OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קהל מדומה

קהל מדומה (אנגלית: imaginary audience) היא תופעה פסיכולוגית בה חש אדם שכלל הסובבים מתבוננים בו ומבקרים את מראהו ומעשיו, למרות שבמציאות אין הדבר כך. התופעה, בדומה לתופעת המעשיה האישית, אופיינית למתבגרים צעירים (בסביבות גיל 12-13). לדוגמה, מתבגר עלול לחשוב שהכל מודעים לפצעון שהופיע על פניו.

תאוריה אחת מסבירה את התופעה כהשלכה של אגוצנטריות (התמקדות מוגזמת של האדם בעצמו) האופיינית לגילאים אלה. המתבגר, אשר זה עתה התחיל לפתח את יכולת החשיבה המופשטת, מבין שלאחרים יש תהליכי מחשבה דומים, אך מתקשה להבדיל בין תוכן מחשבותיו שלו ותוכן מחשבותיהם של אחרים. כתוצאה מכך מייחס המתבגר את מחשבותיו לאחרים. תאוריה אחרת מסבירה את התופעה כנטייה של המתבגר לחלום בהקיץ על עצמו במצבים בין-אישיים, וקובעת שהיא הכרחית בתהליך הניתוק מהמשפחה וגיבוש הזהות העצמית.

== מקורות ==
* [http://www.findarticles.com/p/articles/mi_m2248/is_140_35/ai_70777828/ Revisiting The Imaginary Audience And Personal Fable Constructs Of Adolescent Egocentrism: A Conceptual Review] (ISSN-0001-8449) מאת Lesa Rae Vartanian
== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסיכולוגיה התפתחותית
נפת חאשורי

נפת חאשורי (בגאורגית: ხაშურის მუნიციპალიტეტი, מילולית: חאשוּריס מוניציפליטי) היא נפה בדרום-מערב מחוז כארתלי הפנימית שבגאורגיה. היא גובלת מצפון-מזרח, מזרח ודרום-מזרח בנפת כארלי, מדרום ודרום-מער בנפת בורג'ומי, ממערב בנפת חרגאולי ובצפון-מערב בנפת סצ'חרה. בצפון היא גובלת בנפת סצ'חרה ונפת כארלי. המרכז המינהלי של הנפה הוא חאשורי.

עד שנת 1930 נכללה באוייזד גורי שבפלך טביליסי. משנת 1930 ראיוני (נפה) נפרדת. משנת 2006 ועד היום נקראת בשם הנוכחי.

הנפה משתרעת על מישור כארתלי בשטח של 585.2 מ"ר. בנפה זורמים הנהרות: נהר הקורה, סוּראמוּלָה, טיליאני, צֶ'ראתחֶווי, דָזַמָה. בשטח הנפה נמצאים עיירת הנפש סוראמי, והיישוב ההיסטורי (כיום כפר) כּווישחֶתי.

העיר חאשורי מהווה המרכז המנהלתי של הנפה. יישוב עירוני (דאבא) נוסף בנפה הוא העיירה סוראמי. כמו כן ישנן 11 תמי: אָלִי, גוֹמִי, אוֹסִיאָוּרִי, פּלֶווִי, כּווִישחֶתִי, צוֹצחנַארָה, צחרַאמוּחָה, צָאר'ווְלִי, צרוֹמִי, חָאלֶבִּי וחצִיסִי.

==דמוגרפיה==
{| border=1 align=center cellpadding=10 cellspacing=0 style="margin: 0.5em 1em 1em 1em; background: #f9f9f9; border: 2px #aaaaaa solid; border-collapse: collapse; font-size: 95%;" width90%
|-
!colspan=13|אוכלוסיית נפת חאשורי לפי שנים (באלפים)
|-align=center
||2000||2001||2002||2003||2004||2005||2006 ||2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012
|-align=right
|align=right|60.4||62.5||62.7||62.0||61.6||61.4||61.8||61.6||61.4||61.4||62.3||62.5||62.6
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גאורגיה: נפות
קטגוריה:כארתלי
חאשורי

חאשוּרי (בגאורגית: ხაშური) היא עיר בנפת חאשורי שבמחוז כארתלי הפנימית, מרכז גאורגיה, למרגלות הרי הקווקז הקטן, על גדות נהר הסוּראמוּלה (სურამულა), בגובה 690 מטר מעל פני הים, ומשמשת כמרכז המנהלתי של הנפה. חאשורי הוכרזה כעיר בשנת 1921. אוכלוסיית העיר מונה 28,711 איש.
== היסטוריה ==
חאשורי נוסדה בשנת 1872, כתחנת רכבת צנועה בשם מיכאילוֹבוֹ (მიხაილოვო), וזה היה שמה עד לשנת 1917, ונכללה במחוז פותי-טביליסי. העיר התפתחה, עד לסוף אותה מאה למרכז תחבורתי חשוב. בשנת 1894 נסלל קו מסילת הברזל, חאשורי-בורג'ומי. בשנת 1896 הייתה לתחנת מעבר בקו צינור הנפט באקו-בתומי, שנבנתה לאורך קו מסילת הברזל, ושימש למעבר נפט לאוניות בים השחור. בשנים 1918–1928, נקרא העיר חאשורי, ובשנים 1928–1934, נקראה העיר סטליניסי (בתרגום חופשי מגאורגית: "של סטלין" או "ששייך לסטלין")

מפעלי התעשייה של חאשורי כוללים: מפעל למכלי זכוכית, מפעל לטיפול בנפט גולמי ותחנת כוח הידרואלקטרית, שעל נהר הסוראמולה, ונבנה בעזרת האיחוד האירופי.

העיר היא מקום מושבם של משפחת ג'וגשווילי (משפחתו של יוסיף סטלין). במאי 2000 הוצב מחדש, במקום מרכזי בעיר, פסל בגובה 2.5 מטר של סטלין. 44 שנים לאחר שהוסר.

בעיר נמצאים שרידים של מצודה מהמאה ה-18. וקתדרלה ונציגות של האיפרכיה של רואיסי-אורבניסי.

==קישורים חיצוניים== 

* 
* [http://www.fallingrain.com/world/GG/28/Khashuri.html חאשורי - נתונים גאוגרפיים]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גאורגיה: ערים
קטגוריה:קווקז: יישובים
קטגוריה:כארתלי
קטגוריה:ערים על שם סטלין
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1872
נפת ג'ווה

נפת ג'ווה (בגאורגית: ჯავის რაიონი, גַ'וויס ראיוֹני) היא נפה במחוז כארתלי הפנימית שבגאורגיה. עד שנת 1917 נכללה בנפת גורי שבפלך טביליסי. משנת 1922 נכללה ברפובליקה האוטונומית של דרום אוסטיה. בעקבות הסכסוך האוסטי-גאורגי ופרישת דרום אוסטיה בתקופת מלחמת האזרחים של גאורגיה, נמצאת הנפה בשליטת הבדלנים האוסטים.

בתחומי הנפה נמצא מעבר רוקי, המעבר היחיד שחוצה את רכס הקווקז הגדול הפתוח במשך כל ימות השנה ומחבר את גאורגיה ורוסיה.

בנפה שתי עיירות, ג'ווה וקוואיסה.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אוסטיה
קטגוריה:גאורגיה: נפות
קטגוריה:דרום אוסטיה
קטגוריה:כארתלי
ז' בתשרי

==חגים ומועדים==
* היום השביעי של עשרת ימי תשובה

==אירועים היסטוריים==
מאיר דיזנגוף
* ה'תקס"ג – רבי חיים מוולוז'ין, תלמיד הגר"א, מפרסם קול קורא ל"אוהבי התורה" ביהדות ליטא כדי שיסייעו להקמת ישיבה. פרסום המכתב נחשב כיסוד ישיבת וולוז'ין, לימים "אם הישיבות".
* ה'תש"ד – צעדת הרבנים בוושינגטון: רבנים מהנהגת יהדות ארצות הברית האורתודוקסית הפגינו בוושינגטון די. סי. בקריאה לבעלות הברית להתערב ולהקדיש מאמץ מלחמתי לעצירת השואה.

==בר מצווה==
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בז' בתשרי היא בדרך כלל פרשת האזינו. אם ראש השנה חל ביום חמישי בשנת בר המצווה, תיפול שבת בר המצווה ביום כיפור, ואז דוחים את הקריאה בתורה לסוכות.

==נולדו==
* – זבולון, בנו העשירי של יעקב אבינו
* ה'תקכ"ג – החת"ם סופר (הרב משה סופר), ראש ישיבה ומגדולי הרבנים והפוסקים בדורות האחרונים (נפטר ב-ה'ת"ר)
* ה'תשל"ג – משה סעדה, חוקר במח"ש וחבר הכנסת מטעם הליכוד

==נפטרו==
* – זבולון, בנו העשירי של יעקב אבינו
* ה'תצ"ז – רבי דוד אופנהיים, פוסק ואב"ד בניקולסבורג ופראג, רב ראשי למורביה ובוהמיה, נדבן ואספן ספרים. (נולד בה'תכ"ד)
* ה'תרי"א – רבי מנחם נחום טברסקי, אדמו"ר ממקארוב
* ה'תרצ"ז – מאיר דיזנגוף, ראש העיר הראשון של תל אביב
* ה'תש"ח – הרב יהושע צימבליסט, רב וראש ישיבה במינסק
* ה'תשט"ו – הרב נח גד וינטרוב, מחבר ספרים
* ה'תשנ"ח – יחיאל אליאש, מייסד בני עקיבא
* ה'תשע"ה – שלמה להט, ראש העיר השביעי של תל אביב

----

* ו' בתשרי – ח' בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א07
י07
ט"ז בתשרי

==חגים ומועדים==
* היום הראשון של חול המועד סוכות בארץ ישראל ובחוץ לארץ יום טוב שני של סוכות

