נחמן גדליהו ברודר

הרב נחמן גדליהו ברודר (ב' בתמוז ה'תרי"ז, 1857 – ט' באב ה'ת"ש, 1940) היה תלמיד חכם ירושלמי, מראשי היישוב הישן ויושב ראש הוועד הכללי כנסת ישראל, ממונה כולל הורדונה, מייסד בתי הורדונא, ועוד.

== ביוגרפיה ==
נחמן גדליהו ברודר<ref>לפי המתואר, נולד בשם גדליהו נחמן ברודר. אולם לאחר שנוכח שקנאי ירושלים משתמשים בראשי התיבות של שמו כדי לקנטרו, החליף את שמו לנחמן גדליהו (שמואל אבידור הכהן, האיש נגד הזרם, ירושלים תשכ"ב, עמ' קלג)</ref> נולד ביום ב' בתמוז ה'תרי"ז (1857) בוסילוקב, סמוך לביאליסטוק, לרב משולם פלטיאל ולשרה מרים מועד.<ref>"מועד" הוא שם המשפחה של הוריו.</ref> עד בר המצווה למד בחדר, ובהמשך מפי סבו הרב שמואל מועד,<ref>על אודותיו ראו: [http://www.tidhar.tourolib.org/tidhar/view/14/4525 ר' שמואל מועד], בתוך: דוד תדהר, אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך 14, עמ' 4525</ref> רב העיר למעלה מחמשים שנה. בשנת ה'תרל"ו, לאחר פטירת סבו, למד בישיבת וולוז'ין, אולם בהוראת ראש הישיבה הנצי"ב מוולוז'ין שב לביתו בשל מצב בריאותי רעוע, שנגרם בשל התמדתו בלימוד. בשנת ה'תרל"ט נישא לחיה רוחמה לבית רוזנבלט, מהעיר צ'חנוביץ (נפטרה בת 83 בשנת ה'תש"ג, 1943).<ref>; </ref> לאחר נישואיו למד בבית חותנו, עד שחלה שוב ונאלץ לנדוד לעיירות מרפא במערב-אירופה.

בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-19, בימיה הראשונים של תנועת חיבת ציון, חרף אפשרות ש למשרת רבנות ברוסיה ובפולין, החליטו בני הזוג ברודר לעלות ארצה. ביום ד' בתמוז ה'תרמ"ה (1885) הגיע ארצה, התיישב בירושלים, ושב ללימוד התורה בישיבות בעיר. למד גם קבלה וכתבי מחשבה יהודית מימי הביניים. בתו שרה נישאה בשנת ה'תרס"ד (1904) לרב משה המאירי (אוסטרובסקי).<ref>איש התורה והמעשה, ירושלים תש"ו, עמ' כא</ref>

=== מורה בכפר סומייל ===
בקיץ ה'תרמ"ו (1986) הוזמן ברודר לשמש מורה לילדיה של שרה איטה פלמן, אשר התגוררה בפרדס בשולי הכפר הערבי סומייל.<ref>ראו: פנחס גרייבסקי, בנות ציון וירושלים א-י, יד בן צבי תש"ס, עמ' 166</ref> במקביל לעבודתו, התמחה בבוטניקה, עד שנחשב למומחה מיוחד בייחוד בתחום האתרוגים המורכבים. בעקבות זאת, כאשר הוכרז חרם רבני על אתרוגי קורפו והחלה הזמנת אתרוגים מארץ ישראל אל תפוצות הגולה, הוזמן ברודר בידי הרב נפתלי הרץ הלוי, רבה של יפו, כדי לעמוד על טיבם של מטעי האתרוגים השונים, ועל דעתו ניתנו הכשרי הרב הלוי לפרדסים השונים.

=== מראשי היישוב הישן בירושלים ===
בסוף שנת ה'תרנ"ד (1894) שב הרב ברודר לירושלים, ונבחר לממונה כולל הורדנה (גרודנו), מגדולי הכוללים בעיר. הוא החזיק במשרה מרכזית זו במשך כחמישים שנה, עד לפטירתו.<ref>ראו לדוגמה מכתבו של הרב שבתי שמואלי אל הרב שמעון שקופ, י"ח אייר תרצ"א, בתוך: יצחק גולדברג, הרב שבתי שמואלי, ירושלים תשס"ח, עמ' 137</ref> כנציג הכולל נכנס לעבודה גם בוועד הכללי כנסת ישראל, שהיה באותה עת המוסד הציבורי החשוב ביותר של בני היישוב הישן בעיר, ולימים אף שימש יושב ראש הנהלת הוועד.<ref>מנחם פרוש, בתוך החומות, ירושלים תש"ח, עמ' 19</ref> מאותה עת נתגלו כשרונותיו ומסירותו לצורכי הציבור, עסקי חסד שונים למוסדות ויחידים, פעילות מול השלטונות העות'מאנים ועוד. באותה עת נעשה ליד ימינו של הרב שמואל סלנט, הרב האשכנזי של העיר. בשנת ה'תרנ"ט נתמנה לאחד מגבאי חברת "פוקח עוורים" אשר סייעה לחולי עיניים שנתרבו בעיר.<ref>חיים המבורגר, שלושה עולמות, כרך ב, ירושלים תש"ח, עמ' קעג</ref>

בשנת ה'תרס"ו (1906) היה מעורב בניסיון לבחירת הרב מאיר שמחה הכהן מדווינסק לכהן ברבנות העיר,<ref>מוסף שבת קודש של יתד נאמן, תשא תשס"א, עמ' 29</ref> ובשנת ה'תרע"ד (1913) היה מעורב בניסיון להעמיד ברבנות את הרב מאיר אטלס.<ref>הרב יוסף בוקסבוים, 'הגאון רבי מאיר אטלס זצ"ל', בתוך: מוריה קא-קב [ט, ה-ו], אדר תש"מ, עמ' מה-מו</ref> בהמשך, היה מעורב עמוקות בבחירת הראי"ה קוק,<ref>ראו, לדוגמה, מכתבי ההזמנה אל הראי"ה קוק מאת הרבנים וראשי המוסדות בירושלים, מיום י"ט אלול תרע"ח (1918), י"א תשרי תרע"ט, ב' כסלו תרע"ט, כ"ב כסלו תרע"ט, ג' אדר ב' תרע"ט (1919), כ"א אדר ב תרע"ט, ב' ניסן תרע"ט, כ"ג תמוז תרע"ט (נדפס בתוך: יהושע מאיר רייכמן, ספר יהושע, ירושלים תש"ג, עמ' קכט-קלט, ובעוד מקורות רבים). וכן מכתב ראשי הקהילות בירושלים מיום י' כסלו תר"פ (ספר האחוה, ירושלים תש"ז, עמ' 302–303; ועוד הרבה).

וכן מכתבו האישי אל הראי"ה מיום א' בטבת תרע"ח (אגרות הראיה, כרך ג, עמ' שג-שה), עדותו של הראי"ה ביחס לברודר (שם, עמ' רמד), ו"קבלת התורה שנית" – טיוטת נאומו של ברודר בעת ההכתרה ([https://il.bidspirit.com/ui/lotPage/source/catalog/auction/13120/lot/146376/קבלת-התורה-שנית-מאמר-היסטורי?lang=en באתר בידסיפירט]).

הראי"ה אף כתב הסכמה לשני ספריו של ברודר, "גן ירושלים" ו"רוח הגן", ראו בפתח הספרים וכן הסכמות הראי"ה, ירושלים תשע"ז, עמ' נז, ריז</ref> והיה ממקורביו שנים רבות,<ref>ראו לדוגמה, מנחם פרוש, בתוך החומות, ירושלים תש"ח, עמ' 330</ref> והרב צבי פסח פרנק לרבני העיר,<ref>תורת ארץ ישראל [ז, א-ג], טבת תרצ"ו, עמ' כ-יט</ref> והיה מראשי החותמים על כתבי המינויי בשם כל מוסדות היישוב הישן.

כממונה כולל הורדנא, לצד עבודתו הקבועה בחלוקת כספי החלוקה, עסק בבנין ירושלים. בשנת ה'תרנ"ב (1892), לאחר שגייסו הוא והרב שמעון אלעזר כהנא תרומות, רכשו השניים את השטח של "בתי הורדונא" בו נבנו בהשתדלותו ארבעה עשר בתים, ועליהם בית-מדרש גדול אותו ניהל במשך שלושים וחמש שנה.<ref>פנחס גרייבסקי, ספר הישוב, ירושלים תרצ"ט, עמ' 46</ref> אחרי פטירתו נקרא בית המדרש "גן ירושלים" בשכונה על שמו ועל שם רעייתו.<ref>[https://www.nahlaot.co.il/בית-כנסת-גן-ירושלים.html בית כנסת גן ירושלים], באתר "נחלאות" (ג"ן הוא ראשי תיבות של שמו)</ref> כן בנה לכולל בתים נוספים בשכונות שונות בירושלים החדשה.

בשנת ה'תרס"ו (1906) היה ממייסדי ארגון "אוצר החסד קרן שמואל", והיה פעיל בו בשנים הבאות.<ref>אוצר החסד קרן שמואל, ירושלים ת"ש, עמ' 37–39, 47–50, 108</ref> בתקופת מלחמת העולם הראשונה היה פעיל בוועד המרכזי "לעזרת היהודים הסובלים מהמלחמה" בירושלים.<ref>ראו מכתבו של אלברט לוקס אצל ברודר, מיום 3 במרץ 1915, בתוך: משולם רוזנבלט, דברי ימי ישראל החדש, ירושלים תרפ"ט, עמ' יז-יח</ref>

לצד עבודתו הציבורית פרסם שני ספרים תורניים, בהם רעיונות תורניים, קבליים ומחקריים – "גן ירושלים" (תרנ"ט) ו"רוח הגן" (תרפ"ג). התיבה החוזרת "גן" היא ראשי התיבות של שמו הפרטי.

הרב נחמן גדליהו ברודר נפטר בירושלים בתשעה באב ה'ת"ש (1940),<ref></ref> ונטמן בהר הזיתים.<ref></ref>

== "איש ירושלים" ==
בשנת ה'תרצ"ז, עם הגיעו לגבורות, פרסם "ועד יובל" מיוחד ספר לכבודו של הרב ברודר תחת הכותרת "איש ירושלים". בספר נדפסו תמונתו, תולדותיו וכן מכתבי ברכה מהרבנים יצחק אייזיק הלוי הרצוג, יעקב מאיר, צבי פסח פרנק, בן ציון מאיר חי עוזיאל, יוסף גרשון הורביץ ועוד, וכן ברכת מוסדות ירושלמיים, הוועד הלאומי, וכן אישים מרכזיים ביישוב. עוד פורסמו מאמרי הערכה על פעולותיו מאת הרב משה אוסטרובסקי (עורך הספר, חתנו), יוחנן זופוביץ, ועוד.

כן נדפס מאמר נרחב פרי עטו של ברודר תחת הכותרת "לקורות הרבנות הירושלמית האשכנזית" המגולל בפרוטרוט, לעיתים בגוף ראשון, את גלגולי רבנות ורבני הקהילה האשכנזית העיר. מאמר זה נחשב ל"אחד המקורות המוסמכים ביותר לתולדות הרבנות האשכנזית בירושלים".<ref>ראו: מנחם פרידמן, 'על מבנה הנהגת הציבור והרבנות ביישוב הישן האשכנזי', בתוך: פרקים בתולדות היישוב היהודי בירושלים, ירושלים תשל"ג, עמ' 286</ref>

== לקריאה נוספת ==
* הרב משה המאירי (אוסטרובסקי) (עורך), איש ירושלים – ליום הולדת השמנים של איש ירושלים הרה"ג רבי נחמן גדליה ברודר שליט"א, ירושלים תרצ"ז
* 
* ד"ר אברהם עובדיה, 'ר' נחמן ברודר', בתוך: כתבים נבחרים, כרך ב, ירושלים תש"ד, עמ' 160–161
* 'ברודר, נחמן גדליהו', בתוך: אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך א, ירושלים תשמ"ג, עמ' 365–367

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:מייסדי שכונות ירושלים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1857
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1940