OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
די ג'יי פאלקון

סטפן קם (בצרפתית: Stéphane Quême; נולד ב-2 בינואר 1973) הידוע בשם די ג'יי פאלקון (DJ Falcon) הוא די ג'יי, מפיק מוזיקלי וצלם צרפתי. הוא אחיה של דלפין קום ובן דודו של אלן בראקס (אלן קם).<ref></ref>

== קריירה ==
ב-1999 הוציא פאלקון את המיני-אלבום הראשון שלו ב-Roulé, חברת התקליטים של תומא בנגלטר, חבר לשעבר של דאפט פאנק.<ref></ref> לפני שהפיק ב-Roulé, הוא עבד במחלקת A&R של וירג'ין רקורדס. לאחר יציאת המיני-אלבום שלו, הוא עבד עם בנגלטר כדי להקים את הצמד Together, והוציא שני שירים: "So Much Love to Give" ו-"Together". הוא עשה מספר רמיקסים וסטים מאז.

בשנת 2013, הוא הופיע באלבום האולפן הרביעי של דאפט פאנק, Random Access Memories בשיר האחרון "Contact". השיר התבסס על דגימה שפאלקון ובנגלטר השתמשו בה במקור וביצעו בזמן שביצעו סטים בתור Together.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2022, פאלקון ואלן בראקס הוציאו מוזיקה חדשה בחברת תקליטים חדשה בשם Smugglers Way, שמתכוונת להוציא מוזיקת פרנץ' האוס חדשה וישנה מהצמד ומאמנים אחרים.<ref></ref> בנוסף לכך, הצמד הודיע כי השניים החלו ליצור מוזיקה כצמד בשם בראקס + פאלקון, עם סינגל ראשון שיצא במרץ 2022, ומיני אלבום ראשון, באוגוסט של אותה שנה. סינגל הבכורה שלהם כולל שירה של פנדה בר.<ref></ref>

== דיסקוגרפיה ==
=== הוצאות ===
* 1999: Hello My Name Is DJ Falcon

==== בתור Together ====
* 2000: "Together"
* 2002: "So Much Love To Give"

==== בתור בראקס + פאלקון ====
* 2022: "Step By Step" יחד עם פנדה בר / "Creative Source"
* 2022: Step By Step EP
* 2023: Step By Step Remixes EP

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רמיקסרים
קטגוריה:אמני וירג'ין רקורדס
קטגוריה:תקליטנים צרפתים
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1973
מקדש האהבה

"מקדש האהבה" הוא סינגל של להקת אתניX. את מילות השיר כתב זאב נחמה, והלחין אותו עם תמיר קליסקי.

==רקע==
השיר נכלל באלבום של הלהקה אדם ונחש משנת 1993.

יסמין גמליאל ושרון בן צדוק שרות בפזמון החוזר בשיר.

השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב-27 ביוני 1993. השיר זכה להצלחה והיה במצעד 18 שבועות, עד 7 בנובמבר 1993, ובשלושה מהם עמד בראש המצעד, מ-8 באוגוסט. גם במצעד השנתי תשנ"ג (1993) של התחנה הוא זכה להצלחה רבה, ודורג במקום הרביעי. אתניX זכתה בתואר "להקת השנה" במצעד זה.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1993
קטגוריה:סינגלים מ-1993
קטגוריה:שירי אתניX
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי זאב נחמה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי זאב נחמה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי תמיר קליסקי
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
חיה הרצברג

חיה הרצברג (נולדה ב־1976) היא סופרת ישראלית חרדית. בספריה מרבה להשתמש בדבריו של רבי נחמן מברסלב וחסידות ברסלב.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
ב־1996 מיד לאחר נישואיה החלה לעבוד כמזכירה במערכת השבועון החרדי "משפחה". עם התפטרותו של עורך השבועון היא התבקשה לעזור בכתיבה, וכך החלה בקריירת הכתיבה שלה.<ref name=":0"></ref>

היא החלה בכתיבת טורים וכתבות עיתונאיות לשבועון ובמקביל בכתיבת ספרי ילדים. הרצברג כתבה ארבעה ספרי ילדים שיצאו לאור "הנערים מביתן 3", "מורה ג'ינגית", "עשרה ימים בחנות של קובה" שהתפרסם בתחילה בהמשכים בשנים תשנ"ו-תשנ"ח בעיתון הילדים של עיתון משפחה, ו"לנה". ספריה ניחנו בהומור, אך היא לא חששה להתמודד עם נושאים רציניים כמו פוסט טראומה.<ref name=":0" /><ref name=":1"></ref>

לאחר שש שנים עזבה את מערכת העיתון ובמשך כעשור עברה תהליך רוחני בו לא עסקה בכתיבה.<ref name=":0" />

לאחר עשור כתבה ספר בהמשכים, כאשר כל פרק התפרסם בעיתון ובסופו התאגד לספר שהפך לרב מכר "צומת הדרורים". בהמשך הוציאה את הספרים "אמא למה" ו"מילים טובות", ספר המורכב מטורים בעיתון. גם ספרה "הַפָּרָשׁ", התפרסם כסיפור בהמשכים למבוגרים בעיתון משפחה ומאוחר יותר יצא לאור כספר.<ref name=":0" />

החל מ-2014 חזרה לכתוב טורים בעיתונות החרדית בטור "שער הלב". היא כתבה טורים עבור העיתון "אשת - מגזין לנשים בלבד" <ref></ref> וטור ייעוץ לכתב העת זרקור.<ref></ref>

ב-2018 יצאו ספריה "אני רוצה להיות" ו"כל יום מחדש".<ref name=":1" />

== ספריה ==
* הנערים מביתן 3, הוצאה פרטית, 1996, יצא בהוצאה מחודשת ב-2013 בהוצאת מייזליק ספרים .<ref></ref><ref></ref> הספר תורגם לאנגלית בשנת 2005 בהוצאת ירושלים.<ref></ref>
* מורה ג'ינג'ית, הוצאת ספרייתי, 1999<ref></ref> ציורים - צביקה סלומון.<ref></ref>יצא במהדורה נוספת בהוצאת מייזליק ספרים, 2008.
* עשרה ימים בחנות של קובה, 1999<ref></ref>
* לנה, 2000
* צומת הדרורים, הוצאת מייזליק ספרים, 2010
* הַפָּרָשׁ, הוצאת פלטה, 2010
* מילים טובות, לקט טורים נבחרים, הוצאת מייזליק ספרים, 2011
* אמא, למה?, הוצאת מייזליק ספרים, 2013
* כולם בנים, הוצאת מייזליק ספרים, 2014
* אני רוצה להיות, הוצאת ספרי אור חיים, 2018
* כל יום מחדש, הוצאת ספרי אור חיים, 2018
* לפעמים, הוצאת ספרי אור חיים, 2019
*אדם שיש לו שעה, הוצאת ספרי אור חיים, 2022

== קישורים חיצוניים ==
* חיה הרצברג, [https://iyun.org.il/article/ספר-סופר-וסיפור-תפקידה-החברתי-של-הספר/אפשר-להשתמש-בכל-מילה/ אפשר להשתמש בכל מילה], צריך עיון, א' תמוז תשע"ז
* 
* [https://www.hidabroot.org/writer/57118/חיה-הרצברג חיה הרצברג] - כל הטורים באתר הידברות
* [https://kollkvoda.co.il/tag/חיה-הרצברג/ חיה הרצברג] - כל הטורים בקול כבודה
* [https://merhav.nli.org.il/primo-explore/search?query=any,contains,%22Hertsberg,%20Ḥayah%22&tab=unified_tab&search_scope=uni&vid=NLI&lang=iw_IL&offset=0 חיה הרצברג] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חרדיות ישראליות
קטגוריה:סופרות חרדיות ישראליות
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים חרדים ישראלים
קטגוריה:סופרים חרדים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1976
ארזון

אָרזוּן (בערבית: أرزون) הוא כפר שיעי לבנוני קטן, בנפת צור שבמחוז דרום לבנון.<ref></ref> בתי הכפר נושקים לכפרים סמוכים: ממערב - הכפר דרדע'יא וממזרח - הכפר סריפא. הכפר שוכן כ-25 ק"מ ממזרח לעיר צור, בגובה של כ-350 מ' מעל פני הים.

== אטימולוגיה ==
החוקר אניס פריחה העלה שתי סברות למקור השם. בסורית, זו מלה שמרמזת על עץ הארז שידוע, גם בשפה העברית, כביטוי לחוזק ואיתנות והסיומת "ון" מלמדת על הקטנה, דהיינו, ארז קטן. בארמית המשמעות שונה ובדומה לערבית, השורש (أرض; תעתיק: ארד) רומז לאדמה.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== אוכלוסייה ==
ככל הידוע, התושבים הראשונים היו מחמולת בני זהרה (بني زهرة ), מהעיר חלב, בסוריה, אך אין לכך ביסוס מחקרי.<ref name=":1" />

בשנת 2014 היו רשומים 471 בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני, שכתובתם הייתה בכפר.<ref></ref>

המשפחות העיקריות בכפר: תורמוס (ترمس), חאנוויה (حانويه), אל-חוסייני (الحسيني).<ref name=":0" />

== אדמה וחקלאות ==
שטח האדמה של הכפר הוא 104 דונם והגידולים העיקריים הם טבק וחיטה.<ref name=":0" />

מי השתייה מגיעים ממעיין מקומי.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוז דרום לבנון: יישובים
לחמניית דגים

לחמניית דגים (בגרמנית: Fischbrötchen) הוא כריך גרמני מקובל ונפוץ ממולא דגים.

== מאפיינים ==
מעבר למילוי הדג, רכיבים נוספים בכריך הם בצל לבן או בצל ירוק, מלפפונים חמוצים, רמולד, רוטב חזרת מוקצף, קטשופ או רוטב קוקטיילים . הוא נצרך בהיקף גדול בצפון גרמניה, בשל קרבתו של האזור לים הצפוני וגם לים הבלטי.

== הכנה ==
הכנה נפוצה נעשית עם הרינג ביסמרק או מטיאס. סוגים אחרים משתמשים בבראטהרינג, רולמופס, ספראט אירופאי, סלמון, מקרל אטלנטי מעושן, בקלה אטלנטית מטוגן וסוגי דגים אחרים (למשל, המבורגרים דגים). סרטנים משמשים לפעמים, כמו גם מינים שונים אחרים של דגי מזון. לחמניית דגים נהוג להגיש בדוכני מזון מהיר או במסעדות איסוף עצמי.

יריד האנובר היה ידוע בתחילה בשם "יריד לחמניית דגים" בשל לחמניות הדגים שהוגשו בו כחטיף.<ref></ref>

במהלך ביקור ממלכתי בהמבורג, נשיא צרפת עמנואל מקרון וקנצלר גרמניה אולף שולץ אכלו יחד לחמניית דגים. ידיעה על כך הופיעה בצורה בולטת בסיקור העיתונות.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== גלריה ==
<gallery class="center" widths="200px" heights="155px">
קובץ:Fischbroetchen_Luebeck_04_2008_001.jpg|טקסט=Fischbrötchen| לחמניית דגים
קובץ:Fischbrötchen.JPG|טקסט=A variety of Fischbrötchen, including with Rollmops|מגוון של לחמניות דגים, כולל עם רולמופס
קובץ:Sandwiches_Vienna.jpg|טקסט=A collection of seafood sandwiches|אוסף כריכי פירות ים
קובץ:GT_Bismarckheringfischbrötchen_2.jpg|טקסט=A Fischbrötchen made with pickled herring and onion| לחמניית דגים עשוי עם הרינג כבוש ובצל
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
* Balık ekmek מאכל רחוב נפוץ במטבח הטורקי
* רשימת כריכים

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאכלי דגים
קטגוריה:המטבח הגרמני
קטגוריה:מזון מהיר
קטגוריה:כריכים
הרגלים רעים - הקלטות מוקדמות

"הרגלים רעים - הקלטות מוקדמות" הוא אלבום הקלטות מוקדמות ושירים שלא ראו אור מהאלבום הרגלים רעים של יוני בלוך

האלבום יצא במקור בתור דיסק שחולק בהופעה לכבוד עשור לאלבום באוגוסט 2017, ולפלטפורמות יצא ב־15 ביולי 2021

== רשימת רצועות ==
יום השישי

יום השישי היה שבועון חרדי שיצא לאור במשך כ-20 שנה.

==היסטוריה==

העיתון הוקם על ידי יצחק נחשוני וישראל קצובר בשנת 1985 תחת השם 'ערב שבת' בשותפות עם בעלי חברת דלתא שהקימה רשת עיתונים מקומיים ששמם היה ‘רחוב ראשי’, מתוך כוונה להתחרות עם המקומונים של הארץ. לאחר שלושה שבועות העיתון נמכר לג'רוזלם פוסט, כתוצאה מכך פרשו נחשוני וקצובר ופתחו את יום השישי בשיתוף עם הארץ, שנתן להם גב כלכלי, בלי להתערב בתוכן.

בשנת 1998 נמכר חלקו של הארץ לקבוצת משקיעים לא־ישראליים, שהקימו את חברת שבועון עיתון יום השישי (1998) בע"מ שהוציאה את העיתון עד 2004.

==אופי העיתון==
בשונה מהעיתונות החרדית שיצאה באותן שנים, יום השישי היה עיתון בלתי מפלגתי, ובשל כך יכל לכתוב על נושאים שונים שלא יכלו לעלות בעיתונים החרדיים דאז.

העיתון הוביל קו פתוח יחסית, סיקר את הנעשה מאחורי הקלעים של המפלגות החרדיות וערך תחקירים בנושאים פנים-חרדיים.

==התנגדות==
כחלק מהמאבק בשבועונים החרדיים בישראל יצאו הרבנים נגד הופעת העיתון.

==לקריאה נוספת==
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונות חרדית בישראל
קטגוריה:ישראל: שבועונים
קטגוריה:עיתונות בעברית
סיידיה

סַיַידִיֶה (בערבית: صيادية) היא מנת "דג ואורז" מתובל מהמטבח הלבנוני.

== מאפיינים ==

המנה עשויה עם כמון ותבלינים אחרים, כמו גם בצל מטוגן. תערובת התבלינים הזו נקראת בערבית בהרט והכנתה משתנה מטבח לטבח, אך עשויה לכלול קימל, קינמון, כמון וכוסברה.<ref></ref> <ref></ref> מבחינה היסטורית זו הייתה ארוחת דייגים שנמצאה לאורך החוף הלבנוני, אך כיום ניתן למצוא את המנה ברחבי המזרח התיכון.<ref></ref>
== הכנה ==

קיימות מספר גרסאות של הארוחה, אך רוב הגרסאות כוללות רוטב שהוכן עם בצל מטוגן. בהתאם למידת הקירמול הרוטב יכול לנוע בין חום בהיר לשחור עמוק עם טעם חזק וחריף. האורז נצבע לרוב על ידי בישולו עם הבצל המקורמל. ניתן להכין את המנה עם מגוון דגים, אך בדרך כלל דגים לבנים מוצקים, כמו חמור הים או בקלה<ref></ref> מועדפים. משתמשים בדגים שלמים, וראש הדג ועצמות הדג משמשים לעיתים קרובות להכנת ציר ולהוספת טעם לאורז ולרוטב. המנה מעוטרת בשקדים פרוסים וצנוברים קלויים, כמו גם בבצל מטוגן.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
* רשימת מנות דגים
* רשימת מנות אורז

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאכלי אורז
קטגוריה:מאכלי דגים
קטגוריה:המטבח הלבנוני
קטגוריה:המטבח הסורי
היא כל כך יפה

"היא כל כך יפה" הוא שיר שנכתב על ידי דני סנדרסון והולחן על ידי יצחק קלפטר. השיר מופיע באלבומה השלישי של להקת כוורת ומבוצע על ידי חבר הלהקה, אפרים שמיר.

== הרקע לכתיבת השיר ותוכנו ==

השיר "היא כל כך יפה" נכתב בשנת 1976 על ידי דני סנדרסון. השיר, מתאר את אהבתו של הדובר בשיר לבחורה שגרה בקרבתו, והוא נבוך ליצור איתה קשר ולספר לה על אהבתו.
השיר נכתב כשאפרים שמיר חבר להקת כוורת ביקר בביתו של קלפטר. השניים האזינו לחומרים חדשים שהולחנו על ידי קלפטר ושמיר ששני שירים מצאו חן בעיניו הציע לאחד ביניהם.
השיר, נחשב לאחד משירי הלהקה האהובים בכל הזמנים, הופיע באלבומה השלישי של הלהקה, "צפוף באוזן". את העיבוד המוזיקלי לשיר עשה אלון אולארצ'יק.<ref></ref><ref></ref>

== ביצועים נוספים לשיר ==
בספטמבר 2011 יצא אלבום הסולו החמישי של שמיר כסולן, "אפרים שמיר וגנבי הזמן", הכולל עיבודים חדשים בהפקה אלקטרונית לשיריו המוכרים. מהאלבום הצליח החידוש לשיר אותו שר בלהקה.<ref></ref> בשנת 2021 חידש את השיר אדיר גץ.<ref></ref> בשנת 2023 ביצעו את השיר הדג נחש בצוותא עם להקת פול טראנק.<ref></ref>

השיר צעד במצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל בפברואר 1976 זכה להצלחה וצעד 14 שבועות, עד 25 במאי. בשיאו הגיע למקום הראשון. במצעד השנתי של רשת ג' דורג השיר במקום ה־13.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1976
קטגוריה:סינגלים מ-1976
קטגוריה:שירי כוורת
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דני סנדרסון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירים על יופי
יאו דפן

יאן דפן (בסינית מפושטת 姚德芬; 15 ביולי 1972 – 13 בנובמבר 2012) הייתה האישה הגבוהה בעולם בגובהה 2.34 מטר לפי שיאי גינס.

דפן סבלה מגיגנטיות הנגרמת מגידול יתר במוח ושקלה כ-200 קילוגרם.<ref name=":0"></ref>

יאו דפן סבלה מסיבוכים מרובים במהלך חיה כגון לחץ דם גבוה, מחלות לב, תת תזונה ואוסטיאופורוזיס. דפן התקשה לזוז ונאלצה להישאר במיטה כל יום. יאו דפן הלכה לעולמה ב-13 בנובמבר 2012.<ref name=":0" />

* [http://www.tallwomen.org/tallest/ Tallestwomen.com] 
* [https://web.archive.org/web/20080509130210/http://www.yaodefenappeal.org/ Yaodefenappeal.org]

== הערות שוליים ==
צ'נדנגאר

צ'נדנגאר (בבנגלית: চন্দননগর; בצרפתית: Chandernagor), הידועה גם בשם צ'נדרנגור, היא עיר במערב בנגל שהייתה מושבה צרפתית.

צ'נדנגאר ממוקמת על הגדה המערבית של נהר , ומשתייכת למטרופולין של קולקטה. הנהר היווה עורק תחבורתי ראשי קודם המצאת מסילות הברזל, ועל כן משך את הצרפתים ואף את הדנים להקים מושבות במקום.

צ'נדנגאר הקמה על ידי חברת הודו המזרחית הצרפתית ב־1673. המושבה נכבשה על ידי הבריטים ב־1757 ושוב ב־1794, אך הושבה לידי צרפת ב־1815.

בעקבות יציאת הבריטים מהודו ועצמאותה, ביקשה ממשלת הודו לספח את האזור, שהיווה מובלעת בשטחה. ביוני 1949 הצביעו תושבי צ'נדנגאר על איחוד עם הודו. במאי 1950 קיבלה הודו שליטה דה יורה בצ'נדנגאר, וב־2 בפברואר 1951 אוחדה הטריטוריה עם הודו דה יורה.

ב־2 באוקטובר 1954 אוחדה הטריטוריה עם מערב בנגל.

== קישורים חיצוניים ==

*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מערב בנגל: ערים
קטגוריה:אסיה: מושבות צרפתיות לשעבר
קטגוריה:מובלעות לשעבר
קטגוריה:הודו הצרפתית
אנגיומה דובדבנית

אנגיומה דובדבנית או המנגיומה דובדבנית ( cherry hemangioma או Cherry angioma) היא גידול שפיר לא מזיק, המכיל ריבוי חריג של כלי דם. נראית כמו בליטה קטנה בצורת כיפה אדומה בוהקת על העור ומופיע בדרך כלל על החזה והזרועות.<ref name="Andrew2020"></ref> קוטרה נע בין 0.5-6&nbsp; מ"מ. זה הסוג הנפוץ ביותר של אנגיומה, ומספרם גדל לרוב עם הגיל. אנגיומות מופיעות כמעט בכל הבוגרים מעל גיל 30. תוארו לראשונה על ידי המנתח הבריטי בן המאה התשע-עשרה, קמפבל דה מורגן.

אנגיומה דובדבנית מורכבות מאשכולות של נימים על פני העור,<ref name="Stockman 2016"></ref> היוצרות כיפה עגולה קטנה ("פאפולה"), צבעה נע בין אדום עז לסגול. כאשר היא מתפתחת לראשונה, היא עשויה להיות בקוטר של עשירית המילימטר בלבד וכמעט שטוחה לגמרי. עם זאת, היא בדרך כלל גדלה לרוחב של מילימטר אחד או שניים. אנגיומות מרובות סמוכות יוצרות אנגיומה פוליפואידית.<ref name="Stockman 2016" /> מכיוון שכלי הדם המרכיבים אנגיומה כל כך קרובים לפני השטח של העור, אנגיומות דובדבנית עלולות לדמם במידה רבה אם היא נפצעת.<ref name="Stockman 2016"/>

== גורם ==
אנגיומות דובדבניות מופיעות באופן ספונטני אצל אנשים רבים בגיל העמידה, אך יכולות להופיע גם בקרב צעירים. הן יכולות להופיע גם בצורה מתפרצת אגרסיבית בכל גיל. הסיבה להתפתחות אנגיומות דובדבניות אינה מובנת.

== טיפול ==
נגעים אלו בדרך כלל אינם דורשים טיפול. אם הם מפריעים מבחינה אסתטית או יוצרים דימומים, ניתן להסירם באמצעות צריבה חשמלית, תהליך של הרס הרקמה באמצעות בדיקה קטנה עם זרם חשמלי שעובר דרכה. <ref></ref> הסרה עלולה לגרום להצטלקות. לאחרונה נעשה שימוש גם בטיפול בלייזר צבע פועם או בטיפול באור פועם (IPL). <ref></ref> <ref></ref>

== אבחנה ==
ברוב החולים, המספר והגודל של אנגיומות דובדבניות גדלים עם העלייה בגיל. הם אינם מזיקים, ואינם קשורים לסרטן. <ref></ref> התפרצות של אנגיומה דובדבנית, דווח רק לעיתים נדירות כסימן המבשר למחלת Castleman multicentric (MCD), מיאלומה ומחלות לימפופרוליפרטיביות אחרות. <ref></ref> <ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עור
מרטין אספרנברגר

מרטין אספרנברגר (בגרמנית: Martin Espernberger; נולד ב-20 בדצמבר 2003) הוא שחיין אוסטרי, זוכה מדליית ארד באליפות עולם (דוחה 2024) במשחה ל-200 מטר פרפר.

== ביוגרפיה ==
=== 2021 ===
באליפות אירופה שנערכה בבודפשט, הונגריה במאי סיים במקום 29 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:01.17 דקות, במקום 55 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.63 שניות ובמקום 57 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.29 שניות.

=== 2023 ===
באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ביולי סיים במקום 20 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:57.36 דקות.

=== 2024 ===
==== מדליית ארד באליפות עולם ====
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר בפברואר זכה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 1:55.16 דקות, אחרי טומורו הונדה מיפן (1:53.88 דקות) ואלברטו ראצטי מאיטליה (1:54.65 דקות).

== שיאים אישיים ==
=== בריכה אולימפית ===
* 50 מטר פרפר: 24.45 שניות (2021)
* 100 מטר פרפר: 53.28 שניות (2023)
* 200 מטר פרפר: 1:54.69 דקות (2023)

=== בריכת 25 מטר ===
* 50 מטר פרפר: 25.65 שניות (2019)
* 100 מטר פרפר: 55.24 שניות (2019)
* 200 מטר פרפר: 1:54.80 דקות (2023)

== ראו גם ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחייני פרפר
קטגוריה:שחייני מעורב אישי
קטגוריה:שחיינים אוסטרים
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-2003
גרבלקס (מתאבן)

גרבלקס (בשוודית ובדנית: Gravad lax) הוא מנת דג, מאכל נורדי המורכב מסלמון משומר.

== מאפיינים ==
הדג משומר באמצעות תערובת של מלח, סוכר ושמיר. הוא מעוטר בשמיר טרי או אשוחית <ref></ref> <ref></ref> ולעיתים עשוי להיות מעושן בעישון קר לאחר מכן. גרבלקס מוגש בדרך כלל כמתאבן, פרוס דק ומלווה ב- (מילולית"רוטב בית מלון", הידוע בשוודיה גם בשם , בנורבגיה בתור , מילולית "רוטב חרדל", בדנמרק בתור , מילולית "רוטב שועל", באיסלנד , ובפינלנד כ- , מילולית "רוטב רב משרתים"), המנה מוגשת עם הרוטב שהוא שמיר וחרדל, על לחם או עם תפוחי אדמה מבושלים.

== אטימולוגיה ==
המילה מגיעה מהמילה מהשפות הגרמאניות ההצפוניות ("לחפור"; במובן המודרני "לשמר (דג)") שחוזר לפרוטו-גרמאני ("חור באדמה; תעלה; קבר") והשורש ההודו-אירופי "לחפור, לגרד, לשרוט",<ref></ref> והמילה / שהיא: "סלמון".

== היסטוריה ==
במהלך ימי הביניים, גרבלקס נעשה על ידי דייגים, שהמליחו את הסלמון והתסיסו אותו קלות על ידי הטמנתו בחול מעל קו הגאות.

תסיסה אינה משמשת יותר בתהליך הייצור. במקום זאת "קוברים" את הסלמון במרינדה יבשה של מלח, סוכר ושמיר, ומכך הוא משומר בין שתים עשרה שעות לכמה ימים. בתהליך שימור הסלמון, האוסמוזה מעבירה את הלחות מהדג אל המלח והסוכר, והופכת את התערובת היבשה לתמלחת מרוכזת במיוחד, שניתן להשתמש בה בבישול סקנדינבי כחלק מרוטב . <ref></ref> ניתן להשתמש באותה שיטת שימור עבור כל דג שומני, אבל סלמון הוא הנפוץ ביותר בשימוש.

== לקריאה נוספת ==

*  דגים משומרים - דגים העוברים תסיסה, כבישה או עישון
* קרפצ'יו - נתחי דג או בשר דקים, מוגשים נא כמתאבן
* Gwamegi – הכנת דגים מיובשים קוריאני
* Hákarl - מאכל לאומי של איסלנד המורכב מכריש מותסס
* רשימת מתאבנים
* רשימת מנות דג נא
* לקס - סלמון במלח
* Rakfisk – מנת דגים מותססים נורווגית עשויה פורל או פחם
* סשימי - מאכל יפני של דג נא
* Surströmming – הרינג שבדי מותסס מהים הבלטי

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתאבנים
קטגוריה:המטבח השוודי
קטגוריה:המטבח הנורווגי
קטגוריה:המטבח הפיני
קטגוריה:המטבח הדני
פרוויזג'ון אומרבאייב

פרוויזג'ון אומרבאייב (בטג'יקית: Парвизҷон Умарбоев; נולד ב-1 בנובמבר 1994) הוא כדורגלן טג'יקי המשחק בעמדת הקשר בצסק"א 1948 סופיה.

==קריירת מועדונים==
אומרבאייב התחיל את לשחק כדורגל ברגאר-טאדאז טורסונזודה ובגיל 15 הצטרף למחלקת הנוער של רובין קאזאן. ב-26 בספטמבר 2012 אומרבייב ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק הגביע נגד יניסיי קרסנויארסק. בהמשך הושאל לנפטכימיק ניז'נקאמסק ואף שיחק בחימיק ג'רז'ינסק.

במרץ חתם אומרבייב באיסטיקלול דושנבה מליגת העל הטג'יקית.

ביוני חתם לשנתיים בלוקומוטיב פלובדיב מליגת העל הבולגרית. הוא שיחק בקבוצה 6 עונות בהן זכה בשני גביעים ונחשב לאחד הזרים הבולטים ששיחקו בה.

ב-23 ביולי 2022 חתם בצסק"א 1948 סופיה.

==קריירה בינלאומית==
אומרבאייב נולד בטג'יקיסטן ויש לו גם דרכון רוסי, לכן הוא זכאי לייצג את שני המדינות בזירה הבינלאומית.

בעבר שיחק בנבחרת הנוער של רוסיה, אך בגיל 21 שיחק בנבחרת הצעירה של טג'יקיסטן. ב-27 במרץ 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת. ב-2 ביוני 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-5 נגד .

==תארים==
; איסטיקלול דושנבה
*ליגת העל הטג'יקית: 
*הגביע הטג'יקי: 
*הסופר קאפ הטג'יקי: , 

; לוקומוטיב פלובדיב
*הגביע הבולגרי: , 
*הסופר קאפ הבולגרי: 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים טג'יקים
קטגוריה:קשרי כדורגל טג'יקים
קטגוריה:כדורגלני איסטיקלול דושנבה
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב פלובדיב
קטגוריה:כדורגלני נבחרת טג'יקיסטן
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בבולגריה
קטגוריה:ילידי 1994
סנדקית (סרט הודי)

הסנדקית (באנגלית: Godmother) הוא סרט דרמה ביוגרפי הינדי משנת 1999 בבימויו של וינאי שוקלה שיצא לאקרנים ב-1999, לכאורה בהשראת חייה של באנטובקן ג'אדג'ה , שניהלה את פעולות המאפיה בפורבנדר שבגוג'ראט בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90, ולאחר מכן הפכה לפוליטיקאית.<ref></ref> הסרט זכה בשישה פרסי הקולנוע הלאומי.

== עלילה ==
כאשר בצורת קרובה מאיימת להרוס את היבול שלהם, רמבהי ובעלה וירם עוברים מהכפר שלהם לעיר. באמצעות איום, אלימות וסחטנות, וירם מתחיל קריירה כסוג של מאפיונר במערכת הפוליטית המושחתת, אבל מסתבר שהוא לא יותר מבובה של עורך דין משפיע שרוצח אותו כאשר וירם מחליט לא להרוג יותר. עורך הדין חושב שהוא יכול לשלוט גם ברמבהי אבל היא מכה בחזרה, נוקמת על רצח בעלה ונלחמת במערכת הפוליטית המושחתת עד שהיא הופכת לסנדקית של מאפיה בעצמה.

== דמויות ושחקנים ==
* שבנה עזמי - רמבהי
* מילינד גונאג'י - וירו
* נירמל פאנדי - ג'קרה
* גובינג נמדב - קסהובאי
* ויניט קומאר - לקהובאי
* לאבלין מישרה - אשתו של ראמדה
* ראימה סן - סג'אל
* שרמן ג'ושי - קרסאן

== מוזיקה ==
סנג'יב אביאנקר (שירה), וישאל ברדוואג' (מוזיקה) וג'אבד אח'טאר (מילים) זכו בפרס הקולנוע הלאומי עבור סרט זה. השירים היו:
* "Gunje Gagan Gunje Llkaren Ham" (זמר: רופ קומאר רתוד)
* "Matee Re Matee Re" (זמרת: לאטה מנגשקאר)
* "Raja Kee Kahanee Puranee Ho Gayee" (זמרים: Usha Uthup, Rekha, Kavita Krishnamurthy)
* "Suno Re Suno Re Bhayila" (זמר: סנג'יב אבהידנקר)
* "Tum Agar Yeh Mujhse Puchho" (זמר: Abhijeet)

== פרסים ==
=== פרסי הקולנוע הלאומי - 1998 ===
* פרס הקולנוע הלאומי לסרט העלילתי הטוב ביותר בהינדי
* פרס הקולנוע הלאומי לבימוי המוזיקלי הטוב ביותר: וישאל בהרדוואג'
* פרס הקולנוע הלאומי לעריכה הטובה ביותר: רנו סאלוג'ה
* פרס הקולנוע הלאומי לשחקנית הטובה ביותר: שבנה עזמי
* פרס הקולנוע הלאומי לזמר ההשמעה הזכר הטוב ביותר: סנג'ייב אבהיאנקר
* פרס הקולנוע הלאומי למילים הטובות ביותר: ג'אבד אח'תר

=== פרסי פילמפייר ===
* פרס הסרט הטוב ביותר לתסריט: וינאי שוקלה

=== פרסי IIFA ===
* פרס הרקע הטוב ביותר של IIFA: וישאל בהרדוואג'

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 1999
זיבקין

זיבקין (בערבית: زبقين; תעתיק: זִבקין) הוא כפר לבנוני שיעי, בנפת צור מחוז דרום לבנון, ממוקם כ-17 ק"מ מדרום מזרח לעיר צור ומערבית לכפר ג'באל אל-בוטום (جبال البطم), בגובה ממוצע של כ-400 מ' מעל פני הים.

== אטימולוגיה ==
פאלמר העלה סברה ששם הכפר קשור לשרש ז.ב.ק. (ز.ب.ق.) שהוראתו "כריכה", או "הגבלה".<ref></ref> השרש אינו מוכר לחוקרים בני זמננו.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

== היסטוריה ==
בשנת 1596 נזכר הכפר, בשמו הנוכחי, בנהייה העות'מאנית של תבנין במחוז צפת, והיו בו 12 משקי בית ו-12 רווקים, כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו מס קבוע, בשיעור של 25% על תוצרת חקלאית והכנסות מזדמנות, בסך של 3,172 אקצ'ה.<ref></ref>

בשנת 1875 ויקטור גרן מצא בכפר כשמונים תושבים, מתואלים. וכתב: <ref></ref>

בשנת 1881, בסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל (SWP) תואר הכפר: <ref></ref>

בשנת 1965 נמצאה מערה ובה שלושה סרקופגים מעופרת.<ref name=":0" />

בעקבות התבססות חזבאללה בכפר ובסביבתו, צה"ל תוקף, מעת לעת, את עמדות ונכסי הארגון שם.<ref></ref><ref></ref> במהלך מלחמת לבנון השנייה (2006), הכפר זיבקין נפגע קשות.<ref></ref>

== אוכלוסייה ==
בשנת 2014 היו בכפר ו-1,395 בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני.<ref></ref>

== אדמה וחקלאות ==
שטח הכפר הוא כ-690 דונם והגידולים העיקריים בכפר הם טבק וזיתים.<ref name=":0" />

== אתרים ==
מדרום לכפר נמצאת "שמורת טבע - וואדי זיבקין" (محمية طبيعية - وادي زبقين), בת כ-2,000 דונם.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוז דרום לבנון: יישובים
לזר קפלן

אליעזר "לזר" מויסייביץ' קפלן (ברוסית Лазарь Моисеевич Капла́н; 18 באוגוסט 1917 - 10 ביוני 1994) היה קצין יהודי סובייטי אשר השתתף במלחמת העולם השנייה וזכה לאות גיבור ברית המועצות על חלקו בקרבות בלטביה בשנת 1944

== קורות חיים ==
נולד בכפר סקורודניה, מחוז הומל, הרפובליקה הרוסית (כיום בבלארוס) במשפחת יהודית. למד בבית ספר להנדסאי תעופה בעיר טגנרוג. התגייס לצבא האדום ב־1936. בשנת 1938 סיים בית הספר לקציני חיל התותחנים. נטל חלק במלחמת החורף.

הצטיין בקרבות בלטביה בקיץ 1944 : ב־18 ביולי 1944 חצה עם כוח קטן ותותח אחד את נהר איסטרה, השתלט על שטח בגדה המערבית של הנהר והחזיק בו עד להגעת הכוח העיקרי. ב־27 ביולי 1944 ניהל וטיווח את האש לש האגד שלו על עמדות מבוצרות של האויב ובכך סייע להשתלטות מהירה על העיר רזקנה. על כך ב-24 במרץ 1945 הוענק לו אות גיבור ברית המועצות וכוכב הזהב מס' 6540.

לאחר המלחמה נשאר בשירות קבע. סיים את שירותו בשנת 1959 בדרגת פודפולקובניק (סגן אלוף). לאחר מכן התגורר בעיר וורונז'. נפטר בוורונז' ב־10 ביוני 1994. על בנין, בו התגורר, הוצב לוח הנצחה לזכרו.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=9432 ביוגרפיה באתר "גיבורי המדינה"] 
* [https://www.jewmil.com/biografii/item/106-kaplan-lazar-moiseevich ביוגרפיה באתר המוקדש ליהודים, לוחמי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה] 

קטגוריה:יהודים מעוטרי גיבור ברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מקבלי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
קטגוריה:מקבלי עיטור הכוכב האדום
קטגוריה:יהודים אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהודים בכוחות המזוינים של ברית המועצות
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1917
קטגוריה:נפטרים ב-1994
תאמר סיאם

תאמר מוחמד סובחי סיאם (בערבית: تامر محمد صبحي صيام; נולד ב-25 בנובמבר 1992) הוא כדורגלן פלסטיני המשחק בעמדת החלוץ בפרצ'ואפ.

==קריירה==
סיאם התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל ת'קאפי טולכרם מהליגה הפלסטינית השנייה, בה כבש 17 שערים. שנה לאחר מכן חתם בג'בל מוכאבר. ב-8 בינואר 2014 חתם בשבאב אל-ח'ליל עמה זכה באליפות בעונת .

בקיץ חתם בהילאל אל-קודס במדיה שיחק שנתיים. בהילאל זכה בשני אליפויות כאשר בעונה האחרונה כבש צמד בגמר גביע פלסטין בניצחון 1-5 נגד שבאב ח'אן יונס.

בשנת חתם בחסניה אגאדיר מליגת העל המרוקאית. ב-24 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד פאר רבאט. ב-9 בדצמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 0-1 נגד ראפיד קלאב ואד זם.

ב-2 בינואר 2021 חזר לשבאב אל-ח'ליל בו זכה בשני אליפויות.

ביולי , חתם בפרצ'ואפ מליגת העל התאילנדית.

==תארים==
; שבאב אל-ח'ליל
*ליגת העל הפלסטינית: , , 

; הילאל אל-קודס
*ליגת העל הפלסטינית: , 
*גביע פלסטין: 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים פלסטינים
קטגוריה:חלוצי כדורגל פלסטינים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ג'בל מוכאבר
קטגוריה:כדורגלני שבאב אל-ח'ליל
קטגוריה:כדורגלני הילאל אל-קודס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פלסטין
קטגוריה:ספורטאים זרים במרוקו
קטגוריה:ספורטאים זרים בתאילנד
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:ילידי 1992
הוא והיא

הוא והיא היא סדרת טלוויזיה קומית ששודרה ב-2002 בערוץ 2.

יוצר הסדרה הוא אריק רוטשטיין והיא מבוססת על הסדרה הקנדית "Un gars, une fille", הסדרה שודרה ב-YES בשידורים חוזרים.

התוכנית מציגה מצבים קומיים בין בני זוג הנקראים נילי וגיא. 

שני בני הזוג הם הדמויות היחידות שנראו בסדרה, בעוד ששאר הדמויות הוצגו רק בקול. 

==שחקנים דמויות==
* גיא (אמנון וולף)
* נילי (אסנת חכים)

===שחקנים אורחים===
* לאה (חנה לסלאו), אמא של נילי
* לימור (יעל לבנטל), חברה של נילי
* דניאל (דור צויגנבום)
* (דוידה קרול), סבתא של גיא
* (שרון פרנס), מדריך חדר כושר
* (אורי אומנותי), מלצר

===ביקורת===
המבקר ארי קטורזה כתב על הסדרה "היא ניחנת באפיזודות נחמדות ובעלות פוטנציאל להיהפך למשהו גדול יותר, אבל הן עדיין לא שלמות ומושחזות כיאות.
כמו כן, הדמויות לא מאופיינות עד הסוף".

== קישורים חיצוניים ==
*
* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
אריאל נשיא

אריאל נשיא (נולדה ב-6 באוקטובר 2003) היא שחיינית אמנותית ישראלית, זוכת שתי מדליות ארד באליפות אירופה (בלגרד 2024) ביחד עם שלי בובריצקי וזוכת מדליית ארד קבוצתית באליפות אירופה (בודפשט 2020) בתרגיל חופשי. ייצגה את ישראל באולימפיאדת פריז (2024).

== קריירה ==
=== 2021 ===
באליפות אירופה שנערכה במאי בבודפשט שבהונגריה זכתה במדליית ארד בתרגיל קבוצתי חופשי יחד עם שלי בובריצקי עדן בלכר, נוי גזלה, מאיה דורף, ניקול נחשונוב, פולינה פריקזצ'יקובה, קתרין קונין ונטע רוביצ'ק בתוצאה של 86.8000 נקודות. בתרגיל הטכני ליחידות סיימה במקום 13 בתוצאה של 72.1890 נקודות.

=== 2024 ===
ב-12 בפברואר הודיעה פדרציית השחייה הבין-לאומית כי נשיא תייצג את ישראל יחד עם שלי בובריצקי באולימפיאדת פריז בתרגילי הדואט בשחייה אמנותית לאחר שההישגים שקבעו באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר מיקמו אותן במקום הרביעי בדירוג המצטבר מבין הדואטים שלא העפילו לאולימפיאדה על בסיס יבשתי או על בסיס קבוצתי.

הזוג הגיע למקום ה-11, המיקום הגבוה ביותר עד כה לישראל במשחקים האולימפיים.<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחייניות צורניות ישראליות
קטגוריה:שחיינים אולימפיים ישראלים
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:משתתפות ישראליות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2003
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2003
תום ראובני

תום ראובני (נולד ב-12 ביוני 2000) הוא גולש רוח ישראלי על גלשן רוח מדגם iQFoil; זוכה מדליית הזהב מאולימפיאדת פריז 2024. ראובני הוא המדליסט הראשון של ישראל במשחקים האולימפיים, שלא זכה לפני כן במדליה בתחרות בינלאומית לבוגרים.

==ביוגרפיה==
תום הוא בנם של ד"ר רונן ראובני, רופא מומחה לפיזיולוגיה של המאמץ, ושל קייט ראובני, אשת הייטק ילידת בריטניה. הוריו עודדו אותו לפעילות ספורטיבית מגיל צעיר ובילדותו התאמן במספר ענפי ספורט שונים. למד בבית הספר התיכון בגין בראש העין אך עזב את הלימודים בכיתה י"א והשלים את בחינות הבגרות שלו באופן עצמאי בשל עומס האימונים והתחרויות.<ref></ref>

==קריירה==
בצעירותו זכה ראובני במספר מדליות באליפויות עולם לנוער.

באליפות העולם בגלישת רוח מדגם IQFOiL לשנת 2022 שנערכה בברסט שבצרפת סיים ראובני במקום רביעי. בשנת 2023 זכה במדליית ארד בתחרות במסגרת גביע העולם בשיט.

באליפות העולם בגלישת רוח מדגם IQFOiL לשנת 2024 שנערכה בלנסרוטה שבספרד סיים במקום שמיני. זמן קצר לאחר התחרות הודיע הוועד המנהל באיגוד השייט בישראל כי הוחלט שראובני ייצג את ישראל במשחקים האולימפיים בפריז בגלישת רוח בדגם IQFOil.

בתחרויות השיט באולימפיאדת פריז 2024, הוא זכה במדליית הזהב הרביעית של ישראל במשחקים האולימפיים והיחידה באולימפיאדת פריז. בשקלול 13 שיוטי המוקדמות הוא סיים במקום השני הכללי אשר העלה אותו ישירות לשלב חצי הגמר. בחצי הגמר הוא סיים במקום השני, העפיל לגמר והבטיח מדליה. בשיוט הגמר ראובני התחיל טוב ועבר ראשון את המצוף השני ומיד לאחר מכן בחר נתיב גלישה אחר מהשייט ההולנדי והאוסטרלי, בחירה שעזרה לו להתבסס במקום הראשון. הוא המשיך להוביל ועבר ראשון גם את המצוף השלישי והרביעי וחצה את קו הסיום במקום הראשון לפני גריי מוריס (אוסטרליה) במקום השני ולוק וואן אופזילנד (הולנד) במקום השלישי. בעקבות הזכייה, ראובני נבחר יחד עם רומי פריצקי לשאת את דגל ישראל בטקס הסיום של המשחקים.

==חיים אישיים==
ראובני מתגורר בראש העין. באוקטובר 2021, בעת שהתאמן בבריטניה, פגש את מי שהפכה לזוגתו, הגולשת הבריטית ססקיה סילס. סילס עברה להתגורר בישראל עם ראובני והצטרפה לנבחרת גלישת הרוח לנשים.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.olympicsil.co.il/ללא-קטגוריה/ראיון-השבוע-עם-גולש-הרוח-תום-ראובני/ "ראיון השבוע" עם גולש הרוח תום ראובני], באתר הרשמי של הוועד האולימפי בישראל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גולשי רוח ישראלים
קטגוריה:שייטים ישראלים
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אלופים אולימפיים מישראל
קטגוריה:נושאי דגל ישראל באולימפיאדה
קטגוריה:בוגרי תיכון בגין (ראש העין)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2000
קטגוריה:ראש העין: אישים
זבוב הגבינה

זבוב הגבינה (שם מדעי: Piophila casei; באנגלית: cheese fly) הוא זן זבוב ממשפחת ה־Piophilidae . ידוע שהזחלים שלו פוגעים בבשר משומר, דגים מעושנים או מלוחים, גבינות וגם נבלות. הזחלים של הזבוב ידועים כסקיפרי גבינה או סקיפרים בשל יכולתם לקפץ לגובה עד כמה סנטימטרים לאוויר כשהם מבוהלים או מופרעים. באי הים תיכוני סרדיניה, הזחלים מוכנסים בכוונה לתוך גבינת הפקורינו כדי לייצר את הקאסו מרזו סוג מאכל גבינה רקובה, האופיינית לסרדיניה. כאשר צורכים את הגבינה הזאת בסרדיניה, הזחלים יכולים לשרוד במעי ולגרום למיאזיס אנטרי .<ref></ref>

זבוב זה התגלה על ידי החוקר והזואולוג השוודי קארולוס ליניאוס בשנת 1758. קארלוס ליניאוס ייסד את שיטת המיון המדעית המודרנית לעולם החי ואחד מאבות חקר האקולוגיה. רבים מכתביו נכתבו בלטינית ומשום כך נודע לרוב בשמו הלטיני, Carolus Linnæus.

== תיאור ==
זבובי גבינה בוגרים מגיעים בדרך כלל לאורך 4.4–4.5 מ"מ הנקבות מעט גדולות יותר באורך 5.0–5.2 מ"מ. גוף הזבוב הוא בעיקר בצבע ברונזה שחור מתכתי עם שתי כנפיים ססגוניות צהובות חיוורות, השוכבות באופן שטוח על בטנו של הזבוב בזמן מנוחה. בראש הזבוב נמצאים זוג מחושים קצרים ועיניים מורכבות שצבען אדום. הרגליים יכולות להיות חומות צהובות ומכוסות בקוצים קצרים.

זחלי (רימות) זבוב הגבינה הם גליליים ויכולים להופיע בצבעי לבן או לבן צהבהב עם חלקי פה שחורים. כשהם גדלים במלוא גילם הם מגיעים לאורך של 9–10 מ"מ ולרוחב 1 מ"מ ויש להם 13 מקטעים. כאשר מפריעים לזחלים הם יכולים לזנק לגובה ולמרחק הנע בין 10 עד 15 סנטימטרים על ידי כיפוף גופם תוך אחיזה באמצעות הפה את משטח הסמוך אליהם וזינוק קדימה תוך הרחבה מהירה של גופם. התנהגות זו היא שהובילה לשם "סקיפרי גבינה".<ref></ref>

== מחזור חיים ==
הנקבות מטילות את ביציהן הגליליות-סגלגלות על דגים משומרים, בשר וגבינה, מהם ניזונות הרימות. הרימות בוקעות מהביצים תוך יום או יומיים. כעבור שבועיים הן מתגלמות, מנוחת הגולם נמשכת כ-12 ימים. ההתגלמות מתרחשת הרחק ממקור המזון. הזבובים המבוגרים חיים בין 4 עד 10 ימים, ההזדווגות מתבצעת ביום השלישי או הרביעי לאחר שבקעו מהגלמים.

==ראו גם==
* זבוב הבית

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Joachim Haupt, Hiroko Haupt: Fliegen und Mücken. Beobachtung, Lebensweise. Naturbuch-Verlag, Augsburg 1998, .
* Don C. Mote: The cheese skipper (Piophila casei Linne). The Ohio Naturalist 14 (7) 1914, S. 309–315. online: [https://kb.osu.edu/dspace/bitstream/1811/1821/1/V14N07_309.pdf PDF]
</div>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:זבוביים
קטגוריה:מינים מלווי אדם
קטגוריה:פרוקי רגליים קוסמופוליטיים
קטגוריה:אוכלי נבלות
קטגוריה:ארץ ישראל: זבובאים
קטגוריה:חרקים מזיקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:בעלי חיים שוכני בית
קטגוריה:חיות בר שחיות בערים בישראל
רייצ'ל קלינקר

רייצ'ל קלינקר (באנגלית: Rachel Klinker; נולדה ב-8 באוקטובר 2000) היא שחיינית אמריקאית, אלופת עולם (דוחה 2024) במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב.

== ביוגרפיה ==
=== 2024 ===
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר בפברואר זכתה במדליית זהב במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב, לאחר ששחתה בשלב המוקדמות. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:08.19 דקות, בשלב חצי הגמר במשחה ל-200 מטר פרפר קבעה שיא אישי חדש בתוצאה של 2:07.70 דקות ועלתה שנייה למשחה הגמר.

== שיאים אישיים ==
=== בריכה אולימפית ===
* 100 מטר פרפר: 58.39 שניות (2023)
* 200 מטר פרפר: 2:07.70 דקות (2024)

== ראו גם ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחייניות חופשי אמריקאיות
קטגוריה:שחייניות פרפר אמריקאיות
קטגוריה:אלופות עולם בשחייה
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2000
Behind Blue Eyes

"Behind Blue Eyes" (בעברית: "מאחורי עיניים כחולות") היא בלדת רוק של להקת הרוק האנגלית The Who. השיר נכתב על ידי פיט טאונסנד במסגרת הפרויקט הלא גמור של הלהקה "Lifehouse".<ref></ref><ref></ref> זהו הסינגל השני מהאלבום החמישי של הלהקה "Who's Next" אשר פורסם במקור ב-1971. השיר עוסק בהתמודדות הפנימית של אדם אשר מנסה להקרין כלפי חוץ חוסן וקשיחות, למרות שבפועל הוא פגיע במיוחד.

זהו אחד מהשירים הפופולריים והמוכרים ביותר של הלהקה אשר זכה לגרסאות כיסוי רבות לאורך השנים על ידי אמנים רבים כולל בריאן אדמס, שריל קרואו, ולהקת לימפ ביזקיט. בשיא הפופולריות הסינגל הגיע למקום ה-34 במצעד האמריקני ב-6 בנובמבר 1971.<ref></ref>

== המשתתפים בהקלטה המקורית ==
* רוג'ר דלטרי - סולן ראשי
* פיט טאונסנד - גיטרה אקוסטית וגיטרה חשמלית, קולות רקע
* ג'ון אנטוויסל - גיטרת בס, קולות רקע
* קית' מון - תופים

== מיקומי שיא ==

== בתרבות הפופולרית ==
השיר נכלל לאורך השנים במספר סרטים וסדרות טלוויזיה כולל סדרת הטלוויזיה "באפי קוטלת הערפדים" בפרק "Where the Wild Things Are" בו דמותו של רופרט ג'יילס (מגולם על ידי אנטוני הד) שר גרסת כיסוי לשיר.

גרסת כיסוי של השיר נכללה גם בסדרת הטלוויזיה לגיון של רשת FX, בפרק 11 של העונה השנייה.

== גרסתה של לימפ ביזקיט ==

בשנת 2003 פורסמה גרסת כיסוי לשיר שבוצעה על ידי להקת הראפ-רוק האמריקאית לימפ ביזקיט. הסינגל פורסם ב-23 בספטמבר 2003. הגרסה ש ל לימפ ביזקיט כללה בית חדש ופזמון נוסף.

למרות שגרסת הכיסוי של לימפ ביזקיט ספג ביקורות שליליות רבות, והגיע רק למקום ה-71 במצעד בילבורד הוט 100 האמריקני, הוא זכה להצלחה רבה יחסית ברחבי העולם. גרסת הכיסוי של לימפ ביזקיט הגיעה למקום הראשון במצעד הצ'כי, ובמצעד השוודי, וזכה גם להצלחה רבה במצעדים של אוסטריה, דנמרק, גרמניה ונורווגיה. בבריטניה הוא הגיע בשיא למקום ה-18 במצעד הסינגלים הבריטי. באוסטרליה השיר הגיע בשיא למקום הרביעי במצעד האוסטרלי ובניו זילנד הוא הגיע בשיא למקום החמישי במצעד הניו זילנדי.

בווידאו קליפ של השיר מככבת השחקנית זוכת האוסקר האלי ברי והוא כולל סצנות מתוך סרט הקולנוע "גוטיקה" בו ברי מככבת בתפקיד הראשי. הווידאו קליפ מתאר מערכת יחסים בין הסולן של לימפ ביזקיט פרד דרסט לבין האלי ברי, אשר דומה למדיי לקו העלילה של הסרט גוטיקה. השיר נכלל גם בכתוביות הסיום של הסרט עצמו.

=== מיקומי שיא ===

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:סינגלים מ-2003
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ריק רובין
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:בלדות משנות ה-1970
קטגוריה:בלדות רוק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בצ'כיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשוודיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
Qaem (משגר לוויינים)

Qaem 100 (בפרסית: قائم ۱۰۰, שפירושו: "למעלה") הוא שמו של משגר לוויינים מפיתוח וייצור איראני.

המשגר פותח על ידי משמרות המהפכה האסלאמית וזה המשגר השני שפותח על ידי הארגון. במהלך פיתוח נוצל ניסיון שנצבר בתכנון ושימוש של משגר מדגם "קאסד". לראשונה פותח משגר תלת שלבי. מבנה השלב הראשון נבנה מסיב פחמן שמאפשר הורדת משקל משמעותית. הדבר אישפר להגדיל משקל המטען של המשגר ללא הגדלת משקל המשגר.

המשגר מותאם לשיגור ממתקן נייד במרכז החלל שאהרוד.

בשנת 2022 בוצע שיגור לטיסה תת-מסלולית שהסתיימה בהצלחה. ניסיון שיגור לוויין שבוצע ב-4 במרץ 2023 הסתיים בכישלון. ב-20 בינואר 2024 בוצע שיגור מוצלח.

הוספת שלב 4 למשגר עשוי להפוך אותו לטיל בליסטי בין יבשתי.

קיימות תוכניות לפיתוח גרסאות נוספות של משגרים בסדרה זו בשביל להגיע ליכולת לשגר לוויינים למסלולים גבוהים יותר.

==קישורים חיצוניים==

*[https://space.skyrocket.de/doc_lau/qaem-100.htm רשימת שיגורים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוכנית החלל האיראנית
קטגוריה:משגרי לוויינים וחלליות
מוסדות הפטור (חינוך חרדי)

אחד מהמוסדות הפטור - תלמוד תורה של [[חסידות ויזניץ בבני ברק|ממוזער]]
מוסדות הפטור הם מוסדות חינוכיים במדינת ישראל אשר המדינה מכירה בתלמידיהם ככאלו בעלי אורח חיים ייחודי ועל כן מאפשרת פטור ממסגרת חובה ללומדים בהם. מוסדות הפטור הם בעיקר תלמודי תורה לבנים בחינוך היסודי החרדי, בהם לומדים תלמידים מכיתה א' עד כיתה ח'.

מוסדות הפטור הוקמו עוד טרם קום המדינה ומעמדם עוגן בחוק לימוד חובה משנת 1949, החוק הגדיר אך ורק את הפטור שמעניקה המדינה לאותם תלמידים אשר בחרו ללמוד במוסדות אלה על פני למידה במוסד מוכר.

נכון לשנת 2020, במוסדות הפטור למדו כ־51,000 תלמידים, אשר היוו כ-12% מתוך כ־432,000 תלמידי המגזר החרדי.

בסוף שנת 2020 חתם שר החינוך נפתלי בנט על התקנות החדשות, אשר מסדירות את ההוראות והתנאים לקבלת מעמד של מוסד פטור חרדי.

עיקרי התקנות להפעלת מוסדות הפטור ותקצובם:
* התקצוב והיקף הלימוד - מוסד אשר ילמד 55% מתוכנית היסוד של בית ספר רשמי, יתוקצב בהתאם, בשיעור של עד 55%.
* רישום ודיווח תלמידים
* מניעת אפליה - ראשי המוסד ימנעו אפליית תלמידים בתוך המוסד החינוכי על רקע של ארץ מוצא, עדה ומעמד חברתי כלכלי. במקרה של אפליה, המשרד ישלול את מעמד הפטור ואת התקצוב.
* פיקוח - משרד החינוך יבצע פיקוח ובקרה אחר תוכנית הלימודים, התקנון הבית ספרי, רישום ונוכחות תלמידים, ובאופן כללי אחר שגרות הלימוד.
* חובות דיווח - מלבד חובת הדיווח בעניין רישום תלמידים, על המוסד להעביר דוחות כספיים בכל עת שיידרש.
* בטיחות - משרד החינוך יתקצב רכז ביטחון, כאשר המוסד יחויב להעמיד מצדו בעל תפקיד זה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://fs.knesset.gov.il/globaldocs/MMM/3b556b58-e9f7-e411-80c8-00155d010977/2_3b556b58-e9f7-e411-80c8-00155d010977_11_7530.pdf לימודי הליבה במוסדות הפטור בחינוך החרדי, אתר הכנסת]
* [https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001426633 תלמיד במוסד "פטור" מקבל כרבע מהתקציב של תלמיד בממלכתי?,גלובס, 13 באוקטובר 2022]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: חינוך
קטגוריה:יהדות חרדית בישראל: חינוך
קטגוריה:חינוך חרדי
הפגזת אלג'יר (1816)

הפגזת אלג'יר
הפגזת אלג'יר הייתה הפגזה של נמל העיר אלג'יר, מערכי ההגנה שלו, והספינות בו, על ידי צי אנגלו-הולנדי בפיקודו של אדמירל אדוארד פליו הוויקונט אוקסמוט , ב-27 באוגוסט 1816, בניסיון של בריטניה והולנד שנועד לשים קץ למדיניות העבדות המדינה, בראשותו של עומר אגה, ה"דיי מאלג'יר".

ההפגזה הייתה חלק מקמפיין ממושך של ציים אירופיים שונים והצי האמריקני לדכא את הפיראטיות של מדינות הברברים בצפון אפריקה נגד אירופאים ולבנים. בשנת 1783, ו-1784 צי ספרדי הפגיז את העיר ללא כל השפעה על המדיניות. בשנים 1801–1804, התקיימה המלחמה הברברית הראשונה שבה ארצות הברית נלחמה מול טריפוליטניה, אלג'יריה העות'מאנית ומרוקו, בדרישה להפסיק את הפשיטות של שודדי ים ברברים על אוניות סוחר אמריקאיות ששטו בים התיכון ושבו את הנוסעים לצורך מכירתם כעבדים באימפריה העות'מאנית. המלחמה הסתיימה בחוזה שלום בו שליט טריפוליטניה התחייב להימנע מלפגוע בספינות ומלחים אמריקאים, אך חוזה זה לא כובד בהמשך. בשנת 1815 התקיימה מערכה קצרה יותר המכונה המלחמה הברברית השנייה.

המטרה הספציפית של משלחת הפגזת אלג'יר הייתה לשחרר עבדים נוצרים ולהפסיק את הנוהג של שיעבוד אירופאים לעבדות באלג'יריה. הפעולה הצליחה בצורה חלקית, מכיוון שהדי מאלג'יר שחרר כ-3,000 עבדים בעקבות ההפגזה וחתם על הסכם נגד עבדות של אירופים. עם זאת, מדיניות העבדות של לבנים לא הסתיימה לחלוטין עד הכיבוש הצרפתי של אלג'יריה.
==רקע==
במשך מאות שנים שודדי הים הברברים פשטו על ספינות בים התיכון ואף על חופי אירופה כדי להשיג עבדים. המלחמות הנפוליאוניות הסתיימו ב-1815, ולאחריהן הצי המלכותי הבריטי לא נזקק עוד למדינות ברבריות כמקור אספקה לגיברלטר ולצי בים התיכון. הדבר שחרר את בריטניה להפעיל לחץ פוליטי ניכר כדי לאלץ את המדינות ברברי להפסיק את הפיראטיות שלהן ואת הנוהג של שיעבוד נוצרים אירופים.

בתחילת 1816, אקסמות' לקח על עצמו משימה דיפלומטית לתוניס, טריפולי ואלג'יר, בגיבוי שייטת קטנה של ספינות הקו, כדי לשכנע את ה-דייס להפסיק את נוהג ציד העבדים ולשחרר את העבדים הנוצרים. הדייס של תוניס וטריפולי הסכימו ללא כל התנגדות, אבל הדיי של אלג'יר התעקש והמשא ומתן היה סוער. אקסמות' האמין שהצליח לנהל משא ומתן על הסכם להפסקת עבדות הנוצרים וחזר לאנגליה. עם זאת, עקב פקודות מבולבלות, חיילים אלג'יריים טבחו ב-200 דייגים קורסיקאים, סיציליאנים וסרדיניים שהיו תחת הגנה בריטית מיד לאחר חתימת ההסכם. הדבר גרם לזעם בבריטניה ובאירופה, והמשא ומתן של אקסמות' נתפס ככישלון.

כתוצאה מכך, אקסמות' נצטווה לשוב לים כדי להשלים את העבודה ולהעניש את האלג'יראים. הוא אסף שייטת של חמש ספינות קו, פריגטה אחת בעלת 50 תותחים, ארבע פריגטות רגילות, וארבע ספינות הפגזה . HMS Queen Charlotte בעלת 100 תותחים הייתה ספינת הדגל שלו. אדמירל משנה דייוויד מילן היה השני בפיקוד, על סיפון HMS Impregnable שהייתה בעלת 98 תותחים.

==ראו גם==
* המלחמה הברברית הראשונה
* שודדי ים ברברים
* ציר זמן של ביטול העבדות והצמיתות

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:עבדות
קטגוריה:אלג'יריה: היסטוריה
קטגוריה:אלג'יריה: היסטוריה צבאית
קטגוריה:הצי המלכותי הבריטי: קרבות ומבצעים
קטגוריה:פעולות צבאיות נגד העבדות
קטגוריה:1816
מדליית ההתנהגות המצוינת

מדליית ההתנהגות המצוינת (באנגלית: Distinguished Conduct Medal או בר"ת: DCM) היה עיטור בריטי שנוסד בשנת 1854 על ידי המלכה ויקטוריה עבור גבורה וניתן לחוגרים (דרגות אחרות) של הצבא הבריטי. זהו העיטור הבריטי הוותיק ביותר עבור גבורה והיה שני בדירוגו לצלב ויקטוריה.

המדליה הוענקה לחוגרים עבור "התנהלות טובה, ראויה לציון ואמיצה בשדה הקרב" והייתה מקבילה לאות השירות המצוין שהוענקה לקצינים בצבא הבריטי, לחוגרים בצי המלכותי ובחיל האוויר המקבילה הייתה מדליית הגבורה הניכרת. שלושת העיטורים הוחלפו בצלב הגבורה הניכרת בשנת 1993 הניתן לכלל הדרגות וכלל הזרועות של הכוחות המזוינים הבריטים.

מדליית ההתנהגות המצוינת נוסדה עבור חוגרים במהלך מלחמת קרים (במקביל ליסוד צלב ויקטוריה) ומאז הוענקה סך הכל למעלה מ-30,200 פעמים, כאשר רק במהלך מלחמת קרים הוענקו 826 מדליות

==תיאור העיטור==
העיטור מורכב ממדליה בצורת דיסק עשויה כסף. בתקופת מלכותה של המלכה ויקטוריה, הצד הקדמי של המדליה כלל איור של שלל נשק (המסמל את הניצחון בשדה הקרב), לאחר 1903 עם עליית ג'ורג' השביעי הצד הקדמי של המדליה שונה ועוצב עם ראשו של המונרך המכהן וסביבו נכתב תוארו המלכותי. מהצד השני נכתב בארבע שורות "עבור התנהגות מצוינת בשטח" (FOR DISTINGUISHED CONDUCT IN THE FIELD). כל מדליה שהוענקה כוללת בדופן המדליה את שם המקבל, מספרו האישי, דרגתו והיחידה בה שירת.

העיטור תלוי על סרט ארגמן כהה ברוחב 32 מ"מ בעל פס כחול ים ברוחב 10 מ"מ במרכזו, זהו גם סדר הצבעים המוצגים באות העיטור (גרסה מוקטנת של העיטור הנענדת לא באירועים פורמליים). 
לעיטור ניתן להוסיף אבזם כסף המציין כפל עיטורים, כלומר הענקה כפולה ויותר של אותו העיטור.

==גרסאות==
<gallery>
Distinguished Conduct Medal - Victoria.jpg|גרסת המלכה ויקטוריה
Distinguished Conduct Medal - Edward VII.jpg|גרסת אדוארד השביעי
Distinguished Conduct Medal - George V v2.jpg|גרסת ג'ורג' החמישי
Distinguished Conduct Medal - George VI.jpg|גרסת ג'ורג' השישי
Distinguished Conduct Medal - Elizabeth II.jpg|גרסת אליזבת השנייה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.veterans.gc.ca/eng/remembrance/medals-decorations/details/49 תיאור העיטור] באתר הווטרנים של ממשלת קנדה .
* [http://www.onlinemedals.co.uk/medal-encyclopaedia/other-medals/distinguished-conduct-medal אודות המדליה] באתר 'Online Medals' .

==הערות שוליים==

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: עיטורים
עאדל בדיר

עאדל בדיר (ערבית: عادل بدير) הוא ראש עיריית כפר קאסם.

בדיר, עורך דין במקצועו, נבחר ברוב של 47.2%	לראשות העירייה בשנת 2013 והחליף את ראש העיר הקודם נאדר צרצור.

במהלך כהונתו ייעלה העירייה את גביית הארנונה מ-52% בשנת 2012 ל-82% בשנת 2014, דבר שהפך את העיר לאחת הרשויות הערביות היחידות שהצליחו להגיע לאיזון תקציבי. במהלך כהונתו הוקם בעיר לראשונה גם מרכז יזמות להיי-טק. באופן תקדימי, מינה את קובי אלון למנכ"ל העירייה - לראשונה מנכ"ל יהודי לעירייה ערבית בישראל, ולאחריו מינה שני מנכ"לים יהודים נוספים - אייל קנץ ופז הירשמן.

במהלך כהונתו, בשנת 2015, נערך לראשונה ביקור של נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין בכפר, לרגל אירוע הזיכרון לציון 58 שנים לטבח כפר קאסם.

ב-2018 נבחר לקדנציה שנייה בראשות העיר לאחר שהשיג רוב של 54.74% (7,570 קולות) מול המועמד אשרף עיסא.

במהלך התפרצות מגפת הקורונה בישראל ועל רקע נתוני התחולאה בעיר שהוגדרה כ'אדומה', פעל בשיתוף עם פרויקטור הקורונה רוני גמזו לכתיבת ויישום תוכנית להורדת מספר הנדבקים בעיר.

לאחר פיגוע הדריסה של שלושה שוטרי מג"ב בעיר בדצמבר 2022 השתתף בדיר בהלווית המחבל - אולם בדבריו לתקשורת הדגיש כי עשה כן כחלק ממאמציו לשמור על הסדר הציבורי ולמנוע התפרעויות, בתיאום עם המשטרה ו"לא מתוך הזדהות עם המעשה".

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי עיריות בישראל
קטגוריה:עורכי דין ערבים ישראלים
קטגוריה:כפר קאסם: אישים
קטגוריה:ערבים בראשות רשויות מקומיות בישראל
נחל חרות

נחל חרות הוא נחל אכזב באזור השרון. אורכו כ־5.25 קילומטרים.

== תוואי הנחל ==
מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־50 מטרים מעל פני הים בין המועצה המקומית תל מונד מצפון למושב חרות מדרום. הנחל זורם בתחילה לדרום־מערב ולאחר מכן משנה את כיוון זרימתו לצפון־מערב . הוא חולף מתחת לכביש 4 בין מחלף הדרים לבין מחלף דרור ומצפון לבית הסוהר אופק. לאחר מכן שוב פונה הנחל לדרום־מערב. בגובה של כעשרה מטרים מעל פני הים, בתחומי מועצה אזורית חוף השרון, כ־420 מטרים מצפון לתוואי כביש 551 וכקילומטר מדרום־מזרח לקיבוץ תל יצחק, נשפך נחל חרות לנחל פולג.

חרות
קטגוריה:השרון: גאוגרפיה
קטגוריה:תל מונד
נחל טייסים

נחל טייסים הוא נחל אכזב בהרי יהודה אורכו כ־2.8 קילומטרים.

== תוואי הנחל ==
מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־720 מטרים מעל פני הים בסמיכות לכביש 395, בין הר איתנים להר הטייסים. הנחל זורם לכיוון צפון־מערב בין המושבים גבעת יערים ורמת רזיאל. לאחר מכן הוא נכנס ליער הקדושים. בגובה של כ־450 מטרים מעל פני הים, כ־900 מטרים דרומית למושב שורש, נשפך נחל טייסים לנחל כסלון.

טייסים
קטגוריה:הרי ירושלים
קטגוריה:יער הקדושים
קילרוי היה כאן

תחריט של המם על אנדרטת מלחמת העולם השנייה בוושינגטון
קילרוי היה כאן (אנגלית: Kilroy was here) הוא מם שהפך פופולרי במהלך מלחמת העולם השנייה, בדרך כלל ככתובות גרפיטי. מקורו שנוי במחלוקת, אך הביטוי והשרבוט הייחודי שנלווה לו נקשרו עם דמות החיילים האמריקנים בשנות ה-40: גבר קירח (או בעל שערות בודדות) עם אף בולט, המציץ מעל קיר, כשאצבעותיו לופתות את הקיר.

==מקורות משוערים==
חיילים מציירים את דמותו של צ'אד על המדים של חבר עם הכיתוב 'What, no women' (מה, אין נשים?)
חייל ישראלי במלחמת העצמאות לצד דמותו של צ'אד עם הכיתוב 'Wot, no Arabs?' ('מה, אין [[ערבים?')]]
העדות הראשונה באשר לשימוש במשפט 'קילרוי היה כאן' נמצאה בסרטון של ערוץ ההיסטוריה האמריקני על הבסיס הצבאי פורט נוקס בקנטקי, בו נראית כתובת המתוארכת ל-13 במאי 1937 (ללא הקריקטורה). המשפט צויר על ידי חיילים אמריקנים במקומות השונים בהם שהו במהלך מלחמת העולם השנייה עד שנות ה-50, פעמים רבות בליווי הקריקטורה של הדמות הקירחת המציצה מעבר לחומה.

ייתכן כי האיור המזוהה עם המשפט, מקורו בקריקטורה בריטית של דמות עם אף גדול המציצה מעבר לחומה, אשר כונתה צ'אד, ושהייתה פופולרית בכתובות גרפיטי בבריטניה בליווי המשפט "Wot, no ____?" (בתרגום: "מה, אין ____?" באנגלית משובשת), כמעין תלונה על חוסר בציוד או באספקה. הדמות הופיעה כקירחת ולעיתים עם שערה בודדת שעוצבה בצורת סימן שאלה. ככל הנראה, הדמות נוצרה על ידי הקריקטוריסט ג'ורג' צ'טרטון (George Chatterton) ב-1938.

יש המעריכים כי למם האמריקאי קדם מם דומה אוסטרלי, ובו נכתב 'פו היה כאן' (באנגלית: Foo was here).

==תפוצה==
הסרט על הניסוי האטומי באטול ביקיני ובו סצנת הפתיחה עם המשפט.
על פי מודעה במגזין Life מ-1948, חיילים אמריקאים נהגו להעיד ש'לא משנה על איזה חוף הסתערו, תמיד מצאו שם כתובות שקילרוי היה שם'.

המשפט והאיור שהופיעו על קירות ועל ציוד צבאי של חיילי ארצות הברית במלחמת העולם השנייה הובילו, על פי אחת הטענות, לכך שהיטלר האמין כי "קילרוי" היה שם קוד של מרגל. החוקר צ'ארלס פנטי טען בספרו כי סטלין מצא כתובת 'קילרוי היה כאן' בשירותי ה-VIP בועידת פוטסדאם ב-1945.

סצנת הפתיחה של סרט הניסוי בפצצת האטום באטול ביקיני משנת 1946 נפתחת ביד הרושמת על גבי קיר בספינה את המשפט "קילרוי היה כאן".

במחזה "קמינו ריאל" של טנסי ויליאמס מ-1953 נראה קילרוי משרבט את המשפט 'קילרוי כאן' ("Kilroy is here") על קיר, ולפני עזיבתו הסופית הוא משנה את הכיתוב ל'היה'. קילרוי מתפקד בהצגה כדמות עממית העשויה לייצג כל אדם.

בספרו של סופר המדע הבדיוני אייזק אסימוב 'ההודעה', משנת 1955, מיוחסת הכתובת לדמותו של נוסע בזמן בשם ג'ורג' קילרוי.

ללהקת סטיקס יש אלבום משנת 1983 בשם 'קילרוי היה כאן'.

ב-1997 השיקה ניו זילנד בול דואר ובו מופיע הכיתוב 'קילרוי היה כאן'.

==קישורים חיצוניים==

*
* משה קרון, [https://moshekron.com/blog/?p=3289 קילרוי היה שם והגיע לאחרונה לכאן], בבלוג שלו, 23 ביוני 2012
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גרפיטי
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה בתרבות
קטגוריה:אמריקאים במלחמת העולם השנייה