OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קאש קאש

קאש קאש (באנגלית: Cash Cash) היא להקת מוזיקה אלקטרונית אמריקאית, המורכבת משלושה תקליטנים: ז'אן פול מכלוף, אלכס מכלוף וסמואל פריש.<ref></ref>

== קריירה ==
הלהקה הוקמה ב-2002, תחת השם The Consequence. תחת שם זה, הלהקה הוציאה שלושה אלבומים בהוצאה עצמית, Your Own Place, The Consequence ו-By The Bedside.<ref name=hip></ref><ref name=amg></ref>

ב-2007, הגיטריסט מייק דור והמתופף אנתוני וילאצ'רי הצטרפו ללהקה,<ref name=amg/><ref name="emptylighthouse1"></ref> שפרשו מאוחר יותר מהלהקה ב-2009 וב-2011, בהתאמה.

ב-2008, הלהקה אימצה את השם הנוכחי. בהמשך, הוחתמה הלהקה אצל חברת התקליטים ריפבליק רקורדס.<ref name="amg"/> ב-7 באוקטובר 2008, הוציאו את המיני-אלבום הראשון של הלהקה תחת שם זה, Cash Cash. המיני-אלבום הגיע, בשיאו, למקום ה-24 במצעד ה-Heatseekers.<ref></ref>

ב-23 בדצמבר 2008, הלהקה הוציאה את אלבום האולפן הראשון של הלהקה תחת שם זה, Take It to the Floor. האלבום הגיע, בשיאו, למקום ה-31 במצעד ה-Heatseekers.<ref></ref>

ב-8 במרץ 2010, הלהקה הוציאה גרסת כיסוי לשיר "Forever Young" של אלפאוויל.<ref></ref><ref></ref> גרסת הכיסוי הגיעה, בשיאה, למקום ה-34 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני הדיגיטלי.<ref></ref>

ב-19 באפריל 2011, הלהקה הוציאה את אלבום האולפן השני של הלהקה, Love or Lust.<ref name=mi2n></ref>

ב-7 בספטמבר 2012, הלהקה הוציאה את אלבום האולפן השלישי של הלהקה, The Beat Goes On.<ref></ref>

ב-25 ביולי 2013, הלהקה הוציאה, בשיתוף פעולה עם ביבי רקסה, את הסינגל "Take Me Home".<ref></ref>

ב-29 באוקטובר 2013, הלהקה הוציאה את המיני-אלבום השני של הלהקה, Overtime.<ref></ref>

ב-24 במרץ 2014, הלהקה הוציאה את המיני-אלבום השלישי של הלהקה, Lightning.<ref></ref>

ב-16 בספטמבר 2014, הלהקה הוציאה את הסינגל "Surrender".<ref></ref>

ב-29 בינואר 2016, הלהקה הוציאה, בשיתוף פעולה עם ג'קי לי , את הסינגל "Aftershock".<ref></ref>

ב-3 ביוני 2016, הלהקה הוציאה, בשיתוף פעולה עם דיגיטל פארם אנימלס ונלי, את הסינגל "Millionaire".<ref></ref>

ב-24 ביוני 2016, הלהקה הוציאה את אלבום האולפן הרביעי של הלהקה, Blood, Sweat & 3 Years.<ref></ref>

ב-7 ביולי 2017, הלהקה הוציאה, בשיתוף פעולה עם קונור מיינרד, את הסינגל "All My Love".<ref></ref>

ב-12 באפריל 2018, הלהקה הוציאה, בשיתוף פעולה עם אביר, את הסינגל "Finest Hour".<ref></ref>

ב-22 באפריל 2019, הלהקה השתתפתה בסינגל "Can We Pretend" של פינק.<ref></ref>

ב-12 בפברואר 2021, הלהקה הוציאה, בשיתוף פעולה עם ויז קאליפה ולוקאס גרהאם, את הסינגל "Too Late".<ref></ref>

ב-14 במאי 2021, הלהקה הוציאה את אלבום האולפן החמישי של הלהקה, Say It Like You Feel It.<ref></ref>

ב-19 באוקטובר 2021, הלהקה הוציאה את אלבום האוסף הראשון של הלהקה, Acoustic Collection (Vol. 1).<ref></ref>

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2008: Take It to the Floor
* 2011: Love or Lust
* 2012: The Beat Goes On
* 2016: Blood, Sweat & 3 Years
* 2021: Say It Like You Feel It

=== אלבומי אוסף ===
* 2021: Acoustic Collection (Vol. 1)

=== מיני-אלבומים ===
* 2008: Cash Cash
* 2013: Overtime
* 2014: Lightning

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רמיקסרים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים אמריקאים
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2002
אנדרייס רובינס

אנדרייס רובינס (בלטבית: Andrejs Rubins; 26 בנובמבר 1978 – 1 באוגוסט 2022) היה כדורגלן לטבי ששיחק בעמדת קשר הכנף ומאמן כדורגל.

== קריירת מועדונים ==
רובינס נולד בריגה, והחל את הקריירה המקצוענית שלו בשנת 1996 בפ.ק. אודה מליגת המשנה הלטבית. לאחר שנה חתם באוסטרס השוודית, במדיה ערך 11 הופעות ליגה, לפני שחזר ללטביה בשנת 1998 וחתם בסקונטו ריגה. הוא שיחק במועדון במשך שלוש עונות, בהן זכה בשלוש אליפויות לטביה רצופות, ובנוסף פעמיים בגביע הלטבי. בשלוש עונותיו במועדון הוא ערך 67 הופעות ליגה, בהן הבקיע 14 שערים.

בשנת 2000 עבר רובינס לאנגליה, וחתם בקריסטל פאלאס מהליגה הראשונה של הפוטבול ליג. הוא ערך 31 הופעות ליגה בלבד במהלך שלוש עונותיו במועדון, והבקיע שני שערים במסגרת גביע הפוטבול ליג, נגד לסטר סיטי ונגד ליברפול ונגד לסטר סיטי.

בחודש דצמבר 2002 חתם רובינס בספרטק מוסקבה מליגת העל הרוסית. שלושה חודשים לאחר מכן, מבלי ששיחק במדי המועדון, חתם בשיניק ירוסלבל, גם היא מליגת העל הרוסית. הוא ערך 51 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים. בחודש ינואר 2005 חזר רובינס לספרטק מוסקבה וחתם על חוזה לארבע שנים במועדון. הוא ערך חמש הופעות ליגה במועדון, ובחודש ינואר 2006 הושאל למשך שנה אחת בחזרה לשיניק ירוסלבל.

ב-27 ביולי 2007 הושאל רובינס למשך שישה חודשים ללייאפיס מטאלורגס מליגת העל הלטבית. בחודש אוגוסט 2008 חתם רובינס באינטר באקו מליגת העל האזרית. היו לו שתי עונות מוצלחות במועדון, בהן הבקיע תשעה שערים ב-49 הופעות ליגה. בעונת זכה עם המועדון באליפות אזרבייג'ן.

לקראת עונת חתם רובינס על חוזה לשנתיים בקרבאך מליגת העל האזרית בהעברה חופשית. לאחר שסבל מפציעות רבות, הוא ערך 12 הופעות ליגה במדי המועדון, ושוחרר בתום עונתו הראשונה. בשנת 2011 חתם בסימורק מליגת העל האזרית, הוא שוחרר מהמועדון בחודש יולי 2012, לאחר שערך 18 הופעות ליגה.

ב-13 במרץ 2013 הודיע רובינס על פרישתו מכדורגל.

== קריירה בין-לאומית ==
ב-10 בנובמבר 1998 ערך רובינס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת לטביה, בהפסד 3-0 לנבחרת תוניסיה במשחק ידידות. ב-5 ביולי 2001 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 4-1 על נבחרת ליטא במסגרת הגביע הבלטי . הוא היה חלק מסגל נבחרת לטביה לטורניר יורו 2004, וערך שלוש הופעות בטורניר, בו הודחה נבחרתו כבר בשלב הבתים.

בסך הכול ערך רובינס 117 הופעות במדי הנבחרת, בהן הבקיע תשעה שערים, והוא סגן מלך ההופעות של הנבחרת, אחרי ויטליס אסטפייבס, שערך 167 הופעות.

== קריירה כמאמן ==
לקראת עונת מונה רובינס לעוזר מאמן קבוצת פ.ק. אוגרה מליגת המשנה הלטבית. בעונת שימש כמאמן פ.ק. אודה. בעונת שימש כעוזר מאמן ספרטקס יורמלה מליגת העל הלטבית.

== מותו ==
ב-1 באוגוסט 2022 מת רובינס, ופדרציית הכדורגל הלטבית הודיעה על מותו ב-3 באוגוסט.

== תארים ==
;סקונטו ריגה
* אליפות לטביה (3): 1998, 1999, 2000
* הגביע הלטבי (2): 1998, 2000

;אינטר באקו
* אליפות אזרבייג'ן (1): 2009/2010

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים לטבים
קטגוריה:קשרי כדורגל לטבים
קטגוריה:כדורגלני סקונטו ריגה
קטגוריה:כדורגלני קריסטל פאלאס
קטגוריה:כדורגלני ספרטק מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני שיניק ירוסלבל
קטגוריה:כדורגלני לייפאיס מטאלורגס
קטגוריה:כדורגלני שמאחי
קטגוריה:כדורגלני קרבאך
קטגוריה:כדורגלני סימורק
קטגוריה:כדורגלני נבחרת לטביה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:מאמני כדורגל לטבים
קטגוריה:ספורטאים זרים בשוודיה
קטגוריה:ספורטאים זרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים זרים באזרבייג'ן
קטגוריה:לטבים שנולדו ב-1978
קטגוריה:לטבים שנפטרו ב-2022
מדינות הרי הרוקי

מדינות ארצות הברית בהם נמצא אזור הרי הרוקי - המדינות המוצגות באדום כהה נכללות תמיד באזור זה, בעוד שהמדינות המסומנות עם פסים לא תמיד נכללות באזור זה.
מדינות הרי הרוקי (באנגלית: Mountain states) הוא אזור אחד מתשע אזורים גאוגרפיים בארצות הברית המוכרים רשמית על ידי לשכת מפקד האולוסין של ארצות הברית. זהו תת-אזור של מערב ארצות הברית.

אזור מדינות הרי הרוקי כולל את המדינות הבאות - אריזונה, קולורדו, איידהו, מונטנה, נבדה, ויומינג, ניו מקסיקו, ויוטה. לפעמים האזורים ווסט ריבר, ודקוטה הדרומית נכללים גם באזור זה. אזור זה מתייחס בדרך כלל למדינות של ארצות הברית אשר מקיפות את רכס הרי הרוקי בארצות הברית שטחן של שמונה המדינות יחד הוא כ-2,216,426 קמ"ר.

המטרופולין של פיניקס הוא המטרופולין המאוכלס ביותר באזור מדינות הרי הרוקי, ואחריו אזורי המטרופולין של דנוור, לאס וגאס וסולט לייק סיטי. פיניקס היא העיר המאוכלסת ביותר באזור מדינות הרי הרוקי.

== 10 הערים הגדולות ==
{| class="wikitable"
!#
!עיר
!מדינה
!מספר תושבים (2020)
|-
|1
|פיניקס
|אריזונה
|1,608,139
|-
|2
|דנוור
|קולורדו
|715,522
|-
|3
|לאס וגאס
|נבדה
|641,903
|-
|4
|אלבקרקי
|ניו מקסיקו
|564,559
|-
|5
|טוסון
|אריזונה
|542,629
|-
|6
|מסה
|אריזונה
|504,258
|-
|7
|קולורדו ספרינגס
|קולורדו
|478,961
|-
|8
|אורורה
|קולורדו
|386,261
|-
|9
|הנדרסון
|נבדה
|317,610
|-
|10
|צ'נדלר
|אריזונה
|275,987
|}

== גלריית תמונות ==
<gallery widths="250px">
קובץ:Downtown_Phoenix_Aerial_Looking_Northeast.jpg|מרכז העיר פיניקס
קובץ:Saltlakecityjune2009.jpg| קו הרקיע של סולט לייק סיטי
קובץ:Tucson_shab2.JPG|טוסון
קובץ:Allen Street Tombstone.jpg|העיירה ההיסטורית טומבסטון, אריזונה
קובץ:Great Sand Dunes NP 1.JPG|הפארק הלאומי הדיונות הגדולות בקולורדו
קובץ:SanJuanCO.JPG|רכס הרי סן חואן בקולורדו
קובץ:NorthernAbsarokasNearLivingstonMontana2010.jpg|רכס אבסרוקה במונטנה
קובץ:St_Mary_Lake.jpg|אגם סנט מרי בפארק הלאומי גליישר במונטנה
קובץ:Delicate arch sunset.jpg|הפארק הלאומי ארצ'ס ביוטה
קובץ:Mesa Arch Canyonlands National Park.jpg|הפארק הלאומי קניונלנדס ביוטה
</gallery>

== ראו גם==
* הרי הרוקי

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ארצות הברית: אזורים
גוראן סנקוביץ'

גוראן סנקוביץ (בסלובנית: Goran Sankovič; 18 ביוני 1979 – 4 ביוני 2022) היה כדורגלן סלובני ששיחק בעמדת הקשר.

== קריירת מועדונים ==
רובינס נולד בצליה, והחל את הקריירה המקצוענית שלו בשנת 1996 בנ.ק צליה מליגת העל הסלובנית. הוא ערך 99 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים. בשנת 2001 חתם בסלביה פראג מליגת העל הצ'כית, במדיה ערך 21 הופעות ליגה וזכה באליפות צ'כיה. בחודש יולי 2002 חתם סנקוביץ' באקרתיתוס מליגת העל היוונית, אך לא שיחק במדי המועדון. ב-24 ביולי 2003 חתם בפאניוניוס מליגת העל היוונית, במדיה ערך הופעת ליגה אחת. בסוף עונת הפסיק לשחק כדורגל מקצועני.

== קריירה בינלאומית ==
ב-14 בנובמבר 2001 ערך סנקוביץ' את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובניה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת רומניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2002. הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2002, אך לא שיחק בטורניר. בסך הכל ערך חמש הופעות במדי הנבחרת.

== מותו ==
ב-4 ביוני 2022 מת סנקוביץ' בגיל 42.

== תארים ==
;סלביה פראג
* הגביע הצ'כי (1): 2001/2002

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים סלובנים
קטגוריה:קשרי כדורגל סלובנים
קטגוריה:כדורגלני צליה
קטגוריה:כדורגלני סלביה פראג
קטגוריה:כדורגלני פאניוניוס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סלובניה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:ספורטאים זרים בצ'כיה
קטגוריה:ספורטאים זרים ביוון
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1979
קטגוריה:סלובנים שנפטרו ב-2022
יהדות ברבדוס

יהודים חיים בברבדוס כמעט ללא הפסקה מאז 1654.

הגעת היהודים לברבדוס היא תוצאה ישירה של האינקוויזיציה הספרדית וגירוש ספרד. ב-1492 היו יהודים שנמלטו מהרדיפות מחצי האי האיברי לברזיל, ושם נשארו עד המאה ה-17. יהודים אלו נאלצו להימלט שוב ממה שהייתה בעבר ברזיל ההולנדית (במיוחד מרסיפה, שם הייתה קהילה יהודית גדולה) לאחר שנכבשה ב-1654 על ידי האימפריה הפורטוגזית.

האוכלוסייה הברבדית המוקדמת גדלה משני מקומות נוספים. בשנת 1664 פורק היישוב היהודי בקאיין, גיאנה הצרפתית, וכמה מתושביו עברו לברבדוס.<ref name=":0"></ref> בשנת 1674 עברו למקום גם תושבים מסורינאם בעקבות כניעתה להולנדים. גורשו רוב יהודי סורינאם לג'מייקה, אך מעטים הצליחו להגיע בברבדוס.<ref name=":0" /> בתקופה זו הוקמו שתי קהילות. הראשונה התרכזה סביב בית הכנסת נידחי ישראל בבירה ברידג'טאון, ואחת קטנה יותר בצפון ספייטסטאון. בברידג'טאון, 54 מתוך 404 התושבים היו יהודים.<ref name=":0" />

בניגוד ליהודי סורינאם, מעט מאוד מהספרדים הברבדים היו בעלי מטעים. בהתחשב בגודלה הקטן של ברבדוס, כל האדמה הניתנת לעיבוד, כבר עובדה בשנות ה-60 של המאה ה-19. מתיישבים יהודים רבים עסקו בגידול סוכר וקפה. בעוד שממשלת בריטניה ראתה ביהודים אנשי עסקים וסוחרים טובים, הסוחרים הבריטים האשימו אותם בביצוע עסקאות עסקיות בלתי חוקיות. היהודים הואשמו בסחר פורה מדי עם ההולנדים, לעומת הסוחרים הבריטיים. ב-1661 שלושה סוחרים יהודים בברבדוס ניסו להגדיל את המסחר בין ברבדוס למושבה הבריטית בסורינאם. בזכות זאת צברו היהודים עושר רב, אך הרגיזו עוד יותר את הסוחרים הבריטים. ב-1679 חיו בברבדוס כמעט 300 יהודים.<ref name="jewishvirtuallibrary.org"></ref>

ב-23 באוקטובר 1668 נאסר על יהודי ברבדוס לעסוק במסחר. בנוסף על כך, נאסר על יהודים להעסיק נוצרים, לרכוש יותר מעבד זכר אחד, והיהודים אולצו לחיות בגטו יהודי בברידג'טאון.<ref></ref><ref></ref>

במהלך המאה ה-18 המשיכה הקהילה היהודית בברבדוס לצמוח ולהצליח מבחינה כלכלית, למרות שהקהילה היהודית בספייסטאון נסגרה. הפליטים היהודים הביאו עימם את הכישורים והידע בייצור וגידול של קני סוכר וקפה. מומחיות זו תרמה להתפתחותה של ברבדוס כיצרנית גדולה של סוכר<ref name="jewishjournal.com">[http://www.jewishjournal.com/home/preview.php?id=17691 JewishJournal.com - Barbados' Nidhe Israel: Torah on a tropical isle]</ref> ולהתבסס כלכלית.

