OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
The Funeral

The Funeral הוא שיר אינדי רוק של להקת Band of Horses. השיר ראה אור כסינגל הראשון מהאלבום הראשון של הלהקה. השיר זכה להשמעות רבות בסרטי קולנוע ובתוכניות טלוויזיה.

השיר נכנס למקום ה-67 של להיטי העשור בדירוג של פיצ'פורק. 

== קליפ ==
מאט לנסקי ביים את הקליפ לשיר ושילב קטעים שצילם וילי לנסקי. הקליפ מספר על איש המתאבל על כלבו שמת, מטביע את יגונו בטיפה המרה ואז נוהג בשכרות. הסוף מרמז שרכבו התרסק במשאית הובלה.

== קרדיטים ==
* Band of Horses - מילים
* בן ברידוול - שירה וגיטרה
* מאט ברוק - גיטרה
* כריס ארלי - גיטרה בס
* טים מיניג / סרה קהון - תופים

== שירים עם תווים מתוך The Funeral ==

== השמעות ==
=== בקולנוע ===
* Assassination of a High School President
* Boot Camp
* Fully Flared
* Love the Beast (טריילר)
* The Stepfather
* 127 שעות (טריילר)
* The Collector (טריילר)
* Teenage Dirtbag (טריילר)
* Battleship
* Love and Honor
* In the Name Of
* נראה אותך שוטר
* Megan Leavey

=== בטלוויזיה ===
* 90210 (עונה 1, פרק 24)
* The Best Years (עונה 1, פרק 13) 
* מחשבות פליליות (עונה 2, פרק 15)
* פלאש פורוורד (עונה 1, פרק 22)
* אחת שיודעת (עונה 3, פרק 22) (שרה: סרינה ריידר)
* קייל XY (עונה 2, פרק 9)
* Mercy (עונה 1, פרק 16)
* Blue Mountain State (עונה 3, פרק 9) 
* My Life as Liz (עונה 1, פרק 4) (שרה: ליז לי)
* מספ7ים (עונה 4, פרק 11)
* מגרש ביתי (עונה 4, פרק 7)
* Standoff (עונה 1, פרק 12)
* איך פגשתי את אמא (עונה 8, פרק 1)
* Angel from Hell (פיילוט) 
* The Night Shift (עונה 1, פרק 2)
* Stumptown (עונה 1, פרק 15)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שירי 2005
מוסטפא אקינצ'י

מוסטפא אקינצ'י (בטורקית: Mustafa Akıncı; נולד ב-28 בדצמבר 1947) הוא פוליטיקאי צפון-קפריסאי ששימש כנשיא המדינה בין אפריל 2015 לאוקטובר 2020, כסגן ראש הממשלה וכראש עיריית לפקושה הראשון.

==קורות חיים==
אקינצ'י נולד ב-28 בדצמבר 1947 בלימסול, ובצעירותו למד אדריכלות בטורקיה. הוא חזר לקפרסין בשנת 1973 והתחתן כשנה מאוחר יותר. במאי 1976 נבחר לראשונה לכהן כראש עיריית לפקושה עם כמעט 49% מהקולות. הוא נבחר שוב לתפקיד בבחירות שהתקיימו בשנים 1980 ו-1986. שנות שלטונו בעיר התאפיינו בשיתוף פעולה עם עיריית ניקוסיה. בשנים 1993–2001 כיהן אקינצ'י כחבר באספה הלאומית של צפון קפריסין. בשנת 1995 ניסה אקינצ'י להתמודד לנשיאות, ללא הצלחה, לאחר שקיבל כ-14% מהקולות והגיע למקום ה-4. בשנת 2000 התמודד שוב לנשיאות, וקיבל 11.7% מהקולות והגיע למקום השלישי.

בשנת 2003 הקים אקינצ'י את מפלגת התנועה הסוציאליסטית לדמוקרטיה. המטרות העיקריות של המפלגה היו קידום איחוד קפריסין בהתבסס על תוכנית של המזכיר הכללי של האומות המאוחדות קופי אנאן והצטרפות לאיחוד האירופי.

ב-19 באפריל התמודד אקנינצ'י לנשיאות, והגיע למקום השני עם כרבע מהקולות. בסיבוב השני השיג יותר מ-60 אחוזי תמיכה ובכך נבחר לתפקיד. מיד לאחר הבחירות הביע נשיא קפריסין ניקוס אנסטסיאדיס תקווה כי הבחירה באקינצ'י תוביל לאיחוד בין המדינות.

הוא תומך ותיק של איחוד קפריסין והתנגד להשפעתה הגוברת של טורקיה בארצו.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:קפריסין הצפונית
קטגוריה:פוליטיקאים קפריסאים
קטגוריה:נשיאי קפריסין הצפונית
קטגוריה:ראשי עיריות
קטגוריה:ילידי 1947
חטיבה 320

חטיבה 320 הייתה חטיבת שריון מילואים, אחת ממספר חטיבות שהפעילו טנקי שלל. החטיבה הוקמה בסוף שנות ה-70, מקים החטיבה והמח"ט הראשון היה עמי מורג. אחריו כיהן כמפקד החטיבה נתן בן ארי.

החטיבה הייתה קיימת 13 שנה, בין השנים 1977–1990. לא השתתפה בקרבות כלשהם.

== מבנה החטיבה ==
החטיבה הורכבה מ-3 גדודים שכללו טנקי שלל ממלחמת יום הכיפורים: שני גדודים על בסיס טירן 6 - טנקי T-62, עם תותח 115 מ"מ וכמעט ללא שינוי מהטנק המקורי. גדוד שלישי התבסס על טנק טירן 5 - טנקי T-55 עם תותח שריר 105 מ"מ.

במתכונת דומה לאוגדה 440 ("אוגדת הטירן") בה בוצעו ההכשרות וההסבות על ידי פלוגה סדירה (פלוגה 141 שישבה בניר יצחק), גם בחטיבה 320 הוקמה מחלקה סדירה אשר ביצעה הכשרות והסבות לטנק טירן 6. מרבית המוסבים היו יוצאי חטיבות 7 ו-188. ההסבות בוצעו במהלך 1977–1978 במחנה קטן שהוקם ליד פלוגת הצמ"פ של גדוד 77 (נפח תחתון).

במלחמת שלום הגליל היה גדוד הטירן 5 (שאויש ברובו בחיילי נח"ל מוצנח שהוסבו לשריון לפני ואחרי מלחמת יום הכיפורים) עתודה פיקודית, בין היתר לטובת מבצע שתוכנן מצפון לביירות ולא יצא לפועל.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.fresh.co.il/vBulletin/showthread.php?t=607691 שאילתא] על החטיבה בפורום צבא וביטחון באתר פרש

320
320
פאול ולקרס

פאול גוסטב ולקרס (בגרמנית: Paul Gustav Völckers; 15 במרץ 1891 – 25 בינואר 1946) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
===תחילת דרכו===
ולקרס נולד בקיל ב-15 במרץ 1891. ב-3 במרץ 1910 הוא התגייס לצבא הקיסרות הגרמנית כפהנריך (צוער). הוא הוצב ברגימנט החי"ר המגדבורגי ה-27 (המגדבורגי ה-2 - "לואי פרדיננד, נסיך פרוסיה"). ב-20 במרץ 1911 הוא הועלה לדרגת לויטננט. בהמשך הוא הועבר לרגימנט החמישי של המשמר, ולחם עמו במלחמת העולם הראשונה. הוא נפצע קשה ב-11 באוקטובר 1914. לאחר החלמתו, ב-26 בפברואר 1915, הוא מונה למפקד פלוגה. ב-18 ביוני של אותה שנה הוא הועלה לדרגת אובר-לויטננט. הועלה לדרגת האופטמן ב-20 ביוני 1918, ומונה למפקד סוללה בגדוד הארטילריה ה-23 ב-28 ביולי של אותה שנה. ב-15 בנובמבר, הוא מונה למפקד הגדוד השני ברגימנט ה-26 (המגדבורגי ה-1 - הנסיך לאופולד השלישי, דוכס אנהלט-דסאו). במהלך המלחמה הוא עוטר בשתי הדרגות של צלב הברזל. לאחר המלחמה ופירוקו של הצבא הקיסרי, הוא הצטרף לרייכסווהר כמפקד פלוגה. הוא שרת ביחידות שונות, ושימש גם כמורה בבית הספר לחי"ר בדרזדן. ב-1 במרץ 1931 הוא הועלה לדרגת מיור. כאשר הרייכסווהר הפך לוורמאכט, הוא הפך למפקד גדוד ב-1 ביולי 1934 הוא הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט. ב-1 בפברואר 1937 הוא הועלה לדרגת אוברסט ומונה למפקד רגימנט הרגלים ה-115.

