OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בית הקברות היהודי באדמוב

בית הקברות היהודי באדמוב הוא בית קברות ששימש את יהודי העיירה אדמוב (בפולנית: Adamów) בשנים שקדמו לימי מלחמת העולם השנייה, הוא ממוקם כקילומטר וחצי צפונית-מזרחית למרכז העיר, בית הקברות הוקם ככל הנראה בסוף המאה ה-19 או בסביבות 1925.

== במלחמת העולם השנייה ==
בימי מלחמת העולם השנייה – באוקטובר 1942, נקברו בבית העלמין כ-150 עד כ-320 יהודים, שנורו על ידי הנאצים, את גופות היהודים המתים והגוססים הניחו בעגלות והובילו אל בית הקברות היהודי באדמוב, היו מקרים שבהם יהודים פצועים הועלו על עגלות יחד עם המתים ונקברו חיים בקברי האחים במקום. בנובמבר 1942 נקברו בבית הקברות גם 32 יהודים שנהרגו על ידי אנשי האס. אס. במקום, וכן על ידי ראש המשטרה הפולנית. וכן אוקטובר 1943נקברו שני יהודים שנתפסו במהלך פשיטה. לבסוף ככל הנראה הרסו הנאצים את בית הקברות.

== לאחר המלחמה ==
ב-7 באפריל 1959 הוציא בית המשפט המחוזי בלוקוב, החלטה על רכישת בית הקברות על ידי אוצר המדינה. ב-29 באפריל 1959 חתם שר הכלכלה העירונית, בעקבות החלטת נשיאות המועצה הארצית המחוזית באדמוב על צו לסגור את בית העלמין. בתקופה זו נטעו הפולנים במקום כ-20 עצי צפצפה.

בשנות ה-80 היה בית הקברות מגודר בתיל מתוח על עמודי בטון. בשנים 2001–2002, ביוזמת יהודי יליד אדמוב בשם רובין רוזנברג, גודר בית הקברות בחומה עשויה בטון, והוקמה אנדרטה עם הכיתוב: "לזכרם של למעלה מ-1,200 אזרחים פולנים בני הלאום היהודי, נשים, גברים וילדים, תושבי אדמוב והסביבה שנרצחו על ידי הנאצים ב-1942". כמה שנים לאחר מכן הוצבה מצווה סמלית ליד האנדרטה עם הכתובת: "רובין רוזנברג, בנם של נח ושרה, נולד ב-15 בנובמבר 1929 באדמוב, נפטר ב-30 באפריל 2005 בשיקגו. המשפחה כולה לדורתיה, קבורה כאן".

הבעלים של בית העלמין הוא אוצר המדינה. ישנם הליכים להעברת זכויות בעלות לקהילה היהודית בוורשה. המקום רשום בפנקס האנדרטאות העירוני והמחוזי, אך אינו נרשם בפנקס המקרקעין במחוז לובלין.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פולין: בתי קברות יהודיים
קטגוריה:לובלין (פרובינציה)
האביר משבע הממלכות (סדרת טלוויזיה)

האביר משבע הממלכות (באנגלית: A Knight of the Seven Kingdoms) היא סדרת דרמת פנטזיה אמריקאית המשמשת כפריקוול לאירועי סדרת הטלוויזיה "משחקי הכס" ומבוססת על סדרת נובלות באותו השם מאת ג'ורג' ר. ר. מרטין. בסדרה מככבים פיטר קלאפי בדמותו של סר דאנקן הגבוה ודקסטר סול אנסל בדמותו של אג.

הסדרה, שעונתה הראשונה כוללת שישה פרקים, תעלה לשידור בערוץ "HBO" ובשירות הזרמת המדיה "Max" במהלך שנת 2025.

==צוות השחקנים והדמויות==
* פיטר קלאפי – סר דאנקן "דאנק" הגבוה, אביר בלתי-משוח היוצא למסע ברחבי וסטרוז.
* דקסטר סול אנסל – אאיגון "אג" טארגאריין, נסיך מבית טארגאריין ושולייתו של סר דאנקן.
* פין בנט – אאירון טארגאריין, אחיו הגדול של אג.
* ברטי קארוול – באילור טארגאריין, יורש כס הברזל, ימין המלך של דאירון השני ודודם של אאירון ואג.
* טנזין קרופורד – טנסל, בובנאי ממוצא דורני.
* דניאל אינגס – סר ליונל באראתיאון, אביר המכונה "צחוק-הסערות" ויורש קץ-סופה.
* סם ספרואל – מייקר טארגאריין, הנסיך מסאמרהול, אחיו הצעיר של באילור ואביהם של אאירון ואג.

==הפקה==
===פיתוח===
בינואר 2021, הכריזה רשת "HBO" על פיתוחה של סדרת פריקוול חדשה ל"משחקי הכס", שתעקוב אחר הרפתקאותיהם של סר דאנקן הגבוה ושל אאיגון טארגאריין החמישי, המכונה "אג", ותתבסס על סדרת הנובלות "האביר משבע הממלכות" מאת ג'ורג' ר. ר. מרטין, המתרחשים כ-90 שנה לפני אירועי "שיר של אש ושל קרח". בנובמבר 2021, דווח כי סטיבן קונרד נשכר לכתוב את הסדרה. באפריל 2023, נמסר כי הסדרה הוזמנה רשמית על ידי "HBO". עד אז, כתבה אירה פרקר, אחת מהתסריטאיות שכתבו עבור עונתה הראשונה של "בית הדרקון", תסריט עבור פרק הפיילוט. שלב הליהוק החל באוקטובר 2023, כשבכוונת ההפקה היה להתחיל את הצילומים במהלך שנת 2024. בפברואר 2024, אישר מנכ"ל "האחים וורנר דיסקברי", דייוויד זאסלב, כי הפקת הסדרה החלה בשלב הפרה פרודקשן וכי מרטין משמש כיוצר הסדרה וכמפיקה בפועל.

במאי 2024, דווח כי הבמאי אוון האריס יביים את שלושת הפרקים הראשונים של הסדרה וישמש כמפיק בפועל, מה שיעניק לסדרה את הטון שלה. ביוני 2024, דווח כי הבמאית שרה אדינה סמית' תביים את שלושת הפרקים הנותרים של העונה הראשונה.
===ליהוק===
באפריל 2024 נמסר על ליהוקם של פיטר קלאפי לגילום דמותו של סר דאנקן הגבוה ושל דקסטר סול אנסל לגילום דמותו של אג. ביוני 2024, נמסר על ליהוקם של פין בנט, ברטי קארוול, טנזין קרופורד, דניאל אינגס וסם ספרואל לגילום דמויותיהם של הנסיך אאיריון טארגאריין, הנסיך באילור טארגאריין, טנסל, סר ליונל באראתיאון והנסיך מייקר טארגאריין, בהתאמה.
===צילומים===
צילומי העונה הראשונה החלו ביוני 2024 בבלפסט שבצפון אירלנד.

==הפצה==
===שידור===
עונתה הראשונה של הסדרה עתידה לעלות לשידור בערוץ "HBO ובשירות הזרמת המדיה "Max" בשלהי שנת 2025, ולכלול שישה פרקים.
===שיווק===
ב-4 באוגוסט 2024, פרסמה "HBO" טיזר ראשון מתוך הסדרה, כחלק מהכרזתה על תוכני מקור עתידיים.

==קישורים חיצוניים==

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות פנטזיה אמריקאיות
קטגוריה:HBO: סדרות
קטגוריה:שיר של אש ושל קרח
בית הקברות היהודי באוטבוצק

בית הקברות היהודי באוטבוצק (בפולנית: Otwocku) היה בית קברות יהודי ששימש את הקהילה היהודית בעיירה אוטבוצק. בית הקברות הוקם בתחילת המאה ה-20, דרומית לאוטבוצק, כיום בגבולות המנהליים הנוכחיים של העיירה קארצ'ב. הוא נהרס על ידי הנאצים במלחמת העולם השנייה וננטש לאחריה, הקומוניסטים העבירו דרכו קו מתח גבוה ונטעו במקום עצים. כיום, נעשים מאמצים לשימור והנצחת המקום.<ref></ref> במקום שרדו כ-900 מצבות בשטח של 1.7 דונם.

== היסטוריה ==
בית הקברות תפקד בתקופה שבין מלחמות העולם ונקברו בו בעיקר יהודים שמתו בבתי חולים באוטבוצק.

במלחמת העולם השנייה הרסו הגרמנים את בית הקברות. במשך שנים רבות לאחר המלחמה, רבות מהמצבות דהו ונהרסו. ישנם כמה קברים שנשדדו על ידי ציידי אוצרות. בתקופת השלטון הקומוניסטי עבר קו מתח גבוה דרך בית הקברות.

שני חוקרים, מוניקה Krajewska ויאן Jagielski, ביקרו במקום בסוף שנות ה-70 במהלך מחקר על מצב בתי הקברות היהודים בפולין, וכך תיארו אותו:<blockquote>"בית הקברות ממוקם מאחורי בית הקברות הקתולי על דרך היער לכיוון קרצ'ב. נהרס לפני כמה שנים במהלך בניית קווי מתח גבוה. הוא עדיין מתכלה ומכוסה בעצים. ביניהם שברים של מצבות עם כתובות ותבליטים מעוטרים. בין העצים העתיקים, יש למעלה מ-100 מצבות וקברים; לוחות שוכבים ועומדים, רובם מנותצים. המצבות עם סמלים וכתובות שונות בשפות שונות (עברית, פולנית, רוסית, גרמנית) המראים כי הנפטרים הגיעו מאזורים שונים של פולין. בית הקברות מכוסה בחלקו ביער ישן ובחלקו בעצים חדשים. כמו כן איננו מגודר".</blockquote>
== מאמצי השיקום ==
ב-10 באוקטובר 2000, כתוצאה מתהליך העברת קרקעות גזולים, הפכה הקהילה היהודית בוורשה לבעלים החוקי של חלקת בית הקברות.

