אהרן ליבושיצקי

אהרן ליבושיצקי (22 באוגוסט 1874 – 26 ביולי 1942) היה סופר ומחנך, סופר ילדים, משורר, מסאי, מתרגם, עורך כתבי עת, ומחבר ספרי לימוד פדגוגים יהודי-פולני. ייסד בוורשה שבפולין את בית הספר העברי המתוקן הראשון, (נקרא גם חדר מתוקן).

ליבושיצקי היה המשורר העברי הראשון שפרסם שירים מחורזים ושקולים לגיל הרך, בשפה העברית.

ליבושיצקי נספה בשואה.

==קורות חיים==

ליבושיצקי נולד בעיר רוז'ינוי שבפלך גרודנו.

אביו של ליבושיצקי, דב־אליעזר, היה מראשוני תנועת חובבי ציון, והעניק לבנו חינוך עברי ולאומי. ליבושיצקי עצמו למד בבתי ספר כלליים ועבריים, ולאחר שהוסמך להוראה לימד בבתי ספר עבריים בלודז' ובערים אחרות, ואף ניהל כמה מהם. לפיכך, עיסוקו החינוכי עלה בקנה אחד עם פעילותו הספרותית ככותב, כמתרגם וכעורך, וכן עם פעילותו כמוציא לאור וכמחברם של עיתוני ילדים ושל ספרים ללימוד עברית.

ליבושיצקי ערך את הירחון "שבלים". בנוסף ערך כתב עת עברי לילדים ובני נוער "בן כוכב".

בגלגוליו השונים של עיתון "הצבי" ליבושיצקי כתב בו.

בשנת 1903 יצא ליבושיצקי כנגד התופעה של קטיפת פרחי בר:

בשירו של ליבושיצקי לזכרו של הרצל, אשר פורסם בעיתון "הצפירה" בסמוך לפטירתו, כתב על הרצל:

יצירתו של ליבושיצקי ספגה בזמנה ביקורת נוקבת ויחס עוין מצד מבקרים כגון דוד פרישמן ו-י"ל פרץ, כפי הנראה על
רקע עמדתו הפוליטית, שממנה הסתייגו.

אוריאל אופק, העלה על נס את חשיבותו של ליבושיצקי בשדה הכתיבה הציונית־לאומית לילדים. לטענתו של אופק, בעוד שמשוררי התחייה, וביאליק בראשם, כתבו שירה לאומית למבוגרים, כתב ליבושיצקי ברוח דומה - לילדים. עובדה זו הציבה את יצירתו כסנונית ראשונה, בספרות הילדים העברית שנכתבה בדורו.

===מותו===
לפי ההיסטוריון גצל קרסל ליבושיצקי נספה ביולי 1942 באקציה הגדולה בגטו ורשה.

לפי ספר הזיכרון לקהילת רוז'ינוי נספה ליבושיצקי בגטו לודז'.

==שם המשפחה==
בעברית נכתב שמו לעיתים לובושיצקי (בתעתיק הרוסי) ולעיתים ליבושיצקי (בתעתיק הפולני)

להלכה צריך היה להיות מתועתק כך: לְיוּבּוֹשִׁיצְקִי

שמו הספרותי היה: א. בן-דב.

==מספריו==
* "ספר הישר" (שם מלא: "ספר הישר והוא ילקוט סיפורי התורה ואגדותיה מעובד לבני הנעורים ולעם", הוצאת ברקאי, ורשה, 1923
* "שיר וזמר לבני הנעורים", תושיה, ורשה תרס"ג, 1903
* ילדות: שירי משחק ושירי הטעמה, חנוך, ורשה תרס"ה, 1905 (החוברת יצאה בלוויית ציורים ועשר מנגינות מאת מ. בנסמן (מתתיהו בענסמאַן)
* "תורת הכתב וערכה בהתפתחות הילד: מחקר פדגוגי-פסיכולוגי לודז'", המועצה הפדגוגית בגמנסיה הראשונה לנערים של החברה לייסוד בתי ספר תיכונים עברים בלודז', תרצ"א

==מתרגומיו==
התרגום הראשון לעברית: "הנודד הקטן, סיפור", תרגם אהרן ליבושיצקי, [[הוצאת תושיה, ורשה, 1899]]
* "הנודד הקטן" מאת אדמונדו דה אמיצ'יס, הוצאת תושיה, פיטרקוב תרנ"ט
* "ממרירות החיים", הוצאת תושיה, פיטרקוב תר"ס
* "מלחמה ואהבה" בתוך: הביבליותיקה העברית, י"ז; ורשה, תושיה, תרנ"ט 1898

===תרגום ספרי היסטוריה===
* "קורות העברים מתקופת אלכסנדר מוקדון עד אחרית ימי הגאונים": לבתי ספר ולמתלמדים: עם ציורים, תמונות ומפות / שמעון דובנוב ורשה: מהדורה ו' מתוקנת, אביב, 1916.

===תרגום שירה===
* "למען אחי הקטנים": הביבליותיקה לילדים; פיטרקוב, תרנ"ט
* "הדיג והדגה: אגדה בחרוזים" / אלכסנדר פושקין ורשה: צנטרל, תרע"ג
* "שושן הערבה" מילים: יוהאן וולפגנג פון גתה לחן: פרנץ שוברט
* "שם במקום ארזים"

===תרגום פרוזה===
* "איש בלי לב: אגדה אנגלית" ורשה: דפוס האלטער ואייזענשטאדט, תרנ"ח 1898
* "בת יחידה: אגדה ערבית" / ברתולד אורבך, "ביבליותיקה לילדים", נו, ורשה: תושיה, תרע"ג 1912
* "ספור מחיי פיל אחד" ורשה: האחים שולדברג ושותפם, תרנ"ז
* דבורה הזקנה: "המשורר העני", "דבורה הזקנה" פייטרקוב: תושיה, תרנ"ט 1899
* "הכוכבים שאבדו": שתי פנטסיות לילדים: "המלאך הגואל", "הכוכבים שאבדו" פייטרקוב: תושיה, תרנ"ט
* "מעשה בשלטן אחד": אגדה ערבית, "ביבליותיקה לילדים", נט, ורשה: תושיה, תרע"ג 1912
* "שמעון ולוי" (תרגום של מקס ומוריץ) / וילהלם בוש, ורשה: תושיה, תרע"ג.

==משיריו שהולחנו==
* "הוי, ערש מולדת", לחן: אדווין ארינסון, ביצוע: יוסף שפינדל (הקלטה: 1934, השימוש הראשון שנעשה בלחן עבור שיר בשפה העברית)
* "שכב, הירדם, בן לי יקיר" (ראו ביצוע היצירה ביו-טיוב, לחן עממי)
* "לנשמת הרצל", ירושלים, חמו"ל, תרס"ו (ראו ביצוע היצירה ביו-טיוב, הלחנה: אברהם צבי אידלסון עיבוד: מרדכי שלף)

==מכתביו ויצירותיו==
* "אביב", ורשה (תרע?) (בלדה)
* וידוי מתוך: "האשכול", ב' קרקוב, תרנ"ט
* "דמיונות ואגדות" ורשה, תרס"ב
* "ילדות: שירי משחק ושירי הטעמה" ורשה: הוצאת חנוך, 1905.
* "מוסר שדי בכהן גדול, מעשה באלכסנדר מוקדון" בתוך הביבליותיקה לילדים; ורשה: תושיה, תרע"ג 1912
* "פצעי נוער ורשה", האחים שולדבערג, תרנ"ד.
* "פרקי שירה": שירים מקוריים ומתורגמים ורשה, האלטער ואייזנשטאדט, תרנ"ז
* "אחות קטנה" פורסם ב"בן כוכב": עיתון לילדים, חוברת א, תשרי תרפ"ה, עמ' 1, 1 אוקטובר 1924.
* "ביצית זהב": שיר עם, פורסם ב"בן כוכב": עיתון לילדים, חוברת ה-ו, עמ' 148, שבט-אדר תרפ"ה, 27 ינואר 1925.
* "המטורף-בדעת" (קטעים מספר חייו)
* "יודלי" (מצללי העבר)
* "הקווצה" (חלום, מכתבי בעל-הזיות)
* "אם-חורגת" (סיפור)
* "סתיו" (ציור פסיכולוגי)
* "מעשה בארי אחד": אגדה ורשה: תושיה, תרע"ג 1913.
* "קורות ישראל לודז'" – ת"א, תרצ"ה

===פרוזה===
* "אנשים חולים": קובץ ספורים, רשימות ואגדות ורשה: דפוס מ"ו הלטר ושותפו, תרס"ג 1903. (פרוזה)
* "יוסלה המתמיד": סיפור מקורי בחרוזים פיטרקוב, תרנ"ט
* "ממרירות החיים": סיפורים וציורים פיטרקוב: תושיה, תר"ס 1900.

===ממאמריו===
* 

==לקריאה נוספת==
* "למען אחיו הקטנים": עשרים שנה למות אהרן ליבושיצקי אוריאל אופק מאזנים, י"ז, א, תשכ"ג עמוד 61
* "שירת חיבת ציון", הלל ברזל, תל אביב: ספרית פועלים, תשמ"ח 1987, פרק 12: חותמי התקופה: אהרן קמינקא, אהרן ליבושיצקי, נח פינס, י.ל. ברוך (ברוכוביץ), אלתר יצחק לוין – "אסף הלוי איש ירושלים", עמ' 359–395.
*ורד טוהר, "ספר הישר לבני הנעורים מאת אהרן ליבושיצקי: חיבור עברי קדום שעלה לארץ ישראל", עיונים בתקומת ישראל 29 (2018), עמ' 210–231.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עורכי כתבי עת יהודים
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרי תקופת התחייה
קטגוריה:משוררים ששיריהם הולחנו
קטגוריה:סופרים יהודים פולנים
קטגוריה:משוררים יהודים פולנים
קטגוריה:מתרגמים יהודים פולנים
קטגוריה:סגל הצבי
קטגוריה:יהודים בשואה: פולין
קטגוריה:סופרים ומשוררים שנספו בשואה
קטגוריה:ילידי 1874
קטגוריה:נפטרים ב-1942