יוסף זונדל הוטנר

הרב יוֹסֵף זוּנְדְל הוּטְנֶר (ידוע בכינויו: ר' זונדל איישישוקר; תר"ו, 1846 - כ"ז בשבט תרע"ט, 1919) היה רבה של איישישוק שבליטא.

==קורות חייו==
נולד וגדל בדווינסק (אז באימפריה הרוסית; כיום בלטביה) לרב חיים הוטנר מביאליסטוק. למד בישיבת וולוז'ין והיה מתלמידיו של הנצי"ב מוולוז'ין, שהיה קרוב משפחתו.

נישא בראשונה בשנות ה-60 של המאה ה-19. בשנת תר"ל (1870) מתה אשתו, ובאותה שנה נישא בשנית להנדל, בת ר' אריה לייב קרצ'מר מביאליסטוק. לאחר נישואיו התגורר בביאליסטוק ולמד שם עם הרב מאיר שמחה הכהן. ראשי קהילת דווינסק הציעו לרב הוטנר את כהונת הרבנות בעירם, אולם הוא סירב באמרו שהדבר יגרום לו לביטול תורה. לבסוף נבחר הרב מאיר שמחה כהן לרבה של דווינסק.

לימים נענה הרב יוסף זונדל לקבל עליו את עול הרבנות. בשנת תרמ"א (1881) התמנה כרב בעיר דרטשין, הסמוכה לסלונים, וכיהן בה שש עשרה שנה. בשנת תרנ"ז (1897) עבר לשמש כרבה של איישישוק שבפלך וילנה, שם כיהן במשך 22 שנה, עד לפטירתו בשנת תרע"ט. במלחמת העולם הראשונה התקרבה החזית לאיישישוק ורבים מבני העיר נמלטו מן האזור, אך הרב יוסף זונדל נשאר עם היהודים שנותרו במקום.

חיבר מספר ספרים על סוגיות התלמוד וכן על ארבעת חלקי השולחן ערוך.

נודע גם כצדיק ויהודים מליטא נהגו לנסוע להתברך מפיו. רבי מרדכי מאושמינא, שנחשב 'בעל מופת' ושימש גם הוא ככתובת לקבלת ברכות, היה שולח את הפונים אליו לרב הוטנר. כך נהג גם החפץ חיים אשר החשיב עצמו כתלמידו ואף נהג לבקש את ברכתו. כשהוציא את ספרו "ליקוטי הלכות" נטל החפץ חיים הסכמה מהרב הוטנר.

==משפחתו==
אשתו של הרב יוסף זונדל, הרבנית הנדל, הייתה בקיאה בהלכה, כמו גם בתנ"ך ובדקדוק. במקרים רבים הייתה משיבה על שאלות שהופנו לבעלה, באומרה שבשאלות מן השורה אף היא יכולה להשיב ואין צורך לבטל את הרב מלימודו. היא אף טיפלה בהוצאת ספריו. בשנת תרפ"ג (1923), ארבע שנים לאחר מות בעלה, עזבה את איישישוק ועברה להתגורר במשך שנה בוורשה, ליד בנה, הרב יהודה לייב הוטנר. בשנת תרפ"ד עלתה לארץ ישראל והתגוררה בירושלים. נפטרה ב-ו' בחשוון תרפ"ח (1927) ונקברה בבית הקברות בהר הזיתים. אחותה, גיטל, נישאה לרב חיים אריה לייב מישקובסקי בנישואיו השניים.

;בניהם
* הרב יהודה לייב הוטנר, נישא לבת שבע סגל, בתו של הרב יהודה סגל, מרבני ורשה. לאחר חתונתו עבר לוורשה, עירו של חותנו, וכיהן בה כדיין ומו"ץ. בבעלותו היו בית דפוס ובית מסחר לספרים. נפטר בשנת תרפ"ז, 1927. בנו הוא הרב יהושע הוטנר וחתנו הוא הרב צבי יהודה הכהן קוק.
* הרב נפתלי מנחם (הערץ מנדל) הוטנר, נישא לקריינא גולדה אפשטיין, אחותו של הרב משה מרדכי אפשטיין. כיהן כרב בטלושטש הסמוכה לוורשה, ולאחר פטירת אביו מילא את מקומו ברבנות באיישישוק. נפטר בשנת תרצ"ה, 1934. אחד מחתניו הוא הרב מאיר חדש, שכיהן כמשגיח ישיבת חברון.

==ספריו==
* [http://www.hebrewbooks.org/74 ביכורי יוסף] – על סוגיות התלמוד. הספר יצא לאור מחדש בישראל עם הוספות מכתב ידו, ופרקים לתולדות חייו ובני משפחתו בשנת 2015.
ארבעה ספרים על ארבעת חלקי שולחן ערוך, שנקראו בשם כללי חבל יוסף:
* [http://www.hebrewbooks.org/8688 גנזי חיים] - על שולחן ערוך אורח חיים
* אולם המשפט - על שולחן ערוך חושן משפט
* חדרי דעה – על שולחן ערוך יורה דעה
*חוק העזרה על הלכות גיטין משולחן ערוך אבן העזר

==מתלמידיו==
* הרב אברהם קלמנוביץ' אב"ד טיקטין וראש ישיבת מיר בארצות הברית.
* הרב מרדכי דוב איידלברג אב"ד פלאצק

==לקריאה נוספת==
* הרב יהושע הוטנר, מבוא לספר אולם המשפט, ירושלים, תשל"א

==קישורים חיצוניים==
* 'הוטנר, ר' יוסף־זונדל ב"ר חיים', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 42–43 (, תמונה 1240–1241).
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים לטבים
קטגוריה:איישישוק: רבנים
קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:תלמידי הנצי"ב
קטגוריה:פרשני השולחן ערוך
קטגוריה:ביאליסטוק: רבנים
קטגוריה:ילידי 1846
קטגוריה:נפטרים ב-1919