OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
תא דופני

תאי הדופן בקיבה Parietal cells ומנגנון השליטה על הפרשת חומצה
תא דופני (באנגלית: Parietal cells או Oxyntic cells) הוא תא באפיתל הקיבה, המייצר את "מיץ הקיבה" (חומצת מימן כלורי) הנחוץ לפעולת העיכול, ואת הפקטור פנימי הנחוץ לספיגת ויטמין B<sub>12</sub> מהמזון.

== יצור חומצה והפרשתה לחלל הקיבה ==
התא הדופני מייצר את "מיץ הקיבה" (חומצת מימן כלורי HCl), בתגובה לאחד משלושת הגירויים הבאים:
*מערכת העצבים הפאראסימפתטית, באמצעות המוליך העצבי אצטילכולין שנקשר לקולטני M<sub>3</sub>. 
*היסטמין שנקשר לקולטני H<sub>2</sub>.
*ההורמון גסטרין שנקשר לקולטני גסטרין. 

לעומת זאת ההורמון סומטוסטטין מעכב את יצור החומצה.

החומרים הבאים מגבירים את העברת החומצה מהתאים את חלל הקיבה:
*cAMP אדנוזין חד פחמני מעגלי Cyclic adenosine monophosphate.
*יון סידן <sup>++</sup>Ca.

מטרת החומצה: סיוע בעיכול החלבונים שבמזון.

==יצור פקטור פנימי==

התא הדופני בקיבה מייצר גם פקטור פנימי הנחוץ לספיגת ויטמין B<sub>12</sub> מהמזון.

== מחלות ==
#כיב פפטי – בקיבה עצמה או בתריסריון - עקב חומציות יתר.
#אנמיה ממארת – מחלה אוטואימונית שפוגעת בתאים הדופניים, או בפקטור הפנימי, או בשניהם גם יחד. זו הסיבה השכיחה ביותר לחוסר של ויטמין B<sub>12</sub>.
#אכלורהידריה – מחלה אוטואימונית נוספת, הפוגעת בתאי הדופן בקיבה, ומפחיתה את החומצה בקיבה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:היסטולוגיה
קטגוריה:מערכת העיכול
דופן
de:Magenschleimhaut#Fundusdrüsen
מבחן שילינג

מבחן שילינג (Schilling test) הוא בדיקה רפואית ללוקים בחוסר של ויטמין B<sub>12</sub>, שמטרתה לבדוק האם החוסר נגרם עקב בעיות בספיגה במערכת העיכול, ואם כן - האם הסיבה היא חוסר של פקטור פנימי (כפי שקורה באנמיה ממארת), או לא.

קיימות מספר גרסאות לבדיקה זו.

==שלב ראשון של הבדיקה==
בשלב הראשון של הבדיקה, מקבל הנבדק לשתות ויטמין B<sub>12</sub> מסומן באמצעות איזוטופ רדיואקטיבי של קובלט (בדרך כלל משתמשים באיזוטופ <sup>57</sup>Co או <sup>58</sup>Co).

במקביל מקבל הנבדק זריקה של ויטמין B<sub>12</sub> רגיל לא רדיואקטיבי.

הנבדק אוסף שתן של 24 שעות.
*תוצאה תקינה: נבדק ללא הפרעות בספיגה של ויטמין B<sub>12</sub>, יפריש את רוב הוויטמין B<sub>12</sub> הרדיואקטיבי שהוא שתה - לשתן, ואז לפחות 10% מהוויטמין B<sub>12</sub> בשתן יהיה הרדיואקטיבי.
*תוצאה לא תקינה: לנבדק עם הפרעות בספיגה (עקב אנמיה ממארת או עקב סיבות אחרות) - פחות מ-5% מהוויטמין B<sub>12</sub> בשתן יהיה רדיואקטיבי, ובמקרה כזה ממשיכים לשלב השני.

==שלב שני של הבדיקה==
חוזרים על הבדיקה כמו בשלב הראשון, אך הפעם הנבדק שותה גם פקטור פנימי - בנוסף לוויטמין B<sub>12</sub> רדיואקטיבי.
*אם התוצאה תקינה (לפחות 10% מהוויטמין B<sub>12</sub> בשתן של 24 שעות הוא רדיואקטיבי) - האבחנה היא אנמיה ממארת. 
*אם התוצאה עדיין איננה תקינה (פחות מ-5% מהוויטמין B<sub>12</sub> בשתן הוא רדיואקטיבי) - הסיבה לכך היא תת-ספיגה - עקב דגנת (מחלת צליאק) או עקב מחלות אחרות של מערכת העיכול.

== הערות שוליים ==
 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בדיקות רפואיות
מובלעת ג'זין

מובלעת ג'זין הייתה מובלעת בחלקה הצפוני של רצועת הביטחון בין השנים 1985 עד 1999 עליה היה אחראי צבא דרום לבנון. המובלעת הייתה סביב העיירה הנוצרית ג'זין, מרכז תיירות ונופש של עשירים לבנוניים ממוצא נוצרי בעיקר. העיירה עצמה נמצאת כ-35 ק"מ צפונית למטולה והמובלעת "מתחה" את צפון רצועת הביטחון עד אליה על מנת לשמור על רציפות טריטוריאלית. המובלעת כללה כמה כפרים והייתה בהתחלה בשטח כולל של כ-210 קמ"ר שהלכו והצטמצמו, יחד עם כמות כוחות צד"ל, עד לנסיגה מלאה ב-1 ביוני 1999, כשנה לפני נסיגת צה"ל מלבנון.

בין השנים 1976 ל-1982 נשלט האזור על ידי הסורים, בהסכמה ישראלית שנכללה בהבנות הקו האדום. ב-1984, כאשר התפנה צה"ל מרוב שטח לבנון, נמלטו אליו כ-35,000 פליטים נוצרים שנסו מחשש לחיסולם מצד הדרוזים. באזור התארגן כוח נוצרי ששמר עליהם ועל הכפרים הנוצריים באזור שמנו אז כ-15,000 תושבים. כוח זה הפך ב-1985 לגדוד בצבא דרום לבנון תחת פיקודו של גנרל אנטואן לאחד ופלוגה נוצרית של צבא לבנון אשר פעלו בשיתוף פעולה. שיתוף הפעולה בין צבא לבנון וצד"ל הופסק בתקופה זו והחלה להתפתח לחימה סביב מובלעת ג'זין כנגד גורמי טרור, בעיקר ארגון חזבאללה. עם השנים צומצמה נוכחות צד"ל במובלעת תוך כדי שכוחותיו ספגו אבדות רבות וקשות. הגדוד שב-1985 מנה יותר מ-600 חיילים הצטמצם לכדי כ-120 בתחילת שנת 1999. ב-1 ביוני 1999, התמוטטה המובלעת ומרבית כוחות צד"ל נסוגו ממנה למעט כ-200 חיילים שבחרו להישאר במקום ולהיכנע לצבא לבנון, הם נדונו לתקופות מאסר בין שנה לעשר שנים. בזמן הנסיגה נשארו רק כ-3,500 תושבים בכפרים שבאזור ג'זין.

מבחינת ישראל, יציאת צד"ל ממובלעת ג'זין לא השפיעה ברמה הטקטית על ההגנה על גבול הצפון. לעומת זאת, הייתה לה משמעות אסטרטגית ומדינית רבה והשלכות על נסיגת צה"ל מלבנון כעבור שנה. הנסיגה ממובלעת ג'זין הייתה כבר לאחר הבטחתו של אהוד ברק, עם היבחרו לראשות הממשלה בישראל, להוציא את כל כוחות צה"ל מלבנון. פינוי ג'זין הביא לשינוי ביחסים שבין צה"ל וצד"ל באופן כזה שהעמיד בשאלה את שיתוף הפעולה בין הכוחות לקראת יציאת צה"ל מרצועת הביטחון.

מפת רצועת הביטחון. הקו המקוטע בצפון המפה מסמן את שטחה של מובלעת ג'זין

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.wikileaks.org/cable/1999/10/99BEIRUT4484.html ג'זין: החיפוש אחר נורמליות], ממסמכי ויקיליקס, 1999 (לאחר נסיגת צד"ל) 

==הערות שוליים==

קטגוריה:המערכה ברצועת הביטחון
קטגוריה:לבנון: היסטוריה
ג'זין
מכון קליי למתמטיקה

מכון קליי למתמטיקה (באנגלית: Clay Mathematics Institute; בראשי תיבות: CMI) הוא מכון מחקר פרטי, ללא כוונת רווח, הנמצא בקיימברידג', מסצ'וסטס. המכון עוסק בקידום הידע המתמטי ובהפצתו. לשם כך הוא מעניק פרסים וחסויות למתמטיקאים מבטיחים.

המכון נוסד בשנת 1998 על ידי איש העסקים , שמממן את פעילות המכון, והמתמטיקאי מאוניברסיטת הרווארד, . מועצת המנהלים של המכון כוללת את בני משפחת קליי, ולצידה פועלת מועצה מייעצת של מתמטיקאים, ובהם אנדרו ויילס.

פרסומו העיקרי של המכון נובע מהכרזתו, ב-24 במאי 2000, על בעיות המילניום של מכון קליי, שבע בעיות מרכזיות במתמטיקה, שלכל המספק לראשונה הוכחה לאחת מהן יינתן פרס בסך מיליון דולר.

בנוסף לפרס, המכון מעניק מלגות לעמיתי מחקר, לתקופה של שנתיים עד חמש שנים, ומיועדות למתמטיקאים צעירים, ומלגות לטווח קצר יותר, למחקר מסוים או לכתיבת ספר. כמו כן מארגן המכון כנסים, סדנאות והרצאות.
בין עמיתי קליי מצויים זוכי מדליית פילדס: טרנס טאו, אילון לינדנשטראוס ומרים מירזאח'אני.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קליי
קליי
קטגוריה:מסצ'וסטס: חינוך
קטגוריה:קיימברידג' (מסצ'וסטס)
שלמה טל

הרב ד"ר שלמה זלמן טל (כ"ז בשבט ה'תרס"ט, פברואר 1909 – 14 באפריל 1998) היה יקיר ירושלים, מהדיר סידור רינת ישראל.

==ביוגרפיה==
שלמה זלמן טייטלבוים (טל) נולד בריישא, גליציה והתחנך בחדר ובבית מדרשם של הרבנים יעקב פינק ויוסף רייך. עלה לארץ ישראל בשנת 1936 על חשבון מכסת הסטודנטים של סמינר מזרחי ולמד, בין השאר, אצל הרב ש"י זוין, פרופ' שאול ליברמן ומנהל הסמינר הרא"ם ליפשיץ. עם תום לימודיו, החל ללמד בכפר פינס, ביסוד המעלה ולבסוף גם בירושלים, שם גם למד באוניברסיטה העברית והוסמך בתחום לימודי ארץ ישראל ותולדות עם ישראל.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה התנדב לשירות בצבא הבריטי. הוא שירת יותר מארבע שנים במצרים ובאיטליה. עם תום המלחמה, סייע בידי ניצולי השואה שהתקבצו בבאקולי שבמפרץ נאפולי וארגן את הכשרתם לקראת עלייתם ארצה.

במהלך שירותו, נשא לאישה את עליזה לבית אנגל, ולאחר שחרורו התיישבו במושבה נווה יעקב שהייתה מצפון לירושלים. בעיצומה של מלחמת העצמאות פונה לירושלים יחד עם שאר תושבי הכפר העברי והשתקע בשכונת בית וגן.

עם סיום מלחמת העצמאות החל ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית והיה מוסמך המחזור הראשון שם.

לימים עשה באוניברסיטת תל אביב את עבודת הדוקטורט שלו בנושא נוסח תפילת יהודי פרס על-פי כתבי יד. הרצה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בר-אילן בתחום תולדות התפילה והסידור ובמשפט עברי. קובץ מאמריו ומחקריו יצא לאור בשם "פרי חיים".

שני מפעליו הגדולים היו הקמת מכון גולד ועריכת סידור רינת ישראל.
בשנת תשי"ז (1957) הקים את מכון גולד להכשרת מורים מן הגולה ועמד בראשו שבע-עשרה שנה.

נפטר ב-14 באפריל 1998 והובא לקבורה בהר המנוחות.

אחיו צבי טל, היה שופט בית המשפט העליון.

==סידור רינת ישראל==

הסידור היה פרי יוזמתם של שר הדתות ד"ר זרח ורהפטיג, משה קרונה ויוסף גולדשמידט, שהיה מנהל האגף לחינוך דתי במשרד החינוך והתרבות. עבודת עריכת הסידור הנפוץ רינת ישראל כללה, בין היתר, בירור הנוסחאות לפי פוסקים ראשונים ואחרונים ולפי סידורים וכתבי יד, העתקת פסוקי המקרא ככתבם וכניקודם בציון מקומם, תיקון הקריאה בסימנים מיוחדים למלעיל, מלרע וקמץ קטן, הכנסת סימני פיסוק, חלוקת הטקסט לפסקאות מתאימות וכתיבת ביאור תמציתי בשולי העמוד.

== מבין ספריו ==
*פרי חיים
*הסידור בהשתלשלותו
*רבי נפתלי צבי מרופשיץ
*הגדה של פסח - רינת ישראל, הוצאת נתן טל, ירושלים, ה'תדש"ם (1984)

==לקריאה נוספת==
*צבי טל, עד בוא השמש (2010), עמ' 27 - 31.
*ראובן גפני, [https://www.jstor.org/stable/26546886?seq=1#metadata_info_tab_contents סדור לצורכי דורנו: סיפורו של סידור רינת ישראל - יצירה, חדשנות והשפעה], עלי ספר, כח, תשעח.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרי יהדות ישראלים
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים 
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:חוקרי תפילה ופיוט
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:פרשני התפילה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998
א-נאקורה

אַ-נַּאקוּרַה (בערבית: الناقورة) היא עיירה לבנונית בנפת צור במחוז דרום לבנון, לחוף הים התיכון, כ-4 קילומטרים צפונית לראש הנקרה, כ-17 קילומטרים דרומית לעיר צור, בגובה 60 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
כשני קילומטרים צפונית לעיירה נמצא אתר ארכאולוגי הנקרא "אום אל-עמד" (ام العمد) שפירושו "אֵם העמודים" ובו שכנה העיר הפיניקית חמון. במקום נתגלו להבי צור מהתקופה הנאוליתית.

== מפקדת יוניפי"ל ==
לאחר מבצע ליטני, במרץ 1978 הוקמה ליד העיירה מפקדת הכוחות של יוניפי"ל, כוח האו"ם בלבנון.

== מלחמת חרבות ברזל ==
במהלך מלחמת חרבות ברזל תקף צה"ל מטרות חזבאללה בעיירה ובסביבתה, באמצעות חיל האוויר הישראלי וארטילריה.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:לבנון: ערים
קטגוריה:לבנון: ערי חוף
קטגוריה:מחוז דרום לבנון: יישובים
אברהם די בוטון

רבי חייא אברהם ברבי משה די בוטון (1545, ה'ש"ה או 1548, ה'ש"ח - 1588, ה'שמ"ח או 1593 ה'שנ"ג)
המכונה הלחם משנה היה רב, פוסק וראש ישיבה. מחכמי סלוניקי וממפרשי משנה תורה להרמב"ם.

==חייו==
רבי אברהם נולד למשה מצאצאי מגורשי ספרד. תלמידו של המהרשד"ם. המפורסמים בתלמידיו הם רבי שמואל חיון ורבי שבתאי יונה. מחכמי יוון במאה ה-16.

בשעת מחלתו נוסף לו השם חייא, ולפעמים היה חותם בשם זה.

נפטר בגיל 43 במגפה בשנת ה'שמ"ח (1588), ונקבר בסלוניקי. על פי האגדה, נפטר ביום שישי, ונקבר סמוך מאוד לשקיעת החמה, כאשר היה נראה כאילו כבר נכנסה השבת. כשהמלווים הצטערו על שנאלצו לחלל את השבת לצורך קבורתו, יצאה השמש והיה ברור לכולם כי השבת עדיין לא נכנסה.

צאצאיו המשיכו ברבנות בטורקיה ובארץ ישראל. בניו היו רבי מאיר די בוטון, רבי יעקב ורבי אהרן.

==ספריו==
חיבורו המפורסם ביותר הוא פירוש על ספר משנה תורה של הרמב"ם בשם לחם משנה. בפירושו זה הוא מעמיק בדברי הרמב"ם, תוך השוואת דבריו לראשונים אחרים, ולמפרשי הרמב"ם שקדמו לו: רבי יום טוב וידאל די טולוזא מחבר ה'מגיד משנה' ורבי יוסף קארו מחבר הבית יוסף וכסף משנה.

החיד"א כתב כי רבי אברהם החל לכתוב את חיבורו לפני שהתוודע לקיומו של פירוש כסף משנה על הרמב"ם, ולאחר שהתוודע לפירוש ציין גם את פירוש זה בחיבורו.

הפירוש 'לחם משנה' זכה לתפוצה רחבה שכן הוא הודפס ומודפס במהדורה הסטנדרטית של ספר משנה תורה.

רבי דוד קונפורטי מספר שרבו, רבי מרדכי קלעי, ייחס לעצמו חלק מכתיבת הפירוש 'לחם משנה'. לדבריו רבי מרדכי קלעי טען שהוא ורבי אברהם די בוטון כתבו את הפירוש במשותף. טענה זאת נראית חלשה במקצת שכן למעט המקור הנ"ל היא איננה מופיעה בשום מקום אחר.

חיבורו השני של רבי אברהם הוא ספר שו"ת בשם לחם רב בו כונסו את התשובות לשאלות הלכתיות שנשאל לאורך השנים.

נחום סוקולוב החשיב את רבי אברהם די בוטון לבעל הסגנון העברי המדויק והעשיר ביותר. כך כתב: "משהגיתי ועיינתי הרבה בספרי השאלות והתשובות של רבי אברהם די בוטון – ראיתי יתרון לבעל הלשון הזה, בעושר ניב הרצאתו, בסדר הגיונו ובעושר מילונו".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* [https://tablet.otzar.org/#/b/627948/p/8/t/1701847707890/fs/9tGqK8QCLWZUrVa2x1lZ6AY46mBp1IsCefJQiM7AKifD/start/0/end/164/c/1704275951238 רבינו אברהם ב"ר משה די בוטון וחיבוריו], מתוך ספר לחם רבם, ירושלים : זיכרון אהרן, תשע"ח.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נושאי כלים של רמב"ם
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים יוונים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:סלוניקי: רבנים
קטגוריה:ילידי 1545
קטגוריה:ילידי 1548
קטגוריה:נפטרים ב-1588
קטגוריה:נפטרים ב-1593
ג'וניה

ג'וּניָה (בערבית: جونيه) היא עיר ראשית בנפת כסרוואן שבלבנון השוכנת לחופי הים התיכון, 15 ק"מ צפונית לביירות. בעיר מתגוררים כ-96,315 תושבים (2021), מרביתם נוצרים. העיר ידועה בחופים ובמועדוני הלילה שלה, כמו גם בשוק שלה. הנמל המסחרי של העיר הותקף ב-15 ביולי 2006 על ידי חיל האוויר הישראלי כחלק ממלחמת לבנון השנייה.

== היסטוריה ==
ישנם תיעודים לעיר עוד מאמצע המאה ה-19, שם נאמר כי אוכלוסייתה מונה כ-2,500 איש, והיא משמשת בעיקר למסחר אזורי, ולא למגורים.

