הוועדה הקטרית לשיקום רצועת עזה

הוועדה הקטרית לשיקום רצועת עזה היא גוף של ממשלת קטר על מנת להעביר סיוע כלכלי לרצועת עזה וממשלת החמאס, במסגרת מדיניות תמיכת קטר בחמאס. הכסף הועבר בפעימות, ובכל פעימה הועברו במזוודות בין 15–40 מיליון דולר במזומן. המענקים הועברו באישורה של מדינת ישראל. השליח הקטארי לרצועה עבד גם בקידום תוכניות לשיקום חלקים מרצועת עזה.

על המדיניות נמתחה ביקורת וכונתה "פרוטקשן"<ref></ref><ref></ref>. במאי 2019, מיד לאחר מבצע גן סגור שבמהלכו נורו לעבר ישראל 700 רקטות ו-4 אזרחים נהרגו, אישרה ישראל את ההעברה בסך 180 מיליון דולר לרצועה.

==רקע==
המימון הקטארי לחמאס נחלק לשתי תקופות. הראשונה, בשנים 2007–2014, אז מימנה ממשלת קטאר את חמאס כראות עיניה, הרחק מכל פיקוח ובקרה בינלאומית. החל משנת 2014 המימון הקטארי נעשה בתיאום עם ישראל, ארצות הברית והאו"ם <ref></ref>. בשנת 2014, בעקבות מבצע צוק איתן, גובש מתווה מוסכם להזרמת כסף קטארי - אך לא במזומן.<ref></ref> 

ב-2017 הרשות הפלסטינית החלה לקצץ במשכורות פקידי הרשות הפלסטינית ברצועה. פקידים אלה למעשה לא עובדים מאז סכסוך חמאס פת"ח מ-2007. בנוסף, הרשות החליטה ב-2017 להפסיק לשלם עבור החשמל שסופק לרצועת עזה על ידי חברת החשמל הישראלית<ref></ref>.

במרץ 2018 החלו מהומות המוניות בגבול ישראל-רצועת עזה, שכללו אלימות רבה והסלימו מספר פעמים לסבבי לחימה בין ישראל לחמאס וארגונים נוספים ברצועה. במקביל לעימות המתמשך החלו ניסיונות למה שכונה 'הסדרה' - הסכם רגיעה ארוך טווח ברצועה. במסגרת ניסיונות ההסדרה הציעה קטר להעביר מכספה מענקים לרצועת עזה להרגעת המצב, אולם חששה מחוקיותו של מימון ישיר לארגון. כדי לפתור זאת, ביקש ראש הממשלה בנימין נתניהו מאמיר קטאר במכתב רשמי לתמוך בצורה ישירה בארגון במימון בסך 30 מיליון דולר בחודש, והעביר בקשה דומה דרך מזכיר האוצר האמריקאי, סטיבן מנושין<ref name=":0"></ref>. ממשלת ישראל הסכימה שהכסף יועבר בשש פעימות חודשיות, הכוללות 15 מיליון דולר כל אחת, בנוסף למענק של 10 מיליון דולר לקניית סולר להפעלת תחנת הכוח ברצועה.

==העברת מענקי הכסף==
מזוודות טרולי עם 15 מיליון דולר שהעביר השליח הקטרי לחמאס
ב-8 בנובמבר 2018, בעקבות לחץ של ראש הממשלה בנימין נתניהו<ref name=":0" />, נכנס לרצועת עזה מענק הכסף הראשון אשר הועבר במזומן על אף התנגדות מערכת הביטחון מתוך הערכה שיגיע לפעילות טרור <ref></ref> ובעקבות איומים שהשמיע החמאס <ref></ref>. מנגנון זה של העברת הכסף המזומן היה בניגוד למנגנון התיאום והפיקוח הישראלי שהיה נהוג בזמן שהעביר אבו מאזן את המשכורות. המענק חולק למחרת לפקידי הסקטור האזרחי של ממשל חמאס ברצועת עזה. ב-6 בדצמבר נערכה ההעברה השנייה של הכסף. באמצע ינואר אמורה הייתה להתקיים העברה שלישית, שנדחתה עקב פעילות חבלנית מצד צלפים מהרצועה, שפצעה חייל צה"ל.

בתחילת 2020, עקב מתחים בין קטר לחמאס איימה קטר להפסיק את המימון<ref></ref>. בעקבות כך שלח ראש הממשלה בנימין נתניהו את ראש המוסד יוסי כהן ואלוף פיקוד דרום הרצי הלוי לקטר, בבקשה להמשיך את העברת המענקים<ref></ref>. העברת הכספים נמשכה עד 2021<ref></ref>.

לאחר כהונתו, ראש המוסד לשעבר והאחראי לשעבר על יחסי ישראל–קטר, יוסי כהן, אמר: "עד מבצע שומר החומות קיווינו שהמעורבות הקטארית והכסף הקטארי יביאו אותנו להסדרה עם חמאס. אבל זה קצת יצא משליטה". לאחר הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש, האחריות ביחס לסוגיה הועברה למשרד הביטחון.

ביולי 2021, ממשלת ישראל ה-36 (ממשלת השינוי בראשות בנט-לפיד), החליטה שלא יעבור יותר כסף קטרי במזוודות לעזה אלא במנגנון חלופי. באוגוסט פורסם שהשליח הקטארי מוחמד אלעמאדי הגיע להסכם עם הרשות הפלסטינית לחידוש הזרמתם של הדולרים הקטאריים לרצועה. פקידי הממשל של חמאס יקבלו משכורות ויהיו גם נזקקים שיקבלו כספים. נוסף. ישראל אינה צד בהסכם<ref></ref>. בספטמבר, הרשות חזרה בה מההסכם להעברת הכסף לרצועה.

באוגוסט 2021, האו"ם וקטר הגיעו לסיכום על הכנסת הכסף הקטרי למשפחות הנזקקות ברצועת עזה. בשלב זה, הכסף לא הועבר לפקידי חמאס ברצועה<ref></ref>. ההסכם נחתם ב-19 באוגוסט 2021, לאחר 3 חודשים בלי העברת כספים<ref></ref>. המענקים למשפחות נזקקות הועברו אך לא המענקים לפקידים<ref></ref>.

בנובמבר 2021, פורסם שסוכם שחמאס ישלם לפקידים באמצעות דלק מצרי, שיוזרם לרצועת עזה במימון קטר. אופן העברת הכספים לפקידי חמאס היה למעשה המשוכה האחרונה בכינון המנגנון, לאחר שהמענק הקטארי, שעמד על 30 מיליון דולר, הועבר בחלקו באמצעות העברת כ-10 מיליון דולר לנזקקים מעזה ורכישת דלק שמועבר מישראל לעזה (בעבור גם כן 10 מיליון דולר). על הסכום הנותר, כ-10 מיליון דולר נוספים, התקשו הצדדים לסכם עד שאושר מתווה הדלק המצרי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:קטר: יחסי חוץ
קטגוריה:חמאס
קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה
קטגוריה:העימותים בגבול ישראל – רצועת עזה (2018–2021)
קטגוריה:יחסי הרשות הפלסטינית – ישראל