OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מרק"ם

מרק"ם הוא מיזם משותף של התנועות גשר וצו פיוס ובו קהילות מעורבות חילונים ודתיים המתגוררים ביישובים שונים ברחבי הארץ, ויוצרים חברה הרואה את כוחה ברבגוניותה. 

בעקבות גילויים של מחלוקות קשות בין דתיים לחילונים, המתבטאים לעיתים בהתלהמות משני הצדדים ומגיעים עד לכדי שנאה, החליטו חברי הארגונים צו פיוס וגשר, באוגוסט 2008, להקים רשת קהילות מעורבות, אשר בהן יקיימו חיים משותפים, אוכלוסיות בעלות אורחות חיים שונים, חילונים ודתיים, תוך כבוד הדדי וקבלת האחד את משנהו. בחודש יוני 2009, נערך בכנסת, כנס הייסוד של המיזם. הכנס התקיים בחסותם של ראשי 'השדולה ליחסי דתיים חילוניים' חברי הכנסת אורי אורבך ואיתן כבל.

== הקהילות ==
בישראל קיימות כיום למעלה מ-20 קהילות השותפות למיזם, ומקיימות חיים קהילתיים משותפים, מתוך כבוד הדדי, וקבלת גישות שונות ליהדות. קהילות אלו חברו לארגונים צו פיוס וגשר, ומקבלות מהם תמיכה כלכלית וארגונית, ליווי וייעוץ.
* צופים - התנחלות עירונית מעורבת ליד קלקיליה, אשר הוקמה בשנת 1989 על ידי ארגון אמנה, ושייכת למועצה אזורית שומרון.
* שלפים - יישוב קהילתי לעתיד. כיום (2021) שכונה זמנית בעמק המעיינות, בין קיבוץ שלוחות הדתי לקיבוץ רשפים החילוני.
* אליאב - יישוב קהילתי מעורב המצוי במזרח חבל לכיש ושייך למועצה אזורית לכיש. עלה לקרקע ב-2004.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20120111110732/http://mirkam.co.il/ מרק"ם רשת הקהילות המעורבות לדתיים וחילונים] - אתר הבית

קטגוריה:גשר מפעלים חינוכיים
קטגוריה:ארגונים החברים באיגוד ארגוני יהדות ישראלית
שם שועלים יש

שָׁם שׁוּעָלִים יֵשׁ הוא שירו של קדיש סילמן. הולחן בלחן עממי.

נושא השיר הוא כינון היישוב היהודי החדש בארץ ישראל, הקמת היישובים ובניית הבתים והרחבת ההתיישבות החקלאית ברחבי הארץ, ובעיות הביטחון והקמת ארגוני המגן העבריים בתקופת השלטון העות'מאני ותקופת המנדט, המסופרים מבעד לדברי שיחתם הרצינית והמבודחת כאחד, והמעגלית, של זוג צעירים: הבחור קורא לחברתו אהובתו בכינויים מצטטים משיר השירים, כגון "תמתי", או יונת חן שלי המתכתב עם "יונתי" המקראי, לבוא ולהתקרב אליו, ואולם לבחורה שאלות רבות ושונות הנוגעות לקיום, להגנה עליו, למגורים ולחיי היומיום, ועליהן תשובות מיידעות של הבחור המנסה לרצות את אהובתו. השיר רצוף בדימויים מטפוריים: "שועלים" הם שודדים ורוצחים תושבי הארץ, "אגרשם" מתכוון לעימות חמוש, "אקדוח" הוא כל כלי נשק, "במחצלתי" הוא אתר אחסון של הנשק - במחסן חוקי או ב"סליק", סֻכָּתִי היא כל מקום מגורים, גם אם צנוע באוהל, צריף או בית אבן, ו"כרמי" הוא המתחם החקלאי שבו חי ועובד המשיב, בין שבמציאות ובין שבדמיונו.

השיר נעשה אהוד ביישוב, נהגו לשיר אותו באירועים שמחים וחגיגיים במסגרת המשפחה והקהילה, ונחשב אחד משירי התנועה הציונית. כך למשל, הוא צורף אל "פנקסי" – הספרון שהוענק לכל חבר או חברה בתנועת הנוער "השומר הצעיר" בראשיתה, מאז 1918.
קולו של החזן המפורסם משה קוסביצקי נתגלה בהיותו בן שבע (בשנת 1906) כאשר שר בערב נשף חנוכה את השיר שנקרא גם "שיר של נוטרים" (מתוך עיתון "דבר" 25.8.1961 כתבה לרגל ביקורו של החזן קוסביצקי בישראל).
שרה צ'יזיק (מגיבורות תל-חי) מספרת במכתב מעקרון בפברואר 1919 על חוויות השמירה בגן הירק, על העצבים המתוחים ,וצל העצים והגדר שנדמו לגנבים -ואז כשעלתה הלבנה החלו היא וחברתה לשיר והיא מציינת במיוחד את השיר "שם שועלים יש".
שרה ממשיכה ומתארת חוויה היתולית שהייתה קשורה לשיר זה. בעת השמירה נשמעה יללת שועל ,שרה כותבת כי הבחינה שאין זה שועל אמיתי ,היא יללה אף היא כשועל בתשובה ליללה ששמעה ואמנם לא טעתה, תוך זמן קצר נכנסו בקול צחוק השומרים שניסו להפחידן.(המכתב מעקרון פורסם יחד עם זכרונות ומכתבים אחרים שלה לאחר שנפלה. בעיתון "הצפירה" 4.6.1920).

==מילות השיר==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:ציונות בתרבות
קטגוריה:שירים על שועלים
אוליגואנצפאליה

אוֹלִיגוֹאֶנְצֶפַאלְיָה (באנגלית: Oligoencephaly) הוא מונח פסיכיאטרי המתאר מצב של אדם הלוקה בשכלו כתוצאה ממוח שלא התפתח פיזית כראוי. ישנם מספר מקרים רפואיים אשר נמצאים תחת המונח אוליגואנצפאליה. 

==היסטוריה ואטימולוגיה==
המילה אוֹלִיגוֹאֶנְצֶפַאלְיָה מקורה ביוונית עתיקה ומשמעותה המילולית היא "מוח קטן". למעשה מילה זו מורכבת ממילה ותחילית, המילה אליגו- היא תחילית בשפה היוונית (oligos - ὀλιγο) שתרגומה "קטן" (small / little). המילה השנייה היא אֶנְצֶפַאלְיָה (ἐγκέφαλος - אנצפַלוס) שאף היא מיונית עתיקה ופירושה "מוח". המונח נמצא בספרות הרפואה זמן רב ולא ברור זמן תחילתו. 

==ראו גם==
* מוח
* הפרעה אורגנית

==לקריאה נוספת==
* Harvey A. Stevens,Mental retardation: a review of research ,University of Chicago Press, 1964 עמ' 430-438
* Abe Bert Baker, Clinical neurology (כרך 4) עמ' 1959. 
* Joseph Godwin Greenfield, William Blackwood, Greenfield's Neuropathology, עמ' 372. 
* Max L. Hutt, Robert Gwyn Gibby, The mentally retarded child: development, education, and treatment, Allyn and Bacon, 1976 עמ' 56. 
* The British encyclopaedia of medical practice: Medical progress, עמ' 295. 
* Hans Mautner, Mental retardation: its care, treatment, and physiological base, Pergamon Press, 1959 עמ' 234.
* M. Basavanna, Dictionary Of Psychology, 2000, עמ' 282.
* Clemens Ernst Benda, Developmental disorders of mentation and cerebral palsies, Grune & Stratton, 1952 (עמ' 16 וכן עמ' 163) 
* Harvey A. Stevens, a review of research Mental retardation, University of Chicago Press, 1964 (עמ' 430) 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחלות
קטגוריה:פסיכיאטריה
קטגוריה:נוירולוגיה
כל דעביד רחמנא לטב עביד

כָּל דְּעָבִיד רַחְמָנָא - לְטַב עָבִיד הוא ביטוי ארמי שמשמעו: "כל מה שעושה הקב"ה - לטובה הוא עושה זאת" (מילולית: "כל שעושה הרחמן לטובה עושה"). ביטוי זה, המיוחס לרבי עקיבא, מתאר אמונה אבסולוטית בכל מעשיו של הקב"ה שהם נועדו לטוב, אף אם בראייה עכשווית נראה שהם רעים, וכן מתאר ביטוי זה ביטחון מלא בכל הנקרה בדרכו של האדם.

==מקור הביטוי==
מקורו של הביטוי הוא בתלמוד, שם מובא סיפור על רבי עקיבא שכאשר הלך בדרך והגיע לעיר אחת ותושביה סירבו לארחו, אמר לעצמו: "כל מה שעושה הקב"ה לאדם - זה לטובתו"; הלך רבי עקיבא ונשכב לישון בשדות. היו עמו תרנגולת (להעיר אותו מהשינה), וחמור (לשאת משאות) ונר (כדי ללמוד בלילה). באה רוח וכיבתה את הנר, ואז בא חתול ואכל את התרנגול ולאחר מכן בא אריה וטרף את החמור. רבי עקיבא הגיב בסיסמה "כל מה שעושה הקב"ה - לטובה". באותו לילה בא גדוד רומאי לעיר, פשט עליה ושבה את בני העיר, ובכך הוברר לו שכל המקרים המצערים הללו - היו לטובתו. רש"י מוסיף ואומר ש"אילו היה נר דלוק היה הגייס רואה אותי ואילו היה החמור נוער או התרנגול קורא היה הגייס בא ושובה אותי".

