תעשיית הקפטגון הסורית

127 שקיות של קפטגון שנתפסו בסוריה לפני שהושמדו במאי 2018.

תעשיית הקפטגון הסורית אחראית על כ-80% מייצור סם הקפטגון העולמי. סוריה מייצאת את הסם למדינות שונות, בעיקר באזור המזרח התיכון, בהן ירדן, עיראק, סעודיה מדינות המפרץ ומצרים, וכן ארגונים כמו חמאס. ייצוא הסם הוא אחת ההכנסות העיקריות של משטר אסד, ומסייע בידו לשקם את המדינה מהמשבר הכלכלי שפקד אותה בעקבות מלחמת האזרחים שהתחוללה במדינה.

== רקע ==
קפטגון<ref></ref>(בשמותיו הנוספים: פיטון, ביוקפטון, פנטיניל) הוא סם סינתטי ממשפחת הממריצים (אמפתאמינים). הסם ידוע לשמצה בשל הקשר שלו לארגוני טרור הצורכים את הסם ומפיצים אותו למטרות רווח כלכלי במדינות ערב והמפרץ.

קפטגון סונתז לראשונה שנות ה-60 ושווק כתרופה להפרעות קשב, נרקולפסיה וטיפול תרופתי בדיכאון. עם זאת, השימוש יצא מהחוק בשנות ה-90 בשל הבנה כי קיים לחומר פוטנציאל גבוה להתמכרות ושימוש לרעה.

עד לשנות ה-90 עם הוצאת הסם מהחוק, החומר היה מיוצר במדינות דרום אירופה (בולגריה, סלובניה, סרביה-מונטנגרו). משם הסם היה מוברח דרך טורקיה אל מדינות המפרץ.

כיום, הרוב המכריע של כדורי קפטגון מיוצר בסוריה וחלק קטן בלבנון על ידי ארגון הטרור חזבאללה שגם מסייע בהברחת הסם.<ref></ref> לפי ההערכה, היקף הסחר בסם מגיע למיליארדי דולרים, המאפשרים לאסד להתמודד עם המשבר הכלכלי שפקד את המדינה מאז מלחמת האזרחים שפרצה בה ב-2011.

=== מוניטין הסם ===
שימוש בקפטגון שכיח בעיקר במדינות העולם הערבי ואינו נפוץ בקרב צורכי סמים בארצות הברית ומדינות אירופה למעט פליטי מלחמה וזרים. קפטגון נקרא גם " קוקאין או אקסטזי של עניים". נחשב לנפוץ בקרב אנשים במעגל הזנות, סטודנטים, פליטים, פועלים ועובדים בעבודות משמרות כמו נהגי משאית הצורכים את הסם כדי לעבוד משמרות ארוכות יותר.<ref></ref> בנוסף, הסם מתקשר לפעילות טרור והפצתו מהווה חלק נרחב מכלכלת חזבאללה, ג'יהאד איסלמי ולוחמי גרילה אחרים במדינות ערב והמפרץ. עלות הסם נחשבת לזולה ביותר ונעה בין 3$-12$ (בקירוב 15 שקלים ישראלים חדשים לכדור/ שניים תלוי במדינה) ועל כן נחשבת לאפשרות נגישה לכלל האנשים.

=== ייצור ===
תהליך הייצור של קפטגון, נחשב לפשוט וקל בהשוואה לייצור חומרים ממריצים אחרים. ייצור כולל סינתזה של הפנטיניל באמצעות חומרים כימיים חוקיים הניתנים לרכישה.

=== שלבי ייצור ===
סינתזה ראשונית של החומר פנילאצטון הנקשר לאמפטמין ומסונתז בתגובה כימית של חמצון מולקולה פניל-2-פרופנול. בשלב השני, באמצעות יצירת תגובה כימית של פנילאצטון עם מתיל אמין ליצירת אמפטמין. האמפטמין שנוצר בשלב הקודם מוצמד לתיאופלין כאשר יחדיו הם יוצרים את הפנתילין - החומר הפעיל בקפטגון.

==== אספקה ====
באופן כללי קיימים שלושה סוגי אספקה בלתי חוקיים לסמים סינתטים כמו קפטגון. הראשון כולל הוצאתם מתוך חומרים פרמקולוגים כמו תרופות מרשם. שנית באמצעות יבוא של חומרים מחו"ל וייצור בלתי חוקי מקומי המתאפשר בשל רכישת חומרים אלו בעיקר מהדארק-נט.<ref></ref> כחלק מפעילות מנע להפצת הסם, המשטר כמו כן ארגונים לדוגמת [https://www.unodc.org/ UNODC] [https://www.unodc.org/ (משרד האומות המאוחדות למלחמה בסמים ופשע)] מקשים על ארגוני הפשע להשיג את חומרי גלם הנחוצים לייצור קפטגון כמו פסאודואפדרין, אפדרין וחומצה פנילאצטית.<ref></ref>

== השפעות הסם ==
=== השפעות פיזיולוגיות ===
קפטגון פועל כסם ממריץ. מגרה את מערכת העצבים המרכזית ומגביר פעילות דופמינרגית. צריכתו גורמת להשפעות קצרות טווח המתבטאות בתחושת ערנות מוגברת, רמות אנרגיה גבוהות, תחושת אופוריה ויכולת ריכוז גבוהה. משתמשים בסם מדווחים על תחושות של אופוריה, תיאבון מופחת וצורך חברתי מוגבר. תופעות לוואי נוספות שדווחו בעת שימוש בסם היו, עלייה בטמפרטורת הגוף, סחרחורות, עיכול מוגבר של מזון, ראייה מטושטשת, קשיי נשימה ויובש בפה. כמו כן, נקשר ל כאבי פרקים והתכווצויות שרירים.<ref></ref>

זאת ועוד, שימוש ממושך עלול לגרום להתמכרות, בעיות בקצב לב, העדר שינה, פרנויה ודילוזיות. בנוסף, צריכה ממושכת נקשרת להגברת הסיכון להתפרצות הפרעה פסיכוטית וסכיזופרניה.<ref></ref>

==== השפעות נוירולוגיות ====
פנטילין היא מולקולה מסיסה מאוד בשומן ולכן עוברת את מחסום הדם מוח במהירות רבה יותר ממולקולת אמפטמין ונקשרת זמן רב יותר ברצפטורים הייעודיים, מה שהופך את הנזק הפוטנציאלי לרב יותר. נזק נוירולוגי משימוש מוגבר בקפטגון מתבטא בפגיעה קוגניטיבית הנקשרת לאובדן זיכרון טווח קצר ושינויים מבניים במוח. במחקר שנעשה בבע"ח הראה כי מתן תוך ורידי או תוך מוחי של החומר עורר לעיתים עוויתות ופרכוסים.

===== תסמיני גמילה =====
הפסקת שימוש ממושך בקפטגון כלולה בתסמיני גמילה הכוללים כאבי ראש חזקים, שלשולים או עצירויות, דיכאון ותחושות עייפות המתבטאות לעיתים גם בעילפון. בנוסף, הפסקת שימוש כרוני/ ממושך מתקשרת גם לרמות גבוהות של חרדה, עצבנות, תסכול התנהגות אגרסיבית ולעיתים התנהגויות ומחשבות שווא רודפניות.

== ייצוא הסם למדינות המזרח התיכון ==
על פי הערכות מ-2023, כ-80% מהקפטגון מיוצר בסוריה, ומיוצא מנמל לטקיה בסיוע הממשל הסורי בפיקוד של מאהר אל-אסד.<ref></ref> ההערכות ששוק הסחר בקפטגון עומד על בין 5.7 מיליארד דולר ל-57 מיליארד דולר.<ref></ref><ref></ref> במשך השנים הוברחו מאות מיליוני כדורי קפטגון לירדן, עיראק, סעודיה ומדינות במפרץ. אחד מנתיבי ההברחה המרכזיים הוא דרך מחוז אנבאר הגובל בסוריה, ירדן וסעודיה. ב-2021 נתפסו יותר מ־250 מיליון כדורי קפטגון ברחבי העולם, פי 18 ממספר הכדורים שנתפסו ב־2017.<ref></ref> כמו כן, לפי פרסום באל-ג'זירה, בשנת 2022 ירדן תפסה 65 מיליון כדורי קפטגון בסוריה שהיו בדרך לשטחה. ב-2015 פרסם מזכיר הוועדה הלאומית של סעודיה לטיפול בסמים, כי רוב צרכני הקפטגון הם בני 12 עד 22.<ref></ref>

במאי 2023 התקיימה בג'דה פסגה בה הגיעו מדינות הליגה הערבית להסכם נורמליזציה עם סוריה והסרת החרם עליה בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה, בתמורה לדיכוי הברחות הקפטגון ממנה לשאר מדינות האזור, שגורמות לצריכה מוגברת של הסם בקרב צעירים, אשר מובילה בתורה לנזקים קשים.<ref></ref><ref></ref>
=== תגובת ירדן להברחות הסם ===
בעקבות הנורמליזציה איפשרה סוריה לירדן לתקוף בשטחה מספר פעמים מבריחי סמים שהבריחו את הסם לירדן. התקיפות התמקדו בעיקר במחוז א-סווידא, בדרום מערב סוריה. בחלק מהמקרים נהרגו גם בלתי מעורבים בתקיפות, דבר שעורר ביקורת מקומית על המשטר, שלא עושה די לעצור את תופעת ההברחות ומאלץ את ירדן לפעול שם צבאית.

== שימוש מחבלי דאעש וחמאס בסם ==
מחבלי המדינה האיסלאמית (דאעש) השתמשו בסם במהלך הפיגועים בפריז ב-2015. כמו כן, במתקפת הטרור על ישראל ב-7 באוקטובר התגלו על גופותיהם של מחבלי חמאס שחוסלו במהלך הקרבות כמויות גדולות של קפטגון.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* https://doi.org/10.1080/10826084.2024.2304012 פורסם 23 בינואר 2023
* https://rjmp.com.ro/articles/2024.1/RJMP_2024_1_Art-04.pdf Romanian JouRnal of medical PRactice, 2024
* https://www.cureus.com/articles/227465-the-emergence-of-the-old-drug-captagon-as-a-new-illicit-drug-a-narrative-review#!/ פורסם אונליין, 27 לפבואר 2024.
* https://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/bcpt.12584 פורסם 23 במרץ 2016.

==הערות שוליים==

קטגוריה:סוריה: כלכלה
קטגוריה:סחר בסמים