OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מירב

מֵירַב הוא קיבוץ דתי מופרט על מורדות הרי הגלבוע, סמוך לעיר בית שאן, בסמיכות לקיבוץ הדתי מעלה גלבוע.

עקב היותם שני קיבוצים דתיים, הוחלט כי למרות מיקומם על הרי הגלבוע, הם לא ישוייכו מבחינה מוניציפלית למועצה אזורית גלבוע, אלא למועצה אזורית עמק המעיינות, שבה קיים גוש הקיבוצים הדתיים טירת צבי, שדה אליהו, עין הנצי"ב ושלוחות.

היישוב הוקם בתחילה כהיאחזות נח"ל על הר מלכישוע. היישוב אוזרח בשנת 1982 וישב כ-5 שנים במקום שבו הוקמה ההיאחזות, עד שבשנת 1987 עבר למיקומו הקבוע כיום – על הר אבינדב.

הקיבוץ מוגדר כחלק מאזור עדיפות לאומית. ילדי היישוב לומדים בשדה אליהו ובבתי ספר נוספים שבסביבה. במירב פועל סניף של תנועת בני עקיבא.<ref></ref>

ב-2023 מחבלים פלסטינים ביצעו מספר פעמים ירי לעבר הקיבוץ, אין נפגעים אך נגרם נזק לבתים. עקב כך חצו מספר חברי קיבוץ את גדר ההפרדה לעבר הכפר, אך כוחות הביטחון פינו אותם משם.

== שם הקיבוץ ==

יש הקושרים את שם היישוב לסיפור מות שאול המלך ובנו יהונתן על הרי הגלבוע במלחמתם בפלשתים. יש המאמינים כי היישוב נקרא על שם בתו הבכורה של שאול המלך – מרב, אך ניתן להתייחס לשם כ"מי-רב" ובעצם כך נקרא היישוב, הפוך ממה שהיה עליו להקרא לפי קינת דוד ("אל טל ואל מטר עליכם").

היישוב נמצא בתחומי הקו הירוק, אך מעבד גם 1,500 דונם שנמצאים מעבר לקו הירוק.

==קישורים חיצוניים==

*
*[http://www.romgalil.org.il/cds/71/ מירב] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*[https://web.archive.org/web/20160304112540/http://www.galil-net.org.il/HTMLs/article.aspx?C2004=13352&BSP=13015 קיבוץ מירב] – באתר תנועת אור
*[https://www.facebook.com/kibbutzmerav/ דף הפייסבוק של קיבוץ מירב]

==הערות שוליים==

<gallery>
Merom Gilboa Dairy - Meirav2011.jpg|רפת שיתופית מרום גלבוע בקיבוץ מירב
Merav 13-09-2018.jpg|מראה כללי של מירב מדרום, 2018
</gallery>

קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:הקיבוץ הדתי
קטגוריה:הגלבוע
קטגוריה:השומרון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1987
קטגוריה:הגלבוע: יישובים
חמדיה

חמדיה במבט מן האוויר
חֲמַדְיָה הוא קיבוץ בעמק בית שאן צפונית לבית שאן, בתחום המועצה האזורית עמק המעיינות (בקעת בית שאן).

שמו ניתן לו על שם הכפר הערבי אל-חמידיה ששכן מצפון לו עד מלחמת העצמאות, ואשר נקרא על שמו של הסולטן העות'מאני באותם ימים, עבדול חמיד השני.

בדרום הקיבוץ נמצא אתר ארכאולוגי בשם "ח'רבת א-טוואל", המזוהה עם העיירה התלמודית כפר קרנוס.

==היסטוריה==
הקיבוץ הוקם לראשונה ב-1939, במסגרת מבצעי חומה ומגדל, וננטש. בשנת 1942 הוקם בשנית על ידי גרעין "חרמונים"<ref></ref> שהורכב מילידי הארץ ("צברים"), בוגרי תנועת הנוער "המחנות העולים", ומעולי צ'כיה, אוסטריה וגרמניה. בשנים שלאחר מכן קלט גרעינים מבוגרי התנועה המאוחדת והנוער העובד.

בעשור הראשון של המדינה לא צלחה דרכו של הקיבוץ והוא שקע בחובות. עקב כך הוחלט לגוון את ענפי המשק וב-1963 הוקם המפעל
"דלתות חמדיה" כקואופרטיב משותף עם פועלים מבית שאן. המפעל היה מבוסס על הנגרייה של הקיבוץ שהחלה ליצר ואף לייצא דלתות בשנות ה-50 של המאה ה-20. בהמשך הוקם מפעל נוסף, "ענבר חמדיה" שעוסק בייצור מוצרים מפוליאסטר משוריין, לרבות לוחות בידוד, בתי מנורה ומוצרי חימום.

בתקופת המרדפים שבין מלחמת ששת הימים (1967) לבין ספטמבר השחור (1970) סבל הקיבוץ ממספר תקריות, ואף הופגז מספר פעמים.

בשנות ה-2000 סבל הקיבוץ ממשבר כלכלי בעקבות קריסת ענפי החקלאות של המשק. בפברואר 2006 פנה הקיבוץ לבית המשפט בבקשה להקפאת הליכים, לאחר שהקיבוץ ומפעליו צברו חוב של יותר מ-100 מיליון שקל לכ-200 נושים. במסגרת הסדר נושים נאלץ למכור את שני המפעלים שלו. לאחר הסדר הנושים הצליח הקיבוץ להתאושש כלכלית ועבר הפרטה.

==שמורת חמדיה==
סמוך לקיבוץ יוצא אפיק נחל חמדיה מרמת צבאים שבגליל התחתון אל העמק, ומתחבר לתעלה המספקת מים להשקיית השטחים החקלאיים. כ-3 ק"מ ממזרח לקיבוץ נמצאת שמורת הטבע "שמורת חמדיה" על גדתו המערבית של נהר הירדן. השמורה, ששטחה כ-550 דונם, כוללת קטע של נפתולי הירדן ומצוקי חוואר הלשון שמעליהם, ובה צמחייה עשירה האופיינית לגדות הנחל ומגוון יונקים ועופות החיים בסבך.

==קישורים חיצוניים==

* מיכל אורן-נורדהיים, "האיתור כגורם בהתיישבות ספר: התיישבות ארגוני הצפון ודרור בעמק בית-שאן בסוף שנות השלושים", מחקרים בגאוגרפיה של א"י, י"ג, תשנ"ג, עמ' 48-33.
* [https://hamadia.localtimeline.com/index.php?lang=he סיפור מקומי קיבוץ חמדיה] - ארכיון קהילתי מבוסס ציר זמן המתאר את התפתחות הקיבוץ
* [https://web.archive.org/web/20160304192751/http://www.galil-net.org.il/HTMLs/article.aspx?C2004=13316&BSP=13015%2F חמדיה] במרכז המידע להתיישבות בגליל
* [http://www.romgalil.org.il/cds/67/ חמדיה] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2015/01/13/סיבוב-בשלושה-חדרי-אוכל-בקיבוצים-שדה-נח/ סקירה אדריכלית על חדר האוכל בחמדיה], באתר 'חלון אחורי', 13.1.2015
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:עמק בית שאן
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:מועצה אזורית עמק המעיינות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1942
כפר רופין

השקאת השדות בכפר רופין. צלם: אברהם מלבסקי, 1 ינואר 1940
כְּפַר רוּפִּין הוא קיבוץ בעמק בית שאן ליד העיר בית שאן השייך למועצה אזורית עמק המעיינות (בקעת בית שאן).

הקיבוץ הוקם ב-25 בנובמבר 1938 כישוב חומה ומגדל, על ידי חברי גרעין "מסד"<ref></ref> שרובם השתייכו לתנועת המכבי הצעיר שהיו עולים מגרמניה, בוהמיה (צ'כוסלובקיה) ומאוסטריה.

אחרי התיישבות החלוצים הראשונים הצטרפה קבוצת "בנתיב" של חלוצים מצ'כוסלובקיה.
היישוב קרוי על שמו של המנהיג הציוני ארתור רופין, אשר סייע רבות בפיתוח ההתיישבות היהודית בארץ ישראל.
הקיבוץ מעבד כ-4,000 דונם.

פרט לחקלאות קיים בקיבוץ מפעל למוצרי פלסטיק בשם "פל-כר" המפעל כבר לא קיים בשמו של הקיבוץ אלא מנוהל על ידי גורם חיצוני. כן מפעיל הקיבוץ באזור עמק המעיינות, מרכז צפרות בשם "מקור החסידה".

בקיבוץ יש בריכות דגים לנוי, ובית קירור משוכלל.

ב-2015 נפתח מרכז מבקרים לצפרות בבית התרבות "בית רופין" המשופץ שנוסד עוד ב-1965 ועמד שומם שנים רבות . בקומת הקרקע יש אולם להרצאות על הציפורים ובחדר סמוך מוקרן סרט בנושא זה. מהמרכז יוצאים סיורים לצפייה בציפורים בבריכות הדגים של הקיבוץ.

ליד בית רופין נמצא מגדל המים הישן של הקיבוץ שהוקם ב-1940. ב-1968 פגע בו פגז ירדני והשאיר בו חור הנראה עד היום. על המגדל קבועות לוחיות זיכרון עם הסבר על המגדל וכפר רופין וכן לוחית בה כתוב: "ממחצית 1967 עד ספטמבר 1970 היה כפר רופין נתון להפגזות ולפעילות חבלנית עם פגיעות בנפש וברכוש אך הרוח נשארה איתנה".

בסמוך לקיבוץ נמצא תל "מסיל אל-ג'יזל" ובו נמצאו ממצאים מהתקופה הכנענית ואילך.

החל משנת 2017 פועלת בקיבוץ מכינה קדם-צבאית העמק אשר עברה אליו מהמושב תל תאומים.

==שיוך נכסים ראשון בתנועה הקיבוצית==
בשנת 1999 התחוללה בכפר רופין מהפכה ממשית בעצם הגדרת היישוב כקיבוץ - גובש ומומש בכפר רופין הדגם הראשון בתנועה הקיבוצית ל"שיוך נכסים" באגודה שיתופית, אשר הפך את חברי הקיבוץ לבעלי מניות בנכסי הקיבוץ. היה זה מהלך מורכב שהיו שותפים לו או מעורבים בו, בין היתר, מזכיר התנועה הקיבוצית רשם האגודות השיתופיות, מינהל מקרקעי ישראל, ח"כ לשעבר גדליה גל, המטה לביצוע הסדר הקיבוצים, בראשות ד"ר אריאל הלפרין, צוות היגוי מטעם הקיבוץ, ועו"ד יעקב דרומי שליווה את המהלך, ויישם לראשונה, בתנועה הקיבוצית, מודל תיאגוד אמצעי ייצור והקצאה של מניות לחברי הקיבוץ.
<gallery>
קובץ:Kfar Ruppin.jpg|שלט בכפר רופין
קובץ:Birdwatching Center (Kfar Ruppin) (1).jpg|מרכז הצפרות בכפר רופין
קובץ:Kfar Ruppin water tower.jpg|מגדל המים בכפר רופין (1940)
קובץ:Kfar Ruppin water tower (3).jpg|שלטי הסבר והפעמון הישן על המגדל בכפר רופין
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160304193158/http://www.galil-net.org.il/HTMLs/article.aspx?C2004=13339&BSP=13015%2F כפר רופין] במרכז המידע להתיישבות בגליל
* [http://www.romgalil.org.il/cds/70/ כפר רופין] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*
* 
* אלי אלון, [https://web.archive.org/web/20100101000000/https://cafe.themarker.com/post/3055237// סיפורו של "בית רופין" בכפר רופין], באתר TheMarker, 6 בינואר 2014 (מאורכב בוייבאק מאשין)
* 
* [https://youtu.be/A9xSTiUR6po?list=TL-0UgnEd4B20xMjAyMjAxNg&t=254 כפר רופין ומעוז חיים מופגזים על ידי הירדנים], יומני כרמל, נובמבר 1967 <small>(התחלה 4:14)</small>
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:עמק בית שאן
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:הנצחת ארתור רופין
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1938
בית יוסף (מושב)

צילום אוויר של בית יוסף
בית הביטחון ההיסטורי בבית יוסף
שדה קמה בבית יוסף
בֵּית יוֹסֵף הוא מושב בעמק בית שאן השייך למועצה אזורית עמק המעיינות. המושב נמצא כ-200 מטר מתחת לפני הים.

המושב הוקם ביום שישי, כ"ח ניסן תרצ"ז, 9 באפריל 1937, בעצם מאורעות 1936–1939, כישוב חומה ומגדל ונקרא על שמו של יוסף אהרונוביץ'. המייסדים, ארגוני הצפון א', ב' יצאו יחד עם עוזריהם בשיירה מקיבוץ גשר אל קרקע שנרכשה על ידי הקרן הקיימת, באזור החיבור בין עמק בית שאן ויישובי עמק הירדן. בתקופה הראשונה לוו המתיישבים בנוטרים. במאי 1937 נורו יריות על אנשי בית יוסף שיצאו לשדות ובחילופי אש נהרג אחד התוקפים. בעקבות זאת נערכה סולחה בין אנשי בית יוסף לערביי הסביבה. בינואר 1938 נורו שוב יריות על בית יוסף.

בחגיגות חמש שנים ליישוב נחנך בית ציבורי בו שכן גן ילדים, בית ספר וספרייה.

לאחר הקמת מדינת ישראל הופגז המושב במשך שלושה ימים. לא היו נפגעים בנפש אולם מבנה הציבור נפגע ונותר על תילו נטוש ומוזנח. שיירת משוריינים התקרבה למקום אך כוחות ה"הגנה" הדפו אותה. בנובמבר 1948 הופגז המושב שוב. ביוני 1949 נפגעו שדות המושב בשריפה גדולה. במאי 1950 חגג המושב בר מצווה להווסדו.
 
עוד לפני מלחמת העצמאות התחלפו התושבים במושב. לקראת המלחמה עצמה פונו המשפחות, חלק מהמשפחות עברו למושב בוסתן הגליל וחלקן לאגודה החקלאית נהריה, ורק מעטים חזרו אחרי המלחמה. בתחילת 1951 עמדו 32 צריפים ריקים בהמתנה למתיישבים חדשים. בסוף 1952 היו במושב בעיקר עולים מכורדיסטן ומעיראק. רוב הסובוטניקים עזבו אותה ורק מעטים מהם נותרו בה.

==לקריאה נוספת==
בית יוסף: סיפור שלא סופר: מאת דוד לבקוביץ, הוצאת צ'ריקובר, 2002

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160303231955/http://www.galil-net.org.il/HTMLs/article.aspx?C2004=13139&BSP=13015%2F בית יוסף] במרכז המידע להתיישבות בגליל
* [http://www.romgalil.org.il/cds/65/ בית יוסף] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* [http://michaelarch.wordpress.com/2010/04/25/%d7%a1%d7%99%d7%91%d7%95%d7%91-%d7%91%d7%9e%d7%95%d7%a9%d7%91-%d7%91%d7%99%d7%aa-%d7%99%d7%95%d7%a1%d7%a3-%d7%91%d7%99%d7%aa-%d7%90%d7%94%d7%a8%d7%95%d7%a0%d7%95%d7%91%d7%99%d7%a5/ סקירה היסטורית ואדריכלית מלווה בתמונות] באתר 'חלון אחורי', 4/2010.
* 
* 
* 
* 
* 
* אלי אלון, [http://cafe.themarker.com/post/3461915/ להחזיר את בית יוסף להיסטוריה ] באתר themarker.
* [https://jfc.org.il/news_journal/27440-2/91716-2/ הקמת היישוב בית יוסף, 1937], באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1937
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:יישובים עבריים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:עמק בית שאן
קטגוריה:החזית הירדנית במלחמת העצמאות
קטגוריה:החזית העיראקית במלחמת העצמאות
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:מקבלי נס הקוממיות
מסדה

מַסָּדָה הוא קיבוץ הנמצא בצפון בקעת הירדן, דרומית לכנרת, מערבית לאפיק הירמוך ולקיבוץ שער הגולן. הקיבוץ שייך למועצה אזורית עמק הירדן.

==היסטוריה==
הקיבוץ הוקם בשנת 1937 על ידי חניכי תנועת הנוער הציונית "גורדוניה" מרומניה, כיישוב חומה ומגדל.

נושא את שמה של הפואמה "מסדה" של יצחק למדן, שאחד מנושאיה הוא האומץ והגבורה במצדה בתקופת המרד הגדול. הקיבוץ הוקם בשיתוף עם גרעין מפולין, והוקם ביום אחד יחד עם הקיבוץ השכן, שער הגולן.

במהלך מלחמת העצמאות נהרס היישוב בקרב עמק הירדן, לאחר שחלקו של עמק הירדן (לרבות שער הגולן) נכבש על ידי הצבא הסורי שנעצר בדגניה א'. הקיבוץ הוקם בשנית לאחר מלחמת העצמאות.

במהלך מלחמת ההתשה בבקעת הירדן סבל הקיבוץ ממיקושים, ירי והפגזות. בסוף מרץ 1968, נהרגו שלושה מחבריו וחבר גרעין מחיפה בעלותם על מוקש בשדות הקיבוץ.

ב-23 בנובמבר [https://www.bing.com/search?q=1968+%d7%95%d7%99%d7%a7%d7%99%d7%a4%d7%93%d7%99%d7%94&FORM=LGWQS1 1968], נחנך בית התרבות "[https://michaelarch.wordpress.com/2022/01/12/%D7%A1%D7%99%D7%91%D7%95%D7%91-%D7%91%D7%97%D7%93%D7%A8-%D7%94%D7%90%D7%95%D7%9B%D7%9C-%D7%95%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%94%D7%AA%D7%A8%D7%91%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%A0%D7%98%D7%95%D7%A9%D7%99%D7%9D-%D7%91/ בית ארלוזורוב]", במסגרת אירועים שנערכו במלאת 35 להרצחו של חיים ארלוזורוב. במקום היה אולם רחב הידיים, אשר הכיל בנוסף קומת יציע שבמרכזה נקבע חדר המקרין. בסך הכול הותקנו באולם 540 מושבים. בשנות ה-90 של המאה ה-20 הופסקה פעולתו.

נכון ל-2013, הקיבוץ נמצא לאחר הפרטה ושיוך הדירות לחברי הקיבוץ.

<gallery>
קובץ:Masada21.jpg|בתים טוריים בקיבוץ
קובץ:Masada22.jpg|"בית ארלוזורוב" - אולם ההתכנסות של הקיבוץ
קובץ:Masada20.jpg|חדר האוכל (אינו פעיל)
קובץ:מסדה - הקמת חומת המגן (מרחוק עין הקורא)-JNF009776.jpeg|הקמת חומת המגן (מרחוק עין הקורא)
קובץ:מסדה - הקמת מגדלי הצופים --JNF044812.jpeg|הקמת מגדלי הצופים
קובץ:מסדה - הקמת צריפים.-JNF044810.jpeg|הקמת צריפים
קובץ:מסדה - מסדה על תלה.-JNF044813.jpeg|מסדה על תלה
קובץ:מסדה - מראה מסדה - צילום אויר-JNF035080.jpeg|צילום אויר של מסדה, 1939
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.homee.co.il/%D7%9E%D7%A1%D7%93%D7%94/ אתר קיבוץ מסדה]
* [https://masada.keysofthost.com/ אתר ארכיון קיבוץ מסדה]
* [http://www.romgalil.org.il/cds/145/ מסדה] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* [https://www.youtube.com/watch?v=B3LhHPyvN_k#t=339 מסדה בת חמש עשרה], יומני כרמל פברואר 1952 <small><small>(התחלה 5:39)</small></small>
*
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1937
קטגוריה:מועצה אזורית עמק הירדן
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:יישובים עבריים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:החזית הסורית במלחמת העצמאות
קטגוריה:מקבלי נס הקוממיות
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם ספרים
שרונה (מושב)

שָׁרוֹנָה הוא מושב חקלאי במזרח הגליל התחתון, סמוך לבקעת יבנאל, על הדרך מכפר תבור לכנרת, בתחום המועצה האזורית הגליל התחתון.

המושב קרוי על שם העיירה התלמודית "שרונה", הנזכרת כבר באונומסטיקון של אוסביוס (תחילת המאה ה-4 לספירה), ואשר שמה השתמר ב"ח'רבת סרונה" הסמוכה, בה נתגלו שרידי בית כנסת קדום ותבליטי מנורת שבעת הקנים. הסבר אחר למקור השם שרונה נעוץ בשפה קדומה ( חורית ), ופירושו יער עבות, על שם יער שהיה בסביבה. השורש שר"נ (ולעיתים שר) הוא עץ וגם יער. כנראה שהשם שרונה נוצר בהשפעת יער אלוני התבור שהיה בתקופות קדומות באזור, מהגולן ועד הגליל התתתון, לכיוון הכרמל והשרון. 

ההתיישבות הראשונה במקום הוקמה בשנת 1913 כחווה חקלאית של חברת "אחוזת שיקגו", שנקראה "חוות רמה". כשפרצה מלחמת העולם הראשונה נפסקה הזרמת הכספים מארצות הברית והיישוב ננטש זמנית. לאחר המלחמה התיישבה בשרונה קבוצת רועי צאן מארגון "הרועה" אולם כעבור כשנתיים עזבו את המקום והצטרפו לגדוד העבודה. ב-1920 שבו כמה ממשפחות "אחוזה שיקגו" למקום אך האחרונות שבהן עזבו ב-1928.

בשנת 1936 קיבל ארגון גורדון של עולים מפולין, 5200 דונם מאדמות לוביה בסביבת שרונה, שנרכשו בידי פיק"א לעיבוד. בקציר של קיץ 1937 הקימו אנשי הארגון מחנה במקום. בתחילה כונה המקום גם "לוביה" על שם הכפר הסמוך. 

בנובמבר 1938 הקימו אנשי ארגון גורדון נקודת התיישבות במקום כיישוב חומה ומגדל.
באותה עת טרם היה כביש שחיבר את המקום ליישוב הסמוך יבנאל, ובחורף היו המתיישבים מנותקים מהסביבה.

בשנת 2023 יש במקום כ 600 תושבים ( חברי מושב ושתי הרחבות שנוספו בעשור האחרון ). בשרונה יש 71 משקים. הגידולים העיקריים: רפת, לול, דיר, מטעי זיתים, אבוקדו ורימון, פרדסים ופלחה ובנוסף אורוות סוסים גדולה " דאבל קיי" . במושב יש צימרים לתיירות. רוב התושבים מתפרנסים ממקצועות חופשיים מחוץ למושב.

ביישוב יש גני ילדים, בית כנסת, מרפאה, צרכנייה, וברכת שחיה. רוב ילדי בית הספר לומדים בבית ספר " כדורי", אליו מגיעים בהסעות מאורגנות של המועצה האזורית הגליל התחתון. פעילות של תנועת המושבים מתקיימת ביישוב. 

" מצפה יהל" נמצא בחלקו הצפוני של המושב. אתר הנצחה שהוקם לזכרו של יהל קשת ז"ל בן המושב. האתר משקיף אל שדות הגליל, וואדי אדמי, קרני חיטין, צפון רמת הגולן, הרי צפת והרי נצרת. בחורף רואים את החרמון המושלג. 

חברת המושב הוותיקה ביותר היא בת תשעים ושבע היום. 

במקום יש מרכז פעילות לוותיקים " הותיכאן" בו מתקיימים מפגשים חברתיים, הרצאות, התעמלות, ערבי שירה, מגרש פטאנק ועוד. 

" המאפיה" נמצאת בצד המזרחי של המושב. בית קפה עם מאפים תוצרת בית. 

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20100413182613/http://www.sarona.co.il/ האתר של המושב]
*[https://web.archive.org/web/20140714184641/http://locali.co.il/sarona מערכת ההודעות של מושב שרונה]
* [http://www.romgalil.org.il/cds/400/ שרונה] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

==הערות שוליים==

שלט בכניסה למושב

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1938
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:ארץ ישראל: בתי כנסת עתיקים
קטגוריה:יישובים שהוקמו בעלייה השנייה
מעיין צבי

מַעְיַן-צְבִי הוא קיבוץ במישור החוף ליד זכרון יעקב השייך למועצה אזורית חוף הכרמל.

== היסטוריה ==
היישוב הוקם ב-30 באוגוסט 1938 כיישוב חומה ומגדל שהוקם על ידי חברי המכבי הצעיר שעלו בשנת 1935 מגרמניה. בתחילת דרכם עברו הכשרה בדגניה א', ב-1936 עברו חברי הגרעין באופן זמני לאזור כפר ביל"ו הם עבדו שם כ"פלוגת עבודה". חלקם התגייסו למשטרת המנדט כגאפירים. היישוב הוקם בתחילתו בצומת כביש 4 עם הכביש המוליך לתחנת הרכבת של זכרון יעקב, בקרבת האזור בו היו שאריות ביצות כבארה כישוב חומה ומגדל. בשנת 1942 עברו למקום הנוכחי בגלל מחלת הקדחת שנבעה מקרבתם לביצות.

הקיבוץ הוקם על אדמות בבעלות חברת פיק"א. הקיבוץ קיבל מפיק"א את פרדס "נזלה" לעיבוד ואת האזור המשקי הצמוד שכלל בית אריזה, בית קירור ושלוש בארות. בתחילה נקרא הקיבוץ "מעין"<ref></ref>, על שם מעין הנמצא באזור בנימינה, ליד מבצר שוני. בשנת 1945 הוסף לשמו "צבי" על שמו של צבי הנרי פרנק שהיה מראשי פיק"א בישראל, תמורת הסדרת חובות.

בשנים הראשונות יזם הקיבוץ את גידול הבננות באזור החוף, גידול דגים בבריכות דגים, והקמת מוסך גדול לתיקון משאיות דיזל.

בשנת 1952 בעקבות הפילוג בקיבוץ המאוחד הצטרפו לקיבוץ חלק מחברי קיבוץ שדות ים. בשנת 1953 התרחשה בקיבוץ ההדבקה ההמונית המתועדת הראשונה של קדחת מערב הנילוס.

חברי הקיבוץ התפרנסו ממפעל אופטיקה לייצור עדשות למשקפיים "סקופוס", בריכות דגים, גידולי שדה, מטעי בננות, אבוקדו, לולים לגידול תרנגולי הודו, מוסך וגני ילדים שמשמשים גם את אוכלוסיית האזור. הקיבוץ מחזיק בבעלות של א.ב מתכננים, אחת מחברות התכנון הגדולות בישראל. משנת 2014 התחילה לפעול תנועת הנוער בני המושבים בקיבוץ.

מאחר שמרבית המייסדים עלו מגרמניה הם קיבלו רנטות ופיצויים, שכולן הועברו תמיד לקיבוץ, עד למועד ההפרטה.

מעין צבי נחשב לקיבוץ "מתחדש" . מערכות החיים הופרטו וגם הוחלט על שיוך דירות.

==בית הטבע ע"ש שמעון אנגרס==
בעבר היה בקיבוץ בית הטבע ע"ש שמעון אנגרס שהוא מוזיאון הכולל אוסף פוחלצי ציפורים, זוחלים ויונקים מאזור הכרמל, וכן ממצאים ארכאולוגיים מאתרים בכרמל בעיקר מערת כבארה ונחל אורן. המוזיאון הוקם לאחר מותו של חבר הקיבוץ שמעון אנגרס בשנת 1958, ואוסף המוזיאון מבוסס על האוסף של שמעון אנגרס שהגה את הקמת המוזיאון. חלק מאוסף בית הטבע מוצג במדעטק - המוזיאון הלאומי למדע, טכנולוגיה וחלל בתצוגה הנקראת "בין כרמל לים".

==גלריית תמונות==
<gallery>
קובץ:Maayanzvi01.JPG|חדר האוכל המשקיף על הים
קובץ:Maayanzvi02.JPG|אחד מבתי האבן הראשונים בקיבוץ
קובץ:Maayanzvi03.JPG|מבנה פטרייה משוחזר ששימש את חברי הקיבוץ בימיו הראשונים
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://mayanzvi.org.il/ אתר קהילנט של קיבוץ מעיין צבי]
* 
* תמונות [https://haifa-primo.hosted.exlibrisgroup.com/primo-explore/collectionDiscovery?vid=HAU&inst=972HAI_MAIN&collectionId=81163046000002791&lang=iw_IL מאוסף קיבוץ מעיין צבי] מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* תמונות מאוסף [https://haifa-primo.hosted.exlibrisgroup.com/primo-explore/collectionDiscovery?vid=HAU&inst=972HAI_MAIN&collectionId=81302990380002791&lang=iw_IL בית הטבע ע"ש שמעון אנגרס], קיבוץ מעיין צבי מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* [https://bachang1950.blogspot.com/2021/10/blog-post.html?m=1 הבלוג של גבי בחן בו הוא מספר על ראשיתה של מעין צבי וסביבותיה]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:קיבוצים במחוז חיפה
קטגוריה:רכס הכרמל: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1938
כפר גליקסון

כְּפַר גְּלִיקְסוֹן הוא קיבוץ במישור החוף השייך למועצה אזורית מנשה, ליד היישוב פרדס חנה-כרכור וליד בנימינה 

==היסטוריה==
מקימי היישוב היו חברי גרעין "למקור" של הנוער הציוני, שעלו מטרנסילבניה, עברו הכשרה בדגניה א' ומאמצע 1935 ישבו בהרצליה. בקיץ 1936 עבר הגרעין אל אזור ג' של הרצליה, אז אזור מבודד בין יישובים ערביים. בינואר 1939 סבל הקיבוץ בהרצליה מדליקה שכלתה את המטבח, חדר האוכל, מכשיר הרדיו ו-950 ספרים בספריית הקיבוץ.

הקיבוץ עלה על אדמת פיק"א ליד כפר קרע, בערב חג השבועות, מאי 1939, כיישוב חומה ומגדל. נקודת ההתארגנות לעלייה הייתה בקיבוץ משמרות. קודם לכן, עובדו הקרקעות של פיק"א ליד כפר קרע על ידי חקלאי גבעת עדה.

בשנת 1940 נקבע שהיישוב ייקרא על שם ד"ר משה יוסף גליקסון שנפטר ביום העלייה על הקרקע של היישוב. גליקסון עמד בראש תנועת הנוער הנוער הציוני והיה עורך עיתון הארץ במשך 15 שנה.

ביוני 1943 טרם הוחל בהקמת יישוב הקבע של כפר גליקסון ובתנועת העובד הציוני התרעמו על שהמוסדות המיישבים אינם פועלים לקידום היישוב. בשנת 1944 הונחה אבן הפינה לנקודת הקבע של הקיבוץ.

בעשור הראשון של המדינה לא צלחה דרכו של הקיבוץ והוא שקע בחובות.

==הקיבוץ כיום==
כיום מתגוררים בכפר גליקסון כ-300 תושבים. הקיבוץ מתפרנס, בין היתר, מחקלאות: רפת "גל-ים", גידולי שדה, ותעשייה: מפעל אומגה לייצור חומרי יצירה, מעונות יום לילדים, בריכת שחייה למנויים ועוד.

==קישורים חיצוניים==

* 
* מפה<ref></ref>, 1942, עליה מסומן 'קיבוץ למקור' הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
* מפה<ref></ref> עליה מסומן Qibbutz Lamaqor ממערב לכפר קרע. 1944

==הערות שוליים==

כפר גליקסון. יום העלייה על הקרקע בחומה ומגדל

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1939
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:קיבוצי העובד הציוני
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:קיבוצים במחוז חיפה
שדה יצחק

שְׂדֵה יִצְחָק הוא מושב במזרח השרון, דרומית-מזרחית לחדרה השייך למועצה אזורית מנשה.

המושב הוקם בשנת 1952 על ידי עולים מפולין, פרס ותימן<ref></ref> על אדמות שלפני-כן ישב עליהם קיבוץ להבות חביבה ששינה את מיקומו ועבר כ-3 ק"מ מזרחה.

שמו של המושב ניתן לו על שמו של יצחק שדה, שהיה מייסד הפלמ"ח ומפקדו הראשון<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1952
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:הנצחת יצחק שדה
קטגוריה:להבות חביבה
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
צור משה

צוּר מֹשֶׁה הוא מושב בישראל באזור השרון, ליד העיר נתניה השייך למועצה אזורית לב השרון והוא המושב המאוכלס בישראל.

== היסטוריה ==
===שם היישוב===
היישוב נקרא על שם משה קופינס שהיה פעיל ציוני ביוון ומימן חלק מעלות רכישת אדמות היישוב. לשמו הפרטי של קופינס הוסיפו את המילה "צור", על שם העיר החשמונאית צורן ששכנה באזור. 60% מתושבי המושב היו יוצאי יוון, 35% יוצאי בולגריה, 4% יוצאי יוגוסלביה ו-1% מיוצאי תוניס.

=== הקמת היישוב ===
היישוב הוקם ב-13 בספטמבר 1937 בשם "כפר קופינס" כיישוב חומה ומגדל בעיצומו של המרד הערבי הגדול. את היישוב הקימו שתי אגודות. האחת אגודת "לשדה" של יוצאי יוון שבראשה עמד הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל ובין חבריה נמנו ליאון רקנאטי (הסב), משה קרסו, דוד פלורנטין וברוך עוזיאל והשנייה אגודת בנים לגבולם של יוצאי בולגריה. שטח היישוב בהיקף של כ-1,030 דונמים נרכש על ידי הנוטע והכשרת היישוב מהכפר שופא במחיר של כ-16 לירות ארץ ישראליות לדונם, מחיר שהיה נמוך בהרבה משהוצע לפני פרוץ המרד הערבי הגדול. השטח נמסר לארגון עולי יוון בגלל המחויבות של הקרן הקיימת להקים יישוב עבור עולי יוון, כנגד תרומות גדולות של יהודי יוון שנמסרו כעשור קודם לכן.

העלייה לקרקע בשלב הראשון התבצעה במטרה לשמור על הקרקע, אך בניגוד למקרים האחרים העלייה לקרקע מומנה בעיקר על ידי הארגון ולא על ידי הסוכנות והמוסדות המיישבים. העלייה בפועל נעשתה על ידי 12 גברים רווקים, שהרוויחו משכורת זעומה של 10 גרוש ליום, וכך, סבלו מעוני רב וצברו חובות. פלוגת הכיבוש, כפי שנקראו, התגוררה בצריף יחידי שלידו מגדל ביטחון וסביבם חפירות מגן וגדר. הם זרעו על חלק מהשטח אבטיחים, חציר, ירקות, שעורה, אפונה ותירס. במשך השנה הראשונה הובאו מים על חמורים מקדימה.

בסוף שנת 1938 הוחל בתוכניות לבניית בתים ראשונים ביישוב ולצורך כך הלוותה אגודת "לשדה" 2,000 לא"י לסוכנות, שקיבלה על עצמה לבנות את הבתים. אבן פינה לבתים הונחה בדצמבר 1939 ולאחר מספר חודשים התגוררו במקום 27 משפחות.

===לאחר הקמת המדינה===
עם הקמת המדינה התרחב שטח היישוב לכדי 3,000 דונמים וענפי החקלאות המרכזיים היו פרדסנות, לולנות וגידול ירקות. בהמשך הוקם במקום בית ספר בו למדו גם ילדי המושב השכן גאולים. בראשית שנות ה-60 התגוררו במושב 90 משפחות שמנו 350 נפשות.

בשנות ה-90 נוספה למושב שכונת "הרחבה" בשם "גבעת משה" ("הגבעה"). בשנת 2000 נבנתה במושב שכונה חדשה נוספת – "בוסתן הכפר" ("הבוסתן"). בעקבות אכלוס שתי השכונות, כניסתם של זוגות צעירים רבים והריבוי הטבעי, צור משה נחשב למושב הגדול ביותר בישראל.

נכון לשנת 2012, במקום מתגוררות כ-750 משפחות.
בתחומי המושב נמצא מרכז רפואי לבריאות הנפש לב השרון.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

* [http://inature.info/wiki/%D7%90%D7%A0%D7%93%D7%A8%D7%98%D7%90%D7%95%D7%AA_%D7%95%D7%9E%D7%95%D7%A8%D7%A9%D7%AA_%D7%91%D7%9C%D7%91_%D7%94%D7%A9%D7%A8%D7%95%D7%9F טיול בצור משה], באתר הטיולים "טבע ונופים בישראל"
* 
* [https://jfc.org.il/news_journal/27213-2/93704-2/ הנחת אבן הפינה לבתים הראשונים בצור משה, 1940], באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1937
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:יישובי המועצה האזורית לב השרון
קטגוריה:יהדות יוון
קטגוריה:עליות מבולגריה
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
גאולים (מושב)

גאולים (גְּאוּלִים) הוא מושב באזור השרון ליד העיר נתניה השייך למועצה אזורית לב השרון.

==הקמת היישוב==
המושב הוקם בנובמבר 1938 בשם "בני גאולים", "כפר גאולים" וגאולים על ידי עולים מגרמניה, חברי הבונים, שהיו חברים בקבוצת "השדה" בראשון לציון ולאחר מכן התגבשו כקבוצת עבודה בטירת שלום ליד נס ציונה. היישוב הוקם בפרדס של האחים פאלאטניק בשטח של 350 דונם פרדס וכרם שבמרכזו בית בן שתי קומות ובאר. בתחילה עלו לנקודה 15 מתוך כ-50 חברי הקבוצה וניהלו במקום חיים שיתופיים. על-פי התוכנית, היישוב לא נועד להיות שיתופי, בסופו של דבר. היישוב הוקם במסגרת התיישבות חומה ומגדל, אולם בניגוד ליישובים אחרים לא הוקמו במקום חומה ומגדל, והבית חובר לחשמל עוד לפני העלייה למקום. לאחר שנה התגוררו במקום כ-60 חברים והועבר לעיבודם שטח נוסף של כ-1600 דונם על ידי הקרן הקיימת.

בשנת 1945, לאור אי התאמת המקום לחלוקה לחלקות פרטיות, עברו חברי הגרעין לכפר ידידיה וחברי ארגון "טלמון" מעולי תימן, ארגון ראשון להתיישבות שיתופית של עולי תימן, תפסו את מקומם בנובמבר 1945. בתחילה עלו לנקודה רק הגברים ולאחר התבססות במקום ובניית בתים הובאו גם המשפחות. בשנת 1947 היישוב מנה כ-40 משפחות. בתחילה נודע היישוב כ"טלמון - גאולים" ולאחר מכן הושב השם המקורי "גאולים".

==הקרב על גאולים במלחמת העצמאות==
במלחמת העצמאות היה גאולים בקו החזית.
בסוף דצמבר 1947 בעת ההתקפה על כפר יעבץ נורו יריות גם לעבר גאולים. ב-25 בינואר בערב הותקף המושב ביריות במשך שלוש שעות, מכיוון קלנסווה. התקפה נוספת אירעה במהלך חודש פברואר 1948. במרץ 1948 נורו יריות לעבר המושב ואחד הילדים נפצע. באפריל 1948 נתפס אחד מבני המושב שרעה את פרתו, נלקח לטולכרם, והושב חזרה עם פרתו.

לאחר הקרב על קיבוץ גשר, בו נחל חיל המשלוח העיראקי מפלה, פנה חיל המשלוח לגזרת השרון והשומרון. הצבא העיראקי לאחר שהעתיק את גזרת פעולתו, ובסיוע ערבים מקומיים, תקף את גאולים. בבוקר 28 במאי 1948 החלה הפגזת מרגמות על גאולים. התושבים פונו במהירות לצור משה, לקדימה ולפרדסיה. בשעה 08:00 פרצו שש שריוניות עיראקיות ובעקבותיהן פלוגת חי"ר עיראקית ובוזזים רבים מטירה, קלנסווה וטולכרם. המגינים היו מצוידים בנשק קל בלבד. תוך זמן קצר הצליחו העיראקים לכבוש את רוב המושב. רק במספר בתים בחלק המערבי הצליחו המגינים להחזיק מעמד. מצב חירום הוכרז בחזית המרכז מחשש שהעיראקים ינצלו את הצלחתם וימשיכו בתוכניתם לבתר את מדינת ישראל שזה אך קמה. גאולים היה היישוב הישראלי היחידי שנכבש על ידי העיראקים במלחמת העצמאות.

תוך זמן קצר החלה מתקפת נגד על ידי כוח שיצא מכפר יונה בפיקודו של שאול אפק. התנהל קרב פנים אל פנים מבית לבית. הכוח העיראקי שעסק בביזה ביחד עם הכפריים הופתע מההתקפה והחל לסגת. בשעה 14:00 הופעל תותח "נפוליונצ'יק" שירה מספר פגזים לעבר קלנסווה, דבר שגרם להחשת הנסיגה של הערבים. לפנות ערב תפס כוח מגדוד 32 של חטיבת אלכסנדרוני את גאולים והתבסס במקום.

==לקריאה נוספת==
* ישראל גרנית ודן יהב, התיישבות במלחמה - יישובים שעמדו, פונו, או נפלו במלחמת העצמאות 1948, מכללת כנרת, 2015

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1945
גאולים
קטגוריה:החזית העיראקית במלחמת העצמאות
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובי המועצה האזורית לב השרון
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:מקבלי נס הקוממיות
בית יהושע

בֵּית יְהוֹשֻׁעַ הוא מושב במחוז המרכז, השוכן במישור החוף ממזרח לנתניה, השייך למועצה אזורית חוף השרון.

המושב ממוקם כשכפר נטר מצפונו, ליד קיבוץ תל יצחק מדרומו, היישוב אבן יהודה במזרח, מושב אודים במערב והעיר נתניה במערב הצפוני.

==היסטוריה==
היישוב הוקם ב-17 באוגוסט 1938 על ידי חברי תנועת הנוער "עקיבא" כקיבוץ במסגרת חומה ומגדל על שטח של 1,250 דונם שרכשה קרן קיימת לישראל. את תוכנית המתאר של היישוב הכין האדריכל ריכרד קאופמן. היישוב הוקם בסמוך לתל יצחק, שנוסד חודשיים קודם, וכפר נטר שהוקם שנה אחר כך, מתוך רצון לייצור רצף התיישבות באזור.

היישוב נקרא על שמו של יהושע טהון שהיה פעיל ציוני בחברת "הכשרת היישוב". חברי הקיבוץ החלו לעבד את הקרקעות במקום עוד לפני הקמת היישוב עצמו בתחילת 1938.

בשנה הראשונה לאחר הקמתו גרו חברי הקיבוץ באוהלים שהוקפו בחומה שנבנתה סביב נקודת ההתיישבות. עד שנת 1941, נבנו 7 מבני קבע וחדר אוכל ששימש גם כבית כנסת, ובקיבוץ גרו 80 איש.

באפריל 1949 החליטו חברי הקיבוץ להופך למושב שיתופי.

במאי 1953 נחנכה תחנת הרכבת בית יהושע. בתחנה עוצרת רכבת בינעירונית וגם הרכבת הפרברית בקו בנימינה - רחובות - אשקלון המשמשת גם את תושבי דרום העיר נתניה ואת תושבי המושבים וקיבוצים באזור.

בשנת 1954 החל ניקוז ביצת נחל פולג שהשתרעה מדרום ליישוב.

==מוסדות==
ביישוב נמצא בית הספר "ויצמן", המשמש כבית ספר יסודי לילדי אודים, בית יהושע, כפר נטר, שפיים ותל יצחק.
ביישוב הוקמה אנדרטה, בתכנונו של יהודה יהב, לזכר תנועת הנוער עקיבא. 

בית מזכירות המושב
עקיבא בבית יהושע]]

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20090904085804/http://www.hof-hasharon.co.il/Y_betyehushua.aspx בית יהושע] באתר המועצה האזורית חוף השרון
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1938
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:מושבי העובד הציוני
*
קטגוריה:יישובי המועצה האזורית חוף השרון
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
אנטרוס

אנטרוס (בלטינית: Anterus; נפטר ב-3 בינואר 236) היה האפיפיור התשעה עשר. תקופת כהונתו נמשכה 40 ימים, בין 21 בנובמבר 235 ל-3 בינואר 236. הוא עלה לכס האפיפיורות אחרי גירושם של היפוליטוס מרומא והאפיפיור הקודם פונטיאנוס למכרות בסרדיניה.

במקור הגיע מאזור קלבריה, וככל-הנראה בעל שורשים יווניים. כמו כן, שמו מלמד כי כנראה היה עבד משוחרר. על פי "ליבר פונטיפיקליס" (ספר האפיפיורים) מת אנטרוס מות קדושים כמרטיר מפני שליקט את מעשי המרטירים והפקידם בארכיוני הכנסייה ברומא. עם זאת, רוב החוקרים אינם משוכנעים כי כך היה, משום שתקופת רישום הדברים מאוחרת בהרבה להתרחשותם.

הספולכרה בה נקבר אחרי מותו התגלתה בשנת 1854 על ידי דה רוסי, ונמצאו בה שרידי כתובת ביוונית שנחרטה על לוח מלבני מוארך ששימש לסגירת הקבר.<ref>Catholic Encyclopedia (1913)/Pope St. Anterus</ref> הכתובת מעידה על היותה של השפה היוונית רווחת בשימוש בכנסייה הרומית בתקופה זו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפיפיורים איטלקים
קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:אפיפיורים במאה ה-3
קטגוריה:נפטרים ב-236
עמיר

עָמִיר הוא קיבוץ באצבע הגליל בצפון עמק החולה, מזרחית לעיר קריית שמונה. הוא שייך לתנועת הקיבוץ הארצי השומר הצעיר שהיא חלק מהתנועה הקיבוצית ונמצא בתחום השיפוט של מועצה אזורית הגליל העליון.

בקיבוץ משנת 2023 פועלת המכינה הקדם צבאית מכינת גליל עליון

== היסטוריה ==
גרעין היישוב היה מורכב מעולים, חברי השומר הצעיר מפולין וליטא, קבוצת החלוצים מליטא התיישבה בסוף 1932 ב"מגרש הקיבוצים" בנתניה, ונקראה "קיבוץ השומר הצעיר הליטאי המקביל ב", השם הארוך הוחלף לטובת השם "משמר הוואדי" על שם הוואדי הסמוך, ב-1934 התאחדו חברי הקבוצה עם קבוצה שהגיעה מפולין והם עברו ל"מגרש הקיבוצים" בחדרה תוך שינוי שם הקבוצה ל"עמיר". היישוב הוקם ביום 29 באוקטובר 1939, האחרון במתכונת יישובי חומה ומגדל, על שטח הכפר הערבי ח'יאם אל-וליד (כיום קיבוץ להבות הבשן) שנקנו מהאמיר פאעור הבעלים של האדמה, זו גם הסיבה שערביי הסביבה חשבו שהשם עמיר הוא לכבודו של האמיר. למרות אזהרות של פרופ' ישראל יעקב קליגלר מפני המלריה בנקודת ההתיישבות, עלה היישוב על הקרקע שהיה על שפת ביצת החולה. כמעט כל חברי הקיבוץ חלו במלריה ובגלל מיקום טופוגרפי בעייתי, כבר בחורף הראשון עלו מי החולה והציפו את הקיבוץ, וגם בשנים שלאחר מכן סבל היישוב בכל חורף משיטפונות כתוצאה מהגשמים ומזרימת הנחלים היורדים מן הגולן. לכן הועבר הקיבוץ בשנת 1942 למיקומו הנוכחי על אדמות שנקנו מהכפר הערבי א-דווארה, על גדת נהר הירדן ורק אז התאחדו חברי הקיבוץ עם האימהות והילדים שהיו עד אז בכפר גלעדי.

בסמוך לקיבוץ הוקם שביל עמי החולש על נהר הירדן, הזורם מדרום לקיבוץ.

== כלכלת הקיבוץ ==
בקיבוץ הענפים הבאים:
* חקלאות: גידולי שדה, לול, מדגה, מטעי אבוקדו ואפרסמון.
* תעשייה: מפעל 'עמיר נייר' אשר מייצר חיתולים. המפעל נקלע לקשיים ונמכר לבעלות פרטית אך עדיין פועל בתחומי הקיבוץ. לקיבוץ מפעל בתחום הדפסות המשי אשר עדיין בבעלותו.

<gallery>
amirbeer.JPG|חדר האוכל בתכנון אדריכל מנחם באר
Amirkibutz01.JPG|מבנה השירותים הציבוריים
amirkibutz02.JPG|מגדל השמירה ההיסטורי
amirkibutz03.JPG|מגדל הסילו במשק
</gallery>

==ראו גם==
*בית הספר הדמוקרטי עינות ירדן

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/106/ עמיר], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2015/06/14/סיבוב-בשלושה-חדרי-אוכל-כפר-סאלד-עמיר-ו/ סקירה אדריכלית והיסטורית על חדר האוכל בקיבוץ] באתר 'חלון אחורי', 14 ביוני 2015
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1939
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:עמק החולה: יישובים
קטגוריה:מקבלי נס הקוממיות
קטגוריה:חומה ומגדל
אנרי השני, מלך צרפת

פסלי קבורה של אנרי השני ורעייתו, [[קטרינה דה מדיצ'י, בבזיליקת סן-דני, פריז]]
המלך אנרי השני נפצע אנושות ב[[תחרות הפלה ברומח, 1559; ציור של פרנס הוגנבורג ]]
אנרי השני, מלך צרפת (Henri II 31 במרץ 1519 – 10 ביולי 1559) היה בן לשושלת ולואה, מלך על צרפת מ-31 במרץ 1547 עד מותו.

== חייו ==
אנרי היה בנו של המלך פרנסואה הראשון שהובס בקרב פאביה (24 בפברואר 1524) בידי קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ונלקח בשבי למדריד. ב-15 במרץ 1526, בהתאם להסכם מדריד, אנרי בן השבע ואחיו יורש העצר פרנסואה דה פראנס נלקחו למדריד כבני ערובה למילוי תנאי שחרורו של אביהם משביו. הם הוחזקו בכלא במדריד במשך ארבע שנים, דבר שהטביע בהם את חותמו במשך כל חייהם.

ב-28 באוקטובר 1533, בהשפעתו של האפיפיור קלמנס השביעי, נערך הסכם נישואים בין אנרי לבין קטרינה דה מדיצ'י, כאשר שניהם היו בני 14 שנה בלבד. היא ילדה לו עשרה ילדים, אולם היו לו גם שלוש מאהבות שילדו לו שלושה ילדים נוספים. המאהבת הבולטת ביותר שלו הייתה דיאן דה פואטייה, שהייתה מבוגרת ממנו ב-20 שנים. דה פואטייה הייתה בת סודו ויועצתו של המלך בנושאים שונים ואף חתמה על מסמכים מלכותיים, תוך שהיא דוחקת את אשתו החוקית, קטרינה דה מדיצ'י והופכת בעלת עוצמה רבה יותר בחצר. ב-1536 נפטר אחיו יורש העצר פרנסואה דה פראנס ואנרי תפס את מקומו. ב-1547 נפטר אביו המלך פרנסואה הראשון ואנרי ירש את הכתר בשם אנרי השני.

אנרי השני תבע את נסיגת האנגלים מבולון-סור-מר שלחופי תעלת למאנש, שנפלה לידיהם ב-1544. הוא התכונן להטיל עליה מצור, אך לבסוף הם פינו אותה ב-1550. ב־7 בינואר 1558 כבש צבאו של אנרי השני, תחת פיקודו של פרנסואה, דוכס גיז, את העיר קאלה מידי האנגלים.

אנרי השני חיפש לנקום בקרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה על כך שלקח בשבי את אביו, המלך פרנסואה הראשון, ועל כך שהוא עצמו ישב בכלא במדריד בהיותו ילד. בשנת 1552 קראו הנסיכים הלותרניים בגרמניה לאנרי השני לתקוף את חבל לורן והוא כבש את הערים: טול, ננסי, מץ וורדן. קרל החמישי הטיל מצור על העיר מץ, אך ללא הצלחה. על פי שלום קאטו-קמברזי (3 באפריל 1559) בין אנרי השני לבין מלך ספרד פליפה השני, בנו של קרל החמישי, נשאר חבל לורן בידי צרפת.

המלך אנרי השני היה קתולי אדוק. הוא רדף את ההוגנוטים, העלה רבים מהם על המוקד, וגזר מאסר עולם על רבים אחרים. אולם לא היה בכל אלה כדי לדכא את הכפירה הפרוטסטנטית של ההוגנוטים, ומלחמות הדת בצרפת שהחלו ב-1562 נמשכו עד 1596.

אנרי השני השיא את בתו אליזבת דה ולואה, נסיכת צרפת לפליפה השני, מלך ספרד במסגרת שלום קאטו-קמברזי. כדי לחגוג מאורע זה נערכו בפריז תחרויות אבירים שבהן השתתף המלך אנרי השני. בתחרויות אלה הוא נפצע קשה בראשו ומת מהרעלת דם ב-10 ביולי 1559. אנרי השני נקבר בבזיליקת סן-דני שליד פריז ובנו פרנסואה ירש את הכתר בשם פרנסואה השני.

==ילדיו==

ילדיו מאשתו
*פרנסואה (1544- 1560)
*אליזבת (1545- 1568)
*קלוד (1547- 1575)
*לואי (1549)
*שארל (1550- 1574)
*אדואר (1551- 1589)
*מרגריט (1553- 1615)
*ארקול/פרנסואה (1555- 1584)
*ז'אן (1556)
*ויקטואר (1556)

ילדיו ממאהבותיו
*דיאן (1538- 1619) בתה של דיאן דה פואטייה
*אנרי (1551- 1586) בנה של ג'יין פלמינג
*אנרי (1557- 1621) בנה של ניקול מסביני

==אילן יוחסין==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:בית ולואה
קטגוריה:מסדר הבירית: אבירים וגבירות זרים
קטגוריה:מלכי צרפת מהמאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1519
קטגוריה:נפטרים ב-1559
קטגוריה:אישים הקבורים בבזיליקת סן-דני
שדמות דבורה

שַׁדְמוֹת דְּבוֹרָה הוא מושב עובדים בגליל התחתון, 3 ק"מ מצפון מזרח לכפר תבור, בצד הכביש כפר תבור-יבנאל. משתייך למועצה אזורית הגליל התחתון. כמו כן משתייך לתנועת המושבים.

==היסטוריה ==
המושב נוסד בערב שבועות, ה' סיון ה'תרצ"ט (23 במאי 1939) על אדמות שקנתה פיק"א בשנות העשרים מהכפר הערבי שג'רה (שערה). תושבי שערה עזבו את היישוב לאחר שאדמותיהם נרכשו על ידי פיק"א. הוא נוסד כמושב בהתיישבות חומה ומגדל על ידי ארגון "עומר", שנוסד שבועיים קודם לכן על ידי חלק מחברי המושב השיתופי מולדת, עיקרם עולים מגרמניה, ששאפו לחיות במושב עובדים ולא הסכימו לבחירה של שאר אנשי "מולדת" להיות מושב שיתופי. תחילה נקרא היישוב בשם "עומר" כשם הגרעין שהקימו, אולם בהמשך שונה שם היישוב ל"שדמות דבורה" על שם דורותי (דבורה) דה רוטשילד אשת ארמנד ג'יימס דה רוטשילד שכיהן כנשיא פיק"א ( שמונה לתפקיד זה ב-1924 על ידי אביו הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד), שמכספו נקנתה אדמת המושב, וגם על שם דבורה הנביאה, שבאזור זה כינסה את שבטי ישראל למלחמה בכנענים. 

שנה לאחר העלייה על הקרקע, קיבלו המתיישבים הודעה ששנת החכירה הסתיימה ועל כן לא קיבלו המתיישבים סיוע מפיק"א או מהמוסדות הלאומיים. החכירה הזמנית חודשה משנה לשנה, ובשנה החמישית אושר המושב על ידי פיק"א. באוגוסט 1941 היו במושב כ-50 נפש, כולל חמישה ילדים. 

לאחר סיום מלחמת העולם השנייה הוחל בבניין 40 בתים במקום על ידי פיק"א, על פי תוכנית שהכין האדריכל והאמן מאיר בן אורי. לצורך כך החומה פורקה ושמשה כחומר לבניין. הבתים נחנכו בסוף מאי 1946. המושב חולק ל-50 נחלות של 100 דונם. 40 הוקצו למתיישבים ועוד עשר חיכו לחיילים משוחררים. 

בחודש טבת ה'תשי"ד מנה המושב 250 נפש ושטח אדמתו היה 7,000 דונם אדמת מזרע, מהם 4,000 של פיק"א ו-3,000 של קק"ל.

במהלך שנות השבעים הופשרו קרקעות לבנייה בחלקו הדרומי של המושב במסגרת הרחבה, ונמכרו לבני התושבים הוותיקים של היישוב כמו גם לתושבים חדשים. 

במהלך שנות השמונים הורע מצבו של המושב, כתוצאה מהצטברות חובות כספיים, והאגודה המיישבת הושמה תחת כינוס נכסים. מסוף שנות התשעים ובמהלך העשור הראשון של המאה ה-21 תחת כינוס הנכסים הופשרו קרקעות לבנייה במסגרת הרחבת המושב בחלקו המזרחי ונמכרו לבני התושבים הוותיקים של היישוב ולתושבים חדשים על מנת לכסות את חובות המושב.

תושבי היישוב מתפרנסים מחקלאות, חדרי אירוח, גלריית אמנות, מפעל לשלטי עץ, אתר תיירות וטיולי שטח, משרד לגרפיקה ממוחשבת, חוות סוסים, אתרי מבקרים בנושא משי, ייצור חלב ומרכז המבקרים דבורת התבור העורך סיורים בנושא הדבורה והדבש.

ביישוב פעוטונים, גנים, בריכת שחיה, מועדוני נוער, מגרש ספורט וגני שעשועים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.shadmot-dvora.co.il/ שדמות דבורה] האתר הרשמי
* [http://www.romgalil.org.il/cds/416/ שדמות דבורה] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1939
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן מאיר בן אורי
קטגוריה:יישובים ע"ש בני משפחת רוטשילד
פביאנוס

פביאנוס (בלטינית: Fabianus; מת ב-20 בינואר 250) היה האפיפיור העשרים של הכנסייה הקתולית. הוא ישב על כס האפיפיור בין השנים 236 ו-250. על עלייתו לכס האפיפיור מספר אוסביוס מקיסריה:
:"אומרים שפביאנוס בא אחרי מות אנטרוס יחד עם אחרים מאזור הכפר ושהה ברומא, וכאשר היה שם נבחר למשרה... כאשר כל אחיו התכנסו לבחור מי יירש את האפיפיור של הכנסייה, כמה אנשים ידועים ומכובדים נישאו על שפתי רבים, אבל פביאנוס, אף על פי שהיה שם, לא עלה על דעתו של איש. אבל מספרים כי לפתע עפה יונה והאירה מעל ראשו, והזכירה את ירידת רוח הקודש אל המושיע בדמות יונה.
:"ואז כל האנשים, כאילו הונעו על–ידי רוח אלוהית אחת, קראו בלהיטות פה אחד כי הוא ראוי ובלי שהות נטלוהו ושמו אותו על הכס האפיפיורי."

ככל הנראה, סיפורו של אוסביוס הוא בדיה, שכן סיפור דומה מספר רופינוס על האפיפיור זפירינוס. ייתכן ועלייתו של פביאנוס לכס נבעה מחילופי משמרות מסוימים בכהונות הבכירות בכנסייה, שכן באותה תקופה, מספר אוסביוס, מתו זבינוס בישוף אנטיוכיה ודמטריוס בישוף אלכסנדריה.

פביאנוס כנראה היה ממשפחת אצולה רומאית, כאשר שמו מרמז על משפחת פאביוס. תקופת כהונתו של פביאנוס אופיינה בשקט יחסי בתחום רדיפת הנוצרים, לטענת אוסביוס והירונימוס היה זה משום שהקיסר פיליפוס היה נוצרי באמונתו. ייתכן וזה ההסבר לכך שספר האפיפיורים ה"ליבר פונטיפיקליס" מייחס לפביאנוס את חלוקת בישופות רומא לשבע דיוקסיות, שכל אחת מהן תימצא בפיקוח דיאקון ומינוי שבעה תת-דיאקונים לאיסוף תיעוד ואת פעולות (acta) המרטירים, כלומר, הדיווחים על הליכי בית המשפט בעת משפטים. כפי שמעיד מכתב של יורשו, קורנליוס, המצוטט אצל אאוסביוס, חלוקה זו הייתה כבר בתוקף בזמנו.

ישנה גם מסורת שהוא ייסד ארבעה מסדרים קטנים וכן ביצע עבודות בהיקף רחב במערות הקבורה (הקטקומבות). נוסף על כך, הביא להבאת שרידיו של האפיפיור הקודם, פונטיאנוס מסרדיניה וקבורתו בקטקומבת קליקסטוס ברומא. מקורות מאוחרים (גרגוריוס מטור) מייחסים לו גם משיחת שבעה בישופים כמיסיונרים, בהם דני הקדוש מפריז, לגאליה בשנת 245 ואילו קיפריאנוס מזכיר את גינויו של פריבטוס בישוף למבאיסה באפריקה על כפירה. לפי אוסביוס כתב לו אוריגנס מכתב המגן על עצמו מאשמות הטרודוקסיה, דבר העשוי להעיד על כך שנערך או שהיו כוונות לכנס סינוד נוסף לגינויו של אוריגנוס.

עם עלייתו לשלטון של הקיסר דקיוס לאחר מות פיליפוס, המדיניות הרומאית הסובלנית כלפי נוצרים הסתיימה. דקיוס הורה לכולם באימפריה, למעט יהודים, להגיע ולהראות את תמיכתם באימפריה באמצעות העלאת קטורת לצלם. הדבר היה הפתעה לנוצרים רבים, שלמרות שנטשו את מצוות היהדות, ראו בחומרה את האיסור לעבוד עבודה זרה. במסגרת הוראה זו של דקיוס, מת פביאנוס לפי המסורת כמרטיר ב־20 בינואר 250. ככל הנראה נותר כס האפיפיור ריק משך 14 חודשים, עד שמונה לו יורש, קורנליוס. ארכאולוג איטלקי ג'ובאני בטיסטה דה רוסי גילה בשנת 1850 כתובת ביוונית: "פביאן, בישוף ומרטיר". הצווים האפיפיוריים המיוחסים לו על ידי פסבדו-איסידור הם אפוקריפיים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:אישים הקבורים בבזיליקת פטרוס הקדוש
קטגוריה:אפיפיורים במאה ה-3
קטגוריה:נפטרים ב-250
Windows Genuine Advantage

לוגו WGA
Windows Genuine Advantage (WGA בקצרה) היא מערכת של מיקרוסופט שנועדה למנוע שימוש פיראטי במערכות ההפעלה שלה. על מנת להשיג את המטרה הזו, מיקרוסופט מאלצת את המשתמש להריץ תוכנית שבודקת האם העותק של מערכת ההפעלה שבידו מקורי. במקרה שהעותק אינו מקורי, נחסמת האפשרות להשתמש בשירותים שונים מתוך אתר האינטרנט של מיקרוסופט כגון Windows Update ומרכז ההורדות.

== תיאור התוכנה ==
האימות מול מיקרוסופט מתבצע על ידי התקנת תוכנית ActiveX על מחשב המשתמש בפעם הראשונה בה הוא מבקש לעשות שימוש באחד משירותי מיקרוסופט אשר דורשים את האימות. בכל פעם שהמשתמש מבקש להשתמש בשירותים הללו, מורץ ה-ActiveX אשר מדווח בחזרה לאתר על ממצאיו, האם התוכנה היא אכן מקורית. במקרה שהתוכנה מקורית, המשתמש מגיע לעמוד שהוא ביקש לצפות בו ללא הפרעה. במקרה שהתוכנה אינה מקורית, הוא מגיע לעמוד אשר מסביר לו למה נחסמה הגישה שלו לעמוד שהוא ביקש. למרות זאת, עדיין ניתנת האפשרות להוריד עדכוני תוכנה אשר מוגדרים כעדכונים קריטיים (עדכוני אבטחה בעיקר).

== עקיפת ההגנה ==
לאחר שמיקרוסופט החלה ליישם את ה-WGA באתרה, הופצו ברשת האינטרנט שיטות שונות להתגבר על הבדיקה כגון שימוש בקראק על מנת להחליף את קובצי ה-WGA. מיקרוסופט מעדכנת בצורה תדירה את ה-WGA, אך ככל הנראה אין זה מספיק על מנת למנוע לחלוטין מהמשתמשים אשר אין ברשותם עותק מקורי של מערכת ההפעלה מלעשות שימוש באתר.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.microsoft.com/israel/genuine/default.mspx עמוד ה-WGA] באתר מיקרוסופט ישראל
* [http://www.microsoft.com/genuine/downloads/FAQ.aspx?displaylang=he שאלות נפוצות בנושא WGA] מתוך אתר מיקרוסופט ישראל

קטגוריה:רכיבי Windows
קטגוריה:רישוי תוכנה
ג'ויסטיק

ג'ויסטיק
[[סטיבן הוקינג בביקור אצל ברק אובמה - בקדמת התמונה נראה הג'ויסטיק שבעזרתו מתפעל הוקינג את כיסא הגלגלים שלו ואת המחשב שלו המכיל תוכנת תקשורת תומכת וחלופית]]
ג'ויסטיק (באנגלית: Joystick; בעברית: בקר, מוט היגוי) הוא רכיב ציוד היקפי המשמש למתן קלט למחשב, לקונסולת משחקים או לכיסא גלגלים ממונע ובעזרתו ניתן לשלוט על פעולות ותנועות הנעשות במחשב. הג'ויסטיק מורכב מיחידת בסיס ומוט הניתן להזזה לכיוונים שונים. הזזתו של המוט משדרת למחשב את כיוון ההזזה. לעיתים כולל הג'ויסטיק גם כפתור, שלחיצה עליו שולחת סיגנל (אות) למחשב.

השימוש המרכזי בג'ויסטיק נעשה במשחקי מחשב. 

כרכיבי ציוד היקפי נוספים היה הג'ויסטיק בעל חיבור טורי, אך החל משנת 2003 הוחלף בממשק USB.

==סוגי ג'ויסטיקים==
===ג'ויסטיק אנלוגי===
הג'ויסטיק האנלוגי נפוץ במחשבים אישיים. בג'ויסטיק האנלוגי המוט מחובר לזוג נגדים משתנים (פוטנציומטר), אחד בכל ציר, המחשב שולח זרם חשמלי אל קבל, והנגד קובע את זמן הפריקה של הקבל. כלומר, תנועת המוט משנה את התנגדות הנגד ושינוי ההתנגדות משפיע על עוצמת הזרם. מנהל ההתקן מתזמן את התגובה על פי הזרם שקיבל ומתרגמהּ למיקום של המוט, בכל ציר. באופן זה, תנועת המוט מתורגמת לזרם חשמלי המתקבל במחשב. ג'ויסטיקים דורשים לעיתים כיול מוקדם.

===ג'ויסטיק ספרתי===
ברוב המחשבים האישיים של שנות השמונים הותקן ג'ויסטיק ספרתי. התקן הפופולרי היה של מחשבי אטארי, אשר נתמך גם במכונות מתחרות. לעומת ג'ויסטיק אנלוגי, אשר נותן מידע לגבי מיקום המוט, בג'ויסטיק ספרתי המוט רק לוחץ על כפתורים המייצגים את הכיוונים.

==שימושים נוספים==
* ניהוג מטוסים נעשה גם הוא באמצעות סטיק. משיכה אחורה תרים את אף המטוס למעלה, דחיפה קדימה תגרום להורדת אף המטוס והטיה ימינה ושמאלה תגרום לגלגול המטוס ימינה או שמאלה.
* הכוונת תותח הטנק נעשית באמצעות הכוונת ג'ויסטיק לכיוון הרצוי. על הג'ויסטיק מורכב גם הדק הירי.
* הכוונת מנופים, כדוגמת משאבות בטון נעשית בעזרת שלט רחוק עליו יש ג'ויסטיקים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מכשירי אלקטרוניקה בידורית
קטגוריה:אמצעי הצבעה למחשב
זרקאלו

זֵרקַאלוֹ (מרוסית: Зеркало, "ראי"), הוא כתב עת ספרותי ישראלי ברוסית המופץ ארבע פעמים בשנה בישראל, רוסיה ובמדינות נוספות. העורכת שלו היא אירינה ורובל-גולובקינה. יצאו שני קבצים של "זרקאלו" בעברית בהוצאת הקיבוץ המאוחד ב-2001 ובהוצאת עם עובד ב-2005. בין מייסדיו ועורכו הראשון היה הסופר אלכסנדר גולדשטיין.

==קבצים בעברית==
* זרקאלו: ראי לספרות רוסית עכשווית / בעריכת אירינה ורובל-גולובקינה; עריכת התרגומים: שלומית אביאסף ודינה מרקון. הקבוץ המאוחד, (2001). 
* זרקאלו: יצירה רוסית עכשווית בשיח הישראלי / בעריכת אירינה ורובל-גולובקינה וניר ברעם. תל אביב: עם עובד, תשס"ה. 
* [http://uli.nli.org.il/F/69FNGC1AFNK2AXPJASBFE93G6GUBACAXN333TB3UGBUR8C6YQ2-03589?func=find-acc&acc_sequence=017278973 בקטלוג ULS]

קטגוריה:ישראל: כתבי עת ספרותיים
שאול עמור

שאול עמור (כ"א בכסלו ה'תש"א, 21 בדצמבר 1940 – 2 באוקטובר 2004, י"ז בתשרי ה'תשס"ה) היה חבר הכנסת מטעם הליכוד, שר בממשלת ישראל, שגריר ישראל בבלגיה וראש העיר מגדל העמק.

== ביוגרפיה ==
שאול עמור כראש המועצה המקומית מגדל העמק (משמאל) לצד ראש הממשלה, [[מנחם בגין]]
שאול עמור נולד בעיר בוז'עד שבמרוקו ובשנת 1956 עלה עם משפחתו למדינת ישראל. עמור למד עבודה סוציאלית באוניברסיטת חיפה והיה עובד סוציאלי במשך מספר שנים. בגיל 28 החל את הקריירה הפוליטית שלו כשכיהן כסגן ראש מועצת כרמיאל.

בשנת 1971, לקה עמור בסרקומה ע"ש קפושי, מחלת עור נדירה הגורמת לגידולים ולנמקים. מאז, הוא נאבק במחלה כל חייו הבוגרים.

בשנת 1978 נבחר עמור לכהונת ראש המועצה המקומית מגדל העמק מטעם מפלגת הליכוד. עמור כיהן כראש העיר מגדל העמק במשך כ-20 שנה, שבמהלכן תרם רבות לפיתוחה. הוא היה פעיל מרכזי בתנועת הליכוד ונבחר לכהן כחבר הכנסת ברשימתה לכנסת ה-12 בשנת 1988. עמור כיהן כחבר הכנסת מטעם הליכוד בכנסת ה-13 ובכנסת ה-14, אז הוקדשה רוב עבודתו הפרלמנטרית לעניינים חברתיים. במהלך כהונתו כחבר הכנסת התמודד עמור עם החמרה במחלתו שאילצה אותו לעבור ניתוח שבו נכרתה רגלו.

בשנת 1998 התחרה עמור על משרת נשיא מדינת ישראל נגד הנשיא המכהן דאז, עזר ויצמן, אך הפסיד בהתמודדות. בשנת 1999 מונה עמור לשר בלי תיק בממשלת נתניהו. מאוחר יותר בשנה זו מונה לתפקיד שגריר ישראל בבלגיה. עמור כיהן כמשרה זו בתקופה בעייתית ביחסי ישראל-בלגיה, כשברקע עמדה סכנת העמדתו לדין של אריאל שרון בבית המשפט בהאג. כהונתו של עמור כשגריר הייתה משרתו האחרונה בשירות הציבורי.

לאחר חזרתו לארץ החמיר מצבו הרפואי. שאול עמור נפטר בחול המועד סוכות ה'תשס"ה, 2004. הוא הותיר אחריו את אשתו סוזן ושלושה ילדים. לזכרו, עיריית מגדל העמק קראה לשדרה בעיר על שמו.

== חיים אישיים ==
סוזן, אשתו של שאול עמור, הייתה דמות מוכרת במגדל העמק. היא פעלה כל השנים לתמיכה בבעלה ומשלא נבחר זה לתפקיד יושב-ראש הכנסת, האשימה בכך את בנימין נתניהו, ראש הממשלה דאז, באומרה "הוא תקע לנו סכין חלודה בלב וסובב אותה". עם מות בעלה המשיכה בפעילותה הציבורית-פוליטית, התמודדה על תפקיד ראש עיריית מגדל העמק, אך הפסידה בבחירות בסיבוב שני, והתכוונה להתמודד על מקום ברשימת הליכוד לכנסת. היא נפטרה ב-2 ביוני 2008, בגיל 65, כ-4 שנים לאחר מות בעלה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20160814144228/http://shaul-amur.ad-olam.co.il/ דף הנצחה לשאול עמור] ב"עד עולם"
* [http://www.tam.co.il/16_4_2004/magazin1.htm ראיון עם עמור] במגזין עיתון תל אביב
* 
* 
* דני ברנר, [https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/1/ART/791/621.html שאול עמור הובא למנוחות], חדשות nrg, 3 באוקטובר 2004

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם חרות
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד-צומת
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד-גשר-צומת
קטגוריה:ראשי מועצת מגדל העמק
קטגוריה:ראשי עיריית מגדל העמק
קטגוריה:שרי ממשלת ישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:מועמדים לתפקיד נשיא מדינת ישראל
קטגוריה:שגרירי ישראל בבלגיה
קטגוריה:חברי כנסת נכים
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2004