OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קו צינור קיסטון

קו צינור קיסטון (באנגלית: Keystone Pipeline) הוא קו צינורות להעברת נפט בצפון אמריקה. הקו משתרע על פני אורך של למעלה מ־4,500 ק"מ. הוא מתחיל בהארדיסטי, אלברטה ומסתיים ביוסטון ופורט ארתור טקסס.

לקו הצינורות ארבעה שלבי בנייה:
* שלב 1 – הארדיסטי – פאטוקה אילינוי, דרך ססקצ'ואן, מניטובה, דקוטה הצפונית, דרום דקוטה, נברסקה, קנזס ומיזורי. הצינור באורך 3,456 ק"מ. בנייתו הסתיימה בשנת 2010.
* שלב 2 – סטיל סיטי נברסקה – קאשינג אוקלהומה, באורך 468 ק"מ. בנייתו הסתיימה בפברואר 2011.
* שלב 3 – קאשינג – פורט ארתור, באורך 784 ק"מ, יחד עם שלוחה ליוסטון. בנייתו הסתיימה בינואר 2014, והשלוחה – בשנת 2016.
* שלב 4 – צינור עתידי, המכונה Keystone XL, בין הארדיסטי לסטיל סיטי דרך בייקר מונטנה.

==קיסטון XL==
קיסטון XL הוא מיזם של חברת טראנס-קנדה ומהווה את השלב הסופי המיועד של מערכת הצינורות – צינור בקוטר שינוע בין הארדיסטי לסטיל סיטי דרך מדינת מונטנה לאורך 1,900 קילומטר. הצינור תוכנן בשנת 2008 אך נתקל בהתנגדות ציבורית ופוליטית, עקב נזק סביבתי מוערך, והתוכנית בוטלה על ידי ממשל אובמה. בשנת 2017 הנשיא דונלד טראמפ חתם על מזכר הבנות ולאחר מכן על היתר לבניית הצינור, אך ההיתר בוטל על ידי מערכת המשפט במונטנה. במרץ 2019 חתם הנשיא על צו שעוקף את החלטת בית המשפט. בינואר 2021, ביום השבעתו, חתם הנשיא ג'ו ביידן על ביטול ההרשאה של קודמו, דונלד טראמפ, במצב שבו כ-150 ק"מ של הצינור כבר הונחו בצד האמריקני, ו-2.2 ק"מ נוספים הושלמו בצד הקנדי.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קיסטון
קטגוריה:ארצות הברית: אנרגיה
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – קנדה
ג'ון ווקר (רוקח)

קופסת בדיל "קונגרבס" (1827)]]
ג'ון ווקר (באנגלית: John Walker; 29 במאי 1781 – 1 במאי 1859) היה כימאי וממציא אנגלי שהמציא את הגפרור.

== ביוגרפיה ==
ווקר נולד בסטוקטון און טיס, מחוז דרהאם, ב־1781. הוא למד בבית-הספר היסודי המקומי ואחר-כך התמחה אצל ווטסון אלקוק, המנתח הראשי של העיר, בתור שוליה. אולם בשל סלידתו מכירורגיה פנה ללימודי כימיה. לאחר שלמד ב דרהאם ויורק, הוא הקים עסק קטן ככימאי ורוקח ב 59 High Street, Stockton, בסביבות 1818. ווקר נפטר בסטוקטון ב-1 במאי 1859 ונקבר בשטח הכנסייה של סנט מרי בנורטון, ליד סטוקטון.

== המצאת הגפרור ==
ווקר התעניין באפשרות למצוא אמצעי להצתת אש בקלות. כמה תערובות כימיות כבר היו ידועות באותה תקופה כגורמות להתלקחות פתאומית, אך לא ניתן היה להעביר את הלהבה לחומר בערה איטי כמו עץ. פעם אחת, בעוד ווקר מכין תערובת הארה, גפרור שהיה טבול בחומר הוצת על ידי חיכוך מקרי על האח. הוא העריך מיד את הערך המעשי של הגילוי, והתחיל לייצר גפרורים. הם היו עשויים ממקלות עץ או ממקלוני קרטון מצופים בגופרית ובתערובת של גופרית אנטימון, כלור אשלגני, גומי טבעי, והגופרית משמשת כדי להעביר את הלהבה אל העץ.

מחיר הקופסה של 50 גפרורים היה שילינג אחד. עם כל קופסה סופקה פיסת נייר זכוכית, מקופלת לשניים, שדרכה היה צריך להעביר את הגפרור כדי להצית אותו. הוא כינה את הגפרורים "קונגרבס" לכבוד הממציא וחלוץ הרקטות, סר ויליאם קונגרייב. הוא לא גילה את ההרכב המדויק של הגפרורים שלו לאיש.

שנתיים וחצי לאחר פרסום המצאתו של ווקר, הגיע אייזק הולדן, באופן עצמאי, לרעיון של ציפוי שבבי עץ עם גופרית. התאריך המדויק של גילויו, על פי ההצהרה שלו, היה אוקטובר 1829. לפני כן, ספר המכירות של ווקר מכיל חשבון של לא פחות מ -250 מכירות של גפרורים, המכירה הראשונה הייתה בתאריך 7 באפריל 1827. הוא סירב לרשום פטנט על המצאתו, אף על פי שמייקל פאראדיי ואחרים עודדו אותו, ואיפשר לכל אחד לעשות בה כרצונו. לא זכה לשום תהילה או עושר על בסיס המצאתו, אם כי הוא היה יכול לפרוש כמה שנים מאוחר יותר. זכותו כממציא הגפרור הוכרה רק לאחר מותו.

בעקבות הפיתוח על ידי הכימאי הצרפתי, שארל סוריא, שב-1830 המציא גפרור המבוסס גם כן על זרחן אבל תוך החלפת גופרית האנטימוניום בזרחן לבן. בארצות הברית במסאצ'וסטס בשנת 1836 נרשמו פטנטים הראשונים לגפרור קטן יותר ובטוח יותר לשימוש. הזרחן הלבן נאסר מאוחר יותר לשימוש הציבור בגלל רעילותו. גפרורי הבטיחות המודרניים נוצרו על ידי הכימאי השוודי, גוסטב אריק פאש .

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.thisisstockton.co.uk/history/John_Walker_The_Match.asp John Walker & The Match] ("This is Stockton")
* [http://www.bbc.co.uk/ahistoryoftheworld/objects/hQR9oN5LTeCLcuKfPDMJ9A John Walker's Friction Light] (BBC: A History of the World in 100 Objects)
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ממציאים בריטים
קטגוריה:כימאים אנגלים
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1781
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1859
יונתן מור

יונתן מור (נולד ב-11 בפברואר 1995) הוא כדורסלן ישראלי בגובה 2.05 מטר, המשחק במכבי עירוני רעננה מהליגה הלאומית בעמדת הפורוורד. מור שיחק בליגת העל במדי הפועל תל אביב, הפועל חולון, בני הרצליה ומכבי חיפה וכן בנבחרות הצעירות של ישראל.

==קריירת משחק==
מור החל את דרכו בכדורסל במחלקת הנוער של מכבי שוהם. בקיץ 2013 שיחק מור בנבחרת הנוער של ישראל באליפות אירופה לדרג ב' שנערכה במקדוניה, בה זכתה ישראל במקום החמישי.

לקראת עונת 2013/14 חתם מור בהפועל תל אביב ומיד הושאל לקבוצת האקדמיה של איגוד הכדורסל במכון וינגייט במדיה שיחק בליגה הארצית.

בקיץ 2014 שיחק מור בנבחרת העתודה באליפות אירופה שנערכה ביוון בה זכתה הנבחרת במקום השביעי.

בעונת 2014/15 שיחק מור בהפועל תל אביב בליגת העל אך שותף לדקות מועטות בחמישה משחקים בלבד. בקיץ 2015 שיחק מור שוב במדי נבחרת העתודה באליפות אירופה שנערכה באיטליה בה זכתה ישראל במקום העשירי.

בעונת 2015/16 שיחק מור במדי הפועל כפר סבא בליגה הלאומית וקלע בממוצע כ-9 נקודות בכ-18 דקות בממוצע למשחק. בעונת 2016/17 עבר מור להפועל חולון שם שותף ב-22 משחקים בהם קלע בממוצע 3 נקודות בכ-7 דקות. בדצמבר 2017 ביקש מור להשתחרר מהפועל חולון לאחר שזכה לדקות משחק מועטות וחתם בבני הרצליה. עד תום עונת 2017/18 שיחק מור 15 משחקים במדי הרצליה וקלע כ-2 נקודות בכ-9 דקות בממוצע למשחק.

בעונת 2018/19 עבר מור לעירוני קריית אתא בליגה הלאומית במדיה קלע כ-14 נקודות בכ-27 דקות בממוצע למשחק. באוגוסט 2019 חתם מור במכבי חיפה. במדי חיפה קלע מור 7 נקודות בכ-18 דקות בממוצע למשחק. בעונת 2020/21 שיחק מור בהפועל תל אביב וקלע כ-5 נקודות בכ-16 דקות בממוצע למשחק. ביולי 2021 עבר מור להפועל חבל מודיעין מהליגה הלאומית. בעונת 2021/2022 קלע כ-17 נקודות בממוצע למשחק נבחר לשחקן הישראלי המצטיין של העונה.

בקיץ 2022 חתם יונתן מור במכבי ראשון לציון. בעונת 2022/23 קלע מור כ-12 נקודות בבמוצע למשחק והגיע עם ראשון לציון לרבע גמר הפלייאוף. בקיץ 2023 עבר מור למכבי עירוני רעננה. בעונת 2023/24 קלע מור כ-16 נקודות בממוצע למשחק. רעננה העפילה לסדרת רבע גמר הפלייאוף, שם הפסידה לעירוני נהריה.

===בנבחרות ישראל===

מור שיחק בנבחרת הנוער של ישראל באליפות אירופה דרג ב' שנערכה במקדוניה ב-2013 וסיים איתה במקום החמישי. ב-2014 השתתף עם נבחרת העתודה באליפות אירופה שנערכה ביוון שם סיימה הנבחרת במקום השביעי. ב-2015 הגיעה עם נבחרת העתודה למקום העשירי באליפות אירופה שנערכה באיטליה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://basket.co.il/player.asp?PlayerId=10574#player-career-stats יונתן מור] באתר מנהלת הליגה
* [http://ibasketball.co.il/league/4039/player/1848493 יונתן מור] באתר איגוד הכדורסל
* [https://archive.fiba.com/pages/eng/fa/p/q/mor%20jonathan/pid//_//players.html יונתן מור] באתר ארכיון פיב"א

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורסלני הפועל חולון
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורסלני בני הרצליה
קטגוריה:כדורסלני עירוני קריית אתא
קטגוריה:כדורסלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורסלני הפועל חבל מודיעין
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:כדורסלני מכבי רעננה
קטגוריה:רמת גן: כדורסלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
סאוליוס סקוורניאליס

סאוליוס סקוורניאליס (בליטאית: Saulius Skvernelis; נולד ב-23 ביולי 1970) הוא פוליטיקאי ליטאי שכיהן כראש ממשלת ליטא מ-2016 ועד נובמבר 2020. בעבר שימש כמפקד המשטרה הליטאית, וכן בתפקיד שר הפנים בין השנים 2014–2016.

==ראשית חייו==
נולד בעיר ריטובה, עיר הבירה של מחוז משנה ריטובה. בוגר האוניברסיטה הטכנית של וילנה לשנת 1994. לאחר סיום לימודיו החל לעבוד בבית הספר לשוטרים הליטאי (כיום אוניברסיטת מיקולס רומריס) שבוילנה.

את הקריירה שלו במערכת אכיפת החוק הליטאית החל סקוורניאליס בשנת 1998 בתור מפקח משטרת התנועה במחוז משנה טראקאי. בהדרגה עלה בסולם הדרגות, עד שהפך למפקד הכללי של המשטרה ב-7 במרץ 2011.

==קריירה פוליטית==
ב-5 בנובמבר 2014, מונה על ידי דליה גריבאוסקאיטה, נשיאת ליטא מאז 2009, לתפקיד שר הפנים, כאשר הפרלמנט אישר את המינוי ב-11 בנובמבר. הוא היה מועמד לתפקיד מטעם מפלגת 'חוק וסדר', שהייתה חברה בקואליציה, זאת על אף שלא היה חבר רשמי במפלגה.

במהלך 2015 ו-2016, הפך סקוורניאליס לאחד הפוליטיקאים הפופולריים ביותר בליטא. במרץ 2016 הודיע סקברנליס כי ישתתף בבחירות אוקטובר 2016 לסיימאס (הפרלמנט הליטאי) ברשימת איחוד האיכרים והירוקים הליטאי, מפלגה שהחזיקה מקום אחד בלבד בפרלמנט היוצא. כתוצאה מכך נאלץ להתפטר מתפקידו כשר הפנים, ובמקומו מונה תומאס ז'ילינסקאס.

אף שלא היה חבר במפלגה, סקוורניאליס עמד בראש רשימת הבחירות של האיכרים והירוקים, והוביל אותם לניצחון מפתיע בבחירות באוקטובר. המפלגה זכתה ב-22.45% מהקולות הקבועים במחוז הבחירה הארצי, ובכך הפכה למפלגה הגדולה בסיימאס עם 54 מתוך 141 המושבים בפרלמנט.

במשא-ומתן הקואליציוני שנערך לאחר מכן בין האיכרים והירוקים לבין המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של ליטא הוסכם כי סקוורניאליס יהפוך לראש ממשלת ליטא. הוא מונה לתפקיד זה על ידי הנשיאה דליה גריבאוסקאיטה ב-22 בנובמבר 2016, לאחר אישורה על ידי הסיימאס.

===יחסיו עם מדינת ישראל===
סקוורניאליס ביקר בישראל פעמיים, בשנת 2015 בתפקיד שר הפנים, ובינואר 2019 בתפקיד ראש הממשלה. במרץ אותה שנה הודיע כי הוא שוקל להעביר את שגרירות ליטא בישראל מתל אביב לירושלים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.euractiv.com/section/energy/interview/lithuanian-pm-astravyets-nuclear-plant-is-a-threat-to-our-country/ Lithuanian PM: Belarus nuclear plant is a threat to our country] - ראיון עם סאוליוס סקוורניאליס באתר EURACTIV.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי ממשלת ליטא
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של פולין
קטגוריה:ילידי 1970
רן בן נון

רן בן נון (נולד בשנת 1965) הוא עיתונאי וסופר ישראלי.

== קורות חיים ==

נולד ב-1965 ברמת גן וגדל בגבעתיים. למד לימודים קוגניטיביים (פסיכולוגיה, פילוסופיה, ספרות ובלשנות) באוניברסיטת תל אביב. נשוי ומתגורר בדרום תל אביב.

בין השנים 1991–1993 והיה כתב תרבות בעיתון "חדשות". בהמשך היה כתב תרבות ואז עורך תרבות במקומון "תל אביב" מרשת ידיעות תקשורת.

בשנות ה-90 היה מראשוני ומובילי סיקור סצנת הדאנס ותרבות המועדונים של התקופה במקומוני תל אביב.

בשנת 2000 עבר ל"ידיעות אחרונות" כעורך במוסף "זמנים מודרניים" ומ-2015 גם "זמנים בריאים". במקביל היה למבקר הספרים של המוסף היומי "24 שעות". כיום הוא משמש גם כספק תכנים לאתר הספרים הדיגיטליים "עברית".

בתחילת שנות ה-2000 כתב ביקורות טלוויזיה וראיונות למוסף 7לילות, ובהם הכתבה "101 שאלות לדודו טופז" שקטעים ממנה צוטטו בהרחבה לאחר התאבדותו של מלך הרייטינג.

בין השנים 2000–2017 היה מבקר הטלוויזיה של יומני התרבות ברשת ב'.

בספטמבר 2017 יצא לאור ספרו הראשון, "עכשיו יותר ברגש" (בהוצאת ידיעות ספרים). הרעיון שמאחורי הספר החל בעצם ב"זמנים מודרניים", כאשר במשך תקופה מסוימת בן-נון כתב בו קטעי לייף סטייל קצרים תחת הפסבדונים הנשי "מיכל שרון". בעלילת הספר הפסבדונים, דמות בשם גאיה פאנק, משתלטת על תודעתו של הגיבור, רובי ירחי, ומשנה את חייו ללא הכר.

== מספריו ==
*[http://www.ybook.co.il/book/7107/עכשיו%20יותר%20ברגש עכשיו יותר ברגש] (ידיעות אחרונות, 2017)

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

קטגוריה:ויקיפדיה: ערכים של משתמשים חדשים
קטגוריה:סגל חדשות
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון קלעי (גבעתיים)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
אדה קלה

הבאזאר של אדה קלה ב-1912
אדה קלה (ברומנית: Ada Kaleh) היה אי על הדנובה במערב רומניה, בסמוך לגבול עם סרביה. אורך האי היה כ-1,7 קילומטרים ורוחבו 500 מטר. על האי חיו, לפני הצפתו, כ-600 תושבים, מרביתם ממוצא טורקי, שהתפרנסו מגידול עצי פרי וורדים מהם הופקו שמן ורדים ובושם ורדים, תיירות ומסחר.

בשנות ה-60 של המאה ה-20, האי הוצף במסגרת בניית אגם הצבירה עבור תחנות הכוח ההידרו-חשמליות של רומניה וסרביה (בתחילה יוגוסלביה) בשערי הברזל. התושבים פונו ופוצו חלקית. חלקם עקרו לאי שימיאן הקרוב, חלקם עברו לדוברוג'ה וחלקם היגרו לטורקיה. מבנים היסטוריים וקברים הועברו לאי שימיאן בכוונה להפכו לאתר תיירות.

== היסטוריה ==
האי היה מיושב מימי קדם וכבר הרודוטוס מזכיר אותו בשם Cyraunis ומציין את מיקומו ומידותיו ואת קיומם של עצי זית וגפנים.

המסמך הראשון שמזכיר את האי הוא דוח של המסדר הטבטוני מ-1430 המזכיר את האי Saan ובו 216 אנשים. ב-1689 הצבא האוסטרי בנה מבצר באי ובעשורים שלאחר מכן המבצר עבר מיד ליד בין האוסטרים והעות'מאנים. בעקבות הסכם השלום, שנחתם בבלגרד, ב-1739, בין מלוכת הבסבורג ובין האימפריה העות'מאנית, האי עבר לידי העות'מאנים.

