פסגת נאט"ו בוושינגטון 2024

פסגת וושינגטון 2024 הייתה הפסגה ה-33 של ראשי המדינות והממשלות של שלושים ושניים החברים בארגון האמנה הצפון-אטלנטית (נאט"ו), מדינות השותפות והאיחוד האירופי, שהתקיימה בוושינגטון די.סי, ארצות הברית בתאריכים 9-11 ביולי 2024.<ref></ref> הפסגה ציינה את יום השנה ה-75 לנאט"ו, שנוסד ב-4 באפריל 1949 עם חתימת האמנה הצפון-אטלנטית בוושינגטון הבירה. זו הייתה גם הפסגה הרביעית של נאט"ו שהתקיימה בארצות הברית, לאחר פסגת וושינגטון 1978, פסגת וושינגטון 1999 ופסגת שיקגו 2012. היא גם מסמלת את הפסגה הראשונה מאז שוודיה הצטרפה לנאט"ו והאחרונה עבור ינס סטולטנברג כמזכ"ל נאט"ו.

== רקע ==
הכותרת הרשמית של פסגת וושינגטון 2024 היא "אוקראינה והביטחון הטרנס-אטלנטי".<ref></ref> הכותרת נועדה להדגיש את המיקוד בתגובת נאט"ו לאיומים הגוברים על השלום והדמוקרטיות בעולם, עם דגש מיוחד על הפלישה המתמשכת של רוסיה לאוקראינה והמעורבות של צפון קוריאה לצד רוסיה באמצעות אספקת נשק ושליחת חיילים לחזית האוקראינית. <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> בעקבות ההכרזה על הסכמי שיתוף פעולה בין רוסיה לצפון קוריאה, סטולטנברג הצהיר כי שיתוף הפעולה בין אוקראינה לדרום קוריאה יידון בפסגה. הברית גם צפויה לדון באיומים הנתפסים מצד סין ובמצב הביטחוני באזור האינדו-פסיפי.<ref></ref><ref></ref> בנוסף, סדר היום כולל דיונים על הגברת ייצור ההגנה ואשרור מחויבותן של בעלות הברית למוכנות צבאית ולהגנה על כל שטחי נאט"ו.<ref></ref><ref></ref>

=== ציפיות ===
במהלך האירוע, נציגת ארצות הברית הקבועה בנאט"ו ציינה כי נאט"ו לא הייתה מוכנה להעניק הזמנה רשמית לאוקראינה להצטרפות במהלך הפסגה הקודמת בוילנה וסביר שלא תעשה זאת גם בפסגה הקרובה בוושינגטון. במקום זאת, היא ציפתה שבעלות הברית בנאט"ו יספקו לאוקראינה צעדים קונקרטיים ומעשיים שיקרבו את המדינה להצטרפות לברית. צעדים אלו כוללים הרחבת התמיכה הצבאית והלוגיסטית, שיפור האימון וההכשרה של הכוחות האוקראינים, חיזוק התשתיות הביטחוניות והטכנולוגיות של אוקראינה, והגדלת הסיוע הכלכלי לצורכי הביטחון של אוקראינה. מטרת צעדים אלו היא לחזק את מעמדה של אוקראינה ולהכין אותה להצטרפות עתידית לנאט"ו, תוך כדי מתן ביטחון ותמיכה מול האיומים הנוכחיים. סמית הדגישה את המחויבות המתמשכת של נאט"ו לאוקראינה דרך אמצעים כמו מועצת נאט"ו-אוקראינה, שהוקמה בפסגת נאט"ו ב-2023.<ref></ref>

ב-27 ביוני 2024, נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי ביקר במטה נאט"ו שם קיבל את פניו מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג. השניים דנו על ההכנות הסופיות לפסגת וושינגטון. סטולטנברג הצהיר כי הוא מצפה שבעלות הברית בנאט"ו יסכימו שנאט"ו תיקח את ההובלה בתיאום ובאספקת סיוע ביטחוני והכשרה לאוקראינה. הוא גם הציע התחייבות פיננסית לטווח ארוך שתספק לאוקראינה יותר יציבות וודאות בתמיכה שהיא מקבלת.<ref></ref>

