OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אלש

__ללא_תוכן__

מצודת אלטמירה
אלש (בוולנסית: Elx) או אלצ'ה (בספרדית: Elche) היא עיר בדרום-מזרח ספרד, במחוז אליקנטה שבקהילה האוטונומית של ולנסיה. היא סמוכה לעיר אליקנטה ולים התיכון. דרך העיר זורם נהר וינלופו (Vinalopó). ב-2006 נמנו בעיר 219,000 תושבים.

יש במקום שרידים ארכאולוגיים רבים, חלקם מתוארכים לאלף החמישי לפנה"ס. היישוב הגדול הראשון במקום הוקם במאה ה-5 לפנה"ס בידי האיברים, שיצרו את הפסל המפורסם Dama d'Elx (הגבירה מאלש) המוצג במוזיאון הלאומי לארכאולוגיה במדריד. מאוחר יותר נכבשה בידי הקרתגנים, היוונים והרומאים, שכינו אותה Ilici. בתקופה הויזיגותית ישב בה בישוף. בתקופה המוסלמית איבדה מעט את חשיבותה. חיימה הראשון מאראגון כבש אותה ב-1264.

החקלאות תופסת עדיין חלק משמעותי בכלכלת העיר, אך היום ייצור הנעליים הוא הענף הכלכלי העיקרי. בעיר פועלת קבוצת כדורגל בשם מועדון כדורגל אלצ'ה.

חורש הדקלים באלש (Palmerar d´Elx), הגדול באירופה, הוכרז כאתר מורשת עולמית על ידי אונסק"ו. בעיר מועלית ב-14 באוגוסט וב-15 באוגוסט מדי שנה הצגה דתית חשובה בשם "מיסטרי ד'אלש" (Misteri d´Elx), המתארת את חייה של מריה.

==אלש והיהודים==
על פי כתובת ביוונית ברצפת פסיפס שנחשפה ב-1905 בחפירות ארכאולוגיות ב-L'Alcúdia, סמוך לאלש מדרום, משערים כי במקום התקיים בית כנסת במאות השלישית עד החמישית ובאתרו נבנתה לימים כנסייה נוצרית. מתקופת הכיבוש המוסלמי אין ידיעות על יישוב יהודי במקום. החל מ-1263 מופיעים שמות של נושאי משרה יהודים בהקשר לעיר אלש, בהם אסטרוק בונסיניור מברצלונה, מתורגמן שפעל באלש, ודון יצחק אבן וקאר, רופא ובעל קרקעות בסביבת העיר. ב-1308 היה יהודי אחראי לגביית המס מן העדה המוסלמית, והמוכס אברהם בן בחיי פעל באלש בשנות ה-80 של המאה ה-14. הסבֿרה בדבר שרידי בית כנסת יהודי בתשתית "הבסיליקה של אלש" נתונה בוויכוח מתמשך.

== ערים תאומות ==
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

מראה חלקי של חורש הדקלים באלש

*
קטגוריה:ספרד: ערי חוף
קטגוריה:ולנסיה (קהילה אוטונומית): ערים
הפיגועים בשארם א-שייח' (2005)

הפיגועים בשארם א-שייח' (2005) הם סדרת פיגועים שאירעו ב-23 ביולי 2005, בעיר שארם א-שייח' בדרום חצי האי סיני אשר במצרים, שבוצעו על ידי ארגון הטרור הסלפי, המשתייך לארגוני אל-קאעידה - "גדודי עבדאללה עזאם בסוריה ובמצרים", ארגון הקרוי על שמו של עבדאללה עזאם. בביצוע הוא נתמך על ידי קבוצת הייחוד והג'יהאד במצרים.

==תיאור האירועים==
שתי מכוניות תופת ומזוודת נפץ פוצצו בסמוך לאתרי תיירות עיקריים: שני בתי מלון והשוק העתיק של העיר. בפיגוע נהרגו כ-88 בני אדם ונפצעו למעלה מ-200. בין ההרוגים היו כ-10 תיירים ממדינות המפרץ הפרסי ומדינות אירופה, יתר ההרוגים היו מצריים.

ההתקפות אירעו ביום השנה למהפכת הקצינים החופשיים במצרים, שבה הורד מכיסאו המלך פארוק והגנרל מוחמד נגיב עלה לשלטון במקומו. יום זה מצוין במצרים כיום חג לאומי.

ארגון הטרור הודיע לאתר אינטרנט איסלמי כי הפיגוע נערך בתגובה לפעולות שנעשות על ידי ארצות הברית ומדינות אירופה נגד מוסלמים בעיראק, הרשות הפלסטינית, אפגניסטן וצ'צ'ניה.

הארגון שכוון לפגוע באחד מסמלי התיירות החשובים של מצרים, בירת הנופש של סיני שהושקעו בה מיליארדי דולרים, השיג את מטרתו ובעקבות הפיגועים, נרשמה עזיבה של תיירים רבים וביטול הזמנות נופש רבות. גם בפיגוע זה אפשר לראות את דפוסי הפעילות של אל-קאעידה ובין היתר המגמה לפגוע במקום החשוב ביותר באזור (מרכז כלכלי) ובתאריך סמלי. על פי פרשנים הפיגוע נועד לערער את מעמדו של נשיא מצרים חוסני מובארכ לקראת הבחירות שאמורות היו להתקיים זמן קצר לאחר מכן.

==התגובה המצרית לפיגוע==
בתגובה לפיגוע התבצעו במצרים מעצרים רבים, בעיקר בקרב הבדואים שבסיני שהוחשדו בסיוע והתארגנות לפיגוע. בנוסף החלה מצרים בבניית מחסום הפרדה סביב שארם א-שייח' והקמת נקודות בידוק בכניסה לעיר, על מנת למנוע כניסה של גורמים טרוריסטים וביצוע פיגועים נוספים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
== הערות שוליים ==

שארם א-שייח
קטגוריה:פעולות טרור ב-2005
שארם א-שייח'
קטגוריה:שארם א-שייח'
שארם א-שייח'
שארם א-שייח
לורקה (עיר)

חורבן בכנסייה בלורקה לאחר רעידת האדמה
שרידי הרובע היהודי מימי הביניים שהתגלו בחפירות ארכאולוגיות בשנת 2010
לוֹרקה (ספרדית: Lorca) היא עיר בקהילה האוטונומית של מורסיה שבדרום-מזרח ספרד, כ-70 קילומטר דרומית-מערבית לעיר מורסיה. בשנת 2007 היו בה כ-89,000 תושבים והיא העיר השלישית בגודלה במחוז, לאחר מורסיה וקרטחנה.

היה במקום יישוב איברי, ומאוחר יותר רומאי (Luarca או Eliocroca) ומוסלמי (לוּרקה). אלפונסו, בנו של פרננדו השלישי ("הקדוש"), שמאוחר יותר נקרא אלפונסו העשירי ("החכם"), כבש את העיר בשנת 1243.

בעיר עובר נהר גוודלנטין (Guadalentín).

בעיר יש מספר כנסיות בסגנון הבארוק ומצודה מהתקופה המוסלמית ונערכות בה תהלוכות מפורסמות בזמן השבוע הקדוש (Semana Santa).

ב-11 במאי 2011 הוכתה העיר ברעידת אדמה בעוצמה של 5.2 בסולם ריכטר. 50 אנשים נפצעו, לפחות 10 אנשים נהרגו, ואלפים נותרו ללא קורת גג ברעידה.

== הקהילה היהודית ==
בעיר העתיקה הנמצאת על גבעה גבוהה שצופה על העיר המודרנית התקיימה התיישבות יהודית שהתחילה כ-100 שנה לפני גירוש ספרד. במקום בית כנסת משוחזר אשר נשמר בצורה מרשימה. בית הכנסת מפורסם בכך שהשקיעו בו רבות באהילי זכוכית שהוכנו ביישוב עצמו. בבית הכנסת קיימת בימה באתרה, כיסא של אליהו באתרו, כיור לטהרה, ארון הקודש ועוד. בסמוך נמצא מוזיאון בו ניתן לראות במקום את הממצאים שנמצאו בחפירות. בין הממצאים נמצאו גם שני נרות שהיו כנראה חלק מחנוכיה. החפירות בוצעו לפני כ-15 שנה בעקבות בניית בית מלון על הגבעה, בשל כך בניית המלון התעכבה.

במאה ה-15 היה שיא הפאר של הקהילה היהודית שהתאפיינה במגוון בתים גדולים על גבי שטחים נרחבים: סלון, מטבח, מחסנים ושטחים נוספים עם ספסלים בקירות, כדי חרס, ארונות ועוד. נרות חנוכה והחנוכיות הם דברי הערך המשמעותיים ויוצאי הדופן שנמצאו.

בית הכנסת הוא הבניין הכי מייצג והכי שמור ברובע היהודי של לורקה. במאה ה-15 המרכז התרבותי ברובע היהודי היה מואר במנורות זכוכית תלויות לאורך חדר התפילה.

החלק הפנימי, המקום בו שמו את ספרי התורה (היכל) נשמר אף הוא. ההיכל היה מעוצב מגבס בסגנון גותי ועמודים מיוחדים - שם גם הייתה ה'בימה' שעליה קראו בתורה בשעת תפילה.

שיקום המקום לצד שאר הממצאים הארכאולוגיים שנמצאו בחפירות גורם למבקר בלורקה להרגיש איך חיו היהודים בעיר ואיך עזבו אותה כשנאלצו. הסיבה שהממצאים כל כך מדויקים ושמורים היא שבית הכנסת הזה מעולם לא הומר למקדש נוצרי. למעשה, זהו בית הכנסת היחיד בספרד כולה שנשמר כפי שהוא ולא נעשה בו שימוש לדת אחרת כפי שידוע שנעשה בבתי כנסת אחרים בספרד לאחר גירוש יהודי ספרד מהמדינה.

