יוסף טל

יוסף טל (18 בספטמבר 1910 – 25 באוגוסט 2008) היה מלחין ישראלי, חתן פרס ישראל (1970) ופרס וולף במוזיקה (1982), הנחשב לאחד האבות המייסדים של המוזיקה האמנותית הישראלית.

==ביוגרפיה==
יוסף טל עם אביו הרב [[יוליוס גרינטל, 1917]]
יוסף טל (גרינטל, Grünthal) נולד בעיירה פינה (בגרמנית: Pinne, בפולנית: Pniewy, ליד פוזנן) בגרמניה (בתחומי פולין של ימינו) לרב יוליוס גרינטל ולאוטיליה לבית בלוך. בהיותו תינוק עברה המשפחה לברלין, שם ניהלו הוריו בית יתומים פרטי.
הרב יוליוס גרינטל היה מרצה בבית המדרש הגבוה ללימודי יהדות בברלין, והתמחה בפילולוגיה של שפות שמיות עתיקות.

טל התקבל ללימודים באקדמיה לאמנויות בברלין ולמד פסנתר והלחנה אצל מקס טראפ, תאוריה אצל היינץ טיסן, נבל אצל מקס זאל (Saal), תזמור אצל קורט זאקס, אבוב אצל פריץ פלמינג (Flemming), תולדות המוזיקה אצל גאורג שינמן (Georg Schünemann), אימון שמיעה אצל זיגפריד בוריס (Siegfried Borris), שירת מקהלה אצל זיגפריד אוקס (Siegfried Ochs), מתודולוגיית פסנתר אצל לאוניד קרויצר וניצוח אצל יוליוס פריוור (Julius Prüwer). פאול הינדמית, מורו להלחנה ותאוריה, עודד אותו להכיר את יסודות המוזיקה האלקטרונית באולפנו של פרידריך טראוטוויין (Friedrich Trautwein), ששכן במרתף הבניין.

בשנת 1931 סיים את לימודיו באקדמיה. בשנת 1932 נישא לרקדנית רוזי לבנטל. הוא התפרנס מהוראת פסנתר, ועבד גם כפסנתרן מלווה של רקדנים, זמרים וסרטים אילמים. בשל הגבלות העיסוק שהטילו הנאצים על יהודים, נעשה טל מובטל, וכדי לקבל סרטיפיקט לעלייה לארץ ישראל התחיל ללמוד צילום ב"ריימאן שוּלֶה".

===חבלי קליטה===
בשנת 1934 עלו בני הזוג לארץ ישראל עם תינוקם (רובק'ה) (לימים חבר קיבוץ מגידו, וחלל צה"ל במלחמת ששת הימים). טל שהה תקופה קצרה בחיפה ובחדרה ועבד כצלם. הוא שב לעשייה המוזיקלית כאשר שהה בקיבוצים בית אלפא וגשר. בתקופה זו היה בקשר עבודה עם מוזיקאים חברי קיבוץ כמתתיהו שלם מבית-אלפא (לו עזר טל בהעלאת נעימות על הכתב), עם יהודה שרת מקיבוץ יגור נוצרה ידידות גם מעבר לרקע המקצועי. טל העריך את כישרונו ומקוריותו ואף עיבד מנעימותיו.

טל התפרנס מצילום במשך תקופה קצרה לאחר עלייתו לישראל. בהמשך, משך עשרות שנים המשיך לעסוק בצילום כתחביב, ופיתח פילמים והגדלות בחדר חושך מאולתר בדירתו.

===ירושלים===
המשפחה, שהתקשתה להסתגל למציאות החדשה בחברה הקיבוצית, עברה בשנת 1936 לירושלים, ובהּ יצר טל קשרי עבודה וחברה חדשים. הוא הופיע כפסנתרן, נתן שיעורי נגינה ואף שימש כנגן נבל מחליף בתזמורת הסימפונית הארץ ישראלית. בשנת 1937 התגרשו בני הזוג. טל האוטודידקט רכש שליטה בעברית וקיבל את הזמנתו של אמיל האוזר, מנהל הקונסרבטוריון הארצישראלי למוזיקה בירושלים ללמד שם פסנתר, הלחנה ותאוריה.
טל עם תזמורת תלמידי הקונסרבטוריון, 1939
טקס באקדמיה למוסיקה בירושלים (1950). משמאל: יוסף טל, [[אלכסנדר דושקין, פרנק פלג, משה זמורה, תלמה ילין]]
מיכל זמורה-כהן, תלמידתו של טל בקונסרבטוריון הארצישראלי, מתארת את דמותו כמורה מסור, ביקורתי וכריזמטי:

בשנת 1940 נישא טל לפסלת פולה פפר, וב-1948 נולד בנם איתן.

לאחר תקופה סוערת של מאבקים פוליטיים, מקצועיים ואישיים התפצל הקונסרבטוריון: יוכבד דוסטרובסקי ניהלה את החלק "הפורש" (האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
), וטל מונה בשנת 1948 לנהל את החלק "המקורי", תפקיד אותו מילא עד דעיכתו של המוסד בשנת 1952.

בהתייחסו לעבודתו כמורה בקונסרבטוריון סיפר טל:

בשנת 1951 קיבל טל משרת הוראה באוניברסיטה העברית בירושלים, ולימד גם בסמינר אורנים. בשנת 1961 הקים, בסיועו של שלהבת פריאר, את המרכז למוזיקה אלקטרונית בישראל ונעזר רבות במהנדס עוזי שרון. טל פרסם מאמרים מקצועיים בישראל ובחו"ל וכתב ערכים רבים בנושאי מוזיקה באנציקלופדיה העברית. בשנת 1965 מונה לפרופסור, וכיהן כראש החוג למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית עד שנת 1971. עם תלמידיו הרבים נמנים המלחינים בן-ציון אורגד, רוברט סטארר, נעמי שמר, משה רסיוק, יעקב גלבוע, יהודה שרת, צבי בן-פורת, יצחק סדאי ודניאל גלאי, המוזיקולוגית מיכל זמורה-כהן, הצ'לן עוזי ויזל, הזמרת הילדה צאדק, המתרגמת והעורכת עדה ברודסקי והפסנתרנים ברכה עדן, וולטר האוציג ויונתן זק.

יוסף טל ייצג את מדינת ישראל בכינוסי האגודה הבינלאומית למוזיקה בת-זמננו (ISCM), בוועידות, ובמאורעות מוזיקליים רבים. היה עמית באקדמיה לאמנויות של ברלין (Akademie der Künste) ובמכון למחקר מתקדם בברלין.

עד שנות השישים לחייו הופיע טל כפסנתרן וניצח על תזמורות בישראל ובחו"ל, אך תרומתו החשובה לעולם המוזיקה היא ביצירותיו החדשניות והמאתגרות ובעושר הצלילי המיוחד המאפיין אותן. טל היה מלחין פורה, שחיבר במגוון רחב של סוגות: אופרות, תמונות דרמטיות, סימפוניות, קונצ'רטי, יצירות קאמריות, יצירות לכלי סולו, יצירות להרכבים קוליים שונים ומוזיקה אלקטרונית.

בשנות התשעים עסק טל בפיתוח של שיטה חדשנית (Talmark) לתיווי מוזיקלי יחד עם ד"ר שלמה מרקל
 בשיתוף קרן פולקסווגן והטכניון. תווי זה נועד לאפשר את תכנונה המוקדם של היצירה האלקטרונית ולתעד את המידע הרלוונטי לשחזור עתידי. בשנים אלה נחלשה ראייתו של טל בשל ניוון מקולרי, עד כדי כך שנאלץ להפסיק להלחין. תוך התמודדות עם המגבלה למד להשתמש במסך הגדלה מיוחד אשר אפשר לו להלחין יצירות קצרות עבור כלים מעטים.
יוסף טל בודק כתב-יד, [[2006]]
בשנת 1995 הוענק לו התואר "יקיר ירושלים".

טל פרסם שלוש אוטוביוגרפיות, ובשנים 2004-2003 הוקלטו בנוכחותו כל הסימפוניות שלו (בניצוחו של ישראל ינון). עד ימיו האחרונים הוסיף לכתוב מאמרים, להיות פעיל במוסדות תרבות ולהתראיין בתחנות שידור בישראל ומחוצה לה.

יוסף טל נפטר בקיץ שנת 2008, ונקבר בבית הקברות בקיבוץ מעלה החמישה שבהרי ירושלים. חלק מאוסף כתבי היד של טל נמצא כיום בספרייה הלאומית שבירושלים. כמעט כל יצירותיו הוצאו לאור על ידי המכון למוזיקה ישראלית.

==סגנון==
רבות מיצירותיו של טל הושפעו מן התנ"ך או מאירועים בהיסטוריה היהודית. ואולם בסגנונו נשאר טל נאמן לרקע האירופי שלו ולא הושפע מן הזרמים ששלטו בהלחנה הישראלית בשנות הארבעים והחמישים (אשר הרבתה להתבסס על פולקלור הקהילות היהודיות בישראל, או על המסורות המוזיקליות המזרחיות). טל טען כי ישיבתו הארוכה בארץ, היותו דובר עברית, ועצם העובדה שהוא חי את המציאות הישראלית – כל אלה מגדירים את יצירתו כ'ישראלית'. במבט ראשוני נתפסת יצירתו של טל כעשויה מקשה אחת – שפה אטונלית מובהקת, אולם ניתן להבחין בשינויים משמעותיים שחלו בסגנון כתיבתו במהלך השנים. רבות מיצירותיו שנכתבו בשנות החמישים מאופיינות אמנם במרכיבים מסורתיים, וכתובות בטכניקות מסורתיות, אך כאשר ציטט טל מוטיב ארץ-ישראלי מובהק הנשען על טקסט שירי מקומי, עשה בו שימוש חדש ומקורי אשר טשטש את המרכיב הטונאלי שבו. כששאל נעימה מסורתית של יהודי בבל כבסיס לסימפוניה הראשונה שלו, ניצל זאת כדי לדרבן את דמיונו היצירתי ולא כדי להפגין גישה "לאומית". ניתוח היצירה מעלה, שאותו ציטוט, שאפשר היה לראות בו מחווה לאומית ואפילו רומנטית, היה אמתלה בלבד להפעלה של מנגנונים מודרניסטיים הנוכחים ביצירותיו של טל מאמצע שנות השלושים ואילך. טל שילב את החומרים המצוטטים מבלי להתפשר על עקרונותיו הסגנוניים, השואבים את השראתם מארנולד שנברג.

אך בעיני רבים היה טל "הילד הנורא" של המוזיקה הישראלית:

יוסף טל והרמקולים שלו - קריקטורה של [[מאיר רונן בעקבות הבכורה של "קונצ'רטו מס' 4 לפסנתר ומוזיקה אלקטרונית"]]

===הקשר בין המלחין למאזין===
כנון-קונפורמיסט טל לא נענה לאופנות מוזיקליות אם לא שרתו את אמירתו היצירתית, ולא כפף את עקרונותיו היצירתיים לתכתיבים חוץ-מוזיקליים: 

טל היה ער לקשיי המאזין ליצירותיו, ול"מוזיקה מודרנית" בכלל:

===מוזיקה אלקטרונית===
את המוזיקה האלקטרונית ראה טל בתוך המכלול של השפה המוזיקלית החדשה, אותה תיאר כשפה לא יציבה שעדיין אין לה הגדרה מגובשת. טל התייחס למחשב ככלי המחייב את המלחין למחשבה ממושמעת ובתמורה לכך הוא מאחסן בנאמנות מוחלטת את המידע שהוזן לתוכו. אם המחשב אינו מנוצל כהלכה, תתגלה גם טיפשותו של המלחין, אשר לא השכיל לאחד את עולם המחשב עם עולם המוזיקה. אך להלחנה זו היבט נוסף, אליבא דטל: ברגע שהמלחין בוחר את התיווי למחשב ככלי היצירה שלו, הוא הופך לאחראי המוחלט והבלעדי ליצירה, שכן באותו רגע הוא מבטל את תפקידו של המבצע הפרשן. מעתה קובעת רק יכולתו המנטלית של המלחין, ואין הביצוע תלוי ומושפע מיכולתו הגופנית המכנית, הווירטואוזית, של המבצע.

טל הרבה לשלב מוזיקה אלקטרונית ביצירות המבוצעות בכלים "קונוונציונליים" והיה אחד החלוצים בעולם בתחום זה. יצירות למוזיקה אלקטרונית ונבל, פסנתר או צ'מבלו, והאופרות "מצדה" ו-"אשמדאי" הן דוגמאות אופייניות לשילוב כזה.

==יצירות==
תחילת הקונצ'רטו לפסנתר מס' 2 (1953)
{| class="toccolours" style="clear: both; margin-left: auto; margin-right: auto; text-align: center; width: 100%;"
|-
! style="background-color: #CCCCFF;" | אופרות
|-
|
{| class="wikitable"
|- style="font-weight:bold" align="center"
!שנת חיבור!! שם !! פרטים !! משתתפים !! בכורה !! מבצע !! מקום
|-
| 1958 || אמנון ותמר || ליברטו: רחה פריאר, לפי ספר שמואל ב' י"ג || סולנים, מקהלת גברים ותזמורת || 1960 || היינץ פרוידנטל || ירושלים
|-
| 1968 || אשמדאי || ליברטו: ישראל אלירז || סולנים, מקהלה, תזמורת ומוזיקה אלקטרונית || 1971 || גארי ברתיני / ליאופולד לינדטברג|| המבורג - גרמניה
|-
| 1972 || מצדה 967 || ליברטו: ישראל אלירז || סולנים, מקהלה ומוזיקה אלקטרונית || 1973 || גארי ברתיני / לאונרד שך || ירושלים
|-
| 1975 || הניסיון || ליברטו: ישראל אלירז || סולנים, מקהלה, תזמורת ומוזיקה אלקטרונית || 1976 || גארי ברתיני / גץ פרידריך|| מינכן - גרמניה
|-
| 1983 || המגדל || ליברטו: האנס קלר || סולנים, מקהלה, תזמורת ומוזיקה אלקטרונית || 1987 || אדם פישר / שנבאום || ברלין - גרמניה
|-
| 1987 || הגן || ליברטו: ישראל אלירז || סולנים ואנסמבל || 1988 ||שליאר / לשר || המבורג - גרמניה
|-
| 1993 || יוסף || ליברטו: ישראל אלירז || סולנים, מקהלה ותזמורת || 1995 || גארי ברתיני / אולדן|| תל אביב
|}
|}

{| class="toccolours" style="clear: both; margin-left: auto; margin-right: auto; text-align: center; width: 100%;"
|-
! style="background-color: #CCCCFF;" | יצירות לכלי מקלדת
|-
|
{| class="wikitable"
|- style="font-weight:bold" align="center"
!שנת חיבור!! שם !! פרטים !! בכורה !! מבצע !! מקום
|-
| 1931 || קטעים ||לפסנתר בארבע ידיים || (לא בוצע) || ||
|-
| 1936 || שאקונה || לפסנתר || (לא בוצע) || ||
|-
| 1937 || שלושה קטעים || לפסנתר || 1939 || גרינטל || ירושלים
|-
| 1945 || עם המתים בשפה מתה || לפסנתר || 1945 || גרינטל || ירושלים
|-
| 1946 || שש סונֶטות || לפסנתר || 1948 || גרינטל || תל אביב
|-
| 1949 || סונטה|| לפסנתר || 1950 || גרינטל || תל אביב
|-
| 1951 || טיול קטן || לפסנתר בארבע ידיים || (לא בוצע) || ||
|-
| 1956 || חמש אינוונציות || לפסנתר || 1961 || ורה לנגיל || ?
|-
| 1962 || אפיזודות דודקפוניות || לפסנתר (תרגיל) || 1963 || טל || תל אביב
|-
| 1964 || קונצ'רטו מס' 5 || לפסנתר ומוזיקה אלקטרונית || 1964 || גרטי בלכר-הרצוג || ברלין
|-
| 1977 + 1964 || קונצ'רטו || לצ'מבלו ומוזיקה אלקטרונית || 1964 || פרנק פלג || תל אביב
|-
| 1970 || קונצ'רטו מס' 6 || לפסנתר ומוזיקה אלקטרונית || 1970 || טל || ירושלים
|-
| 1975 || חמש צפיפויות || לפסנתר || 1990 || ארנן ויזל || תל אביב
|-
| 1983 || בכל הכבוד || לעוגב || 1984 || אוסקר בלאר || דיסלדורף
|-
| 1986 - 2000 || חמש מסות || לפסנתר || ? || ? || ?
|-
| 1988 || סיפור בארבעה חלקים || לפסנתר בארבע ידיים || || ||
|}
|}

