OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
סצנת הדמואים

לכידת מסך מתוך דמו. הקובץ שמפיק את התצוגה משולבת הסאונד, שממנה נלקחה לכידת תמונה זו, תופס רק 48 [[קילובייט, והוא מכיל הן את האנימציות, הגרפיקה והמוזיקה שמושמעות במסגרת הדמו במשך 4 דקות.]]
[[מסיבת דמואים שהתקיימה בפינלנד ב-2004]]
סצנת הדמואים (באנגלית: Demoscene) היא תת-תרבות בינלאומית לאמנות מחשבים המתמקדת בייצור דמואים (Demos) - תוכנות מחשב עצמאיות, המגיעות בצורת קובץ הרצה בינארי, לעיתים קובץ קטן במיוחד. התוכנות מציגות תצוגה משולבת סאונד, לא אינטראקטיבית, שהרנדור בה מבוצע בזמן אמת (שלא בדומה לקובצי וידאו בהם הרנדור מבוצע מראש). מטרת הדמואים היא הדגמות ראווה של תכנות, עיצוב ויזואלי והפקת מוזיקה. הדמואים מוצגים לעיתים רבות במסגרת מפגשים גדולים המיועדים במיוחד לשם הצגת הדמואים בהם המשתתפים בוחרים את הדמואים המוצלחים ביותר בין כל אלו שהוצגו במפגש. המונח "דמו", שמשמעותו "הדגמה", נבחר משום שההדגמה מתבטאת בכך שכישרונותיהם של יוצרי הדמו מודגמים ביצירתם.

הדמואים הראשונים נוצרו במקור כ"חתימות" של קראקרים שהסירו את ההגנה מפני העתקות של תוכנות, כאשר הדמו עצמו התנגן לפני שהתוכנה הפרוצה נטענה, והציג בפני המשתמש בין היתר את שמות הקראקרים שאחראים ליצירת הגרסה הפרוצה של התוכנה. הדמואים הראשונים נוצרו עבור מחשבי ה-Apple II בסוף שנות השבעים ותחילת שנות השמונים. עם השנים הפכו הדמואים כה מתקדמים עד שהם התפתחו לתת-תרבות נפרדת שלא קשורה לסצנת התוכנה הפיראטית. רבים מהמתכנתים הצעירים שהקדישו זמנם ליצירת דמואים, צברו מיומנויות וניסיון רב בתכנות ובהפקת גרפיקה ממוחשבת, והמשיכו לימים לעבוד בענף ייצור משחקי הווידאו או בפיתוח תוכנה.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:טכניקות דיגיטליות
Comme Les Oiseaux

Comme Les Oiseaux (בעברית: כמו הציפורים) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי ישי ריבו בשיתוף הזמר-יוצר הישראלי-צרפתי עמיר חדד. השיר יצא לאור ב-5 באוגוסט 2018 כסינגל השישי מתוך אלבומו השלישי של ריבו, שטח אפור, על ידי חברת התקליטים NMC.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי פטריסיה כהן ועמיר חדד, הולחן על ידי ישי ריבו והופק על ידי יונתן גולדשטיין. השיר הוא בסגנון הפופ.

בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
ריבו העלה לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר ב-5 באוגוסט 2018, בסמוך לצאת הסינגל.

נכון לאפריל 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-3.2 מיליון.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997008754619805171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2018
קטגוריה:סינגלים מ-2018
קטגוריה:שירי ישי ריבו
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'וני גולדשטיין
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
רוטב תיבול

מגש קונדימנטים
רוטב תיבול (באנגלית: Condiment, נקרא בעברית גם מתבל) הוא תבלין, מטבל, רוטב או נוזל לתיבול שמוסיפים לאוכל בעת האכילה לפי הטעם האישי<ref></ref>. 

חלק מרטבי התיבול יכולים לשמש הן כתבלין בזמן הבישול והן כרוטב לצד המנה, בזמן ההגשה. לדוגמה, רוטב סויה משמש כרוטב תיבול לצד סושי, וגם כרכיב בעת הכנת ירקות מוקפצים סיניים.

בין רטבי התיבול הנפוצים נמנים איולי, , חרדל, קטשופ, מיונז, טבסקו, סיראצ'ה ורוטב סלסה.

ברשתות של מזון מהיר וטייק אווי מקובל לספק רטבי תיבול במנות חד-פעמיות.

== הגדרה ==
מדף עם רטבי תיבול בחדר האוכל של אונייה קטנה
תבלינים שונים בשוק סנגהה, מאלי 1992
המונח "קונדימנט" מגיע מהמילה הלטינית condimentum, כלומר "תבלין, תיבול, רוטב" ומן המילה condire הלטינית, כלומר "לשמר, חמוץ או עונה".<ref name="Nealon">Nealon</ref> המונח תיאר במקור מזונות כבושים או שמורים, אך משמעותו השתנתה עם הזמן.<ref>Smith, pp. 144–146</ref>

ההגדרה לרוטב תיבול משתנה בשפות שונות. המילה "קונדימנט" משמשת בכמה שפות כמילה נרדפת למושג "תיבול", ומתייחסת גם לתבלינים יבשים, עשבי תיבול<ref>Collins: Definition Condiment</ref><ref name="Farrell, p. 291">Farrell, p. 291</ref>, מלח בישול ופלפל שחור. גם גבינות נחשבות לקונדימנט בחלק ממדינות אירופה.
בחלק מההגדרות, ממקדים את ההגדרה ל"רכיב או רכיבי אוכל מוכנים, הכוללים תבלין אחד או יותר", המתווספים לאוכל לאחר הליך הבישול כחרדל, קטשופ או רוטב מנטה.

== היסטוריה ==
תבלינים היו ידועים ברומא העתיקה, הודו העתיקה, יוון העתיקה וסין העתיקה. הרומאים הכינו את ציר הדגים גארום על ידי התססת דגים מרוסקים במלח עד שהפכו לנוזל המכיל חומצה גלוטמית ששימשה לשיפור טעם המזון. תהליך זה הוביל לשגשוג תעשיית התבלינים. אפיקיוס, ספר בישול המבוסס על מטבח מהמאה הרביעית והחמישית, מכיל קטע העוסק אך ורק בתבלינים.

== גלריה ==
<gallery mode="packed">
קובץ:Dijon mustard on a spoon - 20051218.jpg|חרדל דיז'ון
קובץ:Chrain3.jpg|מטבל חזרת
קובץ:Oeufsmayo.JPG|מיונז
קובץ:Ketchup-01.jpg|קטשופ
קובץ:BasilkumPesto.jpg|פסטו ג'נובה
קובץ:Chutneys.jpg|צ'אטני
קובץ:HAT YAI MARKET 2.jpg|משחת אבקת קארי
קובץ:Megrelian ajika.jpg|אג'יקה, רוטב פיקנטי במטבח הקווקזי
קובץ:Tkemali.JPG|טקמלי (רוטב גרוזיני משזיף דובדבני בוסר)
קובץ:Chinese condiments at the restaurant by bhollar in Nerima, Tokyo.jpg|קונדימנטים סיניים נפוצים: רוטב סויה, חומץ, שמן צ'ילי, פלפל לבן
קובץ:Duck sauce packets.jpg|חבילות של רוטב ברווז
קובץ:Worcester Sauce 001.jpg|רוטב ווסטרשייר
קובץ:Flying goose sriracha th.jpg|סיראצ'ה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

*לורן מסור, [https://www.thekitchn.com/what-is-a-condiment-chefs-explain-261921 We Asked 11 Chefs to Define a Condiment (and Now We’re Really Confused)], באתר kitchn, 24 במאי 2019

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חומרי גלם (מזון)
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:ממרחים
קטגוריה:מסעדות
לבחור נכון (שיר)

לבחור נכון הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי אמיר דדון. השיר יצא לאור ב-8 ביוני 2016, כסינגל השלישי מתוך אלבומו השלישי של דדון, לבחור נכון, על ידי חברת התקליטים הליקון.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי אמיר דדון ואלדד ציטרין והופק על ידי דדון וגלעד שמואלי. השיר הוא בסגנון הרוק.

הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי אשר ציין את השיר בחיוב והעניק לו ציון של ארבעה כוכבי זהב וחצי מתוך חמישה.<ref></ref>

בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר נכון לסוף שנת 2022 כשבע חצי מיליון האזנות.<ref></ref>

ביצוע של השיר בדואט במסגרת הופעה של ישי ריבו בסוף 2018 הועלה לרשת יוטיוב וזכה, נכון לספטמבר 2022, ליותר מ-21 מיליון צפיות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר, העלה דדון לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר ב-8 ביוני 2016, בסמוך לצאת הסינגל.

נכון לאפריל 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-25.6 מיליון.

== מיקומי שיא ==

== גרסתו של ישי ריבו ==

לבחור נכון הוא סינגל שהוקלט על ידי המוזיקאים הישראלים ישי ריבו ואמיר דדון. השיר יצא לאור ב-25 בדצמבר 2018, כסינגל שלא מתוך אלבום. השיר בוצע על ידי ריבו ודדון בהופעתו של ריבו בתיאטרון קיסריה ב-2018.<ref></ref> לסינגל יש כיום כ-25 מיליון צפיות ביוטיוב.

=== מיקומי שיא ===

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990047210340205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי אמיר דדון
קטגוריה:שירי ישי ריבו
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
רוני לינדר-גנץ

רוני לינדר היא עיתונאית ישראלית, כתבת ובעלת טור בנושא כלכלת בריאות בעיתון הכלכלי דה מרקר. זוכת פרס סוקולוב לעיתונות כתובה ב-2019.

== ביוגרפיה ==
לינדר היא בוגרת תואר ראשון בפסיכולוגיה ותקשורת ותואר שני בלימודי עבודה, שניהם מטעם אוניברסיטת תל אביב.

משנת 2005 משמשת כתבת בדה-מרקר. ייסדה את תחום סיקור כלכלת בריאות בעיתון ועוסקת מאז בסיקור שוטף, כתבות עומק ותחקירים על מערכת הבריאות, בדגש על כלכלת בריאות ומדיניות בריאות. קודם לכן עבדה בעיתון ככתבת צרכנות וערכה כתבות תחקיר בנושאים שונים, כגון בנק הדם הטבורי, יוקר המחיה וחשיפת עוולות צרכניות. בשנים שקדמו לכך, שימשה עוזרת מנכ"לית וסגנית דוברת המועצה הישראלית לצרכנות.

משנת 2011, חברה בקבוצה המייסדת של ארגון העיתונאים ומשמשת חברת מזכירות הארגון וכן חברה במועצת העיתונות מטעם הארגון.

==קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאיות כותבות עברית
קטגוריה:זוכות פרס סוקולוב
קטגוריה:זוכי פרס סוקולוב
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סגל TheMarker
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:בעלות טור ישראליות
קטגוריה:בעלי טור ישראלים
קטגוריה:כתבי בריאות ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
בדיקת קבוצה

בדיקת קבוצה למציאת נורה פגומה. בתרשים הדוגמה שלוש הנורות השמאליות מחוברות לחשמל (קבוצה A) ומכאן שהנורה הפגומה נמצאת בקבוצה השנייה (B)
בסטטיסטיקה ובקומבינטוריקה, בדיקת קבוצה היא הליך בדיקה לזיהוי עצמים במבחן על קבוצות פריטים, להבדיל מבדיקה פרטנית. ממצאים בתחום מחקר זה פורסמו לראשונה על ידי רוברט דורפמן ב-1943,<ref name = "Dorfman"></ref> ולתחום זה שימושים מעשיים מגוונים.

דוגמה לבדיקת קבוצה היא בדיקה של קבוצת נורות המחוברות בשרשרת כשידוע שנורה אחת בדיוק פגומה. המטרה היא למצוא את הנורה הפגומה באמצעות מספר הבדיקות המינימלי (כאשר בדיקה היא חיבור לחשמל של קבוצה של נורות לחשמל). פתרון פשטני עשוי להיות בדיקה של כל נורה בנפרד, אולם כאשר מספר הנורות רב, בדיקתן בקבוצות הופכת ליעילה בהרבה. לדוגמה - באמצעות חיבור של חצי מהנורות יחד, ניתן לקבוע לאיזה חצי מהקבוצה שייכת הנורה המקולקלת.

תוכנית לבדיקת קבוצה עשויה להיות פשוטה או מורכבת, והבדיקות הנעשות בכל שלב עשויות להיות שונות זו מזו. שיטת בדיקה שבה בדיקה בשלב הבא מתבססת על בדיקה מהשלב הקודם, נקראת שיטה אדפטיבית, ואילו שיטת בדיקה שבה כל הבדיקות שיבוצעו ידועות מראש נקראת לא אדפטיבית. המבנה של שיטת הבדיקה בשיטה האדפטיבית ידוע כ-"pooling design" או איגום.

לבדיקת קבוצה שימושים מתחומים רבים בהם סטטיסטיקה, ביולוגיה, מדעי המחשב, רפואה, הנדסה, אבטחת מידע וזיהוי פלילי. דוגמה ליישום שעורר עניין מחודש בבדיקות קבוצה הוא פרויקט גנום האדם.

==היסטוריה==
במהלך מלחמת העולם השנייה יזמו שירותי בריאות הציבור האמריקאיים ומערכת השירות הסלקטיבי פרויקט גדול כדי לאתר חולי עגבת בקרב מגויסים. בדיקה פרטנית לעגבת הצריכה נטילות דם רבות, ובדיקה שלהן כדי להוכיח או לשלול קיום עגבת. באותה עת בדיקות כאלו היו יקרות, ובדיקה של כל חייל בצורה פרטנית עשויה הייתה להיות יקרה ולא יעילה. רוברט דורפמן הציע פתרון יעיל לבעיה באמצעות בדיקת קבוצה.<ref name = "Dorfman"/>

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* Eppstein, David, Michael T. Goodrich, and Daniel S. Hirschberg. [https://www.ics.uci.edu/~goodrich/pubs/group-testing-wads.pdf Improved combinatorial group testing for real-world problem sizes].
</div>
==הערות שוליים==

קטגוריה:קומבינטוריקה
קטגוריה:שיטות מחקר
אלי שמיר (צייר)

אלי שמיר (נולד בשנת 1953) הוא צייר ישראלי.

==ביוגרפיה==
שמיר נולד בכפר יהושע שבעמק יזרעאל והוא דור שלישי למייסדי המקום. שמיר למד תואר ראשון בבצלאל (1977 - 1981) שבירושלים.

לאחר מספר שנים בהן התגורר בירושלים ובבוסטון, והציג את עבודותיו במגוון תערוכות בישראל ומחוצה לה, חזר בשנת 1999 להתגורר וליצור בכפר יהושע.

זכה בפרס משרד החינוך והתרבות לשנת 2005 ובפרס בנו גיטר, במוזיאון תל אביב לאמנות לשנת 2006. ציוריו נמצאים באוספים פרטיים וציבוריים רבים וביניהם במוזיאון תל אביב לאמנות, במוזיאון ישראל, במוזיאון חיפה לאמנות, באוניברסיטה העברית, בשגרירות ישראל בפריז ובמשכן הנשיא.

== יצירתו ==
יצירתו של אלי שמיר קשורה קשר הדוק לכפר יהושע ולעמק יזרעאל, כמקום פיזי ומיתולוגי. בהקשר זה תיאור חוקר האמנות והאוצר רון ברטוש כי "כיום מוכר שמיר כ'צייר עמק-יזרעאל', דוברו של העמק במחוזותיה של האמנות הישראלית".<ref></ref> עוד ציין ברטוש כי "ביצירתו של שמיר הא בהא תליא - ההיסטוריה היזרעאלית-ישראלית וההיסטוריה של האמנות אינן נפרדות כי אם משתלבות זו בתוך זו לכדי מקשה אחת. לפיכך, כל קריאה של יצירתו מחויבת בנתינת הדעת על השתיים."<ref></ref>

חוקר האמנות ד"ר גדעון עפרת חילק את יצירתו של שמיר לשלוש תקופות עיקיות:<ref></ref>

# "התקופה הארכאית" מאמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 שמתאפיינת בציור ארכיטיפי כהה של אדם ואדמה.
# "התקופה הקלאסית" מאמצע שנות ה-80 ועד סוף שנות ה-90 של המאה ה-20, שמתאפיינת הציורי אלגוריות והקשרים מיתולוגיים.
# "התקופה הרומנטית" מתחילת שנות האלפיים ואילך, שמתאפיינת בציורים הקשורים בקשר ישיר לכפר יהושע, עמק יזרעאל ואנשיהם.

==תערוכות יחיד==

==אחר==
תערוכות קבוצתיות, הוראה, פרויקטים קהילתיים, פרסומים אקדמיים, כתיבת מאמרים וביקורות והרצאות בכנסים אקדמיים נמצאים ב[http://elieshamir.com/Borders/Biography דף הביוגרפיה באתר הרשמי של שמיר].