== התפתחויות לפני הפסגה ==
==== חוק הגיוס האוקראיני משנת 2024 ====
למרות חוק גיוס שעבר בשנת 2024 שהוריד את גיל הגיוס מ-27 ל-25,<ref></ref> אוקראינה עדיין מתמודדת עם מחסור חמור בכוח אדם. עם אוכלוסייה של 144 מיליון איש, רוסיה עולה בהרבה במספרה על 38 מיליון התושבים של אוקראינה בשנת 2022. יתרון דמוגרפי זה מעניק לרוסיה משאבי כוח אדם גדולים יותר. עם זאת, ההפסדים של רוסיה במלחמה נחשבים בדרך כלל לגבוהים יותר מאלו של אוקראינה. שני הצדדים איבדו כמות משמעותית של כוח אדם, אם כי המספרים המדויקים אינם ידועים.<ref></ref><ref></ref>

==== תמיכה בינלאומית באוקראינה ====
ב-14 במאי 2024 הגיע מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן לקייב כדי לאשר מחדש את תמיכת ארצות הברית, פחות מחודש לאחר שהקונגרס אישר חבילת סיוע בסך 60 מיליארד דולר.<ref></ref> עם משלוח מזורז של סיוע צבאי, כולל מערכות ארטילריה והגנה אווירית, הביקור הדגיש את מחויבות ממשל ביידן לביטחונה של אוקראינה בטווח הארוך על רקע הסכסוך המחריף.<ref></ref>

בבוקר 24 במאי אמר ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן בשידור ברדיו ההונגרי Magyar Rádió כי ממשלתו מתכננת להגדיר מחדש את חברותה של הונגריה בנאט"ו "ללא השתתפות במבצעים של נאט"ו מחוץ לשטח נאט"ו" בשל עמדתו על הסיוע לאוקראינה.<ref></ref> אורבן הוא המנהיג היחיד של מדינה חברה באיחוד האירופי ונאט"ו אשר ממשיך לשמור על קשרים קרובים עם נשיא רוסיה ולדימיר פוטין.<ref></ref>

==== היחסים עם רוסיה ====
ב-24 במאי 2024 הודיע מחלקת המדינה כי מזכיר המדינה אנתוני בלינקן יבקר במזרח אירופה על רקע דאגות גוברות מההתקדמות של רוסיה באוקראינה לאחר שפתחה חזית צפונית חדשה עם התקפה על אזור חרקוב, התערבות פוטנציאלית של רוסיה במולדובה<ref></ref> והפגנות בגיאורגיה נגד הצעת חוק "סוכן זר" הדומה לזו שאומצה ברוסיה.<ref></ref> בלינקן ביקר בקישינב ב-29 במאי ובפראג ב-30 וב-31 במאי. הוא נפגש עם שר החוץ הצ'כי יאן ליפבסקי ועם גורמים רשמיים אחרים כדי לדון בתמיכה באוקראינה, לצד הצעת החוק הגיאורגית "סוכן זר".<ref></ref>

==== שינויים במדיניות השימוש בנשק ====
ב-3 במאי במהלך ביקורו בקייב אמר שר החוץ של בריטניה דייוויד קמרון כי אוקראינה היא שתקבע כיצד להשתמש בסיוע הבריטי ויש לה הזכות לתקוף בעזרתו בתוך רוסיה.<ref></ref> דובר הקרמלין דמיטרי פסקוב ודוברת משרד החוץ מריה זכארובה גינו את ההחלטה.<ref></ref> ב-29 במאי נציגי פינלנד, קנדה ופולין פרסמו הצהרות נפרדות שאמרו כי לאוקראינה מותר לתקוף מטרות צבאיות לגיטימיות בתוך רוסיה באמצעות נשק שהוענק לה על ידם.<ref></ref>

בסוף מאי מספר מנהיגים תמכו בהסרת האיסור על שימוש בנשק שסופק על ידי המערב כולל נשיא צרפת עמנואל מקרון, נשיא לטביה אדגארס רינקביצ'ס, נשיא אסטוניה אלאר קאריס, קנצלר גרמניה, אולף שולץ, ראש ממשלת בלגיה אלכסנדר דה-קרו, ראש ממשלת צ'כיה פטר פיאלה וראש ממשלת דנמרק מדה פרדריקסן. הצהרות דומות נאמרו על ידי שרי החוץ של קנדה, ליטא, נורווגיה, הממלכה המאוחדת ופולין; ושרי ההגנה של פינלנד, הולנד ושוודיה. לעומת זאת, בלגיה ואיטליה התנגדו לשימוש בנשק שסופק על ידי המערב על ידי אוקראינה לתקיפת מטרות בתוך רוסיה.<ref></ref><ref name=":0"></ref>

ב-30 במאי נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן נתן במשתמע לאוקראינה אישור לתקוף בתוך רוסיה, אך רק בקרבת מחוז חרקוב, ללא הגדרת גבולות מדויקים.<ref></ref> ההחלטה התקבלה לאחר שנשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, וגורמים רשמיים אחרים הפצירו בבעלות בריתם לאפשר לאוקראינה לתקוף בתוך רוסיה עם נשק שסופק על ידי המערב, בתגובה להפצצות היומיות של ערים אוקראיניות על ידי כוחות רוסיים מבסיסים צבאיים הנמצאים בתוך רוסיה.<ref name=":0" /> זמן קצר לאחר שארצות הברית הסירה את המגבלות הללו, ממשלת גרמניה נתנה אישור לאוקראינה להשתמש בנשק שסופק על ידה בתוך רוסיה.<ref></ref> זאת עם מדיניות תקיפה "קצת מעבר לגבול" המוגבלת לאזור מחוז חרקוב שבו רוסיה פתחה במתקפה והשיגה הישגים טקטיים.<ref></ref> <ref></ref>

ב-19 ביוני 2024 חתמו צפון קוריאה ורוסיה על הסכם הגנה הדדי במהלך ביקורו של ולדימיר פוטין בפיונגיאנג.<ref></ref> ב-20 ביוני היועץ לביטחון לאומי של דרום קוריאה, צ'אנג הו-ג'ין, הצהיר, "נבחן מחדש את נושא אספקת הנשק לאוקראינה."<ref></ref> הצהרה זו סימנה שינוי בדוקטרינה הצבאית של דרום קוריאה, אשר מסורתית אוסרת על משלוחי נשק למדינות המעורבות בעימותים צבאיים פעילים.<ref></ref> <ref></ref>

==== הוצאות הביטחון של מדינות החברות ====
נשיא פינלנד [[אלכסנדר סטוב נפגש עם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן וראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו בוושינגטון די. סי.]]
ב-17 ביוני במהלך ביקורו של הנשיא ביידן בוושינגטון די. סי. לקראת הפסגה הודיע מזכ"ל נאט"ו ינס סטולטנברג, כי שיא של 23 מתוך 32 המדינות החברות בנאט"ו עומדות ביעדי ההוצאה על ביטחון של 2% מהתמ"ג של מדינותיהן.<ref name="APSpending"></ref> לפי נאט"ו ההוצאה על ביטחון למדינות החברות האירופיות ולקנדה עלתה ב-18%.<ref name="NATOSpending"></ref>

כמה מחברות הברית המזרחיות דחפו לתקציבי ביטחון גבוהים יותר. נשיא פולין אנדז'יי דודה, קרא למדינות נאט"ו להגדיל בדחיפות את ההוצאה הביטחונית ל-3% מהתמ"ג שלהן.<ref></ref> <ref></ref> פולין צפויה ומחויבת להקצות יותר מ-4% מהתמ"ג שלה לביטחון בשנת 2024<ref></ref>, מה שיחרוג באופן משמעותי מהוצאות של מדינות אחרות, בעוד שהמדינות הבלטיות התחייבו במשותף להשקיע לפחות 2.5% מהתמ"ג בביטחון.<ref></ref>
ראש ממשלת בריטניה [[קיר סטארמר עם מזכ"ל נאט"ו היוצא ינס סטולטנברג]]
ראש ממשלת בריטניה קיר סטארמר קרא לחברות נאט"ו להגדיל עוד יותר את הוצאות הביטחון, בהתאם לתוכניותיו להקצות עשרות מיליארדי פאונד נוספים לתקציב הצבאי בתגובה לאיומים הגלובליים הגוברים העומדים בפני חברות הברית.<ref></ref> סטארמר התחייב גם להעלות את ההוצאה הביטחונית של הממלכה המאוחדת ל-2.5%, אך לא ציין מתי ההוצאה תעלה.<ref></ref>

== אוקראינה ==
זלנסקי בפסגה
מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, נפגש עם נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי בקייב

=== עמדה ציבורית אוקראינית לגבי נאט"ו ===
המהפכה הכתומה באוקראינה בשנת 2004, שביטלה את בחירתו של המועמד הפרו-רוסי לנשיאות ויקטור ינוקוביץ', עדיין לא באה לידי ביטוי בדעת הקהל עם הצבעה משמעותית של 60% נגד הצטרפות לנאט"ו.<ref></ref><ref></ref>

בעקבות סיפוח קרים על ידי רוסיה והמהומות הפרו-רוסיות בשנת 2014, התמיכה של הציבור האוקראיני בחברות בנאט"ו גדלה בהדרגה. לאחר הפלישה הרוסית בשנת 2022, עמדות הציבור לגבי החברות השתנו באופן משמעותי מ-59.2% בעד ו-28.1% נגד בשנת 2021 ל-89% בעד במאי 2023.<ref></ref> לאחר מכן, שיעור התמיכה התייצב על 77% בעד ו-5% נגד עד שנת 2024.

=== עמדת נאט"ו לגבי אוקראינה ===
נאט"ו מדגישה באופן רשמי כי התמיכה באוקראינה היא בלתי מעורערת, והברית נחושה לעמוד לצד אוקראינה ללא הגבלת זמן. עמדה זו נועדה לשלוח מסר חזק לרוסיה כי בעלות הברית בנאט"ו נשארות מאוחדות ומחויבות לעזור לאוקראינה להדוף את הפלישה הבלתי חוקית של רוסיה.<ref></ref><ref></ref>

למרות שחלק מחברות נאט"ו במיוחד אלו במזרח אירופה דחפו לצירוף אוקראינה לברית, הן סברו כי הדבר אינו אפשרי לפני סיום הפלישה בשל ההשלכה שנאט"ו עשויה להיחשב כמעורבת ישירות במלחמה עם רוסיה אם אוקראינה כבר תהיה חברה בברית.<ref></ref> <ref></ref>
נשיא טורקיה [[רג'פ טאיפ ארדואן (משמאל) בוושינגטון הבירה, 11 ביולי 2024]]

== מלחמת חרבות ברזל ==
ראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ס דחק בחברות נאט"ו להימנע מ"סטנדרטים כפולים" בנוגע למלחמות בעזה ואוקראינה.<ref name=":2"></ref>

בנאומו אמר נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן כי ערכי נאט"ו נרמסים על ידי ישראל ברצועת עזה.<ref name="aljazeera-summit"></ref>

== יחסי ארמניה-אזרבייג'ן ==
שרי החוץ של ארמניה ואזרבייג'ן ומזכיר המדינה האמריקאי אנתוני בלינקן קיימו פגישה משולשת בשולי הפסגה. ארמניה ואזרבייג'ן עשו התקדמות משמעותית לקראת סיום הסכם שלום בעקבות משבר הגבול והמתקפה האזרבייג'נית ב-2023 בנגורנו-קרבאך. בלינקן הצהיר, "היום הוא הזדמנות לבחון את ההתקדמות שהושגה ומה שנותר. אך על בסיס כל המגעים שהיו לנו, כולל בשבועות האחרונים, אני מאמין ששתי המדינות קרובות מאוד ליכולת להגיע להסכם סופי, כזה שארצות הברית תתמוך בו בחום."<ref>[https://armenianweekly.com/2024/07/10/armenia-azerbaijan-and-us-hold-trilateral-meeting-in-washington-amid-nato-summit/ Armenia, Azerbaijan and US hold trilateral meeting in Washington amid NATO summit]</ref>

== הפסגה ==
הנשיא [[ג'ו ביידן מעניק למזכ"ל נאט"ו , ינס סטולטנברג, את מדליית החירות הנשיאותית]]
הפסגה ה-75 של נאט"ו שנמשכה שלושה ימים, נפתחה ביום שלישי, 9 ביולי 2024, בקבלת פנים באודיטוריום אנדרו וו. מלון.<ref name="thehill"></ref> במהלך הקבלת הפנים, העניק נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן למזכ"ל היוצא של נאט"ו, ינס סטולטנברג, את מדליית החירות הנשיאותית, העיטור האזרחי הגבוה ביותר בארצות הברית.<ref name="thehill" />

ביום הראשון של הפסגה ב-9 ביולי 2024, האשים נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן את נשיא רוסיה ולדימיר פוטין ברצון למחוק את אוקראינה מהמפה. הוא הכריז כי מספר מדינות נאט"ו, כולל ארצות הברית, הולנד, גרמניה, איטליה ורומניה, יספקו לאוקראינה ציוד עבור חמישה מערכות הגנה אווירית שהכוונה היא בין היתר למערכת פטריוט. נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי, הזהיר כי יש לפעול באוקראינה לפני הבחירות לנשיאות ארצות הברית בנובמבר 2024 כדי להגביל את ההשפעה של החלטות שדונלד טראמפ עשוי לקבל, אם ייבחר לנשיא אשר הצהיר כי יש בכוונתו להפחית את התמיכה בנאט"ו ובאוקראינה.<ref name=":1"></ref>

הברית האשימה את סין בכך שהיא "מאפשרת מכרעת במלחמתה של רוסיה נגד אוקראינה" באמצעות "תמיכה רחבת היקף בבסיס התעשייתי הביטחוני של רוסיה"<ref name="aljazeera-summit" />

ב-10 ביולי 2024, כל 32 המדינות החברות בנאט"ו אישרו את הצהרת פסגת נאט"ו בוושינגטון , שהגדירה את ההתפתחויות שביצעה נאט"ו והחלטות המדיניות שהתקבלו, בעיקר סביב מתן תמיכה לאוקראינה מול הפלישה הרוסית וגינוי המדינות שתמכו ברוסיה במהלך הסכסוך, בהן סין, איראן, צפון קוריאה ובלארוס.חיל הצבא והתופים מבצע "חייל בסקירה"
הנשיא ג'ו ביידן ואורחיו במדשאה הדרומית של הבית הלבן
הנשיא ג'ו ביידן לוחץ יד לנשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי במהלך פסגת נאט"ו בוושינגטון הבירה, 11 ביולי 2024
פסגת נאט"ו במרכז הכנסים בוושינגטון הבירה, 11 ביולי 2024

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נאט"ו
קטגוריה:וושינגטון די. סי.: היסטוריה
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:ועידות
קטגוריה:2024 בארצות הברית