== כלכלה ==
הכלכלה בלורקה מתבססת על חקלאות וגידול חזירים, וכן על כריית מחצבים, כגון מלח. כמו כן משמשת לורקה כמרכז מסחרי ותעשייתי של הסביבה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מורסיה: ערים
סגורה

נהר סגורה (בספרדית: Segura), באורך 345 קילומטר, הוא השני באורכו מבין הנהרות בספרד שנשפכים לים התיכון. הוא זורם בפרובינציות של חָאֶן (אנדלוסיה), אלבסטה (קסטיליה-לה מנצ'ה), מורסיה ואליקנטה (ולנסיה).

בין יובליו: נהר מונדו (Mundo), מולה (Mula) וגוודלנטין (Guadalentín).
== גאוגרפיה ==
נהר סגורה עובר באזורים יבשים ויוצר בהם נאות מדבר. הוא גורם מדי פעם בפעם לשיטפונות. נהר זה שהיה פעם מזוהם ולחוץ מים באגן הצפוף ביותר של אירופה, הפך מביוב חשוף לנהר בריא ותוסס, ביתם של לוטרות, ציפורים נודדות, צומח ובעלי חיים אחרים, ושימוש חוזר במי השקיה איפשר גידול חקלאי, פעילויות פנאי ופנאי. במהלך השנים הקשות ביותר של זיהום מים, דעת הקהל דרשה פתרון שהממשלה לא הציעה עד לאותו רגע. אך עם זאת ניתן היה לראות את התוצאות החיוביות, האנשים החלו להצטרף לפעילויות ואסוציאציות כדי ליהנות מהמערכת האקולוגית המוחזרת ולהגן עליה. מעורבותם של שכנים וחקלאים על שפת הנהר הייתה גם היא המפתח להבטיח את אחזקת השיפורים.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

סגורה
קטגוריה:מורסיה (קהילה אוטונומית)
קטגוריה:אנדלוסיה: גאוגרפיה
קטגוריה:קסטיליה-לה מנצ'ה
קטגוריה:ולנסיה (קהילה אוטונומית)
קטגוריה:נהרות ונחלים הנשפכים לים התיכון
בייקר (אי)

האי בייקר (באנגלית: Baker Island) הוא אטול בלתי מיושב, צפונית לקו המשווה באוקיינוס השקט, 3,100 ק"מ דרומית מערבית להונולולו.

באי מצויה "שמורת הטבע האי בייקר" ששטחה 1.64 קמ"ר, וכוללת את כל שטח האי וכן 123 קמ"ר שטחי ים המקיפים את האי. האי הוא טריטוריה של ארצות הברית, ומהיותו שמורת טבע, מנוהל על ידי שירות הדגה וחיות הבר של ארצות הברית.

==היסטוריה==
בשנת 1825 ראה סמל אובד סטארבאק מספינת הלווייתנים האמריקנית לופר את האי. בשנת 1832 ראה אותו ימאי אמריקני אחר, סמל מייקל בייקר. ארצות הברית השתלטה על האי במסגרת חוק איי הגואנו בשנת 1856 מתוך מטרה לכרות את מחצבי הגואנו.

הגידול בהתעניינות בתעופה הטרנס אטלנטית בשנות ה-30 של המאה העשרים גרם לארצות הברית לחזק את טענתה לזכות להתיישב באי בהסתמך על סמל בייקר. בשנת 1935 נעשה ניסיון כושל להתיישב באי, אולם במלחמת העולם השנייה נטשו המתיישבים את האי בשנת 1942 בשל ההפצצות של חיל האוויר היפני.

במהלך מלחמת העולם השנייה השתמשו באי כוחות צבאיים. מאז תום המלחמה נאסרה הכניסה לאי, והיא מותרת רק ברישיון מיוחד מאת שירות הדגה וחיות הבר של ארצות הברית.

==גאוגרפיה==
האי ממוקם בצפון האוקיינוס השקט. שטחו של האי 1.64 קמ"ר, ואורך חופיו 4.8 ק"מ.
האקלים באי משווני, עם מעט גשמים ורוחות בלתי פוסקות.
הנקודה הגבוהה באי - גובהה 8 מטרים מעל פני הים.
אין מקורות מים מתוקים באי, ואין בו עצים. באי צומחים עשבים ושיחים נמוכים.
האי משמש אתר קינון לציפורי ים רבות.

ארצות הברית טוענת לשטח כלכלי טריטוריאלי של 370 ק"מ סביב האי.

האי נמצא באזור זמן של UTC -12 שעות.

==תחבורה==
באי אין נמלים. ישנו מעגן סירות אחד בחוף המערבי של האי, וכן שדה תעופה נטוש (עם מסלול נחיתה באורך 1,665 מטרים) שנבנה בתקופת מלחמת העולם השנייה, שכיום מכוסה צמחייה ואינו בשימוש.

==ראו גם==
* רפובליקת האולנד, בייקר וג'רוויס

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20050207055016/http://pacificislands.fws.gov/wnwr/pbakernwr.html שמורת הטבע הלאומית האי בייקר]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ארצות הברית: שמורות טבע
קטגוריה:ארצות הברית: טריטוריות
קטגוריה:איים באוקיינוס השקט
קטגוריה:אטולים באוקיינוס השקט
קטגוריה:ארצות הברית: איים לא מיושבים
יהודה עדר

יהודה עֵדֶר (נולד ב-10 ביולי 1951) הוא מוזיקאי, גיטריסט, מפיק מוזיקלי וזמר ישראלי.

==ביוגרפיה==
יהודה עדר נולד וגדל בקיבוץ כפר הנשיא. עדר החליף את דני סנדרסון בלהקת הנח"ל, וכן היה גיטריסט בלהקות תמוז, דודה וקאריזמא. עדר הוא בוגר מכללת ברקלי למוזיקה שבבוסטון, והקים את בית הספר למוזיקה "רימון". עדר השתתף ב"מסע הבחירות של מאיר אריאל", וכן היה מנהל המחלקה הישראלית של חברת התקליטים "הד ארצי".

עדר היה חבר בלהקות תמוז ודודה, והיה שותף כגיטריסט באלבומים סוף עונת התפוזים ודודה, ובסבב ההופעות של להקות אלו.

עדר הפיק מספר אלבומים ישראליים מפורסמים, בהם "קלף" של דייוויד ברוזה, "ירח" לשלמה ארצי, "שלום לתמימות" לרונית שחר, "יאללה ביי" לאריאל הורוביץ, "...וגלוי עיניים" למאיר אריאל, "מה החזאי מבין" ו"איך עושים מים" ללהקת "אבטיפוס" ואת התקליטון "אף אחד לא מזיל דמעה / מישהו אוהב אותך" לשמוליק צ'יזיק.

עדר השתתף בתוכנית "יוצרים גדולים יוצרים קטנים" אשר התקיימה בחסות מפעל הפיס. במסגרת התוכנית הוא לימד בחצור הגלילית שבצפון וברמלה קבוצה של ילדים כישרוניים עם יכולות מוזיקליות ואת להקת "לוחמי הגרוטאות".

בגיל 56, בספטמבר 2007 הוציא אלבום בכורה כסולן בשם "מר גרוסבארד היקר", שבו השתתפו בין היתר המוזיקאים חמי רודנר ויוני בלוך. הסינגל מתוכו היה "כוכב שביט" - גרסה עברית לשירו של בוב דילן "Shooting Star" שתרגם עדר. אחריו יצאו לרדיו גם השירים "יש ביצה" ו"מר גרוסבארד היקר".

בשנת 2011 הצטרף עדר לתוכנית "The Voice ישראל" בתור מנהל אמנותי.

בין ינואר 2014 לאפריל 2015 הגיש בגלי צה"ל את התוכנית "ציפורי לילה", לצד אשתו מיקי קם.

במרץ 2016 הוציא אלבום סולו שני, "עולה ירח", והשיק אותו בהופעה שבה התאחדו חברי להקת תמוז.

יהודה עדר הוא ממקימי בית ספר למוסיקה רימון ב-1985 והיה מנהלו הראשון של בית הספר. הוא עומד בראש המסלול להלחנה ולכתיבת שירים בבית הספר מראשית דרכו. כיום הוא משמש נשיא בית הספר.

בשנת 2022 זכה בפרס דירקטוריון אקו"ם על תרומתו הייחודית לזמר העברי ולתרבות הישראלית.

==חיים אישיים==

עדר נשוי לשחקנית מיקי קם ואב למוזיקאי אלון עדר ולשחקן נדב עדר. מתגורר בתל אביב.

==דיסקוגרפיה==
===סולו===
*מר גרוסבארד היקר (2007)
*עולה ירח (2016)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* עמוס אורן, [http://www.club50.co.il/culture/27657 "אוטונומיות נפרדות בתוך אי הזוגיות"], באתר קלאב 50, 1 בספטמבר 2016
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=MEiZrJAQs_Q טוקבק פרק מס׳ 14 - יהודה עדר] באתר YouTube 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גיטריסטים ישראלים
קטגוריה:זמרי רוק ישראלים
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:חברי להקת הנח"ל
קטגוריה:חברי להקת תמוז
קטגוריה:חברי להקת דודה
קטגוריה:מגישי ציפורי לילה
קטגוריה:כפר הנשיא: אישים
קטגוריה:סגל בית הספר רימון
קטגוריה:זוכי פרס אקו"ם
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
חבצלת

חבצלת (שם מדעי: Pancratium) הוא סוג של צמח בצל במשפחת הנרקיסיים.

צמחי החבצלת נפוצים באזורים סמוכים לים בארצות הים התיכון. עליו של צמח זה צומחים מבסיסו.

ישנם כ-24 מיני חבצלת שונים בארץ ישראל גדלים שלושה:
* חבצלת החוף, מין החבצלת הנפוץ מבין השלושה
* חבצלת הנגב
* חבצלת קטנת-פרחים

כל מיני החבצלת הם ערכי טבע מוגנים בישראל.

== חבצלת בתרבות ==
החבצלת היא אחד מהצמחים המקושרים לסמל פלר דה ליס שבעבר הופיע בסמלים צרפתיים עד למהפכה הצרפתית והיום מסמל ניווט וסיירות ומופיע בסמלי חילות מודיעין ותנועות נוער כגון ״הצופים״ ו״השומר הצעיר״. במצפנים מסוגננים ובמפות ישנות פלר דה ליס משמש כדי לסמן את כיוון הצפון. הקשר לסיירות ולמודיעין הוא בכך שבלי מצפן אפשר ללכת לאיבוד, והמודיעין תפקידו לספק את ההתמצאות הנדרשת, "למצוא את הצפון" ולמקם את האדם על המפה - הן בשטח, והן מבחינה מדינית ואסטרטגית.

תאוריה אחת מסבירה למה החבצלת מסמלת את הצפון באמצעות ציירי מפות ומעצבי מצפנים מימי הביניים. אחד משמותיה הקלאסיים בימי הביניים של רוח הצפון הוא Tramontane, ובקיצור - האות T. האות הזו עברה עיצוב וסגנון, וקיבלה צורה של חבצלת.

=== באגף המודיעין בצה"ל ===
תג היחידה של אגף המודיעין מורכב מצמח החבצלות. יש לכך השערות רבות. בין היתר, נטען כי החבצלת מסמלת את עבודת המודיעין בכך שהיא רדומה ביום ונפתחת בלילה בהתאם לאופי עבודת המודיעין. סברה נוספת עוסקת בכך שבמצרים העתיקה הפיקו דיו סתרים מכתישת פקעת החבצלת, כזה ששימש ככלי למרגלים בלבד. תוכנית חבצלות, תוכנית הדגל של חיל המודיעין נושאת גם כן חבצלת על הסיכה שלה, כאות לחלק האינטגרלי שבוגריה לוקחים בעבודת המודיעין השוטפת.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:נרקיסיים
יום עדין

יום עדין הוא האלבום השני של להקת בוטן מתוק בקרקס. שם האלבום קרוי על שיר הנושא שלו. האלבום יצא ב-2005 לאחר 10 חודשי הקלטה.

==שירי האלבום==
#Intro
#כוכבים
#למדנו
#אל תהיה כל כך עצוב
#בכל הכוח
#בוא ותראה
#נלחם
#שמיים
#יום עדין
#נשרפת
#אלמוג
#מפנטזת
#הרגע
#עף עף עף

==מבצעים==
*גדי אלטמן - גיטרה אקוסטית, גיטרה סלייד, טמבורין ב-"כוכבים", שירה
*מאור שטרית - בס
*רוני הוד - תופים
*מיקה שדה - קולות ב-"נשרפת"
*גבע אלון - טמבורין ב-"כוכבים"
*איציק יונה - סיתאר
*אמיר בן עמי - גיטרות נוספות ב-"בוא ותראה" וב-"מפנטזת"
*אמילי קרפל - שירה ב-"יום עדין"

==סינגלים==

קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי בוטן מתוק בקרקס
וידאודיסק

וידאודיסק הוא תקליט שדומה במבנה שלו לאריך-נגן, אך במקום אותות אודיו (מוזיקה), מוקלטים על התקליט אותות וידאו.

חברת האלקטרוניקה האמריקנית RCA, עשתה ניסויים ראשוניים להקליט אותות וידאו על תקליט במקום אותות אודיו כבר בשנות ה-50 של המאה ה-20, אולם התוצאות לא היו טובות, והתמונה לא הייתה ברורה. רק כעבור קצת יותר מ־20 שנה של פיתוח, הגיעה חברת RCA בסוף שנות ה-70 לתוצאות הרצויות. בשנת 1981, הציגה חברת RCA לשוק האמריקאי את מערכת ה־SelectaVision שהייתה מכשיר שהקרין את התקליטים בטלוויזיה. התקליטים כללו בעיקר סרטים. המכירות של המערכת היו טובות בהתחלה, אבל ב־1983 חברת RCA נתקלה בקשיים מצד שוק האלקטרוניקה היפני, שהציג את ה־VHS, או קלטות הווידאו המוכרות לכולנו. איכות התמונה של ה־VHS הייתה דומה בדיוק לאיכות התמונה של הווידאודיסק, אבל מכשיר ה־VHS היה יכול גם להקליט תוכניות מהטלוויזיה, דבר שגרם לחיסרון אדיר למערכת ה־SelectaVision של RCA. בנוסף נכנסה לשוק האמריקאי מערכת הלייזרדיסק (שפותחה על ידי חברת פיליפס), שעקרון הפעולה שלה היה דומה לווידאודיסק, רק שבמקום מחט, התקליט נקרא באמצעות קרן לייזר ולכן היה יותר עמיד, ואיכות התמונה הייתה יותר טובה מהווידאודיסק. הדבר גרם ל־RCA להיכנס לקשיים כלכליים, ולא הייתה להם ברירה אלא לבטל את פרויקט הווידאודיסק ב־1984.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.cedmagic.com/selectavision.html מידע והיסטוריה על מערכת הווידאודיסק של חברת RCA]
* [http://www.ericdigests.org/pre-924/discs.htm Videodiscs in Education]
* [http://www.ericdigests.org/pre-9213/video.htm Interactive Videodisc: An Emerging Technology for Educators]
* [http://www.ericdigests.org/1998-2/delivery.htm Delivery of Career Counseling Services: Videodisc & Multimedia Career Interventions]
* 

קטגוריה:מדיה אופטית
קטגוריה:אלקטרוניקה בידורית
קטגוריה:טכנולוגיות מיושנות
המאה ה-20 לפנה"ס

המאה ה-20 לפנה"ס היא התקופה שהחלה בשנת 2000 לפני הספירה והסתיימה בשנת 1901 לפני הספירה. זוהי המאה ה-20 לפני תחילת הספירה הנוצרית.

== אירועים בולטים בעולם ==
* 1991 לפנה"ס: במצרים, מנטוחותפ הרביעי נפטר והשושלת ה-11 באה אל קיצה. במקומו עולה לשלטון אמנמחת הראשון ומייסד את השושלת ה-12.
* 1985 לפנה"ס: שושלת שְׂיָה בסין – מותו של המלך שָׁאוקָאנְג, ועלייתו של המלך ג'וּ.
* 1968 לפנה"ס: שושלת שְׂיָה בסין – מותו של המלך ג'וּ, ועלייתו של המלך חְווָאי.
* 1953 לפנה"ס: במצרים, סנוסרת הראשון כובש את נוביה התחתונה.
* 1924 לפנה"ס: שושלת שְׂיָה בסין – מותו של המלך חְווָאי, ועלייתו של המלך מָאנְג.
* 1906 לפנה"ס: שושלת שְׂיָה בסין – מותו של המלך מָאנְג, ועלייתו של המלך שְׂיֵה.
* באשור הקדומה, כתב היתדות השומרי מתפתח לכתב יתדות אשורי קדום.
* איכרים ורועי צאן מהגרים מאתיופיה לקניה
* ייסוד בייג'ינג, כיום בירת סין
* ראשית ההתיישבות הגרמאנית בסקנדינביה

==ערים חדשות==
* בייג'ינג, כיום בירת סין

==אישים משמעותיים==

*שרה, אם מקראית. נולדה בשנת 1966 לפנה"ס, לפי סדר עולם רבה.
* פלג, דמות מקראית. נפטר בשנת 1928 לפנה"ס, לפי סדר עולם רבה.
*נחור, דמות מקראית. נפטר בשנת 1927 לפנה"ס, לפי סדר עולם רבה.
* נח, דמות מקראית. נפטר בשנת 1918 לפנה"ס, לפי סדר עולם רבה.
* אמנמחת הראשון
* סנוסרת הראשון

==תגליות והמצאות==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:האלף ה-2 לפנה"ס
-
מטען קלע

מטען קלע ב[[עיראק.]]
התהוות ראש החץ של מטען הקלע
מטען קלע הוא מטען חבלה בעל מבנה מעוגל המוצב לרוב בצדי דרכים או אל מול המטרה. הפאה המופנית לעבר המטרה היא בעלת מבנה כיפתי קעור; בעת הפעלת החנ"מ שבתוך המטען היא מתנתקת ומועפת במהירות קדימה בצורת קלע כבד העשוי מתכת. 

טווח הקלע עשוי להגיע לעשרות מטרים ולחדור גם רכב קרבי משוריין שאיננו ממוגן בכבדות. בשתי זירות ידוע שנעשה בו שימוש רב, בלבנון על ידי ארגון החזבאללה נגד כוחות צה"ל, ובעיראק על ידי אנשי אל-קאעידה נגד הכוחות האמריקניים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קלע
קטגוריה:תחמושת
רסס

רסס מבוקר (ריסו"מ), הוא תוספת שנהוג להוסיף לראשים קרביים או למטעני חבלה על מנת להגביר את אפקט הנזק, את טווח הפגיעה ואת כמות הנפגעים בעת הפיצוץ. הרסס מיועד בעיקר על מנת לשפר את קטלניות הנשק כנגד בני אדם.

רסס מבוקר עשוי להופיע במספר צורות, כגון גולות מתכת, קוביות מתכת, חצונים (חצים קטנים) חדים, פיסות פלדה קצוצות, או, לחליפין, במטעני חבלה מאולתרים, הרסס מורכב לרוב ממסמרים, ברגים וחלקי מתכת מסוגים שונים.

== ראו גם ==

* מטען רסס
* פלאשט

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תחמושת
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: המצאות
כרמלה גרוס ואגנר

כרמלה גרוס ואגנר היא להקת רוק ישראלית שפעלה מסוף שנות השמונים וזכתה להצלחה בתחילת שנות התשעים בהנהגת הסולן ערן צור.

==היסטוריה==
להקת טאטו התפרקה אחרי צאת אלבומה היחיד, "חתוך תוכן". ביוני 1989, החל בסיסט הלהקה, ערן צור, להופיע עם שירים משלו והרכב נגנים בשם "כרמלה גרוס ואגנר", על שם שיר באותו שם. השיר עצמו הוא על שם שכניו של צור בבית הוריו בקריות. ההרכב כלל את אורי פרוסט בגיטרה, אורי בלק בתופים, אבשלום כספי בקלידים וצור עצמו בבס ושירה. הלהקה הופיעה עשרות פעמים, בעידודה של יעל מרגלית, אשר פרסמה את הלהקה בכל ישראל.

באוגוסט 1991 יצא אלבום הבכורה של כרמלה גרוס ואגנר, "פרח שחור". ההקלטות ארכו כשישה חודשים. ערן צור היה היוצר העיקרי באלבום. חלק מהשירים כתב והלחין ("פרפרי תעתוע", "כרמלה גרוס ואגנר"), את חלקם הלחין למילים של עמליה זיו ("תמונה אימפרסיוניסטית", "נשים כותבות שירה"), וחלקם הולחנו על ידי צ'לן טאטו לשעבר, יובל מסנר ("פרח שחור", "החבר של המשוגע"). קורין אלאל וברי סחרוף הפיקו מוזיקלית. למרות תשומת הלב הרבה שעורר האלבום, הצלחתו המסחרית הייתה מוגבלת. באלבום נכלל גם השיר "עד תודבר המחלה", אשר בלט במיוחד בשל היותו השיר העברי הראשון שעסק במחלת האיידס.

לאחר הוצאת "פרח שחור", פרש פרוסט מהלהקה והוחלף בדרור אורגד. ההרכב הזה הקליט ב-1992 חידוש לשירו של זוהר ארגוב "אלינור" ל"שוב יוצא הזמר", פרויקט חידושי שירים של גלי צה"ל לכבוד פורים. באותה שנה, הלהקה הופיעה במועדון "רוקסן", ובהמשך השנה עזב אורגד את כרמלה גרוס ואגנר ובמקומו הצטרפו רם אוריון בגיטרה וירונה כספי בבס שני.
כאשר יצא האלבום "פרח שחור" על גבי תקליטור, נוסף לו שיר בונוס, אשר לא היה קיים כאשר יצא האלבום על גבי תקליט. מדובר בשיר "נשל הנחש", במקור של מאיר אריאל, אשר חידש ערן צור לכבוד הפקת הסרט "שורו".

בשלהי 1994, ערן צור התחיל לעבוד על אלבום סולו ראשון. מכיוון שחברי הלהקה השתתפו בהפקה, עיבוד ונגינה, הקרדיט על העטיפה היה "ערן צור - כרמלה גרוס ואגנר". האלבום, "עיוור בלב ים", יצא בפברואר 1995 וגם בו היה צור היוצר העיקרי. האלבום הניב את אחד הלהיטים הגדולים ביותר של הלהקה ושל צור, "ערב ב' כסלו".

אחרי הוצאת האלבום הופיעה כרמלה גרוס ואגנר בהרכבה האחרון: ערן צור בבס ושירה, מוטי ביקובסקי בגיטרה ואורי בלק בתופים. לאחר מכן הלהקה הפסיקה להתקיים, בלי שהוכרז על כך רשמית, ובהפקות הבאות של צור ניתן הקרדיט לו בלבד.

=== הופעות איחוד ===
בנובמבר 2001 איחד צור את ההרכב המקורי של כרמלה גרוס ואגנר (אורי פרוסט בגיטרה, אורי בלק בתופים, אבשלום כספי בקלידים וצור בבס ושירה) לשתי הופעות איחוד במועדון "בארבי". באוגוסט 2011 התאחדה הלהקה למופע הפתיחה להופעתה של להקת אינטרפול בתל אביב. בפברואר 2012 שוב התאחדה הלהקה, לארבע הופעות. ב-27–29 בפברואר
והופעה נוספת באחד למרץ 2024, תתאחד הלהקה פעם נוספת ותקיים ארבע הופעות במועדון "בארבי" לרגל חגיגות הוצאת מהדורה מחודשת לאלבומם הראשון על גבי תקליט. במקור, הלהקה תכננה הופעה אחת, אך בעקבות העובדה שכל הכרטיסים נמכרו פחות מיום הוחלט על הופעה שנייה ואחר כך שלישית ורביעית שגם אליהן נמכרו כל הכרטיסים תוך זמן קצר, ולבסוף הוחלט על הופעה חמישית.

==אלבומים==
* פרח שחור (1991)
* עיוור בלב ים (1995)

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים==

קטגוריה:להקות רוק ישראליות
קטגוריה:ערן צור
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1989
קרטחנה (ספרד)

קרטחנה (Cartagena) היא עיר נמל בקהילה האוטונומית של מורסיה בספרד, לחוף הים התיכון. נכון ל-2018, היו בעיר כ-213,943 תושבים.

היא משמשת כבירתה האדמיניסטרטיבית של הקהילה האוטונומית (בית הנבחרים נמצא בה).

כלכלת העיר מתבססת על הנמל, מספנות, תעשייה כימית ותיירות.

==היסטוריה==
קרטחנה הוקמה בשנת 228 לפנה"ס בידי המצביא הקרתגני עזרובעל,<ref> ()</ref> תחת השם קַרְתְּ חַדַשְתְּ (זהה לשמה של קרתגו עצמה). בשנת 209 לפנה"ס נכבשה בידי סקיפיו ועברה לידי הרומאים, שכינו אותה Carthago Nova. כבר אז היה בה נמל משגשג ששימש לייצוא הכסף והזהב שנכרו בסביבה. בשנת 425 בזזו אותה הוויזיגותים. בתקופת הכיבוש המוסלמי שוקמה והורחבה. ב-1269 צורפה לממלכת אראגון. בזמן הממלכה הספרדית שימשה כבסיס של חיל הים הספרדי (הארמדה). ב-1873 פרצה בה המרידה הקנטונליסטית ברפובליקה הספרדית הראשונה. בעת מלחמת האזרחים הספרדית היה בה בסיס ימי של הצבא הרפובליקני.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קרתגו
קטגוריה:ספרד: ערי חוף
קטגוריה:פיניקים: מושבות
קטגוריה:מורסיה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1834
שאול מזרחי

שאול מזרחי (נולד ב-12 ביוני 1958) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי. ידוע רבות בשל תפקידו כזמר זוהר ארגוב בסרט הקולנוע הביוגרפי "זהר", עליו זכה בפרס אופיר לשחקן הטוב ביותר, ובדמותו של יוסי אסולין בסדרה "הבורר".

==ביוגרפיה==
מזרחי גדל והתחנך בתל אביב, למד משחק ותיאטרון בסטודיו למשחק "ניסן נתיב".

בהמשך לימד כ-10 שנים משחק מול מצלמה בסטודיו למשחק ניסן נתיב.

בשנים 1983-4 שיחק במחזה "בונקר" של יוסף מרין, במחזה "סנג'ר" של מוטי בהרב ובמחזה ע"פ סיפרו של ביאליק "מאחורי בגדר" בתיאטרון הלאומי הבימה.

ב-1985 גילם את סעיד דנגור בסרטו של הלל דמרון "חסמבה ושודדי הסוסים".

ב-1986 גילם את טוביה, מפקד פלוגה בדרום לבנון, בסרטו של אלי כהן "שתי אצבעות מצידון". הסרט הופק על ידי יחידת ההסרטה של דובר צה"ל ומזרחי השתתף בו ללא תשלום כחלק משירות המילואים שלו. באותה שנה שיחק גם בסרט הקומדיה של אילן מושנזון, "סוף שבוע מטורף", בתפקיד מחבל שבא לפוצץ בית מלון.וכן שיחק במחזה "מושל יריחו" של יוסף מונדי שהועלה בהפקה עצמאית.

ב- 1987-8 שיחק במחזה 'הלילות העליזים של פרנקפורט' של יוסף מונדי ובמחזה "סינדרום ירושלים" של יהושע סובול בתיאטרון חיפה, ובמחזמר 'ברגליים יחפות', על חייו של דוד בן-גוריון, בתיאטרון בית ליסין.

בין השנים 1992-1987 ביים את מופעי הבידור "כזה כאילו" ו"למה מי למה מה" של צמד הסטנדאפיסטיות - "דבי ונולי".

ב-1989 כיכב בסרטו של אורי ברבש "אחד משלנו", בתפקיד מפקד מחלקה קשוח וציני, המטרטר ומשפיל את חייליו. הוא מרכיב משקפיים כהים אפילו בלילה, ולצווארו קשור בקביעות צעיף לבן, שמעניק לו את כינויו בפי חייליו, 'המלאך הלבן'.

