OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
נירה דין

נירה ריכטר דין (נולדה ב-1942) היא מתמטיקאית ישראלית החוקרת מידול גאומטרי, משטחי חלוקה, תורת הקירוב ודחיסת תמונות. היא פרופסור אמריטוס למתמטיקה שימושית באוניברסיטת תל אביב, וכונתה "חלוצה וחוקרת מובילה בקהילת המשנה".

== השכלה וקריירה ==
דין סיימה תואר ראשון מהטכניון - המכון הטכנולוגי הישראלי בשנת 1965. היא המשיכה ללימודי תואר שני במכון ויצמן למדע, שם קיבלה תואר שני ב-1967 והשלימה גם את הדוקטורט שלה ב-1970. עבודת הדוקטורט שלה, "קירובים אופטימליים ומינימום נורמה לפונקציות ליניאריות במרחבי הילברט, ויישומה לאינטגרציה מספרית", נכתבה בהנחיית פרופסור פנחס רבינוביץ.

בין השנים 1970 ל-1972 עשתה מחקר פוסט-דוקטורט במכון ללימודי יסוד באוניברסיטת רוצ'סטר, ניו יורק.

ב-1972 חזרה לישראל והצטרפה לפקולטה למתמטיקה באוניברסיטת תל אביב כמרצה בכירה.

ב-1978 קודמה לדרגת פרופסור חבר למתמטיקה באוניברסיטה תל אביב.

בין 1978 ל־1979 שימשה פרופסור אורח במרכז מחקר ומתמטיקה באוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון, ארצות הברית.

בשנת 1984 שימשה מדענית אורחת של מרכז המחקר של IBM ביורקטאון הייטס ניו יורק, ארצות הברית.

ב-1984 קודמה לדרגת פרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב והייתה חלק מהסגל הבכיר עד פרישתה בשנת 2010.<ref></ref>

בין השנים 1991 ל-1993 הייתה ראשת בית הספר למדעי המתמטיקה בפקולטה למדעים מדויקים ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר.

דין הייתה חברה בוועדי מערכת של כתבי העת:Journal of Approximation Theory, Computer Aided Geometric Design, SIAM journal on Imaging Sciences, Journal of Foundations of Computational Mathematics

במהלך הקריירה שלה השתתפה דין ביותר מ-120 כנסים וסדנאות. דין הייתה דוברת בקונגרס הבינלאומי של מתמטיקאים ב-2006, בחלק על ניתוח נומרי ומחשוב מדעי. בשנת 2010 פרשה לגמלאות.

היא פרסמה 185 מאמרים ו-2 ספרים.

תחומי המחקר העיקריים שלה הם אינטרפולציה, ניתוח מתמטי, קומבינטוריקה, טופולוגיה ואלגוריתמים. היא חקרה אינטרפולציה בכמה תחומים, כולל שיעור, אופטימיזציה מתמטית ומתמטיקה שימושית. היא מקשרת בין גבולות לבין מתמטיקה טהורה בחקירת סוגיות בניתוח מתמטי. מחקר הקומבינטוריקה שלה משלב אלמנטים של טרנספורמציה אפינית, מספר בינארי, אינוריאנט וגיאודזה. עבודתה בתחום האלגוריתם עוסקת בנושאים כמו Spline, המחוברים לתחומים כמו Thin plate spline, Smoothing ומחשוב.<ref name=":0"></ref>

מחקריה מכסים סוגיות במתמטיקה שימושית, מתמטיקה בדידה, ניתוח מתמטי, אלגוריתם ואינטרפולציה. מחקר המתמטיקה השימושית משלב נושאים בתחומים כמו Scheme, Smoothness, אופטימיזציה מתמטית ו-Pecewise. מחקר המתמטיקה הדיסקרטית שלה משלב נושאים בתחומים כמו מרחב קומפקטי, מטריצה, פולינום, אלגברה ואינטרפולציה פולינומית. מחקר הניתוח המתמטי שלה משלב סוגיות מפונקציה ומתמטיקה טהורה. התחומים השונים שדין עסקה בהם במחקר האלגוריתם שלה כללו נקודה, דחיסת תמונה, מספרים בינאריים וקומבינטוריקה.<ref name=":0" />

== ספרים ==
* מודלים סטוכסטיים בביולוגיה (בתפקיד נירה ריכטר-דין, עם נרנדרה ס. גואל, עיתונות אקדמית, 1974)
* קירוב של פונקציות מוערכות סט: התאמה של מפעילי קירוב קלאסיים (עם אלזה פרחי ואלונה מכוב, הוצאת אימפריאל קולג', 2014)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מתמטיקה ומדעי המחשב
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:בוגרות הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:מתמטיקאיות
קטגוריה:מתמטיקאים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1942
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942
פרדוקס אזור בטא

פרדוקס אזור בטא הוא תופעה בה פעמים אנשים יכולים להתאושש מהר יותר מחוויות קשות יותר מאשר מחוויות עם מצוקה מעטה. הסיבה המשוערת היא שמצבים אינטנסיביים מעוררים תהליכי הגנה פסיכולוגיים המפחיתים את המצוקה, בעוד שמצבים פחות אינטנסיביים אינם מפעילים את אותם תהליכי הגנה פסיכולוגיים, ולכן ישנה הנחתה פחות יעילה של הלחץ.<ref name=":0" />
פרדוקס אזור בטא: אדם מעדיף ללכת (במהירות של 3 מייל לשעה) אם המרחקים הם פחות ממייל, ולרכב על אופניים (15 מייל לשעה) למרחקים ארוכים יותר. למרות הריחוק של נקודות באזור בטא, האדם יגיע אליהן מהר יותר מרוב הנקודות באזור אלפא הסמוך.
הפרדוקס נצפה בהשפעות הפסיכולוגיות של חשיפה לפיגועי טרור. ככל הנראה ישנו קשר להפעלת התמודדות, דיסוננס קוגניטיבי וצורות אחרות של התגייסות נפשית.<ref></ref>

== דוגמאות ==
דוגמה לפרדוקס היא במקרה בו אדם מסוים נמצא כרגע במערכת יחסים רומנטית בינונית, סביר להניח שהוא לא יסיים אותה כדי למצוא מערכת יחסים מצוינת בשונה ממקרה בו מערכת היחסים הנוכחית שלו גרועה יותר וכך המצב הכללי הופך לגרוע יותר מכיוון שאותו אדם יישאר במערכת היחסים הבינונית. דוגמה נוספת היא אדם שנמצא בעבודה בינונית וימשיך בה, בשונה מעבודה גרועה בה יהיה לו יותר תמריץ למצוא עבודה טובה.

כמו כן, סביר להניח שאנשים פצועים יחפשו אמצעים יעילים לזרז את החלמתם (נטילת תרופות, פניה לרופא, ניתוח) כאשר הפציעה חמורה יותר מאשר עבור פציעות קלות, מה שגורם לפציעות אלו להימשך זמן רב יותר. 

== מקור השם ==
מקור השם ממאמר שפורסם על ידי דניאל גילברט בעשור הקודם בו הוא מציג את הפרדוקס<ref name=":0"></ref>. במאמר מתואר נוסע שרגיל ללכת ליעדים בטווח של מייל (1.6 קילומטר), ולרכב על אופניים ליעדים מרוחקים יותר. מכיוון שהאופניים מהירים יותר, הנוסע יגיע לכמה מיקומים מרוחקים מהר יותר מאשר ליעדים קרובים יותר (אזור בטא בתרשים שלהם - ומכאן השם), מה שסותר את הנטייה הטבעית המיידית שהוא יגיע מאוחר יותר למקומות מרוחקים יותר.

== הערות שוליים ==

אזור
קטגוריה:דחק
הגדת נירנברג הראשונה

הגדת נירנברג הראשונה
הגדת נירנברג הראשונה היא כתב יד מאויר של ההגדה של פסח שנוצרה על ידי הסופר והמאייר יואל בן שמעון בנירנברג שבגרמניה בשנת 1449 בקירוב. הגדת נירנברג הראשונה נחשבת לאחת מההגדות היחידות בעולם, שהשתמרו מתקופת ימי הביניים המאוחרים, והיא מספקת תובנות לגבי המנהגים הדתיים והמסורות התרבותיות של הקהילות היהודיות בגרמניה בתקופת ימי הביניים, והוא מהווה עדות להישגיהם האמנותיים הסופרים היהודים באותה העת.

הגדת נירנברג הראשונה נמצאת כיום במוזיאון ישראל.

== היסטוריה ==
הגדת נירנברג הראשונה נוצרה בשנת 1449 בקירוב על ידי הסופר והמאייר הנודע יואל בן שמעון בנירנברג שבגרמניה.

הגדת נירנברג הראשונה הובאה לירושלים מגרמניה בשנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי זלמן שוקן. באפריל 2001 נרכשה ההגדה תמורת 1,017,750 דולרים על ידי משפחת יסלזון במכירה פומבית של סותבי'ס תל אביב, ובעקבות כך היא נתרמה למוזיאון ישראל.

== תיאור ==
הגודל של הגדת נירנברג הראשונה הוא 27 סנטימטרים על 17 סנטימטרים. היא כתובה בדיו וצבעי מים על גבי קלף.

הגדת נירנברג הראשונה מכילה איורים רבים המתארים בין היתר סצנות מסיפור יציאת מצרים.

==נוסח ההגדה==
ההגדה היא בנוסח אשכנז. עם זאת, ישנם כמה הבדלים בין הנוסח המובא בהגדה לנוסח האשכנזי המקובל כיום. למשל, מופיעו שתי ברכות השיר (יהללוך ונשמת כל חי) במלואן, עם חתימת הברכה, בהתאם למנהג האשכנזי הקדום, וכפי שמובא בתוספות ובראשונים אחרים. זאת בניגוד למנהג האשכנזי שהתקבל, כדעת רבי חיים כהן, לומר "יהללוך" בלי חתימה, ולחתום רק בנשמת כל חי, לאחר הלל הגדול. עם זאת, בהגדה אין ברכת המצוות לפני קריאת ההלל, בהתאם למנהג האשכנזי כיום, ובניגוד להגדות אחרות מאותה תקופה (כמו הגדת רוטשילד).

בסוף ההגדה מופיעים הפיוטים אז רוב ניסים הפלאת בלילה, אומץ גבורותיך הפלאת בפסח ואדיר במלוכה, ורק אחר כך "לשנה הבאה בירושלים" ושתיית הכוס הרביעית. לאחר שתיית הכוס הרביעית נכתב הפיוט אדיר הוא. חסל סידור פסח, אחד מי יודע וחד גדיא אינם מופיעים כלל. בספירת העומר שבסוף ההגדה, נוסח הספירה הוא "שהיום יום אחד", בלי המילה "לעומר" או "בעומר".

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.imj.org.il/he/collections/201638-0 הגדת נירנברג הראשונה], באתר מוזיאון ישראל
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:הגדות של פסח
קטגוריה:כתבי יד עבריים מאוירים
קטגוריה:יצירות המאה ה-15
נירנברג הראשונה
קטגוריה:ספרי המאה ה-15
ברנהרד השלישי, מרקיז באדן-באדן

ברנהרד השלישי, מרקיז באדן-באדן (בגרמנית: Markgraf Bernhard III. von Baden; 7 באוקטובר 1474 – 29 ביוני 1536) היה מרקיז באדן-באדן.

== ביוגרפיה ==
ברנהרד נולד ב-7 באוקטובר 1474 לכריסטוף הראשון, מרקיז באדן ולאוטיליה מקצנלבוגן. הוא ירש ב-1515 חלק מהמרקיזות של אביו בבאדן ושלט בחלקו מ-1515 עד 1536.

שני אחיו, ארנסט ופיליפ ירשו את החלקים האחרים; לאחר מותו של פיליפ, הוא וארנסט ירשו כל אחד מחצית מהחלק של פיליפ. זה יצר שני ענפים של שליטים:
* "הענף הברנהרדיני" (קתולי) שלט בבאדן-באדן
* "הענף הארנסטיני" (פרוטסטנטי) שלט בבאדן-דורלאך

הענף הברנהרדיני גווע ב-1771, מה שאיפשר למרקיז קרל פרידריך מהענף הארנסטיני לאחד מחדש את מרקיזות באדן.

ברנהרד חונך בחצרו של הקיסר מקסימיליאן הראשון ונסע לספרד עם חברו, בנו של מקסימיליאן פיליפ הראשון. פיליפ מונה למלך ספרד ב-1504.

ברנהרד נטה בשנותיו המאוחרות לפרוטסטנטיות והכניס את הרפורמציה למחוז העליון.

== משפחתו ==
ברנהרד השלישי נישא בשנת 1535, שנתיים לפני מותו, פרנציסקה מלוקסמבורג, רוזנת בריאן וליניי, בתו של שארל הראשון, רוזן ליניי. נולדו להם שני בנים; הצעיר, כריסטוף, נולד לאחר מותו של ברנרד:
* פיליברט (1536–1569)
* כריסטוף (1537–1575)

ברנהרד, לעומת זאת, היו לו ילדים מחוץ לנישואים רבים, מהם ידועים שישה בנים (ברנרד, פיליפ, יוהאן, גאורג, קספר ומלכיאור). ב-1532 הכריז הקיסר קרל החמישי על גאורג, קספר ומלכיור כנסיכים לגיטימיים, ומאוחר יותר, גם על ברנהרד ופיליפ. בנים אלו לא היו זכאים לרשת, אך הם קיבלו דמי מזונות לאחר מות אביהם. <ref>Johann Christian Sachs: Einleitung in die Geschichte der Marggravschaft und des marggrävlichen altfürstlichen Hauses Baden, Karlsruhe 1764–1770, vol. 3, p. 214</ref>

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בית צרינגן
קטגוריה:גרמנים במאה ה-16
קטגוריה:גרמנים במאה ה-15
קטגוריה:ילידי 1474
קטגוריה:נפטרים ב-1536
פרידריך השלישי, מרקיז באדן

פרידריך השלישי, מרקיז באדן (1327 – 2 בספטמבר 1353) היה מרקיז באדן מ-1348 עד 1353.

== ביוגרפיה ==
פרידריך נולד ב-1327 והיה בנם הבכור של רודולף הרביעי ומריה מאוטינגן. בשנת 1348 מת אביו ופרידריך ירש את מרקיזות באדן יחד עם אחיו רודולף החמישי. ב-2 בספטמבר 1353 מת פרידריך, ובנו רודולף השישי, מרקיז באדן ירש אותו.

== משפחתו ==
הוא התחתן עם מרגרטה מבאדן, בתו של רודולף הסו, מרקיז באדן-באדן והביא לעולם את הילדים הבאים:
* רודולף השישי, מרקיז באדן (נפטר ב-21 במרץ 1372).
* מרגרט, דאם ד'הריקור, התחתנה עם הרוזן גוטפריד השני מליינינגן-ריקסינגן, ולאחריו התחתנה עם הרוזן היינריך מלוצ'לשטיין.

קטגוריה:ילידי 1327
קטגוריה:נפטרים ב-1353
פרידריך בונטה

פרידריך בונטה (בגרמנית: Friedrich Bonte; 19 באוקטובר 1896 – 10 באפריל 1940) היה קומודורה גרמני אשר נהרג במהלך המערכה על נרוויק במלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
בונטה נולד בפוטסדאם ב-19 באוקטובר 1896. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא התגייס לצי הקיסרי הגרמני. ב-3 ביולי 1916 הוא הועלה לדרגת לויטננט צור זי. עם תום המלחמה, צומצם הצבא הגרמני ל-100,000 איש, ולפיכך בונטה סולק מהשירות. הוא הצטרף לבריגדת ארהארדט - מיליציית ימין קיצוני, ויחד עמה לחם כנגד הרפובליקה הסובייטית הבווארית. באפריל 1920 פורקה הבריגדה, ובונטה הצטרף לרייכסמרינה בדרגת אובר-לויטננט צור זי.

ב-1 באפריל 1926 הוא הועלה לדרגת קפיטן-לויטננט. ב-1 בספטמבר 1933 הוא הועלה לדרגת קורבטנקפיטן. ב-1 באפריל 1937 הוא הועלה לדרגת פריגטנקפיטן. ב-1 בנובמבר 1938 הוא מונה למפקד שייטת המשחתות ה-2 וב-1 באפריל 1939 הועלה לדרגת קפיטן צור זי. ב-24 באוקטובר של אותה שנה הוא מונה למפקד ספינות הטורפדו של הקריגסמרינה. כעבור יומיים הוא מונה למפקד המשחתות של הצי. ב-10 בפברואר 1940 הוא הועלה לדרגת קומודורה.

בונטה נבחר לפקד על "קריגסמרינגרופה 1", קבוצה מיוחדת של כלי שיט אשר נועדה לקחת חלק בפלישה לנורווגיה. על קריגסמרינגרופה 1 הוטל לכבוש את עיר החוף האסטרטגית נרוויק. בונטה ואנשיו הצליחו להשמיד שתי משחתות של הצי הנורווגי ולהנחית בעיר כוחות גבירגסייגר בפיקודו של אדוארד דיטל. יום למחרת, הופיעו בנרוויק חמש משחתות של הצי הבריטי בפיקודו של ברנרד וורברטון-לי. הבריטים הצליחו להפתיע את הגרמנים והטביעו את המשחתות "אנטון שמידט" ו"וילהלם היידקאמפ". על סיפונה של הו"וילהלם היידקאמפ" נמצא גם בונטה, שמת במקום.

על שמו של בונטה, נקראו רחובות בווארל, וילהלמסהאפן ומגדבורג. שם הרחוב במגדבורג שונה לאחר המלחמה, אך שני הרחובות האחרים נקראים על שמו עד ימינו.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.tracesofwar.com/persons/28580/Bonte-Friedrich-KM.htm פרידריך בונטה] 

קטגוריה:ימאי הצי הקיסרי הגרמני
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אדמירלים בקריגסמרינה
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:גרמנים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1896
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1940
יוגב מלכה

יוגב מלכה (נולד ב-3 בספטמבר 1999) הוא מטפס ישראלי, פיינליסט העונה הרביעית וזוכה העונה החמישית של "נינג'ה ישראל", בה הוכתר כ ה-20 בעולם, והשני בישראל, אחרי יובל שמלא.

== ביוגרפיה ==
מלכה גדל והתחנך בקריית אתא, בן הזקונים להוריו, ולו שלוש אחיות גדולות.

בילדותו החל לעסוק באיגרוף שם למד משמעת עצמית. לקראת השירות הצבאי הכין את עצמו לגיבוש ליחידת דובדבן אבל בשל קרע בשריר עבר לתפקיד אחר וסיים את שירותו כראש מדור קרב מגע בבא"ח צנחנים. במהלך השירות החל לטפס ובנה בבסיס מסלול נינג'ה מאולתר.

== קריירה ==
בשנת 2021, תוך כדי שירותו הצבאי השתתף בעונה השלישית של "נינג'ה ישראל". מלכה לא צלח את המוקדמות ונפל במכשול החבית המתגלגלת שהיה המכשול הרביעי בצד A באותו מקצה.

בשנת 2022, בעונה הרביעית של התוכנית נינג'ה ישראל, סיים במקום השני לאחר שטיפס את "הר המידוריאמה" ב-29 שניות, אחרי יובל שמלא שקבע תוצאה של 26 שניות והוכתר לנינג'ה הישראלי הראשון וה-16 בעולם.

בשנת 2023, בעונה החמישית של התוכנית נינג'ה ישראל, ניצח את העונה, ואף השווה את שיא העולם שבו מחזיק רנה קסלי הגרמני, כאשר סיים לטפס את המידוריאמה ב-22 שניות. באותה שנה פיתח והשיק אפליקציית אימונים בשם "Power Ninja" שמעניקה למתאמנים תוכניות אימון אישיות.

בשנת 2023 מלכה התחרה בעונה השנייה של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" לצד הרקדנית ג'וליה שחר בקשת 12<ref></ref>. השניים הודחו בהדחה העשירית, חזרו לנבחרת המאוחדת לאחר ניצחונם בפרק גלגל ההצלה מבין הזוגות שהודחו, והודחו סופית בהדחה החמש עשרה.

מלכה מתגורר בתל אביב. הוא בזוגיות עם הרקדנית ג'וליה שחר שהייתה לצידו בתוכנית רוקדים עם כוכבים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* ערן שטרן, [https://soundcloud.com/outstanding-6/134a פרק 134 - לא מוותר - יוגב מלכה], באתר soundcloud
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מטפסים ספורטיביים
קטגוריה:זוכים בתוכניות מציאות ישראליות
קטגוריה:ישראל: טיפוס ספורטיבי
קטגוריה:משתתפי נינג'ה ישראל
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (ישראל)
קטגוריה:קריית אתא: ספורטאים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1999
שודדים את הדוצ'ה

שודדים את הדוצ'ה (באיטלקית: Rapiniamo il duce) הוא סרט קומדיה היסטורית איטלקי משנת 2022. הסרט מספר את סיפורה של כנופיית פורעי חוק, אשר זוממת לשדוד את אוצרו של בניטו מוסוליני בשלהי מלחמת העולם השנייה.

==עלילה==
מילאנו, 1945. גרמניה הנאצית שולטת בצפון איטליה באמצעות ממשלת בובות אשר נקראת הרפובליקה של סאלו, ומונהגת בידי הדוצ'ה בניטו מוסוליני. בעלות הברית מפציצות יומם וליל את ערי איטליה, וברור לכל שהסוף קרוב.

פייטרו למברטי (פייטרו קסטיליאטו) הוא פושע אנוכי אשר מתפרנס בעיקר באמצעות מכירת נשק ומסמכים מזויפים למחתרת. שותפיו הם הצלף מרצ'לו (תומאסו רג'נו) והזייפן אמדאו (לואיג'י פידל). באמצעות פענוח שדר סודי, השלישייה מגלה שיד ימינו של מוסוליני אקילה בורסלינו (פיליפו טימי) מתכנן להבריח את האוצר של מוסוליני לשווייץ. למברטי מחליט לשדוד את האוצר, ולשם כך מרכיב צוות מיוחד אשר כולל את האסה (קוקו אדוג'אמה), כייסת צעירה ונועזת ואהובתו של אמדאו, וכן את ג'ובאני פברי (מאקיו קפטונדה) לשעבר נהג מרוצים ידוע שם, וכיום מכור לסמים, וכן אנרכיסט ופירומן מסתורי אשר ידוע רק בכינוי "מולוטוב" (אלברטו אסטורי). עד מהרה הם מגלים שהמשימה תהיה קשה משחשבו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סרטים איטלקיים
עדשה (גאומטריה)

דוגמאות לעדשות. במרכז עדשה סימטרית, בצדדים עדשות אסימטריות
בגאומטריה אוקלידית, עדשה הוא שטח קמור החסום בין שתי קשתות מעגליות, ונמצא בתוך שני המעגלים. לעומת זאת, השטח החסום בין שתי קשתות מעגליות, אחת מבפנים למעגל והשנייה מבחוץ, קרוי סהרון. בעדשה מרכזי הקשתות נמצאים משני צדי העדשה ובצד אחד של הסהרון. בשני המקרים, לשתי הקשתות מיתר משותף יחיד.

פורמלית, עדשה היא חיתוך בין שני עיגולים (כאשר חיתוך זה אינו ריק, ואף עיגול אינו מכיל בשלמות את העיגול האחר). כלומר, אם <math>A,B</math> עיגולים אזי <math>A\cap B</math> הוא עדשה ו-<math>A-(A\cap B)</math> הוא סהרון.

כאשר לשתי הקשתות אותו רדיוס, העדשה היא עדשה סימטרית; כאשר לשתי הקשתות רדיוסים שונים, זו עדשה אסימטרית. עדשה סימטרית שבה המרכז של כל קשת נמצא על הקשת האחרת קרויה וסיקה פיסקיס.

עדשה מופיעה בחקר פונקציית בסל, סדרת קפטיין ומשוואת קפלר.

==שטח העדשה ואורכה==
שטח של עדשה סימטרית עם קשתות שרדיוסן <math>\ R</math> וקשת שגודלה <math>\ \theta</math> רדיאנים הוא 
:<math>A = R^2\left(\theta - \sin \theta \right)</math>
שטח של עדשה אסימטרית עם קשתות שרדיוסיהן הם <math>\ R</math> ו-<math>\ r</math> והמרחק בין מרכזיהן הוא <math>\ d</math> הוא
:<math>A=r^2 \cos^{-1} \left(\frac{d^2+r^2-R^2}{2dr}\right) +R^2\cos^{-1}\left( \frac{d^2+R^2-r^2}{2dR}\right) -2\Delta</math>
כאשר
:<math>\Delta = \frac{1}{4} \sqrt{(-d+r+R)(d-r+R)(d+r-R)(d+r+R)}</math>
הוא שטח המשולש שצלעותיו הן <math>\ R</math>, <math>\ r</math> ו-<math>\ d</math>. 

שני העיגולים נחתכים (כלומר נוצרת עדשה) כאשר מתקיים <math>d<r+R</math>.

אורך המיתר המשותף לשתי הקשתות <math>\ h</math> הוא בעדשה סימטרית
:<math>\ h = \sqrt{4R^2-d^2}</math>
ובעדשה אסימטרית
:<math>\ h = \frac{1}{d} \sqrt{4d^2R^2-(d^2-r^2+R^2)^2} = \frac{1}{d} \sqrt{(-d+r-R)(-d-r+R)(-d+r+R)(d+r+R)}</math>

כאשר המרחק <math>\ d</math> בין מרכזי העיגולים גדול דיו, המיתר המשותף לשתי הקשתות עובר בין שני המרכזים: 
ימין

כאשר המרחק <math>\ d</math> בין מרכזי העיגולים קטן, המיתר המשותף לשתי הקשתות עובר מחוץ לקטע המקשר בין שני המרכזים:
ימין

==ראו גם==
* סהרון (גאומטריה)
* לימון (גאומטריה)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:צורות גאומטריות
קטגוריה:מעגל
יורי גידזנקו

יורי גידזנקו (ברוסית: Юрий Павлович Гидзенко; ) הוא קוסמונאוט רוסי שטס לחלל מספר פעמים והיה חבר צוות של תחנת החלל מיר ותחנת החלל הבין-לאומית.

==ביוגרפיה==
יורי גידזנקו נולד בכפר במחוז מיקולאייב באוקראינה הסובייטית שאז הייתה חלק של ברית המועצות. בשנת 1979 הוא סיים לימודי בית ספר בקישינב. לאחר שירות צבאי הוא התקבל ללימודים בבית ספר לטייסי קרב בחרקיב. עם קבלת הסמכה לטייס קרב גידזנקו הוצב ביחידת חיל האוויר הסובייטי באזור אודסה. הוא קיבל הסמכה למדריך צניחה.

בשנת 1987 גידזנקו התחיל הכנות לטיסות חלל במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. הוא היה חבר בצוות גיבוי של מספר משימות חלל. בשנת 1995 הוא היה מפקד צוות של חללית סויוז TM-22 שהתחברה לתחנת החלל מיר. בתחנת החלל כבר פעיל משלחת מס' 19 בפיקוד אנטולי סולוביוב. לאחר העברת אחריות על תחנת החלל משלחת מס' 20 החלה בפעילות סדירה. הצוות פעל לפי תוכנית משותפת עם סוכנות החלל האירופית. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 170 ימי טיסה ו-2 פעילויות חוץ רכביות.

באוקטובר 2000 גידזנקו טס לחלל בפעם השנייה כמפקד צוות סויוז TM-31. החללית התחברה לתחנת החלל הבין-לאומית ובכך החלה לפעול משלחת מס' 1 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד ויליאם שפרד. הוא שהה בתחנת החלל 140 ימים וחזר לכדור הארץ בטיסת STS-102 של מעבורת החלל דיסקברי.

באפריל 2002 גידזנקו טס לחלל בפעם השלישית כמפקד צוות סויוז TM-34. החללית התחברה לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא שהה בתחנת החלל 9 ימים וחזר לכדור הארץ בטיסת סויוז TM-33.

גידזנקו עזב את יחידת הקוסמונאוטים בשנת 2004 עבר לעבודה במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. בשנת 2009 הוא מונה לסגן מפקד המרכז.

גידזנקו עם משפחתו מתגורר בעיר הכוכבים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.spacefacts.de/bios/cosmonauts/english/gidzenko_yuri.htm תקציר נתונים באתר ספייספאקטס]
* [http://www.astronautix.com/gidzenko.html נתונים מאנציקלפדיית החלל]
* [https://warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=2293 ביוגרפיה] 
* [https://www.gctc.ru/main.php?id=169 ביוגרפיה באתר מרכז הכנת הקוסמונאטוים] 

קטגוריה:קוסמונאוטים רוסים
קטגוריה:גיבורי הפדרציה הרוסית
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הסובייטי
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1962
קטגוריה:אנשי צוות תחנת החלל הבין-לאומית
Purpose (שיר)

Purpose (בעברית: מטרה) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר־יוצר הקנדי ג'סטין ביבר לאלבום האולפן הרביעי שלו, Purpose. השיר נכתב על ידי ביבר, ג'יימס וורת'י, סטיב ג'יימס, פו בר , אבן וארס, סקוטר בראון וג'רמי סניידר, הופק על ידי פו בר ויצא לאור על ידי חברת התקליטים דאף ג'אם ב-13 בנובמבר 2015.

== רקע ==
שמו של השיר נחשף לראשונה ב-28 באוקטובר 2015, באמצעות גרפיטי שיצר האמן גרג מייק באטלנטה, ג'ורג'יה שבארצות הברית, כחלק מקמפיין שיווקי לחשיפת שמות שירי אלבום האולפן הרביעי של הזמר-יוצר הקנדי ג'סטין ביבר, באותו השם<ref></ref>.

השיר נכתב על ידי ביבר, ג'יימס וורת'י, סטיב ג'יימס, פו בר , אבן וארס, סקוטר בראון וג'רמי סניידר, הופק על ידי פו בר ויצא לאור על ידי חברת התקליטים דאף ג'אם ב-13 בנובמבר 2015, כרצועה ה-13 והאחרונה באלבום<ref></ref>.

== וידאו קליפ ==
הוידאו קליפ של השיר נוצר כחלק מפרויקט "PURPOSE : The Movement", ובוים בידי פאריס גובל, הופק על ידי ג'סטין ביבר, סקוטר בראון, פאריס גובל ואליסון קיי, וצולם ונערך בידי חוסה עומר הרננדז. תסריט הקליפ נכתב על ידי ביבר, פו בר, סטיבן פיליבין, אבן וארס, ג'רמי סניידר ובראון, ובמהלך הקליפ נראה ג'סטין כשלצידו ששת הרקדניות: סמריה בארנס, לוגן האסל, מריסה הארט, טיילור נייט, פאולין מאטה וסמרין נגן בלב הסוואנה<ref name=":0"></ref>.

הקליפ יצא לאור ב-15 בנובמבר 2015, ונכון לאפריל 2023 צבר סרטון השיר מעל לכ-140 מיליון צפיות ביוטיוב<ref name=":0" />.

== ניתוח מוזיקלי ==
השיר הוא בלדת פסנתר<ref name=":1"></ref> באורך של 3:30<ref></ref> אשר תואר כשיר בסגנון חשוב ורציני<ref name=":1" /><ref></ref>. בנוגע למשמעות המילים כתב רוס סקארנו מהמגזין Complex Networks כי הוא מבלבל במיוחד ולא תמיד ברור אם ביבר שר על זוגיות רומנטית או על התחדשות אמונתו בנצרות<ref></ref>. קלייר אליזבת פלטר ממגזין Bustle סברה כי "Purpose" מבטא חיפוש אחר גאולה.

== קבלה ==
מבקר הבילבורד טיילור וות'רבי דירג את השיר במקום השישי מבין 18 שירי האלבום וציין כי הצליל המופשט מהווה תזכורת נחמדה לכך שג'סטין הוא בעצם זמר נהדר<ref></ref>. קלייר אליזבת פלטר מ-Bustle דירגה את השיר במקום השביעי מבין רצועות האלבום. קליף ליפסון מ-AfterBuzz TV כתב כי השיר אינו מוערך מספיק וכי זהו למעשה אחד הדברים הכי טובים שקרו מאז המצאת הלחם הפרוס<ref></ref>.

== מיקומי שיא ==

== תארים ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
|-
!בריטניה (BPI)
|כסף<ref></ref>
|-
!שוודיה (GLF)
|זהב<ref></ref>
|-
!דנמרק (IFPI Denmark)
|פלטינה<ref></ref>
|-
!נורווגיה (IFPI Norway)
|פלטינה<ref></ref>
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|פלטינה<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:שירי ג'סטין ביבר
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'סטין ביבר
סכר זולא

סכר זולא (בצרפתית: Barrage Zola) הוא סכר שהוקם על נחל סנט-ויקטואר לשם אגירת מים והובלתם לאחר מכן, בתעלה, לאקס-אן-פרובאנס. הוגה המפעל, מתכננו ובונה הסכר היה פרנסואה זולא, שעל שמו הוא קרוי. אגם המים המלאכותי, שיצר הסכר, קרוי "אגם זולא".

== היסטוריה ==
מגפת כולירה, שהתחילה בהודו והתפשטה על פני כל אירופה, הגיעה לצרפת במחצית הראשונה של שנות השלושים של המאה ה-19 וגרמה ליותר ממאה אלף מיתות. התפרצות נוספת של הכולירה באקס-אן-פרובאנס, ב-1837, שכנעה את הרשויות שחייבים לפתור את בעית מי השתיה. פרנסואה זולא הציע תוכנית להובלת מים מהר סנט-ויקטואר, באמצעות סכר ותעלה באורך של כ-7 קילומטרים - התוכנית התקבלה על ידי מועצת העיר ב-18 באפריל 1843 ובעקבות זאת עברו זולא ובני ביתו לאקס-אן-פרובנס. לצורכי מימון הפרויקט הקים זולא חברה עם שותפים עסקיים ובעל המניות הגדול ביותר היה ז'ול מיגון. ב-1847 התחילו העבודות להקמת הסכר וחפירת התעלה. זולא היה צריך לנסוע למרסיי ובנסיעתו חלה בדלקת ראיות ומת. לאחר מותו נמשכו העבודות בניהול ידידו של זולא, מנהל העבודה אקילה דורופ דה באליין.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אירופה: סכרים
קטגוריה:משפחת זולא
ברנרד וורברטון-לי

ברנרד ארמיטאג' וורברטון וורברטון-לי (; 13 בספטמבר 1895 – 10 באפריל 1940) היה קפטן בצי הבריטי אשר עוטר בצלב ויקטוריה על חלקו במערכה על נרוויק, בה נהרג, במהלך מלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
וורברטון נולד ברקסהאם שבוויילס ב-13 בספטמבר 1895. ב-1908 הוא התגייס לצי הבריטי, ולמד שנה אחת במכללת המטה בקמברלי. עם סיום מלחמת האזרחים בספרד בניצחון הכוחות הלאומנים בהנהגת פרנסיסקו פרנקו, מונה וורברטון לקפטן הספינה HMS Witch ונשלח עמה לחלץ את האזרחים הבריטים שנותרו בספרד.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, מונה למפקד שייטת המשחתות ה-2, ונשלח עמה לנרוויק במטרה למנוע מהגרמנים להשתלט על העיר האסטרטגית. הגרמנים הפתיעו את הבריטים, וב-9 באפריל 1940 הופיע כוח של 10 משחתות גרמניות בפיקודו של פרידריך בונטה בחופי נרוויק. כוחותיו של בונטה הביסו את הצי הנורווגי והשתלטו על האופוטפיורד, ולאחר מכן הנחיתו בנרוויק כוחות הרריים בפיקודו של אדוארד דיטל שהשתלטו על העיר.

יום למחרת, הצליח וורברטון להפתיע את הגרמנים, והתנפל על המשחתות של בונטה שעגנו בנרוויק. וורברטון הצלח להטביע בשתי משחתות, ולפגוע בעוד 11 ספינות סוחר שעגנו בנמל ונפלו בידי הגרמנים. לאחר מכן נסוג וורברטון מהנמל, אולם מיד לאחר מכן הופיעו עוד חמש משחתות גרמניות נוספות בפיקודו של אריך ביי. הגרמנים הצליחו להטביע את ה-HMS האנטר ואת HMS הארדי, אשר על סיפונה נמצא וורברטון, שמת במקום. על חלקו בקרב זה, הוא עוטר בצלב ויקטוריה העיטור הגבוה ביותר בחשיבותו בכוחות המזוינים הבריטיים. במהלך המלחמה כולה, זכו רק 23 מאנשי הצי המלכותי בעיטור זה.

וורברטון היה נשוי לאליזבת קמפל סווינטון, בתו של ג'ורג' סווינטון.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.unithistories.com/officers/RN_officersW.html#Warburton-Lee_BAW אתר הצי המלכותי]
* [https://www.cwgc.org/find-records/find-war-dead/casualty-details/2186402/bernard-armitage-warburton-lee/ קברו של וורברטון-לי]
* 

קטגוריה:ימאים בריטים
קטגוריה:אנשי צבא בריטים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מעוטרי צלב ויקטוריה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1895
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1940
קטגוריה:קציני הצי המלכותי הבריטי במלחמת העולם השנייה
סויוז TM-22

סויוז TM-22 (ברוסית: Союз TM-22) הייתה משימה מאוישת להחלפת הצוות בתחנת החלל מיר. כחלק משיתוף פעולה עם סוכנות החלל האירופית הצוות כלל אסטרונאוט מגרמניה - תומאס רייטר. המשימה שוגרה ב-3 בספטמבר 1995 מכן שיגור מס' 1 בקוסמודרום בייקונור, קזחסטן, על גבי משגר סויוז U2.

==צוות==
* צוות המראה:
** יורי גידזנקו - מפקד
** סרגיי אוודייב - מהנדס טיסה
** תומאס רייטר - אסטרונאוט חוקר
* צוות נחיתה:
** אנטולי סולוביוב - מפקד
** ניקולאי בודארין - מהנדס טיסה

===צוות גיבוי===
** גנאדי מנאקוב - מפקד
** פאבל וינוגרדוב - מהנדס טיסה
** כריסטר פוגלסנג - אסטרונאוט חוקר

==תיאור המשימה==
"סויוז TM-22" שוגרה ב-3 בספטמבר 1995 מקוסמודרום בייקונור. החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה. זו הייתה חללית סויוז מדגם סויוז-TM. השיגור בוצע מכן שיגור מס' 1 בעזרת משגר סויוז U.

ב-5 בספטמבר עגנה החללית במודול הבסיסי של תחנת החלל "מיר". בתחנת החלל כבר פעלה משלחת מס' 19 בפיקוד אנטולי סולוביוב. לאחר הליך העברת אחריות הם עזבו את בתחנת החלל ב-11 בספטמבר. אחריות על תחנת החלל עברה למשלחת מס' 20 שהתחילה בפעילות סדירה. חללית "סויוז TM-22" שימשה חללית חירום.

ב-23 בפברואר לתחנת החלל התחברה חללית סויוז TM-23. על סיפון החללית היו יורי אונופריינקו ויורי אוסצ'וב מרוסיה. ביחד עם צוות תחנת החלל הם החלו בהכנות להחלפת צוות. ב-29 בפברואר 1996 גידזנקו, אוודייב ורייטר חזרו לכדור הארץ בחללית סויוז TM-22 אחרי שהות של 179 ימים בחלל. החללית נחתה בשטח קזחסטן כמתוכנן.

==ראו גם==
* תוכנית מיר ומעבורות החלל
* תוכנית סויוז
* תחנת החלל מיר

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-tm22.htm סויוז TM-22 - נתוני משימה] 
* [http://www.astronautix.com/s/soyuztm-22.html סויוז TM-22] באנציקלופדיה אסטרונאוטיקה 

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:1995 ברוסיה
קטגוריה:1996 ברוסיה
אריאל שימה

אריאל שימה (נולד ב-16 בספטמבר 1975) הוא קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף. מ-26 ביולי 2022 משמש כקצין הטכנולוגיה והאחזקה הראשי (קטנא"ר).

== ביוגרפיה ==

לאחר שסיים לימודי טכנאי מכונות באורט כפר סבא, התגייס שימה לצה"ל בשנת 1993 ומאז כיהן במספר נרחב של תפקידים, בין היתר, רמ"ח תוא"ם (תכנון, ארגון ומשאבים), מפקד מרת"ח (מרכז התחמושת והטילים), רע"ן שדו"ת (שדה ותורה), קטנ"א (קצין טכנולוגיה ואחזקה) אוגדה 143, קטנ"א (קצין טכנולוגיה ואחזקה) אוגדה 252, רמ"ד אחזקה, וכן תפקידים נוספים.

ב-26 ביולי 2022 הועלה לדרגת תת-אלוף והחל לכהן כקצין הטכנולוגיה והאחזקה הראשי של צה"ל.

הוא בעל תואר ראשון בלוגיסטיקה וכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בן-גוריון, כמו כן, הוא בוגר המכללה לביטחון לאומי.

שימה מתגורר בעיר מודיעין, נשוי ואב לשלושה ילדים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קציני חימוש ראשיים
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:מודיעין-מכבים-רעות: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
שגרירות ישראל בהאנוי

שגרירות ישראל בהאנוי היא נציגות דיפלומטית של מדינת ישראל ברפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם. השגריר המכהן כיום הוא ירון מאיר.

==היסטוריה==
וייטנאם וישראל כוננו לראשונה יחסים דיפלומטיים מלאים ב-12 ביולי 1993. בעקבות זאת פתחה ישראל לראשונה שגרירות בהאנוי בדצמבר 1993, ושגרירה הראשון שם היה דוד מתנאי.

מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בווייטנאם. בנוסף למשרד הראשי בהאנוי, מפעילה הנספחות המסחרית משרד מאויש בבירה הכלכלית של וייטנאם הו צ'י מין סיטי. הנספחות פועלת לסייע לתעשייה הישראלית באמצעות מגוון רב של פעולות בהן איתור שותפים פוטנציאליים בווייטנאם, ליווי צמוד של תהליכים עסקיים, פתרון בעיות ביורוקרטיות ארגון סדנאות, כנסים, פורומים ותערוכות והעברת מידע ראשוני על הזדמנויות עסקיות בשוק הווייטנאמי.

הנספח הכלכלי בהאנוי הוא יניב טסל.

==האמנות נוספות==
שגרירות ישראל בהאנוי מואמנת גם על לאוס, עמה קיימה ישראל יחסים קודם השתלטות פאת'ט לאו על המדינה ב-1975, על ידי שגרירויות ישראל ביאנגון, בנגקוק וקמבודיה. ישראל ולאוס חידשו את היחסים הדיפלומטיים ביניהם ב-6 בדצמבר 1993, ושגריר ישראל בווייטנאם הגיש כתב האמנה לנשיא לאוס ב-4 במאי 1994.

==שגרירים==
{| class="wikitable"
!שם
!תקופת כהונה
|-
|דוד מתנאי
|1993–1995
|-
|אורי חלפון
|1995–1998
|-
|וליד מנצור
|1999–2001
|-
|עמיקם לוי
|2001–2003
|-
|אברהם ניר
|2003–2005
|-
|אפרים בן מתתיהו
|2005–2009
|-
|אמנון אפרת
|2009–2012
|-
|מירב אילון שחר
|2012–2017
|-
|נדב אשכר
|2017–יולי 2022
|-
|ירון מאיר
|אוגוסט 2022–מכהן
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
* 

==הערות שוליים==

האנוי
קטגוריה:האנוי
סמל קלדוניה החדשה

סמל קלדוניה החדשה הוא סמל המכיל מכלול של חפצים הייחודיים לאזור וכולם בצבע שחור. הסמל חסר מסגרת ואינו סמל במובן ההרלדי, אלא משמש כסמל לאומי. בחלקו הקדמי קונכיית נאוטילוס ובאזור התחתון גלים, מאחורי הקונכייה מופיעים 2 סמלים. משמאל לימין חץ או חנית המעטר את גגות בתי אנשי הקנאק כמעין טוטם ודרך השלד החיצוני של הקונכייה עובר ענף של עץ ממשפחת האורניים.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קלדוניה החדשה
קטגוריה:סמלי ישויות מדיניות
קטגוריה:אוקיאניה: סמלים
מריוט גרנד הוטל

מריוט גרנד הוטל (ברוסית: Марриотт Москва Гранд-Отель) הוא מלון חמישה כוכבים במוסקבה של רשת מלונות יוקרה מריוט הבינלאומית.

המלון ממוקם ברחוב הראשי של מוסקבה, רחוב טברסקאיה. בניין המלון בן 9 הקומות מכיל 387 חדרים.

נשיאי ארצות הברית ביל קלינטון וג'ורג' ווקר בוש שהו במלון זה במהלך ביקוריהם הרשמיים במוסקבה. בנוסף במלון התארחו סגן נשיא ארצות הברית אל גור, מזכירי המדינה האמריקנים מדליין אולברייט וקולין פאוול, ראש ממשלת ישראל אריאל שרון, סגן נשיא ברזיל מרקו מיציאל ומכובדים נוספים<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוסקבה: בתי מלון
שפות מלאיו-פולינזיות

השפות המלאיו-פולינזיות הן ענף של משפחת השפות האוסטרונזיות. ענף זה כולל כ-385.5 מיליון דוברים. דוברי השפות המלאיו-פולינזיות הם עמים אוסטרונזים, מחוץ לטאיוואן, במדינות האיים של דרום-מזרח אסיה והאוקיינוס השקט. מספר קטן של דוברים נמצאים ביבשת אסיה באזורים הסמוכים לחצי האי המלאי, קמבודיה, וייטנאם והאי הסיני האינאן. יוצאת דופן במשפחה זו היא המלגשית השפה הרשמית של מדגסקר הנמצאת באפריקה.

ישנן למעלה מ-1,000 שפות במשפחה זו וכל השפות האוסטרונזיות העיקריות והרשמיות שייכות לתת-קבוצה זו. עם השפות שבהן יש למעלה מחמישה מיליון דוברים נמצאות: אינדונזית, ג'אווה, סונדנית, טאגאלוג, מלגשית, מלאית, סבואנו, מדורסית, אילוקנו, היליגנון ומיננגקבאו. כמו כן, לחלק מהן יש מעמד של שפה רשמית למשל: טונגנית, סמואית, מאורית, גילברטית, פיג'ית, הוואית, פלאואית וצ'מורו.

בחלק מהשפות המלאיו-פולינזיות ניכרת השפעה של סנסקריט וערבית, זאת בשל העובדה שבאזורים הללו התבססו דתות הבודהיזם וההינדואיזם ובהמשך גם האסלאם.

את השם "מלאיו-פולינזיות" טבע לראשונה הבלשן הגרמני פרנץ בופ בשנת 1841 (גרמנית: malayisch-polynesisch). השימוש הנוכחי במינוח "מלאיו-פולינזיות" כולל את כל השפות האוסטרונזיות מחוץ לטייוואן והוא החל בשנות ה-70 ומאז הפך למינוח הרשמי למחקרים העוסקים בשפות העמים האוסטרונזים.<ref name=Blust2013></ref>

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20120412003223/http://language.psy.auckland.ac.nz/austronesian/img/FullTreeFigure.pdf 2008 ניתוח מסד נתונים של אוצר המילים האוסטרונזי] 
*[https://web.archive.org/web/20090420130205/http://www.history.com/encyclopedia.do?articleId=215578 History.com אנציקלופדיה: שפות מלאו-פולינזיות]
*[https://www.jstor.org/stable/3623195 Central and Central-Eastern Malayo-Polynesian] 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שפות אוסטרונזיות
קטגוריה:אוקיאניה: תרבות
ניתוק גז אוטומטי

ניתוק גז אוטומטי הוא התקן בטיחות במערכות הפועלות בגז בישול (ככיריים ודוד חימום), המנתק את זרם הגז למבער במקרה של התכבות הלהבה. ההתקן מיועד למנוע הצטברות של גז בתוך המכשיר, בתוך ארובה או בחדר, ובכך למנוע סיכון בטיחותי להתלקחות לא רצויה. 

הסיבות לכשל בלהבה עשויות להיות הפסקה רגעית של אספקת הגז, לחץ גז נמוך ממערכת אספקת הגז, משב רוח, גלישה של נוזלים על המבער ועוד.

התקנים לניתוק גז עשויים להשתמש לגילוי התקלה באחת מכמה טכנולוגיות: דו-מתכת, צמד תרמי, חיישני להבה וחיישני לחץ. עם גילוי התקלה, נסגר שסתום הגז באופן אוטומטי - כאשר ההתקן מופעל הוא אמור לעצור (או להפחית לרמות בטוחות) את זרימת הגז למבער. בחלק מההתקנים נדרש איפוס ידני של ההתקן על מנת להדליק מחדש את הלהבה.

בדיקה של התקן ניתוק גז אוטומטי היא חלק מתחזוקה שוטפת של מכשירי גז.

קטגוריה:התקני בטיחות
קטגוריה:מבערים
פרידריך הראשון, מרקיז באדן

פרידריך הראשון, מרקיז באדן (בגרמנית: Friedrich von Baden-Österreich; 1249 - 29 באוקטובר 1268), חבר בבית צרינגן, היה מרקיז באדן וורונה, וכן הטוען לתואר דוכס אוסטריה משנת 1250 ועד מותו. <ref>Regesten der Markgrafen von Baden und Hachberg, 1050-1515. Innsbruck 1892</ref> בתור עמית למערכה של המלך מבית הוהנשטאופן קונרדין, הוא גם נערף בהוראתו של שארל הראשון, מלך נאפולי וסיציליה.

== ביוגרפיה ==
פרידריך נולד באלנד האוסטרית ב-1249, והיה בנם היחיד של המרקיז השוואבי הרמן השישי, מרקיז באדן (בערך 1226–1250) ושל אשתו גרטרוד מאוסטריה (1226–1288), אחייניתו ויורשתו של פרידריך השני, דוכס אוסטריה מבית באבנברג.

מכיוון שפרידריך השני מאוסטריה נהרג בקרב על נהר הלייתה ב-1246, הקו הדוכסי של שושלת באבנברג נכחד. הרמן השישי, מרקיז באדן, באמצעות נישואיו עם גרטרוד, העלה תביעות ירושה לנכסי אוסטריה ושטיריה. עם זאת, לאחר מותו של הקיסר פרידריך השני ב-1250, לא הייתה קיימת סמכות אימפריאלית חזקה כדי לתבוע את תוארו. למרות שהוא נתמך על ידי האפיפיור אינוקנטיוס הרביעי והאנטי-מלך וילם מהולנד, הרמן לא יכול היה לגבור על הטענות שהעלו המלך הפרמיסלידי האדיר ואצלב הראשון מבוהמיה ובנו הלוחם אוטוקר השני.

בזמן מות אביו, שהה פרידריך הצעיר בחצר מייסן, לשם נמלטה אמו גרטרוד. הוא יכול היה לרשת את המרקיז הרמן בבאדן, כאשר דודו רודולף הראשון משמש כעוצר. כמו כן, כתובע לדוכסויות אוסטריה ושטיריה באמצעות אמו, פרידריך התגורר ליד וינה. עם זאת, כאשר בשנת 1252 אוטוקר השני התחתן עם דודתה של גרטרוד מרגרט ועבר לאוסטריה, הוא נאלץ שוב לברוח, תחילה לשטיריה ולאחר מכן לחצר שפונהיים בקרינתיה.

משנת 1266 בערך, גדל פרידריך במעון בית ויטלסבאך של לודוויג השני, דוכס בוואריה, שם התיידד עם קונרדין, דוכס שוואביה, בנו הצעיר של קונראד הרביעי, מלך גרמניה ויורש שושלת הוהנשטאופן הקיסרית. ממנו ציפה פרידריך לתמיכה באכיפת תביעותיו לשלטון.
קונרדין ופרידריך שומעים את גזר דין המוות שלהם בזמן שחמט; ציור היסטוריה מאת JHW Tischbein (1784)
בשנת 1267 הוא קיבל את ההחלטה הקטלנית ללוות את קונרדין במסע שלו נגד שארל מאנז'ו, שהוכתר למלך סיציליה על ידי האפיפיור קלמנס הרביעי והרג את דודו של קונרדין מנפרד בקרב בנוונטו ב-1266. קונרדין עבר לרומא ב-24 ביולי 1268, עם זאת, שארל הביס באופן מכריע את חיילי הוהנשטאופן בקרב טאגליאקוצו ב-23 באוגוסט, ולאחר מכן קונרדין ופרידריך ברחו ונפלו בשבי ב-8 בספטמבר בטורה אסטורה, דרומית לאנציו. שניהם נבגדו ונמסרו למלך שארל על ידי תומכיהם משפחת פרנג'יפאני, שניהם נשארו בכלא משפיל בקסטל דל'אובו בנאפולי. המלך עצמו דן אותם למוות; לפי האגדה, הם שמעו את פסק הדין שלהם תוך כדי שחמט והמשיכו באדישות במשחק. קונראדין ופרידריך נערפו בפומבי בפיאצה דל מרקטו ב-29 באוקטובר.

שרידיהם נקברו תחילה בחיפזון, אך לאחר מכן הועברו לכנסיית סנטה מריה דל קרמיין, נאפולי, בהוראת אמו של קונרדין, אליזבת מבוואריה. האפיפיור קלמנס מת חודש לאחר ההוצאה להורג; עם זאת, שארל גורש מממלכתו בערבית סיציליאנית של 1282.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אישים שהוצאו להורג בעריפת ראש
קטגוריה:מרקיזי באדן
קטגוריה:ילידי 1249
קטגוריה:נפטרים ב-1268
יהי שלום בחילנו

יְהִי שָׁלוֹם בְּחֵילֵנוּ (מוכר גם במילות הפזמון החוזר בְּסִימָן טוֹב בֵּן בָּא לָנוּ) הוא פיוט קדום לברית מילה שמחברו לא נודע, הנפוץ במיוחד בקהילות הספרדים ועדות המזרח, והוא פיוט ברית המילה הוותיק ביותר המצוי בידינו כיום.

==על הפיוט==
מחברו של הפיוט אינו ידוע לנו, אך מהאקרוסטיכון של בתי השיר עולה כי שמו היה יהושע. 

הפיוט כולל שישה בתים, כאשר המשפט החותם את הבית הראשון "בְּסִימָן טוֹב בֵּן בָּא לָנוּ בְּיָמָיו יָבֹא הַגּוֹאֵל' משמש לעיתים כפזמון חוזר בין הבתים, ובסוף כל בית עונים "אמן". לכל בית חריזה פנימית, ושורת הסיום של כל בית ובית מסתיימת בצליל "...אֵל". 

הפיוט נדפס לראשונה בשנת 1522 בוונציה, והתפשט במהרה לסידורי תפילה וספרי פיוטים ברחבי העולם היהודי, בין השאר באיטליה, בארצות הבלקן וטורקיה, בחצי האי קרים, במצרים, בפרס, בעיראק, בהודו ואף בליטא. יש נוהגים לומר את שני הבתים הראשונים של הפיוט ("יהי שלום...", "הילד יהי...") בתפילת ערבית של השבת שלפני ברית מילה. לפי מנהג יהדות כורדיסטן, היו שרים את הפיוט לאבי הבן, כשהיה עולה לתורה בשבת שלפני הברית.

תוכן הפיוט הוא ברכות לרך הנימול, שיגדל בתורה ושיזכה לשפע ולחיים ארוכים.

לדעת יצחק אבישור, הפיוט פותח במילים "בסימן טוב" ולא "במזל טוב", משום שבעדות המזרח הברכה "מזל טוב" הייתה נהוגה להולדת בת וברכת "סימן טוב" ללידת בן.

==אזכורים==
במחזור ארם צובה נדפס פיוט בעל פתיחה דומה ("יהי שלום בחילנו שלוה בקהלנו במזל טוב בן בא לנו") ובית אחרון זהה, ולו אקרוסטיכון "טוביה". על פי ההערכות, פיוט זה הוא חיקוי של הפיוט שנדפס ב-1522 באקרוסטיכון "יהושע".

השיר "מזמורי ברית מילה" שכתב חיים חפר, פותח בבית הראשון של הפיוט כמעט בדיוק: 

==לחנים==
בשל תפוצתו הרחבה של הפיוט, הוא זכה למגוון רחב של לחנים בתפוצות השונות.

הלחן הנפוץ והמוכר ביותר הוא לחן של יהודי בבל. לחן זה זכה לביצועים רבים (ראו להלן). 

לחן נפוץ נוסף הוא של יהודי מרוקו, זהו לחן עממי המבוצע במקאם "סאחלי" השמח.

==לקריאה נוספת==
* ישראל דוידזון, אוצר השירה והפיוט, כרך ב, ניו יורק תרפ"ט, עמ' 325.
==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://gani.piyut.org.il/page/18883?lang=he יהי שלום בחילנו], באתר מיזם "בואו לגני".
* 

===ביצועים של הפיוט בלחן יהודי בבל===
* 
* 
* 
* 
* 

===ביצועים של הפיוט בלחן יהודי הודו===
* 
* .

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטים לברית מילה
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
נחל ברק בן אבינעם

נחל ברק בן אבינועם הוא נחל אכזב, קצר בגליל התחתון ואחד מיובליו של נחל תבור. הוא חוצה את יער בית קשת. הנחל יורד בסביבות הר יונה, עובר בעינות שועים ועובר את דרך יער בית קשת בין הר כסולות להר דבורה.

==תוואי הנחל==
לפני המעלה להר דבורה עוברת דרך נוף יער בית קשת באפיקו של הנחל. ראשיתו של הנחל בהר יונה והוא זורם דרומה ממזרח להר דבורה לכיוון בקעת כסולות ועמק יזרעאל ונשפך לנחל תבור. בנקודת המפגש של הדרך עם הנחל נמצא לרשות הקהל חניון ברק. במורד הנחל מסלול טיול מוסדר שרובו מוצל העובר בתוך צמחייה עשירה של חורש ים תיכוני. בחורף זורמים מים באפיק הנחל. בנחל צמחיית פרחי בר עשירה כולל סחלבים.<ref></ref>

==שמו של הנחל==
הנחל קרוי על שמו של ברק בן אבינעם, מנהיג צבאי שנזכר בספר שופטים (פרקים – ) ומי שפעל יחד עם דבורה הנביאה. מוצאו היה מן העיר קדש נפתלי שבשבט נפתלי.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הגליל התחתון: נחלים
קטגוריה:בית קשת
פנחס רבינוביץ

פנחס (פיליפ) רבינוביץ (באנגלית: Philip Rabinowitz; 14 באוגוסט 1926 – 21 ביולי 2006) היה מתמטיקאי שימושי ומדען מחשב. הוא נודע בעיקר בזכות עבודתו באנליזה נומרית, כולל ספריו "קורס ראשון באנליזה נומרית" עם אנתוני רלסטון ושיטות "אינטגרציה נומרית" עם פיליפ ג'יי דייוויס. חיבר מאמרים רבים על אנליזה נומרית.

==ביוגרפיה==
פנחס רבינוביץ נולד בשנת 1926, בן ליעקב משולם זושא ובילא רבינוביץ מחסידות מונסטריץ', וגדל בפילדלפיה. התחיל ללמוד רפואה, אך לאחר שבסוף שנת הלימודים הראשונה נמנע מלהיבחן בשבת כדי להימנע מחילול שבת עבר ללימודי מתמטיקה.
הוא קיבל תואר דוקטור בשנת 1951 על עבודה שכותרתה "Normal Coverings and Uniform Spaces", שנעשתה בהדרכת וולטר גוטשלק באוניברסיטת פנסילבניה. במהלך לימודיו שהה בשנים 1948–1949 ב-MIT, ועשה את צעדיו הראשונים בתכנות. בשנים 1951–1955 עבד במכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה של ארצות הברית. 

בשנת 1955 עלה לישראל, לאחר שהוזמן על ידי פרופ' חיים פקריס להיות אחראי על פיתוח התוכנה למחשב החלוצי ויצק שנבנה במכון ויצמן למדע. הוא כתב את תוכניות השירות הראשונות של ויצק, ופיתח בו ספרייה של שגרות מדעיות. בנוסף עסק בהוראת תכנות ברמות שונות. במקביל לעבודתו כפרופסור במכון ויצמן למדע לימד גם באוניברסיטה העברית בירושלים, באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בר-אילן, ובקורס התכנות הראשון בממר"ם. בשנת 1968 הוענק לו פרס איל"א.

בשנת 1951 נשא לאישה את טרי. לאחר עלייתם לישראל התגוררו ברחובות ומאוחר יותר רכשו בית קיץ באפרת, בסמוך לבתם. פנחס רבינוביץ נפטר ב-21 ביולי 2006 והובא לקבורה בבית העלמין האזורי גוש עציון.

== קישורים חיצוניים ==

<div class="mw-content-ltr">
* 
* Gautschi, W. The work of Philip Rabinowitz on numerical integration. Numerical Algorithms 9, 199–222 (1995). https://doi.org/10.1007/BF02141588
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתמטיקאים אמריקאים
קטגוריה:מתמטיקאים ישראלים
קטגוריה:מדעני מחשב ישראלים
קטגוריה:מתכנתים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת פנסילבניה
קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: מתמטיקה ומדעי המחשב
קטגוריה:חלוצי המחשוב בישראל
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006
שפות מיקרונזיות

השפות המיקרונזיות הן ענף במשפחת השפות האוקיאניות הכולל 21 שפות עם כ-295,000 אלף דוברים. ייחודן בכך שהן נעדרות עיצורים שפתיים פשוטים.
ככל הנראה מקורה של משפחת השפות המיקרונזיות במזרח מיקרונזיה, באזור קוסראה, משם הן התפשטו מערבה. דוברי השפה התיישבו באזור הדרומי של מחוז מאלאיאיטה (איי שלמה) ובצפון ונואטו.

לפי ג'קסון (1983, 1986) השפות המיקרונזיות מתמיינות באופן הבא:
*נאורית (משפחה מיקרונזית גרעינית)
**קוסראית (משפחה מיקרונזית מרכזית)
***גילברטית (משפחה מיקרונזית מערבית)
קווין יוז (2020) הציע לשנות את שיטת המיון של ג'קסון, בעיקר בהתייחסו לנאורית כשפה הממוקמת כענף ראשוני לצד הקוסראית כששתיהן יחד מהוות תת-קבוצה. בשיטה זו הנאורית ממוקמת בענף ראשוני של המשפחה המיקרונזית המרכזית.

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.trussel2.com/MCD/ מילון לשפות מיקרונזיות] 
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שפות אוסטרונזיות
קטגוריה:מיקרונזיה (אזור)
אוסקר (ספרד)

אוסקר (בספרדית: Huéscar; בלטינית: Osca) היא רשות מקומית במחוז גרנדה, ספרד. ברשות המקומית נמצאת הכנסייה הקולגיאטית של סנט מריה הגדולה, שתוכננה על ידי דייגו דה סילו במאה ה-16.

== היסטוריה ==
עד לכיבוש חצי האי האיברי על ידי רומא העתיקה, אוסקר הייתה עיירת טורדטנים . לאחר הכיבוש, העירייה הייתה תחת השלטון הרומי בפרובינקיה הרומית היספניה בייטיקה.<ref>Ptolemy ii. 4. § 12; Pliny ii. 1. s. 3.</ref> עם זאת, יש הטוענים כי מטבעות עתיקים שבאו מאזור העיירה מזויפים.<ref>Florez, Med.,; Sestini, p. 78; Théodore Edme Mionnet, i. p. 43, Suppl. i. p. 40; Sestini, p. 78.</ref>

ב-11 בנובמבר 1809, במהלך מלחמת חצי האי, שבהן דנמרק תמכה בקיסרות הראשונה, החליטה מועצת העיר של אוסקר על הכרזת מלחמה משלה על דנמרק. החלטה זו בוטלה למעשה ב-11 בנובמבר 1981, לאחר שהיסטוריון מקומי מצא שמצב המלחמה לא בוטל.<ref></ref> במהלך 172 השנים האלו, לא היו שום נפגעים או סכסוכים הקשורים למצב המלחמה בין דנמרק לאוסקר.<ref></ref><ref></ref>

== ערים תאומות ==
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרד: רשויות מקומיות
סנצ'ו השישי, מלך נווארה

סנצ'ו גארס השישי, מלך נווארה (בבסקית: Antso VI.a; 21 באפריל 1132 – 27 ביוני 1194), כונה החכם (בבסקית: Jakituna, בספרדית: el Sabio) היה מלך נווארה משנת 1150 ועד מותו ב-1194. הוא היה המלך הראשון שהסיר רשמית את התואר "מלך פמפלונה" לטובת מלך נווארה, ובכך שינה את ייעודה של ממלכתו. סנצ'ו גארס היה אחראי להבאת ממלכתו למסלול הפוליטי של אירופה.

== ביוגרפיה ==
חותם מלכותי לא שלם של סנצ'ו השישי.
סנצ'ו השישי נולד ב-21 באפריל 1132 והיה בנם הבכור של גרסיה רמירז, המשקם ומרגרט מל'איגל. הוא ירש בשנת 1150 ממלכה חלשה, נתונה לפשיטות תכופות על ידי ממלכת קסטיליה של אלפונסו השביעי ועל ידי רוזנות ברצלונה של רמון ברנגואר הרביעי, אשר היה גם מלך אראגון, אשר בשנת 1140 הסכים לחלוקת הממלכה בהסכם קאריון.

הוא ניסה לתקן את גבולות ממלכתו, שצומצמו על ידי הסכמי טודיין וקאריון, עליהם נאלץ לחתום עם קסטיליה ואראגון בתחילת שלטונו. בהסכם סוריה, קסטיליה אושרה בסופו של דבר בבעלותה שטחים שנכבשו. לנוכח השתלטות צבאית קסטיליאנית אפשרית על שטחים נוספים במערב נווארה, סנצ'ו השישי החזיר לעצמה את הסמכות המלכותית על ידי הקמת מספר ערים בשנת 1181, כולל סן סבסטיאן, ויטוריה וטרווינו, בין היתר.

הוא היה עוין לרמון ברנגאר הרביעי, רוזן ברצלונה, אך בנו של רמון אלפונסו השני, מלך אראגון, חלק עמו את האדמות שנלקחו ממורסיה בהסכם סנגואסה ב-1168. ב-1190 שוב חתמו שני השכנים בבורחה על הסכם של הגנה הדדית מפני התפשטות קסטיליה.

הוא מת ב-27 ביוני 1194, בפמפלונה, שם הוא קבור. <ref>[https://www.britannica.com/biography/Sancho-VI Sancho VI entry] at the Encyclopedia Britannica</ref>

== משפחתו ==
ב-20 ביולי 1153, התחתן סנצ'ו גארס עם סנצ'ה מקסטיליה, בתם של אלפונסו השביעי, מלך לאון וקסטיליה וברנגריה מברצלונה. נולדו להם שישה ילדים:
* ברנגריה סאנצ'ס, התחתנה עם ריצ'רד הראשון . היא מתה ללא ילדים.
* סנצ'ו סאנצ'ס, שכונה החזק, ירש את אביו ושלט כמלך נווארה בין השנים 1194 ל-1234, התחתן בתחילה עם קוסטנס מטולוז ולאחר מכן עם בתו של פרידריך הראשון, הרומאי הקדוש. הקיסר או, לפי מקורות אחרים, של יוסוף השני, ח'ליף מרוקו.
* בלאנש סאנצ'ס, התחתנה עם תיאובלד השלישי, רוזן שמפאן. בנה תיאובלד יהפוך למלך נווארה לאחר מות דודו.
* פרננדו סאנצ'ס. 
* תרזה סאנצ'ס.
* קונסטנצה סאנצ'ס. 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידי 1132
קטגוריה:נפטרים ב-1194
קרן הארדינג

קרן הארדינג (באנגלית: Karen Harding; נולדה ב-18 בנובמבר 1991) היא זמרת-יוצרת בריטית.

== ראשית חייה ==
הארדינג נולדה לאב אנגלי ולאם פיליפינית ב-18 בנובמבר 1991.<ref name="Hunger"></ref> הארדינג גדלה בקונסט , ולמדה באקדמיית קונסט .<ref name="NorthernEcho"></ref> היא עבדה בעבר בחנות האוכל המזרחי של הוריה. ב-2008, היא זכתה בתחרות המוזיקה האזורית Music Means Life.<ref></ref> אחת ההקלטות הראשונות שלה הייתה גרסת כיסוי לשיר המחאה "Strange Fruit", שהתפרסם במקור על ידי בילי הולידיי.<ref name="SunderlandEcho"></ref>

== קריירה ==
ב-2010, היא הופיעה בקדם האירוויזיון הבריטי לאירוויזיון 2010.<ref><br /><br />- <br /><br />- </ref> היא הודחה בסיבוב הראשון, לאחר שביצעה את השיר "What Do I Have to Do" של קיילי מינוג.<ref></ref>

ב-2013, היא הייתה מתמודת בתוכנית הטלוויזיה הבריטית, The X Factor, והודחה בשלב מחנה האימונים.<ref></ref><ref name="Grazia"></ref> מאוחר יותר, היא הוחתמה בחברת התקליטים Method Records.<ref name="ChronicleLive"></ref><ref name="The405"></ref>

הסינגל הראשון שלה, "Say Something", יצא ב-19 באוקטובר 2014. השיר הגיע, בשיאו, למקום השני במצעד הדאנס הבריטי, למקום השביעי במצעד הסינגלים הבריטי, למקום ה-11 במצעד הסינגלים הסקוטי, ולמקום ה-73 במצעד הסינגלים האירי. כמו כן, השיר זכה בתואר פלטינה כפולה מה-BPI.

ב-14 באוגוסט 2015, היא הופיעה בסינגל "Feel Good (It's Alright)" של בלונד.<ref></ref> השיר הגיע, בשיאו, למקום ה-19 במצעד הדאנס הבריטי ולמקום ה-76 במצעד הסינגלים הבריטי.

במאי 2016, היא ביצעה את המנון הממלכה המאוחדת בגמר גביע ה-FA לשנת 2016.<ref></ref>

ב-9 בספטמבר 2016, היא השתתפה בסינגל "Sweet Lies" של וילקינסון. השיר הגיע, בשיאו, למקום ה-34 במצעד הדאנס הבריטי ולמקום ה-98 במצעד הסינגלים הסקוטי. כמו כן, השיר זכה בתואר כסף מה-BPI.

ב-28 ביולי 2017, היא השתתפה בסינגל "More & More" של טום זאנטי . הסינגל הגיע, בשיאו, למקום ה-73 במצעד הסינגלים הבריטי, למקום ה-22 במצעד הדאנס הבריטי ולמקום ה-81 במצעד הסינגלים הסקוטי. כמו כן, השיר זכה בתואר כסף מה-BPI.

ב-15 באוקטובר 2021, היא הוציאה את המיני-אלבום הראשון שלה, Sweet Vibrations.

== דיסקוגרפיה ==
=== מיני-אלבומים ===
* 2021: Sweet Vibrations

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!פרויקט
!תוצאה
!מקור
|-
!2024
!פרס ג'ונו
|הקלטת הדאנס של השנה
|"Need Your Love" <small>(עם פליקס קרטל)</small>
|
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמניות קפיטול רקורדס
קטגוריה:זמרות בריטיות
קטגוריה:פזמונאיות בריטיות
קטגוריה:זמרות-יוצרות בריטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1991
רעב בכף ורדה

תקופות רעב בכף ורדה התחוללו פעמים רבות בתולדותיה, משנת 1580 ועד סוף שנות ה-40 של המאה ה-20. הרעב, שנבע מבצורת ויבולים חקלאיים דלים, גרם למותם של המונים, גם עקב מחלות שהתלוו לרעב.

==רקע==
האקלים בארכיפלג איי כף ורדה הוא צחיח למחצה, כאשר תקופות המשקעים המשמעותיות בו הן בחודשים אוגוסט וספטמבר בלבד. האיים המזרחיים – מאיו, סאל ובואה ויסטה – הם הצחיחים ביותר, ואילו האיים הצפון-מזרחיים ואלו הנהנים מרוחות הסחר נהנים ממשקעים רבים יותר. החקלאות תלויה מאוד בגשמי הקיץ, וכאשר אלו מתמעטים, יבולים דלים הם שכיחים. מצב זה הוחמר עם השנים על ידי בחירה לא נכונה של סוגי גידולים, רעיית יתר, סחף קרקע ואי התייחסות מספקת לבצורת מצד השלטון הקולוניאלי הפורטוגזי באיים.

==תקופות רעב בכף ורדה==
אלו תקופות הרעב שתועדו:
* 1580–1583 – באיים סנטיאגו, מאיו ובראווה
* 1609–1611 – בסנטיאגו, בשילוב עם מגפת אבעבועות שחורות
* 1685–1690 – כ-4,000 מתו בסנטיאגו
* 1704–1712 – בסנטיאגו, מאיו, בואה ויסטה וסאל
* 1719–1723 – בסנטיאגו, סאו ניקולאו , מאיו, סאל, בואה ויסטה ופוגו
* 1738–1740 – בסאו ניקולאו
* 1747–1750 – בכל האיים
* 1773–1775 – למעלה מ-20,000 מתים בכל האיים
* 1830–1733 – כ-30,000 מתים בכל האיים
* 1854–1856 – מות רבע מאוכלוסיית האיים
* 1863–1866 – 20,000 עד 30,000 מתים בכל האיים
מעריכים שבמאות ה-18 ו-19 נספו ברעב באיים למעלה מ-100,000 איש.

שתיים מתקופות הרעב הקשות ביותר התחוללו בשנים 1941–1943 ו-1947–1948, וגבו כ-45,000 קורבנות. קשה מכל נפגעו תושבי האיים סאו ניקולאו ופוגו, שבהם נספו 28% ו-31% מן האוכלוסייה, בהתאמה. אלפים מתושבי האיים היגרו מחמת הרעב, וחלקם קיבלו על עצמם עבודה במטעי הקקאו של המושבה הפורטוגזית בסאו טומה ופרינסיפה. בשנים 1900 עד 1970 יצאו 80,000 מושבי האיים ליעד זה. ממשלת המדינה החדשה של פורטוגל לא גילתה עניין רב במצבה של המושבה שלה לחופי אפריקה ולא נקטה בצעדים להגדלת הנגישות של תושביה למים או לאספקת סיוע במזון.

==אזכורים בתרבות==
השיר "Fome 47" ("הרעב של 47'") היה משיריה הידועים ביותר של המוזיקאית בת האיים קודה די דונה . החלק השלישי והאחרון של הנובלה Chiquinho מתמקד בבצורת בכף ורדה והאסון והמוות שהביאה בעקבותיה.

==לקריאה נוספת==
* K. David Patterson, Epidemics, Famines, and Population in the Cape Verde Islands, 1580-1900, The International Journal of African Historical Studies, כרך 21, מס' 2 (1988), עמ' 291–313.

==קישורים חיצוניים==
* Alexander Keese, [https://edoc.hu-berlin.de/bitstream/handle/18452/14232/22gDqzLZTTGk.pdf?sequence=1 Managing the Prospect of Famine: Cape Verdean Officials, Subsistence Emergencies, and the Change of Elite Attitudes During Portugal’s Late Colonial Phase, 1939-1961], Itinerario, כרך 36, מס' 1, 2012, עמ' 49–70

כף ורדה
קטגוריה:כף ורדה: היסטוריה