OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
האזור האירנו-טורני

נוף מנהר ה[[נילוס במצרים]]
האזור האירנו-טוּרָני הוא אזור פיטוגאוגרפי, הכולל ברובו צמחייה אופיינית לו אך מצויים בו גם צמחים השכיחים באזורים אחרים. הוא משתרע בצורת רצועה רחבה לאורך כל צפון אפריקה, חצי האי סיני, חצי האי ערב, דרום סוריה, עיראק, איראן וטורקיה. הוא נמשך גם לאפגניסטן, טורקמניסטן, מרכז אסיה, טיבט ועד מדבר גובי.

קווי האופי המיוחדים לאזור:
* האקלים מדברי טיפוסי , יבשתי קיצוני, ונושא אופי קיצוני של אקלים ים תיכוני: החורף קר ושילגי, האביב והסתיו גשומים והקיץ חם ויבש.
* המשקעים מרוכזים בחורף וכמותם לא עולה על 200 מ"מ .
* שאר תנאי האקלים לא נוחים לגידול צמחים: רוחות יבשות ולחות נמוכה הגורמים בין השאר להתאדות רבה.
* הצמחייה עשירה במספר המינים אך הצומח דל מאוד, הכסות דלילה ואזורים שלמים ללא עשב.
* הצומח הוא של ערבה, מדבר או "יער-ערבתי", דהיינו: ערבה שפזורים בה עצים בודדים מרוחקים זה מזה.
* הגידולים מוגבלים לנאות מדבר ובקרבת נחלים.

תחומי החקלאות באזור האירנו-טורני הם בעמק הנילוס ובעמקי הפרת והחידקל – נאות המדבר של האזור.

=== בישראל ===
בארץ-ישראל נפוצים מינים אירנו-טורניים רבים: כ-320 מינים בעלי טיפוס תפוצה אירנו-טורני, ועוד כ-600 מינים בעלי טיפוס תפוצה מעורב, הכולל מרכיב אירנו-טורני (על פי אתר צמחיית ישראל ברשת). בין המינים האלה נמנים אירוס הדור, זוטה ובורית רפואית.

עיקר התפוצה של מינים אלה בארץ היא באזור חגורת הספר, הר הנגב, והחרמון. לכן אזור ספר המדבר והר הנגב כונה בפי הבוטנאים אלכסנדר איג ומיכאל זהרי האזור האירנו-טורני בארץ-ישראל. אולם אנליזה סטטיסטית של התפלגות טיפוסי התפוצה של כלל מיני הצומח באזורים אלה הראתה, שאלו אינם אלא אזורי מעבר בין האזור הים-תיכוני לבין האזור הסהרו-ערבי, וברוב השטח המינים האירנו-טורנים אינם מהווים את המרכיב העיקרי של עושר המינים (דנין ופליטמן 1987, 1988).

==קישורים חיצוניים==

* [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=1861&kwd=1922 מפת החבלים הפיטוגאוגרפים של ארץ ישראל] באתר מט"ח

קטגוריה:הממלכה הפלאוטרופית
קטגוריה:פלורה פלארקטית
האזור הסהרו-ערבי

מכתש עם תמרים ב[[מרוקו]]
האזור הסהרו-ערבי הוא אזור פיטוגאוגרפי, ברובו מדברי, הכולל ברובו צמחייה אופיינית לו. האזור הוא עצום בשטחו. נכלל בו מדבר סהרה מהאוקיינוס האטלנטי עד ים סוף וכן שטחים גדולים של חצי האי ערב ועיראק.

קווי האופי המיוחדים לו:
* האקלים – עונת גשמים קצרה מאוד ועונת היובש ארוכה מאוד: החורף נוח והקיץ חם ויבש מאוד.
* כמות המשקעים מעטה ביותר ואינה מספקת לגדל צמחים אלא רק בערוצים ובעמקים המקבלים מי נגר מההרים.
* צמחיית האזור ענייה ביותר ואומדים את מספר מיניה ב-1,400. 
* הצומח הוא מדברי קיצוני והכסות הירוקה דלה.

בארץ ישראל – מרחבים גדולים של הנגב הדרומי, מדבר יהודה ומדבריות סיני.

==קישורים חיצוניים==
* [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=1861&kwd=1922 מפת החבלים הפיטוגאוגרפים של ארץ ישראל] באתר מט"ח

קטגוריה:הממלכה הפלאוטרופית
קטגוריה:פלורה פלארקטית
האזור הסודאני

נוף של [[סוואנה בטנזניה]] 
האזור הסודאני או בשמו המלא "האזור הסודאני-סַמבֵּזִי" הוא אזור פיטוגאוגרפי, ברובו טרופי יובשני, הכולל ברובו צמחייה אופיינית לו. הוא תופס רצועה רחבה מדרום לאזור הסהרו-ערבי : הכולל את מדבר סהרה מסנגמביה עד ים סוף ומשם עד למחוז סינד, המחוז שבירתו קראצ'י, שבהודו הצפון מערבית עד לסין. הוא מאופיין באקלים טרופי: בחורף יבש ובקיץ גשום ובטמפרטורות גבוהות כל השנה.

המשקעים אינם מרובים ומוגבלים לעונת הקיץ בלבד.

הצמחייה טרופית לפי מוצאה, אולם אינה עשירה ביותר מבחינת הביומסה שלה- כלומר, הצומח הוא דליל בהשוואה ליערות הגשם המשווניים. בצומח הטיפוסי לאזור הוא הסוואנה - צומח של עשבים רב-שנתיים ובייחוד דגניים גבוהי קומה, הגדלים על פי רוב בצפיפות גבוהה וביניהם פזורים עצים במרחק ניכר זה מזה. הסוונה דומה לערבה, אלא שלרוב כסותה צפופה יותר.

חקלאות בעל דלה בשל מיעוט הגשמים ומעט חקלאות שלחין - טרופית וסובטרופי - לרוב בנאות מדבר

בארץ ישראל - בארץ אפשר רק להבחין ברצועה חדירה של הצמחייה הזאת בבקעת הירדן ובמפרץ אילת. האזור אינו עולה מעל קו הרוחב 33 מעלות.

==קישורים חיצוניים==
* [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=1861&kwd=1922 מפת החבלים הפיטוגאוגרפים של ארץ ישראל] באתר מט"ח

קטגוריה:הממלכה הפלאוטרופית
חצות מעל סנקטפראקס

חצות מעל סנקטפראקס הוא הספר השלישי בסאגת טוויג בסדרה "קורות קצעולם".

==עלילה==
זה הספר האחרון בסדר הכרונולוגי הכולל את זאב העננים. טוויג מנסה להציל את אביו, זאב העננים, שנלכד בלב הסערה. כשהוא נכנס לסערה, הוא פוגש את אביו. אביו מספר לו שמי שנכנס לתוך אמא סערה מתחיל להתאחד איתה. מצד אחד הוא משיג ידע על מזג אוויר שכל מלומדי השמיים בסנקטפראקס יכולים רק לחלום עליו, אך מצד שני הוא מתחיל להיעלם לאט לאט. כמו כן, הוא מספר לטוויג שאמא סערה עומדת להגיע ללב יערעבות כדי להפיח חיים מחדש. הבעיה היא שכעת סנקטפראקס עומדת בדרכה, ואם סנקטפראקס לא תוזז, אמא סערה תוציא את כל כוחה בניסיון להזיז את סנקטפראקס, ולא תוכל להפיח חיים בקצה, וכל החיים על הקצה ימותו. לאחר שהוא גומר לספר זאת לטוויג הוא נעלם. אמא סערה פולטת את טוויג וכל צוות האונייה החוצה, והם מתפזרים במקומות שונים ברחבי הקצה. כשטוויג מתעורר, הוא אינו זוכר דבר ממה שקרה כשהיה בתוך אמא סערה. בעזרת מתלמד בשם קאולקייפ הוא מחליט לחפש את חברי הצוות, ולבדוק אם הם זוכרים. הוא מתחיל למצוא אותם לאט לאט, אבל גם הם אינם זוכרים כלום. לבסוף הוא מגלה שחבר הצוות האחרון שלא מצא הוא נווט האבן, שנחת בלב יערעבות. הוא יוצא לחפש אותו, וכשמגיע אליו אומר לו נווט האבן שהוא זוכר מה קרה, מפני שהיה מוגן על ידי החליפה שלבש. הוא מזכיר לטוויג על מה שאמר לו אביו זאב העננים, והם מגלים שאמא סערה תגיע לסנקטפראקס בחצות. נווט האבן מבצע בטוויג ובקאוקלייפ שיגור רקיע לעבר סנקטפראקס, כדי שיספיקו להגיע לפני חצות. קאוקלייפ משחרר את השרשרת, והפרופסור לחושך ועוד כמה פרופסורים שלא יכלו לראות את עירם האהובה נעלמת נשארים עליה. לאחר שאמא סערה עוברת, צומח סלע גדול בגן הסלעים - עליו בונים את סנקטפראקס החדשה. קאוקלייפ ממונה לבכיר נשגבי האקדמיה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:קורות קצעולם
קטגוריה:ספרי 2001
קטגוריה:ספרי הוצאת עם עובד: פנטזיה
אלכסנדרו הטוב

אלכסנדרו הטוב, ב[[ציור קיר במנזר ניאמץ]]
אלכסנדרו הטוב, היה שליט נסיכות מולדובה בשנים 1400–1432, בנו של רומן הראשון מושאט ושל אנסטסיה, נסיכה ליטאית.

אלכסנדרו, שכונה "הטוב", שלט לאחר יוגה וכנראה קיבל עזרה ממירצ'ה הזקן בתפיסת השלטון בו החזיק בעבר אביו.

במהלך שלטונו הארוך השתדל אלכסנדרו לשמור על האיזון בין שתי השכנות החזקות, פולין והונגריה. הוא הכיר בכפיפותו לכס הפולני וגם שלח עזרה צבאית לשתי מלחמות פולניות נגד המסדר הטבטוני.

אלכסנדרו הטוב קיבל מידי קיסר האימפריה הביזנטית תואר של דספוט וכתר נסיכותי. לאחר זאת ארגן אלכסנדרו הטוב את חצרו לפי דוגמת החצר האימפריאלית וקבע משרות בהתאם.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי מולדובה
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי רומניה
קטגוריה:שליטי נסיכות מולדובה
קטגוריה:נפטרים ב-1432
פיסקו (הר)

פיסקו (בספרדית: Pisco או Pishqo; פירוש השם בקצ'ואה: "ציפור") הוא הר ברכס הקורדיירה בלאנקה ("הרכס הלבן") במרכז פרו, בתחומי הפארק הלאומי וסקראן, כ-60 ק"מ צפונית לוואראס. גובהו של ההר 5,752 מ' מעל פני הים.

פסגת ההר נכבשה לראשונה ב-12 ביולי 1951. בעבר, נחשב הטיפוס על ההר לקל יחסית, אך ב-2004, כתוצאה מההתחממות העולמית, ניתק אחד הקרחונים המכסים את ההר, וכעת העפלה לפסגה כרוכה בטיפוס על קיר קרח שגובהו למעלה מ-50 מ'.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הרי האנדים
קטגוריה:פרו: הרים
ד'ת"ת

==אירועים==

==נולדו==
* ה' באדר – רש"י, גדול פרשני התלמוד והמקרא בימי הביניים (נפטר ב-ד'תתס"ה)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ציטה לינקר

ציטה לינקר (1 במרץ 1917 – 26 בינואר 2009) הייתה אשת ציבור ישראלית, אשר הייתה ממייסדות המפלגה הליברלית וכיהנה כחברת הכנסת מטעמה בסיעת הליכוד בכנסת השמינית.

==ביוגרפיה==
לינקר נולדה ב-1 במרץ 1917 בווינה שבאוסטריה ליעקב וסבינה קאופמן. עלתה ארצה עם הוריה ב-1934 לאחר התגברות השפעתם של הנאצים על אורחות החיים באוסטריה.

שנים רבות פעלה בהתנדבות, יחד עם שרה דורון, במסגרת הציונים הכלליים. בראשית שנות השישים נמנתה בין ראשוני החברים במפלגה הליברלית. פעילותה נמשכה שנים ארוכות כחברת מרכז ומועצת המפלגה, נציגתה בקונגרסים ציוניים ובחירתה ליו"ר המדרשה הליברלית בתל אביב.

בבחירות לכנסת השמינית הייתה נציגת הנשים בחטיבת המפלגה הליברלית במסגרת רשימת הליכוד, אך נותרה מחוץ לכנסת. בשלהי כהונתה של הכנסת השמינית, עם התפטרותו של שמואל תמיר, הושבעה במקומו וכיהנה בה כארבעה חודשים.

פעילותה במסגרות חברתיות כללה מעורבות בויצו ובקליטת עלייה. בשנת 1991 הוענק לה תואר יקירת העיר תל אביב-יפו.

לינקר נפטרה ב-26 בינואר 2009, בגיל 91.

=== חיים אישיים ===
ציטה לינקר השאירה אחריה שני ילדים, בהם הרופא אלי אלון, חמישה נכדים ו-11 נינים.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:חברות הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד
קטגוריה:פעילי המפלגה הליברלית
קטגוריה:חברי הציונים הכלליים
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:נשות העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:חברות הכנסת השמינית
קטגוריה:חברי הכנסת השמינית
קטגוריה:יקירות תל אביב-יפו לשנת 1991
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראליות ילידות אוסטריה
קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1917
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1917
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2009
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2009
ד'תת"ג

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
*רבי פלטיאל, אביו של אחימעץ בן פלטיאל, מנהיג יהודי איטלקי (נולד בד'תשמ"ח)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתט"ז

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רבנו חננאל בן חושיאל, פרשן תלמוד ומראשוני הראשונים, שחי בקירואן.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתי"ז

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רב ניסים גאון, ראש ישיבה בקירואן, ומחוליות המעבר בין הגאונים לראשונים.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתי"ח

==אירועים==
* בעקבות רציחתו של חזקיה בן דוד, מסתיימת בבבל משרת ראש הגולה ונסגרות סופית ישיבת פומבדיתא וישיבת סורא.

==נולדו==

==נפטרו==
*חזקיה בן דוד – ראש הגולה וראש ישיבת פומבדיתא האחרון.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתכ"ב

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
אלול – רבי דניאל בן עזריה, גאון ארץ ישראל וראש ישיבת גאון יעקב.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתכ"ד

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רבי יעקב בר יקר, מראשוני הראשונים באשכנז, תלמיד רבנו גרשום, ראש ישיבה במגנצא ורבו של רש"י.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתכ"ז

==אירועים==
* ט' בטבת – פרעות גרנדה: המוסלמים בעיר גרנדה ערכו פוגרום בקהילה היהודית בעיר, שהחל בלינץ' ברבי יהוסף הנגיד, הוזיר של מלך גרנדה.

==נולדו==

==נפטרו==
* ט' בטבת – רבי יהוסף הנגיד, בנו של רבי שמואל הנגיד, נרצח בידי המון מוסלמי בגרנדה.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ד'תתל"ד

==אירועים==
* כ"ז בסיוון - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
* כ"ט באלול - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בחודש אלול

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתל"ה

==אירועים==
* כ"ט בחשוון - הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתל"ז

==אירועים==
* בעקבות כישלונם במסע המלחמה נגד מצרים, אנשי ירושלים מרדו בשלטון הסלג'וקים. המרד נכשל, והסלג'וקים טבחו בנכבדי העיר.

==נולדו==
* ר"י מיגאש, תלמידו המובהק של הרי"ף ויורשו כראש ישיבה באליסנה (נפטר בד'תתק"א).
* רבי ברוך בן יצחק אבן אלבאליה, גם הוא מתלמידי הרי"ף. (נפטר בד'תתפ"ז)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתל"ח

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

* רבי יהודה בן סעדיה, נגיד מצרים ורופא בחצר השלטון הפאטימי.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===


==לקריאה נוספת==
* משה עסיס, "תשובה על קביעתה של שנת ד"א תתל"ח ליצירה", HUCA 49 (1978), עמ' א–כז.
ד'תתמ"ד

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* כסלו – רבי אליהו הכהן גאון, מחכמי ארץ ישראל בתקופת הגאונים, ראש ישיבת גאון יעקב.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתמ"ה

==אירועים==
* י"א בתשרי – רידיגר הוצמן, בישוף העיר שפייר מפרסם כתב זכויות נרחב ליהודים שיבואו להתגורר בעיר. שרפה שפרצה בשכונה היהודית של מגנצא, ולוותה בפוגרומים ובאנטישמיות גוברת, הביאה להגירה ממגנצא לשפייר, ובכך התבססה יהדות שפיירא. 
* כ"ז באדר ב' – התיעוד הראשון לאמירתה בפועל של ברכת החמה, בידי רבנו שמעיה.

==נולדו==

==נפטרו==
* מאיר הכהן (כנראה בנו של רבי יהודה בן מאיר הכהן) נרצח בידי נוצרים בדרכו מוורמייזא למגנצא.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתמ"ו

==אירועים==
*תחילתו של מחזור רנ"ו במחזור העיבור של עיבור השנה בלוח העברי. מחזור רנ"ו נחשב בידי מחשבי הקיצין דאז כזה שבו אמורה להתרחש הגאולה.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ד'תתמ"ט

==אירועים==

==נולדו==
רבי אברהם אבן עזרא - משורר, בלשן, פרשן מקרא, ופילוסוף בתקופת תור הזהב בספרד.

==נפטרו==
* רבי יצחק אבן גיאת, ראש ישיבה בספרד המוסלמית, פוסק, פרשן המקרא ופייטן.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתנ"ד

==אירועים==
יש הסבורים כי הסמיכה נמשכה לפחות עד אותה שנה

==נולדו==

==נפטרו==
* רבי יצחק בן ברוך אלבאליה, מחכמי התלמוד וההלכה בספרד, ויועץ למלך סביליה אל-מעתמד.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתנ"ה

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רבי משולם בן משה ממגנצא, מראשי החכמים בקהילת מגנצא, פוסק, פייטן ומראשוני פרשני הפיוט.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתנ"ו

==אירועים==
*מסע הצלב הראשון וגזירות תתנ"ו (טבח ביהודי אירופה)
** ח' באייר – טבח ביהודי שפיירא
** כ"ג באייר – הטבח בוורמס: הצלבנים עורכים טבח ביהדות וורמייזא
** א' בסיוון – הטבח בוורמס: הצלבנים עורכים שנית טבח בשארית יהודי וורמייזא, שהסתתרו בחצר ההגמון
** ג' בסיוון – טבח ביהודי מגנצא

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתנ"ט

==אירועים==
* ט"ו בסיוון - החל המצור הצלבני על ירושלים, שנמשך 5 שבועות עד לכיבושה
* כ"ג בתמוז - כיבוש העיר ירושלים על ידי הצלבנים במסגרת מסע הצלב הראשון, וטבח בתושבים היהודים והמוסלמים בעיר

==נולדו==
==נפטרו==
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תת"ס

==אירועים==
* ה' באלול - מסע הצלב הראשון: קרב אשקלון: הצלבנים מביסים את הסרצנים וממלכת ירושלים קמה תחת שלטונו של גוטפריד מבויון

==נולדו==

==נפטרו==
* י' באב - גוטפריד מבויון, שליטה הראשון של ממלכת ירושלים הצלבנית (נולד בשנת ד'תת"ך לערך)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתס"א

==אירועים==
* כ"ה בניסן – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
* כ"ז בתמוז – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתס"ג

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* י' באייר – הרי"ף (רבי יצחק אלפסי), ראש ישיבה בצפון אפריקה ובספרד ומגדולי פוסקי ההלכה הראשונים, נודע בשל חיבורו הלכות רב אלפס. (נולד בד'תשע"ג)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתס"ה

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* כ"ט בתמוז – רש"י, גדול פרשני המקרא והתלמוד, מגדולי הראשונים וממכונני יהדות צרפת בימי הביניים. פירושו לתורה ופירושו לתלמוד הבבלי הפכו לפירושים הבסיסיים בלימוד החיבורים הללו. (נולד כנראה בד'תת"א)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתע"ז

==אירועים==
[[כתובה קראית מחודש אלול ד'תתע"ז (א'תכ"ח למניין השטרות) מפוסטאט שנמצאה בגניזת קהיר (מתוך אוסף הספרייה הבודליאנית באוקספורד, MS Heb. A.3, דף 42a).]]

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתפ"ב

==אירועים==

==נולדו==
* רבי יצחק בן אבא מרי, פוסק הלכה מחכמי פרובנס ומחבר ספר העיטור. (נפטר בד'תתקנ"ג)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתפ"ג

==אירועים==
רבי אברהם בר חייא מחבר את ספר העיבור - החיבור המפורט הראשון על הלוח העברי.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתפ"ז

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רבי ברוך בן יצחק אבן אלבאליה, מתלמידיו של הרי"ף (נולד בד'תתל"ז)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תש"ב

==אירועים==
* א' בטבת – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה

==נולדו==

==נפטרו==
* כ"ו באייר – רב סעדיה גאון, גאון ישיבת סורא, פוסק, מדקדק (האגרון), פרשן המקרא, פייטן ופילוסוף (ספר האמונות והדעות) חלוצי. (נולד בד'תרמ"ב)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תשל"ב

==אירועים ==
* טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן באולימפיאדת מינכן. כו-כז אלול תשל"ב
==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תשמ"ה

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשמ"ו

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשמ"ז

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשמ"ח

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשמ"ט

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תש"ן

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"א

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"ב

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"ג

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"ד

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"ה

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"ו

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"ז

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"ח

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשנ"ט

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תש"ס

==אירועים==

==נולדו==
רבי יהודה בן שמואל אִבְּן בַּלְעַם - פרשן מקרא רבני מדקדק ואיש הלכה בספרד, מחבר הפיוט בזכרי על משכבי.

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשס"א

==אירועים==
==נולדו==
==נפטרו==
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשס"ב

==אירועים==
==נולדו==
==נפטרו==
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===

בשנים ד'תשמ"ה-ד'תשס"ב חלו כל 14 הקביעויות בתוך 18 שנים.
ד'תשס"ז

==אירועים==
* רובר השני, מלך צרפת, דורש מיהודי צרפת להתנצר, ורבים מהם מתים על קידוש השם.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תשע"א

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רבי שמריה בן אלחנן, רב הקהילה הבבלית בפוסטאט שבמצרים. נודע כאחד מארבעת השבויים.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תשע"ב

==אירועים==
* ג' בשבט – במהלך לוייתו של פלטיאל החזן מתחילות פרעות ביהודי פוסטאט שבמצרים, ורבים ממנהיגי הציבור היהודי נאסרו. לאחר שלושה ימים, בהתערבות הח'ליפה הפאטימי אל-חאכם באמר אללה, שוחררו האסורים. יום ג' בשבט נקבע כתענית ציבור מכאן ואילך, ורבי שמואל בן הושענא חיבר לזכר האירועים את "מגילת מצרים".

==נולדו==

==נפטרו==

* א' בתשרי – רבי אמנון ממגנצא, אשר מיוחס לו הפיוט ונתנה תוקף.
* ג' בשבט – פלטיאל החזן, שליח ציבור בקהילה היהודית בפוסטאט

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תשע"ג

==אירועים==

==נולדו==
* הרי"ף (רבי יצחק אלפסי), ראש ישיבה בצפון אפריקה ובספרד ומגדולי פוסקי ההלכה הראשונים, נודע בשל חיבורו הלכות רב אלפס. (נפטר בי' באייר ד'תתס"ג)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תשפ"ו

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* י"ט באדר ב' – יאשיהו, ילדו של רבי ישועה החבר בן נתן מעזה. אביו כתב לזכרו קינה בצורת קדושתא שנתגלתה בגניזת קהיר ונתפרסמה.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ד'תשצ"ח

==אירועים==

==נולדו==
* רבי משה בן מימון, הרמב"ם

==נפטרו==
* כ' בניסן - רב האי גאון, מאחרוני גאוני בבל

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
מבצר קניגשטיין

מבצר קניגשטיין (בגרמנית: Königstein; מילולית: "סלע המלך") הוא מבצר בסקסוניה, גרמניה, מעל נהר האלבה, ששימש כבית כלא, מבצר, בית אוצרות, ומקום טיולים, והיום אתר תיירות שמבקרים בו כ-700,000 איש בשנה. מבצר קוניגשטיין הוא המבצר הגדול ביותר בגרמניה. הוא בנוי על ראש גבעה שטוחה וממנו בולט מגדל של 240 מטר מעל בקעת האלבה ב"שווייץ הסקסונית" ליד דרזדן. המצודה מוקפת חומה שאורכה כמעט קילומטר כדי לתחום אזור מוגן של 24 דונם, עם משטח למצעדים וכ-30 בניינים. ראויים לציון במיוחד הצריפים העתיקים ביותר בגרמניה (משנת 1589).

== תולדות המקום ==
המבצר הוקם במאה ה-13, על ידי מלך בוהמיה, ואצלב הראשון, וציין במשך תקופה ארוכה את הגבול בין בוהמיה לסקסוניה. בשנת 1408 עבר המקום לבעלות הנסיך של סקסוניה. ושימש בתחילה כמקום אחסון של אוצרות, מקום בילוי וטיול, ומאוחר יותר, החל מהמאה ה-17, כבית כלא של סקסוניה.

המבצר ממוקם על צוק נישא מעל נהר האלבה, ולכן קשה מאוד לכיבוש וקל להגנה. מעולם לא נכבש המבצר על ידי צבא זר, אף לא במלחמת העולם השנייה.

== אסירים ושבויים מפורסמים ==
אחד האסירים המפורסמים שנכלאו במקום היה יוהאן פרידריך בטגר, האלכימאי הנודע שלא הצליח לייצר זהב ועל כן נכלא על ידי המלך אוגוסט השני (1704) עד שהצליח להמציא את עיבוד הפורצלן. במקום היום יש תצוגה על מפעלו זה.

אסיר נוסף הוא הסוציאל-דמוקרט אוגוסט בבל.

במהלך מלחמת העולם ה-2, ב-19 במאי 1940, נפל בשבי הגרמנים הגנרל הצרפתי אנרי ז'ירו, ונכלא במבצר זה. במשך שנתיים תכנן בקפדנות את בריחתו ושיבתו לצרפת, וב-17 באפריל 1942, הצליח להימלט ביורדו דרך הצוק המהווה קיר של המבצר.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סקסוניה: מבנים
קניגשטיין
חיננית (צמח)

חיננית (שם מדעי: Bellis) הוא סוג במשפחת המורכבים (Asteraceae או Compositae). צמח עשבוני נמוך, העלים פשוטים, עלי הכותרת לבנים והקרקפת צהובה. שלושה מינים גדלים בר בישראל:
*חיננית הבתה
*חיננית חד-שנתית
*חיננית רב-שנתית (בת חן)
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:מורכבים
חיננית הבתה

חיננית הבָּתָה (שם מדעי: Bellis sylvestris) היא עשב רב-שנתי מהסוג חיננית במשפחת המורכבים (Asteraceae או Compositae).
== מאפיינים ==
החיננית היא צמח עשבוני נמוך, בעל עלים פשוטים, המסודרים בשושנת על הקרקע; עלי הכותרת של פרחי ההיקף הלשוניים צבעם סגול-ורוד. לאחר הפריחה הם לבנים עם שאריות של סגול-ורוד, בעיקר בצדם התחתון. הפרחים הצינוריים במרכז הקרקפת צהובים. חיננית הבתה גדלה בר בישראל ממישור החוף ועד גב ההר ומדרום הרי יהודה ועד החרמון. עונת הפריחה מדצמבר ועד מרץ.

עם תחיית הלשון העברית שימש השם "מרגנית", שפירושו פנינה בשפה היוונית, לתיאור הפרח הקרוי מרגריט או מרגריטה בשפות אירופיות. עלי הכותרת הלבנים של פרחי ההיקף הלשוניים מתאימים במיוחד למשחק "אוהבת לא אוהבת". המשורר לוין קיפניס כתב עליו את השיר "מרגנית חיננית", וסדרת מרגנית (ספרי מופת לילדים ולנוער) השתמשה בו כסמליל. בעקבות החלטת האקדמיה ללשון העברית הועתק השם לתאר את הפרח הכחלחל הזעיר מרגנית השדה (Anagallis arvensis), ששמו האנגלי - סקרלט פימפרנל, זכה גם לתהילה ספרותית ברומן פרי עטה של הברונית אמה אורצ'י.
הפרח הלבן ששמו נגזל נאלץ להסתפק במילה השנייה בשירו של קיפניס – חיננית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מורכבים
קטגוריה:ארץ ישראל: מורכבים
קטגוריה:פרחים לבנים-צהובים בארץ ישראל
תיק משפטי

תיק משפטי הוא קובץ המסמכים הנאסף בבית משפט או בבית דין והמלווה הליך משפטי. תיק משפטי נוצר כאשר אחד הצדדים פותח בהליך משפטי, כגון תובענה או המרצת פתיחה, במטרה לבקש מהרשות השיפוטית סעד מסוג כלשהו. תיק משפטי מכיל, בין היתר, את האלמנטים הבאים:
*מידע מנהלתי: מספר תיק, מדור, תאריך הגשה, סטטוס תיק
*צדדים בתיק
*תיקים קשורים, במידה ויש
*תיק דלמטה, במקרה של ערעורים
*תאריכי דיונים
*אירועים בתיק
*אישורי מסירה
*החלטות
*ראיות (תמונות, מסמכים ועוד)
*כל חומר אחר הקשור להליך

המושג "תיק משפטי" נובע מהעובדה כי האינפורמציה הנ"ל מוחזקת בתיק ממשי, אם כי כיום מבוצע בבתי המשפט בישראל הליך של מחשוב, במטרה להפוך את התיקים לתיקים ווירטואליים, כולל מתן אפשרות לציבור נגישות דרך האינטרנט. המערכת פועלת כיום באופן מלא עבור בית המשפט העליון, ובאופן חלקי בעבור בתי המשפט האחרים.

==קטלוג תיקים==
===שיטה ישנה===
שלושה פרמטרים מזהים את התיק:
*ראשי תיבות המתארים את סוג ההליך המשפטי
*שנת פתיחת התיק
*מספר סידורי

דוגמה: רע"א 10273/07 – תיק מסוג "רשות ערעור אזרחי" מס' 10273 אשר נפתח בשנת 2007.

===שיטה חדשה===
התיק מוגדר על פי מספר רץ, חודש ושנת פתיחה.

לדוגמה, תיק מס' 4455-01-08 הוא תיק מספר 4455 שנפתח בחודש ינואר (01) 2008.

===פרוש ראשי התיבות להליכים משפטיים===
{|
|- valign=top
|
{| class="wikitable"
! ראשי תיבות !! פרוש
|-
| א' || תיק אזרחי
|-
| אמ"צ || תיק אימוץ
|-
| בג"ץ || בית דין גבוה לצדק
|-
| בד"מ || בית דין
|-
| בה"נ || בקשות התרה
|-
| ב"ל || ביטוח לאומי
|-
| ב"ק || בקשה מנהלית
|-
| ב"ש || בקשות שונות
|-
| בש"א || בקשות שונות אזרחי
|-
| בש"פ || בקשות שונות פלילי
|-
| ד"מ || דיון מהיר
|-
| ה"מ || המרצה
|-
| ה"ע || הגבלים עסקיים
|-
| ה"פ || המרצת פתיחה
|-
| הצ"מ || הצהרת מוות
|-
| ו"ע || ועדת ערר
|-
| ח"א || חוזים אחידים
|-
| ח"ד || חיקור דין
|-
| חס"מ || חקירת נסיבות
|-
| יו"ש || הוצאה לפועל יו"ש
|-
| מ' || תיק מעצרים
|-
| מ"א || מעמד אישי
|-
| מ"ח || משפט חוזר
|}
|
{| class="wikitable"
! ראשי תיבות !! פרוש
|-
| מעל ידי || תיק מעצרים ידני
|-
| נ' || נזקקות
|-
| נ"מ || נוער מעצרים
|-
| נע"ר || נוער
|-
| ס"ק || סכסוך קיבוצי
|-
| ע"א || ערעור אזרחי
|-
| ע"אח || ערעור אחר
|-
| ע"ב || תיק עבודה
|-
| עב"ח || ערעור בחירות
|-
| עב"ל || ערעור ביטוח
|-
| עד"מ || ערעור דיון מהיר
|-
| ע"ז || תיק עיזבונות
|-
| ע"מ/עמ"ש || ערעור משפחה
|-
| עמ"ה || ערעור מס הכנסה
|-
| עמ"ח || ערעור משפחות חיילים
|-
| עמ"נ || ערעור מנהלי
|-
| עמ"ק || עניינים מקומיים
|-
| עמ"ש || ערעור מס שבח
|-
| ע"נ || ערעור נכים
|-
| עס"א || ערעור סכסוך ארגוני
|-
| עס"ק || ערעור סכסוך
|-
| ע"ע || ערעור עבודה
|-
| עע"א || עתירת אסיר
|}
|
{| class="wikitable"
! ראשי תיבות !! פרוש
|-
| עע"מ || ערעור עתירה מינהלית
|-
| ע"פ || ערעור פלילי
|-
| עפ"א || ערעור פלילי א'
|-
| ער"מ || ערעור רישוי
|-
| ע"ש || ערעורים שונים
|-
| עת"מ || עתירה מנהלית
|-
| פ' || תיק פלילי
|-
| פ"ח || פשע חמור
|-
| פ"ל || פלילי משטרה
|-
| פש"ר || פירוק / פשיטת רגל
|-
| ק"פ || קובלנה פלילית
|-
| רע"א || רשות ערעור אזרחי
|-
| רע"פ || רשות ערעור פלילי
|-
| רצ"פ || רשות ערעור הוצאה לפועל
|-
| ש' || תיק שכירות
|-
| ת' || תיק תעבורה
|-
| ת"ד || תאונת דרכים
|-
| תח"פ || תיק תחבורה פלילי
|-
| תח"ת || מ. תחבורה
|-
| ת"מ || תובענה מנהלית
|-
| תמ"ש || תיק משפחה
|-
| ת"ע || תיק עיזבונות
|-
| ת"ק || תביעות קטנות
|}
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:משפט פרוצדורלי
טאוטה דורס

טאוטה דורס הוא מועדון כדורגל מהעיר דורס שבאלבניה. מועדון הכדורגל הוקם בשנת 1920. הקבוצה היא אחת הקבוצות הוותיקות במדינה ואף זכתה פעם אחת בתואר האליפות באלבניה ו- 3 פעמים בגביע האלבני.

המועדון הוקם בשנת 1920 בשם "ק.ס. אוראני" ושונה בשנת 1922 ל-"ס.ק. דורס". בשנת 1930 שונה השם פעם נוספת, הפעם ל"טאוטה דורס" ובשנת 1946 ל"יילי אי קוג דורס" (באלבנית: "הכוכב האדום דורס"). השם שונה בשנת 1949 ל"ס.ק. דורס" בחזרה ובשנת 1951 ל"פונה דורס". בין השנים 1958 ל-1990 היה שם המועדון "ק.ס. לוקומטיבה דורס" ובשנת 1991 שונה השם חזרה לשם כיום, טאוטה דורס.

הקבוצה משחקת כיום באצטדיון ניקו דובאנה. הקבוצה זכתה באליפות באלבניה בעונת 1993/94 ובעונת 2006/07 הגיעה להישג נוסף, כאשר סיימה כסגנית אלופת אלבניה וכסגנית מחזיקת הגביע האלבני.

בעונת 2019/20 הדיחה הקבוצה את בית"ר ירושלים בסיבוב הראשון של מוקדמות הליגה האירופית כאשר ניצחה אותה 2-0 בביתה, זאת הייתה הפעם הראשונה שהקבוצה עברה את הסיבוב הראשון במוקדמות

==הופעות באירופה==
* שמ = שלבי מוקדמות
* ס1 = סיבוב ראשון
* ס2 = סיבוב שני
* ס3 = סיבוב שלישי
{| class="wikitable"
! עונה
! מפעל
! סיבוב
! מדינה
! מועדון
! בית
! חוץ
|-
|1994/95
|גביע אופ"א
|שמ
|
|אפולון לימסול
|4-1
|4-2
|-
|1995/96
|גביע המחזיקות
|שמ
|
|טורון פאלוסאורה
|0-3
|1-0
|-
|
|
|ס1
|
|פארמה
|2-0
|2-0
|-
|1996/97
|גביע אופ"א
|שמ1
|
|מ.פ.ק. קושיצה
|4-1
|2-1
|-
|1999
|גביע האינטרטוטו
|ס1
|
|איי. איי.
|2-1
|1-5
|-
|2000/01
|גביע אופ"א
|שמ2
|
|ראפיד וינה
|4-0
|2-0
|-
|2002
|גביע האינטרטוטו
|ס1
|
|ולטה
|0-0
|1-2
|-
|
|
|ס2
|
|גלוריה ביסטריצה
|0-1
|3-0
|-
|2004
|גביע האינטרטוטו
|ס1
|
|ז.ט.ס. דובניצה
|0-0
|4-0
|-
|2005/06
|גביע אופ"א
|שמ1
|
|שירוקי ברייג
|1-3
|3-0
|-
|2007/08
|גביע אופ"א
|שמ1
|
|סלאבן בלופו
|2-2
|6-2
|-
|2012/13
|הליגה האירופית
|שמ1
|
|אולימפי רוסתווי
|3-0
|6-1
|-
|2013/14
|הליגה האירופית
|שמ1
|
|דאצ'יה קישינב
|1-3
|2-0
|-
|2016/17
|הליגה האירופית
|שמ1
|
|קאיראט אלמטי
|1-0
|5-0
|-
|2019/20
|הליגה האירופית
|שמ1
|
|ונטספילס
|0-1
|3-0
|-
|rowspan="2"|2020/21
|rowspan="2"|הליגה האירופית
|ס1
|
|בית"ר ירושלים
|colspan=2|2–0
|-
|ס2
|
|גרנדה
|colspan=2|0–4
|-
|rowspan="3"|2021/2022
|ליגת האלופות
|ס1
|
|שריף טירספול
|4-0
|1-0
|-
|rowspan="2"|קונפרנס ליג
|ס2
|
|אינטר אסקלדס
|2-0
|0-3 (ה)
|-
|ס3
|
|שמרוק רוברס
|2-0
|1-0
|}

==תארים והישגים==
* אליפות אלבניה (2): 1993-94, 2020-21
* ליגת המשנה האלבנית (2): 1959, 1961
* הגביע האלבני (4): 1994-95, 1999-00, 2004-05, 2019-20
* הסופרקאפ האלבני (2): 2020, 2021

בעונת 1994-95, הקבוצה הופיעה לראשונה בתולדותיה במפעלים האירופיים. הקבוצה הודחה כבר בסיבובי המוקדמות של גביע אופ"א על ידי הקבוצה הקפריסאית, אפולון לימסול (במצטבר 8-3).

==שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה==
* לבינוט האליטי
* איסמאילה ג'גנה
* מירל צ'וטה
* מיגן ממלי
* אמיליאנו וילה
* דריטאן באבמוסטה
* בלדאר דבולי

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל אלבניות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1920
שבע האחיות (קטע כביש)

הירידה מ[[מבשרת ציון למוצא עילית ב"שבע האחיות" ו"מעון הרופא".]]
קטע כביש שבע האחיות, 1948
מוצא עלית משבע האחיות, צולם ב-1955
שבע האחיות (אנגלית: Seven Sisters) הוא שם שבו כונה כביש העקלתון, הבנוי על בסיס כביש רומי, שהיו בו 17 עיקולים - בעלייה לקסטל ובירידה ממנו. היום מכונה בשם זה קטע בכביש 3985 היורד ממבשרת ציון, (מעוז ציון לשעבר) לבין ארזה שבמוצא עילית.

הגאוגרף, חוקר ארץ ישראל, יהודה זיו העלה את הסברה כי את השם נתן פקיד בריטי תושב העיירה Seven Sisters במחוז נית' פורט טאלבוט בדרום ויילס, או חבר במועדון רוגבי בשם זה. הוא גם מעלה את האפשרות כי צוקי החוף סאסקס הריטג' (The Sussex Heritage Coast), המשקיפים על התעלה האנגלית היו המקור לשם.

==תולדות הכביש==
המסלול שיצא מירושלים עלה דרומה מעט לאחר בית הכנסת העתיק במוצא, עבר מדרום למוצא עילית הגיע לארזה ושם העיקולים המפורסמים המכונים "שבע האחיות", עד למרכז המסחרי של מעוז ציון ומשם מתחבר במחלף הראל עם כביש 1. קטע הכביש המכונה "שבע האחיות" איבד מחשיבותו עם סלילת הדרך המכונה "כביש הַקַסטֶל", הוא הקטע בכביש 1 מירושלים לתל אביב, שעלה מגשר מוצא ליד בית הכנסת העתיק, כאשר מדרום היישוב מוצא עילית ומצפון מבשרת ציון, והגיע לראש המעלה כאשר בפיסגת ההר, הנקרא "הר מָעוֹז", מבחינים בשרידי הכפר הערבי קסטל. ממנו ירד הכביש לעין חמד היום. בשנים האחרונות יושר הכביש כמעט לחלוטין באמצעות גשר העובר מעל מעיין מוצא ומנהרה החצובה בהר.

יו בראון, שהיה קצין הנדסה בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה העלה זכרונות מקטע כביש "שבע האחיות":

בשנות המלחמה, בשנת 1943, נבנה בקטע בין קריית ענבים לבין מוצא תחתית קטע העוקף את הקטע של "שבע האחיות": מהכפר הערבי בית נקובא אל ראש הקסטל. ממחלף הראל ירדה הדרך לגשר מוצא, החוצה את החורשה הצפונית לארזה.

=="שבע אחיות" נוספות בישראל==
קטע כביש נוסף דוגמת "שבע האחיות" הוא קטע בכביש 232 הנקרא "סְלָאלוּם", בין צומת הודיה לצומת גבעתי. הדרך נסללה במלחמת העולם השנייה, בשנת 1942, בצורה עקלקלה כדי למנוע פגיעה בשיירות רכב חונות על ידי מפציצי אויב, הטסים בקו ישר. היה זה כביש עוקף בין הבסיס הצבאי בג'וליס לבין צומת גבעתי.

==לקריאה נוספת==
* יהודה זיו, שבעה שמות ל"שבע האחיות", מתוך יעקב אשל (עורך) מחקרי יהודה ושומרון - קובץ י"ב, המכללה האקדמית יהודה ושומרון - מכון מחקר - אריאל, 2003

==קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דרכים בארץ ישראל
קטגוריה:מבשרת ציון: תחבורה
קטגוריה:כביש 1: אתרים
המפלגה הקומוניסטית ההונגרית

המפלגה הקומוניסטית ההונגרית (בהונגרית: Magyar Kommunista Párt) הייתה מפלגת-שמאל רדיקלית בהונגריה שנוסדה ב-24 בנובמבר 1918 בשם מפלגת הקומוניסטים של הונגריה (Kommunisták Magyarországi Pártja) על ידי הסוציאליסט הקיצוני בלה קון. המפלגה התקיימה בשם זה "המפלגה הקומוניסטית ההונגרית" למעשה רק מספטמבר 1944 עד לשנת 1948 כששוב שינתה את שמה למפלגת העובדים ההונגרית.

==הקמתה של המפלגה ==
ב-24 בנובמבר 1918 התרחש פילוג במפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית. מנהיג האגף השמאלי שלה העיתונאי בלה קון שחזר מהשבי הרוסי הודיע על פרישתו מהמפלגה והקמת המפלגה הקומוניסטית שדגלה במהפכה בסגנון מהפכת אוקטובר שהתרחשה ברוסיה הצארית. סיבה נוספת הייתה שהסוציאל-דמוקרטים חברו לליברלים וקון ראה בכך בגידה. תחילה הייתה זו מפלגה קטנה עם מעט תומכים בקרב הציבור הרחב, אולם בשנת 1919 עם התפרקות הקיסרות האוסטרו-הונגרית החלו מאות אלפי אנשים להביע תמיכה במפלגה ובמנהיגה בלה קון ובין 18 חברי הוועד המרכזי הראשון של המפלגה וממייסדיה היו יהודים רבים כגון: בלה קון, יוז'ף רבינוביץ', אוטו קורווין (קליין), ינה לאסלו (לוי), ארנה פור (פרלשטיין), ארנה זיידלר, דז'ה שומלו (זילברשטיין), טיבור סמואלי, בלה סאנטו (שרייבר), בלה ואגו (וייס). מתוך 18 החברים המייסדים של המפלגה עשרה היו יהודים יחד עם בלה קון. (ערך מורחב: מפלגת הקומוניסטים בהונגריה). במרץ אותה שנה הנהיג בלה קון מהפיכה מוצלחת שבסופה הוקמה הרפובליקה הסובייטית ההונגרית. אולם זמן קצר לאחר מכן פרצה מלחמת אזרחים קשה בהונגריה בין הימין שאותו הנהיגו אנשי האצולה, הכמרים והבורגנים, לבין השמאל שבראשו עמד קון. לאחר קרבות עזים שנמשכו 133 ימים הובס קון על ידי הצבא הרומני שפלש למדינה והחזיר את המונרכיה על כנה. לראש המדינה מונה האדמירל מיקלוש הורטי כעוצר, משום שהמלך החוקי היה אז קטין. קון עצמו גלה לברית המועצות והמפלגה הוצאה אל מחוץ לחוק.

==הונגריה הפשיסטית ==
לאחר עלייתו לשלטון של אדמירל הורטי נאסרה המפלגה הקומוניסטית ורבים ממנהיגיה ובראשם קון הוגלו לרוסיה. לקראת סוף שנות העשרים הורשו הסוציאל-דמוקרטים והקומוניסטים לרוץ בבחירות לפרלמנט, אולם עדיין נאסרה הפצת תעמולה קומוניסטית. המפלגה הקומוניסטית הצליחה להיבחר, אולם היא הייתה קטנה מאוד והייתה מצויה באופוזיציה. בשנות השלושים חוסלו בטיהורים הגדולים של סטלין רוב מנהיגי המפלגה ובמקומם מונו אנשיו של סטלין שצרפו את המפלגה לקומינטרן. בפרוץ מלחמת האזרחים בספרד אלפים מחברי המפלגה יצאו לספרד ונלחמו לצד הרפובליקנים. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הודיעה המפלגה כי היא תומכת בברית המועצות ולאחר פתיחת מבצע ברברוסה הצטרפו רבים מאנשיה ללחימה לצד ברית המועצות. בשנת 1944 עם כיבוש הונגריה על ידי גרמניה הנאצית נשלחו מאות מחבריה למחנות-ריכוז והשמדה. 
לאחר כיבוש הונגריה בידי ברית המועצות בשנת 1945 חזרה המפלגה והופיעה הפעם בגלוי ביחד עם הסוציאל-דמוקרטים. בשנת 1947 התאחדו הסוציאל-דמוקרטים והקומוניסטים בלחץ ברית המועצות למפלגה אחת בשם מפלגת העובדים ההונגרית שכעבור שנה מונתה על ידם לנהל את ענייני המדינה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מפלגות קומוניסטיות
קטגוריה:הונגריה: היסטוריה
שיטת ברגר

שיטת ברגר היא דרך להתרת שוויון נקודות על מנת לקבוע את דירוג הזוכים בתחרות שחמט. השיטה נקראת על שם יוהאן ברגר. מחוץ לישראל, במקומות מסוימים, השיטה נקראת גם על שם ויליאם זוננבורן, "זוננבורן-ברגר". נמצא גם השם הנדיר "ציון נוישטטל", על שמו של הרמן נוישטטל. מקרה מפושט של השיטה הוצע על ידי אוסקר גלבפוס בשנת 1873 בעקבות תוצאות תחרות וינה.
== אופן החישוב ==
ציון הברגר (או בקיצור "הברגר") מחושב על ידי סיכום התוצאות של השחקנים נגדם זכה השחקן בתוספת מחצית הנקודות של השחקנים שעמם סיים בתיקו.

שנת 1936– תחרות בנוטינגהאם

בדוגמה המופיעה לעיל זכו חוזה ראול קפבלנקה ומיכאל בוטביניק בתחרות בתוצאה של 10 נקודות מ-14 אפשריות. ההכרעה לגבי הזוכה בתחרות נקבעה על פי איכות הנקודות. הברגר של קפבלנקה הוא 62.25 ואילו זה של בוטביניק הוא 61.5, ולכן קפבלנקה זכה במקום הראשון.

במקרה שלשני השחקנים ברגר זהה, נעשה שימוש בדרך אחרת להתרת שוויון נקודות. שיטות מקובלות הן בוכהולץ, מרידיאן, או בחינת התוצאה בין שני השחקנים; אם אחד מהם זכה במשחקו נגד השני, הראשון יוכרז כזוכה. דרך נוספת היא בחירה בשחקן שלו יותר ניצחונות.

ישנן תחרויות בהן לא נעשה שימוש בשיטת ברגר: תחרות לינרס, למשל, מעודדת שחקנים לנצח ולא להתפשר על תוצאת תיקו ונותנת עדיפות לשחקן עם יותר ניצחונות. גישה אחרת היא חלוקת המקום (והפרסים הכספיים שלצידו) בין השחקנים שצברו אותו מספר של נקודות. באליפויות לאומיות או אירועים שמהווים תחרות קדם לתחרות אחרת, ייתכן דו-קרב בין הזוכים באותו מספר נקודות כדי לקבוע מי יזכה בתואר האלוף או מי יתקדם לתחרות הבאה. הדו-קרב יכול שיהיה במתכונת משחקי בזק או משחקים רגילים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.swissperfect.com/tiebreak.htm התרת שובר-שוויון בתחרויות המתנהלות לפי השיטה השווייצרית], swissperfect

ברגר
סלבדור סגי

המצבה על קברו של סגי
סלבדור סגי רובינט (קטלאנית: Salvador Seguí Rubinat; 1886 - 10 במרץ 1923) מנהיג מתון בארגון האנרכו-סינדיקטי (ה-CNT) בקטלוניה שבספרד.
== חייו ==
סגי נולד בליידה ונאלץ לצאת לעבודה בגיל צעיר. הוא עבד כצבע של בתים ונודע בכינוי "ילד הסוכר". סגי הושפע מכתבי ניטשה ונודע כרטוריקן מעולה וכריזמטי. נתמנה למזכיר איגוד פועלי הבניין של ברצלונה וארגן ספרייה ופעילות תרבותית עבור הפועלים. סגי היה סינדיקליסט, אך האמין באחדות של כל הפועלים ותמך בשנת 1910 בחזית משותפת עם הארגון הסוציאליסטי UGT. בשנים 1916 ו-1917 ניהל שיחות לשיתוף פעולה עם ה-UGT. מצד שני, סגי תמך בעצמאות ארגוני הפועלים ממפלגות פוליטיות ופעל בכיוון זה נגד מפלגתו הרדיקלית של אלחנדרו לרו והאנרכיסטים הממוסדים. סגי התנגד לפעולות טרור של עמיתיו האנרכיסטים. סגי היה קטלאני לאומי, וטען שעל הפועלים לעמוד לצידם של עמים הדורשים אוטונומיה או עצמאות מספרד.

במרץ 1919 הוא היה זה שקרא לעובדים לחזור לעבודה לאחר השביתה הכללית בברצלונה לאור ההסכמות שהושגו עם המושל האזרחי של העיר. הפרת ההסכמות לגבי שחרור העצורים על ידי הצבא הביאה לירידה בכוחו בארגון ה-CNT ולעליית כוחם של הקיצוניים בארגון. עם זאת, בדצמבר 1922 הוא נתמנה למזכיר הכללי של ה-CNT, וזכה לביקורת מצד אנרכיסטים טהורים על קשריו עם פוליטיקאים בשמאל הפוליטי הקטלני.

סגי נרצח ב-10 במרץ 1923, בהוראתו של מושל קטלוניה מרטינז אנידו. לאחר מותו דמותו הועלתה על נס על ידי מספר מפלגות בשמאל של ספרד, שכל אחת טענה לקרבה רעיונות אליו, גם אם בחייו הם בקרו אותו.

==קישורים חיצוניים==

* [http://books.google.com/books?id=-S7-M44EcEcC The CNT in the Spanish Revolution, Joŝae Peirats, Chris Ealham], עמוד 14, הערה 42

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאים ספרדים
קטגוריה:אנרכיסטים ספרדים
קטגוריה:פוליטיקאים קטלאנים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1896
קטגוריה:נפטרים ב-1923
רחוב דובאל

רחוב דובאל
רחוב דובאל (באנגלית: Duval Street) הוא הרחוב הראשי של העיירה קי וסט באיי הקיז במדינת פלורידה שבארצות הברית. הרחוב חוצה את האי מצפון לדרום, כאשר קצהו הצפוני גובל במפרץ מקסיקו וקצהו הדרומי באוקיינוס האטלנטי בואכה קובה.

הרחוב מהווה אתר תיירות פופולרי, לאורכו מצויים חנויות, מסעדות ובתי מרזח (פאבים) רבים, בהם הפאב סלופי ג'ו. הרחוב קרוי על שמו של ויליאם פופ דובאל, המושל הראשון של טריטוריית פלורידה.

בחלקו הצפוני של הרחוב, בסמוך לכיכר מלורי מצויות חנויות בגדים (חולצות T ובגדי ים) ומזכרות רבות המיועדות לתיירים הרבים הפוקדים את האי (בעיקר אלו המגיעים לכיכר מלורי באוניות הנוסעים העוגנות בסמוך לה). בחלקו המרכזי של הרחוב מצויות חנויות יקרות יותר המיועדות בעיקר לתושבי האי. חלקו הדרומי של הרחוב מכיל חנויות המיועדות לתושבי האי (חנויות קמעונאיות שאינן מיועדות לתיירים המוכרות מוצרי צריכה שונים).

מערבית לרחוב נמצאים מתחם טרומן ובסיסי צי ארצות הברית, וכן מגדלור קי וסט ובית ארנסט המינגוויי. בסמוך לקצהו הדרומי של הרחוב נמצא אתר "הנקודה הדרומית ביותר בארצות הברית".

הרחוב מהווה מרכז לקהילה ההומוסקסואלית של קי וסט, וממוקמים בו פאבים רבים, מועדונים וכן בית קולנוע המשמשים את הקהילה.רחוב דובאל בשנת 1915
=="זחילת דובל" - "Duval Crawl"==
רחוב דובל ידוע בחיי הלילה שלו ובמספר הפאבים הרב שבו. תושבי האי מכנים במונח "זחילת דובל" (באנגלית: Duval Crawl) על מנת לתאר באופן ציורי, תוך השאלת שם הרחוב, את התנהגותם הם ואת התנהגות התיירים העוברים מפאב לפאב לאורך הרחוב.

==אתרים בעלי חשיבות לאורך הרחוב==
* סלופי ג'וז
* כיכר מאלורי

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Scott Gutelius, Marshall Stone, and Marcus Varner, True Secrets of Key West Revealed! 
* J. Wills Burke, The Streets Of Key West: A History Through Street Names 
</div>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קי וסט
תומאס לואיס דה ויקטוריה

תומאס לואיס דה ויקטוריה (בספרדית: Tomás Luis de Victoria; 1548 – 27 באוגוסט 1611) היה מלחין ספרדי בשלהי תקופת הרנסאנס. הוא היה המלחין המפורסם ביותר בספרד של המאה ה-16 ואחד המלחינים החשובים ביותר של הקונטרה-רפורמציה, לצד ג'ובאני פלסטרינה ואורלנדו לאסוס.

==ביוגרפיה==
ויקטוריה נולד באווילה ובילדותו למד כנראה אצל אסקובדו בסגוביה. ידוע שנסע לרומא בסביבות 1564, שם נכנס למנזר גברים, שייסד איגנטיוס מלויולה כחלק ממאבקו בלותרניות. ייתכן שוויקטוריה למד אצל פלסטרינה בערך באותה תקופה, אם כי הראיה לכך נסיבתית; מה שברור הוא, שהושפע מן הסגנון האיטלקי. בשנת 1575 הוסמך לכמורה, לאחר פרק זמן של שירות במנזר כמאסטרו די קאפלה. מכל מקום, הוא לא נשאר באיטליה; בשנת 1586 חזר לספרד, הפעם בשירות הקיסרית האלמנה מריה, שנכנסה אותו זמן למנזר של דסקאלסאס ריאלס במדריד. ויקטוריה נשאר במנזר הנשים הזה עד סוף חייו ומילא שם כמה תפקידים - כומר, מלחין, מנצח מקהלה ונגן עוגב.

==יצירתו==
ויקטוריה הוא אחד הנחשבים ביותר במלחיני מוזיקת הקודש בשלהי הרנסאנס, סוגה שלכתיבתה התמסר בלעדית. יצירותיו זכו במאה ה-20 להתחדשות, שבאה לביטוי במספר רב של הקלטות עכשוויות. פרשנים רבים שומעים במוזיקה שלו דריכות מיסטית ופנייה ישירה אל הרגשות, תכונות החסרות, לדעת חלק מהם, במוזיקה של פלסטרינה, הרוגעת יותר מבחינה רתמית והרמונית.

מבחינה סגנונית, הוא מתנער בכתיבתו מן הקונטרפונקט המשוכלל של רבים מבני תקופתו ומעדיף קו פשוט ומרקמים הומופוניים, שאותו הוא מעשיר בגיוון רתמי ולפעמים גם בניגודים עזים ומפתיעים. בכתיבה המלודית שלו ובשימוש שהוא עושה בדיסוננס ניכרת חופשיות רבה יותר מזו של פלסטרינה; מדי פעם הוא משתמש במרווחים שהיו אסורים בשימוש על פי חוקי הקונטרפונקט המחמירים של המאה ה-16, כמו סקסטות גדולות בעלייה, או אפילו, לעיתים רחוקות, קוורטות מוקטנות (טריטון): לדוגמה, קוורטה מוקטנת מלודית מופיעה בקטע המייצג יגון במוטט שלו "מריה הקדושה, הושיעי" (Sancta Maria, succurre). ויקטוריה משתמש לעיתים בציור מילים דרמטי, מן הסוג הנמצא בדרך כלל רק במדריגלים. חלק ממוזיקת הקודש שלו עושה שימוש בכלים (נוהג שאינו יוצא דופן במוזיקת קודש ספרדית של המאה ה-16), והוא כתב גם יצירות פוליכוראליות לקבוצות זמרים אחדות, המוצבות במרחק זו מזו, בסגנון מלחיני האסכולה הוונציאנית, שעבדו בקתדרלת סן מארקו בוונציה.

אחת מן המעולות ביצירותיו, היפה והמעודנת ביותר היא מיסת הרקוויאם הגדולה שכתב בשנת 1603 להלוויית הקיסרית מריה, שבחצרה עבד מאז 1586. הקיסרית הייתה אחותו של פליפה השני ואשתו של מקסימיליאן השני, שליט הקיסרות הרומית הקדושה. היצירה יצאה לאור בשנת 1605 בשם Officium .Defunctorum, sex vocibus, in obitu et obsequiis sacrae imperatricis יצירה אחרת, ראויה לציון בשלווה וברוגע המאפיינים כל אחד מ-37 החלקים המרכיבים אותה, היא Officium Hebdomadae Sanctae משנת 1585, קובץ של מוטטים וקינות, הקשורים אל חגיגות השבוע הקדוש של הכנסייה הקתולית.

==לקריאה נוספת==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחינים מתקופת הרנסאנס
קטגוריה:מלחינים ספרדים
קטגוריה:נגני עוגב ספרדים
קטגוריה:מלחיני מוזיקה כנסייתית
קטגוריה:מלחיני רקוויאם
קטגוריה:ילידי 1548
קטגוריה:נפטרים ב-1611
קפלוויק (כדורגל)

מועדון הכדורגל קפלוויק (באיסלנדית: Keflavík Íþrótta- og ungmennafélag) או בקיצור קפלוויק הוא מועדון כדורגל איסלנדי מהעיר רייקיאנסבר, אזור מוניציפלי המאחד מספר עיירות קטנות, אחת מהן, קפלוויק, ממנה ניתן השם לקבוצה. הקבוצה היא אחת מקבוצות הצמרת בכדורגל האיסלנדי, והשתתפה מספר פעמים במעפלים האירופיים השונים.

המועדון ידוע בישראל בשל העובדה שבעונת 1994/95 שיחקה הקבוצה במוקדמות גביע אירופה למחזיקות גביע, אז פגשה בקבוצת מכבי תל אביב הישראלית והפסידה לה 2-1 באיסלנד ו-4-1 בישראל.

הקבוצה ספגה חלק מההשפלות הגדולות ביותר בהיסטוריה של הכדורגל האירופאי, כולל הפסדים 9-0 לטוטנהאם הוטספר, 9-1 לפרנצווארוש, 7-1 להיידוק ספליט ו-6-0 לאוסטריה וינה ולאויפשט.

==תארים==
* אליפות איסלנד: 4
** 1964, 1969, 1971, 1973
* הגביע האיסלנדי: 4
** 1975, 1997, 2004, 2006

==הופעות באירופה==
* שמ = שלבי מוקדמות
* ס1 = סיבוב ראשון
* ס2 = סיבוב שני
* שבמ = שלב בתים מוקדם
{| class="wikitable"
! עונה
! מפעל
! סיבוב
! מדינה
! מועדון
! בית
! חוץ
|-
|1965/1966
|גביע אירופה
|שמ
|הונגריה
|פרנצווארוש
|4-1
|9-1
|-
|1970/1971
|גביע אירופה
|ס1
|אנגליה
|אברטון
|3-0
|6-2
|-
|1971/1972
|גביע אופ"א
|ס1
|אנגליה
|טוטנהאם הוטספר
|6-1
|9-0
|-
|1972/1973
|גביע אירופה
|ס1
|ספרד
|ריאל מדריד
|1-0
|3-0
|-
|1973/1974
|גביע אופ"א
|ס1
|סקוטלנד
|היברניאן
|1-1
|2-0
|-
|1974/1975
|גביע אירופה
|ס1
|יוגוסלביה
|היידוק ספליט
|2-0
|7-1
|-
|1975/1976
|גביע אופ"א
|ס1
|סקוטלנד
|דאנדי יונייטד
|2-0
|4-0
|-
|1976/1977
|גביע המחזיקות
|ס1
|גרמניה
|המבורג
|1-1
|3-0
|-
|1979/1980
|גביע אופ"א
|ס1
|שוודיה
|קאלמאר
|0-1
|2-1
|-
|
|
|ס2
|צ'כוסלובקיה
|זברויובקה ברנו
|2-1
|3-1
|-
|1994/1995
|גביע המחזיקות
|שמ
|ישראל
|מכבי תל אביב
|2-1
|4-1
|-
|1995
|גביע האינטרטוטו
|שבמ
|צרפת
|מץ
|2-1
|
|-
|
|
|שבמ
|סקוטלנד
|פרטיק ת'יסל
|
|3-1
|-
|
|
|שבמ
|קרואטיה
|NK זאגרב
|0-0
|
|-
|
|
|שבמ
|אוסטריה
|לאסק לינץ
|
|2-1
|-
|1996
|גביע האינטרטוטו
|שבמ
|שוודיה
|ארברו
|
|3-1
|-
|
|
|שבמ
|סלובניה
|מריבור
|0-0
|
|-
|
|
|שבמ
|אוסטריה
|אוסטריה וינה
|
|6-0
|-
|
|
|שבמ
|דנמרק
|פ.צ. קופנהגן
|2-1
|
|-
|1997/1998
|גביע אופ"א
|שמ1
|הונגריה
|אויפשט
|3-2
|6-0
|-
|1998/1999
|גביע המחזיקות
|שמ1
|לטביה
|ליאפייס מטאלורגס
|0-1
|4-2
|-
|2005/2006
|גביע אופ"א
|שמ1
|לוקסמבורג
|אטזלה אטלברוק
|0-2
|0-4
|-
|
|
|שמ2
|גרמניה
|מיינץ
|2-0
|2-0
|-
|2006
|גביע האינטרטוטו
|ס1
|צפון אירלנד
|דאנגנון סוויפטס
|1-4
|0-0
|-
|
|
|ס2
|נורווגיה
|לילסטרום
|2-2
|4-1
|-
|2007/2008
|גביע אופ"א
|שמ1
|דנמרק
|מיטג'ולנד
|2-3
|2-1
|-
|
|הליגה האירופית
|שמ1
|מלטה
|ולטה
|2-2
|3-0
|}

==כדורגלנים מפורסמים בעבר ובהווה==
* סטפן גיסלאסון
* מארק מקנלי
* היאלמאר יונסון
* האראלדור פרייר גודמונדסון
* אולאפור גוטסקאלקסון
* סימון סמואלסן
* האוקור אינגי גודנאסון
* יוהאן גודמונדסון
* בלדור סיגורדסון
* רגנר מרגיירסון
* סיגורברגר אליסון (הכדורגלן הצעיר ביותר בתולדות הליגה האיסלנדית)

==מאמנים מפורסמים==
* גודיון פורדארסון
* רון סמית'
* פרנק אפטון
* פטור פטורסון

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל איסלנדיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1929
בדום

בדום (בהולנדית: Bedum, ; בחרונינגס: Beem - "בים"), רשות מקומית ועיירה בצפון-מזרח הולנד. מתגוררים בה כ-10,000 תושבים (נכון לשנת 2005). 

בדום היא אחת מעיירות הלוויין הגדולות של חרונינגן. האתר המפורסם ביותר בה הוא מגדל הכנסייה הנוטה.

;ישובים עיקריים
*בדום
*נורדוולדה
*אונדרדנדם
*זוידוולדה
*אלרהאוזן
*ווסטרדייקסהורן

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הולנד: ערים
עמוס דגני

עמוס דגני (23 במאי 1926 - 28 ביולי 2012) היה איש ציבור ישראלי. כיהן כראש מועצה אזורית עמק חפר (1995-1975) וכיהן כחבר הכנסת ובכיר בתנועת המושבים ובהסתדרות.

== חייו ==
דגני נולד בתל אביב בשנת 1926 לשמואל ובתיה דגני. בשנת 1933 עברה משפחתו לכפר ויתקין.

בצעירותו היה פעיל בתנועת הנוער העובד והלומד ותנועת המושבים. בנוער העובד והלומד נבחר בשנת 1942 לחבר מזכירות התנועה, ובתנועת המושבים היה חבר מזכירות ומנהל מחלקת ביטחון והתיישבות צעירים. לאחר קום המדינה היה פעיל בהעלאת יהודי בולגריה והתנדב מטעם תנועת המושבים לשמש מדריך עולים במושב תאשור בנגב.

בוגר לימודי מינהל ציבורי באוניברסיטה העברית.

בשנת 1944 הצטרף דגני למפא"י ולאחר הקמתה של המשמרת הצעירה מונה למרכזה הארצי. בשנת 1957 נכנס מטעם המפלגה לכנסת השלישית, במקומו של אהרן רמז, ולאחר מכן נבחר לשלוש כהונות נוספות. בעת כניסתו לכנסת היה חבר הכנסת הצעיר ביותר. במהלך הכנסת החמישית עזב את מפא"י והצטרף לרפ"י. בבחירות לכנסת השישית נכלל ברשימה של רפ"י, אך נכנס לכנסת השישית רק מספר שבועות לאחר תחילתה, בעקבות התפטרותו של צבי צור. לאורך שנותיו בכנסת היה חבר בוועדת הכלכלה, ועדת הפנים וועדת הכספים.
הוא המשיך להיות חבר ברפ"י עד איחודה מחדש אל מפלגת העבודה.

לאחר סיום כהונתו בכנסת כיהן בשנים 1970–1975 כחבר הוועדה המרכזת של ההסתדרות והיה אחראי מטעמה על הקואופרציה בחברת העובדים.

בשנת 1975 נבחר לראשות מועצה אזורית עמק חפר, תפקיד בו כיהן עשרים שנים רצופות.

נישא ליהודית ולהם 2 בנות (דליה אדיר ותרזה אהרוני)

==עמדות==
בשנת 1966 תמך בהקפאת הקמת יישובים חקלאיים חדשים מפאת המחסור במים ובמכסות ייצור, אך הבהיר שהוא אינו מתנגד להקמת יישובים כפריים חדשים. דגני תמך בצמצום הסובסידיות לחקלאות באומרו ש"חקלאי אמיתי לא ירצה להיות עובד מדינה", אולם ביקש שלא להגדיל את היבוא החקלאי באומרו ש"התוצרת החקלאית חשופה היום במידה רבה למדי לתחרות".

בשנת 1968 הביע בכנסת דאגה ממצב קרנות הפנסיה ואמר:

דבריו אלו ספגו ביקורת בעיתון ההסתדרות "דבר" על שהם גורמים לבהלת שוא, אך תוך שנים אחדות הם התבררו כנכונים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* רותי ברמן, [http://blinker.co.il/שרון/היה-לו-חלום-לחזור-לבולגריה/11396/ היה לו חלום לחזור לבולגריה], בלינקר, 1 באוגוסט 2012.

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מפא"י
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם רפ"י
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם העבודה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המערך עבודה-מפ"ם
קטגוריה:ראשי המועצה האזורית עמק חפר
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הכללית
קטגוריה:כפר ויתקין: אישים
קטגוריה:חברי הכנסת השלישית
קטגוריה:חברי הכנסת הרביעית
קטגוריה:חברי הכנסת החמישית
קטגוריה:חברי הכנסת השישית
קטגוריה:זוכי פרס בן-גוריון
קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
ד'תרמ"ב

==אירועים==

==נולדו==
* תמוז – רב סעדיה גאון, גאון ישיבת סורא, פוסק, מדקדק (האגרון), פרשן המקרא, פייטן ופילוסוף (ספר האמונות והדעות) חלוצי. (נפטר בכ"ו באייר ד'תש"ב)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תרע"ב

==אירועים==
* ל' בתשרי - הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
* ג' בשבט - הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תרפ"ב

==אירועים==
* נתגלעה המחלוקת בקביעת לוח השנה בין רס"ג וגאוני בבל לאהרן בן מאיר וגאוני ארץ ישראל, בשאלת הלוח העברי וקביעת שנה זו.
* כ"ג באדר ב' (לפי הבבליים) - הפעם האחרונה שתקופת ניסן של שמואל נפלה בתאריך זה
* כ"ו בסיוון (לפי הבבליים) - הפעם האחרונה שתקופת תמוז של שמואל נפלה בתאריך זה
* כ"ח באלול (לפי הבבליים) - הפעם האחרונה שתקופת תשרי של שמואל נפלה בתאריך זה

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==
כאמור, בשנה זו נתגלעה מחלוקת בקביעת הלוח העברי. לדעת חכמי בבל ובראשם רס"ג, השנה הייתה שנת השג, ולדעת חכמי ארץ ישראל ובראשם רבי אהרן בן מאיר גאון, השנה הייתה שנת החא. 
===לוח שנה כשיטת רב סעדיה גאון===
הלוח המוצג להלן הוא כשיטת רס"ג וחכמי בבל, שברבות השנים התקבלה בכל ישראל.





====מאפייני לוח השנה====


===לוח שנה כשיטת רבי אהרן בן מאיר===

|}
====מאפייני לוח השנה כשיטת רבי אהרן בן מאיר====
ד'תרפ"ג

==אירועים==
* ממשיכה המחלוקת בקביעת לוח השנה בין רס"ג וגאוני בבל לאהרן בן מאיר וגאוני ארץ ישראל, בשאלת הלוח העברי וקביעת שנה זו.
* כ"ח בחשוון - הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה (לדעת הבבליים)

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==
כאמור, בשנה זו נתגלעה מחלוקת בקביעת הלוח העברי. לדעת חכמי בבל ובראשם רס"ג, השנה הייתה שנת הכז, ולדעת חכמי ארץ ישראל ובראשם רבי אהרן בן מאיר גאון, השנה הייתה שנת גכה. 
===לוח שנה כשיטת רב סעדיה גאון===





====מאפייני לוח השנה====



===לוח שנה כשיטת רבי אהרן בן מאיר===

|}
====מאפייני לוח השנה כשיטת רבי אהרן בן מאיר====
ד'תרפ"ד

לדעת רוב הראשונים זו שנת היובל.
==אירועים==
* ממשיכה המחלוקת בקביעת לוח השנה בין רס"ג וגאוני בבל לאהרן בן מאיר וגאוני ארץ ישראל, בשאלת הלוח העברי וקביעת שנה זו.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==
כאמור, בשנה זו נתגלעה מחלוקת בקביעת הלוח העברי. לדעת חכמי בבל ובראשם רס"ג, השנה הייתה שנת בחג, ולדעת חכמי ארץ ישראל ובראשם רבי אהרן בן מאיר גאון, השנה הייתה שנת זשג. 
===לוח שנה כשיטת רב סעדיה גאון===





====מאפייני לוח השנה====



===לוח שנה כשיטת רבי אהרן בן מאיר===

|}
====מאפייני לוח השנה כשיטת רבי אהרן בן מאיר====

==הערות שוליים==