OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הארמייה ה-46 (ברית המועצות)

הארמייה ה-46 (ברוסית: армия я-46) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
היחידה הוקמה באוגוסט 1941 לפי פקודת מפקד מחוז צבאי "עבר הקווקז" על בסיס היחידות שהיו במחוז. מטרת הארמייה הייתה שמירת הגבול עם טורקיה. ביולי 1942 הארמייה ה-46 השתלבה בקרב על קווקז. לאחר ההצבא האדום עברה למתקפה, יחידות הארמייה השתתפו בשחרור מייקופ וקרסנודר.

במהלך שנת 1943 יחידות הארמייה ה-46 לחמו במרחב דונבס ובהמשך עברו לגדה המערבית של הדנייפר. הם השתתפו בשחרור ערי אוקראינה הסובייטית ובסוף 1944 השתתפו במבצע יאשי-קישינב. בהמשך הם נכנסו לשטח רומניה, בולגריה והונגריה. מסוף 1944 הם השתתפו במצור בודפשט. באביב 1945 הארמייה ה-46 השתתפה במתקפת וינה ולאחר מכך בקרב על פראג.

לאחר סיום מלחמת העולם השנייה יחידות הארמייה ה-46 הועברו למרחב אודסה וארמייה פורקה בספטמבר 1945.

== מפקדים ==
* סטפן צ'רניאק (יולי 1941 - דצמבר 1941)
* אלכסנדר חאדייב (דצמבר 1941 - אפריל 1942)
* וסילי סרגצקוב (אפריל 1942 - אוגוסט 1942) 
* קונסטנטין לסלידזה (אוגוסט 1942 - ינואר 1943)
* יוואן רוסלי (ינואר 1943 - פברואר 1943) 
* אלכסנדר ריז'וב (פברואר 1943 - מרץ 1943)
* וסילי גלגולב (מרץ 1943 - מאי 1944)
* איוואן שליומין (מאי 1944 - ינואר 1945)
* מיכאיל פיליפובסקי (ינואר 1945 - מרץ 1945)
* אלכסנדר פטרושבסקי (מרץ 1945 - ספטמבר 1945

== קישורים חיצוניים ==

* [http://samsv.narod.ru/Arm/a46/arm.html הארמייה ה-46] באתר samsv 

46
46
משאל העם על עצמאות קלדוניה החדשה (2018)

משאל העם על עצמאות קלדוניה מצרפת נערך ב-4 בנובמבר 2018. במשאל העם הצביעו 56.40% בעד הישארות תחת השלטון הצרפתי ו-43% בעד היפרדות והפיכת קלדוניה החדשה למדינה עצמאית. במשאל העם הצביעו 81% מהאוכלוסייה המונה 174,995 בעלי זכות הצבעה.

טרם ההצבעה הודיעו השלטון המרכזי בצרפת כי הם יכירו ויצייתו לתוצאות המשאל. למרות התוצאות, הנושא הובא להצבעה נוספת ב-2020, וישנה אפשרות להצבעה שלישית ב-2022, אם תאושר בקונגרס.

== רקע ==
קלדוניה החדשה סופחה לצרפת ב-1853, כאשר אירופאים ופולינזאים החלו להתיישב שם והפכו את שבטי הקנאק, ילידי המקום, למיעוט. הארכיפלג הפך למושבת עונשין בין 1864 ל-1897 והקנאקים לא נכללו בעבודות הציבוריות והתעשייתיות של השלטון הצרפתי. בין 1976 ל-1988 אירעו סכסוכים בין ממשלת צרפת וקבוצות בדלנים וחלקם הגיעו לרמת אלימות והפרות סדר קשות, כשאחת הסיבות העיקריות היא חוסר השוויון בחלוקת העושר בין המתיישבים והילידים, כשאלו טוענים לכך שעיקר הרווח יוצא החוצה מקלדוניה.

ב-1987 נערך משאל העם הראשון בעד עצמאות, אך רק 1.7% הצביעו בעד (842 אנשים), בין היתר כיוון שקבוצות הבדלנים המרכזיות החרימו את משאל העם. בעקבות זאת נחתמו הסכמי מטיניון בין הבדלנים לצרפת, ואלו הבטיחו עשור של יציבות. ב-1998 נתנה צרפת הבטחה לקלדוניה החדשה על תחילתה של הכנת התשתית לעצמאות תוך העברת סמכויות בצורה איטית ותוך כדי הדרכה לממשל הקלדוני, כאשר ב-2018 ייערך בשנית משאל עם לעצמאות. ב-2017 נקבע התאריך למשאל העם - 4 בנובמבר 2018.

== משאל העם ==
שאלת המשאל

בתרגום לעברית: "האם אתה רוצה שקלדוניה החדשה תשיג ריבונות מלאה ותהפוך לעצמאית?"

נשיא צרפת עמנואל מקרון, שערך ביקור באי במאי 2018, ציין לאחר המשאל כי התוצאות הראו "אמון ברפובליקה הצרפתית".

אלואיסיו סאקו, מנהיג מרכזי בקבוצות הבדלנים ופוליטיקאי ידוע באי, הביע עמדה אופטימית לגבי ההפסד ואמר ש"אנחנו צעד אחד מניצחון, ויש עוד שתי הצבעות לפנינו".

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משאלי עם לעצמאות
קטגוריה:קלדוניה החדשה
מנשה אונגר

מנשה אונגר (1899–1969) היה מחבר פורה (ביידיש אך גם בעברית) של ביוגרפיות וספרי כינוס בתחומי החסידות, השואה והיהדות, עורך העיתון היידי "מארגען זשורנאל".

==ביוגרפיה==
נולד בז'אבנו (בין יהודים נקראה: דז'בנה) (גליציה) בן לרבי שלום דוד אונגר, נצר למשפחת אדמו"רים (חסידות דומברובה ענף דז'בנה). למד בישיבה בעיר ברודי וזכה לסמיכה לרבנות בשנת 1917. התגורר בעיר ורשה עד לעלייתו לארץ בשנת 1925. בשנים 1931–1934 חזר לגור בפולין, ומשם היגר בשנת 1935 לארצות הברית. תחילה התפרנס בתור מורה בבית ספר יהודי בעיר ניו יורק, ואחר כך הפך לכותב קבוע ביומון היידי דער טאג שם פרסם בעיקר על החסידות ובייחוד על תולדותיהם של אדמו"רים חסידיים. היומון התמזג (בשנות החמישים) עם היומון האורתודוקסי מארגען זשורנאל ואונגר המשיך לכתוב ולפרסם שם, עד שהפך לעורך העיתון. פרסם גם ב'אייניקייט' (ניו יורק), ביטאונה של אגודת הסופרים והאמנים ביידיש באמריקה. לעיתים קרובות השתמש בשם עט: מ"א טורנער, מ"א גער.

==חיבוריו==
*מועדים לשמחה: מחזור סיפורים ומחזות לכל מועדי השנה
*הבה נציגה: מחזות לבתי ספר, לנוער ולעם
*היישוב הישן בארץ ישראל: שכונת מאה שערים בירושלים
*ביבליוגרפיה של כתבי יעקב שאצקי, (ביידיש, בשיתוף עם קוסובר), ניו יורק 1939
*חייקל הורוויצעס ייחוס בריוו, וילנה תרפ"ט
*חסידות און לעבן, ניו יורק 1946
*פשיסכע און קאצק, בואנוס איירס, 1949
*די פעדעראציע [=הפדרציה: מה היתה, מהי כיום, ומה היא צריכה להיות], ניו יורק
*גוט יום טוב קינדער, ניו יורק 1950
*די חסידישע וועלט [=העולם החסידי: תולדות חצרות החסידים בפולין ובגליציה], ניו יורק 1955
*חסידות און יום טוב, ניו יורק 1958
*ר' ישראל בעל שם טוב, ניו יורק 1963
*ספר קדושים: רביים אוף קידוש השם, ניו יורק 1967 תורגם לעברית: אדמו"רים שנספו בשואה, ירושלים תשכ"ט
*דער גייסטיקער ווידערשטאנד פון יידן אין געטאס און לאגערען, תל אביב 1970 [=מרידות יהודים בגטאות ובמחנות]

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:סופרים כותבי יידיש
קטגוריה:עיתונאים כותבי יידיש
קטגוריה:חוקרי חסידות
קטגוריה:חוקרי השואה
קטגוריה:ילידי 1899
קטגוריה:נפטרים ב-1969
מפה קונפורמית (קרטוגרפיה)

בקרטוגרפיה, מפה קונפורמית היא מפה שבה זוויות (בין מעגלים גדולים) על כדור הארץ (ספירה או אליפסואיד) נשמרות תחת פעולת המיפוי, כלומר המפה היא העתקה קונפורמית במובן המתמטי.

== תכונות ==

ניתן להגדיר הטלה (מיפוי) קונפורמית כהטלה במשמרת-זוויות מקומיות בכל נקודה על כדור הארץ. לכן, כל צורה קטנה על כדור הארץ היא כמעט דומה לדמות שלה על המפה. ההטלה משמרת את היחס בין האורכים של כל שני קטעים בגבולות התחום הקטן; כל מחווני טיסו של ההטלה הם מעגלים.

