יעקב הרצוג

הרב יעקב דוד הרצוג (21 בדצמבר 1921, כ' בכסלו ה'תרפ"ב – 9 במרץ 1972, כ"ג באדר תשל"ב) היה משפטן ודיפלומט ישראלי.

== ביוגרפיה ==
יעקב הרצוג נולד בשנת 1921 בדבלין שבאירלנד לרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג (לימים הרב הראשי האשכנזי השני לישראל) ושרה, ונקרא על שם הרב יעקב דוד וילובסקי, רבו של אביו. הוא אחיו הצעיר של חיים הרצוג, לימים הנשיא השישי של מדינת ישראל, ודודו של יצחק הרצוג הנשיא ה-11 של מדינת ישראל.

הרצוג גדל באירלנד, עלה לארץ ישראל בשנת 1937, והוסמך לרבנות ולדיינות ("יורה יורה ידין ידין") על ידי הרב איסר זלמן מלצר בשנת ה'תש"ח. לאחר מכן למד באוניברסיטה העברית בירושלים משפטים והוסמך לעורך דין ואחר כך קיבל תואר ד"ר במשפט בינלאומי מאוניברסיטת אוטאווה.

הרצוג שירת בשירות הידיעות של "ההגנה". לאחר הקמת המדינה הצטרף למשרד הדתות שם שימש אחראי על הדתות הנוצריות בישראל. בתפקידו זה גילה את כישוריו הדיפלומטיים, בהיותו בקשר עם ראשי העדות והכנסיות וגם עם הוותיקן. בהדרגה הצטרף לצוות משרד החוץ בו שירת בתפקידים בכירים. בשנים 1948 עד 1954 היה יועץ לענייני ירושלים במשרד החוץ, ראש מחלקת ארצות הברית במשרד החוץ בשנים 1954 עד 1957, ויועץ מדיני לראש הממשלה דוד בן-גוריון בשנים 1956 עד 1957.

בשנים 1957 עד 1960 היה ציר בשגרירות ישראל בוושינגטון, ובשנים 1960 עד 1963 שירת כשגריר בקנדה. נודע בשל ויכוח מפורסם שניהל ב-31 בינואר 1961 עם ההיסטוריון הבריטי ארנולד טוינבי, אשר השווה את הנכבה לשואה.

בספטמבר 1963 קיים בלונדון מפגש ראשון עם חוסיין, מלך ירדן.

בשנת 1965, עם התפטרותו של הרב ישראל ברודי מתפקידו כרב ראשי של בריטניה, הוצע התפקיד להרצוג. לאחר התלבטויות רבות הוא ניאות לקבל עליו את התפקיד, אולם מסיבות בריאותיות תוכניתו לא יצאה לפועל.

בשנת 1969 נענה לפנייתם של הרב שאר-יישוב כהן והפילולוגית רבקה שריבמן-כהן-צדק ונרתם לארגון צדק-מדות-מוסר שהקים אגודה. הוא שימש כיו"ר האגודת צדק-מדות-מוסר מיום הווסדה בשנת 1969 ועוד יום מותו בשנת 1972.

יעקב הרצוג (מימין) עם ראש הממשלה לוי אשכול
משנת 1966 ועד מותו בשנת 1972, בתקופת כהונתם של לוי אשכול וגולדה מאיר, שימש כמנכ"ל משרד ראש הממשלה. תרם לשיפור הקשרים עם הוותיקן לאחר מלחמת ששת הימים, וניהל מגעים דיפלומטיים עם המלך חוסיין.

==ויכוח הרצוג-טוינבי==

ב-31 בינואר 1961 בהיותו שגריר ישראל בקנדה קיים הרצוג ויכוח פומבי עם ההיסטוריון וההיסטוריוסוף הבריטי ארנולד טוינבי, הוויכוח נערך ב"בית הלל" באוניברסיטת מקגיל שבמונטריאול, קנדה. הטריגר לוויכוח היו דבריו של טוינבי בהרצאה שנשא באותה אכסניה ימים אחדים קודם לכן, ובה טען כי התנהגותה של ישראל כלפי הערבים במלחמת העצמאות היא בת-השוואה מבחינה מוסרית למעשיה של גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה. בעקבות פרסום הדברים ביקש הרצוג להעמיד את ההיסטוריון על טעותו. הוא קרא לטוינבי להתעמת עמו, והלה נענה לאתגר. הוויכוח הסתיים בניצחונו של הרצוג, וטוינבי הסכים לחלק מטיעוניו ומיתן מעט את הצהרותיו.

הוויכוח זכה לפרסום רב. הוא שודר בחלקו ואף במלואו בתחנות רדיו ברחבי קנדה ובצפון ארצות הברית ואותו ערב שודר בישראל. בישראל היו אלה ימי סערה פוליטית וביום הוויכוח התפטר דוד בן-גוריון מראשות הממשלה. ולמרות זאת עורר הוויכוח עניין עצום בציבור בישראל. הקלטות של הוויכוח נמכרו במספרים גדולים בקנדה ומעבר לה ויצאו כתקליט כפול.<ref>[https://www.ebay.com/itm/2-LP-The-Herzog-Toynbee-Debate-CBS-CP-14-Made-in-Israel-NM-/303441188445 2-LP, The Herzog-Toynbee Debate, CBS CP 14, Made in Israel, NM]</ref> תדפיס של הוויכוח אף יצא לאור במצרים באנגלית כמחזק את העמדה הערבית.

== חיים אישיים ==
[[בול מ-2004 לזכרו של יעקב הרצוג]]
נישא לפנינה שחור , בתו של זלמן שחור, מעסקני היישוב בתל אביב וביפו, ממשפחת הנצי"ב מוולוז'ין. לבני הזוג נולדו שלושה ילדים: שירה, אלינורה (אליעזרה) ויצחק.

נפטר מדום לב בגיל 51 בכ"ג באדר תשל"ב, 9 במרץ 1972.

===אילן יוחסין===

===הנצחה===
אתרים ומוסדות-חינוך רבים, בעיקר בזרם הציונות הדתית, מנציחים את זכרו. תיכון קריית יעקב הרצוג, המכינה למדרשית נעם בכפר סבא, שנוסדה באלול תשל"ב כחצי שנה לאחר פטירתו; מרכז יעקב הרצוג ללימודי היהדות שבעין צורים, מכללת יעקב הרצוג להכשרת מורים באלון שבות, ישיבת ההסדר מעלות יעקב במעלות-תרשיחא והפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן.

זכרו של הרצוג הונצח בבול דאר ישראלי. ב-24 בפברואר 2004 הנפיק דאר ישראל בול דאר שהוקדש לזכרו של יעקב הרצוג שעליו מופיע דיוקנו. על השובל של הבול הופיעה הכתובית: "עם לבדד ישכון" . האמן אד ואן אוין עיצב את הבול. מכירת הבול נמשכה כ- 29 חודשים.

==ספריו==
* תרגום לאנגלית של מסכת ברכות, פאה ודמאי, 1947. (נדפס שוב ב-1980)
* על ישראל וארצו: ויכוח עם פרופ' ארנולד טוינבי, ירושלים: משרד החינוך והתרבות, תשל"ה
* עם לבדד ישכון, תל אביב: ספרית מעריב, 1975

==ספר לזכרו==
* אלי שאלתיאל (עורך) פרקים בתולדות ירושלים בזמן החדש: ספר זיכרון ליעקב הרצוג, ירושלים: יד יצחק בן-צבי; משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשמ"א 1981

==לקריאה נוספת==
* הרב שי עילם, "שגריר כבוד", מאמר זיכרון במלאת 50 שנים לפטירת ד"ר יעקב הרצוג, תשפ"ב
* מיכאל בר זהר, צפנת פענח: חייו ומותו של נסיך יהודי: ד"ר יעקב הרצוג - ביוגרפיה, ידיעות ספרים, תל אביב, 2003
* יצחק ליאור ואזנה, [http://dintora.org/article/656 מהם היסודות האמוניים יהודיים שבבסיס תפיסתו המדינית - של ד"ר יעקב הרצוג? האם הם השפיעו על עשייתו המדינית? ואם כן, כיצד?], אונ' אריאל 2015

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20050125064542/http://noar.education.gov.il/main/upload/docs/tarbut10.doc קטעים מוויכוחו של יעקב הרצוג עם ארנולד טוינבי]
* הקלטות של הוויכוח: ב[https://www.yiddishbookcenter.org/collections/archival-recordings/frances-brandt/fbr-462_4461/herzog-toynbee-debate-yaakov-herzog-arnold-toynbee אתר מרכז הספר האידי], באתר יוטיוב
* 
* [https://web.archive.org/web/20120115173607/http://merkazherzog.org.il/content/23 ביוגרפיה קצרה של יעקב הרצוג]
* [https://catalog.archives.gov.il/catalog/#!/Catalog/0b071706800228c0/Unit/0b07170680023701#anchor0b07170680023701 הארכיון של יעקב הרצוג], באתר ארכיון המדינה
* [https://www.youtube.com/watch?v=2M5Ntu3C0IA&index=0&list=PL912D1048C64B7818 ויכוח בין יעקב הרצוג לארנולד טוינבי, 31 בינואר 1961]
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"לי משרד ראש הממשלה
קטגוריה:עובדי משרד החוץ
קטגוריה:שגרירי ישראל בקנדה
קטגוריה:ישראלים ילידי אירלנד
יעקב
קטגוריה:משפחת שחור
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם ישיבות בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1921
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1972
קטגוריה:צדק-מדות-מוסר