ"ז בחשוון
|יתרו
|כ"ד בשבט
|מצרע
|י"ב בניסן
|קרח
|ל' בסיוון
|שפטים
|ד' באלול
|-
|תולדת
|ה' בכסלו
|משפטים
|א' באדר א'
|אחרי מות
|כ"ו בניסן
|חקת
|ז' בתמוז
|כי תצא
|י"א באלול
|-
|ויצא
|י"ב בכסלו
|תרומה
|ח' באדר א'
|קדשים
|ג' באייר
|בלק
|י"ד בתמוז
|כי תבא
|י"ח באלול
|-
|וישלח
|י"ט בכסלו
|תצוה
|ט"ו באדר א'
|אמר
|י' באייר
|פינחס
|כ"א בתמוז
|נצבים
|כ"ה באלול
|-
|וישב
|כ"ו בכסלו
|כי תשא
|כ"ב באדר א'
|בהר
|י"ז באייר
|מטות
|כ"ח בתמוז
|וילך
|מחוברת
|-
|מקץ
|ד' בטבת
|ויקהל
|כ"ט באדר א'
|בחקתי
|כ"ד באייר
|מסעי
|מחוברת
|האזינו
|ח' בתשרי
|-
|ויגש
|י"א בטבת
|פקדי
|ו' באדר ב'
|
|
|
|
|וזאת הברכה
|שמחת תורה
|-
|ויחי
|י"ח בטבת
|
|
|
|
|
|
|
|
|}

==הערות שוליים==

*