===מלחמת העולם השנייה===

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, הוצב הרגימנט של ולקרס על הגבול עם צרפת. לאחר מכן הוא לחם עמו במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה. באמצע אוקטובר 1940 הוא מונה למפקד הבריגדה ה-15. ב-1 בינואר 1941 הוא הועלה לדרגת גנרל-מיור. ב-15 באפריל של אותה שנה נשלח ולקרס לממלכת בולגריה כראש צוות היועצים הגרמניים שנשלחו לסייע לבולגרים. בסוף 1941 הוא עבר לפקד על הדיוויזיה ה-78. הוא לחם במבצע ברברוסה, וב-1 באפריל 1942 הוענק לו הצלב הגרמני בזהב. ב-1 בספטמבר הוא הועלה לדרגת גנרל-לויטננט. ב-11 בדצמבר הוענק לו עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-1 באפריל 1943 הוא ויתר על תפקידו והועבר לכוחות העתודה. ב-8 ביולי הוא מונה למפקד הקורפוס ה-27, וב-21 באוקטובר הוחלף בתפקידו בידי וינצנץ מילר. הוא חזר לתפקיד ב-26 באוקטובר וב-1 בספטמבר הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים. הוא לחם עם הקורפוס שלו במבצע בגרטיון וב-9 ביולי 1944 הוא נפל בשבי הסובייטי. במהלך תקופת שביו, הוא היה חבר באיגוד הקצינים הגרמנים וכן ב. הוא נפטר בשבי הסובייטי ב-23 בינואר 1946.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Personenregister/V/VoelckersP.htm פאול ולקרס] באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1891
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1946
דברים שבכתב אי אתה רשאי לאמרם בעל פה

דברים שבכתב אי אתה רשאי לאמרם בעל פה הוא איסור לומר בעל פה דבר הכתוב בתנ"ך.
==מקור הדין==
מקור הדין הוא במקרא על פי פירוש התלמוד:

רבי יהודה בר נחמני דורש מהשינוי בפסוק בין כתיבה לבין אמירה בעל פה את ההלכה שדברים שבכתב אי אתה רשאי לאומרם בעל פה ואילו דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכתוב אותם.

ישנה מחלוקת בפוסקים, האם איסור זה הוא מדאורייתא או מדרבנן או שאין בדבר איסור ממש.

==טעם האיסור==
בטעם האיסור נחלקו המפרשים:
* הר"ן כתב, שהטעם שאין לומר בע"פ דברים שבכתב הוא מפני שישנם הרבה דברים הנדרשים מתוך הכתב כגון: חסירות ויתרות, וקרי וכתיב, ואם האדם יאמר זאת בע"פ, אזי הוא לא ילמד את כל הדברים הנלמדים מתורה שבכתב. מטעם זה התירו לומר פסוקים ידועים כשירת הים ופרשת הקורבנות מפני שאין חשש באמירתם.
* בספר יראים כתב שני טעמים לאיסור זה: האחד, מפני עמי הארץ, שהיו טוענים, שתלמידי החכמים אומרים על דעת עצמם ואין זה כתוב בתורה. והשני, שאם היו אומרים דברים שבכתב בע"פ, היו מתייאשים מלכותבם, כיוון שיחשבו שאין צורך.
* הטור מביא את שיטת אביו הרא"ש שלומד שהאיסור לומר בעל פה דברים שבכתב חל רק כאשר הוא מוציא אחרים ידי חובתם, אך אין איסור לומר את הפסוקים לעצמו.
* המהר"ל מפראג מסביר שישנו פגם רוחני באמירה בעל פה תורה שבכתב, משום שכאשר לומדים תורה יש צורך שהדברים יהיו כתובים בספר על מנת שהתורה תחשב כשלימה. ואילו כאשר אומרים את הפסוקים בעל פה, אין חיבור בין הפסוקים, ורק כאשר קוראים מתוך הכתב הפסוקים מתחברים והלימוד נעשה מתוך תורה שלמה.

==הגבלות==
הפוסקים צמצמו את האיסור והגבילו אותו באופנים שונים:
* הטור הביא בשם אביו הרא"ש, שהאיסור הוא דווקא כאשר קורא על מנת להוציא את הרבים ידי חובה, כלומר דווקא בקריאה מחויבת ודווקא בקריאה ציבורית.
* השולחן ערוך פסק את האיסור לומר בעל פה דברים שבכתב, אך כתב שדבר שרגיל ושגור בפי הכל כגון קריאת שמע וברכת כהנים ופרשת התמיד וכיוצא בהן מותר. המגן אברהם פסק שמכיוון שאין אנו בקיאים אילו פסוקים מוגדרים כשגורים בפי כל, אסור להקל מעבר לפסוקים שנכתבו במפורש בשולחן ערוך.
* הרב יוסף קאפח כתב שמקובל ביד רבני תימן מפי רבותיהם שלא נאסרה אלא קריאה בטעמים כדרך שקוראים בצבור, אבל קריאה שלא בטעמים מותר.
* התוספות כתבו שהאיסור נאמר דווקא בתורה ולא בכל התנ"ך.

==ראו גם==
* דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכותבן

==הערות שוליים==

קטגוריה:תנ"ך
קטגוריה:הלכה
New World Order

ה-nWo (ראשי תיבות של new World order; בתרגום לעברית: "סדר עולמי חדש") הייתה קבוצת מתאבקים (סטייבל) בארגון ה-WCW שהורכבה במקור מהוליווד הוגאן, קווין נאש וסקוט הול.

ה-nWo הפכה לאחד הכוחות המשפיעים ביותר על הצלחת WCW באמצע עד סוף שנות ה-90 והייתה גורם מרכזי בהפיכת ההיאבקות המקצועית המרכזית למוצר בוגר יותר, מונחה מבוגרים, והפכה לכוח המניע העיקרי מאחורי הקרב בין ה-WCW ל-WWE באותם ימים כחלק ממלחמות ימי שני.

המטרה של ה-nWo הייתה "להשתלט" על ה-WCW בדרך של כנופיית רחוב.

באירוע "מסיבה בחוף 1996", במהלך קרב שלשות שבו הצוות של "האאוטסיידרים" נאש והול, ושותף מסתורי מול מתאבקי WCW, הוגאן הופיע ותקף את רנדי סאבאג', ובכך חשף את עצמו כשותפם של נאש והול, והפך, בפעם הראשונה במשך יותר מעשור, למתאבק "רע". הוגאן האשים את המעריצים שבגדו בו והכריז על יצירת "סדר עולמי חדש" (nWo). באוגוסט הוגאן זכה בתואר מהענק. הוא ריסס על התואר את האותיות "nWo", והתייחס אליו כאל תואר קבוצתי. קו העלילה של ה-nWo, שהחל בהפיכתו של הוגאן, שעד אז גילם דמות של "מתאבק טוב", לנבל, נחשב לאחד המוצלחים ביותר בתולדות ההיאבקות המקצועית המודרנית, והיווה מקור נרחב לחיקויים ופרודיות שכללו קבוצות בשמות bWo, lWo ו-jWo.

הקבוצה שלטה בסדר היום של ה-WCW לאורך סוף ועד לפירוק ה-WCW בשנת 2001. במהלך פעילותה עברה ה-nWo כמה גלגולים ושינויים של הרכב המתאבקים, כולל פיצול ה-nWo עצמה לקבוצות שונות. הקבוצה הופיעה לאחר מכן לזמן קצר ב-WWE לאחר שרכשה את ה-WCW.

בדצמבר 2019 הוכרז כי ה-nWo יכנסו להיכל התהילה של WWE לשנת 2020, כאשר הוגאן, הול, נאש ושון וולטמן הוצגו כחברים העיקריים.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.onlineworldofwrestling.com/bios/n/nwo new World order] , באתר Online World of Wrestling
* 

קטגוריה:Tag team
קטגוריה:WWE
קטגוריה:WCW
אלפונס היטר

אלפונס היטר (בגרמנית: Alfons Hitter; 4 ביוני 1892 – 11 במרץ 1968) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
===תחילת דרכו===
היטר נולד ב-4 ביוני 1892 בהוכשטאט שבאלזס, אשר הייתה אז חלק מן הקיסרות הגרמנית (כיום בצרפת). ב-1 באוקטובר 1911, הוא התגייס כטוראי לצבא הקיסרות הגרמנית, והוצב ברגימנט הארטילריה הבאדני ה-14. לתקופה קצרה הוא שימש כמש"ק, ובסוף 1912 עזב את הצבא. הוא למד היסטוריה, כלכלה ופילוסופיה באוניברסיטת שטרסבורג ובהמשך באוניברסיטת מינכן. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא חזר לצבא והוצב בכוחות התותחנים. עד סוף המלחמה הוא פיקד על סוללות ארטילריה ולמד בבתי ספר צבאיים. ב-27 בדצמבר 1918 הוא עזב את הצבא בעקבות פירוקו של הצבא הקיסרי וצמצום הצבא הגרמני לצבא של 100,000.

