OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
3 (מיני-אלבום)

3 הוא המיני-אלבום השלישי של הזמר הישראלי עומר אדם. את האלבום הוציאה לאור ב-3 באוגוסט 2021 חברת התקליטים NMC. כלולים בו שלושה שירים, "חצי דפוק", "אחרי החתונה" ו-"בשמלה אדומה". אורכו עומד על 8 דקות ושלושים ושש שניות והוא נכתב בשפה העברית.

== שירים ==
"חצי דפוק" נכתב והופק על ידי אבי אוחיון ומתן דרור. הווידאו קליפ הנלווה לו נוצר בתוכנת תלת-מימד על ידי אריאל וארז בכר. "אחרי החתונה" נכתב על ידי אדיר גץ, נתי אבידן, נועם רז, משה "בי קיו" שוחט ומתן שרון, והופק על ידי גיא אדר. "בשמלה אדומה" נכתב על ידי אדיר גץ והופק על ידי גיא אדר.

== רשימת רצועות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!עולם
|3 באוגוסט 2021
|הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|NMC
|<ref></ref>
|-
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2021
קטגוריה:אלבומי עומר אדם
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
לכאורה (מיני-אלבום)

לכאורה הוא המיני-אלבום הרביעי של הזמר הישראלי עומר אדם והראשון של הצמד הישראלי סטטיק ובן-אל תבורי. את האלבום הוציאה לאור ב-6 במרץ 2022 חברת התקליטים D-music. כלולים בו שלושה שירים, "לכאורה", "אהבתי לך" ו"אל תדליק אותי סתם". אורכו עומד על 8 דקות ועשרים ושמונה שניות והוא נכתב בשפה העברית.

== רשימת רצועות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!עולם
|6 במרץ 2022
|הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|NMC
|<ref></ref>
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2022
קטגוריה:אלבומי עומר אדם
קטגוריה:אלבומי סטטיק ובן-אל תבורי
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ג'ורדי
רויטל יפה כ"ץ

רויטל יפה כ"ץ (נולדה ב-1956) היא משפטנית ישראלית המכהנת מאז ספטמבר 2016 כנשיאת בית המשפט המחוזי בבאר שבע.

==ביוגרפיה==
יפה כ"ץ נולדה בישראל לאורה ואביעד יפה. אביה היה דיפלומט וחבר כנסת.

בשנת 1974 סיימה את לימודיה התיכוניים בבית הספר התיכון שליד האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנים 1974–1976 שירתה בצה"ל, ובשנת 1980 סיימה בהצטיינות את לימודי המשפטים באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1981 הוסמכה כעורכת דין.

בשנים 1983-1987 עבדה כעו"ד שכירה. בשנים 1988-1993 עבדה בפרקליטות מחוז דרום בשלוחת אשקלון.

בשנת 1993 מונתה לכהונת שופטת של בית משפט השלום. בשנת 1997 כיהנה כרשמת בבית המשפט המחוזי בבאר שבע, וכן כיהנה בפועל כשופטת בית המשפט המחוזי בבאר שבע.

ביולי 1998 מונתה לשופטת בבית המשפט המחוזי בבאר שבע, ובשנת 2016 מונתה לנשיאת בית המשפט, והחליפה את השופט ספי אלון.<ref></ref>

בריאיון שהעניקה ב-2017 לכתב העת של לשכת עורכי הדין "עורך הדין" אמרה יפה כ"ץ: "הכיף הכי גדול זה באמת להיכנס לאולם ולזכות נאשם, אם הוא ראוי לכך כמובן. זה פשוט תענוג ואושר צרוף".<ref></ref>

כ"ץ נמנתה על רשימת 24 המועמדים לשיפוט בבית המשפט העליון שהוגשה לוועדה לבחירת שופטים באוקטובר 2021.

ב-2020 הייתה חברה בוועדת האיתור למינוי נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב, במקום הנשיא איתן אורנשטיין.

==קישורים חיצוניים==
*[https://judgescv.court.gov.il/9f8b84ba-645e-e811-8105-0050568a6817רויטל-יפה-כ-ץ רויטל יפה כ"ץ] באתר הרשות השופטת

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שופטות ישראליות
קטגוריה:נשיאי בית המשפט המחוזי בבאר שבע
קטגוריה:בוגרות התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:בוגרי התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1956
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
קרלוס ריברה

קרלוס אלברטו ריברה לוקרו (בספרדית: Carlos Alberto Rivera Lucero; נולד ב-24 בפברואר 2003 בפנמה) הוא כדורגלן פנמי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מכבי תל אביב מליגת העל, בהשאלה מסן פרנסיסקו.

== קריירת מועדונים ==
ריברה גדל במחלקת הנוער של סן פרנסיסקו מליגת העל הפנמית. בעונת ערך ארבע הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-15 באוגוסט 2021 הושאל ריברה למשך עונה אחת למכבי תל אביב מליגת העל, ושיחק במדי קבוצת הנוער של המועדון בעונת .

== קריירה בינלאומית ==
ריברה נכלל בסגל נבחרת פנמה הצעירה לטורניר גביע הזהב של CONCACAF לנבחרות צעירות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים פנמים
קטגוריה:חלוצי כדורגל פנמים
קטגוריה:כדורגלני סן פרנסיסקו
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:ילידי 2003
אריך ברקו

אריך ברקו (בגרמנית: Erich Berko; נולד ב-6 בספטמבר 1994 באוסטפילדרן שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת קשר הכנף שמאל בקבוצת מכבי נתניה מליגת העל.

== קריירת מועדונים ==
ברקו גדל במחלקות הנוער של שטוטגרטר קיקרס ושטוטגרט. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בשטוטגרט II, קבוצת המילואים של שטוטגרט, ובשטוטגרטר קיקרס, במסגרת הליגה הגרמנית השלישית.

ב-1 ביולי 2016 חתם ברקו בדינמו דרזדן מהבונדסליגה השנייה. הוא שיחק במועדון במשך שלוש עונות, בהן ערך 85 הופעות ליגה והבקיע 12 שערים.

ב-1 ביולי 2019 חתם ברקו בדרמשטאדט 98 מהבונדסליגה השנייה. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות וחצי, בהן ערך 49 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-31 בינואר 2022 חתם ברקו על חוזה לחצי עונה בס.ו. זנדהאוזן מהבונדסליגה השנייה. ב-5 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-0 על ארצגבירגה אווה במסגרת המחזור ה-21 בליגה לעונת . הוא ערך תשע הופעות ליגה במהלך תקופתו במועדון.

ב-1 ביוני 2022 חתם ברקו על חוזה לשתי עונות במכבי נתניה מליגת העל.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרטר קיקרס
קטגוריה:כדורגלני דינמו דרזדן
קטגוריה:כדורגלני דרמשטאדט 98
קטגוריה:כדורגלני ס.ו. זנדהאוזן
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:ספורטאים גרמנים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1994
ועד ראשי השוחטים של פולין וליטא

ועד ראשי השוחטים של פולין וליטא הייתה ועידה בראשות שבעה רבנים שפיקחה על 3,500 שוחטים בפולין וליטא של לפני השואה.

== הקמת הוועד ==
הועד נוסד באמצע שנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי גדולי הרבנים בפולין ובליטא, כולל רבי חיים עוזר גרודזנסקי, רבי אברהם מרדכי אלתר, רבי שלמה חנוך רבינוביץ, רבי דוד בורנשטיין ועוד.

בכדי שהוועד יהיה מקובל על כל פלגי יהדות פולין ויהדות ליטא סוכם כי הוועד יכלול שבעה רבנים מחוגים שונים. בנוסף, הוחלט בעת ייסוד הוועד שהוא יכיל מספר אי-זוגי של רבנים בכדי שלא יהיה תיקו בהצבעה. מיד עם הקמת הוועד הסכימו שבעת חבריו להיפגש בוורשה באופן קבוע.

== תפקיד הוועד ==
קהילות יהודיות רבות היו קטנות ועניות מכדי להרשות לעצמם משכורת של רב בעל ידע, והתוצאה הייתה רמת כשרות ירודה בכפרים קטנים רבים. יתרה מזאת, כתוצאה מתהליך התיעוש שעבר על אירופה, הנסיעות הפכו זריזות וזולות יותר. תופעה זו שינתה את עולם השחיטה באופן דרמטי. לפני כן, כל הבשר שנמכר בכל עיירה נשחט על ידי שוחט באותה עיירה ספציפית שנבחר על ידי הרב של אותה עיירה, ולאחר התיעוש נוצרה תופעה חדשה של בשר מיובא. הוועד נוצר במטרה לכפות ולפקח על סטנדרט גבוה של כשרות השחיטה. חשוב לציין כי בבתים רבים באותה תקופה היה גם נהוג שהנשים היו אחראיות על רוב מלאכת הכשרת הבשר לאחר שחיטתו וועדי כשרות כמעט ולא היו מצויים כיוון שרוב תהליך של ייצור מזון נעשה בבתים משום שלא תמיד יכלו לסמוך על מפעלים גם אם הם היו בבעלות יהודיות ולא היה גוף מרכזי בסדר גודל כמו שיש היום. אמנם כיום רוב הקהילות כבר סומכות על ארגוני הכשרות אך עדיין ישנם קהילות מסוימות שעושים זאת בביתם.

== התפרקות הוועד ==
עם פלישת הנאצים לפולין, ב-26 באוקטובר 1939, נאסרה השחיטה והועד פורק. במהלך השואה 90 אחוזים מיהדות פולין <ref> [https://www.ushmm.org/information/press/press-releases/museum-statement-on-holocaust-legislation-in-poland United States Holocaust Museum ] </ref>וליטא<ref> [https://encyclopedia.ushmm.org/content/en/article/lithuania Holocaust Encyclopedia ] </ref> הושמדו. מספרם הזעיר של הניצולים היגר כמעט בשלמותו, כולל הרב שלמה זאב צווייגענהאפט, <ref> [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=64611&st=&pgnum=90 מגדל דוד - מהדורה חדשה, דף צ’]</ref> היחיד מרבני הוועד ששרד את המלחמה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.jta.org/archive/polish-senate-passes-shechita-bill-becomes-law-jan-1 Polish Senate Passes Shechita Bill; Becomes Law Jan. 1], 29 במרץ 1936, באתר jta.org 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כשרות
קטגוריה:ארגונים רבניים
קטגוריה:יהדות פולין
קטגוריה:יהדות ליטא
ארנה סולי

ארנה סולי (בנורווגית: Arne Solli; 6 באפריל 1938 – 20 בספטמבר 2017) היה גנרל נורווגי אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של צבא נורווגיה בין 1994–1999.

==ביוגרפיה==
סולי נולד במולדה ב-6 באפריל 1938 והתגייס לצבא נורווגיה ב-1957. הוא שימש כמפקד הגדוד ה-3 בבריגדת צפון נורווגיה ולאחר מכן סגן מפקד מחוז ההגנה המערבי של אוסלופיורד ומפקד הבריגדה ה-3. לתקופה קצרה הוא שימש כמפקד פיקוד מערב נורווגיה, ולאחר מכן שימש כמפקח הכללי של הצבא, וכמפקד פיקוד ההגנה. ב-1994 הוא מונה לתפקיד ראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל). ב-1999 הוא סיים את תפקידו ופרש מהצבא.

הוא נפטר ב-20 בספטמבר 2017.

==קישורים חיצוניים==
* [https://snl.no/Arne_Solli ארנה סולי] באתר הלקסיקון הנורווגי ההיסטורי

קטגוריה:גנרלים נורווגים
קטגוריה:ראש ההגנה (נורווגיה)
קטגוריה:נורווגים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:ילידי 1938
קטגוריה:נפטרים ב-2017
אחלה גבר

"אחלה גבר" הוא שיר שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי הישראלי סטטיק ובן-אל תבורי, ביחד עם הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל. הוא יצא לאור ב-9 ביוני 2022, בהוצאת חברת התקליטים גאגא בוקינג LTD, כסינגל שלא מתוך אלבום וכאחד משירי הגאווה של אותה השנה.<ref name=":0" /> הוא נכתב על ידי ג'ורדי וסטטיק והופק על ידי הראשון.<ref name=":1"></ref>

את "אחלה גבר" ביצעו השלושה בבכורה ראשונה במהלך מצעד הגאווה בתל אביב 2022.<ref name=":0" />

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי ג'ורדי וסטטיק והופק על ידי ג'ורדי גם כן.<ref name=":1" /> במעריב סקרו אותו באופן מקיף וכתבו: "סטטיק ובן אל עם דנה אינטרנשיונל בשיר מטורף".<ref name=":0" /> במקור, יצא השיר לרשתות הסטרימינג אפל מיוזיק וספוטיפיי ב-9 ביוני 2022, אך לא הופץ עימו וידאו קליפ נלווה, שתוכנן לצאת לאחר מצעד הגאווה בתל אביב.<ref name=":0" />

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-30,000 השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם לאחר שמצעד הגאווה בתל אביב התקיים. וזאת, בשל כך שרצו לצלם אותו במהלך המצעד.<ref name=":0" />

הוא פורסם לבסוף ב-13 ביוני 2022, כאשר כלל סצנות מתוך הופעה שאירעה במהלך מצעד הגאווה בתל אביב 2022.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|9 ביוני 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|גאגא בוקינג
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי סטטיק ובן-אל תבורי
קטגוריה:שירי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ורדי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סטטיק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי ג'ורדי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי סטטיק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ורדי
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת Mobile1 Music
נוסעת לפטרה

"נוסעת לפטרה" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל, מתוך אלבום האולפן השני שלה, אומפטמפה.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור באוגוסט 1994, בהוצאת חברת התקליטים IMP דאנס בע"מ, כסינגל השני מתוך האלבום.<ref name=":0" /> באומפטמפה נכלל שיר בשם "פטראנס" המהווה גרסת דאנס של "נוסעת לפטרה", עם שינויים טכניים שונים.<ref name=":1"></ref>

השיר הגיע למקום החמישי במצעד של רשת ג'.<ref name=":0" /> הוא דורג במקום ה-25 במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת ה'תשנ"ה.<ref name=":3" />

בשנת 2014 חברה אינטרנשיונל לדי ג'יי עופר ניסים שהפיק מחדש גרסה מעודכנת של "נוסעת לפטרה" בשם "Petra".<ref name=":2" />

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי יואב גינאי והולחן והופק על ידי עופר ניסים.<ref name=":0" /> "נוסעת לפטרה" נכתב במיוחד עבור חתימת הסכם השלום בין ישראל לירדן שאירע באותה השנה.<ref name=":1" /> במהלך פגישה עם מעריציה שאירעה בשנת 1995 סיפרה אינטרנשיונל ש"נוסעת לפטרה" הוא השיר האהוב עליה ביותר.<ref name=":1" /> היא הופיעה עימו בצרפת בשנת 1998.<ref name=":1" />

את "נוסעת לפטרה" כתבו בהשראת פטרה; עיר נבטית קדומה המפורסמת בארמונות הקבורה שלה החצובים באבן החול של הרי אדום.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== הצלחה מסחרית ==
השיר זכה להצלחה בישראל כאשר דורג במקום ה-25 במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת ה'תשנ"ה.<ref name=":3"></ref>

== פטראנס ==
"פטראנס" היא גרסה דאנסית לשיר "נוסעת לפטרה". בגרסה זו הושמטו מילים ושורת וגם הפזמון שהופיעו בשיר המקורי.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
! rowspan="2" |כלל העולם
|אוגוסט 1994
|מקסי סינגל • תקליטור
|IMP דאנס
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|-
|14 באפריל 2014
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|עופר ניסים
|style="text-align:center;"|<ref name=":2"></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יואב גינאי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שי בורוביץ'
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים על לילות
פטרה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת IMP דאנס
אישה קשה

"אישה קשה" הוא סינגל של להקת ג'יין בורדו והראפרית אקו שיצא לאור ב-7 בפברואר 2021.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב בידי דורון טלמון סולנית להקת ג'יין בורדו, בשיתוף פעולה עם הראפרית אקו. טלמון הלחינה את השיר, ובן-זוגה מתי גלעד הפיק ועיבד אותו יחד עם עומרי אמדו.

השיר הוא שיר מחאה פמיניסטי המוחה כנגד ציפיות של גברים מנשים. על הרקע לכתיבת השיר סיפרה טלמון: .

השיר שוחרר בצירוף קליפ שבוים בידי עומר אלוני.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://www.israelhayom.co.il/culture/music/article/6961550 ג'יין בורדו: "ההצלחה מדהימה אבל גם מפחידה"]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי ג'יין בורדו
קטגוריה:שירים בעברית
נקודת רדיבוש

נקודת רדיבוש (באנגלית: Radibosh Point; בבולגרית: нос Радибош) היא לשון יבשה, המהווה את הצד המערבי של פתחו של מפרץ שארקו. הנקודה מהווה את הקצה הצפון מזרחי של חצי האי ויטל, המצוי בקצה המערבי של חצי האי טריניטי באזור ארץ גרהאם, בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.

הנקודה ממוקמת 2.8 קילומטרים ממזרח לכף קייטר;

הנקודה ממוקמת 6.08 קילומטרים צפונית-מזרחית מנקודת טאראקצ'ייב;

הנקודה ממוקמת 12.65 קילומטרים צפונית - צפון-מערבית מנקודת ניקיופ;

הנקודה ממוקמת 19.2 קילומטרים ממערב לכף קיילמאן.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי לשון היבשה ===

לשון היבשה מופתה בשנת 1996 על ידי סוקרים גרמניים מטעם המכון לגאודזיה יישומית (Institut für Angewandte Geodäsie) וסוקרים בריטיים מטעם הסקר האנטארקטי הבריטי.

=== מקור השם ===

לשון היבשה נקראת על שם הכפר רדיבוש שבמערב בולגריה.

== לקריאה נוספת ==


* [http://apcbg.org/gazet-bg.pdf הגאזט האנטארקטי הבולגרי] 

== קישורים חיצוניים ==
* [https://copernix.io/#?where=-59.786989227477996,-63.789690914033805,13&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור לשון היבשה, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix

רדיבוש
רדיבוש
הפדרציה של הקהילות היהודיות של אוקראינה

פדרציית הקהילות היהודיות של אוקראינה (FJCU; באוקראינית: Федерація єврейських громад України) היא ארגון דתי יהודי אוקראיני המאגד בתוכו כ-180 קהילות ברחבי אוקראינה, ומהווה את ארגון הגג של הקהילות היהודיות במדינה. בחלק מהפרסומים בישראל על אודות פעילותה, מכונה הפדרציה גם "איגוד הקהילות היהודיות באוקראינה".

הארגון נוסד בשנת תשנ"ט (1999) ב"וועידת הקהילות הדתיות והארגונים היהודיים של אוקראינה" ומרכזו פועל מאז מהעיר דניפרו שכונתה על ידי הרבי מליובאוויטש, רבי מנחם מענדל שניאורסון, שגדל בה כילד (כבן לרב העיר) "בירת יהדות אוקראינה". כיוון שרוב רבני הערים באוקראינה נמנים עם שלוחי חב"ד, גם ראשי הארגון הם חסידי חב"ד, אך הוא עוזר גם למעט הקהילות האחרות שרבניהן אינם משתייכים לחסידות. לפדרציה קשרים הדוקים עם משרדי הממשלה השונים וכן עם נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי העומד בקשר שוטף עם יו"ר הארגון הרב מאיר צבי סטמבלר, כולל בתקופת הפלישה הרוסית לאוקראינה.

בתחילת שנות ה-90 של המאה העשרים, עם קריסת ברית המועצות, החלה תחיית הקהילות היהודיות בערי אוקראינה. עם זאת, כיוון שהיה מדובר ביוזמות מהשטח ללא אסטרטגיה מחושבת, וללא תיאום ואינטראקציה מספקים, הוחלט ביוזמת מנהיגי הקהילות והארגונים היהודיים להקים את ה-FJCU כדי לתאם את מאמצי הקהילות היהודיות ולהעצים את תהליכי השילוב והפיתוח של החיים הציבוריים היהודיים.

המשימה העיקרית של ה-FJCU היא לסייע לקהילות היהודיות בעבודתן היומיומית, בתחומי פעילותן העיקריים:
* פיתוח החינוך היהודי
* תחיית המסורת היהודית
* תמיכה בתוכניות חברתיות
* עריכת חגים יהודיים ותחיית התרבות היהודית

הפעילות העיקרית של ה-FJCU היא פיתוח ויישום של פרויקטים הומניטריים ותוכניות צדקה לתמיכה באוכלוסייה היהודית, לשיקום המסורות והתרבות היהודית של העם היהודי. FJCU מייחסת חשיבות רבה לארגון חגים יהודיים ופעילות סביב מעגל השנה, כגון "תוכנית פסח", המספקת מצות ויין כשרים לפסח, סדרי פסח חגיגיים ציבוריים, הן בערים הגדולות והן בקהילות קטנות. בשנת 2020, עקב מגפת הקורונה באוקראינה, נשלחו ערכות לחג הפסח לחברי הקהילות היהודיות ונערך מבצע לחיסון יהודים במדינה. הפדרציה מפרסמת ומפיצה לוחות שנה עם מועד הדלקת נרות שבת וחוברות לכל חג יהודי עם תיאור מפורט של המצוות, ההיסטוריה, ההלכות והמנהגים.

הפדרציה פועלת בשיתוף פעולה עם משרד החינוך הישראלי, הממשלה בישראל, שגרירות ישראל באוקראינה, הסוכנות היהודית, קרן הצדקה אור אבנר, ועדת ההפצה היהודית-האמריקאית של הג'וינט, התאחדות הארגונים והקהילות היהודיות של אוקראינה ועם ארגונים יהודיים בכל מדינות העולם.

עם פרוץ המלחמה הרוסית באוקראינה נותרו ראשי הפדרציה בדניפרו והמשיכו לנהל משם את חיי הקהילות היהודיות במדינה. במסגרת זו הם עזרו בין היתר בחילוץ עשרות אלפי יהודים אל מחוץ לגבולות המדינה וכן אל מחנות פליטים במערבה, וכן סייעו במשלוח תרופות ומזון בסיסי ופעלו כדי להמשיך את החיים היהודיים ככל הניתן על ידי עזרה בשליחת תשמישי קדושה ועוד.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יהדות אוקראינה
קטגוריה:אוקראינה: ארגונים
קול רנה

קול רִנה היא עמותת חסד ישראלית שהוקמה לזכרה של רנה שנרב שנרצחה בפיגוע בעין בובין באוגוסט 2019.

העמותה מפעילה רשת של מכירת בגדי יד שנייה בשקל אחד, סעודות שבת שפתוחות לציבור ומארחות אנשים הזקוקים למקום שיארח אותם, מיזם שידוכים, קמפיינים להפחתת זמן השימוש במסכים, מיזמים להגדלת לימוד תורה, הקמת מעיינות ופינות טבע ומיזמים נוספים.

יושב ראש העמותה, אביה של רנה, הרב איתן שנרב השיא משואה ביום העצמאות תשפ"א בעקבות פעילות העמותה.<ref></ref>

== רנה שנרב ==

בשעות הבוקר המאוחרות של יום שישי, 23 באוגוסט 2019, הגיע רנה שנרב בת ה-17 עם משפחתה לעין בובין, בעת שיצאו מהמים, מטען חבלה שהוטמן במקום התפוצץ והרג את רִנה, פצע קשה את אביה שניסה לבצע בה פעולות החייאה ופצע בינוני את אחיה.

== מפעלי העמותה ==
* רשת חנויות יד שנייה - "סיבוב שני". מכיוון שרנה סייעה בהפעלת עין רנה, הוקמה רשת חנויות, ונכון ל-2022 קיימות חנויות בלמעלה מ-15 ערים שונות.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

* שולחן שבת - מיזם שמקיים סעודות ערב שבת וחג הפתוחות לציבור הרחב ומספקות מענה למשפחות קשות יום ומבוגרים עריריים.<ref name=":0"></ref><ref></ref><ref></ref>

* הקמת ותחזוקת מעיינות, שבילים, מצפים ופינות טבע לזכרה של רנה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>
פק"ל רנה - ארגז חברתי בעין בוקר

* "פק"ל רנה" - ארגזים חברתיים במעיינות בארץ שמכילים פריטים שמטיילים עשויים להצטרך במהלך הטיול.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>
עין בוקר - מראה כללי

פק"ל רִנה למטייל בעין בוקר, סמוך למושב [[כסלון]]

* מיזמים לצמצום השימוש במסכים לדברי המשפחה, אחד הדברים שהיו חשובים באופן אישי לרִנה, היה להתנתק מהמדיה מעט כל יום, כדי להתחבר יותר לעצמה ולאנשים בסביבה. לזכרה הוקם פרויקט "זמן רנה", ובו כל אחד לוקח אחריות על פרק זמן קבוע של התנתקות מן המסכים, באמצעות יישומון ייעודי שפותח למטרה זו.<ref name=":2"></ref><ref></ref><ref></ref>

* לימוד תורה - העמותה יצאה בקמפיין לעידוד פתיחת שיעורים בספר ההלכה פניני הלכה לזכרה של רנה.<ref></ref> במסגרת העמותה הוקמו מעל 80 מוקדי לימוד ומעל לעשר מדרשות במקומות שונים ברחבי הארץ.<ref></ref><ref></ref>

* מיזם שידוכים - העמותה הקימה מיזם שידוכים בשם "קורעים את הים", שמנהל מאגרים של כרטיסים של בחורים ובחורות ללא פרטים מזהים כגון שם או תמונה - כדי לאפשר גם למי שרוצה להכיר אבל רוצה שפרטיו המזהים יישארו חסויים.<ref name=":1"></ref><ref></ref>

בנוסף לכל אלה, העמותה מפעילה מיזמי חסד ותורה נוספים לזכרה של רנה. כגון, מסע רנה - יום של מסע חוויתי "מתנתקים מרעשי הרקע ומתחברים לדברים שחשובים לנו באמת", <ref></ref> חופת רנה,<ref></ref> "אוהבי הארץ" - סיוע לחקלאים, בעלי חוות וישובים קטנים להתמודד עם פשיעה חקלאית, גניבות והצקות <ref></ref> ועוד.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* 
* 
* 
* [https://play.google.com/store/apps/details?id=io.simpleapp.zmanrina&hl=iw&gl=US יישומון "זמן רנה"] ב-Google Play

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: עמותות
עונת 1971/1972 בליגת המשנה ההולנדית

עונת 1971/1972 בליגת המשנה ההולנדית הייתה העונה ה-16 של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה.
בסיום עונה זו, הארלם וא.ז 67 העפילו לליגה הראשונה.

