OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
כאן ואומן

כאן ואומן הייתה תוכנית טוק-שואו קומית ששודרה בטלוויזיה החינוכית בשנת 2015 בהנחייתו של טל פרידמן. בין האומנים שהתארחו בתוכנית ניתן למצוא את ראובן רובין, פייר-אוגוסט רנואר ונחום גוטמן. 

== מבנה התוכנית ==
בכל תוכנית מארח יקי כץ (טל פרידמן) אומן מפורסם מהעבר (מגולם על ידי מעיין בלום) לראיון בדבר הקריירה האמנותית שלו. תוך כדי הראיון מסופר על חייו, יצירותיו, סגנון הציור והתקופה בה חי האומן. כמו כן במהלך התוכנית מנהל המנחה שיחות וידאו עם דמויות משמעותיות בחיי האומן דוגמת אמו, מודל הציור של האומן ועוד, כשכולם מגולמים על ידי טל פרידמן. לצד המנחה משתתף בתוכנית גם עמליה, שנקרא גם "המפיק הוותיק ביותר בטלוויזיה" בגילומו של יוסי סגל. 

== דמויות ==
* יקי כץ (טל פרידמן) - מנחה התוכנית. בתחילת כל תוכנית משוחח עם המנהל שלו על המרואיין בתוכנית. 
* עמליה (יוסי סגל) - מפיק התוכנית, נקרא גם "המפיק הוותיק ביותר בטלוויזיה". לרוב מופיע בתוך קלנועית כשהוא מסיע את האומן לבמה וממנה.
* מעיין בלום - משחק את כל האומנים שמופיעים בתוכנית וגם את איציק המנהל של יקי.

== קישורים חיצוניים ==
* "[https://www.kankids.org.il/program/?catId=1305 כאן ואומן]" באתר כאן חינוכית
*

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות לימודיות-חינוכיות
קטגוריה:תוכניות שצולמו באולפני הרצליה
החלטה 95 של מועצת הביטחון של האו"ם

החלטה 95 של מועצת הביטחון של האו"ם היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם התקבלה ב-1 בספטמבר 1951, על ידי מועצת הביטחון של האומות המאוחדות. ההחלטה הזכירה לשני הצדדים בסכסוך הערבי-ישראלי כי עליהם לפעול למען השלום. ההחלטה גם ביקרה את מצרים עקב החלטתה למנוע שיט של ספינות על סחורות לישראל וקראה למצרים להפסיק מיד כל התערבות. אז, החלטה זו הייתה נחשבת להחלטה נדירה, משום שמתחה ביקורת על מדינות ערב. עד אז, ברית המועצות השתמשה בכמעט כל פעם בזכות הוטו שלה כדי למנוע העברת החלטות נגד מדינות ערב במועצת הביטחון.

8 מדינות תמכו בהחלטה, 0 התנגדו ו-3 מדינות נמנעו. המדינות שנמנעו הן: הודו, טאיוואן וברית המועצות.

==ראו גם==
* מלחמת העצמאות
* הסכסוך הישראלי-ערבי
* יחסי ברית המועצות-ישראל

==קישורים חיצוניים==
* [https://undocs.org/S/RES/95(1951) נוסח ההחלטה]

95
95
95
95
דמוקרטיה שורשית

דמוקרטיה שורשית או דמוקרטיה גראסרוטית (מאנגלית-Grassroots, שורש עשב) היא קטגוריה שכוללת מודלים ניהוליים דמוקרטים-מבוזרים שבהם סמכות קבלת ההחלטות המעשיות נמצאת ברשות המחלקות הגאוגרפיות או החברתיות הבסיסיות ביותר של ארגון או חברה.

קיימים מגוון סוגים של מודלים ניהוליים המיישמים בתוכם דמוקרטיה שורשית; המודל נבחר או מתהווה בהתאם לסוג הארגון ומטרותיו. אלה יכולים להיות ארגונים לא מובנים ולא היררכיים המנוהלים על ידי כל החברים, או על ידי כל חבר המעוניין לנקוט יוזמה.

תנועה שורשית דמוקרטית ארצית תמקם את כוח קבלת ההחלטות ככל האפשר בידי מחלקות מקומיות, חוליות או אף חברים בודדים במקום במטה מרכזי. העיקרון הוא, כי על מנת שהכוח הדמוקרטי יופעל בצורה הטובה ביותר, עליו לשרת את הקהילות המקומיות ואת האנדיבידואלים וכדי שזה יקרה הם צריכים להחזיק בכוח במקום קבוצת מיעוט אטומה. ארגונים המתנהלים על בסיס דמוקרטיה שורשית יכולים להתנהל בצורה של דמוקרטיה השתתפותית. מערכות המבוססות על דמוקרטיה שורשית שונות ממערכות דמוקרטיות המבוססות על בחירת צירים לפרק זמן קבוע מטעם כל קהילה בכך שהקהילה ממשיכה להיות מעורבת באופן רציף בקבלת ההחלטות.
מפלגות פוליטיות רבות בעולם, בעיקר מפלגות ירוקות, ליברטריאניות וסוציאליסטיות-ליברטריאניות מעוניינות ליישם מודלים של דמוקרטיה שורשית ברמה מדינית, אחת הידועות שבהן היא מפלגת הירוקים הגרמנית.

==ראו גם==
* דמוקרטיה ישירה
* מארי בוקצ'ין

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.allwords.com/word-grassroots+democracy.html הגדרה בAllWords.com]

קטגוריה:דמוקרטיה
קטגוריה:מבנה ארגוני
ספריית הנוער הבין-לאומית

טירת בלוטנבורג, בה שוכנת הספרייה
ספריית הנוער הבין-לאומית (בגרמנית: Internationale Jugendbibliothek) היא ספרייה בעיר מינכן שבגרמניה, המתמחה באיסוף ספרי ילדים ונוער מכל רחבי העולם. הספרייה, שנפתחה ב-1949, היא הגדולה מסוגה בעולם.

==הקמת הספרייה==
הספרייה נוסדה על ידי העיתונאית והסופרת היהודיה ילה לפמן. לפמן ביקשה לקדם באמצעות הספרייה סובלנות, פיוס והבנה בין תרבויות שונות, במיוחד על רקע הטראומה של מלחמת העולם השנייה. חזונה מנחה את פעילות הספרייה עד היום.

לפמן, תושבת גרמניה, נמצאה במהלך המלחמה בגלות בבריטניה. לאחריה נשכרה על ידי שלטונות אזור הכיבוש האמריקאי בגרמניה לשמש שם כיועצת לענייני חינוך ותרבות. ב-1946 ארגנה לפמן במינכן תערוכת ספרי ילדים נוער על בסיס תרומות ספרים שהצליחה לקבל מבתי הוצאה בינלאומיים. אוסף התערוכה, שמנה 4,000 כרכים, היווה את הבסיס הראשוני לאוסף הספרייה. לפמן שימשה כמנהלת הספרייה עד 1957.

עד 1983 שכנה הספרייה בבית פרטי ברובע שוואבינג (Schwabing) במינכן. מאז היא פועלת בטירת בלוטנבורג (Schloss Blutenburg) בעיר.

==אוסף הספרייה==
בעת הקמתה כלל אוסף הספרייה 8,000 כרכים. כיום בידי הספרייה אוסף ייחודי של ספרים, הכולל כ-600 אלף כרכים ב-150 שפות ויותר, וביניהם מהדורות רבות ערך ונדירות של ספרי ילדים היסטוריים. הספרים פתוחים לעיון בתוך הספרייה וכ-30 אלף מהם זמינים להשאלה. בספרייה גם למעלה מ-30 אלף כרכים של ספרות מחקר על ספרות ילדים וגיליונות מ-150 כתבי עת בשפות שונות, וכן מקורות אלקטרוניים. האוסף מתרחב על ידי קבלת תרומות ספרים מארגונים ומאישים ובכלל זה תרומות ועיזבונות מאוספיהם האישיים של סופרי ילדים. קטלוג הספרייה נגיש דרך האינטרנט.

בספרייה מצויים מספר חדרי תצוגה המשמשים כמוזיאונים ספרותיים לסופרים ובכללם אריך קסטנר ומיכאל אנדה. בנוסף לספרים מוצגים בהם יומנים, מכתבים וכתבים אחרים של הסופרים.

==הפעילויות בספרייה==
הספרייה מקיימת ויוזמת פעילויות מגוונות, וביניהן מפגשי קריאה, מפגשי דיון, סדנאות כתיבה, תערוכות ומפעלי פיתוח. היא מקיימת פעילויות רבות בשיתוף פעולה עם בתי ספר. הספרייה מפעילה תוכנית מלגות מחקר לחוקרי ספרות ילדים ונוער ממדינות שונות, אשר ממומנת על ידי משרד החוץ של גרמניה.