ב-1 ביוני 1922 הוא הצטרף לרייכסווהר, וב-1 באוקטובר 1923 הועלה לדרגת אובר-לויטננט ונשלח ללמוד בבית ספר לקצינים. ב-1 באוקטובר 1928, נשלח היטר להיות מדריך באזור האימונים הצבאי יוטרבוג. באותו תאריך הוא הועלה לדרגת האופטמן. ב-1 בספטמבר 1934 הוא הועלה לדרגת מיור ומונה למפקד סוללת תותחים. ב-1 באוקטובר של אותה שנה הוא מונה למפקד גדוד הארטילריה הרביעי ברגימנט התותחנים של מינסטר. שנה לאחר מכן הועבר לפקד על הגדוד הראשון ברגימנט התותחנים ה-52 ולאחר מכן ברגימנט התותחנים ה-62. ב-1 במרץ 1937 הוא הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט.

===מלחמת העולם השנייה===

ב-1 במרץ 1940 הוא הועלה לדרגת אוברסט, ולחם עם הגדוד שלו במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה. ב-1 בדצמבר של אותה שנה, הוא מונה למפקד רגימנט התותחנים ה-178 אשר היה חלק מהדיוויזיה ה-206. הוא לחם עם הרגימנט במהלך מבצע ברברוסה, וב-14 בדצמבר 1941 אף עוטר בעיטור צלב האבירים של צלב הברזל, ובפברואר 1942 הועבר לעתודה. ב-3 במאי של אותה שנה הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-206, וב-1 באוגוסט הוא הועלה לדרגת גנרל-מיור. ב-1 במרץ 1943 הועלה לדרגת גנרל-לוטננט. הוא לחם עם הדיוויזיה שלו במהלך מבצע בגרטיון, ואף קיבל תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל ב-4 ביוני, אולם נפל בשבי ב-24 ביוני 1944 במהלך הקרב על ויטבסק.

במהלך שביו הוא היה אחד הגנרלים הגרמנים שנאלצו לצעוד במוסקבה במהלך מצעד הניצחון ב-17 ביולי 1944, יחד עם כ 57,000 אסירים גרמנים נוספים. מעט אחר כך הוא הצטרף ל והיה אחד החותמים על "קריאתם של 50 הגנרלים" מ־8 בדצמבר 1944, לעם ולוורמאכט. הוא הואשם בפשעי מלחמה, והוחזק בשבי עד 9 באוקטובר 1955. הוא נפטר בבון ב-11 במרץ 1968.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Personenregister/H/HitterA.htm אלפונס היטר] באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים עם עלי אלון
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1892
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1968
פרדריק ווקר

פרדריק ווקר (באנגלית: Frederick Walker; 1840–1875) היה צייר ומאייר בתנועת הריאליזם החברתי הבריטי, שתואר על ידי סר ג'ון אוורט מילאיס כ"אמן הגדול של המאה ". <ref></ref><ref></ref>

== ביוגרפיה ==
ווקר נולד ב-26 במאי 1840, במרילבון בלונדון, אחד מתאומים ובנם החמישי של ויליאם הנרי, תכשיטן, ואן ווקר - הוא היה אחד משמונה ילדים. סבו, ויליאם ווקר, היה אמן שהציג באופן קבוע באקדמיה המלכותית והמכון הבריטי בין השנים 1782–1802. אמו של פרדריק הפכה למפרנסת הראשית של המשפחה כשאביו נפטר בשנת 1847.

פרדריק קיבל את השכלתו בבית ספר מקומי ובהמשך בבית הספר בקמדן, לונדון. הוא גילה כישרון לאמנות מגיל צעיר ולימד את עצמו להעתיק הדפסים באמצעות עט ודיו - הוא גם תירגל ציור במוזיאון הבריטי. בשנים 57–1855 עבד במשרד אדריכלים ברחוב גאוואר אך ויתר על האדריכלות כדי להפוך לתלמיד במוזיאון הבריטי ובבית הספר לאמנות של ג'יימס מת'יו ליי.

במרץ 1858 התקבל כסטודנט באקדמיה המלכותית, ובהמשך אותה שנה גם הפך לחניך בחרטות עץ, במשרה חלקית בלמבת'. במהלך השנתיים של החניכות הוא המשיך לצייר בזמנו הפנוי, הן בצבעי שמן והן בצבעי מים.פרדריק ווקר, מעבורת מרלו
== המאייר ==
פרדריק ווקר הצטרף בשנת 1859 לסדנת האמנים ב"לנגהם צ'יימברס", ובשנים 1865-1860 השיג הצלחה רבה כמאייר בשחור-לבן עבור כתבי העת הפופולריים כמו Cornhill Magazine, Once a Week, Good Words, Everybody's Journal, and Leisure Hour. חלק גדול מעבודותיו בתקופה זו נחרטו על ידי ג'וזף סוויין . ווקר התוודע לסטיריקן והסופר ויליאם תאקרי, עורך ה'קורנהיל', ויצר עבורו רישומים לספר "הרפתקאותיו של פיליפ" שפורסם בשנת 1862. כמו כן אייר את הרומן הבלתי גמור של תאקרי, "דניס דובל", ואת הסיפורים מאת בתו של תאקרי, אן ריצ'י. ווקר סיפק איורים עבור חברת האחים דלזיאל שהופיעו בשני ספרי שירה, "סבב הימים"<ref></ref> ו"פרחים בשולי הדרך".<ref></ref>

== האמן ==
טקסט=
ווקר ייצר את ציור צבעי המים החשוב הראשון שלו, "פנים מוזרות" <ref></ref> בשנת 1862 ובשנה שלאחר מכן את "פיליפ בכנסייה" <ref></ref> שזכה במדליה בתערוכת פריז בשנת 1867. ווקר הציג ב"האגודה המלכותית" לצבעי מים משנת 1864 עד סוף חייו. מאוחר יותר הוא התמנה לחבר מן המניין באגודה בשנת 1866, מה שזיכה אותו להוסיף את ראשי התיבות הראשיות 'RWS' ליד שמו. הוא גם נבחר לחבר כבוד של האגודה הבלגית לצבעי מים בשנת 1871. בשנת 1863 הציג ווקר את ציור השמן הראשון שלו, "הנתיב האבוד" באקדמיה המלכותית לאמנויות ובשנת 1871 הוא נבחר לחבר נלווה באקדמיה זו.

== שנים מאוחרות ==
ווקר מעולם לא התחתן וחי כל חייו בלונדון עם בני משפחתו - אחיו ג'ון (נ. 1868), האחות פאני (נ. 1876) שגרו בבייסווטר משנת 1863. הוא פעמיים ביקר בפריז (בשנת 1863 ו- 1867) ונציה (1868 ו- 1870.

בשנת 1873 נסע לאלג'יר בניסיון לא מוצלח להתאושש משחפת, שהחמירה בהדרגה עד מותו ב-4 ביוני 1875 בסנט פילאנס בפרת'שייר, סקוטלנד.

הוא נקבר בקוקהאם.

== ספרים שאייר ווקר ==
<div class="mw-content-ltr">
* Thackeray, W. M. The Adventures of Philip[10] (London: Smith, Elder & Co, 1862).
* Dalziel, George. A Round of days[3] (London: Routledge, 1866).
* Buchanan, R. W. Wayside Posies[4] (London: Routledge, 1867).
* Thackeray, W. M. Denis Duval[11] (London: Smith, Elder & Co, 1867).
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים בריטים
קטגוריה:מאיירים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1840
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1875
קפיטל טאוורס

קפיטל טאוורס (באנגלית: Capital Towers) הוא מתחם גורדי שחקים הנמצא בסמוך למוסקבה סיטי, מרכז העסקים הבין־לאומי של מוסקבה.