בהתאם לדברי התלמוד, נפסק בשולחן ערוך: "לעולם יהא אדם רגיל לומר: כל מה דעביד רחמנא, לטב עביד". פסיקה זו עוררה את תמיהתם של הפרשנים, מהסיבה שספר השולחן ערוך עוסק יותר בענייני הלכה ופחות בענייני השקפה, רבים מהם ראו בכך את הנחיצות של השימוש באידיאה זו ביהדות עד כדי כך שהיה צריך לחרוג מהקו המנחה של ספרו כדי לכתוב זאת.

==תפיסות דומות==
בשירת האזינו בספר דברים נכתב "הַצּוּר תָּמִים פָּעֳלוֹ, כִּי כָל דְּרָכָיו מִשְׁפָּט, אֵל אֱמוּנָה וְאֵין עָוֶל, צַדִּיק וְיָשָׁר הוּא". על פי התפיסה המתוארת בפסוק כל מעשי האל מושלמים, ולא יוצא ממנו חוסר צדק ועוול.

בתלמוד מסופר כי מקור שמו של התנא מהדור השני של התנאים נחום איש גמזו היה מפני שהייתה לו אמונה תמימה, ובכל מה שאירע לו הוא היה אומר "גם זו לטובה".

בימינו קיבל הביטוי שינויים נוספים: הכל לטובה, הכל דבש.

==ראו גם==
*רבי עקיבא
*ביטחון (יהדות)
*נחום איש גמזו

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמרות חז"ל

קטגוריה:יהדות
קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
חיים אוירבך

הרב חיים אוירבך (? – י"ב באלול תקצ"ט, 1839) היה הרב של לונטשיץ שבפולין, מחבר הספר דברי משפט.

==חייו==
נולד בליסא. אביו היה הרב יצחק איצק, מדייני העיר, בנו של רבי מנחם, רבה של פוזנה. הרב אוירבך נמנה עם קבוצת תלמידי החכמים המפורסמים בליסא, ובראשם רבי יעקב לורברבוים, בעל "נתיבות המשפט", רבי עקיבא איגר ורבי אברהם טיקטין, בעל "פתח הבית" ורבה של לונטשיץ, שעמו למד בחברותא.

לאחר שרבי אברהם טיקטין עבר לכהן כרב בעיר גלוגא, הוא המליץ לבחור תחתיו את רבי חיים אוירבך, שעבר מליסא ללונטשיץ וכיהן בה כרב במשך מספר שנים. בט' באלול תקצ"ט הלך לבית המשפט להמליץ על שחרור אסיר יהודי ובדרך לקה בשיתוק ונפל למשכב. בני משפחתו ובראשם רבי יצחק איציק אוירבך, שכיהן אז כרב בפלוצק, ונכדו הרב מאיר אוירבך, שכיהן אז כרב בקובל, הובהלו לעיר. כעבור שלושה ימים, בי"ב באלול תקצ"ט, נפטר. 

מתלמידיו המובהקים הוא הרב נפתלי הרץ קלצקין (אביו של הרב אליהו קלצקין), ור' גדליה טיקטין, רבה של ברסלאו.

לפני פטירתו ציווה שעל כס הרבנות בלונטשיץ יישב בנו, רבי יצחק איצק, שכיהן אז כרב בפלוצק. הוא עזב את משרתו, שנחשבה משרה רבנית מכובדת, כדי למלא את מקום אביו כרבה של לונטשיץ. 

בשנת תרט"ו (1855) נפטר בקאליש בגיל שלושים ושתיים צעיר בניו של הרב חיים אוירבך, הרב אליעזר. אחיינו, הרב מאיר אוירבך, בא לקאליש כדי להספידו. אנשי הקהילה שהתרשמו מאישיותו הציעו לו את משרת הרבנות שנחשבה אחת הנכבדות בפולין.

בן נוסף היה הרב מנחם, אב"ד אוסטרובה ומוציא הספר "דברי משפט". מתלמידיו: רבי אהרן יחיאל, אב"ד איז'ביצה.

==ספרו==
* 

*
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:לונטשיץ: רבנים
מבנה עומק (תחביר)

מִבְנֵה עֹמֶק (ידוע גם כ"תחביר עומק". באנגלית: Deep structure), הוא מונח בבלשנות גנרטיבית המתאר את עומקם של מבנים תחביריים מעבר למִבְנָם השטחי.

מבנה העומק מסייע להבין ולפתור מספר בעיות תחביריות, להלן מספר דוגמאות:
* "החתונה מחר". במשפט זה, הנושא הוא המילה "החתונה" (שם עצם), והנשוא הוא המילה "מחר", אשר היא מחלק הדיבור: תואר הפועל. הקושי העולה כאן הוא כיצד ייתכן שתואר הפועל יתאר שם עצם?! התשובה לכך ניתנת על ידי תחביר עומק הטוען שהמשפט "החתונה מחר" הוא גלגול או קיצור של המשפט: "החתונה תיערך מחר". לפי זה, תואר השם "מחר" אכן מתאר פועל 'נסתר'.
* "אתם שם". במשפט זה המילה "אתם" (שם עצם) היא הנושא, והמילה שם (תואר הפועל) היא הנשוא. גם כאן קיים הקושי כיצד ייתכן שתואר הפועל יתאר שם. על ידי תחביר עומק ניתן להסביר שבמשפט יש פועל 'נסתר' "אתם תימצאו שם", אשר אותו תואר הפועל מתאר.
* במשפט "השוטרים על הסוסים", הוא משפט דו-משמעי בניתוחו. ניתן לנתחו כך: המילה "השוטרים" משמשת כנושא, והצירוף (השֵׁמָנִי עם מילת היחס) "על הסוסים" משמש כנשוא. מאידך גיסא, על ידי תחביר עומק החושף את הרובד העמוק של המשפט משתנה הניתוח: "השוטרים נמצאים על הסוסים", המילה "השוטרים" משמשת כנושא, המילה "נמצאים" משמשת כנשוא, ואילו "על הסוסים" הוא תיאור מקום.
* גם המשפט "הכנר על הגג", המילה "הכנר" משמשת כנושא, והצירוף "על הגג" משמש כנשוא. לפי תחביר עומק מסתתרת כאן מילה: "הכנר נמצא על הגג", ולכן ניתוח המשפט הוא כך: המילה "הכנר" משמשת כנושא, "נמצא" כנשוא, ו"על הגג" כתיאור מקום.

==ראו גם==
* בלשנות גנרטיבית

==לקריאה נוספת==
* יעקב קמחי, בגרות בלשון, אנקורי, 2002 (עמ' 282)
*מרדכי רוזן, פרקי לשוננו, חולון תשמ"ו, ח"ב עמ' 28.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בלשנות
קטגוריה:בלשנות גנרטיבית
קטגוריה:עברית
יצחק איציק אוירבך

הרב יצחק איציק אוירבך (? – ו' באדר תר"ו, 1846) היה רבה של לונטשיץ בפולין.

==קורותיו==

בנו של הרב חיים אוירבך, בעל "דברי משפט", שכיהן כרבה של לונטשיץ. נישא להענא, בת זאב וולף מזאלשין. בשנת תקע"ה נולד בנו הבכור הרב מאיר אוירבך. כעבור זמן קצר נפטרה אשתו והוא נישא בשנית. כיהן כרב בעיירה דוברי שבמחוז קאליש ולאחר מכן כרב ואב"ד בפלוצק.

בט' באלול תקצ"ט חלה אביו והוא הובהל מפלוצק ללונטשיץ כדי לשהות במחיצת אביו הנוטה למות. כעבור שלושה ימים, בי"ב באלול תקצ"ט, נפטר. הרב יצחק איציק היה ראשון הסופדים ואחריו בנו הרב מאיר אוירבך. 

לפני מותו ציווה הרב חיים אוירבך שעל כס הרבנות בלונטשיץ יישב בנו. אף על פי שרבי יצחק איציק כיהן כרב בפלוצק, שנחשבה משרה רבנית מכובדת, הוא עזב את רבנותו בפלוצק כדי למלא את מקום אביו כרבה של לונטשיץ. הוא הקים בה ישיבה שמנתה מאות תלמידים. בין התלמידים רבי חנוך הניך הכהן לוין. 

חיבר ספר בירורי הלכה על סדר ארבעת חלקי השולחן ערוך והנציח בו את שם אביו - "דברי חיים".

==משפחתו==
השאיר אחריו ארבעה בנים ובת. בנו הבכור הוא הרב מאיר אוירבך. על פי מצוות הרב חיים אוירבך שצאצאיו ימשיכו את שושלת הרבנות בלונטשיץ, לאחר מותו של רבי יצחק איציק פנו ראשי הקהילה לבנו רבי מאיר בהצעה לרשת את משרת אביו, אך סמוך לאותו זמן התמנה כרבה של קולו (Koło). רבי מאיר אוירבך, שהתייתם בינקותו ולא הכיר את אמו, הנציח בשם ספרו, "אמרי בינה", את זכר הוריו: "בינה" ראשי תיבות בן יצחק הענא.

==ספרו==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:משפחת חיים אוירבך
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:לונטשיץ: רבנים
פולירזין

פולירזין הוא תרכובת שרף המשמשת בדרך כלל לייצור פסלים, מיניאטורות ופריטי ריהוט מעוצבים. זהו חומר קשיח הניתן ליציקה מורכבת, תוך שהוא מאפשר רמת פירוט גבוהה תוך שמירה על מרקם אחיד.

