OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
צפון אפריקה הצרפתית

מפה של צפון אפריקה הצרפתית
צפון אפריקה הצרפתית (בצרפתית: Afrique du Nord française) הוא המונח המיושם לעיתים קרובות על השטחים שנשלטו על ידי צרפת במגרב הצפון אפריקאי במהלך התקופה הקולוניאלית. הוא הקיף את אלג'יריה, מרוקו ותוניסיה הצרפתיות. בניגוד לאפריקה המערבית הצרפתית ואפריקה המשוונית הצרפתית, שהתקיימו כפדרציות של מושבות צרפתיות וישויות מנהליות בפני עצמן, צפון אפריקה הצרפתית מעולם לא הייתה יותר ממונח נוח להתייחסות לשלושת השטחים שנשלטו בנפרד.<ref></ref>

במהלך המאה ה-19, שקיעתה של האימפריה העות'מאנית, ששלטה באופן רופף באזור מאז המאה ה-16, הותירה את האזור פגיע לכוחות אחרים. בשנת 1830, כוחות צרפתים כבשו את אלג'יר ומ-1848 ועד לעצמאות ב-1962, התייחסה צרפת לאלג'יריה הים תיכונית כחלק אינטגרלי מצרפת או צרפת המטרופולינית.<ref>J. D. Fage, Roland Anthony Oliver, The Cambridge History of Africa, vol. 6 (1985), p. 159</ref> בשאיפה להרחיב את השפעתם אל מעבר לאלג'יריה, הקימו הצרפתים מדינות חסות ממזרח וממערב לה. מדינת החסות הצרפתית של תוניסיה הוקמה ב-1881, בעקבות פלישה צבאית,<ref>William E. Watson, Tricolor and Crescent: France and the Islamic World (2003), p. 28</ref> ומדינת החסות הצרפתית במרוקו ב-1912. אלה נמשכו עד 1955, במקרה של מרוקו, ו-1956, כאשר תוניסיה קיבלה עצמאות מלאה.

צפון אפריקה הצרפתית הגיעה לקיצה זמן קצר לאחר הסכמי אוויאן במרץ 1962, שאפשרו את משאל העם לעצמאות אלג'יריה ביולי 1962.<ref>Serge Berstein, The Republic of de Gaulle 1958-1969 (1993), p. 54</ref>

== ראו גם ==
* מלחמת העצמאות של אלג'יריה
* האימפריה הקולוניאלית הצרפתית
* היסטוריה של אלג'יריה
* המונרכיה של יולי
* נפוליאון השלישי
* פייה-נואר
* המרוץ לאפריקה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צפון אפריקה: היסטוריה
קטגוריה:האימפריה הקולוניאלית הצרפתית
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1962
דיוויזיית השדה השלישית של הלופטוואפה

דיוויזיית השדה של הלופטוואפה ה-3 (בגרמנית: 3. Luftwaffen-Feld-Division), הייתה דיוויזיה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה הוקמה תוך שימוש בצוות קרקע עודף של הלופטוואפה ושירתה בחזית המזרחית מסוף 1942 עד תחילת 1944, אז פורקה הדיוויזיה.

== היסטוריה ==
דיוויזיית השדה השלישית של הלופטוואפה, אחת ממספר דיוויזיות שדה של הלופטוואפה (חיל האוויר הגרמני), הוקמה באמצע שנת 1942 באזור תמרון הכוחות של גרוס-בורן, בפיקודו של גנרל-מיור רוברט פיסטוריוס. הדיוויזיה נועדה לשרת כחי"ר, ולוחמיה נמשכו ברובם מצוות הקרקע העודף של הלופטוואפה.

לקראת סוף 1942 הוקצתה הדיוויזיה לקבוצת ארמיות מרכז בחזית המזרחית ונלחמה בקרבות בנוול מנובמבר 1942 עד אוקטובר 1943. בנובמבר 1943 הועברה האחריות על הדיוויזיה לידי הצבא ושמה שונה לדיוויזיית השדה השלישית (L). מאוחר יותר באותו חודש, היא השתתפה בפעולות בוויטבסק נגד הצבא הסובייטי ונשארה בחזית עד ינואר 1944. זמן קצר לאחר מכן, לאחר שספגה אבדות כבדות בלחימה בוויטבסק, פורקה הדיוויזיה. לוחמי הדיוויזיה ששרדו נקלטו על ידי דיוויזיות השדה של הלופטוואפה ה-4 וה-6.

== מפקדים ==
* רוברט פיסטוריוס (ספטמבר 1942 – ינואר 1944)

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/LWFelddivisionen/3LFD-R.htm דיוויזיית השדה של הלופטוואפה ה-3], באתר lexikon-der-wehrmacht 

== הערות שוליים ==

3
קטגוריה:לופטוואפה
דיוויזיית הצנחנים העשירית (ורמאכט)

דיוויזיית הצנחנים העשירית (בגרמנית: 10. Fallschirm-Jäger-Division) הייתה דיוויזיית פאלשירמייגר של הלופטוואפה במהלך מלחמת העולם השנייה, שלחמה בסוף המלחמה. הדיוויזיה כללה כוחות מוצנחים בשמה בלבד ולוחמיה נלחמו כחי"ר סדיר.

הדיוויזיה הוקמה במרץ 1945, בפיקודו של גוסטב וילקה, מתוך אוסף שונה של יחידות לופטוואפה, כולל יחידות צנחנים קיימות מהזירה האיטלקית, וצוותים מ- Jagdgeschwader 101. הוא הכיל את רגימנטים הצנחנים ה-28, ה-29 וה-30 ואת רגימנט הארטילריה המוצנחת ה-10.<ref name="Axis History Factbook"></ref>

הדיוויזיה לחמה באוסטריה ובמוראביה, ונכנעה לצבא הסובייטי במאי 1945 בתום המלחמה.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Fallschirmjagerdivisionen/10FJD.htm דיוויזיית הצנחנים ה-10], באתר lexikon-der-wehrmacht 

== הערות שוליים ==

10
אשר זליג ויצמן

אשר זליג ויצמן (1873 – 1943) היה פעיל ציוני בפולין ובארץ ישראל, עורך השבועון הציוני בפולנית "גלוס ז'ידובסקי". מנהל הסוכנות הארץ-ישראלית של חברת הביטוח "פניקס". מראשי התאחדות הציונים הכלליים בארץ ישראל. גיסו של חיים ויצמן.

==ביוגרפיה==
נולד בווישוגרוד שבפולין, בנו של שמואל ויצמן. קיבל חינוך תורני, ולאחר מכן בבית הספר התיכון למסחר בוורשה ובבית הספר גבוה למסחר. בבחרותו החל בפעילות ציונית. היה ציר בכמה קונגרסים ציוניים, החל מהקונגרס ה-3 ועד הקונגרס ה-19. בעשור הראשון של המאה ה-20 היה עורך השבועון הציוני בפולנית "גלוס ז'ידובסקי".

בשנת 1908 נשא לאשה את רופאת השיניים פרומה ויצמן, בת עוזר ויצמן ואחותו הבכורה של חיים ויצמן. לאחר נישואיהם עלו לארץ ישראל. בשנת 1910 התמנה למנהל בית החרושת "עתיד" בחיפה, שבין מקימיו היה גיסו טוביה דוניה.

היה פעיל בפעילות ציונית וציבורית. בקיץ 1914 יצא לפולין בעניינים ציבוריים, ועקב מלחמת העולם נשאר בפולין ומנותק מאשתו שנשארה בארץ. היה פעיל במרכז ציוני פולין והתמנה למזכירו הכללי. ייסד בתי תמחוי לעזרת יהודים עניים, השתתף ביסוד "המכבי" בפולין והיה ממייסדי תנועת הצופים העבריים "השומר", שאחר כך הפכה ל"השומר הצעיר".

אשתו הצליחה לצאת לטורקיה ולקבל רישיון להמשך נסיעתה לפולין, ובשנת 1918 הגיעה לפולין. בשנת 1919 הם שבו לארץ ישראל והתגוררו בחיפה. בשנת 1920 טיפל יחד עם גיסו יחיאל ויצמן בעזרה לזאב ז'בוטינסקי בעת שנכלא בכלא עכו.

בשנות ה-20 התמנה למנהל מחלקת ההספקה של ההנהלה הציונית ועבר להתגורר בירושלים. בשנים 1924 – 1929 שימש הגזבר הראשון של האוניברסיטה העברית בירושלים ופיקח על הקמת בנייניה.

בשנות ה-20 וה-30 שימש המנהל הארצישראלי של חברת הביטוח "פניקס", שהייתה קשורה בחוזה עם קרן קיימת לישראל. לאחר התמוטטות החברה בשנת 1936 ניסה ויצמן להשיג הסכם עם חברת ביטוח אחרת, אך ללא הצלחה.

היה חבר פעיל ב"הגנה" ושימש מנהל החשבונות שלה. היה פעיל ב"חברה העברית לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה" ופעל לביסוסה ולמימון חקירותיה, ובמיוחד לביסוס הספרייה לידיעת הארץ שהחלה להוציא.

היה בעל ספרייה גדולה בעברית ובשפות אחרות, שהכילה במיוחד ספרי מדע והיסטוריה יהודית. בצוואתו הקדיש אותה לספריית ההסתדרות בירושלים. כתב מאמרים בעברית, יידיש ופולנית.

התגורר ברחוב אברבנאל בשכונת רחביה בירושלים, בבניין הנכלל כיום במתחם יד בן צבי. נפטר בירושלים בשנת 1943, ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים. בשנת 1945 הוציאה החברה לחקירת ארץ ישראל קובץ לזכרו.

בתו רות הייתה אשת ישורון שיף, ששימש מזכירו של משה שרת כמנהל המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית, לימים היה מבכירי המשטרה וכיהן כסגן מפכ"ל המשטרה ומפקד משטרת ירושלים.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.tidhar.tourolib.org/tidhar/view/4/1843 אשר זליג ויצמן], תדהר
* [https://mountofolives.co.il/he/deceased_card/זליג-ויצמן/#gsc.tab=0 קברו של זליג ויצמן בבית הקברות בהר הזיתים]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1943
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1873
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים פולנים
קטגוריה:משפחת ויצמן
קטגוריה:פעילים ציונים בפולין
קטגוריה:פעילים ציונים ביישוב
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:רחביה: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הקדושים
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
פולסטאר 1

פולסטאר 1 (באנגלית: Polestar 1) היא מכונית ספורט היברידית פלאג-אין במרכב קופה, בעלת שני מקומות ישיבה, שיוצרה על ידי חטיבת הביצועים של וולוו, פולסטאר בין השנים 2017 ל-2021<ref></ref>. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי באפריל 2017<ref></ref>. היא הוצגה גם בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה ב-6 במרץ 2018<ref></ref>.

באפריל 2021 לאחר 2,500 יחידות שנבנו חשפה פולסטאר בתערוכת הרכב של שאנגחאי את הגרסה הסופית בעלות של 5,000 דולר יותר מהרגיל ושיוצרה ב-25 יחידות<ref></ref>.

== מפרט טכני ==
לפולסטאר 1 מערכת הנעה היברידית פלאג-אין המשלבת בין מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 2.0 ליטר עם מגדש על ומגדש טורבו המספק 382 כ"ס ב-6,000 סל"ד כולל גנרטור חשמלי המספק 68 כ"ס האחראים על הגלגלים הקדמיים עם שתי מנועים חשמליים האחרים על ההגלגלים האחוריים המספקים יחד 218 כ"ס, יחד יוצרים שלושת המנועים והגנרטור 600 כ"ס ומומנט מרבי של 102 קג"מ והנעה כפולה<ref></ref>. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שמונה הילוכים. נתון התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש עומד על 4.2 שניות ומהירות מרבית של 250 קמ"ש. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 34 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של 150 ק"מ<ref></ref>. צריכת הדלק המשולבת עומדת על 1.3 ליטר לכל 100 ק"מ.

== במדיה ==
הפולסטאר 1 מופיעה כרכב שאפשר לשחק בו ב-Need for Speed<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.topgear.com/car-reviews/polestar/1 סקירה של פולסטאר 1], באתר טופ גיר, 14 ביוני 2019

== הערות שוליים ==

1
קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות היברידיות
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2017
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
ספריית האנימה

ספריית האנימה היא ספריית תוכן של סדרות טלוויזיה מסוגת האנימה, אשר זמינה בפלטפורמות ה-SVOD של HOT ו-Yes החל מ-11 באפריל 2022.

== היסטוריה ==
ב-11 במרץ 2022 עלתה לאוויר ספריית אנימה ב-SVOD של חברות התקשורת הישראליות HOT ו-Yes. כחלק מהשקת הספרייה, בכנס הארוקון שהתקיים ב-17 במרץ 2022, נעשה סיקור שלה על ידי יובל סגל, כמו כן היה חדר צפייה עם תכנים ממנה. תחילה הספרייה נקראה ערוץ האנימה, אך לאחר מכן שמה השתנה לספריית האנימה.

ב-4 באפריל 2022 נודע שהספרייה תעלה ב-11 באפריל, כאשר מאז תאריך ההכרזה עד שהספרייה עלתה, פורסמו טריילרים לחלק מהסדרות שיהיו בה ברשתות החברתיות, ביניהן טוקיו גול, אססיניישן קלאסרום, פיוטצ'ר דיירי, מיי ליטל מונסטר ומגאלובוקס. כמו כן, נודע שהסדרות יהיו בדיבוב אנגלי או יפני עם תרגום עברי ושהספרייה תהיה כרוכה בתשלום חודשי.

== אנימות הספרייה ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם האנימה(בתעתיק לעברית)
!שם האנימה(ביפנית)
!שם האנימה(באנגלית)
!שם האנימה(בתרגום לעברית)
!תאריך פרסום בספרייה
|-
|טוקיו גול
|東京喰種
|Tokyo Ghoul
|שדי טוקיו
| rowspan="9" |11 באפריל 2022
|-
|אססיניישן קלאסרום
|暗殺教室
|Assassination Classroom
|כיתת ההתנקשות
|-
|מיי ליטל מונסטר
|となりの怪物くん
|My Little Monster
|המפלצת הקטנה שלי
|-
|מגאלובוקס
|メガロボクス
|Megalobox
|אגרוף גדול
|-
|יונה אוף דה דאון
|暁のヨナ
|Yona of the Dawn
|זריחתה של יונה
|-
|קאמיסאמה קיס
|神様はじめました
|Kamisama Kiss
|נשיקת אל
|-
|סול איטר
|ソウルイーター
|Soul Eater
|אכלן הנשמות
|-
|פיוטצ'ר דיירי
|未来日記
|Future Diary
|יומן העתיד
|-
|נו גיים נו לייף
|ノーゲーム・ノーライフ
|No Game No Life
|אין משחק אין חיים
|-
|נארוטו
|ナルト
|Naruto
|נארוטו
|24 ביולי 2022
|-
|וואן פיס
|ワンピース
|One Piece
|וואן פיס
|1 בדצמבר 2022
|-
|הייקיו!!
|!!ハイキュー
|!!Haikyu
|כדורעף!!
|
|}

== ראו גם ==
* ערוץ אנימה

== קישורים חיצוניים ==

* [https://isogashii.blog/2022/04/16/יש-לנו-ערוץ-סוג-של/ יש לנו ערוץ!… סוג של?], 16 באפריל 2022

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנימה
הדיוויזיה ה-213 (האימפריה הגרמנית)

הדיוויזיה ה-213 (בגרמנית: 213. Infanterie-Division ) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-6 בספטמבר 1916 בחזית המערבית, ולחמה בקרבות המאוחרים של הקרב על הסום. בשנת 1917 היא לחמה במהלך הקרב השני על האן, ולאחר מכן הוצבה באזור ריימס, שם לחמה בקרבות השונים ובמתקפת מאה הימים עד סוף המלחמה. לאחר המלחמה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-12 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* רוברט פון ברנוט (6 בספטמבר 1916–3 בינואר 1918)
* תילו פון הנשטיין (4 בינואר 1918–16 במרץ 1918)
* הנס פון המרשטיין-גסמולד (17 במרץ 1918–12 בינואר 1919)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

213
213
הארדיס

הארדיס (באנגלית: Hardee's) היא רשת מזון מהיר אמריקאית ואחת מרשתות המזון המהיר הגדולות בארצות הברית. נכון ל-2016, הרשת מנהלת מעל 5,000 סניפים ברחבי העולם.

== היסטוריה ==
סמל החברה (1972–1999)
מייסד הרשת, ווילבר הארדי, פתח את המסעדה הראשונה שלו בגרינוויל, צפון קרולינה, ב-3 בספטמבר 1960. לאחר שנה של הצלחה, החליט ווילבר לבחון את הרחבת המסעדה שלו ופתיחת מיקום אחר, אז הוא נפגש עם ג'יימס גרדנר ולאונרד רולס לדון בכך. זמן קצר לאחר מכן, החנות הראשונה של החברה נפתחה ברוקי מאונט, צפון קרוליינה, במאי 1961 על ידי ג'יימס קרסון גרדנר ולאונרד רולס ברחוב מקדונלד ברחוב נורת' צ'רץ' ברוקי מאונט, המכונה בתוך הרשת בניין מספר 1, המקום נהרס ב-2007 והוחלף בפארק שנקרא על שמו של מנהל הרשת לשעבר.

לפי ווילבור הארדי, גרדנר ורולס זכו ממנו בנתח השליטה בחברה לאחר שניצחו אותו בפוקר. לאחר שהארדי הבין שהוא איבד את השליטה על החברה שלו, הארדי מכר להם גם את המניות שלו בחברה ובכך איבד כל חלק בניהול החברה, על אף שגרדנר ורולס סיפרו בריאיון כי הסיפור הזה שגוי ושהם קנו מהארדי את הזכויות לחברה בשנת 1961 ואחראים למה שהיא היום. כיום, הרשת היא אחת מחברות המזון המהיר הגדולות בארצות הברית וכיום מונה 5,812 סניפים ברחבי העולם. בשנת 1999 שונה סמל הרשת בכך שהוסף לו כוכב מצד שמאל, בדומה לסמל החברה CKE Restaurants Holdings, Inc., שקנתה את הרשת שנתיים לפני כן.
סניף של החברה ב[[פלורידה]]

== הארדיס וישראל ==
ב-2021 פורסם כי הרשת מתכננת להגיע לישראל עם פתיחה של כ-50 סניפים ברחבי הארץ וכיום מחפשת זכיינית פוטנציאלית.

