פילוסופיה לילדים

פילוסופיה לילדים היא תנועה חינוכית הרואה בחינוך הפילוסופי אמצעי לפיתוח חשיבה אצל ילדים. 

התנועה נוסדה בסוף שנות השישים על ידי מתיו ליפמן ואן מרגרט שארפ במטרה לעודד חשיבה ביקורתית אצל ילדים. גישה זו נתמכה על ידי מחקריהם של הפסיכולוגים-פילוסופים ג'ון דיואי ולב ויגוצקי, שהצביעו על הצורך ללמד ילדים חשיבה כבר בבית הספר היסודי. המושג העיקרי הוא "קהילה חוקרת" שבו המורה והתלמידים משתפים פעולה כדי להתקדם בהבנת העולם האישי, האתי והפיסי.

==קהילה חוקרת==

הדיון בקהילה החוקרת אינו רק הליך של החלפת דעות. השיח שמתנהל מכוון להשגת התשובה הטובה ביותר לשאלות שהועלו. 'התשובה הטובה ביותר' אינה ניתנת או מאושרת על ידי המנחה. הקהילה היא זו שאחראית הן ליצירה והן לשיפוט של מרחב התגובות האפשריות לשאלה. כל הדעות שיציעו התלמידים יישקלו ברצינות. יחד עם זאת פילוסופיה לילדים אינה מבוססת על ההנחה שאין תשובות נכונות ולא נכונות, כי אם על האמונה שברגע שעמדה מסוימת מבוטאת, היא מועמדת להערכה ונבחנת לאור השיח המתקיים. אפילו שקשה להגיע לתשובות מוחלטות בתחומי הדיון שבהם נעסוק, תשובות מסוימות עדיין עשויות בצדק להיחשב טובות יותר – בנות הגנה ומשכנעות יותר – מאחרות.

פילוסופיה לילדים שמה דגש על שיח ודיאלוג המבוססים על הליך של חקירה. כאשר התלמידים חולקים את רעיונותיהם, על כל תלמיד להביא בחשבון פרספקטיבות שונות. בתהליך זה התלמידים יכולים לראות כי מה שנראה עבורם מובן מאליו אינו כה מובן מאליו לאנשים בעלי השקפה שונה. חוויה זו מעודדת סובלנות כלפי עמדותיהם של האחרים, ומשפרת את היכולת לעבוד בשיתוף עם אחרים.

המנחה בפילוסופיה לילדים רואה את עצמו שותף בחקירה עם התלמידים, ובעל עניין זהה לשלהם בחקירת מושגים פילוסופיים, בשיפור השיפוט ובגילוי משמעות. עם זאת, באשר להליך החקירה עצמו, המנחה מדריך את התלמידים ומכוון אותם באמצעות שאלות פתוחות, העלאת נקודות מבט אלטרנטיביות, דרישה לבהירות, חקירת טעמים, וכן באמצעות דוגמה אישית של חשיבה מבוקרת. באמצעות הנחיה מעין זו, מפנימים התלמידים בסופו של דבר את הליכי החקירה. 

מטרת החקירה היא מצד אחד להתקדם בהתמודדות עם השאלות הפילוסופיות – התקדמות שעשויה לבוא לידי ביטוי באימוץ אמונות, פיתוח עומק של משמעות, העלאת היפותזות חדשות לבחינה ולניסוי, או אפילו בעצם ההבהרה של השאלות העומדות על הפרק. מטרה שנייה קשורה בטיפוח היכולות הקוגניטיביות והחברתיות שנדרשות במהלך החקירה.

==פילוסופיה לילדים בישראל==
[[שמואל שקולניקוב בראיון על פילוסופיה ופילוסופיה לילדים]]
פילוסופיה לילדים מתקיימת כיום במדינות רבות ברחבי העולם בשינויים שונים ובהתאמות תרבותיות. הפעילות בישראל החלה לפני עשרים שנה על ידי פרופ' יולי תמיר. פרופ' תמיר הכשירה סטודנטים לפילוסופיה בהוראת פילוסופיה לילדים בעקבות פגישה עם פרופ' מתיו ליפמן בארצות הברית. פעילות זו הפסיקה כאשר נכנסה לפוליטיקה. מספר שנים לאחר מכן פיתח צוות של האגף לתוכניות לימודים במשרד החינוך תוכנית לימודים ראשונה בנושא. כיום פועל בארץ המרכז הישראלי לפילוסופיה בחינוך. המרכז עוסק בפיתוח תוכניות לימודים ובהכשרת מנחים ומורים בפילוסופיה לילדים. בפקולטה לחינוך באוניברסיטת חיפה מתקיימים קורסים בנושא פילוסופיה עם ילדים ולילדים בהנחיית פרופסור אריה קיזל.

==לקריאה נוספת==

* ילדים בקהילה – חשיבה פילוסופית וצמיחה אישית, משרד החינוך, התשנ"ח
* גארת מאתיוס, פילוסופיה וילדים, ספרי עליית הגג, 2003
* אדיר כהן, פילוסופים קטנים - פילוסופיה לילדים ועם ילדים, הוצאת אמציה, 2008

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.icpic.org/ אתר המועצה הבינלאומית לחקירה פילוסופית עם ילדים]
* [http://www.philosophy4life.org המרכז הישראלי לפילוסופיה בחינוך]
* 
* 
* [http://plato.stanford.edu/entries/children/ Philosophy for Children], Stanford Encyclopedia of Philosophy

קטגוריה:תחומים בחינוך
קטגוריה:פילוסופיה של החינוך