OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מכתש פרדפורט

מכתש פרדפורט (באנגלית: Vredefort crater), הקרוי גם כיפת פרדפורט (באפריקנס: Vredefort-koepel), הוא מכתש הפגיעה הקדום הגדול ביותר שנתגלה על פני כדור הארץ. המכתש נמצא בפרובינציית המדינה החופשית, לשעבר מדינת אורנג' החופשית, בדרום אפריקה, סמוך לגבולה עם הפרובינציה הצפון-מערבית, כ-120 ק"מ דרומית-מערבית ליוהנסבורג. הוא נקרא על שם העיר פרדפורט השוכנת בערך במרכזו. בשנת 2005 הוכר המכתש כאתר מורשת עולמית בשל הגאולוגיה המעניינת שלו. השטח שהוכרז הוא בצורת קשת ששטחה 301.11 קמ"ר באזור נהר הוואל.

אסטרואידים שפגעו בעבר בכדור הארץ הם אלה שיצרו את מכתשי הפגיעה הענקיים וגרמו לשינויים פיזיים ואקלימיים קיצוניים בקנה מידה עולמי. ההערכה היא כי הם גם הביאו לשינויים אבולוציוניים מרחיקי לכת. מסיבה זו נודעת למכתש משמעות ראייתית ראשונה במעלה לחקר ההיסטוריה הגאולוגית של כדור הארץ ולהתפתחות החיים על פניו.

האסטרואיד שפגע באזור פרדפורט היה אחד הגדולים שפגעו אי פעם בכדור הארץ, ומעריכים שרוחבו עמד על כ-12 ק"מ, וכי הוא פגע באדמה במהירות של 20 ק"מ/שנייה. ייתכן אולי שהפגיעה נגרמה מגרם שמיימי קטן יותר, דוגמת ראשו של כוכב שביט, אך מהירות הפגיעה שלו בכדור הארץ הייתה גבוהה יותר. כך או כך, ההערכה היא שבאירוע השתחררה האנרגיה הרבה ביותר בתולדות כדור הארץ. מעריכים שתצורת המכתש התגבשה בתוך ארבע שעות, וסלע בנפח של כ-70 קמ"ק התאדה בעת האירוע.

קוטר המכתש כיום כ-70 ק"מ וגילו מוערך בכ-2,023 מיליוני שנים (תור הפלאופרוטרוזואיקון). מכיוון שחלף זמן כה רב מאז האירוע, הוא נשחק ועקבותיו אינם נראים בבירור. קוטר הפגיעה המקורי של מכתש פרדפורט עמד על 380 ק"מ והוא נחשב למכתש הפגיעה הגדול מסוגו שנתגלה עד כה. ידועים כמאתיים מכתשי פגיעה בעולם, אך רק שניים נוספים הם בסדר גודל דומה למכתש פרדפורט. האחד, אגן סדברי בקנדה שגילו כ-1,800 מיליוני שנים, והשני, מכתש צ'יקשולוב במקסיקו שגילו כ-65 מיליון שנה, והוא נוצר מפגיעת האסטרואיד שכנראה הכחיד את הדינוזאורים.

בתחילה סברו החוקרים שמבנה הכיפה במרכזו של מכתש פרדפורט הוא תוצר של התפרצות געשית. אולם בשנות התשעים נחשפו עדויות שהמקום הוא אתר פגיעה של אסטרואיד עצום, ובנהר הוואל הסמוך נתגלו שברים דמויי חרוט האופייניים לפגיעה כזו.

למכתש צורה מרובת טבעות והוא אחד הבודדים מסוג זה על פני כדור הארץ. צורה זו אופיינית למקומות אחרים במערכת השמש, כגון מכתש ולהאלה על ירחו של צדק קליסטו. סחיפה וטקטוניקת הלוחות שחקו והרסו כמעט את כל המכתשים מרובי הטבעות על כדור הארץ, והם השתמרו באופן טוב יותר על פניהם של גרמי שמיים אחרים במערכת השמש.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.unb.ca/passc/ImpactDatabase/images/vredefort.htm מכתש פרדפורט, בבסיס הנתונים על פגיעות בכדור הארץ]
* [http://www.hartrao.ac.za/other/vredefort/vredefort.html פגיעה עמוקה - כיפת פרדפורט]

תצלום לוויין של המכתש

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:דרום אפריקה: גאולוגיה
קטגוריה:דרום אפריקה: אתרי מורשת עולמית
פרדפורט
קטגוריה:המדינה החופשית: גאוגרפיה
קטגוריה:מכתשי פגיעה מהפרקמבריון
מטע

דקל לשמן בגליל]]
רימונים במושב מגשימים]]
מטע היא יחידת ייצור חקלאית המאופיינת, לרוב, בגידול חקלאי יחיד. 

במטע מגדלים גידולים שונים כגון כותנה, טבק, קפה, קנה סוכר או עצי פרי. אף על פי כן, השימוש במונח "מטע" אופייני כיום בעיקר לתיאור מטעי עצים.

מטע הוא צורת פעילות חקלאית מתוכננת ושיטתית שמיועדת להשיג יבול<nowiki/>ים גדולים תוך הקפדה על שימוש מיטבי במשאב הקרקע ובתשומות אחרות כמו מים, דשן, כוח אדם, הדברת מזיקים והגנה מפני איומים אחרים. הנטיעה נעשית בשורות ובטורים, דבר המקל על שלבי נטיעה, ההשקיה, הטיפול והקטיף. 

בדור האחרון מקובלת שיטת הגנה באמצעות רשתות, כדי להפחית מנזקי ציפורים ורוח חזקה. מבחינה זו מתקרבת שיטת המטעים לשיטת החממות.

== ראו גם ==
* פרדס
* שדה

==קישורים חיצוניים==

* Overbeek W. (2012). [http://www.ejolt.org/wordpress/wp-content/uploads/2012/06/EJOLT-Report-3-low1.pdf An overview of industrial tree plantation conflicts in the global South. Conflicts, trends, and resistance struggles]. EJOLT 3: 84.
* 

קטגוריה:מקרקעין
קטגוריה:חקלאות
ספקטרום רציף

שלושת סוגי הספקטרום, ספקטרום רציף, [[ספקטרום בליעה וספקטרום פליטה הפסים הבולטים אותם ניתן לראות בספקטרום הבליעה והפליטה בעלי אנרגיה התואמת למעברי אלקטרונים ברמות האטום.]]

ספקטרום רציף הוא ספקטרום ללא בליעה או פליטה. מקור הספקטרום הרציף בפליטת אור על ידי "קרינת גוף שחור", אשר תלויה בטמפרטורת הגוף. כוכבים מהווים קירוב לגוף שחור, ועל ידי מציאת אורך הגל בו נפלטת מירב האנרגיה שלהם ניתן לדעת מה היא טמפרטורת פני השטח שלהם. ניתן להבחין בספקטרום רציף בחיי היום יום כאשר אור לבן (ממנורת להט) עובר שבירה.

==ראו גם==
* ספקטרום בליעה
* ספקטרום פליטה
* ספקטרום
* מודל האטום של בוהר
* ספקטרוסקופ

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ספקטרוסקופיה
סיירת המדע

כריכת הספר הראשון בסדרה
"סיירת המדע" היא סדרת ספרים על מדע, מאת גלילה רון־פדר-עמית. בספר יוצאים עומרי ואחותו עדי (שמותיהם של שניים מנכדיה), ולפעמים גם חבריהם, לחקור כל מיני דברים בתחומים שונים. הספרים מעשירים את הידע של הקורא. בסוף כל ספר מופיע פרק המסביר את התופעה בה הספר דן ונותן עובדות לגביה.

נכון לשנת 2020, יצאו לאור 33 ספרים בסדרה.

==ספרי הסדרה==
# הקרב נגד הסטרפטוקוק הרשע (2005)- אמא של עומרי ועדי לא מרגישה טוב ועדי ועומרי נכנסים לגופה ולומדים על וירוסים בפרט ועל המערכת החיסונית בכלל.
# מבצע ברק ורעם (2005) - עדי ועמרי הופכים לטיפת מים, כאשר עדי היא החמצן ועמרי ואחיו התאום הלא-נחמד הם שני המימנים (יחד H2O). הם דוחפים את העננים אל מעל הים כדי שהברקים לא יהרסו בתים.
# הבריחה מכוח המשיכה (2005)
# הרפתקה אטומית (2005) - עדי ועמרי הקטינו את עצמם בחוף הים ונכנסו לארמון החול שבנו, כך שכל גרגר חול היה הרבה יותר גדול מהם וכך לומדים על האטום.
# פורשים כנף עם הנשרים - משפחת עמית הולכת לטקס בו משחררים נשרים לטבע. עדי ועמרי הופכים את עצמם לנשרים ומגלים כמה דברים מעניינים על נשרים.
# מרד האבקנים
# פילוג בכוורת הדבורים
# מרדף במערכת העיכול
# מי יעצור את רעידת האדמה?
# אולימפיאדת הראשנים (2007)
# הפריצה לבנק המעלות (2007) - עמרי חולם חלום שבו הוא בדמות משולש בארץ דמיונית בשם ארץ הגאומטריה. עמרי לומד על צורות, זוויות ומעלות ואיך משולש יכול להפוך לריבוע.
# הקרב נגד האלרגן העקשן - בעקבות התקף אסתמה של חבר, עמרי ועדי, יחד עם קרובת משפחה בשם איה, נכנסים לנחיר השמאלי של החבר, וכך לומדים על אלרגיות.
# המזימה הערמומית של הניקוטינים (2007) - עמרי ועדי, יחד עם בן דודם איתמר לב, נכנסים לתוך סיגריה של קרוב משפחה שלהם ותוך כדי למידה על מרכיבי הסיגריות והשפעותיהן על בני האדם, גורמים לו להפסיק לעשן.
# מי שבר את קרני האור?
# לאן חש חושחש הנחש? (2008)
# תעלומת היסוד החטוף
# מתקפת הקלוריות
# שביתה במחסני הזיכרון (2009)
# המדוזה המכושפת
# הלונה פארק החשמלי
# המירוץ למיליון החיידקים
# מסע אל כוכבי הלכת (2010)
# פסטיבל הדגים
# לנדוד עם החסידות (2011)
# מרוץ שליחים בעצב הראייה (2011) - עדי ועמרי משתתפים בתחרות דמיון בעצב הראיה ומגלים כמה דברים מעניינים על הראיה.
# סוד הטלפון הראשון (2012)
# תעלומת הכאב (2013) - עדי ועמרי נכנסים לגוף אנושי כדי ללמוד מה קורה בו כאשר סובלים מכאב.
# מתקפת היתושים (2013) - אחרי שעדי נעקצת, היא ועמרי הופכים ליתושים כדי לנסות לנקום בהם וכך לומדים עליהם.
# מלכודת הנפט (2014)
# סוד החצוצרה הפלאית (2014)
# אלוף הדינוזאורים (2015) - משפחת עמית מבקרים בתערוכה של דינוזאורים עדי ועמרי חוזרים אחורה בזמן לתקופת הדינוזאורים ועוזרים לדינוזאור טוב לב לנצח בהתאבקויות דינוזאור רשע.
#שבר בעצם הבריח (2017)
#נדנדה בשיניים (2019)

קטגוריה:ספרי גלילה רון־פדר-עמית
קטגוריה:ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:סדרות ספרים בעברית
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
ימי אביב ראשונים

"ימי אביב ראשונים" הוא ציור של הצייר הסוריאליסטי הספרדי סלבדור דאלי.
ציור זה הוא דוגמה לעבודתו המוקדמת בתחום הסוריאליסטיות.

הרקע לתמונה היא רק מישור אפור ופתוח. ניתן לראות את הקרקע מתרוממת מעט בצידו השמאלי של הציור, ואילו בצדו הימני היא יורדת מעט. במרכז מקובצות שלל דמויות סוריאליסטיות צבעוניות, ובמרחק מוצגות דמויות אפלוליות של איש המחזיק את ידו של ילד קטן. בצד השמאלי של התמונה, נמצאת דמות היושבת על כיסא, גבה מופנה לסצנה המתחוללת מאחוריו. 

הציור נוצר בתקופה קשה ומתוחה לדאלי. אביו התאכזב במידה הולכת וגוברת מהמקצוע שבחר בו בנו והתנהגותו הכלל לא שמרנית כמשפחתו. דמויות האיש והילד מופיעים עוד פעמים נוספות בעבודותיו המאוחרות יותר של דאלי. הם מסמלים את רצונו של דאלי לחדש ולחזק את קשריו עם אביו. הדמות היושבת גם היא מיוחסת לאביו. 

קטגוריה:סלבדור דאלי
קטגוריה:ציורים סוריאליסטים
קטגוריה:ציורים משנות ה-1920
אגודת מאדים

אגודת מאדים (באנגלית, The Mars Society) הוא ארגון אמריקאי עולמי של מתנדבים, המוקדש לעידוד חקר ויישוב כוכב הלכת מאדים, והוא פעיל הן בהיבט של שכנוע הציבור וגופים ממשלתיים ביתרונות חקר מאדים, והן בהובלת פרויקטי מחקר במימון פרטי. זהו מוסד ללא כוונות רווח שהוקם בשנת 1998 על ידי רוברט זוברין ואישים נוספים, ועם הזמן משך את תשומת לבם של סופרים ויוצרי סרטי מדע בדיוני, כגון קים סטנלי רובינסון וג'יימס קמרון. גם אילון מאסק החל את פעילותו למען מסעות למאדים באגודה, פעילות שהובילה לייסוד חברת SpaceX ומנחה את פיתוח החללית סטארשיפ.

==היסטוריה ופעילות==
האגודה החלה את דרכה באופן רשמי בוועידת ההיווסדות שלה, באוגוסט 1998, כאשר יותר מ-700 נציגים - מדענים, מהנדסים, יזמים, מחנכים, תלמידים וסטודנטים וחובבי חלל - הגיעו לסוף שבוע של הרצאות שניתנו על ידי תומכים ומקדמים מובילים של חקר מאדים.

מאז האגודה גדלה וכיום היא מונה מעל 4,000 חברים רשומים, ויותר מ-6,000 תומכים ביותר מ-50 מדינות ברחבי העולם. החברים באגודה באים מתחומי עיסוק שונים ופועלים לקידום חקר החלל וכן הזדמנויות לחקר מאדים בפרט.

היעד המרכזי של האגודה הוא להמחיש לציבור הרחב שחקר מאדים הוא מטרה בת השגה, באמצעות סדרה של פרויקטים שונים, כגון:
* קידום ופיתוח התוכנית Direct Mars, להוצאה לפועל של משימה מאוישת למאדים.
* פרויקט מחקר עיצוב ובחינת תפקוד יחידות מגורים שישמשו במשימה הנ"ל.
* תחרות רכב מאדים - תחרות לעיצוב רכב מחקר שיוכל לשמש בני אדם על מאדים. התחרות נערכה בשנים 2000 - 2003 וזכתה בה קבוצה מאוניברסיטת מישיגן.
* לוויין כבידת מאדים - פרויקט שמטרתו לעצב, לבנות ולשגר לוויין שידמה, באמצעות סיבוב כבידת מאדים, (כ-0.38g) ויאכלס קבוצה קטנה של עכברים, על מנת לחקור את ההשפעות הבריאותיות של כבידה חלקית, בניגוד לנפילה חופשית (ששוררת במשימות המעבורת, ותחנת החלל הבינלאומית, לדוגמה).
* ארכימדס - משימת בלון לחקר האטמוספירה של מאדים, המקודמת על ידי הסניף הגרמני של האגודה.
* תחרות תכנון מושבה אנושית במאדים במרץ 2019 פרסמה האגודה תחרות נושאת פרסים להגשת תוכנית להתיישבות ראשונה על מאדים.[https://www.hayadan.org.il/design-the-first-human-settlement-on-mars-1703196 תחרות בינלאומית לתכנון מושבה אנושית במאדים (אתר הידען)]
בנוסף לפרויקטים, האגודה מעבירה פעילויות הסברתיות שונות:
* הרצאות ומצגות בנושא Mars Direct לבתי ספר ואוניברסיטאות, גופים מקצועיים ולציבור הכללי.
* מקדמת לימוד מדע, אסטרונומיה ותעופה בחלל בבתי ספר.
* מובילה קמפיינים להרחבת חקר ופיתוח החלל במדינות שונות.
* מארגנת את הכנס השנתי הגדול בעולם לחקר מאדים בארצות הברית, אירופה ואוסטרליה.

כמו כן, האגודה מסייעת באופן פעיל לנאס"א, סוכנות החלל האירופית וסוכנויות חלל נוספות בפרויקטים לחקר מאדים שסוכנויות אלה מנהלות.

==ראו גם==
* משימות מאוישות למאדים

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* [https://www.flickr.com/photos/mdrsphotos חשבון flickrs הרשמי של אגודת מאדים]
* [https://www.pinterest.com/themarssociety/ חשבון ה-pinterest הרשמי של אגודת מאדים]
* [https://marssocietyuk.org/ סניף בריטניה]

קטגוריה:מאדים
קטגוריה:האדם בחלל
קטגוריה:מוסדות מדעיים בין-לאומיים
מזרקת הספינה

מזרקת הספינה
מזרקת הספינה (באיטלקית: Fontana della Barcaccia - "פונטנה דלה בארקצ'ה" - או "מזרקת בארקצ'ה - "מזרקת הספינה הישנה") היא מזרקה, מתקופת הבארוק שנמצאת בפיאצה די ספניה לרגלי המדרגות הספרדיות ברומא בירת איטליה.

צורת המזרקה היא כצורת סירה טבועה למחצה.

המזרקה נבנתה על ידי הפסלים פייטרו ברניני ובנו ג'ובאני לורנצו ברניני, במימון האפיפיור אורבנוס השמיני, והושלמה בשנת 1627.

הרעיון של הקמת המזרקה במקום זה נבע לאחר הצפה של נהר הטיבר בשנת 1598 שהביאה לכך שסירה נסחפה בשיטפון והגיעה למקום זה.

המשורר האנגלי ג'ון קיטס התגורר בסמוך למזרקה, שמע את מימיה בהיותו על ערש דווי, וביקש כי יכתבו על קברו את המילים: "Here lies one whose name was writ in water".

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
הספינה
קטגוריה:ג'ובאני לורנצו ברניני
קטגוריה:קמפו מרציו
ויה דל קורסו

הרחוב מ[[אנדרטת ויטוריו אמנואלה.]]
ויה דל קורסו (באיטלקית: Via del Corso) המכונה גם "קורסו" היא הרחוב הראשי העובר במרכז רומא.

אורך הרחוב הוא 1.5 ק"מ והוא עובר בתוואי הויה לאטה הקדומה ובמרכז האזור בו היה שדה מרס, מדרום לצפון. הרחוב יוצא דופן בין רחובות מרכז רומא בתוואי הישר שלו. רחוב זה רחב מיתר רחובות אזור מרכז רומא, אולם אף הוא כולל שני מסלולים בלבד (אחד לכל כיוון). חלקו הצפוני של הרחוב מיועד להולכי רגל בלבד.

בצפונו של הרחוב נמצאת הפיאצה דל פופולו (הרחוב עובר בין כנסיית סנטה מריה דיי מיראקולי וכנסיית סנטה מריה אין מונטסאנטו. בדרומו של הרחוב נמצאת פיאצה ונציה ואנדרטת ויטוריו אמנואלה (הוויטוריאנו).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קורסו
קטגוריה:קמפו מרציו
קטגוריה:פיניה
הנס מולר

הנס מולר (בגרמנית: Hans Müller; 1895 - 1 באוקטובר 1962) היה תעשיין יהודי, מנהל מפעל אתא מ-1938 ועד מותו ב-1962.

== ביוגרפיה ==
נולד בווינה, בירת אוסטריה, למשפחת תעשיינים יהודית. לאחר סיום לימודיו התגייס לצבא האוסטרי והגיע לדרגת סגן. לאחר שחרורו מהצבא עבר לצ'כוסלובקיה ונכנס לעסקי אביו שניהל מפעל טקסטיל מקומי מצליח. ב-1929 ביקר בארץ ישראל ובדק אפשרות השתקעות והקמת מפעל טקסטיל במקום על רקע חששו מעליית האנטישמיות באירופה. ב-1934, כשנה לאחר עליית היטלר לשלטון בגרמניה, סגר את עסקיו בצ'כוסלובקיה ועלה לארץ ישראל. בן דודו, התעשיין אריך מולר הקים ב-1934, בכפר אתא, את מפעל "אתא". לאחר שרכש חלק גדול מהבעלות במפעל, החל ב-1938 הנס מולר לנהל את המפעל. בשנותיו כמנהל צמחה "אתא" למפעל גדול והפכה לאחד מסמליה של התעשייה הישראלית החדשה. במקביל, צמחה גם כפר אתא ליישוב גדול והפכה ברבות השנים לעיר קריית אתא.

יש היסטוריונים המזכירים כי עם הגידול בהיקף הפעילות במפעל, החלו גם סכסוכי עבודה בין הנהלת המפעל, בראשות מולר, לבין העובדים, שיוצגו על ידי מועצת הפועלים החזקה של חיפה.

==בית מולר בווינה==
בית מולר בווינה, יוני 2012
מולר היה בעליו של "בית מולר" בעיר וינה. הבניין תוכנן על ידי האדריכל המודרניסטי אדולף לוס ונבנה ב-1928-1927. זהו אחד הבתים הבולטים של התנועה המודרניסטית בווינה. הוא בולט בחזיתו הפשוטה, "הנקייה", הקובייתית והלבנה. פנים הבית תוכנן בקווים פשוטים ובשימוש נדיב בעץ בסגנון היוגנדשטיל.

לאחר מלחמת העולם השנייה דרש מולר את ביתו בחזרה, אולם נדרש לשלם ארנונה גבוהה מאוד על השנים שלא חי בו. משום כך החליט לתרום את הבית למדינת ישראל, ומאז משמש "בית מולר" בווינה למגורי השגריר הישראלי בבירת אוסטריה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20170323020238/http://israelidocuments.blogspot.co.il/2015/12/blog-post_28.html וילה מולר, מעון השגרירה בווינה – פנינה אדריכלית ופתרון חידה היסטורית], בבלוג של ארכיון המדינה, 28 בדצמבר 2015
* [http://israelidocuments.blogspot.co.il/2016/01/blog-post_7.html וילה מולר חלק ב' - זיכרונות ממעון השגריר], בבלוג של ארכיון המדינה, 7 בינואר 2016
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:תעשיינים ישראלים
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1895
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1962
ויה סקרה

שלט על תוואי הויה סקרה. ברקע – [[הקולוסיאום]]
שרידי ויה סקרה בפורום הרומאי
ויה סקרה או סקרה ויה (בלטינית: Via Sacra - "הדרך הקדושה") הייתה הרחוב הראשי של רומא העתיקה. הדרך הובילה לאורך הפורום הרומאי, צפונית לגבעת הפלטין לעבר פסגת גבעת הקפיטולין. לאורך הדרך נערכו התהלוכות הדתיות ותהלוכות הניצחון.

השם Via מעיד על כך שהדרך בראשיתה הייתה מחוץ לעיר, מעבר לפומריום של רומא. ההיסטוריון אפיאנוס מאלכסנדריה מספר שהתואר "קדוֹשה" הוענק לדרך בשל הברית שכרתו רומולוס וטיטוס טאטיוס מלך הסבינים , שאחריה מלכו על רומא במשותף.

הדרך החלה באוכף בגבעת וֶליה , שם נקרא הנתיב בשם Summa Sacra Via, סמוך למקום בו עמד מקדש יופיטר סטאטור , ולימים במקום בו הוצב שער טיטוס, והמשיכה מערבה לקצה המזרחי של הפורום, בסמוך למקדש וסטה.

גובהה של הדרך נע בין 28.3 מטרים בקצה המזרחי, ל-11.9 מטרים או 12.5 מטרים מעל פני הים, במרכז הפורום, 14 מטרים בסמוך למקדש רומולוס וכ-27 מטרים מעל פני הים בסמוך לגבעת הפלטין. בסמוך לדרך ניצבו מקדשים רבים וכן בית הבתולות הוסטליות. במערב הדרך נמצאים מקדשי יוליוס קיסר וקשת אוגוסטוס.

לאחר בניית הרגיה ומקדש יוליוס האלוהי בשנת 36 לפנה"ס עברה הדרך מצפון למבנים אלה, ופנתה דרומה לעבר מקדש קסטור.

בתקופת הקיסר אוגוסטוס היה רוחבה של הדרך כ-5 מטרים. לימים הוצרה הדרך, ונבנו מבנים על חלקיה.

בתקופת נירון שונה נתיב הדרך במקצת, בשל מפעלי הבנייה שהקים בפורום. 

נוסף על מקדשים ומבני ציבור, היו לאורך הדרך מבני מגורים וחנויות, בעיקר חנויות תכשיטים. בתקופות שונות נהרסו חלק ממבני המגורים והחנויות שהיו לאורך הרחוב והדרך הורחבה ל-23 מטרים, ובתקופת קונסטנטינוס, עת הוקמה בזיליקת קונסטנטינוס, אף ל-30 מטרים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Places/Europe/Italy/Lazio/Roma/Rome/_Texts/PLATOP*/Sacra_Via.html סמיואל בול פלאטנר, מילון טופוגרפי של רומא העתיקה, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 1929]
*[http://www.vroma.org/~forum/tvias.html מיקום] הדרך בפורום

קטגוריה:דרכים ברומא העתיקה
תיאודור טיילור

סר תיאודור טיילור (באנגלית: Theodore Henry Tylor; 13 במאי 1900 - 23 באוקטובר 1968) היה עורך דין ושחמטאי בריטי ברמה בינלאומית. הישגיו בשחמט היו מרשימים במיוחד בשל היותו עיוור כמעט לחלוטין. בשנת 1965 הוענק לטיילור תואר אבירות כהוקרה על שירותיו לקהילת העיוורים. הוא היה מרצה למשפטים באוקספורד במשך קרוב לארבעים שנים.

==ביוגרפיה==

טיילור למד לשחק שחמט בגיל 7, ויכולתו השתפרה כאשר למד בקולג' לעיוורים בווסטר בין השנים 1909–1918. ב-1918 הוא התחיל ללמוד באוקספורד, שם התמנה לקפטן מועדון השחמט. טיילור סיים ב-1922 בהצטיינות את לימודי המשפטים, וב-1923 החל ללמד בקולג' בליול באוקספורד. ב-1928 קיבל משרה קבועה כמרצה.

טיילור התמודד 12 פעמים באליפות בריטניה בשחמט; בהופעה הראשונה שלו, בשנת 1925 סיים במקום הרביעי. את התוצאה הטובה ביותר השיג בשנת 1933 כאשר סיים שני (ניצח: מיר סולטאן חאן). טיילור חלק מקום ראשון עם ג'ורג' קולטנובסקי בתחרות המשנית של הייסטינגס בשנת 1929/30 והקדים את סאלו פלור, קונל יו אודונל אלכסנדר, מילן וידמר, יוסף רג'פיר, לודוויג רלסטאב ודניאל נוטבום.

החל משנת 1930/31 שיחק טיילור בתחרות הראשית של הייסטינגס, שם השתתף תשע פעמים. התוצאה הטובה ביותר שלו הייתה מקום שישי בשנת 1936/37.

טיילור שיחק בנבחרתה האולימפית של אנגליה באולימפיאדת השחמט 1930, אולימפיאדת השחמט השלישית שאורגנה על ידי פיד"ה שהתקיימה בהמבורג בין 13 ביולי לבין 27 ביולי 1930. טיילור שיחק בלוח מילואים ראשון והשיג תוצאה של +1 -2 =4. (+ ניצחונות – הפסדים = תוצאות תיקו) [http://www.olimpbase.org/index.html?http%3A%2F%2Fwww.olimpbase.org%2Fplayers3.html]

טיילור ניצח שלוש פעמים באליפות אנגליה בשחמט בהתכתבות, בשנים 1932, 1933 ו-1934. הוא שיחק בתחרות השחמט בנוטינגהאם 1936.

טיילור היה נשיא מועדון השחמט של Midland Counties בין השנים 1947–1950 אך עבודתו האקדמית ופועלו למען רווחת העיוורים הגבילו את הזמן שיכל להקדיש לשחמט. טיילור גם נהנה ממשחק הברידג'.

==תחרויות בהן השתתף==

== משחקים בולטים ==
* [http://www.chessgames.com/perl/chessgame?gid=1080555 ניצחונו של טיילור נגד ג'ורג' קולטנובסקי].
* [http://www.chessgames.com/perl/chessgame?gid=1008331 ניצחונו של טיילור נגד סאלו פלור].
* [http://www.chessgames.com/perl/chessgame?gid=1242933 ניצחונו של טיילור נגד ויליאם וינטר].

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.bcmchess.co.uk/britbase/arch30.htm קטע קצר ותמונה של טיילור משחק מול מיר סולטאן חאן],bcmchess.co.uk

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחמטאים בריטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:עיוורים
קטגוריה:נכים בריטים
קטגוריה:עסקני שחמט
קטגוריה:שחמט לעיוורים ולקויי ראייה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1900
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1968
אל קאסר אס-סגיר

אל קאסר אס-סגיר (פורטוגזית: Alcácer Ceguer, ערבית: القصر الصغير, ספרדית: Alcazarseguer - עיר קטנה) הוא מבצר השוכן במצר גיברלטר, בין סאוטה לטנג'יר שבמרוקו.

== היסטוריה ==
האזור נקרא ככל הנראה על ידי הפיניקים שישבו במקום "חק ש עלשת", כלומר "הנמל של דידו". אזור אל-קאסר אס-סגיר נכבש במאה הראשונה על ידי הרומאים שבנו במקום מפעל לייצור מלח. לא הייתה התיישבות באזור בימי הביניים המוקדמים. 

ב-708, נבנה במקום מבצר, קאסר מסמודה, שהתקיים באותו מקום בו נמצא המבצר הנוכחי. תחת השושלת האידריסידית, האזור עבר לשליטתו של קאחם איבן אידריס השני.

ההיסטוריה של המבצר הנוכחי החלה במאה ה-11. האלמורדיבים השתמשו במבצר (אז, עוד מבצר מסמודה) כדי להכין את הכוחות המוסלמים לקראת המעבר לספרד. אל-מוואחידון כבשו את המקום ושינו את שמו לקסאר אל-מג'אז. השושלת המרינידית, תחת הסולטאן אבו יוסוף יעקוב, שינתה את שמו לקסאר אל-מג'אר והשתמשו בו כבסיס לכוחותיהם לקראת המסע לאנדלוסיה. פני האזור השתנו במאה ה-15, כשהפורטוגזים נחתו במקום בשנת 1458 וכבשו את המבצר. לאחר הכיבוש הפורטוגזי, הפך המבצר למקום מפלט למוריסקואים שברחו מאנדלוסיה. משום חוסר חשיבותה האסטרטגית ובשל המשבר הכלכלי, החליט ז'ואו השלישי לנטוש את המבצר.

==אדריכלות==
העיר אל-קאסר אס-סגיר נבנתה בסגנון שגרתי לבניית ערים בצפון אפריקה של ימי הביניים. העיר משתרעת על כחמישה קמ"ר, וגובהה נע בין שני מטרים לחמישה מטרים. חומות העיר מוגנות על ידי 29 מגדלים המסודרים בצורה מעגלית, ובהן יש שלושה שערים; באב אל בחר, באב סבטה ובאב פז. לאחר הכיבוש הנוצרי בשנת 1458, עברה העיר המוסלמית בנייה מחודשת ששינתה את פניה. במהלך שינויים אלו נבנתה בעיר כנסייה גדולה בשם כנסיית סנטו סבסטיאו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מרוקו: ערים
קטגוריה:מרוקו: ערי חוף
קטגוריה:מרוקו: היסטוריה
קטגוריה:אפריקה: מושבות פורטוגזיות לשעבר
קטגוריה:פיניקים: מושבות
ויליאם וינטר

ויליאם וינטר (באנגלית: William Winter; (11 בספטמבר 1898 – 18 בדצמבר 1955) היה שחמטאי בריטי.

וינטר ניצח באליפות הפתוחה של בריטניה בשחמט בשנת 1934, ובאליפות בריטניה בשחמט בשנים 1935 ו-1936, תוך הבסת צמרת שחקני העולם, כולל אהרון נימצוביץ' ומילן וידמר. וינטר היה מחבר מוערך של ספרי שחמט.

וינטר היה קומוניסט. במשחק בסיבוב האחרון של תחרות השחמט בנוטינגהאם 1936, כאשר היה בעמדה עדיפה, הסכים לתיקו מול מיכאל בוטביניק, דבר שעורר תמיהות. וינטר היה אלוף בריטניה היחיד שנכלא בבית סוהר בגין פעילותו הפוליטית.

זיכרונותיו בתחום השחמט פורסמו בהמשכים בביטאון "CHESS" בסוף שנות החמישים.

וינטר היה אחיין של ג'יימס מתיו ברי, מחבר הספר פיטר פן.

== השתתפות באולימפיאדות ==
וינטר שיחק בנבחרתה האולימפית של אנגליה בארבע אולימפיאדות:

{| class="sortable" border="1" cellspacing="0" cellpadding="1" width="100%"
|- bgcolor="#ccfccf" align="center"
| שנה|| לוח || קבוצה|| מד כושר|| נקודות|| תוצאות|| %|| מקום
|-
| 1930|| ||אנגליה|| ||11.5 מ-15||8+ 7= 0-||76.7|| 8 קבוצתי
|-
| 1931||4 ||אנגליה|| ||10 מ-17||5+ 10= 2-||58.8|| 9 קבוצתי
|-
| 1933||3 ||אנגליה|| ||6.5 מ-11||3+ 7= 1-||59.1|| 10 קבוצתי
|-
| 1935||1 ||אנגליה|| ||7.5 מ-18||1+ 13= 4-||41.7|| 12 קבוצתי
|-
|}

==תחרות לדוגמה בה השתתף==
* תחרות השחמט בנוטינגהאם 1936

== ספרים שכתב ==
<div class="mw-content-ltr">
* Chess for Match Players, originally published in 1936 by Lawrence & Wishart 
* Kings of Chess , Hardinge Simpole Chess Classics 
* The world chess championship : 1951; Botvinnik v. Bronstein. with R. G. Wade, Turnstile Press 
</div>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלופי בריטניה בשחמט
קטגוריה:מחברי ספרי שחמט אנגלים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1898
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1955
כשל התובע

כשל התובע (באנגלית: prosecutor's fallacy) הוא אחד ממספר כשלים בהסקה סטטיסטית, הרווחים בטיעונים משפטיים. כשל זה מתבטא בייחוס סבירות גבוהה לטענה מסוימת על סמך ראיות שההסתברות לקבלתן היא נמוכה אם הטענה אינה נכונה.

הוא מהווה מקרה פרטי בלתי-פורמלי של כשל הסתברות קודמת.

שני מקורות של כשלים כאלה הם:
* חוסר הבנה של הסתברות מותנית: לדוגמה, תובע המגבש חומר ראיות נגד נאשם כלשהו (כגון זיהוי על פי טביעת אצבע) ומציג דעת מומחה המעידה על סיכוי נמוך לקיומן של ראיות שכאלה אם הנאשם זכאי (למשל, אם הסיכוי שלשני אנשים יש טביעות אצבע דומות הוא נמוך). הכשל יהיה להסיק כי הסבירות שהנאשם זכאי נמוכה גם היא. טענה זו נכונה רק אם הסבירויות המיוחסות מלכתחילה להיותו זכאי או אשם הן שוות. הסבירות האמיתית לזכאות תלויה בנסיבות המקרה. אם הנאשם ידוע כעבריין סדרתי, או שהוא קושר כבר קודם למקרה על ידי ראיות נוספות, הסבירות להיותו אשם גדלה. לחלופין, אם אין ראיות אחרות המקשרות את הנאשם לפרשה, הסבירות לאשמה של נאשם זה צריכה להיגזר גם מהסבירות לביצוע העברה מתוך האוכלוסייה הכללית, שיכולה להיות נמוכה מאוד.

*חוסר הבנה של רעיון הניסוי המרובה, כמו במקרה של השוואת הראיות מול מאגר נתונים גדול. ככל שהמאגר גדול יותר - הסיכוי הפוטנציאלי למצוא התאמה, גם אם מקרית בלבד, גבוה יותר. לדוגמה, ראיה על פי זיהוי DNA תקבל את מלוא עוצמתה רק כשההתאמה נעשית מול הנאשם באופן ישיר, בניגוד למציאתו בתוך מאגר בו יש סיכוי גבוה לקבל התאמה מקרית בלבד (סיכוי התאמה מקרית של בדיקה גנטית בין שני אנשים הוא כאחד למיליון). המחשה טובה של הכשל היא בהגרלת הפיס. הסיכוי של אדם מסוים לזכות הוא מאוד נמוך אך כמובן שניתן לחפש את הזוכה בדיעבד ואז סיכויי הזכייה הראשוניים כבר לא רלוונטיים אצלו.

המונחים "כשל התובע" ו"כשל הסנגור" נטבעו לראשונה על ידי ויליאם תומפסון ואדוארד שומן במאמרם הקלאסי העוסק בפרשנות ראיות סטטיסטיות במשפט הפלילי.

==ראו גם==
*כשל הסתברות קודמת

==הערות שוליים==

קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:תורת ההסתברות
קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן

דוגמה לתבנית עקיפה של קרני רנטגן שעברו דרך גביש
קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן (באנגלית: X-ray crystallography) או עקיפה של קרני רנטגן (באנגלית: X-ray diffraction) היא תחום מחקר שעוסק במציאת מבנה של גבישים, תוך שימוש במדידת התבניות שיוצרות קרני רנטגן לאחר שהן עוברות דרכם. הקרניים עוברות עקיפה בתוך הגביש כתוצאה מהאינטראקציה שלהן עם האטומים, והן משנות את כיוון תנועתן. תבנית ההתאבכות הנוצרת מרמזת על המבנה הפנימי של החומר. באופן זה, השיטה מסייעת לקביעת מבנים מולקולריים ביצורים החיים, תוך הקניית ידע מבני על אתרים פעילים של אנזימים.

קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן, בשיטות שלא השתנו הרבה מאז תחילת המאה העשרים, מהווה עד היום כלי מרכזי במדע הקריסטלוגרפיה. השיטה איפשרה תגליות רבות ומשמעותיות, למשל גילוי מבנה ה-DNA. אחד הצילומים הידועים ביותר שנעשה בשיטה זו הוא תצלום 51, צילום של DNA שהיה הגורם המכריע בגילוי המבנה שלו ונעשה על ידי רוזלינד פרנקלין בסוף 1952. חקר מבנהו ופעולתו של הריבוזום, עליו ניתן פרס נובל לכימיה לשנת 2009 לעדה יונת, ונקטרמן רמאקרישנן ותומאס סטייץ, נעשה אף הוא באמצעות קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן.

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20080418031743/http://www.matter.org.uk/diffraction/x-ray/ מערך שיעור בנושא עקיפה של קרני רנטגן] 
* 
*[http://life-sciences.biu.ac.il/node/696 הפקולטה למדעי החיים ע"ש מינה ואבררד גודמן]
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קריסטלוגרפיה
קטגוריה:שיטות חלבונים
מטמורפוזה של נרקיסוס

מטמורפוזה של נרקיסוס הוא ציור של הצייר הסוריאליסטי הספרדי סלבדור דאלי. תמונה זו היא מתקופת שיטת הפרנויה-קריטית של דאלי, אותה פיתח. לפי המיתולוגיה היוונית, נרקיסוס התאהב בבבואתו באגם. משניסה לחבק את דמותו - טבע במים, והאלים הנציחו אותו כפרח. דאלי סיים את הציור בשנת 1937, במהלך שובו לפריז מארצות הברית.

התמונה מראה את נרקיס בוהה כלפי המים, מסתכל מטה. לא רחוק ממנו ניצב סלע בדמות יד המחזיקה כדור או ביצה, ממנה נובע פרח הנרקיס. ברקע ניתן לראות קבוצה של דמויות עירומות, ובאופק יש דמות נוספת הנראית אף היא כדמות נרקיסוס.

דאלי כתב פואמה ארוכה המלווה את הציור. ביולי 1938 נטל אותו עימו למפגש עם זיגמונד פרויד, ולמחרת היום כתב פרויד לשטפן צווייג, שנכח במפגש, כי "יהיה מעניין מאוד לחקור באורח אנליטי את צמיחתה של תמונה כזו".

ציור ה"מטמורפוזה של נרקיסוס" נרכש ב-1979 על ידי גלריית טייט בלונדון מידי קרן גאלה-סלבדור דאלי .

== קישורים חיצוניים ==
*על [https://www.tate.org.uk/art/artworks/dali-metamorphosis-of-narcissus-t02343 "מטמורפוזה של נרקיסוס"] מאת סלבדור דאלי באתר גלריית טייט, לונדון
* "[https://www.freud.org.uk/exhibitions/freud-dali-and-the-metamorphosis-of-narcissus/ Freud, Dalí and the Metamorphosis of Narcissus]", תערוכה במוזיאון פרויד, לונדון, במלאת שמונים שנה למפגש שבו הציג דאלי את הציור בפני פרויד

קטגוריה:סלבדור דאלי
קטגוריה:ציורים סוריאליסטים
קטגוריה:ציורים משנות ה-1930
הסכם ווצ'אלה

הסעיף 17 מעורר המחלוקת בהסכם ווצ'אלה
הסכם ווצ'אלה (באמהרית: የውጫሌ ውል, בתעתיק מדויק: הסכם ווְצַ'לֶ; באיטלקית: Trattato di Uccialli – הסכם אוצ'יאלי) היה הסכם שנחתם בין מנליק שהיה בזמנו מלך שוואה (ומאוחר יותר קיסר אתיופיה) לאיטליה בראשות פייטרו אנטונלי ב-2 במאי 1889 בעיירה האתיופית ווצ'אלה. מחלוקת על הפרשנות לאחד מסעיפי ההסכם הובילה למלחמת איטליה-אתיופיה הראשונה.

ההסכם "הסכם הידידות והמסחר" של ווצ'אלה כולל מספר סעיפים, בהם:

מנליק הכיר בריבונות האיטלקית על המחוזות באגוס, חמסיאן, אקלה גוזאי, סאריה, וחלקים מתיגראי (קולוניית אריתריאה).

בתמורה האיטלקים תמכו במנליק כלכלית, צבאית (אספקת נשק) ופוליטית (צידדו במנליק במאבק הירושה בין מנליק לבנו של יוהנס הרביעי הראס מנגשה).

== השלכות ==
ההסכם החליש את ראס מנגשה יוהנס וראס אלולה במאבק על הכתר האתיופי לאחר מות יוהנס הרביעי מכיוון שהמחוזות שניתנו לאיטלקים היו מאוכלסים בתגרים והיוו מקור תמיכה לראס מנגשה.

מחלוקת על משמעות סעיף 17 בהסכם הייתה מהסיבות לפרוץ מלחמת איטליה-אתיופיה הראשונה, שש שנים לאחר חתימת ההסכם. בנוסח האיטלקי של ההסכם נכתב שאתיופיה חייבת לנהל את יחסי החוץ שלה דרך איטליה, ואילו בנוסח באמהרית נכתב שאתיופיה יכולה לפעול כך. במלחמה ניצחה אתיופיה (קרב עדווה), ולאחריה נחתמה בין הצדדים אמנת אדיס אבבה המבטלת את הסכם ווצ'אלה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:קצרמר איטליה
ווצ'אלה
ווצ'אלה
קטגוריה:אתיופיה: תקופת הגיבוש
ווצ'אלה
קטגוריה:אתיופיה: התקופה האיטלקית
קטגוריה:יחסי איטליה–אתיופיה
גיא קנטור

גיא קנטור (נולד ב-6 בפברואר 1974 ברמת השרון) הוא כדורסלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הרכז. משמש כיום כמאמנה של א.ס. רמת השרון מהליגה הלאומית בכדורסל.

==קריירה==
קנטור החל לשחק כדורסל בקבוצת הנוער של א.ס. רמת השרון, אותה הוביל, יחד עם יואב בר, לגמר גביע המדינה, בו הפסידה לקבוצת הנוער של מכבי תל אביב, שבשורותיה שיחק עודד קטש.

בעונת הצטרף קנטור לסגל הקבוצה הבוגרת של רמת השרון, ששיחקה אז בליגת העל, אך לא זכה לדקות משחק משמעותיות. בסיום העונה ירדה רמת השרון לליגה הלאומית, וקנטור המשיך לשחק בשורותיה עד 1994. באותה שנה שב לליגת העל, לקבוצת הפועל אילת תחת הדרכתו של ישראל לב. הוא שיחק שנתיים בקבוצה זו, ולאחר מכן שיחק גם בהפועל גליל עליון, ממנה שוחרר במהלך העונה, ובמכבי ראשון לציון. באף אחת משלוש הקבוצות האלה לא היה שחקן משמעותי.

המפנה בקריירה שלו הגיע בעונת , אז הצטרף לקבוצת הפועל חולון. קנטור שיחק בקבוצה זו במשך שתי עונות, בהן היה רכז הקבוצה והישראלי הבכיר בה. ב-1999 עבר למכבי רעננה, וגם בה היה שחקן מוביל. במהלך ארבע העונות ששיחק בקבוצה (גם לאחר מיזוגה עם בני הרצליה והפיכתה לבני השרון), שיחק בשורותיה גם במסגרות אירופיות שונות, ובהן הסופרוליג. בעונת הוביל את שחקני ליגת העל באחוזי קליעה מקו העונשין (89.7%).

בעונת שב קנטור לקבוצת נעוריו, שעלתה בינתיים בחזרה לליגת העל, כא.ס. רמת השרון. הוא היה אחד הקלעים הבולטים בקבוצה, ומשחק מוצלח בניצחונה של הקבוצה במלחה, בו קלע 22 נקודות, היה אחד הגורמים להחתמתו בהפועל ירושלים בעונה הבאה. את שיא הקריירה שלו קבע במשחק מול קבוצתו לשעבר, בני השרון, בו קלע 30 נקודות. עם סיום משחקי הליגה בישראל חתם בקבוצת לה האבר הצרפתית, ושיחק במדיה מספר משחקים.

ב-2004 עבר קנטור להפועל ירושלים. בקבוצה זו לא הצליח להציג את יכולותיו מהשנים הקודמות. אחוזי הקליעה שלו ומספר הנקודות הממוצע שלו ירדו, ועמם גם דקות המשחק שלו. גם כששב לשחק במדי מכבי ראשון לציון, בשנת 2006, לא הצליח לשחזר את יכולותיו.

בשנת 2007 הצטרף לשורותיה של מכבי הוד השרון מהליגה הלאומית. במקביל, החל לעבוד בתחום ההיי טק. לאחר עונה אחת בקבוצה זו, הצטרף לשורותיה של אליצור יבנה, אף היא מהליגה הלאומית.

כיום מאמן קנטור את א.ס. רמת השרון מהליגה הלאומית בכדורסל

==בנבחרות ישראל==
קנטור היה חלק מהסגל הרחב של נבחרת העתודה, כשפיני גרשון אימן אותה, אך נופה ולא השתתף באליפות אירופה. הוא שולב פעמים רבות בסגל הנבחרת הבוגרת, אך שיחק בשורותיה משחק אחד בלבד.

==קישורים חיצוניים==

 
* 

קטגוריה:כדורסלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורסלני הפועל אילת
קטגוריה:כדורסלני בני השרון
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני מכבי גבעת שמואל
קטגוריה:כדורסלני הפועל גליל עליון
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:כדורסלני מכבי הוד השרון
קטגוריה:כדורסלני אליצור יבנה
קטגוריה:מאמני כדורסל ישראלים
קטגוריה:כדורסלני א.ס. רמת השרון
קטגוריה:כדורסלני מכבי רעננה
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בצרפת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
זוז

זוּז (מכונה גם דינר) הוא מטבע עתיק ששימש בארץ ישראל ובסביבתה מן התקופה ההלניסטית ועד שלהי העת העתיקה.

==מקור המילה==
מקור המילה באכדית, zuzu. הוא נזכר במכתבי יב, במגילות מדבר יהודה, במשנה ובתלמודים.

==ערכו==
יש עדות כי ״זוז״ היה שם כללי לכמה סוגים של מטבעות, הן של כסף והן של זהב. אולם ערכו של הזוז בתקופת המשנה היה רבע השקל המקראי (הסלע מזמן המשנה) כאשר פועל היה משתכר בין 3 ל4 זוז ביום (תלמוד בבלי בבא מציעא עו.). הזוז מופיע לעיתים קרובות במשנה. למשל במסכת כתובות נקבע ש"המשיא את בתו לא יפחות לה מחמישים זוז", ובמסכת פאה נקבע "מי שיש לו מאתיים זוז לא יטול לקט, שכחה, ופיאה, ומעשר עני". הוא היה עשוי כסף טהור. על שמו המעה נקראת בארמית "דנקא" - שישית, של הדינר.

בתלמוד הבבלי משמש הזוז לציון הדרכמה הסאסאנית. צורת הריבוי "זוזֵי" משמשת גם עבור כסף באופן כללי, לדוגמה: "רב כהנא יהב זוזי אכיתנא" (רב כהנא השקיע כסף בפשתן; בבא קמא קג ע"א).

"תרֵי זוּזֵי" - שני זוזים - הם המחיר ששילם האב עבור הגדי בפיוט הפסח הידוע חד גדיא.

==הערות שוליים==

()

קטגוריה:מטבעות עתיקים
קטגוריה:שיעורי חז"ל
קטגוריה:יחידות מידה: מסה
קטגוריה:תולדות עם ישראל בארץ ישראל
Gothic (אלבום)

Gothic הוא אלבום מטאל מסוגת הדת'-דום, של להקת פארדייז לוסט. האלבום נחשב לאחד האלבומים מהם נולד המטאל הגותי. זה היה מראשוני האלבומים בהם נעשה שימוש בשירה נשית מלודית לצד הגרואלינג הגברי ובכך פתח את הדרך לווקאליות "היפה והחיה" האופיינית למטאל הגותי. למרות היותו חלוץ במטאל הגותי רוב האלבום הוא אלבום דת'-דום.

השיר המפורסם ביותר באלבום הוא השיר הראשון, "Gothic", המשלב בין גרואלינג של דת' מטאל של ניק הולמס לשירה נשית מלודית של שרה מריון.

ב-2003 הופץ האלבום מחדש, בתוספות שני רמיקסים מהאלבום "Lost Paradise", דבר שהגדיל את אורכו ל-49 דקות ו-30 שניות. רמיקסים וגרסאות מהופעות חיות של השירים "Eternal", "Gothic" וה-"The Painless" הופיעו בגרסת 2003 של האלבום "Lost Paradise".

== שירים ==

== מבצעים ==
* ניק הולמס - שירה
* שרה מריון - שירה
* גרגור מקינטוש - גיטרה
* אהרון אאדי - גיטרה
* סטיבן אדמונדסון - גיטרה בס
* מתיו ארצ'ר - תופים

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.metal-archives.com/review.php?id=799 ביקורות על האלבום]
* Paradise Lost - [https://www.youtube.com/watch?v=gZLNl5glQGY Gothic 2013] (חידוש לשיר Gothic, דום-דת' גותי) ,ביוטיוב (הערוץ הרשמי של Century Media Records)

קטגוריה:אלבומי 1991
קטגוריה:אלבומי מטאל גותי
אמיל אוז'ייה

אמיל אוז'ייה (בצרפתית: Émile Augier; 17 בספטמבר 1820 – 25 באוקטובר 1889) היה מחזאי צרפתי.

== קורות חיים ==
אמיל אוז'ייה, שהיה נכדו של הסופר גיום פיגו-לברון, נולד בעיר ואלאנס (כיום בחבל רון-אלפ בצרפת) למשפחה בורגנית. כאשר היה בן שמונה עברה משפחתו להתגורר בפריז. הוא קיבל חינוך מעולה בבית הספר אנרי הרביעי שבגדה השמאלית של העיר, התמחה כפרקליט וכתב מחזות בחרוזים.

מחזהו הראשון "כוס התרעלה" (1844) נדחה על ידי התיאטרון קומדי פראנסז, אך הוצג בהצלחה על ידי תיאטרון אודיאון בפריז. מכאן ואילך הקריירה שלו כמחזאי הוכתרה בהצלחה רבה, וב-31 במרץ 1851 נבחר כחבר האקדמיה הצרפתית. באותה שנה כתב את הליברטו לאופרה "סאפו" מאת שארל גונו.

ב-1862 כתב את המחזה "בניו של גיבייה" שבו תקף את חוגי הכנסייה הקתולית, ואשר הועלה על הבמה רק אחרי התערבותו האישית של הקיסר נפוליאון השלישי. הוא הוסיף וכתב מחזות רבים שהאחרון שבהם, "לה פורשאמבו", הוצג בפריז ב-1879.

כפי שהוא מעיד על עצמו, חייו היו חסרי מאורעות סוערים, וב-1889 הוא נפטר בביתו בפרבר של פריז קרואסי-סור-סן. ב-1897 הוצבה לזכרו בעיר מולדתו אנדרטה רחבת ממדים שנהרסה ב-1942 במלחמת העולם השנייה, והכובשים הגרמנים עשו שימוש לצורכיהם במתכת שנותרה ממנה.

==מחזותיו==
חרוזיו של אמיל אוז'ייה מצטיינים בתכונות דרמטיות וכתיבתו מצטיינת בשנינות ובעוצמה. הוא עוסק בעיקר בנושאים חברתיים ופוליטיים.

"כוס התרעלה", הראשון שבמחזותיו, נכתב בתקופה שבה הייתה הדרמה הרומנטית במצב של נסיגה, ומחזהו החשוב הראשון "ההרפתקנית" (1848) כבר מצביע על התנתקותו מן האידיאלים הרומנטיים. במחזה "גבריאל" (1849) הבעל, ולא המאהב, זוכה ליחס אוהד. במחזה "נישואיה של אולימפיה" (1855), בשונה מן "האישה עם הקמליות" של הסופר אלכסנדר דיומא הבן, הפרוצה איננה זוכה לאהדה עוד.

במחזות "החצופים" (1861) ו-"בניו של גיבייה" (1862) באות על ביטוין תאוות הממון והתשוקה לעוצמה ולשלטון. במחזה "אריות ושועלים" (1869), שנכתב בשיתוף עם ז'ול סאנדו, מגיע אוז'ייה לשיא יצירתו. במחזה "ז'אן דה טומרה" (1873), שנכתב אחרי מפלת צרפת מלחמת צרפת–פרוסיה ( 1870–1871), צליליו המחודשים של הפטריוטיזם נשמעים ברמה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מחזאים צרפתים
קטגוריה:קצינים גדולים בלגיון הכבוד
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1820
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1889
סהלה דנגל, קיסר אתיופיה

סהלה דנגל היה קיסר אתיופיה לסירוגין בין 1832 - 11 בפברואר 1855 לקראת סוף תקופת השופטים האתיופית. היה בנו של גברה מאסי צאצא של הקיסר פאסילידס.

קיסר זה היה "קיסר בובה" והאימפריה האתיופית נשלטה באופן מעשי על ידי סגן הקיסר עלי השני. החוקר הגרמני אדוארד רפאל שביקר בגונדר ב-1833 ציין ש:

כאשר סהלה דנגל הוכתק לקיסר על ידי עלי השני הכמרים אזזו התנגדו ואכן על השני הוריד את סהלה ושלח אותו לעיירה זאנגג'. על השני הכתיר במקום סהלה את גברה קראסטוס שהיה באי נידח באגם טאנה למרות כל זאת קראסטוס מת לאחר כשלושה חודשים. סהלה פגש את עלי השני בכפר טאגור ושכנע אותו להשיבו כקיסר ב-1832. במשך כהונתו השנייה נוהל כנגד סהחה מרד בראשותו של אגוולה אנבסה, מרד זה נכשל והקיסר ערף את ראשו של אנבסה ושם אותו בעץ בדבבאי.

בעקבות מותו של ראס קינפו המצביאים השונים נלחמו על אדמותיו בגוג'אם שבסופם הקיסרית מנן ליבן אמדה אשתו של הקיסר יוהנס השלישי בקרב צ'אנטי באר באוקטובר 1839 שבסופו לכדה את קרובו של ראס קינפו וולדה תקלה. לאחר מכן היא הצליחה להדיח את סהלה ב-29 באוגוסט 1840 ומינתה בחזרה את בעלה יוהנס השלישי לקיסר. יוהנס שתמך בדאג'זמץ וובה היילה מריאם של סאמיאן יריבו של עלי השני הודח שוב הפעם על ידי עלי השני והוא מינה שוב את סהלה לקיסר באוקטובר 1841. ב-1848 סהלה נתן את התואר ראס כאשר נכנס לגונדר. יוהנס השלישי איכשהו הצליח שוב להפוך לקיסר ב-1850 והודח שוב ב-1851 וסהלה שב לשלטון. יוהנס התעקש לשוב לשלטון, בתקופה זו קאסה היילו החל להביס את השליטים המקומיים ובנה לעצמו אזור שליטה רחב שלבסוף הדיח את סהלה והכתיר את עצמו לקיסר בשם תוודרוס השני ויוהנס ויתר על שאיפתו לשלטון.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתיופיה: תקופת השופטים
קטגוריה:השושלת הגונדרית
קטגוריה:קיסרי אתיופיה
קטגוריה:מלכים אפריקאים
קטגוריה:ילידי 1778
קטגוריה:נפטרים ב-1855
גברה קראסטוס, קיסר אתיופיה

גברה קראסטוס (געז: ገብረ ክሪስቶስ; מילולית: "משרת הצלב") היה קיסר אתיופיה מה-18 במרץ 1832 עד ה-8 ביוני 1832. בנו של גברה מאסי (צאצא של פאסילידס). 

קיסר זה היה קיסר בובה, שהוכתר על ידי סגן הקיסר, ראס עלי השני מבני האורומו. זמן קצר לאחר מכן הדיח ראס עלי את הקיסר לטובת אחיו, סהלה דנגל. הכמרים של מחוז אזזו פסלו את סהלה דנגל בשל אמונתו הדתית, ושכנעו את ראס עלי לשחרר את גברה קראסטוס מהגלות באי מיטרהה שבאגם טאנה, ולמנותו כקיסר. קראסטוס היה קיסר למשך כשלושה חודשים, עד מותו, ונקבר במנזר תקלה היימנות באדבבי. ההיסטוריון וואליס באדג' כותב בספרו שקיסר זה הורעל למוות.

לאחר מותו, אחיו סהלה דנגל הוכתר מחדש לקיסר.

== הערות שוליים ==
<div style="direction:ltr;">

</div>

קטגוריה:אתיופיה: תקופת השופטים
קטגוריה:השושלת הגונדרית
קטגוריה:קיסרי אתיופיה
קטגוריה:מלכים אפריקאים
קטגוריה:אתיופים שנפטרו ב-1832
ירקן (מקצוע)

חנות ירקות ב[[סקוטלנד]]
חנות ירקות בשוק ב[[סיאטל]]
ירקן הוא אדם העוסק במכירה קמעונאית של ירקות ופירות. ירקן עובד בחנות העוסקת אך ורק במכירת ירקות ופירות, או במחלקה העוסקת בכך במסגרת חנות מזון מקיפה יותר, כגון סופרמרקט. בשוק נמצאים פעמים רבות דוכנים רבים של ירקנים, מהם המוכרים מגוון רחב של ירקות ופירות, ומהם המתמחים בסוג מסוים (כגון פרי הדר או אבטיח).

לעיתים עוסק הירקן ברכישת הסחורה בשוק הסיטונאי והובלתה לחנותו, ולעיתים הוא רוכש את הסחורה מספקים המביאים אותה עד לחנותו. בשני המקרים עוסק הירקן בסידור הסחורה בחנותו, ובזריקת מוצרים שהתקלקלו. משך חיי המדף של ירקות ופירות קצר יחסית (יום אחד או ימים מעטים), ולכן על הירקן לדאוג לטריות הסחורה בחנותו ולתחלופה נאותה שלה (בדרך כלל בשיטת נכנס ראשון יוצא ראשון). כן עליו לתכנן בקפידה את רכש הסחורה לחנותו, משום שרכישת כמות גדולה מדי תביא להתקלקלות חלק ממנה, ורכישת כמות קטנה מדי תביא לחוסר יכולת להיענות לצורכי הלקוחות.

מחירי הירקות והפירות דינמיים ביותר, ונקבעים על ידי הירקן מדי יום, בעיקר כפונקציה של המחיר שהוא שילם תמורתם לסיטונאי. איכות הפירות משפיעה גם היא על מחירם, ומחירם של מוצרים הקרבים לסוף חיי המדף שלהם יורד, לפי שיקול דעתו של הירקן. בישראל מחיר הירקות והפירות הנרכשים נקבע בדרך כלל על-פי משקלם, ולמדידת המשקל משמשים מאזניים הנמצאים בחנות הירקות. לעיתים נקבע מחיר ליחידה (כגון ראש חסה) או לצרור (כגון צרור בצל ירוק), ללא שקילה.

רכישת פירות וירקות אצל הירקן נעשית בדרך כלל באמצעות ביקור בחנותו, ביקור המאפשר לקונה לבחור את המוצרים הנאים בעיניו ומתאימים לצרכיו. בדומה לחנויות מזון אחרות, מאפשרים גם חלק מהירקנים הזמנה של מוצרים בתקשורת (בטלפון,ובאינטרנט), אך הזמנה כזו אצל ירקן מצריכה יחסי אמון מיוחדים בין הלקוח לירקן - בעוד שבמוצרי מזון תעשייתיים אין הבדל בין שני מוצרים מאותו סוג, הרי בין ירקות יש הבדלים מבחינת איכות, גודל וטריות, כך שעל הלקוח לבטוח בירקן שיספק לו סחורה נאותה.

לעיתים מגדיל הירקן את מגוון המוצרים בחנותו, ובנוסף לירקות ופירות טריים הוא מוכר גם פירות יבשים, שימורי ירקות ופירות ותבלינים.

רכישת מקצוע זה נעשית בדרך כלל בשיטה של הכשרה תוך כדי עבודה.

==בישראל==
ירקן בישראל
דוכן ירקות. חלק מהמוצרים מסומנים ב"היתר" כלומר כשרים על פי [[היתר מכירה]]
על ירקות ופירות טריים חל בישראל מע"מ בשיעור 0%, אך ירקות ופירות מעובדים חייבים במע"מ בשיעור הרגיל. על הירקן להבדיל בין שני סוגי מוצרים אלה (כאשר הוא מוכר את שני הסוגים), כדי לשלם מע"מ כחוק.

בשנת שמיטה נדרש ירקן ישראלי, המוכר לאוכלוסייה שומרת מצוות, גם למחלוקת ההלכתית בעניין מכירת ירקות ופירות בשנה זו, ולהחליט האם למכור רק תוצרת מיבול חו"ל ויבול שנה שישית, או למכור גם תוצרת על פי היתר מכירה. בהתאם להחלטתו, עליו להציג ללקוחות את המידע על התוצרת הנמכרת ואת ההכשרים המתאימים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מקצועות המסחר
קטגוריה:מסחר במזון
מקרוביוטיקה

מקרוביוטיקה (מיוונית, "מקרו" - גדול / ארוך, "ביו" - חיים) היא פילוסופיית תזונה, ואורח חיים תזונתי, המבוססת על אמונות המזרח הרחוק, הדוגלות באכילה מתוך התחשבות באיזון היין והיאנג, במודעות לגידול המזון ולצורת הכנתו ואכילתו, וכמו כן בהתאמתו לאדם המסוים. עקרונות השיטה הבסיסיים אינם תקפים מבחינה מדעית, עקב היותם מתבססים על רעיונות מיסטיים. בנוסף, למעבר לתזונה על פי עקרונות השיטה עשויות להיות השפעות (חיוביות או שליליות) על בריאות האדם בשל שינוי תזונתו.

== עקרונות הדיאטה ==
עיקרי הדיאטה המקרוביוטית כוללים:
* בסיס תזונתי המושתת על דגנים מלאים.
* הימנעות ממזון מעובד או תעשייתי.
* אכילה בכמויות מתונות.
* גידול מזון אורגני.
* לעיסה מרובה.

העיקרון המנחה במקרוביוטיקה אומר כי אין "נכון" ו"לא נכון" אלא "מתאים" ו"לא מתאים". דהיינו - תזונת אדם צריכה להקבע על-פי מאפייניו הוא ולא על-פי דוגמה שרירותית. השיקולים לתזונה מקרוביוטית כוללים בין היתר:
* אקלים (אזור גאוגרפי) ומזג האוויר (עונת השנה).
* מצב בריאותי.
* גיל.
* מין.
* מידת הפעילות הגופנית.
לפיכך למשל, אין במקרוביוטיקה פסילה גורפת של מוצרים מן החי (אם כי אלה יהוו חלק עיקרי בתפריט רק באזורים בהם זהו כורח המציאות - חוג הקוטב לדוגמה).

מבין כל המזונות מן החי, דגים נחשבים כמתאימים ואילו בשר בקר, עופות, ביצים ומוצרי חלב נחשבים מזונות שיש להימנע מהם.

== היסטוריה ==

בעת המודרנית הופצה המקרוביוטיקה בעולם המערבי על ידי ג'ורג' אוסווה ותלמידו מיצ'יו קושי. קושי הוא מייסדו של The Kushi Institute, המוסד המוביל בעולם ללימודי המקרוביוטיקה וזכה במדליית מצוינות מטעם האו"ם ובפרס האומץ והמצפון של ה-Peace Abbey.

המקרוביוטיקה בכלל ותרומתו של קושי לבריאות העם האמריקאי בפרט, זכו בהכרה מטעם קונגרס ארצות הברית ב-1999.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20130930133937/http://www.heartcenter.co.il/siteArticle.asp?aid=496&cid=97 עבודת סטודנטים על מקרוביוטיקה]
* [https://web.archive.org/web/20160303231918/http://www.namaste.co.il/articles/articletype/articleview/articleid/656/-- מקרוביוטיקה – החיים הגדולים], מאת מירה אפרתי
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תזונה
קטגוריה:מזון
קטגוריה:דיאטות
קטגוריה:רפואה אלטרנטיבית
עדים במדים

אושוויץ II]]
טקס של משלחת שנת תש"ע ברחבת הטקסים באושוויץ
סיכת עדים במדים על רקע שער הכניסה למחנה [[בירקנאו|טקסט=]]
עקבות של עדים במדים ב[[טרבלינקה, 2016]]
עדים במדים הוא הכינוי למשלחות של צה"ל ומשטרת ישראל לפולין ולארצות נוספות, בעקבות אירועי השואה. מטרת המשלחות היא העמקה ולימוד אישי-ראשוני של האירועים בתקופת השואה. את התוכנית יזמו אמיר השכל ואלעזר שטרן בן לניצולי שואה, לאחר ביקור שערך עם הוריו באושוויץ.

== תכנים ומטרות ==
החיילים במשלחות לומדים להכיר את:
* עושרם הרוחני והתרבותי של החיים היהודיים לפני מלחמת העולם השנייה
* האידאולוגיה הנאצית והנסיבות שהביאו לעלייתה לשלטון
* התפתחות הפתרון הסופי כפי שהתווה המשטר הנאצי
* יוזמות התגובה וההתנגדות היהודית בשואה
לאורך המסע החיילים מבקרים באתרים רבים הקשורים לקהילות היהודיות השונות, בבתי כנסת ובבתי קברות יהודיים, וגם בשרידי גטאות, מחנות עבודה, מחנות ריכוז ומחנות השמדה. בחלק מהמקומות החיילים מקיימים טקסי זיכרון צבאיים, ואף פעולות ניקיון ותחזוקה.

קרה ובמסגרת המסע הוצגה לחיילים דילמה לפיה ייתכן והם ייהפכו בעצם לנאצים. בעקבות חשיפת ארגון תורת לחימה תוחקרו הדברים וטופלו באופן אישי על ידי קצין חינוך ראשי תא"ל צבי פייראיזן.

הארצות שאליהן יצאו משלחות "עדים במדים" הן פולין, הונגריה, אוסטריה, ליטא, אוקראינה, בולגריה וגרמניה.

== הרכב המשלחות ==
תג משלחת עדים במדים
בכל משלחת משתתף ניצול שואה (עד המשלחת), שנותן הסברים על המקומות והאירועים מנקודת המבט האישית שלו. המשלחות מורכבות ממשרתי קבע, אזרחים עובדי צה"ל, חניכי קורסים בצה"ל, אנשי מילואים, חצוצרן מתזמורת צה"ל, 2 צלמים מטעם יחידת ההסרטה של חיל החינוך והנוער ונציגי משפחות שכולות. מפקד המשלחת הוא קצין בדרגת תא"ל לפחות. ההשתתפות במשלחת היא חובה עבור חניכי קורס מפקדי פלוגות המשרתים בשירות סדיר. החיילים המשתתפים במשלחת עונדים על כתפיהם תג ובו דגל ישראל (במקום תג היחידה של כל חייל וחייל). לכל חייל שהשתתף במשלחת מוענקת סיכת 'עדים במדים'.

== ראו גם ==
* זיכרון השואה בישראל
* מסעות בני נוער לפולין ומצעד החיים
* פרח לניצול
* תזמורת צה"ל
* מצעד הגבורה

== קישורים חיצוניים ==

* רב-ניצב קובי שבתאי עם ניצול השואה מרדכי צ'כנובר ב"עדים במדים", 2019]][http://www.aka.idf.il/edim/theProj/TheProj.asp עדים במדים], באתר צה"ל

==הערות שוליים==

קטגוריה:מסעות בעקבות השואה
קטגוריה:שירות בצה"ל
קטגוריה:יחסי ישראל–פולין
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי פולין
תווך בין-כוכבי

גז מיונן בתווך הבין-כוכבי הנראה מההמיספירה הצפונית של כדור הארץ.]]
תווך בין-כוכבי (באנגלית: Interstellar medium או ISM) הוא גז ואבק שנמצא בחלל הבין-כוכבי בתוך הגלקסיות. הכוונה לחומר מפוזר שאינו מרכיב את הכוכבים, כוכבי הלכת, הירחים ושאר הגופים שגודלם אינו מיקרוסקופי.

החומר הבין-כוכבי מצוי במעין עננים שגודלם פרסקים ספורים, ומכילים תערובת דלילה של אטומים, יונים, מולקולות, גרגירי אבק וקרינה קוסמית. החומר מורכב מ-99% גז ומ-1% אבק, לפי התפלגות מסה. ריכוזו הוא בתחום שבין אלפים מעטים למאות בודדות של מיליוני חלקיקים למטר מעוקב. מכיוון שמקורו של רוב הגז בנוקליאוסינתזה שהתרחשה מעט לאחר המפץ הגדול, הגז מורכב מכ-90% מימן ומכ-10% הליום, ומכמויות שיוריות של יסודות כבדים יותר (במינוח המקובל באסטרונומיה - מתכות).

לעיתים שוררים באזור בו נמצא החומר הבין-כוכבי שדות מגנטיים חזקים כתוצאה מתהליכים המתרחשים שם או מחלקיקים העוברים דרכו. קרינה אלקטרומגנטית שמצויה שם קרויה שדה הקרינה הבין-כוכבי (interstellar radiation field).

לחומר הבין-כוכבי חשיבות רבה באסטרופיזיקה, בעיקר בגלל פיזורו הרחב בגלקסיה. כוכבים נוצרים בתוך האזורים הצפופים ביותר של החומר הבין-כוכבי, בעננים מולקולריים, ומשנוצרים הם מזינים מחדש את החומר הבין-כוכבי בחומר ואנרגיה שמקורם בערפיליות פלנטריות, ברוחות סולריות מכוכבים ובסופרנובות. מדידת נתונים על משחק-גומלין זה בין כוכבים ובין החומר הבין-כוכבי עוזרת לקבוע את הקצב בו גלקסיה מכלה את תכולתה הגזית, ובכך לקבוע גם את משך הזמן בו נוצרים עדיין כוכבים בתחומה.

==אבק בין-כוכבי==
האבק הבין כוכבי מורכב בעיקר מהיסודות צורן ופחמן. יסודות אלה נוצרים בענקים אדומים, נובות וסופר-נובות, ונפלטים לתווך הבין-כוכבי. בתווך הבין-כוכבי האבק לא נמצא בשיווי משקל תרמי עם הגז. בדרך כלל הטמפרטורה של האבק נמוכה מזו של הגז סביבו, בשל יכולתו של האבק לפלוט קרינה באורכי גל ארוכים וכך להתקרר. בתנאים מסוימים, פני השטח של האבק סופחים אליהם גז ומתרחשות עליהם תגובות כימיות של פני שטח. התהליך הבולט ביותר שמתרחש על פני גרגרי האבק הוא היווצרותו של מימן מולקולרי מאטומי מימן ספוחים. למולקולה זו תפקיד חשוב בתהליכים אסטרופיזיקליים רבים, ביניהם היווצרות כוכבים חדשים.

==ראו גם==
* אובייקט בין כוכבי

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* מאמר: [http://www-ssg.sr.unh.edu/ism/intro.html התווך הבין-כוכבי] 
* 
<div class="mw-content-ltr">* 10 [https://solarsystem.nasa.gov/news/881/10-things-going-interstellar/ Things: Going Interstellar], solarsystem.nasa.gov, March 26, 2019.
</div>
* 

קטגוריה:אסטרופיזיקה
קטגוריה:גרמי שמיים
קטגוריה:גזים
מאמודזו

מאמודזו (בצרפתית: Mamoudzou) היא בירת מיוט שבמצר מוזמביק השייכת לצרפת.

מאמודזו היא העיר המאוכלסת ביותר במיוט, והיא ממוקמת על הגרנד טר, האי המרכזי במיוט. עיר הבירה הקודמת של מיוט, הייתה דזאודזי, עיר השוכנת על אי קטן יותר במיוט, הנקרא "פטיט-טר", אך מאמודזו נבחרה להחליף את דזאודזי כבירת מיוט ב-1977. האי עליו שוכנת העיר ממוקם בין מוזמביק לאי מדגסקר.

תרשים אוכלוסיית מאמודזו לפי שנים:
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
! שנה
! מספר תושבים
|-
| 1985 || 12,026
|-
| 1991 || 20,307
|-
| 1997 || 32,733
|-
| 2002 || 45,485
|-
| 2007 || 53,022
|}

==אדמיניסטרציה==
אוכלוסיית מאמודזו מצויה בשישה כפרים שונים, הנקראים: קוואני, מטספרה, פסאמייניטי, והיבה, ועוד שני כפרים נפרדים בעל שם זהה; צונדזו. ששת הכפרים מחולקים לשלושה מחוזות.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אפריקה: ערי בירה
קטגוריה:מיוט: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2011