OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ישיבת חכמי לב

ישיבת חכמי לב היא ישיבה תיכונית חרדית בירושלים, שנפתחה ב-א' באלול תשע"ג, 7 באוגוסט 2013.

== רקע ==
את היוזמה להקמת הישיבה החל הרב בצלאל כהן בזמן לימודיו ב"בית הספר למנהיגות חינוכית" של מכון מנדל למנהיגות, בסיום לימודיו שם הוא חבר לאגודה לקידום החינוך אשר ראתה גם כן חשיבות רבה בהקמתה של הישיבה עבור הציבור החרדי.

את הצורך בהקמת הישיבה הוא זיהה בעובדה שבפני מרבית הבנים בוגרי החינוך היסודי החרדי (תלמוד תורה), עומדת בדרך כלל עם סיום לימודיהם בכיתה ח' (החינוך היסודי החרדי הוא בשכבות א'-ח') אופציה נורמטיבית אחת של המשך ב"ישיבה קטנה" (שכבות ט'-י"א) שבה לומדים לימודי קודש בלבד. הוא ביקש ליצור אלטרנטיבה, שתאפשר לנער החרדי לבחור בין מסלול הדורש התמסרות מוחלטת ללימוד תורה, לבין מסלול המאפשר שילוב של לימודי קודש ברמה גבוהה עם לימודים כלליים במגוון מקצועות עד הגשה לבגרות.

הישיבה נועדה לספק מענה לנערים חרדים המעוניינים בשילוב של לימודי קודש עם לימודים כלליים עד זכאות לבגרות מליאה, תוך שמירה על רמה דתית-רוחנית גבוהה כמקובל בעולם הישיבות החרדי. ישיבות תיכוניות-חרדיות פונות לנערים מבתים חרדיים מודרניים ואינן מתאימות למרבית בוגרי בית ספר עממי חרדי. בהקמת הישיבה נקבעו שלושה יעדים: 1. השלמת פערים לימודיים במקצועות הליב"ה עבור בנים בוגרי החינוך החרדי שלא למדו אנגלית וידיעותיהם בחשבון ובמקצועות כלליים נוספים הן ברמה נמוכה. 2. התאמה תרבותית לנערים חרדים מכלל החוגים והעדות בקהילה החרדית. 3. עלות שכר לימוד בהישג יד של משפחה חרדית רגילה.

== על הישיבה ==
הישיבה נפתחה בתחילת שנת הלימודים תשע"ד עם כיתה אחת במודל של "בית ספר צומח". עם תלמידים בשיעור א' (כיתה ט'), התפתחה למוסד ארבע-שנתי (ט'-י"ב), ובשנת הלימודים תשע"ט נפתחה בה כיתת מכינה.

הלימוד לפני הצהריים מוקדש ללימודי גמרא ולמקצועות קודש נוספים, ולימודי אחר הצהריים ללימודים תיכוניים. תוכנית הלימודים כוללת: תלמוד, תושב"ע, תנ"ך, היסטוריה, אנגלית, מתמטיקה, מדעים, של"ח, לשון, חינוך גופני ומחשבת ישראל. התלמידים ניגשים לבחינות הבגרות ורובם המכריע מגיע לזכאות לתעודת בגרות.

צוות הישיבה כולל ראש ישיבה, מנהל תיכון, ר"מים, מורים מקצועיים, יועץ חינוכי, עובד סוציאלי ומדריכי פנימייה, הצוות מקבל הדרכה מקצועית ופדגוגית מאנשי מקצוע בעזרת האגודה לקידום החינוך שהישיבה בבעלותה.

בשנת תשע"ט התפטר הרב בצלאל כהן מראשות הישיבה ובמקומו מונה לתפקיד הרב יוני הוכמן.

הישיבה ממוקמת, נכון ל-2021, בשכונת בית וגן בירושלים.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.aguda-achat.org.il/פעילות/תורה/ישיבת-חכמי-לב/ ישיבת חכמי לב], באתר "אגודה אחת"
:* [http://www.aguda-achat.org.il/articles/2339/ ריאיון עם הרב בצלאל כהן], באתר "אגודה אחת", 17 ביולי 2013
* אתר [https://www.kidum-edu.org.il/hachmey-lev-yeshiva/ האגודה לקידום החינוך]
* 

קטגוריה:ירושלים: ישיבות תיכוניות
קטגוריה:ישיבות תיכוניות חרדיות
קטגוריה:בית וגן: מוסדות חינוך
קטגוריה:מוסדות האגודה לקידום החינוך ירושלים
ספורוציט

תא אם דיפלואידי המתפתח במנבג (ספורנגיום), רקמת הריבוי של הצמח. כאשר מתקיימים התנאים המתאימים הספורוציט עובר חלוקת הפחתה (מיוזה) לקבלת ארבעה תאים הפלואידים הנקראים ספורות (נבגים). רקמת הספורנגיום הייתה קיימת בתצורות שונות משלבים קודמים באבולוציה של הצמח. בשלבים המוקדמים של הטחביים והשרכים ההומוספורים ישנו סוג אחד של ספורוציט ללא הבדלים בין זכר לנקבה. בעוד שבמינים ההטרוספורים החל משלב הליקופודיים ועד למכוסי הזרע ישנם ספורוציטים זכריים הנקראים תאי מיקרוספורוציט, אלה עוברים חלוקת הפחתה לקבלת מיקרו-ספורות (בצמחים הפורחים אלה הם גרגרי האבקה). וכמו כן ישנם תאי ספורוציט נקביים הנקראים מגה ספורוציט, אלה עוברים חלוקת הפחתה לקבלת מגה-ספורות. 
== לקריאה נוספת ==
*P.H. Raven, R.F. Evert, S.E. Eichhorn (2005): Biology of Plants, 7th Edition, W.H. Freeman and Company Publishers, New York, 

קטגוריה:רבייה
מאמחיר'

מאמחיר (בצ'רקסית: Мамхыгъ) הוא אחד השבטים הצ'רקסים.

==היסטוריה==

על פי סיפורי עם ומסורות צ'רקסיות, מוצא שבט המאמחירים הוא מחוף הים השחור. כאשר אוכלוסיית השבט גדלה, הוא היגר לאזור שבין הנהר בליה והנהר קורדוז'פס. באותה התקופה, מספר חברי השבט נע בין 3,500 אנשים ל-15,000/ הם התגוררו ב-16 כפרים. בני השבט דיברו בעגה משלו, הדומה לעגה האבחזית.

החוקר אלכסנדר ג'אקוב טארסוב (А.Н. Дьячков-Тарасов) דיווח בסוף המאה ה-19 על הכפרים המאמחיר'ים הבאים:
* פטוקאי (Патукай) - על גדת הנהר קורו;
* דוקסאבל (Духхабль) - על הנהר קורדזיבס - (Курджипс); 
* הייסמיזי (Хачемзий) - קרוב לנהר טולה; 
* דאייסהבל (Дачехабль)- בין קורדזיבס והנהר בילייה;
* קוראל (Кураль) - באמצע הכפר מאמהיגוב.
* כפרים נוספים היו: זורטלי (Хоретли), בארדזוק'ג' (Барджукай), באדזינאג' (Бадженай) וירדן (Уордане).

לאחר פוגרום שהתרחש בשנת 1823, ירד מספרם של הכפרים באופן דרמטי. אנשים רבים משבט מאמחיר' מצאו מקלט בשבט האבזחים. במהלך מלחמת הקווקז, בשואה הצ'רקסית, שבט המאמחיר' נאלץ לעזוב את השטחים בהם התגורר. רוב הניצולים יצאו לאימפריה העות'מאנית. אלה שנותרו, קיבלו אזרחות רוסית והקימו את הכפר מאמחג (Мамхег) בחלק התחתון של הנהר פארס (באדיגיה). אחרים היגרו לכפרים צ'רקסים של שבטים אחרים הממוקמים בקרבת מקום. בשנת 1884, המספר הכולל של המחמירים באזור קובאן שנותרו ברוסיה היה 1,258 אנשים, אשר 715 מהם חיו בכפר מאמחג. 
==לקריאה נוספת==

קטגוריה:רוסיה: קבוצות אתניות
קטגוריה:שבטים צ'רקסים
אמיר נדן

אמיר נדן הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף.

== ביוגרפיה ==
עם גיוסו לצה"ל התנדב נדן לצנחנים, עבר את הגיבוש ליחידות החטיבתיות והתקבל לפלוגת העורב החטיבתית. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום קורס הקצינים מונה למפקד צוות בפלוגת עורב צנחנים, ובהמשך שימש סגן מפקד פלוגת הנ"ט ולחם במבצע חוק וסדר. בהמשך שימש במספר תפקידי פיקוד בחטיבה ובהם מפקד פלוגה, מפקד מגמת האימון המתקדם בבסיס האימונים החטיבתי ומפקד גדוד 202. בהמשך שימש כמפקד גדוד גפן בבית הספר לקצינים, סגן מפקד חטיבת הצנחנים, מפקד עוצבת חירם וקצין אג"ם פיקוד הצפון. בתפקידו הבא שימש כנספח צה"ל לפיקוד הכוחות המשותפים של צבא ארצות הברית (JFCOM), ולאחר מכן מונה לפקד על מגמת יבשה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. נדן הועלה לדרגת תא"ל ומונה לסגן מבקר מערכת הביטחון ורח"ט לביקורת מוכנות צה"ל. לאחר תפקיד זה, נדן פרש משירות סדיר בצה"ל. נדן משרת כסגן מפקד גיס במילואים.

==קישורים חיצוניים==
* .
* .
* עומר חימי, [http://www.nrg.co.il/online/1/ART/935/287.html קריה נטושה], מעריב, 18.05.2005.
* רועי כספי, [https://web.archive.org/web/20140330113452/http://mazi.idf.il/5221-6391-he/IGF.aspx הלימוד המשולב], ביטאון ביבשה, גיליון 6, יוני 2008.
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפקדי עוצבת חירם
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבת הצנחנים
קטגוריה:מפקדי גדוד גפן
קטגוריה:קציני אג"ם של פיקוד הצפון
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
הקלאנים האימפריאליים של אמריקה

הקלאנים האימפריאליים של אמריקה, אבירי הקו קלוקס קלאן (באנגלית: Imperial Klans of America, Knights of the Ku Klux Klan) הוא שמה של תנועה גזענית אנטישמית בארצות הברית, הדוגלת בעליונות לבנה, שהתבססה בהקמתה על האידאולוגיה והמבנה של הקו קלוקס קלאן ההיסטורי. במהלך שנת 2008, דווח כי התנועה הייתה השנייה בגודלה בארצות הברית מבין כלל התנועות החדשות המבוססות על ארגון הקו קלוקס קלאן המקורי.

== היסטוריה ופעילות התנועה ==
התנועה נוסדה במהלך שנת 1997, על ידי רון אדוארדס (באנגלית: Ron Edwards), אשר מכהן כמנהיג המרכזי בתנועה, תפקיד המכונה "האשף הגדול" (באנגלית: Grand Wizard). פעילי התנועה טוענים כי הם חלק בלתי נפרד מהדור השלישי של תנועות הקו קלוקס קלאן בארצות הברית, ובדומה לדורות קודמים של תנועות אשר נוצרו בהשראת הארגון המקורי, מבקשים כי מערכת המשפט בארצות הברית תכיר בהם כ"מיליציה מאורגנת", סטטוס משפטי המקנה זכויות משפטיות מסוימות בתחומים ספציפיים. 

מטה התנועה ממוקם בעיר דוסון ספרינגס שבמדינת קנטקי. נטען כי לתנועה יש סניפים רבים מחוץ לגבולות ארצות הברית, ובין היתר באוסטרליה, קנדה, אנגליה, סקוטלנד, דרום אפריקה, וכן ברחבי יבשת אירופה ודרום אמריקה. 

פעילות התנועה נחשפה במסגרת תוכנית דוקומנטרית אשר שודרה בערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק בשנת 2008, ואשר התמקדה בפעילות של קבוצות טרור בתוך ארצות הברית. מידע נוסף אודות פעילות התנועה נחשף במסגרת סדרת הטלוויזיה ארץ הכנופיות, אשר שודרה מטעם ערוץ ההיסטוריה במהלך שנת 2009. 

במהלך שנת 2011, ובמסגרת הבחירות המקדימות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2012, נטען במסגרת מתיחה טלוויזיונית כי התנועה תומכת במועמדותו של ברק אובמה למשרת נשיא ארצות הברית. בפועל, מייסד התנועה ומנהיגה רון אדוארדס צוטט במהלך שנת 2008 כתומך במועמדותו של ג'ון מקיין.

== משפט Gruver v. IKA ==
במהלך חודש יולי 2006, שלושה פעילים בתנועה תועדו בשעה שהכו את ג'ורדן גרובר, נער בן 16 ממוצא אינדיאני ופנמי, וזאת במהלך היריד המרכזי שהתקיים בקנטקי. בעקבות זאת, שני פעילי התנועה, ג'ארד הנסלי ואנדרו ווטקינס, הורשעו בתקיפת גרובר ונשפטו לשלוש שנות מאסר. בהזדמנות זו, הוגשה גם תביעה אזרחית מטעמו של גרובר כנגד מנהיג התנועה, רון אדוארדס, וזאת בתמיכתו של ארגון המרכז המשפטי לדרום העני. תביעה זו הפכה בפועל לתובענה ייצוגית מטעם גרובר כנגד תנועת הקלאנים האימפריאליים כולה, וזאת תחת השם Gruver v. IKA.

בתאריך ה-14 בנובמבר 2008, חבר מושבעים אשר הורכב משבעה גברים ושבע נשים, כולם לבנים, פסק כי אדוארדס נמצא אשם, וגזר עליו תשלום פיצויים לטובת גרובר בסכום מצטבר של 2.5 מיליון דולר. בעקבות גזר הדין, אדוארדס בחר לערער בפני בית המשפט המחוזי, אשר ביטל את פסק הדין, וקבע כי יש צורך בעריכת משפט חוזר. בסופו של דבר, ערעורו של אדוארדס נדחה על ידי בית המשפט העליון של מדינת קנטקי.

במהלך המשפט, ארגון "המרכז המשפטי לדרום העני" קיבל כתריסר איומים מפורשים, אשר הבטיחו להגשים "את האיום המסוכן ביותר". כמו כן, במהלך היום השני של המשפט, חבר לשעבר בתנועה העיד בפני בית המשפט כי פעילים בכירים בתנועה הטילו עליו להתנקש בחייו של התובע הראשי של ארגון המרכז המשפטי לדרום העני, מוריס דיס.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קו קלוקס קלאן

קטגוריה:ארגונים אנטישמיים בארצות הברית
קטגוריה:ארגוני טרור בארצות הברית
קלאנים האימפריאליים של אמריקה
קטגוריה:עליונות לבנה בארצות הברית
תימור כהן

תימור כהן (נולדה ב-16 במרץ 1989) היא שחקנית ישראלית. כתבת ופאנליסטית בקשת 12.

==ביוגרפיה==
תימור נולדה וגדלה בתל אביב. היא למדה משחק בבית הספר היסודי לאמנויות ולאחר מכן למדה במגמת התיאטרון בתיכון עירוני א' בתל אביב.

ב-2009, בתום שירותה הצבאי בחיל המודיעין, החלה את לימודיה בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין.
במהלך לימודיה שיחקה את "בטי הזונה" באופרת הרוק "שרוליק", פרי עטם של יוני זיכהולץ ושי להב, בשיתוף עם שחקני הקאמרי. בנוסף, שיחקה בהצגות "ילד הנה ציפור" בבימויה של חגית רכבי, "טרוריזם" בבימויו של כפיר אזולאי ו"ויברטור" בבימויו של ניר ארז. כמו כן הופיעה במספר קליפים של להקת בלקן ביט בוקס.

לאחר סיום לימודיה כהן שיחקה במספר הצגות ילדים בתיאטרונים מוכרים, ביניהן "התפקיד הראשי" בתיאטרון אורנה פורת, "החטיפה מן המנזר" בתיאטרון השעה הישראלי, וההצגה "מופע זוגי" בתיאטרון לצעירים במדיטק.

בשנת 2013 שיחקה בעונה הראשונה של הסדרה פצועים בראש בתפקיד ליאנה ובעונה השנייה של הסדרה נויורק בתפקיד אילנית. באותה שנה הקליטה את השיר "חמאה" במסגרת פרויקט "ווקמן בלוז" של הצמד שי להב ושי להב.

ב-2014 זכתה בתחרות המונולוגים של תיאטרון אורנה פורת.

ב-2015 הופיעה לראשונה על במת הבימה, בהצגות "אבא גוריו", "יחסים מסוכנים" ו-"משפחה עליזה". באותה שנה השתתפה במופע "הפסקת אש" של קבוצת הסאטירה "בורדל טוטאל" וב"מופע זוגי" של תיאטרון המדיטק.

מ-2021 משתתפת בתוכנית "מה הלו"ז" בקשת 12 לצד מעיין אדם.

==חיים אישיים==
כהן נישאה לבמאי קובי פלשמן באוגוסט 2018.

==קריירת משחק==
=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!סדרה
!תפקיד
|-
| rowspan="2" |2013
|פצועים בראש
|ליאנה
|-
|נויורק
|אילנית
|-
|2014
|עממיות
|ניקה
|-
|2015
|חברות
|מורה
|-
|2017
|נבסו
|קלינאית תקשורת
|-
|2018
|ד"ר קראז'
|שחקנית
|-
|2020
|בואו לאכול איתי
|מתמודדת
|-
|2021
|המפקדת
|סאלי
|}

=== קולנוע ===
{| class="wikitable sortable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2011
|רסיסי אהבה
|תקווה
|
|-
|2016
|יוקר המחיה
|ויקי
| rowspan="2" |סרט קצר
|-
|2019
|דינה מלול עושה מלחמה
|שירן
|}
=== תיאטרון ===
{| class="wikitable sortable"
|+
!שנת בכורה
!הצגה
!תפקיד
!תיאטרון
|-
|2011
|אמא שלו
|ג'סיקה
|תיאטרון בית ליסין
|-
|2013
|כלה על הנייר
|טונקה גרינבוים
|חג המחזמר בת-ים
|-
|2014
|פאפעג'ינה
|ימימה
|התיאטרון הערבי-עברי ביפו
|-
|2014
|אבא גוריו
|ויקטורין
| rowspan="3" |הבימה
|-
| rowspan="2" |2015
|יחסים מסוכנים
|אמילי
|-
|משפחה עליזה
|מרי
|-
|2018
|מן פנטזיה
|
|תיאטרון הסימטה
|-
|2021
|התחנה
|
|תיאטרון חיפה
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
*תימור כהן באתר [https://yitzug1.co.il/artists/תימור-כהן "ייצוג 1"]
*אור נוף, [https://www.atmag.co.il/תימור-כהן/ לא רק סאלי מ"המפקדת": תימור כהן היא הדבר הכי פאן באינסטגרם] באתר "את", 13 ביולי 2021.
*תימור כהן, [https://timeout.co.il/תימור-כהן-וואו/ גיליתי את האינסטגרם. נחשפתי. חגגתי את עצמי בלי בושה] באתר "timeout", נובמבר 2021.

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:בוגרות בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:בוגרי בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:בוגרות תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:בוגרי סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1989
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
קטגוריה:משתתפים בתוכניות מציאות ישראליות
קטגוריה:משתתפי בואו לאכול איתי (ישראל)
2012 VP113

VP<sub>113</sub> 2012 המכונה לעיתים "ביידן" הוא כוכב לכת מינורי טרנס נפטוני בעננת אורט. הוא נצפה לראשונה ב-5 בנובמבר 2012, וגילויו הוכרז ב-26 במרץ 2014. בהירותו המוחלטת היא 4, מה שמרמז על כך שהוא ככל הנראה כוכב לכת ננסי. ככל הנראה, גודלו כמחצית מסדנה שנמצא במסלול יחסית דומה אליו. הגוף כונה באופן לא רשמי "VP" על שמו של סגן נשיא ארצות הברית בעת הגילוי, ג'ו ביידן (ראשי תיבות: Vice President). הגוון של פני השטח ככל הנראה ורוד, בשל הקרינה המוחזרת מקרח מים, פחמן דו-חמצני ומתאן. הפלנטואיד נצפה לראשונה ב-5 בנובמבר 2012 באמצעות טלסקופ בקוטר של 4 מטרים במצפה הכוכבים צ'רו טולולו שבצ'ילה. לאחר גילויו הוא נצפה גם בטלסקופ בקוטר 6.5 מטרים במצפה לאס קמפאנס שבמדבר אטקאמה בצ'ילה.

הפריהליון של VP<sub>113</sub> 2012 הוא הגדול ביותר מבין כל הגופים המוכרים במערכת השמש, והוא היה בו לאחרונה בסביבות שנת 1978, במרחק של כ-80 יחידות אסטרונומיות. נכון למרץ 2014, מרחקו מהשמש הוא כ-84 יחידות אסטרונומיות. לא ידוע כיצד הגוף הגיע לפריהליון שנמצא מחוץ לחגורת קויפר. אפשרות סבירה לסיבה לכך היא היתכנות להימצאותה של פלנטה שמסתה פי כמה מכדור הארץ. אפשרויות נוספות הן כוכב שעבר קרוב יחסית למערכת השמש סמוך להיווצרותה, בצביר הפתוח שבו נוצרה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:גופים טרנס-נפטוניים
קטגוריה:כוכבי לכת מינוריים
קטגוריה:ג'ו ביידן
ראסט (משחק מחשב)

ראסט (באנגלית: Rust) הוא משחק מחשב מבית Facepunch Studios שהוא סטודיו קטן לבניית משחקים. המשחק יצא לאור לראשונה כגרסת אלפא סגורה בשנת 2013, באוקטובר 2013 החלה מכירה של הגרסה המוקדמת של המשחק ונכון לאפריל 2014 הוא מכר למעלה ממיליון עותקים.

מטרתו העיקרית של השחקן במשחק היא לשרוד. השחקן מתחיל כדמות ללא ציוד עם לפיד ואבן, שאיתם הוא חוצב חומרים שונים, כמו למשל עצים, אבנים, מתכת ועוד. עם החומרים הוא יוצר כלים טובים יותר אפשר גם למצוא אותם במקומות כמו "Oil Rig" וכדומה..., כלי נשק ובגדים. בעזרת העצים האבנים והמתכת הוא יכול לבנות מקלט, בית, מבצר או בסיס. במשחק ניתן לשחק באופן שיתופי דרך האינטרנט, לחלוק בתים עם שחקנים, להצטרף לשרתם ולהילחם נגדם. בנוסף לכך, השחקן יכול לקדם את עצמו על ידי פריצה לבסיסים עם חומר נפץ, כדי לבזוזם. ישנם כמה סוגים של שרתים (Servers) של המשחק עצמו, ושל אנשים פרטיים.

{| class="wikitable"
!
!מינימום
!מומלץ
|-
|מערכת הפעלה
|Microsoft Windows, macOS
|Microsoft Windows, macOS
|-
|גרסת מערכת
|Windows 8.1 64-BIt, OS X El Capitan 10.11
|Windows 11 64bit, OS X El Capitan 10.11
|-
|מעבד
|Intel Core i7-3770 / AMD FX-9590 or better
|Intel Core i7-4790K / AMD Ryzen 5 1600
|-
|זיכרון
|10GB RAM
|16GB RAM
|-
|מקום במחשב
|25GB של מקום פנוי
|25GB של מקום פנוי
|-
|סוג כונן
|כונן HDD
|כונן SSD
|-
|חומרת גרפיקה
|GTX 670 2GB / AMD R9 280 better
|GTX 980 / AMD R9 Fury
|-
|רשת
|פס רחב נדרש על מנת לשחק.
|פס רחב נדרש על מנת לשחק.
|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:משחקי Windows
קטגוריה:משחקי macOS
קטגוריה:משחקי Xbox One
קטגוריה:משחקי פלייסטיישן 4
קטגוריה:משחקי הישרדות ממוחשבים
קטגוריה:משחקי וידאו מרובי משתתפים
קטגוריה:משחקי אינדי
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בממלכה המאוחדת
גן ילדים מובנה

גן ילדים מובנה הוא גן ילדים בעל סדר יום קבוע ומתוכנן, הפעילות בו מותאמת לרמת ההתפתחות של הילד ומכוונת על ידי הגננת. הגננת בגן היא הדמות האחראית להנחות את הילד על מנת שיפיק את המירב לשם התפתחותו.
ה"גן המובנה" עומד בניגוד ל"גן הפתוח" או ה"גן הזורם".

==היסטורית הגן המובנה==
בראשית שנות החמישים, תפקיד הגננת התמצה בהכרת הילד מתוך צפייה בו בשעת המשחק. גננות קבלו הדרכה להימנע מהתערבות במשחק, על מנת שלא לפגוע בדמיונו ובכוונותיו הפנימיות של הילד, ותפקידן הסתכם בארגון סביבת הגן כך שיאפשר את הגרויים הנדרשים לילד, לשם סקרנותו וחקרנותו, ובהמשך לצפות בו תוך הסקת מסקנות על אופיו, חשקיו ותחביביו.
בשנות החמישים המאוחרות ובמשך שנות השישים החל המפנה לאחר פרסום מחקרה של ד"ר דינה פייטלסון ובעקבותיו מאמרה בשם "גורמי הכישלון בכיתה א'". המחקר הראה על הישגים דלים ברמת הקריאה של ילדים בכיתה א'. ממצאיו של מחקר זה גרמו לחשיבה מחודשת ולהסקת מסקנות שיש לתת הכוונה לעבודה יותר מובנית בגן הילדים, על מנת להכין את הילדים כראוי לרכישת הקריאה בכיתה א'. 
במקביל התפרסם מחקר נוסף, שתועד בשם "המשחק הסוציו-דרמטי, אמצעי לקידום לימודי, חברתי וריגושי של ילדים צעירים" (1968) על ידי החוקרות ד"ר שרה סמילנסקי ושפטיה ובו נמצא כי ילדים רבים שנמנו על שכבות האוכלוסייה החלשות לא פיתחו "התנהגות משחק", וכן רבים מהם אינם מנצלים את מירב הגירויים מארגון הסביבה שנועדה לעודד משחק. 
בהשפעת ממצאי המחקרים שונתה התפיסה במערכת החינוך לעבודה יותר מכוונת הכוללת סדר יום יותר מובנה, משחקים דידקטיים, דפי עבודה לקידום מיומנויות רלוונטיות לכיתה א', והכוונה במשחק חופשי לעידוד למידה מתוך המשחק.

לפי שיטת הגן המובנה סדר היום של הילדים בגן הוא אחיד. הילדים מבצעים את אותן פעילויות בזמנים קבועים, דבר הנותן לגננת שליטה בארגון ובמשמעת הילדים.

כיום בגני החינוך המיוחד פועלים אך ורק על פי שיטת הגן המובנה, דבר המסייע לילדים לשמור על שגרה וסדר יום קבוע. 

