קבר הבאבא סאלי

הקבר מבחוץ
קבר באבא סאלי - פנים גברים
הילולת הבבא סאלי טרם הקמת הציון
קבר הבאבא סאלי הוא מתחם שבו קבור רבי ישראל אבוחצירא, הידוע בכינוי "הבאבא סאלי", והוא הבולט שבקברי הצדיקים בדרום ישראל. המקום משמש כמקום תפילה ועלייה לרגל, בפרט בקרב בני עדות המזרח ותושבי הדרום.

==מבנה ומיקום==
הקבר נמצא בעיר נתיבות, שבה חי הבאבא סאלי ב-14 שנותיו האחרונות. על הקבר בניין גדול, שבדומה לשאר המוסדות על שם הבאבא סאלי תוכנן בשילוב סגנון בנייה מרוקאי, על ידי האדריכל אבי צרפתי. סביב לקבר נבנה פארק בצורת חמסה. הבניין מחולק לשניים: צד לגברים וצד לנשים, כשבכל צד מתאפשרת גישה לקבר. את האתר מנהלת עמותת "קרן להנצחת באבא סאלי".

סביב הקבר התפתחה תעשייה של מכירת קמעות ומזכרות. אבנים שנלקחות מחצר הקבר נמכרות כקמעות תמורת מאות שקלים.

מדי שנה בד' בשבט, יום השנה לפטירתו של הבאבא סאלי, מתקיימת בקבר הילולה המונית, המושכת רבבות מבקרים, בהם רבנים, אישי ציבור ופוליטיקאים. מדי שנה פוקדים את הקבר כרבע מיליון איש. עלייה לרגל נוספת מתקיימת בל"ג בעומר.

בסמוך לקברו של רבי ישראל אבוחצירא נמצא קברו של רבי שלום איפרגן ("הבאבא שלום"). הקרבה בין שני הקברים המהווים מוקד עלייה לרגל, הפכה ליריבות בין שתי החצרות – חצר ה"באבא ברוך", בנו של הבאבא סאלי, וחצרו של רבי יעקב איפרגן ("הרנטגן"), בנו של הבאבא שלום. היריבות הובילה את נציגי החצרות לבתי משפט בסכסוך מתוקשר על נושאי קרקעות והתנגשויות אינטרסים.

==היסטוריה==
בעת שנפטר הבאבא סאלי הוא נקבר בקבר פשוט, בקצה הצפון מזרחי של בית העלמין בנתיבות. וכבר עם פטירתו החלו חסידיו לעלות לרגל למקום ולהשתטח על קברו. קבוצה של חסידיו דאגה שאש תמיד תדלק בסמוך.

ביום השנה הראשון לפטירתו, בינואר 1985, נערכה לראשונה ההילולה לזכרו. מעל הקבר נבנה מבנה עם כיפה בצורת "מקאם". עיריית נתיבות השקיעה 60 מיליון שקלים בהכשרת חניונים והקמת 60 דוכנים למכירת מזון ותשמישי קדושה. כבר בהילולה הראשונה השתתפו 250 אלף בני אדם.

ביום השנה השני לפטירתו, בינואר 1986, בעת ההילולה, פרצה תיגרה המונית בין חסידי הרב ברוך אבוחצירא לתומכיו של הרב אלעזר אבוחצירא, בניסיון לקבל את החזקה במקום. תומכיו של הרב אלעזר הפסידו במאבק ולא קיבלו חזקה. המאבק בין השניים פרץ במסגרת מלחמת ירושה על כיסאו של הבאבא סאלי, כאשר הבן ברוך אבוחצירא טען שהוא ממשיך דרכו, אך רוב המשפחה צדדה ברב אלעזר נכדו, שהייתה לו תדמית טובה יותר מדודו ברוך אבוחצירא, שהיה בעל עבר פלילי. גם עיתון "המודיע" תמך בפומבי ברב אלעזר.

בהילולה הרביעית, בינואר 1988, השתתפו ראש הממשלה יצחק שמיר, סגנו דוד לוי, שר הדתות זבולון המר והרב הראשי מרדכי אליהו, וראש מועצת נתיבות קרא להפוך את ההילולה לאירוע ממלכתי. המארגנים ציפו ל-250 אלף איש, אך רק כ־50 אלף איש הגיעו, עקב מזג האוויר הסוער. לקראת ההילולה החמישית, הבטיח הרב ברוך אבוחצירא כי השמש תזרח בהילולה, וביקש מהציבור להגיע למקום בכל מקרה. למרות ההבטחה שנתן הרב אבוחצירא, מזג האוויר היה סוער.

באפריל 1989 סגר הרב ברוך אבוחצירא את האתר, בעקבות סכסוך עם המועצה המקומית. לטענתו המועצה לא סיפקה שירותי ניקיון ותחזוקה לציון הקבר וסביבתו, כפי שהבטיחה לו, והוא נאלץ לממן את התחזוקה מכיסו הפרטי. לאחר מספר ימים הושגה פשרה והקבר נפתח, לאחר שהמועצה המקומית הסכימה להחכיר את קרקע המתחם לעמותה של הרב ברוך, תמורת תשלום סמלי של שקל אחד לשנה. באפריל אותה שנה הוגש כתב אישום נגד חברי הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה, לאחר שנתנו אישור להגדלת המבנה סביב הקבר, שלא כדין ותוך חריגה מסמכות. חברי הוועדה אישרו את המבנים, לאחר שהוקמו שלא כחוק, ללא היתר בנייה.

בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 תרמה קרן קיימת לישראל כסף לטובת הקמת פארק, מצידו הצפוני של המתחם, בשם "פארק באבא סאלי". באותן השנים גם נבנתה שכונת מגורים סמוך למתחם, בשם קריית הבאבא סאלי.

בינואר 2006 הותקנו במתחם מצלמות רשת המשדרות 24 שעות ביממה, והושק שירות המאפשר לשלוח באמצעות האינטרנט תפילה או בקשה סלולרית לברכה.

בינואר 2009 נפל טיל גראד, שנורה מרצועת עזה, ליד הקבר, אולם איש לא נפגע ולא נגרם נזק.

באפריל 2017 אושרה תוכנית, שיזם שר הפנים אריה דרעי, לשיפוץ ושדרוג המתחם בהשקעה של כ-15 מיליון שקל. במרץ 2018 אישר משרד התיירות הקצאה של 2 מיליון שקל לפרויקט, בנוסף ל-7.2 מיליון שקל שאישרה קודם הממשלה. הקרן להנצחת הבאבא סאלי מבקשת לגייס את יתרת התקציב, בסך שמונה מיליון שקלים, מתרומות וממכירת אבנים מציון הקבר. באפריל 2018, הודיעה קק"ל כי תקצה 10 מיליון שקל לשיפוץ פארק באבא סאלי.

ב-29 בדצמבר 2021, החליטה משטרת ישראל על צו איסור ההילולה הקרובה בגלל חוסר יכולת שמירת ביטחון המשתתפים, וחשש מאסון דומה לאסון הר מירון (2021), שהתרחש בהילולת רבי שמעון בר יוחאי<ref></ref> כבר יום למחרת, עקב סערה ציבורית ובעקבות בדיקה מחודשת, הוחלט לקיים את ההילולה אך במגבלות הקורונה והוראות המשטרה<ref></ref>.

==ביקורת על העלייה לקבר==

זהבה גלאון התנגדה לחיוב חיילים לבקר בקברו של הבאבא סאלי והגדירה זאת כסגידה לקברים. היא כתבה כי "צה"ל מתיישר עם גופים קיצונים שמנסים להנחיל סגידה לקברים ואבנים במסווה של מורשת"<ref></ref>.

גם בציבור החרדי יצאו נגד העלייה לקבר. הרב אלעזר מנחם מן שך מתח ביקורת קשה על הרב מרדכי אליהו שעלה לקבר וטען כי זוהי עבודת אלילים.

==לקריאה נוספת==
*קברי צדיקים בארץ ישראל בהוצאת כרטא - בערך קבר הבאבא סאלי.
*הדס שדר וליאת ורדי, "מתחם הבבא סאלי בנתיבות כבבואה חברתית", מעבר להלכה, עמ' 371–400.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* ליפא גינסברג, [https://www.bhol.co.il/news/1636274 היערכות חסרת תקדים להילולא במלאת 40 שנה לפטירת בבא סאלי זיע"א,] באתר בחדרי חרדים, 2 בינואר 2024
<div class="mw-content-ltr">
* Erika Tritle and Mirjam Lücking, [https://in.bgu.ac.il/en/csoc/pages/events/BabaSalyArticle.aspx Baba Sali Site Visit], The Center for the Study of Conversion and Inter-Religious Encounters, January 9, 2019
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:קברי צדיקים בארץ ישראל
קטגוריה:אתרי עלייה לרגל (יהדות)
קטגוריה:נתיבות: דת
קטגוריה:נתיבות: מבנים