OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שירה בציבור (ישראל)

[[אפי נצר מנחה שירה בציבור, 2013]]
שירה בציבור של זמר עברי היא מנהג רווח בישראל. לצד ריקודי עם, מקיף המנהג מגזר רחב באוכלוסיית המדינה ומעשה זה הפך להיות אחד מסממני החברה הישראלית ואף רווח בקהילות הישראלים בחו"ל, החל מימי היישוב וכלה בימינו.

ישנן ידיעות על מנהג של שירה בציבור בארץ ישראל עוד בראשית המאה ה-20, אז שרו על הגורן, לאחר סיום העבודה החקלאית. מלחינים באותה תקופה (דוגמת מרדכי זעירא ודניאל סמבורסקי) הפיצו את שיריהם באירועים בהם התכנס הציבור ושרו בצוותא. הם לימדו את הקהל משיריהם החדשים כשהם חוזרים על שורות השיר ואף השתמשו בשירונים לשם כך.

לאחר קום המדינה, היו סולימאן הגדול ורעייתו שרה כהן מחלוצי השירה בציבור בישראל.

עם התפתחות כלי התקשורת ההמונית (הרדיו והטלוויזיה), חדלה השירה בציבור להוות כלי חשוב להפצת שירים, אך הפכה להיות חלק מההוויי הלאומי.

האנתולוגיה "ציוניוני הדרך", בהוצאת "רשות השידור, חטיבת התוכנית הקלות ברדיו" והוצאת הקיבוץ המאוחד, כוללת 232 שירים אהודים שנהגו לשיר בציבור בין 1948 ל-1978, ומבטאת את רוח התקופה ואת הטעם התרבותי והמוזיקלי של מגזרים רחבים בחברה הישראלית באותה עת.

עד השנים האחרונות השרים בציבור היו בעיקר מבוגרים, ששרו שירים נוסטלגיים, כגון השירים של הלהקות הצבאיות והשירים הוותיקים יותר של נעמי שמר, סשה ארגוב, משה וילנסקי, דוד זהבי, חיים חפר ועוד. הופעות השירה בציבור הונהגו בידי מנחה ולוו בשירונים או בשקופיות עם מילות השירים. ממחקר בזמר העברי שנערך על ידי ד"ר טלילה אלירם מהמחלקה למוזיקה של אוניברסיטת בר-אילן עולה, כי השיר שנחשב על ידי המשתתפים באירועי השירה בציבור כשיר שהוא "הכי ארץ ישראל" היה "על כל אלה" של נעמי שמר.

בשנים האחרונות רווח מודל חדש של שירה בציבור, בו נוטלים חלק צעירים רבים, הכולל שירים מעודכנים, שירי רוק, שירים מזרחיים ואף ריקוד על שולחנות.

אירוע תרבותי שהפך למסורת ביישובים רבים בישראל בתחילת שנות ה-80 הוא ערב שירי לוחמים. ערבים אלה מבוססים על שירה בציבור של שירי לוחמים וסיפורי לוחמים, משולבים עם שירי נוסטלגיה ושירי תקווה ושלום. כן גדל מספרם של ערבי הזיכרון לחללי צה"ל המצוינים באמצעות אירועי שירה בציבור, כדוגמת האירוע "שרים בכיכר" בתל אביב.

===שירה בציבור באמצעי התקשורת===
קול ישראל ארגן והקליט מופעים רבים של שירה בציבור החל משנות השישים. נוהג השירה בציבור קיבל ממד נוסף, כשבערוצי הטלוויזיה השונים הועלו תוכניות הקשורות לנושא החל משנות השבעים.

בשנות השמונים הובילה שרהל'ה שרון תוכניות שירה בציבור ששודרו בערוץ הראשון, בה צולם הקהל שר ממבחר הזמר העברי והתארחו בהם גם זמרים ידועים.

בשנים 2002–2004 הנחה יוני רועה את התוכנית "שירה בשידור", בהשתתפותם של זמרים רבים, כששולחן ענק בצורת גיטרה משמש תפאורה עיקרית לתוכנית. התוכנית שודרה בערוץ הראשון.

גם חידוני הזמר העברי, שופע הפרסים לידענים ומיטיבי השיר, זכה להצלחה רבה, הן ברדיו והן בטלוויזיה.
בערוץ 2 שודרה התוכנית "לא נפסיק לשיר" – חידון מוזיקלי הכולל גם שירה בציבור.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

*
קטגוריה:פנאי
קטגוריה:מוזיקה ישראלית
משה קמחי

רבי משה קמחי (1127 בקירוב – 1190) היה מדקדק, פרשן מקרא ופייטן במאה ה-12. קמחי היה בנו של רבי יוסף קמחי ואחיו הבכור של רבי דוד קמחי (רד"ק). קמחי נולד בספרד וחי בפרובאנס שבדרום-צרפת, אזור שהושפע מהתרבות היהודית-ספרדית. שנת לידתו אינה ידועה בבירור. נודע כי הוא גידל וחינך את אחיו הקטן, דוד קמחי, והשפיע עליו בדרך הפרשנות.

== חיבוריו ==
כמו אביו, רבי יוסף קמחי, גם משה קמחי כתב פירושים למקרא על דרך הפשט וכיום יש בידינו פירושיו לספרי משלי, איוב, עזרא ונחמיה. בנוסף לפירושים אלה כתב קמחי שני חיבורים בנושא הדקדוק העברי: "מהלך שבילי הדעת" (ר"ת משה) – ספר ללימוד יסודות הדקדוק ונטיית הפועל, והספר "שכל טוב". פירושיו למקרא מבוססים על הדקדוק, אם כי הוא שילב בהם גם פילוסופיה של ימי הביניים.

== השפעתו בתחום הדקדוק ==
בעוד מבחינה תאורטית נשען רמ"ק על העקרונות המבוססים של חיוג' וממשיכי דרכו, דוגמת ההכרה בשורש השלשי, הבחנה ביו שורשים שלמים לעלולים, מיון מרכיבי הפועל לגוף, זמן, מין ומספר, ועוד, שימש רמ"ק כפורץ דרך מבחינה פדגוגית והתווה את דרכה של הוראת העברית למשך שנים רבות, כולל עד ימינו ממש. 

נקודות עיקריות בהן השפיע רמ"ק על הוראת הדקדוק:

* בשונה מקודמיו אשר סיכמו את כללי הנטייה של הפועל באמצעות כללים מנוסחים, השתמש רמ"ק לשם כך בטכניקה של פרדיגמות מדגימות אותן סידר באופן נפרד לפי הגזרות השונות. שיטה זו הפכה לשיטה העקרית של הוראת הנטייה של הפועל והשם.
* סדר הבניינים אותו קבע: קל, נפעל, פיעל, פוּעל, הפעיל, הפעל, (פּוֹעֵל), התפעל. זהו הסדר הנוהג עד היום (אם נתעלם מבניין פּוֹעֵל הקדום), כידוע.
* השימוש בשורש פק"ד כשורש מדגים למשקלי שמות העצם (כיום נהוג להשתמש בשמות בשורש קט"ל).

נקודות עיקריות אלו נקלטו בספרו הפופולרי של אחיו הצעיר ר' דוד קמחי (רד"ק) 'מכלול' והתפשטו משם עוד יותר. 

עדות להשפעתו הרבה בתחום ההוראה היא היות ספרו "מהלך" ספר הדקדוק העברי הראשון שנדפס (מנטובה רמ"ח) והמספר הרב של המהדורות שנדפסו ממנו (עשרים במספר לפחות).

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חכמי פרובנס
קטגוריה:פרשני המקרא
קטגוריה:מדקדקי העברית בימי הביניים
קטגוריה:יהודים הקבורים בצרפת
משה
קטגוריה:נפטרים ב-1190
מעבדות נוקיה בל

מעבדות נוקיה בל הנמצאות בארצות הברית, תחת מושב החברה שבניו ג'רזי, היו שנים רבות ממרכזי המחקר והפיתוח הבולטים בעולם. כיום בבעלות החברה הפינית נוקיה.

== פעילות ==
מעבדות בל הוקמו כזרוע המחקר והפיתוח של חברת הטלפון בל בארצות הברית שנוסדה במאה ה-19 בידי ממציא הטלפון אלכסנדר גרהם בל. בשנת 1925 הן הופרדו לחברה עצמאית בשם Bell Telephone Laboratories Inc, בבעלות משותפת של חברת הטלפונים "בל" וחברת הבת שלה "וסטרן אלקטריק" שעסקה בייצור ואספקה של ציוד תקשורת עבור חברת האם שלה.

הפעילות של מעבדות בל מתמקדת בשלושה תחומים: מחקר, פיתוח, הנדסת מערכות. תחומי המחקר במעבדות כוללים מתמטיקה, פיזיקה, תורת החומרים, מדעי ההתנהגות ומדעי המחשב. הנדסת מערכות התמקדה במערכות המורכבות הנדרשות להקמתה ותפעולה של רשת טלפוניה. פעילות הפיתוח, שהיא הגדולה מבין שלוש הפעילויות של המעבדות, מרכזת את הפיתוח, בתחומי החומרה והתוכנה הנחוץ להקמתן של מערכות התקשורת של חברת "בל".

עם ההמצאות והתגליות הבולטות של מעבדות בל נמנים:
* הטרנזיסטור, שהוצג לראשונה ב-23 בדצמבר 1947 וזיכה את ממציאיו בפרס נובל לפיזיקה.
* CCD - חיישן אלקטרואופטי שהשימוש הנפוץ בו הוא במצלמות דיגיטליות.
* תורת האינפורמציה החלה בעקבות מאמר שפרסם קלוד שאנון בשנת 1948, בכתב העת של המעבדות Bell System Technical Journal.
* מערכת ההפעלה UNIX ושפות התכנות C,++C, B ו-S.
* קרינת הרקע הקוסמית התגלתה בשנת 1965 על ידי ארנו פנזיאס ורוברט וילסון.
* שיטת ניהול שיחות נכנסות במרכזי שרות פותחה על ידי ארנה שניידר הובר
* הצגת אבטיפוס ראשון למערכת טלפון סלולרי בשנת 1979.
* התפתחויות שונות בתאוריה של מדעי המחשב ובפרט אלגוריתם שור, אלגוריתם קוונטי לפירוק לגורמים של מספרים.

במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20, הייתה חברת הטלפונים האמריקאית "בל" תחת פיקוח צמוד של ה־FTC (הרשות להגבלים עסקיים האמריקאית) שהגבילה את פעולות החברה כמונופול. אחת המגבלות שהוטלו עליה הייתה הגבלה על מכירת מוצרים שאינם קשורים ישירות לטלפוניה. כתוצאה מכך במשך תקופה זו הפיתוחים של מעבדות בל, כגון מערכת ההפעלה יוניקס ושפת התכנות C, לא שווקו כמוצר של חברת "בל".

בשנת 1984 פוצלה חברת בל לשמונה חברות שונות, ומעבדות בל עברו לבעלותה של חברת AT&T. בעקבות הסכם הפיצול, הוסרו המגבלות השונות על מכירת המוצרים שפותחו במעבדות בל. בשנת 1988 הוקמה יחידה לשחזור, שיכפול וגיבוי בנתונים שבהמשך התפתחה לחברה עצמאית "Commvault". בשנת 1996 חברת AT&T פיצלה את מעבדות בל ביחד עם החטיבה שעסקה בייצור ציוד לחברת בת בשם לוסנט.

כיום (2016) אלקטל-לוסנט היא בבעלות נוקיה ומעבדות בל משמשות כזרוע המחקר שלה ומפעילה מספר מרכזי מחקר ברחבי העולם. בשנת 2021 סגרה חברת נוקיה את מעבדות בל בישראל.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוני מחקר אמריקאיים
*
קטגוריה:יוניקס
קטגוריה:ניו ג'רזי
קטגוריה:נוקיה
הזרה

הֲזָרָה (ברוסית: остранение) היא טכניקה אמנותית שבה מוצגים דברים מוכרים ונפוצים בדרך מוזרה או בלתי מוכרת, כדי לאתגר את תפיסת המוכר. את המונח טבע ויקטור שקלובסקי, ממכונני אסכולת הפורמליסטים הרוסיים, במאמרו "אמנות כתחבולה". שקלובסקי יצא נגד תפיסתו של , שעל פיה האמנות, והשירה בעיקר, היא חשיבה בתמונות. מטרת אופן חשיבה זה, על-פי פוטבניה, היא הפיכת הזר למוכר. השירה והאמנות מחברות בין תמונות שונות, והתמונה המוכרת מייצגת את המציאות, מאירה ומבארת את התמונה הזרה.
שקלובסקי התנגד לתפיסה זו. בעיניו, מטרת השירה היא דווקא "הזרה" (דה-אוטומטיזציה), שבה המוכר הופך לבלתי מוכר. השירה משתמשת בלשון פיגורטיבית ובטכניקות אחרות, כדי להציג את העולם כזר. בכך היא משחררת את האופן המורגל שבו אנו קולטים את הדברים, מרעננת אותו, ומחזירה לדברים את חיותם. כפי שאנשים הגרים על שפת הים מפסיקים להבחין לאחר זמן ברחש הגלים, אומר שקלובסקי, כך המציאות הופכת לכה מוכרת עד כי אנו חדלים מלראותה. מטרת האמנות, על פי שקלובסקי, היא לגרום לרחש הגלים להישמע שוב, ובניסוחו "להחזיר לאבן את אבניותה".

==הזרה כמנגנון חידוש ספרותי-היסטורי==
אחת השאלות שנקרתה בפני הפורמליזם הרוסי היא שאלת התפתחות הספרות. לטענתם, הזרה הייתה אחד המנגנונים החשובים ביותר בהתפתחות היסטורית זו. בכל תקופה היסטורית שררו מספר תחבולות ספרותיות, שכעבור זמן מה התיישנו, ואיבדו את אפקט ההזרה שלהם. אי לכך נוצר צורך בתחבולות שונות כדי לעורר אפקט זה שוב.
מתאור זה של ההיסטוריה הספרותית משתמע כי השירה והספרות לעולם לא יוכלו להגיע למימוש העליון שלהן, לאנטיליכאה, מכיוון שכל טכניקה בה הן ישתמשו תהפוך למוכרת ושגרתית כעבור זמן, ותאלץ לעבור הזרה.

==גישות מתנגדות==
===סטאליניזם===
תאוריות הספרות המרקסיסטיות יצאו מנקודת הנחה כי התרבות היא פועל יוצא של אמצעי הייצור והמבנה הכלכלי/מעמדי של החברה. בהתאם לכך, הם ראו בהשתנות הספרות תוצאה של השתנות הבסיס הכלכלי של כל חברה. תאוריה זו סותרת את האופן בו ראה הפורמליזם המוקדם את ההיסטוריה של הספרות, כמתפתחת מתוך עצמה, מתוך התיישנות מנגנוניה והשאיפה לחידושם. החיכוך בין שתי הגישות הוביל להפעלת לחץ מצד שלטונות ברית המועצות הסטאליניסטית כלפי הפורמליסטים, ובשלב מסוים הכריז שקלובסקי כי הוא טעה.

===מחקר קוגניטיבי===
ב-1980 הוציאו ג'ורג' לייקוף ומרק ג'ונסון את הספר "Metaphors We Live by", וחוללו בכך מהפכה בתחום המחקר הקוגניטיבי בכלל ובתחום הספרות בפרט. ספר זה בחן עשרות ביטויים מטפוריים יומיומיים, וניסה להוכיח כי כולם נובעים מאותן מטפורות-על. כך לדוגמה, ביטויים כ"יחסינו הגיעו לצומת דרכים" נובעים, לטענת הספר, ממטפורת העל "האהבה היא דרך". מכאן נובע שאנו חושבים במטפורות, ממפים תחומים לא מוכרים ומופשטים על תחומים שאנו מכירים. תשע שנים לאחר מכן הוציאו ג'ורג' לייקוף ומרק טרנר ספר בשם "More Than Cool Reason: a field guide to poetic metaphor", בו הם הוכיחו כי אף מטפורות פואטיות ממפות תחומים בלתי מוכרים על תחומים מוכרים. גם מטפורות חדשניות לכאורה, טוען הספר, נובעות מאותן מטפורות על, שבהן הזר והמופשט ממופה על המוכר והגשמי. פירוש הדבר ש"הזרה" כמעט ואינה קיימת, ואם היא קיימת הרי שזה במובן צר מאוד.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת הספרות
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
סוגה

סוּגָה (בלועזית: זָ'נֶר, בצרפתית: genre – "סוג") הוא שם הבא לציין הבחנה פנימית מסורתית בתוך כל סוג אמנות לתת-קבוצות וזרמים. סוגות ספרותיות הן למשל שירה מודרנית, אפוס, קומדיה וטרגדיה. סוגה היא הכללה מופשטת של אלמנטים (נרטיביים, סגנוניים, העולם המיוצג ביצירה וכדומה) החוזרים בשתי יצירות או יותר. ניתן, אם כן, לראות ז'אנר כסוג של אינטרטקסטואליות, מערכת קונוונציות ו"כללים" הקודמת ליצירה, והיצירה שומרת עליהן במידה כלשהי.

כללי הסוגה גמישים. יצירה לא חייבת למלא את כל כללי הסוגה כדי להיות מסווגת בתוכה. בסיפור הבלשי, למשל, אחד מכללי הסוגה הוא שהפושע מתגלה בסוף הסיפור. עם זאת, לא כל הסיפורים הבלשיים מקפידים לשמור על כלל זה, והם עדיין נחשבים לסיפורים בלשיים.

בעיה נוספת היא שזוהי הכללה אנושית, מילה, שיכולה לשנות את משמעותה בתקופות היסטוריות שונות. המילה רומן, לדוגמה, שימשה במאה ה-18 במשמעות מסוימת (רומאן ריאליסטי), ואילו כיום היא מתארת, כדברי איין פורסטר, כל יצירת סיפורת ארוכה. משמעות הדבר היא שלעיתים קרובות לא ניתן למצוא לסוגה הגדרה שתכסה את כל היצירות שסווגו בתוכה ורק אותן.

==ז'אנרולוגיה==

ז'אנרולוגיה היא תחום בתורת הספרות או בלימודי קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה שעוסק בחקר ז'אנרים. כבר אריסטו בפואטיקה שלו עסק בז'אנרולוגיה, כאשר הבדיל את הטרגדיה מן הקומדיה ואת אלו מן הפרודיה. מאז הפואטיקה ועד ימינו ניתן להבחין בשני כיווני מחקר שונים בתחום זה: חקר ז'אנרים מבחינה מבנית (עיסוק סינכרוני) וחקר ז'אנרים מבחינה היסטורית (עיסוק דיאכרוני).

==ראו גם==
* סוגה ספרותית
* סוגה מוזיקלית
* סוגה קולנועית

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
הקיבריאדה

הקיבריאדה (בפולנית: Cyberiada) הוא שם ספרו של סטניסלב לם מ-1967.
ספר זה הוא אסופת סיפורי מדע בדיוני קצרים, המחולקת לשני חלקים: "אגדות הרובוטים" ו"הקיבריאדה". החלק הראשון של הספר, "אגדות הרובוטים", מציג שורת סיפורים הכתובים כסיפורי אגדה המתרחשים בעולם עתידני שתושביו רובוטים והאדם בגדר אגדה. חלקו השני של הספר, "הקיבריאדה", מספר על מסעותיהם של "טרול" ו"קלפציון", שני מדענים רובוטים.

