אליהו ריפס

אליהו (איליה) רִיפְּס (12 בדצמבר 1948 - 19 ביולי 2024) היה מתמטיקאי ישראלי, פרופסור במכון למתמטיקה באוניברסיטה העברית. ידוע בזכות מחקריו בתורת החבורות הגאומטרית ובשל עבודתו על הצופן התנ"כי.

==קורות חיים==
ריפס נולד וגדל בריגה בירת לטביה הקומוניסטית. פעמיים קפץ כיתה, והיה לתלמיד התיכון הראשון מלטביה שהשתתף באולימפיאדה הבינלאומית למתמטיקה. בגיל חמש עשרה סיים את לימודי התיכון והחל ללמוד באוניברסיטת לטביה בפקולטה למתמטיקה, שם הצטיין בלימודיו.

במהלך 1968 התרחשה ליברליזציה פוליטית בצ'כוסלובקיה שכונתה האביב של פראג, בתגובה נכנסו כוחות הביטחון של ברית המועצות לפראג בכלים כבדים ודיכאו את המרד. בינואר 1969 סטודנט צ'כי בשם יאן פאלאך הצית את עצמו במחאה על הדיכוי האכזרי של השלטון הקומוניסטי. באותה השנה התפרסם ריפס בכלי התקשורת העולמיים מחוץ לברית המועצות כששפך על עצמו בנזין והבעיר את עצמו גם כן. הוא נעצר בידי השלטונות והועבר לאשפוז כפוי, בהתאם ל"חוות דעת פסיכיאטרית" שקבעה שהוא סובל מסכיזופרניה זוחלת – מחלה ללא סימנים, המאפשרת אשפוזו לכל ימיו. בעת שהותו בכלא מצא דוגמה נגדית, מסובכת ומבריקה, לבעיית תת-חבורת הממדים, אחרי שפורסמו לה כמה וכמה הוכחות שגויות.
בעקבות לחץ בינלאומי הוא שוחרר בתחילת שנת 1972 וקיבל אישור לעלות לישראל.

אחרי שסיים את לימודיו לתואר דוקטור, בהנחייתו של פרופ' שמשון עמיצור, הצטרף ריפס לסגל המכון למתמטיקה של האוניברסיטה העברית בירושלים, והתפרסם בזכות מחקרו בתורת החבורות הקומבינטורית. במקביל הרצה בחוג למתמטיקה במכללה ירושלים לבנות. במשך השנים שימש כפרופסור גם באוניברסיטת קולומביה. אחד מתלמידיו הוא פרופ' צליל סלע, שבשנת 1995 פרסם יחד איתו מאמר המראה את קיומם של ייצוגים קנוניים לאיברים בחבורות היפרבוליות.

בשנת 1979 זכה ריפס בפרס ארדש של האגודה הישראלית למתמטיקה, ובשנת 1994 נשא דברים בקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים.

==עיסוקו בצפנים בתנ"ך==
בשנת 1994 פרסמו דורון ויצטום, ריפס ויואב רוזנברג מאמר בכתב-העת Statistical Science, ובו נטען כי גילו מסרים מוצפנים בטקסט העברי של ספר בראשית. ב-19 במרץ 1996 הרצה ריפס הרצאת אורח בבית האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים והציג בפני האקדמיה עבודה על צפנים כאלו שנקראה "מדגם העמים". התגלית תוארה על ידי העיתונאי מייקל דרוזנין בספרו הפופולרי "הצופן התנ"כי" משנת 1997. מאז אותו פרסום, הפך עניין דילוגי האותיות בתורה לנושא שנוי במחלוקת. ויצטום, ריפס, רוזנברג ודרוזנין "זכו" בפרס איג נובל לספרות, לשנת 1997. בשנת 2022, פרופסור מיה בר-הלל וצוות חוקרי מקרא באוניברסיטה העברית בירושלים חיפשו בספר "מלחמה ושלום" את אותם שמות של רבנים (על גרסאות שמותיהם השונות, לבחירת המחפש כפי שעשו דורון ויצטום וריפס) ותאריך לידתם, מה שחיפשו ויצטום וריפס בספר בראשית, וגילו כי גם במלחמה ושלום (ספר אקראי שאינו קדוש), נמצאו אותם דילוגי אותיות בצורה שווה.<ref></ref> בכך הופרכה, לטענתם, טענת דילוגי האותיות בתורה של ויצטום וריפס. ריפס הגיב למאמר ההפרכה, וטען יחד עם עמיתיו שהרשימה שלו נעשתה ללא שום זיוף, ואחר כך פרסם מאמרים נוספים שבהם אין אופציה של "משחק" בנתונים. בשנת 2006 הרצה בנושאים אלו יחד עם שאר חוקרי דילוגי האותיות בתורה בכנס הבינלאומי לזיהוי תבניות והתמקד בצופן של מגדלי התאומים.

==חייו האישיים==
פרופ' ריפס חזר בתשובה וניהל אורח חיים חרדי. הוא היה נשוי לדבורה בן חורין (אחותו של מיכאל בן חורין וביתם של יעקב (ז'אק) וחנה (אנני) קנכט, ילידי גרמניה וניצולי שואה), והם התגוררו בשכונת רמות בירושלים.
נפטר בי"ג בתמוז תשפ"ד.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20100613094046/http://hidabroot.org/MediaDetail.asp?MediaID=11380 ראיון וידאו עם פרופ' ריפס בנושא הצופן התנ"כי]
* 
* [http://www.ma.huji.ac.il/rips/ דף הבית של פרופ' ריפס], באתר האוניברסיטה העברית
* [http://www.bbc.co.uk/science/horizon/2003/biblecodetrans.shtml תמליל ריאיון עם פרופ' ריפס ומייקל דרוזנין-הצופן התנכ"י], באתר BBC
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זוכי פרס ארדש
קטגוריה:מדענים ישראלים שחזרו בתשובה
קטגוריה:יהודים לטבים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:אלגבראיסטים ישראלים
קטגוריה:מתמטיקאים ישראלים
קטגוריה:סגל המרכז האקדמי לב
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מתמטיקה
קטגוריה:סגל מכללה ירושלים
קטגוריה:זוכי פרס איג נובל
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:מתנגדי משטר בברית המועצות
קטגוריה:הצתה עצמית
קטגוריה:ריגה: אישים
קטגוריה:רמות אלון: אישים
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:חוזרים בתשובה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024