בשנים 1991-3 השתתף בהצגות "רעל ותחרה", "לילות הדבש והאימה", מותו של סוכן", "המגדל" בתיאטרון הלאומי "הבימה.

ב-1993 גילם את זוהר ארגוב בסרטו של ערן ריקליס "זהר". על תפקידו בסרט זכה לביקורות נלהבות, וזכה בפרס אופיר לשחקן הטוב ביותר לשנת 1993.

בשנים 1994-5 השתתף בסדרות הטלוויזיה "סטרייט ולעניין", "הכל נשבר במשפחה" ו"יסורי אפרים".

ב-1996 שיחק בסרטם של ארנה ויוחנן רביב "כלבים לא נובחים בירוק".

בשנים 1996-7 שיחק בהצגות "השקרן", "עד הים" ו"תשובה" בתיאטרון העירוני חיפה.

ב-2003 גילם את אמיל אוחנינה בסדרת הטלוויזיה שביימו שי כנות ונתי אדלר "תיק סגור".

ב-2004 גילם את הרב גבאי בסרטו של רפאל נג'ארי "אבנים", הסרט זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע והטלוויזיה Tout Ecran בז'נבה, ובציון לשבח בפסטיבל הקולנוע הים תיכוני במונפלייה. באותה שנה גם גילם את אליהו סקורפיו בסרטו של גידי דר (על פי תסריט של שולי רנד) "האושפיזין".

ב-2005 גילם אבא פלסטיני בסרטו של ראדו מיכאילאנו "תחיה ותהיה".

ב-2006 גילם את משיח בסרטו של פליקס גרצ'יקוב "ילדי CCCP".

ב-2011 השתתף בסרטו של נדב לפיד "השוטר".

בשנים 2007–2013 גילם את דמותו של יוסי אסולין בארבע העונות של סדרת הדרמה "הבורר".

בשנת 2018 הופיע בסרט "כל הכבוד" בבימויו של עופר בן סימון לצידם של חנה אזולאי הספרי, יפית אסולין ועוד.

בשנת 2019 השתתף בסדרה "תיק נעדר" ששודרה בערוץ כאן 11.

לצד יתר עיסוקיו כיום, מזרחי מנחה סדנאות למשחק מול מצלמה.

== חיים אישיים ==
מזרחי הוא בעלה לשעבר של הסטנדאפיסטית נולי עומר, ולהם בן אחד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: השחקן הטוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
שפות בלטו-סלאביות

שפות בלטו-סלאביות, לפי התפתחות
קבוצת השפות הבלטו-סלאביות היא משפחת שפות היפותטית בתוך משפחת השפות ההודו-אירופיות. קבוצת השפות הבלטו-סלאביות כוללת בתוכה את משפחות השפות הבלטיות והסלאביות. בין השפות הסלאביות והשפות הבלטיות קיים דמיון רב, וישנם מאפיינים רבים המשותפים לשתי משפחות שפות אלו אך לא לאף ענף אחר של השפות ההודו-אירופיות. שיוכן של השפות הסלאביות והבלטיות למשפחת שפות אחת, בלטו-סלאבית, מהווה ביטוי של ההשערה כי קיימת קרבה גנטית בין השפות - כלומר שיש להן מוצא משותף. על פי השערה זו, הייתה קיימת בעבר שפה אם, פרוטו בלטו-סלאבית, שממנה התפצלו השפות פרוטו סלאבית (שממנה נוצרו לאחר מכן כל השפות הסלאביות) ופרוטו בלטית (שממנה נוצרו לאחר מכן כל השפות הבלטיות). טענה זו נחשבת היום יחסית מקובלת במחקר הבלשני, אולם יש החולקים עליה ומייחסים את הדמיון בין משפחות השפות לאינטראקציות היסטוריות בין אוכלוסיות הדוברים.

==קישורים חיצוניים==

* 

בלטו-סלאביות
משך

משך הוא השישי מבין בניו של יפת, לאחר יוון ותובל. מקובל לזהותו עם מֻשְׁכִּ המוכר ממקורות אשוריים וכן ממקורות קלאסיים מאוחרים יותר כשבט החלוץ הפריגי.<ref></ref>

== המֻשְׁכִּ במקורות ההיסטוריים ==

המֻשְׁכִּ נזכרים לראשונה במקורות אשוריים מימי תגלת פלאסר הראשון אשר בשנת מלכותו הראשונה (1116 לפנה"ס) ניצח את חמשת מלכי מֻשְׁכִּ והרג בין 12,000 ל-20,000 מחייליהם. ממקורות אלה עולה כי המֻשְׁכִּ שכנו באזור הדרום מזרחי של הרמה האנטולית באזורים שכבשו מידי האשורים כ-150 שנה קודם לכן. התיישבותם באנטוליה היא אחת מתוצאות חורבנה של ממלכת החתים.

האזכור הבא של המֻשְׁכִּ מאוחר בכ-250 שנה, והוא מימי אשורנצרפל השני במחצית הראשונה של המאה ה-9 לפנה"ס שם נזכרים המֻשְׁכִּ כמעלי מיסים על כלי נחושת, בקר ויין.

מבחינת תיעוד המֻשְׁכִּ, בנקודה זו נוצר חלל נוסף של כמאה שנה בהם פנתה ממלכת אשור השוקעת לעסוק בעיקר במלחמות מול ממלכת אוררטו השכנה ואילו המֻשְׁכִּ מצידם גיבשו ככל הנראה את כוחם בתקופה זו במרכזה של אסיה הקטנה. החל מימי שלמנאסר החמישי אנו שבים ושומעים על התנגשויות בין המֻשְׁכִּ לאשורים, התנגשויות שהגיעו לשיאן בתקופת מלכות סרגון השני (705-722 לפנה"ס). מלכם של המֻשְׁכִּ בתקופה זו נקרא במקורות האשוריים מִתַ אותו יש לזהות עם מידס הפריגי הנזכר במקורות יווניים.

מחלופת המכתבים שבין סרגון לבין שרי צבאו באסיה הקטנה שנמצאה בארכיון המלכותי בנינוה עולה כי מִתַ כרת ברית נרחבת כנגד אשור, יחד עם מלכי כרכמיש, תובל ואוררטו. עם זאת, לקראת סוף ימיו של סרגון, בשנת 709 לפנה"ס כרתו המִתַ והאשורים ברית.

בימי סרגון מֻשְׁכִּ שימשה גבולה המערבי של ממלכתו ובכמה כתובות מתפאר סרגון על שלטונו "מארץ מצרים ועד ארץ מֻשְׁכִּ" ומכאן ניתן להבין את דברי המשורר בתהילים "אוֹיָה-לִי, כִּי-גַרְתִּי מֶשֶׁךְ; שָׁכַנְתִּי, עִם-אָהֳלֵי קֵדָר"<ref>תהילים ק"כ ה</ref> כתיחום גבולות העולם התרבותי בצפון ובדרום.

הצמד "משך ותובל", שני בניו של יפת, חוזר על עצמו במקורות רבים גם בתקופות מאוחרות יותר. בספר יחזקאל נזכרים השניים כעמים העוסקים בתיווך בסחר עבדים וכלי נחושת בין יוון למזרח התיכון. בכתבי הרודוטוס נזכרים השניים, לצד עמים נוספים כבעלי בריתם של ממלכת פרס.

גם ההיסטוריון יוסף בן מתתיהו זיהה את משך המקראי כאבי המשכיים, שבט פרוטו-איברי שחי באזור קפדוקיה, וקישר גם את שם עירם מזקה לשמו של משך. בתקופות מאוחרות יותר קושר שמו של משך גם לשם המחוז מסכתי (סאמצחה-ג'אוואחתי) שבגאורגיה, או לעיר מצחתה, הבירה ההיסטורית של גאורגיה.

==לקריאה נוספת==
*אברהם קמפינסקי, "משך", האנציקלופדיה המקראית, כרך ו'

==הערות שוליים==

קטגוריה:בני יפת
נורה גרינברג

נורה גרינברג (נולדה ב-28 בדצמבר 1950) היא פעילה בולטת בקהילת הטרנסג'נדרים והטרנסקסואלים בישראל. בעבר כיהנה כיושבת ראש אגודת הלהט"ב בישראל.

== ביוגרפיה ==
גרינברג נולדה כזכר בבואנוס איירס שבארגנטינה ועלתה לישראל בצעירותה, למדה היסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית. היא נישאה והביאה לעולם שני ילדים. גרינברג ניהלה בחברת הייטק, תוך שהיא מדחיקה את זהותה המגדרית מפני החברה ההומופובית והטרנספובית, ובשנת 2001, לאחר תהפוכות רבות, התגרשה ועברה ניתוח להתאמה מגדרית.

לגרינברג פעילות ציבורית ענפה לטובת קהילות הלהט"ב בכלל ולמען ציבור הטרנסג'נדרים והטראנסקסואלים בפרט. בשנים 2001–2004 כיהנה כחברה בוועד "אגודת ההומואים, הלסביות, הביסקסואלים והטרנסג'נדרים", תחילה כנציגת הטרנסג'נדרים ולאחר מכן כיו"ר האגודה, ובכך הייתה יושבת הראש הטרנסג'נדרית הראשונה בעולם של ארגון להט"בי. לאחר שסיימה את תפקידה התנדבה בארגון חוש"ן והרצתה בפני תלמידים, מורים ואנשי טיפול שונים, עד שפרשה גם ממנו לאחר כשנה. הודות לפעילותה הציבורית שינה משרד הפנים בשנת 2004 נוהל שאסר על טרנסקסואלים וטרנסג'נדרים לשנות את שמם לשם המזוהה כשייך למין שונה מהמין המצוין בתעודת הזהות.