באופן כללי, הטלות קונפורמיות משמרות רק צורות קטנות. צורות גדולות מתעוותות תחת פעולת המיפוי, אפילו במקרה של מיפוי קונפורמי.

בהטלה קונפורמית, כל צורה קטנה היא דומה לדמותה, אולם יחס הדמיון (קנה מידה או יחס ההגדלה) משתנה ממקום למקום. זה מסביר מדוע הטלות קונפורמיות מייצרות עיוותים בקנה המידה הגלובלי (כלומר ממפות את המשטח במדויק בקנה מידה "קטן" אך לא בקנה מידה "גדול").

בהטלה קונפורמית, מעגלים גדולים וקווי רוחב נחתכים בזוויות ישרות במפה. ההפך אינו בהכרח נכון. דוגמאות הנגד לטענה ההפוכה כוללות הטלות שמעבירות אלמנט שטח על המשטח המיוצג לאלמנט שטח בעל שטח שווה במפה (למשל, היטל למברט אזימוטלי משמר שטח). הטלות כאלו מותחות את קווי הרוחב וקווי האורך ביחסים שונים. לפיכך, קווי האורך והרוחב עדיין נחתכים בזוויות ישרות במפה, אולם הטלות אלו לא משמרות זוויות אחרות, כלומר אינן קונפורמיות.

== רשימה של הטלות קונפורמיות ==
* היטל מרקטור
* היטל מרקטור רוחבי
* היטל גאוס-קרוגר
* היטל למברט חרוטי קונפורמי

== שימושים ==
===קנה מידה קטן ===
מפות שמייצגות כיוונים, כמו מפות ימות או מפות אווירונאוטיות, מיוצגות בעזרת מפות קונפורמיות. מפות שמשתמשים בהן כדי לתאר ערכים אשר הגרדיאנטים (נגזרות כיווניות מרביות) שלהם חשובים, כמו למשל מפות מזג אוויר המציינות לחצים אטמוספיריים, מיוצרות גם הן בעזרת הטלות קונפרמיות.

===קנה מידה גדול ===

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:קרטוגרפיה
מוצר בר-קיימא מינימלי

מוצר בר-קיימא מינימלי (באנגלית: minimum viable product או בקיצור: MVP) הוא מוצר עם המינימום ההכרחי של תכונות כך שלקוח יוכל להשתמש במוצר. המטרה העיקרית של שלב מוצר זה היא מישוב.

היתרון הגדול של מוצר בר-קיימא מינימלי הוא בכך שעלות הפיתוח של מוצר כזה היא נמוכה יחסית. כך שאם המוצר נכשל או לא עונה על הדרישות שבשבילן הוא אופיין אז כמות הכסף והזמן שהושקעה היא מינימלית. המונח הוטבע והוגדר על ידי פרנק רובינסון ב-2001<ref></ref>, והפך לפופולרי בזכות סטיב בלנק ואריק ריס . ונתפס כיום כמושג מרכזי בעולמות הפיתוח הטכנולוגי כחלק מתפיסה של סטארט אפ רזה ופיתוח תוכנה זריז וכשלבים ראשונים בחברות הזנק.

== תיאור ==
למוצר בר-קיימא מינימלי אמורות להיות את היכולות המינימליות הנדרשות כדי לשחרר אותו למשתמשים או לשוק. בדרך כלל המפתחים של המוצר ינסו לשחרר אותו לקבוצה חלקית מתוך כלל הלקוחות האפשריים - לדוגמה לקהילת המאמצים המוקדמים שמקובל לחשוב שהם יהיו יותר סלחניים, יתנו משוב יותר מפורט ויוכלו להבין את מהות המוצר גם בשלבים המוקדמים של הפיתוח. האסטרטגיה הזאת חוסכת פיתוח של תכונות או מוצרים שהלקוחות לא צריכים ולמקסם את כמות המידע תוך השקעה כספית קטנה משמעותית.

בפרויקטים המתבססים על מימון המונים, יסתפקו לרוב במוצר בר-קיימא מינימלי, כאשר יגיעו לשלב המימון. רק במקרים נדירים מגיעים לשלב זה כאשר המוצר הוא כבר מלא ומוכן לשיווק. בשלב זה אפשר להתייחס למימון ההמונים עצמו בתור סקר שוק ובכך להמשיך לפתח רק מוצר שיעמוד בדרישות שנובעות מסקר שוק זה. פעמים רבות, הפלטפורמות של מימון המונים מאפשרות גישה נוחה לקהילת המאמצים המוקדמים.

== ביקורת ==
ישנם מחקרים המראים כי שחרור מוקדם של מוצר בר-קיימא מינימלי עלול לפגוע בחברה יותר מאשר לעזור לה, מכיוון שהיא עוזרת למתחרים לחקות תכונות ייחודיות של המוצר כאשר הוא עדיין לא בשל לתחרות מלאה בשוק. באותם מחקרים גם צוין, שלעיתים, שחרור מוקדם של מוצר כזה יכול לפגוע במוניטין של החברה.

== ראו גם ==
* פיילוט (ניסוי)
* חברת הזנק
* הקתדרלה והבזאר

==קישורים חיצוניים==

* [http://freshrnd.blogspot.com/2013/01/lean-startup.html סקירה על ספרו של אריק רייס] The Lean Startup העוסקת במונח זה. 
*[https://doalogue.co.il/wiki/MVP ערך בנושא MVP] במאגר הידע של דואלוג
* [https://medium.com/@rtslabs/what-every-startup-should-know-about-building-a-minimal-viable-product-357299b6eb36 מה כל סטרטאפ צריך לדעת על מוצר בר קיימא מינימלי] - הסבר על תהליך הפיתוח של מוצר בר-קיימא מינימלי ועל הדרכים השונות להגיע אליו. 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הנדסת מערכות
תל נישא

תל נישא, או תל אל-מנשייה, הוא תל עתיק בעמק בית שאן, הממוקם בין העיר בית שאן לבין היישוב נווה איתן, כחצי קילומטר דרומה מאזור התעשייה מפעלי שאן. השם "מנשייה" (בערבית: منشيّة) נובע משורש הערבי "אנשא", שפירושו הוא "לבנות". בשל כך, השמות "מנשייה" ו"אל-מנשייה" הם שמות נפוצים בארץ ישראל, הניתנים לרוב לשיכונים בתוך או בקרבת ערים, ולכפרים שצמחו מתוך שיכונים אלו.

תל נישא מהווה תל גדול וגבוה לסביבתו: הוא מתנשא לגובה של כ-15 מטר, ופסגתו משתרעת על שטח של כ-11 דונם. במרגלות הדרום מערביים של התל נובעים מעיינות המהווים את מקורות הנחל ואדי אל מנשייה, נחל איתן הנשפך לנהר הירדן.

על המדרונות המזרחיים והדרומיים של התל נמצא ונלקט ממצא ארכיאלוגי רב, הכולל ברובו חרסים מתקופת הברונזה ומתקופת הברזל. בנוסף, במרגלות התל ובסמוך למעיינות נמצאו כלי צור רבים מהתקופה הפלאוליתית, התקופה הנאולותית, תקופת הברונזה, ותקופת הברזל.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בקעת הירדן: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:עמק בית שאן
קרן גרין

קרין גרין (נולדה ב-1973) היא ראש המועצה המקומית קדימה-צורן.

==ביוגרפיה==
קרין גרין נולדה וגדלה ברמת השרון. היא בתם של ציפורה ומשה שקורי שעלו לישראל מעיראק. גרין בוגרת תואר ראשון במשפטים מן המכללה למינהל ובעלת תואר שני במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן עם התמחות במשא ומתן וגישור. בעבר עבדה בלשכה המשפטית של הכנסת, כיועצת משפטית לעיריית תל אביב בתחום התאגידים העירוניים, במשרדי עורכי דין פרטיים וכיהנה כדירקטורית בחברות שונות. בתפקידה האחרון שימשה כיועצת המשפטית של חברת Kone בישראל שרכשה את חברת ישראליפט.

בשנת 2013 היא נבחרה כחברת מועצה במועצה מקומית קדימה-צורן. בקדנציה זו הייתה גרין יו"ר ועדת הכספים ויו"ר ועדת החינוך במועצה. בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2018, התמודדה לראשונה לתפקיד ראש המועצה ונבחרה לתפקיד זה, לאחר שגברה בסיבוב השני על יצחק גולברי, שהיה בעבר ראש המועצה המקומית בקדימה-צורן. רשימתה "עוצמה לקדימה-צורן" נכנסה עם חמישה מנדטים למועצה. בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בשנת 2024, ניצחה קרן גרין עם 52% תמיכה והמשיכה לקדנציה נוספת כראש המועצה המקומית קדימה צורן.

== חיים אישיים ==
גרין נשואה לחן ואם לשניים ומתגוררת בצורן.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרות תיכון רוטברג (רמת השרון)
קטגוריה:בוגרי תיכון רוטברג (רמת השרון)
קטגוריה:בוגרות המסלול האקדמי המכללה למינהל: משפטים
קטגוריה:בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל: משפטים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:עובדי עיריית תל אביב-יפו
קטגוריה:נשים בראשות מועצות מקומיות בישראל
קטגוריה:ראשי מועצת קדימה-צורן
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות שנבחרו ברשימה עצמאית
קטגוריה:קדימה-צורן: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1973
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973
נילי הרניק

נילי הרניק היא גיאופיזיקאית ישראלית, פרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב המתמחה בחקר תבניות זרימה באטמוספירה ומכניקת רצף גיאופיזית, מחקריה עוסקים בין היתר בסירקולציה של טרופוספרה ושל הסטרטוספרה ובגלים ואי יציבות בזרימות גיאופיזיות.

נילי הרניק היא פרופסור במדעי הגיאופיזיקה, בעלת תואר בוגר בגיאופיזיקה, מדעי האטמוספירה והחלל, ודוקטורט במדעי האטמוספירה.

את תוארה בגיאופיזיקה קיבלה פרופ' הרניק באוניברסיטת תל אביב בשנת 1993, ואת הדוקטורט שלה קיבלה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס בשנת 2000

== תרומתה המדעית ==
מחקרה של פרופ' הרניק עוסק בשני תחומים עיקריים: תבניות זמירה באטמוספירה ומכניקת רצף גאופיזית. מחקרה מאוד תאורטי ועוסק בהבנת תהליכים המייצרים תבניות זרימה גליות במערכת של אטמוספירה מפושטת, ואיך הגלים האלו - במרכזם גלי רוסבי (Rosby waves) - משפיעים ומושפעים מהזרימה הממוצעת עליה הם מתפתחים.

חלק ממחקריה עוסקים בהבנה מכניסטית של תהליך הנקרא "אי יציבות ברוקליני" (barcolinic instability). תהליך זה הוא אחד התהליכים המרכזיים באטמוספירה הקשור להיווצרות סופות מזג אוויר. פרופ' הרניק ופרופ' אייל חפץ ביחד הבינו כיצד שתי הגישות המרכזיות להסברת תהליך זה מתחברות ביחד.

חלק אחר ממחקריה של פרופ' הרניק עוסק בגלים פלנטריים שעולים לסטרטוספרה, במחקרה בנושא הזה הראתה פרופ' הרניק שלפעמים הגלים הפלנטריים שעולים לסטרטוספרה מוחזרים כלפי מטה, וההחזרה הזאת שקוראת בתנאים מסוימים מאוד משפיעה על כל הזרימה בסטרטוספירה ואף בטרופוספירה.

מחקרה החשוב ביותר של פרופ' הרניק הוא על ההשפעות של זיהום האוויר על מזג האוויר באמריקה הצפונית. במחקרה פרופ' הרניק הראתה שבאזור הדרום מערבי של אמריקה הצפונית יש כבר תהליך התייבשות משמעותי, והיא משערת שאם ההתייבשות תמשיך, מזג האוויר של האזור יהפוך לכמו בצורת ה"דאסט בואל" (dust bowl) של 1950.

במחקרה פרופ' הרניק השתמשה בתשעה עשר מודלים של מזג האוויר הנמצאים בדיווח ההערכה הרביעי של הפאנל הבין ממשלתי לשינוי מזג האוויר (IICP), ומצאה שהתחזית שהמודלים מראים עוקבת אחרי תרחיש הפליטה A1B, שאומר שפליטת הפחמן הדו-חמצני תעלה עד שנת 2050, ואחרי שנה זאת פליטת הפחמן הדו-חמצני תתחיל לרדת באיטיות.

== פרסים ומלגות ==
* מצטיינת דיקן בתואר ראשון, החוג לגיאופיזיקה ומדעים פלנטריים, אוניברסיטת תל אביב, 1992
* סיום בהצטיינות תואר ראשון, החוג לגיאופיזיקה ומדעים פלנטריים, אוניברסיטת תל אביב, 1993
* מלגת פולברייט ללימודים בארצות הברית, 1993
* פרס צ'רני ללימודים במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, 1993
* מלגת אלון, 2004

== מינויים אקדמאיים ==
* עמיתת מחקר, מכון למונט-דוהרטי, אוניברסיטת קולומביה, ניו יורק, 2001-2003
* עמיתת הוראה, מכון למונט-דוהרטי, אוניברסיטת קולומביה, ניו יורק, 2003-2004
* מרצה, החוג לגיאופיזיקה ומדעים פלנטריים, אוניברסיטת תל אביב, 2004-2008
* מרצה בכירה, החוג לגיאופיזיקה ומדעים פלנטריים, אוניברסיטת תל אביב, 2008-עכשיו
* מדענית נלוות, מכון למונט-דוהרטי, אוניברסיטת קולומביה, ניו יורק, מ-2008 ומתמשך
* מדענית אורחת, מכון ויצמן, 2013-עכשיו.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גאופיזיקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מדעי כדור הארץ
קטגוריה:מדעניות ישראליות
קטגוריה:מדענים ישראלים
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
מיכל פלדמן

מיכל פלדמן (נולדה ב-1 בפברואר 1976) היא פרופסור מן המניין למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב, מופקדת הקתדרה לחישוביות וכלכלה, ראש המעבדה לכלכלה וחישוב, וחוקרת במעבדות המחקר של מיקרוסופט בישראל. עוסקת בתורת המשחקים האלגוריתמית, תחום המשלב תיאוריות ממדעי המחשב, מיקרו כלכלה ותורת המשחקים. בין תחומי המחקר שלה נמנים תורת המכרזים, תכנון מנגנונים, תכנון אלגוריתמים, מחיר האנרכיה, ומסחר אלקטרוני.

== ביוגרפיה ==
נולדה ב-1976 לציפי ומנחם פינקלשטיין. את שירותה הצבאי עשתה ביחידה 8200 של חיל המודיעין. למדה לתואר ראשון במדעי המחשב באוניברסיטת בר-אילן, אותו סיימה בהצטיינות יתרה בשנת 1999. בשנת 2005 סיימה את עבודת הדוקטורט שלה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. התזה שלה עסקה בעיצוב תמריצים לשיתוף פעולה במערכות עמית לעמית (peer-to-peer systems). מאמריה מהדוקטורט היוו פריצת דרך בתחום זה וסללו את הדרך לענף מחקר פורה.

עם סיום הדוקטורט חזרה לישראל ועשתה את הפוסט דוקטורט שלה באוניברסיטה העברית בירושלים בהנחייתו של נעם ניסן. בשנת 2007 הצטרפה לסגל האוניברסיטה העברית, בבית הספר למנהל עסקים וכחברה במרכז לחקר הרציונליות. בשנים 2011–2013 הייתה פרופסור אורחת באוניברסיטת הרווארד בקיימברידג' מסצ'וסטס, וכן במעבדות מיקרוסופט מחקר בניו אינגלנד. בשנת 2012 נבחרה לאקדמיה הצעירה הישראלית מיסודה של האקדמיה הלאומית למדעים בשנה הראשונה להקמתה, ואף שימשה בוועד המנהל שלה. בשנת 2013, עם חזרתה לישראל, הצטרפה לסגל בית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב<ref name=":2"></ref>.

פלדמן נשואה ליובל פלדמן, פרופסור למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, ולהם ארבע בנות ובן.

== פרסים והישגים ==
* פרס ACM SIGecom mid-career Award (2023)
* פרס ברונו 2022
* פרס קדר למצוינות מחקרית (2022)<ref></ref>
* מלגת אלון לחוקרים מצטיינים (2009)
* שני מענקי מחקר של מועצת המחקר האירופית (Starter 2013, Consolidator 2019)
* מענק מחקר MARIE CURIE של האיחוד האירופי (2011)
* מענק מחקר מטעם אמזון (2018) Amazon Research Awards
* מצטיינת רקטור בהוראה, אוניברסיטת תל אביב (2016)
* חברת האקדמיה הצעירה הישראלית, וחברת הוועד המנהל שלה (2016–2012)
* חברת האקדמיה הגלובלית הצעירה (2011-2015)
* אחת מ-40 הצעירים והצעירות המבטיחים של מגזין דה מרקר – 40 תחת 40 (2014)<ref></ref>
* אחת מ-50 הנשים המשפיעות בישראל, פורבס ישראל (2016)

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.cs.tau.ac.il/~mfeldman/ דף הבית], באתר אוניברסיטת תל אביב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מתמטיקה ומדעי המחשב
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:עובדות מיקרוסופט
קטגוריה:עובדי מיקרוסופט
קטגוריה:חברות האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:חברי האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:נשים זוכות פרסים: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:זוכי מלגת אלון
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:גבעת שמואל: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1976
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
רחל בן-נון

רחל (חלי) בן נון (נולדה בשנת 1953) היא יזמית ומנכ"לית חברות, מובילה למעלה משלושים שנה בתחום ההיי-טק, הייתה אחת המקימות והמנכ"לית של הראל תקשורת בע"מ ושל הראל נט, ושל חברות היי-טק נוספות.

== קורות חיים ==
בן נון נולדה בשנת 1953 בראשון לציון, למדה בגימנסיה הריאלית בראשון לציון, ובצבא הדריכה בנושאי מתמטיקה ופיזיקה בקורס טיס. כבר מילדותה אהבה מאוד הנדסה ויזמות, וכבר אז ידעה שאלה יהיו התחומים שהיא תעסוק בהם במהלך חייה. לאחר מכן, למדה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, וסיימה עם תואר ראשון ושני בהנדסת תעשייה וניהול.

בשנת 1988 הייתה אחת המקימות והמנכ"לית של אראל תקשורת בע"מ, חברה שעסקה בתחום העברת מסרים בעולם התקשורת והונפקה בנאסד"ק בשנת 1994. בשנת 1995, הייתה אחת המקימות והמנכ"לית של אראלנט, חברה אשר עסקה בטלפוניה אינטרנטית, והונפקה בבורסת תל אביב בשנת 2000.<ref></ref> בהמשך עסקה בטכנולוגיה עילית לחקלאות בחברות אורגניטק אינק, ו-אורגניטק בע"מ. כיום בן נון היא יו"ר פעילה של חברת רדקום, משקיעה בסטארט-אפים ומנהלת טכנולוגית בהתנדבות של חברת Rishon Start Up.

עד לפטירתו, חיה בן נון בזוגיות עם זהר זיסאפל. בן נון היא אם לשלושה ילדים, אחד מהם הוא המנכ"ל של חברת "Argus", שעוסקת באבטחת סייבר למכוניות. בנוסף מתעניינת בן נון מתעניינת בסוגי אומנות שונים.

== פעילות מחקרית ==
בן נון צברה ניסיון מעמיק בתחום העברת מסרים, טלפוניה אינטרנטית, מערכות וידאו, תכנון ופיתוח של מערכות חומרה ותוכנה, וניהול כללי, מתמחה בתקשורת בין מחשבים, וניהול חברות בשוק ההון הישראלי ובבורסת נאסד"ק, ויזמה והובילה חברות רבות בתחום ההיי-טק הישראלי. בנוסף, בן נון עסקה בטכנולוגיה לחקלאות. כיום, בן נון משקיעה ותורמת לסטארט-אפים, יו"ר פעילה של חברת "רדקום בע"מ", חברה שעוסקת בטכנולוגיה חדשה שמקדמת את המהפכה של שימוש נרחב יותר בשמירה של נתונים בענן. בנוסף, עוזרת בן נון ומייעצת לנשים בתחילת דרכן, אשר רוצות להצטרף לעולם ההנדסה והיזמות.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנכ"ליות ישראליות
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:יזמות ישראליות
קטגוריה:יזמים ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:בוגרות הגימנסיה הריאלית
קטגוריה:בוגרי הגימנסיה הריאלית
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
Radioactive (שיר של ריטה אורה)

"Radioactive" (בעברית: רדיואקטיבי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הבריטית ריטה אורה. השיר יצא לאור ב-11 בפברואר 2013, על ידי חברות התקליטים רוק ניישן וקולומביה רקורדס, כסינגל הרביעי והאחרון מתוך אלבום הבכורה שלה, Ora.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום השתים עשרה במצעד שבסקוטלנד, והשמונה עשרה במצעד הסינגלים הבריטי.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והופק על ידי סיה וגרג קורסטין. השיר הוא שיר בסגנון האלקטרופופ והדאנס-פופ. באוסטרליה זכה השיר להצלחה נאה כאשר הגיע אל המקום העשרים ושלוש במצעד המוזיקה האוסטרלי ואף קיבל שם את תואר הזהב.

לשיר יצאו חמישה רמיקסים רשמיים. הרמיקסים היו זמינים להורדה דיגיטלית.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של ריטה אורה ב-10 בדצמבר 2012. הקליפ בוים על ידי סינדרום. לאורכו של הקליפ, ניתן לראות את אורה רוקדת לצלילי השיר, כשהיא לובשת בגדים שונים.

נכון לדצמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-15 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|זהב
|35,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!בריטניה
|11 בפברואר 2013
| rowspan="2" |הורדה דיגיטלית
| rowspan="2" |רוק ניישן
| rowspan="2" |
|-
!ארצות הברית
|26 בפברואר 2013
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ריטה אורה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גרג קורסטין
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סיה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גרג קורסטין
קטגוריה:שירי לפידים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
מריה קוניץ

מריה קוניץ (בפולנית: ; 29 במאי 1610 – 22 באוגוסט 1664) הייתה אחת מהאסטרונומים הראשונות, נולדה בשלזיה. בהיותה אישה, לא הייתה לה האפשרות ללמוד באוניברסיטה, אז היא התחנכה על ידי אביה. היא דיברה כמה שפות והייתה מיומנת בהרבה נושאים, אבל עיקר עניינה היה אסטרונומיה. עבודתה העיקרית של קוניץ כאסטרונום היא הספר אשר סיפק טבלאות ושיטות חישוב אסטרונומיות חדשות: אוראניה פרופיטיה (Urania propiti).

יוהאנס קפלר, אסטרונום מפורסם שקדם לה, תיאר תאוריה מורכבת של תנועה פלנטרית. עבודת קוניץ נתנה שיטה פשוטה יותר לחישוב תנועה פלנטרית, המבוססת על טבלאות רודולפין של קפלר.

== קורות חיים ==
מריה קוניץ נולדה ב-29 במאי 1610 בשלזיה, אשר כיום שייכת לפולין. אמה הייתה צאצאית של משפחה אצילית מכובדת, אביה היה חבר בבורגנות העליונה ולמד רפואה, מתמטיקה ואסטרונומיה.

בגיל חמש, מריה קוניץ הייתה מוכנה לקרוא. אביה דאג לכך שיהיו לה שיעורים בשישה מקצועות שונים: מתמטיקה, מוזיקה, אומניות והיסטוריה. אחרי כמה זמן הוא גילה את התעניינותה באסטרונומיה. בגיל 13 נישאה מריה קוניץ למשפטן דוד ו. גרסטמן, שלא רסן את צמאתה אשתו הצעירה לידע. אחרי כמה שנים נפטר בעלה דוד, לכן מריה חזרה לבית הוריה והקדישה את עצמה לאסטרונומיה. היא אומנה על ידי אביה ועל ידי אליאס כאתמיר (elias katschmeier).

הרופא והאסטרונום, ששינה את השם שלו אליאס פון לוון, הפך למורה שלה. אחרי שנפטרו הוריה, בשנת 1630 נישאה קוניץ לד"ר אליאס ושניהם עברו לגור בפיטשון, הקרובה לגבול הפולני, בגלל המלחמה. אחרי כמה שנים עברו לגור באחוזה של המנזר קיסטריקו של אותובוק. ואחרי סיום המלחמה בשנת 1648 הזוג חזר לבפיטשון.

בשנת 1661 אליאס נפטר, וכמה שנים אחרי, בשנת 1664 מריה נפטרה בפיטשון.

== מחקר ==
אליאס המשיך לעודד את התעניינותה של אשתו באסטרונומיה, ומריה חזרה מיד לעסוק בנושא זה בהתלהבות. עם זאת, היה לה סיכוי קטן להצטיין כאסטרונום תצפיתי כיוון שהיה חסר לה מכשירי תצפית באיכות טובה, היא הייתה צריכה להשתמש בכישוריה המתמטיימים כדי לתרום לתחום. אבל לא רק העדר מכשור אסטרונומי באיכות גבוהה היה המגבלה, גם כן המלחמה במרכז אירופה שתחילה בשנת 1634 והתפשטה משם.

קוניץ ובעלה נמלטו כדי למנוע את ההרס  של מחקריהם ומצאו מקלט בכפר לובניצה, באחוזה של מנזר סיסטרציאן של אולובוק, בדרום קאליש. שם קוניץ החלה את העבודה המתמטית אשר הובילה  לפרסם את ספרה "Urania propiti".

בתום המלחמה וכשחזרו הביתה, קוניץ חידשה התכתבויות עם אסטרונומים ומתמטיקאים מובילים וכך קבלה מהם משוב על עבודתה בטבלאות. היא בחנה את טבלאות קפלר רודולפין, אשר התבססו על התצפיות של טיכו ברהה ועל שני החוקים הראשונים של קפלר. קוניץ מצאה טעויות בטבלאות קפלר ומצאה גם כי השימוש שלו באלוגריתמים הפך את הטבלאות לקשים לשימוש.

קוניץ הייתה מסוגלת לתקן מספר טעויות של טבלאות רודולפין. ספר הטבלאות הוקדש לקיסר פרדיננד השלישי והכיל הקדמה של בעלה של קוניץ, אליאס פון לוון, בה הודה כי העבודה אינה שייכת לו אלא לאשתו. ההקדמה של קוניץ נכתבה בלטינית ובגרמנית. הספר לא זכה לקריאה נרחבת, ולכן רק עותקים מעטים שרדו.

בינואר 1650 החלו קוניץ ובעלה להחליף מכתבים עם יוהאנס הוליוס, האסטרונום הדנציג. רז עצרה קשר גן עם אסטרונום הצרפתי, איסמאל בוליאו, עם פייר דסנויירס, מזכיר מלכת פולין, ואחרים, ביניהם יוהאן אלברט פורטנר (רטיסבון).

בערב ה-25 במאי 1656, בשעה 19:00, פרצה שרפה בקאליש שהרסה חלק גדול מעירה, וכן את הבית של מריה, ספריה, מכתביה, למעלה מ-200 תצפיות אסטרונומים וכל הציוד.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדעניות
קטגוריה:אסטרונומיות
קטגוריה:ילידות 1610
קטגוריה:מדעניות המאה ה-17
קטגוריה:נפטרים ב-1664
הארמייה ה-47 (ברית המועצות)

הארמייה ה-47 (ברוסית: армия я-47) הייתה ארמייה של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
היחידה הוקמה באוגוסט 1941 לפי פקודת מפקד מחוז צבאי "עבר הקווקז" על בסיס היחידות שהיו במחוז. מטרת הארמייה הייתה שמירת הגבול עם איראן. בהמשך של אותה שנה היא השתתפה בפלישה הבריטית-סובייטית לאיראן.

בינואר 1942 הארמייה ה-47 הועברה לחצי האי קרים. לאחר קרבות קשות היא עזבה את חצי האי קרים. במאי 1942 היא נכללה בכוחות של חזית צפון הקווקז. עד לאביב 1943 היא לחמה במרחב נובורוסיסק. ב-1 באוגוסט 1943 הארמייה ה-47 הועברה לגזרת חזית וורונז'. במסגרת חזית זה היא החלה בשחרור אוקראינה הסובייטית. באביב 1944 היא הועברה לגזרת החזית הבלארוסית הראשונה. בהיותו חלק של חזית זה היא עברה את הבוג המערבי ונכנסה לשטח פולין. באוגוסט 1944 היא לחמה בקרבת וורשה. במהלך שנת 1945 היא התקדמה מערבה והשתתפה בקרב ברלין. ביוני 1945 היא נכללה בחיל מצב של הצבא האדום בגרמניה. במהלך פברואר 1946 היא פורקה.

== מפקדים ==
* וסילי נוביקוב (יולי 1941 - אוקטובר 1941)
* קונסטנטין ברונוב (אוקטובר 1941 - פברואר 1942)
* סטפן צ'רניאק (פברואר 1942) 
* קונסטנטין קולגנבו (פברואר 1942 - מאי 1942)
* גריגורי קוטוב (מאי 1942 - ספטמבר 1942) 
* אנדריי גרצ'קו (ספטמבר 1942 - אוקטובר 1942)
* פיודור קמקוב (אוקטובר 1942 - ינואר 1943)
* קונסטנטין לסלידזה (ינואר 1943 - מרץ 1943)
* אלכסנדר ריז'וב (מרץ 1943 - יולי 1943)
* פיוטר קוזלוב (יולי 1943 - אוגוסט 1943)
* פאבל קורזון (אוגוסט 1943 - ספטמבר 1943)
* פיליפ ז'מצ'נקו (ספטמבר 1943 - אוקטובר 1943)
* ויטלי פולנוב (אוקטובר 1943 - מאי 1944)
* ניקולאי גוסב (מאי 1944 - נובמבר 1944)
* פרנץ פרחורוביץ' (נובמבר 1944 - יוני 1945)
== קישורים חיצוניים ==
* [http://samsv.narod.ru/Arm/a47/arm.html הארמייה ה-47] באתר samsv 

47
47
ארמייה 47
איישה הארט

איישה הארט (באנגלית: Aiysha Hart; נולדה ב-8 באוגוסט 1990) היא שחקנית אנגלייה. היא ידועה בעיקר מהופעתה בתפקיד אריאדנה בסדרת הדרמה של ה-BBC "אטלנטיס", ובדמותה של הבלשית סם ריילסטון בסדרה "שחיתות". 

==ביוגרפיה==
הארט נולדה בלונדון להורים ממוצא בריטי וסעודי. היא גדלה בערב הסעודית, בברקשייר ובסארי. היא סיימה בהצטיינות תואר בספרות אנגלית בקינגס קולג' לונדון, ואחר כך למדה בבית ספר למשחק.

== קריירה ==
בספטמבר 2017 פורסם שהארט לוהקה לתפקיד מרים בסדרה של Sky One "ליל המכשפות".

==פילמוגרפיה==

=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2013
|Djinn 
|שרה
|
|-
|2014
|Honour 
|מונה
|
|-
|2018
|קולט 
|פולר
|
|-
|2019
|תקווה בהופ גאפ
|ג'ס
|
|-
|2020
|Mogul Mowgli
|בינה
|
|-
|TBA
|Desert Warrior
|הנסיכה הינד
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
! שנה
! סדרה
! תפקיד
! הערות
|-
| 2013–2015
| אטלנטיס
| אריאדנה
| תפקיד ראשי (2 עונות); 22 פרקים
|-
| 2016
| New Blood
| לילה
| תפקיד ראשי; 7 פרקים
|-
| 2016–2019
| שחיתות
| סמנתה
| תפקיד ראשי (עונות 3&5); תפקיד אורח (עונה 4); 12 פרקים
|-
| 2021-2018
| ליל המכשפות
|מרים שפרד
| תפקיד משני (עונות 2-1); 10 פרקים
|-
|2020
|Make Me Famous
|קלי
|סרט טלוויזיה של BBC Three
|-
| 2021
|We Are Lady Parts
| נור
| תפקיד ראשי; 6 פרקים
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:בוגרות קינגס קולג' לונדון
קטגוריה:בוגרי קינגס קולג' לונדון
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-1990
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1990
מירה בלבן

מירה בלבן (נולדה ב-29 בנובמבר 1947) היא פרופסור אמריטה במחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת בן-גוריון, המתמחה בהנדסת תוכנה, ומחקריה עוסקים בתחום של בניית מודלים ושפות למערכות תוכנה.

== קורות חיים ==
מירה בלבן (לבית עשור) נולדה בשנת 1947 בתל אביב. הוריה, יוצאי מזרח אירופה. עלו לישראל לחוד, במסגרת תנועות נוער חלוציות. אביה היה בקיבוץ מסדה שבעמק הירדן, ואימה הייתה בקבוץ נירעם בדרום. בזמן מלחמת העולם השנייה אימה התגייסה לצבא הבריטי במסגרת ה-ATS (Auxiliary Territorial Service), ושהתה במצרים עד סיומה. לאחר המלחמה, התחתנו הוריה,י וקבעו את משכנם בתל אביב. אימה למדה ואחר כך עבדה כמורה לכלכלת בית, ואביה עבד כטייח בבניין.

בלבן גדלה ביד אליהו בתל אביב. בצעירותה היא למדה גם מוזיקה (תאוריה ופסנתר) וגם מקצועות מדויקים – מתמטיקה ופיזיקה. אחרי התיכון, היא למדה מוזיקה ב, ומתמטיקה וסטטיסטיקה באוניברסיטת תל אביב. תואר שני ותואר שלישי מירה בלבן למדה במכון ויצמן, מדעי המחשב. לאחר סיום הלימודים במכון ויצמן היא שהתה כחמש וחצי שנים בארצות הברית, ואז חזרה לישראל, לאוניברסיטת בן-גוריון – שם היא עובדת עד היום.

== פעילותה המחקרית ==
תחומי המחקר של מירה בלבן התרכזו בהתחלה בניסיונות להבנה וניסוח בסיס פורמלי לידע ולסגנונות מוזיקליים שונים. בהמשך, בלבן עברה לעסוק בייצוג יידע במערכות ממוחשבות ובבינה מלאכותית. כיום היא עוסקת בהנדסת תוכנה, בתחום של בניית מודלים ושפות למערכות תוכנה, תחום חיוני לבנייה של מערכות מורכבות, הכוללות רכיבים מסוגים שונים, שצריכות לשרוד שינויים תכופים ובלתי צפויים בטכנולוגיה ובהרכב האנושי של המפתחים והמשתמשים. כרגע, הדגש המרכזי שלה הוא על בנייה של מערכות ושפות מבוססות לוגיקה שיעזרו בבניית מערכות תוכנה בעידן הנוכחי. הבסיס המתמטי הוא הכרחי על מנת לאפשר את הגמישות הנדרשת בתקופה שבה הטכנולוגיה, הדרישה, והתפיסה של מערכות משתנים בקצב מהיר. מירה בלבן פרסמה מאמרים רבים בתחום המוזיקה ומדעי המחשב, והיא גם מרצה במספר קורסים באוניברסיטת בין גוריון מאז שנת 2005.

אחת מפריצות הדרך החשובות שלה בעולם המדע, הייתה כתיבת הספר שלה: Understanding Music with AI: Perspectives on Music Cognition. הספר הזה מספק מבוא אינפורמטיבי ומדויק למחקר מתמשך על המוזיקה כתהליך קוגניטיבי, ומביא קוהרנטיות חדשה למדע המתפתח של הפעילות המוזיקלית. מטרת המחקר הייתה לגלות כיצד ניתן לפענח את הפעילויות הללו, להבין אותן, לדגמן ולתמוך בהן באמצעות שימוש בתוכנות מחשב. כל פרק נתון בפרספקטיבה על ידי העורכים, והחקירות האמפיריות ממוסגרות בדיון על אופי המוזיקולוגיה הקוגניטיבית ועל בעיות אפיסטמולוגיות של מודלים של פעולה מוזיקלית. התרומות, שנלקחו משתי סדנאות בינלאומיות על AI ומוזיקה שהתקיימו בשנים 1988 ו-1989, מקובצות בשבעה חלקים. נושאים בקטעים אלה לוקחים שתי השקפות על טבעו של המוזיקולוגיה הקוגניטיבית, עקרונות של יצירת מודלים של מוזיקה, גישות להרכב מוזיקה, ניתוח מוזיקה על ידי סינתזה, ביצועים בזמן אמת של מוזיקה, תפיסת מוזיקה ולמידה/שיעורים.

