מתווה בעלז

מתווה בעלז הוא כינויו של הסכם שנחתם ביוני 2022 בין משרד האוצר ומשרד החינוך, המסדיר מחדש את לימודי הליבה במוסדות החרדיים, ולפיו כל מוסד חינוכי שילמד עברית, מתמטיקה, ואנגלית, יקבל תקציב ממשלתי בהתאם להישגי התלמידים, גם אם המוסד אינו רשום ברשת חינוך ממלכתית.

המתווה מכונה 'מתווה בעלז', על שם יוזמי המתווה, חסידות בעלז.

למרות שחסידות בעלז יזמה את המתווה, היא החליטה להקפיא את הצטרפותה אל המתווה בעקבות וטו פוליטי מצד דגל התורה (המפלגה הליטאית, אשר רצה ברשימת יהדות התורה יחד עם הסיעה החסידית אגודת ישראל)<ref></ref>.

== הרקע ==
בשל מחסור בתקציב, פנה ישראל אייכלר נציג חסידות בעלז בשנת 2018 בשליחותו של האדמו"ר מבעלז, אל הנהלת החינוך העצמאי וביקש להכניס את בתי הספר של החסידות אל רשת החינוך העצמאי. הרשת סירבה בטענה כי גדולי ישראל הליטאים מתנגדים להכנסת בתי ספר לבנים<ref></ref>.

אחרי הסירוב של החינוך העצמאי, הכריזו בחסידות בעלז כי יקדמו הקמת רשת חינוך חרדית חדשה, בדומה לרשתות החינוך העצמאי ו'בני יוסף'<ref></ref>, ופנו אל משרד החינוך בבקשה לקדם מתווה חדש במסגרתו יוענקו תקציבים לבתי ספר שילמדו ליבה, בהתאם להישגים שלהם. מצד משרד החינוך ניהלה את המגעים, המנכ"לית דלית שטאובר. מצד חסידות בעלז השתתפו יונתן רייס וזאב פרקש. בחלק מהפגישות השתתף גם ח"כ קינלי טור פז ממפלגת יש עתיד שתיווך בין החסידות למשרד החינוך, בתמיכת ראש הממשלה יאיר לפיד, והגדיר את המהלך כ"תחילתו של שינוי משמעותי בחברה החרדית". המגעים עם משרד החינוך נמשכו זמן רב, ובסוף ינואר 2022 דלפו לתקשורת ועוררו סערה.

== המתווה ==
ביוני 2022 נחתם המתווה בין משרד האוצר למשרד החינוך, לפיו כל מוסד שילמד שלושה ממקצועות הליבה – עברית, מתמטיקה ואנגלית – יקבל תקצוב ממשלתי בהתאם לשיעור התלמידים המשתתפים במבחנים, ובנוסף כל מוסד יהיה זכאי בשנה הראשונה למענק בגובה של כ-6,000 ש"ח לתלמיד<ref></ref>.

המתווה החדש הוביל מספר שינויים לעומת רשתות החינוך החרדי שהיו קיימות עד אז. ראשית, המתווה אינו מחייב לימודי ליב"ה ואינו מעניש את מי שלא ילמד, אלא רק ממריץ את בתי הספר שילמדו. כמו כן, המתווה אינו דורש שהמוסד יהיה רשום ברשת ממלכתית, אלא מאפשר למוסדות שאינם רשמיים להצטרף לתוכנית. ובנוסף, התקציבים יימדדו רק לפי הישגי המבחנים ויעמדו תחת פיקוח המדינה, וזאת בשונה מרשתות החינוך החרדיות הקיימות שמקבלות תקציבים לפי שעות ההוראה ואינן מאפשרות למדינה פיקוח ובחינה של ההישגים.

== תגובות והשלכות פוליטיות ==
התגובות בחברה החילונית היו חיוביות<ref></ref>. גם בחברה החרדית היו שהביעו קורת רוח ושביעות רצון מן המתווה וכינו אותו "בשורה"<ref></ref>.

חלק מן המגזר הליטאי, ששולט ברשת החינוך העצמאי, יצאו במחאה חריפה נגד המתווה החדש, ויומיים אחרי פרסום המתווה, פרסמו בעיתון 'יתד נאמן' מחאה חריגה נגד המתווה<ref></ref>. במאמר המערכת של העיתון החרדי 'משפחה' תקפו את העיתון הליטאי על הכותרת החריפה נגד האדמו"ר מבעלז<ref></ref>. לאחר הסערה שהתעוררה, החליטו במפלגת דגל התורה הליטאית שהם לא ירוצו ברשימה אחת ('יהדות התורה') עם מפלגת אגודת ישראל החסידית, אם חסידות בעלז תצטרף למתווה בעלז<ref></ref><ref></ref>.

לאחר שבועות ארוכים של משא ומתן<ref></ref> והתערבות מצד גורמים פוליטיים שונים החליטה חסידות בעלז להקפיא את הצטרפותה למתווה. לפי דיווחים שונים מגיעה ההקפאה של בעלז בתמורה להבטחה מצד נתניהו כי התקציבים של מוסדותיה יוגדלו ללא לימודי ליבה ויעוגנו במסגרת ההסכם קואליציוני עתידי<ref></ref><ref></ref>. הבטחה זו עוררה תגובות חריפות מצד גורמים שונים<ref></ref><ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.gov.il/he/Departments/news/press_27062022 שר האוצר ושרת החינוך סיכמו: תוכנית קידום לימודי ליבה במגזר החרדי], אתר משרד האוצר, יוני 2022
* אליעזר היון, [https://jerusaleminstitute.org.il/wp-content/uploads/2022/04/ממחים-נייר-עמדה-על-רקע-פרסום-מתווה-בעלז.pdf ממ"חים (חינוך ממלכתי-חרדי): נייר עמדה על רקע פרסום 'מתווה בעלז' של משרד החינוך], מכון ירושלים למחקרי מדיניות, אפריל 2022.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יחסי דת ומדינה
קטגוריה:יהדות חרדית בישראל: חינוך