בשנת 1913 העיר סבלה ממיתון כלכלי, שהתחזק במיוחד בשנות מלחמת העולם הראשונה. כתוצאה מכך, תושבים רבים עזבו. הפיתוח והצמיחה חזרו לעיר בשנות ה-20.

עם תחילת מלחמת האזרחים במדינה, אנשי רבים ברחו לעיר, שנחשבה לבטוחה יחסית.

== ראו גם ==
* גבירתנו מלבנון

== קישורים חיצוניים ==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:לבנון: ערים
קטגוריה:לבנון: ערי חוף
קטגוריה:לבנון: ערי נמל
אמיון

אמיון (בערבית: أميون) היא עיירה במחוז הצפוני של לבנון, 78 ק"מ צפונית לביירות ו-18 ק"מ דרומית לטריפולי. העיירה היא בירת נפת כורה, נפה נוצרית ברובה הידועה בזיתים הגדלים בה ובשמן הזית המיוצר בה. העיירה התפרסמה בעיקר בשל קרב אמיון בין ביזנטיון למונותליטים.

העיר מופיעה במכתבי אל-עמארנה בשם אַמִיַה במכתבים א"ע 73, א"ע 74, א"ע 75, א"ע 81, א"ע 88, א"ע 95, א"ע 139, א"ע 140.

== ערים תאומות ==

* 

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:לבנון: ערים
קטגוריה:מקומות במכתבי אל-עמארנה
קטגוריה:פיניקים: מושבות
קטגוריה:עיירות
אנטי-אייג'ינג

אנטי-אֶייג'ינג (מאנגלית: Anti-Aging, עיכוב תהליכי הזדקנות) הוא תחום ברפואה העוסק בחקר ההאטה של תהליכי הזדקנות מערכות החיים של האורגניזם ושל האדם בפרט. הזדקנות מואצת פוגעת באיכות החיים והכושר הגופני ומקצרת את תוחלת החיים. המונח הוא יחסית חדש והוא תולדה של תעשייה ענפה שהתפתחה והחידושים האחרונים במדעי הרפואה והביולוגיה בשנים האחרונות בעקבות פיצוח הגנום האנושי וגילויים חדשים<ref></ref>. ניתן לסייע בהאטה של תהליכי ההזדקנות על ידי ניהול אורח חיים בריא כגון פעילות גופנית ותזונה וכן שמירה על בריאות נפשית טובה.

ישנה סברה שתהליכי ההזדקנות לא בהכרך מושפעים מגורמים גנטיים אלא מושפעים בעיקר מגורמי סביבת החיים של האדם. מחקרים שהתבצעו בקנדה בתחילת שנות ה-2000 ועד לשנת 2017 הראו כי מתן הורמון גדילה עשוי לעכב את תהלכי ההזדקנות בגוף האדם. עד כה, לא הוצגו עובדות קליניות לכך בשל כמות נמוכה של משתמשים בהורמון הגדילה ברחבי העולם וגם כיוון שלצורך בדיקת תהליך הזקנות נדרשים פרקי זמן גדולים. כמו כן, ארגון הבריאות הקנדי חייב פיקוח ברמת המינונים של מתן הורמון הגדילה.

== ראו גם ==
* סינתיה קניון
* רונלד דה פיניו
* חיי נצח
* גבול הייפליק
* ריי קורצווייל

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

* 
* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעגל החיים
קטגוריה:הזדקנות
קטגוריה:חיי נצח
רפי עמרם

רפאל (רפי) דוד עמרם (6 ביולי 1946 – 19 בדצמבר 1997) היה איש חינוך ישראלי אשר הקים את מתא"ן, העמותה למצוינות בחינוך והתיכון הישראלי למדעים ולאמנויות.

==ביוגרפיה==
עמרם נולד בשנת 1946 בווזאן שבמרוקו למסעודה ואברהם. הוא היה הבן הצעיר במשפחה בת שמונה ילדים. בגיל עשר עלה עם משפחתו לישראל, והתגורר בתחילה במעברה בחצור הגלילית ואחר כך בעכו. מגיל צעיר התבלט כילד חריף, סקרן ובעל רצון עז.

בשנת 1980 הקים יחד עם בוב ומרי-ג'ין אשר את מתא"ן.

בשנת 1987 הקים וניהל עמרם את העמותה למצוינות בחינוך, וב-1990 את התיכון הישראלי למדעים ולאמנויות. במהלך השנים שימש גם כמנהל בית הספר. 

עמרם נפטר בשנת 1997, בגיל 51, ממחלת הסרטן. על מצבתו צוטט מצוואתו "יש צורך לעשות, על כן עשו בשמחה ובאהבה כי זה כל האדם".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:מנכ"לי עמותות
קטגוריה:עכו: אישים
קטגוריה:חצור הגלילית: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1997
רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית

רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית (בגאורגית: რაჭა-ლეჩხუმი და ქვემო სვანეთი, מילולית: רַצַ'ה-לֶצ'חוּמי דא כּווֶמוֹ סוואנֶתי) הוא מחוז בגאורגיה, הממוקם בצפון-מערב גאורגיה. 
המחוז כולל את המחוזות ההיסטוריים של רצ'ה, לצ'חומי וסוואנתי תחתית. אוכלוסיית המחוז היא הדלילה ביותר ביחס לשטחו.

== נפות ==
מחוז רצ'ה-לצ'חומי וסוואנתי תחתית מחולק ל-4 נפות:

# נפת אמברולאורי (רצ'ה)
# נפת לנטחי (סוואנתי, נקראת למעשה סוואנתי תחתית)
# נפת אוני (רצ'ה)
# נפת צאגרי (לצ'חומי)

== יישובים ==
* ערים: 3 (אמברולאורי, אוני, צאגרי)
* עיירות: 2 (לנטחי, חריסתוואלה)
* כפרים: 251

== אתרים ==
<gallery>
קובץ:Nikorwminda (Photo Leila Qavtaridze 2010).jpg|קתדרלת ניקרוצמינדה
קובץ:Barakoni church.jpg|כנסיית ברקוני
קובץ:Xotevis cixe.jpg|מצודת חוֹטֵווִי
קובץ:Mindacixe.jpg|מצודת מינדה
קובץ:Mravaldzali st.George catheral.JPG|קתדרלת מרַווַלדזַאלִי
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

*
קטגוריה:גאורגיה: מחוזות
קטגוריה:רצ'ה
קטגוריה:סוואנתי
מברק הפלה

השדר המקורי בגרמנית
מברק הֶפְלֶה (בגרמנית: Höfle-Telegramm) הוא מסמך נאצי סודי שיורט על ידי המודיעין הבריטי בראשית שנת 1943, והמצוי כיום בארכיון שבקיו באנגליה. בשנת 2000 הורד סיווג המסמך והתאפשר פרסומו לציבור.

המסמך מורכב משתי הודעות: האחת לאדולף אייכמן בברלין, והאחרת לפרנץ היים – סגן מפקד משטרת הביטחון והאס דה בגנרלגוברנמן – בקרקוב. המסמך נשלח ב-11 בינואר 1943 על ידי הרמן הֶפְלֶה (Hermann Höfle), קצין אס אס שמונה על ידי אודילו גלובוצניק לראש המטה המיוחד של "מבצע ריינהרד" במחוז לובלין. המסמך מעיד על הגעה של יהודים למחנות ההשמדה בשבועיים שקדמו למשלוח המברק ובמשך השנה הקשורים במבצע ריינהרד לחיסול יהדות פולין.

==תרגום לאנגלית ולעברית==

להלן התרגום לאנגלית של ההודעה המפוענחת שיירט המודיעין הבריטי:
<br />
<blockquote>12. OMX de OMQ 1000 89 ? ?<br><br>

State secret! To the Reich Security Main Office, for
the attention of Schutzstaffel Obersturmbannführer EICHMANN, Berlin [gap, rest missed]<br><br>

13/15. OLQ de OMQ 1005 83 234 250<br><br>

State secret! To the commander of the Sicherheitspolizei (Security Police), for the attention of SS Obersturmbannführer HEIM, Cracow.
Re: 14-day report Operation Reinhard|. Reference: radio telegram from there
Recorded arrivals until 31 December 42, L 12761, B 0, S 515, T 10335
totaling 23611. Situation [gap] 31 December 42, L 24733, B 434508, S 101370, T 71355, totaling 1274166.

SS and police leader of Lublin, HÖFLE, Sturmbannführer.
</blockquote>
<br />

== ניתוח המברק ==
מדובר בפענוח של הודעה מוצפנת. ככל הנראה מקור ההודעה במכונת ההצפנה אניגמה. היירוט אינו מלא (סימן השאלה "?" וכן הרווחים המופיעים הם עדות לכך).

לצורך בהירות ניתן לארגן את הנתונים בטבלה:
הספרה "5" הוספה בטבלה שלהלן לנתוני טרבלינקה, והיא יכולה להיחשב כאומדן נכון מהסיבות הבאות:
* המספר 713555 נותן את הסיכום הנכון של 1274166
* הנתונים צוטטו גם בדוח קורהר, למעט "71355", שנרשם כ-"713555" על ידי קורהר. הגרסה המפוענחת הבריטית היא כנראה שגיאת דפוס. מאחר שהבריטים לא הבינו את מלוא המשמעות של המברק באותה תקופה, לא סביר שטעות זו הייתה משנה דבר מה.

{| border="1" class="wikitable"
|- bgcolor="#ffeecc"
|
| מספר האנשים שהגיעו בשבועיים שעד 31 בדצמבר 1942
| סה"כ עד 31 בדצמבר 1942
|-
| L לובלין (מיידנק)
| 12,761
| 24,733
|-
| B בלז'ץ
| 0
| 434,508
|-
| S סוביבור
| 515
| 101,370
|-
| T טרבלינקה
| 10,335
| 713,555 (ראו הערה)
|- bgcolor="#F2F2F2"
| סה"כ
| 23,611
| 1,274,166
|}

==חשיבות המסמך==
לפי פרסום של שני חוקרי שואה, "נראה שמנתחי מודיעין בריטיים שפענחו את ההודעה החמיצו את חשיבותה בזמן המלחמה. אין ספק שהדבר קרה משום שההודעה עצמה כללה רק אותיות מזהות (ולא שמות מלאים) עבור מחנות הריכוז. לאחר האותיות הופיעו מספרים. הרמז היחיד היה אזכורו של מבצע ריינהרד, שמשמעותו הייתה חיסול יהדות פולין. אולם סביר שמפענחי האניגמה בבלצ'לי פארק לא הכירו את הנושא באותה תקופה".

מסמך זה הוא השני שפירט את מספר הנרצחים במבצע ריינהרד (המסמך האחר הוא מסמך קורהר, המשתמש במספרים ממברק זה).

מלבד אזכור של מספרים עבור שנת 1942, המברק מעיד גם שמחנה הריכוז מיידנק היה חלק מ"מבצע ריינהרד", עובדה שלא נודעה להיסטוריונים קודם לכן.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:השואה: מסמכים ותיעוד
קטגוריה:ביון במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי פולין
אומברית

אומברית היא שפה איטלית שנכחדה, והייתה בשימוש באזור אומבריה באיטליה העתיקה. דוברי השפה היו האומברים, שבט קדום שהתיישב באזור במהלך המאה ה-6 לפנה"ס. 

ידועות כ-30 כתובות המשמרות את זכר השפה האומברית. הגדולה ביותר נקראת "הלוחות האיגוביים" (איגוביום = גוביו). מדובר בשבעה לוחות ברונזה הכוללים מידע על טקסי פולחן לכהני דת וכתובים בחלקם באלפבית איטלקי עתיק, ונכתבו בין המאה ה-7 לפנה"ס למאה ה-1 לפנה"ס. 

בנוסף לשפה העתיקה, המונח משמש כיום גם על מנת לתאר את ניב השפה האיטלקית המדובר באזור אומבריה. 

==קישורים חיצוניים==
* 

אומברית
אומברית
קטגוריה:שפות עתיקות
צ'רקאסי

צֶ'רקָאסי (באוקראינית: Черкаси; ברוסית: Черкассы) היא עיר באוקראינה במרכז מחוז צ'רקאסי. נמצאת ליד נהר הדנייפר, דרום מזרחית לקייב. אוכלוסיית העיר מנתה בשנת 2001 296,191 נפש. בעיר קיימת קהילה יהודית קטנה.

==היסטוריה==
לראשונה מוזכרת ב-1384 כחלק מהנסיכות הוסאלית של קייב תחת שלטון הדוכסות הגדולה של ליטא. ב-1532 נעצרו חילותיו של חאן קרים, סאדט-גירי, סמוך לצ'רקאסי. לאחר איחוד לובלין ב-1569 בשליטת פולין. בתקופה זאת, רוב תושבי העיר נהיו קוזקים ולקחו חלק פעיל במרד של 1648. לאחר מכן חלק מההטמאנות הקוזאקית. לפי שלום אנדרוסובו ב-1667 חזרה לפולין. ב-1793 בחלוקת פולין השנייה צורפה לאימפריה הרוסית. במאה ה-19 התפתחה בעיר תעשיית הסוכר. בין 1918 ל-1922 עברה מיד ליד עד שב-1922 נהייתה חלק מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית. באוגוסט 1941 נכבשה על ידי הגרמנים, ב-14 בדצמבר 1943 שוחררה. מ-1954 משמשת כמרכז מחוז צ'רקאסי.

==יהודי צ'רקאסי==
הקהילה היהודית בעיר נוסדה ב-1762 לפי היתר מהמלכה קתרינה השנייה. הקהילה שגשגה, ובשנת 1910 נמנו בעיר כ-13,000 יהודים, כ-30% מהאוכלוסייה. באותה תקופה הייתה בעיר מרפאה יהודית, 13 בתי כנסת, תלמוד תורה ובית ספר יהודי. לאחר השתלטות הקומוניסטים על העיר, נסגרו בה בהדרגה כל המוסדות היהודיים.

בזמן הכיבוש הגרמני במהלך מלחמת העולם השנייה הוטלו על יהודי העיר שלא הספיקו להימלט ממנה גזירות שונות, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה וחובת ענידת סרט זרוע, ובאוקטובר 1941 רוכזו כולם בידי המשטרה האוקראינית בגטו שהוקם בעיר. בנובמבר 1941 נורו למעלה מ-300 מיהודי הגטו, ובחודשים שלאחר מכן חוסל הגטו בהדרגתיות, תוך רצח שארית יושביו.

בשנת 1989 חודשה הפעילות היהודית בעיר, ונפתח בה מרכז קהילתי. בשנת 1994 הוקמה בעיר קהילה דתית, וב-2003 נפתח מחדש בית הכנסת המקומי בראשות שליח חב"ד, הרב דב אקסלרוד בנו של הרב גדליהו אקסלרוד.

==ספורט==
קיימת בעיר קבוצת כדורסל בשם צ'רקסקי מנקיז, המשחקת בסופרליגה האוקראינית.

== ערים תאומות ==
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* [https://web.archive.org/web/20070927015843/http://www.fjc.ru/communities/CityLeaderIndex.asp?AID=91805 איחוד הקהילות היהודיות בחבר העמים]
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחוז צ'רקאסי: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוזות אוקראינה: ערי בירה
יצחק אריה זליגמן

הרב פרופ' יצחק אריה זליגמן (10 בינואר 1907 – 13 במאי 1982) היה חוקר מקרא ישראלי-הולנדי. עמד בראש החוג למקרא באוניברסיטה העברית בירושלים ונחשב כמי שנטל חלק מרכזי בעיצוב חוג זה, שבאמצעותו השפיע רבות על חקר המקרא בישראל.

== תולדות חיים ==
נולד באמסטרדם, הולנד לאביו רבי שמואל זליגמן, ולאמו יהודית למשפחת ורסהים, ובשנים שלפני מלחמת העולם השנייה (1936–1939) שימש כמרצה לתולדות עם ישראל ולמקרא בבית המדרש לרבנים באמסטרדם, שם הוסמך גם לרבנות. בתקופת המלחמה נכלא יחד עם אשתו ושתי בנותיו על ידי המשטר הנאצי במחנה המעבר וסטרבורק שבהולנד, וב-4 בספטמבר 1944 הועבר משם למחנה הריכוז טרזין שם שימש כספרן, יחד עם יהודים משכילים רבים. הוא שרד בתנאים הקשים שם, ולאחר המלחמה חזר להולנד ועבד כספרן במחלקת מדעי היהדות בספריית אוניברסיטת אמסטרדם בשנים 1946–1949. בתוך תקופה זו קיבל דוקטורט מאוניברסיטת ליידן (1948), עבודת הדוקטורט הייתה על תרגום השבעים לספר ישעיהו ונראה כי עבד עליה גם במחנות. באוניברסיטת אמסטרדם התמחה בלימודים קלאסיים, ושימש כחבר באקדמיה המלכותית של ארצות השפלה לאמנויות ולמדעים.

בשנת 1950 עלה לישראל מטעמים ציוניים, למרות שהוצעה לו פרופסורה בהולנד. הוא מונה מיד לתפקיד מרצה בכיר בחוג למקרא באוניברסיטה העברית. בשנת 1956 קודם לתפקיד פרופסור חבר, ובשנת 1966 קודם שוב לתפקיד פרופסור מן המניין. הוא יצא לגמלאות בשנת 1977. במשך שנותיו באוניברסיטה העמיד תלמידים הרבה, שלימים הלכו והרכיבו חלק נכבד מחוג זה, ביניהם זוכי פרס ישראל פרופ' שמריהו טלמון ופרופ' שרה יפת.

== ספרים ==
* הנבואה בישראל, אקדמון תשכ"ח
* מחקרים בספרות המקרא (קובץ מאמריו בעריכת אבי הורביץ, עמנואל טוב ושרה יפת), הוצאת מאגנס 1992

=== ספרים לכבודו ===
* יאיר זקוביץ ואלכסנדר רופא (עורכים), ספר יצחק אריה זליגמן: מאמרים במקרא ובעולם העתיק, א. רובינשטין תשמ"ג
* לזכרו של פרופ' י. א. זליגמן, המכון למדעי היהדות, האוניברסיטה העברית בירושלים תשמ"ג (חוברת בהפצה מוגבלת)

== קישורים חיצוניים ==
* [http://lib.cet.ac.il/pages/sub.asp?author=587 מאמרים לקריאה מאת י"א זליגמן], באתר מט"ח
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים בשואה: הולנד
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים הולנדים
קטגוריה:חוקרי מקרא ישראלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מקרא
קטגוריה:ישראלים ילידי הולנד
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:רבנים פרופסורים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:אסירים במחנה וסטרבורק
קטגוריה:אסירים בגטו טרזיינשטט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אמסטרדם
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982
יהושע אובסי

יהושע אובסֵי (1883 – 15 בדצמבר 1957) היה סופר עברי, עורך, מבקר, עיתונאי, מורה ומסאי.

==ביוגרפיה==
יהושע אובסי אובסייביץ' בורישנסקי נולד בעיירה קרליץ שבפלך מינסק של האימפריה הרוסית (רוסיה הלבנה). קיבל חינוך מסורתי ותורני, למד בישיבות של מיר ושל וולוז'ין. בגיל הנעורים רכש לו השכלה כללית, והיה תלמיד ברשת בתי הספר של חברת מפיצי השכלה, קודם ברוסיה ואחר כך בעיר גרודנה שברוסיה הלבנה. החל בעבודת ההוראה כבר בשנת 1910, בעודו נער.

בשנת 1915 היגר יהושע אובסי למערב אירופה, קודם לדנמרק, ואחר כך לאנגליה. מאנגליה המשיך בדרך הגירתו לארצות הברית, אליה הגיע בשנת 1918. שם שהה כמעט 40 שנה, ושימש כמורה במוסדות שונים, עד עלייתו לישראל באביב תשט"ז (1955).

אובסי נפטר ברמת גן בסוף שנת 1957, ערירי. נטמן בבית העלמין קריית שאול.

ראשית פרסומיו של אובסי בעיתונות העברית הייתה בעיתון "המליץ", ומאז פרסם את רשימותיו מסותיו מאמריו וביקורותיו בעיתונים עבריים רבים, ואפילו בכמה במות יידיש. לאחרונה שוב נזכר אובסי, כמי שהכיר בגדולתו של הסופר ס. יזהר, יחד עם מעטים נוספים, מיד עם פרסום סיפורו הראשון "אפרים חוזר לאספסת", בכתב העת "גליונות" של יצחק למדן, בקיץ 1938.

יהושע אובסי נפטר ב-15 בדצמבר 1957 ונקבר בבית העלמין קריית שאול.

==ספריו==
*מאמרים ורשימות, ניו יורק: אוהל, תש"ז 1947.

קבצים בעריכתו:
*קובץ ספורים: ממנדלי עד ביאליק: עם רשימות ביוגרפיות, סודר בידי י. אובסיי, ניו יורק: קרן ישראל מץ, תש"ב 1942.
* יהודה שטיינברג, קובץ סיפורים; סודר בידי י' אובסי ומ' פיינשטיין; מבוא: יעקב פיכמן, ניו יורק: קרן ישראל מץ, תש"ז 1947.

==לקריאה נוספת==
* אברהם צבי הלוי, ניו יורק: שירים ועיונים בספרותנו החדשה, תל אביב: המנורה, תשכ"ח, על יהושע אובסי ז"ל.

==קישורים חיצוניים==
* (נקרולוג קצר והספד)
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:סופרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1883
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1957
ג'ורג' פישר

ג'ורג' פישר (באנגלית: George Fisher, ידוע גם בכינויו "קורפסגריינדר" (Corpse Grinder - גורס הגופות); נולד ב-8 ביולי 1970) הוא סולן להקת הדת' מטאל קניבל קורפס. הוא הצטרף ללהקה בשנת 1995 לאחר שעזב את להקתו הקודמת "Monstrosity", והופיע לראשונה באלבום "Vile".<ref name=":0"></ref> הוא החליף את הסולן הישן, כריס ברנס, אשר עזב את הלהקה והתמקד בפרויקט הצד שלו, Six Feet Under.<ref></ref> בניגוד לברנס, שהשתמש במריחואנה כדי לרתום את צורת הגראולינג שלו, צורת השירה הגרונית הזו היא טבעית עבור פישר. פישר הוא גם סולן להקות Paths of Possession ו-Serpentine Dominion (דת' מטאל מלודי).<ref name=":0" /> פישר ידוע בתנועות ההד באנגינג שלו בזמן הופעותיו.

כינויו "קורפסגריינדר", ניתן לו בזמן ההכרות הראשונית עם להקתו הראשונה. אחד מהנוכחים שכח את שם משפחתו כשביקש לדבר עליו ובמקום זאת אמר "ג'ורג', הבחור ההוא מ-Corpsegrinder" וכך נדבק לו כינוי זה.

פישר מרבה לציין את צ'אק שולדינר מלהקת "דת'", כאדם אשר נתן לו את ההשראה הרבה ביותר.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דת' מטאל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
המפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית (לבנון)

המפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית (בערבית: <big> ألحزب ألتقدمي ألأشتراكي </big>, תעתיק מדויק: אלחזב אלתקדמי אלאשתראכי) היא מפלגה לבנונית הממוקמת במרכז-שמאל המפה הפוליטית ובעלת אידאולוגיה חילונית, באופן רשמי היא לא מזוהה עדתית אבל בפועל רוב תומכיה הם דרוזים.

== היסטוריה ==
=== הקמה ושנים ראשונות ===
המפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית נוסדה ב־5 בינואר 1949 על ידי שישה אנשים מרקעים שונים, הבולט שבהם היה כמאל ג'ונבלאט (שהוא גם אביו של מנהיג המפלגה הנוכחי) שהפך להיות מנהיג המפלגה, חמשת האחרים היו פריד גבראן, אלברט אדיב, עבדאללה עלילי, פאוז ריזק וג'ורגס האנה.

בשנת 1951 המפלגה אירחה בביירות את הכינוס הראשון של מפלגות סוציאליסטיות מרחבי העולם הערבי, נציגים מסוריה, מצרים ועיראק השתתפו בכינוס.

בשנת 1951 המפלגה הצליחה בפעם הראשונה להכניס נציגים לפרלמנט ועד שנת 1972 היא החזיקה סיעה בפרלמנט שמספר הנציגים שלה היה בין שלושה לשישה.

=== מלחמת האזרחים ===
בהתחלה למפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית ולמנהיגה היו הסתייגויות בדבר הצורך להקים מיליציה בשליטת המפלגה אבל בסופו של דבר הצליחו להקים זרוע צבאית חזקה.

בזמן מלחמת האזרחים הלבנונית המפלגה הייתה מרכיב מרכזי בתנועה הלבנונית הלאומית, שהייתה קואליציה של מפלגות שתמכו במחנה הרדיקלי בזמן מלחמת האזרחים.

המפלגה הצליחה לכבוש את רובו של הר הלבנון ושל מחוז הרי השוף, יריביהם העיקרים במלחמה היו פלנגות המרונים, כוחה של המפלגה נפגע עם ההתנקשות בכמאל ג'ונבלאט, בנו וליד ג'ונבלאט ירש אותו כמנהיג המפלגה.

המפלגה הצליחה להקים מינהל אזרחי יעיל במחוז הרי השוף מאז שישראל נסוגה משם בשנת 1983, השליטה שלה נמשכה עד תום מלחמת האזרחים בשנת 1990.

=== אחרי המלחמה ===
אחרי סיום המלחמה ג'ונבלאט החזיק בכמה משרות ממשלתיות אבל אחר כך הצטרף לאופוזיציה שהתנגדה לשליטת סוריה במדינה, בניגוד לרוב חבריו לאופוזיציה הוא לא התנגד לנוכחות הצבא הסורי אלא להשפעה הלא ראויה שיש למודיעין הסורי בלבנון.

אחרי העברת החלטת 1559 של מועצת הביטחון, שקראה לנסיגה של כל הכוחות הזרים מלבנון ולפרוק כל המיליציות, ג'ונבלאט נהפך להיות חבר מרכזי באופוזיציה, למרות שהוא התנגד לפירוק חזבאללה מנשקו ושמר על קשרים איתם, אולם אחר כך הוא שינה את דעתו והפך למתנגד קיצוני של חזבאללה והחליט לתמוך בפירוקם מנשק בטענה שסוריה ואיראן מנסות להשתלט על לבנון דרך חזבאללה.

==קישורים חיצוניים==
* 

סוציאליסטית
קטגוריה:לבנון: מיליציות
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1949
DOC

DOC או doc (קיצור של "document") היא סיומת המאפיינת סדרה של פורמטים קנייניים של חברת מיקרוסופט לקובצי טקסט עשירים שבשימוש גרסאות שונות של מעבד התמלילים וורד. במקורה היה שימוש בסיומת זאת עבור קבצים בפורמט טקסט פשוט (להבדיל מטקסט עשיר) במגוון רחב של מערכות הפעלה. במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20 רווח השימוש בסיומת DOC לסימון קבצים בפורמט קנייני של מעבד התמלילים WordPerfect, ולאחר מכן בשנות ה-90 חברת מיקרוסופט אימצה את הפורמט למעבד התמלילים וורד מתוצרתה. כיום מזהים מרבית משתמשי המחשב את הסיומת עם המוצר של מיקרוסופט.

הפורמט יכול לכלול בתוכו טקסט מעוצב, תמונות, טבלאות, נוסחאות, ואף שפת תסריטי מקרו, שהופכים קובץ מידע לקובץ הרצה. התכונה האחרונה היא פתח לווירוסי מקרו ותוכנות זדוניות שונות המנצלות פרצות אבטחה בפורמט. חברות לא מעטות השתמשו בפורמט זה, בדגש על שפת התסריט שלו, כפלטפורמה לפתרונות מחשוב שונים.

במשך זמן רב היה צורך להשתמש בהנדסה הפוכה כדי לפענח את מבנה הפורמט, אך משלב כלשהו פיתחה חברת מיקרוסופט את ההגדרה, ועד פברואר 2008 ניתן היה לקבל את הגדרות הפורמט לפי בקשה מחברת מיקרוסופט. לאחר שתיעוד הפורמט שוחרר במסגרת פרויקט OpenOffice.org של חברת סאן מיקרוסיסטמס, שחררה מיקרוסופט את ההגדרות תחת "הבטחת שימוש פתוח בהגדרות".

כיום פורמט זה הוא אחד מהפופולריים בתחום של קובצי טקסט עשירים, מאחר שמעבד התמלילים וורד הפך להיות מעבד התמלילים הנפוץ ביותר בעולם. עם זאת, בתכנת וורד 2007 הציגה מיקרוסופט פורמט קבצים חדש המשמש כברירת מחדל, docx, קובץ מכווץ הכולל בתוכו, בין השאר, קובצי XML.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קובצי טקסט
ד' בתשרי

==חגים ומועדים==
* היום הרביעי של עשרת ימי תשובה
* בשנה שחל ג' בתשרי בשבת, נדחה צום גדליה ליום זה

==אירועים היסטוריים==

* ה'תרצ"ט – נחתם הסכם מינכן: מנהיגי אנגליה, צרפת, גרמניה הנאצית ואיטליה חותמים על הסכם המאפשר לגרמניה לספח את חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה
* ה'ת"ש – ברית המועצות פולשת לפולין
* ה'תש"ך – הכרמלית, הרכבת התחתית של חיפה, מתחילה לפעול
* ה'תשנ"ו – נחתם הסכם אוסלו ב'

==בר מצווה==
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בד' בתשרי היא פרשת וילך, אם ראש השנה חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה. אם ראש השנה חל בשבת בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו. אם ראש השנה חל ביום חמישי בשנת בר המצווה, תיפול שבת בר המצווה ביום כיפור, ואז דוחים את הקריאה בתורה לסוכות.

==נולדו==
* ה'תרמ"ט – הרב נח גד וינטרוב מחבר ספרים 
* ה'תש"ך – הרב חיים שלמה דיסקין, רבה הראשי האשכנזי של קריית אתא, ושליח חב"ד הראשי במקום.
* ה'תשל"א – מרדכי כהנא, קצין צה"ל
* ה'תשל"ד – מיקי בוגנים, מעצב שיער, איש אופנה ומנחה טלוויזיה ישראלי

==נפטרו==
* ה'תק"ח – רבי צבי הירש ביאלה, רב וראש ישיבה אשכנזי-פולני. רבן של ביאלה והלברשטאדט ומחבר שו"ת עטרת צבי וספרי "כוס ישועות" על התלמוד הבבלי (נולד בערך בשנת ה'ת"ל).
* ה'תקפ"א – הרב אברהם דנציגר, מחבר החיי אדם (נולד ב-ה'תק"ח)
* ה'תקצ"א - רבי משה טוביה מזונטהיים רבה של הנאו, ומגדולי רבני יהדות גרמניה בתקופתו (נולד כ"ח בטבת ה'תקי"ג)
* ה'תרל"ט – הרב יהודה בן שלמה חי אלקלעי, ממבשרי הציונות

----

* ג' בתשרי – ה' בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א04
י04
ה' בתשרי

==חגים ומועדים==
* היום החמישי של עשרת ימי תשובה

==אירועים היסטוריים==
הרכבת לירושלים בנחל רפאים
* – רבי עקיבא נחבש על ידי הרומאים
* ה'תקי"ג – היום האחרון של הלוח היוליאני באימפריה הבריטית
* ה'תקמ"ח – חוקת ארצות הברית מוכרזת בפילדלפיה
* ה'תרנ"ג – ראשית הרכבת בישראל, נחנכה המסילה הראשונה בין יפו לירושלים, שאורכה היה 82 ק"מ וזמן הנסיעה 3 שעות ו-50 דקות
* ה'תרצ"ט – נוויל צ'מברלין, ראש ממשלת בריטניה, חוזר לארצו לאחר שחתם על הסכם מינכן ומכריז כי השיג "שלום בתקופתנו" (Peace for our time)
* ה'תש"א – גרמניה פולשת לרומניה

==בר מצווה==
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בה' בתשרי היא פרשת וילך, אם ראש השנה חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה. אם ראש השנה חל בשבת בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו. אם ראש השנה חל ביום חמישי בשנת בר המצווה, תיפול שבת בר המצווה ביום כיפור, ואז דוחים את הקריאה בתורה לסוכות.

==נולדו==
* – נפתלי בנו השישי של יעקב אבינו
* ה'תרל"ח – משה צבי סגל, חוקר מקרא וספרות עברית (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
* ה'תרס"ט – דוד אויסטרך, כנר יהודי-רוסי, (נפטר ב-ה'תשל"א)
* ה'תרע"ה – אליהו לנקין, מפקד האצ"ל בירושלים והאונייה אלטלנה (נפטר בה'תשנ"ד)
* ה'תרפ"ב – אברהם מלמד, חבר הכנסת מטעם המפד"ל (נפטר ה'תשס"ו)
* ה'תשט"ז – ישראל כ"ץ, חבר הכנסת ושר מטעם הליכוד
* ה'תש"ך – מואיז בן הראש, סופר ומשורר ישראלי
* ה'תש"ל – קובי אוז, מוזיקאי וסופר ישראלי, סולן להקת טיפקס

==נפטרו==
* ב'שכ"ה – נפתלי, בנו של יעקב.
* ה'תש"ב – הרב שמעון רוזובסקי, רבה האחרון של איישישוק
* ה'תשכ"ו – הרב ירוחם ורהפטיג, תלמיד חכם ומחבר ספרים ליטאי
* ה'תשנ״ב – הרב ברוך שלום אשלג, בנו של מחבר פירוש 'הסולם' על ספר הזוהר
* ה'תשס"ב – אייזק שטרן, כנר יהודי-אמריקאי (נולד ה'תר"פ)
* ה'תש"ע – הרב בן ציון ליפסקר, רבה הראשי של ערד וחבר בבית דין רבני חב"ד (נולד ה'תש"ד)

----
* ד' בתשרי – ו' בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א05
י05
ג'ון מורי ריימר-ג'ונס

ג'ון מורי ריימר-ג'ונס

ג'ון מורי ריימר-ג'ונס (באנגלית: John Murray Rymer-Jones; 1897, אנגליה - 1993), מפקד משטרת המנדט הבריטי בארץ ישראל מאוגוסט 1943 עד מרץ 1946.

באוגוסט 1943 נתמנה ריימר-ג'ונס למפקד המשטרה הבריטית בארץ ישראל. בתחילת כהונתו, במהלך מלחמת העולם השנייה, היה המצב בארץ ישראל רגוע יחסית. ההגנה והאצ"ל נמנעו מפעולה נגד הבריטים, הלח"י רק החל להתאושש מהמכה שניחתה עליו בתחילת 1942 והערבים לא חידשו את המהומות לאחר שמאורעות תרצ"ו - תרצ"ט נסתיימו בשנת 1939. לקראת תום מלחמת העולם השנייה נערך ריימר-ג'ונס לחידוש הפעילות של היישוב נגד הבריטים שהתבטא בהגברת ההעפלה ובהמשך במאבק מזוין נגד שלטונות המנדט.

ריימר-ג'ונס מילא את תפקידו כמפקד משטרת המנדט עד חודש מרץ 1946, מועד שבו שב לאנגליה. בשנת 1948, בשלהי תקופת המנדט, ביקר ריימר-ג'ונס שוב בארץ ישראל על מנת לגייס למשטרת לונדון שוטרים בריטים שעמדו לסיים שירותם בארץ ישראל.

בשנים 1950 עד 1959 שירת ריימר-ג'ונס כעוזר למפקד הראשי של משטרת לונדון רבתי (המטרופוליטנית). בינואר 1950 קיבל ריימר-ג'ונס תואר אבירות.

ג'ון ריימר-ג'ונס האריך ימים ונפטר בשנת 1993 בגיל 96 שנים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20060720074746/http://www.wyevalley.worldonline.co.uk/gallery.htm Gallery of Commandants of Police and Inspector Generals], גלריית תמונות של מפקדי משטרת המנדט הבריטי בארץ ישראל

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפקדי משטרת המנדט
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית המלכותית בווליץ'
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1897
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1993
מערכת כוכבי לכת

הדמיית אמן של מערכת כוכבי לכת
צילום חלל מעובד של מערכת כוכבי לכת HR8799
מערכת כוכבי לכת או מערכת פלנטרית (באנגלית: Planetary System) היא מערכת בה גרמי שמים שונים כמו כוכבי לכת, כוכבי לכת ננסים, אסטרואידים, מטאורואידים, שביטים ואבק קוסמי נמצאים במסלול סביב כוכב בודד או מערכת מרובת כוכבים.

מערכת כוכבי הלכת בה אנו נמצאים, המכונה מערכת השמש, מורכבת מהשמש, שמונה כוכבי לכת (בהם כדור הארץ), כמה כוכבי לכת ננסיים, אסטרואידים, שביטים ומספר רב של גופים קטנים יותר.

בתחילת המאה ה-21, חקר מערכות כוכבי לכת נמצא בחיתוליו היות ששיטות לאיתור כוכבי לכת וגופים גדולים אחרים הנמצאים במסלול סביב כוכבים החלו להתפתח רק בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20. טלסקופ החלל קפלר לדוגמה הוא אחד הכלים שמאתר כוכבי לכת חוץ שמשיים ומערכות שלהם. למרות המגבלות התצפיתיות, קיים מחקר תאורטי נרחב בנוגע למבנה והיווצרות של מערכות פלנטריות.

המודלים המקובלים משערים כי מערכת פלנטרית נוצרת מדיסקה קדם-פלנטרית. מנגנונים כגון ספיחה על ליבה מסבירים את המבנים של חלק מהמערכות הפלנטריות. למרות המידע המוגבל, כבר ניתן להבחין במגמות סטטיסטיות במערכות מוכרות.

==ראו גם==

* OGLE-2005-BLG-390Lb – כוכב הלכת הסלעי הראשון שהתגלה מחוץ למערכת השמש
* מערכת השמש
* דיסקה קדם-פלנטרית

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:כוכבי לכת חוץ-שמשיים
קטגוריה:כוכבי לכת
ט"ו בתשרי

==חגים ומועדים==
* היום הראשון של חג הסוכות
* סוף עונת החום ותחילת עונת הזרע

==אירועים היסטוריים==
ברנרד פיקרט: יהודים הולנדים פורטוגזים ספרדים במאה ה-18 יושבים בסוכה
* ה'ת"ר – הקמת חסידות איזביצה על ידי רבי מרדכי יוסף ליינר, תלמידם של רבי שמחה בונים מפשיסחה ורבי מנחם מנדל מקוצק
* ה'תרנ"ט – הצאר ניקולאי השני מצווה על גירוש היהודי רוסיה מהערים הגדולות של האימפריה הרוסית
* ה'תש"ד – מרד האסירים במחנה ההשמדה סוביבור: 14 אנשי אס אס ושומרים אוקראינים נרצחים בידי מחתרת שפעלה במחנה, ולמעלה מ-300 אסירים מצליחים להימלט מהמחנה
* ה'תש"ה – מרד ורשה מסתיים בכניעת הכוחות הפולניים

==נולדו==
הרב [[אברהם אלקנה כהנא שפירא במסירת שיעור כללי בישיבת מרכז הרב]]
* ב'ק"ח – יעקב אבינו (על-פי המסורת)
* ה'תרנ"ה – משה שרת, ראש הממשלה השני (נפטר ה'תשכ"ה)
* ה'תרנ"ז – אורי צבי גרינברג, משורר עברי (נפטר ה'תשמ"א)
* ה'תשל"ה – אלכס אברבוך, קופץ במוט ישראלי
* ה'תשמ"ז – עידן יניב, זמר ישראלי

==נפטרו==
* – יעקב אבינו (על-פי המסורת)
* ה'תקמ"ח – רבי יצחק אייזיק הכהן כץ מתלמידי המגיד ממזריטש (נולד ה'תקי"ג)
* ה'תרנ"ה – רבי מרדכי לייפער, האדמו"ר מנדבורנא
* ה'תרפ"ו – הרב מאיר אריק רבן של יאזלוביץ וטרנוב (טארנא) שבגליציה, מגדולי רבני גליציה (נולד ב-ה'תרט"ו)
* ה'תש"ד – שאול טשרניחובסקי, רופא ומשורר עברי (נולד ה'תרל"ה)
* ה'תשמ"ו – המשוררת יונה וולך (נולדה ה'תש"ד)
* ה'תשס"ח – ישראל סגל, עיתונאי וסופר ישראלי (נולד ה'תש"ד)
* ה'תשס"ח – הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, דיין, הרב הראשי לישראל (ה'תשמ"ג עד ה'תשנ"ג) וראש ישיבת מרכז הרב. (נולד ה'תרע"א)

----

* י"ד בתשרי – ט"ז בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א15
י15
סימפרופול

סימפרופול (ברוסית: Симферо́поль, באוקראינית: Сімферополь, בטטרית של קרים: Aqmescit) היא הן המרכז האדמיניסטרטיבי של המחוז הפדרלי של קרים, והן בירת רפובליקת קרים בחצי האי קרים, המצוי במחלוקת בין אוקראינה, הטוענת לבעלות עליו, לבין רוסיה, שסיפחה אותו לאחר משאל עם.

העיר, השוכנת בעמק הנהר סלגיר , מנתה בינואר 2016 כ-336,000 תושבים. מזג האוויר נוח, ובעיר נושבות רוחות הרריות שמונעות זיהום האוויר. בקיץ הרוחות ההרריות מונעות יובש.

==היסטוריה==
ההתיישבות האנושית הראשונה על שטחה של סימפרופול המודרנית הופיעה בעידן הפרהיסטורי. בתקופה הקדומה במקום שכנה העיר נאפולי הסקיתית. בתקופת חאנות קרים במקום התקיימה עיר טטרית אקמסג'יד (מסגד לבן), ששימשה כמקום מושבו של האיש השני בממלכה.

העיר המודרנית נוסדה ב-1784 בצו מטעם הנסיך גריגורי פוטיומקין לאחר כיבוש חצי-האי על ידי האימפריה הרוסית. שמה של העיר נגזר מיוונית - "עיר שימושית" בתרגום מילולי. במהלך מלחמת קרים מוקמה בעיר מפקדה ראשית של הצבא הרוסי. בנוסף לכך נפתחו בעיר בתי החולים הצבאיים של כוחות הרוסים בחצי האי קרים. חיילים רבים שמתו ממחלות או מפציעות בבתי החולים נקברו בעיר (מספרם מוערך בכ-30 אלף). במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה הייתה בעיר המפקדה עליונה של כוחות הצבא הלבן בפיקודו של הגנרל פיוטר וראנגל. העיר נכבשה על ידי הצבא האדום ב-13 בנובמבר 1920.

החל משנת 1921 ועד לפלישה הנאצית לברית המועצות ב-1941 הייתה סימפרופול בירת הרפובליקה האוטונומית של קרים. במהלך מלחמת העולם השנייה נכבשה העיר על ידי הצבא הגרמני ב-1 בנובמבר 1941. במהלך הכיבוש הגרמני, שנמשך כשנתיים וחצי, ביצעו הנאצים כמה מעשי טבח באוכלוסייה של העיר - כ-22 אלף איש נרצחו בה.

באפריל 1944 שוחררה העיר על ידי הצבא האדום. כחודש לאחר השחרור גורשו כל תושביה הטטרים של סימפרופול לקזחסטן באשמת שיתוף פעולה עם הנאצים. באותה שנה בוטלה הרפובליקה האוטונומית של קרים, היא הפכה למחוז (אובלסט) רגיל ברפובליקה הפדרטיבית הרוסית. בשנת 1954 סימפרופול, ביחד עם כל המחוז של קרים, הועברה לרפובליקה הסוציאליסטית של אוקראינה. ההעברה בוצעה לכבוד 300 שנה לאיחוד בין רוסיה לאוקראינה. משנת 1991 (לאחר התפרקות ברית המועצות וכינון אוקראינה העצמאית) סימפרופול היא שוב בירת הרפובליקה האוטונומית של קרים.

בפברואר 2014, עם שכוך אירועי יברומאידאן, חמושים פרצו לבניין המועצה העליונה של חצי האי קרים (בית המחוקקים של חצי האי) הממוקם בעיר. החמושים הורידו את הדגל האוקראיני והציבו במקומו את דגל רוסיה. לאחר מכן, במשאל עם שהוגדר כלא-חוקי על ידי הקהילה הבינלאומית, סופח חצי האי קרים לרוסיה, וסימפרופול נקבעה כבירת המחוז הפדרלי קרים. לפי שעה, קרים נחשבת כשטח מחלוקת תחת שליטה דה פקטו של רוסיה ודה יורה, לדעת הקהילה הבינלאומית, כשטח כבוש של אוקראינה.

==כלכלה==
העיר מהווה מרכז תעיישתי של חצי האי. רוב קשרי התחבורה דרך האוויר ומסילת רכבת עוברות דרך העיר.

בעיר פועל מטה של הבנק הלאומי הרוסי למסחר, הבנק הגדול באזור.

היו תוכניות בהסדרת תעופה אזרחית מבסיס חיל האוויר בלבק הסמוך. תוכניות אלו נכון ל-2022 טרם מומשו.

==הקהילה היהודית==

האוכלוסייה היהודית של העיר (כ-14,000 איש) הושמדה כליל בדצמבר 1941 על ידי איינזצגרופן ד' בפיקודו של אוטו אולנדורף. גם בעת הזו נמצאו בודדים שהצילו יהודים ובהם טטיאנה זלנסקיה ויקטרינה קולסניקובה שהצילו ילדים יהודיים והוכרו כחסידת אומות העולם.

== ערים תאומות ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:רפובליקות של רוסיה: ערי בירה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1784
תיאה

במיתולוגיה היוונית, תֵיאַה (יוונית: Θεία) היא טיטאנית שילדה לאחיה היפריון את הליוס, אל השמש; את סלנה, אלת הירח; ואת אאוס, אלת השחר.

פירוש השם "תיאה" הוא בפשטות "אלה". לעיתים כונתה גם אאוריפסה. היא תוארה כמי שמביאה עמה גוונים של זוהר והילה.

במדע המודרני נהוג לכנות בשם "תיאה" גרם שמימי היפותטי שבהתנגשו בכדור הארץ יצר את הירח (זוהי אחת התאוריות לאופן היווצרותו של הירח).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טיטאנים
כ"ג בתשרי

בכ"ג בתשרי מתחילה תקופת "אחרי החגים", הבאה לאחר סדרת החגים הארוכה של חודש תשרי.

פרשת הבר מצווה של ילד שנולד בכ"ג תשרי היא תמיד פרשת בראשית.

==חגים ומועדים==
* שמחת תורה בחו"ל שבה מקיימים יום טוב שני של גלויות
* אסרו חג סוכות
* שמיני עצרת לפי לוח השנה במגילות קומראן

==אירועים היסטוריים==
"הבימה" מעלה את "[[הדיבוק". הצגת הבכורה הייתה בתיאטרון ניזניקיסלובסקה במוסקבה ב-31 בינואר 1923]]
* ג'תתכ"ח – גמלא העתיקה נכבשת בידי הרומאים.
* ה'תרצ"ט – נוסד בית הספר הימי בחיפה, חלוץ בתי הספר הימיים בארץ ישראל
* ה'תש"ו – נחנך תיאטרון הבימה
* ה'תשל"ז – מתחילים הלימודים באוניברסיטה הפתוחה בישראל
* ה'תש"ן – נחתם הסכם טאיף שסיים את מלחמת האזרחים בלבנון
* ה'תשס"ה – פיגוע תופת בסיני: מכונית תופת התפוצצה במלון הילטון טאבה, שקרס חלקית ושתי מכוניות התפוצצו לאחר מכן בראס א-שטן
* ה'תשס"ו – חמישה הרוגים בפיגוע התאבדות שבוצע על ידי ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בשוק מקומי בחדרה

==נולדו==
* ה'תקי"ז – נולד יצחק אייכל, עיתונאי עברי גרמני, מאבות תנועת ההשכלה היהודית. (נפטר בה'תקס"ד)
* ה'תר"ד – יחיאל מיכל פינס, הוגה דעות ציוני, מאבות הציונות הדתית, איש חיבת ציון. (נפטר בו' באדר ב' ה'תרע"ג)
* ה'תש"ה – הרב חיים שלום דייטש, משפיע חב"די, ראש כולל אברכים בבית הכנסת צמח צדק ומשפיע של קהילת מעייני ישראל.
* ה'תש"ו – אהוד אולמרט, ראש ממשלת ישראל לשעבר.
* ה'תש"י – צבי הנדל, חבר כנסת, סגן שר מטעם מפלגת תקומה.

==נפטרו==
* – רבנו חנוך בן רבנו משה מקורדובה (מארבעת השבויים)
* ה'תר"ע – נפתלי הרץ אימבר, מחבר "התקווה" ההמנון הלאומי של ישראל
* ה'תרע"ח – שרה אהרנסון נפטרה לאחר 3 ימים של ייסורים מניסיון התאבדותה לאחר שהטורקים גילו את מרכז מחתרת ניל"י בזכרון יעקב (נולדה ה'תר"ן)
* ה'תשל"ב – הרב דוד יונגרייז, ראב"ד העדה החרדית בירושלים.
* ה'תשל"ה – אוסקר שינדלר, תעשיין, חסיד אומות העולם (נולד ה'תרס"ח)
* ה'תש"פ – הרב ניסים קרליץ, מגדולי פוסקי היהדות החרדית.

----
* כ"ב בתשרי – כ"ד בתשרי
* תשרי

א23
י23
טוויד

אריג טוויד
טוויד הוא סוג של אריג המיוצר מצמר בתערובות שונות, הנטווה מחוטים עבים ובאריגה יחסית גסה. חלק מאריגי הטוויד מופיעים בדוגמאות שונות, כמו פישבון (אדרת דג), פרינס דה גל (משבצות עבות ודקות משולבות), פייה דה פול (דוגמה המזכירה רגלי תרנגול) ומשבצות פפיטה שונות.

שם האריג נלקח מנהר טוויד (Tweed river) שמהווה בחלקו המזרחי את הגבול הגאוגרפי בין אנגליה לסקוטלנד.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:בדים
קטגוריה:צמר
מניין המצוות על פי ספר החינוך

מניין תרי"ג מצוות, כפי שהוא מופיע בספר החינוך, מבוסס על מניין המצוות שמנה הרמב"ם בספר המצוות. החידוש העיקרי של מניין זה אינו ברשימת המצוות ובשיטת המנייה, אלא בעיקר בסדר המצוות. החינוך מסדר את המצוות על פי סדר פרשיות התורה, ומציין את מספר המצוות המופיעות בכל פרשה ומספרן של מצוות עשה ולא תעשה בכל פרשה.

עם זאת, ישנו הבדל בן מצווה אחת בין מניין הרמב"ם למניין המופיע בספר החינוך. מצווה תפ"ז בספר החינוך, היא האיסור להקריב קרבן פסח בבמת יחיד בתקופה שיש "היתר במות", אינה מופיעה בספר המצוות לרמב"ם. מאידך, לאו קמ"ח בספר המצוות לרמב"ם, הוא האיסור לזר (מי שאינו כהן) לאכול קדשי קדשים, אינו נמנה במניין המצוות של ספר החינוך. אמנם, ככל הנראה גם שינוי זה אינו חידוש של המחבר ואינו פרי כוונה לסטות ממניינו של הרמב"ם, אלא נובע מנוסח מוטעה של ספר המצוות שהיה לפני המחבר (ראו בערך ספר החינוך).

ישנם שני דפוסים לספר החינוך, דפוס פרנקפורט ודפוס ונציה. מניין המצוות שונה בין שניהם. המניין המובא כאן הוא מנין דפוס פרנקפורט הנפוץ יותר.

==מקרא==
* מספר – מספר המצווה במניין ספר החינוך
* שם – שם המצווה
* ערכים – ערכי המצווה
* קרוב – מצוות קרובות
* רמב"ם – מספר המצווה בספר המצוות לרמב"ם

==ספר בראשית==

===פרשת בראשית===

|}

===פרשת לך לך===

|}

===פרשת וישלח===

|}

==ספר שמות==
===פרשת בא===

|}

===פרשת בשלח===

|}
===פרשת יתרו===

|}

===פרשת משפטים===

|}

===פרשת תרומה===

|}

===פרשת תצווה===

|}

===פרשת כי תשא===

|}

===פרשת ויקהל===

|}

==ספר ויקרא==
===פרשת ויקרא===

|}

===פרשת צו===

|}

===פרשת שמיני===

|}

===פרשת תזריע===

|}

===פרשת מצורע===

|}

===פרשת אחרי מות===

|}

===פרשת קדושים===

|}

===פרשת אמור===

|}

===פרשת בהר===

|}

===פרשת בחוקותי===

|}

==ספר במדבר==
===פרשת נשא===

|}
===פרשת בהעלותך===

|}

===פרשת שלח לך===

|}
===פרשת קרח===

|}

===פרשת חקת===

|}

===פרשת פינחס===

|}
===פרשת מטות===

|}
===פרשת מסעי===

|}

==ספר דברים==
===פרשת דברים===

|}
===פרשת ואתחנן===

|}

===פרשת עקב===

|}

===פרשת ראה===

|}

===פרשת שופטים===

|}

===פרשת כי תצא===

|}

===פרשת כי תבוא===

|}

===פרשת וילך===

|}

==ראו גם==
*מניין המצוות על פי הרמב"ם
*מניין המצוות על פי הרמב"ן

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ספרי מצוות
כארתלי תחתית

כארתלי תחתית (בגאורגית: ქვემო ქართლი, מילולית: כּווֶמוֹ כּארתלי) הוא מחוז בדרום-מזרח גאורגיה ומחוז היסטורי בתקופת ממלכת איבריה. מאוחר יותר הייתה חלק מהמחוז ההיסטורי במזרח גאורגיה, כארתלי. בתחומה נכללים המחוזות ההיסטוריים: תריאלתי וגאצ'יאני.

== תת-מחוזות ==

# רוסתווי
# נפת בולניסי
# נפת גרדבני
# נפת דמניסי
# נפת תתרי צקארו
# נפת מרנאולי
# נפת צאלקה

== יישובים ==

הישובים במחוז: 

* ערים: 7 (רוסתווי, בולניסי, גרדבני, דמניסי, תתרי צקארו, מרנאולי, צאלקה)

* עיירות: 8 (דידי לילו, קוג'ורי, כאזרתי, מנגליסי, תמריסי, שאומיאני, בדיאני, תריאלתי)

* כפרים: 338

== מושלים ==

1994 - לוואן מָמַלאדזֶה
2003 - זוּראב מֶליכּישווילי
2004 - יוֹסב מאזמישווילי
2004 - זוּראב מֶליכּישווילי (בפעם השנייה)
2008 - דוד (דווית) קירקיטאדזֶה

== אתרים ==

* בולניסיס סיוני - בתרגום חופשי "כנסיית ציון של בולניסי" (המאה החמישית)
* מנזר פיטרתי
* מצודת בירתוויסי
* אתר דמניסי - כפר ומצודה חרבים מימי הביניים שבו נתגלה הממצא הראשון של הומו גאורגיקוס (1983).
* עיר המצודה סאמשווילדה

==האסלאם בכארתלי תחתית ==

מרנאולי, יחד עם בולניסי ודמניסי, נמצאת באזור המאוכלס ברוב אזרי מוסלמי. האזור הוא אזור אסטרטגי על גבול ארמניה ואזרבייג'ן, בצומת ציר תחבורה חשוב מהים הכספי וציר צינור הנפט באקו-טביליסי-ג'ייהאן. אזור זה, אשר במשך שנים רבות היה חלק מהאימפריה הספווית האיראני, היה תחת השפעה ישירה של האסלאם השיעי. הרחבת השטח הספווית באזור הקווקז, תחת שאה עבאס במאה ה -17, הוביל להתפשטות השיעה באזור. שליטת השלטון המרכזי, תחת האימפריה הספווית, הייתה קפדנית ובעלי הדרגות השונים היו קשורים בקשר הדוק עם הממשלה. משנת 1928 ואילך, עם השתלטות האימפריה הרוסית על הקווקז וקביעת הגבול על נהר האראקס, הביא את האסלאם השיעי באזרבייג'ן ובגאורגיה לניתוק מהמרכזים התאולוגיים החשובים באיראן ועיראק. ניתוק שהתגבר עם מסך הברזל הסובייטי שבא לאחר מכן וקטע בפועל כל קשר עם איראן. העלייה לרגל לערים כרבלא, משהד, נג'ף וקום, היו בלתי אפשריות. הכרזת העצמאות של אזרבייג'ן וגאורגיה בשנת 1991 מצאה את האסלאם מוחלש. מדיניות האתאזם הסובייטית והניתוק מהמרכזים התאולוגיים הביאו למחסור בהדרכה תאולוגית, חולשה אידאולוגית של הארגונים האיסלאמיים ועוד. 

עם התפוררות העידן הסובייט בקווקז, נחתו, שליחי הדת האיראניים, בגאורגיה ובקווקז בכלל ותוך זמן קצר החלו להפתח מדרסות ומסגדים. חודשה העלייה לרגל לערים הקדושות בעיראק (עד לפלישת האמריקאים) ולאיראן. בעוד שבתקופה הסובייטית נשלחו הצעירים מהקווקז ללמוד בבוכרה המוסלמית החלו משלב זה ללמוד גם באוניברסיטאות בעולם הערבי, באיראן ובטורקיה. מאות צעירים באזרבייג'ן וגאורגיה לקחו יוזמה והחלו ללמוד תאולוגיה במשהד ובקום ומיעוטם בטהראן וקזווין (قزوین) (מחוז קזווין). החיית הקישורים של הקהילות המוסלמיות בגאורגיה ובקווקז חיברה מחדש את האזור לקהילה השיעית העולמית.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:גאורגיה: מחוזות
קטגוריה:כארתלי