OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גאת'ות

מזמור זורואסטרי כתוב בשפה האווסטית
הגאת'ות הם מזמורים עתיקים בשפה האווסטית המייחסים את כתיבתן לזרתוסטרה. המזמורים מהווים את ליבת הליטורגיה הזורואסטרית. 
הגתות מחולקים ל-17 פזמונים המורכבים מ-238 בתים בכל פזמון.
== שפה ==
שפת הגתות, היא אווסטית עתיקה שנכחדה השייכת למשפחת השפות האירניות ולמשפחת-על של השפות ההודו-אירופאיות. ישנם חוקרים שניסו לפענח את הגתות על סמך הסנקסריט אך הסתמכות זו יוצרת קושי בתרגום ובפרשנות שכן שתי השפות, אף על פי שמקורן משותף, התפתחו באופן עצמאי וההבדל ביניהן משמעותי. ישנם תרגומים ופרשנויות על סמך שפות הודו-אירופיות אחרות אך גם תרגומים אלו אינם מציגים תרגום אמיתי ומקיף של הנכתב בגתות.
== תוכן ==
חלק מהפסוקים של הגתות מופנים ישירות לבורא הכל יודע, אהורה מאזדה. פסוקים אלה, מתארים את תמצית האלוהות של האמת. את הטוב שבאלוהות, ווהו מאנה ואת רוח הצדק. כמה מן הפסוקים האחרים מופנים ככל הנראה לציבור שהגיע לשמוע את הנביא זרתוסטרה ובפסוקים אלה הוא ממריץ את קהל שומעיו לחיות את חייהם בדרך אותה הורה אהורה מאזדה.

פסוקים אחרים, מהם הובאו כמה היבטים בחייו של זרתוסטרה, הם ביוגרפיים למחצה, אך כולם סובבים סביב משימתו של זרתוסטרה לקדם את השקפתו על האמת. לדוגמה, חלק מהקטעים מתארים את ניסיונותיו הראשונים של זרתוסטרה לקדם את משנתו של אהורה מאזדה, ואת הדחייה שלאחר מכן מצד קרוביו. דחייה זו וסיבות נוספות הובילה אותו לתחושות של ספק בנוגע למסרים אותם ניסה להעביר, ובגתות ביקש לקבל ביטחון ואמונה מאהורה מאזדה כדי להתיר את הספק ולטעון מול מתנגדיו.

דוגמה לתרגום של פסקה מתוך הגאת'ות:

==ראו גם==
* זורואסטריות
* זרתוסטרה
* אווסטה
* היסטוריה של איראן

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.avesta.org/avesta.html המזמורים של זרתוסטרה] (באנגלית)
* [https://iranicaonline.org/articles/gathas-i-texts GATHAS], על הגאת'ות באנציקלופדיה איראניקה (באנגלית)

קטגוריה:כתבי קודש
קטגוריה:ספרות של העת העתיקה
Merci, Chérie

"Merci, Chérie" (בעברית: "תודה, יקירתי") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר האוסטרי אודו יורגנס. השיר זכה באירוויזיון 1966, לאחר שנבחר על ידי רשות השידור האוסטרית לייצג את אוסטריה באירוויזיון. השיר נכתב בשפה הגרמנית, וכמה מילים בצרפתית. "Merci, Chérie" היא בלדת שאנסון דרמטית. יורגנס שר שיר הודיה לאהובתו לשעבר, על הזמנים היפים שחלו יחדיו. זה היה הניצחון הראשון של אוסטריה בתחרות.

השיר בוצע על ידי יורגנס בערב התחרות, תשיעי בסדר ההופעות, לפני שוודיה ואחרי פורטוגל. בתום ספירת הקולות, השיר הוכרז כזוכה של המהדורה ה-11 של תחרות האירוויזיון עם 31 נקודות.

לאחר האירוויזיון, עשרות אמנים הקליטו גרסאות כיסוי לשיר בשפות שונות, דוגמת אנגלית, צרפתית, איטלקית, הולנדית, שוודית רומנית ופולנית. יורגנס אף הקליט גרסה ביפנית לשיר, בשם "メ ル シ ー ・ ェ リ ー". יורגנס הוא הפסנתרן הראשון שזכה בתחרות. הפסנתרן השני שזכה הוא דאנקן לורנס ב-2019 עם השיר Arcade".

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1966
קטגוריה:סינגלים מ-1966
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1966
קטגוריה:שירי אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים על פרידה
קטגוריה:בלדות
אוסטריה באירוויזיון 1966

אוסטריה באירוויזיון 1966 השתתפה עם השיר "Merci, Chérie", שבוצע על ידי הזמר האוסטרי אודו יורגנס. זו ההשתתפות העשירית של אוסטריה בתחרות, והניצחון הראשון שלה.

== לפני האירוויזיון ==
ב-1966, רשות השידור האוסטרית הכריזה כי יורגנס נבחר לייצג את אוסטריה באירוויזיון. כשבוע לאחר חשיפת הנציג, רשות השידור חשפה את השיר האוסטרי לאירוויזיון 1961, "Merci, Chérie". זו הייתה הפעם השלישית ברציפות שיורגנס נבחר לייצג את אוסטריה.

== באירוויזיון ==
ב-5 במרץ 1966, השיר בוצע על ידי יורגנס באירוויזיון. יורגנס שובץ תשיעי בסדר ההופעות, לפני שוודיה ואחרי פורטוגל. השיר הגיע למקום הראשון עם 31 נקודות.

=== נקודות שהוענקו לאוסטריה ===

=== נקודות שהוענקו מאוסטריה ===

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1966
לאסלו לנדייל

ד"ר לאסלו לֶ֫נדייֶל (במקור עד 1904 לוי,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 59224/1904. Forrás: MNL-OL 30799. mikrofilm 975. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1904. év 40. oldal 12. sor</ref> בהונגרית: Lengyel László; 1883, טימישוארה – 5 באוקטובר 1935, בודפשט)<ref>[https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:S3HT-D1K4-3K?i=100&wc=92QK-7MQ%3A40678301%2C51865101%2C1077288001&cc=1452460 Halálesete bejegyezve a Bp. VI. ker. állami halotti akv. 1799/1935. folyószám alatt.]</ref> היה משפטן, עיתונאי וסופר יהודי-הונגרי.

==ביוגרפיה==
לאסלו לנדייל נולד במשפחה יהודית רבנית. את לימודי המשפטים סיים באוניברסיטת בודפשט (היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). בטימישוארה היה העורך של העיתון "דרום הונגריה". בשנת 1910 פתח כתב עת בשם "הדרום ההונגרי" (Magyar Dél). בבודפשט עבד בעיתון בשפה הגרמנית פסטר לויד, אחר כך היה ראש הטור הפרלמנטרי של העיתון ולאחר מכן עורך העיתון.

== משפחתו ==
אביו היה הרב הראשי של טימישוארה מור לוי (1854–1908) ואמו הרמינה פרלס.<ref>[http://mek-oszk.uz.ua/04000/04093/html/szocikk/12927.htm Magyar zsidó lexikon]</ref> הוא אחיו הגדול של העיתונאי ארנה לנדייל (1885–1941).<ref>[http://www.elib.hu/04000/04093/html/szocikk/12929.htm Magyar zsidó lexikon]</ref> אשתו הייתה פאולינה קונשטטר.

קברו נמצא בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה (15-2-47).
קבר לאסלו לנדייל, עיתונאי וסופר ב[[בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה: 15-2-47.]]

== מעבודותיו ==
* אלמנך של האספה הלאומית ההונגרית
* אלמנך של הפרלמנט ההונגרי

== לקריאה נוספת ==
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי 1978–1991. 1994. 
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עמוד 530. [http://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0538.html לאסלו לנדייל]
* פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים איגוד הספרנים והארכיבאים ההונגרי 1939–1944.
* לקסיקון חדש של רוואי. עורך ראשי אישטוואן קולגה טרשוי. סקסארד 2004. 
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:משפטנים יהודים הונגרים
קטגוריה:טימישוארה: יהודים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1883
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1935
דונה חברה להנדסה ובניין

דונה חברה להנדסה ובנין בע"מ המוכרת גם בשם המקוצר "דונה", היא חברה פרטית ישראלית, העוסקת בייזום, הקמה ושיווק מיזמי בנייה למגורים, מסחר ותעשייה בישראל ומחוצה לה.

== היסטוריה ==
דונה נוסדה בשנת 1991 על ידי המהנדס שי שלום. לאחר הקמתה היא זכתה במכרזים לבניית יחידות דיור בפרויקטים ביישובים רבים ברחבי הארץ ובהם מודיעין, אשדוד, אשקלון, תל אביב, ירושלים, ראש העין, פתח תקווה, חריש ועפולה.

בשנת 2020 הסתכמו מכירות הקבוצה ב-1.7 מיליארד ש"ח, בשנת 2021 מכרה הקבוצה מעל 2.5 מיליארד ש"ח.

