OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
כביש 752

כביש 752 משמאל בקטע שבין נשר למחלף יגור
כביש 752, דרך בר-יהודה (על שם ישראל בר-יהודה), הוא כביש באורך של כ-6.5 ק"מ, המחבר את חיפה דרך העיר נשר עם מחלף יגור שבעמק זבולון.

==היסטוריה==
בעבר היה תוואי הכביש חלקו המערבי של כביש 75, ושימש כקישור העיקרי בין חיפה לעמק יזרעאל, אולם זה הוסט מעט צפונה והוא מתחיל כיום במחלף קישון. שני קצותיו של כביש 752 הם צומת הצ'ק פוסט ("מחלף הקריות") במערב, שם הוא ממשיך מערבה אל תוך העיר התחתית; וצומת יגור, סמוך לקיבוץ יגור, במזרח, שבו הוא פוגש את הכבישים 75 ו-70.

הרחבת הכביש, כדי שיוכל לשמש תנועה בהיקף גדול בציר נשר-חיפה, ארכה כשנה וחצי והושלמה בשנת 2004. קטע הדרך נמתח לאורך תוואי רכבת העמק, כשהוא חוצה את נשר בין אזור התעשייה של תל חנן לבין העיר. בחלקו עבר הכביש בנתיב שהפך בהמשך לכביש פנימי בנשר - דרך השלום.

בעת תכנון תואי הכביש בקטע המרכזי שלו למרגלות העיר נשר, התברר כי הכביש מתוכנן להיסלל בקצה הדרומי של שטח בית הקברות המוסלמי של חיפה בנשר שהוקם בשנת 1934 על קרקע השייכת לווקף בלב שכונת הצריפים של נשר. בקרב ערביי ישראל פרצה מחאה, שלא שככה גם כשהוצע להעביר מספר קברים ממקומם כדי שלא ייפגעו. המחאה התגברה משהסתבר כי אחד הקברים בבית הקברות, הוא קברו של עז א-דין אל-קסאם - חרף טענה של ראש העיר דוד עמר, שאל-קסאם קבור בכלל בעכו. לבסוף נאלצה מע"צ להסכים להקמת גשר שיעבור מעל בית הקברות. קברו של אל-קסאם נמצא מצפון ובמרחק מה מהגשר.

ביולי 2018 נכרתו כל העצים בין שני מסלולי הנסיעה לצורך הקמת המטרונית לקווי נסיעה: קו 5 וקו 5 א.

==גלריית תמונות==
{| align=center
|<gallery widths="200px" heights="170px" perrow="4">
The sheds of Nesher factory workers' next to the Haifa-Nazareth road.jpg|צילום מ-1923, הצריפים הראשונים של פועלי בית החרושת נשר שנבנו לצד כביש חיפה-נצרת, היום כביש 752 העובר במרכז שכונת נשר הוותיקה מול כיכר ההסתדרות של היום.
קובץ:Historical Tel Hanan -2.jpg|כביש 752 עובר בשכונת תל חנן בתחילת שנות ה-70 בנתיב שהיום הוא דרך השלום
The center of the old Nesher neighborhood looking north, in the 1960s.jpg|מרכז שכונת נשר הוותיקה בשנות ה-60 של המאה ה-20. זה המרכז ששימש את השכונה גם לפני מלחמת העצמאות. הצילום הוא לכיוון צפון. בתמונה רואים שורת חנויות מאבן ומשמאל הכניסה לבית הקברות המוסלמי של חיפה שנבנה ב-1934. מבנה החנויות נהרס בעקבות בניית הגשר מעל בית הקברות המוסלמי. קטע כביש זה הפך לכביש פנימי ונקרא רחוב דרך השלום.
File:דרך בר יהודה נשר, עצים במרכז הרחוב לפני כריתה לצורך סלילת מסלול למטרונית 20 ביולי 2018 (18).jpg|דרך בר יהודה נשר, עצים במרכז הרחוב לפני כריתה לצורך סלילת מסלול למטרונית. צולם ב- 20 ביולי 2018. קו נשר נחנך ביולי 2022.
</gallery>
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://youtu.be/VUPaTNp0_L0 צילום נסיעה בכביש 752 ממחלף יגור לצומת הצ'ק פוסט]
* 

קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:נשר (עיר): תחבורה
קטגוריה:חיפה: רחובות
קטגוריה:רובע המפרץ
קטגוריה:עמק זבולון
קטגוריה:הנצחת ישראל בר-יהודה
הנסי קירש

האנסי קירש (בגרמנית: Hansi Kürsch; נולד ב-10 באוגוסט 1966) הוא הסולן של להקת הפאוור מטאל הגרמנית בליינד גארדיאן.

האנסי נולד ב-10 באוגוסט 1966 בבלאנק-לטום, גרמניה. ביחד עם אנדרה אולבריך, הוא גם הכותב העיקרי של הלהקה. עד שנת 1998, שבה יצא אלבום הלהקה "Nightfall in middle Earth" האנסי שימש גם כבסיסט.

[http://www.blind-guardian.com באתר הרשמי] של הלהקה מציין קירש ששלוש הלהקות האהובות עליו הן ג'נסיס, דיפ פרפל וקווין. הצהרה זו עולה בקנה אחד עם אהבתו של קירש לטכניקת ההקלטות הכפולות - שיטה שבה מקליטים קולות שירה מספר פעמים, אפקט שיוצר סאונד שדומה למקהלה. שיטה זו הייתה נהוגה גם על ידי פרדי מרקיורי, סולן להקת קווין אותו קירש מעריץ.

יכולותיו הווקאליות של הנסי קירש מרשימות ומגוונות, הוא מסוגל לשיר בארבע אוקטבות וכן בסגנון גראולינג (Growling).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מוזיקאים גרמנים
קטגוריה:זמרים גרמנים
קטגוריה:בסיסטים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1966
קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות

קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות היא תכונה מתמטית המתארת מושגי פתרון של משחקים בצורה קואליציונית ומשחקים בצורה אסטרטגית. התכונה אומרת שאם משחק אחד מתקבל ממשחק אחר על ידי הפעלת טרנספורמציה אפינית חיובית, אז הפתרון של המשחק הראשון שווה לפתרון המשחק השני לאחר הפעלת אותה טרנספורמציה אפינית. קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות מתקיימת עבור הפתרונות של הליבה, ערך שפלי, קבוצות מיקוח, הגרעינון והגרעין במשחקים השיתופיים, ועבור שיווי משקל נאש ושיווי משקל מתואם במשחקים הלא שיתופיים.

==הגדרה פורמלית==
===טרנספורמציה אפינית חיובית===
טרנספורמציה אפינית חיובית של פונקציה כלשהי <math>p:X \rarr \mathbb{R}</math> היא הפונקציה
<math>g:X \rarr \mathbb{R}</math> המקיימת <math>g(x) = \alpha p(x)+ \beta, \forall~x \in X</math> עבור מספר <math>\alpha > 0</math> ומספר ממשי <math>\beta</math>.

===קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות (משחק מיקוח)===
פתרון <math>f</math> למשחקי מיקוח מקיים את הקווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות: אם לכל משחק מיקוח <math>(S,d)</math>, לכל וקטור <math>a \in R^2 </math> כאשר שתי הקואורדינטות של <math>a</math> הן חיוביות, ולכל וקטור <math>b \in R^2 </math> יתקיים הדבר הבא: <math>\,f(aS+b,ad+b) = af(S,d)+ b </math> .
באופן זה ניתן לומר כי העיקרון המוצג כאן הוא שילוב עקרונות הקווריאנטיות תחת הזזות והאי-תלות ביחידות המדידה.

===במשחק בצורה קואליציונית===
עקרון הקווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות מופיע כעיקרון שקילות אסטרטגית עבור משחקים בצורה קואליציונית עם תשלומי צד.

פתרון <math>\phi</math> למשחק בצורה קואליציונית עם תשלומי צד מקיים שקילות אסטרטגית אם לכל משחק
<math>\left(N ; v\right)</math>, לכל <math>a \in R_+</math>, לכל וקטור <math>b \in R^N</math> ולכל שחקן <math>i\in N</math> מתקיים: <math>\phi_i(N;av+b) = a \phi_i(N;v) + b_i</math>

===במשחק בצורה אסטרטגית===
במשחק בצורה אסטרטגית מושגי הפתרונות של שיווי משקל נאש ושיווי המשקל המתואם מקיימים קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות, עבור כל שחקן <math>i</math> במשחק, באופן הדומה לזה שהוצג במשחקי מיקוח ובמשחקים בצורה קואליציונית.

==קשר למשפט פון נוימן-מורגנשטרן==
משפט פון נוימן-מורגנשטרן קובע באיזה תנאים קיימת לשחקן פונקציית תועלת ליניארית. בנוסף, המשפט קובע כי פונקציית התועלת הליניארית של השחקן נקבעת עד כדי טרנספורמציה אפינית חיובית. לכן, כאשר מביעים את תוצאות המשחק ביחידות תועלת, על הפתרון להיות קווריאנטי תחת שקילות אסטרטגית: אם משנים את יחידות התועלת של שחקן על פי טרנספורמציה אפינית חיובית, הפתרון אמור להשתנות על פי אותה טרנספורמציה אפינית חיובית.

==ראו גם==
*קווריאנטיות תחת הזזות
*משחק מיקוח
*משפט פון נוימן-מורגנשטרן

==לקריאה נוספת==
*

קטגוריה:תורת המשחקים
קנסאי

קנסאי (ביפנית: Kansai-chihō - 関西地方) או חבל קינקי (ביפנית: Kinki-chihō - 近畿地方) הוא חבל ארץ ביפן שנמצא במערב האי הונשו.

החבל מחולק לחמישה מחוזות: היוגו, קיוטו, מיאה, נארה, אוסקה, שיגה ו-וקאיאמה. החבל גובל בים יפן, באוקיינוס השקט ובמחוזות צ'וגוקו וצ'ובו. הערים המרכזיות בחבל הן הערים: קיוטו, קובה ואוסקה.

== ראו גם ==
* נמל התעופה הבינלאומי של קנסאי

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:יפן: חבלי ארץ
שלמה גרופמן

שלמה גרופמן (נולד ב-30 בדצמבר 1937) הוא איש עסקים ויזם נדל"ן ישראלי.

==ביוגרפיה==
שלמה גרופמן הוא בעל תואר ראשון בכלכלה ומדע המדינה מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים, תואר שני במנהל עסקים מטעם אוניברסיטת תל אביב ובעל תואר LL.B במשפטים מטעם אוניברסיטת תל אביב. נשוי לשולמית זמוצקי, אב לשלושה. רב-סרן (במיל').

בשנים 1971-1962 היה מנהל כללי של קבוצת י.מ. סחרוב ובניו בע"מ. בשנים 1978-1971 היה ראש אגף חשבות וכספים במשביר לצרכן. ב-1978 מונה למנהל כללי ודירקטור בחברת אפריקה ישראל להשקעות בע"מ. בשנים 1987-1986 שימש ראש החטיבה להשקעות לא בנקאיות של בנק לאומי לישראל בע"מ, המשנה למנכ"ל בנק לאומי ומנכ"ל אפריקה ישראל, מגדל וחברות הקבוצה: ויזה כרטיסי אשראי, לאומי פיא ואופק. בנובמבר 1996 מונה לתפקיד יו"ר דירקטוריון מלונות הכשרת היישוב בע"מ.

משנת 1998 מכהן גרופמן כיו"ר מועצת המנהלים בקרן פייר – שותפות מוגבלת (קרן נדל"ן אמריקנית ישראלית) וביחד עם הפוליטיקאי ואיש העסקים זלמן שובל גם בשובל גרופמן נדל"ן בע"מ ושובל גרופמן ניהול נדל"ן 2002 בע"מ, גרופמן החזקות בע"מ, גרשל ניהול וייזום בע"מ, שראל פתרונות לוגיסטיים ומוצרים לרפואה מתקדמת בע"מ, איילון אחזקות שהיא חברת האם של איילון ביטוח בע"מ – חברה רשומה בבורסה.

ביולי 2016 מונה גרופמן על ידי ממשלות קניה וישראל לכהן כקונסול כבוד של קניה בישראל.

גרופמן מכהן גם כחבר דירקטוריון בלשכת המסחר ישראל אמריקה, סגן יו"ר הדירקטוריון העולמי של מצעד החיים וכשגריר שיבא בארצות הברית, חבר דירקטוריון שיבא בניו יורק, וכיהן כחבר במועצת המנהלים בקבוצת כרמל השקעות בע"מ ובאיילון אחזקות בע"מ, כחבר מועצת המנהלים במרכז הבינתחומי הרצליה, חבר הוועד הפועל ומועצת המנהלים של מכון ויצמן, יו"ר מועצת המנהלים של עמותת "יובל", האנסמבל הישראלי למוזיקה יהודית וחבר באגודת הידידים של בית החולים איכילוב תל אביב.

גרופמן כיהן בעבר בתפקידים הציבוריים הבאים: סגן ראש העירייה ויו"ר ועדת הכספים של עיריית חולון; ציר כלכלי ראשי למדינות מזרח אירופיות; נגיד אזור 249 ורוטרי הבינלאומי ישראל 76/77; יו"ר קרן צלטנר למשפט וזכויות האדם; חבר במספר ועדות ממשלתיות בחסות משרדי הביטחון והאוצר; יו"ר אגודת ידידי מכון ויצמן למדע.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:יזמי נדל"ן ישראלים
קטגוריה:עובדי המשביר לצרכן
קטגוריה:חולון: אישים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
טין

אבן טין
טין הוא משקע בעל גרגרים זעירים (4–60 מיקרומטר), קטנים מאלה של חול (בין 60 מיקרומטר ל-2 מ"מ) וגדולים מאלה של חרסית (קטנים מ-4 מיקרומטר). במצב ביניים יופיע טין בגופי מים כמשקע שטרם עבר דיאגנזה (diagenesis). בהופעתו כסלע משקע הוא מורכב מגבישים קטנים של קוורץ.

על אף גודלם, גרגרי הטין קשים ולא ניתן לגרוס אותם בשיניים. לטין הדק המוסע בנחלים מאפיינים דומים לאלה של חרסית: כושר ספיחת מים, הידבקות, תפיחה וגמישות. צבעו של טין המורכב מקוורץ בלבד הוא לבן, ובתוספת של תחמוצות ברזל הופך צבעו לחום, אדמדם או סגול. בדומה לכורכר – המורכב מאבן חול מלוכדת בגיר, גם הטין עשוי להתלכד בגיר ולתסוס במגע עם חומצה מלחית מהולה.

==היווצרות ותהליכים==

סלע טין נוצר לרוב בסביבה צחיחה למחצה ומורכב בעיקר מקוורץ ופצלת השדה. סלעי משקע המורכבים בעיקר מטין (לפחות 2/3) מוכרים כ"אבן טין" (siltstone). סלעי הטין מתפוררים במגוון של תהליכים פיזיקליים המפרקים גבישי קוורץ בגודל של גרגרי חול קטנים מתוך הסלעים. תהליכים אלה כוללים בליה כימית של סלע ורגוליט ובליה מכנית כגון:
*קפיאה-הפשרה – הסודקת את הסלע עם התרחבות מים בשלבי קפיאה.
*צמיחת גבישי מלח – יצירת סדקים עם צמיחתם של גבישי מלח שנותרו לאחר התאדות מים בתמיסה מלוחה.
*סחיפה – יצירת תזוזת של סלעים או גרגרים בהם באמצעות זרמי מים, רוח, תנועת קרחונים או כבידה.
*סחיפה – צירוף של בליה, הובלה ושיקוע.
לאחר בליה מוסעים הגרגרים על ידי זרמי מים בנחלים ושוקעים באגמים, בשפכי נהרות ובחופים, או שהם מוסעים כאבק וחוברים לחרסית ולגיר ליצירת לס.

==השפעה סביבתית==
טין ששקע ב[[שיטפון לאחר הוריקן "אייק" בעיר גלווסטון, טקסס]]
טין המושקע לאורך נהר ובדלתה שלו באמצעות שיטפונות יוצר קרקע עשירה ופוריה, כמו זו שביססה את התרבות המצרית העתיקה לאורך הנילוס. הסיבה העיקרית להימצאות כמות גדולה של טין בנהרות הסמוכים ליישובים עירוניים היא הרס קרקעות כתוצאה מבנייה מואצת, ובאזורים כפריים כתוצאה מחרישת שדות וכריתת יערות.

מחסור במשקעי טין עשוי לגרום לשינוי סביבתי משמעותי: בנהר המיסיסיפי פחתה השקעת טין במהלך המאה ה-20 בשל מערכת סכרים, עובדה שתרמה להיעלמותם של ביצות ושרטונים בדלתה של הנהר. היעלמות מחסומים טבעיים אלה הייתה אחד מן הגורמים המשמעותיים שתרמו להצפת ניו אורלינס כתוצאה מהוריקן קתרינה באוגוסט 2005.

==תפוצה==
טין הוא אחד המרכיבים העיקריים באבק מדברי ובלס, ונפוץ בעיקר כמשקע בנהרות, אגמים ודלתות. בארץ ניתן למצוא טין באזור המכתשים בנגב ובערבה הדרומית (בקעת תמנע ואילת).

==לקריאה נוספת==
*
*

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סלעים
קטגוריה:סלעי משקע
קטגוריה:פדולוגיה
קטגוריה:קרקעות
תומר אטלס

תומר אטלס (נולד ב-30 בינואר 1975) הוא כדורסלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הפורוורד. כיום משחק באליצור גבעתיים מהליגה הארצית בכדורסל. גובהו 1.97 מטר. תומר הוא אחיו של הכדורסלן מנחם אטלס.

==קריירה==
גדל במחלקת הנוער של הפועל גבעתיים. עלה לקבוצה הבוגרת, שיחק בה כארבע עונות וירד עימה ליגה ב-1995. אחרי פירוקה של הקבוצה עבר לשחק בהפועל תל אביב למשך שתי עונות. לאחר מכן עבר לשחקן בדן הלדר ההולנדית תחת הדרכתו של בוב גונן. ב-2001 חזר להפועל תל אביב וחגג עימה את העלייה לליגת העל. לאחר עונה נוספת שוחרר מהקבוצה והחל לנדוד ברחבי הליגות. בין השאר עבר בעירוני אשקלון, מכבי ראשון לציון, ירד ליגה עם רמת השרון ב-2006.

בהמשך עבר להפועל חולון תחת מיקי דורסמן והיה שותף לשתי עליות ליגה רצופות לליגת על כשחקן שישי. עם זאת לאחר שבפעם השנייה החליט דורסמן לממש את זכותו לעלות ליגה שוחרר אטלס מהקבוצה ועבר להפועל באר שבע, שם שימש כשחקן מפתח.
לאחר שפורקה הקבוצה בבאר שבע הוחתם במכבי אשדוד. העונה חתם בקבוצה המאוחדת של כוכב יאיר/כפר סבא. באוקטובר 2012 חתם בקבוצת האוהדים של הפועל רמת גן מליגה א' ועזר לה לעלות באותה עונה לליגה הארצית.

אטלס המשיך לשחק בקבוצה שנתיים נוספות ושנתיים מאוחר יותר עזר לקבוצה לעלות לליגה הלאומית ואף שיחק עם הקבוצה בעונתה הראשונה בלאומית (עונת 16–2015) בסיומה פרש אטלס מכדורסל.

בעונת 2020/21 הצטרף אטלס לאליצור גבעתיים בליגה א' עמה העפיל לליגה הארצית.
==סטטיסטיקה==
* בעונת 2002 קלע 6.4 נקודות בממוצע במשחקי ליגה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בהולנד
קטגוריה:כדורסלני הפועל חולון
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי אשדוד
קטגוריה:כדורסלני א.ס. רמת השרון
קטגוריה:כדורסלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורסלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורסלני הפועל רמת גן
קטגוריה:גבעתיים: כדורסלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
סנדרה שונוולד

סנדרה שונוולד (נולדה ב-10 באוקטובר 1964) היא שחקנית ישראלית.

==ביוגרפיה==
שונוולד נולדה באורוגוואי שבדרום אמריקה ובגיל 18 עלתה לישראל. ב-1987 התקבלה לבית הספר למשחק, "בית צבי". שם הכירה את יותם זילברמן, עמו התחתנה בהמשך.

שונוולד שיחקה בהצגות של הקאמרי, שם נבחרה כשחקנית המבטיחה, ובתיאטראות צוותא, התיאטרון הערבי-עברי ביפו, תיאטרון הבימה ותיאטרון חיפה ותיאטרון בית ליסין. במרוצת השנים השתתפה שונוולד בין היתר בהצגות: "דבורה בארון", "בדלתיים סגורות", "הבטחה", "כריתת ראש", "ליל העשרים", "הקוסם מברוקלין", "הגולם", "אשכבה", "הבכיינים", "המקרה המוזר של הכלב בשעת לילה", "אהבת מוות", "שגעון המוזיקה". השתתפה גם בהצגות הילדים "חנה סנש" ו"הנסיכה והקיפוד" וכן בהצגות נוספות. 

בקולנוע השתתפה שונוולד בסרטים "מסעות ג'יימס בארץ הקודש", "אבנים", "קרוב לבית", "תהילים", "סלסה תל אביב" ו"אנתרקס". 

שונוולד שיחקה גם בסדרות הטלוויזיה "תיק סגור", "שלווה", בדרמה "אבידות ומציאות" וכן כשחקנית אורחת בסדרות "המובילים", "האי" ו"גאליס".

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.habama.co.il/PagesHaifa/ArtPerson.aspx?PeopleID=328 סנדה שונוולד באתר "הבמה"]

קטגוריה:בוגרות בית צבי
קטגוריה:בוגרי בית צבי
קטגוריה:ישראליות ילידות אורוגוואי
קטגוריה:עולות בשנות ה-1980
קטגוריה:עולים בשנות ה-1980
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1964
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
מחוזות אורוגוואי

מבחינה מנהלית אורוגוואי מחולקת ל-19 מחוזות ( departamentos, דפרטמנטוס). המחוזות מחולקים לנפות (municipios).

במקור (בשנת 1816) המדינה חולקה ל-6 מחוזות. עם הזמן, במהלך המאה ה-19 נערכו שינויים ומספר המחוזות גדל ל-19. השינוי האחרון התבצע בשנת 1885

מפת מחוזות אורוגוואי
מפת מחוזות אורוגוואי

{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
| מס'|| שם || בירה || שם בשפת המקור || אוכלוסייה נכון לשנת 2011 ||שטח
|-
| 1 ||ארטיגס||ארטיגס|| Artigas|| 73,378||11,928
|-
| 2 ||קנלונס||קנלונס || Canelones|| 520,187||4,536
|-
| 3 ||סרו לרגו||מלו|| Cerro Largo || 84,698||13,648
|-
| 4 ||קולוניה||קולוניה דל סקרמנטו || Colonia ||123,203||6,106
|-
| 5 ||דורסנו||דורסנו || Durazno||57,088||11,643
|-
| 6 ||פלורס||טרינידד || Flores ||25,050||5,144
|-
| 7 ||פלורידה||פלורידה || Florida ||67,048||10,417
|-
|8 ||לבז'חה||מינס || Lavalleja ||58,815||10,016
|-
| 9 ||מלדונדו||מלדונדו || Maldonado ||164,300||4,793
|-
| 10 ||מונטווידאו||מונטווידאו || Montevideo ||1,319,108||530
|-
| 11 ||פאיסנדו||פאיסנדו || Paysandú||113,124||13,922
|-
| 12 ||ריו נגרו||פראי בנטוס || Río Negro ||54,765||9,282
|-
| 13 ||ריברה||ריברה || Rivera||103,493||9,370
|-
| 14 ||רוצ'ה||רוצ'ה || Rocha||68,088||10,551
|-
| 15 ||סלטו||סלטו || Salto ||124,878||14,163
|-
| 16 ||סן חוסה||סן חוסה דה מאז'ו || San José||108,309||4,992
|-
| 17 ||סוריאנו||מרסדס || Soriano||82,595||9,008
|-
| 18 ||טקוארמבו||טקוארמבו || Tacuarembó||90,053||15,438
|-
| 19 ||טריינטה אי טרס||טריינטה אי טרס || Treinta y Tres||48,134||9,676
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

*
*
קטגוריה:רמת החלוקה המנהלית הראשונה לפי מדינה
קווריאנטיות תחת הזזות

בתורת המשחקים, קוֹוַרְיַאנְטִיּוּת תחת הזזות היא תכונה המתארת מושגי פתרון של משחקים בצורה קואליציונית ומשחקים בצורה אסטרטגית. התכונה אומרת כי אם משחק ראשון מתקבל ממשחק שני על ידי ביצוע הזזה, אז פתרון המשחק הראשון שווה לפתרון המשחק השני לאחר שנפעיל עליו אותה הזזה. 
קווריאנטיות תחת הזזות מתקיימת עבור הפתרונות של הליבה, ערך שפלי, קבוצות מיקוח, הגרעינון והגרעין במשחקים השיתופיים. ועבור שיווי משקל נאש ושיווי משקל מתואם במשחקים הלא שיתופיים. 
==הגדרה פורמלית==
===הזזה===
הזזה של פונקציה כלשהי <math>p:X \rarr \mathbb{R}</math> היא הפונקציה
<math>g:X \rarr \mathbb{R}</math> המקיימת <math>g(x) = p(x)+ \beta, \forall~x \in X</math> עבור מספר ממשי <math>\beta</math>.
===קווריאנטיות תחת הזזות (משחק מיקוח)===
פתרון <math>f</math> של משחקי מיקוח מקיים קווריאנטיות תחת הזזות: אם לכל משחקי מיקוח מהצורה <math>(S,d)\in F_0</math>
(<math>F_0</math> הוא סוג של משחק מיקוח עבורו ניתן למצוא פתרון),
ולכל וקטור <math>b = (b_1,b_2) \in R^2 </math> מתקיים כי <math>\,f(S+b,d+b) = f(S,d)+ b = (f_1(S,d)+b_1,f_2(S,d)+b_2)</math> .

===במשחק בצורה קואליציונית===
עקרון הקווריאנטיות תחת הזזות מופיע כחלק מעקרון שקילות אסטרטגית עבור משחקים בצורה קואליציונית עם תשלומי צד.

פתרון <math>\phi</math> למשחק בצורה קואליציונית עם תשלומי צד מקיים שקילות אסטרטגית אם לכל משחק
<math>\left(N ; v\right)</math>, לכל וקטור <math>b \in R^N</math> ולכל שחקן <math>i\in N</math> מתקיים: <math>\phi_i(N;v+b) = \phi_i(N;v) + b_i</math>.

===במשחק בצורה אסטרטגית===
במשחק בצורה אסטרטגית מושגי הפתרונות של שיווי משקל נאש ושיווי המשקל המתואם מקיימים קווריאנטיות תחת הזזות, עבור כל שחקן <math>i</math> במשחק, באופן הדומה לזה שהוצג במשחקי מיקוח ובמשחקים בצורה קואליציונית.

==תועלת ויחידות כסף==
כאשר בעיית המיקוח מוצגת ביחידות תועלת, זו דרישה סבירה שפתרונה יהיה קווריאנטי תחת הזזות. אבל אם הבעיה מוצגת ביחידות כסף, הפתרון לא בהכרח קווריאנטי תחת הזזות, שכן לעיתים כמות הכסף שיש בידי שחקן מסוים יכולה להשפיע על כמות הכסף הנוספת עליה מתמקחים. אם הכמות עליה מתמקחים היא משמעותית מאוד עבור שחקן ביחס ליתר רכושו, אז ייתכן מאוד שהוא ידרוש חלק גדול יותר מכמות המיקוח, ופחות יותר אם אין היא כה חשובה לו. לכן במקרה זה צריך להעתיק את ההסתכלות מכמות הכסף ליחידות תועלת מהכסף עבור השחקנים.

==ראו גם==
* קווריאנטיות לטרנספורמציות אפיניות חיוביות
* משחקי מיקוח

== לקריאה נוספת ==
*
קטגוריה:תורת המשחקים
האמת והשלום אהבו

הָאֱמֶת וְהַשָּׁלוֹם אֱהָבוּ הוא ניב עברי המשמש משפט מסכם בהצגת מחלוקת וקורא לפשרה או לתקשורת חיובית, בדרך של הבנה וקבלה הדדית גם אם תעמוד המחלוקת בעינה.

==מקור המושג והסברו==
מקור המשפט הוא סיומו של פסוק בספר זכריה <small>(ח', י"ט)</small>:

כלומר, ימי התענית של עם ישראל יהפכו לו לימי חג. משמעותו הפשטנית של הפסוק: אף שלפי אמות המידה של אמת וצדק, ראוי עם ישראל לגלות שגלה לאחר חורבן בית ראשון, אשר הצומות הנזכרים נקבעו לזכרו; אך בבוא היום, ה' יטה חסד לבני עמו ויעשה עימם שלום, וימי התענית ייהפכו לימים טובים.

חז"ל הסבירו את משמעות השילוב בין שלום ואמת:

כלומר, כאשר אדם נוקט גישה של "ייקוב הדין את ההר", קרי ראיית האמת המוחלטת בלי אפשרות להתגמש או לראות את הדברים בנקודת מבט רחבה יותר, ייתכן מצב שבו אומנם האמת והמשפט ימוצו עד תום, אך השלום בין הניצים יירמס. לפיכך, הפתרון החז"לי המוצע הוא עריכת פשרה.

ואולם, מטבע הדברים יש אמיתות שאינן יכולות להגיע לידי פשרה. במקרים כאלו השאיפה היא להגיע למצב שבו יוכל כל צד להביע את האמת הפנימית שלו, תוך כדי שמירה על סגנון ביטוי הולם ויחסי שלום ואחווה. לפיכך מציבים חז"ל גבולות ויכוח ברורים, השוללים כשלים לוגיים וטענות אד הומינם. חז"ל אף מרחיקים לכת ומספרים כי אף על פי שנחלקו בית שמאי ובית הלל בהלכות הנוגעות לשאלות של גילוי עריות ופסולי חיתון, לא נמנעו מלקיים קשרי נישואין זה עם זה, . כלומר, אף שכל אחד מהצדדים ביטל את דברי חברו על פי הבנתו השכלית והאמת הפנימית שלו, לא דחה הוא את בר הפלוגתא עצמו אלא רק את דעותיו, ולא נתן להן להשפיע על יחסי הקרבה והחברות.

==השימוש בניב==
הביטוי אינו משמש בשפת הדיבור היום-יומי, אלא כמשפט בסגנון ספרותי החותם התכתבויות תורניות, כגון: פסקי דין בבוררויות, הסכמים שלאחר מחלוקת, ובעת הצגת דעה מנוגדת בעת כתיבת שו"ת וכדומה. 

הניב משמש לתיאור שני צדדים המחזיקים לאחוז כל אחד בדעתו שלו, אך למרות חילוקי הדעות, הם מכבדים את זולתם ושומרים עמו על יחסי שלום, אהבה וידידות. לעיתים משמש המשפט כקריאה לפשרה או לשמירה על יחסים הוגנים למרות מחלוקת, ולעיתים כחלק מהודעה על סיום מחלוקת בדרכי שלום. נשיא מצרים אנואר סאדאת ציטט מן הפסוק בסֵיפָא של נאומו בירושלים ב-20 בנובמבר 1977, שקדם לחתימת הסכם השלום בין ישראל למדינתו: .<ref></ref> ראש הממשלה מנחם בגין גם הוא ציטט את הניב בסיום נאומו באותו מעמד: <ref></ref>.

הביטוי מופיע גם בתפילת "הנני העני ממעש", שהיא תפילתו של שליח הציבור לפני תפילת מוסף של הימים הנוראים, בה מופנים תחנוני החזן כלפי ה' שיקבל את תפילתו למרות חטאיו וחטאי קהל המתפללים, ינהג בהם בחסד וברחמים על אף שעומדים הם בדין, ולא יחדל מלאהוב אותם.

==ראו גם==

* את והב בסופה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניבים וביטויים תנ"כיים
מרקוס הייסליפ

מרקוס דשון הייסליפ (באנגלית: Marcus Deshon Haislip; נולד ב-22 בדצמבר 1980 בלואיסברג, טנסי) הוא כדורסלן עבר אמריקאי. הוא שיחק בעמדת הפאוור פורוורד.

הייסליפ נחשב לשחקן מגוון ואתלט נהדר בעל יד טובה לשלוש, וגם כחוסם טוב מאוד.

== קריירה ==
הייסליפ למד ושיחק 3 שנים (1999–2002) באוניברסיטת טנסי, ממנה יצא ככוכב מכללות לדראפט ה-NBA לשנת 2002 ונבחר כבחירה ה-13 על ידי מילווקי באקס, בה שיחק שנתיים לא מוצלחות, בייחוד לאור הציפיות ממנו לאחר קריירת המכללות המצוינת שלו. ב-4 בנובמבר נשלח הייסליפ בטרייד לאינדיאנה פייסרס ושיחק שם כשחקן מחליף לג'רמיין אוניל, כוכב הקבוצה, בעונת 2004/05.

בעונת 2005/06 חתם באולקרספור הטורקית ששיחקה ביורוליג. הוא שיחק בקבוצה כאחד משחקני המפתח שלה ואף היה ממצטייני המשחקים המוקדמים ביורוליג. בנוסף, הוזמן הייסליפ למשחק האולסטאר הטורקי ואף זכה בתחרות ההטבעות של הליגה באותה העונה. בעונת 2006/07 חתם באפס פילזן הטורקית, איתה שיחק במשחק ראווה שנערך באוקלנד נגד קבוצת ה-NBA המקומית, גולדן סטייט ווריורס, בו הצטיין למרות תבוסת קבוצתו.

ב-2007 חתם הייסליפ בקבוצת אוניקאחה מלאגה.

ב-8 ביולי 2009 חתם בסן אנטוניו ספרס מה-NBA. בסן אנטוניו מיעט הייסליפ לשחק ובחודש ינואר 2010 שוחרר מהקבוצה לאחר שהופיע בעשרה משחקים בלבד. זמן קצר לאחר שחררו, ב-23 בינואר 2010, חתם הייסליפ בפנאתינייקוס, אך שוחרר מהקבוצה היוונית לאחר כארבעה חודשים בעקבות פציעה.

בספטמבר 2010 חתם הייסליפ בקאחה לבורל ויטוריה.

בינואר 2011 שוחרר הייסליפ מקאחה לבורל ויטוריה, לאחר שסיכם עם הקבוצה על התרת חוזהו.

באותו חודש, חתם הייסליפ בגואנגדונג סאות'רן טייגרס מהליגה הסינית הבכירה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת טנסי
קטגוריה:כדורסלני מילווקי באקס
קטגוריה:כדורסלני אינדיאנה פייסרס
קטגוריה:כדורסלני אולקרספור
קטגוריה:כדורסלני אנאדולו אפס
קטגוריה:כדורסלני אוניקאחה מאלגה
קטגוריה:כדורסלני סן אנטוניו ספרס
קטגוריה:כדורסלני פנאתינאיקוס
קטגוריה:כדורסלני סאסקי בסקוניה
קטגוריה:כדורסלני גואנגדונג סאות'רן טייגרס
קטגוריה:כדורסלני ג'יאנגסו דרגונס
קטגוריה:כדורסלני טורק טלקום
קטגוריה:כדורסלני גזיאנטפ
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני גואנגג'ואו לונג ליונס
קטגוריה:כדורסלני שנג'ן לאופרדס
קטגוריה:בחירות דראפט של מילווקי באקס
קטגוריה:טנסי: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1980
אקרילאמיד

אקרילאמיד (באנגלית: Acrylamide) הוא תרכובת כימית, שנוסחתה C<sub>3</sub>H<sub>5</sub>NO. אקרילאמיד הוא מוצק גבישי לבן וחסר ריח, מסיס במים, אתנול, אתר וכלורופורם.

בשנת 2002, התגלה אקרילאמיד במזונות עשירים בעמילן, שהוכנו בטמפרטורה גבוהה (למשל, בטיגון או אפייה) כדוגמת טוגנים, לחם וקפה – שם הוא נוצר, כתוצר לוואי של תגובת מייאר בתהליך הקלייה. החומר לא נמצא במזון שבושל במים או שלא עבר חימום.

החומר פוגע באשכים (בחשיפה גבוהה), גורם לגירוי בריריות, פוגע במערכת העצבים ונחשד כמסרטן, אולם אין עדיין מידע, האם בריכוזים בהם הוא נמצא במזון מושחם הוא גורם נזק לאדם.

==קישורים חיצוניים==

*רותי שטנגר, [https://web.archive.org/web/20150529112217/http://stwww.weizmann.ac.il/chemcenter/img/news/627.pdf אקרילאמיד במזון], על-כימיה, גיליון 17, ספטמבר 2010 - מכון ויצמן.
* 
*[http://www.inchem.org/documents/icsc/icsc/eics0091.htm MSDS] (גיליון בטיחות חומרים) של אקרילאמיד (אנגלית)

קטגוריה:תרכובות אורגנו-חנקתיות
קטגוריה:חמצן: תרכובות
קטגוריה:הרעלת מזון
*
סופיה (מחוז)

מחוז (אובלסט) סופיה (בבולגרית: Софийска област) הוא אחד מ-28 מחוזות בולגריה, המקיף משלושת עבריו את עיר הבירה סופיה שהיא גם עיר בירתו של המחוז, אך גם מחוז עצמאי בפני עצמו בשל גודלה מבחינת שטח וכמות אוכלוסין.

==גאוגרפיה==
תוואי הנוף במחוז הוא הררי. בצפון המחוז מצוי החלק הדרומי של רכס הרי הבלקן, בדרומו מצוי רכס הרי רילה ובו הר מוסלה, שהוא ההר הגבוה ביותר בבולגריה ומתנשא לגובה של 2,925 מטרים. במחוז כפרים ציוריים, אתרי נופש ואתרי סקי, כשהמפורסם והמרכזי בהם הוא אתר בורובץ.

במחוז סופיה מצויות 22 רשויות מקומיות, כשהגדולות מביניהן הן הערים סמוקוב, המאוכלסת בכ-42,000 תושבים ובוטבגרד המאוכלסת בכ-36,000 תושבים.

==היסטוריה==
החל מהמאה ה-1 היה מחוז סופיה חלק מפרובינציה רומית. בהמשך נתון היה האזור לשליטת האימפריה הביזנטית והאימפריה הבולגרית השנייה, עד לכיבושו ב-1376 על ידי מוראט הראשון סולטאן האימפריה העות'מאנית. המחוז היה חלק מוילאית, ( פרובינציה עות'מאנית), שנקראה רומליה. לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) הועבר האזור לחזקת נסיכות בולגריה מתוקף סיכומי קונגרס ברלין.

==כלכלה==
במחוז מכרות מתכת ועפרה וכן מרבצי הנחושת הגדולים ביותר, בכל דרום מזרח אירופה. כפועל יוצא מכך, התפתחה במחוז תעשיית כרייה ועיבוד מתכות ומוצריהן. באזור העיר בוטבגרד קיימת תעשיית רכב ומחשבים ובעיר סבוגה תעשיית מזון וסוכר.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

סופיה
כתובת בקבוק תל סיראן

בקבוק הארד ועליו הכתובת
כתובת בקבוק תל סיראן היא כתובת עמונית החרותה על בקבוק ארד (ברונזה) באורך כ־10 ס"מ, הכוללת תוכן על מלכי עמון. הכתובת התגלה בחפירה שנערכה בתל סיראן שליד אוניברסיטת ירדן.<ref></ref> על פי ניתוח הכתובת היא מתוארכת לשנת 600 לפני הספירה. הכתובת מוצגת כיום במוזיאון לארכאולוגיה של ירדן. הכתובת כוללת שמונה שורות, כולן ברורות וקריאות לחלוטין.

== הכתובת ==
הכתובת ידועה בסימון KAI 308.

תעתיק הכתובת, על פי שמואל אחיטוב:

=== פירוש ===
*מעבד(י) - כלומר עבודותיו, פעולותיו של (ראו ).<ref name=":13"></ref>
*הצלאל - שם תאופורי הדומה לשם הצִליהו.
*מן הכתובת ניתן ללמוד על שלושה מבני שושלת מלכי בני-עמון: עמינדב, בן הצִלאל, בן עמינדב.
*אתחר ואשחת - כנראה שתי מילים הקשורות לאגירת מים: "אתחר" היא כנראה מתקן מים, ו"אשוח" היא בריכה. ראו "אשוח" בכתובת מישע המואבית ואף במגילת הנחושת.<ref name=":132"></ref>
*את רשימת המעשים של עמנדב המלך ניתן להשוות לדברי קהלת: "הִגְדַּלְתִּי מַעֲשָׂי בָּנִיתִי לִי בָּתִּים נָטַעְתִּי לִי כְּרָמִים עָשִׂיתִי לִי גַּנּוֹת וּפַרְדֵּסִים וְנָטַעְתִּי בָהֶם עֵץ כָּל פֶּרִי עָשִׂיתִי לִי בְּרֵכוֹת מָיִם" ().<ref name=":132"></ref>
*פירוש שלוש השורות האחרונות: יגיל וישמח בימים רבים ושנים רחוקות. הזוג "יגיל / ישמח" מופיע רבות במקרא ובשירת אוגרית; את המשפט"יומת רבם ושנת רחקת" ניתן להשוות ל: "לימים רבים ולעתים רחוקות", וכן לצירוף המצוי באכדית šanātim rūqātim (שנות (שנים) רחוקות).<ref name=":132"></ref><ref>לשוואות ספרותיות נוספות ראו: </ref>

=== המלכים ===
בכתובת הבקבוק מוזכרים שני מלכים, סב ונכדו, בשם עמנדב. אשורבניפל מלך אשור הזכיר בכתובותיו המלכותיות את עַמִנַדבִ מלך בית עמון כאחד מעשרים ושניים מלכי החוף, לב הים והיבשה שהגישו לו מנחה במהלך מסעו הראשון נגד מצרים.<ref>. יש לציין שחלק זה מהמסע הראשון של אשורבניפל לא מופיע בתיאורי המסע המוקדמים, והוא נוסף לאחר שהמלך ערך מחדש את ספרי שנותיו (על כך ראו בעמ' 107).</ref> חלק מהחוקרים מזהים את עמנדב הסב עם עמנדב הראשון מימי אשורבניפל, על סמך תארוך כתובת הבקבוק לסביבות 600 לפנה"ס, אך ייתכן שעמנדב הסב מכתובת הבקבוק הוא אותו עמנדב המוזכר אצל אשורבניפל.<ref name=":7"></ref><ref name=":8"></ref><ref></ref> ייתכן אף, על סמך תארוך אחר לכתובת הבקבוק, שעמנדב הנכד הוא עמנדב המוזכר אצל אשורבניפל, ובמקרה זה, עמנדב הסב קדם לעמנדב המוזכר אצל אשורבניפל.<ref></ref>

== ראו גם ==

* כתובות עמוניות
* רשימת כתובות כנעניות וארמיות
* מלכי עמון

==לקריאה נוספת==
* 
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
</div>

== הערות שוליים ==

בקבוק תל סיראן
קטגוריה:ממצאים ארכאולוגיים ממתכת
קטגוריה:כתובות ארכאולוגיות בעלות זיקה למקרא
קטגוריה:המאה ה-6 לפנה"ס
קטגוריה:כתובות KAI
קטגוריה:עמאן
קטגוריה:ירדן: עתיקות
בקורת ופרשנות

בקורת ופרשנות הוא כתב עת מדעי של המחלקה לספרות עם ישראל באוניברסיטת בר-אילן. כתב העת הוא במה למחקר אקדמי אודות הספרות העברית, היהודית והכללית, המתמקד בהקשרים טקסטואליים ותרבותיים. 'בקורת ופרשנות' רואה אור בהוצאת אוניברסיטת בר-אילן.

==היסטוריה==
כתב העת נוסד בשנת 1970 על ידי פרופסור ברוך קורצווייל ופרופסור אברהם שאנן, ככתב-עת לספרות, לשון, היסטוריה ואסתטיקה. משנת 1980 ועד שנת 2000 נערך על ידי פרופסור הלל ויס. 

משנת 2000 ועד שנת 2017 נערך על ידי פרופ' אבידב ליפסקר (ופרופסור תמר וולף-מונזון כעורכת אחראית). בתקופה זו הוגדר כ"כתב עת בין תחומי לחקר ספרות ותרבות", ונערך בשיטה נושאית, לפיה כל גיליון הוקדש לנושא, לז'אנר או לתקופה מסוימת בתולדות הספרות העברית.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://ebooks.psik.io/journal?journal_id=12 גיליונות חדשים לקריאה] באתר "פסיק הספרייה הדיגיטלית" (זמין חינם לסטודנטים וחוקרים)
* [http://hebrew-literature.biu.ac.il/criticism-interpretation בקורת ופרשנות], באתר אוניברסיטת בר-אילן
*[http://hebrew-literature.biu.ac.il/criticism-interpretation בקורת ופרשנות באתר המחלקה לספרות עם ישראל, אוניברסיטת בר-אילן.]

קטגוריה:אוניברסיטת בר-אילן: כתבי עת
יומה

יומה (באנגלית: Yuma) היא עיר במחוז יומה שבדרום-מערב מדינת אריזונה, ארצות הברית סמוך לגבול עם מקסיקו, וקרוב לגבול אריזונה-קליפורניה. יומה מונה כ-90,000 תושבים (2006) והיא העיר הגדולה ב"מטרופולין יומה" המונה כ-190,000 תושבים, אליהם מתוספים כ-85,000 תושבים מדי שנה בתקופת החורף (רובם פנסיונרים המעדיפים להעביר את החורף במקום חמים).

==גאוגרפיה==
יומה שוכנת על שטח של 274 קילומטרים רבועים בדרום-מערב מדינת אריזונה, סמוך לגבול עם מקסיקו מדרום וקליפורניה ממערב. נהר הקולורדו המתפתל צפונית ומערבית לעיר הוא הגבול בין מדינת אריזונה למדינת קליפורניה ובחלקו הדרומי גם הגבול בין אריזונה למקסיקו.

מעט דרומית ליומה, סמוך לגבול עם מקסיקו, שוכנת העיר סן לואיס. מדרום לה, במקסיקו, נמצאת העיר סן לואיס ריו קולורדו. העיר ויסנטה גררו שוכנת מערבית ליומה במשולש הגבולות מקסיקו-אריזונה-קליפורניה בשטח מקסיקו. הנהר חילה נשפך לנהר הקולורדו מעט צפונית-מזרחית מיומה.

==היסטוריה==
האזור אוכלס בדלילות על ידי אינדיאנים עד לכיבוש הספרדי. בשנת 1774 נשלחה לראשונה משלחת צבאית של צבא ספרד לחקור את האזור. הם גילו מקום אידיאלי לחציית הנהר מגדה לגדה סמוך למקום בו שוכנת כיום יומה.

בשנת 1848 הגיע לראשונה גדוד המורמונים של צבא ארצות הברית לחקור את השטח.

העיירה עצמה הוקמה בשנות ה-60 של המאה ה-19. אף על פי שהעיירה חוברה לרכבת בשנת 1870, אוכלוסיית יומה לא גדלה משמעותית והיא הפכה רשמית לעיר רק בשנת 1914. היא נחשבה לעיירה מרכזית באזור בזכות קרבתה למעבר הנוח והצר בנהר קולורדו הרחב.

==אקלים==
מזג האוויר ביומה נחשב לחם מבין כל ערי ארצות הברית, כאשר הטמפרטורה הממוצעת בקיץ היא 42° מעלות צלזיוס והטמפרטורה בחורף היא 21° מעלות צלזיוס. לפי ספר השיאים של גינס, השמש זורחת על יומה כ-90% מימות השנה, והיא נחשבת לעיר הבהירה ביותר בכל כדור הארץ. האקלים החם והנוח מושך יחידות צבא ארצות הברית רבות למשימות אימון בשטח המדברי ליד העיר.

הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה ביומה הייתה 52° מעלות צלזיוס בשנת 1995 והטמפרטורה הנמוכה ביותר שנרשמה הייתה 11°- מעלות צלזיוס בשנת 2007.

בשנת 1997 עברה בעיר לראשונה ובפעם היחידה (נכון ל-2009) סופה טרופית בעקבות הוריקן נורה. כתוצאה מכך 12,000 מתושבי העיר נותרו ללא חשמל.

==חינוך==
אריזונה ווסטרן קולג' וקמפוס מקומי של אוניברסיטת צפון אריזונה הם שני המוסדות להשכלה גבוהה היחידים בדרום-מזרח אריזונה.

==אתרי העיר==
* 'גשר אושן טו אושן' ("אוקיינוס לאוקיינוס") הם שני גשרים המחברים בין שתי גדות נהר קולורדו בחלקה הצפוני של יומה. גשר אחד לרכבת והגשר השני לכלי רכב ולהולכי רגל. על גדות הנהר מתחת לגשר - טיילת.
* הכלא הטריטוריאלי של יומה, שפעל בשנים 1876–1909 ומשמש כיום כמוזיאון.
* בסיס אווירי של המארינס יומה/נמל תעופה בינלאומי יומה. בסיס צבאי לכלי טיס של כוחות המארינס ונמל תעופה אזרחי. הבסיס עורך מדי שנה תצוגת מטוסים ומטס לכבוד מבקרים.
* 'שטח ניסויים יומה'- בסיס של צבא ארצות הברית בו נערכים ניסויים בציוד צבאי.
* אגם מרטינז ואגם מיטי הנמצאים מעט צפונית לעיר בהם ניתן לשכור סירות לשיט, לדיג ולשחייה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.visityuma.com/ אתר תיירות של יומה]
* [https://web.archive.org/web/20050413082916/http://www.yuma.usmc.mil/ אתר של בסיס אווירי של המארינס יומה]
* [http://www.yuma.nau.edu/ אתר רשמי של אונ' צפון אריזונה- קמפוס יומה]

קטגוריה:אריזונה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1864
ישיבת נחלת דוד

ישיבת נחלת דוד היא ישיבה חרדית-ליטאית הממוקמת בשכונת כפר אברהם בפתח תקווה. המוסד כולל ישיבה גדולה וכולל אברכים. מייסד הישיבה וראשה היה הרב ברוך שמעון סלומון. לאחר פטירתו התמנה בנו, הרב דוד סלומון, כראש הישיבה הגדולה.

==הישיבה הגדולה==
הישיבה הגדולה הוקמה באמצע שנות ה-60 בביתו של הרב סלומון, שהקים את הישיבה לזכר אביו הרב דוד סלומון, רבה של כפר אברהם. בהמשך עברה הישיבה לבניין אחר. הישיבה מונה כ-130 תלמידים. לאחר פטירת הרב סלומון, מונה בנו הרב דוד סלומון למלא את מקומו, והרב אליעזר יהודה סלומון, מונה לר"מ בישיבה. במשך השנים כיהנו בה כמשגיחים הרב מאיר יצחק שפירא (אביו של הרב משה שפירא), הרב שרגא פלדמן (חתנו של אברהם ריין) והרב צבי צביאלי. לאחר מכן כיהן כמשגיח הרב גואל שוורץ שליט"א.

==הישיבה הקטנה==
ישיבת נחלת דוד (נחל"ד) לצעירים הוקמה בשנת ה'תשמ"ה (1984). בראשות הישיבה, עד פטירתו, עמד הרב ברוך שמעון סלומון, ולצדו המשגיח הרב אשר זנובסקי. מכתבו האחרון של הסטייפלר היה לרב סלומון, ובו נכתבה ברכה לרגל הקמת הישיבה.

לאחר פטירת הרב סלומון התמנה בנו הרב ישראל משה לראשות הישיבה. לאחר מספר שנים, בחשוון תשע"ד, בעקבות חילוקי דעות בין ראש הישיבה החדש למשגיח הרב אשר זנובסקי, פרש הרב זנובסקי עם חלק מהר"מים ועם מרבית תלמידי הישיבה (כמאה וארבעים תלמידים), והקים את "הישיבה לצעירים פתח תקווה" בשכונת הדר גנים בפתח תקווה. במקומו התמנה כמשגיח הרב זליג ברוורמן, חתנו של הרב חיים קניבסקי. אולם כעבור מספר חודשים נסגרה הישיבה. כיום ישיבת "צעירים גני הדר" העתיקה את משכנה לבנין הישיבה, והרב סלומון משמש כנשיאה. בשנת תשע"ז העתיקה ישיבת צעירים פ"ת את משכנה לכפר אברהם בפתח תקווה ובראשות הישיבה עומד הרב (יוסף) אריה זוננשיין, שהיה ר"מ בישיבת נחל"ד לצעירים לפני המחלוקת. נכון ל-2022 הישיבה מונה כ-160 תלמידים. בישיבת צעירים גני הדר כ 100 בחורים.

==הערות שוליים==

נחלת דוד
נחלת דוד
נחלת דוד
סוכריות קופצות

Pop Rocks, הסוכריות הקופצות המקוריות המיוצרות מאז שנת 1975
סוכריות קופצות הן סוכריות אשר משחררות בועות גז קטנטנות שנכלאו בהן בזמן ההכנה במגע עם רוק. הן קיבלו את שמן מהתחושה של קפיצה שהן יוצרות בחלל הפה בשעת האכילה.

בנוסף להיותן ממתק הנאכל בפני עצמו, סוכריות קופצות נמצאות במיני מתיקה כגון שוקולד.

הסוכריות מיוצרות באמצעות ערבוב המרכיבים (לרוב סוכר, לקטוז, סירופ תירס וחומרי טעם וריח) וחימומם וערבובם עד שהם ניתכים ומאוחדים. לתוך התערובת הנוזלית מבעבעים פחמן דו-חמצני בלחץ גבוה (כ-4,000,000 פסקל או ניוטון למטר רבוע) ומקררים אותה. התהליך יוצר סוכריות קטנטנות או גדולות שכל אחת כולאת בתוכה בועה קטנה של פחמן דו-חמצני. ניתן להבחין בבועות הפחמן הדו-חמצני הקטנות באמצעות זכוכית מגדלת.

כאשר מכניסים את הסוכריות לפה, הן באות במגע עם רוק ונמסות, תוך שחרור הפחמן הדו-חמצני שכלוא בתוכן. השתחררות הבועות הזעירות כתסיסה מורגשת בפה כתחושת עקצוץ קל.

סוכריות קופצות המונחות בתוך כלי עם מים מבעבעות ומשמיעות צלילים של עקצוצים קלים.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.yumsugar.com/2329177 כיצד פועלות סוכריות קופצות?] 
* [https://www.google.com/patents/US3012893 הפטנט על סוכרייה קופצת] באתר גוגל 
* 

קטגוריה:סוכריות
כף הקוף

כף הקוף (באנגלית: The Monkey's Paw) הוא סיפור קצר מסוגת ספרות אימה אשר נכתב על ידי הסופר האנגלי ו. ו. ג'ייקובס (W. W. Jacobs), בשנת 1902 כחלק מקובץ "The Lady of the Barge". הסיפור עוסק בכף הקוף המשמשת כחפץ קסם המעניק שלוש משאלות, אשר פונות נגד מביען. מגמת הסופר היא לעלות את נושא הגורל כדבר עליון, אשר אינו ניתן לשינוי. 

מיד לאחר פרסומו, חולל הסיפור הדים רבים. מאוחר יותר הומחז הסיפור והוסרט. עד היום הוא נחשב לסיפור אימים קלאסי, ונלמד ככזה בבתי ספר ובאקדמיות בארץ ובעולם.

==עלילה==
במהלך ערב גשום, מגיע לביקור אצל משפחת וייט ידיד משפחה, רב-סמל מתקדם מוריס, המספר להם על כף קוף קסומה/מקוללת שביכולתה להעניק שלוש משאלות. את הכף כישף אדם חכם, אשר רצה להעביר את המסר שלא כדאי להתערב בגורל. מוריס מראה להם אותה ומיד זורק אותה לאח. מר וייט שולף אותה מהאש ומבקש לשמור עליה. מוריס מנסה לשכנעו שלא כדאי, ושהיא מביאה רק מזל רע, ומספר להם כיצד מצא אותה: הוא מצא בן אדם, אשר לא ידוע מה היו שתי משאלותיו הראשונות, אך השלישית הייתה למות. הוא מזהיר את משפחת וויט, אך מר וייט מתעקש. לבסוף מוריס מוותר, אך אומר שלא יאשימו אותו בהשלכות, ועוזב במהירות. הם מתעלמים מהאזהרה ומביעים משאלה ראשונה – לקבל 200 פאונד כדי לשלם את המשכנתא. מאחר שהכסף אינו מתגשם מעצמו על השולחן הם פוטרים את הסיפור כאגדה ותו לא. למחרת בבוקר הכל רגיל ובנם יוצא לעבודה. אלא שבהמשך מגיע זר לביתם ומבשר להם שבנם היחיד הרברט נתפס במכונות המפעל בו הוא עבד ומת במקום. הוא אומר שהחברה מסירה כל אחריות מהמקרה, אך כיוון שבנם היה עובד נאמן, הם מקבלים כפיצוי מהמפעל מענק של בדיוק 200 פאונד.
לאחר שבוע, מציעה גברת וייט לבקש מכף הקוף שתחזיר את בנם לחיים, בתחילה בעלה מתנגד ומפציר בה לשנות את דעתה, אך לבסוף נכנע ומבקש בעצמו את המשאלה בתקווה שהיא לא תתגשם. נקישה בדלת נשמעת וגברת וייט ממהרת לפתוח את הדלת, בתקווה למצוא את בנה. בעלה מספיק רק ברגע האחרון לבקש את משאלתו השלישית וכשהדלת נפתחת אין נפש מאחוריה.

==עיבודים==
במהלך השנים הסיפור עובד כמה וכמה פעמים לסרטים, אשר ברובם העלילה נותרה כמעט ללא שינוי.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20091012170036/http://gaslight.mtroyal.ca/mnkyspaw.htm THE MONKEY'S PAW] הטקסט המלא 
* [http://www.bookrags.com/The_Monkey%27s_Paw אתר המוקדש לסיפור] 
* [https://www.youtube.com/watch?v=ugjegclLNhM הסרט משנת 2011] באנגלית ללא תרגום.
* [https://www.youtube.com/watch?v=4eEoQY3nx_E הסרט משנת 1965] באנגלית ללא תרגום (שחור-לבן).
* 

קטגוריה:ספרות בריטית
קטגוריה:ספרי אימה
קטגוריה:סיפורים קצרים
קטגוריה:יצירות משנת 1902
חנניה צ'ולק

חנניה צ'ולק בברכה בחופה
הרב חנניה צ'ולק (נולד ב-24 ביולי 1954) הוא מייסדה ומנהלה של עמותת עזר מציון, העוסקת בסיוע פרא-רפואי לחולים ולמוגבלים. ועורך עלון תורני שבועי בענייני פרשת שבוע ומועדים. 

==ביוגרפיה==
נולד וגדל בבני ברק לרב עזרא ולאילה, יוצאי גרמניה. אביו עלה ארצה ערב מלחמת העולם השנייה. אימו בת למשפחת הרבנים מאיר. דודו הוא הרב יששכר מאיר ראש ישיבת הנגב.

צ'ולק הוא בוגר ישיבת פוניבז', והיה מקורב לרב שך. בשנותיו האחרונות של הרב שך היה צ'ולק מהצוות הקרוב שסעד אותו.

ב-1979 הקים צ'ולק את עמותת עזר מציון בביתו. המטרה המרכזית בהקמת הארגון הייתה לסייע למשפחות חולים המאושפזים בבתי החולים, בעיקר דרך אספקת ארוחות חמות. בהמשך התרחבה פעילות הארגון והגיעה לפריסה ארצית של כ-40 סניפים. כיום פועלת העמותה מבניין רב קומות השוכן במזרח בני ברק. בבניין מחלקה להשאלת ציוד רפואי, בריכה טיפולית, מרכז לייעוץ רפואי, מחלקה לטיפול בנפגעי טרור, מעונות לילדים עם תסמונת דאון ופיגור, אגף להתפתחות הילד ועוד. ברשות העמותה אמבולנסים רבים.

צ'ולק הקים את המאגר הלאומי לתורמי מח עצם. מאגר זה הוא המאגר היהודי הגדול בעולם למח עצם והקמתו שיפרה את סיכויי ההחלמה של יהודים החולים בלוקמיה במאות אחוזים. עד לשנת 2021 ניצלו חייהם של כ-3920 חולי לוקמיה בזכות מאגר זה. הקים גם את "אורנית", בית החלמה לילדים ונוער חולי סרטן השוכן בפתח תקווה.

ב-1991 זכה באות הנשיא להתנדבות. ב-2008, זכתה עמותת עזר מציון שתחת ניהולו של צ'ולק בפרס ישראל על מפעל חיים עבור תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה. במאי 2010 קיבל צ'ולק תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן.

הרב צ'ולק מתגורר בבני ברק. היה נשוי ללאה, שנפטרה באוקטובר 2013 מסרטן. חייה נסקרו בספר "בקומה השנייה מאחורי הדלת" שכתבה כלתם הדסה. הוא אב ל-16 ילדים, מהם ארבעה מאומצים. ב-2015 נשא את רות כהן.

הרב צ'ולק מוציא לאור כל שבוע עלון תורני בענייני פרשת שבוע ומועדים, העלון מחולק חינם ומופץ בעיקר בבני ברק.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [http://kav-itonut.co.il/wp-content/uploads/2015/10/Musafsukot.pdf מפעל חייו], (עמ' 28 - 36), קו עיתונות, סוכות תשע"ו

==הערות שוליים==

קטגוריה:חרדים ישראלים
קטגוריה:אישים שקיבלו פרס ישראל בשם ארגונים שהקימו
קטגוריה:מקבלי אות הנשיא להתנדבות
קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:סגל רדיו קול ברמה
קטגוריה:פעילי ציבור חרדים ישראלים
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:מנכ"לי עמותות
מנזר סנט ג'ורג'

מנזר סנט ג'ורג'
מערת התבודדות במנזר סנט ג'ורג'
פנים הכנסייה במנזר
מנזר ג'ורג' הקדוש (בערבית: دير القديس جورج, דיר אל-קדיס ג'ורג') או מנזר חוזיבה הוא מנזר נוצרי-יווני-אורתודוקסי הבנוי בצלע ערוץ נחל פרת במדבר יהודה, בקירוב בגובה פני הים, המצוי בשטחי C. ראשית ההתיישבות בו נעשתה על ידי חמישה נזירים סורים שלאחריהם, במאה החמישית נזיר בשם יוחנן מהעיר תבי התיישב במקום והקים מנזר מסוג קוינוביון. המנזר הורחב במהלך המאה השישית על ידי הנזיר גאורגיוס מכוזיבא , שעל שמו נקרא המנזר. המנזר נהרס ונבנה מחדש מספר פעמים. הוא נהרס במהלך הכיבוש הפרסי, שוקם ונהרס מחדש על ידי הערבים. המבנה הקיים נבנה ברובו במהלך המאה ה-19. קומתו העליונה של המנזר היא מערה עתיקה, שסביבה נבנו שלוש כנסיות. הנזירים מאמינים כי זו המערה בה התגורר אליהו הנביא בהגיעו לנחל כרית, ובה ניזון מהלחם ומהמים שהביאו לו העורבים. כן מאמינים הנוצרים כי במערה זו בישר מלאך לסבו של ישו, יהויקים, כי אשתו חנה תלד את מרים הבתולה. 

הפסגות שסביב למנזר מוקפות בצלבים מברזל, שהוצבו על ידי הנזירים בשנת 1967. כן מצויים בצוקים כוכי התבודדות בהם מתבודדים הנזירים. 

בסוף 2011 התגוררו במנזר עשרה נזירים, תשעה מהם מיוון ואחד מסרביה. למנזר זיקה עמוקה למנזר דיר חג'לה שליד יריחו ואב המנזר של דיר חג'לה נחשב גם כאב המנזר של סנט ג'ורג'.

==קישורים חיצוניים==

* 
* דובי זכאי, נגיעת מקום, טיולים נינוחים ליופי נסתר ומקומות מיוחדים בארץ, תל אביב (2009), עמ' 179
* מיכאל יעקובסון: [http://michaelarch.wordpress.com/2014/12/03/%D7%A1%D7%99%D7%91%D7%95%D7%91-%D7%91%D7%9E%D7%A0%D7%96%D7%A8-%D7%A1%D7%A0%D7%98-%D7%92%D7%95%D7%A8%D7%92-%D7%91%D7%95%D7%90%D7%93%D7%99-%D7%A7%D7%9C%D7%98/ סקירה וצילומים עדכניים של המנזר], באתר 'חלון אחורי' 3 בדצמבר 2014
* 

סנט ג'ורג'
קטגוריה:נחל פרת
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: כנסיות ומנזרים
מחוזות אקוודור

מבחינה מנהלית אקוודור מחולקת ל-24 מחוזות (provincia, פרובינציה). המחוזות מחולקים לנפות.

בעבר היו אזורים שלא שייכים לאף מחוז. במהלך שנים 2015–2017 הם נכללו במחוזות שבקרבתם.

{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
! מס'!! שם !! בירה !! שם בשפת המקור !! אוכלוסייה2020 !!שטח
|-
|1||מחוז אסמרלדס||אסמרלדס||Provincia de Esmeraldas||643,654||14,893
|-
|2||מחוז קארצ'י||טולקן||Provincia del Carchi||186,869	 ||3,790
|-
|3||מחוז אימבבורה||איברה||Provincia de Imbabura||476,257	||4,611
|-
|4||מחוז סוקומביוס||נואבה לוחה||Provincia de Sucumbíos||230,503	||18,612
|-
|5||מחוז מנבי||פורטוויאחו||Provincia de Manabí||1,562,079	||19,427
|-
|6||מחוז סנטה דומינגו דה לוס טסאצ'ילס||סנטו דומינגו דה לוס קולורדוס||Provincia de Santo Domingo de los Tsáchilas||458,580 ||4,180
|-
|7||מחוז פיצ'ינצ'ה||קיטו||Provincia de Pichincha||3,228,233	 ||9,692
|-
|8||מחוז נפו||טנה||Provincia de Napo||133,705	||12,476
|-
|9||מחוז אוריאנה||פוארטו פרנסיסקו דה אוריאנה||Provincia de Orellana||161,338 ||21,691
|-
|10||מחוז קוטופקסי||לטקונגה||Provincia de Cotopaxi||488,716	 ||6,085
|-
|11||מחוז לוס ריוס||בבאויו||Provincia Los Ríos||921,763	||7,100
|-
|12||מחוז בוליבר||גוארנדה||Provincia de Bolívar||209,933	 ||4,148
|-
|13||מחוז טונגוראווה||אמבטו||Provincia de Tungurahua||590,600||3,222
|-
|14||מחוז פסטסה||פויו||Provincia de Pastaza|| 114,202 ||29,068
|-
|15||מחוז סנטה אלנה||סנטה אלנה||Provincia de Santa Elena||401,178	||3,696
|-
|16||מחוז גואייס||גואיאקיל||Provincia del Guayas|| 4,387,434 ||15,927
|-
|17||מחוז צ'ימבורסו||ריובמבה||Provincia de Chimborazo|| 524,004 ||5,999
|-
|18||מחוז קניאר||אסוגס||Provincia de Cañar|| 281,396 ||3,669
|-
|19||מחוז מורונה סנטיאגו||מקאס||Provincia de Morona Santiago|| 196,535 ||25,690
|-
|20||מחוז אסואי||קואנקה||Provincia del Azuay|| 881,394 ||8,189
|-
|21||מחוז אל אורו||מצ'אלה||Provincia de El Oro|| 715,751 ||5,879
|-
|22||מחוז לוחה||לוחה||Provincia de Loja|| 521,154 ||11,100
|-
|23||מחוז סמורה-צ'ינצ'יפה||סמורה||Provincia de Zamora Chinchipe||120,416 ||10,556
|-
|24||מחוז גלאפגוס||פוארטו בקריסו מורנו||Provincia de Galápagos|| 33,042 ||8,010
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.ecuadorencifras.gob.ec/estadisticas/?option=com_content&view=article&id=80 נתוני המחוזות]

*
מחוזות
קטגוריה:רמת החלוקה המנהלית הראשונה לפי מדינה
מגוג

מָגוֹג הוא בנו השני מתוך שבעה של יפת בנו של נח במקרא, אחיהם של גומר, תירס, יוון, תובל, משך ומדי.

== במקרא ==
מגוג בדרך כלל משתייך למסורות של אחרית הימים, בעיקר בספר יחזקאל פרקים ל"ח-ל"ט בהקשר של: הוא ידוע במיוחד על אזכורו בהקשר של מלחמת גוג ומגוג.

== צאצאיו של מגוג ==

יוסף בן מתתיהו זיהה כצאצאיו של מגוג את העם הסקיתי, עם ממוצא הודו-אירופי שישב בין המאה ה-8 לפנה"ס למאה הראשונה לפנה"ס בערבות אוקראינה הדרומית לחופיו של הים השחור. לפי דבריו היוונים קראו לסקיתיה מגוגיה.

איזידורוס מסביליה הוסיף גם את הגותים לבניו של מגוג. ג'ואנס מגנאוס החשיב את בניו של מגוג גם לגותים וגם לשוודים וכריסטינה, מלכת שוודיה, החשיבה את עצמה כמספר 249 בשושלת המלכים יוצאי חלציו של מגוג.

על פי המלומד הפיני דניאל יוּסְלֶנְיוּס (Daniel Juslenius; 1676–1752), העם הפיני הוא אחד מצאצאיו של מגוג שהיגר לפינלנד. על פי כמה מקורות הוא קשור גם לעם האירי. למגוג היה גם נין שנקרא "חבר", שצאצאיו הופצו באזור הים התיכון.

על פי חוקרים רבים מגוג זהו הטריטריה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בני יפת
קופוסט

קוֹפּוּסְט (מיידיש: קאָפּוסט; בבלארוסית וברוסית: Копысь, "קוֹפִּיס") היא עיירה במחוז ויטבסק שבבלארוס, בקרבת נהר דנייפר.

== היסטוריה ==
היישוב נזכר לראשונה בכתובים בשנת 1059. בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,399 יהודים.

בעיירה פעלו בתי דפוס עבריים, ובהם בית הדפוס של רבי ישראל יפה ("המדפיס מקופוסט"), שבו נדפסו ספרי חסידות. בבית הדפוס שלו ראתה אור בשנת 1815, המהדורה הראשונה של הספר "שבחי הבעל שם טוב". לישראל יפה הייתה מעורבות אישית לא רק בהדפסתו של ספר זה אלא גם בעריכתו. פעילות הדפוס העברי בעיירה נפסקה בשנת 1837.

בשנת 1866 נוסדה בעיירה חסידות קאפוסט, בידי רבי יהודה לייב שניאורסון (המהרי"ל מקופוסט), והמשיך את דרכו בנו, רבי שלמה זלמן שניאורסון, שכיהן בקופוסט במשך 34 שנים, עד לפטירתו בשנת 1900. 

בשנת 1812 חצו את הדנייפר ליד קופוסט חייליו של הגנרל הרוסי מיכאיל קוטוזוב ברדיפתם אחרי צבאו הנסוג של נפוליאון.

ב-11 ביולי 1941 חצו את הדנייפר ליד קופוסט חייליו של קורפוס 18 מקבוצת הפאנצר השנייה בפיקודו של הגנרל הגרמני היינץ גודריאן, בדרכם לקרב סמולנסק, וגרמו נזק רב לעיירה. ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו ריכזו את כ-250 היהודים שלא הספיקו להימלט ממנה בגטו שהוקם בבית חרושת סמוך. ב-14 בינואר 1942 רצחו הגרמנים את כל יושבי הגטו, וערכו מצוד קפדני אחר מעט היהודים שהצליחו להימלט מהאקציה. ב-27 ביוני 1944 שוחררה העיירה בידי הצבא האדום במסגרת מבצע בגרטיון.

מילידי העיירה: דוד רמז, ממנהיגי היישוב; ואלכסנדר לוקשנקו, נשיא בלארוס הנוכחי (משנת 1994).

==קישורים חיצוניים==

http://onegshabbat.blogspot.com/2016/10/blog-post_14.html
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מחוז ויטבסק: עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:ריכוזים חב"דיים
עדי נוימן

עדי נוימן (נולדה ב-2 בספטמבר 1982) היא דוגמנית עבר ישראלית.

== ביוגרפיה ==
עדי לאה נוימן נולדה בירוחם, בת לזוג הרופאים אביבית ודורון נוימן. ב-1986, כשהייתה בת 4, התגרשו הוריה. היא ואחיה הבכור, אדם נוימן (מייסד WeWork) עברו להתגורר בארצות הברית יחד עם אמם, לצורך התמחותה ברפואה. ב-1990 שבו לישראל והתמקמו בקיבוץ ניר עם, שם גדלה והתחנכה. נוימן למדה בבית הספר האזורי הקיבוצי שער הנגב. לאחר מספר שנים, נישאה אמהּ בשנית. ב-1996, כשהייתה בת 14, עברה עם משפחתה לכפר סבא. הדוגמנית עופר אורבך היא אחותה-למחצה, ואמה היא רופאה בכירה במחלקה האונקולוגית בבית חולים רמב"ם. דודתה, אחות אביה היא גליה אלבין.

== קריירה ==
בסמוך ליום הולדתה ה-15, ב-1997, התמודדה ביוזמתה האישית בתחרות "נערת השנה" של "מעריב לנוער" וזכתה בתואר, אז הוחתמה כדוגמנית בסוכנות הדוגמנות "יולי" והחלה לעסוק בדוגמנות.

בשנת 1998, כשנה לאחר הזכייה בתחרות נערת השנה, בהיותה בת 16, טסה לפריז, אחר כך ללונדון, והחלה בקריירת דוגמנות בינלאומית. משם היא עברה לעיר ניו יורק והוחתמה בסוכנות הדוגמנות הבינלאומית IMG MODELS סוכנות המייצגת בין היתר את דוגמניות העל היידי קלום, קייט מוס, נעמי קמפבל וג'יזל בונדשן. בשנת 2011 היא חזרה לגור בישראל.

נוימן השתתפה בין היתר בקמפיינים הישראליים של "קסטרו", "גולף" ו"דן קסידי"; ובקמפיינים הבינלאומיים של "אדידס", "לוריאל", "ויקטוריה'ס סיקרט", "פנטן", "מיו מיו", "קלווין קליין" ועוד. כמו כן כיכבה על שערי מגזינים בינלאומיים גדולים ונחשבים כמו "Elle", מארי קלייר, "קוסמופוליטן", "ווג" ואחרים.

במרץ 2009 השתתפה נוימן בתוכנית המציאות "האח הגדול VIP".

באפריל 2009 החלה נוימן לדגמן הלבשה תחתונה לחברת "דלתא", ובאותה שנה נבחרה להוביל את הקמפיין של "ניימן מרקוס", רשת בתי כלבו בארצות הברית.

במקביל לעבודתה כדוגמנית היא ניהלה רשת של חנויות לבגדי ילדים ותינוקות בשיתוף עם אחיה, אדם נוימן. כמו כן, היא הנחתה בכמה תוכניות טלוויזיה בערוצי yes וב-HOT, והשתתפה בתוכניות המציאות "החיים על פי Y" של yes.

ב-2011 המשיכה לשמש כדוגמנית בקמפיינים של "דן קסידי".

בתחילת שנת 2012 הייתה פעילה נגד "חוק הדוגמניות" במתכונתו הנוכחית, אשר אוסר על עבודתן של דוגמניות אשר מדד ה-BMI הוא מתחת ל-18.5. נוימן טוענת כי המדד אינו תקני ואינו לוקח בחשבון את כל הגורמים הנחוצים וכי יש למצוא מדד אחר.

בשנת 2013 החלה להגיש לצד דודו ארז את התוכנית "הורדה חוקית" ברצועת השידור "אגף 24" בערוץ 24.
החל משנת 2017 מנהלת נוימן יחד עם דניאל קרמר בית ספר לתכנות מפתחים המיועד עבור חרדים מחוננים המעוניינים להשתלב בתחום ההייטק.

== חיים אישיים ==
באוקטובר 2012 נישאה לכדורגלן העבר אבי יחיאל, והם הורים לשניים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [https://www.fashionmodeldirectory.com/models/adi_neumann/ עדי נוימן], באתר FMD
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דוגמניות ישראליות
קטגוריה:דוגמנים ישראלים
קטגוריה:מנחות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:מתחרי האח הגדול (ישראל)
קטגוריה:משתתפי פעם בחיים
קטגוריה:זוכות נערת השנה של מעריב לנוער
קטגוריה:בוגרות בית חינוך שער הנגב
קטגוריה:בוגרי בית חינוך שער הנגב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1982
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982