OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קומיס

בקבוק וכוס קומיס
קומיס (מקזחית: Қымыз; במונגולית: Айраг, אַיירָאג) הוא משקה מסורתי השייך למשפחת משקאות אניס שמקורו במרכז אסיה.

את הקומיס מכינים מחלב סוסה או נאקה מותסס במכל מעור סוס, המכונה "סאבא". המשקה מכיל כמויות קטנות של אלכוהול ולכן יש לשתות ממנו כמויות גדולות כדי לחוש שכרות.

את המשקה יצרו לראשונה הטטרים במאה ה-13, אז הכינו את המשקה מחלב סוסות ומשמרים. כאשר מכינים את המשקה מחלב פרה, יש להוסיף סוכר כדי להבטיח שהתסיסה תימשך.

בקומיס יש 2% אלכוהול, אולם ניתן להעלות את הריכוז על ידי זיקוק.

הקומיס, ומשקה דומה - הקפיר - עדיין מיוצרים ברחבי העולם, ואפשר גם להכין אותם בבית.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:משקאות אניס
קטגוריה:המטבח האסייתי
קטגוריה:המטבח המרכז-אסייתי
קטגוריה:המטבח הסובייטי
ורונסקיאן

בתורת המשוואות הדיפרנציאליות הרגילות, ורונסקיאן (באנגלית: wronskian) היא פונקציה שמסייעת לפתרון מערכות של משוואות ומשוואות מסדר גבוה. היא קרויה על שם המתמטיקאי והפילוסוף הפולני יוזף מאריה הנה-ורונסקי (1776-1853).

==הגדרה פורמלית==
בהינתן קבוצה של <math>\ n</math> פונקציות, <math>\ f_1,\dots,f_n</math>, הוורונסקיאן שלהן מוגדר בתור הדטרמיננטה הבאה:

<math>
W(f_1, \ldots, f_n) =
\begin{vmatrix}
f_1 & f_2 & \cdots & f_n \\
f_1' & f_2' & \cdots & f_n' \\
\vdots & \vdots & \ddots & \vdots \\
f_1^{(n-1)} & f_2^{(n-1)} & \cdots & f_n^{(n-1)}
\end{vmatrix}
</math>

כלומר, זוהי הדטרמיננטה שמתקבלת מכך שמציבים את הפונקציות בשורה הראשונה, את הנגזרת הראשונה שלהן בשורה השנייה וכן הלאה, עד הנגזרת ה-<math>\ n-1</math>. נשים לב שהוורונסקיאן הוא פונקציה: עבור כל <math>\ x</math> הוא מחזיר את הדטרמיננטה כאשר הפונקציות ונגזרותיהן מחושבות בנקודה <math>\ x</math>.

עבור מערכת של משוואות דיפרנציאליות ליניאריות מסדר ראשון נהוג להגדיר את הוורונסקיאן בצורה מעט שונה. כל פתרון של המערכת הוא פונקציה וקטורית, ולכן כל עמודה של הוורונסקיאן מכילה את הרכיבים של פונקציה אחת, במקום את הנגזרות שלה. הגדרה זו שקולה להגדרה המקורית במובן זה שאם מתרגמים משוואה ליניארית ממעלה <math>\ n</math> למערכת של <math>\ n</math> משוואות ליניאריות ממעלה ראשונה, הוורונסקיאן של הפתרונות יהיה זהה.

עבור ורונסקיאן של מערכת משוואות <math>\ \vec{Y'}=A\vec{Y}</math> כאשר <math>\ A=(a_{ij})</math> היא מטריצה מסדר <math>\ n\times n</math> מתקיימת זהות אבל: אם <math>\ W(x)</math> הוא הוורונסקיאן של קבוצת פתרונות של המערכת בנקודה <math>\ x</math> אז מתקיים <math>\ W(x)=W(x_0)e^{\int_{x_0}^x\sum_{i=1}^n a_{ii}(t)dt}</math> מזהות זו ברור כי הוורונסקיאן מתאפס בכל נקודה או שאינו מתאפס כלל (שכן האקספוננט אינו יכול להתאפס, ולכן אם <math>\ W(x)=0</math> אז בהכרח גם <math>\ W(x_0)=0</math>).

==שימושים==
הוורונסקיאן משמש לבדיקת תלות ליניארית של פונקציות: אם הוורונסקיאן של קבוצת פונקציות שונה מאפס בקטע כלשהו, אז הפונקציות בלתי תלויות ליניארית בקטע זה. ההפך אינו בהכרח נכון – ייתכן שהוורונסקיאן יתאפס מבלי שהפונקציות יהיו תלויות ליניארית. המתמטיקאי מקסים בוחר הבחין בכך שאם הפונקציות הן אנליטיות, אז התאפסות הוורונסקיאן מורה על כך שהפונקציות תלויות ליניארית. עם זאת, כאשר כל הפונקציות הן פתרונות של משוואה דיפרנציאלית ליניארית כלשהי, התאפסות הוורונסקיאן גוררת את תלות הפונקציות. לכן ניתן להשתמש בוורונסקיאן כדי לבדוק תלות ליניארית בין פתרונות של אותה משוואה דיפרנציאלית.

הוורונסקיאן משמש גם לצורך מספר אלגוריתמים של פתרון משוואות דיפרנציאליות אי-הומוגניות, כמו בתהליך וריאציית הפרמטר למשוואה מסדר ראשון או במציאת פונקציית גרין למשוואה מסדר שני.

== ראו גם ==
* זהות אבל

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משוואות דיפרנציאליות
קטגוריה:דטרמיננטות
קפיר

גרגרי קפיר
קֵפִיר הוא משקה חלב שמקורו בקווקז ומופק בתסיסה הומולקטית בדומה ליוגורט.

== מבנהו של הקפיר ==
גרגירי קפיר הם למעשה מושבה סימביוטית של חיידקים מהסוג לקטובצילוס אצידופילוס ושמרים במטריצה של חלבונים, ליפידים וסוכרים. הצירוף המדויק של חיידקים ושמרים משתנה מתערובת לתערובת. כשמשרים את הגרגירים בחלב הם מתחילים את תהליך התסיסה והמשקה שנוצר, הקרוי גם הוא קפיר, הוא מוגז קלות וקצת אלכוהולי.

כדי להבטיח אחידות, במוצרים מסחריים משתמשים באבקת בסיס במקום בגרעינים. עם זאת, אבקה אינה יוצרת גרעיני גיבוש או ממשיכה לצמוח ללא סוף.

את חיידקי הקפיר מגדלים בחלב (בעיקר חלב פרה או עז הבית) למשך יום או יותר בטמפרטורת החדר. התוצאה דומה מאוד ליוגורט.

קפיר מים הוא קפיר שגדל במים עם סוכר, פירות יבשים (כמו תאנים למשל) ומיץ לימון, גם כן למשך יום או יותר בטמפרטורת החדר. בקפיר מים נהוג להשתמש כדי להכין משקאות תוססים שאינם על בסיס חלב.

בצ'ילה משקה זה מכונה "Yoghurt de Pajaritos".

בשל כמות האלכוהול הנמוכה בקפיר, במזרח אירופה יש המשתמשים בו לטיפול בחמרמורת ("האנג אובר").

== בישראל ==
בישראל קפיר פופולרי מאוד בקרב יוצאי מדינות ברית המועצות לשעבר. ומספר מחלבות ישראליות מיצרות את המשקה, לדוגמא: מחלבת ארגמן, מחלבת דן, מחלבת י. מרדכי.


{| align="center" style="text-align: right;"
| <gallery widths="250" heights="250" perrow="4">
קובץ:Kefir-YudMordehay.jpg|קפיר של מחלבת י. מרדכי
קובץ:Kefir-Dan.jpg|קפיר של מחלבת דן
קובץ:Kefir-Argaman.jpg|קפיר של חלבת ארגמן
</gallery>
|}


==קישורים חיצוניים==

* [http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1207/S15327914NC4402_10 פרסום הטוען לסגולות רפואיות]
* [https://www.kefirkef.com/קפיר/ מידע והיסטוריה של הקפיר], מתוך האתר "לבריאות!"

==הערות שוליים==

קטגוריה:יוגורטים
קטגוריה:משקאות חלב
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:מאכלי שמרים
קטגוריה:המטבח הקווקזי
סוציאליזם ערבי

סוֹצְיָאלִיזְם ערבי (الاشتراكية العربية) הוא אידאולוגיה פוליטית המהווה שילוב של פאן-ערביות וסוציאליזם. השפעת הסוציאליזם הערבי הגיעה לשיא בשנות החמישים והשישים של המאה ה-20, כאשר היוותה בסיס אידאולוגי למפלגת הבעת', ובמידה פחותה לתנועתו של גמאל עבד אל נאצר במצרים. אין לבלבל בין מושג זה ובין החשיבה הסוציאליסטית בעולם הערבי, שהקדימה את הסוציאליזם הערבי בחמישים שנה.

==סוציאליזם בעולם הערבי==

רעיון הסוציאליזם הגיע לעולם הערבי בסוף המאה ה-19 - תחילת המאה ה-20, כמאה שנה אחרי שהתפתח בצרפת ואנגליה. המונח תורגם תחילה כ"אג'תמאעיה" ואחר-כך "אשתראכיה" שפירושו שיתופיות. פרוש זה שונה מן המקור הלועזי של המילה לכן יש צורך לבחון תחילה את מקור השם והתפתחותו.

מקור השם סוציאליזם מן המילה הלטינית סוציאליס (socialis) – חברתי. אחד המעצבים החשובים ביותר של האידיאל הסוציאליסטי הוא קרל מרקס. הוא האמין כי יש צורך בשינוי חברתי, בייחוד בארצות המתועשות, ושמעמד הפועלים הוא שיביא לשינוי חברתי ולקביעת זכויות האדם העובד, מרקס האמין שיש מכנה משותף לכלל הפועלים בעולם, ולכן סיסמתם הייתה: "פועלי כל העולם התאחדו" מול המעמדות המנצלים.

אחד הניצנים של הסוציאליזם בעולם האסלאם היה אל אפגאני; הוא דיבר בעיקר על אשתראכיה אסלאמיה, במאמרים שפרסם בשנים 1892–1897. כעבור עשרים שנה הסופר המצרי-קופטי סלאמה מוסא פרסם ספרון בשם "אל אשתראכיה" והשתתף בהקמת מפלגת אל-חזב אל-אשתראכי. פעולתו החלוצית של אל-אפגאני שיקפה את הלך רוח, אשר שרר בקרב משכילים ערבים לפני מלחמת העולם הראשונה.

==סוציאליזם ערבי==

בתחילת-אמצע המאה העשרים שני זרמי סוציאליזם היו ידועים בעולם: הסוציאליזם המרקסיסטי והסוציאליזם הדמוקרטי. הסוציאליזם המרקסיסטי דגל בתפיסת השלטון בכוח, ביטול המעמדות, ביטול הקניין הפרטי והטלת דיקטטורה של הפרולטריון (שלב הכרחי, אשר לאחריו יוכל להתקיים "הקומוניזם הטהור"). הסוציאליזם הדמוקרטי לא האמין בדרך של הפיכת סדרי השלטון כדי לשפר את המצב הכלכלי-חברתי של העם, אלא בדרך של מאבק במסגרת המשטר הדמוקרטי.

גיבוש מפלגות קומוניסטיות חזקות בעולם הערבי גרם אף הוא להתפתחות הסוציאליזם הערבי. הסוציאליזם הערבי דוחה את הגישה האנטי-לאומנית של הסוציאליזם המרקסיסטי. מה שמייחד את הסוציאליזם הערבי זה היותו קשור בטבורו לאידאולוגיה הלאומית ערבית.

המושג "סוציאליזם ערבי" נטבע על ידי מישל עפלק, ממייסדי מפלגת הבעת' בסוריה, כדי ליצור הבחנה בין הסוציאליזם שלו ובין זרמי הסוציאליזם האחרים.

==ראו גם==
* סוציאליזם אסלאמי

קטגוריה:אידאולוגיות
קטגוריה:סוציאליזם
קטגוריה:לאומיות פאן-ערבית
נקטורוס מצוי

נקטורוס מצוי (mudpuppy) - דו חי שוכן מים. גופו של מין זה מוארך וצבעו חום כהה הזרוע כתמים שחורים. הזנב פחוס בצדדיו ומשמש לתנועה במים. הראש שטוח והעיניים קטנות. מאחורי ראשו ישנם שלושה זוגות של זימים חיצוניים דמויי שיח זעיר, ואשר באמצעותם מסוגל הנקטורוס לנשום, משום שריאותיו מנוונות. רגליו קצרות ואינן חזקות, ובעזרתן הוא נע באיטיות על קרקעית הנחל בחפשו מזון. את מרבית היום הוא מבלה במנוחה ועם הגיע הלילה הוא יוצא לשחר לטרף. הנקבה מטילה את הביצים במים רדודים בשלהי האביב. מן הביצים בוקעים צאצאים, הדומים בכל לבוגרים אך זעירים במידתם (בניגוד לראשנים).

אורך בוגר: 20-30 ס"מ <BR>
מספר ביצים בהטלה: 60-70 <BR>
אורך הצאצאים עם בקיעתם: 18 מ"מ <BR>
מזון: ביצי דגים, דגיגים, רכיכות <BR>
תפוצה: נהרות ואגמים בדרום קנדה ומזרח ארצות הברית

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.iucnredlist.org/search/details.php/59433/summ נקטורוס מצוי] באתר [http://www.iucnredlist.org/ הרשימה האדומה של IUCN]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1818
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קונסטנטין סמואל רפינסק
קטגוריה:פרוטיאוסיים
קטגוריה:קנדה: דו-חיים
אדוארד וארינג

אדוארד וארינג (1736 – 15 באוגוסט 1798) היה מתמטיקאי בריטי.

אדוארד וארינג נולד באולד הית' שבשרופשייר, אנגליה. הוא התחיל ללמוד באוניברסיטת קיימברידג' בשנת 1753 וסיים אותה בשנת 1757.

וארינג כיהן כפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת קיימברידג' משנת 1760 ועד מותו. הוא נבחר להיות חבר של החברה המלכותית בשנת 1763. זכה במדליית קופלי ב-1784.

הוא הציג את מה שידוע כיום כבעיית וארינג בספרו משנת 1770 "Meditationes Algebraicae".

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:זוכי מדליית קופלי
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:מתמטיקאים בריטים במאה ה-18
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:חוקרי תורת המספרים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1736
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1798
ג'ון אדנזור ליטלווד

ג'ון אדנזור ליטלווד (באנגלית: John Edensor Littlewood; 9 ביוני 1885 - 6 בספטמבר 1977) היה מתמטיקאי בריטי שעסק בעיקר באנליזה, תורת המספרים ומשוואות דיפרנציאליות. שיתף פעולה שנים רבות עם גודפרי הרולד הארדי ועם מרי קרטרייט.

==ביוגרפיה==
ליטלווד נולד ברוצ'סטר שבקנט ולמד באוניברסיטת קיימברידג'. רוב עבודתו התרכזה בתחום של אנליזה מתמטית. היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת קיימברידג' משנת 1928 ועד לשנת 1950, שם גם נפטר.

שיתף פעולה שנים רבות עם גודפרי הרולד הארדי, וביחד פרסמו צורה חזקה של השערת המספרים הראשוניים התאומים, הנקראת גם השערת הארדי-ליטלווד הראשונה, ואת השערת הארדי-ליטלווד השנייה. ליטלווד שיתף פעולה עם מתמטיקאים רבים בהתכתבות, בין היתר בניסיון לפתור את בעיית וארינג.

בספרו משנת 1944 הוא הגדיר העקרונות של ליטלווד.

טבע את חוק ליטלווד, שקובע שכל אדם צריך לצפות שיקרה לו נס בקצב של בערך פעם בחודש. אוסף עבודותיו קרוי "אנתולוגיה של מתמטיקאי" (אולי על משקל ספרו המפורסם של חברו ג.ה. הארדי] התנצלותו של מתמטיקאי).

זכה במדליית קופלי לשנת 1958.

==משפטים וטענות מתמטיות על שמו==
* חוק ליטלווד
* השערת הארדי-ליטלווד הראשונה
* השערת הארדי-ליטלווד השנייה
* אי-שוויון 4/3 של ליטלווד
* השערת ליטלווד

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מתמטיקאים בריטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:זוכי מדליית קופלי
קטגוריה:זוכי המדליה המלכותית
קטגוריה:זוכי פרס בריק
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:זוכי מדליית דה מורגן
קטגוריה:חוקרי תורת המספרים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1885
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1977
חוק ליטלווד

חוק ליטלווד (באנגלית: Littlewood's law) קובע כי אדם יכול לצפות לחוות אירוע שהסתברותו אחד למיליון (שהוגדר בחוק כ"נס") בשיעור של אחד לחודש.

את החוק טבע ג'ון אדנזור ליטלווד, מתמטיקאי מאוניברסיטת קיימברידג', באוסף של עבודותיו הקרוי "אנתולוגיה של מתמטיקאי". מטרת חוק זה היא להפריך את ההסבר העל-טבעי לתופעות טבעיות שמה שמייחד אותן הן היותן נדירות וממילא ההתרחשות שלהן נראית כדבר בלתי מסתבר ללא הסבר על טבעי, והוא מהווה ניסוח קונקרטי לחוק המספרים הגדולים באמת.

ליטלווד מגדיר "נס" כאירוע יוצא דופן בעל משמעות מיוחדת המתרחש בתדירות של אחד למיליון. הוא מניח שבמהלך שעות שבהן אדם ער ועירני, הוא יראה או ישמע "אירוע" אחד בשנייה, אשר עשוי להיות יוצא דופן או בלתי-יוצא דופן. בנוסף, ליטלווד מניח כי האדם הוא ערני במשך כשמונה שעות ביום.

האדם יחווה תחת הנחות אלה ב-35 ימים כמיליון אירועים ויהיה אפשר לצפות אירוע "מיוחד" אחד כל 35 ימים בממוצע - ולכן, על פי הנמקה זו, אירועים שהם כביכול "נס" למעשה די שכיחים.

חוק ליטלווד נחקר רבות ונמצא כנכון בהקשרים רבים ושונים. הוא שימש כדי להסביר מגוון רחב של תופעות, כולל התרחשות של צירופי מקרים, וחוק המספרים הגדולים באמת. למרות יישומו הרחב, חוק ליטלווד הוא עדיין נושא לוויכוחים ומחקרים רבים בתחומי תורת ההסתברות והסטטיסטיקה.

== ראו גם ==
* צירוף מקרים
* חוק המספרים הגדולים באמת

קטגוריה:שעשועי מתמטיקה
קטגוריה:סטטיסטיקה
וסטבורן (נהר)

מפת לונדות משנת 1790. נהר וסטבורן מסומן בכחול
נהר וסטבורן (באנגלית: River Westbourne), הוא אחד הנהרות התת-קרקעיים הזורמים מתחת העיר לונדון באנגליה. הנהר דומה בגודלו לנהר הפליט ובדומה לפליט זורם גם הוא מהמפסטד דרומה, דרך הייד פארק, מתחת כיכר סלואון ונשפך אל התמזה באזור צ'לסי.

הנהר נקרא במקורו קילבורן - ופירוש השם "Cye Bourne" - "הנהר המלכותי". לנהר היו שמות נוספים בעבר, ביניהם: 

* נהר הקילבורן
* נהר הקלבורן
* נהר ביסווטר
* נהר הסרפנטין
* נהר הבורן
* פלג וסטברוק
* נהר רנלך

== נתיב הנהר==
נתיב הנהר כיום שנוי במחלוקת. לפי אחת הגרסאות מוצאו בהמפסטד. לפי גרסה אחרת מוצאו בקנסינגטון ליד נוטינג היל משם הנהר זורם דרך גני קנזינגטון שם הוא מזין את הבריכה העגולה, ודרך הייד פארק שם הוא מזין את אגם הסרפנטיין. בהמשך זורם הנהר מתחת לאדמה עד ארמון בקינגהאם שם הנהר מזין את בריכת הארמון, ואת האגם בפארק סנט ג'יימס.

הנהר זורם בצינור מעל תחנת הרכבת התחתית "כיכר סלואן", עד שפכו אל התמזה.

לפי גרסה אחרת, נהר טייברן הוא שזורם מתחת לארמון בקינגהאם.

== גלריית תמונות ==

<gallery>
קובץ:River Westbourne Sloane Square.jpg|הנהר בתחנת הרכבת התחתית בכיכר סלואן. הנהר זורם בצינור האפור שמעל הרכבת (קרונות קו סירקל של הרכבת התחתית של לונדון).
קובץ:Sloan Square Tube Station London and Westbourne river.png|הנהר בתחנת הרכבת התחתית בכיכר סלואן. הנהר זורם בצינור הירוק שמעל הרכבת.
</gallery>

==ראו גם==

*הנהרות התת-קרקעיים של לונדון

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הנהרות התת-קרקעיים של לונדון
קטגוריה:לונדון: נהרות ונחלים
טייברן (נהר)

נהר הטייברן (אנגלית: Tyburn) הוא אחד הנהרות התת-קרקעיים של לונדון, אנגליה, הזורם אל התמזה.

==מהלך הנהר==
מוצא הנהר בדרום המפסטד בצפונה של לונדון, משם הוא זורם דרומה, עובר דרך פארק סנט ג'יימס, נשפך אל האגם המצוי בפארק, ומשם זורם אל התמזה.

אין להתבלבל בינו לבין פלג הטייברן - אחד מיובלי הווסטבורן.

==ראו גם==

*הנהרות התת-קרקעיים של לונדון
*מערכת הביוב של לונדון

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הנהרות התת-קרקעיים של לונדון
קטגוריה:לונדון: נהרות ונחלים
מקרומולקולה

מקרומולקולה היא מולקולה גדולה מאוד, שנוצרה לרוב כתוצאה מפלמור של תת-יחידות קטנות יותר. בביוכימיה, המושג מתייחס לארבעת הביופולימרים העיקריים, חומצות גרעין, חלבונים, פחמימות, וליפידים. היחידות הבסיסיות של מקרומולקולות הנוצרו מפלמור הן מונומרים.

==תכונות==
מקרומולקולות הן בעלות תכונות פיזיקליות ייחודיות. לדוגמה, מולקולות ה-DNA יכולות להישבר בקלות, וזאת בניגוד לאופיין של מולקולות קטנות יותר. דוגמה נוספת היא אי-המסיסות היחסית שלהן במים וממיסים דומים. רבות מהמקרומולקולות דורשות מלחים או יונים על-מנת להתמוסס במים. בדומה לכך, חלבונים רבים יעברו דנטורציה כאשר ריכוז המֵמֵס שלהם גבוה מדי או נמוך מדי.

==דוגמאות==
סיעופים במולקולת עמילופקטין
* חלבונים – המורכבים מרצפים ארוכים של חומצות אמינו.
* DNA ו-RNA – מולקולות ארוכות המורכבות מרצף של נוקלאוטידים.
* עמילן – המורכב מרצף ארוך של מולקולות גלוקוז.
* פלסטיק – משפחה של פולימרים המורכבים מפחמן, מימן ויסודות נוספים.
* גומי

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:תרכובות
קטגוריה:הנדסה כימית
קטגוריה:פולימרים
קטגוריה:כימיה פולימרית
גודפרי הרולד הארדי

גוֹדפרִי הרוֹלד הַארדִי (באנגלית: Godfrey Harold Hardy; 7 בפברואר 1877 – 1 בדצמבר 1947) היה מתמטיקאי בריטי חשוב, ידוע בהישגיו בתורת המספרים ובתחום של אנליזה מתמטית.
== ביוגרפיה ==
הארדי נולד ב שבמחוז סארי שבדרום-מזרח אנגליה להורים שעסקו בהוראה. נטייתו למתמטיקה ניכרה כבר בילדותו. בשנת 1886 החל ללמוד בטריניטי קולג' של אוניברסיטת קיימברידג'. בשנת 1906 מונה למרצה למתמטיקה בטריניטי קולג'. בשנת 1918 עבר לאוניברסיטת אוקספורד. בשנת הלימודים 1928–1929 שהה באוניברסיטת פרינסטון. בשנת 1931 חזר לטריניטי קולג' והיה שם פרופסור עד 1942.

הארדי גילה יחד עם ג'ון אדנזור ליטלווד את המתמטיקאי ההודי סריניוואסה רמנוג'אן, שאת גאונותו יוצאת הדופן אך הלא מלומדת הוא זיהה מיד, והוא דרבן אותו לעבור לאנגליה כדי לקדם את התפתחותו האקדמית. כשנשאל על ידי פאול ארדש מה הייתה תרומתו החשובה ביותר למתמטיקה, ענה הארדי ללא היסוס "גילויו של רמנוג'אן". עם זאת הוביל הארדי את המתמטיקה באנגליה במשך שנות דור. את רוב עבודותיו כתב עם ג'ון אדנזור ליטלווד, והיו אומרים עליהם שבאנגליה יש שלושה מתמטיקאים דגולים: הארדי, ליטלווד, והארדי-ליטלווד.

בשנת 1940 כתב את החיבור "התנצלותו של מתמטיקאי", על האסתטיקה של המתמטיקה מנקודת מבט אישית, ואף אוטוביוגרפית. הניסיון להנגיש לקהל רחב את דרך מחשבתו של מתמטיקאי היה חדשני, והספר נחל הצלחה. כיום נחשב הספר לקלאסיקה, אף על פי שאינו מייצג את אופן המחשבה של מתמטיקאי על פי רוב. הארדי, שהיה פציפיסט, כתב על תורת המספרים ש"ריחוקה מכל פעילות אנושית ישמור אותה אלגנטית ונקייה" מכל יישום. שנים לא רבות אחר-כך נוסדה ההצפנה המודרנית, העושה שימוש נרחב בתחומים אחדים של תורת המספרים. הוא גם תרם תרומה גדולה להבנת חשיבותה של השערת רימן, וגם תרם באופן משמעותי לתחום הביולוגיה, באשר עקרון הארדי-ויינברג, שהוא היה שותף לפיתוחו, היווה את הבסיס להתפתחות תחום הגנטיקה של אוכלוסיות.

הארדי נודע באימרתו "ארכימדס עדיין ייזכר כאשר אייסכילוס יישכח, כיוון ששפות נעלמות אך רעיונות מתמטיים נשארים לנצח".

הארדי הוא חתן מדליית קופלי של החברה המלכותית לשנת 1947.

==בתרבות==
הרומן , מאת דייוויד לוויט (2007, יצא לאור בעברית בהוצאת ידיעות ספרים, 2008) עוסק בחייו של הארדי ובעבודתו, ובמיוחד בקשריו עם ליטלווד ובפרשת ידידותו עם רמנוג'אן.

הארדי הוא דמות מרכזית בסרט "האיש שידע אינסוף" משנת 2015, שמבוסס על הספר בעל אותו שם מאת רוברט קניגל , ומספר על חייו של רמנוג'אן, ובפרט על המפגש שלו עם הארדי.

הארדי הוא דמות משנית ברומן "הדוד פטרוס והשערת גולדבך" משנת 1992, מאת .

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

מספריו:
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מתמטיקאים בריטים
קטגוריה:להט"בים בריטים
קטגוריה:פציפיסטים
קטגוריה:זוכי המדליה המלכותית
קטגוריה:זוכי מדליית קופלי
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:זוכי פרס שובנט
קטגוריה:זוכי מדליית דה מורגן
קטגוריה:חוקרי תורת המספרים
קטגוריה:בוגרי טריניטי קולג' (קיימברידג')
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-20
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-19
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1877
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1947
הינדו-כוש

הינדו-כוש (בפשטו: هندوکش) הוא רכס הרים שמשתרע מאפגניסטן עד האזורים הצפוניים של פקיסטן.

==מקור השם==
ישנן מספר גרסאות לגבי מקור השם.
שתיים מן הנפוצות שמביניהן הן:
* שיבוש השם היווני של השם Kaukasos Indikos.
* בפרסית מודרנית המילה "כוש" לקוחה מהפועל "כושטן" – להרוג או להביס; נטען כי הפירוש המילולי, "להרוג את ההודים" (הינדו – הודי) בא להזכיר את העבדים ההודים הרבים שמתו בהרים אלו במהלך העברתם למרכז אסיה.

==ההרים==
בחלק המזרחי של הרכס ההרים מגיעים לגובה של יותר מ-6,000 מטרים. הפסגה הגבוהה ביותר ברכס היא תירץ'-מיר שבפקיסטן וגובהה הוא כ-7,690 מטרים.

ככל שמתקדמים מערבה הגובה הממוצע יורד, כאשר במרכז הרכס, באזור קאבול, גובה ההרים בין 4,000 ל-6,000 מטרים, ובחלק המערבי 3,500 עד 4,000 מטרים. אורך הרכס הוא כ-800 ק"מ. שלג עד מכסה את רוב הרכס.

==היסטוריה==
בשנת 327 לפני הספירה הוביל אלכסנדר מוקדון את צבאותיו דרך אחד המעברים ברכס כשפלש להודו מצפון.

במשך שנים היווה הרכס חומה בצורה המונעת מעבר בין ברית המועצות לאפגניסטן ולפקיסטן, אך ב-1964 מהנדסים סובייטים כרו בהרים מנהרה וסללו כביש המחבר בין ברית המועצות לבין פקיסטן.

==ראו גם ==

* החגורה האלפידית

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קצרמר פקיסטן
קטגוריה:אסיה: רכסי הרים
קטגוריה:אפגניסטן: רכסי הרים
קטגוריה:פקיסטן: גאוגרפיה
אות השירות המבצעי

אות השירות המבצעי הוא אות הניתן בצה"ל לחיילים (לוחמים או תומכי לחימה) או שוטרים במשמר הגבול, אשר שירתו ביחידה קרבית (רמת פעילות א+ או א) במשך 8 חודשים לפחות, חלוקת האות החלה בעת מלחמת ההתשה (1968–1970). האות נענד על דש הכיס הימני של חולצת מדי ה-א'.

אות השירות המבצעי מוענק לחיילים לוחמים, תומכי לחימה ושוטרים במשמר הגבול ששירתו ביחידה קרבית ברמת פעילות א' ומעלה במשך שמונה חודשים לפחות. לוחמי חוד, לוחמים ותומכי לחימה יקבלו את האות לאחר שירות של ארבעה חודשים באזור מבצעי, כגון (רמת הגולן, יהודה ושומרון, בקעת הירדן, הערבה, אזור רצועת עזה, גבול לבנון או גבול מצרים).

האות זכה לכינוי המזלזל "פזגז", עקב דמיונו ללוגו חברת פזגז והעובדה שהוענק לחיילים עורפיים ותומכי לחימה על עצם שירותם בגזרה, כאשר הלוחמים לא היו זכאים לאות, גם אם השתתפו בלחימה בפועל. קיימת גרסה (ייתכן שלא מאושרת רשמית) לנהגי תובלה, בתוספת פיל על רקע הלהבה.

הזכאות לאות זה מצוינת בתעודת השחרור משירות צבאי יחד עם הזכאות לאותות מערכה ולעיטורים. אף שהאות ניתן בעת שירות צבאי, לפי פקודות משטרת ישראל רשאי שוטר לענוד אות זה על מדיו (פקודות המטה הארצי 05.05.01 סעיף 3).

קטגוריה:שירות בצה"ל
קטגוריה:ישראל: עיטורים
ויגו ברון

ויגו ברון (Viggo Brun; 13 באוקטובר 1885 – 15 באוגוסט 1978) היה מתמטיקאי נורווגי.

ברון נולד בעיר ליאר שבנורווגיה. הוא החל ללמוד באוניברסיטת אוסלו והמשיך באוניברסיטת גטינגן. בשנת 1923 מונה לפרופסור במכון הנורווגי לטכנולוגיה (כיום חלק מאוניברסיטת טרונדהיים) שבנורווגיה, והחל משנת 1946 היה גם לפרופסור באוניברסיטת אוסלו. בשנת 1955, בהגיעו לגיל 70, פרש לגמלאות.

ברון התפרסם בתרומתו לחקר המספרים הראשוניים התאומים, כשהראה שסכום המספרים ההופכיים של הראשוניים התאומים מתכנס לגבול סופי, הקרוי קבוע ברון. הוא שיפר את הגרסה של לז'נדר לנפה של ארטוסתנס, הידועה כיום כנפת ברון, ולכן הוא נחשב כיום לאחד המייסדים של שיטת הנפה המודרנית.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מתמטיקאים נורווגים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוסלו
קטגוריה:סגל המכון הנורווגי לטכנולוגיה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוסלו
קטגוריה:ילידי 1885
קטגוריה:נפטרים ב-1978
אדריאן-מארי לז'נדר

אדריאן-מארי לֶזַ'נדְר (בצרפתית: Adrien-Marie Legendre; 18 בספטמבר 1752 – 10 בינואר 1833 <ref></ref>) היה מתמטיקאי צרפתי. הוא תרם רבות לתחומי הסטטיסטיקה, תורת המספרים, אלגברה מופשטת ואנליזה מתמטית.

אדריאן-מארי לז'נדר נולד בפריז (קיימות עדויות שייתכן שנולד בטולוז והמשפחה עברה לפריז כאשר היה ילד). בשנים 1775–1780 למד בפריז אצל פייר-סימון לפלס. בשנת 1782 התמנה לתפקיד מנהל התחום המתמטי באקדמיה בברלין. בשנת 1783 שלח לאקדמיה בפריז מחקר בנושא פולינומי לז'נדר. תוך תקופה קצרה התקבל לתפקיד חבר באקדמיה למדעים של צרפת.

בהמשך פרסם עבודות על פונקציות אליפטיות. בשנת 1787 והתקבל להיות חבר בחברה המלכותית בלונדון.

בשנת 1791 היה חבר בוועדה להסדרת נושא המדידות. הוועדה המליצה על הכנסת השיטה המטרית.

בשנת 1808 פורסם ספרו "התאוריה של המספרים".

בשנת 1830 הוכיח את המקרה n = 5 במשפט האחרון של פרמה.

==ראו גם==
*סימן לז'נדר
*נוסחת לז'נדר
*התמרת לז'נדר
*השערת לז'נדר

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתמטיקאים צרפתים
קטגוריה:סטטיסטיקאים
קטגוריה:מקבלי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית למדעים
קטגוריה:אישים שהונצחו על מגדל אייפל
קטגוריה:צרפתים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:חוקרי תורת המספרים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1752
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1833
גאוגרפיה של תוניסיה

תוניסיה היא מדינה בצפון אפריקה, הגובלת בים התיכון, גבול במערב עם אלג'יריה (965 קילומטר) וגבול דרום-מזרחי עם לוב (459 קילומטר) היכן שרוחב הקרקע הולך ומצטמצם לדרום מערב לכיוון הסהרה. למדינה יש חופים מצפון, מזרח ומכלול ממזרח לצפון, כולל מפרץ גאבס המעוקל, בחלקו המערבי של מפרץ סידרה. רוב המפרצים הגדולים בתוניסיה מתלכדים עם החופים המרכזיים בלוב, לרבות העיר סירת, שעל שמה קרוי אחד המפרצים. הקואורדינטות גאוגרפיות של המדינה הן . שטחה של תוניסיה הוא 163,610 קילומטר רבוע, ו-8,250 קילומטר רבוע מתוכם מכילים מים גרידא. הנהרות העיקריים זורמים בצפון המדינה, מיעוטם מצפון-מזרח אלג'יריה וזורמים דרך המישור הצפוני של המדינה, שבו כמות הגשמים מאפשרת את קיומם של מיני צמחים מגוונים ואת השקיתם.
==כללי==
* שטח כללי - 163,610 קילומטרים מרובעים
* אדמה - 155,360 קילומטרים מרובעים
* שטח המים - 8,250 קילומטרים מרובעים

רמות קיצוניות:
* נקודת שפל - שט אל ג'רש שגובהו 17 מטרים מתחת לפני הים
* נקודת גובה - ג'בל א-שנבי שגובהו 1,544 מטרים

==גבולות==
* כללי - 1,424 קילומטרים
* עם אלג'יריה 965 קילומטרים
* עם לוב 459 קילומטרים

קו החוף: 1,148 קילומטרים

טריטוריית הים: 12 מילים ימיים

תצלום [[לוויין של תוניסיה]]

==אוצרות טבע==
אוצרות הטבע כוללים נפט, פוספט, ברזל, ובעיקר אבץ ומלח. 19% מהקרקע ראוי לעיבוד.

==שימושי האדמה==
* שטח הראוי לעיבוד - 19%
* שטחי יבול תמידיים - 13%
* שדות מרעה - 20%
* יערות - 4%
* שטחים אחרים - 44%

אדמת שלחין (אדמה מושקית): 3,850 קילומטרים מרובעים

== חלוקה גאוגרפית==
#בצפון המדינה נמצאת רצועת החוף שרוחבה 100 ק"מ.
#מעט דרומית מהחוף, מתנשאים ההרים של תוניסיה, שמדרונותיהם מכוסים עשבים ובשיחים. הרי האטלס, המשתרעים החל ממרוקו במערב לאורך של כ־2,400 ק"מ, מסתיימים בתוניסיה ותופסים שטח נרחב בצפונהּ, בכיוון דרום-מערב לצפון-מזרח. החלק התוניסאי של הרי האטלס הוא החלק המבותר ביותר בשרשרת הרים זו, והוא מורכב משני רכסים מרכזיים: הרי קרומירי בצפון, והרי "עמוד השדרה" בדרום. ביניהם מפריד נהר מג'רדה, אשר במתווה שהוא יוצר היה מאז ומתמיד האזור הפורה ביותר בתוניסיה. אזור חקלאי בולט אחר הוא מישור החוף המזרחי, בו גדלים בעיקר תבואה וזיתים.
האקלים בצפון המדינה הוא ים תיכוני. מזג האוויר כאן הוא מתון, החורפים לחים וקרירים, והקיצים יבשים חמים. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא מתחת ל-500 מילימטרים.
#דרומית להרי האטלס, ולקראת מרכז תוניסיה משתרעת רמה המהווה את רוב מרכז הארץ, וגובהה כ־500 מטרים מעל גובה פני הים. המרכז הוא שטח מישורי, חם ויבש, שבקצהו הדרומי שקע ביצתי המתמזג אל חלקה המדברי של תוניס.
#המדבר הוא האזור הדרומי ביותר בתוניס, והוא חלקו הצפוני של מדבר סהרה. האקלים השולט באזור זה הוא אקלים מדברי, ומזג האוויר בו שחון ויבש. אזור המדבר מהווה כשליש משטחה הכולל של תוניסיה, וכמות המשקעים השנתית הממוצעת בו היא 100 מילימטרים.

==ראו גם==

*מחוזות תוניסיה

==קישורים חיצוניים==

*
תוניסיה, גאוגרפיה של
קטגוריה:תוניסיה
הים הערבי

הים הערבי (בערבית: بحر العرب; בהינדית: अरब सागर. בעבר נקרא "ים עומאן") הוא ים שולי באוקיינוס ההודי, הנמצא בין חצי האי ערב ממערב לבין הודו ממזרח. שטחו 3,861,672 קמ"ר .

רוחבו המקסימלי של הים הערבי הוא כ-2,400 קילומטרים, ועומקו המרבי הוא 4,652 מטרים. הנהר הגדול ביותר שזורם בצורה ישירה אל הים הערבי הוא נהר האינדוס.

בצפון-מערב הים הערבי חלה היצרות, היוצרת את מפרץ עומאן; בהמשך מתחבר הים הערבי עם המפרץ הפרסי במצר הורמוז.

הים הערבי גובל במדינות הבאות: הודו, פקיסטן, איראן, איחוד האמירויות הערביות, עומאן, תימן וסומליה.

האי סוקוטרה נמצא בים הערבי.

חופים מפורסמים בים הערבי:
* חוף גואה (מדינה השוכנת לחופה המערבי של הודו)
* חוף ג'והה (ליד מומבאי)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:הודו: גאוגרפיה
קטגוריה:איראן: גאוגרפיה
קטגוריה:עומאן: גאוגרפיה
קטגוריה:פקיסטן: גאוגרפיה
קטגוריה:תימן: גאוגרפיה
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות: גאוגרפיה
קטגוריה:ימים באוקיינוס ההודי
ערבי
עשן

עשן העולה כתוצאה מ[[שרפה]]
עשן העולה מתחנת כוח

עשן הוא קולואיד של מוצק בגז הבנוי מחלקיקים מוצקים מיקרוסקופיים ומטיפות נוזל זעירות של תוצרי בעירה של חומר מסוים, או של החומר הבוער עצמו. גזים הנפלטים בכוח חזק יחסי מהבעירה גוררים איתם את חלקיקי החומר היוצרים ענן בצבעים שונים.

תנועת העשן מתוארת בדרך כלל על ידי תנועה בראונית, תנועה אקראית בעקבות לחץ האוויר על החלקיקים.

מערכת גילוי עשן היא מערכת המיועדת לתת התרעה מוקדמת בדבר שרפה.

== סכנות העשן ==
עשן הנוצר משריפות, בהן כמות החמצן מוגבלת, עלול להכיל מרכיבים דליקים. לעשן כזה פוטנציאל התלקחות במגע עם חמצן אטמוספירי בין אם על ידי אש גלויה אחרת באזור או על ידי החום העצמי שלו.

בעשן מספר מרכיבים רעילים או מגרים. אחד ממרכיבי העשן המסוכנים ביותר הוא פחמן חד-חמצני (CO), הגורם ל"הרעלת פחמן חד-חמצני", לעיתים בשילוב השפעת מימן-ציאני (HCN) ופוסגן (OCCl<sub>2</sub>).
שאיפת עשן עלולה לגרום לחוסר חמצן ולאיבוד הכרה מיידי.

ארובה היא התקן שנועד לאוורר פליטת גזים חמים ועשן, מחומרים שנמצאים בבעירה בתנור, כבשן או אח, אל האטמוספירה החיצונית.

====סכנות העישון====
עשן [[סיגריה]]
צילום עשן בסטודיו, עם תוספת עריכה בפוטושופ כדי ליצור צבעוניות מגוונת.
ישנן גם נזקים בריאותיים של עישון טבק, על ידי סיגריה, סיגר, מקטרת ועוד. בעקבות המודעות לנזקים הפוטנציאליים של עישון רצוני ופסיבי נוסד חוק למניעת העישון במקומות ציבוריים והחשיפה לעישון.
גמילה מעישון הוא תהליך הפסקת העישון. תהליך זה אינו פשוט בשל ההתמכרות הנגרמת כתוצאה מפעולת העישון.

==עישון מזון==
במסגרת השיטות השונות לשימור מזון, עישון מזון היא אחת השיטות העתיקות לשימור בשר ודגים, כמו למשל: סלמון מעושן.
גבינה מעושנת היא גבינה קשה שעברה תהליך עישון.

עישון קר היא שיטת בישול מזון ללא חום. מטרתו היא שינוי הטעם של המזון והוא אינו מקנה לו עמידות בפני קלקול.

==שימוש צבאי==
מסך עשן הוא אמצעי לחימה העושה שימוש בעשן המשוחרר בכוונה לאוויר כדי למסך תנועה, פעילות או מיקום של כוח צבאי כגון חיל רגלים, שריון, מטוסים או ספינות.
מדוכות עשן הן אמצעי על גבי רכב קרבי משוריין המשגר רימוני עשן על מנת למסך את הכלי ולהקשות על הפגיעה בו.

==עשן בתרבות==
צילום עשן על רקע שחור. מאפשר שיבוץ התמונה על גבי תמונה קיימת בתוכנות גרפיות
המילה "עשן" מופיעה במספר ביטויים:
* הביטוי "אין עשן בלי אש" מתייחס ליחסי סיבתיות. כלומר, לכל מצב יש סיבה או גורם שהוביל אליו (כמו שהעשן נוצר בעקבות בערה של חומר כלשהו). לרוב משמש לצורך העלאת חשד במניעים נסתרים של הזולת.
* הביטוי "מסך עשן" שמקורו באמצעי לחימה, הפך בהשאלה למטבע לשון המתאר פעילות הסחה מכוונת.

מקטרת שלום היא כלי טקסי אשר שימש שבטים אינדיאנים רבים כסמל לשלום ולפתרון סכסוכים. בעת יישוב סכסוך היו הצדדים מעבירים ביניהם את המקטרת ונושפים עשן איש אל עבר רעו לאות כבוד.

==בעירה ללא עשן==
דוגמה טובה לבעירה חסרת עשן היא הניטרוצלולוזה, הלא היא כותנת הנפץ, שנשרפת ללא שאריות מוצקות ולכן ללא עשן, כך גם רוב חומרי הנפץ.
אבק שרפה נטול עשן הוא שם כולל למשפחה של חומרים הודפים הנמצאים כיום בשימוש בכלי נשק ידניים וארטילריים.

==ראו גם==
* ערפיח

== לקריאה נוספת ==
* פרופ' נחום רקובר, איכות הסביבה - היבטים רעיוניים ומשפטיים במקורות היהודיים, "עשן", 66. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, 1993

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זיהום אוויר
ניטרציה

ניטרציה (Nitration) היא תגובה כימית בה מסתפח יון חנקתי (ניטרט, <sup>-</sup>NO<sub>3</sub>) או חנקיתי (ניטריט, <sup>-</sup>NO<sub>2</sub>) לתרכובת כלשהי. במקרים רבים מקורו של יון הניטרט או הניטריט בחומצה חנקתית (HNO<sub>3</sub>) או בחומצה חנקיתית (HNO<sub>2</sub>), בהתאמה.

ניטרציה חשובה בתעשיית חומרי הנפץ והדשנים. חומר הנפץ ניטרוצלולוזה, למשל, נוצר כתוצאה מניטרציה של תאית. הדשן אשלגן חנקתי (המשמש גם בתעשיית הפירוטכניקה) נוצר כתוצאה מניטרציה של אשלגן כלורי:

<math> \ \mathrm {KCl + HNO_3 \rightarrow KNO_3 + HCl} </math>

התוצרים הם אשלגן חנקתי ומימן כלורי (HCl).
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תגובות כימיות
קטגוריה:חנקן

hr:Nitriranje
פיל הודי

פיל הודי (שם מדעי: Elephas Maximus Indicus) הוא תת-מין במין פיל אסייתי ממשפחת הפיליים. הפיל ההודי הוא תת-המין השני ב גודלו של הפיל האסייתי ומשקלו של פיל הודי זכר כחמישה טון. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 הוערך מספר הפרטים בטבע ב-35,000.

== מאפיינים ==
הפיל ההודי הוא בעל החיים היבשתי השלישי בגודלו אחרי פיל הסוואנה האפריקני והפיל הסרי לנקי. הוא צורך למחייתו כמאתיים ק"ג צמחייה ליום. תוחלת החיים של הפיל ההודי עשויה להגיע לכ-80 שנים ומהירות תנועתו מגיעה עד 40 קמ"ש.

גובהו של פיל הודי כ-3.5 מטרים ומשקלו כחמישה טון. נקבת הפיל ההודי חסרת חטים או בעלת חטים קצרים. צבע הפיל ההודי הוא בין חום לאפור. לפיל ההודי אצבע אחת בקצה החדק, בניגוד לפיל האפריקני שלו יש שתי אצבעות בקצה החדק. הפיל ההודי שונה מקרובו האפריקני גם באוזניו הקטנות משמעותית, במצחו הכדורי, במספר אצבעות רגליו, במספר צלעותיו ובמיוחד באופיו המאפשר לרתום אותו לעבודה בשימוש האדם. הוא משתמש באופן שונה בשילוב חדקו ורגליו, ותוקף באופן שונה. משך היריון הפילות ההודיות הוא 22 חודשים. משקל הגור הנולד מגיע ל-90 ק"ג.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20130919032120/http://hazanav.co.il/elephants_growls/ פילים הודים מבדילים בין נהמות של טיגריס לנהמות של נמר], באתר הזנב הארוך, 12 בספטמבר 2013
פילה הודית עם גורה בנפאל

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1798
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
קטגוריה:פילים
קטגוריה:הודו: יונקים
קטגוריה:נפאל: יונקים
קטגוריה:תאילנד: יונקים
קטגוריה:מיאנמר: יונקים
קטגוריה:לאוס: יונקים
1971 בטלוויזיה

== 1971 בטלוויזיה הישראלית ==
הכנסת החליטה ב־1971 להגדיר את תפקידיה של הטלוויזיה החינוכית. הוחלט שזאת תמשיך לפעול בנפרד מהטלוויזיה הכללית (הערוץ הראשון), כחלק ממשרד החינוך והתרבות. תחומיה כוללים תוכניות לימודיות לבתי הספר, תוכניות חינוכיות ותוכניות לגיל הרך.

=== תוכניות ===
* פסטיבל הזמר והפזמון (שודר החל מ־1969 ביום העצמאות) - הופעה בולטת של שלישיית "הגשש החיוור" בשיר "מים לדוד המלך". 
* "חדווה ושלומיק" - סדרה המבוססת על ספרו של אהרן מגד "חדווה ואני", בכיכוב הילית ישורון, יוסי גרבר, יעל אביב ומנחם זילברמן. סיפורו של זוג העוזב את הקיבוץ. הותקפה על רמתה הנמוכה וה"לא חינוכית". 
* מבט לחדשות. 

== 1971 בטלוויזיה העולמית ==
* 3 בינואר – תחילת שידורי "האוניברסיטה הפתוחה" (הבריטית) ב־BBC. 
* תחילת שידורי הסדרה "קולומבו" בארצות הברית (עד 1978). 
* תחילת שידורי הסדרה "קו אונידין" בבריטניה (עד 1980).
* תחילת שידורי הסדרה "על אדונים ומשרתים" בבריטניה (עד 1975). 
* תחילת שידורי הסדרה "הכל נשאר במשפחה" בארצות הברית (עד 1979) 
* שידורי בידור מוזיקליים בטלוויזיה האמריקאית מלבלבים. בין היתר עולות התוכניות "The Jackson 5ive" עם חמישיית הג'קסונים (שודרה עד 1973); "Soul Train", מקבילה אפריקאית-אמריקאית לתוכניות הפופ ה"לבנות"; "המופע של דיק ואן דייק"; ו"שעת הקומדיה של סוני ושר" 
* הפסקת שידורי "משפחה שכזאת" בארצות הברית (התחילה ב־1966).
* הפסקת שידורי "הבוורלי הילבילים" בארצות הברית (התחילה ב-1962)
* 6 ביוני – משודרת התוכנית האחרונה של "המופע של אד סאליבן" (ששודרה מ-1948)

== ראו גם ==
* 1970 בטלוויזיה - 1971 בטלוויזיה - 1972 בטלוויזיה

==קישורים חיצוניים==
בישול לבן

בישול לבן הוא שיטת הכנת מזון שבה מטילים את חומר הבישול לתוך מים רותחים למשך זמן קצר ומדוד, ואז מוציאים אותו ומטילים לתוך מי-קרח או תחת מים זורמים. תהליך זה, המכונה Blanchiment במטבח הצרפתי או Blanching באנגלית, מחמם את המזון במהירות ואז מקרר אותו מיד. 
שעועית ירוקה]]
התהליך גורם למזון, בדרך כלל פירות וירקות להתקשות ומדגיש את הטעמים הטבעיים, ובדרך כלל משמש כשלב בישול מקדים להקפאה.

בישול לבן שימושי גם כטכניקה לשחרור קליפת הפרי כצעד מקדים לקילופו, כמו למשל עבור עגבניות, שזיפים ואפרסקים. הוא גם מדגיש את צבעם של ירקות, בעיקר ירקות ירוקים (ראו גם: בישול ירוק).

בישול לבן באדים משמש גם כדי לנטרל בקטריות ואנזימים שנמצאים במזון כמו בוטנים למשל, כדי להאריך את חיי המדף שלהם.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
לבן, בישול
אבו דאבי

אַבּוּ דַאבִּי (בערבית: أبو ظبي – אבי צבי; תעתיק מדויק: אַבּוּ טַ'בִּי) היא עיר הבירה של איחוד האמירויות הערביות ושל האמירות הגדולה ביותר באיחוד, אמירות אבו דאבי. העיר שוכנת בקצהו של אי במפרץ הפרסי המרוחק כ-250 מטרים מהיבשת ומחובר ליבשת על ידי גשר מוספח . זוהי העיר השנייה בגודל אוכלוסייתה במדינה, אחרי דובאי, עם כ-1.5 מיליון תושבים (2018), מתוכם מעל 80% עובדים זרים. באמירות כולה מתגוררים 2.9 מיליון בני אדם. העיר התפתחה לאחר שבשנת 1958 נמצא במקום נפט.

בעיר נמצאות כמה אטרקציות תיירותיות ידועות - ביניהן מלון הפאר ארמון אמיראטס, הנחשב לאחד המלונות היקרים שנבנו מעולם, מסגד שייח' זאיד הידוע כאחד המסגדים הגדולים והמפוארים בעולם, ארמון הנשיאות של איחוד האמירויות וכן מוזיאון לובר אבו דאבי, המוזיאון הגדול ביותר בחצי האי ערב. נמל התעופה של העיר הוא בין הגדולים במזרח התיכון, ומהווה צומת תעופה חשוב בין אירופה והמזרח הרחוק.

העיר ממוקמת במקום ה-67 ברשימת הערים היקרות בעולם, והשנייה באזור אחרי דובאי.

== היסטוריה ==
עדויות ארכאולוגיות מעידות על התיישבויות באזור אבו דאבי עוד מהאלף השלישי לפני הספירה. עדויות ארכאולוגיות נוספות נמצאו באזור שבין אבו דאבי לעיר אל-עין.

מקורו של השם "אבו דאבי" אינו ברור לגמרי. המשמעות המילולית היא "האבא של האיילה".

ב-1793 היגר שבט בדואי לאזור אבו דאבי, בשל המים המתוקים במקום. אחת המשפחות בשבט נהפכה עם השנים לבית נהיאן, השושלת ששולטת במדינה כולה.

עם השנים, אבו דאבי נהפכה לדומיננטית מאוד בסחר הפנינים.

במהלך המאה ה-19 הממלכה המאוחדת הפכה לדומיננטית באמירויות שהפכו לשטח חסות הנקרא חוף שביתת הנשק. האינטרס הבריטי באמירויות היה הגנת נתיב הסחר להודו מפני פיראטים.

בשנות ה-60 התגלה נפט במקום, דבר שפיתח מאוד את אבו דאבי, בעיקר מבחינה כלכלית ותעשייתית.

בעיר פועלים מספר מוסדות להשכלה גבוהה. החל משנת 2019 פועלת אוניברסיטת בן זאייד, הראשונה בעולם שמתמחה בתחום בינה מלאכותית.

==גאוגרפיה==
=== אקלים ===

== דמוגרפיה ודת ==
האסלאם היא הדת הרשמית במדינה, כך על פי הסעיף השביעי לחוקה של איחוד האמירויות הערביות. הממשלה מסבסדת כ-95% מהמסגדים ומעסיקה את האימאמים שלהם, כש-5% המסגדים הנותרים הם פרטיים לגמרי. רבים מהמסגדים באבו דאבי הם מהאסכולה המאלכית או המוואחידון.

באבו דאבי יש גם בני מיעוטים של דתות אחרות, כשרבים מהם הם העובדים הזרים המתגוררים בה.

==יהדות במדינה==
במהלך 2022 צפוי להסתיים פרויקט 'בית אברהם' ובו מסגד, כנסייה ובית כנסת אשר ישמש את הקהילה המקומית.

כיום מתכנסת הקהילה היהודית בבית כנסת 'בית תפילה' בשכונת סעדייאת שבאבו דאבי.

==גלריה==
{| align=center
|<gallery widths="300px" heights="180px" perrow="3">
קובץ:Front of Sheikh Zayed Mosque.jpg|מסגד שייח' זאיד
קובץ:Emirates Palace.jpg|ארמון אמיראטס
קובץ:Ferrari World.jpg|פארק השעשועים "פרארי וורלד" וקניון יאס מהאוויר
|
</gallery>
|}

== ערים תאומות ==
לאבו דאבי יש ברית ערים תאומות עם הערים:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== לקריאה נוספת ==
* מתיו טיג, מלכת המדבר - אלפי בדואים מתכנסים עם גמליהם באבו דאבי כדי להכתיר את הפרט היפה ביותר, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 135, אוגוסט 2009

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* מדריך לתיירים באבו דאבי בוויקימסע האנגלי 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:אבו דאבי (אמירות)
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות: ערי חוף
קטגוריה:אסיה: ערי בירה
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות: ערים
קטגוריה:ערי בירה של יחידות מנהליות
קטגוריה:המזרח התיכון: ערי בירה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1793
סודום

חברי הלהקה, 2007
הלהקה בהופעה, 2009
סודום (Sodom, סדום) היא להקת ת'ראש מטאל גרמנית שהוקמה בראשית שנות השמונים על ידי טום אנג'לריפר בגלזנקירכן.

תחילה היה סגנונה של הלהקה בלאק מטאל מהגל הראשון, עם השפעות של להקות כגון "ונום" ו"באת'ורי". השירים עסקו בנושאים כמו מאגיה שחורה ומוות, בעיקר בשני האלבומים הראשונים של הלהקה, "In the Sign of Evil" ו-"Obsessed by Cruelty".

באלבומים הבאים, "Agent Orange" ו-"Persecution Mania", הוכנסו גם מוטיבים של מחאה פוליטית ואנטי מלחמתית. הלהקה גם עברה בתקופה זו לסאונד של ת'ראש מטאל טהור או "נקי" יותר.

סודום נחשבת לאחת מלהקות הת'ראש מטאל המשפיעות ביותר, לצד להקות ת'ראש גרמני כגון Kreator, {{כ}}Destruction, {{כ}}Tankard.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:להקות גרמניות
קטגוריה:להקות ת'ראש מטאל
קטגוריה:גלזנקירכן
מספר כמעט משוכלל

במתמטיקה, מספר כמעט משוכלל (לעיתים נקרא גם מספר פגום במעט) הוא מספר טבעי <math>\,n</math> כך שסכום כל מחלקיו שווה ל <math>\,2n - 1</math> (סכום כל מחלקיו מלבד הוא עצמו שווה ל<math>\,n - 1</math>). המספרים הכמעט משוכללים היחידים שידועים כיום הם מהצורה <math>\ 2^k</math>, למספר טבעי כלשהו <math>\,k</math>. השאלה אם אלה הם המספרים הכמעט משוכללים היחידים היא בעיה פתוחה במתמטיקה. בפרט - לא ברור אם קיים מספר אי זוגי שהוא מספר כמעט משוכלל. 

מספרים כמעט משוכללים הם תת-קבוצה של מספרים חסרים.

המספרים הכמעט משוכללים הראשונים הם 1,2,4,8,16,32 וכן הלאה.

==ראו גם==

* מספר משוכלל
* מספר שופע

== קישורים חיצוניים ==
* 

כמעט משוכלל
קבוע ברון

קבוע ברון הוא סכום הטור של המספרים ההופכיים של הראשוניים התאומים (זוגות של מספרים ראשוניים עם הפרש של 2 ביניהם).

סכום של טור שבו מספר סופי של איברים הוא תמיד מספר סופי. סכום של טור שבו מספר אינסופי של איברים חיוביים תלוי בסוג הטור: לעיתים הסכום מתכנס למספר סופי, ולעיתים הוא מתבדר לאינסוף. בהתאם לכך, כאשר ניתן להוכיח שסכום של טור מסוים מתבדר לאינסוף, נובע מכך שבטור ישנו מספר אינסופי של איברים. לעומת זאת, כאשר סכום הטור מתכנס, לא ניתן לדעת מעובדה זו האם בטור ישנו מספר סופי או אינסופי של איברים.

בשנת 1919 הראה ויגו ברון שסכום המספרים ההופכיים של הראשוניים התאומים 
:<math>B_2=\left(\frac13+\frac15\right)+\left(\frac15+\frac17\right)+\left(\frac{1}{11}+\frac{1}{13}\right)+\left(\frac{1}{17}+\frac{1}{19}\right)+\left(\frac{1}{29}+\frac{1}{31}\right)+\cdots</math>
מתכנס לגבול סופי, הנקרא כיום קבוע ברון עבור מספרים ראשוניים תאומים.

לו הטור היה מתבדר, הייתה בידינו הוכחה של השערת המספרים הראשוניים התאומים. אבל מכיוון שהטור מתכנס, לא ידוע עדיין אם קיימים אינסוף מספרים ראשוניים תאומים או לא (ידוע שטור ההופכיים של המספרים הראשוניים מתבדר, אך העובדה שקבוצת הראשוניים היא אינסופית ניתנת להוכחה גם בדרכים אחרות, פשוטות יותר). קבוע ברון יכול להיות מספר אי-רציונלי אם יש מספר אינסופי של תאומים ראשוניים.

בשנת 1994 עסק תומאס נייסלי בחישוב קבוע ברון, באמצעות צבירה של עוד ועוד איברים בטור, ושם לב שבמהלך החישוב התוצאה משתבשת. לאחר בדיקה ממושכת השתכנע שהתקלה נובעת מפגם במעבד של המחשב האישי, וכך התגלה "באג הפנטיום".

ההערכה הטובה ביותר עד כה לערכו של קבוע זה ניתנה ב-2002 על ידי סכימת כל התאומים הראשוניים עד 10<sup>16</sup>:
<math>B_2\approx1.902160583104</math>.

==ראו גם==
*קבוע הראשוניים התאומים – קבוע המופיע בהערכה היוריסטית של מספר זוגות הראשוניים התאומים

==קישורים חיצוניים==
*
*

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ברון
קטגוריה:טורים מתמטיים
משהד

מַשְׁהַד (, מילולית: "מקום הקרבה", קרוב למילה הערבית "שהיד") היא העיר השנייה בגודלה באיראן ובירת הפרובינציה ח'וראסאן רזאווי שבצפון-מזרח המדינה. העיר ממוקמת כ-736 ק"מ צפון-מזרחית לבירה טהראן וכ-210 ק"מ דרום-מזרחית לאשגבאט בירת טורקמניסטן. גובהה 995 מטרים מעל פני הים.

העיר קדושה לשיעים בשל מקדש האימאם א-רידא, שם נמצא קברו של האימאם השמיני עלי א-רידא (בפרסית נהגה שמו לעיתים קרובות אֵמאם רֵזה). מיליוני מאמינים שיעים פוקדים את הקבר מדי שנה. העיר ידועה גם כעירו של פירדוסי, המשורר האיראני שכתב את שאהנאמה, שנחשב לאפוס הלאומי של איראן, וקברו נמצא סמוך לעיר.

==תולדות משהד==
משהד שכנה על דרך המשי שהובילה מהמזרח הרחוק לאירופה. מאז המאה ה-15 היא הייתה לאחת הערים החשובות בפרס. במאה ה-18, השאה נאדיר, אשר מלך בשנים 1736–1747, עשה אותה לבירתו. בשנת 1935 קבוצה של מורדים איסלאמיסטים התבצרו במקדש האימאם א-רידא במחאה נגד מדיניותו החילונית של השאה רזא ח'אן.

העיר ידועה גם כמקום הולדתו של המנהיג העליון של איראן האייתוללה עלי ח'אמנאי ונשיא איראן השמיני איבראהים ראיסי.

לצד זאת היא גם מקורה של הקהילה היהודית "אנוסי משהד", שחבריה היו אנוסים לחיות כמוסלמים במשך 120 שנה, אך המשיכו לשמור על יהדותם בסתר.

==כלכלת העיר==
משהד היא מרכז חקלאות, מסחר ותחבורה, ופועלת בה תעשיית ייצור הרכב השנייה בגודלה באיראן. עם הענפים החשובים בכלכלתה נמנים פירות יבשים, אגוזים, זעפרן, ממתקים, אבנים יקרות כמו טורקיז, תכשיטי כסף וזהב, בשמים, מזכרות דתיות, מעילים ושטיחים. העיר משמשת גם מוקד לתיירות מין של גברים שיעים מעיראק ולבנון, המגיעים אליה לשם "נישואין זמניים" ("מותעה") עם נשים מקומיות.

נמל התעופה הבינלאומי של משהד משרת את תושבי העיר והמבקרים בה. הוא נמל התעופה השני בגודלו באיראן אחרי נמל התעופה בטהראן.

==דמוגרפיה==
על פי מפקד האוכלוסין האחרון של איראן, שנערך בשנת 2016, בעיר מתגוררים מעל שלושה מיליון בני אדם, רובם המכריע פרסים. קבוצות אתניות אחרות הם כורדים וטורקמנים שהיגרו רובם לעיר מהמחוז הסמוך של צפון ח'וראסאן. בעיר קיימת גם קהילה משמעותית של תושבים ממוצא ערבי שנטמעו בתרבות הפרסית וכבר אינם מדברים ערבית, אך שמרו על מאפיינים ייחודיים מסוימים מן התרבות הערבית בתחום הקולינריה ובמנהגי הדת. בעיר מתגוררים גם מהגרים מאפגניסטן, עיראק ופקיסטן.

== ערים תאומות<ref></ref> ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== תמונות מהעיר==
שדרה רחבה בעיר הגדולה המונה מעל שלושה מיליון בני אדם
קברו של המשורר [[פירדוסי שנמצא ליד משהד]]
עיטורים בקערה מסוף המאה ה-17 ממשהד
שער הכניסה למקדש האימאם א-רידא
מראה מקדש האימאם א-רידא מבפנים
ממצאים ארכאולוגיים ממוזיאון טוס ליד משהד

== ראו גם ==

* אנוסי משהד
* הרכבת הקלה של משהד

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=3a1kLR62WA0 מסע מצולם בעיר משהד ואתריה המרכזיים] 
* 
* [http://www.mashhadi.co.il אתר אנוסי משהד בישראל]
* ד"ר רבקה שפק-ליסק, [http://www.omedia.co.il/Show_Article.asp?DynamicContentID=21813&MenuID=851 אנוסי משהד] - אומדיה - מקור חשוב לחלק מהערך
* קהילת משהד, [http://www.mashhadi.co.il אתר אנוסי משהד בישראל]
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:איראן: ערים
קטגוריה:אתרי עלייה לרגל (אסלאם)
קטגוריה:ערים קדושות
קטגוריה:פרובינציות איראן: ערי בירה
קטגוריה:איראן: ערי בירה לשעבר
קטגוריה:ח'וראסאן רזאווי: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-9
עורב קצר-זנב

עוֹרֵב קְצַר-זָנָב (שם מדעי: Corvus rhipidurus) הוא ציפור ממשפחת העורביים. 
== מאפיינים ==
צבעו שחור ואורך גופו 44–55 ס"מ. אורך כנפו כ-45 ס"מ ומשקלו 350–550 גרם. מקורו מגושם יחסית וזנבו קצר. 

מוצא העורב קצר-הזנב הוא אתיופיה והוא חי באזורים מדבריים. בעולם הוא נפוץ במזרח התיכון, צפון אפריקה, סודאן וקניה. בישראל הוא מופיע במדבר יהודה ובקע הערבה. כפי הנראה המים בנאות מדבר יהודה הם הגורם המגביל את תפוצתו של עורב קצר-הזנב ברחבי המדבר. כלומר, העורב מתרכז בעיקר ליד נאות מדבר שבהם מקורות מים.

העורב קצר-הזנב ניזון מחרקים ומפרוקי-רגליים אחרים, מגרעינים שהוא מוצא בצואת מעלי גירה, ומאשפת אדם. הוא נצפה אוכל טפילים מעל גמלים. פירות נאכלים בשמחה כאשר הם זמינים.

העורב קצר-הזנב מקנן על מדפי סלע וצוקים. בסומליה נצפה מקנן גם על עצים ומטיל 2–4 ביצים. 

חוקרים מצאו כי מין זה משליך אבנים על ביצים כדי לפצחן, ובכך נמנה עם אחד ממיני העופות היחידים המשתמשים בכלים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1918
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנסט הארטרט
קטגוריה:ארץ ישראל: עורביים
קטגוריה:עורביים

קטגוריה:אתיופיה: עופות
יחזקאל סהר

יחזקאל סהר (עומד) משוחח עם [[גולדה מאיר ודוד רמז בשנת 1949]]
שר המשטרה בכור-שלום שטרית סוקר מסדר שוטרים בליווי מפכ"ל המשטרה יחזקאל סהר]]
יחזקאל סהר (סחרוב) (10 בינואר 1907 – 28 בספטמבר 1998) היה המפכ"ל הראשון של משטרת ישראל, בין השנים 1948–1958.

==ביוגרפיה==
נולד בירושלים בשנת 1907, דור שלישי בארץ בן לרבקה לבית בן טובים ויצחק מרדכי סחרוב שהיה סוחר עצים. נכדם של הרב יחזקאל סחרוב ושל יצחק אייזיק בן-טובים, איש העלייה הראשונה. היו לו שלושה אחים נוספים: ישראל, אליהו ואהרון, אשר המשיכו את עסקי האב ופיתחו אותם, ושתי אחיות: זהובית ומרים. בשנות השלושים למד בלונדון בבית הספר הגבוה לכלכלה, אולם לא סיים את לימודיו שכן גויס לפעילות רכישת נשק להגנה באירופה.

בין השנים 1936–1940 שימש כמזכירו של חיים ויצמן. בין השנים 1941–1946 שירת בצבא הבריטי כמפקד פלוגת תובלה בדרגת מייג'ור וזכה להערכה רבה מצד פקודיו. במסגרת תפקידו זה השתתף בקרבות בצפון אפריקה, בקרב אלעלמיין ובפלישת כוחות בנות הברית לאיטליה ולאוסטריה בה פעל בארגון עלייתם של ניצולי מחנות המוות לארץ ישראל.

לאחר שהשתחרר מהצבא הבריטי עבד בסוכנות היהודית, במחלקה המדינית עד שנת 1947, כאשר הטיל עליו ראש הממשלה דוד בן-גוריון לתכנן את הקמת משטרת ישראל העתידית. ביום 14 במאי 1948 מונה למפקח הכללי הראשון של משטרת ישראל. אז גם נדרש על ידי בן-גוריון להסב את שמו לעברית, והוא בחר לעברת את סחרוב לסהר. בתקופת שירותו כמפכ"ל גובשה מדיניות המשטרה ונקבעה המסגרת הבסיסית של משטרת ישראל כפי שהיא קיימת עד היום. בתפקיד המפכ"ל הוא כיהן עד סוף מאי 1958. 
כמתנת פרידה ניטע "יער יחזקאל סהר" שכלל 10,000 עצים. שוטרים תרמו 6,000 לירות (לירה מכל שוטר) וסהר תרם 4,000 לירות.

לאחר עזיבתו את המשטרה מונה סהר כשגריר ישראל באוסטריה, תפקיד שמילא עד שנת 1960.

במהלך משפט הדיבה, שהגיש עמוס בן-גוריון, סגנו במשטרה, נגד שורת המתנדבים, העיד סהר מטעמו של עמוס בן-גוריון. עדות זו ספגה ביקורת קשה מצד בית המשפט העליון, ובעקבותיה הוא חזר לארץ מתפקידו באוסטריה. הוא הועמד לדין באשמת עדות שקר, הורשע ונידון לקנס ולמאסר על תנאי. באוקטובר 1968 זכה לחנינה מנשיא המדינה זלמן שזר.

לאחר מכן פנה סהר לעסקים. אחרי מלחמת ששת הימים עסק בתיווך קרקעות ביהודה ושומרון.

סהר היה אספן אמנות ויודאיקה נודע, תמך באמנים ישראלים אשר עם רבים מהם היה מיודד, ויזם את הקמתו בחיפה של מוזיאון הצייר היהודי-צרפתי מאנה כץ, כמו כן היה גם זמר, משיריו: "יפים הלילות בכנען", "מכורתי", "שה וגדי" ו-"שירת החליל".<ref></ref>

יחזקאל סהר נשא לאישה את דינה לבית גינזבורג ולהם שלושה בנים.

בינואר 2002 נקרא המטה הארצי של משטרת ישראל בירושלים על שמו.

==ספרים שכתב==
*סיפור חיי, אוטוביוגרפיה, הוצאת מערכות, 1992.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.police.gov.il/history/fullArticleText.aspx?aid=73 יחזקאל סהר] באתר משטרת ישראל
* [https://www.zemereshet.co.il/artist.asp?id=363 יחזקאל סחרוב-סהר באתר זמרשת]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראלים שקיבלו חנינה
קטגוריה:מפכ"לי משטרת ישראל
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:שגרירי ישראל באוסטריה
יחזקאל
קטגוריה:קצינים בריטים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות בכפר שמריהו
קטגוריה:אישי ציבור ישראלים שהורשעו בדין
קטגוריה:משפחת בן-טובים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998
מספר דמוי משוכלל

במתמטיקה, מספר דמוי משוכלל הוא מספר טבעי השווה לסכום של כל או חלק מהמחלקים שלו.

המספרים הדמוי משוכללים הראשונים הם: 6, 12, 18, 20, 24, 28, 30, 36, 40, ...

כל כפולה של מספר דמוי משוכלל היא מספר דמוי משוכלל בעצמה, וכל מספר מהצורה 2<sup>m</sup>p עבור מספר טבעי m ומספר ראשוני p כך ש- 2<sup>m</sup> < p < 2<sup>m + 1</sup> הוא גם דמוי משוכלל.

מספר דמוי משוכלל השווה לסכום של כל מחלקיו נקרא מספר משוכלל; מספר שופע שהוא לא מספר דמוי משוכלל נקרא מספר מוזר.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

דמוי משוכלל

de:Vollkommene Zahl#Pseudovollkommene Zahlen
הספינה של גלילאו

גלילאו
הספינה של גלילאו היא ניסוי מחשבתי המופיע בספרו של גליליי דיאלוג על שתי מערכות העולם המרכזיות (נאמר מפי הדמות סאלוויאטי, הקרויה על שמו של ידידו ועמיתו של גליליי). מטרת ההדגמה להראות שתנועתו של כדור הארץ לא תביא בהכרח לשינויים בתנועתם של גופים על פני כדור הארץ.

היו בתקופתו של גלילאו אנשים אשר טענו שכדור הארץ אינו נע כיוון שתנועה כזאת הייתה גורמת לחפץ שנעזב ממגדל גבוה להיות מוטה ולא ליפול ישר למטה.

אל מול טענה זו הציג גלילאו ניסוי המחשבה ב-1632. בתוך תא פנימי בספינה יתכנסו כמה עמיתים. אל תוך התא עליהם להכניס כמה חרקים מעופפים, מכל מים ובו דגים, וגם בקבוק התלוי כשפיו כלפי מטה ואשר טיפות נושרות ממנו אחת אחת אל תוך כלי מאסף. בעת שהספינה עומדת במקומה יתבקשו העמיתים להבחין בנעשה סביבם. מתוך התבוננותם יוכלו להיווכח שהחרקים מתעופפים לכל הפינות בצורה שווה, שהדגים שוחים במים לכל הכיוונים, וכן שהטיפות נופלות מטה ללא סטייה. כעבור זמן מה תתבקש הספינה לנוע במהירות אחידה, וכל עוד זו לא תשתנה בפתאומיות יגלו העמיתים שדבר מן התופעות המתוארות במצב מנוחה לא נשתנה: הטיפות ימשיכו ליפול מטה ללא סטייה, הדגים ימשיכו לשחות במים לכל הכיוונים, וכן שהחרקים מתעופפים לכל הפינות בצורה שווה.

על ידי ניסוי מחשבתי זה יכול היה גלילאו להבהיר שכל עוד לא תשתנה נקודת ההתייחסות של החפץ אל מול הגוף עליו הוא נמצא, כי אז לא תחול שום סטייה בהתנהגותו, בין אם הגוף עומד מלכת או נע במהירות קבועה.

==ראו גם==
*מטוטלת פוקו

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכניקה
ספינה של גלילאו
קטגוריה:גלילאו גליליי