יחידות מידה עות'מאניות

האימפריה העות'מאנית, [[1481–1683]]
250px
יחידות מידה עות'מאניות מסורתיות היו נהוגות באימפריה העות'מאנית בשנים 1299–1923. בארץ ישראל נהגו המידות הללו באופן רשמי בתקופה העות'מאנית בארץ ישראל בשנים 1517–1917. אולם גם לאחר מלחמת העולם הראשונה, בתקופת המנדט הבריטי, המשיכו ונהגו חלק מן המידות והמונחים העות'מאניים במשא ומתן ובשווקים באזורי השליטה העות'מאניים לשעבר, ובכלל זה בארץ ישראל.

==אורך==
=== א ===
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית ושפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| אֶנְדָאזֶה || endazeתעתיק טורקי: אֶנְדָזֶה || اندازه || . || מקורה בפרסית: اندازه, היגוי מקורב: אַנְדָאזֶה. יש לה ולמילה מקור אטימולוגי משותף עם המילה "הנדסה" בפרסית תיכונה || ell || מידת אורך של 65 ס"מ; בהשאלה: מידה.
|-
| אַרְשִׁין / אַרְשׁוּן || arşınתעתיק טורקי מקורב: אַרְשִׁין || ׁآرشین / آرشون || . || מקורה בפרסית תיכונה: אָרִישְׁן: מרפק, אמה. לשם השוואה, ارش (אָרָשׁ) בפרסית חדשה ו־arış בטורקית משמען "אמה", הן במובנה האנטומי, הן כיחידת מידה || ell || יש להבחין בין "מידות שוּק" (çarşı ölçüleri) ו"מידות אדריכליות" (mimar ölçüleri); ארשין אחד מציין אורך של כ־68 ס"מ במידות שוק, וכ־76 ס"מ במידות אדריכליות. משמעויות נוספות:
# מוטת זרועות.
# צעד רחב.
|-
| אסקי מיל || eski milתעתיק טורקי: אֶסְקִי מִיל || اسکی میل || . || מטורקית: eski (ישן) וצרפתית mille (אלף), מלטינית: אלף (צעדים) || old mile || מילולית: "מיל ישן"; כ־1894 מטר, או 5000 אָיָק (ayak), "רגל".
|-
|}

=== ב ===
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית ושפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| בֶּרִיד או מֶנְזִל || berid תעתיק טורקי: בֵּרִידmenzil תעתיק טורקי: מֶנְזִיל || بريدمنزل || بَرِيد (בָּרִיד: דואר)مَنْزِل (מַנְזִל: דירה, מעון)|| . || range ||בריד: מידת אורך של 12 מיל, השקולה ל־30,900 ארשין, או 22.74 קילומטר. המונח שימש במגוון מובנים כגון: פרש, נושא דואר רכוב, שליח, רץ, מסמכים שהופקדו בידי שליחי דואר ודואר רשמי. נוסף על כך ציין המונח את המרחק בין שתי תחנות דואר, שהיו פזורות לאורך הדרכים שהובילו לערים השונות. לתחנות אלה הוקצו בהמות לנשיאת הדואר.מנזיל: מונח חלופי לבריד. מובניו:
# אכסניה, פונדק דרכים או מקום אירוח לחניית לילה.
# המרחק בין שני מקומות אירוח לחניית לילה.
# דרך של מסע בן יום.
# בעגה הצבאית: טווח, למשל של קליע תותח.
# בעגה הצבאית: מכלול תפקידי העורף.
# ח'אן או פונדק דרכים, שהשיירות ונושאי הדואר הרכובים נהגו לפקוד לשם מנוחה או החלפת סוסיהם.
# מרחק מעופם של חצים בתחרויות קליעה.
|-
|}

=== ז ===
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית ושפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| זִירַא || zirâ, תעתיק טורקי: זירה או זירא || ذراع || |ערבית: ذِرَاع (זרוע, אמה); היגוי: דִ'רַאע || .|| . ||
# יחידת אורך בשיעור של 75–90 ס"מ, המרחק שבין המרפק לקצה האמה.
# על פי החוקר ישעיהו פרס בראשית המאה ה-20 הד'רע היא 75 ס"מ בקרקעות; 66.67 ס"מ באריגים.
# במאה ה־20 ציינה מידה זו גם שני אורכים אלו: 68 ס"מ בטקסטיל, כ־75.8 ס"מ בקרקע חקלאית.
#: למובנים אלה ראוי להוסיף את המונחים העות'מאניים הבא:
# zîrâ-ı a'şârî, המונח שציין את המטר, בעת שהארשין עוד רווח בשימוש.
# ziri-i âmme, או zirâ-i mi'mârî, "זירה אדריכלית", או "זירת הבנאים", השקולה לארשין אחד במידות אדריכליות, כ־76 ס"מ. שימשה בנאים אומנים ונגרים של שלדי עץ לבניינים.
# zirâ-i kirbâsî (ובמובן זהה, zirâ-i kisrâ), בתרגום חופשי: "זירת אריגים", מהמילה הפרסית کرباس (כַּרְבָּאס): אברזין, קנבס, אריג גס, מידת אורך של 28 פרמק (להלן), קרי כ־88 ס"מ. שימשה בבדים ובאריגים.
# zirâ-i mesaha, מערבית مِسَاحَة (מִסַאחַה): מדידת קרקעות, שטח, מידת אורך לקרקעות.
|-
|}

=== ה–ר ===
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית ושפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| האט ||hat, תעתיק: הָט || خط || خطّ ("קו" ומובנים נוספים); הגייה: חַ'טּ|| . || line || מידת אורך של 2.63 מ"מ; החלק ה־12 של פַּרְמָק, להלן.
|-
| מֶרְהַלֶה || merhale, תעתיק: מֶרְהָלֶה || مرحله || مَرْحَلَة (מַרְחַלַה); שלב, דרגה,המרחק שעובר הנוסע ביום אחד || . || stage, phase ||
# 45.480 ק"מ, שהם שני בריד.
# כל אחד מהמקומות שיש לעבור כדי להגיע למחוז החפץ, מנזיל.
# המרחק שאפשר לגמוא במסע בן 8 שעות.

|-
| נוֹקְטַה || nokta || نقطه || نُقْطَة (נֻקְטַה); נקודה || . || dot || מידת אורך של 0.219 מ"מ. מילולית: נקודה.
|-
| פַּרְמָאק / פַּארְמָק || parmak, תעתיק: פַּרְמָק|| پرماق, پارمق, או پرمق || . || . || finger || מילולית: אצבע; מידת אורך של 3.157 ס"מ, שהם 12 האט, והחלק ה־24 של ארשין אדריכלי.
|-
| קוּלָאץ || kulaç; הגייה: קוּלָץ' || قولاچ || . || . || fathom || 1.8288 m) 6.000 ft)
|-
| קֶרָּאבּ או קִירָאבּ || kerrab or kirab || کراخ || . || . || . || מידת אורך של 4.28 ס"מ, החלק ה־16 של ארשין.
|-

| רוּבּוּע או אוּרוּבּ || rubu or urup || ربع(רובו); اوروب (אורוב)|| . || . || . || 8.50 cm) 3.35 in) = 2 kerrab
|-
|}

==שטח==
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית שפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| דונם || dönüm, תעתיק טורקי: דוֹנוּם || دونم || . || . || dunam || בשם זה השתתפו לפחות מספר יחידות שטח, באתרים ובתקופות שונות; בראשיתה, ציינה יחידת הדונם קרקע שאפשר לחורשה ביום אחד באמצעות צמד שוורים (לפי ההרגשה של האדם הסביר) בהמשך היא נמדדה במדויק, אולם בשם דונם השתתפו מספר מידות, בהן יחידת שטח הידועה 1000 מ"ר
|-
| דונם טורקי ישן || dönüm, תעתיק טורקי: דוֹנוּם || دونم || . || . || (dunam (old || יחידת שטח 919 m2) 9,890 sq ft)
|-
| דונם טורקי חדש || dönüm, תעתיק טורקי: דוֹנוּם || دونم || . || . || (dunam (big || יחידת שטח 2,720 m2) 29,300 sq ft)
|-
|}

==נפח==
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית שפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| שִׁינִיק || şinik; הגייה: שִׁינִיק || شینیک || . || . || peck || .
|-
| קִילֶה || (kile (İstanbul|| كيله || . || . || bushel, בושל || = 4 şinik
|-
|}

==משקל==
=== א–ב ===
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית שפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| אוקה || okka || اوقّه, اوققه, או قیه || . || اوقيّة, היגוי: אוקיה || oka || יחידת משקל רשמית באימפריה העות'מאנית; על פי ישעיהו פרס, בארץ ישראל בראשית המאה ה-20, 1 אוקה שווה 400 דרהם, או 1.28 ק"ג; ו-78 אוקה שווה 100 ק"ג
|-
| אוקה || . || . || . || . || . || האוקיה הסורית הייתה שקולה ל־320 גרם בקירוב, ושוות ערך לליברה הרומאית ולליטרה של התקופה הביזנטית. האוקה הייתה שקולה לאוקיה עד שנת 1500. בשנת 1680 נזכרה כיחידת משקל בערך של 1400 גרם, ובשנת 1900 כיחידת משקל בערך של 1283 גרם
|-
| אוּקִיֶּה اوقيّة, היגוי: אוקיה || . || . || . || . || . || בראשית שנות העשרים של המאה ה-20, בארץ ישראל: אוקיה שוותה 240 גרם; בלבנון שוותה 213.7 גרם
|-
| בטמאן || batman || بطمان || . || . || . || 7.697 kg) 16.97 lb) = 6 okka
|-
|}

=== ד–ס ===
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית שפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| דִירְהֵם || drachma || درهم || . || נלקחה מהמילה הפרסית: درهم, היגוי: דֶרְהָם; אשר נשאלה מיוונית עתיקה: δράχμα (היגוי: דרכמה)
# חופן, מלוא היד. מספר יחידות משקל השתמשו בשם זה:
# יחידת משקל.
# מטבע כסף – דרכמה – שהייתה נהוגה ביוון העתיקה
| dirhem || יחידת משקל (או יחידת מסה), שוות ערך ל־3.207 גרם, ולחלק ה־400 של אוֹקָּה
|-
| טַבָּה || . || . || . || . || . || יחידת משקל של תוצרת חקלאית: מידת התבואה; שווה 4 סאות, כל סאה שווה 2 רוטל
|-
| מִיסְקָאל || miskal|| مثقال || . || . || . || 4.81 gr)0.312 g) = 1.5 dirhem
|-
| צֶ'קִי || çeki; הגייה: צֵ'קִי || چکی || . || . || . || שווה 4 קנטר
|-
|}

=== ק ===
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית שפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| קִירָאט / קֵרָאט || kırat || . || قيراط || . || carat || .
|-
| קַנְטָאר / קִנְטָאר || kantar || قنطار || . || . || weighbridge || יחידת משקל: 56.449 kg) 124.45 lb)1 קנטר שווה 100 רוטל, או 225 אוקה, או 288 ק"ג, וזאת במרכז הארץ, ואילו בצפונה, בחיפה, ביירות ודמשק, היה שווה הקנטר 200 אוקה ו-256 ק"ג
|-
| רוטל || . || . || رطل || . || . || יחידת משקל: 100 רוטל שווה 225 אוקה, או 288 ק"ג, או 1 קנטר
|}

== מונחים שהיו מקובלים ביישוב היהודי בארץ ישראל ==
{| align="center" class="wikitable" border="7" cellpadding="1"
|-
! מונח !! טורקית !! טורקית עות'מאנית !! ערבית !! פרסית שפות נוספות !! אנגלית !! ערך המידה ומשמעויות נוספות
|-
| ליטרה || . || . || . || . || . || .
|-
| סאה || . || . || . || . || . || .
|-
|ג'רה || cerre תעתיק טורקי: גֵ'רֶה || جره || . || جَرَّة || . || בעברית: כד או כוס, בחלק מהמקרים העשויים חימר או חומר; יחידת נפח של נוזלים, בעיקר שמנים: "ג'רה אחת מכילה 5 רוטלים; בערך 3 ליטראות כל אחד".
|-
|}

==ראו גם==
* התקופה העות'מאנית בארץ ישראל - מונחים

==לקריאה נוספת==
* ישעיהו פרס, ארץ-ישראל: ספר-המסעות, ירושלים, ברלין, וינה, הוצאת בנימין הרץ, תרפ"א-1921.
* שמעון רובינשטיין, מטבעות, מידות ומשקלות: מראשית המאה ה-19 ועד לתקופת המעבר מהשלטון הטורקי לבריטי בארץ ישראל, ירושלים: (בהוצאת המחבר), 1997.
* שמעון רובינשטיין, המשבר המוניטרי בארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה, ירושלים: (בהוצאת המחבר), 2008.
===מילונים===
* מילון לטורקית עות'מאנית מאת Prof. Dr. Mehmet KANAR
*<div class="mw-content-ltr">Dictionnaire turc-français par Charles Barbier de Meynard, 1881, E. Leroux. </div>
*<div class="mw-content-ltr">Kamus-i Firansavi: Dictionnaire turc-français, Şemseddin Sâmî, 1883, Imprimerie Mihran.</div>

==קישורים חיצוניים==
* איילון ושנער, מילון ערבי־עברי, מהדורה מקוונת
* [https://web.archive.org/web/20120107235523/http://www.mahmutlu.com/osmanli_olculeri.html יחידות מידה עות'מאניות] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: היסטוריה
קטגוריה:התקופה העות'מאנית בארץ ישראל
קטגוריה:היישוב הישן
קטגוריה:יחידות מידה קדומות
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: כלכלה