OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קרב יום

{| style="float:left;width:350px; font-size:110%;" class="wikitable hebrewQuotation"
|+ קרב יוֹם
! width="50%" | נוסח מושר
! נוסח כתוב
|- valign="top"
|
<poem>
קָרֵב יוֹם, קָרֵב יוֹם, אֲשֶׁר הוּא לֹא יוֹם וְלֹא לַיְלָה.

קָרֵב יוֹם, קָרֵב יוֹם, אֲשֶׁר הוּא לֹא יוֹם וְלֹא לַיְלָה.

רָם, הוֹדַע, הוֹדַע, הוֹדַע, כִּי לְךָ הַיּוֹם אַף לְךָ הַלַּיְלָה.

רָם, הוֹדַע, הוֹדַע, הוֹדַע, כִּי לְךָ הַיּוֹם אַף לְךָ הַלַּיְלָה.

שׁוֹמְרִים הַפְקֵד, הַפְקֵד לְעִירְךָ, כָּל הַיּוֹם וְכָל הַלַּיְלָה.

שׁוֹמְרִים הַפְקֵד, הַפְקֵד לְעִירְךָ, כָּל הַיּוֹם וְכָל הַלַּיְלָה.

תָּאִיר, תָּאִיר, תָּאִיר, תָּאִיר,כְּאוֹר יוֹם חֶשְׁכַת לַיְלָה.

תָּאִיר, תָּאִיר, תָּאִיר, תָּאִיר,כְּאוֹר יוֹם חֶשְׁכַת לַיְלָה.
</poem>
|
<poem>

קָרֵב יוֹם אֲשֶׁר הוּא לֹא יוֹם וְלֹא לַיְלָה
רָם הוֹדַע כִּי לְךָ הַיּוֹם אַף לְךָ הַלַּיְלָה
שׁוֹמְרִים הַפְקֵד לְעִירְךָ כָּל הַיּוֹם וְכָל הַלַּיְלָה
תָּאִיר כְּאוֹר יוֹם חֶשְׁכַת לַיְלָה
</poem>
|}

"קרב יוֹם" הוא שיר שמושר בליל הסדר בערב חג הפסח.

== על השיר ==

"קרב יום" הוא הבית האחרון של הפיוט "ובכן ויהי בחצי הלילה" המופיע בסוף ההגדה של פסח. הפיוט בנוי לפי סדר הא"ב והבית האחרון שלו, "קרב יום", מכיל את האותיות ק עד ת. השיר עצמו, אחד הידועים בין שירי חג הפסח מכיל את מילות
הנוסח הכתוב עם הכפלות של מילים ושורות.
הלחן המוכר של השיר הוא לחן עממי חסידי.

== ביצועים ==

לשיר עשרות ביצועים.

הידוע שבהם הוא הביצוע של שחקנית "תיאטרון הבימה". חנה רובינא, כלת פרס ישראל לתיאטרון שכונתה "הגברת הראשונה של התיאטרון העברי".

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי פסח
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על זמן
צמוד צמוד

"צמוד צמוד" הוא שיר של הזמרים הישראלים עומר אדם, אודיה ושרק, שיצא לאור כסינגל ב-16 באפריל 2024. הוא נכתב על ידי השלושה, יחד עם צמד היוצרים דולי ופן, ומפיקי השיר אלירן אליהו ועומרי דהאן.

==רקע==
ב-21 במרץ 2024, יצא מיני-אלבומו של אדם, "חמישה לילות", שימים ספורים לאחר צאתו הכריז אדם על סדרת הופעות בפארק הירקון, כאשר "צמוד צמוד" יצא לאור ב-16 באפריל, יום המופע השני מתוך הארבע. עומר אדם, שרק ואודיה שיתפו פעולה אחד עם השני בעבר, כאשר אודיה כתבה עבור אדם את השירים "אני" ו"יצאה שבת" מתוך האלבום סוף העולם (2023), ועם שרק את שירו "שחר חיון" מתוך המיני-אלבום דמעות של גבר (2024), ואדם שיתף פעולה עם שרק בשירים "סטלות" של שרק לו ביצע אדם גרסת כיסוי, "תרקוד לנצח" אותו שרק כתב עבור אדם ו"השמחה / מדברים על שלום" אותו ביצעו השניים יחד. בשיר מופיע ציטוט מתוך הלהיט האינטרנטי "כוסית היא כוסית" משנת 2009.

בשיר מופיעה שורה המתייחסת למוצאו של אדם ומשפחתו, ממושב מגוריו משמר השבעה.

== הצלחה מסחרית ==
השיר נכנס למקום העשירי במצעד היטליסט של מאקו. שבוע לאחר מכן, הגיע השיר למקום הראשון. בכך, הפך אדם לאמן הראשון ששיריו החליפו אחד את השני במקום הראשון במצעד, כאשר "צמוד צמוד" החליף את "רק שלך" מתוך חמישה לילות. זהו גם שירו השלישי של אדם במקום הראשון במצעד, מה שהפך את אדם לאמן בעל מספר השירים הרב ביותר במקום הראשון במצעד זה.

==מיקומי שיא==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירי אודיה
קטגוריה:שירי שרק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עומר אדם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שרק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בהיטליסט
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בעשירייה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
הפוניקולר של מונמארטר

הפוניקולר של מונמארטר הוא מתקן תחבורתי הפועל בשכונת מונמארטר ברובע ה-18 של פריז, בירת צרפת. שתי קרוניות הנעות על פסים על מדרון גבעת מונמארטר מעבירות נוסעים מתחנה בתחתית הגבעה לנקודה גבוהה יותר בה, בסמוך לבזיליקת הלב הקדוש שבראש הגבעה, ובכיוון ההפוך. כ-2 מיליון נסיעות נערכות במערכת מדי שנה.

המערכת המותקנת באתר כיום איננה עונה על הגדרתו של פוניקולר ושמה המקורי נשמר מסיבות היסטוריות.

==היסטוריה==
החלטת מועצת עיריית פריז לבנות את הפוניקולר התקבלה בשנת 1891, והוא החל לפעול באתר ב-12 (או 13) ביולי 1900. הייתה זו מערכת של שני קרונות על פסים מקבילים. הקרונות חוברו ביניהם בכבל, באופן שכאשר היה האחד יורד, הוא היה מושך כלפי מעלה את הקרון האחר. לצורך כך הותקן בכל קרון מיכל מים של חמישה מטר מעוקב, שהיה ממולא במים בתחנה העליונה וכך סיפק את המסה הדרושה למשיכת הקרון האחר ונוסעיו כלפי מעלה. כל קרון הכיל מספר תאים לנוסעים שהיו מסודרים בדירוג זה מעל זה, במקביל לשיפוע. מערכת זו הובילה כמיליון נוסעים בשנה ופעלה על שנת 1931, ואז נסגרה לשם החלפתה.

המערכת החדשה שהותקנה באתר החלה לפעול ב-1935 והייתה בעלת הנעה חשמלית. כמו כן שירתו בה קרונות בעלי תא יחיד במפלס אופקי.

המערכת השנייה פעלה עד לאוקטובר 1990 ואז הושבתה לשם החלפה מחדש. במהלך ההחלפה נהרסו שתי תחנות הקצה ונבנו מחדש.

==המערכת הנוכחית==
המערכת הפעילה כיום באתר החלה לפעול באוקטובר 1991. היא כוללת שני קרונות במשקל של 6 טון ובעלי סיפון אחד וקיבולת של 60 נוסעים כל אחד, הפועלים במקביל ועצמאית זה מזה. מבחינה זו אין מדובר עוד בפוניקולר, אך שמה המקורי של המערכת נשמר מסיבות היסטוריות. אורך הפסים שעליהם נע כל קרון (שרוחבם סטנדרטי) הוא 108 מטר, והמערכת מגשרת על פני מרחק אנכי של 36 מטר. זמן הנסיעה של הקרונות הוא כ-70 שניות. מספר רב יותר של נוסעים משתמש במערכת בכיוון העלייה.

המערכת מופעלת על ידי תאגיד התחבורה העירוני RATP.

הפוניקולר של מונמארטר הופיע במספר רב של סרטים ותוכניות טלוויזיה אודות שכונת מונמארטר, וכן ביצירות ספרותיות.

הפוניקולר המקורי
הפוניקולר השני

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=YEQPLfe4eV8&ab_channel=MichaelJiroch סרטון נסיעה בפוניקולר של מונמארטר], באתר יוטיוב

מונמארטר
פוניקולר של מונמארטר
קטגוריה:מונמארטר
נאווה מאו

נאווה מאו (נולדה ב-14 במאי 1992) היא שחקנית טרנסג'נדרית אמריקאית.

== רקע ==
מאו נולדה וגדלה במקסיקו סיטי. היא שחקנית, תסריטאית, במאית, מפיקה, צלמת ופעילת זכויות אדם. התפרסמה בעקבות תפקיד ראשי בסדרה Generation של HBO (שיחקה דמות בשם אנה). מאו התגוררה בעבר בנוסף למקסיקו סיטי גם בסן אנטוניו ובאוקלנד (קליפורניה) בארצות הברית.

== קריירה בקולנוע ובטלוויזיה ==
בשנת 2018 היא כתבה, הפיקה ביימה וכיכבה בסרט הקצר Waking Hour שהוקרן בפסטיבלי קולנוע שונים ברחבי העולם.

מאו הייתה עוזרת הפקה בסרט התיעודי Disclosure בנטפליקס ולאחר מכן מפיקה בסרט Work שהוקרן בפסטיבל הסרטים סאנדנס. שיחקה בתפקיד ראשי<ref name=":0"></ref> בסדרה Generation של HBO.

בשנת 2024 עלתה לשידור בנטפליקס הסדרה אייל קטן שם מאו מגלמת את טרי, פסיכולוגית אמריקאית טרנסג'נדרית, שכוכב הסדרה מתקשה להתקדם במערכת היחסים איתה מאחר שהיא טרנסג'נדרית.<ref></ref> מאו סיפרה בראיון כי היא חשה "אחריות גדולה" לגלם את דמותה של טרי, המבוססת על בת זוגו האמיתית של ריצ'רד גאד, כוכב ויוצר הסדרה. מאו סיפרה שלגלם את דמותה של מי שהייתה בת זוגו של יוצר הסדרה בחיים האמיתיים הלחיץ אותה. לאחר שקראה את התסריט וידעה שהוא מבוסס על החיים האמיתיים של היוצר הבינה שזה חשוב עבורה לשחק בתפקיד זה והחליטה שהיא רוצה להראות שנשים טרנסיות קיימות בחיים האמיתיים והן מקיימות מערכות יחסים עם אנשים אמיתיים.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
מאו בוגרת תואר ראשון בבלשנות ומדעים קוגניטיביים ממכללת Pomona בקליפורניה.<ref></ref> היא למדה בפריז ועשתה התמחות בגוודלחרה במקסיקו<ref name=":0" />. לאחר מכן עבדה במשך מספר שנים עם קורבנות אלימות: כעוזרת משפטית עם משפחות מהגרים ולאחר מכן כיועצת עמיתה בסיוע לנפגעי אלימות נגד להט"ב באזור מפרץ סן פרנסיסקו. בנוסף מילאה תפקידים שונים בתחומי צדק חברתי ושינוי תרבותי עם נותני שירותים מבוססי קהילה, ארגוני סטודנטים ונפגעי אלימות.<ref></ref> הניסיון המקצועי שלה כולל גם פיתוח תוכניות לימודים, הנחיית סדנאות ודיאלוג, ודיבור בפני קהל<ref name=":0" />.

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
!שנה
!הסרט
!שם הדמות
!תפקיד
|-
| 2019
| Waking Hour
| סופיה
| שחקנית, מפיקה, תסריטאית ובמאית
|-
| 2019
| Femenina
| נינה
|
|-
| 2020
| Sam's Town (סרט קצר)
| נטשה
| שחקנית ומפיקה
|-
| 2020
| נשיכות אהבה
|
|מפיקה
|-
| 2020
| גילוי נאות: להיות טרנס בהוליווד
|
| עוזרת הפקה
|-
| 2022
|עבודה
| לולה
| סרט קצר
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
!שנה
!הסדרה
!שם הדמות
! ציוני
|-
| 2021
| Generation
| אנה
| 16 פרקים
|-
| 2024
| אייל קטן
| טרי
| 6 פרקים
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טרנסג'נדרים אמריקאים
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בארצות הברית
קטגוריה:שחקניות אמריקאיות
קטגוריה:טרנסג'נדריות
קטגוריה:בוגרות מכללת פומונה
קטגוריה:בוגרי מכללת פומונה
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1992
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1992
מקס דנינג

מקס דנינג (בגרמנית: Max Dehning; נולד ב-9 בספטמבר 2004) הוא אתלט גרמני, אלוף עולם עד גיל 20 (קאלי 2022) ושיאן אירופה עד גיל 23 (90.20 מטר) בהטלת כידון.

== ביוגרפיה ==
=== 2022 ===
==== אלוף עולם עד גיל 20 ====
באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה באוגוסט זכה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 77.24 מטר.

=== 2023 ===
==== אלוף אירופה עד גיל 20 ====
באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה באוגוסט בירושלים שבישראל זכה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 78.07 מטר.

=== 2024 ===
==== שיאן אירופה עד גיל 23 ====
בתחרות שנערכה ב-25 בפברואר בגרמניה קבע שיא אירופה עד גיל 23 חדש של 90.20 מטר, והפך, בגיל 19, למטיל הכידון הצעיר בהיסטוריה שמטיל אל מעבר ל-90 מטר.

== שיאים אישיים ==
* הטלת כידון: 90.20 מטר (2024)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מטילי כידון גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-2004
יצחק אלישיב

יצחק אלישיב (נולד ב־1945) הוא פוליטיקאי ישראלי שכיהן כראש המועצה המקומית אזור בין השנים 1974–1989.

== ביוגרפיה ==
יצחק אלישיב נולד בשנת 1945 בלודז', פולין<ref></ref> ושהה עם משפחתו עם משפחתו במחנה עקורים בגרמניה<ref></ref> עד שעלו לארץ בשנת 1949 וכעבור זמן קצר השתקעו באזור.<ref></ref> כבר מגיל 15 שיחק כדוריד בצורה מקצועית בהפועל אזור, אפילו בזמן כהונתו כראש המועצה. בזמן כהונתו הראשונה היה רווק והתגורר אצל אימו. לאחר מכן, נישא לנאווה (לבית בולקינד) ולהם שלושה ילדים.

== קריירה פוליטית ==
לקראת בחירות 1973 כמה חברי מפלגת העבודה באזור החליטו להקים רשימה עצמאית ונפרדת מהמערך. הקבוצה הקימה רשימה בשם "למען אזור" והעמידה בראשה את אלישיב, שהיה רק בן 29. הרשימה זכתה ל-3 מנדטים לעומת 4 של המערך בראשות ראש המועצה היוצא אברהם בנבניסטי.<ref></ref> אלישיב הקים קואליציה עם סיעתו ועם נציגי המפד"ל והליכוד, כשהמערך יושבת באופוזיציה.<ref></ref> באפריל 1975 ולאחר משא ומתן ממושך, חברו נציגי המערך לקואליציה בראשותו של אלישיב.<ref></ref><ref></ref>

בבחירות 1978 חזרו אנשי "למען אזור" למערך ואלישיב נבחר להובילו. רשימת המערך המאוחדת בראשותו זכתה ל-7 מתוך 9 מושבים המועצה ואלישיב עצמו זכה ל-83.7% מקולות הבוחרים.<ref></ref> בבחירות 1983 רשימת המערך בראשות אלישיב הייתה היחידה שנרשמה להתמודדות ומתוקף כך, זכתה לכל 11 המושבים במועצה. אלישיב נבחר גם הוא כמועמד יחיד לקדנציה שלישית.<ref></ref> לקראת הבחירות לכנסת ה-12, החליט אלישיב שלא להתמודד על קדנציה נוספת בראשות המועצה ולפנות לחיים ציבוריים ולהתמודד על מקום ברשימת המערך לכנסת.<ref></ref> אלישיב שובץ במקום ה-45 ולא נבחר לכנסת.<ref></ref> בבחירות 1989 שובץ במקום ה-4 ברשימת המערך בראשותו של סגנו לשעבר, אמנון זך ונבחר פעם נוספת לחברות במועצה.<ref></ref>

== לאחר הפוליטיקה ==
בתחילת שנות ה-90 מונה ליו"ר מועצת המנהלים של רשות הדואר ובשנת 1992, לאחר בחירתו של מנכ"ל קק"ל, אורי אור לכנסת, מונה במקומו למנכ"ל קק"ל וכיהן בתפקיד זה עד 2007. בזמנו כמנכ"ל קק"ל, בנתה קק"ל מספר שיא של מאגרי מים בשנה אחת - 23 ועוד 12 עד שנת 2000, שיקום אגמון החולה ונטיעות רבות ברחבי הארץ.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי מועצת אזור
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:שחקני כדוריד ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
רובן גזריאן

רובן גזריאן (בארמנית: Ռուբեն Ղազարյան; נולד ב-8 בנובמבר 1971) הוא מנצח ארמני.

==לימודים וקריירה==

גזריאן נולד בירוואן ואת שיעורי הכינור הראשונים קיבל מאביו בגיל ארבע. לאחר מכן למד בקונסרבטוריון ע"ש צ'ייקובסקי במוסקבה, לאחר מכן בקונסרבטוריון הממלכתי של ירוואן עם רובן אהרוניאן מרביעיית בורודין ולבסוף באוניברסיטת פליקס מנדלסון ברתולדי למוזיקה ולתיאטרון בלייפציג. את לימודיו סיים בשנת 1998 בציון הגבוה ביותר.

עד 1992 היה לגזריאן חוזה מיוחד עם התזמורת הקאמרית הממלכתית של ארמניה והיה כנר בשלישיית הפסנתר הממלכתית של הרדיו והטלוויזיה הארמנית. לאחר מכן הצטרף לתזמורת הסימפונית של לייפציג ככנר ראשי. בשנת 1999 נבחר גזריאן למנצח הראשי והיה המנצח הצעיר ביותר בגרמניה באותה תקופה.

בספטמבר 2002 זכה רובן גזריאן בתחרות הניצוח הבינלאומית הראשונה ע"ש גאורג שולטי בפרנקפורט. מ-2002 עד 2018 היה מנצח ראשי ומנהל אמנותי של התזמורת הקאמרית של וירטמברג בהיילברון. משנת 2015 ועד סוף 2020 היה המנהל האמנותי של התזמורת הקאמרית הגיאורגית באינגולשטאדט. מאז ספטמבר 2020 הוא גם מנהל מוזיקלי כללי תיאטרון אלטנבורג גרה עם תקופת חוזה ראשונית של ארבע שנים.

כמנצח אורח רובן גזריאן הוביל תזמורות אירופאיות מובחרות ובהן תזמורת רדיו שטוטגרט, התזמורת הסימפונית של קלן, תזמורת הרדיו של פרנקפורט, התזמורת הסימפונית של המבורג, תזמורת התיאטרון הממלכתי של קאסל, התזמורת הסימפונית הגרמנית, תזמורת המוזיאון של פרנקפורט, התזמורת הממלכתית של הסן, התזמורת הפילהרמונית של צפון מערב גרמניה, התזמורת הלאומית של ליון, התזמורת הפילהרמונית של ורוצלב, התזמורת הפילהרמונית של בלגרד, התזמורת הקאמרית של ציריך ותזמורות רבות נוספות. בארץ ניצח על התזמורת הסימפונית חיפה, התזמורת הסימפונית ירושלים, הקאמרטה הישראלית ירושלים והתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון. גזריאן ניצח גם על מספר רב של הקלטות אולפן והקלטות של ביצועים חיים עבור תאגידי השידור השונים בגרמניה, באיטליה ובצרפת.

באפריל 2024 התמנה למנהל המוזיקלי של התזמורת הקאמרית הישראלית, הוא התחיל את תפקידו מעונת 2024 - 2025.

כיום מתגורר בגרמניה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מנצחים ארמנים
קטגוריה:מוזיקאים ארמנים
קטגוריה:ארמנים שנולדו ב-1971
Run:ai

ראנאי מעבדות בע"מ, המוכרת במותג Run:ai, היא חברת הזנק ישראלית המפתחת תוכנה לניהול יישומי בינה מלאכותית.

==היסטוריה==
החברה נוסדה בפברואר 2018 על ידי עמרי גלר (מנכ"ל), שעבד קודם לכן ביחידה טכנולוגית במשרד ראש הממשלה, וד"ר רונן דר (סמנכ"ל טכנולוגיות), שעבד קודם לכן כחוקר באוניברסיטת תל אביב וכמהנדס אלגוריתמים בחברת אנוביט ובהמשך באפל שרכשה אותה.

התוכנה שפיתחה החברה מטפלת בניהול יישומי בינה מלאכותית. התוכנה מאפשרת לאגד את המעבדים הגרפיים (GPU) של ארגון, ולהקצות להם משימות באופן דינמי. התוכנה משמשת לניהול משאבים למשימות בינה מלאכותית, תוך שימוש בקונטיינרים וב-Kubernetes, כך שניתן להריץ כמה קונטיינרים במקביל על אותו מעבד גרפי, כלומר להריץ מספר משימות על GPU אחד. יכולת זו משפרת את הנצילות של משאבי הבינה המלאכותית של הארגון. 

באפריל 2024 רכשה חברת Nvidia, יצרנית חומרה ליישומי בינה מלאכותית, את Run:ai, בסכום המוערך ביותר מ-600 מיליון דולר.

===גיוס הון===
* באפריל 2019 גייסה החברה 13 מיליון דולר, קרן S Capital של חיים סדגר.
* בינואר 2021 גייסה החברה 30 מיליון דולר, בהובלת קרן אינסייט פרטנרס
* במרץ 2022 גייסה החברה 75 מיליון דולר, בהובלת הקרנות טייגר גלובל ואינסייט פרטנרס.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות בינה מלאכותית
קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2018
קטגוריה:Nvidia
Save Me (שיר של איימי מאן)

"Save Me" הוא שיר של הפזמונאית האמריקאית איימי מאן, שנכתב עבור הסרט "מגנוליה" משנת 1999. הוא היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר ולפרס גראמי לביצוע הפופ הנשי הטוב ביותר. הוא יצא בפסקול הסרט "מגנוליה".

== כתיבה ==
השחקן והקומיקאי דייב פולי אמר שמאן כתב עליו את "Save Me" בזמן שהם היו במערכת יחסים ביחד. פולי אמר שהוא "האדם היחיד שעליו כתבה איימי שיר חיובי", וש"לכתוב את השיר הזה היה כל כך מרפא לנשמה שלי באותו שלב".<ref></ref>

== ביקורת ==
"Save Me" היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר.<ref name=":0"></ref> מאן ביצעה אותו בטקס פרסי האוסקר ה-72.<ref></ref> בסופו של דבר, השיר הפסיד ל-"You'll Be in My Heart", מאת פיל קולינס, מסרטם של דיסני "טרזן". "Save Me" היה מועמד גם לפרס גראמי לביצוע הפופ הנשי הטוב ביותר.<ref name=":0" /> מאוחר יותר אמרה מאן שהשיר "באמת נתן עירוי דם לקריירה שלי. אבל זה לא היה כאילו עברתי מניגון לחמישה אנשים ל-5,000 אנשים. זו הייתה פשוט זרימת אנרגיה אמיתית."<ref></ref>

בשנת 2022, פיצ'פורק הכתיר את "Save Me" לשיר ה-193 הטוב ביותר של שנות ה-90.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הקליפ, שצולם במהלך הצילומים של מגנוליה, בוים על ידי במאי הסרט, פול תומאס אנדרסון, ומופיעים בו רבים משחקני הסרט, בהם ג'וליאן מור, פיליפ סימור הופמן, טום קרוז, ויליאם ה. מייסי וג'ון סי. ריילי. מאן מופיעה בסרטון בסצנות שונות מהסרט בזמן שהיא מבצעת את השיר. בניגוד לסרטוני מוזיקה רבים כאלה, הקליפ של "Save Me" לא השתמש במניפולציה דיגיטלית: הסצנות צולמו בתום ימי הצילומים עם מאן ועם שחקנים שהתבקשו להישאר במקום.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1999
קטגוריה:סינגלים מ-1999
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:בלדות רוק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת רפרייז רקורדס
ג'יימס סטיוארט, הנסיך השחור מלורן

ג'יימס סטיוארט, האביר השחור מלורן (באנגלית: James Stewart, the Black Knight of Lorne; בערך 1399 – אחרי 1451) היה אציל סקוטי.

== ביוגרפיה ==
=== ראשית חייו ===
האביר השחור מלורן נולד באינרמית', סקוטלנד. אביו היה סר ג'ון סטיוארט (נפטר ב-26 באפריל 1421), שגריר סקוטלנד באנגליה. הוא היה צאצא ישיר בקו הזכרי של אלכסנדר סטיוארט, הדייל הרביעי של סקוטלנד, דרך בנו השני סר ג'ון סטיוארט מבונקיל, שנהרג בקרב פלקירק. אמו הייתה גם צאצאית של אליזבת דה בורג, אשתו/מלכה השנייה של המלך רוברט הראשון ("הברוס").

=== קריירה פוליטית ===
ג'יימס היה אחיו הצעיר של רוברט סטיוארט, לורד לורן הראשון (1382–1449), שצאצאיו נשאו את התואר הזה. הוא היה בן ברית של דאגלס השחורים, רוזני דאגלס. לאחר רצח ג'יימס הראשון, מלך סקוטלנד בשנת 1437, השלטון הוחזק בידי ארצ'יבלד דאגלס, הרוזן החמישי מדגלאס כעוצר עבור ג'יימס השני, מלך סקוטלנד הקטין. הסטיוארטים מלורן היו בין תומכיו המהימנים ביותר, וכוחם גדל מאוד בזמן שמשפחת דאגלס שלטה בסקוטלנד והמלך היה רק בן 7. עם זאת, מותו הבלתי צפוי של הרוזן החמישי מדגלאס מקדחת בשנת 1439 הביא לחלוקת הכוח בחוסר נוחות בין ויליאם, לורד קריטון הראשון, קנצלר סקוטלנד וסר אלכסנדר ליווינגסטון, מושל טירת סטירלינג.

סטיוארט התחתן עם ג'ואן בופורט, בת הזוג המלכה, והפך לאביו החורג של ג'יימס השני. סטיוארט ובני בריתו דאגלס תכננו לסלק את ג'יימס השני הצעיר, שהוחזק על ידי ליווינגסטון במעוז טירת סטירלינג. עם זאת, ליווינגסטון עצר את ליידי ג'ואן ב-3 באוגוסט 1439, וכלא אותה בטירת סטירלינג, תוך שהשליך את סר ג'יימס ואחיו סר ויליאם לצינוק שלה. מאוחר יותר הם שוחררו בהתנהגות טובה. סטיוארט קיבל מעבר בטוח לאנגליה בשנים 1445, 1447 ו-1451.

הוא כביכול נתפס בים על ידי פיראטים פלמים והומת לאחר 1451. אבל הוא עדיין היה בחיים בשנים 1453–1454, כאשר נשא את הצעתו של המלך ג'יימס השני לאדמונד בופורט, דוכס סומרסט, לחלץ אותו ממצודת לונדון, כאשר סומרסט היה אסיר בתקופת מלכותו של ריצ'רד, דוכס יורק. <ref>The Politics of Fifteenth Century England,M.L. Kekewich et al. (1995) pp. 183–85</ref>

== משפחתו ==
הוא התחתן, לפני 21 בספטמבר 1439, עם ג'ואן בופורט, מלכת הסקוטים, אלמנתו של ג'יימס הראשון, מלך סקוטלנד. הייתה להם רשות אפיפיורית הן לקרבה והן לזיקה. היא הייתה בתו של ג'ון בופורט, הרוזן הראשון מסומרסט (בנם של קתרין סווינפורד וג'ון מגונט, ונכדו של אדוארד השלישי, מלך אנגליה) מאשתו ליידי מרגרט הולנד, בתם של תומאס הולנד, הרוזן השני מקנט ואליס פיצאלן.

לג'יימס סטיוארט וג'ואן בופורט היו שלושה ילדים:
* ג'ון סטיוארט, רוזן את'ול (1440 לערך - 12 בספטמבר 1512)
* ג'יימס סטיוארט, רוזן ביוקן (1442–1499) - מונה בשנת 1471 לצ'מברלין העליון של סקוטלנד, ובשנת 1473 לשגריר סקוטלנד לצרפת.
* אנדרו סטיוארט (נפטר בשנת 1501), הגמון מוריי.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בית סטיוארט
הפילגש

הפילגש (באנגלית: The Other Widow) הוא סרט דרמה ישראלי-צרפתי משנת 2022 בכיכובן של דאנה איבגי ואניה בוקשטיין.<ref></ref> זהו סרט הביכורים של מעיין ריף.<ref></ref><ref></ref>

== תקציר העלילה ==
אלה (דאנה איבגי) היא מעצבת תלבושות בהצגה של במאי תיאטרון נשוי, שאיתו היא מנהלת מערכת יחסים מזה ארבע שנים. הבמאי נפטר במפתיע והלחץ על ההכנות לבכורה גובר. למרות זאת, אלה מתעקשת להגיע לשבעה יום אחר יום וחושפת את עצמה לעולם שהיה חסום ממנה. העניינים מסתבכים כשהיא פוגשת את אשתו של אהובה, נטשה (אניה בוקשטיין), ואת אחיו ואימו, ומתקרבת אליהם יותר מדי.<ref></ref>

== צוות השחקנים ==
{| class="wikitable"
!שם שחקן
!שם דמות
|-
|דאנה איבגי
|אלה
|-
|אניה בוקשטיין
|נטשה
|-
|איתמר רוטשילד
|דן / אסף
|-
|יניב ביטון
|יגאל
|-
|לי גילת
|קיראן
|-
|נעמה פרייס
|מאיה
|-
|עירית גדרון
|יהודית
|-
|סבטלנה דמידוב
|מרינה
|-
|מונא חוא
|יסמין
|-
|הווארד ריפ
|ראובן
|-
|ענת עצמון
|עמליה
|-
|יונה רוזנקיאר
|ינון
|-
|רום שרצקי
|יותם
|-
|בתאל ישראל
|מלצרית
|-
|בן דרורי
|שליח
|}

== הפצה ==
הקרנת הבכורה העולמית של הסרט הייתה ב-21 בנובמבר 2022, בפסטיבל טאלין לקולנוע.<ref></ref><ref></ref>

הסרט הוקרן במספר פסטיבלי סרטים, תחילה בפברואר 2023 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי ה-38 בסנטה ברברה,<ref></ref> לאחר מכן בפסטיבל הסרטים הבינלאומי ה-27 בסופיה<ref></ref> וביולי באותה שנה בפסטיבל ירושלים.<ref></ref> במרץ 2024 עלה הסרט לאקרנים בישראל.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים וסדרות טלוויזיה בין-לאומיים שצולמו בישראל
קטגוריה:סרטים בין-לאומיים שעלילתם מתרחשת בישראל
קטגוריה:סרטי דרמה צרפתיים
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי 2022
שרה בן דהן

שרה רוזה בן דהן (1906–1946) הייתה רופאה יהודייה מוונצואלה שהייתה האישה הראשונה שסיימה את לימודי הרפואה שלה בוונצואלה<ref></ref>.

==ביוגרפיה==
בן דהן נולדה בשנת 1906 בעיר גואטירה לזוג מהגרים יהודים ממרוקו.

בספטמבר 1924 היא החלה ללמוד באוניברסיטה המרכזית של ונצואלה. בשנת הלימודים השלישית שלה היא חלתה בשחפת ולכן נאלצה לצאת להתאוששות, אך לא הפסיקה לימודיה ועברה את כל מבחני השנה השלישית (מתוך שש). יחד עם זאת, לאור מותם של בני משפחתה וחבריה, היא נאלצה לעזוב את לימודיה בלי לסיימם, כאשר היא צריכה לסיים רק את התזה ומבחן ההסמכה כדי להיות מוסמכת לרופאה.

ב-31 ביולי 1939 היא סיימה את לימודיה כרופאה מהאוניברסיטה המרכזית של ונצואלה. היא נבחרה על ידי חבריה ללימודים לשאת את הנאום בטקס, שם היא הוכרזה בתואר בוגרת לימודי רפואה, והפכה להיות האישה הוונצואלית הראשונה שהשיגה את תוארה במדינה זו.

היא נפטרה רק 6 שנים לאחר מכן, והותירה אחריה ילדה.

== הערות שוליים ==

https://www.cesc.com.ve/sara.html - עמוד המוקדש לשרה בן דהן (בספרדית).

קטגוריה:יהודים ונצואלים
קטגוריה:רופאות
קטגוריה:רופאים
קטגוריה:ילידות 1906
קטגוריה:ונצואלים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:נפטרות ב-1946
קטגוריה:ונצואלים שנפטרו במאה ה-20
יחסי מונגוליה–קירגיזסטן

יחסי מונגוליה-קירגיזסטן הם היחסים הדיפלומטים שבין מונגוליה לרפובליקה הקירגיזית.

== היסטוריה ==
היחסים הפורמליים בין קירגיזסטן למונגוליה נוצרו לאחר עצמאותה של קירגיזסטן לאחר התפרקות ברית המועצות כאשר בשנת 1993 ביקר נשיא קירגיזסטן אסקר אקייב בפעם הראשונה במונגוליה<ref name="John Irgengioro3"></ref>. במהלך הביקור חתמו שתי מדינות על מספר הסכמים כולל הסכם ידידות ושיתוף פעולה ראשון. יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שתי המדינות כוננו שנה לפני כן ב-1992 לאחר שמונגוליה הכירה בעצמאות קירגיזיסטן<ref name="MON"></ref>. בעוד שיחסי מדינה פורמליים נוצרו רק בשנות ה-90, היחסים החברתיים בין שתי המדינות מבוססים בכל זאת על אלמנטים של היסטוריה ותרבות מרכז אסיה משותפת עתיקה בהרבה שנמשכת מאות שנים<ref name="Global voices"></ref>. ההיסטוריה המשותפת כוללת תקופות של התפתחות מסורת טורקו-מונגולית משותפת וכן התנסויות משותפות עם היחסים עם רוסיה, סין וגורמים חיצוניים מרכזיים אחרים באזור. אזרחי שתי המדינות, המחזיקים בדרכונים דיפלומטיים, רשמיים ורגילים, נהנים מנסיעה ללא ויזה.

== מסחר ==
הסחר הכלכלי בין שתי המדינות נותר מוגבל עם ייצוא קירגיזסטן למונגוליה בשווי של 2.32 מיליון דולר ואילו מונגוליה ייצאה סחורות לקירגיזסטן בשווי של 413 אלף דולר בלבד בשנת 2019. ב-10 ביוני 2023 חתמו נשיאי שתי המדינות על הצהרה משותפת על העמקת יחסי ידידות ושיתוף פעולה<ref name="MON23"></ref>.

== ביקורים רשמיים ==
* הנשיא אקייב ביקר במונגוליה בפעם השנייה בשנת 2002.
* בשנת 2012 ביקר נשיא מונגוליה צחיאגין אלבגדורג' בקירגיזסטן.

== נציגות דיפלומטית ==
מונגוליה פתחה את השגרירות שלה בקירגיזסטן בשנת 2019 על ידי שדרוג הקונסוליה עצמה שהוקמה בשנת 2014. קירגיזסטן מיוצגת במונגוליה באמצעות ״שגריר שאינו תושב״ בבייג'ינג.

== הערות שוליים ==
מרכז החלל לואיג'י ברוליו

מרכז החלל לואיג'י ברוליו (באיטלקית: Centro spaziale Luigi Broglio, בעבר: San Marco Equatorial Range ) היה נמל חלל ששירת את איטליה לשיגורים לחלל. השיגור הראשון בוצע בשנת 1967 ואחרון בשנת 1988.

==היסטוריה==
המרכז פותח בשנות ה-60 של המאה ה-20 מזרחית לחופי קניה. הפרויקט היה ביוזמת לואיג'י ברוליו וספיינצה – אוניברסיטת רומא שהייתה אחריות על הפעלת המתקנים.

בשנת 1962 נחתם הסכם עם נאס"א על שיתוף פעולה בפרויקט. צוות איטלקי עבר השתלמויות במתקן הטיסות וולופס.

המתחם כלל פלטפורמה ראשית San Marco platform ממנה בוצעו רוב שיגורים, פלטפורמת עזר Santa Rita platform בה הותקנו מתקני בקרה ובוצעו חלק מהשיגורים ופלטפורמה Santa Rita II בה הותקן מכ"ם. מתקנים אלו במקור פעלו כאסדות קידוח. על היבשה הוקם מרכז תקשורת.

בהתאם להסכם עם נאס"א פרויקט לימודים של צוות איטלקי כלל שיגורים לטיסה תת-מסלולית ממתקן הטיסות וולופס ומפלטפורמה ראשית, שיגור לוויין ממתקן וולופס ושיגורים שגרתיים מפלטפורמה ראשית. שיגורי לוויינים בוצעו בעזרת משגר לוויינים וחלליות סקאוט מדגמים שונים.

בשנים 1964–1988 בוצעו 27 שיגורים. בשנת 1970 בוצע שיגור עבור נאס"א בה שוגר לוויין אוהורו.

לאחר הפסקת השיגורים תחנת תקשורת המשיכה לפעול והיא תומכת לתקשורת עם לוויינים של נאס"א, סוכנות החלל האירופית ושיגורים מאוישים של סין. מידע מחללית BeppoSAX הייתה מועברת למחשבי המרכז. הוא מהווה תחנת תקשורת ראשית של טלסקופ החלל סוויפט.

בשנת 2003 המתחם עבר לאחריות סוכנות החלל האיטלקית ושמו שונה לשם הנוכחי.

==קישורים חיצוניים==
* 

*[https://ntrs.nasa.gov/api/citations/19720007316/downloads/19720007316.pdf הסכם שיתוף פעולה עם נאס"א] 
* [https://web.archive.org/web/20150218154517/http://www.asi.it/it/agenzia/basi_e_centri/centro_spaziale_luigi_broglio תיאור המתקנים] 

קטגוריה:נמלי חלל סיניים
קטגוריה:איטליה: מדע וטכנולוגיה
שי דוידאי

שי דוידאי הוא פסיכולוג חברתי ישראלי-אמריקאי, מרצה בכיר בבית הספר למינהל עסקים באוניברסיטת קולומביה. התפרסם בהיותו קול בולט במחאה נגד ההפגנות הפרו-פלסטיניות בקמפוסים האמריקאיים בעקבות מלחמת חרבות ברזל בשנים 2023–2024.

התפרסם ציבורית לראשונה בעקבות פעילותו כנגד הרפורמה המשפטית בישראל

== השכלה ==
דוידאי השלים את לימודי התואר הראשון בפסיכולוגיה וקוגניציה באוניברסיטה העברית בין השנים 2006–2009. בשנת 2015 הגיש את עבודת הדוקטורט בתחום פסיכולוגיה חברתית ופסיכולוגיה של האישיות, באוניברסיטת קורנל, והמשיך לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון. בין השנים 2016–2019 לימד בבית הספר החדש למחקר חברתי, והחל משנת 2019 הוא מלמד בבית הספר למינהל עסקים באוניברסיטת קולומביה.

מחקריו של דוידאי בוחנים את השיפוט היומיומי של אנשים את עצמם, אנשים אחרים והחברה כולה. הוא מתעניין בכוחות שמעצבים ומעוותים את התפיסות הסובייקטיביות של אנשים את העולם והשפעתם על שיפוטים, העדפות ובחירות.<ref></ref>

== פעילותו כנגד המחאות האנטי-ישראליות באוניברסיטה קולומביה ==
מאז השבעה באוקטובר משמיע דוידאי את דעתו כלפי אוניברסיטת קולומביה, בה הוא מלמד, ומבקר את התנהלותה כלפי גילויי השנאה בתחומה. סרטון שלו מדבר ברחבת האוניברסיטה על ההנהלה שסירבה להתבטא נגד ארגוני סטודנטים תומכי טרור הפך לוויראלי בימיה הראשונים של המלחמה.<ref name=":0"></ref> במהלכו אמר: "אני מרצה, אני ישראלי, אבל לפני כל זה, אני אבא, יש לי שני ילדים יפהפיים, ואני מדבר אליכם כאבא. ואני רוצה שתדעו: אנחנו לא יכולים להגן על ילדיכם מול ארגוני סטודנטים שתומכים בטרור, כי נשיאת אוניברסיטת קולומביה לא מוכנה להתבטא נגד ארגוני סטודנטים תומכי טרור״.

ב-8 במרץ 2024 פרסם כי האוניברסיטה חוקרת אותו בעקבות הביקורת שהשמיע.<ref>https://twitter.com/ShaiDavidai/status/1766114519795843142</ref><ref></ref>

במרץ 2024 אסף ארגון בשם We Are Tov חתימות של 33,000 אנשים בקריאה לאוניברסיטת קולומביה לתמוך בדוידאי ולהפסיק את החקירה שהתחילה כנגדו.<ref name=":0" />

ב-22 באפריל 2024, ערב חג הפסח, הודיע כי הוא מתכנן להיכנס לקיים "ישיבה שלווה" באזור שבו נמצאים המפגינים הפרו-פלסטינים, ובעקבות זאת חסמה האוניברסיטה את תעודת העובד האוניברסיטאית שלו. כשביקש להיכנס לשטח האוניברסיטה, נחסמה כניסתו והוסבר לו כי הדבר נעשה משום שלא ניתן להבטיח את ביטחונו. דוידאי הסביר שלא ביקש להוביל הפגנה נגדית, כפי שנטען כנגדו, אלא רק להקריא את שמות החטופים. הוא קרא לאנשי ציבור ישראלים לתמוך בסטודנטים היהודים בארצות הברית בפומבי על מנת להפעיל לחץ על קובעי מדיניות אמריקאים.

בעקבות העימותים השווה את האיסור על כניסתו לקמפוס להרחקת יהודים מהאקדמיה בגרמניה הנאצית<ref name=":1" />. והוסיף ביחס למחאות כי מדובר בתהליך של שטיפת מוח עם דוקטרינה. כמו שעורכי דין ורופאים ועיתונאים בגרמניה הפכו לתומכי השמדת היהודים ובעד היטלר. לדבריו התהליך מואץ עקב הרשתות החברתיות וחיזוק לכך מצד האוניברסיטאות. הוא האשים גם את הנהלת האוניברסיטה על כך ש"הם מוכנים להשתמש במוח של היהודים, אבל לא לתת ליהודים להיכנס." בעקבות אירועים אלו הביע חבר בית הנבחרים האמריקאי ג'ארד מוסקוביץ' תמיכה בדוידאי ובטיעוניו לגבי טקטיקות נאציות.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:חוקרים במדעי החברה
קטגוריה:פסיכולוגים חברתיים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קורנל
דאמאן

דאמאן היא עיר המרכז המנהלי של טריטוריית האיחוד דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו ההודית. העיר שוכנת לחופי הים הערבי, על פתחת נהר .

== היסטוריה ==

העיר הייתה חלק מהודו הפורטוגזית, בשם דמאו (בפורטוגזית: Damão). כוחות פורטוגזים בזזו את העיר ושרפוה ב־1531. העיר נבנתה מחדש, וב־1559 נכבשה על ידי הפורטוגזים, שהפכוה למושבה. העיר הייתה לנמל פעיל, אך התדלדלה עם החלשות האימפריה הפורטוגזית.

ב־1961 נכבשה העיר בידי כחות הודיים, שסיפחוה להודו. העיר הייתה חלק מטריטוריית האיחוד גואה, דאמאן ודיו. ב־1987 הפכה גואה למדינה בהודו, בעוד דאמאן הייתה לבירת טריטוריית האיחוד דאמאן ודיו.

ב־2020 אוחדו טריטוריות האיחוד דאמאן ודיו ודאדרה ונאגר האוולי לטריטוריית איחוד אחת, דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו. דאמאן הייתה לבירת הטריטורייה המאוחדת.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הודו הפורטוגזית
קטגוריה:הודו: ערי חוף
קטגוריה:המדינות והטריטוריות של הודו: ערי בירה
כהנא שפירא

כהנא שפירא היא משפחה שמוצאה מקרקוב שבפולין שם הייתה ידועה במשך מאות שנים, מצאצאי חכמי שפיירא. המשפחה מיוחסת למגלה עמוקות, לעזרא הסופר ולדוד המלך. לפי מסורת משפחתית אבותיה היו כוהנים גדולים בבית המקדש והוגלו לרומא בזמן חורבן הבית. בארץ רבים מבני המשפחה היו דיינים, ועם הזמן התחילו לקצר את השם לשפירא.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:משפחת כהנא שפירא
מוריס פישר (קלע)

מוריס "באד" פישר (באנגלית: Morris "Bud" Fisher; 4 במאי 1890 – 23 במאי 1968) היה קלע יהודי-אמריקאי. אלוף אולימפי זוכה 5 מדליות זהב משתי אולימפיאדות (3 באנטוורפן 1920 ו-2 בפריז 1924), אלוף עולם (1923 ו-1924) ושיאן עולם (קבע חמישה שיאי עולם) ובכך היה לאחד היורים האמריקאים המצליחים ביותר בהיסטוריה האולימפית.

==ביוגרפיה==
פישר נולד וגדל בינגסטאון, אוהיו בן למהגרים יהודים מהונגריה. בצעירותו ניגן בכינור. ובהמשך ניגן בכינור כדי להירגע.

בשנת 1911 התגייס לחיל הנחתים של ארצות הברית ובשנת 1916 הוענק לו אות הצלף המכובד. לאחר מכן התחרה בירי תוך כדי מילוי תפקידו.

===1920===
====אלוף אולימפי====
באולימפיאדת אנטוורפן הוא היה מאוד עצבני בתחרות הראשונה שלו ונשאר בעמדת עמידה במשך כעשרים דקות בעודו מכוון למטרה. מאמנו הורה לו לירות, גם אם יחטיא את המטרה. הוא ירה והמשיך לנצח בתחרות. הוא זכה ב-3 מדליות זהב, בתחרות לירי בשלושה מצבים מ-300 מטר ובתחרות הקבוצתיות בירי בשכיבה מ-300 מטר ובירי חופשי.

===1923===
באליפות העולם שנערכה ב-1923 זכה ב-3 מדליות זהב, ברובה חופשי מ-300 מטר בשלושה מצבים, 40 כדרורים (שיא עולם), רובה חופשי מ-300 מטר בכריעה ורובה חופשי מ-300 מטר בנטייה (שיא עולם).

===1924===
באליפות העולם שנערכה ב-1924 זכה במדליית זהב ברובה חופשי מ-300 מטר בשלושה מצבים, 40 כדרורים.

באולימפיאדת פריז זכה ב-2 מדליות זהב, בירי מ-600 מטר ובתחרות הקבוצתית בירי חופשי.

פישר סיים את הקריירה האולימפית שלו ב-1924, מכיוון שירי תחרותי לא התקיים באולימפיאדת אמסטרדם (1928). הוא פרש מתחרויות ירי ב-1934 ומאוחר יותר אימן יורים בחיל הנחתים האמריקאי ובמשטרת טולידו.

בשנת 1941 פרש משירות צבאי בדרגת סמל יורה. הוא נקרא לשירות במלחמת העולם השנייה כמדריך ירי. במלחמה נהרג בנו ויליאם, בקרב אוקינאווה ב-1945.

פישר פרש סופית בשנת 1946, והתגורר תחילה בלה הויה שבקליפורניה ולאחר מכן בהונולולו שבהוואי שם נפטר בשנת 1968. הוא נקבר בטקס צבאי מלא בבית הקברות הלאומי פורט רוזקרנס בסן דייגו שבקליפורניה.

== תארים והישגים ==
* בשנת 2009 נכנס פישר להיכל התהילה של חיל הנחתים של ארצות הברית.
* בשנת 1991 נכנס להיכל התהילה של ירי התחרותי של ארצות הברית.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.jewsinsports.org/olympics_sport_olympics_ID_477.html Fisher, Morris], באתר Jews in Sports 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קלעים אולימפיים
קטגוריה:אלופים אולימפיים יהודים
קטגוריה:אלופים אולימפיים מארצות הברית
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת אנטוורפן (1920)
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת פריז (1924)
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1890
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1968
דיר סיריאן

דיר סיריאן (בערבית: دير سريان) הוא כפר שיעי לבנוני בנפת מרג' עיון, מחוז א-נבטיה, בגובה 960 מטר מעל פני הים, צפונית מערבית לטייבה, במרחק של 20 קילומטר, דרומית לעיר א-נבטיה ובמרחק אווירי של כ-10 קילומטר מערבית למטולה.

== אטימולוגיה ==
לפי פאלמר השם הוא בערבית: "מנזר הסוּרים". דֵיר (دير) הוא מנזר וסיריאן (سريان) פירושו סוּרים.<ref></ref>

== היסטוריה ==
בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-19 מצא כאן ארנסט רנן שרידים של מבנים ישנים וכן בור מים.<ref></ref>

בשנת 1875 מצא ויקטור גרן שתושבי הכפר הם מתואלים וציין שהכפר בנוי על חורבה עתיקה שיש בה בורות מים ובריכות שחלקם חצובים בסלע וחלקם בנויים.<ref></ref><ref name=":0"></ref>

בשנת 1881 ביקרה ביישוב משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל ותיארה אותו כ"כפר, בנוי מאבן, המאוכלס בכ-200 מתואלים.<ref name=":0" />

=== מלחמת חרבות ברזל ===
במסגרת מלחמת חרבות ברזל, ירה צה"ל על מטרות חזבאללה בכפר ובסביבתו.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
[https://satellites.pro/Deir_Siriane_map#33.290781,35.507558,17 תצלום אוויר של דיר סיריאן]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
טארט בייקוול

בייקוול דובדבנים המיוצר באופן מסחרי
טארט בייקוול (באנגלית: Bakewell tart) הוא מוצר קונדיטוריה אנגלי המורכב ממעטפת של בצק קלתית מתחת לשכבות של ריבה, פרנז'יפאן ותוספת של שקדים מוקפצים. זהו גרסה של פודינג בייקוול, הקשור קשר הדוק לעיירה בייקוול בדרבישייר.

== היסטוריה ==
טארט בייקוול התפתח כגרסה של פודינג בייקוול במאה ה-20.<ref name="bakewellonline"></ref> <ref name="oxford"></ref> על אף שהמונחים טארט בייקוול ופודינג בייקוול שימשו לסירוגין, כל שם מתייחס למתכון קינוח ספציפי.<ref name="bakewellonline" /> הטארט קשור כאמור קשר הדוק לעיירה בייקוול בדרבישייר.<ref name="bakewellonline" /> <ref name="oxford" />

== גרסאות ==

=== בייקוול דובדבנים ===
בייקוול דובדבנים, הידוע גם כעוגת בייקוול, היא גרסה של הטארט שבה הפרנז'יפן מכוסה בשכבה עליונה של אייסינג בטעם שקדים ודובדבנים מסוכרים.<ref name="bakewellonline"></ref>

=== טארט גלוסטר ===
בגלוסטר, טארט דומה נעשה באמצעות אורז טחון, ריבת פטל ותמצית שקדים.<ref></ref> במאי 2013, ראש המועצה פול ג'יימס גילה מתכון ל"טארט גלוסטר" בספר היסטוריה של גלוסטר.<ref></ref> לאחר מכן, מוזיאוני גלוסטר החיו את המתכון, והגישו טארטים של גלוסטר בחינם לפטרוני המוזיאון.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==

* רשימת מנות שקדים
* רשימת מאפים
* רשימת פשטידות, טארטים ופלאנים

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.bakewell.co.uk/bakewell-pudding-or-bakewell-tart פודינג בייקוול או טארט בייקוול?] [http://www.bakewell.co.uk/bakewell-pudding-or-bakewell-tart - Bakewell.co.uk]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח האנגלי
קטגוריה:המטבח הבריטי: קינוחים
מי תרצי

"מי תרצי" הוא שיר בביצוע הזמר הישראלי גידי גוב, שהתפרסם בדצמבר 2004 כסינגל הראשון מתוך אלבומו של גוב "בקצה ההר" (2005). עמיר בניון כתב והלחין את השיר.

== יחס הביקורת ==
באתר סרוגים תיארו את השיר כ"קלאסיקה". באתר "חריף" תיארו אותו במילים "בלדה ענקית".

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי העניק לשיר ציון של 4.5 כוכבים (מתוך 5). הוא כתב (ב־2022) ש"ממרחק 17 שנה – החיבור בין עמיר בניון וגידי גוב נראה ונשמע מפתיע ומיוחד", ושהשיר עמד במבחן הזמן. הוא המשיך: "מנגינת הלב של עמיר בניון מעניקה משמעות ומהות למילים. יופיה המלנכולי. החספוס של גידי גוב. הסלסול של עמיר. אצל שניהם שירת הרגש אומרת יותר מאשר המילים שחור על גבי נייר. גם זה וגם זה מעידים על יופיו וייחודו של השיר".

== מצעדי פזמונים ==
"מי תרצי" היה הלהיט הגדול ביותר מהאלבום "בקצה ההר". השיר הוצג למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־23 בדצמבר 2004 וצעד 13 שבועות, עד 31 במרץ 2005, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השני ב־20 בינואר 2005.

במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשס"ה של רשת ג' השיר דורג במקום ה־17, ובמצעד השנתי הישראלי של גלגלצ הוא דורג במקום ה־19.

== מיקומי שיא ==

== משתתפים ==
* גידי גוב – זמרה
* אלכס פולק – גיטרה חשמלית
* בנצי גפני – בס
* אלון הלל – תופים
* רוני עברין – כלי הקשה
* אורי סנדר – פסנתר חשמלי
* אמיר גבירצמן – חליל
* אלון אולארצ'יק – דוגם צלילים
* עמיר בניון – קולות רקע

=== הפקה ===
* מפיק מוזיקלי ומעבד – אלון אולארצ'יק
* הקלטה, מיקס – יואב שדמה
* טכנאי הקלטה – עדי דרוקר, שחר שיין
* מאסטרינג – יעקב מורנו
* נמרוד מור – תכנותים

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלים מ-2004
קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
חבוס אל-מוצפר

חבוס בן מאכסן אל-מוצפר (בערבית: حبوس بن ماكسن بن زيري) משושלת זירי , היה שליט הטאיפה של גרנדה ה-2 בין השנים 1019 <small>(או 1020, 1025)</small> עד 1037<ref></ref>. הוא היה יורשו של דודו זאווי בן זירי . הווזיר הגדול <small>(משנה למלך וראש הממשלה)</small> שלו היה רבי שמואל הנגיד, המלומד והמדינאי היהודי הנודע. תחת שלטונו, יוקרתה של הטאיפה גדלה מאוד, והוא ערך מסעות צבאיים נגד מדינות שכנות, והגדיל את שטחה של גרנדה. האוכלוסייה היהודית בעיר גדלה ל-5,000, ולוסנה שגשגה כאתר למלומדים יהודי.
היו לו שני בנים, באדיס ובולוגין. בנו באדיס ירש אותו ומלך על הטאיפה בין השנים: 1038 עד 1073.

==ראו גם==
* ממלכת גרנדה
* תור הזהב של יהודי ספרד
* פרעות גרנדה
* אל-אנדלוס
* טאיפה (ממלכה מוסלמית)
* היסטוריה של ספרד
* אל-מוואחידון
* מוראביטון

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הטאיפה של גרנדה
אמריקן סאדלברד

אמריקן סאדלברד (באנגלית: American Saddlebred) הוא סוס צעד<ref></ref> שמקורו בארצות הברית. גזע זה מכונה גם "סוס תוצרת אמריקה" (Horse America Made). איגוד סוס אמריקן סאדלברד הוקם בשנת 1891 ונודע במקור בתור האגודה הלאומית למגדלי אמריקן סאדלברד.<ref></ref>

== היסטוריה ==
האמריקן סאדלברד הורבע מגזעים שונים ובניהם סוס מורגן וסוס הקני וזכה להכרה באמריקה בשנת 1816.<ref></ref> במהלך מלחמת האזרחים האמריקאית הגזע שימש כסוס מלחמה נפוץ בזכות אומץ ליבם וסיבולתם.

סוס האמריקן סאדלברד הראשון יובא אל דרום אפריקה בשנת 1917 ואחריו יובאו סוסי אמריקן סאדלברד אחרים שהיוו את הבסיס של גזע זה בדרום אפריקה. כבר משנת 1935 היו ניסיונות ליצור אגודה של הגזע בדרום אפריקה, אך האגודה הורמה רק בשנת 1949.<ref></ref>

== מאפיינים ==
לאמריקן סאדלברד גב קצר וחזק, צוואר ארוך, דק ומקומר<ref></ref> וזנב גבוה. הגזע מופיע בצבעים רבים, אך הנפוצים ביותר הם מפרץ, שחור ערמון ואפור בעוד שהנדירים ביותר הם פינטו ופאלומינו.<ref></ref>

== שימושים ==
הגזע משמש לרכיבה, משיכת כרכרות<ref></ref> וכסוס ראווה<ref></ref> ובעבר שימש גם כסוס מלחמה.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:American Saddlebred Bathing.jpg
קובץ:American Saddlebred (2994999953).jpg
קובץ:American Saddlebred (3008085346).jpg
קובץ:American Saddlebred (3007248041).jpg
קובץ:American Saddlebred 3.jpg
קובץ:American Saddlebred (2995836942).jpg
קובץ:American Saddlebred at speed.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גזעי סוסים
רוד האלט

רוד האלט (באנגלית: Rod Hallett) הוא שחקן בריטי.

== קריירה ==
הופעת הבכורה של האלט הייתה בסרט הקצר "פיגמנט" משנת 1997. בתחילת שנות ה-2000 ואילך הוא התארח ושיחק בתפקידים חוזרים בסדרות טלוויזיה בריטיות שונות. 

מ-2008 עד 2010 גילם את ריצ'רד ריץ' בסדרת הטלוויזיה "שושלת טיודור". ריץ' היה הלורד צ'נסלור בימי מלכותו של אדוארד השישי, מלך אנגליה בין 1547 לינואר 1552. לפני כן כיהן כתובע הכללי במשטרו של הנרי השמיני, מלך אנגליה.

בשנת 2011 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "טרה נובה" בתור ד"ר מלקולם וואלאס. 

ב-2014 הופיע בתפקיד משנה בתשעה פרקים של סדרת הטלוויזיה "משבר". 

בשנת 2017 שיחק בסרט "שומר הראש והמתנקש". 

ב-2022 גילם את קונסטנטין, מלך סקוטלנד, בסדרה "הממלכה האחרונה". שנה שלאחר מכן שיחק את אותו תפקיד בסרט "שבעה מלכים צריכים למות",<ref>Kino&Co: [https://www.kinoundco.de/film/seven-kings-must-die The Last Kingdom: Seven Kings Must Die], abgerufen am 19. April 2024.</ref> שסיים את הסדרה. באותה שנה שיחק בסרט "5000 שמיכות". 

בשנת 2023 הוא ביצע הופעת אורח בסדרת הטלוויזיה "זרה".<ref>Yahoo!: [https://sports.yahoo.com/outlander-season-7-casts-jenny-222917724.html ‘Outlander’ Season 7 Casts New Jenny and Buck — and Benedict Arnold] von Wilson Chapman vom 12. Oktober 2022, abgerufen am 19. April 2024. (englisch)</ref> בשנת 2024 הופיע בסדרת הטלוויזיה הפופולרית "Casualty" בתפקיד חוזר.

האלט פעיל גם כשחקן תיאטרון. בין היתר שיחק במחזות "רומיאו ויוליה" ו"מנזר נורת'אנגר".<ref>[https://www.unitedagents.co.uk/rod-hallett Rod Hallett] auf United Agents, abgerufen am 19. April 2024. (englisch)</ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:שחקני תיאטרון בריטים
אנדרואיד 15

אנדרואיד 15 היא הגרסה העיקרית ה-15 של מערכת ההפעלה לניידים אנדרואיד. התצוגה המקדימה הראשונה למפתחים יצאה בפברואר 2024 וגרסת הבטא הראשונה יצאה באפריל 2024. גוגל מצפה להגיע ליציבות הפלטפורמה ביוני 2024 עם שחרור סופי צפוי ברבעון השלישי של 2024. <ref></ref>

== היסטוריה ==
אנדרואיד 15 נקראת פנימית "גלידת וניל<nowiki>"</nowiki>. <ref></ref> <ref></ref>

התצוגה המקדימה הראשונה למפתחים (הידועה גם בשם DP1) שוחררה ב-16 בפברואר 2024. <ref></ref> התצוגה המקדימה השנייה למפתחים (DP2) שוחררה ב-21 במרץ 2024. <ref></ref> הבטא הראשונה שוחררה ב-11 באפריל 2024. <ref></ref>

== מאפיינים ==
הערות השחרור הרשמיות של DP1 מציינות שהתכונות הבאות ייכנסו באנדרואיד 15: <ref><cite class="citation web cs1" data-ve-ignore="true">[https://android-developers.googleblog.com/2024/02/first-developer-preview-android15.html "The First Developer Preview of Android 15"]. Android Developers Blog<span class="reference-accessdate">. Retrieved <span class="nowrap">2024-02-25</span></span>.</cite></ref>
* ארגז חול פרטיות
* Health Connect
* אימות תקינות קובץ
* שיתוף מסך חלקי
* בקרות מצלמה בתוך האפליקציה
* ביצועים דינמיים
* התראות רגישות
* התקררות התראות

עם זאת, חובבים גילו את קיומם של תכונות אחרות בפיתוח שעשויות להשתחרר בגרסאות תצוגה מקדימה מאוחרות יותר של מפתחים, כגון הצגת ווידג'טים במסך הנעילה, מדידת תקינות הסוללה, ארכוב אפליקציות, הפעלה קולית, מרחב פרטי וצמדי אפליקציות. <ref></ref> <ref></ref>

שחרורו של DP2 הביאה עוד תכונות חדשות לאנדרואיד 15, כולל תאימות משופרת לרשתות לווייניות, שיפורים בקורא PDF המובנה ותמיכה בארכיון אפליקציות, בין הרבה פיתוחים אחרים. <ref></ref> <ref></ref>

גרסת הבטא הראשונה הגיעה עם תכונות נוספות, כמו אפליקציות שיכולות לשנות קנה מידה מקצה לקצה ולצייר פסי מערכת שקופים בחלק העליון והתחתון של המסך, תמיכה ברמת מערכת ההפעלה לארכוב אפליקציות והוצאה מארכיון בחנויות אפליקציות של צד שלישי, שיפור תמיכה בברייל, הצפנה מקצה לקצה עבור מפתחות אנשי קשר ותכונות מפתחים חדשות רבות אחרות. <ref></ref> <ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2024
קטגוריה:אנדרואיד
אליאב קול

אליאב קול (נולד ב-5 באוגוסט 1981) הוא מלחין זוכה פרס ראש הממשלה וחבר סגל בכיר בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה.

== קריירה ==
יצירותיו של קול בוצעו בקונצרטים ופסטיבלים שונים בארץ וברחבי העולם (גרמניה, אוסטריה, שווייץ, ארצות הברית, ברזיל וגאורגיה) על ידי [https://www.jackquartet.com/ רביעיית ג'ק], אנסמבל מיתר, [https://www.mivosquartet.com/ רביעיית מיבוס], [https://www.internationale-em-akademie.de/en האקדמיה של אנסמבל מודרן], [https://www.kaunokvartetas.lt/en/ רביעיית קובנה], [https://ensemble-handwerk.eu/en/ אנסמבל הנד וורק], [https://www.glebkanasevich.com/ גלב קנסביץ'], [https://www.odedgeizhals.com/ עודד גייצהלס], עינת ארונשטיין, [https://www.hanchenpiano.com/about האן צ'ן], [https://erika-le-roux.de/ueber-erika-le-roux/ אריקה לרו], [https://alexanderhuelshoff.com/de/home/ אלכסנדר הולשוף] ורבים אחרים. הוא זכה בפרסים כגון פרס אקו"ם, פרס ראש הממשלה, תחרויות הקומפוזיציה בבוכמן-מהטה, ופרס חביב הקהל בגמר תחרויות האביב.

ב-2022 קול שהה ברזידנסי בסנט אוטיליאן, מינכן, ויצירתו "שחרור" בוצעה בפסטיבל אמרסרנדה. ב-2019 נבחר קול על ידי פטר אטוווש לרזידנסי באחוזת אדנקובן, גרמניה והוא שהה שם חצי שנה. הוא השתתף בפרויקט תדרים של אנסמבל מיתר (2014-2016) וקיבל מלגות מקרן רות ויואב גוטסמן ומקרן התרבות אמריקה ישראל.

בנוסף לעבודתו כמלחין קונצרטנטי, בין השנים 2003-2013 הוא שר וניגן פסנתר וקלידים בהרכבים רבים ושיתף פעולה עם אמנים כגון יהוא ירון, [https://yotammusic.com/ יותם זילברשטיין], [https://www.icm.org.il/teacher/דורון-תירוש/ דורון תירוש], גלעד אברו, אפרת גוש ואסף אמדורסקי.

קול הוא בעל תואר Ph.D. בקומפוזיציה ממרכז הבוגרים של אוניברסיטת העיר ניו יורק. עבודת הדוקטורט האנליטית שלו, שנכתבה בייעוצו של פרופ' [https://www.gc.cuny.edu/people/joseph-straus ג'וזף נ. שטראוס], בוחנת את נושאי הזהות והמורכבות ביצירתה של המלחינה חיה צ'רנובין, "אינה" (1988), לחליל בס סולו ושישה חלילים מוקלטים מראש.

קול מחזיק בתואר ראשון ושני בקומפוזיציה מבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה בהדרכתו של פרופ' ראובן סרוסי. כמו כן קיבל שיעורי קומפוזיציה מד"ר יוסף ברדנשווילי ופרופ' אמנון וולמן.

== חיים אישיים ==
קול מתגורר בפתח תקווה, הוא נשוי ואב לשניים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://eliavkohl.com/home אתר האינטרנט] הרשמי של אליאב קול
* אליאב קול [https://www.israelcomposers.org/Members.aspx?lang=Hebrew&letter=ק&id=9360 באתר איגוד הקומפוזיטורים הישראלי]
* אליאב קול זוכה [https://acum.org.il/הזוכים-בפרס-אקום-בתחום-המוסיקה-הקונצר/ פרס אקו"ם] ליצירה המוגשת בעילום שם
* אליאב קול באתר [https://cris.tau.ac.il/en/persons/eliav-kohl-kol הפקולטה לאומנויות] באוניברסיטת תל אביב
* אליאב קול באתר [https://www.ammerseerenade.de/1-artist-in-residence/ פסטיבל אמרסרנדה]

קטגוריה:מלחינים ישראלים
צאי מזה

צאי מזה (באנגלית: Blink Twice) הוא סרט מתח פסיכולוגי קטמי שחור אמריקאי שביימה זואי קרביץ כסרט הביכורים שלה כבמאית. קרביץ בעצמה כתבה את התסריט בצוותא עם אי' טי' פייגנבאום. בסרט מככבים נעמי אקי, צ'נינג טייטום, סיימון רקס, אדריה ארחונה, היילי ג'ואל אוסמנט, קייל מקלכלן, עליה שאוקת, כריסטיאן סלייטר, ג'ינה דייוויס.<ref></ref>

הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-23 באוגוסט 2024, ובישראל ב-22 באוגוסט 2024.

== עלילה ==
הסרט הוא מותחן פמיניסטי בהשראת תנועת Me Too, המשולב עם אלמנטים מ"מידסומר", והוא עוסק במלצרית בשם פרידה (נעמי אקי), שמוזמנת לאי פרטי של מיליארדר מפורסם, סלייטר קינג (צ'נינג טייטום). הסרט מציג אווירה של מסיבה מפוארת ומתמשכת באי טרופי, הכוללת משקאות יוקרתיים, סמים פסיכדליים, ארוחות גורמה ואירוח יוקרתי, אך בהדרגה מתחילים להופיע רמזים לכך שמשהו לא כשורה.<ref name=":0"></ref>

הסרט מושפע מסיפורים אמיתיים כמו אלו של ג'פרי אפשטיין וביל קוסבי, ומשתמש באלמנטים של מתח וסכנה כדי לחקור נושאים של זיכרון וכיצד נשים מתמודדות עם טראומות והדחקה.<ref name=":0" />

== צוות השחקנים והדמויות ==
* נעמי אקי – פרידה
* צ'נינג טייטום – סלייטר קינג
* כריסטיאן סלייטר – ויק
* סיימון רקס – קודי
* אדריה ארחונה – שרה
* היילי ג'ואל אוסמנט – טום
* עליה שאוקת – ג'ס
* קייל מקלכלן
* ג'ינה דייוויס
* לבון הוק
* לני קרביץ<ref></ref>

== הפקה ==
זןאי קרביץ החלה לכתוב את התסריט בשנת 2017. ביוני 2021 היא הודיעה שזה יהיה סרט הבכורים שלה כבמאית, על-פי תסריט שהיא כתבה בצוותא עם אי' טי' פייגנבאום. לאחר מכן, הצטרפו נעמי אקי וצ'נינג טייטום לצוות השחקנים. במאי 2022, סיימון רקס הצטרף לצוות השחקנים. ביולי 2022, הצטרפו כריסטיאן סלייטר, אליה שוקאט, ג'ינה דייוויס, אדריה ארג'ונה, היילי ג'ואל אוסמנט וקייל מקלכלן. הסרט הוא סרט הבכורה של קרביץ כבמאית, והיא גם כתבה אותו בשיתוף עם אי. טי. פיינגבאום.<ref name=":0" />

צילומי הסרט החלו ב-23 ביוני 2022 במקסיקו. 

== הפצה ==
הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-23 באוגוסט 2024, ובישראל ב-22 באוגוסט, בהפצת אולפני אמזון. אולפני האחים וורנר, עתידים להפיץ את הסרט ב-21 באוגוסט 2024.<ref></ref>

=== קופות ===
הסרט הוביל בטבלת ה-Box Office Mojo מבין הסרטים החדשים שיצאו באותו השבוע אך הצליח להגיע רק למקום הרביעי עם הכנסות של 7.3 מיליון דולר מ-3,067 בתי קולנוע.<ref name=":1"></ref>

== ביקורות ==
הסרט קיבל ציון של 79% באתר Rotten Tomatoes והקהל נתן לו ציון "B-" ב-CinemaScore.<ref name=":1" />

בביקורת על הסרט שנכתבה במגזין "וראייטי", נכתב כי הסרט הוא אלגוריה פמיניסטית שמציגה את הדברים שנשים מתבקשות לשכוח, ומדגישה את המאבק שלהן לזכור ולהתמודד עם המציאות.<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2024
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי אמזון
קטגוריה:סרטי קומדיה שחורה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מטרו גולדווין מאייר
קטגוריה:פמיניזם בקולנוע
La det swinge

"La det swinge" (בעברית: "תן לזה להתנדנד") הוא שיר בשפה הנורווגית של צמד הפופ בוביסוקס!. זה השיר הזוכה באירוויזיון 1985 והזכייה הראשונה של נורווגיה באירוויזיון. השיר הוא מחווה לריקוד לרוק אנד רול ישן שנשמע ברדיו. כיאה לנושא, השיר עצמו כתוב בסגנון מיושן, כאשר מנגינת סקסופון בלתי נשכחת מתחילה את השיר. העיבוד של הלחן הוא בסגנון רטרו, המכיל אלמנטים של מוזיקה עכשווית של שנות ה-80 וחזרות לשנות ה-50. בעקבות הזכייה, הסינגל הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים הנורווגי והבלגי, ונכנס למצעדים במדינות שונות, כולל דנמרק, שוודיה, שווייץ, אוסטריה, אירלנד ובריטניה.

== באירוויזיון ==
השיר התחרה, זכה בגמר מלודי גרנד פרי, ונבחר לייצג את נורווגיה באירוויזיון 1985. בהופעות, שתי חברות הצמד, האנה קרוג ואליזבת אנדריאסן, הופיעו בז'קטים נוצצים וסגולים בוהקים, שנלבשו מעל תלבושות שחורות ולבנות; קרוג לבשה שמלת פסים בצבעי שחור-לבן באורך הרצפה. השיר בוצע 13 בסדר ההופעות בתחרות, אחרי השיר האיטלקי ולפני השיר הבריטי. בתום ההצבעה השיר קיבל 123 נקודות, ומוקם במקום הראשון מתוך 19 שירים.

זו הייתה ההופעה השנייה עבור אנדריאסן וקרוג באירוויזיון: בשנת 1982 ייצגה אנדריאסן את שוודיה כחלק מהצמד "Chips" עם קיקי דניאלסון, עם שירן "Dag efter dag", שסיים במקום השמיני בתחרות; ובשנת 1971 סיימה קרוג במקום ה-17 בתחרות, עם השיר "Lykken er". אנדריאסן המשיכה לייצג את נורווגיה בתחרות בשתי הזדמנויות נוספות - בשנת 1994 הופיעה עם יאן ורנר דניאלסן, עם שירם, "Duett", שהגיע למקום השישי, ובשנת 1996, היא הופיעה כאמנית סולו, עם השיר "I evighet", וסיימה במקום השני אחרי אירלנד. קרוג חזרה לתחרות בשנת 1991 כחלק מהקבוצה "Just 4 Fun", וסיימה במקום ה-17 עם "Mrs. Thompson".

== רשימת רצועות ==

# Let It Swing" – 2:50"
# La det swinge" – 2:50"

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1985
קטגוריה:שירי נורווגיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה