ישיבת בית זבול

ישיבת בית זבול היא ישיבה בשכונת שערי חסד שבירושלים. הישיבה הוקמה בשנת תש"ה (1945) על ידי הרב יעקב משה חרל"פ, ששימש כנשיאה עד לפטירתו בשנת 1951.

מטעם הישיבה התקיימו מספר מסגרות לימודיות ומפעלים רוחניים.

כיום היא מתנהלת במתכונת של כולל אברכים בשם "כולל 'חוף ימים' שע"י ישיבת בית זבול"

==היסטוריה==
הישיבה הוקמה בתור "מדרש גבוה לתלמוד בית זבול" בנשיאות הרב יעקב משה חרל"פ שהעביר שם שיעורים באופן קבוע במקביל להיותו ראש ישיבת מרכז הרב. הישיבה יועדה בעיקר לתלמידים נשואים, ובכך הייתה כעין כולל לאברכים.

הישיבה שוכנת בשכונת שערי חסד, בה התגורר וכיהן הרב חרל"פ כרב השכונה. בשנותיה הראשונות שכנה הישיבה, בקומה השנייה של בית הכנסת "הגר"א", ולאחר פטירתו של הרב חרל"פ, הפך בנו ר' יוסף דוד זאב חרל"פ את הבית לבית כנסת, שאליו הועברה גם הישיבה.

==== שבת בית זבול ====
במהלך השנים שלאחר פטירת הרב חרל"פ, נקראה ע"י המכון וע"י הרבנים הראשיים<ref>.</ref>, השבת הסמוכה ליום פטירתו 'שבת בית זבול', ובה נערכו מגביות עבור הישיבה ומוסדותיה<ref>.</ref>.

==== הנחת אבן הפינה ====
בתמוז ה'תשי"ד נערך טקס הנחת אבן הפינה לבנין של ישיבת בית זבול. בטקס שנערך נאמו רבנים חשובים ביניהם: הרב הראשי הרב הרצוג, הרב אליעזר סילבר, הרב אהרן קוטלר, הרב טיקוצ'ינסקי, הרב חיים זבולון חרל"פ, הרב אליהו בוצ'קו. במעמד השתתפו גם הרבנים יחזקאל אברמסקי, יחזקאל סרנא, אליהו ראם, חיים יהודה לייב אוירבך ועוד<ref>.</ref>.

הישיבה, וסדרת הספרים בעלת השם הזהה, נקראו על שם אביו של הרב חרל"פ, הרב זבולון חרל"פ, וכן על שם ארץ ישראל אשר ממנה לא יצא מעולם.
לוח שנה של ישיבת בית זבול. בצד: רשימת המפעלים התורניים שע"י הישיבה.

== מפעלים תורניים ==
בבית הרב חרל"פ - ישיבת בית זבול התקיימו מספר מפעלים תורניים<ref>.</ref>, בנוסף לקיומו של בית הכנסת "שושנת יעקב", שמתקיימות בו תפילות כסדרן.<ref></ref>. בין המפעלים שהתקיימו במקום:

=== כולל חוף ימים ===
כולל אברכים ע"ש ספרו של הרב יחיאל מיכל חרל"פ, בנו של הרב חרל"פ ונשיא מוסדות הישיבה. לצד הכולל נוסדה 'הקרן להדפסת כתבי הרב יחיאל מיכל חרל"פ' שעל ידה הודפסו ספרי 'חוף ימים'.

=== המכון להוצאת כתבי הרב חרל"פ ===
לאחר פטירת הרב חרל"פ הוקם ועד להוצאת כתביו. עם ייסודו של הועד יצאה לאור תכנית להוצאת הכתבים לאור. בתכנית נמנו עשרה כרכים בסדרת 'בית זבול' - הגות הלכתית-עיונית, ושלושים וששה כרכים בסדרת 'מי מרום' – ההגות המחשבתית-אמונית.

כיום יצאו לאור ע"י המכון להוצאת כתבי הרב חרל"פ ששה כרכי 'בית זבול', ועשרים כרכי 'מי מרום'.

בנוסף יצאו בישיבה שבעה ספרים בשם 'אור חיים' מאת הרב חיים לייב חרל"פ (נינו של הרב חרל"פ).

=== ועד חכמים כרם שלמה ===
תכנית שהוקמה לעילוי נשמתו של הרב שלמה נתן קוטלר (שבתו היתה נשואה לרב חרל"פ לעת זקנותו) במהלכה ניתנו מידי שבת שיעורים שיחות והרצאות מפי תלמידי חכמים ואנשי רוח. ביניהם: הרב רפאל קוק<ref>.</ref>. מטעם ועד החכמים נדפס חלקו השלישי של הספר כרם שלמה של הרב קוטלר.

=== קרן רבי דניאל סירקיס למצויינים ===
קרן מלגות למצויינים שנוסדה ע"י דניאל סירקיס שהיה גם מחברי הועד של הישיבה. הקרן המשיכה לפעול גם לאחר פטירתו בהתאם להחלטה שהתקבלה בהנהלת הישיבה<ref>.</ref>.לוגו של קרן גמילות חסדים "הפרח"

=== גמילות חסדים 'הפרח' ===
קרן גמ"ח שנוסדה לעילוי נשמת הרבנית פעשא - רעייתו הראשונה של הרב חרל"פ, ואם ילדיו.

==רבני הישיבה==
הישיבה ומוסדותיה הוקמו בנשיאות הרב יעקב משה חרל"פ. לאחר פטירתו עמד בנו הרב יחיאל מיכל חרל"פ בנשיאות המוסד, ולאחריו הרב זבולון חרל"פ היה נשיא הישיבה.

חברי ההנהלה במשך השנים היו בני וחתני הרב חרל"פ. הרב מרדכי יהודה ליב זק"ש, הרב אברהם שדמי (ובנו הרב אהרן שדמי<ref></ref>), והרב שמואל ברוך ורנר. הרב יוסף דוד זאב חרל"פ, בנו של מייסד הישיבה, עמד בראשות הישיבה אך גם עסק בניהול הישיבה.

ראשות הישיבה וניהולה עברו בירושה לנכדו של הרב חרל"פ - הרב ניסן זק"ש<ref>.</ref>, אך בשל תפקידו כרבה של שכונות שערי חסד ורחביה, החליט להותיר אחריות זו לאחיו הרב זבולון זק"ש מרבני שכונת רוממה בירושלים. בנו של הרב זבולון, הרב יעקב משה זק"ש עומד כיום בראשות הישיבה.
מכתב לנשיא [[יצחק בן-צבי מאת חברי ועד הבנין ורבני הישיבה]]

== ועד הישיבה ==
למען הישיבה נוסד 'ועד הבנין של מדרש גבוה בית זבול'. נשיא הועד היה הרב הראשי לתל אביב הרב אונטרמן.

לועד היו ארבעה מרכזים. בין חברי הועד בירושלים היו גם הנשיא שזר, שר הדתות ורהפטיג, שרגאי, דניאל סירקיס, אהרן חיות, והרבנים אושפיזאי ונריה. בין חברי הועד בתל אביב היו גם הרב אונטרמן, חיים לבנון ראש העירייה והרב ראובן מרגליות. הרב קניאל היה ראש הועד בחיפה, וגניחובסקי בבני ברק.

הרב משה אליעזר שפירא רב קהילה באטלנטיק סיטי, חבר "המזרחי" ונכדו של ר' צבי מיכל שפירא, היה ראש ועד הישיבה באמריקה<ref>.</ref>.

הועד קיים אסיפות ושלח מכתבים עבור קיומו החומרי של הישיבה ומוסדותיה<ref>.</ref>.

==מבוגרי הישיבה==
מבין בוגריה ניתן למנות את הרבנים סיני אדלר, יצחק מאיר חרל"פ, אהרן רוזנפלד, שמואל דביר, יצחק שלמה זילברמן, יצחק פלקסר.

==לקריאה נוספת==
*ראובן גפני, מקדש מעט: בתי כנסת מוכרים ונסתרים בירושלים, הוצאת יד יצחק בן צבי תשס"ד, עמ' 25-32.
* יאיר חרל"פ, "ישיבת בית זבול", בתוך: שירת הי"ם: שירת חייו של איש ירושלים הרב יעקב משה חרל"פ, תשע"ב, עמ' 385 - 390.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://shimur.org/signs/%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%AA-%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%96%D7%91%D7%95%D7%9C-%D7%A2%D7%A9-%D7%96%D7%91%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%9F-%D7%97%D7%A8%D7%9C%D7%A4/ ישיבת בית זבול באתר לשימור אתרי מורשת בישראל].

== הערות שוליים ==

בית זבול
קטגוריה:שערי חסד
קטגוריה:כוללי אברכים בארץ ישראל
קטגוריה:ירושלים: בתי כנסת