חיים בן-עמרם

חיים בן-עמרם (לִיפּוֹבֶצְקי) (29 באוגוסט 1924, ליטא – 26 בפברואר 1990, רמת גן, ישראל) היה עורך ומתרגם ישראלי. תרגם ממספר שפות ובהן אנגלית, צרפתית ורוסית. חתן פרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת לשנת 1955.
חיים בן-עמרם, שנת הצילום אינה ידועה

==קורות חייו==
נולד לפסח בן-עמרם (אז ליפובצקי; המשפחה החליפה את שמה לבן-עמרם ב-1948) ואשתו רחל במהלך שהותו של פסח בליטא מטעם ארגון "החלוץ". ב-1925 שבה המשפחה לארץ ישראל. בשל עבודתו של אביו כמורה בבתי ספר שונים, התגוררה המשפחה במקומות שונים בארץ. בנעוריו, למד בבית הספר הריאלי העברי בחיפה והיה חבר בתנועת הנוער המחנות העולים. ב-1943, לאחר סיום לימודיו, הצטרף להכשרה של "המחנות העולים" בקיבוץ דפנה.

בשנת 1950 סיים את לימודיו בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית. בשנת 1952 הצטרף לקיבוץ בית קשת (אשר בהקמתו השתתף, עם חבריו להכשרה, ב-1944). בהיותו חבר קיבוץ, התחיל לעסוק בתרגום ובעריכה בהוצאת הקיבוץ המאוחד (היה חבר המערכת בשנים 1956 - 1961), ותרגום מאמרים ל"השדה לנוער". ב-1955 זכה בפרס טשרניחובסקי על תרגום הספר תורת הקרקע (לייאון, באקמן ובריידי).

בשנים 1957 עד 1959 עשה את עבודת הדוקטורט שלו באוניברסיטת רן בצרפת, בתחום תולדות הרפואה. כותרת העבודה: L'histoire de la draconculose et de la bilharziose et leur incidence ėconomique et sociale

בשנת 1962 עזב את הקיבוץ ועבד בעריכה ובתרגום, בין השאר במחלקת הפרסומים של משרד החקלאות, במערכות כתבי העת "השדה" ו"טבע וארץ" ובהוצאת דביר. משנת 1968 עבד באוניברסיטת תל אביב. תחילה שימש כמלבה"ד, עורך ומתרגם מאמרים בכתב העת "הספרות", ולאחר מכן עבר לכתב העת "הציונות" (כרך תשל"א) וכתב העת "מיכאל" (כרכי השנים תשל"ג עד תשמ"ט). כן ערך פרסומים שונים של המכון לחקר התפוצות, בהם ספריהם של יעקב טורי, משה גיל ועוד.

בשנת 1989 פרש לגמלאות. ב-1990 נפטר.

משנת 1950 לערך ועד יום מותו עסק, במקביל לפעילויותיו האחרות, בתרגום ספרים, כתיבת סיקורות (רצנזיות) בכתבי עת (בעיקר "מעריב" ו"הארץ") וכתיבה מקורית, במיוחד בתחומי מדעי החיים, הטבע וידיעת הארץ, תולדות ארץ ישראל ותולדות עם ישראל. כמו כן, כתב ערכים לאנציקלופדיות "בריטניקה לנוער", "עולם התרבות" ו"תרבות"; שירים וחידות על צפורים לעיתוני הילדים "סלעית" ו"פשוש".

על תרגומו לז'אן-אנרי פאבר כתב נתן אלתרמן מילים אלו: 

== מעבודותיו ==

===ספרים שכתב===
*, ציורים:פרננדו רוסו.
*, ציורים:פרננדו רוסו.
*, ציורים:פרננדו רוסו.
*.
*.
*.
*.

===ספרים שתרגם===
*אלברט הווארד, המעטה הירוק של האדמה - לקט מכתביו של סר אלברט הווארד ; לקטה לואיז א. הווארד, הוצאת ארגון העובדים בזבל האורגני, תשי"ב.
*לייאון, באקמן ובריידי, תורת הקרקע (קורס באדפולוגיה) (מאנגלית), מרחביה, הוצאת ספרית פועלים, 1955.
*פאבר, זכרונות אנטומולוגיים, פרקים נבחרים (מצרפתית), תל אביב, הוצאת עם עובד, 1955.
*בודנהיימר, הנרי בייקר טריסטראם: אבי הזואולוגיה של ארץ-ישראל (תרגום מכתב היד, מאנגלית), תל אביב, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1957.
*לאק, חיי אדום החזה (מאנגלית), תל אביב, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1961.
*רוסטאן, תורשת האדם (מצרפתית), תל אביב, הוצאת מ. מזרחי, 1964.
*לורנץ, טבעת המלך שלמה (מאנגלית), תל אביב, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1958, 1964.
*שרם, נעורים לאורך ימים (מצרפתית), תל אביב, הוצאת דביר, תשכ"ז (מהדורה שנייה: תש"ן).
*בויס, בועות סבון והכוחות המעצבים אותן (מאנגלית), תל אביב, ספרית מדע לעם, הוצאת דביר ועם עובד, תשכ"ז.
*אמיל גיינו, מוצא המינים, תל אביב: הוצאת מ. מזרחי, 1969.
*קסטלר, יוהנס קפלר, האיש ופעלו (מאנגלית), תל אביב, הוצאת דביר, 1970.
*טריסטראם, מסע בארץ ישראל (לחקר חיי הארץ וטבעה), יומן 1863 - 1864 (מאנגלית), ירושלים, מוסד ביאליק, 1975 (כולל מבוא והערות מאת בן-עמרם). מהדורה מתוקנת יצאה ב-1981.
*באטלר, הביולוגיה החדשה ומשמעותה לאדם (מאנגלית), תל אביב, הוצאת דביר, תשל"ט.
*טולקובסקי, יומן ציוני מדיני, לונדון 1915 - 1919 (מצרפתית), ירושלים, הספרייה הציונית, תשמ"א.
*כרוניקה של הפראנציסקנים, מתוך ספר VI, שנת 1625. נספח לספר חרבות ירושלם במהדורה מדעית מאת מינה רוזן, אוניברסיטת תל אביב, תשמ"א.
*גרן, תיאור גאוגרפי היסטורי וארכאולוגי של ארץ ישראל (מצרפתית), ירושלים, הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשמ"ב 1982 - תשמ"ה 1985. (7 כרכים: א–ג – יהודה; ד–ה – השומרון; ו–ז – הגליל. מבוא והערות של המתרגם).
*חיסין, מסע בארץ המובטחת (מרוסית), תל אביב, אוניברסיטת תל אביב והוצאת הקיבוץ המאוחד, תשמ"ב.
*צ'רנוב (עורך של המהדורה העברית), עולם החי - מינים, תחומי מחיה ואבולוציה (מאנגלית), בסדרת האנציקלופדיה המדעית לנוער בהוצאת כתר, ירושלים 1990.

===פרסומים בכתבי עת===
*חיים בן-עמרם (בחתימת חיים ליפובצקי), "לילה אחד בנגב" (סיפור), עתים, גיליון מס' 9, 5.12.1946.
*חיים בן-עמרם, "בהפסקה הגדולה (מחברת חיבורים של התלמיד יצחק יעקבי)", דבר, 5.12.1947.
*חיים בן-עמרם, "טרמפ" (סיפור), דבר השבוע, 5.7.1951.
*חיים בן-עמרם, "אינטרמצו אירופי" (סדרת כתבות), בקיבוץ, גיליון 452 (23.12.1959); גיליון 457 (27.1.1960); גיליון 462 (2.3.1960); גיליון 467 (6.4.1960); מס' 478 (29.6.1960).
*חיים בן-עמרם, "זמירות כנף" (שירים על צפורים), סלעית, גיליון ב/1 (ספטמבר 1973); גיליון ב/2 (אוקטובר 1973).

===פרסומים נוספים===
*חיים בן-עמרם, "Astronomical Investigation in the History of the Jewish People", בתוך החוברת The Florence and George Wise Observatory, חוברת שהוצאה לכבוד מצפה הכוכבים ע"ש פלורנס וג'ורג' וייז על ידי אוניברסיטת תל אביב בשנת 1973.

===תרגומים בכתבי עת===
*ז'אן-אנרי פאבר, "שבתאי השקד" (מצרפתית), השדה לנער, יוני 1950.
*ז'אן-אנרי פאבר, "הכומר" (מצרפתית), השדה לנער, ינואר 1953.
*ז'אן רוסטאן, "המדע צריך להביאנו לידי תיקון חוקינו ומנהגינו" (מצרפתית), מבפנים, כרך כג, מרץ 1961.
*מרסל פרוסט, "שני סיפורים (פגישה על שפת האגם, ביקורת התקווה לאור האהבה)", משא, 8.12.1961.
*אנטון צ'כוב, "נשף הזמיר" (מרוסית), טבע וארץ, כרך ו', חוב' י', יולי 1964.

== מקורות ==
*דברים לזכרו בכתב העת "האוניברסיטה", אוניברסיטת תל אביב, יולי 1991.
*ד"ר חיים בן-עמרם: ביבליוגרפיה של כל פרסומיו. עבודה סמינריונית. אילנה קדמי, אוניברסיטת בר-אילן, ניסן תשמ"ד. הביבליוגרפיה מכילה כ-160 פריטים, ובהם ספרים ופרסומים אחרים שערך, ספרים ומאמרים שכתב או תרגם, ועוד; וכן תקציר תולדות חייו.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זוכי פרס טשרניחובסקי
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מתרגמים מצרפתית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מאנגלית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מרוסית לעברית
קטגוריה:עורכים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: הפקולטה לחקלאות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בצרפת
קטגוריה:עורכי כתבי עת ישראלים
קטגוריה:בוגרי המחנות העולים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1990