OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בודהיזם במערב

מסדרון במקדש בודהיסטי ב[[קליפורניה, ארצות הברית]]
הנוכחות של הבודהיזם במערב מורכבת ממפגשים שונים בין הבודהיזם לבין תרבויות בציבליזציה המערבית שהתרחשו על פני תקופה של אלפי שנים, לרוב במדינות שכנות. בעקבות התחזקות תהליך הגלובליזציה במאות האחרונות ובעיקר בעשורים האחרונים, יש חיזוק והעמקה הן של זרימת רעיונות וזרמים בודהיסטים המגיעים למערב, והן של השפעות מערביות על הזרמים הבודהיסטים המסורתיים בארצות המזרח.

==היסטוריה==
המפגש המשמעותי ביותר בעבר היה כנראה זה שהחל בשנת 334 לפנה"ס כאשר אלכסנדר הגדול כבש את רוב מרכז אסיה. הסלאוקים ולאחריהם הממלכות הגרקו-בקטריות וההודי-יווניות ביססו השפעה הלניסטית חשובה באזור, אשר הייתה בקשרי גומלין עם הבודהיזם, כפי שהדבר בא לידי ביטוי בצמיחה של האומנות הגרקו-בודהיסטית.

במהלך המאות ה-18 עד ה-20 נפגשו נציגים שונים של התרבות המערבית עם הבודהיזם (ימאים, חיילים וחוקרים) את חלקם סקרנה התרבות הבודהיסטית והם החלו ללמוד אותה ועליה. כחלק מהמפגש החלו היסטוריונים, תאולוגים ואקדמאים אחרים לתרגם כתבים בודהיסטיים ולפרש אותם לעיניים מערביות.

גלי הגירה, הן של סינים והודים לארצות הברית, הן של הודים לאפריקה והן של יפנים גרמו לאוכלוסיות נוספות לפגוש את התרבות הבודהיסטית ולגלות בה עניין, תוצאה של הסקרנות הייתה לעיתים החלטה על אימוץ נוהגים בודהיסטיים או אף על המרת דת.

התופעה התעצמה אחרי כיבוש טיבט על ידי סין, והגירת עשרות כהני דת (לאמות) למערב, הן לעבר קהילות בודהיסטיות קיימות והן לעשיית נפשות אצל מערביים.

==בודהיזם במערב כיום==
כיום, יש מספר גדול של אנשים המתרגלים את הבודהיזם ביבשות אמריקה, אירופה ואוסטרליה, כמו גם המזרח התיכון כולל ישראל. ברובו, הבודהיזם המערבי זהה לבודהיזם במזרח אסיה, כשהוא שואל נהגים אסיאתים כמו סנגהה ומדיטציה, למרות שרוב הטקסים האסייתים לא עברו למערב. רוב המתרגלים המערביים לא רואים צורך ביצירה של הבחנה בין הסילה (קוד מוסר) או ההארה אליהם הם שואפים, לבין המטרות של הבודהיזם האסייתי. עם זאת, על הבודהיזם המערבי יש גם השפעה של מושגים המערביים של חופש המחשבה והומניזם חילוני.

כך לדוגמה, סטיבן בצ'לור, מורה בודהיזם מערבי, מנסה להבין וללמד את הבודהיזם מנקודת מבט שאינה מכירה באמונות כמו גלגול נשמות או קארמה.

יש הבדל בין הבודהיזם שהובא למערב על ידי מהגרים אסייתים, שיכולים להיות מזרם המהיינה או תערובת מזרח אסייתית, לבין הבודהיזם שמתורגל על ידי מערביים שאימצו את הבודהיזם, שהוא לעיתים קרובות זן-בודהיזם, ויפאסנה הודית, בודהיזם טיבטי או אף הארץ הטהורה. חלק מהבודהיסטים המערביים אינם דומיננטיים ומתרגלים טכניקות ממגוון של זרמים שונים, דבר שהוא נדיר יותר באסיה.

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.federman.org "גלות רוחנית"] בלוג של אסף פדרמן על בודהיזם, לשעבר חלק מפרויקט אתר רשימות
* תומר פריסקו מראיין את סטיבן בצ'לור, על בודהיזם חילוני. (מעריב, 2006)
*דונלד לופז, [https://www.prapancapress.com/היסטוריה-קצרה-של-הבודהה-הקדמה מאבן ועץ לבשר ודם: היסטוריה קצרה של הבודהה], פרפנצ'ה הוצאה לאור, 2021.

קטגוריה:בודהיזם
קטגוריה:זרמים בבודהיזם
קטגוריה:פולמוס או דיאלוג בין-דתי
VDMSound

VDMSound היא תוכנה אשר מאפשרת הפעלת משחקי דוס במערכות NT, שנוצרה על ידי ולאד רומסקאנו. רוב משחקי הדוס אינם פועלים כראוי במערכות הפעלה אלו (למשל, צליל מקוטע או איטיות מוגזמת). התוכנה מבצעת אמולציה חלקית של דוס וחומרת צליל (בין היתר Adlib ו-MPU 401 שהוא סטנדרט General MIDI עבור דוס).

פיתוח התוכנה הופסק באמצע, ומשחקים רבים עדיין לא עובדים או עובדים לאט מדי. משחקים עם מנגינה בפורמט MIDI (הניגון נעשה בזמן אמת בעזרת סינתיסייזר) עובדים מהר יותר ממשחקים עם מנגינה מוקלטת או מבוססת דגימות (פורמט השמור בדרך כלל לאמיגה).

== חלופות ==
כיום DOSBox מבצעת עבודה דומה למדי לזו של VDM Sound, ולמרות שהאמולציה בה מלאה (לא רק חומרת צליל וסביבת עבודה), היא מהירה למדי ועובדת עם מספר רב יותר של תוכנות ומשחקים. למעשה דוס בוקס מכילה בתוכה חלקי קוד הנכתבו במקור עבור VDMS. עם זאת, VDMS עלולה להיות מהירה יותר בגלל האמולציה החלקית. 

גם תוכנות כגון Vdmware / Virtual PC טובות להפעלת משחקי דוס, אך הן דורשות מספר הכנות כגון התקנת מערכת הפעלה וירטואלית שלמה על המחשב. השימוש בהן נעשה הכרחי רק כאשר המשחק הספציפי אינו עובד כלל עם התוכנות הנ"ל.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://vogons.zetafleet.com/viewtopic.php?t=2071 גרסת הבטא האחרונה 2.1]
* [http://vogons.zetafleet.com/index.php?c=6 פורום התמיכה בתוכנה]

קטגוריה:מכונות וירטואליות
דראווה

דראווה (בגרמנית ובווארית: Drau; בקרואטית, סלובנית ואיטלקית: Drava; בהונגרית: Dráva) הוא נהר במרכז אירופה, החוצה את המדינות איטליה, אוסטריה, סלובניה וקרואטיה באורך של 749 קילומטר.

==מהלך הנהר==
הנהר מתחיל את דרכו באזור דרום טירול שבצפון איטליה, סמוך לעיירה טובלאך. סמוך לעיירה אינישן, נשפך לדראווה נחל זקסטן. משם הוא זורם מזרחה, ונכנס למדינת טירול שבאוסטריה, שם הוא חוצה את העיר ליינץ. לאחר מכן הוא נכנס למדינה האוסטרית קרינתיה, חוצה את הערים שפיטל אן דר דראו ופילאך, ונשפך לתוכו נהר גאיל.

מקרינתיה הנהר נכנס אל תוך סלובניה, שם זורמים אליו הנהרות מיסליניה ודראויניה. בסלובניה הוא עובר דרך הערים מריבור ופטוי. משם הוא ממשיך לכיוון דרום-מזרח ויוצר גבול טבעי בין קרואטיה להונגריה. בקטע הגבול הוא חוצה את העיר ואראז'דין שבקרואטיה ונשפך אליו נהר מורה. לבסוף הוא סוטה מעט דרומה, וסמוך לעיר אוסייק הוא נשפך אל תוך הדנובה.

==קישורים חיצוניים==

נהר הדראבה ברובע טרוודה, [[אוסייק, קרואטיה]]
* 

קטגוריה:איטליה: נהרות
קטגוריה:אוסטריה: נהרות
קטגוריה:סלובניה: נהרות ונחלים
קטגוריה:הונגריה: נהרות ונחלים
קטגוריה:קרואטיה: נהרות ונחלים
קטגוריה:בלקן: נהרות ונחלים
קטגוריה:נהרות גבול
קטגוריה:יובלי הדנובה
קטגוריה:טירול: גאוגרפיה
שטח הפקר

חיילים מתקדמים לתוך שטח הפקר ב[[קרב רכס וימי]]
שטח הפקר הוא כינוי לשטח אדמה שאין עליו שליטה בפועל, בדרך כלל עקב היותו נושא מחלוקת בין שני צדדים לוחמים. הביטוי משמש בדרך כלל לתיאור שטח שבין שתי חזיתות של כוחות הנמצאים בעימות זה עם זה בזמן מלחמה. הביטוי היה מקובל במיוחד במהלך מלחמת החפירות במלחמת העולם הראשונה ושימש לתיאור השטח שבין שתי התעלות (חפירים) של הצדדים הלוחמים שהיה חשוף והכניסה אליו הייתה מסוכנת. מונח זה מתייחס גם לשטח שבין שני מעברי גבול של מדינות. בדרך כלל רוחבו של שטח כזה הוא כמה מטרים, אך ישנם כמה מקומות בעולם שבהם שטח זה משתרע על פני כמה קילומטרים, כגון האזור המפורז הקוריאני, המפריד בין קוריאה הצפונית לקוריאה הדרומית.

==היסטוריה==
שטח ההפקר שהשתרע בין קווי החפירות של הצדדים הלוחמים במלחמת העולם הראשונה הוא דוגמה מפורסמת לשימוש במושג. הלחימה בשטח ההפקר הייתה לעיתים קרובות חוויה קשה עבור החיילים. רוחבו הגיע לכמה מאות מטרים בחלק מהמקומות ועד לכ-15 מטרים במקומות הצרים. השטח היה מוגן על ידי מכונות ירייה, רובאים, ומכשולים דוגמת מוקשים וגדרות תיל שהקשו על פינוי פצועים וחללים ונסיגתם של חיילים לחפירותיהם. פגיעות הארטילריה יצרו מכתשים באדמה והביאו לכך שכמעט ולא נותרו מקומות מחסה. אש שנורתהּ מהתעלות שממול הקשתה על ההסתערות.

המהלך שסיים את העימות הסטטי שהתפתח סביב שטח ההפקר במלחמת העולם הראשונה היה הכנסתם של הטנקים הראשונים לשדה הקרב. הטנקים הצליחו לחצות את השטח ולפגוע באויב בתעלותיו.

===המלחמה הקרה===
במהלך המלחמה הקרה כונו השטחים בקרבת מסך הברזל "שטח הפקר". באופן רשמי היו השטחים שייכים למדינות הגוש המזרחי, אולם לאורך כל גבולותיהן עם המערב השתרעו רצועות לא מיושבות ברוחב של כמה מאות מטרים, אשר כללו מגדלי שמירה ומוקשים ונועדו למנוע מאנשים לעבור מהגוש המזרחי למערב.

===שטחי הפקר בישראל===
עיר העתיקה בירושלים (~1964). התמונה צולמה מבנין המחלקה לגאולוגיה של האוניברסיטה העברית, אשר שכנה אז בסוף רחוב ממילא.]]בין מלחמת העצמאות למלחמת ששת הימים הייתה קיימת באזור לטרון רצועת שטח מפורז ברוחב של כקילומטר עד שלושה קילומטרים, בין ישראל לבין הגדה המערבית אך למעשה היה זה שטח הפקר שלא היה בריבונות ישראלית ואף לא ירדנית. עם זאת, בעוד הצבא הירדני לא נכנס אל השטח, חקלאים פלסטינים מצידו הירדני של הגבול נכנסו אליו ועיבדו בו את האדמות.

בשטח זה הוקמו, לאחר כיבושו בידי ישראל במלחמת ששת הימים, היישובים נוה שלום, מכבים, כפר רות, לפיד ושילת, ופארק "מיני ישראל". מעמדו של השטח נותר לא ברור מבחינה משפטית, אם הוא נחשב בגבולות הקו הירוק או לא.

גם בירושלים החצויה הייתה רצועה צרה ברוחב של בין 80 ל-200 מטרים, שהייתה שטח הפקר ועברה בין היתר בסמוך לחומה המערבית והצפונית של העיר העתיקה. רוחבה נבע מרוחב עיפרון השעווה הירוק של עבדאללה א-תל, מפקד הכוחות הירדנים בעיר, שבו השתמש בשרטוט על המפה של קווי הפסקת האש מול המפקד של הכוחות הישראלים משה דיין.

==ראו גם==
* טרה נוליוס

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
*
קטגוריה:סכסוכי גבול
קטגוריה:יחסים בין-לאומיים
ג'ונתן מילר

סר ג'ונתן וולף מילר (באנגלית: Jonathan Wolfe Miller; 21 ביולי 1934 – 27 בנובמבר 2019) היה יהודי-בריטי, רופא, במאי תיאטרון ומחזות אופרה, עורך ומגיש של תוכניות טלוויזיה בנושאי מדע, פילוסופיה, חברה ותרבות.

ג'ונתן מילר התפרסם במיוחד בעקבות סדרת הטלוויזיה "גופו של עניין" (1978). סדרה זו עסקה בהיסטוריה של הרפואה ובפילוסופיה של המדע, והיא נוצרה במסגרת הרשת הציבורית הבריטית BBC. הסדרה עוּבּדה מאוחר יותר לספר. תוכנית אחרת שהפיק במסגרת זו הייתה בנושא תיאטרון ועסקה ב-12 מחזות מאת ויליאם שייקספיר.

מילר ראה עצמו כאתאיסט והוא אף כתב והגיש סדרה בנושא זה - "אתאיזם - היסטוריה מקוצרת של חוסר-אמונה" ב-BBC (2004).

בשנת 1983 קיבל מילר תואר מפקד במסדר האימפריה הבריטית (CBE), ובשנת 2002 קיבל תואר אבירות.

==ביוגרפיה==
ג'ונתן מילר נולד ב-1934 למשפחה יהודית מבוססת ברובע המפסטד בצפון לונדון. אביו, עמנואל מילר (1892–1970), היה פסיכיאטר שהתמחה בהתפתחות הילד. אמו, בטי מילר (שם נעורים: ספירו, 1910–1965), הייתה סופרת וביוגרפית. אחותו, שרה מילר, עבדה שנים רבות בטלוויזיה.

מילר למד מדעי הטבע ורפואה באוניברסיטת קיימברידג' ובאוניברסיטת לונדון. הוא סיים את לימודיו ב-1959 ועבד במשך שנתיים כרופא בבית חולים.

במקביל ללימודיו הוא עסק בדרמה והיה חבר בפוטלייטס - המועדון הדרמטי של אוניברסיטת קיימברידג'. במועדון זה החלו את דרכם גם יוצרים ושחקנים בריטים מוכרים אחרים, למשל: דאגלס אדמס, ג'ון קליז, אמה תומפסון, סשה ברון כהן ועוד.

ב-1960 הוא היה שותף בכתיבה ובהפקה של הרוויו (קברט) הסאטירי Beyond the Fringe, שהוצג תחילה במסגרת פסטיבל אדינבורו, ומאוחר יותר עבר לניו יורק. המחזה היה תחילת דרכם של שחקנים כמו אלן בנט, פיטר קוק ודאדלי מור. מילר עזב את צוות הקברט זמן-מה לאחר שעבר לניו יורק והחל לעבוד כמגיש ועורך של התוכנית "מוניטור" בבי-בי-סי. בין 1966 ל-1968 כתב וביים סרטים עבור בי-בי-סי, ביניהם עיבוד של אליס בארץ הפלאות ועוד.

ב-1970 החל מילר לביים ולהפיק מחזות אופרה. ב-1978 הוא ביים גרסה של האופרה נישואי פיגארו לאופרה האנגלית הלאומית. במקביל הוא עסק בחקר ההיסטוריה של הרפואה באוניברסיטת לונדון, ושימש כסגן-נשיא של הארגון הבריטי למען זכויות הומוסקסואלים - Campaign for Homosexual Equality.

נפטר ב-27 בנובמבר 2019.

==לקריאה נוספת==
* ג'ונתן מילר (עורך), מחשבות על מחשבות, תרגום: מאיר ויזלטיר, הוצאת עם עובד, 1986.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתאיסטים יהודים
קטגוריה:יהודים בריטים
קטגוריה:שדרני רדיו וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:זוכי פרס טוני לשם כבוד
קטגוריה:אבירים בריטים
קטגוריה:מפקדים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:אצולה יהודית בריטית
קטגוריה:אתאיסטים בריטים
קטגוריה:עמיתי הקולג' המלכותי לרופאים
קטגוריה:במאי תיאטרון יהודים בריטים
קטגוריה:רופאים יהודים בריטים
קטגוריה:בריטים ממוצא יהודי-ליטאי
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1934
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2019
שיטים

שלט המוביל לשיטים
שיטים (שִׁטִּים) (נח"ל שיטים) הוא יישוב בדרום הנגב, כ-295 מטר מעל פני הים. הוא נמצא על כביש 40, 15 ק"מ צפונית לשיזפון, באזור מישור חיון בלב המדבר. הוא נמצא בתחומה של מועצה אזורית חבל אילות והוא הצפוני ביותר מבין יישוביה.

== היסטוריה ==
היישוב שיטים הוקם כהיאחזות נח"ל בשנת 1984. במשך השנים עלו להיאחזות חיילים בסוף מסלול קרבי בחטיבת הנח"ל. גרעינים מתנועת הצופים היוו את הקו התומך בהיאחזות (ביניהם גרעין מדבר לקיבוץ שדה בוקר). בין המטלות הביטחוניות והחקלאיות בשיטים, עבדו החיילים גם במשק קיבוצים שכנים. עבודה זו כללה עבודה במפעל החלב ביטבתה, גדיד תמרים, גידול תותים ועבודה בלולי העופות של קיבוצים שכנים.

בתחילת שנות התשעים, לאחר החזרת סיני ולקראת מהלכי אוסלו, נסגר בסיס השליטה הסמוך, והפיקוד על ההיאחזות הועבר לגדוד היאחזויות שרוב מעוזיו היו בשטחי יהודה ושומרון. מעבר פיקודי זה שינה מהותית את סדרי היום בהיאחזות ולפרקי זמן רוב חיילי ההיאחזות הלוחמים נלקחו למשימות ביטחון שוטף באזור יריחו וגבול ירדן. מהלך זה שיבש את התפעול החקלאי השוטף של ההיאחזות. לאחר אכלוס אחרון על ידי שלושה גרעיני נח"ל – דיוניסאה, יעד ותמוז – נסגרה ההיאחזות ב-1997, והאחזקה על המקום הועברה מצה"ל לידי קיבוץ קטורה. ב-1997 נעשו ניסיונות לאזרח את ההיאחזות על ידי גרעין נח"ל אשר מנה חמישה חיילים, אך אלו כשלו בגלל אילוצי מערכת, וההיאחזות פורקה. אנשי קיבוץ קטורה ניסו להקים במקום בית הארחה ובית ספר לחינוך אקולוגי אך אלו כשלו גם כן.

בשנים 2002–2020 הפעילה את המקום קהילה שנוסדה על ידי תלמידי האשרם של אושו בפונה ביניהם רפיק ידידיה, בשם "אשרם במדבר". המקום הוגדר כ"בית הארחה רוחני" ברוח אושו והעידן החדש והפעיל בית הארחה, סדנאות ומדיטציות, תוכנית WOMP עבודה כמדיטציה ופסטיבלים מגוונים. 

כיום מארח שיטים פסטיבלים, סדנאות, קהילות ומטיילים מהארץ והעולם. המקום מופעל ומתוחזק על ידי קהילת עובדים המונה כ-30 איש.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1984
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:ישראל: יישובים
קטגוריה:מועצה אזורית חבל אילות
קטגוריה:יישובים אקולוגיים בישראל
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:שביל ישראל
יפרח חביב

יפרח חביב (י"ז בתמוז תר"ץ, 13 ביולי 1930 - י"ח בסיון תשע"ז, 12 ביוני 2017) היה סופר ילדים עברי, מורה ומחנך ישראלי.

==ביוגרפיה==
יפרח חביב נולד בתל אביב, וכשהיה כבן שלוש עברה המשפחה למושב גיבתון, והתפרנסה מחקלאות. במושב גיבתון גדל ולמד, ואת לימודי התיכון שלו השלים בקיבוץ הסמוך קבוצת שילר ובבית ספר תיכון ברחובות. כשהיה כבן 18 התנדב לפלמ"ח ושירת במלחמת העצמאות כחובש קרבי בחטיבת יפתח של הפלמ"ח.

בתום המלחמה יצא עם חבריו להכשרה בקיבוץ חולתה, ובתום ההכשרה הצטרף עם חבריו לקיבוץ בית קשת שבגליל התחתון המזרחי. יפרח חביב יצא לסמינר "אורנים", ללמודי הוראה, ובשנת 1953 חזר לבית קשת כמורה. הוא עבד שנים רבות כמורה ומחנך, גם בקיבוצו וגם בבית הספר החקלאי כדורי הסמוך, וכן בבית הספר החקלאי של נהלל.

יפרח חביב כותב כל ימיו סיפורים ורשימות לילדים ולנוער. סיפורו הראשון יצא לאור כבר בשנת 1947, בהיות בן 17. הסיפור הודפס בעיתון הנוער "במבחן". נושאי כתיבתו של יפרח חביב הם החיים בקיבוץ ובמושב, חיי החיילים הצעירים ששירתו בפלמ"ח, וכן סיפורי מקום וסיפורי עם. חלק מהסיפורים הללו מתרחשים על רקע נופי הגליל התחתון, על שרידי מבצריו, ואגדות גיבוריו. וחלקם הם עיבודים של סיפורי עם ממקומות שונים. סיפורים רבים מפרי עטו התפרסמו בעיתון הילדים משמר לילדים.

במלאת 20 שנה להקמת קיבוץ בית קשת, ערך וקריין חביב סרט מיוחד, המתאר את חייו האישיים ואת חיי היום-יום בקיבוץ<ref></ref>

נפטר בבית קשת בגיל 87.

אחיו הצעיר של יפרח חביב הוא סופר הילדים מעוז חביב (נולד ב-1941 במושב גבתון).

==מספרי הילדים של יפרח חביב==
*אדוני ראש העיר, סיפור של נער שהיה לראש עיר, תל אביב תשל"ח 1978.
*איזוטופ AG83, עיצוב העטיפה ואיורים - יעל חביב, כפר תבור 1995.
*בן השולטן, ציירה מיסה רוסק, תל אביב 1974.
* בקעה זו ונערים אלה, ספר הזיכרון לחללי יבנאל, יבנאל 1967.
*גשמיאלון, לילדים קטנים, כתר ירושלים, 1985.
*דודיק, ציורים יורם קליינר, מסדה רמת גן 1974.
*הדסים בקנה, סיפורים, ציורים יורם נאמן, תל אביב.
*הזקן שהדליק מדורות, על יצחק שדה, מבחר רישומי-התקופה, מאת אריה נבון, הביא לדפוס חיים פלג, ספרית פועלים, תל אביב תשל"ג 1973.
*החצב, את הסיפור הזה סיפר יפרח חביב, את הציורים צייר ז’קו, תל אביב הקיבוץ המאוחד, תשי"ח 1958.
*טבעת הקסם בגולני, י"ב סיפורי עם, ערכה והוסיפה הערות עדנה היכל, הקיבוץ המאוחד תל אביב 1990.
*יום אחד בחייו של תנצ’יק, ציורים - נורית יובל, מסדה רמת גן 1972.
*יחד כל הדרך, כפר תבור 1992.
*מוטקה חזר הביתה, תל אביב תשל"ג 1973.
*מיומנו של איש הכשרה, מאת יפרח חביב, ערך הדס עפרת, ירושלים תשל"ח 1978.
*מעשה בתרנגולי הודו, צייר יורם קליינר, תל אביב 1964.
*המפוחית ועוד סיפורים, ירושלים ניומן תשכ"ו 1966.
*ניצח האדם טנק, סיפורים, ציורים - איה שמואלי, תל אביב יבנה תש"ל 1970.
*פעמון הקיבוץ, סיפורים, ציורים אריה גלזר, תל אביב יבנה תשל"ד 1974.
*הפיל של אילנה, ציורים מייקי קלוגמן, ספרית פועלים תל אביב 1986.

==קישורים חיצוניים==
* 
* , 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:סגל בית הספר כדורי
קטגוריה:זוכי פרס יציב
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי אורנים - המכללה האקדמית לחינוך
קטגוריה:גבתון (מושב): אישים
קטגוריה:אנשי הקיבוץ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017
מנחם מנדל ברייאר

מנחם מנדל ברייאר (תרפ"ב, 1922 – ח' בשבט ה'תשס"ז, ינואר 2007) היה חוקר רב־תחומי במדעי היהדות, פסיכולוג, סופר יידי ורב אמריקאי, שכיהן כפרופסור חבר לספרות מקראית ופסיכולוג יועץ באוניברסיטת ישיבה בניו יורק, והיה אביו של האדמו"ר מבויאן, רבי נחום דב ברייאר.

==קורות חיים==
נולד בסטרוסוב , פולין (כיום באוקראינה) לרבי יוסף ברייאר. גדל בשטפנשט, רומניה בה כיהן אביו כרב העיר.

עוד בהיותו ברומניה החל בפועלו הספרותי, ופרסם מאמרים בעברית וביידיש בעיתונות היהודית, תחילה ב"אונזער צייט" (קישינב) ולאחר מכן גם ב"דרכנו" ו"הפועל המזרח", וכן כתב בעיתונים רומניים. בנוסף, היה פעיל בארגוני סטודנטים ובאגודות ציוניות שונות.

ב־1941 הוגלה למחנות הריכוז בטרנסניסטריה ודוברוג'ה, בהם שהה עד לשחרורם בידי הרוסים ב־1944. ב־1948 היגר לארצות הברית. בהיותו שם פרסם מאמרים בעיתונים: "צוקונפט", "דער טאָג", "דער מאָרגען זשורנאַל", "פאָרווערטס", "ניו יאָרקער וואָכענבלאט", "ליטעראטישע העפטן" ו"די גאָלדענע קייט", ועמד בראש קהילה מעורבת של חרדים ואורתודוקסים מודרניים.

ברייאר היה חוקר רב־תחומי ופסיכולוג. הוא למד באוניברסיטת יאשי, וב־1947 למד בסורבון בפריז, בה קיבל תואר שני. ב־1949 קיבל דוקטורט מאוניברסיטת ישיבה בניו יורק, בה כיהן כפרופסור חבר לספרות מקראית, פסיכולוג יועץ ומרצה במגוון תחומים.

אשתו הייתה בת האדמו"ר מבויאן רבי מרדכי שלמה פרידמן, וכשנפטר האדמו"ר בשנת ה'תשל"א-1971 ובניו לא ראו את עצמם כמתאימים למלא את מקומו, המתינו עד שנכדו, נחום דב, שהיה אז כבן 12 שנים בלבד, יגדל ויהיה ראוי למינויו כאדמו"ר. את רבי מנחם מנדל לא הכתירו כאדמו"ר, ד"ר יעקב מזור מספר כי הוא לא רצה לקבל עליו את המינוי.

ארבע עשרה שנים אחרי פטירתו של רבי מרדכי שלמה, התמנה בנו של הרב ברייאר רבי נחום דב, שנישא ועלה לירושלים לממשיך השושלת ואדמו"רות בויאן. אביו ואמו נשארו בניו יורק.

ברייאר ראה את עצמו כחסיד בויאן לכל דבר. הוא העלה את דברי חותנו על הכתב, והיה לו מעמד בכיר בחסידות כחתנו, ולאחר מכן אביו, של האדמו"ר.

בשנותיו האחרונות, התגורר ברייאר בירושלים. הוא נפטר בשנת ה'תשס"ז (2007) ונטמן בהר הזיתים. על שמו ישיבה לצעירים של חסידות בויאן בביתר עילית.

== בניו==
* ישראל אברהם, בכיר בנאס"א
* רבי נחום דב, האדמו"ר מבויאן
* בתו אשת ד"ר בלאק

==פרסומים==
===ספרים===
* מחקרים בתרגום יונתן בן עוזיאל לתורה: ספר בראשית, דיסטרציה, ניו יורק, תש"י
* Psychedelic drugs and religious consciousness, ניו יורק: ישראל הצעיר, 1973, 33 עמ'
* The Jewish woman in rabbinic literature, , הובוקן: Ktav Pub. House , 
* ספר פירושי מהר"ל מפראג על תורה נביאים וכתובים, 3 כרכים, ירושלים: מישרים, תשנ"ב
* The house of Rizhin: Chassidus and the Rizhiner dynasty, ברוקלין, נ.י.: מסורה, 2003

===מאמרים===

== קישורים חיצוניים ==
* [https://congressforjewishculture.org/pdf.php?vol=1&page=252 "ברייער, מנחם־מענדל"], לעקסיקאָן פון דער נייער יידישער ליטעראַטור 1 (ניו־יאָרק, 1956), עמ' 470–471 ([https://congressforjewishculture.org/people/6234/ גרסה מעודכנת באנגלית])
* 
* 
* [http://www.daat.ac.il/daat/chinuch/mosdot/romanya-2.htm מאמר שכתב על הישיבות ברומניה]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסיכולוגים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים אמריקאים
קטגוריה:פעילים ציונים בארצות הברית
קטגוריה:חסידי בויאן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פריז
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:סגל ישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1922
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2007
בויאן

בויאן (באוקראינית: Бояни; ברומנית: Boian) הוא כפר באוקראינה המערבית, בסביבות העיירה סדיגורא שבמחוז צ'רנוביץ שבבוקובינה. הכפר היה רכושו של יון נקולצ'ה (Ion Neculce, 1672-1745), רושם דברי הימים של נסיכות מולדובה במאה ה-18 ומבעלי הקרקעות הגדולים ביותר באותה תקופה.

בכפר עומד פסל של יון נקולצ'ה, ועומדת בו מצבת זיכרון לקורבנות הדיכוי הקומוניסטי.

== הקהילה היהודית ==
עד שנת 1860, נאסר על היהודים להתיישב בבויאן. באותה שנה נוסדה הקהילה היהודית במקום.

בתחילה, היו בקהילה מספר מוסדות מצומצם כדוגמת בית כנסת גדול ובית ספר עממי. בשנת 1886, חלה התפתחות משמעותית, בעקבות התיישבותו של האדמור רבי יצחק פרידמן. רבי יצחק העתיק את מגוריו מסדיגורה ובעקבותיו הצטרפו לבויאן חסידים רבים. מאז הייתה בויאן למוקד משמעותי לחסידות שמקורה בסדיגורה.<ref></ref>

== היסטוריה ==
ב-1914, כבש הצבא הרוסי את בויאן ואת חצר מדרשו של רבי יצחק. לאחר המלחמה נבנתה העיירה מחדש, אך התיישבו בה מעט יהודים.

=== השואה ===
ב-1940, העיירה נכבשה מחדש על ידי הרוסים, ולאחר מכן גם על ידי הרומנים. בשנת 1941 נשלחו היהודים בעיר לטרנסניסטריה ומעט מהיהודים נותרו בחיים. ב-1944 העיירה חזרה להשתייך לברית המועצות ואין מידע רלוונטי באשר לגורל היהודים.<ref></ref>

==חסידות בויאן (באיאן)==

בחודש חשוון ה'תרמ"ז עבר להתגורר בכפר האדמו"ר הראשון של חסידות בויאן, הרב יצחק מבויאן, הידוע בכינויו "הפחד יצחק", בנו הגדול וממשיכו של רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון), משושלת רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, שהיה האדמו"ר בין השנים תרמ"ו (1886) עד פטירתו בי"ז באדר תרע"ז (1917).

רבי יצחק הנהיג חצר גדולה ונכבדה בבויאן, ולקראת מלחמת העולם הראשונה, בשנת תרע"ד, עבר עם משפחתו לווינה, כמו שאר אדמו"רי בית רוז'ין, כיוון שפחדו מהשלטון הרוסי, שעדיין שמר טינה לזקנם, רבי ישראל מרוז'ין. במהלך המלחמה חרבו כל המבנים ששימשו כחצרו של האדמו"ר, ועל כן הוא לא שב אל הכפר. האדמו"ר המשיך לנהל את חצרו בווינה ביד רמה ובאצילות כדרך בית רוז'ין.

==לקריאה נוספת==

<div style="direction: ltr;">
* Michael Toma. Never From Eagle Hill. 1985 (about the Boian in Canada)
</div>

==קישורים חיצוניים==

* רומנית: [https://web.archive.org/web/20060826232431/http://www.cv.ukrtel.net/boian/ISTORIE/neculce.htm פרטים היסטוריים ברומנית על הכפר בויאן].
* [https://web.archive.org/web/20081001045557/http://www.gpslib.ru/mapsearch/object/БОЯНИ/ מפת האזור, הכפר בויאן מסומן]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוז צ'רנוביץ: עיירות יהודיות
קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
חורבת סעדים

חורבת סעדים
עין סעדים, חורף 2022
חורבת סעדים הוא שמם של שרידי חווה ביזנטית, בית בד ומסגד קדום שהוקם על הריסות המבנים הביזנטיים. 

==תולדות השמורה==
בתחילת 1963 נכללה חורבת סעדים ברשימה של 93 שמורות־טבע מומלצות של ועדה שמונתה על ידי הקרן הקיימת ומשרד החקלאות. שטח של 17 דונם הכולל את חורבת סעדים ועין סעדים הוכרזו כשמורת טבע ב-6 באפריל 1967.

==תיאור המקום==
האתר נמצא ממערב לירושלים ומצפון ליד קנדי. חורבת סעדים יושבת על רכס שמפריד בין נחל שורק ונחל רפאים. 

שמה של החורבה נגזר משמה הערבי - אלחִ'רְבֶה א-צַעִידָה ("החורבה הגבוהה"), על שם העצים העתיקים והגבוהים שבה, וכן ח'ירבת סעידה (המאושרת), מאחר ששיח' אחמד שאליו מוקדש המסגד, היה ידוע כמרפא עקרות. 

ממבנה המסגד נותרו שני קירות בגובה שני מטרים, אחד מהם נושא קשת שלמה. 

החורבה נמצאת באזור חורש ים תיכוני. במקום כמה מן העצים העתיקים בארץ ישראל, עצים המגיעים לממדים עצומים, זאת עקב האמונה בעצים קדושים - אמונה לפיה במקום בו נמצא מסגד או קבר שייח אין לכרות את העצים עקב קדושת המקום. איסור זה מאפשר לעצים לצמוח פרא באין מפריע. באתר זה בולט עץ חרוב עתיק רחב ומרשים.

סמוך לחורבה - יד הנצחה לשלמה מלאכי, שנפל במלחמת ששת הימים.

מצפון-מערב לחורבה נמצא עין סעדים, מעיין שכבה הכולל בריכת איגום מטוייחת שמורה (בנוסף לשרידי בריכה הרוסה). אל הבריכות מתנקזות שלוש נביעות שמימיהן מולכים באמצעות נקבות בתוך סלע הגיר. בהמשך ניתן לאתר שרידי תעלות השקיה שהשקו את שטחי החקלאות של החווה.

מהמקום מתחיל שביל המעיינות המסומן בירוק ומקשר את חרבת סעדים עם עין חנדק והסטף, דרך מספר מעיינות קטנים.

סביב המתחם נטוע יער קק"ל גדול ובו חניון לילה למטיילים ותנועות נוער ואתרי נופש למשפחות. האתר עשיר בצומח חורש ים-תיכוני, עם ריכוזים גדולים של רקפות, נרקיסים וסחלב פרפרני בעונת החורף.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.tiuli.com/track_info.asp?track_id=15 חורבת סעדים באתר טיולי]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הרי ירושלים
קטגוריה:שביל ישראל
קטגוריה:עמינדב
חקלאות בעל

חקלאות בעל
חקלאות בעל (מוכרת גם בכינוי פלחה) היא צורת גידול חקלאית המבוססת על השקייתם של הגידולים החקלאיים במשקעים טבעיים בלבד, באופן ישיר, ללא אגירתם או הזרמתם לחלקות.

"גידול הבעל" הנפוץ בישראל הוא גידול החיטה.

==מקור השם==
שמה של צורת גידול זו נגזר, כנראה, משמו של בעל, אל הגשמים, הסערות, הברקים והרעמים הכנעני. החקלאים הקדמונים האמינו שהגשמים, ומכאן השדות, תלויים בהיענות האל בעל לתפילותיהם.

הגמרא במסכת מועד קטן<ref>תלמוד בבלי מועד קטן דף ב עמוד א.</ref> מסבירה שהשורש "בעל" מורה על יציבות, ומוכיחה זאת מהתרגום של הפסוק<ref>ישעיהו פרק סב.</ref> "כי יבעל בחור בתולה"- "ארי כמה דמיתותב עולם עם בתולתא" (כי כמו שמתיישב עלם עם בתולה).

==ראו גם==
*חקלאות
*חקלאות שלחין
*החקלאות בישראל

==לקריאה נוספת==
*פרופסור משה ברור, "חקלאות בעל", לקסיקון גאוגרפי, (עמ' 9), הוצאת יבנה, תשס"א

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

בעל, חקלאות
וולף מישל

וולף מישל (נפטר בה' באלול ה'תרפ"ג, אוגוסט 1923) היה רב וד"ר לפילוסופיה.

==ביוגרפיה==
נולד למשפחה יהודית מסורתית בעיר שצ'זץ הסמוכה ללבוב, ונשלח ללמוד אצל רב בדרוהוביץ. בבית אותו רב שהה במשך שבע שנים עד שבגיל שמונה עשרה הוסמך לרבנות. מישל סירב לקבל על עצמו תפקיד רבני, הקים בנק ושיתף פעולה עם אחיו בעסקים. בשלב מסוים פעילותו העסקית לא סיפקה אותו ובשכנוע רעייתו הקדיש את עצמו ללימודים.

נרשם לפקולטה לפילוסופיה ולשפות המזרח באוניברסיטת וינה, שם רכש את השפה הערבית. הוא המשיך בלימודיו באוניברסיטת ברלין ולמד גם ב"בית המדרש לרבנים בברלין". במסגרת לימודיו שימש דרשן באתרי נופש בגרמניה. מישל הסתובב בחוגים של אמנים וסופרים וזכה להכרה באוניברסיטאות שבהן למד. בווינה נבחר לחבר כבוד בחוג "מרטין בובר" והרצה על פילוסופיה. את לימודיו הוא המשיך וסיים באוניברסיטת ברן בשווייץ בציון הגבוה ביותר, ואת עבודת הדוקטורט שלו כתב על "תאוריית ההכרה של הרמב"ם".

בתקופת מלחמת העולם הראשונה סירב לכהן בתפקיד רב צבאי ראשי בטענה כי: .

בשנת 1906 קיבל על עצמו מישל תפקיד של רב במחוז קמפולונג מולדובנסק שבו נמצאו אז כאלפיים יהודים וכיהן בתפקידו עד שנת 1922. הוא גם ניהל את משרד רישום האוכלוסין באזור. במסגרת תפקידו שימש פרופסור לענייני דת במחוז כולו והשפיע על כל האזור בדרשותיו. בנאום חגיגי לכבוד הקמת בית ספר חדש בעירו אמר מישל את הדברים הבאים:

.

==קישורים חיצוניים==
* [http://kimpolung.tripod.com/community5.html "קימפולונג - קהילה יהודית בבוקובינה שהייתה ואיננה עוד"] 
* ד"ר אליאס שטיין, [http://kimpolung.tripod.com/rabbis3.html הרב ד"ר וולף מישל] , 
* [http://hebrewbooks.org/31871 הגיון דברי חכמים], באתר היברו בוקס

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברלין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
נערות החלומות

נערות החלומות (באנגלית: DreamGirls) הוא סרט קולנוע אמריקאי שיצא בסוף 2006 ומבוסס על מחזמר שהוצג על בימות ברודוויי, מספר את סיפורן של "החלומות" (the Dreams), שלישיית זמרות נשמה שמזנקות לראש מצעדי הפזמונים במהלך שנות ה-60. הסרט מבוסס במידה מסוימת על להקת הסופרימס, וכן על חברת התקליטים מוטאון שייצגה כוכבים אפרו אמריקאים רבים במהלך שנות ה-60 וה-70.

הסרט זכה בשני פרסי אוסקר עבור שחקנית משנה (ג'ניפר הדסון) וסאונד. הסרט זכה בשלושה פרסי גלובוס הזהב: כסרט הטוב ביותר, שחקן המשנה הטוב ביותר (אדי מרפי) ושחקנית המשנה הטובה ביותר (ג'ניפר הדסון).

==שחקנים ודמויות==
{| class="wikitable"
|-
! שם השחקן/ית !! שם הדמות !! אודות הדמות
|-
| ג'יימי פוקס || קרטיס טיילור ||
|-
| ביונסה נואלס || דינה ג'ונס ||
|-
| אדי מרפי || ת'אנדר ארלי ||
|-
| דני גלובר || מרטי מדיסון ||
|-
| ג'ניפר הדסון || אפי ווייט ||
|-
| || לורל רובינסון ||
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 2006
קטגוריה:סרטים מוזיקליים אמריקאיים
קטגוריה:דרימוורקס: סרטים
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות זמר
קטגוריה:ביונסה
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב לסרט קומדיה או מוזיקלי הטוב ביותר
קטגוריה:זוכי אוסקר: מיקס הסאונד הטוב
קטגוריה:סרטי פרמאונט
דרלין קונלי

דרלין קונלי (באנגלית: Darlene Conley; 18 ביולי 1934 - 14 בינואר 2007) הייתה שחקנית אמריקנית.

== חייה ==
קונלי, אמריקנית ממוצא אירי, נולדה בעיר שיקגו אשר במדינת אילינוי. קריירת המשחק של קונלי נמשכה חמישה עשורים, אך היא מוכרת בעיקר בשל גילום דמותה של סאלי ספקטרה באופרת הסבון הפופולרית היפים והאמיצים (1988–2007). קונלי מתה מסרטן הקיבה בגיל 72. לעומת זאת, הוחלט בסדרה היפים והאמיצים לא להרוג את הדמות של סאלי, אלא להגיד שהיא יצאה לגמלאות, והיא מסתובבת בעולם.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא אירי
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1934
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2007
מוות תאי מתוכנת

מוות תאי מתוכנת (Programmed cell death, PCD) הוא תהליך ביולוגי שבו תא משמיד את עצמו בצורה מבוקרת.
מוות תאי מתוכנת קשור להפעלה של מסלולים גנטיים ומתבצע בתהליך מבוקר. מוות תאי מתוכנת משרת תפקודים בסיסיים בתהליכים של התפתחות רקמות בצמחים ובמטזואה (בעלי חיים הרב תאיים) וכן בתהליכים של הומאוסטאזיס. הפעלה ביתר של המוות התאי המתוכנת עלולה להוביל להתנוונות תאים בעוד חסר יכול להוביל לסרטן או למחלות אוטואימיוניות.

ישנם מספר סוגי מוות תאי מתוכנן:
* אפופטוזה (או מוות תאי מסוג 1)
* מוות תאי אוטופגי (ידוע גם כ מוות תאי ציטופלזמי או מוות תאי מסוג 2), מאופיין על ידי היווצרות של חלוליות גדולות אשר מחסלות אברונים בסדר מסוים, לפני שגרעין התא נהרס.
* נקרופטוזיס - צורת מוות תאי מתוכנן של נקרוזיס<ref></ref>
* פירופטוזיס - מסלול מוות תאי מתוכנן מעורר דלקת<ref></ref>

==היסטוריה==
את המונח "מוות תאי מתוכנת" טבעו לראשונה ב-1964 בהקשר של התפתחות של תאי חרקים, שמונה שנים לפני טביעת המושג "אפופטוזה". "מוות תאי מתוכנת" הפך בהמשך למושג הכללי יותר. המחקר הראשון לגבי המנגנון המניע את התהליך נעשה בשנת 1988 ומצא את משפחת ה-Bcl-2. מוות תאי מתוכנת נעשה עם השנים למושא למחקר מתמשך, דבר שזיכה את חוקריו הראשונים, סידני ברנר, ג'ון סלסטון ורוברט הורביץ בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2002.

==ראו גם==
* מוות תאי

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תא
עמנואל קרסובסקי

עמנואל קרָסוֹבסקי (נולד ב-1946) הוא פסנתרן ישראלי, פרופסור לפסנתר ומוזיקה קאמרית וראש המחלקה לפסנתר בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה.

==ביוגרפיה==
עמנואל קרסובסקי נולד בווילנה בירת ליטא. החל ללמוד נגינה בפסנתר בעירו, למד בקונסרבטוריון בווילנה , והמשיך את לימודיו בבית הספר למוזיקה ג'וליארד בניו יורק עד לקבלת תואר דוקטור למוזיקה (1977). מוריו בארצות הברית היו אילונה קאבוש, גואידו אגוסטי, אובה טורקו, אניה דורפמן ומינדרו כץ. נושא עבודת הדוקטור שלו היה "המוזיקה לפסנתר של דמיטרי שוסטקוביץ'" (The Piano Music of Dmitri Shostakovich).

קרסובסקי מלמד זה שלושים שנה באקדמיה למוזיקה על שם בוכמן-מהטה בתל אביב ומנחה כיתות אמן לפסנתר בתל חי, בג'וליארד, בבית הספר למוזיקה מאנס בניו יורק, בקונסרבטואר של פריז ובמוסדות מוזיקה אחרים ברחבי העולם. הוא מנהל את הפסטיבל למוזיקה קאמרית בבית דניאל בזכרון יעקב ויושב בחבר השופטים של תחרויות פסנתר בינלאומיות מן החשובות בעולם. בין תלמידיו באקדמיה למוזיקה בתל אביב היה הפסנתרן רון רגב.

קרסובסקי ניגן עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית ועם תזמורות אחרות בישראל, עם המנצחים ליאונרד ברנשטיין, קרלו ריצי, סידני הארת' ועוד. הוא ניגן את הקונצ'רטו לפסנתר ותזמורת של נעם שריף בביצוע בכורה ישראלי, בניצוח המלחין. מנגן בקביעות עם הכנרת ורה ויידמן והקליט עמה מחזור של 10 הסונאטות לכינור ופסנתר של בטהובן. כן הופיע בקונצרטים של מוזיקה קאמרית עם הכנר אייזק שטרן, הצ'לנית נטליה גוטמן ואחרים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.tau.ac.il/~krasovsk עמנואל קרסובסקי] באתר אוניברסיטת תל אביב
* [http://www.habama.co.il/PagesTelAviv/ArtPerson.aspx?Subj=2&Area=1&PeopleID=1889 עמנואל קרסובסקי] באתר "הבמה"

קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:בוגרי בית הספר ג'וליארד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מוזיקה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
גלילה

[[מוריץ ליאון , גלילה, אוסף המוזיאון להיסטוריה יהודית, אמסטרדם, הולנד]]
כיסוי ספר התורה במעילו במהלך גלילה של ספר תורה אשכנזי
גלילה הוא טקס אצל יהדות אשכנז, כחלק מטקס ההגבהה, בו נגלל ספר התורה, נכרך ברצועת בד ומכוסה במעילו, על מנת שניתן יהיה להחזירו למקומו בארון הקודש.

== צורת הגלילה ==
הטקס מתבצע בבית הכנסת, לאחר ההגבהה. המתפלל שהגביה את ספר התורה מתיישב, ומתפלל אחר אוחז בעצי החיים ומשתמש בהם כדי לגלול את ספר התורה הפתוח. לאחר הגלילה עצמה הגולל חוגר את ספר התורה, ועוטפו במעיל המיוחד לו. אם יש לספר התורה קישוטים ועיטורים, כגון כתר תורה, יד או "רימונים", הגולל מניח אותם במקומם על ספר התורה.

המנהג הישן היה שחגירת ספר התורה נעשית ביריעת בד שאותה מלפפים סביב ספר התורה. במאות השנים האחרונות, הוחלפה יריעה זו ברוב הקהילות באבנט צר שאותו קושרים סביב ספר התורה. מעט קהילות של יהודי גרמניה שומרות על שיטת הגלילה הישנה באמצעות יריעת בד, המכונה אצלם וימפל.

מנהג מקצת החסידים, חב"ד ועוד, שהמגביה את ספר התורה, לאחר שהראה אותו לציבור, מניחו על הבמה, גוללו, מתיישב ואחר קושרו ועוטפו במעיל.

בעבר היה מקובל שהגלילה ניתנת דווקא לאנשים חשובים, בשל מעלתה הרבה (ראו להלן), ולעיתים היו מקפידים לתת אותה דווקא למרא דאתרא. כיום לא מקובל להקפיד על כך, ואדרבה, במקומות רבים נהגו לתת את ה'גלילה' בסוף הקריאה לילדים ונערים צעירים, כדי לחנכם במצוות.

== שכר הגולל ==
בתלמוד הפליגו בשכר הגולל וכך אמרו:

בפירוש כוונת 'הגולל' שנוטל שכר כולם, יש שלמדו כפשוטו שהכוונה לגולל, וכן היא דעת הערוך השולחן שתמה על המנהג לתת לגדולים להגביה ולנערים וצעירים לגלול, בעוד שבתלמוד מבואר ששכר הגולל גדול יותר. וכתב דשמא היום שהגבהה היא לאחר הקריאה בספר וכולם עומדים מפני הספר תורה, אזי מעשה ההגבהה גדול מהגלילה, אך בזמן התלמוד שהגבהה הייתה קודם הקריאה, בשעה שכולם ממילא עומדים, היה שכר הגולל גדול יותר. והוסיף שאכן מנהגם הוא שהמגביה הוא אף הגולל על ידי שמניחו לאחר ההגבה על הבמה וגוללו בעצמו, כפי מנהג החסידים שהובא לעיל.

לעומת זאת, המשנה ברורה כתב בשם האחרונים שכוונת הגמרא 'הגולל' הוא למגביה דווקא.

בטעם הדבר ששכר הגולל גדול כל כך, כתב בערוך השולחן בתחילה שאפשר שהטעם הוא "משום דהוא אינו מניח שתהיה הספר תורה פתוחה אחר הקריאה, וזהו כבוד לספר תורה". עוד כתב שמדברי הרמב"ם נראה שהטעם שנוטל שכר כנגד כולם, הוא משום שהגולל היה גם זה שעלה אחרון לתורה, ומשום שזוכה בשני מצות, במצות קריאה ומצות גלילה, נחשב שנוטל שכר כנגד כולם.

== דינים ומנהגים ==
* יש לגלול את עמודי ספר תורה, כך שהתפר יהיה כלפי חוץ, על מנת שאם יקרע, יקרע התפר ולא היריעה עצמה.
* בקרב חסידי חב"ד, נהוג לכרוך את האבנט דווקא בשליש התחתון של ספר התורה, ולעומת זאת, רבי חיים הלברשטאם הורה לכרוך אותו דווקא בשליש העליון, וכך הונהג בחסידויות רבות בגליציה ובהונגריה. אף אחד משני מנהגים אלה אינו חיוב ולא נזכר בספרי הפוסקים, בעיקר משום שקשירת ספר תורה באבנט היא בעצמה מנהג מאוחר.
* אין להתחיל את קריאת המפטיר קודם שיסיים הגולל לגלול, כדי שיהיה פנוי לשמוע את קריאת המפטיר.
* ישנו מנהג עתיק לומר בשעה שגוללים את הפסוקים: .
*בימים 'שני וחמישי' שבהם אומרים 'יהי רצון' נהגו להתחיל לאומרו בשעת הגלילה מאחר שאינו אלא מנהג.
*יש שכתבו שאין ליתן לאב ובנו לעשות הגבהה וגלילה מחשש עין הרע, כשם שאין נותנים להם עליה בזה אחר זה.

==ראו גם==
* הגבהה
* קריאת התורה

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קריאת התורה
קטגוריה:ספר תורה
לך (נהר)

לך (בגרמנית ובווארית: Lech) הוא נהר המשתרע לאורך של 264 ק"מ במדינות אוסטריה וגרמניה, ונשפך בסופו לדנובה.

== מהלך הנהר ==
הנהר מתחיל את דרכו באגם פורמארין שבהרי האלפים במדינה האוסטרית פורארלברג. משם הוא זורם לכיוון צפון-מזרח וחוצה את גבול אוסטריה-גרמניה. לאחר הכניסה לגרמניה הנהר יוצר את מפל לך, הנופל מגובה של 12 מטרים. לאחר מכן הנהר זורם בערוץ צר מאוד. משם הנהר נכנס לתוך המדינה הגרמנית בוואריה, שם הוא מהווה את הגבול ההיסטורי בין בוואריה ושווביה. לאחר מכן הוא עובר דרך העיירה פיסן ואגם פורגן; מהטירה נוישוונשטיין הסמוכה לעיירה פיסן ניתן לצפות על הנהר.

משם הנהר ממשיך צפונה ועובר דרך הערים שונגאו, לאנדסברג ואאוגסבורג (שם נשפך אליו נהר הורטאך). לאחר מכן הוא נשפך אל הדנובה, למרגלות העיר דונאוורט. בקטע זה לא ניתן לשוט בנהר, מכיוון שהזרם שלו חזק מדי והוא מלא בחצץ שחונק את אפיקו.

== היסטוריה ==
על גדות הנהר אירעו במהלך ההיסטוריה מספר אירועים חשובים. בשנת 278 הביס הקיסר הרומי פרובוס כוח פלישה גדול של בורגונדים וונדלים בפרוביניציה הרומית ראטיה שעל גדות הנהר לך. באוגוסט 955 התחולל קרב לכפלד באזור שבין נהר לך לנהר ורטאך, ליד העיר אאוגסבורג. בקרב זה הביס הקיסר אוטו הראשון את שבט המדיארים. בשנת 1632 הביס גוסטב השני אדולף, מלך שוודיה את צבא הליגה הקתולית בראשות יוהאן צרקלה בקרב ריין בסמוך לנהר, כחלק ממלחמת שלושים השנים.

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.icpdr.org/icpdr/static/dw2005_1/dw0105p04.htm מידע על שימור נהר לך] 
*[http://www.infoplease.com/ce6/world/A0829194.html נהר לך], באתר Infoplease

קטגוריה:אוסטריה: נהרות
קטגוריה:בוואריה: נהרות
קטגוריה:יובלי הדנובה
קטגוריה:טירול: גאוגרפיה
היטל מרקטור

מרקטור בשנת 1569.]]
שינוי המרחק בין קווי הרוחב ככל שמתרחקים מקו המשווה
היטל מרקטור (באנגלית: Mercator projection) הוא היטל גלילי קונפורמי (שומר זווית), שהומצא על ידי הגאוגרף הפלמי גרארדוס מרקטור בשנת 1569.
היטל זה הפך לנפוץ בשרטוט מפות בעיקר בקרב ימאים, מכיוון שהניווט בעזרתו נוח. ניתן למדוד אזימוט בין נקודת המוצא ליעד ולשוט במסלול קבוע לאורך אזימוט זה, למרות שהוא לא הקצר ביותר.

היטל גלילי נוצר על ידי "עטיפת" כדור הארץ בגליל, השלכת כל נקודה מהכדור אל הגליל ופריסת הגליל, כך שנוצרת מפה מלבנית, שבה קווי האורך והרוחב מאונכים זה לזה. כמו בכל ההיטלים הגליליים, בהיטל מרקטור קיים עיוות גדול בצורה ובגודל אלמנטים שונים ככל שמתרחקים ממרכז ההיטל (קו המשיק). במפת העולם של מרקטור, העיוות גדל ככל שמתרחקים מקו המשווה, אך אין עיוות כלל בשינוי קווי האורך. זו הסיבה לכך שבמפות המשתמשות בהיטל זה גרינלנד נראית כמעט שווה בגודלה ליבשת אפריקה, בעוד שבמציאות אפריקה גדולה ממנה פי 13 לערך.

בשנת 1722 הוצג היטל מרקטור רוחבי (Transverse Mercator), הדומה להיטל מרקטור, פרט לעובדה שהגליל המשמש להשלכה מונח לרוחב כדור הארץ במקום לאורכו, כך שקו ההשקה מקביל לקו אורך במקום לקו רוחב. היטל זה טוב להצגת אזורים צרים המתפרשים לאורך קווי אורך, כדוגמת ישראל. רשת ישראל החדשה ורשת UTM העולמית מבוססות על היטל מרקטור רוחבי.

== ראו גם ==
* היטל גל-פטרס
* היטל פולר

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קרטוגרפיה
קטגוריה:מפות
מוגרבי

מוגרבי או מגרבי הוא שם משפחה ממקור ערבי. פירושו הוא אדם שהגיע מהמגרב (בערבית: مغرب, תעתיק מדויק: מע'רב) – שם קיבוצי למדינות המערביות של צפון אפריקה – מרוקו, תוניסיה, אלג'יריה ולעיתים גם לוב. שם משפחה זה נפוץ בקרב יהודים מעדות המזרח.

קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
קטגוריה:שמות משפחה ערביים
קטגוריה:מגרב
פרוסיליט

פרוסיליט (Ferrosilite) הוא מינרל השייך לקבוצת הפירוקסן, קבוצה של מינרלים אינוסיליקטים - (סיליקטים במבנה בצורת שרשרות) בעלי שרשרת בודדת. הפרוסיליט (FeSiO<sub>3</sub>) המכיל בעיקר ברזל מצוי בסופה של שורת המינרלים האיזומורפית (כלומר שורה של תרכובות אנלוגיות בהרכבן) הקרויה "קבוצת האנסטטיט" שנוסחתה הכללית Mg,Fe)SiO<sub>3</sub>), המתחילה באנסטטיט המכיל בעיקר מגנזיום (MgSiO<sub>3</sub>).

בעבר היה נהוג לכנות בשם היפרסתן מינרל המצוי באמצעיתה של קבוצת האנסטטיט והמכיל כמויות שוות של מגנזיום וברזל, אך הוועדה לשמות מינרלים באגודה הבינלאומית למינרלוגיה פסלה ב-1988 את השימוש בשם זה וקבעה כי במקומו יש להשתמש בשם אורתופירוקסן ולציין את כמות האנסטטיט (En) או הפרוסיליט (Fs) בהתאם ליחס מגנזיום/ברזל במינרל (לדוגמה En<sub>80</sub>Fs<sub>20</sub>).

שם המינרל הוא צרוף של מרכיביו, ברזל - בלטינית פרום (ferrum) וסיליקט

המינרלים שבקבוצת האנסטטיט מכונים גם אורתופירוקסנים משום שהם שייכים לקבוצת הפירוקסן והמבנה שלהם אורתורומבי. אלו הם מינרלים בוני סלעים נפוצים המצויים בסלעי יסוד, סלעים מותמרים ומטאוריטים.

==תפוצה==
הפרוסיליט הטהור הוא מינרל נדיר יחסית. ניתן למצוא פרוסיליט בסלעי יסוד בסיסיים ואולטרא־בסיסיים. אתרים בהם מצוי פרוסיליט קיימים בין השאר בקנדה, פינלנד, גרמניה, קניה וארצות הברית (לרשימה המלאה מומלץ לעיין באתר Mindat שהקישור אליו מופיע להלן).

==קישורים חיצוניים==

*[http://webmineral.com/data/Ferrosilite.shtml פרוסיליט באתר webmineral]
*[http://www.mindat.org/min-1528.html פרוסיליט באתר Mindat]
* 

קטגוריה:קבוצת הפירוקסן
קטגוריה:אינוסיליקטים
קטגוריה:מינרלים סיליקטיים
קטגוריה:מינרלי מגנזיום
קטגוריה:מינרלים

en:Ferrosilite
השביעייה הסודית

כריכת הספר העברית של הספר "השביעייה הסודית בולשת"
השביעייה הסודית (באנגלית: The Secret Seven) היא סדרת ספרים בת 15 כרכים שכתבה איניד בלייטון.

הסדרה מספרת על שבעה ילדים אשר חוקרים ופותרים תעלומות, ולאורך ההרפתקאות הופכים לחברים קרובים.

מקום המפגש הקבוע שלהם הוא בצריף שנמצא בגינתם של פטר וג'נט, וחלק עיקרי מהמפגשים מוקדש לסעודות קטנות המפורטות בספרים.

ספרי השביעייה הסודית תורגמו לעברית על ידי הסופר שרגא גפני, תחת שם העט אבנר כרמלי.

יורם מארק-רייך פרסם קומיקס של סיפורי השביעייה הסודית בעברית בהוצאת ידיעות אחרונות בשנת 1992.

לסדרת ספרים זו יצאה גרסה בעברית שכתב מי שתרגם אותה לעברית הסופר שרגא גפני שנקראה בשם "השביעייה הסודית שלנו" שכללה שישה ספרים.

==דמויות==
===ילדי החבורה===
*פטר - מנהיג החבורה. עקשן בנוגע לסדר ולארגון החבורה.
*ג'נט - אחותו של פטר וסגניתו. בעלת זיכרון טוב ותשומת לב לפרטים. עקשנית ואמיצה.
*פם (פמלה) - חברתה של ג'נט מבית הספר. חברתה הטובה ביותר של ברברה, מגחכת לעיתים קרובות.
*ברברה - חברה נוספת של ג'נט מבית הספר וחברתה הטובה של פם, מגחכת עם פם.
*ג'ק - חברו הטוב ביותר של פטר. כועס לעיתים קרובות על אחותו, סוזי, שמפריעה לשביעיה בניסיון לגלות את סיסמתם ועוד.
*ג'ורג' - חברו של פטר מבית הספר וחברו הטוב של קולין.
*קולין - חברו של פטר מבית הספר. השקט שבחבורה.

===דמויות נוספות===
*קפצן - כלבם הזהוב של פטר וג'נט, אהוב על כולם.
* סוזי - אחותו של ג'ק, רוצה להצטרף לחבורה, המונעת ממנה להצטרף אליהם. בתמורה היא לועגת לחבורה ומציקה לה.

==הספרים==
בסדרה יצאו 15 ספרים:
* השביעייה הסודית (1962)
* השביעייה הסודית בהרפתקה (1962)
* השביעייה הסודית מצטיינת
* השביעייה הסודית מנצחת
* השביעייה הסודית מתקדמת (1963)
* השביעייה הסודית בולשת (1964)
* השביעייה הסודית חוקרת (1964)
* הידד לשביעייה הסודית (1964)
* השביעייה הסודית מופתעת (1964)
* השביעייה הסודית מצילה (1964)
* השביעייה הסודית חוגגת (1964)
* השביעייה הסודית בפעולה נועזת (1964)
* השביעייה הסודית נדהמת (1965)
* השביעייה הסודית בשבי (1965)
* השביעייה הסודית מתפקעת מצחוק (1981)
מהדורה מחודשת (תרגום: דנה אלעזר הלוי, הוצאת אחוזת בית):

# הַשְּׁבִיעִיָּה הַסּוֹדִית יוֹצֵאת לַדֶּרֶך (2011)
# הַהַרְפַּתְקָה שֶׁל הַשְּׁבִיעִיָּה הַסּוֹדִית (2011)
# כָּל הַכָּבוֹד לַשְּׁבִיעִיָּה הַסּוֹדִית! (2012)
# הַשְּׁבִיעִיָּה הַסּוֹדִית בַּמַּסְלוּל הַנָּכוֹן (2012)

==ראו גם==
* החמישייה המפורסמת, מאת אניד בלייטון
* נדי, מאת אניד בלייטון
* חבורת פופיק
* חסמבה
* כס"ח

==קישורים חיצוניים==
* אורי קציר, [http://www.aplaton.co.il/story_129 "שבעה בצריף אחד (מלבד הכלב)"] , 10 באוקטובר 2005, בבלוג "אפלטון" (פרטים על סדרת הספרים, הדמויות וניתוח העלילה)
* 

קטגוריה:סדרות ספרים
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער
קטגוריה:ספרי איניד בלייטון
קטגוריה:ספרי הוצאת אחוזת בית
דובון מנומר

דובון מנומר, חיפה
דובון מנומר (שם מדעי: Cymbalophora oertzeni) הוא מין של עש מתת-משפחת הדובונים במשפחת ה-Erebidae.

את שמו מקנים לו הכתמים השחורים שעל כנפיו הקדמיות שצבען לבן-קרם. מספר הכתמים השחורים הוא בערך תשעה, המופיעים תמיד באותה תבנית, אך עם שינויים קטנים מפרט לפרט. מדי פעם מוצאים שמונה כתמים או פחות עקב כך. ראשו וחזו שחורים ובטנו אדמדמה-כתמתמה עם פסי רוחב שחורים.

הדובון המנומר פעיל בלילה.
<gallery mode=packed heights="140px">
(MHNT) Cymbalophora oertzeni - Israel - male dorsal.jpg|♂ 
(MHNT) Cymbalophora oertzeni - Israel - male ventral.jpg|♂ △
</gallery>
כשמטרידים את הדובון המנומר, הוא מטה כנפיו הצדה, על מנת להבליט את בטנו בצבעי האדום-שחור, ומשמיע צליל בעזרת מנגנון הנמצא בחזהו האחורי.

ביצתו עגלגלה-חרוטית עם קודקוד מעוגל, קוטרה הוא כמילימטר אחד בבסיסה, והיא צהובה. הזחלים בוקעים באוקטובר ונמשכים לאור. הם ניזונים בעיקר מעלי דגניים. בחודשים מרץ-אפריל, לאחר שהם גדלים לגודל של כארבעים מילימטרים, הזחלים מתחפרים באדמה וטווים פקעת דלילה, הדומה לקור עכביש. לאחר תקופת דיאפאוזה הנמשכת בערך ארבעה חודשים, הזחלים מתגלמים בתוך הקרקע. שלושה שבועות מאוחר יותר, בין ספטמבר לאוקטובר, הבוגרים מגיחים מהפקעות, לרוב בשעות היום.

תפוצה בישראל: באביב ובקיץ, במרכז וצפון הארץ, נפוץ באזור ירושלים. בעולם – בסוריה ובלבנון.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1855
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוליוס לדרר
קטגוריה:דובוניים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
טריאנגולציה דינמית סיבתית

טריאנגולציה דינמית סיבתית או טד"ס (באנגלית: Causal dynamic triangulation או בקיצור CDT) היא תאוריה פיזיקלית שמהווה ניסיון ליצירת תורת כבידה קוונטית, כלומר איחוד בין תורת היחסות הכללית ומכניקת הקוונטים.
ארבעונים ארבע-ממדיים מהווים את אבני הבניין של המרחב-זמן בטריאנגולציה דינמית סיבתית

==מבנה התאוריה==
טד"ס היא תאוריה שבה המרחב-זמן נבנה בסקלת האורך הקצרה ביותר, אורך פלאנק. אבני הבניין של טד"ס הם 4-סימפלקסים, כלומר גרסה ארבע-ממדית של ארבעונים (טטרהדרונים). המיוחד בטד"ס הוא שבניית המרחב-זמן בסקלת פלאנק נעשית בעזרת עקרונות קוונטיים ותוך שמירה על עקרון הסיבתיות.

הדמיית מחשב הראתה שגם אם אבני הבניין שומרות על גאומטריה אוקלידית, הרי בסקלות אורך גדולות ניתן לקבל מרחב-זמן ארבע-ממדי המכיל עקמומיות ומתאים למשוואות של תורת היחסות הכללית.

==השוואה לתורת המיתרים==
תורת המיתרים היא תאוריה נוספת אשר מנסה לאחד את מכניקת הקוונטים עם תורת היחסות הכללית לתאוריה מאוחדת של כבידה קוונטית. בהשוואה לתורת המיתרים, טד"ס נמצאת במצב מחקר התחלתי יותר, ועדיין לא נמצאה בה הדרך להציג חלקיקי חומר. ההשג הגדול של טד"ס עד כה (2007) הוא קבלת מרחב-זמן אשר מתאים למשוואות תורת היחסות הכללית. בניגוד לתורת המיתרים, טד"ס לא דורשת את הצגתם של ממדים נוספים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20070715110021/http://www.sciam.com/article.cfm?chanID=sa006&articleID=16D8C673-E7F2-99DF-3D291D5627D97141&colID=5 כתבה] בסיינטיפיק אמריקן.
<div style="direction: ltr;">
* "[http://arxiv.org/abs/hep-th/0105267 Dynamically Triangulating Lorentzian Quantum Gravity]", hep-th/0105267.
* "[http://arxiv.org/abs/hep-th/0505154 Reconstructing the Universe]", hep-th/0505154.
</div>

קטגוריה:תורות פיזיקליות
פרמיטה

פרמיטה (סנסקריט) או פרמי (פאלי) הוא מונח בבודהיזם שפירושו "שלמות" או "נשגבות". הפרמיטות בבודהיזם מתייחסות לשלמות של מספר תרגולים. תרגולים אלה מטופחים על ידי בודהיסטוות כדי לעבור מהחיים בעולם המוחשי (סמסרה) להארה ולשלוות-אמת (נירוואנה). 

בבודהיזם הטהרוודי, עשר הפרמיטות הן:

# דאנה פרמי: נדיבות, נתינה
# סילה פרמי: טוב לב, מוסריות, יושר, צדק, התנהגות נאותה
# נקהאמה פרמי: ויתור
# פאניה פרמי: חוכמה טרנסנדנטית, תובנה
# ויריה פרמי: אנרגיה, חריצות, שקדנות, חיוניות, מאמץ
# קהנטי פרמי: סבלנות, סובלנות, ריסון-עצמי, קבלה, כוח עמידה, חוסן
# סאקה פרמי: כנות, יושר לב
# אדהיטהאנה פרמי: נחישות, החלטיות 
# מטה פרמי: נדיבות-אוהבת
# אופקהה פרמי: קור-רוח, שלווה, רוגע

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מונחים בבודהיזם
זומה

[[צילום מסך מהמשחק Zuma]]
[[צילום מסך מהמשחק Puzz Loop]]
זוּמַּה (באנגלית: Zuma) הוא משחק מחשב מז'אנר משחקי הפאזל שפותח על ידי חברת PopCap Games. ניתן לשחק בזומה חינם במספר אתרי אינטרנט, כמו כן נמצאות גרסאות של המשחק לפלטפורמות שונות, בעיקר ניידות, כמו טלפונים ניידים, מחשבי כף יד ול-iPod. הגרסה משופרת של המשחק בשם "זומה דלוקס" נמכרת למערכות ווינדוס, מקינטוש ו-XBOX.

המטרה במשחק היא להשמיד את כל הכדורים המתקדמים במסלול לפני שהם מגיעים לאל השמש. ברגע שהכדור הראשון מגיע לאל השמש, כל הכדורים נופלים אליו, והשחקן מפסיד "חיים". כדי למנוע מהכדורים להגיע לאל השמש, השחקן צריך לשגר את כדורים צבעוניים לעבר הכדורים שנמצאים במסלול החיצוני. כאשר נוצר רצף של 3 או יתר כדורים באותו צבע, הכדורים מתפוצצים, ולעיתים יכולים לגרום לתגובת שרשרת של התפוצצויות כאשר משני צידי הרצף קיים רצף נוסף של כדורים מאותו צבע.

מפתחת המשחקים היפנית Mitchell Corporation השמיעה בעבר טענות שזומה הוא חיקוי למשחק שפיתחה בשנת 1998 בשם Puzz Loop.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.popcap.com/launchpage.php?theGame=zuma משחק זומה] באתר PopCap Games
* [http://j.nana.co.il/Category/?CategoryID=10744 מאגר משחקי זומה] באתר נענע
* [https://web.archive.org/web/20000511111330/http://www.station.sony.com/ משחק זומה] באתר Station.com
* 

קטגוריה:משחקי חשיבה ממוחשבים
קטגוריה:משחקי מחשב
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 2003
קטגוריה:PopCap Games
מחלת קראבה

מחלת קראבה היא מחלה מטאבולית תורשתית, המוגדרת כסוג של מחלת אגירה ליזוזומלית. שכיחות המחלה בעולם עומדת על 1 לכ-100,000 עד 200,000 לידות. בשבטים דרוזים ומוסלמים מסוימים בגליל שיעור המחלה גבוה יותר ועומד על כשישה מקרים לכל אלף לידות. המחלה קיבלה את שמה מקנוד הראלדסן קראבה, רופא דני שהיה הראשון שתיאר אותה בשנת 1916.

== תסמינים ==
תינוקות הנולדים עם מחלת קראבה נראים בריאים בזמן הלידה. התסמינים הראשונים מופיעים בגיל שלושה עד שישה חודשים, וכוללים רגזנות, בכי ללא סיבה, חום גבוה, קשיות בגפיים, קושי באכילה, הקאות והאטה בהתפתחות המנטלית והמוטורית. תסמינים נוספים הם חולשה בשרירים, חרשות, עיוורון, שיתוק וקושי בבליעה. איבוד דרסטי במשקל עשוי להופיע גם כן. כאשר המחלה מופיעה בינקות, התינוק לרוב לא שורד מעל גיל שנתיים. ידועים מקרים שבהם המחלה מופיעה בגיל מאוחר יותר ואף בבגרות ומתפתחות בקצב מואט. במקרים אלה תוחלת החיים ארוכה הרבה יותר.

== פתופיזיולוגיה וגנטיקה ==
מחלת קראבה נגרמת כתוצאה ממוטציה בגן המקודד לאנזים גלקטוזילצראמידאז (galactosylceramidase) שתפקידו לפרק את הליפידים גלקטוזילצראמיד. בכך המחלה דומה למחלת גושה שבה הבעיה היא בפירוק גלוקוצרברוזיד. כתוצאה מפגיעה זו, מצטברות מולקולות שומן אשר פוגעות שכבת המיאלין המכסה את הנוירונים במערכת העצבים בגוף. שינוי זה מביא לפגיעה מנטלית ומוטורית קשה. למעשה מחלת קראב היא אחת משורה של מחלות הנקראות לויקודיסטרופיות (leukodystrophies) שמתבטאות בפגיעה בייצור המיאלין. מבחינה גנטית ידועות גם מוטציות דומיננטיות וגם רצסיביות. כיום ידועות יותר מ-40 מוטציות בגן המקודד לגלקטוזילצראמידאז.

== טיפול ==
על אף שלא ידועה כיום תרופה למחלה, מחקרים הראו שהשתלת מח עצם יכולה להועיל במקרים קלים יחסית ואם הטיפול נעשה בתחילת הופעת התסמינים. פיזיותרפיה יכולה להקל על בעיות השרירים. מחקרים נוספים הראו שהשתלת דם טבורי יכולה להועיל אם היא מתרחשת לפני תחילת התסמינים העיקריים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20010304203926/http://life2.tau.ac.il/GeneDis/Tables/Krabbe/krabbe.html מאגר נתונים על המחלה] 

קטגוריה:הפרעות מטבוליות
קטגוריה:מחלות נדירות