מדי שנה מפרסמת הספרייה את "קטלוג העורבים הלבנים" ובו כ-200 ספרי ילדים ונוער חדשים מומלצים ממדינות שונות ובשפות שונות. ב-2010 ייסדה הספרייה את "פסטיבל העורבים הלבנים" לספרות ילדים, המתקיים מדי שנתיים. ב-2013 העניקה הספרייה לראשונה את הפרס על שם סופר הילדים הגרמני ג'יימס קרוס (James Krüss). הפרס מוענק מדי שנתיים לסופרים בתחילת דרכם על מנת לעודד את פעילותם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ijb.de/en/home.html אתר הספרייה]
** [http://www.ijb.de/en/about-us/iyl-history.html תולדות הספרייה]
** [http://www.ijb.de/en/white-ravens-festival.html פסטיבל העורבים הלבנים]
* [https://www.blutenburg.de/ אתר על טירת בלוטנבורג] 

נוער
קטגוריה:מינכן: תרבות
קטגוריה:ספריות ילדים ונוער
מרוז (אתר מקראי)

מרוז הוא אתר המוזכר במקרא בספר שופטים, בשירת דבורה לאחר ניצחון ברק בן אבינועם לסיסרא.

בשירתם, מקללים דבורה וברק בן אבינועם בשם "מלאך ה'" את העיר מרוז ויושביה, מפני שלא באו לעזור לגיבורים במלחמה: .

== פרשנות רבנית ==
לפי פרשני הפשט, מרוז הוא שם מקום שהיה קרוב למקום המלחמה, ודבורה קיללה בשם "מלאך ה'" את יושבי אותה עיר על שלא באו לעזור במלחמה.

בתלמוד הבבלי הובאה פרשנות נוספת לכוונת דבורה בפירוש המילה "מרוז", כך שהכוונה לאדם מסוים שהיה חשוב, או לכוכב ששמו "מרוז", שלא בא לעזרת ברק במלחמתו, והתקלל על ידי מלאך ה':

לפי הפירוש הראשון, הקללה היא ל"מרוז" שהיה אדם חשוב, והיה מצופה ממנו שיתגייס גם הוא למערכה, ומשלא עשה כן קולל. לפי הפירוש השני, מאחר שעל פי הפסוק כל הכוכבים נלחמו עם סיסרא ועזרו לברק במלחמה, ו"מרוז" היה הכוכב היחיד שלא בא לעזרתם, ועל כך קולל.

== זיהוי מודרני ==
יש המזהים את מרוז עם הכפר אל-מורסס , ששכן כ-5 ק"מ צפונית מערבית לביסאן, על המדרונות שמצפון עמק יזרעאל. הכפר כפר מצר זוהה אף הוא כאתר אפשרי, בשל קרבתו לאתרים עתיקים במקום.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:ספר שופטים
מארי-קסטי מנסיון-שאר

מארי-קסטי מנסיון-שאר (בצרפתית: Marie-Castille Mention-Schaar, נולדה ב-1963) היא במאית קולנוע, מפיקה ותסריטאית צרפתייה.

==ביוגרפיה ==

מארי-קסטי מנסיון-שאר הגיעה לתחום הקולנוע מתחום התקשורת, אחרי שעבדה 12 שנה בעיתונאות חוקרת בארצות הברית. התחילה את הקריירה שלה כמפיקת סרטים בחברת VedrediFilms. בהמשך הקימה את אולפן ההפקות שלה, Loma Nasha Films. בשנת 2003 היא הפיקה את הסרט הראשון שלה, Monsieur N4. 

בשנת 2009 כתבה את התסריט הראשון לסרט Première Étoile.

בשנת 2016 הפיקה את הסרט Le ciel attendra המוקדש לסוגיית הרדיקליזציה האסלאמיסטית אצל נערות בצרפת.

ב-2020 ביימה את הסרט "A Good Man" שהוצג בפסטיבל הקולנוע בקאן.<ref>Fabien Lemercier, [https://cineuropa.org/en/newsdetail/389433/ "Pyramide selling A Good Man and Simple Passion at Cannes"]. Cineuropa, June 19, 2020.</ref>

בשנת 2022 ביימה את הסרט "המנצחת" המתאר את חייה של המנצחת הצרפתייה ממוצא אלג'יראי זאהאיה זיואני .

== פרסים ואותות הוקרה ==
*2015 - פרס CRIF (הוועד המייצג של המוסדות היהודים של צרפת) עבור סרטה Les Heritiers (סיפור מהחיים)

==פילמוגרפיה==
===בימוי===
*2012 Ma première fois - סרט מלודרמטי ששאב השראה מקשר זוגי ראשון של הבמאית, והופק לזכר החבר שלה המנוח
*2012 - Bowling - קומדיה חברתית - קשורה למאבק ביישוב קארז במחוז פיניסטר שבחבל ברטאן נגד סגירת מחלקת היולדות במקום. בסרט, שגיבוריה נשים, נשמעים גם שיחות בשפה הברטונית
*2014 - Les Héritiers - על כיתה מרדנית ובעלת הישגים נמוכים בתיכון "לאון בלום" בקרטיי, שבו התלמידים והתלמידות, רובם מקהילות אפריקאיות וערביות, חלקן מוסלמיות, מגויסים על ידי מורה אידיאליסטית להשתתף בתחרות ארצית בנושא הרזיסטאנס והשואה
*Le ciel attendra 2016 
*2018 - La Fête des mères
*2020 - A Good Man 
*2022 - המנצחת 

===תסריטים===
*2009 - La Première Étoile - יחד עם לוסיין ז'אן-בטיסט 
*2012 - Ma première fois
*2012 - Bowling
*2014 - Les Héritiers - ידוע בעברית כ"סיפור מהחיים"
*2016 - Le ciel attendra 
*2017 - La deuxieme etoile - עם לוסיין ז'אן -בוטיסט

===הפקות===
*2003 - Monsieur N 
*2005 - Tu vas rire, mais je te quitte 
*2005 - Zim and Co 
*2005 - Emmenez-moi 
*2005 - Wah-Wah 
*2006 Désaccord parfait 
*2007 Je crois que je l'aime 
*2009 La Première Étoile 
*2010 Le Caméléon 
*2012 Ma première fois 
*2012 Bowling 
*2014 Les Héritiers 
*2016 Le ciel attendra
*2017 La Deuxième Étoile

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.notrecinema.com/communaute/stars/stars.php3?staridx=50073 מארי-קסטי מנסיון-שאר] באתר notrecinema

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאיות קולנוע צרפתיות
קטגוריה:תסריטאיות קולנוע צרפתיות
קטגוריה:מפיקות קולנוע
קטגוריה:מפיקי קולנוע צרפתים
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1963
יפה ותמה

יפה ותמה הוא פיוט המשבח את התורה, שחיבר הרב שלמה אביטבול ממרוקו, באמצע המאה ה-19, ומושר במסורת יהודי מרוקו.

== אודות ==
=== מחבר הפיוט ===
מחבר הפיוט, הרב שלמה אביטבול, חי במרקש שבמרוקו בין אמצע המאה ה-19 והעשור השני של המאה ה-20, ופיוטים רבים שחיבר נכללים בשירת הבקשות של פרשת "יתרו". בפרשה מוזכר מאורע "מתן תורה", ועל כן פיוט זה מופיע בסדר פרשה זו, בקרב יהודי מרוקו.

=== אודות הפיוט ===
הפיוט הוא קצידה (שיר בעל תבנית ארוכה, המתאפיין במבנה מורכב) המהללת ומשבחת את התורה, תוך הסתמכות על מדרשים ומסורות קבליות. בפיוט, מתאר הרב אביטבול את יופיה, עומקה וחינה של התורה, וסוקר את מישורי הקיום שלה, דרך תיאור היבטים שונים המצויים בה.

לכל אורך הפיוט, שוזר בו הרב אביטבול ביטויי אהבה שנלקחו משיר השירים, ומעודד את העיון בתורה בדרכים שונות: על דרך הפשט, הרמז, הדרש והסוד.

יהודי מרוקו נוהגים לשיר את הפיוט במשך כל ימי השנה בכלל, ובשבת פרשת בשלח בפרט.

הפיוט זכה לביצועים רבים, בהם של הפרויקט של רביבו, ליאור אלמליח, חיים אוליאל, אמיל זריהן, יגל הרוש, איציק אשל ומשה לוק ואנסמבל שיר ידידות.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://youtu.be/QwF7oxazAs0 הפיוט], בביצוע חדשני של ליאור אלמליח, מיכאל פרץ, חיים אוליאל ושמעון סיבוני, באתר יוטיוב
* [https://youtu.be/04KjlVMcVHw הפיוט], בביצוע של בנג'מין בוזגלו והתזמורת הסימפונית ראשון לציון
* [https://www.youtube.com/watch?v=bVOvrn6tm_U הפיוט], משה לוק עם התזמורת האנדלוסית

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על יופי
קטגוריה:שירים על תורה
קטגוריה:פיוטים מרוקאיים
אך בך מולדתי

רבי דוד בוזגלו, מחבר השיר
אך בך מולדתי הוא שיר אהבה לארץ ישראל שחיבר רבי דוד בוזגלו בשנות ה-60 של המאה ה-20, בעת שעלה ארצה, לאחר פעילות רבת שנים במרוקו.

== אודות השיר ==
מהשיר, שנכתב כדו-שיח בין בוזגלו למולדת בסמוך לעלייתו לישראל בשנת 1965, ניחנת התרגשותו של הכותב, על כך שזכה לעלות ארצה, וניתן לראות בו את תמונת המציאות המורכבת, סביב ארץ ישראל והעלייה אליה, כדוגמת השבח לגיבורים שמסרו את נפשם על הארץ, מצוקת העם בישראל בשל אויביו והכיסופים לגאולה.

בשיר מבהיר בוזגלו שלמרות קשיים ואויבים, ארץ ישראל היא עדיין ארצו, ומעלה את זכרם של בני הארץ שדמם נשפך בה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://youtu.be/7T8C72Ak4sc ר' חיים לוק - אך בך מולדתי], סרטון באתר יוטיוב
* [http://kehilotsharot.org.il/%D7%90%D7%9A-%D7%91%D7%9A-%D7%9E%D7%95%D7%9C%D7%93%D7%AA%D7%99/ אך בך מולדתי] , באתר קהילות שרות

קטגוריה:שירי דוד בוזגלו
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:פיוטים מרוקאיים
שמואל מרחב

שמואל מרחב (26 בפברואר 1924 – 19 בפברואר 2001) היה מהנדס ישראלי בתחום האווירונאוטיקה, שכיהן כפרופסור בטכניון בחיפה.

==ביוגרפיה==
שמואל מרחב נולד בשנת 1924 כשמואל לנדסברג במשפחה יהודית בעיר האגן, באזור ארנסברג שבחבל הרוהר בנורדריין-וסטפאלן שבגרמניה. עלה לארץ ישראל והתחתן עם נעמי לבית רויפר.

בשנים 1948–1971 עבד כמהנדס מחקר, כמנהל מחקר ופיתוח וכראש חטיבה ברשות לפיתוח אמצעי לחימה ברפא"ל.
החל משנת 1959 פעל בטכניון כמורה נספח בפקולטה להנדסת חשמל ולהנדסה אווירונאוטית וכיועץ. בשנת 1971 הצטרף לסגל הטכניון כמורה וכחוקר ועסק רבות בתחום הבקרה, ההנחיה והניווט במסגרת הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה והחלל.
פרסם מאמרים ודוחות רבים, חלקם גלויים וחלק רב מסווגים. על שמו נרשמו חמישה פטנטים, והוא זכה בפרסים ממנהל החלל האמריקאי NASA ובמענקי מחקר מהמועצה הלאומית למדעים של ארצות הברית. מרחב מונה על ידי שר הביטחון למעריך מערכות אוויוניקה במטוס ה"לביא". שימש כיועץ לחברות בישראל ובארצות הברית.

עם תלמידיו נמנו 30 משתלמים ובתוכם 7 דוקטורנטים שרובם היו מובילים באקדמיה ובתעשייה בישראל.
פעילותו המחקרית התרכזה בעיקר בבקרה האופטימלית, הבקרה האדפטיבית, זיהוי המערכות, מערכות אדם-מכונה, ניווט אוטונומי, שיערוך זרימה אופטית וכו'.
בשנים 1981–1983 שימש כדקאן הפקולטה להנדסת אירונאוטיקה.

שמואל מרחב נפטר בחיפה בשנת 2001, ונקבר בבית הקברות שדה יהושע. אחד מילדיו הוא נרי מרחב, פרופסור בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון.

==הנצחה==
*הוקם פרס על שמו ועל שם אשתו נעמי לחוקרים צעירים בתחום הנדסת האווירונאוטיקה.

==ספרים==
*Aerospace Sensor Systems and Applications, Springer 1996 - בנושא המכשור האווירונאוטי.
* 

==קישורים חיצוניים==
* [http://aerospace.technion.ac.il/memoriam/shmuel-merhav-in-memoriam/?lang=he דברי הספד למותו של שמואל מרחב באתר הטכניון]
* [https://www.geni.com/people/Shmuel-Merhav/6000000022979401781 באתר הגנאלוגי Geni]
* [https://aerospace.technion.ac.il/news/winner-of-the-2017-merhav-prize-dr-maital-levy/ על הפרס ע"ש שמואל ונעמי מרחב]

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל הטכניון: הנדסת אווירונאוטיקה וחלל
קטגוריה:מהנדסי אווירונאוטיקה ישראלים
קטגוריה:סגל רפאל
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שדה יהושע
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2001
היצרות פתח השופכה

היצרות פתח השופכה (באנגלית: Meatal stenosis) היא מצב רפואי שבו פתח שופכת השתן נעשה צר, ומשפיע על זרימת השתן היוצא מן הגוף. היצרות פתח השופכה אפשרית בבני שני המינים ושכיחה במיוחד בקרב זכרים שעברו ניתוח מילה. במידת הצורך היא מטופלת בבנים בניתוח, ובבנות בהליך שאינו כירורגי.

==אפידמיולוגיה==
היצרות פתח השופכה תוארה על ידי ד"ר ג'ון הארווי קלוג בספרו משנת 1877, שם כתב שמהתבוננות ביהודים ניתן להבחין שהיצרות משמעותית של פתח השופכה שכיחה יותר אצלם, ושזו נגרמת ללא ספק מגירוי ממושך והצטלקות שניונית בעקבות ניתוח מילה בילדות.

מקובל לחשוב שהיצרות פתח השופכה מתרחשת בכ-3-10 אחוזים מהזכרים שעוברים ניתוח מילה, אף שמאמרים בספרות המקצועית מתארים שכיחות של 0.01%-20%, בתלות במתודולוגיית המחקר. מחקר שנערך בדנמרק הראה שהסיכון ללקות בהיצרות פתח השופכה בילדים שלא נימולו הוא 0.17%. זהו אחד הסיבוכים הנפוצים ביותר של ניתוח זה, יחד עם היווצרות גשרי עור, וכמו כן, זו אחת הסיבות הנפוצות ביותר לפנייה לאורולוג ילדים.

== אטיולוגיה ==
הגורמים הישירים להיצרות פתח השופכה אינם ברורים, אך ישנן כמה סברות לגבי אופן ההיווצרות.
# גירוי מכני וכימי – בזכרים העורלה מגינה על פתח השופכה ועל העטרה. בעקבות הסרת העורלה בניתוח מילה בא פתח השופכה במגע עם החיתול של התינוק, וכך גם עם שתן וצואה, אשר יחד גורמים לגירוי מכני וכימי.
# איסכמיה כתוצאה מנזק לענפים הרסניתיים בעורק הפין הגבי בעקבות ניתוח מילה או ניתוח לתיקון נקב תחתית השופכה (היפוספדיאס).
# זיהום הגורם לגירוי ולהצטלקות פתח השופכה.
# דלקות פין כגון דלקת העטרה (בלניטיס).
# חבלה בפין ובפתח השופכה.
# גירוי בעקבות קתטר שתן שהושאר בדרכי השתן באופן ממושך או בעקבות שימוש בקתטר שתן רחב קוטר.
# מקרים אידיופתיים שבהם לא ידוע הגורם הראשוני.

==תסמינים וסימנים==
קוטרו של פתח שופכה תקין הוא כ-1.6 מ"מ בבנים עד גיל שנה וכ-2.6 מ"מ בבנים בגילאים 2-6. כאשר פתח השופכה צר מהגודל התקין יכול הדבר לגרום לזרם שתן חזק מהרגיל, זרם שנוטה לכיוון כלשהו, זרם שתן מפוצל, ובמקרים מסוימים אף לצריבה או לכאב בעת מתן שתן. כמו כן, תיתכן עלייה בתכיפות ובדחיפות מתן השתן, אי-נקיטת שתן ביום או בלילה, ובמקרים מסוימים דימום בסיום מתן שתן. היצרות פתח השופכה יכולה להוות גורם סיכון לדלקות בדרכי השתן.

==טיפול==
במרבית המקרים היצרות פתח השופכה היא קוסמטית ומסתכמת בזרם שתן חזק או מתיז. מקרים חמורים יותר מטופלים באמצעות ניתוח לתיקון פתח השופכה בבנים הנקרא מיאטוטומיה (meatotomy). הוא אינו מחייב אשפוז וסיכויי ההצלחה שלו נעים סביב 95% עם שיעור סיבוכים של 1%-2%. הצלחת הניתוח גבוהה יותר בטיפול בבעיות בזרימת השתן.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.clalit.co.il/he/your_health/family/urology/Pages/narrow_urethra.aspx פתח שופכה צר: "כשהילד שלי משתין כמו ממטרה"], באתר כללית
* [https://www.tasmc.org.il/Operations/Pages/Meatotomy.aspx היצרות השופכה - ניתוח מיאטוטומי לתיקון והרחבה], באתר המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחלות מערכת המין ודרכי שתן
נועימה

נועימה (בערבית: النويعمة אֶלנֻּוַיְעִמַה) הוא כפר פלסטיני בנפת יריחו במזרח הגדה המערבית, הממוקם חמישה קילומטרים צפונית ליריחו. הוא ממוקם בגובה נמוך מפני הים בבקעת הירדן. בכפר ממוקם בית ספר יסודי ותיכון אחד. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, מנה הכפר כ-1,576 נפש באמצע שנת 2016.

==היסטוריה==
לפי תוכנית החלוקה, שהתקבלה ברוב קולות בעצרת הכללית של האו"ם ב-29 בנובמבר 1947, היישוב נכלל בשטח המדינה הערבית, ולאחר הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות של 1949, עבר משליטה בריטית לירדנית.

מאז מלחמת ששת הימים ב-1967, נועימה נמצאת תחת שליטה ישראלית. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, הכפר מנה כ-1,170 איש באמצע 2006.