תוספים המוכנסים לתרכובת מאפשרים את שינוי מראהּ, חיזוק כוחהּ, הפחתת משקלהּ, הגברת עמידותהּ לחום, ועוד. פולרייזן גם תואם טווח רחב של גימורים שונים, לרבות צבעים וציפויים מתכתיים, ולכן נפוץ בתעשיית חפצי הנוי.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.wisegeek.com/what-is-polyresin.htm What is Polyresin?] - פורסם באתר wisegeek.com

קטגוריה:טכניקות פיסוליות
קטגוריה:שרפים
סומוביט

סומוביט (בבולגרית: Сомовит) הוא כפר בצפון בולגריה, בשטח הרשות המקומית גוליאנצי אשר במחוז פלבן, השוכן לגדות הדנובה, 30 קילומטרים מבירת המחוז פלבן ו-162 קילומטרים מבירת בולגריה סופיה.

== היסטוריה ==
הכפר הוקם במהלך המאה ה-16, עת שלטה בבולגריה האימפריה העות'מאנית. ב-1718 צוין הכפר במפות ניווט לשיט בדנובה שהוצאו לאור בווינה. במהלך המאה ה-19 התפתח נמל הדנובה הקטן שבמקום והעניין הוביל להתפתחות כלכלית, גידול בכמות האוכלוסין ופיתוח תשתיות שכלל הקמת בתי ספר וכנסייה. לאחר מלחמת העולם השנייה התחולל בבולגריה משבר כלכלי וחברתי חמור שלווה בתהליך הגירה פנימית אל הערים הגדולות. בעקבות המשבר הלכה אוכלוסיית הכפר והידלדלה. עם תום מלחמת העולם השנייה הוחל בפיתוח מואץ של הכפר, תוך בניית יחידות דיור ומרכז עסקים. לאחר קריסת השלטון הקומוניסטי בבולגריה התחולל במדינה משבר כלכלי, אשר השליך על ירידה הדרגתית בכמות האוכלוסין בסומוביט. 

בתקופת מלחמת העולם השנייה פעל בכפר מחנה הריכוז סומוביט, ובו נכלאו בני הקהילה היהודית. במאגרי המידע של יד ושם קיים תיעוד באשר ל-521 מיהודי בולגריה שהיו כלואים במחנה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בולגריה: כפרים
כנסיית אל-קובייבה

המקומות השונים שהוצאו כזיהוי לאמאוס שבברית החדשה
הכנסייה ב-[[2012]]
תרשים האתר: 1. "בית קליאופס"; 2. הכנסייה הצלבנית; 3. הכנסייה המודרנית; 4. המבצר הצלבני; 5. קפלת המבצר; 6. בור מים; 7. בתי מגורים.
כנסיית אל-קובייבה או כנסיית קליאופס הקדוש היא כנסייה פרנציסקנית המנוהלת על ידי משמורת ארץ הקודש, והשוכנת בכפר הפלסטיני אל-קובייבה שבהרי יהודה. הכנסייה מנציחה את התגלות ישו לשניים מתלמידיו בדרך לאמאוס, מיד לאחר שקם לתחייה. כחצי קילומטר ממערב לכנסייה, בלב כיפה מיוערת, שוכנת אכסניה פרנציסקנית.

==המסורת הנוצרית==

התגלות ישו לשני תלמידיו בדרך לאמאוס מתוארת בפירוט בבשורה על-פי לוקאס:

המסורת הנוצרית מזהה את אחד התלמידים כ"קליאופס", בעלה של מרים, אחת מאלו שנכחו בצליבה (הבשורה על-פי יוחנן פרק 29, 25), ואת התלמיד השני כ"שמעון" בנו של קליאופס ואחד משבעים התלמידים של ישו.

==זיהוי המקום==
קיימות מחלוקות באשר לזיהוי אמאוס לה נתכוונה הברית החדשה, בין היתר בשל הנוסחים השונים הקיימים לגבי מרחקה של זו מירושלים. בברית החדשה השתמרו שני נוסחים - 60 ו-160 ריס, ואצל יוסף בן מתתיהו נזכר מרחק של 30 ריס ממחנה אספסיאנוס באמאוס (ריס היא מידת מרחק השווה לסטדיה, שאורכה 184 מטרים). בתקופה הביזנטית זוהתה אמאוס בניקופוליס שבלטרון. הצלבנים שיקמו את הכנסייה שבאמאוס ניקופוליס, ובמקביל הקימו כנסייה גם באבו גוש שאולי ציינה מסורת מקבילה.

זיהוי אמאוס עם אל-קובייבה החל בימי הביניים. בתחילת המאה ה-12 הקימו הצלבנים כפר וכנסייה באל-קובייבה, אשר לא היה להם קשר למסורות אמאוס. לאחר שהצלבנים גורשו מירושלים ומהרי יהודה במחצית המאה ה-13, החלו עולי רגל נוצרים לעלות מיפו לירושלים דרך רמלה ונבי סמואל, והאיסור לבקר במקומות הקדושים שמסביב לירושלים גרם לנדידת מסורות עתיקות לאתרים נגישים. הימצאותה של אל-קובייבה על הדרך שבה הלכו, שרידי הכנסייה במקום, וריחוקו כשישים סטדיות בקירוב מירושלים, התאימו למקורות. 

ב-1861 נרכש המקום בידי המרקיזה פאולינה דה ניקולאי, ונתרם למשמורת ארץ הקודש הפרנציסקנית. במקום נערכו חפירות בשנים 1873-1875, 1881-1889, ו-1940-1944, אשר חשפו את שרידי הכנסייה הצלבנית הקדומה (2) ואת המבנה המיוחס ל"בית קליאופס" שבו התארח ישו, ואשר שוכן בפינתה הצפון-מערבית (1). בחצר הכנסייה התגלו שרידיה של דרך רומית. עוד נחשפו במקום מבצר צלבני קטן (4) ובו קפלה (5) השוכנים ממערב לשרידי הכנסייה, וכן בור מים גדול (6) שאורכו 40 מטרים, רוחבו 25 מטרים ועומקו שבעה מטרים. מצפון וממזרח לכנסייה נמצאו שרידי בתי מגורים של הכפר מימי הביניים (7). בצמוד מדרום לשרידי הכנסייה הצלבנית, הוקמה כנסייה מודרנית (3) אשר קודשה בשנת 1902.

==העוגב בכנסייה==
בכנסייה זו יש עוגב קטן המכיל מקלדת ידיים אחת ומקלדת רגליים. לעוגב זה יש כעשרה רגיסטרים. סרטון שצולם במקום מציג עוגב זה:
https://www.youtube.com/watch?v=N6DOO9yUdc4

==ראו גם==
* אמאוס
* אמאוס ניקופוליס
* המנזר הבנדיקטיני באבו גוש

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.custodia.org/default.asp?id=1889 אל-קובייבה באתר משמורת ארץ הקודש]
* [http://www.custodiaterrasanta.com/IMG/pdf/EmmausENG.pdf מידע נוסף אודות המקום באתר משמורת ארץ הקודש ]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משמורת ארץ הקודש
קטגוריה:ארץ ישראל: מקומות קדושים לנצרות
אמאוס אל-קובייבה
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: כנסיות ומנזרים
זמר (שיר של רחל המשוררת)

"זֶמֶר" (ידוע גם כ"לך ועליך") הוא שיר אהבה של רחל המשוררת, אשר נכתב בתל אביב בניסן תרפ"ח 1928. השיר הולחן על ידי דוד זהבי, ובשנות השישים על ידי נעמי שמר, שלחנה זכה למספר ביצועים. כמו כן קיימים לחנים נוספים של השיר<ref></ref>: אביאסף ברנע,דב ירמיה, מרדכי זעירא ושוקי מהצמד שוקי ודורית..

==ניתוח==
"זמר" מתאר את מערכת היחסים של המשוררת עם אהובהּ. היא מתארת את האהבה הממלאת את התודעה ומהווה מקור ליצירתה: "לְךָ וְעָלֶיךָ שָׁרוּ שִׁירָי", הכרזה שמאירה את השיר גם באור ארספואטי. היא מספרת על האהבה והגעגועים מייצרים מכלול של חוויות ורגשות, בקשת רחבה כביכול מהקצה האחד אל הקצה האחר, מטבע פואטי חוזר בשירת רחל. אותם מתארת המשוררת בבית הראשון, ובהם סערת נפש ושתיקה, צהלה ובכי, פצע ותרופה, אושר ויגון. בבית השני, מוסרת המשוררת תיאורי מצבים בקצרה ובתמציתיות מהודקת, ובהם: אי הקשבה שלה לאהובה, מרצון או מתוך חוסר תשומת לב - "יֵשׁ לֹא הִבְחַנְתִּי קוֹל מַעֲנֶךָ"; וזו הביאה "כמעט" לניתוק הקשר-"השרשרת" בין השניים; אולם לאחר זמן מה חזרו הגעגועים והאהבה ועמם הכוח הפואטי לשיר בשל ואל מושא האהבה; אך גם בשירה מחודשת זו משחקים בערבוביה האהבה והדחייה, ומשמעותם הדואלית של היחסים מתחזקת. הבית השלישי, מכריע את תמונת הרגשות שמתארת המשוררת, היא חוזרת על שתי המילים הראשונות של השיר: "לְךָ וְעָלֶיךָ" (שתי המילים שהם שמו השני של השיר בציבור הרחב), ומבהירה בכך את ההתמסרות המלאה לאהבה וההכרה שהיא המנביעה את רצון החיים ואת כוח היצירה. ויתר על כן, את הרגשתה שהזולת ואהבתה אותו, הם מרכז חייה - "זֶמֶר יָחִיד"; ועם יחידאיותו, בחייה, הרי שמתאים לנגנו בתזמורת ענק של "אֶלֶף כִּנּוֹר", הגם שתמונת האהבה והיחסים המורכבת שרירה וקיימת, ולאחר חזרה על המילים מהבית הראשון: "סַעַר וָדֹמִי, צַהַל וּבֶכֶה, / פֶּצַע וָצֹרִי", בא פירוט של צמד מילים נוסף, המסכם את חוויית האהבה המורכבת ורבת הפנים, ושל היחסים היודעים מורדות ועליות: "אֹפֶל וָאוֹר", ונימתו האחרונה מגלה לבסוף תחושה של אושר ושמחה.

==לקריאה נוספת==
* רחל בלובשטיין, זֶמֶר, שירת רחל, תל אביב: הוצאת דבר, תרצ"ה-1935, עמ' פא.

==קישורים חיצוניים==

* בלפור חקק, [http://www.daat.ac.il/daat/ktav_et/maamar.asp?ktavet=1&id=83 האהבה כאחדות הניגודים: השיר "זמר" לרחל], ממעמקים, אתר דעת

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1928
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל המשוררת
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דוד זהבי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
רוברטו די מטאו

רוברטו די מטאו (איטלקית: Roberto Di Matteo; נולד ב-29 במאי 1970) הוא כדורגלן עבר איטלקי ומאמן בהווה.

==קריירה==
===קריירת משחק===

===קריירת אימון===
קיבל רישיון אימון בזמן שהיה פצוע עוד כשהיה בחוזה עם צ'לסי.

ב-2 ביוני 2008 חתם די מטאו בקבוצת מילטון קינס דונס כשהוא החליף את מקומו של פול אינס שעבר לבלקברן רוברס. הוא מינה את אדי ניוטון כעוזרו, מאמן הכושר הקודם שלו בצ'לסי. בעונתו הראשונה עם הקבוצה הוא סיים במקום שלישי בליגה השלישית באנגליה. מילון קינס דונס הפסידה בחצי-גמר הפלייאוף בפנדלים מול סקאנת'ורפ.

ב-30 ביוני 2009 עבר לווסט ברומיץ' אלביון. במשחק הראשון תחת הדרכתו הקבוצה הפסידה 6:0 לצ'לסי. אחרי אותו משחק הגיעו תוצאות יותר טובות, ודי מטאו אף זכה בתואר מאמן החודש בפרמייר ליג בספטמבר 2010, אך בפברואר 2011 אחרי ניצחון אחד בלבד ב-10 משחקים הוחלט לפטר את המאמן האיטלקי.

ב-29 ביוני 2011 מונה די מטאו לעוזר מאמן צ'לסי אנדרה וילאש בואש. ב-4 במרץ נהיה ממלא מקום מאמן הקבוצה אחרי פיטורו של וילאש בואש.
ב-5 במאי זכה די מטאו בתוארו הקבוצתי הראשון אחרי ניצחון 1:2 על ליברפול בגמר הגביע האנגלי. ב-19 במאי 2012 הוביל את צ'לסי לניצחון בגמר ליגת האלופות. ביוני 2012 חתם על חוזה לאמן את הקבוצה למשך שנתיים.

ב-21 בנובמבר 2012 פוטר המאמן מצ'לסי בעקבות רצף של אי הצלחות, והקשה שבהן, התבוסה ליובנטוס 3-0 במסגרת ליגת האלופות.

ב-7 באוקטובר 2014 מונה למאמנה של שאלקה 04 הגרמנית. ב-26 במאי 2015 התפטר די מטאו מאימון הקבוצה.

ב-2 ביוני 2016 מונה למאמן אסטון וילה. ב-3 באוקטובר פוטר מתפקידו.

==תארים==
===תארים כשחקן===
אראו
*אליפות שווייץ : 1992/1993
צ'לסי
*הגביע האנגלי: 1997, 2000
*מגן הקהילה: 2000
*גביע הפוטבול ליג: 1998
*גביע אירופה למחזיקות גביע: 1998
*הסופר קאפ האירופי: 1998

===תארים כמאמן===
;קבוצתיים
צ'לסי
*הגביע האנגלי: 2011/2012
*ליגת האלופות: 2011/2012
;אישיים
וסט ברומיץ' אלביון
*מאמן החודש בפרמייר ליג: ספטמבר 2010

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20100818034810/http://www.chelseafc.com/page/Legends_Details/0,,10268~1961478,00.html דף השחקן] באתר הרשמי של צ'לסי
* [http://www.chelseafc.com/page/TheManagement/0,,10268~2383477,00.html דף המאמן] באתר הרשמי של צ'לסי

קטגוריה:קשרי כדורגל איטלקים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איטליה
קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. ציריך
קטגוריה:כדורגלני אראו
קטגוריה:כדורגלני לאציו
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:מאמני כדורגל איטלקים
קטגוריה:מאמני וסט ברומיץ' אלביון
קטגוריה:מאמני צ'לסי
קטגוריה:מאמני שאלקה 04
קטגוריה:מאמני אסטון וילה
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1970
קן ציפור

גרפיטי של השיר "קן ציפור" ליד בניין העירייה של רמת גן
ספארי ברמת גן]]

קַן צִפּוֹר הוא שיר ילדים מאת המשורר חיים נחמן ביאליק.
השיר מתאר את חיי הטבע וקצבם באמצעות המבט בקן הציפורים, שבו שלוש ביצים שטרם בקעו מהן האפרוחים.

בעת כתיבת השיר, אפרוח הייתה מילה נרדפת לגוזל וכוונת השיר לצאצאי הציפור, המכונים בימינו גוזלים.

השיר הולחן על ידי יצחק אדל והוא זכה לביצועים רבים, למשל על ידי נחום נרדי ואורי גבעון.
תחילת הלחן של השיר "קן ציפור" דומה ביותר, אף אם אינה זהה, ללחן של השיר "נר לי" מחג החנוכה.

"קן ציפור" הוכנס אל קובצי שירים לילדים ולתוכנית הלימודים בגני הילדים ובתי הספר של היישוב העברי, ואחר כך במערכת החינוך של מדינת ישראל.

חוקרת הספרות זיוה שמיר מציינת שאת תבניתו של השיר ניתן לייצג באמצעות מעגלים קונצנטריים (או בובת מטריושקה), הממקדים את תשומת לבו של הקורא אל המרכז. סדרת המעגלים שבשיר, מהחוץ פנימה, היא: עצים, קן ציפור, ביצה, אפרוח זעיר. שמיר מוסיפה שתבנית זו מופיעה, באופן פחות גלוי, גם באחדים משיריו הקאנוניים של ביאליק, כגון "הברֵכה".

השיר "קן ציפור" מומחש בשדרות ח"ן ברחובות בארבעה פסלי רחוב צבעוניים: ציפור בעלת חללים בצורת שלוש ביצים, שני ספסלים בצורת ביצה וביצה ענקית חלולה, שבתוכה ספסל המקיף אפרוח. לפסלים נלווה שילוט הכולל את מילות השיר.

==לקריאה נוספת==
* זיוה שמיר, שירים ופזמונות גם לילדים - לחקר שירת ביאליק לילדים ולנוער, הוצאת פפירוס, 1986, הפרק: תבנית המעגלים הקונצנטריים: 'קן ציפור', עמ' 35–44

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://benyehuda.org/bialik/bia_chds01.html קן צפור], באתר פרויקט בן-יהודה
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירי חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:שירים על בעלי כנף
חתום באש

חתום באש הוא האלבום החמישי של להקת הרוק הישראלית סינרגיה. האלבום יצא לאור ב-14 בפברואר 2012, והוא מכיל 12 שירים. האלבום כולל שיתוף פעולה עם זמרת האופרה דניאלה לוגסי והסופר אשכול נבו.

== רשימת הקטעים באלבום ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי סינרגיה
קטגוריה:אלבומי 2012
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
זריקת פרסה

זריקת פרסה
תחרות זריקת פרסה שהתקיימה ביום השנתי של העובדים החקלאיים בקהילת יומה, [[אריזונה]]
זריקת פרסה הוא משחק המתקיים בשטח פתוח בין שני אנשים (או לחלופין: בין שני צוותים של שני אנשים) באמצעות ארבע פרסות ושתי מטרות השלכה הממוקמות בארגז חול. המשחק משוחק על ידי שחקנים מתחלפים, הזורקים פרסות סוסים לעבר יתדות הנמצאות באופן מסורתי במרחק 40 רגל (12 מטר) זו מזו.

במשחקים המודרניים המתקיימים כיום, מקובל להשתמש בפרסות מסוגננות יותר, הגדולות פי שניים מגודלן של פרסות רגילות בפועל. משחק זריקת פרסה משוחק בעיקר בתחומי ארצות הברית ומנוהל על ידי האגודה - NHPA האחראית על כללי המשחק. וולטר ריי ויליאמס הבן הוא בין השחקנים הבולטים וזכה במספר אליפויות לנועד ולבוגרים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:משחקים
מעיין הקשת

מעיין הקשת (בערבית: عِين القُوس) הוא מעיין שכבה הסמוך לנווה צוף בהרי בנימין. מי המעיין נובעים ממערה חצובה בסלע, וזורמים לבריכה דרך שוקת גדולה. לצידה של הבריכה הגדולה ישנה בריכה נוספת, נמוכה יותר, המתאימה לרחצת ילדים. בשנת 2015 בנה נוער מהנווה צוף בריכה גדולה נוספת צפונית-מזרחית לשתי הבריכות. סביב המעיין צומחים שיחי פטל ועצי דולב מזרחי.

ב-2009 שיפצו בני נוער מנווה צוף את המעיין ומאז הוא מתוחזק על ידם. ליד המעיין הוקמה סככת צל והוצבו ספסלים ושולחנות פיקניק. בפרסומים של המועצה האזורית מטה בנימין המעיין נקרא "מעיין מאיר" או "עין מאיר" על שם מייסד היישוב, מאיר סגל.

