OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יוז'ף אנטל (האב)

שמו של אנטל מונצח על לוח זיכרון ל[[ראול ולנברג ולמצילי יהודים נוספים, בחצר בית הכנסת הגדול של בודפשט]]
יוז'ף אנטל (בהונגרית: Antall József; 1896, אורוסי שבמערב הונגריה – 1974, בודפשט) היה עורך דין, פוליטיקאי וחסיד אומות העולם מהונגריה.

אנטל הוא אביו של יוז'ף אנטל הבן, שהיה ראש ממשלת הונגריה הראשון לאחר נפילת המשטר הקומוניסטי במדינה.

==קורות חיים==
אנטל לחם בשורות צבא האימפריה האוסטרו-הונגרית במלחמת העולם הראשונה. יחידתו הוכתה קשות והוא ניצל משבי בזכות משפחה פולנית שהסתירה אותו.

לאחר המלחמה חזר אנטל להונגריה. הוא למד משפטים ועבד במשרד הפנים ההונגרי.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
עם כיבוש פולין על ידי גרמניה בספטמבר 1939 ברחו אלפי פולנים להונגריה, בהם מאות יהודים. בשנים 1942 ו-1943 ברחו יהודים נוספים, בתקופה בה חוסלו גטאות פולין אך הונגריה עדיין הייתה בטוחה יחסית.

אנטל היה אחראי על הפליטים מטעם משרד הפנים ההונגרי בין השנים 1939–1944. הוא היה בין האחראים להקמתה של ועדה אזרחית לסיוע לפליטים מפולין, בראשה עמדו הנריק סלביק ויאן קולטאי-שדניצקי (Jan Kołłątaj-Srzednicki) שהיה גם נציג ממשלת פולין הגולה. בניגוד לפקידים אחרים בוועדה זו, אנטל לא הפלה בין יהודים ונוצרים.

כדי להציל את היהודים הסתירה הוועדה חלק מהם בזהות של לא יהודים. אנטל סייע בהסתרת זהותם של מספר יהודים, וכן סייע למחתרת הציונית בהונגריה. עם מעצרם של חברי מחתרת פעל אנטל לשחרורם ובחלק מהמקרים הצליח להביא לשחרורם.

לאחר פלישת הגרמנים להונגריה במרץ 1944 נעצרו חברי הוועדה לסיוע לפליטים. חלקם, כמו קולטאי-שדניצקי, נרצחו מיד. חלקם, כגון סלביק, נעצרו ונשלחו למחנות ריכוז. אנטל נעצר גם הוא ביולי 1944 אך שוחרר מכיוון שחבריו לוועדה טענו בחקירתם על ידי הגסטפו שאנטל לא ידע דבר על פעילותם.

===לאחר המלחמה===
לאחר המלחמה מונה אנטל לתפקידי שר השיקום ויושב ראש הצלב האדום ההונגרי. הוא היה ממייסדי מפלגת החקלאים והעצמאיים ההונגרית .

בנו, יוז'ף אנטל, היה ראש ממשלת הונגריה הראשון לאחר התקופה הקומוניסטית.

==הכרה==
בשנת 1989 הוכר אנטל בתור חסיד אומות העולם על ידי יד ושם.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הונגרים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: הונגריה
קטגוריה:עורכי דין הונגרים
קטגוריה:פוליטיקאים הונגרים
קטגוריה:ממלכת הונגריה (1920–1946): פוליטיקאים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1896
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1974
פטריק ג'פרי

פטריק ס. ג'פרי (באנגלית: Patrick S. Jeffrey, נולד ב-25 ביוני 1965) הוא קופץ למים אמריקאי בעבר. בעל שתי מדליות ארד מהמשחקים הפאן-אמריקאיים ו-5 פעמים אלוף ארצות הברית, מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר.

הוא אחד מהספורטאים הבודדים שהיו הומואים מוצהרים במשחקים האולימפיים.

== ביוגרפיה ==
ג'פרי בוגר אוניברסיטת המדינה של אוהיו.

בשנת 1988 הפך ג'פרי לקופץ המים היחידי שזכה בתארים ב-NCAA בכל שלוש הקפיצות למים האפשריות (1 מטר, 3 מטר ופלטפורמה קשיחה מ-10 מטר)

באולימפיאדת סיאול (1988) סיים ג'פרי במקום 12 בקפיצה למים מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר בתוצאה של 483.54 נקודות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 553.89 נקודות ועלה מהמקום השישי. 

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בהוואנה, קובה בשנת 1991 זכה ג'פרי במדליית ארד בקפיצה למים מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר.

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו במאר דל פלאטה, ארגנטינה בשנת 1991 זכה ג'פרי במדליית ארד בקפיצה למים מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר.

באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיים ג'פרי במקום 9 בקפיצה למים מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר בתוצאה של 560.22 נקודות. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 406.74 נקודות ועלה מהמקום החמישי.

===קריירה כמאמן קפיצות למים===
משנת 1999 מאמן ג'פרי קפיצות למים באוניברסיטת המדינה של פלורידה ובשנת 2014 החל לאמן כמאמן ראשי בקפיצה למים באוניברסיטת סטנפורד. נוסף לעבודתו הקבועה במכללות, הוא שימש בתפקיד מאמן ראשי בקפיצות למים של נבחרת ארצות הברית לאוניברסיאדה (קאזאן 2013) וחבר צוות המאמנים לאליפויות העולם (פוקואוקה 2001 ורומא 2009) ולאולימפיאדת סידני (2000).

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20120623024206/http://www.gayswim.co.uk/pages/patrick_jeffrey.htm פטריק ג'פרי], באתר Gay Swimmers 
* [http://www.swimmingworldmagazine.com/news/fsus-patrick-jeffrey-hired-as-head-diving-coach-at-stanford/ FSU’s Patrick Jeffrey Hired as Head Diving Coach at Stanford], באתר .Swimming World Magazine 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קופצים למים להט"בים
קטגוריה:ספורטאים להט"בים אמריקאים
קטגוריה:קופצים למים אולימפיים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של אוהיו
קטגוריה:קופצים למים באולימפיאדת סיאול (1988)
קטגוריה:קופצים למים באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1965
זולטן באי

זולטן באי (בהונגרית: Bay Zoltán; 24 ביולי 1900, דיולה שבמזרח הונגריה – 4 באוקטובר 1992, וושינגטון הבירה) היה פיזיקאי גרעין וחסיד אומות העולם מהונגריה.

==קורות חיים==
באי היה המדען הראשי של מעבדות חברת נורות ליבון וחשמל מאוחדת <small>ובשמו המסחרי</small> "טונגסרם" , יצרנית נורות חשמל וציוד חשמלי אחר. הוא היה מממציאי הגרסאות הראשונות של הדיודה פולטת האור ומממציאי טכנולוגיית המיקרוגל. בשנת 1938 הקים באי, בסיוע בעל המפעל היהודי ליפוט אשנר, את המרכז הראשון למחקר אטומי בהונגריה. משנת 1930 היה מרצה בכיר לפיזיקה תאורטית באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה ובאוניברסיטת סגד.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
לאחר פלישת הגרמנים להונגריה במרס 1944 נעצר אשנר על ידי הגסטפו וגורש למחנה הריכוז מאוטהאוזן. באי מונה למנהל החברה ועשה כמיטב יכולתו כדי להגן על עובדי החברה היהודיים ועל בני משפחותיהם. הוא סייע ליהודים רבים מבין עובדיו לקבל מסמכים שהעידו על היותם מוגנים על ידי נציגי מדינות זרות, בתקווה שמסמכים אלה יגנו עליהם מפני גירוש. במעשה שהיה מנוגד לחוק, הוא שילם משכורות ליהודים שבין עובדיו. כשעמדו היהודים להיות מגורשים, אפשר להם באי לברוח מהמפעל ולרדת למחתרת.

בנובמבר 1944, בתקופת שלטון אנשי צלב החץ, הובלו חלק מעובדיו של באי לתחנת הרכבת לשם גירוש. באי הלך לתחנת הרכבת ולמרות התנגדות השומרים, ותוך סיכון חייו, הצליח להוריד את פועליו מהרכבת ולמנוע את שילוחם לשטחי גרמניה.

===לאחר המלחמה===
באי הפך לאחד מראשי הקהילה המדעית ההונגרית. רבים מהיהודים שהציל הגיעו אף הם לתפקידי מפתח בקהילה המדעית בהונגריה והפכו לחוקרים מצטיינים באוניברסיטאות בהונגריה ומחוצה לה.

ב-1948 עזב באי את הונגריה והיגר לארצות הברית. הוא היה פרופסור באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון ומנהל המחלקה לפיזיקה גרעינית במכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה. בין יתר מחקריו סייע ללשכה הבינלאומית למידות ולמשקלות כשזו התכנסה בשנת 1983 לשם קביעת המידה הרשמית של המטר. הוא התקבל בתור חבר באקדמיה ההונגרית למדעים.

באי הובא למנוחות בעיר הולדתו, גיולה.

==הכרה==
בשנת 1998 הוכר באי בתור חסיד אומות העולם על ידי יד ושם.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הונגרים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: הונגריה
קטגוריה:חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לארצות הברית
קטגוריה:פיזיקאים הונגרים
קטגוריה:פיזיקאים אמריקאים
קטגוריה:גיולה (עיר): אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1900
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1992
חיים לטה

250px
חיים (הרברט) לטה (23 בינואר 1902 - 5 בפברואר 1988) היה מתכנן גנים ישראלי, מעולי העלייה השלישית. בנה מספר גנים ברחבי הארץ ושאף ליישם בתכנון הגנים עקרונות אקולוגים המשלבים גידולי מזון ונוי. כמורה לגננות במספר בתי ספר הנחיל את תורתו לדורות של תלמידים. זוכה פרס אברהם קרוון לאדריכלות גנים ונוף.

== ביוגרפיה ==
חיים לטה נולד בברלין כהרברט לטה, ליוסף לטה ומלכה לבית יעקובוס. סיים את בית הספר היסודי הקהילתי ה-8 בברלין. מאחר שהיה ילד חולני נשלח ב-1918 לתיכון ללימודי גננות בבית הספר "האלם" ליד הנובר, שם, קיוו הוריו, גם יבריא וגם ירכוש מקצוע. 

הבית בו גדל לטה היה בית ציוני, ולטה השתתף בייסוד סניף תנועת החלוץ בברלין. ב-22 במרץ 1923 עלה ארצה עם עוד קבוצת גננים בוגרי בית הספר לגננות, במסגרת העלייה השלישית. לאחר תקופה קצרה ביפו החל לטה לעבוד בחדרה, אולם לאחר שחלה במחלת הקדחת נשלח לירושלים. באביב 1925 עבר לגור במגדל שלחוף הכנרת, שם ניסה לשכנע את אוטו ורבורג שיאפשר לו לגדל בננות על שטחים שבבעלותו. ב-1927 נוסדה חברת גידולים וב-1928 ביקר אלפרד מונד (אחד המשקיעים) בארץ והשתתף בנטיעות הראשונות של מטעי החברה. לאחר סיום עבודתו במגדל עבד תקופה מסוימת בתל אביב עם יצחק וולקני-אלעזרי ועם ורבורג על הכנסת פירות חדשים לארץ. 

ב-1930 עזב את עמק הירדן ועבר לגור בפרדס חנה, שם עיבד חלקת אדמה שבבעלותו, סייע לתושבי המקום בתכנון גינותיהם ולימד גננות בבית הספר החקלאי שביישוב וכן בבית הספר החקלאי בנהלל ובפקולטה לאדריכלות נוף בטכניון. ב-1942 חזר לטה לגור בטבריה ועבד בעיר ויבישובי הסביבה. ב-1955 חזר לגור בפרדס חנה, שם גם נפטר ב-1988.

== עבודותיו ==
* בתקופת שהותו בירושלים תכנן גן שהקיף את האמפיתיאטרון הפתוח באוניברסיטה העברית, אותו תכנן ידידו פריץ קורנברג (תוכנית הגן לא יצאה לפועל בגלל מחסור בתקציב).
* 1927 - תכנון גן וילה מלצ'ט לחוף הכנרת בעזרת מימון מאלפרד מונד.
* 1940 - תכנון גני חמי טבריה.
* 1941 - תכנון גנים ציבוריים בטבריה.
* 1945 - תכנון הגנים בתיכון בית ירח (אותו תכנן ריכרד קאופמן).
* 1950 - תכנון הגינון במספר קיבוצים בעמק הירדן (דגניה א', דגניה ב', בית זרע, אפיקים, שער הגולן ועוד).
* 1954 - פיקוח על הקמת גני רמת הנדיב שתוכננו על ידי אוריאל שילר
* 1945-1987 - חבר מערכת גן ונוף ובעל טור קבוע בירחון. בשנים אלו פורסמו בירחון כ- 540 מאמרים מפרי עטו
* 
== פרסים ==
* פרס אברהם קרוון לאדריכלות גנים ונוף, 1975

== גישתו הירוקה ==
זיקתו של חיים לטה לגננות נבעה מהשקפתו על הצורך לאיזון בטבע. שנים רבות לפני פריחתן של תנועות איכות סביבה "ירוקות", ראה לטה את הגנים שהוא מתכנן כ"ריאות ירוקות" והתנגד לגידולים המנצלים את האדמה.

== משפחתו ==
חיים לטה נישא ב-1928 לבתיה לבית ברומברג. לזוג נולדו 3 ילדים: דן ידין, מיכה ידין וציפורה כהן.

== לקריאה נוספת ==
* מיכאל אוהד, ריאות ירוקות, מוסף הארץ, 25 באפריל 1975

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אדריכלי נוף ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1902
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1988
קוקי לבנה

קוקי לבנה היא להקת רוק ישראלית מרמת השרון. הלהקה הוקמה עלי ידי הסולן קובי מנדלבאום ופרצה בזכות השיר "כמה הייתי רוצה" שהוציאה ביוני 2011. אלבומה הראשון "כוסות מפלסטיק" יצא לאור במאי 2015 ואלבומה השני "1440" בשנת 2019.

== היסטוריה ==

=== הופעות סלון ===
הלהקה נוסדה בשנת 2006 על ידי סולן הלהקה קובי מנדלבאום. מנדלבאום הוא היחיד שנותר מההרכב המקורי. במשך שנותיה הראשונות הלהקה הופיעה והקליטה, אך לא פרצה לתודעה הציבורית. בתחילת דרכה, הלהקה צברה קהל מעריצים בקרב בני נוער, בייחוד מאזור השרון. מפאת גילם הצעיר, מעריציה לא יכלו להגיע להופעות בפאבים ומועדונים, ולכן הגו חברי הלהקה קונספט ייחודי להופעות – הם יגיעו אל מעריציהם עד הבית ויופיעו בחינם. הופעות הסלון היוו את מרכז פעילות הלהקה בין 2006 ל-2011 והתפרסמו ברשתות החברתיות. ביוני 2010 מילאה לראשונה את מועדון הבארבי בתל אביב להופעה. באותה שנה, הופיעה כלהקת החימום של הלהקה "מוניקה סקס". ב-2011 זכו לראשונה לתשומת לב ברמה ארצית, כאשר הוציאה את השיר "כמה הייתי רוצה" ליוטיוב. באותה שנה זכו חברי הלהקה בתחרות השיר המקורי של עמותת "תו ראשון" עם השיר "משלים עוד סיבוב" כשהם גוברים על יותר מ-150 שירים מתחרים.

ב-2012 החלו לקיים הופעות במועדונים, בעלות של 10 שקלים לכרטיס, כדי לכסות עלויות בלבד.

=== אלבום בכורה ===
חברי הלהקה פתחו פרויקט מימון המונים בהדסטארט וגייסו באמצעותו כספים למען הוצאת אלבום הבכורה שלהם. השירים באלבום הם: משלים עוד סיבוב, חולשה לנשים, עכשיו זה מאוחר מדי, אז ועכשיו, אחרי הסערה, אולי תלכי מפה כבר, תיראי כתבתי לך שיר, פוליסיה, בואי לרקוד, כשתבואי, אתמול בלילה, יושבים על הגג, כמה הייתי רוצה.

=== המשך פעילות ===
מאז ועד שנת 2015, התמקדה הלהקה באיסוף חומרים, ובשנת 2015 הוציאה את אלבומה הראשון: "כוסות מפלסטיק". האלבום לא זכה להצלחה בתחנות הרדיו. בשנת 2019 יצא אלבומה השני, "1440", בהפקתו של יקיר בן טוב (7 שירים) ונעם עקרבי (שיר אחד). האלבום הציג בין היתר את השירים "גם אני" ו"שקט" שזכו להצלחה בתחנות הרדיו.

בשנים אלה הלהקה הופיעה בפסטיבלים הגדולים בישראל כמו "בום בוקס", "רייב עצמאות" וערי נוער, כמו כן מספר מופעים במועדוני זאפה.

במהלך השנים הלהקה שיתפה פעולה השנים עם הלהקות: "מרסדס בנד", "התקווה 6" והזמרת אביה שושני מ"הכוכב הבא".

== חברי הלהקה ==
* זוהר ברזילי
* עומר הראל
* בראל עובד
* אלדר משה 

=== חברי עבר ===

* עומר הוטניק, גיטרה+קולות
* עמית סרפר, תופים וקולות
* עידן ברוטמן, בס
* שי שבתאי, תופים
* אליעד אטיאס, בס
* ניר אוטיס, מנהל הלהקה
* אדם מילינר - בס
* עומר הראל - גיטרות
* גל גולני - קלידים
* עידו מימון - סקסופון
* ליהי סעדי - חצוצרה
* רועי טל - ניהול וייצוג

== דיסקוגרפיה ==
* 2015: כוסות מפלסטיק
* 2019: 1440

== קישורים חיצוניים ==

* הדר גרינברג, [http://www.frogi.co.il/music/5321.html להקת קוקי לבנה בראיון מיוחד לפרוגי], מאתר [http://www.frogi.co.il/ פרוגי] 23 במרץ 2013
* 
* [http://magazine.idc.ac.il/HebrewSite/Articles/Pages/cookie146.aspx זכייה בתחרות השיר המקורי של עמותת "תו ראשון" עם השיר משלים עוד סיבוב.]
* 
* [https://www.headstart.co.il/project.aspx?id=11472 חברי הלהקה בגיוס כספים להוצאת אלבום והקלטתו.]

קטגוריה:להקות רוק ישראליות
נחום איצקוביץ'

נחום איצקוביץ (נולד ב-1950) הוא מנהל ישראלי שכיהן כמנכ"ל משרד החקלאות. קודם לכן כיהן כמנהל הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה במשרד הכלכלה והתעשייה, כמנכ"ל משרד התיירות, מנכ"ל משרד הרווחה וראש מועצה אזורית עמק חפר. כיום, יו״ר עמותת ״מצמצמים רווחים״ וכן יועץ ויוזם בנושאים כלכליים, לרבות סטראט-אפים בתחום האגרו-טכנולוגיה. 

==ביוגרפיה==
איצקוביץ' נולד בגבעות זייד, בן להורים ניצולי השואה שעלו מצ'כוסלובקיה. ב-1952 עבר עם משפחתו למושב אומץ בעמק חפר. שירת בצה"ל בחיל השריון ובמלחמת יום הכיפורים לחם במסגרת חטיבה 679 כתותחן ומפקד טנק והשתחרר בדרגת סרן. הוא בעל תואר ראשון בחקלאות מהאוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בר-אילן ותואר דוקטור לניהול מאוניברסיטת סורבון בפריז.

כיהן כגזבר המושב אומץ ולאחר מכן גזבר מועצה אזורית עמק חפר בשנים 1978 עד 1986. ב-1986 נבחר לכהן כחבר מועצה ושימש סגן ראש המועצה האחראי על הניהול הכספי שלה. ב-1994 נבחר לראשות המועצה וכיהן בתפקיד במשך שלוש קדנציות, כשב-2004 זכה בכ-85% מקולות הבוחרים. ב-2006 הודיע על התפטרותו בעקבות מינויו לתפקיד מנכ"ל משרד התיירות.

בתקופתו כראש מועצה, בוצע פרויקט שיקום נחל אלכסנדר, הפרויקט זכה להכרה עולמית וזכה במקום הראשון בתחרות Riverprize שנערכה בבריסביין, אוסטרליה בשנת 2003. במהלך כהונתו הוקם בשטח המועצה היישוב הקהילתי בת חפר ופותח וקודם פארק תעשיות עמק חפר.

באוגוסט 2006 מונה למנכ"ל משרד התיירות, בתקופת כהונתו של השר יצחק הרצוג. לאחר שהרצוג עבר לשמש שר הרווחה, מונה איצקוביץ' ב-15 באפריל 2007 למנכ"ל משרד הרווחה, ובין השנים 2011–2013 כיהן כמנכ"ל משרד הרווחה בתקופת כהונתו של השר משה כחלון. במסגרת תפקידו קיבל את "עיטור האור" כהבעת הוקרה על עשייתו למען רווחת ניצולי השואה בישראל. בפברואר 2013 מונה למנהל מרכז ההשקעות במשרד הכלכלה שבתקופתו קיבל מעמד של רשות. כיהן גם כממלא מקום יושב ראש רשות החדשנות.

ביולי 2020 מונה למנכ"ל משרד החקלאות, תחת השר אלון שוסטר. איצקוביץ זכאי למכסת ייצור ביצים, וכיוון שאינו מחזיק בלול הוא משכיר מכסה זו לאחרים, באישורה של מועצת הלול, הכפופה למשרד החקלאות. עקב כך הוא חתום על הסדר ניגוד עניינים.

כיהן בתפקידים ציבוריים, בהם חבר מועצת מינהל מקרקעי ישראל, חבר דירקטוריון קרן קיימת לישראל, יו"ר המרכז האקדמי רופין, יו"ר המועצה הציבורית להנצחת החייל במשרד הביטחון וחבר בוועד המנהל של האוניברסיטה העברית בירושלים. כיום, יושב ראש עמותת ״מצמצמים רווחים״.

== חיים אישיים ==
איצקוביץ' תושב מושב אומץ בעמק חפר, נשוי, אב לשלושה ילדים וסב לחמישה נכדים ונכדות.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hefer.org.il/Media/Doc/מרכז%20תיעוד/תולדות%20המועצה%20האזורית%20עמק%20חפר.pdf היסטוריית מועצה אזורית עמק חפר]
* [https://www.gov.il/he/departments/policies/dec148_2020 מינוי מנהל משרד החקלאות ופיתוח הכפר] החלטה מס 148 של הממשלה 28 ביוני 2020.

== הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי המועצה האזורית עמק חפר
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת פריז
קטגוריה:מנכ"לי משרד התיירות
קטגוריה:מנכ"לי משרד הרווחה והשירותים החברתיים
קטגוריה:עובדי משרד הכלכלה
קטגוריה:מנכ"לי משרד החקלאות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
מרדכי פרבמן

מרדכי (מקס) פרבמן (1 באפריל 1886 - 20 באפריל 1950) היה פסל ישראלי, יליד האימפריה הרוסית.

==ביוגרפיה==
מרדכי פרבמן נולד בסלקאס, האימפריה הרוסית (כיום ליטא), בשנת 1886. בין השנים 1918-1917 למד אמנות בווינה אצל ג'וזף מילנר ופרופ' הלמר. לאחר לימודיו פעל בווינה כפסל. בשנת 1924 קיבל הזמנה, מאת עיריית וינה, ליצור פורטרטים של ראש העירייה קרל זייץ ושל הסופר קרל קראוס. בשנת 1933 עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. משלוח ובו פסלים רבים שלו אבד בדרך. בתל אביב המשיך ליצור ואף עסק בהוראת אמנות בסטודיו. מיצירותיו באוסף מוזיאון ישראל. בנוסף, אוסף מיצירותיו נתרם על ידי בתו רותי רם למחלקת העור של המרכז הרפואי תל אביב (איכילוב).

נפטר ב-20 באפריל 1950, ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק.<ref></ref>

==השכלה==
*1918-1917 האקדמיה לאמנות הפיסול והציור, וינה, אוסטריה

==גלריה==
<gallery>
File:0045-2size.jpg|דיוקן דיוקן קרל קראוס
File:0033-2size.jpg|דיוקן זמרת האופרה מיצי בידנרק
File:0052-2size.jpg|עול העולם או קבוצה סמלית
File:0036-2size.jpg|דיוקן שאול ריגר, מנהל פדגוגי של גימנסיה "בלפור"
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:פסלים יהודים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1950
רן בן יהודה

רן (רני) בן יהודה (נולד ב-1962) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן כמפקד שייטת ספינות הטילים וכראש מספן המטה במפקדת חיל הים.
==ביוגרפיה==
בן יהודה עשה את שירותו הצבאי בחיל הים. סיים קורס חובלים, ומילא מספר תפקידי פיקוד ומטה בשייטת ספינות הטילים ובהם מפקד ספינת טילים אח"י חץ (סער 3), מפקד אח"י גאולה וסגן מפקד השייטת. בשנים 2001–2003 פיקד על השייטת. בתקופה זו השתתפה במבצע תיבת נוח, לכידת הספינה "קארין איי" שהובילה אמצעי לחימה להרשות הפלסטינית ולארגוני טרור פלסטיניים. בן יהודה פרש מן הצבא בדרגת אל"ם. הוא שימש מנהל תחום הים בחברת BVR מערכות, ב-2005 מונה למנהל המגזר הפרטי והביטחוני בחטיבת השיווק והמכירות של חברת מירס וב-2007 לסמנכ"ל שירות הלקוחות בחברה. 

עם מינוי אלי מרום למפקד חיל הים שב לשירות ומונה באוקטובר 2008 לראש מספן המטה במפקדת חיל הים. במסגרת תפקידו לקח חלק במבצע ארבעת המינים, שבמהלכו נתפסה אוניית המשא "פרנקופ" (Francop), שהובילה נשק, תחמושת ואמצעי לחימה מאיראן בדרכה לארגון חזבאללה שבלבנון. בן יהודה היה המועמד המוביל לתפקיד מפקד חיל הים אך במקומו נבחר רם רוטברג ובפברואר 2012 פרש מצה"ל. לאחר שחרורו מונה למנכ"ל אזור ישראל והמזרח הקרוב בצים.

בן יהודה בעל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים מאוניברסיטת חיפה ובעל תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה והמכללה לביטחון לאומי (מחזור כ"ו).

==קישורים חיצוניים==
* .
* .
==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי מספן המטה
קטגוריה:מפקדי שייטת ספינות הטילים
קטגוריה:בוגרי קורס חובלים
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל הים
קטגוריה:מפקדי ספינות טילים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
ברימסטון

ברימסטון במצגת במוזיאון חיל האוויר המלכותי ב[[לונדון]]
ברימסטון (באנגלית: Brimstone. מילולית 'גופרית') הוא טיל אוויר-קרקע / טיל קרקע קרקע בריטי שפותח על ידי MBDA עבור חיל האוויר המלכותי. הוא תוכנן בתחילה להיות טיל מסוג "שגר ושכח" נגד קבוצות גדולות של משוריינים באמצעות מכ"ם מילימטרי פעיל כדי להבטיח דיוק גם נגד מטרות נעות. הניסיון בלחימה באפגניסטן הוביל להחלטה להוסיף אפשרות של הנחיית לייזר היברידית (בשילוב עם יכולות קיימות).

מלבד חיל האוויר המלכותי, הטיל נמכר ונמצא בשימוש סעודיה ואוקראינה. באוקראינה הוא מורכב על גבי משגרי קרקע מאולתרים המורכבים על משאיות קלות.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טילים נגד טנקים
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: צבא וביטחון
קטגוריה:טילים נגד טנקים מהדור השלישי
הר אמיר

הר אמיר הוא הר בגובה 443 מטרים מעל פני הים בהרי אילת. הוא ממוקם לצד נחל אמיר, בין עמודי עמרם בצפון לבין נחל שחורת מדרום, כ־8 קילומטרים מצפון לעיר אילת. ההר קרוי על שם אמיר שמעון, שלחם בסיירת שקד והציל את חייו של חייל אחר, שגם שמו הוא אמיר.

== טיולים ותצפית ==
ההר נמצא בסמוך לעמודי עמרם ולנחל שחורת. הוא מורכב ממספר סוגי סלעים, כמו למשל אבני חול וסלעי גיר. הסלעים הרבים מקנים לסביבה מספר צבעים ותצורות סלעים מגוונות. כמו כן, בהר נמצאות מערות כרייה, בהן כרו בעבר נחושת. ניתן למצוא בהר סלעים המכילים נחושת (בגווני כחול־ירוק) וגופרית (בגווני צהוב). באזור ההר חולפים מספר שבילים, כמו גם שביל ישראל. מההר ניתן לצפות על דרום הערבה, פארק התעשייה שחורת, אילת, עקבה, הרי אדום ומפרץ אילת.

== ראו גם ==
* הרי אילת
* עמודי עמרם
* נחל שחורת

אמיר
ילד האתמול

ילד האתמול (באנגלית: Child of time, ילד הזמן) הוא ספר מדע בדיוני מאת אייזק אסימוב ורוברט סילברברג שנכתב בשנת 1992 ותורגם לעברית בהוצאת כתר בשנת 1993.

הספר מהווה הרחבה לסיפור קצר בשם הילד הקטן והמכוער (באנגלית: The ugly little boy) שנכתב על ידי אסימוב בשנת 1958 (תורגם לעברית בקובץ מחר כפול תשע בשנת 1972 ושוב ב-2005, וכן בקובץ כתבי אייזק אסימוב חלק 4 בשנת 2014).

אסימוב הכתיר את הסיפור בתור הסיפור השלישי האהוב עליו ביותר.

==עלילה==
ילד ניאנדרטלי הובא להווה בידי ניסוי במסע בזמן. הוא כלוא בתוך בועת זמן, מאחר שיציאתו משם תעלה כמות אנרגיה אינסופית. כדי לטפל בו שוכר הארגון מטפלת בשם אדית פלווס. בתחילה היא נדחית ממראהו של הילד, אך עם הזמן לומדת לאהוב אותו ומבינה שהוא אדם ולא חיית פרא. היא נותנת לו את השם טימי ומנסה להעניק לו את הילדות הטובה ביותר שיכולה להיות לו בנסיבות אלו. עם זאת, העיתונות ושאר האנשים מתייחסים אל טימי כאל 'הילד הקוף'. בסופו של דבר הארגון מחליט להמשיך למיזמים חדשים ולהשיב את טימי לזמנו. אדית יודעת כי טימי לא ישרוד בזמנו מאחר שהוא חסר כל מיומנויות הישרדות, והיא מנסה להבריח את טימי אל מחוץ לבועת הזמן. לאחר שהיא נכשלת היא מפעילה את המכשירים ושבה עם טימי לעבר.

הספר מרחיב את הסיפור הקצר ומוסיף לו עלילות משנה. הספר מתאר ארגון לזכויות הילד הרודף את הארגון ורוצה לשחרר את טימי, וכן מתאר את השבט הניאנדרטלי ממנו נחטף טימי, ואת התמודדותם עם חורף קשה ואויבים, וכיצד הם מגיבים לאבדן הפתאומי של הילד.

==קישורים חיצוניים==
* רמי שלהבת, [http://www.blipanika.co.il/?p=1681 ילד קטן ומסוכן] באתר בלי פאניקה
*[http://www.isfdb.org/cgi-bin/title.cgi?11853 ילד האתמול] במאגר הספרות הספקולטיבית האינטרנטי.
*
* 

קטגוריה:סיפורים קצרים מאת אייזק אסימוב
קטגוריה:ספרי 1992
קטגוריה:יצירות משנת 1958
קטגוריה:ספרי אייזק אסימוב
קטגוריה:ספרי הוצאת כתר
העיטים אצילי הנפש

העיטים אצילי הנפש (בתרגום אחר: הנשרים אצילי הנפש; באנגלית: The gentle vultures) הוא סיפור מדע בדיוני קצר שנכתב בידי אייזיק אסימוב בשנת 1957 ופורסם בספר מחר כפול תשע. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1972 ושוב בשנת 2005; יצא בעברית גם כחלק מקובץ כתבי אייזיק אסימוב חלק 4 ב-2014. 

== עלילה ==
ההוריאנים, חייזרים פרימטים קטנים, גילו במסעותיהם בחלל שגזעי פרימטים אינטליגנטיים אחרים נגררים למלחמות גרעיניות והורסים את עצמם. ההוריאנים מסייעים לתרבויות אלה, מנקים את הרדיואקטיביות מארצותיהם ומשנים אותם גנטית כך שיהיו שלווים יותר. בתמורה, על הגזע המשוקם לשלם להוריאנים באנרגיה, מחצבים או כוח עבודה.

ההוריאנים מגיעים לכדור הארץ בזמן המלחמה הקרה, ומקימים בסיס על הירח בעודם מחכים לפרוץ המלחמה האטומית ולהשמדת התרבות הארצנית. להפתעתם הדבר לא קורה והם חוששים שבני כדור הארץ יגלו את המסע בחלל בלי שיעברו הינדוס גנטי ויהיו משועבדים להוריאנים.

בייאושם חוטפים ההוריאנים בן אנוש כדי לנסות להבין מדוע המלחמה לא מתחילה. בן האנוש מאשים את ההוריאנים בהיותם 'עיטים'<ref>כך בתרגום הספר. בשם הסיפור המקורי המונח הוא Vultures, עוף אוכל נבלות בדומה לנשר, לעומת העיט, שהוא עוף טורף</ref> (במובן "עופות דורסים הניזונים מנבלות") - מאחר שבמקום למנוע את המלחמה ואת ההרס שיבוא בעקבותיה הם ממתינים כדי לשקם את הניצולים, רק כדי לנצלם. ההוריאנים מבינים שכדי שהמלחמה תתחיל הם צריכים להתחיל אותה - על ידי ירי פצצה אטומית; אבל ההוריאנים פציפיסטים ולא יכולים לחשוב על הרג יצורים חיים, אפילו למען מטרה נעלה של שמירה על התרבות הגלקטית, ועל כן הם עוזבים את האנושות במנוחה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:סיפורים קצרים מאת אייזק אסימוב
קטגוריה:יצירות משנת 1957
מאוריציו גאודינו

מאוריציו גאודינו (באיטלקית: Maurizio Gaudino, נולד ב-12 בדצמבר 1966 בברוהל שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ממוצא איטלקי ששיחק בעיקר בשטוטגרט ובאיינטרכט פרנקפורט בעמדת הקשר ההתקפי.

בנו של מאוריציו גאודינו, ג'אנלוקה גאודינו, הוא כדורגלן פעיל המשחק נכון לדצמבר 2016 בסנט גאלן מליגת העל השווייצרית, בהשאלה מבאיירן מינכן.

==קריירת מועדונים==
גאודינו שיחק בנוער של וולדהוף מנהיים ועלה לקבוצה הבוגרת בשנת 1984. לאחר שלוש עונות בהן הבקיע תשעה שערים ב-60 הופעות, עבר גאודינו לשטוטגרט. עם שטוטגרט הגיע גאודינו לגמר גביע אופ"א בעונת 1989, בו הפסידה הקבוצה במפגש כפול לנאפולי של דייגו מראדונה. במשחק הראשון בנאפולי, הפסידה שטוטגרט בתוצאה 2-1, כשגאודינו כבש שער יתרון זמני לשטוטגרט. הגומלין בשטוטגרט הסתיים בתוצאה 3-3, שלא הספיקה לשטוטגרט ולגאודינו. בשנת 1992 זכה גאודינו באליפות הבונדסליגה, כאשר הוא היווה חלק מחוליית קישור עם מתיאס זאמר ולודוויג קוגל. סך הכל גאודינו שיחק שש עונות בשטוטגרט, בהן הבקיע 30 שערים ב-171 הופעות.

בשנת 1993 עבר גאודינו לאיינטרכט פרנקפורט, ובעונתו הראשונה הצליח במדי הקבוצה שהייתה באותה תקופה קבועה בצמרת הבונדסליגה. הצלחה זו סייעה לגאודינו להגיע לסגל נבחרת גרמניה למונדיאל 1994. גאודינו הושאל בפגרת החורף של עונת 1994/95 למנצ'סטר סיטי מהפרמייר ליג, שם הבקיע שלושה שערים ב-20 הופעות, וסייע לקבוצה להינצל מירידה לליגת המשנה. בעונת 1995/96 הושאל לקלוב אמריקה מליגת העל המקסיקנית.

בקיץ 1997 עזב גאודינו את פרנקפורט, לאחר שצבר 75 הופעות בונדסליגה והבקיע 16 שערים בתקופות בהן לא היה מושאל, וחתם בפ.צ. בזל לעונה אחת, בה הבקיע עשרה שערים ב-30 הופעות. בתום עונה זו חתם גאודינו בבוכום, גם שם שיחק עונה אחת, בה הבקיע שני שערים ב-20 הופעות. בתום עונה זו, חתם גאודינו באנטליהספור מליגת העל הטורקית. במועדון זה שיחק גאודינו שלוש עונות, ועזב את הקבוצה לאחר שירד ליגה בעונת 2002. בשנת 2003 הופיע 13 פעמים במדי וולדהוף מנהיים, הקבוצה בה גדל, ובשנה זו פרש מכדורגל.

==קריירה בינלאומית==
לגאודינו חמש הופעות במדי נבחרת גרמניה, בהן הבקיע שער אחד. גאודינו זומן על ידי המאמן ברטי פוגטס לסגל הגרמני למונדיאל 1994, בו הודחה הנבחרת ברבע הגמר על ידי נבחרת בולגריה, אך לא שיחק דקה אחת.

==לאחר הפרישה==
בשנת 2006 השתתף גאודינו במשחק צדקה בין נבחרת גרמניה לנבחרת אנגליה, לציון 40 שנה לזכייה האנגלית במונדיאל 1966. במשחק זה לקחו חלק כוכבי עבר וידוענים.

ביולי 2015 מונה גאודינו למנהל הספורטיבי בקבוצת רויטלינגן 05.

==תארים==
עם שטוטגרט:
* אליפות הבונדסליגה: 1991/92

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני וולדהוף מנהיים
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני איינטרכט פרנקפורט
קטגוריה:כדורגלני מנצ'סטר סיטי
קטגוריה:כדורגלני קלוב אמריקה
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. בזל
קטגוריה:כדורגלני בוכום
קטגוריה:כדורגלני אנטליהספור
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1994
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1966
סיכום חיובי

סיכום חיובי - לשאת ולתת בלי לוותר הוא ספר מאת פרופ' רוג'ר פישר ופרופ' ויליאם יורי - שניהם מאוניברסיטת הרווארד - והוא מתאר שיטה לטיפול בחילוקי דעות בין אנשים במקרים שונים. השיטה פותחה במסגרת פרויקט המשא ומתן של אוניברסיטת הרווארד.

הכותבים יוצאים מנקודת הנחה שבני אדם נושאים ונותנים על בסיס יום יומי, ובספרם מסבירים מהי הגישה הנכונה לגשת למשא ומתן לגעת, או לחלופין מה לייעץ לצד שמשתתף במשא ומתן. השיטה סותרת את הטענה לפיה משא ומתן יכול להיות "רך" או "נוקשה" בלבד, ומציגה דרך שלישית - משא ומתן מבוסס על עקרונות. במקום להתבסס על תהליך מיקוח שבו כל צד מציג לצד השני את מה שהוא מוכן או לא מוכן לעשות, השיטה מבקשת להכריע בשאלות לגופן, ולחפש את הרווחים ההדדיים בכל סיטואציה, ובו בזמן לעמוד בתוקף על כך שהתוצאה תהיה מיוסדת על אמות מידה הוגנות שאינן תלויות ברצונות שום צד. 

הספר תורגם לעברית ויצא לראשונה בישראל בשנת 1983 - התשמ"ג, בהוצאת "כיוונים" בע"מ.
== פרקי הספר ==
* הבעיה - פרק זה מציג את הצדדים השליליים שבמיקוח על עמדות. הפרק מתאר את ההליך הקורה במקרים רבים בו צדדים נקלעים בעל כורחם למצבים שאינם בהכרח הטובים ביותר בשבילם, לדוג' הצהרה שסכום מסוים הוא נמוך מדי, גם אם בפועל ישמחו לקבל את הסכום המוצע.
* השיטה - פרק זה מתארים הכותבים את ההליך עצמו, שכולל הפרדת האנשים מהבעיה, כלומר להכיר את האדם העומד מולך ולהבין את רצונותיו והאינטרסים שלו, שלעיתים הם שונים מהמצופה, לדוג' אדם שדורש סכום גבוה מכיוון שנפגע, ובפועל התנצלות כנה יותר חשובה לו מהכסף. בנוסף, הפרק מנחה לפעול על מנת למצוא אפשרויות יצירתיות להשגת רווח הדדי ולהתבסס על קריטריונים אובייקטיביים.
* כן אבל... - בפרק מתוארת שיטה אובייקטיבית להבנת הגבולות במשא ומתן. השיטה מסבירה כיצד להבין מהי החלופה הטובה ביותר להסכם שיושג במושא ומתן (BATNA) שבעקבותיה נדע מתי אפשרות המשא ומתן הופכת ללא רלוונטית. הפרק מסביר גם כיצד לנהוג במקרים חריגים כגון במקרים בהם הצד השני אינו משתף פעולה, או משתמש בטריקים מלוכלכים.
* סיכום - הכותבים מביאים שלוש נקודות האמורות לסייע לקורא לקחת את הידע שקיבל מן הספר וליישמו בחיי היום יום, ובהמשך מובא ניתוח אנליטי של התוכן.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
*Roger Fisher and William Ury, Getting to yes, Penguin Books, 1981
</div>

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:ספרי עיון
קטגוריה:ספרי 1981
קטגוריה:פסיכולוגיה: ספרי מדע
מכללת סווארת'מור

מכללת סווארת'מור (Swarthmore College) היא מכללה ללימודים ליברליים בעיר סווארת'מור, פנסילבניה שבארצות הברית, 18 ק"מ דרומית-מערבית לפילדלפיה. היא נוסדה בשנת 1864, כאחד ממוסדות החינוך המערב הראשונים להשכלה גבוהה בארצות הברית.
סווארת'מור נוסדה על ידי קווייקרים, ביניהם לוקרישה מוט, פעילת זכויות נשים ותיקון חברתי. ההשתייכות הדתית של סווארת'מור הסתיימה בשנת 1906.

מספר הסטודנטים באוניברסיטה הוא כ-1500, מהם כ-20% הם יהודים, כולל מספר ישראלים.

מכללת סווארת'מור חברה ב שבפרוורי פילדלפיה וחברה ב באזור פילדלפיה רבתי. היא מציעה למעלה מ-600 קורסים בשנה בלמעלה מ-40 ענפי מחקר כולל מסלול לימודי הנדסה. המכללה מדורגת כמכללה ללימודי שבע האמנויות החופשיות הטובה ביותר בארה”ב מזה שש פעמים. נכון לשנת 2017, מדורגת במקום השלישי כמכללה הטובה ביותר ללימודים ליברליים בארה”ב.

בין הבוגרים של סווארת'מור נכללים 5 זוכי פרס נובל (המספר השני הגבוה ביותר של זוכי פרס נובל לכל בוגר בארצות הברית), 30 חוקרי רודס, ו-49 חברי האקדמיה הלאומית למדעים, הנדסה ורפואה.

==חיים יהודיים בסווארת'מור==
המכללה דורגה כאחת המכללות הטובות והגרועות ביותר כאחד עבור סטודנטים יהודים.
 בדצמבר 2013 הצביעה מועצת הסטודנטים של הלל במכללת סווארת'מור פה אחד על מנת להפר את ההנחיות שהנהיגה הלל אינטרנשיונל, ולהזמין לקמפוס המכללה דוברים בעלי מגוון רחב של דעות, כולל אלה המבקרים את ישראל. בכך הם הכריזו על עצמם כעל "בית הלל פתוח", וזאת לראשונה מבין כל המוסדות בהם הארגון פועל. נשיא הלל אינטרנשיונל, אריק פינגרהט, כתב להם בתגובה: "אני מקווה שתדווחו לעמיתיכם במועצת הסטודנטים של הלל במכללת סווארת'מור, כי הלל אינטרנשיונל מצפה שכל הארגונים, המשתמשים בשם הלל, יצייתו להנחיות הללו. לאחר יותר משנה של מתיחות וסכסוך שמשכו תשומת לב עולמית, במרץ 2015 הצביעה מועצת המנהלים של הסטודנטים על הפסקת השימוש בשם המותג "הלל" לאחר סדרה של "אולטימטומים ואיומים משפטיים" כדבריהם, מצד הלל אינטרנשיונל. הארגון היהודי בסווארת'מור ידוע כיום כ"סווארת'מור קהילה".

החל משנת 2023 פועל בקמפוס האוניברסיטה בית חב"ד לסטודנטים ברוח Chabad in Campus כמקובל ברחבי ארצות הברית. את הבית חב"ד מנהלים הרב מורדי ורייזל וולף. 

==בוגרים בולטים==
* איזבל בריגס מאיירס, יוצרת משותפת של שיטת הערכת האישיות מיירס-בריגס.
* קרול גיליגן, פסיכולוגית פמיניסטית הידועה בזכות עבודתה על הקהילה האתית ועל היחסים האתיים.
* קארל לוין, סנטור דמוקרטי לשעבר ממישיגן.
* דייוויד בולטימור, חתן פרס נובל לרפואה.
* ננסי גרייס רומן, אסטרונומית המכונה "אם ההאבל" על תפקידה בתכנון טלסקופ החלל האבל.
* ארלי הוכשילד, פרופ' אמריטה לסוציולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
* מלכה שפס, פרופ' למתמטיקה ודיקנית הפקולטה למדעים מדויקים באוניברסיטת בר-אילן.
* משה גרינברג, פרופ' בחוג למקרא באוניברסיטה העברית וחתן פרס ישראל.
* מייקל דוקאקיס, לשעבר מושל מסצ'וסטס ומועמד דמוקרטי לנשיאות.
* פיטר שיקלי, מלחין, מחנך וסטיריקן. ממציא הטרומבּוּן.
* ג'יימס מיצ'נר, סופר זוכה פרס פוליצר לסיפורת.

==חברי סגל בולטים==
* ראלף באנץ', חוקר מדע המדינה ודיפלומט. האפריקני-אמריקאי הראשון לקבל את פרס נובל לשלום על הגישור שלו לאחר מלחמת העצמאות.
* סולומון אש, פסיכולוג וחלוץ בתחום הפסיכולוגיה החברתית.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פנסילבניה: אוניברסיטאות ומכללות
נעם פייג

נעם פייג (נולד ב-20 ביולי 1959) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. כיהן במפקדת חיל הים, כראש שלושה מספנים מספן המטה, מספן הים ומספן המודיעין. לפני כן שירת כמפקד שייטת ספינות הטילים.