== הסרט "שיר ערש לעמק" ==
בספטמבר 2020 הוקרן בהקנת בכורה סרטו של בן שני "שיר ערש לעמק" בפסטיבל הסרטים התיעודיים דוקאביב. הסרט צולם במשך עשר שנים ומתעד את יצירתו של אלי שמיר, ואת התמודדותו עם מחלת פרקינסון שהתגלתה תוך כדי עשיית הסרט.

<gallery>
Herzmus.JPG|בתערוכה "זמן דיוקן II" שהתקיימה במוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, 2020
</gallery>
==לקריאה נוספת==

* אלי שמיר: עיונים ביצירותיו, גדעון עפרת (מחבר), תל אביב: הוצאת לוין, 2022.
* אלי שמיר: גבולות המבט, איה לוריא (מחברת ועורכת), הרצליה: מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, 2020.
* אלי שמיר: יצירות מוקדמות, רון ברטוש (מחבר ועורך), גדעון עפרת, יעל גילעת, מאיר אהרונסון (מחברים נוספים), רמת גן: המוזיאון לאמנות ישראלית ע"ש חנן רוזן, 2015.
* אלי שמיר: כפר יהושע, רון ברטוש (מחבר ועורך), תל אביב: גלריה זימאק לאמנות עכשווית, תל אביב, 2013.
* עמק: בדרך לכפר יהושע, דורון לוריא (עורך), תל אביב: מוזיאון תל אביב לאמנות, 2009.
* ציורים (1995-2003), אליק מישורי (אוצר), תל אביב: גלריה אלון שגב, 2003.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:כפר יהושע: אישים
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
זיגפריד פלש

זיגפריד "פריץ" פלש (Siegfried "Fritz" Flesch; 11 במרץ 1872 – 11 באוגוסט 1939) היה סאבר סייף יהודי<ref></ref> אוסטרי, שהתחרה במאה ה-19 ותחילת המאה ה-20.

== קריירה אולימפית ==
פלש נולד בברנו והיה בן 27 כאשר הגיע למקום השני באליפויות הסאבר האוסטריות בשנת 1899,<ref name="bio"></ref> בשנה שלאחר מכן התמודד למען אוסטריה באולימפיאדת פריז (1900) בפריז. בסיבוב הראשון של תחרות הסאבר היה אחד מבין שש עשרה סייפים שעלו לסיבוב הבא,<ref></ref> שם הוא סיים במקום השלישי מתוך קבוצה של שמונה סייפים שהעפילו.<ref></ref> במקצה האחרון של שמונה סייפים ניצח פלש בארבעה מתוך שבעת קרביו, כדי לסיים במקום השלישי עם מדליית הארד,<ref></ref> ובכך הפך לסייף היהודי הראשון שזכה במדליה אולימפית.<ref></ref>

הוא שב לתחרות האולימפית באולימפיאדת לונדון (1908) בלונדון. בגיל 36 הוא השתתף בתחרות הסאבר<ref name="bio"></ref> ודורג במקום ה-24 הכללי.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.jewsinsports.org/Olympics.asp?sport=olympics&ID=187 יהודים בביו ספורט]
* [http://www.jewishsports.net/medalists.htm מדליסטים יהודיים אולימפיים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:זוכי מדליית ארד אולימפית
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת לונדון (1908)
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת פריז (1900)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת לונדון (1908)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת פריז (1900)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת לונדון (1908)
קטגוריה:ספורטאים אוסטרים
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1872
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1939
מה עובר עלייך

מה עובר עלייך הוא אלבום הבכורה של הזמר הישראלי איתי לוי. האלבום יצא לאור ב-2014, על ידי חברות התקליטים סינגולד ופליי רקורדס.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2014
קטגוריה:אלבומי איתי לוי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת פליי רקורדס
כל העיר יודעת

כל העיר יודעת הוא אלבום האולפן השני של הזמר הישראלי איתי לוי. האלבום יצא לאור ב-14 בינואר 2016, על ידי חברת התקליטים ליאם הפקות.

== רשימת רצועות ==

קטגוריה:אלבומי איתי לוי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת ליאם הפקות
בוב הייט

בוב הייט (באנגלית: Bob Hite ידוע גם בשם "הדוב") הוא זמר ומוזיקאי אמריקאי שנולד ב־26 בפברואר 1943. סגנונו הקבוע הוא בלוז, בלוז רוק, וגוספל. ידוע בעיקר בשל השתתפותו כסולן הלהקה האמריקאית "קנד היט" בין השנים 1967–1981. תפקידו העיקרי הוא שירה, אם כי הוא מתמחה גם במפוחית פה (ניתן לשמוע סולואי מפוחית ארוכים שלו בשירי הלהקה, כמו הלהיט "on the road again" שנפתח ונסגר בסולו ממושך של הייט), גיטרה וקלידים.

== ביוגרפיה ==
הייט נולד ב־26 בפברואר 1943, בעיר טורנס שבקליפורניה ובצעירותו, על אף שהיה אדם לבן ומוזיקת הבלוז הייתה נחשבת מוזיקה שחורה, הוא התאהב בסגנון. בשנת 1965 (בגיל 22) הוא הכיר את הגיטריסט אלן וילסון, אז בן 22, גם הוא לבן חובב בלוז, ויחד השניים החליטו להקים את להקת "קנד היט". גם הגיטריסט הנרי וסטין הצטרף זמן קצר לאחר מכן והשלישייה הזו היוותה את הליבה של הלהקה. לשלישייה הצטרפו בסופו של דבר לארי טיילור (גיטרה בס) ופרנק קוק (תופים). בשנת 1969, לאחר שהלהקה צברה פופולריות, היא הוזמנה להופיע בפסטיבל וודסטוק, ושירם "going up the country" הפך לאחד מהמנוני תנועת ילדי הפרחים. ההופעה של הלהקה לא נכללה בסרט המקורי '(1970) Woodstock', אך הן כן נכללו בגרסת "Cut of Director" מ -1994. הלהקה אף התארחה בפרק של התכנית האמריקאית "Playboy After Dark" נובמבר 1969. הייט הוזמן לשוחח עם יו הפנר לאחר ההופעה, יחד עם אורחים נוספים כמו דיק שון ולארי סטורץ'. אחת האורחות בתוכנית, לינדזי וגנר, אז בת 20, ישבה על ברכיו של הייט במהלך התכנית. כשנשאלה על ידי הפנר איזה סוג של חיה היה הייט אם הוא היה בעל חיים, ואגנר ענתה שהוא יהיה דוב. הייט אמר בתגובה שאנשים קראו לו "הדוב" פעמים רבות, ומשם הפך כינויו "הדוב" לנפוץ מאוד. ב־5 באפריל 1981, בהפסקה בין הסטים במועדון פאלומינו בצפון הוליווד, הוענק להייט בקבוקון הרואין על ידי מעריץ. ככל הנראה ההרואין היה מורעל, והייט החל לעבור פרכוסים ולבסוף נכנס לתרדמת. לאחר מכן נעשו כמה ניסיונות החיאה אך ללא הצלחה. הלהקה, כולם שיכורים ומבוהלים, הכניסו את הייט למכונית מסחרית בלית ברירה והסיעו אותו לביתו של חברו לפיטו דה לה פארה, שם נפטר.

== שיתופי פעולה ==
מלבד היותו סולן הלהקה canned heat", לאחר מותו בטרם עת של גיטריסט הלהקה אלן וילסון הגיטריסט לארי טיילור נכנס ללהקה ויחד איתו הם ביצעו תקליט משותף עם אמן הבלוז ג'ון לי הוקר בו הייט כמעט שלא שר אלא מנגן על מפוחית וגיטרה.

== דיסקוגרפיה ==
הייט משמאל בהופעת השחזור של [[פסטיבל וודסטוק, בשנת 1971]]
{| class="wikitable"
!שם האלבום
!שנת יצאיה
|-
|Canned Heat
|1967
|-
|Boogie with Canned Heat
|1968
|-
|Living the Blues
|1968
|-
|Hallelujah
|1969
|-
|Future Blues
|1970
|-
|Vintage
|1970
|-
|Historical Figures and Ancient Heads
|1971
|-
|The New Age
|1973
|-
|One More River to Cross
|1973
|-
|Human Condition
|1978
|-
|(Kings of the Boogie (Dog House Blues
|1981
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאי בלוז
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:גיטריסטים אמריקאים
קטגוריה:קנד_היט
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1943
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1981
שתישרף האהבה (אלבום)

שתישרף האהבה הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמר הישראלי איתי לוי. האלבום יצא לאור ב-29 באוקטובר 2019, על ידי חברת התקליטים ליאם הפקות. כל השירים מתוך האלבום יצאו כסינגלים לפני כן, ביניהם הלהיטים "שתישרף האהבה", "מאמו", "זז בטירוף", "קירות" ו-"הזמן שלנו".