== מבנה הקבוצה ==
קבוצת דונה כוללת את החברה העיקרית: "דונה חברה להנדסה ובנין בע"מ", המבצעת פרויקטים למגורים למכירה בשוק החופשי ובמסגרת תוכנית מחיר למשתכן ועוד ארבע חברות-בת המשמשות לצרכים שונים:
* דונה שי נכסים - חברה המרכזת את הנדל"ן המסחרי של הקבוצה בכל רחבי הארץ
* דונה דום - חברה המרכזת את כל הדירות המושכרות בבעלות הקבוצה ובונה עבור החברה הממשלתית "דירה להשכיר"
* קל חן אחזקות - חברה לניהול נכסים מסחריים ושטחים משותפים
* דור עמל - חברת כח אדם המספקת עובדים לענף הבנייה הישראלי

== פעילות בין לאומית ==
בשנת 2012 החלה החברה בפעילות בינלאומית. דונה משקיעה בבנייה באירופה, כשפעילותה מתרכזת ברומניה ובגיאורגיה. בין מיזמי הבנייה שלה ניתן להזכיר את "ארמון דונה" בטביליסי.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* עופר פטסבורג, עכשיו זה רשמי, באתר ישראל היום, 13 בינואר 2022 https://www.israelhayom.co.il/business/real-estate/article/7009479

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות נדל"ן ובנייה ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1991
קישקורפאד

קישקורפאד (בהונגרית: Kiskorpád) הוא כפר במחוז שומוג', בנפת קאפושוואר.

== מיקום ==
היישוב הקטן בן פחות מאלף תושבים נמצא 14 קילומטרים מערבית לקפושוואר, ליד הכביש הראשי 61 וקו הרכבת דומבובאר - דיקינש. תחנת הרכבת של קישקורפאד מחוברת לשכנה הדרומית, גיגה, בכביש 6617 ולשכנה הצפונית שומוג'שארד בכביש 6702 .

== היסטוריה ==
שם היישוב מוזכר לראשונה בשם וילה קורפד (Villa Curpad) בתעודה משנת 1324. רשימת "מעשר האפיפיור" כעבור כמה שנים כבר הזכירה את המקום כיחידה ניהולית קתולית. היישוב מופיע גם בכמה מרשמי מס טורקיים. בתחילת המאה ה-18 כבר מופיע היישוב בשם פוסטהקורפאד (Pusztakorpád). במחצית השנייה של המאה ה-18 הוא כבר כפר של צמיתים. הבעלים העיקריים שלו היו משפחות שארקזי, ויזי וטליאן. מאוחר יותר, הכנסייה הברוקית הקלוויניסטית נבנתה בסוף המאה ה-18. המשורר מיהאי צ'וקונאי ויטז (אביר) היה אורח של שארקזי (Sárközy) בכפר כאשר שהה בשומוג' בשנים 1798–1799. נולדו במקום כמה שירים שלו. מקורות בתחילת המאה ה-20 מזכירים במקום טחנת קמח על קיטור, מפעל מלט ומפעל אריחים.

== אתרים בעלי חשיבות ==
הכנסייה הקלוויניסטית של הבארוק המאוחר נבנתה בשנת 1789, והמאפיין המיוחד שלה הוא שהמבנה הוא בעל קומה משולשת. עוד ערך ארכיטקטוני של היישוב הוא הקפלה משנת 1896 שקרסה באזור מגודר בתחילת 2012, אך שופצו לאחר מכן. קישקורפאד מפורסם גם בזכות העובדה שנהר הקאפוש זורם בכמה ענפים לידו, בקטע הראשוני שבו נוצרו כמה אגמים הוא יעד פופולרי עבור דייגים.

== ילידי המקום ==
* לאיוש קוזמה, בשמו המקורי פוקס נולד במקום בשנת 1884 הוא היה אדריכל, מעצב רהיטים וגרפיקאי יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:מחוז שומוג'
וריאנט (ביולוגיה)

במיקרוביולוגיה ובוירולוגיה, המונח וריאנט (מאנגלית: Variant, "גרסה"; בעברית: תַּת־זַן) או "וריאנט גנטי" משמש לתיאור תת-סוג של מיקרואורגניזם, הנבדל מבחינה גנטית מזן ראשי, אך אינו שונה מספיק כדי לכנותו זן מובחן. הבחנה דומה נעשית בבוטניקה בין זנים מעובדים שונים של מיני צמח, המכונים זנים.

נאמר בשנת 2012 כי "אין הגדרה מקובלת אוניברסלית למונחים 'זן', 'וריאנט' ו'בידוד' בקהילת הווירולוגיה, ורוב הווירולוגים פשוט מעתיקים את השימוש במונחים מאחרים".<ref name="KuhnBao2012"></ref> היעדר ההגדרה המדויקת נמשך החל משנת 2020; בהקשר של גרסת VOC-202012/01 של נגיף ה-SARS-CoV-2, אתר המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) קובע, "לפי שעה בהקשר של גרסה זו, [המונחים "וריאנט", "זן" ו"שושלת"] משמשים בדרך כלל לסירוגין על ידי הקהילה המדעית".<ref></ref>

== הערות שוליים  ==

קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קטגוריה:וירולוגיה
קטגוריה:גנטיקה
ז'ה פוביניו

פסלון פורצלן של ז'ה פוביניו.
ז'ה פוביניו (בפורטוגזית: Zé Povinho) הוא דמות מצוירת, המייצגת את האדם הפורטוגלי הפשוט. ז'ה פוביניו נוצר בשנת 1875 על ידי רפאל בורדלו פיניירו. הוא הפך תחילה לסמל של בני מעמד הפועלים הפורטוגלי, ובסופו של דבר להתגלמות הלא רשמית של פורטוגל.

==תיאור==
"Zé", בפורטוגזית, הוא קיצור נפוץ של השם "José" (חוסה) - כמו ש"ג'ו" הוא עבור "ג'וזף", באנגלית - ו-"Povinho" הוא כינוי עממי עבור "Povo", שפירושו עם או אנשים.

הופעתו הראשונה של ז'ה פוביניו הייתה ב־22 במאי 1875 בכתב העת "לנטרנה מג'יקה", אם כי הופעה זו הייתה בעילום שם. הוא נקרא בשמו לראשונה בגיליון 6 בדצמבר 1875 של אותו כתב עת. רפאל בורדלו פיניירו המשיך לצייר דמות זו לאורך כל חייו (כמעט 30 שנה נוספות); הרישומים פורסמו ברבים מהכתבי העת והעיתונים הפופולריים יותר כמו O António Maria, A Paródia, O Commercio do Porto Illustrado ו- Pontos nos iis.

פוביניו הוא אדם הנחשב אדיב וחי בפשטות, ומתואר באופן קבוע כלועג לבעלי כוח. הוא אינו דמות של סמכות אלא איש פשוט של העם, הפועל ככלי ביקורת נגד שולי החברה, העוול והעריצות החזקים, הפוליטיים והאליטיסטיים.

ז'ה פוביניו הפך, ועודנו, לדמות פופולרית בפורטוגל. היותו מתואר כפועל פשוט הביא לסלידה והכחשה מסוימת מהעם הפורטוגלי להיות מיוצג ככזה. אולם טוב לבו, רצונו לעזור לאחרים ובעיקר זלזולו וחוסר הכבוד המוחלט כלפי החזקים המנסים לשלוט בו הפכו אותו לפופולרי. הוא מגחיך את החזקים, צוחק עליהם ואז ממשיך בחייו הפשוטים, אך יש לו אותה גישה כלפי חולשותיהם ודעותיהם הקדומות של האנשים.

== דמויות דומות ==
ז'ה פוביניו יחד עם מיכאל הגרמני הוא סוגת דמויות המייצגות יותר את האדם הפשוט של אותה מדינה, ולא את הלך הרוח התרבותי והלאומי של המדינה. דמויות אלו לרוב מתוארות כאנשים ממעמד הביניים ומטה אך לא עניות, ובעלות מקצועות המאפיינים לרוב בעלי צווארון כחול כגון, חוואי, פועל, חייל פשוט ועוד. הם לרוב מאופיינים בסוג תכונות מסוים, המקנה להם מסגרת של איש-עם אדיב, אך גס. תמים ועם זאת מותח ביקורת. שלו ומנגד יצא להילחם כשצריך.

== ראו גם==
* דמות הרפובליקה
* סמל פורטוגל
* דגל פורטוגל

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:פורטוגל: סמלים לאומיים
אסטון מרטין ונטאג'

אסטון מרטין ונטאג (באנגלית: Aston Martin Vantage) היא מכונית ספורט במרכב קופה, שמיוצרת על ידי אסטון מרטין משנת 2018. היא הוצגה בנובמבר 2017 והגיעה לישראל באוקטובר 2018. הוטאג' היא הדגם הנמכר ביותר של אסטון מרטין.

== מפרט טכני ==
הונטאג' כוללת מנוע בי-טורבו בנזין V8 צילנדרים בנפח 4.0 ליטרים המספק כ-510 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה ומומנט מרבי של 69.8 קילוגרם-כוח ב-2,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 3.6 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 314 קילומטרים לשעה. צריכת הדלק עומדת על 9.5 קילומטר לליטר.

== גרסאות ==
מלבד הגרסה הבסיסית הציגה אסטון מרטין שלושה גרסאות נוספות. הראשונה, ונטאג' AMR גרסה מוגבלת (200 יחידות), הממוקדת למסלול בעלת אותו מנוע אך עם מומנט מרבי מופחת של 63.7 קג"מ, לעומת 69.8 קג"מ בגרסה הבסיסית. היא כוללת תיבת הילוכים ידנית בעלת שבעה הילוכים. ל-AMR תאוצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 4.0 שניות במקום 3.6 שניות בגרסה הבסיסית מהירות היא 314 קילומטרים לשעה (ללא שינוי). משקל הדגם הופחת ב-90 ק"ג. ה-AMR הוצגה במאי 2019. השנייה, ונטאג' רודסטר, גרסה בעלת מרכב רודסטר הכוללת את הגג הנפתח הרך המהיר ביותר בעולם, פתיחת או סגירת הגג בתוך 6.7 שניות עד למהירות של 50 קילומטרים לשעה. הונטאג' רודסטר כוללת את אותו מנוע אך היא מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 3.8 שניות במקום 3.6 שניות בגרסה הבסיסית ומגיעה למהירות מרבית של 306 קילומטרים לשעה במקום 314 קילומטרים לשעה בגרסה הבסיסית. משקלה גדל ב-60 ק"ג מהגרסה הבסיסית. היא הוצגה בתערוכת הרכב של ז'נבה בפברואר 2020. השלישית, אסטון מרטין V12 ונטאג הגרסה בעלת המנוע החזק ביותר של אסטון מרטין ובדגמי הונטאג' בכלל, היא כוללת עיצוב שונה אשר מיועד לשיפורים אווירודינמיים, היא כוללת מנוע בנזין V12 בנפח 5.2 ליטר טווין-טורבו עם הספק מרבי של 700 כ"ס ומומנט מרבי של 76.8 קג"מ, למנוע תיבת 8 הילוכים אוטומטית ומערכת הנעה אחורית. ההספק הגבוה מאפשר תאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 3.5 שניות ומהירות מרבית של 322 קמ"ש. המעבר למנוע גדול וחזק אילץ מספר שינויים במרכב על מנת להפחית במשקל הכולל ולשפר את הקשיחות. בין השינויים ניתן למנות מכסה מנוע, פגוש קדמי, כנפיים קדמיות וחצאיות צד מקרבון קל משקל. בנוסף הותקנו פגוש אחורי ומכסה מנוע קלים יותר, מצבר קל משקל, ומערכת פליטה מרכזית מפלדת אל-חלד במשקל 7.2 ק"ג. מערכת בלימה קרמית מגיעה כסטנדרט וחוסכת 23 ק"ג לצד עמידות בחום של עד 800 מעלות. היא נחשפה ב-16 במרץ 2022 ותיוצר בייצור מוגבל של כ-333 יחידות אשר כולם נמכרו מראש<ref></ref>.

== גלריה ==
<gallery widths="220" heights="135">
קובץ:Osaka Motor Show 2019 (99) - Aston Martin V8 VANTAGE (4th generation).jpg|מבט לפגוש האחורי
קובץ:Osaka Motor Show 2019 (98) - Aston Martin V8 VANTAGE (4th generation).jpg|מבט לפגוש הקדמי
קובץ:2019 Aston Martin Vantage, side view (Greenwich 2018).jpg|מבט לצד
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

ונטאג'
קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:כלי רכב המורכבים בבריטניה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2017
סוחר הספרים המקוללים

סוחר הספרים המקוללים (באיטלקית: Il mercante di libri maledetti) הוא רומן מאת מרצ'לו סימוני, שיצא לאור לראשונה באיטליה בשנת 2011, זוכה פרס בנקרלה 2012 והוא ספר הביכורים של סימוני והחלק הראשון של הסאגה בכיכובו של איגנציו דה טולדו.

תורגם לעברית בהוצאת כנרת-זמורה ביתן על ידי אלון אלטרס בשנת 2013.

== עלילה ==
שנת 1218. איגנציו דה טולדו, סוחר שרידים מוזערבי שמוזמן לוונציה כדי למצוא כתב יד נדיר מאוד שכותרתו Uter Ventorum, שכנראה מסוגל לעורר מלאכים ולגנוב את חוכמתם. מונע מסקרנות, איגנציו יוצא לחפש את הקודקס עם שני עוזרים: הלוחם הצרפתי וילאלמה דה בזייה והאח הדיוט הצעיר אוברטו - אך המציאה מתגלה כקשה מהצפוי, בהתחשב בכך שכתב היד פורק לארבעה חלקים לאורך מסלול המתחיל מסקרה די סן מישלה וחוצה את לנגדוק וספרד. יתר על כן, הספר מעניין גם את דומינוס, שליחו של בית משפט סודי ממוצא גרמני המכונה היסטורית סן-וומה. מסעו של איגנציו הופך אפוא למצוד מתיש שמשאיר אחריו שובל של רציחות ומסתיים על הר מוסינאה. אף על פי שלרומן תפאורה היסטורית קפדנית והוא מדבר על טקסטים הרמטיים רבים שהתקיימו באמת, המחבר נותן מקום לסיפורת.<ref>[http://www.thrillermagazine.it/rubriche/11522 ∂| ThrillerMagazine | 83. Il mercante di libri maledetti]</ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי 2011
קטגוריה:ספרים המתרחשים בצרפת
קטגוריה:ימי הביניים
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
ברוך חסן

ברוך חסן (נולד ב-22 בינואר 1959) הוא כדורגלן עבר ישראלי, אשר שיחק בעמדת הבלם בקבוצת מכבי נתניה, בתקופות האליפויות של נתניה בשנות ה-70 וה-80.

== קריירה ==
חסן נולד למשפחה של עולי תוניס שהשתקעו בנתניה, וגדל בנוער של מכבי נתניה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת בשנת 1976, והפך לשחקן עיקרי בקבוצה עד מהרה. בעונות 1979/1980 ו-1982/1983, היה אחד מעמודי התווך של אליפויות אלו בהם זכתה מכבי נתניה, ובנוסף זכה עם הקבוצה בגביע המדינה של 1977/1978 (שהשלים לה דאבל היסטורי).

חסן הופיע במדי מכבי נתניה בסך הכל 221 משחקים, וכבש לזכותה 3 שערים, כאשר הוא שיחק במשך 12 עונות במדי הקבוצה ובשנת 1988 הושאל למשך שנתיים לקבוצת בית"ר נתניה שם שיחק למשך 2 העונות הבאות, לאחריהן פרש מכדורגל פעיל. 

==תארים==
;מכבי נתניה
*אליפות (4): 1977/1978, 1979/1980, 1982/1983
*גביע המדינה (1): 1977/1978
*אלוף האלופים (4): 1973/1974, 1977/1978, 1979/1980, 1982/1983

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:נתניה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני בית"ר נתניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
סורנגל ויפס ג'וניור

ויפס סועד עם נשיאת טאיוואן [[צאי יינג-ון בעת ביקורו בטאיוואן, מרץ 2021]]
סורנגל ויפס ג'וניור (באנגלית: Surangel Whipps Jr.; נולד ב-9 באוגוסט 1968) הוא איש עסקים ופוליטיקאי, המכהן כנשיא פלאו מאז שנת 2021.<ref name=":0"></ref> הוא כיהן כסנטור ממדינת נגטפנג , בין השנים 2008–2016.<ref name=":0" /> ויפס נכנס לתפקידו כנשיא פלאו ב-21 בינואר 2021.<ref name=":1"></ref>

==ביוגרפיה==
===ראשית חיים והשכלה ===
ויפס נולד בבולטימור, מרילנד, לסורנגל ויפס , פוליטיקאי מפלאו ולאם אמריקאית.

הוא בעל תואר במנהל עסקים וכלכלה מאוניברסיטת אנדרוס ובעל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. בנוסף הוא עומד בראש רשת סופרמרקטים בפלאו.<ref name=":1" />

הוא התמודד מול גיסו, הנשיא תומאס רמנגסאו ג'וניור בבחירות הכלליות בפלאו בשנת 2016. רמנגסאו קיבל 5,109 קולות ואילו ויפס קיבל 4,854 קולות.

=== כנשיא ===
ויפס התמודד לנשיאות בבחירות לנשיאות פלאו 2020 והביס את סגן הנשיא ריינולד אולאוץ'.<ref name=":0" />

במהלך קמפיין הבחירות, הבטיח קיום רפורמות מיסים ויצירת מקורות הכנסה נוספים. בראיון ל"", הצהיר ויפס ג'וניור, כי פלאו תתנגד ביתר שאת למעשי ממשלת סין, כולל דיג בלתי חוקי והסגת גבול במימי פלאו, וכן התחייב לשמור על ההכרה בטאיוואן.<ref name=":1" /> בנוסף, הוא הציע להפיץ את החיסון נגד COVID-19 בקרב אוכלוסיית פלאו, בדגש על עובדי שירותי הבריאות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי פרלמנטים
קטגוריה:פלאו: פוליטיקה
קטגוריה:נשיאים
קטגוריה:ילידי 1968
הר וולטון (אנטארקטיקה)

מפת רכס [[נונאטאקי אאוטבק. הר וולטון ממוקם במרכז הרביע השלישי מימין, בשורה השנייה מלמעלה של רביעי המפה.]]
הר וולטון (באנגלית: Mount Walton) הוא הר חד וחשוף, ברכס נונאטאקי אאוטבק, באזור חוף פנל של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.

גובהו של ההר 2,460 מטרים מעל פני הים; הר וולטון הוא ההר ה-675 בגובהו באנטארקטיקה.

ההר ממוקם באמצע המרחק שבין מצוק אונה והר צ'דוויק.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי ההר ===

ההר מופה לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1959–1964.

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

ההר נקרא על שמו של פרד וו. וולטון (Fred W. Walton), גאומגנטולוג וססמולוג בתחנת הקוטב הדרומי בשנת 1968.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:16249 הר וולטון] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/19975 הר וולטון] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=133414 הר וולטון] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=15713&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר וולטון] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://peakery.com/mount-walton-antarctica/ הר וולטון] באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים)
* [https://www.viewweather.com/w118699-weather-forecast-for-walton_mount-viewweather.com.html תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור הר וולטון]

== הערות שוליים ==

וולטון
וולטון
יין כתום

ממוזער
יין כתום הוא תירוש של ענבים לבנים, שהותססו עם קליפותיהם במשך זמן ארוך, כלומר יין לבן שיוצר בטכניקה של יין אדום.<ref name=":0"></ref><ref></ref> היין מכונה כך משום שבתהליך התסיסה הוא נצבע בצבע זהוב עמוק,<ref name=":1"></ref> כתוצאה ממגעו עם הפיגמנטים שבקליפת הענבים. המונח נקבע על ידי דייוויד הארווי, יבואן יין בריטי, בשנת 2004. בטעמם היינות הכתומים שונים מאוד מיינות לבנים, וקרובים יותר ליינות אדומים.<ref name=":0" />

עד למאה הקודמת לא הייתה קיימת הטכנולוגיה שמאפשרת הפרדת ענבים מהשזרות, והפרדת השזרות מקליפותיהם. לכן סביר להניח שכל היינות הלבנים של העבר היו למעשה יינות כתומים, כפי שיינות רוזה לא היו קיימים משך רוב ההיסטוריה. ככל שהטכנולוגיה של מסחטות ומכונות להפרדת שזרות נפוצו באירופה בתחילת המאה ה-20, החלה האופנה של ייצור יינות לבנים. כמה עשורים אחרי כן, התפיסה הרווחת הייתה שככל שהיין שקוף יותר כך נחשב איכותי יותר. אולם בעשור האחרון האופנה לייצור יינות כתומים החלה לחזור לאירופה, הרבה בזכות תנועת היינות הטבעיים שמקדמת עשייה מסורתית של יין. גיאורגיה, שלה מסורת עתיקת יומין של ייצור יינות בכלל ויינות כתומים בפרט, מתהדרת בשימור המסורת של יינות כתומים עד היום, ונחשבת חלוצת היינות הכתומים בעולם, שם נהוג לייצר את היינות בתוך כדי חרס מסורתיים הנקראים קבאברי.<ref></ref><ref></ref>

היין הכתום נחשב ליין שמתאים לשתייה בהתאמה לאוכל ופחות לשתייה בפני עצמו, ולכן כיום ניתן למצוא אותו בעיקר במסעדות שמתמחות בהתאמת יין לאוכל או בחנויות יין. בישראל החל ייצור היין הכתום רק לפני כעשור.<ref name=":1" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יין
Build a Problem

Build a Problem (בעברית: שמחה מתמיד) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת האנגליה דודי.<ref name=":0"></ref> האלבום יצא לאור ב-7 במאי 2021, על ידי חברת התקליטים The Orchard והוצאה עצמית.<ref name=":0" /> מתוך האלבום יצאו שישה סינגלים.

==רקע והוצאה==
ב-7 בפברואר 2019, הכריזה דודי באמצעות סרטון וידאו ביוטיוב, כי החלה לעבוד על אלבום הבכורה שלה.<ref></ref> את השירים של עבור האלבום, כתבה דודי במהלך שנתיים. על תהליך הכתיבה סיפרה דודי, 

המהדורה הסטנדרטית של Build a Problem, מורכבת מהסינגלים ""Guiltless" ,"Rainbow" ו-"Cool Girl", שיצאו לאור בשנים 2016, 2018 ו-2020 בהתאמה. באלבום נכלל גם השיר "When", שהופיע במיני-אלבום שלה, Intertwined, כגרסה אקוסטית. רצועות הבונוס במהדורות המורחבות הן שירי דמו לסינגלים עתידיים, שיצאו לאור במהלך מגפת הקורונה בשני sessions שונים הנקראים ALOSIA (A Lot of Songs In April/August).<ref></ref>

יציאת האלבום נדחה ל-5 במרץ 2021, עקב מגפת הקורונה. בפברואר 2021, נדחה האלבום שוב ל-26 במרץ 2021, בשל פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי שגרמה לבעיות ייצור מהדורת הויניל של האלבום.<ref></ref> דודי הודיעה מאוחר יותר כי האלבום נדחה ל-7 במאי 2021.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

=== הערות ===
* במהדורות הדיגיטליות של האלבום, גרסת הדלוקס היא הגרסה היחידה, ואילו גרסאות LP ו-CD מציעות גרסאות סטנדרטיות וגרסאות מפוארות. גרסת הקלטת זמינה רק במהדורה הסטנדרטית.

== קרדיטים וצוות ==
כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מ-טיידל.<ref></ref>

=== מוזיקאים ===
* דודי – שירה , שירה ברקע 
* בילי פוסטר – עוזר הנדסה (מוזיקלית) 
* איוון אדינגר – שירת רקע 
* דניאל ג'יי לייטון – שירת רקע 
* אל מילס – 
* איתן גרוסקה – 
* ג'ושוע אדוארדס – 

===הפקה===
* דודי – הנדסה (מוזיקלית) 
* ג'ו רובל – הנדסה (מוזיקלית) , הפקה 
* ג'יימי מקווי – הנדסה (מוזיקלית) 

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!גרסה
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!rowspan="3" |עולם
|rowspan="3" |7 במאי 2021
|תקליטור • אריך-נגן • קלטת שמע
|סטנדרטית
|rowspan="3" |הוצאה עצמית • The Orchard
|<ref></ref><ref></ref><ref></ref>
|-
|תקליטור • אריך-נגן • הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|דלוקס
|<ref></ref><ref></ref><ref></ref>
|-
|הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|מהדורת אפל מיוזיק
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי 2021
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית
אלי מקמל

אליהו (אלי) מקמל הוא קצין בדרגת תת-ניצב במשטרת ישראל, המשמש כראש היחידה הארצית לחקירות הונאה.

==ביוגרפיה==
מקמל מונה ב-2003 לראש מפלג מודיעין במחוז ירושלים, ב-2007 מונה למפקד ימ"ר מחוז ש"י. בהמשך שימש ראש זרוע חשיפה ביאחב"ל. ב-2013 מונה למפקד יחידת אתג"ר בלהב 433. לאחר שלמד שנה ב, בדצמבר 2017 מונה לקצין אגף חקירות ומודיעין בלהב 433. ב-2018 קודם לדרגת תת-ניצב. ב-2021 החליף את יואב תלם ומונה לראש היחידה הארצית לחקירות הונאה.

נשוי לסופרת נאוה מקמל-עתיר ואב לשלושה. בוגר המכללה לביטחון לאומי. הוא משחק כדורעף במסגרת קבוצת בית הלוחם תל אביב. 

בוגר תוכנית המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:תתי-ניצבים במשטרת ישראל
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:שחקני כדורעף ישראלים
מוחמד א-שייח'

מוחמד א-שייח (ידוע גם בשם: אבו עבד אללה א-שייח' מוחמד בן יחיא. בערבית: أبو عبد الله الشيخ محمد بن يحيى) היה סולטאן פאס שבמרוקו בין השנים 1472–1505, הראשון בשושלת הווטאסית. הוא ידוע כמלך שהטיב עם היהודים וקיבל אותם בזרועות פתוחות לאחר גירוש ספרד.

== ביוגרפיה ==
בשנים 1459–1465, הסולטן אבו מוחמד עבד אל-חק המריני היה עדיין בשלטון. ומוחמד א-שייח', בן למשפחת ווטאס, שהייתה המשפחה החזקה והשלטת באזור הריף המזרחי, החל מהמאה ה-13, היה במנוסה מאימת השלטון. בשנת 1465 נהרג הסולטן המריני בפאס במהלך מרד עממי. באותה העת הוכרז על סולטן ממוצא אידריסי, אך סמכותו הוגבלה לאזור פאס. עם מותו של אבו מוחמד עבד אל-חק בשנת 1465, החל מוחמד א-שייח' בכיבוש מחדש של שטחה של הסולטנות המרינית. 

בשנת 1469, איבדו המוסלמים כמעט את כל שטחי אל-אנדלוס. רק הנאסרידים שמרו על גרנדה וסביבתה עד 1492. בתקופה זו נרשמה נהירה מסיבית למרוקו של מוסלמים ויהודים אנדלוסיים שנרדפו בעקבות האינקוויזיציה וההמרה הכפויה לנצרות.

בשנת 1471, הצליח מלך פורטוגל אלפונסו החמישי לקחת את טנג'יר על ידי ניצול הפרעות בפאס. הפורטוגלים כבשו את אסילה, ואז את טנג'יר שאפשרה להם לשלוט במיצר גיברלטר. מוחמד א-שייח' השתלט על פאס. דרום מרוקו, המצויה אז בשליטת הסעדים, טמוחמד שלט רק על אזור פאס, שם היה הראשון שקיבל את התואר סולטן ווטאסי בשנת 1472.

בשנת 1479 חתם מוחמד א-שייח' על אמנה עם הקסטיליאנים שהכירו בהם זכויות בלעדיות בחוף אפריקה. אשייח' לא יכול היה למנוע את התייצבותם של הפורטוגלים בחופי המדינה בסאפי (1481), ואז באזמור בשנת 1486. הפורטוגלים באמת יכבשו את שתי הערים הללו ב-1508 וב-1513.

בשנת 1492 ממלכת גרנדה, הממלכה המוסלמית האחרונה בספרד, הובסה. המלוכה הקתולית של ספרד תפסה את גרנדה ובכך חתמה את קצו של שלטון האסלם הספרדי. עם סיום הרקונקיסטה הספרדים התפשטו יותר ויותר לחוף הדרומי של הים התיכון. הם כבשו את מליליה (1497).

== קבלת היהודים לאחר גירוש ספרד ==
מוחמד א-שייח' קיבל את המגורשים היהודים בזרועות פתוחות. ואלו הדברים שכתב עליו הכרוניקן רבי אברהם אדרוטיל, שהיה בעודו נער בין המגורשים מספרד, ומשפחתו התשייבה בעיר פאס: . כן נתן הוראה בשנת הה'רנ"ד (1493/1494) שמי שקנה נער יהודי מהמגורשים, שסבלו אז מרעב, בעבור פת לחם - ישחרר אותו.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלכי מרוקו
קטגוריה:מלכים אפריקאים
קטגוריה:נפטרים ב-1557
מיכל רשף

מיכל רשף (נולדה ב-19 באפריל 1983) היא זמרת ומדבבת ישראלית.

== ביוגרפיה ==
רשף התמודדה בעונה השנייה של התוכנית כוכב נולד, ולאחר מכן נסעה ללמוד מוזיקה במכללת ברקלי למוזיקה שבבוסטון.

בקדם אירוויזיון 2006 הייתה בין זמרות הליווי של מיכאל קירקילן.

בשנת 2006 השתתפה כתפקיד אורח בפרק 12 של הסדרה המצליחה "הפיג'מות" בערוץ הילדים בתפקיד עצמה.

היא עוסקת רבות בתחום הדיבוב, ובין ההפקות שלקחה בהן חלק נמנות מועדון ווינX, בנות הים פיצ'י פיצ'י פיץ', החמישייה הסודית, סיילור מון, עיר המלאכים, הנסיכות של דיסני - סיפורים מכושפים, סוכני העל, ספיידרמן המדהים, פופיXי, פט שופ, טינקרבל, טינקרבל והאוצר האבוד, טינקרבל והסוד הקסום, טינקרבל וסוד הכנפיים, פיניאס ופרב ועיר הארנבים.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:מדבבות ישראליות
קטגוריה:מתחרות כוכב נולד
קטגוריה:בוגרות מכללת ברקלי למוזיקה
קטגוריה:בוגרי מכללת ברקלי למוזיקה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1983
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
ישראל קאנאל

ישראל קאנאל, הידוע גם בשמות מייטק ויהודה,<ref></ref> היה חייל התנגדות היהודית בגטו ורשה, השתתף במרד גטו ורשה בשנת 1943.

== ביוגרפיה ==
אנדרטה לפינוי לוחמי גטו ורשה, שמו של ישראל קנאל בטור השלישי.
ישראל קאנאל נולד בבידגושץ' שבפולין. הוא היה חבר בארגון הציוני עקיבא.<ref></ref> קאנאל שירת במשטרה היהודית בגטו בפיקודו של יוסף שרינסקי. בתחילת המאבק בגטו החליטו מנהיגי הארגון כי יש להתנקש בבוגדים בגטו ובמשתפי פעולה עם הנאצים. בראש רשימת החיסול הציבו ראשי ההתנגדות את מפקד משטרת הגטו שרינסקי. קאנאל נבחר לביצוע גזר הדין. הוא התאים למשימה בשל ניסיונו כשוטר וכן משום שבמסגרת עבודתו יכול היה להסתובב בגטו ללא חשש.

ב-20 באוגוסט ארב קאנאל לשרינסקי. הוא ירה בו באקדח היחיד שהיה ברשות הארגון. שרינסקי נפצע בצווארו, אך לא מת; הוא רק נעלם משטח הגטו. ישראל קאנאל הצליח להסתלק. ב-21 באוגוסט 1942 הוא ביצע ניסיון חיסול כושל<ref></ref> בשרינסקי בדירתו ברחוב נובוליפקי בוורשה. שרינסקי נפצע קשה משני כדורים.

במהלך מרד הגטו באפריל 1943 היה קאנאל מפקד של לוחמי ה-JCO בגטו המרכזי.<ref></ref>
עם נפילת בונקר המפקדה במילא 18 בידי הגרמנים, ישראל היה בין המפקדים והלוחמים של אי"ל שיצאו מהגטו דרך תעלות הביוב ברחוב פרוסטה ב-10 במאי 1943. בין המפקדים שיצאו איתו היו מארק אדלמן, צביה לובטקין, טוסיה אלטמן, מיכאל קלפפיש, יהודה ונגרובר, הירש ברלינסקי, אליעזר גלר וטוביה בוז'יקובסקי. הלוחמים הועברו ליערות לומיאנקי, כ-7 ק"מ צפונית לוורשה, במטרה להצטרף לפרטיזנים, באמצעות משאיות שארגן שמחה רותם (קז'יק).

מאוחר יותר הוא נעצר על ידי הגרמנים וככל הנראה נרצח באושוויץ-בירקנאו בשנת 1943.

== הנצחה ==
שמו של ישראל קנאל מופיע על לוח הזיכרון שהוצב באנדרטה לפינוי לוחמי גטו ורשה ברחוב פרוסטה 51 בוורשה.

== ראו גם==
* מיכאל קלפפיש
* יצחק צוקרמן

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוחמי מרד גטו ורשה
קטגוריה:אסירים בגטו ורשה
קטגוריה:נספים במחנה ההשמדה אושוויץ
קטגוריה:יהודים בשואה: פולין
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1943
צבת (ביולוגיה)

סרטן מהמשפחה Astacidae.]]
לסת התחתונה של נמלה.]]
צְבָת (ברבים: צְבָתוֹת) הוא איבר בפרוקי רגליים, המאפשר להם לשאת משאות, להתגונן מפני יצורים אחרים או לתקוף טרף. בחרקים, הצבתות נמצאות בדרך כלל בלסת התחתונה, ולעיתים קרובות משמשות להחדרת ארס או חומצה לגופו של האויב, תוך כדי תקיפה.

לחלק מפרוקי הרגליים, כגון סרטנים קצרי בטן, לובסטרים ועקרבאים יש צבתות בקצות הגפיים הקדמיות (רגלבחנין), כדי לסייע בהאכלה, בהגנה או אפילו בחיזור.

==ראו גם==
* רגלבחנין

קטגוריה:אנטומיה של פרוקי-רגליים
קורנליוס קריגהוף

קורנליוס קריגהוף (באנגלית: Cornelius Krieghoff; 19 ביוני 1815 – 5 במרץ 1872) היה צייר הולנדי-קנדי מהמאה ה-19. קריגהוף מפורסם ביותר בזכות ציוריו של נופים קנדיים וחיי קנדה בחיק הטבע, שהיו מבוקשים בתקופתו. הוא מפורסם במיוחד בזכות סצינות החורף שלו, שאת חלקן צייר במספר גרסאות.<ref></ref>

== ביוגרפיה וקריירה ==
קריגהוף נולד באמסטרדם, הולנד. כשקורנליוס היה ילד, אביו עבר לגרמניה ועבד אצל וילהם סאטלר להקמת מפעל טפטים. משפחתו התגוררה בשלוס מיינברג, טירה מהמאה ה-12 בבעלות סאטלר, הממוקמת על נהר מיין. בתחילה לימד אותו אביו, בסביבות 1830 הוא נכנס לאקדמיה לאמנויות יפות בגרמניה.

הוא עבר לניו יורק בשנת 1836, והתגייס לגדוד הראשון של ארטילריה בצבא ארצות הברית בשנת 1837. בעודו בצבא, הוא עשה רישומים של קרבות. הוא שוחרר מהצבא בשנת 1840.

קריגהוף נסע לפריז בשנת 1844, שם העתיק יצירות מופת בלובר בהנחיית מישל מרטין דרולינג (1789–1851).

יחד עם אשתו אמיליה גוטייה, הוא עבר למונטריאול בסביבות 1846. הוא השתתף בסלון האמנים של מונטריאול. שם התיידד עם המוהוקים שחיו בשמורת האינדיאנים ועשה רישומים רבים מהם הפיק מאוחר יותר ציורי שמן.

בשנת 1847 הוא הוזמן להשתתף בתערוכה הראשונה של אגודת האמנים בטורונטו. הוא ומשפחתו עברו לעיר קוויבק בשנת 1853. הוא חזר לאירופה בשנת 1854, ביקר באיטליה ובגרמניה.

בשנת 1855 שב לקנדה, ושוב עזב לאירופה בין השנים 1863 ל-1868 ואז עבר לשיקגו כדי לפרוש.

הוא נפטר בשיקגו ב-5 במרץ 1872 בגיל 56 ונקבר בבית העלמין גרייסלנד בשיקגו.

עשור לאחר מכן, ב-8 ביוני 1881, השריפה הגדולה בקוויבק השמידה רבים מהשרטוטים שעשה בזמן שירותו בגדוד הראשון של התותחנים בפלורידה.

האוספים הציבוריים המחזיקים עבודות מאת קורנליוס קריגהוף הם הגלריה לאמנות של המילטון (המילטון, קנדה), הגלריה לאמנות של אונטריו (טורונטו, קנדה), הגלריה לאמנות ביברברוק (פרדריקטון, קנדה), מוזיאון ברוקלין (ניו יורק), מוזיאון גלנבוב (קלגרי, קנדה), ועוד.

== הכרה ==
ב-29 בנובמבר 1972 הוציא דואר קנדה בול 'קורנליוס קריגהוף, צייר, 1815–1872' שתוכנן על ידי ויליאם רוטר על פי ציור "המסגרייה" (1871), מאת קורנליוס קריגהוף בגלריה לאמנות באונטריו, טורונטו, אונטריו.

ב-7 ביולי 2000 הוציא דואר קנדה בול נוסף - "האמן בניאגרה, 1858, קורנליוס קריגהוף" ביצירות המופת של סדרות האמנות הקנדיות. את הבול עיצב פייר-איב פלטייה על פי ציור שמן "האמן בניאגרה" (1858) מאת קורנליוס קריגהוף בגלריה לאמנות באונטריו, טורונטו, אונטריו.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="170">
 File:'Figure, House and Sleigh in Snow', oil painting by Cornelius Krieghoff, 9.75 x 11.4 in., Ritchies, Toronto.jpg
File:'Run Off The Road in a Blizzard', oil on canvas painting by Cornelius Krieghoff.jpg
File:'The Toll Gate', oil on canvas painting by Cornelius Krieghoff, 1859, 17 x 24 in.jpg
File:La barriere a peage du chemin Saint-Louis a Quebec.jpg
File:Caughnawaga Indians at Camp, oil painting by Cornelius Krieghoff.jpg
File:Tessouat - Cornelius Krieghoff.jpg
File:Cornelius Krieghoff - Famille indienne dans la forêt (1851).jpg
File:Indian Encampment, oil painting by Cornelius Krieghoff.jpg

</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים קנדים
קטגוריה:ילידי 1815
קטגוריה:נפטרים ב-1872
אז הלכתי

אז הלכתי הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם, אשר נכתב על ידי אבי אוחיון והולחן ועובד על ידי אסף צרויה. הסינגל יצא לאור ב-10 במאי 2015, והוא משמש כסינגל הרביעי מתוך אלבומו הרביעי של הזמר, "מודה אני", אשר יצא לאור על ידי חברת התקליטים פליי רקורדס.

== רקע ==
לאחר שיצאו לאור שלושה סינגלים מתוך האלבום "מודה אני" של עומר אדם, יצא לאור סינגל זה ביוטיוב וברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי. הסינגל זכה להצלחה רבה, כאשר הוא הגיע למקום התשיעי במצעד של מדיה פורסט ב-17–23 במאי 2015. השיר מספר על בעל דוכן שהתאהב באחת הקונות שלו, אשר עושה לו חיים קשים.

יוסי חרסונסקי, בלוגר ומבקר מוזיקה, כתב שהסינגל, לעומת שירים אחרים באלבום, אינו צפוי. כמו כן הוא כתב שהעיבוד של הסינגל הוא בין היפים באלבום.

ברשימת "Rewind" של יוטיוב לשנת 2015, הקליפ של הסינגל, בו מופיעה עטיפתו, נמצא במקום השביעי בקטגוריית עשרת הקליפים הכי נצפים בישראל עם 9 מיליון צפיות. נכון ל-6 במאי 2021, לסינגל יש כ-19,457,198 צפיות ביוטיוב.

== קרדיטים ==
* תכנות תופים ולופים: אסף צרויה
* בס: אל-עד טרי
* גיטרות: אסף צרויה ויוני קובני
* כלי נשיפה: גל דהן
* חליל: אמיר שחסר
* פסנתר וקלידים: יהודה סעדו
* כלי הקשה: גולן קולש
* קולות: יוני קובני
* מיקס: אסף צרויה
* אולפן הקלטות: טריטורי
* מאסטרינג: הוק אנד היי מאסטרינג בע"מ

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אבי אוחיון
1899 (סדרת טלוויזיה)

1899 היא סדרת דרמה תקופתית רב-לשונית מסוגת מסתורין, שנוצרה על ידי היוצרים בראן בו אודאר ויאנטה פריס עבור נטפליקס. הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת.<ref name=":0"></ref>

==תקציר העלילה==
קבוצה של מהגרים אירופאים עוזבת את לונדון על ספינת קיטור במטרה להתחיל חיים חדשים בעיר ניו יורק, אך כאשר הם נתקלים באוניית מהגרים אחרת שנסחפת על פני הים הפתוח, הם מגלים שהם נקלעו לסיוט בל ישוער.

==צוות השחקנים==
* אמילי ביצ'ם
* אניירין ברנרד
* אנדרס פיטשמן
* מיגל ברנרדו
* מאסיי מוסול
* אנטון לסר
* לוקאס לינגור טנסן
* רוזלי קרייג
* קלרה רוזאגר
* מריה ארווולטר
* יאן גאל
* מתילדה אוליבייה
* חוזה פימנטאו
* איזבלה וויי
* גבי וונג
* ג'ונאס בלוקה
* פפלין אדוארדס
* אלכסנדר וילאום

==הפקה==
===פיתוח===
ב־13 בנובמבר 2018 הוכרז כי יוצרי הסדרה "אפל", בראן בו אודאר ויאנטה פריס, יפיקו סדרה נוספת עבור נטפליקס במסגרת העסקה שלהם עם שירות הזרמת המדיה. שבועיים מאוחר יותר, במהלך מסיבת העיתונאים בה נטפליקס הציגה את תוכני המקור האירופאים שלה, אושרה הפקת הסדרה באופן רשמי ביולי 2020, בו אודאר חשף באמצעות פוסט באינסטגרם כי פריס השלימה את כתיבת התסריט עבור פרק הפיילוט. במהלך ראיון עם "דדליין הוליווד", פריס הסבירה כיצד משבר המהגרים האירופי והברקזיט השפיעו על פיתוח הסדרה:

הסדרה בוטלה לאחר עונה אחת.<ref name=":0" />

===ליהוק===
ב-16 בדצמבר 2020, הוכרז כי השחקנית אמילי ביצ'ם לוהקה לתפקיד הראשי. ב-2 במאי 2021, דווח על ליהוקם של אניירין ברנרד, אנדרס פיטשמן, מיגל ברנרדו, מאסיי מוסול, אנטון לסר, לוקאס לינגארד טונסן, רוזלי קרייג, קלרה רוזאגר, מריה ארווולטר, יאן גאל, מתילדה אוליבייה, חוזה פימנטאו, איזבלה וויי, גבי וונג, ג'ונאס בלוקה, פפלין אדוארדס ואלכסנדר וילאום. עוד דווח שכל הדמויות ידברו בשפות אמם של השחקנים המגלמים אותם.

===קדם הפקה וצילומים===
שלב קדם ההפקה של הסדרה החלה באופן רשמי ב-24 בנובמבר 2020. תחילה, צילומי הסדרה התעתדו להתחיל ב-1 בפברואר 2021, אך מאוחר יותר נדחו בשלושה חודשים, והחלו רשמית ב-3 במאי 2021, מחוץ לברלין, גרמניה, באולפני באבלסברג ובאולפני ההפקה הווירטואליים החדשים, "Volume", המופעלים על ידי החברה "Dark Bay", השייכת לבו אודאר ופריס. הצילומים התקיימו גם בלונדון, הממלכה המאוחדת.

האפקטים החזותיים עבור הסדרה יופקו על ידי אולפני "Framestore".

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות אימה
קטגוריה:סדרות דרמה תקופתית
קטגוריה:סדרות טלוויזיה גרמניות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות מתח
ינה סקיי (משורר)

ינה סקיי (במקור שפיצר עד 1904,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 31899/1904. Forrás: MNL-OL 30806. mikrofilm 402. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1904. év 57. oldal 18. sor</ref> בהונגרית: Székely Jenő; בקשצ'בה, 9 בפברואר 1889<ref></ref> – בודפשט, 14 במאי 1965)<ref></ref> היה משורר, מספר סיפורים יהודי-הונגרי, רוקח ומחבר ספרות מקצועית בתחום תעשיית התרופות.

== ביוגרפיה ==
ינה סקיי נולד במשפחה יהודית כבנם של פרנץ סקיי (1862–1931) בעל מפעל רהיטים ושל הרמין שפיצר. בשנת 1917 קיבל תעודת רוקחות באוניברסיטת בודפשט (שמו היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). בשנות ה-20 של המאה ה-20 היה רוקח בטרגו מורש ואז חזר להונגריה. סקיי הוא אחד ממייסדי "הסתדרות הרוקחים ההונגרית", והיה עורך כתב עת שלה בשם "רוקחות" (Gyógyszerészet). הוא הופיע באגודת ז'יגמונד קמני כבר בשנת 1929 עם סיפור קצר ובשנת 1930 עם קטע ממחזהו "רחוב אחורי 38" (Hátsó utca 38); משנת 1932 הפך לחבר באגודה ספרותית זו.

על פי מבקר האמנות גאבור גאל, הרומן שלו "משפחת צ'הי", שפורסם על ידי המוציא לאור "גילדת האמנות הטרנסילבנית" (Erdélyi Szépmíves Céh), הוא "נושא פרוע וקשה: התפוררותה של משפחה זעיר-בורגנית מושחתת. [המחבר]...אומר דברים לא נוחים, מתאמץ להציג נתונים חברתיים לא נעימים ומבטיח - גם דמויות מעניינות - כי הכל, למרבה הצער, הוא רק הבטחה."

בת זוגו הראשונה הייתה וילמה יוזפה בראון, עמה התחתן ב-14 בנובמבר 1916.<ref></ref> הם התגרשו בשנת 1945 וסקיי התחתן עם אידה ינצ'ו בבודפשט בשנה שלאחר מכן.

== עבודותיו ==
* שקט. שירי מלחמה. הקדמה מאת ארנה ספ (בודפשט, 1916)
* מלך השקרנים. רומן; (בודפשט, 1921)
* מפעל החרסינה. דרמה; (בודפשט, 1925)
* חיי המתאבד (דרמה, בודפשט, 1926)
* משפחת צ'הי (רומן, קלוז'-נאפוקה, 1928)
* טיולים שקטים (שירים, בודפשט, 1932)

== לקריאה נוספת ==
* ינה סקיי בבסיס הנתונים של המוזיאון הספרותי פטפי
* [http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC14240/14730.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969
* [https://lexikon.kriterion.ro/szavak/4349/ לקסיקון ספרות הונגרית ברומניה]: ספרות יפה. 2010.
== הערות שוליים ==

קטגוריה:רוקחים יהודים הונגרים
קטגוריה:משוררים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:בקשצ'בה: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:ילידי 1889
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1965
גינטר וכטרסהויזר

גינטר וכטרסהויזר (בגרמנית: Günter Wächtershäuser; נולד בשנת 1938 בגיסן) הוא כימאי גרמני, שהפך לעורך דין לפטנטים, אשר ידוע רבות מעבודתו על מוצא החיים, ובמיוחד "תאוריית עולם ברזל-גופרית" (Iron-sulfur world theory), תאוריה לפיה לחיים על כדור הארץ יש מקור הידרותרמי. התיאוריה עולה בקנה אחד עם ההשערה שהחיים מקורם בסמיכות לנביעות הידרותרמיות בקרקעית הים.

==ביוגרפיה==
וכטרסהויזר למד כימיה בשנים 1958–1965 ב, שם קיבל את הדוקטורט בכימיה בשנת 1965. משנת 1966 הוא למד עריכת דין לפטנטים במשרד עורכי דין גרמני ובאיסטמן קודאק ושות' בארצות הברית. בשנת 1969 הוא הוסמך כעורך דין לפטנטים במינכן, ובשנת 1970 הוא הקים את משרד עורכי הדין "וכטרסהויזר והרץ" (Kanzlei Wächtershäuser & Hartz). בשנת 1983 התיידד עם הפילוסוף קרל פופר, שההמלצה שלו עליו אפשרה לו לפרסם בכתבי עת מקצועיים. בשנת 1988 פרסם לראשונה את התאוריה שלו על מוצא החיים. הכימאית קלאודיה הובר (Claudia Huber) ביצעה ניסויים באוניברסיטה הטכנית של מינכן כדי לבדוק את התאוריה שלו. הוא עבד יחד גם עם המיקרוביולוג .

==מוצא החיים בעולם ברזל-גופרית==
לדברי וכטרסהויזר, החיים על פני כדור הארץ החלו במינרלים של ברזל וגופרית, כלומר סולפידים, שנוצרים עד היום בתהליכים גאולוגיים בהרי הגעש בעומק הים, מה שמכונה מעשנות שחורות, ואולי התרחשו לעיתים קרובות הרבה יותר במיליוני השנים הראשונות של כדור הארץ. היתרון של רעיון זה על פני תאוריות אחרות הוא בכך שהוא יכול להסביר כיצד ניתן לקשר בין יצירה של ביומולקולות למקור אנרגיה זמין ואמין באופן רציף. מקור אנרגיה זה מורכב מחיזור של מינרלי גופרית ברזל מחומצנים באופן חלקי כמו פיריט עם מימן תוך מתן אנרגיה מספקת לתגובות הסינתזה האנדותרמיות של אבני בניין מונומריות של ביומולקולות ולפילמור שלהן.

==פרסים==
בשנת 1993 קיבל וכטרסהויזר את הפרס השנתי של ובשנה שלאחר מכן הוא קיבל מעמד של מרצה מן החוץ לביוכימיה אבולוציונית ב. בשנת 1999 קיבל וכטרסהויזר את פרס הכימיה של בון (Bonner Chemiepreis), ובשנת 2008 הוא קיבל מינוי של פרופסור אורח באוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל.

==פרסומים==
<div style="direction: ltr;">
* Origin of Life: Life as We Don't Know It. Science 289, 2000, 1307–1308, [https://web.archive.org/web/20040320091945/http://ajdubre.tripod.com/Sci-Read-0/y-OriginLife-82500/OriginLifeSci-82500.html online].
* Evolution of the First Metabolic Cycles. Proceedings of the National Academy of Sciences 87, 1990, 200–204 [http://www.pnas.org/cgi/reprint/87/1/200.pdf online].
* The origin of life and its methodological challenge. J Theor Biol 187, 1997, 483–494.
</div>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כימאים גרמנים
קטגוריה:עורכי דין גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1838
איוואן סרגייב (כדורגלן)

איוואן ולדימירוביץ' סרגייב (ברוסית: Иван Владимирович Сергеев) הוא כדורגלן רוסי, המשחק בעמדת החלוץ בזניט סנקט פטרבורג.

סרגייב מחזיק בשיא הכיבושים לעונה אחת, בליגת המשנה הרוסית (39 בסך הכל בעונת 2020/2021).

==קריירה==
===קריירת מועדונים===
סרגייב התוודע לכדורגל בעיר הולדתו, צ'רפובץ שבמחוז וולגוגרד, המאמן הראשון שלו היה אולג פודרוז'קו. הוא החל את הקריירה שלו במועדון הליגה השנייה "סטרוגינו" מוסקבה. בעונה הראשונה שלו עם הקבוצה סטרוגינו זכתה באליפות המערב בליגה. כשחקן סטרוגינו כבש 35 שערים. בקיץ 2016 עבר ללטביה, שם שיחק בהשאלה עבור מועדון ליגת העל הלטבית ריגה. באותה עת אימן אותה הרוסי דמיטרי חומוקה. לאחר מכן ניסה לעבור לטמבוב, אבל לא שיחק ועבר לטורפדו מוסקבה מליגת המשנה, כאשר כשחקן טורפדו כבש 35 שערים.

בתום עונת 2019/2020, ב־14 באוגוסט 2020, חתם על חוזה לשנתיים בקריליה סובייטוב סמרה, כשסכום ההעברה היה 200 אלף יורו ובמדיה החל לפרוח: הוא הבקיע חמישה שלושער בליגת המשנה והוכתר למלך השערים הטוב ביותר של קריליה סובייטוב בעונה אחת בכל הזמנים עם 39 שערים (השיא הקודם נקבע בעונת 1989 והיה שייך לוולדימיר קורוליוב ועמד על 28). בעונה הראשונה במדי קריליה סובייטוב, הוא כבש 42 שערים בכל המסגרות, עם 40 שערי ליגה וקבע שיא חדש בליגת המשנה.

ב-10 בינואר 2022 עבר לזניט סנקט פטרבורג וחתם על חוזה לשלוש שנים. כבש את שער הבכורה כבר במשחק הבכורה במדי זניט בליגה הרוסית במחזור 19 מול רובין קאזאן כשהבקיע את השער המכריע בניצחון קבוצתו 3–2, ב-28 בפברואר. הבקיע גם את השער המכריע בדרבי מול ספרטק, ב־7 במאי 2023, בניצחון 3–2, שהעניק את הניצחון והזכייה באליפות רוסיה חמישית רצופה לזניט.

===קריירה בינלאומית===
באוגוסט 2017, כחלק מנבחרת הסטודנטים הרוסית בטורניר הכדורגל של האוניברסיאדה שנערכה בטייפה הסינית, כבש סרגייב שישה שערים בחמישה משחקים — נגד ברזיל, איטליה (4) וארצות הברית.

ב־1 בנובמבר 2021 זומן סרגייב לנבחרת רוסיה למשחקים מול ו, אך ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת רק במשחקי ידידות: במשחק ב-16 באוקטובר 2023, מול ערך את הופעת הבכורה בשוויון 2:2. את שער הבכורה הבקיע במשחק הידידות מול בניצחון 4:0, ב-21 במרץ 2024.
==תארים==
=== קבוצתיים ===
; ליגת הכדורגל הלאומית:
* קריליה סובייטוב סמרה
** זכייה 2020/21
** גמר הגביע הרוסי בכדורגל: 2021
; ליגת הכדורגל המקצוענית:
* טורפדו מוסקבה
** זכייה 2018/19 (אזור מערב)
* סטרוגינו מוסקבה
** מקום שלישי: 2014/15 (אזור מרכז)

=== אישיים ===
;מלך השערים:
* אוניברסיאדה (1) 2017
* אליפות ליגת הכדורגל הלאומית (2): 2019/20, 2020/21
* ליגת הכדורגל המקצוענית, אזור "מרכז" (2): 2017/18<ref></ref>, 2018/19
;שונות:
* 5 שלושער בעונה אחת (2020/2021) בליגה הלאומית
* 4 פעמים רצופות מלך השערים של הליגה (2017/18, 2018/19, 2019/20, 2020/21)

==קישורים חיצוניים==

* [https://news.sportbox.ru/Vidy_sporta/Futbol/Ivan-Sergeev-Futbol-11051995 איוואן סרגייב], באתר sportbox.ru

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים רוסים
קטגוריה:חלוצי כדורגל רוסים
קטגוריה:כדורגלני טורפדו מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני טמבוב
קטגוריה:כדורגלני ריגה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רוסיה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1995
אצטדיון אשדוד

אצטדיון אשדוד הוא אצטדיון עתידי, אשר נבנה כחלק מקריית ספורט עתידית בסמוך לפארק אתגרים בצפון העיר אשדוד וצפוי להיחנך בשנת 2026 והוא יבוא במקומו של אצטדיון הי"א באשדוד שייהרס. האצטדיון צפוי לשמש את קבוצת הכדורגל של מועדון ספורט אשדוד ואת שאר הקבוצות בעיר, שצפויות גם להעביר את אימוניהן לקריית הספורט.

== היסטוריה ==
ביוני 2021 אושרה רשמית בניית האצטדיון על ידי ועדת הרישוי של עיריית אשדוד, שיהיה חלק מקריית ספורט שעלותה המוערכת היא כ-800 מיליון שקלים, כאשר האצטדיון לבד יעלה כ-300 מיליון שקלים, ומימונו צפוי להגיע מכספי קרנות, מפעל הפיס, הטוטו ווינר, משרד הספורט ומשרדי השיכון והאוצר, ועיריית אשדוד. מלבד האצטדיון החדיש בעל 20,000 המקומות, הקומפלקס יכלול: אולם רב-תכליתי בעל 5,000 מקומות למשחקי כדורסל וענפים נוספים, ולצידם תיבנה בריכה אולימפית לתחרויות שחייה. בשטחו השני של הפארק ייבנו מגרשי אימונים לטניס וכדורגל.

בדצמבר 2022 זכתה חברת הבנייה "קן התור" במכרז להקמת האצטדיון, תמורת כ-311 מיליון ש"ח, החברה התחייבה להשלים את הבנייה בתוך 3 שנים. בשלב מתקדם יותר של העבודות עלות בנייתו המשוערת עלתה כבר לכ-430 מיליון ש"ח.
בניית האצטדיון במבט מ[[גבעת יונה, מרץ 2024]]

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אשדוד: ספורט
אשדוד
קטגוריה:אשדוד: מבנים
אשדוד
האיש הדרומי

"האיש הדרומי" ציור מאת ג'יימס דיגנן, 2002.
האיש הדרומי (באנגלית אוסטרלית: Southern man) הוא סטריאוטיפ ניו זילנדי לפיו 'האיש הדרומי', החי באי הדרומי והכפרי יותר, רגיל לתנאי בדידות ולמגורים בארץ הררית וטרשית, או במישורי-רעיה פתוחים. לרוב, 'האיש הדרומי' גר רחוק מהעיר הסואנת והרועשת, בדומה לחקלאים החיים במערב התיכון בארצות הברית או לחקלאים בטריטוריות הצפוניות בקנדה. על פי הסטראוטיפ הוא לובש בדרך כלל חולצת פועלים רפויה, תג וכובע רפוי. תיאור זה מקושר לרוב לאנשים העוסקים בתחום רעיית הצאן וחקלאות. סטריאוטיפ זה קשור קשר הדוק עם מטאפורה הנפוצה בסיפורת הניו זילנדית, "האיש הבודד" (Man alone) – חקלאים החיים לבדם, או עם בני משפחה מועטים ללא אמצעים טכנולוגיים מרובים.

הסטריאוטיפ מתבסס על תמונות פרופיל של חקלאים וציידים במדינה, במיוחד מאזורים כמו מרכז אוטגו ואגן מקנזי, שעובדים ברעיית צאן – כבשים במיוחד, ולעיתים קרובות משתמשים בסוסים, פרים וכלבים ולא בתחבורה ממוכנת, לרוב בעיקר בגלל תוואי השטח שהם צריכים לכסות. אופי ניו זילנדי ארכיטיפי זה, אף על פי שהוא חזק במסורת, עומד כיום בפני איום על קיומו בעולם החיצוני, הודות לשינויים באורח החיים הכפרי המסורתי של ניו זילנד.

==בתרבות הפופולרית==
הסטריאוטיפ התפרסם באמצעות קמפיין הפרסום של בירת הלאגר החיוורת הידועה של מחוז אוטגו – בירת ה:"Speight's" בסדרת פרסומות שהפיקה מאז תחילת שנות ה-90. חברת Speight's מימנה יציקת פסל ברונזה המייצג את הסטריאוטיפ "האיש הדרומי", או בשם הפסל: "הדרומי מהדרום" מאת סם מהון, שניצב בכניסה לשדה התעופה הבינלאומי דנידין מאז שנת 2000.

מאוחר יותר הופיע הסטריאוטיפ בשיר שנחשב כהמנון הלא רשמי של דנידין ומחוז אוטגו עצמו. השיר נכתב על ידי מנהל הפרסום של סוכנות המודעות האזורית, רוי מאיירס, בהפקתו והלחנתו של מאריי גרינדליי. שיר זה בוצע עבור מבשלות "Otago Rugby and Speight's" על ידי המוזיקאי המקומי דניס הנדרסון. האדם הדרומי נקשר גם להפקות במה מאת ריצ'רד מרוס אשר מצדיעות ופועלות לשימור הסטריאוטיפ לאיש הדרומי.

הרומנים האוטוביוגרפיים-למחצה של בארי קראמפ, אף שהם מתרחשים באי הצפוני, תואמים מאוד את הסטריאוטיפ של האדם הדרומי. דמותו של הדוד הק (בגילומו של סם ניל) בסרטו טאיקה ואיטיטי – "המצוד אחר אנשי הפרא" – מאת רומן קראמפ היא התגלמות במסך גדול של דמות האיש הדרומי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו זילנד: סמלים לאומיים