תוכנית ארטמיס

משימות משולבות בתוכנית ארטמיס 2019–2028
משימות מתוכננות של תוכנית ארטמיס בשלב 1
מבנה תחנת החלל במסלול סביב הירח, ה־Gateway, מאוקטובר 2020 הכולל מודולים אירופיים, יפניים ורוסיים
החללית אוריון עוגנת]]
אילוסטרציה של ה־Gateway
תוכנית ארטמיס (באנגלית: Artemis program) היא תוכנית חלל מאוישת של ארצות הברית שמטרתה העיקרית היא הנחתת בני אדם על הירח ב־2025, לראשונה מאז 1972 בה נחתו אסטרונואוטים על הירח בתוכנית אפולו. הנחיתה מתוכננת להיות בקוטב הדרומי של הירח כיוון ששם מצויים מים בצורת קרח, וכן תנאי האור והטמפרטורה סבירים, ביחס לאזורים יותר צפוניים של הירח. התוכנית הוכרזה ב־2019 על ידי נאס"א.

שם התוכנית נגזר משמה של האלה ארטמיס, אחותו התאומה של אפולו מהמיתולוגיה היוונית.

== מטרות התוכנית==
לתוכנית שלוש מטרות עיקריות:
* מחקר על תנאי חיים בחלל, ובפרט על הירח.
* בניית מושבה מתפקדת על הירח.
* הפיכת הירח כתחנת מעבר עבור שיגורים לחלל העמוק, כגון טיסה מאוישת למאדים.
כחלק מחזון ארוך טווח, המושבה על הירח תהווה ניסוי מוקדם לקראת הנחתת בני אדם על מאדים.

== היסטוריית התוכנית==
בדצמבר 2017, דונלד טראמפ חתם על צו נשיאותי המורה לנאס"א לחזור לירח עד 2024.

אל התכנית הצטרפו הסוכנות האירופית, הקנדית והיפנית.

ב-11 בדצמבר 2019 חתם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על צו נשיאותי המורה לנאס"א להנחית שוב בני אדם על אדמת הירח, ובכללם – לראשונה – אסטרונאוטית אישה, עד שנת 2024. ראש נאס"א דאז ג'ים בריידנסטין הודיע כי לתוכנית החדשה יקראו ארטמיס, על שם אלת הירח במיתולוגיה היוונית, אחותו של אפולו, אל השמש.<ref name=":0"></ref>

בפברואר 2021, ממשל ביידן תמך בקידום התכנית. ממשלו של הנשיא החדש ג'ו ביידן הותיר את התוכנית על כנה, ואף הגדיל את תקציבה. ביידן גם הורה לסוכנות החלל לכלול לראשונה בצוות הנחיתה על הירח אסטרונאוט אפרו אמריקני.<ref name=":0" />

באפריל 2021 בחרה נאס"א ב־SpaceX, לפתח גרסה ייעודית של סטארשיפ עבור משימות מאוישות אל הירח כחלק מתוכנית ארטמיס. גרסה זו תשמש כרכב נחיתה ותסייע להנחית אסטרונאוטים ממסלול סביב הירח לפני השטח.

משימת ארטמיס 1 יצאה לחלל ב-16 בנובמבר 2022. ארטמיס 1 הייתה הטיסה הראשונה של מערכת שיגור חדשה לחלל ושל תא הצוות, אוריון. החללית אוריון תקיף את הירח. המשימה הזאת נושאת סדרה של לוויינים קטנים שיוצבו במסלול סביב הירח. ארטמיס 1 היא טיסת ניסוי לא מאוישת.

בארטמיס 2, שהשיגור שלה תוכנן כמה שנים לאחר מכן, תוכנן שיהיו אסטרונאוטים. גם היא תהיה משימת הקפה, במידה רבה כמו אפולו 8, שהקיפה את הירח וחזרה לכדור הארץ. האסטרונאוטים ישהו זמן ארוך יותר בהקפת הירח ויבצעו בדיקות עם צוות מאויש.

במשימת הבאה, נקבע שארטמיס 3 תיפגש עם סטארשיפ של ספייס איקס ותעביר צוות. אוריון תישאר במסלול, וסטארשיפ תיקח את שני האסטרונאוטים אל פני הירח. היעד שלהם יהיה הקוטב הדרומי של הירח כדי לבדוק אזור שמדענים לא חקרו קודם כדי לחקור את קרח המים ששם.

כעבור שנה תשוגר ארטמיס 4, וגם היא תנחית שני אסטרונאוטים על הירח – אבל היא תהיה גם טיסת הבכורה המאוישת של משגר משודרג. משגר זה יישא למסלול סביב הירח גם את אוריון וגם את מודול המגורים הראשון של הלונר גייטוויי (Lunar Gateway), תחנת החלל הירחית.

משימות נוספות מטעם התוכנית יפתחו את תחנת החלל הירחית. תחנת החלל הירחית עתידה להיות תחנה בינלאומית של נאס"א ושותפותיה – סוכנויות החלל האירופית, היפנית והקנדית. תחנת החלל הירחית יועדה להחליף עם הזמן את תחנת החלל הבינלאומית שהקיפה את כדור הארץ (ובמקומה יבואו תחנות חלל מסחריות), ולשמש פלטפורמה לחקר הירח ובהמשך גם במאדים.<ref name=":0"/>

==הגעה לירח==
הדמיית החללית אוריון במסלול סביב כדור הארץ
לפני ההגעה לירח ימצאו כבר מבנים ורכבים ממשימות מסחריות, שימתינו לאסטרונאוטים על פני הירח.
הגעה מחודשת של אסטרונאוטים לירח תכלול ארבעה כלים :
* החללית אוריון - חללית מאוישת שתשמש להגעה מכדור הארץ לתחנת החלל הירחית, "גייטווי". החללית מפותחת על ידי חברת לוקהיד מרטין כחלק מחוזה עם נאס"א.
* משגר חדש בשם Space Launch System (SLS) שיישא את החללית אוריון. הוא יהיה חזק ב־15% יותר מהמשגר סטורן 5 ששיגר את חלליות תוכנית אפולו. מטרתו העיקרית היא הבאת חלליות למסלולים בחלל העמוק.
* תחנת חלל קבועה הנעה סביב לירח שנקראת "גייטווי" או "שער הירח", ומשמשת כנקודת שחלוף בין המשגר לרכב הנחיתה על הירח. יחידה זו תהיה קטנה - גודלה יהיה רק כיחידת סטודיו, שלא כמו תחנת החלל הבינלאומית שאורכה כמגרש כדורגל, עם זאת, תוכל להתחבר לעוד יחידות מודולוריות. השלב בעגינה ליחידת הגייטווי הוא הנוסף והשונה מתוכנית אפולו, בו לא היה קיים שלב כזה.
* מערכת נחיתה ירחית שתשמש כמונית בין ה"גייטווי" לפני הירח.

ב־2020 נחתם חוזה על פיו, החללית Dragon XL של חברת SpaceX תהיה חללית המשא שתישא ציוד ל"גייטווי".

ככלי עזר לתוכנית מפותח רכב חלל חדש VIPER.

==משימות==
משימות ארטמיס:
*ארטמיס 1 היה השיגור הראשון של החללית אוריון (לא מאוישת) על גבי ה־SLS. היעד למועד השיגור תוכנן לפברואר 2022. נדחה ל־17 במרץ ולאחר מכן נדחה לאוגוסט 2022.ובוצע בנובמבר 2022.
* ארטמיס 2 יהיה השיגור המאויש הראשון של החללית אוריון על גבי ה־SLS. המועד המתוכנן לשיגור הוא במאי 2024.
* ארטמיס 3 יהיה שיגור מאויש לשם נחיתה על הירח. המועד המתוכנן לשיגור הוא ב־2025.
* ארטמיס 4 שיגור מאויש לתחנת החלל במסלול סביב הירח, המתוכנן לשיגור ב־2026.
* ארטמיס 5 שיגור מאויש לתחנת החלל במסלול סביב הירח, המתוכנן לשיגור ב־2027.

== אסטרונאוטים ==
ב־10 בינואר 2020 קבוצת האסטרונאוטים ה־22 של נאס"א , המכונה "הצבים", השלימה את הכשרתה ונרשמה לתוכנית ארטמיס. הקבוצה כוללת גם שני אסטרונאוטים מטעם סוכנות החלל הקנדית. חלק מהאסטרונאוטים צפויים לטוס לירח, וייתכן שחלקם ישתתפו בצוות הראשון שיטוס למאדים.

ב־9 בדצמבר 2020 הודיע סגן נשיא ארצות הברית מייק פנס על "צוות ארטמיס הראשון" הכולל עשרה מהקבוצה ה־22 ושמונה נוספים מהקבוצה ה־21 ומהקבוצה ה־20 , מהם יבחרו ארבעה אסטרונאוטים למשימת ארטמיס המאוישת הראשונה:

== הסכמי ארטמיס ==
הסכמי ארטמיס הם הסכמים בינלאומיים על עקרונות של שיתוף פעולה במחקר האזרחי של הירח, מאדים, ואסטרואידים, וכריית משאבים שם. עליהם הכריז ב־15 במאי 2020 מנהל נאס"א ג'ים בריידנסטין. ב־13 באוקטובר אותה השנה חתמו ראשי סוכנויות החלל של ארצות הברית (NASA), אירופה (ESA), אוסטרליה, קנדה (CSA), יפן (JAXA), איטליה (ASI), לוקסמבורג (LSA), בריטניה (UKSA) ואיחוד האמירויות הערביות (UAESA) על ההסכמים. בנובמבר הצטרפה אוקראינה (SSAU) ובדצמבר, ברזיל (AEB). קוריאה הדרומית (KARI) הצטרפה במאי 2021, ניו זילנד וברזיל (AEB) ביוני, פולין (POLSA) באוקטובר ומקסיקו (AEM) בדצמבר אותה השנה. רומניה (ROSA), בחריין (NSSA), סינגפור (CRISP) הצטרפו במרץ 2022, קולומביה (CSC) הצטרפה במאי 2022, צרפת (CNES) הצטרפה ביוני 2022 וערב הסעודית (SSC) הצטרפה ביולי 2022. ממשלת ישראל אישרה את הצטרפות סוכנות החלל הישראלית להסכמים ב־16 בינואר 2022. הסכם ההצטרפות נחתם בתל אביב, ב־26 בינואר 2022.

== תקציב ==
ההערכות מדברות על תקציב של 30–40 מיליארד דולר. יש להניח שנתון זה ישתנה עם התפתחות ותכנון התוכנית.

ככלל, תוכניות של נאס"א הוקפאו ב־2009 תחת ממשל אובמה משיקולי תקציב, והופשרו שוב ב־2017 תחת ממשל טראמפ. בפרט, תמך ממשל זה בהגדלת תקציבי נאס"א לצורך תוכנית ארטמיס, אך לאור התנגדויות הדמוקרטים בבתי הקונגרס להגדלה זו ייתכן שיעדי התוכנית יידחו.

==ראו גם==
* תוכנית אפולו – תוכנית שבוצעה בין השנים 1961–1972 ושיאה בנחיתה מאוישת על הירח
*מושבת ירח – חזון להקמת יישוב קבע, אנושי או רובוטי, על־הירח

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://www.nasa.gov/specials/artemis/ אתר תוכנית ארטמיס] באתר נאס"א 
* 
* 
* [https://directory.eoportal.org/web/eoportal/satellite-missions/a/artemis-program Artemis Program] באתר [https://directory.eoportal.org/web/eoportal/home ESA Earth Observation Portal] 
* 
<div class="mw-content-ltr">* NASA, fact sheet- [https://www.nasa.gov/sites/default/files/atoms/files/artemis_factsheet_072519_v9.pdf What is Artemis?], nasa.gov, July 2019.

* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:תוכנית החלל האמריקאית
קטגוריה:משימות לחקר מערכת השמש
קטגוריה:חלליות אמריקאיות
קטגוריה:משימות לחקר הירח
קטגוריה:נאס"א: מיזמים עתידיים