==אירועים היסטוריים==
* ה'ק"י – גזרות ק"ט: הפרעות ביהודי אירופה בשל האשמות בגרימת המוות השחור מתפשטות לקרמס שבאוסטריה, והשכונה היהודית נשרפה על יושביה.
* ה'תשל"א – אנואר סאדאת נבחר לנשיא מצרים
* ה'תשל"ד – מלחמת יום הכיפורים – חיל הים הישראלי מתעמת עם סוריה במסגרת קרב טרטוס
* ה'תשמ"ב – חוסני מובארכ נבחר לנשיאות מצרים, שבוע לאחר רצח אנואר סאדאת
* ה'תשס"ו – מתחיל משפטו של סדאם חוסיין

==נולדו==
* ה'תרפ"ט – אלי ויזל, סופר אמריקאי יהודי, ניצול השואה וזוכה פרס נובל לשלום

==נפטרו==
* ה'תנ"ח – רבי משה זכות (הרמ"ז), רבה של הקהילה הספרדית בוונציה ושל יהדות מנטובה, ראש ישיבה, ומשורר. ממקובלי איטליה, שהפיץ את קבלת האר"י ומהרח"ו.
* ה'תרל"ט – רבי יצחק דב במברגר, הרב מוירצבורג, מגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה בתקופה המודרנית, נודע בשל התנגדותו לרש"ר הירש בפולמוס הפרדת הקהילות בגרמניה. (נולד בה' בחשוון ה'תקס"ח)
* ה'תרע"ד – רבי צבי הירש שפירא, האדמו"ר השני לחסידות מונקאטש ורבה של העיר, מייסד 'כולל מונקאטש' וממנגדי הציונות ואגודת ישראל. (נולד בי"א בתמוז ה'תר"י)
* ה'תשי"ד – הרב יוסף רוזין (בלארוס), ראש 'אגודת הרבנים של צפון אמריקה'
----

* ט"ו בתשרי – י"ז בתשרי
* תשרי

א16
י16
כ"ד בתשרי

==חגים ומועדים==
* בחוץ לארץ – אסרו חג של סוכות, וראש השנה של פרשת השבוע. כ"ד בתשרי תמיד חל בשבוע שבו נקראת הפרשה הראשונה, פרשת בראשית.
* יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל

==אירועים היסטוריים==
* ג'תט"ו – נחתמת אמנת נחמיה, בה התחייבו יהודי שיבת ציון בראשות נחמיה לקיים מצוות מסוימות
* ה'רמ"ב – האינקוויזיציה הספרדית ממנה את שני האינקוויזיטורים הראשונים ולמעשה מתחילה בפעילותה נגד יהדות ספרד
* ה'תש"ו – החלה לפעול תנועת המרי העברי, המשותפת להגנה, לאצ"ל וללח"י
* ה'תשמ"ט – ועדת הבחירות המרכזית פוסלת את רשימת "כך" של מאיר כהנא מהשתתפות בבחירות לכנסת

==נולדו==
* ה'תרצ"א – דן פגיס, משורר ומתרגם עברי וחוקר של שירת ימי הביניים של יהדות ספרד (נפטר בה'תשמ"ו)
* ה'תשכ"ז – רבי אליעזר גולדמן, האדמו"ר מזווהיל בארצות הברית
* ה'תשל"ה – עודד קטש, כדורסלן ישראלי
* ה'תשל"ה – אסי כהן, שחקן ישראלי
* ה'תשמ"ז – ענבר לביא, שחקנית טלוויזיה וקולנוע ישראלית-אמריקאית

==נפטרו==
* ה'רס"ט – רבי יהודה מינץ, מגדולי רבני אשכנז במאה ה-15, רבה של פדובה 
* ה'תקמ"ב – רבי יעקב יוסף מפולנאה מחבר הספר 'תולדות יעקב יוסף', תלמיד הבעש"ט ומאבות תנועת החסידות
* ה'תרל"ה – רבי אליהו גוטמכר, מראשי הציונות הדתית (נולד ב-ה'תקנ"ו)
* ה'תרמ"ד – הרב אברהם יהודה הכהן שוורץ, רב בברגסז ובמאד שבהונגריה, מחבר שו"ת "קול אריה" (נולד בה'תקפ"ד) 
* ה'תשכ"א – הרב יעקב משה טולידאנו, רב העיר תל אביב-יפו ושר הדתות בממשלות ה-8 וה-9 (נולד ב-ה'תר"ם)
* ה'תשנ"ו – רבי חיים זנוויל אברהמוביץ, "הרימניצער", אדמו"ר חסידי
* ה'תשע"א – רבי יהודה מועלם, מראשי ישיבת פורת יוסף (נולד ב-ה'תרפ"א)

----
* כ"ג בתשרי – כ"ה בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א24
י24
ז' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בז' חשוון היא תמיד פרשת לך לך.

רחוב ז' בחשוון ב[[רמת השרון לזכר השמדת יהדות ליטא בשואה]]

==חגים ומועדים==
* מתחילים לבקש על הגשמים בברכת השנים בארץ ישראל. כך נפסקה ההלכה, לפי דעות רבי יהודה ורבן גמליאל.
* יום העלייה

==אירועים==
* – על פי המסורת, נבוכדנצר השני, מלך בבל שוחט (כמאמר המקרא) את בניו של צדקיהו לנגד עיניו ולאחר מכן מנקר את עיניו
* ה'תרל"ט – הגיעו ראשוני המתיישבים מירושלים לאדמות אום-מלאבס עליהם הוקמה פתח תקווה – "אם המושבות"
* ה'תש"ב – כ-9,200 מיהודי גטו קובנה נרצחים בפורט התשיעי
* ה'תשט"ו – נפתחת לתנועה תחנת הרכבת תל אביב מרכז
* ה'תשל"ג – הראשון לציון הרב עובדיה יוסף והרב שלמה גורן מתמנים לרבנים הראשיים לישראל.
* ה'תשס"ו – עמיר פרץ נבחר ליושב ראש מפלגת העבודה, לאחר מערכת בחירות בה התמודד כנגד שמעון פרס ובנימין בן אליעזר
* ה'תש"ד – אקציית הילדים בגטו שאוולי
* ה'תשפ"ג – הבחירות לכנסת העשרים וחמש

==נולדו==
* ה'תקצ"ג – הרב חיים חזקיהו מדיני, מחבר הספר שדי חמד, רבה של העיר קרסו-בזאר (בילוהירסק) שבחצי האי קרים ושל חברון (נפטר ב-ה'תרס"ה)
* ה'תרנ"ו – לוי אשכול, ראש הממשלה השלישי של מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ט)
* ה'תרנ"ח – אב"א אחימאיר, מממנהיגי ברית הרוויזיוניסטים ותנועת בית"ר (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
* ה'תשט"ו – הרב אלימלך פירר, רב ויועץ רפואי ומקים ארגון "עזרה למרפא"
* ה'תשל"ו – הרב אהרן מרדכי רוקח, בנו של האדמו"ר מבעלזא הרב ישכר דב רוקח.
* ה'תשנ"ד – עומר אדם, זמר ישראלי השר מוזיקה ים-תיכונית

==נפטרו==
* ה'תר"ח – רבי יהודה צבי הירש אייכנשטיין מרוזדול, האדמו"ר השלישי בשושלת זידיטשוב, מחבר "דעת קדושים" (נולד ב-ה'תקנ"א)
* ה'תרכ"ו – רבי נתן דוד רבינוביץ משידלובצה, אדמו"ר מבית פשיסחה, נכד היהודי הקדוש (נולד ב-ה'תקע"ד)
* ה'תרס"ו – רבי ירחמיאל צבי רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא-שעדליץ (נולד ב-ה'תרל"ח)
* ה'תרע"ג – רבי דוד גוטרמן מסאווראן, האדמו"ר הרביעי בשושלת סאווראן
* ה'תר"צ – הרב יוסף לייב בלוך, רב העיר טלז וראש ישיבת טלז (נולד ב-ה'תר"כ)
* ה'תרצ"ד – הרב מאיר שפירא, מייסד וראש ישיבת חכמי לובלין ומייסד הדף היומי (נולד ב-ה'תרמ"ז)
* ה'תשל"ד – הרב ישראל ולץ, רב הונגרי-ישראלי, מחבר שו"ת "דברי ישראל". 
* ה'תשע"ט – פרופ' יעקב וינרוט, עורך דין ופילוסוף.
----

* ו' בחשוון – ח' בחשוון
* חשוון

ב07
י07
כ"ט בתשרי

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט תשרי היא פרשת נח, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום שני, שלישי או חמישי, או פרשת בראשית אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת.

==חגים ומועדים==
* ערב ראש חודש חשוון
* יום כיפור קטן

==אירועים היסטוריים==
* ה'ת"ש – היטלר מכריז על הקמת הגנרלגוברנמן בפולין
* ה'תשמ"ז – מוגש דו"ח ועדת לנדוי לחקר שיטות החקירה של השב"כ, בעקבות פרשת קו 300
* ה'תשס"ו – האו"ם מאשר את ההחלטה לפיה ה-27 בינואר יהיה יום הזיכרון הבינלאומי לשואה

==נולדו==
* ה'תר"ד – משה לייב ליליינבלום, סופר איש תנועת ההשכלה ברוסיה, מראשי חובבי ציון והציונות המעשית. (נפטר בג' באדר א' ה'תר"ע)
* ה'תש"ן – שיר אלמליח, דוגמנית ישראלית
* ה'תשס"ב – הדר מוכתר, אושיית רשת ופעילה חברתית

==נפטרו==
* על פי המסורת – שמעון הצדיק, כהן גדול בתקופת בית שני
* ה'רס"ט – דון יצחק אברבנאל – פרשן מקרא, פילוסוף ומדינאי, ממנהיגי יהדות ספרד ערב הגירוש, שר אוצר במספר מדינות באירופה ומחבר פירוש נודע לתנ"ך. (נולד בה'קצ"ז)
* ה'שכ"ג – רבי אליעזר מזיא, אב"ד ומרא דאתרא בפרידברג , אביו של רבי יצחק מזיא בעל שו"ת 'יפה נוף', נרצח על קידוש השם.
* ה'תר"א – רבי אברהם דוד מבוטשאטש, בעל האשל אברהם – בוטשאטש
* ה'תרפ"ד – רבי שמואל צבי דנציגר, האדמו"ר השלישי בשושלת אלכסנדר, מכונה התפארת שמואל על שם ספרו.
* ה'תשכ"א – הרב חכם סלימון ברזאני, רב העיר מוסול בעיראק ואב בית הדין בה
* ה'תשע"ב – הרב אהרן חיטריק, חוקר ויושב ראש מערכת אוצר החסידים, לההדרת כתבי אדמו"רי חב"ד.

----

* כ"ח בתשרי – ל' בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א29
י29
כ"ח בתשרי

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח תשרי היא פרשת נח, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום שני, שלישי או חמישי, או פרשת בראשית אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
* ד'תתקמ"ח – ממלכת ירושלים הצלבנית נכנעת לצלאח א-דין
* ה'תרל"ה – נחתמת אמנת ברן ונוסד איגוד הדואר העולמי
* ה'תרצ"א – בריטניה מפרסמת את הספר הלבן השני
* ה'תש"ז – נוסד קיבוץ עין צורים
* ה'תש"ט – הושלם שחרור הגליל ב"מבצע חירם" במלחמת השחרור
* ה'תשל"ד – הפסקת האש בין ישראל לבין מצרים וסוריה נכנסת לתוקפה ומביאה לידי סיום את מלחמת יום כיפור

==נולדו==
[[בנימין נתניהו]]

* ה'תש"ב – נורית זרחי, משוררת ישראלית
* ה'תש"ה – חיים סבן, איש עסקים ומפיק טלוויזיה ישראלי
* ה'תש"י – בנימין נתניהו, ראש הממשלה התשיעי של ישראל
* ה'תשכ"א – עודד מזרחי, סופר ומשורר

==נפטרו==
* ה'שצ"ד – הרב אפרים זלמן שור, ראב"ד בריסק ולובלין, בעל התבואות שור. 
* ה'תקצ"ה – רבי שמואל לנדא, פוסק הלכה, בנו של רבי יחזקאל לנדא ויורשו כראב"ד וראש הישיבה בפראג.
* ה'תשמ"ג – רחל כהן-כגן, פוליטיקאית ישראלית ויו"ר ויצו (נולדה ה'תרמ"ח).

----

* כ"ז בתשרי – כ"ט בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א28
י28
כ"ז בתשרי

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ז תשרי היא פרשת נח, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או ביום חמישי, או פרשת בראשית אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או ביום שני.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==

==נולדו==
* ה'תרט"ז – דוד וולפסון, פעיל ציוני, (נפטר באלול ה'תרע"ד)
* ה'תש"ד – רון בן ישי, עיתונאי ישראלי

==נפטרו==
* ד'תתקל"ה/ד'תתקל"ח (וישנן גם דעות נוספות) – רבי יצחק הזקן מחשובי בעלי התוספות.
* ה'ש"ג – רבי אברהם בן אביגדור, רבה של בוהמיה, אב"ד וראש ישיבה בפראג.
* ה'תק"ב – הרב אלעזר רוקח, רב בברודי ובאמסטרדם, בעל המעשה רוקח. (נולד בה'תמ"ה)
* ה'תר"ג – הרב אפרים יצחק מפרעמיסלא, מחשובי פרשני המשנה ומחבר הפירוש "משנה ראשונה" ופירוש "משנה אחרונה" על שישה סדרי משנה. תלמידו של רבי אלימלך מליז'נסק. (נולד בה'תקכ"ב)
* ה'תשי"ד – משה סמילנסקי, משורר ופובליציסט עברי. (נולד בז' באדר ה'תרל"ד)
* ה'תשע"ו – הרב יורם אברג'ל, מייסד מוסדות "קול רינה רב פעלים" בנתיבות. (נולד בי"ז בסיוון ה'תשי"ז)
----

* כ"ו בתשרי – כ"ח בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א27
י27
ט' בתשרי

==חגים ומועדים==
* היום התשיעי של עשרת ימי תשובה
* ערב יום הכיפורים, על פי ההלכה אסור להתענות, ומצווה לאכול ביום זה

==אירועים היסטוריים==
* ה'תשל"ד – מלחמת יום הכיפורים: הרמטכ"ל דוד אלעזר מורה על גיוס מילואים מצומצם, אף על פי שהצמרת הביטחונית של ישראל אינה מאמינה שמלחמה עומדת לפרוץ
* ה'תשס"ד – מטוסי חיל האוויר הישראלי מפציצים בסיס אימונים של הג'יהאד האיסלמי ליד דמשק, בתגובה על פיגוע ההתאבדות במסעדת "מקסים" בחיפה יום קודם לכן

==נולדו==
* ה'תרפ"ט – אברהם יבין, עורך ספרותי ומתרגם.
* ה'תר"צ – יצחק אלפסי (חוקר חסידות), היסטוריון וחוקר תנועת החסידות. 
* ה'תש"ג – הרב יצחק יהודא ירוסלבסקי, מזכיר בית דין רבני חב"ד ורב קהילת חב"ד בקריית מלאכי.
* ה'תשכ"ח – עליזה בלוך, ראש עיריית בית שמש, ואשת חינוך ישראלית.

==נפטרו==
* ה'ר"פ – הרב אברהם סבע, רב, מקובל, והוגה דעות יהודי בדור גירוש ספרד
* ה'תע"ג – הרב יונה לנדסופר, מרבני בוהמיה, מחבר שו"ת מעיל צדקה (נולד בה'תל"ח)
* ה'תרס"ב – הרב אביעזרי זליג אוירבך, רבה של הלברשטאדט, ומראשי הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה.
* ה'תשי"ח – הרב שמחה במברגר, רב בשטוטגרט, ולאחר מכן מחנך בבני ברק. (נולד בה'תר"ס)
* ה'תש"ך – הרב יצחק זאב סולובייצ'יק (ידוע בשם הגרי"ז, או הרב מבריסק), רבה של העיר בריסק וראש ישיבתה בבריסק ואחר כך בירושלים (נולד בה'תרמ"ו)
 
===הובאו לקבורה===
* ג'תתפ"ד – רבי אלעזר ברבי שמעון, תנא, בנו של רבי שמעון בר יוחאי

----

* ח' בתשרי – י' בתשרי
* תשרי

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

א09
י09
ו' בתשרי

==חגים ומועדים==
* היום השישי של עשרת ימי תשובה

==אירועים היסטוריים==
הנאשמים במשפטי נירנברג בתא הנאשמים
* ה'תקי"ג – האימפריה הבריטית מאמצת את הלוח הגרגוריאני. אחד-עשר יום הושמטו מהלוח בשנה זו, כך שהיום למחרת ה-2 בספטמבר 1752 היה ה-14 בספטמבר
* ה'תרצ"ט – גרמניה מספחת את חבל הסודטים
* ה'תש"ז – במשפטי נירנברג נגזר דינם של מנהיגי הנאצים

==בר מצווה==
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בו' בתשרי היא פרשת האזינו, אם ראש השנה חל ביום שלישי או בשבת בשנת בר המצווה. אם ראש השנה חל ביום שני בשנת בר המצווה, פרשת בר המצווה תהיה פרשת וילך. אם ראש השנה חל ביום חמישי בשנת בר המצווה, תיפול שבת בר המצווה ביום כיפור, ואז דוחים את הקריאה בתורה לסוכות.

==נולדו==
* ה'תרע"ה – הרב ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ, האדמו"ר ממונקאץ', ורבה של סאו פאולו וחולון (נפטר בה'תשנ"ח)
* ה'תשי"א – אבשלום קור, בלשן עברי, זוכה פרס סוקולוב לעיתונאות

==נפטרו==
* ה'תקנ"ו – רבי בנימין וולף איגר, ראש ישיבה בברסלאו, ורבן של צילץ, לייפציג ולייפניק שבמרכז אירופה. דודוד ורבו של רבי עקיבא איגר. (נולד בה'תקט"ז)
* ה'תקע"ב – הרב אריה לייב בן הרב ברוך ("הסבא משפולי"), צדיק חסידי ומגיד מישרים בשפולי, מראשוני תנועת החסידות. (נולד בכ"ה בכסלו ה'תפ"ה)
* ה'תרי"ב – הרב יעקב בן רבי יוסף הרופא, דיין ופוסק בבגדאד, רבו של רבי עבדאללה סומך. 
* ה'תשנ"ב – משה גושן-גוטשטיין, בלשן ישראלי וחתן פרס ישראל (נולד ב-ה'תרפ"ה)
* ה'תשע"ב – הרב חנן פורת, חבר הכנסת וממייסדי גוש אמונים
----

* ה' בתשרי – ז' בתשרי
* תשרי

==הערות שוליים==

א06
י06
י"ד בתשרי

==חגים ומועדים==
* ערב חג סוכות
* הימים שבין יום כיפור לסוכות

==אירועים היסטוריים==
* ה'תש"ד – מלחמת העולם השנייה: הממשל האיטלקי החדש מצטרף לבעלות הברית ומכריז מלחמה על גרמניה

==נולדו==
* ה'תרל"ח – הרב מנחם מנדל אלתר, רבה של העיר פאבניץ. (נרצח ב-ה'תש"ב)
* ה'תרע"ט – בנימין צביאלי, מראשוני קול ישראל וממניחי היסוד לשידורי הדת והמסורת ברדיו (נפטר בה'תשס"ד)
* ה'תרצ"ה – שרה מרום שלו, חברת כנסת מטעם מפלגת גיל
* ה'תש"ה – דרור קשטן, מאמן נבחרת ישראל בכדורגל

==נפטרו==
* ה'תקע"ה – רבי ישראל הופשטיין, המגיד מקוז'ניץ (נולד ה'תצ"ז)
* ה'תרצ"ג – הרב גרשון פוזן, שימש כדיין בפרנקפורט במשך שנים רבות, ורב ב"חברת קלויז" בפרנקפורט (נולד ב-ה'תרי"ג)
* ה'תרצ"ד – אלתר לוין, משורר, מראשוני ענף הביטוח בישראל
* ה'תש"ט – הרב יוסף צבי דושינסקי, גאב"ד העדה החרדית בירושלים, פוסק וראש ישיבה. מחבר שו"ת "מהרי"ץ"
* ה'תשמ"ב – דוד מלץ – סופר עברי, ממייסדי עין חרוד
* ה'תשמ"ו – הרב בן ציון ברוק, מייסד וראש ישיבת בית יוסף נובהרדוק בירושלים, תלמידו של הסבא מנובהרדוק
* ה'תשס"ט – ד"ר יעקב אשל, ממייסדי המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון

----
* י"ג בתשרי – ט"ו בתשרי
* תשרי

א14
י14
כ"ב בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ב חשוון היא תמיד פרשת חיי שרה.

==אירועים היסטוריים==
* ה'תרע"ח – תחילת מהפכת אוקטובר
* ה'תרע"ח – כוחותיו של הגנרל אלנבי כובשים את עזה בתום קרב עזה השלישי
* ה'תשנ"ב – נפתחת ועידת מדריד, שנועדה לקדם את תהליך השלום בין ישראל למדינות ערב
* ה'תשס"א – הפיגוע באוטובוס הילדים של כפר דרום

==נולדו==

* ה'תרע"ב – יהושע רבינוביץ, ראש עיריית תל אביב (נפטר ב-ה'תשל"ט)
* ה'תשי"ט – שרה נתניהו, אשת ראש הממשלה בנימין נתניהו
* ה'תשכ"ג – מיכה שטרית, זמר ומפיק ישראלי
* ה'תשל"א – עלמה זק, שחקנית וקומיקאית ישראלית
* ה'תשל"א – יורם זק, במאי טלוויזיה, עורך ומפיק ישראלי
* ה'תשל"ז – ליטל שוורץ, שחקנית וקומיקאית ישראלית

==נפטרו==
* ה'תי"ז – רבי משה לימא, רב בווילנא ובבריסק, מחבר הפירוש "חלקת מחוקק" על שולחן ערוך חלק אבן העזר 
* ה'תקע"ד – רבי דוד שלמה אייבשיץ מצפת, רב בסורוקה שבבסרביה ומחבר, "ערבי נחל" על חמישה חומשי תורה, "לבושי שרד" על השולחן ערוך (נולד ב-ה'תקט"ו)
* ה'תקע"ט – רבי עזריאל הלוי איש הורוויץ, רבה של לובלין, נודע בכינויו "ראש הברזל" (נולד ב-ה'תקי"ז)
* ה'תר"פ – רבי ישעיה טברסקי ממקארוב, האדמו"ר ממקארוב
* ה'תרפ"ז – רבי יששכר דוב רוקח, האדמו"ר השלישי בשושלת בעלזא (נולד ב-ה'תרי"א <small>או ב-ה'תרי"ב לפי גרסה אחרת</small>)
* ה'תשמ"ט – מנחם סבידור, יושב ראש הכנסת (נולד ב-ה'תרע"ח)

----

* כ"א בחשוון – כ"ג בחשוון
* חשוון

ב22
י22
כ"ד בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ד חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
הרמטכ"ל [[משה דיין סוקר מסדר של חטיבה 9 בשארם א-שייך עם סיום מבצע קדש]]
* ה'תרע"ט – האימפריה העות'מאנית חותמת על הסכם שביתת נשק עם בעלות הברית ובכך מסיימת את מלחמת העולם הראשונה במזרח התיכון
* ה'תש"א – אוניית המעפילים "פאטריה" מוטבעת על ידי ההגנה
* ה'תשי"ז – מתחיל מבצע קדש
* ה'תשי"ז – מתבצעת הצניחה המבצעית הראשונה והיחידה בתולדות צה"ל, במסגרת מבצע קדש
* ה'תשי"ז – טבח כפר קאסם – חיילים ממשמר הגבול הורגים 49 ערבים-ישראלים השבים לביתם כשאינם יודעים שהוטל עוצר

==נולדו==
* תפ"ג – רבי רפאל הכהן מהמבורג. נפטר בה'תקס"ד. 
* תרל"ט – יעקב נחום אפשטיין, פילולוג וחוקר ספרות התנאים והאמוראים. נפטר בה'תשי"ב. 
* ה'תרצ"ב – הרב אליהו שטרנבוך, שימש אב"ד של קהילת "מחזיקי הדת" באנטוורפן שבבלגיה. נפטר בה'תשע"ז.
* ה'תש"ד – הרב חנניה יוסף אייזנבך, ראש כולל "אהל יוסף משה" בבואנוס איירס, ארגנטינה
* ה'תש"ח – ספי ריבלין, שחקן ובדרן ישראלי (נפטר בה'תשע"ד). 
* ה'תשכ"ג – אברי גלעד, עיתונאי ואיש בידור ישראלי
* ה'תשכ"ט – חיים ולדר, סופר ילדים, נוער ומבוגרים חרדי־ישראלי, פובליציסט, מרצה ופעיל לרווחת הילד בחברה החרדית (נפטר ב-ה'תשפ"א)
* ה'תשל"ב – רוברט אילטוב, ח"כ ויו"ר סיעת ישראל ביתנו בכנסת

==נפטרו==
* ה'ת"ד – רבי אברהם אזולאי רב ומקובל במרוקו ומחבר הספר "חסד לאברהם" (נולד ב-ה'ש"ל)
* ה'תרס"ג – רבי דוד טברסקי, האדמו"ר ממקארוב
* ה'תרס"ח – הרב הלל משה מעשל גלבשטיין, מחבר הספר "משכנות לאביר יעקב" (נולד ב-ה'תקצ"ד)
* ה'תרע"ד – יוסף זלצמן, מחלוצי העלייה השנייה וההרוג הראשון בקבוצת כנרת
* ה'תרצ"ה – הברון רוטשילד, תומך עיקרי ביישוב היהודי בארץ ישראל בתקופת העלייה הראשונה (נולד ב-ה'תר"ה)
* ה'תש"י – רבי גדליה משה גולדמן, האדמו"ר החמישי בשושלת זוועהיל (נולד ב-ה'תרמ"ז)
* ה'תשמ"ח – הרב רפאל דוד אוירבך, מנהל ישיבת המקובלים שער השמים
* ה'תשנ"ה – הרב שלמה גורן, מייסד הרבנות הצבאית והרב הראשי לישראל (נולד ב-ה'תרע"ח)
* ה'תש"ע – הרב דוד קוויאט, ר"ם בישיבת מיר בברוקלין, יו"ר ועד הרבנים של אגודת ישראל בארצות הברית ומחבר פירוש "סוכת דוד" על הש"ס (נולד ב-ה'תרע"ט)
----

* כ"ג בחשוון – כ"ה בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב24
י24
כ"א בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"א חשוון היא תמיד פרשת חיי שרה.

==אירועים היסטוריים==
[[חנה סנש]]
* – שליט דמשק, נור א-דין, כובש את מבצר נמרוד
* ה'תש"ג – השואה: אקציות חיסול בגטו קרשניק ובגטו לומז'ה
* ה'תש"ה – חנה סנש מוצאת להורג בהונגריה
* ה'תש"ט – מלחמת העצמאות – חטיבת הנגב פותחת במבצע לוט
* ה'תשי"א – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל השנייה בפני הכנסת
* ה'תשמ"ט – הליכוד בראשות יצחק שמיר זוכה בבחירות לכנסת ה-12
* ה'תשנ"ה – נחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן
* ה'תשפ"ג – השבעת הכנסת העשרים וחמש

==נולדו==
* ה'תר"ם – ליאון טרוצקי, מהפכן קומוניסטי יהודי (נרצח בה'ת"ש)
* ה'תרס"ג – יצחק בשביס-זינגר, סופר יידישאי (נפטר ה'תשנ"א) (הערה: תאריך זה מוטל בספק)
* ה'תרפ"ד – השופט פרופ' מנחם אלון, משנה לנשיא בית המשפט העליון (נפטר בה'תשע"ג)
* ה'תרפ"ט – שייקה אופיר, שחקן, פנטומימאי, קומיקאי, ובדרן ישראלי (נפטר ה'תשמ"ז)
* ה'תש"י – הרב שמעון גרשון רוזנברג המכונה הרב שג"ר, רב והוגה דעות בעל קשר לפוסט מודרניות (נפטר בה'תשס"ז)
* ה'תשל"ו – סופי צדקה, שחקנית, זמרת ומנחת טלוויזיה ישראלית
* ה'תשל"ו – מיה דגן, שחקנית ישראלית

==נפטרו==
* ה'של"ד – רבי דוד בן זמרה (רדב"ז), פוסק הלכה וראש ישיבה, אב בית דין ומנהיגה של יהדות מצרים, ולאחר מכן רב בצפת. (נולד בה'רל"ט)
* ה'תש"ה – חנה סנש, הוצאה להורג בהונגריה לאחר שנתפסה על ידי הנאצים בשליחותה כצנחנית מטעם המוסדות הארץ-ישראלים (נולדה ב-ה'תרפ"א)
* ה'תשי"ג – חיים ויצמן, הנשיא הראשון של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרל"ה)
* ה'תשט"ו – יצחק למדן, משורר עברי, מתרגם, עורך וחלוץ בארץ ישראל בימי היישוב. (נולד בה' בכסלו התר"ס)
* ה'תשמ"ט – הרב בצלאל שטרן, רב במלבורן ובווינה, ראש כולל אהבת ציון בירושלים ומחבר שו"ת "בצל החכמה" (נולד ב-ה'תרע"א)
* ה'תשנ"ה – הרב אריה בינה, מייסד וראש ישיבת נתיב מאיר (נולד ב-ה'תרע"ג)
* ה'תשס"ו – נפתלי הריברטו הבר, פרופסור לספרות, סופר ומורה ישראלי-ארגנטינאי (נולד ב-ה'תרצ"א)
* ה'תש"ע – הרב מרדכי אליפנט, מייסד וראש ישיבת איתרי (נולד ב-ה'תר"צ) 
----

* כ' בחשוון – כ"ב בחשוון
* חשוון

ב21
י21
כ"ט בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט חשוון היא תמיד פרשת תולדות.

==חגים ומועדים==
*יום כיפור קטן
* חג הסיגד לפי מנהג ביתא ישראל (יהודי אתיופיה)

==אירועים==
* ד'תתל"ה – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
* ה'תרע"ט – סיום מלחמת העולם הראשונה: הפסקת האש עם אוסטריה נכנסת לתוקף
* ה'תשנ"ו – לאחר שכיהן 18 יום כראש ממשלה בפועל, שמעון פרס מציג את ממשלתו (העשרים ושש במנין הממשלות) בפני הכנסת, ומתחיל כהונה שנייה כראש ממשלת ישראל
* ה'תשע"ג – תחילת מבצע עמוד ענן עם חיסולו של אחמד ג'עברי שהיה מפקד הזרוע הצבאית של חמאס ברצועת עזה

==נולדו==
* ה'תקע"ז – נפתלי צבי יהודה ברלין, ראש ישיבת וולוז'ין (נפטר ב-ה'תרנ"ג)
* ה'תש"ט – הרב זמרוני ציק, מנהל בית חב"ד בת ים, עורך שיחת הגאולה ויו"ר האגודה למען הגאולה האמיתית והשלימה
* ה'תשי"ז – צביקה פוגל, תת-אלוף בצה"ל וחבר הכנסת מטעם עוצמה יהודית
* ה'תשכ"א – משה כחלון, שר האוצר, חבר הכנסת מטעם הליכוד ויו"ר מפלגת כולנו
* ה'תשל"ו – טלי גוטליב, עורכת דין פלילית וחברת הכנסת מטעם הליכוד
* ה'תש"ם – מיכל שיר, חברת הכנסת מטעם יש עתיד

==נפטרו== 
* ה'תרי"ג – הרב יצחק אייזיק חבר, רב בטיקטין שבפולין ובראזינאי ווולקוביסק שבבלארוס, מחבר הספר "פתחי שערים" (נולד ב-ה'תקמ"ט)
* ה'תרל"א – רבי נתן עמרם, שד"ר ורב באלכסנדריה שבמצרים (נולד ב-ה'תקנ"א)
* ה'תשמ"א – הרב אברהם סילברט, מייסד וראש ישיבת בני עקיבא אהל שלמה בבאר שבע (נולד ב-ה'תרצ"ד)
* ה'תשמ"ד – רבי אברהם אביש קנר, האדמו"ר מטשכויב (נולד ב-ה'תרנ"ד)
* ה'תשס"ט – גדעון גכטמן, אמן ופסל ישראלי (נולד ב-ה'תש"ג)
----
* כ"ח בחשוון – (ל' בחשוון) – א' בכסלו
* חשוון

ב29
י29
ט"ז בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וירא אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

== חגים ומועדים ==

==אירועים היסטוריים==
משפחה תימנית בדרכה למחנה המעבר של הג'וינט ליד עדן
* ה'תרכ"ד – נציגי שש-עשרה המדינות הנפגשות בז'נבה מחליטים על הקמת ארגון הצלב האדום
* ה'תרע"ה – בריטניה מספחת את קפריסין, ויחד עם צרפת מכריזה מלחמה על האימפריה העות'מאנית
* ה'תרצ"ט – ליל הבדולח, בו נערך בכל רחבי הרייך השלישי (גרמניה ואוסטריה) פוגרום ביהודים. האירוע כונה כך בשל רסיסי הזכוכית הרבים שהצטברו על הארץ כתוצאה מניפוץ הזגוגיות של בתי מגורים, מוסדות ציבור ובתי עסק רבים של יהודים תושבי גרמניה.
* ה'תש"י – החל "מבצע מרבד הקסמים" להעלאת יהודי תימן, בו הוטסו כשלושים אלף איש מעדן לישראל
* ה'תש"ל – המערך בראשות גולדה מאיר זוכה בבחירות לכנסת השביעית

==נולדו==
* ה'תרצ"ג – הרב חיים דרוקמן, ח"כ וסגן שר מהמפד"ל וראש ישיבות בני עקיבא לשעבר (נפטר בב' טבת, ה'תשפ"ג)
* ה'תשי"א – חיים שיין, עורך דין, מרצה למשפטים ופובלוציסט ישראלי
* ה'תשל"ד – אורלי לוי-אבקסיס, חברת כנסת מישראל ביתנו ובתו של השר דוד לוי

==נפטרו==
* ה'תקנ"ד – רבי יצחק יוסף תאומים, רבן של הערים סלוצק, קראקא וברסלאו (נולד ב-ה'תפ"ב)
* ה'תק"צ – הרב עמרם רוזנבוים, המכונה רבי עמרם חסידא (נולד ב-ה'תק"ן)
* ה'תר"ל – הרב בנימין רבינוביץ', רב ברוגולי ווילקומיר שבליטא (נולד ב-ה'תקע"ד)
* ה'תרפ"ו – רבי אפרים דוב הכהן לאפ, אב"ד וורז'בלובה שבליטא ומחבר ספר גיליון אפרים וזבחי אפרים (נולד ב- ה'תרי"ט)
* ה'תרצ"ז – הרב בן ציון אברהם קואינקה, ראב"ד העדה הספרדית בירושלים וחבר מועצת הרבנות הראשית (נולד ב-ה'תרכ"ז)
* ה'תשכ"ד – הרב ראובן כץ, רבה של פתח תקווה
* ה'תשל"ח – הרב אהרן יצחק זסלנסקי מירושלים, מחבר הספרים, פני אריה, יחי ראובן, ועוד
* ה'תשנ"ה – הרב שלמה קרליבך, "הרבי המרקד", מוותיקי המוזיקה החסידית-מודרנית (נולד ב-ה'תרפ"ה)
* ה'תשס"ב – הרב אלעזר מנחם מן שך, ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נולד ב-ה'תרנ"ט)
* ה'תשע"ד – הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרואה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא (נולד ב-ה'תרע"ו)
* ה'תשע"ז – הרב גבריאל טולדנו, מייסד וראש ישיבת אור ברוך בירושלים (נולד ב-ה'תרצ"ז)
* ה'תשע"ט – הרב לייב מינצברג, ראש ישיבת המתמידים ומנהיג קהילת "קהל עדת ירושלים" (נולד בה'תש"ג)
* ה'תשע"ט – הרב לוי יצחק הלפרין, ראש "מכון מדעי טכנולוגי להלכה" וממייסדיו, בר סמכא לענייני טכנולוגיה בהלכה (נולד ב-ה'תרצ"ג)
* ה'תש"ף – הרב ישראל ניסן רוזנבוים, האדמור מקרעטשניף קריית גת
----
* ט"ו בחשוון – י"ז בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב16
י16
ב' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בב' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת נח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
*  – ירושלים נכבשה על ידי צלאח א-דין, מאז הותרה הכניסה לירושלים ליהודים.
* ה'שנ"ו – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
* ה'תרס"ו – פרוץ פרעות "המאות השחורות" ביהודי אודסה, לאחר כישלון מהפכת 1905
* ה'תרע"ד – הקמת קבוצת כנרת
* ה'תש"ב – אקציה שנייה מבוצעת ביהודי פודהייצה וחלקם מועברים למחנה ההשמדה בלז'ץ
* ה'תש"ה – גירוש אנשי אצ"ל ולח"י למחנות מעצר באפריקה
* ה'תשי"ב – מוקם קואופרטיב "אגד" לתחבורה ציבורית בישראל
* ה'תש"ך – מפא"י בראשות דוד בן-גוריון זוכה בבחירות לכנסת הרביעית

==נולדו==
* ה'תש"ט – שאול מופז, הרמטכ"ל ה-16, שר הביטחון לשעבר ויו"ר קדימה

==נפטרו==
* – רבי שמואל די-מודינה (המהרשד"ם) (נולד ב-ה'רס"ו)
* ה'תרצ"ב – הרב אליעזר שולביץ, מייסד וראש ישיבת לומז'ה (נולד ב-ה'תר"ח)
* ה'תשכ"ד – רבי ברוך הגר מייסד חסידות סרט-ויז'ניץ (נולד ב-ה'תרנ"ה)
* ה'תשל"ז – הרב נפתלי צבי יהודה ריף, רב ליטאי אמריקאי, נינו של הנצי"ב
* ה'תשנ"ג – הרב אלעזר שמחה וסרמן (נולד ב-ה'תרנ"ח), היה בנו של רבי אלחנן וסרמן, מייסד ישיבת אור אלחנן בארצות הברית ובישראל.
* ה'תשס"ה – עוזי חיטמן, זמר ומלחין ישראלי (נולד ב-ה'תשי"ב)

----
* א' בחשוון – ג' בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב02
י02
ג' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בג' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת נח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==
* לדעת תנא קמא ב (בתוספתא זו דעת רבי מאיר), שלא נפסקה להלכה, מתחילים לבקש גשם בברכת השנים של תפילת שמונה עשרה בג' מרחשוון.

==אירועים==
* ה'תס"א – עליית ר' יהודה החסיד לירושלים
* ה'תר"ס – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
* ה'תש"ו – כוח של הפלמ"ח פרץ ושחרר 208 מעפילים ממחנה עתלית, בו החזיקו הבריטים במעצר עולים "בלתי חוקיים"
* ה'תשמ"ד – יצחק שמיר מציג את הממשלה העשרים בפני הכנסת, ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
* ה'תשנ"ט – בנימין נתניהו ויאסר ערפאת חותמים על הסכם ואי

==נולדו==
* ה'תרנ"ב – הרב דוד קאפח, ממנהיגי חברת דור דעה ואביו של הרב יוסף קאפח (נפטר בה'תרע"ט)
* ה'תרפ"ה – הרב יהודה עמיטל, ראש ישיבת הר עציון ושר בממשלת ישראל (נפטר בה'תש"ע)
* ה'תרצ"ד – יגאל תומרקין, צייר פסל ישראלי יליד גרמניה
* ה'ת"ש – שמעון מזרחי, יושב ראש מכבי תל אביב
* ה'תשי"ב – הרב יוסף שמחה גינזבורג, רבה של המועצה מקומית ושליח חב"ד הראשי בעומר, מורה הוראה ומחבר ספרים
* ה'תשל"א – דנה ברגר, זמרת ישראלית
* ה'תשמ"א – הילה נחשון, דוגמנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
* ה'תשמ"א – קווה שפרן, עיתונאי, איש רדיו וטלוויזיה ישראלי

==נפטרו==
* ה'תרי"א – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, מייסד שושלת רוז'ין ואדמו"רה הראשון. ידוע בכינויו "הרוז'ינאי" (הרוז'ינר) (נולד ב-ה'תקנ"ז)
* ה'תרכ"א – רבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב, מייסד חסידות דז'יקוב, בנו של רבי נפתלי צבי מרופשיץ (נולד ב-ה'תק"ן)
* ה'תרכ"ו – רבי יוסף זונדל מסלנט, רבו של רבי ישראל מסלנט מייסד תנועת המוסר, ומורה הוראה של העדה האשכנזית בירושלים (נולד ב-ה'תקמ"ו) 
* ה'תרכ"ז – רבי יהודה לייב שניאורסון (המהרי"ל מקאפוסט), אדמו"ר בקאפוסט ובנו השני של הצמח צדק מליובאוויטש (נולד בה'תקס"ט)
* ה'תר"ף – רבי יוסף יוזל הורוביץ, אחד מגדולי מפיצי תנועת המוסר, תלמיד הרב ישראל מסלנט, ומייסד ישיבת נובהרדוק (נולד ב-ה'תר"י)
* ה'ת"ש – רבי יצחק זליג מורגנשטרן מקוצק-סוקולוב, אדמו"ר משושלת קוצק, כיהן כרב וכאדמו"ר בעיר סוקלוב (נולד ב-ה'תרכ"ו) 
* ה'תשע"ד – הרב עובדיה יוסף, הראשון לציון וראש מועצת חכמי התורה (נולד ב-ה'תרפ"א) 

----
* ב' בחשוון – ד' בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב03
י03
ו' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בו' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת נח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

==חגים ומועדים==
* תענית ציבור קהילתית בקהילת הנאו, לזכר הניסיון לכיבוש העיר בידי נפוליאון בשנת ה'תקע"ד
* יום זיכרון לשואה בחסידות סלונים

==אירועים==
* ד'תתקכ"ו – הגעתו של הרמב"ם לירושלים, ותפילתו ב"בית הגדול והקדוש". הרמב"ם קבע יום זה ליום שמחה עבורו.
* ה'תשכ"ו – פרס נובל לספרות הוענק לסופר שמואל יוסף עגנון ולמשוררת נלי זק"ש

==נולדו==
* ה'תצ"ד – הרב רפאל חיים יצחק קריגל, רב ושד"ר מחברון, מהראשונים שביקרו במושבות שהפכו מאוחר יותר לארצות הברית
* ה'תק"ע – רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר (נפטר כ"ה בשבט ה'תרמ"ג)
* ה'תרע"ז – מאיר בץ - מפקד בפלמ"ח, מהנדס, ממפתחי הנגב וממתכנני תעלת הימים
* ה'תר"ץ – אימרה קרטס, סופר הונגרי-יהודי, זוכה פרס נובל לספרות
* ה'תרצ"ו – ישראל גוריון, זמר ומלחין ישראלי
* ה'תשי"ב – הרב ישראל יוסף הנדל, חבר בבית דין רבני חב"ד, רב קהילת חב"ד במגדל העמק ומשגיח ראשי בישיבת תומכי תמימים בעיר
* ה'תשי"ג – אורית נוקד, פוליטיקאית ישראלית ושרת החקלאות לשעבר
* ה'תשכ"ז – ששון חדד, קצין צה"ל בדרגת תת־אלוף

==נפטרו==
* ה'תס"א – רבי יהודה החסיד השני, מנהיגה של קבוצת עולים אשכנזים לירושלים (נולד ב-ה'ת"כ) 
* ה'תש"ב – הרב יהודה ליב דון יחיא, רב, חסיד חב"ד, תלמיד ישיבת וולוז'ין ומרבני תנועת המזרחי
* ה'תש"ד – רבי שלמה דוד יהושע וינברג מסלונים, האדמו"ר הרביעי בשושלת סלונים, נרצח על ידי הנאצים בחיסול מחנה הריכוז קולדיצ'בו (נולד ב-ה'תרע"ד)
* ה'תש"ז – הרב שלמה סדובסקי, מראשוני תלמידי ישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש, רב ברוצ'סטר, מחוז מונרו במדינת ניו יורק
* ה'תשמ"ט – רבי יחיאל מנחם זינגר, מייסד חסידות אלכסנדר-ארצות הברית (נולד ב-ה'תרע"ט)
* ה'תשע"ז – לאונרד כהן, זמר יהודי-קנדי (נולד ב-ה'תרצ"ה)

----
* ה' בחשוון – ז' בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב06
י06
קטגוריה:ימי זיכרון לשואה
קילון

קילון (יוונית עתיקה: Κύλων) היה אציל אתונאי שניסה לעורר הפיכה באתונה העתיקה, ולהפוך לטיראן במאה ה-7 לפנה"ס. אירוע זה, ככל הנראה, הוא הראשון שניתן לתארך אותו באופן מהימן בהיסטוריה של אתונה.

== חייו ==
קילון היה אלוף המשחקים האולימפיים העתיקים. הוא ניסה לחולל הפיכה באתונה בשנת 632 לפנה"ס בתמיכת העיר מגארה, שהטיראן בה היה חותנו, תיאגנס. האורקל מדלפי המליצה לקילון להטיל מצור על אתונה בזמן הפסטיבל לכבוד זאוס. קילון הבין שהכוונה למשחקים האולימפיים. 

ניסיון ההפיכה של קילון נכשל, ותומכיו התמקמו במקדש באקרופוליס כמקום מפלט, שם נדחקו לפינה בידי תשעת הארכונטים של אתונה. על פי דבריו של פלוטרכוס, קילון ואחיו נמלטו ונרדפו בידי הארכונטים לאחר שיצאו מן המקדש, והועמדו למשפט לאחר שהובהר להם שיחוסו על חייהם. בניסיון להבטיח את ביטחונם האישי, קילון ואחיו קשרו את עצמם לפסל המקדש לפני המשפט. בדרכם למשפט החבל השתחרר מעצמו. הארכונטים האתונאים, בהובלתו של מגאקלס, ראו בהשתחררות החבל כסימן מאשר מן האלים להרוג את שני האחים. האחים נסקלו למוות בידי הארכונטים. לעומת זאת, על פי הגרסה של תוקידידס והרודוטוס, קילון ואחיו הוצאו להורג לאחר שיצאו ממחבואם כשחשבו שלא ייפגעו.

מגאקלס הוגלה מן העיר לאחר המעשה בגין הפרת החוק נגד הריגה, וקללה הושטה על משפחתו המפורסמת, משפחת האלקמיונידים. קללה זו צצה בהיסטוריה האתונאית עוד פעמים רבות. כך למשל, כאשר קליסתנס, שנמנה אף הוא על משפחת האלקמאונידים, נלחם באיסגוראס על תפיסת השלטון באתונה, איסגוראס מבקש את עזרת קלמנס, מלך ספרטה, בתואנה שקליסטנס מפר את הקללה שרובצת על משפחתו.

קטגוריה:אתונה: היסטוריה
קטגוריה:יוונים בתקופה ההלנית
י"ח בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ח חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני או שבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
משכנות שאננים בראשיתה
* ה'תרכ"א – חנוכת "משכנות שאננים", השכונה הראשונה מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים, שנבנתה ביוזמת משה מונטיפיורי
* ה'תרמ"ה – ועידת היסוד של חובבי ציון בקטוביץ
* ה'תשט"ז – תחילת כהונתו השנייה של דוד בן-גוריון כראש ממשלת ישראל, והצגת ממשלת ישראל השביעית בפני הכנסת
* ה'תשע"ט – 11 מתפללים נרצחו בטבח בבית הכנסת בפיטסבורג

==נולדו==
* ה'תע"ד – רבי יחזקאל לנדא בעל "הנודע ביהודה" (נפטר ה'תקנ"ג)
* ה'תר"צ – נחום אדמוני, יו"ר המוסד.
* ה'תש"ה – משה לדור, פרקליט המדינה.
* ה'תשכ"ד – יאיר לפיד, ראש הממשלה ה-14 של מדינת ישראל, עיתונאי, שחקן וסופר
* ה'תשכ"ה – עובדיה חממה, זמר ומלחין

==נפטרו==
* ה'תרע"א – רבי יחזקאל רבינוביץ, האדמו"ר השלישי בשושלת ראדומסק ומחבר הספר "כנסת יחזקאל"
* ה'תשי"ז – רבי יעקב פרידמן, האדמו"ר השלישי בשושלת הוסיאטין (נולד ב-ה'תרל"ט)
* ה'תשל"א – רבי רפאל ברוך טולדנו, רב, איש ציבור, ממנהיגי יהדות מרוקו (נולד ב-ה'תר"נ)
* ה'תשמ"ז – הרב נחום פרצוביץ, ראש ישיבת מיר בירושלים (נולד ב-ה'תרפ"ג)
* ה'תשנ"א – הרב מאיר כהנא, חבר הכנסת ומנהיג פוליטי ימני רדיקלי. (נולד ב-ה'תרצ"ב)
* ה'תשנ"ה – רבי ישראל דב אודסר, ממנהיגי חסידות ברסלב (נולד ב-ה'תרמ"ו)
* ה'תשס"ח – ישראל (פולי) פוליאקוב שחקן ובדרן ישראלי (נולד ב-ה'תש"א)
* ה'תשע"ז – הרב נתן צבי שולמן, ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק (נולד י"ד סיון ה'תר"צ)

----
* י"ז בחשוון – י"ט בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב18
י18
כ"ה בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ה חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני או שבת.

==חגים ומועדים==
* יום טוב במגילת תענית על כיבוש חומת שומרון

==אירועים היסטוריים==
* יוחנן הורקנוס הראשון כבש העיר שומרון, בתום מצור ממושך
* ה'תש"ו – ליל הרכבות, מבצע משותף ראשון של תנועת המרי העברי
* ה'תשכ"ז – בוטל הממשל הצבאי על ערביי ישראל שהתקיים מאז קום המדינה
* ה'תשמ"ח – בית המשפט לערעורים נותן פסק סופי לטובת חסידי חב"ד במשפט הספרים

==נולדו==
* ה'תשי"ח – עפרה חזה, זמרת ישראלית (נפטרה ה'תש"ס)
* ה'תשי"ט – יואב גלנט, אלוף בצה"ל ומפקד פיקוד הדרום וחבר הכנסת מטעם הליכוד
* ה'תשכ"ה – יורם מרציאנו, פוליטיקאי וחבר כנסת ממפלגת העבודה
* ה'תשכ"ו – יהודה גליק, חבר כנסת מטעם הליכוד ופעיל זכויות אדם ישראלי

==נפטרו==
* ה'תקפ"ח – רבי יצחק יואל רבינוביץ מליניץ, האדמו"ר השלישי בשושלת ליניץ (נולד ב-ה'תקנ"ג)
* ה'תש"י – רבי מרדכי רוקח (הרב מבילגוריי), אחיו של רבי אהרן מבעלזא ואביו של רבי ישכר דב רוקח האדמו"ר מבעלזא הנוכחי (נולד ב-ה'תרס"א).
* ה'תשמ"ט – הרב אפרים אליעזר יאלעס, גאב"ד סאמבור, הרב הראשי של הקהילה האורתודוקסית בפילדלפיה (נולד ב-ה'תרנ"ה)
* ה'תשע"ו – יצחק נבון, הנשיא החמישי של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרפ"א)
----
* כ"ד בחשוון – כ"ו בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב25
י25
גדעון גורדון

גדעון גורדון (30 במאי 1926 – 2014) היה אלוף-משנה בצה"ל, לוחם ומפקד בחיל השריון.

==ביוגרפיה==
גורדון נולד ברחובות. הוא החל את פעילותו בשרות ההגנה ובמשטרת היישובים העבריים בשנת 1945, כשהיה בן 19. בדצמבר 1947, סיים קורס מ"מים (קצינים) בג'וערה. בקיץ של אותה השנה עבר לחיל השריון, בו עבר קורס קציני שריון ראשון במסגרת גדוד 82, חטיבה 8. בתום הקורס מונה למפקד פלוגה 7 בגדוד.

בשנים 1954-1950, כאשר היה בדרגת רב-סרן, הוא שימש כמפקד קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון בבית הספר לשריון ברמלה. לאחר-מכן מונה לקצין ההדרכה של הגיס ולראש ענף תורת הלחימה. במלחמת סיני שימש כעוזר קצין אג"ם של הגיס. הוא בוגר המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, בה סיים את לימודי בשנת 1959. בשנת 1960 הוא מונה לראש ענף תורת הלחימה במטכ"ל.

בשנים 1963-1962 גורדון שימש כמפקד פלוגת צוערים בבית הספר לקצינים (בה"ד 1), ולאחר-מכן מונה לפקד על גדוד 46, גדוד טנקי AMX-13. בשנת 1965 יצא לחופשת לימודים לשם השלמת תעודת הבגרות שלו. ב-1966, לאחר חזרתו, התמנה לסגן-מפקד חטיבה 14.

במלחמת ששת הימים היה גורדון מפקד כוח בקרב אום-כתף. משנת 1968 שימש כסגן מפקד חטיבה 11 (חטיבת חי"ר), ולאחר מכן הועלה לדרגת אל"ם ועבר לפקד על החטיבה. תחת פיקודו הוסבה החטיבה לחטיבה ממוכנת.

בשנים 1971 – 1972 הראשון שפיקד על המרכז הלאומי לאימונים ביבשה בהיכנסו לתרגילים חטיבתיים.

במלחמת יום הכיפורים פיקד על חטיבה 670 ("מרכבות הברזל") באוגדה 146 של האלוף משה פלד. במהלך הקרבות שניהלה החטיבה בדרום רמת הגולן, כבשה בין היתר את המוצב הסורי ב"אל חנות". ב-14 באוקטובר קיבל פיקוד על כוח פיקודי שבאחריותו הגזרה הדרומית של רמת הגולן. בתום המלחמה נתמנה לתפקיד רמ"ט (ראש מטה, במילואים) בעוצבת געש ולאחריה רמ"ט (מילואים) באוגדה 252.

גורדון השתחרר מצה"ל בדרגת אלוף-משנה בשנת 1972. לאחר שחרורו שימש כמנהל מחוז המרכז ומחוז הדרום של משרד השיכון והיה מהדיירים הראשונים במגדל המגירות בבאר שבע.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפקדי חטיבות חי"ר בצה"ל
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מפקדי עוצבת מרכבות הברזל
קטגוריה:אנשי משטרת היישובים העבריים
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:מפקדי חטיבת יפתח
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 401
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
קטגוריה:חיילי גדוד 82
הקובה

הקובה מעוורת את פולימנסטור מאת [[ג'וזפה קרספי במוזיאונים המלכותיים לאמנויות יפות של בלגיה]]
הקובה (Hecuba וגם Hekábe; ביוונית: Ἑκάβη) הייתה מלכת טרויה, אשתו של פריאמוס.

== דמותה ==
הקובה הייתה בתו של הפריגי דימאס או של מלך התראקים, קיסאוס , השנייה בנשותיו של פריאמוס ואמם של הקטור, פאריס, קראוסה , לאודיקה , פוליקסנה , קסנדרה, דיפובוס , הלנוס , אנטיפוס , פולידורוס , טרוילוס ועוד.

לפני שילדה את פאריס, חלמה הקובה חלום מוזר שפורש לה בכך שהבן העומד להיוולד לה יביא להרס העיר. הקובה תכננה לרצוח את בנה, אך חששה שהנבואה תתקיים למרות הכל, לכן נטשה את בנה על הר אידה . פאריס הגיע לטרויה והנבואה התגשמה. מרבית ילדי הקובה נפלו במלחמה להגנת טרויה. לאחר נפילת טרויה הייתה הקובה חלק משלל המלחמה של אודיסאוס. מוכת כאב וחסרת אונים ראתה הקובה איך מקריבים את בתה, פוליקסנה. כאשר עלתה לספינתו של אודיסאוס, ראתה הקובה את גופתו של בנה, פולידורוס, שהגלים שטפוה אל החוף. פולידורוס נרצח על ידי המלך פולימנסטור , כדי לשדוד אותו. יחד עם נשים טרויאניות נוספות, מצאה הקובה שעת כושר כדי לנקום את מות בנה ונמלטה מחבריו של פולימנסטר בחזרה לספינה. היא מצאה את מותה בגלי הים ולפי גרסה אחרת הפכה לכלבה.

האסטרואיד 108 Hecuba , שהתגלה ב-1869 על ידי רוברט לות'ר נקרא על שמה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מלחמת טרויה
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה שעל שמן כוכב לכת מינורי
דאוקליון

איור משנת [[1553]]
דֶאוּקָלְיוֹן או דוּקָליוֹן (ביוונית עתיקה: Δευκαλίων) הוא שליט אזור פתיה וגיבור מהמיתולוגיה היוונית, אשר יצר מחדש את האנושות לאחר שזו הוחרבה במבול על ידי זאוס, אבי האלים (להבדיל מדאוקליון בנו של מינוס). דאוקליון הוא יציר כפיו של הטיטאן פרומתאוס, הטיטאן שיצר את בני האדם וגילה להם את סוד השימוש באש. הוא היה נשוי לבת-דודתו פִּירָה, שיצר אפימתאוס. לבנם קראו הלן והוא נחשב לאב הקדמון של היוונים ועל שמו נקראת יוון - "הלס".

== החרבת האנושות ==
בני האדם הרגיזו את זאוס במעשיהם הרעים. בעיקר סלד זאוס ממנהג אכילת והקרבת בשר אדם לאלים. הוא גמל בליבו להשמיד את האנושות כולה על ידי שיטפון שיציף את הארץ ויטביע את יושביה. פרומתאוס חזה את האסון הקרב והזהיר ממנו את בנו. דאוקליון חזר לעירו ובנה ארגז גדול, אליו נכנסו הוא ואשתו. כשהחל השיטפון, וגלים ענקיים הציפו את העולם כולו וכיסו את הבתים והערים, ישבו דאוקליון ופירה בארגז שהטלטל על פני הגלים. לאחר תשעה ימים נפסק השיטפון, המים פחתו והספינה עצרה על פסגת ההר פרנסוס.

== החזרת האנושות ==
דאוקליון ואשתו יצאו מהספינה והקריבו קורבן הודיה לזאוס. הם הבחינו במקדש קטן שהיה מכוסה בצדפים וצמחי מים בגלל השיטפון. מקדש שהיה שייך לאלה תמיס, אליו הם נכנסו והתחננו בפניה שתעזור להם. זאוס שמע את תחינתם, והורה לתמיס לעזור לדאוקליון ופירה להחזיר את האנושות לארץ. תמיס שמעה לזאוס, ואמרה להם את המסר הבא:

:

דאוקליון ופירה הבינו שהכוונה לאמא אדמה, ועצמותיה הן האבנים. הם מילאו את הוראותיה של תמיס והלכו לפנים בזמן שראשם מכוסה והם זורקים אבנים אחורנית. האבנים שזרק דאוקליון נהפכו לגברים והאבנים שזרקה פירה נהפכו לנשים, כך מילאו בני האדם את הארץ כמקודם.

== ראו גם ==
*נח והמבול ביהדות
*אותנפישתים - דמות הדומה בסיפורה לדאוקליון, מתוך עלילות גילגמש

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:גיבורים מהמיתולוגיה היוונית
קטגוריה:אלים למחצה
א' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בא' חשוון היא תמיד פרשת נח.

==חגים ומועדים==
* ב' דראש חודש חשוון

==אירועים היסטוריים==
* – לפי ספר מלכים, הסתיימה בניית בית המקדש הראשון, בשנה האחת עשרה למלכות שלמה המלך, 487 שנים לאחר יציאת מצרים
* ה'ק"ט – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
* ה'תרל"ד – נוסד בית המדרש לרבנים בברלין

==נולדו==
* ה'שי"ג – הרב חיים ויטאל, מקובל ותלמידו המובהק של האר"י הקדוש (נפטר בה'ש"ף) 
* ה'תקכ"ב – רבי עקיבא איגר, מגדולי האחרונים (נפטר ה'תקצ"ח)
* ה'תרפ"א – יוסל ברגנר, צייר, אמן ואומן, מאייר ספרים, צייר תפאורות ומעצב תלבושות לתיאטרון ישראלי (בעיקר עבור הצגותיו של המחזאי נסים אלוני) (נפטר ב-ה'תשע"ז)
* ה'תשי"ג – דליה איציק, יושבת ראש הכנסת ה-17, ושרה בממשלות ישראל
* ה'תשל"א – איציק זוהר, כדורגלן וכיום פרשן ספורט ישראל

==נפטרו==
* ה'תרל"ח – רבי יששכר בעריש הכהן מוולברוז', מייסד חסידות וולברוז' ומחבר הספר "עבודת יששכר" (נולד ב-ה'תקס"ג)
* ה'תרס"ט – רבי עקיבא מאיר הכהן מלוקווע, בנו של רבי יששכר מוולברוז' ומייסד חסידות לוקווע-וולברוז', מחבר הספר "דברי העם" (נולד ב-ה'תר"ג)
* ה'תר"ף – הרב יוסף ענגיל, רב וראש ישיבה בקראקא, מחבר הספרים – בית האוצר, אתוון דאורייתא ועוד (נולד ב-ה'תרי"ט)
* ה'תש"ן – רבי ישראל שפירא מבלאז'וב, אדמו"ר מבלאז'וב וראש כולל חבת ירושלים (נולד ב-ה'תר"ן)
* ה'תש"ע – שלמה לורינץ, חבר הכנסת ויושב-ראש ועדת הכספים (נולד ב-ה'תרע"ח)
* ה'תשע"ב – הרב בנימין אייזנר, רב ומחנך ציוני-דתי, מתלמידי הרב צבי יהודה הכהן קוק (נולד ב-ה'תש"ג)
----

* ל' בתשרי – ב' בחשוון
* חשוון

ב01
י01
פסיפס אלכסנדר

פסיפס אלכסנדר
פסיפס אלכסנדר הוא פסיפס שהתגלה בפומפיי ומתוארך לשלהי המאה ה-2 לפנה"ס. הפסיפס מתאר את הקרב בין אלכסנדר מוקדון לדריווש השלישי מלך האימפריה הפרסית. גודלו של הפסיפס 5.83 על 3.13 מטרים, והוא מורכב מכמיליון אבני פסיפס.

==תיאור הפסיפס==
הדעה המקובלת בקרב חוקרי האמנות, היא שהפסיפס מתאר את קרב איסוס שנערך בשנת 333 לפנה"ס בין אלכסנדר הגדול לדריווש השלישי. היסטוריונים אחרים סבורים כי הקרב הוא למעשה קרב גאוגמלה משנת 331 לפנה"ס בו ניסה אלכסנדר לתפוס את דריווש.

אף שרק חלק מהפסיפס השתמר עד ימינו, ניתן בקלות לזהות את שתי הדמויות העיקריות בפסיפס - אלכסנדר ודריווש. אלכסנדר לובש את השריון הידוע שלו - עליו ראש המדוזה - אחת הגורגונות. דריווש בורח במרכבתו מצבאו של אלכסנדר - ונראה כמנסה להורות לנהגו לסובב את המרכבה לתקוף את אלכסנדר אולם הנהג לא מציית לו. אוקסיאתרס , אחיו של דריווש, מקריב את עצמו על מנת להציל את חיי המלך.

יש מלומדים הסוברים כי הפסיפס הוא העתק של ציור שנעשה על ידי הצייר אפלס בן התקופה או העתק של ציור קיר (פרסקו) של הצייר פילוקסנוס מארטריה שלא נשתמר.

בפסיפס מתוארים פרטים רבים, ובשל גודלו עלה ככל הנראה סכום נכבד ביותר. מציאת הפסיפס בבית פרטי מעידה על עושרם הרב של בעלי הבית.

== גילוי הפסיפס==

הפסיפס התגלה בבית הפאן שבפומפיי, ב-24 בספטמבר 1831. ב-1843 הפסיפס הועבר לנאפולי, שם הוא מוצג במוזיאון הלאומי לארכאולוגיה של נאפולי.

==העתקים של הפסיפס==
בשנת 2003 יזם המרכז הבינלאומי ללימוד והוראת פסיפסים (CISIM) ברוונה שבאיטליה יצירת העתק של הפסיפס. ההעתק נוצר על ידי צילום של הפסיפס בגודל טבעי, העתקת הדמות באמצעות צבע כהה ויצירת תשליל של הפסיפס על גבי 44 משטחי חימר, אותו כיסו בכ-2 מיליון אבני פסיפס עשויות סוגים שונים של שיש. לאחר מכן כוסו האבנים בדבק, והונחו על משטח בטון, ומשהודבקו אבני הפסיפס הוסרו משטחי החימר. יצירת ההעתק ארכה 22 חודשים ועלתה 216,000 דולרים. ההעתק הונח במקום בו נמצא הפסיפס המקורי - בית הפאן בשנת 2005.

==ראו גם==
* סרקופג אלכסנדר
* כניעת ברדה 

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
אלכסנדר
קטגוריה:אלכסנדר הגדול
ט"ו בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו חשוון היא תמיד פרשת וירא.

==חגים ומועדים==

[[באר שבע בשנות ה-20 של המאה העשרים]]

* חג האסיף בממלכת ישראל – בשונה מממלכת יהודה שם חל החג חודש קודם בחודש השביעי (תשרי), בממלכת ישראל נחוג החג בחודש השמיני (חשוון). אחד ההסברים המוצעים לכך הוא העובדה כי בממלכת ישראל, הצפונית לממלכת יהודה, האקלים קר יותר ולתבואה לוקח זמן רב יותר כדי להבשיל. על פי המקרא מי שהחל את הנוהג הזה בממלכת ישראל היה מלכה הראשון ירבעם בן נבט – "וַיַּעַשׂ יָרָבְעָם חָג בַּחֹדֶשׁ הַשְּׁמִינִי בַחֲמִשָּׁה-עָשָׂר יוֹם לַחֹדֶשׁ כֶּחָג אֲשֶׁר בִּיהוּדָה" (מלכים א' יב, לב).

==אירועים היסטוריים==
* ה'תרע"ח – הכוחות הבריטיים כובשים את באר שבע מידי הצבא העות'מאני במסגרת מלחמת העולם הראשונה
* ה'תשס"א – סדרת התקפות ירי של מחבלים על כלי רכב סמוך לצומת המשטרה הבריטית ליד עפרה, בדרך לנווה צוף. שרה לישה, מורה באולפנא במעלה לבונה נרצחה, וכן שני חיילים בהסעה צבאית: עמית זאנה ואלעד ולרשטיין, בין הפצועים מנכ"ל האולפנא.
* ה'תשפ"ד – מבצע ראשית האור שבו חולצה חיילת מרצועת עזה

==נולדו==
* ה'תש"ח – רוני דניאל, כתב ופרשן לענייני צבא וביטחון (נפטר ב-ה'תשפ"א)
* ה'תשט"ו – בנימין אלון, רב, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל
* ה'תשי"ח – אסתרינה טרטמן, חברת כנסת מישראל ביתנו
* ה'תשל"א – אריאל אטיאס, מראשי מפלגת ש"ס וחבר הכנסת ושר מטעמה
* ה'תשל"ז – ליאור נרקיס, זמר ישראלי

==נפטרו==
החזון אי"ש
* – על פי המסורת, מתתיהו בן יוחנן כהן גדול
* ה'תקצ"ד – רבי לייב בעל הייסורים, מגדולי תלמידיו של בעל התניא
* ה'תרמ"ב – רבי שמואל פרנקל, בעל ה"אמרי שפר". (נולד בתקע"ה).
* ה'תש"ב – רבי יעקב ישראל רבינוביץ מחרסון, האדמו"ר הראשון בתל אביב ומחבר הספר "שארית יעקב" (נולד ב-ה'תר"ם)
* ה'תשי"ד – הרב אברהם ישעיהו קרליץ, הידוע בכינויו על שם ספרו, החזון איש (נולד ב-ה'תרל"ט)
----

* י"ד בחשוון – ט"ז בחשוון
* חשוון

ב15
י15