הכפר הוא אחד הכפרים הבודדים בבקעת הירדן שיש לו גישה לנחל – נחל מכוך, אשר משנה את שמו לוואדי א-נועיימה בקרבת הכפר<ref></ref>. המעיינות הסמוכים לכפר שנובעים בנחל – עין א-נועיימה ועין א-דויוכ – הם המפתח לכלכלת הכפר (כמו גם לכלכלת הכפר הסמוך, עין א-דיוכ אל-פוקא), מפני שהחקלאות שמבוססת עליהם מהווה מרכיב חשוב בכלכלת הכפר – כ-60% מכוח העבודה של הכפר עוסק בחקלאות. הגידולים הנפוצים ביותר הם ירקות (בעיקר עגבניות ומלפפונים), הדרים, בננות ותמרים. בעבר, המים מוואדי א-נועיימה הועברו דרך צינורות פתוחים שהיו חשופים לזיהום ולאובדן מים, אך יזם מיזם להגנה על הצינורות בעלות של 233,000 דולר. כיום, ערוצי הנחל זורמים לכפר דרך צינורות סגורים מתחת לקרקע ומשמשים למטרות רבות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.palestineremembered.com/GeoPoints/al_Nuway_imah_2176/index.html Welcome To al-Nuway'imah]
* Survey of Western Palestine, Map 18: [http://www.iaa-archives.org.il/zoom/zoom.aspx?folder_id=93&type_id=6&id=8380 IAA], Wikimedia commons
* [http://vprofile.arij.org/jericho/pdfs/factsheet/An%20Nuwei'ma%20and%20'Ein%20ad%20Duyuk%20al%20Foqa_FS_EN.pdf An Nuwei'ma and 'Ein ad Duyuk al Foqa Town (Fact Sheet)], המכון למחקר יישומי - ירושלים (ARIJ)
* [http://vprofile.arij.org/jericho/pdfs/vprofile/'Ein%20ad%20Duyuk%20&%20An%20Nuwei'ma_en_FINAL.pdf An Nuwei'ma & 'Ein ad Duyuk al Foqa Town Profile], ARIJ
* [http://vprofile.arij.org/jericho/images/english/An-Nuewi'ma-and-'Ein-ad-Duyuk-al-Foqa_ap_en.jpg An Nuwei'ma & 'Ein ad Duyuk al Foqa aerial photo], ARIJ
* [http://vprofile.arij.org/jericho/pdfs/needsfordevelopment/An%20Nuwei'ma%20and%20'Ein%20ad%20Duyuk%20al%20Foqa_N_EN.pdf Locality Development Priorities and Needs in An Nuwei'ma and 'Ein ad Duyuk al Foqa], ARIJ

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפת יריחו
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
עין א-דיוכ א-תחתא

עין א-דיוכ א-תחתא (בערבית: عين الديوك التحتا) הוא כפר פלסטיני במחוז יריחו, שבמזרח הגדה המערבית, הממוקם בעמק הירדן, ונמצא במרחק של שני ק"מ מערבית ליריחו. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בכפר היו למעלה מ-967 תושבים באמצע שנת 2006. בשנת 1997 היוו הפליטים 14.6% מאוכלוסיית הכפר. השירותים הרפואיים העיקריים ניתנים בעיר יריחו.

קטגוריה:נפת יריחו
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
עין א-דיוכ אל-פוקא

עין א-דיוכ אל-פוקא (בערבית: عين الديوك الفوقا) הוא כפר פלסטיני במחוז יריחו, שבמזרח הגדה המערבית, הממוקם בבקעת הירדן, ונמצא 3 ק"מ צפונית מערבית ליריחו. לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, בכפר היו למעלה מ-814 תושבים במחצית שנת 2006. בשנת 1997 היוו הפליטים הפלסטינים 27.9% מהאוכלוסייה. השירותים הרפואי המרכזיים בכפר ניתנים באמצעות תרומות של משרד הבריאות הפלסטיני וועדת הסיוע הרפואי.

=== היסטוריה ===
המקום נזכר ברישומי מס עות'מאנים מן המאה ה-16<ref></ref> בשנת 1838 ביקר אדוארד רובינזון במקום והוא מציין את המעיינות הנובעים במקום ואת תפיסת המים לחקלאות, רובינזון מזהה את המקום עם מבצר דוק בו נרצח שמעון התרסי<ref></ref>. במפקד האוכלוסין המנדטורי משנת 1922 נמנו במקום יחד עם נועיימה ועוג'ה 332 תושבים מהם 322 מוסלמים ו-10 נוצרים<ref></ref>

בשנת 1945 מנתה האוכלוסייה 730 נפשות<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* [http://vprofile.arij.org/jericho/pdfs/factsheet/An%20Nuwei'ma%20and%20'Ein%20ad%20Duyuk%20al%20Foqa_FS_EN.pdf An Nuwei'ma and 'Ein ad Duyuk al Foqa Town (Fact Sheet)], ARIJ
* [http://vprofile.arij.org/jericho/pdfs/vprofile/'Ein%20ad%20Duyuk%20&%20An%20Nuwei'ma_en_FINAL.pdf An Nuwei'ma & 'Ein ad Duyuk al Foqa Town Profile], ARIJ
* [http://vprofile.arij.org/jericho/images/english/An-Nuewi'ma-and-'Ein-ad-Duyuk-al-Foqa_ap_en.jpg An Nuwei'ma & 'Ein ad Duyuk al Foqa aerial photo], ARIJ
* [http://vprofile.arij.org/jericho/pdfs/needsfordevelopment/An%20Nuwei'ma%20and%20'Ein%20ad%20Duyuk%20al%20Foqa_N_EN.pdf Locality Development Priorities and Needs in An Nuwei'ma and 'Ein ad Duyuk al Foqa], ARIJ

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפת יריחו
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
לאהטי (כדורגל)

אצטדיון לאהדן
אצטדיון לאהדן – מבט מהאוויר
מועדון כדורגל לאהטי הוא מועדון כדורגל פיני מהעיר לאהטי, המתמודד בליגת העל הפינית (Veikkausliiga) לאחר שזכתה באליפות ליגת המשנה הפינית (Ykkönen) בעונת 2011. מגרש הבית הוא אצטדיון לאהדן. 

== היסטוריה ==
המועדון נוסד בשנת 1996, כאשר שני מועדונים יריבים מועדוני קוסיסי להאטי ורייפאס להאטי החליטו להתאחד. כמו כן, הוקם מועדון המילואים להאטי פאלו, אך הוא נסגר לאחר כמה עונות עקב קשיים כלכליים. כיום פועלת אקדמיית הכדורגל של להאטי כמועדון מילואים.

== להאטי במפעלים האירופיים ==
{| class="wikitable" style="margin-bottom: 10px;"
! עונה
! טורניר 
! שלב
! יריב
! בית
! חוץ
! סך הכל
! 
|-
| rowspan="3" | 2009/10
| rowspan="3" | הליגה האירופית
| סיבוב מוקדמות ראשון
| דינמו טירנה
| bgcolor="#ddffdd" style="text-align:center;" | 4–1
| bgcolor="#ffdddd" style="text-align:center;" | 0–2
| bgcolor="#ddffdd" style="text-align:center;" | 4–3
| 17x17 פיקסלים
|-
| סיבוב מוקדמות שני
| גוריצה
| bgcolor="#ddffdd" style="text-align:center;" | 2–0
| bgcolor="#ffdddd" style="text-align:center;" | 0–1
| bgcolor="#ddffdd" style="text-align:center;" | 2–1
| 17x17 פיקסלים
|-
| סיבוב מוקדמות שלישי
| קלאב ברוז'
| bgcolor="#ffffdd" style="text-align:center;" | 1–1
| bgcolor="#ffdddd" style="text-align:center;" | 2–3
| bgcolor="#ffdddd" style="text-align:center;" | 3–4
| 17x17 פיקסלים
|-
| 2015/16
| הליגה האירופית
| סיבוב מוקדמות ראשון
| אלפסבורג
| bgcolor="#ffffdd" style="text-align:center;" | 2–2
| bgcolor="#ffdddd" style="text-align:center;" | 0–5
| bgcolor="#ffdddd" style="text-align:center;" | 2–7
| 17x17 פיקסלים
|-
| 2018/19
| הליגה האירופית
| סיבוב מוקדמות ראשון
| אף הייץ' 
| bgcolor="#ffdddd" style="text-align:center;" | 0–3
| bgcolor="#ffffdd" style="text-align:center;" | 0–0
| bgcolor="#ffdddd" style="text-align:center;" | 0–3
| 17x17 פיקסלים
|}

== תארים ==
* גביע פינלנד
** זכייה (3): 2007, 2013, 2016

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1996
גאוות היאנקים

גאוות היאנקים (באנגלית: The Pride of the Yankees) הוא סרט ביוגרפי אמריקאי משנת 1942 בבימוי של סם ווד ובהפקתו של סמואל גולדווין עם גרי קופר ותרזה רייט בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הספר לו גריג: גאוות היאנקים של פול גאליקו ומספר את סיפור חייו של שחקן הבייסבול האגדי לו גריג מקבוצת ניו יורק יאנקיז שנפטר ממחלת ALS (שנקראת על שמו) בגיל 37, שנה לפני יציאת הסרט לאקרנים.

שחקני הקבוצה ששיחקו עם לו גריג משחקים בסרט בתפקיד עצמם ובראשם בייב רות' שהיה בתחילה המנטור של גריג בקבוצה.

הסרט מתרכז יותר ביחסיו של גריג עם אימו השתלטנית ואשתו אלינור ופחות על הקריירה הספורטיבית שלו.