למרות נימתו הקלילה של הספר, מרבית הסיפורים עוסקים בתמות פילוסופיות מרכזיות, משאלת התבונה האנושית ועד לבעיית האתיקה. הספר רצוף משחקי מילים וסיטואציות קומיות, וחלקים נרחבים ממנו הם למעשה סאטירה אנטי-קומוניסטית.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.forum2.org/tal/books/cyberiad.html ביקורת על "הקיבריאדה"]
* [https://english.lem.pl/works/novels/the-cyberiad/146-how-the-world-was-saved תרגום לאנגלית של סיפור מהקיבריאדה]
* [http://english.lem.pl אתר העוסק בסטניסלב לם]
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי מדע בדיוני
קטגוריה:ספרים פולניים
קטגוריה:ספרי 1967
קטגוריה:ספרי הומור וקומדיה
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
קטגוריה:סטניסלב לם
קץ האידאולוגיה

"קץ האידאולוגיה" הוא קובץ מאמרים של הסוציולוג דניאל בל. בקובץ, טען בל כי אנו חיים בתקופה בה האידאולוגיות הישנות באות אל קיצן מבלי שתקום להן חלופה. בל התייחס לאידאולוגיה כמנוף, דרכו יוצר האדם שינויים חברתיים ומבניים בעולמו. על פי בל, התמוטטות האידאולוגיות הישנות (ובפרט הסוציאליזם) מותירה את הפרט ללא כלים מוסריים ואידאולוגים כדי לנסח את השינוי שהוא מבקש לממש בעולמו, וללא הכוחות לבצעם. עם זאת, סוציולוגים ביקורתיים, ובמידה מסוימת אף בל עצמו בשנים שלאחר מכן, מסתייגים מן המונח. זאת כיוון שסוציולוגים ביקורתיים רואים גם ב"קץ האידאולוגיה" סוג של אידאולוגיה פוליטית, באותה מידה כמו האידאולוגיות הפוליטיות אשר לטענת בל כבר אינן מרכזיות בשיח הפוליטי.

לימים קיבל המונח משמעויות נוספות שונות, המתאר שינויים באורח החשיבה האנושי בעידן הפוסט-מודרני, ללא הגדרה אחידה.

==מניעי התהליך==

מבחינה היסטורית, משויך קץ האידאולוגיה לתקופת סוף המאה ה-20, ומזוהה עם התקופה הפוסטמודרנית. מניעי "מות האידאולוגיה" העיקריים הם:

* טראומות קולקטיביות ממלחמת העולם השנייה והמאורעות שקדמו לה, בדגש על עליית גרמניה הנאצית והופעת הפאשיזם. מלחמה זו נחשבה למונעת מטעמים אידאולוגיים.

* השפעות המלחמה הקרה, שזיקתה לפערים אידאולוגיים ברורה, בין קומוניזם וקפיטליזם, ונוראות המשטר הסובייטי.

* התפתחות גישה שלילית כלפי האימפריאליזם, אשר נימוקיה המוסריים נבעו מקיום אידאולוגיה רציונליסטית המעמידה את צורת החיים המערבית כעליונה על שאר צורות החיים.

* משברי מדינת הרווחה בעולם המערבי, אשר נחשבו ל"מבוי סתום" עבור השיטה הסוציאל-דמוקרטית, שייצגה את מעורבות המדינה בשם אידאולוגיה סולידרית.

* התפתחות הבירוקרטיה כחלק ממשברי מדינת הרווחה, ויצירת ניתוק בין הפרט למנגנונים המבטאים את הפעולה האידאולוגית (ממשלה ובית מחוקקים). 

* היווצרות חברת המון, ושימוש בפרסום ותעמולה כחלק בלתי נפרד מהחיים המודרניים.

==ניתוק פרט-כלל==

קץ האידאולוגיה הוא בראש ובראשונה ניתוק בין החיים הפרטיים לבין חיי הכלל. במונחים של מחשבה שלאחר מות האידאולוגיה, הפרט נתפס כאדם יחיד, העומד עם מכריו ומעגליו המצומצמים כנגד "המערכת", הגדולה והבלתי ניתנת להשפעה.

מקורותיו של ניתוק זה, בין המערכת לפרט, מצוי בהתפתחות הביורוקטיה וגדילת המדינות, ובהיווצרות חברת ההמון. תוצאותיו של ניתוק זה הוא יצירתם של שני מוקדי אינטרסים - האינטרסים של "המערכת", כנגד רצונות היחיד.

מתח זה הוביל, מבחינה היסטורית, לזיהוי האידאולוגיה עם "המערכת", וזאת בזכות שני תהליכים:
* שימוש בטיעונים אידאולוגיים כנימוק לפעולות שלטוניות על ידי פוליטיקאים ומדינאים, על מנת לזכות בתמיכה ציבורית (בעקבות התפתחות תקשורת המונים). טיעונים אלו דרשו מן הפרט לוותר על צרכיו, על מנת לסייע לפעילות הפוליטית.
* התפתחות תפיסה ליברלית קיצונית, השוללת את הפרט כישות שלה צורך להשפיע על פרטים אחרים, גורם שהותיר את ההשפעה על הציבור בידי השלטון בלבד. 

עימות זה, אשר הגיע על רקע של תורות הומניסטיות, ויצירת דפוסי חינוך המבוססים על אוטונומיה ואי-תלות הדדית של הפרטים, הביא לשלילת האידאולוגיה כמניע חיובי בחיי האדם, כחלק מהתנערות האדם משלטונות המדינה.

מצד שני, עליית האסלאם הפונדמנטליסטי, התחזקותן של תביעות לאומניות ובדלניות, הן במערב והן מחוצה לו, וכוחו של הימין הנוצרי בארצות הברית מוכיחות ש"קץ האידאולוגיה" איננו בשום אופן תהליך כלל עולמי או בלתי הפיך.

==ראו גם==
*מודרניות
*מודרניזם
*ניאו מודרניזם

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* Daniel Bell, The End of Idealogy, 1960, 
* Chaim Waxman, The End of Ideology Debate, 1968
</div> 

קטגוריה:אידאולוגיות
קטגוריה:פוסטמודרניזם
קרטל

קרטל (Cartel) הוא התאגדות של ספקי מוצר או שירות שנועדה להגדיל את רווחי חבריה ולבטל את התחרותיות ביניהם. קרטל אינו מונופול אך הוא שואף למקסם את רווחי החברות השותפות בו לרמה של רווחים מונופוליסטיים. בניגוד למונופול, שהוא חוקי, קרטל הוא מבנה שוק מלאכותי ובדרך כלל לא חוקי, והטיפול בו הוא בדרך כלל במישור המשפטי-פלילי.

מכיוון שהתאגדות קרטלית פוגעת בתחרות החופשית, הקרטל נחשב בלתי חוקי במדינות בעלות מדיניות כלכלית פתוחה ושוק תחרותי. למרות זאת קיימים קרטלים לאומיים אשר מקבלים הכשר חוקי מטעם המדינה.

באופן כללי, קרטלים אינם יציבים מבחינה כלכלית לאורך זמן, כיוון שיש תמריץ גדול לחברים בקרטל לרמות ולמשל למכור יותר מאשר המכסה שהוקצבה להם על ידי הקרטל (ראו גם דילמת האסיר). עובדה זו גרמה לקרטלים רבים שניסו לקבוע מחירי מוצרים להיכשל בטווח הארוך. קרטלים שלא מצייתים למודל זה הם ארגון המדינות יצרניות נפט OPEC וקרטל היהלומים דה-בירס. OPEC, שהוא ארגון של מדינות כמשתמע משמו, חומק מאכיפת חוקים נגד קרטלים כיוון שמדינות, בניגוד לחברות, זוכות לחסינות במסגרת המשפט הבינלאומי.

;סוגי קרטלים:
*קרטל מכסות - שליטה בכמות היצור של כל חבר בקרטל על מנת למנוע היצע רב שיוביל לירידת מחירים.
*קרטל שיווק - קיומו של משווק בלעדי הקובע מחיר מכירה לשווק בהיעדר מתחרים, וקונה את המוצר מהספקים במחיר קבוע.
*קרטל מחירים - קביעת מחיר אחיד לשיווק הסחורה.
*קרטל מחירים ומכסות - שילוב של קביעת מחירים ומכסות ייצור.
*קרטל גאוגרפי - קביעת בלעדיות לפי שטח גאוגרפי.
המילונאי ראובן אלקלעי גזר במילוניו את צמד החידושים קִרְטֵל (הפך לקרטל, הקים קרטל) וקִרְטוּל.

== קרטלים בישראל ==
תפקידו של הממונה על רשות התחרות לפקח ולמנוע התאגדות של קרטלים. עם זאת, לחברות מסוימות ניתנת הרשות לתאם מחירים בתנאים מיוחדים וזאת על מנת לעודד השקעות ופיתוח המשק.

בשנות התשעים הועמדו לדין חברות ביטוח גדולות בישראל, באשמת הקמה של קרטל לתיאום מחירי פרמיות, צמצום כיסויים והגבלת הנחות. החברות כלל, סהר ציון, מגדל, המגן ומנורה הגיעו לעסקת טיעון עם פרקליטות המדינה, ואילו החברות איילון והפניקס המשיכו בהליך המשפטי והורשעו. על החברות שהורשעו נגזרו קנסות כבדים (12 מיליון שקל על חברת הפניקס ו-6.6 מיליון שקל על חברת איילון), ועל מנהליהן הוטלו עונשים של קנסות ועבודות שירות. מנהלי כל החברות שהשתתפו בקרטל נאלצו להתפטר מתפקידם.

ב-26 באפריל 2009 פרסמה רונית קן, הממונה על התחרות, כי חמשת הבנקים הגדולים תיאמו ביניהם את העמלות ויצרו הסדר כובל, אולם נמסר שלא היה בכך יצירת קרטל.

בשנת 2010 הובילה רונית קן את חשיפת קרטל הלחם, חקירה שבעקבותיה הוגשו כתבי אישום כנגד מנהלי המאפיות הגדולות. בינואר 2016 הורשעו המנהלים בעריכת הסדר כובל בנסיבות מחמירות בפרשה זו.

