OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Sequoia Capital

סקוויה קפיטל (באנגלית: Intermediate Capital Group) היא קרן השקעות פרטיות אמריקאית, שמתמחה בתחום היי-טק ומשקיעה בחברות הזנק. בשנת 2019 ההשקעות הגיעו למעל מיליארד דולר בחברות שונות מהם 475 מיליון $ בארצות הברית, 370 מיליון בסין ו-227 מיליון בישראל.

החברה פועלת כחברת LLC - שותפים מוגבלים מעבירים כסף לקרן, ומנהלי הקרן משקיעים את הסכומים בחברות שונות.

==היסטוריה==
החברה הוקמה בשנת 1972 על ידי דון ולנטין בקליפורניה. בשנת 1974 היא החלה לפעול ובשנת 1975 השקיעה בחברת אטארי. בשנת 1978 הקרן הייתה בין הראשונות שתמכה באפל.

בשנת 1978, דוג לאונה ומייקל מוריץ נכנסו לתפקידי מפתח של החברה. בשנת 1999 הוקמה קרן מיוחדת להשקעות בישראל. בהמשך הוקמו חברות בת להשקעה בהודו ובסין.

הקרן "סקוויה ישראל" השקיעה בישראל בחברות רבות ותמכה במכירתם. בשנת 2016 הקרן נסגרה ומאז סקוויה קפיטל פעולת בארץ ישירות מארצות הברית.

בין החברות בהן השקיעה הקרן בשלבים הראשונים היו סיסקו מערכות, גוגל, PayPal, יוטיוב, וואטסאפ וחברות נוספות רבות. לעומת זאת, טוויטר ופייסבוק סורבו על ידי מנהלי הקרן. בשנת 2016 קרן השקיעה בחברה של אנקיטי בוס שגדלה תוך זמן קצר לחברה בשווי של כ-מיליארד דולר. בשנת 2017, הקרן השקיעה 100 מיליון דולר בחברת Zoom Video Communications ועשרות מיליוני $ ב-Qualtrics.

בשנת 2020 צוין שסקוויה קפיטל השקיעה ב-20% מהחברות שהגיעו לרמה של יוניקורן. בשנת 2021 הוחלט לעבור למודל עסקי חדש.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שוק ההון
קטגוריה:הון סיכון
קטגוריה:קרנות השקעה
סיסטיר

סיסטיר (; אחיות), המוכרת גם בשם סיגה, בטה ואלין (), היא להקת בנות איסלנדית, המורכבת משלוש האחיות אליסבט, סיגריד'ור ואלין. היא הוקמה בשנת 2011 יחד עם די ג'יי אוקולוס.<ref></ref> בשנת 2016 ניגנה בפסטיבל גלסטונברי, שנערך מדי שנה בגלסטונברי שבדרום-מערב אנגליה.<ref></ref> לאחר ניצחונה ב-Söngvakeppnin 2022 היא נבחרה לייצג את איסלנד באירוויזיון 2022 עם השיר "Með hækkandi sól".<ref></ref> ב-10 במאי 2022 ביצעה סיסטיר את "Með hækkandi sól" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. איסלנד הופיעה כמדינה ה-18, לפני מולדובה ואחרי יוון. לבסוף דורגה במקום ה-23 עם 20 נקודות.

== דיסקוגרפיה ==
=== סינגלים ===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! rowspan="2" scope="col" style="width:16em;" |שם
! rowspan="2" scope="col" style="width:1em;" |שנה
! scope="col" |מיקומי שיא
! rowspan="2" scope="col" |תארים
! rowspan="2" scope="col" |אלבום
|-
! scope="col" style="width:3em;font-size:85%;" |ICE
<ref></ref>
|-
! scope="row" |"Ain't Got Nobody"
|2013
|
|
|Ain't Got Nobody
|-
! scope="row" |"Restless"

|2014
|—
|
|
|-
! scope="row" |"Do It Good"
|2015
|—
|
|
|-
! scope="row" |"Mystified"
|2017
|—
|
|
|-
! scope="row" |"Restless"
|2018
|—
|
|
|-
! scope="row" |"Með hækkandi sól"
|2022
|9
|
|
|-
| colspan="5" style="text-align:center; font-size:85%;" |"—" מייצג שיר שאינו נכנס למצעד סינגלים.
|}

=== השתתפות בסינגלים ===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! rowspan="2" scope="col" style="width:20em;" |שם
! rowspan="2" scope="col" style="width:1em;" |שנה
! colspan="1" scope="col" |מיקומי שיא
! rowspan="2" scope="col" |תארים
! rowspan="2" scope="col" |אלבום
|-
! scope="col" style="width:3em;font-size:85%;" |ICE
<ref name=":0"></ref>
|-
! scope="row" |"Apart"

|2014
|—
|
|After Forever
|-
! scope="row" |"Running"

|2017
|—
|
|Omnion
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:להקות איסלנדיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:נציגי איסלנד באירוויזיון
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2011
Með hækkandi sól

"Með hækkandi sól" (בעברית: "עם השמש העולה") הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקה האיסלנדית סיגה, בטה ואלין. הוא יצא לאור ב-5 בפברואר 2022 בהוצאת חברת התקליטים The Orchard Enterprises.<ref name=":1"></ref><ref name=":0"></ref> לאחר ניצחוני ב-Söngvakeppnin 2022, נבחר לייצג את איסלנד באירוויזיון 2022, שהתקיים בטורינו שבאיטליה.<ref></ref>

== לפני האירוויזיון ==
ב-3 בספטמבר 2021 פתחה RÚV את תקופת הגשת השירים לתחרות, שהסתיימה ב-6 באוקטובר. לא הייתה מגבלה או דרישה מסוימת לכותבים, ותהליך ההגשה היה פתוח לכולם, כולל לאלו שאינם אזרחי איסלנד. בסיום התקופה נשלחו לרשות 158 שירים.<ref name=":2"></ref> ועדה שהוקמה בשיתוף עם איגוד המלחינים ואיגוד המוזיקאים האיסלנדיים, בחרה עשרה שירים, שנחשפו ב-5 בפברואר 2022.

"Með hækkandi sól" התחרה בחצי הגמר הראשון של הקדם האיסלנדי, שהתקיים ב-26 בפברואר 2022, יחד עם עוד ארבעה שירים. מתוך חמשת השירים בכל חצאי הגמר העפילו שניים בלבד, בהתאם להחלטת הקהל. על פי חוקי התחרות, מפיקי הקדם רשאים להעניק למועמד שאהבו את הזכות לבצע את שירו פעם נוספת בגמר, אף שלא עלה לשלב זה. בזכות כך אמרוסיס העפילה לגמר.<ref></ref> "Með hækkandi sól" העפיל לגמר כאחד משני השירים שנבחרו על ידי הקהל.<ref></ref>

הגמר נערך ב-12 במרץ 2022. בסיבוב הראשון השתתפו כל חמשת השירים, ומהם העפילו שניים שהשתתפו בדו-קרב. "Með hækkandi sól" ניצח את "Turn This Around" של בנות רייקיאוויק, וזכה בקדם ובזכות לייצג את איסלנד בתחרות הזמר של האירוויזיון.<ref></ref>

== באירוויזיון ==
על פי חוקי האירוויזיון, כל האומות למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת) נדרשות להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר<ref name="Rules"></ref>; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לשישה סלים שונים בהתבסס על דפוסי הצבעה מתחרויות קודמות, כאשר מדינות עם דפוס הצבעה דומה הוכנסו לאותו סל. ב-25 בינואר 2022 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. איסלנד שובצה למחצית השנייה של חצי הגמר הראשון, שהתקיים ב-10 במאי 2022.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות 2022 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. איסלנד הופיעה כמדינה ה-14, לאחר אוסטריה ולפני יוון.<ref></ref> ב-10 במאי 2022 ביצעה סיסטיר את "Með hækkandi sól" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. איסלנד הופיעה כמדינה ה-18, לפני מולדובה ואחרי יוון. לבסוף דורגה במקום ה-23 עם 20 נקודות.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:שירי איסלנד באירוויזיון
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:שירים על השמש
סופיה אמיליה זיברץ

סופיה אמיליה זיברץ (בלטבית: Sofija Emīlija Ziverts;&nbsp; 1878 – ?) אזרחית לטבית שהוכרה כחסידת אומות העולם על פעילותה להצלת יהודים בלטביה במהלך מלחמת העולם השנייה.

== פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים ==
סופיה זיברץ חיה בעיר לייפאיה שבמערב לטביה<ref name=":0">עדות מאת אדוארד אנדרס (לשעבר אלפרוביץ), הראשון ביולי 1998, תיק 8370, ארכיון יד ושם</ref>. לאחר שהגרמנים כבשו את לייפאיה ב-29 ביוני 1941, אם יהודיה בשם אריקה אלפרוביץ, בדתה סיפור שהיא ארית קתולית שהושארה על סף דלתם של זוג יהודי ואומצה על ידם. כאשר הגיע קוגלר, מפקד אס דה, לעיר בה התגוררה, אלפרוביץ שכנעה אותו באמיתות הסיפור וקוגלר נתן למשפחה תעודות המעידות על כך שאריקה אינה יהודייה ושבניה, אדוארד וגיאורג, הם יהודים רק למחצה ולכן פטורים מהתקנות החלות על היהודים. הסיפור הציל את חיי המשפחה למספר חודשים אך לאחר שהפסיקו להאמין לו, הרשויות הגרמניות החרימו את האישור שניתן למשפחה, ונתנו למשפחה הארכה של שלושה חודשים כדי למצוא שני עדים, שהכירו את האם לפני המלחמה ויוכלו להעיד שהיא אינה יהודייה.<ref></ref>

האם פנתה אל הרטה קרקלינס שהיא הכירה בקבוצת טניס ואל מרת יאנקוביץ שהייתה שכנתה. שתי הנשים נחרדו מהנעשה ליהודים, והרטה קרקלינס ואמה של מרת יאנקוביץ, סופיה אמיליה זיברין העידו עבור משפחת אלפרוביץ. זיברין כתבה לרשויות מכתב בו העידה שלפני כ-40 שנה&nbsp;פגשה את אנה פריירס שעבדה בביתה של המשפחה היהודית שגידלה את אריקה כאשר טיילה בים. במכתב היא סיפרה שאנה סיפרה לה שאריקה אומצה על ידי המשפחה וכי היא אינה יהודיה בעצמה. במכתב היא העידה על מספר מפגשים שהיו לה כביכול עם אריקה ומשפחתה לאורך השנים. בנוסף לעדות, הרשויות דרשו מאריקה אלפרוביץ להשיג תעודה שמוכיחה שהיא הוטבלה בילדותה. בזכות העדות של סופיה זיברין, הרשויות נתנו לאריקה הארכה של שלושה חודשים שוב ושוב עד שתימצא תעודה שמוכיחה שהיא הוטבלה ובינתיים אריקה ושני בניה יכלו לחמוק מהגזרות שחלו על יהודים ולהציל את עצמם. ב-1943 הרשויות המקומיות הפסיקו לתת לאריקה עוד הארכות אך שכחו להודיע לאס. דה על כך. בזכות עדותה של זיברין ובשל חוסר התיאום בין הרשויות המקומיות לאס דה, המשפחה היהודיה ניצלה ושרדה עד סוף המלחמה.<ref name=":1"></ref>

== לאחר המלחמה ==
לאחר המלחמה סופיה אמיליה זיברץ איבדה קשר עם המשפחה היהודית שהצילה, אך שנים לאחר מכן אדוארד אנדרס (אלפרוביץ), שהפך לימים לפרופסור לכימיה, העיד בפני יד ושם על מעשיה של סופיה והדגיש את אומץ ליבה ואת המוכנות שלה להעיד עדות שקר, שאילו הייתה נתפסת הייתה גוררת עונש מוות<ref name=":0" />. ב-2011 פרופ' אנדרס פרסם ספר על יהודי לטביה בשואה ובו כתב בין היתר על מעשיה ההרואיים של סופיה אמיליה זיברין.<ref name=":1" />

== הכרה והנצחה ==
ב-17 בפברואר 1999, הוכרה סופיה אמיליה זיברין כחסידת אומות עולם. יד ושם לא הצליחו למצוא קרובים של סופיה והיא כבר לא הייתה בחיים לכן אף אחד לא קיבל בשמה את התעודה מיד ושם, אך שמה נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם.<ref name=":0" />

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
* Anders, Edward, “Playing for Time: 1942 - 44” in Amidst Latvians During the Holocaust, Riga, 2011
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לטבים חסידי אומות העולם
קטגוריה:לטבים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ילידות 1878
קטגוריה:מצילות בשואה
קטגוריה:ילידי 1878
משפחת זגורסקיס

אנטונז זגורסקיס (בלטבית: Antons Zagorskis 1902–1966), אלאונורה זגורסקיס (בלטבית: Eleonora Zagorskis 1905–1944) ובנם פרנציס זגורסקיס (בלטבית:Fracis Zagorskis 1926–1986), אזרחים לטבים שהוכרו כחסידי אומות עולם על פעילותם להצלת יהודי במלחמת העולם השנייה.

== פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים ==
אנטונז ואלאונורה זגורסקיז היו חקלאים שחיו ועבדו בשטח החקלאי שמחוץ לכפר ריביני (Riebiņi) שבלטביה יחד עם ששת ילדיהם, כולל בנם בן השתים עשרה, פרנסיס.

ב-2 ביולי 1941, כחלק ממבצע ברברוסה, הנאצים כבשו את העיר וילאני שנמצאת במזרח לטביה. ב-4 ביולי 1941 הנאצים הורו לכל יהודי העיר להתייצב ליד בית הספר הרוסי שנמצא בעיר. בין יהודי העיר שהתייצבו שם היו לב לובן, אשתו רחל, ושלושת ילדיהם, בן ציון בן החמש, בר בת התשע ובת שבע בת האחת עשרה. באותו יום נרצחו יהודי העיר, ביניהם אשתו וילדיו של לב לובן אך הוא נשאר בחיים כאשר נפל לבור ההריגה. לובן חיכה בבור תחת גופות היהודים שנרצחו עד הערב ואז זחל החוצה. לאחר שהסתובב זמן מה הוא פגש את אנטונז ואלאונורה זגורסקיז וביקש מהם שיעזרו לו להתחבא. הזוג יצרו מקום מחבוא במרתף ביתם ושם הסתתר לובן רוב תקופת המלחמה.<ref name=":0"></ref>

בערבים, לובן היה יכול לצאת החוצה על מנת לנשום אוויר נקי. ערב אחד, באביב 1944, כשלובן היה בחצר, ראה שוטר אחד איש עם זקן שחור מחוץ לבית והוא הגיע לערוך חיפוש בבית משפחת זגורסקיז ביום למחרת. השוטר שערך את החיפוש לא מצא הוכחות לכך שמשפחת זגורסקיז מחביאה יהודי בביתם ועזב אך בעקבות הלחץ והפחד, אלאונורה לקתה בהתקף לב ומתה בעודה בת 39. לאחר מותה נשארו אנטונז, וששת ילדיו בשטח החקלאי בו חיו והמשיכו להסתיר את לובן עד שחרור האזור.<ref name=":0" />

== לאחר המלחמה ==
לאחר שחרור האזור ביולי 1944, לובן העיד על רצח יהודי וילאני מול ועדה מיוחדת שהקימו הכוחות הסובייטיים. לובן הצטרף לאותה ועדה ועזר לה למצוא את האשמים ברצח יהודי וילאני. זמן מה אחר כך, לובן עבר לרזקנה, התחתן מחדש והוליד בן. לאחר מכן הוא עבר לריגה ושמר על קשר עם משפחת זגורסקיז עד מותו בשנת 1962<ref name=":0" />. משפחת זגורסקיז המשיכה לחיות מחוץ לריבני. בהמשך, הבן פרנסיס נהיה ארכאולוג.<ref name=":1">תיק 12208, ארכיון יד ושם</ref>

== הכרה והנצחה ==
ב-16 באוגוסט 2011, יד ושם הכירה באנטונז, אלאונורה ובנם פרנסיס כחסידי אומות העולם. הטקס התקיים בלטביה ואת האות עצמו קיבל בנו של פרנסיס. שמם של אנטון, אלאונורה ופרנסיס חקוק בקיר הכבוד ביד ושם בגן חסידי אומות העולם<ref name=":1" />.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לטבים חסידי אומות העולם
קטגוריה:לטבים במלחמת העולם השנייה
זגורסקיז
זמש

[[ז'קט זמש]]
זמש הוא חומר גלם המיוצר מעורם של בעלי חיים.

בניגוד לעור הרגיל, מתאפיין הזמש במרקם רך ומחוספס יותר. עור רגיל מופק מהאפידרמיס, שכבת העור החיצונית של בעל החיים שמטרתה להגן על החיה מפני הסביבה החיצונית. מנגד, בזמש נעשה שימוש בדרמיס, שהוא החלק הפנימי של עור החיה. זה הופך אותו לפחות עמיד, שכן חלק זה רך ועדין יותר וכולל נקבוביות פתוחות, שבעטיין הוא פגיע ללכלוך ורטיבות. זאת, בשונה מהעור רגיל, שנחשב לעמיד בפני רטיבות ובפני רוב סוגי הלכלוך.

==הפקה ושימוש==
נעל זמש
הזמש מופק בעיקר מעורן של כבשים, אך גם עורם של צבאים, עזים ועגלים יכול לשמש להכנתו. גם חלקים מסוימים מעורות הפרה יכולים לשמש לייצור זמש.

בדומה לעור, עובר גם הזמש תהליך של בירסוק. ניתן להשאיר את השכבה החיצונית של העור ולהשתמש בשכבה הפנימית, אך זמש מסוג זה (המכונה בפי העם "עור הפוך") אינו נחשב איכותי ביחס לזמש שבו מופרדות שכבות העור באופן מלא, על מנת להשאיר את החלק הרך בלבד.

הזמש משמש בעיקר למוצרים עדינים יותר שאינם נדרשים להציג עמידות דומה לזו של העור, כמו כפפות, נעליים, ריפוד, וילונות, תיקים וכדומה.

==אטימולוגיה==
המילה "זמש" הגיעה לעברית בתקופה שבה עיקר ההשפעה על העברית המתפתחת היה מהשפות הסלאביות, ומקורה הוא מהמילה הפולנית "Zamsz". באנגלית נקרא הזמש "סוויד" ("Suede") והוא מגיע מהביטוי הצרפתי "gants de Suède" שמשמעו "כפפות משוודיה".
==הזמש בתרבות==
נעלי זמש כחולות 
*בשירו המפורסם של הזמר אלביס פרסלי, "Blue Suede Shoes", הוא נוקב בשורה של נזקים שעלולים להיגרם לו על ידי בת זוגו, ומציין שיוכל להבליג על כולם, כל עוד לא תדרך על נעלי הזמש הכחולות שלו.
*בפרק "The Jacket", הפרק השלישי בעונתה השנייה של קומדיית המצבים "סיינפלד", רוכש ג'רי ג'קט זמש חדש במחיר גבוה במיוחד, אך יוצא איתו לשלג מה שמכתים אותו וגורם לו לנזק בלתי הפיך ומאלץ אותו לוותר עליו.
*להקת הבריטפופ הבריטית "סווייד" קרויה על שם החומר.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חומרי גלם
קטגוריה:מוצרים מן החי
שאהד 197

שאהד-197 (בפרסית: شاهد ۱۹۷) הוא כטב"ם תוצרת התעשייה הצבאית האיראנית. הוא דומה במאפייניו לשאהד 141.

==מאפיינים==
לשאהד 197 טווח טיסה של כ-2000 ק"מ ומהירות הטיסה שלו היא 200 קמ"ש. הוא מסוגל לשהות באוויר 20 שעות ולשאת משקל של עשרות ק"ג. אורך מוטת הכנף שלו היא 7 מטר.

==יירוט==
ב-15 במרץ 2021 יירטו מטוסי F-35I אדיר של חיל האוויר הישראלי 2 כטב"מי שאהד 197 שנשאו אקדחים ואמצעי לחימה לארגון הטרור חמאס. על פי נתיבי הטיסה, ההערכה היא כי יעד ההעברה היה שטחי יהודה ושומרון ורצועת עזה. זוהי הפלת בכורה עולמית ל-F-35. 

מקורות איראניים זיהו את הכטב"מים כשאהד 181 או כשאהד 191 וטענו שהדגם שאהד 197 לא קיים או שלא פורסם עד כה.

== גלריה ==
<gallery mode="packed">
קובץ:IDF interception Iranian drones en route to Israel, March 2021. i.webm|ירוט שני המל"טים על ידי מטוסי אדיר
קובץ:IDF interception Iranian drones en route to Israel, March 2021. V.jpg
קובץ:IDF interception Iranian drones en route to Israel, March 2021. VI.jpg
קובץ:IDF interception Iranian drones en route to Israel, March 2021. VII.jpg
</gallery>

==ראו גם==

* צמאד – כטב"ם איראני שהופל על ידי חיל האוויר הישראלי במבצע שומר החומות
* שאהד 141 – כטב"ם איראני שהופל על ידי חיל האוויר הישראלי בפברואר 2018

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:HESA: כלי טיס בלתי מאוישים
יהונתן כהן

יהונתן כהן (נולד ב-16 במרץ 1979) הוא עיתונאי, שדרן כדורגל ומגיש טלוויזיה ישראלי.

== ביוגרפיה ==
כהן נולד בירושלים. גדל בגבעה הצרפתית ובבקעה. למד בבית הספר המסורתי ובתיכון לאמנויות. שירת ביחידת דובר צה"ל. השתחרר מהצבא בשנת 2001 ומשמש כקצין בדרגת רב-סרן במילואים. בעל תואר ראשון בחינוך, חברה וספורט מהמכללה האקדמית קריית אונו.

התחיל את דרכו בערוץ הספורט לאחר שחרורו מהצבא בשנת 2001. הוא שימש ככתב ב"חדשות הספורט", שדרן קווים, מגיש תוכניות ושדרן כדורגל. הגיש את התוכניות "חדשות הספורט", "שער השבת", "מועדון ספורט", "מועדון כדורגל FC", "אולפן פתוח" ו"אולפן הלילה" בערוץ הספורט.

כהן שידר את משחקי הליגה הלאומית בכדורגל. משדר את משחקי ליגת העל וגביע המדינה בכדורגל. כמו כן מגיש את ההסכת "עולים לרגל" יחד עם אסף אבולעפיה. ב-2022 הצטרף לצוות כאן 11 מהמונדיאל בקטאר, ושידר את משחקי שלב הבתים ושמינית הגמר, לצד הפרשן אסף כהן.

מאז 2014 משדר כהן את משחקי גמר גביע המדינה בכדורגל (למעט שנת 2023), לצידו של הפרשן שלמה שרף

לצד עיסוקו בתקשורת הספורט, כהן כתב בין השנים 2010–2020 את טור ביקורת האוכל "אוכלים צהריים", שפורסם בעיתון כל העיר ובאתר הארץ. ב-2022 החל להגיש את ההסכת הקולינרי "מדברים מהבטן", לצד עמית אהרנסון. כמו כן הוא מתקלט בערבי מוזיקה עברית. בשנת 2023 שידר בערוץ כאן 11 את משחקי נבחרת ישראל עד גיל 20, במסגרת הגביע העולם, לצד הפרשנית אושרת עיני. באולימפיאדת פריז 2024 שידר את משחקי נבחרת ישראל בכדורגל לצד איתי שכטר

בשנת 2023 השתתף כהן בסרט לרוץ על החול בתפקיד עצמו, כשדרן ערוץ הספורט המשדר את משחקי ליגת העל.

יהונתן כהן הוא ממייסדי קטמון מועדון אוהדים ואוהד של הפועל ירושלים ווסטהאם יונייטד.

נשוי ואב לשלושה, מתגורר בתל אביב.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל ערוץ הספורט
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי התיכון לאמנויות ע"ש צ'ארלס א' סמית'
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת חרבות ברזל
סלמנקה (מדריד)

סלמנקה (בספרדית: Salamanca) הוא רובע במדריד, בירת ספרד. הרובע ממוקם צפונית מזרחית למרכז ההיסטורי של מדריד. נכון ל-2022 הרובע מונה כ-151,000 תושבים.

== גאוגרפיה ==
=== סקירה כללית ===
הרובע נתחם בשדרת רקולטוס ושדרת קסטיאנה ממערב, ברחוב אלקלה ורחוב קאלה או'דונל מדרום, שדרת אבנדיה (M-30) ממזרח ורחוב מריה דה מולינה ושדרת אמריקה מצפון. הרובע משתרע על פני כ-5.39 קמ"ר.

=== תתי אזורים ===
הרובע מחולק מנהלית ל-6 תתי אזורים (המכונים "באריוסס"):
* קסטלנה
* פואנטה דל בררו
* גויה
* גינדלרה
* ליסטה
* רקולטוס

== דמוגרפיה ==
נכון ל-2022 הכיל הרובע כ-150,775 תושבים שחיו ב-58,742 יחידות מגורים שונות, כאשר צפיפות האוכלוסין ברובע הייתה 279 נפשות לדונם.

== כלכלה ==
הרובע הוא אחד מהאזורים האמידים והיוקרתיים ביותר במדריד, כאשר יוקר המחיה ברובע גבוה יחסית והנדל"ן שבו הוא מהיקרים ביותר בעיר.

ברובע נמצאות מספר גבוה למדי של נציגויות דיפלומטיות, כמו למשל שגרירות שווייץ, שגרירות צרפת, שגרירות ארצות הברית, ושגרירות איטליה.

בסלמנקה נמצא גם בית הספר למנהל עסקים IE Business School המדורג בין עשר בתי הספר לעסקים המובילים בעולם.

אחד מהאתרים המתויירים ביותר ברובע היא זירת מלחמות השוורים "לס ונטאס".

== גלריית תמונות ==
<gallery widths="225">
Antiguas Escuelas Aguirre (Madrid) 05.jpg|הבית הערבי
Calle de Alcalá 151 (Madrid) 01.jpg|רחוב אלקלה
Paseo de la Castellana (Madrid) 44.jpg|שדרת קסטיאנה
Plaza de Toros de Las Ventas (Madrid) 02.jpg|זירת השוורים לס ונטאס
Museo_Arqueológico_Nacional_(34583977144).jpg|המוזיאון הלאומי לארכאולוגיה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מדריד
טובה קליינר-סדן

טובה קליינר-סדן היא מעצבת תלבושות תיאטרון וציירת ישראלית. סדן הציגה תערוכות יחיד ותערוכות קבוצתיות במספר גלריות בארץ ובארצות הברית ועיצבה תלבושות עבור הבימה, התיאטרון הקאמרי, תיאטרון באר שבע, להקת ענבל ועוד.