==מבנה==
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 21 קבוצות, 13 ששיחקו בעונה הקודמת בליגה, אליהן הצטרפו, היורדות מליגת העל, הארלם וא.ז 67, והעולות מהליגה השלישית, מועדון הכדורגל איינדהובן, פנלו 03, פורטונה פלארדנינגן, זוולה, רודה ווולוויקרס. ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 20 משחקים כל אחד – 40 מחזורים בסה"כ. בסיומם הקבוצות במקומות 1 ו-2 העפילו לליגה הראשונה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||הארלם
 ||40||26||10||4||74||23||51||62||rowspan=2 align=right|העפלה לליגת העל
|-bgcolor=#BBF3BB
|2.||א.ז 67
 ||40||22||11||7||68||31||37||55
|-
|3.||הירנפיין
 ||40||19||13||8||53||33||20||51
|-
|4.||רודה
 ||40||20||9||11||53||42||11||49
|-
|5.||מועדון הכדורגל איינדהובן
 ||40||16||14||10||50||47||3||46
|-
|6.||וחנינגן
 ||40||17||12||11||54||51||3||46
|-
| 7.||זוולה
 ||40||17||9||14||58||56||2||43
|-
| 8.||קמבור
 ||40||15||12||13||48||40||8||42
|-
| 9.||הולנדיה ויקטוריה
 ||40||14||13||13||43||48||5-||41
|-
| 10.||פיינדאם
 ||40||14||12||14||48||55||7-||40
|-
| 11.||דה חראפסחאפ
 ||40||13||12||15||49||48||1||38
|-
|12.||בלו וויט אמסטרדם
 ||40||14||10||16||37||44||7-||38
|-
| 13.||פורטונה סיטארד
 ||40||11||14||15||48||46||2||36
|-
| 14.||הראקלס אלמלו
 ||40||13||9||18||46||45||1||35
|-
| 15.||וילם II
 ||40||12||11||17||46||54||8-||35
|-
| 16.||פנלו 03
 ||40||11||12||17||42||50||8-||34
|-
| 17.||סחידאם
 ||40||12||10||18||44||54||10-||34
|-
| 18.||וולוויקרס
 ||40||8||16||16||35||49||14-||32
|-
| 19.||פורטונה פלארדנינגן
 ||40||8||14||18||36||53||17-||30
|-
| 20.||הלמונד ספורט
 ||40||9||12||19||39||63||24-||30
|-
| 21.||די אף סי
 ||40||7||9||24||31||70||39-||23
|}

קטגוריה:עונות בליגת המשנה ההולנדית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1972
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1971
קטגוריה:1971 בהולנד
Cold as Ice

"Cold as Ice" (בעברית: "קר כקרח") הוא שיר משנת 1977 של להקת הרוק הבריטית-אמריקאית, פורינר, מתוך אלבום הבכורה שלהם, Foreigner. הוא הפך לאחד השירים הידועים ביותר של הלהקה בארצות הברית, והגיע לשיא במקום השישי במצעד הבילבורד הוט 100. השיר יצא לאור בתחילה כ-B-side של כמה גרסאות של הסינגל "Feels Like the First Time" במהירות 45 סל"ד.<ref name="ultimate"></ref>

גרסת הסינגל קצרה בשנייה מגרסת האלבום, אך מוסיפה רצועת תזמורת.

== ביקורת ==
בילבורד תיאר את "Cold as Ice" כבעל "תחושה רודפת" ו"אפקט מצמרר סוריאליסטי" המופק על ידי "קטעים אינסטרומנטליים עשירים במרקם והשירה האמיצה".<ref name="bb"></ref> בילבורד גם שיבח את האופן בו השיר שומר על המומנטום והעוצמה שלו.<ref name="bb" /> קאש בוקס אמרה כי "המאזינים יזהו את הזעם המבוקר של הקול הראשי של לו גראם, כמו גם את ההרמוניות בעלות המרקם העדין" וכי "התזמורת מעניקה אפקט מרחיב".<ref name="cb"></ref>

מבקרת Classic Rock History, ג'ייני רוברטס, דירגה את "Cold as Ice" כשירה הרביעי באיכותו של Foreigner, וקבעה כי הקטע לפסנתר שפותח את השיר "תמיד ייכנס לאחד הריפים הבולטים בתולדות הרוק הקלאסי".<ref></ref> באופן דומה, מבקר הרוק האולטימטיבי קלאסי מאט ורדלאו דירג אותו כשיר החמישי בגודלו של Foreigner, ותוהה כיצד הוא יכול היה לשמש כ-B-side במדינות מסוימות, לאור "תחילת הפסנתר המפורסמת שלו".<ref></ref>

== קרדיטים ==
* לו גראם – שירה מובילה
* מיק ג'ונס – גיטרה מובילה, קולות רקע, פסנתר
* איאן מקדונלד – גיטרה קצב, קולות רקע, מלוטרון
* אל גרינווד – עוגב, סינתיסייזר
* אד גגליארדי – גיטרה בס, קולות רקע
* דניס אליוט – תופים, קולות רקע

== מיקומי שיא==

===מצעדים ודירוגים שבועיים===
{|class="wikitable sortable"
! מצעדים ודירוגים (1977)
! מיקום שיא
|-
| Australia Kent Music Report<ref name="australian-charts.com">[http://australian-charts.com/forum.asp?todo=viewthread&id=40275 Australian-charts.com] </ref>
| style="text-align:center;"|32
|-
| Belgium (Ultratop)<ref></ref>
|align="center"|20
|-
| Canada RPM Top Singles
|align="center"|9
|-
| Dutch Top 40<ref></ref>
|align="center"|13
|-
| US Billboard Hot 100<ref name=billboard></ref>
|align="center"|6
|-
| US Cash Box Top 100<ref></ref>
|align="center"|10
|-
! מצעדים ודירוגים (1978)
! מיקום שיא
|-
| UK Singles Chart<ref></ref>
|align="center"|24
|-
! מצעדים ודירוגים (1985)
! מיקום שיא
|-
| Irish Singles Chart<ref></ref>
|align="center"|18
|-
|}

===מצעדי סוף שנה===
{| class="wikitable sortable"
|-
! מצעדים ודירוגים (1977)
! מיקום
|-
|Canada<ref></ref>
| style="text-align:center;"|89
|-
|US Billboard Hot 100<ref></ref>
| style="text-align:center;"|68
|-
|US Cash Box Top 100<ref></ref>
| style="text-align:center;"|42
|}

=== מוזיקאים אורחים ===
* איאן לויד – קולות רקע

==קישורים חיצוניים==

* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=2&prfid=11839&wrkid=24338 מילות השיר "Cold As Ice"], באתר שירונט


== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1976
קטגוריה:סינגלים מ-1977
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות רוק
אג'ון איליג'אלי

אלי אג'ון איליג'אלי (בטורקית: Ali Acun Ilıcalı; נולד ב-29 במאי 1969 באיסטנבול, אדירנה) הוא מנחה טלוויזיה ויזם טורקי שהקים תאגיד תקשורת שבבעלותו מספר ערוצי טלוויזיה.

==ביוגרפיה==
אג'ון איליג'אלי נולד באדירנה במזרח טורקיה. אביו הוא ממוצא אזרי. לאחר סיום בית הספר איליג'אלי עבר לאיסטנבול והחל לימודי אנגלית באוניברסיטה, ועוד לפני סיום לימודי התואר הוא פנה לעסקים ועבודה בטלוויזיה.

בגיל 22 החל לעבור בטלוויזיה הטורקית ככתב ספורט. בשנת 2002 הוא התחיל להפיק תוכניות טלוויזיה. בין תוכניותיו הראשונות הייתה Acun Firarda שבמהלך הכנתה הוא סייר בכ-100 מדינות.

לאור ההצלחות, בשנת 2004 החליט אג'ון להקים חברת תקשורת בשם "אג'ון מדיה". החברה זכתה בזיכיון לתוכניות לרבות ביניהן: The Voice, Deal or no Deal?, Fear Factor, Survivor, MasterChef, Got Talent, Dancing with the Stars, Rising Star. תוכניות אלה זכו להצלחה רבה בטורקיה.

בשנת 2008 רכש אג'ון את ערוץ הטלוויזיה TV8 ואחוזי צפייה של הערוץ גדלו באופן משמעותי.

בשנת 2016 אג'ון נכנס לשוק הטלוויזיה ביוון. תוכניותיו שודרו בערוץ Skai TV עם אחוזי צפייה של 70%. באותה שנה הוא התחיל להפעיל בטורקיה ערוץ בידור חדש בשם TV8.5.

אג'ון פיתח תוכנית טלוויזיה חדשה בשם Exatlon והצליח למכור את הזכויות לערוצי טלוויזיה בארצות הברית, מקסיקו, רומניה, ברזיל ומדינות נוספות.

בשנת 2021 אג'ון הקים אתר אינטרנט עם תוכן משפחתי. תוך שנה הוא הגיע ל-1.5 מיליון משתמשים רשומים.

בינואר 2022 התאגיד שבראשותו רכש את המועדון הבריטי "האל סיטי".

אג'ון היה נשוי שלוש פעמים ונולדו לו 4 בנות.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://variety.com/2018/tv/features/acun-ilicali-reflects-on-career-milestones-ahead-of-miptv-2018-1202746055 ראיון עם אג'ון]

==הערות שוליים==

קטגוריה:טורקים
קטגוריה:אנשי עסקים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1969
יצחק לייב טופורובסקי

יצחק לייב טופורובסקי (במקור טאפארובסקי; 1860 – 5 בספטמבר 1938) היה מחלוצי העלייה הראשונה, ממייסדי ראשון לציון, והנפח של המושבה. ממציא מחרשה ארצישראלית ומשחזה אוטומטית ומקים הראינוע הראשון בארץ ישראל.

== ביוגרפיה ==
=== ראשית חייו ===
טופורובסקי, בנם של מיכל וגיטל, נולד ביקטרינוסלב (כיום דניפרו), רוסיה. בגיל 16, בשנת 1876, עזב את בית הוריו בדרכו לארץ ישראל דרך קושטא שבטורקיה, שם עבד כשוליה אצל נפח דודי נחושת ולאחר מכן עלה לישראל. הוא הצטרף לקבוצת מייסדי ראשון לציון והפך לחרש הברזל לכלי ומכשירי המתיישבים.

=== פעילותו הציבורית ===
טופורובסקי נמנה עם מייסדי הכורמות בארץ ישראל ביחד עם אשר לוין ושמואל אוסטשינסקי, רכש אדמות בראשון לציון, ניגן בחצוצרה בתזמורת המושבה, והקים את הראינוע הראשון בארץ ישראל.<ref></ref>

טופורובסקי התקין מחרשת ברזל מתקדמת, בין המצאותיו הייתה "משחזה אוטומטית" להשחזת החרמשים. בית המלאכה שלו הפך לבית אולפנה לחרשי מתכת צעירים ומקום לינה לעולים החדשים. רבים מבני המושבה הכתירו אותו כבורר בסכסוכיהם ואף מינוהו אפוטרופוס על יורשיהם ועל רכושם.<ref></ref>

בשנת 1917 הקים יצחק לייב ראינוע בחצר ביתו, סמוך לבית הספר "חביב". כשנה לאחר הקמתו, פקד את המשפחה אסון קשה כאשר שריפה פרצה בראינוע ובנו אהרון, שהיה אחראי על הקרנת הסרטים, נספה בעת הקרנה כתוצאה מכך נסגר הראינוע.

== תרומתו לחקלאות בישראל ==
טופורובסקי היה האחראי הראשי על הנפחייה שביקב המקומי. הוא תיקן את כלי עבודתיהם של הפלאחים הערבים המקומיים. הוא חיבר ותיקן פרסות ברזל של בהמות עבודה, ועם הזמן נהפך למומחה בריפוי בהמות. כאשר נתקלו חופרי הבאר שבתחתית הגבעה במושבה ראשון לציון, בשכבת סלע, התקין עבורם טופורובסקי מפסלת ברזל חזקה על המקדח ששלח הברון רוטשילד, מה שאפשר את המשך החפירה.

בין השנים 1882–1883, חקר ולמד את תכונות המחרשות השונות והצליח לקבוע אילו כלים עובד אדמה בישראל צריך וכיצד אפשר לשכלל אותם, ובראשם את המחרשה.<ref></ref> בזכות המצאתו חלה מהפכה בטכניקה החקלאית. המחרשה הייתה חזקה ועמידה, בדומה לזו המקובלת בקרב הפלאחים בסביבות ראשון לציון, ומותאמת לטיב הקרקעות שלהם. אמנם התחוללה מהפכה בטכניקה החקלאית, אך חידושו לא הגיע אל מאה משפחות עובדי האדמה היהודיים, שהיו אז בארץ; גם כשהגיע, פסלו פקידי הברון כל כלי שלא היה ידוע להם מארץ מוצאם.

== משפחתו ==
טופורובסקי התחתן עם קריינה עטרה ולהם נולדו תשעה ילדים. ח"כ בועז טופורובסקי הוא נינו.

== הנצחה ==
רחוב טופורובסקי בראשון לציון
רחוב בראשון לציון קרוי על שמו.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://gen.rlzm.co.il/persons/יצחק-ליב-טופורובסקי/ יצחק ליב טופורובסקי], באתר-אלבום המשפחות הממוחשב מטעם מוזיאון ראשון-לציון.
* שמואל אביצור, [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=7746&source=319 ממציאים ומאמצים: מחוללי המהפיכה בדרכי הייצור בארץ, מחרשת יצחק ליב טופורובסקי: "מתקופת העץ לתקופת הברזל"], בהוצאת יד יצחק בן-צבי; מוזיאון ארץ ישראל, תל אביב. באתר הספרייה הווירטואלית של מטח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית
* איילת רוטה-גבאי, [https://rishon.mynet.co.il/local_news/article/m_282683 וונדליזם במצבת אחד ממייסדי ראשון לציון: "זה לא קרה בגרמניה אלא בישראל"], אתר mynet ראשון לציון, 22 באפריל 2018

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:ראשון לציון: מייסדים
קטגוריה:נפחים יהודים
קטגוריה:ממציאים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות גני אסתר בראשון לציון
קטגוריה:ילידי 1860
קטגוריה:נפטרים ב-1938
יחיאל טרכטנברג

יחיאל טרכטנברג (1866 - 21 בינואר 1937) היה בין מייסדי "אגודת הפועלים", ראש ועד ההגנה וראש המועצה של ראשון לציון.

== ביוגרפיה ==
טרכטנברג נולד באונגני, בסרביה (כיום במולדובה). עלה לארץ ב-1886, תחילה עבר צפונה ליסוד המעלה ושם קיבל נחלה אך כתוצאה מהתנאים הביטחוניים והאישיים, הוא החליט לעבור דרומה לראשון לציון<ref></ref>.

בראשון לציון הוא רכש אדמה בשטח 22 דונם, שם נטע כרם ובנוסף עבד כפועל חקלאי שכיר. לטרכטנברג היה ידע רחב בכל תחומי החקלאות והוא הרחיב את המשק לעסוק בנטיעות, גידול ירקות, בהמות, עופות וכוורות דבורים. בבעלותו, על חלקת אדמתו, הייתה באר מים.

טרכטנברג נשא את שפרה לבית סמילנסקי, אחותו של משה סמילנסקי, חלוצה ציונית. ביתם היווה מרכז לצעירי המושבה, פועליה ואיכריה הצעירים. הוא לקח חלק במרידה כנגד פקידות הברון רוטשילד, כאשר שפרה הנהיגה את המרד וכתבה רשימות ברוסית, שאותן שלחה לעיתונים בחוץ לארץ. נולדו להם בת אחת ובן אחד: חנה ועזרא.

לאחר פטירתה של שפרה ממלריה בגיל צעיר, נשא טרכטנברג את ד"ר מרים לויצקי ונולדו להם שני בנים: אלחנן ואשר.

== פעילות ציבורית ==
טרכטנברג השתתף בייסוד "אגודת הפועלים" והיה חבר וועד המושבה שנים רבות. בתקופתה הראשונה של חדרה היה מורה דרך ומדריך חקלאי לעולים חדשים.

בעקבות המאורעות ביפו, באחד במאי 1921, נבחר טרכטנברג לראש ועד ההגנה של ראשון לציון.

לאחר מכן, בשנת 1932 נבחר להיות ראש המועצה (הוועד) של המושבה. בשנות כהונתו התקיימה חגיגת יובל החמישים של ראשון לציון, בה קשטו את המושבה באורות וחגגו את הצלחת היישוב בביקור של הברון אדמונד די רוטשילד.

בשנים 1933 - 1934 כיהן טרכטנברג כראש הוועד החקלאי השביעי.