ארבעת יבואני הרכב הגדולים בישראל, על אף שאינם מוכרים באופן חוקי בתור קרטל, מכונים "קרטל יבואני הרכב". הם בעלי נתח שוק של 70% עד 100% בקטגוריות המכוניות המשפחתיות, מכוניות מנהלים, מכוניות שבעה מושבים ורכבים מסחריים. מבקר המדינה פרסם דו"ח בתחילת שנת 2022 שבו הוערך שהעלות השנתית העודפת לציבור בגין הרווחים העודפים של ארבעת היבואנים הגדולים היא בין 800 מיליון שקל ל–1.6 מיליארד שקל.

== ראו גם ==
*סינדיקציה
*מונופול
*הגבלים עסקיים

== קישורים חיצוניים ==

*
*[https://www.savey.co.il/בלוג/קרטל-חברות-הביטוח-האם-הוא-חזר/ קרטל הביטוח - האם הוא חזר?], באתר [https://savey.co.il/ savey], 26 במרץ 2018
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מבני שוק
קטגוריה:מיקרו-כלכלה
קטגוריה:הגבלים עסקיים
קטגוריה:תחרות (כלכלה)
בריום

בריום (Barium) הוא יסוד כימי ממשפחת המתכות האלקליות-עפרוריות שסמלו הכימי Ba ומספרו האטומי 56.

==תכונות==
בריום הוא יסוד מתכתי שמזכיר מבחינה כימית את היסוד סידן. בצורתו הטהורה הוא רך, וצבעו כסוף-לבן שמזכיר עופרת. כשנחשף לאוויר הוא מתחמצן במהירות. כמו כן, הוא מאוד פעיל כשבא במגע עם מים או כוהל.

ארגון להגנה מחמצון. דרגת הניקיון הגבוהה (99.99%) מושגת באמצעות זיקוק.]]
==שימושים==
לבריום שימושים במצתים, שפופרות ריק, זיקוקים ומנורות פלואורסצנט. שימושים נוספים:

* לבריום גופרתי (BaSO<sub>4</sub>) יישומים באבחון בעזרת קרני רנטגן, חומר צבע וייצור זכוכית.
* לבריום פחמתי (BaCO<sub>3</sub>) שימוש בתור רעל עכברים.
* לבריום חנקתי (Ba(NO<sub>3</sub>)<sub>2</sub>) ולבריום כלורט (Ba(ClO<sub>3</sub>)<sub>2</sub>) יישומים בפירוטכניקה.
* בדיקת בריום - מלחי בריום ניתנים למטופל בקרני רנטגן בבליעה או בחוקן, בצילום איברים כמו ושט, קיבה, תריסריון ומעיים.
* תערובת המכילה בריום גופרתי (BaSO<sub>4</sub>) ואבץ גופרי (ZnS) משמשת כפיגמנט שנקרא ליתופון (Lithopone).

==היסטוריה==
בריום (ביוונית: באריס - "βαρύς" - "כבד") זוהה ב-1774 על ידי קרל וילהלם שלה ומוצה ב-1808 על ידי האמפרי דייווי באנגליה.

==צורה בטבע==

ניתן להפיק בריום מהמינרל בריט (BaSO<sub>4</sub>), אך מכיוון שהוא מתחמצן במהירות כשנחשף לאוויר, קשה להפיק אותו בצורתו הטהורה. 

בצורה מסחרית, בריום מופק באמצעות אלקטרוליזה של BaCl<sub>2</sub>.

==תרכובות==
תרכובותיו החשובות ביותר הן בריום כלורי (BaCl<sub>2</sub>), בריום דו-חמצני (BaO<sub>2</sub>), בריום גופרתי (BaSO<sub>4</sub>), בריום פחמתי (BaCO<sub>3</sub>), בריום כלורט (Ba(ClO<sub>3</sub>)<sub>2</sub>) וBa(NO<sub>3</sub>)<sub>2</sub>.

מלחיו בוערים בלהבה ירוקה.

==אמצעי זהירות==
כל תרכובות הבריום המסיסות במים או חומצה הן רעילות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Ba/index.html בריום ב-Webelements (אנגלית)]
* 

קטגוריה:יסודות כימיים

קטגוריה:מתכות אלקליות עפרוריות
רובידיום

רובידיום (Rubidium) הוא יסוד כימי ממשפחת המתכות האלקליות שסמלו הכימי Rb ומספרו האטומי 37.

==תכונות==
רובידיום הוא היסוד השני הכי פחות אלקטרושלילי מהמתכות האלקליות. זוהי מתכת רכה בצבע לבן-כסוף מתכתי הניתכת קרוב לטמפרטורת החדר (39 מעלות צלזיוס). היסוד פעיל מאוד ודומה בתכונותיו למתכות האלקליות האחרות, ניצת ספונטנית באוויר ומגיב עם מים תוך פליטת מימן. בעירתו בלהבה צהבהבה.

==שימושים==
כיוון שניתן ליינן אותו בקלות, הוא שימש במנועים יוניים של רכבי חלל (צסיום וקסנון יעילים יותר למטרה זו). יישומים נוספים:

* דלק גרעיני.
* שעונים אטומיים.
* עיניים אלקטרוניות.
* חומר מבודד בין חומרים רדיואקטיבים.
* מאיץ התנגשות יונים.
* אחד הרכיבים בתאים פוטואלקטריים.
* ל-RbAg<sub>4</sub>I<sub>5</sub> יש המוליכות הגבוהה ביותר בטמפרטורת החדר מכל הגבישים היוניים ולכן משמש בייצור סוללות ויישומים אחרים.
* יישומים בפירוטכניקה.

==היסטוריה==
הרובידיום זוהה בשנת 1861 על ידי רוברט בונזן וגוסטב קירכהוף במינרל לפידוליט באמצעות שימוש בספקטרוסקופ. ליסוד זה היה שימוש מזערי בתעשייה עד שנות העשרים של המאה ה-20. מבחינה היסטורית, השימוש החשוב ביותר ברובידיום היה במחקר ופיתוח, בעיקר ביישומים כימיים ואלקטרוניים.

==צורה בטבע==
רובידיום הוא היסוד ה-16 בתפוצתו בקרום כדור הארץ ומופיע במספר מינרלים שונים. המינרל לפידוליט מכיל 1.5% רובידיום והוא המקור העיקרי בהפקתו, בנוסף לכמה מינרלי אשלגן שגם הם מכילים אותו בכמויות גדולות. לרובידיום 4 תחמוצות: Rb<sub>2</sub>O, Rb<sub>2</sub>O<sub>2</sub>, Rb<sub>2</sub>O<sub>3</sub>, RbO<sub>2</sub>.

==אמצעי זהירות==
רובידיום מגיב עם מים באלימות ויכול לגרום לשרפה, לכן עדיף לשמור אותו תחת שמן או בסביבה אדישה כימית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Rb/index.html רובידיום ב-Webelements] 
* 

קטגוריה:יסודות כימיים
קטגוריה:מתכות אלקליות
היסב

היסב (באנגלית: Porting) היא התאמת קוד תוכנה מסביבת העבודה שבה הוא נכתב, לסביבת עבודה חדשה, בין אם סביבת חומרה כגון מעבד אחר או סביבת תוכנה כגון מערכת הפעלה. גרסת התוכנה המותאמת לסביבה חדשה נקראת "היסב", "פורט", או "port". מונח זהה קיים בתקשורת מחשבים, אך במשמעות שונה בתכלית.

==דוגמאות==

דוגמה לפעולת היסב היא כאשר תוכנה שנכתבה למערכת ההפעלה חלונות אינה מתאימה למערכת ההפעלה לינוקס, וכדי להתאימה (על מנת שתוכל לרוץ על לינוקס) יש לבצע שינויים בקוד התוכנה.

===היסב משחקים===

בתחום משחקי הווידאו, בשנות ה-80 וה-90, המונח היסב התייחס תכופות לא להסבה פיזית או ישירה של משחק ממערכת אחת לאחרת, אלא לבניית גרסה חדשה לחלוטין של משחק שנוצר במקור עבור מערכת אחת, למערכת אחרת. למשל, כדי להסב משחק שנוצר במקור למחשב אישי לגרסה שתתאים לקונסולת משחקים או ההפך, או הסבת משחק ארקייד למערכות הביתיות, כמו גם (במקרים נדירים יחסית) הסבת משחק מחשב או קונסולה ביתית לארקייד. במקרים רבים, מדובר היה בתכנות גרסה חדשה לחלוטין של המשחק, עם גרפיקה, צליל, פסקול, מנוע משחק וחוויית משחק שונים (במקרים קיצוניים אף ברמה גבוהה יותר מאשר הגרסה המקורית של המשחק), ואשר תכופות לא פותחה או הופצה על ידי החברה של המשחק המקורי. 

לעומת זאת, נכון לעשור השני של המאה ה-21, הסבת משחק בין מחשב אישי לקונסולה, דומה להסבת תוכנה בין מערכת הפעלה אחת לאחרת.

== ראו גם ==
* מונחים בתוכנה

==הערות שוליים==

קטגוריה:תכנות
קטגוריה:מונחים בתוכנה
אלגוריתם חמדן

שימוש באלגוריתם חמדן עבור קביעת מספר המטבעות הנמוך ביותר הנדרש כדי להגיע לסכום של 36 אגורות, כאשר ערכי המטבעות הם: 20, 10, 5 ו-1.
במדעי המחשב, אלגוריתם חמדן (באנגלית: Greedy Algorithm) הוא אלגוריתם המתבסס על היוריסטיקה שלפיה בוחרים את האפשרות הטובה ביותר הנראית לעין בשלב הנוכחי, מבלי לקחת בחשבון את ההשפעה של צעד זה על המשך הפתרון. אלגוריתמים חמדנים נפוצים בפתרון בעיות מיטוב, שבהן מנסים למצוא את הפתרון הטוב ביותר.

==יעילות==
לעיתים כאשר לא ניתן למצוא את הפתרון האופטימלי בזמן סביר, שימוש באלגוריתם חמדן עשוי לתת קירוב טוב לפתרון המיטבי בזמן קצר. בהתחשב בעובדה שבעיות אופטימיזציה רבות הן NP-קשות, שימוש באלגוריתמים חמדניים יכול להיות יעיל במיוחד.

במקרים מסוימים האלגוריתם החמדן הוא גם האלגוריתם האופטימלי. כלומר, סדרת בחירות חמדניות נותנת לפעמים את הפתרון האופטימלי הכללי לבעיה. למשל, האלגוריתם של פרים למציאת עץ פורש מינימלי בגרף.

כדי להוכיח שאלגוריתם חמדן יוביל לפתרון אופטימלי ניתן להשתמש בתורת המטרואידים. במקרים רבים של בעיות שאפשר לפתור בגישה חמדנית, ניתן להציג מופע של הבעיה כמטרואיד שבו קבוצת הבסיס הוא אוסף כל האיברים שמתוכם ניתן לבחור (למשל, אוסף כל הצלעות בגרף) ואוסף הקבוצות הבלתי תלויות הוא בדיוק אוסף תתי קבוצות "חוקיות" לפי הגדרת הבעיה (למשל, צלעות שאינן מכילות מעגל, בבעיית עץ פורש מינימלי). לא כל בעיה שאפשר לפתור בגישה חמדנית היא בהכרח מטרואיד (לדוגמה, בעיית התרמיל השלם). ניתן להשתמש גם בהוכחה בדרך השלילה או בלמת החלפה, אך שיטות הוכחה אלו נוטות להיות פחות אלגנטיות.

==דוגמאות==
שימוש באלגוריתם חמדן לפתרון [[בעיית הסוכן הנוסע.]]
בעיית הסוכן הנוסע: סוכן מכירות רוצה לעבור במספר יישובים כדי למכור את הסחורה שלו. המטרה היא למצוא את המסלול הקצר ביותר שיעבור דרך כל היישובים. על פי שיטת האלגוריתם החמדן, הסוכן הנוסע צריך להסתכל בכל פעם במפה ולנסוע ליישוב הקרוב ביותר שבו לא ביקר עדיין. במקרה זה שיטת האלגוריתם החמדן לא תיתן בהכרח את הפתרון הטוב ביותר. כפי שניתן לראות באיור, יכול להיות מצב שבו הסוכן ידלג על יישוב מסוים משום שישנו יישוב אחר קרוב יותר, כך שייאלץ לחזור ליישוב שעליו דילג בסוף המסלול ולעשות דרך ארוכה יותר.

בעיית בחירת פעילויות: יש לבחור פעילויות מתוך רשימה כך שלוח הזמנים יתמלא בכמה שיותר זמן פעילות. האלגוריתם יבחר בכל פעם את הפעילות הקרובה הארוכה ביותר, ישמור את שעת הסיום שלה ויחפש את הפעילות הבאה הארוכה ביותר אשר מתחילה לאחר השעה השמורה.

בעיית תרמיל הגב: יש לבחור את מספר המטבעות הנמוך ביותר הנדרש כדי להגיע לסכום של 36 אגורות, כאשר ערכי המטבעות הם: 20, 10, 5 ו-1. על פי שיטת האלגוריתם החמדן, בכל שלב נבחר המטבע שערכו הוא הגבוה ביותר, אך עדיין נמוך (או שווה), לשארית הסכום שעדיין לא חושבה, עד להשלמת הסכום.

בדוגמה זו, ניתן להראות כי עבור סדרת הערכים הנתונה וסדרות דומות לה, האלגוריתם החמדן הוא גם האלגוריתם האופטימלי, אך עבור סדרות ערכים אחרות אין זה כך.

קוד הופמן: בקידוד לשפה בינארית, יש לבחור בכל פעם את התו בעל השכיחות הגבוהה ביותר ולהגדיר לו את הייצוג המתאים כך שייצוג של תו לא יכיל בטעות תת-תווים בתוכו.

אלגוריתם ID3: אלגוריתם חמדן שמייצר עץ החלטה מקבוצת דוגמאות נתונה.

==ראו גם==
* קוד הופמן
* האלגוריתם של קרוסקל
* בעיית כיסוי קבוצות

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20190903162852/https://skydrive.live.com/#!/view.aspx?cid=80490E0FD59409CF&resid=80490E0FD59409CF%21108&app=PowerPoint מצגת הסבר - אלגוריתם חמדן]
* 

חמדן
חמדן
אנלוגיה

אָנָלוֹגְיָה (מלעז: analogue; בעברית: היקש, הֶקֵּשׁ) היא יחס של דמיון, השוואה בין שני דברים ויותר. אנו משתמשים באנלוגיות בחלקים נרחבים של חיינו, מאחר שהן כלי חשיבה והבנה בסיסי. כל יצירת מושג חדש (קטגוריזציה) פירושה מתיחת קשר אנלוגי בין כמה דברים שונים. המונח ציפורים, לדוגמה, מאגד תחתיו סוגי ציפורים שונים על בסיס קשרי דמיון מסוימים ביניהם.

גם אנלוגיות ניגודיות, המבליטות את ההבדלים בין שני אלמנטים ויותר, מתבססות על קשר אנלוגי ראשוני. הניגודים טוב ורוע, למשל, נתפסים כשני קצוות של סקאלה מוסרית, סקאלה זו אינה אלא קשר אנלוגי. "טוב" ו"רע" מנוגדים על בסיס אתי.

==מחקר האנלוגיה==
===תורת הספרות===
אנלוגיות הן מתחומי המחקר המרכזיים בתורת הספרות, מאחר שהן עומדות בבסיס תופעות ספרותיות רבות, ממטפורות ועד לאינטרטקסטואליות.

רומן יאקובסון במאמרו, "בלשנות ופואטיקה", טען כי אנלוגיות הן המייחד את לשון הספרות (הפונקציה הפואטית).

===מחקר קוגניטיבי===
המחקר הקוגניטיבי עוסק באנלוגיות מכמה הבטים שונים:
* אנלוגיות ככלי למידה
* אנלוגיות והאופן בו אנו מייצרים ושופטים אותן (ראו גם: קטגוריזציה)
* מטפורות (ראו גם: ג'ורג' לייקוף, מרק ג'ונסון)

==אנלוגיה בביולוגיה==

אנלוגיה בביולוגיה משמעותה דמיון בין מינים שונים, כאשר מוצא הדמיון הוא שונה מבחינה אבולוציונית. הדמיון יכול להיות דמיון פיזי או דמיון תפקודי.

לדוגמה – כנפיים של ציפור וכנפיים של חרק הן אנלוגיות: תפקידן זהה, אך הן בנויות בצורה שונה ומקורן האבולוציוני הוא אחר.

זאת בשונה מהומולוגיה בה איבר בעל מקור זהה יכול לתפקד בצורה שונה למשל, סנפיר של לווייתן ורגל של סוס.

==אנלוגיה בכימיה==
בכימיה, אנלוגיה היא חומר שדומה לחומר אחר ולכן יכול לתפקד בצורה דומה לו. דוגמה לכך היא אנלוג של סובסטרט שיכול לשמש לייצור תרופות.

==אנלוגיה בפיזיקה==
בפיזיקה יש חשיבות רבה לשימוש באנלוגיות כדי לבנות השערות על אופן פעולתן של מערכות פיזיקליות שונות. דוגמה ידועה היא האנלוגיה שהציע חלוץ האטום ארנסט רתרפורד בין המודל ההליוצנטרי של מערכת השמש לבין המודל הפלנטרי של מבנה האטום, שפותח על ידיו כדי להסביר את תוצאות ניסוי רתרפורד. גרעין האטום במודל היה אנלוגי לשמש, האלקטרונים לכוכבי הלכת, והכוח החשמלי לכוח הכבידה.

==אנלוגיה בבלשנות==
בבלשנות המונח אנלוגיה מתייחס בעיקר לתופעות בתחום המורפולוגיה, אך לפעמים גם לתופעות בתחום התחביר או הפונולוגיה. אנלוגיה היא הסדרה של מערכות נטייה (פרדיגמות) של מילים, או האחדה של כללים תחביריים לכלל אחד, על ידי השוואה לא-מודעת שעורך הדובר בין מערכות נטייה שונות, או מבנים תחביריים שונים, ומיזוגם.

לדוגמה, בעברית קיימים ארבעה דגמים של נטיית פעלים בבניין קל:
#כָּתַב, צורת הווה: כּוֹתֵב
#יָשַן, צורת הווה: יָשֵן
#יָכֹל, צורת הווה: יָכוֹל
#כָּתַב, צורת הווה: כָּתוּב

קיימת גם אנלוגיה בין גזרות, גזרת נל"א בבניין קל בצורת בינוני פעול לעיתים נוטה בדומה לגזרת נל"י/ה, לדוגמה: נשוי (השורש נ.ש.א), סמוי (ס.מ.א), חבוי (ח.ב.א), מצוי (מ.צ.א), קרוי (ק.ר.א).

==קישורים חיצוניים==

*[http://plato.stanford.edu/entries/analogy-medieval אנלוגיה במחקר ימי הביניים] תאוריות מדיאווליות על אנלוגיה.
* 
* 

קטגוריה:פסיכולוגיה קוגניטיבית
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
איור ממוחשב

איור ממוחשב או איור דיגיטלי הוא איור הנעשה באמצעות מחשב או עובד בעזרתו ומחליף במקרים רבים את שימושי האיור המסורתי, בעיקר באינטרנט, בעיתונים ובמגזינים, בטלוויזיה, על אריזות מוצרי צריכה ועוד.

האיור, הצביעה וכל תהליכי העיבוד נעשים באמצעות תוכנות המדמות כלי עבודה מסורתיים אך גם מציעות כלים ייחודיים וכאלה המקלים מאוד על העבודה ומשפרים את התהליך. ישנם גם התקני חומרה המתחברים למחשב ומיועדים למאיירים, כמו משטחי רישום דיגיטליים.

מהפכת הבינה המלאכותית בשנות ה-20 של המאה ה-21 שינתה בין היתר גם את עולמות האיור הממוחשב, זאת על-ידי עלייתם של מחוללי תמונות מבוססי למידת מכונה<ref></ref>. באמצעות נתינת הנחיות טקסטואליות, לתוכנת בינה מלאכותית יש יכולת לפרש ולהפיק איורים ממוחשבים במהירות גבוהה יותר, באיכות טובה יותר ובעלות נמוכה יותר. יחד עם זאת, הבינה המלאכותית יכולה לשפר איורים ממוחשבים קיימים ולתת השראות ורעיונות בהתבסס על איורים קיימים<ref></ref>. שתיים מהפלטפורמות המוכרות והמתקדמות שבהן ניתן להשתמש הן DALL-E ו-Stable Diffusion<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.adobe.com/il_en/products/firefly/discover/what-is-ai-art.html What is AI art and how is it made?], באתר Adobe

== הערות שוליים ==

ממוחשב
קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:טכניקות אמנותיות
צסיום

צסיום (Caesium או באנגלית אמריקאית: Cesium) הוא יסוד כימי ממשפחת המתכות האלקליות שסמלו הכימי Cs ומספרו האטומי 55.

==תכונות==
צסיום הוא מתכת כסופה־זהובה, רכה ורקיעה. הוא הכי פחות אלקטרושלילי מכל המתכות האלקליות היציבות. כמו כן, הוא המתכת האלקלית היציבה הנדירה ביותר.

כמו כספית וגליום, צסיום הוא בין המתכות היחידות שנוזליות קרוב לטמפרטורת החדר (נקודת ההתכה של צסיום היא 28.44 מעלות צלזיוס). כמו שאר המתכות האלקליות, צסיום מגיב באופן "אלים" עם מים.

צסיום הידרוקסיד (CsOH) הוא בסיס חזק מאוד שמסוגל לחרוט על זכוכית.

==שימושים==
שימושי הצסיום כוללים, בין היתר, את אלו:
* האיזוטופ <sup>133</sup>Cs משמש, בין השאר, בשעונים אטומיים. מאז 1967 מוגדרת השנייה במערכת היחידות הבינלאומית כ- 9,192,631,770 מחזורי מעבר (תדירות רטט) בין שתי רמות האנרגיה שלו.
* לצסיום מתכתי יישומים בתאים פוטואלקטריים.
* לצסיום שימושים כזרז במיום (הוספת מימן) לתרכובות אורגניות.
* לאיזוטופים רדיואקטיביים של צסיום שימוש ברפואה בטיפול בסרטן.

==היסטוריה==
הצסיום זוהה בזמן אנליזה ספקטרוסקופית על ידי רוברט בונזן (Robert Bunsen) וגוסטב קירכהוף (Gustav Kirchhoff) בשנת 1860 במים מינרלים בגרמניה. צסיום מתכתי הופק לראשונה ב-1881.

==צורה בטבע==
המינרל [[פולוסיט]]
צסיום נמצא במספר מינרלים, כגון לפידוליט (KLi<sub>2</sub>Al(Al,Si)<sub>3</sub>O<sub>10</sub>(F,OH)<sub>2</sub>) ופולוסיט.
המקור החשוב והעשיר ביותר בעולם של צסיום נמצא באגם ברניק במניטובה שבקנדה, שעל פי חישובים מכיל 300,000 טון לפידוליט (שמכיל 20% צסיום).

ניתן לבודד צסיום במספר דרכים (ביניהם בעזרת אלקטרוליזה). צסיום טהור ניתן להפיק בפירוק תרמי של CsN.

==במגע עם מים==
צסיום, כמו כל המתכות האלקליות, מגיב עם מים באופן מאוד פעיל וסוער. במהלך התגובה בין הצסיום והמים נוצר צסיום הידרוקסיד (CsOH), שהוא בסיס חזק מאוד. בנוסף לכך, נפלט מימן וכמות רבה של אנרגיה, שעלולה להצית את המימן וכן לגרום לפיצוץ בתוך המים כך:
<div style="text-align: right; direction: rtl; margin-left: 1em;">
<chem> 2 Cs(s) + 2 H2O(l) -> 2 CsOH(aq) + H2(g)</chem>
</div>
צסיום ואיזוטופים של צסיום נחשבים חומרים רעילים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

* [http://www.amalnet.k12.il/madatec/articles/clock.asp כיצד עובד שעון אטומי?]
* [http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Cs/index.html צסיום ב-Webelements] 
* [http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/commodity/cesium/ צסיום באתר U.S. Geological Survey]
* 

קטגוריה:מתכות אלקליות
קטגוריה:יסודות כימיים
המערכה באוקיינוס השקט

זירת האוקיינוס השקט ביחס לזירת דרום מערב האוקיינוס השקט
המערכה באוקיינוס השקט או זירת האוקיינוס השקט הייתה חלק מהזירה הפסיפית במלחמת העולם השנייה, והתחוללה בשטחי האוקיינוס השקט והמדינות הגובלות בו. המערכה כללה את רוב שטחי האוקיינוס, מלבד הפיליפינים, אוסטרליה, איי הודו המזרחית, גינאה החדשה ואיי שלמה (כל אלה השתייכו למערכה בדרום מערב האוקיינוס השקט). המערכה גם אינה כוללת את סין ואת דרום מזרח אסיה.

הייתה זו אחת המערכות הימיות העיקריות במלחמת העולם השנייה, ובה התעמת הצי הקיסרי היפני כנגד הצי האמריקאי, הצי המלכותי הבריטי, הצי ההולנדי והצי הצרפתי.

המערכה באוקיינוס השקט הייתה אחת משתי המערכות הראשונות בהן פתחה ארצות הברית כנגד כוחות מדינות הציר לקראת סוף שנת 1942, עם קרב גוודלקנל והמערכה בגינאה החדשה. המערכה השנייה הייתה המערכה בצפון אפריקה, שהחלה עם מבצע לפיד.

פיקוד המערכה באוקיינוס השקט התחלק לשניים החל מאמצע 1942:
*פיקוד אזורי האוקיינוס השקט (Pacific Ocean Areas), בפיקודו של אדמירל צ'סטר נימיץ, כלל את מרכז האוקיינוס השקט, את חלקיו הצפוניים והדרומיים, כשלכל אזור יש מפקד נפרד.
*פיקוד דרום מערב האוקיינוס השקט, בפיקודו של גנרל דאגלס מקארתור.

בשל שיתוף הפעולה ההדוק בין צבא ארצות הברית והצי האמריקאי במערכה לא היה לזירה זו מפקד יחיד (כמו דווייט אייזנהאואר בזירה האירופאית). המבנה הארגוני של הזירה אכן היה מורכב ודרש התערבות תכופה מצד המטות המשולבים, ודרש ממפקדי הצי והצבא לדווח ישירות גם לשר המלחמה וגם לשר הצי (מורכבות זו היא שהביאה לייסוד מחלקת ההגנה של ארצות הברית ב-1947).

אדמירל איסורוקו יממוטו פיקד על הצי היפני המשולב עד מותו באפריל 1943, אז תפסו את מקומו אדמירל מינאיצ'י קוגה (1943–1944) ואדמירל סואמו טויודה (1944–1945).

== קרבות מרכזיים ==
*ההתקפה על פרל הארבור
*קרב מידוויי
*המערכה באיי גילברט ומרשל
*קרב ים הפיליפינים
*קרב איוו ג'ימה

קטגוריה:זירת אסיה והאוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה
מונולוג

מונולוג הוא שיחת יחיד, אשר מתרחשת כאשר אדם משוחח בלי בן זוג לשיחה. מקור הביטוי ביוונית, (מונו = "יחיד", לוגוס = "שיחה"). כאשר מצטרף משתתף נוסף לשיחה הוא הופך אותה לדו-שיח – דיאלוג.
המונולוג קשור בעיקר לתחומי הספרות הקולנוע והתיאטרון.

לעיתים גם רפליקה ארוכה, מעל שתי דקות, מכונה מונולוג, על אף שהיא מופנית לפרטנר ולא לקהל.
== בספרות ==

צורת המונולוג רווחת הרבה בספרות, כאשר הדמות מביעה את תחושות לבה, או רצף רעיונות כלשהו מבלי שתופרע על ידי דמות אחרת. במונולוגים באים לעיתים לידי ביטוי מיצוי רעיונות נשגבים והתלבטויות נפשיות, שבהם מגלה מחבר היצירה את כוחו גם כפסיכולוג ופילוסוף.

ספר איוב מורכב ממונולוגים של איוב וחבריו המתייחסים לעקרון הצדק האלוהי ולמהות החטא והעונש.

ספריו של חיים הזז, "הדרשה" ו"דרבקין" הם בנויים על ספור שנושא אופי שבו הגיבור נושא מונולוג רציף אחד.

בשירה העברית ישנם שירים רבים שהם בעצם מונולוג לירי ובמיוחד מטיבה להביע רגשותיה בסוג זה של ביטוי, רחל המשוררת בשירהּ "רק על עצמי": 

== בתיאטרון ==

בתיאטרון, המונולוג מתבטא כאשר השחקן מדבר בלי שיופרע על ידי שחקן אחר. הדמות המדברת במונולוג מהרהרת על מצבה או משתפת את הקהל בסודה.

אחד המקרים המפורסמים בהם יש מחלוקת האם זה מונולוג או לא נמצא במחזה "המלט", המקרה הוא "להיות או לא להיות". קטע מהמחזה "המלט" של ויליאם שייקספיר. המצדדים בזה שהקטע "להיות או לא להיות" הוא מונולוג טוענים שהמלט מתוודה על ספקותיו בנוגע לדרכו (האם שווה לחיות או לא) בעוד המתנגדים טוענים כי [המלט] מדבר בעוד [אופליה] נמצאת על הבמה מה שסותר את הטענה כי זה מונולוג כי מונולוג במחזה זה כשהגיבור ניצב לבד על הבמה

== מונולוג קומי ==

גרסה חדישה של צורת מופע מונולוג הוא הסטנד-אפ, בו שחקן נותן מופע יחיד על הבמה, משולב בקטעים מצחיקים בדרך כלל, ובשילוב עוד מרכיבים לא מילוליים כגון קסמים או שירה, מופע שהוא כביכול ללא הכנה, ומהלכו מתכוון לפי תגובות הקהל.

==ראו גם==
* אוריינות בתיאטרון
* דיאלוג
* זרם התודעה
* אגוצנטריות#דיבור אגוצנטרי

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20081019013420/http://www.beit-zvi.com/monologues/index.asp מאגר מונולוגים], מתוך אתר בית צבי
* 
*[http://www.notmyshoes.net/monologues/ The Monologue Database] 
*[http://www.monologuearchive.com Monologue Archive] 
*[http://www.shakespeare-monologues.org מונולוגים של שייקספיר] 
* 

*
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
קטגוריה:מונחים בתיאטרון
קטגוריה:דרמה
אסונות בחלל

[[אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר]]
עד היום קיפחו את חייהם במסגרת חקר החלל 21 בני אדם במספר תאונות. לעיתים, כמו במקרה של אפולו 13, ניצלו האסטונאוטים, אולם במקרים אחרים, המשימה נסתיימה במותם. להלן רשימה של אסונות החלל אשר גרמו למותם של אנשי הצוות.<ref></ref><ref></ref>

{| class="wikitable" border="1"
|-
! החללית
! תאריך האסון
! הרוגים
! סוג האסון
|-
| אפולו 1 || 28 בינואר 1967 || 3 || שרפה על הקרקע בעת בדיקה לפני טיסה
|-
| סויוז 1 || 24 באפריל 1967 || 1 || התרסקה בנחיתה
|-
| סויוז 11 || 29 ביוני 1971 || 3 || דליפת אוויר לקראת נחיתה
|-
| מעבורת החלל צ'לנג'ר || 28 בינואר 1986 || 7 || התפוצצה זמן קצר לאחר ההמראה
|-
| מעבורת החלל קולומביה || 1 בפברואר 2003 || 7 || התפרקה באטמוספירה בעת הגלישה לנחיתה
|}
בנוסף למקרים המותארים בטבלה לעיל קיימת תיאורית קשר הטוענת שהתרחשו תאונות רבות נוספות בתוכנית החלל הסובייטית והוסתרו מהציבור.

==ראו גם==
*אדם וחלל - מונחים

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:האדם בחלל
סויוז 11

סויוז 11 (ברוסית: Союз 11, "ברית 11") היא חללית סויוז שהמריאה ב־6 ביוני 1971 מקוסמודרום בייקונור שבקזחסטן.

הצוות המקורי כלל ואלרי קובסוב, אלכסיי ליאונוב ופיוטר קולודין. מספר ימים לפני השיגור קובסוב לא עבר בדיקה רפואית. היה ויכוח האם להחליף אותו בלבד או כל הצוות. בסופו של דבר הוחלט להחליף כל הצוות לצוות גיבוי שכלל ולדיסלב וולקוב, ויקטור פצאייב וגאורגי דוברובולסקי.

בזמן הכנות הטיסה היה ויכוח נוסף בהקשר למשך הטיסה. וסילי מישין תמך בטיסה במשך 30 ימים. ניקולאי קמאנין שהיה ראש מרכז ההכנות זכר היטב את הבעיות הרפואיות שהיו לאחר טיסה קודמת שערכה 18 ימים ולכן תמך בטיסה קצרה של כ-16 ימים. בסופו של דבר בהחלטה שהתקבלה אצל ראשי המפלגה הקומוניסטית הצוות נשלח ל-30 ימים טיסה.

בחללית בוצעו התאמות בהתאם להפקת לקחים לאחר שחללית סויוז 10 לא הצליחה להשלים תמרון עגינה בתחנת החלל. 

ב־7 ביוני 1971 עגנה בתחנת החלל סאליוט. "סויוז 11" הצליחה במה שנכשלה "סויוז 10" - הבאת קוסמונאוטים לתחנת חלל. 

ב-16 ביוני התרחשה שריפה בתא השהייה. צוות החל בהכנות לעזיבת תחנת החלל. לאחר התייעצות עם צוות קרקע, מציאת מקור השריפה וטיפול במכשור שנפגע סוכם להמשיך בטיסה אך לקצרה.

השלושה שהו בחלל 25 יום וביצעו סדרת ניסויים. לאחר סיום התוכנית המקוצרת החלו הכנות לעזיבת תחנת החלל ונחיתה.

בשעה 01:35 ב־30 ביוני, בשלב חזרת החללית לכדור הארץ, התרחשה תקלה באחד משסתומי האוויר שלה (שקוטרו כ־1 מ"מ בלבד), וכתוצאה מכך נפתח שסתום זה מוקדם מדי תוך שהוא משחרר את האוויר שבחללית. החללית נחתה בשלום, אך משנפתחה, התגלו שלושת הקוסמונאוטים כשהם מתים.

כתוצאה מאסון זה טיסות חלליות "סויוז" הופסקו. בוצע תכנון מחדש של מערכות, מספר הקוסמונאוטים הוקטן לשניים כדי לאפשר לבישת חליפת חלל בזמן ההמראה והנחיתה על מנת למנוע הישנות של מקרה כזה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-11.htm נתוני המשימה]
* [http://www.astronautix.com/s/soyuz11.html נתונים מאנציקלופדיית החלל]
* [https://www.russianspaceweb.com/soyuz11.html תיאור המשימה]

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:אסונות בחלל
קטגוריה:1971 בברית המועצות
רפרנט

רפרנט (באנגלית: Referent) הוא מונח חשוב בתחום בפילוסופיה של הלשון ובבלשנות, ובקרב מתכנתים. המונח מתאר את היחס שבין ביטוי לשוני לבין האובייקט אליו הביטוי מפנה, אשר יכול להיות דבר מוחשי או מופשט. תפקידו של הרפרנט הוא להקנות משמעות לביטויים שונים באמצעות קישורם לאובייקטים בעולם הממשי או לרעיונות מופשטים. במובנים מסוימים, הרפרנט משקף את האופן בו שפה ומציאות מתקשרות זו עם זו. 

המונח "רפרנט" נגזר מן המונח האנגלי "רפרנס" (reference) שמשמעותו יחס ההוראה שבין הביטוי הלשוני לבין האובייקט עליו מדובר. ההוראה אינה ההיבט היחידי של המשמעות, שכן בנוסף ליחס אל האובייקט אליו מורה הביטוי, ישנו גם המובן או האופן בו האובייקט מוצג באמצעות הביטוי.<ref></ref>

בעברית מקובל לעיתים לתרגם את יחס ההוראה גם במונח "ריפרור". בשימוש יומיומי "רפרנט" משמש גם ככינוי לאדם במחלקת שירות לקוחות המשמש כאחראי על נושא מסוים.

=== רפרנט בפילוסופיה של הלשון ובבלשנות ===
בפילוסופיה של הלשון ובבלשנות, הרפרנט מתפקד כגשר בין הביטוי הלשוני לבין האובייקט אליו הביטוי מורה. זה מאפשר לחוקרים לפענח את האופן בו מילים וביטויים יוצרים משמעות על ידי קשירתם למציאות החיצונית או לעולמות מופשטים. חשוב לציין שהרפרנט אינו קובע באופן חד-משמעי את המשמעות, אלא הוא מתווך בין השפה למציאות, מה שמאפשר מגוון רחב של פרשנויות ושימושים.

=== רפרנט בתכנות מחשבים ===
בתכנות מחשבים, המונח רפרנט מקבל משמעות מעט שונה אך קשורה. כאן, רפרנטים הם אובייקטים בזיכרון המחשב שתוכניות יכולות להתייחס אליהם דרך מזהים או מצביעים. תכנות מודרני משתמש ברפרנטים כדי לנהל נתונים באופן יעיל, מאפשר למתכנתים ליצור קוד גמיש ומודולרי יותר שיכול להתמודד עם משימות מורכבות.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סמנטיקה
קטגוריה:פילוסופיה של הלשון
קטגוריה:מדעי המחשב
הטבח בנמל התעופה לוד

הטבח בנמל התעופה לוד הוא פיגוע שבוצע ב-30 במאי 1972 בידי שלושה מחבלים יפניים (קוזו אוקמוטו, צויושי אוקודיירה ויאסויוקי יאסודה) באולם הנוסעים של נמל התעופה לוד שבישראל (כיום נתב"ג), ובו נרצחו 24 אנשים (מתוכם 8 ישראלים, היתר צליינים מפוארטו ריקו) ו-71 אנשים נפצעו.

==הפיגוע==
המחבלים היו חברי ארגון קומוניסטי קיצוני, "הצבא האדום היפני", שפעל בהשראתן ובתמיכתן של קוריאה הצפונית וסין העממית. הם ביצעו את המתקפה בשליחות של ארגון החזית העממית לשחרור פלסטין - מבצעים חיצוניים (ארגון טרור שהוקם על ידי ודיע חדאד לאחר שסולק מעמדות הכוח בחזית העממית לשחרור פלסטין), לאחר שאומנו על-ידו בלבנון. המחבלים היפנים, שהחזיקו בדרכונים מזויפים ויצאו מרומא, איטליה ירדו בנמל התעופה לוד ממטוס אייר פראנס שהגיע מפריז, צרפת המתינו באולם הנוסעים למזוודותיהם, וכאשר הגיעו שלפו מהן רובי VZ.58 ורימוני יד והחלו פוגעים ללא הבחנה בנוסעים, בסבלים ובפקידי המכס שמילאו אותה שעה את האולם.

יאסודה נהרג על ידי אנשי הביטחון באולם לאחר שנגמרה לו התחמושת (אך לפי גרסה אחרת נורה על ידי אחד המחבלים), אוקודיירה התאבד על ידי פיצוץ רימון יד זמן קצר לאחר מכן, והשלישי, קוזו אוקמוטו, נמלט לרחבת חניית המטוסים וניסה לפגוע בנוסעי אל על, אך נפצע קשה ונלכד. הוא נשפט ביוני 1972 למאסר עולם, אך שוחרר ללבנון בשנת 1985, במסגרת עסקת ג'יבריל, שבה שוחררו שלושה שבויי צה"ל תמורת 1,150 אסירים ועצירים ביטחוניים.

==אחרית דבר==
לאחר הטבח הוכרזו סידורי ביטחון קפדניים, גם שדות תעופה אחרים בעולם מיהרו להדק את מערך האבטחה. ממשלת יפן התנצלה רשמית בפני ישראל על מעורבותם של אזרחיה בפיגוע, ואף שילמה לנפגעים פיצויים של למעלה ממיליון דולר.

בין קורבנות הטבח היה גם פרופ' אהרן קציר, מבכירי המדענים בישראל ואחיו של אפרים קציר שנבחר בשנת 1973 לנשיאות המדינה. שמונה מבין 24 ההרוגים היו אזרחים ישראלים, ועוד 16 היו צליינים שהגיעו מפוארטו ריקו. בפוארטו ריקו מציינים את זכר הנרצחים בכל שנה ב-30 במאי. יום זיכרון זה עוגן בחקיקה בשנת 2006 תחת השם "יום הזיכרון לטבח בנמל התעופה לוד".

בשנת 2010 הגישו קרובי קורבנות הטבח וארגון שורת הדין תביעה נגד ממשלת קוריאה הצפונית, שהשתתפה באימון המחבלים. התביעה הוגשה בפוארטו ריקו, לבית משפט פדרלי של ממשלת ארצות הברית. בית המשפט קיבל את טענות התביעה, וקבע כי על קוריאה הצפונית לשלם פיצויים בסך 378 מיליון דולרים למשפחות ההרוגים.

אנדרטה לזכר הנרצחים הוקמה בטרמינל 1 של שדה התעופה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
*
* [http://www.ezy.co.il/memoSite.asp?memorial_id=95 האנדרטה לזכר ההרוגים, באתר "ארץ זוכרת יושביה"]
* אבנר הופשטיין, [https://13news.co.il/item/news/domestic/ntr-900952/ 40 שנה לפיגוע בשדה התעופה בלוד: הניצולים מרגישים שנשכחו], מתוך "השבוע"; באתר חדשות 13, 1 ביוני 2012
* [https://web.archive.org/web/20160305155255/http://archives.gov.il/nr/exeres/8219aee9-a60e-4ae3-8b84-39c356a00f62,frameless.htm?nrmode=published ארבעים שנה לטבח בנמל התעופה לוד: המלך חוסיין שולח מברק תנחומים, הממשלה דנה בשאלת עונש המוות לקוזו אוקמוטו] - מסמכים שפרסם ארכיון המדינה
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

נמל התעופה לוד
לוד
קטגוריה:1972 בישראל
קטגוריה:אש"ף בלבנון
קטגוריה:פעולות טרור ב-1972
קטגוריה:נמל התעופה בן-גוריון
לוד
קטגוריה:יחסי יפן–ישראל
קטגוריה:החזית העממית לשחרור פלסטין
קטגוריה:יפן: אנטישמיות
קטגוריה:קוריאה הצפונית: מעורבות בפיגועי טרור
קטגוריה:טרור פלסטיני
קטגוריה:החזית העממית לשחרור פלסטין: פיגועים
קטגוריה:ירי המוני בישראל
קטגוריה:לוד: פיגועים
סויוז 1

סויוז 1 (ברוסית: Союз 1, "ברית 1") הייתה חללית הסויוז המאוישת הראשונה בתוכנית סויוז הסובייטית. חללית זו התרסקה בעת שובה לכדור הארץ וגרמה למותו של הקוסמונאוט ולדימיר קומארוב.

== המשימה ==
סויוז 1 שוגרה למסלול ב־23 באפריל 1967, כשבה הקוסמונאוט ולדימיר קומארוב. זו הייתה חללית סויוז מדגם סויוז 7K-OK.

מתכנני המשימה תכננו במקור לשגר חללית שנייה, "סויוז 2", יום לאחר שיגורה של סויוז 1. החללית השנייה הייתה אמורה לשאת שלושה קוסמונאוטים - ואלרי ביקובסקי, יבגני חרונוב ואלכסיי יליסייב. שניים מהם היו אמורים לבצע פעילות חוץ רכבית לסויוז 1. זמן קצר לאחר השיגור החלו בעיות כשאחד מהלוחות הסולאריים לא נפתח, דבר שהוביל למחסור בכוח למערכות החללית. כמו כן, בעיות של גלאי האוריינטציה סיבכו את תמרון החללית. צוות סויוז 2 תכנן לתקן את הלוח הסולרי של סויוז 1 אך גשם כבד בקוסמודרום בייקונור הפך את השיגור לבלתי אפשרי.

בעקבות ההפרעה בשיגור סויוז 2, בתום ההקפה ה־17 של כדור הארץ, לאחר 25.2 שעות טיסה, פנתה סויוז 1 לכיוון כדור הארץ ברגע שעברה שוב מעל ברית המועצות. בעת שובה לכדור הארץ, ארעה תקלה במצנח הבלימה שלה - הוא לא נפתח עקב בעיות בחיישן הלחץ. הקוסמונאוט פלט אותו והפעיל את מצנח הגיבוי. עקב תקלה, המגלש הרזרבי המתפרס ידנית הסתבך והפריע לניתוקו של המצנח הראשון. שני מצנחיה של סויוז 1 הסתבכו זה בזה וגרמו לחללית ליפול לכדור הארץ כמעט ללא בלימה. החללית ששקלה 6.35 טונות התרסקה וגרמה למותו של קומורוב. הוא נקבר כגיבור של ברית המועצות בבית הקברות של חומת הקרמלין, בו קבורים גדולי האומה של רוסיה בתקופה הסובייטית.

== לאחר האירוע ==
בדיקה מאוחרת של הסויוז 2 גילתה את אותה הבעיה עם המצנח שהיה עשוי לחרוץ את דינם של כל שלושת הקוסמונאוטים אם השיגור היה ממשיך. המשימה המקורית של סויוז 1 וסויוז 2 בוצעה מאוחר יותר על ידי סויוז 4 וסויוז 5.

מהנדסים זיהו פגמים תכנוניים נוספים בחללית לפני השיגור אך פקידי הממשלה דחפו לניסוי חלל כדי להביס את ארצות הברית במרוץ החלל. הבעיות בסויוז 1 עיכבו את שיגור סויוז 2 וסויוז 3 עד ל־25 באוקטובר 1968.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-1.htm נתוני המשימה]
* [http://www.astronautix.com/s/soyuz1.html נתונים מאנציקלופדיית החלל]
* [https://www.russianspaceweb.com/soyuz1.html תיאור המשימה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:אסונות בחלל
קטגוריה:1967 בברית המועצות
30 בפברואר

חודש פברואר כולל בדרך כלל 28 ימים, ובשנה מעוברת 29 ימים. עם זאת, פעם אחת בהיסטוריה, בשוודיה ופינלנד (שהייתה אז בשליטת שוודיה), היו בחודש פברואר 30 ימים.

== שוודיה ופינלנד: 30 בפברואר 1712 ==
לוח שנה שוודי - פברואר 1712
בשנת 1699 הוחלט בשוודיה (שכללה אז גם את פינלנד) על מעבר מהלוח היוליאני ללוח הגרגוריאני, שהונהג במדינות השכנות למעלה מעשור קודם לכן. אבל השוודים לא רצו 'לדלג' באמצע השנה על אחד עשר ימים, כפי שעשו המדינות האחרות (מכיוון שהלוח היוליאני נמצא אז בפיגור של 11 יום לעומת הלוח הגרגוריאני), ובחרו לפרוס את התיקון על פני מספר שנים ולהפחית יום אחד בכל שנה (הדעות חלוקות אם הכוונה הייתה להפחית יום אחד בכל אחת מהשנים 1700–1710 או לבטל את ימי 29 בפברואר בשנים 1700–1740), עד שיתאחדו עם יתר המדינות שכבר עברו ללוח הגרגוריאני.

בסופו של דבר, ההחלטה לא החזיקה מעמד. בשנת 1700 אכן בוטל ה-29 בפברואר (כנדרש לפי הלוח הגריגוריאני, אך בניגוד ללוח היוליאני), אבל בשנים הבאות הפסיקו השוודים להחסיר יום. ואז גילו השוודים שהם נותרו לבד עם "הלוח השוודי" – עשרה ימים מאחורי מדינות הלוח הגריגוריאני, ויום לפני מדינות הלוח היוליאני, דבר שהקשה על התקשורת ועל המסחר עם מדינות אחרות.

בינואר 1711 הכריז המלך השוודי קרל ה-12 על ביטול התוכנית המקורית וחזרה ללוח היוליאני. לשם כך היה עליו להוסיף יום אחד, והוא עשה זאת בחודש פברואר 1712. כך, בשנת 1712, הוסיפו השוודים יומיים לחודש פברואר, במקום יום אחד, וספרו בו 30 יום.

בשנת 1753 דילגו השוודים על 11 יום (בקצרם את חודש פברואר ל-17 ימים) והצטרפו ללוח הגריגוריאני.

== ראו גם ==
* לוח השנה השוודי
* 0 בינואר
* תאריכים לא-סטנדרטיים
* 29 בפברואר – 1 במרץ
* מרץ
* לוח אירועים שנתי

==קישורים חיצוניים==

ב ל
קטגוריה:פברואר