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אלבומי איתי לוי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת ליאם הפקות
שורדים אהבה

שורדים אהבה הוא אלבום האולפן השלישי של הזמר הישראלי איתי לוי. האלבום יצא לאור ב-26 ביולי 2017, על ידי חברת התקליטים ליאם הפקות.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אלבומי איתי לוי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת ליאם הפקות
מחנה אבא

מחנה אבא היא סדרה קומית ישראלית לילדים, שעלתה לשידור ב-2 באוגוסט 2020 בערוץ KidZ לצופי yes. בסדרה מככבים דניאל גד, קים אור אזולאי, נעמי לבוב, לידור אדרי, נגה דאנג'לי, אורי לייזרוביץ', אסי ישראלוף, עמית הכטר ורוני הדר.

החל מ-2021 הסדרה משודרת בשידורים חוזרים בערוץ ZOOM למנויי yes.

== עלילה ==
ניתאי (עמית הכטר) הוא נער בן 15 להורים גרושים שעובר לגור עם אביו (אסי ישראלוף), איש צבא בקבע, בבסיס חיל האוויר עליו מפקד. ניתאי, שהיה רגיל לחיי העיר הנוחים, נאלץ להתרגל לעולם הצבאי הנוקשה ולנסות לתקן את מערכת היחסים עם אביו. בבסיס הוא מתאהב בלי-פס (קים אור אזולאי), נערה בת 15 שהיא בדיוק ההפך ממנו: לי-פס נולדה וגדלה בבסיס כל חייה. חלומה הגדול הוא לקבל תפקיד חשוב בצבא למרות גילה הצעיר.

== דמויות ==
* ניתאי דלמוני (עמית הכטר): נער בן 15, ילד טוב ורגיש. אמו טסה לאוסטרליה למטרת חקירת בעלי חיים, ואי לכך נאלץ לעבור לגור בבסיס צבאי עם אביו.
* לי-פס לזר (קים אור אזולאי): נערה בת 15. "מורעלת" על הצבא. גדלה כל חייה בבסיס, ובעקבות כך לא היו לה חברים בילדותה. חלומה הגדול הוא להשיג תפקיד בצבא, מתקשה להראות ולהביע רגש.
* סא"ל לביא דלמוני (אסי ישראלוף): אביו של ניתאי ובנו של מפקד חיל האוויר, בובו דלמוני. מפקד על בסיס חלמון.
* רס"ן שיפי לזר (נעמי לבוב): אמא של לי-פס, והסגנית של לביא. שואפת להיות המפקדת של הבסיס, והיא מסורה לעבודה שלה ולצבא. ערמומית, קשוחה, עוקצנית, ומתקשה לקבל ביקורת.
* רס"ב פנסו (אורי לייזרוביץ): רס"ר היחידה ויד ימינה של לזר. טיפש, ובעקבות כך שכח גם את שמו הפרטי.
* סמל דורון ניסקי "פייפר" (דניאל גד): טבח היחידה בבסיס וידיד של ניתאי. אלוף בסדרת משחקי הווידאו פיפ"א.
* רב"ט אביגיל (לידור אדרי): החובשת של הבסיס וידידה של ניתאי.
* סרן ויקי (נגה דאנג'לי): טייסת לשעבר בחיל האוויר. הודחה לאחר שריסקה מטוס, ומאז עושה עבודות רס"ר בבסיס.
*אלוף בובו דלמוני (אורי גבריאל): מפקד חיל האוויר. סבו של ניתאי ואביו של לביא.
*אפרת דלמוני (רוני הדר): אמו של ניתאי וגרושתו של לביא. היא רוצה שלביא יהיה מעורב יותר בחיים של ניתאי ויתחיל לקחת סמכות הורית.

== שידור הסדרה ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* משה אבוטבול, [https://www.frogi.co.il/bidur-tv/30717.html שוב יחד: כוכב הנוער הזה לוהק לסדרה נוספת עם קים אזולאי], באתר פרוגי, 5 בנובמבר 2019
* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות לילדים
קטגוריה:סדרות קומיות ישראליות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:KidZ: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות וסדרות טלוויזיה שצולמו באולפני ברודקאסט
PGM Précision

PGM Précision היא חברה צרפתית המתמחה בייצור רובי צלפים. היא נוסדה ב-1991 בצרפת על ידי ז'יל פאייה (Giles Payen), אלן גונה (Alain Gonnet) ופרנסואה מורייה (François Morier), ושמה מורכב מראשי התיבות של שמות משפחתם.

רובי הצלפים של החברה נחשבים לנוחים מאוד ליורה ומדויקים מאוד, רובם מקבצים בדיוק של 0.5 דקת קשת. כיום החברה מייצרת ומשווקת 3 דגמים:
* PGM Ultima Ratio – רובה צלפים קל בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו אך ניתן לבקשו גם בקליבר קל אחר
* PGM-338 – רובה צלפים ארוך טווח בקליבר 0.338 לפואה מגנום
* PGM Hécate II – רובה צלפים כבד נגד ציוד בקליבר 12.7x99 מ"מ נאט"ו (0.5 BMG)

רובי ה-PGM היו בעבר בשירות הימ"מ ויחידות מיוחדות בצה"ל, אך הם יצאו משירות בעקבות אמברגו אירופאי על נשקי תקיפה לישראל, דבר שהקשה על השגת חלקי חילוף וקנים חדשים במקום קנים שנשחקו, וכן השגת תחמושת צליפה תואמת. הם הוחלפו בידי הבארט MRAD האמריקאי.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:תעשיית נשק בצרפת
יחסי בוסניה והרצגובינה – דנמרק

יחסי בוסניה והרצגובינה–דנמרק הם היחסים הדו-צדדיים בין בוסניה והרצגובינה לבין דנמרק.

== היסטוריה ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-2 ביוני 1992.<ref></ref> בשנת 2010, שרת החוץ הדנית לין אספרסן הודיעה כי דנמרק תסגור את השגרירות בסרייבו ב-2012.<ref></ref>

במהלך המלחמה בבוסניה והרצגובינה, מבצע בוללבנק היה מבצע הלחימה הגדול ביותר שנערך על ידי הכוחות הדנים מאז 1864. בסוף אפריל 1994 הותקף חיל משלוח דני בבוסניה והרצגובינה, שהיה חלק מגדוד נורדי של UNPROFOR שנמצא בטוזלה, כאשר ניסה להחליף עמדת תצפית שוודית, שהייתה תחת ירי ארטילרי כבד של חטיבת סקוביצ'י הסרבית-בוסנית בכפר קלסיה, אך המארב התפזר כשכוחות האו"ם הגיבו באש כבדה.<ref></ref> לאחר המלחמה ברחו 20,000 פליטים בוסנים לדנמרק.<ref></ref> 

ב-8 בפברואר 2006 ארגנו המוסלמים בסרייבו הפגנה נגד קריקטורות מוחמד. הם העבירו מכתב בדרישה להתנצל על פרסום הקריקטורות לצוות בשגרירות דנמרק, נורווגיה וצרפת.<ref></ref>

== יחסים כלכליים ==
בשנת 2007 היצוא של דנמרק לבוסניה הסתכם ב-14.2 מיליון אירו והיצוא הבוסני הגיע ל-4.1 מיליון אירו.<ref></ref> 

דנמרק תמכה בבוסניה והרצגובינה באמצעות פרויקטים רבים מאז 1995. בתקופה שלאחר המלחמה הסיוע הדני עבר לשיקום כלכלי, ארגון מחדש של תשתיות וסביבה.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
בוסניה והרצגובינה מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן, ואילו דנמרק מחזיקה בבוסניה והרצגובינה שגרירות בסרייבו.<ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
זכויות הצמח

זכויות הצמח הן זכויות שאליהן צמחים זכאים. נושא זה עולה לעיתים בדיונים הנוגעים לזכויות האדם או לזכויות בעלי חיים.

==טיעונים פילוסופיים==
טום ריגן, שעסק רבות בפילוסופיה של זכויות בעלי חיים, התייחס לאפשרות להרחיב זכויות אלה גם לצמחים. לדבריו, זכויות בעלי חיים נובעות מהיותם בעלי תודעה ותחושתיות, תכונות שאינן קיימות בצמחים. עוד הוא מוסיף כי גם אם לצמחים היו זכויות, הימנעות מאכילת בשר עדיין הייתה מוצדקת מבחינה מוסרית, עקב השימוש בצמחים להאכלת בעלי חיים.

