עדה (שפת תכנות)

עָדָה (באנגלית: Ada) היא שפת תכנות עילית, מובנת, אימפרטיבית, מונחת עצמים עם טיפוסיות סטטית. עדה הורחבה מפסקל ושפות אחרות. עדה תומכת בתכנות לפי חוזה, טיפוסיות חזקה מאוד, הקבלת תהליכונים, ותכנות אי דטרמיניסטי . עדה פותחה במקור על ידי מדען המחשב היהודי צרפתי בעקבות מכרז של משרד ההגנה האמריקני על מנת להחליף מעל 450 שפות תכנות שהיו בשימוש צבאי בארצות הברית.<ref></ref><ref name=":3"></ref><ref></ref> החל מהתקן השני של עדה שהופיע ב־1995, המתכנן והמעצב המרכזי של עדה הוא מדען המחשב האמריקני .<ref></ref>

עדה מצטיינת באמינותה ומפחיתה את הסבירות לשגיאות תוכנה בזמן ריצה באמצעות תחביר נוקשה ומפורש שמאפשר בדיקות קוד בזמן הידור ואכיפת סגנון תכנות החיוני לבטיחות גורלית. על מנת להתמודד עם שגיאות בזמן ריצה, עדה מציעה טיפול מתקדם בחריגות ותכנות לפי חוזה שיבטיח את יכולת התכנה להתמודד עם מצבים בלתי צפויים ולמנוע קריסת מערכת שהמחיר שלה עלול לעלות בחיי אדם או בנזקים כלכליים אדירים.<ref name=":1" />

==היסטוריה==
=== העילה לפיתוח השפה ===
בשנות השביעים משרד ההגנה האמריקני התמודד עם יותר מ־450 שפות תכנות בחומרה ותוכנה שהיו בשימוש צבאי בכל הזרועות של ארצות הברית. חלקן היו מיושנות, קשות לתחזוקה או תלויות בחומרה. אף אחת מאותן שפות מיושנות לא נתנה מענה לתכנות מודולרי בטוח שיאפשר שימוש חוזר בקוד ופיצול צוותי הפיתוח מבלי לסרבל את תהליך התחזוקה ואמינות הקוד.

בשנת 1974<ref name=":3" /> משרד ההגנה האמריקני הקצה קבוצת עבודה ייעודית למשימה כדי למצוא או לאפיין שפת תכנות שתחליף את כל השפות המיושנות בהתאם לדרישות שהציבו משרד ההגנה האמריקני ומשרד ההגנה הבריטי.

=== המכרז (1975–1980) ===
אוֹגוּסְטָה עָדָה קִינְג, רוזנת לאבְלֵייס. על שמה נקראת שפת התכנות עדה.]]ארבעה צוותים נענו למכרז, והצעותיהם כונו באופן אנונימי בארבע צבעים באנגלית: אדום, ירוק, כחול, וצהוב.<ref>ארבעת הצוותים שנענו למכרז והצעותיהם כונו: "Red" מחברת Intermetrics בהובלת בֶּנְגָ'מִין בְּרוֹסְגוֹל. "Green" מחברת CII Honeywell Bull בהובלת ז'אן איכביה. "Blue" מחברת SofTech בהובלת ג'וֹן גוּדְאִינַף. ו־"Yellow" מחברתSRI International בהובלת גֵ'יי סְפִּיצְזֵן.</ref> באפריל 1978 רק ההצעות ירוק ואדום עלו לשלב הבא. במאי 1979, ההצעה "ירוק" בהובלת ז'אן איכביה זכתה בתחרות וקיבלה את השם עדה (באנגלית Ada) על שם הרוזנת עדה לאבלייס שנחשבת למתכנתת הראשונה בהיסטוריה.<ref></ref> העיצוב של איכביה הושפע משפת התכנות LIS שאיכביה וצוותו פיתחו במהלך שנות ה־70.

בשנת 1978 משרד ההגנה האמריקאי פרסם באופן סופי את הדרישות לעיצוב והתכנון של השפה.<ref name=":3" />

בשנת 1979 בחודש ביוני, ACM פרסמו לראשונה מדריך ההוראות עבור שפת התכנות עדה.

=== השקה (1980–1983) ===
בשנת 1980 בחודש יולי הופיעה ההצעה הראשונה לתקן רשמי עבור השפה.<ref name=":1" /> באותה שנה ב־10 בדצמבר (יום הולדתה של הרוזנת עדה), משרד ההגנה האמריקני תיקנן באופן רשמי את השפה בתקן MIL-STD-1815 המציין את שנת הלידה (1815) של הרוזנת עדה לאבלייס במספר התקן.

בשנת 1981 ניצל טוני הואר את ההזדמנות בטקס זכייתו בפרס טיורניג כדי למתוח ביקורת על שפת התכנות עדה שהיא מורכבת למדי ולכן לא אמינה.<ref></ref> אך מאוחר יותר חזר בעצמו כשכתב הקדמה לספר לימוד עבור עדה.<ref></ref>

החל משנת 1983 עדה נכנסה לשימוש צבאי בארצות הברית ובצבאות נאט"ו וחברות אזרחיות נאלצו לתכנת עם השפה כל רכיב חומרה או תוכנה שנועדו לשימוש צבאי בארצות הברית, אך הדרישה נזנחה עם השנים עקב מחסור במתכנתי עדה.

מהדרי עדה הראשונים התקשו ליישם את השפה המורכבת הגדולה, מה שהוביל לביצועים ירודים הן בהליך ההידור והן בזמן הריצה.<ref name=":0"></ref> מפתחי המהדרים השונים השקיעו מאמצים ומשאבים רבים כדי לעמוד בכל התנאים התובעניים של מערכת האימות העצומה והמסובכת שהציב בפניהם משרד ההגנה האמריקני כדי לוודא שהמהדרים אכן עומדים בתקני השפה ומוכנים לשימוש תעשייתי.<ref name=":1"></ref>

בשנת 1983 אושר היישום החוקי הראשון של עדה שעמד במבחן האימות וכל התקנים: NYU Ada/Ed Translator (כיום מכונה GNAT). היישום פותח באוניברסיטת ניו יורק.<ref></ref> המהדר פותח בשפת התכנות SETL שהייתה מבוססת על תורת הקבוצות במתמטיקה ופותחה גם היא באוניברסיטת ניו יורק.<ref></ref>

==== דעת קהל ====
עדה משכה תשומת לב בקרב מתכנתים רבים בתחילת דרכה. תומכיה ואחרים טענו שעם הזמן היא תהפוך לשפה פופולרית גם בשימוש כללי למטרות אזרחיות.<ref name=":0" /> איכביה הכריז אז שבתוך עשור תהיינה רק שתי שפות שתשרודנה והן עדה ו־Lisp.<ref name=":1" /> לעומת זאת, בקובץ הז'ארגון של מונחי ההאקרים שהצטבר מהשנים 1975–1983 תוארה השפה באותם ימים בקרב האקרים כך:<ref></ref><blockquote>היא בדיוק מה שכל אחד היה יכול לצפות - שפה שאושרה בפקודה, עוצבה על ידי ועדה, קשה לשימוש, ובאופן כללי גרמה לבזבוז מיותר של הון עתק. [...] עדה לאבלייס בוודאי הייתה מחווירה מהשימוש שנעשה בשמה.</blockquote>

=== עדה 1983 (1983–1995) ===
בשנת 1991 משרד ההגנה האמריקני דרש לראשונה שכל תוכנה המיועדת לשימוש צבאי תהיה חייבת להיות מתוכנתת בעדה,<ref></ref> עם זאת נתנו אישורים מיוחדים למקרים חריגים לעיתים קרובות. הדרישה נזנחה באופן הדרגתי ופסקה בשנת 1997 כשמשרד ההגנה הראה מגמה עולה באימוץ רכיבי מדף שלא היו מתוכנתים בעדה.<ref name=":0" /> במדינות נאט"ו הייתה דרישה דומה עבור מערכות פיקוד ובקרה. עדה הייתה השפה המועדפת למטרות הגנה במדינות כמו שוודיה, גרמניה וקנדה.<ref></ref>

עד סוף שנות השמונים ובתחילת שנות התשעים מהדרי השפה כבר השתכללו, הביצועים שלהם השתפרו, ורוב הבעיות נעלמו. אך השפה עדיין התמודדה עם בעיות שמנעו או עיכבו את אימוצה וניצול מלוא כוחה, כמו צורת ניהול תהליכונים בשפה שרוב מתכנתי מערכות זמן אמת לא היו רגילים אליה משפות אחרות.<ref name=":1" /> השפה נחשבה לשפה טובה ומתוכננת היטב, אך העובדה שהיא נבחרה להיות השפה הכמעט בלעדית שבשימוש משרד ההגנה האמריקני, גרמה למפתחי מהדרים להעדיף למכור אותם במחיר יקר לגופים שפתחו תוכנה עבור משרד ההגנה האמריקני, וכך היא לא התקבלה אצל חברות קטנות בעלות מטרות אזרחיות ובאוניברסיטאות.

=== עדה 1995 (1995–2005) ===

=== עדה 2005 (2005–2012) ===

=== עדה 2012 (2012–2022) ===

=== עדה 2022 (2022–כיום) ===

== עיצוב ==

התקן של עדה מגדיר, בנוסף לשפה עצמה, את ספריית השגרות בה חייב המהדר לתמוך. עדה היא בעלת טיפוסיות חזקה, וככזו, היא מציעה כלים רבים למתכנת כדי להגדיר טיפוסים. התמיכה בטיפוסי enum (טיפוסים שבהם מקבצים ערכים בצורה מסודרת, למשל צבעים) מקיפה מאוד, וכוללת מעבר בין טיפוסים, איטרציה, המרה למחרוזות והמרה ממחרוזות, תת-טיפוסים, טווחים ועוד.

עקרונות הנדסת תוכנה רבים נאכפים בעדה כדי לשמור על "הרגלים טובים". בין ההרגלים האלה ניתן למנות: משתנה לולאת For מוכר רק בתוך הלולאה, ולא ניתן לשנות אותו; במשפט Switch/Case חייבים למלא Case-ים עבור כל הערכים האפשריים; כשמבצעים השמה למבנה, חייבים למלא את כל השדות; שינוי ערכם של מצביעים אפשרי, אך הוא מורכב ולא נפוץ.

יש לעדה סביבת הרצה רחבה: טיפול בחריגות, מאפייני טיפוסים (גודל, מספר ספרות בערך מספרי וכדומה), אפשרות לתרגם ערכי enum למחרוזות, בדיקות טווח למשתנים לפי הטיפוסים שלהם, ועוד.

עדה תומכת בריבוי משימות, כולל אובייקט סנכרון שנקרא ”מפגש“ (בין Task-ים).

=== מודולריות ===
כמו תוכניות במודולה-2, שפה שנתנה השראה לעדה, תוכניות בעדה הן מודולריות, וכל יחידת קוד מקור בתוכנית עוברת הידור נפרד.<ref name=":4"></ref> בעדה קיימים ארבעה סוגי יחידות קוד בסיסיים: , , , ו (יחידות גנרית).<ref name=":4" /> הן שגרות שמכילות קוד אימפרטיבי עם פקודות לביצוע, או קוד פונקציונלי שמוביל לחישוב של ביטוי. הן יחידות שמכילות הגדרות של עצמים ונתונים, כגון טיפוסים. כמו כן, חבילות יכולות להכיל גם תת-תוכניות. הן יחידות שמגדירות אוסף תהליכים שניתן לבצע באופן בו זמני עם משימות אחרות. הן יחידות שמסוגלות להגדיר ו באופן סוגני. באופן דומה לשפות כמו C++, כל יחידה בעדה היא מורכבת משני רבדים: , ו. רובד האפיון מכיל קוד הכרזתי בלבד על מה שיש ליחידה להציע לשאר התוכנית, ועל מה שצפוי מהמימוש של אותה יחידה. רובד המימוש לעומת זאת ממש את רובד האפיון, הוא פרטי ליחידה ואינו חשוף לשאר התוכנית.<ref name=":4" /> כמו כן, עדה מפצלת גם בכל יחידת קוד בין החלק ההצהרתי (הכרזות על משתנים וכדומה) והחלק הביצועי (פקודות, בקרת זרימה וכדומה).<ref name=":4" /> הפיצול בין ארבעת סוגי היחידות וכמו כן בין האפיון למימוש בכל יחידה מאפשר לצוותים ומתכנתים שונים לעבוד באופן נפרד ומקביל על חלקים שונים של התוכנית.

=== תת-תוכניות (שגרות) ===
בעדה קיימים שני סוגים של (שגרות): ו.<ref name=":4" /> ההבדל המרכזי בין תהליך ופונקציה הוא שפונקציה חייבת להחזיר ערך כלשהו.<ref name=":4" />

=== משימות ===
בעדה ניתן להגדיר אוסף תהליכים כמשימה שניתן לבצע באופן זמני עם משימות אחרות. ניתן גם להגדיר כך שמשימה היא בת ביצוע יחידני בלבד, כלומר, שלא ניתן לבקש לבצע את אותה משימה באופן מקביל יותר מפעם אחת.<ref name=":4" /> לחלופין, ניתן גם להגדיר מספר מרבי של ביצועים בו זמניים עבור כל סוג של משימה.<ref name=":4" /> בעדה קיימות פקודות מסוימות שניתן לעשות בהן שימוש אך ורק בתוך משימות. לדוגמה, פקודת עיכוב או פקודת המתנה למשימה אחרת.<ref name=":4" />

=== הכרזות ===
בעדה, הכרזות נמצאות בקטע נפרד והצהרתי בכל יחידת קוד מהפקודות שעושות שימוש בהן.<ref name=":4" /> באותו קטע נפרד, ניתן להגדיר משתנים ועצמים חדשים ולתת להם שמות בתחום ההכרזה. תחום ההכרזה בעדה הוא לקסיקלי. עם זאת, ניתן להגדיר גם בתוך קטע ביצועי גוש חדש שמקונן שוב קטע הצהרתי עם הכרזות חדשות ומיד אחריו קטע ביצועי שעושה שימוש באותן הכרזות.<ref name=":4" /> בעדה קיימים 12 סוגי הכרזות למבנים השונים בשפה.<ref name=":6"></ref> כמעט עבור כל סוגי ההכרזות לעצמים ומספרים ניתן להכריז על מספר משתנים מאותו סוג בבת אחת.<ref name=":6" />
{| class="wikitable mw-collapsible mw-collapsed"
|+סוגי הכרזות בעדה<ref name=":6" />
!סיווג
!הסבר
|-
|
|הכרזה על משתנה עבור עצם מטיפוס מסוים. ניתן להקצות ערך ראשוני. ניתן להפוך אותו לקבוע.
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|}

=== פקודות ===
בעדה, פקודות מבוצעות בכל תת-תוכנית לפי סדר הופעתן, אלא אם כן נעשית קפיצה, יציאה או עצירה ידנית.<ref name=":4" />

=== חריגות ===
בעדה, ניתן להגדיר שורת תוכניות התאוששות לטיפול במצבי חריגה שונים בסוף כל קטע פקודות. כמו כן, ניתן להתריע על חריגה באופן ידני בפקודה.<ref name=":4" />

=== טיפוסיות ===
עדה היא שפה עם טיפוסיות סטטית וחזקה. לפיכך, כל עצם בשפה מסווג לפי טיפוס כלשהו. בעדה קיימים ארבעה סוגי טיפוסים: (הכולל ו), , , ו.<ref name=":4" /> מגדיר מראש קבוצת ערכים מספריים עם מזהים ששייכים לו. לדוגמה, טיפוס בוליאני (Boolean) וטיפוס תו (Character) הם טיפוסי נמנים בעדה.<ref name=":4" /> בעדה מוגדרים מראש שלושה טיפוסים מספריים יסודיים: טיפוס מספר שלם (Integer), טיפוס נקודה צפה (Float), וטיפוס אורך זמן (Duration).<ref name=":4" /> כוללים בהם בין היתר מערכים ורשומות, וכמו כן את טיפוס המחרוזת.<ref name=":4" /> בעדה ניתן להגדיר גם על טיפוסים. לדוגמה, טיפוס מספרים טבעיים יהיה תת-טיפוס של מספרים שלמים עם על הערכים המותר שלו.<ref name=":4" /> כאמור, באמצעות ניתן להגדיר גם טיפוסים סוגניים.<ref name=":4" />
{| class="wikitable mw-collapsible mw-collapsed"
|+טיפוסי הנתונים הבסיסיים של עדה<ref name=":4" />
! colspan="3" |סיווג
!שם
!פעולות
!בתים
!טווח
|-
| rowspan="5" |
| rowspan="3" |
|שלם
|<code>Integer</code>
|
|
|
|-
|נקודה צפה
|<code>Float</code>
|
|
|
|-
|אורך זמן
|<code>Duration</code>
|
|
|
|-
| rowspan="2" |
|בוליאני
|<code>Boolean</code>
|
|
|
|-
|תו
|<code>Character</code>
|
|
|
|-
|
| colspan="2" |מחרוזת
|
|
|
|
|}

=== בקרת זרימה ===
בעדה, פרמטר של לולאה הוא תמיד קבוע.<ref name=":6" />

=== ייצוגים ===
בעדה ניתן גם להגדיר את ה של הטיפוסים כשהם עוברים הידור לשפת מכונה.<ref name=":4" /> לדוגמה, כמות הסיביות שטיפוס מסוים צפוי לתפוס בזיכרון, או תבנית זיכרון מוגדרת מראש עבור רשומות מטיפוס מסוים. ניתן אפילו להכניס קוד מכונה ייחודי לחומרה מסוימת.<ref name=":4" />

=== קלט ופלט ===
הספרייה הסטנדרטית של עדה מספקת שגרות וטיפוסים מיוחדים עבור קלט ופלט.<ref name=":4" />

== תחביר ==

=== אסימוני השפה ===
תווים חוקיים בעדה כוללים בהם את תווי ASCII הנראים, ובינם התווים האלפאנומריים (<code>A–Z</code> ו־<code>0–9</code>), שורת תווים סימנים, ומספר תווים בלתי נראים שהם נחשבים ל ותווי שבירת שורה.<ref name=":5"></ref> הוא שורת תווים חוקיים שיוצרים יחד אחת משבע האפשריות ההבאות: , , ערך מספרי, ערך תו, ערך מחרוזת, הערה, או (למהדר). להערות אין שום השפעה על התוכנית.<ref name=":5" /> תווי רווח נחשבים תמיד לתווים שמפרידים בין אסימונים, אלא אם כן הם מופיעים בתוך הערות או מחרוזות.<ref name=":5" /> לעומת זאת, תווי שבירת שורה נחשבים בכל מצב לתווים שמפרידים בין אסימונים.<ref name=":5" />
{| class="wikitable mw-collapsible"
|+אסימונים בעדה<ref name=":5" />
! colspan="3" |סיווג
!הגדרה
!דוגמה
|-
| colspan="3" |תוחם
|הופעה של כל אחד מהתווים הבאים: <code></code> וכמו כן התו לסימן קריאה <code>!</code>. או הופעה של כל אחד מרצפי זוגות התווים הבאים: <code></code>
|<code></code>
|-
| rowspan="2" |מזהה
| colspan="2" |שם
| rowspan="2" |רצף של תווי אותיות אלפבית לטיניות, קו תחתון <code>_</code>, וסיפרות עשרוניות, כשהתו הראשון מוכרח להיות אות.
|<code>X_1</code>
|-
| colspan="2" |מילה שמורה
|<code>if</code>
|-
| rowspan="5" |ערך
| rowspan="3" |ערך מספרי
|מספר שלם
|רצף סיפרות עשרוניות וקו תחתון להפרדה בין הסיפרות. אפשרות למעריך בכתיב מדעי הנכתב עם האות <code>E</code> ומיד אחריו מספר המעריך ברצף ספרות עשרוניות.
|<code></code>
<code></code>
|-
|מספר ממשי
|רצף סיפרות עשרוניות, קו תחתון להפרדה בין הסיפרות, ותו נקודה עשרונית (<code>.</code>). אפשרות למעריך בכתיב מדעי הנכתב עם האות <code>E</code>. בינו לבין מספר המעריך ברצף ספרות עשרוניות מופיע סימן חיובי (<code>+</code>) או שלילי (<code>-</code>).
|<code></code>
|-
|בסיס שונה
|מספר מ־<code>1</code> עד <code>16</code> המגדיר את הבסיס, לאחר מכן התו <code>#</code> או נקודתיים <code>:</code>, לאחר מכן רצף של ספרות עשרוניות והתווים מ־<code>A</code> עד <code>F</code> (תלוי בבסיס), לאחר מכן שוב התו <code>#</code> או נקודתיים <code>:</code> (באופן עקבי עם ההופעה הראשונה), ואז מעריך אפשרי בכתיב מדעי עם האות <code>E</code> עם סימון בהתאם למספר שלם או מספר ממשי. גם מספר המעריך יופיע על אותו בסיס.
|<code></code><code></code>
|-
| colspan="2" |ערך תו
|אחד מ־95 תווי ה־ASCII הנראים מוקף בין שני תווי מירכה בודדת <code>'</code>.
|<code></code>
|-
| colspan="2" |ערך מחרוזת
|רצף תווי ASCII נראים מוקפים בין שני תווי מירכאות <code>"</code>. כל הופעה של שני תווי מירכאות צמודים (<code>""</code>) בתוך המחרוזת ייחשבו לתוו מירכאות אחד שיהיה חלק מהמחרוזת עצמה. לא ניתן להכניס שבירת שורה לתוך אסימון של מחרוזת. תו שבירת שורה תמיד מפריד בין אסימונים. במקום זאת, צריך לחבר מחרוזות קצרות כל אחת באורך שורה באמצעות הפעולה שנועדה לכך (<code>&</code>).
|<code></code>
|-
| colspan="3" |הערה
|כל רצף תווים שמתחיל בשני תווי קו מפריד <code>--</code> עד לסוף אותה שורה (אך לא בתוך מחרוזת).
|<code></code>
|-
| colspan="3" |הוראה
|המילה השמורה <code>pragma</code> ואחריה האסימון המזהה של הוראה כלשהי, ולאחר מכן שורת פרמטרים אפשריים לאותה הוראה מוקפים בין סוגריים עגולים <code>()</code>. פרמטרים מופרדים זה מזה באמצעות פסיק <code>,</code>. הוראה יכולה להופיע רק לאחר נקודה ופסיק <code>;</code> בסוף שורה. קיימות הגבלות נוספות למיקום ההוראות.
|<code></code>
|}

=== מילים שמורות ===
בעדה לא ניתן להשתמש במילים שמורות כשמות.<ref name=":5" /> בעדה 1983 הופיעו לראשונה 63 מילים שמורות:

=== הכרזות ===
==== עצמים ====
בעדה מכריזים על משתנים עבור עצמים באמצעות שם המשתנה והטיפוסיות שלו.<ref name=":6" /><syntaxhighlight lang="ada">
Jane_Doe : Student
</syntaxhighlight>ניתן להקצות לו ערך ראשוני, אך אין חובה לעשות זאת, אלא אם כן זהו משתנה קבוע.<ref name=":6" /><syntaxhighlight lang="ada">
Jane_Doe : Student := new Student();
</syntaxhighlight>משתנה קבוע לעצמים מוכרז באמצעות המילה השמורה <code>constant</code>.<ref name=":6" /> בעדה, ניתן להקצות למשתנים קבועים גם ביטויים שאינם ניתנים לחישוב בזמן הידור. לדוגמה, חישוב של פונקציה מסוימת.<ref name=":6" /><syntaxhighlight lang="ada">
Jane_Doe : constant Student := new Student();
</syntaxhighlight>

==== תת-תוכניות ====
בשגרות, ניתן להכריז על פרמטרים לקריאה בלבד באמצעות <code>in</code>.<ref name=":6" />

== שימוש ==
עיקר השימוש בעדה נמצא בחומרה ותוכנה בציוד צבאי של מדינות נאט"ו. הודות לאמינותה הגבוהה ויעודה הצבאי, עדה הפכה להיות השפה המועדפת גם בשימוש אזרחי בתכנות מערכות זמן אמת, מערכות תומכות חיים בענף הרפואה, מסחר אלקטרוני ובנקאות, מערכות תעופה וחלל שונות, לוויינים, בקרות לניווט משגרי לוויינים וטילים, תחבורת המונים לרבות רכבות תחתיות ומטוסי נוסעים.

=== שימוש צבאי ===
חמקן האמריקני F-22 מתוכנת בעדה.<ref name=":2"></ref> הוא נחשב לחמקן המתקדם והיקר בעולם, ונמצא בשירות בלעדי בארצות הברית. מכירתו נאסרה אפילו לבעלות ברית קרובות של ארצות הברית.]]עדה ראתה שימוש צבאי נרחב ברכיבי חומרה ותוכנה בין היתר עבור חמקנים, מפציצים, מטוסי קרב, מסוקי קרב, כטב"מים, כלי שריון, צוללות, מערכות מכ"ם, ולוחמה אלקטרונית במדינות נאט"ו ובמיוחד בארצות הברית.<ref></ref><ref name=":2" />

=== שימוש אזרחי ===
הודות ליכולתה של עדה לאכוף תנאי פיתוח החיוניים לבטיחות גורלית, השפה אומצה גם בפרויקטים מסחריים ללא מטרות צבאיות היכן שקריסת מערכות עלולה לעלות בחיי אדם או בנזקים כלכליים אדירים כגון בתעשיית התעופה האזרחית, מערכות לפיקוח טיסה, משגרים מסחריים כגון אריאן, לוויינים ומערכות חלל אחרות, תחבורת רכבות, ובנקאות.<ref name=":2" /> לדוגמה מערכת בקרת הטיסה של מטוס הנוסעים הידוע בּוֹאִינְג 777 פותחה בעדה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> מערכות פיקוח הטיסה של קנדה ובריטניה פותחו אף הן בעדה.<ref></ref> דוגמה נוספת לשימוש אזרחי בעדה שאינו בענף התעופה היא מערכות האיתות ברכבת המהירה TGV של צרפת, והרכבות התחתיות של לונדון, פריז, ניו יורק, והונג קונג.<ref name=":2" /><ref></ref>

==תקינה==
משנת 1983, לעדה יצאו שלוש הרחבות משמעותיות ועוד מספר תְקִינוֹת ביניים. התקן המקורי שאושר על ידי משרד ההגנה האמריקני הוא Ada 1983.<ref></ref>
*Ada 1983 - תמכה תמיכה חלקית בתכנות מונחה עצמים עם יכולות של ADO, ADT, פולימורפיזם, יצירת אופרטורים ועוד.
*ISO/8652:1987 - תקינת Ada 83 על ידי ISO.
*Ada 1995 - שהוסיפה את התמיכה ביכולות של הורשה ובמרבית הטכניקות של תכנות מונחה עצמים.
*ISO/IEC 8652:1995/COR.1:2001 - תיקונים ושינויים ל־Ada 95.
*Ada 2005 - התומכת בין השאר באובייקטים מוגנים להגנה על משאבים בעת ריבוי משימות.
*ISO/IEC 8652:1995/AMD 1:2007 - הוספות ל־Ada 2005.
*Ada 2012 - תמיכה בתכנות לפי חוזה בהשראת שפת התכנות Eiffel.
*ISO/IEC 8652:2012/COR 1:2016 - תיקונים ושינויים ל־Ada 2012.
*Ada 2022

==לקריאה נוספת==

* 

==קישורים חיצוניים==

* 
<div class="mw-content-ltr">
* [https://artsandculture.google.com/theme/2QJSJGnH_UpFIw Ada Lovelace: a Victorian woman who traded in poems for coding,] Google Arts & Culture, 2019
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שפות תכנות
קטגוריה:שפות תכנות מונחות עצמים