הבה לי מוזיקה

"הבה לי מוזיקה", באנגלית: Make Mine Music, הוא סרט הנפשה מוזיקלי משנת 1946, אשר הופץ על ידי חברת וולט דיסני. זהו סרט ההנפשה השמיני של החברה באורך מלא.

בישראל יש לסרט מספר שמות: "הבו לנו מוזיקה"<ref></ref>, "הבה לי מוזיקה"<ref></ref>, "פסטיבל המוזיקה"<ref></ref>, לאחר מכן "זו מנגינתי" בהפצה של 1949 ובהפצה מאוחרת יותר נקרא הסרט "נגן את המוזיקה שלי". בהפצה בקלטות בישראל הסרט נקרא "מצעד הפזמונים של דיסני".

במהלך מלחמת העולם השנייה, רוב צוותו של וולט דיסני התגייס לצבא והנותרים זומנו על ידי ממשלת ארצות הברית ליצירת סרטי תעמולה, כתוצאה מכך, לחברה היו מספר רעיונות "לא גמורים". על מנת לשמר את מחלקת סרטי האנימציה באורך מלא במהלך המלחמה, יצרו אולפני וולט דיסני שישה סרטי אנתולוגיה, אשר בנויים מפרקים קצרים, שאין קשר ביניהם, ומלווים בקטעי מוזיקה. זהו סרט האנתולוגיה השלישי, לאחר "סלודוס אמיגוס" ו"שלושת הקבלרוס". הסרט קיבל ביקורות מעורבות במיוחד עקב הקטע "אנשי מרטין ותושבי קוי", שבניגוד לנהוג באותה התקופה, הוצגה בו אלימות רבה. הסרט היה מועמד בפסטיבל הקולנוע בקאן הראשון.

המנהל המוזיקלי של הסרט היה אל סאק.

==פרקים בסרט==

הסרט בנוי מעשרה פרקים:

===בני מרטין ובני קוי===
רביעיית "The King's Men" מספרים סיפור בהשראת סכסוך הטפילד-מק'קוי על זוג שמתאהב כנגד מוסכמות החברה. הקטע נחתך בגרסת ה-NTSC של הסרט, אך נשמר בגרסת ה-PAL.

===הנהר הכחול===
הפרק מורכב מקטע שהיה אמור להיות בסרט פנטסיה, כליווי ליצירתו של קלוד דביסי "אור הירח" מתוך הסוויטה הברגמסקית. בקטע, שתי אנפות מעופפות לאור הירח. לבסוף, עם צאתו של "נגן את המוזיקה שלי", הקטע המוזיקלי הוחלף בשיר החדש "הנהר הכחול" בביצוע המקהלה בניצוחו של קן דארבי. הקטע המקורי שהוכן לסרט "פנטסיה" עודנו קיים.

===כל החבר'ה חוגגים===
קטע-ג'אז בביצוע רביעיית-הנגנים של בני גודמן המציג תלמידי בית-ספר תיכון החוגגים ורוקדים במסיבה הנערכת במסבאה.

===בלעדייך===
בלדה על אהבה נכזבת בביצועו של הזמר והשחקן אנדי ראסל. השיר הוקלט על ידי ראסל עצמו גם בביצוע דו-לשוני, אנגלית וספרדית. הביצוע הספרדי נקרא "Tres palabras" (תרגום מילולי: "שלוש מילים"), הגרסה הספרדית היא הגרסה המקורית של השיר, אשר נכתבה ב-1945 ואף תורגמה לעברית בעת מלחמת העצמאות על ידי מתרגם אנונימי תחת השם "מתחומי העמדה".

===קייסי והמחבט===
רסיטל על שחקן בייסבול יהיר, בקריינות של השחקן ג'רי קולונה.

===שתי צלליות===
שני רקדני-בלט אמיתיים וברקע קטעי הנפשה. מלווה בשיר של דינה שור.

===פטר והזאב===
עיבוד אנימציה ליצירתו של סרגיי פרוקופייב, בליווי קולי של סטרלינג הולוויי. ילד רוסי בשם פטר הולך אל היער על מנת לצוד זאב עם חברי בעלי החיים: ציפור בשם סשה, ברווזה בשם סוניה וחתול בשם איוון. כל כלי מייצג דמות: את פטר מייצגים רביעיית מיתרים, את סשה מייצג חליל, את סוניה הברווזה מייצג אבוב, את איוון החתול מייצג קלרינט ואת הסבא מייצג פגוט. הקטע כולו עשוי בסגנון הקטעים מהסרט פנטסיה.

===אחרי שהלכת===
קטע המלווה בקולו של בני גודמן ותזמורת מואנשת הכוללת פסנתר, בטנון, תופים, קלרינט, חצוצרה, טרומבון וסקסופון.

===ג'וני המגבעת, ואליס המצנפת הכחולה===
קטע המציג סיפור אוהבים בין שני כובעים בחלון ראווה המתאהבים זה בזה. כאשר אליס נמכרת, ג'וני יוצא למסע במטרה למצוא אותה. מלווה בקולותיהן של האחיות אנדרוז. בדיבוב לצרפתית מבצעת את השיר אדית פיאף.

===הלוויתן שרצה לשיר באופרה===
סיפורו הטראגי של וילי, ראשתן גדול-ראש בעל יכולת מוזיקלית יוצאת-דופן וחלומו להיות זמר-אופרה. הסיפור עליו נפוץ ברחבי העיר והאמרגן פרופסור טטי-טאטי סבור בטעות כי לויתן זה בלע זמר-אופרה ועל-כן דולק אחריו במטרה לצוד אותו. כאשר הפרופסור שומע כיצד וילי מסוגל לשיר בשלושה קולות גבריים שונים: טנור, בריטון ובס, מחשבה מוטעית זו אף מתעצמת לכך שוילי בלע שלושה זמרי-אופרה. לבסוף וילי נהרג מצלצל ונשמתו עולה לגן עדן, שם הוא מזמר באלפי קולות מגוונים ושונים. השחקן נלסון אדי מגלם את כל הדמויות בסיפור.

==גרסה עברית==
הסרט מעולם לא דובב לעברית בשלמותו, אך שני פרקים: "פטר והזאב" ו"הלווייתן שרצה לשיר בבית האופרה", יצאו על קלטות עבריות שעל דיבובן הייתה ממונה שפרירה זכאי.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 1946
קטגוריה:דיסני: סרטי הנפשה
קטגוריה:אולפני ההנפשה של וולט דיסני: סרטים
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים