OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
נבוזראדן

נְבוּזַרְאֲדָן (בבבלית נבו-זר-אידין, Nabû-zēr-iddin - האל נבו נתן צאצא) היה איש צבא בבלי בכיר, אשר השתתף בכיבוש ממלכת יהודה והחרבת בית המקדש הראשון וירושלים.

== מקור שמו ==
פירוש שמו באכדית Nabû-zēr-iddin הוא "האל נבו נתן זרע", מהמילים נַדַנֻ nadānu<ref></ref> קשורה לעברית "נָתַן", זֶרֻ zēru<ref></ref> קשורה לעברית "זֶרַע".

==נבוזראדן במקורות==
===במקרא===
בספרי מלכים וירמיהו מתואר נבוזראדן כ"רב טבחים" (במובן של טבח, רצח) בצבאו של נבוכדנצר השני, מלך בבל. בתיאור חורבן יהודה בשנת 586 לפנה"ס מוצג נבוזראדן כמפקד בפועל של הצבא הבבלי שהחריב את ירושלים, כמוציא לפועל של ההגליות וכמי שמינה את גדליהו בן אחיקם כאחראי על התושבים שנותרו בה. הוא גם הבכיר הבבלי ששחרר את הנביא ירמיהו מאזיקיו לקראת הגליית התושבים, ואפשר לו להישאר חופשי ביהודה, אם ירצה בכך. 

===בתיעוד הבבלי===
בתעודה בבלית, שהתגלתה בתחילת המאה ה-20, הוזכר נבוזראדן כראשון מבין בכירי הממלכה ונראה שהיה מקורב במיוחד למלך נבוכדנצר. 

==תוארו ותפקידו==
קיימות לפחות שלוש אפשרויות לפירוש תוארו כ"רב טבחים": 
*על פי עודד ליפשיץ מאוניברסיטת ת"א, יש לתרגם את תוארו ל"שר האופים", "שר הנחתומים" - Rab Naḫatimmi. אין המדובר בהכרח באדם האחראי על האופים, אלא בתואר ממלכתי בכיר שמקורו בתפקיד זה בעבר.
*על-פי הרב ליאור אנגלמן, "רב הטבחים" משמעו "רב הטובחים", הוא האלוף האחראי על הטְבָחים שמבצע הצבא.
*גם התואר Rab Tabihi מוכר מתעודות בבליות ומשמעותו היא "מפקד משמר המלך", כלומר, יחידת העלית של הצבא הבבלי. תפקיד זה נראה כמתאים יותר למעמדו ופעילותו של נבוזראדן.

==נבוזראדן בתלמוד==

חז"ל פרשו את שמו של נבוזראדן כ"אריוך" מפני שהיה נוהם כאריה. במסגרת זו, הוא מתואר כאיש הצבא ששלח נבוכדנצר ליהודה בשל פחדו מהקרב. 

המדרש מקשר בין רצח הנביא זכריה בן יהוידע, לבין נבוזראדן והחורבן כ-250 שנה לאחר הריגתו של זכריה (החלקים שבארמית תורגמו לעברית):

בתלמוד במסכת סנהדרין וגיטין, מסופר שנבוזראדן הזדעזע והתגייר בעקבות המעשה הזה. 

==ראו גם==
*חורבן בית המקדש
*גלות בבל
*נבוכדנצר השני
*סמגר נבו
*נבושזבן

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.daat.ac.il/encyclopedia/value.asp?id1=1042 נבוזראדן], באתר דעת
* [http://www.jewishvirtuallibrary.org/jsource/judaica/ejud_0002_0015_0_14645.html נבוזראדן], באתר Jewish Virtual Library
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תולדות עם ישראל בעת העתיקה
קטגוריה:כשדים
קטגוריה:אישים בספר ירמיהו
קטגוריה:בבל
קטגוריה:אישים בתנ"ך המוזכרים במקורות חיצוניים
שיירת השניים

ב-12 בינואר 1948, א' בשבט 1948, יצאה מירושלים לגוש עציון, שיירה שכללה ארבע משאיות ומונית ובה עשרה אנשי חי"ש וחמישה נוטרים. לשיירה הצטרף עוזי נרקיס שנסע על מנת לקבל את הפיקוד על הגוש מדני מס.

השיירה נשאה ציוד לחימה - חומר נפץ, בקבוקי מולוטוב וציוד משקי. השיירה הותקפה על ידי אנשי כנופיות ערבים ליד שער אל-ח'דר ובכניסה לגוש מול "המנזר הרוסי" אך הצליחה להיכנס לגוש ללא נפגעים.

למחרת, 13 בינואר 1948, ב' בשבט תש"ח, יצאה בשעה 05.30 מגוש עציון לירושלים שיירה שכללה ארבע משאיות ומונית. בשיירה היו 23 לוחמים ועל המשאיות הועמסו גם 20 כלובי תרנגולות ושתי פרות שהכבידו על הנסיעה.

השיירה חלפה על מספר מחסומים אך במבואות בית לחם נפתחה עליהם אש. שלוש משאיות הצליחו להגיע למשטרת בית לחם. המונית ומשאית אחת נעצרו. חבר קיבוץ רבדים נפגע אנושות. הנוטר קפץ לעזור לו. שניהם לא נראו יותר. המשאית עם הפרות והמונית נשארו על הכביש והועלו אחר כך באש. השוטרים הבריטים הסכימו לבסוף ללוות את השיירה לירושלים והותקפו שוב ליד קבר רחל.

גופתו של חנוך זילברשטיין נמצאה אחר כך כשהיא שרופה ומושחתת בדקירות סכינים. גופתו של הנוטר זרובבל עובדיה לא נמצאה עד היום.
==לקריאה נוספת==
*יוחנן בן-יעקב: מחלקת ההר, פרשת הל"ה, הוצאת משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2008
==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20100823231530/http://www.etzion-bloc.org.il/tabid/197/Default.aspx שיירת ב' שבט תש"ח]

קטגוריה:מלחמת העצמאות: גוש עציון
קטגוריה:התקפות של ערביי ארץ ישראל במלחמת העצמאות
קטגוריה:מלחמת העצמאות: 1948
תעלת ביגל

תעלת ביגל (בספרדית: Canal Beagle) היא מצר ים בארכיפלג טיירה דל פואגו שבקצה הדרומי של דרום אמריקה. המצר מפריד בין האי הגדול בארכיפלג, הנקרא אף הוא טיירה דל פואגו ("ארץ האש") לבין האיים פיקטון , נווארינו , גורדון, או'בראיין, לונדונדרי וסטיוארט. בחלקו המזרחי, משמש המצר גבול טבעי בין ארגנטינה (מצפון) לבין צ'ילה (מדרום), ובחלקו המערבי הוא מצוי כולו בריבונות צ'ילה. 

אורכו של המצר 240 ק"מ, ובנקודה הצרה ביותר רוחבו 5 ק"מ בלבד. לצדם של מצר מגלן ומעבר דרייק, הוא משמש למעבר בין האוקיינוס האטלנטי והאוקיינוס השקט, אך בשל היותו צר, ובשל כך לא נוח למעבר אוניות גדולות, רוב התעבורה הימית מתבצעת דרך מעבר דרייק. 

ממצאים ארכאולוגיים מעידים על נוכחותם של בני היגאן באזור לפני כ-10,000 שנים. בין 1826 ל-1830 ערכו במקום חוקרים בריטים סקר הידרוגרפי. הספינה ששימשה אותם למחקרים הייתה אה"מ ביגל, בפיקודם של פיליפ פארקר קינג ואחריו רוברט פיצרוי, ועל שמה נקראה התעלה. גם חלק משמותיהם של האיים בסביבתה ניתנו לה על ידי אנשי הצוות. במסע נוסף של הביגל, הגיעה הספינה לאזור בשלהי 1832, כשעל סיפונה צ'ארלס דרווין. 

ב-1884 הוקמה העיר אושואיה לחופו הצפוני של המצר. עיר זו, שבה מתגוררים כיום למעלה מ-60 אלף תושבים, נחשבת לעיר הדרומית בעולם. על תואר זה מתחרה פוארטו ויליאמס, שבחופו הדרומי של המצר, על האי נווארינו. פוארטו ויליאמס, שהוקמה ב-1953, אמנם דרומית יותר, אך מתגוררים בה רק כ-2,000 תושבים.

==עימות הביגל==

במהלך המחצית השנייה של המאה ה-20 נקלעו ארגנטינה וצ'ילה לסכסוך בדבר הריבונות בכמה מהאיים שלאורך תעלת ביגל (פיקטון, לנוקס ונואבה). הסכסוך גלש לעיתים לעימות צבאי, שכונה עימות הביגל . ב-1958 הרס צבא ארגנטינה מגדלור שהקימה צ'ילה על האי הקטן סנייפ. המשבר הסתיים כאשר צ'ילה הסכימה שלא לבנות מגדלור על האי וארגנטינה הסכימה להסיג את כוחותיה ממנו. ב-1967 התעורר משבר נוסף, כאשר צבא צ'ילה סילק ספינת דיג ארגנטינאית שפעלה במים הטריטוריאליים של צ'ילה. ב-1971 חתמו נשיאי המדינות, סלוודור איינדה ואלחנדרו לנוסה, על הסכם בוררות בחסותה של המלכה אליזבת השנייה. ב-1977 נפסק כי האיים שייכים לצ'ילה. החונטה הצבאית השלטת בארגנטינה לא השלימה עם ההחלטה, ויזמה פלישה לאיים ("מבצע סוברניה") ב-1978, שבוטלה ברגע האחרון, לאחר שהאפיפיור יוחנן פאולוס השני התערב במשבר, ושלח את הקרדינל אנטוניו סמורה לגשר בין הצדדים. ב-1979 חתמו צ'ילה וארגנטינה על הסכם המכיר בוותיקן כמגשר ביניהן, וב-1984 נחתם "הסכם השלום והידידות", שקבע, שוב, כי האיים יהיו בריבונות צ'ילה, אך הסדיר גם את זכויות השיט, הקים גוף ליישוב מחלוקות עתידיות וצמצם את תחום המים הטריטוריאליים של שתי המדינות ל-3 מייל ימי.

==גלריה==
<center><gallery widths="170px" heights="170px" perrow="4">
קובץ:Beagle Channel -bb.jpg|
קובץ:Bahia Ensenada Tierra del Fuego.JPG|
קובץ:Ushuaia 2009.jpg|אושואיה
</gallery></center>

==קישורים חיצוניים==

* 

ביגל
קטגוריה:מגאיאנס ואנטארקטיקה הצ'יליאנית
ביגל
קטגוריה:טיירה דל פואגו (פרובינציה)
ביגל
ביגל
ביגל, תעלת
קטגוריה:גבול ארגנטינה–צ'ילה
מקרא מפורש

מקרא מפורש הוא הוצאה עממית של התנ"ך עם פירוש קצר שנכתב על ידי יוסף אליהו טריווש (שעשה את העבודה המדעית) והמורים דוד נוֹטיק וניסן לוין ויצא לאור בסוף העשור הראשון של המאה ה-20 בשלוש מהדורות – עברית, יידית ורוסית – בדפוס רוזנקרנץ ושריפטזצר בווילנה.

הספר מציג את נוסח התנ"ך מנוקד, אך ללא טעמי המקרא, עם פירוש קצר, המסביר בעיקר את המילים. הפירוש יצא גם במהדורת "ז'רגון", שבו נוסף על הפירוש העברי גם תרגום של חלק מהמילים ליידיש.

בשנת 1941 הוצאה מהדורה מתוקנת של מקרא מפורש בעריכת אברהם אריה עקביא ושיפורים שהוספו על ידו ועל ידי י' אמוראי, שלמה זלמן אריאל (תחת שם העט "ז' בהרב") וא"ל פאיאנס.

פירוש מקרא מפורש זכה להצלחה רבה ושימש כספר לימוד התנ"ך בבתי ספר עבריים רבים באירופה ובאמריקה. כבר בשנת 1941 צוין שחלק מחלקי הפירוש יצאו ביותר מעשרים מהדורות.

בשנת 1954 יצאה בשיתוף עם הוצאת מעריב מהדורה של מקרא מפורש בחמישה כרכים. בעקבות זאת פנתה מרים נוטיק לבית המשפט והוציאה צו מניעה נגד הפצת הספרים, מאחר שעקביא והמשפרים למהדורה המתוקנת צוינו בהם בתור הכותבים, במקום לציין את המפרשים המקוריים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מהדורות של התנ"ך
בתיה משעני

בתיה משעני-לחובר (1945 - 20 ביוני 1996) הייתה ספורטאית ישראלית, אלופה פאראלימפית ושיאנית עולם. היא השתתפה במשחקים הפאראלימפיים בשנים 1964 ו-1968 וזכתה ב-12 מדליות פאראלימפיות מהן 4 זהב, 5 כסף ו-3 ארד, בארבעה ענפים שונים: אתלטיקה, שחייה, טניס שולחן וכדורסל כיסאות גלגלים. ב הייתה בין חמשת הישראלים הראשונים שזכו במדליית זהב פאראלימפית.

== ביוגרפיה ==
ב זכתה משעני ב-5 מדליות, מהן 2 זהב, 1 כסף ו-2 ארד. 2 מדליות זהב בהטלת כידון בשיא עולם חדש של 15.50 מטר, במדליית ארד זכתה צפורה רוזנבאום מישראל (13.28 מטר) ובמשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 1:07.8 דקות, לפני רוזנבאום (1:25.2 דקות). מדליית כסף בטניס שולחן ביחידות ושתי מדליות ארד בהדיפת כדור ברזל (4.64 מטר) ראשונה הייתה רוזנבאום בשיא עולם חדש של 5.16 מטר ובטניס שולחן בזוגות עם רוזנבאום. נוסף לכך היא סיימה במקום רביעי בזריקת אלה (22.19 מטר).

ב זכתה משעני ב-7 מדליות, מהן 2 זהב, 4 כסף ו-1 ארד. מדליית זהב במרוץ בכיסאות גלגלים ל-60 מטר בתוצאה של 16.3 שניות, שלישית סיימה גאולה סירי מישראל (17.9 שניות). מדליות כסף בזריקת אלה (23.93 מטר) אחרי רוזנבאום (27.44 מטר) ולפני שושנה שרעבי מישראל (21.06 מטר), בהטלת כידון (12.71 מטר) אחרי רוזנבאום שקבעה שיא עולם חדש של 16.80 מטר ובהדיפת כדור ברזל (5.93 מטר) שוב אחרי רוזנבאום שקבעה שיא עולם חדש נוסף של 6.97 מטר. מדליית ארד בטניס שולחן ליחידות. נוסף לכך היא סיימה במקום רביעי בסללום (1:23.0 דקות) ובמקום שמיני בזריקת דיסקוס (10.55 מטר) וכן הגיעה לשלב רבע הגמר בטניס שולחן בזוגות עם מיכל אסקפה.

בשנת 1969 הוסמכה לעריכת דין. משנת 1978 ועד מותה הייתה היועצת המשפטית של ועדה מחוזית לתכנון ולבנייה.

בנה בועז לחובר היה ספורטאי חובב ונהרג בשנת 2008 מפגיעת רכב בזמן רכיבה על אופניים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.paralympic.org/batia-mishani פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדליסטיות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:אלופות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:זוכי מדליית כסף פאראלימפית מישראל
קטגוריה:זוכי מדליית ארד פאראלימפית מישראל
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:שחיינים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:אתלטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים טוקיו (1964)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:שחייניות נכות ישראליות
קטגוריה:שחקני טניס שולחן נכים ישראלים
קטגוריה:מטילי כידון ישראלים
קטגוריה:הודפות כדור ברזל ישראליות
קטגוריה:הודפי כדור ברזל ישראלים
קטגוריה:אתלטיות נכות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1945
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1996
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996
אשו משום חציו

בהלכה היהודית, אִשּוֹ מִשּוּם חִצָּיו הוא עיקרון הלכתי שטבע האמורא רבי יוחנן, שמשמעותו היא שבראי ההלכה, פעולה של הצתת אש דומה לפעולה של יריית חץ, כלומר, התפשטות האש נחשבת לתוצאה ישירה מההצתה והיא ב הישירה של המצית.

== מקור הדין ==
בתלמוד נחלקו אמוראים בדין זה מאיזה טעם יש לחייב אדם על אש שייצר, האם חיוב הוא כדין חץ שאדם ירה והזיק (אשו משום חציו), או שיש לחייב מדין ממונו שהזיק (אשו משום ממונו):
כלומר, ריש לקיש סובר ש"אשו משום ממונו" כיוון שבשונה מחצים, האש יוצאת מכוחה-היא ולא בכוח האדם. לעומתו טוען רבי יוחנן ש"אשו משום חציו", מאחר שלממון ממשות, בשונה מאש.

רבי יצחק נפחא לומד את המסקנה, ש"אשו משום חיציו", מן התורה. הפסוק העוסק בנזקי אש – – פותח בנזקי ממונו של המזיק ("כי תצא אש"), ומסתיים בנזק המיוחס לאדם עצמו ("שלם ישלם המבעיר"). מכך הוא לומד ש"אשו משום חציו".

== הסבר הדין ==
הרעיון העומד מאחורי קביעה זו הוא שכל שימוש בכוח טבע קיים (הנקרא בלשון התלמוד רוח מצויה) נחשב חלק ממעשה האדם וכשם שכאשר אדם השליך חפץ מראש הגג נחשיב את השבירה לפעולה ישירה שלו אף ש"השתמש" בכוח המשיכה, כן המדליק אש והאש התקדמה עם משב הרוח נחשב שהוא אחראי לכל השריפה.

העיקרון נאמר במקורו בהקשר של אב הנזיקין "אש" בהלכות נזיקין, והוא עומד בניגוד לדעת האמורא ריש לקיש הסובר ש"אִשׁוֹ משום ממונו", כלומר, התפשטות האש אינה אלא כנזקים שנעשו על ידי רכושו של האדם, כמו בעלי חיים שגרמו נזק או נזק שנגרם על ידי בור שחפר. למסקנת התלמוד רבי יוחנן מודה בעיקרון של אשו משום ממונו וכל מחלוקתם היא במקום שאפשר לחייבו גם משום חציו האם יתחייב גם משום חיציו. המשמעויות המעשיות של המחלוקת הן בעיקר בהלכות נזיקין, אך גם בשטחי הלכה אחרים.

==חידושו של הנימוקי יוסף==
אחד מהחידושים המפורסמים ביותר בסוגיה זו הוא חידושו של מחבר "נימוקי יוסף", רבי יוסף חביבא. הוא מקשה, לפי היסוד שהצתת אש ופעולותיה נחשבות כפעולות ישירות של המצית וכאילו הוא עשאן, כיצד ניתן להדליק נרות שבת בערב שבת, בעוד שהם ממשיכים לדלוק במשך שעות השבת, ולמטרה זו הם מודלקים. קושיה זו הייתה אחת המתקפות של הקראים על הרבנים בפולמוס על הדלקת נרות שבת.

כתוצאה מקושיה זו מסביר רבי יוסף חביבא שכל פעולת האש שנעשות לאחר-מכן מתייחסת למי שהדליק אותה כאילו עשה את הכל ברגע ההדלקה. במבט ראשון נראה כי לדברי רבי יוחנן השורף מתחייב בזמן ההיזק, ומסביר בעל "נימוקי יוסף" כי מתייחסים לשעת ההדלקה בלבד.

==קישורים חיצוניים==
* 
* פסקי דין רבניים על [https://www.psakim.org/psakim/tags/5815 אישו משום חיציו], אתר פסקי דין רבניים
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כללים ועקרונות בהלכה
קטגוריה:משפט עברי: דיני נזיקין
קטגוריה:בבא קמא: סוגיות תלמודיות
95 התזות

דיון לשם בירור תוקפם של שטרי המחילה הידוע בכינוי המקוצר 95 התֶּזוֹת (בלטינית: Disputatio pro declaratione virtutis indulgentiarum) היא מסה שחוברה על ידי מרטין לותר, דוקטור לתאולוגיה וכומר גרמני. את המסה הכתובה בלטינית תלה לותר ב-31 באוקטובר 1517 על דלתות כנסיית הטירה בוויטנברג, ועותקי המסמך הופצו בגרמנית. במסמך יש 95 טיעונים נגד המנהג הקתולי של מכירת שטרות המחילה (אינדולגנציות). מסמך זה, יחד עם מסמכים אחרים שחיבר לותר, והחשובים בהם "פרלוד" (1520), "לחירות האדם הנוצרי" (1520) ו"אל האצולה הנוצרית של האומה הגרמנית" (1520), היו הזרזים העיקריים לרפורמציה הפרוטסטנטית.

== רקע ==
הן אלברכט מברנדנבורג הן האפיפיור לאו העשירי נזקקו לכסף, ולשם כך הכריז האפיפיור על מכירת שטרות מחילה המקצרים את השהות בכור המצרף. מסחר זה בכתבי מחילה העלה את חמתו של מרטין לותר, אשר כתב ופרסם את 95 התזות. במסמך לא קרא לותר לקרע עם רומא ואפילו לא לרפורמה, אולם זו הייתה תוצאתו.
==תוכן התזות==

התזות נכתבו בלשון ענווה ואקדמית, והן התמקדו בשלושה נושאים מרכזיים:

1. ביקורת על מכירת כתבי סליחה: לותר טען כי כתבי הסליחה אינם מביאים לגאולה אמיתית וכי הכנסייה מנצלת את עניי העם לצורך רווחים כלכליים.

2. הקריאה לחזרה בתשובה אמיתית: לותר הדגיש כי הגאולה מתקבלת רק דרך אמונה וחסד אלוהי ולא דרך מעשים.

3. התנגדות לסמכות הכנסייה במתן מחילה: לותר טען כי רק אלוהים יכול להעניק מחילה אמיתית וכי הכנסייה אינה יכולה להבטיח גאולה באמצעות שטרות מחילה <ref>https://www.history.com/topics/religion/martin-luther-and-the-95-theses</ref><ref>https://www.britannica.com/topic/Protestantism/Ninety-five-Theses</ref>
== השפעות ה-95 תזות ==
פרסום התזות הפך במהרה לאירוע מכונן בהיסטוריה הדתית והפוליטית של אירופה. הן הופצו ברחבי גרמניה ולאחר מכן בכל אירופה, וגרמו ללותר להיקרא בפני הכנסייה להגנת דעותיו. 
התזות עוררו ויכוח תאולוגי ופוליטי רחב שהוביל לרפורמציה הפרוטסטנטית ולשינויים משמעותיים בכנסייה ובחברה האירופית.<ref>https://www.britannica.com/event/Ninety-five-Theses</ref>

== ראו גם ==
*פרדסטינציה

== קישורים חיצוניים ==

* [http://la.wikisource.org/wiki/Disputatio_pro_declaratione_virtutis_indulgentiarum?match=en Disputatio pro declaratione virtutis indulgentiarum] התזות בלטינית ובאנגלית
* [http://www.conradaskland.com/blog/2008/11/martin-luthers-95-theses-in-latin-and-english/ Martin Luther’s 95 Theses in Latin and English ] התזות באנגלית ובלטינית
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נצרות פרוטסטנטית
קטגוריה:ספרי המאה ה-16
קטגוריה:חיבורים פילוסופיים
קטגוריה:הרפורמציה הפרוטסטנטית
קטגוריה:ויטנברג
קטגוריה:1517
קטגוריה:מרטין לותר
יש לך חלב?

לוגו הקמפיין "יש לך חלב?"
יש לך חלב? (באנגלית: Got Milk?) הוא הסיסמה של קמפיין פרסומי מטעם ועדת יצרני החלב של קליפורניה (California Milk Processor Board). הקמפיין מתקיים מאז 24 באוקטובר 1993, והוא נועד לעודד צריכת חלב. בהמשך הותר השימוש בסיסמה גם ליצרני חלב אחרים ולחקלאים. הסלוגן מהווה את אחת מסיסמאות הפרסום המוכרות בארצות הברית.

יצרני החלב בקליפורניה החליטו לממן את הקמפיין הפרסומי, לאחר תקופה ארוכת-שנים שהתאפיינה בירידת מכירות החלב. הקמפיין הפך לאחד הבולטים בתקופתו, והסיסמה "יש לך חלב?" הפכה לסיסמה מוכרת. נעשו עליה פרפרזות רבות, בצורת פרסומים עם סיסמה דומה, בהם הוחלפה המילה "חלב" במוצרים אחרים. הקמפיין הוביל לעלייה במכירות החלב בקליפורניה, אך לא בשאר ארצות הברית. עם זאת, הקמפיין בלם את הירידה העקבית במכירות החלב.

ב-1995 הותר השימוש בסיסמה לפרסומות של ועדת יצרני החלב הלאומית (National Milk Processor Board, או MilkPEP), שהפיקה מאז פרסומות רבות בכיכובם של ידוענים מתחומי הספורט והבידור, וכן דמויות מצוירות. בפרסומים אלו פניהם של הידוענים עוטרו ב"שפם" לבן של חלב, כאשר סיסמת הפרסום "Where's Your Mustache?" (היכן השפם שלך?) הפכה אף היא לסיסמה ידועה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.aef.com/on_campus/classroom/case_histories/3000 got milk?], מאמר של דאגלס ב. הולט, פרופסור לשיווק באוניברסיטת אוקספורד, באתר Advertising Educational Foundation

==הערות שוליים==

קטגוריה:מסעות פרסום
קטגוריה:חלב
קטגוריה:סיסמאות
אחד באמצע

אחד באמצע או חמור באמצע או קוף באמצע הוא משחק ילדים המיועד לשלושה שחקנים לפחות ומצריך כדור אחד.

בתחילת המשחק עומדים שחקנים בצדדים שונים ואחד השחקנים עומד באמצע. מטרתם של השחקנים העומדים בצדדים היא למסור בכל פעם לצד שונה בלי שהשחקן העומד באמצע יתפוס את הכדור. אם השחקן שעומד באמצע תפס - הוא מתחלף עם שחקן מהצד שזרק את הכדור בתור שבו הוא תפס, והמשחק ממשיך. בדרך כלל מגרילים את השחקן שעומד באמצע. המנצח במשחק הוא מי שהיה באמצע הכי פחות פעמים. 

למשחק יש גרסאות נוספות בהם יותר משחקן אחד עומד באמצע. גם בגרסה זו מי מהשחקנים באמצע שתפס את הכדור מתחלף עם השחקן הזורק.

== ראו גם ==
* מסירות
* עשרים ואחת (משחק ילדים)

קטגוריה:משחקי ילדים
קטגוריה:משחקי כדור
קטגוריה:משחקי פגיעה בכדור
קטגוריה:משחקי רחוב
Blah Blah Blah (שיר)

Blah Blah Blah הוא הסינגל השני של זמרת הפופ האמריקאית קשה, מתוך אלבום הבכורה שלה Animal. השיר יצא לאור ב-19 בפברואר 2010. בשיר מתארחים הצמד האמריקאי 3OH!3.

הביקורות לסינגל היו חיוביות ברובן. בבלוג המוזיקה המוערך של תחנת הרדיו BBC 1 הוא זכה לביקורת חיוביות למדי ולדירוג של ארבעה כוכבים. רובם גם הביעו מורת רוח על חלקם של 3OH!3 בשיר, בטענה שהביצוע שלהם "מלא פגמים".

== היסטוריית מצעדים ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! אוסטרליה (ARIA)
| פלטינה ×2
| 140,000
|-
! קנדה (Music Canada)
| פלטינה ×2
| 80,000
|-
! ניו זילנד (RMNZ)
| זהב
| 7,500
|-
! שוודיה (GLF)
| זהב
| 20,000
|-
! הממלכה המאוחדת (BPI)
| כסף
| 200,000
|-
! ארצות הברית (RIAA)
| פלטינה ×2
| 2,000,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי קשה
קטגוריה:שירי 3OH!3
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קשה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בני בלנקו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי בני בלנקו
קטגוריה:שירים על מיניות
קטגוריה:שירי אלקטרופופ
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
בית הכנסת בניי-סיר-סן

בית הכנסת של ניי-סיר-סן במהלך הפגנה למען שחרורו של [[גלעד שליט]]
בית הכנסת של ניי-סיר-סן השוכן בעיר ניי-סיר-סן באזור איל-דה-פראנס, הוא בית הכנסת העתיק ביותר בפרברי פריז.

==היסטוריה==
הרב מיכאל אזולאי (מימין) בעת מינויו, לצד הרב הראשי של צרפת [[ז'יל ברנהיים בבית הכנסת של ניי, ספטמבר 2009]]
עד לשנת 1869 התאספו יהודי ניי בבית פרטי (15 rue Louis-Philippe) שנקבע כבית תפילה. בשנת 1875 הקימו יוצאי אלזס-לוריין קהילה יהודית עצמאית, והחליטו לבנות בית כנסת. האדריכל היהודי הצעיר שזכה בפרס רומא, אמיל אולמן (1844–1902), הוזמן לתכנן את המבנה. בית הכנסת, שנבנה בסגנון נאו-ביזנטי, נפתח לקהל בשנת 1878 ב-rue Jacques Dulud. רבה הראשון של הקהילה היה סימון דֶבְּרֶה (1854–1939), שהיה אביהם של רופא הילדים המפורסם רוברט דברה (1882–1978) ושל האדריכל ז'רמן דברה (1890–1948), וסבו של ראש ממשלת צרפת תחת נשיאותו של שארל דה גול, מישל דברה (1912–1996).

בשנת 1930 כבר מנתה הקהילה כ-6,000 בני אדם. הצורך בהרחבת בית הכנסת הפך להכרחי, ועבודות התכנון הוטלו על האדריכלים ז'רמן דברה וז'וליין הירש. בית הכנסת המחודש נחנך ב-24 אוקטובר 1937. בשנת 1943 גורשו רבה של ניי, רוברט מאיירס ואשתו סוזן (נולדה באואר) לאושוויץ. מצבת זיכרון שהונחה במקום מנציחה את הגירוש של יהודי ניי, ואת מעשי האומץ של חסידי אומות העולם בניי. לוח זיכרון נוסף ברחוב אדואר נורטייה הסמוך, מנציח את שמותיהם של 17 ילדים בני 3–11 שנים אשר שוכנו במרפאה שנוהלה על ידי נזירות, וב-25 יולי 1944 נאספו וגורשו על ידי הנאצים למחנות הריכוז.

התקומה של הקהילה לאחר מלחמת העולם השנייה לוותה בקשיים רבים. הרב של ניי לאחר המלחמה, דוד פיירוורקר, פעל רבות במטרה ליצור חוגי לימוד לצעירי הקהילה. בתקופת כהונתו של יורשו, הרב אדוארד גורביץ, זרמו למקום מספר עצום של יהודי אלג'יריה שהזרימו חיוניות חדשה לקהילה. יום השנה המאה לבניית בית הכנסת נחגג בנוכחות של הרשויות וראש הממשלה לשעבר מישל דברה.

הרב אלקסיס בלום ירש את מקומו של הרב ג'רום כאהן, שנפטר בשנת 1988. עם יציאתו לפנסיה של בלום, מונה בשנת 2009 הרב מיכאל אזולאי, המכהן גם כחבר וועדת האתיקה הלאומית.

==אדריכלות==
פנים בית הכנסת בניי-סיר-סן
בית הכנסת היה במקור בצורת ריבוע, והכניסה למבנה פנתה לרחוב rue Jacques Dulud. עדיין קיימים שם שני הפביליונים מבית הכנסת המקורי שמכותרים בספר תורה, ובאמצעם קבוע שער שעליו הכיתוב מתהילים קי"ח, פסוק י"ט: פִּתְחוּ-לִי שַׁעֲרֵי-צֶדֶק; אָבֹא-בָם, אוֹדֶה יָהּ. 

הבניין מכוסה בכיפה גדולה, המחוררת ב-24 חלונות. במהלך שיפוץ בית הכנסת בשנת 1930 הועברה הכניסה ל-rue Ancelle והוארכה הספינה המרכזית. לכניסה החדשה נוספה סדרה של שבע קשתות בצורת "עין שור" שמקיפים אותם מגן דוד. מגן דוד מעטר גם את תבנית לוחות הברית בשער הכניסה, וכן את ראשי העמודים. פנים המבנה מעוצב בסגנון שנות ה-30.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://jewishencyclopedia.com/view.jsp?artid=212&letter=N ערך על בית הכנסת באנציקלופדיה היהודית]

==הערות שוליים==

קטגוריה:פריז: בתי כנסת
קטגוריה:או-דה-סן
על בלימה: סיפורה של חטיבה 188 במלחמת יום כיפור

"על בלימה - סיפורה של חטיבה 188 במלחמת יום כיפור" הוא ספר מאת אבירם ברקאי, אשר יצא לאור ב-2009 בהוצאת מעריב, ומתאר בפרוטרוט ובתיאורים אמיתיים, מרגשים וקשים לעיתים את קורותיה של חטיבת השריון 188 שלחמה ברמת הגולן במהלך קרבות הבלימה בראשית מלחמת יום הכיפורים.

בהקדמה לספרו מספר ברקאי על התחושות הקשות של לוחמי החטיבה. טענה אחת היא, כי בעוד שסיפורי גבורה רבים הונצחו לאחר המלחמה (חציית התעלה, הקרב על עמק הבכא, כיבוש החרמון ועוד), סיפורה של חטיבת הקו הסדירה הקבועה ברמת הגולן כמעט נשכח. טענה נוספת היא על הביטחון של הצמרת המדינית בכוח הזעום שעמד מול מסות השריון הסוריות ערב המלחמה, צמרת מדינית אשר לא תיארה לעצמה את האפשרות שיתפתח ברמת הגולן, אירוע גדול יותר מיום קרב וכי הכוחות הסדירים אולי לא יספיקו לבלום את כל הצבא הסורי.

==אופי הכתיבה==
ספרו של ברקאי כולל הרבה תיאורים אישיים אשר משמשים כדי לחבר את הקורא לדמויות הפועלות בשטח, חיבור שברוב הפעמים נגדע באיבו עם נפילתה של הדמות. התיאורים של המוות הם ריאליסטים וקשים ומחייבים את הקורא להישאר דרוך לכל התפתחות.

==תקציר הספר==
הספר מתחיל בסקירה של האירועים שקדמו למלחמה - הסימנים המקדימים. יש התייחסות לבניין הכוח הסורי והתייחסות לעיבוי הגזרה בצד הישראלי שנובעת מהעלאת כוננות חלקית מטעם הממשלה (העלאת כוחות חטיבה 7 לרמה). עם פרוץ האש יש התמקדות בפלוגות ובמחלקות הטנקים השועטות לעבר הרמפות למרות הגשם הארטילרי ועל ההצלחות המדהימות של טנקי החטיבה לבלום כל ניסיון חדירה סורי על תעלת הנ"ט ועוד לפניה.

את יום ה-6 באוקטובר הספר מחלק לשעות, כאשר לכל שעה מוקדש פרק. ההתמקדות היא בכל הגזרות בהן פעלו כוחות החטיבה. החלוקה העיקרית היא בין הגזרה הצפונית (של מג"ד 74 יאיר נפשי) ובין הגזרה הדרומית (של מג"ד 53 עודד ארז), ובנוסף יש תיאור של המתרחש במחנה נפח שהוא המחנה המרכזי ברמה, של הכוחות תומכי הלחימה (שיירת הדרגים ומערך הרפואה) ולבסוף גם של כוחות המילואים שמתחילים לתגבר את המערך הסדיר.

התיאור הרב-גזרתי ממשיך גם בימים הבאים עד לסיום המלחמה. מרבית הספר מוקדש ליום הראשון והשני של הלחימה, בהם סבלה החטיבה מכה אנושה. ביומיים אלה פעלה בצורה בלתי נלאית, על אף האבדות הרבות, והצליחה להשהות את השטף הסורי עד בוא המילואים.

הספר ניתן בצה"ל כשי למפקדים בחיל הרגלים, השריון ולוחמי ומפקדי יחידות מובחרות אחרות.

==ראו גם==
* חטיבה 188 במלחמת יום הכיפורים
==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.text.org.il/index.php?book=0910092 דף הספר באתר "טקסט"]
* [https://archive.kippur-center.org/188/ab-188b-2009-short.pdf אבירם ברקאי, על בלימה: סיפורה של חטיבה 188 במלחמת יום כיפור - הפרק הראשון לקריאה], באתר המרכז למלחמת יום הכיפורים
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20131213160854/http://www.yadlashiryon.com/show_item.asp?levelId=64927&itemId=1458&itemType=0 על בלימה], סקירת ספרו באתר "יד לשריון"
* רן לוי, הסורים על הגדרות: חטיבה 188 במלחמת יום הכיפורים, [https://www.ranlevi.com/2018/10/14/ep254_hativa_188_part_1_mst/ חלק א'], [https://www.ranlevi.com/2018/10/28/ep254_hativa_188_part_2/ חלק ב'], [https://www.ranlevi.com/2018/10/28/ep254_hativa_188_part_3/ חלק ג'], בפודקאסט "עושים היסטוריה", 2018

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי היסטוריה של עם ישראל
קטגוריה:מלחמת יום הכיפורים: ספרים
קטגוריה:צה"ל בתרבות ובאמנות
קטגוריה:ספרי עיון בעברית: מלחמות ישראל
קטגוריה:צה"ל: היסטוריה
קטגוריה:חטיבה 188
קטגוריה:ספרי ספריית מעריב
יורוקאפ צ'לנג'

יורוקאפ צ'לנג (באנגלית: EuroCup Challenge) (שמות קודמים: "צ'מפיונס קאפ", "יורוקאפ פיב"א") היה טורניר כדורסל אירופי שנוהל על ידי פיב"א אירופה בין שנת 2002 לשנת 2007. הטורניר היה נחשב כרביעי בחשיבותו באירופה אחרי היורוקאפ (פיב"א), היורוקאפ (יול"ב) והיורוליג.

הטורניר החל בשנת 2002 מאיחוד של גביע ספורטה וגביע קוראץ' בעקבות הקמת טורניר גביע יול"ב של הארגון המתחרה היול"ב לקבוצות הדרג השני באירופה תחת השם "צ'מפיונס קאפ", גביע יול"ב הצליח לבסס את עצמו כטורניר השני בחשיבותו וה"צ'מפיונס קאפ" הפך לטורניר השלישי בחשיבותו באירופה באותו עונה (2002/2003) בשנת 2003 פיב"א הקימה את טורניר היורופליג שהפך לטורניר השלישי בחשיבותו באירופה וטורניר ה"צ'מפיונס קאפ" הפך ל"יורוקאפ", בשנת 2005 שוב שונה השם ל"יורוקאפ צ'לנג'". הטורניר פעל 5 עונות עד שנסגר בשנת 2007.
בשנת 2008 הודיעו ארגוני פיב"א ויול"ב על שיתוף פעולה ביניהם הכולל שינוי שמות הגביעים בתחרויות שהפעילו, גביע היורוקאפ פיב"א הפך לגביע יורוצ'אלנג' וגביע היול"ב קיבל את השם יורוקאפ.

==כל הגמרים==
{| border="1" cellpadding="2" style="border-collapse:collapse; text-align:right"
|- style="background:#f0f6fa;"
!עונה
!אלופה
!סגנית
!תוצאה
!עיר מארחת
! colspan="2" |מקומות שלישי ורביעי
|-
|2002/2003
|אריס סלוניקי
|פרוקום גדיניה
|83:84
|סלוניקי
| ונטספילס
| המופארם ורשאץ
|-
|2003/2004
|מיטלדויטשר
|דיז'ון באסקט
|68:84
|איזמיר
| טובורג פילזנר
| דינמו מוסקבה האזורית
|-
|2004/2005
|אססופט פלוישט
|לוקומוטיב קובאן
|74:75
|פלוישט
| דינמו מוסקבה האזורית
| בנדירמה באנוויט
|-
|2005/2006
|אוראל גרייט
|חימיק יוז'ני
|67:80, 80:74
|פרם/יוז'ני
|אולימפיה לריסה
| לאפינראנן
|-
|2006/2007
|צסק"א סמרה
|קראבנוס
|85:83, 81:101
|סמרה/ניקוסיה
|פיצה אקספרס אפולון
| בי.סי. דניפרו
|}

== הMVP של גמר הטורניר ==
{| class="wikitable sortable"
!עונה
!MVP
!עמדה
!קבוצה
|-
|2002/2003
| ויל סולומון
|רכז/קלע
|אריס סלוניקי
|-
|2003/2004
| מריונאס פטריביצ'יוס
|פאוור פורוורד/סנטר
|מיטלדויטשר
|-
|2004/2005
| ולדימיר קוזמנוביץ'
|קלע
|אססופט פלוישט
|-
|2005/2006
| דריק אלסטון
|פאוור פורוורד/סנטר
|אוראל גרייט
|-
|2006/2007
| ניקיטה שבאלקין
|פאוור פורוורד/סמול פורוורד
|צסק"א סמרה
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:תחרויות כדורסל באירופה
קטגוריה:תחרויות כדורסל לא פעילות
אלכסנדר שליכטר

אלכסנדר שליכטר
אלכסנדר שליכטר (באוקראינית: Шліхтер Олександр Григорович; 1 בספטמבר 1868 - 1 בדצמבר 1940) היה עיתונאי מחתרתי, בולשביק ופוליטיקאי אוקראיני. שימש שר בממשלה הבולשביקית הראשונה.

==קורותיו==

סבו של שליכטר, במקור מגרמניה, התיישב במחוז פולטבה אוקראינה בשנת 1818.

לאחר שנת לימודיו ב-אוניברסיטת חרקוב בעיר חרקוב בה למד פיזיקה ומתמטיקה עבר לברלין ולמד רפואה. בהיותו בברלין הכיר את אשתו. בלי לסיים את הלימודים חזר לאימפריה הרוסית בשנת 1891 הצטרף שליכטר למפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית. הוא היה כתב בעיתון הבולשביקי "הפרולטריון" שיצא לאור בשנים 1904–1906. בשנת 1908 נעצר והשתחרר רק בשנת 1917 בעקבות מהפכת פברואר.

לאחר תפיסת השלטון הבולשביקי, בנובמבר 1917 התמנה שליכטר למשרת שר החקלאות (קומיסר) והיה בתפקיד זה עד לפברואר 1918. בהמשך היה קומיסר המזון בסיביר. ובשנת 1919 הוא הפך לקומיסר המזון באוקראינה. בשנת 1920 התמנה ליו"ר הוועד המרכזי של מחוז טמבוב, במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה היה מעורב בדיכוי מרד טמבוב. לאור אי-הצלחה בדיכוי המרד הועבר מתפקידו ונשלח לעבוד במשרד החוץ. היה נציג רוסיה הסובייטית במספר מדינות אירופה.

לאחר מספר שנים חזר ושימש בשורת תפקידים בשלטון הסובייטי באוקראינה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פוליטיקאים אוקראינים
קטגוריה:גרמנים מאוקראינה
קטגוריה:שרי החקלאות של רוסיה
קטגוריה:ילידי 1868
קטגוריה:נפטרים ב-1940
ג'ון קמרון מיטשל

ג'ון קמרון מיטשל (באנגלית: John Cameron Mitchell; נולד ב-21 באפריל 1963) הוא במאי, שחקן ותסריטאי אמריקאי.
ביים את הסרטים "שורטבאס","מחילת הארנב" ו"הדוויג והשארית העצבנית", שעל משחקו בו הועמד לפרס גלובוס הזהב.

== ביוגרפיה ==
מיטשל נולד באל פאסו, טקסס לאם ממוצא סקוטי ולגנרל בצבא ארצות הברית. מיטשל גדל בבסיסים אמריקאיים בארצות הברית, גרמניה וסקוטלנד ולמד במוסדות חינוך קתולים.
למד תיאטרון ב"אוניברסיטת נורת'ווסטרן".
בשנת 1985 יצא מהארון בפני משפחתו וחבריו ובשנת 1992 הודיע על כך באופן רשמי בראיון שנתן ל"ניו יורק טיימס".

== קריירה ==
מיטשל התחיל את הקריירה שלו בתיאטרון. קמרון מיטשל היה אמור לככב במחזמר "אל תוך היער" בתפקיד הנער ג'ק ואף הקליט שיר שנחתך מהאלבום הסופי של המחזמר. אבל בסוף קמרון מיטשל הוחלף בשחקן בן ורייט.

קמרון מיטשל היה מועמד למספר פרסים על הופעותיו במחזות המוזיקליים "שוב שלום" ו"סוד הגן הנעלם".
סרטו הראשון כשחקן היה סרט הפשע "Band of the Hand" לצידו של סטיבן לאנג.
ב-2006 ביים כתב והפיק את הדרמה הקומית מעוררת המחלוקת "שורטבאס" שזכתה לביקורות מעורבות בעולם בשל סצינות הסקס הבוטות המוצגות בסרט, מהנועזות ביותר שהוצגו בקולנוע מזה שנים.
ב-2010 ביים מיטשל את הדרמה "מחילת הארנב" בכיכובן של זוכות האוסקר ניקול קידמן ודיאן ויסט וכוכב "האביר האפל" אהרון אקהרט. בשנת 2016 גילם את אנדי וורהול בסדרת הטלוויזיה "ויניל".

בשנת 2022 לוהק צוקרמן לדמותו של ארמורי בסדרת הטלוויזיה "עיר בלהבות" המבוססת על הרומן באותו שם מאת גארת ריסק הולברג משנת 2015. הסדרה תעלה לאוויר במהלך 2023 בשירות אפל TV פלוס.

== הדוויג והשארית העצבנית==

ב-1998 יצר מיטשל ביחד עם סטפאן טראסק את המחזמר "הדוויג והשארית העצבנית" אודות הטרנסג'נדרית הגרמנית הנזל שמידט העוברת ניתוח לשינוי מין ועוברת לארצות הברית עם חייל אמריקאי, שם מקימה להקת דרכים רוקיסטית. המחזה זכה להצלחה רבה בבמות אוף ברודוויי וברחבי בעולם.

ב-2001 ביים וכתב מיטשל גרסה קולנועית מוצלחת שזכתה להצלחה ביקורתית ובמהרה גם למעמד קאלט. בסרט גילם את אותה הדמות הראשית לצידו של מייקל פיט וקיבל מועמדות לפרס גלובוס הזהב על ההופעה המוזיקלית הטובה ביותר, על בימוי הסרט זכה מיטשל בפרס פסטיבל סאנדנס.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרים א-בינארים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:במאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:להט"בים אמריקאים
קטגוריה:במאים להט"בים
קטגוריה:זוכי פרס טוני לשם כבוד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת נורת'ווסטרן
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1963
קטגוריה:זוכי פרס גות'הם
פיבר ריי

פיבר ריי (Fever Ray) הוא שם הבמה של הזמרת השוודית קארין דרייר אנדרסון (נולדה ב-7 באפריל 1975 בדרום סטוקהולם), שידועה גם כחצי הנשי של הצמד האלקטרוני "The Knife".<ref></ref> אלבום הבכורה של פיבר ריי יצא ב-2009, התאפיין בסאונד אלקטרוני אפל ואקספרימנטלי וזכה לביקורות משבחות.

מתוך האלבום יצאו שישה סינגלים, כשהבולטים בהם הם "When I grow up" ו-"Seven". ב-2010 הוציאה את הסינגל "Mercy Street", גרסת כיסוי לשיר בשם זה של הזמר הבריטי פיטר גבריאל. ב-2011 יצא הסינגל "The Wolf", ששימש כשיר הנושא בסרט האימה "ירח אדום".

== דיסקוגרפיה ==
* Fever Ray - 2009
* Live in Luleå ("הופעה חיה בלולאו") - 2009
* Plunge - 2017
* Live in Live At Troxy - 2019
* Plunge Remix - 2019

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.kovideo.net/fever-ray-albums-33650.html דיסקוגרפיה מלאה] ב-kovideo.net
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:אמנים שוודים הידועים בשם במה
קטגוריה:מפיקות מוזיקליות
קטגוריה:אמני מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:זמרות-יוצרות שוודיות
קטגוריה:זמרים א-בינארים
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1975
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1975
הצבעה חשאית

"הבחירות" ציור של [[ויליאם הוגארת' (1755). לפני שהונהגה הצבעה חשאית הצבעה תחת איומים הייתה נפוצה]]
הצבעה חשאית היא הצבעה שבה לא ידועה בחירתו של כל אחד מהמצביעים. חשאיות ההצבעה באה להבטיח כי המצביע בוחר בדעתו האמיתית, ומונעת ניסיונות להשפיע על המצביע באיומים.

הצבעה חשאית נערכת בדרך כלל באמצעות הכנסת פתקי הצבעה לקלפי, הנספרים לאחר תום מועד ההצבעה. ישנן גם שיטות הצבעה אחרות, כגון הצבעה ממוחשבת שמשתמשת במחשבים. הצבעה חשאית קיימת עוד מתקופת יוון העתיקה, שבה נערכו הצבעות חשאיות במספר מקרים, כדוגמת אוסטרקיזם.

==בבחירות ובמשאל עם==

בצרפת סעיף 31 בחוקה של 1795 קבע ש"הבחירות צריכות להתקיים בהצבעה חשאית". כך גם בחוקה של 1848: המצביעים יכלו לכתוב את שם המועמד המועדף עליהם בפתק הצבעה שאותו קיפלו כדי למנוע מאחרים לדעת את הצבעתם. נפוליאון השלישי ניסה לבטל את ההצבעה החשאית במסגרת משאל עם שהתקיים ב-1851 וקבע שעל המצביעים לכתוב "בעד"/"נגד" לצד שמותיהם ברשימות ההצבעה, אולם בעקבות התנגדות עזה לכך ביטל זאת ואיפשר הצבעה חשאית.

בבריטניה הצבעה חשאית הייתה אחת משש דרישותיה של תנועת הצ'רטיזם, תנועה לרפורמה פוליטית וחברתית שפעלה בבריטניה באמצע המאה ה-19. הפרלמנט הבריטי סירב לדון בדרישות התנועה, אולם לורד מקאולי מהמפלגה הוויגית בנאומו ב-1842 אף על פי שדחה את שש הדרישות כמכלול, הודה כי הצבעה חשאית היא אחת משתי דרישות שבהן הוא תומך. ההצבעה החשאית הונהגה לבסוף ב-1872, במסגרת חקיקה שיזם ראש הממשלה ויליאם גלאדסטון. כיום נהוג בבריטניה שלכל מצביע ולכל פתק הצבעה יש מספור, כך שבאופן תאורטי ההצבעה אינה חשאית, אולם רק בהחלטת בית משפט מיוחד ניתן לחשוף את המצביע.

כורי הזהב ביוריקה, ויקטוריה שבאוסטרליה הושפעו מרעיונות תנועת הצ'רטיזם וב-1854 פרצו במרד תוך שהם מאמצים את רעיון ההצבעה החשאית. הצבעה חשאית אומצה לראשונה בטסמניה ב-1856. ב-1856 הוחלט במסגרת חקיקה על הצבעה חשאית בוויקטוריה, וכך גם בדרום אוסטרליה.

בארצות הברית רוב המדינות עברו להצבעה חשאית לאחר הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1884, אולם קנטקי אימצה את ההצבעה החשאית רק ב-1891.

בישראל בהתאם לחוק יסוד: הכנסת, נהוגה הצבעה חשאית בבחירות, הבוחר אינו חייב להצהיר על הצבעתו, ולשום רשות ממלכתית אין רשות לשאול אותו על כך. ההצבעה עצמה נעשית מאחורי פרגוד, ופתק ההצבעה מושם בתוך מעטפה אטומה. פתק או מעטפה שיש עליהם סימן מזהה כלשהו נפסלים ואינם נספרים.

==במליאת הכנסת==
הכלל הוא שהצבעות במליאת הכנסת הן גלויות. עם זאת, במספר מקרים נקבע בחוק, או בתקנון הכנסת, כי ההצבעה היא חשאית. כך, קובע חוק יסוד: נשיא המדינה כי "בחירת נשיא המדינה תהיה בהצבעה חשאית בישיבת הכנסת שנועדה לעניין זה בלבד". בחוק יסוד: מבקר המדינה נכללת הוראה דומה לגבי בחירתו של מבקר המדינה. 

בתקנון הכנסת נקבע כי בחירת נציגי הכנסת לוועדה לבחירת שופטים ולוועדות לבחירת דיינים, קאדים וקאדי מדהב יהיו חשאיות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:הצבעה בבחירות
עמוס בועזסון

עמוס בועזסון (נולד ב-1967) הוא ויולן, מנצח, מעבד ומלחין ישראלי המשמש כוויולן הראשי של התזמורת הסימפונית ירושלים.

== לימודים ==
בועזסון נולד בירושלים ולמד באקדמיה למוזיקה ע"ש רובין אצל פרופ' דוד חן. אחרי המשך לימודים אצל חיים טאוב נסע לארצות הברית ולמד לתואר מוסמך באוניברסיטת אינדיאנה, אצל עתר ארד.

== קריירה ==
בועזסון מופיע ברחבי העולם כסולן וכשותף בהרכבים קאמריים. הוא מרבה לנגן מוזיקה ישראלית, השתתף בפסטיבלי מוזיקה בישראל ומקליט לקול המוסיקה. בשנת 2003 היה נגן ראשון בקבוצת הוויולות בתזמורת הקאמרית הקיבוצית וכן ניגן בסינפונייטה הישראלית באר שבע, בקאמרטה הישראלית ירושלים ובתזמורת הפילהרמונית הישראלית. עמוס בועזסון מנגן מוזיקה מתקופת הבארוק בביצוע אותנטי.

עמוס בועזסון השלים לימודי תואר שני בניצוח כתלמידו לניצוח של המאסטרו מנדי רודן בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב. כמו כן השתלם אצל המנצחים יואב תלמי, ג'יזל בן דור ואי-אן שו. 

עמוס בועזסון שימש בעבר כמנצח בית בסינפונייטה הישראלית באר שבע ומשנת 2009 ועד שנת 2012 שימש כמנצח ומנהל מוזיקלי של תזמורת "חובבי המוזיקה ירושלים".

בועזסון מלמד נגינה בכינור ובויולה ונגינת מוזיקה קאמרית בקונסרבטוריון "הסדנה" בירושלים וב"מוזיקון" במבשרת ציון. בין תלמידיו בונת הכינורות יעל רוזנבלום.

עמוס בועזסון עוסק גם בהלחנה. יצירותיו הן:
* "פסקליה" לתזמורת
* "גלים" לתזמורת
* שלישייה לקלרינט, כינור וקונטרבס
* "אשליות" לכינור ולנבל
* מחזור שירים לטקסטים יפנים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ויולנים ישראלים
קטגוריה:ויולנים יהודים
קטגוריה:מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
בר פדא

רבי יהודה בר פדא (מוזכר בתלמוד כבר פדא) היה אמורא שחי בדור הראשון לאמוראי ארץ ישראל, חבירו של רבי יוחנן.

רבי יהודה בר פדא, המוזכר במדרש כ"יהודה בר פדייה", היה בן אחותו של בר קפרא. הוא היה מראשוני האמוראים, ובתלמוד נזכר שאילפא שהיה זקן יותר מרבי יוחנן דן עמו בהלכה.

==קישורים חיצוניים==
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הדור השני לאמוראי ארץ ישראל
Friday (שיר של רבקה בלאק)

Friday הוא הסינגל הראשון של הזמרת האמריקאית רבקה בלאק. השיר נכתב והופק על ידי קלרינס גא'י ופטריק וילסון, השיר מבוצע על ידי רבקה בלאק ופטריק וילסון. השיר יצא ב-10 בפברואר 2011 ואז עלה לראשונה ב-iTunes ב-14 במרץ 2011 על ידי חברת התקליטים ARK Music Factory כסינגל הבכורה של בלאק.

קליפ השיר זכה ליותר מ-150 מיליון צפיות ב-YouTube, כאשר 86 אחוזים מן המדרגים סימנו שאינם אוהבים את השיר, בנוסף הועלו לאינטרנט פרודיות רבות של השיר. השיר קיבל ביקורות לועגות רבות, וכונה כ"שיר הכי גרוע".

== רקע ==
בסוף שנת 2010 סיפר לקוח של ARK Music Factory לבלאק בת השלוש עשרה על חברת התקליטים. אמה של בלאק, גאורגינה, שילמה לחברה 4,000 דולר עבור שיר שביתה תוכל להקליט. בלאק בחרה את השיר Friday ואמרה ש"השירים האחרים מדברים על אהבה של מבוגרים, אני עוד לא חוויותיי את זה. אני מרגישה כאילו זה השיר שמתאים בשבילי". פטריק וילסון, כותב השיר ומבצע אותו עם בלאק מספר "כתבתי את השיר ביום חמישי בלילה, כתבתי הרבה שירים כל הלילה וזו הייתה סוג של התרגשות שכבר יום שישי".

== מצעדים ודירוגים ==

== גרסאות ==

* גרסת Glee - לשיר יצאה גרסה בעונה השנייה של התוכנית "Glee".
* גרסת Late Night with Jimmy Fallon - ב-1 באפריל 2011 הוצגה גרסה של Friday בתוכנית "Late Night with Jimmy Fallon" בה השתתפו סטפאן קולברט, ג'ימי פאלון וטיילור היקס.
* גרסאות נוספות - לשיר יצאו גרסאות נוספות המבוצעות על ידי ניק ג'ונאס, קייטי פרי וג'סטין ביבר.

== רמיקס ==
רמיקס לשיר בהשתתפות 3!oh3, ביג פרידיה ודוריאן אלקטרה, לכבוד 10 שנים לשחרור השיר המקורי יצאה לאור ב-10 בפברואר 2021.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2011
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2011
קטגוריה:שירי 3OH!3
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:וידאו קליפים מעוררי מחלוקות
קטגוריה:שירים על יום שישי
קטגוריה:שירי הייפרפופ
קטגוריה:סרטונים: תופעות אינטרנט
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
שינוי מזג אוויר

טורנדו ב[[אוקלהומה. חוקרים שואפים למנוע מזג אוויר מסוג זה.]]

שינוי מזג אוויר (Weather modification) הוא תהליך המשנה באופן מקומי מזג אוויר או מתמרן אספקטים סביבתים מסוימים ומטרתו הסופית היא לשנות מזג אוויר מקומי. התהליך המודרני שמשמש בין היתר לזריעת עננים ומניעת סופות הפך עם השנים לעניינן של ממשלות וגופי צבא בעולם כולו. המונח המתייחס לשינוי אקלים, אשר עוסק בהיקף אזורי או עולמי, הוא הנדסת אקלים.

התמרון הבולט והמדווח ביותר התרחש באולימפיאדת בייג'ינג (2008).
זריעת עננים

==זריעת עננים==
תהליך זריעת עננים הוא תהליך שכיח ברוב המדינות המערביות בעולם. התהליך מעודד משקעים באמצעות זריעת חלקיקים בגובה מסוים. החלקיקים לרוב נוצרים מתרכובת כסף ויוד. יעילות התהליך לא הוכחה וכמו כן נטען שהתהליך בטוח לסביבה. מספר פרויקטים עסקו בכך מסביב לעולם: מבצע פופאי של ארצות הברית בווייטנאם, פרויקט קומולוס בבריטניה וניסויי ישראל.

התהליך מעורר מתנגדים רבים בעולם המכנים את תוצר הזריעה בשם כמטרייל. בהקשר זה ישנו בלבול בין מספר מטרות-זריעת עננים מיועדת להורדת גשם, בעוד שהמונח "כמטרייל" בעיקר מתייחס לשימוש לכאורה בחומרים שמטרתם המשוערת היא להחזיר את קרינת השמש מכדור הארץ והסברים חלופיים אחרים.

==מניעת סופות==
תעוד לפרויקטים ראשונים למניעת סופות נרשם בשנת 1958 ובין השנים 1962 ל-1983. שני הפרויקטים נערכו על ידי ממשלת ארצות הברית ומטרתם הייתה לווסת את עונת הציקלונים על ידי הטסת מטוסים אל עין הסופה.
 פרויקטים מאוחרים כללו יצירת שכבת שמן על פני הים. התהליך בחן אידוי.
 מאוחר יותר, חברת Dyn-O-Mat הציעה פיתוח חדיש. החברה הציעה להזריק את רכיב ה Dyn-O-Gel (מסוגל לספח פי 1,500 ממשקלו) לעין הסופה. יעילותו בספיחת אדי הסופה. השיטה נמדדה ונמצאה כלא יעילה.

==ראו גם==
*HAARP (תוכנית מחקר אמריקאית)

==קישורים חיצוניים==

* לינדה שניידר, [https://hazmanhazeh.org.il/geoengineering/ הפתרון הכוזב למשבר האקלים], באתר הזמן הזה, מאי 2019
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:שינוי אקלים
קטגוריה:אטמוספירת כדור הארץ
קטגוריה:הנדסת אקלים
יחידת ההנחתה הקדמית

סמל היחידה עד שנת 2017
שמשון של חיל האוויר נוחת בשדה תעופה קדמי שהוכשר על ידי היחידה]]
לוחמי היחידה בעת פריסה בשטח
יחידת הנחתה קדמית (יחידה 5700) (בראשי תיבות: יה"ק, או "יחידה 5700") היא יחידה לאִפְשׁוּר נחיתה בשטח לכלי טיס של חיל האוויר. היא נחשבת לאחת מהיחידות הטקטיות המיוחדות של חיל האוויר. מפקדה הוא קצין בדרגת רב-סרן. החל מינואר 2022 היחידה כפופה לכנף 7<ref></ref> - כנף כוחות האוויר המיוחדים של חיל האוויר. בסיס האם שלה הוא נבטים.

יעוד היחידה הוא לאתר ולהפעיל שדות תעופה קדמיים ומנחתים בני שימוש לכלי טיס, אשר אינם שדות קבע של חיל האוויר.

התפקיד מתבצע על ידי "מנחית סער קדמי"<ref></ref> והוא כולל איתור מנחתים, בחינת התאמתם למשימה, סימונם והפעלתם. בדיקת המנחתים המיועדים, מתבצע על ידי "בוחן עפר". העבודה מתבצעת עם מטוסי התובלה "קרנף" ו"שמשון" וכלי טיס שונים ומחייבת ידע בתקשורת ופיקוח טיסה ויכולות חי"ר, ניווט וניוד.<ref></ref>

פעולת היחידה דומה לפעילות צוות בקרת קרב בחיל האוויר של ארצות הברית.

== היסטוריה ==
היחידה הוקמה ב 10 לדצמבר 1973 בבסיס לוד. אברהם (בּומָה) שביט היה הראשון לארגן את היחידה שאז נקראה "שלוחת מסלול". במלחמת יום הכיפורים פיקד על היחידה עמוס ירדן. ב-1978 השתתפה במבצע ליטני. במלחמת לבנון הראשונה הכשירה יה"ק את נמל התעופה הבינלאומי של ביירות לפעילות חיל האוויר, כמו כן הכשירו את מנחת אנצר ושדות תעופה ליד מארג' עיון ודאמור. במבצע משה הכשירו חיילי היחידה את אזור הנחיתה בסודאן לאחר שאנשי היחידה הונחתו במקום במסוקים. פעולות נוספות של היחידה שהתפרסמו היו סיוע לכוחות חיל האוויר במשלחות סיוע הומניטרי במבצע "ניצני תקווה" לרואנדה, מבצע "יד מושטת" להודו, למקסיקו ולאחר הפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס. בשנת 2009 הייתה האחרונה לעבור לבסיס נבטים.
בשנת 2022 הצטרפה היחידה לכנף 7, כנף כוחות האוויר המיוחדים של חיל האוויר. במסגרת פתיחת היחידות המיוחדות לשירות נשים בצה"ל, סיימו לראשונה ביוני 2024 (במהלך מלחמת חרבות ברזל), שלוש לוחמות את מסלול ההכשרה של היחידה<ref></ref>. שלושת הלוחמות עברו הכשרה זהה לזאת של הלוחמים, פרט לסרגל מאמצים שונה שהתבטל במעבר לשלב טירונות היחידה<ref></ref>.

== מיון והכשרה ==
* דרישות מוקדמות: פרופיל רפואי 82 ומעלה, קב"א 53 ומעלה, דפ"ר 50 ומעלה. המיון כולל מבחנים ממוחשבים, בדיקות רפואיות, תחקיר ביטחוני וראיון.
* מסלול לוחם – טירונות 05 בביסל"ח 314 עם יחידת שלדג והיחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (669) והכשרה בת 10 וחצי חודשים, הכוללים הסמכת מנחית סער קדמי, קורסים מקצועיים כגון נהיגה מבצעית, פקח טיסה, בוחן עפר, חובש קרבי, כבאי, מחלץ ובנוסף קורס צניחה.
* גיוס ליחידה – מחזור גיוס מצומצם וחד שנתי, נערך בסוף נובמבר.

== ראו גם ==
* יחידות מובחרות בצה"ל
* כנף 7
* היחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (669)
* יחידת שלדג

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כנף 7
קטגוריה:יחידות חיל האוויר הישראלי
מעטפת נגיפית

מבנה נגיף ה-HIV. השכבה החיצונית, המסומנת בשני פסים אפורים, היא המעטפת הנגיפית ובה נראים הגליקופרוטאינים הנגיפיים gp41 ו-gp120
מעטפת נגיפית היא שכבה ליפידית כפולה, שמקורה בקרום התא המאכסן, המאפיינת נגיפים רבים. בנגיפים המכילים מעטפת זו, היא מהווה את השכבה החיצונית ביותר, כלומר היא מכסה את שכבת חלבוני המבנה, המגנים על החומר הגנטי של הנגיף, הקרויה קפסיד. כמו כן היא מהווה 20-35% ממשקל נגיפים אלה.

כאמור, מקורה של המעטפת הנגיפית הוא בקרום התא המאחסן. לפיכך, כ-50-60% מהרכבה תופסים הפוספוליפידים. פרט לפוספוליפידים, מכילה המעטפת הנגיפית גם מולקולות כולסטרול, שאריות חלבוני קרום התא וגליקופרוטאינים נגיפיים ספציפיים לזן המדביק. גליקופרוטאינים אלה משמשים את הנגיף להכרת רצפטורים ייחודיים על פני ממברנת התא המאחסן, שבאמצעות יצירת אינטראקציה ביניהם יאפשרו לנגיף לחדור לתוכו.

נוכחות המעטפת הליפידית מעידה בהכרח על הנצת הנגיף מתוך התא המודבק ולא על ליזיס (הרס התא המאחסן על ידי פיצוצו), דבר הגורם לשחרור נגיפים "ערומים" (חסרי מעטפת ליפידית) בוגרים. 
תכונה מאפיינת נוספת היא הרגישות הגבוהה של נגיפים בעלי המעטפת למגוון רחב של חומרי חיטוי על בסיס: כוהל, חומצות-בסיסים, חומרים מחמצנים וכן טמפרטורות גבוהות.
הסיבה לכך היא העמידות הנמוכה יחסית של הקפסיד החלבוני שלהם לתנאי הסביבה. לפיכך, חלק ניכר מהעמידות שלהם תלוי בשלמות המעטפת הנגיפית הפגיעה לשלל חומרים, הנכללים בקטגוריות הנ"ל. נגיפים רבים המכילים מעטפת נגיפית אינם מסוגלים לשרוד פרק זמן ממושך מחוץ למאחסן ומוכרחים להיות מועברים ישירות מפונדקאי לפונדקאי דרך נוזלי הגוף השונים.

להלן רשימה חלקית של נגיפים פתוגניים הומאניים המכילים מעטפת נגיפית:
===נגיפי DNA=== 
* Herpesviridae - כל 8 נגיפי ההרפס ההומאניים (HSV-1/2, VZV, EBV, CMV, HHV-6/7, KSHV)
* Poxviridae -נגיף האבעבועות השחורות.

===נגיפי RNA===
* Flaviviridae - נגיפי קדחת מערב הנילוס, קדחת דנגי וצהבת נגיפית מסוג C.
* Togaviridae - נגיף האדמת, O'nyong-nyong virus.
* Coronaviridae - נגיפי הסארס והקורונה.
* Deltavirus - נגיף צהבת נגיפית מסוג D
* Orthomyxoviridae - נגיפי אינפלואנזה מסוג A,B,C.
* Paramyxoviridae - נגיפי הפרא-אינפלואנזה מסוג 1,2,3,4 ו-RSV.
* Rhabdoviridae - נגיף הכלבת.
* Bunyaviridae - נגיף ההנטה.
* Filoviridae - נגיפי אבולה ומרבורג.

===רטרווירוסים===
* Deltaretrovirus - נגיפי HTLV מסוג 1, 2.
* Lentivirus - נגיפי HIV מסוג 1,2.
* Hepadnaviridae - נגיף צהבת נגיפית מסוג B.

==ראו גם==
* נגיף

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
*David O.White, Frank J. Fenner, Medical Virology fourth edition, 1994.
</div>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נגיפים
קטגוריה:מיקרוביולוגיה
קטגוריה:וירולוגיה
קרב אמבבו

קרב אמבבו הוא קרב שהתחולל באתיופיה ב-6 ביוני 1882, בין הצבא השוואני תחת המלך סהלה מריאם והצבא הגוג'מי תחת המלך תקלה היימנות. הכוחות נלחמו על השליטה בשטחי האורומו שמדרום לנהר גיב. הכוחות הגוג'מים הובסו. קרב זה הוא אחד משלושת הקרבות (יחד עם צ'לנקו ועדווה) אשר על פי דונלד דונהאם הובילו לעליונות השוואנית באתיופיה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתיופיה: תקופת הגיבוש
אמבבו
ז'וזף דייס

ז'וזף דייס
ז'וזף דייס (בצרפתית: Joseph Deiss; נולד ב-18 בינואר 1948) הוא כלכלן ופוליטיקאי שווייצרי, חבר מפלגת העם הנוצרית דמוקרטית של שווייץ (CVP / PDC), ונשיאה של העצרת הכללית של האו"ם מ-14 בספטמבר 2010 עד 14 בספטמבר 2011.

בין השנים 1999–2006 היה דייס חבר מועצת הברית השווייצרית, כשהוא עומד בראש המחלקה הפדרלית לענייני חוץ (1999–2002) ולאחר מכן המחלקה הפדרלית לענייני כלכלה (2003–2006). בשנת 2004 כיהן כנשיא שווייץ.

בשנת 2010 נבחר כנשיא העצרת הכללית של האו"ם, במושב ה-65 שלה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שרי חוץ של שווייץ
קטגוריה:פוליטיקאים שווייצרים
קטגוריה:נשיאי העצרת הכללית של האומות המאוחדות
קטגוריה:האומות המאוחדות: אישים
קטגוריה:נשיאי שווייץ
קטגוריה:ילידי 1946
סרט דרמה

סרט דרמה (או סרט דרמטי או דרמה קולנועית) הוא סוגה קולנועית (ז'אנר קולנועי) המתמקדת בהתפתחות של דמויות ריאליסטיות המתמודדות עם קונפליקטים ואתגרים שונים<ref name=":0"></ref>.

סוגת הדרמה הקולנועית התפתחה במקורה מהדרמה התאטרלית, שיוחסה בימי יוון העתיקה לטרגדיה וקומדיה גם יחד. בהגדרתה הרחבה מציגים הדמויות בדרמה פעולות ריאליסטיות המחברות שני גורמים מנוגדים – מצד אחד, משמעות אישית לדמות המבצעת את הפעולה, ומצד שני ממד של רלוונטיות אוניברסלית שהצופים יוכלו להתחבר אליה – זאת במטרה לעורר רגש בקרב הצופים (דוגמת צחוק, עצב, התרגשות, כעס, מתח וכדומה)<ref name=":02"></ref>. בהגדרה רחבה זו, מקיפה הדרמה את מרבית סוגות הקולנוע הנפוצות, ולכן רבים בתחום האמנות לא רואים בה סוגה מובחנת בפני עצמה. עם זאת, בפועל, סרטים העוסקים בנושאים "רציניים" שאינם משתייכים לאף סוגה ספציפית יותר, מסווגים בדרך כלל תחת המטריה הרחבה כ"סרטי דרמה"<ref name=":0" />.

במקרים רבים מסווגים סרטים לתתי־סוגה של דרמה, כגון: דרמה רומנטית, דרמת ספורט, דרמה תקופתית, דרמת חוק ודרמת פשע.

על אף הקושי להגדיר את גבולות הסוגה במחקר<ref name=":0" />, סרטי הדרמה מקבלים קטגוריה משלהם במועמדויות לפרסים או בסיווגים מסחריים. סוגת הדרמה נתפסת בדרך כלל כאיכותית יותר, וכך למשל, מרבית הסרטים הזוכים בפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר – הם סרטי דרמות<ref name=":1"></ref><ref></ref>. נוסף על כך, לשחקנים המועמדים לאוסקר על השתתפות בסרט דרמה יש סיכוי גבוה משמעותית לזכות בפרס בהשוואה למועמדים שהשתתפו בסוגות אחרות<ref name=":1" />.

== מאפייני הסוגה ==
אף על פי שבהגדרות יבשות קשה לסמן גבול ברור סביב סוגת הדרמה, ניתן לאפיין את הסרטים המסווגים כ"דרמה" לכאלו המכילים מספר רכיבים נפוצים: עיסוק רציני בנושא הסרט; שאיפה לתיאור ריאליסטי של המציאות; העברת סיפור עלילתי; הצגתן של דמויות בעלות קונפליקט פנימי שיעורר רגשות בצופים לאורך סרט<ref name=":0" />.

הדמויות בדרמה הן הנדבך העיקרי של היצירה, ובדרך כלל חשיבותן עולה גם על חשיבות העלילה, וגם על חשיבות התפאורה, שחשיבותה פחותה בדרמות בהשוואה לסוגות אחרות<ref name=":0" />.

במרכזה של הדרמה, בדרך כלל, נמצאת דמות הפרוטגוניסט (או דמויות הגיבורים), השרוי בקונפליקט בינו לבין דבר אחר כגון עצמו, אדם אחר, קבוצה, חברה או תופעות טבעיות, ברגע מכריע בחייו. הדרמות, במקרים רבים, סובבות סביב חיי המשפחה. לעיתים, הסרטים מציגים משבר שחוו הדמויות, למשל גירושים או מוות של קרוב משפחה, ואת ההתמודדות עם השלכותיו הכואבות.

אחד ממאפייני העלילה הדרמטית הוא המתח ויצירת הציפיות, בין אם לגבי המשך התפתחות העלילה, ובין אם כאשר הצופים מבינים לאן צפויה העלילה להתקדם וסקרנים כיצד יוצגו הדברים. המתח בדרמה נוצר מסקרנות הצופים לגלות מהן התשובות למגוון שאלות, כאשר ישנן שאלות "גדולות" יותר ושאלות "קטנות" יותר. השאלה הגדולה לרוב מוצגת בשלב מוקדם של העלילה, והיא השאלה המרכזית של העלילה, כאשר לאורך העלילה נפתרות שאלות "בינוניות" יותר, וכן ישנה אף שאיפה ליצור מתח ברזולוציה קטנה יותר, גם ברמת הפעולה, למשל, מתח של הצופים כיצד תגיב דמות לאמירה שנשמעה זה עתה. המתח לעיתים מופסק להפוגה כלשהי, למשל, לאתנחתא קומית, אשר מרפה את המתח, במטרה לשוב ולהגביר אותו לאחר מכן<ref name=":2"></ref>.

==ראו גם==

* דרמה היסטורית
* דרמה תקופתית
* מלודרמה

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

דרמה