OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
איזופוס

דייגו ולסקס (מוזיאון הפראדו, מדריד)]]
אַיְזוֹפּוֹס או אַיְסוֹפּוֹס (מיוונית: Αἴσωπος; 620 לפנה"ס – 562 לפנה"ס) היה ממשיל מְשלים יווני.

הוא מוכר גם בגלל משלי איזופוס, אוסף של משלים המיוחס לו.

== חייו ==
מקום היוולדו לא ידוע בוודאות; גרסאות שונות מציעות את פריגיה, אתונה, סרדיס, תראקיה או מקומות אחרים. בין היתר תואר כמוקיון בעל חטוטרת, מכוער, כבד פה, אך בעל שכל חריף וכישרון הלצה ושנינה.

כוהני דלפי הרגו את איזופוס משום שעלב בדבריו את האורקל שלהם, ששכן במשכן האלים והיה משיב לשאלות של האזרחים הפשוטים. איזופוס אמר שהאורקל מסייע לכוהנים להרוויח ממצוקותיהם של המאמינים הפשוטים. בתגובה הסתירו כוהני דלפי קערת זהב קדושה בין חפציו של איזופוס, האשימו אותו בגנבה, וכעונש זרקו אותו מראש צוק אל המים.

איזופוס הוזכר לראשונה בכתבי ההיסטוריון היווני הרודוטוס מן המאה ה-5 לפנה"ס, אך הרודוטוס אינו מציין את תכונותיו הגופניות (כיעור, חטוטרת וכדומה), ואלו התווספו לדמותו בתקופה מאוחרת בהרבה. הרודוטוס גם אינו מסביר את הסיבות להריגתו, וגם הסבר זה הופיע מאוחר יותר, אצל היסטוריונים רומאים.

== משלי איזופוס ==

במשך דורות רבים נלמדו משלי איזופוס, אוסף משלים המיוחס לו. המשלים משתמשים בדמויות של אדם וחיה בצורה אלגורית. כמו האפוסים של הומרוס, גם משלי איזופוס עברו במשך שנים רבות מפה לאוזן, עד שבערך בשנת 300 לפנה"ס הם תועדו בכתב. בתקופה ההלניסטית נלמדו משליו בבתי הספר, ופילוסופים השתמשו בהם להבהרת טיעוניהם. אף חז"ל עשו בהם שימוש (למשל רבי יהושע בן חנניה במשל האריה והחסידה). משליו הם מקור למטבעות לשון רבים, כגון "ענבים חמוצים" (ראו השועל והענבים). משלי איזופוס תורגמו לשפות רבות.

מחברים רבים הלכו בעקבותיו של איזופוס, ובהם המשורר וממשיל המשלים הנודע ז'אן דה לה פונטן (1621–1695).

ממשלי איזופוס הידועים:
* "הצב והארנב"
* "הצרצר והנמלה"
* "השועל והאריה"
* "השועל והכרם"
* "השועל והעורב"
* "הילד שצעק זאב"
* "עכבר העיר ועכבר הכפר"
* "התרנגולת שהטילה ביצי זהב"
* "השועל והחסידה"
* "האריה והעכבר"
* "האריה והחסידה"
* "השועל והענבים"
* "העורב והכד"

== קישורים חיצוניים ==

* 
* ג'וזף ג'קובס, משלי איזופוס, 1996 - 
* [https://web.archive.org/web/20091129200256/http://www.outofprintlibrary.com/stacks/index.php?title=Aesop%27s_Fables משלי איזופוס], באתר Out of Print Library 
* [https://web.archive.org/web/20170708052557/http://aesop.planetnull.com/ משלי איזופוס מאוירים] 
* [http://www.mythfolklore.net/aesopica Aesopica: משלי איזופוס באנגלית, בלטינית וביוונית]
* [http://librivox.org/aesops-fables-menu משלי איזופוס בגרסת אודיו], באתר LibriVox 
* [http://www.gutenberg.org/browse/authors/a#a18 משלי איזופוס], בפרויקט גוטנברג 
* 
* Laura Gibbs, [http://journeytothesea.com/aesop-illustrations/ Aesop Illustrations: Telling the Story in Images]
* Laura Gibbs, [http://journeytothesea.com/aesop-wise-fool/ Life of Aesop: The Wise Fool and the Philosopher]
* 
* 
* 

*
קטגוריה:אמנים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:יוונים בתקופה ההלנית
קטגוריה:ממשילי משלים
קטגוריה:סופרים יוונים
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג בארצות אירופה
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-6 לפנה"ס
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-7 לפנה"ס
אמיל יאנינגס

יאנינגס (שני מימין) עם שר התעמולה הנאצי גבלס (שלישי מימין), [[1938]]
אמיל יאנינגס (בגרמנית: Emil Jannings; ) היה שחקן קולנוע גרמני, האדם הראשון שזכה בפרס האוסקר לשחקן הטוב ביותר. יאנינגס התפרסם בזכות הופעתו בסרטים אילמים הוליוודיים רבים, והיה שחקן מפורסם גם בימי המשטר הנאצי. הופעתו בסרטי תעמולה נאציים הביאה להחרמתו ולקץ הקריירה שלו לאחר מלחמת העולם השנייה.

== תולדות חייו ==
יאנינגס נולד בשווייץ לאם שהייתה גרמניה אתנית ילידת רוסיה ואב אמריקאי. בנעוריו עברה משפחתו לגרמניה והוא הופיע כשחקן תיאטרון בלייפציג ובברמן ולאחר מלחמת העולם הראשונה בלהקת התיאטרון של מקס ריינהרדט בברלין.

בשנות העשרים הפך לשחקן ראינוע בחברת הפקת הסרטים הגרמנית UFA. הוא שיחק את אותלו, את טרטיף, את לואי ה-15 בסרט "דו-בארי" של ארנסט לוביטש ואת מפיסטופלס בגרסת פרידריך וילהלם מורנאו ל"פאוסט". בשנת 1926 עבר להוליווד לפי הזמנת אולפני סרטי פרמאונט, שם השתכר 400,000 דולר לשנה וביתו הפך למרכז חברתי למהגרים מעריצים מגרמניה. ב-1929 זכה בשני פרסי אוסקר לשחקן הטוב ביותר על תפקידיו בסרטים "דרך כל בשר" ו"הפקודה האחרונה".

עם כניסת הסרטים המדברים לא יכול היה יאנינגס להמשיך ולהופיע בארצות הברית מכיוון שלא ידע כמעט אנגלית ודיבורו לא היה מובן. הוא שב לגרמניה ואף שכנע את במאי "המלאך הכחול", יוזף פון שטרנברג, לשוב אף הוא לגרמניה מארצות הברית על מנת לביים סרט מדבר שבו יככב יאנינגס בתפקיד הראשי, למרות יחסים אישיים קשים וסבוכים בין שניהם, שכללו כמעט התעללות של פון שטרנברג ביאנינגס. יאנינגס השלים את הסרט אך לא שב עוד לעבוד עם יוזף פון שטרנברג.

עם עליית הנאצים לשלטון היה יאנינגס, שנהנה מהחנופה שהרעיף עליו יוזף גבלס לשחקן מוביל ב-UFA, שהפכה להיות מחלקה במשרד הרייך לתעמולה ולהשכלת העם שהפיקה סרטי תעמולה נאציים. עם כניסת בעלות הברית לברלין ב-1945 הציג יאנינגס בפני הוועדה לדה-נאציפיקציה את פסלון האוסקר שלו כניסיון להוכיח את עברו האמריקאי.

הוא הוחרם ופרש לזלצבורג, שם מת.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קצרמר גרמנים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה גרמנים
קטגוריה:זוכי אוסקר: השחקן הטוב
קטגוריה:פעילי התעמולה הנאצית
קטגוריה:רפובליקת ויימאר: תרבות: אישים
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: קולנוע
קטגוריה:זוכי גביע וולפי
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1884
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1950
משוואה

משוואה היא שוויון בין שני ביטויים שמופיע בו משתנה אחד או יותר. כמו בכל שוויון, שני הביטויים מופרדים באמצעות הסימן "=".

פתרון של המשוואה הוא ערך של המשתנה שהצבתו נותנת למשוואה ערך אמת, כלומר לאחר ההצבה מתקיים השוויון בין שני אגפי המשוואה. אם כל הצבה נותנת ערך אמת, כמו בדוגמה <math>\ x(x - 1)=x^2 - x</math>, המשוואה היא זהות, ואז אין בהתרתה כל אתגר. במקרים אחרים יש למצוא פתרון כלשהו למשוואה, או את כל הפתרונות האפשריים. למשל, המשוואה <math>\ x^2 - x=0</math> נכונה רק לשני ערכים של X, ופתרונותיה הם <math>\ x=0, x=1</math>. במקרים מסוימים משתמשים בסימון מיוחד, סימן השקילות <math>\equiv</math> , כדי לציין זהות ולהבדיל אותה ממשוואה רגילה.

== מאפיינים ==

אם השוויון <math>\ a=b</math> אמיתי, אפשר להפעיל כל פונקציה על שני האגפים יחד, והשוויון ביניהם יישמר. בפרט, אפשר לחבר, לחסר, להכפיל ולחלק את אגפי השוויון בכל מספר, וכל פתרון של המשוואה המקורית יהיה פתרון גם של המשוואה החדשה. אם הפעולה הפיכה (כגון חיבור, שאפשר להפוך על ידי חיסור מתאים, או כפל במספר השונה מאפס), התהליך אינו מוסיף למשוואה פתרונות חדשים. אם הפעולה אינה הפיכה (פורמלית, אם מפעילים פונקציה שאינה חד-חד-ערכית), היא עלולה להוסיף פתרונות חדשים, ובכך היא מאבדת חלק מהמידע הטמון במשוואה המקורית. במקרה קיצוני, כגון כפל באפס, המשוואה הופכת לזהות, שהיא משוואה טריוויאלית.

==סוגים נפוצים של משוואות==
* משוואה פולינומית: משוואות מהצורה <math>\ \sum_{n=0}^{N} a_n x^n = 0</math>.
** משוואה ליניארית: משוואה שכל המשתנים בה הם ממעלה ראשונה, כלומר מופיעים ללא חזקות.
** משוואה ממעלה שנייה או משוואה ריבועית: משוואה מהצורה <math>\ ax^2 + bx + c=0 </math> כאשר <math>\ a,b,c</math> הם מקדמים בשדה נתון (למשל, המספרים הרציונליים). ו-<math>\ a</math>איננו אפס. פתרונות המשוואה עלולים להיות שייכים לשדה המרחיב את השדה המקורי.
** משוואה ממעלה שלישית או משוואה מעוקבת: משוואה מהצורה <math>\ x^3 + a x^2 + b x + c = 0</math> כאשר <math>\ a,b,c</math> הם מקדמים בשדה נתון.
** משוואה ממעלה רביעית: משוואה מהצורה <math>\ x^4 + a x^3 + b x^2 + c x + d = 0</math>, וכן הלאה.
* משוואה מעריכית: משוואה שהנעלם נמצא בה במעריך של חזקה, כמו <math>\ 2^{x^2}\cdot 4^x = \frac{1}{2}</math>
* משוואה לוגריתמית: משוואה שהנעלם נמצא בה בלוגריתם. דוגמה: <math>\ \log _2 x=x-5</math>.
* משוואה טריגונומטרית: משוואה שהנעלם נמצא בה בפונקציה טריגונומטרית. דוגמה: <math>\ \cos(x)=\sin(2x)</math>.
* משוואה דיופנטית: משוואה שקבוצת הפתרונות שלה מוגבלת לקבוצת המספרים השלמים.
* משוואה דיפרנציאלית: משוואה הכוללת משתנים, פונקציות של המשתנים הללו, ונגזרות של פונקציות אלה, וכן קבועים (מספרים). במשוואות כאלה הנעלם הוא הפונקציה, ואותה יש למצוא.
** משוואה דיפרנציאלית רגילה, שבה יש משתנה יחיד, פונקציות שלו ונגזרותיהן.
** משוואה דיפרנציאלית חלקית, שבה יש פונקציות של משתנים אחדים ונגזרות חלקיות שלהן.
* משוואה אינטגרלית: משוואה שבה הנעלם הוא פונקציה המופיעה תחת סימן האינטגרל.

==ראו גם==
* אי-שוויון
* מבנה אלגברי
* משוואה מודולרית
* משוואה פרמטרית
* משוואה כימית

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
*
* 

*
קטגוריה:מושגים במתמטיקה
פסילוי

פסילוי מוקמו בדרך כלל לפני המערך הרגלי העיקרי בצבאות יווניים והלניסטיים
פְּסִילוֹי (מיוונית עתיקה: ψιλοί, וביחיד ψιλός, "פסילוס") היו סוג של חיל רגלים קל בצבאות יוון העתיקה. החימוש של חיילים אלה היה דל, וכלל לרוב כידוני הטלה, קשתות, קלע וכדומה. על פי רוב היו החיילים חסרי מיגון. חיילים בחיל זה אבטחו את אגפי הפלנקס, והתפרסו לפניו למנוע מקשתי האויב לפגוע בו. בצבאם של פיליפוס השני וצבאו של אלכסנדר הגדול הפסילוי התפרסו בין יחידות הפלנקס על מנת לעזור לחיל מגושם זה בשטח קשה למעבר. צבאות אחרים השתמשו בחיילים אלו לתמיכה בפרשים.

==ראו גם==
*לוחמה יוונית בעת העתיקה
* לוחמה בתקופה ההלניסטית

קטגוריה:יוון העתיקה: היסטוריה צבאית
קטגוריה:חיל רגלים
קטגוריה:האימפריה הביזנטית: צבא וביטחון
פלטסט

פלטסט עם חימוש אופייני
פלטסט (πελταστής מלשון πέλτη פֶּלְטֶה - מגן מעוגל בצורת חצי סהר) הוא שמו של חייל רגלי בעל חימוש בינוני בצבאות יוון העתיקה. שמם בא להם ממגנם העגול, העשוי מעץ שנקרא פלטה. ראשיתם בימי יוון הארכאית, אך רק בזמן המלחמה הפלופונסית החיל הזה התחיל לפרוח. הגנרל האתונאי המפורסם איפיקרטס הצליח לגבור על הפלנקס הספרטנית המפורסמת בעזרת חיל זה. 

==חימוש ודרכי לחימה==

הפלטסטים היו חמושים בדרך כלל בחרבות באורך בינוני, כידונים וכלי הטלה אחרים. להגנתם היה להם מגן וקסדה. נגד מבנים מוצקים כמו הפלנקס, הפלטסטים נלחמו במערך מפוזר, כשהם מנסים לאגף אותה. נגד כוחות קלים מהם, יכלו להילחם במערך מוצק יותר. פלטסטים היו חיל גמיש מאוד, מתאים לכל קרקע (שלא כמו הפלנקס שהייתה מתפרקת על קרקע הררית). פלטסטים איישו את חילות המצב במבצרים, שירתו על ספינות קרב והסתערו על ספינות האויב ועוד. השירות בחיל זה דרש אומץ לב ניכר, כי בניגוד להופליט המוגן ב-30 קילו מתכת, הפלטסט חשוף יחסית ודרך לחימתו מסוכנת יותר. מסיבה זו, רב הפלטסטים היו שכירים או אזרחים עניים, שלא יכלו לממן את הפנופליה (כלי הנשק) של ההופליט. 

==מוצא==

רוב הפלסטסים היו שכירי חרב ובהתחלה, רובם באו מתראקיה. ידועים הפלטסטים המעולים מבני שבט האגריאנים שתרמו תרומה מכרעת לניצחונו של אלכסנדר הגדול בקרב גאוגמלה ובקרבות נוספים. עם התפרקות הפולייס הקלאסיים.

==ראו גם==

*לוחמה יוונית בעת העתיקה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:יוון העתיקה: היסטוריה צבאית
קטגוריה:חיל רגלים
וליטים

וליטים (בלטינית: Velites, ולס, Veles ביחיד) הוא סוג של חיל רגלים קל שהיה בשימוש בצבא הרומי בתקופת הרפובליקה הרומית התיכונה. השימוש בחיילים אלו החל עם המעבר של הצבא הרומי משיטת הפלאנקס לשיטה המאניפולוס במהלך המאה ה-4 לפנה"ס. הווליטים הורכבו מהאזרחים הצעירים והעניים ביותר שהיו חייבים בשירות צבאי ברפובליקה הרומית. 

== חימוש ==
וליטים
חימושם כלל גלדיוס (סוג של חרב קצרה) ומספר כידוני הטלה (hasta velitaris, ידוע גם בשם Verutum). כידון זה היה באורך מטר, בעל חוד קצר ממתכת רכה והוא התכופף לאחר שפגע במטרתו, מה שמנע מהאויב להשתמש בו בשנית. כידון זה היה קצר וקל בהרבה מהפילום, בו השתמשו הלגיונרים הרומים. 

להגנתם הצטיידו הווליטים בקסדת ארד, מגן עגול ושריון קל, לרוב מעור או בד עבה. סימן היכר של הווליטים היה עור הזאב שנהגו לעטות על גופם. בזכות שריונם וזיונם הקל, היו הווליטים הרגלים הניידים ביותר בצבא הרומי. 

== תפקוד ==
בדרך כלל, בלגיון בעל סדר כוחות מלא היו כ-1,200 וליטים.

הווליטים נפרסו לפני הלגיון, אך לא הסתדרו בקו מוצק דוגמת קווי הלגיונרים. כעקרון, לא נהוג לספור את מערכם במספר קווי הלגיון. הווליטים היו הראשונים שיצרו מגע עם האויב על ידי הטלת כידוניהם לעברו. לאחר מכן היו הווליטים נסוגים לאחור דרך הרווחים שבין המניפולים, או שתיגברו את אגפי הכוח.
 
הווליטים החליפו בעת המלחמה הפונית השנייה את הרוראריאי. על פי טיטוס ליוויוס הדבר קרה בעת המצור על קפואה. השימוש בווליטים נמשך עד לרפורמה של גאיוס מאריוס שביטל את הסידור המניפולארי וארגן את הצבא הרומי במסגרת החדשה והאחידה בנשקה של הקוהורטה. 

== לקריאה נוספת ==
*פוליביוס, היסטוריה, ספר 6, 22. <sup>([http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Polybius/6*.html לקריאה מקוונת])</sup>
*ישראל שצמן, תולדות הרפובליקה הרומית, הוצאת מאגנס 1990, עמ' 247-251.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.gutenberg.org/files/10907/10907-h/10907-h.htm#h4 קטע אצל ליוויוס שמתאר את כינון גיס הווליטים] (פרויקט גוטנברג, אנגלית)
==הערות שוליים==

קטגוריה:חיל רגלים
קטגוריה:הצבא הרומי
עריסת חתול

עריסת חתול (באנגלית: Cat's Cradle) הוא ספר מדע בדיוני סאטירי שנכתב על ידי קורט וונגוט בשנת 1963 ועוסק בקשרים בין מדע וטכנולוגיה, דת ומצוות, נשק להשמדה המונית וסוף העולם. שם הספר הוא שמו האנגלי של המשחק המכונה בעברית "סבתא סורגת".

אוניברסיטת שיקגו, שדחתה את התזה הראשונה של וונגוט בתחום האנתרופולוגיה, קיבלה לאחר מכן את ספרו "עריסת חתול" כתזה, והעניקה לו את התואר.

==עלילה==
היצירה נפתחת בתקופה שבה המספר, שהוא עצמו סופר, מתכנן לכתוב ספר העוסק בדברים שאמריקאים חשובים עשו ביום שבו הוטלה פצצת האטום על הירושימה. בעודו חוקר נושא זה, המספר מתוודע לילדיו של פיזיקאי בדיוני מפורסם, פליקס הויניקר, שעזר בבניית פצצת האטום. בשנים שלאחר המלחמה פיתח אותו הויניקר חומר המכונה קרח תשע - מערכת גבישית חלופית למים מוצקים שנקודת ההתכה שלה 45.8 מעלות צלזיוס, גבוהה מטמפרטורת החדר. החומר נועד בתחילה לסייע לנחתים האמריקאים לחצות ביצות מבלי להירטב, אך מעולם לא נעשה בו שימוש למטרה זו.
הספר עוקב אחר ההיסטוריה של החומר המחולק בין ילדיו של הויניקר, שהמידע על הימצאותו גורם למדינות להילחם עליו בשיטות יוצאות דופן. בסופו של דבר משתחרר קרח תשע בחוף הים של האי הקריבי הבדיוני "סאן לורנצו", והשחרור מוביל לקטל רוב החיים עלי אדמות, שכן כל המים בעולם הופכים ממים נוזליים למצב הצבירה המוצק של קרח תשע.

==בוקונוניזם==

הספר מתאר דת דמיונית - בוקונוניזם, ובנוסף כמה מהעקרונות המרכזיים שבה. ביניהם:
* קאראס - קבוצה של אנשים שמבלי ידיעתם שותפים לגורל אחד; קבוצה שפועלת בלא יודעין להגשים מטרה כל-שהיא של האלוהים.
* גראנפאלון - קאראס מזויף; קבוצה של אנשים שמאמינים בשגגה שהם שותפים לגורל, גורל שאיננו קיים.
* וואמפטר - הנקודה סביבה סובב הקאראס.

במילותיו של וונגוט (מתוך וואמפטרים, פומה וגראנפאלונים):

מספר אנשים שמאסו במה שיש לדתות הקיימות להציע, החליטו להמיר את דתם לבוקונוניזם.

== תרגומים לעברית ==
הספר היה ספרו הראשון של וונגוט שתורגם לעברית, ב-1978. התרגום נעשה בידי אמציה פורת ויצא בהוצאת עם עובד. בשנת 2001 יצא תרגום נוסף של יענק'לה רוטבליט, בהוצאת זמורה-ביתן. הספר הוא אתגר קשה למתרגמים, בשל שפע משחקי המילים שבו, והעובדה שחלקים ממנו כתובים (במקור) בעגה בדיונית המכונה בספר "סן-לורנצית".

== ראו גם ==
* קרח תשע - להקת רוק ישראלית ששמה לקוח מהספר

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.cs.uni.edu/%7Ewallingf/personal/bokonon.html ספרי בוקונון]
* [http://www.urbandictionary.com/define.php?term=karass הגדרת קאראס]
* [http://www.urbandictionary.com/define.php?term=granfalloon&f=1 הגדרת גראנפאלון]
* 
* 

קטגוריה:ספרי 1963
קטגוריה:ספרי מדע בדיוני
קטגוריה:ספרי קורט וונגוט
קטגוריה:אי-אלימות באמנות
קטגוריה:ספרי ספריה לעם
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
אי-שוויון (מתמטיקה)

אי-שוויון הוא שם משותף לשני סוגי טענות במתמטיקה. הטענה הראשונה היא ששני ערכים a ו־b שונים זה מזה, שאותה מסמנים <math>\ a\neq b</math>. הטענה השנייה היא שאחד מן הערכים גדול מהשני, שאותה מסמנים <math>\ a <b</math> או <math>\ b > a</math>, טענה זו נקראת אי-שוויון חזק. הטענה שאחד הערכים גדול או שווה לשני, שאותה מסמנים <math>\,a\leq b</math> או <math>\,b\geq a</math>, נקראת אי-שוויון חלש.

==פעולות באי-שוויונות==

יחס הסדר על הישר הממשי הוא ליניארי, כלומר, מבין כל שני מספרים שונים, אחד מוכרח להיות גדול מן השני. תכונה זו מאפשרת לשאול, בהינתן שני מספרים (או "תבניות מספר" - ערכים התלויים במשתנה אחד או יותר) a,b, איזה יחס הוא הנכון: <math>\ a<b</math>, 
<math>\ a=b</math> או <math>\ a>b</math>. בפרט, כל מספר ממשי אפשר להשוות לאפס - וכך מתקבלת החלוקה למספרים חיוביים, או בעלי "סימן חיובי" (אלו הגדולים מאפס) ושליליים, או בעלי "סימן שלילי" (אלו הקטנים מאפס).

משוואות כמו <math>\ 2x+4y=6, x-5y=0</math> אפשר לחבר, לחסר ולהכפיל (כל אגף בנפרד), והתוצאה המתקבלת היא משוואה חדשה. באי-שוויונות, הפעולות המותרות הבסיסיות הן כדלקמן: 
# אם <math>\ a<b</math> אז לכל c, <math>\ a+c<b+c</math>;
# אם <math>\ a<b</math> ו-<math>\ d</math> חיובי, אז גם <math>\ ad<bd</math>; אם <math>\ d</math> שלילי, אז <math>\ ad>bd</math>;
# אם <math>\ 0< a<b</math>, אז גם <math>\ a^2<b^2</math>.
החוק השני מקנה לאיבר האפס מעמד מיוחד. כפי שהכפל באיבר חיובי שומר על כיוון האי-שוויון, כפל באיבר שלילי תמיד הופך אותו. (בפתרון של אי-שוויונות קורה שמכפילים בגודל שהסימן שלו אינו ידוע, וכדי לשמור על האי-שוויון שהוכפל, יש לבדוק בנפרד את שתי האפשרויות).

מן החוקים שהוזכרו לעיל, יחד עם התכונות הבסיסיות של יחס הסדר (ובפרט, הטרנזיטיביות שלו) נובע גם ש-
# אם <math>\ a<b</math> ו- <math>\;c<d</math> אז <math>\ a+c<b+d</math>;
# אם <math>\ 0<a<b</math> ו- <math>\ 0<c<d</math> אז <math>\ ac<bd</math>.

== מערכת של אי-שוויונות ליניאריים ==

האלגברה הליניארית עוסקת במערכות של משוואות ליניאריות בכמה נעלמים. הצעד הבסיסי בחקירת אי-שוויונות הוא הבנת המבנה הגאומטרי של מערכת השוויונות המתאימה (המתקבלת מהחלפת כל סימן אי-שוויון בסימן השוויון). כפי שמשוואה ליניארית מגבילה את הפתרון לעל-מישור (שממדו קטן ב-1 מממד המרחב המקורי), כל אי-שוויון מגביל את הפתרון לחצי המרחב ("מעל" לשוויון ומתחתיו). מערכת של אי-שוויונות מגדירה פאון (לאו-דווקא חסום), העשוי להיות ריק אם אין למערכת פתרון. בעיות אופטימיזציה על קבוצות כאלה כרוכות בתכנון ליניארי.

כדי שלמערכת של משוואות ליניאריות (כמו <math>\ x+y=1, x+z=1, z-y=6</math>) לא יהיה פתרון, מוכרחה להיות תלות ליניארית בין המשוואות. בדומה לזה, כדי שלמערכת של אי-שוויונות 
<math>\ \sum_{j=1}^{n}a_{ij}x_j>0</math> 
(<math>\ i=1,\dots,m</math>) לא יהיה פתרון, מוכרח להיות צירוף ליניארי עם מקדמים חיוביים של האי-שוויונות, השווה לאפס; כלומר, מוכרחים להיות קבועים <math>\ b_1,\dots,b_m\geq 0</math>, שאינם כולם אפס, כך ש- <math>\ \sum_{i=1}^{m} b_i(\sum_{j=1}^{n}a_{ij}x_j)=0 </math>.

== הכללה ==

יחס הסדר המוגדר על שדה המספרים הממשיים הופך אותו לשדה סדור; הסימונים, הפעולות והתכונות של יחס הסדר של הממשיים חלים באותו אופן בכל שדה סדור.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://www.lergo.org/index.html#!/public/lessons/595217804a926a13d62e3704/intro אי-שוויונות], באתר לרגו

*
קטגוריה:אלגברה בסיסית
קטגוריה:יחסים מתמטיים
קטגוריה:קבוצות סדורות
יחד (קיבוץ)

יחד הוא קיבוץ בגליל, בתחומי המועצה האזורית משגב. הקיבוץ מצוי על רכס יודפת, מערבית להררית, ומשקיף על בקעת בית נטופה. בקיבוץ יחד מתגוררות 46 משפחות.
== היסטוריה ==
בשנת 1981 הוקם יחד על ידי גרעין של חברים העוסקים במדיטציה טרנסצנדנטלית שהחל את דרכו בהכשרה בקיבוץ עין דור. מאז עבר הקיבוץ מקום מספר פעמים (פלך, מחנה יבור שליד צומת אחיהוד ולבסוף במחנה קרוואנים בהררית).

הקיבוץ עלה לקרקע סופית במקומו הנוכחי בשנת 1992.

קיבוץ יחד והררית נחשבים כישוב מוניציפלי אחד. הם מנוהלים באמצעות ועד מקומי משותף. החיים הקהילתיים מנוהלים באמצעות שתי אגודות שיתופיות נפרדות.

כיום הקיבוץ בתהליך הרחבה וכ-24 בתים חדשים בשלבי אכלוס או שלבי בנייה מתקדמים, בנוסף לתהליך הרחבה הקיבוץ מופרט.

לבתי הספר באזור נוסעים התלמידים על ידי הסעות של המועצה האזורית משגב ולשאר בתי הספר על ידי מערכי ההסעה הייעודיים להם.

החברים בקהילה מתפרנסים ממגוון מקצועות בתחומים שונים כגון: הייטק, ייעוץ, הנדסה, הוראה, טיפול אלטרנטיבי ועוד.

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20140821185456/http://www.misgav.org.il/page_13901 יחד - אתר מועצה אזורית משגב]

*[http://www.romgalil.org.il/cds/1032/ יחד יישובים גליל מערבי]
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:מדיטציה טרנסצנדנטלית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1992
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:תוכנית המצפים
אבטליון (יישוב)

אַבְטַלְיוֹן הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב נמצא על רכס יודפת, מערבית לקיבוץ יחד ודרומית לעראבה, בדרך להררית, ומשקיף על בקעת בית נטופה. גובה היישוב הוא 450 מטר מעל פני הים. היישוב ממוקם כ-15 קילומטרים ממערב לכנרת, וכ-35 ק"מ מזרחית לעיר חיפה.

היישוב קרוי על שמו של אחד מחכמי הזוגות במשנה (שמעיה ואבטליון), אבטליון היה דמות מוכרת מהתקופה הראשונית של המשנה.

== היסטוריה ==
הממשלה החליטה על הקמת היישוב בדצמבר 1983, במסגרת תוכנית המצפים לייהוד הגליל. היישוב נוסד כמושב שיתופי בשנת 1987, על ידי גרעין של עולים מארגנטינה חברי תנועת "ישראל הצעירה" (תנועת הנוער של הציונים הכלליים) שחלמו לייסד מושב שיתופי בארץ, יישוב ראשון לתנועתם. באוגוסט נערך טקס העלייה לקרקע של המושב.

חברי ההנהגה העולמית (יו"ר ההנהגה פנחס מאירוביץ, ראש דסק חינוך אריה לויט, ראש דסק אירופה ומאוחר יותר המזכ"ל יצחק אשר) פעלו ללא הרף כדי לקבל את האישור מוועדת ההתיישבות כדי לבסס את המושב, יצחק מודעי קידם את הרעיון עד התגשמותו וגדעון פת התכבד בטקס גזירת הסרט. בשנת 1992 הפך אבטליון ליישוב קהילתי. כיום מתגוררות ביישוב כ־115 משפחות.

== אוכלוסייה ==
לפי נתוני הלמ"ס נכון לדצמבר 2012, המועצה האזורית משגב, בה שוכן היישוב אבטליון, מדורגת 9 מתוך 10, בדירוג החברתי-כלכלי. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת תשע"ב (2011–2012) היה 95.3%.

==קישורים חיצוניים==

*
*[https://www.misgav.org.il/objDoc.asp?PID=227&OID=197231&DivID=1&docMode=settMap אבטליון], באתר מועצה אזורית משגב
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:ציונות כללית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1987
קטגוריה:תוכנית המצפים
דמיידה

דמיידה (בערבית: ضميدة) הוא יישוב בדואי בגליל, הדרומי מבין יישובי המועצה האזורית משגב, סמוך לכפר מנדא.

היישוב הוקם במאה ה-17 והוכר על ידי מדינת ישראל בשנת 1995. בתחילת 2004 נעשו עבודות פיתוח משמעותיות בכניסה ליישוב.

== גלריה==
<gallery>
666.jpgבית מגורים טיפוסי ביישוב, 2006
דמיידה - מרכז הישוב.JPG|דמיידה - מרכז היישוב
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20081228083133/http://www.misgav.org.il/Settlements/Dmeideh/ דמיידה], באתר של המועצה האזורית משגב

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-17
הר חלוץ

הַר חָלוּץ, ובשמו הרשמי חָלוּץ, הוא יישוב קהילתי בגליל העליון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב מצוי צפונית לכרמיאל ודרומית למעלות תרשיחא, מעל בקעת בית הכרם, בגובה 752 מ' מעל פני הים על גבעות המכוסות חורש טבעי. היישוב מצוי מרחק נסיעה קצר מהערים כרמיאל ומעלות.

== תולדות היישוב ==
היישוב נוסד באוקטובר 1985 על ידי גרעין עולים מארצות הברית בהובלתו של חיים שרת בנו של משה שרת, בתמיכת התנועה הרפורמית והסוכנות היהודית. היישוב נועד להיות קהילה בעלת תפיסת עולם פלורליסטית.

שמו הראשוני של היישוב היה הר חלוץ, עברות של השם הערבי של ההר הסמוך - ג'בל אל-חאלצ'ה. שמו הרשמי נקבע כחלוץ.

== תרבות ==
בהר חלוץ פעילות חברתית ותרבותית מגוונת לכלל הקהילה, פעילויות והרצאות למבוגרים, מסיבות ואירועים משותפים בחגים. חברי היישוב נוהגים לחגוג את רוב החגים יחדיו. לעיתים נערכים אירועים ומסיבות בארגון ועדת תרבות או ביוזמה פרטית במועדון היישוב.

ביישוב קיימת פעילות ברוח התנועה הרפורמית הכוללת קבלת שבת, תפילות וחוגי לימוד. בנוסף, ביישוב פועלת תנועת הנוער העובד והלומד ומערבת את ילדי השכבות: ד' – יב'.

== עסקים ==
ביישוב פועלים בעיקר עסקים קטנים ופרטיים כגון: סדנאות לחמי מחמצת ייחודיות, בר, עיצוב פנים ועוד. עסקים אלה פועלים בבתים הפרטיים של התושבים או במבנים ציבוריים בתוך היישוב. בנוסף, קיימות גם מספר בקתות נופש בסגנון סקנדינבי.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.romgalil.org.il/cds/210/ הר חלוץ לחיות את הגליל]
* [http://www.halutz.org.il אתר היישוב הר חלוץ]
* [https://www.misgav.org.il/הר-חלוץ/ הר חלוץ], באתר המועצה האזורית משגב
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1985
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:יישובים רפורמים
הררית

הררית, מבט מצפון מזרח
הֲרָרִית הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב שוכן על הר נטופה בקצהו המזרחי של רכס יודפת בסמוך ליישובים עראבה ואבטליון.

מהישוב נשקף לדרום נוף בקעת בית נטופה והר תורעאן, מצפון בקעת סכנין, הר כמון ורכס הרי מירון, וכן ממזרח ומערב נשקפים הכנרת והים התיכון. בקצהו הצפון-מזרחי של היישוב שוכנת לאורת נטופה. נכון לשנת 2018, היישוב מונה כ-160 משפחות ומתגוררים בו 446 תושבים.

== היסטוריה ==
היישוב נוסד בשנת 1980 במסגרת תוכנית המצפים בגליל על ידי התאחדות האיכרים והוקם על ידי גרעין מודטים אשר עסקו במדיטציה טרנסצנדנטלית לפי מהרישי מהש יוגי. במשך שנים העיסוק בתחום זה היווה תנאי כניסה לקהילה ולישוב.

בשנת 1992 הצטרפה ליישוב כאגודה שיתופית נפרדת קיבוץ יחד.

בשנת 2005 נפתח היישוב לקליטת תושבים כללית ונבנתה הרחבה גדולה, בנוסף הוסר התנאי לעיסוק במדיטציה. מאז ועד היום היישוב נמצא בתהליך הרחבה ופיתוח.

=== היישוב כיום ===
==== ניהול ====
ביישוב הררית קיימות שתי אגודת שיתופיות שמטרתן ניהול החיים הקהילתיים לרווחת התושבים: אגודת "הררית" ואגודת "יחד", שתיהן אגודות שיתופיות חקלאיות רשומות. בדומה ליתר היישובים במועצה האזורית משגב היישוב מנוהל מוניציפלית כיום על ידי ועד מקומי נבחר.

כיום היישוב נמצא בעיצומה של בניית הרחבות קהילתיות של כ-69 בתים.

==== תעסוקה ====
רבים מתושבי הררית מתפרנסים מעסקים קטנים וכעצמאים בתחומים שונים ומגוונים כגון רפואה אלטרנטיבית, יוגה, מדיטציה, הדרכה אישית, מוזיקה, תיירות, בניה, הוראה ועוד. בסביבת הררית קיימים מספר מתחמי תעשייה מרכזיים: פארק התעשייה לשם (רפאל), פארק התעשיות משגב (תרדיון), אזורי התעשייה בכרמיאל ובקריות.

בנוסף, ביישוב קיימים מרכזי משרדים המשרתים תושבים מהישוב ומחוצה לו.

==== תיירות טבע ונוף ====
בשל מיקומו והנוף המרשים הנשקף ממנו היישוב הוא יעד תיירותי בפני עצמו וככזה הוא נפקד לאורך השנה על ידי תיירים רבים המגיעים לטיולים קצרים בסביבתו. ביישוב מספר יחידות אירוח וכן בתים רבים המוצעים מדי פעם לטובת אירוח לטווח קצר. בסמוך ליישוב ובמרחק הליכה קצר נמצאת לאורת נטופה שהיא מנזר פעיל, המשקיף על נוף הגליל המזרחי, הכנרת ורמת הגולן.

==== חינוך ותרבות ====
ביישוב פועלים שני מוסדות חינוך לגילים 3–5 המתנהלים על פי עקרונות החינוך האנתרופוסופי וכן מספר משפחתונים לגילי 1–3. בנוסף קיימת פעילות אחר הצהריים ענפה לגילי הנוער.

ביישוב מתקיימות פעילויות תרבות רבות המשותפות לכלל התושבים כגון חגים ושבתות, הופעות אורחים, מופעים וחוגים שונים.

==ראו גם==
*יחד (קיבוץ)
*מדיטציה טרנסצנדנטלית

==קישורים חיצוניים==

*
*[http://www.romgalil.org.il/cds/200/ הררית] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1982
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:מדיטציה טרנסצנדנטלית
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
חוסנייה

חוסנייה (בערבית: حسينية) הוא כפר בדואי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב. הכפר הוכר בשנת 1996. הכפר מצוי דרום מזרחית לכרמיאל. תושבי הכפר נמנים עם שבט סואעד. 

לפי "תקנות מרשם האוכלוסין (רישום מען), תשל"ד-1974" חוסנייה היא מקום הכלול במועצה האזורית משגב והודעה על מען תכלול את שם המועצה האזורית לצד שם המקום.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1996
חמדון

חמדון (בערבית: حمدون) הוא כפר לא מוכר בדואי, השוכן בסמוך ליישוב לוטם בגליל. היישוב שוכן בתחומי המועצה האזורית משגב, כשני ק"מ מצפון לדיר חנא.

הכפר אוכלס ככפר לא מוכר בשנת 1952 על ידי בני שבט בדואי שהיו מפוזרים באזור הגליל. ביישוב מתגוררים 10 משפחות, ושטחו הוא 16 דונם.

הסרט כבר לא אחמד מתעד את ניסיונותיו של תושב המקום, להשתלב בחברה הישראלית.

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים בלתי מוכרים
חרשים

חָרָשִׁים (בקמצים גדולים; ריבוי מן חָרָשׁ) הוא יישוב קהילתי בגליל, הצפוני מבין יישובי המועצה האזורית משגב, צפונית לכרמיאל, ליד פסגת הר שזור בגובה של כ-850 מ' ובסמוך לשמורת הטבע הר מירון. חרשים הוא המקום המיושב הרטוב ביותר בישראל.

== היסטוריה ==
היישוב נוסד בשנת 1980 במסגרת תוכנית המצפים בגליל. היישוב נקרא על שם אתר ארכאולוגי סמוך, "תל חָרָשִׁים", שהיה יישוב עברי קדום בתקופת הברזל, ואשר תושביו נודעו כחרשי ברזל. 

חרשים הוא בין היישובים הבודדים בארץ בהם שימור הסביבה מיושם הלכה למעשה, ואופן ההשתלבות הסביבתית מהווה מקור השראה ליישובים אחרים. היישוב ממוקם בתוך יער האופייני להר הגבוה של הגליל העליון, ובו תצורות סלעים ונוף ייחודיות. היער מאופיין במגוון רב מאוד של צמחים ובעלי חיים. האהבה והכבוד הרב שרוחשים תושבי המקום, מוצאים ביטוי בהשתלבותו הייחודית של היישוב בסביבתו ובמזעור הפגיעה בחורש המקיף אותו ונמצא בתוכו. בשנת 2015 בוצע תכנון אסטרטגי לפיתוח מרוסן ומבוקר של היישוב ל-25 שנה - עד לשנת 2040, במתווה של ישוב לדורות.

בקרבת היישוב תצפיות נוף ושבילי הליכה בחורש. מסלול טיול פופולרי (המסומן במפת סימון השבילים של החברה להגנת הטבע) יוצא מחרשים ויורד על פני מצוק נחל פקיעין אל הכפר פקיעין.

מזג האוויר בחרשים אופייני לאזור הרי הצפון והוא מתאפיין בטמפרטורות נמוכות יחסית ומשקעים מרובים. כמעט בכל חורף מתרחש אירוע שלג ובשל מיקומו הטופוגרפי, כמות המשקעים השנתית היא כ-1,000 מ"מ (אחד המקומות הגשומים ביותר בישראל). ביישוב ממוקמת תחנה של השירות המטאורולוגי הישראלי, שהחלה לפעול בשנת 1986.

== אַקלִים ==
חרשים אקלים ים תיכוני חם (סיווג האקלים Köppen Csa). כל המשקעים מרוכזים בעונת החורף והקיץ יבש לחלוטין. הטמפרטורה השנתית הממוצעת בחרשים היא 16 מעלות צלזיוס. כמות המשקעים הרב שנתית עומד על בערך 986 מילימטרים. חרשים הוא המקום המיושב הרטוב ביותר בישראל.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/211/ חרשים], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
טל-אל

טַל־אֵל הוא יישוב קהילתי בגליל, בתחומי המועצה האזורית משגב. זהו היישוב המערבי ביותר מבין יישובי המועצה האזורית. היישוב נמצא בסמוך לצומת אחיהוד, ונוסד בשנת 1980. 
היישוב הוקם על ידי 12 משפחות חלוצות – 10 מהן עלו מברית המועצות ו-2 משפחות ישראליות. כיום כולל היישוב כ-330 משפחות ויותר מ-1,000 תושבים.

היישוב הוקם בראשיתו כמושב עובדים השייך לתנועת המושבים. מאחר שלא ניתן היה להשתית את היישוב על משקים חקלאיים בגלל מגבלות של קרקע חקלאית זמינה ומגבלת מכסות מים, שונה היעוד וכיום מוגדר הכפר כיישוב קהילתי. הוא רשום כאגודה שיתופית במסגרת "המרכז החקלאי".

מקור השם בברכת משה, . טל-אל נמצא מעל ואדי יצהר, הנטוע כולו בכרמי זיתים אשר היו אחד מיסודות החקלאות הקדומה ואחד מהסמלים של השפע והעושר. טל פירושו שפע הניתן מידי שמים.

בתחילת יולי 2022, הפגינו תושבים מול ביתה של השרה לאיכות הסביבה תמר זנדברג נגד הקמת בית מטבחיים גדול בסמוך ליישוב<ref></ref>. כשלושה שבועות לאחר מכן הודיע משרד הכלכלה והתעשייה על סגירת התוכנית והפסקת קידום התכנון.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.tal-el.org.il/ טל-אל] - האתר הרשמי של היישוב טל-אל
* [http://www.romgalil.org.il/cds/212/ טל אל] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 

==הערות שוליים==

	

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:תוכנית המצפים
יודפת

יוֹדְפַת הוא מושב שיתופי הנמצא בגליל התחתון, צפונית לאתר בו הייתה מצויה העיר הקדומה יודפת, 22 ק"מ דרום מזרחית לעכו ו־9 ק"מ צפונית לציפורי. שייך למועצה אזורית משגב.

יודפת הוא היישוב המערבי ביותר ברכס יוטבת (יודפת), עליו מצויים גם היישובים אבטליון, יחד והררית.

== היסטוריה ==
בשנת 1958 נוסד גרעין, שחבריו כונו "שכטריסטים", בשל היותם מתלמידיו של ד"ר יוסף שכטר, המורה הרוחני מבית הספר הריאלי בחיפה, אשר הטיף לרוחניות יהודית הנוצרת על ידי עדה יוצרת. הגרעין יועד להתיישב באזור יודפת בשטח של כ-2,700 דונם שנרכשו על ידי הקרן הקיימת. בשנת 1960 עלתה למקום קבוצה ראשונה של כ-30 מחברי הגרעין שהתפרנסו מעבודות ייעור והכשרת אדמה. בנובמבר 1961 יצאה למקום משלחת של המוסדות המיישבים לבחור את המיקום המדויק של היישוב.

היישוב שהוקם נתמך על ידי קק"ל והעומד בראש תחום ההתיישבות יוסף וויץ, ונקרא על שם היישוב הקדום המצוי כקילומטר דרומית לו. המבנה הראשון ביודפת היה "המצפה", ומסביבו נבנו חומה וחדרי מגורים, במתכונת הדומה לטירה. בשנים הראשונות עבדו החברים כשכירים של הקק"ל ביעור האזור ובהכשרת אדמות ההר לחקלאות שהפכה למקור הפרנסה הבלעדי של המושב השיתופי במשך שלושה עשורים.

בשנת 1968 נסלל כביש גישה חדש למקום.

מאמצע שנות ה-90 המושב מאמץ מאפיינים של יישוב קהילתי ופרנסת תושביו מגוונת. חלק מחברי היישוב אימצו את תורתו הרוחנית של גאורג איבאנוביץ' גורדייף.

בעשור האחרון נבנתה ביודפת שכונת הרחבה שרבים ממשתכניה הם בני המושב. נכון לשנת 2017 גרות ביודפת כ-300 משפחות.

== חינוך ==
לקהילה ביישוב ישנה זיקה לשיטת החינוך האנתרופוסופית, ותורה זו קנתה לה אחיזה בתחום החינוך של המושב. בשנת 2003 נפתח במתחם המועצה האזורית משגב "בית ספר עודד", מוסד חינוכי (כיתות א'-ח') הפועל לפי שיטת "וולדורף" האנתרופוסופית בהנהלת גיורא אבידור, ובשנת 2011 עבר בית הספר למשכן קבע בכניסה ליודפת.

בשנת 2019 התחלפה ההנהלה כאשר עפרה מתן החליפה את גיורא בתפקיד מנהלת בית הספר.

תלמידי התיכון לומדו בעבר בעיקר בתיכון וולדורף הרדוף ובתיכונים בקמפוס משגב.

ב-2020 הוקם תיכון חדש אשר נמצא כרגע במשכן זמני במבנים הישנים של בית הספר המקצועי של וורטהיימר שבמשגב, ועתיד לעבור למשכן קבע ביודפת.

את התיכון מנהלים ומקימים אילאיל מתן וגיורא אבידור.

== ענפים ועסקים ==
לאחר שבעשורים הראשונים התגלו קשיים רבים בפיתוח אדמות ההר בגליל, מחסור במים ובשטחי עיבוד, נוספו למושב תחומי פרנסה אחרים מלבד חקלאות.

בתחומי המושב פעל מפעל גדול לטקסטיל, בעיקר לגרביים, אשר נסגר לאחר שחברת "דלתא" רכשה אותו.

במושב קיים "יער הקופים" - גן חיות הכולל גם שטח מגודר בו קופים מסוג קוף סנאי מסתובבים באופן חופשי, וניתן לצפות בהם בהתנהגותם הטבעית. כן מצויים ביישוב עסקים קטנים ומשתלה.

בשנת 2015 נפתח בכניסה ליודפת מרכז מסחרי ותיירותי ייחודי הנקרא "בואכה יודפת". המבנים נבנו מאבנים מקומיות ובהשתלבות בחורש הטבעי. במרכז בתי עסק רבים וכן מרכז מבקרים יודפת העתיקה המופעל בידי מתנדבים מהמושב ומקהילת משגב.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20100407142354/http://www.yodfat.org/ אתר המושב יודפת]
* [http://www.romgalil.org.il/cds/216/ יודפת], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1960
*
יעד

יַעַד הוא מושב בגליל התחתון, הנמצא בתחומי מועצה אזורית משגב, ליד שעב. המושב נושק ליער שגב.

== היסטוריה ==
גרעין יעד התגבש סביב כ-15 בוגרי המחזור הראשון של לימודי מדעי המחשב בטכניון בראשית שנות ה-70. בסוף 1974, עוד לפני כינונה הרשמי של תוכנית המצפים ל"ייהוד הגליל", שרצו להמשיך לגור בסמיכות. מנהל מחוז הצפון של הסוכנות היהודית, שמעון רביד, שבאותה תקופה חיפש גרעין להקמה של כפר תעשייתי (כפ"ת) מצא אינטרס משותף עם גרעין יעד, וכך הוקם הכפ"ת הראשון. בסוף 1974 עלו לאתר זמני וביוני 1975 התגוררו 17 משפחות מהגרעין באתר הקראוונים יבור ובגרעין היו עוד כ-13 משפחות שהתכוונו לעבור לאתר היישוב עם הקמת יישוב הקבע. בדצמבר 1976 פורסם שהיישוב יוקם בקרוב ושהשטח להקמת היישוב כבר אותר.

המושב הוקם על אדמות הכפר הערבי מיעאר, אשר נכבש ופונה מתושביו ב-18 ביולי 1948 במסגרת מבצע דקל. הכפר הערבי הוקם על שרידי חורבת מיעאר.<ref></ref> מאז ובמשך העשורים הבאים ניסו תושבי מיעאר לחזור לכפרם, אך בקשותיהם נדחו מסיבות שונות<ref name=":0"></ref>. ב-1967 נהרסו בתי מיעאר האחרונים. השריד הבנוי היחיד שנותר ממיעאר כיום הוא בית הקברות של הכפר, שנמצא בשטח יעד<ref name=":0" />.

אנשי יעד עלו לאתר הקבע שלהם בנובמבר 1978. בתחילת 1979 היו ביישוב 24 משפחות שהתפרנסו ממכירת שירותי מחשוב, חממת ורדים לייצוא, משרד אדריכלי ומפעל אלקטרוניקה.

חברי יעד מילאו תפקיד חשוב בהקמתה של המועצה האזורית משגב על מוסדותיה: אריק רז, ראש המועצה הראשון, הוא אחד ממייסדי יעד, כמו גם ד"ר אלי מנברג, המנהל-מקים של בית הספר האזורי; אליהו שטרן הוא מנהל-מקים של החממה הטכנולוגית וצביקה וייסברוד, ששימש כמנהל החברה הכלכלית של המועצה.

בין תושבי יעד יזמים רבים. בתקופה השיתופית הוקמו בית תוכנה, מפעל אלקטרוניקה שהתמחה בשקילה ובקרה, משרד תכנון שהיה הגדול בצפון הארץ. לאחר שיעד הפך למושב עובדים, המשיכו מפעליו לפעול, הפעם בבעלות פרטית ובנוסף אליהם הוקמו עסקים רבים נוספים כדוגמת חברת בי.או.אס. שהוקמה על ידי איזי גל, משרד תכנון נוף, שהוקם על ידי עליזה רפפורט-רוטמן או סדנת נפחות, שהוקמה על ידי שוקי זרח.

למרות זאת מרבית התושבים עובדים מחוץ למושב.

== חינוך ותרבות ==
במושב פעוטונים, גנים ומסגרות לילדים עד שעות אחר הצהרים. רוב ילדי המושב לומדים בבי"ס יסודי משגב ולאחר מכן בחטיבת ביניים ותיכון משגב.

פעילות נוער מגוונת מתקיימת באמצעות רכזי הנוער, מטעם תנועת הנוער "האיחוד החקלאי". בנוסף מאורגנת פעילות חברתית ענפה בחופשות.

חיי הקהילה באים לידי ביטוי בדרכים שונות – מערכת חינוך שפועלת ביישוב, ניהול עצמי של היישוב באמצעות ועדות שמבוססות על התנדבות, פעילות תרבותית-קהילתית כמו ערבי תרבות, שירה, הרצאות, מסיבות, פעילות ויוזמות שונות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/214/ יעד], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1974
קטגוריה:תוכנית המצפים
כישור (קיבוץ)

כִּישׁוֹר הוא קיבוץ וכפר קהילתי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב, צפון-מערבית לכרמיאל.

== השם "כישור" ==
שמו של הקיבוץ על פי כִּישׁוֹר - כלי עבודה הקשור למלאכת האריגה: "יָדֶיהָ שִׁלְּחָה בַכִּישׁוֹר" .

שמו הארעי הקודם של הקיבוץ היה תפן א'. סמוך לקיבוץ שוכנת מצודה הלניסטית - מצודת תפן.

== היסטוריה ==
כישור נוסד כהיאחזות נח"ל ב-8 בינואר 1976 על ידי גרעין של השומר הצעיר. בינואר 1980 קויים טקס להתאזרחות הקיבוץ והחל בבניית מבני הקבע. בהיעדר קרקע חקלאית, חברי הקיבוץ תוכננו לעבוד במפעל לעיבוד שבבי בגעתון, במתפרה קטנה ובעבודות חוץ בקיבוצי הסביבה. ב-24 ביוני 1980, לאחר השלמת מבני הקבע, התקיים טקס לאזרוח היישוב בנוכחות נשיא המדינה. כשנתיים לאחר הקמת הקיבוץ פרשו ממנו 17 מתוך 40 החברים על רקע הדרישה שלקיבוץ יצורפו רק חברים בודדים שיזדהו עם דרכו באופן מלא, ולא גרעינים קבוצתיים. כמחצית מהעוזבים הקימו קיבוץ עירוני בירושלים.

בשנותיו הראשונות, הקיבוץ היה ידוע בקיצוניות האידאולוגית שלו וכונה "קיבוץ אנרכיסטי". הוא תואר ביולי 1985: "בכישור אין תקציבים אישיים. כאן פועל הסוציאליזם האמיתי. איש איש לוקח מן התקצב הכללי לפי צרכיו — מי יותר ספרים או תקליטים, מי יותר נעליים, בגדים ומזון. אין חופשות קבועות בכישור, המגיעות על־פי תקנון. כל אחד עובד על פי יכולתו, ולוקח חופשה רק כאשר הוא נזקק לה. ... חברי כישור בונים את בתיהם בעצמם, ואינם מסתייעים בכוחות עזר ובאנשי מקצוע מבחוץ."

באותה תקופה היו בקיבוץ כחמישים חברים ועוד 30 נפשות ממשפחות שבאו מקיבוצים אחרים לסייע לקיבוץ. בין החברים לא היו זוגות נשואים. 

בשנים הראשונות התקיים בקיבוץ ענף של צביעה וטוויה של צמר מיובא, צמחי בושם, דיר עיזים, וענף של ייצור מוצרי קרמיקה על אובניים.

במקום פועל כפר "זיו-כישורית" שהוא כפר לאנשים עם צרכים מיוחדים. כישורית משתייך לקיבוץ הארצי, והוא הקיבוץ הראשון לאנשים עם מוגבלויות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/220/ כישור] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*[https://web.archive.org/web/20131008214902/http://www.misgav.org.il/page_13965 כישור] באתר המועצה האזורית משגב
*[http://www.kishorit.org.il/ כישורית] אתר הקיבוץ

==הערות שוליים==

קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1976
*
לבון

לָבוֹן הוא יישוב קהילתי בגליל העליון, בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב נמצא כ-2 ק"מ צפונית לכרמיאל. במקום גן תעשייתי קטן, מסונף לגן התעשייה בתפן. היישוב, אשר שימש בעבר בית ספר מקצועי ובסיס צבאי, קרוי על שמו של פנחס לבון, שהיה מזכ"ל ההסתדרות ושר הביטחון. במתכונתו הנוכחית כיישוב קהילתי הוקם בשנת 2000. מונה כ-220 משפחות (נכון ליולי 2022 ).

בקרבת היישוב נמצא הכפר הבדואי הלא מוכר אלקובסי (בערבית: عرب القبسي).

== היסטוריה ==
החל משנת 2000 נבנה היישוב בשלושה שלבים, כאשר כל שלב הוא שכונה ביישוב.
בשכונה א' ישנם כ-50 בתי אב, בשכונה ב' כ-50 ובשכונה ג' ישנם 72 בתי אב. בלבון אין בנייה מרוכזת וכל תושב בונה את ביתו לפי ראות עיניו, אך עם זאת ישנן תקנות בנייה של היישוב על מנת לשמור על קו אדריכלי אחיד אשר משתלב בטבע ובנוף הגלילי. שכונה רביעית (שלב ד'), שבה נקלטו 38 משפחות חדשות, נמצאת בתהליכי בנייה ואכלוס (נכון ליולי 2022). תוכניות היישוב הן לגידול עד לסף עליון של 400 משפחות.

ביישוב בתי עסק, שני גני ילדים ופעוטון, וסניף של תנועת הנוער של האיחוד החקלאי, המקיימת ביישוב פעילות שוטפת לשכבות ד' עד י"ב, כמו גם השתתפות באירועים וקורסים ארציים כמו קורס מדריכים צעירים, מחנה קיץ, פסח וכדומה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/419/ לבון], באתר הרשות לפיתוח הגליל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:פנחס לבון
קטגוריה:תוכנית המצפים
לוטם (יישוב)

לוטם הוא יישוב קהילתי וקיבוץ ב בתחומי מועצה אזורית משגב. היישוב ממוקם על הר חילזון, בקרבת הערים כרמיאל וסח'נין. למרגלותיו נמצא נחל צלמון ונחל חילזון. היישוב נקרא על שם פרח הלוטם הגדל בסביבתו.

ביישוב מתגוררות כיום כ-180 משפחות חברות הקהילה.

==תולדות הקיבוץ==
הקיבוץ נוסד בקיץ 1978 כקיבוץ של הקיבוץ המאוחד, שמקימיו קיבלו הכשרתם בגבת. טקס עלייה על הקרקע התקיים ב-9 באוקטובר 1978. הגרעין המייסד כלל 12 משפחות עם 27 ילדים, ו-18 רווקים. באוגוסט 1980 דרשו ביישוב תקציב לבניית מבנים לצורך קליטה נוספת. בסוף שנת 1980 הפקיעה המדינה 117 דונם של ערבים בסביבה לצורך פיתוח הקיבוץ, לאור העדר קרקעות בסביבת הקיבוץ הנדרשים לפיתוחו.

בסוף שנות ה-90 חדל היישוב לתפקד כקיבוץ ועבר שינוי מדורג ליישוב שיתופי או קהילתי והיה הקיבוץ הראשון בישראל שעבר שינוי כזה. בתחילת שנת 2004 נחתם הסכם עם קבוצת "הלה" של רפאל אלאלוף להקמת ההרחבה ובעקבותיה נוסף ליישוב שלב נוסף המשמש כיישוב קהילתי המונה כיום 180 משפחות.
בסוף שנת 2021 עתיד להתחיל פיתוח שלב חדש בהרחבה הקהילתית בצידו המזרחי של הקיבוץ.

== חינוך ==
בשנותיו הראשונות של היישוב למדו הילדים בכיתות רב גילאיות בקיבוץ עצמו. בספטמבר 1984 הוקם בית ספר אזורי בקיבוץ פרוד, בו למדו גם ילדי לוטם.

כיום קיימות בלוטם מספר מסגרות חינוכיות מגיל 0–6: פעוטון, גנים ושירותי צהרון. לוטם משתייך לתנועת הנוער העובד והלומד.

== תרבות ==
ביישוב בריכת שחייה שפתוחה בחופשת הקיץ.
"בוסתן"- מפעל ומעדנייה לממכר קונפיטורות בוטיק, ממרחים, שמן זית ודבש איכותיים.
יקב אורגני, מחלבה וחנות המחלבה, צימרים, בוטיק שוקולד, חדר בריחה, מגרש כדורסל וגן שעשועים.

המועדון הקהילתי (מועדון "רימון" על שם רימון בן דור ז"ל) מיועד לאירועים וטקסים קהילתיים לתושבי היישוב, אך ניתן לשכור אותו גם לאירועים פרטיים. במועדון מתקיימים חוגים ומפגשים וגיל הזהב במהלך השבוע.
בנוסף למועדון הקהילתי ישנו מועדון נוסף, "החילזון", אשר משמש את התושבים כפאב קהילתי בסופי שבוע (פאב חילזון) ולאירועים חברתיים נוספים, בצמוד למועדון נמצאת ספרייה שבה אפשר לשאול ספרים וגם לשבת ולקרוא בה. כשהיא פתוחה, מתקיימת שעת סיפור לגיל הרך.

== סביבת היישוב ==
בסמוך ליישוב נמצאים שני מסלולי טיול: נחל צלמון, שנמצא כ-8.7 קילומטר מן היישוב ונחל כמון שנמצא במרחק 5.2 קילומטר מהיישוב. בצמוד ליישוב נמצא יער לוטם.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/221/ לוטם] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* [http://dugrinet.co.il/17789/blog/2015/june/24 שיחה מפתיעה - בעקבות סיור דוגרינט בלוטם-חמדון]. באתר דוגרינט
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1978
מורן (קיבוץ)

מוֹרָן הוא קיבוץ בבקעת בית הכרם, על הגבול בין הגליל העליון לגליל התחתון, בקצה המזרחי של תחום השיפוט של המועצה האזורית משגב. מיקומו על גבעה כ־13.3 קילומטרים מזרחית לכרמיאל, סמוך לכביש 85.

== הקמת הקיבוץ ==
הקיבוץ נוסד בשנת 1977, על ידי הקיבוץ המאוחד. מייסדיו היו קבוצת צעירים, מרביתם עירוניים, שהוכשרו בחבורות בקיבוץ גינוסר, ואליהם הצטרפו בשנים שלאחר מכן כמה גרעיני נח"ל.

== מקור השם ==
הקיבוץ קרוי על שם השיח מורן שגדל בגליל. בסמוך ליישוב זורם נחל מורן.

== הקיבוץ כיום ==
בשנת 2000 הוחלט להקים בקיבוץ שכונת הרחבה ובמסגרתה נוספו ליישוב 74 משפחות. היישוב מתנהל כאגודה שיתופית קהילתית שחברים בה כל תושבי הקבע. כיום גרות במורן כ-125 משפחות אשר מאוגדות ביחד באגודה. בשנת 2004 הפך הקיבוץ להיות חלק ממשגב ולא מרום גליל השיתופית.

== ענפי הקיבוץ ==
* חקלאות – מטעי מנגו וליצ'י, בקר לחליבה ובשר ולולים
* אירוח כפרי – יש בקיבוץ מאפייה, בית קפה, מבשלת בירה ופאב, ואף מפעל שוקולד
* מוסך מורשה
* מסגרייה
* מרפאה וטרינרית – ניתן לקבל בקיבוץ שירותי רפואה וטרינריים

== שירותים בקיבוץ ==
בקיבוץ בריכת שחייה, מרפאה, פעוטונים, ספרייה, גן ילדים, מועדון נוער, חנות לבגדים יד שנייה, גלריית תכשיטים, גלריית אומנות ובית כנסת.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [http://www.misgav.org.il/objDoc.asp?PID=227&OID=197771&DivID=1&docMode=settMap מורן], באתר המועצה האזורית משגב
* [http://www.romgalil.org.il/cds/222/ מורן] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1977
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ המאוחד
מורשת (יישוב קהילתי)

רחוב טיפוסי ביישוב
מוֹרֶשֶׁת הוא יישוב קהילתי דתי-לאומי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב המשתייך ליישובי האיחוד החקלאי, בסמוך לצומת הכבישים 784 ו-781, ולכפר כאוכב אבו אל-היג'א. נכון לשנת 2020 מתגוררות ביישוב כ-350 משפחות.

==הקמה==
ראשיתה של מורשת בגרעין של "התנועה להפצת התורה" שביקש להתיישב בגליל באמצע שנות ה-70. מכיוון שלא רצו בשיוך מפלגתי הם התאגדו דרך האיחוד החקלאי. בינואר 1979 נטען שבגרעין כ-120 משפחות. תוכנית היישוב התבססה על מוסדות חינוך ותעשייה. במרץ 1980 צוטט ישראל קניג, הממונה על מחוז הצפון במשרד הפנים שבגרעין 90 משפחות ושמקימים עבורם 30 אשקוביות.

היישוב קיבל חיזוק מגרעין של דתיים לאומיים תושבי הצפון אשר חיפש מקום להתיישב בגליל במרחק נסיעה סביר מחיפה. בשנת 1991 התיישב הגרעין בחוות יבור (מחנה יקיר) וחי שם באופן זמני עד המעבר למקום הקבע הנוכחי בשנת 1996. היישוב הוקם במסגרת תוכנית המצפים ל"ייהוד הגליל", בסיועה של תנועת ההתיישבות אמנה. באתר הסמוך ליישוב הקבע התגוררו מאז ראשית שנות השמונים גרעין של כעשרות משפחות דתיות (שמכונה היום "מורשת הישנה"). רק שלוש משפחות מהגרעין המקורי עדיין מתגוררות ב"מורשת הישנה".

==מערכות חינוך==
ביישוב מערכת חינוך דתית הכוללת מעונות, גנים ומרכז אזורי הכולל בית ספר יסודי. בגילאי תיכון לומדים רוב תלמידי היישוב במוסדות חינוך דתיים באזור: בקריית מוצקין, טבריה, מירון, שדה יעקב, בקריית שמואל, עכו, מגדל העמק, כרמיאל ומעלות

ביישוב פועל סניף בני עקיבא וכן סניף תנועת עוז לילדים.

ביולי 2022 זכתה רויטל וולך תלמידת אולפנת הרב בהר"ן בגדרה, שמתגוררת ביישוב, במדליית הזהב באולימפיאדת הפיזיקה הבין-לאומית. וולך התמודדה מול 370 משתתפים מ־74 מדינות. כמו כן זכתה גם בתואר "המנצחת המוחלטת" (Absolute Female Winner), כלומר "התלמידה המצטיינת בעולם בפיזיקה".

==מתחם בתי הכנסת==
בשנת 2013 נסתיימה הקמתו של מתחם בתי הכנסת ביישוב, ונערך טקס לחנוכת בתי הכנסת בהשתתפות הרב הראשי לישראל שלמה עמאר. בתי הכנסת מהווים מרכז תורני לכלל יישובי האזור, עקב העובדה שמורשת הוא היישוב הדתי היחיד במועצה האזורית משגב. בית הכנסת המרכזי, המהווה את בית הכנסת הגדול ביותר במתחם, מכיל מאות מקומות ישיבה.

כחלק מהמתחם הוקמה פינת הנצחה לבתי הכנסת שפונו בפינוי גוש קטיף, שעוצבה על ידי האומן אהרן שבו.

== מצפים ביישוב ==
*"מצפה הנוער" - הוקם על ידי נוער היישוב.
*"מצפה גבריאל" - הוקם לזכר הבחור גבריאל שירן, תושב היישוב שנהרג בתאונת דרכים בכביש מתחת למצפה.
*"מצפה מיכאל" - הוקם על ידי משפחת שלומוביץ לזכר אחיו של אב המשפחה, המצפה ממוקם בכניסה ליישוב והוא המצפה הראשון שהוקם ביישוב.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.moreshet.site מורשת] - אתר הבית
*[https://web.archive.org/web/20131008215041/http://www.misgav.org.il/page_13932 מורשת] באתר המועצה האזורית משגב
*[https://web.archive.org/web/20160304090923/http://www.galil-net.org.il/HTMLs/article.aspx?C2004=13119&BSP=13037 "מורשת" בגליל-נט]
*[http://www.romgalil.org.il/cds/202/ מורשת] באתר הרשות לפיתוח הגליל

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1996
קטגוריה:תוכנית המצפים
מכמנים

מִכְמַנִּים הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב מצוי על הר כמון מזרחית לכרמיאל. נוסד בשנת 1980.

משמעות השם "מכמנים" היא "דברים נסתרים". משמעות השם קשורה לשם הערבי של הר כמון "ג'בל כמאנה", שמשמעותו מקום "מחבוא או מסתור".

מכמנים יוסדה על ידי חמש משפחות, ולאחר זמן קצר שבע. כיום מונה היישוב כ-125 משפחות.

רחובות ביישוב נקראים על שם להקות ישראליות ובהן תמוז, תיסלם, הגבעטרון ולהקת כוורת.

מערכת החינוך המקומית כוללת תינוקיה, פעוטון, גן ילדים וצהרון. מרבית ילדי היישוב מתחנכים בבית הספר היסודי שבהר גילון ובתיכון של המועצה האזורית<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/217/ מכמנים] באתר הרשות לפיתוח הגליל

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:תוכנית המצפים
מנוף (יישוב)

מָנוֹף הוא יישוב כפרי קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב ממוקם על הר שכניה בגובה 350 מטר מעל פני הים וצופה אל הים התיכון מעכו ועד חיפה. 

שם היישוב סמלי, והוא מסמל תעשייה. 
==היסטוריה==
בדצמבר 1976 פורסם שאותר שטח מתאים להקמת היישוב, אך טרם נמצא גרעין מתיישבים ליישוב המקום. הגרעין להקמת היישוב נוצר בראשית 1977 וכלל משפחות שעלו מדרום אפריקה והתארגנו תחת האיחוד החקלאי להקים כפר תעשייתי. 19 מתוך כ-50 משפחות הגרעין התרכזו באופן זמני במרכז הקליטה בכרמיאל. היישוב הוקם על ידי סולל בונה. עד נובמבר 1978 הושלמו היסודות, אך דרישות של סולל בונה להגדלת התשלום עיכבו את העבודות. בניית היישוב הייתה בעיצומה בינואר 1979. במרץ 1980 היו בתי היישוב בתהליכי השלמה, אולם טרם נבנו מבני ציבור. 

במהלך השנים הצטרפו ליישוב משפחות אנגלוסקסיות מארצות אחרות וכן גם משפחות שאינן דוברות אנגלית.

זמן קצר לאחר הקמת היישוב, החלה מסורת "מרוץ משגב" הידוע גם בכינוי "על הנוף למנוף".
, האירוע גדל כל שנה והפך לאירוע בקנה מידה ארצי המתקיים מדי שנה בסתיו וסיומו במנוף.

היישוב מקפיד על ביצוע פרויקטי קליטה והרחבה כל חמש שנים, בכל קליטה כ-25 משפחות. במנוף מתגוררות כיום 200 משפחות להן כ-450 ילדים. מספר המשפחות המתוכנן בפיתוח הסופי - 350.

==שירותים ביישוב==
ביישוב גני ילדים פרטיים, רכז נוער, מועדון לתושבים ומועדון נוער, בית כנסת, ספרייה, צרכנייה, מרכז ספורט ונופש הכולל מגרשי טניס, כדורסל וכדורגל, פינת חי ומגרשי משחקים לילדים. ביישוב קיימת פעילות של תנועת הנוער של האיחוד החקלאי.

היישוב מנוהל על ידי ועד הנהלה מקומי מתנדב הנבחר מתוך חברי היישוב, הוועד כפוף לאספה הכללית שהחלטותיה מתקבלות על ידי רוב ומחייבות את כולם. מתחת להנהלה פועלות ועדות רבות: חינוך, נוער, תרבות, קליטה, פיתוח, סביבה, בנייה, ביקורת, ספריה, בית כנסת, ביטחון, פינת חי, תקשורת.

==קישורים חיצוניים==

*
*[https://web.archive.org/web/20150402141724/http://www.misgav.org.il/page_13936 מנוף] באתר המועצה האזורית משגב
* [http://www.romgalil.org.il/cds/218/ מנוף] באתר הרשות לפיתוח הגליל

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:תוכנית המצפים