משה לוינגר

הרב משה לוינגר (תרצ"ה, 1935 - כ"ז באייר ה'תשע"ה, 16 במאי 2015) היה ממקימי גוש אמונים, ממייסדי מועצת יש"ע וממנהיגיה הראשונים. נחשב לאבי היישוב היהודי בחברון ולאחד מאבות ההתנחלות היהודית ביהודה, שומרון וחבל עזה לאחר מלחמת ששת הימים.

לאחר פינוי גוש קטיף ב-2005, הקים יחד עם דניאלה וייס את תנועת ההתנחלות "נחלה".

בשנת 2013 זכה בפרס מוסקוביץ' לציונות.

==קורות חיים==
נולד בירושלים לד"ר אליעזר (לואי) ותרצה (פאולה) לוינגר (לבית פרנקל, אחותו של אברהם פרנקל), אנשי פועלי אגודת ישראל שעלו מגרמניה לארץ ישראל בשנת 1933 והתיישבו בשכונת שערי חסד בירושלים. אביו היה רופא ומקורב לרב יעקב משה חרל"פ ואמו ניהלה פנסיון בביתם. למד בישיבת חורב, בישיבת כפר הרוא"ה ובישיבת מרכז הרב שבה הוסמך לרבנות. הוא תלמידם של הרב צבי יהודה הכהן קוק ושל הרב אברהם שפירא. היה פעיל בתנועת הנוער עזרא. הוא כתב מאמרים בביטאונה והיה חבר בגרעין נח"ל של התנועה בקיבוץ שעלבים. בשנת 1960 היה חבר ההנהלה הארצית של תנועת עזרא ומרכז הסניף בירושלים.

בשנת תש"ך (1960) מונה לרב של קיבוץ לביא ובכך היה הראשון לשרת כרב של קיבוץ. בכ"ט באדר ב' תשכ"ז (1967) החל לכהן כרב המושב נחלים. באותה שנה נבחר למועצה הארצית של בני עקיבא.

===חברון וגוש אמונים===
מיד לאחר מלחמת ששת הימים קרא להתנחלות מיידית בשטחי יהודה ושומרון כדי שהישגי המלחמה לא יישמטו מידי ישראל. הוא הצטרף לגרעין של יוצאי נווה יעקב שהתגוררו בנחלים ודרשו לשוב ליישובם, וסייע לבני כפר עציון ששבו למקום.

הרב לוינגר נועץ ברב צבי יהודה הכהן קוק, שבישיבתו למד, שלאחר ששמע ממנו כי אין מישהו אחר שיעשה זאת נתן לו את ברכתו<ref></ref>. 

בתחילת 1968 ארגן משפחות שדרשו לעלות להתנחלויות בחברון. בפסח 1968 עמד בראש קבוצה של כמאה יהודים שערכו את ליל הסדר במלון פארק בעיר (לצד הרב חיים דרוקמן שערך את הסדר), במטרה להישאר במקום. לשם כך הוא לקח חופשה ללא תשלום מתפקידו כרב המושב נחלים. במשך שלוש שנים התגוררו חברי הקבוצה בהנהגתו בבית הממשל הצבאי בחברון, עד שהוקמה קריית ארבע הסמוכה, שאליה עברו. פעל למען הגברת הנוכחות היהודית במערת המכפלה וקרא לספח את חברון למדינת ישראל. במרץ 1972 קיבל את פרס גרשון שץ בשם מתנחלי חברון. באותו זמן מונה ליו"ר המועצה הדתית של קריית ארבע. בראשית 1975 זכתה רשימה בראשותו ל-4 מתוך 7 מושבים במועצת קריית ארבע. זמן קצר לאחר מכן התפטר מתפקידו כדי שיוכל להקדיש יותר זמן לפעילות בגוש אמונים.

במקביל קרא להתארגנות רחבה יותר להתנחלות ביהודה ושומרון. לאחר מלחמת יום הכיפורים השתתף, כאחד מראשי גוש אמונים, בפעילות להקמת גרעיני יישוב בשומרון. באוקטובר 1974 הוא השתתף בעלייה לבית הכנסת בנערן ליד יריחו ובעלייה לבעל חצור, שבה נעצר עם חנן פורת. הרב לוינגר ייצג את הקבוצה שהתנחלה בסבסטיה במגעים עם הממשלה בראשות יצחק רבין. פעילותו זו הפכה אותו לאחד מאבות ההתנחלות ביהודה ובשומרון.

בשנת 1984 קיים שביתת שבת ארוכה מול דהיישה במחאה על המצב הביטחוני בכביש ליד המחנה.

התמודד בבחירות 1992 בראש מפלגת "התורה והארץ". רשימתו זכתה ב-3,708 קולות ולא עברה את אחוז החסימה.

הרב לוינגר הוצג לעיתים בכלי התקשורת כסטריאוטיפ של המתנחל הדתי: יהודי תוקפני וזועף, חבוש כיפה גדולה ובעל זקן, מעיל דובון ורובה. בין השאר הוצגה כך דמותו בתוכניות הסאטירה והבידור "ניקוי ראש" ו"זהו זה!", שבה הוצג יורה לכל עבר. הרב לוינגר ותומכיו טענו כי הצגתו באופן כזה נועדה ליצור דה-לגיטימציה לו ולכלל ציבור המתנחלים<ref>[https://www.olam-katan.co.il/כתבות/item/6021-מכאן-הכול-יתחיל מכאן הכל יתחיל] - ריאיון עם רעייתו מרים, באתר עולם קטן.</ref>.

בתקופת תוכנית ההתנתקות הצטרף לקוראים לסרב פקודה. הרב היה גם חבר באיחוד הרבנים למען ארץ ישראל.

ב־2013 הוענק לרב לוינגר פרס מוסקוביץ' לציונות.

הרב לוינגר נפטר ב-כ"ז באייר ה'תשע"ה, (16 במאי 2015) ונטמן בבית העלמין העתיק בחברון.

===מעצרים והרשעות===
בשנת 1975 נדון לשבועיים מאסר על הפגנה נגד הנרי קיסינג'ר מול מלון המלך דוד באמצע הלילה.

במרץ 1976 הועמד למשפט צבאי עקב העלבת קצין צה"ל והפרעה לחיילי צה"ל בעת מילוי תפקידם, אך זוכה. בספטמבר 1967 הוצאו נגדו צווי הגבלה אותם הפר, והוא נעצר ונקנס.

הוא נעצר מספר פעמים עקב התנגשויות עם כוחות הביטחון ופלסטינים באזור מגוריו. בכמה מקרים הורשע, בין היתר בשל הפרת סדר וקריעת צו ב-1977; סטירה לילד ערבי בן 6 ב-1985 שלטענתו זרק אבנים על בנו; דחיפת חייל צה"ל במערת המכפלה בשנת 1983; תקיפת שוטרים, הפרעה למילוי תפקידם והעלבתם, התפרעות והפרעה לפולחן של האוכלוסייה הערבית בחברון

ב-30 בספטמבר 1988 הותקף באבנים במרכז חברון, וירה באקדחו מכיוון עמדת צה"ל לעבר עוברים ושבים. הירי הרג סוחר פלסטיני - קאיד חסן סאלח, ופצע את איברהים באלי. אחרי משפט שנמשך שנתיים נחתמה עסקת טיעון שבמסגרתה הורשע בגרימת מוות ברשלנות (בשל ירי מעבר לתכתיב ההגנה העצמית), בפציעה בנסיבות מחמירות ובהיזק בזדון. נגזרו עליו חמישה חודשי מאסר בפועל ושבעה חודשי מאסר על-תנאי. הוא שוחרר באוגוסט 1990, לאחר שריצה שלושה חודשי מאסר. בעקבות מאסרו נערך כנס רבנים וראשי ישיבות להזדהות איתו ולתמיכה בו.

בינואר 1991 נידון לארבעה חודשי מאסר בפועל וארבעה חודשי מאסר על תנאי, לאחר שהורשע בהתפרעות וגרימת נזק בבית משפחה ערבית בחברון שלדברי ביתו, אחד מילדיה לעג לה.

ב-1999 הורשע בהתפרעות ותקיפת שוטר בעת הפגנה שנערכה בכביש 60.

===משפחתו===
הרב ד"ר ישראל מאיר לוינגר ויעקב לוינגר היו אחיו.. משה לוינגר היה נשוי למרים לבית ביינהורן ולהם 11 ילדים. בשנת ה'תשע"ט זכתה אלמנתו מרים בפרס ירושלים "על פועלה המבורך בעשרות השנים במסירות רבה למען ההתנחלות היהודית בעיר חברון". מרים נפטרה כ-5 שנים אחריו במוצאי יום כיפור התשפ"א (2020).
* בנו, מלאכי לוינגר, נבחר ב-2008 לראשות המועצה המקומית קריית ארבע-חברון.
* בתו, עתיה זר, היא עיתונאית בערוץ 7 וסופרת ילדים.
* בתו, יראת, נשואה לרב עוזיהו (עוזי) שרבף, ראש כולל "שלהבת תחיית הארץ" בחברון ומחברי המחתרת היהודית.
* נכדו, עמיחי יעקב ונינו, לוחם ביחידת מגלן, בנה של בתו רחל, נהרג בקרב בכפר עזה ביום הראשון של מלחמת חרבות ברזל .<ref></ref>

==הנצחתו==
בנובמבר 2020 החליטה שרת התחבורה מירי רגב לקרוא למקטע חדש של כביש 60 מצומת גוש עציון עד כרמי צור (מערבית לתוואי הכביש הישן) שעוקף את אל-ערוב על שמם של הרב לוינגר ורעייתו.
. מקטע הכביש נפתח לתנועה ביולי 2023.
==לקריאה נוספת==
* נעם ושירה ונגרובר, מתנחלים בארץ האבות (2 כרכים), הוצאת דברי שיר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* צור ארליך, [http://tsurehrlich.blogspot.com/2010/03/blog-post_15.html לחזור אל מרום החזון: עם הרב לוינגר, שנה לפני ההתנתקות]
* 
*הודיה כריש-חזוני, [https://www.makorrishon.co.il/magazine/dyukan/34865/ אב טיפוס: בנות הרב לוינגר דורשות הכרה בפועלו], באתר מקור ראשון, י"ח בניסן ה'תשע"ח
* [https://www.inn.co.il/tags/הרב_משה_לוינגר/ כל הכתבות על הרב לוינגר], באתר ערוץ 7

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פעילי גוש אמונים
קטגוריה:חברון: רבנים
קטגוריה:קריית ארבע: רבנים
קטגוריה:היישוב היהודי בחברון: אישים
קטגוריה:יהודה ושומרון: רבנים
קטגוריה:אישי ציבור ישראלים שהורשעו בדין
קטגוריה:מורשעים בגרימת מוות ברשלנות בישראל
קטגוריה:מורשעים בפגיעות גופניות בישראל
קטגוריה:מורשעים בפגיעה בעובד ציבור בישראל
קטגוריה:רבני הציונות הדתית בישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:בוגרי תנועת עזרא
קטגוריה:תלמידי הרצי"ה קוק
קטגוריה:תלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
קטגוריה:משפחת לוינגר
קטגוריה:רבני קיבוצים
קטגוריה:רבני מושבים
קטגוריה:בוגרי ישיבת חורב-ירושלים
קטגוריה:זוכי פרס מוסקוביץ' לציונות
קטגוריה:מייסדי התנחלויות
קטגוריה:לביא (קיבוץ): אישים
קטגוריה:נחלים: אישים
קטגוריה:אנשי השנה של העולם הזה
קטגוריה:המחאה נגד הסכם השלום בין ישראל למצרים: אישים
קטגוריה:רבנים שקראו לסרב לפקודת פינוי שטחים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי בחברון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015