== מותו ==
נקבר בראשון לציון. בשנת 1939 טרכטנברג נרשם בספר הזהב של קק"ל על ידי חקלאי ראשון לציון.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.rishonlezion.muni.il/TheCity/history/Lists/List/CustomDispForm.asp ביוגרפיה של יחיאל טרכטנברג באתר עיריית ראשון לציון]
* [https://gen.rlzm.co.il/persons/יחיאל-טרכטנברג/ אלבום המשפחות ראשון לציון, ביוגרפיה של יחיאל טרכטנברג]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1866
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1937
יעקב קנר (ראשון לציון)

הבית שתרמו קנר ואשתו.
יעקב מנדל קנר (כנר) (1839–1929) היה יו"ר וועד המושבה העשירי של ראשון לציון.<ref></ref>

== תולדות חייו ==
שלט מתכת בית קנר
יעקב מנדל קנר נולד בבוקרשט, רומניה בשנת 1839 לחוניה אברהם ולרייזל קנר. בשנת 1881 קנר היגר לביירות, התגורר שם כשש שנים ועסק שם בפחחות אומנותית.

בשנת 1886 יחד עם רעייתו בתיה ואמו רייזל, התיישב בראשון לציון, רכש את בית יוסף פיינברג והפך לכורם.

בשנת 1900, בנה את ביתו במרכז המושבה, ברחוב רוטשילד, בית קנר, אשר שימש במשך שנים רבות מרכז לפעילויות ההגנה ומרכז להדרכה לעזרה ראשונה. בתקופה מסוימת התקיימו בו לימודים של כיתות בית הספר העממי בשל מחסור בכיתות בבניין בית הספר. במרתף הבית פעל חדר ניתוח ובית חולים, לשם הובאו פצועי והרוגי הפרעות ומלחמת השחרור.

החל משנת 1940, ובמשך ארבעים וחמש שנים, שימש הבית כ-"בית מגן דוד אדום" ובמקביל, כתחנת מכבי אש.

כנר כיהן פעמים מספר כחבר בוועד המושבה, ובשנת 1907 עמד בראש הוועד. בשנה זו הותקנו תקנות חדשות בבית המרקחת, נוסד "בית כביסה" לצמר ונחגג חג היובל לייסוד המושבה. קנר ורעייתו תרמו מכספם את ביתם לצורכי ציבור וכן תרמו להקמת בית העלמין בעיר.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:ראשי ועד מושבת ראשון לציון
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1839
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1929
ג'אד ספנס

דיופ טהוטי ג'אד-הוטפ ספנס (באנגלית: Diop Tehuti Djed-Hotep Spence; נולד ב-9 באוגוסט 2000) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת המגן הימני והקשר במטוטנהאם הוטספר.

==קריירה==
ספנס הוא ממוצא קנייתי וג'מייקני.<ref></ref> הוא החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של פולהאם, וביולי 2018 חתם במידלסברו מהצ'מפיונשיפ.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-24 באוגוסט 2018, בתיקו 3–3 עם נוטס קאונטי במשחק גביע הפוטבול ליג.<ref></ref> ב-26 בדצמבר 2019 כבש את שערו הראשון בקבוצה, בניצחון הליגה 1–0 על האדרספילד טאון.

ב-1 בספטמבר 2021 הושאל לעונה אחת לנוטינגהאם פורסט מהצ'מפיונשיפ.<ref></ref> לאחר שהרשים במהלך העונה, בתום העונה העפיל עם הקבוצה לפרמייר ליג, תוך שבמרץ 2022 זכה בתארים "שחקן החודש הצעיר בליגה"<ref></ref> ו"שחקן החודש בליגה",<ref></ref> ושער שכבש נגד קווינס פארק ריינג'רס זכה בתואר "שער החודש בליגה".<ref></ref><ref></ref> בתום העונה הוא אף נכנס לנבחרת העונה בליגה.<ref></ref>

ב-19 ביולי 2022 חתם בטוטנהאם הוטספר, ששילמה עליו 12.5 מיליון לירות שטרלינג. ב-28 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה, בניצחון 0–2 על קבוצתו לשעבר, נוטינגהאם פורסט. ב-31 בינואר 2023 הצטרף ספנס לסטאד רן מליג 1 בהשאלה עד תום העונה. ב-30 באוגוסט 2023 הושאל לעונה אחת ללידס יונייטד מהצ'מפיונשיפ. ב-2 בספטמבר ערך הופעת בכורה כשנכנס כמחליף במשחק מול שפילד ונסדיי שהסתיים ב-0-0. בינואר 2024 סיים את ההשאלה בקבוצה. ב-11 בינואר 2024 הושאל לגנואה עד לסוף העונה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:מגני כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלני מידלסברו
קטגוריה:כדורגלני נוטינגהאם פורסט
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני לידס יונייטד
קטגוריה:כדורגלני גנואה
קטגוריה:לונדון: כדורגלנים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2000
רומיאנה ז'לבה

רוּמִיָאנָה רוּסֶבָה זֶ'לֶבֶה (בבולגרית: Румяна Русева Желева; נולדה ב-18 באפריל 1969, נובה זאגורה, הרפובליקה העממית של בולגריה) היא פוליטיקאית וסוציולוגית בולגרייה אשר כיהנה מיולי 2009 ועד ינואר 2010 כשרת החוץ של בולגריה בממשלתו של בויקו בוריסוב.

==ביוגרפיה==
רומיאנה ז'לבה נולדה בנובה זאגורה, היא רכשה השכלה אקדמית בסוציולוגיה באוניברסיטת סופיה, ובהמשך דוקטורט בסוציולוגיה מאוניבריטת מגדבורג. היא הצטרפה למפלגת אזרחים למען פיתוח אירופי של בולגריה (ГЕРБ) בהנהגת בויקו בוריסוב ובין 2007–2009 כיהנה כחברת הפרלמנט האירופי. בין יולי 2009 לינואר 2010 כיהנה כשרת החוץ של בולגריה. בהמשך הועלתה מועמדותה לתפקיד נציבת האו"ם לניהול משברים, אך בשל חשדות לקשרים של בעלה עם המאפיה הרוסית נדחתה המועמדות. בעקבות החשדות, התפטרה ז'לבה מתפקיד שרת החוץ וסיימה את חייה הפוליטיים בבולגריה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:פוליטיקאים בולגרים
קטגוריה:פוליטיקאיות בולגריות
קטגוריה:שרי החוץ של בולגריה
קטגוריה:שרות חוץ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סופיה
קטגוריה:ילידות 1969
קטגוריה:ילידי 1969
דרך שירה בנקי

דרך שירה בנקי היא חברה לתועלת הציבור שמטרתה לקדם מתינות ושיח בחברה הישראלית. החברה הוקמה על ידי הוריה של שירה בנקי, שנרצחה במצעד הגאווה בירושלים ב-2015.

הוריה של שירה השיאו משואה ביום העצמאות תשפ"ב על פעולתם.<ref></ref>

== שירה בנקי ==

שירה בנקי, בת ה-15 מירושלים, נדקרה למוות במהלך מצעד הגאווה בירושלים ב-30 ביולי 2015 על ידי ישי שליסל, חרדי שהשתחרר לאחר שסיים לרצות עונש של 10 שנות מאסר בגין הרשעה קודמת בנושא דומה של תקיפה וניסיון לרצח במצעד גאווה קודם בירושלים שנערך בשנת 2005. שליסל נידון למאסר עולם על מעשה הרצח.

== פעילות הארגון ==
=== ההסכת "סיפור אחר" ===
הארגון הקים בשיתוף עם יובל מלחי את ההסכת "סיפור אחר - לזכרה של שירה בנקי", ההסכת מספר את סיפורן של דמויות יוצאות דופן בהיסטוריה שפעלו למען האחר. לסדרה יש 16 פרקים.<ref></ref><ref></ref>

=== מעגלי שיח - "נקודת מפגש" ===
הארגון מקיים מעגלי שיח בין קבוצות שונות באוכלוסייה הישראלית מתוך מטרה לקדם שיח של סובלנות והכרות בין ציבורים שונים בישראל,<ref></ref><ref></ref> בנוסף לכך, הוקם פרויקט "ניהול מחלוקת בחברה הישראלית" בשיתוף מרכז יצחק רבין, מרכז קטיף שמיועד לתלמידי כיתות י' מקהלים שונים, אשר מטרתו להפגיש בין נערים מציבורים שונים מתוך מטרה לחזק את התובנה שהדרך לנהל מחלוקת בחברה איננה באלימות מכל סוג שהוא, אלא בהקשבה, בחיזוק המרכיבים המשותפים שביננו ובהבנה שעצם קיומה הלגיטימי של מחלוקת ביננו.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

=== הקליניקה למאבק בשנאה במרחב הציבורי ===
הארגון הקים את הקליניקה למאבק בשנאה במרחב הציבורי, בשיתוף עם קרן ברל כצנלסון והמרכז הבינתחומי הרצליה. הקליניקה עוסקת בין היתר בהיבטים משפטיים, פסיכולוגיים, תרבותיים וחברתיים של שיח שנאה, אלימות ודה לגיטימציה של קבוצות בחברה, ומפרסמת ניירות עמדה והצעות חקיקה לקידום הסובלנות מתוך מטרה להפוך את המאבק נגד הגזענות לעניין ציבורי רחב יותר, הקליניקה מפעילה את המוקד למלחמה בשנאה, שמרכז את פעילות הקליניקה ומהווה כתובת לקורבנות אלימות ברשת, ומאפשר להתלונן דרכו באופן אנונימי.<ref></ref><ref></ref>

=== תוכנית שירה לנערות ===
תוכנית שירה לנערות היא תוכנית מנטורינג לנערות בגילאי 17-24 שחוו מצבי קושי ומצוקה. התוכנית פועלת בגישה פמיניסטית.

הוקמה ב-2015 ומנוהלת על ידי המחלקה לפרויקטים החטיבה לקידום נוער בעיריית ירושלים ובשותפות עם "דרך שירה בנקי" המקדמת פעילות חינוכית-ערכית במרחב הציבורי.

התוכנית אורכת משך של שנה אקדמית והמפגשים מתקייים אחת לשבוע בשעות אחר הצהריים.<ref>[https://annlevy88.wixsite.com/shiraprogram האתר של תוכנית שירה לנערות]</ref><ref></ref>

=== חדר מורים - זאת ירושלים ===
הארגון לוקח חלק בהשתלמות מורים רב מגזרית בנוגע ליכולת להכיל ולהתמודד עם הרב תרבותיות בעיר. בהובלת היברו יוניון קולג’ ובשיתוף מינהל חינוך בעיריית ירושלים.<ref></ref><ref></ref>. מיכל מושקט-ברקן משמשת מנהלת אקדמית של התכנית ומגייסת כספים עבורה.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* 
* [https://historia.co.il/series/different-story-shira-banki-way/ ההסכת "סיפור אחר"] באתר "קטעים בהיסטוריה"

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: עמותות
מחנה אלדרשוט

מחנה אלדרשוט (באנגלית: Aldershot Garrison) המוכר גם בתור העיירה הצבאית אלדרשוט, הוא בסיס צבאי של הצבא הבריטי הממוקם סמוך לאלדרשוט, המפשייר. 

מחנה אלדרשוט הוא אחד הגדולים והחשובים של הצבא הבריטי והוא כולל מספר מפקדות ומתקנים המשרתים יחידות שונות בצבא. הוא מתפרס על שטח של כשני קמ"ר וכולל אוכלוסייה של כ-10,500 חיילים ואזרחים, סמוך למחנה נמצאים שטחי אש ואימון בשטח כולל של כ-11 קמ"ר. משום חשיבותו ליחידות הצבא הבריטי, המחנה מכונה "ביתו של הצבא הבריטי" וכיום הוא מקום מושבם של כ-70 יחידות וארגונים צבאיים שונים.

==היסטוריה==
אחד מקסרקטיני המגורים שנותרו מהתקופה הוויקטוריאנית, כיום המוזיאון הצבאי אלדרשוט
בשנת 1854, כחלק ממהלך של הקמת בסיסי קבע לצבא הבריטי, משרד המלחמה רכש כ-11 קמ"ר סמוך לעיירה אלדרשוט ומחנה אלדרשוט נוסד. שנתיים לאחר מכן נפתחו שלושה בתי חולים לצורכי החיילים המשרתים במקום ועד לשנת 1861 אוכלוסיית אלדרשוט גדלה לכדי כ-16,000 חיילים ואזרחים (מכ-870 לפני הקמת המחנה) ושטח המחנה הכולל גדל לכדי כ-32 קמ"ר.

היחידות הרבות שהוצבו במחנה ובסביבתו בשנותיו הראשונות, אוגדו לכדי דיוויזיית אלדרשוט, ב-1872 הצבא חולק לשמונה קורפוסים כאשר הקורפוס השני פיקד על היחידות במחנה ושכן בו. ב-1881 כחלק מרפורמה נרחבת בצבא, תוכנית הקורפוסים והמחוזות הוחלפה בפיקודים אזוריים וביניהם הוקם פיקוד אלדרשוט. בשנת 1890 החלו להיבנות קסרקטינים מלבנים לאכלוס החיילים במחנה במקום צריפי העץ והאוהלים, רוב מבנים אלו הוחלפו בעצמם כמעט לגמרי עד לשנות ה-60 של המאה ה-20 במבנים מודרניים.

ב-22 בפברואר 1972, כתגובה על יום ראשון העקוב מדם בו ירו צנחנים בריטים במפגינים אירים בדרי, פוצצה המחתרת האירית (הצבא האירי הרפובליקני) מכונית תופת סמוך לחדר האוכל של חטיבת הצנחנים ה-16 באלדרשוט. הפיצוץ גרם למותם של שבעה אזרחים שעבדו במקום, כולל טבחים, אנשי צוות ניקיון וכומר קתולי, בנוסף ל-19 פצועים. במקום הוקמה אנדרטה לזכר נפעי הפיגוע.

==יחידות עיקריות==
פיקודים:
* פיקוד העורף
* הפיקוד האזורי
* הפיקוד הסדיר המשותף

חטיבות:
* חטיבת הסיוע הביטחוני ה-11
* חטיבת המבצעים המיוחדים של הצבא
* חטיבת הלוגיסטיקה ה-101

רגימנטים:
* הרגימנט ה-27, חיל הלוגיסטיקה המלכותי
* רגימנט הלוגיסטיקה גורקה של המלכה ה-10, חיל הלוגיסטיקה המלכותי

==תמונות==
<gallery>
Dominion and Empire Forces in the United Kingdom 1939-45 H589.jpg|חיילי הרגימנט הסקוטי מטורונטו, דצמבר 1939.
Bundesarchiv Bild 102-12700, England, Prince of Wales mit Königsgarde.jpg|הנסיך אדוארד מבקר חיילים באלדרשוט, 1931.
The British Army in the United Kingdom 1939-45 H764.jpg|חיילי חיל השירות של הצבא, 1939.
Aldershot Soldiers Receive Operational Medals.jpg|טקס הענקת מדליות, 2019.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.visitoruk.com/timeline.php?id=1799&f=Aldershot היסטוריית אלדרשוט] באתר "Visitor UK".
* [https://www.britishmilitaryhistory.co.uk/docs-united-kingdom-1930-1938-aldershot-command/ פיקוד אלדרשוט] באתר "British Military History".

==הערות שוליים==

קטגוריה:בסיסי צבא בבריטניה
קטגוריה:המפשייר
פפלו

חוסה לואיס גרסיה ואיה (בספרדית: José Luis García Vayá; נולד ב-11 באוגוסט 1998) הידוע בכינויו פפלו, הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הקשר בולנסיה, בה הוא גם משמש כקפטן.

==קריירה==
בשנת 2012 הצטרף פפלו למחלקת הנוער של לבאנטה, ובשנת 2014 חתם בקבוצה על חוזה מקצועני עד לשנת 2021,<ref></ref> והצטרף לקבוצת המילואים של המועדון. ב-15 בדצמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בהפסד 1–2 לאספניול במשחק גביע המלך.<ref></ref>

באוגוסט 2017 הושאל לעונה אחת להרקולס מהליגה הספרדית השלישית.

ב-26 ביולי 2019 הושאל לעונה אחת לטונדלה מליגת העל הפורטוגלית,<ref></ref> ובמחזור האחרון של העונה כבש בעיטת עונשין מכריעה שהותירה את הקבוצה בליגה.<ref></ref>

ב-8 בספטמבר 2020 הושאל לעונה אחת לוויטוריה דה גימארייש, גם היא מליגת העל הפורטוגלית.<ref></ref> כשחזר לספרד ביולי 2021, הפך לשחקן הרכב בקבוצה.<ref></ref>

ביוני 2022 האריך את חוזהו עד ליוני 2032.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:קשרי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלני לבאנטה
קטגוריה:כדורגלני טונדלה
קטגוריה:כדורגלני ויטוריה דה גימארייש
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1998
המילניום של רוסיה

המילניום של רוסיה (ברוסית: Тысячелетие России) היא אנדרטה שהוקמה בנובגורוד בשנת 1862 כדי לחגוג את המילניום להגעתו של רוריק לנובגורוד, אירוע שנלקח באופן מסורתי כנקודת התחלה של ההיסטוריה של המדינה הרוסית.

תחרות לתכנון האנדרטה נערכה בשנת 1859. אדריכל ויקטור הרטמן והאמן מיכאיל מיקשין הוכרזו כמנצחים. העיצוב של מיקשין נראה כמצלב גלובוס גרנדיוזי בגובה 15 מטר בצורת פעמון. הוא היה אמור להיות מוקף בכמה שכבות של פסלים המייצגים מלכים, אנשי דת, גנרלים ואמנים רוסים שפעלו בתקופות שונות של ההיסטוריה הרוסית.

