OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מחוזות קובה

מבחינה מנהלית קובה מחולקת ל-15 מחוזות (בספרדית: Provincias) ומחוז אוטונומי מיוחד (איסלה דה לה חובנטוד). כל המחוזות מחולקים לנפות.

{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
! מס' !!מחוז!! עיר מרכזית!! שם בשפת המקור !! אוכלוסייה<BR> (2012) !!שטח
|-
|1
|איסלה דה לה חובנטוד
|נואבה חרונה
|Isla de la Juventud
|84,263
|2,419
|-
|2|| פינאר דל ריו || פינאר דל ריו|| Pinar del Río ||585,452||8,883 
|-
|3||ארטימסה || ארטימסה|| Artemisa ||487,339 || 4,003
|-
|4|| הוואנה || הוואנה|| La Habana ||11,163,934 ||740 
|-
|5|| מאיהבק || סאן חוזה דה לס לאיאס|| Mayabeque ||371,198|| 3,744 
|-
|6||מטאנסס || מטאנסס|| Matanzas ||679,314 || 11,791
|-
|7|| סיינפואגוס || סיינפואגוס|| Cienfuegos ||400,768 ||4,188 
|-
|8||ויה קלרה || סנטה קלרה|| Villa Clara ||783,708 || 8,441 
|-
|9|| סנקטי ספיריטוס || סנקטי ספיריטוס|| Sancti Spíritus||462,114||6,777
|-
|10||סייגו די אבילה || סייגו די אבילה|| Ciego de Ávila ||424,750||6,971 
|-
|11|| קמגואיי || קמגואיי|| Camagüey ||768,311|| 15,386 
|-
|12|| לאס טונאס || ויקטוריה דה לאס טונאס|| Las Tunas ||525,729 ||6,592 
|-
|13||גראנמה || ביאמו|| Granma ||840,645 || 8,374 
|-
|14|| אולגין || אולגין|| Holguín ||1,027,683 ||9,215 
|-
|15|| סנטיאגו דה קובה || סנטיאגו דה קובה|| Santiago de Cuba ||1,053,837 ||6,227 
|-
|16||גואנטנמו || גואנטנמו|| Guantánamo ||506,369 || 6,167
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

מחוזות
*
קטגוריה:רמת החלוקה המנהלית הראשונה לפי מדינה
מחוזות גרינלנד

מבחינה מנהלית, גרינלנד מחולקת ל-5 מחוזות (Kommunia), אשר מחולקים לנפות. זאת במסגרת חלוקה מנהלית חדשה שנכנסה לתוקף ב-1 בינואר 2018.

צפון-מזרח גרינלנד מהווה פארק לאומי ולא נכלל באף אחד מהמחוזות.

מפת מחוזות גרינלנד

{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
| מחוז|| עיר מרכזית|| שם בשפת המקור || אוכלוסייה, 2020 ||שטח בקמ"ר
|-
| מחוז סרמרסוק||נוק|| Kommuneqarfik Sermersooq||23,123 || 531,900 
|-
| מחוז כויאשק||קאקורטוק|| Kommune Kujalleq ||6,439 ||32,000 
|-
|מחוז אוואנאטה||אילוליסאט||Avannaata Kommunia||10,726|| 522,700
|- 
|מחוז קקרטליכ||אסיאט||Kommune Qeqertalik||6,340||62,400
|-
| מחוז קקאטה||סיסימיוט|| Qeqqata Kommunia ||9,378 || 115,500 
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:גרינלנד: חלוקה מנהלית
סאשה קאון

אלכסנדר אולגוביץ' "סאשה" קאון (ברוסית: Александр Олегович "Саша" Каун; נולד ב-8 במאי 1985 בטומסק, ברית המועצות) הוא כדורסלן עבר רוסי. גובהו 2.11 מטר. שיחק בעמדת הסנטר.

==תיכון ומכללות==
קאון החל לשחק כדורסל במדי קבוצת בית ספרו התיכון שבמלבורן, פלורידה. בשנתו השלישית קלע 13 נקודות, הוריד 7 כדורים חוזרים וחסם פעמיים בממוצע למשחק. בשנתו הרביעית בתיכון קלע 15.3 נקודות, אסף 12.6 ריבאונדים והוביל את קבוצתו לזכייה באליפות התיכונים של פלורידה.

לאחר סיום לימודיו, קאון החל את קריירת המכללות בליגת המכללות של ארצות הברית, ה-NCAA, במדיה של אוניברסיטת קנזס. קאון זכה עם קנזס בטורניר ה"ביג 12" של שנת 2008, ונבחר לחמישיית העונה של הביג 12 שלוש פעמים, ב-2006, 2007 ו-2008. בנוסף לכך, סיים את לימודיו באוניברסיטה עם תואר במדעי המחשב.

==קריירה מקצועית==
ב-2008 חתם קאון במדיה של צסק"א מוסקבה בחוזה לשלוש שנים המוערך בכ-900,000 אירו, עם סעיף יציאה ל-NBA. לאחר שחתם בצסק"א מוסקבה, קאון נבחר במקום ה-56 בדראפט ה-NBA לשנת 2008 על ידי סיאטל סופרסוניקס, והיה בחירת הדראפט האחרונה בהיסטוריית הסוניקס לפני שעברה לאוקלהומה סיטי. בערב הדראפט הועברו הזכויות עליו לקליבלנד קאבלירס בתמורה להסכם כספי בין הקבוצות. קאון והקאבלירס החליטו כי השחקן ישחק במדי צסק"א מוסקבה ויצבור ניסיון עד שהקאבלירס ימצאו לנכון להעביר אותו למדיה.

בסוף עונת 2014/15 אמר כי לא ישחק עוד באירופה, ובכוונתו לשחק בליגת ה-NBA. ב-9 בספטמבר 2015 חתם בקליבלנד קאבלירס על חוזה לעונה, ובסיומה פרש מכדורסל.

==נבחרת לאומית==
קאון היה חבר בסגל נבחרת רוסיה, ובאולימפיאדת לונדון אף זכה איתה במדליית הארד.

==סטטיסטיקות קריירה ב-NBA==
נכון לסוף עונת .

===עונה סדירה===
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"
! עונה
! קבוצה
! משחקים
! חמישייה
! דקות
! אחוזים מהשדה
! אחוזים משלוש
! אחוזים מהקו
! ריבאונדים
! אסיסטים
! חטיפות
! חסימות
! נקודות
|-
| 
|קליבלנד
| 24 || 0 || 4.0 || 0.529 || 0.000 || 0.444 || 1.1 || 0.1 || 0.2 || 0.2 || 0.89
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"
| קריירה
|
| 24 || 0 || 4.0 || 0.529 || 0.000 || 0.444 || 1.1 || 0.1 || 0.2 || 0.2 || 0.9
|}

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.euroleague.net/competition/players/showplayer?clubcode=csk&pcode=001228 דף השחקן] באתר היורוליג
* [http://www.sport-express.ru/art.shtml?157250 ראיון] באתר sport-express

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדליסטים אולימפיים רוסים
קטגוריה:כדורסלנים רוסים
קטגוריה:כדורסלני נבחרת רוסיה
קטגוריה:כדורסלני צסק"א מוסקבה
קטגוריה:כדורסלני קליבלנד קאבלירס
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת קנזס
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:בחירות דראפט של סיאטל סופרסוניקס
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1985
נפות הרשות הפלסטינית

נפות הרשות הפלסטינית הן חלוקה המנהלית של שטחי הרשות הפלסטינית. הנפות כוללות את כל שטחי מזרח ירושלים, יהודה ושומרון ורצועת עזה, ונקבעו במסגרת הסכמי אוסלו. כיום ברשות הפלסטינית 16 נפות, מהן 11 ביהודה ושומרון ו-5 ברצועת עזה.

==שליטה==

אף שהנפות נקראות "נפות הרשות הפלסטינית", אין לרשות הפלסטינית שליטה ברוב שטחן: מזרח ירושלים בנפת אל-קודס נמצאת בריבונות ישראלית מוחלטת ובה אין לרשות הפלסטינית כל שליטה או מעמד חוקי, מרבית שטח הנפות נמצאת בשליטה ישראלית מלאה וחלק מן השטח נמצא בשליטה ביטחונית ישראלית במקביל לשליטה אזרחית פלסטינית. רק בחלק קטן משטח הנפות מתקיימת שליטה פלסטינית מלאה, וגם שם, אין לרשות הפלסטינית שליטה בכל השטח, מכיוון שכל נפות רצועת עזה נתונות לשלטון חמאס. מכל זה נובע כי החלוקה המנהלית לנפות משמשת לצרכים אזרחיים פנים-פלסטיניים (כדוגמת מנהל אוכלוסין ובחירות) בלבד, ושאין לה כל קשר לחלוקה לצורכי שליטה או ריבונות (ניסיון לחלוקה לצורכי שליטה וריבונות נעשה במסגרת הסכמי אוסלו, בזמן החלוקה לשטח A, שטח B ושטח C).

לכל נפה יש מושל, ובבירתה יושב בית משפט השלום ובית משפט מחוזי.

==אוכלוסייה מוחרגת==

מזרח ירושלים, על שטחה ואוכלוסייתה הערבית האוחזת בתושבות ישראלית, נכללת בנפת אל-קודס. שטח השכונות היהודיות במזרח ירושלים נכלל גם הוא בנפה זו, אך לא אוכלוסיית השטח הזה. נתוני אוכלוסיית הנפות גם אינם כוללים את ההתנחלויות ביהודה ושומרון.