כל החוקים המפלים בוטלו עד 1802 על ידי הממשלה הקולוניאלית של ברבדוס ובשנת 1820 גם הפרלמנט הבריטי ביטל את חוקי האפליה באימפריה.בית כנסת בבלוויל, ברבדוס
בשנת 1831 האי נהרס על ידי הוריקן ועד 1848 האוכלוסייה היהודית פחתה באופן משמעותי. ההגירה וההתבוללות הובילו בסופו של דבר להעלמת הקהילה היהודית עד 1929. כתוצאה מכך בית הכנסתהמקומי ננטש. היהודים חזרו לאי לאחר מלחמת העולם השנייה. יהודים אלו היו פליטים אשכנזים ממזרח אירופה. בשנת 1968 היו כ-80 יהודים מתוך אוכלוסייה כוללת של 251,000 איש.<ref></ref>

למרות קוטנה, הקהילה היהודית הקיימת נקטה בצעדים לשימור מורשתה. בית הכנסת "נדחי ישראל" חזר לתפקד. בינואר 2008 נפתח בבית כנסת זה אף מוזיאון. המוזיאון מספר את סיפורן של העדות הספרדיות והאשכנזיות בברבדוס. כמו כן, בשנה זו נחקר מבנה בית הכנסת על ידי היסטוריונים, ארכאולוגים וסטודנטים מאוניברסיטת איי הודו המערבית. החפירות חשפו את המקווה השלם מהמאה ה-17, שנבנה מעל מעיין מים מתוקים שעדיין פעיל.

== הערות שוליים ==

ברבדוס
קטגוריה:ברבדוס
מודעות עצמית תכונתית

ממוזער
מודעות עצמית תכונתית (באנגלית: Self-consciousness), המכונה לרוב מודעות עצמית, היא הנטייה למיקוד הקשב של האדם בעצמו, המוביל למודעות מוגברת לגבי איך הופעתו או התנהגותו נתפסים בעיני אחרים.<ref name=":0"></ref> תחושה לא נעימה של מודעות תכונתית עלולה להתרחש כאשר האדם מרגיש שצופים בו, התחושה ש"כולם מסתכלים" עליו.

לפי פניגשטיין ואח' (1975) המיקוד בעצמי עשוי לבטא הבדלים אינדיבידואליים בנטייה יציבה יחסית, ולא רק כתוצאה מגירוי חיצוני. הם שיערו כי "מספר אנשים באופן עקבי חושבים על עצמם, בוחנים את התנהגותם (או הופעתם), ומהרהרים היטב במחשבותיהם – עד לרמה של אובססיביות" אצל אחרים לעומת זאת "חוסר המודעות העצמית הוא כה שלם, עד כי אין להם כל הבנה לגבי המוטיבציות שלהם או לגבי הדרך בה הם נתפסים על ידי אחרים".<ref name=":0" />

בשאלון שפיתחו פניגשטיין ואח' למדידת נטייה זו, סולם מודעות עצמית (Self-Consciousness Scale), נמצא כי ניתן לאפיין אנשים לא רק לפי מידת המודעות שלהם, אלא גם לפי סוג קנה המידה הפנימי שאליו הם משווים את עצמם:
# אדם בעל מודעות עצמית אישית (Private Self-Consciousness) גבוהה קשוב יותר לעולמו הפנימי – לתפיסותיו, אמונותיו, מצבי רוחו ותחושותיו, כלומר לאספקטים באישיותו הנחבאים מעיני הציבור.
# מודעות עצמית ציבורית (Public self-consciousness) באה לידי ביטוי במיקוד מוגבר ובהסטת הקשב להיבטים הציבוריים של הזהות, כגון הופעה חיצונית. במצב של מודעות עצמית ציבורית מוגברת, אנשים טרודים במה אחרים חושבים עליהם והם יתאמצו להציג תדמית מיטבית בעיני אחרים. ארווינג גופמן כינה זאת 'פרצוף'.

מחקרים מלמדים שגירויים המעודדים מיקוד בעצמי, מובילים לעלייה ברמת המודעות העצמית הציבורית. לדוגמה, מחקרים הראו שכאשר אנשים נמצאים מול מראה, מצלמת וידאו, או מתבקשים לצפות בעצמם על גבי מסך טלוויזיה, ישנה עלייה משמעותית ברמת המודעות העצמית הציבורית. באופן כללי, מחקרים מצביעים על כך שהפניית הקשב כלפי העצמי החיצוני עשויה להיות חוויה בלתי נעימה המובילה לרגשות שליליים. לשם המחשה, פלוני ימנע ככל האפשר מהדלקת המצלמה במהלך שיחת וידאו.

== ראו גם ==
* תאוריית ההשוואה החברתית
* תאוריית פערי העצמי
* אפקט הזרקור
* חרדה חברתית
* ניהול הרושם
* ניטור עצמי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עצמי
גוסס

גּוֹסֵס הוא כינוי הלכתי לאדם העומד למות. אין גבול ברור מתי נחשב אדם לגוסס, אך בדרך כלל הכוונה לאדם ברגעיו האחרונים קודם מותו. להלכה אדם גוסס דינו כחי, אך ישנם דינים מיוחדים הנוגעים לגוסס.

==אטימולוגיה==
מקור המילה גוסס הוא מהתלמוד, ואין לו מקבילה בתנ"ך. הועלו כמה הסברים אפשריים למהות המילה:
* יש שכתבו שהוא משורש 'גּוֹסֶה' היינו מפהק או מוציא קול מחמת אכילה גסה, מתאר את הקול היוצא מפי הגוסס בנשימותיו האחרונות - חרחורי גסיסה. או משורש 'מגיס-מערבב בקדירה' ליחה העולה אל גרונו.
* יש שכתבו שהשורש ג.ס.ס קרוב אל גשש, שמשמעותו-נוגע ולא נוגע ('ספינה גוששת' היא הנמצאת במים רדודים וחככת בקרקע).

==דינו==
במסכת אבל רבתי מובא ש. כך נפסק אף בשולחן ערוך. במשנה במסכת שבת נפסק כי אין לגעת במת בשעה שהוא גוסס, מאחר שהדבר יכול לקרב את מותו:

בתלמוד הוסיפו שאדם העושה כן נחשב כרוצח .

הרמ"א פוסק שאסור לגרום בכל מעשה שהוא למיתתו של הגוסס: 

גוסס נחשב כחי גם לעניין זה שמותר לחלל עליו שבת על מנת להאריך את חייו אפילו במעט, מדין פיקוח נפש דוחה שבת, על אף שמדובר רק לעניין זמן מועט ("חיי שעה"). ואילו הם דברי הרמב"ם:

==רוב גוססין למיתה==
להלכה נפסק שרוב גוססין למיתה, לפיכך כאשר אין אנו יודעים אם הגוסס עודנו בחיים, יש לתלות או לחשוש לכך שמת, מכוח זה נאמרו כמה דינים מיוחדים בגוסס:
* גט – שליח המביא גט ממדינה אחרת ועזב את הבעל במצב שהוא גוסס, השליח אינו יכול לתת את הגט לאישה מאחר שאנו חוששים שהבעל מת, ואין גט לאחר מיתה, על אף שבדרך כלל אנו תולים שהבעל עודנו חי מדין חזקה.
* אכילת תרומה – אשת כהן שבעלה גוסס, ואינה יודעת אם בעלה עודנו בחיים, אינה אוכלת בתרומה.
* תפילה – לדעת הערוך השולחן אין להתפלל על גוסס שיחיה, מחשש שתפילה כזו דינה כברכה לבטלה. על אף שרוב גוססין למיתה ישנם דינים שאנו מחשיבים אותו כחי:
* טומאה – גוסס אינו מטמא טומאת מת.
* אשת איש – עדים שראו אדם גוסס, אין לנו לסמוך על כך שהוא מת, על מנת להתיר את אשתו להינשא. בטעם הדבר יש שכתבו משום שהוא מיעוט המצוי שגוססים חיים, ויש שכתבו שמשום איסור איש החמירו. אמנם אדם שגוסס מחמת פעולה של אדם אחר, ניתן להעיד עליו, שוודאי מת. לדעת רבי שמואל מפיורדא בפירוש 'בית שמואל', אף על גוסס בידי שמים ניתן להעיד לאחר שגסס שלושה ימים. ויש שכתבו שאין לחלק.
* רציחה – אדם שהרג גוסס, הרי הוא מתחייב מיתה כאילו הרג אדם בריא, בניגוד לאדם שהוא 'טריפה' – שאינו נהרג.

==ראו גם==
* שכיב מרע
* מוות
* רגע המוות

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רפואה והלכה
קטגוריה:פטירה ואבל ביהדות
קטגוריה:פתולוגיה
קטגוריה:הצלת נפשות בהלכה
טקס השאת המשואות ביום הזיכרון לשואה ולגבורה

ניצולת השואה [[חסיה בורנשטיין בילצקי מדליקה משואה בטקס בשנת 2006]]
טקס השאת המשואות ביום הזיכרון לשואה ולגבורה הוא טקס שנתי רשמי המתקיים בערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה ברחבת גטו ורשה שביד ושם. טקס זה פותח את אירועי יום השואה השנתי בישראל, והוא נערך במעמד נשיא המדינה ורעייתו, ראש הממשלה ורעייתו, יושב ראש הכנסת ורעייתו, ניצולי שואה ובני הדור השני. הטקס כולל נשיאת נאומים, ביניהם של הנשיא וראש הממשלה, הדלקת שש משואות בידי ניצולי השואה להנצחת זכר השואה, לזכר ששת מיליוני הנספים, וכן קריאת קטעי קריאה, שירים, אמירת קדיש ואל מלא רחמים וקריאת פרק תהילים.

מאז שנת 1995 הופקו סרטים קצרים המתעדים את סיפורם של מדליקי המשואות. בשנת 2020, בעקבות התפרצות מגפת הקורונה בישראל, הטקס בוצע במתכונת מצומצמת ללא קהל וללא הדלקת המשואות על ידי הניצולים.

== מדליקי משואות בולטים ==
* 1993 – ויטקה קובנר
* 1995 – יהודית ארנון, יבסיי ויינרוב
* 1996 – רפאל בלומנפלד, דוד פור
* 1997 – פרץ הוכמן, דוד ברגמן
* 1998 – ויולה טורק, יוסף עופר (הרש)
* 1999 – דניאל אבידר, חיים רוט
* 2000 – פליקס זנדמן
* 2003 – ראובן דפני, הלה רופאייזן-שיפר, יורק פלונסקי
* 2005 – מיליה פלזנשטיין
* 2006 – חסיה בורנשטיין בילצקי, אורי חנוך
* 2007 – יעקב הולנדר, דוד גור
* 2008 – צביקה אונגר, נעמי שדמי, אסתר סמואל-כהן
* 2009 – שמעון גרינהויז
* 2010 – ברוך שוב, יעקב צים
* 2011 – אברהם אביאל, יוסי חן, אנדריי קלראשו
* 2012 – בת-שבע דגן, אנטולי רובין
* 2014 – אשר אוד, דיטה קראוס
* 2015 – אברהם הרשלום
* 2017 – משה העליון
* 2018 – שמואל בוגלר, ראול טייטלבאום
* 2019 – יהודה מימון
* 2020 – יהודה בייליס
* 2022 – צבי גיל

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.yadvashem.org/he/remembrance/archive/torchlighters.html מדליקי משואות לאורך השנים] באתר יד ושם

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:טקסים בישראל
קטגוריה:זיכרון השואה בישראל
קטגוריה:יד ושם
הוועדה הרביעית של העצרת הכללית של האומות המאוחדות

הוועדה הרביעית של העצרת הכללית של האומות המאוחדות (הידועה גם כוועדה המיוחדת של האו"ם לפוליטיקה ולדה-קולוניזציה או בקיצור C4) היא אחת משש הוועדות העיקריות של העצרת הכללית של האומות המאוחדות. הוועדה עוסקת במגוון נושאים פוליטיים ובהם כוחות שמירת השלום של האומות המאוחדות. עם זאת, עיקר עיסוקה בנושאי הדה-קולוניזציה והמזרח התיכון.<ref name="Swiss Guidebook"></ref>

בעת הקמתה, הייתה הוועדה הרביעית אחראית בלעדית לענייני דה-קולוניזציה. אולם לאחר מתן עצמאות לכל טריטוריות הנאמנות של האומות המאוחדות, ובעקבות כך פירוק מערכת הנאמנות, ירד עומס העבודה של הוועדה. כתוצאה מכך, מוזגה הוועדה הרביעית עם הוועדה המדינית המיוחדת (ועדה שביעית לטיפול בסוגיות פוליטיות מסוימות)<ref></ref>.

הוועדה הרביעית עוסקת בדה-קולוניזציה, השפעות הקרינה האטומית, שאלות הנוגעות למידע, שמירת השלום ואונר"א. הוועדה עוסקת רבות גם בנושאי הסכסוך הישראלי-פלסטיני ובשימוש אנושי בחלל<ref></ref>. בנובמבר 2022 המליצה הוועדה לבקש מבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ) חוות דעת מייעצת על ההשלכות המשפטיות של התמשכות הכיבוש הישראלי בגדה המערבית ובמזרח ירושלים. המלצה זו התקבלה לאחר מכן במליאת העצרת הכללית של האומות המאוחדות.

הוועדה הרביעית מתכנסת מדי שנה מסוף ספטמבר עד אמצע נובמבר, אך גם מתכנסת בקצרה באביב, על מנת לעסוק בשמירת השלום. כל 193 המדינות החברות באומות המאוחדות יכולות להשתתף בפגישות הוועדה.

בניגוד לרוב גופי הארגון האחרים, אין דיון כללי בתחילת עבודת הוועדה. כמו כן, הוועדה מאפשרת לעותרים (כלומר נציגי החברה האזרחית ובעלי עניין אחרים) לבוא ולדון בפניה. לבסוף, הוועדה מאמצת בדרך כלל כמספר החלטות בשנה, בדרך כלל באמצעות הסכמה רחבה.

== גופים כפופים ומדווחים ==
הגופים הבאים אמורים לעדכן את הוועדה בפעולותיהם:
* ועדת מידע
* הוועדה לשימושים שלווים בחלל החיצון (COPUOS)
* ועדה מיוחדת לפעולות שמירת שלום (C-34)
* ועדה מיוחדת לדה-קולוניזציה (C-24)
* ועדה מיוחדת להשפעות ישראליות על זכויות האדם של העם הפלסטיני וערבים אחרים בשטחים הכבושים
* אונר"א
* הוועדה המדעית של האו"ם להשפעות קרינה אטומית (UNSCEAR)

== ראו גם ==
* הוועדה השנייה של העצרת הכללית של האומות המאוחדות
* הוועדה השלישית של העצרת הכללית של האומות המאוחדות
* הוועדה השישית של העצרת הכללית של האומות המאוחדות

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האומות המאוחדות: ועדות
קטגוריה:פוסטקולוניאליזם
High School Musical: The Musical: The Series: The Soundtrack

High School Musical: The Musical: The Series: The Soundtrack הוא אלבום הפסקול לעונה הראשונה של סדרת הסטרימינג "היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה", שיצא ב-10 בינואר 2020, תחת הוצאת וולט דיסני רקורדס. התוכנית עלתה לשידור בשירות הסטרימינג דיסני+ ב-12 בנובמבר 2019.

הפסקול של הסדרה כולל שירים חדשים וביצועים לשירים מהסרט המקורי של "היי סקול מיוזיקל".

== רקע והרכב ==
יוצר הסדרה טים פדרל הציע במקור את "היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה" עבור דיסני+ עם הרעיון לפתח שירים מקוריים כדי להשלים את הקטלוג של הזיכיון.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> העונה הראשונה מכילה 10 שירים מקוריים, כששיר חדש מבוצע בכל פרק.<ref name=":0" />

הפסקול כולל הקלטות חדשות של שירים מהסרט המקורי של "היי סקול מיוזיקל"; "Start of Something New", "What I've Been Looking For", "Breaking Free", "Stick to the Status Quo", "Bop to the Top", "When There Was Me and You" ו-"We're All in This Together".<ref></ref> השירים "חודשו" עבור הסדרה.<ref name=":1" /> סטיב וינסנט, שעבד על הסרטים המקוריים, שימש כמפקח המוזיקלי של הסדרה והביא מספר מוזיקאים לכתוב מוזיקה חדשה.<ref name=":0" /><ref name=":1" /> אוליביה רודריגו המגלמת את ניני כתבה שיר מקורי לסדרה, "All I Want"; וכתבה את "Just for a Moment" עם ג'ושוע באסט והמפיק המוזיקלי, דן בוק.<ref></ref><ref></ref>

לוקאס גראביל, שגילם את ראיין אוונס בסרטים המקוריים, מופיע באלבום בשיר "Role of a Lifetime" לצד קייט ריינדרס המגלמת את מיס ג'ון.<ref name="federleint2"></ref><ref name="cameo1"></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

=== מצעדים שנתיים ===

== ראו גם ==
* High School Musical (פסקול)

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסקולים מ-2020
קטגוריה:אלבומי היי סקול מיוזיקל
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולי טלוויזיה
קטגוריה:היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה
קטגוריה:אלבומי זהב בארצות הברית
קטגוריה:פסקולי וולט דיסני רקורדס
דוב הקוקאין

דוב הקוקאין, הידוע גם בשם "פבלו אסקובר" (מאנגלית: Pablo Eskobear),<ref name=":0"></ref> היה דוב שחור אמריקני שמת ממנת יתר של סם הקוקאין בשנת 1985. הקוקאין הגיע אליו לאחר שסוחר סמים השליך כמויות ענק של קוקאין ממטוס אל אזור מיוער בטנסי.

גופתו של הדוב נמצאה בצפון מדינת ג'ורג'יה שבארצות הברית. לאחר החקירה, גופתו פוחלצה ונתרמה למרכז שימור, אך נגנבה במהירות. הגופה הופיעה לבסוף בבית משכון וכיום היא מוצגת לראווה בקניון במדינת קנטקי.

סיפורו של דוב הקוקאין היווה השראה לסרט הקולנוע "חומר דוב" משנת 2023.

== מות הדוב ==
ב-11 בספטמבר 1985, , שוטר לשעבר במחלק הסמים ומבריח סמים מורשע, הבריח קוקאין ממדינת קולומביה אל תוך שטח ארצות הברית. לאחר שהשלים משלוח בעיר "" שבג'ורג'יה, טורונטון ושותף נוסף המריאו במטוס מסוג .

במהלך הטיסה, השניים השליכו מן המטוס 40 חבילות פלסטיק שהכילו קוקאין לאזור מיוער, ואז קפצו מהמטוס, מעל העיר נוקסוויל בטנסי. טורונטון עצמו נהרג לאחר שקפץ עם מצנח לא תקין. על פי ה-FBI, טורונטון השליך את הקוקאין מהמטוס מפאת משקלו הרב, מה שהקשה על השארת המטוס באוויר.

ב-23 בדצמבר, חוקרים מ דיווחו על מציאת דוב שמת לאחר שאכל את הקוקאין משקיות הפלסטיק. משקלו הכולל של הקוקאין אותו אכל הדוב היה 34 ק"ג (75 פאונד),<ref name=":0" /> ושוויו הוערך ב-20 מיליון דולר. חוקר מקרי המוות הראשי ממעבדת הפשע של מדינת ג'ורג'יה, ד"ר קנת' אלונסו, סיפר שקיבת הדוב הייתה "כולה לבנה מקוקאין",<ref name=":1"></ref> אך גם העריך שרק 2 עד 4 גרם מהחומר נספג במחזור הדם של הדוב ברגע מותו.<ref name=":2"></ref>

==לאחר מותו==
ד"ר אלונסו לא רצה להיפטר מגופת הדוב והוא החליט לפחלץ אותה והעניק אותה ל. למרות זאת, הגופה אבדה ובהמשך צצה בחנות משכון שממנה היא נקנתה על ידי זמר הקאנטרי ויילון ג'נינגס. בסופו של דבר, גופת הדוב המפוחלצת הגיעה לקניון בשם "Kentucky for Kentucky Fun Mall" שממוקם בעיר לקסינגטון שבקנטקי, ונכון לינואר 2023, היא נמצאת שם עד היום.<ref name=":2" />

== בתרבות הפופולרית ==

ב-9 במרץ 2021 הכריזו סרטי יוניברסל על כוונה לעבוד על סרט קומדיה-אימה שיבוסס על סיפור אמיתי.

בשנת 2023 הופץ סרט המבוסס על סיפורו של דוב הקוקאין, בשם ״חומר דוב״. השחקנית אליזבת בנקס ביימה והייתה שותפה להפקת הסרט. למרות שהסרט מבוסס על סיפור אמיתי, עלילת הסרט מציגה את "דוב הקוקאין" תוקף בני אדם, למרות שבמציאות מעולם לא תקף אף אדם.<ref name=":0" /><ref name=":1" /> הסרט הופץ בבתי הקולנוע בישראל ב-23 בפברואר 2023.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארצות הברית: בעלי חיים מפורסמים
קטגוריה:ארצות הברית: סמים
קטגוריה:דוביים
High School Musical: The Musical: The Holiday Special: The Soundtrack

High School Musical: The Musical: The Holiday Special: The Soundtrack הוא אלבום פסקול של ספיישל הסטרימינג "היי סקול מיוזיקל: המחזמר: ספיישל החג". שחקני הסדרה "היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה" משתתפים באלבום. האלבום והספיישל נוצרו לאחר הפסקת הפקת העונה השנייה בשל מגפת הקורונה. הפסקול יצא לאור ב-20 בנובמבר 2020, שלושה שבועות לפני שידור הספיישל בדיסני+ ב-11 בדצמבר.

== רקע ==
בחודש מרץ 2020, ההפקה של העונה השנייה של " היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה", יחד עם פרויקטים רבים ברחבי העולם, נעצרה בשל התפרצות מגפת הקורונה.<ref></ref> הפקת העונה המשיכה מאוחר יותר באותה השנה. לפני החזרה לצילומים, טים פדרל, יוצר הסדרה, החליט לנצל את הסגר על מנת ליצור סרט לחג המולד עם צוות השחקנים. בריאיון פדרל אמר:

צילומי הספיישל נעשו עם צוות הפקה קטן במהלך סתיו 2020, כשפדרל מביים מרחוק וצולם בארבע מדינות: אריזונה, ניו יורק, קליפורניה ויוטה. לדבריו של פדרל, .<ref></ref>

== הרכב ==
הפסקול מכיל בעיקר גרסאות כיסוי לשירי חג המולד קלאסיים ושני שירים מקוריים שהופיעו מאוחר יותר בעונה השנייה: "Something in the Air" ו-"The Perfect Gift."

סופיה ויילי בחרה לבצע את "This Christmas (Hang All The Mistletoe)" כי, .<ref></ref> על הכתיבה של "The Perfect Gift," ג'ושוע באסט ציין כי .<ref></ref>

ג'וליה לסטר החליטה לבצע מחרוזת שירי חנוכה בשביל הספיישל. היא סיפרה על ההחלטה כי . לארי ספרשטיין, שהוא יהודי, ביצע ריקוד סטפס ל-"White Christmas" של אירווינג ברלין. הוא אמר: .<ref></ref>

על כך שבחרה שיר של ג'וני מיטשל, סיפרה אוליביה רודריגו כי .<ref></ref>

== הפצה וקידום ==
הפסקול יצא לאור בכל שירותי הזרמת המוזיקה ב-20 בנובמבר 2020, שלושה שבועות לפני יציאת הספיישל בדיסני+ ב-11 בדצמבר.<ref></ref><ref></ref> בשונה מפסקולי הסדרה, לא יצאו סינגלים לקידום האלבום.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי חג המולד מ-2020
קטגוריה:פסקולים מ-2020
קטגוריה:אלבומי היי סקול מיוזיקל
קטגוריה:אלבומי מחזמר
קטגוריה:פסקולי טלוויזיה
קטגוריה:היי סקול מיוזיקל: המחזמר: הסדרה
קטגוריה:פסקולי וולט דיסני רקורדס
קטגוריה:אלבומים שהושפעו בעקבות מגפת הקורונה
רפי זוכר

רפי זוכר (22 ביוני 1955 יפו, ישראל – 28 באפריל 2011, סנטיאגו דה קאלי, קולומביה), היה כדורגלן ישראלי, אשר שיחק לרוב בעמדת החלוץ בקבוצת מכבי יפו.

==קורות חייו==
רפי זוכר נולד ביפו. ב-1964 הצטרף לקבוצת מכבי יפו ובעונת עונת 1972/1973 בליגה הלאומית עלה לקבוצה הבוגרת. משחק הליגה הראשון שלו נערך ב-21 באפריל 1973. זוכר שיחק ב-77 משחקי ליגה ובהם כבש ארבעה שערים. משחק הליגה הסדירה האחרון שלו נערך ב-28 במאי 1977, במחזור האחרון של עונת 1976/1977 בליגה הלאומית, בה סיימה מכבי יפו כסגנית האלופה ועלתה למשחקי האינטרטוטו. זוכר השתתף עם יפו בטורניר ואף כבש שער בניצחון הביתי של מכבי יפו 2–1 על פ.צ. אמסטרדם במשחק שנערך ב-9 ביולי 1977 באצטדיון בלומפילד. בהמשך, נישא זוכר ועבר להתגורר בקולומביה, שם התגוררו הוריו ואחיו, והשתלב בעסקי הביגוד של משפחתו. ב-1983 שב לישראל וניהל מספר עסקים. בסיוע חברו אלי שכטר הצטרף שוב לשורות מכבי יפו תחת המאמן אליעזר שפיגל והצטרף למחנה האימונים של הקבוצה באוסטריה לקראת עונת 1983/1984. במחזור הראשון של העונה ב-24 בספטמבר 1983 עלה כמחליף בדקה ה-52 במשחק בו סיימו מכבי יפו ובית"ר ירושלים בתיקו אחת. היה זה משחקו הרשמי האחרון בליגה הסדירה. לאחר המשחק החליט לפרוש ולהתמקד בעסקיו. במהלך שהותו בארץ השתלב בשורות "ותיקי יפו" במסגרת ליגת הוותיקים. בין השנים 1972–1974 שיחק זוכר בנבחרת הנוער בכדורגל תחת דוד שווייצר.

ב-1992 שב לקולומביה. בשנותיו האחרונות נאבק במחלת סרטן הריאות, הלך לעולמו ב-2011 ונקבר בקאלי, קולומביה. היה נשוי לאורית והם היו הורים לבן ובת וסבים לנכדים. אלמנתו וילדיו שבו להתגורר בישראל.

==הישגים==
;מכבי יפו
* סגנית אלופת ישראל: 1976/1977

==לקריאה נוספת==
* ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* ישראל זכריה, [https://www.pendelmag.com/pdf/049.pdf רפי זוכר אינו שוכח], חוברת "פנדל", גיליון 49, 1 במרץ 1974, עמוד 5
* [https://www.youtube.com/watch?v=ndZTsUrtygw מכבי יפו זוכרת את רפי זוכר], באתר יוטיוב 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי יפו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2011
יהודה מורגנשטרן

יהודה מורגנשטרן (נולד במאי 1983) הוא איש ציבור חרדי ישראלי. המכהן כמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.

==ביוגרפיה==
מורגנשטרן נולד וגדל בבני ברק. עשה שירות אזרחי בבית החולים רמב"ם ובשב"ס.

מורגשטרן למד ב בפקולטה להנדסת תעשייה וניהול. במהלך לימודיו ניהל את הקמפוס החרדי של המרכז האקדמי כרמל בחיפה.

מורגנשטרן הוא בעל תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול מהטכניון ותואר שני בהיסטוריה של ארץ ישראל מאוניברסיטת חיפה.

ב-2012 הקים את תלם, במטרה לקדם פיתוח כלכלי-חברתי באוכלוסייה החרדית, תלם מנהלת כיום פרויקטים של שילוב החרדים במגוון גופים אקדמיים כמו האוניברסיטה הפתוחה והטכניון. תלם מובילה רפורמות לשילוב חרדים עבור גופים ציבוריים ומיזמים טכנולוגיים ללימודי ליבה.

מורגשטרן שימש כדירקטור בתאגיד המים של עיריית תל אביב-יפו מי אביבים משנת 2020 ושימש בעבר כעמית מחקר במוסד שמואל נאמן למחקר מדיניות לאומית. בעברו הוסמך, בין היתר, בתוכנית העמיתים "מעוז" לפיתוח מנהיגות ממלכתית ורב מגזרית.

במרץ 2018 התמנה לממלא מקום מנכ"ל החברה הכלכלית בני ברק.

ב-2018 נבחר לרשימת 40 הצעירים המבטיחים עד גיל 40 בקטגוריית 'נבחרי ציבור' של TheMarker לשנת 2018.

ב-8 בינואר 2023 מונה למנכ”ל משרד הבינוי והשיכון תחת השר יצחק גולדקנופף.

==חיים אישיים==
נשוי ואב לשישה. מתגורר בבני ברק.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חסידי גור
קטגוריה:מנכ"לי משרד הבינוי והשיכון
קטגוריה:פעילי אגודת ישראל
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בני ברק: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
שלום בבית

שלום בבית הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי עקיבא תורג'מן אשר יצא בתור סינגל ב-21 ביולי 2021 והוקדש לחיילי המילואים בצה"ל.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי עקיבא תורג'מן יחד עם הצמד "דולי ופן" אשר גם הפיקו את השיר<ref name=":0"></ref>. עם יציאת השיר ב-21 ביולי 2021 פרסם עקיבא פוסט באינסטגרם בו כתב:

ובסיומו כתב הקדשה:

== קבלה ביקורתית ==
הדס סיוון מאתר "סרוגים" כתבה על השיר כי הוא: "עוסק בנושא מאוד רלוונטי, עשיית שלום בין החלקים השונים שמרכיבים את החברה הישראלית"<ref></ref>. יוסי חרסונסקי כתב: "השיר כתוב כולו בגוף ראשון רבים כאילו מייצג מפלגת העם הלאומית השואפת לחיבור טוטאלי בין כל חלקי העם" אך הדגיש כי המציאות אותה מתאר עקיבא היא כמעט אוטופית ואינה משקפת את המציאות המפולגת בחברה הישראלית.

== וידאו קליפ ==
הוידאו-קליפ של השיר בוים על ידי יעקב אסרף והופק על ידי סולם יעקב, בעוד התסריט נכתב בידי מתן צור ויעקב אסרף. בקליפ נראים עקיבא תורג'מן, מאור מויאל, יהודה פריד וניר רובין כשהם מוצגים בתור מורה, קבלן בניין ואיש משרד כשהם נאלצים לעזוב זמנית את מקום עיסוקם ואת משפחותיהם בעקבות יציאה למילואים. בסוף הקליפ עורכים החיילים וניצבים נוספים קומזיץ בו מנגן להם עקיבא תורג'מן בגיטרה ושר<ref name=":0" />.

בפוסט שפרסם הסביר עקיבא על תהליך הפקת הקליפ:

הקליפ הועלה לערוץ היוטיוב של עקיבא ביום יציאת השיר, 21 ביולי 2021, וזכה להצלחה רבה כשבתוך שלושה שבועות, ב-15 באוגוסט, צבר הקליפ מעל למיליון צפיות<ref></ref> ונכון לאפריל 2023 צבר מעל ל-5 מיליון צפיות<ref name=":0" />.

== מיקומי שיא ==
=== מצעדים שבועיים ===

=== מצעדים שנתיים ===

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על הצבא
קטגוריה:שירי עקיבא תורג'מן
קוריאט

קוריאט הוא שם משפחה שמקורו בערים הספרדיות קוריאט או קוריה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שמות משפחה ביהדות ספרד ופורטוגל
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
ביני אשכנזי

ביני (בנימין) אשכנזי (נולד ב-14 בפברואר 1986) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש כתב המשפט של אתר החדשות וואלה.

==ביוגרפיה==
אשכנזי גדל בירושלים ולמד בישיבה התיכונית נעם, בישיבת ההסדר נתיבות ובישיבת מעלה גלבוע. בשירותו בצה"ל שימש כמש"ק הוראה בקורס "נתיב" במסגרת חיל החינוך והנוער. לאשכנזי תואר ראשון ושני מחקרי במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, והוא עורך דין שהתמחה במחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה.

את דרכו בעיתונות החל כשגוייס לשמש כעורך דין בצוות ההקמה של תאגיד השידור הישראלי. לאחר מכן עבר לשמש כתב המשפט של העיתון TheMarker. תחקיר של אשכנזי שפורסם בעיתון עסק במינוי שופטים, ופרוטוקולים מדיוני הוועדה לבחירת שופטים שנחשפו בתחקיר העידו על מעורבותו של איתמר בן גביר בתהליך המינוי של שופטים. תחקיר נוסף של אשכנזי חשף כי פרקליטות המדינה הציעה לחבר הכנסת חיים כץ הסדר מותנה בתמורה לפרישה מהחיים הפוליטיים ומבלי שיושת עליו קלון. בשנת 2021 עבר למקור ראשון, שם חשף את תמלילי החקירה בפרשת "קריסת חניון הברזל" באתר של חברת דניה סיבוס והעלה תהיות לגבי החלטת הפרקליטות שלא להגיש כתבי אישום בפרשה. עוד חשף לאחר אסון הר מירון מסמכים פנימיים מהם עלה חשש שוועדת החמישה לא טיפלה כראוי בסוגיית סילוק הפולשים והמבנים המסוכנים והבלתי חוקיים שבהר מירון. בשנת 2022 עבר לאתר וואלה, שם חשף את החלטת בית הדין האזורי לעבודה לפיה ייתכן כי חברת וולט תיאלץ להכיר בשליחי החברה כעובדיה. תחקיר נוסף עסק בהמשך האפליה של בנות ממוצא מזרחי בבית הספר בית יעקב "נווה בית שבע" בירושלים. בתפקידו באתר וואלה! אשכנזי מכסה את דיוני בג"ץ ואת תיקי האלפים, בהם נאשמים בנימין נתניהו, נוני מוזס והבעלים לשעבר של האתר שאול אלוביץ'. עם תחילת העדויות בפרשת הצוללות חשף אשכנזי את תמלילי החקירה של שייקה ברקת, העד הראשון בתיק ומי שהוחלף על ידי מיקי גנור בתיווך בין המספנות למערכת הביטחון הישראלית.

אשכנזי מלמד מגמת רדיו בבתי ספר וחט"בים, דוקטורנט למשפטים באוניברסיטת רייכמן, מרצה למשפטים ב ומלמד תקשורת. נשוי ואב לילד.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://news.walla.co.il/writer/2135 ביני אשכנזי], באתר "וואלה"

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:כתבים משפטיים ישראלים
קטגוריה:סגל וואלה!
קטגוריה:סגל TheMarker
קטגוריה:בוגרי ישיבת מעלה גלבוע
קטגוריה:בוגרי ישיבות הסדר
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
דימרקפרול

דימרקפרול, הנקראת גם British anti-Lewisite (BAL), היא תרופה המשמשת לטיפול בהרעלה חריפה על ידי ארסן, כספית, זהב ועופרת. התרופה יכולה לשמש גם עבור הרעלה של אנטימון, תליום או ביסמוט, אם כי העדויות לשימושים אלו אינן חזקות במיוחד. בגוף נוצרת כתרכובת מעגלית יציבה ולא רעילה המופרשת במרה ובשתן. 

תופעות הלוואי השכיחות כוללות לחץ דם גבוה, כאבים במקום ההזרקה, הקאות וחום. ישנה קונטרה-אינדיקציה לאנשים עם אי ספיקת כבד (למעט צהבת פוסט-ארסנית) ולאנשים עם אלרגיה לבוטנים מכיוון שהיא מכילה שמן בוטנים. אין להשתמש בברזל, קדמיום או סלניום עקב היווצרות קומפלקסים רעילים. התרופה מוגדרת כתרופה טרטוגנית, שעלולה לגרום לנזק לעובר, ונמצאת בקטגוריה C בקטגוריית סיכון בהריון. בנוגע להנקה, לא ידוע האם היא מופרשת בחלב ולכן יש לנהוג בזהירות. דימרקפרול הוא כלאטור ופועל על ידי יצירת קשר הפיך עם מתכות כבדות. בעל ריח חריף מאוד. דימרקפרול נמצא ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי.

==היסטוריה==
השם המקורי של דימרקפרול משקף את מקורותיו כתרכובת שפותחה בסתר על ידי ביוכימאים בריטיים באוניברסיטת אוקספורד במהלך מלחמת העולם השנייה כנוגד של Lewisite, נשק כימי המבוסס על ארסן. מכיוון שיכולות להיות לה השפעות שליליות חמורות, חוקרים ניסו גם לפתח אנלוגים פחות רעילים כגון succimer.

==שימושים קליניים==
דימרקפרול משמש לאורך זמן ככלאטור מרכזי בטיפול בהרעלת עופרת או ארסן, ובנוסף משמש כלאנט לנחושת שאושר על ידי ה-FDA לטיפול במחלת וילסון, הפרעה גנטית שבה נחושת מצטברת בכבד וברקמות אחרות. דימרקפרול גם מראה יעילות כנגד הכשת נחש ומשמש כאנטגוניסט פוטנטי לפעילות של יון אבץ תלוי מטאלופרוטאזות בארס נחשים במבחנה.

==מנגנון פעולה==
ארסן וכמה מתכות כבדות אחרות מעכבות אנזימים מטבוליים על ידי קישור לשייר תיול. דימרקפרול מתחרה עם יון המתכת על קישור לקבוצת התיול ומונע את קישורו. זוהי תרופה עם טווח טיפולי צר ולכן יכולה להיות רעילה ובעלת נטייה לרכז ארסן באיברים מסוימים. היות שהוא ניתן בהזרקה לשריר, ההזרקה עצמה עלולה להיות כואבת. נפרוטוקסיות ויתר לחץ דם הן תופעות לוואי חמורות שיכולות להופיע בשימוש בתרופה. יש להימנע משימוש בדימרקפרול בעת הרעלה מקדמיום, משום שהוא מעלה את ריכוז הקדמיום בכליות.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרופות
קטגוריה:הרעלה
קטגוריה:אנטידוטים
קטגוריה:רשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי
חד קרן (שיר)

"חד קרן" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מאיה בוסקילה. השיר יצא לאור ב-19 בדצמבר 2022, על ידי חברת התקליטים די-מיוזיק, כסינגל שלא מתוך אלבום.<ref name=":0"></ref> השיר יצא לאור שנה לאחר צאת הסינגל האחרון של בוסקילה, "ממך וממני".<ref></ref> במהלך 2022, הוציאה גרסת כיסוי ל"שמש" מאת חנן בן ארי.<ref></ref>

השיר הגיע למקום השמיני במצעד של מדיה פורסט.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי סהר חגי והופק על ידי יונתן דניאל ונתנאל "דידה" עבו (JD).<ref name=":0" /> את הסינגל הוציאה בוסקילה לכבוד 20 שנים מתחילת הקריירה שלה, בליווי אלבום חדש שאת שמו לא פרסמה.<ref name=":1"></ref> בסמוך ליציאתו, הודיעה כי היא תופיע במספר מקומות, כדוגמת: יהוד, תל אביב-יפו ומודיעין.<ref name=":1" />

מספר כתבות התפרסמו אודות בן זוגה שנחשף בווידאו קליפ של "חד קרן".

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-19 בדצמבר 2021, ביום יציאתו של "חד קרן" כסינגל.<ref name=":0" />

נכון לדצמבר 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-130,000 אלף צפיות.<ref name=":0" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|19 בדצמבר 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|די-מיוזיק
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי מאיה בוסקילה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על דמויות בדיוניות
כרמל צאיג

כרמל צאיג (נולדה ב-19 בדצמבר 1993) היא סטנדאפיסטית, קומיקסאית, כותבת ויוצרת תוכן ישראלית.

== ביוגרפיה ==
צאיג נולדה וגדלה בתל אביב-יפו, ולמדה בבית הספר לאמנויות ובתיכון עירוני ד'. אביה הוא איציק צאיג, לשעבר מנכ"ל אסם השקעות. צאיג היא בוגרת אוניברסיטת תל אביב לתואר ראשון בספרות והיסטוריה כללית. כיום היא סטודנטית מחקר לתואר שני בהיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות.

ב-2016 החלה לפרסם בפייסבוק קומיקס פרי עטה תחת השם "[https://www.facebook.com/BimkomLeHitashpez/ במקום להתאשפז]" העוסק בחוויות החיים של נערות בעלות הפרעת אישיות גבולית. הקומיקס זכה להצלחה רבה ומונה עשרות אלפי עוקבים בפייסבוק. באותה שנה החלה לעשות סטנד-אפ. ב-2017 החלה להגיש פינה קומית סאטירית בתוכנית "היום שהיה" בערוץ 10, עד לסגירת הערוץ בשלהי 2018.<ref></ref> ב-2019 התחילה לכתוב למגזין "בלייזר" כתבות בנושאי מין, מערכות יחסים ושימוש בסמים. אחת הכתבות הבולטות שלה הייתה בנושא סגירת מועדוני החשפניות. כתבה זו זכתה לתגובות רבות ומגוונות.

ב-2022 פרסמה רומן גרפי פרי עטה בשם "תודה אבא" תחת השם הכולל "במקום להתאשפז". באותה שנה החלה להגיש את הפודקאסט "זינוק לאתמול" ביחד עם איתי בן-שמחון בתאגיד השידור הישראלי, והחלה להופיע ברחבי הארץ עם הופעת סטנד-אפ מלאה בשם "מצחיקה אובייקטיבית".

== קישורים חיצוניים ==

* "[https://www.facebook.com/BimkomLeHitashpez/ במקום להתאשפז]", הקומיקס של כרמל צאיג, פייסבוק.
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סטנדאפיסטיות ישראליות
קטגוריה:סטנדאפיסטים ישראלים
קטגוריה:קומיקסאיות ישראליות
קטגוריה:קומיקסאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ד' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות תיכון עירוני ד' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:בוגרות בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1993
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1993
מטרופולין אולבני-סקנקטדי-טרוי

מטרופולין אולבני-סקנקטדי-טרוי (באנגלית: Albany-Schenectady-Troy Metropolitan Area), המכונה גם מחוז הבירה<ref name="CD"></ref><ref></ref> (באנגלית: Capital District) הוא אזור מטרופולין שבמדינת ניו יורק אשר בארצות הברית שבמרכזו נמצאת בירת מדינת ניו יורק, העיר אולבני.

אזור המטרופולין הכיל מעל ל-870 אלף תושבים במפקד האוכלוסין של שנת 2010, מה שהפך אותו לאזור המטרופולין ה-58 בגודלו בארצות הברית נכון לאותה השנה. אזור המטרופולין משתרע על פני ארבעה מחוזות כאשר העיר המאוכלסת ביותר בתחום המטרופולין היא העיר אולבני.

אזור זה יושב לראשונה על ידי ההולנדים בתחילת המאה ה-17 ועבר לשליטת האנגלים בשנת 1664. אולבני היא עיר הבירה של מדינת ניו יורק משנת 1797 ואילך.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו יורק
קטגוריה:ארצות הברית: אזורי מטרופולין
ספרות ארוטית

ספרות ארוטית כוללת סיפורים בדיוניים ואמיתיים ותיאורים של מערכות יחסים וזוגיות רומנטיות או מיניות, שמיועדים לעורר רגשות דומים אצל הקוראים. זה מנוגד לארוטיקה, המתמקדת באופן ספציפי יותר ברגשות מיניים. אלמנטים נפוצים נוספים הם סאטירה וביקורת חברתית. חלק גדול מהספרות האירוטית כוללת גם אמנות אירוטית, הממחישה את המתואר בסיפורים.

למרות שהספרות הארוטית תמיד הייתה שנוייה במחלוקת, תפוצתה לא נתפסה כבעיה מרכזית לפני מהפכת הדפוס. מהפכת הדפוס במאה ה-15 תרמה לכך ששוק הקוראים של הספרות הארוטית גדל באופן מהותי, וכמו גם לכך שהחלו להטיל מגבלות רבות יותר על הספרות הארוטית, כולל שימוש בצנזורה, ובהגבלות משפטיות של תכנים מסוימים שנחשבים בעיתיים במקומות מסוימים בעולם. בשל כך במקרים רבים חלק גדול מתהליך הייצור של הספרות הארוטית הפך עם השנים לחשאי.

== ספרים בולטים ==
העמוד הראשון מתוך הספר "[[ג'סטין" (1791)]]
=== המאה ה-14 ===
* דקאמרון (1353) מאת ג'ובאני בוקאצ'ו

=== המאה ה-18 והמאה ה-19 ===
* ג'סטין (1791) מאת המרקיז דה סאד
* ונוס בפרווה (1870) מאת הסופר האוסטרי לאופולד פון זאכר-מאזוך

=== המאה ה-20 ===
* ג'וזפין מונצנבאכר: זכרונות נערת רחוב וינאית, (1906), מחבר אנונימי
* סיפור העין (1928) מאת ז'ורז' בטאיי
* חוג הסרטן (1934) מאת הנרי מילר
* לוליטה (1955) מאת ולדימיר נבוקוב

=== המאה ה-21 ===
* חמישים גוונים של אפור (2011) מאת אי. אל. ג'יימס

== ראו גם ==
* רומן ארוטי

== קישורים חיצוניים ==

ארוטית
קטגוריה:ארוטיקה
דאלאס אוסטין

דאלאס ל. אוסטין (באנגלית: Dallas L. Austin; נולד ב-29 בדצמבר 1970) הוא מוזיקאי, פזמונאי, מפיק מוזיקלי ומפיק קולנוע אמריקאי.<ref></ref>

== ביוגרפיה וקריירה ==
במהלך ריאיון ב-2019 עם די ג'יי ולאד , דאלאס אוסטין פירט וציין אירועים שלא ידועים או לא אושרו בעבר, הקשורים בחייו ובקריירה שלו. אוסטין נולד בקולומבוס, ג'ורג'יה לאם חד-הורית שהייתה הבעלים של מסעדה הממוקמת בסמוך לביתם. הוא לא אהב לגור בקולומבוס בגלל תנאי החיים של המשפחה וההתמודדות שלהם עם קשיים כלכליים.<ref></ref>

במהלך הקריירה שלו, עבד אוסטין עם אמנים בין-לאומיים כדוגמת: מדונה (Bedtime Stories), פינק ("Don't Let Me Get Me" ו-"Just like a Pill") וגוון סטפאני.<ref></ref><ref></ref>

== חיים אישיים ==
לאוסטין יש שלושה ילדים, ביניהם בן, טרון אוסטין, שנולד ב-1997 לזמרת צ'ילי מ-TLC, ואחיינית, שאותה עזר לגדל לאחר מות אחיו, קלוד אוסטין, ב-1994.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:פזמונאים אמריקאים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים אמריקאים
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1970
MitoMap

MitoMap הוא מסד נתונים עבור ה-DNA המיטוכונדריאלי האנושי (mtDNA), המרכיב הראשון בגנום האנושי שרוצף באופן מלא<ref></ref>. המאגר מכיל מידע על וריאציות ומוטציות של DNA מיטוכונדריאלי אנושי שדווחו בספרות, וכן מידע על mtDNA haplogroups, שהן קבוצות של אנשים שחולקים מוצא משותף על סמך ה-mtDNA שלהם. מאגר ה-MitoMap משמש כמשאב להבנת התפקוד של הגנום המיטוכונדריאלי ומסייע להבנת הבסיס הגנטי של מחלות מיטוכונדריה ולפיתוח בדיקות וטיפולים עבורם.

המאגר של MitoMap מחולק ל-5 חלקים<ref></ref>:

* רצף ה-mtDNA הסטנדרטי.
* מאגר אלמנטים גנטיים פונקציונליים- מאגר המספק את המיקומים הגנומים של אותם אזורים פונקציוניאליים בmtDNA.
* מאגר מוטציות קליניות - מאגר המספק את מיקומי הנוקלאוטידים ומיקומי החלפות הבסיסים המקושרים למחלות.
* מאגר וריאציות באוכלוסייה.
* מאגר אינטראקציות בין גנים.

פרויקט לריצוף הגנום המיטוכונדריאלי נעשה בפעם הראשונה ב-2013 במהלך כנס NGBT בדלהי, הודו בין התאריכים 14-16 בנובמבר.
התוצאות פורסמו באינטרנט.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מסדי נתונים
קטגוריה:גנטיקה
אשליית השקיפות

אשליית השקיפות (באנגלית: Illusion of transparency) היא הנטייה של האדם להגזים ביכולתו של האחר לקרוא את מצבו הפנימי. האשליה בולטת ברך כלל אצל דוברים בפני קהל.<ref name=":0"></ref> היא עשויה להיות מוגברת על ידי אפקט הזרקור. ביטוי נוסף של אשליית השקיפות, המכונה לעיתים אשליית השקיפות של הצופה, היא הנטייה של האדם להעריך יתר על המידה עד כמה הוא מבין את מצבם הפנימי של אחרים.<ref name=":0" />

במחקר של גילוביץ' ואח' הושיבו חמישה נבדקים במעגל, וכל אחד בתורו סיפר סיפור. אחד שיקר ויתר הארבעה אמרו אמת. כל אחד מהמשתתפים דוברי האמת התבקש לקבוע מי הוא השקרן, והשקרן התבקש להעריך את מספר המשתתפים שינחשו נכון שהוא זה ששיקר. בסיבוב הבא התחלף השקרן וכך נערכו חמישה סיבובים כשכל אחד מהמשתתפים סיפר בתורו סיפור שקרי. התוצאות הראו, שהשקרנים העריכו הערכת יתר את ההסתברות שיתגלו (48.8%) לעומת רמת גילוי הפועל שהייתה 25.6%, שאינה שונה מהניחוש האקראי של 25%.<ref></ref> בשני שחזורים של המחקר, שנועדו לבחון הסברים חלופיים לממצאים, התקבלו תוצאות דומות.<ref name=":1"></ref>

חרדה ראשונית בדיבור בפני קהל עלולה לגרום ללחץ, משום שהדובר עשוי להרגיש "שקוף" למאזינים. תפיסה שגויה זו עלולה לגרום לדובר להתנהגות מפצה, דבר אשר יגרום לו להרגיש אפילו "שקוף" יותר לקהל, והלחץ יתגבר בלולאת משוב. מודעות לגבולות התפיסה של אחרים ו/או משוב סדיר ומיידי, ינטרלו את ההטיה. תחושת השקיפות תפחת, והביטחון של הדובר ביכולתו גובר.<ref name=":1" />

== ראו גם ==
* מודעות עצמית תכונתית
* אפקט הזרקור

== הערות שוליים ==

2023 01
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
דה היט פקטורי

דה היט פקטורי (באנגלית: The Hit Factory) הוא אולפן הקלטות בעיר ניו יורק בבעלותו ובניהולו של טרוי גרמנו.<ref name=":0"></ref>

באולפני קונווי התארחו מגוון להקות, מפיקים, אמני מיקסינג ומוזיקאים, כמו סטיבי וונדר, פול סיימון, דייוויד בואי, Talking Heads, Hall & Oates, מיט לוף, פורינר, וילג' פיפל, פיטר גבריאל, הרולינג סטונז, ג'ון לנון, ברוס ספרינגסטין, U2, E Street Band, סינדי לאופר, בילי איידול, רוברט פאלמר, ג'ואן ג'ט, האיגלס, אריק קלפטון, קית' ריצ'רדס, מייקל ג'קסון, ניל יאנג, טינה טרנר, ראן די אם סי, בילי ג'ואל, מארק רונסון, מריה קארי, סלין דיון, ביונסה, TLC, מדונה, אן סינק, פרנק סינטרה, מרי ג'יי בלייג', לותר ואנדרוס, ג'נט ג'קסון, סיל, קולדפליי, פיט טאונסנד, ג'ורג' מרטין, אנדראה בוצ'לי, שאדיי, אליסון מויה, ג'רי גולדסמית', טראוויס סקוט, פוסט מאלון, קנדריק לאמאר, ליידי גאגא, אדל, פרנק אושן, קניה וסט, ג'ון לג'נד, ג'יי באלווין, ניקי מינאז', ליל עוזי ורט, קארדי בי, וינטון מרסליס, בון ג'ובי, מייקל בובלה, ג'סטין ביבר, דה ויקנד, ריהאנה, קייטי פרי, ליל ויין ובאדי גאי.<ref name=":0" />

== אלבומים ידועים ==
בדה היט פקטורי הוקלטו מאות אלבומים, ביניהם כמה מהמצליחים ביותר בכל הזמנים:
* Songs in the Key of Life של סטיבי וונדר
* Dangerously in Love של ביונסה
* Daydream של מריה קארי
* Falling into You של סלין דיון
* The Bodyguard של ויטני יוסטון
* Unforgettable... with Love של נטלי קול
* The Velvet Rope של ג'נט ג'קסון
* Bedtime Stories של מדונה
* Back to Broadway של ברברה סטרייסנד
* Hollywood's Bleeding של פוסט מאלון
* Born This Way של ליידי גאגא
* 21 של אדל
* Music של מדונה
* Let's Talk About Love של סלין דיון
* Ray of Light של מדונה
* Bad של מייקל ג'קסון
* True Blue של מדונה

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אולפני הקלטות
פופ תזמורתי

פופ תזמורתי (באנגלית: Orchestral pop; המכונה לפעמים אורק-פופ בקיצור)<ref name=":0"></ref> הוא נגזרת של מוזיקת פופ שעובדה ובוצעה על ידי תזמורת סימפונית.<ref name=":1"></ref>

בשל היותו דומה לפופ סימפוני וצ'אמבר פופ, יש המבלבלים ביניהם.<ref name=":0" />

== היסטוריה ==
מקורותיה התרבותיים של הסוגה היא בארצות הברית והממלכה המאוחדת בשנות ה-60.<ref name=":1" /><ref name=":0" />

במאה ה-21, אמנים מעטים מוציאים מוזיקה המאופיינת בסוגה המוזיקלית הזו, כשהבולטת ביותר היא קבוצת-העל האנגלייה לאסט שאדו פאפטס, שהוקמה על ידי סולן להקת ארקטיק מאנקיז, אלכס טרנר ואמן הסולו מיילס קיין.<ref name=":1" /><ref name=":0" /> נגזרת של הפופ התזמורתי היא האורק-פופ, שפותחה במהלך שנות ה-90.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים - פופ
קטגוריה:מוזיקה של המאה ה-20
סאמר ג'ונדי

סאמר ג'ונדי (בערבית: سامر الجندي; נולד ב-27 בספטמבר 1996) הוא כדורגלן פלסטיני המשחק בעמדת המגן השמאלי באל-אהלי (טריפולי) מליגת העל הלובית.

==קריירה==
ג'ונדי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של הפועל אשדוד מליגה ג' במדיה שיחק שנתיים והיה שותף להעפלה של המועדון לליגה א' תוך שנתיים. בקיץ חתם בהילאל אל-קודס מליגת העל הפלסטינית עמה זכה באליפות בשנתו הראשונה במועדון.

ב-4 בפברואר 2024 חתם באל-אהלי (טריפולי) מליגת העל הלובית.

ב-8 ביוני 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פלסטין בניצחון 0-1 נגד .

נכלל בסגל נבחרת פלסטין לטורניר גביע אסיה 2023.

==תארים==
; הפועל אשדוד
*ליגה ג': 
*ליגה ב': 

; הילאל אל-קודס
*ליגת העל הפלסטינית: 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים פלסטינים
קטגוריה:מגני כדורגל פלסטינים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הילאל אל-קודס
קטגוריה:כדורגלני שבאב אל-ח'ליל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פלסטין
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:ספורטאים זרים בלוב
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1996