בצד הפעילות המחקרית, מירה בלבן גם עוסקת בנגינת מוזיקה קאמרית, ומשתתפת בסדנאות במקומות שונים. בנוסף, בלבן מנסה לקדם לימודי מוזיקה ומחשב ומה שביניהם באוניברסיטת בן-גוריון שבנגב.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדעניות מחשב ישראליות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: מדעי המחשב
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:מדענים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
מריאמה חאן

מריאמה חאן (באנגלית: Mariama Khan; נולדה בשנת 1977) היא במאית קולנוע, משוררת, פעילה תרבותית וחוקרת גמבית. כיום היא מלמדת היסטוריה אפריקאית ותרבות בקולג' להמן שבניו יורק.

== חיים ==
מריאמה חאן נולדה בשנת 1977 לאב סנגלי ולאם גמבית. היא גדלה בעיר החדשה של בריקמה ברובע קומבו המרכזי שבגמביה.

מריאמה חאן התחילה לעשות סרטים דוקומנטריים קצרים כתלמידה של הנרי פלט באוניברסיטת ברנדייס. היא עשתה כמה סרטים דוקומנטריים בין השנים 2008-2009. סרטה "Sutura: Rape and Justice in Senegal" (בתרגום חופשי לעברית: סוטורה: אונס וצדק בסנגל) זכה בפרס בקרן האומות המאוחדות , וסרטה "The Journey Up The Hill" (בתרגום חופשי לעברית: המסע במעלה הגבעה) הוקרן לראשונה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי Cinekambiya בשנת 2016.

בגמביה עבדה מריאמה חאן כסגנית מנהל היחידה לניתוח המדיניות במשרד הנשיא. הנשיא יחיא ג'אמה מינה אותה למזכ"ל שירות המדינה של גמביה בשנת 2010, אם כי המינוי נמשך רק כמה חודשים. לאחר מכן היא מונה לתפקיד מזכיר קבוע במשרד ללשכת כוח אדם.

בשנת 2018 היא כתבה מכתב פומבי לנשיא אדאמה בארו, להגנה על מוסה באטי, אחד מחמישה שוטרים שנאשמו ברצח לאחר מותם של שלושה מפגינים צעירים בעצרת נגד זיהום בפאראבה בנטה .

כיום מריאמה חאן מלמדת היסטוריה אפריקאית ותרבות בקולג' להמן שבניו יורק.

== ספרים ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! |שם הספר בעברית
! |שם הספר במקור
!שנת הוצאה
!הערות
|-
|פוטה טורו
|Futa Toro
|2003
|שירה
|-
|ג'אפורה: מנשק אותך עם שפתיים פוגעות
|Juffureh : kissing you with hurting lips
|2004
|שירה, נכתב עם באמבה חאן
|-
|משלי הסנגמביה
|Proverbs of the SeneGambia
|
|נכתב עם באמבה חאן
|}

== סרטים ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! |שם הסרט בעברית
! |שם הסרט במקור
|-
|סוטורה: אונס וצדק בסנגל
|Sutura: Rape and Justice in Senegal
|-
|המסע במעלה הגבעה
|The Journey Up The Hill
|}

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20230501011711/https://www.lehman.edu/academics/arts-humanities/african-american-studies/faculty-khan.php מידע על מריאמה חאן], באתר "קולג' להמן"

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אפריקה: קולנוע
קטגוריה:במאיות קולנוע
קטגוריה:משוררות
קטגוריה:נשים גמביאניות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ברנדייס
קטגוריה:ילידות 1977
זאהדאן

זאהדאן () היא עיר הבירה של פרובינציית סיסתאן ובלוצ'סתאן שבדרום-מזרח איראן.

== מוסדות אקדמאיים ==
אוניברסיטת סיסתאן ובלוצ'סתאן
בעיר ממוקמות כמה אוניברסיטאות:
* אוניברסיטת סיסתאן ובלוצ'סתאן , השנייה בגודלה באיראן.
* האוניברסיטה האיסלאמית הפתוחה של זאהדאן.
* אוניברסיטת זאהדאן למדעי הרפואה.

== גאוגרפיה ==
העיר נמצאת כ-41 ק"מ ממשולש הגבולות איראן–פקיסטן–אפגניסטן, בגובה ממוצע של 1,352 מטרים מעל לפני הים, מרוחקת כ-1,120 ק"מ דרום-מזרחית לבירה טהראן, וכ-764 ק"מ דרום-מזרחית למשהד.

== דמוגרפיה ==
על פי מפקד האוכלוסין האחרון של איראן משנת 2016 מתגוררים בעיר 587,730 בני אדם, עובדה ההופכת אותה לעיר הגדולה בדרום-מזרח איראן, לעיר הגדולה באיראן שנמצאת ממזרח למשהד, ולעיר ה-12 בגודלה במדינה.

== תחבורה ==
בעיר יש מספר תחנות אוטובוס ומסוף אוטובוסים גדול. לעיר מגיעה שלוחה של מסילת רכבת, שמסתעפת מקו הרכבת הרציף. בעיר יש שתי תחנות רכבת: אחת בפאתיה, בסמוך לאזור התעשייה שלה. והשנייה במרכזה, ליד בתי החולים בעיר. בנוסף לכך בסמוך לעיר ישנו שדה תעופה ובו מסלול טיסה אחד.

== ספורט ==
בעיר שוכן אצטדיון זאהדאן שבו 15,000 מושבים. האצטדיון נבנה בשנת 2008.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:איראן: ערים
קטגוריה:פרובינציות איראן: ערי בירה
קטגוריה:סיסתאן ובלוצ'סתאן
מונקו (כדורסל)

א.ס. מונקו (בצרפתית: Association sportive de Monaco ובקיצור ASM) הוא מועדון כדורסל ממונקו, שנוסד בשנת 1928. אולמה של מונקו הוא סאל גסטון, שבו 4,000 מקומות ישיבה.

על אף שמיקומה של קבוצת הכדורסל הוא במונקו, שהיא מדינה בפני עצמה, הקבוצה משחקת בליגת העל הצרפתית. הקבוצה משחקת החל מעונת ביורוליג.

==היסטוריה==
כ-4 שנים לאחר שהוקם המועדון, בשנת 1928 נוסדה קבוצת הכדורסל. בשנת 1950 סיימה הקבוצה את העונה הסדירה במקום הראשון, מה שנחשב לאחת ההצלחות הגדולות ביותר שלהם בהיסטוריה שלהם. מונקו גם זכתה באליפות הליגה השנייה בצרפת בעונת 1973, עם אחת ההתקפות הגדולות ביותר ביבשת אירופה.

לאחר האליפות בליגה השנייה, חזרה הקבוצה לליגה הראשונה בצרפת לעונת 1973/1974, שם הם סיימו במקום התשיעי. הם הופיעו לראשונה בגביע קוראץ' בעונת 1974, והפסידו בשלב הבתים לקבוצות בולטות כמו אסוול ליון-וילרבאן ולבסקי סופיה. הם נכנסו לטורניר שוב בעונת 1982/1983, שם הם הפסידו לדינמו מוסקבה בחצי הגמר, למרות סיום טוב יותר בטורניר הכללי.

בשנות ה-80 הייתה מונקו בתהליך של בנייה כאחת הקבוצות החזקות ביותר בכדורסל הצרפתי. הם הגיעו למשחק הגמר של גביע הפדרציה הצרפתי, והפסידו ללימוז' 96-81. מונקו גם הפכה לאיום בליגה הצרפתית, לאחר ששחקן ה-NBA לשעבר רוברט סמית' הצטרף לקבוצה בשנת 1985. סמית' נבחר ל-MVP של הליגה בשנת 1987.

לאחר שסמית' עזב את הקבוצה, מונקו מצאה את עצמה יורדת ליגה. הם נדדו בין הליגה השנייה והשלישית והם לא חזרו לליגה הראשונה במשך שנים רבות. בשנת 2014 זכתה מונקו באליפות ליגה הצרפתית השלישית והם חזרו לליגה השנייה.

בעונת 2014/2015 זכתה מונקו בליגה הצרפתית השנייה וחזרה לליגה הראשונה. בשנת 2015 הפך איש העסקים והפילנתרופ האוקראיני סרגיי דיאדצ'קו לנשיא המועדון. בעונת 2015/2016 זכתה מונקו בגביע הליגה הצרפתית לאחר ניצחון 99-74 בגמר על אלאן שאלון.

בעונת חזרה מונקו לתחרויות באירופה ושיחקה בליגת האלופות, בה סיימה במקום השלישי. בשנת 2017 הפכה קרן צדקה שנוסדה על ידי הבעלים של המועדון, דיאדצ'קו, לנותנת החסות של המועדון. מונקו שיחקה בליגת האלופות גם בעונת , בה סיימה במקום השני לאחר הפסד בגמר 94–100 לא.א.ק. אתונה היוונית. מונקו זכתה בשנת 2017 בגביע הליגה הצרפתי, ובגביע הצרפתי בשנת 2018. בתום העונה מונקו סיימה במקום השני בליגה.

בעונות , ו- שיחקה מונקו ביורוקאפ, כשבעונה האחרונה אף זכתה במפעל והעפילה ליורוליג.

