OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
נזלת זיד

נזלת זֵיד (בערבית: نزلة الشيخ زيد) הוא כפר פלסטיני בצפון הגדה המערבית, שייך מנהלית נפת ג'נין. הכפר נמצא מצפון ליעבד, בשטח C 

== מקור השם ==
בערבית, השרש نزل נ.ז.ל. מורה על ירידה ועל פי וילנאי <ref>זאב וילנאי, אריאל - אנציקלופדיה לידיעת הארץ, עם עובד, 1976, עמ' 5111</ref> מדובר במקום שתושבי ההרים הסמוכים היו יורדים אליו לעבד את האדמה ואף לגור שם. במקרה זה מדובר בתושבי יעבד, שהיה בן למשפחת זיד <ref></ref>. בסוף התקופה העות'מאנית הוא צוין כמקום בשם "שייח' זיד", ונראה כי מדובר בשמו הפרטי של אדם שהתגורר במקום.<ref>Palmer, 1881, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp00conduoft#page/153/mode/1up 153]</ref> 

== אוכלוסייה ==
{| class="wikitable"
| colspan="3" |מפקדי אוכלוסין
|-
|שנה 
|מס' תושבים
|הערות
|-
|1922
|10
|<ref>Barron, 1923, Table V, Sub-district of Jenin, p. [https://archive.org/stream/PalestineCensus1922/Palestine%20Census%20(1922%29#page/n32/mode/1up 30]</ref>
|-
|1931
|64
| rowspan="5" |<ref></ref>
|-
|1945
|100
|-
|1961
|187
|-
|1967
|200
|-
|1997
|661
|-
|2007
|704
|<ref name="PCBS2007"></ref>
|-
|2017
|843
|<ref></ref> 
|}
בסקר הכפרים (1945) אוכלוסיית נזלת זיד נכללה עם זו של יעבד, בסקר קרקעות ואוכלוסייה רשמי.<ref name="1945p17">Government of Palestine, Department of Statistics, 1945, p. [http://cs.anu.edu.au/~bdm/yabber/census/VSpages/VS1945_p17.jpg 17]</ref><ref>Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. [http://www.palestineremembered.com/download/VillageStatistics/Table%20I/Jinin/Page-055.jpg 55]</ref><ref>Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. [http://www.palestineremembered.com/download/VillageStatistics/Table%20II/Jinin/Page-100.jpg 100]</ref><ref>Government of Palestine, Department of Statistics. Village Statistics, April, 1945. Quoted in Hadawi, 1970, p. [http://www.palestineremembered.com/download/VillageStatistics/Table%20III/Jinin/Page-150.jpg 150]</ref>

במפקד 1967 שערכה ישראל היו שם 271, מתוכם 27 ערבים ישראלים . 

קרקעות

== פח"ע ==
באוגוסט 2003, הרסו כוחות צה"ל את ביתו של מחבל שביצע פיגוע ירי לעבר מכונית ישראלית בכביש שקד-מבוא דותן ב-19.3.03, בו נהרג אזרח ישראלי. <ref></ref>

החל משנת 2022 בוצעו מהכפר פיגועי ירי רבים לעבר בתים ביישוב שקד שפגעו מספר פעמים בבתים וגרמה למספר נפגעי חרדה. 

במאי 2023 הועלה לרשתות החברתיות תיעוד מהכפר המציג לכאורה משגר דמה רקטי ועליו רקטה שנורתה לעבר היישוב שקד המרוחק כקילומטר צפון-מערבית לכפר, הרקטה התפוצצה בעת ששוגרה, "גדוד אבו עייאש" של הג'יהאד האסלאמי לקח את האחריות על ניסיון השיגור הכושל. 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפת ג'נין
יוסי בן יועזר

יוסי בן יועזר איש צרדה (על פי כתב יד קאופמן: יוֹסֵה, או יוסף) היה כהן מהעיר צרדה שבשומרון, ונשיא הסנהדרין הראשון בתקופת הזוגות. בן זוגו היה יוסי בן יוחנן איש ירושלים.

== רבותיו ==
המשנה במסכת אבות מונה את יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן, אחרי אנטיגנוס איש סוכו, ואומרת עליהם: "קבלו מהם" ובחלק מהגרסאות "קבלו ממנו". בהסתמך על הגרסה "מהם", כותב נחמן קרוכמל, שיוסי בן יועזר למד גם אצל שמעון הצדיק, אותו הוא מזהה כשמעון השני, וגם אצל אנטיגנוס איש סוכו.

== מינויו לנשיא ==
לפי הרב יצחק אייזיק הלוי משרת הנשיא אויישה רק כשני עשורים לאחר מותו של אנטיגנוס איש סוכו, כאשר חוניו השני העביר את התפקידים השלטוניים לידי יוסף בן טוביה החוכר, ועלה צורך בדמות בסנהדרין שתטפל בתפקידים שבעבר היו באחריות הכהן הגדול ולא טופלו על ידי חוניו השני. לדבריו, זאת הייתה הסיבה שהעדיפו את יוסי בן יועזר שהיה כהן לתפקיד נשיא הסנהדרין, אף על פי שיוסי בן יוחנן היה הרבה יותר מבוגר.

== מתורתו ופסיקותיו ==
במחלוקת הגדולה בתקופת הזוגות אודות הסמיכה ביום טוב מוזכר שמו כמצדד בדעה שלא לסמוך. בצירוף העובדה כי הוא הראשון לחלוק במחלוקת זו והמסורת כי זו המחלוקת הראשונה המתועדת בהלכה היהודית, נמצא שיוסי בן יועזר הוא הראשון לחלוק בתולדות ההלכה.

המימרא הידועה ביותר שלו היא המוזכרת במסכת אבות: . הרב יצחק אייזיק הלוי מייחס את אמרתו של יוסי בן יועזר "יהי ביתך בית ועד לחכמים" לצרות התקופה בה התגברו המתייונים בהנהגת יוסף החוכר והיה צורך להגביר את לימוד התורה בכל מקום אפשרי.

יחד עם יוסי בן יוחנן איש ירושלים גזר טומאה על ארץ העמים ועל כלי זכוכית.

== תאריו ==
הקפדתו בדיני טומאה וטהרה זיכתה אותו בכינוי "חסיד שבכהונה".

במסכת עדיות מובא שהתיר שלושה דברים שכבר נהגו בהם איסור, ועל כן כונה "יוסי שריא" (יוסי המתיר).

לאחר מותם של יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן נאמר עליהם: "משמת יוסף בן יועזר איש צרידה ויוסף בן יוחנן איש ירושלים בטלו האשכולות - איש שהכל בו".

== משפחתו ==
בנו היה נוהג שלא כשורה, ולכן הקדיש יוסי בן יועזר את נכסיו לבית המקדש. מסופר, שבנו מצא לאחר מכן מרגלית יקרה בתוך דג שקנה.

אחיינו של יוסי (בן אחותו) היה יקום איש צרורות - אלקימוס, הכהן הגדול המתייוון מתקופת מרד החשמונאים. אחיינו זה לבסוף חזר בתשובה.

== מותו ==
על פי המדרש יוסי בן יועזר הוצא לצליבה על ידי היוונים.

זכריה פרנקל מעריך שהוא היה "מן הנהרגים בעצת אלקימס" באירוע המתואר בספר חשמונאים א', פרק ז', בשנת קנ"א או קנ״ב לשטרות (160 לפני הספירה).

==במגילות קומראן==
ההיסטוריון איל רגב השווה בין ההלכות המיוחסות ליוסי בן יועזר לבין מגילת המקדש וספר ברית דמשק מקומראן. הוא הראה שיוסי ואנשי קומראן עסקו בנושאים דומים, אלא שהחכם הפרושי הקדום הקל באופן עקבי בנושאים בהם בקומראן החמירו. לאור זאת הוא אף הציע לזהות את 'איש הכזב' הנזכר בברית דמשק ובמגילות הפשרים מקומראן עם יוסי בן יועזר.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* [http://www.meirtv.co.il/site/content_idx.asp?idx=40037 יוסי בן יועזר], מתוך [http://www.meirtv.co.il/site/set.asp?id=22813 סדרת פינות על חכמי ישראל עם הרב אורי שרקי], באתר ערוץ מאיר.
* [https://www.youtube.com/watch?v=69-ahjkmgCI יוסי בן יועזר], מתוך מיזם רגע של חכמה עם הרב אליהו שוויכה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:נשיאי הסנהדרין
קטגוריה:כהנים בתקופת בית שני
קטגוריה:כהנים בתקופת המשנה
קטגוריה:הזוגות
קטגוריה:יהודי המאה השנייה לפנה"ס
קטגוריה:נפטרים ב-161
ראס אל פארעה

ראס אל פארעה (בערבית: راس الفارعة) הוא כפר פלסטיני בנפת טובאס בשומרון, הממוקם כ-5 קילומטרים דרומית מערבית לטובאס. על פי נתוני הלשכה המרכזית הפלסטינית לסטטיסטיקה, בעיירה התגוררו באמצע שנת 2006 למעלה מ-701 תושבים.<ref>[http://www.pcbs.gov.ps/Portals/_pcbs/populati/pop02.aspx Projected Mid -Year Population for Tubas Governorate by Locality 2004- 2006] Palestinian Central Bureau of Statistics</ref> מתקני הבריאות של ראס אל-פארעה נמצאים בטמון ובמחנה הפליטים הסמוך אל-פארעה.<ref>[http://www.reliefweb.int/rw/fullMaps_Sa.nsf/luFullMap/41CC80D1E94C8C3785256FE100533C40/$File/healthinforum_optjenin_280205.pdf?OpenElement Health care Facilities Jenin/Tubas Governorate]</ref>

== ראו גם ==
* מחנה הפליטים פארעה
* ואדי אל-פארעה
* נחל תרצה

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפת טובאס
כנסיית בורקין

כנסיית בורקין (בערבית: كنيسة برقين) היא כנסייה יוונית אורתודוקסית שהוקמה בתקופה הביזנטית וממוקמת בכפר בורקין שבצפון השומרון. היא נחשבת לאחת מחמש הכנסיות העתיקות בעולם.<ref>[http://www.globalsecurity.org/military/world/palestine/jenin.htm Jenin] Global Security.</ref><ref></ref> הכנסייה שוחזרה מספר פעמים והיא נמצאת כיום בשימוש על ידי הקהילה הנוצרית (יוונית אורתודוקסית) בכפר.<ref name="Nablus"></ref>

== ייחודה של הכנסייה ==
על פי המסורת הנוצרית, בורקין הוא המקום ב"אזור שבין שומרון לגליל" בו התרחש נס: ישו עבר בדרכו מהגליל לירושלים וכשנכנס לכפר אחד, פנו אליו מצורעים וביקשו את עזרתו ובעזרתו הם נרפאו. אחד מהם, שומרוני, חזר אל ישו והודה לו וישו קָבַל על תשעת הנותרים, שלא הודו לאל: 

 

מאז המקרה הזה, הכנסייה הפכה לתחנה עבור עולי רגל נוצרים.<ref name="JMCC"></ref>

== היסטוריה וארכאולוגיה ==
חפירות מראות שהכנסייה עברה בארבע תקופות היסטוריות שונות.<ref name="ThisWeek">[http://thisweekinpalestine.com/details.php?id=810&ed=73&edid=73 Burqin Church] This Week in Palestine.</ref>

הנהלת האתר אמרה שהם גילו שרידים ישנים כששיפצו את הכנסייה, כמו מנורות שמן, תנ"ך וחותמות, בנוסף לשלוש בארות גדולות שהתגלו במקום מהתקופה הרומית בארץ ישראל.<ref name="JPAncient"></ref>

=== התקופה הרומית ===
המערה שבה התרחש הנס היא בור מים רומי ובראשה פתח.<ref name="ThisWeek" /> כיום יש בו מזבח ויש לו קיר אבן בכניסה.<ref name="ThisWeek" />

=== התקופה הביזנטית והמוסלמית הקדומה ===
הכנסייה הראשונה נבנתה מעל המערה בתקופה הביזנטית. המסורת מספרת שהוא נבנה על ידי סנט הלנה במאה ה-4. במהלך המאות ה-6–9 הכנסייה הורחבה במבנה נוסף.<ref name="ThisWeek" /> לאחר מכן הכנסייה ננטשה מסיבות לא ברורות.<ref name="ThisWeek" />

=== התקופה הצלבנית ===
הכנסייה שופצה בתקופה הצלבנית במאה ה-12 ותוחמה בחומת אבן. לאחר המאה ה-13 הכנסייה נבנתה מחדש ונחנכה מחדש כבית ספר.<ref name="ThisWeek" />

=== התקופה העות'מאנית ועד היום ===
כיום היא מורכבת ממערת המצורעים ומאולם וספינה מהמאה ה-18.<ref>[http://www.atlastours.net/holyland/jenin.html Jenin, Holy Land: Burqin] Atlas Tours.</ref> 

בשנת 1997, מחלקת העתיקות של הרש"פ ביצעה עבודות שיקום מקיפות בכנסייה, במימון ממשלת הולנד, בשיתוף עם ועד הכנסייה של הכפר.

בשנת 2015, החלו עיריית בורקין, משרד התיירות הפלסטיני ואונסק"ו, לפעול כדי שהכנסייה תהפוך ליעד תיירותי. הסוכנות האמריקאית -USAID מימנה שיפוץ בניין ישן בכפר, כדי שישמש מרכז תיירות.<ref></ref>

== ראו גם ==
* בורקין
* פלסטינים נוצרים

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפת ג'נין
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: כנסיות ומנזרים
קטגוריה:אסיה: כנסיות
מרג' נעג'ה

מַרְג' נַ֫עְגֶ'ה (בערבית: مرج نعجة) הוא כפר ערבי בנפת יריחו בבקעת הירדן, המונה כ-828 נפשות, לפי מפקד האוכלוסין הכללי של 2017, ושטח של 4,872 דונם.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== שם הכפר ==
"מַרְג'" פירושו מישור או אחו, ו"נַ֫עְגֶ'ה" פירושו כִּבְשָׂה, וביחד, בקירוב, "מישור הכבשים". השם ניתן בהשפעת גידול הכבשים והעיזים באזור זה.

== היסטוריה ==
הכפר הוקם בערך בשנת 1956.

== גאוגרפיה ==
הכפר ממוקם בדרום בקעת הירדן ומצפון לעיר יריחו, במרחק של כ-15 קילומטרים צפונית לה. שטח הכפר גובל במזרח בכביש 90, בצפון ובמערב במדבר שומרון, ובדרום בכפר זובידאת. הכפר מרג' נעג'ה ממוקם בגובה של 271 מטר מתחת לגובה פני הים.

במרכז הכפר עובר כביש הבקעה – כביש 90 והוא מוגדר כשטח C, כאשר שאר הכפר הוא שטח A – כמו מספר כפרים ערביים אחרים באזור בקעת הירדן.

== אוכלוסייה ==
לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית הקהילה היא:
{| class="wikitable"
|+התפתחות מספרית של אוכלוסיית הכפר מרג' נעג'ה
! השנה
! 2007
! 2008
! 2009
! 2010
! 2011
! 2012
! 2017
|-
| מספר התושבים
| 706
| 726
| 746
| 768
| 789
| 812
| 828
|}

== אתרים דתיים ==
בכפר מרג' נעג'ה יש מסגד אחד שהוא מסגד מרג' נעג'ה.

== כלכלה ==
הכלכלה בכפר מרג' נעג'ה תלויה בעיקר בחקלאות שמהווה 80% מכוח העבודה. רוב החקלאות בכפר מרג' נעג'ה תלויה במעיינות ובבארות תת-קרקעיות.

=== חוות ===
באשר לבעלי חיים, סקר השטח הראה כי 40% מתושבי הכפר מרג' נעג'ה מגדלים בעלי חיים כמו פרות, כבשים ודבורים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:בקעת הירדן
קטגוריה:נפת יריחו
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קורי מיילכריסט

קורי רוברט מיילכריסט (באנגלית: Corey Robert Mylchreest; נולד 8 במאי 1998) הוא שחקן אנגלי. בוגר האקדמיה המלכותית לאמנות דרמטית, הוא ידוע בתפקידו כמלך ג'ורג' בסדרת הדרמה של תקופת נטפליקס, ברידג'רטון: סיפורה של המלכה שרלוט.

== חיים מוקדמים וחינוך ==
מילכריסט נולד במאי 1998,<ref name="wwd"></ref> וגדל בליטונסטון, מזרח לונדון. <ref></ref> הוא למד בבית הספר Forest, Walthamstow, <ref></ref> והתקבל לתיאטרון הלאומי לנוער .<ref name="radaprof" /> הוא סיים תואר ראשון במשחק מהאקדמיה המלכותית לאמנות דרמטית (RADA) בשנת 2020.<ref name="radaprof"></ref>

== קריירה ==
עם סיום לימודיו ב-RADA, מיילכריסט לוהק להפקות תיאטרון באוויר הפתוח של מחזות שייקספיר רומיאו ויוליה וחלום ליל קיץ בבימוי של אבי ווד.

בשנת 2022, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בטלוויזיה בפרק הבכורה של העיבוד של נטפליקס ל- סנדמן של ניל גיימן . <ref></ref>

באותה שנה, פורסם שמיילקריסט יככב כגרסה צעירה ובדיונית של המלך ג'ורג' השלישי במיני-סדרת הדרמה התקופתית Queen Charlotte: A Bridgerton Story, אשר שוחררה בנטפליקס במאי 2023. <ref></ref><ref name="tac"></ref> קארמה הורן מ- TheWrap העריכה את הכימיה בין מיילקריסט לאינדיה אמרטיפיו (שגילמה את התפקיד הראשי של המלכה שרלוט) והוסיפה כי הוא "עושה עבודה יפה בשיטוט בשממה במוחו של המלך ג'ורג' מבלי להיות קנאי". <ref></ref>

בשנת 2024 לוהק מיילקריסט לתפקיד בסדרת הטלווייזיה "The Choice".<ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2021
| מאדים
| ליאון
| סרט קצר
|-
| 2022
| סנדמן
| אדוניס
| פרק אחד
|-
| 2023
| ברידג'רטון: סיפורה של המלכה שרלוט
| ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת
| מיני סדרה, תפקיד ראשי
|-
|2024
|The Choice
|טרם פורסם
|סדרת טלוויזיה עתידית
|}

== תיאטרון ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| rowspan="2" | 2020
| רומיאו ויוליה
| טיבאלט
| rowspan="2" | תיאטרון ניו פורסט באוויר הפתוח, המפשייר
|-
| חלום ליל קיץ
| דמטריוס
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי האקדמיה המלכותית לאמנות הדרמה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1998
גולאץ' (מאכל)

גולאץ (בטורקית: Güllaç) הוא קינוח מסורתי ומתוק הנפוץ בטורקיה<ref></ref>.

הקינוח מורכב משכבת בצק דקה העשויה מעמילן תירס וקמח חיטה, חלב, מי ורדים, סוכר, אגוזים, פיסטוקים ורימונים<ref></ref>.

השם גולאץ' הוא נגזרת של המילה הפרסית (گلانج; Gulanc) והוא מוזכר במילון הפרסי-טורקי משנת 1477<ref></ref>.

נהוג להגיש את הקינוח במהלך חודש רמדאן כשהוא חם ובליווי תה או קפה טורקי<ref></ref><ref></ref>.

למאכל גרסאות שונות ומלבד הגרסה הטורקית, קיימת גרסאות שונות נפוצות בעיקר באזרבייג'ן, גאורגיה, וקירגיזסטן.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.giverecipe.com/gullac-ramadan-3/ מתכון להכנת גולאץ'], באתר Giverecipe

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוכל רחוב
קטגוריה:מזון מהיר
קטגוריה:המטבח הטורקי
קטגוריה:קינוחים
לוח התלונה לאא-נסיר

התלונה המוצגת במוזיאון הבריטי.
לוח התלונה לאא-נסיר<ref></ref> הוא לוח חרס שנשלח לאור העתיקה, ונכתב בסביבות שנת 1750 לפני הספירה. הלוח מכיל תלונה לסוחר בשם אֵאַ-נַסיר מלקוח בשם נאני. הלוח כתוב בכתב יתדות אכדי, ונחשב לתלונה הכתובה העתיקה ביותר. הלוח שמור במוזיאון הבריטי. <ref></ref> בשנת 2015, תוכן הלוח ואא-נסיר בפרט צברו פופולריות כתופעה אינטרנטית.<ref name=":0"></ref> <ref></ref> <ref></ref>

== תיאור הלוח ==
הלוח בגובה 11.6 סנטימטרים, ברוחב 5 סנטימטרים ובעובי 2.6 סנטימטרים, והוא פגום במקצת.<ref name="British Museum - tablet"></ref>

== תוכן הלוח ==

אא-נסיר נסע לדילמון על מנת לקנות נחושת וחזר למכור אותה במסופוטמיה. בהזדמנות מסוימת הוא הסכים למכור מטילי נחושת ללקוח בשם נאני. נאני שלח את משרתו עם הכסף להשלמת העסקה. <ref></ref> הנחושת נראתה לנאני באיכות ירודה ולכן הוא סירב לקבלהּ.

בתגובה, נאני יצר את הלוח הכתוב ומסרו לאא-נסיר. רשומה עליו תלונה לאא-נסיר על משלוח נחושת באיכות ירודה, ובעיות במסירת משלוח אחר.<ref name="British Museum - tablet"></ref> נאני גם התלונן על כך שמשרתו, שנשלח לבצע את העסקה בפועל, זכה ליחס רע מצדו של אא-נסיר. הוא הצהיר כי בעת כתיבת שורות אלו לא קיבל את הנחושת, אך בכל זאת שילם עבורה את הכסף.

== מציאת הלוח ==
איור של בית בבלי עתיק שנמצא בהריסות של העיר אור, ושייתכן שהיה שייך לאא-נסיר.
הלוח התגלה ונלקח על ידי לנרד וולי, שהוביל משלחת ארכאולוגית משותפת של אוניברסיטת פנסילבניה והמוזיאון הבריטי מ-1922 עד 1934 אל העיר אור.<ref name="British Museum - tablet"></ref><ref name="woolley-bio"></ref>

== לוחות אחרים ==
לוחות נוספים נמצאו בהריסות של הבית שנחשב לביתו של אא-נסיר. אלה כוללים מכתב מאדם בשם ארביטוּרַם שהתלונן שהוא עדיין לא קיבל את הנחושת שלו, ועוד לוח שבו מצהיר לקוח שנמאס לו לקבל נחושת באיכות ירודה.

== בתרבות ==
לוח התלונה הפך למם אינטרנטי בשל אופיו האנכרוניסטי לכאורה, ומגזין פורבס סבר כי הוא דומה לתלונות רבות של לקוחות מודרניים על שירות גרוע בעידן המודרני.<ref name=":0"></ref>

הלוח הוכר על ידי גינס שיאי עולם כ"תלונת הלקוח העתיקה ביותר". <ref></ref>

== ראו גם ==

* אנכרוניזם

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תופעות אינטרנט
קטגוריה:כתובות באכדית, באשורית ובבבלית
קטגוריה:שירות לקוחות
קטגוריה:ספרות מסופוטמית
נוסטוצרס

נוסטוצרס (שם מדעי: Nostoceras) הוא סוג של רכיכה נכחדת מקבוצת האמוניטים אשר התקיים במימי האוקיינוסים של הקרטיקון העליון שבין הקמפן למאסטריכט, לפני 93.9 עד 70.6 מיליון שנה מזמננו. בסוג זה נכללים מינים רבים שממצאי הקונכיות שלהם התגלו ברחבי העולם.

סוג זה נקרא ב-1894 בידי החוקר האמריקאי אלפאוס היאט , כשמשמעות שמו: "nostos" - חזרה ו-"ceros" - קרן. זאת עקב מבנה הקונכייה המזכירה ספירלה הפונה חזרה לתוך עצמה.

מבנה הקונכייה שלו הייתה בעלת מבנה סלילי מפותל בצורת האות U והפתח היה בקצה הקונכייה. בחלק העליון היו מכוסים קוצים עדינים שאולי שימשו להגנה. במראהו הוא הזכיר את הסוג Bostrychoceras ובאופן פחות את הסקפיטס והדיפלומוצרס. ככל הנראה התקיים בדומה לנאוטילוסיים המודרניים.

בין השאר סוג זה ידוע ממאובנים שהתגלו בין השאר באנגליה, אוסטרליה, מדגסקר, אנגולה, אוסטריה, בלגיה, דנמרק, צרפת, גרמניה, עיראק, איטליה, הולנד, ניגריה, עומאן, ספרד וארצות הברית.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמוניטים
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בקרטיקון עליון באירופה
גראן קנריה ארנה

גראן קנריה ארנה (בספרדית: Gran Canaria Arena), שנודע במקור כפלאסיו מולטיוסוס דה גראן קנריה (Palacio Multiusos de Gran Canaria), היא אולם ספורט מקורה הממוקם בלאס פאלמאס דה גראן קנריה, האיים הקנריים, ספרד. לאולם, שנפתח ב-2014 על ידי ראש ממשלת ספרד מריאנו רחוי, קיבולת של 11,470 צופים והוא משמש האולם הביתי של גראן קנריה מליגת העל הספרדית והיורוקאפ.

== היסטוריה ==
המשחק הראשון בארנה היה במחזור ה-28 בעונת 2013/14 בליגה הספרדית בין גראן קנריה לברצלונה ב-1 במאי 2014.

האולם אירח, חוץ ממשחקי גראן קנריה בליגה הספרדית ובמסגרות האירופיות, גם את משחקי בית ד' בשלב הראשון של גביע העולם בכדורסל 2014, את גביע המלך הספרדי בכדורסל ב-2015 ו-2018 ואת גמר היורוקאפ ב-.

== נוכחות ==
{| class=wikitable
!colspan=5|ליגת העל הספרדית בכדורסל
!colspan=5|תחרויות אירופיות
|-
!עונה
!סה"כ
!שיא
!שפל
!ממוצע
!עונה
!סה"כ
!שיא
!שפל
!ממוצע
|-
|2013/2014
|31,088
|9,332
|5,855
|7,772
|colspan=5 align=center|לא אירח תחרות אירופית
|-
|2014/2015
|112,652
|9,056
|4,125
|6,258
|יורוקאפ 
|53,371
|9,875
|2,913
|4,478
|-
|2015/2016
|121,765
|9,097
|4,859
|6,765
|יורוקאפ 
|45,727
|7,908
|2,053
|4,157
|-
|2016/2017
|109,883
|8,661
|4,283
|6,464
|יורוקאפ 
|29,896
|5,202
|2,393
|3,737
|-
|2017/2018
|111,434
|6,978
|4,176
|5,865
|יורוקאפ 
|36,526
|5,567
|2,725
|4,058
|-
|2018/2019
|89,467
|7,349
|1,849
|5,263
|יורוליג 
|72,348
|7,430
|3,648
|4,823
|-
|2019/2020
|67,342
|7,271
|5,364
|6,122
|colspan=5 align=center|לא אירח תחרות אירופית
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אולמות כדורסל בספרד
קטגוריה:גראן קנריה (כדורסל)
קטגוריה:גראן קנריה
קטגוריה:לאס פאלמאס דה גראן קנריה: ספורט
קטגוריה:האיים הקנריים: מבנים
קטגוריה:האיים הקנריים: ספורט
אלוף האלופים 2023

אלוף האלופים 2023 היה המהדורה ה-28 של גביע אלוף האלופים (הסופר-קאפ הישראלי). המשחק נערך ב-22 ביולי 2023 בין מכבי חיפה, אלופת ליגת העל לעונת , לבין בית"ר ירושלים, מחזיקת גביע המדינה לעונת 2022/2023.

בעונה שלפני כן זכתה הפועל באר שבע לאחר ניצחון 4–3 על מכבי חיפה בדו-קרב פנדלים.

בתום 90 דקות ניצחה מכבי חיפה בתוצאת 3–1.

== מהלך המשחק ==

{| width=92%
|-
|
|
|}

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.football.org.il/national-cup-game/?game_id=865428 סיקור המשחק] באתר ההתאחדות לכדורגל
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2023
קטגוריה:מכבי חיפה (כדורגל)
קטגוריה:בית"ר ירושלים
קטגוריה:חיפה: ספורט
קטגוריה:ירושלים: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורגל בישראל
בית הכנסת אלטראבלסיה

בית הכנסת אלטראבלסיה הוא בית כנסת קטן של יהודי לוב באי ג'רבה התוניסאי השוכן בלב הרובע היהודי (חארה אלכבירה).

==היסטוריה==
בשנת 1835 פרצה מגפת דבר באלכסנדריה, מצרים והתפשטה מערבה ופגעה גם בתושבי העיר טריפולי, לוב בשנת 1836. קבוצה מיהודי טריפולי ברחה מערבה והתיישבה באי ג'רבה הנמצא כ-150 קילומטרים מערבית לטריפולי. הקבוצה הלובית נקלטה היטב בתוך הקהילה היהודית מג'רבה ובשלב זה החליטה הקהילה להקים לעצמה בית כנסת משלה שבו יכלו לנהוג על פי מנהגי יהדות לוב. ראשי הקהילה הלובית רכשו שטח קטן בלב הרובע היהודי שהיה צמוד לבית הכנסת "צלאת ר' פנחס" הג'רבאי. מרגע שהחלו לבנות את בית הכנסת חברי הקהילה הג'רבאית ראו במעשה זה חוצפה והחלו להרוס כל חלק שנבנה. לאחר מספר ניסיונות להקמת בית הכנסת, התכנסה כל הקהילה הלובית ותוך פרק זמן קצר ביותר הקימו את בית הכנסת כולל חיפוי הגג. מרגע שבניית בית הכנסת הושלמה הפסיקו ההתנכלויות מצד הקהילה הג'רבאית. כי על פי ההלכה אין להרוס בית כנסת, אלא אם קיים בית כנסת אחר במקומו.

== המבנה ==
גודל בית הכנסת שנבנה היה 10 על 5 מטרים כ־50 מטרים רבועים, שכלל היכל קטן ומקומות ישיבה בנויים מאבן כמנהג המקום. מאוחר יותר נבנתה החצר עם הקשתות האופייניות ליתר 11 בתי הכנסת שהיו קיימים באי ג'רבה. האולם מלבני, צבוע בצבעי לבן ותכלת. תקרת העץ בנויה קורות עץ לאורך ולרוחב. עדות לכך שבית הכנסת היה שייך לבני יהדות לוב נמצאה במעילי ספרי התורה. באותם ימים יהדות לוב תפרה את מעילי התורה מ-10 חלקי בד בעוד שיהודי תוניסיה וג'רבה תפרו את מעלי התורה מ-12 חלקים. עדות נוספת שנמצאה בגלופי העץ שעל ארון הקודש. יהדות לוב על פי רוב גלפה על ארון הקודש פרחים בדמות פרחי השושן הצחור בעוד שיהודי ג'רבה גלפו צורות של נבל. נכון למאה העשרים ואחת (כ-150 שנה לאחר הקמת בית הכנסת) היריבות בין בתי הכנסת עדיין נמשכת בין בית כנסת צלאת אלטראבלסיה לבין בית כנסת צלאת ר' פנחס אף על פי שבשני בתי הכנסת מתפללים יהודי ג'רבה בלבד.

== ראו גם ==
* בית הכנסת אלגריבה
* יהדות ג'רבה
* בית הכנסת חארה צגירה
* יהדות תוניסיה

==הערות שוליים==

אלטראבלסיה
קטגוריה:ג'רבה
החיים בצבע

החיים בצבע (באנגלית: Life in Colour) היא מיני-סדרת טבע תיעודית של ה-BBC, בקריינותו של דייוויד אטנבורו, הכוללת 3 פרקים באורך של 60 דקות ששודרה בין ה-28 בפברואר ל-22 באפריל 2021 (במקור היה אמור להיות פרק נוסף אך הוא בוטל עקב התפרצות מגפת הקורונה). הסדרה שודרה ברשת BBC One, בערוץ 9 ורשת "Stan" והופצה גם בנטפליקס.

הסדרה חוקרת את הצבעים השונים של בעלי חיים בטבע ואת מטרותיהם תוך שימוש באמצעי צילום מיוחדים וטכנולוגיות מתקדמות, תוך חשיפת תגליות מדעיות חדשות תוך כדי הצילומים.

== פרקי הסדרה ==
#לראות בצבע: הפרק הראשון מציג את חייהם של בעלים חיים המשתמשים בצבעים מרשימים ומובלטים לצרכיהם השונים. נראים טוקן ססגוני-מקור, טווס מצוי וקוליברי כיפה המנצלים את גווניהם לרבייה, קופי מנדריל שהם בין היונקים הבודדים בעלי גוונים בולטים, פרפרים בולטים, גמלן שלמה האורב לטרפו תוך שימוש בעיניים ייחודיות בעלות מדוכים המבחינים במגוון גדול של צבעים וצפרדע חץ תותית מעבירה בעזרת צבעי גופה הבוהקים. כמו כן נראים 2 מיני דגים המנצלים כתמים ייחודיים כדי להבדיל בין שניהם: שוניתן לימוני ושוניתן אמבון.
#להסתתר בצבע: הפרק מציג בעלי חיים המשתמשים בצבע כדי לחפש טרף או להתחמק מטורפים. נראה טיגריס בנגלי האורב לאיילים נקודים וסמברים תוך שימוש בהסוואתו, זברות המנצלות את פסיהם כדי להימנע מעקיצות זבוב הצה-צה, חלזונות קריביים מבלבלים את טורפיהם באמצעות גיוון הצבעים של הקונכיות, מטעה כחול-קווים טפיל מנצל את דמיונו לחקיין נקאי כדי לתקוף דגים חסרי מזל, אלמנה חדת-זנב נטפלת לעופות אחרים תוך שימוש בגוונים מיוחדים וסרטביש מחליף את צבעיו כדי לתפוס טרף על פרחים.
#מרדף אחר הצבע: פרק זה מציג את הטכנולוגיות המתקדמות המציגות את המדעים מאחורי צבעיהם של בעלי החיים, ומתאר גם את הבעיות של בעלי החיים שמשתמשים בצבע עקב שינויי האקלים.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:תוכניות תעודה של ה-BBC
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:תוכניות טבע
קטגוריה:דייוויד אטנבורו
עכבר עשב בליק

עכבר עשב בליק (שם מדעי: Arvicanthis blicki) הוא מין מכרסם דמוי-עכבר ממשפחת העכבריים האנדמי לאתיופיה. עכבר זה קרוב למין עכבר עשב אפריקאי והוא תואר למדע ב-1914 בידי החוקר צ׳יילדס פריק.

אורכו של העכבר 149 עד 173 מ"מ, אורך הזנב כ-87 עד 111 מ"מ ומשקלו 104 עד 152 גרם. הוא בעל פרווה אפורה-כסופה והבטן בהירה יותר. לעכבר זנב ארוך ואוזניים מעוגלות. הנקבות מתרבות לאורך כל השנה ממליטות בעיקר במשך העונה הגשומה, כשלעיתים נקבות ממליטות פעמיים בשנה. בממוצע נולדים 3 גורים בהמלטה ואלה מתפתחים מתחת לאדמה.

מין זה הוא שוכן של רמות הרריות באתיופיה, המכוסות בערבות עשב טרופיות או סובטרופיות בגובה של 2,000 עד 4,000 מטרים מפני הים. הוא חי בקהילות מרובות ולעיתים מבלה לצד מכרסמים אחרים כמו חולד גדול-ראש. הוא ניזון בעיקר מצמחייה עשבונית ומזרעים שהוא מוצא בערבות. בתורו הוא נטרף בידי זאב אתיופי ועופות דורסים בעיקר.

עכבר זה מצוי כיום בסיכון עקב פגיעה בבית גידולו לטובת חקלאות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1914
קטגוריה:עכברים (תת-משפחה)
קטגוריה:אתיופיה: יונקים
מרייט האנסון

מרייט האנסון (בשוודית: Mariette Hansson; נולדה ב-23 בינואר 1983), לעיתים ידועה בשם מריג'ט (מעוצב כ-MaryJet) או בשמה הפרטי, היא זמרת-יוצרת שוודית. בשנת 2009 השתתפה ב-"Swedish Idol", ששודרה ב-TV4, וסיימה במקום הרביעי.<ref></ref>

ב-2013 הייתה הגיטריסטית של להקת מגנוס אוגלאס במהלך הופעותיה בסטוקהולם.<ref></ref> בשנת 2014 יצאה לסיבוב הופעות משותף עם אייס וילדר.<ref name="auto"></ref>

במרוצת השנים השתתפה האנסון במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לתחרות הזמר של האירוויזיון, חמש פעמים, ובכולם העפילה לגמר התחרות. הופעת הבכורה שלה בקדם נערכה בשנת 2015 עם השיר "Don't Stop Believing",<ref name="auto" /> שדורג בערב הגמר במקום השלישי.<ref></ref><ref></ref> שנתיים לאחר מכן שבה פעם נוספת לתחרות עם השיר "A Million Years", שהגיע למקום הרביעי.<ref></ref> בשנת 2018 נשלחה עם השיר "For You" להתחרות באירוע, ויחד הם הגיעו למקום החמישי.<ref></ref> בשנת 2020 סיים שירה "Shout It Out" את האירוע במקום העשירי עם 51 נקודות בלבד.<ref>[https://www.expressen.se/noje/melodifestivalen/melodifestivalen-2020-allt-om-finalen-artisterna-och-latarna/ Allt om finalen: Artisterna och låtarna] Expressen Retrieved 27 February 2020</ref><ref></ref> במלודיפסטיבלן לשנת 2023 ביצעה את "One Day", ודרך שלב גלגל ההצלה הצליחה להעפיל לגמר ולהינצל מהדחה סופית מהתחרות. היא הגיעה למקום השמיני.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2008 – In This Skin

=== מיני-אלבומים ===
* 2015 – My Revolution

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2015
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2017
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2018
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2020
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:ילידות 1983
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1983
ביבליופוביה

צ'ין שה-חואנג, הקיסר הסיני הראשון, הורה על השמדה המונית של ספרים מחשש לרעיונות הקונפוציאניים שהם מכילים.]]
ביבליופוביה היא הפחד או השנאה של ספרים<ref></ref>. פחד כזה נובע לעיתים קרובות מפחד מההשפעה שיכולה להיות לספרים על החברה או התרבות. ביבליופוביה היא סיבה נפוצה לצנזורה ולשרפת ספרים. ביבליופוביה וביבליופיליה הן מילים הופכיות.

==היסטוריה==
בהרצאתו בקולג' בירקבק, טום שיפי שוחח על ביבליופוביה בימי הביניים. פחד זה התעורר כאשר בעלי מקצועות קרוא וכתוב, כמו אנשי דת, היו מנצלים את כוחם ומפחידים את ההמונים האנאלפביתים על ידי שליטתם בטקסטים כמו כתבים דתיים ומסמכים משפטיים. הוא הדגים זאת בדוגמאות מהספרות האנגלו-סכסית כדוגמת הספר "סיפורו של המחלן".

==ראו גם==
*פרנהייט 451<ref></ref><ref></ref>
* האינקוויזיציה הספרדית
* רשימת הספרים האסורים

==הערות שוליים==

קטגוריה:צנזורה בספרות
קטגוריה:פוביות
מלאני והבה

מלאני גבריאלה הייראפטיאן (בשוודית: Melanie Gabriella Hayrapetian; נולדה ב-2 בדצמבר 1991), ידועה בשם הבמה שלה, מלאני והבה, היא זמרת שוודית.<ref></ref> בשנת 2023 השתתפה במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לאירוויזיון 2023, עם השיר "For the Show".<ref></ref> היא לא הצליחה להעפיל לגמר משלב גלגל ההצלה, והודחה מהתחרות. והבה גם כתבה את השיר הזוכה של מלודיפסטיבלן 2020, "Move" של להקת The Mamas.<ref></ref> ב-1 באפריל 2023 הייתה אורחת בתוכנית הריאליטי Drag Race Sverige (הגרסה השוודית ל"המרוץ לדראג של רו פול"), ששודרה ב-SVT1.<ref></ref>

== דיסקוגרפיה ==
=== סינגלים ===
* 2016 - "Wasted"
* 2018 - "Make Room"
* 2018 - "Forget You"
* 2019 - "Iron"
* 2019 - "Shy"
* 2020 - "Nothing"
* 2021 - "Sugarcoat"
* 2022 - "Like I Do"
* 2022 - "All the Rest"
* 2022 - "Bloom"
* 2023 - "Part of Me"

=== מיני-אלבומים ===
* 2022 – Bloom

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
קטגוריה:ילידות 1991
קטעי סרטים (Rotten Tomatoes)

קטעי סרטים (Rotten tomatoes) (באנגלית: Rotten Tomatoes Movieclips) – היא חברה הממוקמת בוונציה (שכונה בלוס אנג'לס) המעלה ברשת החברתית וידאו של קטעי סרטים וקדימונים כדי לקדם גילוי של סרטים (החברה מעלה קטעים קצרים מסרטים כדי "להראות גילוי" ומימון בשותפות עם גוגל ו-"Rotten Tomatoes") מחברות סרטים הוליוודים כגון: מטרו גולדווין מאייר, סרטי יוניברסל, סרטי פרמאונט, האחים וורנר, סרטי קאסל רוק, ניו ליין סינמה, סרטי סוני, סרטי סוני הנפשה, ליונסגייט ודרימוורקס.<ref></ref>. נכון ל-2023 היו יותר מ-59 מיליארד צפיות ב-38 אלף הסרטונים.

== היסטוריה ==
ימין
קטעי סרטים הוא מסד נתונים אינטרנטי המאפשר לחפש למעלה מ-12,000 קטעי סרטים,<ref></ref> חברת הווידאו נוסדה בשנת 2009. מטרת החברה הייתה לקדם גילוי של סרטים. בשותפות עם גוגל ומימון, בהובלת MK Capital, קטעי סרטים העלה למעלה מ-20,000 קליפים ב-2011 ליוטיוב מסרטים שנבחרו על ידי צוות של "אוצרות תוכן"<ref name=":0"></ref>. ב-2014, קטעי סרטים נרכשה על ידי Fandango ושמה שונה ל-"Fandango Movieclips" (פנדנגו קטעי סרטים).<ref name=":0" /> בקיץ 2022 פנדנגו קטעי סרטים עשתה מותג חדש לשם ושינתה את השם ל-"Rotten Tomatoes Movieclips" - (קטעי סרטים מאת Rotten Tomatoes), היא באותה בעלות של "Fandango" אך שינתה את שם כדי "לבסס עוד יותר את שימוש הקטעים והמימון של הערוץ" - עבור קטעי סרטים וקדימונים באמצעות ההכרה הקשורה לאתר.<ref></ref>

== הקליפים הנצפים ביותר ==
הטבלה הבאה מפרטת את 3 הסרטונים הנצפים ביותר.
{| class="wikitable sortable"
|+
!סרטים
!שם הקליפ
!צפיות
!תאריך העלאה לרשת החברתית "יוטיוב"
|-
|צמרמורת (2015)
|איש זאב במעבר 2<ref></ref>
|519,000,000
|2 בדצמבר 2016
|-
|לשיר (2016)
|Shake It Off (שיר של טיילור סוויפט)<ref></ref>
|484,000,000
|24 במרץ 2017
|-
|השכן ממול (2015)
|תן/תני לי לאהוב אותך
|451,000,000
|15 ביולי 2016
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==
Say Yes to Heaven

"Say Yes to Heaven" (בעברית: "תגיד כן לגן עדן") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי. השיר יצא לאור ב-19 במאי 2023, על ידי חברות התקליטים פולידור רקורדס ואינטרסקופ רקורדס. השיר הוקלט במהלך מפגשי ההקלטות אלבום האולפן השלישי שלה, Ultraviolence (2014). לאחר שהשיר הודלף לרשת והפך ויראלי בטיקטוק, הוא יצא לאור כסינגל. השיר נכתב על ידי דל ריי והמפיק ריק נואלס, "Say Yes to Heaven" הוא שיר בעל פעמה עם ארפג'ו והדגשי תוף מרים.

== רקע והוצאה ==
השיר נכתב ב-2012 על ידי דל ריי וריק נואלס.<ref name="BB"></ref> והוקלט בנובמבר 2013<ref name="stereogum" /> במהלך ההקלטות של אלבום האולפן השלישי שלה, Ultraviolence (2014), אך לא נכנס לרשימת הרצועות הסופית.<ref name="NME" /> חלק מהשיר דלף במהלך שנת 2016.<ref name="stereogum"></ref> "Say Yes to Heaven", המכונה לחלופין פשוט "Yes to Heaven", דלף בסופו של דבר במלואו לאינטרנט באוקטובר 2020 וזכה לוויראליות ענקית במהלך השנתיים הבאות.<ref></ref> במיוחד בשנת 2022 חלה עלייה בפופולריות של קטע מהיר מהשיר.<ref name="stereogum" /> במרץ 2023, השיר נתבע לזכויות יוצרים על ידי חברות התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ ופולידור רקורדס, מה שעורר ספקולציות לגבי הוצאתו בקרוב.<ref name="nylon"></ref>

השיר יצא לאור כסינגל ב-19 במאי 2023,<ref name="NME"></ref> בליווי גרסה מואצת לשיר.<ref></ref>

== הרכב וביקורת ==
"Say Yes to Heaven" הוא שיר פעמה הכולל ארפג'ו גיטרה "נימוחים" והדגשי תוף מרים.<ref name=":0"></ref> ההפקה המינימלית משלבת תופים, מיתרים,<ref name=":3"></ref> ונוף סאונד "חלומי".<ref name=":0" /> מבחינה לירית, היא מעודדת את האחר המשמעותי שלה "לקחת סיכון לאהבה" ולברוח איתה,<ref></ref> תוך שימוש במוטיבים ליריים רבים שנמצאו בשירים הישנים יותר של דל ריי, כמו "שמלה אדומה", "גן עדן" ו"ריקוד".<ref name=":2" /> סופרת "הניילון", סופיה יוני, אמרה שיש לו "שיר שיר ודמוי שיר ערש" אך "חוזר על עצמו" והוא מלא מבחינה לירית ב"דימויים רומנטיים".<ref name=":2"></ref> Jo Vito מ-Consequence הצהיר שהשיר שונה מהגזרות המקוריות, אבל תופס "מצב רוח דומה".<ref name=":3" /> באופן דומה, ג'ונתן כהן מ-Spin מצא שהוא "קצת שונה" מהדליפה, אבל שומר על "הפיתוי המעורפל" בגלל הגיטרות המהודות של השיר והשירה החתימה של דל ריי.<ref name=":1"></ref>

== רשימת רצועות ==
הורדה דיגיטלית וסטרימינג

# "Say Yes to Heaven"
# Say Yes to Heaven" (sped up)"

== מיקומי שיא ==

=== מצעדי סוף שנה ===

== נתוני מכירות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
|+ תאריכי יציאות לאור ופורמטים עבור "Say Yes to Heaven"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!כלל העולם
|19 במאי 2023
|הורדת מוזיקה • הזרמת מוזיקה
|פולידור • אינטרסקופ
|<ref name="BB" />
|-
!rowspan="2" |ארצות הברית
|5 ביוני 2023
|רדיו אלטרנטיבי למבוגרים
|rowspan="2" |אינטרסקופ רקורדס
|<ref></ref>
|-
|6 ביוני 2023
|רדיו אלטרנטיבי
|<ref></ref>
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי לנה דל ריי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לנה דל ריי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ריק נואלס
קטגוריה:בלדות משנות ה-2010
קטגוריה:שירי כסף בממלכה המאוחדת
קטגוריה:שירי זהב בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
נורדמאן

נורדמאן (בשוודית: Nordman) היא להקה שוודית, שהוקמה בשנת 1993. סגנונה המוזיקלי הוא שילוב של מוזיקת רוק, פופ ופולק. בשוודיה ז'אנר דומה נקרא "אתנופופ" (הלחם של "אתנו", המיוחסת להיבט עממי ו"פופ"). חברים בה האקאן המלין, סולנה הראשי ומייסדה ומאטס וסטר, כותב שיריה ונגן הקליהרפה.

מלהיטיה הגדולים נמנים "Förlist" ו-"Vandraren, שניהם פורסמו בשנת 1994. בשנת 1998 התפרק הצמד עקב התמכרותו של המלין לסמים. לאחר שנגמל חזרו נורדמאן לפעילות בשנת 2004. בשנה שלאחר מכן השתתפו במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לאירוויזיון 2005, עם השיר "Ödet var min väg", שהגיע בערב הגמר למקום התשיעי.<ref></ref>

בשנת 2008 שבו לתחרות, הפעם עם השיר "I lågornas sken", שדורג במקום השישי.<ref></ref> ב-12 במרץ אותה השנה יצא אלבום האולפן החמישי של הלהקה, Djävel eller Gud. בשנת 2023 נמנתה בין המשתתפים של המלודיפסטיבלן עם השיר "Släpp alla sorger". היא הגיעה למקום ה-11 בגמר.

== דיסקוגרפיה ==
* 1994 - Nordman
* 1995 - Ingenmansland
* 1997 – Här och nu
* 2001 – Nordmans bästa – I vandrarens fotspår" ("Het beste van Nordman – In de voetsporen van de zwerver", een verwijzing naar hun hit "Vandraren")
* 2004 - Bästa
* 2005 - Anno 2005
* 2008 - Djävul eller Gud
* 2010 - Korsvag
* 2014 - Patina

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צמדים מוזיקליים
קטגוריה:להקות שוודיות
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1994
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2005
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2008
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
Släpp alla sorger

"Släpp alla sorger" (בעברית: "עזוב את כל הצער") הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד מוזיקלי השוודי נורדמאן. הוא יצא לאור ב-18 בפברואר 2023, על ידי חברת התקליטים וסטר פרודקשיין, כסינגל שלא מתוך אלבום.

השיר הגיע למקום השביעי בסוורייטופליסטן, מצעד הסינגלים השוודי.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי ג'ימי יאנסון תומאס ג':סון. בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-5.8 מיליון השמעות.

בנובמבר 2022 נחשף כי השיר עתיד להשתתף במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לאירוויזיון 2023.<ref></ref> הוא העפיל לשלב הגמר לאחר זכייתו בשלב גלגל ההצלה של התחרות, שם קיבל 1,798,314 הצבעות. בגמר, דורג במקום ה-11 עם 44 נקודות.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי מלודיפסטיבלן 2023
נשיא אבחזיה

הנשיא המכהן [[אסלן בז'ניה]]
נשיא אבחזיה הוא ראש המדינה וראש הרשות המבצעת שלה.

==התפקיד==
תפקיד נשיא אבחזיה נוצר בהתאם לחוקת אבחזיה משנת 1994, והנשיא הראשון, ולדיסלב ארדזינבה, נכנס לכהונתו ב-26 בנובמבר 1994.

הנשיא נבחר בבחירות כלליות, שוות וישירות על ידי בעלי זכות הבחירה במדינה לתקופה של חמש שנים, עם אפשרות לבחירה לתקופת כהונה אחת נוספת לתפקיד. הוא נבחר לכהונתו ביחד עם סגן נשיא, המתמודד על התפקיד יחד עם המועמד לנשיאות.

שני תפקידים קדמו באבחזיה לתפקיד הנשיא - יושב ראש הסובייט העליון (1990-1992) ויושב ראש הפרלמנט (1992-1994).

==הנשיאים==
# ולדיסלב ארדזינבה - 1994 - 2005
# סרגיי בגאפש - 2005 - 2011
# אלכסנדר אנקבב - 2011 - 2014
# ואלרי בגנבה - 2014
# ראול קג'ימבה - 2014 - 2020
# ואלרי בגנבה - 2020
# אסלן בז'ניה - 2020 - מכהן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://presidentofabkhazia.org/en/ אתר הנשיא] 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:אבחזיה: פוליטיקה
קומפוניסטן דר גגנווארט

קומפוניסטן דר גגנווארט (בגרמנית: Komponisten der Gegenwart; בראשי תיבות: KDG) היא אנציקלופדיה בשפה הגרמנית, המאגדת מידע על כ-1,000 מלחינים מהמאות ה-20 וה-21.<ref>[http://www.komponistenlexikon.de/ Komponisten der Gegenwart] on Komponistenlexikon</ref><ref>[https://www.bsz-bw.de/depot/media/3400000/3421000/3421308/96_0310.html Komponisten der Gegenwart im Deutschen] on SWB</ref>

האנציקלופדיה נוסדה על ידי הנס-ורנר הייסטר ו-ולטר-וולפגנג שפארר בשנת 1992, והיא יוצאת לאור מדי שנה דרך הוצאת הספרים edition text + kritik . נכון לכרך 63, שיצא בינואר 2018, האנציקלופדיה מכילה כ-12,250 עמודים בכ-10 תיקיות, והיא מתעדכנת 2–3 פעמים בשנה. הגישה לאנצקלופדיה דרך האינטרנט זמינה רק בתשלום.<ref>[https://www.worldcat.org/oclc/257955157 Komponisten der Gegenwart Bd. 1] on WorldCat</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנציקלופדיות בשפה הגרמנית
אוביטה

תצפית על אוביטה מהחוף הדרומי של העיר לימון
אוביטה או איסלה אוביטה (מספרדית: "אי הענבים הקטן") הוא אי קטן בגודל של קצת פחות מקילומטר רבוע סמוך מול הנמל של העיר לימון בחוף הקריבי של קוסטה ריקה. אורכו של האי 420 מטרים מצפון לדרום ורוחבו 315 מטרים מצפון־מערב לדרום־מזרח. <ref></ref> הוא לא מיושב, אבל יש מבנה אחד על האי ומזח קטן. אפשר להגיע אל האי בסירה שיוצאת מאחד מרציפי הדיג על נהר ה-Cienguita.

== שם האי ==
לאוביטה היו כמה שמות במהלך השנים. בשנת 1986 אישרה הוועדה הלאומית לשמות בקוסטה ריקה את השם האי קיריברי (Quiribrí), והאקדמיה לגאוגרפיה והיסטוריה של קוסטה ריקה ביקשו שהשינוי של השם יפורסם ב-2002 במהלך יום השנה ה-500 להגעתו של כריסטופר קולומבוס לאי. קיריברי הוא כעת השם הרשמי של האי אך נעשה בו שימוש לעיתים רחוקות. המקומיים קוראים לו עדיין איסלה אוביטה והשם הזה אפילו מופיע במפות ממשלתיות רשמיות.<ref></ref><ref></ref>

== היסטוריה ==
כריסטופר קולומבוס עגן את ספינותיו באי לצורך תיקונים במהלך מסעו האחרון לאמריקה ב-1502, ונתן לאי את השם "לה וֶרְטַה" (La Huerta; בספרדית: "הבוסתן"). <ref></ref> במהלך הביקור בן השבועיים נוצר קשר עם הילידים, שקיבלו את פני האירופים הלבושים בבגדי זהב, וזו הייתה הסיבה שיש מי שחושב שקוסטה ריקה נקראה על ידי קולומבוס כך (הביטוי קוסטה ריקה בספרדית הוא "חוף עשיר"), שם בו למעשה השתמשו לראשונה באאודיינסיה המלכותית של פנמה בשנת 1538.

שרידי המנזר הישן שנבנה בשנת 1886 עדיין קיימים. אל קיריברי הובאו לבידוד חולים רבים שסבלו ממחלות מידבקות חשוכות מרפא כמו קדחת צהובה, צרעת, שחפת. ההערכה היא שלפחות 150 בני אדם מתו באי.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איים בים הקריבי
קטגוריה:קוסטה ריקה: גאוגרפיה
מוזיקה מתקדמת

מוזיקה מתקדמת או מוזיקה פרוגרסיבית (באנגלית: Progressive music) היא סוגה מוזיקלית, הקשורה בדרך כלל להרחבת גבולות סגנוניים קיימים של ז'אנרים מוזיקליים אחרים. מוזיקה שנחשבת מוזיקה מתקדמת היא בדרך כלל מושפעת מתחומים תרבותיים שונים, כגון אמנות מוזיקלית אירופית, מוזיקה קלטית, מוזיקה הודית ומוזיקה אפריקאית. יש הטוענים כי מוזיקה מתקדמת באה כחלק מהתרבות האלטרנטיבית , וכי ייתכן מוזיקה זו קשורה לתאוריית האוטר ואלבומי קונספט.

כתאוריה אמנותית, מוזיקה זו נמצאת בין פורמליזם ואקלקטיזם . כמו כן, לעיתים מתארים את המוזיקה כמוזיקה מתקדמת רק כדי להבדיל אותה ממוזיקת פופ מסחרית.<ref name="Moore202"></ref>

בין התת-ז'אנרים מוזיקליים של המוזיקה המתקדמת נמצאים הז'אנרים הבאים:

* ג'אז פרוגרסיבי
* ביג בנד פרוגרסיבי
* רוק מתקדם
* פופ פרוגרסיבי 
* פוסט-פרוגרסיב 
* מוזיקת נשמה פרוגרסיבית 
* מוזיקה אלקטרונית פרוגרסיבית
* ראפ פרוגרסיבי 

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:שנות ה-1960 במוזיקה
צילי

צילי הוא סרט קולנוע ישראלי שיצא לאקרנים בשנת 2015 בבימויו של עמוס גיתאי, עם שרה אדלר ואדם צכמן בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הספר "הכתונת והפסים" של אהרון אפלפלד והוא על ניצולת שואה, נערה מתבגרת באירופה, המנסה לשרוד לבד בטבע במהלך מלחמת העולם השנייה ונדודיה לאחר סיום המלחמה.

ליא קניג קוראת ביידיש קטעים מספרו של אפלפלד.

הסרט נבחר כבחירה הרשמית בפסטיבל הסרטים של ונציה.

==תקציר העלילה==
מלחמת העולם השנייה, הגרמנים עומדים להיכנס לכפר באוקראינה. המשפחה מחליטה לברוח ולהשאיר במקום את הנערה צילי (משי אולינסקי) בתקווה שהגרמנים לא יפגעו בה. הם מבטיחים לצילי לחזור כשהמצב יאפשר זאת.

צילי מתחבאת בצריף קטן בשעה שהגרמנים הורסים ושורפים את הכפר. בלילה היא נמלטת ליער ושורדת שם כשהיא אוכלת פירות יער, גופה מתכסה בפצעים והיא הופכת למתבגרת (שרה אדלר). ברקע נשמעים כל הזמן קולות יריות ופגזים.

יום אחד מגיע למקום בחור בשם מארק (אדם צכמן). הוא מתחיל לדבר אתה באוקראינית והיא בקושי משיבה לו. כעבור זמן קצר הוא מבין שהיא יהודיה (עמך, עמכו) והוא מתחיל לשוחח אתה ביידיש ומגלה לה שגם הוא פליט יהודי.

הוא מציע לה לחם, מדליק מדורה להתחמם מנסה לעודד אותה ולבסוף כופה עליה מגע מיני.

כעבור מספר ימים הוא יוצא לכפר להשיג מזון ולא חוזר.

צילי שורדת בעצמה את המלחמה ובסוף מצטרפת לשיירת פליטים יהודים העושים דרכם לפלשטינה.

בסוף הסרט מוקרנים סרטונים של ילדים יהודים לפני השואה שכנראה לא שרדו.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|שרה אדלר
|צילי
|
|-
|משי אולינסקי
|צילי (הנערה)
|
|-
|אדם צקמן
|מארק
|
|-
|הלנה ירלובה
|פליטה
|
|-
|אנדרי קשקר
|פליט
|
|-
|ליא קניג
|מספרת
|בקול
|-
|אלכסיי קוטצ'טקוב
|כנר
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=DwaZl6JsEA0 קדימון לצילי], באתר יוטיוב
*[https://cinemaofisrael.co.il/צילי/ צילי], בספר הקולנוע הישראלי
*[https://www.ishim.co.il/m.php?s=צילי צילי], באתר אישים
*[https://www.seret.co.il/movies/s_movies.asp?MID=4767 צילי], באתר "סרט"
*[https://www.edb.co.il/title/t0029354/ צילי], באתר אידיבי

קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטי עמוס גיתאי
קטגוריה:סרטים ביידיש
קטגוריה:סרטים ישראליים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2015
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטים על השואה
ג'לקמוס

גַ'לְקַמ֫וּס (בערבית: جلقموس) הוא כפר פלסטיני בצפון השומרון, הממוקם כ-10&nbsp;ק"מ דרומית מזרחית לעיר ג'נין בצפון יהודה ושומרון. בשנת 2017 הכפר מנה 2,624 תושבים.

== מקור השם ==
וילנאי מזכיר סברה שמקור השם הוא הלחם של שתי מילים: גל (גל אבנים) וקִמוֹש, שהוא מין צמח.

== היסטוריה ==
בכפר נמצאים חרסים ושברי אבנים מהתקופה הביזנטית בארץ ישראל.

=== תחת האימפריה העות'מאנית ===
בשנת 1517 הכפר עבר לשליטה של האימפריה העות'מאנית יחד עם כל ארץ ישראל. במהלך המאות ה-16 וה-17 הכפר היה בשליטתה של חמולת טורבאי (1517–1683), שתחום שלטונה כלל את עמק יזרעאל, הר הכרמל, בקעת בית שאן, צפון השומרון, רמות מנשה, חלקו הצפוני של מישור השרון.

בשנת 1882, מפת הקרן לחקר ארץ ישראל תיארה את ג'לקמוס כ"כפר קטן על ראש גבעה, מוקף באדמה חרושה, עם מעט זיתים, בנוי מאבן ובוץ, עם בורות מי גשם". 

=== לאחר 1967 ===
לאחר מלחמת ששת הימים ב-1967, עבר הכפר ג'לקמוס לשליטה ישראלית. בעקבות הסכמי אוסלו, הכפר נמצא בשטח A.

== אוכלוסייה ==
{| class="wikitable"
| colspan="3" |מפקדי אוכלוסין
|-
|שנה 
|מס' תושבים
|הערות
|-
|1922
|124
| rowspan="9" | 
|-
|1931
|150
|-
|1945
|220
|-
|1961
|435
|-
|1982
|465
|-
|1987
|890
|-
|1997
|1,393
|-
|2005
|1,813
|-
|2007
|1,918
|-
|2017
|2,624
|
|}

== קרקעות, חקלאות ומים ==
לפי סקר הכפרים משנת 1945, השטח הכולל של הכפר הוא 4,437 דונם, מתוכם 3,553 פרטי ועוד 884 דונם מושע.

מתוך שטחו הכולל של הכפר, 180 דונם שימשו למטעים ולאדמות להשקיה, 2,422 לדגנים, בעוד ש-6 דונם היו קרקעות בנויות (עירוניות).

== אתרים ==
מדרום לכפר שוכנת האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין – Arab-American University of Jineen.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפת ג'נין
בבר יוקו

בבר יוקו (נולד ב-21 בפברואר 1952) הוא קומיקאי ושחקן ישראלי.

==ביוגרפיה==
יוקו נולד בשם אברהם (בבר) בן סימון למשפחה מרובת ילדים במרוקו ועלה לישראל בשנת 1963 וגדל באשדוד. הוא שירת בחיל ההנדסה ביחידה 601, ולאחר מכן עבד מספר שנים כמנפץ סלעים באילת. השם "יוקו" הוענק לו על ידי מי שהייתה בת זוגו ממוצא יפני בשנות ה-70.

יוקו החל להתפרסם בשנות ה-80 במופעי סטנד-אפ, שבהם שילב גם קטעי שירה וחיקוי, לרוב של השחקן הצרפתי לואי דה פינס, שכללו שינוי בתנועות פניו ואילותרים שאותם שילב יחד עם חיקויים ובשילוב מבטא מרוקאי המזוהה איתו. לשיא פרסומו הגיע בשנות ה-90, כשהחל לככב בפרויקטים קולנועיים שונים, ובהם בסרטיו של יהודה בארקן "גברת תפתחי זה אני" מז'אנר סרטי המתיחות ו"מחפשת בעל על ארבע", הסרט "מקס ומוריס" מאת יעקב גולדווסר והסדרה "פאפא" מאת זאב רווח. עם זאת, יוקו התפרסם בעיקר ככוכב סרטי חברת "הפקות המזרח" של ימין מסיקה וירמי קדושי, רבים מהם הפכו לסרט פולחן, כגון "בוכה בגשם" (בו שימש גם כמלהק ויועץ אמנותי), "כרם התקווה" ו"השקר הגדול". בשנת 1999 שיחק באחד התפקידים הראשיים בסרטו של אבי ביטר, "חבר ואח 2". בשנת 2004 שיחק בסרטו של ביטר "בכבוד שלי", וכן בתפקיד אורח בסרטו של דן תורג'מן "משהו מתוק". באותה שנה הוקדש לו פרק בסדרה "המגרש של גואטה" בערוץ 24, המתעד את חייו.

מתגורר בשדרות ואב לילדה.

== פילמוגרפיה ==
* 1992 – "גברת תפתחי זה אני", בתפקיד נמתח
* 1993 – "מחפשת בעל על ארבע", בתפקיד כלבן ראשי
* 1994 – "מקס ומוריס", בתפקיד בבר
* 1994 – "פאפא"
* 1996 – "בוכה בגשם", בתפקיד מיקו
* 1997 – "כרם התקווה", בתפקיד שמעון
* 1999 – "חבר ואח 2"
* 2004 – "משהו מתוק", בתפקיד בבר
* 2011 – "השקר הגדול"

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סטנדאפיסטים ישראלים
קטגוריה:קומיקאים יהודים ישראלים
קטגוריה:שדרות: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
הונגריה - אל סלוודור 1-10

הונגריה נגד אל סלוודור היה המשחק השני ששוחק בבית 3 של שלב הבתים הראשון במונדיאל 1982. המשחק נערך באצטדיון מנואל מרטינס ולרו בעיר אלש, שבספרד ב-15 ביוני בין נבחרות הכדורגל של הונגריה ואל סלוודור. הונגריה ניצחה במשחק 10–1, ורשמה את התוצאה הגדולה ביותר בתולדות גביע העולם בכדורגל לגברים.<ref></ref>

המחליף ההונגרי לאסלו קיש הבקיע שלושער, השלושער היחיד שהובקע במונדיאל על ידי מחליף עד היום,<ref></ref> והמהיר ביותר אי פעם במונדיאל, בטווח של שבע דקות בלבד.<ref></ref>

== רקע ==
נבחרת הונגריה הגיעה בשיאה לגמר מונדיאל 1938 ו-1954. ההעפלה של אל סלוודור למונדיאל נעשתה כשהמדינה הייתה בעיצומה של מלחמת האזרחים באל סלוודור.

ההכנה של אל סלוודורים למונדיאל הושפעה כתוצאה מהמלחמה. הם התקשו לשחק משחקי הכנה וידידות ואימונים הופסקו לעיתים קרובות. על פי הדוח הטכני של המונדיאל:<blockquote>"לאל סלוודור הייתה תוכנית הכנה טובה מאוד לטורניר המונדיאל, בעיקר עם דגש על סיבולת, מהירות וכוח. התוכנית הייתה מאוד מעניינת, אבל כפי שקרה, הנסיבות הפוליטיות המיוחדות באל סלווד מנעו את ביצוע השלב האחרון בצורה מרוכזת כפי שהייתה רוצה בעצם."<ref></ref></blockquote>נבחרת אל סלוודור שלחה סגל של 20 איש בלבד (בניגוד לסגל של 22) מסיבות כלכליות למיניהן. מנגד, נבחרת הונגריה שלחה סגל מלא. נבחרת אל סלוודור הייתה הנבחרת האחרונה שהגיעה לספרד לפני המונדיאל, שהגיעה 3 ימים לפני המשחק מול הונגריה. ערב המשחק צפו שחקניה של הנבחרת בסרטון של נבחרת הונגריה בפעולה, שנרכש מסוכן ספרדי.

הגרלת שלב הבתים של מונדיאל 1982 הגרילה את נבחרות הונגריה ואל סלוודור עם נבחרות ארגנטינה ובלגיה בבית 3. למרות ניצחונה על אל סלוודור, נבחרת הונגריה כשלה בניסיונה להעפיל לסיבוב השני של הטורניר, לאחר שהפסידה לארגנטינה וסיימה בתיקו מול בלגיה.

ניצחון זה הוא בעל הפרש השערים הגדול ביותר במונדיאל לצד ניצחון יוגוסלביה 9–0 על זאיר במונדיאל 1974, בעל הפרש השערים הזהה.

== ראו גם ==
* מונדיאל 1982
* משחקי כדורגל מרובי שערים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אל סלוודור: כדורגל
קטגוריה:הונגריה: כדורגל
קטגוריה:מונדיאל 1982
קטגוריה:משחקי גביע העולם בכדורגל
פיינטוז

פיינטוז (באנגלית: Panetoz) היא להקה רב-תרבותית שוודית, המורכבת מחמישה גברים, שמקורם מגמביה אתיופיה, אנגולה, קונגו, פינלנד ושוודיה. היא חתומה תחת חברת התקליטים וורנר מיוזיק, ושרה בעיקר בשפות האנגלית, השוודית והאפריקאיות השונות.

== קריירה ==
פיינטוז הייתה במקור שלישייה מוזיקלית, המורכבת מפא מודו, נביו בהארו וטוביאס, שהיו חברים בתקופת התיכון. שם הלהקה שאוב משתי האותיות הראשונות של כל חבר בשלישייה. המורה שלהם ליווה אותם בתחילת דרכם, ופיתח מופעי מחול ושירה שהשלושה הופיעו עמם בבית הספר. זמן קצר לאחר עזיבתו של טוביאס הוזמנו חברים חדשים כדי להעצים את כוחה האתני של הלהקה. הראשון היה יוהאן הירווי, ואחריו באו כריסטיאן אומונומבן ודניאל נזינגה.

ביוזמת נזינגה השתתפה הלהקה ב-Hitmakers, תוכנית ריאליטי סקנדינבית, ששודה ב-Kanal 5 בשוודיה.<ref>[http://musik-download.mediamarkt.de/servlets/2452328105705Dispatch/3/Call?htmltemplate=./artist/viewartist.htm&artistid=3269331 Panetoz - "Efterfest"]</ref> היא הייתה פתוחה עבור כותבי שירים משוודיה, נורווגיה ודנמרק. פיינטוז הגישה שלושה שירים לבחינה מול חמש חברות תקליטים סקנדינביות. נציג אחד מחברת פאטפייס הדנית בחר בה, והציע לעבד מחדש את אחד משיריהם. "Efterfest" יצא לאור כסינגל בשלוש המדינות, אולם לבסוף החליטה הלהקה שלא להמשיך לעבוד תחת חברה זו. היא המשיה להוציא מוזיקה באופן עצמאי, וזכתה להצלחה רבה עם פרסום השיר "Dansa pausa", שהגיע למקום הראשון בסוורייטופליסטן למשך שלושה שבועות רצופים, וקיבל מאיגוד תעשיית ההקלטות השוודי תואר פלטינה כפולה.

בשנת 2014 השתתפה הלהקה במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לאירוויזיון 2014, שנערך בקופנהגן שבדנמרק. שירה היה "Efter solsken", והוא דורג במקום התשיעי בגמר. שנתיים לאחר מכן ביצעה את השיר "Håll om mig hårt" באותו האירוע, והגיעה למקום השמיני. בשנת 2023 שבה לתחרות עם השיר "On My Way", שהגיע למקום העשירי.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2014
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2016
קטגוריה:משתתפי מלודיפסטיבלן 2023
קטגוריה:להקות שוודיות
סולם יעקב (סנט הלנה)

סולם יעקב (באנגלית: Jacob's Ladder) הוא גרם מדרגות המוביל מג'יימסטאון, סנט הלנה, אל מבצר גבעת הסולם (Ladder Hill Fort) שבפרבר Half Tree Hollow בסנט הלנה. שמו נובע מהסיפור המקראי על סולם יעקב אשר מגיע לגן עדן.<ref name="jl"></ref> גרם המדרגות מוכר כבניין רשום בדרגה 1 בממלכה המאוחדת, והוא מונה כ-699 מדרגות.

== היסטוריה ==
סולם יעקב הוא שריד של מסילת שנבנתה בג'יימסטאון בשנת 1829 על ידי חברת הרכבות של סנט הלנה, שתוכננה על ידי המהנדס המקומי ג'. ו. הור. המסילה נבנתה עבור שתי תחנות לצורכי העברת מסעות בין ג'יימסטאון לבין המבצר הישן שבמחוז הסמוך, Half Tree Hollow .

מסילות הרכבת נבנו מעצי אשוח מצופים ברזל, מונחים על אדני עץ שעוגנו אל תוך הסלע. שתי המסילות הופרדו על ידי גרם מדרגות להולכי רגל אשר מנה 700 מדרגות. זווית העלייה במדרגות נעה בין 39 ל-41 מעלות. הכוח המניע של המסילה סופק על ידי שלושה חמורים בחלק העליון של המסלול שסובבו כנן המחובר לקרונות באמצעות שרשרת ברזל וגלגלות.<ref name="Mechanics"></ref><ref name="az"></ref> אורך המסילות היה כ-281.6 מטר.

בשנת 1871 הוחלט על ידי חיל ההנדסה המלכותי לסגור את המסילה ולפרקה בעקבות נזקי טרמיטים. מהמסילה נותר רק גרם המדרגות התלול, אשר נודע בשם "סולם יעקב" והפך לאטרקציה תיירותית. עבודות דרכים בשנים שלאחר מכן גרמו לכיסוי אחת המדרגות כך שנותרו 699 מדרגות. בשנת 2000 הותקנה תאורה בצידי המדרגות, וב-2006 עברו שיפוץ כולל. המבנה הוכרז כבניין רשום בדרגה 1 בממלכה המאוחדת. מדי שנה במהלך חגיגות "פסטיבל הריצה" בסנט הלנה, שמושך תיירים רבים מרחבי העולם, מנסים לשבור את שיא הריצה המהירה ביותר במעלה המדרגות. נכון לשנת 2016 השיא עומד על 5 דקות ו-16.78 שניות.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדרגות
קטגוריה:סנט הלנה