מיקשין עצמו לא היה פסל, ולכן 129 הפסלים האישיים לאנדרטה נעשו על ידי הפסלים הרוסים המובילים של זמנם, כולל חברו איבן שרדר ואלכסנדר אופקושין המהולל. באופן בלתי צפוי למדי עבור פרויקט רשמי שכזה, הצארים והמפקדים היו מיוצגים זה לצד זה עם שישה עשר אישים בולטים בתרבות הרוסית: לומונוסוב, פושקין, לרמונטוב, גוגול, קרל ברולוב, מיכאיל גלינקה וכו'. באשר לשליטים הרוסים, איוון האיום נעדר מהאנדרטה בשל תפקידו בביזה ובטבח של נובגורוד ב-1570 על ידי האופריצ'נינה. לצד הנסיכים המוסקוביים מיוצגות השושלות הליטאיות מימי הביניים כמו גדימינאס או ויטאוטאס הגדול ששלטו על הסלאבים המזרחיים של בלארוס ואוקראינה של ימינו<ref></ref>.

== גלריה ==

===שכבה אמצעית===
<gallery mode="packed" heights="130px>
קובץ:1000 Rurik.JPG|רוריק - מייסד שושלת רוריק 
קובץ:1000 Vladimir up.jpg|ולדימיר הראשון
קובץ:1000 Donskoi.jpg|דמיטרי דונסקוי
קובץ:1000 Ivan III 2.jpg|איוואן השלישי 
קובץ:1000 Mikhail F Romanov.jpg|מיכאיל הראשון - מייסד שושלת רומנוב, קוזמה מינין נותן את כובע המונומך למיכאיל, ודמיטרי פוז'ארסקי מגן עליו.
קובץ:Millennium of Russia 2.6.jpg|פיוטר הגדול
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נובגורוד
קטגוריה:רוסיה: אנדרטאות
עונת 1972/1973 בליגת המשנה ההולנדית

עונת 1972/1973 בליגת המשנה ההולנדית הייתה העונה ה-17 של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה.
בסיום עונה זו, רודה ודה חראפסחאפ העפילו לליגה הראשונה.

==מבנה==
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 20 קבוצות, 18 ששיחקו בעונה הקודמת בליגה, אליהן הצטרפו, היורדות מליגת העל, פולנדם וויטסה ארנהם. ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 19 משחקים כל אחד – 38 מחזורים בסה"כ. בסיומם הקבוצה במקום ה-1 העפילה לליגה הראשונה. הקבוצות שהעפילו לפלייאוף הדירוג התמודדו בבית פנימי והמנצחת העפילה לליגה הראשונה.
*בלו וויט אמסטרדם ששיחקה בליגה בעונה שעברה התמזגה עם DWS אמסטרדם מליגת העל ונמחקה מהליגה.
==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||רודה
 ||38||19||14||5||54||32||22||52||rowspan=1 align=right|העפלה לליגת העל
|-bgcolor=#09DWAf
|2.||זוולה
 ||38||20||8||10||72||48||24||48||rowspan=1 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-
|3.||ויטסה ארנהם
 ||38||19||10||9||58||38||20||48
|-bgcolor=#09DWAf
|4.||דה חראפסחאפ
 ||38||15||17||6||52||34||18||47||rowspan=1 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-
|5.||הלמונד ספורט
 ||38||15||17||6||53||38||15||47
|-bgcolor=#09DWAf
|6.||פולנדם
 ||38||19||7||12||65||35||30||45||rowspan=1 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-
| 7.||קמבור
 ||38||12||20||6||53||40||13||44
|-bgcolor=#09DWAf
| 8.||וחנינגן
 ||38||17||10||11||57||52||5||44||rowspan=1 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-
| 9.||פורטונה סיטארד
 ||38||14||14||10||40||36||4||42
|-
| 10.||הירנפיין
 ||38||14||13||11||44||43||1||41
|-
| 11.||מועדון הכדורגל איינדהובן
 ||38||14||9||15||48||45||3||37
|-
|12.||פיינדאם
 ||38||9||16||13||40||50||10-||34
|-
| 13.||סחידאם
 ||38||8||17||13||26||41||15-||33
|-
| 14.||וילם II
 ||38||9||14||15||39||55||16-||32
|-
| 15.||הראקלס אלמלו
 ||38||9||12||17||45||58||13-||30
|-
| 16.||הולנדיה ויקטוריה
 ||38||5||18||15||40||52||12-||28
|-
| 17.||פורטונה פלארדנינגן
 ||38||9||10||19||30||48||18-||28
|-
| 18.||פנלו 03
 ||38||6||16||16||25||45||20-||28
|-
| 19.||וולוויקרס
 ||38||6||16||16||43||65||22-||28
|-
| 20.||דורדרכט
 ||38||3||18||17||29||58||29-||24
|}

===פלייאוף הדירוג===
*הליגה חולקה ל-4 סבבי דירוג, סבב 1 בן 10 מש', סבב 2 בן 9 מש' סבב 3 בן 10 מש' וסבב 4 בן 9 משחקים כ-38 משחקים בסף הכל. בסיום כל סבב המדורגת ראשונה קיבלה כרטיס לפלייאוף הדירוג.

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||דה חראפסחאפ
 ||6||4||1||2||10||6||4||9||rowspan=1 align=right|העפלה לליגת העל
|-
|2.||פולנדם
 ||6||4||0||2||15||6||9||8
|-
|3.||וחנינגן
 ||6||1||2||3||8||14||6-||4
|-
|4.||זוולה
 ||6||0||3||3||8||15||7-||3
|}

קטגוריה:עונות בליגת המשנה ההולנדית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1972
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1973
אטקאן קראזור

אטקאן קראזור (בגרמנית: Atakan Karazor; נולד ב-13 באוקטובר 1996 באסן שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת שטוטגרט מהבונדסליגה.

== קריירת מועדונים ==
קראזור גדל במחלקות הנוער של שוורץ-וייס אסן ובוכום. את הקריירה המקצוענית שלו החל בקבוצת המילואים של בורוסיה דורטמונד.

ב-1 ביולי 2017 חתם קראזור בהולשטיין קיל מהבונדסליגה השנייה. הוא ערך 26 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים.

ב-15 במאי 2019 חתם קראזור בשטוטגרט מהבונדסליגה השנייה. בתום עונת העפיל עם המועדון לבונדסליגה.

== חיים אישיים ==
קראזור נולד בגרמניה, והוא ממוצא טורקי.

ב-11 ביוני 2022 אישרה שטוטגרט דרך האתר הרשמי שלה כי כי קראזור נעצר במהלך חופשה באיביזה. מאוחר יותר באותו היום פורסמו בתקשורת דיווחים לפיהם כדורגלן גרמני נעצר באיביזה בחדש לאונס נערה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני הולשטיין קיל
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1996
חוטפריט רומראטו

חוטפריט רוּמֵרָאטוּ (בהולנדית: Godfried Roemeratoe; נולד ב-19 באוגוסט 1999 באוסט-סוברח שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת ואלבייק.

== קריירת מועדונים ==
רומראטו גדל במחלקת הנוער של טוונטה. ב-21 בדצמבר 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-90 בניצחון 0–2 על נאק ברדה במסגרת המחזור ה-19 בליגת המשנה ההולנדית לעונת . הוא ערך שלוש הופעות ליגה במדי המועדון בעונה זו, בה העפיל המועדון לליגת העל ההולנדית. ב-3 באוגוסט 2019 ערך רומראטו את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ההולנדית, בתיקו 1-1 נגד פ.ס.וו. איינדהובן במסגרת המחזור הראשון לעונת 2019/2020. הוא ערך 45 הופעות בליגת העל ההולנדית בשתי עונותיו עם המועדון, ובסך הכל ערך 48 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-23 באוגוסט 2021 הושאל רומראטו למשך עונה אחת לווילם II מליגת העל ההולנדית. ב-28 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על זוולה במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת 2021/2022. ב-10 בדצמבר הוא הבקיע את שערו היחיד במועדון, שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 1–3 לקמבור במסגרת המחזור ה-16 באותה עונה. הוא ערך 21 הופעות ליגה במדי וילם II במהלך תקופת ההשאלה.

ב-26 ביוני 2022 חתם רומראטו על חוזה לשנתיים בקבוצת הפועל תל אביב.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:כדורגלנים קוראסאואים
קטגוריה:קשרי כדורגל הולנדים
קטגוריה:קשרי כדורגל קוראסאואים
קטגוריה:כדורגלני טוונטה
קטגוריה:כדורגלני וילם II
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני ואלבייק
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קוראסאו
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים הולנדים בישראל
קטגוריה:ספורטאים קוראסאואים בישראל
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1999
קטגוריה:קוראסאואים שנולדו ב-1999