נוסף לכך, עוסקת גרינברג בתמיכה וייעוץ לטרנסקסואלים וטרנסג'נדרים, ובעיקר למתבגרים ובני נוער ולמשפחותיהם. כחלק מעבודת הייעוץ שלה, הקימה ב-2004 קבוצת תמיכה לנוער ומתבגרים טרנסג'נדרים שהייתה מסגרת התמיכה היחידה בארץ לאוכלוסייה זאת. קבוצה זו היוותה את התשתית לקבוצות תמיכה נוספות לנוער טרנס שהוקמו במסגרת איגי.

בבחירות לכנסת השבע עשרה הוצבה גרינברג במקום ה-91 הסמלי ברשימת מפלגת מרצ לכנסת.

גרינברג הוזמנה להשתתף כנציגת הציבור הטרנסקסואלי בוועדה לבדיקת הנוהל לביצוע ניתוחים לשינוי מין שהקים משרד הבריאות בשנת 2008. בשנת 2013, קבלה גרינברג את אות ההוקרה של ארגוני הלהט"ב

ביוני 2015 במלאת 40 שנה לאגודת הלהט"ב זכתה גרינברג להיכלל בין 40 המשפיעים בתולדות קהילת הלהט"ב.

גרינברג חברת המועצה הציבורית של ארגון בצלם.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20060614043805/http://www.gayart.info/nora.htm נורה גרינברג - קורות חיים ומבחר צילומים]
* יעל זלצר, [https://web.archive.org/web/20070622165853/http://www.tam.co.il/4_10_2002/magazin2.htm ריאיון עם נורה גרינברג], באתר עיתון תל אביב, 4 באוקטובר 2002; כעת, בארכיון האינטרנט
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פעילות למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:עולות בשנות ה-1960
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:יו"ר אגודת הלהט"ב
קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:פעילות מרצ
קטגוריה:טרנסג'נדריות ישראליות
קטגוריה:להט"ביות ישראליות
קטגוריה:טרנסג'נדרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות ילידות ארגנטינה
קטגוריה:ישראלים ילידי ארגנטינה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
מחרוזת (מדעי המחשב)

בתאוריה של שפות פורמליות ובמדעי המחשב, מחרוזת (באנגלית: string) היא רצף של סימנים מתוך אלפבית נתון. בשפות תכנות מחרוזת היא טיפוס נתונים המכיל רצף של תווים.

==בשפות תכנות==
בשפות תכנות אימפרטיביות המחרוזת מאוחסנת כמערך של תווים. בשפות פונקציונליות (כגון LISP או Haskell) מחרוזות מאוחסנות כרשימה.

יש מספר צורות מקובלות להתייחסות למחרוזת:
*ישנן שפות המתייחסות למחרוזת כאל מערך רגיל (למשל C) אבל בגלל שימושיותה הרבה של המחרוזת נכתבו לה פונקציות ספריה מיוחדות.
*ישנן שפות בהן המערך מטופל כטיפוס מיוחד בשפה (בדומה למספר), למשל ב־java.

בשפות בהן צורת האחסון היא תמיד כמערך, הצורה המדויקת משתנה בהתאם לשפה:
*בחלק מהשפות (כמו C, אסמבלר), האחסון הוא בצורה של מערך שבסופו יש תו מציין.
*בשפות מסוימות (למשל Pascal) המערך מאוחסן עם הגודל שלו בתחילת המערך.
*בשפות אחרות (למשל ADA) אין כלל טיפול בגודל המערך על ידי השפה ועל המתכנת לדאוג לשמור את גודל המערך.
*ישנן שפות (למשל ב־Visual Basic) בהם נוקטים הן את שיטת התו המציין ואת שיטת שמירת הגודל.
בשפות בהן המחרוזת היא אובייקט, לרוב ההקצאה היא אוטומטית (כלומר כאשר מגדילים את גודל המחרוזת, המערכת מקצה שטח זיכרון גדול יותר) ואילו בשפות אחרות ההקצאה היא סטטית (אם חורגים מגודל המערך ב־C עלולים לקבל השחתת זיכרון).

== פעולות על מחרוזות ==
פעולות אופייניות על מחרוזות הן:
* שרשור: איחוד שתי מחרוזות למחרוזת אחת.
* יצירת תת-מחרוזת ממקום מסוים ובאורך מסוים ממחרוזת נתונה. דוגמה: מתת-המחרוזת הנמצאת החל מהמקום החמישי באורך 2 של המחרוזת 'שלום רב שובך' היא 'רב'. 
* איתור תת-מחרוזת נתונה במחרוזת נתונה. דוגמה: חיפוש המחרוזת 'רב' במחרוזת 'שלום רב שובך' ייתן את התוצאה 5 (או 4 במחרוזת שהתו הראשון בה נמצא במקום ה-0).
* הכנסת תת-מחרוזת למיקום מסוים במחרוזת נתונה.
* החלפת תת-מחרוזת בתת-מחרוזת אחרת במחרוזת נתונה. ישנן שפות שבהן יתבצע איתור של תת-המחרוזת שתוחלף בערך חדש, וישנן שפות שבהן מיקום מסוים במחרוזת יוחלף בערך חדש. 
* השוואת מחרוזת למחרוזת אחרת. באם התוכן זהה יתקבל אמת ובאם התוכן איננו זהה יתקבל שקר. 
* בשפות תכנות אין סטנדרט ברור לביצוע פעולות על מחרוזות. בכל שפה בדרך כלל המימושים יהיו שונים הן בשמות הפעולות, והן בצורת הפעלתן. בשפות כמו פסקל, VB ודוט נט שבהן יש תמיכה בפעולות על מחרוזת ברמת השפה, העבודה עם מחרוזות יותר בהירה, נוחה וידידותית. לעומת זאת בשפות כמו C ו-C++ שבהן אין תמיכה במחרוזת ברמת השפה, קיימות ספריות רבות שמממשות באופנים שונים פעולות על מחרוזות, הן רשמיות, הן של חברות מסחריות ואף בקוד פתוח. דבר שגורם לחוסר תאימות, ולבעייתיות לא מעטה בעבודה עם מחרוזות.

== ראו גם ==
* מחרוזת ריקה

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:מבני נתונים
לא תעמוד על דם רעך

לא תעמוד על דם רעך היא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה האדם חייב לעזור לחברו, בעיקר כאשר הוא נתון בסכנת חיים. בשנת 1998 נוסף חוק ברוח זו לספר החוקים של מדינת ישראל, וחוקים דומים קיימים במדינות נוספות.

==מקור המצווה וטעמה==
בפרשת קדושים אומר ה' למשה לצוות את בני ישראל להיות קדושים, וכפירוט לכך מצווה אותם ברשימת מצוות, אשר אחת מהן היא:

על כך פירש רש"י: כלומר: אני ה' נאמן לשלם שכר למי שיקיים אזהרה זו (והקודמות לה), ונאמן להיפרע ולהעניש את מי שיעבור עליהן.

ספר החינוך הסביר שטעם המצווה הוא ליצור חברה שיש בה עזרה הדדית, מה שגורם לחברה להיות מלוכדת וחזקה יותר.

=== חומרת האיסור ===
כיוון שאין מעשה בעבירה על מצווה זו - לא נענשים עליה במלקות. עם זאת, הרמב"ם קובע כי האיסור "לא תעמוד על דם רעך" הוא מן הלאווים החמורים, משום .

== דיני המצווה ==
התלמוד מפרט מצבים שונים שבהם יש לפעול לפי כלל זה:

הרמב"ם מביא דוגמאות נוספות למצבים שבהם יש לקיים "לא תעמוד על דם רעך":

הרמב"ם מציין שלקיום המצווה יכול אדם גם להזעיק אחרים שיצילו.

הרדב"ז נשאל מה יש לעשות במצב שבו . לאחר דיון מעמיק מסכם הרדב"ז את תשובתו:

נחלקו אם יש חובה להציל גם כאשר משתקפת סכנה מכך למציל: יש פוסקים הסוברים כי על אדם אף להכניס עצמו לספק סכנה כדי להציל את חברו מסכנה ודאית, אך אחרים חולקים על גישה זו.

הפוסק רבי יעקב עמדין פסק שכאשר בפני רופא ניצב חולה החולה במחלה שיש בה סכנה, ובידי הרופא תרופה בדוקה למחלה זו, חייב הרופא לטפל בחולה, אף אם החולה מתנגד לכך:

===הלשנה למשטרה בראי ההלכה===
בהלכה היהודית התייחסו הפוסקים לנושא הלשנה למשטרה על נהג שאינו זהיר וכתבו שבמידה והתרו באדם והזהירו אותו והוא ממשיך לסכן אחרים- מותר ואף יש מצווה וחובה למסור אותו לרשויות.<ref></ref> זאת מדין "לא תעמוד על דם רעך"<ref></ref>. וכן פסק הרב עובדיה יוסף לגבי אדם שאינו רואה טוב או סובל ממחלת הנפילה, שמנסה להוציא רישיון נהיגה ברמייה, שמי שיודע ממצבו חייב להודיע זאת לרשויות כדי להציל את הרבים<ref></ref>.

==ראו גם==
* חוק לא תעמוד על דם רעך
* השומרוני הטוב
* חוק חובת הדיווח
* עזרת ישראל מיד צר

== לקריאה נוספת ==
* פרופ' נחום רקובר, ההגנה על צנת הפרט, גילוי סוד כדי לקיים "לא תעמוד על דם רעך", 218. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תשס"ו-2006.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* מרדכי הלפרין, [http://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/assia/halperin.htm לא תעמוד על דם רעך - הדין והחוק], באתר "דעת"
* [http://www.kiryatmoshe.co.il/מאמרי-בית-הדין/477-לא-תעמוד-על-דם-רעך לא תעמוד על דם רעך], הרב ישועה רטבי
* 
* דני סטטמן [https://www.nevo.co.il/books/כתבי%20עת/כתבי%20עת/מחקרי%20משפט/כרך%20טו/mechkarey-mishpat-15-1-089.pdf "לא תעמוד על דם רעך" – מחובת הזהירות לחובת "השומרוני הטוב"], מחקרי משפט טו(1), תשנ"ט.
* ניל הנדל, [https://www.nevo.co.il/books/כתבי%20עת/כתבי%20עת/מחקרי%20משפט/כרך%20טז/mechkarey-mishpat-16-2-229.pdf חוק לא תעמוד על דם רעך, התשנ"ח-1998: השראה ומציאות], מחקרי משפט, טז 2.
* נחום רקובר, [https://www.nevo.co.il/books/כתבי%20עת/כתבי%20עת/מחקרי%20משפט/כרך%20יז/mechkarey-mishpat-17-2-495.pdf לא תעמוד על דם רעך – האומנם?], מחקרי משפט י"ז, תשס"ב.
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חירום
קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות שבין אדם לחברו
קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:דיני נפשות
קטגוריה:הצלת נפשות בהלכה
בית המדרש לנשים מגדל עוז

בית המדרש במגדל עוז (בשמו הרשמי: בית המדרש לנשים ע"ש סטלה ק. אברהם ליד ישיבת הר עציון) הוא מדרשה תורנית לבנות. בית המדרש ממוקם בקיבוץ מגדל עוז שבגוש עציון, בתוך קמפוס מגדל עוז של המכללה האקדמית הרצוג.

== היסטוריה ==
בית המדרש הוקם בשנת 1997. מאז הקמתו, עומדת בראשו הרבנית אסתי רוזנברג, בתו של הרב אהרן ליכטנשטיין, לשעבר ראש ישיבת הר עציון. 

בבית המדרש לומדות כ־200 בנות בגילאי 18–25, בנושאי גמרא, הלכה, תנ"ך, מחשבת ישראל, חסידות ועוד, כשחלק נכבד מהלימוד נעשה בחברותא. תלמידות בית המדרש נמצאות באחד משני מסלולים עיקריים: מסלול שנתי – המסלול הבסיסי בבית המדרש, בו נמצאות בנות לפני או אחרי שירות לאומי או צבאי, וכמו כן בנות חו"ל המשולבות באופן מלא בכיתות; והתוכנית המתקדמת – מסלול לימודים בלימודי גמרא או מחשבה לבנות בעלות רקע בלימודי קודש. 

בית המדרש מקיים גם שבתות משותפות, עיסוק בפיתוח משמעות החיים הדתיים וההלכתיים, תפילה, אמונה, יצירה והגות ומפגשים סביב נושאים שעל סדר היום.

בית המדרש במגדל עז פועל בשיתופה של ישיבת הר עציון, ומלמדים בו רבנים רבים מהישיבה. יש גם בנות הלומדות בתוכנית מיוחדת לתואר ראשון בהוראה בשיתוף עם מכללת יעקב הרצוג להכשרת מורים.

== ראו גם ==

* ישיבת הר עציון
* מדרשה תורנית לנשים

==קישורים חיצוניים==
* 

* [http://www.midrashot.net/midrasha.asp?id=7 מדרשת מגדל עוז] באתר "פורום המדרשות התורניות לבנות"
* [https://asif.co.il/%d7%a1%d7%a4%d7%a8%d7%99%d7%99%d7%aa-%d7%99%d7%95%d7%9e%d7%90/%d7%93%d7%a4%d7%99-%d7%99%d7%a9%d7%99%d7%91%d7%95%d7%aa/%d7%a2%d7%96-%d7%93%d7%91%d7%95%d7%a8%d7%94/ מאמרי כתב העת עז דבורה], באתר ספריית אסיף
* 

קטגוריה:מגדל עוז
מגדל עוז
קטגוריה:ישיבת הר עציון
קטגוריה:המכללה האקדמית הרצוג
מגדל עוז
אפליה דתית

אפליה דתית היא הבחנה בין פרט או קבוצה בעקבות אמונתם הדתית, לרוב כאשר מאמיני דתות שונות (או זרמים בהן) מטופלים באופן לא שווה. אפליה דתית מתייחסת גם לעמדות שליליות, דעות קדומות, עוינות, שנאה, פחד או אי-סובלנות כלפי דתות שונות או זרמים שונים.<ref></ref> זה כולל מקרים שבהם מאמיני דתות, חסידי פלגים שונים, או חסרי דת זוכים ליחס לא שוויוני בשל אמונתם, בין אם על פי החוק או במסגרות מוסדיות.

== היסטוריה ==
בין הדוגמאות לרדיפה דתית בהיסטוריה ניתן למנות את דיכוי כיתות המינים בידי הכנסייה בימי הביניים, פעולת האינקוויזיציה בספרד, השלטת דת מדינה: פרוטסטנטית או קתולית באירופה בתחילת העת החדשה, מה שהוביל בין השאר לטבח ההוגנוטים בצרפת, וכן רדיפת הדת בידי המדינות הקומוניסטיות. לעיתים מטרת האפליה היא להוביל להמרת דת אל הדת השלטת.

באסלאם אפליה כלפי בן דת אחר היא חלק מובנה מהדת. במסגרת מעמד הדִ'ימִי שניתן לבעלי דת אחרת, לרוב בני הדתות המונותאיסטיות, הם חויבו בתשלום מס מיוחד, והוטלה עליהם שורה של הגבלות שנועדו להשפילם ולהבליט את נחיתותם לעומת המוסלמים. למשל איסור על קיום טקסים דתיים בפומבי, לבוש מיוחד, איסור רכיבה על סוס או גמל, איסור בניית בית תפילה מעל לגובה מסגד, איסור על תקיעת שופר ליהודים, ועל צלצול בפעמונים לנוצרים. החוקים המסדירים את מעמד בני החסות בדת המוסלמית נמצאים בטקסט הקנוני המוסלמי תנאי עומר.

== בישראל ==
אפליה אסורה בחוק על רקע אמונה דתית
החוק בישראל אוסר על אפליה דתית, חל איסור על מעסיקים להפלות בין עובדים מטעמי דת ואיסור אפליה בקבלת עובד בשל סירובו לעבוד ביום שבת.<ref></ref>

==ראו גם==
* אנטישמיות
* ד'ימי
* אסלאמופוביה
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
דתית
קטגוריה:דת
התאחדות הכדורגל האנגלית

התאחדות הכדורגל האנגלית (באנגלית: The Football Association, או בקצרה FA) היא הגוף הממונה על ענף הכדורגל באנגליה (ובמושבות הכתר ג'רזי, האי מאן וגרנזי).

ה-FA, אשר נוסדה בשנת 1863, היא ההתאחדות הכדורגל העתיקה בעולם. כלליה ותכתיביה של ההתאחדות האנגלית השפיעו באופן מכריע על חוקת משחק הכדורגל המודרני והתפתחותו, ומסיבה זו היא נחשבת לאחד הגופים המשפיעים ביותר בתולדות הספורט. ההתאחדות חברה בהתאחדות הכדורגל האירופית (אופ"א) והעולמית (פיפ"א), ומחזיקה במושב קבוע בוועדת הכדורגל הבינלאומית (IFAB).

כל מועדוניה המקצועיים של אנגליה נדרשים להיות חברים בהתאחדות הכדורגל האנגלית. ה-FA אחראית למינוי מאמנה של נבחרת אנגליה בכדורגל וכן להנהלתן של כל הנבחרות הלאומיות. כיום ה-FA היא הגוף החולש על ליגת הכדורגל הבכירה באנגליה, הפרמייר ליג. הפוטבול ליג, הכוללת את הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, הליגה הראשונה והליגה השנייה, מפעילה גם היא מנגנון פיקוח משל עצמה, וכך גם שאר מערכות הליגות הפנימיות, לדוגמת הפוטבול אליאנס.

בנוסף, ה-FA לוקחת חלק חשוב בפיתוח הכדורגל כענף ספורט לאומי באנגליה ומשקיעה רבות בתמיכה בקבוצות כדורגל חובבניות ואזוריות, והחילה חוק שחקני בית במטרה לפתח שחקני כדורגל מקומיים.

כיום, נשיא ההתאחדות הוא הנסיך ויליאם מוויילס, שהחליף בתפקיד את הנסיך אנדרו, דוכס יורק.

==היסטוריה==

קודם לפגישתה הראשונה של התאחדות הכדורגל בלונדון ב-26 באוקטובר 1863, לא היה אוסף כללים קבועים ומקובלים אוניברסלית למשחק הכדורגל. מייסדי ההתאחדות ביצעו בחינה מחודשת של כללי המשחק במהלך שישה מפגשים שהתפרסו על פני חודשיים. באחרונה שבהן, החליט גזבר ההתאחדות, שהיה נציגה של אחת הקבוצות המייסדות, כי הוא וקבוצתו פורשים מההתאחדות נוכח הסרתן של שתיים מהצעותיו, האחת המתירה לרוץ עם הכדור בידיים, והשנייה המאפשרת לחסום ריצה מעין זו על ידי פגיעה פיזית בשחקן הרץ. בעקבות זאת הוקם איחוד הרוגבי האנגלי בשנת 1871. משחק הכדורגל המודרני הראשון שנערך על פי כללי ה-FA התקיים במורטלייק ב-19 בדצמבר 1863 בין מורליז בארנס לריצ'מונד, והסתיים בתיקו מאופס.

