OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מאפיית לנדנר

מתי לנדנר
מאפיית לנדנר הייתה מאפייה משפחתית בירושלים, ואחת מהמאפיות הוותיקות בישראל.

המאפייה שנוסדה בשנת 1893, נסגרה ב-2019 לאחר 126 שנות פעילות, עקב קריסת תנור האבן הייחודי עליו הייתה מבוססת המאפייה, שיצר נזק כלכלי בלתי הפיך.

== פועלה וייחודה של המאפייה ==
עיקר עיסוקה של המאפיה היה אפיית לחם וחלות לשבת באמצעות תנור לבנים אירופאי. בנוסף, נאפו במאפייה גם חלות ולחמים מיוחדים לאירועים כגון חתונות, פדיון הבן וכדומה.

בימים קדומים, טרם היה נפוץ תנור אפיה ביתי, נהגו רבים מתושבי ירושלים לאפות ולחמם את מזונם בתנור המאפייה הגדול.

== היסטוריה ==
המאפייה נוסדה בשנת 1893 בשכונת בית ישראל בירושלים בידי משה דב לנדנר, נצר לשושלת אופים ידועה מהעיירה צ'רנוביץ' שבאוקראינה.

באמצע המאה ה-20 התקין בה בונה התנורים משה רוגובסקי תנור לבנים, חמישה מטרים אורכו וארבעה מטרים רוחבו, שנבנה במתכונת אירופאית טיפוסית. רצפת האבן של התנור ושיטת האפייה המיוחדת (לוע הבוער בתוכו אש מספר שעות לפני האפייה ואוצר בתוכו חום רב) הקנו ללחם של מאפיית לנדנר, ובעיקר לחלות השבת, מוניטין מקומי ובינלאומי. בנוסף לחלות השבת נאפו במאפייה גם חלות לפדיון הבן, חלות לכלה ולחתן ומגוון חלות מיוחדות לאירועים, לחגים ולמועדים יהודים. בימים בהם לרוב תושבי העיר לא היה עדיין תנור אפייה ביתי נהגו תושבי השכונה להכניס לתנור מיני מאפים ותבשילים ביתיים, והתנור הגדול שימש במשך למעלה ממאה שנים כמוקד של חיי קהילה ערים.

לאחר פטירתו של המייסד, ירש בנו זלמן את המאפייה, ובהמשך ירש אותה מתי לנדנר, נכדו ויליד 1930. מתי המשיך את מסורת האפייה המשפחתית בעזרת צוות עובדים קטן. בשנותיו האחרונות, כשהגיל החל לתת את אותותיו באופה הקשיש, פעלה המאפייה רק לקראת סוף השבוע, ומבחר מיני המאפה הצטמצם לחלות בלבד. מתי לנדנר הלך לעולמו בדצמבר 2016. בניו של מתי, דובי ועודד, התעתדו תחילה לסגור את המאפייה אבל בסופו של דבר השאירו אותה פתוחה. עודד שעבר להשתקע בארצות הברית, התרחק מניהול המקום, ודובי, הבן הבכור ופנסיונר של משטרת ישראל, הופקד על המאפייה המשפחתית, והמתכונת של אפיית חלות רצופה, מבוקר רביעי ועד כניסת השבת, נשמרה. כמו גם המתכון המסורתי, שלדברי בעלי המקום מעולם לא נוספו לו משפרי אפייה או חומרים משמרים.

=== סגירת המאפייה ===
בשנת 2019 קרס תנור האבן הייחודי שפעל במאפיה למעלה ממאה שנים. בעקבות קריסת התנור הידוע נתקלה המשפחה בהתלבטות האם לסגור את המאפיה או לנסות לתקן את התנור ולהמשיך להפעיל את המאפייה. התיקון היה יקר ובנוסף נדרש אף לשבור קירות בשטח המאפיה על מנת לתקנו, וכמעט לבנותו מחדש, והמאפייה שהצטמצמה לא מכרה מספיק חלות על מנת לכסות את העלויות לשיפוצה. לאחר דין ודברים בין בני המשפחה, התקבלה ההחלטה לסגור את המאפיה.

בשנים שלאחר הסגירה הוצעו לבני המשפחה הצעות רבות בקשר למימוש השטח הנדל"ני, וביניהם הקמת מוזיאון ירושלמי אותנטי בשטח המאפיה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היישוב הישן
קטגוריה:חברות משפחתיות לשעבר בישראל
קטגוריה:ירושלים: חברות
לנדנר
קטגוריה:מאפיות כשרות
קטגוריה:בית ישראל (שכונה)
קטגוריה:חברות ישראליות שנסגרו
מים עמוקים (שיר של רביב כנר)

"מים עמוקים" הוא הסינגל הרביעי של הזמר הישראלי רביב כנר. את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, ב-18 בינואר 2022, כסינגל הרביעי של אלבום הבכורה שלו "רסיסים".

== רקע ==
את מילות השיר חיברה צליל קליפי. "מים עמוקים" הוא שיר שמדבר על השקיעה במחשבות, על ההתעסקות במה קורה איתנו, ועל היכולת לעצור בזמן לפני שמגיעים עמוק מדי.

==מיקומי שיא==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברות תקליטים
|-
!עולם
|18 בינואר 2022
|הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|הליקון
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי רביב כנר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי צליל קליפי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
פדרציית הרכב הרוסית

פדרציית הרכב הרוסית (ברוסית: Российская автомобильная федерация) היא התאחדות שבסיסה ברוסיה ונוסדה בשנת 1991. מטרתה העיקרית של הפדרציה היא לקדם את ענף הספורט המוטורי במדינה. פעילותהפדרציה כוללת איגוד הגופים הפועלים בתחום הספורט המוטורי ושילוב ספורטאים, מאמנים, מתנדבים וכו'.

==היסטוריה==
ב-11 בדצמבר 1992, כשנה לאחר התפרקות ברית המועצות, הכירה הועידה הכללית של הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA) בפדרציית הרכב הרוסית כגוף הרשמי שמייצג את כל פעילות הענף ברוסיה.

ויקטור קירינוב מכהן כנשיא הפדרציה הרוסית מאז 2003. בשנת 2020 נבחר לתפקיד מחדש לתקופה של 4 שנים.

בעקבות שימוש נרחב בחומרים אסורים מצד ספורטאים רוסים במהלך אולימפיאדת החורף בשנת 2004 הורחקה רוסיה מהשתתפות באליפויות עולם. בית הדין לבוררות בספורט קבע כי ההרחקה חלה גם על ענפי הספורט המוטורי. החל משנת 2021 מתחרים הספורטאים הרוסים כספורטאים עצמאיים תחת דגל הפדרציה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:רוסיה: ספורט מוטורי
דייוויד מרטין (עיתונאי)

דייוויד מרטין (באנגלית: David C. Martin; נולד ב-28 ביולי 1943) הוא כתב שטח, עיתונאי ועורך טלוויזיה אמריקאי.

מרטין עובד בערוץ CBS News , בתפקידו הנוכחי הוא כתב הביטחון הלאומי של הערוץ והוא מעביר את דיווחיו מהפנטגון. הוא משמש בתפקיד זה מ-1993. הוא מופיע בתוכניות דגל של הערוץ, כמו: 60 דקות וחדשות הערב ().

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.cbsnews.com/team/david-martin/ דייוויד מרטין], באתר CBS News

קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:סגל CBS
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ייל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1943
גודבארי

נהר גודבארי (בהינדי: गोदावरी) הוא הנהר השני בגודלו בהודו, אחרי הגנגס, והנהר השלישי בגודלו בתת-היבשת ההודית, אחרי הגנגס והאינדוס. אורכו של הנהר 1,465 מטר והוא זורם ברחבי מרכז הודו דרך מדינות מַהָארָאשְׁטְרַה, טלנגאנה, אנדרה פרדש, צ'האטיסגאר ואודישה. הנהר זורם מרכס הרי גהט המערביים במהאראשטרה ועד למפרץ בנגל באוקיינוס ההודי. הנהר, בהכללת שלל פיצוליו, מהווה את ספק המים העיקרי של בערך 10% מכל הודו. על גדות הנהר התפתחו תרבויות רבות לאורך השנים, ויש לו חשיבות במיתולוגיה ההינדית. לנהר אגן ניקוז של כ-313,000 קמ"ר.

נהר גודבארי מתחיל בצפון-מערב מדינת מהראשטרה ברכס הרי גהט המערבי, רק 80 ק"מ מהים הערבי, וזורם לאורכה של רמת דקאן. לאחר חציית מרכז מהראשטרה הנהר זורם לתוך צפון מדינת טלנגאנה צפונית-מערבית לניזמבאד (אנ') וממשיך דרך עמק רחב ויוצר קטע קצר מהגבול הבין-מדיני הצפון-מזרחי של טלנגאנה עם מהראשטרה. לאחר מכן, הנהר פונה לכיוון דרום מזרח במשך 320 הקילומטרים האחרונים של מסלולו, זורם דרך פער ברכס הרי גהט המזרחיים ולאחר מכן על פני מדינת אנדרה פרדש לפני שהוא זורם למפרץ בנגל. לקראת המפרץ הנהר מתפצל לשני ערוצים שזורמים אל עבר האוקיינוס: הגאוטאמי גודבארי מצפון והוואשטה גודבארי מדרום.

ממקורו בהרי גהט המזרחיים, נהר גודבארי זורם בשטח מישורי ממושך, מונוטוני משהו, ולאורך הדרך מתמזגים לתוכו הנהרות דארנה, פורנה, מנג'רה, פראנהיטה ואינדרוואטי. אולם עם מעברו את אזור הרי גהט המזרחיים, הנהר זורם בין שתי גדות תלולות, רוחבו מתכווץ עד שהוא זורם דרך שסע עמוק ברוחב 180 מטר בלבד, המכונה "הערוץ". משני הצדדים גבעות מיוערות מתנשאות כמעט אנכית מהמים. לאחר שעבר דרך רכס הרי גהט המזרחיים, הנהר מתרחב שוב, חוצה מישורי שפלה רחבים, והאיים העולים מן הנהר בזרם הנמוך משמשים לגידול מגוון גידולים, בעיקר טבק.

ממש מתחת לעיר ראג'המונדרי באנדרה פרדש, נבנה סכר על הנהר באמצע המאה ה-19 על ידי מהנדס מטעם חברת הודו המזרחית הבריטית, שהיה למעשה פרויקט ההשקיה והפניית המים הגדול הראשון על הגודבארי. מאז עצמאות הודו מבריטניה ב-1947, הושלמו מספר תשתיות חדשות יותר שנועדו לספק השקיה וכוח הידרואלקטרי, כולל סכר ג'יאקוודי במערב מרכז מהראשטרה, ועוד תוכננו תשתיות נוספות לעתיד.

החלקים העליונים של הגודבארי (מהם הנהר מתחיל לזרום) יבשים בחורף ובאביב, מה שהופך אותו כמעט חסר תועלת להשקיה. עם זאת, בפתח הזרמים בקיץ ובסתיו, מערכת תעלות ההשקיה שלו ניתנת לשיוט, והיא מקשרת את הדלתה שלה עם זו של נהר קרישנה לדרום מערב, והופכת את הקרקע שבאגן הניקוז שלו לאחד מאזורי גידול האורז העשירים ביותר בהודו. הגודבארי, לכל אורכו, קדוש לפי ההינדואיזם.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.mapsofindia.com/maps/rivers/godavari.html גודבארי], באתר מפות של הודו 
* [https://grmb.gov.in/grmb/basin גודבארי], באתר ממשלת הודו 

קטגוריה:הודו: נהרות
קטגוריה:הינדואיזם
נורה אודונל

נורה מורהאן אודונל (באנגלית: Norah Morahan O'Donnell; נולדה ב-23 בינואר 1974) היא אושיית טלוויזיה ועיתונאית אמריקאית.

מגישת חדשות הערב של רשת CBS () וכתבת בתוכנית הדגל 60 דקות. בעבר הייתה כתבת הבית הלבן של הערוץ ואחת המנחות בתוכנית הבוקר של הערוץ.

אודונל היא האשה השלישית בהיסטוריה שמגישה את מהדורת הערב הנחשבת של ערוץ CBS. קדמו לה קוני צ'אנג וקייטי קוריק. נכללה ברשימת ממאה הנשים החזקות ביותר בבירת ארצות הברית של המגזין הנחשב 'וושינגטוניאן' , וכן הופיעה ברשימת '100 האירים-אמריקאים המובילים' של המגזין אייריש אמריקן לשנת 2000.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.c-span.org/person/?noraho%27donnell נורה אודונל], באתר רשת הטלוויזיה C-SPAN 

קטגוריה:עיתונאיות אמריקאיות
קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:סגל CBS
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ג'ורג'טאון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ג'ורג'טאון
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1974
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1974
הפארק הלאומי הימי סנגניב

הפארק הלאומי הימי סנגניב (בערבית: محمية سنقنيب البحرية) הוא האטול היחיד בים סוף. הוא שוכן כ-25 קילומטרים מהחוף, כ-30 קילומטרים צפונית-מזרחית לעיר פורט סודאן במחוז אל-בחר אל-אחמר (בערבית "הים האדום") שבצפון סודאן. האטול מוקף בתהומות בעומק 800 מטרים, ומאז 1990 הוא מוגן כחלק מ"הפארק הימי הלאומי אטול סנגניב" בשל המערכת האקולוגית הייחודית של שונית האלמוגים שלו על מדרונות תת-ימיים תלולים. הוא מכיל מינים רבים אנדמיים ובסכנת הכחדה של צמחים ובעלי חיים (לדוגמה, אוכלוסיות של צבי ים מהמין צב ים קרני המוגדר בסכנת הכחדה חמורה) נצפו במים שמסביב.

ב-2016 הוכרזו הפארק הלאומי הימי סנגניב והפארק הלאומי הימי דונגונאב יחד עם האי מוכוואר כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו. בהסבר להכרזה נכתב כי אטול סנגניב:

האזור פופולרי כאתר צלילה בשל העולם התת-ימי העשיר בבעלי חיים עם תצורות אלמוגים יפהפיות וכרישים ממשפחת הפטישניים. האזורים שמסביב בים האדום ידועים בעומקם עד 800 מטרים.

בכף הדרומי נמצאת שונית אלמוגים שעליה בנו הבריטים ב-1906 מגדלור לסימון מיקומי אלמוגים, כ-25 קילומטרים מהנמל שעל החוף. מבנה המתכת המקורי הוחלף מאוחר יותר במגדלור מבטון שפועל עד היום ומופעל על ידי ממשלת סודאן.

==קישורים חיצוניים==

<div style="direction: ltr;">
*[https://whc.unesco.org/en/list/262 Sanganeb Marine National Park and Dungonab Bay – Mukkawar Island Marine National Park] – UNESCO
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אטולים
קטגוריה:אפריקה: פארקים לאומיים
קטגוריה:ים סוף
קטגוריה:אתרי רמסר
שמן קולזה

שדה לפתית בגרמניה
שמן קולזה הוא שמן צמחי המופק מזרעים של זני צמח הלפתית העשירים בחומצת שומן ארוסית. שמן קולזה הוא שמן בצבע צהוב בעל טעם וריח נייטרלים יחסית, אשר הפך עם השנים לחלופה פופולרית במדינות רבות לשמני בישול אחרים בעלי כמות גבוהה יחסית של חומצות שומן בלתי רוויות, חומצות שומן מסוג אומגה 6 וחומצות שומן מסוג אומגה 3.

במהלך המאה ה-12 נעשה שימוש בשמן קולזה בתאורות הרחוב במדינות צפון אירופה, בעוד שהשימוש בשמן במזון החל במהלך אמצע המאה ה-19, אף על פי כן באותה העת לא זכה השמן לפופולריות רבה, משום שבאותה העת לא היה קונצנזוס על כך שלשמן קולזה עשויים להיות יתרונות בריאותיים על שמנים אחרים. לכן באותה העת נחשב שמן קולזה בעיני רבים למוצר באיכות נמוכה יחסית. במהלך מלחמת העולם השנייה נעשה שימוש בשמן קולזה כדלק לכלי רכב ימיים עקב הקשיים בהשגת דלק ממקור מינרלי.

היצרניות העיקריות בעולם של שמן קולזה הן קנדה, סין, ארצות הברית, צרפת, הודו, פקיסטן, וגרמניה.

== ראו גם ==
* שמן בישול
* שמן קנולה

==קישורים חיצוניים==

קולזה
מלווין זייס

מלווין זייס (באנגלית: Melvin Zais; 8 במאי 1916 - 7 במאי 1981) היה גנרל אמריקאי שהתפרסם בתפקידו כמפקד הדיוויזיה המוטסת ה-101 במלחמת וייטנאם.

==קריירה מוקדמת==
זייס נולד וגדל בעיירה פול ריוור שבמסצ'וסטס. הוא השלים תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת ניו המשייר ובמהלך לימודיו הוסמך כקצין במילואים בצבא ארצות הברית. זייס עבר הכשרה כלוחם וקורס קציני חיל הרגלים ובשנת 1940 היה בין הראשונים שהתנדבו לרגימנט החי"ר המוצנח ה-501 של הדיוויזיה המוטסת ה-101. במלחמת העולם השנייה פיקד על הגדוד השלישי ברגימנט החי"ר המוצנח ה-517 ולאחר מכן שימש כקצין האג"ם ולחם באיטליה, במבצע דרגון בדרום צרפת ובקרב הבליטה.

לאחר מכן שירת במספר תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1966 מונה למפקד הדיוויזיה הראשונה ופיקד עליה במהלך מלחמת וייטנאם. בשנים 1968–1969 פיקד על הדיוויזיה המוטסת ה-101, בין היתר במהלך הקרב על גבעה 937 שכונה לימים "הקרב על גבעת המבורגר". במהלך הקרב נהרגו מעל 600 חיילים מצבא צפון וייטנאם, ו-72 חיילים אמריקנים. בהמשך פיקד על הקורפוס ה-24.

בשנים 1970–1972 שירת כראש אגף המבצעים במטות המשולבים, ובשנה שלאחר מכן פיקד על הארמייה השלישית. בשנת 1973 מונה למפקד כוחות היבשה של נאט"ו בדרום מזרח אירופה. בשנת 1976 פרש לגמלאות.

בשנת 1981 נפטר בביתו, בעיירה בופור שבדרום קרולינה.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קצינים אמריקאים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:הקרב על הבליטה
קטגוריה:מעוטרי כוכב הכסף
קטגוריה:אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת וייטנאם
קטגוריה:מעוטרי כוכב הארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1916
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1981
קטגוריה:מפקדי הדיוויזיה המוטסת ה-101
Carousel (אלבום מחזמר)

Carousel (בעברית: קָרוּסֶלָה) הוא אלבום מחזמר שהולחן והופק על ידי ריצ'רד רוג'רס והוקלט על ידי ברברה קוק , סמואל ראמי , שרה ברייטמן, דייוויד רנדל ומורין פורסטר.<ref name=":0"></ref> אלבום המחזמר יצא לאור בשנת 1987, בהוצאת חברת התקליטים MCA קלאסיקס, כאלבום הרשמי של המחזמר, "קרוסלה".<ref name=":0" />

"קרוסלה" הוא המחזמר השני של ריצ'רד רודג'רס (מוזיקה) ואוסקר המרשטיין השני (ספר ומילים).<ref></ref>

== רקע ==
אלבום המחזמר של "קרסולה" שהוצג בברודוויי בשנת 1945 הופץ בפורמט שתואר כ"בעייתי". הוא הוביל לכך שהשירים בו נפגמו וכך קרה גם בהוצאה משנת 1950. ההיסטוריון ג'ון קנריק קבע שבהקלטה מ-1945 היה צורך בקיצור מספר שירים, כיוון שהפורמט בו השתמשו באותה העת הגביל את היוצרים. כמו כן, חלק מ-"Soliloquy" נחתך ולא שוחזר.<ref></ref><ref></ref>

מספר שירים נחתכו בסרט מ-1956, אך שניים מאלה שנמחקו הוקלטו ולבסוף נשמרו באלבום המחזמר. גרסת התקליטור המורחבת של האלבום, שהונפקה ב-2001, מכילה את כל השירה שהוקלטה לסרט, כולל הקטעים החתוכים, וכמעט את כל מוזיקת הדאנס. חלק מההקלטות של שירי "קרוסלה" הופצו ב-1956, 1962 ו-1987. הגרסה של 1987 כללה שילוב של כוכבי אופרה ומוזיקליים, כולל סמואל ראמי, ברברה קוק ושרה ברייטמן.<ref name=":0" /> השלישית מביניהם, הקליטה את מרבית שירי האלבום וקיבלה על כך קרדיט.<ref name=":0" />

השירים שהוקלטו על ידי ברייטמן הם: "Mister Snow", "June Is Bustin' Out All Over", "When The Children Are Asleep" ו-"A Real Nice Clambake".<ref name=":0" />

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסקולים מ-1987
קטגוריה:אלבומי שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת MCA רקורדס
פטריק טומאסי

פטריק טומאסי (משמאל) לצידם של [[איגור זלטנוביץ' ולירן רוטמן במדי מכבי נתניה, 2022]]
פטריק טומאסי (באנגלית: Patrick Twumasi; נולד ב-9 במאי 1994) הוא כדורגלן גנאי המשחק כקיצוני בבית"ר ירושלים מליגת העל.

== קריירת מועדונים ==
טומאסי נולד באובואסי, גאנה. הוא הצטרף לספרטקס יורמלה מליגת העל הלטבית, אליה עבר מרד בול גאנה. טומאסי כבש עשרה שערים ב-22 הופעות בליגה והפך למלך השערים של הקבוצה ובמקום השביעי בליגה כולה.

ביולי 2013 הצטרף לאסטנה מליגת העל הקזחית בהאשלה מספרטקס יורמלה. הוא כבש שישה שערים ב-11 משחקים במהלך תקופת ההשאלה ומאוחר יותר חזר לספרטקס יורמלה.

ב-2014 הושאל טומאסי למועדון הרוסי אמקאר פרם מהליגה הבכירה ברוסיה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הרוסית ב-10 במרץ 2014 במשחק מול וולגה ניז'ני נובגורוד.

ב-9 ביולי 2014 הושאל שוב לאסטנה מהליגה בקזחסטן, לשארית עונת 2014. כבש עשרה שערים ב-11 משחקים והפך למלך השערים של המועדון באותה העונה, ועזר לאסטנה לזכות באליפות.

טוומאסי חתם באסטנה לפני פתיחת עונת 2015. ב-27 ביולי 2017 חתם על חוזה חדש לשנתיים במועדון הקזחי.

ב-27 ביולי 2018 חתם על חוזה לארבע שנים באלאבס הספרדית מהלה ליגה.<ref></ref>

ב-16 באוגוסט 2019 חתם על הסכם השאלה לשנה בגזניאטפ מליגת העל הטורקית.<ref></ref>

ב-4 בספטמבר 2020 חתם על חוזה לשלוש שנים בהנובר 96 הגרמנית מהבונדסליגה השנייה.

ב-3 בפברואר 2022 חתם במכבי נתניה מליגת העל. ב-19 בפברואר כבש את שערו הראשון במדי הקבוצה, במשחק הליגה נגד מכבי פתח תקווה. בינואר 2023 זכה עם המועדון בגביע הטוטו לעונת 2022/2023.

ב-3 באוגוסט 2023 חתם בפאפוס מליגת העל הקפריסאית. ב-18 באוגוסט ערך הופעת בכורה כמחליף וגם הבקיע את שערו הראשון בקבוצה במשחק מול קארמייטיסה, שהסתיים בניצחון קבוצתו 0–3.

ב-23 ביולי 2024 חתם בבית"ר ירושלים.

== נבחרת גאנה ==
טומאסי זומן לנבחרת הבוגרת של גאנה על ידי מאמנה הישראלי, אברהם גרנט, למשחק מוקדמות גביע אפריקה 2017 מול מאוריציוס ביוני 2016.<ref></ref> לזכותו שלוש הופעות במדיה מאז 2017.<ref></ref>

== תארים ==
;אסטנה
* ליגת העל הקזחית (4): 2014, 2015, 2016, 2017
* הסופר קאפ הקזחי (1): 2015

;מכבי נתניה
* גביע הטוטו (1): 2022/23

;פאפוס
* הגביע הקפריסאי (1): 2023/24

;אישיים
* שער העונה בליגת העל (1): 2022/23

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני אסטנה
קטגוריה:כדורגלני אמקאר פרם
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו אלאבס
קטגוריה:כדורגלני הנובר 96
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני פאפוס
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גאנה
קטגוריה:ספורטאים זרים בלטביה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקזחסטן
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בספרד
קטגוריה:ספורטאים גנאים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בישראל
קטגוריה:ספורטאים גנאים בקפריסין
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1994
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
אלבום מחזמר

אלבום מחזמר (נקרא גם: הקלטת קאסט; באנגלית: Cast recording) הוא סוג של אלבום במסגרתו מקליטים מחזמר ואת השירים שבוצעו בו. מטרתו היא לתעד את השירים כפי שהם בוצעו במחזמר ונחוו על ידי הקהל.<ref name=":0"></ref> האלבום מציג את הקולות של צוות השחקנים המקוריים של המחזמר. הקלטות של שחקנים כוללת את הקאסט המקורי שהוצג במחזמר מסוים, למשל, "הקלטת הקאסט המקורי בברודוויי" (OBCR) או "הקלטת הקאסט המקורי בלונדון" (OLCR).<ref name=":0" />

הקלטות של שחקנים הן (בדרך כלל) הקלטות אולפן ולא הקלטות חיות. עם זאת, מילות השיר והתזמורות המוקלטות זהות (או דומות מאוד) לאלו של השירים כפי שהוצגו בתיאטרון.

במרוצת השנים, הפך האלבום של "פנטום האופרה" (1986), The Phantom of the Opera, לאלבום המחזמר הנמכר ביותר בכל הזמנים, עם מכירות של למעלה מ-40 מיליון עותקים ברחבי העולם.<ref name=":1"></ref>

== אלבומי המחזמר הנמכרים ביותר בכל הזמנים ==
אלבום המחזמר הנמכר ביותר בכל הזמנים הוא, The Phantom of the Opera, של שרה ברייטמן ואנדרו לויד ובר.<ref name=":1" />
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
!שנה
!אמנ/ית
!שם
!מכירות
!מקור
|-
|1986
|שרה ברייטמן ואנדרו לויד ובר
|The Phantom of the Opera
|40,000,000
|<ref name=":1" />
|-
|1987
|מייקל קרופורד, שרה ברייטמן וסטיב ברטון
|Highlights from The Phantom of the Opera
|5,000,000
|<ref name=":2"></ref>
|-
|1985
|אלן בובליל וקלוד-מישל שנברג
|Les Misérables
|3,000,000
|<ref name=":3"></ref>
|-
|1956
|רקס הריסון וג'ולי אנדרוז
|My Fair Lady
|3,000,000
|<ref name=":3" />
|-
|2003
|סטיבן שוורץ
|Wicked
|3,000,000
|<ref name=":3" />
|-
|1983
|צוות השחקנים המקורי של ברודוויי
|Cats
|2,000,000
|<ref name=":2" />
|}

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:תיאטראות מוזיקליים
מחזמר
מפרץ דונגונאב

מפרץ דונגונאב (בערבית: خليج دنقناب) הוא מפרץ הפונה דרומה על חוף סודאן בים סוף, 125 קילומטרים צפונית לפורט סודאן. חלקו האמצעי, לגונת ראוויה, מוקף בשוניות אלמוגים. המפרץ גובל בחצי האי דונגונאב ושניהם קרויים על שם היישוב דונגונאב הסמוך.

ב-2005 הוקם הפארק הלאומי הימי דונגונאב-האי מוכוואר (אי השוכן דרומית למפרץ) במטרה להגן על המגוון הביולוגי של בעלי החיים הימיים הטרופיים בים סוף. בין העופות השוכנים בפארק מינים נדירים כמו שחף לבן עין ומין השחפית Thalasseus bengalensis.

ב-2009 הוגדר האזור כאתר רמסר מוגן.

ב-2016 הוכרזו הפארק הלאומי הימי סנגניב והפארק הלאומי הימי דונגונאב - האי מוכוואר כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו. בהסבר להכרזה נכתב כי 

==קישורים חיצוניים==
<div style="direction: ltr;">
*[https://whc.unesco.org/en/list/262 Sanganeb Marine National Park and Dungonab Bay – Mukkawar Island Marine National Park] – UNESCO
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפריקה: פארקים לאומיים
קטגוריה:אתרי רמסר
קטגוריה:מפרצים בים סוף
Nightingale (אלבום מחזמר)

Nightingale (בעברית: זָמִיר) הוא אלבום מחזמר שנכתב, הולחן והופק על ידי צ'ארלס סטראוס והוקלט על ידי צוות השחקנים המקורי של לונדון ושרה ברייטמן.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> אלבום המחזמר יצא לאור בשנת 1983, בהוצאת חברת התקליטים ד'אט אנטרטיינמנט רקורדס, כאלבום הרשמי של המחזמר, "נייטינגייל".<ref name=":0" /><ref name=":1" />

"נייטינגייל" הוא מחזמר של צ'ארלס סטראוס המבוסס על האגדה של הנס כריסטיאן אנדרסן משנת 1843, "הזמיר".<ref name=":2"></ref>

== רקע ==
המחזמר הוצג לראשונה בפסטיבל בוקטון ולאחר מכן בלונדון ב-18 בדצמבר 1982, עם צוות שחקנים הכולל את שרה ברייטמן כדמות הראשית, הזמירה.<ref name=":2" /> השירים שהוקלטו על ידי ברייטמן הם: "", "I Was Lost", "A Singer Must Be Free", "Rivers Cannot Flow Upwards", "Death Duet" ו-"We Are China / Finale".<ref name=":1" /><ref name=":0" /> חלק נוסף משירי אלבום המחזמר הוקלט על ידי הזמרת סוסנה פלאוס.<ref name=":1" /><ref name=":0" /> ישנם מספר שירים שהוקלטו על ידי מספר אמנים.<ref name=":1" /><ref name=":0" />

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסקולים מ-1983
קטגוריה:אלבומי שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולים באנגלית
שלוש (מהדורת חדשות)

מהדורת היום (בעבר: שלוש) היא מהדורת חדשות מוקדמת של קשת 12, העוסקת באירועי אקטואליה בישראל ומחוצה לה, בהגשתם של עופר חדד ועמליה דואק. 

התוכנית עלתה בתקופת התפרצות מגפת הקורונה בישראל.

ב-8 באוקטובר 2023, בעקבות מתקפת הפתע על ישראל, שונה שם התוכנית למהדורת היום ושעת השידור החלה מ-14:00. בחודש פברואר 2024 חזר השידור לשעה 15:00.

== היסטוריה ==
התוכנית החלה את דרכה בתור משדר מיוחד בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל.

ב-16 בספטמבר 2020 קיבלה התוכנית את האריזה הגרפית שלה, לפני זה היה שימוש בפתיח משדר מיוחד.

== תוכן ==
התוכנית משודרת בימים ראשון-חמישי, בין השעות 15:00–16:55.

== מגישים ==
מגישים ראשיים:
עופר חדדעמליה דואק

מגישים מחליפים:

עדי זריפי

תמיר סטיינמן

גיא פלג

יאיר שרקי

לירון זייד

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:תוכניות חברת החדשות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2020
קטגוריה:תוכניות חדשות ואקטואליה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
Oh! Carol

Oh! Carol (בעברית: "הו קרול") הוא להיט של ניל סדקה משנת 1958. את השיר כתב סדקה יחד עם הווארד גרינפילד. בפעם השנייה שמילות הבית הראשון נשמעות בשיר, סדקה מדקלם אותן ולא שר.

השיר שהה 18 שבועות בבילבורד הוט 100. ב-9 בדצמבר 1959 הגיע למקום התשיעי. במצעד New Musical Express הבריטי הגיע השיר למקום השלישי. זה היה השיר הראשון של ניל סדקה, שהגיע למקום ראשון בהולנד ובוולוניה. אחרי שיצא כסינגל, נכלל השיר באלבום "Neil Sedaka Sings Little Devil and His Other Hits".

באותה תקופה שני הסינגלים של סדקה ו-"Crying My Heart Out for You", לא זכו להצלחה במצעדים, ואנשי חברת התקליטים RCA ויקטור רצו לוותר עליו. אבל המפיק אל נווינס שכנע את המנהלים לתת לו הזדמנות נוספת. סדקה שהיה נחוש בדעתו ליצור להיט, הקשיב ללא הרף לשלושת הסינגלים שבראש המצעד, כדי ללמוד מהם איך ליצור להיט.

השם "קרול" מתייחס לקרול קליין, בת כיתתו של סדקה בבית הספר התיכון, וזמרת-יוצרת עמיתה בבניין בריל. בהמשך הקריירה שלה היא נישאה לג'רי גופין, שכתב שיר תגובה בשם "Oh! Neil". קליין הקליטה את השיר בשם הבמה שלה: קרול קינג, אך הסינגל לא זכה להצלחה.

סדקה הקליט גם גרסה בעברית של השיר בשם "או קארול" שאת מילותיו כתב חיים קינן. גם אורי פיינמן הקליט גרסה בעברית בשם "או קרול".<ref>[https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=74&wrkid=20219 השיר באתר שירונט]</ref> השיר הוקלט בגרסאות כיסוי גם בשפות אחרות.

השיר בצד ב' של התקליטון "One Way Ticket" זכה אף הוא להצלחה והגיע למקום ראשון במצעד ביפן בשנת 1960. שיר זה מוכר בשם "The Choo-Choo Train".

== מצעדים ==
{| class="wikitable sortable"
! align="right" |מצעד (1959–1960)
! style="text-align:center;" |מיקום שיא
|-
| align="right" |בלגיה (פלנדריה)
| align="center" |2
|-
| align="right" |בלגיה (ולוניה)
| align="center" |1
|-
|קנדה (CHUM Hit Parade)
| style="text-align:center;" |4
|-
| הולנד (Single Top 100)
| style="text-align:center;" |1
|-
|נורווגיה (VG-lista)
| align="center" |9
|-
| align="right" |הממלכה המאוחדת NME
| align="center" |3
|-
|ארצות הברית בילבורד הוט 100
| align="center" |9
|-
|ארצות הברית בילבורד מצעד שירי ה-R&B/היפ-הופ
| align="center" |27
|-
|ארצות הברית Cash Box Top 100
| align="center" |5
|-
| align="right" |מערב גרמניה
| align="center" |25
|}

== גרסאות כיסוי ==
* ארבע העונות באלבום "Sherry & 11 Others" משנת 1962
* ג'נרל סיינט עם דון קמפבל בשנת 1994

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סינגלים מ-1959
קטגוריה:שירי 1958
חגית בן-יעקב

בן-יעקב, 2013
בן יעקב נפגשת עם [[ראש ממשלת לטביה ואלדיס דומברובסקיס, 2011]]
חגית בן-יעקב (נולדה בשנת 1968) היא דיפלומטית ישראלית, המכהנת כשגרירת ישראל בפינלנד ואסטוניה. כיהנה בעבר כשגרירת ישראל בלטביה וליטא.

==ביוגרפיה==
בן-יעקב נולדה וגדלה בבאר שבע ולמדה בתיכון מקיף ג' בעיר. שירתה בצה"ל כקצינה בחיל המודיעין. היא סיימה לימודים לתואר ראשון בהיסטוריה ולימודי המזרח התיכון ותואר שני בלימודי המזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים. לפני הצטרפותה לשירות החוץ הישראלי בשנת 1995 עבדה כמורה.

בעבודתה במשרד החוץ שירתה כדיפלומטית בשגרירות ישראל במנילה ובאנקרה ובמרכז למחקר מדיני במשרד החוץ. כמו כן כיהנה כיועצת מדינית לשר החוץ (2009–2011).

בשנים 2011–2015 כיהנה כשגרירת ישראל בלטביה וכשגרירה לא תושבת בליטא.

בשנים 2016–2018 ניהלה את המחלקה לענייני אירופה במטה לביטחון לאומי שבמשרד ראש הממשלה. לאחר מכן עבדה כמתאמת פעילות ישראל-סין באגף כלכלה במשרד החוץ.

בן-יעקב היא בוגרת התוכנית למנהלים של המכון לאסטרטגיות משא ומתן (NSI) באוניברסיטת הרווארד.

באוגוסט 2020 החלה בן-יעקב בכהונתה כשגרירת ישראל בפינלנד וכשגרירה לא תושבת באסטוניה.

בן-יעקב היא אם לשני ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* ליאור לרנר, [https://www.sheva7.co.il/news/157367/ שגרירת באר שבע בפינלנד], באתר עיתון שבע, 30 ביולי 2020

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרות תיכון מקיף ג' (באר שבע)
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף ג' (באר שבע)
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:שגרירי ישראל בלטביה
קטגוריה:שגרירי ישראל בליטא
קטגוריה:שגרירי ישראל בפינלנד
קטגוריה:שגרירים באסטוניה
קטגוריה:שגרירות ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1968
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
A Christmas Symphony (וידאו)

A Christmas Symphony הוא אלבום הווידאו השנים עשר של הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן.<ref name=":0"></ref> אלבום הווידאו יצא לאור ברחבי העולם בדצמבר 2020, לכבוד חג המולד והופץ כמהדורה מוגבלת.<ref name=":0" /> ההופעה שהוא כולל התקיימה במקור ב-19 בדצמבר 2020, כמה ימים לפי הפצתו ברחבי העולם.<ref name=":2"></ref>

על בסיס אלבום הווידאו, יצאה ברייטמן בשנת 2021 לסיבוב ההופעות, "A Christmas Symphony".<ref></ref>

== רקע והפקה ==
לקראת עונת החגים ב-2020, הודיעה ברייטמן שהיא עתידה לקיים הופעה מיוחדת וחד-פעמית. בהמשך לכך, פרסמה ששם ההופעה יהיה, A Christmas Symphony, והודיעה על כך שהיא תצולם ותופץ בווידאו ברחבי העולם.<ref name=":1"></ref> לבסוף, פרסמה שהיא תתקיים ב-19 בדצמבר 2020 בכנסיית קרייסט, ספיטלפילדס , לונדון שבאנגליה.<ref name=":1" />

לקראת סוף אלבום הווידאו, מתנגן השיר "I Wish It Could Be Christmas Everyday", תוך שהקרדיטים מופיעים.<ref name=":2" />

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.forbes.com/sites/jimryan1/2020/12/17/sarah-brightman-on-new-a-christmas-symphony-livestream-and-embracing-the-christmas-spirit-during-pandemic/ A Christmas Symphony] באתר פורבס

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי וידאו מ-2020
קטגוריה:אלבומי וידאו של שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי וידאו באנגלית
קטגוריה:סרטי הופעה
אלסנדרו קטלן

אלסנדרו קטלן (; נולד ב-11 במאי 1980) הוא מנחה טלוויזיה איטלקי, המגיש בקביעות את "Total Request Live", המשודרת על ידי MTV איטליה, ו-"Le Iene" בערוץ Italia 1. בנוסף, הוא הנחה את הגרסה האיטלקית של "The X Factor" בשנים 2011–2020.

בין השנים 2018–2019 קטלן הגיש את תוכנית האירוח האיטלקית "E poi c'è Cattelan", המשודרת בערוץ סקיי אונו.<ref></ref> הוא גם נמנה בין האישים הפוטנציאליים להגשת פסטיבל סן רמו לשנת 2020.<ref></ref> ב-2 בפברואר 2022 הכריזה רשות השידור האיטלקית (RAI) כי קטלן נבחר להגיש את משדרי אירוויזיון 2022, לצד מיקה ולאורה פאוזיני.<ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
{|class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
|-
!שם
!שנה
!תפקיד
|-
|scope="row"|Ogni maledetto Natale
|2014
|מאסימו מארינלי
|-
|scope="row"|The Angry Birds Movie
|rowspan="2"|2016
|צ'אק (קול)
|-
|scope="row"|The Secret Life of Pets
|מקס (קול)
|-
|scope="row"|I'm Back
|2018
|עצמו
|-
|scope="row"|The Angry Birds Movie 2
|rowspan="2"|2019
|צ'אק (קול)
|-
|scope="row"|The Secret Life of Pets 2
|מקס (קול)
|}

== טלוויזיה ==
{|class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
|-
!שם
!שנה
!ערוץ
!תפקד
|-
|scope="row"|Ziggie
|2003–2005
|Italia 1
|rowspan="4"|מנחה
|-
|scope="row"|Most Wanted
|2004–2005
|rowspan="3"|MTV Italia
|-
|scope="row"|Viva Las Vegas
|2005
|-
|scope="row"|Total Request Live
|2005–2008
|-
|scope="row"|Le Iene
|2006
|Italia 1
|כתב
|-
|scope="row"|Total Request Live On Tour
|2006–2008
|rowspan="2"|MTV Italia
|מנחה
|-
|scope="row"|Lazarus
|2008
|מנחה משני
|-
|scope="row"|X Factor
|2011–2020
|Sky Uno
|rowspan="6"|מנחה
|-
|scope="row"|Italia Loves Emilia
|2012
|סקיי פרימפילה
|-
|scope="row"|E poi c'è Cattelan
|2014–2020
|rowspan="3"|Sky Uno
|-
|scope="row"|2016 David di Donatello
|2016
|-
|scope="row"|2017 David di Donatello
|2017
|-
|scope="row"|Da grande
|2021
|Rai 1
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנחי טלוויזיה איטלקים
קטגוריה:מנחי האירוויזיון
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1980
ג'ורג' אוביאוזור

ג'ורג' אוביאוזור (באנגלית: George Obiozor; 15 באוגוסט 1942 – 26 בדצמבר 2022) היה פרופסור ודיפלומט ניגרי.

אוביאוזור למד במכון ללימודי אפריקה (שמסונף לאוניברסיטת גאנה) ובמכללת אלברט שוויצר. הוא סיים את לימודיו באוניברסיטת פיוג'ט סאונד ב-1969, ובאוניברסיטת קולומביה עם תואר דוקטור ביחסים בינלאומיים.

== קריירה ==
אוביאוזור היה המנהל הכללי של המכון הניגרי לעניינים בינלאומיים. הוא היה הנציב העליון של ניגריה בקפריסין. הוא היה שגריר ניגריה בישראל, מ-1999 עד 2003. בהמשך הוא מונה לשגריר ניגריה בארצות הברית במקום ג'יבריל אמינו וכיהן בתפקיד עד לשנת 2008.

ב-2021 אוביאוזור נבחר לנשיא הכללי של ארגון אוהנאזה נדיגבו , קבוצה חברתית-תרבותית אשר הוקמה כדי לדאוג לרווחתה של אומת האיגבו בניגריה.

נפטר ב-26 בדצמבר 2022.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניגרים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:שגרירים בישראל
קטגוריה:שגרירים בארצות הברית
קטגוריה:שגרירים בקפריסין
קטגוריה:ניגריה: יחסי חוץ
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1942
קטגוריה:ניגרים שנפטרו ב-2022
The Essential Tony Bennett

The Essential Tony Bennett (בעברית: טוני בנט החיוני) הוא אלבום אוסף בן שני תקליטורים של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאו לאור ב-23 ביולי 2002 חברות התקליטים קולומביה, RPM ולגסי רקורדס.
== הפקה ==
The Essential Tony Bennett כולל שירים שהוקלטו לאורך הקריירה של בנט תחת חברת קולומביה רקורדס. שיריו שיצאו לאור בשנים 1970–1986 לא נכללו באלבום, כיוון שבתקופה זו בנט לא עבד עם חברת התקליטים. גרסה נוספת לאלבום כוללת ספרון באורך של 12 עמודים המציג מידע אודות הרצועות, תהליך כתיבתן, הפקתן, ותאריכי ההקלטה שלהן. בנוסף, הוא כולל גם תמונות של בנט באולפני הקלטות מתקופות שונות לאורך הקריירה שלו.

"AllMusic" תיאר את The Essential Tony כתיקייה המאגדת את אוסף השירים המצוינים של בנט שהוקלטו תחת חברת קולומביה רקורדס. בשנת 2008 יצאה לאור גרסה נוספת של אלבום האוסף, בת שלושה תקליטורים.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי אוסף של טוני בנט
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומי ג'אז
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
פרדריק, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג

פרדריק, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג (10 בדצמבר 1652 - 3 באוגוסט 1692) היה דוכס דני-גרמני.

== ביוגרפיה ==
פרדריק נולד ב-10 בדצמבר 1652 בזונדרבורג והיה בנם השני של ארנסט גינתר, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג ואוגוסטה, נסיכת שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג. הוא ירש את אביו כדוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-אוגוסטנבורג ב-1689. עם זאת, הוא מת רק שלוש שנים מאוחר יותר, ב-3 באוגוסט1692 באדינגן, במהלך המלחמה נגד הצרפתים.

פרדריק היה נשוי לאנה כריסטינה ברויטר; אולם לא נולדו להם ילדים. <ref>[http://www.thepeerage.com/p564.htm#i5640 thepeerage.com, retrieved 18 August 2017]</ref> ירש אותו אחיו הצעיר ארנסט אוגוסט.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בית אולדנבורג
קטגוריה:ילידי 1652
קטגוריה:נפטרים ב-1692
הדיוויזיה ה-74 (בריטניה)

הדיוויזיה ה-74 של הצבא הבריטי הייתה דיוויזיית יומנרי בריטית אשר לחמה במלחמת העולם הראשונה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-25 בפברואר 1917 באל עריש ואריק גירדווד מונה למפקדה (תחת פיקודו של לוטננט גנרל פיליפ צ'טווד מפקד הקורפוס ה-20), והיא כללה את החטיבות ה-229, ה-230 וה-231. בתקופה זו נלחמה הדיוויזיה בקרב עזה השני, קרב באר שבע, קרב תל חווילפה, קרב תל א-שריעה ותל הוריירה, קרב עזה השלישי, כיבוש ירושלים, כיבוש יריחו וכיבוש בקעת הירדן. רוב הקרבות נעצרו במהלך 1917 לאחר שהבריטים ייצבו את קו שתי העוג'ות.

באפריל-מאי 1918 ערך הצבא הבריטי שינוי מעמיק בסדר הכוחות שהיו פרושים בארץ ישראל. בתהליך זה נשלחו חלק גדול מהיחידות האנגליות לחזית המערבית בצרפת ובמקומן הובאו לארץ ישראל יחידות מהודו, אוסטרליה וניו זילנד. במסגרת השינוי נשלחה הדיוויזיה ה-74 לחזית המערבית.

במאי 1918 הגיעה הדיוויזיה למרסיי והחלה להתארגן ללחימה. הקרבות הראשונים של הדיוויזיה החלו רק ביולי אותה שנה והיא השתתפה במתקפת מאה הימים, הקרב השני על הסום וקרב אפי . עד סיום המלחמה, בנובמבר 1918, הגיעה הדיוויזיה לסביבת העיר טורניי שבבלגיה. לאחר סיום המלחמה עסקו חיילי הדיוויזיה בפעולות שיקום התשתיות באירופה עד פירוק הדיוויזיה ב-10 ביולי 1919.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.1914-1918.net/74div.htm הדיוויזיה ה-74]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עוצבות בריטיות שלחמו בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה
74
נונאטאק וילן

[[מפה טופוגרפית של מרכז-מזרח האי ליווינגסטון.]]
[[מפה טופוגרפית של האי ליווינגסטון והאי סמית'.]]
נונאטאק וילן או נונאטאק וילאן (באנגלית: Willan Nunatak) הוא נונאטאק שאינו מכוסה קרח, במזרח האי ליווינגסטון באיי שטלנד הדרומיים, אנטארקטיקה.

גובהו של הנונאטאק 400 מטרים מעל פני הים.

הנונאטאק מהווה חלק מקו פרשת הקרחונים שבין קרחון האנטרס ושדה השלג בלקן, שבחצי האי הרד.

אוכף וילן מקשר בין נונאטאק וילן לבין פסגת ברדיק הדרומית בכוון צפון-צפון מזרח לנונאטאק וילן.

נונאטאק וילן מקושר לנונאטאק קסטילו ולבקע צ'ארואה ולרכס צ'רואה לכיוון מערב.

נונאטאק וילן ממוקם 890 מטרים מזרחית לנונאטאק קסטילו;

נונאטאק וילן ממוקם 4.66 קילומטרים מזרחית - דרום-מזרחית לגבעת סינמורץ;

נונאטאק וילן ממוקם 2.36 קילומטרים דרומית - דרום-מערבית לפסגת ברדיק;

נונאטאק וילן ממוקם 4.96 קילומטרים מערבית - צפון-מערבית מהר פריזלנד;

הנונאטאק ממוקם 4.63 קילומטרים צפונית - צפון-מערבית מסלע סטאמבולוב ו-3.21 קילומטרים צפונית - מזרחית מפסגת נייפייר.

== היסטוריה ==
הנונאטאק מופה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1968. מיפוי נוסף נערך על ידי סוקרים ספרדים בשנת 1991, ועל ידי סקר טופוגרפי בולגרי בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1995–1996, וכן בשנת 2005 ובשנת 2009.

הנונאטק קרוי על שמו של הגאולוג מטעם הסקר האנטארקטי הבריטי רוברט צ'ארלס ריצ'רד וילן (Robert Charles Richard Willan), אשר היה אחראי על חקר חצי האי הרד, החל משנת 1985.

שם הנונאטאק אומץ רשמית ב-13 במאי 1991.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=16619&fid=antgeo_125 נתונים כלליים]
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=111950 נונאטאק וילן] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

== הערות שוליים ==

וילן
רות גריצבאוך

רות גריצבאוך (בגרמנית: Ruth Grützbauch; נולדה ב-3 באוקטובר 1978 בווינה) היא אסטרונומית, מתקשרת מדע וסופרת אוסטרית.

גריצבאוך ערכה מחקר חוץ-גלקטי באוניברסיטת וינה, אוניברסיטת נוטינגהאם ואוניברסיטת ליסבון. מאז 2017 היא מנהלת את הפלנטריום "Public Space". יחד עם , היא מפרסמת את פודקאסט האסטרונומיה "Das Universum" (בעברית: היקום).<ref name="Gasser2021"></ref><ref name="Urban2021"></ref>

== ספרים ==
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://publicspace.at/ אתר הפלנטריום "המרחב הציבורי"]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אסטרונומיות
קטגוריה:סופרים אוסטרים
קטגוריה:מחברי ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת וינה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וינה
קטגוריה:מדענים אוסטרים
קטגוריה:מגישי פודקאסטים
קטגוריה:אוסטריות שנולדו ב-1978
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1978
מוכוואר

מוּכַּווַאר (בערבית: مكوار; ידוע גם בשמות מגרסם, ג'זירת מגרסם או ג'בל מגרסם) הוא אי לא מיושב בים סוף מול חופי מדינת אל-בחר אל-אחמר בסודאן, מדרום למפרץ דונגונאב. ביחד עם המפרץ האי הוא חלק מפארק לאומי ימי של סודאן. פארק זה, יחד עם הפארק הלאומי הימי סנגניב (המכיל אטול ששוכן דרומית לאי ולמפרץ), הוכרזו כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו ב-2016.

אורך האי כ-12 קילומטרים ורוחבו כ-3 קילומטרים, ושיא גובהו בגבעה בגובה 94 מטרים. האי סלעי, עם מספר צוקים תלולים המורכבים מאבן חול, שככל הנראה נשחקו מגשמים כבדים לאורך השנים. אין בו כמעט צמחייה בכלל למעט כמה מנגרובים בקצהו הדרומי, ובקצהו הצפוני יש שונית.

בהסבר להכרזה נכתב כי 

האי, המפרץ ואיונים בקרבתם הוכרזו כ"אתר ציפורים חשוב" על ידי ארגון BirdLife International בשל היותם אתרי מחיה ורבייה משמעותיים של מספר מינים; באי נצפתה אוכלוסייה של כ-800 זוגות Thalasseus bengalensis (מין מהסוג תלאסאוס) ועוד כ-450 באיונים הקרובים, וכן רבייה של המינים שחפית שוניות (Sterna repressa), Onychoprion anaethetus (מין מהסוג שחפית חומת-גב) ושחף כהה. בנוסף על הציפורים יש בחוף המזרחי של האי נקודת קינון חשובה של צב ים ירוק וצב ים קרני, אחת החשובות ביותר בים סוף.

==קישורים חיצוניים==
* [http://whc.unesco.org/en/list/262 הפארק הלאומי הימי סנגניב והפארק הלאומי הימי דונגונאב-האי מוכּוואר] באתר אונסק"ו 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפריקה: איים
קטגוריה:איים בים סוף
קטגוריה:סודאן: גאוגרפיה
קטגוריה:אפריקה: פארקים לאומיים
קטגוריה:איים לא מיושבים
עמר לחמנוביץ

עמר לחמנוביץ (נולד בח' בסיוון ה'תשל"ט, 3 ביוני 1979) הוא עיתונאי ומבקר ספרות ישראלי, המשמש כעורך הראשי של העיתון "ישראל היום".

== ביוגרפיה ==
לחמנוביץ נולד בראשון לציון להרצל ושרה לחמנוביץ, משפחה דתית לאומית. למד בבית הספר ממ"ד סיני בראשון לציון, ובתיכון למד באמי"ת גוש דן. בוגר מכינה קדם-צבאית יתיר. שירת בצה"ל כלוחם שריון בחטיבה 7.

החל את דרכו בתקשורת בישראל ב-2003, כמבקר אמנות בעיתון "מקור ראשון", ונמנה עם הצוות המייסד של מוסף הספורט בעיתון. לאחר מכן שימש חבר מערכת בחינמון שנפתח באותה תקופה ״ישראלי״, שם שימש עורך מדור הספורט ועורך מדור הספרים. עם סגירת "ישראלי" והקמת החינמון "ישראל היום" בשנת 2007, הצטרף לצוות העיתון, תחילה שובץ במדור הספורט, ולאחר מכן בצוות המוסף "ישראל השבוע". בהמשך ייסד את מדור הספרים של העיתון.

ב-2014 החל לשמש כעורך מוסף "ישראל השבוע".

ב-2013 זכה בפרס ברנשטיין על ביקורת ספרותית בעיתונות יומית.

ב-2016 החל לשמש יזם ומנהל אמנותי של פרס רמת גן למצוינות ספרותית.

בין הישגיו העיתונאים של לחמנוביץ: התחקיר על השיתוק בספריות הציבוריות בישראל, בו מנהלי ספריות טענו לחוסר שקיפות תקציבית לכאורה מצד המחלקה לספריות במשרד התרבות והעומד בראשה בועז דהן. חשיפה על הליך מינויו של שי ניצן לרקטור הספרייה הלאומית. כתבת שטח תחקירית על הבסיסים הנטושים ברמת הגולן.

ב-1 בפברואר 2022 עם פרישתו של בועז ביסמוט מתפקיד העורך הראשי של ״ישראל היום". מונה לממלא מקום העורך, ובהמשך החודש מונה לעורך הראשי.

הוא בוגר בהצטיינות של בית הספר לאמנות קמרה אובסקורה.

שימש כחבר המדור לספרות במועצה לתרבות ואמנות של משרד התרבות, חבר ועדת השופטים לפרס ע"ש דבורה עומר לספרות ילדים לשנת 2014, חבר ועדת השופטים של פרס ספיר לספרות לשנת 2015.

==חיים אישיים==
לחמנוביץ נשוי לאורית, מנהלת הדרכה ברשת "ישרוטל", ואב לשלושה. מתגורר במודיעין. אחותו היא שופטת השלום באשדוד עדי איזדורפר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.mor-day.com/omerl/ מבחן התולעת עם עמר לחמנוביץ], באתר "שימו לב", 11 בדצמבר 2018
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:עורכי עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:בעלי טור ישראלים
קטגוריה:מבקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:סגל מקור ראשון
קטגוריה:סגל ישראל היום
קטגוריה:זוכי פרס ברנשטיין
קטגוריה:בוגרי בית ספר סיני (ראשון לציון)
קטגוריה:בוגרי אמי"ת גוש דן
קטגוריה:בוגרי מכינות קדם-צבאיות
קטגוריה:בוגרי קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
חסוס מוסקרה

חסוס מוסקרה ברנאל<ref></ref><ref></ref> (בספרדית: Jesús Mosquera Bernal הגייה: xe.ˈsus̬ mos.ˈkɛ.ɾa βɛɾ.ˈnal] ; נולד ב-23 בפברואר 1993) הוא כדורגלן עבר ושחקן קולנוע וטלוויזיה ספרדי.<ref></ref>

== קריירה ככדורגלן ==
מוסקרה נולד בעיירת החוף הדרומית פואנחירולה, במחוז מאלגה.<ref name="CNN"></ref> הוא שיחק כמגן מרכזי והחל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל מאלגה, בגיל 12.<ref></ref> הוא שיחק בליגה הנמוכה של המועדון האנדלוסי, ומשם עבר לשחק באתלטיק בילבאו בגיל 16 ואף דחה הצעות ממועדונים גדולים כמו ריאל מדריד ואתלטיקו מדריד. זמן קצר לאחר מכן, בגיל 18, חזר למאלגה, ונרשם לקבוצת המילואים של מאלגה. לפני שפרש מכדורגל, שיחק במועדונים Betis B ו-Antequera.<ref></ref>

== קריירה כשחקן ==
לאחר שהתגלה בחדר כושר במאלגה, מוסקרה נבחן לתפקיד במה שהיה הופעת הבכורה שלו במשחק. מפיקי הסדרה "טוי בוי" ראו בו פוטנציאל לכוכבות, מה שהוביל אותו לתפקיד הראשי בסדרה במקום קטעי ביט שאליהם לוהק בתחילה.<ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
!הערות
|-
| 2018
|Allí abajo
| מאנו
| פרקים 7, 10 ו-14 של עונה 4
| align="center" |<ref></ref>
|-
| 2019
| LOS40 פרסי המוזיקה 2019
|עצמו
| מגיש
| align="center" |<ref></ref>
|-
| 2021-2019
| טוי בוי
| הוגו בלטרן גונסלס
| תפקיד ראשי
| align="center" |<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1993
פרס סמי מיכאל

פרס סמי מיכאל הוא פרס ישראלי ליחידים התורמים לחברה בכל הקשור לצמצום פערים חברתיים ולמתן שוויון הזדמנויות.

==על הפרס==
פרס סמי מיכאל ניתן ליחידים התורמים לחברה בתחומים הקשורים לצמצום פערים ולמתן שוויון הזדמנויות. מטרת הפרס היא להוקיר ולעודד תרומה לחברה שוויונית וצודקת.

הפרס לשנת 2016 הוענק על ידי עמותת סמי מיכאל הפועלת להפצת יצירתו של סמי מיכאל, המשקפת את הרב־גוניות והפלורליזם בחברה הישראלית – ומעודדת מחקר אקדמי ושיח ציבורי בתחומים אלה בטקס שנערך בחיפה בשיתוף עם העמותה לתולדות חיפה.

מאז שנת 2018 מוענק הפרס על ידי עמותת סמי מיכאל בשיתוף עם אוניברסיטת בן-גוריון, מכון הקשרים לחקר הספרות והתרבות העברית והישראלית והחוג למזרח־התיכון והטקסים נערכים בבאר שבע.

==הזוכים בפרס==
* 2017 – שולה מולא, ראונק נאטור, יואב ללום<ref></ref>. שווי הפרס עמד על 21 אלף ש"ח שחולק שווה בין הזוכים.
* 2018 – שלמה סבירסקי, גדיר האני, קלרה יונה משומר<ref></ref>.
* 2019 – סמי סמוחה, אבתיסאם מראענה-מנוחין, נטע אלקיים<ref></ref>.
* 2020 – אור-לי ברלב, זאב דגני, איאת אבו שמיס, הדס תגרי.
* 2021 – חנה קים, ניהאיה דאוד, ריקי כהן-בנלולו<ref></ref><ref></ref>.
* 2022 – דב חנין, נעמה קטיעי ו[https://www.bgu.ac.il/articles/ami_michael-award2022/? פרס סמי מיכאל לשוויון ולצדק חברתי לשנת 2022 הוענק אמש ל-3 זוכים מעוררי השראה, 7 בדצמבר 2022]}}.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.samimichael.org/index.php/he/ אתר עמותת סמי מיכאל]
* [https://www.facebook.com/events/%D7%90%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%91%D7%A8%D7%A1%D7%99%D7%98%D7%AA-%D7%91%D7%9F-%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%95%D7%9F-%D7%91%D7%A0%D7%92%D7%91/%D7%A4%D7%A8%D7%A1-%D7%A1%D7%9E%D7%99-%D7%9E%D7%99%D7%9B%D7%90%D7%9C-%D7%9C%D7%A9%D7%95%D7%95%D7%99%D7%95%D7%9F-%D7%95%D7%9C%D7%A6%D7%93%D7%A7-%D7%97%D7%91%D7%A8%D7%AA%D7%99/435662810669737/ עמותת סמי מיכאל] בפייסבוק
* [https://www.guidestar.org.il/organization/580574457 עמותת סמי מיכאל] בדנסגייד

== הערות שוליים ==

סמי
חוסה דה לה טורה

חוסה דה לה טורה, (בספרדית: José de la Torre נולד ב-20 באפריל 1987) הוא שחקן ספרדי.

== ביוגרפיה ==
חוסה דה לה טורה סיים את לימודיו באוניברסיטה הפרטית לאמנויות הדרמה של מלגה, Escuela Superior de Arte Dramático . אחר כך למד תיאטרון במדריד. לאחר שסיים את לימודיו, הוא שיחק בתחילה אך ורק בתיאטרון, בהפקות ספרדיות שונות, כמו Lunas Viejas מאת אלנה סנטוס, ו- Cuento de Navidad, בבימוי כריסטינה גרסיה פינטו ופבלו גרסיה. הופעה בולטת נוספת של דה לה טורה הייתה במחזה שיקגו של סיליה דולצ'י, איתה עבד גם במחזה Paisaje Con Argonautas . <ref></ref>

הופעת הבכורה שלו כשחקן הייתה בשנת 2017, כששיחק ללא קרדיט בסדרת הטלוויזיה Servir y proteger . בשנת 2019 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הספרדית "טוי בוי", לצד חסוס מוסקרה.

== פילמוגרפיה ==

{| class="wikitable"
|+ טלוויזיה
|-
! שנה !! כותרת !! תפקיד !! הערות
|-
| 2017 || Serve & Protect || גויו || סדרת טלוויזיה, 9 פרקים
|-
| 2020 || בפנים: נווה מדבר || פרז || סדרת טלוויזיה
|-
| 2020 ||Amar es para siempre
| רוקו || סדרת טלוויזיה, 11 פרקים
|-
| 2021-2019 || טוי בוי || איוון || תפקיד ראשי, עונה 1–2
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:שחקני תיאטרון ספרדים
קטגוריה:שחקנים ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1987
בלה בראט

בלה בראט ((במקור פרוינד, בהונגרית: Barát Béla; טימישוארה, 27 בספטמבר 1888 – בודפשט, 20 בינואר 1945) היה אדריכל יהודי-הונגרי, סופר והיסטוריון בנושאי אמנות.

== קורות חיים ==
ב-1910 קיבל בלה בראט תואר באדריכלות באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה וארבע שנים לאחר מכן קיבל דוקטורט בתולדות האמנות באוניברסיטת בודפשט (כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד). בין השנים 1912 לבין 1945, היה שותף במשרד עם האדריכל אדה נובאק, ויחד תכננו שכונות, בתי ספר (בקישפשט, בצ'ונגרד, במוהאץ') ובתי דירות. היצירה העיקרית שלהם היא בית המגורים גיאורגיה (בית דירות בבודפשט, רובע 7. בפינת Károly körút ו-Rákóczi út, כלומר ליד מלון אסטוריה. הפרויקט הוקם משילוב של שני מבנים בכתובת זו) הארכיטקטורה המודרנית של הפרויקט עוצבה על ידי אדריכל שלישי בשם דז'ה הילטי. בראט כתב עבודות משמעותיות גם כהיסטוריון אמנות. הוא היה עורך שותף של "הלקסיקון הטכני" ושל "תולדות האמנות", בהוצאת שלישית העורכים בראט – אבּר – טקאץ'. הוא היה שותף גם ללקסיקון האמנות בעריכת לאסלו אבר.

== משפחתו ==
בראט נולד במשפחה יהודית כבנם של ארמין בראט (1860–1937)<ref></ref> עיתונאי, מתרגם ושל יוליאנה רוט (1856–1939)<ref></ref> סבו וסבתו מצד אביו היו מור פרוינד ופאולה טדסקו, וסבו וסבתו מצד אמו היו אלברט רוט וארז'בט (אליז) ויפלר.<ref></ref> אחותו הייתה אירן בראט (1890–1972) רופאת ריאות עטורת פרס המדינה.

== עבודותיו ==
=== בנייניו ===
* שיכון OTP אלברטפלבה (1929–1930)
* וילה ברחוב רזדה (1931)
* בניין דירות גיאורגיה. בודפשט רובע 7 (1935)

=== כתביו ===
* מבנה וצורה באדריכלות הרומנית בדרום צרפת. עבודת דוקטורט אוניברסיטאית. (בודפשט, 1914)
* אמנות העתיקות (בודפשט, 1926)
* ההיסטוריה של האמנות . עם לאסלו אבר וזולטן טאקאץ' פלווינצ'י. (בודפשט, 1926; מהדורה שנייה מורחבת ומשופרת: 1934; מהדורה שלישית מורחבת ומשופרת: 1940; מהדורה דומה: 1993. לאחר מילה: Csaba Sík)
* ספר האומנויות היפות. עורך עם אחרים (בודפשט, 1940; מהדורה דומה: 1999)

== לקריאה נוספת ==
* Magyar életrajzi lexikon ([http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC00523/01001.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967).
* [https://adtplus.arcanum.hu/hu/view/Lexikon_MuveszetiLexikon_1/?query=%22Barát%20Béla%22&pg=68&layout=s לקסיקון אמנות] 1. A-K (בודפשט, 1935)
* [http://nevpont.hu/view/2305 נקודת שם]
* [https://mazsihisz.hu/hirek-a-zsido-vilagbol/mazsihisz-hirek/husz-fontos-budapesti-epulet-amelyet-magyar-zsido-epitesz-tervezett-4-resz עשרים מבנים חשובים בבודפשט, שתוכנן על ידי אדריכלים יהודים הונגרים] (mazsihisz.hu)
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אדריכלים יהודים הונגרים
קטגוריה:היסטוריוני אמנות יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:היסטוריונים שנספו בשואה
קטגוריה:סופרים ומשוררים שנספו בשואה
קטגוריה:משפחת בראט
קטגוריה:טימישוארה: יהודים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1888
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1945
KeePassXC

קיפס אקס סי (באנגלית: KeePassXC) הוא מנהל סיסמאות מבוסס קוד פתוח ונכתב בשפת C++<ref></ref><ref></ref>.

הכלי מאפשר לאחסן סיסמאות של יישומים שונים ולייבא אותם בעת הצורך, נבנה באמצעות ספריות Qt5 וזמין להורדה במערכות הפעלה שונות כגון: Linux, Windows, Mac OSX<ref></ref><ref></ref>.

הכלי פותח על ידי צוות פיתוח קהילתי ושוחרר בגרסה ראשונה בתאריך 2 במאי 2012.

== ראו גם ==
* סיסמה
* קריפטוגרפיה

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכנה חופשית
Song & Dance

Song & Dance (בעברית: שִׁיר & רִקוּד) הוא אלבום מחזמר שהולחן והופק על ידי אנדרו לויד ובר, נכתב על ידי דון בלאק והוקלט על ידי ויין סליפ ושרה ברייטמן.<ref name=":0"></ref> אלבום המחזמר יצא לאור בשנת 1984, בהוצאת חברת התקליטים רילי יוזפול רקורדס, כאלבום הרשמי של המחזמר, "שיר וריקוד" .<ref name=":0" />

"שיר וריקוד" הוא מחזמר המורכב משתי מערכות, האחד מסופר כולו ב"שיר" ואחד כולו ב"ריקוד", הקשור יחדיו בסיפור אהבה מאחד.<ref></ref>

== רקע ==
מערכת ה"שיר" ("Song") נכתבה במיוחד עבור מרטי ווב, והוצגה בפסטיבל סידמונטון בקיץ 1979. לאחר מכן, היא הוקלטה ושודרה כספיישל טלוויזיוני באורך שעה על ידי ה-BBC בינואר שלאחר מכן.<ref name=":1"></ref> מערכת ה"ריקוד" הוקלטה ב-1978, וכמעט שולבה ב"קאטס". רצף הפתיחה שימש כמוזיקת הנושא לתוכנית, The South Bank Show.<ref></ref> המפיק קמרון מקינטוש הציע לשלב את שתי המערכות בשם אחד: "שיר וריקוד", כדי להכיר בהיבט העיקרי של כל מערכה, ולהגדיר את היצירה כ"קונצרט לתיאטרון".<ref name=":1" />

כל השירים של התקליטור הראשון הוקלטו על ידי שרה ברייטמן, בעוד שהתקליטור השני הוקלט על ידי אמנים שונים.<ref name=":0" />

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסקולים מ-1984
קטגוריה:אלבומי שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי אנדרו לויד ובר
קטגוריה:אלבומי חברת רילי יוזפול רקורדס
Requiem (אלבום מחזמר)

Requiem (בעברית: רֶקוִיאֶם) הוא אלבום מחזמר שנכתב, הולחן והופק על ידי אנדרו לויד ובר והוקלט על ידי פלאסידו דומינגו, שרה ברייטמן ולורין מאזל.<ref name=":0"></ref> אלבום המחזמר יצא לאור בשנת 1985, בהוצאת חברת התקליטים רילי יוזפול רקורדס, כאלבום הרשמי של המחזמר, "רקוויאם".<ref name=":0" />

"רקוויאם" הוא יצירה פרי עטו של המלחין הבריטי לויד ובר למילות הרקוויאם הקתולי.<ref name=":0" />

אלבום המחזמר נמכר בלמעלה מ-300,000 עותקים בבריטניה וקיבל את תואר הפלטינה מטעם איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי (BPI) בשנת 1985.<ref name=":1"></ref>

== רקע ==
ה"רקוויאם" הולחן בשנת 1984–1985 והוקדש לזכר אביו של אנדרו לויד ובר, ויליאם לויד ובר, שנפטר בשנת 1982. מלבד מותו של אביו, סיפקה השראה לכתיבת הרקוויאם כתבה שקרא לויד ובר, ובה סיפור על ילד מקמבודיה שעמד בפני הדילמה להרוג את אחותו שזנתה או להתאבד, וכן מותו של עיתונאי שראיין את לויד ובר.<ref></ref> היה זה אתגר בשביל לויד ובר להלחין יצירה "רצינית", כאשר עסק בדרך כלל במחזות זמר פופולריים. ביצירה ניכרים באמת השפעות פופ, אולם היא מורכבת משאר יצירותיו של לויד ובר.

גרסה ראשונה של היצירה בוצעה בשנת 1984 בפסטיבל סיידמונטון, אך הבכורה של הרקוויאם המלא והמתוקן הייתה כמה חודשים לאחר מכן, ב-25 בפברואר 1985 בכנסיית סנט תומאס בניו יורק. המנצח בביצוע הבכורה, ולאחר מכן בהקלטה של הרקוויאם היה לורין מאזל, הסולנים היו: פלאסידו דומינגו ושרה ברייטמן (אשתו של לויד ובר באותה העת).<ref name=":0" />

== רשימת רצועות ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!בריטניה (BPI)<ref name=":1" />
|פלטינה
|300,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסקולים מ-1985
קטגוריה:אלבומי שרה ברייטמן
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי אנדרו לויד ובר
קטגוריה:אלבומי חברת רילי יוזפול רקורדס