OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
טוגרוג

טוֹגְרוֹג (במונגולית: төгрөг; בכתב מונגולי: ᠲᠥᠭᠦᠷᠢᠭ; סמל: ₮, תקן: MNT) הוא המטבע הרשמי של מונגוליה, על פי קביעתה של המפלגה המהפכנית העממית של מונגוליה ב-22 בפברואר 1921. פירוש שמו במונגולית: "דבר עגול". הטוגרוג מתחלק ל-100 מונגו (mongo).

במחזור כיום מצויים מטבעות בערך של 20 טוגרוג, 50 טוגרוג, 100 טוגרוג, 200 טוגרוג ו-500 טוגרוג, וכמו כן שטרות בערך של 1, 5, 10, 20, 50, 100, 500, 1,000, 5,000 ו-10,000 טוגרוג. השטרות בערכים של 500 טוגרוג ומעלה נושאים את דמותו של ג'ינג'יס חאן, והשטרות הנמוכים את דמותו של דמדין סוחבאטאר, מנהיג המהפכה ב-1921. על כל השטרות והמטבעות מופיע הסויומבו, סמלה לאומי של מונגוליה.
סימנו הבינלאומי של הטוגרוג הוא MNT.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.banknotes.com/mn.htm שטרות טוגרוג מ-1955 ועד היום]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונגוליה: כלכלה
קטגוריה:מטבעות אסיה
קטגוריה:מטבעות
בולגאן

בולגאן (במונגולית: Булган аймаг) הוא אחד מ-21 המחוזות (איימאגים) של מונגוליה. האיימאג ממוקם בצפון המדינה ובירתו היא בולגאן.

== סומים (תת מחוזות) ==
* ביין-אגט (Bayan-Agt)
* ביינור (Bayanuur)
* בוגט (Bugat)
* בולגאן (Bulgan)
* בורגחנגאי (Büreghangay)
* דשינצ'ילן (Dashinchilen)
* גורוונבולג (Gurvanbulag)
* חנגל (Hangal)
* חישיג-אונדור (Hishig-Öndör)
* חוטג-אונדור (Hutag-Öndör)
* מוגוד (Mogod)
* אורחון (Orhon)
* רשנט (Rashaant)
* סאיחן (Sayhan)
* סלנגה (Selenge)
* טשיג (Teshig)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/MG/21/ ערים בבולגאן - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1938
דרחאן-אול

דרחאן-אול (במונגולית: Дархан-Уул аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה. האיימאג ממוקם בצפון המדינה. בירתו היא דרחאן, שהיא העיר השלישית בגודלה במונגוליה.

==סומים (תת מחוזות)==
* דרחאן (Darhan)
* חונגור (Hongor)
* שרין-גול (Sharïn gol)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/MG/23/ ערים בדרחאן-אול - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות
דרחאן

דרחאן (במונגולית: Дархан) היא בירת האיימאג דרחאן-אול והעיר השלישית בגודלה במונגוליה. נכון לשנת 2022, אוכלוסייתה של דרחאן מנתה 87,696 תושבים. העיר שוכנת כ-183 ק"מ מצפון מזרח לאולן בטור בירת מונגוליה.

== היסטוריה ==
העיר הוקמה בשנת 1961 בסיוע כלכלי נרחב של הקומקון, ונתפסה כאזור תעשייתי מרכזי לצפון מונגוליה. חברות מפולין, הונגריה ומדינות נוספות מהגוש הקימו בה מפעלי תעשייה. 

גם כיום דרחאן מהווה מרכז אזורי ותעשייתי חשוב, ובעיר מתגוררים כ-82% מאוכלוסיית מחוז דרחאן-אול כולו.

==ערים תאומות==
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קצרמר - כל הערכים
קטגוריה:מונגוליה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1961
גינאה החדשה

גִינֵאָה החדשה הוא האי השני בגודלו בעולם, אחרי גרינלנד.

== קולוניזציה של גיאנה החדשה ==
* מערב האי היה נתון לשליטה הולנדית משנת 1920 במסגרת איי הודו המזרחיים ההולנדיים. ב-1963 נמסר חצי האי לאינדונזיה וכיום חצי האי הזה הוא מחוז באינדונזיה.
* מזרח האי נשלט על ידי הבריטים (דה פקטו כחלק מאוסטרליה עד 1975), בעיקר בדרום-מזרח האי, ולאחר כניעתה של האימפריה הגרמנית בתום מלחמת העולם הראשונה, נמסר לשטח זה צפון מזרח האי שעד אז נשלט על ידי הגרמנים. ב-1975 קיבלה ישות זו עצמאות מאוסטרליה וכיום היא מדינה עצמאית.
* צפון-מזרח האי היה מאז 1884 תחת שליטה גרמנית, יחד עם ארכיפלג ביסמרק. ב-1919, לאחר כניעת גרמניה, נמסר חלק זה לאוסטרליה.

== גאוגרפיה ==
הריבונות בגינאה החדשה נחלקת בין אינדונזיה לבין פפואה גינאה החדשה. שטח האי 786,000 קמ"ר, כמות הדומה לכמות שטחה של טורקיה. מספר תושביו הוא כ-12 מיליון אנשים כמעט סה"כ נכון ל-2024. ממוצע הצפיפות באי היא נמוכה, כ-8 נפשות לקמ"ר.

האי שוכן באוקיינוס השקט, מצפון לאוסטרליה. עד לפני כ-7,000 שנים היה האי מחובר לאוסטרליה, אך הופרד ממנה כשמצר טורס (Torres) הוצף על ידי האוקיינוס בסוף עידן הקרח האחרון.

מבחינה פוליטית מחולק האי לשני חלקים כמעט שווים:
* החלק המערבי שייך לאינדונזיה. בעבר נקרא איריאן ג'איה באינדונזית, אך ב-2002 הוסב שמו לפפואה, והוא מתחלק בין מחוזות פפואה ופפואה המערבית.
* החלק המזרחי הוא מדינה עצמאית - פפואה גינאה החדשה.

האי, המכונה לעיתים כולו "פפואה", שייך מבחינה גאוגרפית למלנזיה, האזור המערבי של איי האוקיינוס השקט.

האי, לעומת שכנתו אוסטרליה היבשה והשטוחה באופן יחסי, ניחן בכמות משקעים רבה יותר ובפעילות געשית פעילה המשפיעה על המבנה הגאולוגי- ובפרט קיום הרים באי זה. ההר הגבוה ביותר הוא באי זה הוא הר פונצ'אק ג'איה, המתנשא לגובה של 4,884 מטרים.

מבחינת עולם החי של האי הזה- יש דמיון רב לחי של אוסטרליה: כגון חיות כיס כוולבים, קיפודניים וקוסקוסיים, ומספר עופות ייחודיים לשניהם כמו עדניים, סוכיים, נבליים וקזואריים.

== גלריה ==
<gallery widths="">
Paradisaea raggiana -Papua New Guinea-8.jpg|בת עדן ראגי ביערות פפואה
Buaya Irian Crocodylus novaeguineae Bandung Zoo 2.JPG|תנין גינאה החדשה
Kurulu Village War Chief.jpg|בן שבט מגינאה החדשה מטפס על עץ
Dark Days Are Coming.jpg|הר געש בפפואה
</gallery>

== ראו גם ==
* טבעת הקולה

==לקריאה נוספת==
* מל ווייט, היצורים המוזרים של הרי פוג'ה, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 145, יוני 2010

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:איים באוקיינוס השקט
קטגוריה:אינדונזיה: איים
קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: גאוגרפיה
קטגוריה:אוקיאניה: איים
קטגוריה:איים מחולקים
דורנוד

דורנוד (במונגולית: Дорнод аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה.
פירוש השם: "המזרחי". האיימאג ממוקם במזרח המדינה ובירתו היא צ'ויבלסאן, העיר הרביעית בגודלה במונגוליה, הקרויה על שם הרודן המונגולי הורלוגין צ'ויבלסאן. על דגלו וסמלו של המחוז מופיע צבי יעלי מונגולי הנפוץ במיוחד באזור זה.

==סומים (תת מחוזות)==
* חרלן (Herlen)
* ביינדון (Bayandun)
* ביינטומן (Bayantümen)
* ביין-אול (Bayan-Uul)
* בולגן (Bulgan)
* צ'ויבלסאן (Choybalsan)
* צ'ולונחורוט (Chuluunhoroot)
* דשבלבר (Dashbalbar)
* גורוונזגל (Gurvanzagal)
* חלחגול (Halhgol)
* חולונבויר (Hölönbuyr)
* מטד (Matad)
* סרגלן (Sergelen)
* צגן-אובו (Tsagaan-Ovoo)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/MG/6/ ערים בדורנוד - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות
כיכר החתולות

אזור כיכר החתולות במפה משנת 1946, [[רחוב הלל נקרא אז רחוב בצלאל.]]
כיכר החתולות ("חתולות" במלעיל) הוא הכינוי הנפוץ לכיכר מכבי מוצרי הממוקמת בקצה שכונת נחלת שבעה בירושלים, בקרבת גן העצמאות, במפגש הרחובות הלל, יואל משה סולומון ויוסף ריבלין. הכיכר היא בפועל גג של החניון התת-קרקעי שנבנה מתחת לכיכר.

==שם הכיכר==
שמה הרשמי של הכיכר ניתן לה על שם מכבי מוצרי-מני, ממפקדי הפלמ"ח, שהופקד על ליווי שיירות לירושלים לקראת מבצע יבוסי בתקופת מלחמת העצמאות, נורה במהלך הפעילות ומת מפצעיו. 

מקורו של השם העממי לכיכר היא הימצאות חתולים רבים באזור (בפי הירושלמים "חתולות" במלעיל), עקב הצבתן של מכולות אשפה שהיו בפינה של הכיכר אליהם פונה זבל ממסעדות האזור, אשר משכו חתולים רבים. 