בעונתה הראשונה ביורוליג סיימה הקבוצה את העונה הסדירה במקום השביעי, והפסידה בפלייאוף לאולימפיאקוס.

בעונתה השנייה במפעל הצליחה להגיע לפיינל פור לאחר שניצחה את מכבי תל אביב בפלייאוף, וסיימה במקום השלישי.

בעונת 2023/2024 החתימה הקבוצה את שחקן ה NBA לשעבר קמבה ווקר על חוזה לעונה אחת.<ref></ref>

==סגל השחקנים בעונת ==

==שחקנים בולטים בעבר==
* אדריאן יוטר
* די בוסט
* די. ג'יי. קופר
* ברנדון דייוויס
* מרקו קילינגסוורת'
* מתיאס לסור
* נוריס קול
* ניק קיינר-מדלי

==תארים והישגים==
*הגביע הצרפתי:
**זכייה (1): 1983
*הליגה הצרפתית השנייה:
**אליפות (2): 1973, 2015
*הליגה הצרפתית השלישית:
**אליפות (1): 2014
*גביע הליגה הצרפתית בכדורסל:
**זכייה (3): 2016, 2017, 2018
*יורוקאפ
*זכייה (1): 
*יורוליג:
**מקום שלישי:עונה 2022/2023

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קבוצות כדורסל צרפתיות
קטגוריה:מונקו: ספורט
קטגוריה:פיי דה לה לואר: ספורט
קסרקטיני ולינגטון

קסרקטיני ולינגטון הם מחנה צבא, הממוקם במרכז העיר לונדון, בירת בריטניה. מוצבות בו שלוש פלוגות רגלים מדיוויזיית המשמר, שהיא אוגדת משמר המלכה.

==המחנה==
המחנה ממוקם ליד פאתו הדרומית של פארק סנט ג'יימס, במרחק של כ-200 מטר מארמון בקינגהאם. קרבתו לארמון מאפשרת לחיילים המוצבים בו להגיע אל הארמון במהירות בעת חירום.

בנייני הקסרקטינים תוכננו על ידי סר פרנסיס סמית' (Sir Francis Smith) ופיליפ הארדוויק (Philip Hardwick) ונפתחו בשנת 1833.

במחנה מוצבות שלוש פלוגות רגלים – מרגימנט משמר הגרנדירים, רגימנט משמר קולדסטרים ורגימנט המשמר הסקוטי, אלו הם שלושה משבעת הרגימנטים המרכיבים את דיוויזיית הבית ושלושה מחמשת הרגימנטים הרגליים של דיוויזיית המשמר (שני הרגימנטים האחרים בדיוויזיית הבית הם רגימנטים רכובים). במחנה ממוקמות גם המפקדות של כל שבעת הרגימנטים, וכן מוצבות בו התזמורות של חמשת הרגימנטים הרגליים.

===אתרים נוספים במחנה===
בתוך מתחם הקסרקטינים ממוקמים מספר אתרים נוספים:
מראה פנים קפלת המשמר
*קפלת המשמר (בשמה הרשמי הקפלה המלכותית הצבאית, פארק סנט ג'יימס) היא בית התפילה של דיוויזיית הבית. הקפלה המקורית נבנתה בסגנון של מקדש יווני, הושלמה בשנת 1840 ושופצה ב-1879. במהלך הבליץ במלחמת העולם השנייה נפגעה הקפלה פעמיים. ב-1940 פגעו בגג הקפלה פצצות תבערה. בפעם השנייה, בבוקר 18 ביוני 1944, נהרסה הקפלה מפגיעת טיל V-1, בעת שהייתה מלאה בחיילים ובני משפחותיהם שהתקבצו לתפילת יום ראשון. עקב הפגיעה נהרגו 121 אנשים ונפצעו 141. הקפלה נבנתה מחדש בסגנון מודרני בשילוב חלקים מן הקפלה המקורית והושלמה ב-1963. צמודה אליה מצפון אכסדרה שהוקמה לזכר חללי הגארדס במלחמת העולם השנייה. מאז 1970 יש לה מעמד של בניין רשום בדרגה II. ב-31 באוגוסט 2007 נערכה בה תפילה לציון יום השנה העשירי למותה של דיאנה, הנסיכה מוויילס.
*מוזיאון המשמר – נחנך בשנת 1988. הוא מוקדש לתיאור ההיסטוריה של הרגימנטים הרגליים של האוגדה וקרבותיהם מאז המאה ה-17. מוצג בו אוסף של כלי נשק, מדים ודגלים, ציורים, פסלים ופריטים נוספים.
*גן הזיכרון שדות פלנדריה – גן לזכר חיילי האימפריה הבריטית במלחמת העולם הראשונה ובו עפר מבתי קברות צבאיים בפלנדריה. הגן נחנך בשנת 2014 ליד קפלת המשמר. לפני הגן ניצב פסלו של פילדמרשל אלכסנדר, שלחם בשורות האוגדה באירופה במלחמת העולם הראשונה.

==ראו גם==
* דיוויזיית המשמר

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.theguardsmuseum.com/ אתר מוזיאון הגארדס]
* [https://historicengland.org.uk/listing/the-list/list-entry/1066441 קפלת הגארדס], באתר Historic England
* [https://www.householddivision.org.uk/guards-chapel-about קפלת הגארדס], באתר אוגדת משק הבית
* [http://www.flyingbombsandrockets.com/V1_maintxtc.html תיאור הפגיעה בקפלת הגארדס]
קטגוריה:בית וינדזור
קטגוריה:לונדון: בסיסי צבא
קטגוריה:וסטמינסטר: מבנים
קטגוריה:וסטמינסטר: מוזיאונים
קטגוריה:הסיטי של לונדון: כנסיות
קטגוריה:צבא ודת
קטגוריה:בסיסי הצבא הבריטי
סנונית שהם

סנונית שהם (נולדה ב-25 בנובמבר 1947) היא פרופסור אמריטה במחלקה למדעי המידע באוניברסיטת בר-אילן.

==ביוגרפיה==
סנונית שהם נולדה במחנות המעצר בקפריסין. הוריה היו ניצולי שואה שהעפילו על האונייה מולדת. היא גדלה בקריית אתא ואת שירותה הצבאי עשתה בחיל המודיעין. ב-1972 סיימה תואר ראשון בהצטיינות יתרה בהיסטוריה באוניברסיטה העברית. ב-1979 סיימה התמחות בספרנות בהצטיינות יתרה באוניברסיטה העברית. במקביל היא שימשה כמנהלת הספרייה להיסטוריה באוניברסיטת העברית בשנים 1978–1979. את הדוקטורט כתבה בהנחיית פרופ' מייקל באקלנד, בנושא ההתנהגות ארגונית באוניברסיטת ברקלי, קליפורניה.

שהם הייתה בין צוות החוקרים של המרכז ללימודי אירופה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה העברית, ב-1982 החלה ללמד כחלק מהסגל האקדמי של אוניברסיטת בר-אילן. ב-1998 מונתה לראש המחלקה ללימודי מידע באוניברסיטת בר-אילן, תפקיד בו כיהנה עד 2005. כראש המחלקה ללימודי מידע. היא יזמה ובצעה רפורמה מקיפה בתוכניות הלימודים של המחלקה ללימודי מידע: פתחה תוכנית לימודים לתואר שלישי; פתחה תוכנית לימודים לתואר ראשון (כמקצוע ראשי) באישור המועצה להשכלה גבוהה. כמו כן, פתחה מגמות חדשות ל'ניהול ידע' ו'טכנולוגיות מידע'. הפכה את המחלקה למחלקה מחקרית, כאשר מחקר ופרסומים הפכו למרכזיים.

היא פרשה לגמלאות ב-2016.

בשנים 2008–2020, הייתה שהם יו"ר הוועד המנהל של המרכז לספריות וספרות בישראל.

החל מפברואר 2021 שהם משמשת יושבת ראש "ארגון מעפילי קפריסין" הפועל למען הנצחת המעפילים שהוגלו על ידי ממשלת בריטניה למחנות המעצר בקפריסין ותומכיהם, הנחלת מורשתם וגיבוש קהילת המעפילים, המסייעים להם ובני משפחותיהם.

== פרסומים ==
=== ספרים ===
* 1994: תהליך התכנון בספריה הציבורית: מדריך למנהל הספרייה
* 2002: הסטטיסטיקה בשירות הספרייה
<div style="direction: ltr;">
* 1984: Organizational adaptation by public libraries
* 2000: Classification and Browsing: The conjunction of readers and documents
</div>

=== מאמרים נבחרים ===
<div style="direction: ltr;">
* 2001: Library anxiety among undergraduates: A study of Israeli B. Ed students
* 2005: Knowledge workers as fractals in a complex adaptive organization
* 2009: Knowledge management as a mechanism for technological and organizational change management in Israeli universities
* 2019: The role of academic libraries in research and teaching
</div>
== חיים אישיים ==
נשואה ליעקב שהם, אם לארבעה וסבתא. בין ילדיה, פרופ' אמיר שהם והשופטת טל לחיאני שהם.

==קישורים חיצוניים==
* [http://is.biu.ac.il/shoham סנונית שהם], באתר אוניברסיטת בר-אילן
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים ילידי קפריסין
קטגוריה:ישראליות ילידות קפריסין
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: מדעי המידע
קטגוריה:ספרני האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
Coming Home (שיר של סיגמא וריטה אורה)

"Coming Home" (בעברית: בא הביתה) הוא סינגל שהקליטה להקת הדראם אנד בייס הבריטית סיגמא, ביחד עם הזמרת-יוצרת ריטה אורה. השיר יצא לאור ב-6 בנובמבר 2016, כסינגל השביעי מתוך האלבום Life של הלהקה.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום התשיעי במצעד שבסקוטלנד, השלוש עשרה במצעד שבפלנדריה, והחמש עשרה במצעד הסינגלים הבריטי.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי ויין הקטור, טום בארנס, בן קון ופיט קלהר והופק על ידי סיגמא ו-TMS. בנוסף לכך, השיר הוא שיר בסגנון הדראם אנד בייס, אשר אפיין את מרבית שירי אלבום הבכורה של הלהקה, Life.

עם השיר הופיעה הלהקה וריטה אורה ב-25 בנובמבר 2015, בתוכנית הטלוויזיה הבריטית "The X Factor".

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה ליוטיוב ב-5 בנובמבר 2015. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את ריטה אורה בתוך מכונית ולאחר מכן כמה אנשים נכנסים אל תוך יער. בהמשך, ניתן לראותם נוהגים בג'יפ.

נכון לדצמבר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-27 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!בריטניה (BPI)
|זהב
|400,000<small></small>
|-
| colspan="3" |<small> מכירות + הזרמת מדיה בלבד</small>
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
|-
!בריטניה
|6 בנובמבר 2015
|הורדה דיגיטלית
|3Beat
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ריטה אורה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דראם אנד בייס
בית הכנסת הגדול אהל שרה

בית הכנסת "אהל שרה", הידוע גם בשם "בית הכנסת הגדול" בעיר רחובות נחנך בשנת 1903 והיה לבית כנסת הראשון שנבנה במושבה. בית הכנסת ניצב בראש גבעה בפינת הרחובות בנימין ומנוחה ונחלה, שהייתה, בהתאם להלכה, הנקודה הגבוהה ביותר במושבה בעת בנייתו. האתר הוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

== היסטוריה ==
כאשר הוקמה המושבה רחובות בשנת 1890 היה צורך במבנה ציבור שירכז את הפעילות במושבה, לשם כך נבנה ה"שלאש" (״צריף עץ״ ברוסית). המבנה חולק לשלושה חלקים: מטבח, מעון לחברי מנוחה ונחלה וחדר אוכל ששימש גם כתלמוד תורה ובית כנסת.

בשנת 1896 הבטיחה סימה, אשת יעקב ברוידא, נדבן וממייסדי המושבה, לתרום 5,000 רובל לבניית בית כנסת, שיקרא על שם אמה, שרה רבינוביץ'. אבן הפינה הונחה באותה שנה.

ועד המושבה פנה לאדריכל ברוך פפירמייסטר שיתכנן את מבנה בית הכנסת, אך התרומה לא הגיעה והבנייה התעכבה עוד שבע שנים. בתום הבניה נחנך בית הכנסת בטקס מפואר אליו הגיעו אורחים מכל הארץ, ביניהם גם הרב אברהם יצחק הכהן קוק, שכיהן אז כרבן של יפו והמושבות. האורחים התכנסו בבית כנסת הישן ב"שלאש" ומשם פנו עם ספרי התורה בתהלוכה לבית הכנסת, שם הוכנסו לארון הקודש החדש שנבנה על ידי מיכאל לוצקי, נגר המושבה.250x250 פיקסליםבית הכנסת מעוצב בסגנון אקלקטי. במהלך השנים נוספו אגפים מצפון ומדרום למבנה המקורי, ששופץ והורחב עם הרחבה שבחזיתו.

== בית הכנסת כיום ==

בבית הכנסת מתקיימות עד היום שלוש תפילות ביום. אחת לחודש, בדרך כלל בשבת מברכין, מתארחים בו חזנים ידועים, העורכים את תפילות אותה שבת. תפילות אלה מושכות אליו חובבי חזנות רבים.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Rehovot Great Synagogue.jpg
קובץ:בית הכנסת הגדול "אוהל שרה", מבט על ארון הקודש.jpg| פנים בית הכנסת, מבט מעזרת הנשים
קובץ:בית הכנסת - אתרי מורשת במרכז הארץ 2015 - רחובות (42).JPG| דלת הכניסה
קובץ:בית הכנסת - אתרי מורשת במרכז הארץ 2015 - רחובות (29).JPG
קובץ:בית הכנסת - אתרי מורשת במרכז הארץ 2015 - רחובות (41).JPG
קובץ:בית הכנסת - אתרי מורשת במרכז הארץ 2015 - רחובות (37).JPG
קובץ:בית הכנסת - אתרי מורשת במרכז הארץ 2015 - רחובות (40).JPG
קובץ:בית הכנסת - אתרי מורשת במרכז הארץ 2015 - רחובות (19).JPG
קובץ:בית הכנסת - אתרי מורשת במרכז הארץ 2015 - רחובות (16).JPG
קובץ:בית הכנסת - אתרי מורשת במרכז הארץ 2015 - רחובות (45).JPG
</gallery>

== ראו גם ==
* מנוחה ונחלה

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.rehovotarchive.org.il/cgi-webaxy/item?930 השלאש] בארכיון לתולדות רחובות
* [https://www.rehovotarchive.org.il/cgi-webaxy/item?377 בית הכנסת הגדול - אוהל שרה] בארכיון לתולדות רחובות
* 

קטגוריה:רחובות: מבנים
קטגוריה:רחובות: היסטוריה
קטגוריה:ארץ ישראל: בתי כנסת
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן ברוך פפירמייסטר
קטגוריה:רחובות: דת
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז מרכז
Body on Me

"Body on Me" (בעברית: גוף עליי) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הבריטית ריטה אורה, בשיתוף עם הזמר האמריקאי כריס בראון. השיר יצא לאור ב-7 באוגוסט 2015, על ידי חברות התקליטים רוק ניישן וקולומביה רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הארבע עשרה במצעד שבסקוטלנד, החמישים וחמש במצעד שבפלנדריה, והעשרים ושתיים במצעד הסינגלים הבריטי.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי ג'יימס אברהרט, רוסינה ראסל, טינשיי סיבנדה, מרקוס לומקס, ג'ורדן ג'ונסון, סטפן ג'ונסון, כריס בראון, ב. הארקו ור. אלינגסן והופק על ידי טי-קולר, פוֹ דלוריאן וכולי. ההצצה של השיר פורסמה לראשונה באינסטגרם של אורה ובראון ב-24 ביולי 2015.

בבריטניה זכה השיר למעמד הכסף על סך מכירות של למעלה מ-200,000 עותקים במדינה.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה ליוטיוב ב-18 באוגוסט 2015. הקליפ בוים על ידי קולין טילי. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את ריטה אורה וכריס בראון במעלית. לאחר מכן, השניים יוצאים מתוכה אל תוך החדר שלהם.

נכון לדצמבר 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-220 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!בריטניה (BPI)
|זהב
|400,000<small></small>
|-
| colspan="3" |<small> מכירות + הזרמת מדיה בלבד</small>
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!עולם
|7 באוגוסט 2015
|הורדה דיגיטלית
| rowspan="4" |רוק ניישן • קולומביה
|
|-
!ארצות הברית
|11 באוגוסט 2015
|רדיו קצבי
|
|-
!עולם
|28 באוגוסט 2015
|הורדה דיגיטלית <small>(רמיקסים)</small>
|
|-
!איטליה
|18 בספטמבר 2015
|רדיו להיטים
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ריטה אורה
קטגוריה:שירי כריס בראון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'יימס אברהרט
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי קולין טילי
דהאנגדי

דהאנגדי (בנפאלית: धनगढी) היא בירת פרובינציית סודורפשצ'ים שבמערב נפאל. העיר שוכנת במחוז קאילאלי בדרום הפרובינציה וחולקת גבול לדרומה עם מדינת אוטר פרדש, הודו. על פי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2021 אוכלוסיית העיר מנתה 198,792 תושבים, היא העיר הגדולה ביותר במערב נפאל והשמינית במדינה כולה.

דהאנגדי היא עיר הסחר המרכזית בפרובינציית סודורפשצ'ים ומהווה מרכז מבחינת חינוך, בריאות, והזדמנויות העסקה באזור.
יחד עם עוד כמה בתי חולים קטנים, 3 בתי חולים מרכזיים מספקים שירותי בריאות. כמו כן, קיימים בתי ספר ומספר מכללות להשכלה מתקדמת.

==תחבורה==
דהאנגדי מחוברת לערים מרכזיים אחרים בנפאל ולמדינת אוטר פרדש בהודו. אזרחים נפאליים והודיים מורשים לעבור בגבול שבין שתי המדינות ללא הגבלות. עם זאת, קיים מחסום לבדיקת מכס. קיימת תחבורה ציבורית מקומית הכוללת ריקשות, מוניות ואוטובוסים ציבוריים.

נמל התעופה דהאנגדי שוכן 3 ק"מ מהעיר ומשרת אותה עם טיסות לקטמנדו. מסלול הטיסה הוארך ל-1,524 מטר כדי לאפשר למטוס הפוקר 100 לנחות בו.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:נפאל: ערים