המתחם מורכב משלושה מגדלים שכל אחד מהם בן 70 קומות וגובה של 295 מטר: 
* River Tower (מגדל הנהר) שקיבל את שמו מקרבתו לנהר מוסקבה.
* City Tower (מגדל העיר) האמצעי.
* Park Tower (מגדל הפארק) שקיבל את שמו מקרבתו לפארק "קרסניה פרסניה".

במאי 2023 המתחם קיבל אישור מוכנות לשירות מעיריית מוסקבה.

== גלריה ==
<gallery mode=packed heights="250px">
קובץ:Capital Towers3.jpg 
קובץ:Capital Towers4.jpg
קובץ:Capital Towers Bagration Bridge.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:מוסקבה: גורדי שחקים
קטגוריה:גורדי שחקים: מיזמים עתידיים
קטגוריה:רוסיה: מיזמים עתידיים
יום זיכרון לאומי

יום זיכרון לאומי הוא יום שבו מועלה זכרם של קורבנות אירוע דרמטי בתולדות הלאום או המדינה. ימי זיכרון לאומיים, המצוינים מדי שנה, נהוגים במדינות רבות. ביום זיכרון לאומי נהוגים לעיתים מנהגי אבלות, ולעיתים נערכים בהם רק אירועי זיכרון ואבל.

==ימי זיכרון לאומי בהלכה==
בעקבות חורבן של בית המקדש הראשון ושל בית המקדש השני, נקבעו ארבעה ימי תענית המציינים אבלות על החורבן, שהם למעשה ימי זיכרון לאומיים:
* עשרה בטבת: יום תחילת המצור של נבוכדנצר על ירושלים, שבסופו נכבשה ירושלים ונחרב בית המקדש הראשון. תאריך זה משמש במדינת ישראל גם כיום הקדיש הכללי.
* שבעה עשר בתמוז: מציין את היום שבו נכבשה העיר ירושלים על ידי צבא טיטוס לפני חורבן בית המקדש השני. המשנה מונה ארבע טרגדיות לאומיות נוספות שקרו ביום זה.
* תשעה באב: יום התענית העיקרי לזכר החורבן, המציין את היום שבו חרבו ירושלים ושני בתי המקדש. גם בו מונה המשנה ארבע טרגדיות נוספות שקרו. בנוסף לקביעה ההלכתית, חוק איסור פתיחת בתי עינוגים בתשעה באב (הסמכה מיוחדת), תשנ"ח-1997, מסמיך את הרשויות המקומיות להתקין חוק עזר שיאסור על הפעלת בתי עינוגים ובתי אוכל בערב תשעה באב עד זריחת השמש.
* צום גדליה, בג' בתשרי: מציין את היום שבו נרצח גדליה בן אחיקם, הנציב היהודי שנותר בירושלים לאחר חורבן בית ראשון, ולפיכך סופה המוחלט של ריבונות יהודית בארץ עד ימי שיבת ציון.

==ימי זיכרון לאומי במדינת ישראל==
* יום הזיכרון לשואה ולגבורה: מצוין מדי שנה בכ"ז בניסן ומוקדש להתייחדות עם זכר השואה שהמיטו הנאצים ועוזריהם על העם היהודי, ועם זכר מעשי הגבורה והמרד בימים ההם.
* יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל: מצוין מדי שנה בד' באייר, יום לפני יום העצמאות, להנצחת זכרם של חללי מערכות ישראל ופעולות האיבה לאורך כל שנות היישוב החדש בארץ ישראל.
* יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע: מצוין מדי שנה בז' באדר, לזכר חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע.
* יום הזיכרון ליצחק רבין: מצוין מדי שנה בי"ב בחשוון, יום הירצחו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין לפי הלוח העברי.
* יום הזיכרון לרחבעם זאבי: מצוין מדי שנה בל' בתשרי, יום הירצחו של השר רחבעם זאבי.
* יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל: מצוין מדי שנה ביום ירושלים (כ"ח באייר) לזכר כ-4,000 מיהודי ביתא ישראל שמתו במהלך המסע וההמתנה לעלייה במחנות הפליטים בסודאן בזמן מבצע אחים.
*יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל - מצוין מדי שנה בכ"ד בתשר לזכר הרוגי מלחמת חרבות ברזל ומתקפת הטרור על ישראל.
* יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן: מצוין מדי שנה ב-30 בנובמבר.

==ימי זיכרון לאומי בעולם==
* יום הזיכרון (ארצות הברית): יום זיכרון לאומי ללוחמי הכוחות המזוינים של ארצות הברית שנהרגו בעת מילוי תפקידם. מצוין מדי שנה ביום שני האחרון בחודש מאי.
* יום הזיכרון (הממלכה המאוחדת): יום זיכרון לאומי לחללי מלחמות בריטניה והאימפריה הבריטית. הוא מצוין מדי שנה בטקסים הנערכים ביום א' השני של חודש נובמבר.
* יום הזיכרון (הולנד): יום זיכרון לאומי להרוגיה של הולנד - חיילים ואזרחים - במלחמת העולם השנייה ואחריה. הוא מתקיים מדי שנה ב-4 במאי.
* יום אנזא"ק: יום זיכרון לאומי המצוין באוסטרליה ובניו זילנד, שמנציח את כל האוסטרלים והניו זילנדים "ששירתו ומתו בכל המלחמות, העימותים ובמשימות שמירת השלום" ואת "התרומה וההקרבה של כל אלו ששירתו". יום זה מצוין מדי שנה ב-25 באפריל.

==ראו גם==
* יום אבל לאומי
* חג לאומי

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהגי אבלות והנצחה
קטגוריה:חגים ומועדים לאומיים
קטגוריה:ימי זיכרון
Wildest Dreams (אלבום)

Wildest Dreams (בעברית: חלומות פרועים) הוא אלבומה התשיעי של הזמרת האמריקאית טינה טרנר, אשר יצא לאור על ידי פרלופון ווירג'ין רקורדס בשנת 1996. האלבום זכה להצלחה מסחרית כאשר נמכר בלמעלה מ-6 מיליון עותקים בכל העולם.

עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום הרביעי במצעד האלבומים הבריטי.<ref></ref>

== סקירה ==
מתוך האלבום יצאו שישה סינגלים: "GoldenEye", אשר גם יצא כחלק מהפסקול של הסרט ה-17 בסדרת סרטי ג'יימס בונד, השיר הפך ללהיט ענק ולשיר המצליח ביותר מהאלבום. הסינגלים הבאים היו השירים "Whatever You Want" ו-"On Silent Wings" אשר לא הצליחו לשחזר את ההצלחה של הסינגל הקודם. 

הסינגל הרביעי מהאלבום היה השיר "Missing You" אשר גם לא זכה להצלחה גדולה אך נהיה לשיר הראשון מהאלבום שמצליח להיכנס למצעד האמריקאי הרשמי. הסינגלים האחרונים היו השירים "Something Beautiful Remains" ו-"In Your Wildest Dreams" אך גם הם לא זכו להצלחה גדולה.

== מהדורות וקידום ==
בנוסף למהדורה הרגילה של האלבום לאלבום יצאו שתי מהדורות נוספות: מהדורה צפון אמריקאית אשר כללה שיר נוסף ומהדורה מורחבת אשר כוללת ביצועים חיים של טרנר מסיבוב ההופעות לקידום האלבום, גרסאות רמיקס ושיר חדש. מהדורה זו יצאה ב-1997 באירופה בלבד.

על מנת לקדם את האלבום יצאה טרנר לסיבוב ההופעות "Wildest Dreams Tour" אשר היה לסיבוב ההופעות הגדול ביותר של הזמרת אשר כלל 255 הופעות באסיה, אפריקה, אירופה, אוסטרליה וצפון אמריקה אשר נמשכו במשך 16 חודשים.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי טינה טרנר
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי זהב באוסטרליה
קטגוריה:אלבומי חברת פרלופון
הדיוויזיה ה-206 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-206 (בגרמנית: 206. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של ה שלחמה במלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-26 באוגוסט 1939, והועמדה תחת פיקוד הוגו הפל. במהלך המערכה בפולין הייתה הדיוויזיה בעתודת קבוצת ארמיות צפון ולא השתתפה בקרבות משמעותיים, ובמהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה הוחזקה הדיוויזיה כעתודה בהרי האייפל. במהלך מבצע ברברוסה הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-23 בעתודת קבוצת ארמיות צפון, ובמהלך מבצע טייפון לחמה עם הקורפוס ה-23 כחלק מהארמייה התשיעית. לאחר מכן נותרה הדיוויזיה בגזרה המרכזית ונטלה חלק בקרבות השונים, ובכלל זה בקרב רז'ב הראשון וקרב רז'ב השני, וב-18 ביולי 1944 הושמדה הדיוויזיה במהלך הקרב על ויטבסק במהלך מבצע בגרטיון.

==מפקדים==
* הוגו הפל (26 באוגוסט 1939 – 10 ביולי 1942)
* אלפונס היטר (10 ביולי 1942 – 13 ביולי 1943)
* קרל אנדרה (13 ביולי 1943 – 14 בספטמבר 1943)
* אלפונס היטר (14 בספטמבר 1943 – 18 ביולי 1944)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Infanteriedivisionen/206ID-R.htm הדיוויזיה ה-206] באתר lexikon-der-wehrmacht 

206
הוגו הפל

גנרל הוגו הפל (בגרמנית: Hugo Höfl; 16 ביוני 1878 – 13 באפריל 1957) היה מפקד בורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
===קריירה מוקדמת===
הפל נולד ב-16 ביוני 1878 ברגנסבורג, ובשנת 1897 הוא התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הרגלים הבווארי ה-20 (הנסיך פרנץ). עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא לחם כחלק מהדיוויזיה הבווארית ה-2, ובאביב 1915 הועבר לחטיבת הרגלים הבווארית ה-3. בקיץ 1916 הוא הועבר למטה הדיוויזיה ה-14, עמה לחם עד סוף המלחמה. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף הפל לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-14 באוקטובר 1919 הוא הועלה לדרגת מיור, וב-15 בספטמבר 1923 מונה למפקד הגדוד ה-1 ברגימנט הרגלים ה-21 (בוואריה). ב-1 באפריל 1924 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, וב-1 בפברואר 1929 הועלה לדרגת אוברסט. ב-30 בספטמבר 1929 הוא פרש מהצבא והתגייס לצבא הטורקי, שם שירת במשך 6 שנים. ב-1 בדצמבר 1935 הוא התגייס מחדש לוורמאכט, וב-1 באוקטובר 1936 הוא מונה לקצין מטה בקורפוס ה-1. באוקטובר 1937 הוא מונה למפקד הלנדווהר באינסטרבורג, וב-1 ביוני 1939 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור.

===מלחמת העולם השנייה===
בפרוץ המלחמה מונה הפל למפקד הדיוויזיה ה-206, ובמהלך המערכה בפולין הייתה הדיוויזיה בעתודת קבוצת ארמיות צפון ולא השתתפה בקרבות משמעותיים, ובמהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה הוחזקה הדיוויזיה כעתודה בהרי האייפל. במהלך מבצע ברברוסה הייתה הדיוויזיה חלק מהקורפוס ה-23 בעתודת קבוצת ארמיות צפון, וב-1 ביולי 1941 הוא הועלה לדרגת גנרל לוטננט. במהלך מבצע טייפון לחמה עם הקורפוס ה-23 כחלק מהארמייה התשיעית, וב-4 בדצמבר 1941 הוא קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-10 ביולי 1942 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-39 שהוצבה בהולנד, וב-18 בדצמבר אותה שנה הוא מונה למפקד הקורפוס ה-89. ב-30 באפריל 1943 פרש הפל מהצבא ושב לביתו.

===לאחר המלחמה===
לאחר המלחמה התגורר הפל בווייפרצהאוזן, שם חי עד מותו ב-13 באפריל 1957.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Personenregister/H/HoeflHugo-R.htm הוגו הפל] באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1878
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1957
דרייבר (סרט)

דרייבר הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2018 שכתב וביים יהונתן אינדורסקי, ומהווה הרחבה לסרט הגמר שלו מ-2010 באותו השם. הסרט עוקב אחר נהג מונית חרדי שעוסק בהסעת מקבצי נדבות לנדבנים ידועים, ובמקביל מגדל ילדה בת 9 לבדו. הסרט נוצר בתמיכת קרן גשר לקולנוע רב תרבותי.

== תקציר עלילה ==
הסרט עוקב אחר נחמן (משה פולקנפליק), "דרייבר" שמתפרנס מלהסיע מקבצי נדבות לבתיהם של עשירים, שאת הכתובות שלהם נחמן יודע. מקבצי הנדבות ונחמן מתחלקים חצי חצי בפדיון. במקביל, נחמן מגדל את ביתו בת ה-9, חני (מנואל אלקסלסי ורדי) אחרי שאשתו נטשה אותם.

== דמויות ראשיות ==
* נחמן רוזומני (משה פולקנפליק) - הדמות ראשית בסרט שמתפרנס מהסעה של מקבצי נדבות (שנוררים) לביתם של אנשים עשירים ועושה איתם עסקה, כשהם מביאים איתם סיפור נוגע ורגיש, והוא מביא איתו כתובות של אנשים נדבנים ועשירים. לפעמים הוא אף מגדיל לעשות ועוזר למקבצי הנדבות על אופן הגשת הסיפור ובכך הם מתחלקים בסכום הפדיון. במקביל הוא מגדל את בתו בת ה-9 לבד.
* חני רוזומני (מנואל אלקסלסי ורדי) - בתו בת ה-9 של נחמן.
*בנצלוביץ (אבי דנגור) - חבר של נחמן, נהג משאית.
*פרישמן (אושר מימון)
*חדווה (רות גלר)
*אברהם שמחה רוזנבוים (יחזקאל לזרוב)
*יחזקאל סומך (יעקב זדה דניאל) - אלמן טרי.
*גברת רוזנבוים (יעל אבקסיס) - אשתו של אברהם שמחה רוזנבוים.
*תרצה רוזומני (רבקה מיכאלי) - אמא של נחמן וסבתא של חני.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי 2018
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2018
רוברט ב. פירי

רוברט ברנס פירי הבן (באנגלית: Robert B. Pirie Jr.; נולד ב-10 בספטמבר 1933) הוא פוליטיקאי וקצין צי אמריקאי לשעבר.
==ביוגרפיה==
רוברט ב. פירי נולד בסן דייגו. אביו, תת-אדמירל רוברט ברנס פירי האב, היה קצין בצי ארצות הברית שפיקד על נושאת המטוסים "קורל סי" (USS Coral Sea) ב-1952. פירי הבן סיים את הכשרתו באקדמיה הימית של ארצות הברית ב-1955. הוא קיבל את מלגת רודס ובין השנים 1956–1959 למד באוניברסיטת אוקספורד. הוא שירת בצי במשך עשרים שנה, שירות שפסגתו הייתה פיקוד על הצוללת הגרעינית "סקיפג'ק" (USS Skipjack) מאוקטובר 1969 ועד יולי 1972.

עם שחרורו החל פירי לשמש במגוון של תפקידים במגזר הפרטי, כולל נשיא תאגיד אסקס, סגן נשיא המרכז לאנליזה ימית (CNA) וסגן נשיא המכון לאנליזה ביטחונית. בין השנים 1989–1992 הוא ניהל את קבוצת המחקר האסטרטגית של ראש המבצעים הימיים. ממרץ 1994 ועד אוקטובר 2000 הוא שימש כעוזר מזכיר ההגנה למתקנים וסביבה ולאחר מכן ועד יוני 2001 הוא היה תת-מזכיר הצי. במסגרת תפקיד אחרון זה הוא כיהן כמזכיר הצי בפועל מינואר 2001 ועד לאישור מזכיר צי קבוע בממשלו של הנשיא ג'ורג' ווקר בוש במאי אותה שנה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.navy.mil/navydata/people/secnav/pirie/pirie-bio.html ביוגרפיה רשמית של הצי] 
* [https://books.google.co.il/books?id=j_5-9zWaBI0C&pg=PA269&dq=John+P.+White+defense+born&hl=en&sa=X&ei=CtuXUdq_Hs3rigLw2IGABA&redir_esc=y#v=onepage&q=John%20P.%20White%20defense%20born&f=false "Public Papers of the Presidents of the United States, Jimmy Carter, 1979 ... - Frank Thompson - Google Books".]

קטגוריה:מזכירי הצי של ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הימית של ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:זוכי מלגת רודס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1933
ישראל אלמסי

ישראל אלמסי (נולד ב-30 בדצמבר 1985) הוא מנכ"ל ארגון ידידים - סיוע בדרכים. נבחר להשיא משואה ביום העצמאות ה-72 וזכה באות הנשיא למתנדב לשנת 2021.

