OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בית הערבה (שיר)

"בית הערבה" הוא שיר שכתבו חיים חפר ועמוס קינן והלחין שמוליק קראוס. תחילה היה מיועד השיר לחלונות הגבוהים, אך עקב התפרקות השלישייה הוא הועבר לאיינשטיין. השיר שייך לסוגת שירי "ארץ ישראל הישנה והטובה".<ref></ref>
הוא מספר את סיפור נפילתו של בית הערבה. הקיבוץ הוקם ב-1939 בצפון ים המלח, אזור נידח באותן שנים. עם פרוץ מלחמת השחרור לא ניתן היה להגן עליו ומתיישביו נאלצו להתפנות.

== כתיבת השיר ==
קראוס הלחין את המנגינה לאחר מות אביו, שעבד שנים במפעלי ים המלח בסדום ובבית הערבה, וקראוס עם משפחתו נהגו לבקרו בסופי שבוע. ב-1966 נפטר האב ושנה לאחר מכן קראוס כתב לזכרו את הלחן. קראוס כתב את שורת הפתיחה של השיר, אך לא הצליח להמשיכן ומסר את הלחן לעמוס קינן, שהיו לו חברים בבית הערבה והוא כתב עליהם את השיר.<ref></ref>

קראוס סיפר על השיר: "את השיר כתבתי לזכרו של אבי. הוא עבד בים המלח בשנות הארבעים ועזר להקים את קיבוץ בית הערבה. הוא עזר להם בשטיפת המטבח והבריח בשבילם קצת נשק. הוא היה מאכער רציני, אבא שלי. בסופי שבוע היינו נוסעים אליו. בית הערבה היה כמו בית שני בשבילנו" .<ref></ref>

חפר הוסיף את הפזמון לאחר מכן. הוא כתב באותה תקופה שירים לשלישיית החלונות הגבוהים, וכיוון שהשיר שכתב קינן היה קצר מדי, חפר הוסיף לו את הפזמון החוזר.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

קינן וחפר השתמש בסיפורי הילדות של קראוס על אביו, שהיה נהג משאית והעביר סחורות ונשק אל בית הערבה.<ref></ref>

בסופו של דבר לא נכלל השיר באלבום של החלונות הגבוהים. אחרי שהלהקה התפרקה קראוס הקליט את השיר בלונדון, וגנז את ההקלטה. במקביל הקליט אריק איינשטיין את השיר בעיבודו של אלברט פיאמנטה. השיר היה אמור להיכלל באלבום "מזל גדי" של איינשטיין אך לבסוף לא נכלל בו. ב-1969 השיר יצא בתקליטון שכלל בהם גם גרסה בעברית של "אובלדי אובלדה" של הביטלס.

קראוס הקליט אותו בשנית בשנת 1994, וכלל אותו באלבום "ידידותי לסביבה".<ref name=":0" />

== מבצעי השיר ==
* 
* שמוליק קראוס
* 
* 
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==
* 

== לקריאה נוספת ==
[https://www.youtube.com/watch?v=z9fnp0F9hsc&ab_channel=OferGavish בית הערבה בעונג השישי של פרנס בגלי צה"ל]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1969
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירי שמוליק קראוס
קטגוריה:שירי שלישיית המעפיל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים חפר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שמוליק קראוס
קטגוריה:ציונות בתרבות
קטגוריה:בית הערבה
אקסל שילסטרום

אקסל שילסטרום (; נולד ב-24 בפברואר 1993) הוא זמר שוודי. התפרסם בזכות השתתפותו בעונה האחד-עשר של התחרות Swedish Idol בשנת 2017 השתתף במלודיפסטיבלן, הקדם הלאומי של שוודיה לאירוויזיון 2017, עם השיר "När ingen ser", שם הודח בשלב גלגל ההצלה.

== קורות חייו ==
שילסטרום נולד בשנת 1993 בנורשפין. ב-2012 היה מעורב בתאונה קטלנית בה טיפס על גג רכבת ונגע בכבלי החשמל מעליה. זרם בגופו עוצמת מתח של כ-16 אלף וולט, שגרמה לכוויות ב-70 אחוזים מגופו.<ref></ref>

ב-2015 החל את קריירת המוזיקה שלו, והשתתף בעונה האחד-עשר של Swedish Idol. הוא הודח כשהגיע לשלב ההופעות החיות במקום הרביעי.<ref></ref> בשנת 2016 אושר על ידי תאגיד השידור השוודי כי שילסטרום עתיד להשתתף במלודיפסטיבלן לשנת 2017 עם השיר "När ingen ser".<ref></ref> הוא השתתף במקצה הרביעי, ועלה לשלב גלגל ההצלה, שנערך ב-4 במרץ.<ref></ref> לרוע מזלו, לא דורג בין ארבעת האמנים המובילים בשלב זה, והודח מהתחרות.<ref></ref> בנובמבר 2022 נחשף פעם נוספת כי הוא עתיד להתחרות באירוע של 2023,<ref></ref> עם השיר "Gorgeous". הוא ביצע את שירו במקצה הרביעי, והודח מהתחרות – מרחק נקודה אחת מהמקום הרביעי, שהעפיל לשלב גלגל ההצלה.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרי פופ שוודים
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2017
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1993
ג'וליה לסטר

ג'וליה רוז לסטר (באנגלית: Julia Rose Lester; נולדה ב-28 בינואר 2000) היא שחקנית וזמרת יהודייה-אמריקאית.

== ביוגרפיה ==
לסטר נולדה בשכונת וודלנד הילס <small>(אנ')</small>, בלוס אנג'לס, קליפורניה. היא יהודייה מצד אימה. היא בתם הצעירה של השחקנים קלי לסטר ולורן לסטר <small>(אנ')</small>, נכדתם של השחקנים הלן לאנדס ריצ'מן ופיטר מארק ריצ'מן, ואחייניתו של המנצח והמלחין לוקאס ריצ'מן <small>(אנ')</small>. גם אחיותיה הגדולות, ג'ני ולילי, עוסקות בשואו ביזנס.

לסטר היא בוגרת בית הספר התיכון קלבסס <small>(אנ')</small> במחוז לוס אנג'לס, קליפורניה. 

== קריירה ==
בשנת 2009, בגיל 9, קיבלה את תפקידה הראשון בתור קוזט הקטנה בהפקת תיאטרון מקומית של המחזמר "עלובי החיים", ומכאן דרכה הייתה סלולה לתפקידים רבים בתיאטרון המקומי בין היתר בהפקות של "אל תוך היער", "הקוסם מארץ עוץ", "קארי", "יוסף וכתונת הפסים המשגעת" ו"כמעט נורמלי". 

בשנת 2019 החלה לככב בתפקיד אשלין קאסוול בסדרת הסטרימינג של דיסני+ "היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה".<ref></ref> הסדרה שודרה במשך 4 עונות, והסתיימה באוגוסט 2023.<ref></ref>

בשנת 2022 כיכבה בתפקיד כיפה אדומה במחזמר "אל תוך היער" בברודוויי. על תפקידה במחזמר קיבלה מועמדות לפרס טוני לשחקנית המשנה הטובה ביותר במחזמר.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
ג'וליה לסטר מזדהה כפאנסקסואלית. הדמות שלה בסדרה "היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה" יצאה גם היא מהארון בתור קווירית בעונה השלישית.

לסטר יוצאת עם התסריטאית אילנה וולפרט מאז 2022.

== פילמוגרפיה ==
=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
|2016
|בלה והבולדוגס
|גרייסי קרנשו
|פרק: "Bella in the Spotlight"
|-
|2017
|ממי
|אמילי
|3 פרקים
|-
|2017–2020
|ספיריט: לרכוב חופשי
|ביבי שומאן
|דיבוב; 6 פרקים
|-
|2018
|משפחת רעם
|סמית'
|פרק: "Revenge of the Smith"
|-
|2018–2019
|נסיך פאוריה <small>(אנ')</small>
|סוזי
|2 פרקים
|-
|2019
|השייקריות
|טוניה מאליגן
|פרק: "Why Tonya"
|-
|2019–2023
|היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה
|אשלין קאסוול
|תפקיד ראשי (4 עונות); 38 פרקים
|-
|2023
|היילי על זה!
|טינה
|דיבוב; 2 פרקים
|}

=== תיאטרון ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!מחזה
!תפקיד
!הערות
|-
|2009
|עלובי החיים
|קוזט הצעירה
| rowspan="5" |תיאטרון מקומי
|-
|2010
|אל תוך היער
|מילקי וייט
|-
|2012
|הקוסם מארץ עוץ <small>(אנ')</small>
|דורותי גייל
|-
|2015
|עלובי החיים
|אפונין
|-
|2016
|קארי <small>(אנ')</small>
|קארי וייט
|-
|2017
|יוסף וכתונת הפסים המשגעת
|קריינית
|Thousand Oaks Civic Arts Plaza, קליפורניה
|-
| rowspan="3" |2018
|אל תוך היער
|כיפה אדומה
|Cupcake Theater, לוס אנג'לס, קליפורניה
|-
|כמעט נורמלי
|נטלי
|Hillcrest Center For The Arts, ת'אוזנד אוקס, קליפורניה
|-
|Calvin Berger
|בראט
|Hudson Backstage Theatre, לוס אנג'לס, קליפורניה
|-
| rowspan="2" |2022
| rowspan="2" |אל תוך היער
| rowspan="2" |כיפה אדומה
|אוף ברודוויי
|-
|ברודוויי; מועמדת פרס טוני לשחקנית המשנה הטובה ביותר במחזמר <small>(אנ') (2023)</small>
|-
| rowspan="2" |2023
|סוד הגן הנעלם <small>(אנ')</small>
|מרת'ה
|ברודוויי
|-
|I Can Get It for You Wholesale
|מיס מרמלשטיין
|אוף ברודוויי
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:זמרות יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות פאנסקסואליות
קטגוריה:שחקנים להט"בים אמריקאים
קטגוריה:זמרים להט"בים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2000
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2000
יצחק זבלודובסקי

יצחק זבלודובסקי (בכתיב ארכאי: איטשע זאבלודאווסקי; ה'תקמ"א, 1781 – ניסן ה'תרכ"ה, אפריל 1865) היה איש עסקים ופילנתרופ מראשי הקהילה היהודית בביאליסטוק. נודע בכינויו איטשקע דער גביר (-איצ'קה הגביר). זבלודובסקי החזיק בנדל"ן יקר ערך בביאליסטוק, חלקו נתרם על ידו למטרות צדקה בצוואתו.

בית המדרש שלו התפרסם בשם 'דעם גביר'ס בית־המדרש' (בית המדרש של הגביר). בית מדרש זה הפך ברבות הימים לבית הכנסת הכוראלי בביאליסטוק . בית החולים היהודי הראשון בביאליסטוק נבנה ב-1840 בידי חתנו סנדר בלוך, בעקבותיו תרם חותנו כעבור 23 שנים (1863), שנתיים לפני מותו, בית חולים יהודי מודרני.

לאחר פטירת אשתו פֶּעשֶע בכ"ח בחשון ה'תקצ"ב, 4 בנובמבר 1831, פרסם הרב חנוך זונדל בן יוסף קונטרס־מספד מיוחד בשם 'מספד־תמרורים'.

זבלודובסקי נפטר בגיל 84 והובא למנוחות בביאליסטוק בערב חג הפסח של שנת 1865. מצבת קברו המפוארת כללה לוחות אפיטף מארבעת רוחותיה.

==משפחתו==
בניו: מרדכי (תקנ"ט - י"ז טבת תרכ"ט), ישעיה מיכל, דוד, מאיר.

בנותיו וחתניו:
* מלכה רייזל (נפטרה ליל שבת ט' טבת תרל"ח) וסנדר בלוך
* פלטי ואליעזר הלברשטם
* פריידא לאה ומאיר כהן
* נחמה פרלס (אימה של פאולינה וילבושביץ')
* חיה פרומע ונחום מינץ

מצאצאיו, משפחת זבלודובסקי המורחבת בביאליסטוק שרבים מחבריה התפרסמו בפולין ובהמשך באמריקה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.jewishbialystok.pl/Zabłudowski-Izaak-Icchok,5400,591 יצחק זבלודובסקי], באתר המוזיאון היהודי בביאליסטוק 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפטרים ב-1865
קטגוריה:ביאליסטוק: אישים
קטגוריה:נדבנים יהודים פולנים
דון דונלד

דון דונלד (באנגלית: Don Donald) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1937 שהופק על ידי וולט דיסני הפקות והופץ על ידי יונייטד ארטיסטס.<ref></ref> הסרט, שבוים על ידי בן שרפסטין וכולל מוזיקה מאת פול סמית' שעובדה משירי עם מקסיקנים, עוקב אחר דונלד דאק המנסה לחזר אחרי ברווזה מקסיקנית בשם דונה דאק. קלרנס נאש דיבב גם את דונלד וגם את דונה.

למרות שהוגדר בזמנו כעוד סרט מצויר בסדרת "מיקי מאוס", דבר המסביר את פניו של מיקי מאוס בתחילת הגרסה המקורית, הסרט הוא למעשה החלק הראשון בסדרת "דונלד דאק" והראשון שמציג את דונלד כדמות הכוכב הראשי<ref>לפני, דונלד הופיע ב-14 סרטים ככוכב-שותף.</ref> כמו גם מושא אהבה לדונלד.

הסרט נוצר במקור כחלק מ"סימפוניות טיפשיות", תחת השם "The Little Burro" (Burro - חמור בספרדית). העלילה הייתה כמעט זהה לגרסה הסופית, אלא שהגיבורים היו ילד וילדה מקסיקנים חסרי שם שמתחרטים על החלפת החמור שלהם במכונית וכך, בשמחה רבה מתאחדים איתו בסוף.<ref>Walt Disney's Silly Symphonies: A Companion to the Classic Cartoon Series by Merritt, Russell, Disney Editions, 2016</ref>

== עלילה ==
דונלד דאק רוכב על גבי חמור דרך המדבר המקסיקני מנגן בגיטרה וחובש סומבררו בדרכו לביתה של חברתו, דונה דאק. דונה רוקדת את ריקוד הכובעים המקסיקני ובסופו של דבר נוחתת על החמור של דונלד שמשליך אותה מגבו. צחוקו של דונלד גורם לדונה לכעוס והיא סוטרת לו על הלחי, זורקת אותו לתוך המזרקה ושוברת לו את הגיטרה על הראש ומיד חוזרת בזחיחות לתוך הבית.

בחזרה בחוץ, חמורו של דונלד לועג על כישלונו ומר גורלו של בעליו. דונלד מחליט להחליף את החמור במכונית בתחנת סחר סמוכה.

דונלד זוכה מיד בחיבתה של דונה כאשר הוא מופיע עם המכונית מתחת לחלונה. היא מתיישבת במושב האחורי ואף מנשקת את דונלד בלהט. יחד הם יוצאים לסיבוב במדבר, אך לבסוף המכונית סובלת מבעיות במנוע ומפסיקה לעבוד. דונלד מנסה בביטחון לתקן את הבעיה, אך המכונית משליכה אותו החוצה וממהרת משם בלעדיו. המושב האחורי מתקפל ונסגר על דונה והיא נלכדת בפנים בעוד דונלד במרדף אחר המכונית הסוררת. המכונית מתנגשת בסלע ומתרסקת, פולטת מתוכה את דונה לתוך שלולית בוץ, ודונלד צוחק עליה. דונה שוב זועמת על כך שהוא לועג עליה, מרימה את צופר המכונית ומכה איתו את דונלד, עד שהאחרון נוחת על קקטוסים ושם דונה דוחפת את הצופר לפיו. לאחר מכן דונה רוכבת על החד-אופן שלה, אותו היא נשאה בתוך ארנקה, מצהירה בכך שמערכת היחסים ביניהם נגמרה.

דונלד, לבדו במדבר עם החמור שנמלט מתחנת הסחר, זועם על המכונית וזורק לעברה את הצופר כנקמה. עם זאת, זה גורם לרדיאטור של המכונית להתפוצץ והמים החמים נוחתים על הסומבררו של דונלד ומכווצים אותו. ושוב חמורו של דונלד צוחק עליו.

== דונה דאק ==
* לא ברור אם דונה דאק פשוט מייצגת גרסה קודמת לדמותה של דייזי דאק או שהיא דמות נפרדת לחלוטין. מאוחר יותר דונה זכתה להמשכיות רטרואקטיבית ברצועת הקומיקס של דיסני משנת 1951, בתור יריבתה של דייזי.<ref></ref>
* דונה הופיעה מספר הופעות נוספות במגזין הבריטי "Mickey Mouse Weekly".<ref>[http://kayaozkaracalar3.blogspot.com/2009/11/daisys-first-incarnation-as-donna-in.html Daisy's First Incarnation as Donna in Mickey Mouse Weekly] on Disneyville.</ref> מבחינת מדיום הסרטים, דונה אינה הופיעה באף סרט נוסף.
* בסרט זה דונה משמשת כמושא האהבה הראשון והאחרון של דונלד עד לשנת 1940, עם הופעת הבכורה של דייזי דאק בסרט "מר דאק צועד החוצה".

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים קצרים של דיסני
קזנובס

קזנובס () היא להקה שוודית, שהוקמה בשנת 1989 בעיר ואדסטנה. זכתה ב-"Svenska dansbandsmästerskapen", תחרות המורכבת מלהקות בז'אנר דומה, בשנת 1998. הרכבה הנוכחי כולל את הנריק סטהסון הסולן, ג'ימי לינדברג הגיטריסט, סטפן רידינג הבסיסט והנס פלאהן המתופף.

אלבומה Livet börja nu, שיצא ב-30 במאי 2012, נכנס למצעד האלבומים השוודי במקום השישי בשבוע הראשון לצאתו. בנובמבר 2022 נחשף כי היא עתידה להשתתף במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לאירוויזיון 2023,<ref></ref> עם השיר "Så kommer känslorna tillbaka". היא השתתפה במקצה השלישי, אך לא העפילה לשלב הבא.

== דיסקוגרפיה ==
{| class="wikitable plainrowheaders" border="1" style="text-align:center;"
! rowspan="2" scope="col" |שנה
! rowspan="2" scope="col" | אלבום
! colspan="1" scope="col" | מיקומי שיא
|-
! scope="col" style="width:3em;font-size:85%;" | SWE<br /><ref name="swe"></ref>
|-
| 2000
| scope="row" | I varje del av mitt hjärta
| –
|-
| 2007
| scope="row" | Nu kommer jag tillbaks
| 39
|-
| 2012
| scope="row" | 
| 6
|-
| 2013
| scope="row" | Sommar i Sverige
| 7
|-
| 2014
| scope="row" | Hon ska bli min
| 14
|-
| 2015
| scope="row" | Galet mycket hits
| 9
|-
| 2016
| scope="row" | Kom och sjung halleluja
| 2
|-
| 2017
| scope="row" | Ut i live
| 18
|-
| 2018
| scope="row" | Vi lever här och nu
| 20
|-
| 2020
| scope="row" | Mota olle i grind
| 14<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:להקות שוודיות
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1989
אלוב & בני

אלוב & בני () הם צמד מוזיקלי שוודי מהעיר ארברו, המורכב ממתיאס "אלוב" אלובסון (נולד ב-1989) ואוסקר "בני" קילניוס (נולד ב-1990). הוא הוקם בשנת 2008, וב-2022 הפך לאחד האמנים המושמעים ביותר בשוודיה בספוטיפיי. שירם, "Bubbel på balkongen", יחד עם הזמרת סופי סבנסון, הפך ללהיט קיץ, והגיע למקום השני במצעדי הסינגלים בשוודיה ובנורווגיה. הוא אף צבר כ-24 מיליון השמעות בספוטיפיי וכמיליון צפיות ביוטיוב. "Cheva på fredag" הפך לשיר הארבעה-עשר המושמע ביותר בשוודיה בשירותי הסטרימינג השונים.

בשנת 2023 השתתף הצמד במלודיפסטיבלן, הקדם הלאומי של שוודיה לאירוויזיון 2023, עם השיר "Raggen går", שנכתב על ידו, לצד יוהאן ורנר, כריסטיאן ויישאג וטים לארסון.<ref></ref> הוא הופיע עמו במקצה הראשון של התחרות, והעפיל לשלב חצי הגמר, שהתקיים ב-4 במרץ. ידו לא הייתה על העליונה, והוא נכשל בניסיון להעפיל לגמר.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומים ===
* 2019 – Supa Sova Sex & Likes

=== מיני-אלבומים ===
* 2011 – Tanka skiten vi bryr oss inte

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צמדים מוזיקליים
קטגוריה:להקות שוודיות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2008
אמיל הנרוהן

אמיל הנרוהן (; נולד ב-16 ביוני 1997) הוא זמר שוודי ואושיית רשת. בגיל 15 התחבר ללהקת A*Base, מחווה ללהקת Ace of Base.

== ביוגרפיה ==
בשנת 2022 זכה הנרוהן לחשיפה רבה בזכות הסרטון "Jag er mamma", שפורסם לראשונה ב-Tiktok. מאז הפך לאחד מהטיקטוקרים המובילים בשוודיה, עם מיליוני צפיות בסרטוניו.

בשנת 2023 גילם את דמותו של ווף במחזמר שיער. כמו כן, נחשף כי הוא עתיד להשתתף במלודיפסטיבלן, הקדם הלאומי של שוודיה לאירוויזיון 2023, עם השיר "Mera mera mera".<ref></ref> הוא השתתף במקצה הרביעי, שנערך ב-25 בפברואר, ולא העפיל לשלב הבא.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים שוודים
קטגוריה:טיקטוקרים
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1997
אווה רידברג

אווה רידברג (; נולדה ב-20 ביוני 1943) היא זמרת, שחקנית, קומיקאית, אמנית רביו ורקדנית שוודית.

== קורות חייה ==
רידברג נולדה במאלמו שבשוודיה.<ref name="expressen1"></ref> בילדותה למדה בבית הספר לבלט ושיחקה בתיאטרון ילדים מקומי.<ref></ref> בגיל התמחתה בריקוד בלט במאלמו סטאדסטיטר. היא התקבלה לאחת מההפקות הרביו של שפובל ראמל מתיאטראות Ideontheater בסטוקהולם. בשנת 1965 הצטרפה לתיאטרון אודנס שבדנמרק, שם גילמה טום בוי במחזמר "סיפור הפרברים".<ref name="autogenerated1"></ref> היא חתמה עמם על חוזה לשלוש שנים. בשנת 1966 רשמה את הופעת הטלוויזיה הראשונה שלה במהלך קטע קומי ששודר ב-Kvitt eller dubbelt.<ref name="autogenerated2"></ref> בשנת 1971 השתתפה בסרט "Sound of Näverlur".<ref></ref> בשלהי שנות ה-70 של המאה ה-20 החלה לעבוד עם פרנסואה ברונט, והופיעה באולימפיה בפריז.<ref></ref> בשנת 1977 השתתפה במלודיפסטיבלן, הקדם הלאומי של שוודיה לאירוויזיון 1977, עם השיר "Charlie Chaplin", ודורגה במקום התשיעי.<ref></ref> בשנת 2021 חזרה לתחרות עם אווה רוס עם השיר "Rena Rama Ding Dong". הוא העפיל לשלב גלגל ההצלה, אך לא עבר לשלב הגמר.<ref></ref> בשנת 2023 שב הצמד לאירוע עם השיר "Länge leve livet". הן לא עברו את שלב המקצים הראשוניים.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה שוודיות
קטגוריה:קומיקאיות
קטגוריה:רקדניות בלט שוודיות
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2021
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1943
אברהם יפה (בנקאי)

אברהם בן משה יפה מבוהמיה (נפטר ב-1533; ידוע גם בשמו הלטיני Abraham Judaeus Bohemus) היה בנקאי יהודי בוהמי מהמאה ה-16, כמו גם גובה מיסים, מלווה כספים, ויהודי חצר, שלימים עבר לפולין ושימש כנציב ועד ארבע ארצות מ-1514 עד 1518.

==קורות חיים==
נולד באמצע המאה ה-15 בפראג. אביו משה יפה מבולוניה היה רב פולני וצאצא מצד אביו של רבי אלחנן בן יצחק, בנו של ר"י הזקן. אמו מרגלית בת שמואל הלוי נחשבה לאישה מלומדת ביותר, עד שחלק מצאצאיה אימצו שם משפחה נוסף "מרגליות" על שמה, כמו אחיו של אברהם, רבי יעקב מרגליות-יפה מנירנברג.

בתחילת דרכו צבר אברהם הון רב, אותו השאיל מאוחר יותר לאולסלו השני, מלך בוהמיה והונגריה ולקיסר מקסימיליאן הראשון.

בסביבות 1495 היגר לקז'ימייז' שבקרקוב, ועד מהרה הפך לבנקאי של אלכסנדר יגיילו ולזיגמונט הראשון, לימים מלך פולין, איתו פיתח מאוחר יותר קשר הדוק.

בשנת 1512 הוציא המלך זיגמונט צו המודיע לנתיניו כי מינה את אברהם לממונה עליהם, וכי אחד מתפקידיו של אברהם היא לגבות את מס הקלפי היהודי מקהילות פולין הגדולה ומזוביה ולמסור אותו לאוצר המלך.

משנת 1514, גם גבה את מס הקלפי היהודי בפולין קטן, ומילא תפקיד זה עד 1518.

באותה תקופה גם עסק אברהם במסחר, והחזיק בתחנת מסחר בלבוב, שם נתן לו המלך בית ברובע היהודי.

חובותיו של אברהם גרמו לו להסתכסך עם מחוז קרקוב ועם הקהילה היהודית, שאף הטילו עליו חרם, בעיקר בעד פקודתו של זיגמונט שחייבה את יהודי קרקוב לשלם לאברהם סכום של 200 פלורינים, "על הגנתם מפני האשמות שהועלו נגדם". המלך הורה לכל יהודי פולין, ובמיוחד לרבנים, לכבד את הפריבילגיות שניתנו לאברהם. עבור הפריבילגיות הללו שילם אברהם מס אישי שנתי של 20 דוקטים.

בשנת 1518, לאחר השתדלותו של הקיסר מקסימיליאן, סילק זיגמונט את אברהם מתחום השיפוט של ועד ארבע ארצות תוך איום בקנסות. המלך גם דחה את כל ההאשמות נגד אברהם, שחרר אותו ממסים ששילמו שאר היהודים, ואיפשר לו חופש מסחר ובנקאות בכל פולין.

בשנת 1533, סילק זיגמונט את אברהם מתחום השיפוט של פקידי המלוכה והכניס אותו לתחום השיפוט של המלכה בונה ספורצה.

בסוף ימיו עבר ללבוב, שם נפטר בשנת 1533.

נכדו היה רבי .

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוהמיה: אישים
קטגוריה:בנקאים יהודים פולנים
קטגוריה:יהודי החצר
קטגוריה:יהודים צ'כים
קטגוריה:ילידי המאה ה-15
קטגוריה:נפטרים ב-1533
ישראל איסר איסרלין (וילנה)

הרב ישראל איסר איסרלין (בערך ה'תקפ"ז, 1827 – ט"ו בתמוז ה'תרמ"ט, 1889) היה מורה צדק בעיר וילנה. חיבר מספר ספרים שכולם יצאו לאור בחייו.

==ביוגרפיה==
אין ידועים פרטים רבים עליו. נולד בעיר סלוצק לאביו רב מרדכי איסרלין ולאמו פריידא בת הרב חיים ברודא מהורודנה, מחבר הספר "תורה אור ודרך חיים" (הורודנה תקפ"ג), נכדו של ר' אברהם ברודא.

נישא לבתם של הלמדן הווילנאי ר' יצחק יהודה ליב רבינוביץ (ילב"ש) מחבר הספר "דרכי תשובה – שבל"י הלקט" ואלמנתו עטיל. אשתו התייתמה מאביה לפני נישואיהם.

בשנת ה'תרכ"ד, נתמנה למורה צדק בעיר וילנה. ובשנה זו הוציא לאור את ספרו השני אשי ישראל על מסכת שבת, והזכיר את שם אביו בברכת החיים (נ"י), ואילו בספרו השלישי שיצא לאור בשנת ה'תרכ"ח הזכיר את אביו בברכת המתים (ז"ל).

==ספריו==
* [http://www.hebrewbooks.org/58073 שם ישראל] – חידושים וביאורים על משניות סדר זרעים. הוציא לאור בעילום שם בשנת ה'תרי"ט.
* [http://www.hebrewbooks.org/14842 אשי ישראל – שבת] – חידושים וביאורים על מסכת שבת. בהקדמה לספר הסביר מדוע החליט להוציא לאור את הספר תוך הזכרת שמו. בין הסיבות מציין את דרישת רבותיו, ורבו ר' יוסף פיימר מסלוצק להזכיר בנוסף לשמו גם את עיר מולדתו. הספר יצא לאור בשנת ה'תרכ"ד.
* [http://www.hebrewbooks.org/15132 מר ואהלות] – על דיני טומאת אוהל. יצא לאור בשנת ה'תרכ"ח. עם הגהות מהרש"ש על הספר.
* [http://www.hebrewbooks.org/9200 תוספת ירושלים] – סיכום הלכות מהתוספתא ומהתלמוד ירושלמי שאינן סותרות את תלמוד בבלי ולא את פסקי שולחן ערוך. הספר יצא לאור בשנת ה'תרל"א.
* [http://www.hebrewbooks.org/7983 פתחי תשובה] – הערות על חלק אורח חיים של השולחן ערוך. הספר יצא לאור בשנת ה'תרל"ה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=230 פתחי תשובה] באתר [דעת].

==לקריאה נוספת==
*הלל נח מגיד-שטיינשניידער, עיר ווילנא, חלק א, ווילנא תר"ס, עמ’ 71-69.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:פרשני השולחן ערוך
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:ילידי 1827
קטגוריה:נפטרים ב-1889
יצחק נחשוני

יצחק אייזיק נחשוני (י"ב באייר תשי"ד, 15 במאי 1954 – כ"ד באייר תשפ"ג, 15 במאי 2023) היה עיתונאי חרדי ישראלי, עורך העיתונים "יום השישי", "ערב שבת" ו"מרכז העניינים".

==ביוגרפיה==
נחשוני נולד בבני ברק לסאסי ויהודה נחשוני, שהיה מראשי תנועת פא"י, עורך עיתון "שערים", מחבר ספרים, והוגה דעות.

בילדותו למד בתלמוד תורה, מרכז של החינוך העצמאי בבני ברק. בכיתה ה' עבר ל"ישיבת תל אביב", וממנה המשיך לישיבות "היישוב החדש", "איתרי" ו"חברון".

את דרכו העיתונאית החל בעיתון "בעצם" שפנה לנוער דתי, והשתלב בתוכניות רדיו של מחלקת המסורת ב"קול ישראל". היה מראשוני העורכים של "מצעד הזמירות" החסידי. בהמשך השתתף גם בתוכנית "מנחת ערב" – תוכנית האקטואליה הדתית הראשונה. לאחר לימודיו בישיבה התגייס לצה"ל ושירת בתחנת גלי צה"ל, לאחר שהיה החרדי הראשון שעבר את המיונים, שם שירת במשך 8 שנים ככתב וכעורך. במקביל שימש כדובר הרבנות הצבאית.

בשנת 1983 הקים יחד עם ישראל קצובר את השבועון "יום השישי" שנחשב לפורץ דרך בתחומו והופיע עד לשנת 2001, בזמנו נודע כאחד הלוחמים נגד ההופעות המוזיקליות.

ב-2001 מונה לעורך התוכניות ברדיו "קול חי", וכן ערך את השבועונים של הרב אמנון יצחק "ארבע כנפות" ו"שופר ניוז", וכן כתב טורי אקטואליה באתר בחדרי חרדים. הוא הגיש את התכנית "מדינה בתוך מדינה" ברדיו קול חי. ב-2010 מונה לעורך הראשי של עיתון "מרכז העניינים". ב-2021 הוא פרש מתפקידו.

ביולי 2021 נחשוני הצטרף לצוות הפרשנים של עיתון "משפחה" וכתב טור שבועי בעיתון.

ב-2022 הקים והפעיל בית ספר חרדי לתקשורת.

נחשוני שימש כפרשן לענייני חרדים בכלי תקשורת שונים בישראל וכמגיש תוכנית הבוקר של רדיו קול ברמה, לצד איש התקשורת נועם זיגמן.

ב-15 במאי 2023 נפטר נחשוני בגיל 69 לאחר שסבל מבעיות בריאותיות והובא למנוחות בבית העלמין סגולה בפתח תקווה.

==חיים אישיים==
נחשוני היה נשוי לבלומה ואב לחמישה בנים ובת. בהם קובי נחשוני - עיתונאי ynet, ידיעות אחרונות ובשבע, יהודה נחשוני - מנכ"ל עיתון משפחה והמוזיקאי ארהלה נחשוני. אחיו הוא הרב משה נחשוני, רב שכונה בראשון לציון וראש מחלקת הכשרות בעיר. התגורר בפתח תקווה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:בוגרי ישיבת היישוב החדש
קטגוריה:בוגרי ישיבת איתרי
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים חרדים
קטגוריה:עיתונאים חרדים ישראלים
קטגוריה:פובליציסטים ישראלים
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:סגל משפחה
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:שדרני רדיו חרדים
קטגוריה:סגל רדיו קול חי
קטגוריה:סגל רדיו קול ברמה
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
אבנר שמעוני (ראש מועצה)

אבנר שמעוני (נולד ב-16 בספטמבר 1956) הוא איש ציבור שכיהן כראש המועצה האזורית חוף עזה מ-2001 ועד לפירוקה במסגרת תוכנית ההתנתקות ב-2005.

==ביוגרפיה==
נולד לרחל ויחזקאל. התגורר עם משפחתו בראשון לציון. הגיע לנוה דקלים ב-1988 בעקבות חברו מנחם בית-הלחמי. מיד עם בואו החל לשמש מזכיר המועצה האזורית חוף עזה. ב-10 בנובמבר 1987 נעצר, יחד עם בית-הלחמי, בחשד כי היו מעורבים בהריגת נערה פלסטינית בדיר אל-בלח, ושוחררו בערבות לאחר מספר שעות, אך נאסר עליהם לצאת מאשקלון למשך שבוע.

בתקופת כהונתו של צבי הנדל כראש המועצה, שימש גזבר המועצה והיה רכז המשק במושב עצמונה.

בשנת 2001 נבחר לראשות המועצה. בתקופת כהונתו התמודדו תושבי חבל עזה עם פיגועי הטרור הקשים של האינתיפאדה השנייה, בהם הפיגוע במכינה בעצמונה, רצח טלי חטואל ובנותיה, רצח הרב יצחק עראמה, פיגוע הירי ברפיח ים, הפיגוע בציר כיסופים וירי מתמיד של פצצות מרגמה ורקטות קסאם לעבר יישובי החבל.

עם ההכרזה על תוכנית ההתנתקות, היה ממובילי המאבק כנגדה. הוא ורעייתו היו המתיישבים האחרונים שיצאו מגוש קטיף. בשל סירובו ליצור קשר עם מנהלת סל"ע, לא קיבלה משפחתו קרווילה באתר הקרווילות של נוה דקלים בעין צורים, והוא שכר דירה בשפיר הסמוכה. זמן קצר לאחר ההתנתקות התמנה למנכ"ל מועצת יש"ע. ביולי 2006 התפטר מתפקידו. מתנדב במרכז להנצחת מורשת גוש קטיף.

כשנה לאחר ביצוע ההתנתקות לקה באפאזיה, ומאז הוא מצוי בהליכי שיקום ומוגבל בתנועה ובדיבור.

==חיים אישיים==
נשוי לרחל (רוחל'ה), בתו של הקבלן חיים שכטר ואב לארבעה. מתגורר בניצן ב'.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=PZIWk-i7q1I אבנר שמעוני], סיפור אישי, מרכז מורשת גוש קטיף, סרטון באתר YouTube.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי מועצות אזוריות בישראל
קטגוריה:עובדי רשויות מקומיות בישראל
קטגוריה:נוה דקלים: אישים
קטגוריה:ראשון לציון: אישים
קטגוריה:מועצה אזורית שפיר: אישים
קטגוריה:מועצה אזורית חוף אשקלון: אישים
קטגוריה:ראשי מועצת יש"ע
קטגוריה:נכים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
אלכסנדר רושה

אלכסנדר רושה (באנגלית: Alexander Roche; 17 באוגוסט 1861 – 10 במרץ 1921) היה אמן סקוטי בסוף המאה ה-19 ודמות חשובה ב"נערי גלאזגו".<ref>Billcliffe, Roger (2002): The Glasgow Boys: The Glasgow School of Painting 1875–1895</ref>

== ביוגרפיה ==
הוא נולד בגאלוגייט בגלאזגו, בנו של טוחן. הוא למד באקדמיית סנט מונגו בברידג'טון, גלאזגו.

הוא הוכשר במקור כאדריכל, אך לאחר מכן עבר לאמנות, למד בבית הספר לאמנות של גלאזגו (GSA) ומשנת 1881 בבית הספר לאמנויות יפות
בפריז. כאן הוא למד אצל גוסטב בולאנז'ה וז'אן לאון ז'רום.

בתקופתו בפריז הוא התיידד עם ויליאם קנדי, ג'ון לאברי, תומאס מילי דאו וויליאם סטוט.<ref>"Calton Gallery - Alexander Ignatius Roche RSA NEAC RP (1861–1921)". Archived from the original</ref> בתחילת שנות ה-80 הוא הצטרף למושבה של אמנים סקוטים בגרז-סור-לוינג דרומית לפונטנבלו.

בשובו לסקוטלנד ב-1885 הוא הצטרף ל"נערי גלאזגו" בעבודה על ציורי קיר עבור התערוכה הבינלאומית למדע, אמנות ותעשייה של 1888. ב-1888 הוא נסע לקאפרי, שם התיידד עם פאביו פאבי והרולד ספיד.<ref>Calton Gallery: A I Roche</ref> בשנים הבאות הוא ביקר גם בוונציה ובפירנצה, והתחתן עם בחורה איטלקייה. נישואים אלו היו קצרי מועד והם נפרדו. מכיוון ששניהם היו קתולים, ייתכן שמעולם לא היו גירושים.

ב-1896 הוא עבר מגלאזגו לאדינבורו והחל להתרחק מאסכולת גלאזגו. עבודתו עברה מציורי נוף בעיקר לפורטרטים.

ב-1906 הוא נישא בשנית לז'אן אלכסנדר, בתו של רוברט אלכסנדר. בתקופה זו הם נהנו מהידידות של ג'וזף קרוהול.

בסביבות 1910 הוא עבר דימום מוחי שגרם לאובדן השימוש ביד ימין והוא נאלץ להתאמן מחדש כדי לצייר ביד שמאל.

הוא נפטר ונקבר בבית הקברות דין באדינבורו.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="220">
File:Flora Stevenson.jpg|פלורה סטבנסון
File:Alexander Ignatius Roche (1861-1921) - The Old Fisherman - NG 2457 - National Galleries of Scotland.jpg|הדייג הזקן
File:Alexander Ignatius Roche - A Newhaven Fishwife.jpg|אשת הדייג
File:Alexander Ignatius Roche - The Harbour, St. Monance.jpg|הנמל בסנט מונש
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:ילידי 1881
קטגוריה:נפטרים ב-1921
יחסי ברית המועצות – טונגה

ברית המועצות וטונגה כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים באפריל 1976,<ref></ref> טונגה הייתה האי הראשון באוקיינוס השקט שכוננה יחסים דיפלומטיים עם ברית המועצות.

== היסטוריה ==
ניתן לראות את יחסי ברית המועצות–טונגה בהקשר של האינטרסים של שתי המדינות. באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20, אוקיאניה כולה התיישרה היטב עם הגוש המערבי בהקשר של המלחמה הקרה, וברית המועצות, למרות שחופה המזרחי על האוקיינוס השקט, לא נכללה בהשתתפות בעניינים האזוריים. טונגה, בינתיים, השיגה את ריבונותה המלאה לאחר שהייתה תחת שלטון הממלכה המאוחדת וכוננה יחסי חוץ משלה.

במאי 1976 הציעה ברית המועצות לסייע לטונגה לבניית נמל תעופה בינלאומי ופיתוח תעשיית הדיג.<ref></ref> המהלך של טונגה לכינון יחסים דיפלומטיים עם ברית המועצות גרם לבהלה בניו זילנד, בריטניה, וגרמניה המערבית והביא למספר הצעות סיוע ממדינות המערב.

ממשלת אוסטרליה הודיעה אז כי תממן שדרוג של שדה התעופה הבינלאומי של טונגה, וב-1977 הגדילה את הסיוע הכלכלי הכולל שלה לטונגה (מ-406,000 דולר אוסטרלי ליותר מ-1,000,000 דולר אוסטרלי), לפני פתיחת הנציבות העליונה בנוקואלופה ב-1980.

ב-1987, ג'ורג' טופו החמישי, אז יורש העצר בטונגה, ערך ביקור ממלכתי בברית המועצות.

היחסים בין מוסקבה לנוקואלופה נותרו פרגמטיים ולא אידאולוגיים. טונגה הייתה, באותה תקופה, מונרכיה אבסולוטית, ללא אהדה אידאולוגית לקומוניזם.

== הערות שוליים ==
דריוס תומפסון

דריוס ג'מאר תומפסון (באנגלית: Darius Jamar Thompson; נולד ב-4 במאי 1995) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הרכז באנאדולו אפס מליגת העל הטורקית והיורוליג.

== קריירה מקצועית ==
=== ליידן ===
לאחר ששיחק כדורסל מכללות באוניברסיטת טנסי (2013–2014), אוניברסיטת וירג'יניה (2015–2017) ואוניברסיטת מערב קנטקי (2017–2018), חתם תומפסון על החוזה המקצועני הראשון שלו, חוזה לשנה בליידן מליגת העל ההולנדית והיורופקאפ. ב-27 באוקטובר 2018 קלע תומפסון 32 נקודות בניצחון 78–73 על דן הלדר סאנס. ב-7 בנובמבר הוביל תומפסון את ליידן לניצחון על סאקאריה במסגרת שלב הבתים של עונת 2018/2019 ביורופקאפ עם 36 נקודות. ב-31 במרץ זכה תומפסון ב עם ליידן, לאחר שקלע 25 נקודות בגמר. ב-24 באפריל 2019 זכה תומפסון בפרס ה-MVP של הליגה ההולנדית.

=== ברינדיזי ===
ב-23 ביולי 2019 חתם תומפסון לשנה עם אופציה לעונה נוספת בניו באסקט ברינדיזי מהסרייה א' האיטלקית וליגת האלופות בכדורסל.

=== לוקומוטיב קובאן ===
ב-1 ביולי 2021 עזב תומפסון עזב את ברינדיזי לאחר שנתיים וחתם בלוקומוטיב קובאן הרוסית מהליגה המאוחדת של VTB. הוא עזב את הקבוצה לאחר הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022.

=== בסקוניה ===
ב-12 באוגוסט 2022 הוא חתם בסאסקי בסקוניה מליגת ה-ACB הספרדית והיורוליג. בעונת 2022/2023 ביורוליג היה מלך האסיסטים ונבחר לחמישיית העונה השנייה.

===אנאדולו אפס===
ב-7 ביולי 2023 חתם תומפסון לשלוש שנים באנאדולו אפס מליגת העל הטורקית והיורוליג.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת וירג'יניה
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת טנסי
קטגוריה:כדורסלני ניו באסקט ברינדיזי
קטגוריה:כדורסלני לוקומוטיב קובאן
קטגוריה:כדורסלני סאסקי בסקוניה
קטגוריה:טנסי: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני אנאדולו אפס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1995
Aristocrat Leisure

Aristocrat Leisure Limited היא חברת טכנולוגיה ומשחקים אוסטרלית. החברה היא יצרנית מכונות הימורים אוסטרלית, שהמטה האדמיניסטרטיבי והמחקרי שלה נמצא בצפון סידני. יש לה משרדי שיווק ופיתוח בדרום אפריקה, רוסיה וארצות הברית.

Aristocrat היא יצרנית מכונות ההימורים הגדולה ביותר באוסטרליה, ואחת מיצרניות מכונות הימורים הגדולות בעולם.

== היסטוריה ==
בשנת 1953 יצרה החברה את המכונה הראשונה שלה, וב-1996 הונפקה בבורסה האוסטרלית. החברה נוסדה על ידי לן איינסוורת', שמשפחתו <ref></ref> מחזיקה בנתח משמעותי בחברה, אך כיום היא יו"ר חברת משחקים אחרת, Ainsworth Game Technology.

בשנת 2011, החברה סיכמה עם AGLC על אספקת ציוד ומשחקים עבור רשת מסופי לוטו הווידאו של אלברטה. <ref></ref>

ביולי 2014 רכשה אריסטוקרט את החברה האמריקנית Video Gaming Technologies תמורת כ-1.3 מיליארד דולר כדי לשלש את עסקיה בצפון אמריקה על רקע ירידה ברווח באוסטרליה. <ref></ref> ב-10 באוגוסט 2017 רכשה את מפתחת המשחקים הניידים הישראלית פלאריום תמורת 500 מיליון דולר כדי להיכנס למשחקים ניידים.<ref></ref> <ref></ref> היא המשיכה בקו זה של הרחבת פעילותה בתחום המשחקים הניידים ברכישת Big Fish Games תמורת 990 מיליון דולר ב-30 בנובמבר 2017. <ref></ref>

מאז מרץ 2017, המנכ"ל הוא טרבור קרוקר, לשעבר סגן נשיא בכיר למוצרים גלובליים, שירש את ג'יימי אודל. <ref></ref> <ref></ref>

ביולי 2019, תבעה החברה את איינסוורת', בטענה שהם השתמשו בקוד קנייני ובנכסי מדיה שהודלפו על ידי עובד לשעבר של אריסטוקרט כדי לייצר העתק של משחקי Lightning Link הפופולריים שלה.<ref name=":1"></ref><ref name=":0"></ref>

ב-4 באוקטובר 2021 זכתה אריסטוקרט בפרס "מוצר מבוסס יבשתי", "ספק תעשייה מבוסס יבשתי" ו"משבצת השנה" ("Buffalo Link") בטקס פרסי הגיימינג השנתי בלאס וגאס. <ref></ref>

ב-18 באוקטובר 2021 הציעה אריסטוקרט לרכוש את פלייטק תמורת 3.7 מיליארד דולר, <ref></ref> אך ההצעה נדחתה מאוחר יותר על ידי בעלי המניות של פלייטק עם יותר מ-45% הצבעה נגד העסקה. עם זאת, החברה הצהירה כי תשקול הצעות אחרות. <ref></ref> במאי 2022, אריסטוקרט הודיעה שהיא תשיק קזינו מקוון עד סוף אותה שנה, בשאיפה להוביל בתעשיית ההימורים הדיגיטליים המתפתחת. בנוסף, אריסטוקרט הודיעה על רכישה חוזרת של נתח שוק של 500 מיליון דולר כדי להחזיר חלק מהמימון הנוסף של 1.3 דולר שגויס עבור ההצעה הכושלת של פלייטק. <ref></ref>

במאי 2023 רכשה החברה את חברת המשחקים הישראלית ניאוגיימס בעסקה בשווי 1.2 מיליארד דולר.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות משחקי וידאו
ליידי טיטי

ליידי טיטי הוא סרט קומדיה ישראלי דובר אמהרית ועברית משנת 2018 בכתיבה ובימוי של אסתי עלמו וקסלר, עם צביקה איזיקיאס, אלזה עלמו ולירית בלבן בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על מוזיקאי אתיופי הנאלץ להתחפש לבחורה בכדי להימלט מהשוק האפור והופך פתאום למנהיגת העצמה לנשים אתיופיות.

למרות שהסרט מוגדר כקומדיה הוא מעלה את בעיית הגזענות נגד העדה האתיופית בישראל וגם מבקר מנהגים שונים שלה.

הסרט היה מועמד לשלושה פרסי אופיר בטקס פרסי אופיר לשנת 2018 - על הפסקול, האיפור ועיצוב התלבושות.
==תקציר העלילה==
וורקו (צביקה היזיקיאס) הוא בחור אתיופי בן 27 החולם להצליח כזמר ומפיק מוזיקלי בשם המסחרי "קאי". בעקבות ניסיונו הכושל להפיק קליפ הוא לווה כסף מהעולם התחתון ונכנס לחובות של 20.000 דולר. גובה העולם התחתון (אייל סלמה) רודף אחריו, מכה ומאיים עליו שיחזיר את החוב. וורקו מחליט לברוח לבית אמו שבשכונה אתיופית בבית שמש.

אמו זודיטו (תהילה ישעיהו) במצב כלכלי קשה. היא רוצה שוורקו יתחתן עם בחורה הגונה ויעזור לה כלכלית. וורקו לא מערב אותה בבעיותיו.

גובה החובות שנעזר בתושב השכונה גדי (בירו טשלה), מצליח לאתר את דירת האם. כאשר מבחין בהם וורקו, הוא מתחפש מהר לאישה סקסית וחצופה ומציג את עצמו לפניהם בשם טיטי והם לא מזהים אותו.

הוא/היא מגיע/ה למתנ"ס המקומי המנוהל על ידי תקווה (לירית בלבן) שמחפשת מארגנת מתאימה לסדנת "להיות אשה" לקבוצת העצמה לנשים אתיופיות. טיטי מתקבלת "בגלל שיש לה רישיון נהיגה"...

תקווה מתייחסת לעובדות הניקיון האתיופיות במתנ"ס בהתנשאות ובגזענות.

אב הבית של המתנ"ס הוא יסאייס (ביינה גטהון) שהוא דודו של וורקו. יסאייס מסכים לתת לוורקו לגור בדירתו וזאת לאחר שאשתו איילה, עזבה אותו.

לאחר קשיים וורקו/טיטי מצליח/ה לגייס נשים לסדנה ומתאהב/ת במלסצ' (אלזה עלמו, אחותה של הבמאית) היא אינה מזהה אותו כאשה וחושבת שטיטי היא לסבית.

תקווה מקימה גם להקת זמר עם ילדות אתיופיות בהדרכת סוניה (סבטלנה דמידוב) שמלמדת אותם שירים רוסיים...

לבסוף מגיע גובה החובות למתנ"ס ופוצע את וורקו/טיטי. הוא נעצר, וורקו מאושפז וסודו מתגלה.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|צביקה היזיקיאס
|וורקו/טיטי
|
|-
|אלזה עלמו
|מלסצ'
|
|-
|לירית בלבן
|תקוה
|מנהלת מתנ"ס
|-
|תהילה ישעיהו
|זודיטו
|אמא של וורקו
|-
|ביינה גטהון
|יסאייס
|דוד של וורקו
|-
|אייל סלמה
|גובה חובות
|
|-
|בירו טשלה
|גדי
|
|-
|סבטלנה דמידוב
|סוניה
|נגנית אורגן
|-

|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=ttpn3KmtzI0 קדימון ללידי טיטי], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=Q14pcMaLiWc&t=4s טיטי איינהו פוגשת את ליידי טיטי], באתר יוטיוב
*[https://cinemaofisrael.co.il/ליידי-טיטי/ ליידי טיטי], בספר הקולנוע הישראלי
*[https://www.ishim.co.il/m.php?s=ליידי+טיטי ליידי טיטי], באתר אישים
*[https://www.edb.co.il/blog/archives/23983 ביקורת על ליידי טיט], באתר אידיבי
* 
* 
*
* 
*[https://www.habama.co.il/Pages/CinemaFilm.aspx?Subj=4&Area=1&EventID=37150 ליידי טיטי] באתר "הבמה"
*[https://nfct.org.il/blog/movies/ליידי-טיטי/ ליידי טיטי] באתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה

קטגוריה:התחזות מגדרית בקולנוע
קטגוריה:סרטי 2018
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטים באמהרית
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2018
קטגוריה:סרטים ישראליים על העדה האתיופית
תומאס קורסן מורטון

תומאס קורסן מורטון (באנגלית: Thomas Corsan Morton; 1859 – 24 בדצמבר 1928) היה אמן סקוטי, הידוע כאחד מ"נערי גלאזגו".<ref>Roger Billcliffe, The Glasgow Boys, Frances Lincoln 2008</ref>

== ביוגרפיה ==
מורטון נולד בגלאזגו, עבד זמן קצר במשרד של עורך דין, והלך לבית הספר לאמנות בעיר. לאחר תקופה בבית הספר סלייד בלונדון, הוא למד גם בפריז אצל גוסטב בולנג'ה וז'ול ג'וזף לפבר. הוא הציג בתערוכות רבות בבריטניה ומחוצה לה, לעיתים קרובות בתערוכות עם עבודות של חברים אחרים מאסכולת גלאזגו, כולל תערוכות הזצסיון במינכן בשנות ה-90.

מורטון היה בעיקר אמן נוף. חלק מעבודותיו הגיעו מטיולי ציור בקיץ עם ציירים אחרים. אלה כללו שהות בקירקקודברייט ובקוקבורנספת', שם היה ביתו של ג'יימס גאת'רי, בשנות ה-80.

הוא לימד ציור נוף בבית הספר לאמנות בגלאזגו, וסייע לפרנסיס ניוברי בשיעורי רישום מהחיים.

תערוכת היחיד הראשונה שלו אורגנה בנובמבר 1894 בגלריה של אלכסנדר ריד ברחוב סנט וינסנט 124 במרכז גלאזגו.<ref>Alexander Reid in Context, Frances Fowle,_vol1</ref>

במאי 1908 הוא מונה למנהל הגלריה הלאומית הסקוטית באדינבורו.<ref>Edinburgh Post Office Directory 1910</ref> לאחר פרישתו מתפקידו ב-1925 הוא הפך לאוצר של הגלריה לאמנות שזה עתה הוקמה בקירקלדי, שם נפטר בדצמבר 1928.

הוא נקבר בבית הקברות דין, אדינבורו עם אשתו אמלי רוברטסון (1869–1942), לה התחתן ב-1890, ובתם מילדרד ברוס טופמן (נפטרה ב-1972).

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="200">
 File:Thomas Corsan Morton - Daffodils 1888.jpg|נרקיסים, 1888
File:Thomas Corsan Morton - The Woodcutter 1887.jpg|היערן
File:Thomas Corsan Morton - Mother and child on country lane.jpg|אמא ובנה על השביל
File:Thomas Corsan Morton - The gypsy caravan.jpg|קרון הצוענים
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:ילידי 1859
קטגוריה:נפטרים ב-1928
ג'יימס נירן

ג'יימס נירן (באנגלית: James Nairn; 18 בנובמבר 1859 – 22 בפברואר 1904) היה צייר יליד סקוטלנד, שהיגר לניו-זלנד. הוא השפיע רבות על הציור הניו זילנדי בסוף המאה ה-19.<ref>Colin McCahon, Auckland City Art Gallery. Catalog: James Nairn, Edward Fristrom Archived 23 September 2015 at the Wayback Machine August 1964.</ref><ref>Hearnshaw, Victoria. James McLauchlan Nairn: the New Zealand years (MA). University of Canterbury</ref>

== ביוגרפיה ==
נירן למד בבית הספר לאמנות בגלאזגו במשך ארבע שנים משנת 1879 לפני שנרשם כסטודנט באקדמיה ז'וליאן בפריז. במהלך שנות ה-80 הציג נירן עבודות במכון לאמנויות יפות של גלאזגו ובאקדמיה הסקוטית המלכותית והיה קשור ל"נערי גלאזגו" - קבוצה של אמנים סקוטים שדגלה בגישות האימפרסיוניזם.

נירן היגר מגלאזגו לניו זלנד למען בריאותו בשנת 1890. משם הוא עבר לולינגטון שנה לאחר מכן, ומונה כמדריך לאמנות בבית הספר הטכני של ולינגטון. הוא הרצה על אמנות והעביר שיעורים לחקר הדמות העירומה. הוא הציג את האימפרסיוניזם של אסכולת גלאזגו בניו זילנד והשפיע על אמנים ניו זילנדים אחרים כמו דולה ריצ'מונד, מוד ויניפרד שרווד, מייבל היל ומולי טריפ.<ref>Vial, Jane. "Nairn, James McLauchlan 1859–1904". Dictionary of New Zealand Biography. Ministry for Culture and Heritage.</ref>

סגנונו האימפרסיוניסטי של נירן מועבר בציוריו הרבים של נמל ולינגטון, במיוחד ב"נמל וולינגטון, 1894", שם משיכות המכחול הגלויות שלו לוכדות את השפעת השמש של אחר הצהריים על המים. הוא צייר את הנוף הזה באוויר הפתוח כדי לתעד בצורה אמיתית את השפעת האור על המים.

נירן הצטרף לאקדמיה של ניו זילנד לאמנויות יפות זמן קצר לאחר שהתיישב בוולינגטון ונבחר למועצה מ-1890 עד 1903.<ref></ref> הוא גם הקים את מועדון האמנות של ולינגטון שנפגש בקביעות בקוטג' שלו, שהפך לנקודת מפגש לאמני ולינגטון. השפעתו של נירן הורגשה ברחבי ניו זילנד כאשר הוא שלח באופן קבוע עבודות לתצוגה במרכזים אחרים.

הוא התחתן עם אלן סמית' ב-17 במרץ 1898 ונולדו להם שתי בנות, מרי באן ואלן מיי ויקטוריה.

הוא נפטר בביתו בולינגטון ב-22 בפברואר 1904, הוא היה בן 44.
== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="200">
 File:James M. Nairn - Wellington Harbour - Google Art Project.jpg|נמל ולינגטון, 1894
File:James M. Nairn - Evans Bay - Google Art Project.jpg|מפרץ אוונס, 1893
File:James M. Nairn - Winter morning, Wellington Harbour - Google Art Project.jpg|בוקר חורפי
File:James Nairn - Mending the net - 1967-4 - Auckland Art Gallery.jpg|תיקון רשת הדיג
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:ילידי 1859
קטגוריה:נפטרים ב-1904
אווה רוס

אווה מריה רוס סבנהיים (בשוודית: Ewa Maria Roos Sevenheim; נולדה ב-12 ביוני 1949) היא זמרת ושחקנית שוודית.<ref></ref> את קריירת המוזיקה שלה החלה בגיל 13, כשזכתה בתחרות שירה בשם Landet runt. בשל גילה הצעיר התבקשה להביא אישור משירותי הרווחה בעיר, כדי להופיע בשעות הלילה המאוחרות.<ref name="culturum.se"></ref> אלבום הבכורה שלה, Polly, יצא ב-1963. באותה שנה ייצגה את שוודיה בתחרות שירה בין-לאומית באיטליה עם השיר "I valet och kvalet".

בשנת 1968 דורג שירה "Tre små ord och jag förlåter" במקום הרביעי במצעד הסינגלים השוודי. באותה שנה הוציאה את הלהיט "Vilken härlig dag". גם הסינגלים שפורסמו לאחר מכן זכו להצלחה: "Amors pilar", "Ole Okay", "Ding dång jag hör bröllopsklockor" ו-"Sjung bort bekymren".<ref></ref> בשנת 1970 גילמה את דמותה של דולי טייט במחזמר "אנני אוקלי אשת לפידות".<ref></ref>

בשנת 2021 השתתפה במלודיפסטיבלן, הקדם הלאומי של שוודיה לאירוויזיון 2021, עם אווה רידברג עם השיר "Rena Rama Ding Dong". הוא העפיל לשלב גלגל ההצלה, אך לא עבר לשלב הגמר.<ref></ref> בשנת 2023 שב הצמד לאירוע עם השיר "Länge leve livet". הן לא עברו את שלב המקצים הראשוניים.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2021
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
קטגוריה:ילידות 1949
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1949
אידה-לובה

אידה-לובה סאגה לינד (בשוודית: Ida-Lova Saga Lind; נולדה ב-2 באוגוסט 2004) הידועה בשמה הפרטי, אידה-לובה, היא זמרת-יוצרת שוודית.

== ביוגרפיה ==
אידה-לובה היא בתם של הקומיקאית והשחקנית כריסטין מלצר, ובעלה ניקלס לינד. התפרסמה בזכות גרסת הכיסוי שלה ל-"Utan dina" של להקת קנט בטקס ה-Swedish Heroes. מאוחר יותר גרסה זו פורמה כסינגל. כנערה, למדה בבית הספר התיכוני למוזיקה על שם ויקטור רידברג. מאז הוציאה חמישה סינגלים נוספים, כשהאחרון, "På låtsas", יצא ב-28 בינואר 2022.

בנובמבר 2022 נחשף כי היא עתידה להתחרות במלודיפסטיבלן 2023,<ref></ref> הקדם הלאומי של שוודיה לאירוויזיון 2023, עם השיר "Låt hela stan se på". היא ביצעה את שירה במקצה השלישי, והודחה מהתחרות.

== דיסקוגרפיה ==
=== מיני-אלבומים ===
* 2022 – 

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
קטגוריה:ילידות 2004
הר הרשל

הר הרשל (באנגלית: Mount Herschel) הוא פסגה בולטת הניצבת 2.6 ק"מ צפונית-מזרחית להר פיקוק ומשקיפה על הקצה של קרחון איירונסייד מדרום, בהרי האדמירליות, ארץ ויקטוריה, אנטארקטיקה.

הפסגה התגלתה בשנת 1841 על ידי סר ג'יימס קלארק רוס, שקרא למקום על שם האסטרונום האנגלי סר ג'ון הרשל.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הרי האדמירליות
קובי נחשוני

קובי (יעקב) נחשוני (נולד ב־18 באוגוסט 1981) הוא עיתונאי ישראלי. שימש ככתב לענייני דת וחרדים באתר ynet במשך 17 שנים. כותב גם בידיעות אחרונות, ובשבע.

==ביוגרפיה==
נחשוני נולד בפתח תקווה לעיתונאי החרדי יצחק נחשוני, עורך העיתון "מרכז העניינים" ולבלומה נחשוני. סבו מצד אביו היה יהודה נחשוני שהיה מראשי תנועת פאג"י, עורך עיתון "שערים", מחבר ספרים והוגה דעות. הוא למד בישיבת הרב עמיאל.

נחשוני שימש ככתב לענייני דת וחרדים באתר ynet במשך 17 שנים עד לפרישתו מהתפקיד ביוני 2024. שילה פריד החליף אותו בתפקיד.

הוא החליף את אביו בניהול בית הספר לתקשורת שהקים.

==חיים אישיים==
נחשוני גר בירושלים. יש לו ארבעה אחים: חנוך נחשוני, יהודה נחשוני מנכ"ל עיתון משפחה, אלעזר נחשוני, המוזיקאי אהרלה נחשוני ואחות, נחמי. דודו הוא הרב משה נחשוני, רב שכונה בראשון לציון וראש מחלקת הכשרות בעיר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://www.ynet.co.il/topics/קובי_נחשוני הכתבות של קובי נחשוני] באתר ynet
*[https://www.the7eye.org.il/topic/קובי-נחשוני הכתבות של קובי נחשוני] באתר העין השביעית

==הערות שוליים==

קטגוריה:כתבים לענייני חרדים
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1981
מולי טריפ

מולי טריפ (באנגלית: Mollie Tripe; 14 בספטמבר 1870 – 21 בספטמבר 1939) הייתה אמנית ומורה לאמנות ניו זילנדית.

== ביוגרפיה ==
טריפ נולדה בשם מרי אליזבת ריצ'רדסון בכרייסטצ'רץ', ניו זילנד, בתם של אדוארד ריצ'רדסון, חבר פרלמנט מטעם קאיאפוי, ואשתו השנייה, פרנסס מרי אליזבת' (קורק) ריצ'רדסון.<ref name=":0">Platts, Una. Nineteenth Century New Zealand Artists. Avon Fine Prints Ltd, 1980, p. 237.</ref> היא למדה בבית הספר התיכון לבנות כרייסטצ'רץ'.<ref name=":1">Vial, Jane. "Mary Elizabeth Tripe". Dictionary of New Zealand Biography. Ministry for Culture and Heritage. </ref>

בשנת 1900 היא נישאה לג'וזף אלברט טריפ, עורך דין, ונולדו להם לפחות שני ילדים.

=== קריירת אמנות ===
טריפ למדה בבית הספר לאמנות בקנטרברי ובבית הספר החדש לעיצוב ולינגטון (WSD), אז בניהולו של מייסדו, ארתור דוורסט ריילי. היא סיימה את לימודיה ב-WSD ב-1890 עם תעודת הוראה והמשיכה לתעודת מאסטר ב-1894.<ref name=":1" /> היא החלה ללמד רישום ב-WSD ב-1889; בין עמיתיה היו ג'יימס נירן ומייבל היל. היא עזבה את בית הספר בעקבות נישואיה אך המשיכה לתת שיעורים פרטיים.

משנות ה-80 ואילך, טריפ הציגה בניו זילנד, בלונדון, בסלון פריז ובמקומות אחרים.<ref name=":0" /> היא התחילה את דרכה כציירת אימפרסיוניסטית אך עם הזמן התקדמה לעבר סגנון ריאליסטי יותר המבוסס על שרטוט. היא נודעה במיוחד בזכות דיוקנאותיה של אזרחים חשובים בניו זילנד, ביניהם סר רוברט סטאוט, סר פרדריק טרובי קינג, סר מייקל מאיירס, ויליאם אדוארד סנדרס והציירת דולה ריצ'מונד.

ב-1893, היא הפכה לאישה הראשונה שמונתה למועצה של האקדמיה לאמנויות היפות של ניו זילנד, והיא גם השפיעה על הקמת הגלריה הלאומית לאמנות של ניו זילנד ואוסף הדיוקנאות שלה.

היא זכתה במדליית ההכתרה ב-1937, ומתה בביתה בולינגטון ב-21 בספטמבר 1939. האפר שלה נקבר בבית הקברות קארורי.<ref>"Cemeteries search: cremation". Wellington City Council</ref>

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="200">
 File:MA I081859 TePapa The-favourite full.jpg|הפייבוריטית
File:MA I211167 TePapa Portrait-of-a-peasant full.jpg|אשת איכר
File:Mary TRIPE (New Zealander, b.1870, d.1939) - Portrait of Bishop Suter - Suter Art Gallery.jpg|הבישוף
File:Wellington Harbour Coastline near Red Rocks by Mary E. R. Tripe.jpg|נמל ולינגטון
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירות ניו זילנדיות
קטגוריה:ילידות 1870
קטגוריה:נפטרות ב-1939
מייבל היל

מייבל היל (באנגלית: Mabel Hill; 3 במרץ 1872 – 18 בנובמבר 1956) הייתה אמנית ניו זילנדית הידועה בנופים, דיוקנאות וטבע דומם פרחוני. היא לימדה בבית הספר לעיצוב ולינגטון.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
היא נולדה בקוקס קריק, אוקלנד, ניו זילנד, ביתם הצעירה של צ'ארלס היל, כובען, ואשתו, אלייזה אן הולברט.<ref name=":0">Entwisle, Rosemary. "Hill, Mabel 1872-1956". Dictionary of New Zealand Biography, updated 22 June 2007.</ref> שמונת אחיה כללו את המלחין אלפרד היל. ב-1875 עברה המשפחה לולינגטון.

היל למדה בבית ספר יסודי אך לא בבית ספר תיכון; במקום זאת, היא הלכה ישירות לבית הספר לעיצוב בולינגטון כדי ללמוד אמנות ב-1886. במהלך לימודיה בבית הספר לעיצוב בולינגטון, היא הכירה והושפעה מאוד מהאמן הסקוטי ג'יימס מ. נירן, שהכיר לה תנועות אמנות אירופיות, במיוחד האימפרסיוניזם. לאחר מכן היא הפכה למורה בבית הספר, ונשארה שם עד 1897.<ref name=":0" />
ראש העיר של אוקלנד, 1901
ב-1898 היא נישאה לג'ון מקינדו, מדפיס, איתו נולדו לה ארבעה ילדים. בנה ג'ון מקינדו היה גם אמן ולאחר מכן ניהל את בית הדפוס המשפחתי. בנה ארצ'יבלד מקינדו היה מנתח פלסטי.

לאחר נישואיהם, עברו היל ובעלה לדנידין, שם בנו בית עם סטודיו להיל. ג'ון נפטר ב-1916, והיל ניהלה אז את עסקי הדפוס עד שבנה השתלט עליו.

לאחר שילדיה עזבו את הבית, היא נסעה רבות, עד פרוץ מלחמת העולם השנייה, וביקרה בארצות הברית (שם התגורר בנה ארצ'יבלד זמן מה), בטהיטי ובאירופה. בתום המלחמה, היא עזבה את ניו זילנד כדי להתיישב באופן קבוע באנגליה כדי להיות ליד ארצ'יבלד.

היא נפטרה באיסט גרינסטד, ווסט סאסקס.

=== קריירת אמנותית ===
היל הייתה ציירה פורטרטים, טבע דומם ונופים. הסגנון שלה הושפע מהאימפרסיוניזם, והפלטה שלה נטתה לצבעים עמומים. היא סיפקה את האיורים לספרה של ברברה דאגלס "תמונות בגן ניו זילנד" (1921). היא הציגה בעיקר בניו זילנד, בדנידין, קרייסטצ'רץ' ולינגטון.

ראייתה הכושלת אילצה אותה לוותר על הציור בתחילת שנות ה-50.<ref name=":0" />

היא הצטרפה לאגודת האמנות של אוטגו, והציגה עבודות תחת שם הולדתה בזמן שכיהנה במועצת החברה תחת שמה מהנישואים.

היל גם לימדה אמנות. היו לה תלמידים פרטיים, והיא לימדה בארצ'רפילד קולג', בית ספר פרטי לבנות (1922–1925), ובסטודיו עם אלפרד הנרי אוקיף בתחילת שנות ה-20.

מ־400 היצירות הידועות של היל, רובן נשארות באוספים פרטיים.<ref>Mason, Donald and Carole. "Mabel Hill". Mabelhill.net, updated 5 September 2017.</ref>

רטרוספקטיבה לזכרה נערכה על ידי הגלריה הציבורית לאמנות דנידין ב-1969.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירות ניו זילנדיות
קטגוריה:ילידות 1872
קטגוריה:נפטרות ב-1956
הר פוטבול

הר פוטבול הוא הר בגובה <ref name="gazette">[https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=125252 Football Mountain] Composite Gazetteer of Antarctica</ref>, עם צלקת סלע בולטת ומיוחדת בשם The Football בצד הצפוני שלו, על הרכס בין אדיסטו אינלט לקרחון טאקר באנטארקטיקה. 

על ההר שכנה תחנת סקר, שסומנה על ידי רוגם סלע גדול, על ידי משלחת הסקר הגאולוגי של ניו זילנד לאנטארקטיקה, 1957–1958, ושנקראה על שם משחק הכדורגל. 

מעבר הרים בשם "אוכף הכדורגל" הוא הדרך הקלה ביותר לחצות את ההר במזחלת.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חוף בורכגרווינק
קטגוריה:ארץ ויקטוריה: הרים
משה יפה מבולוניה

רבי משה בן אליעזר יפה מבולוניה (נפטר בערך בשנת 1480) היה רב פולני-איטלקי.

רבי משה נולד בפולין קטן בערך בשנת 1400 לרבי אליעזר בן מאיר יפה, יליד גרמניה. נישא למרגלית בת שמואל הלוי, המתוארת כאישה מלומדת מאוד. באמצע המאה ה-15 עבר לבולוניה, איטליה, שם שימש כאב בית דין של העיר. רבי משה נפטר בבולוניה בערך בשנת 1480, בניו היו: אברהם מבוהמיה ויעקב מרגליות-יפה מנירנברג.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בולוניה: אישים
קטגוריה:רבנים איטלקים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:משפחת יפה
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ילידי המאה ה-15
קטגוריה:נפטרים ב-1480