ישעיה שטיינר

ציונו של רבי ישעיה שטיינר
רבי ישעיה שטיינר (מכונה ר' ישעיה'לה מקרסטיר (קערעסטירער)) (ה'תרי"ב, 1852 – ג' באייר ה'תרפ"ה, 27 באפריל 1925) היה רב ואדמו"ר בעיירה קֶרֶסטוּר על יד מישקולץ שבהונגריה, מייסדה של חסידות קרסטיר.

==ביוגרפיה==
נולד ב 1852 לרב משה והענטשא מרים שטיינר בכפר זָאבֱריו שליד ברדיוב (כיום בסלובקיה). התייתם מאביו כאשר היה בן שלוש. בגיל שתים עשרה אמו שלחה אותו לבית האדמו"ר רבי צבי הירש פרידמן מליסקא, אשר שלחו ללמוד בסמיהאלי. לאחר חצי שנה חזר לליסקא ולמד שם כמה שנים, בהמשך אף מינה אותו הרבי מליסקא למשמשו. בד' בניסן ה'תרל"ה נשא לאישה את שרה, בת הרב יצחק יונה וויינשטוק. כל ימיו הקפיד לחתום כמשמשו של הרבי מליסקא. כמו כן היה מתלמידי רבי מרדכי מנדבורנא, ורבי חיים הלברשטאם מצאנז, רבי שמואל פרנקל מדאראג ועוד. לאחר שנפטר רבו הוכתר על ידי רבו רבי מרדכי מנדבורנא כאדמו"ר מליסקא לצד רבי חיים פרידלנדר חתנו של רבי צבי הירש מליסקא שאף הוא הוכתר כאדמו"ר מליסקא, אך עקב מתיחות ורדיפות מצד חסידיו עבר מליסקא בהוראת רבו רבי מרדכי מנדבורנא לקרסטיר<ref>מופת הדור עמוד עז</ref> שם החל להתפרסם בגלל מופתיו ונפלאותיו והמוני חסידים באו לחצרו.

נודע בעיקר כמכניס אורחים ובכך שהיה נותן צדקה לנזקקים. כותבי תולדותיו כותבים שגם כשלא נותרה פרוטה בכיסו לווה כדי להמשיך לחלק. 

בזיווג שני היה נשוי למרת שרה בת רבי משה שמעון ראטה אבד"ק דיורע בן רבי יואל צבי ראטה אבד"ק חוסט. בעל שו"ת "בית היוצר".

שבעה מתוך שנים עשר ילדיו נפטרו בחייו. הילדים שנותרו לו היו: רבי אברהם; קריינטשע אשת רבי שמואל גרוס רבה של קרולי; רבקה פייגא אשת הרב ראובן חיים קליין רבה של סונינה ; רחל אשת רבי ישראל אברהם אלתר לנדא רבה של עדלין ומחבר הספר "בית ישראל".

==שושלת קרעסטיר==
*בנו רבי אברהם מילא את מקומו כאדמו"ר. נולד בשנת תרמ"ג בערך. כיהן פחות משנתיים עד פטירתו בי"ח באדר א' תרפ"ז (1927). אחד מחתניו היה רבי מנחם מנדל כהנא, אדמו"ר מהומנא.
*את מקומו של רבי אברהם מילא חתנו, רבי מאיר יוסף רובין (בן רבי ברוך מבריזדוביץ). נספה ב-1944 (ט"ו בסיוון תש"ד) במחנה הריכוז אושוויץ. חתנו של רבי מאיר יוסף היה רבי מנחם ישראל רוטנברג מקוסון.
*את מקומו של רבי מאיר יוסף מילא בנו, רבי ישכר דב, חתנו של הרב חיים מייזליש אב"ד סרוואש. ניצל מהשואה והיגר לארצות הברית שם כיהן כאדמו"ר מקרעסטיר. נפטר באלול תשס"א.
*את מקומו של רבי ישכר דב ממלא חתנו, רבי יצחק חיים זלטנרייך, אב"ד טשאקאווא בוויליאמסבורג, בורו פארק.

חתנו של רבי אברהם מקרעסטיר, רבי נפתלי גרוס (בן רבי רפאל מברבשט) כיהן כאדמו"ר בדברצין. ניצל מהשואה ואחרי ייסורים הגיע לארצות הברית והקים בית כנסת בקראון הייטס, וכיהן בשם קרעסטיר-ברבשט. התגורר תקופה בישראל ובסוף ימיו במיאמי. נפטר בשנת תשמ"ח (1988).
*בנו רבי ישעיה מילא את מקומו בוויליאמסבורג בשם קרסטיר-ברבשט. לאחר פטירתו ממלא את מקומו רבי אברהם משה גרוס, בן אחיו הרב מיכאל, חתן רבי שמעון נתן נטע מלעלוב.
*בן נוסף, רבי יוקל, פתח בית כנסת במונסי ובמיאמי בשם קרסטיר-ברבשט.
*בן שלישי, רבי רפאל (1928–2007), כיהן במיאמי וכיום מכהן בנו רבי חנניה יום טוב ליפא.

הרב שלום קרויז, מחבר ספרי שות דברי שלום, חתנו של הרב ישראל אברהם אלטר לנדא אב״ד עדעלין חתנו של רבי ישעיה, הוא האדמו"ר מאודווארי-קערעסטיר בוויליאמסבורג. בנו הרב שמואל דוד מילא מקומו. בנו הרב אלטר קרויז הוא האדמו"ר קערעסטיר מאנסי.

==הנצחתו==
חרדים מקימים עמדה לחלוקת עוגיות ושתייה על מסלול ההפגנה נגד הרפורמה המשפטית בבני ברק במרץ 2023, לזכות רבי ישעיה

=== בקרעסטיר ===
בסביבות שנת 2010 נסלל ושוקם השביל המוביל אל ציונו, בשנת 2012–2013 שופץ והורחב האוהל שעל קברו על ידי צאצאיו. שטח הבניין הסמוך ששימש בזמנים עברו לצורכי החברא קדישא הוסב לחדר עבור הכהנים. ובמקביל נבנה אגף עבור עזרת נשים.<ref name=":0"></ref>

החל מאמצע העשור השני של המאה ה־21 הפך קברו לאתר עלייה לרגל והחל מנהג המוני לעלות לקברו, בפרט ביום השנה למותו.
בנוסף רשת הכוללים 'תורת חסד' פתחו כולל מיוחד לע"נ 
בנוסף, פתחו נכדיו משפחת רובין וכן משפחת פרידלנדר בתי הַכְנָסַת אורחים לאלפי יהודים המגיעים לפקוד את המקום מדי שנה ומספקים אוכל ושתייה לציבור 24 שעות ביממה במשך כל ימות השנה. במקום אף קיימים בתי מדרש לתורה ולתפילה, ומקוואות טהרה. גם הבית שבו התגורר ברחוב קושוט 67 משמש כבית הַכְנָסַת אורחים<ref name=":0" />.

=== בישראל ===
"ישיבת ישועת מרדכי" שבנחליאל קרויה גם על שמו.

במקביל, התפתח מנהג חלוקת מזון לעילוי נשמתו ביום פטירתו בסמוך לקברו ובריכוזים חסידיים. החל משנת ה'תשפ"א החלו לחלק מזון לעילוי נשמתו לעולי הרגל בשלוש רגלים בסביבות העיר העתיקה ובתוכה, ומאז שנת ה'תשפ"ג התפשטו מוקדי החלוקה והוקמו מהם גם בכניסה לירושלים בסביבות גשר המיתרים. 

מספר ארגוני חסד הוקמו לזכרו. 

=== בתרבות ובפולקלור ===
בחוגים חרדיים יש המשתמשים בתמונתו כסגולה לשמירה מפני עכברים, אך לסגולה זו אין כל מקור ואדרבה הוא התנגד נחרצות לעשיית תמונות מדמותו.

בשנת תשע"ט הוציא המלחין שמשון ניימן שיר על ר' ישעיה שהפך ללהיט. בשנת 2019 הוציאה להקת זושא שיר עליו שנקרא "ר' שעילה".

==לקריאה נוספת==
*יוסף מרדכי גינצלער, מי באר ישעיהו, טארנא סלאוואקיי תרפ"ח
* ישראל יעקב וידובסקי, תולדות הצדיק ר' ישעיה'לע מקערעסטיר, ירושלים: מכון אבן ישראל, תשנ"ו
* שלום אליעזר ליכטענשטיין, מנחם מענדל רובין (עורכים), מופת הדור: תולדות חייו והליכות דרכו ... של ... רבי ישעיה שטיינער, הנקרא בפי כל רבי ישעי'לע קערעסטירער, ברוקלין תשע"א 2010

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20110522035851/http://www.zadikim.org/index.asp?catID=17073&siteLang=3 אודות ר' ישעיה שטיינר] – באתר אהלי צדיקים
* [http://www.zadikim.net/?p=363 תמונות ממצבתו ועוד] – באתר קברי צדיקים
* מוטי מרינגר, [http://www.tog.org.il/m/Article.aspx?id=105 האדמו"ר רבי ישעיה שטיינר קערסטירער זצ"ל] באתר TOG
* [http://toladot.blogspot.com/2012/02/blog-post_10.html תולדותיו] בבלוג "תולדות".
* [http://www.jdn.co.il/breakingnews/827411 לדמותו הפלאית של רבי ישעיה מקרעסטיר] – באתר JDN
* 
* [https://krastir.com/%d7%94%d7%94%d7%99%d7%a1%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%94-%d7%94%d7%99%d7%94%d7%95%d7%93%d7%99%d7%aa-%d7%a9%d7%9c-%d7%a7%d7%a8%d7%a2%d7%a1%d7%98%d7%99%d7%a8/ ההיסטוריה היהודית של קרעסטיר] באתר קרעסטירער היים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:ילידי 1851
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1925