==היסטוריה==
שטח הכיכר היה במקור חלק מבית הקברות ממילא. בתקופת המנדט הבריטי התפתח השטח הבנוי של ירושלים מסביב לבית הקברות שנותר כשטח פתוח. בשנות ה-60 של המאה ה-20 נסלל המשכו של רחוב הלל (שבמקור נקרא רחוב בצלאל) ונבנה בית אגרון שנחנך ב-3 ביוני 1969 בנוכחות ראש הממשלה גולדה מאיר. באותה עת בכיכר החתולות ומצידו השני של רחוב הלל נסלל מגרש חנייה. 

בין השנים 1975 - 1981 פעל בבית אגרון סינמטק ירושלים ולאחר מכן, בין 1981 לסוף שנות התשעים, כקולנוע עצמאי. בשנת 1985 היה בית אגרון לקולנוע הראשון שהקרין סרטים בירושלים בלילות שבת, ובשעריו התחוללו הפגנות של הקהילה החרדית ומולם פעילי תנועת ר"צ. בסוף בשנות ה-80 של המאה ה-20 הוחלט להגדיל את שטח מגרש החנייה על ידי חפירת חניון תת-קרקעי, מעל החניון הוקמה רחבה שרוצפה בגרנולית. מאז קיבלה הרחבה את השם העממי "כיכר החתולות", אחר כך החליטה עיריית ירושלים לתת למקום שם רשמי "כיכר מכבי מוצרי-מני".

ב-2 במאי 2004 נערך בכיכר טקס הנחת אבן הפינה למוזיאון הסובלנות, שנבנה על חלקו השני של מגרש החנייה, מצדו השני של רחוב הלל. העבודות לבניית המוזיאון התעכבו משום שהשטח עליו הוא נבנה שימש בעבר כבית קברות מוסלמי, כחלק מבית הקברות ממילא. הקמת מוזיאון הסובלנות הושלמה בקיץ 2019, לאחר 15 שנות עבודה. 

בשנת 2015 נפתח בבניין בצפון הכיכר מרכז המבקרים הפרטי ״מוזיאון ידידי ישראל״. נשיא המדינה שמעון פרס מונה ליושב ראש הראשון של המוזיאון.

==אופי הכיכר==
הכיכר ידועה כמקום מפגש ובילוי בחיי הלילה בירושלים, ומדי ערב עומדים בה דוכני תכשיטים, בגדים ונרגילות. תכונה מעניינת של הכיכר היא ההד החזק המוחזר אל העומדים במרכזו של האמפיתיאטרון הבנוי בה. מדובר באפקט של מראה אקוסטית אשר מחזירה גלי קול למקורם. 

הכיכר שימשה זירה למספר מקרי לינץ' ורצח. במרץ 1993 הוגש כתב אישום נגד נער שהיה חלק מחבורת נערים שהכו קבוצה אחרת של בני נוער בכיכר. במאי 2009 תקפו נערים יהודים נער ערבי במקום והוא נפצע קשה. באוגוסט 2010 נרצח לאנס וולף, יהודי-אמריקני בן 60, בידי שני נערים ערבים ממזרח ירושלים בשל ויכוח על סיגריה. בפברואר 2011 נדקר למוות חוסאם רווידי בן 24 תושב כפר עקב על רקע גזעני. באוגוסט 2012 נפצע ג'מאל ג'ולאני בן 17 באורח קשה כאשר הותקף בידי חבורת נערים יהודים. בספטמבר 2014 הוגש כתב אישום נגד שלושה צעירים שעלו בכיכר על מונית ותקפו את הנהג הערבי שלה. ביוני 2017, משתתפי מצעד של ארגון להב"ה הכו קשות צעיר פלסטיני בכיכר.

הכיכר משמשת מדי פעם גם להפגנות.

== הערות שוליים ==

חתולות, כיכר ה-
קטגוריה:רחוב הלל
קטגוריה:נחלת שבעה
קטגוריה:הנצחת חללי מערכות ישראל
עיטור המופת

עיטור המופת הוא העיטור השלישי בחשיבותו שניתן בצבא הגנה לישראל. העיטור מוענק על ידי הרמטכ"ל על "מעשה שנעשה באומץ לב והוא ראוי לשמש מופת".

== היסטוריה ==
בחודש ינואר 1970 אישרה הכנסת את חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל, שקבע את שלושת העיטורים הגבוהים ביותר עבור גילויי אומץ וגבורה במהלך לחימה: עיטור הגבורה, עיטור העוז ועיטור המופת. עיטורים אלה הוענקו בדיעבד גם לכל המעוטרים מאז קום המדינה, כאשר ועדה קבעה איזה עיטור חדש יחליף עיטור ישן.

עיטור המופת ניתן פעמים רבות על מעשה גבורה בעת קרב, אך להבדיל משני העיטורים הגבוהים ממנו, הניתנים אך ורק על מעשה גבורה בשירות קרבי, את אות המופת ניתן להעניק גם על מעשה גבורה שלא בעת קרב.

עד כה הוענקו 602 עיטורים. בין מלחמת לבנון הראשונה למלחמת לבנון השנייה לא הוענק עיטור המופת. בעקבות מלחמת לבנון השנייה הוענקו 12 עיטורים. 

מאז מלחמת לבנון השנייה הוענק העיטור שלוש פעמים: ב-2010 הוענק העיטור לרסן נ"א בזכות "קור רוחו, אומץ לבו, נחישות ודבקות במטרה, אשר יהוו מופת ומודל לחיקוי ללוחמים האלמונים, אנשי הסוד והסתר", העיטור הוענק בשנית ב-2015 לסגן איתן פונד בעקבות מבצע צוק איתן (זה העיטור הגבוה ביותר שהוענק במבצע). העיטור הוענק בפעם האחרונה במרץ 2018, ללוחם במערך המבצעים המיוחדים על פעילות מבצעית שביצע בשטח אויב תוך סיכון חייו.

{| class="wikitable sortable"
|- bgcolor="#F0F0F0"
|width="30%"|התקופה ||width="25%"| מספר העיטורים שהוענקו
|-
| בין מלחמת העצמאות לבין מלחמת סיני || 15 עיטורים
|-
| מלחמת סיני || 3 עיטורים
|-
| בין מלחמת סיני לבין מלחמת ששת הימים || 62 עיטורים
|-
| מלחמת ששת הימים || 207 עיטורים
|-
| בין מלחמת ששת הימים לבין מלחמת יום הכיפורים || 97 עיטורים
|-
| מלחמת יום הכיפורים || 195 עיטורים
|-
| בין מלחמת יום הכיפורים לבין מלחמת לבנון הראשונה || 4 עיטורים
|-
| מלחמת לבנון הראשונה || 4 עיטורים
|-
| מלחמת לבנון השנייה || 12 עיטורים
|-
| בין מלחמת לבנון השנייה לבין מבצע צוק איתן || עיטור אחד
|-
|מבצע צוק איתן
|עיטור אחד
|-
|לאחר מבצע צוק איתן
|עיטור אחד
|}

מבין מקבלי אות המופת ששמותיהם פורסמו, עיטור המופת הוענק פעמיים לשני חיילים: שלמה הגני ומיכאל בורט.

==עיצוב העיטור==
העיטור עוצב על ידי האמן הבינלאומי חתן פרס ישראל דן ריזינגר, וצורתו עיגול שאת חזיתו מעטרים חרב ושיבולת חיטה. גב העיטור חלק. העיטור צמוד לסרט בצבע כחול.

העיטור מוטבע על ידי החברה הממשלתית למדליות ולמטבעות. משקלו 25 גרם כסף בטוהר 935. האבזם מצופה כרום.

אות העיטור הוא בצבע כחול. לפי התקנות, כאשר העיטור מוענק יותר מפעם אחת לאדם, הוא מקבל את תג העיטור שהוא גרסה מוקטנת של הפארה שאותו עונדים על תג העיטור.

==ראו גם==
*חיילים שעוטרו בעיטור המופת

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.gvura.org/?l=he&c=1012 מקבלי עיטור המופת] באתר הגבורה

== הערות שוליים ==

*
מופת, עיטור
עיטור העוז

עיטור העוז הוא העיטור השני בחשיבותו שניתן בצה"ל. העיטור מוענק על ידי הרמטכ"ל, על "מעשה גבורה שנעשה במילוי תפקיד קרבי תוך חירוף נפש".

== היסטוריה ==
בינואר 1970 אישרה הכנסת את חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל, שקבע את שלושת העיטורים הגבוהים ביותר עבור גילויי אומץ וגבורה במהלך לחימה - עיטור הגבורה, עיטור העוז ועיטור המופת. עיטורים אלה הוענקו בדיעבד גם לחלק ממעוטרי צל"ש הרמטכ"ל מאז קום המדינה, כאשר ועדה קבעה איזה עיטור חדש יחליף את הצל"ש, אם בכלל.

עד שנת 2007 הוענקו 220 עיטורים. 

{| class="wikitable sortable"
|- bgcolor="#F0F0F0"
|width="30%"|התקופה ||width="25%"| מספר העיטורים שהוענקו
|-
| בין מלחמת העצמאות לבין מלחמת סיני || 23 עיטורים
|-
| מלחמת סיני || 21 עיטורים
|-
| בין מלחמת סיני לבין מלחמת ששת הימים || 20 עיטורים
|-
| מלחמת ששת הימים || 39 עיטורים
|-
| מלחמת ההתשה || 14 עיטורים
|-
| מלחמת יום הכיפורים || 93 עיטורים
|-
| בין מלחמת יום הכיפורים לבין מלחמת לבנון הראשונה || עיטור אחד
|-
| מלחמת לבנון הראשונה || 2 עיטורים
|-
| האינתיפאדה השנייה || עיטור אחד
|-
| מלחמת לבנון השנייה || 6 עיטורים
|}

שני חיילים קיבלו את עיטור העוז פעמיים: עובד לדיז'ינסקי ואמנון ליפקין-שחק.

==עיצוב העיטור==
העיטור עוצב על ידי האמן הבינלאומי חתן פרס ישראל דן ריזינגר, וצורתו כמנורת בת שבעה קנים, המורכבת משש חרבות מוצלבות ובמרכז שיבולת חיטה. גב העיטור חלק. העיטור מחובר לסרט בצבע אדום. 

העיטור מוטבע על ידי החברה הממשלתית למדליות ולמטבעות, משקלו 25 גרם כסף בטוהר 935. האבזם מצופה בכרום.

אות העיטור הוא בצבע אדום. לפי התקנות, כאשר העיטור מוענק יותר מפעם אחת לאדם הוא מקבל את תג העיטור שהוא גרסה מוקטנת של הפארה שאותו עונדים על תג העיטור. רב-אלוף אמנון ליפקין-שחק, נהג לענוד שני אותות במקביל, ללא הוספת תג.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20151006000744/http://www.aka-idf.idf.il/iturim/asp/iturim.asp?catId=26047 על העיטורים], באתר בעוז רוחם
* [http://www.gvura.org/?l=he&c=1021 מקבלי עיטור העוז] באתר הגבורה

== הערות שוליים ==

*
עוז, עיטור
דורנוגובי

דורנוגובי (במונגולית: Дорноговь аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה.
האיימאג ממוקם במזרח מדבר גובי ומכאן פירוש שמו "מזרח גובי". בירת דורנוגובי היא סיינשנד.

==סומים (תת מחוזות)==
* אלטנשירה (Altanshiree)
* אייראג (Ayrag)
* דלנג'רגלן (Dalanjargalan)
* דלגרח (Delgereh)
* ארדנה (Erdene)
* חטנבולג (Hatanbulag)
* חובסגול (Hövsgöl)
* איחוט (Ihhöt)
* מנדח (Mandah)
* אורגון (Örgön)
* סייחנדולן (Sayhandulaan)
* סיינשנד (Saynshand)
* אולנבדרח (Ulaanbadrah)
* זמין-אוד (Zamïn-Üüd)

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.fallingrain.com/world/MG/7/ ערים בדורנוגובי - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות
ניקנור

יהודה המכבי וצבאו עומד בפני צבא ניקנור. ציור של [[גוסטב דורה]]
נִיקָנוֹר (ביוונית: Nικάνωρ) היה מצביא סלאוקי בתקופת מרד החשמונאים. הוא היה מתומכיו של דמטריוס הראשון סוטר, שדרש את המלוכה הסלאוקית לו ולזרעו. נהרג בקרב חדשה בשנת 161 לפנה"ס.

לאחר שלום ליסיאס (הסכם שלום בין יהודה המכבי לבין אנטיוכוס החמישי מלך הממלכה הסלאוקית) כל הגזירות שנגזרו בתקופתו של אנטיוכוס הרביעי בוטלו ויהודה זכתה לאוטונומיה דתית מלאה. לאחר שאנטיוכוס החמישי ושר צבאו ליסיאס נרצחו על ידי דמטריוס ותומכיו, שאחד מהם היה ניקנור, החלה שוב המלחמה בין הממלכה הסלאוקית ויהודה.

ניקנור עמד בראש הצבא הסלאוקי במלחמתם ביהודה המכבי. בקרב הראשון שהתחולל בינו לבין יהודה המכבי בקרבת כפר שלם, כמה קילומטרים מירושלים, נוצח ניקנור, וצבאו אולץ לסגת לירושלים. בירושלים ניקנור דרש מראשי העם להסגיר את יהודה המכבי ואף איים על בית המקדש.

לאחר שנודע לניקנור שיהודה המכבי ומחנהו נערכו בצפון יהודה, קרוב לשומרון, הוא וצבאו יצאו לכיוונו על מנת למצוא אותו. בצבאו של ניקנור היו הרבה יהודים, אשר לא הסכימו לחלל את השבת. ניקנור סירב לכבד את רגשותיהם הדתיים ולכן רבים מהם ערקו.

לאחר שניקנור וצבאו הגיעו לבית חורון (כ-10 קילומטרים מירושלים), הוא הקים מחנה והמתין לתגבורת ועסק בהכנת צבאו לקרב.

בקרב שהתחולל סמוך למקום זה (קרב חדשה), תקף צבאו של יהודה המכבי – שמנה כ-3,000 חיילים – את צבאו של ניקנור בהפתעה, והנחיל לו מפלה קשה. ניקנור נהרג. ידו הימנית וראשו הובאו לתצוגת ראווה לירושלים. על פי ספר חשמונאים ב, ראשו נתלה על חומת החקרא. צבאו של ניקנור נס משדה הקרב, ויהודה שלח את חייליו לדלוק אחריהם על מנת להגביר את מספר אבדותיהם.

יום ניצחון זה נקבע כחג בשם "יום ניקנור" בי"ג באדר, על פי מגילת תענית, אך מכיוון שנפסקה ההלכה ש"בטלה מגילת תענית", הוא אינו נחוג יותר.

בברייתא בתלמוד ירושלמי על מסכת יומא נטען ששער ניקנור קרוי על שם ניקנור (הברייתא אינה מופיע בירושלמי לפנינו אך כך מצטטה רבי שלמה סיריליו בפירושו ל):
:"למה נקרא שמו שער ניקנור? שפעם אחת עלה ניקנור סרדיוט ממלכי יונים וחנה כנגד שער ניקנור והיה מניף ידו על בית המקדש ואמר: 'אימתי תיפול העיר הזאת והבית הזה בידי ואהרסנה?' וכשגברה יד בית חשמונאי ונצחום, תפשוהו וקצצו ידיו ורגליו ותלוהו לפני השער וקראו שמו שער ניקנור".

== לקריאה נוספת ==
* רומן וילק, "ההתעללות בגופת ניקנור", סידרא ח, 1992, עמ' 53–57.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.studylight.org/encyclopedias/isb/n/nicanor-1.html NICANOR], International Standard Bible Encyclopedia, 1915

==הערות שוליים==

קטגוריה:יוונים הלניסטיים
קטגוריה:מרד החשמונאים: אישים
קטגוריה:חללי קרבות
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-2 לפנה"ס
דונדגובי

דונדגובי (במונגולית: Дундговь аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה.
האיימאג ממוקם בדרום המדינה, במרכז מדבר גובי, ומכאן פירוש שמו "מרכז גובי". בירת דונדגובי היא מנדלגובי.

==סומים (תת מחוזות)==
* אדצג (Adaatsag)
* ביינג'רגלן (Bayanjargalan)
* דלגרחנגאי (Delgerhangay)
* דלגרצוגט (Delgertsogt)
* דרן (Deren)
* ארדנדלאי (Erdenedalay)
* גובי-אוגטל (Govĭ-Ugtaal)
* גורוונסאיחן (Gurvansayhan)
* חולד (Huld)
* לוס (Luus)
* אולזיט (Ölziyt)
* אונדורשיל (Öndörshil)
* סאיחן-אובו (Sayhan-Ovoo)
* סאינצגן (Sayntsagaan)
* צגנדלגר (Tsagaandelger)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/MG/8/ ערים בדונדגובי - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות
161

== אירועים ==

== נולדו ==
* לְיוֹ בֵּיי, אבי ממלכת שוּ-האן בתקופת שלוש הממלכות והשליט הראשון שלה (נפטר ב-223)

== נפטרו ==

== לוח שנה ==

==קישורים חיצוניים==
יאפטוס (ירח)

רכס ההרים בקו המשווה
יאפטוס (אנגלית: Iapetus) הוא אחד מירחי כוכב הלכת שבתאי. יאפטוס הוא הירח השלישי בגודלו במערכת ירחי שבתאי. הירח התגלה על ידי ג'ובאני דומניקו קאסיני בשנת 1671.

== גילוי ==
יאפטוס נצפה לראשונה על ידי ג'ובאני קאסיני באוקטובר 1671. קאסיני צפה בירח ממערב לשבתאי. בחלוף כמה חודשים ניסה לצפות ביאפטוס מצידו המזרחי של שבתאי, אך לא הצליח לזהותו. רק בשנת 1705 הצליח קאסיני לצפות ביאפטוס בצד המזרחי של שבתאי בעזרת טלסקופ מתקדם יותר, ומצא אותו עמום יותר בשתי יחידות עוצמת הארה.

קאסיני שיער כי ליאפטוס יש צד בהיר וצד כהה, וכי הוא נמצא במצב של הקפה סינכרונית עם שבתאי. כתוצאה מכך הצד הבהיר של יאפטוס פונה אל כדור הארץ כשהירח נמצא מערבית לשבתאי, ואילו הצד הכהה פונה אל כדור הארץ כשהוא נמצא מזרחית לשבתאי. השערותיו של קאסיני התגלו מאוחר יותר כנכונות. החלק הכהה של יאפטוס נקרא על שמו של קאסיני.

==מאפיינים==
קוטרו 1,460 ק"מ (לשם השוואה - קוטרו של הירח שלנו, הוא כ-3,474 ק"מ). מרחקו משבתאי כ-3,561,300 קילומטרים.

פני השטח של יאפטוס מתייחדים בתופעה יוצאת דופן: חציים האחד בהיר מאוד ואילו חציים השני כהה מאוד. קיימות שתי השערות המנסות להעלות הסברים אפשריים לתופעה זו. האחת מנסה להסביר את התופעה באמצעות ירח אחר של שבתאי – פבה. פבה עשוי מחומר כהה. ייתכן שגופים קטנים מן החלל פגעו בפבה ופגיעתם גרמה להתזת חומר ממנו החוצה, לחלל. חומר זה הגיע לירח יאפטוס, הצטבר עליו בהדרגה והאזורים שכוסו בו הפכו לכהים. כך נוצר החלק הכהה של יאפטוס. השערה אחרת טוענת שהתפרצויות של חומר כהה מתוך פנים הירח יאפטוס עצמו הן שגרמו לכך. ההתפרצויות גרמו להתזת חומר כהה על-פני הירח ולהפיכתם של האזורים עליהם נחת החומר, לכהים.

ליאפטוס רכס הרים בקו המשווה. רכס זה נמשך לאורך כ-1,300 ק"מ, רוחבו כ-20 ק"מ, והגובה הממוצע הוא כ-13 ק"מ. הפסגות הגבוהות של רכס זה מתנשאות לגובה של יותר מ-20 ק"מ, מה שמציב אותם ברשימת ההרים הגבוהים ביותר במערכת השמש. הרכס אינו רציף וכולל גם פסגות מבודדות. הרכס התגלה על ידי הגשושית קאסיני-הויגנס בשנת 2004. לאורך הרכס ניתן למצוא מכתשי פגיעה רבים מה שמעיד על כך שהרכס אינו צעיר. 

תאוריה אחת למקורם של הרים אלו היא שבצעירותו, יאפטוס סבב מהר יותר סביב עצמו. מהירות הסיבוב, יחד עם הקפתו את שבתאי, נתנה לכדור צורה פחוסה שהגדילה את שטחו. מאוחר יותר הואטה מהירות הסיבוב של הכדור ופני השטח שלו קפאו. כתוצאה מכך פני השטח של הירח הקר קטנו והחומר העודף נערם באזור קו המשווה.

==מקור השם==
יאפטוס קרוי על שמו של הטיטאן יאפטוס מן המיתולוגיה היוונית. בטרם קיבל את שמו נקרא "שבתאי 8".

קאסיני קרא ל-4 הירחים שגילה (טתיס, דיוני, ריאה ויאפטוס) "הכוכבים של לואי" כאות כבוד למלך לואי ה-14.

==מסלול==
מסלול יאפטוס סביב שבתאי הוא בלתי-רגיל. אף-על-פי שהוא אחד מירחי שבתאי הגדולים הוא רחוק משבתאי. מסלולו הוא המשופע ביותר מבין הירחים הטבעיים של שבתאי. רק בירחיו הלא-טבעיים של שבתאי (שנלכדו בכוח משיכתו מאוחר יותר) יש שיפועי מסלול חדים יותר, כדוגמה פובה (הסיבה לכך אינה ידועה).

==קישורים חיצוניים==

* חיים מזר, [http://www.hayadan.org.il/close-look-on-iapetus-130908/ מבט קרוב יותר על יפטוס], אתר הידען, 13 בספטמבר 2008
* [http://www.nineplanets.org/iapetus.html עוד על יאפטוס]
* 

קטגוריה:ירחי שבתאי
דרך טוטנהאם קורט

דרך טוטנהאם קורט (באנגלית: Tottenham Court Road) היא דרך במרכז לונדון שבאנגליה. הדרך מקשרת בין כיכר סנט ג'יילס (פינת רחוב אוקספורד ודרך צ'רינג קרוס) לבין רחוב יוסטון (הקצה הצפוני של רובע וסטמינסטר).

רחוב זה הוא אחד מרחובות הקניות החשובים בלונדון, והוא ידוע במספר הרב של חנויות האלקטרוניקה בו. כמו כן יש בו חנויות רהיטים אופנתיות רבות.

הרחוב מוזכר מספר פעמים בסדרת ספרי הארי פוטר.

==קישורים חיצוניים==

טוטנהם קורט
גובי-אלטאי

גובי-אלטאי (במונגולית: Говь-Алтай аймаг) הוא השני בגודלו מבין 21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה - רק מחוז אומנוגובי גדול ממנו. האיימאג ממוקם במערב המדינה ובירתו היא אלטאי.

==סומים (תת מחוזות)==
* אלטאי (Altay)
* ביין-אול (Bayan-Uul)
* ביגר (Biger)
* בוגט (Bugat)
* צ'נדמני (Chandmanĭ)
* דריב (Dariv)
* דלגר (Delger)
* ארדנה (Erdene)
* חריון (Hariun)
* חוחמוריט (Höhmorĭt)
* ג'רגלן (Jargalan)
* שרגה (Sharga)
* טאישיר (Tayshir)
* טוגרוג (Tögrög)
* טונחיל (Tonhil)
* צל (Tseel)
* צוגט (Tsogt)
* יוסונבולג (Yösönbulag)

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.fallingrain.com/world/MG/10/ ערים בגובי-אלטאי - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1940
דרך צ'רינג קרוס

דרך צ'רינג קרוס (באנגלית: Charing Cross Road) היא דרך ראשית בלונדון שבאנגליה. הדרך יוצאת מכיכר טרפלגר צפונה, לעבר כיכר סנט ג'יילס (מפגש רחוב אוקספורד עם דרך טוטנהם קורט). הדרך נקראת כך משום שהיא מובילה מצ'רינג קרוס.

==היסטוריה==
הדרך הראשונה שנבנתה באתר הוקמה על ידי המלך אדוארד הראשון, על בסיס שביל שהיה במקום, בו עבר ארונה של אשתו אלינור מקסטיל במסע הלווייתה בדרך למנזר וסטמינסטר. 
הדרך פותחה על ידי רשות העבודות המטרופולינית, במהלך שיפוצים שבוצעו בשדרות שפסבורי, בתקופה הוויקטוריאנית במטרה לשפר את דרכי הגישה למרכז לונדון. פיתוח הדרך נעשה מכוח חוק של הפרלמנט הבריטי משנת 1877 שהקצה 778,238 ליש"ט למטרה זו.

דרך צ'רינג קרוס ידועה בחנויות הספרים הרבות והגדולות, לספרים חדשים ולספרים מיד שנייה, שנמצאות לאורכה, ובהן:
* זמרס - חנות ספרי אמנות.
* מרדר ואן (Murder One) - חנות ספרי בלשים ומתח.
* בורדרס.
* בלקוולס.
* פוילס.

חנות הספרים הידועה [[פוילס, 2006]]

==השפעת הדרך על התרבות==
===ספרות וקולנוע===
הספר "דרך צ'רינג קרוס 84" שנכתב על ידי הלין הנף, והפך לסרט קולנוע בשנת 1986 (בהשתתפות אן בנקרופט ואנתוני הופקינס) מתאר התכתבות של הסופרת עם חנות ספרים ברחוב זה, על אף שכיום כבר אין בבניין מספר 84 חנות ספרים - אלא סניף של רשת פיצה האט.

ברחוב ממוקם גם הפונדק הקלחת הרותחת שמופיע בסדרת הספרים הארי פוטר של הסופרת ג'יי קיי רולינג.

כמו כן מוזכר הרחוב בשיר "Home For A Rest" של הלהקה הקנדית "ספיריט אוף דה וסט":
<div style="direction: ltr;">
"We arrived in December/And London was cold/We stayed in the bars/Along Charing Cross Road."
</div>

===פיסול===
בקצה הדרומי של דרך צ'רינג קרוס נמצא פסלה של אדית קוול.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.leepers.us/evelyn/bookshops/uk-lond.htm#london List of Charing Cross Road bookshops by Evelyn C. Leeper]
קטגוריה:לונדון: רחובות
צ'רינג קרוס

צלב אלינור בצ'רינג קרוס - נבנה בתקופה הוויקטוריאנית
חזית תחנת הרכבת של צ'רינג קרוס ומלון צ'רינג קרוס - תחריט מהמאה ה-19
צ'רינג קרוס (באנגלית: Charing Cross) הוא אזור ברובע וסטמינסטר, במרכז לונדון שבאנגליה. מקור השם הוא כפר קטן שהיה במקום זה בשם צ'רינג קרוס.

מקורו של שם הכפר שנוי במחלוקת. הכפר ידוע בכך שבו נבנתה האחרונה באנדרטאות הזיכרון למלכה אלינור מקסטיליה, אשתו של המלך אדוארד הראשון. המלכה נפטרה במחוז נוטינגהאמשייר והובאה משם למנזר וסטמינסטר במסע שנמשך שלושה עשר ימים ושנים עשר לילות. בכל שנים עשר המקומות שבהם נח ארונה של המלכה בנה המלך אדוארד הראשון צלבי זיכרון שנקראו מאז צלבי אלינור. מקום מנוחת הארון האחרון לפני לוויית המלכה היה בצ'רינג. מתוך צלבים אלה נותרו עד ימינו שלושה.

יש הגורסים שהמקום קרוי על שם הצלב, ומקורו במשפט הצרפתי "שר רין" - "מלכה אהובה". לפי גרסה אחרת, מקור השם הוא מילה אנגלית עתיקה שמשמעה "עיקול הנהר".

אנדרטת הצלב הנוכחית העומדת מול תחנת הרכבת של צ'רינג קרוס היא שחזור ויקטוריאני של הצלב המקורי (אף שרבים חושבים ששחזור זה מעוטר יותר מהמקור). השחזור תוכנן על ידי האדריכל אדוארד מילטון בארי. כל המרחקים בלונדון נמדדים ממיקומה של האנדרטה המקורית, אשר כיום נמצא בה פסלו של המלך צ'ארלס הראשון.

תחנת הרכבת של צ'רינג קרוס מאוזכרת בכמה מסיפורי שרלוק הולמס.

==ראו גם==
* דרך צ'רינג קרוס
* תחנת צ'רינג קרוס

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:וסטמינסטר
צלבי אלינור

תקופה הוויקטוריאנית]]
צלבי אלינור (אנגלית: Eleanor cross) הם אנדרטאות בצורת צלב שהוקמו על ידי המלך אדוארד הראשון מאנגליה, לזכרה של אשתו אלינור מקסטיליה. המלכה אלינור נפטרה בשנת 1290 במחוז נוטינגהאמשייר והובאה במסע שנמשך שלושה עשר ימים ושנים עשר לילות מהארבי במחוז לינקולנשייר למנזר וסטמינסטר. בכל שנים עשר המקומות בהם נח ארונה של המלכה בנה המלך אדוארד הראשון את האנדרטאות.

=== שתים עשרה האנדרטאות ===
*לינקולן
*גרנת'פם
*סטמפורד
*גדינדטון
*נורת'המפטון
*סטוני סטרטפורד
*ווברן
*דנסטייבל
*סנט אולבנס
*וולת'ם קרוס
*וסטצ'יפ
*צ'רינג קרוס

מצלבים אלה שלושה שרדו: וולת'ם קרוס, נורת'המפטון וגדינגטון.

ליד תחנת הרכבת בצ'רינג קרוס נמצא שחזור של הצלב המקורי, שעמד במקור מול ארמון וייטהול, במקום בו עומד היום פסלו של המלך צ'ארלס הראשון.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לונדון: אנדרטאות
קטגוריה:אנגליה
קטגוריה:מונומנטים רשומים
דקל (מושב)

דֶּקֶל, או בשמו הרשום "דקל-כפר שיתופי", הוא מושב בצפון מערב הנגב, בחבל שלום, סמוך למפגש שלושת הגבולות: ישראל-מצרים-רצועת עזה. המושב הוקם ומנוהל על ידי אגודה שיתופית הרשומה בשם זה ונכלל ביישובי מועצה אזורית אשכול. מסונף לתנועת האיחוד החקלאי ומהקמתו מלווה על ידי הסוכנות היהודית. המושב נקרא על שם הדקל האופייני לאזור.

==היסטוריה==
מרכז המבקרים "[[הגדת חבל ימית" המספר את סיפור ההתיישבות ופינוי חבל ימית, שבמרכז מושב דקל|שמאל]]
המושב הוקם על ידי גרעין שהתאגד בימית, בשנת 1979. לקבוצת ימית נוספו 6 משפחות ממושבי צפון סיני, 2 משפחות מאופירה, 4 משפחות מבסיס חיל האוויר הישראלי איתם ועוד 2 משפחות מתוך הקו הירוק, ס"ה 48 משפחות. לאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים, לפיהם התחייבה ישראל לפנות את סיני ולהחזירו למצרים עד אפריל 1982, ביקשו חברי הגרעין להקים יישוב חקלאי בחבל שלום. ב-25 בפברואר 1981 הונח אבן פינה ליישוב. באפריל 1982 עלו המשפחות על הקרקע.

שמו של היישוב נקרא על שם עץ הדקל שצמח על קברו של אבשלום פיינברג.

== דמוגרפיה ==
חתך הגילים בדקל רחב מאוד וכולל זוגות צעירים ומשפחות ותיקות. 

המושב קיבל החלטה אסטרטגית להתרחב. אושרה למושב תוכנית של 100 נחלות חקלאיות והגדלת משבצת הקרקע ל 8,000 דונם. נמצאות בתכנון: הרחבה חקלאית של עוד 28 נחלות חקלאיות והרחבה קהילתית של 115 מגרשים בני 750 מ"ר.

== חינוך ==
מערכת החינוך של היישוב היא המערכת הכללית של המועצה האזורית אשכול. פעוטונים ותינוקיות קיימים באשכול גנים ביישוב אבשלום הסמוך. גני טרום חובה וחובה קיימים במושבים השכנים אשר בחבל שלום. 

בתי ספר יסודיים חדשים, חטיבת ביניים ותיכון "נופי הבשור" - ממוקמים בקריית החינוך המועצתית במרחק של כ- 20 ק"מ מדקל, ממוגנים, מאובזרים ומטופחים ברמה הגבוהה ביותר, ומגובים במערך הסעות לכלל ישובי המועצה. 

== תרבות ופנאי ==
הקהילה בדקל מציינת את חגי ישראל באירועים וטקסים מקומיים, אשר בהכנתם מעורבות כלל משפחות היישוב בניצוחה של ועדת תרבות. בנוסף מתקיימות פעילויות לילדים ולנוער בהובלת ועדת חינוך ובליווי מדריכה בוגרת יישובית, טיולי משפחות בהובלת ועדת טיולים, וכן קיים צוות חירום ישובי פעיל ומעורב.

במרכז המושב: מגרשי ספורט, גני שעשועים, מועדון חברים, מועדון נוער, ג'ימבורי לפעוטות, בית כנסת, מדשאות רחבות, מושם דגש על טיפוח הנוי והניקיון במרחב הציבורי והן הפרטי. 

בקרבת המושב מרכז שירותים "אבשלום" (500 מטר משער המושב): בריכת שחייה אזורית, מרכז קהילתי ("הדיונה") ובו ספריה, חוגים ופעילויות מגוונות לכל הגילאים, אשכול גנים לגיל הרך, מרכז בריאות של קופ"ח כללית (כולל תחנת טיפת חלב ומרכז ריפוי בעיסוק), סופרמרקט חדיש וגלידריה. 

==תעסוקה==
שדה במושב דקל
במקום 72 נחלות חקלאיות, שגודל כל אחת 30 דונם. התושבים מתפרנסים מהפעלת משקים חקלאיים, שכוללים בתי צמיחה של ירקות או פרחים ומטעים שונים. בנוסף על אלה כמחצית התושבים מוצאים את פרנסתם מחוץ ליישוב בהוראה, מינהל, בריאות, הדרכה, ובמגוון מקצועות חופשיים. לאחרונה בנוסף למשקים חקלאיים ישנם חברי מושב רבים אשר הקימו מיזמים תיירותיים בעלי אופי ייחודי.

== הטבות מס ==

== ראו גם ==

* הגדת חבל ימית
* חבל ימית
* מועצה אזורית אשכול

==קישורים חיצוניים==

*
*[https://www.facebook.com/dekelmoshav/ דף הפייסבוק של מושב דקל] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1982
קטגוריה:עוטף עזה
קטגוריה:הנגב: יישובים
קטגוריה:חבל שלום
קטגוריה:מועצה אזורית אשכול
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
יהודה חזני

יהודה חזני (ז' בתמוז ה'תש"ה - כ"ח בתמוז ה'תשנ"ב; 18 ביוני 1945 - 29 ביולי 1992) היה מראשי גוש אמונים. היה היוזם והמארגן של הצעדה החגיגית רבת המשתתפים ריקוד דגלים המתקיימת מדי שנה ביום ירושלים. מאז שנפטר מוקדש האירוע לזכרו.

== ביוגרפיה ==
נולד כיהודה חזנצ'וק. למד בישיבת מרכז הרב והיה מתלמידיו של הרב צבי יהודה הכהן קוק שהיה מכנה אותו "בעל האלפים" משום שהוא היה האחראי לארגון הפגנות גדולות עם אלפי אנשים. בשנת תשס"ח יצא לאור הספר "עץ יהודה" הכולל סיכומי שיעורים של הרב צבי יהודה בעריכתו.

היה מראשי תנועת "גוש אמונים" וממייסדי היישובים קדומים ועפרה. עמד בראש הוועד למען אסירי המחתרת היהודית שפעל למען מתן חנינה לאסירים. בזמן מבצע שלום הגליל פעל בניו יורק להבאת צעירים יהודים לארץ, וייסד, יחד עם סא"ל במיל' מאיר אינדור, את עמותת "שר-אל" שעוסקת בהבאת מתנדבים לצה"ל מחוץ לארץ. הקים צוות למען העם והארץ, שלימים שונה שמו ל"מטה מאמ"צ".

חזני נהרג בכ"ח בתמוז ה'תשנ"ב בנפילה מצוק בנחל אוג שבמדבר יהודה ונקבר בהר הזיתים. כעשר שנים לאחר מותו, ב-16 בפברואר 2003, נהרג גם בנו, זאב חזני, מנפילה מצוק בנחל קדם שבאזור עין גדי, במרחק של כ-30 ק"מ מהנקודה שבה נהרג אביו, ונטמן בסמוך לו.

==חיים אישיים==
הרב חזני היה נשוי לחנה, להם תשעה ילדים.

* בתו אפרת נשואה לעיתונאי חנוך דאום.
* אריאל - נשוי כלתו למנורה חזני - במאית.
* תמר - נשואה חתן לרב מיכי יוספי.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* הרב יהודה חזני, [http://asif.co.il/download/kitvey-et/ne%20mr/n%20a%209/13.pdf על היופי (על-פי ההסתכלות במקורותינו)], מתוך ניצני ארץ, באתר ספריית אסיף.
* [http://mountofolives.co.il/he/deceased_card/יהודה-חזני-מיסד-את-ריקוד-הדגלים/ כרטיס קבר באתר הר הזיתים]
* הרב יהושע רוזן, [https://www.youtube.com/watch?v=pKkJLVQdHQI אזכרה 20 שנה לרב יהודה חזני זצ"ל], באתר יוטיוב
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:תלמידי הרצי"ה קוק
קטגוריה:פעילי גוש אמונים
קטגוריה:משפחת חזני
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:הרוגי תאונות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1992
לאודיקה השישית

לאודיקה השישית הייתה בתו של אנטיוכוס הרביעי, שליט הממלכה הסלאוקית בין השנים 175 ל-164 לפנה"ס, ואחותו של אנטיוכוס החמישי, שליט הממלכה הסלאוקית בין השנים 164 ל-162 לפנה"ס.

לאחר שאנטיוכוס החמישי נרצח על ידי דמטריוס הראשון, ברחה לאודיקה מאנטיוכיה, והתגייסה לעזרתו של אלכסנדר באלאס. לאודיקה, יחד עם שר הכספים לשעבר של אנטיוכוס אפיפנס, הראקליאידס הצליחו לשכנע את הסנאט הרומי, תלמי פילומטור, מלך מצרים ושליטים אחרים, שבאלאס היה בנו של אנטיוכוס אפיפנס ויורשו החוקי של אנטיוכוס החמישי (אם כי מקורות היסטוריים טוענים שכל המעורבים בעניין ידעו כי טענתו להיות בנו של אנטיוכוס אפיפנס היא שקרית). תמיכה זו הייתה חיונית במאבקו של באלאס בדמטריוס ואחד מהגורמים החשובים בהשתלטותו על הממלכה הסלאוקית.

קטגוריה:יוונים הלניסטיים
קטגוריה:בית סלאוקוס
קטגוריה:נסיכות בעת העתיקה
קטגוריה:נשים במאה ה-2 לפנה"ס
הורלוגין צ'ויבלסאן

הורלוגין צ'ויבלסאן (במונגולית: Хорлоогийн Чойбалсан; 1895 - 26 בינואר 1952) היה המנהיג הקומוניסטי של מונגוליה משנות ה-30 ועד מותו. הוא שירת כראש בית הנבחרים בין השנים 1930-1929, והיה ראש הממשלה בין השנים 1952-1939. נשא בדרגת מרשל של הצבא המונגולי.

הורלוגין היה חסידו של מנהיג ברית המועצות יוסיף סטלין וחיקה את מדיניותו בדרכים רבות. הוא עלה לשלטון בתמיכה סובייטית, כתוצאה מאי שביעות רצונו של סטלין מהמנהיג הקומוניסטי המונגולי פלג'ידין גנדן. גנדן הודח מהשלטון ב-1936 בעקבות סירובו לשתף פעולה עם סטלין, בין השאר בנוגע לכוח צבאי סובייטי על אדמת מונגוליה וחיסול הנזירים הבודהיסטיים. זמן מועט לאחר מכן הוצא גנדן להורג במוסקבה, וצ'ויבלסאן תפס את מקומו.

רבים סבורים כי שלטונו של צ'ויבלסאן הוא האכזרי ביותר בתולדות מונגוליה המודרנית. בתקופת שלטונו חלו רדיפות מצד הממשלה כנגד "אויבי העם" - כלומר, מנהיגים דתיים, אריסטוקרטים ומתנגדים פוליטיים. כיום אין הערכה חד משמעית של ההרוגים כתוצאה מרדיפות אלה. בנוסף, הנהיג צ'ויבלסאן במונגוליה פולחן אישיות על פי מודל סטלין. מצד שני, במהלך תקופת שלטונו, ובסיוע סובייטי, שופרה התשתית המונגולית והוקמו קווי תקשורת וכבישים רבים. כמו כן ננקטו צעדים לצמצום האנלפבתיות במדינה.

צ'ויבלסאן החזיק במשרת ראש הממשלה עד מותו ב-1952. דמותו עדיין שנויה במחלוקת במונגוליה: רבים עדיין מעריצים אותו ומחשיבים אותו כגיבור מונגולי, אך המבקרים מייחסים זאת לתעמולה ולפולחן האישיות. חלק מהמונגולים מאמינים כי צ'ויבלסאן היה שליט-בובה בידי הסובייטים, וכי לא הייתה לו אפשרות אחרת לפעולה. מפלגתו של צ'ויבלסאן, המפלגה המהפכנית העממית של מונגוליה, גינתה חלק מפעולותיו, ביניהן פולחן האישיות, ב-1956.

על שמו נקראה בשנת 1941 העיר צ'ויבלסאן.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ראשי ממשלת מונגוליה
קטגוריה:אנשי צבא מונגולים
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מקבלי עיטור סובורוב
קטגוריה:מרשלים
קטגוריה:ילידי 1895

קטגוריה:נפטרים ב-1952
החוק הראשון של התרמודינמיקה

החוק הראשון של התרמודינמיקה הוא הכללה של חוק שימור האנרגיה שמוסיפה את האפשרות של שינוי באנרגיה של מערכת דרך מעבר חום אליה או ממנה, ולא רק דרך עבודה. בכך הוא מאפשר הרחבה של מושג שימור האנרגיה מתחום 
המכניקה הרגילה לתחום התרמודינמיקה.

מבחינה אינטואיטיבית, החוק אומר שאנרגיה של מערכת מורכבת מהחום שאגור בתוכה ומהיכולת שלה לבצע עבודה. כלומר, באופן בסיסי בטבע, אנרגיה יכולה לבוא לידי ביטוי בצורות של חום או עבודה בלבד ולכן על מנת לחשב את האנרגיה של מערכת יש לסכום שני גדלים שונים אלה.

==ניסוח פורמלי==
הניסוח הפורמלי של החוק נתון על ידי:
:<math>\ \Delta U = Q - W</math> 
כאשר <math>U</math> היא האנרגיה הפנימית של המערכת, <math>W</math> 
העבודה שהמערכת ביצעה על הסביבה ו- <math>Q</math> 
החום שזרם לתוך המערכת.

עבור שינויים אינפיניטיסמאליים החוק נכתב בצורה:
:<math>\ dU = \delta Q - \delta W</math>, 
הסימון <math>\delta </math> מעיד שהשינויים בחום ובעבודה אינם ביטויים המהווים דיפרנציאל שלם, משום שהחום והעבודה אינן פונקציות מצב של המערכת, התלויות רק במצב הנוכחי של המערכת.

בתהליכים הפיכים אפשר לכתוב את החוק בצורה:
:<math>\ dU = TdS - PdV</math>, 
כאשר <math>T</math> היא הטמפרטורה, <math>S</math> האנטרופיה, <math>P</math> הלחץ ו-<math>V</math> הנפח.

==עבודה==
הביטוי לעבודה שנעשתה על המערכת הוא <math>\ \delta W= - PdV</math>. ניתן לקבל ביטוי זה על ידי חישוב הגידול בנפח של מערכת לכיוון אחד במרחק <math>dx</math>, כנגד לחץ <math>P</math>, כאשר שטח המגע בין המערכת לבין הסביבה הוא <math>A</math>. במקרה זה העבודה האינפיטיסימאלית שהמערכת מבצעת היא: 
:<math>\delta W_{sys\rightarrow sur} = F \cdot dx = PA \cdot \frac{dV}{A} = PdV</math>. 
העבודה שמתבצעת על המערכת שווה בגודלה והפוכה בסימנה לעבודה שהמערכת מבצעת, ולכן הביטוי המתקבל הוא: <math>\ \delta W= - PdV</math>.<br />

ניתן להסביר אינטואיטיבית את הערך השלילי של העבודה בכך שכשהמערכת מגדילה את הנפח, הכוח שמופעל עליה פועל נגד כיוון ההתפשטות שלה, ואילו כאשר נפח המערכת קטן, הכוח שמופעל עליה פועל עם כיוון ההתכווצות. לכן הסימן של העבודה שמתבצעת על המערכת יהיה תמיד הפוך לסימן של ההתפשטות: כאשר המערכת מתפשטת נקבל עבודה שלילית, וכאשר היא מתכווצת נקבל עבודה חיובית. 

==חום== 

הביטוי לחום שנכנס למערכת הוא <math>\delta Q= TdS</math>.<br />
<math>\delta Q</math> אינו דיפרנציאל שלם, כלומר הגודל <math>Q</math> אינו פונקציית מצב, ולכן היה צורך למצוא גודל שהוא כן פונקציית מצב ושעבורו יהיה אפשר לכתוב דיפרנציאל. לשם כך נטבע מושג האנטרופיה.<br />
הסימן הוא חיובי, שכן כאשר זורם חום למערכת, גדלה האנטרופיה שלו.

==איברים נוספים==
איבר נוסף שנכנס לחוק לעיתים קשור באפשרות להוצאת או הוספת חלקיקים למערכת. איבר זה הוא 
<math> \sum_i \mu_i d N_i \,\!</math>, כאשר <math>N_i</math> הוא מספר החלקיקים מסוג <math>i</math> במערכת, ו<math>\mu_i</math> הוא הפוטנציאל הכימי עבור סוג זה, כך שאפשר לכתוב את החוק כך:
<math>\ dU = TdS - PdV+ \sum_i \mu_i d N_i</math>.

1

de:Thermodynamik#Erster Hauptsatz
נמברין אנחבאיאר

נמברין אנחבאיאר
נמברין אנחבאיאר (במונגולית: Намбарын Энхбаяр; נולד ב-1 ביוני 1958) הוא מדינאי מונגולי, שכיהן כנשיא מונגוליה בשנים 2005–2009.
== חייו ==
אנחבאיאר כיהן כשר התרבות של מונגוליה בין השנים 1992 ו-1996.

בשנת 1997 התמנה אנחבאיאר למנהיג המפלגה המהפכנית העממית של מונגוליה, מפלגת האופוזיציה הפוסט-קומוניסטית. תחת הנהגתו זכתה מפלגה זו בניצחון בבחירות של שנת 2000 והוא עצמו נבחר לתפקיד ראש ממשלת מונגוליה.

לאחר שמפלגתו איבדה חצי ממושביה בבית הנבחרים המונגולי בבחירות של שנת 2004 היא נאלצה לחבור לממשלת אחדות עם הגוש הדמוקרטי. כתוצאה מכך נאלץ אנחבאיאר לוותר על תפקידו כראש ממשלה והוא התמנה לדובר החוראל הגדול.

בבחירות שנערכו ב-22 במאי 2005 נבחר אנחבאיאר לתפקיד הנשיא ברוב של 53.4% מהקולות.

אנחבאיאר אחראי לשינוי במפלגתו, מאידאולוגיה קומוניסטית לאידאולוגיה סוציאל-דמוקרטית ונחשב לחסיד משנתו הפוליטית של טוני בלייר.

בבחירות הבאות לנשיאות, שנערכו במאי 2009, הפסיד אנחבאיאר לצחיאגיין אלבגדורג' בפער של כשלושה אחוזים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:נשיאי מונגוליה
קטגוריה:ילידי 1958
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לידס
דיק קונטינו

דיק קונטינו (באנגלית: Dick Contino; 17 בינואר 1930 - 19 באפריל 2017) הוא זמר אמריקאי ואקורדיוניסט.

== קריירה ==
קונטינו החל לבצע מחזות שונים בלוס אנג'לס, ולאחר מכן, בשנת 1946, הוא החל לקבל גם תשומת לב פרסומית, שהלכה והתגברה עד לביסוס מעמדו ככוכב.

מעמדו ככוכב דעך ונקטע לזמן מה, במהלך מלחמת קוריאה, משום שקונטינו התעלם מצו הגיוס שקיבל, ונכלא לכמה חודשים. לאחר ריצוי עונשו התגייס לכוחות הצבא של ארצות הברית. מעשיו של קונטינו נחשב לשערורייה בקרב הציבור האמריקאי, והקריירה של קונטינו חוותה נפילה רצינית, אך למרות זאת הוא המשיך לנגן ואף לשחק בכמה סרטים, משנת 1950 עד לשנת 1960.

ג'יימס אלרוי כתב על בסיס חוויותיו של קונטינו במלחמת קוריאה נובלה - "Dick Contino's Blues".

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:אקורדיוניסטים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1930
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2017
יומג'אגין טסדנבאל

יומג'אגין צדנבאל (במונגולית: Юмжаагийн Цэдэнбал; 17 בספטמבר 1916 – 20 באפריל 1991) היה מנהיג קומוניסטי במונגוליה משנות ה-40 ועד שנות ה-80 של המאה ה-20. בחייו הפוליטיים כיהן כראש ממשלה, נשיא והמזכיר הכללי של המפלגה המהפכנית העממית של מונגוליה.

צנדבאל מונה למזכ"ל כבר ב-1940, אך המפלגה נשלטה בידי המנהיג הטוטליטרי הורלוגין צ'ויבלסאן. עם מותו של צ'ויבלסאן ב־1952, הפך צנדבאל לראש הממשלה וכיהן בתפקיד זה 22 שנים, עד 1974.

ב-1984 נאלץ צנדבאל לפרוש מתפקידו כמזכ"ל המפלגה, ועקר לברית המועצות עם אשתו, שהייתה ממוצא רוסי. הוא נפטר ברוסיה ב-1991.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ראשי ממשלת מונגוליה
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:מקבלי עיטור קוטוזוב
קטגוריה:מקבלי עיטור קרל מרקס
קטגוריה:מעוטרי עיטור הכוכב של יוגוסלביה
קטגוריה:מרשלים
קטגוריה:ילידי 1916

קטגוריה:נפטרים ב-1991
דמדין סוחבאטאר

בול מונגולי משנת [[1932 המציג את סוחבאאטר]]
דמדין סוחבאטאר (במונגולית: Дамдин Сүхбаатар. נקרא גם סוח) (2 בפברואר 1893 – 22 בפברואר 1923) היה מצביא מונגולי שהיה ידוע ביכולות הרכיבה שלו. "סוח" (במונגולית: גרזן) נולד באורגה (כיום אולן בטור) והצטרף לצבא הלאומי ב-1911, ממנו נאלץ לפרוש מאוחר יותר. ב-1917 הוא חזר לצבא ללחום בסינים, וזכה לתוספת לשמו: באטאר (גיבור).

מונגוליה הייתה מחוז של סין עד 1911, אז הניעה קריסת שלטון השושלות בסין את המונגולים לפעול למען עצמאותם. ב-1919 ניסו הסינים לחסל את המרד על ידי פלישה למונגוליה, אך הובסו בידי הכוחות המונגוליים בראשותו של סוחבאטאר. ב-1921 כבר היה סוחבאטאר מפקד הצבא המהפכני המונגולי, ונלחם בסינים בסיוע הסובייטים.

כיום סוחבאטאר הוא אחד הגיבורים הלאומיים החשובים במונגוליה. פסל רכוב על סוס, ניצב בכיכר מרכזית בבירה אולן בטור (אשר נקראת על שמו). דיוקנו מוטבע על מטבעות ושטרות המטבע הלאומי, הטוגרוג. מחוז סוחבאטאר נקרא על שמו, וכמו כן בירת מחוז סלנגה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:אנשי צבא מונגולים
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ברית המועצות
קטגוריה:ילידי 1893
קטגוריה:נפטרים ב-1923
מחוזות מונגוליה

מונגוליה מחולקת ל-21 מחוזות, כל מחוז נקרא איימאג.

מכיוון שמונגוליה החיצונית הייתה פרובינציה של סין, היא חולקה ל-21 נספחים, והדבר השתמר גם לאחר שהכריזה מונגוליה על עצמאותה.

מעמדה של עיר הבירה אולן בטור מיוחד, והיא לא שייכת למחוז כלשהו.

==רשימת מחוזות==
{| class="wikitable"
!
! איימאג
! עיר בירה
! שטח (בקמ"ר)
! אוכלוסייה (2020)
|-
| 1|| ארחאנגאי (Arhangay) || צצרלג || 55,314|| 94,994	
|-
| 2|| באיינחונגור (Bayan-Hongor) || באיינחונגור || 115,977 || 88,672
|-
| 3|| באיין-אולגי (Bayan-Olgii) || אולגי || 45,700|| 108,530
|-
| 4|| בולגאן (Bulgan) || בולגאן || 48,700|| 62,089	
|-
| 5|| דרחאן-אול (Darhan-Uhl) || דרחאן || 3,275|| 107,018
|-
| 6|| דורנוד (Dornod) || צ'ויבלסאן || 123,597|| 82,054
|-
| 7|| דורנוגובי (Dornogovi) || סיינשנד || 109,472|| 71,014	
|-
| 8|| דונדגובי (Dundgovi) || מנדלגובי || 74,690|| 47,104
|-
| 9|| גובי-אלטאי (Govi-Altay) || אלטאי || 141,447|| 57,748
|-
| 10|| גוביסומבר (Govisumber) || צ'ויר || 5,542|| 17,928
|-
| 11|| חנטי (Hentiy) || אונדורחאן || 80,325|| 77,957
|-
| 12|| חובד (Hovd) || חובד || 76,060|| 89,712	
|-
| 13|| חובסגול (Hovsgol) || מורון || 100,629|| 135,095	
|-
| 14|| אורחון (Orhon) || ארדנט || 844|| 107,634	
|-
| 15|| אומנוגובי (Omnogovi) || דלנזדגד || 165,380|| 69,187
|-
| 16|| אובורחאנגאי (Ovorhangay) || ארבאיחר || 62,895|| 116,732	
|-
| 17|| סלנגה (Selenge) || סוחבאטאר || 41,152|| 110,110
|-
| 18|| סוחבאטאר (Sunbaatar) || ברון-אורט || 82,287|| 63,182
|-
| 19|| טוב (Tov) || זונמוד || 74,042|| 94,250
|-
| 20|| אובס (Uvs) || אלאנגום || 69,585|| 83,223	
|-
| 21|| זבחאן (Zavhan) || אוליאסטאי || 82,456|| 72,823
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20141217085526/http://www.infomongolia.com/ct/cc/12/70/1/30 מחוזות מונגוליה]
* [https://web.archive.org/web/20210817174257/https://www.1212.mn/BookLibraryDownload.ashx?url=Census2020_Main_report_Eng.pdf&ln=En נתוני מפקד אוכלוסין, 2020]

*
מונגוליה
קטגוריה:רמת החלוקה המנהלית הראשונה לפי מדינה
המאל

המאל ב[[לונדון - מבט לכיוון ארמון בקינגהאם]]
המאל, מקושט בדגל [[בריטניה]]
המאל (באנגלית: The Mall, נהגה מֶאל) הוא רחוב בלונדון שבאנגליה, המוביל מכיכר טרפלגר, מתחת לקשת האדמירליות בואכה ארמון בקינגהאם, ועובר מצפון לפארק סנט ג'יימס, מדרום לארמון סנט ג'יימס ומדרום מזרח לגרין פארק.

קרוב לארמון בקינגהאם, במרכז הרחוב, ניצבת אנדרטת ויקטוריה.
== היסטוריה ==
הרחוב נבנה בסוף המאה ה-19 כשהוא נועד לתהלוכות ממלכתיות, בדומה לשדרות דומות שנבנו בערים ראשיות בעולם, כמו וושינגטון, פריז, סנקט פטרבורג, ווינה וברלין, בשיא פריחת רעיון "מדינת הלאום".

מקור שמו של "המאל" בשימושו הקודם של אזור זה - היה זה מגרש שבו נהוג היה משחק כדור שנקרא "פאל מאל" (Pall Mall). בעקבות הרחוב, כונו בשם "Mall" רחובות ראשיים בערים רבות במדינות דוברות אנגלית, לרוב בהגייה "מול", ובסופו של דבר הוא הפך שם גנרי לרחוב ראשי שבו חנויות - ומכאן המשמעות המודרנית באנגלית: מרכז קניות או קניון.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:לונדון: רחובות
מגדל ויקטוריה

מגדל ויקטוריה מכיוון [[גני מגדל ויקטוריה. במרחק ניתן לראות את מגדל השעון ביג בן]]
מגדל ויקטוריה (באנגלית: Victoria Tower) הוא מגדל נאו-גותי מרובע בקצהו הדרומי של ארמון וסטמינסטר, משכנו של הפרלמנט הבריטי. מגדל זה הוא הגבוה במבני הארמון - וגובהו <ref name=":0"></ref>. המגדל גבוה ממגדל השעון המצוי בקצהו הצפוני של הארמון - ביג בן - שגובהו "רק" 96 מטרים. 

== היסטוריה ==
בשנת 1834 אירעה שריפה גדולה בבניין הפרלמנט אשר כילתה את רוב הקומפלקס. המגדל החדש, כמו כל הארמון החדש המוכר כיום, תוכנן על ידי צ'ארלס בארי בסגנון גותי ניצב והושלם בשנת 1860, והיה המגדל המרובע הגבוה בעולם בעת השלמתו. הוא תוכנן במקור ככניסה מלכותית ומקום אחסון לרישומי הפרלמנט, וככזה, הוא נבנה כחסין לאש לאחר שבשריפה נשרפו כל המסמכים שהיו שמורים בארכיון הקודם. 

המגדל נקרא במקור "מגדל המלך" מכיוון שהשריפה של 1834 שהרסה את הארמון הישן של וסטמינסטר התרחשה בתקופת שלטונו של המלך ויליאם הרביעי. המלכה ויקטוריה הניחה את אבן הפינה במגדל ב-22 בדצמבר 1843, והבנייה הושלמה ב-1860. בשנת 1897, שונה שמו של המגדל ל"מגדל ויקטוריה" כמחווה למלכה ויקטוריה<ref></ref>. 

בחלקו המערבי של המגדל נמצאת "הכניסה המלכותית" דרכה נכנס המלך לארמון כאשר הוא בא לטקס פתיחת הפרלמנט. המדרגות המובילות משם אל המרפסת הנורמנית ידועות בשם המדרגות המלכותיות ומהוות תחילתו של מסלול התהלוכה בו צועד המלך. על פי המסורת, מסלול זה הוא היחיד שמותר לריבון להשתמש בו כשהוא או היא מגיעים לבית הלורדים<ref name=":0" />. המרפסת הנורמנית נקראת כך, מכיוון שהיא נועדה במקור לשכן פסלים של מלכי השושלת הנורמנית (מלכו בשנים 1066 עד 1154) שהיא השושלת הראשונה של אנגליה המודרנית.<ref></ref>

כיום נמצא במגדל ארכיון בית הלורדים<ref></ref>, והוא עבר מספר פעמים שיפוצים התאמות לתקני ארכיונים מודרניים<ref></ref>. למגדל צמודים גני מגדל וקטוריה קרויים על שמו, אשר יועדו במקור להוות שכבת הגנה נוספת מפני שריפה<ref></ref>. 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:לונדון: מבנים
קטגוריה:מבני התחייה הגותית
סוחבאטאר (מחוז)

סוחבאטאר (במונגולית: Сүхбаатар аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה. האיימאג ממוקם במזרח המדינה ובירתו היא ברון-אורט. הוא קרוי על שם הגיבור הלאומי המונגולי דמדין סוחבאטאר.

==סומים (תת מחוזות)==
* אסגט (Asgat)
* ברון-אורט (Baruun-Urt)
* ביינדלגר (Bayandelger)
* דריגנגה (Darĭganga)
* ארדנצגן (Erdenetsagaan)
* חלזן (Halzan)
* מונחן (Mönhhaan)
* נרן (Naran)
* אונגון (Ongon)
* סוחבאטאר (Sühbaatar)
* טובשינשירה (Tövshinshiree)
* טומנצוגט (Tümentsogt)
* אולביין (Uulbayan)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/MG/17/ ערים בסוחבאטאר - מפות ונתונים]
* 

סוחבאטאר
חובד

חובד (במונגולית: Ховд аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה. האיימאג ממוקם במערב המדינה ובירתו היא חובד. נשיא מונגוליה צחיאגיין אלבגדורג' הוא יליד תת-המחוז זרג.

==סומים (תת מחוזות)==
* אלטאי (Altay)
* בולגן (Bulgan)
* בויינט (Buyant)
* צ'נדמני (Chandmanĭ)
* דרווי (Darvi)
* דרגן (Dergen)
* דוט (Duut)
* ארדנבורן (Erdenebüren)
* חובד (Hovd)
* מנדן (Mandan)
* מונחאירחן (Mönhhayrhan)
* מוסט (Möst)
* מיינגד (Myangad)
* צצג (Tsetseg)
* אויונץ' (Üyönch)
* זרג (Zereg)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/MG/12/ ערים בחובד - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות
פרוזדור ירושלים

פרוזדור ירושלים הוא השטח המחבר בין השפלה לירושלים ונמצא בגבולות הקו הירוק. אזור זה נכבש במלחמת העצמאות, במהלך פריצת הדרך לירושלים, והיה מוקף עד למלחמת ששת הימים בשטח ממלכת ירדן.

פרוזדור ירושלים אינו נבדל מבחינה משמעותית מאזורים גאוגרפים סמוכים לו מצפון ומדרום, והגדרת אזור זה היא צבאית-מדינית ולא גאוגרפית.

מקורו של המונח, המתאר את השטח המקשר בין ירושלים לערי החוף והמוצא אל הים, הוא כנראה בתקופה הצלבנית, אולם את משמעותו הגאופוליטית הנוכחית הוא קיבל מהצעת החלוקה של ועדת פיל ב-1937, על פיה השטח המקשר בין ירושלים ליפו יישאר תחת מנדט בריטי קבוע.

==חשיבותו של השטח לישראל==
מאז תחילת ההתיישבות היהודית בארץ ישראל היה צורך לשמור על נתיב בטוח למעבר בין השפלה לירושלים שם גרו תושבים יהודיים רבים. ללא מעבר בטוח ירושלים הייתה בסכנת מצור תמידית. למרות זאת, בראשית מלחמת העצמאות היו יישובים מועטים ביותר בפרוזדור המחבר בין ירושלים לשפלה. הקיבוצים קריית ענבים ומעלה החמישה היו הקיבוצים היחידים באזור ושם שכן כוח של הפלמ"ח שהיה אמור לאפשר מעבר חופשי של תנועה בנתיב שהיום בנוי עליו כביש 1.

==המלחמה על הפרוזדור לירושלים==
[[משוריין, שריד למלחמה על פרוזדור ירושלים לצד הדרך (צולם בשנת 1950)]]

בתחילת המלחמה הערבים מהכפרים הסמוכים לאזור הצליחו לגרום נזקים כבדים לשיירות שנעו בתוואי השטח הקשה. בעיקר באזור שער הגיא שם הכביש מתפתל בתוך נחל ומסביבו הרים השולטים עליו. צה"ל עשה מספר התקפות במטרה לפתוח את הדרך לירושלים כמו מבצע נחשון. אך כל פעם הדרך נשארה פתוחה רק למספר שעות. עקב חוסר היכולת של ישראל לשלוט על הפרוזדור לירושלים, העיר הייתה נתונה במצור. בהמשך המלחמה, הצליח צה"ל במספר מבצעים לכבוש את כל רכסי ההרים השולטים על הכביש ואף הרחיב את הפרוזדור בעיקר לכיוון דרום. אך המעבר בין ירושלים לשפלה לא היה חופשי עד למלחמת ששת הימים כאשר צה"ל כבש את לטרון ובכך אפשר מעבר חופשי דרך כביש אחד.

לאחר המלחמה, הקרן הקיימת לישראל השקיעה משאבים ניכרים ביעור הפרוזדור.

==נתיבי תחבורה בפרוזדור==
מלבד כביש מספר 1 נבנו עוד שני כבישים שנסללו מאזור עין כרם בירושלים לשפלה, הראשון כביש 395 דרך רמת רזיאל לאזור בית שמש וכביש הגבורה המוביל לרמלה ורחובות והשני כביש 386 דרך בר גיורא וצור הדסה המוביל יחד עם כביש 375 לעמק האלה ובית שמש.

מערך תחבורה נוסף דרך הפרוזדור הם קווי הרכבת. ישנו קו רכבת ישן לירושלים העובר דרך נחל שורק. קו זה היה פעיל מהתקופה העות'מאנית ועד 1998 באופן כמעט רצוף. ב-1998 הוחלט לסגור את קו הרכבת בגלל בעיות טכניות והוא שב לפעולה ב-2005. מכיוון שקו זה הוא בתוואי שטח קשה ונבנה לפני שנים רבות זמן הנסיעה בו הוא ארוך ואין רבים שמשתמשים בו. משנת 2004 נבנה קו רכבת מהיר לירושלים שעובר דרך מודיעין. 
בחודש דצמבר 2019 נפתח קו הרכבת לכל אורכו מתחנת תל אביב ההגנה עד תחנה מרכזית ירושלים. קו זה עובר בחלקו במנהרות ועל גשרים על מנת לקצר את זמן הנסיעה. משך זמן הנסיעה לכל אורכו הוא במשך 28 דקות בלבד.

==יישובים ישראלים בפרוזדור==
מלון [[מעלה החמישה. צילום מכיוון אבו גוש]]
שורש]]
[[עין נקובא]]
[[עין ראפה]]
לאורך השנים נבנו יישובים רבים בפרוזדור ויצרו שליטה ישראלית ברורה באזור.

רשימת יישובי פרוזדור ירושלים לפי סדר גובהם מעל פני הים:

== ראו גם ==
* הרי ירושלים
* הדרך ההיסטורית יפו–ירושלים
* מסילת הרכבת יפו–ירושלים
* השיירות לירושלים
* מועצה אזורית מטה יהודה
* נחל שורק
* יער אשתאול

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודה
קטגוריה:ארץ ישראל: אזורים
גוביסומבר

גוביסומבר (במונגולית: Говьсүмбэр аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה. האיימאג ממוקם במרכז המדינה ובירתו היא צ'ויר.

==סומים (תת-מחוזות)==
* ביינטאל (Bayantal)
* שיבגובי (Shibeegovĭ)
* סומבר (Sümber)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/MG/24/ ערים בגוביסומבר - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות
חנטי

חנטי (מונגולית: Хэнтий аймаг) הוא אחד מ-21 האיימאגים (מחוזות) של מונגוליה. האיימאג ממוקם במזרח המדינה ובירתו היא אונדורחן. ג'ינגיס חאן, מייסד האימפריה המונגולית, נולד באזור זה.

==סומים (תת מחוזות)==
* בטנורוב (Batnorov)
* בטשירט (Batshireet)
* ביין-אדרגה (Bayan-Adraga)
* ביינחוטג (Bayanhutag)
* ביינמונח (Bayanmönh)
* ביין-אובו (Bayan-Ovoo)
* בינדר (Binder)
* דדל (Dadal)
* דרחן (Darhan)
* דלגרחן (Delgerhaan)
* גלשר (Galshar)
* חרלן (Herlen)
* ג'רגלנחן (Jargalanhaan)
* מורון (Mörön)
* נורובלין (Norovlin)
* אומונדלגר (Ömöndelger)
* צנחרמנדל (Tsenhermandal)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/MG/11/ ערים בחנטי - מפות ונתונים]

קטגוריה:מונגוליה: מחוזות