==נפות==

{| class="wikitable"
|-
! נפה !! אוכלוסייה (2016)
|-
! colspan="2" | נפות הרשות הפלסטינית
|-
| נפת ג'נין || 318,958
|-
| נפת טובאס || 66,854
|-
| נפת טולכרם || 185,314
|-
| נפת שכם || 389,329
|-
| נפת קלקיליה || 113,574
|-
| נפת סלפית || 72,279
|-
| נפת רמאללה ואל-בירה || 357,969
|-
| נפת יריחו || 53,562
|-
| נפת אל-קודס || 426,533
|-
| נפת בית לחם || 221,802
|-
| נפת חברון || 729,194
|-
! סה"כ !! 2,935,368
|-
! colspan="2" | נפות רצועת עזה
|-
| נפת צפון עזה || 377,126
|-
| נפת עזה || 645,204
|-
| נפת דיר אל-בלח || 273,381
|-
| נפת ח'אן יונס || 351,934
|-
| נפת רפיח || 233,490
|-
! סה"כ !! 1,881,135
|}

בעבר נפת שכם כללה גם את שטחה של נפת טובאס. ב-1996 הכריזה הרשות על טובאס כנפה עצמאית והפרידה אותה מנפת שכם.

== ראו גם ==
* מחוז יהודה ושומרון

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: חלוקה מנהלית
ג'מדת נצר

פסלון שיש שחור של פר יושב, נמצא ב[[ארך בתקופת ג'מדת נצר 3,000 לפנה"ס - מוזיאון לובר בפריז]]
ג'מדת נצר (בערבית: جمدة نصر, ידוע בעברית גם כג'מדת נאצר) הוא אתר ארכאולוגי הנמצא במחוז באבל שבעיראק, וממוקם דרומית לבגדאד, ממערב לחידקל ומצפון-מזרח לבבל ולכיש. באתר נמצאה תרבות אשר על שמה נקראה תקופת ג'מדת נצר.
תרבות זאת מתוארכת לשנים של 3200–2900 לפנה"ס, התקופה המקבילה לסופה של תקופת ארך במסופוטמיה, המייצגת את השלב האחרון לפני כניסת תקופת השושלת הקדומה של שומר. בארץ ישראל זו תקופת הברונזה הקדומה ובמצרים תקופת הממלכה הקדומה שושלות 1–6.

==מאפייני התקופה==
גליל חותם מתקופת ג'מדת נצר
בתקופה זו החלה התפשטות הכתב באזור והגיע עד לפרס. נמצאו סימני כתב וספרות הדומים למסופוטמיה באתרים ג'ודין טפה ושושן. זו התקופה שהחל בה השימוש בחותמות גליל. תקופה זו מתאפיינת במהפכה האורבנית כאשר ערי מדינה קטנות הפכו לערים גדולות. בג'מדת נצר הגיעה האוכלוסייה ל-50,000 תושבים.
*מקדשים: נמצאו מקדשים כמו בארך, המקדשים עומדים על פלטפורמה - מקדשי שלושת מרחבים.
*קרמיקה: כניסה לתעשייה רצינית ממורכזת של ייצור באובניים, יש סטנדרטיזציה, מגוון הכלים קטן. כמו בארך מיוצרים גם כאן הקערות הנקראות Beveled-Rim Bowls.
*מקדחות: בצורת קשת, משמש להכנת חותמות, מצביע על התפתחות טכנולוגית.
*חותמות: במגוון צורות עם עיטורי טבע, ספינה, גאומטרי. יש שימוש בחותמות על לוחות חרס - נמצאו טביעות חותם, נמצאו חותמות המכילות כתב
*בולות: חומר המשמש לחותם, לסימון חתימה של דלת, כלי, כד.
*נחושת: יש הופעה של כמויות גדולות של נחושת עם בדיל. הנחושת הגיעה מהצפון או מעומאן. מקור הבדיל לא ידוע. מצביע על סחר. (בארץ ישראל הבדיל החל להופיע רק תקופת הברונזה התיכונה).

==השלטון והכלכלה==
השלטון הוא של הכהנים (המלכים נכנסו בתקופה מאוחרת יותר), הכח היה בידי המקדש אשר ניהל את העיר, ניהל את חלוקת המזון, ההשקיה, מסחר חיצוני. הכלכלה הייתה מרוכזת בידי הכוהנים. פירמידת המעמדות הייתה: כוהנים, סופרים, עוזרי כוהנים, אוּמנים.
התקופה הייתה של סחר בינלאומי. נעשה ייבוא של חומרי גלם, זפת, אבן, מותרות. מאפגניסטן ייבאו אבן כחולה בשם לאפִיס לאָזולי אשר שימשה לקישוט. ייבאו נחושת ובדיל. במקביל ייצאו תוצרת חקלאית, ידע ותעשייה.

==ארכאולוגיה==
האתר נחקר לראשונה בשנים 1926 ו-1928 על ידי צוות ארכאולוגים אנגלים ואמריקאים בראשות סטיבן לנגדון . החפירה נוהלה (גם בסטנדרטים של תקופת החפירה) בצורה לא מספקת. כמעט ולא נעשה תעוד, גם ניתוח הממצאים ופרסומם לא היה מספק.
חפירה נוספת בוצעה בשנים 1988 – 1989 על ידי רוג'ר מתיוז. בחפירות גילה מבנה אשר הכיל ארכיון עם טקסטים בכתב יתדות קדום, כולל טביעות חותם כן נמצאו חותמות גליל. מתיוז מעריך שתקופת ג'מדת נצר ארכה כמאה שנה בלבד. 
גם בארך נמצאה בחפירות שכבות המייצגות את תרבות תקופת ג'מדת נצר.

==לקריאה נוספת==
* חיים ברמן ומיכאל ויצמן, אבלה תעלומה ארכאולוגית, ירושלים, 1982 עמודים 70–120

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:העת העתיקה
קטגוריה:מסופוטמיה
קטגוריה:ערים עתיקות שנהרסו
קטגוריה:תרבויות ארכאולוגיות
קטגוריה:עיראק: אתרים ארכאולוגיים
קבוצה צדדית

קבוצה צדדית היא קבוצת מולקולות המחוברת לשרשרת העיקרית של מולקולה ארוכה, בדרך כלל פולימר. הקבוצה הצדדית היא מקרה פרטי של מתמיר.

מרכז

לדוגמה, בפוליסטירן קבוצות פניל הן קבוצות צדדיות על השרשרת המרכזית. 

קבוצות צדדיות גדולות, כמו אדמנטיל (adamantyl) גורמות להעלאת טמפרטורת המעבר הזכוכיתית (T<sub>g</sub>) של הפולימר, כיוון שהן מונעות מעבר חלק של השרשראות אחת על פני השנייה. קבוצות צדדיות אלקיליות קצרות עשויות להפחית את טמפרטורת המעבר על ידי יצירת אזורים אמורפיים - מניעת התגבשות במבנה בעל קשרים בין-מולקולריים חזקים. 

דוגמה נוספת לקבוצות צדדיות ניתן לראות בחלבונים - החלבונים מורכבים מחומצות אמינו הנבדלות זו מזו בקבוצות הצד שלהן.

==הערות שוליים==

קטגוריה:כימיה אורגנית
בר כוכבא (שיר)

בר-כוכבא הוא שיר ילדים עממי מפורסם שנכתב בידי המשורר לוין קיפניס ב-1930 למנגינה מאת המלחין מרדכי זעירא. השיר מזוהה ביותר עם ל"ג בעומר, ונפוץ מאוד בגני ילדים.

בשיר בן שלושת הבתים מתואר מאבקו של הגיבור בר כוכבא, החותר לדרור ואהוב בשל כך על ידי העם כולו, באריה שלכלובו הוא הושלך. בבית האחרון של השיר רוכב בר כוכבא על האריה ובידו "דגל דרור", לקול תרועות העם.

שיר הילדים של קיפניס מושפע מראייתה של התנועה הציונית בראשיתה את בר כוכבא כסמל ומופת להתקוממות לאומית. קיפניס עצמו חיבר את המיתוס שעליו התבסס השיר אל התנועה הציונית, בסיפורו 'האריה ששאג' (או 'ארי האבן') מ-1943, שבו עובר האריה לשרת את יוסף טרומפלדור, ולאחר מכן קופא והופך לפסל האריה השואג בתל חי.

בפרט, השיר מבוסס על המיתוס בן המאה ה-19 לפיו הוטל בר כוכבא על ידי הרומאים לזירה ובה אריה, ומיד השתלט בר כוכבא על האריה ורכב איתו לביתר. המיתוס הופיע לראשונה ברומן "הריסות ביתר" (ליטא, 1858), עיבוד מאת הסופר קלמן שולמן לרומן בגרמנית פרי עטו של הרב שמואל מאיר מהעיר הכינגן שבפרוסיה, Israelitischer Musenalmanach (אלמנך המוזות היהודי).