פילוסופים אחרים העלו טיעונים דומים והסיקו, למשל, כי לצמחים אין זכויות אבל יש להתייחס אליהם בכבוד. באחד המחקרים נבדק היחס לצמחים במקומות שונים בעולם, ונמצא כי במספר תרבויות ילידיות, בניגוד לעולם המערבי, מתייחסים לצמחים כאל יצורים בעלי אינטליגנציה. עם זאת, קיימת במחקרים אלו נטייה להסתמך על פסאודו-מדע הקרוי "נוירוביולוגיה של הצומח", תאוריה לפיה צמחים הם בעלי תחושתיות. תאוריה זו שנויה במחלוקת מכיוון שלא נמצאו עדויות בעולם הצומח לאיברים דמויי נוירונים, סינפסות או מוח.

בדף עמדה של החזית לשחרור בעלי חיים נאמר כי אין ראיות לטענה כי צמחים מסוגלים לחוות כאב, וכי במידה והם מגיבים לגירויים, התגובה היא מכנית גרידא, בדומה לתרמוסטט שמגיב לחיישנים. גם עמותת אנימלס מחזיקה בעמדה דומה.

==טיעונים פסאודו-מדעיים==
חוקרים במאה ה-19, בהם הגרמני גוסטב פכנר , ניסו להוכיח שלצמחים יש רגשות, וכי אפשר לעודד צמיחה בריאה באמצעות דיבורים, תשומת לב וחיבה לצמח. פקנר טען גם שלצמחים, לאדמה ולכוכבים יש "נשמה".

טיעונים מסוג זה הופרכו פעמים רבות על ידי חוקרי הפיזיולוגיה של הצמח. למשל, בתוכנית "מכסחי המיתוסים" בשנת 2006 ניסו לשחזר את ניסוייו של פכנר, והגיעו למסקנה שטענותיו אינן נכונות. התייחסות נוספת לנושא זה נמצאת בספרו של הביולוג דניאל חיימוביץ "צמח - מה הוא יודע?", שראה אור בשנת 2012.

==זכויות הצמח במשפט==
אחד הראשונים שהתייחס לנושא זכויות הצמח במשפט היה שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית, ויליאם אורוויל דאגלס. בשנת 1972 התקיים דיון בנושא סיירה קלאב נגד מורטון , במהלכו ניסו התובעים למנוע פיתוח של אתר סקי בטענה לפגיעה בסביבה ובעצי היער. השופט דאגלס התפרסם בעמדתו כי בדיונים בנושאי אקולוגיה, ראוי להעניק לאובייקטים סביבתיים מעמד משפטי או זכות עמידה. הוא כתב: "חפצים דוממים הם לפעמים צד בדיון משפטי. כשם שלאוניה יש מעמד משפטי בדיונים בנושאים ימיים, כך גם צריך להיות עבור עמקים, כרי דשא אלפיניים, נהרות, אגמים, חופים, גבעות, חורשות עצים, ביצות, או אפילו אוויר שמרגיש את הלחצים ההרסניים של הטכנולוגיה המודרנית והחיים המודרניים ... לכן, קולו של האובייקט הדומם צריך להישמע."

כריסטופר סטון, בנו של העיתונאי י' פ' סטון, פרסם באותה עת מאמר התומך בגישתו של דאגלס, שכותרתו "האם לעצים יש זכות עמידה?" במאמר הוא מביא כדוגמאות את הזכויות שניתנו לשחורים, יהודים, נשים ועוברים, ומסביר כי לאורך ההיסטוריה, החברה מעניקה זכויות ל"ישויות" חדשות, "שאנשים לא העלו לפני כן אפשרות כזו על דעתם".

==זכויות הצמח בשווייץ==
קבוצת מדענים בשווייץ פרסמה בשנת 2008 מסמך ובו שורה של עמדות מוסריות בנוגע לצמחים. בין השאר, הם קוראים למנוע שינויים גנטיים ורישום פטנטים על צמחים למטרות מסחריות, ולמנוע ייצור צמחים סטריליים.

בעקבות מסמך זה נוסף סעיף לחוקת שווייץ המחייב לקחת בחשבון את "כבוד הבריאה" בעת טיפול בבעלי חיים, צמחים ואורגניזמים אחרים.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:צמחים בתרבות
קטגוריה:פסאודו-מדע
קרחון סיקורסקי (ארץ אלזוורת')

[[תצלום לוויין של האי ת'רסטון]]
קרחון סיקורסקי (באנגלית: Sikorski Glacier) הוא קרחון קטן בצפון-מזרח חצי האי נוביל, באי ת'רסטון בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

הקרחון זורם לכיוון צפון-מזרח ונשפך אל ים בלינגסהאוזן בין הר פאלמר והר פיורי.

הקרחון ממוקם בשטח של אזור ציפורים מוגן מיוחד (סוג של אזור אנטארקטי מוגן במיוחד) בשל מושבת הפנגווין הקיסרי באזור.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הקרחון ===

הקרחון מופה לראשונה על ידי צי ארצות הברית, בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במסגרת מבצע קפיצה לגובה, בין השנים 1946–1947.

=== מקור השם ===

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

הקרחון נקרא על שמו של סטיבן סיקורסקי (Stephen Sikorski), טכנאי אלקטרוניקה באוניית צי ארצות הברית גליישר (USS Glacier), אשר סייע בהקמת תחנת מזג האוויר האוטומטית באי ת'רסטון, במהלך משלחת ים בלינגסהאוזן של צי ארצות הברית בפברואר 1960.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:0::NO::P5_ANTAR_ID:13824 קרחון סיקורסקי] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=131604 קרחון סיקורסקי] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=13272&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR קרחון סיקורסקי] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [http://www.era.gs/storymap/index.html אזורי ציפורים מוגנים חשובים באנטארקטיקה]

== הערות שוליים ==

סיקורסקי
קטגוריה:ארצות הברית באנטארקטיקה
יחסי איראן–דנמרק

יחסי איראן–דנמרק הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה האסלאמית של איראן ובין דנמרק. השליח הפרסי הראשון לדנמרק הגיע בשנת 1691 במטרה לנהל משא ומתן על שחרור מטען בבעלות איראנית של ספינה בנגלית שנתפסה על ידי הצי הדני. הדיפלומט הפרסי הגיע עם תעודות דיפלומטיות משאה סולימאן ופתח במשא ומתן עם כריסטיאן החמישי, מלך דנמרק, אך לא הצליח להשיג את שחרור המטען.

== היסטוריה ==
בשנת 1933 הוקמה בטהראן קונסוליה דנית ששודרגה אחר כך לשגרירות.<ref></ref>

בנוסף בשנת 1933, עם הגעתם של מהנדסים דנים לאיראן, החל שיתוף פעולה טכני. באותה שנה נחתם חוזה עם חברת ההנדסה הדנית קמפקסקס A / S להקמת קו הרכבת הטרנס-איראני. חמש שנים אחר כך, ב-25 באוגוסט 1938, עם פתיחת קו הרכבת צפון-דרום, התגשם החלום האיראני לחבר את הצפון לדרום באמצעות רכבת.<ref>http://www.iran-embassy.dk/cultural-relation-en.html</ref>

בעקבות ביקור ממלכתי בשנת 1958 הקימה איראן שגרירות בקופנהגן.<ref></ref><ref></ref>

בפרשת קריקטורות מוחמד ב-2006 הותקפה השגרירות הדנית באיראן על ידי מפגינים ושגריר איראן בדנמרק נקרא לטהראן.<ref name="cartoon">
</ref><ref></ref> בשנת 2010 דיברו מנכ"ל משרד החוץ האיראני לצפון-מזרח אירופה בהנאם בארוז וסגנית שר החוץ הדנית אן שטפנסן על קשרים מסחריים מורחבים. שטפנסן אמר כי "חברות דניות יעודדו להגביר את פעילותן בשוק האיראני, ואנחנו מקווים כי ההסכם של איראן עם מדינות המערב לגבי תוכנית הגרעין תסלול את הדרך להרחבת הקשרים בכל התחומים." היא גם אמרה כי לסנקציות הנתמכות על ידי ארצות הברית על איראן אין כל קשר ליחסים הכלכליים הדו-צדדיים.<ref>[http://www.presstv.ir/detail/148289.html Iran, Denmark mull expansion of ties]</ref>

ב-30 באוקטובר 2018, שירות הביטחון והמודיעין הדני (DSIS) הודיע כי הם חושדים כי סוכנויות הביון האיראניות פועלות בדנמרק, וכי הם מתכוונים להרוג את מנהיג ASMLA, המתגורר במקום.<ref></ref> דנמרק הגיבה בהחזרת שגרירה מטהראן.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
שתישרף האהבה

שתישרף האהבה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי איתי לוי. השיר יצא לאור ב-4 בדצמבר 2017, כסינגל הראשון מתוך אלבומו הרביעי של לוי הנושא את אותו שם, על ידי חברת התקליטים ליאם הפקות.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי נוי פדלון, עדן חסון ואיתי דרמון והופק על ידי יעקב למאי. השיר הוא בסגנון הפופ אשר משלב בתוכו את סגנונות הים-תיכוני והסווינג.