== ביוגרפיה ==
נולד וגדל בחיפה, בן להורים שעלו ארצה לאחר מלחמת העולם השנייה והקמת המדינה. במשפחה אחות אחת.

פייג בוגר בית הספר לקציני ים עכו (1977). בשנת 1978 התגייס לחיל הים וסיים קורס חובלים. שירת בשייטת ספינות הטילים ופיקד על ארבע ספינות טילים בין השנים 1984 ועד 1989 - "אח"י געש (סער 3)", אח"י מולדת מדגם "נדרן", אח"י מזנק ספינת נצ"ל (סער 2) ועל "אח"י עליה ספינת טילים מדגם "חוחית". לאחר מכן פיקד על פלגה 916 ובשנת 1993 מונה למפל"ג 33 - פלגת ספינות טילים, בתקופת שרותו כמפל"ג 33 נקלטו ספינות הגיעו לארץ ונקלטו הספינות מדגם סער 5. ב-1995 מונה למפקד יחידת השליטה הימית. ב-1997 מונה לרמ"ח מל"מ במספן המודיעין ובשנים 1999 עד 2001 פיקד על שייטת ספינות הטילים. בשנים 2002 עד 2004 שירת כראש מספן המודיעין. פייג שימש ראש מספן הים בתקופת מלחמת לבנון השנייה ולאחר מכן שימש כראש מספן המטה וסגן מפקד חיל הים, פייג סיים את תפקידו בחיל הים ופרש בנובמבר 2009.

לאחר שחרורו הקים את חברת הייעוץ NMC ומשמש כמנכ"ל החברה.

בעל תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים מאוניברסיטת חיפה ותואר שני במנהל עסקים EMBA מאוניברסיטת תל אביב. הוא מתגורר במושב בית יהושע, חי עם גלית ואב לילד אחד.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://jinsadev2013.org/files/NYcabinet_Oct29.pdf Rear Admiral Noam Feig]

קטגוריה:ראשי מספן המטה
קטגוריה:ראשי מספן הים
קטגוריה:מפקדי שייטת ספינות הטילים
קטגוריה:בוגרי בית הספר לקציני ים עכו
קטגוריה:בוגרי קורס חובלים
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל הים
קטגוריה:יועצים ישראלים
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי שירות קבע בצה"ל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בית יהושע: אישים
קטגוריה:מפקדי ספינות טילים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
קונצ'ינו קונצ'יני

קונצ'ינו קונצ'יני (באיטלקית: Concino Concini, maréchal d'Ancre; 1575 פירנצה, איטליה – 24 באפריל 1617 פריז, צרפת) היה פוליטיקאי איטלקי ששירת בצרפת, היה השר הראשון בממשל מארי דה מדיצ'י ולואי ה-13 וזכה בתואר מרשל ד'אנקרה.

==ביוגרפיה==
קונצ'יני נולד ב-1575 בפירנצה למשפחת אצולה שהייתה מקורבת למשפחת דה-מדיצ'י, שליטי הדוכסות הגדולה של טוסקנה. אביו היה המזכיר האישי של הדוכס הגדול בזמנו. בשנת 1600 נישאה מארי דה-מדיצ'י, (26 באפריל 1573 - 3 ביולי 1642) אחייניתו של הדוכס הגדול פרדיננדו I למלך צרפת אנרי הרביעי.

קונצ'יני נמנה עם המלווים של מארי לפריז ביחד עם בת-לווייתה ליאונורה דורי הידועה כליאונורה גליגאי. קונצ'יני התחתן עם ליאונורה ובחסות המלכה השתלב בחוגי השלטון וקודם לדרגת השר הראשון (מקבילה בימינו לראש ממשלה) וזכה לתואר מרקיז.

אחד מעוזריו המסורים היה הקרדינל רישלייה שלימים יהיה ראש מועצת השרים. בשנת 1610 נרצח המלך אנרי הרביעי ומארי דה-מדיצ'י מונתה כמלכה העוצרת עד שבנה - המלך לואי ה-13 יגיע לבגרות. עם השנים חל פילוג בין האם לבנה עקב רצונה של מארי להמשיך לשלוט.

קונצ'יני, איש אמונה של המלכה מארי דה-מדיצ'י מונה כראש מועצת השרים, מה שעורר מורת-רוח בקרב השרים הצרפתים. ב-1613 זכה בתואר מרשל צרפת. ב-24 באפריל 1617 חולל המלך 'הפיכת חצר': לואי השלושה עשר, או מי מאנשיו, שלח מרצחים אחרי קונצ'יני, זממם עלה בידם והמרשל הוגה מדרכם. ואילו רעייתו, ליאונורה גליגאי הואשמה במעשי כשפים והועמדה למשפט.

קשריה עם המאראני - אליהו מונטאלטו וספרים עבריים שנמצאו בביתה, היוו הוכחות מכריעות להרשעתה. לאחר משפט שארך מספר חודשים היא הורשעה, ראשה נכרת במחוות 'רחמים' והיא הועלתה על המוקד כמכשפה במוצאי שבת, 8 ביולי 1617. (המלכה מארי דה-מדיצ'י עצמה הוכרחה לצאת לגלות ב-2 במאי 1617 לעיר בלואה בעמק הלואר). בכך מימשו לואי ה-13 ואנשיו את שלטונו.

לזוג קונצ'יני היו 2 ילדים - אנרי (1603–1631) ומריה (1607 - 1617).

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Blason fam it Concini.svg|סמל משפחת קונצ'יני
קובץ:French heraldic crowns - marquis v2.svg
קובץ:Blason Concino Concini.svg|סמל המרקיז קונצ'יני
קובץ:MariadeMedici03.jpg |המלכה מארי דה-מדיצ'י בחברתם של בני הזוג קונצ'יני
קובץ:Assassinatancre.jpg |ההתנקשות בחייו של קונצ'ינו קונצ'יני
קובץ:Bericht Mareschal d'Ancre 1617 Bild.jpg |מהומות לאחר הרצחו של קונצ'ינו קונצ'יני
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
*יערה בר-און, "מכשפה יהודיה" בחצר מלך צרפת: משפטה של לאונורה גליגאי, 1617,ירושלים: כרמל, 2010. (לתיאור התקופה בכלל ולמשפט בפרט)

==קישורים חיצוניים==

* 
<div class="mw-content-ltr">
* https://web.archive.org/web/20060811120545/http://www.bartleby.com/65/ma/MariedeM.html
* https://web.archive.org/web/20070324141816/http://www.uni-mannheim.de/mateo/camenaref/cmh/cmh404.html
* https://web.archive.org/web/20120205154045/http://www.h-france.net/vol5reviews/kettering2.html
* http://www.baroque.it/personaggi/luigiXIII.htm
* http://cronologia.leonardo.it/storia/aa1610.htm
* https://web.archive.org/web/20070928001351/http://www.materialismo.it/Sintesi%20libri/ministoria_della_censura.htm

</div>

קטגוריה:בית מדיצ'י
קטגוריה:פוליטיקאים צרפתים
קטגוריה:מרשלים צרפתים
קטגוריה:רציחות פוליטיות
קטגוריה:צרפתים ממוצא איטלקי
קטגוריה:התנקשויות
קטגוריה:ילידי 1575
קטגוריה:נפטרים ב-1617
קטגוריה:לואי השלושה עשר, מלך צרפת
באקאר

באקאר (בסרבו-קרואטית: Bakar) היא עיר נמל במפרץ באקאר, על החוף המערבי של קרואטיה.

השם "באקאר" פירושו בשפת המקום "נחושת". נכון לשנת 2011 היו בעיר 8,279 תושבים, מעל 90% מהם קרואטים בני הדת הנוצרית קתולית.

היישוב קיבל את סמלו את זכויות העיר ב-1799 מ-מריה תרזה. במהלך מלחמת העולם השנייה היה במקום מחנה ריכוז איטלקי, אליו הובאו תושבים מאזור ליובליאנה. אחרי המלחמה הנמל היה תחנה בדרכם ארצה של עולים מרומניה, יוגוסלביה, הונגריה ובולגריה. מנמל זה הפליגו אוניות המעפילים רפיח, בונים ולוחמים, וכנסת ישראל ואוניית העולים אביוניה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קרואטיה: ערים
קטגוריה:קרואטיה: ערי חוף
קטגוריה:קרואטיה: ערי נמל
קלמן פרנצפלבי

קלמן פרנצפלבי
קלמן פרנצפלבי (בהונגרית: Ferenczfalvi Kálmán; 1921, דברצן – 2005, דברצן) היה פעיל למען זכויות האדם וחסיד אומות העולם מהונגריה שהציל כ-2,000 יהודים בתקופת השואה.

==קורות חיים==

פרנצפלבי התגורר בג'נג'ש וחברתו הייתה יהודיה בשם יהודית. חוקי גזע הונגריים אסרו עליהם להינשא.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
לאחר פלישת הגרמנים להונגריה במרס 1944 החל גירוש יהודי הונגריה לאושוויץ, ומסוף 1944 החל גירושים בצעדות מוות מזרחה לאוסטריה. בגירושים של אביב 1944 גורשו גם יהודית וכל בני משפחתה לאושוויץ.

פרנצפלבי היה קצין אספקה בצבא ההונגרי. הוא היה מוצב הרחק מג'נג'ש ולכן לא יכול היה לסייע, אך החליט שיפעל ככל יכולתו למען יהודים ששולחו למחנות ריכוז, מחנות עבודה וצעדות מוות. הוא יצר יחידות דמה והנפיק אישורי דמה, כרטיסים מזויפים של הקצבות מזון, פקודות העברה של כוח אדם ומסמכים מזויפים נוספים. הוא השיג אישורים תקפים - אישורי מעבר ושהות - עבור נוצרים, והעביר אותם ליהודים, וזאת בניגוד להוראות שקיבל. הוא אף הבריח יהודים ממחנות ומגטאות בכלי רכב שנהג בהם. הוא קיבל הוראות להעביר יהודים לקבוצת יהודים שנועדה להישלח ברגל לגבול אוסטריה בצעדת מוות, אך הפנה אותם לכיוון בודפשט והלך עמם. בבודפשט הסתיר פרנצפלבי יהודים בבית הצלב האדום, תוך שימוש במסמכי זהות שגנב. הוא עצמו שמר על בית הצלב האדום, במדיו הצבאיים, בצורה רשמית-כביכול, באופן שהפחית את הסיכוי שייערך חיפוש בבניין. הוא נכנס לגטו בודפשט והצליח להציל משם שני אנשים. בסך הכל הצליח פרנצפלבי להציל כ-2,000 יהודים.

===לאחר המלחמה===
יהודית שרדה את אושוויץ ומחנות ריכוז נוספים, ושבה לג'נג'ש בסוף 1945. קלמן פרנצפלבי ויהודית נישאו והקימו משפחה בג'נג'ש.

==הכרה==
בשנת 1987 הוכר פרנצפלבי בתור חסיד אומות העולם על ידי יד ושם ועץ ניטע לכבודו ביד ושם. מאות מתושבי ג'נג'ש, וכן עשרות מהיהודים שהציל פרנצפלבי, היו נוכחים בטקס.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הונגרים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: הונגריה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1921
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-2005
הוצאת עוץ

הוצאת עוּץ היא הוצאת ספרים ישראלית עצמאית, המוציאה לאור ספרים קלסיים וספרי פנטזיה. היא הוקמה בשנת 2013 על ידי המתרגמת והעורכת גילי בר-הלל.

== חזון ההוצאה ==
לדברי בר-הלל, ההוצאה נולדה מתוך אהבת ספרים ונוסטלגיה לספרים של פעם, במטרה להוציא לאור ספרים נבחרים תוך דגש לא רק על טקסט, אלא גם על איורים ועיצוב.

רוב ספרי ההוצאה יוצאים בכריכה קשה וכוללים את האיורים המקוריים. בר-הלל: "(...) בעתיד, ספר מודפס לא ייעלם אלא יהפוך למוצר יוקרה".

שם ההוצאה, "עוץ" הוא על שם ארץ הקסמים שהמציא הסופר פרנק באום בשנת 1900: מקום של קסמים ונפלאות, אוטופיה שבה הערכים העליונים הם אהבה לכל חי, דמיון, סובלנות ורוח שטות.
ארץ זו מופיעה בסדרת הספר הקוסם מארץ עוץ.

בחירת הספרים מתמקדת בתחום הפנטזיה והקלסיקה לילדים ולנוער. "אני חושבת שזה ההבדל בין סופרמרקט לבוטיק", אומרת בר־הלל. "הוצאת ספרים גדולה מנסה לכלול הכול, הוצאת ספרים קטנה לא יכולה אפילו לנסות. (...) עדיף שאנשים יכירו את הדי־אן־איי של ההוצאה ויידעו מה הם מחפשים בה."

רק אחדים מספרי ההוצאה נמכרים ברשתות הספרים הגדולות, האחרים נמכרים בחנויות ספרים עצמאיות ו[http://utz.co.il/ באתר האינטרנט של הוצאת עוץ].

== ספרים שיצאו בהוצאת עוץ ==
* שם צופן: וריטי, מאת אליזבת וויין (2015)
* הדרך לעוץ, מאת ל. פרנק באום (2015)
* עוגות בחלל, מאת פיליפ ריב (2015)
* יום סמק הגדול, מאת אדם רקס (2015)
* דורותי והקוסם בארץ עוץ, מאת ל. פרנק באום (2014)
* צ'קו המסכן, מאת מרג'רי ויליאמס ביאנקו (2014)
* עוצמה מעוץ, מאת ל. פרנק באום (2014)
* ארץ עוץ המפלאה, מאת ל. פרנק באום (2013)

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20151217091551/http://www.lit-republic.co.il/?p=8536 הוצאת הספרים "עוץ" נולדה - ריאיון עם גילי בר-הלל סמו] באתר [http://www.lit-republic.co.il/ הרפובליקה הספרותית]
* [http://nrg.co.il/online/47/ART2/592/841.html?hp=47&cat=310&loc=10 גילי בר-הלל סמו - הקוסמת מארץ עוץ] באתר nrg
* [http://www.israelhayom.co.il/article/276387 אנחנו נכתוב את הסיפור מחדש] - אתר ישראל היום
* [http://www.onlife.co.il/%D7%A0%D7%A9%D7%99%D7%9D-%D7%95%D7%A2%D7%A1%D7%A7%D7%99%D7%9D/80287/%D7%94%D7%9E%D7%A1%D7%A2-%D7%A9%D7%9C-%D7%92%D7%99%D7%9C%D7%99-%D7%9C%D7%90%D7%A8%D7%A5-%D7%A2%D7%95%D7%A5 המסע של גילי לארץ עוץ] - מאתר [http://www.onlife.co.il/ אונלייף]
* 
* [https://gilibarhillel.wordpress.com/ הבלוג של גילי בר-הלל]

== הערות שוליים ==

עוץ
קטגוריה:רמת גן: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2013
הרפתקאות ברנרד וביאנקה

הרפתקאות ברנרד וביאנקה (באנגלית: The Rescuers, הופץ מאוחר יותר בישראל גם בשם "ברנרד וביאנקה" ו"המצילים הקטנים") הוא סרט הרפתקאות משנת 1977 של חברת וולט דיסני. זהו סרט האנימציה ה-23 באורך מלא של החברה. עלילתו מבוססת על הספר "המצילים" מאת מרג'רי שארפ.

הסרט היה ההצלחה האחרונה של האולפנים עד תחילת התקופה שנהוג לכנות "הרנסאנס של דיסני" עם הפקת "בת הים הקטנה". לאור ההצלחה במכירות שלו, הפיקה חברת וולט דיסני, לראשונה בתולדותיה, סרט המשך: בשנת 1990 יצא לאקרנים "ברנרד וביאנקה במבצע אוסטרליה".

הסרט הופץ לראשונה בגרסה עברית בקלטות וידאו.

==דמויות==
*ברנרד (בוב ניוהארט / עפרון אטקין) - מנקה בארגון עזרה והצלה אשר חובר אל מיס ביאנקה במטרה לעזור לפני. מאמין באמונות תפלות וסובל מפחד תעופה (בדומה למדבבו המקורי, בוב ניוהארט).
*מיס ביאנקה (אווה גאבור / חני נחמיאס) - נציגה מהונגריה של ארגון עזרה והצלה. אוהבת הרפתקאות.
*מאדאם מדוזה (ג'רלדין פייג' / ליליאן ברטו) - מרשעת אדמונית שמנסה להשיג יהלום גדול באמצעות פני.
*פני (מישל סטייסי / שירלי וורטהיימר) - יתומה בת 6 שנמצאת תחת חסותה של מאדאם מדוזה.
*מר סנופס (ג'ו פלין / שמחה ברבירו) - שותף העסקים המגושם של מדוזה.
*אורוויל (ג'ים ג'ורדן / דור צויגנבום) - אלבטרוס שמטיס את ברנרד וביאנקה אל האי של מאדאם מדוזה.
*רופוס (ג'ון מקינטייר / יהודה אפרוני) - חתול זקן שמתגורר בבית היתומים. טיפל בפני עד שנלקחה בידי מאדאם מדוזה.
*ברוטוס ונרו - תניני המחמד של מאדאם מדוזה. בסוף הסרט מנסים לטרוף אותה לאחר שהיא נתקעת בארובת הספינה לאחר שהיא התפוצצה.
*אווינרוד- שפירית ממין זכר שמשמשת כרפסודאי של סירת מנוע העשויה מעלה. בסוף הסרט נהיה עובד שלהם.
*טדי - דובון הצעצוע של פני משמש כחברה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 1977
קטגוריה:סרטי הנפשה אמריקאיים
קטגוריה:דיסני: סרטי הנפשה
קטגוריה:סרטים מוזיקליים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:אולפני ההנפשה של וולט דיסני: סרטים
קטגוריה:סרטים על עכברים
קטגוריה:מחלוקות של דיסני
ישיבת צביה פתח תקווה

ישיבת צביה פתח תקווה היא ישיבה תיכונית שנוסדה בשנת ה'תש"ס כחלק ממוסדות למרחב. בראש הישיבה עמד הרב מנחם לב עד לשנת התשס"ה, בה החליפו בתפקיד הרב גולן דיעי בוגר ישיבת מרכז הרב. מנהל התיכון בישיבה הוא דני זוהר. 

הישיבה הולכת בדרכם של הרב אברהם יצחק קוק ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק, ראייה משולבת של עם ישראל, ארץ ישראל ותורת ישראל. היא מקיימת לימודי גמרא עד שעות הצהריים ולאחר מכן לימודי חול להוצאת תעודת בגרות.

בתחילה שכנה הישיבה במתחם הישיבה הטכנולוגית בכפר אברהם. לאחר מכן (ה'תש"ע) עברה הישיבה לשטח ליד התחנה המרכזית בפתח תקווה. לאחר מכן שכנה הישיבה ברח' נצח ישראל 7 פ"ת. וכיום הישיבה שוכנת במשכנה החדש, רח' יבנה 25 פ"ת.

בשנת הלימודים ה'תשע"ב נפתחה בישיבה כיתת חינוך מיוחד, שמשולבת לחלוטין במסגרת הלימודים ובדרך החינוכית של הישיבה. בשנת ה'תשע"ג פתחה הישיבה פנימייה כדי לאפשר לתלמידים מחוץ לפתח תקווה ללמוד בישיבה.

בשנת ה'תשע"ד ניתק הקשר בין הישיבה ושאר מוסדות למרחב, והיא הצטרפה לרשת נעם-צביה. הישיבה פתחה לצידה חטיבת ביניים בראשות הרב ישראל שוורץ.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://zvia-pt.co.il אתר ישיבת צביה פתח תקווה (למרחב)]
* [https://web.archive.org/web/20131001171519/http://stender.co.il/view.php?id=366 ישיבת למרחב באתר סטנדר]

==הערות שוליים==

צביה פתח תקווה
צביה פתח תקווה
Mein Gott, wie lang, ach lange, רי"ב 155

Mein Gott, wie lang, ach lange (בעברית: אלוהי, עד מתי, אהה עד מתי), רי"ב 155, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בוויימאר. הוא ביצע אותה לראשונה ב-19 בינואר 1716, לכבוד יום ראשון השני שלאחר חג ההתגלות.

==היסטוריה ומילים==
באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708, ובמרץ 1714 קודם לתפקיד הממונה על המוזיקה. בתפקיד זה היה אחראי להלחנה של יצירה חדשה מדי חודש, בעיקר של קנטטות, כשמטרתו הייתה להלחין תוך כמה שנים קנטטה עבור כל מועד בשנה. לפי הידוע כיום, קנטטה זו הייתה הראשונה שהלחין באותה שנה.

סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת אל הרומאים ומהבשורה על-פי יוחנן שעוסקים בסיפור החתונה בקנה. הלברית נכתבה על ידי סלומון פרנק (Salomon Franck), משורר החצר שכתב את הלברית לרוב הקנטטות של באך בתקופה זו. הקטע האחרון בקנטטה לקוח ממזמור לותרני שכתב פאול ספרטוס (Paul Speratus), משורר גרמני בן המאה ה-16. הטקסט מזכיר את היין מסיפור החתונה ומשתמש בו כדימוי לחוסר הקיים ללא האמונה בישו ולשמחה שהוא עשוי להביא.

בדומה לחלק מהקנטטות שלו מתקופה זו, באך ביצע אותה שוב בעת שעבד בלייפציג, בינואר 1724.

הקנטטה פורסמה לראשונה ב-1886 בכרך 32 של "חברת באך", שפרסמה את כל יצירותיו בצורה מסודרת בין השנים 1850–1900.

==מבנה והרכב מוזיקלי==
הקנטטה נכתבה לארבעה סולנים, סופרן, אלט, טנור ובס, למקהלה בת ארבעה קולות ולתזמורת הכוללת בסון, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. ככל הקנטטות שלו בשנה הקודמת, גם הנוכחית מורכבת מאריה ורצ'יטטיב לסירוגין, והסיום הוא כורל. לקנטטה חמישה חלקים:
# רצ'יטטיב לסופרן: Mein Gott, wie lang, ach lange (אלוהי, עד מתי, אהה עד מתי)
# אריה בדואט לאלט ולטנור: Du musst glauben, du musst hoffen (עליך להאמין, עליך לקוות)
# רצ'יטטיב לבס: So sei, o Seele, sei zufrieden (כך יהי, נשמה, היי מרוצה)
# אריה לסופרן: Wirf, mein Herze, wirf dich noch (אנא, לבי, הטילה נא את עצמך)
# כורל למקהלה: Ob sichs anließ, als wollt er nicht (גם אם ייראה בתחילה שאין רצון מלפניו)

==הקלטות==
היצירה לא הוקלטה רבות, רק כתשע פעמים, בהן על ידי מנצחים ידועים כגון ניקולאוס הרנונקור (ב-1985), טון קופמן (ב-1995), מסאקי סוזוקי (ב-1997) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

==קישורים חיצוניים==

* [http://conquest.imslp.info/files/imglnks/usimg/d/df/IMSLP01417-BWV0155.pdf פרטיטורה]
* [http://www.bach-cantatas.com/BWV155.htm פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך]
* [http://www.bach-cantatas.com/Texts/BWV155-Heb1.htm טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
זמן מערכת

זמן מערכת במדעי המחשב ובתכנות, מיצג את מושג מעבר הזמן במערכות ממוחשבות. במובן זה הזמן כולל את זמן לוח השנה.

זמן מערכת נמדד על ידי שעון מערכת, שבדרך כלל מיושם על ידי ספירה פשוטה של מספר הפעימות שהתרחשו החל מנקודת זמן שרירותית מסוימת, הקרויה . לדוגמה מערכות יוניקס, ותואמות תקן POSIX, מגדירות את זמן המערכת, הוא זמן יוניקס, כמספר השניות שחלפו מהאפוק של יוניקס, שהתרחש ב-1 בינואר 1970 בשעה 00:00:00, על פי תקן הזמן UT, לא כולל דקות מעוברות. מערכות שמיישמות את ממשק תכנות היישומים של חלונות, בגרסאות 64 ו-32 ביט, כמו חלונות 9x ו-חלונות NT, מספקות את זמן המערכת הן על ידי <ref></ref>SYSTEMTIME המיוצג כערך של -שנה/חודש/יום/שעה/דקה/שנייה/מילישנייה, והן על ידי <ref></ref>FILETIME המיוצג כמספר הפעימות של 100 שברירי שנייה, החל מ-1 בינואר 1601 00:00:00 בתקן UT, כפי שחושב על ידי הלוח הגרגוריאני המקדים.

זמן מערכת ניתן להמרה לזמן לוח שנה אנושי, והדבר מתבצע כדי שיהיה מובן יותר לאדם הממוצע. לדוגמה זמן היוניקס 1,000,000,000 שניות, החל מהאפוק של יוניקס, מומר לזמן לוח השנה, כ-9 בספטמבר 2001 בשעה 01:46:40 (UT).<ref></ref>

ספריות של שגרות המטפלות בהמרות שכאלו, מתעסקות גם אם התאמות של אזורי זמן, שעוני קיץ, שניות מעוברות, ובהגדרות המקומיות של המשתמש. ישנן ספריות המבצעות פעולה הפוכה של המרת זמן לוח שנה אנושי לזמן מערכת.

== ראו גם ==
* אות שעון
* זמן יוניקס

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ייצוג זמן
קונסטנטינוב לודזקי

קונסטנטינוב לודזקי (בפולנית: Konstantynów Łódzki) היא עיר קטנה במחוז פביאניצה שבפרובינציית לודז' בפולין, ממערב ללודז', בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

ראשיתה של קונסטנטינוב בשנות ה-20 של המאה ה-19. היישוב, שנועד להוות מרכז לתעשיית הטקסטיל, זכה בשנת 1924 במעמד עירוני.

==יהודי קונסטנטינוב לודזקי==
יהודים ישבו בעיר מראשיתה, ובשנת 1825 כבר התקיימו בה בית כנסת, בית מדרש ובית עלמין. עם זאת, בין השנים 1830 ו-1862 הוטלו מגבלות מגורים על ישיבת יהודים נוספים בעיר. לאחר ביטול מגבלות אלה, התיישבו בעיר יהודים רבים, שהתפרנסו מתעשיית הטקסטיל המקומית. משנת 1890 ניהל רב הקהילה, מנחם דוד גרינבוים, חצר אדמו"רים בעיר.

בין מלחמות העולם נמנו בעיר כ-1,300 יהודים, כרבע מתושביה, והתקיימו בה פעילות ציונית ענפה ופעילות של אגודת ישראל, שניהלה ביישוב בית ספר מרשת בנות יעקב. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיר ממעשי בריונות תכופים כלפיהם מצד חברי ההיטלריוגנד שפעלו ביישוב.

===בשואה===
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו מהעיר יהודים רבים, בעיקר ללודז', בין היתר, עקב איומים כלפיהם מצד האוכלוסייה המקומית. לאחר כיבוש העיר בידי הגרמנים, החלו אלו בחטיפת יהודיה לעבודות כפייה, תוך ביצוע מעשי התעללות ורצח בהם ושוד רכושם. בד בבד, הוטלו על יהודי העיר גזירות שונות, ובהן הגבלות תנועה וחובת גזיזת זקנים. לאחר ראש השנה ת"ש חיללו הגרמנים את בית הכנסת שבעיר, ואילצו יהודים לשרוף בעצמם את ספרי התורה שבו.

ב-22 בדצמבר 1939 הוציאו הגרמנים פקודת גירוש ליהודי העיר, ואלו הובלו בידי השוטרים הגרמנים לגלובנו, ממנה עברו חלקם ללודז' ולוורשה. ביישובים אליהם הגיעו היה גורל יהודי העיר כגורל יתר היהודים בהם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160801044419/http://moreshet.pl/he/node/1130 קונסטאנטינוב] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות