המהומות בעכו (2021)

המהומות בעכו היו רצף אירועים אלימים שאירעו בעכו על ידי ערביי העיר והסביבה במאי 2021 כחלק מהמהומות בישראל ברמדאן 2021. המהומות פרצו ב-11 במאי לאחר שמאות ערבים ישראלים, תושבי העיר והסביבה, פתחו במחאות אלימות מתוכננות נגד אזרחים יהודים ושוטרים. יום קודם אירועי האלימות הגדולים היה אירוע תקיפה בבית ספר יהודי בעיר על ידי ערבים ואירוע הצדעה לרגל יום ירושלים.<ref></ref><ref></ref> במהלך המהומות ערבים יידו אבנים וזיקוקים לעבר כוחות משטרה,<ref></ref> בוצע ירי בנשק חם לעבר שוטרים,<ref></ref> הוצתו ונבזזו למעלה מ-60 עסקים וחנויות בעתיקה של יהודים על ידי תושבי המקום, בעיר ובשוק, וכן שתי תחנות משטרה הועלו באש, כלי רכב הוצתו ורכוש של יהודים נבזזו, נזק נגרם לתחנת הרכבת בעיר אשר הושבתה למחרת.<ref></ref><ref name=":9"></ref><ref></ref><ref></ref> בנוסף הוצתו מספר בתי מלון בהם מלון האפנדי, עכותיקה והאבירים. בעקבות האירועים מספר בני אדם נפצעו במצבי פציעות שונות בהם אל"ם אבי הר-אבן שנפצע במצב אנוש וכעבור שלושה שבועות נפטר מפצעיו.<ref></ref> ידועים לפחות ארבעה ניסיונות לינץ' שבוצעו נגד יהודים על ידי ערבים, אחד במצב קל, אחד במצב בינוני, אחד במצב קשה ואחד אנוש.<ref name=":3"/>

בעקבות המתיחות הותר לחיילים שהגיעו לעכו לנוע בלבוש אזרחי.<ref></ref> נכון ל-9 ביוני 2021 המשטרה עצרה 184 ערבים אשר לקחו חלק במהומות, חלק מכתבי האישום שהוגשו כללו מניעים גזעניים ושנאת יהודים.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> בניגוד לטענה כי מדובר בפורעים בעלי עבר פלילי, מתוך שמונים ערבים במחוז הצפון נגדם הוגש כתב אישום, נכון ל-13 באוגוסט 2021, לשישה בלבד היה עבר פלילי.<ref name=":1"></ref>

ביקורת הופנתה נגד המשטרה ומכבי האש שלא מנעו את ההצתות והביזה של העסקים והרכוש היהודיים. כוחות ההצלה קיבלו לכאורה הנחיה שאין להיכנס לעתיקה אלא אם יש "סכנת חיים ממשית", בהקשר לכך תושבים יהודים ובעלי עסקים טענו כי הם נאלצו להתמודד בעצמם אל מול ההמון הערבי וכוחות המשטרה סירבו להגיע.<ref name=":11" /><ref></ref><ref></ref><ref name=":7" /><ref name=":8" />

היו אלו המהומות השלישיות בעיר, והראשונות בעשור זה, אחרי אירועי אוקטובר 2000 והאחרונה בשנת 2008 הידועה בשם "המהומות בעכו" או "מהומות יום כיפור".<ref></ref> המהומות בעכו בשנת 2008 היו גדולות גם הן בהיקפן ונמשכו מספר שבועות, וזכו לעידוד מארגוני טרור שיעים וסונים בהם חזבאללה, הג'יאהד האיסלאמי ואף מהמשטר הסורי, ובניגוד למהומות בשנת 2021 לא היו בהם אבדות בנפש, זאת ככל הנראה הודות לכוחות השיטור הגדולים שפקדו את העיר.<ref></ref><ref></ref> החל מאותה שנה נרשמה מתיחות רבה בשנים שלאחר מכן וכוחות שיטור הגיעו לתגבר את העיר בימי כיפור.

== רקע ==
חודש הרמדאן של שנת 2021 לווה במתיחות רבה, גדולה יותר מבשנים קודמות. מרבית המתיחות הורגשה בירושלים אבל אירועי אלימות של ערבים ישראלים ופלסטינים התרחשו במספר מוקדים ברחבי ישראל. הגורמים שהובילו לאירועים היו המתיחות הקבועה המלווה את חודש הרמדאן, החלטות בתי-משפט ובהם בית המשפט העליון על פינוי תושבים ערבים בשכונת שייח ג'ראח בירושלים, פעילות מוגברת של פוליטיקאים ופעילים מהימין הקיצוני בבירה ואירועי יום ירושלים שחל בשנה זו בסוף חודש הרמדאן. קדם לפעולות אלו גל אירועי תקיפה על ידי ערבים ישראלים כנגד יהודים, שכונה גל ה'טיקטוק', לאחר שערבים העלו תיעודים של התקיפות לרשתות החברתיות. בנוסף פעלו ארגונים שונים להתסיס את השטח, ברשתות החברתיות הופצו סרטונים, הודעות ופוסטים שסייעו להתארגנות לפעולות ולליבוי המתח בין יהודים לערבים. במסגרת המהומות, אירעו התפרעויות בשער שכם, שכונת שיח ג'ראח, והתפרעויות קשות בהר הבית שהגיעו לשיא של מתיחות ביום ירושלים, כששוטרים פרצו למסגד אל-אקצא וירו רימוני הלם בתוך המסגד ומתפללים יידו אבנים והחלו לירות זיקוקים על כוחות המשטרה. בתגובה הודיע החמאס שבשעה 18:00 יירה טילים לירושלים וערים אחרות, וכך היה. פעולה זו הובילה לפתיחת מבצע שומר החומות. המבצע הצבאי ומעורבות חמאס הובילו להחרפת המהומות האלימות ברחבי ישראל, בין השאר בעיר לוד.

== השתלשלות האירועים ==
=== 11 במאי ===

ב-11 במאי התארגנו מחאות של ערבים, בהודעה שפורסמה לכאורה על ידי אגף הביטחון מועצת משגב והופצה ברשתות החברתיות ובתוכנת המסרים 'וואטסאפ' נראית רשימה של עשרות הפגנות מתוכננות בעשרות יישובים, רובם המוחלט ערביים וצמתים מרכזיים בין יישובים אשר חלקם יהודים.<ref></ref> ביישובים ערביים בצפון הוגשו כתבי אישום נגד תושבים בגין מעשי טרור ולקיחת חלק בלינצ'ים בסמוך לכפרים. הודות לתושייתם של מספר תושבים ערבים בכפר כנא נמנע לינץ' קשה יותר על יהודי.<ref></ref><ref></ref>

גם הוועדה העממית בעכו קראה להגיע להפגנה בעיר תחת הכותרת "ירושלים קוראת לך" בה נכתב: "אנחנו מזמינים אתכם להפגנה המונית בעכו לתמיכה באנשינו בירושלים, אנחנו לא שותקים וסולחים על מה שקורה בירושלים ובגדה המערבית על הפרות והתקפות אכזריות על אחינו ואחיותינו ועל קדושותינו, הנכבה הייתה ועודנה ממשיכה".<ref></ref>

בתוך כך, בצפון עכו ברחוב ויצמן (בסמוך לעיר העתיקה) מאות ערבים תושבי העיר והסביבה פתחו במחאות הזדהות עם אירועי הימים האחרונים, חלק מהמפגינים בעלי חזות חיצונית פלסטינית נשאו שלטי הזדהות עם תושבי שכונת שייח' ג'ראח ומסגד אל אקצ'ה. המחאות גלשו במהרה למחאות אלימות תוך כדי שהמפגינים קוראים קריאות מסיתות "בדם ואש נפדה את אל אקצ'ה" ו"איד'בח אל יהוד", מיידים אבנים וזיקוקים לעבר אזרחים יהודים ושוטרים ומשחיתים רכוש אזרחי וציבורי.<ref></ref> במהלך הערב עצרה המשטרה לפחות מספר חשודים בחשד ליידוי אבנים.<ref></ref> בהפגנה בעכו השתתפו חברי מועצת העיר מהמפלגות הערביות, ח"כ לשעבר והשייח עבאס זכור ובהובלת חה"כ עאידה תומא סלימאן ממפלגת חד"ש.<ref></ref> סלימאן טענה שהיא וערבי עכו חילצו את אל"ם אבי הר-אבן מבית המלון הבוער, מה שהתברר בהמשך כלא נכון עובדתית.<ref></ref><ref></ref><ref name=":6"></ref><ref></ref>

במהלך הערב הוצתו שתי תחנות משטרה בעיר העתיקה, תחנת משטרה שבנמל וזו שבכניסה למתחם אולמות האבירים.<ref></ref> נכון לסוף אוגוסט 2021 הן לא חזרו לפעילות עדיין. סביב מלון האפנדי התקבצו עשרות ערבים אשר כיתרו את המקום ואיימו על הדיירים היהודים, במהלך האלימות הוצת בית המלון. בבית המלון שהה אבי הר-אבן שנפצע אנושות מהשריפה ושאיפת העשן, ולאחר מספר שבועות נפטר מהכוויות החמורות בגופו וקריסת ריאותיו. בנוסף לאבי הר-אבן נפצעו קל עוד מספר בני אדם.

הדיירים באכסניית האבירים שהוצתה גם היא פונו על ידי המשטרה והכניסה לעיר העתיקה נסגרה.<ref></ref><ref></ref>

בנוסף לתחנת המשטרה, הוצתו כבר באותו ערב מספר רב של עסקים של יהודים, בהם מסעדת אורי בורי של השף אורי ירמיאס.

בסרטונים מהרשתות החברתיות נראים ערבים בעיר העתיקה צוהלים בזמן השריפה באכסניית האבירים. בתיעוד אחר שעלה נראה ערבי מתגרה בשוטר מג"ב ושואל אותו מה הוא חושב על השוטר שהם דרסו.<ref></ref><ref></ref>

כשבועיים לאחר פרוץ המהומות נודע כי ערבים הציתו שש סירות ויאכטות של יהודים שעגנו בנמל ועל מנת למנוע שריפה של רכוש ערבי הם העבירו את הספינות רחוק מהנמל, שם הציתו אותם. עם זאת, היאכטות והסירות של היהודים בעיקר נבזזו בשל הקושי להעביר אותם מחוץ לנמל.<ref name=":10"></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

=== 12 במאי ===
ב-12 במאי האלימות החריפה והגיעה לנקודת שיא נוספת, החל מהבוקר ועד הערב כבר עשרות עסקים וחנויות של יהודים הוצתו, ידועים לפחות ארבעה ניסיונות לינץ' שבוצעו נגד יהודים. בשעות הצהריים כתב השייח' של עכו מוחמד סאלם בקבוצת הפייסבוק של העיר 'הבמה הפתוחה בעכו': "אפשר אחרת, כולנו ביחד חייבים כל אחד מהמקום שבו הוא נמצא להשפיע להחזרת השקט השלווה השלום והביטחון לכול אזרחי המדינה. די לאלימות". הודעה זו גררה ביקורת בעקבות אי התייחסות לאירועים אמש ואי פרסום גינוי לאלימות הערבית.<ref name=":15"></ref><ref></ref>

בצהריים ביקר ראש הממשלה בנימין נתניהו יחד עם שר הפנים אמיר אוחנה והורה לתגבר שתי פלוגות של מג"ב בעיר.

בערב, הוועדה העממית של העיר פרסמה הודעה לקריאה לסדר. ההודעה הופצה בעברית וערבית בנוסחים שאינם זהים. כך נכתב בהודעה בערבית:<ref name=":0"></ref>

בהודעה בעברית הושמט המשפט "זה הזמן להתאחד מול הכובש והמדכא" והוחלף במשפט "זה הזמן לשאת באחריות ולכבד אחד את השני" וכן בהודעה בערבית לא הוזכר המשפט "שמירה על חיים משותפים".<ref name=":0" /> ההודעה עוררה תגובות זועמות בחלק מהציבור היהודי שראו בה כהודעה שעלולה לעודד אלימות נוספת ושמטפחת את הזהות הפלסטינית והאלימות של החברה הערבית ("איש אינו יכול לשדוד את זהותנו"), אחרים זעמו על ההשמטות וההבדלים בין ההודעות בשפה העברית והערבית וכן עלו טענות שההודעה שקרית כמו הטענה שערביי עכו ניסו לעצור את האירועים.<ref name=":6" /><ref>הבהרה: לא נמצא הוכחה לכך באמצעי התקשורת ולכן לא ידוע אם זה קרה. לעומת זאת, עלו טענות רבות של תושבי העיר בקבוצת הפייסבוק הבמה הפתוחה בעכו שביקשו מהתושבים הערבים להתייחס לאירועים עוד לפני שהם פרצו ב-11 במאי וההודעות לא זכו למענה.</ref>

כתגובה לפעולות האלימות בעיר שבוצעו על ידי ערבים והאירועים במדינה בכלל, במהלך הצהריים החלו להתארגן לקראת הפגנה של יהודים בבית העם, שם התרכזו לפחות עשרות יהודים אשר שרו שירים כגון "עם ישראל חי" קראו קריאות "שמע ישראל" ופתחו בריקודים תוך ליווי משטרתי. ההפגנה המשיכה בשכונות שיכוני המזרח עד לכיכר שטראוס המעורב. עשרות מתושבי העיר נשאו דגלי ישראל, חלקם קראו קריאות גזעניות ומסיתות כמו "מוות לערבים".<ref></ref><ref></ref><ref></ref> בהמשך תועדו חלק מהיהודים מתעמתים עם כוחות המשטרה וחלק מהם ככל הנראה יידו אבנים לעברם.<ref name="ReferenceA"></ref>

על פי דיווח בגל"צ השר אוחנה שקל להכריז על העיר עכו מצב חירום.<ref></ref>

ככל הנראה במהלך הערב התארגנו קבוצות ערביות ופעולות יחידות של ערבים לפגיע ברכוש ואזרחים יהודים, חלקם התקבצו בשכונות מעורבות עם רוב ערבי כגון שכונת 'וולפסון' והאחר בעיר העתיקה. באותם פעולות הוצתו עסקים נוספים של יהודים בעיר העתיקה שלא הוצתו עוד יום קודם לכן. יצוין כי הפעולות לא בוצעו על ידי עבריינים או כנופיות ידועות למשטרה, מתוך שמונים ערבים במחוז הצפון נגדם הוגש כתב אישום נכון ל-13 באוגוסט 2021, לשישה בלבד היה עבר פלילי.<ref name=":1" /> חלק מבעלי העסקים היהודים התלוננו שהפורעים היו אנשים שהם מכירים וכי שכניהם התעלמו.<ref name=":11"></ref><ref></ref> תחנת הרכבת בעיר הושחתה ומכוניות שחנו בסמוך הועלו באש.<ref></ref><ref></ref>

מרדכי כץ תושב העיר נתקל בחבורה של ערבים שהחלו לבצע בו לינץ', להכות ולבעוט בו בזמן שהם משתמשים באבנים גדולות ובמוטות ברזל, בהמשך הוא איבד את הכרתו ונראה כמת. רב פקד משה שלי ששהה כמאה מטרים מהאירוע רץ לכיוונו של מרדכי תוך כדי שהוא חוטף אבנים מהגגות והחצרות.<ref></ref><ref></ref> על מנת לעצור את ההמון הוא ירה באוויר.<ref name=":3"></ref> למרדכי היו סדקים בגולגולת ובעמוד השדרה ובנוסף שבר את ידיו.<ref></ref> אלעד ברזילי, מחנך בתיכון דתי אמית קנדי בעכו, פיקח על חלק מתלמידיו מכיתה י"ב שיצאו להפגנה שיצאה משיכוני המזרח, רץ לסייע גם הוא למרדכי, הותקף על ידי ההמון, חטף אבנים ונפצע אנושות מסלע שפגע בראשו ושככל הנראה הושלך ממרפסת גבוהה.<ref name=":3" /> לאחר שיקום ארוך שנמשך מספר חודשים, נותר אלעד עם אפאזיה (שתקת) בדיבור בשל פגיעה מוחית.<ref></ref>

בהמשך הערב סמוך לשעה 21:00 הותקף קשות מור ג'נשווילי בסמוך לבית אימו שם התגודדו לטענתו מאות ערבים במחסום שעשה סלקציה בין ערבים ליהודים, כאשר הם זיהו דגל ישראל ברכבו הם החלו לרגום את הרכב באבנים.<ref></ref> לבסוף, הוא איבד שליטה על הרכב ויצא ממנו ואז התחיל הלינץ' במהלכו הוא הותקף ונדקר בסכינים והושלכו לעברו בלוקים.<ref name=":22"></ref> בנובמבר 2022, גזר בית המשפט על אחד ממבצעי הלינץ', אדהם בשיר, 10 שנות מאסר ופיצוי כספי בסך 150 אלף ש"ח.

קיריל רבינוביץ', פקח עירוני בעכו האחראי על מחוז העתיקה גונן בגופו על עסקי יהודים בבזאר הטורקי וניסה למנוע את הביזה כשעשרות ערבים החלו לתקוף אותו.<ref></ref><ref></ref>

חלק מחלונות בניין העירייה נופצו על ידי לפחות עשרות ערבים.<ref name="ReferenceA"/> ברמקול המואזין של מסגד אל ג'זאר נשמעו קריאות אלימות להתעמת אל מול ה"מתנחלים".<ref></ref>

בשל המצב הביטחוני הרגיש, הוחלט להשבית את הלימודים למחרת.<ref name=":14"></ref>

במהלך הלילה נעצרו לפחות 85 ערבים.<ref name=":22"/>

=== 13 במאי ===
במהלך הבוקר הוצת כליל בעתיקה מרכז השימור הבינלאומי על ידי ערבים השייך לרשות העתיקות אשר בסיוע עיריית רומא, המבנה היה מתקופת המאה ה-19. כוחות כיבוי אש סירבו בתחילה להגיע למקום מחשש לביטחונם האישי.<ref name=":7"></ref><ref name=":8"></ref>

חבורה של עשרות נערים יהודים התקרבה לישיבת ההסדר בשיכוני המזרח, בישיבה חששו שמדובר בחדירה של ערבים וירו. האירוע הסתיים ללא נפגעים בנפש או רכוש. ייתכן כי חלק מהנערים הם יהודים מארגון "לה פמיליה".<ref></ref>

כמו כן פעילי "לה פמיליה" השליכו אבנים על חנויות בבעלות תושבים ערבים, באזור הקניון הישן בעיר. משהבחינו בעיתונאים, ניסו להשליך לעברם אבנים גם כן. מוקדם יותר שיגרו ערבים זיקוקים בשכונת וולפסון, ושוטרים הגיבו ברימוני הלם, בירי כדורי ספוג ובגז מדמיע. בד בבד התפרעו יהודים במכולת של ערבים ונבלמו כעבור זמן קצר.

במהלך הלילה תושב ערבי מהעיר העתיקה ביצע ירי לעבר כוחות מג"ב בזמן פעילות מבצעית, השוטרים השיבו בירי ופצעו את החשוד באורח בינוני.<ref></ref>

ראש העיר שמעון לנקרי קרא לתושבי העיר שלא לאפשר לילדיהם לצאת מהבית בימים הקרובים עד להחזרת השקט לעיר. במקביל, פלוגה נוספת ושלישית של מג"ב הגיעה לתגבר את העיר.<ref></ref>

בהשחתה של תחנת הרכבת בעיר אמש נפגעו תשתיות וכבלי התקשורת לניהול תנועת הרכבות וככל הנראה בנוסף לסיבה זו המצב הביטחוני בעיר היה רגיש וזה גם השפיע על ההחלטה להפסיק את תנועת הרכבות בעכו החל מהבוקר.<ref></ref>

בשל המצב הביטחוני הרגיש, הוחלט להשבית את הלימודים גם למחרת.<ref name=":14" />

=== 14 במאי ===
נשיא המדינה, ראובן ריבלין הגיע לביקור בעיר עכו במהלך כינוס של מנהיגי הציבור בעכו, רב העיר יוסף ישר ואנשי דת מוסלמים ונוצרים, במהלך הביקור אמר כי "עכו היא סמל לחיים משותפים עבור כל המדינה".<ref></ref>

חלקים מהמרכז לתיאטרון בעכו אשר מנוהל על ידי יהודי וערבי נשרפו על ידי ערבים.<ref></ref>

במהלך הצהריים של יום שישי היו עימותים בכניסה לעיר העתיקה בין כוחות מגב לתושבים הערבים. ייתכן כי העימותים היו בשל הודעה שהופצה לפיה המשטרה מתכוונת להיכנס למסגד אל ג'זאר שבעיר העתיקה, לא ברור עד כה אם להודעה זו היה תוקף.<ref></ref><ref></ref><ref name=":5"></ref>

במהלך פעילות מבצעית של המשטרה ושב"כ בערב נעצר תושב עכו בחשד להחזקת בקבוקי תבערה, כוורות זיקוקים ומסכת גז.<ref></ref>

=== 15 במאי ===
במהלך סוף השבוע המשיכה הביזה על ידי תושבי העתיקה המקומיים בסחורה שנותרה בחנויות הפרוצות. בתיעוד שעלו לרשתות החברתיות באותם ימים נראים ערבים ניגשים לחנויות הפרוצות ולוקחים את השלל.<ref name=":11" /><ref name=":10" /><ref></ref><ref name=":12"></ref><ref name=":13"></ref> מתברר כי חלק מתושבי המקום ניצלו את הביזה וגנבו רכוש ממתנ"ס ערבי.<ref></ref>

עשרות תושבי העיר העתיקה השתתפו במבצע ניקיון ברחובות העיר העתיקה, בין התושבים היו יהודים.<ref></ref>

== אירועים נקודתיים אחרים ==
ב-16 במאי הסירה המשטרה את המחסומים בכניסה לעיר.<ref name=":9" /> באותו יום נערכה הפגנת תמיכה במדינת ישראל על ידי עשרות נערים ונערות יהודים בצומת מזרח עכו.<ref></ref>

ב-17 במאי תחת הכותרת "מחבקים את כוחות הביטחון" חולקו דברי מתיקה ופינוקים לכוחות המתוגברים הפרושים ברחבי העיר עכו, זאת ביוזמה משותפת של עיריית עכו, גרעין אומץ עכו, גרעין ברכת אליהו, החברה למרכזים קהילתיים ופעילים חברתיים.<ref></ref>

ב-18 במאי בשכונת וולפסון עשרות מטרים מהמקום בו בוצע הלינץ' על מור ג'נשווילי הונף דגל של הרשות הפלסטינית על אחד הבתים, האירוע גרר תגובות זועמות ברשתות החברתיות בעיר וכן בתוכנת המסרים וואטסאפ. מאוחר יותר פורסם כי הדגל הוסר על ידי שוטרים מתחנת עכו.<ref></ref> באותו יום הצטרפו חלק מערביי עכו לשביתת הזעם וכלל העסקים בעתיקה נסגרו.<ref name=":12" />

ב-19 במאי התקיימה פעילות בעיר העתיקה במסגרתה הביעו הזדהות עם העם הפלסטיני ועם תושבי עזה, מסגד אל אקצ'ה, שייח' ג'ראח ופלסטין, במהלכה המשתתפים הכינו יצירות הקשורות לזהות הפלסטינית והפריחו בלונים.<ref></ref> הפעילות התקיימה גם באחד מבתי הספר בעיר. גם פעילות זו גררה ביקורת מתושבי העיר היהודים.<ref name=":4"></ref><ref></ref>

ב-20 במאי במהלך ביקורה של שרת התחבורה מירי רגב, אמר ראש העיר שמעון לנקרי כי בנמל עכו צריך פלוגה קבועה של מג"ב על מנת שהתושבים ירגישו בטוחים.<ref></ref>

ב-25 במאי מספר תלמידים בני 11 באחד מבתי הספר היהודים בעיר הותקפו בצאתם מבית הספר על ידי שני ערבים רכובים על אופניים חשמליים. התוקפים, תושבי העיר, בהם בגיר בן 18 וקטין בן 16 נעצרו לאחר מספר שעות.<ref></ref>

ב-31 במאי הושלכו סלעים ונופצו חלונות בתיכון 'אורט דרסקי', על פי הערכת המשטרה הרקע לאירוע לאומני.<ref></ref>

== מחאות לשחרור העצורים הערבים ==
ב-5 ביוני הפגינו עשרות ערבים מול תחנת המשטרה בעכו לשחרור העצורים הערבים.<ref></ref>

ב-11 ביוני, כחודש לאחר פרוץ המהומות, התקיימה הפגנה בעיר העתיקה בקריאה לשחרור העצורים הערבים.<ref></ref><ref></ref>

ב-16 באוגוסט התקיים מפגש תמיכה בין תושבים ומשפחות העצורים מהמהומות. הוועד למעקב אחר העצורים בעכו דרש לשחרר את העצורים ממבצע "שומר החומות", במהלך מפגש התמיכה נמסר כי בכלא יש עדיין 29 עצורים.<ref></ref>

ב-21 באוגוסט התקיימה הפגנה נגד המשטרה ומשטרת ישראל לשחרור הנאשמים באירועי ההצתות, הביזה, ונדילזם, הלינץ' וההצתה בו נרצח אל"ם אבי הר אבן במהלך המהומות, בין הדוברים היה חה"כ סעיד אלחרומי ממפלגת רע"מ. אוהל מחאה הוקם על ידי 21 משפחות העצורים.

רוב הנאשמים נחקרו בשב"כ והם מצויים במעצר עד תום ההליכים כאסירים ביטחוניים בכלא מגידו בהמתנה למשפטם. המשפחות העבירו ביקורת על ועדת המעקב של ערביי ישראל, שלטענתם לא עושה מספיק כדי לתמוך בעצורים ולהביא לשחרורם. אחד מעורכי הדין סיפר במהלך העצרת כי פנה אל הרשות הפלסטינית ואל פלגים נוספים נוספים במאבק נגד מדינת ישראל ודרש מהם לפעול כדי שבכל עסקת שבויים עם ישראל, תהיינה דרישה לשחרור העצורים בעכו. לטענת עורך דינם, העצורים מימשו את זכותם להתנגד למדינה וכי הוא מצפה שהרשות הפלסטינית תראה בהם אסירים ביטחוניים שביצעו מעשי טרור נגד המדינה היהודית.<ref></ref>

אחד מנפגעי הלינץ' טען כי קיבל איומים על חייו על ידי המשפחה של אחד העצורים שאמרה לו "נרצח אותך, מחבל". בתיעוד בבית המשפט נראה אחד מקרובי המשפחה של אחד העצורים צועק לעברו של מור "מחבל".

ב-3 בספטמבר התקיימה הפגנה בעכו במהלכה המפגינים נשאו דגלי פלסטין ואת תמונות העצורים.<ref></ref>

== השלכות כלכליות־תרבותיות ==
=== חרם נגד ערבים, ויזמות נגדיות ===
במהלך ימי המהומות התנהל חרם מצד יהודים על עסקים של ערבים ובפרט על רשתות המזון בעיר ומחוצה לה, זאת בדומה להתנהלות התושבים במהומות בעכו בשנת 2008 אשר גרמו לפגיעה כלכלית קשה בסוחרים הערביים למשך תקופה ארוכה במהלכה הם פעלו רבות להחזרת התושבים היהודים.<ref></ref> הודעות הופצו בפייסבוק ובווטסאפ וכללו את רשימות העסקים הערביים אותם יש להחרים כגון רשת דבאח ומאי מרקט.

החרם נמשך מספר חודשים ונכון לסוף אוגוסט 2021 רבים מהתושבים היהודים מעידים כי עדיין אינם רוכשים מערבים בעקבות האירועים או משתדלים להימנע מכך.<ref name=":13" /><ref></ref> הרעיון מאחורי אידיאל החרם הוא רצון להרתיע את הערבים כדי שישקלו מחדש האם לפתוח במהומות לאומניות נוספות, ואילו רכישה מהסוחרים הערבים תעודד אותם לא למנוע מהומות נוספת בעתיד.<ref></ref>

במקביל, בימים שלאחר האירועים הופצו הודעות במגזר הערבי בעיר והסביבה הקוראות לחיזוק עסקים ערביים וכן פורסמו שמות עסקים שנותנים שירות בהם מוסכים של ערבים.<ref name=":4" /> התנועה האסלאמית פעלה לחיזוק הסוחרים הערביים על ידי הבאת תושבי חוץ. בהקשר לכך, במהלך תקופת הקורונה החליטה עיריית עכו ובתוכם ראש העיר שמעון לנקרי לסגור את החופים לתושבי חוץ, בהחלטה נאמר כי "עקב הזינוק שחל לאחרונה בשיעור תחלואת הקורונה במדינה בכלל ובעיר עכו בפרט, החליטה הערב מועצת העיר עכו פה אחד להחיל את תנאי התו הירוק על חופי הרחצה" ובהמשך נכתב "כמו כן, לא תתאפשר כניסת אוטובוסים של תושבים לא מחוסנים לחופי העיר". ההחלטה גררה ביקורת רבה מצד התושבים והסוחרים הערבים על גזענות וכן משני חברי מועצת מסיעת חד"ש שאיימו לפרוש מהקואליציה בטענה שההחלטה נובעת מהרצון למנוע מתושבי השטחים להגיע לעכו. לאחר שבמועצת העיר טענו כי יש ירידה בנתוני התחלואה הוחלט להסיר את הגדרות, אולם זמן קצר לאחר מכן הירידה התבררה כנקודתית ומהר חלה עלייה משמעותית בתחלואה ולכן ההחלטה נדחתה. בעקבות כך שני חברי המועצה מסיעת חד"ש מימשו את איומם ופרשו מהקואליציה של מועצת העיר.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

=== פסטיבל עכו ===
בדומה למהומות בעיר בשנת 2008 אשר הוביל לדחיית הפסטיבל במספר חודשים, עלתה השאלה מה עתידו של פסטיבל עכו. הנושא עלה לדיון סוער בקבוצת הפייסבוק המקומית. חלק מהתושבים השיבו כי יש לבטל את הפסטיבל, חלק אחר טען כי יש להתנות את קיומו של הפסטיבל בכך שהוא לא יתקיים בעיר העתיקה כמו בכל שנה מחשש לביטחונם של המשתתפים וכחלק מיוזמת החרם על העיר העתיקה, ואחרים טענו כי יש לקיים את הפסטיבל כרגיל. הפסטיבל התקיים לבסוף כמתוכנן במתכונת רגילה.<ref></ref><ref></ref>

== יוזמות סיוע מקומיות ==

קמפיינים של תרומות נפתחו עבור שניים מנפגעי הלינץ' בעכו וזכו להצלחה רבה.<ref></ref><ref></ref> למעלה מ-400 ספרי תהילים משותפים באינטרנט נקראו לרפואתו של אלעד.<ref></ref> בנוסף נפתחו קמפיינים עבור חלק מבעלי העסקים היהודים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עכו: היסטוריה
עכו
*
קטגוריה:מבצע שומר החומות
קטגוריה:2021 בישראל
קטגוריה:טרור ערבי בישראל
קטגוריה:הגליל: פיגועים