משאלי העם על סיפוח שטחים אוקראיניים לרוסיה

משאלי העם בנוגע לסיפוח שטחים אוקראיניים לרוסיה הם משאלי עם שנערכו בסוף ספטמבר 2022, בארבעה מחוזות בשטח אוקראינה. רובם או חלקם היו תחת שליטת הצבא הרוסי או בדלנים מקומיים פרו-רוסיים. משאלי העם התקיימו על אף התנגדות רוב הקהילה הבינלאומית, ותוצאותיהם לא קיבלו הכרה ולגיטימציה בינלאומית<ref name="Walker 2022 Guardian"></ref>. משאלי העם נוהלו על ידי שלטונות "הרפובליקות העממיות" הפרו-רוסיות (הרפובליקה העממית של דונצק והרפובליקה העממית של לוהנסק) באזור דונבאס, ועל ידי שלטונות הכיבוש הרוסיים ותומכיהם המקומיים במחוזות חרסון וזפוריז'יה, כדי להעניק לגיטימציה לסיפוח המחוזות לפדרציה הרוסית.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

בזמן ביצוע משאלי העם, רוסיה לא שלטה באופן מלא באף אחד מארבעת המחוזות. בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, חלק ניכר מהתושבים של השטחים בהם התקיימו משאלי העם, התפנו לרוסיה או לשטח שנותר בשליטת ממשלת אוקראינה, ולכן לא יכלו להשתתף במשאלי העם. על פי דיווחים בתקשורת האוקראינית ובכלי התקשורת במערב, התושבים המקומיים אולצו להשתתף במשאלי העם ולהצביע בעד הסיפוח לרוסיה<ref></ref>. כמו כן דווח כי היו מקרים בהם חיילים חמושים עברו מדלת לדלת, בדרישה מהאזרחים לצאת להצביע בקלפיות ניידות.<ref name="Waterhouse Adams Thomas 2022"></ref><ref name="Bowman 2022"></ref><ref name="Szefer 2022"></ref> משאלי העם היו צפויים להסתיים ב-27 בספטמבר, זאת למרות כי רבים טוענים שהתוצאות הסופיות כבר הוחלטו מראש.<ref></ref>

== רקע ==
החזית החל ב-5 בספטמבר
בתנאי הדומיננטיות המוחלטת של התקשורת הרוסית, הובטח לתושבי הרפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק הכללת האזורים כחלק מרוסיה, בדומה לסיפוח חצי האי קרים. כפי שהציע מנהל מכון דונצק למחקר חברתי וניתוח פוליטי ב-2014, הוחלט לסרב למשאלי הצטרפות בשל תמיכה נמוכה בהצטרפות לרוסיה: רק 35% תמכו בה, בעוד ש-65% ראו את עצמם חלק מאוקראינה.<ref></ref>

בהקשר הפלישה הרוסית לאוקראינה, גורמים רוסיים דיברו על הצטרפות עוד לפני הכנסת הכוחות: ב-21 בפברואר, במהלך פגישה של מועצת הביטחון של רוסיה, סרגיי נארישקין תמך ישירות בכניסתן של הישויות הבדלניות לפדרציה הרוסית.<ref></ref> ההסתייגות הולידה שמועות רבות על המציאות של תוכנית זו. מאוחר יותר הודיעו ראשי הרפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק דניס פושילין ולאוניד פסצ'ניק על תוכניות לקיום משאלי עם, אך עם הסתייגות שההצבעה תתקיים לאחר תום המלחמה.<ref></ref><ref></ref>

במחוז חרסון הופיעו שמועות על הקמת "הרפובליקה העממית של חרסון" או סיפוח מידי לאחר הכיבוש. תושבי חרסון הגיבו אליהם בעצרות תחת הסיסמה "חרסון היא אוקראינה", שהסתיימו רק לאחר שנחטפו מפגינים ומתנגדים אחרים. העיתונאי המקומי אולג בטורין, שנפל בשבי דומה, דיבר על השימוש בעינויים ובהשפלה נגדו.<ref></ref> שלטונות הכיבוש של מחוז חרקוב שללו הצבעה רשמית עד לכיבוש הרוסי של האזור כולו. הרשויות של מחוז זפוריז'יה שמונו על ידי הצבא הרוסי באוגוסט חתמו על צו על הכנות למשאל העם. אולם למעשה, ההחלטה על קיום משאלי עם לא הייתה בסמכותן של הרשויות המקומיות, אלא התקבלה תחת ניהולו של נשיא רוסיה.<ref name=":0"></ref>

נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי הדגיש כי קיום משאלי עם בשטחים הכבושים יסגור את האפשרויות למשא ומתן עבור רוסיה. סגנית ראש ממשלת אוקראינה אירינה ורשצ'וק הוסיפה כי השתתפותם של אזרחים אוקראינים בבחירות הללו תיחשב לשיתוף פעולה, שדינה מאסר של עד 12 שנים עם החרמת רכוש.<ref></ref>

על פי המודיעין האוקראיני, לפני מתקפת הנגד האוקראינית, רוסיה תכננה לקיים משאל עם במחוז חרקוב בנובמבר, עם תכנון של כ-75% המצביעים בעד.<ref></ref><ref></ref>

במקביל, ב-21 בספטמבר הכריז ולדימיר פוטין על גיוס כללי ברוסיה, מה שהעיד על רצונה של ההנהגה הרוסית להסלים עוד יותר את המלחמה עם אוקראינה.

המחוזות האוקראיניים שרוסיה רצתה לספח הם בעלי חשיבות אסטרטגית וכלכלית עליונה עבור אוקראינה, לדברי אנליסטים. בין היתר, הם אחראים לכ–25% מהתוצר שלה והם מבטיחים לרוסיה גשר יבשתי לחצי האי קרים שסופח בשנת 2014.

אנליסטים צבאיים קושרים את ההחלטה לקיים משאלי עם עם חולשתה של הפדרציה הרוסית בשדה הקרב.<ref></ref> ההכרזה על משאלי העם באה בעקבות ההתקדמות המהירה של צבא אוקראינה בשבועות האחרונים, שהביס חיילים רוסים לכיוון מחוז חרקוב ונמצא במתקפה במזרח ובדרום. אנליסטים מעריכים שרוסיה איבדה עשרות אלפי חיילים, הודיעה על גיוס חיילים חדשים, ומתמודדת עם תגובה מתגברת על פלישתה ארוכת הטווח.<ref></ref> מקורות כמו "הגרדיאן" כינו את משאלי העם כקבועים מראש והניחו שרוסיה תכתיב תוצאות המעדיפות סיפוח.<ref name="results"></ref>

== התארגנות ==
הכנת משאלי עם וגיבוש דימוי חדש של רוסיה לאחר סיפוח השטחים האוקראינים הופקדו בידי סגן ראש הממשל הנשיאותי הראשון, סרגיי קיריינקו. בהנהגתו גובשה דימוי לקהל חיצוני – רוסיה כ"יבשת חופש" לתומכי אידאולוגיות ימין מכל העולם.<ref></ref>

כפי שדיווחה "מדוזה", ארגון משאלי העם טופל על ידי המנהל להבטחת עניינים של מועצת המדינה הרוסית בהנהגתו של אלכסנדר חריצ'ב, מקורב לקיריינקו. ההצבעה הייתה בפיקוח ישיר של סגנו של חריצ'ב, בוריס רפופורט, הנחשב למנהל משברים ומתמחה במערכות בחירות בעייתיות, ומאז 2014, יחד עם ולדיסלב סורקוב, הוא מעורב בענייני הרפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק. הטכנולוג הראשי ומתאם משאלי העם היה סגן מושל סבסטופול, סרגיי טולמצ'ב.

כמו כן בחרה רפופורט עובדים וטכנולוגים פוליטיים בעלי ניסיון בעבודה מול האופוזיציה לתפקיד "מדריכים פוליטיים" במנהלי הכיבוש. כפי שציינו המקורות של "מדוזה", למרות משכורות של עד 1–2 מיליון רובל בחודש, מעט אנשים היו מוכנים לצאת לשטחים הכבושים. ותפקידי מפתח בממשלות הרפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק מונו כהכנה למשאל העם על ידי פקיד משרד התעשייה והמסחר, ויטלי חוצנקו, וסגן מושל מחוז קורגן לשעבר, ולדיסלב קוזנצוב. לפי בן שיחו של הפרסום, השלטונות הרוסיים תכננו להדיח בקרוב את דניס פושילין ואת לאוניד פסצ'ניק ולהחליפם בבעלי תפקידים נשלטים לחלוטין.<ref></ref>

לפי האתר "מדוזה", השלטונות הרוסיים תכננו לקיים משאלי עם תחת הסיסמה "יחד עם רוסיה" (היא הופיעה בקמפיין במחוז זפוריז'יה, ופורום בעל אותו שם נערך בחרסון). הסיסמה האלטרנטיבית "רוסיה החדשה", שרמזה על "איכות חדשה" ורוסיה חזקה יותר, לא מצאה חן בעיני ולדימיר פוטין וחברי מועצת הביטחון<ref name=":1"></ref>. קבוצת הייעוץ, הקשורה לסגן ראש הממשל הנשיאותי הראשון, אלכסיי גרומוב, הייתה אחראית על ההכנות לקמפיין למשאלי העם.<ref></ref><ref name=":2"></ref><ref></ref>

== הרפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק ==
כוחות חמושים בראשות רוסיה ברפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק הכריזו על עצמאות מאוקראינה בשנת 2014.<ref></ref><ref></ref> בדלנים פרו-רוסים ערכו משאלי עם לעצמאות במאי 2014.<ref name="itartassapril7"></ref> לאחר הפלישה לאוקראינה בפברואר 2022, רוסיה החלה בהכנות לקיום משאלי עם בחלקים הכבושים של דונצק ולוהנסק.<ref></ref>
פתקי הצבעה למשאל העם ברפובליקה העממית של דונצק
ב-19 בספטמבר פנו הלשכות הציבוריות של הרפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק לראשי מדינותיהם בבקשה לקיים "מיידית" משאל עם על הצטרפות לרוסיה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> עד מהרה הודיעה הדומה הממלכתית כי משאל עם על הצטרפות הרפובליקה העממית של לוהנסק לרוסיה יתקיים בסתיו "בעתיד הקרוב".<ref></ref><ref></ref>

ב-20 בספטמבר קבעה מועצת העם של הרפובליקה העממית של לוהנסק משאל עם על כניסתה של הרפובליקה לרוסיה כסובייקט פדרלי בתאריכים 23–27 בספטמבר.<ref></ref> זמן קצר לאחר מכן, מועצת העם של הרפובליקה העממית של דונצק הודיעה כי משאל העם על כניסת הרפובליקה לפדרציה הרוסית יתקיים באותם תאריכים.<ref></ref>

== מחוז חרסון ==

ב-12 במרץ, גורמים רשמיים אוקראינים טענו כי רוסיה מתכננת לערוך משאל עם בחרסון להקמת הרפובליקה העממית של חרסון, בדומה לרפובליקות העממיות של דונצק ולוהנסק. סרהי חלאן, סגן מנהיג מועצת מחוז חרסון, טען שהצבא הרוסי התקשר לכל חברי המועצה וביקש מהם לשתף פעולה.<ref></ref> לודמילה דניסובה, נציבת תלונות הציבור של אוקראינה, הצהירה כי משאל העם יהיה בלתי חוקי מכיוון ש"על פי החוק האוקראיני ניתן לפתור כל בעיה טריטוריאלית רק על ידי משאל עם כלל ארצי".<ref></ref> מאוחר יותר באותו יום קיבלה מועצת מחוז חרסון החלטה הקובעת כי משאל העם המוצע יהיה בלתי חוקי.<ref></ref>

ב-11 במאי 2022, קיריל סטרמוסוב, סגן ראש הממשל הצבאי-אזרחי בחרסון, הודיע על נכונותו לשלוח לנשיא ולדימיר פוטין בקשה מטעם מחוז חרסון להצטרף לפדרציה הרוסית, וציין כי לא תהיה הקמת "הרפובליקה העממית של חרסון" או משאלי עם בעניין זה.<ref name="svoboda.org"></ref> בהתייחסו להצהרות אלו, אמר מזכיר העיתונות של פוטין דמיטרי פסקוב כי הנושא הזה צריך להיות מוכרע על ידי תושבי האזור וכי "להחלטות גורליות אלו חייב להיות רקע משפטי ברור לחלוטין, הצדקה משפטית, להיות לגיטימי לחלוטין, כפי שהיה במקרה של קרים".<ref></ref>

ביוני 2022, סטרמוסוב, בהודעת וידאו בטלגרם, אמר כי אזור חרסון החל להתכונן למשאל עם בנושא הצטרפות לרוסיה.<ref></ref> משאל העם היה מוכן על ידי מפלגת רוסיה המאוחדת הידועה בתמיכתה בפוטין, אך החברים נמלטו מהאזור לקראת סוף יולי לאחר שכוחות אוקראינים הפגיזו את גשר הכביש אנטוניבקה.<ref></ref> הרשויות באזור מחוז זפוריז'יה הכבוש לא שללו אפשרות של משאל עם משותף.

ב-5 בספטמבר הודיע סטרמוסוב כי משאל העם במחוז חרסון נדחה בשל "סיבות ביטחוניות".<ref></ref>

ב-7 בספטמבר, אנדריי טורצ'אק, מזכ"ל מפלגת רוסיה המאוחדת, הצהיר כי זה "יהיה נכון וסמלי" לקיים את משאלי העם באוקראינה הכבושה על ידי הכוחות הרוסיים ב-4 בנובמבר, יום האחדות של רוסיה; סטרמוסוב הצהיר כי יתבצעו הכנות למועד זה, "גם אם אנחנו מוכנים לקיום משאל העם הזה כבר עכשיו".<ref></ref>

ב-20 בספטמבר הודיע ראש המינהל הצבאי-אזרחי של מחוז חרסון וולודימיר סלדו כי משאל העם על כניסת מחוז חרסון לרוסיה יתקיים בין ה-23 ל-27 בספטמבר.<ref name=":3"></ref>

== מחוז זפוריז'יה ==

ביולי 2022, חתם יבהן בליצקי, ראש הממשל הצבאי-אזרחי של מחוז זפוריז'יה, האזור שהיה בשליטת רוסיה במחוז, על צו לוועדת הבחירות המרכזית של זפוריז'יה להתחיל בבדיקת האפשרות של משאל עם באזור בנושא הצטרפות לפדרציה הרוסית.<ref></ref>

ב-8 באוגוסט 2022 הוא חתם על צו על הכנה לארגון משאל העם. החלטה זו נתמכה פה אחד על ידי 1500 צירי פורום התנועה "אנחנו יחד עם רוסיה", שנערך באותו יום במליטופול.<ref></ref> הצו אושר על ידי הממשל הצבאי-אזרחי.<ref></ref> מועד משאל העם על כניסת אזור זפוריז'יה לרוסיה ייקבע "ברגע שביטחונו וחופש הביטוי יובטחו", אמר לתקשורת ולדימיר רוגוב, חבר המועצה הראשית של הממשל האזורי.<ref></ref>

ב-11 באוגוסט 2022, הרשויות באזור הכבוש הביעו את רצונן לקיים את משאל העם ב-11 בספטמבר 2022.<ref name="KERSEP11"></ref><ref></ref>

ב-26 באוגוסט 2022 החלה לעבוד ועדת הבחירות להכנת משאל עם במחוז זפוריז'יה.<ref></ref>

ב-22 בספטמבר הודיע ראש המינהל הצבאי-אזרחי של מחוז זפוריז'יה, יבגני בליצקי, כי משאל העם על הצטרפות מחוז זפוריז'יה לרוסיה יתקיים בין ה-23 ל-27 בספטמבר

לאחר משאל העם, החלק שבשליטת רוסיה של מחוז זפוריז'יה יהיה עצמאי "דה יורה" ל"זמן מה", אמר ולדימיר רוגוב.<ref></ref>

== אזורים אחרים ==
=== מחוז מיקולאייב ===
ב-8 באוגוסט 2022, יקטרינה גוברבה, סגנית ראש המינהל האזרחי-צבאי בחרסון הודיעה על סיפוח השטחים הכבושים של מחוז מיקולאייב. היא גם טענה שבכמה ערים כבושות, התקשורת הניידת הרוסית החלה לפעול. לדבריה, החלטה כזו התקבלה על מנת לספק לאוכלוסייה תשלומים סוציאליים בשטחים ה"משוחררים", וכן להקים תקשורת סלולרית ושידורי טלוויזיה.<ref></ref><ref></ref>

ב-13 באוגוסט 2022, ראש הממשל הצבאי-אזרחי של מחוז מיקולאייב, יורי ברבשוב, טען כי בסניחוריבקה יתקיים משאל עם להצטרפות לרוסיה. משאל העם יהיה מותאם למשאל העם במחוז חרסון. יתרה מכך, יקטרינה גוברבה, סגנית ראש הממשל הצבאי-אזרחי של חרסון, טענה שחלקים כבושים ממחוז מיקולאייב יסופחו למחוז חרסון. נאמר כי משאל העם יתקיים בספטמבר.<ref></ref><ref></ref>

=== מחוז חרקוב ===
ב-8 ביולי 2022, ויטאלי גאנצ'ב, ראש הממשל הצבאי-אזרחי של מחוז חרקוב שמונה על ידי רוסיה, אמר כי חרקוב היא חלק 'בלתי ניתן להסרה' מהשטח הרוסי ובכוונת חרקוב להסתפח על ידי הפדרציה הרוסית.<ref></ref> אמנם ב-11 באוגוסט, גאנצ'ב אמר לערוץ הטלוויזיה רוסיה-24 כי שלטונות השטחים של מחוז חרקוב הנשלט על ידי כוחות רוסיים עדיין לא מוכנות לדון במשאל עם על הצטרפות לרוסיה, מכיוון ש"רק 20 אחוז ולא יותר" מהאזור נמצאים בשליטה רוסית.<ref></ref> לאחר מכן, בתחילת ספטמבר, נטשה רוסיה את המחוז למעט רצועת אדמה הגובלת במחוז לוהנסק הכבוש.

== סקרי דעת קהל ==
אין סטטיסטיקה ציבורית עצמאית על יחס למשאלי עם בשטחים הכבושים. לפי סקרים סגורים שהוזמנו על ידי השלטונות הרוסיים ביולי 2022, אפילו תחת כיבוש, רק 30% מהנסקרים תמכו בהצטרפות לרוסיה. תושבי השטחים הכבושים, עימם שוחחו עיתונאים של "מדוזה", מכנים את משאלי העם "מם משעמם" וממתינים לשחרור האזורים על ידי הכוחות המזוינים של אוקראינה.<ref></ref> אבל בני שיחם של "מדוזה" בהנהגה הרוסית לא ראו שום בעיה עם תמיכה נמוכה ותכננו להשיג את האחוז הנדרש מהקולות בשיטות ניהוליות.<ref name=":1" />

== ניהול ==

במהלך ארבעת הימים הראשונים יעקפו תושבי השטחים על ידי אנשים מיוחדים, או שניתן יהיה להצביע בשטחים הסמוכים. ורק ביום האחרון, 27 בספטמבר, ייפתחו הקלפיות לתושבים. רשויות הכיבוש מסבירות החלטה זו בדאגה לבטיחות התושבים, שרבים מהם יצטרכו להצביע בהתנחלויות בחזית.<ref></ref>

=== ימי משאלי העם ===
בין ה-23–27 בספטמבר נערכו משאלי העם בשטחי המחוזות הבאים: חרסון, דונצק, לוהנסק, וזפוריז'יה. לא היה מדובר בכל שטח המחוזות כי חלק היו בשליטת אוקראינה. הפלישה הרוסית לאוקראינה התקיימה במקביל.

ההצבעה התקיימה במרכזי הקלפיות, וגם הרשויות הפרו-רוסיות עברו מדלת לדלת עם קלפיות בליווי חיילים. בימי משאלי העם הרוסים העלו תמונות של אנשים שהולכים להצביע בשמחה ללא שום איום למרות שהערכה שחיילים רוסים איימו לפגוע באזרחים שלא יצביעו בעד הסיפוח.ביום שלישי אחר הצהריים התחילו לזרום התוצאות:

התוצאות:
* לוהנסק : 92.6% בעד הצטרפות לרוסיה
* זפוריז'יה : 98% בעד הצטרפות לרוסיה
* דונצק: 97.9% בעד הצטרפות לרוסיה
* חרסון: 96.6% בעד הצטרפות לרוסיה

בנוסף הרוסים פרסמו שאחוזי הצבעה הם בדיוק כמו התוצאות במשאלי העם. כלומר, כל מי שהצביע במשאלי העם הצביע בעד [לפי רוסיה בלבד].

=== הכרזת הסיפוח של פוטין ===
ביום חמישי 29.9.22 הקרמלין הודיע שביום שישי ה-30.9.22 במעמד מיוחד נשיא רוסיה ולדימיר פוטין וראשי ארבעת המחוזות הכבושים יכריזו ויחתמו על סיפוח המחוזות.

ביום שישי 30.9.22 שעות לפני הכרזת הסיפוח מתקפה קטלנית בדרום אוקראינה שם נהרגו מפגיעת טיל רוסי 30 בני אדם ולפחות עוד 30 נפצעו.

לקראת הסיפוח הקרמלין הוציא איום ואמר: תקיפות במחוזות המסופחים לרוסיה תהיה כמו תקיפה בשטח רוסיה

בשעה 15:15 נשיא רוסיה פוטין עלה לנאום הכריז על הסיפוח ובנוסף קרא לאוקראינה לשוב לשולחן המשא ומתן בתגובה נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי אמר שינהלו משא ומתן עם רוסיה עם נשיא רוסי אחר ולא עם פוטין.

נשיא רוסיה ולדימיר פוטין הכריז על סיפוח מבלי להגדיר בבירור את הגבולות של אותם שטחים אוקראינים. דובר הקרמלין דמיטרי פסקוב סירב לציין את גבולות השטחים החדשים שסופחו בשיחה עם עיתונאים ב-30 בספטמבר.<ref>https://www.understandingwar.org/backgrounder/russian-offensive-campaign-assessment-september-30</ref>

== תגובות ==
רוסיה הטילה וטו למנוע את קבלת החלטת מועצת הביטחון של האומות המאוחדות המגנה את סיפוחם של ארבעה אזורים באוקראינה, בעוד שהרפובליקה העממית של סין ושלוש מדינות חברות נוספות נמנעו. הטקסט שהוכן על ידי ארצות הברית ואלבניה קיבל 10 קולות בעד וארבע מדינות נמנעו (סין, הודו, ברזיל וגבון).<ref></ref>

ראש העניינים המדיניים באו"ם הדגישה את מחויבותו המלאה של האו"ם לריבונות, לאחדות, לעצמאות ולשלמות הטריטוריאלית של אוקראינה. היא הזכירה לרוסיה את חובתה לכבד את חוקי המדינה בניהול השטחים הכבושים. התרגילים הללו - שנערכו במהלך סכסוך מזוין פעיל, באזורים באוקראינה בשליטה רוסית ומחוץ למסגרת החוקית של אוקראינה - "לא יכולים להיקרא ביטוי אמיתי לרצון העממי", אמרה. כמו כן, נאמר: "פעולות חד-צדדיות שמטרתן לספק ציפוי של לגיטימציה לניסיון הרכישה בכוח על ידי מדינה אחת של שטחה של מדינה אחרת, תוך טענה לייצג את רצון העם, אינן יכולות להיחשב כחוקיות לפי המשפט הבינלאומי".

מדינות שגינו את הצהרת הסיפוח
* חבר מועצת המדינה ושר החוץ של סין וואנג יי אמר כי יש לכבד את הריבונות והשלמות הטריטוריאלית של כל המדינות.<ref></ref>
* נשיא צרפת עמנואל מקרון אמר שצרפת לא תכיר בתוצאות משאלי העם.<ref></ref>
* קנצלר גרמניה, אולף שולץ, תקף את הרעיון של רוסיה לקיים משאלי עם באזורים באוקראינה.<ref></ref>
* הודו הביעה תמיכה ב"ריבונות ובשלמות טריטוריאלית" של אוקראינה<ref></ref>
* : המועצה הפדרלית הצהירה כי רוסיה, כמעצמה הכובשת, מחויבת על פי המשפט הבינלאומי לציית למשפט ההומניטרי הבינלאומי, לזכויות אדם ולמערכת המשפט האוקראינית הקיימת, וכי המעצמה הכובשת אינה זוכה לריבונות על האזור. שווייץ לא תכיר בתוצאה של מה שמכונה משאל העם. מחלקת החוץ הפדרלית זימנה את השגריר הרוסי כדי להעביר את עמדתה של שווייץ.<ref name="forced"></ref>
* : הנשיא רג'פ טאיפ ארדואן שמר על מערכת יחסים בונה עם נאט"ו ורוסיה, אך דחה את משאלי העם בהצהרה פומבית שקראה בחלקה, "עובדה מוגמרת בלתי לגיטימית כזו לא תוכר על ידי הקהילה הבינלאומית. להפך, היא תסבך את המאמצים להחיות את התהליך הדיפלומטי ותעמיק את חוסר היציבות".<ref></ref>
* : הממשלה רואה במשאל העם לא לגיטימי והאשימה את רוסיה בכפייה על התושבים להצביע, כמו גם בהבאת מצביעים אוהדים מחצי האי קרים.<ref></ref><ref></ref>
* שר החוץ של הממלכה המאוחדת, ג'יימס קלוורלי, אמר שלבריטניה יש ראיות לכך שגורמים רשמיים ברוסיה כבר קבעו יעדים ל"המצאת אחוזי הצבעה ושיעורי אישור למשאלי העם המדומים הללו".
* נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן גינה את משאל העם ואמר כי מדובר ב"בלוף" וכי ארצות הברית לא תכיר בתוצאות.
* ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו אמר בטוויטר כי קנדה ומדינות ה-G7 "לעולם לא יכירו בתוצאות".
* משרד החוץ של ישראל אמרו שישראל לא תכיר במשאלי העם שרוסיה עורכת על סיפוח מחוזות באוקראינה.

== בתרבות הפופולרית ==
בשבוע שלאחר הסיפוח המשיך הצבא האוקראיני לשחרר כפרים בחבל חרסון ובחבל לוהנסק, כאשר בהודעות ברשתות החברתיות נכתב על כל כפר ש-"100 אחוז" הצביע בעד חזרתו לאוקראינה, דבר שנהפך לבדיחה.

== ראו גם ==
* משאל העם בחצי האי קרים
* משאל העם על מעמד דונבאס (2014)
* סיפוח

==קישורים חיצוניים==

* " [https://www.reuters.com/world/europe/russia-unfolds-annexation-plan-ukraine-2022-09-20/ הסבר: רוסיה מגלה תוכנית סיפוח לאוקראינה] "מאת גיא פולקונברידג' ופליקס לייט, פורסם על ידי רויטרס (22-09-2022)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:משאלי עם
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה