יעקב רוזנטל (תל אביב)

בית הכנסת הגדול בצפון תל אביב רחוב דיזנגוף 314, 1950 בערך. צילום: סקנריסט אליעזר מורב
הרב יעקב רוזנטל (כסלו ה'תרס"ו, דצמבר 1905 – כ"ז באלול ה'תשנ"ה, 22 בספטמבר 1995), היה אב"ד בתל אביב, רב שכונת הירקון-הצפון ורב בית הכנסת הגדול בצפון תל אביב.

==ביוגרפיה==
נולד בעיר קויל שבפולין, למאטיל ולר' שמואל רוזנטל, סוחר עצים תורני. בשנת ה'תרפ"ג, 1923, עלה בגפו לארץ-ישראל. בירושלים התוודע לרב זרח ראובן ברוורמן, למד בישיבתו שבמאה שערים כחמש שנים וראה בו את רבו המובהק. בשנת ה'תרפ"ט, 1929, נישא לדבורה, בתו של הרב ראובן משה צ'רנוצקי מוילנה, ושפרה בת הרב שלמה גדול, רבה של וורניאן פלך וילנה. לאחר נישואיו עבר להתגורר בתל אביב מקום מגוריו של חמיו, והחל ללמד כר"מ בישיבה לצעירים אור זורח ביפו.

בתל אביב נעשה הרב רוזנטל תלמידם ומקורבם של הרב שאול משה זילברמן רבה של ויירושוב, והרב אליהו אהרן מילייקובסקי רבה של חרקוב וראב"ד תל אביב, נסמך על ידם ושימשם בשימוש חכמים.

בהמלצת הרבנים הראשיים לתל אביב, הרב שלמה הכהן אהרונסון והרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, התמנה הרב רוזנטל בשנת ה'תרצ"ב, 1932, כרב שכונת "אגודת יושבי אוהלים וצריפים" בצפון תל אביב, בסמוך לירקון, לימים, שכונת הירקון-הצפון. באותה שנה נבנה בית הכנסת האזורי ברחוב דיזנגוף 314-312, בו כיהן הרב רוזנטל כרב שישים ושתיים שנה. כך תיאר ראש הקהילה ומייסדה, בנימין אפרתי, את השתלשלות האירועים:

בשנת ה'תש"ד, 1944, התמנה דיין בבית הדין הרבני; בשנת ה'תש"י, 1950, התמנה לדיין ב"בית דין מיוחד על יד הרבנות הראשית לישראל לעיר יפו המשוחררת", בהרכב של האב"ד הרב יהושע מנחם אהרנברג. בשנת ה'תשכ"ו, 1966, התמנה לאב"ד בתל אביב, תפקיד אותו מילא כעשרים שנה.

==עמדותיו והשקפתו==
בחודש תשרי ה'תשכ"ז, 1967, חתם הרב רוזנטל על קול קורא יחד עם חשובי הרבנים והדיינים על איסור ניתוחי מתים "אלא באופן של פיקוח נפש מיידי ובהסכמה לכל מקרה של רב מובהק המוסמך לכך". בחודש אלול ה'תשכ"ז, לאחר מלחמת ששת הימים חתם הרב על כרוז האוסר: "להיכנס לכל שטח הר הבית". בחודש כסלו ה'תשל"ב, 1972, חתם הרב על פסק דין האוסר גיוס בנות.

כחלוץ רבני בעיר העברית החדשה, הניח הרב רוזנטל יסודות הנהגה רבנית וקהילתית כלל-ישראלית, של יהדות אורתודוקסית בתל אביב, ביניהם: קירוב משפחות שאינן שומרות מצוות; טקסי בר-מצווה למשפחות שאינן שומרות שבת וניסוח פשרות יצירתיות בין מתפללי נוסח אשכנז ונוסח ספרד. ככלל, הנהגתו הייתה בימין מקרבת, שיחו ושיגו בצניעות, בנועם ובחן.

במלחמת העצמאות התיר לפועלים הסלוניקאים, כולם שומרי שבת, לפרוק נשק מאנייה שעגנה בנמל. אחד הפועלים, אפרים ברוך, נזכר: "הוא התבונן בפועלי הנמל בחיוך רחב, ואמר להם 'איפה בגדי העבודה תביאו לי מייד חולצה ומכנסיים, שאוכל לעזור לכם'". לאחר שנתן את ההיתר, סייע הרב בעצמו לפרוק את הנשק.

==פעילות ציבורית==
הרב רוזנטל היה שותף פעיל בהקמת מסגרות חינוך דתי בתל אביב: סייע בהקמת מסגרת תורנית לנוער בתוך בית הכנסת; סייע בייסוד בית הספר לבנות מזרחי בצפון תל אביב, שימש בו 'נשיא ועד ההורים' ועודד את הקמת הישיבה התיכונית בעיר.

בפרוץ מאורעות תרצ"ו והגעת פליטים רבים לשכונה, ייסד הרב רוזנטל עם רעייתו הרבנית "אגודת נשים לעזרה סוציאלית וגמילות חסד". האגודה שיכנה חסרי בית בבית הכנסת וסיפקה להם מצרכים חיוניים. פעילות זו נמשכה באמצעות ארגון גמ"ח קהילתי של מתן בסתר, הלוואות וסיוע סוציאלי.

הרב רוזנטל נמנה עם מזהירי שבת ובנועם אישיותו הפעיל את השפעתו למניעת חילולי שבת בעיר. פעולות אלו החלו כבר בשנות ה-30 סביב אירועי יריד המזרח בנמל תל אביב ועד השתדלותו לסגירת בתי קולנוע בכרך הסואן בערוב ימיו.

בתקופת תנועת המרי העברי, הסתתר מנחם בגין מפקד האצ"ל מהשלטון המנדטורי תחת שם הכיסוי: ישראל ססובר. בין השנים 1947-1945 התגורר במחתרת ברחוב יהושע בן-נון בתל אביב. בתקופה זו הרבה לפקוד את בית הכנסת ״שלום״ שבשכונת הצפון. בספרו המרד מתאר בגין את הרב רוזנטל: ״רב השכונה, תלמיד חכם, בעל שתי עיניים בוערות כגחלים״. לימים, לאחר עלותו לכס ראש ממשלת ישראל, שב בגין לבית הכנסת, הפעם במסגרת ביקור רשמי, ובנאומו אמר בין היתר: .

==הוקרה==
בשנת ה'תשמ"ג, 1983, במלאת יובל שנים לעלותו לכס הרבנות ולייסוד בית הכנסת, התעטר הרב בפרס "לכבודה של תורה", ע"ש הרב איסר יהודה אונטרמן, מטעם המועצה הדתית בתל אביב יפו. באותה שנה קיבל הרב רוזנטל את אות יקיר העיר תל אביב-יפו כ"רבה של צפון תל אביב וממקימי החינוך הדתי שם".

לכבוד אירועי היובל התפרסם מאמר בעיתון דבר:

==צאצאיו==
לרב והרבנית רוזנטל נולדו ארבע בנות:
* שפרה, אשת ר' רפאל שפירא, אחיו של הרב משה שמואל שפירא.
* נחמה, אשת יצחק סלומון.
* שרה, אשת הרב אברהם יצחק קוק.
* רחל, אשת הרב אברהם יצחק שלוסברג.

==לקריאה נוספת==
* בנימין נהוראי, "הבית ברחוב זכריה", יתד נאמן, מוסף שבת חיי שרה, תשנ"ו, עמ' 8–10 [https://tablet.otzar.org/#/b/187022/p/-1/t/1683741380221/fs/pYzcSpvt3GUm1GgR6iau3mq8CHaydcPgH4pIoNCDdSZI/start/39/end/42/c באתר tablet.otzar.org]
* "הרב בצריף שליד הירקון", דבר, 15 בספטמבר 1982, עמ' 6, [https://www.nli.org.il/he/newspapers/dav/1982/09/15/01/article/69/?srpos=1&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI-הרב+יעקב+רוזנטל+הרב+בצריף-------------1, באתר הספרייה הלאומית]

== קישורים חיצוניים ==
* קובי לידרמן, [http://kobiliderman.blogspot.com/2013/12/blog-post_30.html "בית הכנסת שלנו נוסד בשנת תרפ"ז"]
*חוברת יובל החמישים לבית הכנסת הגדול בצפון תל אביב, ניסן תשמ"ב באדיבות: אתר VTLV

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפטרים ב-1995
קטגוריה:תל אביב-יפו: רבנים
קטגוריה:רבנים ביישוב
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:דיינים ארץ-ישראלים
קטגוריה:דייני בתי הדין הרבניים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:זוכי פרס הרב אונטרמן
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1983
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול