OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אנדרטת בית הכנסת בלייפציג

אנדרטת בית הכנסת בלייפציג נמצאת במקום שעמד בית הכנסת הגדול של לייפציג.
== היסטוריה ==
ב-1933, עם עליית הנאצים, הגדירו מעל ל-11,000 מתושבי העיר את עצמם כיהודים. בשואה הושמדה כל הקהילה.

בית הכנסת נבנה בשנת 1855 והיה גדול ומפואר. נשרף ונהרס כליל בליל הבדולח ב-1938 והקהילה היהודית נאלצה לשאת בהוצאות.

ב-1966, בתקופת השלטון הקומוניסטי, הוקם במקום עמוד זיכרון מאבן ליהודי לייפציג ובו כתובות בעברית ובגרמנית. הכתובת בעברית: "בעיר לייפציג נפלו לקרבן 14,000 יהודים מטרור הפשיסתי".

לאחר איחוד גרמניה הוחלט להקים במקום אתר זיכרון יותר מרשים. האתר נחנך ב-24 ביוני 2001. במרכזו 140 כיסאות ריקים מברונזה המחכים ליהודים שישבו עליהם בבית הכנסת אך הם לא יחזרו עוד.

על קיר הזיכרון יש כתובות הסבר על שריפת בית הכנסת ושואת יהודי לייפציג בעברית, גרמנית ואנגלית.

== גלריה ==
<gallery>
File:Synagogue Memorial (Leipzig) (2).jpg|כתובת בעברית על עמוד הזיכרון
File:Synagogue Memorial (Leipzig).jpg|כתובת זיכרון על הרס בית הכנסת בליל הבדולח
File:Synagogue Memorial (Leipzig) (1).jpg|כתובת זיכרון על שואת יהודי לייפציג
File:Synagogue Memorial (Leipzig) (7).jpg|מראה כללי של אתר הזיכרון ליהודי לייפציג
</gallery>

== ראו גם ==
* בית הכנסת של לייפציג

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.malon.co.il/article.aspx?id=18964 האנדרטה היהודית בבית הכנסת השרוף] , באתר "מלון".
קטגוריה:לייפציג: מבנים
קטגוריה:גרמניה: אנדרטאות להנצחת השואה
קטגוריה:יהדות גרמניה
מאיר פרימן

הרב מאיר פרימן (נולד ב-31 בינואר 1965) הוא אב בית דין בבית הדין הרבני בירושלים. שימש כראש "כולל עיון" בישיבת מרכז הרב.

==ביוגרפיה==
נולד בירושלים למרדכי פרימן, מוותיקי הקריינים בקול ישראל, עורך ומגיש תוכניות רדיו וטלוויזיה, ולרחל<ref></ref>. גדל כבן יחידי עם עוד שתי אחיות. צאצא של משה יפה, שעלה לארץ ישראל בשנות ה-90 של המאה ה-18 והתיישב בחברון בהוראת "האדמו"ר הזקן" של חב"ד, רבי שניאור זלמן מלאדי, בעל התניא, והיה שליח דרבנן של אותו אדמו"ר לחיפוש אחר עשרת השבטים במזרח הרחוק. הרב פרימן הוא דור שמיני לילידי ישראל, ודור רביעי בירושלים.

למד בישיבת נתיב מאיר ולאחריה בישיבת מרכז הרב והיה לאחד מתלמידיו הקרובים של הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. הוסמך לרבנות ולדיינות. במשך מספר שנים בודדות שימש כר"מ בישיבת מרכז הרב ולימד בעיקר גמרא בעיון. בנובמבר 2002 התמנה לכהן כדיין, וכיהן במקביל כדיין בבתי הדין בחיפה, בתל אביב ובאריאל. באוקטובר 2015 התמנה לכהן כאב בית הדין בבית הדין הרבני בתל אביב. ובשנת תש"פ התמנה לכהן כאב"ד בבית הדין הרבני בירושלים.

בשנת 1998 התמנה לראש 'כולל עיון' בישיבת מרכז הרב בירושלים.

== חיים אישיים ==
נשוי ליונת (בתו של הרב דוד מצגר מהמועצה הדתית בחיפה, אחיייניתו של הרב יונה מצגר) ולזוג 10 ילדים, מתגורר בשכונת גבעת שאול בירושלים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* [http://www.google.co.il/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=3&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwjlkJqYqdzNAhVCuBoKHVXqAtQQFggxMAI&url=http%3A%2F%2Fwww.takdin.co.il%2Fsearchg%2F%25D7%2594%25D7%25A8%25D7%2591%2520%25D7%259E%25D7%2590%25D7%2599%25D7%25A8%2520%25D7%25A4%25D7%25A8%25D7%2599%25D7%259E%25D7%259F%2520%25D7%2593%25D7%2599%25D7%2599%25D7%259F_page_s2.html&usg=AFQjCNFn_vlwgnhbo5gZcZlU1_xxlb7dww פסקי דין], אתר תקדין.
* [http://www.daat.ac.il/daat/psk/nosim.asp?dayan=190 פסקי דין מבית הדין האזורי בתל אביב], אתר דעת.
* [http://www.daat.ac.il/daat/psk/nosim.asp?dayan=34 פסקי דין מבית הדין הרבני בחיפה], אתר דעת.
* [http://www.daat.ac.il/daat/psk/nosim.asp?dayan=127 פסקי דין מבית הדין הרבני באריאל], אתר דעת.

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי ישיבת נתיב מאיר
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:דייני בתי הדין הרבניים
קטגוריה:רבני הציונות הדתית בישראל
קטגוריה:תלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא
קטגוריה:קריית משה: רבנים
קטגוריה:רבני ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ראשי כולל אברכים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
אצטדיון רולאן גארוס

מגרש פיליפ שאטרייה, המגרש המרכזי בקומפלקס
מפת קומפלקס המגרשים
אצטדיון רולאן גארוס (בצרפתית: Stade Roland-Garros) הוא קומפלקס אצטדיוני טניס בפריז, צרפת. האצטדיון מארח מדי שנה את טורניר הגראנד סלאם אליפות צרפת הפתוחה, שנקראת בציבור בדרך כלל על שם האצטדיון. הוא קרוי על שם רולאן גארוס, טייס קרב צרפתי ממלחמת העולם הראשונה.

הקומפלקס נבנה ב-1928 במטרה לארח את גמר גביע דייוויס 1928 והוא כולל כיום 20 מגרשים בעלי משטח חימר.

==המשטח==
המגרשים בנויים בכמה שכבות. השכבה התחתונה ביותר עשויה בטון ועליה כ-90 ס"מ של חול. מעליו מונחים כ-15 ס"מ של סלע געשי ומעליה כ-7.6 ס"מ של אבן גיר שעליה יוצרים את משטח החימר בשביל המשחקים. את החימר מכינים על ידי ריסוק של לבנים אדומות בעזרת מכבש עפר על המגרש עצמו. לאחר מכן שופכים מים על אבקת הלבנים וחוזרים על הפעולה עד ליצירת שכבה דחוסה בעובי של כמה מילימטרים שמכסה את כל המגרש. המטרה היא ליצור שכבה שתהיה עמוקה מספיק כך שיוותרו עליה סימני עקבות של נעלי השחקנים ופגיעת כדורים, אך לא עמוקה מדי, ברמה שעשויה לגרום להחלקת השחקנים. לפני ובמהלך משחקים, מעבירים שרשאות מתכת על גבי המשטח כדי להחליקו.

==המגרשים==
שלושת המגרשים הראשיים הם:

===מגרש פיליפ שאטרייה===
המגרש נבנה ב-1928 ומאז משמש כמגרש הגדול והמרכזי. הוא בעל תפוסה של 14,840 מקומות לצופים, מלבד מקומות ששמורים לעיתונות ולתקשורת. עד 2001 נקרא המגרש המרכזי, ואז קיבל את שמו החדש על שם נשיא התאחדות הטניס הצרפתית. ארבעת היציעים מכונים ארבעת המוסקטרים והם קרויים על שמות ארבעה טניסאים צרפתים שזה היה כינויים: ז'אן בורוטרה, רנה לקוסט, אנרי קושה וז'אק בריניון, שבעיקר בזכותם החזיקה צרפת בגביע דייוויס מ-1927 עד 1933. מונומנט לזכר רצף הניצחונות הזה ניצב בין מגרש שאטרייה למגרש מס' 1. מ-2018 המגרש עבר בינוי מקיף שהושלם ב-2020 וכולל כעת גם גג נפתח שניתן לסגור בעת גשמים.

===מגרש סוזן לנגלן===
המגרש נבנה ב-1994 ובו כ-10,000 מקומות ישיבה. בתחילה הוא נקרא מגרש A וב-1996 נקרא על שם סוזן לנגלן, טניסאית צרפתייה שהייתה מגדולות הטניסאיות בעולם. במגרש קיימת מערכת תת-קרקעית ייחודית לשמירה על לחות המשטח. האצטדיון מיועד לקבל עד סוף 2023 קירוי עם גג נפתח ומיועד לארח באולימפיאדת פריז 2024 את תחרויות האיגרוף.

===מגרש סימון מתייה===
המגרש נבנה ב-2019 ומכיל 5,000 מקומות. למגרש 4 חזיתות זכוכית כפולות הפועלות כחממות ובהן צמחים מארבע יבשות. המגרש ממוקם במתחם הגן הבוטני הסמוך לרולאן גארוס.

===מגרש מס' 1===
המגרש נבנה ב-1980 ובו 3,800 מקומות ישיבה שהיו מסודרים ביציע עגול סביב המגרש, בניגוד ליציעים המקובלים בצורת מלבן. הוא נהרס בשנת 2019, לאחר שהושלמה בנייתו של המגרש החדש, מגרש סימון מתייה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.rolandgarros.com/en_FR/ אתר הרולאן גארוס]

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אצטדיוני טניס
קטגוריה:הרובע השישה-עשר של פריז
קטגוריה:פריז: אצטדיונים ומתקני ספורט
שפטיה בן אביטל

שפטיה הוא דמות מקראית, בנו החמישי של דוד, מאשתו אביטל. נולד בעת שאביו מלך בחברון, לאחר אמנון, כלאב, אבשלום ואדוניה.
במקרא לא מסופר על שפטיה דבר מלבד עובדת היוולדו לאמו: 

==צאצאיו==
בגמרא מובאת מסורת על פיה: , דהיינו שרבי יהודה הנשיא היה מצאצאיו, ומדרש רבה מוסיף שהלל היה מצאצאיו, כלומר שכל בני שושלת הנשיאות הם מבני בניו של שפטיה. מסורת אחרת גורסת שרבי חייא הוא מצאצאי אביטל: "אמר רבי לוי: מגילת יוחסין מצאו בירושלים, וכתוב בה: הלל - מדוד, רבי חייא רבה - משפטיה בן אביטל."

עם זאת, מסורת זו יוצרת קושי עם עובדת השמדת כל זרע המלוכה בידי עתליה, כפי המתואר בספר מלכים, ומסורת לפיה צאצאי מלך יהודה יואש הם היחידים שנותרו מזרע דוד המלך, והם היו מבניה של בת שבע ולא מבני אביטל. הסבר אחד המתייחס לסתירה זו מסביר כי צאצאי דוד שכלו הם הזכרים, אבל הנקבות שהיו בזמן עתליה לא נהרגו בידי עתליה, ועל כן נותרו לאביטל צאצאים לאחר תקופת עתליה. חלק מהאחרונים, לדוגמה יפה עיניים ויעב"ץ, מסבירים על פי הירושלמי שרבי היה צאצא של שפטיה דרך הנקבות.

כיום, במגילת היוחסין של המייחסת אותם לרמב"ם כתוב לבסוף: "דהוא מן די הלל הזקן די הוא נין ונכד וזר"ק די שפטיה בן אביטל אשת דוד מלך ישראל חי וקיים..."

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בני דוד
קטגוריה:אישים בספר שמואל
עונת 1972/1973 בליגה הלאומית בכדורסל

עונת 1972/1973 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-19 של הליגה. הליגה כללה 12 קבוצות.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו הפועל ירושלים (שזכתה במקום השלישי בסוף העונה) ואשדות יעקב. העונה הסדירה החלה ב-6 באוקטובר 1972 הסתיימה ב-1 ביוני 1973 בניצחון של מכבי תל אביב בפעם הרביעית ברציפות. 

בהתאם לתוצאות העונה מכבי חיפה והפועל אשדות יעקב ירדו ליגה.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
!width=20|נקודות
|-bgcolor="#ffff99"
|1||מכבי תל אביב||22||21||1||2213||1684|| 529||43 
|- 
|2||מכבי רמת גן|| 22||16||6||1924 ||1750||174||38 
|-
|3||הפועל ירושלים ||22||14||8||1931||1716||215||36 
|-
|4||הפועל תל אביב ||22||14||8||2000||1913||87||36 
|-
|5||הפועל מגידו||22||13||9||1788 ||1791||3-||35 
|-
|6||הפועל גבת/יגור||22||12||10||1783 ||1722||61||34 
|-
|7||הפועל גבעת ברנר/נען
|22||11||11||1796 ||1761||35||33 
|-
|8||הפועל קריית חיים||22||9||13||1737 ||1837||100-||31 
|-
|9||בית"ר ירושלים||22||9||13||1780||1935|| 155-||31 
|-
|10|| הפועל ניר דוד/בית אלפא||22||7||15||1725||1883||158-||29 
|-bgcolor=#ffcccc
|11||מכבי חיפה||22||5||17||1601||1803|| 202-||27 
|-bgcolor=#ffcccc
|12||הפועל אשדות יעקב/אפיקים||22|| 1||21||1529||2012|| 483-||23 
|}

== ראו גם ==

* גביע המדינה בכדורסל 1972/1973

==קישורים חיצוניים==
* [http://basket.co.il/history.asp?cYear=1973&lang= מידע מאתר מנהלת הליגה]

קטגוריה:1972 בישראל: ספורט
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורסל בישראל
קטגוריה:1973 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1972
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1973
עונת 1973/1974 בליגה הלאומית בכדורסל

עונת 1973/1974 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-20 של הליגה. הליגה כללה 12 קבוצות.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו הפועל רמת גן והפועל חיפה. בעקבות מלחמת יום הכיפורים תחילת הליגה נדחתה. העונה הסדירה החלה ב-6 במרץ 1974 הסתיימה ב-5 ביולי 1974 בניצחון של מכבי תל אביב בפעם החמישית ברציפות. 

