ערבית מצרית

תפוצת הערבית המצרית 
ערבית מצרית (العَرَبى المَصرى, אֶל-עַרַבִּי אל-מַסְרִי; גם اللهجه المصريه, אֶל-לַהְגַה אל-מַסרֶיַּה) הוא הלהג הערבי המדובר בצפון עמק הנילוס, כלומר באזור בירת מצרים קהיר ומצפון לה – בדלתה של הנילוס, בעיר אלכסנדריה וסביבתה. מדריך השפות "אתנולוג" מעריך את מספר דוברי הערבית המצרית ב-54 מיליון נפש בערך (נכון ל-2006), אולם סביר להניח כי כל 77.5 מיליון תושבי מצרים מדברים ערבית מצרית ולו במידה מעטה.

זהו הלהג העיקרי המדובר במצרים, כך שגם תושבי אזורים אחרים של מצרים מסוגלים בדרך-כלל להתבטא בו. מלבד הערבית הספרותית, זהו הלהג הערבי המוכר ביותר בעולם הערבי, זאת בשל השפעתה התרבותית הרבה של מצרים. הערבית המצרית היא השפה המשמשת בדיאלוגים בסרטים, במחזות ובתוכניות טלוויזיה המופקים במצרים, ומופצים בקהילות ערביות ברחבי העולם. כמו כן, מצרים הייתה במשך שנים רבות מרכז ההשכלה הגבוהה בעולם הערבי – תושבי ארצות ערב יצאו ללמוד במצרים, ומורים מצרים יצאו ללמד בקהילות ערביות מחוץ למצרים. לפיכך, ערבים רבים מבינים ערבית מצרית ולפעמים אף מסוגלים להתבטא בה, גם במקרים שבהם הלהג שהם משתמשים בו בחיי היומיום שונה במידה ניכרת.

==סיווג==
הערבית המצרית נחשבת לאחד הלהגים המזרחיים של השפה הערבית. אף שהיא שונה במידה ניכרת מן הלהגים המדוברים בלבנט ובעיראק וכן מהלהגים הבדואיים המדוברים בסיני, בנגב, בחצי האי ערב ובאזור המפרץ הפרסי, היא דומה להם יותר מאשר ללהגים המדוברים בצפון-מערב אפריקה (הלהגים המערביים). המאפיין המובהק ביותר המבדיל בין הלהגים המזרחיים למערביים הוא אופן הנטייה של צורת העתיד בגוף ראשון (אני/אנחנו) – אכתב/נכתב בלהגים המזרחיים, לעומת נכתב/נכתבו במערביים. מבחינה זאת שייכת הערבית המצרית ללא ספק ללהגים המזרחיים.

==פונולוגיה==
המאפיין הבולט ביותר של הערבית המצרית הוא אופן הגיית העיצור המסומן באות ج. בערבית מצרית עיצור זה נהגה (כמו האות גימ"ל בעברית), בעוד בשאר הלהגים הערביים הוא נהגה או (כמו ג' בשם ג'ורג', או כמו ז' בשם ז'אק). הבדל זה בהגייה ניכר גם כשדוברי ערבית מצרית מדברים ערבית ספרותית, כך שאפשר לזהות את מוצאו המצרי של הדובר אפילו בנסיבות שבהן מקפידים לדבר בערבית ספרותית בלבד.

העיצור המסומן באות ق נהגה כ- ("סותם סדקי", כמו אל"ף במילה "קופאים"), אולם במילים השאולות מערבית ספרותית הוא נהגה כ-. מבחינה זו דומה הערבית המצרית ללהגים הערביים המדוברים בערים הגדולות של הלבנט.

==תחביר ומורפולוגיה==
המאפיין התחבירי המובהק ביותר של הערבית המצרית הוא מיקומן של מילות השאלה במשפט. בערבית מצרית מילות השאלה נשארות במקומן (in situ) ואינן נעות לתחילת המשפט. תכונה זו ירשה הערבית המצרית מן השפה הקופטית שדוברה בצפון מצרים עד ראשית המאה ה-12, ובדרום מצרים אף מאוחר יותר.
לדוגמה:
{| class="wikitable" border="1"
! בכתב ערבי !! בתעתיק !! תרגום מילולי !! תרגום
|-
| <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">راح مصر إمتى؟</span> || רַאח מַס'ר אֶ֫מְתַא?<div dir="ltr"></div> || הולך מצרים מתי? || מתי (אתה) נוסע למצרים?
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">راح مصر الخميس.</span> || רַאח מַס'ר אֶל-חַ'מִ֫יס.<div dir="ltr"></div> || הולך מצרים יום-חמישי. || (אני) נוסע למצרים ביום חמישי.
|}

המילה "אֶמְתַא" (מתי) שמחליפה בשאלה את תיאור הזמן "אֶל-חַ'מִ֫יס" (= ביום חמישי), נשארת במקום שבו מופיע תיאור הזמן ואינה נעה לתחילת המשפט, כפי שקורה בעברית, בשפות אירופיות, וכן ברוב הלהגים האחרים של ערבית. במשפט השאלה: <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">مين راح مصر؟</span> (מִין רַאח מַס'ר? = מי נוסע למצרים?) מילת השאלה מופיעה בתחילת המשפט, כיוון שהיא מחליפה את הנושא של המשפט, שממילא אמור להופיע בתחילת המשפט. השוו לתשובה: <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">نورى راح مصر</span>, . (נ֫וּרִי רַאח מַס'ר. = נורי נוסע למצרים.)

בערבית מצרית נפוצה מאוד התחילית "חַ-" (נהגית גם "הַ-" , ונכתבת <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">حـَ</span> או <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">هـَ</span>) לציון פעולה שתתרחש בעתיד. התחילית הזאת מתפקדת באופן דומה לתחילית "סַ-" (<span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">سـَ</span>) בערבית ספרותית, ומשערים שהיא קיצור של המילה <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">راح</span> ("ראח"=הולך) שמציינת זמן עתיד בלהגים ערביים אחרים. לדוגמה:
{| class="wikitable" border="1"
! בכתב ערבי !! בתעתיק !! תרגום מילולי !! תרגום
|-
| <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">استنا وشوف هيقول ليك ايه.</span> || אֶסְתַ֫נַּא וּש֫וּף הַיְא֫וּל לִיכּ אֵ֫יה.<div dir="ltr"></div> || חכה וראה ה-יגיד לך מה. || חכה וראה מה (הוא) יגיד לך.
|}

כינויי הרמז בערבית מצרית מופיעים אחרי שם-העצם, ולא לפניו כמקובל בלהגים אחרים של ערבית. לדוגמה:
*<span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">الراجل ده</span>, (אֶ-רַּ֫אגֶל דַ֫ה = האיש הזה)
*<span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">الست دى</span>, (אֶ-סֶּ֫תֶּ-דִ֫י = האישה הזאת)
לעומת המקובל בניבים של הלבנט: <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">هذا الرجل</span> (הַ֫אדַ'א-רַּ֫גֻ'ל = האיש הזה), <span style='font-size:115%; font-family:"Simplified Arabic", "Times New Roman", Arial, "Arabic Transparent", sans-serif' dir="rtl">هذي المرة</span> (הַ֫אדִ'י-לְ-מַ֫רַה = האישה הזאת).

== ראו גם ==

* ערבית פלסטינית
* ערבית לבנטינית
* ערבית דרוזית
* ערבית לבנונית
* 
ערבית ירדנית

* 
ערבית-סורית


== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.omniglot.com/writing/arabic_egypt.htm ערבית מצרית באתר אומניגלוט] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערבית
קטגוריה:מצרים: תרבות