OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אבישי חורי

אבישי חורי (נולד ב-5 באפריל 1992) הוא משורר וסופר ישראלי.

== ביוגרפיה ==
אבישי חורי נולד וגדל בבאר שבע.

בילדותו למד במסגרות חינוך דתיות בדרום הארץ, ולאחר מכן למד והדריך במכינה הקדם-צבאית בית ישראל בירושלים.

בצבא שירת ככתב ועורך בעיתון במחנה. לאחר שחרורו טייל במזרח הרחוק, היה רועה צאן בחוות הר הרוח ועסק ברכיבה טיפולית.

החל משנת 2019 עוסק בעריכת תוכן בבית אבי חי ומנחה סדנאות כתיבה ואירועי תרבות.<ref name=":0"></ref>

== יצירתו ==
חורי החל לכתוב בגיל צעיר, וטקסטים פרי עטו פורסמו לאורך השנים בעיתונות ובכתבי העת המרכזיים לשירה.<ref></ref>

בשנת 2017 סיפורו "המילים של עופרה אורֵאו" זכה במקום השני בתחרות הסיפור הקצר של עיתון הארץ.

=== איך עושה תהום ===
בשנת 2018 יצא לאור ספר שיריו הראשון - איך עושה תהום - בעריכת טל ניצן ובהוצאת פרדס.<ref></ref> הספר מציג מסע פואטי-אוטוביוגרפי העוסק בין היתר במשפחתו, בילדותו, בתהליכי יציאה בשאלה ובהשלמה עם זהות הומוסקסואלית.

הספר זכה בפרס שרת התרבות לספרי ביכורים (תשע"ט),<ref></ref> בציון לשבח בפרס רעיית נשיא המדינה לשירה עברית (2019)<ref></ref> ובפרס שר התרבות למשוררים בתחילת דרכם (2021).<ref></ref>

השיר "דע", הפותח את הספר, הולחן על ידי שי צברי ואלון לוטרינגר, ובתחילת שנת 2021 יצא לרדיו כסינגל בביצועו של צברי.

שירים נוספים מהספר הולחנו על ידי האומנים אורי אלבוחר,<ref></ref> ליאנדרו דומינגז<ref></ref> ועומר קורן.

=== קראו לי אושר ===
ב-נובמבר 2021 יצא לאור ספר הפרוזה הראשון של חורי - קראו לי אושר - בעריכת נוית בראל ובהוצאת פרדס.<ref></ref>

== ספרים ==
* אבישי חורי, איך עושה תהום, פרדס הוצאה לאור, 2018
* אבישי חורי, קראו לי אושר, פרדס הוצאה לאור, 2021

== קישורים חיצוניים ==

* [https://library.osu.edu/projects/hebrew-lexicon/03496.php אבישי חורי (1992)] בלקסיקון הספרות העברית החדשה
* 
* [https://www.kan.org.il/item/?itemid=16872 כאן שיר | אבישי חורי - אהבה], כאן - תאגיד השידור הישראלי, 6 באפריל 2017
* נועה שטרן, [https://www.makorrishon.co.il/culture/motsash/115627/ "הכתיבה היא כמו חרב ותחבושת"], מקור ראשון, 17 בפברואר 2019
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררים להט"בים ישראלים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי מכינות קדם-צבאיות
קטגוריה:סגל במחנה
קטגוריה:זוכי תחרות הסיפור הקצר של "הארץ"
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1992
רילמי 7

רילמי 7 (באנגלית: realme 7) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי חברת רילמי. המכשיר הוכרז ב-10 בספטמבר 2020. רילמי משווקת את המכשיר עם זכוכית העמידה מפני התנפצויות.<ref></ref>

== מפרט ==
=== חומרה ===
המכשיר מצויד במסך מגע קיבולי מסוג "IPS LCD" בגודל 6.5 אינץ' וברזולוציית 1080x2400 פיקסלים. המסך מסוג "קורינג גורילה גלאס 3".

המכשיר מופעל על ידי מעבד בעל שמונה ליבות, כאשר 6 מהן פועלות בתדר עבודה של 2.0 ג'יגה הרץ, וה-2 הנותרות פועלות בתדר עבודה של 2.05 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם Helio G95 SoC מתוצרת מדיאטק. למכשיר אחסון פנימי בנפח 128 ג'יגה בייט וזיכרון RAM בנפח 6 או 8 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללת ליתיום פולימר, בקיבולת 5000 מיליאמפר-שעה, שאינה ניתנת להסרה, במתח טעינה מהירה בת 30 וואט.<ref></ref>

==== מצלמה ====
המכשיר מצויד במערך בעל ארבעה מצלמות אחוריות, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: מצלמה ראשית ברזולוציה 64 מגה פיקסל; מצלמת זווית רחבה ברזולוציה 8 מגה פיקסל; מצלמת מאקרו ברזולוציה 2 מגה פיקסל; מצלמת עומק ברזולוציה 2 מגה פיקסל; כמו כן, במכשיר ישנה מצלמה קדמית ברזולוציה 16 מגה פיקסל.<ref></ref>

=== תוכנה ===
המכשיר הושק כשמותקנת עליו מערכת ההפעלה אנדרואיד 10 בממשק המותאם של רילמי - Realme UI. ניתן לשדרוג לגרסה 11 לממשק המותאם של רילמי - Realme 2.0.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2020
קטגוריה:טלפונים סלולריים של רילמי
ביר אתיופי

ביר אתיופי (באמהרית: ብር) היא ההילך החוקי של אתיופיה מאז 1931. ביר אחד מחולק ל-100 סאנטים.

לפני 1976 הביר האתיופי כונה מחוץ לאתיופיה "דולר אתיופי". משנת 1976 ואילך השם הרשמי של המטבע מחוץ לאתיופיה הוא ביר אתיופי.

הביר האתיופי היה גם המטבע הרשמי של אריתריאה עד שהוחלף על ידי הנאקפה.

== ראו גם ==
* כלכלת אתיופיה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אתיופיה: כלכלה
קטגוריה:מטבעות אפריקה
אנדרה ואז'וני (סופר)

אנדרה ואז'וני (בהונגרית: Vázsonyi Endre; בודפשט, 6 בינואר 1906 – בלומינגטון, אינדיאנה, 7 בדצמבר 1986) היה עיתונאי, מתרגם, מבקר, בעל טור יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטת אינדיאנה בעלה של האתנוגרפית לינדה דֵג.

== קורות חיים ==
אנדרה ואז'וני נולד במשפחה יהודית ברוע 6 של בודפשט כבנם של ינה ואז'וני (1864–1940)<ref></ref> מהנדס הרכבת הממלכתית, ושל הרמין פלודי (1877–1931).<ref></ref><ref></ref> סבו וסבתו מצד אביו היו אדולף וייספלד וקטלין אנגל וסבו וסבתו מצד אמו היו גאבור פלודי (וולטרסדורף)<ref></ref> ויוזפין לוי. אנדרה ואז'וני למד משפטים באוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד) ולאחר מכן הפך לעיתונאי. בשנים 1926–1941 היה מבקר תיאטרון, כותב טורים וכותב מאמרי מערכת ביומון "עיתון" (Ujság) בשנים 1942–1945 נלקח לשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). בשנת 1945 היה עובד לתקופה קצרה ביומון סבדשאג (Szabadság), ואחר כך עד 1948 היה מנהל "המכון הספרותי של עיר הבירה בודפשט". בשנים 1948–1949 עמד בראש "הוצאת הספרים פרנקלין". בשנים 1954–1964 עבד ב"בית הוצאה לאור לנוער פרנץ מורה". בשנת 1964, הוא ואשתו היגרו מהונגריה והתיישבו בארצות הברית בבלומינגטון, הוא היה פרופסור וסגן ראש המחלקה לבלשנות ומחקר באוניברסיטת אינדיאנה. משנת 1980 המשיך לכתוב בכתבי עת מקומיים.

ואז'וני תרגם מהספרות הצרפתית בשנות החמישים ופרסם כמה וכמה כרכים מתרגומיו.

== יצירותיו העיקריות ==
* פירושקה (רומן קצר, בודפשט, 1955)
* הסיפורים היפים ביותר של אלף ואחד הימים (תרגום, בודפשט, 1961)
* סיפורי הדוד רֵמוּס (אוסף סיפורי עם, תרגום, בודפשט, 1963)
* ממלכת המאסטר הערמומי (רומן אגדה, בודפשט, 1964)
* פתק בכיס הסיגר (זיכרונות, סיפורים קצרים, בודפשט, 1989)

== לקריאה נוספת ==
* 
* ראיון עם אנדרה ואז'וני (הכתב: מיקלוש וספרמי, מדיאר נמזט, 14 ביולי 1986)
* לאסלו זלדי: נודד הונגרי. אנדרה ואז'וני נפטר. (חיים וספרות, 1986, מס' 50)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:בעלי טור יהודים הונגרים
קטגוריה:משפטנים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:מבקרי תיאטרון
קטגוריה:אישים במחנות שרות העבודה (הונגריה)
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:משפחת ואז'וני
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1906
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1906
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1986
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1986
I Got a Feeling

"I Got a Feeling" הוא סינגל של הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי הגרמני, פליקס ין, הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי הגרמני, רובין שולץ, והזמרת-יוצרת האנגלייה, ג'ורג'יה קו. השיר יצא, על ידי וירג'ין רקורדס, ב-20 באוגוסט 2021.

