פרדי אוברסטייחן

פרדי נאנדה דקר-אוברסטייחן (בהולנדית: Freddie Nanda Dekker-Oversteegen; 6 בספטמבר 1925 – 5 בספטמבר 2018<ref name="Smith 2018"></ref>) הייתה חברה במחתרת ההולנדית במהלך כיבוש הולנד במלחמת העולם השנייה<ref></ref>.

== חייה המוקדמים ==
פרדי אוברסטייחן נולדה ב-6 בספטמבר 1925 בכפר הולנד, היום חלק מהארלם<ref name="Smith 2018" />. הוריה התגרשו כשהייתה קטנה, והיא ואחותה הגדולה טרוּס מנגר-אוברסטייחן, הגדולה ממנה בשנתיים, גדלו עם אמן. מאוחר יותר נישאה האם בשנית וילדה את אחיה למחצה. אמן הייתה קומוניסטית, שעודדה את הבנות לעזור לנזקקים ולפעול לשינוי חברתי. המשפחה חיה בעוני, אך למרות זאת, לפני שהמלחמה הגיעה להולנד, החביאו פליטים שברחו מהגרמנים<ref name="Smith 2018" /><ref name=":1"></ref>.

== מלחמת העולם השנייה ==
כשהמלחמה הגיעה להולנד, זוג יהודים שהמשפחה החביאה בבית שלה הועבר למקום אחר. הקהילה היהודית חששה שיתפסו אותם אצלם, כי הדעות הפוליטיות של המשפחה היו ידועות. אבל בסופו של דבר הזוג נתפס ונרצח, והדבר השפיע מאוד על פרדי<ref name="Smith 2018" />. פרדי אוברסטייחן ואחותה הגדולה טרוס החלו לחלק עלונים אנטי-נאציים, דבר שמשך את תשומת לבו של מפקד מועצת ההתנגדות בהארלם, פרנס ואן דר וויל. באישור אמן הצטרפו הבנות למועצת ההתנגדות. פרדי הייתה אז בת ארבע עשרה, אך נראתה צעירה יותר כשאספה את שערה בצמות, מה שעזר לפעילותה במחתרת כי פחות חשדו בה<ref name=":1" /><ref name="Smith 2018" />.

אוברסטייחן, אחותה, וחברתן האני סכאפט פעלו לחבל בנוכחות הצבאית הנאצית בהולנד. הייתה תקופה שהן היו הנשים היחידות במחתרת ההולנדית. הן פעלו להשבית גשרים ופסי רכבת בעזרת חומר נפץ, הן הבריחו ילדים יהודים למקומות מסתור, והעבירו מסמכים ונשק ממקום למקום עבור המחתרת<ref name="MentalFloss"></ref><ref name="Smith 2018" />.

האחיות אוברסטייחן גם השתתפו בהרג חיילים נאציים. באחד המקרים פרדי שימשה כתצפיתנית, בזמן שטרוס פלירטטה עם קצין נאצי בבר, ושכנעה אותו לצאת איתה לטייל ביער, שם חיכו לו אנשי המחתרת שירו בו והרגו אותו. הבנות גם ירו בעצמן בקצינים נאציים, תוך כדי נסיעה על אופניים, או בקרבת הבתים של הקצינים. המשימות האלה לא היו קלות לאחיות, אבל הן הרגישו שהן הכרחיות. לעומת זאת, הן סירבו לקחת חלק במשימה שכללה חטיפה של ילדים של קצין נאצי במטרה לשחרר תמורתם אסירים הולנדיים, כי הן פחדו שהילדים יפגעו<ref name="MentalFloss" /><ref name="Smith 2018" />.

== לאחר המלחמה ==

הפעילות במחתרת ההולנדית במהלך מלחמת העולם השנייה השפיעה על אוברסטייחן והטראומה הקשתה עליה בהמשך חייה. בראיון שנתנה ציינה שהיא התמודדה עם הטראומה על ידי "נישואין ועשיית ילדים"<ref name=":1" />, אך היא סבלה מסיוטים וקשיי שינה<ref></ref><ref name=":2"></ref><ref name="Smith 2018" />.

בשל היחס השלילי לקומוניזם במלחמה הקרה, האחיות אוברסטייחן לא קיבלו בהולנד את הכבוד והיוקרה שהגיעו להן, בעקבות הקשר שלהן לקומוניזם. רק בשנת 2014 זכו פרדי וטרוס ב על ידי ראש ממשלת הולנד, מארק רוטה, על פעולות ההתנגדות שלהן במהלך המלחמה<ref name="dutchnews"></ref>. נקראו גם רחובות על שמן<ref name=":2" />.

אוברסטייחן שימשה כחברת מועצת המנהלים בקרן הלאומית של האני סכאפט, שהוקמה על ידי אחותה, טרוס<ref name="Smith 2018" />.

לקראת סוף חייה, אוברסטייחן חוותה סדרה של התקפי לב. היא נפטרה ב-5 בספטמבר 2018 בבית אבות, יום אחד לפני יום הולדתה ה-93<ref name="Smith 2018" />.

== חיים אישיים ==
פרדי אוברסטייחן התחתנה עם יאן דקר. נולדו להם שלושה ילדים<ref name="Smith 2018" />.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברי המחתרת ההולנדית
קטגוריה:ילידות 1925
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1925
קטגוריה:נפטרות ב-2018
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-2018