מאז 2009 הפך למוקד סכסוך בין תושבי דיר ניזאם ונבי סאלח לתושבי נווה צוף. לטענת תושבי הכפרים במשך מאות שנים הם עשו שימוש במי המעיין. האתר מוזכר בדיווחים של מבקרים שהגיעו לאזור בתקופת המנדט הבריטי, שתארו אותו כמקום קדוש למוסלמים, המוקדש לקדושה ריא (סית' ריא)<ref></ref>. מנגד טוענים תושבי היישוב שהמעיין לא היה בשימוש עד שהם שיפצו אותו.

בכל יום שישי מקיימים הפלסטינים ביחד עם פעילי שמאל הפגנות במקום. ב-17 בנובמבר 2012 במהלך ההפגנה השבועית נורה בגבו מאש חיה מתפרע בשם רושדי תמימי ומת כעבור יומיים. ב-19 ביולי 2013 נפצעה דוברת "בצלם" ברגלה מכדור גומי, בשעה שתיעדה את ההפגנה השבועית. במאי 2020, במהלך ניסיון לפיגוע דריסה, נורה למוות מחבל פלסטיני בן 39.

==גלריית תמונות==
<gallery>
קובץ:מעיין מאיר - נווה צוף.JPG|הבריכה
קובץ:מעיין מאיר מבט מהכניסה.jpg|מבט מהכניסה
קובץ:שלט המעיין.jpg|ממוזער|השלט במעיין
</gallery>

==לקריאה נוספת==
* 
* 

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20131013173549/http://www.binyamin.org.il/?CategoryID=756&ArticleID=2297&Page=1 מעין מאיר], באתר בנימין
* [https://inature.info/wiki/עין_אל-קוס_-_מעיין_מאיר עין אל-קוס - מעיין מאיר], באתר iNature

== הערות שוליים ==

קשת
קטגוריה:בנימין
ממשל פתוח

ממשל פתוח הוא דוקטרינה ולפיה לאזרחי המדינה יש זכות עיון במסמכים ובהליכים שלטוניים כדי לאפשר פיקוח ציבורי יעיל. במובנו הכללי ביותר, ממשל פתוח עומד בניגוד לשיקולי הגיון המדינה, שיקולים אשר הצדיקו שמירת מקפת על סודות מדינה ומהווים את הנימוקים להתנגדות משטרים להנהגת שקיפות. את מקור הטיעונים בעד הנהגת ממשל פתוח ניתן למצוא כבר בעידן הנאורות האירופי, אז נידונה דרך ההקמה הנכונה של החברה הדמוקרטית המתהווה.

בין חידושי הגישה, הוא תפיסת "שלטון קוד-פתוח", אשר מנצלת את תנועת הקוד הפתוח להפצת המידע לציבור. כלים אלה מאפשרים לאזרחים להתערב באופן ישיר יותר בהליכים החקיקתיים.

== היסטוריה ==
במערב, עקרון הצבת הממשל תחת ביקורת ציבורית עלה לראשונה בעידן האורות באירופה, אז תקפו פילוסופים רבים את העדפת השלטון האבסולוטי האירופאי לשמור על סודות מדינה
.

העברת חקיקה התואמת גישה זו ניתן לראות לראשונה כבר בשנת 1776, בשוודיה (אשר כללה באותם ימים גם את פינלנד) אשר קבעה בחוקתה את חופש העיתונות.

ממשל חופשי נתפס לרוב כנגזר מחוק חופש המידע, אשר קיים במרבית המדינות הדמוקרטיות בימינו. הראשונות לחוקק חוק זה היו מדינות סקנדינביה, אשר יצרו בכך את התקדים הראשון לתפיסת הממשל החופשי, עוד במאה ה-18.

מאז הועבר חוק חופש המידע בארצות הברית בשנת 1966, החלו לעלות חוקים דומים גם בשאר העולם. חוקים העוסקים בתחום זה נחקקו בדנמרק ובנורווגיה ב-1970, בצרפת והולנד ב-1978, באוסטרליה קנדה וניו זילנד ב-1982, הונגריה ב-1992, אירלנד ותאילנד ב-1997, קוריאה הדרומית ב-1998, בריטניה בשנת 2000, יפן ומקסיקו ב-2002, הודו וגרמניה ב-2005.

עם עליית האינטרנט וזמינות המידע באינטרנט עלתה גם הדרישה לספק מידע חופשי על פעולות זרועות הממשל השונות בצורה זמינה לכל אזרח באינטרנט.

== תוכן ==
מקובל להאמין כי שקיפות שלטונית מעלה את אחריות הממשל לפעולותיו. שקיפות שלטונית מאפשרת לאזרחים לפקח על מעשי הממשל, מצמצמת שחיתות שלטונית ומאפשרת הפצת מידע לציבור, ובכך מאפשרת לו להתקדם, להתפתח ולפעול באופן יעיל יותר.

היום, מוצאת השיטה את תומכיה העיקריים דווקא בארגונים לא ממשלתיים, אשר מנסים להתנגד לנטייתה הטבעית של הממשלה לפעול באופן סודי. בין ארגונים אלה, ניתן לציין את הארגונים הבינלאומיים Transparency International ואת Open Society Institute. ארגונים אלה מקדמים כינון סטנדרטים של פתיחות ושקיפות ברחבי העולם, וטוענים שסטנדרטים אלה נחוצים להתפתחותן התקינה של חברות דמוקרטיות.

בשל ההשקעה הנדרשת להפיכת הממשל לפתוח, ארגוני השלטון הקטנים יותר (כדוגמת מנגנוני השלטון העירוניים) הם הראשונים לאמץ יוזמות ממין זו, וארגונים גדולים יותר נוטים לעקוב אחר המגמה רק בשלב מאוחר יותר.



== ראו גם ==
* אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה
* דמוקרטיה אלקטרונית
* ממשל אלקטרוני
* מיזם ממשל זמין
* חוק חופש המידע
* כנסת פתוחה

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* אתרים שהוקמו על ידי הסדנא לידע ציבורי
** [http://oknesset.org/ אתר "כנסת פתוחה"]
** [https://next.obudget.org ״מפתח התקציב״ לתקציב המדינה]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדע המדינה
חטיבת היבשה

חטיבת ההדרכה אמונה על פיתוח תפיסות היסוד של מרכיבי היבשה של צה"ל, כמו גם תפקידה לתכנן, להפעיל ולבקר את האימונים היבשתיים, מה שכולל גם את ניהול תקציבי האימונים. בראש החטיבה עומד קצין בדרגת תת-אלוף.

==מבנה==
תג מחלקת תורה והדרכה (תוה"ד) במפח"ש, לימים אגף פיתוח הדרכה (אפ"ה) במז"י. התג לא בשימוש היום.
חטיבת ההדרכה מורכבת ממספר בתי ספר, בראש כל בית ספר עומד קצין בדרגת אלוף-משנה.
* בית ספר למקצועות החי"ר
* בית הספר לשריון
* בית הספר לתותחנות שדה
* בית הספר להנדסה צבאית
* בית הספר להגנת גבולות
* מחלקת ההדרכה: מהווה גוף מקצועי אשר בונה את מסגרות ההדרכה וההכשרה בזרוע היבשה. מתוך כך אחראית המחלקה לגופי ההדרכה, לבניית התוכן וצורות ההדרכה וההכשרה במסגרות השונות של זרוע היבשה, כמו גם לפיתוח קורסי ההכשרה המקצועיים בזרוע.

פיקוד ההכשרות והאימונים מרכז חלק גדול מסמכויות חטיבת ההדרכה וביצע רה-ארגון לסמכויות, כך שמפקד חטיבת ההדרכה הוא גם מפקד מרכז הכשרות היסוד שבתוך הפיקוד. מפקד החטיבה ומפקד מרכז הכשרות היסוד כיום הוא תא"ל אלרן מוראש.

== מפקדי החטיבה ==

{| class="wikitable"
|+
!שם
!תקופת כהונה
!הערות
|-
|אלי רייטר
|
|
|-
|מישל בן ברוך
|2005 - 2008
|
|-
|אורן אבמן
|2011 - 2014
|
|-
|עינב שלו
|2014 - 2017
|
|-
|נמרוד אלוני
|2017 - 2020
|
|-
|שי קלפר 
|2020- 2022
|
|-
|אלרן מוראש
|2022 - 
|
|}

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20120411055807/http://mazi.idf.il/62-he/IGF.aspx עמוד חטיבת היבשה] באתר זרוע היבשה (מז"י) של צה"ל.

קטגוריה:זרוע היבשה
גל לב

גל לב (נולד ב-5 באוגוסט 1985) הוא שחקן טלוויזיה וקולנוע ומוזיקאי ישראלי, זוכה פרס אופיר למוזיקה המקורית הטובה ביותר.

==ביוגרפיה==
גל לב נולד וגדל בתל אביב. אחרי שירותו הצבאי החל גל את לימודיו בסטודיו למשחק ניסן נתיב בתל אביב (2007-2010) הוא למד במחזור עם ג'ייסון דנינו הולט וליאל דניר. בשנה השלישית ללימודיו הלחין וכתב מוזיקה להצגות של בני מחזורו שבהן גם שיחק, ביניהן "ז'ק ואדונו" בבימויו של מישה לוריה ו"הרומן שלי עם גאיה" בבימויו של מיקי גורביץ'. גל לב אף היה חלק מלהקת טררם. כיום הוא חלק מהרכב האינדי אלקטרוני סודה ביט עם אלון לוי (תמיד אותו חלום) ודותן מושונוב.

== פילמוגרפיה==
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרויקט
!תפקיד
!הערות
|-
|2008
|רעש
|עצמו (מנחה)
|שודר בערוץ 24 (אז ערוץ המוזיקה)
|-
|2009
|התגנבות יחידים
|סמי
|
|-
|2009–2010
|האי
|יהלי
|
|-
| rowspan="3" |2010
|אודם
|גדי
|סרט קולנוע
|-
|נשות הטייסים
|יהודה
|שודר בערוץ 10
|-
|חצויה
|שבתאי "אנשובי"
|
|-
| rowspan="3" |2011
|לא רואים עלייך
|יובל
|
|-
|עדות
|גל לב
|
|-
|סוויץ'
|מאור
|
|-
|2011–2012
|כוח הקצב
|בום בום/הכוח הצהוב
|סדרת ילדים
|-
| rowspan="2" |2012
|העולם מצחיק
|רחמים
|סרט קולנוע
|-
|גאליס
|אושן
|
|-
|2016
|פצועים בראש
|דן
|
|-
|2018
|שלטון הצללים
|רני אלון
|
|-
|2019
|בשם הבת
|יובל
|
|-
|2023
|פול ספיד
|ואלריו "שאדו" דה אנג'לו
|
|}

==במה==
* "פיטר פן"- אורנה פורת ותיאטרון חיפה-דמות: פיטר פן 
* "בארץ לובנגולו מלך זולו"- תפקיד ראשי- נחום גוטמן- מרכז מנדל, ומדיטק חולון
* "טררם" -3 שנים 
* "כשהאנייה שוקעת"- צוותא
* "טררם קידס"- הצגות ילדים- שנתיים. - כח הקצב
* השתתף במותק של פסטיבל 5 לשנת 2012

==מוזיקה==
השכלה מוזיקלית-קונסרבטוריון ת"א 1997-2003 מנגן על 8 כלי נגינה: פסנתר, תופים, גיטרה, גיטרה בס, קלרינט, סקסופון, חלילית ומפוחית.

* לחן והפקה מוזיקלית לפסטיבל עכו לתיאטרון 2011- "לב" (בימוי-ג'ייסון דנינו הולט)
* לחן והפקה מוזיקלית לפסטיבל עכו לתיאטרון 2010- "משורה משחרר רק המוות" (בימוי-ג'ייסון דנינו הולט)
* לחנים והפקה מוזיקלית לפסטיבל ישראל 2011- "ליידי טוויסטד" (בימוי-ג'ייסון דנינו הולט)
* כתיבת לחנים והפקה מוזיקלית לקלטת הילדים- "הקייטנה של אין כמוטי" 2011
* כתיבת לחנים והפקה מוזיקלית לקלטת הילדים- "הקיץ של אביבית" שתעלה בקרוב
* כתיבת לחנים והפקה מוזיקלית לסרט הדוקומנטרי- "תעודה של זהות"- זוכה פסטיבל דוק אביב בסרט הטוב לשנת 2010
* לחן וניהול מוזיקלי+הפקה מוזיקלית להצגות בניסן נתיב ת"א ב 2010: "שוב צלצלו בדלת" "ז'אק ואדונו" "הרומן שלי עם גאיה"(בימוי מיקי גורביץ')
* לחן וניהול מוזיקלי+הפקה מוזיקלית להצגות בניסן נתיב י-ם 2012 "המפקח האונד" "קומדיה שחורה" בבימויו של דור צויגנבום
* עיבודים חדשים לשיריה של דיקלה דורי- 2012
* ניהול והפקה מוזיקלית פרויקט שירה ניסן נתיב 2009
* ניהול והפקה מוזיקלית פרויקט תנועה ניסן נתיב 2009
* כתיבת לחנים והפקה מוזיקלית ל 2 סרטי גמר- "סם שפיגל" וזוכה פרס בסרט הטוב ביותר בפסטיבל הסטודנטים בסינמטק ת"א 2010
* הלחנת פסקול הסרט "חמדה של שמי זרחין (2024)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:זוכי פרס אופיר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
קטגוריה:משתתפי מותק של פסטיבל
קטגוריה:משתתפי פסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
ואקצוקי רייג'ירו

ואקצוקי רייג'ירו (ביפנית: 若槻 禮次郎; 21 במרץ 1866 - 20 בנובמבר 1949) היה פוליטיקאי יפני וראש הממשלה היפנית ה-25 וה-28.

==ראשית חייו==
ואקצוקי נולד בעיר מצואואה שבנחלת איזומו (כיום מחוז שימאנה), למשפחת סמוראים בשם אוקמורה. לאחר נישואיו אימצה אותו משפחת אשתו מכיוון שלא היה לו יורש זכר, ולפיכך קיבל על עצמו את השם ואקצוקי. הוא החל ללמוד משפטים באוניברסיטת טוקיו ב-1892.

==קריירה פוליטית==
לאחר סיום הלימודים החל ואקצוקי לעבוד במשרד האוצר, ראשית בתפקיד מנהל אגף המיסים, ולאחר מכן בתפקיד סגן השר. הוא נכנס לבית האצילים של הדיאט של יפן ב-1911, וכיהן בתפקיד שר האוצר בכהונתו השלישית של קאצורה טרו ובכהונתו השנייה של אוקומה שיגנובו בראשית העשור השני של המאה ה-20. באותה עת הפך גם למנהיג מפלגת ריקן דושיקאי, וממשיכת דרכה קנסייקאי ב-1914.

ואקצוקי התמנה לתפקיד שר הפנים ביוני 1924, בממשלתו של קאטו טקאקי, ופעל למען הרחבת זכות הבחירה ולמען חקיקת החוק לשמירה על הסדר ב-1925.

==ראש הממשלה==
ואקצוקי התמנה לראשות ממשלת יפן ב-30 בינואר 1926, בעקבות מותו בתפקיד של קאטו. כהונתו הראשונה נמשכה עד ה-20 באפריל 1927, אז נאלץ להתפטר בעקבות משבר פיננסי שפקד את המדינה.

ואקצוקי קיבל את עיטור מסדר פרחי הפאולוניה ב-10 בנובמבר 1928. לאחר שיצג את יפן בהועידה הימית בלונדון ב-1930, פעל ואקצוקי ליישום ההגבלות על החימוש שהתקבלו בוועידה, צעד שגרר מתיחות בינו לבין הממסד הצבאי וגורמים לאומניים.

לאחר התפטרות ראש הממשלה המאגוצ'י אוסאצ'י, בעקבות פציעתו בניסיון התנקשות, החליפו ואקצוקי בנשיאות מפלגת ריקן מינסייטו, ממשיכת דרכה של קנסייקאי. באפריל 1931 קיבל את תואר הקזוקו דאנשאקו (ברון), ובאותו חודש הוא החליף את המגוצ'י בראשות הממשלה. במהלך כהונתו השנייה התחזק צבא יפן והחל לפעול ללא אישור הממשלה האזרחית. כך לא הצליח ואקצוקי למנוע את תקרית מוקדן, ואת הסלמת המצב בסין לאחר מכן.

==לאחר הפרישה==
אחרי פרישתו מראשות הממשלה התמנה ואקצוקי לנשיא מפלגת מינסייטו ביולי 1934. על אף העלייה במיליטריזם במדינה, הוא המשיך להשמיע התנגדות למלחמת סין–יפן השנייה, והתנגד לפתיחת מלחמה עם ארצות הברית והמעצמות המערביות. אפילו לאחר ההתקפה על פרל הארבור, טען ואקצוקי שיש לסיים את המלחמה בהקדם האפשרי. לאחר ששמע על כניעת גרמניה הנאצית במאי 1945, הוא ניסה לשכנע את ראש הממשלה דאז קנטרו סוזוקי לפתוח במשא ומתן עם ארצות הברית לסיום המלחמה. באוגוסט של אותה שנה הוא השתתף בפאנל שהמליץ לקבל את החלטות ועידת פוטסדאם ללא תנאים.

לאחר כניעת יפן, קיבל ואקצוקי זימון מטעם המפקד העליון של כוחות הברית לשמש עד תביעה בבית הדין הבינלאומי הצבאי למזרח הרחוק.

ואקצוקי נפטר מתעוקת לב בבית הקיץ שלו בשיזואוקה, ב-20 בנובמבר 1949. הוא קבור בטוקיו.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Beasley, William G. The Rise of Modern Japan. Palgrave Macmillan, 2000. .
*Jansen, Marius B. The Making of Modern Japan. Harvard University Press, 2000. 
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ראשי ממשלת יפן
קטגוריה:מעוטרי מסדר פרחי הפאולוניה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טוקיו
קטגוריה:ילידי 1866

קטגוריה:נפטרים ב-1949
קנסייקאי

קנסייקאי (ביפנית: 憲政会, "המפלגה החוקתית") הייתה מפלגה פוליטית קצרת ימים, שפעלה באימפריה היפנית בתקופה שלפני מלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
המפלגה נוסדה ב-10 באוקטובר 1916, לאחר איחוד המפלגות ריקן דושיקאי, צ'וסייקאי וקויו קוראבו. המפלגה החדשה, בהנהגתו של קאטו טקאקי, הייתה לאופוזיציה למפלגת השלטון, ריקן סייוקאי, בהנהגת ראש הממשלה אוקומה שיגנובו. הזאיבצו של מיצובישי העניק למפלגה תמיכה כלכלית בשל קשריו של קאטו למפלגה. לאחר האיחוד החזיקה מפלגת קנסייקאי ב-198 מושבים בבית התחתון של הדיאט של יפן, ובכך הפכה למפלגת הרוב, והעלתה את הציפיות להיבחרו של קאטו לראשות הממשלה.

עם זאת, תפקיד ראש הממשלה נמסר על ידי הקיסר, לפי עצת הגנרו, ובמקרה זה העדיפו חברי הגנרו את טראוצ'י מסטאקה לתפקיד זה. במחאה על כך העלתה קנסייקאי הצעת אי אמון שפיזרה את הדיאט, והביאה לבידוד המפלגה. במהלך שנותיה באופוזיציה התנגדה המפלגה להתערבות מדינות ההסכמה במלחמת האזרחים ברוסיה ותמכה באיגודים מקצועיים.

בבחירות הכלליות של 1924 השיגה קנסייקאי 150 מושבים, המספר הרב ביותר למפלגה אחת, אך לא הצליחה להשיג רוב בבית. קאטו הסכים להרכבת קואליציה עם ריקן סייוקאי של טקהאשי קורקיו, שהחזיקה ב-100 מושבים, ועם קאקושין קוראבו של אינוקאי צויושי, שהחזיקה ב-30 מושבים. קואליציית שלוש המפלגות הזאת הייתה הקואליציה השולטת הראשונה בהיסטוריה של יפן, וניצלה את מעמדה לעריכת רפורמות חברתיות ולשמירה על מדיניות חוץ מאופקת.

הקואליציה קראה לביטול השפעת הגנרו, ולהצמדות לחוקת מייג'י. כמו כן, תמכו חבריה בהרחבת זכות הבחירה, וברפורמות בתחום התעסוקה והחקלאות. עם זאת, ועל אף הדימוי הליברלי שדבק בה, תמכה המפלגה גם בחוק לשמירה על הסדר ב-1925. 

לאחר מותו של קאטו, התמנה ואקצוקי רייג'ירו לנשיאות המפלגה, אך ממשלתו התפרקה לאחר זמן קצר, בעקבות משבר פיננסי שהכה ביפן. ביוני 1927 התאחדה מפלגת קנסייקאי עם מפלגת סייו הונטו, ויחד הן יצרו את מפלגת ריקן מינסייטו.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:האימפריה היפנית: מפלגות
חזי שירזי

חזי שירזי (נולד ב-7 בפברואר 1969) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ. שירזי מזוהה בעיקר עם קבוצת בני יהודה תל אביב, ומהווה את אחד מסמלי המועדון.

==קריירה==
הופעת הבכורה שלו בליגה הראשונה הייתה בעונת 1986/1987 במשחק בין בני יהודה לבית"ר נתניה. בעונת 1989/1990 זכה עם בני יהודה באליפות המדינה היחידה שבה זכתה עד כה, תחת הדרכתו של גיורא שפיגל, ולצידם של משה סיני, יוסי זאנה ורוני לוי.

לקראת עונת 1991/1992 עבר להפועל תל אביב ושיחק במדיה שלוש עונות, תחת הדרכתו של משה סיני ששימש כמנג'ר שחקן. בעונתו האחרונה במועדון שיתף פעולה עם שחקן נוסף שהגיע מבני יהודה, חיים רביבו, וסייע לקבוצה להעפיל לגמר גביע המדינה. במדי הפועל תל אביב כבש שירזי 29 שערי ליגה, ובסך הכל 38 שערים בכל המסגרות.

לקראת עונת 1994/1995 עבר שירזי לקבוצת הפועל צפרירים חולון, ובעונת 1996/1997 הצטרף למכבי חיפה, עמה זכה בגביע המדינה בעונת 1997/1998.

בהמשך שיחק שירזי גם בהפועל באר שבע, אותה עזב במהלך עונת 1998/1999 וחזר לבני יהודה. בשנת 2001 ירד עם בני יהודה לליגה הלאומית, אך נשאר בקבוצה וסייע לה לסיים במקום השני בעונת 2001/2002 ולשוב לליגת העל לאחר עונה אחת.

שירזי הופיע פעם אחת במדי נבחרת ישראל, במשחק ידידות מול ב-17 ביוני 1997.

בשנת 2004 פרש ממשחק פעיל לאחר 18 עונות כשחקן מקצוען, מתוכן שיחק בליגה הראשונה 17 עונות ובמדי בני יהודה שיחק 11 עונות.

לאחר סיום הקריירה כשחקן, מילא תפקידים שונים במועדון בני יהודה, כמו מאמן קבוצת הנוער של המועדון, עוזר מאמן של הקבוצה הבוגרת וסקאוט.

==חיים אישיים==
חזי שירזי הוא בנו של מאיר שירזי, כדורגלן ומנהל קבוצת בני יהודה תל אביב בעבר, ואחיו של שחקן ומאמן העבר, ניצן שירזי, אשר היה מאמנו בבני יהודה בעונתו האחרונה בקריירה. המאמן ניסן יחזקאל וכדורגלן העבר רוני מאיר הם בני דודו.

==קישורים חיצוניים==

* רון עמיקם, [http://www.nrg.co.il/online/71/ART2/298/728.html בקטנה: אליפות מחוץ לארבע הגדולות], באתר nrg מעריב, 25 באוקטובר 2011

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני צפרירים חולון
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
קונגהוא

קונגהוא עתיק בצד שמאל למטה לצד כלים סינים אחרים
 קונגהוא הוא כלי מיתר סיני עתיק, ההגייה הנכונה שלו בפין-יין היא kōnghóu, הסימניות שמשמשות לכתיבת השם בסינית 箜篌 מרמזות על כך שהכלי הגיע לסין מתרבות זרה. הכלי נעלם מן הנוף הסיני בזמן שושלת מינג ששלטה בסין בשנים 1368-1664. במהלך המאה העשרים חודש הקונגהוא וקיבל צורה הדומה יותר לנבל קונצרטים מערבי. 

למרות הצורה הדומה ממבט ראשון ישנם כמה הבדלים מהותיים בין נבל פדלים לקונגהוא. המיתרים כרוכים מסביב לתיבת התהודה ויוצרים שתי שורות מקבילות בצורה שמזכירה נבלים כרומטיים. אותו מיתר משני צדי הנבל מייצר את אותו הצליל.

ישנם שני סטים של דיסקים אשר יכולים לקצר את המיתרים בצורה קבועה מראש כדי לקבל צלילים של במול, בקר ודיאז על ידי שימוש בשבעת הפדלים.
כיוון שעל כל מיתר ניתן לפרוט משני הכיוונים אפשר "לכופף" את הצליל על ידי פריטה בצד אחד והפעלת לחץ בצידו השני של המיתר.

==ראו גם==
* כלי פריטה
* נבל

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:כלי מיתר
קטגוריה:כלי נגינה עתיקים
קטגוריה:סין: תרבות
1830 במדע

==אסטרונומיה==
* יוהאן מדלר ווילהלם ביר מפרסמים את המפה הראשונה של מאדים.

==גאוגרפיה==
* 14 באוקטובר – משלחת בריטית בראשות פיליפ פארקר לחקר חופי פטגוניה, שכללה גם את האונייה "ביגל", שבה לאנגליה לאחר ארבע שנים.

==גאולוגיה==
* פרסום ספרו של צ'ארלס לייל - Principles of Geology

==טכנולוגיה==
* 31 באוגוסט – הוצאת פטנט למכסחת דשא

== נולדו ==
* 5 במרץ – אטיין-ז'ול מארה, מדען רב-תחומי צרפתי (נפטר ב-1904)
* 10 במאי – פרנסואה-מארי ראול, כימאי צרפתי (נפטר ב-1901)
* 19 באוגוסט – יוליאוס מאייר, כימאי גרמני (נפטר ב-1895)

==נפטרו==
* 2 במרץ – סמואל סומרינג, פיזואולוג גרמני (נולד ב-1755)
* 29 במרץ – ג'יימס רנל, גאוגרף אנגלי (נולד ב-1742)
* 16 במאי – ז'אן-בטיסט ז'וזף פורייה, מתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1768)

==קישורים חיצוניים==

*
שירה (יונה וולך)

שירה הוא כותר ספר שיריה של המשוררת הישראלית יונה וולך, אשר ראה אור בהוצאת "סימן קריאה" מפעלים אוניברסיטאיים בשנת 1976. אוסף השירים כולל שירים שפורסמו בספריה המוקדמים: דברים ושני גנים ויצירות חדשות, הרוב בסוגה שירית, והאחרונה בספר בשם "עמוק מאוד בים", שנכתבה בסוגה פרוזאית כביכול, בלי ניקוד.

הנושאים שבהם עסקה וולך בשירי הספר הם: מצבי התודעה והתודעה העצמית, השיגעון, המוות, הנוף, הזולת, והעמידה מול האלוהים. וולך טיפלה בשירתה, ובמיוחד בלקט "שירה", בפירוק הביטויים הלשוניים (והעבריים) רבי-המילים השגרתיים, ומצאה בתוכם גנוזות ונצורות כביכול, שנועדו לפרק אותם מתוך עצמם או להראות את אי אפשריותם כמצב תודעה נסבל. ומאידך, ומתוך בקיאות רבה בצירופי המילים המקובלים, יצרה צירופים חדשים מקוריים של מילים, ואף יצרה מילים חדשות מצירופי אותיות חסרי משמעות כביכול, ו"ניסתה" להראות לשומעיה ולקוראי שירתה את המשמעות החדשה שקרנה מהן.

השירים, שכמה מהם הולחנו, והביטויים שהוטבעו בהם, מצוטטים בתרבות העברית והישראלית.

==שירים בקובץ==
{|
|- valign="top"
|
*[והיינו כמטורפים כל הלילה שאגו בנו אריות]
*[תת הכרה נפתחת כמו מניפה]
*משחק־גורל
*שם יש
*המשוגעים
*שהם יבואו
*פתאום אני נעשית
*מצטיירת לי תמונה
*[הבית עומד ומסביבו יש עצים]
*לעולם לא אשמע את קולו המתוק של האלוהים
*[היינו מוכנים לזה]
*על הים
*המוות, תמיד הייתה כאן
*הגווייה
*אולי אני מבזבזת את כוחה
*התרוקנתי
*כאשר אינך משורר
|
*צפור
* היום הישר
*[לבמבי היו רגלי טלה]
*הסירונית
*עדין כירח על פני מים
*הנסיכה
*תמימות לא אבודה
*[מי זה שמחכה בקצה הדרך הישרה]
*
*כואב לא כואב
*[ישבתי על ברכך]
*איזופומי
*הלב רך
*הפנים היו הפשטה
*זוג ומפירים
*התקרבות
*פיצול באינסוף
*כל ה־
*עמוק מאוד בים
|}

==קישורים חיצוניים==
* רן יגיל, [https://www.makorrishon.co.il/nrg/app/index.php?do=blog&encr_id=7b710fc4596b25648b44472262adc013&id=2038 יונה וולך ב"סדנת הקריאה" של המשורר יובל גלעד (על השיר "מצטיירת לי תמונה")], באתר nrg
* אלון אופיר, [http://cms.education.gov.il/EducationCMS/Units/Mazkirut_Pedagogit/Sifrut/Shira/ZachNatan.htm עיון בשני שירי אובדן (על "לעולם לא אשמע את קולו המתוק של אלוהים")], באתר משרד החינוך
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי 1976
קטגוריה:כתבי יונה וולך
קטגוריה:ספרי שירה בעברית
הולט (טנק)

טנק הולט (באנגלית: Holt gas electric tank) היה האבטיפוס הראשון של טנק שנבנה בארצות הברית בשיתוף פעולה של חברת הולט (כיום קטרפילר) וחברת ג'נרל אלקטריק. הטנק נבנה בשנים 1917-1918 והיה היחיד מסוגו שנבנה בשל איטיותו וכושר התמרון הלקוי שלו. הטנק היה מיועד לשישה אנשי צוות: שני מקלענים, טען, תותחן, נהג ומפקד.

==מבנה==
מבנה הטנק היה מבוסס על מבנה טרקטור של חברת הולט ש"נמתח" לאורך ולרוחב.

בדומה לטנק הצרפתי סן שאמון, נעשה שימוש בהנעה היברידית טורית בה מנוע בנזין מקורר מים בן 4 צילינדרים בהספק 90 כוח סוס הניע גנרטור חשמלי שסיפק כוח לשני מנועים חשמליים שכל אחד מהם הניע אחד מזחלי הטנק.

כל מערכות ההנעה והנהיגה וכן הכניסה היו בחלק האחורי של הטנק בצורה שהותירה תא צוות רבוע בקדמת הטנק ובו מערכות הנשק. חזית הטנק הייתה בנויה בצורת האות V ובשליש התחתון שלו מוקם תותח הוביצר 75 מ"מ, גם זה בדומה לטנק הצרפתי. חימושו המשני של הטנק - שני מקלעי M1917 בראונינג, הותקנו בשני צידיו.

מערכות ההנעה וההילוכים היו כבדות מכפי שתוכנן בתחילה, עובדה שהאטה את מהירותו של הטנק ופגעה בביצועי התמרון והטיפוס שלו, ולמעט אב הטיפוס היחיד לא יוצרו דגמים נוספים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.militaryfactory.com/armor/detail.asp?armor_id=303 מידע על הטנק (אנגלית)]
* [https://web.archive.org/web/20100603223041/http://www.landships.freeservers.com/holt-electric_tank_info.htm מידע על הטנק (אנגלית)]
==הערות שוליים==

קטגוריה:טנקים במלחמת העולם הראשונה
הא ג'ין

הא ג'ין (נולד ב-21 בפברואר 1956) הוא משורר, מסאי, סופר ד"ר לספרות, אזרח ארצות הברית ממוצא סיני הכותב את יצירותיו באנגלית. ב-1999 זכה בפרס הספר הלאומי ובפרס פן פוקנר בעבור סיפרו בינתיים. ספרו אשפת מלחמה זכה ב-2005 בפרס פן פוקנר, בעבור ספר זה הסופר אף היה מועמד לזכייה בפרס פוליצר.

==ביוגרפיה==
הא ג'ן הוא שם העט של Jīn Xuěfēi הוא נולד ב-1956 בפרובינציה ליאונינג בסין. מאידך שם העט שלו: הא הוא קיצור של העיר האהובה על הסופר חרבין (Hā'ěrbīn) אביו היה קצין בצבא השחרור העממי. בהיותו בן 19 הוא השתחרר מהצבא והחל ללמוד בפרובינציה חיילונגג'יאנג בעיר חרבין באוניברסיטת חיילונגג'יאנג ושם ב-1981 סיים את לימודי התואר הראשון. את התואר השני השיג באוניברסיטת שאנדונג המצויה במחוז שאנדונג ב- 1984. ב- 1985 הוא זכה במלגת לימודים מאוניברסיטת ברנדייס אשר בארצות הברית והחל ללמוד בה. בעקבות אירועי כיכר טיין - אן - מן החליט הסופר לא לחזור לסין ולכתוב באנגלית את יצירותיו הספרותיות. ב-1993 הוא סיים את לימודיו האקדמיים עם תואר דוקטור בספרות אנגלית. הוא מרצה בין היתר באוניברסיטת בוסטון ובאוניברסיטת אמורי אשר בארצות הברית. 

בין השנים 1990 ל- 1996 פרסם ג'ין חמישה ספרי שירה ובין השנים 1996 ל-2011 הוא פרסם ארבע אסופות של סיפורים קצרים וחמישה רומנים, בנוסף למאמרים האקדמיים שפרסם במסגרת עבודתו כמרצה וחוקר ספרות. יצירתו המפורסמת ביותר היא הרומן אשפת מלחמה, הספר מתאר את קורותיו של יו יואן, חייל סיני בצבא מתנדבי העם אשר לחם במלחמת קוריאה. הספר מתאר את אירועי המלחמה, ואת עולמו הפנימי של יו-יואן. את הספר הקדיש הסופר לאביו אשר היה חייל בצבא מתנדבי העם במלחמת קוריאה. הניו יורק טיימס כתב על הספר: " יו-יואן הוא מהדמויות המורכבות והעשירות שקמו לעולם הספרות בשנים האחרונות... יצירה מוסרית שהיא גם נצחית ואוניברסלית..."

== ספריו שתורגמו לעברית ==
*אשפת מלחמה, כתר ספרים, מאנגלית: יוסף מילוא, 2005
*בינתיים, הוצאת שוקן, מאנגלית: דן דאוד, 2002

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.theparisreview.org/interviews/5991/the-art-of-fiction-no-202-ha-jin ריאיון עם הסופר] 
* [http://simania.co.il/bookdetails.php?item_id=37846 על הספר בינתיים באתר סימנייה]
* [https://web.archive.org/web/20120307022230/http://www.lit-republic.co.il/?p=573 על הספר אשפת מלחמה באתר הרפובליקה הספרותית]
* [https://web.archive.org/web/20160303183301/http://makropulos.net/reviews/?p=182 ביקורת על אשפת מלחמה מאת פאר פרידמן]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרים אמריקאים
קטגוריה:משוררים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:סופרים אמריקאים הידועים בשם עט
קטגוריה:מהגרים מסין לארצות הברית
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ברנדייס
קטגוריה:סופרים אקסופוניים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1956
דארקו טאסבסקי

דארקו טאסבסקי (נולד ב-20 במאי 1984 בסקופיה) הוא כדורגלן מקדוני המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצה הבולגרית סלביה סופיה.

==קריירה==
טאסבסקי התחיל את הקריירה שלו בסמנטארניסה 55, ובעונתו הראשונה זכה בגביע. לאחר עונה אחת עבר לוארדאר סקופיה, המועדון הגדול ביותר במקדוניה הצפונית. לאחר שנתיים עבר למטאלור זאפוריז'יה האוקראינית.

בשנת 2007 חתם בלבסקי סופיה הבולגרית. טאסבסקי הבקיע את שערו הראשון בבולגריה במשחק נגד ליטקס לובץ' ב-27 בספטמבר 2008. ב-17 במאי 2009 הבקיע טאסבסקי את השער המהיר של העונה בבולגריה לאחר 44 שניות, במשחק שהסתיים ב-0-5 לטובת לבסקי. באותה עונה זכה טאסבסקי עם לבסקי באליפות בולגריה. בעונת השתתף עם לבסקי בליגת האירופית. לבסקי הודחה בשלב הבתים כאשר סיימה עם 3 נקודות שהושגו בניצחון 0-1 על לאציו במחזור האחרון.

בקיץ 2012 הגיע טאסבסקי לישראל וחתם בעירוני קריית שמונה, לקראת השתתפותה במוקדמות ליגת האלופות. בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע שני שערים בליגת העל ושער אחד בשלב הבתים של הליגה האירופית, והגיע עמה לגמר גביע המדינה.

ב-5 בינואר 2014 חתם טאסבסקי בקבוצה התאילנדית בנגקוק גלאס.

=== נבחרת מקדוניה הצפונית ===
טאסבסקי זומן לראשונה לנבחרת מקדוניה הצפונית בשנת 2005, על ידי המאמן בובאן באבונסקי. את שערו הראשון בנבחרת כבש בשנת 2012, לאחר שהגיע לישראל, בניצחון 2-3 על נבחרת סלובניה.

==תארים==
;סמנטארניסה 55
* הגביע המקדוני: 2003

;לבסקי סופיה
* אליפות: 2008/2009
* הסופר קאפ הבולגרי: 2007, 2009

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים מקדונים
קטגוריה:קשרי כדורגל מקדונים
קטגוריה:סקופיה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני וארדאר סקופיה
קטגוריה:כדורגלני לבסקי סופיה
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:כדורגלני סלביה סופיה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מקדוניה הצפונית
קטגוריה:ספורטאים מקדונים באוקראינה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בבולגריה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בתאילנד
קטגוריה:מקדונים שנולדו ב-1984