== קורות חיים ==

טובה קליינר-סדן נולדה בשנת 1937 בגרמניה. בין השנים 1955–1959 למדה סדן אופנה ותלבושות לתיאטרון בפריז ובקונסטאקדמי במינכן, ולאחר עלייתה לישראל השתלמה במכון אבני. בשנת 1960 עלתה סדן לישראל ומייד לאחר מכן עיצבה את התלבושות עבור ההצגה 'רוזנים ואביונים' של התיאטרון הקאמרי בבימוי אריה נבון. על פי סדן, היא בחרה לעסוק בעיצוב תלבושות לתיאטרון, ולא בעיצוב אופנה, בשל מגוון הסגנונות והתקופות בתיאטרון, ואי קיום התלות בעיצובים של אחרים. שיתוף הפעולה שלה עם התיאטרון הקאמרי נמשך גם בשנים הבאות, כאשר ב-1964 היא עיצבה תלבושות עבור ההצגה 'אדם לכל עת', וב-1968 עבור 'הנרי הרביעי', בשיתוף תיאטרון חיפה וכן 'הבתולה מרומא' ב-1969. בשנות השבעים החלה סדן לעצב תלבושות עבור תיאטרון החאן בירושלים. בשנת 1979 עיצבה סדן תלבושות עבור 'תעלולי נישואין' בתיאטרון הבימה, עבורו עיצבה תלבושות לעוד ארבע הצגות. באותה שנה הציגה סדן את תערוכת ציוריה הראשונה. בשנת 1980 הכינה סדן תלבושות עבור המחול "אגדה בחולות" בהפקת להקת ענבל.

בשנות השמונים, בעודה ממשיכה לעצב תלבושות עבור הקאמרי, הציגה סדן תערוכת ציורים בבית אגודת הציירים בתל אביב. בשנת 1982 השתלמה סדן בפראט גראפיק סנטר בניו יורק. בשנת 1983 עיצבה את התלבושות עבור ההצגה 'תופים בלילה' של תיאטרון באר שבע, בבימוי מיכה לבינסון, וכן עבור האופרה "זיסקינד פון טרימברג" של מרק קופיטמן. באותה תקופה הציגה סדן את תערוכתה הראשונה בניו יורק; ציוריה התאפיינו בשימוש בחומרים מן הטבע כגון חול שיצרו דימויי נוף מופשטים, ובחומרים בלתי קונבנציונליים כגון ממחטות נייר על מצע עץ. כמו כן השתתפה סדן בתערוכה קבוצתית של אמנים ישראלים בסן פרנסיסקו. בשנת 1986 הציגה סדן בתערוכה נוספת, בגלריה בשדרת מדיסון. לאחר מכן עיצבה סדן תלבושות עבור 'מירלה אפרת' ו'מעגל הגיר הקווקזי' מבית הבימה.

בשנת 1989 השתתפה סדן בתערוכה "הצד האחר - הבטים במימד הטרנסצנדטלי אצל אמנים ישראליים" בבית יד לבנים בפתח תקווה. בשנת 1990 עיצבה סדן תלבושות עבור ההצגות 'להרוג את הזמן' ו-'החולה המדומה' מבית הקאמרי. באותה שנה הציגה סדן תערוכת יחיד בגלריה טובה אוסמן. בדומה לתערוכותיה הקודמות גם תערוכה זו המתמקדה בדימויי נוף; ברם, נעשה שימוש רב יותר בצבעים מבחומרים טבעיים, והדימויים אותם ציירה היו פחות מופשטים. ב-1994 עיצבה סדן את התלבושת להצגה 'תמול שלשום' בקאמרי, והציגה את תערוכת היחיד 'נוף רעיוני' בגלריה נלי אלמן. בשנת 1996 עיצבה תלבושות עבור תיאטרון באר שבע, והעלתה תערוכת יחיד נוספת בגלריה של טובה אוסמן. שנה לאחר מכן השתתפה סדן יחד עם אחותה, הקרמיקאית אסתר בק בתערוכה 'דרך החומר' בגלריית הקרמיקה 'שלוש שלושים' בתל אביב. בשנת 2002 ביצעה סדן תחקיר ועריכה עבור ההצגה 'ליקוי מאורות' שהפיק תיאטרון הספרייה. בשנת 2008 הוצגו תלבושות בעיצוב סדן בתערוכה "הצגת אופנה" בתיאטרון ירושלים. ב-2011 הוצגו תלבושותיה בשנית בתערוכה "מאחורי הקלעים" במגדל שלום. בשנת 2021 קיימה סדן בשנית שיתוף פעולה עם אסתר בק, במסגרת התערוכה LIFE LINE בגלריה BY5 בתל אביב.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==
מארו

מריאנה סקה (בפורטוגזית: Mariana Secca; נולדה ב-30 באוקטובר 1994) הידועה בשם הבמה שלה מארו היא זמרת פורטוגזית. מארו נבחרה לייצג את פורטגל באירוויזיון 2022 שהתקיים בטורינו שבאיטליה, בו דורגה במקום התשיעי עם 207 נקודות (171 מהשופטים ו-36 מהקהל).

== ביוגרפיה ==
מארו נולדה בשם מריאנה סקה לאב ממוצא איטלקי. היא למדה במכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון ולאחר מכן עברה להתגורר בלוס אנג'לס על מנת להתחיל שם את הקריירה המוזיקלית שלה.<ref></ref> ב-2018, עם יציאת סדרת אלבומים, תפסה את תשומת ליבו את ג'ייקוב קולייר, אשר העניק לה חשיפה בינלאומית.<ref></ref>

ב-21 בינואר 2022, הוכרזה השתתפותה של מארו במהדורה ה-56 של פסטיבל דה קנסאו, תחרות מוזיקלית בפורטוגל המשמשת לבחירת הנציג הפורטוגלי לאירוויזיון. היא הופיעה בגמר של התחרות ב-12 במרץ עם השיר "Saudade, saudade", ניצחה בתחרות ונבחרה לייצג את פורטוגל באירוויזיון 2022 בטורינו.<ref></ref> ב-10 במאי 2022 ביצעה מארו את "Saudade, saudade" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-14 במאי הופיעה מארו בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות היא דורגה במקום התשיעי עם 207 נקודות (171 מהשופטים ו-36 מהקהל).

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות פורטוגזיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:נציגי פורטוגל באירוויזיון
קטגוריה:זמרים פורטוגזים
קטגוריה:פורטוגזיות שנולדו ב-1994
קטגוריה:פורטוגזים שנולדו ב-1994
מתחתנת

מתחתנת הוא סרט קומדיה רומנטית ישראלי, שבוים ונכתב על ידי ערן בן יעקב עם הילה סעדה, דין מירושניקוב וענת וקסמן בתפקידים הראשיים.

הסרט נכתב בהשראת סיפור אמיתי, ועוסק גם בתופעת הסולוגמיה (נישואים עצמיים). הסרט עלה לאקרנים ב-10 במרץ 2022.

==תקציר העלילה==
גבי (הילה סעדה) היא אישה מצליחה שלא מצאה את בן זוגה. לאחר שהיא תופסת את אהובה (מאור הרוש) בוגד בה, היא מחליטה "לוותר" על גברים לחלוטין – ומכריזה שהיא מתחתנת עם עצמה. החברים והמשפחה לא מקבלים את החלטתה בהבנה, אך היא מתחילה לתכנן את חתונתה, ובדרך מתמודדת עם אמה (ענת וקסמן) והחברות המשוגעות שלה, מור (ליז רביאן) ודנה (הילה ערן). 

פיתויים של הרגע האחרון מהאקס המיתולוגי, ובמיוחד עם כניסתו המפתיעה של אסי (דין מירושניקוב) לחייה, אסי הוא נגר נאה עם עבר מסתורי שנשלח לעזור לה בהכנת האירוע.

==ראו גם==
* לעבור את הקיר

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2022
דאונטאון הונולולו

דאונטאון הונולולו (באנגלית: Downtown Honolulu) הוא המרכז ההיסטורי, הכלכלי ומרכז הממשל של העיר הונולולו, בירת מדינת הוואי שבארצות הברית. אזור דאונטאון הונולולו נתחם בנחל נו'אנו ממערב, בשדרת וורד ממזרח, בשדרת ויניארד מצפון, ובנמל הונולולו מדרום. האזור מכיל מבנים ומתחמים מודרניים והיסטוריים רבים.

== תתי אזורים ==
ניתן לחלק את אזור דאונטאון הונולולו לארבעה תתי אזורים שלכל אחד מהם מוקד מרכזי משלו ושילוב של מבנים עם תכלית שונה. האזורים הללו הם מחוז הקפיטול, מחוז העסקים המרכזי, אזור הצ'יינה טאון ואזור קו המים.

=== מחוז הקפיטול ===
אזור מחוז הקפיטול (Capitol District) מכיל את רוב מבני הממשל הפדרלי, ממשל המדינה והממשל העירוני. הפעילות של הגופים הללו מרכוז בעיקר במבנה של קפיטול המדינה, בארמון יולני ובניין עיריית הונולולו. אזור זה נתחם ברחוב ריצ'רדס ממערב, בשדרת וורד ממזרח, שדרות ויניארד מצפון וברחוב נימיץ מדרום.

=== אזור עסקים מרכזי ===
הפעילות של אזור העסקים המרכזי (Central Business District) מרוכזת בעיקר לאורך רחוב בישופ ובמרכז הקניות "פורט סטריט". אזור העסקים המרכזי נתחם בשדרות נו'אנו, רחוב נימיץ, רחוב ריצ'רדס ושדרת ויניארד. אזור זה מכיל את רוב בנייני המטה של החברות הגדולות ביותר שפועלות בהוואי וכמו גם את רוב גורדי השחקים של הוואי.

=== צ'יינה טאון ===
שכונת צ'יינה טאון (Chinatown), הממוקמת בין נחל נו'אונו ושדרת נו'אונו, הוא מרכז הפעילות של הקהילה הסינית בהוואי. אחד מהמקומות המרכזיים באזור זה הוא השוק הפתוח של צ'יינה טאון. האזור שממוקם מסביב לשדרת נו'אונו הפך עם השנים למרכז הפעילות של אמנים רבים.

=== אזור קו המים ===
אזור קו המים של הונולולו (Waterfront) כולל בין היתר את הבניין מגדל אלוהה, שהיה בעבר הבניין הגבוה ביותר בהוואי אשר לצדו עגנו ספינות שייט לפני שהמשיכו לשוט לעבר ארצות הברית היבשתית. בהווה ספינות השייט עוגנות במקום זאת בנמל הונולולו.

== ממשל ותשתיות ==
משטרת הונולולו מפעילה את מטה המשטרה "אלאפאי" ואת תחנת המשטרה באזור דאונטאון הונולולו.

שירות הדואר של ארצות הברית מפעיל את מרכז הדואר של הונולולו ברחוב מרצ'נט 335.

== גלריית תמונות ==
<gallery widths="225">
קובץ:Kakaako_Waterfront_Park_NW_20100517.jpg|פארק חוף קאקאקו
קובץ:Aloha_Tower_Marketplace_(2854227630).jpg|הכניסה למרכז הקניות אלוהה טאוור מרקאפלייס
קובץ:Aloha_Tower_(12997774614).jpg|מגדל אלוהה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הונולולו
ויל סטגר

ויל סטגר (באנגלית: Will Steger; נולד ב-27 באוגוסט 1944) הוא חוקר ארצות ופעיל לשמירת הסביבה אמריקאי.

== ביוגרפיה ==
ויל סטגר נולד בעיירה ריצ'פילד שבמינסוטה. סיים תואר ראשון בגאולוגיה ותואר נוסף בחינוך.

בשנת 1986 ארגן משלחת ראשונה בעולם לאזור הקוטב הצפוני על כלבי מזחלת ללא צוות תומך. הצוות כלל שישה אנשים לרבות אן בנקפורט. בשנת 1988 עמד בראש משלחת על כלבי מזחלת שחצתה את האי גרינלנד במסלול באורך כ-2,500 ק"מ. בשנים 1989–1990 הוא היה בראש צוות שחצה את אנטארקטיקה באותה צורה. אורך המסלול היה כ-4,500 ק"מ. בשנת 1995 הוא חצה את האוקיינוס הארקטי מסיביר לאלסמר שבקנדה תוך חציית אזור הקוטב הצפוני.

ויל סטגר הקים מרכז ללימודי הסביבה באוניברסיטה של העיר סיינט פול. בשנת 1993 הוא הקים מרכז ללימודי הרפתקנות.

כהכרה לפעילותו הרבה ויל סטגר קיבל מספר פרסים לרבות פרס של נשיונל ג'יאוגרפיק בשנת 1996 ופרס נוסף על מפעל חיים מאותו ארגון.

ויל סטגר פרסם מספר ספרים עם תיאור פעילות המשלחות בהם היה חבר.

== ספרים ==
* Over the Top of the World 
* Crossing Antarctica 
* North to the Pole, 1986, 
* Saving the Earth 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פעילי איכות הסביבה אמריקאים
קטגוריה:הרפתקנים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סיינט תומאס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1944
אירפין

אירפין (באוקראינית: Ірпі́нь) היא עיר הממוקמת סמוך לנהר אירפין שבמחוז קייב.

== היסטוריה ==
במאה ה-17 היו כמה כפרים באזור אירפין.

אירפין נוסדה בשנת 1899 כתחנת רכבת תפעולית, במהלך בניית קו הרכבת בין קייב לקובל. עובדי הרכבת הקימו את העיירה ליד כביש הרכבת יחד עם יישובים נוספים. שמה של העיר נבחר בשל מיקומה ליד נהר אירפין.

מ-26 ביולי 1941, מיד לאחר קרב קייב, היא נכבשה על ידי הוורמאכט ששלט עליה עד לנובמבר 1943, אז נכבשה קייב מחדש. רוב אוכלוסייתה היהודית נרצחה בבאבי יאר או במעשי טבח אחרים על ידי הנאצים.

אוכלוסיית העיר מונה כ-60,084 תושבים (הערכה נכון לשנת 2020).

===הפלישה הרוסית לאוקראינה===

במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה התרחש בעיר קרב אירפין, במהלך ניסיונם של הכוחות הרוסים לכתר את קייב, עיר הבירה של אוקראינה, והתנגדותם של הכוחות האוקראינים להתקדמות הרוסית בפרבריה המערביים של קייב.<ref name="Critical Threats2"></ref><ref name="Islamic World News"></ref><ref name="Critical Threats"></ref> לכל אורכו, הקרב התאפיין בלוחמה אינטנסיבית בשטח בנוי.<ref></ref> <ref></ref>

הקרב נערך בין ה-27 בפברואר ל-28 במרץ 2022, והסתיים עם תבוסת הכוחות הרוסים ושחרור העיר על ידי הכוחות המזוינים של אוקראינה.<ref></ref>

==דמוגרפיה==
לפי מפקד האוכלוסין של 2001, רוב אוכלוסיית העיירה אירפין דוברת אוקראינית (84.81%), כאשר מיעוטם דוברי רוסית (14.48%).

== ראו גם ==
* קייב

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070927173115/http://www.kyiv-obl.gov.ua/viewradi.php3?m=62&rm=2 אירפין], באתר מינהלת מחוז קייב 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוז קייב: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1899
הפיגוע במכללה האסלאמית בחברון

הפיגוע במכללה האסלאמית בחברון נערך ב-26 ביולי 1983, ובו אחדים מחברי המחתרת היהודית תקפו בירי וברימונים את המכללה האסלאמית בחברון, רצחו שלושה סטודנטים ופצעו 33 נוספים.

==הפיגוע==
ב-26 ביולי 1983 בשעה 11:50 עצרה מכונית פיג'ו 504 לבנה בשער המכללה האסלאמית בחברון, השוכנת ביציאה מהעיר לכיוון באר שבע. מהמכונית יצאו שני גברים רעולי פנים חמושים ברובי סער קלשניקוב, וירו לעבר הסטודנטים שהיו בחורשה סמוכה למכללה, בחצר המכללה ובכניסה לבניין המכללה. הירי נמשך כארבע דקות, ובנוסף זרקו התוקפים רימון יד לעבר הכניסה לבניין המכללה. בפיגוע נרצחו שלושה סטודנטים (סמיח פתחי דאוד עמרי, רעד אדין חסן מוסטפא סברי וגמאל אסעד נאזל), ו-33 נפצעו. בתום הפיגוע הסתלקו התוקפים ללא פגע.

==בעקבות הפיגוע==
בעקבות הפיגוע נערכו הפגנות ותקריות יידוי אבנים ביהודה ושומרון. בפיזור הפגנה בעיר העתיקה של שכם נהרגה פלסטינית בת 18 מירי צה"ל. הרמטכ"ל משה לוי, מפקד פיקוד המרכז אורי אור ומתאם פעולות הממשלה בשטחים בנימין בן אליעזר הגיעו למכללה האסלאמית, שהלימודים בה הופסקו זמנית, ונפגשו עם מנהלהּ. צה"ל הכריז עוצר בחברון, בחלחול ובעיר העתיקה של שכם. מאות סטודנטים הפגינו ויידו אבנים באוניברסיטת ביר זית. בערי יהודה ושומרון נערכה שביתת מחאה ונמשכו ההפגנות.

==מעצר המחבלים, משפטם ומאסרם==
בסוף אפריל 1984 עצר השב"כ 29 ישראלים חשודים בפיגוע זה ובפיגועים נוספים. להתארגנות הטרוריסטית ניתו השם "המחתרת היהודית".
לאחר המעצר סיפר אחד העצורים שהפיגוע נעשה כנקמה על רצח אשר אהרן גרוס, שנערך בחברון ב-7 ביולי, כשלושה שבועות לפני הפיגוע במכללה האסלאמית.

בחקירה התברר שאת הפיגוע ביצעו עוזיהו שרבף ושאול ניר, והנהג שהסיעם במכוניתו של יצחק גנירם (אקל'ה) היה ברק ניר, חמוש באקדח. בתכנון הפיגוע השתתף גם מנחם לבני.

על חלקם בפיגוע זה, מנחם לבני, עוזיהו שרבף ושאול ניר הורשעו ברצח ובניסיון רצח ונדונו למאסר עולם, ברק ניר הורשע בהריגה ונדון לשש שנות מאסר בפועל ושש שנות מאסר על תנאי, יצחק גנירם הורשע בהריגה ונדון לשבע שנות מאסר בפועל ושלוש שנות מאסר על תנאי, ישועה בן-שושן הורשע באי-מניעת פשע ונדון, על פיגוע זה ופשעים נוספים, לארבע וחצי שנות מאסר בפועל ועוד שנתיים וחצי מאסר על תנאי. המדינה ערערה לבית המשפט העליון על קולת עונשו של ברק ניר, והוא ערער על חומרת עונשו. בית המשפט העליון דחה את הערעורים.

למן מעצרם של המפגעים הוקם לובי ציבורי, בראשות הרב יהודה חזני, שפעל לשחרורם. תוך שנים ספורות השתחררו מן הכלא רוב חברי המחתרת, ובכלא נשארו בעיקר אסירי העולם. הנשיא חיים הרצוג הודיע שיסרב לדון בחנינה תחת לחץ. בסופו של דבר קצב את עונשם של אסירי העולם שלוש פעמים, ובניכוי שליש הם שוחררו לאחר פחות משבע שנות מאסר בסוף שנת 1990.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.nevo.co.il/psika_html/mechozi/M-P-3-330-L.htm ת"פ (י-ם) 203/84 מדינת ישראל נגד מנחם ליבני ואחרים - פסק הדין של חברי המחתרת היהודית], מאגר "נבו"
* , 

==הערות שוליים==

קטגוריה:1983 בישראל
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני בחברון
מכללה האסלאמית
מכללה האסלאמית
קטגוריה:התקפות על מוסדות חינוך
קטגוריה:פעולות טרור ב-1983
מכללה האסלאמית
קטגוריה:המחתרת היהודית
לורנס לוין

לורנס ויליאם לוין (באנגלית: Lawrence William Levine; 27 בפברואר 1933 – 23 באוקטובר 2006) היה היסטוריון אמריקאי. הוא נולד במנהטן ומת בברקלי, קליפורניה. הוא נודע כמי שקידם את הרב-תרבותיות ואת ה"היסטוריה מלמטה" - חקר ההיסטוריה מנקודת המבט של אנשים רגילים. הוא התמחה בחקר התרבות בדרום ארצות הברית, בתוכה תרבות השחורים.

== ביוגרפיה ==
לוין למד בסיטי קולג' של ניו יורק ב-1955, והשלים תואר שני ודוקטורט באוניברסיטת קולומביה ב-1962, שם למד אצל ריצ'רד הופשטטר. הוא לימד באוניברסיטת פרינסטון מ-1962 עד 1963, ולאחר מכן באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, מ-1963 עד 1994. לאחר פרישתו מברקלי, לימד באוניברסיטת ג'ורג' מייסון מ-1994 עד 2005.<ref></ref>

הוא השתתף במפגשי זכויות אזרח בברקלי ובדרום, ובתנועת חופש הביטוי.<ref></ref>

הוא התחתן עם קורנליה רוטשר לוין ב-1964, איתה כתב את "The People and the President: America's Conversation with FDR" ("האנשים והנשיא: שיחתה של אמריקה עם FDR [הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט]"). נולדו להם שני בנים, יהושע לוין ויצחק לוין, והיה להם בן חורג, אלכסנדר פימנטל.<ref></ref>

== פרסים ואותות כבוד ==
לוין היה עמיתי מקארתור ב-1983,<ref></ref> נבחר לאקדמיה האמריקנית לאמנויות ולמדעים ב-1985 [https://eca.state.gov/fulbright והיה מחזיק קתדרת פולברייט] בהיסטוריה מטעם [https://www.berkeley.edu/ אוניברסיטת קליפורניה - ברקלי] [https://sydney.edu.au/ לאוניברסיטת סידני] ב-1988. הוא היה נשיא ארגון ההיסטוריונים האמריקאים בשנים 1992–1993 וקיבל מלגת גוגנהיים ב-1994. פרס על שמו ניתן על ידי ארגון ההיסטוריונים האמריקאים.<ref></ref>

== יצירותיו ==
<div style="direction: ltr;">
* (reprint Harvard University Press, 1987, )
* 
* 
* 
* 
* 
</div>

== קישורים חיצוניים ==
<div style="direction: ltr;">
* [http://www.neh.gov/news/humanities/1997-01/levine.html "שיחה עם לורנס לוין: האוניברסיטה היא לא הצבא האמריקאי", NEH, 1997] 
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עמיתי מקארתור
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:בוגרי הסיטי קולג' של ניו יורק
קטגוריה:היסטוריונים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1933
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2006
קבינט העלייה והקליטה

ועדת השרים לענייני עלייה וקליטה (המוכרת כ"קבינט העלייה והקליטה" או כ"קבינט הקליטה") היא ועדת שרים מיוחדת האמונה על תיאום בין משרדי הממשלה לגורמים רלוונטיים אחרים בפעולות הכרוכות בענייני עלייה, עידוד עלייה וקליטתם המיטבית של העולים החדשים ושילובם בחברה הישראלית בכל תחומי החיים. 

מנכ"ל משרד העלייה והקליטה ממונה על ריכוז התיאום והמעקב אחר החלטות הוועדה.

== היסטוריה ==
הקבינט הוקם לראשונה ב-30 במרץ 2003 בימי ממשלת ישראל ה-30. בראש הוועדה עמדה שרת העלייה והקליטה ציפי לבני.

הקבינט הוקם שוב ב-20 באפריל 2009, בהחלטת ממשלת ישראל ה-32. הפעם בראשו עמד סגן ראש הממשלה ושר החוץ אביגדור ליברמן.

הקבינט הוקם שוב ב-21 ביוני 2015, בהחלטת ממשלת ישראל ה-34, ובראשו עמד שר העלייה והקליטה זאב אלקין, ולאחר שמונה לשר להגנת הסביבה החליפה אותו שרת העלייה והקליטה החדשה סופה לנדבר. בין החלטות הוועדה הייתה ההחלטה להקים צוות בין-משרדי בראשות מנכ"ל משרד העלייה והקליטה שיגבש תוכנית אסטרטגית להנגשת שירותים הניתנים על ידי משרדי הממשלה ואשר יש להם נגיעה לאוכלוסיית העולים בשפות של קבוצות העולים העיקריות, וזאת על מנת שהעולים יוכלו לממש את זכויותיהם באופן מיטבי.
 
הקבינט הוקם מחדש ב-22 באוגוסט 2021, בהחלטת ממשלת ישראל ה-36. בראשות הקבינט עמדה שרת העלייה והקליטה פנינה תמנו-שטה. ב-10 במרץ 2022 החליט הקבינט על השקת מבצע עולים הביתה להעלאת יהודי אוקראינה, רוסיה ובלארוס בעקבות מלחמת אוקראינה-רוסיה. 

הקבינט הוקם מחדש בהחלטת הממשלה ה-37 מס' 275 מיום 5 במרץ 2023, בראשות שר העלייה והקליטה אופיר סופר.

== מבנה הקבינט ==
=== חברי הקבינט ===
ועדת השרים מורכבת מאחד עשרה שרים, ועוסקת בהתוויית מדיניות לעידוד עלייתם וקליטתם המיטבית של העולים החדשים ושילובם בחברה הישראלית. 
{| class="wikitable"
! colspan="2" |שם
!שר
!מפלגה
|-
|104x104 פיקסלים
|אופיר סופר
|שר העלייה והקליטה- יו"ר הוועדה
|הציונות הדתית
|-
|93x93 פיקסלים
|בצלאל סמוטריץ'
|שר האוצר
|הציונות הדתית
|-
|97x97 פיקסלים
|יצחק גולדקנופף
|שר הבינוי והשיכון
|יהדות התורה
<small>אגודת ישראל</small>
|-
|100x100 פיקסלים
|יואב קיש
|שר החינוך
|הליכוד
|-
|98x98 פיקסלים
|עמיחי שיקלי
|שר התפוצות והמאבק באנטישמיות
|הליכוד
|-
|98x98 פיקסלים
|יצחק וסרלאוף
|שר הנגב, הגליל והחוסן הלאומי 
|עוצמה יהודית
|-
|112x112 פיקסלים
|ניר ברקת
|שר הכלכלה והתעשייה 
|הליכוד
|-
|103x103 פיקסלים
|משה ארבל
|שר הפנים 
|ש"ס
|-
|100x100 פיקסלים
|מיקי זוהר
|שר התרבות והספורט
|הליכוד
|-
|105x105 פיקסלים
|חיים כץ
|שר התיירות
|הליכוד
|-
|97x97 פיקסלים
|יואב בן צור
|שר העבודה
|ש"ס
|-
! colspan="4" |מוזמנים נוספים קבועים שאינם שרים
|-
|100x100 פיקסלים
|דורון אלמוג
| colspan="2" |יו"ר הנהלת הסוכנות היהודית
|-
|82x82 פיקסלים
|אביחי כהנא
| colspan="2" |מנכ"ל משרד העלייה והקליטה
|}

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.gov.il/he/departments/publicbodies/alya הרכב הוועדה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ועדות שרים
ברנט רנו

ברנט רנו (באנגלית: Brent Renaud; 2 באוקטובר 1971 – 13 במרץ 2022) היה עיתונאי, סופר, יוצר סרטים דוקומנטריים וצלם עיתונות אמריקאי. עד לשנת 2015 היה חבר מערכת עיתון הניו יורק טיימס. נהרג במהלך קרב אירפין באוקראינה כאשר סיקר את הפלישה הרוסית לאוקראינה.

== קורות חיים ==

== מותו ==
ב-13 במרץ 2022 רנו נורה ונהרג על-ידי חיילים רוסיים באירפין שבמחוז קייב, אוקראינה, כאשר סיקר את הפלישה הרוסית לאוקראינה. שני עיתונאים נוספים נפצעו והובהלו לבית החולים. זהו המוות הראשון של עיתונאי זר במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טנסי: אישים
קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:סופרים אמריקאים
קטגוריה:צלמים אמריקאים
קטגוריה:במאי סרטים תיעודיים אמריקאים
קטגוריה:סגל ניו יורק טיימס
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה המתודיסטית הדרומית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:אישים שנהרגו בפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1971
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2022
קטגוריה:עיתונאים שנהרגו בעת סיקור סכסוך צבאי
נהר אירפין

נהר אירפין (באוקראינית: Ірпі́нь, ברוסית: Ирпе́нь) הוא נהר באוקראינה, יובל ימני של נהר הדנייפר. אורכו 162 ק"מ (101 מייל), ויש לו אגן ניקוז של 3,340 קמ"ר (1,290 מייל רבוע). הוא זורם דרך העיר אירפין.

== היסטוריה ==
כרוניקות רבות מזכירות את הנהר בקשר לאירועים היסטוריים חשובים, כמו הקרב על נהר אירפין ב-1321, שבו הדוכס הגדול של ליטא גדימינאס השיג שליטה באזור.

במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, הכוחות המזוינים האוקראינים הרסו את הגשר שחוצה מעל הנהר כדי לעצור התקדמות רוסית לעבר קייב.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוקראינה: גאוגרפיה
קטגוריה:אוקראינה: נהרות ונחלים
אנפה נמרית חשופת-גרון

אנפה נמרית חשופת-גרון (שם מדעי: Tigrisoma mexicanum) היא מין של אנפה מהסוג אנפה נמרית, השוכנת בטבע בדרומה של אמריקה הצפונית ולאורך אמריקה המרכזית בין טקסס ומקסיקו ודרומה עד לצפון קולומביה, שבאמריקה הדרומית.

==תיאור==
אנפה זו קטנה יחסית באורך של 80 ס"מ ומשקל ממוצע של 1,200 גרם. הזכרים מעט יותר גדולים מהנקבות אך דומים להן במראה הכללי. האנפה בעלת נוצות אפורות מסורטטות בלבן לאורך הצד ותחתית הגוף וכן הכנפיים. החזה חשוף מנוצות, כשמה של האנפה. צבע החזה החשוף ירוק-צהבהב מוקף בפסים עבים לבנים ומצידיהם פס שחור, העובר לאורך צידי הגוף עד מתחת לעיניים. ראש האנפה אפור מאחור עם עורף וכיפה שחורים ואזור עיניים ולחיים צהוב בולט. גם העיניים צהובות. המקור דק ואפור והסנטר והצוואר תחתיו צהובים. לאנפה זו גרון רחב יחסית וקצר, המזכיר מעט מראה שקנאי.

אנפה זו חיה לאורך גדות אגמים ונהרות טרופיים או סובטרופיים ולעיתים גם סמוך לחופים או בביצות מנגרובים. היא מצויה בבתי גידול פתוחים יותר משאר בני סוגה, ובהם היא מחפשת טרף איטי כמו דגים, חרקים, רכיכות ודו-חיים אותם היא צדה ובולעת במהירות.

האנפה חיה ביחידות או בזוגות ולא יוצרת להקות גדולות. הנקבה מקננת בקן על עץ, בו היא מטילה 2 עד 3 ביצים בעלות גוון ירקרק.

==קישורים חיצוניים==

==גלריה==
<gallery mode=packed widths=150 heights=135 perrow=4>
Bare-throated Tiger-Heron (46287405211).jpg
Tigrisoma mexicanum crop.jpg
Tigrisoma mexicanum 4.jpg
Bare-throated Tiger-Heron (8275505321).jpg
Bare-throated Tiger-heron (3328274463).jpg
Bare-throated Tiger-Heron (32712098168).jpg
</gallery>

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1834
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם ג'ון סווינסון
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנפתיים
קטגוריה:מקסיקו: עופות
אנפה נמרית רצועת-פסים

אנפת נמרית רצועת-פסים (שם מדעי: Tigrisoma fasciatum) היא מין של אנפה מהסוג אנפה נמרית, השוכנת בטבע באזור הטרופי של אמריקה הדרומית. האנפה תוארה ב-1825 בידי החוקר ג'ורג' סוצק על בסיס מספר ממצאים מברזיל, כשמשמעות שם המין: "fasciatum" מלטינית פירושו: רצועה, זאת עקב מבנה הפסים הרקום על החלק העליון של הכנפיים והגב.

אנפה זו היא קרובתה של אנפה נמרית גסת-פסים, ובעבר אף נחשבה לתת-מין שלה. כיום לעומת זאת החוקרים רואים 3 תת-מינים במין זה:
* Tigrisoma fasciatum fasciatum - מצוי בטבע בצפון ארגנטינה ובדרום ברזיל.
* Tigrisoma fasciatum pallescens - מצוי בצפון-מערב ארגנטינה.
* Tigrisoma fasciatum salmoni - תת-המין בעל התפוצה הנרחבת ביותר מקוסטה ריקה ופנמה בצפון, ממזרח ומערב לרכס האנדים של קולומביה ודרומה לאורך אקוודור, פרו, בוליביה וצפון ונצואלה.

==תיאור==
אנפה זו היא הקטנה שבסוגה ומגיעה לאורך ממוצע של 58 עד 64 סנטימטרים. האנפה בעלת נוצות חומות-אפורות מסורטטות עם "סינר" צהוב ולבן ומצידיו פסים אנכיים שחורים. הראש והצוואר עבים וכהים והראש בעל כיפה שחורה בולטת. המקור ארוך ואפור עם חלקים צהובים בבסיסו וכן לאורך הלחיים ומצידי העיניים. האנפה בעלת רגליים קצרות חסרות קרומי שחייה והיא מעופפת חלשה יחסית.

זוהי אנפה החיה במישורים או שטחים מיוערים בגבעות עד לגובה 2,400 מטרים מפני הים, לרוב בצמוד לנהרות הרריים או נחלים בהם היא מחפשת טרף של חרקים גדולים ודגים קטנים שהיא חוטפת במהירות. לרוב האנפה נחבאת בין צמחייה למעט בעת הרבייה. אנפה זו תימצא כמעט תמיד בבדידות מבנות מינה ואינה מתקהלת גם בעונת הרבייה, כשהיא מקננת בין העצים.

בעבר אנפה זו הייתה בסיכון בטבע ועל פי הערכות הרשימה האדומה של IUCN הגיעה למצב שימור "קרוב לסיכון". עם זאת לאחר מאמצים לשמר אותה ב-2004 עלה מצבה למצב "ללא חשש".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנפתיים
קטגוריה:בוליביה: עופות
קטגוריה:פנמה: עופות
צ'מברלין (תואר)

גספר דה גוזמן, [[רוזן אוליברס. ציור מאת דייגו ולאסקס, 1624.]]הנורווגית]]
צ'מברלין (באנגלית: Chamberlain; בלטינית מימי הביניים: cambellanus או cambrerius, כאשר נושא התואר הוא הממונה על האוצר נקרא camerarius; בצרפתית: Chambellan; בגרמנית: Kammerherr) הוא פקיד מלכותי בכיר הממונה על ניהול משק הבית המלכותי. מבחינה היסטורית, הפקיד הממונה אחראי לפיקוח על סידור ענייני הפנים של אחוזת השליט. התפקיד היה ניתן בדרך כלל לאציל בכיר או איש כמורה, לעיתים קרובות מועדף המונרך. קיסרי רומא השתמשו לתיאור תפקיד זה תחת התואר cubicularius. צ'מברלין הקוריה הרומאית נהנה מסמכויות נרחבות מאוד, כאשר ההכנסות של משק הבית האפיפיורי נתונות תחת אחריותו. כאות לכבודם, הם נשאו מפתח, שבמאה ה-17 היה כסוף לעיתים קרובות, ולמעשה התאים למנעולי הדלתות של כל חדרי האחוזה. מאז המאה ה-18, המפתח הפך לחפץ סמלי בלבד, אם כי מרהיב, של ברונזה מוזהבת. במדינות רבות יש סדרי קדימה ממלכתיים הקשורים במשק הבית של הריבון.

== תפקיד כלכלי ==
מבחינה היסטורית, לממשלות ומוסדות רבים - מנזרים, קתדרלות וערים - היה גם תפקיד צ'מברלין, שבדרך כלל היה אחראי על ניהול הכספים (מעין גזבר). גזבר העיר לונדון עדיין נקרא צ'מברלין, בעוד שלעיר ניו יורק היה צ'מברלין שניהל את החשבונות העירוניים עד תחילת המאה ה-20.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תארים
קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:משרות פוליטיות
קטגוריה:מוסדות, תפקידים ותארים ברומא העתיקה
אנפה נמרית גסת-פסים

אנפה נמרית גסת-פסים (שם מדעי: Tigrisoma lineatum) היא מין של אנפה מהסוג אנפה נמרית, השוכנת בטבע לאורך אזור הטרופי של אמריקה הדרומית והקצה הצפוני של אמריקה המרכזית. אנפה זו תוארה לראשונה על ידי החוקר האנגלי ויליאם ג'ון סווינסון ב-1827. שמה המדעי בלטינית, "lineatum", פירושו "מסומנת בפסים". זאת עקב הפסים הרחבים על ראשה וצווארה. אנפה זו בעלת תפוצה רחבה ואינה בסכנה בטבע.