{| class="toccolours" style="clear: both; margin-left: auto; margin-right: auto; text-align: center; width: 100%;"
|-
! style="background-color: #CCCCFF;" | יצירות לתזמורת / אנסמבל / כלי סולו 
|-
|
{| class="wikitable"
|- style="font-weight:bold" align="center"

!שנת חיבור!! שם !! פרטים !! בכורה !! מבצע !! מקום
|-
| 1937 || סוויטה || לצ'לו || 2010 || הלל צרי || תל אביב
|-
| 1937 || סונטה || לצ'לו || 2010 || הלל צרי || תל אביב
|-
| 1939 || פרלוד || לתזמורת מיתרים, חליל ופגוט || 1939 || גרינטל || ירושלים
|-
| (לפני 1940) || שלוש נובלטות || לתזמורת סימפונית || (לא בוצע) || - || -
|-
| 1940 || סוויטה || לויולה || 1940 || עדן פרטוש? || ?
|-
| 1940 || נושא ווריאציות || לשני פסנתרים וכלי נקישה || 1940 || גרינטל / קפלן / ליבנטל || ירושלים
|-
| 1945 || קונצ'רטו מס' 1 || לפסנתר ותזמורת || 1945 || חנן שלזינגר / גרינטל || ירושלים
|-
| 1947 || קינה || לצ'לו ונבל || ? || קלארי סרווש / יוסף ויסגרבר || ?
|-
| 1949 || הורה || לצ'לו ונבל || ? || סרווש / ויסגרבר || ?
|-
| 1950 || מראות [https://web.archive.org/web/20110928210855/http://www.musikmph.de/musical_scores/vorworte/413.html]|| לתזמורת כלי מיתר || 1950 || טאובה || תל אביב
|-
| 1952 || סונאטה || לאבוב ופסנתר || (לא בוצע) || ||
|-
| 1952 || סונאטה || לכינור ופסנתר || 1952 || לולה גרנטמן / שניידרהאן || זלצבורג
|-
| 1952 || סימפוניה מס' 1 || || 1955 || ארטור גלברון || בריסל
|-
| 1953 || קונצ'רטו מס' 2 || לפסנתר ותזמורת || 1953 || זינגר / טל || ירושלים
|-
| 1953 || דואו || לשני חלילים || 1954 || דלוניי / מנייה || פריס
|-
| 1954 || קונצ'רטו || לויולה ותזמורת || 1954 || גדעון רוהר / פרוידנטל || חיפה
|-
| 1958 || חזיון חגיגי || לתזמורת סימפונית || 1958 || איזלר סולומון || ירושלים
|-
| 1959 || רביעיית מיתרים מס' 1 || || 1959 || אלכסנדר טל / יובל / בנימיני / מנזה || תל אביב
|-
| 1959 || אינטראדה || לנבל ||1959 ||(תחרות הנבל) || ירושלים
|-
| 1960 || סימפוניה מס' 2 || || 1961 || שלום רונלי-ריקליס || ירושלים
|-
| 1960 || סונאטה || לויולה ולפסנתר || 1960 || עדן פרטוש / טל || ורשה
|-
| 1960 || קונצ'רטו || לצ'לו ותזמורת כלי-קשת || 1961 || רונלי-ריקליס / עוזי ויזל || ירושלים
|-
| 1962 || מבנה || לנבל || 1962|| סרווש ||
|-
| 1963 || רביעיית מיתרים מס' 2 || ||1965 || הרביעייה הישראלית החדשה || תל אביב
|-
| 1965 || דואו || לויולה ופסנתר || 1965 || ? || המבורג
|-
| 1966 || שלושה חיבורים || לחלילית (סופרן-אלט-סופרן) וצ'מבלו || (לא בוצע) || ||
|-
| 1966 || חמישייה || לכלי נשיפה מעץ || 1968 || Danzi-Quintett || אמסטרדם
|-
| 1968 || תרועה || לשלוש חצוצרות ושלשה טרומבונים || || ||
|-
| 1969 || קונצ'רטו כפול || לכינור, צ'לו ותזמורת קאמרית || 1969 || גארי ברתיני / פנחס צוקרמן / עוזי ויזל || עין גב
|-
| 1971 + 1980 || קונצ'רטו || לנבל ומוזיקה אלקטרונית || 1971 || ניקנור זאבאלטה || מינכן
|-
| 1973 || מאמר || לצ'לו || ? || עוזי ויזל || ?
|-
| 1974 || שלישייה || לכינור, צ'לו ופסנתר || 1985 || שולמן / טויסטר / סילבר || ירושלים
|-
| 1975 || דמות || לאנסמבל קאמרי || 1976 || ראלף שייפי || שיקגו
|-
| 1976 || קונצ'רטו || לחליל ותזמורת קאמרית || 1977|| אורל ניקולה / מנדי רודן || ירושלים
|-
| 1987 + 1976 || רביעיית כלי קשת מס' 3 || (+ גרסה מקוצרת) || 1978 || || תל אביב
|-
| 1978 || סימפוניה מס' 3 || || 1979 || זובין מהטה || ירושלים
|-
| 1979 || קונצ'רטו כפול || לשני פסנתרים ותזמורת || 1981 || ברתיני / ברכה עדן ואלכסנדר תמיר || ירושלים
|-
| 1980 || קונצ'רטו || לקלרינט ותזמורת || 1984 || ולטר בויקנס / ברתיני || ירושלים
|-
| 1980 || פרק נגינה || לטובה ופסנתר || 1982|| מרגוליס / גרטן || ארצות הברית
|-
| 1981 + 1986 || מחול המאורעות || לתזמורת || 1982 || גארי ברתיני || ירושלים
|-
| 1982 || רביעיית פסנתר || לכינור, ויולה, צ'לו ופסנתר || 1982 || רביעיית קנטילנה|| ניו יורק
|-
| 1982 || אימאגו || לתזמורת קאמרית || 1983 || ארתור וויסברג|| וושינגטון
|-
| 1982 || מוזיקה קאמרית || לחלילית, מרימבה וצ'מבלו || 1987 || קריסטן / אכברגר / לוכט || המבורג
|-
| 1985 || סימפוניה מס' 4 || || 1987 || זובין מהטה || תל אביב
|-
| 1985 || פסוקי זיכרון לידיד נפש || לצ'לו || 1986|| קגנובסקי || ירושלים
|-
| 1986 || תרועה סימפונית || || || ||
|-
| 1989 || דואו || לטרומבון ונבל || 1990|| ?|| פריז
|-
| 1989 || ויכוח || לנבל || 1990|| ?|| ירושלים
|-
| 1991 || סימפוניה מס' 5 || || 1992 || דניאל בארנבוים|| ברלין
|-
| 1991 || סימפוניה מס' 6 || || 1992 || האושילד|| אשדה (גרמניה)
|-
| 1992 || דואו || לאבוב וקרן אנגלית || || ||
|-
| 1994 || רביעייה || לסקסופון-טנור, כינור, ויולה וצ'לו || 1994|| || גרמניה
|-
| 1996 || פרספקטיבה || לויולה || 1996|| טביאה צימרמן|| ברלין
|-
| 2005 || לילה טוב || לשתי חליליות || || ||

|}
|}

{| class="toccolours" style="clear: both; margin-left: auto; margin-right: auto; text-align: center; width: 100%;"
|-
! style="background-color: #CCCCFF;" | קול סולו ללא ליווי
|-
|
{| class="wikitable"
|- style="font-weight:bold" align="center"

!שנת חיבור!! שם !! פרטים !! בכורה !! מבצע !! מקום
|-
|1978 + 1982 || תמונה (מיומנו של פרנץ קפקא) || מונודרמה לסופרן או טנור סולו || 1981 || סוזאן גונזלס || סינסינטי
|-
| 1997 || תום || לבריטון סולו (טקסט: חורחה לואיס בורחס) || 1997 || מתיאו דה-מונטי || וינה
|-
| 2000 ||סונט אל אורפאוס || לבריטון סולו (טקסט: ריינר מריה רילקה) || 2000 || מתיאו דה-מונטי || ירושלים
|}
|}

{| class="toccolours" style="clear: both; margin-left: auto; margin-right: auto; text-align: center; width: 100%;"
|-
! style="background-color: #CCCCFF;" | קול סולו בליווי כלי אחד או אנסמבל 
|-
|
{| class="wikitable"
|- style="font-weight:bold" align="center"

!שנת חיבור!! שם !! פרטים !! בכורה !! מבצע !! מקום
|-
| 1936 || שלושה שירי שלוה || לסופרן ולפסנתר (טקסטים: פול ורלן, גיאורג היים, כריסטיאן מורגנשטרן) || 1938 || טורק / גרינטל || ירושלים
|-
| 1936 + 1950 || שלושה שירים || לסופרן ופסנתר (טקסטים: רחל המשוררת - "בגני נטעתיך, בלילות מקדם, בלילות לא שנת") || 1955 || הילדה צאדק / טל || תל אביב
|-
| 1950 || פרולוג חגיגי || לקריין ושני פסנתרים (טקסט: רחל המשוררת - "עם שחר") || (לא בוצע?) || ||
|-
| 1971 || שיר || לבריטון או אלט ואנסמבל טקסטים: היינריך היינה) || 1972 || אנגרבו || ברלין
|-
| 1975 || נערי || לסופרן ולקלרינט (טקסט: נתן יונתן) || 1975 || עדי עציון / ריצ'רד לסר || תל אביב
|-
| 1975 || אלזה (הומאז') || סצנה קאמרית למצו-סופרן, קריין ואנסמבל (טקסט: ישראל אלירז) || 1975 || עדי עציון || תל אביב
|-
| 1987|| היד – תמונה דרמטית || לסופרן וצ'לו (טקסט: ישראל אלירז) || 1989 || קתרין גאייר / עוזי ויזל || ירושלים
|-
| 1991 || המלחמות עברו כאן || לבריטון ואנסמבל (טקסט: ישראל אלירז) || 1992 || מתיאו דה מונטי / הלמוט קלר || קסל - גרמניה
|-
| 1991 || קו מר || לבריטון ואנסמבל (טקסט: ישראל אלירז) || 1992 ||יעקובסון / הגמן || ירושלים
|-
| 1993 || פסנתרי הכחול || למצו-סופרן ולפסנתר (טקסט: אלזה לסקר-שילר) || 1994 || הסה / באוני ||ברלין
|}
|}

{| class="toccolours" style="clear: both; margin-left: auto; margin-right: auto; text-align: center; width: 100%;"
|-
! style="background-color: #CCCCFF;" | קול (ות) בליווי תזמורת 
|-
|
{| class="wikitable"
|- style="font-weight:bold" align="center"

!שנת חיבור!! שם !! פרטים !! בכורה !! מבצע !! מקום
|-
| 1946 || יציאת מצרים (אקסודוס) || פואמה סימפונית לבריטון ותזמורת (טקסט: שמות, תהילים) || 1947 || ברנרדינו מולינרי || תל אביב
|-
| 1955 || שאול בעין דור || אופרה קונצרטנטה לסולנים ותזמורת (טקסט: ספר שמואל) || 1955 || מיכאל טאובה || תל אביב
|-
| 1956 || קונצ'רטו מס' 3 || לטנור סולו, פסנתר ותזמורת (טקסט: אלעזר הקליר) || 1956 || מיכאל טאובה || ירושלים
|-

|}
|}

{| class="toccolours" style="clear: both; margin-left: auto; margin-right: auto; text-align: center; width: 100%;"
|-
! style="background-color: #CCCCFF;" | יצירות למקהלה א-קפלה / בליווי תזמורת 
|-
|

{| class="wikitable"
|- style="font-weight:bold" align="center"

!שנת חיבור!! שם !! פרטים !! בכורה !! מבצע !! מקום
|-
| 1936 || בדרך || פואמה לארבעה קולות נשים (טקסט: רחל המשוררת) || (לא בוצע) || ||
|-
| 1952 || שלושה שירים ||למקהלה, עיבודים למוטיבים מאת שרה לוי (טקסט: שיר השירים, שלום שבזי) || ? || ? || ?
|-
| 1954 (Rev) || עלינו לשבח ||למקהלת נשים (שלשה קולות), טנור ופסנתר (עוגב) (טקסט: סידור התפילה) || 1949 || הלפמן / פוטרמן / גלר || ניו-יורק
|-
| 1955 || קנטטה לסוכות ||לסוליסטים, מקהלה מעורבת ותזמורת קאמרית (טקסט: אלעזר הקליר / שחרית לסוכות) || 1955 || טל || ירושלים
|-
| 1967 || קינה על מות משה ||אורטוריה לסולנים, מקהלה, תזמורת ומוזיקה אלקטרונית (ליקט טקסט: יהודה יערי) || 1967 || ברתיני || ירושלים
|-
| 1968 || מסדר הנופלים ||קנטטה לסולנים, מקהלה ותזמורת (טקסט: חיים חפר) || 1969 || מנדי רודן || ירושלים
|-
| 1975 || המוות בא אל סוס העץ מיכאל ||לסולנים, מקהלה מעורבת ומוזיקה אלקטרונית (טקסט: נתן זך) || 1979 || אבנר איתי || ירושלים
|-
| 1978 || בכל נפשך || קנטטה לסולנים, מקהלת נערים, מקהלה מעורבת ואנסמבל, (טקסט: , ספר האגדה) || 1978 || ברתיני || ירושלים
|-
| 1985 || חלום העיגולים || לבריטון, מקהלה ואנסמבל (טקסט: רבי נחמן מברסלב, מיכל גוברין) || 1985 || אבנר איתי || תל אביב
|-
| 1987 || לגעת מקום || למקהלה וקול סולו (טקסט: ישראל אלירז) || 1987 || ארנון מרוז || ירושלים
|-
| ?1993 || אל מלא רחמים || למקהלה מעורבת (טקסט: יהודה עמיחי) || (לא בוצע) || ||
|}
|}

{| class="toccolours" style="clear: both; margin-left: auto; margin-right: auto; text-align: center; width: 100%;"
|-
! style="background-color: #CCCCFF;" | מוזיקה אלקטרונית (ללא ליווי)
|-
|טל במרכז למוזיקה אלקטרונית (1965)

{| class="wikitable"
|- style="font-weight:bold" align="center"
!שנת חיבור!! שם !! פרטים !! השמעת בכורה
|-
| 1956 || יציאת מצרים (II) || לכוראוגרפיה || 1956
|-
| 1963 ||דרגות עוצמה || לכוראוגרפיה ||1963
|-
| 1964 || מן המיצר קראתי יה || לכוריאוגרפיה || ?
|-
| 1970 || וריאציות || לכוריאוגרפיה || 1970
|-
| 1970 || אשמדאי || פתיחה לאופרה || 1971
|-
| 1972 || תדרים 440–462 || || ?
|-
| 1976 || המהגרים || לתיאטרון החאן הירושלמי (בימוי: מיכל גוברין) || 1977
|-
| 1977 || חצר אחורית || לכוריאוגרפיה של מירל'ה שרון|| (לא בוצע)
|-
| 1979 || שכרון סיני || לטלוויזיה הישראלית (בימוי: עמק פרי) || 1979
|-
| 1981 || בית המלאכה || לתיאטרון הבימה (בימוי: מיכל גוברין) || 1981
|-
| 1990 || Rays of Energy || בוצע באמצעות TALMARK||
|-
| 1992 || Coincidentia Oppositorum || בוצע באמצעות TALMARK ||
|}
|}

