OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
משה אשולין

משה אשולין
מצבה לציון הקמת שכונת "אוהל משה"
משה אשולין (9 בדצמבר 1880 – 17 במרץ 1959) היה יזם ארץ-ישראלי, גואל אדמות, מייסד שכונת אוהל משה בתל אביב.

== קורות חיים ==
נולד בז' בטבת 1880 ביפו, ליצחק אשולין, השו"ב של יפו, ולאמו חיה (עיישה), שעלו ממרוקו.

בצעירותו, התחנך בבית הספר "אליאנס" ביפו של חברת כל ישראל חברים. כמו כן, למד לימודי תורה מפי רבי אליהו שמול, שהיה סבו מצד אמו. בבגרותו החל לעבוד כנפח בבית חרושת שטיין.

בשנת 1902 התחתן עם חנה, בת למשפחה שהתגוררה בעזה<ref></ref>.

משה אשולין, שהיה מיודד עם התושבים הערבים והכיר את מנהגיהם, גאל אדמות רבות באזור של תל אביב-יפו של ימינו. כך לדוגמה, היה מעורב בהקמת השכונות מחנה יוסף, כרם התימנים, ושכונת ברנר. בנוסף לכל, היה מעורב ברכישת אדמות כרם ישראל, משכנות ישראל ועוד. במהלך עסקאות אלה הסתפק במועט, וראה הצלחה בעמלו על ידי השתתפות במצווה כגון זו.

פעולתו העיקרית והמוכרת ביותר הייתה הקמת שכונת "אהל משה" בשנת 1906, היא השכונה האחרונה מחוץ ליפו שהוקמה טרם הקמת אחוזת בית.

בתקופת מאורעות 1921 ו-1929 שימש ביתו של אשולין, ובעיקר המרתף, כמחסן נשק ותחמושת עבור ארגון ההגנה. אשולין ניצל את קשריו הטובים עם הערבים המקומיים לצורך רכישת נשק שהועבר ללוחמי ההגנה.

אשולין מסר את אקדחו האישי במתנה לאליהו גולומב, זאת לאחר הפצרות רבות.

== לקריאה נוספת ==
* יפו-נווה צדק, ראשיתה של תל אביב (הוצאת משרד הביטחון), מרדכי אלקיים, 1990..

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.tidhar.tourolib.org/tidhar/view/1/191 משה אשולין מאתר חלוצי היישוב ובוניו]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יפו: אישים
קטגוריה:ילידי 1880
קטגוריה:גאולת אדמות בארץ ישראל
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
ז'אן-פייר רוסלו

קברו של ז'אן-פייר רוסלו
זַ'אן-פְּיֶיר רוּסְלוֹ (בצרפתית: Jean Pierre Rousselot; ) היה כומר וחוקר צרפתי. הוא נחשב לאחד מהאבות המייסדים של הפונטיקה, הדיסציפלינה המדעית החוקרת את צלילי השפה האנושית.

==קורות חייו==
עם תום לימודיו בתיכון החל ז'אן רוסולו ללמוד בסמינר לכמרים ברישמון (Richemont) והוסמך לכומר בשנת 1870. ככומר הוא למד פילולוגיה ולמד ספרדית, אנגלית וגרמנית. ב-1873 החל ללמד לטינית, יוונית עתיקה וספרות במשך שש שנים בסמינר ברישמון. ב-1879 החל לחקור את השפה המדוברת - בתחילה לצורך הדוקטורט שלו, גם בהשראת הדיאלקטים הצרפתיים השונים שהוריו דיברו.

רוסלו עזב את עבודתו ונסע ברחבי צרפת כדי להמשיך בלימודיו. בין השאר שמע הרצאות מאת אנרי בקרל על חשמל וטלגרפיה ושל על אקוסטיקה.

בשנת 1886 הוא בנה את המכשיר הראשון שלו ל"רישום חשמלי של המילה". גם כאן, הוא התעניין בעיקר בווריאציות בהגייה בניבים שונים. ב-1889 הוא הגיע ל שהוקם זה לא מכבר, שם הקים את המעבדה הראשונה בעולם לפונטיקה.

רק ב-1891 הוא קיבל את הדוקטורט שלו, בעיקר בספרות צרפתית, עם תזה על השינויים הפונטיים בשפה בהשפעת ניבים. לימוד הניבים הביא לו כמה משרות הוראה בגרמניה. בין היתר, הוא הוזמן ל, לאוניברסיטת הומבולדט של ברלין (לנאופילולוגים), ל ול.

בשנת 1895 הוא נבחר לעמוד בראש Société Linguistique de Paris ("החברה הבלשנית של פריז"). בעזרתו הוקמה המעבדה לניסויים פונטיים בקולז' דה פראנס. בתקופה זו עסק גם בסוגיית אובדן השמיעה. ב-1911, יחד עם תלמידו , הקים את ה-Revue de phonétique ("סקירת הפונטיקה"), כתב-עת שהיה קיים עד 1914.

במהלך מלחמת העולם הראשונה עבד על איכון מיקומם של תותחי אויב וצוללות גרמניות. על כך מונה לאביר לגיון הכבוד.

לאחר המלחמה הפך רוסלו למרצה במכון לפונטיקה ניסיונית בקולז' דה פראנס. הוא מת בדירתו בפריז בשנת 1924 ונקבר בבית הקברות פר לשז.

==ספריו==
המנגנון של רוסלו להקלטת דיבור (תחריט עץ, בסביבות 1900)
<div style="direction: ltr;">
* De vocabulorum congruentia in rustico cellae-fruini sermone, 1892.
* La Phonétique expérimentale, 1897.
* Études de prononciations parisiennes, 1899.
* Historique des applications pratiques de la phonétique expérimentale, 1899.
* Principes de phonétique expérimentale (2 volumes).
* Précis de prononciation française, 1902.
* Premiers éléments de prononciation française, 1903.<ref>[http://www.worldcat.org/identities/lccn-n2014-184199/ Most widely held works by P.-J Rousselot] WorldCat Identities</ref>
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי דת צרפתים
קטגוריה:נוצרים רומים-קתולים צרפתים
קטגוריה:פונטיקה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פר לשז
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1846
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1924
המעורר (סרט תיעודי)

"המעורר - רומן מכתבים בין סב לנכדו" הוא סרט תיעודי אוטוביוגרפי באורך מלא של הבמאי רנן שור. הסרט נבחר להקרנה בבכורה בינלאומית בפסטיבל דוקאביב ב-24 במאי 2024. 

== תקציר הסרט ==
"המעורר - סרט מכתבים בין סב לנכדו" הוא סרט מסע של הבמאי רנן שור בעקבות סבו, הרב אברהם הלר, דמות מרכזית בקרב על צפת במלחמת העצמאות. 

בסרט המכתבים האפי, המתרחש בתקופה שבין בר המצווה של שור למות סבו, מתנהל דיאלוג בין השניים, כאשר במהלכו הסב דורש מנכדו שינטוש את דרכו כקולנוען צעיר, יחזור בתשובה, ויהיה לו בן ממשיך<ref></ref>, בעוד שהנכד מתעקש שהקולנוע הוא ייעודו. כשהנכד לא נענה למשאלות סבו, מבקש הסב טרם מותו שיעשה עליו סרט. 

בסוף הסרט, שור משנה את שמו וזהותו במשרד הפנים לרנן שור הלר, ויוצא לביים בסמטאות צפת את סצנת "המעורר", שכתב סבו בערוב ימיו.

במכתבים שבסרט נפרסים פרגמנטים מחייו העיתונאיים של שור ובהם: "כוח צביקה" (צביקה גרינגולד), "הקרב על עמק הבכא", עבודתו עם אורי זוהר על "הצילו את המציל", "חתונה בירושלים", "בלוז לחופש הגדול" והקמת בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.

== הפקה ==
שור החל לעבוד על הסרט מיד עם פרישתו מבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, בינואר 2020. 

הסרט מבוסס על הספר "גיבור בעל כורחי", שיצא לאור באפריל 2023 בעריכתו של שור. 

בסרט, מעלה הבמאי את דמותו של "המעורר" (אותה מגלם שי אביבי), אדם מהמאה ה-19 שבחודש אלול, חודש הסליחות, נהג ללכת ולעורר את יהודי קהילות מזרח אירופה ומרכז אירופה ואת ארבע קהילות הקודש בארץ ישראל – צפת, טבריה, ירושלים וחברון. הרב הלר מצולם שר בקולו את "שיר המעורר", השיר אותו נהג לשיר המעורר בעת שהיה מעורר את אנשי הקהילות היהודיות: 

== ביקורות ==
מרט פרחומובסקי כתב בחשבון הפייסבוק שלו ביקורת חיובית על הסרט, וציין<ref></ref>:
עוד הוסיף לכתוב פרחומובסקי על שור:
אורון שמיר מאתר "סריטה" הביע את התרשמותו מהסרט וסיכם<ref></ref>:

== גלריה ==
{| align=center
|<gallery widths="200" heights="170" perrow="4">
קובץ:HaMeorer (68).jpg|שי אביבי בדמות "המעורר"
קובץ:רנן שור מביים את סצינת המעורר, צילום יוסי צבקר (300).jpg|רנן שור מביים את שי אביבי בסצנת המעורר
קובץ:Renen wake up granson2.jpg|רנן שור בפרימיירת הסרט בפסטיבל דוקאביב
קובץ:Renen wake up granson3.jpg|רנן שור בפרימיירת הסרט בפסטיבל דוקאביב
</gallery>
|}

== קישורים חיצוניים ==

* "[https://www.hafatzim.com/from-line-to-culture-view-on-life/the-awackener 'המעורר' - סרט דוקומנטרי מאיר, מחמם לב ומרגש, ומדוע? חשיפת פרקי חיים של משפחה דתית-חילונית ותקופה בא"י מ-1900 ועד היום]", מגזין "מקו ועד תרבות", 5 ביוני 2024	
* 	
* אביבה רוזן, [https://biluynaim.com/%d7%94%d7%9e%d7%a2%d7%95%d7%a8%d7%a8-%d7%a8%d7%95%d7%9e%d7%9f-%d7%9e%d7%9b%d7%aa%d7%91%d7%99%d7%9d-%d7%91%d7%99%d7%9f-%d7%a1%d7%91-%d7%9c%d7%a0%d7%9b%d7%93%d7%95/ המעורר – רומן מכתבים בין סב לנכדו], באתר "בילוי נעים", 22 ביוני 2024
* 
* [https://youtu.be/wN5Wy6jbfz8?si=D68Z8nkbZ4dCzWut צפת - עיר קטנה ואנשים בה], באתר יוטיוב, 30 במאי 2024
* שמואל רוזנר, [https://kipshu.com/pod82/ רנן שור, אתה דומה לסבא שלך?], באתר "הקיפוד והשועל"

* 

== לקריאה נוספת ==
* הרב אברהם זיידה הלר - גיבור בעל כורחי. עורך: רנן שור. הוצאת שור/הלר, מהד' שלישית, ספטמבר 2023.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
דיילות אוויר (סרט)

דיילות אוויר (באנגלית: Crew) הוא סרט קומדיה-שוד הודי בשפה ההינדית משנת 2024 בבימויו של ראג'ש א קרישנן ובכיכובן של טאבו, קארינה קאפור ח'אן וקריטי סנון כדיילות אוויר, עם דילג'יט דוסנג'ה וקפיל שארמה בתפקידי משנה. הסרט הופק על ידיאקטה קאור, ראה קאור, אניל קאפור, ודיגויג'אי פורוהיט תחת החברות Balaji Motion Pictures ו-Anil Kaoor Films & Communication Network.

הצילומים התקיימו ממרץ 2023 עד פברואר 2024. הסרט יצא לאקרנים ב-29 במרץ 2024, זכה לביקורות חיוביות, והכניס למעלה מ-19 מיליון דולר ברחבי העולם ודורג כסרט ההינדי השלישי הכי רווחי של 2024,<ref></ref><ref></ref> והסרט השישי הכי רווחי של הקולנוע ההודי של 2024.

== עלילה ==
גיטה סת'י, יסמין קוהלי ודיוויה ראנה הן דיילות אוויר בחברת קוהינור איירליינס, חברה על סף פשיטת רגל. הצוות לא קיבל את משכורתו כבר חודשים, ושלוש החברות, כמו שאר העובדים, ממשיכות לקוות שדברים ישתנו. בעלה של גיטה ארון מנהל עסק מזון נכשל מהבית. גיטה צריכה לפרנס כלכלית גם את אחיה המובטל ואשתו. יסמין גדלה על ידי סבה מצד אמה (נאנו) לאחר שהוריה התגרשו. היא לא מאמינה במערכות יחסים, חובבת דברים יקרים ומתהדרת באורח חיים מזויף וצעקני ברשתות החברתיות. דיוויה הוכשרה להיות טייסת אך נאלצה להיכנס לתפקיד של דיילת בגלל היעדר תקנים, ומסתירה זאת ממשפחתה. היא נאבקת להחזיר את תשלומי הלוואת הלימודים שלה.

מותה של הדיילת הבכירה רג'וואנשי, בזמן תפקידה, מוביל את גיטה, יסמין ודיוויה לקראת מבצע חשאי להברחת זהב מהודו לאל בורג' (מדינה פיקטיבית). מר מיטל, ראש משאבי אנוש של קוהינור איירליינס, הוא המוביל של המבצע. שלושתן הופכות לחלק ממבצע הברחת הזהב ומצבן הכלכלי משתפר במהרה: גיטה מממנת את עסקי המזון של ארון ואת אחיה ואשתו. יסמין מקבלת בחזרה את טבעת הזהב של סבתה מחנות המשכון וקונה לעצמה BMW. דיווויה מחזירה את הלוואת הלימודים שלה. שאר העובדים בחברת התעופה עדיין מנסים להסתדר. מישהו מלשין לפקידי המכס ששלוש הדיילות מבריחות זהב; ואף על פי ששלושתן מצליחות להסתיר את מחבוא הזהב, המעצר שאחריו גורם להן להרגיש מושפלות ולחשוב מחדש על בחירתן.

המצב מקבל תפנית דרסטית כאשר קוהינור איירליינס מוכרזת כפושטת רגל וכל העובדים נותרים ללא שכר וללא פרוטה. ויג'אי וואליה, בעל חברות התעופה ברח לאל בורג'. גיטה, יסמין ודיוויה מבינות שמבצע הברחת הזהב של ויג'אי וואליה הוא שעזר לוואליה להתיישב בנוחות באל בורג'. מתחרטות על מעשיהן הן מחליטות להחזיר את כל הזהב שהוברח להודו ולשלם לעובדים את חובם.

== דמויות ==
* טאבו בתור גיטה סטי (דיילת)
* קארינה קאפור ח'אן בתור יסמין קוהלי (דיילת)
* קריטי סנון בתור דיוויה רנה (דיילת)
* דילג'יט דוסנג'י בתור קצין המכס ג'איביר סינג (הופעה מיוחדת)
* קאפיל שארמה בתור ארון סטי (הופעה מיוחדת)
* ראג'ש שארמה בתפקיד פרותויראג' מיטאל (ראש משאבי אנוש של Kohinoor Airlines)
* ססווטה צ'אטרג'י בתפקיד ויג'אי וואליה (יו"ר קוהינור איירליינס)
* קולבהושאן חרבנדה בתור הסבתא של יסמין
* איבן רודריגס בתור אביה של דיוויה
* טרופטי חמקר בתור ס"ל מאלה
* צ'רו שנקר בתור סודהא מיטאל
* רמקאנט דיימה בתור מר רבנשי

== הפקה ==
על צילומי הסרט הוכרז בנובמבר 2022 והם החלו ב-25 במרץ 2023.<ref></ref><ref></ref> הסרט צולם במומבאי, גואה ואבו דאבי.<ref></ref>

== שחרור ==
הסרט יצא לאקרנים ב-29 במרץ 2024 במקביל ליום שישי הטוב.<ref name=":0"></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים הודיים
קטגוריה:סרטים על דיילי אוויר
קטגוריה:סרטי 2024
Becoming Insane

Becoming Insane (בעברית: משתגע) הוא סינגל ומיני-אלבום של הרכב הטראנס הפסיכדלי אינפקטד מאשרום שיצא לאור בינואר 2007 כסינגל היחיד מאלבומם השישי Vicious Delicious.

==רקע==
השיר הוא הקטע הפותח את אלבומם השישי, Vicious Delicious. בדומה לחלק משירי האלבום, שהתאפיין במיזוג ז'אנרים מוזיקליים שונים כמו הרוק אל תוך הטראנס האופייני להם, גם בטראק זה משולבים קטעי גיטרות שבוצעו על ידי הגיטריסט ארז נץ וקטעי שירה, לרבות קטע שהושר בשפה הספרדית על ידי גילברטו "גיל" סרסו, זמר מקסיקני והסולן של להקת הרוק המקסיקנית Kinky .

השיר זכה להצלחה ברדיו, והגיע למקום השישי במצעד השנתי של גלגלצ לשנת ה'תשס"ז, ובכך הפך לטראק הראשון של אינפקטד מאשרום שמדורג במצעד שנתי זה.<ref></ref> בנוסף לצאתו לתחנות הרדיו, הסינגל יצא בפורמט EP בו נכללו גרסת הרדיו, גרסת האלבום, וידאו קליפ, רמיקס לטראק Deeply Disturbed מהאלבום Converting Vegetarians (בו שולבו גם כן קטעי גיטרות בביצוע ברי סחרוף) ורמיקס לטראק Merlin מ-2002.

כמה שנים לאחר צאתו, עלה הסינגל לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי שם הצליח לצבור למעלה מ-43 מיליון השמעות לגרסה המלאה, ולמעלה מ-3 מיליון השמעות לגרסת הרדיו.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
ב-19 בינואר 2007 עלה הווידאו קליפ של השיר לאתר יוטיוב, שלא דרך הערוץ הרשמי של ההרכב. נכון ל-2024 הקליפ זכה ללמעלה מ-26 מיליון צפיות.<ref></ref>

==רשימת רצועות==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2007
קטגוריה:סינגלים מ-2007
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בספרדית
קריסטין פודנץ

קריסטין פודנץ (בגרמנית: Kristin Pudenz; נולדה ב-9 בפברואר 1993) היא אתלטית גרמנייה, סגנית אלופה אולימפית (טוקיו 2020) וסגנית אלופת אירופה (מינכן 2022) בזריקת דיסקוס.

== ביוגרפיה ==
פודנץ נולדה בהרפורד שבגרמניה.

=== 2009 ===
==== מדליית ארד בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער ====
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך ביולי בטמפרה שבפינלנד זכתה במדליית ארד בזריקת דיסקוס בתוצאה של 44.71 מטר.

=== 2015 ===
==== מדליית ארד באליפות אירופה עד גיל 23 ====
באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה ביולי בטאלין שבאסטוניה זכתה במדליית ארד בזריקת דיסקוס בתוצאה של 59.94 מטר.

=== 2017 ===
==== אלופת האוניברסיאדה ====
באוניברסיאדת טאיפיי שנערכה באוגוסט זכתה במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 59.09 מטר.

=== 2019 ===
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באוקטובר בדוחה שבקטר סיימה במקום 11 בזריקת דיסקוס בתוצאה של 57.69 מטר.

=== 2021 ===
==== סגנית אלופה אולימפית ====
באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי-אוגוסט זכתה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בשיא אישי חדש של 66.86 מטר, אחרי ולארי אולמן מארצות הברית (68.98 מטר) ולפני יאימה פרס מקובה (65.72 מטר).

=== 2022 ===
באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום 11 בזריקת דיסקוס בתוצאה של 59.97 מטר.

==== סגנית אלופת אירופה ====
באליפות אירופה שנערכה באוגוסט במינכן שבגרמניה זכתה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בשיא אישי חדש של 67.87 מטר, אחרי סנדרה פרקוביץ' מקרואטיה (67.95 מטר) ולפני בת ארצה קלודין ויטה (65.20 מטר).

=== 2023 ===
באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיימה במקום שישי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 65.96 מטר.

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* זריקת דיסקוס: 67.87 מטר (2022)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:זורקות דיסקוס גרמניות
קטגוריה:אתלטיות גרמניות
קטגוריה:זורקות דיסקוס באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מגרמניה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית באולימפיאדת טוקיו (2020): אתלטיקה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: אתלטיקה
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1993
מריה אנדרייצ'יק

מריה מגדלנה אנדרייצ'יק (בפולנית: Maria Magdalena Andrejczyk; נולדה ב-9 במרץ 1996) היא אתלטית פולנייה, סגנית אלופה אולימפית (טוקיו 2020) בהטלת כידון.

== ביוגרפיה ==
אנדרייצ'יק נולדה בסובאלק שבפולין.

=== 2015 ===
==== אלופת אירופה עד גיל 20 ====
באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה ביולי באסקילסטונה שבשוודיה זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא אישי חדש של 59.73 מטר.

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבייג'ינג שברפובליקה העממית של סין סיימה במקום 28 בהטלת כידון בתוצאה של 56.75 מטר.

=== 2016 ===
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיימה במקום רביעי בהטלת כידון בתוצאה של 64.78 מטר, 2 ס"מ בלבד אחרי זוכת מדליית הארד בארבורה שפוטאקובה מצ'כיה. בשלב המוקדמות קבעה שיא פולין חדש של 67.11 מטר.

==== סגנית אלופת עולם ====
באליפות העולם שנערכה בספטמבר-אוקטובר בדוחה שבקטר סיימה במקום 22 בהטלת כידון בתוצאה של 57.68 מטר.

=== 2021 ===
בתחרות שנערכה ב-9 במאי קבעה שיא פולין חדש של 71.40	מטר.

==== סגנית אלופה אולימפית ====
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 64.61 מטר, אחרי ליו שיאינג מהרפובליקה העממית של סין (66.34 מטר) ולפני קלסי לי ברבר מאוסטרליה (64.56 מטר).

=== 2022 ===
באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום 21 בהטלת כידון בתוצאה של 55.47 מטר.

== שיאים אישיים ==
* הטלת כידון: 71.40 מטר (2021), שיא פולין

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מטילות כידון
קטגוריה:אתלטיות פולניות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:מטילות כידון באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית באולימפיאדת טוקיו (2020): אתלטיקה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: אתלטיקה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מפולין
קטגוריה:פולניות שנולדו ב-1996
וארי

וארי (באנגלית: Warri) היא היא עיר בדרום ניגריה, ומוקד עיקרי של תעשיית הנפט בניגריה.

אחד הגורמים המשמעותיים בצמיחתה של העיר הוא נמל מודרני המשמש כנקודת מעבר משמעותי בין נהר הניז'ר לאוקיינוס האטלנטי לייבוא ויצוא.

== היסטוריה ==
העיר הוקמה לראשונה בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20 על ידי השלטון הבריטי שזיהה את הפוטנציאל המסחרי באזור.

== דמוגרפיה ==
תושבי ווארי הם בעיקר נוצרים בני עדות שונות, וחלקם משלבים דתות אפריקאיות ומסורתיות (כמו רוב תושבי דרום ניגריה). 

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:ניגריה: ערים
דוד אביטבול

דוד אביטבול
חאן אביטבול, רחוב יפת 16 ביפו
דוד אביטבול (1861 – 1924) היה איש עסקים, פעיל ציבור, מראשוני היוצאים מחומות יפו.

== קורות חיים ==
נולד בשנת 1861 ביפו, לאברהם אביטבול וזהרה. סבו, יעקב אביטבול ושני בניו על נשותיהם עלו ממרוקו דרך גיברלטר והיו מראשוני המתיישבים היהודים ביפו בעת החדשה. אביו של דוד, אברהם, היה מחלוצי המסחר בטקסטיל בארץ באותה העת<ref></ref>

בנעוריו התחנך בתלמוד תורה של העדה הספרדית, ונשא לאשה את רוזה, בתו של הרב מרדכי חסון. לאחר מותו של אביו, החל להשתתף בעסקי המסחר שלו וניהל את עסקיו.

אביטבול היה פעיל בעסקי הציבור, ויחד עם שמעון רוקח וד"ר שמעון מויאל הניחו את היסודות לחיים ציבוריים ביפו. הוא השתתף ביסודה של חברת "עזרת ישראל" ויתר המוסדות - בית חולים, עזרת נצרכים, עזרת עולים וכו'. דוד אביטבול היה חלוץ בכך שהיה מראשוני היוצאים מחומות יפו. הוא לקח חלק בחברה שיזמה את הקמת שכונת נווד צדק, וייסד את בית כנסת אביטבול שהיה קיים עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה.

אחיינו, משה אביטבול (1863 - 1908) היה חבר וועד העיר יפו. הוא נבחר יחד עם עוד 10 נציגים לוועד, זאת לאחר דיונים רבים שהתקיימו בעברית בלבד, דבר שלא היה מקובל באותה עת.

בשנת 2001 זכה שלמה אביטבול, צאצא אחיו, בפרס יקיר העיר תל אביב.

== לקריאה נוספת ==
* היישוב היהודי ביפו מקהילה ספרדית למרכז ציוני (הוצאת כרמל), חנה רם, 1960.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.tidhar.tourolib.org/tidhar/view/2/887 דוד אביטבול מאתר חלוצי היישוב ובוניו מאת דוד תדהר]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יפו: אישים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1861
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1924
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
רוק מזרחי

רוק מזרחי הוא ז'אנר מוזיקלי המשלב בין מוזיקה מזרחית למוזיקת רוק. להגדרה זו משתייכים כל אמני הרוק המשלבים ביצירתם אלמנטים מין תרבות המוזיקה המזרחית, וגם זמרים השייכים לזמר המזרחי אשר בשיריהם מורגשות השפעות של רוק מערבי.

רוק מזרחי הוא מונח רחב המשלב בתוכו כמה סגנונות מוזיקליים שונים. הוא מוגדר על ידי שילוב של מוזיקת רוק עם כלים, יצירות וטכניקות שירה מזרח תיכוניות. ניתן להשוות את הסגנון עם רוק מתקדם, שכן סולמות ומקצב מזרח תיכוניים נוטים לשבור נורמות מערביות. כמה דוגמאות הן אורפנד לנד, כנסיית השכל, אלגיר והסולן אביב גדג', יוסי סאסי ודודו טסה. דוגמה בולטת נוספת היא פורטיסחרוף, צמד יצירתי המורכב מהאמנים רמי פורטיס וברי סחרוף. גם לפורטיס וגם לסחרוף יש רקע מזרחי וספרדי חלקי (טורקי ועיראקי). האלמנטים המזרחיים במוזיקה שלהם נעים בין עדינים מאוד למאוד ברורים לפעמים. השניים החלו את הפרויקט שלהם ב-1989 בעקבות התפרקות קבוצת הפוסט פאנק Minimal Compact. שתי הקבוצות מציגות כמה נושאים מזרח תיכוניים, כולל שיר אחד בערבית ג'יבריש, "סנדניה", מתוך תקליט הבכורה שלהם Foreign Affair.

== היסטוריה ==
הרוק המזרחי החל להתפתח בשנות ה-70. הזמרים גבי שושן, ניסים סרוסי, אבנר גדסי ושימי תבורי שנקראו אז זמרים מזרחיים או זמרי רוק מזרחי.

== קישורים חיצוניים ==
*https://notenbarock.co.il/rock1-ben-red/ ההיסטוריה של הרוק המזרחי חלק א / בן רד
*https://notenbarock.co.il/rock2-ben-red/ ההיסטוריה של הרוק המזרחי חלק ב / בן רד

קטגוריה:ישראל: מוזיקה
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:מוזיקה מזרחית
קטגוריה:רוק ישראלי
אנגלה נמט

אנגלה נמט (בהונגרית: Angéla Németh; 18 בפברואר 1946 - 5 באוגוסט 2014) הייתה אתלטית הונגרייה, אלופה אולימפית (מקסיקו סיטי 1968) ואלופת אירופה (אתונה 1969) בהטלת כידון.

== ביוגרפיה ==
נמט נולדה בבודפשט שבהונגריה.

=== 1966 ===
באליפות אירופה שנערכה בספטמבר בבודפשט סיימה במקום 15 בהטלת כידון בתוצאה של 49.14 מטר.

=== 1968 ===
==== אלופה אולימפית ====
באולימפיאדת מקסיקו סיטי שנערכה באוקטובר זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 60.36 מטר, לפני מיכאלה פנש מרומניה (59.92 מטר) ואווה ינקו מאוסטריה (58.04 מטר).

=== 1969 ===
==== אלופת אירופה ====
באליפות אירופה שנערכה בספטמבר באתונה שביוון זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא אליפות חדש של 59.76 מטר, לפני בת ארצה מגדה וידוס (58.80 מטר) וולנטינה אוורט מברית המועצות (56.56 מטר).

=== 1971 ===
באליפות אירופה שנערכה באוגוסט בהלסינקי שבפינלנד סיימה במקום רביעי בהטלת כידון בתוצאה של 57.44 מטר.

=== 1972 ===
באולימפיאדת מינכן שנערכה באוגוסט-ספטמבר סיימה במקום 13 בהטלת כידון בתוצאה של 53.48 מטר.

מתה ב-5 באוגוסט 2014.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מטילות כידון
קטגוריה:אתלטיות הונגריות
קטגוריה:אלופות אולימפיות מהונגריה
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:אלופות אולימפיות: הטלת כידון
קטגוריה:הונגריות שנולדו ב-1946
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1946
קטגוריה:הונגריות שנפטרו ב-2014
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-2014
אילת בויל

אילת בויל (באנגלית: Elette Boyle) היא מדענית מחשב וקריפטוגרפית אמריקאית-ישראלית, הידועה במחקריה על שיתוף סודות, חתימות דיגיטליות וערפול. היא פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת רייכמן, שם היא מנהלת את המרכז ליסודות ויישומים של תורת ההצפנה. בנוסף היא חוקרת בכירה במעבדות הקריפטוגרפיה ואבטחת מידע של NTT Research.

== השכלה וקריירה ==
בויל נולדה בימהיל, אורגון. למדה מתמטיקה במכון הטכנולוגי של קליפורניה, התחרתה במסגרת המכון בקפיצה לגובה, ונבחרה לספורטאית השנה של המכון לשנים 2007–2008. לאחר שקיבלה תואר ראשון בשנת 2008, היא השלימה את הדוקטורט שלה, במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, בהנחיית שפי גולדווסר ויעל טאומן קלעי. בשנים 2013–2015 הייתה חוקרת פוסט-דוקטורט בטכניון ובאוניברסיטת קורנל.

הצטרפה לסגל המרכז הבינתחומי הרצליה.

מאמר מאת בויל על שיתוף סודי באמצעות הצפנה הומומורפית זכה בפרס המאמר הטוב ביותר בוועידת הקריפטולוגיה הבינלאומית (Crypto) 2016. היא הייתה דוברת מליאה מוזמנת באגודה הבין-לאומית למחקר קריפטוגרפי 2018.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.runi.ac.il/faculty/eboyle/ פרופ' אילת בויל], באתר של אוניברסיטת רייכמן
* [https://cs.idc.ac.il/~elette/ Elette Boyle], באתר של אוניברסיטת רייכמן 

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתמטיקאיות ישראליות
קטגוריה:קריפטוגרפים ישראלים
קטגוריה:קריפטוגרפים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רייכמן
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של קליפורניה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:מדעניות מחשב ישראליות
קטגוריה:מדעני מחשב ישראלים
קטגוריה:מדעני מחשב אמריקאים
RXTE

Rossi X-ray Timing Explorer (RXTE) היה טלסקופ ששוגר על ידי נאס"א בשנת 1995. הוא כלל מכשירים לביצוע תצפיות בתחום קרני רנטגן ונקרא על שם ברונו רוסי. החללית שוגרה במסגרת תוכנית אקספלורר - Explorer 69. החללית תפקדה עד לשנת 2012.

==משימה==
המטרה הייתה לבצע תצפיות על מקורות קרני רנטגן בתחום kEv 200 - 2. בכל הקפה היה ניתן לבצע סקר של 70% מהשמיים.

על החללית הותקנו מספר מכשירים:

* All-Sky Monitor (ASM). פעל בתחום kEv 12 - 2. הוא נבנה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
* High Energy X-ray Timing Experiment (HEXTE). פעל בתחום kEv 250 - 15. הוא נבנה באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו.
* Proportional Counter Array (PCA). פעל בתחום kEv 60 - 2. הוא נבנה במרכז טיסות החלל גודרד.

השיגור בוצע מנמל החלל קייפ קנוורל בעזרת משגר מדגם דלתא 2 ב-30 בדצמבר 1995. תקשורת עם החללית בוצע בעזרת מערכת TDRS. פאנל סולארי של החללית סיפק כ-800 ו"ט. לצורכי גיבוי היה ניתן לשמור על החללית נתונים בהיקף של כ-1 גיגהבייט (נתונים של 4 הקפות).

נתונים שהתקבלו מהחללית נוצלו למחקרים בתחומים שונים. בסך הכול נכתבו מעל ל-3000 מאמרים מדעיים על בסיס הממצאים שהתקבלו. בין היתר נבנתה מפה מפורטת של מקורות קרני רנטגן.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://web.archive.org/web/20210319084113/http://xte.mit.edu/ תיאור המשימה באתר מכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס]
* [https://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/xte/xte_1st.html תיאור באתר נאס"א]

קטגוריה:טלסקופי חלל בחלקים הבלתי נראים של הספקטרום
קטגוריה:לוויינים אמריקאיים
גלעד רבינא

גלעד רבינא (נולד ב-19 באפריל 1981) הוא רופא עיניים ישראלי. מומחה למחלות רשתית, מנתח רשתית וקטרקט במערך עיניים במרכז הרפואי רבין – בילינסון והשרון – ופרופסור חבר בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.

== ביוגרפיה ==
נולד וגדל בקיבוץ עין החורש, ולאחר מכן בפרדס חנה-כרכור. שירת בצה"ל בקורס טיס ולאחר מכן כקצין שליטה בחיל האוויר. משרת במילואים כרופא צבאי בדרגן סגן.

בוגר הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב משנת 2012. את התמחותו ביצע במערך העיניים של המרכז הרפואי איכילוב, בין השנים 2013–2018, אותה סיים בהצטיינות. לאחריה ביצע התמחות על במחלות וניתוחי רשתית וזגוגית, במכון העיניים Jules Stein Eye Institute באוניברסיטת UCLA, לוס אנג'לס. עם שובו לישראל, בשנת 2020, עבד בתור מומחה למחלות רשתית, מנתח רשתית ומנהל תחום המחקר ביחידת הרשתית בבית החולים איכילוב, ובשנת 2024 עבר למרכז הרפואי רבין.

בשנת 2021 היה שותף להקמה של המרכז הרפואי לטיפול בעין יבשה. משנה זו עובד רבינא, בשיתוף עם חברת Precise Bio, על פיתוח שתל רשתית לטיפול במחלות רשתית ניווניות כגון (AMD) Age related macular degeneration. נכון לשנת 2024, שתל זה נמצא בניסויים טרום קליניים. 

רבינא הוא מרצה ופרופסור חבר בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת תל אביב, מרצה בכנסים, וסוקר מגזינים ועיתוני רפואת העיניים. נכון לשנת 2024 פרסם כ-55 מחקרים ומאמרים בספרות המקצועית ובכתבי עת העוסקים במחלות עיניים וברפואת עיניים.

גרוש ואב לשניים. מתגורר בתל אביב-יפו.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* [https://1045fm.maariv.co.il/programs/media.aspx?ZrqvnVq=IGDMEJ&c41t4nzVQ=FFE גילוי מוקדם של מחלות רשתית העין], ראיון עם פרופ' גלעד רבינא, באתר רדיו 104.5, 11 בנובמבר 2022

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאי עיניים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1981
פרנקוביץ' נגד איטליה

Francovich v Italy (1991) C-6/90 הוא פסק דין של בית הדין האירופי לצדק אשר קבעה כי מדינות החברות באיחוד האירופי עלולות להיות חייבות בתשלום פיצויים לאנשים שסבלו מהפסד עקב כך שכשלו מלהטמיע את הוראות הדירקטיבות של הנציבות האירופית בחקיקה שלהן. עיקרון זה ידוע לעיתים כעקרון אחריות המדינה או "הכלל בפרנקוביץ<nowiki/>'" בדיני האיחוד האירופי .<ref name="EUWA">UK Legislation, [http://www.legislation.gov.uk/ukpga/2018/16/pdfs/ukpga_20180016_en.pdf European Union (Withdrawal) Act 2018], Schedule 1 accessed 8 July 2018</ref>

== הרקע העובדתי ==
על פי הדירקטיבה להגנה מפני חדלות פירעון 80/987 (כיום 2008/94/EC) המדינות החברות באיחוד האירופי הונחו לחוקק הוראות בחוק הלאומי שלהן כדי לספק רמת ביטוח מינימלית לעובדים ששכרם לא שולם אם מעסיקיהם יכנסו לחדלות פירעון. למר פרנקוביץ', שעבד בויצ'נזה עבור CDN Elettronica SnC, היו חייבים 6 מיליון לירות, ולגב' בוניפאצי ו-33 מעמיתיה היו חייבים 253&nbsp;מיליון לירות ביחד לאחר שהחברה שלהם, Gaia Confezioni Srl, פשטה רגל. ההנחיה הייתה אמורה להיות מיושמת עד 1983, אך חמש שנים לאחר מכן לא שולם להם דבר, שכן מפרקי החברה הודיעו להם שלא נותר כסף. הם הגישו תביעה נגד המדינה האיטלקית, בטענה שעליה לשלם פיצויים כדי לפצות על ההפסדים שלהם במקום זאת, בשל אי יישום ההוראה.

== פסק הדין ==
בית הדין האירופי לצדק קבע כי ממשלת איטליה הפרה את התחייבויותיה, ועליה לפצות את ההפסד של העובדים כתוצאה מההפרה. עוד קבע בית המשפט כי הפיצויים בגין הפרות מסוג זה צריכים להיות זמינים בפני בתי המשפט הלאומיים, וכי כדי לקבוע אחריות המדינה על בסיס אי יישום הדירקטיבה, על התובעים להוכיח כי התקיימו שלושה תנאים:

(1) ההוראה הקנתה להם זכויות ספציפיות;

(2) הניתנות לזיהוי בלשון הדירקטיבה;

(3) קיים קשר סיבתי בין אי יישום ההוראה של המדינה לבין ההפסד שנגרם. <ref>Francovich and Bonifaci v Republic of Italy (C-6, 9/90) [1991] I-5357, para. 40</ref>
 

== אכיפה ==
בית המשפט קבע כי סדרי הדין לאכיפת הפיצויים בגין אחריות המדינה צריכים להיקבע ברמת המדינה. <ref>European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, [https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/francovich-principle Francovich principle], published 11 March 2007, accessed 15 November 2022</ref>

== ראו גם==
* Brasserie du Pêcheur נגד גרמניה

==הערות שוליים==

== קישורים חיצוניים ==
* [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:61990J0006:EN:NOT פרנקוביץ' ובוניפאצי נגד הרפובליקה של איטליה] (תיקים C-6 ו-9/90) [1991] ECR I-5375

קטגוריה:1991 באיטליה
קטגוריה:פסקי דין
קטגוריה:האיחוד האירופי: חוק ומשפט
תיקון ליל שביעי של פסח

תיקון ליל שביעי של פסח הוא מנהג לקרוא את שירת הים ולעסוק בענייני קריעת ים סוף בליל שביעי של פסח, על פי מסורת חז"ל שבלילה זה התרחש נס קריעת ים סוף.

== המנהג ==
מנהג המקובלים בצפת בתקופת האר"י היה לומר במהלך ליל שביעי של פסח לאחר חצות הלילה לימודים שונים ושירות, כשבכללם שירת הים. יש נוהגים לומר את שירת הים במהלך ליל שביעי של פסח, ויש מקפידים לומר אותה לאחר חצות הלילה או לפנות בוקר<ref>כף החיים אורח חיים סימן ת"צ סעיף קטן ס"ב.</ref>, שאז אירע הנס על פי המסופר בפרשת בשלח.

יש נוהגים לקרוא מתחילת פרשת בשלח עד סוף שירת הים, ולאחר מכן לחזור על שלושת הפסוקים המתחילים במילים "ויסע", "ויבא", "ויט", שבכל אחד מהם יש 72 אותיות, ואחר כך נוהגים לומר תפילה שבה נזכרות שבעים ושתיים מילים המורכבות מהאותיות של שלושת הפסוקים שסידורן יוצר את השם בן שבעים ושתיים האותיות<ref>ספר לשון חכמים שכתב רבי יוסף חיים מבגדאד, חלק א' סימן נ"ו.</ref>:

בספר חמדת ימים הובא נוסח של 'תיקון' שנועד להיאמר במשך הלילה כולו, והוא נדפס לימים בספר 'קריאי מועד'. אולם יש מהאחרונים שהתנגדו לכך, בעקבות חשד שהספר קשור לשבתאות. כיום ישנם נוהגים לומר את הנוסח במלואו, ויש אומרים רק את שירת הים. במקומות שסמוכים לשפת הים היו שנהגו לשיר את השירה ליד הים.

במסגרת התיקון, יש שנהגו לשיר את כל עשר השירות שיש בתנ"ך (מזמור שיר ליום השבת, שירת הים, שירת הבאר, שירת האזינו, שירת השמש [<nowiki/>יהושע י, יב ואילך], שירת דבורה, שירת חנה [<nowiki/>שמואל א' פרק ב'], שירת דוד, שיר השירים ועוד היום בנוב [הפטרת אחרון של פסח – ישעיה י, לב ואילך]).<ref></ref>

בחסידות חב"ד נהגו להישאר ערים כל הלילה וללמוד תורה.

== ראו גם ==
* תיקון ליל שבועות
* תיקון ליל הושענא רבה

== קישורים חיצוניים ==
* [https://jewish-education.info/pnimi.org.il/hodeshim/nisan/tikunShviaiShelPesach.asp.htm אודות עניינו של תיקון ליל שביעי של פסח]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנהגים יהודיים: חגים
קטגוריה:פסח
קטגוריה:לילות מיוחדים
אורידיקה (ארגוס)

במיתולוגיה היוונית, אֶוּרִידִיקֶה (יוונית עתיקה: Εὐρυδίκη "צדק רחב", נגזרת מ-ευρυς (אֶוּרִיס, "רחב") ו-δικη (דִיקֶה, "צדק") הייתה נסיכה בעיר ספרטה שהייתה למלכת ארגוס.

== במיתולוגיה ==
אורידיקה הייתה בתם של המלך לאקדיימון והמלכה ספרטה, המייסדים האגדיים של ספרטה ובכך אחות לאמיקלס.<ref>אפולודורוס, ביבליותקה, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0022%3Atext%3DLibrary%3Abook%3D2%3Achapter%3D2%3Asection%3D2 2.2.2]</ref>

מאוחר יותר, אורידיקה נישאה למלך אקריסיוס מארגוס והפכה לאמה של דנאה שהולידה את הגיבור המהולל פרסאוס. בתה הנוספת הייתה אולי אוורטה, אשתו של אוינומאוס, מלך פיסה באליס .<ref>היגינוס , פאבולות, [https://topostext.org/work/206#84 84]</ref> בכמה מקורות, אשתו של אקריסיוס נקראה אגניפה.<ref>היגינוס, פאבולות, [https://topostext.org/work/206#63 63]; סכוליה, אפולוניוס, ארגונאוטיקה, 4.1091</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלכות בעת העתיקה
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה היוונית
טף (ויילס)

נהר הטף (באנגלית: River Taff, בוולשית: Afon Taf) הוא נהר הזורם בדרום ויילס. 

מוצא הנהר הוא ברכס הרי הברקון ביקונס, משם שני היובלים של הנהר "טף הקטן" (Taf Fechan) ו"טף הגדול" (Taf Fawr) יורדים דרומה ונפגשים בעיירה מרת'ר טידוויל לייצירת נהר הטף. לאחר שהנהר עובר במסלולו את מרת'ר טידוויל, הוא ממשיך דרומה כ-17 קילומטרים כאשר בעיירה אברקאנון נשפך עליו נהר הקאנון, שבעה קילומטרים במורד הנהר נשפך לתוכו גם נהר הרונד'ה (החוצה את מחוז רונד'ה קינון טף) בעיירה פונטיפריד'. משם הטף ממשיך בזרימתו דרומה ועובר במרכז העיר קארדיף ולבסוף נשפך לתעלת בריסטול במפרץ קארדיף.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ויילס: נהרות
קטגוריה:מרת'ר טידוויל (מחוז)
קטגוריה:קארדיף
גיל טופז

גיל טופז (נולד ב-1969 ה'תשכ"ט) הוא איש עסקים ישראלי ומנכ"ל משותף של קרדיטים עסקים וצמיחה בע"מ, לשעבר מנכ"ל בנק ירושלים.

== ביוגרפיה ==
גיל נולד בנתניה וגדל באבן יהודה. למד בתיכון אורט יד לבוביץ, נתניה והוא בעל תואר ראשון בכלכלה וחשבונאות .B.A, תואר ראשון במשפטים LL.B, ותואר שני במנהל עסקים M.B.A, כולם מאוניברסיטת תל אביב. לגיל רישיון עריכת דין ורישיון ראיית חשבון.

גיל מילא שורה של תפקידים בכירים בגופים פיננסים מובילים בישראל ובין היתר כיהן כמנכל בנק ירושלים, מילא שני תפקידי סמנכ"ל וחבר הנהלה בחברת כרטיסי האשראי כ.א.ל הראשון כ־CRO - מנהל הסיכונים הראשי ובתפקידו השני סמנכ"ל - ראש אגף לקוחות פרטיים. קודם לתפקידו זה עבד גיל בבנק הפועלים שם מילא מספר תפקידים משמעותיים – וביניהם ניהול האשראי הקמעונאי בבנק, כיהן כמנהל קשרי לקוחות בחטיבה העסקית וניהל את האסטרטגיה בחטיבה הקמעונאית.

ב-30 ביוני 2015 מונה גיל למנהל הכללי של בנק ירושלים, ובמהלך שנת 2022 לאחר כ-7 שנות כהונה סיים את תפקידו בבנק.

במרץ 2022 הקים גיל כמייסד משותף עם הגר פרץ דיין את חברת קרדיטים עסקים וצמיחה בע"מ בה הם שימשו ביחד כמנכ"לים משותפים. ביוני 2024 דווחה ידיעה לבורסה לפיה חברת קרדיטים נרכשה על ידי אלטשולר שחם באמצעות חברת אלטשולר שחם אשראי. במסגרת העסקה יוקצו למייסדים 10% בחברה הרוכשת והם ימשיכו לנהל את הפעילות הנרכשת.

== חיים אישיים ==
גיל נשוי ואב לשלושה ילדים, מתגורר בבני עטרות.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:מנהלי בנקים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
יעל אשכנזי

שמאל
יעל אשכנזי (נולדה ב-17 בנובמבר 1976), היא מאמנת שחייה ישראלית. מאמנת ראשית במכבי ראשון לציון כעשרים שנה. הובילה אותה לזכייה בתואר סגנית אלופת ישראל (קיץ 2023) ואלופת הנוער (קיץ 2023 וחורף 2024). אימנה בצוות המאמנים של נבחרות ישראל באליפות אירופה בבריכת 25 מטר (נתניה 2015) ונבחרת ישראל באליפות העולם לנוער (נתניה 2023).

== ביוגרפיה ==
אשכנזי נולדה וגדלה ברחובות, בת אמצעית מבין 3 אחיות. החלה לשחות במרכז וייסגל בגיל 4, בגלל מחלה של ניוון שרירים עם סיכוי קטן לחיות. לאחר שליחת ביופסיה לארצות הברית התברר שמדובר במחלת דרמטומיוזיטיס ולא ניוון שרירים. היא טופלה כחצי שנה בסטרואידים. בשנים 1984–1987 התגוררה עם משפחתה במונטווידאו, אורוגוואי בשל עבודתם של הוריה, שעבדו כמורים ונשלחו מטעם משרד החינוך. שם זכתה באליפות אורוגוואי בשחייה לילדות. עם חזרתה לארץ התאמנה במכבי ראשון לציון בהדרכתם של נלו בילדרמן ושושי בילדרמן בתו. מגיל צעיר הצטיינה בשחייה וזכתה באליפות ישראל לגילאים השונים וקבעה שיאי גילאים. באליפות אירופה לנוער שנערכה בסקוטלנד ב-1992 סיימה במקום תשיעי במשחה ל-100 מטר גב. אותה שנה השתתפה במשחקי מכבי שנערכו באורוגוואי. היא התאמנה עד שהתגייסה לצבא. בשנים 1995–1997 שרתה בצבא. בתפקיד האחרון שימשה כמ"פ טירוניות בנח"ל. היא השתחררה בדרגת סרן.

בשנת 2003 סיימה תואר ראשון בשיקום נכים ותעודת הוראה בחינוך גופני במכללת וינגייט. תוך כדי לימודיה החלה לעבוד כמאמנת שחייה משנת 2003 במכבי וייסגל וכמאמנת שחייה בכירה משנת 2004 במכבי ראשון לציון. משנת 2008 בעלת תואר שני במדעי ההתנהגות במכללת וינגייט. משנת 2022 בוגרת קורס בפסיכולוגיה של הספורט.

באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בישראל בשנת 2015 עבדה בצוות המאמנים של הנבחרת הלאומית.

בשנת 2020 הקימה ומאמנת את Team Elite, המורכבת מ-12 שחיינים המובילים של קבוצתה הזוכים לתנאי אימון משופרים.

בשנת 2023 אימנה את נבחרת ישראל באליפות העולם לנוער. אותה שנה הובילה את קבוצתה לסגנות אליפות ישראל (מקום ראשון בין הנשים) ואלופת הנוער. בפברואר 2024 הובילה את הקבוצה לזכייה נוספת באליפות הנוער ולמקום שני לבוגרות.

בין השחיינים הבולטים שאימנה אשכנזי, נמנים אלופי ישראל בשחייה: תום מיניס ותומר שוסטר שייצגו את ישראל באליפות אירופה (בלגרד 2024), קרן אייזברוך, אליסה משקוביץ וניק רוזנברג חבר נבחרת ישראל.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.isr.org.il/news.asp?id=357 "אין סיבה שיהיה הבדל בין מאמן למאמנת"], אתר איגוד השחייה בישראל, 8 במרץ 2021
* גיא דר, [https://www.shvoong.co.il/כששתי-מאמנות-שחייה-משני-מגזרים-משתפות/173581// כששתי מאמנות שחייה שיתפו פעולה למען העצמת נשים בספורט בחברה הערבית], באתר shvoong, 22 ביוני 2023

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחייניות ישראליות
קטגוריה:מאמני שחייה ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1976
העמותה האסלאמית למען יתומים ונזקקים

העמותה האסלאמית למען יתומים ונזקקים (הידועה בכינויה "עמותת סיוע 48") הייתה אחת מעמותות הבית של מפלגת רע"מ שנחשדה על ידי רשם העמותות במימון טרור וקשרים לארגון הטרור חמאס<ref></ref> ובנוסף, היא הייתה הזרוע החברתית של התנועה האסלאמית.

==רקע==

העמותה הוקמה בשנת 1996 ובעשור האחרון לפעילותה גייסה למעלה מ-200 מיליון ש"ח למען מטרותיה.

יו"ר רע"ם מנסור עבאס אמר ש"פרויקט הרשימה המאוחדת בכנסת אינו הפרויקט החשוב ביותר של התנועה האסלאמית, אלא השלישי או הרביעי, לאחר עמותת אל־אקצא ועמותת הסיוע למען יתומים".

מנכ"ל העמותה הוא ראזי עיסא ששימש חבר ב"מועצת השורא" של התנועה האסלאמית, כיו"ר ועידת רע"ם, חבר צוות המשא ומתן הקואלציוני מטעמה ואף התמודד מטעמה לכנסת ה-24.

== ביקורת==
ב-31 באוקטובר 2021, בעקבות מחקר של פורום "בוחרים בחיים" ששודר בתוכניתה של אילה חסון בכאן 11, יושב ראש הציונות הדתית בצלאל סמוטריץ' פנה לרשם העמותות בבקשה לפירוק עמותת סיוע 48 אשר לפי התחקיר, העמותה בניהולו של מר ראזי עיסא מקיימת קשר עם ארגון החמאס ברצועת עזה ומעבירה תרומות מתחומי מדינת ישראל אל משפחות החללים בעזה.

ב-1 בנובמבר 2021, משפחות חללי מערכות ישראל מארגון עד כאן! ומפורום "בוחרים בחיים" הפגינו מול משרדי עמותת סיוע 48 ודרשו מממשלת ישראל לוודא שכספי רע"מ לא זולגים לחמאס.<ref></ref>

ב-15 בנובמבר 2021, ארגון שורת הדין עיקל 427 מיליון ש"ח מכספי עמותת סיוע 48 המיועדים לחמאס בעקבות עתירה שהוגשה להוצאה לפועל בשם משפחת גביש אשר ארבעה מבני משפחתם נרצחו בפיגוע ירי ביישוב אלון מורה בתקופת האינתיפאדה השנייה. העמותה העבירה עשרות מיליוני שקלים לחמאס.<ref></ref>

ב-14 בפברואר 2024, הרשימה הערבית המאוחדת והתנועה האסלאמית טענו כי לא ידעו שאגודה טורקית אליה הועברו כספי סיוע הייתה מוגדרת ארגון טרור המקושר לחמאס והאשימו גורמי ימין בישראל בטענה שהסיתו נגדה.<ref></ref>

ב-9 באפריל 2024, בעקבות פניית ארגון "עד כאן!" בנושא, בית המשפט המחוזי בתל אביב פסק כי חשבונות עמותת סיוע 48 של מפלגת רע"מ ימשיכו להיות חסומים בעקבות חשדות למימון טרור.

== הליכי פירוק העמותה ==
בעקבות החשדות למימון טרור פנה פורום "בוחרים בחיים" לרשם העמותות בדרישה שיביא לפירוק העמותה וכן של עמותת המעשים ההומניטאריים, ובחודש אפריל 2024 נפתחו הליכי הפירוק.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:התנועה האסלאמית
קטגוריה:עמותות
מרת'ר טידוויל (מחוז)

המחוז העירוני מרת'ר טידוויל (באנגלית: Merthyr Tydfil County Borough, בוולשית: Bwrdeistref Sirol Merthyr Tudful) הוא מחוז ממחוזות ויילס, בדרום ויילס, הממלכה המאוחדת.

המחוז נוצר בשנת 1905 כמחוז עירוני על בסיס נפה היסטורית באותו השם של מחוז גלמורגן, הוא נוסד כמחוז נפרד משום הגידול הניכר של מרת'ר טידוויל הודות להפתחות המשמעותית בתעשיית הברזל, הפלדה והפחם באזור עמק הטף. המחוז חולש על האזור הצפוני של עמק נהר הטף, הוא המחוז העירוני של העיירה מרת'ר טידוויל שהיא גם עיר הבירה והמרכז האדמיניסטרטיבי של המחוז.

==גאוגרפיה==
מחוז מרת'ר טידוויל גובל מכיוון צפון עם מחוז פוויס, מחוז רונד'ה קינון טף ממערב ומחוז קרפילי ממזרח. שטחי המחוז כוללים את עמק הטף, חלקו הצפוני והפחות מיושב נמצא בגבולות שמורת הטבע ברקון ביקונס.

אוכלוסיית המחוז כולה מונה 58,866, כאשר כ-75% ממנה מתגוררת בעיירה מרת'ר טידיוויל עצמה. מלבד העיירה, במחוז נמצאות מספר עיירות קטנות בהם דאולייס (Dowlais) עם 6,926 תושבים, טרהאריס (Treharris) עם 6,356 תושבים, טריד-אי-רו (Troed-y-rhiw) עם 5,296 תושבים ואברוון (Aberfan) עם 2,429 תושבים שבה התרחש ב-1966 אסון אברוון בו נהרגו 116 ילדים ו-28 מבוגרים כתוצאה ממפולת בוץ.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ויילס: מחוזות
Rock 'n' Roll Kids

"Rock 'n' Roll Kids" (בעברית: "ילדי רוק אנד רול") הוא שיר מאת הזמרים האירים פול הרינגטון וצ'רלי מקגטיגן שנכתב על ידי ברנדן גרהם. השיר ייצג את אירלנד באירוויזיון 1994, זכה בתחרות, היה הניצחון השישי של אירלנד באירוויזיון, וייצג פעם שלישית חסרת תקדים ברציפות שאותה מדינה זכתה בתחרות.

היה מיתוס בתקשורת האירית שהשיר נבחר בכוונה שלא לזכות. מכיוון שכללי התחרות מצפים שהזוכה של השנה הקודמת יארח את המהדורה הבאה של התחרות, עולה הטענה שמערכת השידור האירית לא הייתה מוכנה לעשות זאת שנה שלישית ברציפות, ומכאן הבחירה; זה מעולם לא הוכח. אפילו כשאירלנד אירחה את האירוע ב-1997, הנציג האירי, מארק רוברטס, אישר שרשות השידור האירית, RTÉ, רצתה שהוא יזכה בתחרות, מכיוון שהם עשו עסקה עם BBC לארח את האירוע בשנה שלאחר מכן במקרה של ניצחון אירי נוסף.

השיר, לעומת זאת, זכה בתחרות והוא פופולרי בקרב מעריצי האירוויזיון, אפילו בוצע בחלקו על ידי מקגטיגן ויאקוב סווייסטרופ בספיישל שיר היובל באירוויזיון בסוף 2005. זה היה השיר הזוכה הראשון אי פעם שבוצע ללא ליווי תזמורתי, שכן הגיטרה של מקגטיגן והפסנתר של הרינגטון היו הכלים היחידים הדרושים. זו הייתה גם הפעם הראשונה בתחרות כאשר שיר סיים עם למעלה מ-200 נקודות.

לשיר היו במקור שבעה בתים, המייצגים עשורים שונים, כולל שנות ה-60, ה-70, ה-80 וה-90, אך בעצת דיג'יי, גרהם הסיר את שני הבתים האחרונים מכיוון שהם חשו שהשיר ארוך מדי. לדברי גרהם, "ראיתי את השיר כשיר קטן, כשיחה במטבח, ורציתי שהמאזינים יימשכו לתוך המטבח הזה, ואל השיחה הזאת".<ref></ref>

השיר בוצע שלישי בסדר ההופעות בתחרות, אחרי פינלנד ולפני קפריסין. בתום ההצבעה השיר קיבל 226 נקודות, ומוקם במקום הראשון מתוך 25 שירים.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירי אירלנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על זקנה
קטגוריה:שירים על מוזיקת רוק
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd (שיר)

"Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd" (בעברית: "האם ידעת שיש מנהרה מתחת לשדרות האוקיינוס") הוא שיר של הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי. השיר יצא לאור ב-7 בדצמבר 2022 כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן התשיעי שלה, Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd.<ref></ref><ref></ref> דל ריי כתבה את השיר עם מייק הרמוסה והשניים הפיקו אותו יחד עם ג'ק אנטונוף, דרו אריקסון וזאק דוז.

== רקע ==
השיר הוא בלדה איטית, בארוק פופ ופופ תזמורתי.<ref></ref>

בראיון יחד עם בילי אייליש, חשפה דל ריי כי "Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd" הוא הרצועה הראשונה באלבום בעל אותו השם. בנוסף, חשפה דל ריי כי קראה כך לאלבום ולשיר בהשראת מנהרה מתחת לבניין , קליפורניה, והשיר "Don't Forget Me" של הארי נילסון משנת 1974.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי לנה דל ריי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לנה דל ריי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירים על לוס אנג'לס
קטגוריה:שירים על קליפורניה
קטגוריה:בלדות משנות ה-2020
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
מבצע נקר

מבצע נקר היה מבצע משולב של סיירת מטכ"ל וחיל האוויר הישראלי בעומק שטח מצרים בלילה בין 2-1 במרץ 1966. מבצע נקר היה חלק מסדרה של מבצעים משולבים של חיל האוויר וסיירת מטכ"ל.<ref></ref>

== רקע ==
המבצע הוא חלק ממספר פשיטות משולבות של חיל האוויר וסיירת מטכ"ל שבוצעו בשטח מצרים ב-1963–1967 לפני מלחמת ששת הימים. המבצע תוכנן על ידי אברהם ארנן (מייסדה של סיירת מטכ"ל ומפקדה הראשון).

== משתתפים ==
מפקדי כוח סיירת מטכ"ל במבצע היו סרן נחמיה כהן ותא"ל דב תמרי, מפקד המסוק היה אל"ם אמיתי חסון (קברניט) אשר קיבל את עיטור המופת על חלקו במבצע.<ref></ref>

== המבצע ==
במבצע לוחמי סיירת מטכ"ל אספו מודיעין בעומק שטח מצרים לקראת מלחמת ששת הימים, בפועל מעבר לטיסה ולהנחתה בשטח – לא בוצעה ככל הנראה על ידי אנשי סיירת מטכ"ל פעילות מבצעית של ממש.

== ראו גם ==
* מבצע שרקרק
* מבצע שלדג

== הערות שוליים ==

קטגוריה:1966 בישראל
קטגוריה:פעולות סיירת מטכ"ל
נקר
קטגוריה:פשיטות צה"ל במצרים
נריטס (מיתולוגיה)

במיתולוגיה היוונית, נריטס (ביוונית עתיקה: Νηρίτης) היה אל ים זוטר, בנם של נראוס ודוריס האוקיינידית<ref>גרימל, [https://archive.org/details/dictionaryofclas0000grim/page/308/mode/2up?view=theater s.v. נריטס, עמ'. 308]</ref> ואחיהם של חמישים הנראידות (כנראה אחיהם הזכר היחיד). הוא תואר כילד צעיר בעל יופי מדהים. לפי איליאנוס, למרות שנריטס מעולם לא הוזכר על ידי משוררים אפיים כמו הומרוס והסיודוס, הוא היה בכל זאת דמות נפוצה בפולקלור של הימאים.<ref name=":0">איליאנוס, דה נטורה אנימליום (על טבע החיות) [http://www.attalus.org/translate/animals14.html#28 14.28]</ref>

== אטימולוגיה ==
לפי אריסטו, השם נריטס מתייחס למינים רבים של חלזונות ים. רוברט ביקס מציע מקור טרום-יווני למילה.<ref>ביקס, עמ' 1017</ref>

== במיתולוגיה ==
איליאנוס מצטט שתי גרסאות של המיתוס בנוגע לנריטס,<ref name=":0" /> שהן כדלקמן:

בגרסה הראשונה, אפרודיטה, לפני עלייתה מהים לאולימפוס, התאהבה בנריטס. כשהגיע הזמן לה להצטרף לאלים האולימפיים, היא רצתה שנריטס ילך איתה, אך הוא סירב, והעדיף להישאר עם משפחתו בים. אפילו העובדה שאפרודיטה הבטיחה לו זוג כנפיים לא גרמה לו לשנות את דעתו. לאחר מכן, האלה הנבזית הפכה אותו לרכיכה ונתנה את הכנפיים לבנה ארוס.

בגרסה השנייה, נריטס היה אהוב על פוסידון וענה לרגשותיו. אהבתם הייתה מקור האהבה ההדדית (אנטרוס ). פוסידון גם הפך את נריטס לעגלון שלו; הילד נהג במרכבה במהירות מדהימה, להערצתם של יצורי ים שונים. אל השמש הליוס, מסיבות שאינן ידועות למקורותיו של איליאנוס, הפך את נריטס לרכיכה; הנרטיב של סיפור האהבה מופרע על ידי הליוס שמתרעם על מהירותו של הילד, אך ללא שום הסבר מאחוריו, מה שמאפשר לאיליאנוס לשער ששני האלים היו יריבים מאוהבים והליוס אולי רצה את חיבתו של הילד לעצמו והיה נפגע מסירובו.<ref>סנדרס וחב'. 2013, עמ' [https://books.google.co.il/books?id=qt7JkvxScSkC&pg=PA86&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false 86]</ref> גרסה אחרת אומרת שנריטס איתגר את הליוס למירוץ מרכבות והפסיד. כעונש על ההיבריס שלו, הפך אותו הליוס לרכיכה.<ref></ref>

== איקונוגרפיה ==
במאה התשע-עשרה זוהו כמה פסלוני טרקוטה מהאי היווני אגינה על ידי הארכאולוג הגרמני קרל ברנהרד סטארק כייצוגים אמנותיים של אפרודיטה עם נריטס.<ref>וגנר 1898, s.v. [https://archive.org/details/roscher1/Roscher3NP/page/n141/mode/2up?view=theater נריטס]</ref><ref>שטרק 1865, עמ' [https://archive.org/details/archaologischez23deut/page/n43/mode/2up?view=theater 71-80]</ref>

== ראו גם==
* אדוניס
* גנימדס
* פלופס
* פאתון

== הערות שוליים ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:אלי ים ונהר
קטגוריה:אלים יווניים קדומים
קטגוריה:רכיכות בתרבות
ריצ'רד פרנסיס

ריצ'רד פרנסיס (באנגלית: Richard D. Francis; נולד ב-1969 בערך) הוא מנהל בריטי בתעשיית התרופות, מנכ"ל חברת טבע תעשיות פרמצבטיות מאז ינואר 2023.

==ביוגרפיה==

פרנסיס הוא בעל תואר ראשון בכלכלה מהאוניברסיטה המטרופוליטנית של מנצ'סטר .

מספטמבר 1998 עד ספטמבר 2001 היה מנהל שיווק בחברת סאנופי בבריטניה. מספטמבר 2001 עד אפריל 2014 שנים מילא שורה של תפקידים בכירים בחברת התרופות האמריקאית ביוג'ן. בין היתר ניהל את עסקי החברה בארצות הברית והוביל בשנת 2013 את השקת התרופה לטרשת נפוצה טקפידרה (המתחרה בקופקסון של "טבע"). ממאי 2014 עד מאי 2019 היה מנכ"ל חברת התרופות השווייצרית סנדוז וחבר הנהלה בחברת האם נוברטיס. 

היה שותף תפעולי בחברת ההשקעות Syncona Investment Management, ושימש מנכ"ל בשתי חברות בנות שלה, חברת Purespring Therapeutics, העוסקת בריפוי גנטי לטיפול במחלות כליה, ו-Forcefield Therapeutics, העוסקת בטיפול בהגנה על תפקוד הלב.

בנובמבר 2022 הוחלט על מינויו לנשיא ומנכ"ל של חברת התרופות הישראלית "טבע", והוא נכנס לתפקידו בינואר 2023.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.teva.co.il/news-and-media/latest-news/richard-francis-ceo/ טבע מודיעה על מינויו של ריצ'רד פרנסיס לנשיא ומנכ"ל החברה], באתר של טבע תעשיות פרמצבטיות, 22 בנובמבר 2022
* [https://www.tevapharm.com/our-company/corporate-governance/teva-corporate-officers/richard-francis/ Richard Francis], באתר של טבע תעשיות פרמצבטיות 
* 
* 
* [https://www.cnbc.com/video/2024/01/31/teva-pharma-ceo-richard-francis-on-q4-earnings.html Teva Pharma CEO Richard Francis on Q4 earnings], CNBC, January 31, 2024

קטגוריה:מנכ"לי טבע תעשיות פרמצבטיות
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה המטרופוליטנית של מנצ'סטר
קטגוריה:בריטים
השיטפונות במפרץ הפרסי (2024)

הצפה ב[[מנאמה, בחריין]]
במוחרק, בחריין]]
באפריל 2024, גשם כבד הכה בכמה מדינות במפרץ הפרסי, וגרם להצפות חריגות. מספר מדינות רשמו כמות גשם של שנה ממוצעת במהלך יום בודד. לשיטפונות הייתה השפעה משמעותית ברחבי האזור, כאשר עומאן ואיחוד האמירויות הערביות נפגעו במיוחד,<ref></ref> בשיטפונות נהרגו לפחות 33 בני אדם, רבים מהם היו בעומאן וכן גמלים וחיות אחרות. גם דרום מזרח איראן, בחריין, קטאר ומחוז א-שרקייה של ערב הסעודית, חוו גשמים כבדים והצפות שלאחר מכן.

== רקע ==
אזור המפרץ הפרסי ידוע במזג אוויר חם ויבש, אם כי גשמים עזים שגרמו להצפות התרחשו בקביעות רבה יותר בשנים האחרונות.<ref></ref> בשל האקלים המדברי הצחיח והטמפרטורות הגבוהות, נעשה שימוש בזריעת עננים באיחוד האמירויות הערביות על מנת להילחם במחסור במים.<ref></ref> ייצור גשם מלאכותי זכה לביקורת על ההשפעה הסביבתית של שימוש בחומרי זריעה מזיקים, אך באיחוד האמירויות משתמשים במלחים טבעיים כסוכני זריעה במקום כימיקלים מזיקים כמו יודיד כסף.<ref></ref> כאחד האזורים החמים והיבשים ביותר על פני כדור הארץ, תוכנית המחקר של איחוד האמירויות הערביות למדעי שיפור הגשם משקיעה בפתרונות חדשים להתמודדות עם המחסור הצפוי במים במדינה.<ref></ref> כמה פרשנים קישרו את מזג האוויר החריג לשינויי האקלים.<ref></ref> האזור נפגע בעבר מגלי חום וציקלון בשנים האחרונות,<ref></ref> ועם עליית הטמפרטורות ורמות הלחות, יש הצופים עלייה בסיכון לשיטפונות במפרץ.<ref name=":3"></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערב הסעודית: אסונות טבע
קטגוריה:אסונות טבע ב-2024
קטגוריה:עומאן: היסטוריה
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות: היסטוריה
דוריס (אוקיינידית)

במיתולוגיה היוונית, דוריס (ביוונית עתיקה: Δωρίς, 'שפע'<ref>קרניי (1951). האלים של היוונים. לונדון: תמזה והדסון . עמ' 41</ref>), הייתה אלת ים. היא הייתה אחת מ-3,000 האוקיינידים, בניהם ובנותיהם של הטיטאנים אוקיינוס<ref name=":0">איליאנוס, על טבען של בעלי חיים [http://www.attalus.org/translate/animals14.html#28 14.28]</ref> וטתיס.<ref>הסיודוס, תאוגוניה [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0130%3Acard%3D337 350]; אפולודורוס, ביבליותקה, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0022%3Atext%3DLibrary%3Abook%3D1%3Achapter%3D2%3Asection%3D2 1.2.2]</ref>

== אטימולוגיה ==
השם דוריס נגזר משם העצם δῶρον (תעתיק: "דורון"), מתנה, מפרוטו-הודו-אירופי *déh₃rom בעל אותה משמעות.

== תפקיד ==
כאשר לא קשורה לאל, דוריס ייצגה את פוריות האוקיינוס, אלת מקומות הדיג העשירים שנמצאו בשפכי נהרות שבהם התערבבו מים מתוקים עם התמלחות.

== משפחה ==
היותה אוקיינידית פירושה שהיא הייתה אחות של הפוטמוי. על ידי בעלה נראוס, דוריס הייתה אמו של נריטס<ref name=":0" /> ואמא לחמישים הנראידות,<ref>הסיודוס, תאוגוניה, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=urn:cts:greekLit:tlg0020.tlg001.perseus-eng1:240-269 240]; אפולודורוס, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0022%3Atext%3DLibrary%3Abook%3D1%3Achapter%3D2%3Asection%3D7 1.2.7]; היגינוס , פאבולות</ref> כולל תטיס, אמפיטריטה וגלתיאה.<ref>אובידיוס, מטמורפוזות, 13.742 ואילך</ref>

== בתרבות ==
מפרץ דוריס <ref>[https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=139225 מפרץ דוריס]. SCAR Composite Gazetteer של אנטארקטיקה</ref> באנטארקטיקה והאסטרואיד 48 דוריס נקרא על שמה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלות ים ונהר
קטגוריה:אלים יווניים קדומים
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה שעל שמן כוכב לכת מינורי