אנגלוס נובוס

"אנגלוס נובוס" (בלטינית Angelus Novus, "מלאך חדש") הוא שמו של ציור מאת הצייר פאול קלה, אשר נתן השראה למסה המפורסמת של ולטר בנימין "תזות על מושג ההיסטוריה".

==היסטוריה==
קלה יצר את הציור בשנת 1920, בטכניקה מעורבת הכוללת צבעי שמן בהעברה וצבעי מים על נייר.

בשנת 1921 נרכש הציור על ידי פילוסוף התרבות היהודי-גרמני ולטר בנימין. הציור היה תלוי בביתו וליווה את כתיבתו של בנימין לאורך השנים; הוא התייחס אליו במקומות שונים בכתביו, הבולט בהם הוא התזה "על מושג ההיסטוריה" שפרסם זמן קצר לפני מותו. בשנת 1932 ציווה בנימין את הציור לידיד נעוריו, חוקר הקבלה פרופ' גרשום שלום. עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה ב-1933 ברח בנימין ונטש את הציור, ורק שנתיים לאחר מכן הצליחה ידידה להעביר את הציור אליו לפריז. בשנת 1939 ניסה לשווא למכור את הציור, שהיה רכושו היחיד, כדי לממן נסיעה לארצות הברית. בשנת 1940, בטרם יצא למסע המנוסה שלו מפני הנאצים, ארז בנימין את הציור במזוודה והפקיד אותו אצל הפילוסוף ז'ורז' בטאיי, שהסתיר אותו בספרייה הלאומית של צרפת. לאחר המלחמה נשלח הציור לגרשום שלום והוצג בביתו בירושלים. לאחר פטירתו מסרה אותו אלמנתו, פניה שלום, למוזיאון ישראל, שם הוא מוחזק כיום.<ref>טוביה ריבנר כותב באוטוביוגרפיה שלו: "כאשר הוצאתי בספרית פועלים סדרה קטנה של כתבים לאסתטיקה בשם 'טעמים', ויכולתי לקיים את מבוקשו משנים רבות של ורנר קראפט להוציא משהו משלו בעברית, ערכתי שורה ממסותיו הגדולות והעברתי אותן לתרגום. [...] בא לי הרעיון לתת בכריכת הספר את ציורו של קליי כדי לבטא באורח זה את הידידות רבת השנים בין קראפט לשלום ואף את חברותו עם בנימין בשנים עברו. רעיון הכריכה עלה בדעתי כאשר גרשם שלום כבר לא היה בחיים. קיבלתי את הסכמת פאני, אלמנתו, ובא צלם לדירתה לצלם את הציור ולהכינו לדפוס. כשנודע הדבר לשומר עיזבונו של שלום, אברהם שפירא (פאצ׳י), העלה חששות, שמא מכינים גניבה. פאני שלום נבהלה ומסרה את התמונה למוזיאון ישראל" ('חיים ארוכים קצרים', הוצאת קשב לשירה, 2006, עמ' 129-128).</ref>

==תזות על מושג ההיסטוריה==
זמן קצר לפני מותו, בשנת 1940, כתב ולטר בנימין תזה נודעת בשם "תזות על מושג ההיסטוריה" בהשראת הציור. בנימין ראה בו מעין "מלאך ההיסטוריה", הזוכר את העבר וחרד מעתידו של הגזע האנושי. הוא גם ראה בו מלאך המתעתד לעזוב את ההווה האנושי הנורא, ולעופף אל עבר העתיד.

==הציור בתרבות==

בעקבות ולטר בנימין והמשמעויות שהעניק לציור, "אנגלוס נובוס" השפיע ומשפיע על אמנים, פילוסופים, אוצרים והיסטוריונים של האמנות, והוא זוכה להתייחסות ולחקירה בספרים וביצירות רבות.

==== אמנות ====
*לורי אנדרסון באלבום "Strange Angels" (1989)
* "מלאכים בשמי ברלין" (1987), סרטו של וים ונדרס
*"מלאך ההיסטוריה" (1989), פסל של אנסלם קיפר
*”Engel der Geschichte״ (1990), ציור של יגאל תומרקין
* "מלאך ההיסטוריה" - סרט של אריאלה אזולאי (2001) ותערוכה קבוצתית במשכן לאמנות על שם חיים אתר (2000)
* "המלאכית החדשה" (לפי פאול קלה) - עבודה של מיכל היימן (2006)
* "אנגלוס נובוס", שיר של המשורר עמיחי חסון מתוך הספר "בלי מה" (2018)
* "כך הולך הרוח" שיר של יזהר אשדות, מילים של יהלי סובול (2018)

==== ספרים ====
* סטפן מוזס, מלאך ההיסטוריה - רוזנצווייג, בנימין, שלום, 2006

==תצוגה==
*2005 - "יופי וקדושה: יצירות-מופת מכל הזמנים", מוזיאון ישראל, ירושלים
*2008 - "דאדא סוריאליזם ומה שמעבר ", מוזיאון ישראל, ירושלים
*2011 - "על אודות מלאכים", מוזיאון ישראל, ירושלים
*2012 - "יוזף בויס | טדאוש קנטור: לשם ובחזרה", מוזיאון ישראל, ירושלים (בכניסה לתערוכה)
*2015 - "ולטר בנימין: ארכיון גלות", מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב
*2015 - תצוגה מיוחד לרגל כנס "ולטר בנימין: Spaces, Places, Cities and Spatiality", מוזיאון ישראל, ירושלים.

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.imj.org.il/he/collections/199799 אנגלוס נובוס] באתר מוזיאון ישראל
*המאמר [https://www.sfu.ca/~andrewf/CONCEPT2.html תזות על מושג ההיסטוריה (באנגלית)], שהושפע מהציור
*[https://web.archive.org/web/20160724221232/http://bezalel.secured.co.il/8/ribak26.htm מאמר על גישת ולטר בנימין לקידמה ולהיסטוריה, בהשראת הציור], באתר בצלאל
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:רישומים
קטגוריה:ציורים בצבעי מים
קטגוריה:מוזיאון ישראל: ציורים
קטגוריה:מוזיאון ישראל: רישומים
קטגוריה:יצירות אמנות מודרניסטיות
קטגוריה:ציורים סוריאליסטים
קטגוריה:ציורים משנות ה-1920
קטגוריה:מלאכים באמנות