==תיאור==
האנפה מגיעה לאורך ממוצע של 66 עד 76 סנטימטרים ולמשקל ממוצע של 630 עד 980 גרם. היא בעלת נוצות גוף חומות-כתומות כשהראש, הצוואר והחזה בעלי גוון אדום-כהה והמקור אפור וארוך. הכנפיים אפורות והבטן לבנה כשאזור החזה, הגרון והסנטר כתומים-אדמדמים עם נוצות מסורטטות בשחור-לבן מצידי מרכז הצוואר. האנפות הצעירות בעלות גוונים צהובים-כהים יותר והראש והצוואר בעלי צבע כמו של שאר הגוף המסורטט כמעט לחלוטין בצהוב-שחור (המשמש להסוואה).

האנפה מצויה לאורך גדות נהרות וביצות טרופיים או סובטרופיים ברחבי אמריקה הדרומית ודרום אמריקה המרכזית, עד לגובה 1,500 מטרים ולרוב גם מתחת ל-500 מטרים מגובה פני הים. האנפה היא ציידת מהירה של טרף קטן כמו דגים או דו-חיים, סרטנים וחרקים גדולים כמו חיפושיות, שפיראים וחגבאים.

בדומה לקרובותיה גם אנפה זו חיה ביחידות וכמעט ולא נראית בקבוצות, למעט באזורים שופעים במיוחד במזון.

==תת-מינים==
לאנפה זו ישנם 2 תת-מינים:
* T. l. lineatum
* T. l. marmoratum

בעבר גם המין אנפה נמרית רצועת-פסים השתייך למין זה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1783
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיטר בודארט
קטגוריה:אנפתיים
קטגוריה:ברזיל: עופות
קטגוריה:פנמה: עופות
ברונלו קוצ'ינלי

ברונלו קוצ'ינלי (באיטלקית: Brunello Cucinelli) הוא מעצב אופנה איטלקי והבעלים של מותג האופנה ברונלו קוצ'ינלי, הנושא את שמו. כמו כן הוא פילנתרופ, התורם מהונו האישי ומרווחי החברה שבבעלותו למטרות צדקה.

==קורות חייו==
חלון ראווה של חנות Brunello Cucinelli ב[[הונג קונג, 2020.]]
קוצ'ינלי נולד בכפר , באזור פרוג'ה, וגדל בחווה חקלאית שלא הייתה מחוברת לרשת החשמל או המים. לאחר סיום לימודיו התיכוניים למד הנדסה, אך נשר מלימודיו. בשנת 1977 החל לייצר בד קשמיר צבוע בבית מלאכה קטן, ושנה לאחר מכן הקים את חברת האופנה הנושאת את שמו, בהשקעה ראשונית השקולה ל-550 דולר אמריקאי.

המוצרים הראשונים של קוצ'ינלי היו סוודרים מבד קשמיר בצבעים עזים, ועד היום החברה מתמחה בעיצוב פריטי לבוש מבד זה.

קוצ'ינלי הוא הבעלים של 50.05% ממניות החברה. נכון ליוני 2021, שווי ההון האישי שלו הוא כ-2.2 מיליארד דולר.

נשוי ואב לשתי בנות.

==פילנתרופיה==
בשנת 2018 תרם קוצ'ינלי כ-100 מיליון אירו לצדקה, בעיקר לנפגעי רעידת האדמה שהתרחשה ב-2016 באיטליה. חברת קוצ'ינלי תורמת כ-20% מרווחיה לצדקה. רוב הכספים מושקעים באזור פרוג'ה, ומשמשים לשחזור יצירות אמנות, תמיכה בתיאטרונים, הקמת פארקים ציבוריים והקמת ספרייה.

קוצ'ינלי זכה במספר פרסים. כמו כן קיבל תואר כבוד בפילוסופיה ובאתיקה של יחסי אנוש מ.

קטגוריה:אנשי עסקים איטלקים
קטגוריה:מעצבי אופנה איטלקים
קטגוריה:נדבנים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1953
ברונלו קוצ'ינלי (חברה)

ברונלו קוצ'ינלי (באיטלקית: Brunello Cucinelli) הוא מותג אופנה איטלקי המוכר בגדי גברים, בגדי נשים, נעליים ואביזרי אופנה ברחבי העולם. ברונלו קוצ'ינלי, מייסד החברה, דוגל בערכים הומניסטיים ובטיפוח התרבות והאמנות.

מטה החברה נמצא בפורטו צ'רבו, ולחברה 1,300 עובדים. משנת 2012 היא נסחרת בבורסה האיטלקית. נכון ל-2021 שווי השוק של החברה הוא כ-2 מיליארד אירו.

קוצ'ינלי נוסע בעצמו מדי שנה לכפרים בהרי מונגוליה כדי לרכוש בד קשמיר ישירות מהיצרנים.

מוצרי החברה מיוצרים כולם בעבודת יד באיטליה. החברה תורמת כ-20% מרווחיה לקרן צדקה, ומשלמת לעובדים שכר הגבוה ב-20% מהממוצע בענף.

עובדי החברה אינם נרשמים בשעון נוכחות, ומקבלים החזר כספי על הוצאות הקשורות לתרבות, בהן רכישת ספרים וכרטיסים לתיאטרון, קולנוע ומוזיאונים.

==שימור מבנים עתיקים==
בשנת 1985 החל קוצ'ינלי להשקיע בשימור המורשת ההיסטורית והאמנותית של הכפר העתיק וסביבתו, שם גדל. הוא שיקם בכפר טירה, וילה, רחובות, כיכרות, גינות, שטחים ציבוריים ומבנים במרכז ההיסטורי.

בשנים 2002–2008 בנה בכפר מתחם ובו תיאטרון, אמפיתיאטרון, פארק וספרייה.

בשנים 2011–2014 מימן את עבודות השיקום של השער האטרוסקי בחומת העיר העתיקה של פרוג'ה.

==פעילות תרבותית==
בשנת 2008 חנך קוצ'ינלי תיאטרון הקרוי על שמו, המארח מופעי תיאטרון, אופרה, מוזיקה קלאסית ובלט. התוכנית האמנותית נערכה על ידי לודוביקו אינאודי.

בשנת 2010 ייסד את קרן ברונלו קוצ'ינלי, המעניקה מלגות מחקר ומממנת קורסים בתחומי ההומניזם.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:חברות אופנה איטלקיות
קטגוריה:מותגי אופנה עילית
קרלוטה בריאנצה

קרלוטה בריאנצה כ"אסמרלדה", בסביבות 1890)
קרלוטה בריאנצה (באיטלקית: Carlotta Brianza; 1867 – 1930) הייתה פרימה בלרינה איטלקייה, שרקדה בלה סקאלה במילאנו ואחר כך בתיאטרון מריאינסקי בסנקט פטרבורג, רוסיה.

== ביוגרפיה ==
קרלוטה בריאנצה ו[[פאבל גרדט כ"נסיכה אורורה" והנסיך "דזירה" בהצגת הבכורה של היפהפייה הנרדמת בשנת 1890]]
בריאנצה נולדה במילאנו ולמדה בבית הספר לבלט של לה סקאלה אצל קארלו בלאזיס עם סיום לימודיה החלה לרקוד בלהקה כפרימה בלרינה ב"אקסצלסיור" של לואיג'י מאנזוטי. היא יצאה לסיור הופעות בארצות הברית עם הבלט ב-1883 ורקדה אותו בסנקט פטרבורג ב-1887. הודות לפופולריות שלה שם, הוזמנה לעבוד בתיאטרון מריאינסקי, שם רקדה עם אנריקו צ'קטי ב"הצבעוני של הארלם" מאת לב איבאנוב בשנת 1889. ב-15 בינואר 1890, רקדה את "אורורה" בהצגת הבכורה של היפהפייה הנרדמת של מריוס פטיפה. היא המשיכה בקריירת הריקוד שלה בווינה, איטליה, פריז ולונדון, לפני שחרה לפריז, שם לימדה עד לפרישתה. ב-1921 שלף אותה סרגיי דיאגילב מפרישתה לרקוד ב"יפהפייה הנרדמת"

קרלוטה בריאנצה מתה בפריז ב-1930

== הופעות חשובות ==
בין הופעותיה החשובות של בריאנצה:
* בסביבות 1883: הופעת בכורה ב"אקסלסיור" של לואיג'י מנזוטי בלה סקאלה, מילאנו
* 1883: אחת מחמש רקדניות כוכב ראשונות ב"אקסלסיור" של האחים קיראלפי בניו יורק
* 1887: כ"רוח האור" ב"אקסלסיור" של לואיג'י מאנזוטי, תיאטרון ארקדיה, סנקט פטרבורג
* 1890: כ"אורורה" ב"יפהפייה הנרדמת"
* 1892: כ"סילביה" בסילביה, תיאטרון ארקדיה בסנקט פטרבורג
* 1895: "סילביה", לה סקאלה
* 1896: "אורורה" ב"יפהפייה הנרדמת", בבימוי ג'ורג'ו סאראקו, לה סקאלה
* 1921: "קאראבוס" בהפקה של בלט רוס ל"יפהפייה הנרדמת", לונדון

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרימה בלרינות
קטגוריה:רקדניות איטלקיות
קטגוריה:רקדנים איטלקים
קטגוריה:ילידות 1867
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1867
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1930
קטגוריה:נפטרות ב-1930