משנת 2002, עבודות ניקיון בבית העלמין מבוצעות במקום על ידי הוועדה החברתית לזכר יהודי אוטבוצק וקארצ'ב. כמו כן בית הקברות באוטבוצק זוכה לביקורים של קבוצות של צעירים יהודים ממקומות שונים בעולם.

בשנים האחרונות, צעירים פולנים מבתי ספר באוטבוצק עובדים יחד עם צעירים יהודים מאוסטרליה, ארצות הברית וישראל בבית הקברות.

מאז 2004, הקהילה הנוצרית הבפטיסטית באוטבוצק ומתנדבים מארצות הברית (ג'ורג'יה, טנסי, אלבמה, טקסס וצפון קרוליינה) משתפים פעולה עם הקהילה היהודית בשיפוץ בית הקברות אוטבוצק. מתנדבים גזמו את השיחים בסביבה כדי לחשוף את הגבולות של בית הקברות.

באוגוסט 2007 החלו עבודות שיחזור בית העלמין, המורכבות מסימון אזור הקבורה בסלעים. הפרויקט תוכנן ובוצע ביוזמתם של מוניקה צ'וב, מוניקה רדקביץ' והכומר וויצ'ך למנסקי. במהלך העבודות הונחו בגבולות בית העלמין כ-50 טונות של אבנים על ידי צעירים מקומיים הגרים בסמוך. הודות לעבודתם של מתנדבים פולנים ואמריקאים סומן אזור בית הקברות. יותר מ-140 מתנדבים מקהילות בפטיסטיות מארצות הברית ופולין נטלו חלק בעבודות הניקיון בבית הקברות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:פולין: בתי קברות יהודיים
קטגוריה:מזוביה
סרגיי שטיינברג

סרגיי שטיינברג (ברוסית: Сергей Самойлович Штейнберг; 8 באוקטובר 1872, מוסקבה - 7 בספטמבר 1940, מוסקבה) היה מדען ומהנדס רוסי-סובייטי ממוצא יהודי. הוא היה מומחה בתחום חקר מתכות ושיטות ייצור מתכות.
==קורות חיים==
סרגיי שטיינברג נולד בשנת 1872 במוסקבה למשפחה יהודית. אביו סמואיל שטיינברג היה רופא פסיכיאטר.

סרגיי שטיינברג עסק בתחומים שונים ובגיל 31 החליט לנסוע לאימפריה הגרמנית וללמוד ייצור מתכות באקדמיה למהנדסי מכרות בפרייבורג. בשנת 1906 הוא סיים את הלימודים, חזר לרוסיה והחל לעבוד במפעל ייצור פלדה באזור הרי אוראל. בשנת 1910 הוא עבר למפעל גדול לייצור פלדה ומכונות בעיר פרם בה היה מנהל מעבדה עד שלנת 1919.

בשנת 1922 שטיינברג היה בין מקימי מפעל לייצור סגסוגות ברזל ובהמשך עד לשנת 1925 כיהן בתקיד ניהולי בתשלובת מפעלים.

בשנים 1922/1923 שטיינברג לראשונה בברית המועצות פיתח שיטה לייצור תיל לחבלי מתכת.

בשנת 1925 שטיינברג הגיש מועמדות לתפקיד במכון הפוליטכני בסברדלובסק. הוא זכה במכרז ומונה לראש קטדרה ובהמשך לפרופסור (1927). 

בשנת 1930 שטיינברג הוביל פרויקט של ייצור פלדה לבניית שנאים במפעל באזור סברדלובסק. על פעילות זו הענק לשטיינברג עיטור הדגל האדום של העמל.

בשנת 1934 לשטיינברג הוענק תואר "דוקטור למדעי הנדסה" (שווה ערך לפוסט-דוקטורט).

בשנת 1939 שטיינברג מונה למנהל מכון לחקר מתכות של אקדמיה למדעים של ברית המועצות.

שטיינברג פרסם כ-130 מאמרים מדעיים ו-10 ספרים. חלק מספריו עברו מספר מהדורות והמשיכו לצאת לאור עד לשנות ה-60. הוא פרסם ספר לימוד בנושא ייצור מתכות ב-3 כרכים.

בשנים אחרונות שטייבנרג היה חולה והוא נפטר בשנת 1940 במוסקבה.

בנו דמיטרי (1910-1992) היה פרופסור לגאולוגיה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20180421030805/http://elar.urfu.ru/bitstream/10995/39853/1/init_2016_38.pdf ביוגרפיה ותיאור הישגיו] 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:מהנדסים יהודים
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה הרוסית למדעים
קטגוריה:ילידי 1872
קטגוריה:נפטרים ב-1940
סמואיל שטיינברג

סמואיל שטיינברג (ברוסית: Самуил Иванович Штейнберг; 1831, מוהיליב-פודילסקי - 1909, סראטוב) היה רופא ופסיכיאטר רוסי ממוצא יהודי. 
==קורות חיים==
סמואיל שטיינברג נולד בשנת 1831 (בחלק מהמקורות ב-1832 ואף 1835) במוהיליב-פודילסקי (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום באוקראינה) למשפחה יהודית. אביו עסק במסחר. לאחר מספר שנים הם עברו לקישינב בה שטיינברג סיים לימודי גימנסיה בשנת 1854.

בשנת 1860 שטיינברג סיים לימודי רפואה באוניברסיטת קייב ועבד כרופא בבתי חולים בקייב, נובגורוד וסנקט פטרבורג.

בשנים 1869/1877 עבר מספר השתלמויות והתמחות בפסיכיאטריה באירופה. החל משנת 1872 הוא עבד כרופא ראשי בבית חולים לחולי נפש במוסקבה.

במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) הוא היה רופא צבאי במבצר בברסט.

בשנת 1883 הוא הוזמן לסראטוב בו הקים וניהל בית חולים לחולי נפש. הוא כיהן בתפקיד מנהל ורופא ראשי עד שלנת 1905 כאשר פרש לגמלאות. כיום בית חולים פעיל ורחוב בו הוא נמצא נקרא על שם שטיינברג.

שטיינברג פרסם מספר עבודות בתחום פסיכיאטריה קלינית ורפואה משפטית. הוא תרגם מגרמנית ספרות מקצועית בנושא.

שטייבנרג נפטר בשנת 1909 בסראטוב בשטח בית חולים אותו הקים וניהל.

שטיינברג עבר לנוצרות, אשתו הייתה ממוצא רוסי. לזוג היו מספר ילדים. בנו סרגיי (1872-1940) היה פרופסור לייצור מתכות. בנו דמיטרי (1874-1934) היה פרופסור לפיזיקה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://djhooligantk.livejournal.com/1357071.html ביוגרפיה ותיאור הישגיו] 

קטגוריה:פסיכיאטרים רוסים
קטגוריה:פסיכיאטרים יהודים
קטגוריה:מתרגמים מגרמנית
קטגוריה:מתרגמים לרוסית
קטגוריה:ילידי 1831
קטגוריה:נפטרים ב-1909
הדיוויזיה ה-84 (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית הרגלים ה-84 (בגרמנית: 84. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיה של הצבא הגרמני הקיסרי במלחמת העולם הראשונה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה בנובמבר 1914 כ"דיוויזיית פוזן 2", חלק מקורפוס פוזן (Korps Posen), והפכה לדיוויזיית הרגלים ה-84 ביוני 1915.<ref>[http://www.1914-18.info/erster-weltkrieg.php?u=85 Division-Posen-2 (Chronik 1914/1915)]; [http://www.1914-18.info/erster-weltkrieg.php?u=191 84. Infanterie-Division (Chronik 1915/1918)]</ref> היא הוקמה בתחילה מגדודי החי"ר של חיל המצב של מבצר פוזן (Festung Posen).

דיוויזיית פוזן 2 שירתה בתחילה בחזית המזרחית, נלחמה בפולין, כולל בקרב לודז' ב-1914, ולאחר מכן שירתה עד אמצע 1915 בלחימה לאורך נהרות ראוקה ובזורה. ב-2 ביוני 1915 היא הפכה לדיוויזיית הרגלים ה-84. היא נלחמה סביב ורשה ביולי ובאוגוסט 1915 ולאחר מכן במרדף אחר נסיגת הכוחות הרוסיים. מספטמבר 1915 עד יולי 1916 היא תפסה את הקו לאורך נהרות סרבך ושחרה. מיולי 1916 עד יוני 1917, היא החזיקה את הקו לאורך הנהרות ברזינה, אולשנקה וקרבליאנקה. היא נשארה שם ולאורך הנהרות סרבץ' ונמן עד שביתת הנשק בחזית המזרחית. בסוף דצמבר 1917 נשלחה הדיוויזיה לחזית המערבית. היא החזיקה את הקו על יד ורדן מינואר עד מאי 1918 ולאחר מכן עברה לאזור סום. היא נשארה בקו עד סוף המלחמה. הדיוויזיה פורקה ב-1919 במהלך פירוז הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה.

המודיעין של מדינות ההסכמה דירג את הדיוויזיה כדיוויזיה מדרג רביעי.<ref>[http://www.1914-18.info/erster-weltkrieg.php?u=191 84. Infanterie-Division (Chronik 1915/1918)]</ref><ref>Histories of Two Hundred and Fifty-One Divisions of the German Army which Participated in the War (1914-1918), compiled from records of Intelligence section of the General Staff, American Expeditionary Forces, at General Headquarters, Chaumont, France 1919 (1920), pp. 554-557.</ref>

== מפקדים ==
* גנרל-לויטננט קורט פון קהלר (25 ביוני 1915 – 9 באוגוסט 1916)
* גנרל-מיור מקס פון האקה (10 באוגוסט 1916 – 13 בספטמבר 1916)
* גנרל-לויטננט קורט פון קהלר (14 בספטמבר 1916 – 25 במרץ 1917)
* גנרל-מיור ארנסט פון רויטר (26 במרץ 1917 – 20 ביוני 1918)
* גנרל-מיור ולטר לו (21 ביוני 1918 – 15 בפברואר 1919)

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.
</div>

== הערות שוליים ==

84
84
יוז'ף קורנאי

יוז'ף קורנאי, במקור עד 1910 קרונמר - Kronemer,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 32087/1910. Forrás: MNL-OL 30798. mikrofilm 589. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1910. év 20. oldal 1. sor</ref> בהונגרית: Kornai József; מוקצ'בו, 15 ביולי 1889 – בודפשט, 21 באוקטובר 1929)<ref></ref> היה צייר יהודי-הונגרי כשרוני ורב השכלה בציור. מותו בטרם עת בגיל צעיר קטעה את תחילת הקריירה שלו. הוא צייר בעיקר בשמן הן על בד והן על לוחות עץ.

== קורות חייו ==
יוז'ף קרונמר נולד במשפחה יהודית כבנם של מרק קרונמר ושל לרוזה (תרזיה) גולדברגר. הוא למד עם קארוי פרנצי, אישטוואן רטי, יאנוס טורמה, בלה איוואני-גרינוולד ושימון הולושי במושבת האמנים של באיה מארה, ולאחר מכן למד באקדמיה ז'וליאן בפריז, שם מוריו היו ז'אן פול לורן , מוריס דני ואנרי מאטיס. לפני מלחמת העולם הראשונה, הוא שהה שנתיים בארצות הברית, שם עבד כצייר דיוקנאות ולאחר מכן במהלך מלחמת העולם הראשונה, כחבר במטה העיתונות הצבא האוסטרו-הונגרי, עשה רישומי מלחמה רבים.

== תערוכותיו ==
* מלבד בודפשט, הוא הציג את עבודותיו בתערוכות גם במינכן, פריז, באיה מארה.
* הציג תערוכת אוסף בגלריה לאמנות בבודפשט ב-1911
* תערוכת אובף מקיפה בסלון הלאומי ב-1925

== משפחתו ==
אשתו הייתה השחקנית אליס ריינה, איתה התחתן ב-1912 בבודפשט.<ref></ref> נולדו להם שני ילדים, ג'רג' (1917–1943) שניספה בשואה וטאמש (1921–?). אחותו המבוגרת הייתה מרגיט קורנאי<ref>[https://www.hangosfilm.hu/filmenciklopedia/kornai-margit מרגיט קורנאי] באתר Hangosfilm (סרט מדבר)</ref>שחקנית, מפיקה, מנהלת הפקה ידועה בכ-15 סרטים לפחות.

מותו נגרם מהרעלת דם. הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.kieselbach.hu/artist/kornai_-jozsef_1546 תמונותיו בגלריה קיזלבך]
* [https://www.mutualart.com/Artist/Kornai-Jozsef/7BF1679FD0507239 תמונותיו באתר MutualArt]
* [https://www.mutualart.com/Artist/Kornai-Jozsef/7BF1679FD0507239 תמונותיו באתר invaluable]
* [https://www.darabanth.com/hu/gyorsarveres/400/kategoriak~Festmenyek-es-grafikak/Festmenyek-es-grafikak~3000001/Kornai-Jozsef-1889-1929-Viragcsendelet-Olaj-falemez-Jelezve-jobbra-lent-kisse-keret-alta~II2452357 ציורו בשמן באתר דראבנט]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:מוקצ'בו: אישים
קטגוריה:בוגרי אקדמיה ז'וליאן
קטגוריה:ציירים הונגרים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1889
קטגוריה:נפטרים ב-1929
חאנדבי

חאנדבי (בגוג'ראטית: ખાંડવી; באנגלית: Khandvi) הוא חטיף הודי העשוי מקמח חומוס מותסס ומטוגן ונפוץ במדינות תת-היבשת ההודית.

החטיף עשוי מבלילה של קמח חומוס, מים ויוגורט ולה מוסיפים כורכום, מלח, פלפל צ'ילי וזנגביל, מערבבים ומבשלים עד לקבלת עיסה סמיכה, מורחים על משטח ישר ומגלגלים<ref></ref>.

חאנדבי נחשב לחטיף המוגש לרוב כארוחת בוקר או כמנה ראשונה ומוגש לצד צ'אטני שום או קוקוס ומקושט עם גרגירי רימון<ref></ref>.

== ראו גם ==
* פאפדה
* דוקלה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח ההודי
קטגוריה:המטבח הנפאלי
קטגוריה:חטיפים
כוכב הקופים (זיכיון)

כוכב הקופים (באנגלית: Planet of the Apes) הוא זיכיון מדיה מהסוגה מדע בדיוני אשר כולל סרטי קולנוע, ספרים, סדרות טלוויזיה, סדרות קומיקס ומדיות נוספות בהן העלילה מתרחשת בעולם פוסט-אפוקליפטי בו בני האדם וקופים הומינואידים אינטליגנטים נלחמים זה בזה על השליטה בכדור הארץ כמין הדומיננטי.<ref name="NYT-20240518"></ref> תמות בולטות בסרטים ובסדרות של כוכב הקופים הם קריסה חברתית, סכנות המלחמה הגרעינית והדינמיקה המורכבת בין המדכאים והמדוכאים.

הזיכיון החל עם הרומן הצרפתי משנת 1963 "כוכב הקופים" (בצרפתית: La Planète des singes) מאת הסופר הצרפתי פייר בול. העיבוד הקולנועי הראשון של הספר משנת 1968, בכיכובו של צ'רלטון הסטון, זכה להצלחה מסחרית ובעקבות כך הופקו לו מספר סרטי המשך. ארתור פ. ג'ייקובס הפיק את חמשת סרטי הקולנוע הראשונים בזיכיון עבור אולפני פוקס המאה ה-20. לאחר מותו של ג'ייקובס בשנת 1973, הזיכיון היה ברשות אולפני פוקס המאה ה-20, עד אשר בשנת 2019 הזיכיון נרכש על ידי חברת וולט דיסני.

ארבעה סרטי המשך שהופקו בשנות ה-70 זכו להצלחה מסחרית, ובעקבות כך בשנת 1974 הופקה סדרת טלוויזיה מסוג לייב אקשן של כוכב הקופים, וב-1975 הופקה גם סדרת אנימציה של כוכב הקופים. התוכניות ליצירת עיבוד מחודש לסרט נתקעו בהמשך ב"גיהנום פיתוחי" במשך מעל לשני עשורים עד אשר בשנת 2001 הופק הסרט "כוכב הקופים", שהיווה גרסה מחודשת לסרט המקורי משנת 1968, ובוים על ידי טים ברטון. בין השנים 2011 ל-2024 הופקה גם סדרת סרטי אתחול שכללה את הסרטים "כוכב הקופים: המרד", "כוכב הקופים: השחר", "כוכב הקופים: מלחמה", ו"כוכב הקופים: ממלכה חדשה". סדרת סרטי האתחול עשו לראשונה בזיכיון שימוש נרחב בטכנולוגיית לכידת תנועה מתקדמת וטכנולוגיית הנפשה ממוחשבת מתקדמת אשר אפשרו יצירת קופים מציאותיים במיוחד. עלילת סדרת סרטי האתחול התמקדה באופן בו קופי האדם השתלטו במקור על כדור הארץ, וכמו כן עסקה בנושאים עכשוויים כמו הנדסה גנטית, זכויות בעלי חיים וההשלכות להיבריס של בני האדם. לאורך השנים יצאו לשווקים גם ספרים, סדרות קומיקס, משחקי וידאו וצעצועים של כוכב הקופים.

כוכב הקופים היא סדרת סרטי המדע הבדיוני האמריקאית הוותיקה ביותר,<ref></ref> והיא גרפה לאורך השנים הכנסות בסך מעל ל-2 מיליארד דולרים ברחבי העולם.

== גלריית תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="160px">
קובץ:Planet of the Apes (1968) - Teaser Trailer.webm|קדימון של הסרט כוכב הקופים משנת 1968
קובץ:Planet_of_the_Apes_cast_1974.JPG|צוות השחקנים הראשי בסדרת הטלוויזיה כוכב הקופים
קובץ:WonderCon_2011_-_Planet_of_the_Apes_costumes_(Dr_Zaius_and_Dr_Zira)_(5593337505).jpg|קוספליי של שתי דמויות מהסרט המקורי של כוכב הקופים
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פנטזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים על פרימטים
קטגוריה:כוכב הקופים
קטגוריה:זיכיונות: סרטים וסדרות
חורבת מג'דוליה

חורבת מג'דוליה היא אתר ארכאולוגי ליד המושב נטור ברמת הגולן ובו שרידי יישוב יהודי ובית כנסת מהתקופה הרומית הקדומה, שהתקיימו עד המאה השלישית לספירה. זהו בית הכנסת השני בארץ ישראל בכלל ובגולן בפרט, חוץ מזה שבגמלא, שלא נחרב לאחר המרד הגדול. כלומר, בניגוד לסברה שהיישוב היהודי בגולן חרב לאחר המרד הגדול וחודש רק בתקופה הביזנטית, היא עדות לכך שהוא המשיך להתקיים בגולן.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== היסטוריה ==
החורבה נסקרה במאה ה־19 על ידי שומכר שציין שלא ראה במקום שום דבר בעל עניין. כך היה גם בשנות האלפיים, כשהוחלט לסקור את האזור, היות שהיה על הגבול בין היפוס-סוסיתא שהיוותה אזור עם רוב נוצרי, לבין התחום המנהלי בשם גולן (גאלוניטוס) בתקופה הרומית ביזנטית, בו היו יותר כפרים יהודים. בסקרים הראשונים, נראה שמדובר בעוד כפר מיני רבים ברמת הגולן. אך אז נתגלו שרידי מבנה ציבור והוחלט לחפור את האתר. חפירה ארכאולוגית מבוצעת באתר משנת 2014.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== ארכאולוגיה ==
הייחודיות של האתר היא בעובדה שנתגלה בו יישוב ובית כנסת שלא חרבו בימי המרד הגדול, אלא שרדו והמשיכו להתקיים עד שהכפר ניטש במאה השלישית לספירה. בית הכנסת שנבנה בערך במאה הראשונה לספירה הוא בגודל של 13 מטר על 23 מטר. הוא נבנה מאבני בזלת מסותתות וכלל ספסלי ישיבה, עמודים, רצפות פסיפס עם ציורי בעלי חיים באולם המרכזי ודגמים גאומטריים ברצפות הצדדיות.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

בנוסף נחשפו שרידי מבנים למגורים שנבנו מבולדרים ואבני שדה, ארבעה בתי בד עם אבני ריסוק, אגנים, משקולות ואגני כתישה. ממצא ייחודי נוסף באתר הוא כבשן לייצור כלי חרס. הכלים שיוצרו בו הם בעיקר כלי בישול (סירים, פכים וקערות בישול).<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== ממצאים ==
הממצאים באתר כוללים שרידי עמודים, כותרות דוריות באיכות גבוהה, שרידי פסיפס מבית הכנסת. באזור בתי המגורים כל החרס המאוחרים ביותר הם מהתקופה העבאסית, ועליהם שכבה עם שני תנורים מהתקופה הממלוכית. ממצאים נוספים כוללים מכלולים של בתי בד ובהם בית בד מהתקופה הרומית בשיטת משקולת ובורג, שהוא אחד הקדומים שנתגלו בארץ. שיטה זו מוכרת יותר מהתקופה הביזנטית. כמו כן נחשף בית יוצר לכלי חרס.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

המטבעות שנתגלו באתר מעידים על תחילת התיישבות בתקופה ההלניסטית, כאשר המטבע המאוחר ביותר שנתגלה הוא מהמאה השלישית לספירה, התקופה בה ניטש האתר. הייתה התיישבות קצרת מועד בימי הביניים, אך לא מעבר לכך.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארץ ישראל: בתי כנסת עתיקים
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
קטגוריה:רמת הגולן: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:רמת הגולן: יישובים לשעבר
קטגוריה:רמת הגולן: בתי כנסת
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:המרד הגדול
כן ציור

שני דוגמאות של כן ציור מעץ מסוג H.
כן ציור (באנגלית:Easel) הוא תומך זקוף, המשמש לקיבוע או הצגה של המונח עליו בזווית של 20 מעלות לפחות. ציירים משתמשים באופן מסורתי בכן ציור כדי לתמוך בקנבס או בנייר בזמן העבודה עליו, כשהם עומדים או יושבים. על כן ציור מונחים לעיתים ציורים מוגמרים או פרזנטציות עבודה שונות. לאורך ההיסטוריה הכן ציור עשוי היה בדרך כלל מעץ (חומר גלם) אולם בימינו מייצרים גם מאלומיניום, פלדה או פלסטיק. ישנם עדויות לשימוש בכן ציור עוד מתקופת מצרים העתיקה.

==ראו גם==
* אמנות

==קישורים חיצוניים==

[https://www.oxfordreference.com/display/10.1093/oi/authority.20110803095739369 Oxford Reference easel]

קטגוריה:אמנות
האחים קואלה

האחים קואלה (באנגלית: The Koala Brothers) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אוסטרלית-בריטית לילדים שנוצרה על ידי דייוויד ג'ונסון.

בבריטניה הסדרה שודרה ב-CBeebies ב-1 בספטמבר 2003. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב לעברית בערוץ הופ! בשנת 2005. הסדרה בת 3 עונות ו-79 פרקים באורך 12 דקות.

שיר הפתיחה בדיבוב העברי בוצע על ידי עמי מנדלמן.

== עלילה ==
באסטר ופרנק הם שני קואלות בעלי אווירון, בכל פרק הם יטסו באווירון בכל רחבי אוסטרליה כדי לעזור לחבריהם.

== דמויות ==
* פרנק (Frank): קואלה סגול, רגוע וחזק, אחיו של באסטר.
* באסטר (Buster): קואלה סגול, הגיוני ואכפתי, אחיו של פרנק.
* נד (Ned): וומבט כתום, אדיב ורגוע, שכנם של פרנק ובאסטר.
* מיצי (Mitzi): אופוסמית צהובה, נועלת כפכפים, היא מעצמה קטנה של אנרגיה, שכנתם של פנרק ובאסטר.
* תני (Archie): תנין ירוק, קורא לאחרים עם השם <nowiki>מר</nowiki>, שחקן טניס.
* אליס (Alice): ברווזנה כתומה, נוסעת על קטנוע, טובה בהכנת עוגות.
* ג'וזי (Josie): קנגורואית צהובה, מפעילה את משאבת הדלק בעיר.
* סמי (Sammy): קיפוד חום (יש כאלה שחושבים בטעות שהוא דוב נמלים), מנהל חנות יחד עם ג'וזי.
* ג'ורג (George): צב ירוק, דוור.
* לולי (Lolly): אמוית מג'נטה, עובדת באוטו גלידה ומגישה גלידה.

== מדבבים ==
הדיבוב העברי הופק על ידי יונית עוזרי מנחם ובוים על ידי אורלי קטן.
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם הדמות
!מדבב/ת בעברית
|-
|פרנק
|גיל וסרמן
|-
|באסטר
|רמי חזקיהו
|-
|נד
|משה פרסטר
|-
|מיצי
|יפעת זנדני ספיר
|-
|תני
|צביקה שוורצברג
|-
|אליס
|אורלי קטן
|-
|ג'וזי
|אורלי טרי
|-
|סמי
|דב רייזר
|-
|ג'ורג'
|עמי מנדלמן
|-
|לולי
|חגית דסברג
|-
|מספר (זכר)
|דני שטג
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה לילדים
קטגוריה:סדרות ערוץ הופ!
קטגוריה:סדרות הנפשה אוסטרליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אוסטרליות לילדים
קטגוריה:סדרות הנפשה בריטיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:סדרות CBeebies
הדיוויזיה ה-87 (האימפריה הגרמנית)

הדיוויזיה ה-87 (בגרמנית: 87. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה בפברואר 1915 כקורפוס דיקהות הזמני (Korps Dickhuth), על שם מפקדה, והפכה לדיוויזיית הרגלים ה-87 באוגוסט 1915.<ref name="1914-18.info">[http://www.1914-18.info/erster-weltkrieg.php?u=193 87. Infanterie-Division (Chronik 1915/1918)]</ref>

דיוויזיית הרגלים ה-87 שירתה בתחילה בחזית המזרחית, נלחמה על גבול פולין ובמתקפת גורליצה-טרנוב. היא נלחמה בקרב על אגם ניימן ובקרב וילנה בספטמבר 1915. מאוקטובר 1915 עד ספטמבר 1917, הדיוויזיה תפסה את הקו בין אגם נרץ' לאגם דרוקישיאי. בנובמבר/דצמבר 1917 היא החזיקה את הקו ליד דאוגבפילס. לאחר שביתת הנשק בחזית המזרחית נותרה הדיוויזיה נייחת על קו שביתת הנשק עד פברואר ומרץ 1918, אז הייתה מעורבת בלחימה באזור הבלטי. בסוף מרץ 1918 הועברה הדיוויזיה לחזית המערבית, שם נכנסה לקו באזור שמפאן. מאוחר יותר היא נלחמה נגד התקפות הנגד של מדינות ההסכמה בקרב השני על המארן. הדיוויזיה נשארה בחלקים שונים של החזית עד סוף המלחמה. הדיוויזיה פורקה ב-1919 במהלך פירוז הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה.

המודיעין של מדינות ההסכמה דירג את הדיוויזיה כדיוויזיה מדרג רביעי. <ref>Histories of Two Hundred and Fifty-One Divisions of the German Army which Participated in the War (1914-1918), compiled from records of Intelligence section of the General Staff, American Expeditionary Forces, at General Headquarters, Chaumont, France 1919 (1920), pp. 563-565.</ref>

== מפקדים ==
* גנרל-לויטננט גוסטב פון דיקהות-הארך (25 בספטמבר 1915 – 5 ביולי 1916)
* גנרל-לויטננט גאורג פון שטנגן (6 ביולי 1916 – 3 בינואר 1918)
* גנרל-מיור אריך פלדטקלר (4 בינואר 1918 – 25 בינואר 1919)

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.
</div>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

87
87
פרשת מוישי קליינרמן

פרשת מוישי קליינרמן החלה ב-26 במרץ 2022 כשהנער אברהם משה ("מוישי") קליינרמן, תושב מודיעין עילית, שהיה אז בן 16, נעדר. קליינרמן נראה לאחרונה בהר מירון.

== ההיעלמות ותחילת החקירה ==
קליינרמן נסע לשבת במירון עם חבריו, הוא לא נשא עימו טלפון נייד, אך אמר להוריו כי יצור עמם קשר באמצעות טלפון של חבר, הוא נראה לאחרונה ביום שישי 25 במרץ 2022<ref></ref>, לאחר שחלפו כשלושה ימים שבהם לא יצר קשר פנו ההורים למשטרת מודיעין עילית, אך החיפושים אחריו נפתחו באיחור של עשרה ימים<ref></ref>, לאור חוסר שביעות רצונם של המשפחה מטיפול המשטרה בפרשה, שכרו ההורים חוקר פרטי<ref></ref>.

לאחר כחודשיים וחצי מההיעלמות התקיים דיון בעניין בוועדת ביטחון הפנים של הכנסת<ref></ref>. למחרת הדיון הקים המפכ"ל צוות חקירה מיוחד שיפעל לחקירת הפרשה ולאיתור הנער<ref></ref>. וכשבוע לאחר מכן (כשלושה חודשים לאחר ההיעלמות) ביצעה המשטרה מבצע חיפושים נרחב בהר מירון ובסביבתו<ref></ref>.

ב-28 ביולי אותה שנה פורסם בתקשורת כי אותר קצה חוט ונעצר חשוד בפרשה, באותו היום הטיל בית משפט צו איסור פרסום על ההתפתחות בחקירה<ref></ref>, ב-4 ביולי שוחרר החשוד ממעצר.

בעקבות הפרשה הובטחו על ידי נדיבים שונים מענקים כספיים עבור מביא מידע שיוביל להימצאותו של הנער. נכון לתאריך 29 ביוני 2022 המענק הכולל עמד על כ־150,000 ₪

באוגוסט 2022 עצרה המשטרה שלושה חשודים בקשר להיעלמותו של קליינרמן<ref></ref>. בית המשפט הטיל צו איסור פרסום על ההתפתחות בחקירה. באותו חודש לאחר שחרור העצורים, הצטרפו גם יחידות צבא לחיפושים<ref></ref>.

בינואר 2023 נמצאו עצמות אדם באזור הר מירון, העצמות הועברו לטיפול משטרת מחוז ש"י, ונשלחו לבדיקה במכון הלאומי לרפואה משפטית<ref></ref><ref></ref><ref></ref>, הם לא היו שייכות לאף אחד מן הנעדרים הידועים באזור הר מירון<ref></ref>.

בסך הכל מתחילת החקירה נחקרו 11 חשודים, ונבדק גם החשד שהוברח לחו"ל על ידי כת, זאת בנוסף למעורבות השב"כ בחקירה בחשד לפיגוע טרור<ref></ref>.

== ההתפתחות בחקירה ==
באוגוסט 2024 הוסגר לישראל מבריטניה סולומון אברמוב, בן 37 מירושלים, החשוד בביצוע עברות מין בנערים, דווח כי לאחר שנחקר בקשר להיעלמותו של קליינרמן ושוחרר מחוסר ראיות הוא עזב את הארץ, ושהה בבריטניה עד שהוסגר<ref name=":0" />, הפרקליטות הגישה נגדו כתב אישום הכולל אישומים אחרים אך לא את החשדות בקשר להיעלמותו של קליינרמן.

ב-8 באוגוסט 2024 דווח בתקשורת כי הוא נחקר גם בחשד לרציחתו של קליינרמן<ref></ref>, וכי חוקר משטרתי טען כי ברכבו של החשוד זוהו כתמי דם השייכים לקליינרמן<ref></ref>, סולומון הכחיש קשר לרצח, אך הודה שהיה בקשר עם קליינרמן<ref></ref>, עורך דינו של אברמוב טען כי הוא נחקר בעינויים בנושא היעלמותו של קליינרמן, באותו יום דיווח מקור ראשון כי בניגוד לפרסומים המשטרה מכחישה שנעצר חשוד בקשר לרציחתו של קליינרמן<ref></ref>, באותו חודש שוחרר אברמוב בתנאים מגבילים לאחר שהמשטרה לא הצליחה לבסס את החשדות נגדו<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.facebook.com/BilaDayHem בלעדיהם – עמותה לתמיכה במשפחות נעדרים] ברשת החברתית פייסבוק

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היעלמויות בלתי מוסברות
קטגוריה:ילדים שנעלמו
קטגוריה:ישראלים נעדרים
קטגוריה:מירון
טרפאני שארק

טרפאני שארק (באיטלקית: Trapani Shark), בעבר פלקנסטרו טרפאני (באיטלקית: Pallacanestro Trapani), היא קבוצת כדורסל איטלקית מטרפאני, סיציליה, המשחקת בליגת העל האיטלקית בכדורסל.

== היסטוריה ==
פאלאליו, אולמה הביתי של הקבוצה
הקבוצה הוקמה ב-1964 כאיחוד של מספר קבוצות מהעיר טרפאני, ועד שנות ה-90 של המאה ה-20 שיחקה בליגות הנמוכות באיטליה. עם זאת, ב-1990 עלתה טראפני לסרייה א'2 ושנה לאחר מכן עלתה לליגת העל האיטלקית בכדורסל. בעונת 1991/92 סיימה הקבוצה במקום ה-14 בסרייה א'1 ונשרה שוב לליגה השנייה, וב-1997 אף נשרה לליגה השישית. הקבוצה חזרה לליגת המשנה ב-2004 אך ירדה שוב ב-2006. ב-2013 חזרה הקבוצה לליגה השנייה.

באפריל 2023 רכש איש העסקים ולריו אנטוניני את פלקנסטרו טרפאני ואת קבוצת הכדורגל טרפאני קלצ'ו ומיתג מחדש את שני המועדונים כטרפאני שארק (Trapani Shark). ב-2024 ניצחה הקבוצה את פורטיטודו בולוניה בגמר הפלייאוף ועלתה לסרייה א' לראשונה מזה 33 שנים.

לקראת עונת 2024/25 מונה למאמן הקבוצה יסמין רפשה הקרואטי והוחתם הסנטר הגרמני טיבור פלייס.

== שחקנים ==
* חואן מנדז
* תומאס בריי
* כריס הורטון
* טיבור פלייס

== קישורים חיצוניים ==

*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבוצות כדורסל איטלקיות
קטגוריה:סיציליה: ספורט
שאנדור פפיר

שאנדור פפיר, במקור אוזיאס שרבאק-Oziás Scherbak, בהונגרית: Papír Sándor; קצ'קמט,<ref></ref> 25 בפברואר 1877 – אויפשט, 9 בדצמבר 1911)<ref></ref> היה שחקן תיאטרון יהודי-הונגרי, מנהל תיאטרון העם באויפשט. אביהם של מריה ספש סופרת, תסריטאית, משוררת ושל הסופר ויקטור כארון (שם ספרותי).

== קורות חייו ==
אוזיאס שרבאק נולד במשפחה יהודית כבנה של רוז'ה שרבאק. הבן היחיד במשפחה אחרי עשר אחיות. המשפחה עברה לאויפשט זמן קצר אחרי לידתו. הוא איבד את אמו בגיל צעיר מאוד, כילד קטן. אביו רצה שבנו יהפוך לאומן, כך ששנדור הקטן מצא את עצמו עד מהרה בהדרכתו של הפסל המפורסם יאנוש פאדרוש, ממנו למד גילוף בעץ. אבל בפפיר, הרצון לקריירה במשחק בער יותר ויותר. הוא עלה לבמה באפריל 1900. תחילה היה במקהלה בתיאטרון העם, שם גילה את כישרונו הסופר, עיתונאי ומנהל תיאטרון קלמן פורז'ולט והוציא אותו מהמקהלה. מאוחר יותר הוא עזב את התיאטרון העם והלך להופיע בערי השדה, בהתחלה הצטרף להקות תיאטרון קטנות, בשנת 1900 היה חניך אצל שאנדור דובו. לאחר מכן היו לו תחנות במאקו (1901), דברצן (1902–1903), סטמאר ופרשוב (1904–1905). ב-1906 הצטרף ללהקה של קלמן באלה בברטיסלאבה (אז הונגריה) והפך לחבר קבוע. משם הוזמן לבודפשט באוקטובר 1907, להצטרף לתיאטרון קיראי היוקרתי ועד מהרה הפך לחביב הקהל של בודפשט.

הקהל בבודפשט לא יכול היה לקבל מספיק מהסגנון הייחודי שלו, ונוכחותו על הבמה הפכה אותו למכריע גם בתפקידי משנה. המומחיות של הופעותיו הייתה שהוא יכול היה לגלם בצורה אותנטית דמויות מבוגרות ממנו בהרבה, לשם כך התחפש באופן קבוע, כך שהציבור חשב בדרך כלל שהוא מבוגר מגילו.

מתפקידיו היו זטה מהאלמנה העליזה, לוטאר מוואלס החלום של המלחין אוסקר שטראוס , סקורפ מהאישה הגרושה, ודראגוטין באהבה צוענית שהיו דמויות אופרטה מבריקות שלו, תפקידים ראשיים שזהכירו אותן לזמן רב לאחר מוצתו בטרם עת. הוא הקים את תיאטרון העם, אך עסקיו אלה נכשלו. הוא מת זמן לא רב לאחר מכן, שנדור פטרדי ובנצה פארטוש נפרדו ממנו בהלווייתו. אשתו הייתה מרגיט קורנאי, זמרת, איתה התחתן ב-30 באוקטובר 1906 בטרזווארוש, בודפשט.<ref>[https://www.familysearch.org/ark:/61903/3:1:S3HY-DBY7-SNQ?i=692&cc=1452460 Bp. VI. ker. állami házassági akv. 1216/1906. folyószám.]</ref> (מאוחר יותר היא הפכה לאשתו של השחקן ובמאי הקולנוע בלה באלוג)

== תפקידיו החשובים יותר ==
* פאלק (יוהאן שטראוס הבן: העטלף)
* זטה (פרנץ להאר: האלמנה העליזה)
* לוטאר (אוסקר שטראוס: ואלס החלום 
* פייגנבאום (יוהאן שטראוס הבן: העלמה המיליארדרית)
* דרגוטין (פרנץ להאר: אהבה צוענית)

== נתוני הופעותיו בלהקות (חלקי) ==
* 1901: אנדור מזאי
* 1902: לאיוש מאקו
* 1903–1905 שנדור קרמר
* 1905: פטר אנדורפי

בהמשך, היה שחקן ומנהל תיאטרון העם.

== לקריאה נוספת ==
* [http://mek.oszk.hu/08700/08756/html/III/szin_III.0519.pdf לקסיקון הדרמה ההונגרית] (1929-1931, בעריכת אלדאר שופפלין)
* [http://mek.oszk.hu/02100/02139/html/sz20/79.html לקסיקון אמנות התיאטרון ההונגרי]
* Magyar életrajzi lexikon II. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש).

== קישורים חיצוניים ==

* [https://opac-nevter.pim.hu/en/record/-/record/PIM67004 נתוניו] במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי
* [https://ujpestmedia.hu/papir-sandor-az-ujpesti-szinjatszas-felviragoztatoja/ האם שאנדור פפיר גרם לפריחת תיאטרון העם?] (בהונגרית)
== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:קצ'קמט: אישים
קטגוריה:מפיקי תיאטרון
קטגוריה:מנהלי תיאטראות בהונגריה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1877
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1911
ספקטר (ג'יימס בונד)

[[סמליל הארגון כפי שמופיע בסרטים]]
ספקטר (נקרא גם ספקטרה; באנגלית: SPECTRE; ראשי תיבות של: Special Executive for Counter-intelligence, Terrorism, Revenge and Extortion - הנהלה מיוחדת למודיעין נגדי, טרור, נקמה וסחיטה) הוא ארגון בדיוני המופיע בספרי ג'יימס בונד מאת איאן פלמינג, כמו גם סרטים ובמשחקי וידאו המבוססים על סדרת הספרים. בראש הארגון עומד ארנסט סטאברו בלופלד. הארגון הופיע לראשונה בספר "כדור הרעם" (1961) ובסרט "ד"ר נו" (1962). נוכחותם של חברי הגסטפו לשעבר בארגון יכולה להיחשב כסימן לאזהרותיו של פלמינג מפני פליטים נאצים לאחר מלחמת העולם השנייה, כפי שפורט לראשונה בספר "מונרייקר" (1954). הארגון החל בתור התקבצות קטנה של פושעים, אך בסרטים הוא מתואר כארגון בין-לאומי עצום עם בסיס אימונים משלו המסוגל להחליף את הסמרש הסובייטי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ג'יימס בונד
קיילוס

קיילוס הוא אל השמיים במיתולוגיה תאולוגיה, באומנות ובספרות הרומית, הנחשב כאל פרימורדיאלי, כלומר אחד מהאלים הקדמוניים ביותר. מקור שמו בלטינית "caelum" שמשמעותו "שמיים" או "רקיע".

== זהות ==
שמו של קיילוס מעיד על כך שהוא היה המקביל הרומי לאל היווני אורנוס שהיה בעל חשיבות רבה בתיאוגוניה היוונית.<ref name=":0">Floro, Epitome 1.40 (3.5.30): "The Jews tried to defend Jerusalem; but he [Pompeius Magnus] entered this city also and saw that grand Holy of Holies of an impious people exposed, Caelum under a golden vine" (Hierosolymam defendere temptavere Iudaei; verum haec quoque et intravit et vidit illud grande inpiae gentis arcanum patens, sub aurea vite Caelum). Finbarr Barry Flood, The Great Mosque of Damascus: Studies on the Makings of an Umayyad Visual Culture (Brill, 2001), pp. 81 and 83 (note 118). El Oxford Latin Dictionary (Oxford: Clarendon Press, 1982, 1985 reprinting), p. 252, entry on caelum, cita a Juvenal, Petronio, and Floro como ejemplos de Caelus o Caelum "with reference to Jehovah; also, to some symbolization of Jehovah."</ref> לא ידוע שהיה שהתבצע פולחן כלשהו לקיילוס ברומא ולמרות זאת לא כל החוקרים רואים בו כהשראה מהמיתולוגיה היוונית שניתן לו שם לטיני הוא קושר עם סומאנוס, אל הרעם הלילי, כ"אל רומאי טהור".

== גנאלוגיה ==
על פי קיקרו והיגינוס, קיילוס היה בנו של אתר ודיאס ("יום" או "אור יום").<ref name=":0" /> קיילוס ודיאס היו במסורת זו הורי מרקוריוס.<ref name=":1">Cicero, De natura Deorum 3.56; also Arnobius, Adversus Nationes 4.14.</ref> עם דיאנה, קיילוס היה אביו של האל הרומי יאנוס, כמו גם של סטורן ואופס.

== מיתוסים וסיפורים ==
קיילוס מופיע במספר מיתוסים חשובים בתרבות הרומית. סיפור אחד המרכזיים הוא סיפור הסירוס שלו על ידי בנו, סטורן (מקביל לרעיון של אורנוס וקרונוס במיתולוגיה היוונית). לפי המיתוס, סטורן מרד באביו, קיילוס, וחתך את איבר מינו כדי לתפוס את מקומו כשליט השמיים. איבר המין הנופל נחת בים, ומשם נולדה האלה ונוס (אפרודיטה במיתולוגיה היוונית).

קיילוס מופיע גם בקשר לסיפוריהם של אלים אחרים כמו אלת האדמה טלוס ואלת הפוריות אופס. השילוב בין קיילוס וטלוס מדגיש את ההרמוניה הקוסמית בין השמיים והארץ, רעיון שנראה גם במיתולוגיות אחרות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלי אמנות
קטגוריה:אלי השמיים ומזג האוויר
קטגוריה:אלים רומיים
הכוחות המזוינים של קומורו

הכוחות המזוינים של קומורו ( או בקיצור AND) הם הצבא הלאומי של קומורו. הכוחות כוללים כוח צבאי קטן, כוח משטרה של 500 אנשי כוחות ביטחון וכוח הגנה של 500 אנשי צבא.<ref name=":0"></ref> יש לקומורו גם ברית הגנה עם צרפת, המספקת משאבים ימיים להגנה על המים הטריטוריאליים, אימון לכוחות הצבא של קומורו ופיקוח אווירי.<ref name=":0" /> צרפת מחזיקה בבסיס צי קטן ויחידה של לגיון הזרים הצרפתי במיוט.<ref></ref>

== מבנה ==
ה-AND מורכב מהיחידות הבאות:
* כוחות ההגנה של קומוריה
* הז'נדרמריה הלאומית הקומורית
* בית הספר הלאומי לצבא ולז'נדרמריה
* המשמר הנשיאותי של קומוריה
* שירותי בריאות צבאיים של קומוריה
* משמר החופים הקומורי

== ציוד ==
* רובה FN FAL
* רובה סער AK-47
* רובה סער מסוג 81
* מקלע NSV
* נשק נגד טנקים RPG-7
* טנדר מיצובישי L200

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אפריקה: צבא וביטחון
קטגוריה:קומורו
ליחדא שמא

ליחדא שמא הוא אלבום הבכורה של הזמר-יוצר החרדי-ישראלי נפתלי קמפה. האלבום יצא ב-21 באוקטובר 2018 בהפקתם המוזיקלית של אלי קליין ואיצי ברי.

== מידע כללי ==
קמפה הוציא שלושה שירים מהאלבום טרם צאתו - במרץ 2017 את סינגל הבכורה שלו "בצאת ישראל"<ref></ref>, באוקטובר של אותה שנה את הסינגל "ליחדא שמא"<ref></ref>, ובמאי 2018 את הסינגל "בעבור אבותינו"<ref></ref>.

באוקטובר 2018 הוציא את אלבום הבכורה שלו "ליחדא שמא"<ref></ref>. באלבום שנים עשר שירים, כאשר מתוכם עשרה הולחנו על ידי קמפה עצמו והשניים הנוספים הם ביצועים של קמפה ללחנים לא מוכרים של המוזיקאי שלמה קרליבך<ref></ref>.

בדצמבר 2018 ערך קמפה את מופע ההשקה לאלבום<ref></ref>.

== ביקורת והצלחה ==
מבקר המוזיקה נתנאל לייפר כתב על האלבום <ref></ref>

האלבום זכה בתואר "אלבום השנה" במצעד סיכום שנת תשע"ט במוזיקה החסידית שערך נתנאל לייפר באתר כיכר השבת, ובמקום השני בקטגוריה זו במצעד שערך אליעזר חסיד באתר בחדרי חרדים<ref></ref>.

== רשימת השמעה ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפתלי קמפה
קטגוריה:אלבומי נפתלי קמפה
ברקלי מאתר

ג'ון אוון ווסטון-דייוויס (באנגלית: John Evan Weston-Davies; 25 בפברואר 1909 – 9 באפריל 1996), שהיה ידוע בשם הבמה ברקלי מאתר, היה סופר בריטי שכתב חמישה עשר רומנים. הוא גם כתב לרדיו, לטלוויזיה ולקולנוע.

==ביוגרפיה==
זמן קצר לפני מלחמת העולם הראשונה היגרה משפחתו לאוסטרליה, שם חונך. הוא למד רפואת משפחה באוניברסיטת סידני. הוא מצא עצמו באנגליה ללא סיכויים להתקיים בשיא השפל הגדול והתגייס ל, אך לא הצליח להשיג עמלה. כתוצאה מכך ביקש להצטרף לצבא הודו הבריטית, בו עלה בסולם הדרגות ובפרוץ מלחמת העולם השנייה בשנת 1939 היה בדרגת סרג'נט. הוא שירת במלחמה האנגלו–עיראקית תחת פיקודו של ויליאם סלים. לאחר שהודו קיבלה את עצמאותה ב-1947 הצטרף מחדש לצבא הבריטי ושירת ברגימנט הארטילריה המלכותי עד שפרש ב-1959.

באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 כתב את סדרת הטלוויזיה הראשונה שלו, "Tales From Soho", שהופקה על ידי טוני ריצ'רדסון. הרומן הראשון של מאתר, "The Achilles Affair", היה לרב-מכר, והרומן השני שלו, "The Pass Beyond Kashmir", זכה לביקורות מהללות מאיאן פלמינג וארל סטנלי גרדנר.

מאתר היה שותף לכתיבת התסריטים של שלושת סרטי ג'יימס בונד הראשונים: "ד"ר נו" (1962), "מרוסיה באהבה" (1963) ו"גולדפינגר" (1964).

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ג'יימס בונד
קטגוריה:אנשי צבא בריטים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1909
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1996
אהבה צוענית

פרנץ להאר
אהבה צוענית (בהונגרית: Cigányszerelem, בגרמנית: Zigeunerliebe) היא אחת האופרטות הפופולריות ביותר של המלחין ההונגרי פרנץ להאר, יצירה בשלוש מערכות.

== שחקנים ==
{| class="wikitable"
!דמות
|-
| פטר דרגוטין, בעל קרקע מטרנסילבניה
|-
| זוריקה, בתו
|-
| פולט, אחייניתו של דרגוטין
|-
| יונל, הארוס של זוריקה
|-
| קיטאן דימיטראנו בנו של ראש העירייה
|-
| יוז'י, כנר ראשון צועני
|-
| מושו
|-
| מדמואזל ברתה, אומנת
|-
| אילונה קרשהאזי, פרימדונה כפרית
|-
| גברת קרם
|-
| מיהאי
|-
| דימיטריאנו, ראש העירייה
|-
|}

==עלילה==
* מיקום: רומניה, הונגריה
* זמן: תחילת המאה ה-19

האירוסין קרובים כבר של זוריקה עם יונל המקסים, אבל היא בעצם חיבבה הרבה יותר את אחיו למחצה, הכנר הצועני יוז'י שאיתו הייתה רוצה אולי ללכת. היא מתלבטת כיצד להחליט. זוריקה זוכרת את האמונה העממית הישנה שנערה ששותה מים מנהר צ'רנה בליל האירוסין שלה יכולה לחזות את העתיד. היא שותה את המים, הולכת לישון בשירת בנות החווה. בחלומה רואה את מהלך הקשר האפשרי שלה ליוז'י. כשמתעוררת, היא שמחה לגלות שהיא רק חלמה. היא מכירה ברגשותיה האמיתיים ויודעת לאן היא שייכת: ליונל.

== להיטי אופרטה ==
במקור
* Ich bin ein Zigeunerkind
* War einst ein Mädel
* Glück hat als Gast nie lange Rast
* Es liegt in blauen Fernen
* Hör' ich Cymbalklänge
* Zorika, Zorika, nun bist du mein
* Endlich, Józsi, bist du hier
* Schöne Tage
* Nur die Liebe macht (hält) uns jung
* Sag mir, o sag mir was die Liebe ist (Heckenröslein-Lied)

בתרגום
* אני ילד צועני
* הייתה פעם ילדה
* כאורח, האושר לעולם לא נמשך זמן רב
* הוא שוכן במרחקים הכחולים
* אני שומע צלילי מצלתיים
* זוריקה, זוריקה, עכשיו את שלי
* סוף סוף, יוזסי, אתה כאן
* ימים יפים
* רק אהבה עושה (שומרת) אותנו צעירים
* תגיד לי, הו תגיד לי מהי אהבה (שיר הקנרוזליין)

== הוצג בהונגריה ==
* 2008: משחקי חוץ של סגד
* 2011: תיאטרון האופרטה של בודפשט<ref>[https://fidelio.hu/zenes-szinhaz/ciganyszerelem-premier-a-budapesti-operettszinhazban-73621.html Cigányszerelem-premier a Budapesti Operettszínházban]</ref>

== סרטים ==
* 1922 Zigeunerliebe - במאי: תומאס א. וולש (Thomas E. Walsh), שחקנים: אנני אונדרה<ref>[https://www.imdb.com/title/tt0165556/?ref_=fn_al_tt_3 Zigeunerliebe (1922)]</ref>
* 1974 Zigeunerliebe - במאי: ואצלב קסליק (Václav Kaslik)<ref>Zigeunerliebe (1974)</ref>

== לקריאה נוספת ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=Id6zushwdCc אהבה צוענית - פתיחה חומר תזמורתי מלא.]
* [https://www.youtube.com/watch?v=gM_3pZq1o-w רודולף שוק ב-Zigeunerliebe] (בגרמנית)
== קישורים חיצוניים ==

* האופרטה ב-IMSLP

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אופרטות
קטגוריה:אופרטות של פרנץ להאר
אנה אלך

אנה אלך הוא אלבום האולפן השני של הזמר-יוצר החרדי-ישראלי נפתלי קמפה שיצא לאור ב-11 בפברואר 2020 בהפקתם המוזיקלית של אלי קליין ואיצי ברי.

== מידע כללי ==
קמפה הוציא שני סינגלים מתוך האלבום טרם צאתו - בנובמבר 2019 את הסינגל לב נשבר<ref></ref> ובינואר 2020 את הסינגל "עמך עמי"<ref></ref>.

בשנת 2020 הוציא קמפה את האלבום אנה אלך, בהפקתם של אלי קליין ואיצי ברי<ref></ref>.

== ביקורת והצלחה ==
מבקר המוזיקה נתנאל לייפר כתב על האלבום <ref></ref>

האלבום הגיע למקום השני בקטגוריית אלבום השנה במצעד השנתי של תחנת הרדיו קול פליי לשנת תש"פ<ref></ref> ובמקום השלישי בקטגוריה זו במצעד של האתר כיכר השבת<ref></ref> ושל האתר בחדרי חרדים<ref></ref>. השיר עמך עמי מתוך האלבום הגיע למקום החמישי במצעד השנתי של תחנת הרדיו קול חי מיוזיק לשנת תש"פ<ref></ref>.

== רשימת השירים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפתלי קמפה
קטגוריה:אלבומי נפתלי קמפה
אמלתיאה

במיתולוגיה היוונית, אמלתיאה (יוונית עתיקה: Ἀμάλθεια, "אלה ענוגה") היא המינקת המוזכרת בתדירות הגבוהה ביותר של זאוס.

== אטימולוגיה ==
השם אמלתיאה, ביוונית "אלה ענוגה", הוא בבירור כינוי, המסמל את נוכחותה של אלה מטפלת קודמת או עלמה-אלה<ref></ref> שההלנים, שאת המיתוסים שלהם אנו יודעים, ידעו שהיא ממוקמת בכרתים, שבו המינואים אולי קראו לה גרסה של .

== במיתולוגיה ==
היו תיאורים שונים לגבי אמלתיאה.<ref></ref> אמלתיאה מיוצגת לפעמים בתור העז שהניקה את האל התינוק במערה בהר אייגיון בכרתים ("הר העיזים"),<ref></ref> לפעמים כנימפה המטפלת בעזים. לא ברור מי הם הוריה של אמלתיאה. היא מתוארת כבתו של אוקיינוס,<ref></ref> הליוס,<ref></ref> המוניוס,<ref></ref> או - לפי - , שהניקה אותו בחלב העז שלה. העובדה שיש לה הורים מיתולוגיים מרובים ולא ודאיים מעידה על סגידה רחבה לאלה בתרבויות רבות בעלות מסורות מקומיות שונות. שמות אחרים, כמו , אידה, הנימפה של או , המופיעים בספרי המיתולוגיה, הם פשוט כפילויות של אמלתיאה.

במסורת המיוצגת על ידי התאוגוניה של הסיודוס, קרונוס בלע את כל ילדיו מיד לאחר לידתם. האלה האם, ריאה, אמו של זאוס, רימתה את אחיה-בן זוגה קרונוס בכך שנתנה לו אבן עטופה כדי להיראות כמו תינוק במקום זאוס. מכיוון שהיא נתנה במקום זאת את זאוס התינוק לאדמנתאה כדי לינוק במערה על הר בכרתים, ברור שאדמנתאה היא כפיל של אמלתיאה. בהתייחסויות ספרותיות רבות, המסורת היוונית מספרת שכדי שקרונוס לא ישמע את יללת התינוק, אמלתיאה אספה על המערה את או הקוריבנטים כדי לרקוד, לצעוק ולהכות בחניתותיהם על מגיניהם.<ref></ref>

=== אייגיס ===

עורה של אמלתיאה, או של העז שלה, שנלקח על ידי זאוס לכבודה במותה, הפך למגן במסורות מסוימות.<ref></ref>

== בתרבות ==
* על שם אמלתיאה נקרא ירח של צדק.
* אמלתיאה מופיעה בספר יומני החצויים מאת ריק ריירדן כשהיא מתריעה לתאליה גרייס ולוק קסטלאן על סכנה.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוקיינידים
קטגוריה:נימפות
מספרים ועמדות בכדורגל

470x470 פיקסלים
בכדורגל, כל עמדה במגרש מזוהה בדרך כלל עם מספר מסוים. המספרים לא רק משמשים לזיהוי השחקנים אלא גם מצביעים על תפקידם הטקטי במגרש לפי המערך הקלאסי 4-5-1. מערכת מספרים זו התפתחה במשך השנים והיא מהווה חלק בלתי נפרד מהמסורת וההיסטוריה של הכדורגל.

== היסטוריה של מספרי החולצות בכדורגל ==
מספרי החולצות הראשונים הופיעו באנגליה בשנות ה-20 של המאה ה-20 והפכו לפופולריים במהרה ברחבי העולם. בשנים הראשונות, המספרים נועדו לסייע בזיהוי השחקנים על המגרש, אך עם הזמן הם קיבלו משמעות טקטית והצביעו על תפקיד השחקן במערך הקבוצתי.

== פירוט עמדות ומספרים ==
==== שוער ====
מספר 1: השוער הוא השחקן שמגן על השער ומשתמש בידיו כדי למנוע מהכדור להיכנס לרשת. השוער נדרש לרפלקסים מהירים, יכולת קריאה של המשחק ותיאום עם קו ההגנה.<ref name=":0"></ref>

==== מגינים ====
מספר 2 ו-3:
* מגן ימני (2) ומגן שמאלי (3)**: מגינים אלו מגנים על האזורים הימניים והשמאליים של ההגנה. תפקידם למנוע מהכדור להגיע לאזור הרחבה ולתמוך במתקפות של היריב מהאגפים.<ref name=":1"></ref>

מספר 4 ו-5:
* בלמים (Center Backs): תפקידם להגן על מרכז ההגנה ולמנוע מהחלוצים של היריב לחדור לרחבה. הבלמים נדרשים לכושר גופני טוב, יכולת קריאה של המשחק ויכולת לנצח במאבקים אוויריים.<ref name=":1" />

==== קשרים ====
מספר 6:
* קשר אחורי (Defensive Midfielder): תפקידו להגן על קו ההגנה ולשבור מתקפות של היריב. הקשר האחורי נדרש ליכולת קריאה טובה של המשחק, חוסן פיזי וכישורי מסירה.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

מספר 8:
* קשר מרכזי, 50/50 (Central Midfielder): תפקידו לקשר בין ההגנה להתקפה. הקשר המרכזי נדרש לכושר גופני גבוה, יכולת שליטה בכדור וכישורי מסירה מדויקים.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

מספר 10:
* קשר התקפי, קשר יצירתי (Attacking Midfielder): תפקידו ליצור מצבי הבקעה ולתמוך בחלוצים. הקשר ההתקפי נדרש ליכולת דריבל טובה, קריאה יצירתית של המשחק ויכולת הבקעה.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

==== התקפה ====
מספר 7 ו-11:
* קיצוניים, אגפים (Wingers): תפקידם לשחק באגפים, לבצע מהלכי דריבל, להעביר כדורים למרכז הרחבה ולהבקיע שערים. הקיצוניים נדרשים למהירות, כושר גופני ויכולת טכנית גבוהה.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

מספר 9:
* חלוץ מרכזי, חלוץ מטרה (Striker): תפקידו המרכזי הוא להבקיע שערים. החלוץ המרכזי נדרש ליכולת סיום טובה, תנועה חכמה ברחבה ויכולת פיזית להתמודד עם מגינים.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושגים בכדורגל
ראאד ת'אבת

ראאד ת'אבת (בערבית: رعد ثابت; נהרג ב-2024) היה ראש מטה כוח האדם של הזרוע הצבאית של החמאס.<ref name=":1" /> בעבר כיהן כראש מערך הייצור והיה אחראי על מחקר, פיתוח והתעצמות.<ref></ref> ובנוסף היה אחראי על גיוס ואספקה של משאבים לארגון. ת'אבת היה בקשר ישיר לאורך השנים עם מרואן עיסא, מוחמד דף ויחיא סינוואר.<ref name=":1"></ref> לפי דובר צה"ל ת'אבת היה בין 10 האנשים הבכירים בחמאס. <ref></ref>
== מותו ==
מספר פעילי חמאס, בהם ת'אבת, נהרגו מירי חיילי צה"ל מיחידת שייטת 13 של חיל הים, מגדוד שקד של חטיבת גבעתי ויחידת דובדבן לאחר שנמלטו ממחלקת המיון של בית החולים שיפא במהלך מבצע "ניתוח מקומי".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פעילי חמאס
קטגוריה:פעילי חמאס שנהרגו ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-2024
נטליה גודינה

נטליה גודינה (באוקראינית: Наталія Гудина, ברוסית: Наталья Гудина; נולדה ב-11 בנובמבר 1977) היא ספורטאית מקצועית ורקדנית על הקרח לשעבר מישראל. היא הופיעה לצד בעלה אלכסיי בלטסקי כמייצגת את ישראל והגיעה למקום 14 באליפויות בעולם, למקום 9 באליפויות אירופה והתחרתה אף במשחקים האולימפיים. בעבר ייצגה את אוקראינה עם שותפה הקודם, ויטלי קורקודים, וזכתה במדליית הארד באליפות העולם לנוער בשנת 1996.

== קריירה ==
גודינה החלה להחליק בגיל ארבע. בתחילת הקריירה שלה התחרתה עם שותפה ויטלי קורקודים עבור אוקראינה. גודינה וקורקודים זכו במדליית הארד באליפות העולם לנוער בשנת 1996. השותפות ביניהם הסתיימה ב-1998.

מאוחר יותר בשנת 1998, גודינה חברה לאלכסיי בלטסקי. הם התחרו יחד עבור אוקראינה עד סוף עונת 1998/1999, ולאחר מכן עברו לייצג את ישראל. גודינה ובלטסקי הם זוכי מדליית הכסף באליפות ישראל בשנים 2000–2005 והגיעו למקום ה-19 באולימפיאדת החורף 2002. הם התאמנו תחת הדרכתם של גנאדי קרפונוסוב ונטליה ליניצ'וק.<ref></ref>

== חייה האישיים ==
גודינה ובלטסקי נישאו בשנת 1999.

== קישורים חיצוניים ==

<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאיות ישראליות
קטגוריה:ספורטאיות אולימפיות ישראליות
קטגוריה:מחליקים אמנותיים על קרח באולימפיאדת סולט לייק סיטי (2002)
קטגוריה:מחליקות אמנותיות על קרח ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1977
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
חורבת א-צלבה

חורבת א-צלבה הוא אתר ארכאולוגי ברמת הגולן ובו שרידי יישוב יהודי עם בית כנסת המתוארכים לתקופה הרומית המאוחרת או תחילת התקופה הביזנטית. האתר נמצא צפון מערבית לגמלא, צפונית לעין סלם, מעל לנחל בתרה ודרומית לנחל חיוויאי.<ref name=":0"></ref><ref></ref><ref></ref>

== היסטוריה ==
חורבת א-צלבה נסקרה ותוארה לראשונה בשנת 1968, למרות שבזמנו לא זוהה בה מבנה בית הכנסת. בשנת 1979 ביקר באתר הארכאולוג ד. בן עמי, שתיאר את מבנה בית הכנסת ובעקבותיו, צ"א מעוז קבע שזהו אתר של יישוב יהודי והמבנה הוא של בית כנסת קטן. מאוחר יותר זוהה משקוף עם חריטה של מנורה עליה.<ref name=":0" />

== ארכאולוגיה ==
חורבת א-צלבה שוכנת על מדרון של שלוחה צרה וכיום מוקפת בחורש טבעי שהשתלט על המקום. מלבד לשרידי בית הכנסת הקטן שנתגלו במקום, ישנם גם שרידים של מבנה ציבור נוסף וגדול יותר. בסביבת החורבה נמצאו תשעה בתי בד, שזהו המספר הגדול ביותר ליישוב יהודי ברמת הגולן. כמו כן מצפון לאתר נתגלתה מחצבה ולידה כבשן של בית יוצר לכלי חרס. לדעת החוקרים היה זה אחד ממוקדי הייצור של כלים מתצורת כפר חנניה בגולן.<ref name=":0" />

== ממצאים ==
ברחבי האתר נתגלו חרסים מתקופות שונות וכוללות את תקופת הברונזה בכללותה, תקופת הברזל, התקופה ההלניסטית, התקופה הרומית בארץ ישראל ומהתקופה הביזנטית. היות שהאתר לא נחפר בצורה מסודרת, ייתכן וימצאו ממצאים נוספים במידה ותתבצע במקום חפירה ארכאולוגית.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארץ ישראל: בתי כנסת עתיקים
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
קטגוריה:רמת הגולן: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:רמת הגולן: יישובים לשעבר
קטגוריה:רמת הגולן: בתי כנסת