ב-1878, בקונגרס ברלין, האי נשכח וכך נשאר טריטוריה עות'מאנית עם ניהול דה פקטו אוסטרו-הונגרי, כשמרבית התושבים היו טורקים מוסלמים. הסכם סוור לא הופעל לגבי האי, כי החלה מלחמת יוון–טורקיה. לאחר מלחמת העולם הראשונה, על פי הסכם לוזאן, הכירה טורקיה בריבונות רומניה על האי.

== השיר "אדה קלה" ==
נוכחותה של אוכלוסייה טורקית-מוסלמית בקרבת מקום עוררה את הדמיון ונכתב שיר המספר על אהבתם של איישה בת האי ודרגומיר הרומני המשייט בסירה על הדנובה. אהבת השניים עוררה התנגדות משני הכיוונים, אך הם לא נכנעו. זאת בלדה פופולרית והמוזיקה היא בסגנון מזרחי-טורקי. הביצוע המפורסם ביותר של השיר הוא של הזמרת ג'יג'י מארגה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://adevarul.ro/locale/turnu-severin/secretele-insulei-apele-dunarii-fost-locuitor-ada-kaleh-eramfericiti-inchisi-acolo-izolati-1_57443cb65ab6550cb83eb3d3/index.html Secretele insulei de sub apele Dunării. Fost locuitor al Ada Kaleh: „Eram fericiţi, dar eram închişi acolo, eram izolaţi“] 
* [https://jurnalul.antena3.ro/campaniile-jurnalul/jurnalul-national/insula-ada-kaleh-un-ostrov-mitologic-distrus-de-civilizatie-101364.html Insula Ada - Kaleh, un ostrov mitologic distrus de civilizaţie] 
* [https://www.youtube.com/watch?v=Mp5HZGp8jHQ Romania: The Turkish Enclave of Ada Kaleh | European Journal - Small Worlds] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רומניה: איים
קטגוריה:דנובה: איים
קטגוריה:רומניה: היסטוריה
קטגוריה:מובלעות לשעבר
קטגוריה:איים לשעבר
דוד בגין מאירי

דוד בגין מאירי (18 באוגוסט 1920 – 5 בספטמבר 1980), שכינויו המחתרתי היה "גלבוע", היה פעיל במחתרות האצ"ל והלח"י.

== ביוגרפיה ==
דוד בגין היה הצעיר מבין שלושת ילדיהם של שרה ויעקב בגין, ובן דודו של מנחם בגין. הוא למד בגימנסיית "תרבות", בעירו, ובגיל צעיר הצטרף לתנועת בית"ר. לאחר מכן הצטרף לתא החשאי של האצ"ל שהוקם בבריסק (בפולין). בשנת 1938 הוא השתתף בקורס צבאי של הארגון ופעל להקמת תאים חדשים בבריסק. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, ברח לרוסיה דרך ליטא, והחל לחפש דרך להגיע לארץ ישראל.

בשנת 1941 הגיע ארצה כחייל בצבא אנדרס – הצבא פולני, ומיד עזב כדי להצטרף לשורות הלוחמים בבריטים. הוא מצא דרך אל חבריו במחתרת, והתחיל את חייו בארץ ישראל ובמחתרת לח"י כדוד מאירי. דוד היה אחד מהאנשים שהקימו את המודיעין בלח"י, ואחר כך המשיך להיות איש מחלקה ו' במחלקת המודיעין.

== פעולותיו במחתרת ==

ב-16 מרץ 1944 הבריטים ערכו הבריטים מרדף אחרי דוד משום שהיה בן דודו של מנחם בגין – מפקד מבוקש בארגון האצ"ל בתקופת המאבק במנדט הבריטי. במהלך המרדף ירו לכיוונו כדורים שלא פגעו בו. בסוף המרדף הוא נתפס בתל אביב על ידי הבריטים. בעת חקירתו בניסיון להוציא ממנו מידע דוד הוכה ועונה, ולמרות זאת לא נתן להם את כתובת חדרו, שם היה החומר על מחלקה ו'. דוד היה עצור בחדר אנשי לח"י, במגרש הרוסים בירושלים בחדר 18.

במהלך משפטו ביוני, דוד הודה במעשיו בניגוד להמלצותיו של עורך דינו, מכיוון שרצה להשמיע את קו ההגנה שלו. דוד בחן את עורכי דינו בקפידה, האם הם מספיק מגויסים למטרה של המאבק בבריטים. הוא ביקש מעורך דינו להסכים לקו הגנה זה, המייצג אותו כחייל של תנועת המחתרת העברית. דוד רצה להסביר בבית המשפט שהנשק שנמצא בידו היה מיועד למלחמה בבריטים. עורך דינו לא יכול היה להסכים לקו הגנה כזה והתפטר.

דוד ביקש למסור הצהרה בה אמר שהוא שולל את זכותו של בית דין זה לשפוט אותו. הוא טען כי "ברור היום שאנגליה לא באה לכאן כדי להגשים את המנדט, אלא יצרה את המנדט כדי להגשים את מטרותיה שלה. לוחמי חרות ישראל אינם משתתפים במשחק של אזרחות הגונה ובוויכוח על החוקים שלכם, ואני, כחייל בשירותיהם עומד בפניכם בפנים גלויות. הפסיקו את המשחק. אני רוצה מכם שביחס אלינו, תפסיקו גם אתם את העמדת הפנים של אובייקטיביות וחוקיות. נהיה אויבים גלויים עם כל היחסים הנובעים מכך. וראשית כול נובע מזה יחס אלינו לא כאל פושעים פליליים, כי אם יחס הניתן לשבויי מלחמה".

בבית־הדין הצבאי הבריטי בירושלים נידון דוד ל-12 שנות מאסר ונכלא בכלא עכו. הוא נמנה עם הבורחים בפריצה לכלא עכו, ב־4 במאי 1947, והוסיף לפעול במסגרת הלח"י. עם קום המדינה ב-14 במאי 1948, התגייס דוד לצה"ל ושירת כקצין עד לשחרורו. הוא עבד בעיריית תל אביב, והיה פעיל בהסתדרות העובדים הלאומית בתנועת החירות, ובאגודה להנצחת חללי לח"י.

=== מותו ===

דוד בגין נפטר ב־5 בספטמבר 1980, כ"ד באלול תש"ם, בגיל 60. הותיר אישה ושני ילדים.

== קישורים חיצוניים ==
* אתר ההנצחה של הלח"י- [https://lehi.org.il/?p=695 בגין (מאירי) דוד] – גלבוע.
* עמותה להנצחת מורשת הלח"י- ראיון עם [https://lehi.org.il/?p=4694 בגין (מאירי) דוד] – גלבוע.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוחמי האצ"ל
קטגוריה:לוחמי הלח"י
קטגוריה:בורחים מכליאה: לוחמי הלח"י
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת העצמאות
המיילדת מוונציה

המיילדת מוונציה (באנגלית: The Midwife of Venice) הוא רומן היסטורי מאת רוברטה ריץ' אשר יצא לאור בשנת 2011. הספר עוקב אחרי חנה לוי, מיילדת ב ב. הספר תורגם ל-8 שפות שונות ויצא בישראל בתרגומה של סמדר מילוא בהוצאת כנרת בשנת 2014.

בשנת 2018 יצא ספר המשך, "משפט בוונציה".

==עלילה==
"המילדת מוונציה" הוא סיפורה של חנה, מיילדת יהודייה כבת 25 הגרה בגטו בוונציה של המאה ה-16. חנה נשואה לאיזק אך עדיין לא נולד לה ילד משלה. בעלה איזק הוא סוחר, שנשבה על ידי שודדי ים ומוחזק במלטה עד שייאסף הכופר לשחרורו.

בתחילת הסיפור מגיע הרוזן פאולו די פדובאני לביתה של חנה ומבקש ממנה שתבוא להציל את אשתו משום שכבר יומיים היא מתקשה בלידה. הוא מוכן לעשות כל מה שברצונה של חנה כדי שתבוא לקראתו ותעזור לו. חנה דורשת 200 דוקטים, כסכום הכופר שנדרשה כדי לשחרר את בעלה. סכום זה נחשב באותה תקופה לסכום גבוה וכמעט בלתי נתפס. חנה מסכנת את כל היהודים בגטו, שכן באותה תקופה חל איסור על יהודים העוסקים במקצועות הרפואה לטפל בנוצרים.

בהגעתה של חנה לבית הרוזן מתואר המאבק שהיא מנהלת על חייה של לוצ'יה, אשת הרוזן, ועל חיי התינוק.

התינוק ששמו מתאו, נולד בריא ושלם, והרוזן משלם לחנה 200 דוקטים בהתאם להבטחתו אליה.

במקביל, איזק, בעלה של חנה, מפליג למלטה כדי לקנות בדים שאותם ימכור וירוויח עליהם כסף. במהלך ההפלגה שודדי ים תוקפים את האונייה בה הפליג. הוא נמכר לג'וזף, סוחר עבדים. הרוזן ואשתו נאלצים לצאת למסע כלשהו, וחנה מגלה כי מתאו, התינוק שלהם, נעלם מעריסתו.

חנה מצילה את מתאו מידי ניקולו, אחיו של הרוזן אשר חטף את התינוק. חנה עולה על אונייה עם מתאו בעקבות איזק למלטה.

היא מגיעה לאדמת מלטה והולכת לכיכר העיר. שם היא רואה את איזק. הם מתאחדים בשנית ומחליטים לגדל יחדיו את מתאו.

== דמויות ==
* חנה לוי - מיילדת יהודייה בת 25 הגרה בגטו בוונציה. שמה נודע בכל העיר בזכות כישרונה והצלחותיה הרבות בלידת תינוקות והצלת האימהות גם במצבים קשים המתעוררים בזמן לידות. חנה אמיצה וטובת לב.
* איזק לוי - בעלה של חנה. אוהב ומעריך מאוד את אשתו. איזק מוכן היה לסכן את עצמו ולנסוע באונייה לצורך מסחר כדי שהוא ואשתו יוכלו לחיות חיים טובים ועשירים יותר.
* הרוזן פאולו די פדובאני - רוזן עשיר מוונציה.
* אשת הרוזן לוציה - אשתו של הרוזן פדובאני המתקשה בלידה, מתוארת כחלשה ונעה בין חיים ומוות. במהלך חייה חוותה מספר לידות ובכל הפעמים ילדיה מתו.
* ג'וזף - מתואר כאיש שמן ואלים. הוא סוחר בעבדים וגם קונה את איזק, בעלה של חנה. אין לו כבוד לאנשים אחרים או לרכוש. הדבר בא לידי ביטוי באופן התנהגותו לעבדים שהוא קונה.
* מתאו - בנו של הרוזן. מתואר כתינוק שמנמן בעל עיניים כחולות.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.text.org.il/index.php?book=1402106 אתר טקסט - המיילדת מוונציה], 2014
* 

קטגוריה:רומנים היסטוריים
קטגוריה:ספרי 2011
סאקסום

שלט הכניסה
280x280px

סאקסום (בלטינית: Saxum; מילולית: "סלע") הוא מרכז מבקרים נוצרי קתולי השוכן באבו גוש בצד הדרך המובילה לנטף. המרכז, שנחנך בפברואר 2019 על ידי ארגון אופוס דאי, כולל מרכז מבקרים משוכלל, אולם כנסים, בית תפילה, בית הארחה ומרכז חינוכי.

ליבו של המתחם הוא מרכז מבקרים שנועד לצליינים, ומטרתו לסייע למורי דרך ולצליינים לקבל הבנה טובה ועמוקה יותר של הביקור בארץ ישראל בהקשרו לכתבי הקודש. זאת באמצעות המחשות של אזורי הארץ הקשורים לחיי ישו, כגון כפר בגליל, העיר ירושלים, בית המקדש השני בתקופת חיי ישו, באמצעים מגוונים כגון מסכי מגע אינטראקטיביים, מוצגים ארכאולוגיים, מפות, דגמים וסרטים. חלק אחד מוקדש לשפות שדוברו בארץ ישראל באותה תקופה (עברית - שפת התפילה, ארמית - שפת היומיום, יוונית - שפת ההשכלה ולטינית - שפת השלטון).

ההסברים במקום ניתנים באנגלית, צרפתית, ספרדית, איטלקית, עברית וערבית.

המבנה תוכנן על ידי האדריכל הירושלמי נתן גולדשמיט יחד עם אדריכל ספרדי. הכניסה למתחם היא דרך חצר, שעל רצפתה חרוטה מפת רצפה גדולה של המזרח הקדום ובמרכזה בריכת מים שחורה. החצר מוקפת בשורת ספסלים מקורים, שמאחוריהם נפרש ציר זמן מבריאת העולם ועד דור מעשי השליחים (המאה הראשונה). הציר מחולק לאירועים היסטוריים המתוארים בכתבי הקודש ומעליהם, בקו זמן מקביל, אירועים בהיסטוריה העולמית הכללית. החצר תוכננה כך שהיא מאפשרת הדרכת קבוצות מטיילים גדולות על ידי מורה דרך באופן מיטבי, לקבלת אוריינטציה במרחב ובזמן של אירועי התנ"ך והברית החדשה. פירוט החיים בארץ ישראל בכלל ובאתרים המוזכרים בברית החדשה בפרט, נמצא בתוך המבנה פנימה.

הגבעה עליה ניצב המבנה משקיפה על אתר קריית יערים המקראית (ובפרט על כנסיית גבירתנו של ארון הברית), וממנה מוביל שביל משולט לאמאוס ניקופוליס, עבור צליינים המעוניינים לעבור את המסלול בטיול רגלי.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://www.m-y-net.co.il/מטה-יהודה/אבו-גוש/נחנך-מרכז-המבקרים-הנוצרי-סאקסום/ נחנך מרכז המבקרים הנוצרי "סאקסום"], 11 בפברואר 2019
* [http://www.zmz.co.il/articles/אצל_השכנים/9637/ 'סאקסום': הפתיחה הרשמית], 10 בפברואר 2019

==הערות שוליים==

קטגוריה:אבו גוש: מבנים
קטגוריה:ארץ ישראל: נצרות
קטגוריה:ישראל: תיירות
יורגיטה יורקוטה

יורגיטה יורקוטה (בליטאית: Jurgita Jurkutė; נולדה ב-23 באפריל 1985) היא שחקנית ודוגמנית ליטאית, זוכת תחרות מיס ליטא לשנת 2007.

==ביוגרפיה==
יורקוטה נולדה בפלונגה, ליטא והחלה לדגמן בגיל חמש עשרה.

== קריירה ==
בשנת 2000 זכתה בתחרות "דוגמנית העל של ליטא" שאורגנה על ידי סוכנות פורד והשתתפה בתחרות דוגמנית העל העולמית.

היא למדה עבודה סוציאלית באוניברסיטת וילנה, בנוסף היא גם השתתפה בתוכנית לבחירת מנחים לערוץ "MTV ליטא".

היא נבחרה למיס ליטא 2007 והייתה נציגת ליטא במיס עולם 2007.

משנת 2008 משחקת את התפקיד הראשי של ג'ולנטה בסדרת הדרמה-קומית "נשים משקרות טוב יותר" המשודרת בערוץ TV3. נכון לשנת 2020 לתוכנית 13 עונות.

בשנת 2011 גם שיחקה במיני סדרה האיטלקית "I cerchi nell'acqua".

בשנת 2014 בפסטיבל הסרטים של וילניוס היא זכתה בתואר "השחקנית הליטאית של הנשה" על תפקידה בסרט "Pakeliui".

בשנת 2016 שיחקה בסרט הרוסי "גיבור" של הבמאי יורי ואסילייב. בשנת 2020 שיחקה בקומדיה הרומנטית "Tobulas Pasimatymas" בתפקיד הראשי.

=== הנחיה ===
מ-2009 ועד 2012 הנחתה את הגרסה הליטאית של "רוקדים עם כוכבים" הנקראת "Šok su manimi".

ב-2010 הנחתה את התוכנית "Chorų karai" שהיא הגרסה הליטאית של תוכנית המציאות "Clash of the Choirs".

היא הנחתה את טקס ההגרלה של אליפות אירופה בכדורסל 2011 שהתארחה בליטא ובמהלכו נחלקו הנבחרות לבתים.

==קישורים חיצוניים==

*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ליטאיות
קטגוריה:מנחות טלוויזיה ליטאיות
קטגוריה:דוגמניות ליטאיות
קטגוריה:זוכות מיס ליטא
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס עולם 2007
קטגוריה:משתתפות בתחרות דוגמנית העל העולמית
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:ילידות 1985
קטגוריה:ליטאים שנולדו ב-1985
פיג'ו סוג 184

פיג'ו סוג 184 (בצרפתית: Peugeot Type 184) היא מכונית סלון בתצורת לנדולט, בסגנון טורפדו Torpedo (car) . מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית פיג'ו אשר יוצרה בין השנים 1928–1932.

==מאפיינים==
* תצורת לנדולט.
* בין השנים 1919–1928 יוצרו 31 יחידות.
* 6 נוסעים.
* 4 דלתות (2 לתא הנהג, 2 לתא הנוסעים).
* מנוע בנזין.
* מנוע קדמי.
* מנוע הנעה אחורית.
* בין השנים 1921 - 1929 ייצרה פיג'ו 2,741 יחידות של רכבים שונים אשר הורכב בהם מנוע 6 צילינדרים, בטור, 3,760 סמ"ק המפיק 80 כ"ס ב-3,000 סל"ד.

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="140">
קובץ:1928-29 Peugeot Typ 184 IMG 2834 - Flickr - nemor2.jpg | "פיג'ו סוג 184"
קובץ:Peugeot Type 184 002.jpg | "פיג'ו סוג 184"
קובץ:Peugeot Type 184 - Moteur ! @ Mondial auto 2016.jpg | "פיג'ו סוג 184"
קובץ:1928Peugeot Type 184 photo 1.JPG | "פיג'ו סוג 184"
קובץ:1928-29 Peugeot Typ 184 IMG 2848 - Flickr - nemor2.jpg | "פיג'ו סוג 184" - מבט למושבי הנוסעים
</gallery>

==ראו גם==
* פיג'ו סוג 27
* פיג'ו סוג 183

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות סלון
קטגוריה:מכוניות לנדולט
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1928
קטגוריה:מכוניות צרפתיות
184
ג'סטה

ג'סטה הוא סרט קומדיית נעורים ישראלי משנת 2017, בבימויו של קובי מחט, ובהפקתם של האחים אדרי והילה ערן.

==עלילה==
שלושה צעירים, "פיתה" (מתן לקס), חברו לכיתה אדם (און רפאלי) וחברתם לכיתה שחר (נאיה פדרמן), פיתחו אפליקציה לנוער והתעשרו ממנה. לפתע בשיא ההצלחה נשלטת האפליקציה בידי האקר מסתורי, אשר מתברר בתור ספויילר. באותו זמן אדם מנסה להשלים עם אבא שלו.

==הדמיות הראשיות בסרט==
* אדם בן ארצי (און רפאלי) - אחד משלושת מפתחי האפליקציה וזה שהגה את הרעיון שלה. בסוף הסרט נהיה בן הזוג של שחר.
* שחר (נאיה פדרמן) - אחת משלושת מפתחי האפליקציה וזאת שעיצבה אותה. בסוף הסרט נהיית בת הזוג של אדם.
* יואב "פיתה" (מתן לקס) - אחד משלושת מפתחי האפליקציה, זה שתכנת אותה.
*יוסף (דודו ארז): הבאטלר של האחוזה. מתגלה בהמשך הסרט בתור סמל ראשון יוסי עזרא, שוטר סמוי שהחליט להתקרב לגווילי.
* אבנר גווילי (מולי שולמן) - עורך דין שמנסה לרכוש את האפליקציה. המייסד והמנכ"ל של קרן "אלמנט"
* עדי מתיאס (הילה ערן) - מאמנת הכושר של פיתה, אשר מתגלה כהאקרית. האנטגוניסטית הראשית של הסרט.
*הדר (אלינה לוי) - חובבת כסף מתחילה עם אדם בשביל הכסף שלו.
* קסם (עמי אנידג'ר) - סטייליסט הומו בא לעשות מייקאובר לשחר. חבר של גבעול.
* גבעול (רודי סעדה) - סטייליסט הומו בא לעשות מייקאובר לשחר. חבר של קסם.
* רפי בן ארצי (יאיר ניצני): אביו של אדם. ישב בבית הסוהר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=qoBQQ10lUCw ג'סטה טריילר] באתר יוטיוב
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2017
אוזג'אן דניז

אוזג'אן דניז (בטורקית: Özcan Deniz; נולד ב-19 במאי 1972) הוא שחקן טלוויזיה, זמר, מלחין, תסריטאי ובמאי טורקי.

==ביוגרפיה==
משפחתו של דניז ממוצא כורדי-מוסלמי. הוא נולד באנקרה, וגדל באיידן. את קריירת המשחק שלו החל בימי התיכון כשהציג מופעי תיאטרון שהוא כתב בעצמו, במועדוני תיאטרון חובבים מקומיים. מופע האורקסטרה הראשון שלו היה ב-1985 באיידן. ב-1988, עבר לאיסטנבול וב-1998 לגרמניה כדי לעסוק במוזיקה. הוא התגלה על ידי קבוצת מפיקים מוזיקליים במינכן בגרמניה. אלבום הבכורה שלו "Ağlattın Beni" יצא לאור ב-1992. את פרסומו קיבל כאשר יצא האלבום "Meleğim" ב-1993. ב-1994, יצא לאור אלבומו "Beyaz Kelebeğim". ב-1994, שיחק בסרט "Ona Sevdiğimi Söyle". ב-1997, לאחר שירותו הצבאי, יצא אלבומו "Yalan mı" והוא החל לשחק בסדרת הטלוויזיה שנקראה באותו השם.
ב-1999 שיחק בסדרת הטלוויזיה "Aşkın Dağlarda Gezer" שכתב בעצמו.
ב-2002, כיכב בתפקיד הראשי בסדרה "Asmalı Konak". דניז כתב את התסריט וגם ביים את הסרט Ya Sonra? (אשר תורגם לאנגלית כ-And Then What?). הסרט היה מהסרטים הרווחים ביותר בטורקיה ב-2011.דניז היה שותף להפקת הסדרה וכתיבת התסריט (מדובר בסדרה אהבה אסורה)

דניז זכה לפרסום בישראל לאחר ששיחק בתפקיד הראשי בטלנובלה הכלה מאיסטנבול. בנוסף, לאחר 8 שנים שבהן לא הופיע על במה, דניז הגיע לישראל באפריל 2019 לשתי הופעות בהיכל מנורה מבטחים. במופע שר משיריו ואירח גם את אסלי אנבר, המשחקת את כלתו בסדרה.

==אלבומים==
חלק מאלבומיו של דניז יצאו על ידי חברת התקליטים DMC:

*Yine Ağlattın Beni (1992)
*Hadi Hadi Meleğim (1993)
*Beyaz Kelebeğim (1994)
*Yalan Mı? (1997)
*Çoban Yıldızı (1998)
*Aslan Gibi (2000)
*Leyla (2002)
*Ses ve Ayrılık (2004)
*Hediye (2007)
*Sevdazede (2009)
*Bi Düşün (2012)

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה טורקים
קטגוריה:זמרים טורקים
קטגוריה:מלחינים טורקים
קטגוריה:תסריטאים
קטגוריה:במאים טורקים
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1972
אשר זליג בלום

אשר זליג בלום (תר"ח, 1848 – ט' בניסן תרפ"ה, 4 באפריל 1925) היה ממייסדי פתח תקווה. סוחר במקצועו.

==ביוגרפיה==
נולד למשפחה חסידית בנובידבור, ליד וורשה, פולין. בשנת תר"ח (1848), לאביו זאב וולף. נישא בגיל 15 ובגיל 17 כבר יצא עם אשתו לאנגליה, כדי שאחיו הבכור ישוחרר מחובת השרות בצבא כבן יחיד. לאחר שנה היגר לארצות הברית והתיישב בשיקגו. לאחר שנתים עבר לסינסינטי ופתח בית מסחר מצליח לבגדים. ב-1878 מכר בלום את עסקו ועלה ארצה עם משפחתו וחמשת ילדיו ממניעים דתיים.

בירושלים התחבר למייסדי פתח-תקוה אשר היו במהלך קניית החלק השני של אדמות פתח תקווה, הצטרף אליהם בקניה והקים שם בית חימר. ביתו התמוטט בגשמים ובעקבות קשיי הקדחת עבר לירושלים והתיישב במאה שערים. לאחר מכן יצא בשליחות מייסדי פתח-תקוה אל הברון רוטשילד ועשירי אירופה כדי לגייס כספים עבור תושבי פתח תקווה לחידוש היישוב. שליחותו נכזבה ולכן עבר שוב לארצות הברית. לאחר שנתיים רצה להביא אליו גם את אשתו וילדיו, אז השיאה אשתו את בתם חיה שרה בת ה-14 לאהרון לייב מכנס, אבי משפחת מכנס וממייסדי פתח תקווה. כאשר חזר ארצה לירושלים, אשתו נפטרה ואז נישא שוב לרחל לבית לוינזון. גילה כי בינתיים נחלתו בפתח תקווה נגזלה. שוב חזר לארצות הברית כדי לחסוך כסף למאבק משפטי והשבת אדמתו, אך שם תקוותיו לחזור לארץ ישראל נכזבו, והוא נפטר בשיקגו ביום ט' בניסן תרפ"ה.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פתח תקווה: מייסדים
קטגוריה:סוחרים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1848
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1925
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
מסע הטבעת

מסע הטבעת הוא סרט קומדיה ישראלי משנת 2017.

==עלילה==
אודי ליפסקי (תומר שחורי) הוא בחור מטורף ומוקצן בן 21 שמסתגר בחדרו במשך שלוש שנים לאחר שאהובת נעוריו נטשה אותו לטובת אחיו הכדורסלן, ליאור (תמיר ביידר). ביום שסבתו נפטרה נודע להם כי היא הורישה חמישה מיליון דולר וטבעת פלא בעלת כוחות מחשמלים אשר חושלה בתנור במאפיית אבולעפיה ורק שם אפשר להשמידה. בצוואה רשום שאם אודי יתחתן תוך חודש בעזרת הטבעת הוא וליאור ירשו את הכסף אחרת הכסף יגיע לידיו של אביהם השנוא נחמן (דובל'ה גליקמן) ועורך דינו המרושע רידלר (שמוליק לוי). אודי יוצא למסע למציאת כלה יחד עם ליאור, רפאלה, אהובת נעוריו הבוגדנית (עמית פרקש), וחברם הקרוב- העבריין בכור (ישראל אטיאס) וחמור המחמד שלו בנג'י. במהלך המסע אודי פוגש מגוון רחב של בחורות שונות ומשונות, כשכל העת דולקים בעקבותיהם נחמן ורידלר החושקים בטבעת. לבסוף אודי מוצא את אהבת חייו, רפאלה, והם מתחתנים.

==הדמויות הראשיות בסרט==
* אודי ליפסקי (תומר שחורי)
* ליאור ליפסקי (תמיר ביידר)
* רפאלה (עמית פרקש)
* בכור (ישראל אטיאס)
* נחמן ליפסקי (דובל'ה גליקמן)
* עורך הדין רידלר (שמוליק לוי)
* דליה ליפסקי (אסתי זקהיים)
* בולבה ליפסקי (רות פרחי)
* פיני מערבי (טוביה צפיר)
* שופט תימני (גבי עמרני)
* גנדלף (נמרוד הוכנברג)
* יונה גמליאל (ענבל גלאם)
* אבו דאוד (שלומי קוריאט)
*עלאיה (חן גרטי)
* רב (יגאל עדיקא)
* מאבטח (עודד מנסטר)

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.edb.co.il/title/t0013551/ הסרט מסע הטבעת] באתר אידיבי
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=ZYsQY9vlCsM מסע הטבעת טריילר] באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=_AcCcid-Afs מסע הטבעת מאחורי הקלעים] באתר יוטיוב
* 

קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2017
דני ועליזה

דני ועליזה (באנגלית: Deadline for Danny) הוא סרט קצר ישראלי משנת 1953 בבימויו והפקתו של ברוך דינר לפי הזמנה מקרן היסוד.

הסרט דובר אנגלית ונועד להשיג תרומות מיהדות התפוצות בהציגו את המצב הקשה בישראל בתקופת הצנע. שם הסרט באנגלית מבטא את עלילתו - הילד דני רוצה להציל את פרתו עליזה לפני שיגיע המועד האחרון לשחיטתה.

את צילומי הסטילס צילם רודי ויסנשטין שמופיע בתפקיד קטן בסרט. את המוזיקה חיבר מרק לברי.

הסרט נבחר בידי מועצת הסרט הבינלאומית בניו יורק כ"סרט הטוב ביותר על עניין יהודי בשנת 1955".

==תקציר העלילה==
דני ארנון (אברהם טנא) הוא ילד בן תשע, יתום מאם, שגר במושב עם אביו שמוליק (זלמן לביוש), סבתו, אחיו ואחותו.

הוא קשור לפרה עליזה אותה הוא מלווה מאז היוולדה, חולב אותה ומחלל לפניה.

במושב נערכת תחרות הפרה המצטיינת. דני מביא את עליזה אך השופט חמור הסבר (רפאל קלצ'קין) מסלק אותם מהתחרות.

יש חוסר במזון לפרה והיא מפסיקה לתת חלב. דני מנסה להעביר מזון מהגדי לעליזה אך נתפס על ידי אביו שמוליק (זלמן לביוש). מזכיר המושב (רודי ויסנשטיין) אומר לשמוליק כי יש לשחוט את עליזה. שמוליק מזמין את השוחט וקובע כי יגיע מחר בבוקר לקחת את עליזה לשחיטה.

דני נוסע לירושלים במאמץ להציל את עליזה ורואה שבאטליזים תלויות הודעות שאין בשר.

הוא מנסה להתקבל במשרדי ראש הממשלה, הביטחון, המסחר, הבריאות ועוד אך מכולם הוא נדחה עם ערימת טפסים שעליו למלא. לבסוף הוא מתפרץ עם הטפסים לישיבה של משרד החקלאות. שר החקלאות (מיכאל גור) משוחח איתו ומסביר את המצב הכלכלי הקשה בארץ וכי חובה לשחוט את הפרה שאינה מניבה חלב.

דני חוזר למשק במשאית עמוסה שקי גרעינים ביחד עם אברהם (נתן כוגן) ממשרד החקלאות. החקלאים במושב מתנפלים על המשאית ועל אברהם שמודיע להם שכמות הגרעינים קוצצה בגלל המצב. דני מצליח להגניב גרעינים לעליזה, הוא יודע שזמנה קצוב וכי השוחט עומד להגיע ומשמיע לה בחליל מנגינה עצובה. להפתעתו עליזה מתחילה לתת חלב. עליזה ניצלה ולקול צהלתו של דני מתקהלת המשפחה סביב הפרה והסבתא אומרת כי עליזה היא פרה יהודייה ולכן אוהבת מנגינות עצובות....

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.facebook.com/watch/?v=1619145898105191 דני ועליזה] באתר פייסבוק
קטגוריה:סרטי 1953
קטגוריה:סרטים ישראליים קצרים
קטגוריה:סרטי שחור-לבן ישראליים
קטגוריה:סרטים באנגלית
לאצצ'קה

לאצצ'קה (בהונגרית: Lácacséke) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו כפרים רבים באירופה גם אוכלוסיית לאצצ'קה נמצאת בירידה כבר שנים רבות מ-334 תושבים בשנת 2013 עד 281 תושבים בשנת 2018.

בשנת 1950 הוקם היישוב לאצצ'קה לאחר מיזוג של שני הכפרים לאצה (Láca) וצ'קה (Cséke), ובשנת 1951 קיבל הכפר המאוחד את שמו הנוכחי.

בשני הכפרים חיו מעט יהודים.

טבלת אוכלוסיית היהודים בלאצה:
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|9
|
|-
|1880
|59
|930
|-
|1910
|61
|
|-
|1920
|50
|
|-
|1930
|58
|
|-
|1941
|55
|1,498
|-
|}

טבלת אוכלוסיית היהודים בצ'קה:
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|8
|
|-
|1880
|30
|226
|-
|1910
|17
|
|-
|1920
|9
|
|-
|1930
|5
|
|-
|1941
|11
|281
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

*
*[http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=20844 הכפר באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ההונגרית]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
נג'רוזוואג'

נג'רוזוואג (בהונגרית: Nagyrozvágy) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.

בנג'רוזוואג' התגוררו מעט יהודים.

{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|5
|
|-
|1880
|99
|755
|-
|1910
|79
|
|-
|1920
|56
|
|-
|1930
|67
|
|-
|1941
|61
|1,418
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
טיסאצ'רמיי

טיסאצ'רמיי (בהונגרית: Tiszacsermely) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
עד שנת 1948 נקרא הכפר יוז'פלווה (Józseffalva)

==יהודי טיסאצ'רמיי (יוז'פלווה)==
בטיסאצ'רמיי חיה יהודים במהלך השנים
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|20
|
|-
|1880
|66
|425
|-
|1910
|50
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
24 Horas

24 Horas הוא ערוץ חדשות ספרדי, הראשון מסוג זה, המופעל על ידי RTVE, השידור הציבורי של ספרד, ופועל מאז 15 בספטמבר 1997.

הערוץ מפיק תוכניות חדשות ואקטואליה עבור ערוצים אחרים של השידור הציבורי הספרדי, בהם LA 1, LA 2 ו-TVE Internacional.

== הפצה ==
זה היה זמין בתחילה על VIA דיגיטלי הלוויין החבילה על הלוויין Hispasat ב-30° מערב, והיה מוצפן, ולכן מכוון בעיקר לספרד, אף על פי שזה יכול גם לראות simulcasted על ידי TVE Internacional בזמנים מסוימים של היום. עם זאת, בסופו של דבר זה התחיל simulcasting על Eutelsat חם ציפור ו SES Astra הלוויין המערכת ברורה, העברת מאוחר יותר כדי חופשי אל האוויר שידורים דיגיטליים על אותו לוויין במועד מאוחר יותר.

בתחילה, היה הערוץ זמין בשידורי VIA, הטלוויזיה הלוויינית הספרדית ושודר באופן מוצפן. מאוחר יותר הועתקו השידורים לשידור חופשי דיגיטלי, הזמינים גם באמצעות הלוויין.

מאז נובמבר 2005, הערוץ זמין גם בשידורי הטלוויזיה הדיגיטלית בספרד. La 1 simulcasts את הערוץ בין 04:00 או 05:00 (זמן מקומי) ו-06:30. במהלך החגים הציבוריים או בחופשת הקיץ, הוא משדר עד 10:05.

== ראו גם ==
* LA 2
* TVI
* SIC (פורטוגל)

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ספרד: טלוויזיה
קטגוריה:ערוצי טלוויזיה
מתן בלטקסה

מתן בלטקסה (נולד ב-20 בספטמבר 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי והבלם במכבי תל אביב ובנבחרת ישראל.

==קריירה==
בלטקסה החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי שוהם ובגיל נערים עבר להפועל פתח תקווה, וב-8 בנובמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–1 על הכח עמידר רמת גן בליגה הלאומית. עד תום העונה ערך בסך הכל שבע הופעות במדי הקבוצה הבוגרת, אשר העפילה לליגת העל. בעונת 2014/2015 המשיך לשחק בקבוצת הנוער, וב-31 בינואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בדקה האחרונה של המשחק מול מכבי נתניה שהסתיים בתיקו 1–1. בתום העונה ירדה הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית, ובעונת 2015/2016 הפך לשחקן הרכב. ב-2 במאי 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 4–5 להפועל אשקלון. בעונת 2016/2017 הבקיע שישה שערים בליגה הלאומית.

ב-15 בפברואר 2017 חתם לארבע שנים במכבי תל אביב, אשר שילמה עבורו 750 אלף שקלים, והצטרף אליה בתחילת עונת 2017/2018. ב-30 ביולי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי מכבי תל אביב, בניצחון 2–0 על בני יהודה במסגרת גביע הטוטו. בלטקסה לא שותף במשחקי הליגה של הקבוצה, וב-9 בינואר 2018 הושאל להפועל עכו. ארבעה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בהפסד 1–2 לבני יהודה. בסיום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית, והוא עזב את המועדון.

ב-15 באוגוסט 2018 הושאל לבני יהודה תל אביב עד לסיום העונה. שלושה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בהפסד 4–5 לבני סכנין בגביע הטוטו. ב-16 בדצמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 על מ.ס. אשדוד. בסך הכול כבש שני שערים לצד שישה בישולים ב-35 הופעות ליגה בעונת 2018/2019, ובסופה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר ששיחק 120 דקות במשחק הגמר מול מכבי נתניה.

לקראת עונת 2019/2020 חזר למכבי תל אביב, ושותף במשחק אלוף האלופים בו ניצחה את בני יהודה, אך לאחר מכן הושאל שוב לבני יהודה. בעונה זו רשם 31 הופעות הכוללות שער ובישול.

לקראת עונת 2020/2021 חזר שוב למכבי תל אביב. ב-22 באוגוסט 2020 כבש שער בניצחון 2–0 של מכבי תל אביב על בני סכנין בגמר גביע הטוטו. בסיום אותה העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב בניצחון 1–2 על הפועל תל אביב במשחק הגמר.

ב-17 ביוני 2022 חתם לשלוש שנים באוסטריה וינה מהבונדסליגה האוסטרית.

ב-5 בינואר 2024 חזר לקנדציה שנייה בקבוצת מכבי תל אביב כאשר חתם לעונה וחצי.

== נבחרת ישראל ==
ב-9 ביוני 2021 ערך את הופעת בכורה בנבחרת ישראל הבוגרת, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–4 במשחק ידידות בחוץ מול פורטוגל.

==תארים==
;בני יהודה תל אביב
*גביע המדינה: 2018/2019

;מכבי תל אביב
*גביע המדינה: 2020/2021
*אלוף האלופים: 2019/2020, 2020/2021 2024
*גביע הטוטו: 2020/2021

* אליפות: 2023/2024

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:שוהם: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני אוסטריה וינה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באוסטריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
גימבל

הדמיה של מערך גימבלים תלת-צירי; הדיסקה שבמרכז נמצאת באוריינטציה קבועה.
גימבל (באנגלית: gimbal) הוא סוג של תמיכה צירית המאפשרת סיבוב של אובייקט ביחס לציר יחיד.

מערך של שלושה גימבלים, אשר מושחלים אחד לתוך השני כך שציריהם ניצבים, מעניק חופש תנועה זוויתית מלאה (3 דרגות חופש) לאובייקט שבתוכו, שכן כל אחד משלושת הגימבלים מאפשר סיבוב ביחס לאחד מצירי התנועה האפשריים: גלגול, סבסוב או עלרוד.

מערך גימבלים מאפשר למצב הזוויתי של גוף המוצב על הגימבל הפנימי להישאר בלתי תלוי בסיבוב המשענת שלו (ראו הדמיה), ולכן שילובו משמש בשלל יישומים טכנולוגיים הדורשים פלטפורמות מיוצבות.

לדוגמה, בספינה השטה בים סוער, הגירוסקופים, המצפנים, התנורים ואפילו מחזיקי המשקאות נעזרים בגימבלים כדי שנטייתם ביחס לאופק תשמר למרות טלטול הספינה עקב תנועת הגלים.

המשענת הגימבלית המשמשת כמשען למצפנים ומנגנונים אחרים נקראת לפעמים מתלה קרדן על שם המתמטיקאי והפיזיקאי האיטלקי ג'ירולמו קרדאנו (1576–1501) שתיאר אותו בפירוט. אף על פי כן, קרדן לא המציא את הגימבל וגם לא טען שהוא הראשון שתיארו. האמצעי המכני הזה ידוע מאז העת העתיקה, ותואר לראשונה על ידי המהנדס בן המאה ה-3 לפנה"ס פילון מביזנטיון , אם כי כמה חוקרים מודרניים מצדדים בטענה כי לגימבל אין ממציא יחיד בר-זיהוי.

== היסטוריה ==

הגימבל תואר לראשונה על ידי הממציא היווני פילון מביזנטיון (280–220 לפנה"ס). פילון תיאר סיר דיו בצורת תמניון משוכלל עם פתח בכל פאה, אשר ניתן לסובבו כך שכאשר כל פאה היא למעלה, ועדיין ניתן לטבול את העט בדיו – אך עם זאת הדיו לעולם לא זולג דרך הפתחים שבפאות האחרות. זה הושג בעזרת העיקרון של הצבת צנצנת הדיו שבמרכז הסיר על שלוש טבעות מתכתיות קונצנטריות כך שהיא נותרה נייחת ללא קשר לאופן שבו הסיר החיצוני הסתובב.

== יישומים ==

=== מנועים רקטיים ===
ביישומים של הנעת חלליות, המנועים הרקטיים מוצבים בדרך כלל על צמד גימבלים כדי לאפשר למנוע יחיד לבצע ניהוג וקטורי הן בציר העלרוד והן בציר הסבסוב. כדי לשלוט בגלגול, צמד מנועים עם בקרת עלרוד או סבסוב דיפרנציאלית משמשים לייצר מומנט מסביב לציר הגלגול של כלי הרכב החללי.

=== כרונומטרים ימיים ===
קצב הפעולה של כרונומטר ימי מכני הוא רגיש לאוריינטציה שלו. מסיבה זו, כרונומטרים מכניים הוצבו בעבר על גימבלים, כדי לבודד אותם מהטלטלות של ספינה בים.

== נעילת גימבל ==
נעילת גימבל היא אובדן דרגת חופש במערך גימבלים תלת-צירי אשר מתרחש כאשר הצירים של שניים מהגימבלים מגיעים למצב בו הם מקבילים, מה שנועל את המערכת באופן סיבוב דו-ממדי מנוון. אף על פי שיש רק שתי תצורות שגורמות לנעילת גימבל מדויקת, מבחינה מעשית נוצרים קשיים משמעותית בתפקוד המערך כבר בסמוך לאוריינטציות האלו. כאשר מערך גימבלים מתקרב לתצורת הנעילה, סיבובים קטנים של פלטפורמת הגימבל בכללותה מצריכים תנועות מהירות ביותר של הגימבלים המקיפים. אף על פי שהיחס הוא אינסופי רק בנקודה של נעילת הגימבל, מגבלות המהירות והתאוצה המעשיות של הגימבלים – הודות לאינרציה (המסה של כל טבעת גימבל), חיכוך במיסבים, התנגדות זרימת האוויר או זורם אחר מסביב לגימבלים, והיבטים פיזיקליים והנדסיים אחרים – מגבילים את תנועת הפלטפורמה בסמוך לנקודת הנעילה.

== ראו גם ==
* מפרק אוניברסלי

==קישורים חיצוניים==
מסאה אואנו

מסאה אואנו (ביפנית: 上野雅恵; באנגלית: Masae Ueno; נולדה ב-17 בינואר 1979) היא ג'ודוקא עבר יפנית אשר התחרתה בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג.

אואנו התחרתה שלוש פעמים במשחקים האולימפיים בשנים 2000, 2004 ו-2008. באתונה 2004 היא זכתה במדליית הזהב. בקרב הראשון היא ניצחה באיפון את סליטה שוטס האמריקאית, בשמינית הגמר היא ניצחה באיפון את ראשה סראקה הסלובנית וברבע הגמר ניצחה שוב באיפון את קתרין ז'אק הבלגית לאחר תרגיל אוצ'י-גרי. בחצי הגמר היא ניצחה בניקוד ווזארי את קת'רין ארלוב האוסטרלית לאחר תרגיל אוסוטו-גרי ובגמר אואנו גברה שוב בווזארי על אדית בוש ההולנדית לאחר תרגיל בשם סודה-צוריקומי-גושי.

בבייג'ינג 2008 אואנו זכתה שוב במדליית הזהב. את שני קרבותיה הראשונים מול יריבות מקוריאה הדרומית וסין היא ניצחה באיפון. ברבע הגמר היא ניצחה בווזארי את אנט מסרוש ההונגרייה ובחצי הגמר ניצחה שוב בווזארי את אדית בוש ההולנדית לאחר תרגיל סיאו-נגי. בקרב הגמר אואנו התמודדה מול אנאיסיס הרננדז הקובנית וניצחה באיפון 46 שניות מפתיחת הקרב לאחר תרגיל קוצ'יקי טאושי.

אואנו מחזיקה בשתי מדליות זהב מאליפויות העולם מהשנים 2001 ו-2003. במשחקי אסיה היא זכתה במדליית זהב (2006) ומדליית ארד (2002) ובאליפויות אסיה היא זכתה בשלוש מדליות זהב (2000, 2004 ו-2008).

במהלך הקריירה אואנו זכתה במדליות רבות בתחרויות מהסבב העולמי וביניהן מדליות זהב מטורנירי טוקיו ופריז היוקרתיים. מסאה היא אחותה הבוגרת של יושיאה אואנו, פעמיים אלופת עולם.

==הישגים בטורנירים בסבב העולמי==
{|class=wikitable
|- align=center
!| שנה !!| טורניר !!| מקום !!| קטגוריית משקל
|- align=center
|1999
| Fukuoka tournament Japan || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|1999
| World Masters Munich || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2000
| World Masters Munich || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2001
| Tournoi de Paris || bgcolor="silver" align="center" | 2 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2001
| Grand Prix Sevilla || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2002
| Super A-Tournament Tournoi de Paris || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2002
| Fukuoka tournament Japan || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2003
| Fukuoka tournament Japan || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2005
| Super World Cup Tournoi de Paris || bgcolor="silver" align="center" | 2 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2006
| Fukuoka tournament Japan || bgcolor="silver" align="center" | 2 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2007
| Jigoro Kano Cup Tokyo || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 70 ק"ג
|- align=center
|2008
| Super World Cup Tournoi de Paris || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 70 ק"ג
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ג'ודוקא יפניות
קטגוריה:אלופות עולם בג'ודו
קטגוריה:אלופים אולימפיים יפנים: ג'ודו
קטגוריה:נשים ג'ודוקא באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:נשים ג'ודוקא באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:נשים ג'ודוקא באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:אלופות אולימפיות: ג'ודו
קטגוריה:אלופות אולימפיות מיפן
קטגוריה:יפניות שנולדו ב-1979
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1979
ניר ברדע

ניר ברדע (נולד ב-25 בינואר 1996) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם בשפשי OSK ספינטו גאורגה.

==קריירת מועדונים==
ברדע החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של הפועל ראשון לציון, ובהמשך עבר במחלקות הנוער של מכבי תל אביב ומכבי פתח תקווה. בגיל 17 הצטרף לקבוצת הנוער של הפועל רמת גן, וב-19 במאי 2014 ערך את הופעתו היחידה בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 0–0 נגד הפועל פתח תקווה בליגה הלאומית.

בקיץ הצטרף למחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד. ב-23 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1–2 להפועל בני לוד, ועד לסיום העונה ערך 11 הופעות והיה שותף להעפלתה של הקבוצה בחזרה לליגת העל. ב-24 בדצמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 למכבי תל אביב. ב-6 בינואר 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 3–1 על הפועל אכסאל במסגרת גביע המדינה, ובסך הכל ערך 13 הופעות ליגה בעונת 2016/2017. בעונה שלאחר מכן שותף בשמונה משחקי ליגה, ובעונת 2018/2019 הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה.

ב-17 בינואר 2021 חתם בבודפשט הונבד מליגת העל ההונגרית לשלוש וחצי שנים. את הופעת הבכורה ערך ב-30 בינואר בניצחון קבוצתו 1–2 על וידאוטון, ועד לתום עונת הבכורה שלו ערך חמש הופעות ליגה בלבד. עונה לאחר מכן, בין היתר בעקבות פיטורי המאמן אישטוון פישונט בשלב מוקדם של העונה, שיחק בעיקר במדי קבוצת המילואים, כאשר במדי הקבוצה הראשונה ערך הופעת ליגה בודדת. באפריל 2022, לאחר כשנה במועדון, התיר ברדע את חוזהו והפך לשחקן חופשי. ב-8 ביולי 2022 חזר לישראל וחתם במכבי בני ריינה..

ב-4 ביולי 2023 חתם בסבאיל מליגת העל האזרית.

== נבחרת ישראל ==
לזכותו של ברדע ארבע הופעות בנבחרת הצעירה עד גיל 21 של ישראל.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:ראשון לציון: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני בודפשט הונבד
קטגוריה:כדורגלני מכבי בני ריינה
קטגוריה:כדורגלני סבאיל
קטגוריה:כדורגלני ספסי ספאנטו ג'ורג'
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בהונגריה
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באזרבייג'ן
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים ברומניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
ואז היא הגיעה

ואז היא הגיעה הוא סרט קומדיה רומנטית ישראלי משנת 2017.

== תקציר העלילה ==
דן פרייליך (מיכאל אלוני), צעיר מאופק ומנומנם, מבלה את ימיו כעורך דין במשרד של אביו שבחיפה ועתיד להתחתן עם חברתו הנצחית, תמר (אפרת דור). אולם כשדן פוגש את מירב (חן אמסלם-זגורי), מלצרית ירושלמית יפה, תוכניותיו משתנות והוא מתאהב עד מעל הראש. בעידודה של מירב, הוא מחליט לחזור לאהבתו הישנה - המוזיקה - אך מכאן המצב הולך ומסתבך, ודן מוצא את עצמו כלוא במשולש אהבה מטלטל.

== הדמויות הראשיות בסרט ==
* מיכאל אלוני - דן פרייליך
* חן אמסלם-זגורי - מירב לוי
* אפרת דור - תמר הראל
* גל פרידמן - עידו ברגר
* טל טירנגל - רונן "שולצי" שולצמן
* שמואל וילוז'ני - אברהם "אברום" פרייליך
* מיקי קם - צילה פרייליך
* מעיין קילצ'בסקי - נגה פרייליך
* עינת שרוף - עדנה לוי
* גידי גוב - השופט אבישי רוזן
* אלכס חקון - אנחל הרשקוביץ
* יעל טל - חפציבה שולצמן
* אורנה בנאי - חיננית הצלמת
* יואב קוטנר - עצמו
* איריס שמי- נעמי קרמר 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=VZ8AxLpHDj4 ואז היא הגיעה טריילר] באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=cAO1PaDDOeQ ואז היא הגיעה מאחורי הקלעים] באתר יוטיוב
* 

קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2017
הרעב הגדול בצפון סין (1876–1879)

הרעב הגדול בצפון סין התרחש בסין ב־1876–1879, השנים האחרונות של שושלת צ'ינג. בסין הרעב מכונה "דִינְגְווּ צִ'יחְוָאנְג" (סינית: 丁戊奇荒). בצורת קשה פגעה בצפון סין בשנת 1875, בצורת שהובילה לפגיעה קשה ביבולים. המחוזות שאנשי, זילי (כיום חלק ממחוז חביי), חנאן, שאנדונג והחלקים הצפוניים של ג'יאנגסו הם המחוזות העיקריים שנפגעו. בין 9 ל-13 מיליון איש מצאו את מותם כתוצאה מהרעב הגדול, מתוך אוכלוסייה כוללת של 108 מיליון איש. שינוי קיצוני במזג האוויר כתוצאה מזרם אל ניניו הוא שהוביל לבצורת ולרעב.

==מאמצים לבלימת הרעב==
המיסיונר הבריטי טימותי רישרד עורר את עניין הקהילה הבינלאומית ברעב כבר בשנת 1876. הוא פנה לתושבים הזרים בשאנגחאי על מנת לגייס כספים לסיוע לקורבנות. במרץ 1877 הוקמה ועידת שאנדונג לסיוע להקלה ברעב, בוועידה לקחו חלק דיפלומטים, אנשי עסקים וכן מיסיונרים נוצרים ופרוטוסטנטים. 

רישרד הבין שהרעב נהיה קשה במיוחד במחוז שאנשי, מחוז שהיה כמעט בלתי מוכר לזרים באותם הימים. בשנת 1878 הוא נסע למחוז זה, "יומן הרעב" שכתב תיאר את התנאים הקשים. "העובדה שאנשים שברו את בתיהם, מכרו את נשותיהם ואת בנותיהם, אכלו שורשים ופגרים, חימר ועלים לא הפתיעה איש...המראה של גברים ונשים שוכבים חסרי אונים לצד הדרך, או אפילו מתים, נקרעים על ידי כלבים וציפורים ושל ילדים מבושלים בסירים הוא כה מזעזע עד כדי שיגרום לכל אחד לקבל חלחלה". כאמור, מחוז שאנשי הוא המחוז שנפגע יותר מכל ברעב הכבד, לפי ההערכות כ-5.5 מיליון תושבי המחוז מתו מתוך אוכלוסייה כוללת של כ-15 מיליון איש. האזורים המרוחקים וההריים הם אלו שנפגעו יותר מכל.

על מנת להילחם ברעב, הוקמה רשת בינלאומית לאיסוף תרומות, רובן הגיעו מאנגליה ומעסקים זרים שפעלו בסין. מאמצים אלו נשאו פרי, סכום של 204,000 מטבעות טיל נאספו (שווי של 7 עד 10 מיליון דולר נכון לשנת 2012). נוצרים קתולים גייסו למעלה ממחצית מן הסכום, 125,000 טיל (כ-5 מיליון דולר) ונוכחותם הפיזית באזורים הפגועים תרמה גם היא. יותר מ-40 מיסיונרים קתולים ו-31 נוצרים פרוטוסטנטים פעלו בשדות סין וסייעו ל-3.1 מיליון איש במחוז שאנשי לבדו. 3 מיסיונרים פרוטוסטנטים מתו ממחלות, בעיקר טיפוס הבהרות שהיה נפוץ באזורי הרעב. 

ממשלת צ'ינג, פילנתרופים סינים ואנשי עסקים בסין הגיבו גם הם לרעב והחלו לצבור כספים לטובת הציבור. הייתה יריבות מבין המסייעים מבית לבין המסייעים הזרים. הסינים חששו שמסיונרים נוצרים ינצלו את הרעב כדי לקחת ילדים יתומים ולגרום להם להתנצר וכן להפיץ את הנצרות באמצעים אחרים. הם התרימו סכומים גדולים של כסף שהלכו להקמת בתי יתומים וכן כדי לקנות את חירותם של ילדים ונשים שנמכרו לעבדות. בעוד שעיקר מאמצי הסיוע מבחוץ הופנו למחוז שאנשי, המאמץ הסיני הופנה למחוזות חנאן ושאנדונג.

==הגשמים חוזרים==
ביוני 1879, החלו לרדת גשמים כבדים, בעיקר באזורים מוכי הרעב, ובעקבות היבולים והקציר הנאה שנאסף כבר בסתיו מרבית הרעב היה מאחור. אולם, אזורים הרריים רביים דולדלו מאוכלוסייה בעקבות מוות מרעב, מחלות וכן מנדידה של אנשים חסרי כל לאזורים מיושבים יותר. אזרחים זרים תלו את האשם ברעב ובמספר המתים הגדול בחוסר הקדמה של סין וכן בשחיתות של שושלת צ'ינג. המסיונרים שפעלו בסין בתקופת הרעב סברו שפועלם סייע ליצירת אחווה בין הסינים לבין עולם הנצרות, וכן שהם סייעו לקרב ולהפיץ את הנצרות בסין.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שושלת צ'ינג
קטגוריה:רעב המוני
קטגוריה:סין: היסטוריה
קטגוריה:שנות ה-1870