בסמוך לצאתו כסינגל עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל למיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר בוים על ידי עוזי ג'ורג' והועלה לערוץ היוטיוב של לוי ב-4 בדצמבר 2017, בסמוך לצאת הסינגל.

נכון לינואר 2021 מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-39 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי איתי לוי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עדן חסון
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:וידאו קליפים בשחור-לבן
יחסי דנמרק–ירדן

יחסי דנמרק–ירדן הם יחסי החוץ בין דנמרק לירדן.

== סקירה כללית ==
היחסים הדו-צדדיים של ירדן עם דנמרק החלו בינואר 1961, אז שתי המדינות ערכו הסכם לשיתוף פעולה להקמת שירותי אוויר, וב-7 בדצמבר אותה שנה הם כוננו יחסים דיפלומטיים באופן רשמי. מאז, שתי הממלכות ערכו מספר הסכמי שיתוף פעולה בתחומי עניין הדדי. דנמרק גם הקימה רשמית שגרירות בעמאן בשנת 2007, במטרה לחזק את היחסים הדו-צדדיים.

מדיניות דנמרק כלפי ירדן ואזור המזרח התיכון נשלטת באופן כללי על ידי תוכנית השותפות הדנית-ערבית. תוכנית זו שמה לה למטרה ליצור בסיס לשיפור הדיאלוג, ההבנה ושיתוף הפעולה בין דנמרק לאזור המזרח התיכון ולתמוך בתהליכי הרפורמה המקומיים.

== סיוע פיננסי וטכני ==
הסכם ממון נחתם בשנת 1997 בין ירדן לדנמרק, אך הוא הוחלף בהסכם מסגרת בשנת 1999, בו הוכנסו תנאי מימון חדשים. המטרה הכוללת של ההסכם הכספי היא לסבסד את תשלומי הריבית על קרדיטי הייצוא הדניים עבור משלוחי מוצרי הון דניים ושירותים נלווים לפרויקטים של פיתוח בירדן.

במסגרת תוכנית השותפות הדנית-ערבית, התומכת בפעילות למענק שנתי כולל של כ-14 מיליון אירו, חתמו ירדן ודמרק על הסכם מסגרת לתוכנית השותפות הירדנית-דנית בשנת 2005. הסכם מסגרת זה סלל את הדרך לפיתוח תוכניות ופרויקטים ספציפיים בתחומי מפתח בעלי אינטרס הדדי שעליו סיכמו שני הצדדים.

== נציגויות דיפלומטיות ==
דנמרק מחזיקה בירדן קונסוליה כללית בעמאן וקונסוליה בעקבה, ואילו ירדן מחזיקה בדנמרק קונסוליה כללית בקופנהגן.

== הערות שוליים ==
דייגו רוסי

דייגו מרטין רוסי מרשליאן (נולד ב-5 במרץ 1998) הוא כדורגלן אורוגוואי, המשחק בקולומבוס קרו בעמדת הקיצוני.

== קריירה ==
=== קריירת נוער ===
דייגו רוסי נולד במונטווידאו שבאורוגוואי, והחל לשחק בנערים של קבוצת סולימאר כבר בגיל 6. הוא הפגין את יכולתו במועדון ותפס את תשומת ליבו של מועדון הפאר האורוגוואי פניארול, שם הצטרף לאקדמיה שלהם בגיל 12.

בגיל 14, רוסי היה מלך השערים בקבוצת פניארול עד גיל 14, שם היה מלך השערים בשנת 2012 עם 42 שערים ב-27 הופעות. בשנה שלאחר מכן הצטרף רוסי לקבוצת הנוער של פניארול, שם רשם 25 שערים ב-17 הופעות. בשנת 2014, הוא היה מלך השערים של הליגה האורוגוואית עד גיל 16, וכבש 17 שערים במחצית הראשונה של השנה. ב-7 באפריל 2015, הוא הוזמן להתאמן עם הקבוצה הבוגרת של פניארול לראשונה, יחד עם חבריו מהקבוצה מתחת לגיל 17: סנטיאגו בואנו ופדריקו ואלוורדה.

=== קריירה מקצועית ===
הוא התחיל לשחק במועדון ב-16 בינואר 2016, כשהיה בן 17 בגמר גביע בנדס, שם עלה כמחליף בדקה ה-7 בניצחון 1 - 0 נגד סרו פורטינו.

ב-20 באפריל 2016, רשם רוסי את הופעתו הראשונה בגביע ליברטדורס, במשחק נגד קבוצת ספורטינג קריסטל הפרואנית.

ב-25 באפריל 2016, רשם רוסי את הופעתו הראשון במועדון נגד קבוצת אתלטיקו רנטיסטאס במסגרת ליגת העל האורוגוואית, לאחר שעלה מהספסל במקום דייגו פורלאן. רוסי כבש גם את שערו הראשון באותו המשחק, שהסתיים בתוצאה 3 - 1 לטובת פניארול.

בסוף עונת 2015/2016, רוסי הורד לקבוצת המילואים בעקבות שינוי בהנהגה הניהולית, לאחר שהוא הופיע 6 פעמים במדי המועדון.

בעונת 2016/2017, הגיע רוסי עם קבוצתו למקום הראשון בליגת העל האורוגוואית, לאחר שרשם ב-42 הופעות, 11 שערים ו11 בישולים בכל המסגרות, בהיותו רק בן 19.

בחורף 2018, חתם רוסי בלוס אנג'לס האמריקאית כשרק הוקמה, בסכום של כ-2.5 מיליון אירו.

ב-4 במרץ 2018, רוסי עשה את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה ואף כבש שער אחד נגד סיאטל סאונדרס במחזור הפתיחה במסגרת הMLS.

ב-9 באוגוסט 2018, כבש רוסי שלושער במסגרת חצי הגמר של גביע ארצות הברית הפתוח, מול קבוצת יוסטון דינמו, המשחק הסתיים בהפסד של לוס אנג'לס בדו-קרב פנדלים (10:9), לאחר שהמשחק הסתיים בשוויון (3 - 3).

ב-6 באפריל 2019, במסגרת הMLS כבש רוסי שלושער נגד די. סי. יונייטד, כבשורותיה של היריבה שיחק ויין רוני. המשחק הסתיים בניצחון של 4 - 0 לטובת לוס אנג'לס.

באותה העונה (2019), הגיע רוסי למקום ה-4 בטבלת הכובשים עם 16 שערים<ref></ref>,ואף זכה עם קבוצתו במגן האוהדים.

ב-19 בפברואר 2020, הופיע לראשונה בטורניר ליגת האלופות של CONCACAF בסיבוב הראשון מול קבוצת קלאב לאון המקסיקנית.

ב-28 בפברואר 2020, כבש לראשונה את שערו הראשון במסגרת ליגת האלופות של CONCACAF בסיבוב השני נגד קלאב לאון.

== חיים אישיים ==
לרוסי קיבל הגרין קארד שלו בפברואר 2019 <ref></ref>. מעמד זה גם מסייג אותו כשחקן ביתי בMLS.

רוסי הוא ממוצא איטלקי מצד אביו וממוצא ארמני מצד אמו. ב-2018 הוא קיבל הצעה לשחק בנבחרת ארמניה<ref></ref>.

== תארים ==
;פניארול
* ליגת העל האורוגוואית: 2015/2016, 2016/2017

;מועדון הכדורגל לוס אנג'לס
* מגן האוהדים: 2019

;פנרבחצ’ה 
* הגביע הטורקי: 2022/2023

;נבחרת אורוגוואי
* אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20: 2017

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים אורוגוואים
קטגוריה:חלוצי כדורגל אורוגוואים
קטגוריה:מונטווידאו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני לוס אנג'לס
קטגוריה:כדורגלני פניארול
קטגוריה:כדורגלני פנרבחצ'ה
קטגוריה:כדורגלני קולומבוס קרו
קטגוריה:אורוגוואים שנולדו ב-1998
פרולאגוס

פרולאגוס (שם מדעי: Prolagus; מילולית: "lagos" - ארנבת, "pro" - לפני/קדום) הוא סוג נכחד של יונק מסדרת הארנבאים אשר התקיים מתחילת תקופת המיוקן ועד להולוקן שלפני 22 מיליון שנה עד ללפני 2,000 שנה מזמננו. סוג קדום זה נחשב לאביהם של הפיקות המודרניות אך הוא השתייך למשפחה עצמאית - פרולאגוסיים (Prolagidae).

הפרולאגוס התגלה לראשונה משרידים משווייץ ותואר בשנת 1853 בידי החוקר הצרפתי אוגיסט פומל . המאובנים של מינים אלה התגלו לאורך אירופה. במשך המיוקן והפליוקן כמה מינים חיו גם באסיה וצפון אפריקה, אך רובם חיו באירופה, שם הם התקיימו לאורך הפליסטוקן ותחילת ההולוקן. המין המאוחר ביותר שכונה פיקה סרדינאית (Prolagus sardus) התקיים בסרדיניה, איטליה עד לפני 2,000 שנה מזמננו. השרידים של מין זה הכילו עדויות שהוא ניצוד על ידי תושבים מקומיים סרדינאים מהתקופה הנאוליתית ובידי טורפים כמו דהול סרדינאי. בידודו היחסי עזר לו להינצל מהכחדה שחלה על שאר המינים.

מינים אלה למרות דמיונם לפיקות היו בעלי מאפיינים גם של ארנביים כמו אוזניים זקורות ארוכות יחסית, עמוד שדרה גמיש יותר ורגליים ארוכות, אך היו בעלי גוף עגלגל כמו של פיקות. הם היו מעט יותר גדולים מהפיקות החיות והם ניזונו מצמחייה קרקעית וחיו במחילות שחפרו בעזרת רגליהם.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1853
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אוגיסט פומל
קטגוריה:ארנבאים פרהיסטוריים
קטגוריה:יונקים שחיו בנאוגן באירופה
קטגוריה:יונקים שחיו בפליסטוקן באסיה
קטגוריה:יונקים שנכחדו בהולוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1853
יחסי דנמרק–לבנון

יחסי דנמרק–לבנון הם יחסי החוץ בין דנמרק ללבנון.

== סקירה כללית ==
בשנות ה-70 וה-80 היגרו תושבים רבים מלבנון לדנמרק, בעקבות מלחמת האזרחים בלבנון ומסיבות כלכליות. נכון ל-1 באוקטובר 2016, 26,404 אנשים בדנמרק היו ממוצא לבנוני.

== נציגויות דיפלומטיות ==
דנמרק מחזיקה בלבנון קונסוליה כללית בביירות, ואילו לבנון מיוצגת בדנמרק על ידי שגרירותה בסטוקהולם.

== הערות שוליים ==
הר פיורי (ארץ אלזוורת')

[[תצלום לוויין של האי ת'רסטון]]
הר פיורי (באנגלית: Mount Feury) הוא הר בין קרחון סיקורסקי וקרחון פרנקנפילד בצידו הצפון-מזרחי של חצי האי נוביל, באי ת'רסטון בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי ההר ===

ההר מופה לראשונה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בדצמבר 1946, במסגרת מבצע קפיצה לגובה.

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

ההר נקרא על שמו של ג'יימס פיורי (James Feury), מכונאי ונהג אופנוע שלג, במהלך משלחת הסקר האנטארקטית בירד, בפיקודו של ריצ'רד בירד בין השנים 1928–1930.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• International Symposium on Antarctic Earth Sciences 5th : 1987, [https://books.google.co.il/books?id=D0zjDidZnO4C&pg=PA401&lpg=PA401&dq=%22Mount+Feury%22&source=bl&ots=8k0uZ64qGK&sig=ACfU3U3lhuwkF9eQEGTd8ouYKbYXSGsIdg&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwi90rqW6ZroAhWM2KQKHdg3BmsQ6AEwA3oECBAQAQ#v=onepage&q=%22Mount%20Feury%22&f=false Geological Evolution of Antarctica], Cambridge, England, P 401</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:4860 הר פיורי] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=125065 הר פיורי] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=4557&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר פיורי] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

== הערות שוליים ==

פיורי
יחסי גאורגיה–דנמרק

יחסי גאורגיה–דנמרק הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק לגאורגיה. דנמרק מיוצגת בגאורגיה, באמצעות שגרירותה בקייב, אוקראינה.<ref></ref> מאידך, גאורגיה מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן.<ref></ref> דנמרק תומכת בצירוף גאורגיה כחברה באיחוד האירופי ובנאט"ו.<ref></ref>

== היסטוריה ==
היחסים הדיפלומטיים בין גאורגיה לדנמרק כוננו ב-1 ביולי 1992.<ref name="relations"></ref> בשנת 2007 חתמו דנמרק וגאורגיה על מזכר בתחום ההגירה.<ref></ref> ב-22 באפריל 2009 נחתם הסכם צבאי בין דנמרק לגאורגיה.<ref></ref>

ראש הממשלה אנדרס פוך רסמוסן גינה את המתקפה של רוסיה על דרום אוסטיה. למרות שאנדרס פוך רסמוסן אמר שקשה "להכניס את עצמו לרקע" של הסכסוך.<ref></ref> בפברואר 2010 אמרה המשלחת הדנית לאספה הפרלמנטרית של מועצת אירופה כי "הקהילה הבינלאומית מעוניינת כי רוסיה תעמוד בהתחייבויות ביחס לגאורגיה, ולכן יש להגביר את הלחץ על רוסיה."<ref></ref>

== יחסים כלכליים ==
בשנת 2000 הסתכם הייצוא הגאורגי לדנמרק ב-500.3 מיליון דולר ואילו הייצוא הדני הסתכם ב-2,771 מיליון דולר. בשנת 2010 הסתכם הייצוא הגאורגי ב-5,140 מיליון דולר והיצוא הדני ב-15,077 מיליון דולר.<ref name="bilateral"></ref>

== סיוע בפיתוח ==
במהלך המלחמה בשנת 2008, הצלב האדום הדני שלח לקורבנות מיליון דולר.<ref></ref> לאחר המלחמה באוגוסט 2008, דנמרק הגדילה את הסיוע לגאורגיה פי 10 מלפני המלחמה.<ref></ref><ref></ref> דנמרק סייעה לגאורגיה ב-71 מיליון דולר למגזר הפרטי, לדמוקרטיה וזכויות אדם.<ref></ref>

== ביקורים רשמיים ==
ראש ממשלת דנמרס אנדרס פוך רסמוסן ביקר בגאורגיה ב-27 בנובמבר 2008, שם נפגש עם נשיא גאורגיה מיכאיל סאקשווילי, ראש הממשלה גריגול מגאלובלישווילי ויו"ר הפרלמנט דייוויד בקראדזה.<ref></ref> שר החוץ הדני, פר סטיג מילר, נפגש עם פוליטיקאים באופוזיציה הגאורגית באוקטובר 2009.<ref></ref> פר סטיג מילר ביקר גם בסוחומי, אבחזיה שם פגש את שר החוץ האבחזי סרגיי שמבה.<ref></ref> נשיא גאורגיה, מיכיל סאקשווילי, ביקר בדנמרק בוועידת האקלים של האו"ם בשנת 2009 בקופנהגן.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
קירות (שיר)

קירות הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי איתי לוי. השיר יצא לאור ב-27 בנובמבר 2018, כסינגל השמיני מתוך אלבומו הרביעי של לוי, שתישרף האהבה, על ידי חברת התקליטים ליאם הפקות.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי אבי אוחיון, הולחן על ידי אוחיון ומתן דרור והופק על ידי דרור. השיר הוא בסגנון הפופ אשר משלב בתוכו את סגנון הים-תיכונית.

בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל ל-3 מיליון צפיות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי דור אוחיון והועלה לערוץ היוטיוב של לוי ב-27 בנובמבר 2018, בסמוך לצאת הסינגל.

נכון לאוגוסט 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-30 מיליון.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990050382560205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סינגלים מ-2018
קטגוריה:שירי איתי לוי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתן דרור
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קרחון רמוס

קרחון רמוס (באנגלית: Remus Glacier) הוא הקרחון, בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

אורכו של הקרחון 15 קילומטרים.

הקרחון זורם מהר לופה לכיוון צפון-מערב לאורך המורדות הצפון-מזרחיים של הרי בלקוול, ונשפך אל מפרצון פרובידנס המתחבר אל פיורד נני.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הקרחון ===

הקרחון נסקר לראשונה בשנת 1936 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בפיקודו של ג'ון רידוך ריימיל.

הקרחון נסקר בשנית בין השנים 1948–1949 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

=== מקור השם ===

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

השם ניתן בעת שניתנו שמם של קרחון רומולוס והר לופה.

השמות מקורם בסיפור מהמיתולוגיה הרומית על רמוס ורומולוס - תאומים שזאבה (בלטינית: "לופה") הניקה אותם - וזאת מאחר שמוצאו של קרחון רמוס סמוך למוצאו של קרחון רומולוס (קרחונים תאומים), ושניהם נובעים ממדרונות הר לופה.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Peter Gibbs, [https://gibbsfamilytree.com/tng/histories/Peter-Gibbs_mempt3a-antarctic.pdf A memoir of time in the Antarctic 1956-59]</div>

<div class="mw-content-ltr">• Jane G. Ferrigno, Alison J. Cook, Amy M. Mathie, Richard S. Williams, Jr., Charles Swithinbank, Kevin M. Foley, Adrian J. Fox, Janet W. Thomson, and Jörn Sievers, [https://pubs.usgs.gov/imap/i-2600-b/LarsenpamphletI2600B.pdf Coastal-Change and Glaciological Map of the Larsen Ice Shelf Area, Antarctica: 1940–2005], USGS</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:12517 קרחון רמוס] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=12034&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR קרחון רמוס] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.meteoblue.com/en/weather/current/remus-glacier_antarctica_6624052 מזג אוויר נוכחי מעודכן בקרחון רמוס]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/14-days/remus-glacier_antarctica_6624052 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור קרחון רמוס]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/archive/yearcomparison/remus-glacier_antarctica_6624052 נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור קרחון רמוס]

== הערות שוליים ==

רמוס
חצי האי נוביל

חצי האי נוביל (באנגלית: Noville Peninsula) הוא חצי אי גבוה, מכוסה קרח, בצפון האי ת'רסטון בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

אורכו של חצי האי 60 קילומטרים, והוא ממוקם בין מפרצון פיל, ומפרצון מרפי.

בקצה הצפוני של חצי האי נוביל (ושל האי ת'רסטון) מצויה כף לבלנק.

בקצהו הצפון-מזרחי של חצי האי מצוי הר פיורי, בין קרחון סיקורסקי וקרחון פרנקנפילד.

בשטח חצי האי יש אזור ציפורים מוגן מיוחד (סוג של אזור אנטארקטי מוגן במיוחד) בשל מושבת הפנגווין הקיסרי באזור.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי חצי האי ===

חצי האי מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בדצמבר 1946 (הקיץ האוסטרלי) במסגרת מבצע קפיצה לגובה.

=== מקור השם ===

חצי האי נקרא על שמו של ג'ורג' או. נוביל (George O. Noville), קצין המבצעים של משלחת החקר האנטארקטית של ריצ'רד בירד שנערכה בין השנים 1933–1935.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:10903 חצי האי נוביל] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=129519 חצי האי נוביל] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=10427&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR חצי האי נוביל] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [http://www.marineregions.org/gazetteer.php?p=details&id=14064 חצי האי נוביל] באתר marineregions
* [http://www.era.gs/storymap/index.html אזורי ציפורים מוגנים חשובים באנטארקטיקה]

== הערות שוליים ==

נוביל
נוביל
כף לבלנק

כף לבלנק (באנגלית: Cape LeBlanc) היא לשון יבשה מכוסה קרח, בקצה הצפוני של חצי האי נוביל בצפון האי ת'רסטון בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי כף ===
חצי האי נוביל (ובמסגרתו גם כף לבלנק) מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בדצמבר 1946 (הקיץ האוסטרלי) במסגרת מבצע קפיצה לגובה.

=== מקור השם ===
שמה של הכף ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

במהלך מבצע קפיצה לגובה התרסק מטוס PBM מארינר 15 קילומטרים דרומית לכף לבלנק, ב-30 בדצמבר 1946. שישה אנשי צוות מתוך תשעה שרדו את ההתרסקות. הם חולצו ב-12 בינואר 1947 על ידי לוטננט קומנדר ג'ון ד. האוול (John D. Howell) אשר הנחית מטוס PBM בים בסמוך לקצה המערבי של חצי האי נוביל. לשון היבשה המכוסה קרח בקצה המערבי של חצי האי נוביל, נקראת נקודת רסקיו (באנגלית: Rescue Point; מילולית: נקודת החילוץ), מאחר ששם הצילו את השורדים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:18566 כף לבלנק], באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=136155 כף לבלנק], באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=17506&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR כף לבלנק], באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

== הערות שוליים ==

לבלנק
לבלנק
נקודת רסקיו

נקודת רסקיו (באנגלית: Rescue Point; מילולית: נקודת ההצלה) היא לשון יבשה מכוסה קרח, בקצה הצפוני של חצי האי נוביל בצפון האי ת'רסטון בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי כף ===

חצי האי נוביל (ובמסגרתו גם נקודת רסקיו) מופה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בדצמבר 1946 (הקיץ האוסטרלי) במסגרת מבצע קפיצה לגובה.

=== מקור השם ===

שמה של הנקודה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

מטוס PBM מארינר, אשר ערך טיסת חקר במסגרת מבצע קפיצה לגובה (בפיקודו של לוטננט ראלף פ. לבלנק (Ralph P. LeBlanc), מחיל המילואים של צי ארצות הברית), התרסק 15 קילומטרים דרומית לכף הקרויה כיום כף לבלנק, ב-30 בדצמבר 1946. שישה אנשי צוות מתוך תשעה שרדו את ההתרסקות. הם חולצו ב-12 בינואר 1947 על ידי לוטננט קומנדר ג'ון ד. האוול (John D. Howell) אשר הנחית מטוס PBM בים בסמוך לקצה המערבי של חצי האי נוביל. הנקודה נקראת "נקודת רסקיו" (באנגלית: Rescue Point; מילולית: נקודת החילוץ), מאחר ששם חילצו את השורדים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:18581 נקודת רסקיו] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=136244 נקודת רסקיו] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=17544&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR נקודת רסקיו] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.timeanddate.com/worldclock/@6629562 מועדי שקיעה וזריחת שמש עדכניים עבור נקודת רסקיו]

== הערות שוליים ==

רסקיו
רסקיו
פרס לורנס אוליבייה לחביב הקהל

פרס לורנס אוליבייה לחביב הקהל הוא פרס שנתי המוענק על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי המסחרי. הפרס נוסד בשנת 1976 בשם פרסי איגוד תיאטרון הווסט אנד ושמו הוחלף ב-1984 לכבודו של השחקן האנגלי לורד אוליבייה. הענקת הפרס הופסקה ב-2016.<ref></ref>

== זוכים ומועמדים ==
=== שנות ה-2000 ===
{| class="wikitable" style="width:50%;"
! style="width:10%;" |שנה
! style="width:45%;" |הפקה
|-
! rowspan="5" align="center" |2002
|- style="background:#B0C4DE"
|פנטום האופרה
|-
|קאטס
|-
|מאמה מיה!
|-
|Reduced Shakespeare Company
|}

=== שנות ה-2010 ===
{| class="wikitable" style="width:50%;"
! style="width:10%;" |שנה
! style="width:45%;" |הפקה
|-
! rowspan="6" align="center" |2010
|- style="background:#B0C4DE"
|מרשעת
|-
|בילי אליוט - המחזמר
|-
|פנטום האופרה
|-
|סוס מלחמה
|-
|We Will Rock You
|-
! rowspan="5" align="center" |2011
|- style="background:#B0C4DE"
|We Will Rock You
|-
|בילי אליוט - המחזמר
|-
|נערי ג'רזי
|-
|עלובי החיים
|-
! rowspan="5" align="center" |2012
|- style="background:#B0C4DE"
|עלובי החיים
|-
|בילי אליוט - המחזמר
|-
|נערי ג'רזי
|-
|מרשעת
|-
! rowspan="5" align="center" |2013
|- style="background:#B0C4DE"
|בילי אליוט - המחזמר
|-
|מטילדה
|-
|פנטום האופרה
|-
|מרשעת
|-
! rowspan="5" align="center" |2014
|
|- style="background:#B0C4DE"
|עלובי החיים
|-
|מטילדה
|-
|פנטום האופרה
|-
|מרשעת
|-
! rowspan="5" align="center" |2015
|- style="background:#B0C4DE"
|מרשעת
|-
|בילי אליוט - המחזמר
|-
|נערי ג'רזי
|-
|מטילדה
|-
! rowspan="5" align="center" |2016
|- style="background:#B0C4DE"
|פנטום האופרה
|-
|נערי ג'רזי
|-
|עלובי החיים
|-
|מטילדה
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פרס אוליבייה