אתרוג בלאדי

אתרוג בלאדי הוא זן של אתרוג הגדל באזור ארץ ישראל. האתרוג אינו פרי מקומי בארץ ישראל, ועל פי ההערכות המקובלות הוא יובא בין השנים 500 לפנה"ס–300 לפנה"ס, על ידי מתיישבים יהודים או יוונים. תחילה הוא לא גדל באופן נרחב, אך החל משנות ה-70 של המאה ה-19, החלו לגדל אותו בכמות מסחרית לצורך שימוש לארבעת המינים בחג הסוכות, ביוזמתו של רבי חיים אלעזר וקס.

== אטימולוגיה ==
פירוש המילה "בלאדי" בערבית "מקומי". חקלאים ערבים מקומיים החלו להשתמש בשם זה באמצע המאה ה-19, כדי להבדיל בין זן זה לבין אתרוג קורפו, שתורבת לאורך חוף הים של יפו.

אתרוג בלאדי הוא זן חומצי, לצד אתרוג פלורנטין ואתרוג קלבריה מאיטליה ואתרוג קורפו מיוון.

== היסטוריה ==
פירות הדר אינם מקומיים בישראל.<ref name="Bodenheimer1951"></ref> לפי גאלסיו , יהודים מבבל הכניסו את האתרוג ליהודה בסביבות שנת 500 לפנה"ס,<ref name="Khan2007"></ref><ref name="Davidson2014"></ref> בעוד שלדעת טולקובסקי מתיישבים יוונים הביאו אותו מהודו כ-200 שנה מאוחר יותר במהלך המאה ה-3 לפנה"ס.<ref name="Khan2007" /> נהוג לחשוב שהאתרוג הוא הפרי התרבותי העתיק ביותר בארץ.<ref name="Economics1935"></ref> בהיותו בעל משמעות פולחנית עבור יהודים, שנוטלים אותו בחג הסוכות, יוצא האתרוג לרחבי אירופה בכמויות קטנות בתקופת שלטון הרומאים. במהלך שנות ה-1800 גודל זן הבלאדי בפאתי שכם, נצרת, טבריה, צפת, עלמא, אום אל-פחם ובכפר ליפתא ליד ירושלים. רק באמצע המאה ה-19 החלו אתרוגי בלאדי להופיע באופן משמעותי בשוק האירופי, ולאחר מכן פרצה מחלוקת הלכתית בשאלה האם האתרוגים הורכבו, משום שאתרוג מורכב פסול, לרוב השיטות, לקיום מצוות ארבעת המינים.
 
בשנות ה-70 של המאה ה-19 רבי חיים אלעזר וקס ארגן משלוחים של האתרוגים לאירופה. הוא טען שלאתרוג הבלאדי יש את השושלת המסורתית החזקה ביותר, וטען שהוא נמצא בטבע כאשר רמב"ן (נפטר ב-1270) הגיע לארץ ישראל. הוא כתב מכתבים רבים לרבנים בתקווה להשפיע על הפזורה היהודית להשתמש באתרוג בלאדי. מכתבים אלו פורסמו בשו"ת "נפש חיה" כתביו וכן בקונטרסים העוסקים בפולמוס אתרוגי קורפו. בהשפעתו, יהודים רבים החלו לרכוש את הבלאדי במקום את אתרוג קורפו.<ref name="auto">תולדות הנפש חיה, י.ד. בית הלוי, פרקים ח-י.</ref> הזן אמנם לא מבוית, אך שימש חוקרים ויהודים לארבעת המינים. הרב וקס ראה גם את הסחר באתרוג זה כמקור חשוב להכנסה כלכלית עבור היישוב הישן. הוא השקיע סכומים גבוהים בהקמת פרדסים בחיטין ותרם את הרווחים לצדקה.<ref name="auto" /> בשנת 1875 נטע וקס 600 עצי אתרוגים ועד 1883 גדלו בהם למעלה מ-40,000 אתרוגים.

העיתונים המליץ והלבנון עוררו את ההתעניינות בגידול אתרוגים בישראל, אשר נתפס כחשוב בסלילת הדרך לעצמאות יהודית. כמה שנים לפני כן, אתרוג קורפו כבר גודל על ידי יהודים ספרדים שזה עתה הגיעו בגיבוי כספי של משה מונטיפיורי. אתרוג קורפו הצליח מסחרית יותר מהבלאדי. הבלאדי נחשב לגידול לא מושך וחלק מהעולים החדשים המשיכו להשתמש בזנים שהיו רגילים אליהם בגולה.

בעוד שאתרוג קורפו שגדל ביפו הראה עתיד כלכלי טוב, הפוסקים ההלכתיים יצאו נגדו. כפתרון חלקי, אתרוג קורפו הורכב מדי פעם על שורש בלאדי. הצאצאים קיבלו את התכונות היפות של סוג קורפו, והשורש הבלאדי הכשר ביותר. בשלב מסוים, נאלץ הרב וקס לההרכיב ולהתחיל לעבוד על חלק מהמטע שלו, כדי להחליף חלק מהיבול באתרוג קורפו.

== דעות רבניות ==
רבני היישוב הישן שמואל סלנט ומאיר אוירבך תמכו בצאצאי הבלאדי. מאוחר יותר, כמה רבנים ישראלים עשו כמיטב יכולתם לתמיכה בו. כל אחד אסף חומר ריבוי ממקום אחר והביא אותו לגידול בפיקוח צמוד. כך התפתח מגוון של תת-זנים או מבחר עם שמות שונים.<ref name="auto1">אתרוגי ארץ ישראל, זהר עמר, תשע"א</ref>

רשימת הרבנים כוללת את (מסודרים לפי סדר תאריך): הרב זרח ראובן ברוורמן ראש ישיבת מאה שערים, הרב יוסף חיים זוננפלד, ותלמידיו הקרובים של רבי יהושע לייב דיסקין.

הרב אברהם יצחק הכהן קוק קידם את השתל התוך-ספציפי מאתרוג קורפו לשורש אתרוג בלאדי, והעניק על כך את ההכשר שלו, מתוך אמונה שזה פתרון מעשי לגדל אתרוגים יפים שהם גם כשרים. עם זאת, הוא עדיין הודה בעדיפות ההלכתית של אותם אתרוגים המטופחים בכפרים ערביים שונים, שמעולם לא היו יפים, אך זכו לשבחים על כך שלא הורכבו.

זני אתרוג בלאדי גדלים ונמכרים עד היום בתפוצות ובישראל, והם חביבים על תלמידי חוג בריסק והחזון איש.

== ראו גם ==
* מחקר חקלאי בישראל
* החקלאות בישראל
* חגי ישראל ומועדיו
* המטבח היהודי
* המטבח של ערביי ארץ ישראל

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20080410122008/http://www.jafgifts.com/esrog/Pri_Etz_Hadar_Jerusalem.pdf קונטרס פרי עץ הדר (ירושלים תרל"ח)]
* [https://web.archive.org/web/20080921214001/http://grande.nal.usda.gov/ibids/index.php?mode2=detail&origin=ibids_references&therow=796030 החיפוש אחר האתרוג האותנטי: ניתוח היסטורי וגנטי; HortScience 40 (7):1963–1968. 2005]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הישראלי
קטגוריה:פולחן
קטגוריה:תרבות יהודית
קטגוריה:המטבח היהודי
קטגוריה:הדרים
קטגוריה:אתרוג