שיר הייחוד

שער "שיר הייחוד" טיהינגן, שכ (1560)

שיר הייחוד הוא פיוט העוסק בעיקרי האמונה היהודית בחרוזים, ומכיל תארים ושבחים רבים לקב"ה. הפיוט נחלק לשבעה פרקים כנגד ימי השבוע, כשכל פרק עוסק בנושא אחר. אחרי שיר הייחוד נוהגים לשיר את שיר הכבוד (אנעים זמירות) שגם הוא עוסק באי היכולת האנושית לתאר את הקב"ה.

==מחבר הפיוט==
לא ידוע בוודאות מיהו מחבר הפיוט. יש מייחסים אותו לר' יצחק החסיד או לר' יהודה החסיד, יש המייחסים אותו לר' ברכיה הנקדן, ויש הטוענים שהוא ר' שמואל בר קלונימוס אביו של ר' יהודה החסיד<ref>מובא גם בנפש החיים שער ג' פרק ד'. ואולי משום כך, בשו"ת מהר"ם פאדווה דף קיג: (הובא בשם הגדולים לחיד"א בערך 'רבינו אלעזר בעל ספר הרוקח', וכ"כ שם בדומה לזה בערך 'רבינו יהודה החסיד') מכנהו "רבינו שמואל הקדוש הנביא".</ref><ref></ref>, כשההוכחה שלהם היא השם 'שמואל' המופיע בסוף השיר ליום רביעי בחרוז שדי מלכי ואלי. מכל מקום נראה כי מחברו הוא מתקופת חסידי אשכנז במאה ה-12 או מהמאה ה-13.

כל החרוזים מחולקים לשניים, והם בנויים על פסוקי מקרא. הרבה מהם מקורם בספר אמונות ודעות לרב סעדיה גאון, על פי תרגום לא ידוע לעברית (ולא תרגומו הידוע של יהודה בן שאול אבן תיבון), ויש גם שימוש רב בלשון ר' אלעזר בעל הרוקח בשורש קדושת הייחוד.

==אמירתו==
היו קהילות שנהגו לומר בכל יום את שיר הייחוד של אותו יום, אחרי עלינו לשבח, ויש פוסקים שהתנגדו לכך. יש קהילות האומרות בשבת בסוף התפילה או במקום אחר את שיר הייחוד ליום שבת, ובימים טובים אומרים את חלק השיר השייך לאותו היום בשבוע. המנהג הרווח ברוב קהילות האשכנזים, לאמרו בליל יום הכיפורים אחרי תפלת מעריב בשלמות (כלומר לכל ימי השבוע), חזן וקהל פסוק בפסוק.

==נושאי הפיוט==
הפיוט מתחיל: "אשירה ואזמרה לאלהי בעודי". שלושה החרוזים הראשונים הם פתיחה, וגוף הפיוט מתחיל "אלהי מרום במה אקדם".

===יום ראשון===
השיר ליום ראשון עוסק במוגבלות יכולתו של האדם לדבר עם ה' ולעבוד אותו:
:

===יום שני===
השיר ליום שני עוסק באי יכולתו של האדם לספר במעשיו של האלוהים, אלא רק מקצתם:
:

===יום שלישי===
השיר ליום שלישי עוסק במוגבלות האדם להבין את מהותו של ה' ואת תכונותיו, שהוא בורא ואינו נברא, שהוא היה לפני הזמן ויהיה אחריו:
:

===יום רביעי===
השיר ליום רביעי עוסק בכוחו ובהשגחתו הנצחית ובלתי מוגבלת של ה', ללא גבולות מרחב או זמן:
:

===יום חמישי===
השיר ליום חמישי עוסק בקדמות הבורא, ייחודו והתגלות רצונו בעולם נברא, העולים מעל כל חוכמה גשמית בעולם שברא:
:

===יום שישי===
השיר ליום שישי עוסק בהשתלשלות הבריאה כפי שמתוארת בתורה:
:

===יום שבת===
השיר ליום שבת עוסק בהתגלות של הקב"ה דרך תולדות עם ישראל, המגיעה לשיא בבניית משכנו בבית המקדש, שבו קיים מפגש תמידי בין הבורא לנברא:
:

דברים אלו הם רק על דרך הפשט של הפיוט, ולשיר יש רבדים נוספים ונסתרים, ולא לחינם נהגו לומר את השיר בשלמותו דווקא בליל יום הכיפורים.

==ראו גם==
* שיר הכבוד
* זיקר

==לקריאה נוספת==
* אברהם מאיר הברמן, שירי היחוד והכבוד - יוצאים לאור על פי כתבי יד ודפוסים עתיקים, מוסד הרב קוק, ירושלים, תש"ח
* יהודה מנחם שטראוס, שיר היחוד - נוסח מתוקן ע"פ כ"י, בני ברק תשע"ח.

==קישורים חיצוניים==

* [https://books.google.co.il/books?id=TS9fAAAAcAAJ&pg=PT104 מילות הפיוט]
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20120103043502/http://kehilotsharot.org.il/%D7%A9%D7%99%D7%A8-%D7%94%D7%99%D7%97%D7%95%D7%93-%D7%9C%D7%A9%D7%91%D7%AA-%D7%97%D7%A1%D7%99%D7%93%D7%95%D7%AA-%D7%95%D7%99%D7%96%D7%A0%D7%99%D7%A5-%D7%A7%D7%94%D7%99%D7%9C%D7%AA-%D7%94%D7%A8%D7%A6%D7%9C%D7%99%D7%94 שיר היחוד לשבת, חסידות ויז'ניץ, קהילת הרצליה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:תפילות ביהדות
קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:אלוהים (יהדות)
קטגוריה:עיקרי אמונה
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:חסידות אשכנז