עוד בטרם חיבר קיפניס את שירו, כתב שאול טשרניחובסקי על פי המיתוס את הפואמה "ביתרה" (המציגה גם היא תפיסת עולם ציונית באשר לבר כוכבא), ובה המילים הבאות:
{| cellpadding="10"
|-valign="top"
| <poem>שמאלו שלח ברעמת לביא,
ואת ימינו אל ההר,
על זרועו עוד יצלצל,
שריד אזיקיו – כבלי צר.
דהרות אימה, דהרות לביא,
כולו רוחץ בגלי ריר.
מני קרקס של קיסריה,
נישא ביתרה העיר.
לב אדירים לב האריה, יך;
ומי יאמר לו: חדל?</poem>
| <poem>ופי שבעה יגבר מנו
לב רוכבהו, לב איל.
...
יזכור שביו, קרקס רומים,
נפשו הומה תדרוך עוז:
"יבוא יום ועליכם נרד
כרדת ארבה על הגז!
עוד יום לנו, ואם ביהודה
אך שריד מה ומתים מעט,
עוד לא כלה עשו עימי
נרים נס ובחזקת יד!"</poem>
|}

בשל הדמיון בין הפואמה לשירו של קיפניס, ייתכן כי שירו של קיפניס הושפע באופן מרכזי מ"ביתרה".

השיר חודש והוקלט בעיבוד רוקיסטי באלבומה של להקת השוונג של הפיתה שיצא בשנת 1993.

==קישורים חיצוניים==

* אלי אשד, [https://web.archive.org/web/20081024144452/http://www.notes.co.il/eshed/19111.asp האריה של בר כוכבא]
* אלי אשד, [https://web.archive.org/web/20090511152013/http://www.e-mago.co.il/e-magazine/barcochva.html בר כוכבא ויסמילר]
* חיים וייס, "[https://library.osu.edu/projects/hebrew-lexicon/99995-files/99995095/99995095-015/99995095-015-221-246.pdf#page=16 'והאריה נשאהו במרוצה נמהרה...': שמעון בר–כוסבה והאריה]", בתוך: דמתה לתמר: מחקרים לכבודה של תמר אלכסנדר, עמ' 236–238

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1930
קטגוריה:שירים עממיים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירי חגים ומועדים
קטגוריה:בר כוכבא
קטגוריה:ציונות בתרבות
קטגוריה:ספרות ילדים ונוער
קטגוריה:ל"ג בעומר
זאב דרוקמן

פרופ' זאב דרוקמן
פרופ' זאב דרוקמן (נולד ב-1945 בישראל) הוא אדריכל ישראלי. מייסד התוכנית לתואר שני לארכיטקטורה ועיצוב אורבני באקדמיה לאומנות ועיצוב "בצלאל" בירושלים.

== קריירה ==
למד בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון בחיפה ב-1966. מיד עם סיום לימודיו ב-1971 התמנה כחבר בצוות תכנון של משרד הבינוי והשיכון. מספר שנים לאחר מכן התמנה לתפקיד האדריכל הראשי במחוז הצפון של המשרד ועבד כראש צוות לפיתוח פרויקטים נסיוניים באגף תכנון והנדסה עד שנת 1987.

במקביל מאז שנת 1977 שימש כמרצה בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים בטכניון. בשנת 1990 התמנה לראש המחלקה לעיצוב סביבתי דאז, באקדמיה לאומנות ועיצוב בצלאל, ירושלים. שנתיים מאוחר יותר הוביל מהלך שבסופו הכירה המועצה להשכלה גבוהה במחלקה לעיצוב סביבתי כמחלקה לארכיטקטורה. דרוקמן עמד בראש המחלקה במשך יותר מעשור.

פרופ' דרוקמן מרצה בפקולטות לאדריכלות ובינוי ערים ברחבי העולם (בהן הונג קונג, הודו, צרפת, סלובקיה, ארצות הברית ואוסטריה), ומוביל סמינרים בינלאומיים בנושא אדריכלות ובינוי ערים.

פרופ' דרוקמן הוא נציג של ישראל בארגון האדריכלים הבינלאומי [http://www.uia-architectes.org/ UIA] בקבוצת העבודה למבני חינוך ותרבות, והוא חתן אות יקיר עמותת האדרכלים לשנת 2008, על פועלו בתחום החינוך לאדריכלות.

באפריל 2008 מונה על ידי אלוף פיקוד המרכז גדי שמני לחבר המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון).

== פרויקטים בולטים ==
* תכנון אורבני ומבני של העיר ימית - 1971-1975.
* תכנון השלד העירוני של כלל ערי הפיתוח בגליל.
* בית ספר כי"ח חרשים. 
* בית הספר הדו-לשוני ירושלים.
* בית ספר תיכון - כרמיאל.
* אצטדיון הספורט - נצרת עילית.
* בית ספר יסודי לחינוך מיוחד - מכבים-רעות, בשיתוף עם האדריכלים אדם ודני איל
* תכנון כיכר העצמאות - נתניה.
* תכנון ועיצוב אורבני - עכו צפון.
* בניין העירייה - טירת כרמל.
* תכנון ועיצוב שכונת עג'מי - מדרון יפו.
* בית ספר יסודי ובית ספר תיכון בית אליעזר - חדרה.
* תכנון בית ספר יסודי ממלכתי - חדרה.
* בית ספר יסודי ע"ש יעקב כהן - קריית אונו, 2009 (הקמה בשלבים).

כמו כן תכנן שכונות מגורים רבות באשקלון, טירת כרמל, שכונת התקווה, תל אביב, נצרת עילית, מקבצי מגורים בטבריה, חצור הגלילית וקריית שמונה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
*מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2024/01/08/%d7%a1%d7%99%d7%91%d7%95%d7%91-%d7%a2%d7%9c-%d7%94%d7%a4%d7%a8%d7%91%d7%a8-%d7%94%d7%99%d7%a9%d7%a8%d7%90%d7%9c%d7%99-%d7%a2%d7%9d-%d7%96%d7%90%d7%91-%d7%93%d7%a8%d7%95%d7%a7%d7%9e%d7%9f/ זאב דרוקמן על הפרבר הישראלי], באתר 'חלון אחורי', בינואר 2024

<gallery widths="150px" heights="150px" perrow="4">
קובץ:דרוקמןבקריתאונו3230.JPG|"רחוב פנימי" בבית הספר היסודי ע"ש יעקב כהן, קריית אונו, 2010
קובץ:Kiyh-School.jpg|בית הספר כי"ח חרשים בירושלים
קובץ:Du-leshoni-1.jpg|בית הספר הדו-לשוני - מבט לשדרה המרכזית
קובץ:Du-leshoni-2.jpg|בית הספר הדו-לשוני ירושלים
</gallery>

קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:סגל בצלאל
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: אדריכלות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
מינדרו כץ

קברו של מינדרו כץ בבית העלמין הישן בהרצליה 
מינדרו כץ (ברומנית: Mîndru Katz; 3 ביוני 1925 - 30 בינואר 1978) היה פסנתרן יהודי רומני ואחר כך ישראלי.

== חייו ==
מינדרו כץ נולד ב-1925 בבוקרשט, רומניה. בגיל שבע פגש אותו ג'ורג'ה אנסקו ונתן לו המלצה בעזרתה התקבל ללימודים אצל פלוריקה מוסיצ'סקו, פסנתרנית ומורה ידועת-שם ברומניה. בהמשך למד באקדמיה למוזיקה בבוקרשט, אך ב-1941 סולק מהלימודים בגלל היותו יהודי. אנסקו התערב לטובתו פעם נוספת, הוא פנה אל אלנה, נסיכת יוון ודנמרק ובהשתדלותה שוחרר מעבודת הכפייה של פינוי השלג בדרכים והועבר לעבודות משרדיות, כדי שיוכל להמשיך באימוני הנגינה. ביוני 1947 סיים את לימודיו וחודש לאחר מכן כבר הופיע כסולן התזמורת הפילהרמונית הרומנית. בשנים שלאחר מכן הופיע כץ בקונצרטים בכל רחבי מזרח אירופה, כולל מוסקבה. הישגיו המוזיקליים הובילו לכך שהוענק לו התואר Artist Emerit ("אמן מצטיין" – ברומניה), היה לסולן קבוע של התזמורת הפילהרמונית, וקיבל את פרס המדינה.

בשנת 1959, בעת סיבוב הופעות בלונדון, ערק מרומניה הקומוניסטית בעזרתו של מנשה קדישמן, ועלה לישראל, והופיע בה ברסיטלים ובקונצרטים של התזמורת הפילהרמונית הישראלית ותזמורת קול ישראל. הוא המשיך לעשות חיל גם בחו"ל, ויצא לשלושה סיבובי הופעות ארוכים מסביב לעולם בהם הופיע, בין השאר, בארצות הברית עם תזמורת פילדלפיה והפילהרמונית של לוס אנג'לס ובאנגליה עם תזמורת רשות השידור הבריטית ועם הפילהרמונית המלכותית, וניגן תחת שרביטם של סרג'יו צ'ליבידאקה, ג'ון ברבירולי, אנטל דוראטי, לורין מאזל ויוזף קריפס.

כץ לימד באקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב, ובשנת 1972 מונה לפרופסור. בין תלמידיו היו מרדכי שחורי, אנג'לה סטון-בורוכוב, אסתרית בלצן, ענת שרון ועמנואל קרסובסקי. הוא נמנה עם חבר השופטים בתחרות רובינשטיין הראשונה, בשנת 1974, שבה שפט גם ארתור רובינשטיין עצמו.

הוא עבר שני אירועי לב, אך המשיך להופיע. הוא מת באיסטנבול, טורקיה, בינואר 1978, באמצע הופעה - בזמן ביצוע סונטה אופוס 31 מספר 2 ("הסערה") של בטהובן, הניח את הראש על מקלדת הפסנתר ומת. הותיר אישה, זהרה, ובת. 