הסרט זכה בפרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר והיה מועמד ל-11 פרסי אוסקר. - שחקן ראשי (גרי קופר), שחקנית ראשית (תרזה רייט), עיצוב אמנותי, צילום, תסריט מעובד, מוזיקה, אפקטים מיוחדים ועוד.

שיא הסרט הוא נאום הפרידה של גריג ב-4 ביולי 1939 ביאנקי סטדיום. המשפט האחרון בנאום זה הפך לסמל: "היום, אני מחשיב את עצמי לאדם המאושר בתבל". המשפט נבחר במקום ה-38 במאה שנים... מאה ציטוטים של מכון הסרטים האמריקאי.

לו גריג בגילומו של גרי קופר נבחר במקום ה-25 במאה שנים... מאה גיבורים ונבלים.

בתחילת הסרט מוקרנות מילותיו של דמון ראניון המשבח את לו גריג שמלחמתו במחלה הייתה אמיצה כמו מלחמת חיילים בשדות הקרב.

==תקציר העלילה==
לו גריג (גרי קופר) הוא סטודנט צעיר באוניברסיטת קולומביה שם הוא לומד הנדסה במצוות אימו השתלטנית הרוצה שבנה היחיד יהיה מהנדס.

ליבו של לו נמשך יותר למשחק הבייסבול מאז היותו ילד בשכונת עוני בניו יורק. הוא משחק בקבוצת האוניברסיטה וכתב ספורט בשם סם בלייק (וולטר ברנן) מכיר בכישרונו, עוזר לו להתקבל לקבוצת הניו יורק יאנקיז ומלווה אותו בכל חייו עד למותו.

ראש הקבוצה הוא בייב רות' (המשחק בסרט את עצמו) המקבל את לו בתחילה בזלזול אבל כעבור זמן מוכיח לו את עצמו וזוכה להערכת כל הקבוצה. הוא הופך למפורסם ואף אימו שהתנגדה לכך הופכת להיות מעריצה נלהבת של משחק הבייסבול.

במשחק באצטדיון קומיסקי בשיקגו הוא מכיר את אלינור (אלי) (תרזה רייט) והם מתחתנים. הקריירה של לו נוסקת והוא מכונה "סוס הברזל".

לו מרגיש עייפות וקושי מוטורי במשחק. בבדיקה נמסר לו שהוא סובל ממחלה הפוגעת בעצבים והוא חש שהקריירה שלו הגיעה לקיצה.

לבסוף נפרד לו מהקבוצה ומקהל מעריציו ונואם לפני כולם ביאנקי סטדיום: "...אנשים אומרים שיש לי מזל רע, אבל היום אני מחשיב את עצמי לאדם המאושר בתבל".

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=VJQkO5_4NvA סצנת הסיום של הסרט], באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 1942
קטגוריה:סרטי RKO
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי גרי קופר
מיצובישי גאלאנט FTO

מיצובושי גאלאנט FTO (ביפנית: 三菱・ギャランクーペFTO, באנגלית: Mitsubishi Galant FTO) היא מכונית הרדטופ קופה, 2 דלתות מתוצרת התאגיד הרב-לאומי מיצובישי מוטורס היפני, אשר יוצרה בין השנים 1971–1975.

==דגמי "מיצובישי גאלאנט FTO"==

* G I.
* G II.
* G III.
* EL (מנוע 1,400 סמ"ק).
* GL (מנוע 1,400 סמ"ק).
* SL–5 (מנוע 1,400 סמ"ק).
* SL (מנוע 1,600 סמ"ק).
* SL–5 (מנוע 1,600 סמ"ק).
* GS–5 (מנוע 1,600 סמ"ק).
* GSR (מנוע 1,600 סמ"ק).

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="170">
קובץ:Galant FTO 1600GSR rear 3-4.jpg | "מיצובישי גאלאנט FTO", דגם "1600 GSR"
קובץ:1973 Mitsubishi Galant FTO 1600 GSR rear.jpg | "מיצובישי גאלאנט FTO" דגם "1600 GSR", שנת 1973
</gallery>

==ראו גם==
* מיצובישי מוטורס
* מיצובישי קולט גאלאנט GTO
* מיצובישי גאלאנט למבדה

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1971
קטגוריה:כלי רכב יפניים
גאלאנט FTO
גדעון לנגמן

הרב גדעון לנגמן (נולד ב-1941) הוא רב, איש חינוך ואיש ציבור ישראלי.

==ביוגרפיה==
הרב גדעון לנגמן נולד בבני ברק. בשנת 1960 החל ללמוד בישיבת חברון בירושלים. בשנת 1963 קיבל הסמכה לרבנות. עם סיום לימודיו החל ללמד בתיכון האזורי בקרית חינוך עזתה. היה מורה, סגן מנהל ומנהל התיכון. לאחר מכן מונה למפקח על החינוך הדתי של מחוז דרום במשרד החינוך. בשנת 1974 מונה לסגן ראש המועצה בנתיבות, בנוסף היה גם חבר המועצה הדתית. בשנים 1977–2003 ניהל את בית הספר העל-יסודי אווילנה דה-רוטשילד בירושלים. בשנת 2003 יצא לגמלאות.

לנגמן החל מתנדב מצעירותו בארגונים רבים בהם; מגן דוד אדום, המשמר האזרחי, צה"ל, זק"א וחברה קדישא קהילת ירושלים.
לנגמן ייסד בנתיבות את בסיס המשמר האזרחי והיה מפקדה. לאחר חזרתו לירושלים המשיך להתנדב במשך 33 שנים והגיע עד דרגת ניצב-משנה מיוחד. בשנת ה'תשמ"ז הוענק לו אות הנשיא למתנדב על פעילותו.
במקביל הקים את תחנה מגן דוד אדום בנתיבות וניהל אותה בהתנדבות. לאחר חזרתו לירושלים המשיך בהתנדבותו והיה לחבר הנהלת הסניף במקביל להיותו כונן. לנגמן הוא המתנדב הוותיק ביותר במגן דוד אדום ודרגתו היא רב-מתן בכיר, הדרגה הגבוהה ביותר שמתנדב יכול להגיע אליה.

לנגמן שירת במילואים בחטיבת הזקן (חטיבה 8). במלחמת ששת הימים לחם בגזרת צפון רמת הגולן כחובש קרבי בפלחה"ן. במהלך הקרבות לנגמן הציל את חייו של סגן מפקד הפלוגה שנפצע קשה. בהמשך מונה לתפקיד רב חטיבה 8. בשנת 2017 השתתף בשחזור הקרב של שחרור רמת הגולן ובמסדר הסיום במפקדה בקוניטרה שנערך על ידי חטיבה 8 לרגל 50 שנה למלחמה. לנגמן שירת 51 שנים במילואים והשתחרר בדרגת סגן אלוף.

==פרסים==
* אות הנשיא למתנדב (ה'תשמ"ז)
* עיטור יקיר ירושלים לשנת ה'תשע"א (2011)
* פרס חינוך
*[https://yadlashiryon.com/news/10-ביולי-2016-פרס-ראש-אכא-למפעל-חיים-לרב-חטיב/ פרס מפעל חיים] מצה"ל לשנת עבודה 2016

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבני הציונות הדתית בישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:מקבלי אות הנשיא להתנדבות
קטגוריה:חטיבה 8
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
מיצובישי מיצושימה

מיצובישי מיצושימה (ביפנית: 三菱・みずしま, באנגלית: Mitsubishi Mizushima) הוא טנדר בתצורת תלת אופן המוגדר כמכונית מיקרו, מתוצרת "Mitsubishi Heavy Industries", אשר מאפריל 1970 היה קרוי התאגיד הרב-לאומי מיצובישי מוטורס היפני, אשר יוצר בין השנים 1946–1962.

סך הכול יוצרו 90,000 יחידות.

==דגמי "מיצובישי מיצושימה"==
* "TM3D" (יוצר בין השנים 1948-1950)
* "TM3A"
* "TM6A"
* "TM6D"
* "TM7B" (יוצר בין השנים 1957-1962)
* "Mitsubishi Leo" (יוצר בין השנים 1959-1962)

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="170">
קובץ:Mitsubishi-mizushima TM3C.jpg | "מיצובישי מיצושימה"
קובץ:MITSUBISHI Leo 20120526.JPG | "מיצובישי מיצושימה" (קרוי גם "MITSUBISHI Leo")
קובץ:MITSUBISHI-Leo-01.jpg | "מיצובישי מיצושימה"
</gallery>

==ראו גם==
* מיצובישי מוטורס
* מכונית מיקרו

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://www.focus.de/fotos/mitsubishi-leo-1959_id_6882193.html מיצובישי "leo", שנת 1959 - תמונה] (focus.de/fotos/mitsubishi-leo)

==הערות שוליים==

קטגוריה:טנדרים
קטגוריה:מכוניות מיקרו
קטגוריה:מכוניות תלת אופן
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1946
קטגוריה:כלי רכב יפניים
מיצושימה
L'oiseau et l'enfant

L'oiseau et l'enfant (בעברית: הציפור והילד) הוא השיר המנצח באירוויזיון 1977. השיר בוצע על ידי הזמרת הצרפתית מארי מרים, שייצגה את צרפת. השיר נכתב על ידי ג'ו גרייסי והולחן על ידי ז'אן פאול קרה. זהו השיר הצרפתי החמישי שניצח בתחרות האירוויזיון, ונכון לשנת 2021 הוא הניצחון האחרון בתחרות.

השיר הוגרל להופיע שמונה עשרה ואחרון בגמר האירוויזיון (לאחר השיר הבלגי). עם סיום ההצבעה נחשף כי השיר ניצח עם 136 נקודות. לאחר האירוויזיון ביצעה מרים את השיר בארבע שפות אחרות שונות: אנגלית, ספרדית, גרמנית, ופורטוגזית, שפת אימה של מרים.

== גרסאות כיסוי ==
בשנת 2016 ביצעה הלהקה מבית קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים, "קידס יונייטד" (ילדים מאוחדים) את השיר. ביצועם הצליח להגיע למצעד הצרפתי באוגוסט 2016 ובכך לחזור אליו לאחר ארבעים שנים של היעדרות, השיר יצא מהמצעד כעשרה חודשים לאחר מכן, ביוני 2017.

באוקטובר 2016 פורסמה גרסה עברית לשיר. הגרסה העברית "[https://www.youtube.com/watch?v=0Vd8_GCzx-s ילדים וציפורים]" נכתבה על ידי אסף פרי ובוצעה על ידי הרכב מתנועת דרור-ישראל.

== מצעדים ==
הערה: הנתונים מתייחסים למצעדים בשנות השבעים של המאה העשרים ולא למצעדים שאליהם נכנסו גרסאות כיסוי.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.eurovision.tv/page/history/by-year/contest?event=293 Official Eurovision Song Contest site, history by year, 1977]
* [http://www.diggiloo.net/?1977fra Detailed info & lyrics, The Diggiloo Thrush, "L'oiseau et l'enfant".]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1977
קטגוריה:שירי צרפת באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים על ילדים
קטגוריה:שירים על בעלי כנף
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
בן-ציון בחבוט

בן-ציון בחבוט (18 ביוני 1897 – 25 בפברואר 1956) היה סוחר, עורך ספרות, איש ציבור ופעיל ציוני במנצ'סטר שבאנגליה ובבואנוס איירס שבארגנטינה, שם כיהן כסגן הנשיא של לשכת בני ברית.

==קורות חיים==
נולד בירושלים ב-18 ביוני 1897 (י"ח בסיוון ה'תרנ"ז) לרב שבתי בחבוט ולמזל בת עזריה די-בוטון, שנמנה עם מייסדי השכונות עזרת ישראל ואבן ישראל בירושלים. בילדותו למד בבית הספר למל, ובגיל שמונה עבר להתגורר עם הוריו ביפו, ובתקופה זו החל ללמוד בגימנסיה הרצליה.

בן-ציון בחבוט (עומד מימין), ב-[[1918, בחאלב, סוריה. לצידו יהודה רוגובסקי, יושבים קנטרוביץ, משה שרת]]
בשנת 1915 סיים את לימודיו, ותקופה לא ארוכה לאחר מכן, במלחמת העולם הראשונה, הוגלה לדמשק ומשם לחלב שבסוריה. לקראת סוף המלחמה, התנדב לצבא הבריטי, ושירת בו כסגן קצין בשירות המודיעין, לצד הקצין אלכסנדר אהרנסון.

בסיום המלחמה חזר לארץ ישראל, ובתחילת שנת 1920 נסע ללמוד פסיכולוגיה וכלכלה מדינית באוניברסיטת מנצ'סטר, ובתקופת שהותו שם פעל להפצת השפה העברית, נמנה עם מייסדי הסתדרות הספרדים בעיר, ושימש כיושב ראש "צעירי ציון" וכחבר לשכת בני ברית בעיר.

בשנת 1925 נבחר על ידי העדה הספרדית לשמש כנציגה בקונגרס הציוני, אך לבסוף לא השתתף בו בשל מחלה.

בשנת 1926 עבר להתגורר בארגנטינה, וכמומחה לתעשייה ומסחר בטקסטיל, ייסד בבואנוס איירס עסק למסחר. באותה שנה שהה בארץ ישראל למשך תקופה, ובחודש אוקטובר מסר הרצאה בנושא הפסיכולוגיה של התעשייה בפני אנשי ועד העיר ליהודי ירושלים.

לצד עיסוקו במסחר, החל להשתתף בפעילות ציבורית וציונית בקהילה היהודית, ונמנה עם מייסדי לשכת בני ברית בארגנטינה. בזו האחרונה אף שימש במשך יותר מ-20 שנה כעורך כתב העת הספרותי שלה, והגיע בה לדרגת סגן נשיא. בנוסף שימש כאח בלשכת הבונים החופשיים, כחבר הוועד הפועל של הפדרציה הציונית בארגנטינה, כחבר הוועד של המרכז הציוני ושל לשכת קרן קיימת לישראל וההסתדרות העברית בעיר, וכחבר וועד אגודת שוחרי האוניברסיטה העברית.

בשנת 1929 נישא לעליזה בת הרב אליהו דנן.

בשנת 1951 ביקר בישראל, במטרה למלא את צוואת אביו, שביקש להעביר את עצמותיו מביירות שבלבנון לקבורה בירושלים, וכדי להשלים הכנות לקראת עלייה ארצה. בסיום ביקורו שב לבואנוס איירס.

לבסוף לא זכה לעלות ארצה, והלך לעולמו בבואנוס איירס ב-25 בפברואר 1956 (י"ג באדר ה'תשט"ז).

בנו, שבתי-מרסל בחבוט שימש כמזכיר הראשי של תנועת החלוץ בארגנטינה.

==חיבוריו==
בתקופה שלאחר מלחמת העולם הראשונה, פרסם מאמרים בנושא ציונות ויהדות בעיתון דואר היום ובהמשך בעיתונים יהודיים בארגנטינה. כן כתב ספר בספרדית על תולדות מנורת המקדש כסמל של מדינת ישראל.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פעילים ציונים בארגנטינה
קטגוריה:חברי צעירי ציון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מנצ'סטר
קטגוריה:סוחרים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:יהודים שהוגלו לדמשק במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהודים בצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ילידי 1897
קטגוריה:נפטרים ב-1956
כתריאל עפרוני

כתריאל עפרוני (1923 – 26 באוקטובר 2011) היה צייר ישראלי, מורה ומחנך. התגורר בגשר (קיבוץ), בצפת ובת"א.

==ביוגרפיה==
כתריאל עפרוני נולד ב-1923 בווינה שבאוסטריה. עלה ארצה בשנת 1938 והיה בין מייסדי גשר (קיבוץ) שבעמק הירדן, שם חי ויצר שנים רבות. בשנת 1973 עבר להתגורר עם אשתו תמר בעיר צפת. במקביל לגלריה שפתחו כתריאל ותמר בקריית האומנים שבעיר העתיקה בצפת, היה כתריאל גם מורה ומחנך בבית הספר היסודי ממלכתי א' ע"ש טוביאש. שם עבדה גם אשתו תמר כמורה לאומנות הקרמיקה. כתריאל עפרוני למד אצל הצייר ליאו רוט באפיקים ואצל הצייר יחזקאל שטרייכמן במכון אבני בתל אביב. לאחר מכן השתלם מספר שנים בברזיל ובפריז.
כתריאל עפרוני. נוף העיר העתיקה בצפת. דיו על נייר. 44X30 ס"מ.

==תערוכות יחיד==
* 1966 – סי.אי.בי., ריו דה ז'אנירו, ברזיל.
* 1967 – צ'לסי ארט גלרי, סאו פאולו, ברזיל.
* 1968 – גלריה "לים", תל אביב.
* 1969 – משכן לאמנות, עין חרוד.
* 1970 – יד לבנים, פתח תקווה.
* 1971 – פטיט ארט גלרי, לונדון.
* 1972 – בית התרבות, אורליאן, צרפת.
* 1978 – גלריה בלטמן, יפו העתיקה.
* 1980 – בית שאגאל, חיפה.
* 1985 – בית ציוני אמריקה, תל אביב.
* 1988 – גלריה "התחנה", ירושלים.
* 1992 – גלריה אנגל, תל אביב.

==לקריאה נוספת==
* זאב רב-נוף ,[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_Heb/SharedView.Article.aspx?parm=OIOD2ikiZiwULfiG7xXaxvO6IdXOGtIii4xH%2B%2F67syScF9QITT5kbSNSDqtf5nNKYw%3D%3D&mode=image&href=DAV%2f1970%2f06%2f23&page=10&rtl=true כתריאל עפרוני – צייר בין פגזים], דבר, טור 2, 23 ביוני 1970.
* דוד גרוס, [https://mcinvent.wordpress.com/2010/12/09/הפגישה-עם-כתריאל/ הפגישה עם כתריאל.]

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://museum.imj.org.il/artcenter/newsite/he/?artist=עפרוני,%20כתריאל כתריאל עפרוני באתר מוזיאון ישראל בירושלים.]

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:גשר (קיבוץ): אישים
קטגוריה:צפת: אמנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2011
קלף (אלבום)

קלף הוא אלבומו השני של הזמר דויד ברוזה שיצא בשנת 1982.

במאי 1982 הוציא ברוזה את אלבומו השני, "קלף", שהיה בו שילוב של רוק'נ'רול ובלוז. מרבית שירי האלבום נוצרו כתוצאה משיתוף פעולה של ברוזה עם יהונתן גפן, כאשר יהודה עדר היה אחראי על ההפקה המוזיקלית והעיבודים.
מהשירים הבולטים שנכללו באלבום זה הם: "חיפה" (שנכתב במיוחד על ידי גפן על עיר הולדתו של ברוזה), "החיים הם חומר טוב" ו"דניאלה".

האלבום נוצר בשבועיים של נגינה בצריף של שמוליק "שמיילך" בורשטיין בגני יהודה.

סיבוב ההופעות שליווה את האלבום נקטע עם פרוץ מלחמת לבנון הראשונה. במהלך המלחמה הִרְבָּה ברוזה להופיע בפני חיילים.

לאחר צאת אלבום זה, שינה ברוזה את הסגנון המוזיקלי ושני אלבומיו הבאים "האשה שאתי" ו-"ברוזה" היו כבר בסגנון מוזיקה לטינית.

== רשימת רצועות ==

* בתקליט: שירים: 1–5 - צד א', שירים: 6–10 - צד ב'.

== משתתפים באלבום ==
עיבודים והפקה מוזיקלית: יהודה עדר.

קטגוריה:אלבומי 1982
קטגוריה:אלבומי דויד ברוזה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
חמווי

חָמַוִוי (מ- حَمَوي בערבית; מקובלות גם התצורות חָמַאוִוי וחָמַוִי) הוא שם משפחה יהודי נפוץ בקרב יהדות סוריה, המעיד כי מקור המשפחה מהעיר חַמָה שבסוריה.

==ביאורים==

קטגוריה:שמות משפחה ביהדות סוריה
כלי זמר (רשת חנויות)

כלי זמר היא רשת חנויות כלי נגינה ישראלית.

==פעילות הרשת==
הרשת הוקמה בשנת 1967 על ידי עו"ד ישראל צליוק, כסוכנות של חברת ימאהה היפנית. בשנתה הראשונה כללה הרשת שתי חנויות, בחיפה ובתל אביב. בשנת 1970 רכש יואל ברנד את החברה, ומאז הוא מנכ"ל הרשת.

נכון לשנת 2023 מונה הרשת 25 סניפים, מהם תשעה בבעלות מלאה והיתר בזכיינות. הסניף הראשי של הרשת משתרע על ארבע קומות בדיזנגוף סנטר בתל אביב. החברה מייצגת יותר מ-80 מותגים של כלי נגינה ומערכות הגברה וסאונד.

החברה מפעילה מרכז שירות תיקונים ארצי לתיקון כלים אלקטרוניים, רמקולים, גיטרות, כלי נשיפה ופסנתרים. כחלק משירות זה מספקת הרשת כיוון פסנתרים בבית הלקוח.

בבעלות הרשת חטיבת הסאונד "KZPRO" המתמקדת בציוד הגברה לאנשי מקצוע ובהם אולפני הקלטות, מפיקים מוזיקליים ודיג'יים. החברה מתמחה בהתקנת מערכות שמע קבועות לאולמות ומקומות ציבוריים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רשתות שיווק בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1967
המדרשה למנהיגות ציונית תבור

המדרשה למנהיגות ציונית תבור היא מדרשה שהוקמה בשנת 2010 בנוף הגליל. במבנה המרכזי של המדרשה פועלת השלוחה הראשית של המכינה כאשר שלוחת מכינה נוספת בקיבוץ רמת השופט ושלוחה נוספת שעתידה לקום בקרית שמונה.

המדרשה מפעילה מספר תוכניות, ביניהן המכינה הקדם־צבאית "תבור", תוכנית קשת - תוכנית מנהיגות ייחודית לנוער, תוכנית חץ - המשלבת כושר קרבי והכנה לצה"ל עם תכנים עיוניים נוספים, מגוון תוכניות המשך לחיילים משוחררים ("המיניבוס"<ref></ref> ו-"כביש 90") ומכון תבור המקיים פעילויות חינוך לאנשי צבא והוראה. 

נכון לשנת 2024, בראש המדרשה עומד עמית דרי.

== המכינה הקדם-צבאית תבור ==

במהלך שנת המכינה, חניכי המכינה (אשר דוחים את שירותם הצבאי בשנה) מתמקדים בלימודי נושאים מגוונים, כמו למשל- ציונות, חברה ישראלית, מנהיגות, יהדות, מדינאות, תקשורת, מזרחנות, פילוסופיה כללית ופסיכולוגיה חברתית. במקביל, מדגישה המכינה את חשיבות הקניית הערכים החינוכיים לחניכיה, ביניהם, טיפוח זהות יהודית-הומניסטית וציונית או טיפוח סקרנות לימודית וביקורתיות.

בנוסף על אלו, מתקיימות במכינה סדרות מיוחדות במהלך השנה. מלבד הלימודים, חניכי המכינה מתנדבים באזור נוף הגליל ועוברים סדנאות הכנה פיזיות ומנטליות לקראת השירות הצבאי. ערכי המכינה המוכרזים הם ציונות, מצוינות ורעות.

המכינה שמה דגש על עשייה חברתית. במסגרתה מקיימים החניכים פעילויות מעצימות עבור נוער בסיכון, ילדים בעלי צרכים מיוחדים, ועולים חדשים, וגם מעבר לכך מפעילים חניכי המכינה למעלה מעשרה מיזמי התנדבות שונים בנוף הגליל בהם משולבים 300 ילדים ובני נוער מן העיר מדי שבוע. בנוסף, מעודדת המכינה את החניכים לעסוק גם בפרויקטים אישיים משניים, לדוגמה, חניכה אישית של ילדים, סיוע בבתי ספר מיוחדים ועוד.

בשנת 2015 סוקרה המכינה בתקשורת, כאשר מתוך 20 בוגרי המחזור האחרון שלה באותה עת, התקבלו 13 ליחידות מובחרות (4 לקורס טיס, 2 לשייטת, 3 לשלדג, 2 לסיירת מטכ"ל, 1 לפרויקט "שחקים" של מודיעין, ו-1 לקורס חובלים).

ביוני 2018, עם ההודעה על השעיית הפעילות של מכינת בני ציון בעקבות אסון נחל צפית ובשיתוף עם הנהלת בני ציון, מועצת המכינות ומשרד החינוך, הוחלט על הקמת שלוחת "מורן" עבור הצעירים שיועדו למכינת בני ציון. שלוחה זו פועלת בקיבוץ רמת השופט.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

תבור
קטגוריה:נוף הגליל: חינוך
מכינה קדם-צבאית ימין אורד

מכינת ימין אורד היא מכינה קדם-צבאית הממוקמת בחצור הגלילית. המכינה מתמקדת בנוער עולה, ומשקיעה מאמצים במטרה לסייע לנערים אלו, אשר לעיתים מגיעים מרקע סוציו-אקונומי נמוך, להשתלב בחברה כאזרחים בוגרים. 90% מבוגרי המכינה שובצו לשירות ביחידות קרביות, לעומת כ-40% מקרב כלל המתגייסים לצה"ל. 7% מבוגרי המכינה - שרובם עולים יוצאי אתיופיה או דור שני ליוצאי אתיופיה - הגיעו לתפקידי קצונה. לצורך השוואה, מקרב יוצאי אתיופיה 2% בלבד מגיעים לקצונה.

נכון לשנת 2018, ראש המכינה הוא איל אלדר, קצין במיל', יוצא סיירת מטכ"ל.

== היסטוריה ==
המכינה הקדם צבאית ימין אורד הוקמה בשנת 2000 על ידי כפר הנוער ימין אורד על רקע ניסיון רב שנים בקרב נוער עולה ונוער בסיכון.

המכינה נתמכת על ידי משרד החינוך (כמו שאר המכינות הקדם צבאיות) ובנוסף על ידי תרומות מידי פילנתרופים פרטיים וקרנות כגון קרן אבי חי והקרן לידידות.

החל משנת 2009 המכינה מופעלת על ידי עמותה בשם דרך כפר יוזמות ימין אורד, אשר הוקמה על ידי אנשי חינוך מכפר הנוער ימין אורד, בהנהגתו של ד"ר חיים פרי.

בשנת 2016 פתחו מייסדי המכינה גם מכינה לבנות, הממוקמת בעמק יזרעאל.

נכון לשנת 2018, סיימו את המכינה 759 בוגרים.

== פועלה של המכינה ==
המכינה קולטת לשורותיה כמדי שנה כ-60 חניכים, רובם עולים יוצאי אתיופיה או דור שני ליוצאי אתיופיה, היתר הם עולים יוצאי חבר העמים ועוד.

על פי אתר המכינה, המטרות של המכינה בהתקדמות באוכלוסייה זו, היא מתוך ידיעה כי קיימים פערים סוציו-אקונומיים חברתיים ותרבותיים רבים המהווים קושי רב להשתלבות נכונה הן בשירות הצבאי והן במסגרת החיים האזרחיים, מתוך הנחה אשר, לדבריהם של מייסדי המכינה: "מסגרת שכזו אינה מכינה רק לצבא, אלא לחיים".

על פי ממצאי משרד הקליטה משנת 2010, כ-43% כלל ילידי אתיופיה בגילאי 16-17 חוששים משירותם הצבאי, לעומת 20%–30% מקרב העולים ממדינות אחרות.

כ-90% מבוגרי המכינה שובצו לשירות ביחידות קרביות, בחלקן סיירות מובחרות, כ-30% מבוגרי המכינה נבחרו לתפקידי פיקוד, וכ-7% מבוגרי המכינה הגיעו לתפקידי קצונה. נתונים אלו מקבלים חשיבות מיוחדת נוכח נתוני צה"ל המצביעים על כך שכ-52% מיוצאי אתיופיה הם בעלי ציוני קב"א נמוכים מ-47, לעומת 23.2% מבין כלל המתגייסים, ונתונים המצביעים על שיעור מיצוי הקצונה הנמוך בקרב יוצאי אתיופיה, לעומת כלל האוכלוסייה (2% לעומת 7% בהתאמה).

משך המכינה הוא 10 חודשים, ובמהלכם לומדים החניכים לתפעל את חיי היומיום של הקהילה באופן עצמאי.

מבחינה ערכית ולימודית, המכינה שמה דגש רב על פיתוח זהות יהודית וציונית.

המכינה מגדירה את עצמה כבעלת אופי א-פוליטי.

כדי לשמור על קשר עם בוגרי המכינה גם עם תחילת חייהם כאזרחים, המכינה מקצה רכז/ת-בוגרים במשרה מלאה ומועצת בוגרים פעילה, אשר מלווים את הבוגרים.

== לקריאה נוספת ==
* [https://www.knesset.gov.il/mmm/data/pdf/m02989.pdf השתלבות יוצאי אתיופיה בצה"ל], מרכז המחקר והמידע של הכנסת

== קישורים חיצוניים ==
* 
* אתר [http://www.derechkfar.org.il/ דרך כפר יוזמות חינוך].

==הערות שוליים==

ימין אורד
קטגוריה:הנצחת אורד וינגייט
קטגוריה:חצור הגלילית
טירת האגם

טירת האגם היא מערכת השו"ב המרכזית של המטה הכללי בצה"ל. המערכת פותחה על ידי חברת TSG IT, חברה פרטית בבעלות התעשייה האווירית לישראל ופורמולה מערכות, בשיתוף אגף התקשוב בצה"ל, כדי לקשר בין גורמי המידע לגורמי האש.

המערכת יוצרת חיבור תהליכים מבצעיים בין זרועי שמאפשר גם חיבור של פלטפורמות לרשת. כך לדוגמה ניתן לצפות באמצעותה בנתונים אודות התקדמות הלחימה: מיקומי הכוחות הישראליים ומרכזי הפעילות של האויב - ממחסני אמצעי לחימה, רקטות ומשגרים ועד למפקדות הארגונים עצמם. מעבר לכך היא מאפשרת לראות את תמונת המצב של שיגורי רקטות לעורף הישראלי בזמן אמת. היא מציגה על גבי מפת ישראל לא רק את מיקומי נפילות הטילים, אלא גם את סוג החימוש שנורה, את הנזק שנגרם בעקבותיו ואת טווחי הזמן בו היה העורף הישראלי תחת מתקפה.

== פיתוח המערכת ==
אפיון המערכת החל בסוף שנות ה-90 במסגרת חיל הקשר והאלקטרוניקה, ופיתוחה בפועל החל בחיל הקשר בשיתוף פעולה עם TSG ב-2001. היא נוסתה מבצעית לראשונה בתרגיל ב-2004 אשר לא עמד בציפיות. הניסיון המשמעותי הבא היה בשנת 2005 במהלך תוכנית ההתנתקות עם גרסה מעודכנת שזכתה להצלחה חלקית. משנת 2006 עבר מוקד הפיתוח ל-TSG וב-2014 הפיתוח חזר לצה"ל לצורך הפחתת עלויות. פיתוח המערכת הועבר ליחידת לוט"ם של אגף התקשוב. בשונה מחברות אזרחיות, הפצת הגרסאות נעשתה על בסיס תהליכים מבצעיים בצה"ל ולא על פי בשלות המערכת.

בשנת 2013 הושקה גרסה מבצעית ניידת לטאבלטים. בגרסה זו בוצעה התאמת היישומים והמערכות לגרסה הניידת, שמירת ההגנה בהיבטי אבטחת מידע ושמירה על קשר רציף בהיבט המידע.

==הערות שוליים==

קטגוריה:המחשוב בצה"ל
קטגוריה:זרוע היבשה
קטגוריה:אגף התקשוב
קטגוריה:פיקוד ושליטה
הפיגוע בנמל התעופה לה גוארדיה

הפיגוע בנמל התעופה לה גוארדיה (ידוע גם בשם פיגוע חג המולד בלה גוארדיה) התרחש ב-29 בדצמבר 1975. מטען חבלה שהוטמן בארון אחסון ציבורי (Locker) התפוצץ וגרם למותם של 11 אנשים ולפציעתם של 74. היה זה פיגוע הטרור החמור ביותר בעיר ניו יורק עד לפיגועי 11 בספטמבר בשנת 2001.

==הפיגוע==
הפיגוע התרחש בעיצומו של שבוע חג המולד. מטען חבלה הוטמן בארון אחסון ציבורי באגף הנוסעים הנכנסים של טרמינל B, הטרמינל המרכזי בנמל. קבוצת הארונות שבה הוטמן המטען ניצבה ליד מתקני איסוף המזוודות של חברת TWA. כוח המטען המשוער היה שקול ל-25 עד 30 מקלות דינמיט. הוא התפוצץ בשעה 18:33. כוח ההתפוצצות שילח רסיסי מתכת מארונות האחסון לרוחב האולם, שנזרע גם ברסיסי זכוכית של חלונות שהתנפצו מעוצמת ההתפוצצות. הפיצוץ קרע חור בממדים של 4.6 מטר על 3 מטר בתקרת האולם. פרצה בו אש, שנדרשה יותר משעה כדי לכבותה.

ההתפוצצות והרסס גרמו למותם של 11 איש. 74 אנשים נפצעו. מספר הנפגעים בפיגוע עלול היה להיות גדול בהרבה: שתי טיסות הגיעו לנמל בשעה 18:00 ונוסעיהן נכנסו לטרמינל B, אך בעת שהמטען התפוצץ הספיקו רובם לעזוב את אולם הנוסעים הנכנסים. רוב הנפגעים בפיגוע היו עובדי הנמל, אנשים שהמתינו לתחבורה ממנו ונהגי מוניות.

נמל התעופה נסגר לפעילות ונפתח שוב ב-31 בדצמבר.

משטרת ניו יורק פתחה בחקירה נרחבת של הפיגוע. נמצא שהמטען הופעל באמצעות שעון וסוללה פשוטים. החוקרים הגיעו למסקנה כי ככל הנראה המטען לא היה אמור להתפוצץ בזמן או במקום שבהם התפוצץ. השערות שונות ביחס לזהות האחראים לו הועלו ונבדקו וביניהם הארגון לשחרור פלסטין, הליגה להגנה יהודית וקבוצות לאומניות פוארטוריקניות וקרואטיות. בסופו של דבר לא נמצאו כנגד מי מאלו ראיות הקושרות אותן למעשה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://news.google.com/newspapers?nid=QLZAdv6BrvsC&dat=19751230&printsec=frontpage&hl=en ידיעת עיתונות על הפיגוע], 30 בדצמבר 1975
* John Springer, [http://edition.cnn.com/2002/LAW/12/24/ctv.laguardia/index.html?_s=PM:LAW LaGuardia Christmas bombing remains unsolved 27 years later], באתר CNN, 24 בדצמבר 2002

לה גוארדיה
לה גוארדיה
פיגוע בנמל התעופה לה גוארדיה
ימי ויסלר

בנימין (ימי) ויסלר (נולד ב-14 בספטמבר 1978) הוא מוזיקאי, מלחין, מחזאי, תסריטאי ובמאי ישראלי, ממייסדי להקת "הבילויים".

==ביוגרפיה==
ויסלר הוא בנם של הסופר ישראל ויסלר (פוצ'ו) ושל דיצה, בתו של בנימין מאיר, וקרוי על שמו.

ב-1996 הקים עם חברו לתיכון, נועם ענבר, את להקת הבילויים. ויסלר כתב והלחין את רוב השירים. הלהקה הוציאה שלושה אלבומים בין השנים 2003–2013 והתפרקה. בשנת 2016 יצא אלבום הבכורה של ערפדי הראגטיים, הרכב שהקים עם דידה פלד וערן ויץ.

ב-2005 כתב וביים מחזה קצר בשם "המסע המופלא במכונת הזמן" שהוצג במסגרת פסטיבל תיאטרון קצר בצוותא.

בטלוויזיה יצר וביים את הסדרות "מקום לדאגה" ששודרה בערוץ 10 (2010-2008), ו"המגפה" ששודרה בהוט (2013).
היה שותף לכתיבת העונה השלישית של סדרת המתח ״נויורק״ ששודרה ב"יס".

לוויסלר תואר ראשון בקולנוע מבית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש ותואר שני בספרות כללית (2006).

אחיו, המאייר והאנימטור אורי ויסלר, נפטר ב-2013.

בשנת 2022 השתתף בסרט התיעודי "עצבני ומהיר: הסיפור של פאסט מיוזיק והפטיפון" של עמית איצקר.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://kneller.co.il/ימי-ויסלר ימי ויסלר] - קנלר ייצוג אמנים
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=works&lang=1&prfid=2354 ימי ויסלר] באתר שירונט
* [https://timeout.co.il/אנשים/פסק-זמן/ימי-ויסלר פסק זמן עם ימי ויסלר], באתר Time Out תל אביב
* 

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:גיטריסטים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:במאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ד' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:משפחת מאיר
קטגוריה:ישראל ויסלר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978