החברה מפעילה סניפים ברשות הפלסטינית בג'נין, שכם, רמאללה (2 סניפים), בית לחם ואל-עיזרייה שבמזרח ירושלים.

== סוגיות משפטיות ==
=== בורגר שף ===
בינואר 2007, הוגשה נגד הארדיס תביעה למשרד הפטנטים וסימני המסחר של ארצות הברית על ידי River West Brands, LLC משיקגו בגין השימוש בסימן המסחרי והשם של החברה בורגר שף בכריך ביג שף. זמן קצר לאחר מכן, הארדיס הוציאה מחדש את כריך ביג שף באינדיאנה, כהצעה לניסיון ולאחר מכן בשוקי אינדיאנה נוספים ובדייטון, אוהיו לזמן מוגבל. ההוצאה המחודשת של הביג שף השתמשה גם בשם ובלוגו של בורגר שף בפרסומות בשווקים שבהם הוא מוצע, וטענה שהיא מספקת למעריצי בורגר שף את ה"תיקון" שלהם בביג שף.

=== הארוויס ===
עקב מחלוקת מסחרית עם רשת ההמבורגרים הקנדית הארוויס, לא ניתן להארדיס למכור בקנדה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רשתות מזון מהיר
קטגוריה:חברות מזון אמריקאיות
קטגוריה:תאגידים רב-לאומיים
גוסטב אלברכט, נסיך זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג החמישי

גוסטב אלברכט, נסיך זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג החמישי (בגרמנית: Gustav Albrecht Alfred Franz Friedrich Otto Emil Ernst von Sayn-Wittgenstein-Berleburg; 28 בפברואר 1907 – 1944) היה נסיך וראש בית זיין-ויטגנשטיין. הוא היה בנו של ריכרד, נסיך זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג הרביעי.

== ביוגרפיה ==
גוסטב אלברכט נולד ב-28 בפברואר 1907 בברלבורג, גרמניה. הוא התחתן עם מרגריט פושה, בתם של שארל לואי פושה, דוכס אוטרנטו והרוזנת מדלן דאגלס.

ביוני 1944 הוא שירת כקצין בצבא הגרמני, בדיוויזיית הפאנצר ה-23, במהלך המערכה נגד ברית המועצות, ואף עוטר בעיטור הצלב הגרמני בכסף. לאחר שנעלם במהלך משימה ליד העיר הבלארוסית אורשה, גוסטב אלברכט הוכרז כנעדר בפעולה. משפחתו ביקשה לא להכריז על מותו עד לאחר לידת נכדו ויורשו הנסיך גוסטב, ב-12 בינואר 1969; בעקבות כך 29 בנובמבר 1969 רשום כתאריך המוות הרשמי של גוסטב אלברכט.

== משפחתו ==
* ריכרד, נסיך זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג השישי (29 באוקטובר 1934–13 במרץ 2017) התחתן עם בנדיקטה, נסיכת דנמרק. 
* מדלן, נסיכת זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג (נולדה ב-22 באפריל 1936) התחתנה עם אוטו, רוזן זולמס-לאובאך.
* רובין, נסיך זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג (נולד ב-29 בינואר 1938) התחתן בתחילה עם בריגיטה אף קלרקר, ולאחריה התחתן בשנית עם מארי-כריסטין הפטלר-לואייש.
* טטיאנה, נסיכת זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג (נולדה ב-31 ביולי 1940) התחתנה עם מוריץ, רוזן הסן.
* פיה, נסיכת זיין-ויטגנשטיין-ברלבורג (נולדה ב-8 בדצמבר 1942).

קטגוריה:נסיכים גרמנים
קטגוריה:מעוטרי הצלב הגרמני בכסף
קטגוריה:אנשי הוורמאכט
קטגוריה:גרמנים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1907
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1944
שדה מוקשים (סרט)

שדה מוקשים הוא סרט דרמה מסוגת קולנוע חרדי משנת 2001, בהפקת מוטי גל ושוקי בן פורת. נחשב לאחד מסרטי הדרמה המצליחים והמושקעים במגזר בעשור הראשון של המאה ה-21.

==עלילה==
אפרים (אליהו בן-פורת) - נער חרדי המואשם בגניבת רימונים של ספר תורה מארון הקודש בבית הכנסת של התלמוד תורה. אביו (ברוך ברנר) שומע על הסיפור ומתפרץ עליו בזעם. אפרים בורח מהבית לאזור הגליל. פוגש את דרור (גלעד קבילו) - רועה צאן שמפציר בו להתמודד עם הבעיות ולא לברוח מהם. אפרים בורח וננשך על ידי כלבים נגועי כלבת ונקלע לתוך שדה מוקשים. "חבורת הגאולה" (ישראל, דוד ועובדיה) יוצאים למסע חיפושים אחר אפרים ונעזרים בתחנת חילוץ מקומית בהנהלת ינון (ישי גולן).

==שחקנים==
* אליהו בן-פורת (אפרים)
* שוקי בן פורת (מורה)
* מיכאל וייגל (אבא של דרור)
* ברוך ברנר (אבא של אפרים)
* ישי גולן (ינון)
* מוטי גל (מנהל בית הספר)
* נתן אודנהיימר (ישראל)
* אהוד אטון (דוד)
* גלעד קבילו (דרור)
* נתנאל גלעדי (עובדיה)
* יוסי ברק (מוישלה)
* מאי מילוא (ילד)
* תדמור רחבי (ערבי)
* אורי פאר (איתן)
* משה פרי (רופא)
* דוד משה (זכריה)
כרזת החלק השני <small>(מהדורת ה-DVD)</small>
==קישורים חיצוניים==
* דניאל שירין, [https://www.makorrishon.co.il/culture/445827/ היוצרים של הקולנוע החרדי הנשכח, נזכרים בלהיטים הגדולים], באתר מקור ראשון
* [https://www.greentec.co.il/%D7%A1%D7%A8%D7%98%D7%99%D7%9D-dvd/%D7%A9%D7%93%D7%94-%D7%9E%D7%95%D7%A7%D7%A9%D7%99%D7%9D-2 שדה מוקשים], באתר גרינטק

קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטי קולנוע חרדי
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:יהדות חרדית בקולנוע
קטגוריה:סרטי פרי עץ הדעת
קטגוריה:סרטי 2001
כריסטוף נדווארוגירה

כריסטוף נדווארוגירה (בצרפתית: Christophe Nduwarugira; נולד ב-22 ביוני 1994) הוא כדורגלן בורונדי המשחק בעמדת הקשר בבורנאו.

==קריירה==
נדווארוגירה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל המקומית אקדמיקה בוגומ'בורה ובגיל 20 הצטרף לצ'יבוטו ממוזמביק. בינואר הושאל לאוניאו דה מדיירה מהליגה הפורטוגזית השנייה במדיה שיחק שנה וחצי.

בקיץ הצטרף לאמורה מהליגה השלישית בפורטוגל. כעבור שנה חזר לליגה השנייה במדינה כאשר הצטרף לווארזים.

בקיץ חתם בליישואש.

בקיץ עזב את פורטוגל לראשונה בקריירה וחתם בבורנאו מליגת העל האינדונזית.

ב-25 בנובמבר 2012 נדווארוגירה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בורונדי בניצחון 1-5 נגד , בו כבש צמד. השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2019.

==תארים==
; אקדמיק בוג'ומבורה
*ליגת העל הבורונדית: , 
*הגביע הבורונדי: 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים בורונדים
קטגוריה:קשרי כדורגל בורונדים
קטגוריה:כדורגלני אוניאו דה מדיירה
קטגוריה:כדורגלני ליישואש
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בורונדי
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:ספורטאים זרים באינדונזיה
קטגוריה:ילידי 1994
תום אורן

תום אורן (נולד ב-4 בנובמבר 1994) הוא פסנתרן ג'אז ישראלי וזוכה בתחרות הבינלאומית לפסנתר של מכון תלוניוס מונק לשנת 2018.

== ביוגרפיה ==
אורן נולד בתל אביב. הוא בנה של המוזיקאית דורלי אורן חזון. הוא סיים את לימודיו בקמפוס אריסון לאמנויות בתל אביב, ובתיכון לאמנויות תלמה ילין. הוא בוגר הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה בתל אביב, בהצטיינות. הוא למד שנתיים ברימון בית ספר למוסיקה, וסיים בשנת 2015.<ref name="RussonelloContest"></ref><ref name="FoundationBio"></ref> לאחר מכן למד במכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון עם מלגה לארבע שנות לימוד החל משנת 2012.<ref name="RussonelloContest" />

=== קריירה ===
אורן חבר ברביעיית אלי דג'יברי משנת 2017.<ref name="Chinen"></ref>

בשנת 2018 זכה אורן בתחרות הפסנתר הבינלאומית של מכון ת'לוניוס מונק של ג'אז לאחר הופעות תחרותיות במרכז ג'ון פ. קנדי לאמנויות הבמה. הפרס מגיע עם מלגה של $25,000 וחוזה הקלטות בלייבל הידוע קונקורד מיוזיק. השירים שהוא ניגן היו " Just as Though You Were Here ", ו-" Just One of These Things ".<ref name="MurphCompetition"></ref><ref name="DavisHome"></ref>

בשנת 2021 הוציא את האלבום "Dorly's Song". האלבום מכיל עיבודים של אורן ללחניה של אמו דורלי אורן חזון, פסנתרנית ומלחינה להצגות וסרטים.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:נגני ג'אז: פסנתרנים
קטגוריה:מלחיני ג'אז ישראלים
קטגוריה:בוגרי מכללת ברקלי למוזיקה
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:בוגרי הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:מוזיקאי ג'אז
קטגוריה:ג'אז ישראלי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1994
מגדל הפעמונים של מריזו

מגדל הפעמונים של מריזו הוא מגדל פעמונים במריזו , גואם, שנבנה ב-1914 או ב-1919. הוא נרשם במרשם הלאומי של ארצות הברית של מקומות היסטוריים בשנת 1975.

