OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מילתא זוטרתא

מִלְּתָא זוּטַרְתָּא הוא ביטוי בארמית שמקורו בתלמוד, מסכת ברכות ופירושו: דבר קטן, דבר קל ערך. ("מילתא" בארמית היא מילה, דבר, ואילו "זוטרא" – קטן זעיר). הביטוי גם מופיע הרבה במשמעות של שלילה – לאו מילתא זוטרתא, מלשון: אל יהי הדבר קל ערך בעיניך.

==מקור הביטוי==
בתלמוד בבלי, מסכת ברכות נאמר (המקור באותיות בולטות. התרגום וההסבר שבאריחיים נכתבו על ידי הרב עדין שטיינזלץ):<ref>עדין שטיינזלץ, [https://www.sefaria.org.il/Steinsaltz_on_Berakhot.33b?lang=he ביאור שטיינזלץ על ברכות, לג, ב.]</ref>

דהיינו, חכמים דנים כאן בחשיבותה של יראת שמיים, שהיא היחידה הניתנת לבחירתו של אדם. האם יראת שמיים היא דבר קל ערך? תוהים החכמים. ומשיבים באמצעות משל, שבמקרים מסוימים, כמו אצל משה, שאמונתו הייתה חזקה, הבחירה בה הייתה קלה עבורו.

==שימושים בספרות ובעיתונות==
* יוסף חיים ברנר כתב ב"מן הזווית": "יושבי העמק, בדעתם את תולדות מרדכי, את כל פרשת יראתו את האלוהים ושקידתו בתורה לפנים (מילתא זוטרתא: הלא הוא היה גאון משפחת יפה!)<ref>יוסף חיים ברנר, "[https://benyehuda.org/read/486 מן הזווית]", פרויקט בן יהודה</ref>
*אלחנן ליב לוינסקי כתב בפיליטון שלו: "רבותי, הגיעה השעה להבין, שבאמת לאו מילתא זוטרתא היא זו. יש צורך ב“ראש מיניסטר”, כמו שאומרים, כדי לצאת בשלום מלוע הזאב"<ref>אלחנן ליב לוינסקי, [https://benyehuda.org/read/6422 מחשבות ומעשים], 36, פרויקט בן יהודה</ref>
* שאול טשרניחובסקי כתב באידיליה "לביבות": "הוֹי, הוֹי, דּוֹמָחָה, מַה חַג זֶה?” – "הַיְנוּ הַךְ, גִּיטְל, אָטוּ מִלְּתָא זוּטְרְתָא הַיּוֹם? הַיּוֹם “מִיקוֹלַהּ הַקָּטָן”! שָׁכַחַתְּ?"<ref>שאול טשרניחובסקי, [https://benyehuda.org/read/1344 לביבות], (פרויקט בן יהודה)</ref>
* במעריב פורסמה כתבה בשנת 1987: "השפה הצחה וההסבר המהיר מבטיחים הבנה של הלומד השקדן, ודבר זה לאו מילתא זוטרתא היא"
*אליקים רובינשטין כתב במאמר: "[https://supreme.court.gov.il/Speeches/4161021.pdf ועידת מדריד כתום מחצית היובל]", (pdf) "יתר על כן, בעקבותיה [של ועידת מדריד] חודשו היחסים הדיפלומטיים של ישראל עם מדינות הגוש הסובייטי דאז ובראשן ברית המועצות, משושבינות הועידה, וכן נפתחו יחסים כאלה עם מדינות "קטנות" דוגמת הודו וסין, לאו מילתא זוטרתא כל עיקר"

== קישורים חיצוניים ==
* האקדמיה ללשון העברית, "[https://hebrew-academy.org.il/keyword/%D7%9E%D6%B4%D7%9C%D6%BC%D6%B0%D7%AA%D6%B8%D7%90%20%D7%96%D7%95%D6%BC%D7%98%D6%B7%D7%A8%D6%B0%D7%AA%D6%BC%D6%B8%D7%90 על המילה מִלְּתָא זוּטַרְתָּא]"
* [https://www.milononline.net/do_search.php?Q=%EE%E9%EC%FA%E0+%E6%E5%E8%F8%FA%E0 מילתא זוטרתא], מילון אבניאון
* הרב מאיר אורליאן, [https://www.kby.org/hebrew/torat-yavneh/view.asp?id=2336 יראת שמים], ישיבת כרם ביבנה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
אגם רס

אגם רס () הוא אגם במחוז נורדלנד שבנורווגיה. שטחו הוא 219 קמ"ר, מה שהופך אותו לאגם השני בגודלו בנורווגיה לפי שטח. עומקו עומד על 240 מטר ונפחו נאמד בכ-15 קילומטרים מעוקבים. גובה פני השטח שלו הוא 374 מטר מעל פני הים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורווגיה: ימות ואגמים
סיטרואן סוג B10

סיטרואן סוג B10 (בצרפתית: Citroën Type B10) היא מכונית קטנה, שיוצרה במספר צורות גוף שונות הכוללות: מכונית משפחתית, מכונית קופה, רודסטר, מכונית לנדולט, וקבריולה.

דגמי "סיטרואן סוג B10" הם מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית סיטרואן אשר יוצרו בין השנים 1925–1924 ונבנו במפעל של אנדרה סיטרואן.

חלקם של דגמי "סיטרואן סוג B10" הוגדרו כסוג של מכונית "Torpedo (car)" .

יוצרו 17,259 יחידות.

==תצורות==
* "Torpedo" בתצורה 4 דלתות סדאן.
* "Torpedo Sport".
* "Conduite Intérieure" (saloon/sedan)".
* "Coupé De Ville".
* לנדולט.

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Citroen B10.jpg | "סיטרואן סוג B10"
קובץ:Citroën B10 (8710458571).jpg | "סיטרואן סוג B10"
קובץ:Citroën B10 Cabriolet Bruchhausen-Vilsen rear.jpg | "סיטרואן סוג B10"
קובץ:Citroën B10 Cabriolet Bruchhausen-Vilsen.jpg | "סיטרואן סוג B10"
</gallery>

==ראו גם==
* סיטרואן
* סיטרואן סוג B2
* סיטרואן סוג B12
* סיטרואן B14
* סיטרואן סוג B15

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות משפחתיות
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:מכוניות לנדולט
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1924
קטגוריה:מכוניות צרפתיות
B10
לוקאס ריגר

לוקאס ריגר בפסטיבל המוזיקה [[Global Citizen Festival בהמבורג, 2017]]
לוקאס ריגר (בגרמנית: Lukas Rieger; נולד ב-3 ביוני 1999 בלרטה ) הוא זמר פופ גרמני. הוא שר בעיקר באנגלית.

== ביוגרפיה ==
ריגר נולד ב-3 ביוני 1999 למייקל ובירגיט בהנובר שבסקסוניה התחתונה.

בשנת 2014, הוא השתתף בתוכנית "The Voice Kids" . בשלב האודישנים העיוורים הוא שר את "Can't Hold Us" של הראפר מאקלמור. הוא לא הצליח להעפיל לגמר.

ריגר צבר את קהל מעריצים דרך הרשתות החברתיות. חשבון האינסטגרם שלו מונה מעל ל-1.9 מיליון עוקבים, נכון לפברואר 2021, וחשבון הטיקטוק שלו מונה מעל ל-3.7 מיליון עוקבים. ערוץ היוטיוב שלו מונה 491 אלף רשומים ומעל ל-31.3 מיליון צפיות.

מפגש חתימות שלו באולם שהתקיים באוקטובר 2016, אחרי יציאתו של אלבומו הראשון, Compass, הופסק על ידי המשטרה לאחר שמספר מעריצים התעלפו. קודם לכן, אירוע דומה בעיר שטוטגרט משך מעל ל-2,000 מעריצות. ההנהלה הודיעה לאחר מכן כי הם לא יוכלו עוד לארגן מפגשים שכאלה.

ב-2018 יצא לאור האלבום השני שלו, "Code", אותו שר בסיבובי הופעות ברחבי גרמניה, אוסטריה, שווייץ וצ'כיה.

ב-2019 הוא השתתף בעונה השנייה של תוכנית הריקודים "Let's Dance" של רשת RTL הגרמנית. הוא היה המפורסם השלישי שלא קיבל מספיק שיחות מהצופים. יחד עם הרקדנית קטיה קלוגינה, הוא הגיע למקום ה-12, ולאחר מכן הם היו בזוגיות, שנמשכה כחודש. באותו היום, הוא גילם את הזמר מרלון בסרט "", המבוסס על סדרת ספרי הילדים המצליחה "Mein Lotta-Leben" מאת אליס פנטרמילר.

== חיים אישיים ==
לריגר יש אחות גדולה, מארי, והוריו הם מייקל ובירגיט.

הוא למד בכיתת המוזיקה בבית הספר היסודי בורגדורף בילדותו.

בשנת 2017, הוא פרסם את האוטוביוגרפיה שלו, לה קרא "Code", ובה הוא מספר על חייו, חלומותיו ופחדיו האישיים. עוד הוא מדבר על החברים, המשפחה והקריירה האישית.

ריגר מכונה לעיתים "ג'סטין ביבר הגרמני", והוא גם ביצע גרסת כיסוי לשירו של הזמר הקנדי, "Take You".

מלבד שירה, ריגר פעיל רבות ברשת החברתית טיקטוק, בה עוקבים אחריו מעל ל-3.7 מיליון עוקבים (נכון לפברואר 2021), ומפרסם ולוגים בערוץ היוטיוב שלו "Life Of Lukas", המתמקדים בשגרת היומיום שלו.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומים ===
* Compass (30 בספטמבר 2016)
* Code (16 בפברואר 2018)
* Justice (17 במאי 2019)

=== סינגלים ===
* "Be My Baby" (15 בנובמבר 2014)
* "Ready 4 This Shit" (8 בפברואר 2015)
* "Lightspeed Lovers" (9 באוקטובר 2015)
* "Elevate" (20 במאי 2016)
* "Let Me Know" (19 באוגוסט 2016)
* "Side by Side" (31 במרץ 2017)
* "Slomo" (8 בדצמבר 2017)
* "Treasure" (2 בפברואר 2018)
* "Never Be This Young" (16 בפברואר 2018)
* "Won't Forget About You" (25 במאי 2018)
* "Nobody Knows Me (Like You Do)" (מרץ 2019)

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:זמרי פופ גרמנים
קטגוריה:טיקטוקרים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1999
וסטלן

וסטלן () הוא מחוז בנורווגיה, שהוקם ב-1 בינואר 2020 על ידי איחוד המחוזות הורדלנד וסון או פיורנה. המחוז ממוקם במערב נורווגיה. מרכזו המנהלי של המחוז נמצא בעיר ברגן בה שוכנת ההנהגה הביצועית והפוליטית, אך מושל המחוז שוכן בהרמנסברק. המחוז הוא אחד משני המחוזות בנורווגיה ששפתם הרשמית היא נורווגית חדשה.

== גאוגרפיה ==
וסטלן שוכן לאורך החוף המערבי של נורווגיה. נמצאים בו כמה מהפיורדים הגדולים והבולטים ביותר בנורווגיה.

ההר הגבוה ביותר בנורווגיה והשלישי בגובהו בעולם נמצא במחוז, וכן גם המפל ווטיספוסן, שהוא אחד המפלים הגבוהים ביותר בנורווגיה עם ירידה אנכית של 275 מטר. שניהם ממוקמים בהרי יוטונהיים.<ref name=":0"></ref>

חוץ מברגן, המחוז הוא כפרי ברובו, עם אוכלוסייה מצומצמת בכל כפר. ספינות שיט מבקרות בוסטלן כל קיץ בגלל הנופים הייחודיים של המחוז.

שטחו של המחוז אינו אחיד, בכך שעל קו החוף יש בעיקר הרים נמוכים, אך ככל שמתרחקים, ההרים גדלים ומגיעים לגובה של יותר מ-2,200 מטר. כמות המשקעים במחוז גבוהה מאוד לעומת שאר נורווגיה.

== ממשל ==
מחוז (בנורווגית: fylke) הוא האזור המינהלי המקומי הראשי בנורווגיה. כל המדינה מחולקת ל-11 מחוזות. מחוז הוא גם אזור בחירות, עם הצבעות המתקיימות כל 4 שנים. הממשל במחוז כולל 65 חברים שנבחרים להקים מועצה מחוזית (Fylkesting). בראש הפילקסטינג עומד ראש עיריית המחוז (fylkesordførar). מאז שנת 2020 ראש עיריית המחוז הוא ג'ון אסקלנד.

במחוז יש גם מושל מחוז (fylkesmann) שהוא נציג המלך והממשלה של נורווגיה. לארס ספונהיים הוא מושל המחוז הנוכחי של וסטלן.

במחוז יש 43 נפות מתוכן 18 מסון או פיורנה ו25 מהורדלנד.
{| class="wikitable sortable"
!שֵׁם
!מיקום
במחוז
!תאריך הקמה
!מחוז לשעבר
<small>(לפני 2020)</small>
|-
|מוונטינס
|
|1 בינואר 1972
|הורדלנד
|-
|אאוט
|
|1 בינואר 2020
|סון או פיורנה
|-
|אטנה
|
|1 בינואר 1838
| rowspan="24" |הורלנד
|-
|סוויו
|
|1 בינואר 1865
|-
|בימלו
|
|1 בינואר 1916
|-
|סטורד
|
|1 בינואר 1838
|-
|פיטג'אר
|
|1 בינואר 1863
|-
|טיסנס
|
|1 בינואר 1838
|-
|קוויננהרד
|
|1 בינואר 1838
|-
|אולנסוונג
|
|1 בינואר 1838
|-
|איידפיורד
|
|1 בינואר 1977
|-
|אולוויק
|
|1 בינואר 1838
|-
|ווס
|
|1 בינואר 1838
|-
|קוואם
|
|1 בינואר 1838
|-
|סמננגר
|
|1 בינואר 1907
|-
|בג'ורנאפיורד
|
|1 בינואר 2020
|-
|אוסטבול
|
|1 בינואר 1886
|-
|אוירגרדן
|
|1 בינואר 1964
|-
|אסקוי
|
|1 בינואר 1838
|-
|וקסדל
|
|1 בינואר 1964
|-
|מוֹדָלִי
|
|1 בינואר 1910
|-
|אוסטרוי
|
|1 בינואר 1964
|-
|קניות
|
|1 בינואר 2020
|-
|אוסטרהיים
|
|1 בינואר 1910
|-
|פדג'ה
|
|1 בינואר 1947
|-
|מספיורדן
|
|1 במרץ 1879
|-
|גולן
|
|1 בינואר 1838
| rowspan="17" |סון או פיורנה
|-
|סולונד
|
|1 בינואר 1858
|-
|הוֹקָרָה
|
|1 בינואר 1862
|-
|הויאנג'ר
|
|1 בינואר 1964
|-
|מִפרָץ
|
|1 בינואר 1838
|-
|סוגנדל
|
|1 בינואר 1838
|-
|אורלנד
|
|1 בינואר 1838
|-
|לרדל
|
|1 בינואר 1838
|-
|ארדל
|
|1 בינואר 1863
|-
|בְּהִיקוּת
|
|1 בינואר 1838
|-
|אסקווול
|
|1 בינואר 1838
|-
|פיילר
|
|1 בינואר 1838
|-
|סונפיורד
|
|1 בינואר 2020
|-
|ברמנגר
|
|1 בינואר 1866
|-
|עִיר
|
|1 בינואר 2020
|-
|גלופן
|
|1 בינואר 1838
|-
|סטרין
|
|1 בינואר 1843
|}

== ראו גם ==
* הורדלנד
* סון או פיורנה
* מחוזות נורווגיה

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורווגיה: מחוזות
קטגוריה:מערב נורווגיה: מחוזות
יהלום (שיר)

יהלום הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אגם בוחבוט. השיר יצא לאור ב-31 בינואר 2021 על ידי חברת התקליטים "z.i הפקות". השיר נכתב והולחן על ידי עידו נצר, עמית מרדכי וים רפאלי.

== רקע ==
השיר נחשב לשיר פופי עם סממנים פמיניסטים. השיר היה לשיר הראשון שבוחבוט הוציאה תחת מיתוג שמה החדש, "Agam". אתר מאקו השווה את אחת התלבושות שבוחבוט לבשה בקליפ לזמרת האמריקאית אריאנה גרנדה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי אגם בוחבוט
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על יהלומים
קטגוריה:שירי דיסקו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי Triangle
צומת בנק

צומת בנק (באנגלית: Bank Junction) הוא צומת רחובות מרכזית ב, המחבר שמונה רחובות ומשמשת כמרכז תחבורה חשוב המשרת מספר קווי רכבת תחתית ורכבת קלה.

הצומת קרוי כך על שם מבנה הבנק של אנגליה והוא כולל סביבו מבנים חשובים נוספים בהם הבורסה, אדרטת חיילי לונדון, פסל של הדוכס מוולינגטון (שניהם מול חזית בניין הבורסה) ובית האחוזה. משום המוסדות הפיננסיים החשובים שניצבו באזור הצומת, באופן היסטורי הייתה ידוע בתור הלב הכלכלי של לונדון. בשנת 1900 נפתחה תחנת רכבת תחתית בנק בצומת שהיא מתחנות הרכבת התחתית העמוסות בלונדון, כיום התחנה מחוברת לתחנת מוניומנט הסמוכה ותחנת הרכבת הקלה דוקלנדס ליצירת מתחם תחבורה מרכזי בעיר לונדון. תחנת הרכבת התחתית המשולבת משרתת ומחברת חמישה קווים בנוסף לקו דוקלנדס של הרכבת הקלה.

כיום צומת בנק אסור לתנועת רכבים פרטיים במהלך השבוע (בין שני לשישי), מלבד הולכי רגל הוא פתוח לתנועת אוטובוסים ורוכבי אופניים בלבד. איסור התנועה נכנס לתוקף לאחר פיילוט שנערך ב-2017 ונמשך 18 חודשים, הוא נועד לצמצם את מספר התאונות הגבוהה שהצומת סבלה ממנו לאורך השנים.

==רחובות היוצאים מהצומת==
* רחוב פרינסס (Prince's) - צפון-מערבה לכיוון מורגייט
* רחוב פולטרי (Poultry) - מערבה לכיוון צ'יפסייד
* רחוב המלכה ויקטוריה - דרום-מערבה לכיוון בלקפריירס
* רחוב וולברוק - דרומית לכיוון רחוב קנון
* דרך בית האחוזה - דרומית לאורך בית האחוזה
* רחוב לומברד (Lombard) - דרום-מזרחית לכיוון רחוב גרייסצ'רץ'
* רחוב קורנהיל (Cornhill) - מזרחית לכיוון רחוב לידנהול
* רחוב תרדנידל (Threadneedle) - צפון-מזרחית לכיוון בישופסגייט

==תמונות==
<gallery>
Cheapside Mansion House c1902.jpg|הצומת בשנת 1902
Bank Station, one entrance - geograph.org.uk - 1835302.jpg|הצומת והכניסה לתחנת הרכבת התחתית, 1961
Troops Taking Part in Lord Mayor's Show in London 2010 MOD 45152051.jpg|תהלוכת הלורד ראש העיר של לונדון העוברת בצומת, 2010
Bank Junction, City of London-22062138846.jpg|הצומת במבט לכיוון הבנק של אנגליה, 2015
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:לונדון: תחבורה
קטגוריה:הסיטי של לונדון
תמים א-דארי

תמים בן אוס א-דארי (בערבית: تميم بن أوس الداري) היה מהצחאבה של הנביא מוחמד. באסכטולוגיה האסלאמית, הוא ידוע כמי שנתקל באל-מסיח א-דג'ל, משיח השקר, באחד המסעות שלו. ככזה, סיפורו של תמים הפך ליסודם של נרטיבים ואגדות מימי הביניים, וזיכה את תמים בתואר "הנוסע האמיץ"<ref></ref>.

== הסיפור על המפגש עם משיח השקר ==
בחלק מהמקורות האסלאמיים, ישנו סיפור המתאר לכאורה את אחד ממסעותיו של תמים, מסע שבו ספינתו מתרסקת באי מסתורי<ref></ref>. באי זה הוא נלקח על ידי יצור מוזר לפגוש אדם הכבול בתוך מנזר. האיש הכבול היה להוט לשאול את אנשי השבט המאכלסים את האי שאלות על העולם החיצון, ושאל על המצב של מיקומים שונים ועל הגעתו של מוחמד. לאחר שבני השבט עונים לו, האיש הקשור מודיע שהוא משיח השקר, ומספק להם פרטים אסכטולוגיים הקשורים לעתיד, ומזהיר אותם מפני יציאתו אל העולם. בני השבט מצליחים לעזוב את האי ולספר את סיפורם למוחמד שמספר אותו לשאר האנשים<ref></ref>.

==חמולת תמימי וקברו==
על פי המסורת, כאשר הכריז א-דארי על התמיכה במוחמד, ביקש וקיבל בתמורה את השליטה על נפת חברון. קברו נמצא סמוך לבית ג'יברין. בשנות ה-70 של המאה ה-20 החלו בני חמולת תמימי מחברון לעלות אל הקבר ביום השנה למותו. 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צחאבה
אלפרד זון-רתל

אלפרד זון-רתל (בגרמנית: Alfred Sohn-Rethel; 8 בספטמבר 1875 – 10 בדצמבר 1958) היה צייר מודרניסטי גרמני מבית הספר לאמנות בדיסלדורף. הוא היה פעיל בדיסלדורף, ברלין, פריז וברביזון.

== ביוגרפיה ==
אלפרד זון-רתל נולד ב-8 בפברואר 1875 לציירים אלזה זון-רתל (לבית רתל) וקרל רודולף זון וגדל בדיסלדורף, גרמניה. הוא הגיע ממשפחה של ציירים שרבים מהם היו מבית הספר לציור בדיסלדורף, סבו מצד אמו היה צייר ההיסטוריה אלפרד רתל, סבו הגדול מצד אמו היה הצייר והדיוקן המיניאטורי, אוגוסט גרהל. סבו מצד אביו היה בנו של קרל פרדיננד.

הוא למד באקדמיה לאמנות בדיסלדורף ממאי 1888.

בשנת 1893 פגש זון-רתל את בת זוגו לעתיד, אנה יולי מישלס, בעת שהותו באגם גארדה. הם נישאו ב-8 באוקטובר 1896 בהנובר, גרמניה. הוא עבר בשנת 1897 לפריז, ששינה את סגנון הציור שלו. ב-8 בדצמבר 1897 נולדה בתו הבכורה אנה קלרה מארי אליזבת "ליזי" זון-רתל. שני ילדיו האחרים כללו את הכלכלן והפילוסוף המרקסיסטי אלפרד זון-רתל (1899–1990), והצייר והשחקן הנס-יואכים זון-רתל (1905–1955).

בשנת 1909 הקים אלפרד זון-רתל את קבוצת Sonderbund יחד עם ציירים נוספים של דיסלדורף, שכללו את יוליוס ברץ, מקס קלרנבך, אוגוסט דויסר, ולטר אופי, וילהלם שמור, ואחיו אוטו זון-רתל וקרלי זון-רתל. הם ערכו את התערוכה הראשונה שלהם במאי 1908 והביאו ציור גרמני לאימפרסיוניסטים הצרפתים. הוא היה חבר בהתאחדות האמנים הגרמנים.

הוא נפטר בטיבינגן, גרמניה ב-10 בדצמבר 1958.

עבודותיו של אלפרד זון-רתל נמצאות באוספי מוזיאונים ציבוריים שונים, כולל מוזיאון סטדל, המוזיאון הבריטי ועוד.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1875
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1958
בורוטה

בורוטה (בהונגרית: Borota) הוא כפר במחוז באץ'-קישקון בנפת יאנושהלמה בהונגריה.

== מיקום ==
הכפר ממוקם בחלק הדרומי של מחוז באץ'-קישקון קרוב לגבול סרביה, 26 ק"מ מבאיה ו-35 ק"מ מקישקונהלש. הוא ממוקם בנקודת המפגש של רכס חול של קישקונשאג ורכס הלס של באצ'קה. 60% משטחה הוא חול ו-40% הם קרקע פורייה. מתוך 81,800 דונם של התחום המוניציפלי של היישוב, 80,340 דונם הם פרברי הכפר, שעדיין מאוכלס רק ב-10% מהאוכלוסייה. כ-30% מהשטח החיצוני הוא יער, 35% הם אדמה חקלאית באיכות טובה, השאר מרעה-אחו, בוסתנים-כרמים.

== היסטוריה ==
שם הכפר הוזכר בראשונה בשנת 1325 בשם בורוט-Boroth.
היישוב היה נחלתו של הארכיבישוף של קלוצ'ה. הכפר התרוקן במהלך הפלישה המונגולית לאירופה.
בשנת 1325 העביר הארכיבישוף את האחוזה הריקה מאדם למשפחה אצילה ובמקביל נתן לה את הזכות לשפוט את הצמיתים. בשנת 1519 היא הייתה בבעלות פאל לוראנט בורוטי. מאוחר יותר, גם מפקדי אוכלוסייה טורקיים מזכירים את הכפר אף הם. בשנת 1658 הוא נתרם על ידי הרוזן פרנץ ושלני הפלטין, למשפחת סרני. משנת 1750 השתייך בורוטה לכפר רים. משנת 1872 ועד סוף המאה ה-19 הפך לכפר עצמאי ואז שוב חזר לשליטת הכפר רים. משנת 1911 הוא הפך לעצמאי סופית. היו אמנם יהודים במקום, אך אין תיעוד מיוחד עליהם. אחרי השואה לא היו בכפר יהודים.

== תשתית ==
בכל רחוב בכפר מותקנים רשת מים, גז, חשמל, טלפון וטלוויזיה בכבלים. כל הרחובות סלולים, ומדרכות סלולות לפחות בצד אחד של כל רחוב.

== נולדן כאן ==
* מרגיט אנה במקור זיכרמן – Sichermann; (בהונגרית: Anna Margit; בורוטה, 23 בדצמבר 1913 – בודפשט, 3 ביוני 1991) הייתה ציירת יהודייה-הונגרייה 

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
יאלוק

יאלוק (בליטאית: Ylakiai, בפולנית: Iłoki) היא עיירה במחוז סקודאס (Skuodas), בצפון מערב ליטא. על פי מפקד האוכלוסין של שנת 2011, אוכלוסיית העיירה מונה 950 נפש.<ref></ref>

== היסטוריה ==
יאלוק הוזכרה לראשונה בשנת 1568 ברשימת המצאי של קהילת גרוסטה (Grūstė) שערך יוקובאס לאסקובסקיס (Jokūbas Laskovskis). באותה העת שכן הכפר יאלוק בתחומי אחוזת שקוד.

בשנת 1894 הוקמה ביאלוק כנסייה, שעומדת עד היום.

ביולי 1941, עם פלישת גרמניה לברית המועצות, נרצחו 300 יהודים ברצח המוני שביצעו ליטאים. <ref>http://www.holocaustatlas.lt/EN/#a_atlas/search//page/1/item/79/</ref> אנדרטה הוקמה בשנת 1965 ואנדרטה חדשה הוקמה בשנת 1988 במקום הטבח.

בשנת 2002 אישר נשיא הרפובליקה של ליטא את סמלה העירוני החדש של יאלוק.<ref>http://www3.lrs.lt/pls/inter3/dokpaieska.showdoc_l?p_id=164822</ref>

בחלקה המרכזי של העיירה ניצבת אנדרטה עירונית.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ליטא: עיירות
אוטו זון-רתל

אוטו וילהלם זון-רתל (בגרמנית: Otto Wilhelm Sohn-Rethel; 1877 – 1949) היה חוקר פרפרים וחרקים גרמני וצייר בית הספר לאמנות ציור בדיסלדורף. זון-רתל היה חבר בקבוצות האמנות זונדרבונד וריינלנד הצעירה. הנושא הבולט באמנותו היה תמיד גברים צעירים, ולעיתים קרובות הם היו בעירום.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
אוטו וילהלם זון-רתל נולד ב-18 בינואר 1877 בדיסלדורף שבגרמניה. הוא היה הבן השני לזוג האמנים קרל רודולף זון ואלזה זון-רתל. הוא קיבל את השם "אוטו וילהלם" על שם דודיו הגדולים, הציירים אוטו רתל ווילהלם זון. בקיץ 1883 התחילה התעניינות של זון-רתל בפרפרים בחלקו בגלל דודו אריך הטנר (1868–1933).

החל משנת 1890 למד באקדמיה לאמנות בדיסלדורף אצל האמנים היינריך לאואנשטיין, הוגו קרולה ואדולף שיל. ואחרי זה נסע לאקדמיה ז'וליאן בפריז. הוא היה חבר בהתאחדות האמנים הגרמנים.<ref></ref>

מלבד ציור, הוא היה חוקר חרקים שלמד ואסף מיני פרפרים ועש בין השנים 1902–1912. אחד מהם היה תת-מין של עש שנקרא על שמו.<ref></ref>

בשנת 1902 החל זון-רתל את מסעותיו לרומא, ואחריה למקומות נוספים באטליה כולל האי קאפרי. עושרו איפשר לו לחיות בקאפרי, מקום שהיה ידוע אז כקהילה הומוסקסואלית.<ref>Aldrich, Robert (2002-09-11). The Seduction of the Mediterranean: Writing, Art and Homosexual Fantasy. Routledge. p. 128. </ref> הוא צייר דיוקנאות ורישומים של דמויות, בעיקר גברים בעירום שהיו שם באותה העת. הוא ניהל סטודיו ברומא. בחורף 1903–1904 הוא השכיר לריינר מריה רילקה את הסטודיו ברומא. בשנת 1906 הוא נפגש ברומא עם אחיו קרלי, גיסו ורנר הייזר והאמנים קרל הופר, הרמן הלר ומוריס סטרנה.

בשנת 1909 הצטרף אוטו זון-רתל לקבוצת זונדרבונד יחד עם ציירים אחרים של דיסלדורף, שכללו את אחיו קרלי זון-רתל ואלפרד זון-רתל.<ref>Selz, Peter (1957). German Expressionist Painting. Berkeley, California: University of California Press. p. 246. </ref> בשנת 1919 הצטרף זון-רתל לקבוצת האמנות, ריינלנד הצעירה.

במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת זון-רתל במלחמה והוצב בדיסלדורף. במהלך תקופה זו הוא צייר את החיילים הפצועים והיה מספק תיאורים ותמונות מדויקים. לאחר המלחמה התיישב בקאפרי שבאיטליה והתגורר בווילה לינה. וילה לינה הפכה למקום מפגש של קהילת הגולים, כולל אחיינו אלפרד זון-רתל, הסופר נורמן דאגלס ואחרים.

הוא נפטר ב-7 ביוני 1949 בקאפרי, איטליה, שם הוא קבור.

== גלריה ==
<gallery mode=packed heights="170px">
File:Otto Sohn-Rethel der Kopf des Johannes unfertige Buntstiftezeichnung.jpg|ראשו של יוחנן המטביל
File:Otto Sohn-Rethel 9.04.1918 Lübke Verwundung Gesicht.JPG|פצוע מלחמה
File:Otto Sohn-Rethel 6.04.1916 Verwundung Minensplitter Oberschenkel.JPG|פצוע מלחמה
File:Otto Sohn-Rethel nude boys with boat Anacapri 1934.jpg|גברים בסירה בקאפרי
File:Otto Sohn-Rethel Skizze zu Jünglinge pflücken Orangen auf Pergamet.jpg|נערים בקאפרי
</gallery>
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1877
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1949
אפודה

אפודה (באנגלית: Jersey) הוא פריט לבוש סרוג, אשר עשוי במרבית המקרים מצמר או מכותנה. האפודה במרבית המקרים דומה לסוודר וזאת בניגוד לקרדיגן אשר דומה לז'קט, לאור הדמיון בין פריטי הלבוש המילה משמשת לא פעם כמילה נרדפת לסוודר<ref></ref>.

== בספורט ==
רוכבי אופניים]]
אפודת ספורט היא בגד ספורט, חולצה או גופייה, שלובש חבר בקבוצת ספורט, שבעזרתה ניתן לזהות לאיזו קבוצה הוא משתייך, אפודה שכזו מכילה את שמו של הספורטאי שלובש אותה ואת מספרו. קיימים מקרים בהם האפודה גם כוללת את הלוגו של הספונסר של הקבוצה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ביגוד
ניסן קפטה

ניסן קפטה (נולד ב-27 בנובמבר 1972) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת החלוץ.

==ביוגרפיה==
קפטה החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל ראשון לציון וב-1994 עלה לקבוצה הבוגרת ועזר לקבוצה לעלות לליגה הראשונה. בהמשך הפך לשחקן הרכב ואף מונה לקפטן הקבוצה ב-1997. ב-2001 הושאל לבני יהודה תל אביב לעונה אחת ועזר לקבוצה לחזור לליגת הראשונה. בסוף העונה חזר להפועל ראשון לציון, אך שוחרר בדצמבר 2002 בעקבות סכסוך כספי עם המועדון. ב-2003 חתם לעונה אחת בצפרירים חולון. לקראת סוף הקריירה שחק קפטה בקבוצות של שכונות בראשון לציון, אגודת ספורט רמת אליהו, הפועל נחלת יהודה ומועדון ספורט שיכון המזרח, לפני שחזר ב-2006 להפועל ראשון לציון לעונת פרישה.

לאחר שפרש מכדורגל המשיך לשחק כדורגל חופים בעירוני ראשון לציון במסגרת ליגת העל בכדורגל חופים.

כיום קפטה מאמן בחוגי ילדים במסגרת החברה העירונית ראשון לציון.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני צפרירים חולון
קטגוריה:ראשון לציון: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
לירון רחל אמנו

לירון רחל אמנו (נולד ב-20 בפברואר 1983) הוא שחקן וקומיקאי ישראלי.

== ביוגרפיה ==
רחל אמנו נולד וגדל במגדל העמק. בצה"ל שירת כצלם צבאי בחיל האוויר.

בסיום שירותו הצבאי עבר רחל אמנו לתל אביב והחל להופיע יחד עם השחקן מאור גולדשטיין באולם צוותא בתל אביב במסגרת דומינו גרוס תחת שם הבמה "מאור ולירון", צמד קומי שהקימו השניים מספר שנים קודם לכן. במהלך השנים הופיעו על במות ברחבי הארץ, תוכניות טלוויזיה ומערכוני אינטרנט.

בשנת 2007 השתתפו הצמד בתוכנית המערכונים "פרויקט ביפ", העפילו לגמר וזכו במקום הראשון יחד עם 4 צוותים נוספים, כפרס קיבלו תוכנית מערכונים נוספת בערוץ ביפ וברצועת הלילה של ערוץ 2 בשם "אין מה לראות". עם סגירת ערוץ ביפ החלו מאור ולירון יחד עם יוצרים נוספים לכתוב ולהשתתף בתוכנית מערכונים לערוץ יס קומדי בשם "מצב כפית".

בשנת 2010 השתתף לירון בסדרה "עספור" בתפקיד טולדו שופט הכדורגל.

בהמשך השתתף גם בפסטיבל תיאטרון קצר בצוותא במחזה "מסיבה לזהבית", בפרסומות, סרטונים ובסדרות הטלוויזיה "חברות", "מי נתן לך רישיון", "נוסבאום וגולדשטיין", "מה שאתם בוחרים", "על הספקטרום" ועוד.

החל משנת 2015 ועד היום משחק את "בנצי" בסדרה "רון".

בשנת 2017 שיחק בתפקיד הראשי בסרט זוכה ציון לשבח בפסטיבל לקולנוע ים תיכוני במונפלייה (צרפת) "אנא מן אל יהוד".

בשנת 2020 השתתף בסדרה "הטבח" בתפקיד שבתאי הדייג.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:קומיקאים ישראלים
קטגוריה:זוכים בתוכניות מציאות ישראליות
קטגוריה:מגדל העמק: אישים
קטגוריה:בוגרי אורט רוגוזין מגדל העמק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
ריבה אושידה סמירה

ריבה אושידה סמירה (נולדה ב-1959) היא מעצבת אופנה ישראלית.

==ביוגרפיה==
סמירה פתחה ב-1992 סלון לשמלות כלה וערב, הסלון נודע בעיצוב הייחודי שלו של שמלות בסגנון וינטג' והשם "אושידה" נהיה למותג בתעשיית האופנה הישראלית.

ב-1998 מילי אביטל לבשה שמלה שעיצבה בטקס פרסי אופיר.

ב-2001 לבשה יעל בר זוהר ביגוד בעיצובה שהנחתה את טקס פרסי האופנה הישראלי הישראלי.

בטקס פרס מסך הזהב 2003 נינט טייב לבשה שמלה בעיצובה, ב-2005 היא הלבישה לטקס את שירז טל, מירי בוהדנה, אגם רודברג וקרין מגריזו.

היא עיצבה את השמלה לשירי מימון עבור אירוויזיון 2005.

היא הייתה אחראית לעיצוב התלבושות של המופע One של ריטה.

היא עיצבה את שמלות הכלה לידועניות כמו מיכל ינאי ויעל בר זוהר.

ב-2009 הפסיקה לעבוד בסטודיו שלה לאחר שעבר בעלות והמעצבת לוסי דוד עיצבה עבור "אושידה" על אף שנושא את שמה.

היא יצרה ביחד עם המעצבת ברכה בר און את המותג "Bar.On".

==חיים אישיים==
סמירה נישאה להרצל אושידה ונולדו להם שני ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעצבות אופנה ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1959
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
גן החיות של סקופיה

גן החיות של סקופיה (במקדונית: Зоолошка градина Скопје) הוא גן חיות שנמצא בסקופיה, מקדוניה הצפונית. בגן החיות, ישנם 500 בעלי חיים המייצגים 85 מינים.<ref name="zoo_about"/>

== היסטוריה ==
גן החיות הוקם ב-1926, על ידי ועדה בת שלושה חברים שהונהגה על ידי סטנקו קרמן . עם פתיחתו, גן החיות היה בגודל של 4 הקטאר והציג מספר בעלי חיים שקיבל במתנה. עם החלטת מועצת העיר סקופיה ב-1965, והייעוד החדש בעיר ב-1966, הורחב גן החיות לגודלו הנוכחי.<ref name="zoo_about"></ref>

במהלך השנים, גן החיות ספג ביקורת רבה על תנאי המחיה של בעלי החיים שמוצגים בגן החיות. הפיל היחיד שהיה בגן החיות אי פעם מת בגיל 23, פחות משנה לאחר שהועבר מגן החיות של בלגרד ,<ref name="elephantse"></ref> ושימפנזה אחת שנמצאת בדיכאון כרוני, שעונה לשם קוקו, הועברה לשמורת AAP Primate Sanctuary, ב-2009.<ref name="globalvoices"></ref>

עם זאת, ב-2008, העירייה הקציבה 42 מיליון דינר מקדוני לשיפור גן החיות. בנוסף, גן החיות התחיל לעבוד עם האיגוד האירופאי של גני החיות והאקווריומים, בשביל לשפר את תנאי המחיה ולהעלאת גן החיות לסטנדרטים מודרניים. עד ל-2010, נבנו 18 מתחמים חדשים, 85% מהתערוכות הישנות יותר בגן החיות שופצו, וגן החיות היה מועמד לחבר ה-EAZA.<ref name="globalvoices"/><ref name="renovations_2010"></ref>

גן החיות מתכנן לבנות מתחמים חדשים לפילים ולג'ירפות, במימון העירייה,<ref name="renovations_2010"/> וכן לבנות מתחם שימפנזות חדש, כדי שקוקו יוכל לחזור הביתה.<ref name="globalvoices"/>

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Skopje Zoo 2.jpg|היפופוטם
קובץ:Skopje Zoo 3.jpg|אוח השלג
קובץ:Skopje Zoo 4.jpg|גמל
קובץ:Skopje Zoo 5.jpg|חמור הבית
קובץ:Skopje Zoo 6.jpg|זברה
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

*  

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סקופיה: מבנים
סקופיה
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: תרבות
הכל מהתחלה

הכל מהתחלה הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי ים רפאלי. השיר נכתב והולחן על ידי רפאלי והצמד המוזיקלי עמית נצר ועמית מרדכי ("Triangle"), אשר גם הפיקו את השיר. השיר הוצא לאור ביום שחרורו של רפאלי מהשירות הצבאי, ב-29 בנובמבר 2020. קליפ השיר בוים על ידי דניאלה מרוז.

מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי כתב על השיר כי: "השיר לא מספר את סיפורו של רפאלי במלוא עוצמתו. הזמר הבין את הדופק של הפופ העכשווי, ולכן הוציא את הסינגל שיקדם אותו מסחרית".

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997009549286005171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ים רפאלי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי Triangle
ברדק (הרכב קומי)

ברדק הוא הרכב קומי חרדי-ירושלמי, שהחל את פעילותו ביוטיוב ובאתר כיכר השבת וברשתות החברתיות, בשנת 2020. סרטוני ההרכב מופנים לציבור החרדי ולציבור הדתי לאומי, וכוללים התייחסויות ליחסים שבין המגזר החרדי למגזר החילוני והמגזר הדתי לאומי.

נכון לאוגוסט 2024, לערוץ היוטיוב של ההרכב מעל 85 אלף מנויים ומעל 35 מיליון צפיות כוללות.

== חברי ההרכב ==
חברי ההרכב הם אפי סקקובסקי ומני וקשטוק, שניהם בוגרי ישיבות ליטאיות. וקשטוק בוגר בית הספר לקולנוע יהודי, וסקקובסקי הוא בוגר ישיבת רש"י. השניים הכירו דרך סרטון שמני ערך ואפי שיחק בו ובעקבותיו החליטו השניים להתחיל בהפקת סרטונים קומיים על הווי החיים החרדי<ref></ref>.

== תוכן הסרטונים ==
המערכונים עוסקים בסיטואציות מהווי החיים בציבור החרדי וביחסי הגומלין שבינו ובין הציבור החילוני והציבור הדתי לאומי. בעונה הראשונה המערכונים, שאורכם בין דקה ל-3 דקות, התפרסמו אחת לשבוע, במוצאי שבת. בעונה השנייה המערכונים, שאורכם בין דקה ל-5 דקות, מתפרסמים בערך אחת לחודש.

המערכונים בעונה הראשונה צולמו בתקופת מגפת הקורונה וחלקם עסקו בדרכי ההתמודדות של הציבור החרדי עם המגפה.

היוצרים מקפידים על שמירת הסייגים המקובלים בחברה החרדית ובסרטונים, למשל, לא מוצגות נשים בצילום פרונטלי.

== עונות ==
*עונה 1 - ב-8 באוגוסט 2020 יצא הפרק הראשון בעונה הראשונה, שנמשכה עד ה-14 במרץ 2021. העונה כללה 23 פרקים.
*עונה 2 - לאחר הפסקה של מספר חודשים יצאה העונה השנייה ב-25 באוגוסט 2021. בעונה זו התארחו הזמר ציון גולן, איש התקשורת מנחם טוקר, ניסים בלאק ועופר מימראן.

== השפעה ==
סרטוני הקבוצה הפכו לפופולריים בציבור החרדי ובציבור הדתי לאומי וזכו למאות אלפי צפיות. בכמה מהסרטונים של החבורה מוצג אייזנבאך, מפגין קנאי ירושלמי המארגן הפגנה חרדית ואומר שהכביש ייחסם בהפגנה עד ש"טוסטוס לא יעבור". ביטוי זה הפך לנפוץ בהפגנות החרדיות סביב משבר הגיוס והסגרים בתקופת הקורונה כביטוי להגדרת עצמתה וגודלה של ההפגנה.

==פרקים==
=== עונה 1 ===

=== עונה 2 ===

=== פרסומות ===

== תוכנית מוזיקה בקול חי מיוזיק ==
החל מ-26 בינואר 2022 מגיש הצמד תוכנית מוזיקה שבועית ברדיו "קול חי מיוזיק" ביום רביעי בשעה 22:00.

== קישורים חיצוניים ==

*
*
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צמדים קומיים ישראליים
קטגוריה:יוטיוברים ישראלים
קטגוריה:תקשורת חרדית
קטגוריה:יוצרי קולנוע חרדי
אופיר כהן (מוזיקאי)

אופיר כהן (נולד ב-1 בינואר 1980) הוא פזמונאי, מלחין, מפיק מוזיקלי וזמר ישראלי.

== ביוגרפיה ==
כהן גדל והתחנך בדימונה. הוא הבן הצעיר מבין שישה אחים. הוא החל את דרכו המוזיקלית בגיל 19. כהן שירת בחיל שריון, באוגדה 252. בעת שירותו הצבאי נפטר אביו מדום לב. בהמשך, ניגש לאודישנים שיזמה חברת "טופ שואו הפקות" וזכה בהפקת אלבום בכורה. ביוני 2008, יצא האלבום, שנקרא "אני שר בשבילך", בחברת התקליטים פליי רקורדס.

לאחר צאת אלבום הבכורה שלו, החל כהן לכתוב ולהלחין להיטים רבים במוזיקה המזרחית. בשנת 2013 כתב כהן את השירים "כל החלומות" ו"מלאת אהבה" שבוצע על ידי רובי לוי ואייל גולן, שהיו לשיריו הראשונים של כהן שנכנסו למצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ, וזכו במקומות השמיני והעשירי בהתאמה. ואף זכה בתואר שיר השנה במצעד השנתי של מאקו. באותה השנה, הוציא את הסינגל "מאז שהתרחקנו". מאז, כתב והלחין להיטים נוספים רבים חתונת השנה לאיתי לוי ואייל גולן מאורסת לעדן בן זקן שזכו להצלחה בתחנות הרדיו ומצעדי הפזמונים השנתיים.

בשנת 2021 הוציא את השיר "חלקת אלוהים" בביצועו של ליאור נרקיס, הסינגל הראשון מתוך אלבומו, "השיר של אופיר", הכולל יצירות פרי עטו בביצוע אמנים שונים. במרץ הוציא את השיר "בינתי" מתוך "השיר של אופיר" בביצוע אייל גולן ובנג'מין.

בשנת 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, כתב, הלחין והפיק את השיר "לצאת מדיכאון" ביחד עם הזמר יגל אושרי ואף זכה לפרסומת לבנק הפועלים בביצועה של רוני דלומי. בנוסף כתב את השיר "עם ישראל חי", בביצועו של אייל גולן,, ביחד עם הפזמונאי אבי אוחיון, ואת "בסוף הכל יהיה בסדר" בביצועו של ליאור נרקיס.

מתגורר בהוד השרון, נשוי לדנה ולהם ארבעה ילדים.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2008: אני שר בשבילך

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים-יוצרים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:זמרי מוזיקה מזרחית ישראלים
קטגוריה:דימונה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
ריילי (זמרת)

ריילי שארלוט קריסטיאנסן (בנורווגית: Raylee Charlotte Kristiansen; נולדה ב-28 ביוני 1997), הידועה בשמה הפרטי ריילי, היא זמרת ורקדנית נורווגית.

== קריירה ==
בשנת 2008, ריילי זכתה ב-100,000 קרונות נורווגיות מעמותת LOS. בעזרת הפרס, ריילי הפיקה את אלבום בכורתה, Min egen stil.ב-15 ביוני 2009, ריילי חתמה חוזה הקלטות עם חברת התקליטים "סוני מיוזיק אנטרטיינמנט". ב-27 במאי 2011, אלבומה השני של ריילי, Bevis at du tør, יצא לאור על ידי חברת התקליטים "MTG Music". בשנת 2017, ריילי הוציאה לאור את הסינגל שנכתב על ידה, "Love Me.

במרץ 2014, ריילי השתתפה בעונה השלישית של תוכנית הריאליטי הנורווגית "Stjernekamp". בשנת 2015, ריילי השתתפה בקדם הנורווגי לאירוויזיון 2015 עם השיר "Louder", ולא העפילה לגמר הגדול. בשנת 2020, ריילי השתתפה שוב בקדם הנורווגי לאירוויזיון עם השיר "Wild", שם זכתה במקום השלישי. ריילי השתתפה בגמר של הקדם הנורווגי לאירוויזיון 2021 עם השיר "Hero", אולם לא נבחרה לייצג את מדינתה בתחרות.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומים ===
* 2009: Min egen stil
* 2011: Bevis at du tør

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות נורווגיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה נורווגיות
קטגוריה:ילידות 1997
אוזאן קאבאק

אוזאן מוחמד קאבאק (בטורקית: Ozan Muhammed Kabak; נולד ב-25 במרץ 2000) הוא כדורגלן טורקי, המשחק בעמדת הבלם בהופנהיים ובנבחרת טורקיה.

== קריירה ==
קאבאק התאמן באקדמיה לנוער של גלאטסראיי אליה הצטרף בצורה מקצועית בשנת 2011. הוא חתם על חוזהו המקצועי הראשון בגלאטאסראיי ב-1 ביולי 2017<ref></ref>. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של גלאטסראיי ערך בניצחון 2–0 על ייני מלאטיאספור ב-12 במאי 2018.

ב-17 בינואר 2019, עבר קאבאק לבונדסליגה הגרמנית וחתם בשטוטגרט על חוזה עד 2024<ref></ref>. ב-3 במרץ, הוא הבקיע פעמיים בניצחון קבוצתו 1–5 על הנובר 96, היו אלו השערים הראשונים בקריירה המקצועית שלו. בכך, בגיל 18 שנים, 11 חודשים ושבעה ימים, הוא הפך לשחקן הטורקי הצעיר ביותר, והשלישי הצעיר ביותר בתולדות שטוטגרט, שכובש צמד שערים במשחק בונדסליגה<ref></ref>.

ב-30 ביוני 2019 הצטרף קאבאק לשאלקה 04 בחוזה לחמש שנים עבור 15 מיליון אירו, לאחר ששאלקה הפעילה את סעיף השחרור בחוזהו<ref></ref>.בעונתו הראשונה במועדון, עונת 2019/2020, ערך 26 הופעות וכבש שלושה שערים.

ב-1 בפברואר הושאל לליברפול מהפרמייר ליג עד לסיום העונה עם אופציה לרכישה<ref></ref>.

את הופעת הבכורה ערך ב-13 בפברואר כשהשלים 90 דקות בהפסד קבוצתו 1–3 ללסטר סיטי. בסיום העונה, החליטה ליברפול שלא לממש את האופציה על קאבאק, והוא חזר לשאלקה שירדה לבונדסליגה השנייה.

ב-30 באוגוסט 2021 הושאל לנוריץ' סיטי לעונה אחת.

ב-23 ביולי 2022 חתם בהופנהיים מהבונדסליגה תמורת 5 מיליון אירו.

== קריירה בינלאומית ==
קאבאק שימש כקפטן נבחרת טורקיה U17 במהלך אליפות אירופה עד גיל 17 ב-2017<ref></ref>. 

ב-17 בנובמבר 2019 ערך הופעת בכורה בנבחרת הבוגרת של טורקיה במהלך מוקדמות יורו 2020, כשהוא משלים 90 דקות בניצחון נבחרתו 0–2 על אנדורה<ref></ref>.

== תארים ==
==== גלאטסראיי ====
* אליפות טורקיה: 2017/2018

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים טורקים
קטגוריה:בלמי כדורגל טורקים
קטגוריה:כדורגלני גלאטסראיי
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני ליברפול
קטגוריה:כדורגלני נוריץ' סיטי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת טורקיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:אנקרה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הופנהיים
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-2000
אבי פיטוסי

אבי פיטוסי (נולד ב-1 במרץ 1971) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר.

==ביוגרפיה==
פיטוסי החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי תל אביב. ב-10 בדצמבר 1988 ערך את הופעת הבכורה בבוגרים במשחק במסגרת הליגה הראשונה נגד הפועל כפר סבא. ב-1989 עבר למכבי פתח תקווה ושם היה מספר עונות, במהלכן זכה בתואר גביע הטוטו בעונת 1994/1995. ב-1995 החל את העונה בהפועל באר שבע, אך לאחר מספר חודשים עבר למכבי יפו עד לסוף העונה, בה ירד עם הקבוצה לליגה השנייה. ב-1996 עבר להפועל ראשון לציון ולימים היה קפטן הקבוצה, עד שפרש ב-2003.

לפיטוסי שתי הופעות ושער אחד בנבחרת הצעירה.

ב-2005 החליף פיטוסי את מירו בן שמעון כמאמן הפועל ראשון לציון, אך מספר חודשים לאחר מכן פוטר ובמקומו חזר בן שמעון. בסיום העונה חזר לאמן את הפועל ראשון לציון לאחר שירדה לליגה השנייה, והצליח לעלות עם הקבוצה חזרה לליגה הראשונה. ב-2008 הצטרף למכבי פתח תקווה כעוזר מאמן. ב-2010 אימן את קבוצת הנוער של הפועל תל אביב.

כיום פיטוסי מנהל את בית הספר לכדורגל של הפועל ראשון לציון.

==תארים==
;מכבי פתח תקווה
* גביע הטוטו: 1994/1995

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:ראשון לציון: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני מכבי יפו
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
חלקת אלוהים

חלקת אלוהים הוא סינגל של המוזיקאי אופיר כהן, בביצוע הזמר ליאור נרקיס, אשר יצא לאור ב-19 בינואר 2021, כסינגל הראשון מתוך האלבום "השיר של אופיר", הכולל שירים שכתב כהן בביצוע אמנים שונים.

==רקע וכתיבה==
על השיר ושיתוף הפעולה עם נרקיס אמר כהן בראיון למאקו:

מצד נרקיס, נאמר בישראל היום כי "השיר 'חלקת אלוהים' משקף מאוד את התקופה הזאת אצלי בחיים, ולמעשה אצל כולנו. להיות בבית, עם המשפחה. אני התחברתי עוד יותר למשפחה שלי בזמן הקורונה והבנתי מהי חלקת האלוהים האמיתית שלי. אני בטוח שהרבה אנשים יוכלו להזדהות עם זה".

==וידאו קליפ==
הווידאו קליפ של השיר פורסם בסמוך לצאתו של הסינגל ובוים על ידי חיים צינוביץ'. בקליפ מופיעים אשתו של נרקיס ושלושת ילדיהם.

==הצלחה==
בשבוע הראשון לצאתו, הגיע השיר למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט וצבר כ-100 השמעות בתחנות הרדיו בישראל באותו השבוע. שבוע לאחר מכן, הגיע השיר למקום הראשון, עם כ-153 השמעות.

==מיקומי שיא==

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997009549264205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קרלי זון-רתל

קרל ארנסט "קרלי" זון-רתל (בגרמנית: Carl Ernst "Karli" Sohn-Rethel; 1882–1966) היה צייר מודרניסטי גרמני מבית הספר לאמנות ציור בדיסלדורף. לעיתים קרובות נסע והיה פעיל בין היתר בדיסלדורף, מינכן, רומא, פריז. זון-רתל היה חבר בקבוצות האמנות, קבוצת סונדרבונד וריינלנד הצעירה.

== ביוגרפיה ==
=== ראשית החיים ===
זון-רתל נולד ב־8 במאי 1882, כילדם השלישי של צייר הדיוקנאות קרל רודולף זון ואשתו, האמנית אלזה זון-רתל. אמו הייתה בתו של הצייר אלפרד רתל. אביו היה בנו של קרל פרדיננד זון. אחיו הגדולים היו הציירים אלפרד זון-רתל, אביו של הפילוסוף אלפרד זון-רתל, ואוטו זון-רתל. אחותו הצעירה מירה הייתה נשואה לצייר ורנר הייזר.

הוא למד באקדמיה לאמנות בדיסלדורף שם סיים את לימודיו בשנת 1903, ובאותה שנה באביב המשיך את לימודיו באקדמיה לאמנויות של דרזדן. בדרזדן למד בהדרכתו של קרל באנצר וגוטהרדט קוהל.

=== קריירה ===
לאחר שסיים את הכשרתו, נסע לרומא כדי להיפגש עם אחיו אוטו, גיסו ורנר הייזר, והאמנים קרל הופר, הרמן הלר ומוריס סטרנה. זון-רתל היה ברומא מ -1906 עד 1912. בשנת 1911 הצטרף קרלי זון-רתל לקבוצת סונדרבונד עם ציירים אחרים מדיסלדורף. וילהלם שמור, ואחיו אוטו זון-רתל ואלפרד זון-רתל.<ref>Selz, Peter (1957). German Expressionist Painting. Berkeley, California: University of California Press. p. 246.</ref> הם הצטרפו לגלריה של אלפרד פלכטהיים.

מאוקטובר 1912 עד מאי 1914 נסע זון-רתל וצייר עם חברו מוריס סטרן, הם ביקרו בתוניסיה, ואראנסי, בהודו, מנדליי, בורמה; ג'אווה, אינדונזיה; ואיי באלי. הוא חזר לאירופה בתחילתה של מלחמת העולם הראשונה והוא נשאר במינכן. בשנת 1919 הצטרף לקבוצת האמנות ריינלנד הצעירה. הוא השתתף בפתיחת הגלריה של אלפרד פלכטיים באותה שנה, בשנת 1919.

לאחר תום מלחמת העולם הראשונה הוא עבר בשנים 1920–1921 לפוזיטנו שבאיטליה והתרועע עם ולטר בנימין, זיגפריד קראקוואר, ארנסט בלוך ואלפרד קנטורוביץ'. זון-רתל היגר לאיטליה במהלך השלטון הנאצי בגרמניה, בסביבות 1933. הוא שהה עם חברו הצייר קורט קריימר בפוזיטנו, איטליה, עיר בה ביקר מוקדם יותר בשנת 1920.

=== יצירה ===
עבודותיו המוקדמות של זון-רתל היו בהשראת יצירותיהם של האמנים סזאן ומאטיס. בהמשך חייו יצר סגנון אקספרסיוניסטי משלו. סגנון הציור שלו הושפע מהדמות האנושית המופשטת במחקרי הגוף שלו. לעיתים קרובות הוא מתאר את פניהם של אנשים כסגלגלים מופשטים. בתקופת שהותו בפוזיטנו, לעיתים קרובות הוא מתאר בציוריו דייגים על החוף וקבוצות מקומיים.

=== מוות ומורשת ===
בשנת 1959, זון-רתל חזר לדיסלדורף, גרמניה, שם נפטר ב־7 באפריל 1966. הוא נקבר בבית העלמין נורדפרידוף דיסלדורף.

במלחמת העולם השנייה הושמד חלק ניכר מיצירותיו. עבודותיו שנותרו נמצאות באוספי מוזיאונים ציבוריים שונים, כולל גלריה לאמנות פרובינציאלית של סלרנו.

== גלריה ==
 <gallery mode="packed" heights="160px">
File:Karli Sohn-Rethel Fischer mit Boot um 1935.jpg

File:Karli Sohn-Rethel Fischer mit Boot um 1948.jpg

File:Karli Sohn-Rethel Am Strand liegende Männer Anfang 40er Jahre.jpg

File:Karli Sohn-Rethel Benares, Szene am Flußufer um 1913.jpg
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1966
גילדת מונקאצ'י

יאנוש וסרי : רקפת בזכוכית (שנות השלושים)
יאנוש וסרי : חוף עם שמשיות חוף (1938)
גילדת מונקאצ'י (בהונגרית: Munkácsy-céh) הוקמה בשנת 1928 על ידי לאיוש מרק וד"ר בלה לאזאר בבודפשט. היא פעלה כחברה לאמנות ולאספנות. היא נקראה על שם הצייר מיהאי מונקאצ'י .

תערוכות גילדות נערכו בסלון הלאומי ובמוזיאון ארנסט. בשנת 1929, בתערוכה השנייה הוצגו 300 תמונות ופסלים, שהייתה כמות ניכרת באותה תקופה. התמונות נשפטו בקפדנות על ידי חבר שופטים מקצועי על מנת להבטיח שכל מי שקונה שם יצירת אמנות לא רק שיקנה יצירה נעימה, אלא גם יבצע השקעה טובה.

אספני האמנות של גילדת מונקאצ'י התחייבו לקנות יצירות אמנות בתערוכות הגילדה במשך שלוש שנים ויותר עד סכום התחייבותם. למעשה, חובה זו הייתה פירושה תמיכה באמנות ההונגרית העכשווית.

מקום מושבם של חברי הגילדה היה בית הקפה אבאזיה ואחר כך בבית הקפה היפני.

== מהתערוכות של הגילדה ==
* 1928 תערוכה ראשונה של גילדת מונקצ'י, הסלון הלאומי, בודפשט
* תערוכת גילדת מונקאצ'י השנייה ב-1929. מוזיאון ארנסט, בודפשט
* 1932 תערוכת גילדת מונקאצ'י השלישית. מוזיאון ארנסט, בודפשט
* 1934 תערוכת גילדת מונקאצ'י השישית. מוזיאון ארנסט, בודפשט

== חברי הגילדה הידועים ביותר ==
* וילמוש אבא-נובאק
* אימרה אמוש
* רוז'י דאביש
* ארנה יגש
* בלה לאזאר, חבר מייסד, מנהל
* מוריץ גאבור
* לאיוש מרק, חבר מייסד ונשיא
* ינה פאיז' גבל
* יאנוש טורנאי
* יאנוש וסרי

== לקריאה נוספת ==
* לקסיקון אמנות. כרך 2 בודפשט, 1935. גילדת מונקצקי עמודים 154–155.
* לקסיקון אמנות. כרך 3 בודפשט, 1967. גילדת מונקאצ'י ראה עמ' 402.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:מושבות אמנים בהונגריה
דפנה רז

דפנה רז (נולדה ב-1958) היא עורכת ומתרגמת ישראלית.

==ביוגרפיה==
רז היא בתם של שפרירה זכאי והמפיק מתי רז, אחותה היא אורלי רז העוסקת בבימוי לטלוויזיה.

היא דיבבה בסדרת הטלוויזיה "הדבורה מאיה".

בשנים 1998–2018 שימשה כעורכת המהדורה העברית של המגזין "נשיונל ג'יאוגרפיק".

היא תרגמה ספרים לעברית, ובין תרגומיה נמנים הספרים של ג'ודית באטלר "טענת אנטיגונה", תרגום אשר זכה לתשבחותיו של מבקר הספרות יצחק לאור, ו"קוויר באופן ביקורתי", וכן "גיתאי X2X3", ספר המנתח את יצירותיו של עמוס גיתאי.

היא ערכה את שני אוספי האלבומים שהוציא המוזיאון הרצלילינבלום.

בתה, אלה בן דוד, דיבבה בסרט "במבי".

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://simania.co.il/translatorDetails.php?itemId=1947 דפנה רז], באתר "סימניה"
* 
* 

קטגוריה:מתרגמות ישראליות
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מתרגמות מאנגלית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מאנגלית לעברית
קטגוריה:מתרגמות מצרפתית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מצרפתית לעברית
קטגוריה:עורכות ישראליות
קטגוריה:עורכים ישראלים
קטגוריה:משפחת זכאי
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1958
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
קרל באנצר

קרל לודוויג נואה באנצר (בגרמנית: Carl Ludwig Noah Bantzer; 6 באוגוסט 1857 – 19 בדצמבר 1941) היה צייר, פרופסור באוניברסיטה וסופר אמנות שהושפע מאוד מהאימפרסיוניזם.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
אביו היה היינריך באנצר (1809–1863), וטרינר. לאחר מות האב, העבירה אמו את המשפחה למרבורג, שם למד בגימנסיה היוקרתית פיליפינום. בהמשך למד באקדמיה לאמנויות בברלין. ב-1884 וב-1885 הוא היה בשוולם, שם עבד עם הצייר וילהלם קלאודיוס, מדרזדן. הוא בילה גם בטרייזה, וצייר דיוקנאות של נכבדים מקומיים ואנשים בתלבושת מסורתית.

אשתו הראשונה, קלייר, נפטרה בשנת 1887, וילדה את בנם ארנולד. לאחר מותה נסע לוילינגהאוזן, שם התיידד עם האמנים הרמן קטלהון ואדולף לינס. הוא היה חוזר לשם מדי קיץ במשך שנים רבות. בשנת 1890 שהה בפריז מספר חודשים. בשנה שלאחר מכן הוא היה בדרזדן.<ref>Andreas Bantzer: Carl Bantzer, ein Leben in Briefen. Vereinigung Malerstübchen Willingshausen, 1998</ref>

בשנת 1893 הוא נסע למסע לימודים ממושך עם וילהלם גאורג ריטר, וביקר ברחבי מרכז גרמניה. לאחר שלא הצליח למצוא רעיונות מתאימים לעבודתו, חזר לוילינגסאוזן. בשנת 1896 פורקה ונבנתה מחדש כנסיית העץ הישנה במרבורג, שתשמש אותו כסטודיו. באותה שנה הוא מונה לפרופסור באקדמיה לאמנויות של דרזדן.

הוא התחתן בשנית בשנת 1899 עם הלן פרנסיס דרבישיר (1874–1953). בנישואין אלה נולדו חמישה ילדים, ביניהם מריגארד באנצר, מאיירת ספרי ילדים שנישאה לקריקטוריסט E. O. Plauen, וקרל פרנסיס באנצר (1900–1945), שגם הפך לצייר. קרל פרנסיס, היה אביו של השחקן כריסטוף באנצר והמוזיקאי קלאוס באנצר.

משנת 1903 הוא היה חבר בהתאחדות האמנים הגרמנים. שנה אחר כך, השתתף בתערוכה הראשונה שלהם עם הזצסיון במינכן. בשנת 1909 הפך קורט שוויטרס לאחד מתלמידיו.

בשנת 1918 הוא מונה למנהל בית ספר לאמנות בקאסל, תפקיד אותו מילא עד 1923.

הוענקה לו מדליית גתה לאמנות ומדע בשנת 1937. באותה תקופה, הפרסים נבחרו באופן אישי על ידי אדולף היטלר שנתיים לאחר מכן, הוא היה מועמד לפרס הלאומי הגרמני לאמנות ומדע. את ביקורו האחרון בוילינגסאוזן הוא קיים ממש לפני מותו, בשנת 1941.

בית ספר בזיגנהיין נושא את שמו. בשנת 2015 הוקם בחצר בית הספר פסל של דמותו, שיצר אוולד רומף .

== גלריה ==
 <gallery mode="packed" heights="160px">
File:1912 Bantzer Portrait Emmi Leisner anagoria.JPG|דיוקן אמי לייזנר

File:Carl Bantzer - Abendmahlsfeier in Hessen (1892).jpg|טקס דתי בהסן

File:Carl Bantzer Schwälmer Tanz 1897 1898.jpg|ריקודים

File:Teekanne Meisterwerke Dresden 44.jpg|בקבר סנט אליזבת

</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1857
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1941
ג'ושוע קושנר

ג'ושוע קושנר (באנגלית: Joshua Kushner; נולד ב-12 ביוני 1985) הוא משקיע ואיש עסקים יהודי-אמריקאי. הוא המייסד של קרן ההשקעות "Thrive Capital" ומייסד שותף של חברת ביטוחי הבריאות "Oscar Health" .

הוא בנו של איש הנדל"ן צ'ארלס קושנר ואחיו של ג'ארד קושנר, חתנו ויועצו הבכיר של נשיא ארצות הברית לשעבר, דונלד טראמפ.

== קורות חיים ==
קושנר הוא בנו של איש העסקים צ'ארלס קושנר ונכד לניצולי השואה, שהיגרו לארצות הברית מנבהרדק שבבלארוס בשנת 1949. הוא גדל בליווינגסטון שבניו ג'רזי, התחנך במשפחה יהודית-אורתודוקסית-מודרנית. הוא סיים את לימודיו בהרווארד ב-2008 וב-2011 סיים לימודים בבית ספר למנהל עסקים באוניברסיטת הרווארד<ref name="Details"></ref><ref name="Business Insider"></ref>.

באביב של שנתו הראשונה בלימודים, יחד עם שני סטודנטים אחרים הוא גייס כ-10,000 דולרים, על מנת להקים רשת חברתית בשם "וסטו"<ref name="forbes.com"></ref>, הרשת החברתית שלו הצליחה מאוד באמריקה הלטינית בהתאם לתחזיותיו של קושנר<ref></ref>.

בשנה שלאחר סיום לימודיו האקדמיים, הקים קושנר חברת הסטארט אפ "Unithrive" יחד עם חברו לספסל הלימודים. החברה נועדה להקל על תשלומים של סטודנטים בזמן הלימודים בקולג', וזאת באמצעות התאמת מלווים בוגרים לסטודנטים<ref></ref>, לאחר סיום הלימודים באוניברסיטת הרווארד הוא עבד בקבוצת ההון הפרטי, גולדמן זקס.

ב-2014 הקים קושנר עם אחיו הבוגר ג'ארד את חברת קאדר (Cadre), פלטפורמה מקוונת להשקעה בנדל"ן. איל ההון היהודי-אמריקאי, ג'ורג' סורוס השקיע בה כ-250 מיליון דולר.

== חיים אישיים ==
ב-2012 החל קושנר לצאת עם הדוגמנית קרלי קלוס<ref></ref>, ביולי 2018 הם התארסו<ref></ref> וזאת חודש לאחר שקלוס השלימה את תהליך הגיור שלה ובאוקטובר 2018 הם התחתנו.

השניים מתגוררים באחוזה בפלורידה, עליה שילמו הזוג מעל 30 מיליון דולר. האחוזה נמצאת בסמוך לביתם של אחיו של ג'ושוע, ג'ארד קושנר ושל אשתו, איוונקה טראמפ (בתו של דונלד טראמפ) שהתגיירה אף היא.

לאור היותו אחיו של חתנו ויועצו הבכיר של נשיא ארצות הברית לשעבר, ג'ארד קושנר, הצהיר לא פעם ג'ושוע באמצעות דוברו כי "הוא אוהב את אחיו ולא רוצה לומר דבר שעשוי להביך אותו", אך במקביל אמר הדובר: "ג'ושוע הוא מצביע דמוקרטי לכל החיים", ואף טען כי לא הצביע לדונלד טראמפ בבחירות 2016, אלא ליריבתו של טראמפ והמועמדת הדמוקרטית, הילרי קלינטון, זאת בנוסף לעובדה שההורים של השניים תרמו למפלגה הדמוקרטית עד הבחירות לנשיאות שנערכו ב-2016<ref name="NYT2007"></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי בית הספר לעסקים של הרווארד
קטגוריה:דירקטורים אמריקאים
קטגוריה:דירקטורים יהודים
ג'ושוע
קטגוריה:משקיעי הון סיכון אמריקאים
קטגוריה:משקיעי הון סיכון יהודים
קטגוריה:עובדי גולדמן זקס
קטגוריה:פורבס 30Under30
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1985
מכבי חיפה (כדורסל נשים)

מכבי חיפה היא קבוצת כדורסל נשים ישראלית מהעיר חיפה, המתמודדת בליגת העל בכדורסל נשים. הקבוצה מארחת את משחקי הבית שלה באולם ביכורים בחיפה.

==היסטוריה==
קבוצת כדורסל הנשים הוקמה בחיפה בשנות ה-70 ושיחקה בליגה הלאומית שהייתה הבכירה דאז. בתחילת שנות ה-80 ירדה הקבוצה לליגות הנמוכות. ב-27 במאי 2019 ניצחה הקבוצה את הפועל גליל עליון 0:2 בסדרת הגמר של הלאומית, וחזרה לליגה הבכירה בכדורסל הנשים - "ליגת העל", אחרי 40 שנים מאז שהייתה שם בפעם האחרונה.

ב-19 בינואר 2023 הפסידה הקבוצה במשחק גמר גביע המדינה בכדורסל לנשים למכבי בנות אשדוד בתוצאה 78:84 לאחר הארכה.

== סגל הקבוצה ==

מעודכן ל-29 באוקטובר 2021
{| class="wikitable"
! font-size:110%;" colspan="1" |מספר
! font-size:110%;" colspan="1" |מדינה
! font-size:110%;" colspan="1" |שם
! font-size:110%;" colspan="1" |גובה 
! font-size:110%;" colspan="1" |תאריך לידה 
! font-size:110%;" colspan="1" |עמדה

|-
|4|| || אופיר קסטן || 1.77 || 9 באוקטובר 2000 || פורוורדית
|-
|5|| || דניאלה גיל|| 1.91 || 29 באפריל 2005 || סנטרית
|-
|6|| || צ'לסי הופקינס || 1.73 || 2 ביולי 1990 || גארדית
|-
|7|| || ברניס מוסבי || 1.85 || 14 בפברואר 1984 || פאוור פורוורדית
|-
|8|| || נור כיוף || 1.68 || 24 באוגוסט 2001 || גארדית
|-
|10|| || דיינה אוואנס|| 1.70 || 1 באוגוסט 1998 || גארדית
|-
|11|| || שי אלון || 1.65 || 5 בפברואר 1995 || גארדית 
|-
|12|| || שהד עבוד || 1.74 || 14 באפריל 1995 || גארדית
|-
|13|| || תמר זינגר || 1.66 || 12 בפברואר 2004 || גארדית
|-
|14|| || קריסטל וון|| 1.85 || 8 בספטמבר 1986|| פורוורדית
|-
|15|| || יעל טויטו || 1.81 || 28 באוגוסט 1999 || גארדית/פורוורדית
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://wbl.co.il/team.asp?TeamId=87 מכבי חיפה], באתר מנהלת הליגה
* [https://ibasketball.co.il/קבוצה/864-מכבי-חיפה/ מכבי חיפה], באתר איגוד הכדורסל בישראל

==הערות שוליים==

קטגוריה:קבוצות כדורסל נשים ישראליות
חיפה
קטגוריה:חיפה: מועדוני ספורט
Safe with Me

"Safe with Me" (בעברית: "בטוח איתי") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר/ת סם סמית', מתוך המיני-אלבום הראשון שלו/ה, Nirvana. השיר יצא לאור ב-4 באוקטובר 2013 על ידי חברות התקליטים "PMR" וקפיטול רקורדס. השיר נכתב על ידי סמית' ובן אש. השיר הגיע למקום ה-86 במצעד הסינגלים הבריטי.

== ביקורות ==
האתר "פיצ'פורק" כתב על השיר כי: "השיר מראה את היכולות הווקאליות של סמית' בצורה הטובה ביותר".

== מיקומי שיא ==

== רשימת השמעה ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:שירי סם סמית'
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סם סמית'