OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מוסא אל-כאזם

האימאם מוסא בן ג'עפר אל-כאזם (בערבית: موسى بن جعفر الكاظم; תעתיק מדויק: מוסא בן ג'עפר אלכאט'ם; 10 בנובמבר 745 באל-מדינה - 4 בספטמבר 799 בבגדאד) היה האימאם השביעי על פי אמונת הזרם המרכזי של השיעים התריסריים, ולפיכך, על פי השקפתם, יורש ישיר של הנביא מוחמד. הוא כיהן כאימאם כ-35 שנים, מגיל 21.

אל-כאזם נולד בתקופת מאבקי הכוח בין בית אומיה לבית עבאס. הוא היה רק בן ארבע, כשאבו אל-עבאס א-ספאח הפך לח'ליף העבאסי הראשון. מוסא לא היה בנו הבכור של אביו, ג'עפר א-צאדק, שהיה האימאם השישי על פי השיעה. דבר זה יצר מאבקי ירושה, והנהגתו לא הייתה מוסכמת על כל השיעים. לאחר הירצחו של אביו בתקופת שלטונו של הח'ליף אל-מנסור החליטו מרבית השיעים כי מוסא אל-כאזם יירש את אביו כאימאם. קבוצות אחרות (האיסמאעיליה) ראו באסמאעיל אבן ג'עפר, הבן הבכור, יורש ואימאם.

תחת שלטונו של הארון א-רשיד הוא נכלא, ולאחר מספר שנים בכלא, לטענת השיעים, הוא הורעל (בדומה לשאר האימאמים השיעים). הוא נקבר לצד נכדו, מאוחר יותר האימאם מֻחמד א-תקי, בכאזמיה, אשר מהווה כיום שכונה צפונית בבגדאד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:האימאמים השיעים
קטגוריה:ילידי 745
קטגוריה:נפטרים ב-799
קומות קרקע ומטה

קומות קרקע ומטה הוא אלבומה הראשון של להקת סאבווי סאקרס, אשר יצא בשנת 1994.

האלבום אופיין בצליל רוק "מלוכלך" עם השפעות של גראנג' ופאנק. השירים היו קצרים ומילותיהם מתמקדות באלימות, בכעס ובמחאה אנטי-ממסדית. האלבום כולו מאופיין באווירה ניהיליסטית, הן בצליל והן בטקסט. מתוך האלבום יצאו לרדיו השירים "רוצח", "אני לא שומע" ו"את נוסעת" והשיר "חרא מדינה" זכה לפופולריות במועדונים ולהכרה מאוחרת כג'ינגל תוכנית הרדיו "זהבי עצבני". השיר "אין לי אדמה" זכה לקליפ בבימויו של שלומי ברכה. גם לשיר "אני לא שומע" נוצר קליפ שביים יואב רודה. האלבום נתקל בהתעלמות גורפת מצד כלי התקשורת והקהל הרחב, ונמכר במאות בודדות של עותקים.

== רשימת שירים ==
# הדבר הנכון (1:37)
# חרא מדינה (2:08)
# האש דילר (2:57)
# אין לי אדמה (2:37)
# מאנייק (4:03)
# רוצח (3:07)
# אקסטזי (2:24)
# קרן של שמש (3:32)
# אני רעב (2:27)
# אני לא שומע (2:19)
# את נוסעת (3:59)
# שותה למוות (2:14)
# תזדיין בסבלנות (1:50)
# איפה זה נגמר (2:08)
# סבלנות (2:53)
# אני רעב 2 (2:27)

== קישורים חיצוניים ==

* [http://stereo-ve-mono.com/discography?artist=סאבווי%20סאקרס סאבווי סאקרס] באתר "סטריאו ומונו"

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1994
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
בני בנימין

כותרת נייר המכתבים של בני בנימין
כמה מאנשי בני בנימין עם פועלים בבית אריזה ב[[פרדס בהרצליה, שנות ה-30]]
רחוב בשכונה בה התיישבו בני בנימין ב[[הרצליה, שנות ה-30]]
[[מניה של בנק שיתופי "בני בנימין", 1924]]
הסתדרות בני בנימין הייתה ארגון של בני המושבות שקם בשנת 1921, בהשראת הגדעונים. קרוי על שמם של בנימין זאב הרצל ובנימין רוטשילד.

==היסטוריה==
המטרות המקוריות של הארגון היו סיוע לחקלאים במושבות, אולם תוך זמן קצר הפך לחברה לרכישת אדמות והקמת מושבות. נשיא הארגון היה אלכסנדר אהרנסון והמזכיר (במונחים של היום - מנכ"ל) היה עובד בן עמי. בין היוזמים להקמת הארגון ואחת הדמויות הבולטות בו היה עורך עיתון "דאר היום", איתמר בן-אב"י. כמו כן היה שותף להנהלת הארגון גם הברון פליקס דה מנשה, אחד מעשירי מצרים ומראשי הקהילה היהודית שם. ניסן רוטמן היה ממנהלי עסקי רכישת הקרקעות לעמותה.

הסתדרות "בני בנימין" נוסדה בשעה שמשבר כלכלי חמור פקד את מושבות ארץ ישראל בסוף העלייה השלישית ובני איכרים רבים עמדו לנטוש את המושבות. לדברי איתמר בן-אב"י, .

לפיכך עלה הצורך, לדעת משפחת אהרונסון ושותפיה, ליצור ארגון שייצג את ציבור האיכרים במושבות ארץ ישראל לעומת הגוון השמאלני ה"קיצוני" של אחדות העבודה והפועל הצעיר שאפיין לדעתם את ההסתדרות הציונית ערב הקמת ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל.

היישוב הראשון שהקימו בני בנימין היה כפר אהרון (כיום שכונה בנס ציונה), ואחריו, בשנת 1924, הקימו יחד עם קהילת ציון אמריקאית על אדמות שנרכשו מהכפרים ג'ליל (אג'ליל) וסידנא עלי את המושבה הרצליה.

לשם ביצוע המטלות השונות הקימו בני בנימין בשנת 1924 את חברת "הנוטע" לנטיעת ועיבוד פרדסים – חברה שהייתה מעורבת גם בהעברת רכוש יהודי גרמניה לישראל – וכן את "בנק בני בנימין" ואת ה"חברה לפיתוח חוף נתניה" להקמת נתניה. באמצעות חברת הנוטע הקימו בני בנימין על אדמות אום חאלד את המושבה נתניה, ב-1932 את המושבה אבן יהודה, וכן את צור משה (ע"ש משה קופינס). כדגם לפעילותם ראו את אגודת נטעים אשר הקימה משקים למכירה לבעלי הון.

בני בנימין שתפו פעולה עם משה איכילוב וקבוצת מענית שייסד, ואף ניסו ב-1934 להמשיך את הקמת כפר נורדאו על אדמות תל א-צאפי (תל צפית) אחרי שקבוצת מענית בניהולו של אפרים אילין פשטה רגל.

==ראו גם==
*הבועזים

==לקריאה נוספת==
*אביב קרניאל, בני בנימין: העשייה הציונית ובניית היישוב היהודי, ספרי צמרת, 2017.
*עוזי אלידע, ״עיתונות ׳צהובה׳ ומסעי צלב עיתונאים : ״דואר-היום״ ופרשת רופין״, ישראל, 23 (2016), עמ׳ 323-352.

==קישורים חיצוניים==
*

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:ארגונים ומוסדות ביישוב
Eluveitie

Eluveitie (נהגה כ"אֶלְ-וֵיי-טי") היא להקת פולק מטאל מווינטרטור שבקנטון ציריך, שווייץ. הלהקה נוסדה בשנת 2002 בידי כריגל גלאנצמן והיא חתומה בלייבל Nuclear Blast.

הליריקות של Eluveitie עוסקות בהיסטוריה הקלטית, כאשר חלק מן השירים הם בשפה גאלית עתיקה.
שמה בגאלית עתיקה היא "אני הוא ההלווטי", שבט קלטי קדום שחי באזור שווייץ של ימינו.

== חברי הלהקה ==
* כריגל גלאנצמן - שירה, חלילית אירית, גיטרה אקוסטית, בוראן, מנדולה, גאיטה, נבל (2002 ואילך)
* מרלין סוטר - מערכת תופים (2004 ואילך)
* איבו הנזי - גיטרה מלווה (2004 ואילך)
* קיי ברם - גיטרה בס (2008 ואילך)
* פטריק "פדה" קיסטלר - חמת חלילים, חלילית אירית (2008 ואילך)
* רפאל סלצמן - גיטרה מובילה (2012 ואילך)
* ניקול אנספרגר - כינור (2013 ואילך)

===חברי להקה בולטים לשעבר===
* אנה מרפי - הארדי גארדי, שירה (2006–2016)
* מרי טדיץ' - כינור, שירה (2003–2013)
* סמיון קוך - גיטרה מובילה, שירה (2004–2012)
* סוון קירדר - חמת חלילים, חליל צד, חלילית אירית (2003–2008)
* ראפי קירדר - גיטרה בס, שירה (2004–2008)
* שרה קינר - הארדי גארדי, קרומהורן, אקורדיון (2005–2006, אורחת 2009)

== דיסקוגרפיה ==
* 2003 Vên (דמו, הוקלט על ידי חברי הלהקה, מכיל 6 רצועות)
* 2004 Vên (מיני אלבום המכיל את אותן הרצועות, אך הפעם כשהלהקה חתומה בלייבל Fear Dark)
* 2006 Spirit (אלבום בכורה, מכיל 11 רצועות)
* 2008 Slania (מכיל 13 רצועות)
* 2009 Evocation I - The Arcane Dominion (אלבום אקוסטי ברובו, מכיל 15 רצועות)
* 2010 Everything Remains As It Never Was (מכיל 13 רצועות)
* 2012 Helvetios (מכיל 17 רצועות)
* 2014 Origins (מכיל 16 רצועות)
* 2017 Evocation ii - Pantheon (מכיל 18 רצועות)
* 2019 Ategnatos (מכיל 16 רצועות)

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:להקות פולק מטאל
קטגוריה:מוזיקאים שווייצרים
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2002
ויסבאדן

ויסבאדן (גרמנית: ) היא עיר בדרום מערב גרמניה, המשמשת כבירת מדינת הסן. העיר ממוקמת על גדתו הימנית של נהר הריין. מצידו השני של הנהר, ממול לעיר, נמצאת העיר מיינץ. העיר קרובה גם לעיר פרנקפורט. בוויסבאדן התגוררו נכון לשנת 2014 כ-273,871 תושבים, ועוד כ-14,000 תושבים מארצות הברית (שרובם מתגוררים בה מטעמים צבאיים). העיר היא חלק מהאזור המטרופוליטני של הריין, שבו נמצאות יחד איתה גם מיינץ ופרנקפורט, ובו מתגוררים כ-5.8 מיליון תושבים. העיר ידועה במעיינות החמים שבה, באתרי הנופש ובמרכזי תרבות ופסטיבלים.
עיר זו ידועה גם כמקום קבורתו של הברון האדום, אחד מגדולי הטייסים במלחמת העולם הראשונה.

==היסטוריה==
העיר הוזכרה לראשונה בשנת 830. בשנת 1232 היא הוכרזה עיר קיסרית חופשית. בשנת 1270 היא חזרה לשליטת בית נסאו אך נהרסה בשנת 1283. בעקבות השתתפות תושבי העיר במלחמת האיכרים הגרמנית, העיר איבדה את זכויותיה לתקופה של 40 שנים. בשנת 1815 האזור סופח לקונפדרציה הגרמנית ובירת נסיכות נסאו עברה לעיר. במהלך מלחמת אוסטריה–פרוסיה נסיכות תמכה באוסטריה ולאחר תבוסתה סופחה לפרוסיה. אדולף, הדוכס הגדול של לוקסמבורג שאיבד את הנסיכות התמנה בשנת 1890 לדוכס לוקסמבורג. במהלך המאה ה-19 העיר התפתחה לאזור ספא. 

הבניין הישן ביותר בעיר הוא בית העירייה הישן שנבנה בשנת 1610. בית העירייה החדש של ויסבאדן נבנה בסוף המאה ה-19.

== יהודי ויסבאדן ==

כבר במסמכים מהמאה ה-14 מוזכר קיומם של יהודים בוויסבאדן, שהייתה אז בירת דוכסות נאסאו.<ref name=":0"></ref> במאה ה-16 התיישבו המשפחות היהודיות המעטות בשלושה רחובות שכונו "סמטת היהודים".<ref name=":0" /> יהודים שהגיעו לוויסבאדן להתרפא זכו ב"סמטת היהודים" לאכסניה, בתי מרחץ ומזון כשר. בתחילת המאה ה-17 הגיעו יהודים נוספים לעיר; כעבור שנים מעטות הוגלו היהודים מוויסבאדן, אך עד סוף המאה שבו להתיישב בעיר.

עם מינוי הרב גייגר, ממנהיגי הרפורמים, לרב העיר בשנת 1832, נפרדה הקהילה האורתודוקסית, שנשמעה לרש"ר הירש, מהקהילה הכללית. הקהילה האורתודוקסית קיימה טקסי תפילה נפרדים, מוסדות חינוך נבדלים וגם קבורה בבית קברות עצמאי.

אל ויסבדאן הגיעו מתרפאים מכל אירופה כדי לרחוץ במעיינות המים ולשתות ממימיהם, ומעמדה כעיר קיט אִפשר לפליטים מן המזרח להתגורר בה מבלי שנדרשו לאישורי שהייה; וכך הקהילה היהודית בוויסבאדן גדלה במהלך מלחמת העולם הראשונה ובין שתי מלחמות העולם כשהפכה למקלט ליהודים חסרי נתינות גרמנית.

בראשית המאה ה-20 נפרדו היהודים המזרח-ארופאים מהקהילה האורתודוקסית, והקימו קהילה אוטונומית בתוך הקהילה הרפורמית. כך שבמאה ה-20 התקיימו שלוש קהילות יהודיות זו לצד זו בעיר: קהילה רפורמית, קהילה אורתודוקסית וקהילה גדולה של מהגרים ממזרח אירופה, שכונו "אוסטיודן".

==ערים תאומות==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* [http://www.yadvashem.org/yv/he/exhibitions/valley/wiesbaden/index.asp קהילת יהודי ויסבאדן] באתר יד ושם

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:הסן: ערים
קטגוריה:מדינות גרמניה: ערי בירה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-2
מילהיים על הרוהר

מילהיים על הרוהר () היא עיר בגרמניה. העיר מנתה בשנת 2016 כ- 170,000 תושבים.

העיר הוקמה בשנת 1808. בין 1878 ל -1929 קלטה לתוכה מולהיים מספר עיירות שכנות, כולל ברוך והייסן. מולהיים היא מוקד תנועה של רכבות וכבישים ונמל נהר ריין-רהר. התעשייה הכבדה כוללת יציקות ברזל, תנורי פיצוץ, טחנות צינור וגלגול ועבודות מכונות. יש גם תעשיות כימיות וחשמל. מילהיים הייתה בעבר מרכז כריית פחם חשוב.<ref name=":0"></ref><ref name=":0" />

מילהיים שוכנת במערב חבל הרוהר שבמדינת נורדריין-וסטפאליה, בלב אזור מכרות פחם וברזל. העיר גובלת בדיסבורג במערב ובאסן במזרח.

== קהילה יהודית ==
ב-1968 התאחדו הקהילות היהודיות של אוברהאוזן, דיסבורג, ומילהיים על הרוהר, ויצרו קהילה דתית משותפת, הקהילה היהודית של דיסבורג-מולהיים/רוהר-אוברהאוזן. בשנות התשעים עלה מספרם של חברי הקהילה, כתוצאה מהגעת יהודים ממדינות ברית המועצות לשעבר, ליותר מ-2,800.

ב-1999 החליטו שלוש הקהילות על הקמת מרכז תרבותי חדש בדיסבורג באזור הנמל, בסמוך לפארק הזיכרון על שם יצחק רבין. המרכז כולל בית כנסת חדש, שתוכנן על ידי האדריכל הישראלי צבי הקר.

==ערים תאומות==

* 
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

מצודת ברויך, מילהיים

קטגוריה:נורדריין-וסטפאליה: ערים
ברכת קדושת היום

"קדושת היום" היא הברכה האמצעית בתפילת שבע – תפילת העמידה של שבת ויום טוב, ותפילת מוסף של ראש חודש וחול המועד.

ברכת "קדושת היום" באה במקום 13 הברכות האמצעיות שבכל יום, בהן מבקש אדם צרכיו. בברכה זו מזכיר המתפלל את חשיבות וקדושת היום, ובתפילת מוסף מזכיר את קורבן היום.

בחתימת הברכה יש שינוי בין הימים:
*בשבת חותמים "מקדש השבת", מכיוון שקדושת השבת תלויה רק בה'.
*בראש-חודש חותמים "מקדש ישראל וראשי חודשים", מכיוון שקביעת ראש חודש מסורה לבית דין.
*בשלוש רגלים חותמים "מקדש ישראל והזמנים".
*בראש השנה חותמים "מלך על כל הארץ מקדש ישראל ויום הזיכרון".
* ביום הכיפורים חותמים "מלך מוחל וסולח לעוונותינו ולעוונות עמו (בית) ישראל ומעביר אשמותינו בכל שנה ושנה מלך על כל הארץ מקדש ישראל ויום הכיפורים".

קטגוריה:תפילות ביהדות
האלפבית הקירילי הרומני

Neacșu's letter}}, סוחר מ[[קמפולונג, שנשלח לראש עיריית בראשוב (1521)]]
האלפבית הקירילי הרומני הוא ואריאנט של האלפבית הקירילי ששימש לכתיבת השפה הרומנית עד שנת 1860, בה הוא הוחלף לאלפבית מבוסס-לטינית. אלפבית זה דומה לאלפבית המולדובני, אך אינו זהה לו.

בשפה הרומנית ישנם צלילים שאין עבורם אותיות באלפבית הקירילי הבסיסי, ולפיכך נאלצו הרומנים להמציא מספר סימנים, כדי לייצג אותם. 

המעבר מהאלפבית הקירילי לאלפבית הלטיני התבצע בהדרגה במשך מספר שנים, ובמהלכן השתמשו ב"אלפבית מעבר", ששילב אותיות קיריליות ולטיניות.

== טבלת השוואה של אותיות ==

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! אלפבית רומניקירילי
! ערך מספרי
! אלפבית רומנילטיני
! אלפביתמעבר
! פונמה
|-
| А || 1 || a || A a || /a/
|-
| Б || || b || Б <span style="font-variant:small-caps">б</span> || /b/
|-
| В || 2 || v || В в || /v/
|-
| Г || 3 || g, gh || G g || /g/
|-
| Д || 4 || d || D d || /d/
|-
| Є, Е || 5 || e || E e || /e/
|-
| Ж || || j || Ж ж || 
|-
| Ѕ || 6 || — || — || —
|-
| З || 7 || z || Z z || /z/
|-
| И || 8 || i || I i || /i/
|-
| Й || || i || Ĭ ĭ || /j/, 
|-
| І || 10 || i || I i || /i/
|-
| К || 20 || c, ch || K k || /k/
|-
| Л || 30 || l || L l || /l/
|-
| М || 40 || m || M m || /m/
|-
| Н || 50 || n || N n || /n/
|-
| Ѻ, О || 70 || o || O o || 
|-
| П || 80 || p || П п || /p/
|-
| Р || 100 || r || Р р || /r/
|-
| С || 200 || s || S s || /s/
|-
| Т || 300 || t || T t || /t/
|-
| Ꙋ ,Ѹ, У || || u || У у || /u/
|-
| Ф || 500 || f || F f || /f/
|-
| Х || 600 || h || Х х || /h/
|-
| Ѡ || 800 || o || O o || /o/
|-
| Ц || 900 || ț || Ц ц || 
|-
| Ч || 90 || c (לפני e, i) || Ч ч || 
|-
| Џ || || g (לפני e, i) || Џ џ || 
|-
| Ш || || ș || Ш ш || 
|-
| Щ || || șt || Щ щ || 
|-
| Ъ || || ă || Ъ ъ || /ə/
|-
| Ꙑ, Ы || || â, î || Î î || 
|-
| Ь || || — || — || —
|-
| Ѣ || || ea || Ea ea || /æ/
|-
| Ю || || iu || Iу iу Ĭу ĭу || 
|-
| Ѧ || || ia || Ia ia || 
|-
| Ѫ || || â, î || Î î || 
|-
| ↑, Ꙟ || || în îm || În în Îm îm || , 
|-
| Ѯ || 60 || x || Ks ks || /ks/
|-
| Ѱ || 700 || ps || Пs пs || /ps/
|-
| Ѳ || 9 || t || T t || /t/ (ואולי /θ/)
|-
| Ѵ || 400 || i, v || I i; В в || /i/, /y/, /v/
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

רומני, אלפבית קירילי
קטגוריה:רומנית
תגית מטא

תגיות מטא (באנגלית: Meta Tag) הן תגיות HTML שנועדו לתאר מידע על אתר אינטרנט, יוצרו, תכונותיו ועוד, תגיות המטא הם חלק מקטלוגי Meta data, שהם האופן שבו מקטלגים מידע המתאר באופן קצר וענייני גופי תוכן (דף אינטרנט, מסמך, מאמר, ספר...).

תגיות מטא הן הייצוג באינטרנט לקטלוג המטא-דאטה. <br />בתהליך קטלוג דפי האינטרנט נעשה שימוש בשני סוגים של תגיות מטא: (שני הסוגים נכתבים באותו מיקום בטקסט):
#תגיות המתארות את האתר או הדף כך שאפשר יהיה להכניסו לאינדקס בצורה נכונה, 
#תגיות המקנות שליטה טובה יותר על פעולות הדפדפן (תגיות מסוג HTTP-EQUIV) הכוונה לפעולות מהסוג של האם לאחסן את המידע בזיכרון מטמון, מעבר אוטומטי לכתובת אחרת, רענון דף וכדומה.

בראש (head) כל דף אינטרנט שמור מקום לתגיות מטא המציגות מידע על האתר. תגיות אלו אינן נראות על ידי הגולשים אבל נראות על ידי מנועי החיפוש, ובכך מאפשרות למנוע החיפוש ליצור תוצאות חיפוש תואמות למילות המפתח שהגולשים מחפשים.
נושא תגיות מטא הוא חלק מתחום האופטימיזציה וקידום אתרים במנועי חיפוש (SEO).

==ראו גם==
*Humans.txt

קטגוריה:אתרי אינטרנט
קטגוריה:פיתוח יישומי ווב
קטגוריה:מנועי חיפוש

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.masamedia.co.il/seo-glossaire/meta-tags/ סוגים שונים של תגיות מטא שכדאי להכיר], מתוך אתר מסה מדיה.
כריסטה לודוויג

כריסטה לודוויג (בגרמנית: Christa Ludwig; 16 במרץ 1928 – 24 באפריל 2021) הייתה זמרת מצו-סופרן גרמנייה, שנודעה בהופעותיה באופרה ובשירת לידר. הקריירה שלה החלה בסוף שנות ה-40 של המאה ה-20 ונמשכה עד תחילת שנות ה-90.

==ביוגרפיה==
כריסטה לודוויג נולדה בברלין למשפחה מוזיקלית: אביה, אנטון לודוויג, היה טנור ומנהל אופראי, ואמה הייתה זמרת המצו-סופרן אז'ני בסאלה-לודוויג, ששרה בבית האופרה של אאכן כשהרברט פון קאראיין ניצח שם. מורתה הראשונה של כריסטה לודוויג לשירה הייתה אמה.

לודוויג הופיעה לראשונה בשנת 1946, בגיל 18, בתפקיד אורלובסקי ב"העטלף" של יוהאן שטראוס, בפרנקפורט, שם שרה עד 1952. היא הייתה חברה באופרה של דרמשטאדט משנת 1952 עד 1954, אחר שרה בעונת 5–1954 באופרה הממלכתית של הנובר. היא הצטרפה לאופרה של וינה בשנת 1955, הייתה אחת הזמרות הראשיות שם, התמנתה ל-Kammersängerin בשנת 1962 והופיעה עם הלהקה במשך יותר משלושים שנה. בשנת 1954 הופיעה לראשונה בפסטיבל זלצבורג בתפקיד כרובינו ב"נישואי פיגארו". היא המשיכה להופיע שם בקביעות עד 1981. לודוויג הופיעה לראשונה בתפקיד בראנגנה ב"טריסטן ואיזולדה" בפסטיבל ביירוית בשנת 1966.

בארצות הברית הופיעה לודוויג לראשונה באופרה הלירית של שיקגו בתפקיד דוראבלה ב"כך עושות כולן", בשנת 1959. באותה שנה הופיעה לראשונה במטרופוליטן אופרה בתפקיד כרובינו, ובהמשך חזרה לשם בקביעות עד 1990. הופעתה הראשונה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן הייתה בשנת 1969 בתפקיד אמנריס ב"אאידה".

קולה של לודוויג בגר והוסיף בשלות, והיא הרחיבה את הרפרטואר שלה מתפקידי מצו ליריים לתפקידים דרמטיים. הרפרטואר העצום שלה התרחב והלך עד שהקיף את כרמן, את המרשלין ("אביר הוורד"), את אולריקה ("נשף המסכות"), את ליאונורה של בטהובן ("פידליו"), אוטאביה של מונטוורדי ("הכתרת פופיאה"), דידו (הטרויאנים), קונדרי ("פרסיפאל"), קליטמנסטרה ("אלקטרה") ותפקידים מודרניים משל גוטפריד פון איינם וקרל אורף. היא ניסתה את כוחה לזמן קצר גם ברפרטואר לסופרן, בביצועי ליידי מקבת של ורדי ("מקבת") ואשת צבע הבדים ("האישה ללא צל") של ריכרד שטראוס.

נוסף להופעותיה באופרה, שרה לודוויג בקביעות ברסיטלים של לידר וכסולנית עם תזמורות. ביצועיה לשירים של שוברט, שומאן, ברהמס, הוגו וולף, מאהלר וריכרד שטראוס התקבלו בהערכה רבה. היא שרה גם באך, שאת רוב יצירותיו הווקאליות החשובות ביצעה והקליטה.

משנת 1957 עד 1970 הייתה לודוויג נשואה לזמר הבס-בריטון ואלטר ברי; הזוג הרבה להופיע בצוותא. בשנת 1972 נישאה למנהל הבמה הצרפתי פול-אמיל דאיבר.

בעונת 4–2003 הגישה לודוויג סדרה של רסיטלי פרידה בערים רבות והופיעה בהופעת פרידה במטרופוליטן, בתפקיד פריקה ב"ואלקירות".

נפטרה ב-24 באפריל 2021.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:זמרות מצו סופרן
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:זמרות במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:זמרות אופרה גרמניות
קטגוריה:זוכות פרס גראמי
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:זמרות לידר
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1928
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1928
קטגוריה:גרמניות שנפטרו ב-2021
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2021
ז'יל טראין

ז'יל טראין (בצרפתית: Gilles Tréhin; נולד ב-1972) הוא אמן וסופר צרפתי, יוצר העיר הדמיונית "אורוויל" (Urville). טראין הוא אוטיסט בעל תסמונת סוואנט.

== ביוגרפיה ==
טראין הוא אוטיסט אשר היכולות החברתיות והקוגניטיביות שלו התפתחו בצורה לא טיפוסית. הוא לא דיבר עד שהיה בן שלוש, והמילה הראשונה שלו הייתה "מטוס".

בגיל חמש גילה מספרים ראשוניים ובגיל חמש וחצי החל לצייר. בגיל שש, הרופאים גילו שיש לו איי קיו גבוה והוא מסוגל לפתור משימות מחשב מורכבות. בגיל שמונה הוא סווג כאוטיסט עם אספרגר על ידי רופאים. הוא גם רב לשוני .

אם בדמיונו טראין חי עם בת זוגו, קתרין מואט, בעיירה הדמיונית אורוויל, בני הזוג מתגוררים למעשה בקאן-סור-מר בדרום צרפת.

== אורוויל ==
מאז 1984, ז'יל טראין עבד על עיצוב עיר דמיונית אורוויל. הוא קרא לה בשם זה בהתייחסות לבסיס האנטארקטי דומונט-ד'אורוויל הקרוי על שמו של ז'ול דומון ד'אורוויל. 

ב-2006 כתב טראין ספר המציג את אורוויל את ההיסטוריה, הגאוגרפיה, התרבות והכלכלה של העיר הדמיונית. הספר כולל למעלה מ-300 איורים של מקומות שונים בעיר הדמיונית, שאת כולם צייר טראין עצמו. הוא פיתח עולם דמיוני שלם, אך מחובר למציאות, כדי למקם את הסביבה של אורוויל. העיר ממוקמת גאוגרפית בים התיכון, על אי מול חופי קאן-סור-מר. יש לה גם נתונים דמוגרפיים וב-2006 היו בה כמעט 12 מיליון תושבים. הוא שרטט תוכניות רבות לתכנון העיר לארכיטקטורת המבנים בה . פריסת המבנים היא לרוב סימטרית ומדויקת. לאורוויל יש גורדי שחקים ושכונות עם בתים בודדים ורחובות קניות בסגנונות של המאה <abbr>ה-19</abbr>  ותחילת המאה ה-<abbr>20</abbr> . לאורוויל יש גם היסטוריה המקושרת להיסטוריה המקומית, כמו גם כלכלה הכוללת מגזרים שונים ומתפתחים. לבסוף סיפק טראין לאורוויל מערכת ודמויות פוליטיות.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20060313203613/http://www.jkp.com/catalogue/book.php/isbn/9781843104193 אורוויל - הספר]
* [http://arts.guardian.co.uk/features/story/0,,1754080,00.html כתבה בגארדיאן על ז'יל טראין]
* [https://web.archive.org/web/20070708230840/http://www.wisconsinmedicalsociety.org/savant/gilles.cfm פרופיל של ז'יל טראין] כולל קטעי וידאו, מהאגודה הרפואית של ויסקונסין
* [http://www.channel4.com/fourdocs/film/film-detail.jsp?id=1313 העיר שבראשי] - סרטון וידאו תעודי אודות ז'יל טראין

קטגוריה:אוטיסטים
קטגוריה:סופרים צרפתים
קטגוריה:נכים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1972
בונייר

בונייר וקליין בונייר - מבט מהחלל, מרץ 1996
בונייר (בהולנדית: Bonaire) הוא אי בים הקריבי. האי הוא רשות מוניציפלית של הולנד כחלק מממלכת ארצות השפלה בטריטוריה מעבר לים הידועה גם כהולנד הקריבית. עד שנת 2010 היווה חלק מהאנטילים ההולנדים. שם האי נהגה בהולנדית "בונֶר" ובספרדית "בונאַיירֶה", ואילו בשפת פפיאמנטו הוא נקרא Boneiru (בוֹנֵיירוּ).

==היסטוריה==

==גאוגרפיה==
ארובה (Aruba), בונייר (Bonaire) וקוראסאו (Curaçao) מהווים יחד קבוצת איים הנקראים, על פי שמותיהם המקומיים, "איי ABC".

שטח האי 288 קמ"ר ומתגוררים בו 10,791 תושבים נכון ל-2001. צפיפות האוכלוסין הממוצעת היא 37 תושבים לקמ"ר.

האי קליין בונייר נמצא במרכז חצי הסהר של האי בונייר. שטחו 6 קמ"ר והוא אינו מיושב.

השפה הרשמית באיים היא הולנדית אולם באיים מדברים גם אנגלית, ספרדית ופפיאמנטו.

באי בונייר נמצא שדה התעופה הבינלאומי פלמינגו.

הערים היחידות באי הן קְרָלֶנדֵייק ורינקון.

==כלכלה==
המחצב העיקרי של בונייר הוא מלח, ומחצב זה מיוצא מהאי בעיקר לארצות הברית כ-400 שנה. האי יושב כבר בסוף המאה ה-15 במטרה לכרות את מרבצי המלח שבו, ומתיישבים הולנדים הביאו עבדים רבים לעבוד בבריכות המלח באי.
המחצית הדרומית של האי מכוסה בבריכות להפקת מלח.

סך כל הייצוא של בונייר עמד בשנת 2022 על כ-10 מיליון דולר, מהם 9% מוצרים אורתופדיים, 26% מלח ו-43% דלק מזוקק. עיקר היצוא הוא לבלגיה, הולנד טרינידד-טובאגו ובריטניה. סך היבוא לעומת זאת עומד על כ-824 מיליון דולר, 67% מהם דלק. המדינה הראשית ממנה מייבאת בונייר היא קולומביה (44% מסך כל היבוא).<ref></ref>

==תיירות==
בונייר ידועה באתרי הצלילה הרבים בה, והיא נחשבת לאחד מאתרי הצלילה הטובים בים הקריבי ובעולם כולו. סביב האי שוניות אלמוגים רבות הנגישות מכל חופי האי, וכל החופים הוכרזו כשמירת טבע בשל מספר שוניות האלמוגים והמגוון הרב של בעלי חיים ימיים סביבה.

האי בונייר ידוע גם באוכלוסיית ציפורי הפלמינגו בה ובשמורת חמורי הבר שבו.
בונייר היא אחת מאתרי הצלילה הידועים בעולם.

== גלריה ==
<gallery>
SW_Bonaire.jpg|שוניות האלמוגים
Banded_coral_shrimp.jpg|שוניות האלמוגים
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [http://www.gov.an/ אתר רשמי של ממשלת האנטילים ההולנדיים]
* [http://www.infobonaire.com/ משרד התיירות של האי]
* [https://web.archive.org/web/20060325231639/http://www.infobonaire.com/bim.html סיור וירטואלי באי]

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:איים בים הקריבי
קטגוריה:האנטילים ההולנדיים
קטגוריה:הולנד: איים
קטגוריה:מדינות וטריטוריות דוברות הולנדית
+
המשאיות (אלבום)

המשאיות הוא שמו של אלבומם הראשון והיחיד של להקת המשאיות, "להקת הבת" של משינה. האלבום יצא בשנת 1993 על ידי חברת התקליטים הליקון בהפקת איתן גדרון.

כל השירים באלבום נכתבו והולחנו על ידי הלהקה עצמה, פרט לשיר "הארגז" אשר נכתב והולחן בשיתוף עם גיטריסט משינה, שלומי ברכה. האלבום הציג רוק מלודי וההשפעה של משינה ניכרת לכל אורכו. למרות הגב מלהקת האם, האלבום הושמע מעט ברדיו ופחות משנה לאחר צאתו, הלהקה התפרקה.

==רשימת השירים==
# שר באיטלקית (03:24) 
# אבל תבואי (02:58) 
# ארגז (03:46) 
# המשחק המלוכלך (03:12) 
# רגע שכזה (05:09) 
# W (00:19) 
# Wיפה (03:57) 
# מה אתה עשית? (04:28) 
# מה שאתה רוצה להיות (04:00) 
# אנ'לא יודע כלום (02:47) 
# בתיה (05:08) 
# קפה ותה (04:52)

==קישורים חיצוניים==

* [http://stereo-ve-mono.com/discography?artist=%D7%94%D7%9E%D7%A9%D7%90%D7%99%D7%95%D7%AA המשאיות] באתר "סטריאו ומונו"

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1993
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
מציץ סורי

מָצִיץ סוּרִי (שם מדעי: Podonosma orientalis), הוא עשבוני רב שנתי, הצומח מקירות, סדקי סלעים ומצוקים.

מציץ סורי יוצר גוש מארך, אשר אורכו עד כ-40 סנטימטר. המציץ הסורי מכוסה כולו בשערות זיפניות. חודשי הצמיחה שלו זה מאפריל-נובמבר. צבע הכותרת עדין, והוא נע בין לבן צהבהב לתכלת. לעיתים אפשר לראות צמחים בודדים הפורחים משך כל השנה. משרעת התפוצה של המציץ הסורי היא מזרח ים-תיכונית, ומערב אירנו- טורנית. המציץ הסורי מצוי מאוד בקניונים במדבר יהודה, וניתן למצוא אותו גם בסדקים בכותל המערבי.

הצמח הוא מקור צוף לדבורים. הן מייצרות מן הצוף המתוק דבש.

== לקריאה נוספת ==
* החי והצומח של ארץ ישראל בעריכת עזריה אלון. הוצאת משרד הביטחון - ההוצאה לאור והחברה להגנת הטבע, 1983. כרך 11, עמוד 468.
* נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל. הוצאת כנה ירושלים. 1991. עמוד 538. 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20070311033353/http://www.yagur.com/yagur-net/files/getFile.asp?file=DSCF2740.JPG&ext=jpg תמונה של מציץ סורי] אתר צומת יגור

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1976
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי נעמי פיינברון-דותן
קטגוריה:זיפניים
קטגוריה:ארץ ישראל: זיפניים
קטגוריה:פרחים כחולים בארץ ישראל
אזיאוטרופ

[[איזופרופנול/מים שיווי משקל עם אזאוטרופ]]
אזיאוטרופ (Azeotrope) הוא תערובת של שני מרכיבים (מולקולות) או יותר, שבהרכב ספציפי נמצאים בשיווי משקל תרמודינמי בין האדים לנוזל כך שהרכב הריכוז שווה בשתי הפאזות. מצב זה גורם לכך שלא ניתן לשנות את הרכב הנוזל בנקודת ההרכב האזיאוטרופית על ידי זיקוק רגיל על ידי הרתחה בלבד.

כדי להגיע בכל זאת להפרדה באחוזים גבוהים יותר, כלומר להעשיר את הנוזל למרות האזיאוטרופ, ישנן מספר שיטות שבהן ניתן להיעזר:
*"זיקוק אזיאוטרופי" - הוספת מרכיב שלישי לתמיסה הבינארית ובכך לשנות את יחסי כוחות האינטראקציה הבין מולקולריים ולהוריד את טמפרטורת הרתיחה.
*"זיקוק במיצוי" הוספת מרכיב שלישי לא עריב (מרכיב שאינו מסיס עם תרכובת שרוצים להעשיר אך ממיס בתוכו את התרכובת שמעוניינים להרחיק בעזרת הזיקוק, כך שבכל זמן התרכובת המורחקת מתמוססת במרכיב השלישי על פי קבוע ההתפלגות וממנו מזדקקת החוצה).
*"מיצוי" כאשר ניתן להשתמש במיצוי חוזר או במיצוי בקולונה וכך לעקוף לחלוטין את בעיית האזיאטרופ כיוון שההשפעה הבעייתית של הטמפרטורה נעלמת.
*"זיקוק ממברנלי" שימוש בממברנה כך שאחת התרכובות תעבור והשנייה לא.
*שינוי לחץ כאשר שינוי הלחץ גורם למצב שיווי המשקל להשתנות.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:כימיה פיזיקלית
קטגוריה:תרמודינמיקה 
קטגוריה:כימיה אורגנית
סריג אטומרי

סריג אטומרי הוא מבנה של סריג ענק הבנוי מאטומים הקשורים זה לזה בקשרים קוולנטיים חזקים, והוא מאפיין חומרים אטומריים. בשל חוזקם של הקשרים הללו, כל החומרים האטומריים הם מוצקים בטמפרטורת החדר ומאופיינים בנקודות התכה ורתיחה גבוהות במיוחד. כמו כן, החומרים האטומריים אינם נמסים במים או בממסים אורגניים, והם אינם מוליכים חשמל (למעט גרפיט).

==חומרים אטומריים==
החומרים האטומריים הם מעטים למדי, וישנם רק שני יסודות שמסוגלים להרכיב סריג אטומרי והם פחמן (C) וצורן (Si) הם היחידים שמסוגלים להרכיב סריג אטומרי בגלל שהם האל- מתכות היחידות בטור הרביעי ולכן יש להם אפשרות להתרכב עם עוד ארבעה אטומי פחמן או צורן נוספים וליצור סריג. בנוסף ישנם כמה חומרים תרכובתיים ותערובתיים שבנויים מסריג אטומרי ובהם:
*צורות אלוטרופיות של פחמן: 
**יהלום - כל אטום פחמן מצוי במרכז ארבעון (טטראדר) וקשור לארבעה אטומי פחמן שכנים המצויים בקדקדיו של הארבעון.
**גרפיט - כל אטום פחמן קשור לשלושה אטומי פחמן שכנים. אטומי הפחמן יוצרים שכבות מישוריות, אשר ביניהן מתקיימים קשרי פאי חלשים. אלקטרון הערכיות הרביעי אינו משתתף בקשר, ולכן הוא נייד ומאפשר מוליכות חשמלית.
**גרפן- שכבה דקיקה אחת של אטומי פחמן מסודרים בצורה של כוורת, מוליך חום וחשמל טוב, שקוף, חזק ודחוס.
**ננו-צינורית פחמן- שכבה אחת יחידה של אטומי פחמן מגולגלים לצינור, כאילו גרפן גולגל לגליל. חומר חזק, מוליך חום וחשמל טוב.
*צורן - Si.
*קרביד הצורן - SiC.
*צורן דו-חמצני (סיליקה) - SiO<sub>2</sub>.
*גרמניום - Ge.
*בורון ניטריד BN.
*קרבורונדום - סריג מלאכותי שנוצר במעבדה בחימום לטמפרטורות גבוהות והעברת זרם חשמלי מחול, פחמן וסיליקון. 

==ראו גם==
* קשר קוולנטי
* יהלום
* חומר מולקולרי
* סריג יוני
* סריג מתכתי
==קישורים חיצוניים==

* [https://www.lergo.org/index.html#!/public/lessons/5e9728c66c1627460e62ffe9/intro חומרים אטומריים], באתר לרגו ([https://www.lergo.org/index.html#!/public/lessons/5e9728c66c1627460e62ffe9/intro LerGO])

קטגוריה:תכונות כימיות
קטגוריה:קריסטלוגרפיה
CD8

CD8 (אשכול התמיינות 8, אנגלית: Cluster of Differentiation 8) הוא גליקופרוטאין (חלבון בעל שארים סוכריים) המשמש כקו-רצפטור ל-TCR, ומוצג על פני תאי T צטוטוקסיים.
== מבנה ==
החלבון מורכב משתי שרשראות חלבונים- α ו β שניהם ממשפחת על של אימונוגלובולינים (immunoglobulin superfamily). מולקולת CD8 נקשרת לדמיין 3α של חלבון MHC סוג 1, קשר זה שומר על הקשר שבין תא T ציטוטוקסיים לתא המטרה המיועד להרג או תא מציג אנטיגן מקצועי (בייחוד תא דנדריטי). CD8 נמצא גם על תאים דנדריטיים ועל תאי NK, אם כי הוא פחות נפוץ עליהם.

== תפקיד ==
לזנב הרצפטור הנמצא בתוך הציטופלסמה קשור Cdk, זהו אנזים מזרחן. לאחר קשירה של ה TCR ל MHC מסוג I ולאחר הקשירה של CD8 לאלפא 2 ו ואלפא 3 על ה MHC מופעל האנזים. כאשר Cdk מופעל הוא מזרחן את החלק הנמצא בציטופלסמה של CDR3 וכן את הזנב של zeta (נקרא גם CD247) זירחון של חלק זה ברצפטור הנקרא גם ITAM, גורם להפעלה של ZAP 70. לאחר הזרחון ZAP 70 עובר אקטיבציה והוא מצידו מוביל לזרחון של מספר מולקולות בהם PLC ו small G protein שיובילו בסופו של דבר לאקטיבציה של התא ולסינתזה של מולקולות שיגרמו להרג של התא הפגוע. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חלבונים
קטגוריה:מערכת החיסון
שמיניית ווקאל

שמיניית ווקאל היא חלוצת שירת הא-קפלה המודרנית בישראל. השמינייה הוקמה בשנת 1985 על ידי רפי זליג לפי מודל הסווינגל סינגרס – ארבעה גברים וארבע נשים (שניים בכל קול: סופרן, אלט, טנור ובס). 

== רפרטואר ==
השמינייה שרה רפרטואר מרתק ומגוון, המורכב ברובו מעיבודים מקוריים שכתבו חברי השמינייה ומתפרש על סגנונות רבים – מוזיקה קלאסית, ג'אז, שירי נשמה, שירי עם, מוזיקה דתית, רוק, פופ, בלוז, סלסה, סמבה ועוד. לחלק מהקטעים מצורף טקסט הומוריסטי בעברית.

==הופעות==
 
השמינייה שיתפה פעולה עם מלחינים כגון סשה ארגוב ויוני רכטר, ועם כותבים כגון אהוד מנור ועלי מוהר. 

ווקאל מרבה להופיע בישראל ומחוצה לה. בין השאר הופיעה עם התזמורת הפילהרמונית, התזמורת הקאמרית הישראלית וסימפונט רעננה. בשנים האחרונות השתתפה השמינייה בתוכנית הרדיו "אתנחתא", בתוכנית הטלוויזיה "אינטרמצו עם אריה ורדי", בסדרות הקונצרטים המוסברים של אסתרית בלצן, בסדרות הקונצרטים של גיל שוחט ובפסטיבל ישראל. 

השמינייה הופיעה ברחבי הארץ עם אנסמבל הסלסה האירופאי NUEVA MANTECA ביצירה "רקוויאם לעולם", במסגרת הסדרה "ג'אז חם". השמינייה הופיעה בפסטיבל האנימציה אנימיקס בסינמטק תל אביב ובתוכנית משותפת עם אלון אולארצ'יק. בימים אלה שוקדת השמינייה על הפקת אלבום משירי הביטלס ואלבום מהתוכנית "ניגון מהלב". 

== שירה בסרטים ==
ווקאל שרה דרך קבע את תפקידי המקהלה בדיבובים העבריים של סרטי וולט דיסני ודרימוורקס. 

== ההרכב ==

===חברי ההרכב כיום===
*רונית כץ (סופרן ומנהלת השמינייה)
*מיכל סנש-אלקן (סופרן)
*יסמין גמליאל (אלט)
*אורלי מזור-יובל (אלט)
*רון גנג (טנור)
*ארז טל (טנור ומנהל מוזיקלי)
*עידן ששון (בריטון)
*דורון דר (בס)
*

=== חברי ההרכב המקורי ===
*רונית כץ (סופרן)
*דבורי בורשטיין (סופרן)
*יעל ארז (אלט)
*ורדה זליג (אלט)
*חירם אמיר (טנור)
*ניק איוטו (טנור)
*רפי זליג (בס)
*ברק עודד(בס)

== דיסקוגרפיה ==

* ווקאל<ref></ref>
* ווקאל 2
* שירי לוחמים
* בראשית
* טרינגל
* ווקאל 2000
* האוסף
* מיסה קריולה
* קלאסיקה ישראלית
* רדיו בלהבלה

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.8vocal.com/ שמיניית ווקאל - סיפורה של להקה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:להקות א-קפלה ישראליות
אוביידו

אוביידו (אסטורית: Uviéu, ספרדית: Oviedo, לטינית: Ovetus) היא עיר הבירה של הקהילה האוטונומית אסטוריאס בצפון ספרד.

קתדרלת סן סלבדור

==היסטוריה==
בשנת 761 הקימו הנזירים מקסימו ופרומסטנו את העיר על גבעה במרכז אסטוריאס. ההתיישבות במקום החלה לאחר בניית כנסייה קטנה שהוקדשה לקדוש ויסנטה.

המלך פרולה הראשון, הרביעי בשושלת מלכי אסטוריאס, היה הפטרון הראשון של העיר ובנה בה ארמון וכנסייה. למרות זאת, חייבת אוביידו לאלפונסו השני (791-842) את הפיכתה לעיר בירה ולמושב המלוכה. הוא העביר לעיר את בית המשפט מפרביה, סלל את הדרך לסנטיאגו דה קומפוסטלה ובנה בה את קתדרלת סן סלבדור.

בתקופה זו הפכה העיר למרכז אדריכלות מקורית ומיוחדת; מין שילוב של אדריכלות גותית, רומאית ונורדית, שהגיעה לשיא תפוצתה בתקופת שלטונו של רמירו הראשון. רמירו היה הפטרון של פרויקטים מיוחדים רבים, שכיום הפכו לסמליה של אוביידו.

העברת חצר המלוכה ללאון לאחר מותו של אלפונסו השלישי, מלך אסטוריאס הפחיתה את חשיבות העיר, עיקר חשיבותה היה בשימור שאריות הקתדרלה ולצליינים שעברו בה לביקור בקתדרלה בדרך לסנטיאגו דה קומפוסטלה. בימי הביניים אוביידו התפתחה וחומותיה נבנו. בערב חג המולד בשנת 1512 פרצה בה שרפה שהרסה חלקים נרחבים מהעיר. במאה ה-16 נבנה מוביל המים המרכזי של העיר.

במאה ה-17 ייסד פרננדו דה ולדז סאלאס את אוניברסיטת אוביידו בתור מכללה לאמנויות, וכתוצאה מכך התרחבה העיר רבות. במאות הבאות המשיכה העיר להתרחב; במאה ה-18 נבנו בה ארמונות, במאה ה-19 גדלה בה התעשייה והחלו להיבנות הפרברים. במאה ה-20 התפתחה אוביידו מסחרית ומנהלית.

==אתרים==
*קתדרלת סן סלבדור שנבנתה ב-1388 על שרידי הקתדרלה הקודמת מהמאה השמינית.
*קמרה סנטה דה אוביידו, משנת 802. נמצא בתוך הקתדרלה. מוכר כאתר מורשת עולמית.
*היכל סנטה מריה דל נרנקו, מהמאה התשיעית. ביתן ציד שבנה המלך רמירו הראשון. אתר מורשת עולמית.
*סן מיגל דה לילו, כנסייה קטנה מהמאה התשיעית. אתר מורשת עולמית.
*בזיליקת סן חוליאן דה לוס פרדוס. אתר מורשת עולמית.
*לה פונקלדה, מהמאה התשיעית. אתר מורשת עולמית.
*אוניברסיטת אוביידו שנבנתה ב-1604 ונחנכה ב-21 בספטמבר 1608.
*בניין העירייה (קסה קונסיסטוריאל), משנת 1662.
*קפלת לה בלסקידה, מהמאה ה-13. מוקדשת לבתולת התקווה.

==ספורט==
קבוצת הכדורגל של העיר היא ריאל אוביידו. קבוצת הכדורסל היא "דומו רזידנקאל אוביידו".

קבוצת הכדורגל ריאל אוביידו שיחקה שנים רבות מאוד בליגה הספרדית הראשונה אך בתחילת שנות האלפיים הידרדרה הקבוצה במורד הליגות עד הליגה הרביעית בספרד, כיום הקבוצה משחקת בליגה הספרדית השנייה.

אוביידו היא מקום הולדתו של נהג המרוצים פרננדו אלונסו, אשר זכה בעבר באליפות הפורמולה 1 עם קבוצת רנו, אשר צבעיה מתאימים לצבעי דגל העיר, כחול וצהוב.

== תרבות ==
* העיר משמשת כאחד האתרים המרכזיים בסרט ויקי קריסטינה ברצלונה של וודי אלן.

==ערים תאומות==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ayto-oviedo.es/ אתר העיר הרשמי]
* [https://web.archive.org/web/20081214223352/http://sugiero.blogspot.com/2006/03/oviedo-piece-of-el-paraso-natural.html תמונות מאוביידו]
* [http://www.uniovi.es/ אוניברסיטת אוביידו]
* 

*
קטגוריה:ספרד: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:אסטוריאס: ערים
קטגוריה:קהילות אוטונומיות של ספרד: ערי בירה
אבא קונסטנטין שפירא

אַבָּ"א (אָשֵׁר בֶּן אֵלִיָּהוּ) קוֹנְסְטַנְטִין אָלֶכְּסַנְדְרוֹבִיץ' שַׁפִּירָא (היגוי: שפירוֹ; ברוסית: Константин Александрович Шапиро; 1839 – 1900) היה צלם ומשורר עברי רוסי יהודי מומר.

== קורות חיים ==
נולד בגרודנו שבאימפריה הרוסית. קיבל השכלה תורנית. בבית המדרש התחבר עם אברהם שלום פרידברג, חברות שהחזיקה מעמד עד מותו. שפירא התוודע לספרות חולין וניסה לכתוב שירה. אביו שגילה זאת הענישו בחומרה, ולכן ברח מהבית, עזב את מנהגי הדת והפך למשכיל. לצורך פרנסה למד צילום, שהה זמן מה בווינה, וכששמע על משרת צלם בסנקט פטרבורג, מיהר לשם, אולם עד שהגיע המשרה אוישה. לאחר תקופה שבה היה מובטל התקבל לעבודה אצל צלם יהודי, וכעבור כשנתיים שבהן התפרסם, הפך לצלם עצמאי. במהלך התקופה, כאשר חלה וחשש שקצו קרב, המיר בהשפעת בת-זוגו הנוצרייה את דתו, אולם שמר על קשר עם היהדות והיהודים, ובביתו התארחו סופרים ואנשי רוח רוסים ויהודים.

נולדו לו שני בנים שהוטבלו בינקותם. נפטר בסנקט פטרבורג ונקבר כנוצרי בכפר שממנו באה אשתו. הוריש חלק ניכר מרכושו לטובת "הוועד האודסאי", שתמך במושבות העלייה הראשונה.

שיריו שייכים לזרם "שירת חיבת ציון" הציוני, שירה עברית הממוקמת בין "ההשכלה" ו"התחייה".

משיריו הידועים: "בשדמות בית לחם" ו"קבר רחל" (על רחל אמנו).

== לקריאה נוספת ==
* ק"א שפירא, שירים נבחרים; עם תמונתו ומאמר ע"ד תולדותיו וערכו הספרותי מאת יעקב פיכמאן, ורשה: תושיה, תרע"א 1911.
* חיים תורן, 'אבא קונסטנטין שפירא: מונוגרפיה', מאזנים יז (תש"ד), 143–151.
* אלחנן אינדלמן, 'הדמות הטראגית של המשורר העברי קונסטאנטין אבא שפירא (לרגל מלאת מאה שנים לפרסום שיריו הראשונים)', הדאר נו (תשל"ז 1977), 214–215.
* שלמה הראל, 'על יסוד ה"חזרה (בתשובה)" כעקרון סטרוקטורלי וכתבנית אידאית ב"מחזיונות בת עמי" לק"א שפירא', מחקרי ירושלים בספרות עברית ו (תשמ"ד), 47–60. 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* ישורון קשת, [https://library.osu.edu/projects/hebrew-lexicon/99995-files/99995105/99995105-243-244/99995105-243-244.pdf#page=204 על קונסטאנטין א. שפירא], מולד ו (תשל"ה), 503–505
* 
* [http://www.photographer.ru/resources/names/photographers/191.htm קונסטנטין אלכסנדרוביץ' שפירא], באתר Photographer.ru 
* [https://web.archive.org/web/20171201031050/http://mooma.mako.co.il/Discs.asp?ArtistID=2134&AlbumID=40756 בשדמות בית לחם] בביצוע יהורם גאון, באתר MOOMA
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גרודנו: אישים
קטגוריה:יהודים מומרים רוסים
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:ראשוני הציונות
קטגוריה:משכילי רוסיה
קטגוריה:סופרי תקופת התחייה
קטגוריה:צלמים יהודים רוסים
קטגוריה:משוררים יהודים רוסים
קטגוריה:סופרים יהודים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1839
קטגוריה:נפטרים ב-1900
קטגוריה:מתנצרים
י"ב בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ב חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת.

==חגים ומועדים==
* יום הזיכרון ליצחק רבין

==אירועים היסטוריים==
[[תמונת פגישת הרצל עם קיסר גרמניה|שמאל|]]
* ה'מ"ו – עלילת דם במינכן, יהודים רבים נרצחו על קידוש השם
* ה'נ"ט – יהודי היילברון נרצחו בטבח כחלק מפרעות רינדפלייש
* ה'תרנ"ט – בנימין זאב הרצל, "חוזה המדינה", ביקר בירושלים ונפגש עם הקיסר הגרמני וילהלם השני ליד מקוה ישראל, במטרה לקדם את רעיון "ארץ ישראל ליהודים"
* ה'תשי"ב – חברת האוטובוסים אגד מוקמת ממספר חברות תחבורה
* ה'תש"ן – איחוד גרמניה: נפילת חומת ברלין 
* ה'תשנ"ו – נרצח ראש ממשלת ישראל, יצחק רבין
יצחק רבין
* ה'תשס"ד – חשיפת "פרשת רמדיה": משרד הבריאות מודיע כי הגורם לתחלואה הקשה והמסתורית של תינוקות ברחבי הארץ הוא מחסור בתיאמין (ויטמין B<sub>1</sub>) בתחליף החלב הצמחי של חברת רמדיה

==נולדו==
* ה'תר"ד – חיים פרס, חוקר הלשון העברית וממחיי השפה, עורך כתב העת הירושלמי שערי ציון. (נפטר בכ"ט באדר א' ה'תרנ"ד)
* ה'תרל"א – לורד הרברט לואיס סמואל, הנציב העליון הראשון של בריטניה בארץ ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ג)
* ה'תרע"ה – רבי משה טייטלבוים, האדמו"ר של חסידות סאטמר (נפטר ב-ה'תשס"ו)
* ה'תרמ"א – זאב ז'בוטינסקי, ראש בית"ר מצביא האצ"ל ונשיא הצה"ר (נפטר ב-ה'ת"ש)
* ה'תשט"ז – ביל גייטס, יזם אמריקאי שנחשב לאדם העשיר בעולם
* ה'תשי"ב – פיני גרשון, כדורסלן ומאמן כדורסל ישראלי

==נפטרו==
* ה'תקמ"ט – רבי זאב וולף קיציס ממז'יבוז', תלמיד הבעל שם טוב.
* ה'תרכ"ו – רבי נחום לעווי משאדיק, רב בשאדיק שבפולין וראש כולל פולין בירושלים.
* ה'תרל"ה – אברהם גייגר, ממייסדי היהדות הרפורמית ואבות חכמת ישראל, ראש בית המדרש הגבוה למדעי היהדות. (נולד בכ' באייר ה'תק"ע)
* ה'תרע"ג – יואל משה סלומון, שד"ר ועיתונאי בן היישוב הישן, ממובילי היציאה מן החומות וממייסדי נחלת שבעה ופתח תקווה. (נולד בי"ח באדר ה'תקצ"ח)
* ה'תשנ"ב – הרב יהודה צדקה, ראש ישיבת פורת יוסף ורב בולט במגזר החרדי-ספרדי, ממקימי רשת החינוך מעיין החינוך התורני. (נולד ב-ה'תר"ע)
* ה'תשנ"ו – נרצח יצחק רבין, ראש ממשלת ישראל והרמטכ"ל השביעי של צבא ההגנה לישראל. (נולד בא' באדר ה'תרפ"ב)
* ה'תשע"ב – שמואל בן ארצי, סופר, משורר ואיש חינוך, אביה של אשת ראש ממשלת ישראל שרה נתניהו וחמיו של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. (נולד בי"ד בטבת ה'תרע"ה)

----
* י"א בחשוון – י"ג בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב12
י12
י' באייר

==חגים ואירועים החלים ביום זה==
[[שלט רחוב המאזכר את י' באייר, כיום הפטירה של עלי הכהן. השלט ניצב בשילה, המקום בו הוא פעל ונפטר]]

* היום העשרים וחמישה של ספירת העומר
* על פי מגילת תענית בתרא והשולחן ערוך, ראוי להתענות, מפני שלוש צרות: "מת עלי, ושני בניו, ונשבה ארון ה' "
* יום הרצל

==אירועים היסטוריים ביום זה==
* על פי המסורת, תבוסת ישראל בקרב אבן העזר. בקרב זה נהרגו "שלושים אלף רגלי", בהם חפני ופינחס, שני בני עלי הכהן, ונשבה ארון הברית על ידי הפלשתים. בהיוודע לעלי הכהן גודל האסון, נפל מכיסאו, שבר את מפרקתו ומת.
** הרב שמואל קרויזר-ירושלמי קבע שתאריך זה הוא גם יום חורבן משכן שילה.
** לציון אירועים אלה, מתקיים (מאז שנת ה'תשע"ה), כנס לימוד תורה בשילה. כמו כן, מתקיים הילולה בציון קברו של עלי הכהן, סמוך לשילה הקדומה.
* ה'תש"ח – מלחמת העצמאות – כוח פלמ"ח בפיקוד דוד אלעזר פורץ לרובע היהודי בירושלים דרך שער ציון.

==נולדו==
* ה'תר"ך – בנימין זאב הרצל, חוזה המדינה ומייסד הציונות (נפטר בה'תרס"ד)
* ה'תרכ"ד – נתן בירנבוים, הוגה דעות יהודי אוסטרי (נפטר בה'תרצ"ז)
* ה'תרל"ד – רבי בנציון הלברשטאם, האדמו"ר השני מבאבוב ומקים רשת ישיבות עץ חיים בגליציה.
* ה'תש"ט – בילי ג'ואל, מוזיקאי וזמר אמריקאי ממוצא יהודי
* ה'תשי"ב – משה גפני, יו"ר סיעת דגל התורה וח"כ.

==נפטרו==
* עלי הכהן ושני בניו ()
* ד'תתס"ג – הרי"ף (רבי יצחק אלפסי), ראש ישיבה בצפון אפריקה ובספרד ומגדולי פוסקי ההלכה הראשונים, נודע בשל חיבורו הלכות רב אלפס. (נולד בד'תשע"ג)
* ה'תמ"א – רבי משה בן אברהם מגזע צבי, מחבר "תפארת למשה".
* ה'תקנ"ב – רבי יוסף תאומים, מחבר "פרי מגדים" על ה"שולחן ערוך"
* ה'תקע"ד – אליקים בן אברהם, רב, פילוסוף ומקובל יהודי־אנגלי
* ה'תרל"ד – רבי יצחק יהודה יחיאל ספרין, האדמו"ר מקומרנא
* ה'תרמ"ב – רבי דוד טברסקי מטולנה, אבי חסידות טולנה.
* ה'תרע"ו – שלום עליכם, מגדולי הסופרים ביידיש
* ה'תרפ"ה – הרב יהודה ליב גורדין, הגאון מלומז'ה
* ה'תש"ד – יצחק קצנלסון, משורר בלארוסי יהודי, נרצח באושוויץ
* ה'תש"ה – הרב צבי הירש הורוביץ, רב בדרזדן שבגרמניה ומחוקרי התלמוד ירושלמי (נולד ב-ה'תרל"ב)
* ה'תשכ"ה – הרב יצחק אייזיק קרסילשציקוב, מחבר הפירוש "תבונה" על תלמוד ירושלמי
* ה'תשס"ד – שמעון אבן, מחלוצי מדעי המחשב בישראל
* ה'תשס"ה – בתיה גור, סופרת ישראלית (נולדה ב-ה'תש"ז)
* ה'תשע"ח – הרב חיים ישעיהו הדרי, ראש הישיבה הראשון של ישיבת הכותל במשך למעלה משלושים שנה ולאחר מכן כיהן כנשיא הישיבה (נולד ב-ה'תרצ"ד)
----
* ט' באייר – י"א באייר
* אייר

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

ח10
י10
עבקנה

עבקנה (שם מדעי: Arundo) הוא סוג במשפחת הדגניים.

== מאפיינים ושימוש ==
העבקנה הוא עשבוני רב שנתי גבוה, גבעוליו ארוכים – עד כ־8 מטרים, חלולים, קשים וגמישים, בדרך כלל אינם מסתעפים. הגבעול מחולק לפרקים ארוכים – כ־50 ס"מ. עובי הגבעולים 3–5 ס"מ. העלים ארוכים מאוד, רחבים בבסיסם, ומשם צרים והולכים בהדרגה. סידורם דו צדדי סימטרי, והם צומחים כלפי מעלה ולא נופלים לצדדים. בין יוני לדצמבר, בקצות הגבעולים צומחת תפרחת בצורת מכבד, אורכו כ־50 ס"מ, רוחבה כ־10 ס"מ. הזרעים מכוסים במוצים שעירים, ומופצים על ידי הרוח. שורשי העבקנה בנויים מפרקים קצרים ומעובים, והם עקומים ומפותלים.

מגבעולי העבקנה הקשיחים מיוצרים עלים, המהווים חלק חשוב ברוב כלי הנגינה ממשפחת כלי הנשיפה מעץ, ביניהם סקסופון, קלרינט, אבוב, בסון וחמת חלילים.

== תפוצה ==
תפוצתו של העבקנה כלל עולמית, והוא מצוי בסמוך למקווי מים. העבקנה רגיש יחסית להצפה, ולכן אין הוא צומח על גדות נחלים המוצפות לעיתים קרובות כמו הקנה, אלא בריחוק מהאזור המוצף.

=== מינים בישראל ===
* עבקנה שכיח (A. donax), נפוץ בנחלי רמת הגולן, בקעת הירדן ומדבר יהודה.
* עבקנה נדיר (A. pliniana), הנפוץ באזור השרון.

==קישורים חיצוניים==

200px

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:דגניים
סמל קריית הוותיקן

סמל קריית הוותיקן הוא מגן אדום, שעליו שני מפתחות המונחים בצורת צלב אלכסוני (סאלטייר), ומעליהם כתר. הסמל משמש את האפיפיור, את הקוריה ואת קריית הוותיקן.

המפתחות מסמלים את פטרוס עליו אמר ישו שהוא "המפתח לגן עדן". צבעי המפתחות - האחד זהב והשני כסף מסמלים את הכוח שניתן לכנסייה הנוצרית לקרב ולהרחיק. הכתר האפיפיורי (הטיארה) מסמל את שלושת תפקידי האפיפיור:
* הרועה הראשי של צאן מרעיתו - הקהילה הנוצרית.
* המורה העליון של עיקרי הדת הנוצרית.
* כהן הדת העליון של הכנסייה הנוצרית.

הצלב המוזהב בראש הכתר מסמל את הצליבה של ישו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קריית הוותיקן: סמלים לאומיים
ותיקן

ותיקן
לקסיגרמה

בבלשנות, לקסיגרמה הוא מונח מקביל למונח לקסמה, אך בעוד לקסמה משמש בתיאור שפות טבעיות, המונח לקסיגרמה משמש בתיאור סוג מסוים של שפות מתוכננות. שני המונחים הללו קרובים למונח מילה.

לקסיגרמה היא בעצם סוג של לוגוגרמה. מדובר בסמל המייצג מושג לשוני כלשהו, שבשפה מדוברת היה מבוטא באמצעות מילה. בעוד לוגוגרמות עשויות להיות איקוניות, כלומר לשקף את המושג בצורה גרפית, לקסיגרמות הן תמיד שרירותיות, ולעולם אינן איקוניות. מבחינה זאת לקסיגרמות דומות מאוד למילים בשפה מדוברת, או בכתב אלפביתי - כשם שאין קשר חזותי או קולי בין מילה לבין המושג שהיא מייצגת (ברוב המקרים מדובר ברצף צלילים או שרטוטים שאינם דומים לעצם או למושג שהם מתייחסים אליו), כך אין קשר חזותי בין הלקסיגרמה למושג שהיא מייצגת. לקסיגרמות הן תמיד סמלים חזותיים - שרטוט או תמונה - ואין להן ביטוי קולי.

שפת לקסיגרמות פותחה באוניברסיטה של ג'ורג'יה (Georgia State University) בארצות הברית, כשפה מתוכננת (חיקוי של שפה טבעית). המטרה הייתה ליצור שפה שתוכל לשמש שימפנזים ננסיים (בונובו) - קוף אדם, שדומה מאוד לבן אדם, אך אינו מסוגל להפיק קולות האופייניים לשפה אנושית. השפה פותחה במסגרת ניסוי בלשני שבו ניסו ללמד שימפנזים ננסיים לדבר באמצעות מקלדת שעל כל מקש שלה הוטבעה לקסיגרמה. הקשה על מקש שעליו מוטבעת לקסיגרמה מקביל להגיית מילה בשפה מדוברת. סדר ההקשות כפוף לחוקים תחביריים הדומים לחוקי התחביר הקובעים את אופן צירוף המילים למשפטים בשפות המדוברות.

==ראו גם==
* לוגוגרמה
* אידאוגרמה
* מילה (בלשנות)
* מורפמה
* גרפמה
* ניסויים בלשניים בקופי אדם
* קנזי
* שפה מתוכננת

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.iowagreatapes.org/bonobo/language/ שפת הלקסיגרמות של אוניברסיטת ג'ורג'יה]

קטגוריה:בלשנות
אלוגרפט

אלוגרפט הוא רקמת תאים או איבר מושתלים שנלקחו מתורם מאותו המין, אך שאינו קשור גנטית לנתרם. ברובן המוחלט של השתלות איברים ורקמות נעשה שימוש באלוגרפטים. 

רקמת תאים או איבר מושתלים שנלקחו מגוף הזהה לחלוטין מבחינה גנטית לזה של הנתרם נקראים איזוגרפט. השתלה של רקמה ממקום אחד לאחר באותו הגוף, כמו השתלת עור, נקראת אוטוגרפט. איבר מושתל הנלקח מתורם ממין אחר נקרא השתלה שלא מבן-מינו או קסנוגרפט.

אלוגרפטים וקסנוגרפטים יזוהו על ידי מערכת החיסון של הנתרם כגופים זרים ולכן יותקפו על ידה בתהליך הנקרא דחייה. תהליך זה אינו מתרחש באוטוגרפטים ואיזוגרפטים למרות שבהשתלות שבין תאומים זהים נעשה שימוש בחומרים המדכאים את מערכת החיסון למקרה שאין התאמה גנטית מוחלטת ביניהם.

==ראו גם==
*השתלת איברים
*השתלה שלא מבן-מינו

קטגוריה:השתלת איברים
דגל קווינסלנד

דגל קווינסלנד הוא הדגל הרשמי של מדינת קווינסלנד שבאוסטרליה. הדגל עוצב על ידי ויליאם המאנט (William Hemmant), מזכיר המושבה ומנהל אוצר המושבה בשנת 1876, ואומץ על ידי ממשלת המושבה באותה שנה. 

הדגל הוא נס כחול שבמרכזו עיגול לבן שעליו צלב מלטה ובמרכזו כתר קיסרי.

==דגלים קודמים==
הדגל הראשון של קווינסלנד אומץ בשנת 1870 דגל זה היה נס כחול בריטי שעליו פרופיל המלכה ויקטוריה על עיגול כחול וסביבה המילה "Queensland" באותיות מוזהבות על קלף לבן.

בשנת 1876 אימצה המדינה דגל אחר - מאחר שהיה קושי עם ציור הדגל הקודם. במקום פרופיל המלכה הוחלט להציב על עיגול כחול את הכתר הקיסרי של המלכה. הכתר הוחלף עם עלייתו של אדוארד השביעי לשלטון, בכתר בית טיודור, וגווני צלב מלטה שבראש הכתר שונו מכחול לתכלת.

הכתר הנוכחי שמצוי בסמל משנת 1953 מתבסס על כתר אדוארד הקדוש. הכתר הקיסרי הוחלף בכתר המלכותי לבקשת המלכה אליזבת השנייה.

==ראו גם==
* דגל אוסטרליה
* סמל קווינסלנד
* דגלי אוסטרליה

==קישורים חיצוניים==

*
* [http://www.ausflag.com.au/queensland.asp קווינסלנד] באתר Ausflag 
* 

קטגוריה:קווינסלנד: סמלים לאומיים
קווינסלנד

קווינסלנד

קווינסלנד
קווינסלנד
צלב מלטה

צלב מלטה
צלב מלטה או צלב מלטזי שימש כסמלם של האבירים ההוספיטלרים, הידועים גם כאבירי מלטה, על שם האי בו שוכן המסדר מאז המאה ה-16.
זהו צלב בן שמונה קצוות, וצורתו מורכבת מארבע אותיות V, שכל אחת פונה לכיוון אחר והן מחוברות בבסיסן.

שמונת הקצוות מסמלים את התכונות הנדרשות מהאביר:
* נאמנות
* צדיקות
* כנות
* אומץ
* כבוד ותהילה
* בוז למוות
* עזרה לעני ולחולה
* כבוד לכנסייה.

צלב זה משמש כסמל מסדר יוחנן הקדוש ומסדר הריבוני הצבאי של מלטה. כמו כן הוא מופיע בסמל מדינת קווינסלנד שבאוסטרליה, משמש כסמל מסדר האמבט הבריטי, מהווה את הבסיס לצלב ויקטוריה ומופיע על דגל ואליס ופוטונה.
משמש גם כסמל של חברת השעונים השווייצרית היוקרתית וושרון קונסטנטין.
צלב זה נחשב לאחד מסמליה הלאומיים של מלטה.

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20051102013018/http://www2.prestel.co.uk/church/oosj/cross.htm היסטוריה של צלב מלטה]
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מלטה
קטגוריה:מלטה: סמלים לאומיים
לחם משנה

שתי חלות לשבת מכוסות במפית.
לֶחֶם מִשְׁנֶה ביהדות הוא חיוב לברך על שני כיכרות לחם או חלות בכל אחת מסעודות שבת או יום טוב. מקור השם "לחם משנה" הוא על פי האמור בפרשת המן שהוא גם מקור הדין: 

==טעם הדין==
בתלמוד למדו דין זה מהמסופר בתורה בפרשת בשלח (טז, כב-כז) על ירידת המן בשעה שבני ישראל נדדו במדבר לאחר יציאת מצרים: בכל יום חול היה המן יורד בכמות המספיקה ליום אחד, אך ביום שישי ירדה מנה כפולה, גם בעבור יום השבת בו לא ירד המן. כזכר לעניין זה, תיקנו לברך בשבת על שתי חלות. מקור השם הוא מהפסוק: 

לפי גרסה אחת של המכילתא<ref>מכילתא פרשת בשלח</ref>, דין זה תקף גם בסעודות יום טוב, היות שבדומה לשבת גם ביום טוב לא ירד המן, בעוד בערב יום טוב ירדה מנה כפולה. תוספות<ref>פסחים דף קט"ז ע"א, ביצה דף ב' ע"ב</ref> הביאו גרסה אחרת באותו מדרש שטען הפוך.

גם נשים חייבות בלחם משנה, אף שזו מצוות עשה שהזמן גרמא, היות שנשים חייבות בכל דיני השבת כגברים.<ref>ערוך השולחן או"ח רעד</ref>

על פי הקבלה<ref>זוהר חלק ג דף רמד,ב</ref> הבוצע הזכר, מסמל את יעקב אבינו, ושני הלחמים מיצגים את נשותיו רחל ולאה.

==דינים ומנהגים נוספים==
לכתחילה יש להעדיף שהלחמים ל'לחם משנה' יהיו שלמים, אך כעדיפות שנייה ניתן לחבר חצאי לחם באופן כל שהוא (לדוגמה, באמצעות קיסם), או לברך על לחם פרוס סגור בשקית (או קפוא). בדיעבד כאשר אין בנמצא גם לחם פרוס וכדומה ניתן לקיים דין זה גם באמצעות שתי פרוסות.

===כיסוי החלות בשעת הקידוש===

את הלחם לסעודת שבת נהוג לכסות במפה קטנה המיועדת לכך בזמן הקידוש. במקורו של המנהג עומד הדין שנאמר בתלמוד (פסחים ק ב) "אין מביאין את השולחן אלא אם כן קידש, ואם הביא, פורס מפה ומקדש". דין זה מתבסס על המציאות בעבר, בה היה שולחן קטן ונייד לפני כל אחד מהסועדים. אולם כבר כתבו התוספות כי בימינו שהשולחנות כבדים, נוהגים תמיד לפרוס מפה על החלות ולקדש. ואמנם כך דעת רוב הפוסקים להלכה. עם זאת, הגר"א כנאמן לדברי התלמוד היה נוהג שלא להביא את הלחם לשולחן עד אחרי קידוש, וכך נהגו ההולכים לדרכו.

בדברי הפרשנים ישנן שלש סיבות לדין זה של כיסוי החלה:
* ישנה קדימות ללחם על פני יין, אך הקידוש נערך לרוב דווקא על יין. לכן נהוג לכסות את החלות.
* זכר למן שכוסה בשכבת טל מלמטה ושכבת טל מלמעלה.
* "כי היכי דתיתי סעודתא ליקרא דשבתא"(= כדי שתבוא הסעודה לכבוד השבת) (שאילתות דרב אחאי).

===בציעת החלות===
מברכים על החלות את ברכת המוציא כשהם שלמות. נוהגים להחזיק את החלות ביד בשעת הברכה. בדרך כלל נהוג לבצוע רק אחת מהחלות, אך יש הנוהגים לבצוע את שתי החלות. יש הנוהגים (על פי הקבלה) לבצוע בסעודת ליל שבת את החלה התחתונה, ובסעודת יום השבת וכן בסעודות יום טוב את העליונה. מנהג נוסף הוא לברך על 12 חלות (מנהג על פי הקבלה).

===טיבול במלח===
אחרי הקידוש ונטילת הידיים מתבלים את הפת במעט מלח כדי שלא תהיה תפלה, וכן לזכר הקרבנות בבית המקדש בהם נאמר "על כל קורבנך תקריב מלח", ומחלקים לכל אחד מבני הבית מן הלחם. יש הנוהגים בתקופה שבין ראש השנה עד הושענא רבה לטבול הלחם בדבש במקום מלח, כסגולה לשנה מתוקה.

==קישורים חיצוניים==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:סעודות שבת
קטגוריה:מנהגים יהודיים: חגים
קטגוריה:אכילה ושתייה ביהדות
קטגוריה:מנהגי שבת