==קורות חיים==
נולד בשכונת הר נוף בירושלים כבן בכור מבין שמונת אחים לזהבה ויתרו אלמסי. בצעירותו עברה משפחתו לקריית יערים, שם למד בתלמוד תורה 'הרי יהודה'. למד בישיבת 'רינת התורה' ו'נתיבי התלמוד' בירושלים. למד חשבונאות וייעוץ מס במכללת מבחר.

לאחר שעבר תאונת דרכים, התגייס לשירות אזרחי בעמותת אור ירוק. 

כיום הוא מתעסק בתחום סליקת אשראי ומשמש בהתנדבות כיו"ר ומנכ"ל ארגון 'ידידים' המפעיל למעלה מ־65,000 מתנדבים.

עם תחילת משבר הקורונה החל לסייע לאזרחי ישראל לבקשת פיקוד העורף, בשינוע של מנות מזון, תרופות, קניות אוכל ועוד למבוגרים ומבודדים.

במהלך מלחמת חרבות ברזל, החל הארגון בראשותו לסייע בשינוע חיילים.

ב-2020 נבחר להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-72 של מדינת ישראל. ב-2021 זכה באות הנשיא למתנדב.

באפריל 2024 נבחר ל-40 הצעירים המבטיחים בישראל של העיתון גלובס<ref></ref>.

==חיים אישיים==
נשוי לציפי ולהם ארבעה ילדים. מתגורר בגבעת שמואל.

==קישורים חיצוניים==
*אבנר שאקי, [https://www.hidabroot.org/article/233902 "אף אחד לא עצר לי בכביש. אמרתי לעצמי ’זה לא יכול להיות’": ריאיון עם מנכ"ל ידידים], ראיון באתר "הידברות" 30 באפריל 2018
*דוד אור שחר, [https://www.hakolhayehudi.co.il/item/קצר_ולעניין/מנכ_ל_ידידים_מספר_על_חלום_החסד_שהולך_ומתגשם מנכ"ל ידידים - על חלום החסד שהולך ומתגשם], באתר הקול היהודי 8 בפברואר 2019
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:חרדים ישראלים
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:משיאי משואה ביום העצמאות: 2020
קטגוריה:מקבלי אות הנשיא להתנדבות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
סיל (הונגריה)

סיל (בהונגרית: Szil) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בסיל מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,421 תושבים, ובשנת 2019 רק 1,334 תושבים.

==יהודי סיל==
בסיל חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|18
|
|-
|1880
|84
|2,798
|-
|1910
|65
|
|-
|1920
|61
|
|-
|1930
|46
|
|-
|1941
|33
|3,042
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קאדנס

קאדנס (cadence) הוא מונח המתאר פעילות מחזורית ומדידת קצבה עם הזמן. ברכיבת אופניים קאדנס מודד את קצב דיווש רוכב האופניים על פי מספר סיבובי הארכובה (קראנק) בדקה (סל"ד). מהירות הרכיבה נקבעת על פי מהירות סיבוב הגלגלים, וזו נקבעת או משתנה עם הקאדנס, המבטא את יכולתו של הרוכב לסובב את הארכובה בהילוך נתון אל מול התנגדות הרוח, שיפוע המסלול, וכושרו הגופני. הקאדנס עשוי להשתנות עם שינוי ההילוכים, כאשר שינויים בהם משנים את היחס בין סל"ד הארכובה לסל"ד הגלגל.
מד מהירות וקאדנס המציג קאדנס של 69 סיבובים לדקה
על פי רוב, לרוכב אופניים יש קאדנס מסוים בו הוא מרגיש נוח לפדל. ברכיבה על אופניים בעלי הילוכים רבים, ניתן לשמור על הקאדנס המועדף באמצעות שינוי ההילוכים במגוון רחב של תנאי רכיבה. רוכבי אופניים מקצועיים כמו גם חובבים, רוכבים בדרך כלל בקאדנס של 65–85 סל"ד. על פי מדידת קאדנס שנעשתה בשבעה רוכבי אופניים מקצועיים במהלך מרוץ אופניים של שלושה שבועות, נמצא שהם רכבו בקאדנס ממוצע של 90 סל"ד במישור, בשלבים של רכיבות ארוכות (~190 ק"מ), כמו גם ברכיבות נגד השעון. במהלך עליות חדות במעברי הרים (~15 ק"מ) הם רכבו בקאדנס של ממוצע של 70 סל"ד.

קאדנס גבוה מכונה "ספינינג", בעוד שמתייחסים לקאדנס נמוך כ"מעיכה" או "טחינה" ("Mashing", "Griding").

לכל רוכב אופניים יש תחום צר של קאדנס הנוח לו, בדרך כלל קטן מהתחום הרחב שצוין מעלה. הדבר משפיע על מספר וטווח ההילוכים המתאימים לתנאי הרכיבה.

הקאדנס הוא פרמטר חשוב בניתוח כושר הדיווש של רוכב אופניים, ולכן פותחו מדי קאדנס המשדרים את נתון הקאדנס לרוכב בזמן אמת. כמו כן, ישנם מחשבי רכיבה המקובעים לכידון ומציגים את הנתון לרוכב.

== ראו גם ==

* הילוכים
* טכומטר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אופניים
סילשארקאן

סילשארקאן (בהונגרית: Szilsárkány) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בסילשארקאן מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 756 תושבים, ובשנת 2019 רק 709 תושבים.

==יהודי סילשארקאן==
בסילשארקאן חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|32
|
|-
|1880
|93
|1,526
|-
|1910
|58
|
|-
|1920
|33
|
|-
|1930
|27
|
|-
|1941
|3
|1,330
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
צל ומי באר

"צל ומי באר" הוא שיר שכתב יורם טהרלב והלחין לוי שער. השיר הוקלט עבור אלבום משותף של צמד "הדודאים" וצמד "הפרברים" ויצא לאור בשנת 1985.

== רקע ==
השיר הוקלט עבור האלבום המשותף של "הדודאים" ו"הפרברים" ונקרא "הדודאים והפרברים".

השיר מדבר על הכנסת אורחים ודאגה למחסורם. השיר מבוסס על חוויה של המחבר יורם טהרלב בילדותו בקיבוץ יגור. בשנת 1945 כוחות של הפלמ"ח פרצו למחנה המעצר בעתלית במהלכה שוחררו מן המחנה עצורים יהודים והוברחו לקיבוץ יגור.

הסיבה לפריצה הייתה שיומיים קודם לכן, הגיעה לעתלית קבוצת מעפילים שנתפסה בכוח, בכפר גלעדי, לאחר שנכנסו לארץ בחשאי מגבול סוריה, במסגרת ההעפלה מארצות המזרח. הבריטים הודיעו שיחזירו את המעפילים לארצות מוצאם. רשמית, משמעות הדבר הייתה מאסר של שנה<ref>עיתון "המשקיף" 4.10.1945. עונש של שנת מאסר צפוי למעפילים מסוריה ולבנון.</ref>. מעשית, היה מקום לחשוש שהמעפילים ירצחו בשובם. הנהגת היישוב לא יכלה להשלים עם כך, ולכן והוחלט על שחרורם באמצעות הפריצה למחנה עתלית.

משפחתו של טהרלב הסתירה אף היא אחת מן המשוחררות.

== ההשראה מהמקורות התנ"כיים ==
ניתן לזהות בשיר מספר הקבלות לסיפור בני ישראל ביציאת מצרים ולקראת הכניסה לארץ:
# "מי שרעב ימצא אצלנו פת של לחם, מי שעייף ימצא פה צל ומי באר" המתאר את יחס קיבוץ יגור לפליטים מהווה תשובת המשקל ליחס העוין שעם ישראל קיבל מעמון ומואב: .
# בני ישראל צריכים לעבור בדרכם ממצרים לארץ המובטחת, באדום, או באמורי. בתיאור חילופי הדברים בין משה לבין אדום נכתב: . מאחר שהתשובה הייתה שלילית, פנה משה לסיחון מלך האמורי, והתשובה הייתה שלילית ולוותה בהתקפה. בפרק כ"א נכתב תיאור דומה בעת הדיבור עם סיחון מלך האמורי. את מי הבאר שסירבו לתת ליוצאים ממצרים, קיבלו ביגור היוצאים מעתלית.
# "מי שסוכתו נופלת חרש יכנס בדלת חרש יכנס ועד עולם יוכל להישאר". כאן המשורר מתייחס לפליטים שבאים מהגלות כמי שחיו בסוכות, שזה בעצם מצבו של עם ישראל בגלות עד להגעתו לארץ ישראל שרק שם הוא נכנס למקום קבע, וזה מתבסס על מצבו של עם ישראל בנידודיו במדבר: .

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* עופר גביש, [https://www.gavisho.com/צל-ומי-באר צל ומי באר], באתר האינטרנט של עופר גביש

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:שירי הפרברים
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יורם טהרלב
יחסי אוקראינה–מונקו

יחסי אוקראינה–מונקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין אוקראינה לבין נסיכות מונקו.

== היסטוריה ==
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין אוקראינה לבין נסיכות מונקו כוננו לראשונה ב-26 ביולי 2007, בעת חתימת הסכם ומזכר הבנות. ב-9 בנובמבר 2009 נחתם מזכר הבנות בין נסיכות מונקו לאוקראינה בנושא שיתוף פעולה בלחימה בטרור ובפשע. 

אוקראינה תמכה במועמדותה של מונקו לאונסק"ו בשנת 2013, ובין שתי המדינות הסכמות בנושאים רבים בפורומים בינלאומיים כדוגמת האו"ם.

החל משנת 2005 מתאפשרת כניסה הדדית של אזרחי מונקו לאוקראינה, ואזרחי אוקראינה למונקו ללא דרישה של אשרת כניסה למדינה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אוקראינה אינה מיוצגת במונקו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. אוקראינה האמינה את שגרירותה שבפריז, בירת צרפת הסמוכה, על מונקו.
* מונקו אינה מיוצגת באוקראינה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. מונקו מיוצגת באוקראינה דרך מסדרון אינטרסים בשגרירות הצרפתית בקייב, בירת המדינה.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://journals.iir.kiev.ua/index.php/pol_n/article/view/3074 КНЯЗІВСТВО МОНАКО В ЄВРОПЕЙСЬКІЙ СИСТЕМІ МІЖНАРОДНИХ ВІДНОСИН], ארכיון אוקראיני

== הערות שוליים ==
Twenty Four Seven

Twenty Four Seven (בעברית: עשרים וארבע שבע) הוא אלבומה העשירי והאחרון של הזמרת האמריקאית טינה טרנר אשר שוחרר על ידי פרלופון ווירג'ין רקורדס ב-1999. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים בסך הכול, ביניהם הלהיט "When the Heartache Is Over".<ref></ref>

עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום התשיעי במצעד האלבומים הבריטי.<ref></ref>

== הצלחה מסחרית ==
האלבום זכה להצלחה באירופה כאשר מכר שם מיליון עותקים והגיע למקום ה-3 במצעד האלבומים האירופאי. גם בבריטניה האלבום זכה להצלחה כאשר הגיע למקום ה-9 במצעד האלבומים הבריטי והגיע למעמד פלטינה במדינה. בארצות הברית האלבום הגיע למקום ה-21 בלבד כאשר מכר 69 אלף עותרים באותו שבוע אך בסופו של דבר הצליח להגיע למעמד זהב והיה לאלבום הראשון של טרנר שעושה זאת מאז 1993. בקנדה האלבום הגיע גם למעמד זהב ולמקום ה-9 במצעד האלבומים הקנדי. בסך הכל מכר האלבום 3 מיליון עותקים בכל העולם.

== סינגלים ==
מתוך האלבום שוחררו 3 סינגלים: "When the Heartache Is Over" אשר שוחרר כסינגל הראשון מהאלבום וזכה להצלחה כאשר הגיע למקום ה-16 באירופה ולמקום ה-10 בבריטניה. סינגלים נוספים שיצאו היו השירים "Whatever You Need" ו-"Don't Leave Me This Way" אך הם זכו להצלחה פחותה.

== רשימת רצועות ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי טינה טרנר
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת פרלופון
קורט-יירגן פון ליצוב

קורט-יירגן פון ליצוב (בגרמנית: Kurt-Jürgen Freiherr von Lützow; 7 באוגוסט 1892 – 20 ביולי 1961) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
===קריירה מוקדמת===
פון ליצוב נולד ב-7 באוגוסט 1892 במארינוורדר, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1912 הוא התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הרגלים ה-8 (ברנדנבורג ה-1 - פרידריך וילהלם הרביעי, מלך פרוסיה). במהלך מלחמת העולם הראשונה לחם פון ליצוב עם הרגימנט בקרבות השונים, וב-18 באוגוסט 1917 הועלה לדרגת אובר לוטננט. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה נשאר פון ליצוב ברייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 באפריל 1925 הוא הועלה לדרגת האופטמן, ומונה למפקד פלוגה ה-15 ברגימנט הרגלים ה-6 בוירצבורג. בשנה שלאחר מכן מונה למפקד הפלוגה ה-7 ברגימנט הרגלים ה-6 באוטין, ובתחילת 1929 מונה למפקד הפלוגה ה-10 ברגימנט הרגלים ה-6 בפלנסבורג. ב-1 באוקטובר 1936 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, ובאוגוסט 1937 מונה לעוזרו של גנרלפלדמרשל אוגוסט פון מקנזן. בסוף 1938 הוא מונה לקצין מטה בקורפוס ה-2, וב-1 ביוני 1939 הוא הועלה לדרגת אוברסט.

===מלחמת העולם השנייה===
עם פרוץ המלחמה מונה פון ליצוב למפקד רגימנט הרגלים ה-89, שהיה חלק מהדיוויזיה ה-12, ולחם עמו במהלך המערכה בפולין ובמהלך המערכה על צרפת, וב-15 באוגוסט 1940 הוא קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. במהלך מבצע ברברוסה הוא לחם עם הרגימנט בגזרה הצפונית, וב-21 באוקטובר 1941 קיבל תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-1 בינואר 1942 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור, וב-1 במרץ מונה למפקד הדיוויזיה ה-12. בנובמבר 1943 הוא הועלה לדרגת גנרל לוטננט, וב-25 ביוני 1944 מונה למפקד הקורפוס ה-35, שהוכה קשות במהלך מבצע בגרטיון, אולם נאלץ להיכנע עם כוחותיו ב-5 ביולי לכוחות הצבא האדום.

===לאחר המלחמה===
במהלך שביו הוא היה אחד הגנרלים הגרמנים שנאלצו לצעוד במוסקבה במהלך מצעד הניצחון ב-17 ביולי 1944, יחד עם כ 57,000 אסירים גרמנים נוספים. מעט אחר כך הוא הצטרף ל והיה אחד החותמים על "קריאתם של 50 הגנרלים" מ-8 בדצמבר 1944, לעם ולוורמאכט. הוא הואשם בפשעי מלחמה, והוחזק בשבי עד 16 בינואר 1956. לאחר שחרורו הוא התגורר בהנובר, שם חי עד מותו ב-20 ביולי 1961.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Personenregister/W/WieseF-R.htm קורט-יירגן פון ליצוב] באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים עם עלי אלון
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1892
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1961
אהרון דרור

אהרון דרור הוא ראש מועצת גן יבנה המכהן משנת 2003.

==ביוגרפיה==
דרור נולד וגדל בהוד השרון. התחנך בתיכון מוסינזון שבעיר. התגייס לצה"ל ושירת בחטיבת גולני, השתחרר בדרגת רב-סרן.

למד 3 תארים: לימודי תואר ראשון בגאוגרפיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים (התמחות בתכנון אורבני וניהול חינוכי). תואר שני בהצטיינות במדעי החברה בגאוגרפיה עירונית מהאוניברסיטה העברית בירושלים (התמחות בלימודי ערים ואזורים). תואר ראשון במשפטים בהצטיינות ממכללת קריית אונו. שימש כמרצה בקורס הליכי תכנון לתלמידי תואר שני באוניברסיטה העברית בירושלים.

תחילה עסק בתחום החינוך וכיהן, בין היתר, כסגן יו"ר בית הספר התיכון רבין בגן יבנה וכמורה ומדריך חברתי בכפר נוער. שימש כמנהל הבחירות למועצה האזורית דרום השרון, מועצה אזורית ברנר ועיריית רחובות. בהמשך הפנה את דרכו לתחום התכנון העירוני וכיהן כסגן מתכנן מחוז מרכז במשרד הפנים וכיו"ר ועדה לתכנון ובניה. 

בבחירות לרשויות המקומיות 2003 נבחר לכהן כראש המועצה המקומית גן יבנה מטעם רשימת דרור לגן יבנה, ומאז ועד היום מכהן בתפקיד זה. כיום זוהי תקופת כהונתו החמישית.

במהלך כהונתו קיבל תעודת יקיר תנועת הנוער מטעם מועצת תנועות הנוער בישראל לשנת תשע"ה, בימי כהונתו זכתה המועצה המקומית גן יבנה באותות הוקרה והצטיינות על התנהלות פיננסית שקולה ומאוזנת מטעם משרד הפנים שנים רבות ברציפות. 

==משפטו==
בנובמבר 2005 נחשד בעבירות של גנבה, מרמה, וסחיטה באיומים, נעצר ושהה במעצר בית. כ-5 שנים לאחר המעצר הוגש נגדו כתב אישום. אהרון דרור כפר בהאשמות נגדו ונלחם על חפותו בבית המשפט. במהלך המשפט נרצח פרקליטו, עורך הדין יורם חכם.

בשנת 2013 הסתיים משפטו בזיכוי מלא. בעקבות הזיכוי הוא הגיש תביעה על סך 2.5 מיליון שקלים כנגד מדינת ישראל אולם לבסוף הושגה פשרה בהליך של גישור, במסגרתו קיבל כחצי מיליון ש"ח.

==חיים אישיים==
נשוי להלן ואב ל-8 ילדים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי מועצת גן יבנה
קטגוריה:בוגרי תיכון מוסינזון (הוד השרון)
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
הורסט גרוסמן

הורסט גרוסמן (בגרמנית: Horst Großmann; 19 בנובמבר 1891 – 4 במאי 1972) היה מפקד בכיר בורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
===קריירה מוקדמת===
גרוסמן נולד ב-19 בנובמבר 1891 בזיבא, פרוסיה המזרחית, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית (מאז 1955 חלק מאלק בפולין המודרנית). בשנת 1912 הוא התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הרגלים ה-175, עמו לחם במהלך מלחמת העולם הראשונה בקרבות השונים. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, צלב האבירים של מסדר בית הוהנצולרן עם חרבות, אות הפציעה בשחור וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף גרוסמן למשטה, אולם בשנת 1920 הצטרף לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1923 הוא הועלה לדרגת ריטמייסטר, ובשנת 1926 הוא מונה למפקד פלוגת הנדסה של רגימנט הרגלים ה-6. לאחר מכן הוא הפך למדריך בבית הספר לחי"ר בדרזדן, וב-1 באוקטובר 1934 הועלה לדרגת מיור ומונה למפקד הגדוד ה-2 ברגימנט הרגלים ה-22. ב-1 באוקטובר 1938 הוא הועלה לדרגת אוברסט, וזמן קצר לאחר מכן הוא מונה למפקד קבוצת ההדרכה B בבית הספר למלחמה בפוטסדאם.

===מלחמת העולם השנייה===
ב-15 באוקטובר 1939 מונה גרוסמן למפקד רגימנט הרגלים ה-84, שהיה חלק מהדיוויזיה ה-8, ולחם עמו במהלך המערכה על צרפת ומבצע ברברוסה, וב-23 באוגוסט 1941 הוא קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-25 בדצמבר 1941 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-6, וב-1 בינואר 1942 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור. ב-1 בינואר 1943 הוא הועלה לדרגת גנרל לוטננט, ובפברואר קיבל את עיטור הצלב הגרמני בזהב. בקיץ אותה שנה הוא לחם עם הדיוויזיה בקרב קורסק, וב-4 בספטמבר קיבל תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל. בינואר 1944 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-35, וכן למפקד הקורפוס ה-55, עליו פיקד עד מאי 1944. ב-11 באוגוסט 1944 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-6, וב-9 בנובמבר 1944 הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים. בינואר 1945 הוא סיים את תפקידו, ובתום המלחמה הוא נלקח לשבי הבריטי.

===לאחר המלחמה===
ב-7 ביולי 1947 שוחרר גרוסמן מהשבי, ולאחר שחרורו הוא התגורר בריסלנסהיים, שם חי עד מותו ב-4 במאי 1972.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Personenregister/W/WieseF-R.htm הורסט גרוסמן] באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים עם עלי אלון
קטגוריה:מעוטרי עיטור בית הוהנצולרן
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים בקרב קורסק
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1891
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1972
טארנוקרטי

טארנוקרטי (בהונגרית: Tárnokréti) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בטארנוקרטי מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 254 תושבים, ובשנת 2019 רק 165 תושבים.

==יהודי טארנוקרטי==
בטארנוקרטי חיו שני יהודים בשנת 1880 וארבעה בשנת 1910.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
הדיוויזיה ה-207 (האימפריה הגרמנית)

הדיוויזיה ה-207 (בגרמנית: 207. Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-29 באוגוסט 1916 בחזית המערבית והיא לחמה בקרבות השונים, ובכלל זה הקרב על הסום, קרב אראס, קרב פשנדל, קרב איפר הרביעי ומתקפת האביב. לאחר מכן לחמה הדיוויזיה במתקפת מאה הימים עד סוף המלחמה, וב-20 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* מקס שרטר (29 באוגוסט 1916 – 18 באוקטובר 1918)
* וילהלם מתיאס (19 באוקטובר 1918 – 20 בינואר 1919)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

207
207
תרקוד (שיר)

"תרקוד" הוא שיר של שלמה ארצי מאלבום הנושא את אותו השם, אשר יצא לאור בינואר 1984. השיר נבחר לשיר השנה במצעדים השנתיים של רשת ג' וגלי צה"ל.

==רקע==
בכתבה מאת רז שכניק בעיתון ידיעות אחרונות לרגל יום הולדתו השבעים של ארצי, אמר ארצי על השיר:

==הצלחה==
===סיקורים===
באתר של יוסי חרסונסקי נכתב כי השיר "נחשב ללהיט הגדול ביותר מהאלבום". כמו כן, כתב חרסונסקי שהברושים בשיר הפכו לחלק מ"סיפור האהבה של הקונצנזוס לשלמה ארצי".

===מצעדים===
====מצעדים שבועיים====

====מצעדים שנתיים (ה'תשמ"ד)====

==קישורים חיצוניים==

*[https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=975&wrkid=3229 מילות השיר], מתוך אתר שירונט
*[https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990025226540205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים על ריקודים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קרחון מארש

קרחון מארש (באנגלית: Marsh Glacier) הוא קרחון בסמוך לרכס המלכה אליזבת, חלק מרכס המלכה אלכסנדרה שבההרים הטראנס-אנטארקטיים, הממוקם באזור חוף שקלטון, של שטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה.

אורכו של הקרחון 110 קילומטרים.

הקרחון זורם לכיוון צפון מהרמה הקוטבית שבין רכס מילר, ורכס המלכה אליזבת.

הקרחון נשפך אל קרחון נמרוד.

גובה הקרחון 1,402 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
=== גילוי הקרחון ===

הקרחון התגלה בשנת 1958 על ידי המחלקה הניו זילנדית של המשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי, אשר חקרה את האזור בשנים 1956–1958.

=== מקור השם ===

הקרחון נקרא על שמו של ג'י. וו. מארש (G.W. Marsh), שהיה חבר במחלקה הניו זילנדית של המשלחת הטראנס-אנטארקטית.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• G. W. Grindley (1967), [https://doi.org/10.1080/00288306.1967.10426756 The Geomorphology of the Miller Range, Transantarctic Mountains with notes on the glacial history and neotectonics of East Antarctica], New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 10:2, 557-598, DOI: 10.1080/00288306.1967.10426756</div>

<div class="mw-content-ltr">• Edmund Stump, Brian Gootee, Franco Talarico, [https://epic.awi.de/id/eprint/17003/1/Stu2006d.pdf Tectonic Model for Development of the Byrd Glacier Discontinuity and Surrounding Regions of the Transantarctic Mountains during the Neoproterozoic – Early Paleozoic], Fütterer, D K, Damaske, D, Kleinschmidt, G, Miller, H & Tessensohn, F (eds.), Antarctica contributions to global earth sciences, Springer, Berlin, Heidelberg, New York, 45-54 http://dx.doi.org/10.1007/3-540-32934-X</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:9458 קרחון מארש] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/45468 קרחון מארש] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=9037&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR קרחון מארש] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://mapcarta.com/25620832 מפת אזור קרחון מארש]

== הערות שוליים ==

מארש
ז'בהאזה

ז'בהאזה (בהונגרית: Zsebeháza) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם בז'בהאזה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 170 תושבים, ובשנת 2019 רק 141 תושבים.

==יהודי ז'בהאזה==
בשנת 1880 חיו בז'בהאזה 13 יהודים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים