אבנר קופל

אבנר קופל (נולד ב-26 באוגוסט 1951<ref></ref>) הוא עסקן ספורט וסוכן ביטוח ישראלי אשר היה יושב ראש איגוד הכדורסל ויושב ראש מנהלת ליגת העל בכדורסל. קופל יזם את שיטת הפיינל פור לקביעת אלופת ליגת העל. בנוסף היה קופל נציג מרכז בית"ר בהתאחדות לכדורגל ובוועד האולימפי הישראלי ויו"ר מועדון הכדורסל בית"ר תל אביב. קופל ריצה 16 חודשי מאסר בגין העלמות מס שביצע כסוכן ביטוח. קופל הוא חבר הנהלת מרכז בית"ר וממנהליו של מועדון הכדורגל בית"ר תל אביב בת ים.

==תחילת הקריירה==
עוד בשנות ה-20 לחייו ניהל קופל סוכנות ביטוח מצליחה ועסק בביטוחי רכב, ביטוחי חיים וביטוח ימי.<ref></ref><ref></ref> ב-1991 הוגש כתב אישום נגד קופל על כך שהונה את בנק כללי לישראל והוציא ממנו במרמה מיליוני שקלים שנועדו עבור פוליסות ביטוח של עובדי חברת החשמל.<ref></ref> קופל זוכה מחמת הספק. אריה מליניאק טען כי בזכות היכרותו עם יורם אובורקוביץ' מכר קופל פוליסות ביטוח לעובדי חברת החשמל ומרכז הפועל ויצר קשרים במערכת הספורט הישראלית.

קופל מכהן מאז 1979 כחבר הנהלת בית"ר.<ref></ref> הוא כיהן כיושב ראש מרכז בית"ר וכנשיא הכבוד.

==כדורסל==
===בית"ר תל אביב===
באוגוסט 1978 מונה קופל ליושב ראש מועדון הכדורסל בית"ר תל אביב שהתמודדה אז בליגה הלאומית.<ref></ref> בתקופתו בקבוצה הועסקו בה כמה מבכירי המאמנים בארץ כמו משה ויינקרנץ, צביקה שרף ופיני גרשון. בית"ר תל אביב ירדה לליגה הארצית בתום עונת 1987/88 ושבה לליגה הלאומית כעבור שנתיים. קופל הוביל לאיחודה של הקבוצה עם בית"ר רמלה ולאחר שבית"ר תל אביב נשרה שוב לליגה הארצית בתום עונת 1991/92 עזב קופל את הקבוצה.<ref></ref>

===יושב ראש מנהלת הליגה===
בשנת 2002 נבחר קופל ליושב ראש מנהלת ליגת העל בכדורסל. בתקופתו הוכנסו לליגת שני שינויים מרכזיים, שיטת הפיינל פור והחוק הרוסי.

בשיטת הפיינל פור ארבע הקבוצות שהעפילו אליו מקיימות טורניר בו הן משחקות משחק בודד בשלב חצי הגמר והגמר. מצדדי השיטה טענו כי היא מוסיפה עניין לליגה. בשנים 2001–2005 זכתה מכבי תל אביב באליפות כאשר בכל פעם היא ניצחה בסדרת הגמר של הטוב בחמישה משחקים בתוצאה 0–3. בשיטת הפיינל פור לקבוצות סיכוי גדול יותר לגבור על מכבי תל אביב ובכך נוצר עניין רב יותר סביב המשחקים. מתנגדי השיטה טענו כי ראוי יותר להכריע אליפות בסדרה של משחקים וכי השיטה נועדה לפגוע באופן פרטני במכבי תל אביב. שיטת הפיינל פור הונהגה בשנים 2006–2012 ו-2015–2020. בשנת 2013 התקיימו סדרות בשלב חצי הגמר ומשחק בודד בשלב הגמר ובשנים 2014–2015 הגמר שוחק בשיטת בית-חוץ. בשנים אלו שמטה מכבי תל אביב את האליפות חמש פעמים לאחר שבשנים 1970–2005 שמטה את האליפות פעם אחת בלבד. הפיינל פור התקיים בפעם האחרונה בעונת 2019/20.

שינוי נוסף שהוכנס הוא ה"חוק הרוסי" שחייב את הקבוצות לשחק בכל רגע נתון עם לפחות שני שחקנים בעלי אזרחות ישראלית. מספר השחקנים הזרים שניתן לרשום בטופס המשחק ומספר הזרים אותם ניתן לשתף לאורך העונה השתנה מעונה לעונה. מצדדי החוק טענו כי יש לעודד שיתוף של שחקנים ישראלים ומתנגדי החוק טענו כי שיקולי המאמן אמורים להיות מקצועיים בלבד ולא להיות תלויים באזרחותם של שחקניו. החוק הרוסי בוטל ב-2019 ומאז קבוצות רשאיות לשתף בכל רגע נתון ארבעה שחקנים זרים.

קופל עזב את תפקידו במנהלת הליגה ב-2012 לאחר שנבחר ליושב ראש איגוד הכדורסל. שמואל פרנקל החליף אותו בתפקיד.

===יושב ראש איגוד הכדורסל===
בסוף שנת 2011 איבד יושב ראש איגוד הכדורסל שי שני את תמיכת חברי סיעתו, הפועל, באיגוד הכדורסל. שני הודיע על פרישתו מהתפקיד וחברי סיעת הפועל העבירו את תמיכתם לקופל שהצליח לגייס תמיכה גם משאר הסיעות המיוצגות באיגוד. בינואר 2012 מונה קופל ליושב הראש הזמני של איגוד הכדורסל.לקראת הבחירות לקביעת יושב ראש קבוע לאיגוד התארגנה סיעה חדשה בשם "עוז" בראשותו של המאמן צביקה שרף. קופל הקים רשימה שאיחדה את חמשת המרכזים: הפועל, מכבי, אליצור, בית"ר ואס"א. ברשימתו של קופל היו חברים גם שמעון מזרחי, דני קליין ומיקי זוהר. רשימתו של צביקה שרף כללה גם את אורנה אוסטפלד, שאול אייזנברג ואבשלום וילן. מערכת הבחירות הייתה סוערת ולוותה בהשמצות הדדיות בין המחנות. שרף טען כי קופל מעוניין בעיקר לקדם את עצמו ולא את הענף. קופל פנה לרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו ומועצת הכבלים והלוויין בדרישה כי שרף לא ידבר על הנושא בתוכניות הטלוויזיה והרדיו בהן הוא מתארח.

רשימתו של קופל קיבלה כ-76% מהקולות. באוגוסט 2012 בהצבעה בהנהלת איגוד הכדורסל הצביעו 26 חברי הנהלה לקופל לעומת 8 שהצביעו עבור צביקה שרף.<ref></ref>

הקדנציה של קופל כיושב ראש האיגוד לוותה בהאשמות על התנהלות לא תקינה. מבקר המדינה ערך בדיקה באיגוד הכדורסל בה התגלו ליקויים אשר חלקם התקיימו עוד מלפני בחירתו של קופל ליושב ראש האיגוד. דו"ח המבקר פורסם לאחר שקופל עזב את התפקיד ובו נקבע כי בעלי תפקידים וועדות באיגוד כשלו בשמירתם על המינהל התקין.<ref></ref>במקביל לבדיקה של מבקר המדינה פתח רשם העמותות בבדיקה משלו.בנוסף לכך פרסם מבקר הפנים של הארגון דו"ח חמור משלו, שם התייחס גם לתקופה שקדמה לכהונתו של קופל, בו מתח ביקורת על אי עריכת מכרזים לתפקיד היועץ המשפטי ולנותני ספקים.

בכתבה בגלובס נמתחה ביקורת על החלטה של האיגוד כי יושב ראש האיגוד וסגניו יטוסו במחלקת ביזנס כאשר הם מייצגים את האיגוד ועל טיסות מיותרות, למשל טיסה לחו"ל לבחון את פעילות נבחרת הכדורסל 3*3.בכתבה שפורסמה ב-ynet נכתב כי האיגוד שילם החזרי הוצאות אירוח לחברות בבעלותו של קופל ושל בנו. בנוסף נטען כי הקבלן שביצע שיפוצים במשרדי האיגוד הוא בעל היכרות מוקדמת עם קופל. קופל טען בתגובה כי כל הכספים שולמו באופן תקין.

בסוף אפריל 2013 הודיע קופל על התפטרותו מהתפקיד. הוא טען כי לא איפשרו לו חופש פעולה וכי בכירים באיגוד, כמו שמעון מזרחי, חתרו תחתיו. גורמים באיגוד טענו כי קופל פעל לבדו ולא שיתף את בכירי האיגוד בהחלטותיו. בנוסף טענו כי הבדיקות שביצעו מבקר המדינה ומבקר הפנים יחד גרמו לקופל להתפטר.

שמעון מזרחי מונה ליושב הראש הזמני של האיגוד במקומו של קופל.

==כדורגל==
קופל היה חבר הנהלת ההתאחדות לכדורגל מטעם מרכז בית"ר והוא נאלץ להתפטר לאחר שהורשע בפלילים. קופל היה מנהל השיווק של מועדון בית"ר ירושלים. הוא עזב את התפקיד במרץ 2015 אחרי כשנה וחצי. קופל פעיל במשך שנים רבות במועדון הכדורגל בית"ר תל אביב בת ים. החל מ-2022 הוא חבר בוועד בן שלושה חברים המנהל את המועדון.

==אישום בפלילים ומאסר==

חברת הביטוח רב אור בניהולו של קופל צברה לאורך השנים חוב לרשות המיסים והחל מ-2005 עיקלה רשות המיסים כספים שהגיעו לחברה מחברת הפניקס וכן בוטל הפטור מניכוי מס במקור שהגיע לחברה. קופל הואשם בכך שבכדי לעקוף את עיקול הכספים פעל תוך כדי מרמה וזיופי מסמכים בכדי לגרום לחברת הפניקס לשחרר כספים אשר היו תפוסים אצלה שאיפשרו לו להתחמק מניכוי מס במקור בגובה של מיליוני שקלים. בנוסף לכך טענה רשות המיסים כי הועברו כספים מחברת רב אור לכיסו האישי של קופל ובכך רוקנה החברה מאמצעים לשלם את חובות המס שלה. קופל טען כי מדובר בהלוואות ולא בהעברת כספים לכיסו האישי. ב-2010 נעצר קופל לחקירה על-ידי רשות המיסים ונשלח למעצר בית. בית המשפט המחוזי בבאר שבע קיבל בנובמבר 2013 את טענת רשות המיסים וקבע כי קופל ישלם לה שבעה מיליון ש"ח.

בינואר 2017 הודה קופל בעבירות של קבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות, זיוף בנסיבות מחמירות, שימוש במרמה ערמה ותחבולה בכוונה להתחמק ממס ועבירות נוספות. באפריל 2017 גזרה עליו השופטת לימור מרגולין-יחידי, מבית משפט השלום בתל אביב, שלוש שנות מאסר וקנס של 275 אלף ש"ח. על שותפו של קופל, ראובן עופרי, נגזרו 16 חודשי מאסר וקנס של 200 אלף ש"ח. במסגרת הפרשה הורשעו גם בעלי תפקידים בחברת הפניקס ששיתפו פעולה עם קופל ועל החברה הוטל קנס של 14 מילון ש"ח. קופל הגיש ערעור לבית המשפט המחוזי. שופטי המחוזי הבחינו בין עבירה של העלמת הכנסות כחמורה יותר לעומת עבירה של אי תשלום מס במקור, וקבעו כי מרמה שקשורה בתשלום חמורה יותר ממרמה שקשורה בדיווח. עונשו של קופל קוצר ל-20 חודשים. המדינה ערערה לבית המשפט העליון שביטל את פסיקתו של בית המשפט המחוזי אך השאיר על כנו את העונש של 20 חודשי מאסר.קופל ריצה לבסוף 16 חודשי מאסר.

קופל נחשד במעורבות בפרשת ישראל ביתנו ונוקה מאשמה.<ref>
</ref>ב-2018 העיד קופל במשפטה של פאינה קירשנבאום.<ref></ref>

==תביעות נגד אמצעי תקשורת==

ביוני 2009 הגיש קופל תביעה בגין לשון הרע נגד אתר One ואופירה אסייג על שהאתר פרסם ידיעה לפיה בת זוגו של קופל מצפה לילד.

קופל הגיש תביעה נגד יוטיוב ודרש מהאתר להסיר סרטונים בהם אוהדים משמיעים קריאות גנאי נגדו. קופל טען כי בעקבות הסרטונים הגיעו במאי 2012 אוהדי מכבי תל אביב לביתו ותלו כרזות בגנות הפיינל פור על דלתו. ביוני 2016 דחה בית המשפט המחוזי בתל אביב את התביעה וחייב את קופל לשלם לאתר עשרת אלפים ש"ח הוצאות משפט.

מספר חודשים לאחר שנבחר ליושב ראש איגוד הכדורסל הגיש קופל תביעת דיבה נגד אריה מליניאק. קופל טען כי מליניאק ו"ידיעות אחרונות" הוציאו את דיבתו רעה כאשר כתבו כי קופל עשה "דיל" שבאמצעותו נבחר לתפקיד יושב ראש האיגוד. בנובמבר 2014 החליטה שופטת בית משפט השלום בתל אביב, רונית פינצ'וק אלט, למחוק את התביעה היות שקופל לא הגיש בזמן תצהירים לבית המשפט.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עסקני ספורט ישראלים
קטגוריה:מורשעים בעבירות מס בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951