דוד טבל קצנלנבוגן

הרב דוד טבל קצנלנבוגן בשנת 1911
הרב דוד טֶבֶל (טבלי) קצנלנבוגן (ה'תר"ז/ה'תר"ח (1847) – י' בטבת ה'תרצ"א (30 בדצמבר 1930)) היה הרב של סנקט פטרבורג בין השנים 1908 - 1930. עסק רבות בתרומה לקהילה היהודית ברוסיה באותם זמנים.

==תולדות חייו==
הרב דוד טבל קצנלנבוגן נולד בטאורגן שבפלך קובנה של האימפריה הרוסית. דרך משפחת אביו היה צאצא של המהר"ל מפראג. בצעירותו למד תורה מפי אביו, הרב נפתלי הרץ, דיין בטאורגן. לאחר מכן למד בבית המדרש שבווילנה. כבר בילדותו התבלט בכישרונותיו הרבים ורבים כינוהו "עילוי". בגיל 19 חיבר פירוש לתלמוד הירושלמי. בגיל עשרים קיבל את תואר הרבנות בעיר וירבאליס שבליטא. מ-1894 ועד 1907 שימש כרב בעיר סובאלק שבפולין, שבה הייתה קהילה יהודית רחבה. בשנת 1908 נתמנה לרב של בית הכנסת הגדול בעיר סנקט פטרבורג, בירת רוסיה, ומילא תפקיד זה במשך 22 שנים, עד מותו בשנת 1930. היותו הרב הראשי בסנקט פטרבורג הציב אותו כאחד מהרבנים המשפיעים ברוסיה. בנוסף היה הרב קצנלבוגן לנציג הרשמי של הציבור היהודי ברוסיה בממשלה. בשנת 1909 נבחר ליושב ראש אספת הרבנים בווילנה. גם לאחר מהפכת אוקטובר ברוסיה המשיך בתפקידו. לאחר המהפכה סבל מהטרדות השלטון בעקבות סירובו, יחד עם הרב יעקב מזא"ה, לחתום ב-1922 על הצהרה שבברית המועצות לא קיימת רדיפה של הדת. לאחר מכן התרכז בכתיבת ביאורים וספרי דת. בשנת 1923 יצא לאור ספרו העיקרי "מעין מי נפתוח", שכלל ביאורים על מסכת יבמות. לאחר חמש שנים יצא לאור ספרו "דברי דוד", שבו ראו דרשותיו.

הרב קצנלנבוגן נישא פעמיים ונולדו לו אחד-עשר ילדים. שניים מבניו, שאול ונפתלי-הירש, נאסרו באשמת שווא בשנת 1938; שאול נידון למוות ונורה, ונפתלי-הירש נפטר בשנת 1942 במחנה הריכוז שבו נאסר. בנו אליהו ובתו באשה (ברטה) עלו לישראל ומשפחתם גרה כיום בארץ.
המצבה על קברו של רבי דוד טבל קצנלנבוגן בבית הקברות היהודי בסנקט פטרבורג

הרב קצנלנבוגן נפטר בעשרה בטבת ה'תרצ"א (30 בדצמבר 1930) בסנקט פטרבורג.

==תרומתו לקהילה היהודית==
במהלך חייו תרם רבות לקהילה היהודית ברוסיה בכלל ובסנקט פטרבורג בפרט. 
בהשפעתו האישית ובקשריו עם ראשי השלטון ברוסיה, בשנת 1909 הצליח לבטל את גזירת השחיטה בפינלנד (שהייתה באותו זמן בשליטת רוסיה).

בימי מלחמת העולם הראשונה היה הרב קצנלבוגן ממייסדי "הוועד היהודי לעזרת נפגעי המלחמה" (EKOПO) של סנקט פטרבורג. תפקידו בוועד זה היה במישור הדתי – אספקת אוכל כשר ומצות בפסח לחיילים ולמגורשים. בנוסף, פעל רבות למען שחרורם של חמשת אלפים הרבנים ברוסיה משירות בצבא הרוסי. בנוסף לטובת מגורשים וגולים יהודים במהלך המלחמה. פעל למתן חנינה ליהודים שנידונו למוות או למאסר באשמות שווא. 
עסק במיוחד בחינוך של הדור היהודי הצעיר ברוסיה, גם ברמה הדתית וגם ברמה המקצועית. ביוזמתו נוסדו בסנקט פטרבורג בתי-מדרש, בתי-ספר יסודיים לבנים, ובתי-ספר מקצועיים לבנים ולבנות.

אחרי המהפכה בפברואר 1917, היה הרב קצנלבוגן ממייסדי המפלגה הדתית "נצח ישראל" והיה יושב-ראש של כבוד בה. המצע של "נצח ישראל" התבסס על רעיון האומה היהודית והמאוחדת על ידי מוצא משותף ודת משותפת. סעיף חשוב במצעה היה הנושא של ארץ ישראל, והתמיכה ביישובה הוכרזה כמטרה כלל לאומית וחובה מקודשת לכל היהודים.

==כתביו==
*"בר-מצווה" – ספר עזר לילדים (סנקט פטרבורג, תרע"ד - 1914)
*"דברי-דוד" – דרושים (לנינגרד, תרפ"ח - 1928)
*"מעין מי נפתוח" – חידושים וביאורים על מסכת יבמות (לנינגרד, תרפ"ד - 1923)
<gallery widths="150px" heights="150px" perrow="2">
קובץ:דברי דוד.jpg|כריכת הספר דברי דוד עם הקדשה מהרב לביתו באשה
קובץ:מעין מי נפתוח.jpg|כריכת הספר מעין מי נפתוח
</gallery>

==לקריאה נוספת==
*אברהם גרינבאום, "רבני ברית המועצות בין מלחמות העולם", בהוצאת המרכז לחקר ולתיעוד יהדות מזרח אירופה, האוניברסיטה העברית בירושלים, משנ"ד
*מיכאל בייזר, "יהודי לנינגרד", ירושלים, 1999
*יצחק מארקון, "איזראליט", מהדורה מ-15.01.1931 
*ב. צ. כץ, "היינט"", מהדורה מ-23.01.1931 
*Еврейская Энциклопедия, т. 9. кол. 392, Брокгауз-Ефрон, СПБ, 1910. 
*Б. Иоффе, Семейные записки, Хайфа, 2003. 

==קישורים חיצוניים==

* 'קצנלבוגן, ר' דוד־טבלי ב"ר נפתלי־הרץ', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 86 (, תמונה 1284).
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:סנקט פטרבורג: רבנים
קטגוריה:סובאלק: רבנים
קטגוריה:רבני ערים באירופה
קטגוריה:ילידי 1847

קטגוריה:נפטרים ב-1930