==גן ילדים מובנה או פתוח==
עד היום קיים ויכוח על מעלותיו וחסרונותיו של הגן המובנה לעומת הגן הפתוח שכולל את הדילמות על דמותו של גן הילדים בביטוי של מובנות מול פתיחות, הכוונת הגננת מול יוזמה ועצמאות של הילד, חבירה להתפתחות הילד מול החשה והאצת ההתפתחות, תוכנית המתבססת על תהליכי חשיבה ועל מבנה הפעילות מול תוכנית המתבססת על מבנה הדעת וכן גן ילדים כמכין לבית הספר מול גן ילדים כשדה נרחב לפעילות, ליוזמות, למעשים ולרעיונות.
כיום רוב הגנים הם בעל תכנון מובנה, כשבחלקם ישנה נטייה גדולה יותר לפתיחות מאחרים. מנגד, ניתן למצוא גנים מסוימים הדוגלים בשיטת ה"גן הזורם", שהוא מנוגד בהשקפתו לגן המובנה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.itu.org.il/?CategoryID=542&ArticleID=1658 רק משחק? תפקידו ומעמדו של המשחק בחינוך לגיל הרך, בשנות המדינה - סקירה באתר הסתדרות המורים]

קטגוריה:גני ילדים
קטגוריה:חינוך לגיל הרך
האלמנה העליזה

האלמנה העליזה (באנגלית: Widow's Walk) הוא רומן מאת רוברט ב. פארקר, שיצא בעברית בשנת 2003 בהוצאת זמורה ביתן. גיבור הספר הוא גיבורו הקבוע של פארקר, הבלש הפרטי ספנסר. זהו הספר ה-29 בסדרת הספרים שכתב פארקר אודותיו.
==עלילת הספר==
עלילת הספר נפתחת כאשר הבלש הפרטי ספנסר, גיבורו הראשי של פארקר, נשכר על ידי ריטה פיורי, עורכת דין ובעברה תובעת מחוזית, כדי לסייע לה להגן על מרי סמית הנאשמת ברצח בעלה, הבנקאי נייתן סמית, שנמצא ירוי במיטתו. הראיות כנגד סמית רבות, בהתחשב בעובדה שהיא היורשת הבלעדית לרכושו של בעלה, בכך שהאליבי שלה מפוקפק ובעובדה כי ברשות התביעה עד הטוען כי שכרה אותו על מנת להרוג את בעלה.

==קישורים חיצוניים==
* .
* [http://www.kinbooks.co.il/product_1343 דף הספר באתר כנרת זמורה ביתן].
* .
==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרים פרטיים בדיוניים
קטגוריה:ספרות בלשית
קטגוריה:ספרי 2002
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
קטגוריה:ספרי רוברט ב. פארקר
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
אחווה ואחדות

תנו לנו להגן על האחווה והאחדות כמו על אישון עיננו}}, כתובת בבניין ב[[מוסטר שנחרב במהלך מלחמות יוגוסלביה.]]
אחווה ואחדות (בסרבו-קרואטית: Братство и јединство, במקדונית: Братство и единство, בסלובנית: bratstvo in enotnost) הייתה סיסמה פופולרית של המפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה. הסיסמה עודדה את האחווה והאחדות של עמי יוגוסלביה והתנגדה לפילוג ולחלוקה. 

לאחר הפלישה ליוגוסלביה בידי מדינות הציר במלחמת העולם השנייה באפריל 1941, הכובשים שאפו ליצור שנאה בין הלאומים השונים ביוגוסלביה. המפלגה הקומוניסטית הצליחה במשימתה להפיץ את רעיון "האחווה והאחדות" של האומות והמיעוטים אתניים ביוגוסלביה, במהלך לחימתם בכובש הנאצי. הקמת הפדרציה נחשבה כהגשמת סיסמה זו.

לאחר המלחמה, הסיסמה הפכה לקו-מנחה בנוגע ליחסים אתניים בתוך המדינה החדשה. מדיניות זו בוטאה בחוקות ב-1963 וב-1974. היא הדגישה את הדומות בין הלאומים והמיעוטים, ואת התלות ההדדית ביניהם. כל אדם היה רשאי לבטא את תרבותו הייחודית, אך עודדו את האזרחים להגדיר את עצמם כחלק מהלאום ה"יוגוסלבי". על פי אבריל הרימן: .

בכל רחבי יוגוסלביה, הרבה מפעלים, בתי ספר, מקומות ציבוריים וקבוצות ספורט נהגו להיקרא "אחווה ואחדות", כמו גם הכביש המהיר שמחבר בין ליובליאנה, זאגרב, בלגרד וסקופיה ("כביש האחווה והאחדות"). מספר אנשים הורשעו בפעולות שעלולות לפגוע באחווה ובאחדות, כגון פעולות של שוביניזם, בדלנות ואירידנטה, ביניהם: אלייה איזטבגוביץ', פרניו טוג'מן וסטייפן מסיץ'.

הסיסמה "אחווה ואחדות" הייתה בשימוש בתחילת דרכה של רפובליקת סלובניה העצמאית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוטואים לאומיים
קטגוריה:קומוניזם: מונחים ומושגים
קטגוריה:יוגוסלביה: פוליטיקה
קטגוריה:סלובניה: פוליטיקה
א-דוסתור (מצרים)

אַ-דֻּסְתוּר (בערבית: الدستور, תעתיק מדויק: אלדסתור; תרגום מילולי: "החוקה"), ובהגייה מצרית אַ-דּוֹסְתוּר, הוא עיתון מצרי אופוזיציוני עצמאי, שנוסד בשנת 1995 ויוצא לאור בערבית. העיתון היה במקור שבועון היוצא ביום רביעי ולאחר מכן הוצא גם בתפוצה יומית. העורך הראשון של העיתון היה אִבראהים עיסא, אשר עזב כדי להקים את העיתון "א-תחריר".

בעת הדחת נשיא מצרים חוסני מובארכ בפברואר 2011 היה היומון "א-דוסתור" החמישי בתפוצתו במצרים, עם 45,000 קוראים ועם 85,000 עותקים לשבועון.

במרץ 2014 נהרגה כתבת העיתון מיאדה אשרף (22) יחד עם שני אנשים נוספים בעימותים בין מפגינים לכוחות הביטחון המצריים בפרוור של עין שמס.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

דוסתור
קטגוריה:מצרים: עיתונים
שימג

שימג (בהונגרית: Sümeg) היא עיר במחוז וספרם שבהונגריה, כ-20 ק"מ צפונית לאגם בלטון.

==היסטוריה==
בעיר נמצאו ממצאים מתקופת הברונזה, בהם כדים וגרזן אבן. היום נמצא במקום מוזיאון, שמשמר ממצאים אלה. בתקופת האימפריה הרומית היה האזור מיושב, ובאזור נמצאו שרידי מחנה צבאי ובנייני מגורים. 

במאה ה-13 בנה בלה הרביעי, מלך הונגריה, את טירת שימג , המהווה בימינו אטרקציה תיירותית. במאה ה-16, בתקופת ההתפשטות העות'מאנית, לאחר קרב מוהאץ' ולאחר כיבוש וספרם על ידי העות'מאנים, הייתה לטירה זו חשיבות בהגנה על העיר.

תצלום אוויר של שימג וטירת שימג

בשנת 1700 חרבה רוב העיר בשרפה.

לעיר היה תפקיד משמעותי ב"מלחמת העצמאות של פרנץ ראקוצי", בתחילת המאה ה-17. עקב המרד שרפו האוסטרים את העיר ב-1713 ושללו ממנה את זכויות העיר. רק בשנת 1984 הושב ליישוב מעמד העיר.

==אתרים בעלי חשיבות==
העיר היא חלק מהאזור התיירותי של הפארק הלאומי רמות בלטון . בעיר כנסייה קתולית בסגנון הבארוק המאוחר של לואי ה-16, ותוספות בסגנון הרוקוקו נבנו בה במאה ה-18. בתוכה פרסקו של האמן פרנץ אנטון מאולברץ' . בעיר שוכנת גם "כנסיית בית הקברות", שנבנתה בסגנון הבארוק ב-1816. כנסיית הביקור בעיר היא מוקד צליינות, בעיקר של פרנציסקנים. בעיר גם מוזיאון לקדרות ומוזיאון ליין.

==יהודים==
בינואר 1941 היו בעיר 226 יהודים שהיו סוחרים, בעיקר בענף היין, והשתייכו לקהילה הנאולוגית. במקום קיימים עדיין בית כנסת ובית קברות

ב-1942 גויסו יהודי העיר לשירות העבודה.

במרס 1944 כבשה גרמניה הנאצית את הונגריה, ובמאי 1944 רוכזו יהודי העיר בגטו. ביוני 1944 הועברו היהודים מהגטו לנקודת ריכוז במחוז זאלה, וביולי 1944 גורשו לאושוויץ.

==ילידי המקום==
* וִילְמוֹש ואַז'וִֹנִי (1868 – 1926) היה עורך דין הונגרי-יהודי, פוליטיקאי ליברל-דמוקרט, שכיהן כשר המשפטים. 
* שַנְדוֹר קִישְׁפַלוּדִי – היה משורר לירי הונגרי, שנחשב ל הראשון מהונגריה.
* אלדאר פישר (1872 – 1950) היה כירורג יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:גטאות בהונגריה
סלץ

סלץ (בצרפתית: Seltz, בגרמנית: Selz) היא קומונה במחוז בא-רן בחבל גראנד אסט הצרפתי הנמצא במרחק של 5 ק"מ מהגבול בין צרפת לגרמניה מול העיר הגרמנית ראסטט (Rastatt). שמה של העיר הגיע מהמילה הלטינית Saletio שהעניקו לה הרומאים, שהקימו בה קסטרום במסגרת הלימס הגרמאני, בעקבות מיקומה האסטרטגי של העיר ליד נהר הריין בהגנה על האימפריה הרומית נגד התקפות מצד שבטי הונדלים.

==גאוגרפיה==
סלץ נמצאת במפגש הנהרות סואר וסלצבאך קצת לפני שנהר סואר נשפך אל הריין. העיר נמצאת בצפון מישור אלזס בשטח מיוער המהווה את הצד הצפון מזרחי של יער אגנו.

==היסטוריה==
תחילת ההתיישבות בעיר הייתה בתקופת תרבות לה טאן על ידי שבטים גאלים בהתיישבות בשם Saliso. לאחר הכיבוש הרומי הקימו הרומאים במקום קסטרום בשם Saletio כפי שמוזכר בנוטיטיה דיגניטטום. העיר הוחרבה ב-355 על ידי בני השבט האלמאני ונבנתה מחדש על ידי הפרנקים ב-496. כחלק מרוזנות אלזס, העיר סופחה לדוקסות שוואביה בתחילת המאה העשירית ואוטו הראשון העניק את העיר לאשתו אדלאיד מאיטליה ב-968. אדלאיד הקימה את מנזר סלץ ב-991 בו היא מתה בשנת 999.

ב-1357 העניק הקיסר קרל הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, לעיר מעמד של עיר קיסרית חופשית והיא הצטרפה לדקאפול האלזסי. סלץ נאלצה לעזוב את הדקאפול בשנת 1414 לאחר שלודוויג השלישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ, סיפח את העיר לרוזנות פאלץ שעל הריין.
העיר סופחה מחדש לצרפת ב-1680 בעקבות הסכמי ניימכן שסיים את מלחמת הולנד. 

בעת החדשה עברה העיר את התהפוכות שעברו על אלזס כולה, היא נכבשה על ידי הגרמנים במלחמת צרפת–פרוסיה וסופחה לגרמניה ב-1871 עד שבשנת 1919 נחתם חוזה ורסאי לפיו כל השטחים שנכבשו על ידי הקיסרות הגרמנית הוחזרו לצרפת (סעיף 51). בשנת 1940 נכבשה אלזס שוב על ידי גרמניה הנאצית וסופחה לרייך השלישי. לאחר סיום מלחמת העולם השנייה סופחה אלזס שוב לצרפת.

==ערים תאומות==
* 
* 

==קישורים חיצוניים==
 
* 
* [http://www.ville-munster68.fr/ אתר הבית של העיר]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ריין תחתון: קומונות
318 (מספר)

318 הוא המספר הטבעי הבא אחרי 317 והבא לפני 319.

== במתמטיקה ==
318 הוא סכום המספרים הראשוניים שבין 7 ל-7 בריבוע (49):

318 = 7+11+13+17+19+23+29+31+33+37+41+43+47

== בהיסטוריה ==
חוקר המקרא סטנלי גבירץ (Stanley Gevirtz) גילה, כי המספר 318 כמציין מספר של אנשים, מופיע בשלושה מקורות היסטוריים בלתי-תלויים:
* מספר חניכיו של אברם העברי, כמתואר ב: "וַיָּרֶק אֶת חֲנִיכָיו יְלִידֵי בֵיתוֹ שְׁמֹנָה עָשָׂר וּשְׁלֹשׁ מֵאוֹת" (חז"ל במדרש מצאו כי מספר זה הוא גימטריה של השם אליעזר, הוא עבדו הידוע של אברהם, וקבעו כי הוא לבדו לחם עם אברהם).
* מספר הנערות במשלחת הכלולות, המתוארת בטקסט מצרי עתיק על ידי אמנחותפ השלישי.
* מספר ההרוגים בארבעת ימי הקרב המתוארים באיליאדה.

לאור זאת, הציע גבירץ כי מדובר במספר טיפולוגי, כנראה בשל היותו סכום המספרים הראשוניים בין 7 ל-49 (שני מספרים טיפולוגיים ואף מקודשים בעולם העתיק). 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מספרים טבעיים
עומר סנש

200px
עומר סנש (נולד ב-16 באוגוסט 1984 בקלגרי, קנדה) הוא קריין ושדר רדיו ישראלי, בוגר גלי צה"ל. בן משפחתה של הצנחנית חנה סנש.

סנש הוא בין הבעלים-מקימים של תחנת הרדיו הישראלית "רדיו הקצה" ומשמש כמנהל הטכני שלה. 
בעל תואר ראשון בניו מדיה מהאקדמיה "בצלאל".

== ביוגרפיה ==
דרכו המקצועית החלה בשנת 2003 כשהתקבל לשרת בגלי צה"ל, בה שימש כטכנאי ומפיק פרומו. בתקופת שירותו פעלה מחלקת הפרומו של גלי צה"ל וגלגלצ לקידום קו צעיר והומוריסטי יותר בזמרירי התחנות. עם שחרורו המשיך לניהול מחלקת הפרומו ברדיו חיפה, ואחר כך לעריכת והגשת תוכנית מוזיקה אלטרנטיבית אישית ברדיו אמצע הדרך.

בשנת 2007 עבר סנש להגיש את רצועת הבוקר בשעה שקדמה לתוכניתם של טל ברמן ואביעד קיסוס ברדיו תל אביב, לצידם של יניב מורוזובסקי וטלי מץ. בין השאר שימש כעורך התסכיתים הקבוע בתוכניתם של ערן זרחוביץ' ושרון טייכר בתחנה. במקביל שימש כמבקר מוזיקה ועורך באתר נענע 10 וכקריין פרסומות רדיו וטלוויזיה.

באמצע שנת 2010, לאחר רכישת רדיו 99 על ידי קבוצת רדיו ללא הפסקה ושינוי שמה ל-אקו 99 FM, הצטרף עומר לתחנה, ובה הגיש וערך רצועה יומית קבועה של תרבות, כלכלה, אקטואליה ואיכות סביבה.

בשנת 2011 הצטרף למכללת הסאונד בי.פי.אמ בתל אביב כראש המסלול לרדיו וצירף לצוות המנחים אישי רדיו מוכרים בהם יואב קוטנר, לאון פלדמן, עודד דווידוב ואחרים.

בשנת 2012 הצטרף כשותף עסקי לנדב רביד ואייל ("קוואמי") פרידמן, צוות המגישים-עורכים המקורי של תוכנית הרדיו "הקצה". באותה תקופה התוכנית ירדה מהאוויר לאחר כעשור של שידור בגלגלצ ומגישיה חיפשו את המשך דרכה. השלושה הקימו את תחנת "רדיו הקצה", שהחלה את שידוריה ב-1 באפריל אותה שנה. התחנה משדרת בעיקר דרך רשת האינטרנט, ובשיתוף פעולה עם תחנת 88FM של קול ישראל. בשידורי התחנה משתתפים מגישים ועורכים בולטים בתחום הרוק האלטרנטיבי, המוזיקה האלקטרונית והאינדי. התחנה לא הציגה עד כה רווחיות כלכלית.

כיום עומר סנש הוא בעלים-שותף בתחנת "רדיו הקצה", מועסק בחברת טכנולוגיות השמע הישראלית-אמריקאית Waves Audio ומגיש משדרי מוזיקה בגלגלצ.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.soundcloud.com/kzradio עמוד הסאונדקלאוד] של תחנת הרדיו "הקצה" - ארכיון פרומואים, אותות ותשדירים - בהפקתו של עומר סנש
* [https://www.bpm-music.com/omer-senesh-bpm/ ריאיון עם עומר], באתר מכללת בי. פי. אמ.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי רדיו ישראלים
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:קרייני רדיו ישראלים
קטגוריה:עורכים מוזיקליים ברדיו הישראלי
קטגוריה:מבקרי מוזיקה ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי קנדה
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
בית הפרחים

בית הפרחים (בסרבו-קרואטית: Kuća cveća) הוא מאוזוליאום בעיר בלגרד שבסרביה, המשמש כמקום קבורתו של נשיא יוגוסלביה יוסיפ ברוז טיטו.
== הקמה ==
המבנה, בשטח כולל של 902 מטרים מרובעים, הוקם בשנת 1975. הוא הוקם בקרבת בית המגורים של טיטו כדי לשמש לו כמקום עבודה ומנוחה נוסף. 

במבנה יש שלושה אגפים: אגף מרכזי שבו גינת צמחים ומעליו גג זכוכית, ומשני צידיו שני אגפים מקבילים ובהם מסדרונות רחבים. בצד המבנה הנגדי לכניסה נמצאת מרפסת פתוחה, המשקיפה על העיר. טיטו נקבר באגף המרכזי של המבנה, על פי בקשתו.

במשך כעשור לאחר התפרקות יוגוסלביה היה המבנה סגור לקהל הרחב. לאחר מכן שב המבנה ונפתח למבקרים. 

כיום נמצא המבנה בשטחו של המוזיאון להיסטוריה של יוגוסלביה. במבנה עצמו מצויה תצוגה של חפצים ומסמכים מימי שלטונו של טיטו.

מבקרים רבים מגיעים אל המבנה ב-25 במאי - יום הולדתו של טיטו, שהיה גם "יום הנוער" ביוגוסלביה הקומוניסטית. ב-2004 ביקרו בו 11 אלף איש, ומאז 1982 - 17 מיליון.

בשנת 2013 נפטרה ונקברה במבנה יובאנקה ברוז, אשתו השלישית ואלמנתו של טיטו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:בלגרד: מבנים
קטגוריה:מאוזוליאומים למנהיגים קומוניסטים
קטגוריה:בלגרד: מבני דת
שאיוסנטפטר

שאיוסנטפטר (בהונגרית: Sajószentpéter) היא עיר בצפון הונגריה כ-15 ק"מ צפונית למישקולץ.

העיר מוזכרת לראשונה במסמכים משנת 1281 בשם Szentpéter (סנט פטר, פטר הקדוש). חלקו הראשון של שמה נוסף לה מאוחר יותר, והוא שם הנהר הסמוך, שאיו. בתקופה זו הייתה העיר בבעלות בית המלוכה ההונגרי. במהלך קרבות בין ההוסיטים לבין הקתולים נהרסה העיר. היא נבנתה שוב ב-1466, אך מעמד העיר הושב לה רק ב-1989.

במאות ה-17 וה-18 הייתה העיר בבעלות מספר משפחות אצולה, בהן משפחת ראקוצי (Rákóczi).

במאה ה-19 הפך היישוב, שעד אז הסתמך לכלכלתו על חקלאות, ליישוב תעשייתי. מכרות פחם נפתחו וכן הוקם מפעל זכוכית. בהיותו ממוקם באזור תעשייתי, גבר תיעושו של היישוב בתקופת השלטון הקומוניסטי בהונגריה, אך עם התמוטטות השלטון הקומוניסטי בהונגריה נקלעה התעשייה המקומית לקשיים, כפי שקרה ליישובים תעשייתיים אחרים בצפון הונגריה באותה תקופה, והאבטלה גדלה.

בעיר גלריה לאמנות ומוזיאון.

==יהודים==
בתחילת שנות ה-40 היו בעיר כ-600 יהודים, רובם סוחרים ובעלי מלאכה, שהיו אורתודוקסים בהשתייכותם הקהילתית. באוגוסט 1941, לאחר פלישת גרמניה לברית המועצות, חלק מתושבי העיר היהודים, שלא הייתה להם אזרחות הונגרית, גורשו לקמניץ-פודולסקי ונרצחו שם.

במרץ 1944 כבשה גרמניה הנאצית את הונגריה. במאי 1944 הוקם בעיר גטו. ביוני 1944 גורשו תושבי הגטו למישקולץ, חלקם הועברו לגטו דיושג'ור וכל היהודים, גם משאיוסנטפטר וגם מדיושג'ור, גורשו לאושוויץ.

{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|723
|
|-
|1880
|510
|3,230
|-
|1910
|604
|
|-
|1920
|582
|
|-
|1930
|597
|
|-
|1941
|636
|7,321
|-
|}

==ילידי המקום==
* יוז'ף בורשודי במקור קליין (1878 – 1943) היה רב הונגרי.

==לקריאה נוספת==
* [https://books.google.co.il/books?id=M60JAQAAIAAJ&lpg&hl=iw&pg=PA516#v=onepage&q=Kemecse&f=false שאיוסנטפטר] בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 516–517
*שאיו-סאנט-פאטאר, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 400–402. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

בית הכנסת בשאיוסנטפטר

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
קטגוריה:גטאות בהונגריה
דובי הלמן

דב הלמן (נולד ב-7 באפריל 1936), הוא איש ציבור ששימש כראש המועצה האזורית חבל אילות, כמזכיר ההתנועה הקיבוצית. בעברו היה קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה, שכיהן כמפקד חטיבה 646, חטיבת צנחנים במילואים.

== קורות חייו ==
הלמן נולד וגדל בקיבוץ גבת בן ליהודה (יודקה) ובתיה הלמן המוכרים מן הספר "כמו שני סלעים" שנכתב על ידי אורה ערמוני. עם גיוסו לצה"ל התנדב לצנחנים. בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם וקורס מ"כים חי"ר. בהמשך עבר קורס קצינים וסיים כחניך מצטיין. עם סיום הקורס שימש כמפקד מחלקה בגדוד הצנחנים 890. הלמן לחם בפעולות התגמול ובמלחמת סיני, בה השתתף בקרב המתלה. בשירות המילואים שימש הלמן בתפקידי פיקוד שונים בחטיבה 55. במלחמת יום הכיפורים לחם כמפקד פלס"ר חטיבה 55, ולקח חלק בקרב על מעוז בודפשט, במבצע אבירי לב ובקרב סרפאום.ב 

בהמשך מונה למפקד גדוד בעוצבת חצי האש. ב-28 בפברואר 1977, במהלך תרגיל חטיבתי נפצע קשה, כאשר עלה רכבו על מוקש באזור ניצנה שבנגב. באוגוסט 1977 מונה למפקד עוצבת שועלי מרום, חטיבת צנחנים במילואים ושירת בתפקיד עד אוקטובר 1983. הוא פיקד על החטיבה במלחמת לבנון הראשונה, תחת פיקודו לחמה החטיבה לחמה בקרבות לכיבוש צור וצידון. הלמן הוא חבר קיבוץ יטבתה וכיהן כראש המועצה האזורית חבל אילות (1981-1985) וכמזכיר התנועה הקיבוצית בסוף שנות ה-1980. 

הלמן הוא בעל תואר אקדמי בגאולוגיה מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים.

==קישורים חיצוניים==
* .
* [http://www.izs.org.il/heb/?father_id=166&catid=380&itemid=255 קורות חייו], באתר "המכון לאסטרטגיה ציונית".
* קרני עם עד, [https://web.archive.org/web/20160617141857/http://www.kibbutz.org.il/itonut/2006/shonot/061123_dubi.htm מי בקדימה], "אתר הקיבוצים", 23.11.2006.
;מכתביו:
*[https://web.archive.org/web/20140826145526/http://www.mynet.co.il/articles/0,7340,L-4053067,00.html צריך להמשיך את השליחות בקרקע], mynet, 10.04.2011.
== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפקדי חטיבה 646
קטגוריה:מפקדי חטיבה במילואים
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:מפקדי פלוגות במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מזכירי התנועה הקיבוצית
קטגוריה:ראשי המועצה האזורית חבל אילות
קטגוריה:מועצה אזורית חבל אילות
קטגוריה:יטבתה: אישים
קטגוריה:גבת: אישים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת סיני
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת לבנון הראשונה
הטבח בקמניץ-פודולסקי

הטבח בקמניץ-פודולסקי בוצע בעיר קמניץ-פודולסקי שבאוקראינה, ב-26 עד 29 באוגוסט 1941, עם פלישת הגרמנים לברית המועצות. בביצועו השתתפו אוקראינים, הונגרים וגרמנים בפיקודו של מפקד האס אס והמשטרה של גזרת 'רוסיה-דרום' (אוקראינה), פרידריך יֶקֶלן, ובו נרצחו כ-23,000 יהודים. במספר זה כלולים הן כ-10,000 יהודים שאותם גירשו ההונגרים מהונגריה מכיוון שלא היו בעלי אזרחות הונגרית, והן כ-13,000 יהודים תושבי העיר קמניץ-פודולסקי. היה זה מעשה הטבח ההמוני הראשון שביצעו כוחותיו של יקלן, לפני הרציחות ההמוניות שביצעו לאחר חודשיים בבאבי יאר ולאחר כשלושה חודשים ביער רוּמבּוּלה.
טלקס מחטיבת הביטחון למפקד האזור, קרל פון רוקס מ-28 ביולי 1941.

==רקע==
ב-27 ביוני 1941 הכריזו ההונגרים מלחמה כנגד ברית המועצות והחלו בגיוס יהודים ובשילוחם מהונגריה למחנות עבודה ובמסגרת גיוס צבאי, בשירות העבודה. לאחר מספר שבועות כבשה הונגריה את קמניץ-פודולסקי. קצינים במשרד הפיקוח על הזרים בהונגריה הכינו תוכנית במסגרתה נועדו לגירוש לגליציה יהודים חסרי אזרחות הונגרית שחיו בהונגריה.

==הגירוש==
ביולי 1941 החל מבצע הגירוש, ובו נכללו גם יהודים הונגרים שלא יכלו להוכיח את אזרחותם ההונגרית, בהיעדר מסמכים מתאימים. המשטרה ההונגרית גירשה כאלף יהודים מדי יום, במשך כשלושה שבועות, בקרונות משא, עד שמספר המגורשים הגיע לכ-16,000. יהודים אלה הובאו לקמניץ-פודולסקי ונמסרו לכוחות אס אס שהיו במקום, בפיקודו של פרידריך יקלן.

==הטבח==
על פי נתונים באתר יד ושם, בין 26 ל-29 באוגוסט 1941 נרצחו בקמניץ-פודולסקי 23,600 יהודים, בהם 14–18 אלף יהודים שהוסגרו מהונגריה (בהם יהודים מאלשואפשה ואיזה) והיתר תושבי העיר. ההיסטוריון רנדולף ברהאם כתב שמכלל 18,000 המגורשים מהונגריה נשארו בחיים כאלפיים, ושאלה מהם שהצליחו לחזור להונגריה סיפרו על הרצח ההמוני".
גירוש לקאמנץ פודולסקי, ביולי ובאוגוסט 1941

==תגובה==
הגעת הידיעות מהניצולים עוררה גל מחאה מצד גורמים ליברליים בהונגריה, כמו אנדרה בייצ'י-ז'ילינסקי ומרגיט שלכטה, אם כי התקשורת שמרה על איפול. משלחת של נמלטים פגשה בשר הפנים קרסטס-פישר, וזה הורה על עצירת הגירושים. גם הגרמנים התקשו להתמודד עם שטף הבאים, וביקשו כבר קודם לעצור אותו.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.yadvashem.org/odot_pdf/Microsoft%20Word%20-%201461.pdf קמיניץ פודולסקי], באתר יד ושם

==הערות שוליים==

קמניץ פודולסקי
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1941
קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:שואת יהודי הונגריה
23andMe

23andMe היא חברת ביוטכנולוגיה הממוקמת בעיר מאונטיין ויו בעמק הסיליקון שבקליפורניה. החברה מעניקה שירותי גנומיקה אישית. השם 23andMe נגזר מ-23 זוגות הכרומוזומים הקיימים בתאי הגוף הנורמליים של גוף האדם. בשנת 2008 ערכת בדיקת הדנ"א האישית שלהם זכתה בתואר המצאת השנה על ידי מגזין טיים.

== הקמה ==
החברה הוקמה על ידי לינדה אייבי, פול קוסנזה ואן ווצ'יצקי במטרה להעניק בדיקות גנטיות לציבור הרחב<ref name=":0"></ref>.

החברה שהחלה מעניקה שירותיה בנובמבר 2009, משתמשת בדגימת רוק של הלקוחות ובאמצעותה קובעת את ערך הגנוטיפ בכמיליון סניפים. תוצאות הבדיקה מפורסמות באתר האינטרנט של החברה וכוללות תכונות תורשתיות, גנאלוגיה ומידע על הסיכון למום מולד. בנוסף, החברה מספקת שירותי מחקר על ידי מתן מידע גנטי אנונימי לחוקרים למציאת קשרים גנטיים למחלות ולהפרעות שונות.

== שירותים ==
החברה פיצלה את שירותיה והציעה שלוש גרסאות שונות בתמחור שונה: שירותי גנאלוגיה, בדיקות רפואיות ושילוב של השניים. שנה מאוחר יותר בוטלו הגרסות השונות והשירותים אוחדו מחדש. בסוף שנת 2010 החלה החברה לגבות שירותי עדכון בתשלום חודשי, אולם הגבייה בוטלה באמצע שנת 2012 עקב חוסר עניין הציבור.

נכון למרץ 2014, החברה אספה כ–650,000 דגימות, ונכון לתחילת 2024 יש לחברה כ-12 מיליון לקוחות<ref></ref>.

ב-6 באוקטובר 2023 נפרצו שרתי החברה ונגנבו מהם פרטי מידע גנטי של כ-7 מיליון משתמשים<ref></ref><ref name=":0" /><ref></ref>.

== יחסים עם הממשל האמריקאי ==
היכולת למפות חלקים נרחבים של הגנום האנושי העלתה שאלות שנויות במחלוקת, כגון: האם הנתונים מתורגמים בצורה משמעותית והאם אלו יובילו להפליה גנטית.

בשנת 2008 כשלו ניסיונותיהן של מדינות ניו יורק וקליפורניה לחסום את שירותיה של 23andMe ושל חברות המעניקות שירותים דומים, בטענה שאין להן רישיון מתאים. כמו כן, הועלתה האפשרות לדרוש הפניית רופא לצורך בדיקה מסוג זה. באוגוסט 2008 קיבלה החברה רישיון לפעול בקליפורניה.

בשנת 2008 הודיע ה-FDA האמריקאי לחברות שונות המספקות מידע גנטי ביניהן 23andMe, שהשירות שהן מספקות נחשב להליך רפואי ועל כן הן זקוקות לאישור פדרלי להפעלתו. החברה לא הגישה את המסמכים הדרושים לאישור מסוג זה, ולכן בחודש נובמבר 2013 הפסיקה למכור את ערכות איסוף הרוק, והחל מדצמבר של אותה שנה החברה מוכרת מידע גנטי לא מעובד ובדיקות גנאלוגיות בלבד.

== תביעות ==
כיום מתנהלות מול החברה שתי תביעות ייצוגיות: האחת בקליפורניה והשנייה במסצ'וסטס. התביעות הייצוגיות טוענות כי החברה השתמשה בפרסום כוזב והבטיחה להעניק מידע גנומי אישי, על אף שהדבר אינו בר תוקף.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הנדסה גנטית
קטגוריה:ביוטכנולוגיה
קטגוריה:גנאלוגיה
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
סיאד קולאזינאץ'

סיאד קולאזינאץ (בבוסנית: Sead Kolašinac; נולד ב-20 ביוני 1993; קרלסרוהה שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני-בוסני המשחק באטלנטה ובנבחרת בוסניה והרצגובינה בעמדת המגן שמאלי.

==קריירה==
קולאזינאץ' התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של קרלסרוהה. אחרי שמונה שנים עבר להופנהיים, לאחר מכן לשטוטגרט ולבסוף הגיע לשאלקה 04. אחרי עונה אחת במחלקת הנוער בשנת לקבוצת המילואים של המועדון, וב-7 הופעות הבקיע 2 שערים. ב-15 בספטמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה בניצחון 0–2 נגד גרויטר פירת'. בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית בתיקו 1-1 נגד מונפלייה במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות.

ב-6 ביוני 2017 חתם קולאזינאץ' בארסנל מהפרמייר ליג. ערך את הופעתו הבכורה נגד צ'לסי במגן הקהילה בן כבש את שערו הבכורה.

ב-31 בדצמבר 2020 חזר לשאלקה 04 והושאל עד לסוף העונה.

ב-18 בינואר 2022 חתם במרסיי מהליגה הצרפתית.

ב-6 ביולי 2023 חתם באטלנטה האיטלקית.

קולאזינאץ' הוא יליד גרמניה ובן להורים שהיגרו מבוסניה והרצגובינה. לאחר ששיחק בכל נבחרות הנוער של גרמניה, החליט בשנת לייצג את בוסניה והרצגובינה וב-18 בנובמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 0–2 נגד .

== תארים ==
אטאלנטה
* הליגה האירופית: 2023/2024

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים בוסנים
קטגוריה:מגני כדורגל גרמנים
קטגוריה:מגני כדורגל בוסנים
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:כדורגלני אולימפיק מרסיי
קטגוריה:כדורגלני אטאלנטה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בוסניה והרצגובינה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:ספורטאים גרמנים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים גרמנים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים בוסנים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1993
Saturnus

Saturnus היא להקת דום-דת' מטאל מלודי מדנמרק. 

הלהקה מנגנת דום מטאל גותי איטי בסגנון דום-דת' מלודי. לצד ריפים איטיים וכבדים הלהקה משלבת גם אלמנטים של מטאל גותי הכוללים מוזיקה קלאסית, מקהלות וקלידים. השירה נעשית רובה בגרואלינג גברי האופייני לדת' מטאל ולעיתים משולבים בה קטעי דקלום. כמו רוב שירי הדום מטאל, שירי הלהקה ארוכים וחלקם נמשכים אף יותר מעשר דקות. שירי הלהקה עוסקים בצער, מוות ואובדן.

== חברי הלהקה ==
=== נוכחיים ===

* בריאן פומי האנסן (Brian Pomy Hansen) - בס, 1991-1999 ו-2007 עד היום
* תומאס אקים גרנבק יאנסן (Thomas Akim Grønbæk Jensen) - סולן וגרואלינג, 1991 - היום
* הנריק גלאס (Henrik Glass) - תופים, 2001-2003 ו-2010 עד היום
* רונה סטיאסני (Rune Stiassny) - גיטרה מובילה, 2009 - היום
* גרט לונד (Gert Lund) - גיטרת קצב, 2013 - היום
* מיקה פילבורן (Mika Filborne) - קלידים, 2013 היום

=== לשעבר ===

* Kim Sindahl - גיטרה
* Jesper Saltoft - תופים, 1993-1999
* Pouli Choir - תופים, 1993
* Christian Brenner - גיטרה, 1993
* Mikkel Andersen - גיטרה, 1993-1995
* Anders Ro Nielsen - קלידים, 1993-2009
* Kim Larsen - גיטרה, 1994-1999
* Jens Lee - גיטרה, 1994-1995
* Morten Skrubbeltrang - גיטרה, 1997-1998
* Peter Heede - באס, 2000-2001
* Morten Plenge - תופים, 2000-2001
* Tais Pedersen - גיטרה, 2000-2009
* Peter Erecius Poulsen - גיטרה, 2000-2009
* Lennart Jacobsen - באס, 2001-2007
* Nikolaj Borg - תופים, 2004-2009
* Mattias Svensson - גיטרה, 2010-2012

== דיסקוגרפיה ==

* דמו, 1994
* Paradise Belongs to You - אלבום מלא, 1996
* For the Loveless Lonely Nights - EP, 1998
* Martyre - אלבום מלא, 2000
* Veronika Decides to Die - אלבום מלא, 2006
* Saturn in Ascension - אלבום מלא, 2012

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://doom-metal.com/bands.php?band=197 סקירה על הלהקה] באתר Doom-metal.com

קטגוריה:להקות דום מטאל
קטגוריה:להקות דת' מטאל
קטגוריה:להקות מטאל גותי
קטגוריה:להקות דניות
קטגוריה:שישיות מוזיקליות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1991
מצר קארה

מצר קארה (ברוסית: Карские Ворота Karskiye Vorota, באנגלית: Kara Strait) הוא מצר ים ברוסיה בין קצהו הדרומי של הארכיפלג נובאיה זֶמליה (קצהו הדרומי של האי יוּז'נִי) לחוד הצפוני של האי וייגאץ'. המצר מקשר בין ים קארה שממזרח לו לבין ים פצ'ורה (המהווה חלק מים ברנץ) שמערבית לו.

רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא 50 קילומטרים. עומקו נע בין 230 מ' (במעבר המזרחי) ל-7 מ'. אורכו – 33 ק"מ.

המצר הוא אחד המעברים במעבר הצפון-מזרחי.

המצר התגלה בשנת 1556 על ידי הנווט האנגלי סטיבן בורו ().

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קארה
קארה
קטגוריה:נובאיה זמליה
קטגוריה:מחוז ארכנגלסק: גאוגרפיה
צביעת קשתות

הגרף השלם על שמונה קודקודים]]
צביעת קשתות של גרף היא השמה של צבעים לקשתות הגרף כך שלשום קודקוד אין זוג קשתות הנוגעות בו וצבועות באותו הצבע. בעיית הצביעה ב-K צבעים היא השאלה האם ניתן לעשות זאת עם קבוצה של K צבעים. דרך אחרת לנסח זאת היא לשאול האם ניתן לחלק את קשתות הגרף ל-K קבוצות כך שכל קבוצה מהווה שידוך. האינדקס הכרומטי של גרף הוא המספר הקטן ביותר של צבעים בו ניתן לצבוע את קשתות הגרף. בגרף שדרגתו המקסימלית היא d חייבים להשתמש בלפחות d צבעים (על פי עקרון שובך היונים). גרפים מסוימים ניתנים לצביעה ב-d צבעים: מעגל זוגי ניתן לצביעה בשני צבעים, הגרף השלם על 2n קודקודים ניתן לצביעה ב d=2n-1 צבעים (ראו דוגמה בציור) וכל גרף דו-צדדי ניתן לצביעה ב- d צבעים (הדבר נובע ממשפט קניג (König)). לעומת זאת מעגל אי-זוגי ניתן לצביעה רק בשלושה צבעים. 

משפט ויזינג (נקרא על שמו של ואדים ויזינג שפרסם אותו ב-1964) קובע כי כל גרף פשוט (ללא קשתות מקבילות) ניתן לצביעה ב d+1 צבעים. כלומר האינדקס הכרומטי שלו הוא d או d+1. לגבי גרפים שאינם פשוטים (מולטיגרפים), קלוד שנון הראה כי האינדקס הכרומטי חסום על ידי <math>\frac{3} {2} d</math> וביטוי זה הדוק במובן שיש גרפים לגביהם זה האינדקס הכרומטי. למרות האפיון ההדוק יחסית של משפט ויזינג, ההכרעה האם האינדקס הכרומטי של גרף נתון הוא d או d+1 היא בעיה NP-שלמה והדבר נכון גם לגרפים שדרגתם 3, כפי שהראה הולייר.

צביעה בארבעה צבעים של גרף פיטרסן
גרפים d רגולריים (כאלה שהדרגה של כל הקודקודים היא d) ניתנים לצביעה ב-d או d+1 צבעים. גרף פיטרסן (ראו תמונה) הוא דוגמה לגרף שלוש רגולרי שהאינדקס הכרומטי שלו הוא ארבע.

לגרפים דו-צדדיים יש אלגוריתמים מאוד יעילים למציאת צביעה ב-d צבעים, כאלה שזמן הריצה שלהם הוא <math>O(m \log d)</math>
.

תחום נוסף בתורת הגרפים הקשור בצביעה הוא צביעה של קודקודים. ניתן לנסח את בעיית הצביעה בקשתות של גרף כבעיית הצביעה בקודקודים של גרף הקשתות (line graph) של הגרף.

==ראו גם==
* סנרק (תורת הגרפים)
* בעיית צביעת המסלולים

==הערות שוליים==

קטגוריה:תורת הגרפים
קטגוריה:בעיות NP-שלמות
איליה אילף

איליה אִילְף (ברוסית: Илья Ильф; במקור: איליה (יחיאל לייב) ארנולדוביץ' פַיינְזילברג, Илья Арнольдович Файнзильберг – שם העט שלו "אילף" הוא ראשי התיבות של שמו יחיאל לייב פיינזילברג; 3 באוקטובר (גריגוריאני: 15 באוקטובר) 1897, אודסה – 13 באפריל 1937, מוסקבה) היה סופר הומוריסטי יהודי סובייטי, שהיה פופולרי בשנות ה-20 ושנות ה-30 של המאה ה-20.

את רוב עבודתו הספרותית עשה ביחד עם יבגני פֶּטְרוֹב, וכמעט תמיד מתייחסים אל השניים כ"אילף ופטרוב".

==קורות חיים==
אילף נולד וגדל בעיר אודסה באימפריה הרוסית, הילד השלישי במשפחתו של עובד בנק. אחיו הגדול, שאול פיינזילבר, התפרסם כצייר קוביסטי בשם העט אלכסנדר פזיני (Alexandre Fasini; נספה באושוויץ ב-1942).

בשנת 1913 סיים בהצטיינות את לימודיו בבית ספר מקצועי וקיבל תעודת מכונאי. במהלך מלחמת העולם הראשונה כתב את הספר "צבא הפרשים", המספר את קורותיו של אינטליגנט יהודי בצבא ששונא את שתי שכבות האוכלוסייה שעמן הוא נמנה: שכבת היהודים ושכבת האינטליגנציה.

אילף עזב את אודסה ועבר לבירה מוסקבה לעבוד כעיתונאי (כסופרים רבים שאינם ממעמד האצולה, שהגיעו לספרות דרך העיתונאות משום שזו הייתה דרך להתפרנס מכתיבה).

התחיל לעבוד בעיתון בשם "ג'וג'יק ('הצפצוף'), ושם הכיר בשנת 1925 הכיר את יבגני פטרוב וכך נולד הצמד "אילף ופטרוב", שהפך לתופעה תרבותית סובייטית.

אילף נפטר משחפת בשנת 1937, בגיל 39.

בתו אלכסנדרה פיינזילבר עלתה לישראל והתגוררה בה עד פטירתה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סופרים יהודים רוסים
קטגוריה:סאטיריקנים יהודים
קטגוריה:סופרים רוסים הידועים בשם עט
קטגוריה:סופרים יהודים סובייטים
קטגוריה:עיתונאים יהודים רוסים
קטגוריה:עיתונאים יהודים סובייטים
קטגוריה:יהודים אוקראינים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:סופרים סובייטים הידועים בשם עט
קטגוריה:סאטיריקנים רוסים
קטגוריה:רוסים שנפטרו משחפת
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1897
קטגוריה:נפטרים ב-1937
יששכר נבון

יששכר (שוכר) נבון קליגר (נולד ב-1945) הוא ספורטאי פאראלימפי.

==ביוגרפיה==
נולד ברומניה ב-1945 עלה לארץ בגיל 5 גדל בתל אביב ובקיבוץ גלאון. במלחמת יום כיפור שירת באוגדה בפיקודו של אריאל שרון וב-22 באוקטובר 1973 לאחר חציית תעלת סואץ, נפצע קשה ברגלו השמאלית שנקטעה מעל הברך, לאחר תהליך שיקום קצר החל להתהלך על פרוטזה ולהתאמן בבית הלוחם.

השתתף במשחקי סטוק-מנדוויל אנגליה, ב-1974 זכה במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל. כנ"ל ב-1979. ב-1983 במשחקי פריז זכה במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל ובמדליית ארד בזריקת דיסקוס. ב-1985 השתתף באליפות אירופה בבריסל. השתתף באליפות אירופה בגטבורג שוודיה, ב-1986.

השתתף ב בשנים 1976, 1980, 1984 והתחרה בענפי אתלטיקה: קרב חמש, זריקת דיסקוס, הדיפת כדור ברזל והטלת כידון. ב-1976 זכה במדליית זהב בזריקת דיסקוס (33.02 מטר שיא עולמי) ובמדליית ארד בהדיפת כדור ברזל (10.68 מטר). ב-1980 זכה בשתי מדליות ארד בזריקת דיסקוס (32.36 מטר) ובתחרות קרב חמש. ב-1984 זכה במדליית ארד אחרונה בתחרות הדיפת כדור ברזל (10.12 מטר). ב היה חבר נבחרת הכדורעף וזכה במדליית זהב.

בינואר 1974 נישא לשלומית ניצן בטקס שערך הרב הראשי לצה"ל מרדכי פירון. הוא אב לשלוש בנות. עבד כשלושה עשורים כמאמן כושר בהרצליה ובתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.paralympic.org/isashar-navon פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* [https://www.paralympic.org/issahar-navon המשך פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* [https://www.paralympic.org/isschar-navon המשך פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* [https://isad.org.il/wp-content/uploads/%D7%94%D7%A4%D7%A8%D7%90%D7%AA%D7%95%D7%9F-%D7%9E%D7%90%D7%99-2021.pdf האתלט שהבטיח לעצמו: לא לעצור], הפראתון, מאי 2021, עמ' 11-10.
* [https://www.ravdori.co.il/stories/%D7%97%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%91-%D7%9E%D7%A1%D7%9C%D7%95%D7%9C-%D7%9E%D7%97%D7%93%D7%A9/ חישוב מסלול מחדש] - יששכר קליגר באתר הקשר הרב-דורי

קטגוריה:אלופים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:זוכי מדליית ארד פאראלימפית מישראל
קטגוריה:אתלטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:אתלטים נכים ישראלים
קטגוריה:זורקי דיסקוס ישראלים
קטגוריה:הודפי כדור ברזל ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורעף פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:שחקני כדורעף במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:גלאון (קיבוץ): אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת יום הכיפורים