OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Not the Same

"Not the Same" (בעברית: "לא אותו הדבר") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר האוסטרלי שלדון ריילי. הוא יצא לאור ב-15 בפברואר 2022 בהוצאה עצמית. ב-26 בפברואר 2022 ניצח בקדם האוסטרלי לאירוויזיון 2022, Eurovision – Australia Decides, ונבחר לייצג את המדינה בתחרות. נכתב על ידי ריילי, קאם נקסון וטימי טמפל.<ref name="OIP"></ref>

== לפני האירוויזיון ==
ריילי כתב את "Not the Same" בשנת 2015. הוא מציג את תהליך ההתבגרות שלו, שכולל את אבחון התסמונת אספרגר שלו בגיל שש. בנוסף, בשיר הוא מספר על יציאתו מהארון, ועל הקשיים שעבר כשגדל בבית נוצרי דתי.

ב-26 באוגוסט 2021 פתחה רשות השידור את תקופת הגשת שירים לשלב הסינון, שהסתיימה ב-26 בספטמבר אותה השנה. על פי התקנון מחצית מכותבי השיר חייבים להיות אזרחי אוסטרליה, והשירים יכתבו בשפה האנגלית או בשפות אבוריג'יניות.<ref></ref> עשרה שירים נבחרו באמצעות ועדה מיוחדת, והמבצעים נבחרו על ידי בכירי רשות השידור בהתייעצות עם כותב השיר.<ref></ref> הם נחשפו בשלוש פעימות, הראשונה ב-28 באוקטובר 2021,<ref></ref> השנייה ב-26 בנובמבר 2021<ref></ref> והשלישית ב-14 בדצמבר 2021.<ref name=":0"></ref> ב-26 בפברואר 2022 זכה השיר במקום הראשון בקדם, ונבחר לייצג את המדינה בתחרות האירוויזיון.

== באירוויזיון ==
המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022.<ref></ref> על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר.<ref name="Rules"></ref> ב-26 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי אוסטרליה תופיע בחלק הראשון של חצי הגמר השני.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. אוסטרליה הופיעה שמינית, לאחר סן מרינו ולפני קפריסין.<ref></ref> ב-12 במאי 2022 ביצע ריילי את "Not the Same" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. אוסטרליה הופיעה כמדינה ה-21, לפני הממלכה המאוחדת ואחרי שוודיה. ב-14 במאי ביצע ריילי את "Not the Same" בגמר התחרות. הוא הגיע למקום ה-15 עם 125 נקודות (123 מהשופטים ו-2 מהקהל).

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:שירי אוסטרליה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
חוקת אוקראינה

חוקת אוקראינה (באוקראינית: Конституція України) מהווה את הבסיס החוקי של אוקראינה. החוקה אומצה ואושררה בישיבה החמישית של המועצה העליונה של אוקראינה ב-28 ביוני 1996.<ref name="UNIANCD28616" /> החוקה התקבלה בתמיכת 315 קולות מתוך 450 קולות אפשריים (300 קולות מינימום).<ref name="UNIANCD28616">[http://www.unian.info/society/1389415-ukraine-celebrating-20th-anniversary-of-constitution.html Ukraine celebrating 20th anniversary of Constitution], UNIAN (28 June 2016)</ref>

כל שאר החוקים והפעולות המשפטיות האחרות של אוקראינה חייבים להיות בהלימה לחוקה. הזכות לתקן את החוקה באמצעות הליך חקיקה מיוחד נתונה אך ורק לפרלמנט. הגוף היחיד שיכול לפרש את החוקה ולקבוע אם החקיקה תואמת אותה הוא בית המשפט החוקתי של אוקראינה.

מאז 1996 נחגג יום החוקה ב-28 ביוני.<ref>[http://www.jamestown.org/single/?no_cache=1&tx_ttnews%5Btt_news%5D=38117 Yulia Tymoshenko Goes On Trial A Day Before Constitution Day], Eurasia Daily Monitor (30 July 2011)</ref>

שינוי ב-2004, 2010, ו-2014.

== מבנה ==
חוקת אוקראינה
חוקת אוקראינה מחולקת ל-15 פרקים:
# עקרונות כלליים
# זכויות האדם והאזרח, חירויות וחובות
# בחירות. משאל עם
# המועצה העליונה
# נשיא אוקראינה
# קבינט השרים של אוקראינה. גופים אחרים בעלי סמכות ביצוע
# פרוקורטורה (משרד התובע)
# צדק
# המבנה הטריטוריאלי של אוקראינה
# הרפובליקה האוטונומית של קרים
# שלטון עצמי מקומי
# בית המשפט החוקתי של אוקראינה
# הצגת תיקונים לחוקת אוקראינה
# הוראות סופיות
# הוראות מעבר

== תיקונים ==
בהתאם לפרק XIII: של חוקת אוקראינה ניתן לבצע תיקונים בחוקה רק בהסכמת שני שלישים לפחות מההרכב החוקתי (450 המחוקקים האוקראינים) של המועצה העליונה של אוקראינה.<ref>[https://www.unian.info/m/society/10168736-ukraine-marks-constitution-day-on-june-28.html Ukraine marks Constitution Day on June 28], UNIAN (28 June 2018)</ref><ref>[http://www.kyivpost.com/news/politics/detail/96010/ BYT not to vote for prolonging term of parliament, president], Kyiv Post (January 31, 2011)</ref>

בנוסף לכך, תיקונים בפרק I - "עקרונות כלליים", פרק III - "בחירות. משאל עם" ופרק XIII - "הכנסת תיקונים לחוקת אוקראינה", יכולים להיות מתוקנים על ידי הפרלמנט של אוקראינה רק בתנאי שהם יאושרו גם במשאל עם אוקראיני שיועד על ידי נשיא אוקראינה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוקראינה: חוק ומשפט
אוקראינה
אברם ארכיפוב

אברם ארכיפוב (ברוסית: Абра́м Архи́пов; 27 באוגוסט 1862 – 25 בספטמבר 1930) היה אמן ריאליסטי יהודי רוסי, שהיה חבר בקולקטיב האמנות "איחוד האמנים הרוסים".<ref></ref><ref></ref>

==קורות חיים==
נולד בכפר יגורובו במחוז ריאזאן. ארכיפוב עזב את הכפר ועבר לבית הספר לציור, פיסול ואדריכלות של מוסקבה בשנת 1877, שם הוא למד בהדרכתם של אמנים רוסים שונים כולל וסילי פרוב, וסילי פולנוב ולדימיר מאקובסקי.

בשנת 1883, ארכיפוב עבר ללמוד באקדמיה הקיסרית לאמנויות בסנט פטרבורג, ושהה שם שנתיים, לפני ששב להשלים את לימודיו במוסקבה.

כמה עדויות מצביעות על כך שאבותיו של ארכיפוב היו חקלאים יהודים עניים ברוסיה שעברו למחוז ריאזאן. אנטישמיים רוסיים התייחסו לארכיפוב, איליה רפין ויצחק לויתן כחייזרים יהודים בתרבות הרוסית.<ref></ref>

ארכיפוב התקבל לקולקטיב האמנות, ״הנודדים״ ב-1889, והצטרף לאיגוד האמנים הרוסים ב-1903.

נושאים המופיעים ביצירות האמנות שלו כוללים את חייהן של נשים רוסיות, בריאליזם המתאר את המציאות היומיומית העגומה שלהן. ארכיפוב גם צייר כמה ציורים של איכרים ברוסיה הכפרית. הוא מתאר את הנשים בשמלות מסורתיות צבעוניות ובתלבושות לאומיות. כמו אחרים באיגוד האמנים הרוסים, גם ארכיפוב צייר באופן קבוע בחוץ, הוא היה מטייל וצייר סצנות מצפון רוסיה ומחוף הים הלבן.

ארכיפוב לימד גם בבית הספר לציור, פיסול ואדריכלות במוסקבה, שם היה סטודנט במקור. אלכסנדר קופרין היה בין תלמידיו.

ארכיפוב הצטרף לאגודת האמנים של רוסיה המהפכנית בשנת 1924, ובשנת 1927 זכה בתואר ״אמן העממי של ברית המועצות״.

ארכיפוב נפטר במוסקבה ב-1930.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="190">

File:Abram Arkhipov Smiling girl 1920s Belarusian National Museum of Arts.jpg

File:Abram Jefimowitsch Archipow 002a.jpg

File:Tütarlaps punases, Abram Jefimovitš Arhipov, EKM j 2551 VM 382.jpg

File:1913. Плакат. Помогите несчастным детям.jpg

File:Радаўніца. А. Архіпаў.JPG

File:Abram Jefimowitsch Archipow 004.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים יהודים רוסים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין וגנקובסקויה
קטגוריה:ילידי 1862
קטגוריה:נפטרים ב-1930
רוח הרפאים של קייב

רוח הרפאים של קייב (באוקראינית: Привид Києва) הוא הכינוי שניתן לאלוף הפלות פיקטיבי המטיס כביכול מטוס מיג-29 פולקרום. נטען כאילו הטייס יירט שישה מטוסים רוסיים ביום אחד, במהלך המתקפה על קייב ב-24 בפברואר 2022.<ref name=":0"></ref><ref name=></ref><ref></ref> מקור האגדה בניסיון לחיזוק מורל האוכלוסייה האוקראינית בעת הפלישה הרוסית לאוקראינה.<ref name="TP" /> כעבור כחודשיים חיל האוויר האוקראיני הבהיר כי מדובר במיתוס, וקרא לאנשים לבדוק את מקורות המידע לפני שהם מפיצים אותו הלאה.<ref>https://www.washingtonpost.com/world/2022/05/01/ghost-of-kyiv-propaganda/</ref>

== היסטוריה ==
ביום הראשון של הפלישה הרוסית בפברואר 2022 החלו להתפרסם באופן נרחב ברשתות החברתיות סרטונים של מטוסי קרב באוקראינה בטענה שטייס יחיד הפיל מספר מטוסים רוסיים.<ref></ref> הטייס, שכונה "רוח הרפאים של קייב" על ידי הציבור האוקראיני, ניצח כביכול בשישה קרבות אווירים בשמי העיר קייב במהלך 30 השעות הראשונות של הפלישה. המטוס עליו טס, כביכול, הוא МіG-29. ששת המטוסים שהופלו היו שני מטוסי Su-35, שני מטוסי Su-25, מטוס Su-27 ומטוס МіG-29.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> אילו אלוף ההפלות היה קיים, הוא היה אלוף ההפלות הראשון של המאה ה-21.<ref></ref>

משרד ההגנה האוקראיני טען שאם ההפלות יאושרו, "רוח הרפאים של קייב" עשוי להיות אחד מעשרות טייסי מילואים מנוסים שהוחזרו בדחיפות לכוחות המזוינים של אוקראינה לאחר פלישת הצבא הרוסי.<ref></ref> עם זאת, המפקד העליון של הכוחות המזוינים של אוקראינה, ולרי זלוז'ני, אמר שהוא יכול לאשר רק שישה מטוסים רוסיים שהופלו ביום הראשון של הלחימה באוקראינה, אם כי ייתכן שהיו יותר.<ref name="NW"></ref>

נשיא אוקראינה לשעבר, פטרו פורושנקו, פרסם מאוחר יותר ציוץ בטוויטר ובו תמונה של טייס קרב, וטען שזה "רוח הרפאים של קייב", שלדברי פורושנקו היא אמיתית.<ref></ref>

== מורל ==
רוח הרפאים של קייב חיזקה את מורל העם האוקראיני, אל מול הפלישה הרוסית. האגדה האורבנית היא ככל הנראה לא יצירה מכוונת על ידי השלטונות או הצבא,<ref name="NW"></ref> מכיוון שהסיפורים על רוח הרפאים שותפו על ידי אזרחים אוקראינים פשוטים ברשתות החברתיות, לפני שחשבונות אוקראיניים רשמיים פרסמו ידיעות על הטייס.<ref name="Thei"></ref>

צילומים מזויפים של קרבות אוויר והפלת מטוס בהשתתפות רוח הרפאים של קייב צולמו בסימולטור הטיסה הביתי Digital Combat Simulator והועלו על ידי משתמש יוטיוב, תוך ציון מפורש שהצילומים אינם אמיתיים ומהווים רק מחווה ל"רוח הרפאים של קייב". הסרטון שותף גם על ידי חשבון הטוויטר הרשמי של הכוחות המזוינים של אוקראינה.<ref></ref><ref name="NW"></ref>

באתר "Task & Purpose" נטען שמאוד לא סביר שיהיו שש הפלות אוויר-אוויר ביום אחד, בהתחשב בנדירותן במאה ה-21, ובהגנת הטילים החזקה של אוקראינה.<ref name="TP"></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.marca.com/en/lifestyle/world-news/2022/02/26/6219989dca4741b8248b456e.html אם אהבתם את "הרוח מקייב", אתם תאהבו גם את "השוחט האוקראיני"] - כתבה על אגדה נוספת, אתר מארקה (באנגלית), 25.02.22
* [https://vimeo.com/683254414?embedded=true&source=video_title&owner=27024310 שמעתם על הטייס שהפיל 6 מטוסים רוסיים?], מהצד השני עם גיא זוהר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אגדות אורבניות: מלחמות
קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קרב קייב (2022)

קרב קייב היה קרב צבאי על השליטה בעיר הבירה של אוקראינה, קייב. קרב זה הוא חלק מהמתקפה על קייב בפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022.

בתחילה כבשו כוחות רוסיים אזורים מרכזיים מצפון וממערב לקייב, מה שהוביל לספקולציות בינלאומיות לגבי נפילתה הקרובה של העיר. עם זאת, התנגדות אוקראינית עזה, לצד לוגיסטיקה כושלת והחלטות טקטיות לקויות מהצד הרוסי, עזרו למגינים לסכל מאמצי כיתור, ולאחר חודש של לחימה ממושכת כוחות אוקראיניים ביצעו התקפות נגד מוצלחות. הרוסים החלו לסגת ב-29 במרץ; ב-2 באפריל הכריזו שלטונות אוקראינה כי קייב והמחוז סביבה שוב נמצאים בשליטה אוקראינית. הקרב נתפס ככישלון גדול עבור הרוסים, שכן השתלטות על קייב הייתה אחת המטרות העיקריות של פלישתם. 

==מהלך הקרב==
===25 בפברואר===
בבוקר, שלושה חבלנים רוסים לבושים במדי צבא אוקראינה נכנסו לרובע אובולון. רובע צפוני זה נמצא במרחק של כ-9.7 ק"מ מבניין הפרלמנט של אוקראינה. שלושת החבלנים נהרגו על ידי כוחות אוקראינים. לאורך כל היום נשמעו יריות ברחבי כמה אזורים בעיר; גורמים רשמיים אוקראינים תיארו את הירי כתוצאה מעימותים עם חיילים רוסים.

ויטלי קליצ'קו, ראש עיריית קייב, נשבע להרים נשק ולהילחם. אחיו ולדימיר הביע את אותם רגשות, לאחר שהצטרף לחיילי המילואים חודשים קודם לכן.

כוחות מזוינים רוסים התבצרו בנמל התעופה אנטונוב, שנמצא בפרבר הוסטומל בקייבאן. כחלק מהקרב בנמל התעופה אנטונוב, השליטה בשדה התעופה הוחלפה פעמיים. נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי, דחק בתושבי קייב להגיב למתקפה הרוסית בזריקת בקבוקי תבערה. 18,000 רובים חולקו בין אזרחים. כוחות ההגנה הטריטוריאליים, שבדרך כלל משמשים כחיילי מילואים, נשלחו גם הם.

בלילה התפתחו קרבות ירי כבדים. הכוחות המזוינים האוקראינים טענו כי הרגו כ-60 חבלנים רוסים.

===26 בפברואר===
בשעות הבוקר הפגיזה ארטילריה רוסית את העיר במשך יותר מ-30 דקות. במקביל, כוחות אוקראינים הדפו מתקפה על תחנת כוח בשכונה טרוישצ'ינה בצפון-מזרח העיר; ה-BBC דיווח שהמתקפה נועדה "לפגוע בחשמל בעיר". קרבות קשים התרחשו גם ליד גן החיות של קייב בשכונת שוליאבקה המרכזית, שם הגנו כוחות אוקראינים על בסיס צבא בפרוספקט פרמוהי. קרבות התרחשו גם ברחובות אחרים ברחבי קייב. התושבים הוזהרו להימנע מפתיחת חלונות ומרפסות בבתיהם.

===27 בפברואר===
בשעות הבוקר המוקדמות, היו כמה עימותים עם חבלנים רוסים בקייב. גורמים מקומיים טענו כי קייב נותרה בשליטה מלאה של הכוחות האוקראינים עד הבוקר. מאוחר יותר באותו בוקר נפלה רקטה והתפוצצה בחצר בניין בן 16 קומות שנמצא בטרוישצ'ינה, מה שגרם ל-7 מכוניות להתלקח. לטענת גורמים אוקראינים, הטיל נורה על ידי מפציץ רוסי מבלארוס.

בשעות הערב הודיע ראש עיריית קייב ויטלי קליצ'קו, כי העיר מכותרת מכל עבריה, וכי אין באפשרות הכוחות האוקראיניים לפנות יותר את התושבים. בהמשך זה התגלה כשקר.

===28 בפברואר===
ב-28 בפברואר האשים משרד ההגנה הרוסי את ממשלת אוקראינה בשימוש באזרחים בקייב כ"מגנים אנושיים", בכך שהכריז על עוצר ושיכנע אותם להישאר בבתיהם. הרוסים האשימו גם אוקראינים חמושים באלימות בעיר. האוקראינים האשימו חבלנים רוסים.

===מרץ===

 
===נסיגה רוסית===
בעקבות התקפות הנגד האוקראיניות המוצלחות בסוף חודש מרץ, הודיעה רוסיה כי היא מוציאה את כוחותיה מאזור קייב ב-29 במרץ. השתלטות על קייב נחשבה כמטרה מרכזית והתבוסה הרוסית נתפסה ככישלון צבאי גדול במערכה הרוסית. 
 
ב-2 באפריל, טענו השלטונות האוקראינים שכל אזור קייב שוחרר.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קייב
קטגוריה:קייב: היסטוריה
ניקולאי בודארבסקי

ניקולאי בודארבסקי (ברוסית: Николай Бодаревский; 6 בדצמבר 1850 – 1921) היה צייר ופרופסור לאמנות רוסי יליד אוקראינה; קשור ל-"נוודים".

== ביוגרפיה ==
הוא נולד למשפחת אצולה מולדבית וותיקה. הוא סיים את בית הספר לאמנות באודסה, שהיה שלוחה של האקדמיה האימפריאלית לאמנויות .<ref></ref> מ-1869 עד 1873 למד באקדמיה, אצל פיוטר שמשין וטימופי נף. <ref></ref>

במהלך שהותו שם, הוענקו לו ארבע מדליות כסף ושתי מדליות זהב. בשנת 1875, הוא זכה בתואר "אמן", מהשורה הראשונה, על יצירתו ״פול הקדוש מסביר את הנצרות למלך הורדוס אגריפס״.

בשנת 1880, הוא החל להציג עם קבוצת האמנים הנוודים. הוא הפך לחבר ב-1884 והמשיך להציג איתם עד 1918. <ref></ref> לאחר שהתוודע ליצירותיו של ויסלר, צייר דיוקנאות נשיים רבות בסגנון דומה, כולל אחת של הצארינה אלכסנדרה פיודורובנה.

בשנת 1889 הוא הציג ביחד עם אפאנאסי רזמריצין בתערוכה משותפת באודסה.

בשנת 1889, וסילי ספונוב, מנהל הקונסרבטוריון במוסקבה, הזמין אותו לצייר ארבעה עשר דיוקנאות של מלחינים מפורסמים עבור האולם הגדול. ארבעה הוסרו ב-1953, לטובת מלחינים אחרים. ציורי מנדלסון והיידן נמצאו ב-1999 ושוחזרו מחדש. ציורי גלוק והנדל עדיין נעדרים.

יחד עם ויקטור וסנצוב, מיכאיל נסטרוב, אנדריי ריאבושקין ואחרים, הוא השתתף בעיטור כנסיית ״המושיע על הדם״. הוא יצר סקיצות לשישה עשר פסיפסים של סצנות מהתנ"ך ומההיסטוריה של הכנסייה הרוסית האורתודוקסית.

בשנת 1908, על עבודתו בכנסייה הוא זכה בתואר "אקדמי" על ידי האקדמיה.

עבודתו אינה ידועה מחוץ לרוסיה, מכיוון שמעולם לא הציג תערוכה באירופה או צפון אמריקה.

לאחר המהפכה, הוא חזר לאודסה ומת שם במהלך רעב הקשור למלחמת האזרחים הרוסית.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="190">
File:Bodarevsky By the Pond.jpg

File:Bodarevsky-nicholas-kornilevich-1850-1921-sunbathing.jpg

File:Nikolai Bodarevsky 001.jpg

File:Bodarevski Nude.jpg

File:Bodarevsky 010.jpg

File:Mykola Bodarevskyj.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1850
קטגוריה:נפטרים ב-1921
יחסי כורדיסטן העיראקית – קנדה

יחסי כורדיסטן העיראקית–קנדה הם היחסים הדו-צדדיים שבין כורדיסטן העיראקית לבין קנדה. לקנדה משרד שגרירות בארביל<ref></ref>, למרות שלכורדיסטן העיראקית אין נציגות בקנדה. היחסים הדיפלומטיים מתוארים כ"קרובים". לקנדה ישנה נציגות צבאית בכורדיסטן העיראקית, שמאמנת את חיילי הפשמרגה<ref></ref>. ראש ממשלת קנדה, ג'סטין טרודו, הודיע כי קנדה תומכת במשאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית שנערך בשנת 2017<ref></ref>.

== ביקורים רמי-דרג ==
=== ביקורים רמי-דרג מקנדה לכורדיסטן העיראקית ===
* במרץ 2015, משלחת בראשות רוברט ניקולסון, שר החוץ הקנדי, ביקרה בכורדיסטן העיראקית כדי לדון על שיפור היחסים בין שתי האומות.
* ראש ממשלת קנדה, סטיבן הרפר, ביקר במקום במאי 2015, חודשיים לאחר ביקורו של ניקולסון. הוא נפגש עם נשיא כורדיסטן העיראקית מסעוד בארזאני ועם ראש הממשלה הכורדי נצ'ירוואן בארזאני. לאחר מכן, ביקר גם בקו החזית עם המדינה האסלאמית<ref></ref>.
* באוגוסט ובנובמבר של אותה השנה, ריצ'רד פאדן, סגן השר לביטחון לאומי בקנדה, ביקר בכורדיסטן העיראקית כדי לשוחח על היחסים הבילטרליים בין כורדיסטן העיראקית לבין קנדה<ref></ref>.
* בדצמבר 2015, הרג'יט סג'אן, שר החוץ הקנדי, ביקר בכורדיסטן העיראקית ושוחח עם שר החוץ הכורדי פלאח מוסטפא בכיר.
* משלחת צבאית קנדית נפגשה עם נשיא כורדיסטן העיראקית מסעוד בארזאני בפברואר 2016.

== נציגויות ==
* לקנדה משרד שגרירות בבירה האוטונמית ארביל.
* לכורדיסטן העיראקית אין נציגות בקנדה.

== ראו גם ==
* יחסי עיראק–קנדה

== הערות שוליים ==
בסחור המעלות (סרט, 1946)

בסחור המעלות (באנגלית: The Spiral Staircase) הוא סרט אימה, פשע ופילם נואר אמריקאי משנת 1946 בבימויו של רוברט סיודמק, עם דורותי מקגוויר, אתל ברימור ורונדה פלמינג בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הספר "Some Must Watch" של אתל לינה ווייט משנת 1933. העלילה היא על צעירה אילמת בעיירה בורמונט בתחילת המאה ה-20 השרוייה בפחד בגלל רוצח סדרתי שחונק נשים בעלות מום.

אתל ברימור הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר.

חלק מהסרט מתנהל בחושך לאור נר על גרם מדרגות לולייני כשעינו של הרוצח (עינו של הבמאי סיודמק) עוקבת.

ב-1964 עובד הספר לסרט טלוויזיה בהשתתפות אליזבת מונטגומרי וליליאן גיש, ב-1975 הופק רימייק בכיכובה של ז'קלין ביסט וב-2000, סרט טלוויזיה בכיכובה של ניקולט שרידן.

==תקציר העלילה==
הלן (דורותי מקגוויר) היא בחורה צעירה ונאה שעובדת כבת לוויה של גב' ווארן (אתל ברימור) בעיירה בורמונט. גב' ווארן היא אישה חולה ששוכבת במיטה כל היום. מטפלת בה האחות ברקר (שרה אלגוד) שהיא אינה סובלת אותה.

בבית הגדול גרים גם בנה אלברט (ג'ורג' ברנט), מזכירתה בלאנש (רונדה פלמינג), ובנה סטיב (גורדון אוליבר), הטבחית גב' אוטס (אלזה לנקסטר) ובעלה (ריס ויליאמס).

הלן איבדה את כושר הדיבור בגיל שמונה לאחר שראתה את הוריה נשרפים. רופא העיירה ד"ר פארי (קנת סמית') רוצה להעבירה לבוסטון כדי שתקבל טיפול שיחזיר לה את כושר הדיבור. הוא רוצה להוציא אותה מהעיירה לאחר שכמה צעירות נרצחו שם והוא שם לב שכולן סבלו ממום כלשהו בדומה להלן.

אלברט ניהל יחסים עם בלאנש היפה אבל לאחר שאחיו החורג סטיב הצעיר ממנו חזר מאירופה, הוא התחיל לנהל יחסים אתה. בלנש לא רוצה את שניהם ומבקשת לעזוב ביחד עם הלן. היא יורדת בגרם המדרגות הספירלי למרתף כדי לאסוף את חפציה ולא חוזרת משם. הלן יורדת לחפש אחריה לאור נר ומוצאת אותה חנוקה. באותו רגע יורד אחריה סטיב והיא חושדת שהוא הרוצח וכולאת אותו במחסן.

היא עולה ופוגשת את אלברט שעוקב אחריה ומודה שהוא הרוצח הסדרתי ששואף לשלמות בעולם ולכן רוצח נשים בעלות מום. מכאן מתחיל מרדף מותח בבית. הלן מנסה להתקשר לד"ר פארי אך לא מסוגלת להוציא מילה מהפה. לבסוף יוצאת גב' ווארן מחדרה ויורה למוות באלברט ומתמוטטת.

הלן משחררת את סטיב ומנסה שוב להתקשר לד"ר פארי ומצליחה לראשונה לדבר למרכזן ולבקש את מספר הטלפון של הרופא.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|דורותי מקגוויר
|הלן
|
|-
|אתל ברימור
|גב' ווארן
|
|-
|רונדה פלמינג
|בלאנש
|מזכירה
|-
|אלזה לנצ'סטר
|גב' אוטס
|עוזרת בית
|-
|ג'ורג' ברנט
|אלברט ווארן
|
|-
|גורדון אוליבר
|סטיב ווארן
|
|-
|קנט סמית'
|ד"ר פארי
|רופא
|-
|שרה אלגוד
|גב' ברקר
|אחות
|-
|ריס ויליאמס
|מר אוטס
|אב הבית
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=Y-hIiCQT848 קדימון לסרט], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=ELvP4OOIbLs הסבר על הסרט], באתר יוטיוב
* [https://www.tcm.com/tcmdb/title/345408/the-spiral-staircase#overview בסחור המדרגות], באתר TCM
* [https://www.archives.gov.il/product-page/2406415 בסחור המעלות 1974 - צנזורה לסרטים ומחזות], באתר ארכיון המדינה

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1946
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי RKO
קטגוריה:סרטים אפלים
קטגוריה:מותחנים
קטגוריה:סרטי אימה אמריקאיים
קטגוריה:פסיכולוגיה בקולנוע
קטגוריה:סרטי אימה מ-1946
קרב סומי

קרב סומי היה קרב צבאי שהחל ב-24 בפברואר 2022, במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. בניסיון של הצבא הרוסי לכבוש את העיר סומי שבאוקראינה, השוכנת בסמוך לגבול אוקראינה–רוסיה. הייתה התנגדות מועטה תחילה, ומהר מאוד, חיילים החלו להיאבק בכוחות הרוסיים שבתוך העיר, וכתוצאה מכך החלו לש"בים כבדים. באפריל, דווח שהכוחות הרוסים נסוגו.

== הקרב ==
טנקים ויחידות רוסיות החלו לנוע לסומי (עיר באוקראינה) ב-24 בפברואר 2022, והלחימה החלה בשעה 03:00 (לפנות בוקר). הייתה כמות רחבה של לוחמה בשטח בין המגינים האוקראינים לכוחות הרוסיים. כנסייה בסומי נשרפה כתוצאה מהקרב. הלחימה בין שני הכוחות נמשכה בסביבות השעה 22:30. בתאריך 25 בפברואר, דווח כי הכוחות הרוסיים נסוגו מהעיר.

ב-26 בפברואר, פרצו שוב קרבות ברחובות העיר סומי. כוחות רוסים הצליחו לכבוש חלק נרחב מהעיר; עם זאת, עד סוף אותו היום, כוחות אוקראינים כבשו מחדש את כל שטחי העיר. בהמשך, כוחות אוקראינים השמידו שיירה של משאיות דלק רוסיות. ראש העיר אולכסנדר ליסנקו דיווח על שלושה מקרי מוות אזרחיים שהתרחשו ב-26 בפברואר, כולל אחד שנהרג כאשר כלי רכב רוסיים ירו טילים לתוך ורטניבקה, אזור מגורים בחלק המזרחי של העיר סומי.

בבוקר 27 בפברואר, טור של כלי רכב רוסיים התקדמו לעיר סומי מהמזרח. באותו היום, נורתה מכונית אזרחית, וכתוצאה מכך נפגעו אזרחים. על פי הדיווחים, לכוחות הרוסים אזלה אספקת האוכל, והם החלו לנסות לגנוב שווקים באזור.

ב-28 בפברואר, הצהירו כוחות אוקראינים כי כלי טיס קרבי בלתי מאויש השמיד כלי רכב רוסיים רבים, כולל 96 טנקים, 20 רכבי BM-21 Grad ו-8 נושאות נפט.

במרץ, חלק מתושבי העיר סבלו ממחסור בחשמל.<ref></ref> עקב המצור הממושך, בשלב מסוים לא היה מספיק ציוד חיוני, מזון וובעיקר תרופות. היה צורך בסיוע הומניטרי.<ref></ref> כבישים וגשרים מחוץ לעיר נהרסו ודווח על קרבות ברחובות העיר. בתחילת החודש הלחימה התרחש בעיקר באמצע העיר.<ref></ref>

ב-4 באפריל דווח באוקראינה שהצבא הרוסי נסוג מאזור סומי, וכי הצבא האוקראיני הדף את לוחמיו צפונית לעיר<ref></ref> ושהכוחות הרוסיים לא שלטו על יישובים במחוז סומי.<ref></ref> המטה הכללי של אוקראינה אישר ב-8 באפריל כי הכוחות הרוסיים נסוגו לחלוטין ממחוז סומי, ואישר דיווחים מהרשויות האזרחיות המקומיות ב-6 באפריל.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
סומי
קטגוריה:מחוז סומי
פסגת נבסקה

רכס סנטינל]]
פסגת נבסקה (באנגלית: Nebeska Peak; בבולגרית: връх Небеска) היא פסגה סלעית ברמת סליבן שבצידו המזרחי של רכס סנטינל, בהרי אלזוורת', בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

גובהה של הפסגה 2,450 מטרים מעל פני הים.

הפסגה מתנשאת מעל קרחון פולפודבה שמצפון לפסגת נבסקה;

הפסגה מתנשאת מעל קרחון הינקלי שמדרום לפסגת נבסקה.

פסגת נבסקה ממוקמת 3.85 קילומטרים מערבית - דרום-מערבית מהר פארל;

פסגת נבסקה ממוקמת 10.45 קילומטרים צפונית-מערבית מהר וולדרון;

פסגת נבסקה ממוקמת 6.17 קילומטרים צפונית-מזרחית מהר סגרס;

פסגת נבסקה ממוקמת 9.7 קילומטרים מזרחית - דרום-מזרחית מהר ברסקין.

== היסטוריה ==
הפסגה מופתה לראשונה על ידי סוקרים אמריקאים בשנת 1988. הפסגה מופתה בשנית על ידי SCAR בשנת 2012.

הפסגה נקראת על שם הכפר נבסקה שבדרום בולגריה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://copernix.io/#?where=-85.22365522778318,-78.38974476271716,12&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור הפסגה, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=137478 מידע כללי]

נבסקה
נבסקה
קרב קונוטופ

קרב קונוטופ היה קרב צבאי בין הכוחות המזוינים של אוקראינה לבין הכוחות המזוינים של רוסיה על השליטה בעיר קונוטופ. קונוטופ היא עיר במחוז סומי שבאוקראינה. קרב זה הוא חלק מהמתקפה בצפון-מזרח אוקראינה בפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022.

==מהלך הקרב==
ב-24 בפברואר 2022, בשעה 03:35, התקדמו הכוחות הרוסים מכיוון צפון-מזרח, כיתרו את העיר קונוטופ ושמו אותה תחת מצור. החיילים הרוסים השתלטו על העיר קונוטופ ב-25 בפברואר.

בסרטון שעלה בכלי התקשורת הרוסים,<ref></ref> ראש העיר ארטם סמיניכין הצהיר ב-2 במרץ כי חיילים רוסים שנכנסו לעיר הזהירו אותו כי הם יהרסו את העיר אם התושבים יתנגדו להם. הוא ביקש מהתושבים להילחם בהם, מה שהם הסכימו לכך.<ref></ref>

 אולם רשויות העיר החלו במשא ומתן עם חיילים רוסים מאוחר יותר, כשהשיחות נמשכו 12 דקות. הושג הסכם לפיו הסכימו הכוחות הרוסיים לא לשנות את הרכב העריה, לפרוס כוחות, לחסום את התחבורה או להסיר את הדגל האוקראיני. בתמורה הסכימה מועצת העיר שהתושבים לא יתקפו אותם.<ref></ref> בסרטון שעלה לרשת נראים חיילים רוסים יוצאים מבניין העירייה, על רקע קריאות גנאי של תושבי העיר. אחד החיילים הרוסים מחזיק תועד רימוני יד בשעה שהוא מתקדם לרכבו.<ref></ref>

ב-4 באפריל 2022, מושל מחוז סומי הצהיר כי החיילים הרוסים לא כבשו עוד ערים או כפרים במחוז ונסוגו ברובם, בעוד כוחות אוקראינים פעלו לגירוש ליחידות הנותרות.<ref></ref> המטה הכללי של אוקראינה אישר ב-8 באפריל כי הכוחות הרוסיים נסוגו לחלוטין ממחוז סומי, ואישר דיווחים מהרשויות האזרחיות המקומיות מ-6 באפריל.<ref>https://www.understandingwar.org/backgrounder/russian-offensive-campaign-assessment-april-8</ref><ref>https://www.understandingwar.org/backgrounder/russian-offensive-campaign-assessment-april-6</ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קונוטופ
קטגוריה:מחוז סומי
קרב מליטופול

קרב מליטופול היה קרב צבאי בין הכוחות המזוינים של אוקראינה לבין הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית על השליטה בעיר מליטופול בדרום אוקראינה. קרב זה היה חלק מהמתקפה על חרסון במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. הצבא הרוסי החל במתקפה ב-25 בפברואר, ועד 1 במרץ כבש את העיר.

== מהלך הקרב ==
ב-25 בפברואר 2022 בשעה 10:30, כוחות רוסיים נכנסו למליטופול, תוך כדי הפגזות שפגעו בבניינים ובדירות בעיר. לפי מקורות לא רשמיים, בניין מועצת העיר המקומי הופגז ותמונות אף הראו טנקים מתקדמים לעבר הרחוב הראשי של העיר. במהלך הקרב ירו כוחות רוסים לעבר בית חולים בעיר, כאשר מהירי נהרגו 4 בני אדם ו-10 נוספים נפצעו.

ב-25 בפברואר נכנעה הנהגת העיר, כאשר הכוחות הרוסיים כבשו את העיר במלואה. בהמשך אותו יום כוחות אוקראינים חזרו לשלוט בעיר. ב-26 בפברואר טענה רוסיה כי היא חזרה וכבשה את העיר, אולם שר ההגנה הבריטי ג'יימס היפי הצהיר כי נראה שהעיר עדיין נמצאת בשליטה אוקראינית.

ב-26 בפברואר, כוחות רוסים הניפו את דגל רוסיה על כמה מבני מינהל בעיר. מושל מחוז זפוריז'יה, אולכסנדר סטארוך, הצהיר כי העימותים עדיין נמשכים בעיר, ונמסרו דיווחים על קרבות אש עם כוחות ההגנה המקומיים. הוא גם הצהיר כי קרבות בין חיילים רוסים ואוקראינים נמשכו כל הלילה, מהם נפצעו 14 חיילים אוקראינים.

ב-27 בפברואר כוחות רוסים הפגיזו אזורים בעיר. שירות החירום הממלכתי של אוקראינה במחוז זפוריז'יה הצהיר ב-28 בפברואר כי חיילים רוסים גרמו נזק למבנים של יחידת חילוץ חירום. כוחות מקומיים הצליחו להחזיר לעצמם את בניין העירייה במהלך היום והבניין היה תחת הגנה של כוחות הגנה עצמית מקומיים.

ב-1 במרץ החלו הכוחות הרוסיים להתכונן לחידוש התקפתם על מליטופול וערים אחרות. ראש עיריית מליטופול, איוואן פדורוב, הצהיר מאוחר יותר שהרוסים כבשו את העיר.

== לאחר הקרב ==
ב-1 במרץ 2022, במהלך הכיבוש על ידי הכוחות הרוסיים, ערכו אזרחי העיר מחאת רחוב נגד הכיבוש. המפגינים צעדו והשתמשו בגופם כדי לחסום שיירה של כלי רכב צבאיים רוסים. 

בהמשך התקיימו מחאות נוספות.<ref></ref>

לפי ראש העיר, העירייה פעלה להשיב את אספקת החשמל, אספקת המים ואספקת החום, והן שבו לפעול כמעט בכל מחוזות העיר. היא סבלה ממחסור באספקת המזון.<ref></ref><ref></ref>

ב-10 במרץ, סגנית מועצה ומנהלת מוזיאון מליטופול להיסטוריה מקומית, ליילה איברגימובה, נעצרה בביתה על ידי כוחות רוסים, והועברה למקום לא ידוע.<ref></ref> יום אחד לאחר מכן, אוקראינה טענה שראש עיריית מליטופול, איוואן פדורוב, נחטף על ידי חיילים רוסים. תושבים הפגינו בתגובה.

הוא הוחלף על ידי השלטון הרוסי בגלינה דנילצ'נק,<ref></ref><ref></ref> חברת מועצה לשעבר.<ref></ref> ב-16 במרץ, הכוחות הרוסיים שחררו את פדורוב.<ref></ref>

באפריל, פורסם באוקראינה שפרטיזנים אוקראינים כנראה היו פעילים באזור מליטופול לפחות מאמצע מרץ.<ref>https://www.understandingwar.org/backgrounder/russian-offensive-campaign-assessment-april-14</ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
מליטופול
קטגוריה:מחוז זפוריז'יה
לואי בונו

ז'נרל של דיוויזיה לואי בונו (בצרפתית: Louis Bonneau; 7 ביולי 1851 – 26 בפברואר 1938) היה מפקד בכיר בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה.

==ביוגרפיה==
בונו נולד ב-7 ביולי 1851 בוויסמבור למשפחה שבסיסה באלזס התחתית ובחר בקריירה צבאית בגיל צעיר. הוא למד בבית הספר הצבאי סן-סיר משנת 1868, הוסמך כקצין בדרגת לוטננט ב-1870 וככזה השתתף במלחמת צרפת–פרוסיה, כולל הקרבות של קולומביי וגרבלוט. הוא נפצע ליד נוסוויל ב-31 באוגוסט 1870 וקצת לאחר מכן נפל בשבי במץ שנכבשה על ידי הגרמנים.

לאחר תום המלחמה, בונו, שהחזיק בדרגת קפיטן, לימד היסטוריה בסן-סיר משנת 1874. בשנת 1884 הוא הפך לפרופסור נלווה להיסטוריה ב-École supérieure de guerre שנפתח באותה העת.

מ-1898 עד 1901 בונו החזיק בדרגת קולונל ופיקד על רגימנט הרגלים ה-62, ובשנת 1902 הועלה לדרגת ז'נרל דה בריגדה ומונה למפקד חטיבת השאסורים ה-3 כמפקדה החדשה. בשנה שלאחר מכן הוא מונה למפקד חטיבת הפרשים של הקורפוס ה-2, ובשנת 1905 מונה למפקד חטיבת הרגלים ה-37. בשנת 1907 הוא קיבל את הפיקוד על הדיוויזיה ה-41 וקודם לדרגת ז'נרל דה דיוויזיה, ובנובמבר 1910 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-7 בבזנסון.

בראש הקורפוס הזה הוא נכנס למלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914. הוא נשלח לכבוש את קול דה לגורג' בהרי הווז', ומ-7 באוגוסט לחם בקרב (הראשון) על מילוז, אחד הקרבות הכבדים הראשונים בחזית המערבית. כוחות צרפת כבשו את מילוז ב-7 באוגוסט 1914. כאשר כוחות גרמניים חזקים תקפו מצפון וממזרח לעיר ב-9 באוגוסט, נאלץ בונו להורות על חייליו לסגת לבלפור. בעקבות הנסיגה, ב-10 באוגוסט, בונו היה הראשון מתוך סדרה של גנרלים צרפתים ששוחרר מתפקידו על ידי ז'וזף ז'ופר ולא קיבל תפקיד נוסף.

בונו היה מפקד לגיון הכבוד מאז 1909. הוא נפטר בננסי ב-26 בפברואר 1938 בגיל 86.

קטגוריה:אנשי צבא צרפתים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה: אישים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1851
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1938
Diamond Eyes (Boom-Lay Boom-Lay Boom)

Diamond Eyes (Boom-Lay Boom-Lay Boom) הוא סינגל דיגיטלי של להקת הרוק האמריקאית שיינדאון, שנכתב עבור הסרט "בלתי נשכחים". השיר שוחרר לשירות iTunes ב־15 ביוני 2010, ולמכירה אונליין ב־21 ביוני. השיר מופיע כרצועה ה־19 בגרסת הדה־לוקס של האלבום The Sound of Madness. הוא יצא לרדיו ב־7 בדצמבר.<ref name="Diamond Eyes to be released as a single."></ref>

מלבד השימוש בסרט "בלתי נשכחים", הוא שימש כנעימה המשנית של האירוע רסלמניה 27 של ה־WWE, וכנעימת הפתיחה של תוכנית ההיאבקות "WWE Main Event" מאוקטובר 2012 ועד ינואר 2014. כמו כן שימש השיר בסיקור הגראנד פרי הברזילאי של הפורמולה 1 בשנת 2011. במשחק המחשב "Rock Band 3" הוא משמש כשיר שניתן לנגן ב"Rock Band Blitz".

==תהליך הכתיבה==

השיר היה הראשון שנכתב על ידי חברי הלהקה בהרכבה החדש, לאחר החלפת החברים והצטרפותם של זק מאיירס ואריק בס.

במהלך מסע ההופעות "Carnival of Madness" הסביר ברנט סמית, סולן הלהקה, מה הביא אותה לכתוב את השיר:

בסופו של דבר לא נכנס השיר לסרט בגרסתו הקולנועית, אך נכנס לגרסת הבמאי של הסרט, שיצאה בשירותי וידאו שונים באפריל 2021. השיר מושמע בסרט פעמיים: בפעם הראשונה בסצנה שבה פושטת החבורה על המתחם של גארזה, ובפעם השנייה תוך כדי הקרנת הקרדיטים של סוף הסרט.

==רצועות==

==וידאו==
הקליפ לשיר שוחרר ב־14 בדצמבר 2010. הוא משלב קטעים מהופעתה של הלהקה במסע ההופעות "Carnival of Madness" וקטעים מהסרט "בלתי נשכחים".

==מיקומי שיא==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2010
קטגוריה:סינגלים מ-2010
קטגוריה:שירי שיינדאון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על יהלומים
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי
דון רוזנטל

דונלד "דון" רוזנטל (באנגלית: Donald "Don" Rosenthal; נולד בשנת 1930), שחיין יהודי-אמריקאי, אלוף המכביה הרביעית (1953) במשחה ל-100 מטר חופשי.

== ביוגרפיה ==
רוזנטל גדל בסינסינטי, אוהיו. עם סיום לימודיו בתיכון בשנת 1950 עבר עם משפחתו לדרום קליפורניה ושם למד בסנטה מוניקה קולג' .

===1951===
בשנת 1951 דורג במקום חמישי בעולם במשחה ל-100 מטר חופשי. הוא קבע 5 שיאי קולג'ים בארצות הברית.

===1952===
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת הלסינקי (1952) שנערכו בניו יורק בתחילת יולי 1952 הוא סיים במקום שישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.7 שניות ולא זכה להיכלל במשלחת האמריקאית לאולימפיאדה. בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 58.6 שניות.

===1953===
בתחרויות השחייה של המכביה הרביעית שנערכו בספטמבר 1953 זכה רוזנטל בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא מכביה חדש של 59.0 שניות, לפני מיקי בונין מדרום אפריקה (1:01.0 דקות) וסמיט מארצות הברית (1:01.6 דקות) במשחה שליחים 4x200 מטר בשיא מכביה חדש של 9:15.4 דקות, לפני דרום אפריקה (9:26.7 דקות) וישראל (10:03.4 דקות).

בשנים 1956 עד 1958 שחה ושיחק בנבחרת הכדורמים של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. בשנים 1973 עד 1979 השתתף בתחרויות לוותיקים והחזיק בשיאי ארצות הברית לגילים בהם השתתף.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://scjewishsportshof.com/rosenthal.html דון רוזנטל], באתר היכל התהילה של הספורט היהודי בדרום קליפורניה 
* [https://cdnc.ucr.edu/cgi-bin/cdnc?a=d&d=CRS19520305.2.28&e=-------en--20--1--txt-txIN--------1 Don Rosenthal Cracks National JC Standards], Corsair, Volume 24, Number 19, 5 March 1952 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחיינים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אלופי המכביה: שחיינים
קטגוריה:בוגרי מכללת סנטה מוניקה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1930
הקרב על נמל התעופה אנטונוב

הקרב על נמל התעופה אנטונוב היה קרב שהתרחש ב-24 וב-25 בפברואר 2022, במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. שני גלים של כוחות רוסים תקפו את נמל התעופה אנטונוב בהוסטומל. הגל הראשון, אשר הורכב מצנחנים רוסים, נחת ב-24 בפברואר וכבש לזמן קצר את נמל התעופה לפני שהובס. הגל השני, המורכב מכוחות קרקע רוסים שהתקדמו מבלארוס, כבש את שדה התעופה לאחר התכתשות ב-25 בפברואר.

== ניסיון ראשון ==
בין 20 למעל 30 מסוקים רוסיים הנחיתו חיילים רוסיים על מנת לאבטח את נמל התעופה אנטונוב בהוסטומל, בניסיון ליצור רכבת אווירית שבה חיילים וציוד יוכלו להגיע במרחק של פחות מ-10 קילומטרים מקייב. כוחות רוסים כבשו תחילה את נמל התעופה לאחר שלוש שעות של לחימה, אך התרחשה מתקפת נגד אוקראינית של חטיבת התגובה המהירה ה-4 של המשמר הלאומי של אוקראינה, שבמסגרתה החיילים הרוסים והמוטסים שלהם שהקיפו את נמל התעופה הושמדו.

נכון ל-24 בפברואר 2022, אושר כי המטוס אנטונוב An-225, המטוס הגדול בעולם, שהיה בנמל התעופה בזמן הפלישה, נותר שלם ולא ניזוק. לעומת זאת, ב-27 בפברואר 2022 טען צבא אוקראינה כי המטוס הגדול בעולם הושמד בהפצצות של צבא רוסיה על הבסיס.

== ניסיון שני ==
ב-25 בפברואר 2022 השתלטו כוחות קרקע רוסים שהתקדמו מבלארוס על נמל התעופה, לאחר שפרצו חלק מההגנות האוקראיניות בקרב איוונקיב. לפי משרד ההגנה הרוסי, כ-200 חיילים אוקראינים נהרגו במהלך הלחימה, בעוד שהצבא הרוסי לא ספג נפגעים.

== לאחר הקרב ==
החל מ-27 בפברואר 2022 נותר נמל התעופה בשליטה רוסית, כאשר העימותים החלו לעבור לעיירות בוצ'ה ואירפין מדרום, שם טענו הכוחות האוקראינים כי עצרו את ההתקדמות הרוסית, תוך עימות עם הכוחות הרוסיים בהוסטומל תוך קרבות עזים. ב-27 בפברואר פרסם שירות הביטחון של אוקראינה שיחה מיירטת לכאורה של כוחות רוסים בהוסטומל המדווחים על נפגעים וביקשו להתפנות. באותו יום הפציצו כוחות אוקראינים את שדה התעופה בארטילריה, וטענו כי השמידו ציוד רוסי, כלי רכב וכוח אדם. למחרת הגיעה לשדה התעופה שיירה צבאית רוסית שאורכה היה 64 ק"מ כהכנה להתקפה על קייב.

שדה התעופה ניזוק מכדי לשמש כמסלול תעופה שמיש.<ref></ref> רוסיה רצתה להשתמש בשדה התעופה כדי להביא חיילים ישירות לבירה. האוקראינים נלחמו כדי למנוע מהרוסים להשתמש במסלול הנחיתה, ואילצו אותם להעביר חיילים ואספקה על פני האדמה.<ref></ref>

ב-29 במרץ הודיע סגן שר ההגנה הרוסי אלכסנדר פומין על נסיגה של הכוחות הרוסיים מאזור קייב, כולל נטישת נמל התעופה. הם נסוגו מנמל התעופה עד 1 באפריל.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* יאיר אנסבכר, הקרב על אנטונוב – [https://www.maarachot.idf.il/2022/מאמרים/הקרב-על-אנטונוב-החמצה-אופרטיבית-שהפכה-לכישלון-אסטרטגי/ החמצה אופרטיבית שהפכה לכישלון אסטרטגי], באתר "מערכות", 28 בפברואר 2022
* ד"ר אייל ברלוביץ', [https://www.maarachot.idf.il/2022/מאמרים/על-גבורה-וטרגדיה-הצנחנים-הרוסים-בקרב-גוסטומל/ על גבורה וטרגדיה – הצנחנים הרוסים בקרב גוסטומל], באתר "מערכות", 7 ביולי 2022

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה: קרבות
קרב סטרובילסק

קרב סטרובילסק היה קרב צבאי בין הכוחות המזוינים של אוקראינה לבין הכוחות המזוינים של רוסיה על השליטה בעיר סטרובילסק שבאוקראינה. הקרב החל ב-25 בפברואר 2022, והוא חלק מהמתקפה במזרח אוקראינה בפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022.

== רקע ==
סטרובילסק היא עיר ליד לוהנסק שבמחוז לוהנסק, אוקראינה. היא משמשת כמרכז המנהלי של ראיון סטרובילסק. נהר איידר זורם במערב העיר, ויוצר מכשול טבעי.

==מהלך הקרב==
עימותים ראשונים ליד סטרובילסק החלו ב-24 בפברואר 2022. ב-25 בפברואר, הכוחות המזוינים של אוקראינה חיסלו שיירה של חיילים רוסיים שהתכוננו לחצות את נהר איידר.

העיר ניזוקה בצורה קשה על-ידי מטחי ארטילריה רוסית.

ב-2 במרץ שיירה רוסית גדולה שהורכבה מיותר מ-60 כלי רכב נכנסה לסטרובילסק, אך נעצרה מלהתקדם על ידי מחאה מקומית. 

ב-6 במרץ, סרחי היידאי, מושל מחוז לוהנסק, הצהיר כי הכוחות הרוסיים כבשו את סטרובילסק.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי
סטרובילסק
קטגוריה:המלחמה בדונבאס
קטגוריה:מחוז לוהנסק
מתן סידי

מתן סידי (נולד ב־2 בדצמבר 1995) הוא דובר ויועץ תקשורת ישראלי ששימש כדוברו של נפתלי בנט בשנים 2018–2022, מתוכן שנה בה שימש בנט ראש ממשלת ישראל.

==ביוגרפיה==
בין השנים 2013–2014 שימש כשליח הסוכנות היהודית לקהילה היהודית בניו ג'רזי. לאחר מכן התגייס לצה"ל ושירת במתאם פעולות הממשלה בשטחים, כדובר מנהלת התיאום והקישור לעזה ובהמשך כמש"ק דוברות במטה היחידה.

בראשית שנת 2018, החל לשמש כיועץ התקשורת של נפתלי בנט, בעת שכיהן כשר החינוך והתפוצות. בהמשך שימש גם כדובר הקמפיין ומנהל התקשורת של בנט במערכות הבחירות שהתקיימו בין השנים 2019–2021. מנובמבר 2019 ועד מאי 2020 כיהן סידי כדוברו של בנט בתפקידו כשר הביטחון. לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש ביוני 2020, מונה סידי ליועץ התקשורת של מבקר המדינה.

בקמפיין הבחירות לכנסת העשרים וארבע שנערכו ב־2021, שב סידי לעבוד עם בנט וניהל מטעמו את הדוברות ויחסי הציבור במהלך המשא ומתן הקואליציוני. ביוני 2021, עם הקמת הממשלה בראשותו של נפתלי בנט, מונה לתפקיד דובר ראש הממשלה וראש מערך התקשורת במשרד רה"מ והיה לאדם הצעיר ביותר שממלא תפקיד זה. ביוני 2022 הודיע סידי על סיום תפקידו.<ref></ref>

סידי נכלל ברשימת פורבס 30Under30 של מגזין פורבס ישראל לשנת 2022.<ref></ref>

==חיים אישיים==
סידי נולד וגדל באופקים. כיום מתגורר בתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אופקים: אישים
קטגוריה:דוברים ישראלים
קטגוריה:עובדי משרד ראש הממשלה
קטגוריה:שליחי הסוכנות היהודית
קטגוריה:פורבס 30Under30: ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
קטגוריה:דוברי ראש הממשלה
שאול מטלוב עבאדי

הרב שאול מטלוב עבאדי (30 ביולי 1889 - 31 בדצמבר 1969) היה רב, פוסק, דיין ומגדולי רבני חלב ומנהיג הקהילה החלבית באמריקה.

== ביוגרפיה ==
נולד בב' באב ה'תרמ"ט 30 ביולי 1889, לרב אברהם עבאדי, בנו של הרב מרדכי עבאדי.

למד תורה מפי מורו ורבו רבי עזרא עבאדי-שעיו, יחד עם חברו הצעיר ממנו, רבי משה טוויל - לימים רב הקהילה היהודית בחלב<ref name=":0"></ref>.

מלבד לימודי התלמוד הבבלי כשאר בני הישיבה, השקיע בלימוד השפה העברית על בוריה, וכן תולדות ישראל והיסטורית העמים. היה בקיא גדול בספרי מחשבת ישראל, כגון מורה נבוכים לרמב"ם, האמונות והדעות לרס"ג, ספר הכוזרי ועוד אותם למד בצוותא יחד עם רבו-חברו הרב יצחק דיין, מחשובי החכמים בחלב<ref name=":1"></ref>.

בשנת ה'תרע"ג - 1913 עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים, וכעבור כשנה נשא לאישה את בתו של המקובל הרב נסים נחום. בהיותו בירושלים ראו רבניה את גאונותו והציעו לו לעמוד בראשות ישיבת פורת יוסף, אך הוא סרב<ref name=":0" />.

תקופה קצרה לאחר מכן החליט לשוב לעיר מולדתו חלב יחד עם אשתו, ושם הקים את תלמוד תורה 'מגן דוד', בו הקפיד שילמדו התלמידים בלשון הקודש<ref name=":2"></ref>.

בשנת ה'תרפ"א - 1921, עם ההגירה ועזיבת היהודים את חלב, היגר לאמריקה, והתיישב ברובע ברוקלין בניו-יורק יחד עם רבים מבני הקהילה היהודית-סורית. שם נחשב למנהיג הקהילה הקהילה החלבית, אף שסירב לקבל על עצמו תפקיד רבני רשמי. בהיותו שם פתח תלמוד תורה לילדי הקהילה ועמד בראשותו<ref name=":0" />, וכן נמנה עם הרכב בית הדין בקהילה לצד חברו הרב יעקב קצין.

מעט לפני פטירתו היה מעורב בתאונת דרכים בה נפגעה רגלו באופן קשה<ref name=":1" />.

הרב שאול מטלוב עבאדי נפטר בכ"ג בטבת ה'תש"ל, 31 בדצמבר 1969 והובא למנוחות בירושלים.

=== תלמידיו ===
* הרב משה טוויל
* יוסף פאור

=== חיבורו ===
* 'מגן בעדי' (ניו יורק, תש"ל) - שאלות ותשובות בהלכה לצד דרשות נבחרות וקטעי שירה. את הספר סידר לדפוס כהודאה לה' על החלמתו מתאונת דרכים בה היה מעורב, אך לא הספיק להוציאו לאור והוא יצא מיד לאחר פטירתו<ref name=":2" />.

כמו כן כתב את ההקדמה לספר 'מעיין גנים' (ירושלים תשי"ח) של סבו רבי מרדכי עבאדי במליצות ובחרוזים בשפה העברית. בהקדמה מספר הרב מטלוב על רום תפארתם וגדולתם של רבני וחכמי ארם צובא.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=HiKpccjZXOc הספדים לחכם שאול מטלוב עבאדי זצ"ל] באתר יוטיוב, 1 בינואר 1970

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבני ארם צובא
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1889
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1969
קרל, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג

קרל, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג (בגרמנית: Herzog Karl von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg; 30 בספטמבר 1813 – 24 באוקטובר 1878) היה הדוכס השני של שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג.

== ביוגרפיה ==
קרל נולד ב-30 בספטמבר 1813 בגוטורפ, והיה בנם הבכור של פרידריך וילהלם, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג ושל לואיזה קרולינה, נסיכת הסן-קאסל ואחיו הבכור של כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק. קרל הפך לדוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג עם מות אביו ב-27 בפברואר 1831.

קרל התחתן עם וילהלמינה מריה, נסיכת דנמרק, בתם של פרדריק השישי, מלך דנמרק ומריה מהסן-קאסל, ב-19 במאי 1838 בארמון אמליינבורג בקופנהגן, דנמרק. וילהלמינה מריה הייתה אשתו לשעבר של פרדריק השביעי, מלך דנמרק. קרל מת ב-24 באוקטובר 1878 בגיל 65 בלואיזלונד ללא ילדים. רבים מאמינים שאשתו הייתה עקרה מכיוון שאין תיעוד של הפלות או לידות שקטות.

== אילן יוחסין ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:בית שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-גליקסבורג
קטגוריה:ילידי 1813
קטגוריה:נפטרים ב-1878
סוגה בשושנים

ורד אדום
סוּגָה בַּשּׁוֹשַׁנִּים הוא ביטוי מקראי. פירושו המילולי הוא: מקום מגודר בגדר העשויה משושנים. שימושו הרווח בעברית ישראלית הוא דרך נעימה ללא מזיקים או הפרעות. חז"ל ראו בביטוי זה מצב של דרגה מוסרית בה אין צורך בכפייה חיצונית, האדם מעצמו כובש את יצרו.
==מקור הביטוי==
במגילת שיר השירים נאמר: 

רבי אברהם אבן עזרא מסביר שגדר השושנים הסתירה את ערמת החטים.

===בדרשות חז"ל===
כנמשל לדברי שיר השירים ראו חז"ל דרגה מוסרית של עם ישראל, בה הם אינם צריכים גדר וסייג חזקים כדי למנוע אותם מעבירה, מספיקה לכך גדר עדינה העשויה שושנים.
כך מובא ב: 

הרחבה לכך כותב הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק:

במדרש אחר ראו חז"ל את השושנים כצדיקים שזכותם מגינה על עם ישראל: 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניבים וביטויים תנ"כיים
קטגוריה:שיר השירים
קטגוריה:מוסר
קטגוריה:פרחים בתרבות
ג'רג' גדו

ג'רג' גדו בסביבות 1972
ג'רג' גדו (בהונגרית: Gedó György; אויפשט, 23 באפריל 1949) מתאגרף ומאמן איגרוף יהודי-הונגרי בעבר. אלוף אולימפי (מינכן 1972) פעמיים אלוף אירופה (1969, 1971) ו-8 פעמים אלוף הונגריה (1968–1973, 1975, 1980) באיגרוף משקל זבוב קל.

== ביוגרפיה ==
גדו נולד במשפחה יהודית. בגיל 8 החל להתאמן במועדון קדימה של בוני בקשצ'בה (Békéscsabai Építők Előre), ומ-1965 היה מתאגרף של מועדון הכותנה הונגרית (Magyar Pamut), ומ-1967 של בודפשט ואשאש. הוא התחרה במשקל זבוב קל, של עד 48 ק"ג. מ-1968 עד 1980 היה חבר בנבחרת הונגריה.

===1968===
באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) הוא לא התייצב לקרב הראשון שלו.

===1969===
====אלוף אירופה====
באליפות אירופה שנערכה בבוקרשט, רומניה בשנת 1969 זכה במדלייתז הב במשקל זבובו קל

===1971===
באליפות אירופה שנערכה במדריד, ספרד בשנת 1971 זכה במדליית זהב ובכך הגן על תוארו.

====אלוף אולימפי====
באולימפיאדת מינכן (1972) זכה במדליית זהב במשקל זבוב קל. בסיבוב השלישי ניצח את סוראפונג סריפירום מתאילנד בנוק-אאוט טכני. בשמינית הגמר ניצח את דניס טלבוט מאוסטרליה בהחלטת שופטים 0–5, ברבע גמר ניצח את ולדימיר איבנוב מברית המועצות בהחלטת שופטים 2–3, בחצי גמר ניצח את ראלף אוונס מבריטניה בהחלטת שופטים 0–5 ובגמר ניצח את קים או-גיל מקוריאה הצפונית בהחלטת שופטים 0–5.

===1976===
באולימפיאדת מונטריאול (1976) לאחר שני קרבות שבהן ניצח, הוא הפסיד בשלב רבע הגמר לפיאו פונטרט מתאילנד בהחלטת שופטים 1–4 ולא הצליח להגן על תוארו.

===1980===
באולימפיאדת מוסקבה (1980) לאחר הקרב הראשון שבו ניצח, הוא הפסיד בשלב רבע הגמר להיפוליטו ראמוס מקובה בהחלטת שופטים 0–5.

== חיים אישיים ==
ב-1980 פרש מתחרויות והחל לאמן מחלקת האיגרוף של ואשאש. עבד כמנהל העסקים של חברת הקייטרינג במרכז העיר, מנהל הביטחון של חברת נפשטדיון (האצטדיון הלאומי) ומוסדותיו, ובין 1994 ל-1995 היה המאמן הראשי של Kordax SE באגר.

בינואר 2016 הוא משמש כמנהל המקצועי של איגוד האגרוף בהונגריה.

== פרסים והוקרה ==
* מתאגרף השנה בהונגריה (1968, 1972)
* פרס פרנץ צ'יק (2013)
* אזרחות כבוד של זוגלו (2015)
* כוכב הספורט האלמותי של בקשצ'בה (2017)

== לקריאה נוספת ==
* Gedó György profilja az Olympedia oldalán ([https://www.olympedia.org/athletes/3801 ג'רג' גדו בעמוד אולימפדיה])
* Ki kicsoda a magyar sportéletben?: I. kötet (A–H). Szekszárd: Babits. 1994. 378. ISBN 
* 963-495-008-6 (מיהו מי בחיי הספורט ההונגרי. 1994)

== קישורים חיצוניים ==

* [https://books.google.co.il/books?id=GaM8CwAAQBAJ&pg=PA344&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false מתאגרפים יהודים שזכו במדליות זהב אולימפיות]

קטגוריה:אלופים אולימפיים: איגרוף
קטגוריה:אלופים אולימפיים מהונגריה
קטגוריה:מתאגרפים אולימפיים
קטגוריה:מתאגרפים יהודים
קטגוריה:אלופים אולימפיים יהודים
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מונטריאול (1976)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מוסקבה (1980)
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הספורטאים היהודים: הונגרים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגריה: אישים בספורט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1949
Attention Attention (סרט)

Attention Attention הוא סרט של להקת הרוק שיינדאון. את הסרט כתב וביים ביל יוקיך שביים בעבר קליפים עבור שיינדאון עצמה, ועבור מוזיקאים בולטים נוספים כמו ביונסה (שגם ערך את סרטה "Beyoncé: Lemonade"), מרילין מנסון, פו פייטרס ועוד. הסרט הופץ לראשונה בשירותי וידאו על פי דרישה ב-3 בספטמבר 2021.

הסרט מבוסס על אלבום הקונספט של הלהקה Attention Attention, שתיאר התמודדות עם הפרעות נפשיות שונות, וזכה להצלחה בינלאומית משמעותית.

==רקע==
האלבום לא תוכנן בתחילה כאלבום קונספט, אך הפך להיות כזה במהלך כתיבתו. ברנט סמית, סולן הלהקה, סיפר שכשהלהקה עבדה על הווידאו קליפים לשירי האלבום, הם עצרו אחרי שני קליפים, כשהבינו שנדרשת הצגה ויזואלית של סיפור רחב יריעה יותר, והקדישו 11 ימים לצילום קטעי וידאו לכל תשעת השירים הנותרים.

==עלילה==
הסרט מתאר, דרך שירי האלבום, הפרעות נפשיות שונות וכיצד הדמויות בסרט מתמודדות איתן. סמית תיאר את הסרט כ. ביל יוקיך, הבמאי, סיפר ש.

==ביקורות==
רוב הביקורות על הסרט היו חיוביות, והוא מחזיק בציון 8.5 מתוך 10 באתר IMDb.

באתר "The Music Universe" נכתב כי מדובר בחוויה שמיעתית וויזואלית מהממת, וכי הסרט מביא לחיים את האלבום, כשהוא טווה את 14 שירי האלבום למסע מסעיר, עמוק ומעורר מחשבה אל נפש האדם וההתמודדויות הנפשיות.

באתר "Loudwire" נכתב שלמרות החגיגה הוויזואלית, אבן הפינה של הסרט הם עדיין שירי האלבום. 

מבקרת המגזין "Sidestage" ציינה שלאור ההיכרות עם ההשקעה של הלהקה בהופעות, ברור היה שגם הסרט יזכה לאיכות הפקה ורמת סיפור גבוהות, וציינה שמעריצי הלהקה ישמחו בוודאי לצפות בסרט שוב ושוב.

המבקר רוג'ר מור ציין שהסרט לא רע, אך גם לא מעניין כמו סרט שמתאר הפקת אלבום או סרט שמכיר לנו את חברי הלהקה, ומזכיר סרטי MTV מ-1989. הוא ציין שהסרט יתאים בעיקר למעריצי הלהקה, ונתן לו 2 מתוך ארבעה כוכבים.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מוזיקליים
קטגוריה:לקות נפשית באמנות
קטגוריה:שיינדאון
Jezebel

Jezebel (בעברית: איזבל) הוא שיר באנגלית של הלהקה הפינית דה ראסמוס. השיר זכה בקדם הפיני לאירוויזיון 2022, UMK 2022, ב-26 בפברואר 2022, וייצג את המדינה באירוויזיון בטורינו, איטליה.

== רקע ==
במהלך חודש ינואר נחשפו שיריו של הקדם הפיני לתחרות האירוויזיון, ביניהם השיר Jezebel של להקת דה ראסמוס. ב-26 בפברואר התחרה השיר בגמר וזכה במקום הראשון עם 310 נקודות ו-27% מקולות הצופים, ונבחר לייצג את המדינה בתחרות האירוויזיון.

== באירוויזיון ==
המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022.<ref></ref> על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר.<ref name="Rules"></ref> ב-25 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי פינלנד תופיע בחלק הראשון של חצי הגמר השני.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. פינלנד הופיעה ראשונה, לפני ישראל.<ref></ref> ב-12 במאי 2022 ביצעה דה ראסמוס את "Jezebel" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. פינלנד הופיעה רביעית, לפני שווייץ ואחרי פורטוגל. ב-14 במאי הופיעה הלהקה בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות הויא דורגה במקום ה-21 עם 38 נקודות.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:שירי פינלנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
יבהן קורניצ'וק

קורניצ'וק נפגש עם נשיא מדינת ישראל [[ראובן ריבלין במשכן הנשיא בירושלים, 2021]]
יֶבְהֶן וולודימירוביץ' קורניצ'וק (באוקראינית: Корнійчук Євген Володимирович; בעברית נקרא לעיתים בהגייה רוסית יבגן קורניצ'וק; נולד ב-18 באוקטובר 1966 ב) הוא פוליטיקאי ודיפלומט אוקראיני המכהן כשגריר אוקראינה בישראל. בעבר כיהן כחבר בפרלמנט ומנהיג המפלגה הסוציאל-דמוקרטית האוקראינית, וקודם לכן כסגן שר המשפטים האוקראיני)<ref name="YKcpnlK">[http://www.kyivpost.com/news/politics/detail/118514/ Court grants amnesty for former First Deputy Justice Minister Korniychuk], Kyiv Post (8 March 2012)</ref><ref name="Rada">[https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1239-2007-%D1%80#Text Decree of the Cabinet of Ministers of Ukraine N1239 about the appointment of E.V. Korniychuk First Deputy Minister of Justice of Ukraine] (26 December 2007)</ref>.

==ביוגרפיה==
קורניצ'וק סיים בשנת 1987 את לימודיו בבית הספר הצבאי הגבוה לקצונה פוליטית (politruk/komisar) במינסק. ב-1996 השלים את לימודיו לתואר ראשון במשפטים באוניברסיטת קייב, והחל לעסוק בעריכת דין. שנתיים לאחר מכן סיים את לימודיו לתואר שני במשפט בינלאומי באוניברסיטת סאות'רן מתודיסט שבארצות הברית.

את עבודתו בשירות המדינה החל ב-1992 כיועץ בכיר של משרד המשפטים האוקראיני. בין השנים 1993–1998 כיהן כסגן קונסול אוקראינה בניו יורק. במהלך שהותו בארצות הברית שימש גם במשך כשנה כרשם בבית המשפט הפדרלי בטקסס, אצל השופט ג'רי בושמייר. לאחר מכן שב למשרד החוץ בארצו ושימש כיועץ לענייני אמריקה וקנדה, וכן כסגן ראש מחלקת חוזים ומשפטים. בהמשך מונה לראש המחלקה להסכמים בינלאומיים של משרד החוץ של אוקראינה, ומשנת 2000 היה מרצה בכיר באקדמיה הדיפלומטית במשרד החוץ, ושותף בכיר במשרד עורכי הדין "Master & Partners". דורג ברשימת "100 עורכי דין מומלצים" של ההוצאה לאור "פרקטיקה משפטית". ב-2006 הוא נבחר לסגן ראש העיר קייב.

ב-10 בספטמבר 2020 מינה נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי את קורניצ'וק לשגריר אוקראינה בישראל. ב-16 בנובמבר 2020 נכנס השגריר לתפקידו, ונפגש עם שר החוץ גבי אשכנזי.

בדצמבר 2021, בטקס לציון 30 שנה ליחסים בין המדינות אמר קוריניצ'וק כי מדינתו מכירה בירושלים כבירת ישראל ושתיפתח בה שלוחה של שגרירות אוקראינה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קצרמר פוליטיקאים
קטגוריה:שגרירים בישראל
קטגוריה:יחסי אוקראינה–ישראל
קטגוריה:פוליטיקאים אוקראינים
קטגוריה:חברי המועצה העליונה של אוקראינה
קטגוריה:עורכי דין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קייב
קטגוריה:שגרירי אוקראינה
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1966