השיר הגיע, בשיאו, למקום הראשון במצעד הסינגלים הטרנדים בגרמניה.

נכון לאוקטובר 2021, הסינגל הושמע למעלה מ-8 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ, בבימויה של עדי חלפין, יצא לראשונה בערוץ היוטיוב של פליקס ין ב-3 בספטמבר 2021. נכון לאוקטובר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-515 אלף פעמים.<ref></ref>

== במדיה ==
השיר הושמע בסצנת הפתיחה של הפרק הראשון של העונה החמישית של תחנה 19, "Phoenix from the Flame".

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
!אזור
!תאריך
!פורמט
!חברת תקליטים
|-
! scope="row" | עולמי
| 20 באוגוסט 2021
| הורדה דיגיטלית
| וירג'ין
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי פליקס ין
קטגוריה:שירי רובין שולץ
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רובין שולץ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
הפיגוע במסגד קונדוז

הפיגוע במסגד קונדוז היה פיגוע התאבדות אשר התרחש ב-8 באוקטובר 2021 במסגד השיעי "גוזר א-סייד עבד" בעיר קונדוז שבאפגניסטן.<ref></ref><ref></ref> על פי הערכה של משימת סיוע האו"ם באפגניסטן, לפחות 50 בני אדם נרצחו ועוד 100 נפצעו.<ref></ref> הפיגוע הוא הקטלני ביותר באפגניסטן מאז נסיגת כוחות ארצות הברית מהמדינה.

== הפיצוץ ==
הפיצוץ אירע במהלך התפילה השבועית של יום שישי במסגד גוזר א-סייד עבד, במהלך תפילת הצהריים.<ref></ref> עדי ראייה ציינו כי הם התפללו בזמן הפיצוץ וראו גופות רבות ודם על הרצפות בעת הפינוי.<ref name=":0"></ref>

== נפגעים ==
הערכה ראשונית של מסייעי האו"ם באפגניסטן מאמינה כי מעל ל-100 בני אדם נרצחו. בית החולים המחוזי קונדוז דיווחו על 35 מקרי מוות ויותר מ-50 פצועים. ארגון רופאים ללא גבולות דיווח כי יש עשרות הרוגים.<ref></ref> על פי גורם רשמי בטליבאן, היו 100 קורבנות לפיגוע ורובם מתים.<ref></ref> מניין ההרוגים הרשמי אשר סיפקה סוכנות הידיעות הצרפתית עמדה על כ-46 הרוגים ו-143 פצועים.

== תגובה ==
האו"ם גינה את הפיגוע והוסיף כי זהו חלק משורת התקפות במקומות פולחן. פחות משבוע קודם לכן, בפיגוע במסגד עיד גה, נהרגו חמישה בני אדם.

איש לא לקח אחריות על הפיגוע באותם הרגעים, גורמים רשמיים סבורים כי הפיצוץ עשוי להתקשר לחמושים ממחוז ח'וראסאן של המדינה האסלאמית.<ref name=":0" /> מאוחר יותר, הארגון לקח אחריות על הפיגוע ופרסם את תמונת המחבל המתאבד ממוצא אויגורי.

== ראו גם ==
* הפיגוע בנמל התעופה חאמיד כרזאי

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פיגועי התאבדות
קטגוריה:פעולות טרור ב-2021
קטגוריה:2021 באפגניסטן
קטגוריה:פיגועי טרור אסלאמי
קטגוריה:פיגועים במוסדות דת מוסלמיים
קטגוריה:פיגועי טרור באפגניסטן
מורלנד הילס

מורלנד הילס (באנגלית: Moreland Hills) הוא כפר קטן באוהיו, ארצות הברית, הממוקם בפרוורי קליבלנד. נכון למפקד האוכלוסין מ-2010, אוכלוסיית היישוב מונה 3,320 איש. היישוב ידוע כמקום הולדתו של ג'יימס גרפילד, נשיא ארצות הברית ה-20.

ההתיישבות במקום החלה בשנת 1815 באזורים בהם הכביש שהפך לכביש 87 של אוהיו חוצה את נהר צ'אגרין. המשפחות של סרנו ברנט, סי. ג'קסון וסת' מאפ היו בין המתיישבים הראשונים. בשנת 1831 נולד ג'יימס גרפילד, בנו השני של אברם גרפילד, במורלנד הילס בבקתת עץ שהייתה לבית המשפחה והייתה מקורבת לכבישי ג'קסון. במהלך המאה ה-19, היה הכפר ידוע במנסרות הקיטור שלה, במפעלי הגבינות ובחוות החקלאיות הגדולות שלה.

החל משנת 1897 תרמה מסילת קליבלנד-צ'אגרין פולס לפיתוח הפרברים של מורלנד הילס, והביאה את התושבים הלוך ושוב לתעסוקה בקליבלנד. הכפר החל להשתנות מפרבר מגורים קטן עם חלוקת בתים בשנת 1935 על ידי מפתח הנדל"ן רוברט ל. שטרן. האוכלוסייה בשנת 1930 הייתה 141; בשנת 1940, זה היה 561. עד 1956 עלתה האוכלוסייה ל-1,700; בשנת 1990 היא הגיעה ל-3,354, ובשנת 2018 עמדה האוכלוסייה על 3,305. ילדי מורלנד הילס לומדים בבתי הספר המקומיים אורנג' או מפלי צ'אגרין.

בנוסף להכלת גן שעשועים, כנסיות, שדות פולו ושבילי רכיבה, מורלנד הילס הוא מיקומו של מחנה בית חירם (Hiram House). שמורת דרום צ'אגרין של המטרופולין של קליבלנד עוברת בכפר לאורך עמק הצ'אגרין. פארק החווה אברם גרפילד מנציח את מקום הולדתו של הנשיא גרפילד.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.morelandhills.com/en-US/About-Moreland-Hills.aspx על אודות מורלנד הילס (About Moreland Hills)]

קטגוריה:אוהיו: יישובים
קטגוריה:ארצות הברית: כפרים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1815
יחידת השוטרות

יחידת השוטרות הייתה יחידה משטרתית, שהוקמה במחוז תל אביב של משטרת ישראל, כדי להתגבר על בעיות התנועה בדרכי העיר. מקים היחידה היה מפקד המחוז, ניצב עמוס בן-גוריון, שחזר מביקור באנגליה, שם ראה שוטרות בריטיות בפעולה.
בוגרות קורס שוטרות הסיור הראשון, בפיקוד מפקח לאה גפני. באדיבות לאה גפני. אוסף [[בית מורשת משטרת ישראל]]
בשנת 1960 החליט המפקח הכללי של משטרת ישראל, יוסף נחמיאס, לאמץ את הצעתו של בן-גוריון, ולהתחיל לגייס נשים לתפקידים מבצעיים. המניעים להחלטה היו הצורך בתוספת כוח-אדם למשטרה, כמו גם השאיפה לשפר את איכות המתגייסים אליה.

נחמיאס מינה את מפקח לאה גפני (אז לוי), שהייתה אז ראש לשכת ראש אגף המנהלה במשטרה, לגייס ולהכשיר את השוטרות הראשונות.<ref>שלומי שטרית, "הילכו שתיים יחד? סיפורן של השוטרות בישראל", [https://www.youtube.com/watch?v=Ep2yN5aPpwI ערוץ היוטיוב של בית מורשת משטרת ישראל]</ref> בין נובמבר 1960 למרץ 1961, פיקדה גפני על קורס השוטרות המבצעי הראשון, שנערך בבית הספר הארציע של משטרת ישראל, ליד קריית אתא. את הקורס סיימו בהצלחה 24 בוגרות.

מאחר שגפני העדיפה לשוב לתפקידה במטה הארצי, ולא לפקד על השוטרות בשטח, פנתה המשטרה לחפש אחר קצינה מתאימה בצה"ל. מנהל הסגל בצה"ל המליץ על נעמי שדמי, קצינה בחיל נשים, כמתאימה לפקד על יחידת השוטרות החדשה, והיא הסכימה לקבל את התפקיד. שדמי התגייסה למשטרה וקבלה דרגת מפקח.
[[נעמי שדמי, מפקדת יחידת השוטרות]]
בתחילה שירתו השוטרות בזוגות בפיקוח על התנועה. שדמי דאגה לצייד אותן במדים מתאימים, בהם כובע הולם ונעליים נשיות נוחות ותיקים נוחים לצורך מילוי תפקידן. במשך הזמן הן הורשו לנוע בקטנועים ובניידות.
[[לוחית זיכרון לשוטרת יונה קוממי ברחוב השוטרת ברמת גן]]

אחת משוטרות היחידה, יונה קוממי, נפלה ב-29 באוגוסט 1965 תוך מילוי תפקידה, כשרדפה אחרי רוצח חמוש ונרצחה על ידו. על פועלה, עוטרה קוממי בעיטור הגבורה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=Ep2yN5aPpwI הילכו שתיים יחד? סיפורן של השוטרות בישראל], הרצאת שלומי שטרית בערוץ בית מורשת משטרת ישראל באתר יוטיוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:משטרת ישראל
קטגוריה:יחידות משטרת ישראל
ארנבות ראוונסבריק

ארנבות ראוונסבריק הוא כינוי שניתן לאסירות פולניות שהיו קורבנות לניסויים רפואיים של הנאצים במחנה ראוונסבריק. הכינוי "ארנבות" ניתן להן על ידי הנאצים משום שהן שימשו שפני ניסוי.
==הניסויים הרפואיים==
ראוונסבריק נודע כמחנה הריכוז הגדול ביותר לנשים שהוקם ב-1939, בעיקר עבור אסירות פוליטיות בהן ביצעו רופאים גרמניים למשל הרטה אוברהויזר, פריץ פישר (רופא) ניסויים רפואיים אכזריים .

בספטמבר 1941 נערך טרנספורט ה"ארנבות" מוורשה לברלין ברכבת. הן הורדו ברציף פירסטנברג על נהר האבל, כמאה קילומטר מצפון לברלין ומשם נלקחו למחנה הריכוז ראוונסבריק בצפון מזרח גרמניה. כשהוקם , היה מחנה זה קטן יחסית אך לקראת סיום מלחמת העולם השנייה, הוא הפך למחנה ההשמדה הגדול ביותר לנשים יהודיות ואחרות (70,000 נשים) ושימש אף כמחנה מעבר. האסירות נשלחו לראוונסבריק בשל פשעים אנטי נאציים, עבירות אלימות,זנות או בשל היותן יהודיות וכל זאת כדי לשרת את הכלכלה הגרמנית ולספק את צרכי הנאצים בעבודת כפייה. 

כך הפך המחנה למעין מרכז טקסטיל בו עסקו הנשים בתפירה, בחיתוך פרוות שנגזלו מרחבי הרייך הגרמני, נפרמו והפכו לבגדים ממוחזרים למען ספק את צרכיהם שהנאצים.

באוגוסט 1942 החלו הגרמנים בפינוי האסירות היהודיות מן המחנה לאושוויץ שם השתמשו חלקן בכישוריהן כתופרות והפכו לצוות התופרות בסלון התפירה העילית שהקימה הדוויג הס יחד עם מרתה פוקס.

בשנת 1942 החלו רופאי אס אס לבצע ניסויים רפואיים באסירות פולניות בריאות בראוונסבריק שחלקן נבחרו להיות "חיות מעבדה" על ידי היינריך הימלר באופן אישי. לאחר שהאסירות הורעבו, נקרעו מאמותיהן, אחיותיהן וחברותיהן ועונו, הן עברו מספר ניתוחים כדי להכינן לניסויים. הרופאים שברו את עצמותיהן בכלים חדים ומזוהמים, השתילו בגופן רקמות מזוהמות ותרביות זכוכית על מנת לקדם זיהומים בגופן ולבדוק את יעילותן של תרופות סולפה. חלק מהאסירות מתו כתוצאה מניסויים שבוצעו בגופן וחלק נשארו נכות מבחינה פיזית ונפשית.

הרופאים אף בדקו באמצעים שונים אפשרות לעיקור המוני של אסירים.

=="ארנבות ראוונסבריק" לאחר מלחמת העולם השנייה==
במשך תקופת שהייתן של ה"ארנבות" במחנה ראוונסבריק הן פיתחו שיטה של העברת מידע מהמחנה לעולם באמצעות מסרים מוצפנים שנכתבו בשתן<ref>גיל דוד, </ref>.

לאחר מלחמת העולם השנייה כשהמידע החל להתפשט בארצות הברית ובאירופה, פעלה קרוליין פרידיי רבות למען ה"ארנבות" שנותרו בחיים.

בסוף שנות ה-60 נסעה פרידיי לוורשה במטרה להעביר את ה"ארנבות" ששרדו לארצות הברית, כדי לשקם אותן. היא יצרה קשר עם פולנים בעלי תפקידים בכירים, רכשה את אמונן של הנשים באמצעות פעילויות שערכה איתן כמו הוצאתן לטיולים (למשל בקיץ 1959, ערכה איתן טיול מסן פרנסיסקו ועד ניו יורק שם הן נפגשו עם סנטורים ונציגים) וכך התאפשרה הבאת 35 "ארנבות" לארצות הברית לשחזור ניתוחים ולטיפול בהן.

כמו כן פעלה פרידיי יחד עם העיתונאי נורמן קאזנס, למען הכרה של ב"ארנבות" כקורבנות לפשעי מלחמה ואכן הן זכו בפיצויים מממשלת גרמניה.

==לקריאה נוספת==
* מרתה הול קלי, בנות הלילך, מאנגלית: שאול לוין, כנרת זמורה ביתן, 2020.
* יהודית בובר אגסי, האסירות היהודיות של רוונסבריק מי הן היו?, ירושלים, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2011.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסירים פוליטיים
קטגוריה:ניסויים בבני אדם על ידי הנאצים: קורבנות
קטגוריה:פולנים במלחמת העולם השנייה
יום המתים (סרט, 2021)

יום המתים (ברוסית: День мертвых) הוא סרט רוסי משנת 2021 בבימויו של ויקטור ריז'אקוב על פי תסריט של אלכסיי ינשין ובכיכובם של אלכסנדר פאל ואגריפינה סטקלובה.

== תקציר עלילת הסרט ==
בשבת ההורים וביום הזיכרון לאבות המשפחה - האם והבן יוצאים למסע ארוך במכונית ישנה והם צריכים תוך יום אחד להספיק לבקר בחמישה בתי קברות הפזורים במחוז והעניינים אינם הולכים לפי התוכנית למן ההתחלה.

== שחקנים ודמויות ==
* אלכסנדר פאל – הבן
* אגריפינה סטקלובה – האם

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.kinopoisk.ru/film/2046399/ יום המתים], באתר קינופואיסק

קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטי דרמה רוסיים
קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטי מסע
קטגוריה:סרטי הרפתקאות רוסיים
בנסו (סרט)

באנסו (ברוסית: Бансý) הוא מותחן צבאי רוסי שביים פאבל קוסטומרוב והיה מיועד להפצה לבתי הקולנוע בינואר 2022,<ref></ref> אך נדחה.

הסרט מבוסס על סיפור באותו שם מאת איליה בויאשוב ומבוסס על אירועים אמיתיים.<ref></ref>

== עלילה ==
באלסקה של שנת 1943, צוות סובייטי במסגרת חוק השאל-החכר טסים במפציץ באורך 20 מטר ועוצרים לתדלוק בבסיס צבאי באלסקה. במהלך התדלוק, הצוות מגלה את היעלמותו של הנווט. מודיעין יקר ערך מוסתר במצנח שלו ולכן שתי קבוצות חיפוש נשלחות לחפש אותו בבת אחת: סובייטית ואמריקאית.<blockquote>"זהו סרט על חברות ואהבה, שהם החזקים ביותר בסביבה. כפי שהתבדח הבמאי שלנו במצגת עבור קרן הקולנוע - יש לנו סרט על מלחמה ללא גרמנים ועל אהבה ללא סקס". המפיק ולרי פיודורוביץ'</blockquote>

== הפקה ==
=== ליהוק ===
לסרט לוהקו שחקנים רוסים ואמריקאים כמו אלכסנדר פאל, טימופיי טריבונצב, איליה לייבין, יאנה גוריאנובה, סאם דאגלס ,<ref></ref> פיליפ כריסטופר, מארק נובל, מתיו סימפסון, מרטין בקסטר, ג'ורג'יה גרנט אנדרסון ודומיניק ריאן.<ref></ref>

=== צילומים ===
הסרט צולם על ידי חברת 1-2-3 Production. תחילה תוכנן כי הצילומים יתקיימו באלסקה ובג'ורג'יה שבארצות הברית. אבל התוכניות הופרעו בשל פרוץ מגפת הקורונה. לבסוף הצילומים החלו ב-11 בספטמבר 2020, ברפובליקה של אלטאי, בכפרים אקטש וקוש-אגאץ'.<ref></ref> באזור ערבות צ'ויסקאיה באזור, נבנה מגרש אימונים המחקה בסיס צבאי אמריקאי. שחקני מועדוני רוגבי מבארנאול ונובוקוזנצק היו מעורבים בצילומים כניצבים בסצנות המוניות.

באוגוסט 2020, זכה הסרט לתמיכה של קרן הקולנוע הממשלתית. הוכרז כי תקציב ההפקה הוא 300 מיליון רובל, כשהמפיקים מקווים להשיג הכנסות של 600 מיליון רובל, לכל הפחות.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטי מתח רוסיים
קטגוריה:סרטי מלחמה רוסיים
קטגוריה:המלחמה הקרה בתרבות ובאמנות
קטגוריה:ברית המועצות בתרבות
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי צבא
קטגוריה:סרטי דרמה רוסיים
קטגוריה:סרטי הרפתקאות רוסיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי תעופה רוסיים
מכון החוק האירופאי

מכון החוק האירופאי (באנגלית: European Law Institute; בראשי תיבות: ELI) הוא ארגון עצמאי ללא כוונת רווח שהוקם בשנת 2011 על מנת ליזום, לערוך ולתמוך במחקר, לגבש המלצות, ולספק הנחיות בתחום של פיתוח משפט אירופי מתוך שאיפה לקדם אינטגרציה משפטית באירופה.

מקור ההשראה להקמת הארגון היה הארגון המקביל בארצות הברית, American Law Institute, שהוקם בשנת 1923 ונועד לקדם יעדים דומים בתוך ארצות הברית (בה פועלות במקביל חמישים שיטות משפט). מטה הארגון נמצא בווינה והוא מאוגד כארגון בינלאומי ללא מטרת רווח על פי הדין הבלגי. נשיאו הראשון היה סר פרנסיס ג'ייקובס, פרקליט ראשי בבית הדין לצדק של האיחוד האירופי. אחריו כיהנה בתפקיד פרופ' Christiane Wendehorst, מומחית למשפט פרטי באוניברסיטת וינה. מאז פברואר 2021 מכהן בתפקיד פרופ' Pascal Pichonnaz, מומחה לדיני חוזים שווייצריים ודיני צרכנות אירופיים בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת פריבורג.

ל-ELI יש שני סוגי חברים: אינדיבידואלים ומוסדיים, שלחלקם יש זכות הצבעה. לארגון כ-1600 חברים אינדיבידואלים מעשרות מדינות ובהם פרופסורים למשפטים, עורכי דין, שופטים ובעלי מקצוע אחרים בעולם המשפט, כולם מובילים בתחומיהם בזירה הבינלאומית ותורמים בעבודתם לקידום מטרות הארגון. עם החברים המוסדיים נמנים ערכאות שיפוטיות גבוהות, בתי מחוקקים, לשכות עורכי דין, מוסדות אקדמיים וארגונים בינלאומיים.

חברים ישראלים בארגון: פרופסור שמעון שטרית ופרופסור רונן פרי.

==קישורים חיצוניים==
*

קטגוריה:אירופה: ארגונים
קטגוריה:משפט בין-לאומי
So Close

"So Close" הוא סינגל של הצמד השוודי, NOTD, והדי ג'יי הגרמני, פליקס ין, בשיתוף פעולה הלהקה האמריקאית, קפטין קאטס , והזמרת-יוצרת האנגלייה, ג'ורג'יה קו.<ref></ref> הסינגל יצא, על ידי יוניברסל מיוזיק גרופ, ב-2 בנובמבר 2018.<ref></ref>

ב-2020, השיר היה מועמד בקטגוריית שיר הדאנס של השנה בפרסי המוזיקה של iHeartRadio.

נכון לאוקטובר 2021, השיר הושמע למעלה מ-304 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הראשון של השיר, שבויים על ידי מיילס & אייג'יי, יצא בערוץ היוטיוב של NOTD, ב-3 בדצמבר 2018.<ref></ref> נכון לאוקטובר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-5 מיליון פעמים.<ref></ref>

הווידאו קליפ השני של השיר, בכיכובה של ילדת השער של גיליון בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד, קמילה קוסטק , הועלה לערוץ היוטיוב של קוסטק ב-27 ביוני 2019. נכון לאוקטובר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-137 אלף פעמים.<ref name="MV1"></ref><ref name="MV2"></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2018
קטגוריה:סינגלים מ-2018
קטגוריה:שירי פליקס ין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
אילנה מרילס שטוקמן

אילנה מרילס שטוקמן (באנגלית: Elana Maryles Sztokman; נולדה ב-20 בדצמבר 1969) היא סוציולוגית, סופרת ופמיניסטית ישראלית ילידת ארצות הברית. שני ספריה הראשונים, החוקרים את נושא הזהות המגדרית בקהילה היהודית האורתודוקסית, זכו בפרס הספר היהודי הלאומי. היא התמודדה ללא הצלחה בבחירות לכנסת ה-23 שנערכו בשנת 2020, כחברה מייסדת במפלגת הנשים "קול הנשים".

== ביוגרפיה ==
נולדה בפלטבוש שבברוקלין, השלישית מבין ארבע בנות שנולדו לגלאדיס (לבית שמלץ) ולמת'יו מרילס, בנקאי השקעות. שטוקמן למדה בישיבה דפלטבוש, והמשיכה ללמוד מדעי המדינה וחינוך במכללת ברנרד. 

היא עלתה לישראל בשנת 1993, וקיבלה תואר שני בחינוך יהודי ודוקטורט בחינוך, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים.

סייעה לייסד "מבואי סתום", ארגון העוזר לעגונות, ושימשה כראשו בשנים 1997 עד 2002, והפכה למנכ"ל הברית הפמיניסטית היהודית האורתודוקסית בשנת 2012. היא קיבלה תשומת לב תקשורתית בספטמבר 2014, לאחר שגבר חרדי סירב לשבת לידה בטיסת אל על מארצות הברית לישראל.

בשנת 2012 ו-2013 ספריה זכו ב.

החל משנת 2017 היא לומדת להסמכה לרבנות רפורמית בהיברו יוניון קולג'.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
* מדור הגברים: גברים יהודים אורתודוקסים בעולם שוויוני (הוצאת אוניברסיטת ניו אינגלנד, 2011).
* חינוך בתדמית האלוהית: סוגיות מגדריות בבתי ספר ליום היהודי האורתודוקסי (עם חיה רוזנפלד גורסטמן) (הוצאת אוניברסיטת ברנדייס, 2013).
* המלחמה בנשים בישראל: כיצד הרדיקאליזם הדתי מחניק את קול האומה (ספרי מקורות, ספטמבר 2014).
* Masala Mamas: מתכונים וסיפורים מנשים הודיות שמשנות את קהילתן באמצעות אוכל ואהבה (לביאה, חותם של Panoma Press, 2018).

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סוציולוגים יהודים אמריקאים
קטגוריה:סופרות יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:בוגרי ישיבה דפלטבוש
קטגוריה:פמיניסטיות דתיות
קטגוריה:בוגרות ברנרד קולג'
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות ילידות ארצות הברית
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:עולות בשנות ה-1990
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1969
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
Hold Back the River

"Hold Back the River" הוא סינגל שיר של הזמר-יוצר האנגלי ג'יימס ביי. הסינגל יצא, על ידי ריפבליק רקורדס, ב-17 בנובמבר 2014, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן הראשון של ביי, Chaos and the Calm. השיר נכתב על ידי איאן ארצ'ר וג'יימס ביי והופק על ידי ג'קווייר קינג. השיר הופיע בפסקול של הסרט המקום בינינו.

נכון לאוקטובר 2021, השיר הושמע למעלה מ-523 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של הסינגל יצא לראשונה בערוץ היוטיוב של הזמר ב-24 באוקטובר 2014. נכון לאוגוסט 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-234 מיליון פעמים.<ref></ref>

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!תוצאה
|-
! rowspan="3" |2016
|פרסי גראמי
| שיר הרוק הטוב ביותר
| 
|-
|פרסי המוזיקה הבריטית
| סינגל בריטי
| 
|-
| פרסי אייבור נובלו
| העבודה המבוצעת ביותר
| 
|}

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|פלטינה ×3
|210,000
|-
!אוסטריה (IFPI Austria)
|זהב
|15,000
|-
!קנדה (Music Canada)
|פלטינה ×2
|160,000
|-
!דנמרק (IFPI Denmark)
|פלטינה ×2
|180,000
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|200,000
|-
!איטליה (FIMI)
|פלטינה ×3
|150,000
|-
!הולנד (NVPI)
|פלטינה ×2
|60,000
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|פלטינה
|15,000
|-
!פורטוגל (AFP)
|זהב
|10,000
|-
!בריטניה (BPI)
|פלטינה ×3
|1,800,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|פלטינה
|1,000,000
|}

== היסטוריית פרסום ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך
!פורמט
!חברת תקליטים
!הערות
|-
!הממלכה המאוחדת
| 17 בנובמבר 2014
| הורדה דיגיטלית
| rowspan="2" |ריפבליק רקורדס
|<ref></ref>
|-
!ארצות הברית
| 3 במרץ 2015
| רדיו רוק מודרני
|<ref></ref>
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2014
קטגוריה:שירי ג'יימס ביי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'יימס ביי
קטגוריה:שירים על נהרות
קטגוריה:שירי לפידים
קטגוריה:בלדות רוק
קטגוריה:שירי פולק רוק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קח אותי

קח אותי, הידוע גם במילות הפתיחה שלו: מי אמר לָךְ, הוא שיר רוק ישראלי של להקת היהודים, שנכתב והולחן על ידי תום פטרובר. השיר יצא כסינגל בשנת 1994 (תחת השם "מי אמר לך") ונכלל באלבום הבכורה של הלהקה, מציאות נפרדת.

==רקע==
השיר נכתב על ידי תום פטרובר בעקבות סיפורים שאורית שחף סיפרה לו על ילדותה, כשגרו יחדיו בדירה שכורה בתל אביב. השיר התפרסם באלבום הבכורה של להקתם של השניים – היהודים – "מציאות נפרדת" (1995). לימים סיפרה שחף שהפתיח מתאר את ילדותה בבית הספר, שבו היא נחשבה בעיני חבריה ללימודים ילדה מוזרה ושתקנית. אף שרבים רואים בו שיר אהבה נכזבת, המשפט "אם אתה הולך אז קח אותי, אתה שומע זאת אני..." נכתב על אביה של אורית, שעזב את הבית כשהייתה בת 11.

==גרסות כיסוי==
בשנת 2003, בחצי הגמר של העונה הראשונה של "כוכב נולד", ביצעה הזוכה נינט טייב גרסת כיסוי לשיר. הופעת השיר בפריים טיים בערוץ 12 הקפיצה את הפופולריות של הלהקה והכניסה אותה לקונצנזוס למרות שבמשך שנים טענה הלהקה שתחנות הרדיו הפופולריות ממאנות להשמיע את שיריה.

בשנת 2020 הוציאה הגר יפת גרסת כיסוי לשיר.

בשנת 2021 ביצעה זהבה בן את השיר במסגרת השתתפותה בתוכנית "האח הגדול". עוד באותה שנה זכה השיר לגרסת כיסוי מפי חדווה עמרני.

== קרדיטים ==
תום פטרובר - כתיבה, הלחנה ועיבוד

אורית שחף - שירה

שמוליק בודגוב - גיטרות ועיבוד

אבי יפרח - גיטרה בס

אשר פדי - תופים

ערן מיטלמן - קלידים

טכנאי הקלטות ומיקס: ראובן שפירא

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1995
קטגוריה:שירי רוק בעברית
קטגוריה:היהודים
איריס לאו

איריס לאו (באנגלית: Iris Law; נולדה ב-25 באוקטובר 2000) היא דוגמנית ושחקנית אנגליה.

== ביוגרפיה ==
איריס לאו היא בתם של סיידי פרוסט וג'וד לאו. יש לה שני אחים והסנדקית שלה היא הדוגמנית קייט מוס.<ref name="divorce"></ref> הוריה התגרשו בשנת 2003 לאחר שש שנות נישואים. אחיה הוא השחקן ראף לאו.<ref name="divorce" /><ref></ref>

== קריירה ==
לאו הופיעה לראשונה כדוגמנית בכתבה על משפחתה, שפורסמה במגזין ווג ביולי 2002 לצד הוריה ואחיה.<ref></ref> בדצמבר 2015, היא הופיעה לראשונה הופיעה בקטלוג של חברת האופנה מיו מיו<ref></ref><ref></ref> לאחר מכן הופיעה בשלושה קמפיינים של חברת האופנה ברברי, בינואר, מרץ ויולי 2017. בשנת 2019 צעדה על המסלול של חברת האופנה כריסטיאן דיור בשבוע האופנה בפריז. לאו הופיעה על שערים של מספר מגזיני אופנה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

בשנת 2021 לוהקה לאו לתפקיד ראשי במיני סדרה פיסטול, לצד אנסון בון ולואי פרטרידג'.

== חיים אישיים ==
לאו מתגוררת בפרימרוז היל, לונדון.<ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דוגמניות אנגליות
קטגוריה:שחקניות אנגליות
קטגוריה:דוגמנים אנגלים
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-2000
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2000
צ'ארלס בלומפילד

צ'ארלס ג'יימס בלומפילד (באנגלית: Edward James Blomfield; 29 במאי 1786 – 5 באוגוסט 1857) היה קלאסיקן אנגלי וארכיבישוף של לונדון. אחיו, אדוארד ולנטיין בלומפילד היה קלאסיקן בולט.

==ביוגרפיה==
צ'ארלס בלומפילד נולד בסאפוק כבן בכור למנהל בית ספר מקומי. לאחר סיום בית הספר הוא נרשם ללימודים בטריניטי קולג' והחל את לימודיו בשנת 1804. במהלך הלימודים הוא זכה במספר מדליות. הוא סיים בשנת 1808 והיה השלישי ברמת הישגיו בלימודים.

הוא המשיך בלימודים באוניברסיטת קיימברידג' וסיים בה תואר שני ותואר שלישי בשנת 1820. באותה תקופה הוא פרסם תרגומים של מספר יצירות קלסיות של אייסכילוס, קאלימאכוס ויצירות של סופרים קלסיים נוספים.

בין השנים 1833–1841 הוא פעל להקמת בתי עלמין חדשים בלונדון.

למרות הישגיו צ'ארלס בלומפילד החליט לעזוב את האקדמיה ולהקדיש את עצמו כולו לדת. הוא התחיל את הקריירה החדשה במוסדות דת כבר בשנת 1810. הוא מונה לבישוף ולאחר מספר מינויים נוספים הגיע לתפקיד של ארכיבישוף של לונדון בשנת 1828. בהיותו בתפקיד זה הוא נכנס לבית הלורדים והיה בין החברים הפעילים בבית.

בשנת 1856 סוכם שצ'ארלס בלומפילד יעזוב את התפקיד אבל כהכרה לפעילותו רבת שנים הוא קיבל אישור להמשיך ולהתגורר בארמון הבישוף עם פנסיה של 6 אלף פאונד בשנה.

הוא נפטר בשנת 1857 ונטמן בכנסיית 'אול-סיינטס' בלונדון.

צ'ארלס בלומפילד היה נשוי פעמיים והיו לו 17 ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://anglicanhistory.org/england/cjblomfield/ קורות חיים ופעילותו]

קטגוריה:חוקרי העת הקלאסית
קטגוריה:בוגרי טריניטי קולג' (קיימברידג')
קטגוריה:הבישופים של לונדון
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1786
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1857
שבצ'נקו (רובע)

הרובע שבצ'נקו (באוקראינית: Шевченківський район) הוא רובע או "ראיון" של קייב, עיר הבירה של אוקראינה.
== גאוגרפיה ==
גבולות הרובע נקבעו ב-1937 והוא ממוקם כמעט בלב ליבה של קייב. התשתית מפותחת מאוד בראיון. ישנן 10 תחנות מטרו בשטח קטן, מה שמפשט מאוד את התנועה ברובע.

ברובע שבצ'נקו נמצאים רוב אתרי המורשת התרבותית - 1374. מאידאן נזאלז'נוסטי, כיכר הניצחון, שדרת הנוף , שער הזהב של קייב, והרכבל המפורסם בקייב, ולדימירסקאיה גורקה , גשר הולכי רגל ורוכבי אופניים מעל מדרון וולודימירסקי, הגן הבוטני , שוק בסרבסקי, וגן החיות היחיד בקייב, כמו גם כנסיות רבות, כגון כנסיית אנדריי הקדוש, קתדרלת סופיה הקדושה, מנזר כיפת הזהב של מיכאל הקדוש.

ב-17 באוקטובר 2022, בעת הפלישה הרוסית לאוקראינה, הרובע הותקף עם כטמ"בים איראנים מסוג שאהד 136.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קייב: רבעים
רלי הרשקוביץ

רלי הרשקוביץ היא רופאה ישראלית, פרופסורית במיילדות וגינקולוגיה ב. מנהלת יחידת אולטרה סאונד נשים (1999–2021), מנהלת מחלקת נשים ויולדות א' ויושבת ראש החטיבה למיילדות וגינקולוגיה בבית החולים. סגן דקאן ומנהלת בית הספר לרפואה בפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב (2019–2021).

== ביוגרפיה ==
הרשקוביץ נולדה ביאסי שברומניה בת למשפחת הרשקו. בגיל 9 חודשים עלתה עם משפחתה לישראל. היא גדלה בבאר שבע, למדה בבית ספר יסודי יצחק בן צבי ובתיכון מקיף ד'. היא סיימה תואר ראשון במדעי החיים, באוניברסיטת בן-גוריון בשנת 1987. לאחר מכן, החלה ללמוד רפואה בפקולטה למדעי הבריאות, באוניברסיטת בן-גוריון אותם סיימה בשנת 1993. את ההתמחות בגינקולוגיה סיימה בסורוקה בשנת 1999. עם סיום ההתמחות החלה לנהל את מכון אולטרה סאונד נשים במשך כשני עשורים. בשנת 2010 הקימה את מחלקת יולדות ד' אותה ניהלה במשך כשנה.

ארגנה שני כנסים בינלאומיים בישראל כיו"ר החברה הישראלית לאולטרה סאונד במיילדות וגינקולוגיה.

משנת 2018 סגן דיקאן ומנהלת בית הספר לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון ומשנת 2019 פרופ' מן המניין בפקולטה למדעי הבריאות אוניברסיטת בן-גוריון. משנת 2019 היא יו"ר החטיבה למיילדות וגינקולוגיה ומשנת 2020 היא מנהלת מחלקת נשים ויולדות א' במרכז הרפואי סורוקה.

בחודש מאי 2023 נבחרה לדיקנית הפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון.

רלי הרשקוביץ נשואה לפרופ' אלי הרשקוביץ, רופא ילדים ומנהל מחלקת ילדים ד' ב. הם הורים לשניים ומתגוררים בעומר.

== תפקידים ציבוריים ==
* יו"ר ועדת הלסינקי, המרכז הרפואי סורוקה (2015–2019)
* יו"ר החברה הישראלית של האולטרה סאונד במיילדות וגינקולוגיה (2013–2017)
* יו"ר האיגוד הדרומי למיילדות וגינקולוגיה (2011–2014)

==קישורים חיצוניים==
* [https://hospitals.clalit.co.il/soroka/he/our-specialists/Pages/hershkovitz-r.aspx רלי הרשקוביץ], באתר המרכז הרפואי סורוקה
* ענת ניסני, [https://www.kan-ashkelon.co.il/arena/62642 פרופ' רלי הרשקוביץ – להיות רופאה זה לא מקצוע, זו דרך חיים], באתר כאן דרום, 29 במרץ 2021
* 
* [https://bgu.digitaler.co.il/BenGuryon120/16/ פרופ' בנעלי בית - טיפסה לפסגה], באתר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, יולי 2019

קטגוריה:גינקולוגים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: מדעי הבריאות
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה
קטגוריה:באר שבע: אישים
קטגוריה:עומר: אישים
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
בית שאמי

אסחאק עבאס אל שאמי שחלאכו
חצר בית שאמי בשנת 2021
חזית בית שאמי באמצע המאה ה-20
בית שאמי השייך למשפחת שחלאכו נבנה בשלהי המאה ה-19 על ידי משפחה צ'רקסית שהיגרה מדמשק אל כפר כמא ונחשבה לאחת המשפחות האמידות באזור הגליל התחתון.
הבית נבנה עם חצר גדולה מוקפת חומה, ובתוכה מגורי הבעלים, חנות בדים, צרכנייה, נגריה ונפחיה אשר שימשו את המשפחה שהתנהלה כמשק אוטרקי. בבית שאמי נכלל מבנה דו קומתי בעל ארבעה חדרים בכל קומה, כאשר בקומת הקרקע הוחזקו חיות המשק ובעיקר סוסים ופרות, ואילו בקומה השנייה היו חדרי אירוח מרוצפים במרצפות מעוטרות. התקרה מצוירת ורעפי הגגות הם רעפי מרסיי שיובאו מצרפת.
לבית הדו קומתי צמוד מבנה של טחנת קמח שהתייחדה במנוע דיזל להפעלתה, לעומת תחנות אחרות באותה התקופה שהופעלו על ידי שוורים להנעת אבני ריחיים.

==שימור המבנה==
בית שאמי, שעמד נטוש עשרות שנים, שוקם ושוחזר בשנות ה-90 של המאה ה-20 כבניין הבולט ביותר בכפר כמא. השחזור הוא יוזמה משותפת של המועצה המקומית כפר כמא ושל המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. בשנת 1994 הוקמה במועצה המקומית כפר כמא ועדה לשימור מבנים היסטוריים בהובלתו של ראש המועצה דאז נאלצ'יק אשמוז. המבנה הוא בעל חשיבות רבה מבחינה היסטורית, חברתית וכלכלית עקב שייכותו למשפחה שלקחה חלק חשוב בהנהגת הכפר בתקופה המנדטורית, ובשל העובדה שטחנת הקמח שלו סיפקה את צורכי תושבי הכפר וכן ליהודים ולערבים מן הסביבה.
המבנה המשוחזר והמתחם כולו ומשמש כיום כאתר בית של המרכז למורשת הצ'רקסית ובתוכו המוזיאון הצ'רקסי של כפר כמא והוא מרכז המבקרים הצ'רקסי הגדול ביותר בישראל.

==הבעלים==
איסחאק עבאס הידוע בכינויו "אל שאמי" היה בן למשפחת מהגרים צ'רקסים שהתיישבה בדמשק. בסוף המאה ה-19 עבר לכפר כמא והתמקם ביישוב. את הכינוי אל שאמי הוא קיבל מתושבי הכפר בשל היותו יוצא דמשק שנקראת "", כלומר, "הדמשקאי" כבן למשפחה שעסקה בטחינת קמח על ידי אבני ריחיים החליט להקים טחנת קמח מודרנית המונעת במנוע דיזל ואשר עמדה כחידוש לעובדה כי רוב תושבי הכפר באותן השנים עסקו בחקלאות. גם תושבי היישובים הסמוכים שעסקו בעיקר בחקלאות והקרבה אל ישובי עמק יזרעאל ועמק הירדן הביאו לביקוש גדול לשירותן של טחנות קמח. התחנה המודרנית איפשרה לספק שירות טחינה מהיר לכמויות גדולות של חיטה והפכו את שחלאכו לאחד מאנשי העסקים הגדולים באזור.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כפר כמא
קטגוריה:מוזיאונים אתנוגרפיים בישראל
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז צפון
קטגוריה:צ'רקסים
לאיוש בארשון

ד"ר לאיוש בארשון (במקור באדר, בהונגרית: Bársony Lajos; בודפשט, 11 בינואר 1892 – אחרי 1940) היה זמר אופרה יהודי-הונגרי, מורה בגימנסיה. אחותו הייתה זמרת האופרה דורה ברשוני, דודיו היו ינה ואז'וני ווילמוש ואז'וני. נסיבות מותו לא ידועות, קרוב לוודאי שנספה בשואה.

== קורות חיים ==
לאיוש באדר נולד במשפחה יהודית כבנם של יעקב באדר (1857–1927)<ref></ref> עצמאי ושל סידוניה וייספלד (1859–1919) ממשפחת וייספלד ששינתה את שמה לואז'וני.<ref></ref> אביו היה סוחר כללי ולאחר מכן פקיד, אמו הייתה אחותו של וילמוש ואז'וני. לאיוש למד באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, שם סיים את לימודיו ב-7 ביוני 1918.

=== קריירה ===
בשנת 1920 שיחק תקופה קצרה בתיאטרון הקומדיה של בודפשט, ואז בחודש יולי באותה השנה הוחתם על חוזה על ידי "תיאטרון העיר" (Városi Színház), משם הוזמן לבית האופרה המלכותי ההונגרי. חוזהו לא חודש ביוני 1922 ולכן יצא לסיורי הופעות מחוץ למדינה ביחד עם אשתו. הם ביקרו בספרד, מרוקו, פורטוגל, האיים הקנריים ובכמה מדינות אפריקאיות. הם חזרו הביתה לממלכת הונגריה במרץ 1927.<ref></ref> הם גם המשיכו בסיורי עבודה אלה גם בשנות ה-30.

=== נשואיו ===
אשתו הייתה הזמרת בורישקה פאלפי,<ref>Születési nevén Pálffy Borbála Sarolta.</ref> איתה התחתן בבודפשט, ב-12 בספטמבר 1922.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
* [https://mek.oszk.hu/08700/08756/html/I/szin_I.0155.pdf לקסיקון לאמנויות הבמה ההונגריות] (1929–1931, עורך אלאדר שפפלין)
* [https://www.geni.com/people/Ludwig-Bársony-Bader/6000000047011513985 לאיוש ברשוני באתר Geni]
* [https://www.youtube.com/watch?v=png2XG-_6R4 לאיוש ברשון - שירים מאחד מתקליטיו]
* [https://www.youtube.com/watch?v=zbwoBBxJrAg לאיוש בארשון], באתר יוטיוב
* [http://notakedvelokklubbja.network.hu/video/barsony_lajos מועדון חובבי השירה - שיריו של לאיוש ברשוני]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוזיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
קטגוריה:זמרי אופרה יהודים
קטגוריה:מורים יהודים עד אמצע המאה ה-20
קטגוריה:מוזיקאים שנספו בשואה
קטגוריה:אנשי חינוך שנספו בשואה
קטגוריה:זמרי אופרה יהודים הונגרים
קטגוריה:משפחת ואז'וני
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1892
קטגוריה:נפטרים במאה ה-20
סטית תומפסון

סטית תומפסון (באנגלית: Stith Thompson; 7 במרץ 1885 – 10 בינואר 1976) היה פולקלוריסט אמריקאי, הידוע בעיקר בתרומתו לסיווג ארנה-תומפסון ולאינדקס המוטיבים של הספרות העממית, כלי מחקר באתנופואטיקה המשמשים לקטלוג של מעשיות ומוטיבים ספרותיים.

== ביוגרפיה וקריירה אקדמית ==
נולד בשנת 1885 בעיירה הזעירה והעתיקה בלומפילד בקנטקי, ובהיותו בן 12 עברה משפחתו לגור באינדיאנפוליס. בשנים 1903 עד 1905 למד באוניברסיטה הפרטית באטלר באינדיאנפוליס, עד שעבר לאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, שם קיבל תואר ראשון בשנת 1909. בשנתים שלאחר מכן היה מורה בבית הספר התיכון לינקולן בפורטלנד, אחד מבתי הספר הציבוריים הראשונים שהוקמו ממערב למיסיסיפי. בתקופה זו למד נורווגית מחוטבי-עצים מהגרים. בשנת 1912 קיבל את התואר השני שלו בספרות אנגלית מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי.

בשנים 1912 עד 1914 למד לדוקטורט באוניברסיטת הרווארד, בהנחיית הפרופסור לספרות ג'ורג' ליימן קיטרג' . כותרת הדיסרטציה שלו הייתה "מקבילות ושאילות מאירופה במעשיות אינדיאניות צפון-אמריקאיות". ההשראה לנושא זה באה מאבחנתו של תומפסון שמעשיה המסופרת אצל אינדיאנים משבט הצ'יפווי בססקצ'ואן נגזרה מסיפור סקנדינבי מקביל.

בשנים 1914 עד 1918 היה מרצה לספרות באוניברסיטת טקסס באוסטין, ובשנת 1921 התמנה לפרופסור במחלקה לספרות באוניברסיטת אינדיאנה. הוא אסף וקיטלג בלדות, מעשיות, משלים, פתגמים וחידות. עבודה זו הוליכה אותו לבסוף לפרסום אינדקס המוטיבים של הספרות העממית בשנת 1955.

בשנת 1928 פרסם את סיווג ארנה-תומפסון לטיפוסי מעשיות, שאותו תרגם מספרו של הפולקלוריסט הפיני אנטי ארנה , אך גם הרחיב אותו בממצאים משלו.

בשנת 1946 התפרסם ספרו "המעשייה העממית" ("The Folkstale"), שבו נעזר בסיווג כדי לתמוך בטענותיו לחשיבות המעשייה העממית בתרבות האנושית, ולאוניברסליות של טיפוסי מעשיות ומוטיבים רבים.

== השפעות ומורשת ==

הפולקלוריסט אלן דונדס מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי כינה את סיווג ארנה-תומפסון "אחד הכלים השימושיים ביותר בארסנל של הפולקלוריסט המקצועי כעזר למחקר".

בשנים 1952 עד 1954 היה תומפסון המנחה לדוקטורט של הפולקלוריסט הישראלי דב נוי. מאוחר יותר הקים נוי את ארכיון הסיפור העממי בישראל, שבו הטמיע את אינדקס ארנה-תומפסון, וכן כתב אינדקס מוטיבים ספרותיים בתלמוד.

== לקריאה נוספת ==
* Dorson, R. M., [https://www.jstor.org/stable/pdf/539017.pdf?casa_token=IAy1r3PHZN8AAAAA:eSpo0S1_VPlI7EqOVnLU7jvSrEyj1SsRoFtbbPB5M6qHio0JetovduicPh3iXWBaNOVTMh_CaACz3rEOwRwiUMgefsozWIWxTZXP0F2his8kFM6ejOA Stith Thompson] (1885-1976), The Journal of American Folklore Vol. 90, No. 355 (Jan. - Mar., 1977), pp. 2-7.
* Martin, P. (2007). [https://scholarworks.iu.edu/dspace/bitstream/handle/2022/2686/FF?sequence=1 Stith Thompson: His Life and His Role in Folklore Scholarship], with a Bibliography.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פולקלוריסטים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1885
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1976
משאבת חלב

משאבת חלב ידנית מתוצרת חברת [[Avent]]
משאבת חלב היא מכשיר המיועד לשאיבת חלב .
== מבנה ופעולה ==
משאבת חלב בנויה משתי מערכות: מערכת המובילה את החלב השאוב מהחזה ועד לכלי קיבול, ומערכת המייצרת את הואקום הנדרש לשאיבה.
=== מערכת הובלת החלב ===
מערכת ההובלה בנויה בבסיסה משלושה חלקים:
* קונוס - חלק גמיש, לרוב עשוי סיליקון, המותאם לצורת החזה ולגודלו. לקונוס (חרוט) פתח בחלקו הצר אשר דרכו מוזרם הואקום, מצמיד את דפנות הקונוס לחזה תוך יצירת אטימה, ועם יציאת החלב זורם החלב דרך פתח זה לכיוון כלי הקיבול.
* מתאם - המתאם הוא הרכיב אליו מחובר הקונוס מצד אחד, ואליו מוזרם הואקום מצד אחר. המתאם מאפשר את מעבר החלב דרכו אל כלי הקיבול, מבלי שזה יכנס למקור הואקום, ומבלי שהואקום ישפיע על כלי הקיבול, באמצעות שסתומים חד כיווניים.
* כלי קיבול - כלי הקיבול הנפוצים הם בקבוקים ושקיות. 

קיימות מערכות הובלת חלב מורכבות יותר הכוללות רכיבים נוספים, למשל צינורות המאפשרים גמישות במיקום כלי הקיבול, או מערכות המיועדות לשאיבה דו צדדית (להלן).

=== יצירת ואקום ===
יצירת הואקום מתבצעת על ידי שאיבת האוויר מהמתאם. קיימים שני סוגים של משאבות:
* משאבה ידנית - השאיבה מתבצעת באמצעות לחיצות כף היד, בדרך כלל על מנוף המפעיל בוכנה שמחוברת למתאם, ושואבת ממנו את האוויר.
* משאבה חשמלית - שאיבת האוויר מתבצעת על ידי מנוע חשמלי.

=== פעולה ===
עם חיבור המערכת לחזה ויצירת הואקום, מגורה החזה להזרים חלב. החלב זורם אל תוך הקונוס, משם נשאב באמצעות הואקום אל המתאם וממנו מוזרם אל כלי הקיבול.

== סוגי משאבות ==
כאמור, ההבדל העיקרי בין משאבות חלב נעוץ באמצעי יצירת הואקום. להלן טבלה המשווה בין תכונות בסיסיות:
{| class="wikitable"
|+ משאבת חלב ידנית מול חשמלית
|-
! סוג !! הפעלה !! תשומת לב !! נשיאה !! עלות
|-
| ידנית || לחיצה באמצעות כף יד ||דורשת הפעלה על ידי יד אחת לפחות, תשומת לב לזרימת החלב || נוחה לנשיאה מבחינת גודל ומשקל || זולה
|-
| חשמלית || נדרש מתח חשמלי || מאפשרת ביצוע פעולות אחרת בזמן השאיבה || לא נוחה לנשיאה || יקרה
|}

=== משאבה ידנית ===
ישנם מספר סוגים של משאבות ידניות, אך לכולן עיקרון זהה של יצירת ואקום על ידי תנועות לחיצה חוזרות ונשנות של כף היד. למשאבות ידנית יתרון כאשר נדרש לבצע את השאיבה במקומות שונים או במקומות בהם אין גישה למקור מתח חשמלי. 
=== משאבה חשמלית ===
במשאבות חשמליות המנוע המייצר את הואקום גדול וכבד יחסית, ולכן יתרונן הוא כאשר השאיבה נעשית במקום קבוע. משאבות חשמלית מגיעות ברמות שונות של שכלול, ולכן מאפשרות כיוון של מדדים שונים כעוצמת הואקום, מחזורי שאיבה, ועוד. הבדל מובהק נוסף הוא אפשרות לשאיבה בו זמנית משני הצדדים, ועל ידי כך קיצור משך זמן השאיבה. שאיבה במשאבה חשמלית גם מאפשרת ביצוע מגוון רחב יותר של פעולות בזמן השאיבה (למשל הקלדה בשתי ידיים).

== זמינות ומגוון ==

משאבות חלב הן מוצר נפוץ, וניתנות לרכישה בחנויות ודרך האינטרנט. המשאבות נמכרות בדרך כלל כערכה מושלמת עם קונוסים בגדלים סטנדרטיים, אולם קיים מגוון רחב מאוד של קונוסים, אותם ניתן לרכוש בנפרד כך שיותאמו באופן מרבי לחזה.

בישראל, ניתן להשכיר או להשאיל משאבות חלב. עמותות כגון יד שרה ועזר מציון משאילות מנועים חשמליים בלבד למשאבות חלב, ללא רכיבי מערכת ההובלה, מטעמי שמירה על היגיינה. חלק מקופות החולים בישראל משתתפות עם חבריהן בעלות הרכישה של משאבת חלב.

== היסטוריה ==

== קישורים חיצוניים ==

*

קטגוריה:הנקה
קטגוריה:מכשירי חשמל ביתיים
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
קטגוריה:מוצרי תינוקות
חלב
ביראו (הרפובליקה המרכז-אפריקאית)

ביראו (בצרפתית: Birao) היא עיר המשמשת כבירת מחוז ווקגה ברפובליקה המרכז-אפריקאית.

== גאוגרפיה ==
ביראו ממוקמת כ-803.5 ק"מ מבירת הרפובליקה המרכז-אפריקאית, בנגי, וקרובה לגבול עם סודאן.

== תנועה ותחבורה ==
העיר נמצאת ליד הכבישים RN8. בנוסף, העיר נמצאת כ-9.5 ק"מ משדה התעופה ביראו (IATA: IRO, ICAO: FEFI).

== אקלים ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הרפובליקה המרכז-אפריקאית: ערים
משה גאבור

משה גאבור (במקור יודקוביץ<ref>A Belügyminisztérium 1913. évi 150737. sz. rendelete. Névváltoztatási kimutatások 1913. év 40. oldal 13. sor.</ref>, בהונגרית: Gábor Mózes; אוז'הורוד, 5 במאי 1888 – בודפשט, 20 במרץ 1980?) היה עורך דין יהודי-הונגרי, קומוניסט, פעיל במפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית.

== ביוגרפיה ==
משה גאבור הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית כסטודנט למשפטים באוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד) (1906). הוא גויס לצבא האימפריה האוסטרו-הונגרית במלחמת העולם הראשונה ונלחם בחזית המזרחית נגד האימפריה הרוסית. הוא נפל בשבי הרוסי, שם הקים כוחות בינלאומיים באזור סראטוב במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה.

=== ברפובליקה הסובייטית ההונגרית ===
גאבור חזר לממלכת הונגריה באביב 1919. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית ארגן הוביל גדודים בינלאומיים (אדומים) ופיקד עליהם. החל מ-1 במאי 1919 מונה לממונה הפוליטי של הארמייה השביעית של הצבא האדום ההונגרי. גאבור היה חבר בוועדת הניהול המרכזית הפדרטיבית בשנת 1919 בהונגריה בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, וועדה שהייתה הגוף הביצועי של הרפוליקה. הוועדה יכלה לכלול עד 150 חברים לכל היותר והחברים נבחרו על ידי "האספה הלאומית של המועצות" (הפרלמנט של הרפובליקה הסובייטית ההונגרית). לאחר נפילת הרפובליקה, הוא נסע לרוסיה הסובייטית בשל הסכנה להעמדתו לדיו ובשל הטרור הלבן, ומילא תפקידים מטעם מפלגת הקומוניסטים בהונגריה.

=== בזקרפטיה ===
בשנת 1923 התיישב בזקרפטיה, בעיר הולדתו אונגוואר (אוז'הורוד) שהייתה שייכת אז לצ'כוסלובקיה שהוקמה בחוזה ורסאי ופתח שם משרד עורכי דין. הוא הצטרף להמפלגה הקומוניסטית של צ'כוסלובקיה וכחבר במפלגה הגן על הקומוניסטים בתביעות שונות. זקרפטיה עברה שוב שינויים טריטוריאליים בשנים 1938 וב-1939 וצורפה לממלכת הונגריה לכן נסע ללונדון. בתום מלחמת העולם השנייה בשנת 1945 חזר לזקרפטיה ועבד כעורך דין עד ליציאתו לפנסיה.

== לקריאה נוספת ==
* 
* Munkásmozgalom-történeti lexikon. Szerkesztette Vass Henrik – Bassa Endre – Kabos Ernő. Budapest: Kossuth Könyvkiadó. 1976. (לקסיקון לתולדות תנועת הפועלים)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עורכי דין יהודים הונגרים
קטגוריה:אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חיילים יהודים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:קומוניסטים יהודים הונגרים
קטגוריה:חברי ועדת הניהול המרכזית (הונגריה)
קטגוריה:קומוניסטים הונגרים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה
קטגוריה:קומוניסטים רוסים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1888
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1980
The One (שיר של קיילי מינוג)

The One (בעברית: האחד או האחת) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האוסטרלית קיילי מינוג, מתוך אלבום האולפן העשירי שלה, X.<ref></ref><ref></ref> השיר יצא לאור ב-28 ביולי 2008, על ידי חברות התקליטים מאשרום רקורדס ופרלופון, כסינגל החמישי מתוך האלבום. במקור, "The One" היה אמור להיות כלול במהדורה פיזית שיצאה לשווקים בממלכה המאוחדת, במהלך סיבוב ההופעות, "KylieX2008", אך בהמשך הוחלט להוציא אותו בפורמט דיגיטלי בלבד.<ref></ref> בנוסף לכך, הופצה גרסת רמיקס שלו.<ref></ref>

השיר הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים הניו זילנדי והפך ללהיט במספר מדינות נוספות.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי קיילי מינוג, ריצ'רד "ביף" סטנארד, ג'יימס וילטשייר, ראסל סמול, ג'ון אנדרסון, יוהאן אמות' ואמה הולמגרן והופק על ידי ריצ'רד "ביף" סטנארד ופרימייסנס.<ref></ref> בריאיון עם ראסל סמול, מפיק האלבום, נחשף שהקלטות האלבום התעכבו כיוון שכאשר שלחו את "The One" לסטנארד, הצוות של מינוג נאלץ לחכות 10 חודשים לסיום העריכה שלו.<ref></ref>

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-6.5 מיליון השמעות.<ref name=":1"></ref>

== וידאו קליפ ==
את הווידאו קליפ הנלווה של "The One" ביים בן איב, והוא צולם במנצ'סטר, הממלכה המאוחדת. הוא צולם באולפן צילום, תוך שימוש במסך ירוק. חלק מהקליפ צולם במנצ'סטר ארנה.<ref name=":0"></ref> הוא הוקרן לראשונה באוגוסט 2008, חודשיים לאחר יציאתו כסינגל. הוא נוצר בהשראת שחקניות אמריקאיות כדוגמת קרול לומברד ולורן באקול.<ref name=":0" />

נכון לאוקטובר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-8.1 מיליון צפיות.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!הממלכה המאוחדת
|28 ביולי 2008
| rowspan="4" |הורדה דיגיטלית
|פרלופון
| rowspan="4" style="text-align:center;" |<ref name=":1" />
|-
!ניו זילנד
|22 בספטמבר 2008
|האחים וורנר אוסטרליה
|-
!אירופה
|7 באוקטובר 2008
|EMI
|-
!אוסטרליה
|20 באוקטובר 2008
|האחים וורנר אוסטרליה
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2007
קטגוריה:סינגלים מ-2008
קטגוריה:שירי קיילי מינוג
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קיילי מינוג
קטגוריה:בלדות משנות ה-2000
קטגוריה:בלדות אלקטרופופ
קטגוריה:בלדות סינת'-פופ
כובע מכשפה

כובע מכשפה המיוצג בתרבות המודרנית
כובע או מצנפת מכשפות הוא סגנון של כובע שחובשות המכשפות בתיאורי התרבות פופולרית, המתאפיין בכתר חרוטי ובשול רחב.

== מקורות ועיצוב ==
דלעת ליל כל הקדושים עם כובע מכשפה ארכיטיפי]]
מקורו של כובע המכשפות כפי שמוצג היום שנוי במחלוקת. אחת התיאוריות המוקדמות ביותר היא שרידי החנוטים של "המכשפות" של סובשי, החובשות כובעים שחורים גבוהים ומחודדים מאוד הדומים לכובע הראש של אחיותיהם באירופה של ימי הביניים. סובשי, המתוארכת בין המאות ה-4 ל -2 לפנה"ס, ממוקמת בערוץ גבוה ממש ממזרח לעיר טורפן. תיאוריה נוספת היא שהתדמית צמחה מתוך אנטישמיות: בשנת 1215 הוציאה המועצה הרביעית של הלטרן צו על כל היהודים ללבוש כיסוי ראש מזהה, כובע מחודד המכונה "ג'ודנאט". באופן פוטנציאלי, סגנון הכובע הזה נקשר אז לקסמים שחורים, פולחן השטן ומעשים אחרים שבהם הואשמו היהודים.<ref name="waldman"></ref> תיאוריה דומה טוענת כי דמותו של כובע המכשפות הארכיטיפי נולדה מדעות קדומות נגד קווייקרים. אף על פי שהכובעים המסורתיים שחבשו הקוויקרים עצמם לא היו מחודדים, כובעי הקווייקר היוו מוקד למחלוקת תרבותית, וניתן להעלות על הדעת שהתגובה הפוריטנית נגד הקווייקרים באמצע המאה ה-18 תרמה לכך שכובעים הפכו לחלק מהאיקונוגרפיה של הדמוני.<ref name="waldman" /> תאוריה נוספת מציעה כי כובעי המכשפות מקורן כ"כובעי אשת", כיסוי ראש ייחודי שחובשות נשים אשר ייצרו בירה ביתית למכירה. על פי הצעה זו, כובעים אלה זכו לקונוטציות שליליות כאשר תעשיית הבירה, הנשלטת על ידי גברים, האשימה את הנשים במכירת בירה מדוללת או מוכתמת. בשילוב עם החשד הכללי שנשים בעלות ידע בצמחי מרפא עובדות בתחום סמוי, יכול היה להיות ש"כובע האשת" נקשר לכישוף.<ref name="vice"></ref>

הרומן של ל. פרנק באום, "הקוסם מארץ עוץ" משנת 1900, כלל איורים שהציגו את המכשפה המרשעת מן המערב, כשהיא בעלת כובע גבוה וחרוטי.<ref name="syfy"></ref> אביזר אופנה זה הועבר לעיבוד הסרט משנת 1939, בו גילמה את המכשפה המרשעת על ידי השחקנית הדמות מרגרט המילטון.

== בתקשורת ==
את הכובע הזה חבשו הדמויות הבדיוניות הבאות:
* המכשפה המרושעת של המערב, מ"הקוסם מארץ עוז", 1900
* גנדלף, מתוך "ההוביט" ו"שר הטבעות", 1937
* ג'ניפר (ורוניקה לייק), מתוך "התחתנתי עם מכשפה", 1942
* סמנתה סטפנס, "מכושפת", 1964
* אורקו, מ"הי-מן ושליטי היקום", 1983
* מינרווה מקגונגל, מ"הארי פוטר", 1997. הרומנים מתארים גם "כובעים מחודדים" כחלק ממדי התלמידים לבית ספר לכישוף וקוסמות, אם כי אלה מופיעים רק לעיתים נדירות בעיבודים הקולנועיים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ליל כל הקדושים
מכשפות
קטגוריה:מכשפות בפולקלור