==פרסים ואותות==
{| class="wikitable "
|- style="font-weight:bold" align="center"
! שנה !! הפרס !! פרטים
|-
| 1949 || פרס אנגל של עיריית תל אביב || על יצירתו "יציאת מצרים", שבוצעה על ידי התזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוחו של ברנרדינו מולינרי
|-
| 1957/1958 || מענק לימודים (מוזיקה אלקטרונית) של אונסק"ו ||
|-
| 1958 || פרס אנגל של עיריית תל אביב || על יצירותיו: הסימפוניה הראשונה, האופרה הקונצרטנטית "שאול בעין דור", הקונצרט לפסנתר ולטנור סולו
|-
| 1970 (ה'תש"ל) || פרס ישראל במוזיקה [https://israel-prize.education.gov.il/israel-prize-recipients/tashlab-tashkag/#p_c4c5ff04-fc14-4361-90a4-32ac0d2bdebd]||
|-
| 1975 || פרס Berliner Kunstpreis של העיר ברלין ||
|-
| 1977 || פרס אנגל של עיריית תל אביב ||על מפעל חייו בשטח המוזיקה
|-
| 1981 || חברות כבוד באקדמיה האמריקנית לאמנויות ולספרות ||
|-
| 1982 || פרס וולף לאומנות[https://wolffund.org.il/2019/12/24/יוסף-טל-2/] || על גישתו החדשה למבנה ולמרקם המוזיקלי ויכולתו המעולה להקנות ליצירתו את המתח הדרמטי המרתק
|-
| 1985 || אות Verdienstkreuz I Klasse הגרמני ||
|-
| 1985 || אות מסדר האמנויות והספרות של ממשלת צרפת ||
|-
| 1993 || דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת תל אביב || "לאות הוקרה למפעל חייו כמוזיקאי וכמלחין שזכה לשם בינלאומי... לעבודתו החלוצית במוזיקה אלקטרונית בישראל... ליצירותיו האופראיות הייחודיות המצביעות על הקשר העמוק שלו עם הרוח היהודית בתקופות היסטוריות שונות, ועל שהשכיל ליצור מיזוג בין המסורת היהודית עתיקת היומין לבין המוזיקה בת-זמננו"
|-
| 1995 || פרס Johann Wenzel Stamitz הגרמני ||
|-
| 1995 || פרס אקו"ם || בעבור הישג השנה בתחום המוזיקה הקונצרטית על המוזיקה לאופרה "יוסף"
|-
| 1995 || אות יקיר ירושלים ||
|-
| 1996 || דוקטור לשם כבוד מטעם בית הספר הגבוה למוזיקה ותיאטרון של המבורג||
|-
| 1998 || דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים || על יצירתו המוזיקלית העשירה ובהכרת טובה על תרומתו לטיפוח החינוך המוזיקלי בישראל
|}

<gallery>
קובץ:ConiferCone.jpg|אצטרובל אורן (1939)
קובץ:Mungo - Photo by Josef Tal.jpg|החתול מונגו (1939)
קובץ:JerusalemConservatoireMembers.jpg|תלמידי הקונסרבטוריון הא"י למוזיקה וקונטרבס (סיור קונצרטים בעמק יזרעאל, 1939)
</gallery>

==כתביו==
===ספרי לימוד/עיון===
*יוסף גרינטל, יסודות התאוריה המוזיקלית, ירושלים: הוצאת בנו בלן, 1944
*מבוא לתורת הצורה המוזיקלית, הוצאת מרכז לתרבות והסברה, 1952
*Musica Nova in the Third Millennium - Behind the Scenes of Music Theory, בהוצאת המכון למוזיקה ישראלית (באנגלית/גרמנית) 2002, Cat No. 1018E, 

===אוטוביוגרפיות===
* עד יוסף - זכרונות, הרהורים, סיכומים, ירושלים: הוצאת כרמל, 1997 (עם עדה ברודסקי) 
<div style="direction: ltr;">
* Der Sohn des Rabbiners. Ein Weg von Berlin nach Jerusalem (בן הרב: הדרך מברלין לירושלים), Quadriga Verlag J. Severin, Berlin, 1985, 
* Tonspur - Auf der Suche nach dem Klang des Lebens (פסקול: בחיפוש אחר מצלול החיים); בהוצאת Henschel, ברלין 2005, 
</div>

===מאמרים===
* "דרך יצירתו של מוצרט", בת-קול כתב עת למוזיקה, חוברת ב' טבת תשט"ז (1956), עמ' 12–14
* "הרהורים עיוניים בדרך אל המוזיקה האלקטרונית", תצליל, הוצאת הספרייה המוזיקלית חיפה, קובץ ב' (1961)
* "התוכן האינפורמטיבי של הצליל", יסודות מזרחיים ומערביים במוזיקה בישראל, קובץ הרצאות ודיונים בעריכת מיכל זמורה, המכון למוזיקה ישראלית, (1962), עמ' 89–91
* "המחשב במוזיקה - שפה חדשה ותיווי חדש", המדיום באמנויות המאה העשרים, מכון ון-ליר בירושלים (1996) עמ' 106–109
<div style="direction: ltr;">
* The Impact of the Era on the Interrelation Between Composer, Performer and Listener. Music in Time – A Publication of the Jerusalem Rubin Academy of Music and Dance (1983-1984) pp 23-27
* Rationale und Sensitive Komponenten des "Verstehens", in Musik und Verstehen – Aufsätze zur semiotischen Theorie, Ästhetik und Soziologie der musikalischen Rezeption, Arno Volk Verlag (197?), pp 306–313
* Musik auf Wanderung – Querschnitte zwischen Gestern und Morgen in Berliner Lektionen, (1992) Bertelsmann, pp 79–90
* Wagner und die Folgen in der Musik des 20. Jahrhunderts, (1983) Universität Bayreuth, Sonderdruck aus Jahresbericht des Präsidenten, pp 167–181
* Der Weg einer Oper, Wissenschftskolleg Jahrbuch 1982/83, Siedler Verlag, pp 355–356
* Gedanken zur Oper Ashmedai, in Ariel – Berichte zur Kunst und Bildung in Israel, No. 15 (1972), pp 89–91
* Music, Hieroglyphics and Technical Lingo in The World of Music, Vol. XIII, No.1/1971 B. Schott's Söhne, Mainz, pp 18–28
* in Mensch-zu-Mensch-Erlebnis im Wissenschaftskolleg Berlin (1994) in Axel von dem Bussche, Hase & Koehler Verlag, pp 125-131 
</div>

==ראו גם==
* סוס העץ מיכאל

==לקריאה נוספת==
* אלירז, ישראל: בין משורר למלחין-אופרה, על גלגולי הליברית כז'אנר דראמטי, מאזניים, דצמבר 1981, עמ' 39–43
* אופרה, גיליון מס' 13, יולי 1995 - קובץ מאמרים לרגל בכורת האופרה יוסף
* בן יוסף, ניצה: קונצ'רטו מס' 6 לפסנתר וליווי אלקטרוני, מדריך להאזנה ליצירות ישראליות, המרכז המתודי למוזיקה, 1984, עמ' 159–163
* הירשברג, יהואש: יוסף טל: עבר, הווה ועתיד, חדשות ממ"י (הוצאת המכון למוזיקה ישראלית), 2008/2
* הירשברג, יהואש: יצירתו של יוסף טל, כרמל (2023) מסת"ב 978-965-7815-57-1|ISBN
* כהן, יהודה: נעימי זמירות ישראל, עם עובד (1990), עמ' 156–164
* רון, יוחנן: ההיכן והמתי ביצירתו של יוסף טל. או, הגם אתה יוסף טל ים-תיכוני? הארכיון למוזיקה ישראלית, אוניברסיטת ת"א, חוברת 9, 1997
* זמורה-כהן, מיכל: רפרטואר אישי, דביר, 1997, עמ' 86–93

<div style="direction: ltr;">
* Leichtling, Avrohom. (2005) "Reflections", Musikproduktion Höflich, München
* Hirshberg, Jehoash. (1992) The , edited by Stanley Sadie. and 
* Ron, Yohanan. (2000) The Music of Josef Tal - Selected Writings, The Israeli Music Archive, Tel Aviv University, Department of Musicology
* Seter, Ronit. Yuvalim be-Israel: Nationalism in Jewish-Israeli Art Music, 1940-2000, Ph.D. dissertation, Cornell University, 2004, 553 pp. (on Tal, pp. 145-152)
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://joseftal.org/ אתר המוקדש ליוסף טל]
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/music/archives/detailed_archives/Pages/Josef_Tal.aspx ביוגרפיה, מסמכים, תמונות ופרטים על ארכיונו האישי של יוסף טל במרכז המוזיקה של הספרייה הלאומית]
* 
* [https://web.archive.org/web/20110716135533/http://www.imi.org.il/Instrumentations.aspx?ComposerID=600f2e7f-ba9e-44da-82f7-d14635bb41e6 קטלוג היצירות], באתר המכון למוזיקה ישראלית
* דיסקוגרפיה - [https://web.archive.org/web/20090104025216/http://claudet.club.fr/ExilVarsovie/Tal/TalDiscographie.html Discography]
* 
* 
* , 
* 
* 
* 
* [http://www.archive.org/details/KlariSzarvasharpAndJosephWeissgerbercello היצירות "קינה", "הורה" ו"על נהרות בבל" בArchive.org] בביצוע קלרה סרבש ויוסף וייסגרבר
* 

<div style="direction: ltr;">
* [https://web.archive.org/web/20110928210855/http://www.musikmph.de/musical_scores/vorworte/413.html Josef Tal - Reflections, by Avrohom Leichtling, 2005]
* Meidad, [http://meidad.blogspot.com/2007/11/josef-tal-symphonies-1-3.html josef-tal-symphonies-1-3], avantgarde/prog-rock/classical/jazz
* Meidad, [https://web.archive.org/web/20080410164952/http://meidad.blogspot.com/2007/11/josef-tal-symphonies-4-6.html josef-tal-symphonies-4-6], avantgarde/prog-rock/classical/jazz
* [https://web.archive.org/web/20131023000457/http://www.imi.org.il/UploadedFiles/84b87cba-186a-4d96-b246-702ff11c6c47.pdf Jeffrey Burns: With Josef Tal on Kurfürstendamm]
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למוזיקה
קטגוריה:זוכי פרס וולף למוזיקה
קטגוריה:מלחיני אופרה יהודים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מוזיקולוגיה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:מלחינים מן המאה ה-20
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:מוזיקאים שעזבו את גרמניה הנאצית
קטגוריה:אמני מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:מלחיני מוזיקה אלקטרונית ישראלים
קטגוריה:מלחיני אופרה ישראלים
קטגוריה:מסדר האמנויות והספרות
קטגוריה:זוכי פרס אנגל
קטגוריה:סגל האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:מלחינים ביישוב
קטגוריה:אישים הקבורים במעלה החמישה
קטגוריה:אבות שכולים: חללי צה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2008