במהלך חייו הופיע כץ כסולן בקונצרטים ביותר מארבעים מדינות שונות.

השם הפרטי Mîndru משמעו ברומנית "גא". מכאן נוצרה ברומניה הבדיחה על פיה "מנדרו (=גא) כץ הוא היפוכו הגמור של המוזיקאי מודסט (=צנוע) מוסורגסקי...".

== מבחר הקלטות ==

* לודוויג ואן בטהובן, 32 וריאציות
* וולפגנג אמדאוס מוצרט, קונצ'רטו לפסנתר, בניצוח מנדי רודן
* יוהנס ברהמס, סונאטה לכינור ופסנתר, עם הנריק שרינג
* לודוויג ואן בטהובן, קונצ'רטו מס' 5 לפסנתר ולתזמורת-הקיסר בניצוח סר ג'ון ברבירולי
* ארם חצ'טוריאן וסרגיי פרוקופיב, קונצ'רטי לפסנתר ולתזמורת, עם התזמורת הפילהרמונית של לונדון בניצוחו של סר אדריאן בולט
* סזאר פרנק, סונאטה לכינור ופסנתר, עם הנריק שרינג

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* 
* 
* 
* [http://www.acum.tv/articol/11012 Cele două cariere ale marelui pianist Mîndru Katz] 
* [http://www.bach-cantatas.com/Bio/Katz-Mindru.htm Mindru Katz (Piano)] 
* [http://www.cembaldamour.com/Katz.htm The Mindru Katz Collection], באתר Cembal d'amour

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:פסנתרנים יהודים רומנים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הישן בהרצליה
קטגוריה:מוזיקאים שנפטרו על הבמה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1978
Genie

Genie הוא המיני אלבום השני של להקת הבנות הקוריאנית Girls' Generation. הוא הופץ ב-29 ביוני 2009. שיר הנושא של האלבום נקרא כשם האלבום "Genie" והופץ כסינגל ב-22 ביוני.

== קידום המכירות ==
ב-15 ביוני 2009, הופצו לאינטרנט תמונות המציגות את הלוק והסטייל החדש של הלהקה לכבוד אלבום המיני השני שלהן שהוכרז כי יופץ ב-25 ביוני, הקונספט שבלט היה לוק של בנות הצי הימי.

כדי לקדם את המכירות של אלבום זה וכדי לממש את משמעות השם של אלבום המיני השני נאמר למעריצי הלהקה כי יפתח פורום מיוחד אליו ייכנסו המעריצים ויגיבו ובהודעותיהם יוכל כל מעריץ לבקש משאלה אחת, על כל אחת מבנות הלהקה יהיה לבחור הודעה אחת ולהגשים את המשאלה הכתובה בה.

ב-19 ביוני 2009, הופץ טיזר מן הקליפ של שיר הנושא של המיני אלבום שנקרא "Genie", בקליפ זה אפשר לראות את כל הבנות לבושות בבגדי הצי הימי ואורך הטיזר היה כ-30 שניות, בתחילת הטיזר היה אפשר לשמוע
את קולו של Micky אחד מחברי הלהקה "TVXQ" הנמצא באותה חברת תקליטים כמו של הבנות.

ב-22 ביוני 2009, הופץ שיר הנושא Genie באורך מלא וכסינגל.

ב-24 ביולי 2009, הופץ לאינטרנט "Etude", שיר מהמיני אלבום.

== מחלוקת ==
לאחר שיצא לאור השיר לאתרי האינטרנט כסינגל בנוסף שוחררו שתי גרסאות של עטיפת האלבום שהיה אמור לצאת ב-25 ביולי. גרסה אחת של העטיפה הראתה במרכז העטיפה את חברת הלהקה Yoona ובגרסת העטיפה השנייה במרכז נראתה חברת להקה שונה והיא Yuri, בשתי העטיפות הוצגו הבנות לבושות בלבוש צי ימי והיה אפשר לראות על העטיפה מטוס ועליו שם הלהקה.
לאחר שהתפרסמה עטיפת האלבום התעוררו המון תגובות שליליות על העטיפה מפני שהמטוס שהיה בתמונה היה מטוס תוצרת יפן, החולצות שלבשו חברות הלהקה הזכירו את חולצות הצבא הנאצי, וכובעיהם של חלק מן הבנות הזכירו את כובעי הצבא האמריקאי.
כתוצאה מתגובות אלו החליטה חברת התקליטים של SNSD לדחות את יציאת האלבום ל-29 ביולי 2009.

ב-27 ביולי 2009 שוחררה לאינטרנט עטיפת האלבום המחודשת לאחר כמה תיקונים, המטוס היפני שהיה על העטיפה שונה למטוס תוצרת קוריאה, הסמל על הכובע של Yoona שונה מפני שדמה לכובע הצבא האמריקאי ובנוסף שונו הסמלים על חולצותיהם של Sunny ו-Taeyeon מפני שהזכירו את חולצות הצבא הנאצי.
תמונת העטיפה המחודשת ששוחררה הוצגה הפעם כגרסה אחת בלבד ובה רואים את Yoona במרכז, לעומת שתי הגרסאות ששוחררו בעבר שעל אחת הופיעה Yoona ועל השנייה Yuri.

== רשימת השירים ==
השירים המודגשים יצאו לאור כסינגלים.

<div style="direction: ltr;">
# Genie
# Etude
# Girlfriend
# Boyfriend
# My Child
# One Year Later
</div>

== קישורים חיצוניים ==

[http://www.yesasia.com/us/girls-generation-2nd-mini-album-genie/1020368931-0-0-0-en/info.html Girls' Generation 2nd Mini Album - Genie]

קטגוריה:מיני-אלבומים בקוריאנית
אגם אלברט

אגם אלברט (Albert Nyanza) הוא אחד האגמים הגדולים באפריקה. הוא האגם השביעי בגודלו ביבשת וניצב על הגבול בין אוגנדה לבין הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו (לשעבר זאיר).

אגם אלברט הוא הצפוני ביותר מבין שרשרת האגמים בבקע הסורי-אפריקני. אורכו של האגם כ-160 קילומטרים ורוחבו כ-30 קילומטרים. עומקו המרבי הוא 58 מטרים והוא נמצא בגובה 619 מטרים מעל גובה פני הים.

האגם מהווה חלק מהמערכת המורכבת של הנילוס העליון. מקורותיו העיקריים הם נילוס ויקטוריה המגיע מאגם ויקטוריה שבדרום מזרח ומנהר סמליקי שמגיע מאגם אדוארד שבדרום מערב. בקצה הצפוני של האגם ממשיך הנהר בשם נילוס אלברט אל תוך דרום סודאן.

בקצהו הדרומי של האגם, כניסתו של נהר סמליקי כוללת אזורי ביצות. דרומה משם נמצא רכס הרוונזורי בעוד שרכס גבעות בשם ההרים הכחולים מתנשאת לחופו הצפון מערבי של האגם.

היישובים המעטים לחופי האגם כוללים את בוטיאבה הקונגולזית ואת פאקוואצ' האוגנדית.

==היסטוריה==
בשנת 1864, מגלה הארצות הבריטי סמואל בייקר גילה את האגם. הוא קרא לו על שם הנסיך אלברט, בעלה של המלכה ויקטוריה שנפטר באותה עת. 
נשיא זאיר, מובוטו ססה סקו שינה את שם האגם על שמו בתקופת שלטונו.

חברות הנפט הריטג' אויל וטולוו אויל מצאו באגם שדות נפט עצומים המוערכים בעשרות מילארדי חביות נפט. על פי הערכה זו שדות הנפט באגם אלברט הם הגדולים ביותר שנמצאו ביבשה באפריקה שמתחת לסהרה בעשורים האחרונים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

אלברט
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: גאוגרפיה
אלברט
אלברט
אלברט
קטגוריה:הנסיך אלברט
אורנשטיין

אורנשטיין הוא שם משפחה יהודי-אשכנזי שמקורו בשם העברי אהרן.
קיים גם בהיגוי האנגלי אורנסטיין ובצורות ארנשטיין, הורנשטיין, גורנשטיין ואהרנשטיין.
השם "הורנשטיין" (Hornstein) הוא שם משפחה גרמני נפוץ.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
קטגוריה:שמות משפחה שמבוססים על השם אהרן
סלמנדרה (מיתולוגיה)

דמותה של סלמנדרה מן [[המאה ה-16]]
סלמנדרה מופיעה במיתולוגיות השונות כבעל חיים בעל תכונות הקשורות באש. משמעות המילה בפרסית היא "בתוך אש". הסלמנדרה מופיעה במיתולוגיה היוונית והרומית ואף נזכרת בתלמוד.

== במקורות ובתרבות ==
אגדות שונות נקשרו בסלמנדרה בימי קדם. פליניוס כותב עליה באנציקלופדיה שלו, תולדות הטבע:

המקורות היהודיים קיבלו את האגדות בדבר הקשר בין הסלמנדרה לאש; לפי אחד מהם היא נוצרת מבעירה במשך שבע שנים, ולפי אחר היא נוצרת מבעירה של עצי הדס על ידי כישוף. בנוסף מיוחסת לה הגנה מפני אש באמצעות סיכה בדמהּ.

במקורות היווניים מתוארת הסלמנדרה כלטאה יורקת-אש או מוקפת בלהבות.

בחפיסת קלפי הטארוט ריידר-וייט, מופיע מוטיב הסלמנדרה בקלפים "מלך המטות" ו"נסיך המטות" מסדרת המטות המייצגים, בהתאמה, את מזל טלה ואת מזל קשת, שני מזלות מקבוצת מזלות האש.

הסופר יחיאל די-נור קרא לספר הראשון שכתב לאחר שחרורו מאושוויץ "סלמנדרה". שם המשפחה המעוברת שבחר לעצמו - "דינור", קשור אף הוא באש, בדומה לסלמנדרה.

בסרט "לשבור את הקרח 2" מופיעה סלמנדרה ממין זכר בשם ברוני, המייצגת את רוח האש בסרט.

== לקריאה נוספת ==
* שמואל ספראי, ספרות החכמים
* נתן סליפקין, Sacred Monsters (פרק 13: "The Secret of the Salamander")

== קישורים חיצוניים ==

* ד"ר מאיר בר-אילן, [http://www.daat.ac.il/DAAT/kitveyet/mahanaim/yetsurim-2.htm יצורים דמיוניים באגדה היהודית העתיקה], אתר "דעת". מקור: מחניים, סיוון, ה'תשנ"ד
* [http://www.daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=5828 סלמנדרה] באתר פורטל הדף היומי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
קטגוריה:מיתולוגיה יהודית
קטגוריה:יצורים מהמיתולוגיה היוונית
קטגוריה:מיתולוגיה רומית
קטגוריה:זוחלים מיתולוגיים
פרידריך ראנקה

פרידריך ראנקה (בגרמנית: Friedrich Ranke) היה חוקר תרבות ופולקלור גרמני.

==ביוגרפיה==
נולד ב-1882 כאחד משלושת בניו של התאולוג ליאופולד פרידריך ראנקה בעיר ליבק בגרמניה.

בשנים 1902–1907 ,עם סיום לימודיו בבית הספר היסודי בעירו, למד פילוסופיה אנגלית, גרמנית, ונורדית באוניברסיטאות של גטינגן, מינכן, וברלין.

את הדוקטורט קיבל באוניברסיטה של ברלין והתמחה במחקר בלשני ותרבותי של סיפורי העם הגרמניים.

בשנת 1912 התמנה למרצה באוניברסיטת גטינגן, וכיהן כפרופסור לבלשנות גרמנית עד 1921 שבה עבר לאוניברסיטת קניגסברג.

בשנת 1930 התמנה למשרה דומה באוניברסיטת ורוצלאב, אך בשנת 1938 נאלץ לפרוש מתפקידו עקב הלשנה של אחד מעמיתיו כי הוא מחזיק בדעות "לא אריות".
ראנקה עבר ללמד בלשנות גרמנית באוניברסיטת בזל, שם חי עד יום מותו בשנת 1950.

ראנקה התעניין במיוחד בחקר סיפורי העלילה העממים –גרמאניים. במחקריו ניסה לגבש את מהותה של הנפש הגרמנית כפי שמשתקפת בפולקלור העממי. 
מעשיות טריסטן ואיזולדה, שירת הניבלונגים, ואגדות נורדיות אחרות מתקופת ימי הביניים שימשו כבסיס העיקרי למחקריו.
ראנקה ניתח את העלילות וטען כי גיבוריהן אינם בלתי מוסריים, אלא פועלים על פי צווי גורלם ולהגשמת מטרתם בהווה, ללא שיקולי עולם הבא כמקובל באמונה הנוצרית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פולקלוריסטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בזל
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1950
הצהרת העצמאות של הסייברספייס

[[ג'ון פרי בארלו במהלך הרצאה במלאת עשר שנים להצהרת העצמאות של הסייברספייס]]

"הצהרת העצמאות של הסייברספייס" (באנגלית: "A Declaration of the Independence of Cyberspace") היא מסמך שפרסם המשורר והפעיל הפוליטי האמריקני ג'ון פרי בארלו ב־8 בפברואר 1996. ההצהרה, אחד המסמכים הראשונים שעסקו באופן ישיר ביחסי הגומלין בין ממשלות באשר הן לרשת האינטרנט, זכתה לתהודה רבה וצוטטה במאמרים משפטיים ומקצועיים וביותר מ-40,000 אתרי אינטרנט.

==רקע==

בארלו, פעיל פוליטי ותיק ואחד מכותבי השירים של להקת הגרייטפול דד, נמנה עם מייסדי קרן החזית האלקטרונית, עמותה ללא מטרת רווח ששמה לה למטרה להגן על חופש הפרט באינטרנט. לפני פרסום ההצהרה כתב רבות על האינטרנט כתופעה חברתית ומשפטית, ונודע במיוחד במאמר 'כלכלת הרעיונות' שהתפרסם במגזין Wired וכלל מספר רעיונות ששולבו מאוחר יותר בהצהרה. <BR>
ההצהרה התפרסמה בתגובה ל'חוק הטלקומוניקציה של 1996', שכלל סדרה של שינויים רגולטוריים בתחום התקשורת והאינטרנט, ועבר בקונגרס באותה שנה. במסגרת הרפורמה ניסו רשויות החוק בארצות הברית להגביל את חופש המידע באינטרנט.

==נוסח ההצהרה==
ההצהרה כוללת 16 פסקאות קצרות, ונפתחת במילים:

ההצהרה שוללת את זכותן של ממשלות באשר הן, ובפרט ממשלת ארצות הברית, לחוקק חוקים המגבילים את חירויות הפרט באינטרנט. היא קובעת שבאינטרנט לא נהנית ממשלת ארצות הברית מהסכמת הנשלטים, כי הרשת נמשכת מעבר לגבולות המדינה, ולכן אין הממשל רשאי להחיל על הרשת את חוקי ארצות הברית. בארלו מציע כי במקום לכפוף את עצמה לחוקים חיצוניים, על האינטרנט להתנהל בהתאם לאמנות חברתיות שיתפתחו במרחב הקיברנטי על בסיס עיקרון ואהבת לרעך כמוך. סגנון הכתיבה מזכיר את הצהרת העצמאות של ארצות הברית, ומשתמש בפרפרזות על ציטוטים מתוך הכרזת העצמאות בפסקאות האחרונות. אף כי מוקד ההצהרה הוא ההתנגדות ל'חוק הטלקומוניקציה', המוזכר בה במפורש, היא מאשימה גם מדינות נוספות, ובהן איטליה, גרמניה וסין, בדיכוי זכויות הפרט באינטרנט.

==תגובות וביקורות==

לאחר פרסומה צוטטה ההצהרה באתרי אינטרנט רבים; תשעה חודשים לאחר פרסומה הועתקה ההצהרה בלמעלה מ־40,000 אתרים. במסגרת ניסיון ליישם את עקרונות ההצהרה, יזם בית הספר למשפטים של אוניברסיטת שיקגו־קנט תוכנית של 'שופטים וירטואליים', שהיו אמורים ליישב מחלוקות מקוונות. בהמשך צוטטה ההצהרה במאמרים משפטיים וסוציולוגיים העוסקים באינטרנט.

התגובות מחוץ לאינטרנט היו נלהבות פחות, ולארי אירבינג, סגן שר המסחר האמריקני, ציין כי הסרת המגבלות על האינטרנט תאט את קצב הפריחה הכלכלית שהרשת עשויה הייתה לספק ליצרנים ולצרכנים. ב־2004 הסתייג אף בארלו עצמו מהאופטימיות המובעת בהצהרה, ואמר כי "כולנו מתבגרים ולומדים מהניסיון".

==ראו גם==
*המרחב הקיברנטי
*נייטרליות רשת
*ריבונות במרחב המקוון
*הצהרה על חירות האינטרנט

==קישורים חיצוניים==
* [http://homes.eff.org/~barlow/Declaration-Final.html הצהרת העצמאות של הסייברספייס] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אינטרנט
קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:חלוצי האינטרנט
קטגוריה:1996
קטגוריה:אקטיביזם מקוון
קטגוריה:היסטוריה של האינטרנט
קטגוריה:צנזורה באינטרנט
סאעקה

סאעקה (בפרסית: صاعقه; בעברית: חזיז ורעם) הוא מטוס קרב סילוני חד-מושבי מתוצרת איראן. המטוס מבוסס, ככל הנראה, על ה-F-5 האמריקני, אך חלק ממאפייניו החיצוניים דומים דווקא לאלה של ה-F-18.

טיסת הניסוי הראשונה של המטוס נערכה ביולי 2004. על פי פרסומים איראניים, המטוס הוכנס לשירות מבצעי ב-6 בספטמבר 2006 כאשר ביצע משימות הפצצה במסגרת תרגיל צבאי של צבא איראן. המטוס נחשף לציבור במצעד צבאי שנערך ב-22 בספטמבר 2007.

מעט מאוד ידוע על מפרטי המטוס. מפקד חיל האוויר האיראני, בריגדיר גנרל אחמד מיגאני, ציין כי המטוס נושא מערכות טילים ומכ"ם מתקדמות. בפרסום איראני נאמר כי למטוס טווח של 3,000 קילומטרים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-3300397,00.html New Iranian-made warplane revealed]

קטגוריה:מטוסי קרב סילוניים
קטגוריה:מטוסי קרב מתוצרת איראן
אזרח'ש

אזרח'ש (בפרסית: آذرخش; בעברית: ברק) הוא מטוס הקרב הראשון מתוצרת איראן.

באפריל 1997 הכריז הבריגדיר גנרל האיראני ארסטה, סגן ראש המטה הכללי של צבא איראן, כי ארצו הצליחה לתכנן, לבנות ולבחון מטוס קרב ראשון. ב-17 במאי 2007 אמר מפקד חיל האוויר האיראני כי האזרח'ש הגיע לשלב של ייצור סדרתי. ב-6 באוגוסט 2007 הודיע גם שר ההגנה האיראני כי האזרח'ש נכנס לשלב של הייצור אך הוסיף כי ייצור המוני "יחל בעתיד".

גורמים מערביים סבורים כי המטוס מבוסס במידה רבה על הנדסה הפוכה של מטוסי קרב אמריקניים שנמכרו לאיראן בתקופה השאה: F-4, F-14 ובמיוחד F-5. מפרטי המטוס ויכולותיו לא פורסמו באופן רשמי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מטוסי קרב סילוניים
קטגוריה:מטוסי קרב מתוצרת איראן
עץ משחק

בתורת המשחקים הקומבינטורית, עץ משחק הוא גרף מכוון שצמתיו הם מצבים של משחק וקשתותיו הם מהלכים במשחק. עץ המשחק השלם של משחק הוא עץ ששורשו מהווה את המצב ההתחלתי של המשחק, ומכיל את כל המהלכים האפשריים.<ref></ref>

עץ משחק של [[איקס עיגול שמציג שני מהלכים ראשונים]]

עץ משחק חלקי של איקס עיגול, המציג סדרת מהלכים אפשרית אחת במשחק, מלוח נקי ועד לתור השלישי. עץ זה מתאר את סדרת המהלכים הבאה:<br /> (1) עיגול: מרכז <br />(2) איקס: פינה שמאלית תחתונה <br />(3) עיגול: שורה תחתונה במרכז.

התרשים משמאל מציג את שני השלבים הראשונים, או השכבות הראשונות של המשחק איקס עיגול, כאשר אין מחשיבים מצבים של לוח המשחק שהם מהווים השתקפות או סיבוב (של הלוח) של מצבים אחרים. מכאן שלשחקן הפותח יש שלוש אפשרויות משחק: במרכז, בפינה, או במרכז צלע. לשחקן השני יש שתי אפשרויות תגובה אם השחקן הפותח שיחק במרכז, ואחרת עומדות בפניו חמש אפשרויות שונות, וכך הלאה.

מספר העלים בעץ משחק הוא כמספר הדרכים השונות שהמשחק יכול להיות משוחק. לדוגמה, לעץ המשחק של איקס עיגול 26830 עלים.

עצי משחק חשובים בבינה מלאכותית כיוון שהם מאפשרים לבחור את המהלך האפשרי הטוב ביותר, על ידי חיפוש בעץ המשחק בעזרת אלגוריתם מינימקס ונגזרותיו.

עץ המשחק של איקס עיגול קל מאוד לחיפוש, אך עצי משחק שלמים למשחקים גדולים ומתוחכמים יותר כמו שחמט גדולים מכדי לבצע בהם חיפוש.
במקום זאת, אלגוריתם של תוכנית מחשב למשחק שחמט מבצעת חיפוש בעץ משחק חלקי, תת-גרף מהגרף המלא: בדרך כלל מדובר במספר שלבים, החל מנקודת המשחק הנוכחית, שניתן לבצע בהם חיפוש במסגרת הזמן המותר.
פרט למקרים מיוחדים ונדירים, העמקת החיפוש בעץ (בדיקה של יותר שלבים קדימה) משפרת את הסיכוי לבחור את המהלך הטוב ביותר. לעיתים קרובות, תוכנית מחשב שמאפשרת לשחקן לבחור את רמת המחשב מממשת את הרמות השונות כעומק החיפוש בעץ. משחק חלש של המחשב ממומש על ידי הסתכלות קצרה קדימה בעץ המשחק, בעוד שמשחק טוב של המחשב ממומש על ידי הסתכלות ארוכת טווח בעץ המשחק.

== פתרון משחקים בעזרת עצי משחק ==
עץ משחק מלא שצמתיו נצבעו לפי האלגוריתם
בעזרת עץ משחק מלא, ניתן לפתור משחק. כלומר למצוא רצף מהלכים של השחקן הראשון או השני, שיבטיחו לו ניצחון או תוצאת תיקו.
ניתן לתאר את האלגוריתם בצורה רקורסיבית כך:
# צבע את השכבה האחרונה של העץ כך שכל הצמתים המתארים ניצחון לשחקן הראשון יצבעו בצבע אחד, כל הצמתים המתארים ניצחון לשחקן השני יצבעו בצבע אחר, וכל תוצאות התיקו יצבעו בצבע שלישי.
# עבור שכבה אחת מעלה. לכל צומת בשכבה, אם קיים לצומת בן שנצבע בצבע של המתמודד שאין זה תורו כעת - צבע את הצומת באותו צבע (של המתמודד הנגדי). אם כל הבנים של הצומת הם בצבע של השחקן שכעת תורו - צבע בצבע זה גם את הצומת הנוכחי. אחרת (אין בנים בצבע של המתמודד הנגדי, אך לפחות צומת אחד צבוע תיקו) - צבע בצבע תיקו.
# חזור על שלב 2 עד שכל הצמתים בעץ צבועים. הצבע של שורש העץ יקבע את אופי המשחק (ראו משפט צרמלו).

השרטוט מציג עץ משחק שכל צמתיו נצבעו לפי האלגוריתם המתואר.

בדרך כלל ניתן למצוא פתרון למשחק תוך חקירה רק על חלק מעץ המשחק, כיוון שבמשחקים רבים אין צורך לחקור מהלכים כשיש מהלכים טובים מהם עבור אותו שחקן. במילים אחרות, לעיתים ברור כי מהלכים מסוימים לא יובילו לסיום טוב ולכן אין צורך לחקור אותם לעומק - ובכך לחסוך זמן ריצה יקר.
כל תת-עץ משחק שנעשה בו שימוש לפתור משחק נקרא עץ החלטות, וגודל עץ ההחלטה ומבנהו משמש למדידת סיבוכיות המשחק.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תורת המשחקים הקומבינטורית
קטגוריה:משחקים
קטגוריה:אינפוגרפיקה
משחק
אריאנוס

אריאנוס (יוונית: Ἀρριανός; 86–160 לספירה) היה היסטוריון, מפקד צבא ופילוסוף יווני בימי האימפריה הרומית.

== חייו ==
Alexandri anabasis, 1575
לוקיוס פלביוס אריאנוס נולד בעיר החוף ניקומדיה (כיום איזמיט שבטורקיה) שהייתה בירת הפרובינקיה הרומאית ביתיניה. החל ב-108 למד פילוסופיה בניקופוליס שבאפירוס, שם היה תלמידו של הפילוסוף אפיקטטוס מן האסכולה הסטואית. הוא כתב שני ספרים בפילוסופיה: "השיחות של אפיקטטוס" , המבוסס על רשימות שעשה בשיעוריו של אפיקטטוס, ו"המדריך של אפיקטטוס" , המסכם את עקרונות התורה הסטואית של אפיקטטוס. ספרים אלה מהווים את המקור החשוב ביותר שיש בידינו על תורת אפיקטטוס.

בשנים 111–114 שימש כיועץ למושל הפרובינקיה הרומאית של אכאיה. אין אנו יודעים בוודאות מה עשה אחרי כן, אך יש סבורים כי שירת בגאליה, בגבולות האימפריה הרומית על נהר הדנובה, בפרובינקיה היספניה בייטיקה ובפרתיה (כיום באיראן). הוא נבחר לקונסול (129–130), וב-131 התמנה למושל קפדוקיה (כיום בטורקיה) ולמפקד הלגיונות הרומאיים בגבולות ארמניה. ב-135 עמד בהצלחה נגד פלישת האלאנים. בתקופה זו כתב מספר חיבורים על אודות טקטיקה צבאית. ב-138 אחרי מות פטרונו, הקיסר אדריאנוס, אריאנוס עזב את קפדוקיה.

אריאנוס נבחר לארכון של אתונה (145–146) ושם הקדיש את זמנו לכתיבת היסטוריה.

שנת מותו של אריאנוס אינה ידועה בוודאות, אך מניחים כי מת בשנת 160, בתקופת שלטונו של מרקוס אורליוס.

==חיבוריו ההיסטוריים==
אריאנוס כתב ביוונית אטית (אחד הניבים של יוונית עתיקה). ספרו "אינדיקה" מתאר את מסע הצי של אלכסנדר הגדול מהודו אל המפרץ הפרסי בפיקודו של נארכוס. אך יצירתו החשובה ביותר היא "אנבסיס", שבה הוא מתאר את מסעו של אלכסנדר הגדול לכיבוש האימפריה הפרסית. ביצירה זו עשה שימוש במקורות שמהם לא שרד דבר, ובהם בעיקר כתביו של תלמי הראשון. "אנבסיס" הוא המקור החשוב ביותר על אלכסנדר הגדול הנמצא בידינו.

===פרתיקה===
אריאנוס כתב חיבור גדול שלא שרד בשם "פרתיקה", ב-17 ספרים, מתוכו נשארו רק מספר קטעים בביבליותקה של פוטיוס, בלקסיקונים של סודא ושל סטפנוס מביזנטיון, ובחיבוריו של לידוס. החלק הגדול של החיבור התרכז במלחמותיו של טראיאנוס במזרח, אירועים שהתרחשו בזמנו של אריאנוס, אולם הוא לא לקח בהם חלק. לחלק הזה קדם תיאור של עלייתה של המדינה הפרתית, ההיסטוריה שלה עד זמנו של טראיאנוס והאירועים שהובילו למלחמה. המקור העיקרי למסע המלחמה שלו במזרח, ספר 68 ב"היסטוריה רומאית" של דיו קסיוס, מסתמך על ה"פרתיקה" של אריאנוס, אולם חלק זה בחיבורו של דיו קסיוס נשמר רק בתקציר של קסיפילינוס. בסודא מצוטט משפט מתוך "פרתיקה", המספר על נחישותו של טראיאנוס (לאור מרד התפוצות) "להשמיד לחלוטין" את האומה היהודית, "ואם לא, לפחות למחוץ אותה ולעצור את הרשעות היהירה שלה".

על פי סטפנוס מביזנטיון, אריאנוס הזכיר בספר ה-11 של הפרתיקה את העיר נהרדעא: "עיר בסוריה בקרבת הפרת".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריונים מן העת העתיקה
קטגוריה:פילוסופים יוונים
קטגוריה:פלאביים
קטגוריה:ילידי 89
קטגוריה:נפטרים ב-175
קטגוריה:סטואיזם
I Remember Tommy

I Remember Tommy הוא אלבום מאת הזמר האמריקני פרנק סינטרה, זהו אלבום האולפן השלושים של סינטרה והשלישי שיצא בחברת ההקלטות רפרייז רקורדס.

האלבום הוא אלבום מחווה למוביל הרכב הביג בנד הידוע טומי דורסי. שיתוף הפעולה עם דורסי סלל לסינטרה את הדרך בתחילת דרכו ושיתוף הפעולה ביניהם הניב כמה מהלהיטים הגדולים של אותה התקופה.

המעבד המוזיקלי סיי אוליבר, שגם הוא שיתף פעולה עם דורסי בתחילת דרכו, ארגן את האלבום המכיל כמה שירים שהיו חלק מהרפרטואר של סינטרה ודורסי בהופעותיהם. השירים שונו במקצת כדי להתאים יותר למקצב המודרני.

== רשימת שירים ==

== משתתפים ==
* פרנק סינטרה - קולות
* סיי אוליבר - עיבוד מוזיקלי, ניצוח

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי פרנק סינטרה
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת רפרייז רקורדס
לוליינית

לוּלְיָנִית (שם מדעי: Eminium) היא סוג קטן במשפחת הלופיים. שמו העברי מרמז על אומנות הלוליינות, ומגיע מהצורה המפותלת שבהּ מסודרים עליו. צורה זו נובעת מפיתול האונות שבבסיס העלה.

הסוג כולל 8 מינים, אחד מהם גדל כצמח בר בארץ ישראל – לוליינית מעובה. תחום תפוצת הסוג הוא מטורקיה במערב, מרכז אסיה במזרח ומצרים בדרום.

מקור השם הלטיני הוא בשם עתיק, 'eminion' שנזכר בכתביו של דודנס משנת 1574. השם הקודם של הסוג הוא Helicophyllum שפירושו 'בעלי עלה מסולסל'.

==תיאור מורפולוגי==
מיני סוג זה הם גאופיטים. איבר האגירה התת-קרקעי הוא מטיפוס פקעת. עלי הצמח מופיעים לפני הפרחים, והם בעלי פטוטרות ארוכות. טרף העלה צר יחסית – דמוי רומח. בבסיס כל עלה מצויות שתי אונות שצורתן משתנה- גזורות או מחולקות בצורה שונה, ובכל מקרה הן מפותלות סביב עצמם בצורה לוליינית, ומכאן שם הסוג.

תפרחת הלוליינית אופיינית למשפחה. טרף המתחל מעובה, אליפטי, ומקומט מאוד, להבדיל מהטרף החלק של סוגים אחרים במשפחה. צבע המתחל אדום עד שחור בצידו הפנימי וירוק בהיר בצידו החיצוני. השזרה צבעה אדום כהה או צהוב כהה, בראשה הפרחים הזכריים, בתחתיתה הפרחים הנקביים, ובתווך ביניהם חלק ארוך יחסית של פרחים עקרים.

פרי הלוליינית הוא מטיפוס ענבה וכולל זרע אחד בתוכו, ברוב המינים.

== לוליינית מעובה ==
לוּלְיָנִית מְעֻבָּה כאמור, מין בודד מסוג זה מופיע בצמחיית ארץ ישראל. שמו הוא תרגום ישיר של השם הלטיני הקודם, Helicophyllum crassipes. צמח זה הוא מוזר ומעניין למראה; עליו ייחודיים ולא ניתן להתבלבל בהם עם שום צמח אחר מצמחיית הארץ.

הפקעת ועלי הלוליינית נאכלים, לאחר הרתחה או קלייה שמחויבת אצל צמחי משפחת הלופיים. כמו כן יש לו שימוש ברפואה העממית בנגד כאבי מחזור וניקוי עור הפנים. הלוליינית אינה צמח נפוץ, וליקוט שלו יכול להביא לצמצום אוכלוסיית צמח מיוחד זה.

המבדיל מין זה ממינים אחרים בסוג, הוא מתחל גדול יחסית, גדל קרוב יחסית לאדמה, עד כדי כך שהכד טמון בתוכה. מנוקד ולח. על פטוטרות העלים נמצא דגם מנומר אופייני. פריחת המין היא אביבית, מחודש מרץ עד מאי.

תפוצת המין היא מזרח ים-תיכונית. הוא מופיע ברוב חבלי הארץ, אם כי בשכיחות גבוהה יותר באדמות קלות. בית גידולו האופייני הוא במקומות מוארים, פתוחים, מופרעים למחצה.

===תת-מינים===
*לוליינית מעובה, תת-מין מעובה (Eminium spiculatum subsp. spiculatum) – תת-המין האופייני והנפוץ, שגדל ברוב המזרח התיכון. גדל בחבלים הים-תיכוניים של הארץ.
*לוליינית מעובה, תת-מין נִגְּבּי (Eminium spiculatum subsp. negevense) – מין אנדמי לנגב ולחצי האי סיני, ומצוי בו בבתי גידול חוליים. הוא הוגדר על ידי החוקרים הישראלים נעמי פיינברון ויעקב כח בשנת 1986.

==מינים הסוג==
מובאים על-פי סדר סיסטמטי:
*לוליינית מעובה (Eminium spiculatum)
*Eminium albertii
*Eminium intortum
*Eminium heterophyllum
*Eminium rauwolffii
*Eminium koenenianum
*Eminium lehmannii
*Eminium regelii

==לקריאה נוספת==
* כח יעקב, (1983). החי והצומח של ארץ ישראל כרך 11, עמוד(298), הוצאת משרד הביטחון, תל אביב.
* נעמי פיינברון-דותן ואבינעם דנין. (1991). המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל, (902). ירושלים, הוצאת כנה. 
*כח, יעקב. (1988). הלופיים בישראל. רֹתם- כתב עת לנושאי שדה בוטניים בארץ ישראל, מספר כרך (35), עמודים 24-20.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.aroid.org/genera/generapage.php?genus=eminium הסוג לולינית באתר אגודת חובבי הלופיים הבינלאומית] 
* [http://www.starmed.co.il/HealingPlants/160 לוליינית מעובה] באתר 'מרכז הרופאים המומחים'

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1855
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי היינריך וילהלם שוט
קטגוריה:לופיים
קטגוריה:צמחי מרפא
יחיאל גרינפלד

יחיאל גרינפלד (א' בטבת תר"ך, דצמבר 1859, טלנשטי, פלך בסראביה, האימפריה הרוסית – כ"ז באייר תרצ"ז, 8 במאי 1937, תל אביב) היה מתמטיקאי יהודי, פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת אודסה ומורה בבית הספר הטכני הגבוה "מונטיפיורי" בתל אביב. מהראשונים שהתקינו מונחים עבריים במתמטיקה ופיזיקה. חבר ועד הלשון העברית וחבר הוועדות למונחי מתמטיקה, צילום, חשמל, טלפון וטלגרף.

==קורות חיים==
יחיאל גרינפלד נולד בחורף תר"ך (סוף שנת 1859) בעיירה טלנשטי שבפלך בסראביה, האימפריה הרוסית, בן להורים חרדים. אביו ירחמיאל בן ניסן מאיר, מצאצאי רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב), היה למדן, מלמד בגפ"ת ובפוסקים, וכן עסק בסחר בעצים לבניין ובמוצרי יער. נפטר בצעירותו. גרינפלד התחנך בחדרים ובבית מדרש. מילדותו נמשך למתמטיקה, ולאחר שעבר את בחינות הבגרות בגימנסיה, למד מתמטיקה באוניברסיטת אודסה.
עם תום לימודיו נותר בעיר אודסה, והתפרנס כמורה פרטי למתמטיקה ומעבודת פנקסנות. נמנה עם חובבי ציון הראשונים בעיר, היה בקיא בתורה, בספרות ובלשון העברית, והיה מקורב לחוג הסופרים היהודים בעיר, בהם ח"נ ביאליק.
החל בשנת תרס"ו (1906) כיהן כמרצה (דוֹצֶנְט) למתמטיקה באוניברסיטת אודסה. בהיותו יהודי נמנע ממנו קידום לדרגת פרופסור, ורק ב-1918, לאחר המהפכה ברוסיה, התמנה כפרופסור באוניברסיטה. לאחר שקצה נפשו בחיים תחת המשטר הסובייטי, עבר לברלין בירת גרמניה. שם עבד במשך תקופה מסוימת במחיצתו של אלברט איינשטיין. כעבור שנים ספורות פרסם את המחקר הראשון בעברית על תורת היחסות של איינשטיין, בכתב העת "התקופה" (גיליונות יח–כא, תרפ"ג–תרפ"ד). החל בחיבור זה עסק רבות בהתקנת מונחים וניסוחים עבריים במתמטיקה.

בשנת 1925 עלה לארץ ישראל, ועבד כמורה למתמטיקה ופיזיקה בבית הספר הטכני הגבוה "מונטיפיורי" בתל אביב.
להצעת ביאליק התמנה כחבר ועד הלשון העברית. בשנת תרפ"ט (1929) התפרסם בהוצאת ועד הלשון ה"מילון למונחי הטכניקה", שחיבר גרינפלד עם נתן שיפריס בהשתתפות ביאליק ויוסף טישלר. עוד פרסם מאמרים במדעים מדויקים בעיתונות המקצועית. בעקבות הצעת ביאליק תרגם מצרפתית את ספרו של אנרי פּוּאַנְקָרֶה "המדע וההיפותזה".
התרגום ראה אור בשנת תרצ"א, בצירוף רשימת מונחים.

הספר ראה אור ככרך א של "כתבי יחיאל גרינפלד", אולם יתר חיבוריו – "תולדות אבות המדעים המדויקים: מתאלס עד ארכימדס", "האסטרונומיה הכדורית", "תורת היחסות ותולדות איינשטיין" ו"האסטרונומיה" – נותרו בכתב יד ולא ראו אור.

היה נשוי לאיטה, עד פטירתה בתל אביב בח' באייר תרפ"ט.
בשנותיו האחרונות היה תשוש וחולני מזקנה, לא עבד, וסבל מעוני. חרף זאת, המשיך לתרום לחידוש המונחים הטכניים בעברית כמעט עד יום מותו.

גרינפלד נפטר בתל אביב באביב תרצ"ז (1937), בן 77 במותו. נקבר בבית הקברות טרומפלדור.

==רשימות אוטוביוגרפיות==
* יחיאל גרינפלד, 'פרק אוטוביוגרפי', בתוך: מ. דודזון (עורך), קובץ בסרביה ארץ ישראל: מוקדש ליחסי היהדות הבסרבית לארץ ישראל, תל אביב: עין הקורא, תרצ"ח 1938.

==לקריאה נוספת==
* 'גרינפלד, יחיאל', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 149–150. 

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://hebrew-academy.org.il/2015/03/17/יחיאל-גרינפלד/ יחיאל גרינפלד], באתר האקדמיה ללשון העברית

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתמטיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים רוסים
קטגוריה:מתמטיקאים ביישוב
קטגוריה:אנשי חינוך ביישוב
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:מחיי הלשון העברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אודסה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1859
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1937
איתן לוסטיג

איתן (אוטו) לוּסְטִיג (14 בפברואר 1905 – 2 בנובמבר 1974) היה מנצח תזמורת ומקהלה ישראלי.

==ביוגרפיה==
איתן (אוטו) לוסטיג נולד בשנת 1905 בברנו בירת מוראביה, אוסטריה (לאחר המלחמה בצ'כוסלובקיה; לימים בצ'כיה). למד מוזיקה בקונסרבטוריון של פראג, בין היתר אצל אלכסנדר זֶמְלינסקי ופִידֶליוֹ פִינקֶה . משנת 1926 עבד כמנצח בתיאטראות ובבתי אופרה ביַבּלוֹנֶץ , באוסטי נַד לבֶּם ובעיר הולדתו.
עם כניסת הנאצים לצ'כוסלובקיה ב-1938 נמלט ממנה עם משפחתו, ובשנת 1939 עלה לארץ ישראל באונייה "פרוסולה" שיצאה מנמל קונסטנצה ברומניה. האוניה הופגזה על ידי הבריטים וכל 650 נוסעיה הועברו לאונייה "טייגר היל", והגיעו לארץ כעולים בלתי-לגאליים (באותה הפלגה עלה ארצה גם המנצח גאורג זינגר). בשנת 1941 הקים בתל אביב את המקהלה הקאמרית תל אביב, שרוב חבריה היו יוצאי גרמניה, אנשים שעזבו את אירופה ועלו ארצה עם עליית הנאצים לשלטון. שימש גם כמנצח ב.

בשנות ה-50 של המאה ה-20 עשה לו לוסטיג שם בין חובבי המוזיקה הנלהבים כשהדריך זמרים בביצועי מוזיקה מתקופת הבארוק במפגשי ה"קוֹלֶגיוּם מוּזיקוּם" – חוג מוזיקלי שמשתתפיו היו זמרים מחברי המקהלה הקאמרית, בליווי הרכבים קאמריים קטנים.
בשנת 1954 היה שותף להקמת "האופרה העממית החדשה", עם ד"ר א' רייך והבמאי רוברט שטיין.

בין תלמידיו בלימודי ניצוח: המלחין עמי מעייני. בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 הדריך לוסטיג בין השאר את המקהלה בבית הספר לאמנויות רננים ובשנת 1964 הקים מקהלה מקצועית, ששימשה סניף תל אביבי למקהלת קול ישראל הירושלמית. שני חלקי המקהלה עבדו במקביל על היצירות המיועדות לביצוע ונפגשו פעם או פעמיים לפני הקונצרט לחזרה משולבת. בין היתר הופיעה המקהלה בחנוכת משכן הכנסת בספטמבר 1966.

איתן לוסטיג נפטר בתל אביב בנובמבר 1974 בתום מחלה ממושכת, בגיל 69. נקבר בבית העלמין הדרום.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* , 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:מנצחי מקהלות ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:פליטי רדיפות הנאצים
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1905
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1974
טורנירי הפרמייר של WTA

טורניר פרמייר היה קטגוריה של טורנירי טניס בסבב העולמי לנשים (WTA) שנוצרה בארגון מחדש של הסבב בשנת 2009. התחרויות מקטגוריה זו החליפו את הטורנירים מהדרג הראשון (Tier I) והדרג השני (Tier II) בסבב לפני 2009. הטורנירים בקטגוריה היו מחולקים לשלוש תת-קטגוריות, שנקבעו על פי נקודות הדירוג בהן זכתה המנצחת. נכון לשנה האחרונה שבה התקיימו (2020), טורנירי הפרמייר כללו:
* 4 טורנירי חובה, שהעניקו למנצחת בטורניר 1000 נקודות דירוג
* 5 טורנירי פרמייר 5, שהעניקו למנצחת בטורניר 900 נקודות דירוג
* 12 טורנירי פרמייר, שהעניקו למנצחת בטורניר 470 נקודות דירוג

לשם השוואה, בטורניר גראנד סלאם המנצחת זכתה ב-2000 נקודות דירוג, באליפות הסבב ב-1500 נקודות דירוג, ואילו בטורנירים בינלאומיים ב-280 נקודות דירוג בלבד. 

בשנת 2021 ארגן מחדש סבב ה-WTA את הקטגוריות של הטורנירים הנערכים במסגרתו. כחלק משינוי זה, שתי הקטגוריות העליונות מטורנירי הפרמייר (טורנירי החובה והפרמייר 5) הפכו לטורנירי WTA-1000, ושאר טורנירי הפרמייר הפכו לטורנירי WTA-500. 

==טורנירים (2019)==
{| class="sortable wikitable"
|- bgcolor="efefef"
| טורניר
| עיר
| מדינה
| משטח הטורניר
|- 
| בריזבן
| בריזבן
| 
| קשה
|-
| סידני
| סידני
| 
| קשה
|-
| סנקט פטרבורג
| סנקט פטרבורג
| 
| קשה - אולמות
|- 
| קטר
| דוחה
| 
| קשה
|- bgcolor="#87cefa"
| דובאי
| דובאי
| 
| קשה
|- bgcolor="#D4F1C5"
| אינדיאן וולס
| אינדיאן וולס
| 
| קשה
|- bgcolor="#D4F1C5"
| מיאמי
| מיאמי
| 
| קשה
|-
| צ'ארלסטון
| צ'ארלסטון
| 
| חימר ירוק
|-
| שטוטגרט
| שטוטגרט
| 
| חימר - אולמות
|- bgcolor="#D4F1C5"
| מדריד
| מדריד
| 
| חימר
|-
|- bgcolor="#87cefa"
| רומא
| רומא
| איטליה
| חימר
|-
| בירמינגהאם
| בירמינגהאם
| 
| דשא
|-
| איסטבורן
| איסטבורן
| 
| דשא
|-
| סן חוזה
| סן חוזה
| 
| קשה
|- bgcolor="#87cefa"
| קנדה
| טורונטו / מונטריאול 
| 
| קשה
|-
|- bgcolor="#87cefa"
| סינסינטי
| סינסינטי
| 
| קשה
|- 
| ג'נג'ואו
| ג'נגג'ואו 
| סין
| קשה
|- 
| טוקיו
| טוקיו 
| 
| קשה
|- bgcolor="#87cefa"
| ווהאן
| ווהאן 
| סין
| קשה
|- bgcolor="#D4F1C5"
| בייג'ינג
| בייג'ינג 
| סין
| קשה
|-
| מוסקבה
| מוסקבה 
| 
| קשה - אולמות
|}
*בירוק מסומנים "טורנירי חובה"
*בכחול מסומנים טורנירים מקטגוריית "פרמייר 5"

קטגוריה:טורנירים בסבב ה-WTA