הרעב ההמוני ברצועת עזה

הרעב ההמוני ברצועת עזה הוא החרפת המשבר ההומניטרי שפרץ במלחמת חרבות ברזל, לאחר מתקפת הפתע על ישראל. תקיפות אוויריות של תשתיות וצמצום הסיוע ההומניטרי הובילה לירידה באספקת המזון. לפי הערכות האו"ם, ביוני 2024, חלק ניכר מאוכלוסיית עזה מתמודדת כעת עם רעב קטסטרופלי.<ref name=":2"></ref>
==רקע==

בשנת 2007, לאחר עליית ארגון הטרור חמאס לשלטון, ישראל, יחד עם מצרים, הטילה סגר על רצועת עזה, וכן סנקציות כלכליות והגבלות שמטרתן להחליש את שלטונו של חמאס. בשנת 2008 חיבר מתאם פעולות הממשלה בשטחים מסמך שכותרתו "קווים אדומים", שבו מחושבות קלוריות המינימום הנחוצות כדי שתושבי רצועת עזה לא יגיעו למצב של תת-תזונה, לאור מגבלות התנועה של אנשים וסחורות שהטילה ישראל, בהן הגבלת כמויות של מוצרי מזון וחומרי גלם.

על פי סעיף 55 באמנת ז'נבה הרביעית, עליה חתומה ישראל, לספק מזון וצרכי רפואה לאוכלוסייה בשטח כבוש: <ref></ref>

==תחילת המשבר==

כתגובה למתקפת הפתע ב-7 באוקטובר 2023 פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל במטרה למוטט את שלטון החמאס ברצועת עזה, וצה"ל הורה לתושבי הרצועה להתפנות מבתיהם לאזורים שבהם לא נערכים קרבות. על מנת להפעיל לחץ על החמאס לשחרר את החטופים הידקה ישראל את הסגר על רצועת עזה, והחל מ-9 באוקטובר מנעה כניסת משאיות לעזה. באותו יום החל משבר המזון ברצועה, כיוון שחלק גדול מהסיוע ההומניטרי כלל מזון בסיסי שחולק לתושבים. ב-18 באוקטובר הצהיר עלי זכי, דובר תוכנית המזון העולמית, כי אוכלוסיית עזה נמצאת בסכנת רעב. שלושה ימים לאחר מכן האו"ם פרסם הצהרה לפיה מלאי המזון אוזל. סינדי מקיין, מנכ"לית תוכנית המזון העולמית, הצהירה ב-23 באוקטובר שאנשים "ממש מתים ברעב בזמן שאנחנו מדברים". באותה עת החלה ממשלת ישראל לאשר הכנסת משאיות סיוע לעזה, אך בכמות מינימלית. אושרה כניסתן של כ-20 משאיות ביום, עם מזון, מים וציוד רפואי, לעומת כ-500 שהיו נכנסות לעזה מדי יום לפני כן.

ב-3 בנובמבר מסר האו"ם שהתזונה הממוצעת של תושבי עזה מורכבת משתי פרוסות לחם ליום בלבד,<ref></ref> וארגון ActionAid קבע כי מעל לחצי מיליון תושבים בעזה עומדים בפני מוות מרעב.<ref></ref> דיווחים דומים, שתיארו כיצד המצב הולך ומחמיר, נמשכו בחודשים שלאחר מכן.

ב-1 בדצמבר פורסם דו"ח IPC, לפיו כמעט כלל האוכלוסייה ברצועת עזה מסווגת לפחות בשלב 3 במדד הביטחון התזונתי, שמשמעותו משבר תזונה ומחייה ממשי, מתוכם 40% בשלב 4 (מצב חירום הומניטרי) ו-15% (378,000 איש) בשלב 5 (רעב/קטסטרופה הומניטרית).<ref></ref> הדוח מזהיר כי הסיכון להרחבת רמת הרעב והעמקתו תגדל אם המלחמה לא תיפסק.<ref></ref> על פי הצפי של הדו"ח עד פברואר 25% מהאוכלוסייה (576,000 איש) יהיו בשלב 5 של המדד.<ref></ref><ref></ref> ב-22 בדצמבר הזהיר יוניסף כי הסיכון לרעב עולה מדי יום.<ref></ref> במרץ 2024, פורסמה הערכה נוספת של רמת חוסר הביטחון התזונתי בעזה. מתוך הדוח עולה, כי על פי מדד IPC, מעל 670,000 תושבים בעזה סובלים מרעב ומעל 870,000 נמצאים במצב חירום הומניטרי. מהדוח עולה שאם המצב לא ישתנה עד אמצע יולי 2024, מחצית תושבי עזה יסבלו מרעב.<ref name=":1"></ref>

=== הגבלת כניסת מזון לעזה ===
על פי צה"ל, חמאס אחראי לרעב, בגלל שאנשיו גונבים סיוע הומניטרי,<ref></ref> הורגים אנשים המבקשים סיוע הומניטרי,<ref></ref> ושומרים לעצמם מזון במחסנים מוסתרים.<ref></ref> ארצות הברית והאו"ם הכחישו טענות אלה וציינו שלא סופקו ראיות התומכות בהן.<ref></ref> ב-1 במרץ 2024, נשיא ארצות הברית ביקר בחריפות את הגבלת כניסת המזון מהיבשה לרצועת עזה ואמר: <ref></ref><ref></ref>

על פי הוושינגטון פוסט, ישראל לא מאפשרת כניסה של כמות מספקת של מזון כפי שהיה לפני תחילת המלחמה. צמצום אספקת המזון בא לידי ביטוי במספר דרכים: כניסה של משאיות קטנות יותר שיכולות להוביל עד 15 טון, בעוד שבעבר הורשו להיכנס לעזה משאיות שהובילו 25 טון. אם לפני 7 באוקטובר, הועברו בכל ימי השבוע כ-7,500 טון של טובין כיום מועברים כ-1,500 טון ביום, כחמישית מהכמות שהועברה לפני המלחמה. רוב האספקה שכנסת לעזה מאז תחילת המלחמה היא מזון.<ref></ref>

==פגיעה בתשתית==
במהלך אוקטובר ונובמבר 2023 הפציצה ישראל את רוב המאפיות וטחנות הקמח ברצועת עזה. במאפיות הבודדות שהמשיכו לפעול היו תורים ארוכים. כמו כן הותקפו סירות דייגים ורוב הנמלים ברצועת עזה. בנוסף לכך, נהרסו בהפצצות ישראל מפעלי מזון, מחסני מזון ומשאיות להובלת מזון.<ref></ref> על פי ההערכות עד דצמבר 2023, כ-22% מהשטחים החקלאיים נהרסו.<ref></ref> הערכות מאוחרות יותר, אומדות את פגיעת המלחמה בתשתיות החקלאות ברצעה בין 80% ל־97%.<ref></ref> על פי הוושינגטון פוסט, עד אפריל 2024, נפגעו כל תשתיות החקלאות בתקיפות אוויריות ודחפורים ישראלים הרסו חוות ומטעים. על בסיס הוראות צה"ל, חקלאים עזבו את הגידולים והבקר ועברו דרומה ואלו נפגעו ומתו.<ref></ref>

ב-10 בדצמבר 2023 האו"ם, ארגוני סיוע בינלאומיים ועובדי סיוע בעזה הזהירו מפני רעב המוני.<ref></ref> ב-15 בדצמבר הצהיר סגן ראש תוכנית המזון העולמית כי להערכתו תשעה מתוך עשרה תושבים בעזה לא אכלו אוכל במשך כל אותו היום.<ref></ref>

==החרפת משבר הרעב ב-2024==
[[חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה במעבר כרם שלום, פברואר 2024.]]
ב-3 בינואר 2024 אמר הכלכלן הראשי של תוכנית המזון העולמית, עריף חוסיין, ש-80% מכלל האנשים בעולם שחווים רעב קטסטרופלי נמצאים ברצועת עזה, בהתבסס על הנתונים שמדד ה-IPC.<ref></ref><ref></ref> לדבריו, "מעולם לא ראיתי משהו בקנה מידה דומה למה שקורה בעזה ובמהירות כזאת".<ref></ref> על פי פרופסור אלכס דה ואל , מומחה למשברים הומניטריים, "החומרה, קנה המידה והמהירות של הרס המבנים הדרושים להישרדות, ואכיפת המצור, עולים על כל מקרה אחר של רעב מעשה ידי אדם ב-75 השנים האחרונות". על פי מומחים, המצב בעזה ייחודי, בהשוואה למשברים אחרים, משום שהאנשים שחיים בה סגורים בשטח ללא אפשרות לחפש מזון במקומות אחרים.<ref></ref>

ב-21 בינואר 2024 דיווח האו"ם כי רק 15 מאפיות עדיין פועלות ברצועת עזה כולה.<ref></ref> ב-12 בפברואר קבע ארגון המזון והחקלאות כי "מעולם לא נרשמו רמות חריפות של רעב וחוסר ביטחון תזונתי כמו אלה שיש בעזה."<ref></ref>

במספר מקרים במהלך ינואר ופברואר ישראל תקפה דייגים ברפיח ובדיר אל-בלח שניסו לדוג דגים למאכל.

ב-11 בפברואר דווח על תורים ארוכים בעמדות לחלוקת מזון ברפיח. ב-15 בפברואר מסר משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים שיש צורך דחוף להקים מרכז ייצוב ברפיח, לצורך טיפול בילדים הסובלים מתת-תזונה חמורה.

במרץ 2024, פורסמה הערכה נוספת של רמת חוסר הביטחון התזונתי בעזה. מתוך הדוח עולה, כי על פי מדד IPC, מעל 670,000 תושבים בעזה סובלים מרעב ומעל 870,000 נמצאים במצב חירום הומניטרי. מהדוח עולה שאם המצב לא ישתנה עד אמצע יולי 2024, מחצית תושבי עזה יסבלו מרעב.<ref></ref>

ב-4 במאי 2024 אמרה סינדי מקיין, מנכ"לית תוכנית המזון העולמית, כי ״יש רעב מלא בצפון הרצועה, והתופעה עושה דרכה דרומה".<ref></ref> ב-13 ביוני 2024, ארגון הבריאות העולמי העריך כי כ-8,000 ילדים אובחנו בתת-תזונה על רקע הפגזות מתמשכות. דווח על 32 מקרים של מוות מתת תזונה, ומתוכם 28 ילדים מתחת לגיל חמש.<ref name=":2" /> לפי סוכנות הידיעות של הרשות הפלסטינית "וואפא", נכון ל-14 ביוני 2024, כ-40 פלסטינים מתו כתוצאה מהרעב ההמוני ברצועת עזה.<ref></ref><ref></ref> בעיתון הפלסטיני "אל-קודס" דווח כי מקורות רפואיים ברצועת עזה טענו כי המספרים של מניין ההרוגים מתת-תזונה והתייבשות משקפים רק את מה שמגיע לבתי החולים, כאשר עשרות פלסטינים נוספים מתים כתוצאה מרעב ללא יכולת להגיע לבתי חולים.<ref></ref>

ב-8 ביוני 2024 פורסם דו"ח מטעם משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, לפיו אינם יכולים לאשר או לדחות את הנתונים של רשת מערכות התרעה מוקדמת על רעב (FEWS NET) של הסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי.<ref>[https://reliefweb.int/report/occupied-palestinian-territory/famine-review-committee-review-famine-early-warning-systems-network-fews-net-ipc-compatible-analysis-northern-governorates-gaza-strip-conclusions-and-recommendations-may-2024 Famine Review Committee: Review of the Famine Early Warning Systems Network (FEWS NET) IPC-Compatible Analysis for the Northern Governorates of the Gaza Strip]</ref> הארגון הדגיש כי חוסר היכולת לאשש את הניתוח של FEWS NET נגרם מהיעדר נתונים עדכניים הכרחיים על המצב בצפון עזה, ובעזה בכללותה, וקרא בתוקף מכל הצדדים לאפשר גישה הומניטרית לאזור.

=== ביקורת על מסקנת ועדת הבדיקה של האו"ם ===
על פי מחקר שביצעה ד"ר תמי קנר ממכון INSS, הנתונים העומדים בבסיס קביעות האו"ם מסתמכים על נתונים מספריים חסרים המגיעים ממקורות עזתים, תוך הצגה חלקית של העובדות והאירועים, וזאת ללא התייחסות למגבלות הנתונים וללא התייחסות לנתונים ולעובדות הנמסרים על-ידי ישראל. מסיבה זו האו"ם כבר נאלץ לערוך תיקונים ולעדכן את נתוני ההרוגים ונתוני מספר משאיות הסיוע הנכנסות, ואת אופן הצגתם בדיווחיו.

גם דו"ח ה-IPC נאלץ לתקן את מסקנותיו ולחתוך ביותר ממחצית את אחוז האוכלוסייה שסיווג תחת מצב קטסטרופלי של רעב. לדבריה הנתונים מראים כי לעזה נכנס סיוע מעל לדרישות המינימליות, וכי לא קיים מחסור במזון ברצועה. ובניגוד לנתוני האו"ם ותחזית ה-IPC, נתונים אלה מתיישבים עם המצב בשטח, עם התמונות המגיעות מעזה של שווקים מלאים וירידת המחירים, וגם עם דו"ח ועדת הביקורת ששללה את תחזית הרעב בעזה.<ref></ref>

== סיוע הומניטרי ==
חבילות מזון אמריקניות שהוצנחו לרצועת עזה
ב-21 באוקטובר 2023 נפתח מעבר רפיח לכניסת 20 משאיות עם סיוע הומניטרי לרצועה, לראשונה מאז פרוץ המלחמה.<ref></ref><ref></ref>

ב-13 בפברואר 2024 עצר שר האוצר בצלאל סמוטריץ' משלוח של קמח שנשלח מארצות הברית עבור ארגון אונר"א, והצהיר שעשה זאת "בתאום עם ראש הממשלה" מאחר שלטענתו הוכח שעובדי אונר"א היו מעורבים במתקפת הפתע.<ref></ref> היועץ לביטחון לאומי של הבית הלבן, ג'ייק סאליבן, אישר שישראל חוסמת העברת קמח לעזה. ב-14 בפברואר דיווח פייננשל טיימס כי משלוחי מזון גדולים שיועדו לעזה מאוחסנים בנמל אשדוד, וממשלת ישראל מסרבת לשחרר אותם.

ב-20 בפברואר הודיעה תוכנית המזון העולמית כי תפסיק את משלוחי הסיוע לצפון עזה. בתגובה להודעה הצהיר משרד התקשורת בעזה כי מדובר ב"גזר דין מוות לשלושת רבעי מיליון בני אדם". ב-24 בפברואר הודיעה אונר"א שהיא מפסיקה את השירותים ההומניטריים בצפון עזה.

ב-2 במרץ פתחה ארצות הברית במבצע הכנסת מזון לרצועה, והצניחה ממטוס תובלה שקים עם מעל 38,000 ארוחות ליד העיר אל-מוואסי שבדרום. ירדן וצרפת ביצעו הצנחת מזון לפני כן.<ref></ref> ב-16 במרץ הגיע משלוח הסיוע הראשון לעזה דרך הים, מזה כמעט שני עשורים. הסיוע, שכלל 200 טון מזון יבש, אורגן ונשלח מטעם World Central Kitchen.<ref></ref>

==השפעת הרעב על ילדים==
ב-14 בינואר דיווח פיליפ לזאריני: "בכל פעם שאתה הולך לבית ספר בעזה, הילדים מסתכלים לך בעיניים ומתחננים ללגימת מים או פרוסת לחם." ב-16 בינואר דיווחו גורמים רשמיים על תמותת תינוקות שנולדו לאימהות שסבלו מתת-תזונה, ועל ילדים שנחלשו מהרעב ומתו מהיפותרמיה. ב-10 בפברואר 2024 אמר דובר קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים שבעזה יש את השיעור הגבוה בעולם של ילדים הסובלים מתת-תזונה. ב-17 בפברואר דווח על מקרה של ילדה בת 8 שמתה מרעב והתייבשות. לאחר מכן דווח על מקרים נוספים של תמותת תינוקות וילדים מתת-תזונה. במרץ 2024 דווח על 15 ילדים שמתו כתוצאה מתת-תזונה. בהודעה לעיתונות שיצאה ב-15 במרץ מטעם יונסף נמסר כי לפחות 23 ילדים מתו בעזה מתת תזונה והתייבשות בשבועות האחרונים. כן נמסר שאחד מכל שלושה לילדים מתחת לגיל שנתיים, בצפון רצועת עזה סובל מתת תזונה חריפה.<ref></ref><ref></ref>

ביוני 2024 דווח כי לפחות 30 ילדים מתו בעזה כתוצאה מתת-תזונה או התייבשות. לפי חמאס, נכון ל-19 ביוני, יותר מ-40 ילדים מתו מרעב בעזה עקב המלחמה.<ref></ref>

==האשמת ישראל בפשע מלחמה==
ב-18 בדצמבר 2023 האשים ארגון Human Rights Watch את ישראל ב"הרעבה מכוונת של אזרחים כשיטת לוחמה ברצועת עזה."

ב-16 בינואר 2024 האשימו מומחי זכויות אדם של האו"ם את ישראל ב"הרס מערכת המזון של עזה ושימוש במזון כנשק נגד העם הפלסטיני."<ref></ref>

טענות בדבר הרעבה מכוונת נאמרו על ידי הסנאטור האמריקאי כריס ואן הולן,<ref></ref> כמו גם הנציג העליון של האיחוד האירופי לענייני חוץ ומדיניות ביטחון ז'וזפ בורל,<ref></ref> ומנהלת אמנסטי אינטרנשיונל, אנייס קלמאר.<ref></ref> ב-27 בפברואר אמר מייקל פח'רי, הדווח המיוחד של האו"ם לזכות למזון, כי ההרעבה המכוונת בעזה מהווה מצב של רצח עם.<ref></ref>

ב-11 במאי 2024 פורסם דו"ח שהעביר הממשל האמריקאי לקונגרס בו טען כי נראה שישראל הפרה את החוק הבינלאומי בעזה. על פי הדו"ח ישראל לא עושה מספיק להבטיח את העברת הסיוע ההומנטרי ומעכבת הנפקת ויזות לצוותי סיוע הומניטרי. למרות זאת, לא נמצאו ראיות שישראל מנעה בכוונת מכוון סיוע הומניטרי לרצועה.

==תגובות==
ב-11 בינואר 2024 אמר אל"ם משה טטרו, ראש מנהלת תיאום וקישור לרצועת עזה, שאין רעב בעזה.

ב-18 בפברואר פורסמה הצהרה משותפת של אוקספם ושבעה ארגונים הומניטריים נוספים, שבה נאמר: "אם המצב יימשך, הוא יהפוך לאחד האסונות הגדולים ביותר שעמדו בפנינו כהומניטרים... המשבר הזה יגיע בקרוב לנקודת מפנה, שבה סיוע חירום למזון לא יספיק. מניעת מוות המוני תהיה קשה יותר ככל שהרעב יגבר."

בביקור תמיכה בישראל של קנצלר גרמניה, אולף שולץ, הוא אמר גם: "איננו יכולים לעמוד מנגד ולצפות בתושבי עזה בסכנת רעב. אלו לא הערכים שלנו".

== ראו גם ==
* אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה
קטגוריה:רעב המוני