הבחירות לראשות הליכוד (2019)

הבחירות לראשות הליכוד נערכו על ידי מפלגת הליכוד ב־26 בדצמבר 2019 לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש.

== רקע ==
לאחר הבחירות לכנסת העשרים ואחת שהתקיימו ב-9 באפריל 2019, קיבל יושב ראש הליכוד וראש הממשלה בנימין נתניהו מנדט מנשיא המדינה להקים ממשלה, אך לא הצליח. במקום להחזיר את המנדט לנשיא, החליטה הכנסת להתפזר ב-30 במאי.

ב-17 בספטמבר 2019 נערכו הבחירות לכנסת העשרים ושתיים, שגם בסופן קיבל נתניהו מנדט להקים ממשלה, אך שוב לא הצליח. לאחר שהחזיר את המנדט לנשיא, יו"ר כחול לבן בני גנץ קיבל את המנדט להקים ממשלה, אך גם הוא לא הצליח.

באוקטובר 2019, בין שיחות הקואליציה, ציין ראש הממשלה נתניהו כי הוא שוקל לערוך פריימריז מצומצמים לראשות המפלגה. בציוץ שפורסם מיד לאחר מכן, ענה חבר הכנסת גדעון סער: "אני מוכן". לאחר שנתניהו החליט שלא לקיים פריימריז, אישר סער שהוא יתמודד בבחירות הבאות ויתמוך בנתניהו עד אז.

ב-21 בנובמבר 2019, הודיע היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט על הגשת כתב אישום נגד נתניהו בגין הפרת אמונים, קבלת שוחד והונאה.

ב-24 בנובמבר 2019, סער ביקש ממרכז הליכוד לקבוע בחירות לראשות הליכוד. ב-26 בנובמבר, אמר כי על יו"ר הליכוד, בנימין נתניהו, להתפטר בעקבות אי יכולתו להרכיב ממשלה, מצב שלדבריו לא צפוי להשתנות גם אם ייערכו בחירות נוספות.

ב-11 בדצמבר 2019 התפזרה הכנסת ה-22.
בעקבות כישלונו של נתניהו פעמיים בהרכבת הממשלה, מספר אנשי ליכוד הודיעו על תמיכתם בסער לראשות הליכוד, בהם יו"ר מרכז הליכוד חיים כץ, וחברי הכנסת יואב קיש, אתי עטייה, שרן השכל ומיכל שיר. גם ח"כים לשעבר כמו יחיאל חזן, יהודה גליק, לימור לבנת ונורית קורן תמכו בסער. בנתניהו תמכו שר החוץ ישראל כ"ץ והשרים יריב לוין, דודי אמסלם, מירי רגב, אמיר אוחנה, יואב גלנט, גילה גמליאל, זאב אלקין, צחי הנגבי, יובל שטייניץ, ורוב חברי הכנסת המכהנים. יו"ר הכנסת, יולי אדלשטיין, שהודיע בעבר על שאיפתו להתמודד לראשות הליכוד לא תמך פומבית באף אחד מהמתמודדים. גלעד ארדן התלבט אך הודיע לקראת הפריימריז על תמיכה בנתניהו.

== סקירה ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
! סקר
! תאריך
! נתניהו
! סער
! אחר / לא יודע
|-
| style="text-align: right;" | bnews (לא רשמי)<ref></ref>
| 24 בנובמבר 2019
| style="background:#ffb6b6;" | 81%
| 10%
| 9%
|-
| style="text-align: right;" | ערוץ 13 
| 25 בנובמבר 2019
| style="background:#ffb6b6;" | 53%
| 40%
| 7%
|-
| style="text-align: right;" | וואלה! 
| 26 בנובמבר 2019
| style="background:#ffb6b6;" | 82%
| 12%
| 6%
|-
| style="text-align: right;" | ערוץ 12 
| 26 בנובמבר 2019
| style="background:#ffb6b6;" | 89%
| 4%
| 7%
|}

== תוצאות ==
נתניהו קיבל 41,792 קולות המהווים 72.5% מהקולות, לעומת סער שקיבל 15,885 קולות המהווים 27.5% מהקולות.

לאחר היוודע התוצאות, הודיע סער כי יתמוך בנתניהו כמועמד הליכוד לראשות הממשלה.

מעט לפני הבחירות לכנסת העשרים וארבע הודיע סער על עזיבת הליכוד והקמת מפלגה חדשה בראשותו – תקווה חדשה, כשהוא הצהיר שלא ישב עם נתניהו בממשלה.

== טענות על אי-סדרים ==
יו"ר ועדת הבחירות של הליכוד, השופט בדימוס מנחם נאמן, אמר בתום הבחירות כי "הכול הלך למישרין. כל תלונה שבאופן טבעי מופיעה בבחירות כאלה טופלה במקום וקיבלה את המענה הנכון ואני חושב שהתנועה יכולה להיות גאה על התהליך שהיה היום ועל כך שזוהי באמת הדמוקרטיה במיטבה".

למרות זאת, התקבלו במהלך הבחירות טענות שונות מטעם המתפקדים, בעיקר תומכי גדעון סער, על אי-סדרים, ובמקביל תקנון הבחירות ומנגנון ההצבעה שונה בהשפעת הנהגת המפלגה, בראשות בנימין נתניהו. כך למשל צומצמו מספר הקלפיות באזורים מסוימים, למשל, יהודה ושומרון – המזוהים עם תמיכה בגדעון סער, ובמקביל שונה התקנון על פיו ניתן להצביע בקלפי הסמוכה למקום העבודה, כך שהיה על המתפקדים להצביע בסמוך למקום מגוריהם – זאת בשונה ממה שסוכם מראש בין נתניהו לסער. מהלך זה הקשה על ארגון הסעות המוניות של מצביעים, וגם הוא נוהל לכאורה באופן רשלני, כאשר דווח על מקרים רבים בהם כתובת ההצבעה מרוחקת מאוד גם מכתבות המגורים וגם מכתובת העבודה.

טענות נוספות נשמעו גם לגבי איומים על תומכי גדעון סער, ולגבי אלפי מתפקדים מתומכיו של סער שנגרעו מספר הבוחרים מסיבות "טכניות", כביכול בעקבות סימונם כתומכי סער.<ref name=":0" />

טרם הבחירות הוצאו מספר הבוחרים גם אלפי מתפקדים המשויכים לליכודניקים החדשים. הליכודניקים החדשים לא תמכו באופן רשמי במועמד מסוים, אולם על פי הערכות מטה הליכוד היו נוטים לתמוך בסער.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הליכוד
קטגוריה:בחירות 2019 בישראל
קטגוריה:בחירות מקדימות במפלגת הליכוד