יוחנן רטנר

משה דיין ויוחנן רטנר בבניין הפקולטה לאווירונאוטיקה בטכניון, 1957
יוחנן (אויגן) רטנר (1891 – 28 בינואר 1965) היה אדריכל, מראשי "ההגנה", אלוף בצה"ל, פרופסור בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון.

==ביוגרפיה==
רטנר נולד ליבגניה (לבית פרץ) וליפים רטנר באודסה. אמו נפטרה בלידתו, מה שגרר כעס גדול מצד הוריה, ניקולאי וסופי פרץ, על יפים ולהחרמתו בטענה כי הדבר קרה באשמתו. האב נשא אישה שנייה כשיוחנן היה בן 10, אך אחרי שנתיים הזוג נפרד והאשה עקרה לצרפת. יוחנן היה בקשר עם אמו החורגת במשך שנים רבות ואף נהג לשלוח לה כסף. הוא החל בלימודי גימנסיה באודסה, אך בשנת 1905, לאור הפוגרומים ברוסיה, נשלח על ידי אביו ללמוד בגרמניה ובה סיים את לימודי הגימנסיה במנהיים. הוא התארח בבית נוצרי בסביבה מנותקת מיהדות והיה חבר בתנועת ואנדרפוגל. בשנת 1910 שב לרוסיה, התגייס לצבא הצאר וסיים בו קורס קצינים. אולם בגלל יהדותו לא זכה לתפקיד קצונה והועבר לכוחות המילואים. הוא שב לגרמניה ללמוד ארכיטקטורה בבית הספר הטכני הגבוה בקארלסרוהה שבגרמניה. במלחמת העולם הראשונה גויס לצבא הרוסי, ולאחר מהפכת אוקטובר התקדם עד לפיקוד על חטיבה. אחרי המלחמה היה פעיל בארגון ההגנה העצמית של היהודים באודסה ולאחר מכן שב לקארלסרוהה על מנת לסיים את לימודיו.

===בתחום האדריכלות בארץ ישראל===
ב-1923 עלה לארץ ישראל, התגורר בדירת חדר בחצר ביתה של ד"ר הלנה כגן ברחוב הנביאים בירושלים, ועבד כפועל בניין בחברת סולל בונה וכשוליה במשרד האדריכלות של פריץ קורנברג. במסגרת עבודתו זו היה בין הפועלים שבנו את האוניברסיטה העברית בהר הצופים.

בשנת 1925 היה לעוזר הוראה של פרופ' אלכסנדר ברוולד בפקולטה לארכיטקטורה בטכניון. בשנת 1939 הועלה לדרגת פרופסור. רטנר לימד בפקולטה לאדריכלות בטכניון ואף היה דקאן הפקולטה ומנהל משנה בפועל של הטכניון.

בשנותיו הראשונות בארץ ישראל הוא תכנן את בית הפועלים ואמפיתיאטרון בחיפה. תכנן את אגפו המערבי של סניף בנק אפ"ק בחיפה. בשנת 1928 זכה במקום ראשון בתחרות לתכנון בית המוסדות הלאומיים.

בין המבנים שתכנן: בית ברל, מדרשת בן-גוריון בשדה בוקר, הכפר הירוק, בית המוסדות הלאומיים בירושלים, אודיטוריום בית בירם בבית הספר הריאלי בחיפה, הפקולטה לאווירונאוטיקה בקרית הטכניון, המחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטה העברית, קופת חולים זמנהוף בתל אביב ובית יד לבנים בבאר שבע (תוכנן במקור על ידי רטנר ושושני כבית הכנסת המרכזי של העיר).

===בהגנה ובצה"ל===
רטנר הצטרף לארגון ההגנה ב-1925 והשתתף בחיפה בקורס מדריכים של הארגון כחניך מן השורה, למרות הכשרתו הצבאית, מתוך רצון להכיר את הארגון מלמטה לפני הצטרפות למפקדה הארצית. בטרם קום מדינת ישראל שילב את עיסוקו כאדריכל עם עיסוקי הביטחון והיה ראש המפקדה הארצית הראשון של "ההגנה" ושל הפלמ"ח. שילוב רב תחומי זה הוביל לאחד הרעיונות שלו - הקמת יישובי חומה ומגדל. היה ממתכנני תוכנית "מצדה בכרמל" במלחמת העולם השנייה ושירת כיועץ במטה הכללי של הצבא הבריטי בקהיר. במהלך מלחמת העצמאות, כאשר הרמטכ"ל יעקב דורי היה מנוטרל בגלל מחלה, רטנר מונה לראש המטה הכללי של צה"ל, אולם ויתר על התפקיד לאחר שמצא בעיות במטה הכללי וטען ש"לא יוכל לזעזע את המערכת בעת לחימה על ידי הדחות מתבקשות". במקום זאת, נשא בתפקיד ראש אגף התכנון בצה"ל והיה אחד מששת האלופים הראשונים. שירת גם כנספח צבאי במוסקבה בשנים 1948–1951.

בשנת 1955 נתמנה לראש ועדת חקירה, שנקראה על שמו ועדת רטנר, ובה השתתפו גם דניאל אוסטר ויעקב סלומון. הוועדה בדקה את הצורך ב והחליטה כי אין מנוס מהמשך הממשל הצבאי.

==משפחתו והנצחתו==
נשא את אורה (פלורה) וייץ ונולדו לו שני בנים. בכורו, הטייס , נהרג בשנת 1954. לימים נודע כי יוחנן רטנר היה אחד מאהוביה של רחל המשוררת, שאף הקדישה לו שלושה שירים.
בנו מיכאל רטנר המשיך את דרכו בתחום האדריכלות.

זכרו של רטנר הונצח בבול דאר ישראלי, במסגרת סדרה שהוקדשה לאדריכלות הישראלית . ב- 26 באפריל 1992, הנפיק השירות הבולאי בול דאר לזכרו של רטנר שעליו מופיע ציור של בית המוסדות הלאומיים בירושלים שרטנר היה האדריכל שלו בשנת 1932. האמן אד ואן אויין עיצב את הבול.

נקרא על שמו רחוב בחיפה.

אוסף על שמו שמור בספרייה הלאומית<ref></ref>.

==מבנים נבחרים שתכנן==
<gallery>
Telvisionratner.jpg|בניין הטלוויזיה החינוכית ברמת אביב
</gallery>

== ראו גם ==
* ערכים על מבנים ואתרים שתכנן יוחנן רטנר

==לקריאה נוספת==
* יוחנן רטנר, חיי ואני, זוכה פרס יצחק שדה לספרות צבאית, 1979.
* נחום בוגנר, מחשבה צבאית ב"הגנה" - יוחנן רטנר, יהושע גלוברמן, יצחק דובנו (יואב), משרד הביטחון, המרכז לתולדות כוח המגן על שם ישראל גלילי
* סילבינה סוסנובסקי, (עורכת). יוחנן רטנר: האדם, הארכיטקט ועבודתו. מרכז מחקר למורשת הארכיטקטורה, הטכניון, 1992

==קישורים חיצוניים==

* [https://haifa-primo.hosted.exlibrisgroup.com/primo-explore/collectionDiscovery?vid=HAU&inst=972HAI_MAIN&collectionId=81165293120002791 אוסף יוחנן רטנר] מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה

===מאמרים פרי עטו===
* 
* 
* 

===מאמרים אודותיו===
* 
* 
* 
* 
* 
* מיכאל יעקובסון, [http://www.xnet.co.il/architecture/articles/0,14710,L-3092026,00.html יופיו אינו ידוע: מגדל הגמל של קיבוץ גניגר בתכנון רטנר], באתר Xnet, 22 בדצמבר 2011
* מיכאל יעקובסון, [http://michaelarch.wordpress.com/2010/12/28/סיבוב-בבית-יד-לבנים-באר-שבע/ סקירה על בניין יד לבנים בתכנון רטנר-שושני בבאר-שבע], באתר "חלון אחורי", דצמבר 2010
* גיל וייסבלאי, [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/library/Blogs/Pages/Blog-11Mar2014-Ratner.aspx האדריכל שסירב להיות רמטכ"ל], באתר הספרייה הלאומית, 11 במרץ 2014
* [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=hquVuzdG%2BmjaADqNisLT%2Bhkz2CUzHUt2kMCfWUXwlUqQquZ9UZiGbKu8DrS%2BNZYOYw%3D%3D&mode=image&href=DAV%2F1958%2F04%2F11&page=2&rtl=true אלוף יוחנן רטנר, פרופסור גם בצבא], דבר, 11 באפריל 1958
* 
*מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2023/04/09/%d7%a1%d7%99%d7%91%d7%95%d7%91-%d7%91%d7%90%d7%9b%d7%a1%d7%a0%d7%99%d7%aa-%d7%94%d7%9e%d7%a9%d7%95%d7%a9%d7%99%d7%9d-%d7%91%d7%9e%d7%93%d7%a8%d7%a9%d7%aa-%d7%a9%d7%93%d7%94-%d7%91%d7%95%d7%a7%d7%a8/ סיבוב באכסנית המשושים במדרשת שדה-בוקר], באתר 'חלון אחורי', 9 באפריל 2023
*מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2024/06/06/%d7%a1%d7%99%d7%91%d7%95%d7%91-%d7%91%d7%9e%d7%aa%d7%97%d7%9d-%d7%94%d7%98%d7%9c%d7%95%d7%99%d7%96%d7%99%d7%94-%d7%94%d7%97%d7%99%d7%a0%d7%95%d7%9b%d7%99%d7%aa-%d7%94%d7%a0%d7%98%d7%95%d7%a9-%d7%91/ סיבוב במתחם הטלוויזיה החינוכית הנטוש ברובו], באתר 'חלון אחורי', 6 ביוני 2024

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:סגל הטכניון: אדריכלות
קטגוריה:ראשי אג"ת
קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:יהודים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:חיפה: אישים
קטגוריה:נספחים צבאיים ישראלים בברית המועצות
קטגוריה:זוכי פרס יצחק שדה
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:יהודים בצבא האימפריה הרוסית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אבות שכולים: חללי צה"ל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות חוף הכרמל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1891
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1965
קטגוריה:חברי המטה הכללי במלחמת העצמאות