==תחרויות==
ה-FA מקיימת מספר תחרויות:
* גביע ה-FA
* פרס ה-FA
* אגרטל ה-FA
* גביע ה-FA לנשים
* גביע ה-FA לנוער
* גביע יום ראשון
* גביע ה-FA המחוזי לנוער
* מגן הקהילה
* גביע מערכת הליגות הלאומית
*גביע קטרגל

ההתאחדות לא אחראית באופן ישיר על הליגות השונות באנגליה, ואלו מנוהלות על ידי מערכות פנימיות (לדוגמה, הפרמייר ליג מנוהלת במשותף על ידי מועדוניה וההנהלה שהם בוחרים, והפוטבול ליג מפקחת על הליגות שבמסגרת מפעל זה).

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:אנגליה: כדורגל
אנגליה
דמיון משולשים

משולשים דומים
משולשים דומים הם שני משולשים שקיים ביניהם יחס הדמיון, כלומר, הם מקיימים את התנאים הבאים:
* שלוש הזוויות של שני המשולשים שוות בהתאמה. במשולשים <math>\triangle ABC</math> ו- <math>\triangle DEF</math> בציור שמשמאל מתקיים: הזווית <math> \angle BAC</math> שווה בגודלה לזווית <math>\angle EDF</math>, הזווית <math>\angle ABC</math> שווה בגודלה לזווית <math>\angle DEF</math>, והזווית <math>\angle ACB</math> שווה בגודלה לזווית <math>\angle DFE</math>.
* היחס בין הצלעות המתאימות של שני המשולשים שווה עבור שלושת זוגות הצלעות. במשולשים <math>\triangle ABC</math> ו- <math>\triangle DEF</math> בציור שמשמאל מתקיים <math> {AB \over DE} = {BC \over EF} = {AC \over DF}</math>
די בכך שהמשולשים מקיימים את אחד התנאים, משום שקיום אחד התנאים גורר את קיום התנאי האחר. 

אינטואיטיבית, במשולשים דומים משולש אחד הוא בעצם הגדלה של המשולש השני, הגדלה שבה כל הפרופורציות של המשולש המקורי נשמרות.

כאשר שני משולשים, <math>\triangle ABC</math> ו- <math>\triangle DEF</math>, דומים, מסמנים זאת בצורה: <math>\triangle ABC\sim\triangle DEF \, </math>, כאשר הקודקודים המתאימים הם באותו סדר (כלומר זווית A שווה לזווית D, B ל-E ו-C ל-F).

משולשים חופפים הם מקרה פרטי של משולשים דומים, המתקיים כאשר היחס בין הצלעות המתאימות במשולשים שווה ל-1.

כדי להוכיח דמיון מספיק שיתקיים אחד משלושת התנאים הבאים:
* שתי זוויות שוות בהתאמה. כלומר לשני המשולשים יש אותן שתי זוויות. כיוון שבמשולש יש 180 מעלות, מתנאי זה נובע ששלוש הזוויות בשני המשולשים שוות בהתאמה, כיוון שבכל אחד משני המשולשים הזווית השלישית שווה ל-180 פחות שתי הזוויות האחרות במשולש. 
* שלושת היחסים בין הצלעות המתאימות שווים. כלומר ניתן לסדר את המשולשים בצורה כזו שמתאימים לכל צלע במשולש אחד צלע במשולש השני כך שחלוקה של גודל של אחד בגודל של השני תיתן את אותו קבוע עבור שלושת זוגות הצלעות.
* שני יחסים בין צלעות מתאימות שווים והזווית בין שתי צלעות אלו שווה.

הקו DE, המקביל לצלע AB, יוצר משולש <math>\triangle CDE</math> הדומה למשולש <math>\triangle CAB</math>
במשולשים דומים, בין אורכי הצלעות של המשולש האחד ואורכי הצלעות של המשולש השני קיים יחס קבוע. היחס בין שטחי המשולשים שווה לריבוע היחס שבין הצלעות, ויחס ההיקפים, הגבהים, התיכונים וחוצי הזווית שווה ליחס בין הצלעות.

כאשר במשולש מעבירים קו המקביל לאחת הצלעות, הוא יוצר משולש דומה למשולש המקורי (תכונה זאת ידועה גם בשם משפט תאלס המורחב). 

יחס הדמיון הוא יחס שקילות.

קיומם של משולשים דומים שאינם חופפים שקול לאקסיומת המקבילים. כלומר, משולשים דומים קיימים רק בגאומטריה האוקלידית.

העובדה שבמשולשים דומים היחסים בין הצלעות המתאימות שווים מאפשרת למדוד את גובהם של עצמים גבוהים באמצעות מדידת צלם, ולהשתמש בערך משולש. כפי שמוסבר בתלמוד: .

==ראו גם==
* משפט תאלס הראשון

קטגוריה:משולש
קטגוריה:יחסי שקילות

en:Similarity (geometry)#Similar triangles
באר שמע

חורבת באר שמע היא אתר עתיקות גדול במערב הנגב הצפוני, ממזרח לכביש אורים–צאלים (כביש 234), נמצאת כ-6 ק"מ דרומית לקיבוץ אורים. האתר, המשתרע על שטח של כ-500 דונם, נמצא על אחת מתוואי דרך הבשמים בין חלוצה ועזה.
== היסטוריה ==
המקום ידוע ממקורות היסטוריים בשם בירזמה (באר צמא) או בירסמה (באר שמע) מהמאה ה-2 לספירה. האתר נזכר באונומסטיקון של אוסביוס מתחילת המאה ה-4 לספירה, ובמסמך הביזנטי Notitia Dignitatum מתחילת המאה ה-5 לספירה, מוזכרת יחידה צבאית בשם 'פרשים תמודים אילירים' שישבו באתר. האתר נזכר גם על ידי היסטוריונים נוצרים בתקופה הביזנטית כ'גרריס' ובו קהילה של נזירים אדוקים. בתקופה זו האתר היה מרכז שלטוני של הטריטוריה האימפריאלית של סלטוס גרריתיקוס.

האתר כולל כנסייה גדולה ובה רצפת פסיפס נדירה. הפסיפס כולל מדליונים ובתוכם בעלי חיים, דמויות מיתולוגיות, סלי פרי ואמפורות. גם מופיעות בו כתובות המציינות שהכנסייה נבנתה לכבודו של סטפנוס הקדוש. הכנסייה ניצבה בתחומיו של מנזר גדול, והיא אחת מכנסיות רבות במערב הנגב הצפוני המכילות פסיפסים דומים, כגון כיסופים, גרר ומגן, שהוקמו בצידם של יישובים גדולים מהתקופה הביזנטית, על צירי העלייה לרגל מארץ ישראל וסוריה אל דרום חצי האי סיני.

האתר נסקר לראשונה בשנת 1902 על ידי אלואיס מוסיל. בשנים 1989-1990 נוהלה במקום חפירה של רשות העתיקות שנוהלה על ידי [http://www.avnei-gazit.com/אודות-2/ דן גזית] וישעיהו לנדר, ובה נתגלתה הפסיפס. לאחר חקירת הפסיפס הוא כוסה באדמה למניעת השחתתו. בשנת 2006 נערכה עונת חפירות נוספת באתר. בעונה זו נתגלו חלקי מבנים רחבי ידיים, גת מפוארת עם מבנים שבהם אכסנו קנקני יין (קנקני שק וקנקני עזה) ומרתף שנראה ששימש כיקב, יסוד אמת מים ושרידי בית מרחץ. כמו כן, אותרו באמצעות מכ"ם חודר קרקע שרידי מבנה מסיבי, כנראה אמפיתיאטרון או בריכת מים גדולה. בחפירות התגלו גם מבנים מהתקופה האיסלמית הקדומה (המאה ה-8 לספירה), והממלוכית (המאות 13–14 לספירה). האתר עבר שוד אבנים רציני בתחילת המאה ה-20. הממצאים שנתגלו מביאים להשערה כי מדובר ביישוב גדול ומתוכנן היטב. לדעת מרדכי גיחון האתר שימש כחלק מקו ההגנה שנקרא לימס פלשתינה, שהוקם בתקופה הרומית ונועד להגן על הארץ הנושבת מפני פשיטות של נוודים מהמדבר.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.mfa.gov.il/MFA/History/Early%20History%20-%20Archaeology/Beer%20Shema%20-%20The%20Church%20of%20St%20Stephen תיאור היישוב, הכנסייה והממצאים באתר משרד החוץ (אנגלית)]
*[http://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=4046 "קדושה נוצרית בצפון הנגב" מתוך "ספריית מט"ח"]
*דן גזית, [http://www.avnei-gazit.com/ההחמצה-הגדולה-בינתיים/ "ההחמצה הגדולה (בינתיים) - איך פֻסְּפְסָה הקמת פארק הפסיפסים"], פורסם לראשונה ב "232" - עיתון תושבי המועצה האזורית אשכול, גיליון 138, 4 ביוני 2015, עמ' 29
*דן גזית, "[http://www.avnei-gazit.com/כמו-דוח-עיסוקים/ כמו דוח עיסוקים]" ,פורסם לראשונה ב "232" - עיתון תושבי המועצה האזורית אשכול, גיליון 156, 6 בדצמבר 2016, עמ' 28
*דן גזית, "[http://www.avnei-gazit.com/ויקטור-וחברים/ ויקטור וחברים]", מתוך האתר "אבני גזית".
* 

קטגוריה:הנגב המערבי: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:ארץ ישראל: כנסיות ומנזרים