גובהו של המגדל מעל בסיס מרובע בגובה ; הוא בנוי מ"בנייה כבדה הנקראת manposteria, המורכבת מאבן עם טיט מכוסה במלט".

המגדל נבנה על ידי כומר קתולי, האב קריסטובל דה קאנלס, שבנה גם את הכנסייה שלידו, ונקט בצעדים רבים לקידום החקלאות ולהעלאת רמת החיים בכפר מריזו.

מבחינה אדריכלית, המגדל מסמל מעבר בין אדריכלות ספרדית קולוניאלית לשיטות מודרניות יותר; מרכיב עיקרי בעיצובו הוא תפישת המרחב שלו.

==קישורים חיצוניים==
* [https://npgallery.nps.gov/AssetDetail/NRIS/75002152 מגדל הפעמונים של מריזו], באתר המרשם הלאומי של מקומות היסטוריים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גואם: מבנים
קטגוריה:מגדלי פעמונים
תחרות (בידור)

מופעי בידור שונים, באמצעי התקשורת או בפני קהל צופים, מתקיימים במתכונת של תחרות, שבסופה מוכרז המנצח.

בדומה לתחרויות ספורט גם תחרויות בתחום הבידור מפוקחות על ידי שופט או חבר שופטים, אך בנוסף לכך פעמים רבות משתתף גם הקהל בקביעת המנצח.

תחרות זמר היא תחרות בידור פופולרית שבה המתחרים מתמודדים בזמרה, בדרך כלל בשירים חדשים שנכתבו לתחרות. פופולרית במיוחד היא תחרות הזמר השנתית – האירוויזיון, המשודרת בטלוויזיה וברדיו וזוכה מדי שנה למאות מיליוני צופים ומאזינים.

שעשועון הוא תוכנית רדיו או תוכנית טלוויזיה שבה המשתתפים מתחרים ביניהם במילוי משימות למטרת זכייה בפרס. שעשועונים רבים מבוססים על שאלות טריוויה, משימות קצובות בזמן, וכדומה, המוצגים על ידי מנחה התוכנית למתמודדים. הפרס בשעשועונים הוא, לרוב, פרס כספי או חפצים בעלי ערך.

פורמט זה החל בשעשועוני רדיו, ובראשית ימי הטלוויזיה התפתחו שעשועוני טלוויזיה משעשועונים דומים שהתקיימו ברדיו. שעשועון הטלוויזיה הראשון הוא Spelling Bee, ששידורו החל בשנת 1938. שעשועון הטלוויזיה הראשון ששודר בישראל הוא "זה הסוד שלי", ששודר בטלוויזיה הישראלית החל מ-1975 עד 1980.

תוכניות מציאות רבות הן תחרות בין המשתתפים בהן. דוגמאות:
* מאסטר שף: תחרות בישול שבה משתתפים בשלנים חובבים.
* הישרדות: במסגרת התוכנית נשלחים כ-16–20 מתמודדים להתמודד עם תנאי הטבע ומשתתפים בתחרויות, ואחת לשלושה ימים מדיחים אחד מכלל המתמודדים, כשהזוכה הוא המתמודד שנשאר אחרון.

לתחרות יש תפקיד מרכזי באמנות הבמה ובמיוחד בתחום המוזיקה. כגון תחרות רובינשטיין לנגינה בפסנתר.
קיימת תעשייה גלובלית ענפה המתבססת על תחרויות מוזיקליות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:תחרויות
קטגוריה:בידור
הסכסוך באיטורי

הסכסוך באיטורי (בצרפתית: Guerre d'Ituri) הוא סכסוך מתמשך בין הקבוצה האתנית החקלאית לנדו לבין הקבוצה האתנית הפסטורליסטית חמה במחוז איטורי שבצפון-מזרח הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. בעוד ששתי הקבוצות נלחמו מאז 1972, השם 'סכסוך איטורי' מתייחס לתקופת האלימות העזה בין 1999 ל-2003. הסכסוך המזוין נמשך עד היום.

הסכסוך החל בתחילת מלחמת קונגו השנייה, שהובילה להגברת התודעה האתנית, אספקה גדולה של נשק קל והיווצרותן של קבוצות חמושות שונות. גורמים ארוכי טווח יותר כוללים סכסוכי קרקע, מיצוי משאבי טבע, והמתחים האתניים הקיימים ברחבי האזור. בני לנדו היו מיוצגים בעיקר על ידי החזית הלאומית והאינטגרציוניסטית (FNI) בעוד שאיגוד הפטריוטים של קונגו (UPC) טען כי הם נלחמים למען בני החמה.

הסכסוך היה אלים ביותר. מעשי טבח בקנה מידה גדול בוצעו על ידי חברי שני הפלגים האתניים. בשנת 2006 דיווח ה-BBC כי עד 60,000 בני אדם נהרגו באיטורי מאז 1998. ארגון רופאים ללא גבולות טען ש"הסכסוך המתמשך באיטורי, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, הוביל ליותר מ-50,000 הרוגים, יותר מ-500,000 אזרחים עקורים ולתמותה מתמשכת, גבוהה באופן בלתי מתקבל, מאז 1999". מאות אלפי אנשים נאלצו לעזוב את בתיהם והפכו לפליטים.

ביוני 2003 החל האיחוד האירופי ב"מבצע ארטמיס", במסגרתו שלח כוח שמירת שלום בהנהגת צרפת לאיטורי. כוח האיחוד האירופי הצליח להשתלט על בירת מחוז איתורי בוניה. למרות זאת, הלחימה ומעשי הטבח נמשכו באזורים הכפריים. החל מדצמבר 2003 הלחימה פחתה באופן משמעותי.

סכסוכי קרקע בין רועי חמה וחקלאי לנדו התחדשו בדצמבר 2017, וכתוצאה מכך החל גל מעשי טבח ובעקבותיו כפרים שלמים של בני החמה נהרסו ולמעלה ממאה בני אדם נרצחו. עשרות אלפים נמלטו לאוגנדה. בעוד שמעשי הטבח על ידי מיליציות הלנדו פסקו באמצע מרץ 2018, השמדת היבול, החטיפות וההרג נמשכו. האו"ם העריך כי עד 120 כפרי בני החמה הותקפו על ידי מיליציות הלנדו מדצמבר 2017 ועד אוגוסט 2018. ביוני 2023, לפחות 46 בני אדם נהרגו על ידי CODECO במחנה עקורים במחוז בהמה באדג'רה.

==קישורים חיצוניים==

הסכסוך באיתורי
הסכסוך באיתורי
קטגוריה:שנות ה-2000
קטגוריה:שנות ה-2010
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: היסטוריה
קטגוריה:האיחוד האירופי: היסטוריה
קטגוריה:מלחמות אזרחים באפריקה
קטגוריה:סכסוכים מתמשכים
חיים יצחק אלגאזי

הרב חיים יצחק אלגאזי (מוהרי"ץ אלגאזי) היה רב ודיין בקושטא, אזמיר וירושלים.

== תולדותיו ==
נולד לרבי יהודה אלגאזי, מחבר ספר שער יאודה, ממנו למד תורה. קרובו של הרב יום-טוב אלגאזי<ref>עין ימין, לשונות הרמב"ם הלכות מעשר</ref>. בתו, רבקה בכורה, נישאה לגביר ר' יוסף הכהן חמצי, שבשנת ה'תקע"ז הקים בית מדרש באזמיר על שם חמיו, בשם ישיבת בית יצחק<ref>עין ימין, הקדמה מאת נכד המחבר</ref>. נכדו היה הרב יהושע אלעזר הכהן חמצי, שהוציא לאור את ספרו של סבו, עין ימין.

עבר מקושטא לאזמיר, שם כיהן כדיין בבית הדין של הרב רפאל יוסף חזן, יחד עם רבי דוד אמאדו. בשנת תקע"ג, סמכו הרב יצחק והרב היר"ח את הרב חיים פאלאג'י לרבנות לתואר "החכם השלם". היה מתנהג בחסידות ופרישות ומתענה תעניות הפסקות רבות. רבני אזמיר, וביניהם החבי"ף, שמכנה אותו מביאים רבות מתורתו בספריהם<ref>למשל: חיים ביד, סימן צ"ב, סמיכה לחיים, אה"ע סימן ט'</ref>.

במחצית השנייה של שנת התקע"ג (1813) עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים.

נפטר בירושלים בכ"ה בניסן התקע"ט לאחר מחלה קשה.

ספדו לו הרב רפאל אשכנזי<ref>מראה הגדול חלק ב' דרוש כ"ו להספד</ref>, רבי שלמה חכים בספר כיסא שלמה<ref>דרוש ד' להספד</ref>, ורבי דוד אמאדו<ref>תהלה לדוד חלק ב' דרוש י"א להספד</ref>.

== חיבוריו ==
שער ספר עין ימין לרבי חיים יצחק אלגאזי
* דרך עץ החיים (שאלוניקי תקס"ד) - חידושים על טור יורה דעה, אבן העזר וחשן משפט (עד דף צ ע"ב),ליקוטים על הרמב"ם, ליקוטי שו"ת (דף צ ע"ב- קט ע"א) וכן קונטריס כללי הש"ס (דף קט ע"א - קיב ע"א), ודרושים (דף קיב ע"ב - קמב)
* עין ימין (שאלוניקי תקפ"ב) - דרושים לשבת הלבשת עניים, לשבת זכור, לשבת כלה לשבת תשובה, שו"ת וחידושים על לשונות הרמב"ם.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
הנס קרוה

הנס קרוה (בגרמנית: Hans Kroh; 13 במאי 1907 – 18 ביולי 1967) היה מפקד בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
=== ראשית חייו ===
קרוה נולד ב-13 במאי 1907 בהיידלברג, שהשתייכה לקיסרות הגרמנית. קרוה נכנס לאקדמיה לשוטרים ברנדנבורג-האוול ב-8 באפריל 1926 כשוטר. כחבר ב-Berlin SA, הוא השתתף ב-1933 במבצע האכזרי נגד תאים קומוניסטיים. ב-1 באפריל 1933 הועלה לדרגת לויטננט, וב-1 באוגוסט 1933 לדרגת אובר-לויטננט. ב-1 באפריל 1935 הוא עבר ללופטוואפה והפך למפקד פלוגה ומנהל הדרכה בבית הספר לצניחה בשטנדאל. ב-1 באוקטובר 1937 הוא הועלה לדרגת האופטמן, וב-1 בינואר 1939 מונה לקצין מטה בדיוויזיית האוויר ה-7.

=== מלחמת העולם השנייה ===
במהלך מלחמת העולם השנייה הוא השתתף לראשונה בכיבוש הולנד ומונה למפקד הגדוד ה-1 של רגימנט הצנחנים ה-2 ב-1 באוגוסט 1940. ב-1 במרץ 1941 הועלה לדרגת מיור. לאחר מכן השתתף במבצע מרקור ובמבצע ברברוסה, וב-21 באוגוסט 1941 קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. לאחר מכן הועבר לצפון אפריקה ולאחר מכן לרוסיה בפעם השנייה, וב-24 בדצמבר 1942 קיבל את עיטור הצלב הגרמני בזהב. ב-16 בדצמבר 1943 מונה קרוה למפקד רגימנט הצנחנים ה-2, ובתחילת 1944 הוא נשלח לצרפת. ב-6 באפריל 1944 הועלה לדרגת אוברסט וקיבל תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל, וב-1 ביוני 1944 מונה למפקד דיוויזיית הצנחנים ה-2.

ב-1 בספטמבר 1944 הועלה לדרגת גנרל-מיור, וב-12 בספטמבר קיבל את תוספת החרבות לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל. בעזרת יחידתו הצליח קרוה להחזיק את מחוז סנט פייר בברסט מצפון לבסיס הצוללות עד ל-18 בספטמבר 1944, ולאחר מכן נפל בשבי צבא ארצות הברית, ממנו שוחרר באמצע 1948.

=== לאחר המלחמה ===
ב-1 ביוני 1956, התקבל קרוה לבונדסוור שזה עתה נוסד ושימש כמפקד הדיוויזיה המוטסת הראשונה בברוכסל. ב-1 בספטמבר 1957 הוא הועלה לדרגת בריגדה-גנרל, וב-1 ביולי 1959 הועלה לדרגת גנרל-מיור. לאחר שקיבל את הצלב הגדול של עיטור הכבוד של הרפובליקה הפדרלית הגרמנית ב-12 בספטמבר 1962, הוא פרש לגמלאות ב-1 באוקטובר 1962. לאחר פרישתו הוא התגורר בבראונשווייג, עד מותו ב-18 ביולי 1967.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Personenregister/K/KrohH.htm הנס קרוה], באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בלופטוואפה
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים עם עלי אלון וחרבות
קטגוריה:מעוטרי הצלב הגרמני בזהב
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:המערכה בנורמנדי: אישים
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1907
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1967
סטארבקס ישראל

סטארבקס ישראל הייתה חברה בת של רשת בתי הקפה סטארבקס והייתה בעיקר בבעלות של חברת הדלק דלק. לחברה היו שישה סניפים ברחבי תל אביב, אך נסגרה שנתיים לאחר שהוקמה.

== היסטוריה ==
סטארבקס שיתפה פעולה עם קבוצת דלק בישראל כדי להקים את החברה הבת הישראלית של סטארבקס, במסגרת מיזם משותף תחת השם "Shalom Coffee Company". המיזם המשותף, שהוקם ב-2001 היה בבעלות של 19.5% על ידי סטארבקס ו-80.5% על ידי דלק, כאשר סטארבקס מחזיקה באופציה להגדיל את חלקה ל-50%. דלק שילמה 250,000 דולר עבור זכויות הזיכיון, ובנוסף הייתה חייבת 6% מהמכירות לסטארבקס. התכנון היה להקים בתחילת שנת הלימודים של 2001 לפתוח סניף של החברה בכיכר רבין. סטארבקס קיוותה ל-20 סניפים פעילים בישראל במהלך השנה הראשונה.

== פירוק ==
שנה לאחר הקמת החברה חוו מכירות החברה ירידה משמעותית וחברת דלק ניסתה, ללא הצלחה, להכניס משקיעים נוספים שיירכשו את חלקה במיזם (80.5%). לאחר חודשים של מכירות בהיקף נמוך, והפסדים כספיים בסך שבעה מיליון שקל ב-2002, הוחלט לפרק את השותפות. לפני שהחברה נסגרה, היא הפעילה כשישה סניפים בתל אביב, 120 עובדים, ואף שקלה לפתוח סניף בירושלים אך לא פתחה עקב חשש מפיגועי טרור. לאחר סגירת החברה, צצו ביקורות מצד לקוחות אשר טענו כי הסגירה נעשתה עקב סיבות פוליטיות (החרפת הסכסוך הישראלי-פלסטיני), אם כי חברת סטארבקס העולמית הסבירה כי החברה נסגרה עקב הפסד כספי.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: רשתות בתי קפה
אלן אופנהיים

אלן ויקטור אופנהיים (באנגלית: Alan V. Oppenheim; נולד ב-11 בנובמבר 1937) הוא פרופסור להנדסת חשמל במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, והחוקר הראשי במעבדה למחקר אלקטרוני בקבוצת עיבוד האותות במכון. אופנהיים הוא עמית IEEE "על תרומתו לעיבוד ספרתי של אותות ותקשורת באמצעות דיבור",<ref></ref> וחבר באקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית "על מחקר יצירתי, כתיבה של ספרים חלוציים, והוראה בעלת השראה בתחום עיבוד ספרתי של אותות".<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
אלן ו. אופנהיים נולד בניו יורק וסיים את לימודי התואר הראשון והשני בהנדסת חשמל במקביל במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס בשנת 1961. את הדוקטורט קיבל מהמכון בשנת 1964. עבודת הדוקטורט Superposition in a Class of Nonlinear Systems נכתבה בהנחיית עמאר בוז.

אופנהיים הצטרף למכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס כמרצה בכיר בשנת 1964, וקודם לדרגת פרופסור חבר ב-1969 ולפרופסור מן המניין בשנת 1976. משנת 1996 אופנהיים הוא גם מחזיק הקתדרה להנדסה על שם פורד במכון.<ref name=":0"></ref>

בשנת 2016 עמד אופנהיים בראש ועדה של המועצה להשכלה גבוהה לבחינת איכות לימודי הנדסת החשמל בישראל.

לאורך השנים פרסם אופנהיים יותר מ-220 מאמרים מדעיים ו-15 ספרים. ספרו Signals and Systems (אותות ומערכות) נחשב לספר הלימוד של התחום.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

אופנהיים הנחה כ-50 סטודנטים לתואר שלישי, ביניהם הישראלים: מאיר פדר, יונינה אלדר ו[https://www.tau.ac.il/profile/maymon שי מימון].<ref name=":0" />

== פרסים והוקרות ==
אופנהיים הוא עמית לכל החיים ב-IEEE וחבר האקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית. בשנת 1995 קיבל אופנהיים דוקטורט לשם כבוד מטעם אוניברסיטת תל אביב. הוא קיבל גם כמה פרסים של IEEE<ref></ref> <ref></ref> וכן פרסים על הצטיינות בהוראה מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.rle.mit.edu/people/directory/alan-oppenheim/ אלן אופנהיים], דף אישי במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
* [https://ieeexplore.ieee.org/author/37284205600 אלן אופנהיים], IEEE
* [https://www.technologyreview.com/2011/04/19/259639/oppenheim-the-unorthodox/ אופנהיים הלא-אורתודוקסי] (באנגלית), MIT Technology Review

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:עמיתי IEEE
קטגוריה:מהנדסי חשמל אמריקאים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1937
כל עוד בלבב

כל עוד בלבב היא סדרת דרמה ישראלית שנוצרה ונכתבה בידי חן קלימן ובוימה בידי רומן שומונוב. הסדרה החלה את שידוריה ב-24 באפריל 2022 ושודרה בכאן חינוכית ובכאן.

בסדרה שיחקו עידו טאקו, אברהם ארנסון, אלכס זילברג, יסמין גנדיס ונוספים. הסדרה כולה צולמה בפולין בהפקה של TTV בשיתוף עם קרן ג'נסיס, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, קרן אבי חי וקרן מיימונידיס.

ב-12 ביוני 2023, הסדרה זכתה בטקס הענקת הפרסים של פסטיבל BANFF בפרס בקטגוריית סדרה מתוסרטת לנוער הטובה ביותר.

ב-27 בספטמבר 2023 פורסם כי הסדרה מועמדת לפרס אמי הבינלאומי.

== תקציר הסדרה ==
הסדרה מתארת את מסעם לפולין של קבוצת נערים והתהליכים החברתיים המתרחשים ביניהם במהלכו. במרכז העלילה עומדים יחסיהם של קובי, נער ציוני נלהב וערכי, ושני, נערה ממוצא אוקראיני שמחפשת מידע על קורות משפחתה בשואה.

== שחקנים ודמויות ==
* קובי (עידו טאקו) – נער ערכי ציוני נלהב המתאהב בשני במהלך המסע בפולין.
* שני (אלכס זילברג) – נערה צינית ומרוחקת המתקשה להתחבר למסע, שתחילה שונאת את קובי אך בהמשך מתאהבת בו.
* לי (יסמין גנדיס) – חברתה הטובה של שני.
* עומרי (אברהם ארנסון) – חברו הטוב של קובי.
* רונה (אורנית אדרי) - נערה ציונית שיצאה למסע בשל משפחתה שאיבדה בשואה.
* אורן (רותם קינן) – המדריך של הצעירים שמספר להם אודות השואה.
* רבקה (דורית פלד הרפז) – ניצולת שואה שמלווה את המסע.
== סקירת סדרה ==

===פרקים===
העונה הראשונה עלתה לשידור ב-24 באפריל 2022 והסתיימה 4 ימים יותר, 27 באפריל של אותה השנה. הסדרה נגמרה בעונתה הראשונה.
{| class="wikitable"
!מ'ס פרק
!שם פרק
!אורך בדקות
!תאריך שידור מקורי 
|-
|1
|הלם
|32
|24 באפריל 2022
|-
|2
|פחד
|35
|25 באפריל 2022
|-
|3
|כעס
|37
|26 באפריל 2022
|-
|4
|תקווה
|34
|27 באפריל 2022
|}
== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמדות
!תוצאה
|-
! rowspan="5" |2022
! rowspan="5" |פרסי נבחרי השנה של פרוגי
|סדרת הנוער של השנה
|כל עוד בלבב
|
|-
| rowspan="2" |שחקן ראשי בסדרת נוער
|אברהם ארנסון
|
|-
|עידו טאקו
|
|-
|שחקנית אהובה בסדרת נוער
|יסמין גינדיס
|
|-
|פריצת השנה במשחק
|אלכס זילברג
|
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 
*[https://www.kankids.org.il/program/?catid=1950| כל עוד בלבב], באתר כאן חינוכית
*[https://www.youtube.com/watch?v=PPVYBngS7so| כל עוד בלבב], טריילר הסדרה ביוטיוב
*

=== ביקורות ===
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:סדרות נעורים ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2022
קטגוריה:כאן חינוכית: תוכניות וסדרות
קטגוריה:השואה באמנות
קטגוריה:מסעות בעקבות השואה
יצחק צ'סלר

יצחק צ'סלר (נולד ב-1 במאי 1937) הוא שחקן כדוריד לשעבר בבני הרצליה והשתתף בנבחרת ישראל בכדוריד.<ref>[https://m.news1.co.il/Archive/0024-D-112566-00.html פרלמנט אגד בשלונסקי] באתר news1</ref>

== ביוגרפיה ==
צ'סלר נולד וגדל בהרצליה, בן בכור לטוביה וצילה צ'סלר, עולים ציוניים מליטא וממקימי העיר. עם סיום לימודיו התגייס לצה"ל. במהלך שרותו הצבאי כמ"מ בחטיבה 7, נפצע בראשו כשנלחם בקרבות לכיבוש רצועת עזה במלחמת סיני.

===ספורטאי===
הוא החל את הקריירה שלו כשחקן כדורסל, אך מהר מאד הוסב למשחק הכדוריד. במכביה השישית שנערכה בשנת 1961 זכה במדליית זהב עם נבחרת ישראל. ב-1963 השתתף באליפות העולם בכדוריד שנערכה בשווייץ. באותה שנה זכה בתואר מלך השערים של הליגה. שיחק עם שני אחיו הצעירים חיים ויואב בהפועל הרצליה והקבוצה בהנהגתו התבססה כמובילה בענף הכדוריד. יחד עם הקבוצה זכה באליפות המדינה בעונת 1971/1972 ובגביע המדינה בשנת 1973.

שיחק כדוריד עד גיל 49, וסיים את הקריירה שלו בהפועל רעננה.

===חיים אישים===
היה חבר ב"אגד" וניהל את חיי התרבות והקייטנות של סניף הרצליה בפרט והקואופרטיב בכלל. בנוסף עבד כמדריך טיולים בישראל ובעולם. בסוף שנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 שימש כתב ספורט בעיתון מעריב, שסיקר משחקי כדורגל וכדוריד באזור הרצליה.

ב-2017 קיבל את אות יקיר העיר הרצליה, בזכות תרומתו הרבה לענף הכדוריד בעיר.

נשוי לתרצה ואב לשניים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ויקיפדיה: ערכים של משתמשים חדשים
קטגוריה:שחקני כדוריד ישראלים
קטגוריה:יקירי הרצליה
קטגוריה:הרצליה: ספורטאים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
המשבר החוקתי בפקיסטן (2022)

עימראן ח'אן
המשבר החוקתי בפקיסטן (באורדו: پاکستان میں آئینی بحران) החל ב-3 באפריל 2022, כאשר סגן יו"ר האספה הלאומית של פקיסטן, קאסים ח'אן סורי, דחה הצעת אי אמון נגד ראש הממשלה עימראן ח'אן במהלך מושב בו הייתה צפויה להיות מובאת להצבעה. זמן קצר לאחר מכן, נשיא פקיסטן עארף עלווי פיזר את האספה הלאומית בעצת ראש הממשלה עימראן ח'אן, מה שיצר משבר חוקתי, שכן למעשה עימראן ח'אן הוביל הפיכה חוקתית כדי להישאר בשלטון.

ארבעה ימים לאחר מכן, קבע בית המשפט העליון של פקיסטן כי ביטול הצעת האי-אמון, פיזור האספה הלאומית, ועצתו של ראש הממשלה ח'אן לנשיא עלווי לפזר את האספה הלאומית אינם חוקיים, וביטל את הפעולות הללו. עוד קבע בית המשפט העליון כי יש לכנס את האספה הלאומית מחדש על ידי היושב-ראש באופן מיידי ולא יאוחר מהשעה 10:30 בבוקר ב-9 באפריל.

ב-9 באפריל התכנסה האספה הלאומית מחדש, אולם היושב-ראש סירב להעלות את ההצעה להצבעה עד שיושב-הראש וסגן היושב-ראש זמן קצר לפני חצות.

זמן קצר לאחר חצות ב-10 באפריל, האספה הלאומית הצביעה והעבירה את הצעת אי האמון המוציאה את ראש הממשלה ח'אן מתפקידו מיד עם קבלת ההחלטה והפיכתו לראש הממשלה הראשון בפקיסטן שהודח מתפקידו<ref></ref>.

ב-11 באפריל בחרה האספה הלאומית את מנהיג האופוזיציה, שהבז שריף, להחליף את ח'אן כראש הממשלה החדש, בתמיכת 174 מנציגי האספה, ובכך תם המשבר החוקתי בפקיסטן. מפלגת "פקיסטן תח'ריק אי-אינסאף", שבראשה עומד עימראן ח'אן החרימה את ההצבעה.

==טענות על התערבות זרה במשבר==
ראש הממשלה ח'אן טען במספר הזדמנויות כי גורמים זרים זוממים להפיל את ממשלת פקיסטן. בנאום לאומה, הוא האשים את ארצות הברית בקשירת קשר נגד ממשלתו. ב-30 במרץ 2022, בית המשפט העליון של אסלאמאבאד קבע כי פרסום התוכן של מה שח'אן תיאר כמכתב מאיים שנשלח על ידי ארצות הברית יפר את שבועת נשיאותו ואת חוק הסודות הרשמיים שנחקק ב-1923.

==תגובות==
===פקיסטן===

===תגובות בינלאומיות===
* הכחישה שתכננה כל שינוי משטר בפקיסטן. היא אמרה כי היא תומכת בתהליך החוקתי של פקיסטן, ועוקבת מקרוב אחר ההתפתחויות בפקיסטן<ref></ref><ref></ref>.
* - דובר משרד החוץ של הודו אמר כי המשבר הוא עניין פנימי של פקיסטן, אך הודו ממשיכה לעקוב אחר ההתפתחויות במדינה<ref></ref><ref></ref>.
* הטיחה בארצות הברית על התערבות לכאורה בענייניה של פקיסטן ל"מטרות האנוכיות שלה"<ref></ref>.

==הערות שוליים==

קטגוריה:פקיסטן: פוליטיקה
קטגוריה:משברים פוליטיים
קטגוריה:2022 בפוליטיקה
בת' ראולי

בת' אן ראולי (באנגלית: Beth Ann Rowley; נולדה ב-10 באוקטובר 1981) היא זמרת-יוצרת בריטית.

==ביוגרפיה==
ראולי נולדה להורים בריטים בלימה, פרו. בגיל צעיר חזרה משפחתה לבריטניה והשתקעה בבריסטול. בשנת 2000 החלה לשתף פעולה עם הסקסופוניסט בן קאסל וליצור שירים משלה. היא הוציאה מספר סינגלים ואף שיתפה פעולה עם מספר אמנים אחרים, כגון להקת "Crowded House" ו"דיוק ספיישל". ב-2007 הוציאה את אלבומה הראשון "Violets". ב-3 במרץ 2008 הוציאה את הסינגל "Oh My Life" שהפך ללהיט בבריטניה. ב-19 במאי של אותה שנה הוציאה את אלבומה השני, "Little Dreamer", שהגיע למקום השישי במצעד האלבומים הבריטי. באותה שנה יצרה את השיר "Careless Talk", ששימש כשיר הנושא של הסרט "קצה האהבה". ב-2009 הייתה מועמדת לזכייה בפרסי המוזיקה הבריטית בקטגוריית אמנית הסולו הבריטית הטובה ביותר. באותה שנה הופיעה בסרט "לחנך את ג'ני". ב-2013 הוציאה את אלבומה השלישי, "Wretched Body". שירה "I Walk Beside You" שימש כנעימת הפתיחה של הסדרה "סטרייק". ב-2018 יצא אלבומה הרביעי, "Gota Fría".

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרות-יוצרות בריטיות
קטגוריה:זמרים-יוצרים בריטים
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1981
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1981
מוריס סלים

מוריס סלים (בערבית: موريس سليم; נולד ב-5 בפברואר 1954) הוא בריגדיר בדימוס בצבא לבנון, המשמש מאז 10 בספטמבר 2021 כשר ההגנה.

==ביוגרפיה==
סלים נולד בכפר שימא שבמחוז הר הלבנון ב-5 בפברואר 1954. משפחתו משתייכת לקהילה הנוצרית-אורתודוקסית בלבנון. ב-1975 התגייס לצבא לבנון ולמד במכללה הצבאית הלבנונית ולאחר מכן במכללה הצבאית האמריקנית בפורט לינוורת'. הוא שירת בצבא במשך ארבעים שנים, הגיע לדרגת בריגדיר וזכה בעיטורים רבים. בתפקידו האחרון שימש כמפקד בית החולים הצבאי החל משנת 2009. ב-2012 פרש מהצבא, וב-10 בספטמבר 2021 מינה אותו ראש הממשלה נג'יב מיקאתי לשר ההגנה.
ב-10 באוגוסט 2023 ניצל מניסיון התנקשות, כאשר קליעים חדרו למכוניתו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20211109123818/http://www.mod.gov.lb/Minister מוריס סלים], באתר ממשלת לבנון

==הערות שוליים==

קטגוריה:שרי ממשלת לבנון
קטגוריה:אנשי צבא לבנונים
קטגוריה:שרי הגנה
קטגוריה:ילידי 1954
ולרי בלום

ולרי בלום (באנגלית: Valerie Bloom; נולדה בשנת 1956, ג'מייקה) היא סופרת ילדים בריטית ילידת ג'מייקה.

== קריירה ==
ולרי בלום נולדה בג'מייקה למשפחה מרובת ילדים כילדה התשיעית. בשנת 1979 היא עברה לאנגליה. בלום למדה באוניברסיטת קנט בה קיבלה תואר באנגלית ובלימודי אפריקה והאיים הקריביים. בהמשך היא סיימה לימודי תואר שני.

ולרי בלום פרסמה בתחילת הקריירה הספרותית שלה מספר ספרי אוסף סיפורים במהלך שנות ה-80. בשנת 1997 היא כתבה ספר שירה לילדים Fruits שזכה בפרס נסטלה. באותה שנה הספר קיבל גם Américas Award.

בשנת 2003 היא פרסמה את רומן הראשון שלה Surprising Joy בהוצאת מקמילן ספרי ילדים. בשנת 2007 היא פרסמה באות ההוצאה לאור רומן נוסף The Tribe.

בשנת 2008 ולרי בלום התקבלה למסדר האימפריה הבריטית.

ולרי בלום ממשיכה לכתוב שירים לילדים ומוציאה ספרים מאוירים. בסך הכול היא כתבה מעל ל-10 ספרים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://childrens.poetryarchive.org/poet/valerie-bloom/ ביוגרפיה]

קטגוריה:סופרי ילדים ונוער בריטים
קטגוריה:משוררות בריטיות
קטגוריה:אנגלים ממוצא ג'מייקני
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1956
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1956
בסוף זה הלחן

<ref></ref>
"בסוף זה הלחן" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי חנן בן ארי. השיר יצא לאור ב-28 במרץ 2022.

== רקע ==
באותו היום, בשעה 10 בבוקר היה אמור לצאת סינגל אחר של בן-ארי, בשם "אלא בי", אך בעקבות פיגוע הירי בחדרה החליט שזה לא נכון לעשות זאת. בסרטון שהעלה בשעת לילה מאוחרת לפייסבוק אמר ש"הרבה דברים קורים במדינה הקטנה שלנו". למרות שתמונת הסינגל כבר פורסמה בעמוד הפייסבוק שלו, הוא לא רצה לשחרר שיר ש"הנשמה רוצה לרקוד בו", וכך כתב לעוקביו: .

== גרסאות נוספות ==
בן ארי פרסם בספטמבר 2022 גרסת הופעה של השיר במסגרת אלבומו Live 2022. חודשיים קודם לכן הוציאה להקת קולות, להקתו הראשונה של בן ארי, גרסת כיסוי של השיר.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:שירי חנן בן ארי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על מוזיקה
ארון או'קונל

ארון ג'ון או'קונל (באנגלית: Aaron John O'Connel; נולד ב-8 באפריל 1986) הוא דוגמן ושחקן אמריקאי.

== ביוגרפיה ==
או'קונל נולד בדייטון, אוהיו. הוא בנם של מארק אוקונל, שחקן העבר של סינסינטי בנגלס וקתרין דיבל אוקונל. יש לו שלוש אחיות, איימי, אבי ואנה.<ref name="HallmarkBio"></ref><ref name="CIC052113"></ref> הוא סיים את בית הספר התיכון הקתדרלה בשנת 2004, שם שיחק כדורגל, כדורסל ובייסבול. בילדותו, סבו מצד אמו ויין לימד אותו לנגן בפסנתר.<ref name="HallmarkBio" /> בשנת 2008, או'קונל סיים את לימודיו במדעי הבריאות והטבע באוניברסיטת פרדו, שם קיבל תואר ראשון.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
אוקונל התארס לחברתו, הדוגמנית נטלי פק ב-4 בספטמבר 2017.<ref></ref> בני הזוג נישאו ב-21 ביולי 2018 באגם קומו באיטליה.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2013, הוא קיבל את רישיון הטיס פרטי, וטס במטוס Cirrus SR22.<ref name="hallmark"></ref>

== קריירה ==
=== דוגמנות ===
בשנת 2006, אוקונל חתם בסוכנות הדוגמנות פורד מודלס בזמן שלמד בקולג'. הוא הופיע בקמפיינים פרסומיים של מותגי אופנה רבים בהם, GQ, ואניטי פייר, ווג, "ווג פאריס", "ארנה" Homme+" ו-"VMAN". או'קונלהופיע בקמפיינים של אברקרומבי אנד פיץ', וראלף לורן.<ref name="TBL061713"></ref>

=== משחק ===
או'קונל החל את הקריירה שלו באולפן השחקנים בשיקגו. לאחר מכן עבר ללוס אנג'לס כדי שיוכל להמשיך לדגמן ולהתמקד במשחק ושם החל ללמוד משחק. הוא לוהק להופיע במספר פרסומות, כולל לחברת "Liquid-Plumr" שם תפס את עינו שלטיילר פרי. או'קונל חשב בתחילה שזו בדיחה כאשר יצרו איתו קשר מחברת ההפקה של פרי לגבי אודישן לתפקיד בסדרת טלוויזיה חדשה. פרי יצר קשר עם או'קונל בעצמו וביקש ממנו להיבחן בסקייפ. לאחר מכן פרי נסע ללוס אנג'לס כדי להיפגש עם או'קונל על תפקידו של וויאט באופרת הסבון "The Haves and the Have Nots". או'קונל היה למעשה הראשון מהרכב השחקנים שלוהק.

ב-2015, הוא כיכב בקומדיה העונתית של "12 מתנות לחג המולד" בתור מארק רנקוויסט, בכיר בחברה ששוכר קניינית אישית ומגלה שהרוח האמיתית של חג המולד אינה כסף,<ref></ref> הוא שיחק בכמה תפקידים ראשיים בסרטי טלוויזיה.

בשנת 2017, הוא כיכב בסרט "With Love, Christmas" של ערוץ הולמרק, לצד אמילי אולרופ.

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable sortable"
! שנה
! כותרת
! תפקיד
! הערות
|-
| 2013
| LAID: Life as It's Dealt
| אצן להנאתו
| סרט
|-
| 2013–2021
| The Haves and the Have Nots
| וויאט קרייר
| תפקיד ראשי, 88 פרקים
|-
| 2014
| המופע של טיילר פרי
| עצמו
| אורח
|-
| 2015
| 12 המתנות של חג המולד
| מארק רנקוויסט
| סרט טלוויזיה של הולמרק
|-
| 2015
| נסיך לחג המולד
| טוד
| סרט טלוויזיה
|-
| 2015 2017, |Home & Family
| עצמו
| אורח, 2 פרקים
|
|-
| 2016
| The Real
| עצמו
| אורח, פרק אחד
|-
| 2016
| My Christmas Love
| סקוט
| סרט טלוויזיה
|-
| 2017
| With Love, Christmas
| דונובן גודווין
| סרט טלוויזיה
|-
| 2018
| נשק קטלני
| דרק
| אורח, פרק אחד
|-
| 2018
| Black Water
| אליס
| סרט קולנוע
|-
| 2018
| This Is Our Christmas
| נתן ווינסלו
| סרט קולנוע
|-
| 2018
| Runnin' from my Roots
| גאווין ויטפילד
| סרט קולנוע
|-
| 2021
| Candy Coated Christmas
| נואה וינטרס
| סרט קולנוע
|-
| 2021
| Blending Christmas
| ליאם
| סרט טלוויזיה
|-
| 2021
| Love Accidentally
| ג'ייסון
| סרט טלוויזיה
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דוגמנים אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1986
ג'יימס קוקו לומל

ג'יימס קוקו לומל (באנגלית: James Koko Lomell; נולד ב-16 באוקטובר 1985) הוא כדורגלן עבר ליברי ששיחק בעמדת הקשר.

==קריירה==
לומל התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל "האג'ה", אליה הצטרף כבר בגיל 13, ממנה עבר לג'וניור פרופשיונל.

בגיל 17, הצטרף למריצבורג יונייטד מהליגה השנייה בדרום אפריקה וכעבור שנתיים חתם במנינג רנג'רס מליגת העל של דרום אפריקה. בהמשך, הצטרף לסקונדי האסקאס, לפרס אוילרס, פ.צ. אק, מדאן ומדורה יונייטד.

בספטמבר לומל חתם בהפועל פתח תקווה מליגת העל. ב-26 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–3 לבית"ר ירושלים. לומל שיחק בקבוצה מספר חודשים ולאחר מכן שוחרר. כעבור שנה חזר לליבריה וחתם ב-LISCR עמה זכה באליפות.

בקיץ חזר לליגת העל האינדונזית בה שיחק חמש שנים ושיחק בגרסיק יונייטד, דלטראס, פרסייה ג'קרטה, באריטו פוטרה, פרסיקאבו 1973 ופרסיפורה ג'איפורה.

ב-21 ביוני 2003 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ליבריה בהפסד 1–2 ל. ב-26 במרץ 2008 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–2 נגד .

==תארים==
; LPRC אוילרס
*ליגת העל הליברית: 

; LISCR
*ליגת העל הליברית: 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ליברים
קטגוריה:קשרי כדורגל ליברים
קטגוריה:כדורגלני מריצבורג יונייטד
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני LISCR
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ליבריה
קטגוריה:ספורטאים זרים בדרום אפריקה
קטגוריה:ספורטאים זרים בגאנה
קטגוריה:ספורטאים זרים באינדונזיה
קטגוריה:ליברים שנולדו ב-1985
ניכרין דברי אמת

אנתוני ואן דייק, 1816)]]
נִכָּרִין דִּבְרֵי אֱמֶת - ביטוי תלמודי שפירושו: תוכן הדברים עצמם מעיד על אמיתותם.

מוכר בעברית המודרנית: "ניכרים דברי אמת"

==מקור הביטוי==
נאמר בגמרא, מסכת סוטה<ref>ראו תלמוד שטיינזלץ, מסכת סוטה</ref>:

דהיינו, הגמרא תוהה על מסקנתה של דלילה בספר שופטים, שהפעם הזו, בניגוד לשלוש הפעמים הקודמות, שמשון אומר לה את האמת על סוד גבורתו. עונה רבי חנין בשם רב, שדברי אמת ניכרים מעצמם. ומסביר אביי: דלילה הבינה, ששמשון לא יישא את שם אלוהיו לשווא, ומכיוון שהעיד על עצמו: "נזיר אלהים אני" - ניכר בו שעתה הוא דובר אמת.

רש"י מרחיב את ההסבר לאבחנתו של אביי, באמרו: "מתקבלין ומיושבין ודבורים על אופניהם. ראתה שערו גדול ולא היה שותה יין והבינה שהדברים האחרונים שאמר לה - שבדבר הזה היה כוחו גדול - אמת הן". משמע, מכיוון שדלילה אכן הכירה במציאות את מנהגי ההתנזרות של שמשון, הבינה שדבריו אמת הפעם<ref>רש"י על סוטה, ט, ע"ב</ref>. רש"י בוחן את אמיתות הטענה תוך השוואתה אל העובדות שבמציאות<ref>ראו בפרק קישורים חיצוניים את הפירוש של תנועת הקיבוץ הדתי</ref>.

לאחר פענוח חלומו של שר המשקים על ידי יוסף, נאמר: "וַיַּרְא שַׂר-הָאֹפִים כִּי טוֹב פָּתָר". מפרש הרשב"ם, נכדו של רש"י, על פי רוח דבריו: "ניכרין דברי אמת"

== שימושים מודרניים ==
*בנימין נתניהו סיפר בשנת 2017 בטקס האזכרה לחללי אלטלנה: "כשנפגשתי אתמול בלשכתי עם שגרירת ארצות הברית באו"ם, ניקי היילי, אמרתי לה שלאמת יש עוצמה רבה. ועל דבריה הנחרצים בזכות ישראל באו"ם הוספתי: "ניכרים דברי אמת!". ניסיתי לתרגם את זה לאנגלית, זה קשה, אבל היא הבינה כי ניכרים דברי אמת"<ref>בנימין נתניהו, "דברי ראש הממשלה בנימין נתניהו בטקס האזכרה לחללי אלטלנה", משרד ראש הממשלה, 8 ביוני 2017</ref>.
*מיכאל הנדלזלץ כתב מאמר בשם: "ניכרים דברי אמת" - ביקורת על הצגה שעובדה על פי המחזה "הבוגד" של הנריק איבסן, על אידיאליסט שחושף את השקרים המוסכמים בעירו, ומוקע על ידי החברה<ref>מיכאל הנדלזלץ, "ניכרים דברי אמת", הארץ, 7 באפריל 2011</ref>.
*באוניברסיטת בן-גוריון בנגב נערך, בתאריך 21 באפריל 2010, ערב עיון לכבוד צאת ספרו של יגאל שוורץ: "מאמין בלי כנסייה; 4 מסות על אהרן אפלפלד". גיל הראבן נתנה בערב זה הרצאה בשם: "ניכרים דברי אמת"<ref>אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, המחלקה לספרות עברית, [https://in.bgu.ac.il/heksherim/DocLib/Pages/events/igal.pdf הזמנה]</ref>
*בפברואר, 1959, הופיע ב"על המשמר" המאמר שכותרתו: "אל תסתכל בקנקן", וכך נכתב בו: "סברה המקובלת, לפיה נבחנים דברים לפי מה שיש בהם אינה נראית עוד. דברים נבחנים לפי מה שאין בהם. ניכרים דברי אמת! אך הרבה יותר ניכרים דברים שאין בהם אמת"<ref>"[https://www.nli.org.il/he/newspapers/ahr/1959/02/24/01/article/25 אל תסתכל בקנקן אלא במה שאין בו]", (בעין בוחנת), על המשמר, 24 בפברואר 1959</ref>

==הערות שוליים;==

== ראו גם ==
* שקר אין לו רגליים
* הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע

==קישורים חיצוניים==
* הרב יובל שרלו, "[https://m.facebook.com/RabbiCherlow/posts/2249968915064564/ ניכרים דברי אמת]"
* הרב יהודה מזור, "[https://web.archive.org/web/20220527025946/https://www.reform.org.il/Heb/holidays/WeeklyPortionArticle.asp?ContentID=1230 ניכרים דברי אמת]", התנועה ליהדות מתקדמת בישראל
* שבח ילון, "[http://www.kdati.org.il/cgi-webaxy/sal/sal.pl?lang=he&ID=812319_kdati&act=show&dbid=pages&dataid=pages_891040_kdati_info_parashat_5773_337.htm ניכרים דברי אמת]", דף פרשת השבוע, תנועת הקיבוץ הדתי, פרשת "וישב"
* 
*

קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
קטגוריה:אמרות חז"ל
קטגוריה:שמשון