אזי לב-און

אלעזר (אזי) לב-און (נולד ב-1970) הוא חוקר אינטרנט ומדיה חברתית בבית הספר לתקשורת באוניברסיטת אריאל. תחומי המחקר שלו הם: תפיסות, עמדות והתנהגויות בסביבות מתווכות-מחשב, ופעילות קולקטיבית בסביבות אינטרנט, מדיה חברתית וקהילות מקוונות.

==ביוגרפיה==
לב און למד מדעי המדינה באוניברסיטת ניו יורק ובשנת 2005 השלים את הדוקטורט שלו בנושא של פעילות קולקטיבית באינטרנט. בשנים 2005–2006 עשה פוסט דוקטורט באוניברסיטת פנסילבניה. מאז חזרתו לישראל הוא חבר סגל בבית הספר לתקשורת באוניברסיטת אריאל, ובכלל זאת בין השנים 2011–2014 שימש כראש בית הספר. בשנים 2010–2011 היה מרצה אורח באוניברסיטת סטנפורד.

==מחקריו==
לב-און מתמקד בסוגיות שבממשק בין תקשורת חדשה, חברה ומשפט. בספרו, "רצח תאיר ראדה ופרשת רומן זדורוב: ממסד, צדק, אזרחים ורשתות חברתיות", הוא מתמקד בשיח הציבורי רחב ההיקף ברשתות החברתיות לגבי רצח תאיר ראדה ומשפטו של זדורוב. לב-און טוען כי הפרשה ייחודית בכך שכלל החומרים לגביה הועלו לאתר ייעודי, תומללו וקוטלגו. בנוסף, במשך למעלה מעשור, התקיימה שיחה ערה לגבי הפרשה ברשתות החברתיות. לפי לב-און, מדובר במקרה שמשקף את יכולותיו של הציבור לתרום באמצעות הרשתות החברתיות להעלאת מודעות לגבי פרשיות משפטיות שנויות במחלוקת, ואף לעזור בגילוי מידע והצלבת מידע לגבי הפרשה המשפטית עצמה. עם זאת, הפעילות ברשתות לעיתים מלווה בהשמצות והטרדות כלפי אנשים מהציבור שנחשדים במעורבות בפרשה על לא עוול בכפם, ובהמשך לכך מתפתחות שמועות ותאוריות קשר שגורמות לנזק של ממש.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

נכון לפברואר 2024 פרופ' לב-און פרסם מעל 100 מאמרים אקדמיים, מתוכם כ־70 בכתבי עת שפיטים.

=== מחאה ותנועות חברתיות ברשת ===
תחום המחקר העיקרי בו עוסק לב-און הוא בדיקת התרומה של האינטרנט והמדיה החברתית לציבורים שונים שנדרשים להתארגן על מנת להשפיע על מקבלי ההחלטות. למשל, לב-און חקר קהילות של המפונים מגוש קטיף ואת החשיבות שמייחסים להן המפונים בהשוואה לכלי תקשורת אחרים. מחקרים נוספים שלו עסקו בנשים חרדיות אשר מסתייעות בפורומים סגורים, ובדקו האם הפורומים תורמים להעצמה נשית והאם כתוצאה מהפעילות בפורום משתנה היחס של הנשים לקהילות החרדיות בהן הן חיות.<ref></ref><ref></ref>

"מחאת האוהלים" בישראל בשנת 2011 מיקדה את תשומת הלב הציבורית ביכולת להניע מחאות באמצעות הרשתות החברתיות. במספר מחקרים בדק לב-און את מקומן של הרשתות החברתיות במחאה לעומת כלי תקשורת מסורתיים, באמצעות ראיונות עם מנהיגי המחאה, אנשי תקשורת ועיתונאים.<ref></ref> במחקר אחר בדק כיצד התקשורת המרכזית מיסגרה את הפעילות הציבורית ברשת.<ref></ref>

=== תקשורת חדשה בחירום ===
בשעת חירום גוברים הצרכים הפיזיים, הקוגניטיביים והחברתיים של אנשים שמוצאים את עצמם בסיטואציות של אי ודאות וחששות. מחקרים רבים מראים כי בשעת חירום, תקשורת חדשה (אינטרנט ומדיה חברתית) ממלאת צרכים רבים יותר, ונתפסת כחשובה יותר, מאשר התקשורת המסורתית. תפקידיה וחשיבותה הנתפסת של התקשורת החדשה נחקרו במספר הקשרים למשל במלחמת לבנון השנייה,<ref></ref> ובמבצע צוק איתן שמיד לאחריו נאספו נתונים לגבי השימושים והסיפוקים מסוגי מדיה שונים (ובכלל זאת מדיה חדשה), של אזרחים בחזית ובעורף. מן הממצאים עולה חשיבותה של התקשורת החדשה בעיני האזרחים, במיוחד למילוי הצרכים בעלי אופי מקומי.<ref></ref> מחקר נוסף בדק את המסגור בתקשורת המרכזית של הפעילות האזרחית ברשתות החברתיות בזמן המבצע, ומצא כי הדגש היה על הרשתות החברתיות כמרחבי שיח ציבוריים, בדגש על הפצת שנאה ושמועות באמצעותן.<ref></ref><ref></ref>

=== קשר עם הציבור באמצעות מדיה חברתית ===
בנוסף למחקרים העוסקים בהתארגנויות חוץ-ממסדיות בקרב אזרחים, לב-און בדק את השימוש של גופי הממסד במדיה חברתית. מחקריו עסקו, למשל, במשטרה,<ref></ref>בדיפלומטיה ציבורית בשעת חרום,<ref></ref>בדפי פייסבוק של העיריות<ref></ref>ובאפליקציות הסלולריות בהן את משתמשות לקשר עם הציבור.<ref></ref>מחקר נוסף, שנערך עבור משרד הרווחה, בדק את קהילות הידע שמפעיל המשרד באינטרנט ושאל אילו תכנים עולים בקהילות, מה המניעים להשתתפות בהן כמו גם להימנעות מהשתתפות, וכיצד משפיעה פעילות זו על יחסי העבודה במשרד.<ref></ref>

היבט נוסף של היחסים בין הפוליטיקאים לציבור מגולם בקמפיינים, אשר יותר ויותר מתבססים על שימוש בסלולר ורשתות חברתיות. מחקריו של לב-און שאלו, למשל, והאם המרוויחים העיקריים מהרשתות החברתיות הם השחקנים הגדולים או דווקא הקטנים בזירה הפוליטית,<ref></ref>והתמקדו בהיקף השימוש ואופיו ברמה המוניציפלית.<ref></ref>

=== פערים דיגיטליים ===
מכשולים של גישה, שימוש ואוריינות דיגיטלית עשויים לגרום לכך שאנשים בעלי מאפיינים מסוימים (למשל גיל, הכנסה והשכלה) לא יהנו באופן שווה מהמעלות שמציעה הרשת, וייתכן אפילו שפערי הידע בחברה יגדלו כתוצאה מהשימוש באינטרנט וברשתות החברתיות המקוונות. מחקרים שעשה לב-און אוששו את קיומם של פערים דיגיטליים במחקרים שהתבססו על נתונים של הלמ"ס.<ref></ref>בנוסף לב-און בדק, עבור משרד המדע, את האפקטיביות לטווח הקצר והארוך של תוכנית להב"ה להכרת המחשב והאינטרנט.<ref></ref>

==ספריו==
* <ref></ref><ref></ref>

===בעריכתו===
ערך שלושה ספרים אקדמיים בנושאי מדיה חדשה בישראל וקהילות ברשת:
* 
* 
*

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.azilev-on.com/ ביוגרפיה ורשימת מאמרים של פרופ אזי לב-און]
* [http://www.ariel.ac.il/Projects/trp/GeneralInformation.asp?numRec=354&id_lang=2 הכרטיס האישי של פרופ' לב און], אתר אוניברסיטת אריאל
* [http://www.tau.ac.il/institutes/herzog/commschool/Lebanon7.pdf התקשורת במלחמת לבנון 2006 - תפקודי מדיה חדשים בשעת חירום]. חוברת שפרסם במסגרת מכון חיים הרצוג לתקשורת, חברה ופוליטיקה

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת אריאל בשומרון: בית ספר לתקשורת
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:חוקרי אינטרנט ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970