כפר ניעמה

כפר ניעמה (בערבית: كفر نعمة) הוא כפר פלסטיני המשתייך לנפת רמאללה ואל-בירה, ונמצא 13 ק"מ צפונית מערבית לרמאללה, ממזרח לבלעין, בגובה של כ-470 מטר מעל פני הים.

בעקבות הסכמי אוסלו, 70.2% מאדמות כפר ניעמה מוגדרות כשטח B ואילו 29.8% הנותרות מוגדרות כשטח C.

==היסטוריה==

=== ממצאים מוקדמים ===
באזור נמצאו שברי חרסים החל מתקופת הברזל השנייה, התקופה ההלניסטית, התקופה הרומית, הביזנטית ועד התקופה הממלוכית.

=== התקופה העות'מאנית ===
בבית דין השרעי בירושלים, יש תעודות שבהן נזכרו תושבי הכפר במאה השש עשרה.<ref></ref>

כפר ניעמה הוגדר בשנת 1517 על ידי האימפריה העות'מאנית כחלק מאזור ארץ ישראל, ובשנת 1596 הופיע הכפר בפנקסי המיסים העות'מאניים כנפה במחוז אל-קודס. באותו זמן היו בכפר תשעה משקי בית בלבד כשכולם בבעלות מוסלמים.

בשנת 1838 צוין כפר ניעמה ככפר מוסלמי במחוז בני חרית' מצפון לירושלים. ברשימת כפרים עות'מאניים בשנת 1870 מנתה האוכלוסייה בכפר 353 איש ב-88 בתים, אם כי ספירת האוכלוסייה מנתה את הגברים בלבד.

"סקר מזרח פלסטין" משנת 1882 תיאר את הכפר ככפר קטן, עם באר מים בחלקו הדרומי ומטעי זיתים. בשנת 1896 נאמדה אוכלוסיית הכפר בכ-657 תושבים.

=== תקופת המנדט הבריטי ===
במפקד האוכלוסין של ארץ ישראל בשנת 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, מנה הכפר 517 תושבים, כולם מוסלמים. במפקד של שנת 1931 עלתה האוכלוסייה ל-681 תושבים ב-170 בתים.

בסטטיסטיקה של 1945 האוכלוסייה כבר עמדה על 780 תושבים מוסלמים, ושטח הקרקע של הכפר היה 10,286 דונם, כאשר 5,363 דונם מתוכם היוו מטעים ושטחים מושקים, 2,148 הוקצו לדגנים ואילו 31 דונם סווגו כשטחים בנויים.

=== תקופת השלטון הירדני ===
בעקבות מלחמת העצמאות ולאחר הסכמי שביתת הנשק ב-1949 עבר כפר ניעמה לשלטון ירדני.

במפקד הירדני בשנת 1961 נמנו בכפר 1,065 תושבים<ref></ref>.

=== מלחמת ששת הימים - הווה ===
במלחמת ששת הימים נכבש כפר ניעמה ככל אזורי יהודה ושומרון, והוחל עליו שלטון צבאי ישראלי.

בהסכמי אוסלו הוגדרו 70.2% מאדמות הכפר כשטח C ואילו 29.8% הנותרים מוגדרים כשטח B<ref></ref>.

במהלך השנים הגרעין המקורי של הכפר ננטש ברובו, והכפר התרחב דרומה אל הרכס.

לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בשנת 2007 חיו בכפר 3,750 תושבים, ובשנת 2017 נמנו בכפר 4,659 תושבים.

== גאוגרפיה ==
כפר ניעמה שוכן על רכס בנפת רמאללה ואל-קודס ומשתרע לאורך של כ-3 ק"מ משני צידי הכביש המוביל לרמאללה, כ-13 ק"מ מערבית לרמאללה. 

הכפר גובל בכפר דיר איבזיע, בבלעין, בראס כרכר, בית עור אל-תחתא וספא.

== אדמה חקלאות ומים ==
במפקד וסקר שנערכו בשנת 1945 נמצא ששטח הכפר היה 10,286 דונם, כשמתוכם 7,511 דונם לחקלאות (5,363 דונמים מטעים ואדמות מושקות, 2,148 גידולי דגנים), 2,744 דונם היו אדמות בור והכפר עצמו היה בנוי על 31 דונם.<ref></ref>

כפר נעמה עני במקורות מים. מקור המים הטבעי, הקרוב ביותר נמצא כ-700 מטר צפונית לכפר - "עין באר הוואדי" (בערבית: عين بئر الوأد. - "עין ביר אלוואד"). בנוסף, התושבים חפרו בארות. (היו עוד כמה מעיינות קטנים שיבשו ורק לעיתים הם שופעים מים בחורף.<ref name=":1"></ref>

== תשתיות ==
חשמל: מאז 1985, הכפר מחוברת לרשת חשמל של חברת החשמל הירושלמית.<ref name=":0"></ref>

מים: מאז 2003 הכפר מקבל מי שתייה מרשת המים הירושלמית (Jerusalem Water Authority)<ref name=":0" />

ביוב: אין רשת ביוב ציבורית ותושבי הכפר משתמשים בבורות ספיגה לסילוק שפכים.<ref name=":0" />

== אתרים ארכאולוגיים ==
ח'ירבת בית רדיף (خربة بيت رديف): דרומית מזרחית לכפר, על שטח של כשלושה דונם. שרידי מחצבה ומבנים קטנים, ברכת מים או בית בד, וכן חלק מרצפת פסיפס.<ref name=":1" />

ח'ירבת אל-וואלי אל-שבוני (خربة الولي الشبوني): ממזרח לכפר נעמה, מצפון לכפר דיר איבזיע. יש בה מערה וההשערה היא שבה היה קברו של קדוש בשם "שבוני" (אין פרטים על אודותיו). ישנם שרידי מבנה, גתות ובארות ועל הפסגה יש חורבה שככל הנראה הייתה מסגד ומקאם שנשא את שם הקדוש. בחורבה ניתן למצוא אבני פסיפס וכלי חרס מהתקופה הרומית וכן מהתקופה הביזנטית.<ref name=":1" />

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפת רמאללה ואל-בירה