OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
סדרת פל

סדרת פֶּל וסדרת פֶּל-לוקאס הן סדרות של מספרים טבעיים, שהן מקרים פרטיים של סדרת לוקאס. מספר טבעי המשתייך לסדרת פל נקרא מספר פל. מספרי פל מוכרים כבר מן העת העתיקה, והם משמשים בעיקר לחישוב קירובים לשורש הריבועי של 2. סדרת פל, יחד עם משוואת פל, יוחסו בטעות על ידי לאונרד אוילר לג'ון פל.

== הגדרת הסדרה ==
סדרת פל מוגדרת על-פי הנוסחה הרקורסיבית 
:<math>P_n=\begin{cases}0&\mbox{if }n=0;\\1&\mbox{if }n=1;\\2P_{n-1}+P_{n-2}&\mbox{otherwise.}\end{cases}</math>

כך מתקבלים המספרים 0, 1, 2, 5, 12, 29, 70, 169, 408, 985, .... 
== תכונות ==
*היחס בין שני איברי פל עוקבים שואף ליחס הכסף, <math>\ 1+\sqrt{2}</math>.
באיבר התשיעי הקירוב הוא 
:<math>\frac{985}{408}=2.4142\approx\sqrt{2}+1</math>

* האיבר ה-(2n+1) שווה לסכום ריבועי האיברי ה-nי והאיבר ה-(n+1).
::::<math> P_{2n+1}=P_{n+1}^2 + P_{n}^2.</math>

*תכונה מעניינת של מספרי פל היא שהביטוי <math>\ 2\cdot P_n^2 + (-1)^n</math> הוא מספר ריבועי, כך שהם פותרים את ערכי y של משוואת פל <math>\ x^2 - 2y^2 = \pm 1</math>. עבור איברי סדרת פל הפותרים את y, ועבור האיברים המקבילים להם ל-x, היחס <math>\tfrac{x}{y}</math> שואף לשורש הריבועי של 2.
:<math>1, \frac32, \frac75, \frac{17}{12}, \frac{41}{29}, \frac{99}{70}, \dots</math>
ערכי ה-x המתקבלים שווים לסכום של איבר פל המקביל להם ולאיבר פל שלפניו

::::<math>\tfrac{x}{y}=\tfrac{P_{n-1}+P_n}{P_n}</math>.

והם מקיימים את אותם תנאים של איברי הסדרה, קרי, היחס ביניהם הוא יחס הכסף, וכל איבר x שווה לפעמיים קודמו ועוד האיבר הקודם לקודמו. החל מהאיבר הרביעי או החמישי המנה <math>\tfrac{x}{y}</math> שווה בקירוב טוב לשורש הריבועי של שתיים.

*כמו כל סדרה בה כל איבר מוגדר באופן רקורסיבי כצירוף ליניארי של האיברים הקודמים, ניתן לבטא את סדרת פל בנוסחה סגורה על ידי סכום של שתי סדרות הנדסיות:
:<math>P_n=\frac{(1+\sqrt2)^n-(1-\sqrt2)^n}{2\sqrt2}</math>

* כל מספר פל אי זוגי, למעט הראשון, הוא חלק משלשה פיתגורית:
:<math> 2P_{n}P_{n+1} , P_{n+1}^2 - P_{n}^2 , P_{n+1}^2 + P_{n}^2 .</math>

כאשר האיבר השלישי בשלשה שווה לאיבר ה-(2n+1): 
:<math>P_{n+1}^2 + P_{n}^2=P_{2n+1}.</math>
שלשות פיתגוריות המושגות בדרך זו הן למשל:
:(4,3,5), (20,21,29), (120,119,169), (696,697,985), ...

==סדרת פל-לוקאס==

סדרת פל לוקאס מוגדרת על ידי אותה נוסחת רקורסיה כמו סדרת פל, אך יש לה תנאי פתיחה שונים: <math>\ P_1 = P_2 = 2</math>, והיא ממשיכה במספרים 2, 2, 6, 14, 34, 82, 198, 478, ...

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

פל
40 (מספר)

40 (במילים: ארבעים) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 39 ולפני 41. בספרות יווניות המספר מיוצג על ידי האות מו, ובגימטריה על ידי האות מ'.

== במתמטיקה ==

* 40 הוא מספר פריק ניתן לכתוב אותו כ: <math>2^3 \times 5 = 40</math>
* 40 הוא מספר הרשאד (שכן המספר 40 מתחלק ב4 שהוא גם סכום ספרותיו) ומספר אורתוגונלי (הוא המספר האורתוגונלי הרביעי).
* למספר 40 יש 8 מחלקים שונים: 1, 2, 4, 5, 8, 10, 20, 40. סכום מחלקיו 90 ולכן הוא מספר מרובה (מספר שסכום מחלקיו גדול ממנו).
* <math>8.1591528324789773434561126959612 \times 10^{47} = 40!</math>
* השורש הריבועי של 40 שימש בימי קדם כקירוב להיקף של מעגל (2 פאי) שכן: <math>\sqrt{40} = 6.324 \approx 6.283 = 2\pi</math>

== במדע ==
* המספר האטומי של זירקוניום Zr.
*40 שבועות להיריון מלא אצל האדם.

== ביהדות ==

=== בתנ"ך ===
*40 יום: 
**משה עולה להר סיני לארבעים יום ולילה שם אינו אוכל ושותה כמו מלאך (שמות כד) "ויבא משה בתוך הענן, ויעל אל ההר; ויהי משה בהר ארבעים יום וארבעים לילה".
**משה מתפלל על עם ישראל, שימחל להם חטא העגל, פעמיים במשך ארבעים יום. (דברים פרק ט פסוק יח) "וָאֶתְנַפַּל לִפְנֵי יְקֹוָק כָּרִאשֹׁנָה אַרְבָּעִים יוֹם וְאַרְבָּעִים לַיְלָה".
**במבול (בראשית פרק ז) "ויהי הגשם על הארץ ארבעים יום וארבעים לילה".
**בסיפור דוד וגלית (שמואל א פרק יז) "ויגש הפלשתי השכם והערב ויתיצב ארבעים יום".

*40 שנה:
**משה הוביל את עם ישראל במדבר 40 שנה. 
**בתקופת השופטים כתוב שלוש פעמים "ותשקוט הארץ 40 שנה".
נראה כי המספר 40 שנה מציין ביהדות תקופה שלמה. על פי המפרשים המסורתיים, האל דאג שתהיה למשה ולשופטים תקופת כהונה מלאה. לעומתם, ישנם חוקרים הטוענים שהמספרים בתנ"ך אינם מציינים את העובדות, אלא הן עוסקות בסמליות.

=== בחז"ל ===
בדברי חז"ל מצאנו אזכורים רבים למספר 40 בין היתר:
* ארבעים יום קודם יצירת הולד בת קול יוצאת ואומרת בת פלוני לפלוני, בית פלוני לפלוני, שדה פלוני לפלוני<ref>תלמוד בבלי, מסכת סוטה, דף ב', עמוד א'</ref>.
* ארבעים ימי רצון מראש חודש אלול ועד יום כיפור. בהם נוהגים מנהגים מיוחדים: האשכנזים תוקעים בשופר בסיום התפילה והספרדים נוהגים לומר בימים אלו סליחות.
* תפילה במשך 40 יום היא סגולה להיושע<ref>ספר בית אהרן חסידות קרלין פרשת נח. 

דברים רבה פרשת ואתחנן פרשה ב מהו בכל קראנו אליו אמרו רבנן יש תפלה שנענית לארבעים יום ממי את למד ממשה דכתיב ואתנפל לפני ה' מ' יום וגו'.</ref>.
* תענית במשך 40 יום מסוגלת לכפרת עוון<ref>. 

</ref>
* בן ארבעים לבינה<ref>משנה אבות ה כא</ref>.

== בתחומים אחרים ==
*במשחק כדורסל יש 40 דקות.
*גורד שחקים לפי רבים הוא בניין בן 40 קומות או יותר.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מספרים טבעיים
*
קטגוריה:מספרים טיפולוגיים
ח'ארג (אי)

מכליות טוענות נפט גולמי באי ח'ארג, 1967]]
האי ח'ארג (נקרא לפעמים גם האי ח'ארכ; בפרסית: جزیره خارگ) הוא אי במפרץ הפרסי השייך לאיראן.
== גאוגרפיה ==
האי שוכן 25 ק"מ מחוף איראן ו-483 ק"מ צפונית למצר הורמוז. מינהלית, הוא שייך למחוז בושהר הקרוב אליו. האי משמש כנמל ים לייצוא נפט ומסייע לחיזוק תביעתה של איראן על שדות הנפט במפרץ הפרסי. אורכו 6 ק"מ ורוחבו 4 ק"מ. יש בו כ-10,000 תושבים.

בעבר היה האי מסוף הנפט הגולמי הגדול בעולם, והמסוף הימי העיקרי של הנפט האיראני. עקב הפצצות כבדות של חיל האוויר העיראקי בין השנים 1982–1986 במסגרת מלחמת איראן–עיראק נהרסו רוב מתקני האי. האי ח'ארג שוכן במרכזו של שדה הנפט דריווש (Darius), שגם הוא נהרס עקב ההפצצה הכבדה. תיקון המתקנים נמשך בעצלתיים אפילו לאחר סיום המלחמה בשנת 1988 עקב המשך העוינות מצד ממשלת עיראק ומלחמת המפרץ (הראשונה) בשנים 1990–1991.

נכון ל-2012, 98% מיצוא הנפט הגולמי של איראן עובר דרך מסוף הנפט באי ח'ארג.

באי נמל תעופה וגן חיות.

על שם האי נקראה אוניית חיל הים האיראני ח'ארג, שפעלה בשנים 1976–2021. 

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.globalsecurity.org/military/world/iran/kharg.htm על האי] באתר גלובלסקיוריטי
* [https://web.archive.org/web/20070311061926/http://www.iinavy.org/kharkisland.html תמונות של האי] מן האוויר
* 

קטגוריה:איים באוקיינוס ההודי
קטגוריה:איראן: איים
קטגוריה:איים במפרץ הפרסי
קטגוריה:בושהר
עכבר קפריסין

עכבר קפריסין (שם מדעי: Mus cypriacus) הוא מין עכבר הנפוץ בקפריסין. מקום מחייתו העיקרי הוא כפי הנראה כרמים ושדות באזור הרי טרודוס.

בעבר, עכבר זה לא תויג כמין נפרד; הוא התגלה באוקטובר 2006 על ידי דוקטור תומאס קוצ'י, חוקר עמית מטעם אוניברסיטת דרהאם. בדיקה גנטית וידאה כי אכן מדובר במין חדש של עכבר. לעכבר קפריסין מספר מאפיינים חיצוניים המבדילים אותו ממיני עכבריים אירופאיים אחרים - בעיקר אוזניים, שיניים ועיניים גדולות יותר.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עכברים (תת-משפחה)
קטגוריה:קפריסין: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:קפריסין: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2006
מלחמת ההרים

מלחמת ההרים הייתה סבב לחימה בין המיליציה הנוצרית הכוחות הלבנוניים למיליציות הדרוזיות במהלך ספטמבר 1983 באזור הרי השוף, במסגרת מלחמת האזרחים בלבנון.
הרי השוף, זירת מלחמת ההרים
במהלך מלחמת ההרים התרחשו מספר מעשי טבח בנוצרים, ובסופה איבדו הנוצרים שטח רב לדרוזים באזור האסטרטגי של הרי השוף.

==הנסיגה הישראלית==

ב-3 בספטמבר 1983 ישראל הסיגה את כל כוחותיה ממחוז הרי השוף (דרומית-מזרחית לביירות), ובכך הסירה את החיץ האנושי של חייליה שניצב בין המיליציות הנוצריות לבין הדרוזים.

==הלחימה==

המלחמה פרצה מיד עם עזיבת הכוחות הישראלים, במתקפה של "הכוחות הלבנוניים" (שבאותה העת הורכבו כמעט לחלוטין מלוחמי הפלנגות הנוצריות, שהפסיקו לשעות לפקודותיו של הנשיא אמין ג'ומאייל) על המיליציה הדרוזית של המפלגה הסוציאליסטית הפרוגרסיבית בעיר בחמדון, הנמצאת על כביש דמשק-ביירות, באזור הרי השוף. בה בעת פעל צבא לבנון לאבטחת הערים סוק אל-גרב וח'לדה הנמצאות בדרך לביירות, מפני פלישה דרוזית לבירה. לאחר מספר ימי לחימה, הונסו הכוחות הנוצריים מבחמדון, ונסוגו למעוזם בדיר אל-קמר, בה שהו כ-40,000 תושבים ופליטים נוצרים וכ-2,000 לוחמים. ברצף מעשי טבח, החריבו הדרוזים 62 כפרים נוצרים במרחב השוף, והרגו כ-1,500 אזרחים נוצרים. עד הכרזת הפסקת האש ב-25 בספטמבר, הדרוזים הצליחו להשתלט כמעט על כל השוף.

==יחודה של מלחמת ההרים==
במלחמת ההרים הצטרף ללחימה גם צבא לבנון, אשר הקפיד עד אז ולאחר מכן לשמור על נייטרליות (כגוף כולל, היחידות השונות המחולקות על-פי מפתח עדתי, לעיתים סייעו ללוחמיהן, ראו למשל במלחמת המחנות). צבא לבנון היה זה שהגן על הערים בדרך לביירות מהשוף מפני היחידות הדרוזיות, והבריגדה השמינית של הצבא אף התעמתה עימן במשך שלושה ימים (16 - 19 בספטמבר) בניסיון להחזיק בעיירה סוק אל-גרב בפני המתקפה הדרוזית. חיל האוויר הלבנוני החלש גם הוא השתתף בלחימה, במהלכה מספר מטוסיו הופלו על ידי טילים של הדרוזים.

ארצות הברית גם כן הייתה מעורבת בסכסוך, וסייעה לצבא לבנון בניסיונו לחסום את הדרך לביירות, על ידי הפצצה מספינות את העמדות הדרוזיות.

==השלכות==

ההשלכות הפוליטיות של מלחמת ההרים היו מרחיקות לכת; הלחימה גרמה לאמין ג'ומאייל להיראות כמנהיג חלש וסקטוריאלי, אשר למרות היותו נשיא לבנון, אינו מתפקד כמנהיג כלל הלבנונים. בנוסף, מרבית התושבים הנוצרים של אזור הרי השוף, המהווה חלק ממרחב הר הלבנון, אולצו לעזוב אזור שהיה בעל נוכחות ורוב נוצרי במשך מאות שנים. כמו כן, הלחימה ניפצה את המיתוס של לבנונים רבים, כי מלחמת האזרחים הסתיימה ב-1976, והלחימה מאז נבעה מהמעורבות הסורית או הישראלית.

ההרים
קטגוריה:1983
קטגוריה:מלחמת האזרחים בלבנון
קטגוריה:טרוריסטים דרוזים
ישיבת חברותא

להקת חברותא ביום כיף לילדים עיוורים
הישיבה התיכונית חברותא היא ישיבה תיכונית פנימייתית בכפר הנוער כפר בתיה, ברעננה.

הישיבה הוקמה בשנת הלימודים תשנ"ז (1996–1997) על ידי רשת אמי"ת, כפרויקט הסיום של הרב ד"ר שמעון אדלר בבית הספר למנהיגות חינוכית שבו למד אדלר במחזור הראשון. הישיבה נועדה לתלמידים שנפלטו או לא הצליחו הישיבות התיכוניות הרגילות. אדלר ניסה ליישם בישיבה את תאוריית האינטליגנציות המרובות של הווארד גארדנר, במטרה שתלמידים שאינם מצטיינים באינטליגנציה האנליטית-מתמטית המקובלת ברוב בתי הספר יוכלו להצטיין באחת מן האינטליגנציות האחרות שבהם ניחנו. לישיבה מתקבלים תלמידים שממוצע ציוניהם הוא למטה מ-70 בתחום העיוני, בתנאי שבאחד התחומים - סיירות, מוזיקה או בעלי חיים - כישוריו בולטים. על התלמיד להיות מעוניין באורח חיים דתי-תורני לאומי. הישיבה אינה מטפלת בתלמידים השייכים לחינוך המיוחד. 

הישיבה הוגדרה בחלק מהשנים כבית ספר ניסויי. בזמן הקמתה היו בה שלוש מגמות לימוד: ספורט, מוזיקה וסיירות. מבנה המגמות השתנה מעט, כמפורט בהמשך. כיום מונה הישיבה כ-150 תלמידים בכיתות ט'-י"ב.

==הלימודים בישיבה==
אצל תלמידי מגמת סיירות מפותחת האינטליגנציה המרחבית: הם לומדים ניווט וכישורי שטח ויוצאים למסע בן יומיים מדי שבוע; פעמיים בשנה מתקיימת סדנה בנושא הנלמד, ובסוף כיתה י"ב מקיימים התלמידים מסע רגלי מאילת עד החרמון. תלמידי מגמת המוזיקה לומדים תאוריה של המוזיקה ונגינה באופן אישי ובהרכבים. שיאה של המגמה הוא הפקת דיסק אישי בסוף כיתה י"ב, כפרויקט סיום. במגמת בעלי חיים מפתחים אינטליגנציה גופנית-תנועתית, ועוסקים בלימודים עיוניים ומעשיים, תוך התמקדות בסוסים. התלמידים ניגשים לבחינת בגרות בחקלאות בהיקף 5 יחידות לימוד ויכולים להוציא תעודה של מדריך רכיבה.

בלימודי יהדות נעשה מאמץ לשים את התלמידים במרכז. התלמידים לומדים בחברותא עם אברכי הכולל בכפר בתיה. נעשה מאמץ גם לשתף את התלמידים בקבלת ההחלטות בישיבה. ההחלטה על קבלת תלמיד חדש, למשל, נמצאת בידי תלמידי הכיתה, המצביעים בנושא לאחר שלמד בכיתה בתקופת ניסיון. 

רוב בוגרי הישיבה ממשיכים למכינות קדם צבאיות ולישיבות הסדר. 

בשנת 2008, התפטר הרב יורם שמיר מתפקידו ובהמשך מונה לתפקיד ראש ישיבת "יבנה" בחיפה. את המושכות בהנהלת הישיבה נטלו אבינועם אלמגור מנהל הישיבה והרב שמואל מינקוב, ראש הישיבה ור"מ כיתה י"ב.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20131015070344/http://schools.amit.org.il/webPro/index.asp?codeClient=1583 אתר ישיבת חברותא]

חברותא
קטגוריה:רעננה: חינוך
קטגוריה:אמי"ת
חיבוט ערבה

מכירת ערבות למנהג חביטת ערבה בהושענה רבה, ברוקלין
חיבוט ערבה הוא מנהג המתקיים בהושענא רבא, היום האחרון של חג הסוכות, כזכר למצוות ערבה במקדש. נהוג לאגוד את ענפי הערבה ובסיום התפילה של הושענא רבא לחבוט את הערבות ברצפה. מאחר שנטילת ערבה היא מנהג שהנהיגו הנביאים, ולא תקנה דרבנן, לא נתקנה לה ברכת המצווה.

==מקור המנהג==

על פי המשנה במסכת סוכה, נטילת לולב בחג הסוכות הייתה נהוגה הן בבית מקדש והן מחוצה לו, אולם נטילת ערבה הייתה נהוגה במקדש בלבד. ב היא נקראת מצוות ערבה.

בבית המקדש היו זוקפים עץ ערבה גדול בכל אחת מארבע קרנות המזבח החיצון ותוקעים ומריעים, כפי שכותב הרמב"ם:

==טעם המנהג==
מנהג חיבוט ערבות, חריטה על עץ, מתוך הספר מנהגים של [[אורי ווייבש, תכ"ה]]

על פי הלבוש, טעם מנהג חבטת הערבה הוא שעשוע ושמחה, כדרך שעשו בשמחת בית השואבה כדי לקיים ולהודות על טובת הגשמים. בזמן חז"ל נהג מנהג שעשוע נוסף של חטיפת לולבים ואתרוגים. המהרי"ל מתאר שנהגו לכבות את נרות בית הכנסת עם הערבות בשעת החבטה לשם שמחה.

הגאונים כתבו שהערבה דומה לשפתיים שבהם מתפללים על המים, והחבטה בקרקע רומזת לפסוק או לרמוז שייסתם פי המקטרג ויינתן בעפר.

==קיום המנהג==

===הערבות===
מבחינת ההלכה, די בענף אחד עם עלה אחד לטובת חיבוט הערבה, אולם בשל הרצון להדר במצווה היו שכתבו שיש לקחת לפחות שלושה ענפים. בהשפעת דברי האר"י, המנהג הנפוץ כיום הוא לחבוט חמישה ענפים חמש פעמים. את הערבות אוגדים בקשר.

לדעת רש"י אין שיעור לאורך הערבה. לדעת הר"ן שיעורה שלושה טפחים, כאורך הערבה שבלולב, וכן נפסק להלכה. נהגו לקחת ענפים ארוכים ויפים משום חיבוב מצווה.

נהוג ששמש בית הכנסת מביא ערבות למכירה, כשם שבבית המקדש סיפקו שלוחי בית דין ערבות לציבור.

===החיבוט===
מנהג הנטילה מתקיים בהגבהה, ובנוסף בחבטת הערבה. לפירוש רש"י חבטה היא נענוע, ולפירוש הגאונים והרמב"ם חבטה בקרקע. שני הפירושים הובאו להלכה.

לדעת העיטור מנהג החבטה בקרקע נהג בגבולין אך לא במקדש.

==בקשות ותפילות==
מבצעים את חיבוט הערבה בסיום התפילה של הושענא רבא. מאחר שנטילת ערבה היא מנהג נביאים, לא נתקנה לה ברכה, מפני שלא ניתן לומר עליה "וציוונו". במהלך החיבוט יש הנוהגים לומר את המשפט הארמי "חביט חביט ולא בריך", שמוזכר בגמרא, המשמש כתזכורת לכך שיש לחבוט ללא ברכה.

עם זאת, ישנם נוסחים של בקשות ותפילות הנאמרות לפני ואחרי חיבוט הערבה. חלק מהספרדים ועדות המזרח נוהגים אחר כך לפתוח את דלתות ההיכל, לומר נשמת כל חי עד "מעולם ועד עולם אתה אל" (ללא הברכה שבסוף), ומסיימים על ידי אמירה בה מכוונים לזכות ולהיות במעמד זה גם שנה הבאה.

את הענפים שנותרים לאחר החיבוט נהגו לשמור כסגולה ולהשתמש בהם לתשמיש מצווה, כגון חומר בעירה לאפיית המצות בפסח, בדומה לנעשה עם שאר המינים (אתרוג למרקחת או סגולה ללידה קלה; לולב לביעור חמץ או סגולה נגד גנבים והדס להריח בהבדלה במוצאי שבת).

==ראו גם==
* ארבעת המינים
* הקפות

==קישורים חיצוניים==

* הרב שמעון אור, [https://web.archive.org/web/20130927092455/http://www.tora-manhiga.org.il/show.asp?id=35233 תשרי: אני והוּ בחבטת הערבה], תנועה לתורה מנהיגה
* [http://www.youtube.com/watch?v=9ZLci_SYnb4 חיבוט ערבה בחג סוכות במושב ברקת, בבית כנסת על פי מנהג יהודי חבאן] 
* הרב אלי עמר, [http://www.hidabroot.org/MediaDetail.asp?MediaID=16718 סוד חיבוט הערבה], אתר הידברות 
* יעקב קופל, [https://sites.google.com/site/yakovkopel/hagim/sukot/arava מצוות ערבה]
* 
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:סוכות
קטגוריה:הושענא רבה
כוכבי יצחק

שער כוכבי יצחק משנת 1847
כוכבי יצחק הוא שמו של מאסף או כתב עת עברי שיצא לאור בווינה בשנים 1845–1872 על ידי מנדל שטרן ובשנים 1872–1873 על ידי מ. וייסמן (חיות), במקביל להופעתו של המאסף כרם חמד. במאסף הופיעו יצירות ספרותיות מקוריות ומתורגמות, בין השאר של חכמי הדור כאהרן ילינק, שמואל דוד לוצאטו, רחל מורפורגו, והיינריך היינה, וחכמים קדמונים כאלעזר בן יהודה מוורמס.

על שמו של כתב העת נקרא רחוב בתל אביב.

==הערות שוליים==

קטגוריה:כתבי עת של תנועת ההשכלה
קטגוריה:כתבי עת ספרותיים
נואל פליקס

נואל פליקס (באנגלית: Noel Felix; נולד ב-4 באוקטובר 1981 בלוס אנג'לס, ארצות הברית) הוא כדורסלן אמריקאי-בליזי ששיחק בין היתר בקבוצת הפועל ירושלים בעמדת פאוור פורוורד/סנטר. גובהו של פליקס 2.06 מטרים. בעונת 2006-07 שיחק פליקס במכבי תל אביב. בעונת 2005-2006 שיחק במדי סיאטל סופרסוניקס 12 משחקים ובתחילת העונה שיחק בסו פולס סקייפורס (מליגת ה-CBA).

== תחילת הקריירה ==
פליקס גדל באינגלווד, פרבר של העיר לוס אנג'לס. 
למד ושיחק במכללת פרסנו סטייט, שם הציג יכולת טובה, אך למרות זאת לא נבחר בדראפט ה-NBA.
את עונת הכדורסל המקצוענית הראשונה שלו העביר בין קבוצות שנחאי שארקס שבסין ואיידהו סטמפיד מליגת ה-CBA שבאיידהו.

== התקדמותו בכדורסל ==
ב-2004\2005 נואל פליקס שיחק באיטליה בקבוצת קאריף פרארה מהליגה השנייה, ביפן ובפיליפינים בקבוצת פואן פאלס אך גם שם לא בלט.

לאחר מכן פליקס חזר לארצות הברית לליגת ה-CBA בקבוצת יקיאמה סן קינגס שם הרשים עם ממוצעי 15.4 נקודות 7.4 ריב′ ו-1.3 חסימות למשחק. מאוחר יותר עבר לשחק בקבוצת סו פולס והרשים עם ממוצעים של 15.7 נקודות, 7 ריבאונדים ו-2 חסימות למשחק (מצטיין ב-CBA בקטגוריה). משחקו הטוב ביותר בקבוצה היה שסיים 39 נקודות, וכתוצאה מכך בחודש מרץ 2006 הוחתם בקבוצת סיאטל סופרסוניקס מה-NBA שם סיים את העונה. בסיום העונה הפך לשחקן חופשי וגם שיחק במדי נבחרת ארצות הברית במשחקי המוקדמות להעפלה לאליפות העולם 2006.

בעונת 2006/7 שיחק במכבי תל אביב והחליף את מייסאו באסטון שעבר ל-NBA. פליקס כמעט לא קיבל דקות במכבי ועזב אותה בסוף העונה. בתחילת העונה שיחק באנהיים ארסנל מליגת הפיתוח של ה-NBA, אך בסוף חודש דצמבר 2007 החליט לחזור לישראל וחתם בהפועל ירושלים. בפברואר 2008 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, תוך שהוא קולע בגמר 4 נקודות.

== קריירה ==
* 2003- סיים את מכללת פרסנו.
* 2003/04- שנחאי אוריינטל שארקס (סין), איידהו סטאמפייד (CBA).
* 2004/05- קאריף פרארה (איטליה, ליגה שנייה), פואן פאלס (הפיליפינים) יאקימה סאן קינגס (CBA).
* 2005/06- סו פולס (CBA), סיאטל סופרסוניקס (שיחק 10 ימים, וגם סיים את מחנה האימון הסופי).
* 2006- שיחק במוקדמות אליפות העולם ביפן במדי נבחרת ארצות הברית (ה"דרים טים")
* 2006/07- מכבי "עלית" תל אביב.
* 2007/08- משחק בליגת ה-NBDL בקבוצת אנהיים ארסנל, בדצמבר עבר להפועל ירושלים ובסוף העונה שוחרר מהקבוצה.

== ממוצעים ==
* ליגת ה-NBA - שיחק 12 משחקים עם סיאטל סופרסוניקס, 1.5 נקודות ו1.1 ריבאונדים למשחק.
* ליגת ה-CBA - רשם 13.4 נקודות ו-6 ריבאונדים למשחק.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.maccabifans.co.il/segel_show.asp?num=283 נואל פליקס] באתר האוהדים הרשמי של מכבי "עלית" תל אביב (הלב הצהוב)
* [http://www.maccabifans.co.il/Gallery.asp?Category=283&Dad=1 גלריית התמונות של נואל פליקס] באתר האוהדים הרשמי של מכבי "עלית" תל אביב (הלב הצהוב)
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני איידהו סטמפיד (CBA)
קטגוריה:כדורסלני יאקימה סאן קינגס
קטגוריה:כדורסלני סו פולס סקייפורס (CBA)
קטגוריה:כדורסלני סיאטל סופרסוניקס
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני אנהיים ארסנל
קטגוריה:שחקני NBA שלא נבחרו בדראפט
קטגוריה:כדורסלני מיין סלטיקס
קטגוריה:קליפורניה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של קליפורניה בפרזנו
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1981
50 (מספר)

נו מייצגת את המספר 50 בספרות יווניות]]
50 (במילים: חמישים) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 49 ולפני 51. בספרות יווניות היא מיוצגת על ידי האות נו.

== במתמטיקה ==
שלם אחד.]]
* 50 הוא מספר הרשאד.
*50 הוא המספר הקטן ביותר שיכול להכתב כסכום של שני ריבועים בשתי דרכים שונות. <math>5^2+5^2=7^2+1^2=50</math>.
* 50 אחוזים מהווים חצי משלם אחד.

== במדע ==
* המספר האטומי של בדיל.

== ביהדות ==
* כל חמישים שנה מתרחשת שנת היובל.
* היום החמישים מתחילת ספירת העומר הוא חג השבועות. בלוח השנה במגילות קומראן, גם היום החמישים מחג השבועות הוא מועד היין והיום החמישים ממועד היין הוא מועד השמן, בסך הכל ארבעה מועדי ביכורים.

== בתחומים אחרים ==
* 50 הוא תחילת קידומת החיוג הבינלאומי של מדינות קטנות במרכז ודרום אמריקה.
* זוג נשוי חמישים שנה חוגג את חתונת הזהב.
* חמישים (סדרת טלוויזיה) - דרמה קומית ישראלית מאת הסופרת והתסריטאית יעל הדיה בכיכובה של אילנית בן-יעקב.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מספרים טבעיים
*
Brothers & Sisters

"Brothers & Sisters" הוא הסינגל הראשון שהוציאה להקת קולדפליי, ב-26 באפריל 1999. הוא הוקלט בארבעה ימים בלבד והודפסו ממנו כ-2000 עותקים על תקליטון ויניל (EP), עם עטיפה מיוחדת.

התקליטון כולל שלושה שירים: Brothers and Sisters בצידו הראשון ו-"Easy to please" ו-"Only Superstition" בצידו השני. קולות הרקע ל-Easy to please נוצרו באמצעות הנחת מיקרופון על כביש לח מחוץ לאולפן ההקלטות . מאוחר יותר, הופיעה גרסה מחודשת של "Brothers and Sisters" בסינגל של השיר Trouble.

==מצעדים==
{| class="wikitable"
!מדינה !! מצעד !! דירוג
|-
|בריטניה
|מצעד הסינגלים הבריטי
|92
|-
|בריטניה
|מצעד האינדי של בריטניה
|20
|-
|צרפת
|דירוג מכירות דיגיטליות של שירים
|3
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://web.archive.org/web/20080502064421/http://www.coldplaying.com/modules.php?op=modload&name=Sections&file=index&req=viewarticle&artid=242&page=1 מילות השיר] באתר הרשמי של קולדפליי

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1999
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-1999
קטגוריה:שירי קולדפליי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ויל צ'מפיון
קטגוריה:שירי רוק אלטרנטיבי
The Blue Room EP

The Blue Room EP ("החדר הכחול") היה המיני אלבום השני של הלהקה הבריטית קולדפליי והראשון שהופץ לאחר שהלהקה חתמה בחברת התקליטים פארלופון באפריל 1999.
== הפקה ==
הגרסה של השיר "Don't Panic" המופיעה בתקליט זה היא שונה ו"אוורירית" יותר מהגרסה שתופיע מאוחר יותר באלבום הבכורה של הלהקה Parachutes. בתקליט גם נמצאים שני שירים מהמיני אלבום Safety שהופץ ב-1998: "Bigger Stronger" וגרסה קצרה יותר של "Such A Rush" שלא כוללת נגינה לפני שכריס מרטין מתחיל לשיר. השיר הרביעי בתקליט, High Speed", יופיע גם הוא באלבום Parachutes.

רק 5,000 עותקים מהתקליט הופצו בתאריך המקורי. לאחר הצלחת הלהקה, המיני אלבום הופץ שוב ב-2001 במספר רב של עותקים.

== רשימת השירים ==

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-1999
קטגוריה:אלבומי קולדפליי
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת פרלופון
תורת ההוכחות

תורת ההוכחות היא ענף בלוגיקה מתמטית החוקר את מושג ההוכחה הפורמלית, באופן שאינו תלוי בתוכנו של הטיעון, אלא במבנה שלו ושל ההוכחה בלבד.

==הוכחות פורמליות==
הוכחה פורמלית של משפט היא סדרה סופית של פסוקים, הנגזרים זה מזה באופן נאות, ומהווים למעשה "טיעונים" בדרך להוכחה השלמה. כל אחד מפסוקים אלה צריך להגזר על-פי כללי היסק קבועים מתוך הפסוקים שקדמו לו, או להיות אקסיומה. 

המערכת המתמטית שבמסגרתה בונים הוכחות פורמליות כוללת שפה מעל אלפבית סופי, קבוצת משפטים בני ניסוח, קבוצת אקסיומות, וקבוצת כללי היסק. בדרך-כלל דורשים שקבוצת האקסיומות, קבוצת המשפטים בני הניסוח, וקבוצת האקסיומות יהיו כריעים – כלומר שיהיה ניתן לבדוק בזמן סופי אם משפט הוא בר ניסוח, אקסיומה או תוצאה של כלל היסק על משפטים נתונים.

כלל ההיסק הנפוץ ביותר הוא מודוס פוננס - ידוע שמערכת ההוכחה הבנויה על הלוגיקה הפסוקית וכלל ההיסק היחיד שלה הוא מודוס פוננס היא מערכת שלמה.

הבעיה ה-24 של הילברט – בעיה שדויד הילברט כתב לעצמו ולא פרסם, עסקה ביכולת למיין הוכחות שונות ולהעדיף אחת על פני חברתה.

==משפטים חשובים==
*קבוצת המשפטים היכיחים כריעה למחצה (ניתן לוודא שמשפט יכיח, לא ניתן לוודא שמשפט לא יכיח).
*משפט הקומפקטיות
*משפט השלמות של גדל
*משפטי האי-שלמות של גדל – בכל מערכת הוכחה שיכולה להביע את תכונות האריתמטיקה של המספרים הטבעיים קיימת טענה ושלילתה שאינן יכיחות.

==קישורים חיצוניים==
*
*

קטגוריה:לוגיקה מתמטית
קטגוריה:הוכחה
עקביות (לוגיקה)

במתמטיקה ובלוגיקה, עקביות (או קונסיסטנטיות, קוהרנטיות) של מערכת מסוימת פירושה שמערכת זו היא נטולת סתירות. בלוגיקה מתמטית, תורה עקבית היא כזו שלא נובעת ממנה טענה והיפוכה. בתורות לא עקביות אפשר להוכיח כל טענה (משום שמהנחות שקריות נובעת כל מסקנה שהיא), ולכן נחשבת עקביות למעלה הכרחית בכל תורה ראויה.

כדי להוכיח שמערכת היא עקבית, מספיק למצוא מודל שמקיים את כל האקסיומות של המערכת. מודל עבור תורה <math>A</math> הנבנה במסגרת של תורה <math>B</math> מוכיח עקביות יחסית – אם <math>B</math> עקבית, אז גם <math>A</math> כזו. מודלים כאלו ידועים עבור גאומטריות שונות (למשל, שתי הגרסאות הלא-אוקלידיות של גאומטריית המישור הן עקביות ביחס לגאומטריית המישור האוקלידית), וגם עבור מערכות אקסיומטיות שונות לתורת הקבוצות.

לכל מערכת אקסיומות עקבית יש מודל (משפט השלמות של גדל, 1930). ישנן תורות שבמסגרתן לא ניתן להראות עקביות. דוגמה לכך היא תורת המספרים. כדי להוכיח עקביות של מערכות כאלה יש להפעיל כלים מתמטיים סבוכים יותר ולהסתמך על תורות אחרות. משפט האי-שלמות השני של גדל קובע שלא ניתן להוכיח את העקביות של תורה אריתמטית אפקטיבית (שהיא עקבית), במסגרת התורה עצמה.

==ראו גם==
*תורה (לוגיקה מתמטית)

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לוגיקה מתמטית
קטגוריה:לוגיקה
חיבוק

"חיבוק", ציור מאת [[אליזבט ויז'ה-לה ברן, 1789]]
ילדה מחבקת את אביה החייל עם חזרתו הביתה
חיבוק הוא מחווה גופנית של אהבה, אהדה, קרבה או הערצה, שביטויה הוא כריכת הזרועות (או זרוע אחת) מסביב לגופו של הזולת והצמדת גוף אל גוף, פנים אל פנים, צד אל צד או פנים אל עורף.

החיבוק נהוג בדרך כלל בין אנשים קרובים: חוג המשפחה, חברים, ידידים ואהובים, ומטרתו הפגנת חום וחיבה כלפי האחר. כמו בלחיצת יד ובנשיקות על הלחי, ישנן חברות ותרבויות הנוהגות להתחבק בעיקר בשעת מפגש או בשעת פרידה. החיבוק הוא מעשה חשוב במיוחד בתהליך התפתחותם של ילדים קטנים, שרואים בחיבוק אישור לכך שהמחבק אוהב אותם ומאשר את קיומם.

בתנ"ך החיבוק מוזכר פעמים רבות בסוגים שונים של מפגשים. במפגש בין קרובי משפחה זרים שמעולם לא התראו, בין לבן הארמי ליעקב (); בין שני אחים שלא נפגשו זמן רב, במפגש בין יעקב לעשו (); יעקב הקשיש מנשק ומחבק את נכדיו, מנשה ואפרים, כאשר יוסף מביאם לפניו (). מקומו של החיבוק הארוטי לא נפקד והוא מוזכר בשיר השירים פעמיים: "שְׂמֹאלוֹ תַּחַת רֹאשִׁי וִימִינוֹ תְּחַבְּקֵנִי" (; ).

== ראו גם ==
*נשיקה
*לחיצת יד
*כיף מרפק
*חיבוק חינם

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחוות גופניות
קטגוריה:אהבה
קצת אחרת

קצת אחרת הייתה להקת רוק מתקדם ישראלית, שפעלה בשנים 1974–1975. חבריה היו שלמה גרוניך, שם טוב לוי ושלמה יידוב. קצת אחרת הוא גם שמו של האלבום היחיד שהוציאה הלהקה.

ההרכב קצת אחרת החל את דרכו כלהקת הליווי של הזמרת נורית גלרון בראשית דרכה המוזיקלית. לאחר גיבוש הופעה עצמאית, החלה השלישייה במסע הופעות ברחבי הארץ, ובהן שרה שירים מקוריים מפרי עטה.

הצליל הייחודי והמקורי של ההרכב, שנחשב להרכב הרוק המתקדם מהיחידים בארץ לתקופה, משך אמנם תשומת לב ממוזיקאים וממבקרי מוזיקה ישראלים, אך לא זכה בהצלחה מסחרית. חוסר ההצלחה המסחרית הוביל לפירוק ההרכב ולעזיבתו של גרוניך את ישראל, לטובת ניסיונות לקריירה בחו"ל וללימודי מוזיקה בניו יורק.

== האלבום ==

טרם פירוקה, הספיקה קצת אחרת להקליט את האלבום שנשא את שמו של ההרכב ("קצת אחרת", פונוקול) ובו התארחו, בין השאר, הנגנים אלי מגן, אילן גרוניך ואבנר יפעת. את העיבודים למיתרים ולפגוט ביצעו גרוניך ולוי. האלבום המקורי כלל 12 רצועות, כשהראשונה, "שיר הנסיעה", תיעדה את חוויותיהם של השלישייה ממסע ההופעות שלהם ברחבי הארץ. קטעים נוספים באלבום שזכו עם השנים להפוך לקלאסיקות ישראליות: "הנסיך הקטן", "שיר בין ערביים", "שניים סינים" והשיר החותם את האלבום, "ביסלט", המתייחס לשירים של להקת הביטלס ומהווה מעין מחווה ללהקה הנערצת על השלושה.

האלבום הוקלט באולפני טריטון ואת עטיפת האלבום עיצב יוסי אורבך.

==לאחר הפירוק==
לאחר פירוק הלהקה, המשיכו חבריה לשתף פעולה במסגרות מוזיקליות שונות. בשנת 1980, עם שובו של גרוניך לישראל, הצטרף כאורח למספר הופעות ללהקת "צליל מכוון", שבה היו חברים שם טוב לוי, שלמה יידוב והגיטריסט יצחק קלפטר (צ'רצ'יל). בשנת 1983 הקליטו גרוניך ולוי אלבום משותף בשם "אלבום משפחתי".

בשנת 1991 שבה שלישיית "קצת אחרת" להופיע בפני קהל ברחבי הארץ, אלא שהפעם ההצלחה האירה פנים להרכב. השלישייה ממשיכה לשתף פעולה ולהופיע מדי פעם בפני קהל.

מיעוטן של להקות רוק מתקדם בישראל הפך את "קצת אחרת" למילה נרדפת לסצנה המקומית של הרוק המתקדם. על שמה קרויה תוכנית הרדיו העוסקת בז'אנר, "קצת אחרת", וכן חנות מוזיקה המתמקדת ברוק מתקדם.

בנובמבר 2014, לרגל 40 שנה לצאת האלבום, נערך ב"אוזן בר" בתל אביב מופע מחווה ללהקה בניהולו המוזיקלי של נדב הולנדר. בסוף המופע עלו גרוניך, לוי ויידוב לבמה והצטרפו לנגנים האחרים בביצוע הקטע "קווינטה". בנובמבר 2016 התאחדו חברי הלהקה לביצוע מספר יצירות במסגרת [https://yuvalerel.wordpress.com/2016/11/06/מכונת-הזמן-קצת-מאחרת/ מופע] קונצרט של התזמורת הפילהרמונית הישראלית אשר ארחה את שלמה גרוניך בהיכל התרבות בתל אביב. בנובמבר 2017 התאחד ההרכב לשתי הופעות במסגרת "פסטיבל הפסנתר", ומתוכננות לו הופעות נוספות.

==קישורים חיצוניים==

* סקירת האלבום [http://www.mitkadem.co.il/files/kzat_aheret/kzat_aheret.html קצת אחרת], באתר הישראלי "רוק מתקדם"
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שלישיות מוזיקליות ישראליות
קטגוריה:להקות רוק מתקדם ישראליות
קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1975
קטגוריה:אלבומי שלמה גרוניך
קטגוריה:אלבומי שם טוב לוי
קטגוריה:אלבומים משותפים
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני טריטון
קטגוריה:אלבומי רוק מתקדם
קטגוריה:אלבומי חברת פונוקול
אימסט (מחוז)

מיקום המחוז ב[[טירול]]
אימסט (בגרמנית: Imst) הוא מחוז במערב טירול שבאוסטריה. המחוז גובל במחוז רויטה ובוואריה (לאורך גבול קצר מאוד) בצפון, מחוז אינסברוק במזרח, איטליה בדרום ומחוז לאנדק במערב.

המחוז משתרע על 1,724.82 קמ"ר, ואוכלוסייתו מונה 52,658 תושבים (לפי מפקד האוכלוסין של 2005). במחוז ישנן 24 עיירות ובירתו היא העיירה אימסט. 

רוב שטח המחוז מכוסה בהרי האלפים, ועובר בו הנהר אין.

==עיירות==
{|
|
*ארצל אים פיטצאל
*האימינג
*אימסט
*אימסטרברג
*ירצנס
*קארס
*קארסטן
*לנגנפלד
*מימינג
*מילס ביי אימסט
*מץ
*נאסרייט
|
*אובסטייג
*אואץ
*ריץ
*רופן
*סנקט לאונרד אים פיטצאל
*סאותנס
*זילץ
*זלדן
*שטאמס
*טארנץ
*אומהאוזן
*ונס
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:טירול: מחוזות
בזיליקת קתדרלת קובנה

מגדל הקתדרלה
בזיליקת קתדרלת קובנה (בליטאית: Kauno Šv. apaštalų Petro ir Povilo arkikatedra bazilika) נקראת גם בזיליקת הקתדרלה של השליחים פטרוס הקדוש ופאולוס הקדוש מקובנה היא כנסייה קתולית בעיר קובנה שבליטא. הקתדרלה, שאורכה 84 מ', גובהה 28 מ' ורוחבה 34 מ', היא הכנסייה הגותית הגדולה ביותר בליטא.

התאריך המדויק של הקמת הקתדרלה המקורית, שהתאפיינה בסגנון גותי, אינו ידוע והיא מוזכרת לראשונה בכתבים שונים בשנת 1413. מבנה הקתדרלה נפגע במלחמה ב־1655 ונבנה מחדש בשנת 1671 אז נוספו לו כמה מוטיבים של סגנון הרנסאנס. מבנה הקתדרלה בת זממנו הוא תוצר של השיפוץ האחרון שנעשה בה בשנת 1800, ומאז ועד היום לא שונה מבנה הקתדרלה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קובנה
קטגוריה:קובנה: מבנים
אדיב סאביר

שִהאבּ א-דין שַראף אל-אוּדַבַּא סאבִּר בן אסמאעיל א-תרמד'י (פרסית וערבית: شهاب‌الدین شرف الادباء صابر بن اسمعیل الترمذی, תעתיק מדויק: שהאב אלדין שרף אלאדבאא צאבר בן אסמאעיל אלתרמד'י) הידוע בשם אדיבּ סאבִּר היה משוררה המלכותי של פרס במאה ה-12.

מוצאו של אדיב סאבר הוא מן העיר תרמז שבאוזבקיסטן, אך את רוב חייו העביר בח'וראסאן. הוא הועסק בחצר של הסולטאן הסלג'וקי סנג'ר.

מלבד שירותו כמשורר, הסולטאן השתמש בו בתור מרגל בחצר אויבו, שליט ח'וארזם, אתסיז, שלבסוף הטביע אותו למוות בנהר האמו דריה בשנת 1143.

קובץ השירים שלו כולל בעיקר שירי שבח ותהילה לפטרוניו, הסולטאן סנג'ר, אויבו אתסיז, ומושל ח'וראסאן מג'ד א-דין עלי אל-מוסאווי. הוא ידוע בכישוריו הפואטיים וביכוטלתו להשתמש באמצעים לשוניים מגוונים בשירתו.

המשורר הפרסי אנוורי התייחס אליו באחד משיריו, באומרו (ביחס לאיכותו כמשורר):

==קישורים חיצוניים==
* [http://ganjoor.net/anvari/divan-anvari קובץ שיריו של אדיב סאבר] 
* [http://www.bl.uk/manuscripts/Viewer.aspx?ref=io_islamic_132_f048r כתב היד של הדיואן באוסף הספרייה הבריטית]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הרוגי טביעה
קטגוריה:משוררים פרסים
קטגוריה:נפטרים ב-1143
השאלה

270x270 פיקסלים
השאלה היא העברת חפץ לשם שימוש זמני וללא תשלום מאדם אחד לאחר. השאלה יכולה להיות גם של בעלי חיים, כלי תחבורה ועוד.

בהשאלה הבעלות על החפץ נשארת של המשאיל והשואל – לוקח החפץ – מקבל רשות להשתמש ואחריות להחזיר. בשונה מהשכרה, שאף היא מסירת חפץ לשימוש זמני, בהשאלה אין תשלום על הזכות להשתמש כפיצוי על הוויתור הזמני על זכויות שימוש. בתום תקופת ההשאלה על השואל להחזיר את החפץ למשאיל. יש להבחין גם בין השאלה להלוואה – הלוואה היא מסירת דבר והחזרת דבר מקביל או שווה ערך, אם כסף ואם מוצר מתכלה – אדם שואל כלי מטבח משכנו ומשיב לו אותו כלי עצמו, אך הוא לווה ממנו כוס סוכר ומשיב לו כוס סוכר באותו גודל בדיוק, אך לא את הסוכר שבו השתמש.

השאלה מקובלת בין ידידים, כדרך לסיוע הדדי. השאלה נעשית לעיתים גם במסגרת פעילות עסקית (אם כי בה מקובלת יותר השכרה). ההשאלה עשויה גם לצמצם צריכה, ושימוש במשאבים וככך לתרום לאיכות הסביבה.

לעיתים, ובפרט בעולם המסחר בשוק ההון משתמשים במונח השאלה, אך למעשה מדובר בהלוואה בריבית אפס.

השאלה מקובלת גם כפעילות ציבורית. דוגמאות:
* ספריית השאלה – ספרייה ציבורית המשאילה ספרים לקוראים החברים בה.
* ארגון "יד שרה" עוסק בהשאלה של ציוד רפואי לחולים.
* השאלה של מוצגים בין מוזיאונים על ידי רשמים, למשל לשם תצוגה רחבה של יצירותיו של אמן מסוים, יצירות הפזורות במוזיאונים רבים.
* כלי נגינה יקרים, הנמצאים בבעלותם של אספנים, מושאלים לאמנים לשם נגינה בהם.

במשמעות שונה מעט משמש המושג בהתייחסות להשאלה של עובד, שהיא העברה זמנית של עובד לפעילות אצל מעביד אחר, לקידומו של מיזם משותף לשני המעבידים. השאלה דומה מקובלת בקבוצות ספורט, שבהן ספורטאי מושאל לעונה אחת לקבוצה אחרת, ולאחר מכן חוזר לקבוצתו המקורית.

כמו כן משתמשים במושג "משמעות מושאלת" לציון מילה או ביטוי המשמשים במובן שונה מהמובן המקורי שלהם.

==בהלכה==

שואל הוא אחד מארבעה שומרים האמורים בתורה, והוא החמור שבהם מבחינת אחריותו על החפץ, והוא מחויב להחזיר את החפץ בשלמותו בתום תקופת ההשאלה, וכמעט כל מאורע שאירע לחפץ, אף ללא אחריותו הישירה של השואל (כגון אונס), אינו עילה לפטרו מתשלום, אם אכן החפץ ניזוק או הושמד.

===הלכות שבת===

בהלכות שבת מודגש ההבדל בין הלוואה להשאלה. בעוד שאסור ללוות בשבת, כיוון שקיים כלל האומר כי , וקיים חשש שמא כיוון שההלוואה נעשית למשך זמן ממושך, ואין ברשות המלווה לתבוע אותה בתוך זמן ההשאלה, הוא ירשום על דף את פרטי ההלוואה כדי שלא ישכח. לעומת זאת, השאלה אינה לשלושים יום גם אם נעשית ללא קציבת זמן, ולכן מותר לשאול בשבת חפץ משכן, שכן החשש האמור אינו שייך במקרה כזה. בשולחן ערוך מצוין, כי בשפות בהן ההבדל בין הלוואה להשאלה אינו קיים (כמו למשל יידיש), יש לפרט ולומר שמבקשים את החפץ בהשאלה ולא בהלוואה.

==בחוק הישראלי==

בחוק הישראלי מוסדרת שאילה בחוק השכירות והשאילה, תשל"א-1971. שאילה מוגדרת בחוק זה: "זכות להחזיק בנכס ולהשתמש בו שלא לצמיתות, כשהזכות הוקנתה שלא בתמורה".

==לקריאה נוספת==
* הרב מיכאל ויגודה, [http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=532 "שכירות ושאילה" על דיני שכירות ושאילה במשפט העברי], סדרת חוק לישראל, ירושלים תשנ"ח

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20190706182810/http://www.hamafkid.com/ המפקיד, אתר ההשאלות הישראלי]
* [http://www.nevo.co.il/law_html/law01/p222k1_001.htm חוק השכירות והשאילה, תשל"א-1971], באתר "נבו"

==הערות שוליים==

קטגוריה:דיני קניין
קטגוריה:שמירת הסביבה
קטגוריה:משפט עברי: דיני שומרים
ויילס (אונטריו)

ויילס (באנגלית: Wales) היא עיירת רפאים בפרובינציה הקנדית אונטריו. ויילס הוא אחד מן הכפרים האבודים של אונטריו, שהוצף בעקבות יצירת נתיב המים סנט לורנס ב-1958. העיירה נקראה על שם נסיך ויילס (אדוארד השביעי) שביקר באזור בעת סיוריו בקנדה ב-1860.

המשפחות ומקומות העיסוק של העיירה הועתקו לעיירה החדשה אינגלסייד לפני שהושלמה בניית מעבר המים.

ויילס, הממוקמת כ-3.5 קילומטרים מקו החוף, הייתה העיירה היחידה על היבשת שהושפעה מן ההצפה שנוצרה בעת בניית מעבר המים, כאשר הקהילה הייתה ממוקמת בעמק על יד מפרץ שבו עובר הנתיב.

הכפר נבנה על מענק הקרקע של ד"ר ג'יימס סטיוארט, מגדוד המלך המלכותי בניו יורק. בין השנים 1810 ל-1957, חמישה דורות של משפחת סטיוארט התגוררו במקום. נכדו של דוקטור סטיוארט, ג'יימס ירש את האתר והוא בנה בית וחנות, ומאוחר יותר בית מלון. הוא גם תרם את המגרש עבור הכנסייה הפרסבטריאנית. שתי כנסיות לבנים עמדו בוויילס שנות ה-50 של המאה ה-20: הכנסייה האנגליקנית של סיינט דייוויד והכנסייה המאוחדת של סיינט מארק היו ציוני דרך בולטים בכפר.

לאחר השלמת המסלול הראשון של רכבת גראנד טראנק בשנת 1856 (המסלול השני בשנת 1900), הכפר נודע בשם דיקינסונס לנדינג סטיישן (תחנת הנחיתה של דיקינסון). ב־1860 ירד אדוארד, הנסיך מוויילס (מאוחר יותר המלך אדוארד השביעי), בדיקינסונס לנדינג סטיישן, מתוך כוונה לצאת לנמל סנט לורנס למסע דרך אשד לונג סו. האגדה מספרת שהוא שאל את אנשי העיירה מדוע מקום קטן נקרא בשם כה ארוך. לאחר ביקורו פנו האנשים לסניף הדואר בקהילה והכפר נקרא על שמו של הנסיך.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אונטריו: יישובים
קטגוריה:ערי רפאים
מירני

מירני (רוסית: Мирный) היא עיר סגורה במחוז ארכנגלסק, רוסיה, המשרתת את קוסמודרום פלסצק. אוכלוסייתה נכון ל-2010, מונה 30,280 נפש.

==היסטוריה==
העיר מירני, שפירושה ברוסית שלווה נבנתה בסוף שנות ה-50 ותחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 כדי לשרת את בסיס השיגור לטילים בליסטיים בין-יבשתיים של הצבא הסובייטי. לאחר שינוי ייעודו של הבסיס והפיכתו לבסיס שיגור טילים לחלל המשיכה לשרת את הקוסמודרום ואוכלוסייתה גדלה משמעותית לאורך שנות ה-70 וה-80. בשנת 1966 קיבלה העיר מעמד של עיר סגורה. רכבת וכביש מקשרים בין העיר לקוסמודרום.

==גאוגרפיה==
העיר שוכנת בתוך טייגה, ומוקפת יערות.

==כלכלה==
כמעט כל כלכלת העיר מתבססת על שירות הקוסמודרום ומטבע הדברים רוב התושבים בעיר זו משתייכים למגזר הציבורי וקשורים לסוכנות החלל הרוסית. לאחר התפרקות ברית המועצות הצטמצמו תקציבי החלל של סוכנות החלל הרוסית והייתה הגירה שלילית מהעיר. ואולם, בשנים האחרונות עם הצמיחה הכלכלית הגבוהה ברוסיה ישנה שוב פעילות מחודשת בקוסמודרום וכך גם ביטחון כלכלי לעיר.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:נאוקוגרדים
קטגוריה:תוכנית החלל הרוסית
קטגוריה:מחוז ארכנגלסק: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1957
בריגדת מרדה

בריגדת מרדה (בערבית: تيار المردة) הייתה מיליציה מרונית בזמן מלחמת האזרחים בלבנון. היא נקראה על שם לוחמי מרדה שפעלו בראשית ימי הביניים באזור הלבנט. בשיאה מנתה המיליציה כ-5,000 חברים. כוח צבאי זה היה המיליציה האישית של סולימאן פרנג'יה - נשיא לבנון בעת פרוץ מלחמת האזרחים. המיליציה כונתה גם צבא השחרור של זע'רתא, על שם עיר הולדתו של פרנג'יה. במהלך השנתיים הראשונות למלחמת האזרחים בלבנון הייתה זע'רתא חזית הלחימה במוסלמים ובכוחות אש"ף שמעוזם היה בטריפולי השכנה.

בתחילת מלחמת האזרחים פעלה בריגדת מרדה לצד מיליציות נוצריות אחרות, הגדולה מהן הפלנגות הנוצריות, אך בשנת 1978 חל קרע בין התנועות, על מאבקי על שליטה, גיוס לוחמים וגביית דמי חסות בצפון לבנון. 

לאחר מספר התנקשויות ומעשי חטיפה בין הפלנגות ומרדה, ב-13 ביוני 1978, חוליה של הפלנגות, בהנהגת סמיר ג'עג'ע ואלי חובייקה, בהוראת בשיר ג'ומאייל, תקפה את בית הקיץ של טוני פרנג'יה בעיירת הקיט אהדן. טוני ומשפחתו נרצחו, ועוד 35 גברים, נשים וטף. בעקבות האירוע אימצה משפחת פרנג'יה קו פרו-סורי והפסיקה להשתתף בפגישות עם החזית הלבנונית.

לאחר הרצח נשארה בריגדת מרדה כוח עצמאי ולא חברה לכוחות הלבנוניים, והיא זוכה לתמיכה עד היום. שרידיה משמשים היום ככוח האישי של בנו של טוני פרנג'יה, סולימאן, מנהיג מפלגת המרדה.

קטגוריה:לבנון: מיליציות
סטואה

שחזור "[[הסטואה של אטאלוס" באתונה]]
סטואה (ביוונית: στοά), באדריכלות יוון העתיקה היא סוג של מבנה, הכולל מעבר מקורה (אכסדרה) עם עמודים בצידו האחד הפתוח אל החוץ. מהצד השני ניצב קיר, ובו פתחים. הסטואה שימשה לצרכים ציבוריים שונים ביוון העתיקה. מבנים גדולים ומפוארים מסוג זה נבנו בערים יווניות רבות.

סטואיי (סטואה בלשון רבים: סטואֵיי – Stoae או Stoæ) היוו בדרך כלל דופן לחללים ציבוריים, שווקים או אגורה שהיו פתוחות אליו בצד אחד וכללו מעבר וחדרים שונים בצד השני. לסטואה היו תפקידים שונים שהשתנו בדרך כלל – חנויות של סוחרים, הלנה, גלריות ועוד.

הסטואיי הראשונות היו בנויות בצורה של האותיות 'ר' או 'ח' כך שהגדירו במיוחד חלל פנימי. הסטואיי הישנות ביותר נבנו באופן מלא לפי הסדר הדורי. סטואיי מאוחרות יותר עשו שימוש גם בסדרים האחרים. כמו כן נעשה גם שימוש במעברים בעלי שתי שורות עמודים ואף שתי קומות. לרוב, נעשה שימוש בסדר האיוני בשורה אחת ובסדר הדורי בשורה האחרת.

המילה העברית סְטָיו, שפירושה שורת עמודים, נגזרה מן המילה היוונית. 

== כור היתוך של פילוסופים יוונים==
המקום הציבורי אשר היוותה הסטואה היה מקום מפגש עבור אנשי העיר וביניהם גם אנשי הרוח. פילוסופים רבים היו מקיימים דיונים ומלמדים את חניכיהם במקומות אלו ולעיתים גם בחוסר רשמיות על מדרגות הסטואה. המפורסם שבהם היה זנון מקיטיון שייסד גם את "האסכולה הסטואית" על שם המקום בו נלמדה משנתו – "הסטואה הססגונית" שבאתונה העתיקה. בסטואיי אחרות היו נפגשים גם פילוסופים גדולים נוספים כגון סוקרטס.

== מבני סטואה ידועים==
* "הסטיו הססגוני" (או "הסטואה הצבועה", Stoa Poikile), האגורה של אתונה העתיקה
* הסטואה של אטאלוס, האגורה של אתונה העתיקה
* הסטואה המלכותית או סטואת בזיליוס (Stoa Basileios), האגורה של אתונה העתיקה, המאה ה-6 לפנה"ס
* רשימת סטואיי (מתוך ויקיפדיה באנגלית)
* הסטיו המלכותי בהר הבית בירושלים בימי בית המקדש השני.

== ראו גם ==
* אגורה (מקום כינוס)
* ארקדה
* אכסדרה
* הסדרים הקלאסיים

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:טיפוסי מבנים
קטגוריה:אלמנטים אדריכליים
קטגוריה:יוון העתיקה: אדריכלות
קטגוריה:אדריכלות קלאסית
נלצ'יק

נלצ'יק (ברוסית: Нальчик; בקברדינית: Налшык, פירוש השם: "פרסה") היא עיר באזור הקווקז, בדרום רוסיה, ובירתה של רפובליקת קברדינו-בלקריה והעיר הגדולה ביותר באזור זה.

העיר נמצאת בגובה 512 מטר מעל פני הים ליד מדרונות רכסי הקווקז הגדול, ודרכה זורם נהר נלצ'יק, אחד מיובליו של טרק. שם העיר בא ממיקומה של העיר המקורית בעמק בין שני רכסי קווקז. המיקום המזכיר את הפרסה, אשר הפכה לסמל העיר. אוכלוסיית העיר הגיעה לכ-272,800 תושבים בשנת 2005 ומאז ירדה לכ-265,000 בשנת 2017.

== היסטוריה ==
ב-1724 נסיך קברדה אסלנבק קייטוקין העתיק את מגוריו למקום זה, שהפך בעקבות זאת למרכז האדמיניסטרטיבי של קברדה. ב-1818 החיילים הרוסים הקימו במקום מבצר, שאוכלס ב-1838. ב-1862 התגוררו במקום 2300 איש. במעמד של עיר מ-1921. בתקופת מלחמת העולם השנייה והכיבוש הגרמני, שנמשך בין 28 באוקטובר 1942 ל-3 בינואר 1943, העיר נהרסה ברובה. על העיר התנהלו קרבות עקובים מדם. בעיר הוקם גטו קטן ומאות אנשים נהרגו בבורות הירי שהנאצים הכריחו לחפור. חלק מקברי החיילים נמצאים בשטח העיר כיום.

בשנת 2003 זכתה נלצ'יק בתחרות העיר הנקיה ביותר ברוסיה. ב-13 באוקטובר 2005 אירעה בעיר מתקפה של חמושים צ'צ'נים נגד כוחות הביטחון הרוסיים. 136 איש נהרגו במתקפה.

== קהילה יהודית ==
היהודים מתגוררים בעיר משנות ה-70 של המאה ה-19 בשכונת "קוֹלוֹנקָה" (המושבה "היהודית"). רובם שייכים לעדה של יהודי ההרים.

בפלישת הגרמנים לעיר ב-28 באוקטובר 1942 הוקם בעיר גטו ונחפרו בורות ירי. מאות יהודים נהרגו בבורות הירי שהוקמו מסביב לעיר, בתים נהרסו, ובעלי חיים ומזון הוחרמו. בית הספר שהופצץ הפך למשרדי הנאצים וילדי הגטו הוכרחו לנקות יחפים את בית הספר.
תושבי העיר שלחו מכתב לברלין שבו כתוב כי הם לא יהודים אלא טטים (כינוי ליהודים בקווקז) בתמורה לשליחת המכתב נערכו לחיילים הנאצים סעודות מהאוכל האחרון של היהודים התשובה הייתה מפתיעה :״כלב לבן וכלב שחור הוא עדיין כלב״ פירוש יהודי כזה ויהודי כזה, הוא עדיין יהודי.
ביום הגעת הנאצים לעיר 10 דקות לפני האיסוף למחנה ההשמדה הצבא האדום תקף את הנאצים והיהודים ניצלו, שיקום העיר היה ארוך והקהילה היהודית שוקמה במשך שנים רבות.

== ספורט ==
קבוצת הכדורגל המקומית ספרטק נלצ'יק משחקת כיום (2010) בליגת העל הרוסית. אצטדיונה העירוני נקרא אצטדיון ספרטק.

ב-28 בספטמבר 2012 בעיר נלצ'יק התקיימו המשחקים הקווקזיים בהם השתתפו כ-2,000 אתלטים מכל הרפובליקות הקווקזיות.

==תרבות==
העיר מהווה את המרכז התרבותי של הרפובליקה. בשנת 1957 בעיר הוקמה אוניברסיטה. כמו כן, בעיר פועלים מספר מוזיאונים ותיאטראות.

בשנת 2015 באזור נלצ'יק נערכו צילומי סרט יחף בשמיים שרובו צולם בתחום הרפובליקה והשתתפו בו שחקנים מקומיים ללא תשלום.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070928103136/http://www.mountain-jews.co.il/History/History1.htm#9 נלצ'יק באתר יהודי ההרים] 
* 
* 
* 
* 

*
קטגוריה:קברדינו-בלקריה: ערים
קטגוריה:קווקז: יישובים
קטגוריה:רפובליקות של רוסיה: ערי בירה
קטגוריה:קהילות יהודיות בקווקז
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1724
ילד הקראטה (סדרת טלוויזיה)

ילד הקראטה (באנגלית: Sidekicks), היא סדרת טלוויזיה אמריקנית שהופקה במקור עבור ערוץ דיסני האמריקאי במשך עונה אחת בין השנים 1986–1987. בישראל הסדרה שודרה בשעות אחר הצהריים במסגרת הרצועה היומית "רואים 6/6" ששודרה בטלוויזיה החינוכית בסוף שנות השמונים ותחילת שנות התשעים.

== תקציר העלילה ==
השוטר ג'ייק ריזו הופך לאפוטרופוס לנכדו של סאבסאן, אמן הקראטה בן ה-10 ארני לי, צאצא יחיד לשושלת מפוארת של אמני אמנויות לחימה המכונים "אבירי האור".

לאורך הסדרה ארני נוטה להיקלע לעיתים תכופות למצבים בהם בריונים בבית הספר או ברחובות לוס אנג'לס מאיימים עליו ועל חבריו או במצבים מסוכנים בהם אביו המאמץ נזקק באופן בלתי צפוי לעזרה במסגרת תפקידו כשוטר כאשר פושעים אותם הוא תפס מנסים לברוח או לפגוע בו. באמצעות זריזותו, המומחיות שלו באמנויות לחימה (בעיקר טאקוונדו) הייחודיים ועצותיו החכמות של סבו המנוח, מצליח ארני בכל פעם להיחלץ ממצבים מסוכנים ולהכניע את יריביו.

== הדמויות הראשיות ==
* ארני לי (מגולם על ידי ארני רייס הבן) - הדמות הראשית בסדרה. ילד צעיר המתמחה באמנויות לחימה.
* סמל ג'ייק ריזו (מגולם על ידי גיל ג'רארד) - אביו המאמץ של ארני. שוטר במקצועו.
* סאבסאן (מגולם על ידי קיי לוק) - סבו המנוח של ארני. מופיע לאורך הסדרה בפלשבקים קצרים. בכל פרק ארני מתמודד עם דילמות שונות להם אין לו פתרונות. ברוב הפעמים, לאחר שימוש במדיטציה הוא מצליח להיזכר בעצה הרלוונטית אשר תחלץ אותו, אותה נתן לו בעבר סביו המנוח.
* פטרישיה בלייק (מגולמת על ידי ננסי סטאפורד) - חברתו של ריזו.
* רב-פקד בלאנקס (מגולם על ידי ויני ארגירו) - המפקד של ריזו ומוני.
* הבלש אר.טי מוני (מגולם על ידי פרנק בונר) - השיתוף של ריזו.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:דיסני: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1980
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות רכש
קטגוריה:ABC: תוכניות וסדרות
חטפיתיים

Niltava vivida
חטפית גמדית
Sigelus silens
Niltava grandis
Myophonus caeruleus
[[אדום-החזה]]
Cossypha humeralis
חטפיתיים (שם מדעי: Muscicapidae) או חטפיות היא משפחה מרובת מינים של ציפורי שיר קטנות. במשפחה כ-70 סוגים שתחום מחייתם מוגבל ליבשות העולם הישן: אפריקה, אסיה ואירופה. רוב החטפיות הן שוכנות עצים הניזונות בעיקר מחרקים, אשר אותן הן חוטפות במעופן. הן מאופיינות בשיבה מיידית אל עמדת התצפית שלהן, ומכאן שמן העברי, כמו גם האנגלי - flycatcher.

==מאפיינים==
מראה ציפורים אלו מגוון מאוד, בדרך כלל השירה אינה מורכבת וקריאתם צורמנית. גודל גופם קטן עד בינוני הנע באורכו מ-10 ס"מ ועד 21 ס"מ. מינים רבים בעלי צבע חום עמום, אולם המופע של כמה מינים עשוי להיות מגוון ובהיר, במיוחד אצל הזכרים. לרובם יש מקור רחב ומשוטח המותאם ללכידת חרקים במעופם, אולם לכמה מינים התרים אחר מזונם בקרבת הקרקע יש מקור מעודן יותר.

חטפיות של העולם הישן נמצאות כמעט בכל נוף עם מספיק עצים, מיער עבות ועד שטחים פתוחים, אפילו ביערות הרי ההימלאיה. המינים הצפוניים יותר נודדים דרומה בחורף, ובכך הם מבטיחים לעצמם אספקה קבועה של חרקים.

מיקום הקן משתנה ממין למין, והוא בנוי בקפידה בצורת סלסילה שטוחה בצמרות העצים, במדפי צוקים, או פשוט בחור הקיים בעץ שירופד בחומרי קינון. המינים המקננים בחורי עצים נוטים להניב תטולה גדולה יותר, הכוללת בממוצע 9 ביצים, בהשוואה ל-2 עד 5 אצל המינים האחרים.

==מיון==
חוקרים איחדו בעבר את משפחת הקיכליים במשפחה זו, יחד עם הסבכיים והטימליים. מחקרים ביוכימיים שנעשו לאחרונה ממקמים טקסונים מסורתיים של קיכליים כגון הצוקית, Myiophonus ,Brachypteryx, Alethe כאן במשפחת החטפיות. מנגד הטקסונים Saxicolinae, Grandala ,Cochoa שויכו לקיכליים.

כרגע משפחת החטפיות מחולקת לשתי תתי-משפחה, Turdinae, ו-Muscicapinae, חלוקה זו עשויה להיות מלאכותית, מאחר שמינים המשויכים לתת-משפחה אחת עשויים להיות קרובים יותר לתת-משפחה האחרת, ולכן כל המבנה הטקסונומי של המשפחה ככל הנראה ישתנה מאוד בעתיד.

==סוגים==

==מיני המשפחה בישראל==
* שחור-זנב Cercomela melanura
* חמרייה חלודת-זנב Cercotrichas galactotes
* חמריה שחורה Cercotrichas podobe
* אדום-החזה Erithacus rubecula
* חטפית שחורת-עורף Ficedula hypoleuca
* חטפית לבנת-עורף Ficedula albicollis
* חטפית גמדית Ficedula parva
* חטפית טורקית Ficedula semitorquata
* אירניה Irania gutturalis
* זמיר הירדן Luscinia megarhynchos
* זמיר מנומר Luscinia luscinia
* כחול-החזה Luscinia svecica
* צוקית חכלילית Monticola saxatilis
* צוקית בודדת Monticola solitarius
* חטפית אפורה Muscicapa striata
* סלעית אירופית Oenanthe oenanthe
* סלעית ערבות Oenanthe isabellina
* סלעית מדבר Oenanthe deserti
* סלעית קיץ Oenanthe melanoleuca
* סלעית שיחים Oenanthe pleschanka
* סלעית קפריסאית Oenanthe cypriaca
* סלעית חורף Oenanthe finschii
* סלעית לבנת-כנף Oenanthe lugens
* סלעית נזירה Oenanthe monacha
* סלעית שחורת-בטן Oenanthe leucopyga
* סלעית הבזלות Oenanthe warriae
* סלעית כורדית (Oenanthe xanthoprymna)
* סלעית פרסית (Oenanthe chrysopygia)
* סלעית חלודת-זנב Oenanthe moesta
* חכלילית אדומת-גב Phoenicurus erythronota
* חכלילית עצים Phoenicurus phoenicurus
* חכלילית סלעים Phoenicurus ochruros
* דוחל שחור Saxicola caprata
* דוחל חום-גרון Saxicola rubetra
* דוחל שחור-גרון Saxicola torquata
* דוחל מזרחי Saxicola maurus
* כחול זנב Tarsiger cyanurus

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ניקולס אילוורד ויגורס
אפרת שטיגליץ

אפרת שטיגליץ (נולדה ב-22 בפברואר 1961) היא סופרת ועיתונאית ישראלית.
==ביוגרפיה==
שטיגליץ נולדה בתל אביב-יפו למדה במגמה לקולנוע בבית צבי וספרות באוניברסיטת תל אביב. שימשה כתבת בעיתונים "העיר", "לאישה" ובמוסף "הארץ". לימדה בבית הספר "מנשר לאמנות".

ספרה הראשון, "סיפור אמריקאי, יצאה לאור בהוצאת עם עובד ב-1993 וכולל שבעה סיפורים קצרים. ספרה השני "רציתי שתשמח בי" (הוצאת ידיעות אחרונות 1998) הוא רומן על בחורה תל אביבית באמצע שנות ה-30 לחייה.

ספרה השלישי "הכל בסדר" (מודן, 2010) הוא רומן בו היא מתארת גיבורה בת דמותה, שמחליטה להתגרש ולצאת לדרך חדשה, עד שמחלת הטרשת הנפוצה תוקפת את גופה ומשנה הכל.

סיפורה "סיפור מסע לפולין" נכלל באנתולוגיה "געגועים לשינויים" בהוצאת עם עובד ב-2005. סיפורים נוספים התפרסמו ב-2007 וב-2008 בכתב העת "מסמרים" ובכתב העת "קשת החדשה".

== ממאמריה ==
* 
* 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* הבלוג של אפרת: "המעבדה של שטיגליץ" - http://shtigi.blogspot.co.il/
* 
* - פרק מהספר
* 
* * 
ממאמריה:
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרות בית צבי
קטגוריה:בוגרי בית צבי
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:סגל העיר
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:עיתונאיות כותבות עברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1961
Ilities

בהנדסת מערכות, ilities הוא כינוי להיבטים או מאפיינים לא-פונקציונליים של מערכת. באנגלית, רוב המונחים המשמשים לתיאור מאפיינים אלה מסתיימים באותיות 'ility' (ברבים 'ilities') ומכאן מקור הכינוי. בעברית, הסיומות המקבילות הן וֹת ו-וּת.

ב-'ilities' נכללים המאפיינים וההיבטים הבאים:
* אמינות
* בטיחות
* בדיקוּת
* התקנתיות
* זמינות
* יבילות
* מדרגיות
* מודולריות
* נגישות
* שימושיות
* שירותיות
* תחזוקתיות

== קיצורים מקובלים ==
* RAS - אמינות, זמינות, שירותיות.
* RASUI - אמינות, זמינות, שירותיות, שימושיות והתקנתיות.
* במערכות בהן הבטיחות היא קריטית למערכת, מקובל הקיצור RAMS - אמינות, זמינות, תחזוקתיות ובטיחות.

קטגוריה:הנדסה
מריוס בונדיאה

זנו מריוס בונדיאה (ברומנית: Zeno Marius Bundea; מבטאים "בוּנְדְיָה". נולד ב-4 באוקטובר 1977) הוא כדורגלן עבר רומני ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

== קריירה ==
בונדיאה החל את הקריירה שלו בקבוצה הבוגרת של פ.צ. ביהור הרומנית בעונת . בקבוצה זו המשיך בונדיאה שנתיים וחצי, עד שעבר במהלך עונת לקבוצת ראפיד בוקרשט. באמצע עונת עבר לקבוצת קיקרז אופנבך הגרמנית אך בתום אותה העונה חזר לראפיד בוקרשט.

את עונת החל בקבוצת ראפיד בוקרשט ובמהלך העונה עבר לקבוצת בקאו. בעונת עבר בונדיאה לקבוצה הגרמנית מנהיים, בה שיחק עונה אחת. את עונת החל בונדיאה בקבוצת זניט סנקט פטרבורג הרוסית ובמהלך העונה חזר לרומניה, לקבוצת אוניברסיטטה קראיובה. באוניברסיטטה קראיובה המשיך עד סוף עונת . את עונת שיחק בונדיאה בקבוצת נאציונל בוקרשט.

בעונת הגיע בונדיאה לישראל וחתם בקבוצת מכבי נתניה, אך במהלך עונת חזר לרומניה וחתם בקבוצת אוניברסיטטה קלוז'. לאחר מכן חזר לקבוצת נעוריו, פ.צ. ביהור, ולאחר מכן שיחק גם ב ACU אראד. בשנת 2011 חתם בקבוצת לוצ'אפרול אוראדיה, ובקיץ 2013 פרש ממשחק פעיל.

בשנת 2003 רשם בונדיאה הופעה אחת בנבחרת רומניה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים רומנים
קטגוריה:קשרי כדורגל רומנים
קטגוריה:כדורגלני ראפיד בוקרשט
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני אוניברסיטת קראיובה
קטגוריה:כדורגלני זניט סנקט פטרבורג
קטגוריה:כדורגלני אוניברסיטת קלוז'
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רומניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים רומנים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1977