פרוטו-אנושית

פרוטו-אנושית (גם פרוטו-עולמית או פרוטו-סאפיינס, באנגלית: Proto-Human Langauge) היא שפה אם משוערת, שממנה התפתחו כל שפות העולם המדוברות בימינו.

הרעיון בדבר קיומה של השפה הוא בגדר השערה בלבד; בלתי ניתן לנתח את השפה באמצעות הכלים העומדים ברשות העוסקים בבלשנות היסטורית. על פי התומכים בהשערת קיומה של שפה זו, כל השפות הטבעיות נגזרו ממקור אחד, הוא השפה הפרוטו-אנושית. שפה זו דוברה, ככל הנראה, בתקופה הפלאוליתית התיכונה. כשפה שממנה התפתחו גם כל השפות הנכחדות שאותן מדבר האדם הנבון, מהשפה הזאת לא בהכרח התפתחו שפות אפשריות, שאותן דיבר האדם הניאנדרטלי.

==מינוח==
באופן כללי, לא קיים מונח מוסכם לתיאור השפה. מרבית היחס לנושא לא כולל את ציון שם השפה. ברם, השמות פרוטו-אנושית ופרוטו-עולמית נמצאים בשימוש תדיר. הבלשן מריט רולן נוהג להשתמש במונח פרוטו-סאפיינס לתיאור השפה.

==תולדות הרעיון==
הניסיון הרציני הראשון לשחזר את הבסיס של שפה זו בוצע על ידי הבלשן האיטלקי אלפרדו טרומבטי. על כך הוא כתב בספרו L'unità d'origine del linguaggio, שיצא לאור בשנת 1905. לפי השערתו של טרומבטי, המקור הקדמון המשותף של כל השפות המדוברות בימינו דובר לפני 100,000 עד 200,000 שנה.

בשלהי המאה התשע עשרה ובראשית המאה העשרים, הסתייגו בלשנים רבים מרעיון השפה הקדמונית המשותפת.

===אוצר מילים===
{| class="wikitable sortable" style="margin:.5em auto"
!משפחת שפות
!מי?
!מה?
!שתיים
!מים
!אצבע
!יד
!יד
!ברך
!שיער
!אף, ריח
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות קוסיאן
| !kū || ma || /kam || k´´ā || //kɔnu || //kū || ≠hā || //gom || /ʼū || č’ū
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות נילו-סהריות
| na || de || ball || nki || tok || kani || boko || kutu || sum|| čona
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות ניז'ריות-קונגולזיות
| nani || ni || bala || engi || dike || kono || boko || boŋgo || butu ||
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות אפרו-אסיאתיות
| k(w) || ma || bwVr || ak’<sup>w</sup>a || tak || ganA || || bunqe || somm || suna
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות כרתווליות
| min || ma || yor || rt<sup>s</sup>’q’a || ert || t’ot’ || qe || muql || toma || sun
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות דראווידיות
| yāv || yā || iraṇṭu || nīru || birelu || kaŋ || kay || meṇḍa || pūṭa || čuṇṭu
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות אירו-אסיאתיות
| k<sup>w</sup>i || mi || pālā || ak<sup>w</sup>ā || tik || konV || bhāghu(s) || bük(ä) || punče || snā
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות סינו-דנא-קווקז
| k<sup>w</sup>i || ma || gnyis || ʔoχ<sup>w</sup>a || tok || kan || boq || pjut || t<sup>sh</sup>ām || suŋ
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות אוסטריות
| o-ko-e || m-anu || ʔ(m)bar || namaw || ntoʔ || xeen || baγa || buku || śyām || iǰuŋ
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות הודו-פסיפיות
| || mina || boula || okho || dik || akan || ben || buku || utu || sɨnna
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות אבוריג'יניות
| ŋaani || minha || bula || gugu || kuman || mala || pajing || buŋku || || mura
|-
!scope="row" style="text-align:right"| שפות אמריקאיות ילידיות
| kune || mana || p’āl || akwā || dɨk’i || kano || boko || buka || summe || čuna
|}
בהתבסס על ההקבלות המרובות הללו, ערך רולן ברשימה מספר שורשים מהשפה הקדמונית:
* ku = "מי"
* ma = "מה"
* pal = "שתיים"
* akwa = "מים"; מכאן באות המילים aqua בלטינית (שמשמעותה מים), aka ביפנית (淦, שמשמעותה מי שיפוליים), kaw בשפות קונג המדוברות באפריקה הדרומית (שמשמעותה גשם) ו-uk בשפת יוקטק של בני המאיה (שמשמעותה שתייה).
* tik = "אצבע"
* kanV = "יד"
* boko = "יד"
* buŋku = "ברך"
* sum = "שיער"
* čuna = "אף, ריח"

===תחביר===
רולן שחזר את סדר המלים במשפט: נושא-מושא-פועל (SOV). לדוגמה, במקום לומר "האיש הולך אל הנהר הרחב" כמו בעברית, היו דוברי הפרוטו-אנושית של רולן אומרים "האיש - הנהר הרחב אל - הולך".

==ראו גם==
* שפה אם
* דקדוק אוניברסלי

==הערות שוליים==

קטגוריה:שפות עתיקות
קטגוריה:שפות נכחדות