בעונה זו לא היו יורדות, עקב ההחלטה להגדיל את מספר הקבוצות בליגה הלאומית בעונה הבאה ל-14 קבוצות.
הפועל ניר דוד/בית אלפא התפרקה בסוף העונה והתאחדה עם הפועל עפולה שעקב כך זכתה במקומה בליגה הלאומית לעונה הבאה.
==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
!width=20|נקודות
|-bgcolor="#ffff99"
|1||מכבי תל אביב||22||22||0||2215||1639|| 576||44 
|- 
|2||מכבי רמת גן|| 22||17||5||1988 ||1762||226||39 
|-
|3||הפועל גבת/יגור||22||16||6||1733 ||1571||162||38 
|-
|4||הפועל רמת גן||22||15||7||1743 ||1612||131||37 
|-
|5||הפועל תל אביב ||22||14||8||1996||1828||168||36 
|-
|6||בית"ר ירושלים||22||12||10||1737||1796|| 59-||34 
|-
|7||הפועל חיפה ||22||10||12||1700||1741||41-||32 
|-
|8||הפועל גבעת ברנר/נען
|22||10||12||1647 ||1827||180-||32 
|-
|9||הפועל מגידו
|22||5||17||1731 ||1823||92-||27 
|-
|10||הפועל ירושלים ||22||5||17||1656 ||1974||318-||27 
|-
|11|| הפועל ניר דוד/בית אלפא||22||3||19||1598 ||1851||253-||25 
|-
|12||הפועל קריית חיים||22||3||19||1609 ||1929||320-||25 
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://basket.co.il/history.asp?cYear=1974&lang= מידע מאתר מנהלת הליגה]

קטגוריה:1974 בישראל: ספורט
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורסל בישראל
קטגוריה:1973 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1974
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1973
אצטדיון טוויקנהאם

אצטדיון טוויקנהאם (באנגלית: Twickenham Stadium) הוא אצטדיון רוגבי הממוקם בשכונת טוויקנהאם, אשר ברובע ריצ'מונד שעל התמזה שבלונדון, בירת אנגליה. האצטדיון מונה 82,000 מקומות ישיבה, דבר ההופך אותו לאצטדיון השני בגודלו בממלכה המאוחדת, אחרי אצטדיון ומבלי, והרביעי בגודלו באירופה.

האצטדיון משמש בעיקר לתחרויות רוגבי מקומיות ובינלאומיות, וכן לקיום הופעות חיות. באצטדיון שוכן מוזיאון הרוגבי העולמי.

== היסטוריה ==
בעקבות עליית הפופולריות של ענף הרוגבי באנגליה, רכש הרוגבי פוטבול יוניון (איגוד הרוגבי האנגלי) בשנת 1907 שטח אשר שימש עד אז לגידול כרוב, תמורת כ-5,500 פאונד, לטובת בניית אצטדיון רוגבי חדש. האצטדיון נחנך ב-2 באוקטובר 1909 במשחק בין הרלקווין וריצ'מונד הלונדוניות. ב-15 בינואר 1910 נערך באצטדיון המשחק הבינלאומי הראשון, בו התמודדה נבחרת אנגליה מול נבחרת ויילס. בשנת 1926 נערך באצטדיון טורניר מידלסקס הראשון (רוגבי שביעיות). בשנת 1927 נערך באצטדיון לראשונה ה-Varsity Match השנתי, אשר מפגיש באופן מסורתי, החל משנת 1872, את נבחרות הרוגבי של אוניברסיטת קיימברידג' ואוניברסיטת אוקספורד.

האצטדיון לקח חלק באירוח גביע העולם ברוגבי בשנים 1991, 1999 ו-2015. באליפויות של 1991 ו-2015 אירח האצטדיון גם את משחק הגמר של הטורניר.

במהלך השנים עבר האצטדיון שינויים רבים ותכולתו הורחבה מספר פעמים. כיום מכיל האצטדיון 82,000 מקומות ישיבה מקורים בשלושה מפלסים.

במהלך השנים אירח האצטדיון הופעות חיות של אמנים רבים, ביניהם: ריהאנה, איירון מיידן, בריאן אדמס, בון ג'ובי, ג'נסיס, יו 2, ביונסה, הרולינג סטונז, הפוליס, האיגלס, ליידי גאגא, אר.אי.אם. ועוד.

== גלריה ==
<gallery>
Twickenham rfu.jpg|מראה היציע הדרומי בטרם הורחב שנים אחדות מאוחר יותר
TwickersPremFinal08.jpg|גמר הפרמייר ליג לעונת 2007/2008
West Stand at Twickenham Rugby Stadium.jpg|חזית האצטדיון, 2011
Twickenham Stadium - May 2012.jpg|פנים האצטדיון, מאי 2012
2015 Rugby World Cup, Wales vs. Australia (21921161599).jpg|פנים האצטדיון במהלך משחק בין אוסטרליה לוויילס במסגרת גביע העולם ברוגבי בשנת 2015
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.englandrugby.com/twickenham/ אצטדיון טוויקנהאם] באתר הרוגבי פוטבול יוניון

==הערות שוליים==

טוויקנהאם
טוויקנהאם
קטגוריה:ריצ'מונד שעל התמזה
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: אצטדיונים ומתקני ספורט לאומיים
די. ג'יי. סילי

דניס ג'רום "די. ג'יי." סילי (באנגלית: Dennis Jerome "D. J." Seeley; נולד ב-28 בנובמבר 1989) הוא שחקן כדורסל אמריקאי שמשחק בעמדות הקלע והרכז בקבוצת באיירן מינכן בליגת העל הגרמנית וביורוליג.

== קריירה ==
סילי שיחק בשנותיו בליגת המכללות באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ובאוניברסיטת המדינה של קליפורניה בפולרטון.

בשנת 2013 ניגש סילי לדראפט ה-NBA, אך הוא לא נבחר ולכן חתם ברדניצ'קי קרגוייבץ הסרבית, שם שיחק עד לאמצע העונה, אז חתם במאדי ביירות מהבונדסליגה הגרמנית בכדורסל.

את עונת 2014/15 העביר סילי בדלאוור 87', קבוצת הבת של פילדלפיה 76' בליגת הפיתוח. לאחר שסילי לא קיבל חוזה ב-NBA הוא עבר לקראת סוף העונה למנרסה מליגת העל הספרדית. 

בתחילת עונת 2015/16 חתם סילי בבשיקטש, אך בחלון ההעברות באמצע העונה עבר לגראן קנריה, והוביל את הקבוצה לחצי גמר היורוקאפ, שם הפסידה לגלטסראיי, שזכתה במפעל בתום העונה.

בקיץ 2016 חתם סילי במכבי תל אביב לעונה אחת עם אופציה לאחת נוספת.

ב-27 ביוני 2017 חתם סילי בגראן קנריה. ב-18 באוגוסט 2018 חתם סילי בריטאס וילנה. ב-29 ביולי 2019 חתם בסרגוסה באסקט.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:כדורסלני מנרסה
קטגוריה:כדורסלני בשיקטש
קטגוריה:כדורסלני דלאוור 87'
קטגוריה:כדורסלני גראן קנריה
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני ריטאס וילנה
קטגוריה:כדורסלני סרגוסה באסקט
קטגוריה:קליפורניה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של קליפורניה בפולרטון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1989
אברהם ליפשיץ (איש חינוך)

הרב ד"ר אברהם ליפשיץ (נולד בה'תשי"ד) הוא איש חינוך ישראלי, סמנכ"ל חינוך ופדגוגיה בעמותת רוח הגולן.

היה ראש מינהל החינוך הממלכתי הדתי במשרד החינוך ומזכ"ל בני עקיבא.

==ביוגרפיה==
ליפשיץ נולד בשכונת פג'ה שבפתח תקווה, כבן זקונים (מתוך שלושה), להורים ילידי לובלין. בצעירותו עבר עם משפחתו לבני ברק, שם למד בבתי הספר "מוהליבר" ו"סגולה". בהמשך למד בישיבת בני עקיבא נחלים ובישיבת ההסדר הר עציון. היה חבר בסניף בני ברק של תנועת הנוער בני עקיבא ומאוחר יותר הקים את סניף בני עקיבא בפרדס כץ והיה לקומונר הראשון שלו.

במהלך שירותו בצה"ל עבר טירונות בנח"ל ולאחר מכן שירת בחיל השריון.

סיים תואר ראשון במחשבים במכון לב, ובמקביל היה מדריך בקריית נוער. לאחר מכן הקים את המדרשה בחיספין שברמת הגולן. סיים תואר שני בטורו קולג' בחינוך ותושב"ע, ותואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים. הדוקטורט בנושא "הוראת התושב"ע בבתי ספר ממלכתיים – דרכי השפעה" נכתב בהנחייתו של פרופ' אלישע באב"ד, והוגש בשנת 2010.

לאחר מכן עבר למדרשה בטבריה ונקרא לנהל את המקיף הדתי בעיר, שכלל אז 180 תלמידים. כעבור שנה הפריד אותו לאולפנית ולישיבה עירונית, וניהל אותה 28 שנים וחצי ברציפות. כשעזב את תפקידו ועבר למינהל החמ"ד, היו בשני המוסדות יחד 1,400 תלמידים מכל האזור.

בשנים 1990–1993 היה מזכ"ל בני עקיבא, ובשנים 2010–2019 כיהן כראש מינהל החמ"ד.

== חיים אישיים ==
נשוי לרחלה (אחותם של חיים כץ ויעקב כץ (כצל'ה)), שהייתה סגנית מנהלת בית ספר תיכון נופי גולן, וכיום עומדת בראש מסלול לימודי היהדות והחמ"ד במכללת אוהלו. יש להם שישה ילדים והם מתגוררים בחיספין.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* [https://www.inn.co.il/tags/אברהם_ליפשיץ כתבות וראיונות – אברהם ליפשיץ], באתר ערוץ 7

==הערות שוליים==

קטגוריה:מזכ"לי בני עקיבא
קטגוריה:חברי ההנהלה הארצית של בני עקיבא
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:טבריה: אישים
קטגוריה:חיספין: אישים
קטגוריה:זוכי פרס ירושלים (ערוץ 7)
קטגוריה:בוגרי בית הספר סגולה
קטגוריה:עובדי משרד החינוך, התרבות והספורט
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
מרכז הטניס הלאומי בילי ג'ין קינג

[[אצטדיון ארתור אש, המתקן הגדול במרכז הטניס הלאומי]]
מרכז הטניס הלאומי בילי ג'ין קינג (באנגלית: USTA Billie Jean King National Tennis Center) הוא מכלול של מגרשי טניס ומתקני עזר השוכן בפארק פלאשינג מדוז ברובע קווינס שבעיר ניו יורק בארצות הברית. מאז הוקם בשנת 1978, מארח המרכז מדי שנה את אליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס. המרכז מנוהל על ידי אגודת הטניס של ארצות הברית (USTA).

==המרכז==
באתר בו קם המרכז נבנה בשנות השישים אצטדיון בשם Singer Bowl. הרעיון להקמת המרכז עלה בשנת 1977, כאשר אגודת הטניס של ארצות הברית חיפשה אתר חדש לאירוח אליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס במקום מועדון הטניס וסט סייד בקווינס. נשיא האגודה ראה את האצטדיון מהאוויר במהלך טיסה אל נמל התעופה לה גוארדיה הסמוך. עיריית ניו יורק הסכימה להעמיד את האצטדיון ושטחים סביבו לרשות האגודה. 

בשנת 2006 נקרא המרכז כולו על שמה של הטניסאית בילי ג'ין קינג.

המרכז מארח מדי שנה גם את אליפות הטניס של בתי הספר התיכוניים של ניו יורק. ברוב ימי השנה – למעט הזמנים שבהם הוא מארח תחרויות טניס – פתוחים מתקניו לשימוש הציבור הרחב. המרכז אירח גם תחרויות כדורסל.

==מתקני המרכז==
במהלך השנים גדל שטח המרכז והוקמו בו מתקנים חדשים רבים. עם הקמתו חולק אצטדיון Singer Bowl לשני מבנים שאחד מהם נקרא על שמו של המוזיקאי לואי ארמסטרונג, שהיה תושב קווינס. בשנת 1997 נפתח במרכז אצטדיון על שם הטניסאי ארתור אש שבו 23,200 מקומות ישיבה – אצטדיון הטניס הגדול בעולם. בהמשך הוקטן מספר מקומות הישיבה באצטדיון לואי ארמסטרונג מ-18 אלף לכ-10,000. במרכז גם שני מגרשים גדולים נוספים – הגראנדסטנד (Grandstand) ומגרש 17 – ובהם 6,100 ו-3,000 מקומות ישיבה, בהתאמה. בשנת 2008 הושלמה הקמתו של היכל מקורה בשטח של למעלה מ-22 דונם ובו 12 מגרשי טניס ומגוון של מתקני עזר, לרבות מרכז מבקרים ומוזיאון. 

כיום משתרע המרכז על פני שטח של 188 דונם, המכילים 22 מגרשי טניס והוא מפעיל בשטח סמוך אליו עוד 11 מגרשים – בסך הכל 33 מגרשי טניס.

בשנים הקרובות אמור להיבנות מחדש אצטדיון ארמסטרונג ולהכיל 15 אלף מקומות ישיבה. מעליו ומעל אצטדיון ארתור אש מיועדים להיבנות גגות ענק נפתחים.

בשכנות למרכז ממוקם אצטדיון סיטי פילד.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ניו יורק: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:אצטדיוני טניס
קטגוריה:קווינס: מבנים
קטגוריה:ארצות הברית: טניס
קטגוריה:אליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס
מייקל מאיירס (שופט)

סר מייקל מאיירס
סר מייקל מאיירס (באנגלית: Michael Myers; 7 בספטמבר 1873 – 8 באפריל 1950) היה נשיא בית המשפט העליון השישי של ניו זילנד בין השנים 1929 – 1946. בין השנים 1930 – 1941 הוא שימש מתוקף תפקידו לתקופות קצרות כמנהלן של ממשלת ניו זילנד, כלומר כממלא מקום המושל הכללי של ניו זילנד בתקופות שבין כהונת מושל כללי למשנהו. מאיירס היה היהודי הראשון ששימש בתפקיד זה. ב-1936 הוא ישב בראש הוועדה השיפוטית של המועצה המלכותית.

==חייו==
מאיירס נולד במוטואקה שבצפון האי הדרומי, התחנך בבית הספר בתורנדון שבפרברי ולינגטון, למד בקולג' ולינגטון ואת התואר הראשון במשפטים הוא קיבל מאוניברסיטת קנרטרבי ב-1897. לאחר מהן הוא נכנס לאינר טמפל.

ב-1945 יצא מאיירס לוועידת סן פרנסיסקו שבה נחתמה מגילת האומות המאוחדות והוא השתתף בניסוח חוקת בית הדין הבינלאומי לצדק. ב-6 בספטמבר אותה שנה הוא התפטר מתפקידו זה אך מונה מחדש בשנה שלאחר מכן והתפטר שוב ב-7 באוגוסט 1946. מייקל מאיירס מת בוולינגטון ב-1950 בגיל 76.

==משפחתו==
ב-2 באוגוסט 1899 נשא מאיירס לאישה את אסטל מרים סאלום, בתו של מוריס סאלום, יהודי ספרדי שהיה חבר המועצה המחוקקת של אוסטרליה הדרומית ואיש עסקים תושב אדלייד.

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* [http://www.teara.govt.nz/en/biographies/4m74/myers-michael Peter Spiller. 'Myers, Michael', from the Dictionary of New Zealand Biography. Te Ara - the Encyclopedia of New Zealand, updated 3-Dec-2013]
* [http://www.teara.govt.nz/en/1966/myers-right-hon-sir-michael-gcmg 'MYERS, Right Hon. Sir Michael, G.C.M.G.', from An Encyclopaedia of New Zealand, edited by A. H. McLintock, originally published in 1966. Te Ara - the Encyclopedia of New Zealand, updated 10-Nov-11]
</div>

קטגוריה:ילידי 1873

קטגוריה:שופטים ניו זילנדים
קטגוריה:שופטים יהודים
קטגוריה:מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש: גבירות ואבירי הצלב הגדול
קטגוריה:נפטרים ב-1950
האזרח הראשון ברומא

האזרח הראשון ברומא הוא רומן היסטורי מאת הסופרת האוסטרלית קולין מקאלוג שיצא לאור בשנת 1990. זהו הספר הראשון בסדרה "אדוני רומא" - סדרת ספרים רחבת היקף שעלילותיהם עוסקות ברפובליקה הרומית במאה הראשונה לפנה"ס.

עלילת האזרח הראשון ברומא מתפרסת בין השנים 100-110 לפנה"ס, ועוסקת בעיקר בעלייתו לגדולה של המצביא גאיוס מריוס, ובאירועים ההיסטוריים שהביאו להפיכתו לאחד מהבולטים והחשובים במנהיגי הרפובליקה הרומית: נישואיו ליוליה (בת למשפחת היוליים), החלפתו של מטלוס כמפקד הצבא הרומי בנומידיה, ניצחונו במלחמת יוגורתה, הרפורמות המקיפות שערך בצבא הרומי, ארבעת הקונסאלטים הרצופים שלו, וניצחונו המכריע על הקימברים והטווטונים שפלשו לצפון איטליה.

דמות מרכזית נוספת המתוארת בספר היא לוקיוס קורנליוס סולה, מדינאי ומצביא רומאי חשוב בפני עצמו, שבשנים אלו היה אחד מפקודיו של מריוס, ולפי תיאורה שלה מקלאוג, חברו הטוב. קטעים נרחבים ברומן עוסקים בסולה, בקשרי החברות שלו עם מריוס, במערכות היחסים השונות שבהן היה מעורב, ובתחילת הקריירה הצבאית והפוליטית שלו.

לפי מקאלוג, היא ביססה את הרומן על מחקר מעמיק של ההיסטוריה הרומית, הן מהמקורות העתיקים והן מהמחקר המודרני. בין השאר, מקאלוג נוקבת בשמם של פרידריך מינצר, תאודור מומזן, ורונלד סיים, כהיסטוריונים שעל מחקרם היא הסתמכה.

מקלאוג שרטטה את המפות והאיורים המצורפים לרומן בעצמה, כאשר האיורים של הדמויות התבססו על פסלים שנשתמרו מהתקופה. רק האיורים של מאריוס וסולה נעשו על בסיס פסליהם הממשיים, בעוד שאר איורי הדמות התבססו על פסלים רומאים אלמוניים, שהתאימו מבחינת גיל וטיפוס לדמות ההיסטורית המסוימת.

הספר תורגם לעברית על ידי עדי גינצבורג הירש, ויצא לאור בעברית בשני כרכים בהוצאת מודן בשנת 1991.

==קישורים חיצוניים==
* 
*
*

קטגוריה:רומנים היסטוריים
קטגוריה:ספרי 1990
קטגוריה:ספרים אוסטרליים
רד בול ארנה (לייפציג)

אצטדיון צנטרלשטדיון הישן
רד בול ארנה (בגרמנית: Red Bull Arena, ידוע גם בשמו הקודם צנטרלשטדיון (Zentralstadion)) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר לייפציג שבגרמניה, ומשמש כמגרשה הביתי של קבוצת ר.ב. לייפציג מהבונדסליגה, ובעבר שימש גם את קבוצת לוקומוטיב לייפציג. אצטדיון זה היה הגדול ביותר בשטח גרמניה המזרחית לפני איחוד גרמניה. האצטדיון אירח חמישה משחקים במונדיאל 2006.

==היסטוריה==
אצטדיון צנטרלשטדיון נבנה בשנות ה-50, ונחנך בשנת 1956 בעיר לייפציג, אז בגרמניה המזרחית. באותה תקופה היה זה אחד האצטדיונים הגדולים באירופה, כאשר קיבולתו הייתה כ-100 אלף צופים, ושיחקו בו מספר קבוצות כדורגל שונות מהעיר לייפציג, אך לא באופן סדיר. הקבוצה הבכירה ביותר ששיחקה באצטדיון הייתה לוקומוטיב לייפציג, שהשתמשה בו בעיקר כאשר התמודדה במסגרות אירופיות במהלך שנות ה-70 ושנות ה-80. עם השנים, האצטדיון הוזנח ועלות האחזקה שלו הכבידה מאוד על קופת עיריית לייפציג. בשנת 1997 החליטה העירייה לבנות אצטדיון חדש ומודרני, על גבי האצטדיון הישן, שיהיה מיועד לכדורגל בלבד. האצטדיון החדש נבנה בין השנים 2000 ו-2004, תוך ניסיון לשמור על המבנה הישן. בניית האצטדיון החדש התקיימה בתוך המבנה הישן, כאשר יציעי האצטדיון הישן עדיין קיימים ומקיפים את האצטדיון החדש, ונבנו מתוכם גשרים אל האצטדיון החדש.

בשנת 2006 נערך בגרמניה מונדיאל 2006, ואצטדיון זה היה היחיד מבין 12 אצטדיוני המונדיאל שממוקם בשטח שהיה בעבר חלק מגרמניה המזרחית. זאת על אף שלא הייתה באותו זמן קבוצה לעיר לייפציג באחת הליגות העליונות. שנה קודם לכן, אירח האצטדיון שלושה משחקים בגביע הקונפדרציות 2005. בין השנים 2005 ו-2007 אירח האצטדיון את גמר גביע הליגה הגרמנית. בין השנים 2004 ו-2007 שימש האצטדיון את קבוצת פ.צ. זקסן לייפציג, שחזרה לאחר מכן למשכנה הקודם, ובעונת 2010/11 שימש האצטדיון גם את פ.צ. האלשר שמגרשה היה בשיפוצים.

בשנת 2009 רכשה חברת משקאות האנרגיה האוסטרית רד בול את קבוצת הכדורגל מרקרנשטאט, מהפרבר מרקרנשטאט הסמוך ללייפציג, ושינתה את שמו לראזנבאלשפורט לייפציג, ובקיצור ר.ב. לייפציג. במקביל, רד בול רכשה את הזכויות על שם האצטדיון, ודרשה לשנות את שמו הנייטרלי הקיים, צנטרלשטדיון (בגרמנית: האצטדיון המרכזי) ולקרוא את האצטדיון על שמה, רד בול ארנה, בדומה לאצטדיוני רד בול ארנה בזלצבורג ובניו ג'רזי. סכום רכישת הזכויות על שם האצטדיון יהיה תלוי בהישגיה ומיקומה של קבוצת ר.ב. לייפציג, והאצטדיון יהיה קרוי בכל מקרה על שם רד בול לפחות עד לשנת 2020. במקביל, רד בול הבטיחה לשפץ את המושבים באצטדיון, להתקין מסכי פרסומת אלקטרוניים ברחבי האצטדיון ולשפץ את יציעי הכבוד.

בשנת 2014 דורג האצטדיון במקום ה-17 בגרמניה, בדירוג שנקבע על פי פרמטרים של כמות קהל, בטיחות ומספר אירועים הנערכים באצטדיון.

==האצטדיון במונדיאל 2006==
האצטדיון אירח חמישה משחקים במהלך מונדיאל 2006:
* 0 - 1 , שלב הבתים
* 4 - 0 , שלב הבתים
* 1 - 1 , שלב הבתים
* 1 - 1 , שלב הבתים
* 2 - 1 (בהארכה) , שמינית הגמר

==הופעות חיות==
לאחר הקמת האצטדיון החדש, נערכו בו מספר הופעות של אמנים גדולים כגון AC/DC, פול מקרטני, ג'נסיס, בון ג'ובי, דפש מוד, קולדפליי, ברוס ספרינגסטין, ואמנים גרמנים מקומיים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160611184455/http://www.dierotenbullen.com/verein.html רד בול ארנה באתר הרשמי של ר.ב. לייפציג]

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל בגרמניה
קטגוריה:רד בול
קטגוריה:לייפציג: מבנים
קטגוריה:אצטדיוני מונדיאל 2006
קטגוריה:ר.ב. לייפציג
קטגוריה:לייפציג: ספורט
הנני בידך

הנני בידך הוא שיר מסוגת מוזיקה חסידית, שהוציא אברהם פריד בשנת 2015. מילות השיר נכתבו כתפילה על ידי רבי מאיר מאפטא. הרב פנחס ברייער, מלחין בולט מחסידות בעלזא, הלחין את השיר שהיה ללהיט גדול במגזר הדתי.

== השיר ==
מילות השיר הן: .

הן מדברות על האמונה והביטחון באל. הן נכתבו בהקדמה לספרו של הרב מאפטא "אור לשמים" רבנים כדוגמת התפארת שלמה נהגו לאומרה בכל יום כסגולה לפרנסה.

הרב פנחס ברייער הלחין את השיר שיצא בתחילה בביצוע של אהרון ברייער, ורק לאחר כמה חודשים יצא לרגל חתונת בנו בביצוע מחודש של אברהם פריד ואז זכה לפרסום רב ולהצלחה במגזר הדתי.

לשיר כמה גרסאות כיסוי מצליחות בניהם של שלמה דסקל ירון בר וארז יחיאל. ב-2022 הוציא יעקב שוואקי יחד עם מקהל ידידים ומנדי הרשקוביץ קאבר נוסף לשיר.

במצעד העשור למוזיקה החסידית שנערך על ידי תחנות הרדיו קול חי וקול חי מיוזיק בחול המועד סוכות תש"ף, זכה השיר במקום הראשון עם למעלה מ-30,000 הצבעות, נתון חסר תקדים במוזיקה החסידית.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.tehillim-center.co.il/tefila/1514 תפילת הנני בידך לרבי מאיר מאפטא] באתר מוקד תהילים ארצי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:שירי אברהם פריד
קטגוריה:שירים חסידיים
שותפים בעם

שותפים בעם הוא אלבום האולפן השביעי של להקת ההיפ הופ הישראלית הדג נחש, אשר יצא לאור ב-2 במרץ 2016. באלבום מתארחים אמנים רבים, ושם האלבום הוא משחק מילים בין בע"מ (בעירבון מוגבל), לבין בעם, פירושו של דבר מבין אנשי העם.

== מטרת האלבום ==
"האלבום הזה זה אלבום של שיתופי פעולה", אומר שאנן, ומוסיף: "תמיד אנחנו מבצעים, ועכשיו שמנו את עצמנו בצד בקטע של הביצועים והתמקדנו יותר בכתיבת השירים ובהפקה". ואכן, בשמיעה ראשונית של האלבום, ניתן לשים לב כי שומעים פחות את זמרי הדג נחש, ויותר את הזמר האורח, מה גם שכל שיר שונה מאוד בסגנונו. הסיבה לכך, היא שכאשר החלו לעבוד על האלבום, הדג נחש החליטו כי שיטת העבודה שלהם תהיה פיצול הלהקה לקבוצות קטנות יותר של עד 3 איש, כאשר כל קבוצה עובדת על שיר אחר, ובשלב מאוחר יותר יתר הלהקה מצטרפת כדי לסיים.

במילים אחרות, חברי הדג נחש הם המלחינים, המעבדים, והמפיקים של כל שירי האלבום (חוץ מ"Legal Eyes", אותו הפיקו הצמד אינפקטד מאשרום, והשיר "שותפים סמויים" אותו הפיק יוסי מזרחי יחד עם דודוש קלמס), בניגוד לאלבומים קודמים אותם הפיקו יוסי פיין וגם קובי אוז.

בכל שיר באלבום ישנה חותמת של אותו זמר שמשתתף בשיר, בין אם זה בטקסט והן בסגנון השירה. השיר "מרבדים" שמבוצע על ידי ארקדי יעקובסון, שמוצאו רוסי, כולל בתוכו מן שיר אהבה ליופייה של מדינת ישראל מנקודת מבט של עולה חדש: "מרבדים לא נגמרים של דשא עד האופק, פריחה בצבע עז עד שנעתקת הנשימה" שמתארים את מכלול הנופים הרב של ארץ ישראל. בנוסף, בשיר "עד הסוף" שמבוצע על ידי יהודית רביץ, ניתן לראות בבירור את סגנונה של רביץ שמתבטא בשיר, עם התוספות הידועות של הדג נחש לשיר.

== רשימת השירים ==

==השירים ויוצריהם==
כאמור, על כל שיר עבד צוות קטן מהלהקה כולה, בין אם זה על המילים, הלחן, העיבוד או ההפקה.
{| class="wikitable" align="center" cellpadding="4"
|-
! !! מילים !! לחן !! עיבוד !! הפקה מוזיקלית
|-
! תן לי מנגינה
| גיא מר, אברהם טל, שאנן סטריט, והדג נחש || הדג נחש ואברהם טל || הדג נחש ואברהם טל || יאיא כהן אהרונוב, אברהם טל, והדג נחש
|-
! עד הסוף
|יאיא כהן אהרונוב וגיא מר || יאיא כהן אהרונוב || יאיא כהן אהרונוב והדג נחש || יאיא כהן אהרונוב
|-
! שותפים סמויים
| שאנן סטריט || שאנן סטריט || דודוש קלמס, יוסי מזרחי, והדג נחש || דודוש קלמס ויוסי מזרחי
|-
! רעדה האדמה
| אהוד בנאי, גיא מר ושאנן סטריט || גיא מר ושאנן סטריט || שלומי אלון, גיא מר, דודוש קלמס, והדג נחש || שלומי אלון, גיא מר, ודודוש קלמס
|-
! שמש
| יאיא כהן אהרונוב || יאיא כהן אהרונוב || יאיא כהן אהרונוב, דודוש קלמס, והדג נחש || יאיא כהן אהרונוב ודודוש קלמס
|-
! לא מה שיפיל אותי
| פלד ושאנן סטריט || שלומי אלון, פלד, ושאנן סטריט || שלומי אלון והדג נחש || שלומי אלון
|-
! רסיסים אל החוף
| יאיא כהן אהרונוב, גיא מר, ומארינה מקסימיליאן || יאיא כהן אהרונוב וגיא מר || יאיא כהן אהרונוב, גיא מר, והדג נחש || יאיא כהן אהרונוב וגיא מר
|-
! עף איתך
| שאנן סטריט ואלרן דקל || שלומי אלון, יאיא כהן אהרונוב, ואלרן דקל || שלומי אלון והדג נחש || שלומי אלון
|-
! הכל חוזר
| גיא מר, שאנן סטריט, ואקו || גיא מר || גיא מר והדג נחש || גיא מר
|-
! אזרח של העולם
| שאנן סטריט || גבע אלון || גיא מר והדג נחש || גיא מר
|-
! Legal Eyes
| הדג נחש || הדג נחש || אינפקטד מאשרום || אינפקטד מאשרום והדג נחש
|-
! מרבדים
| שאנן סטריט || שאנן סטריט || דודוש קלמש והדג נחש || דודוש קלמס

|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://hadagnahash.bandcamp.com/album/shutafim-baam שותפים בעם באתר בנד-קאמפ]
* 

קטגוריה:אלבומי הדג נחש
קטגוריה:אלבומי חברת התו השמיני
יחסי נפאל–קטר

יחסי נפאל–קטר הם היחסים בין הרפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של נפאל ובין מדינת קטר. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-21 בינואר 1977. נפאל פתחה את שגרירותה בדוחה ב-11 ביולי 2000 רק לאחר יותר מ-11 שנים באוגוסט 2011 קטר פתחה שגרירותה שלה בקטמנדו. משרת השגריר מולאה על ידי שגריר הודו מקטר. שתי המדינות חברות באו"ם, במדינות הבלתי-מזדהות, ובפורומים בינלאומיים אחרים.

הסחר בין קטר לנפאל הוא סחר לא משמעותי במיוחד, אך קטר מייצאת לנפאל גם דרך מדינות צד שלישי כך שנתוני הסחר לא מדויקים.
* הייצוא הקטרי לנפאל עמד בשנת 2013 על 299.15 מיליון רופי נפאלי והמוצרים העיקריים שיוצאו היו שמן מנועים, פולימרי אתילן ובנזין.
* הייצוא הנפאלי לקטר עמד בשנת 2013 על 40.8 מיליון רופי נפאלי והמוצרים העיקריים שיוצאו היו פסטה, שטיחים ותה. כמו כן, 400,000 אנשים מנפאל עובדים בקטר.

== הערות שוליים ==
אם השנה

דוגמה לתעודת "אם השנה" שהוענקה בשנת תשל"ט על ידי ראש העיר תל אביב, שלמה להט
אם השנה, הוא תואר ופרס שניתן בערים או בשכונות בישראל, במשך שנות השבעים והשמונים למאה העשרים. הוא הוענק לאמהות בקרבת התאריך בו חל יום האם. 

טקס הענקת פרס "אם השנה" עדיין מתקיים בערים בודדות, בהן העיר באר שבע.

==ראו גם==
* יום האם

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.yedamatnasim.org.il/flipbook/np090_output/web/np090_opf_files/pdfs/np090__.pdf רעיית ראש הממשלה מכתירה את אם השנה של שכונת שמואל הנביא בירושלים, טבת תשמ"ד דצמבר 1983], במתנס"ים - חדשון למרכזי תרבות וספורט, סיון תשמ"ד (יוני 1984) עמ' 9.
* דף פייסבוק [https://www.facebook.com/groups/122576844584207/ טקס אם השנה באר שבע לדורותיו] 

קטגוריה:אירועים בחודש שבט
קטגוריה:פרסים ישראליים
קטגוריה:אימהות
תקרת שכר

תקרת שכר או שכר מקסימום היא הגבלה על גובה השכר המרבי שניתן לשלם במדינה מסוימת או בענף כלכלי מסוים. תקרת שכר נקבעת בחוק או בהסכם. 

שכר מקסימום מהווה תפיסה כלכלית שנויה במחלוקת, שתומכיה רואים בה את המשכה של תפיסת שכר המינימום, שהוא הסכום הנמוך ביותר שמותר למעביד לשלם לעובד. שניהם, שכר המינימום ושכר המקסימום, הם שיטות לוויסות פיזור ההון בחברה.

על אף שבמדינות רבות ובכללן ישראל, נחקקו חוקים הקובעים שכר מינימום, מעטים הם המקרים בהם נחקקו חוקים הקובעים שכר מקסימום. חוקים שכאלו חוקקו לרוב במדינות רווחה, כגון שוודיה, בה פעל החוק תקופה מסוימת בשנות ה-60 של המאה ה-20 לפני שבוטל במסגרת הליברליזציה במשק השוודי. במהלך המאה ה-16 חוקק הפרלמנט האנגלי חוק שקבע כי פקידי מחוזות יכולים לקבוע תקרות שכר עבור תושבי האזור, בהתאם לצורכי התקופה. ניסיון מודרני יותר לשכר מקסימום אירע בבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2000, עת מתמודד מטעם מפלגת הירוקים, הכניס למצעו חוק זה, אך כצפוי לא זכה בבחירות וההצעה נגנזה.

בשנת 2010 עלתה הצעה לחוקק בישראל חוק "שכר מקסימום" על ידי ח"כ שלי יחימוביץ' וח"כ חיים כץ, עיקר הצעת החוק היה לקבוע כי הפער המרבי בין מקבל השכר הגבוה ביותר למקבל השכר הנמוך ביותר בחברה ציבורית יהיה עד פי חמישים. ההצעה נגנזה.

==בספורט==

בספורט מקצועני נקבעת לעיתים תקרת שכר שקבוצת ספורט מקצוענית רשאית לשלם לשחקניה כמשכורת. הגבול נקבע על ידי הגבלה יחידנית (הגבלת משכורת לשחקן בודד) או הגבלה קבוצתית (הגבלת הסכום הכולל של המשכורות שהקבוצה משלמת לשחקניה), או על ידי שתי ההגבלות יחד. מספר ליגות ספורט מקצועניות אימצו את שיטת תקרת השכר, כדי להפחית את העלויות הכוללות של שכר השחקנים וכדי ליצור שוויון וסטנדרט אחיד בין כל קבוצות הליגה.

==בתאגידים פיננסיים בישראל==
במרץ 2016 אישרה הכנסת את חוק תגמול לנושאי משרה בתאגידים פיננסיים (אישור מיוחד ואי-התרת הוצאה לצורכי מס בשל תגמול חריג), התשע"ו-2016, העוסק בהגבלת השכר המשולם לבכירים בגופים פיננסיים (בנקים, חברות ביטוח, קרנות נאמנות וכדומה). החוק קובע שבהתקשרות של תאגיד פיננסי עם נושא משרה בכירה או עובד בתאגיד הפיננסי אין לאשר תגמול שגובהו עולה על פי 35 מהתגמול (למשרה מלאה) של עובד התאגיד, לרבות עובד של קבלן כוח אדם שהתאגיד הוא המעסיק בפועל שלו, ועובד של קבלן שירות המועסק במתן שירות אצל התאגיד. בנוסף, חלק השכר שמעל 2.5 מיליון ש"ח בשנה (וחלק יחסי של סכום זה בהעסקה של פחות משנה) לא יוכר למעסיק כהוצאה, לעניין חישוב המס החל עליו (כלומר יהיה חייב במס חברות). 

בדברי ההסבר להצעת החוק הוצג המניע לצעד זה:
:שכר בכירים בחברות ציבוריות בכלל ובגופים פיננסיים בפרט, מצוי בדיון ציבורי זה שנים רבות על רקע טענות בדבר גובהו המופרז, וחולשתם של מנגנוני הבקרה והפיקוח בגופים אלה. היקפי שכר הבכירים בגופים פיננסיים גדלו בשנים האחרונות באופן ניכר. נתוני שנת 2013 מלמדים שכרבע מארבעים מקבלי השכר הגבוה בחברות ציבוריות בישראל, הם בעלי תפקידים בגופים פיננסיים, והיחס בין שכרם לשכר הממוצע במשק גבוה במיוחד.

==קישורים חיצוניים==
* עמרי שגב, [https://cdn-media.web-view.net/i/fetx2whs/%D7%94%D7%91%D7%9B%D7%99%D7%A8%D7%99%D7%9D_%D7%A2%D7%9C_%D7%94%D7%9B%D7%95%D7%95%D7%A0%D7%AA_%D7%94%D7%90%D7%9D_%D7%99%D7%A9_%D7%9C%D7%94%D7%9D_%D7%9E%D7%A7%D7%95%D7%9D_%D7%9C%D7%93%D7%90%D7%92%D7%94_%D7%A2%D7%9E%D7%A8%D7%99_%D7%A9%D7%92%D7%91_%D7%98%D7%90%D7%95%D7%91%D7%9E%D7%9F_%D7%A1%D7%95%D7%A4%D7%99.pdf הבכירים "על הכוונת": האם יש להם מקום לדאגה?], כתב העת "מסחרי", הפקולטה למשפטים - אוניברסיטת בר-אילן, מרץ 2013

==הערות שוליים==

קטגוריה:תגמול עובדים
לבקוביץ

השם לבקוביץ (והגרסאות הרבות שלו) מגיעים מהשם הפולני Lewek, צורת הקטנה של Lew, כלומר אריה. שם זה לפעמים מקוצר ל"לבקוב".

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים

en:Lefkowitz
הספריות הגדולות בעולם

הספריות המרכזיות בעולם מרכזות בתוכן את הפריטים החשובים ביותר, ובהן ספרים שהתפרסמו ברחבי העולם, מידע ארכיוני, מוזיאוני, פריטים של מוזיקה מודפסת ואף מוקלטת, ובימינו אף מדיה דיגיטלית.

== הספריות הגדולות בעולם ==
רשימה ממוינת זו של הספריות הגדולות ביותר בעולם כוללת ספריות שיש להן מעל 15 מיליון עותקי ספרים, נכון ל-2008.
{| class="sortable wikitable"
!שם הספרייה
!מקום
!כמות הספרים/פריטים
!מספר מבקרים מדי שנה
!תקציב
!צוות הספרייה
|-
|הספרייה הבריטית
|הממלכה המאוחדת, לונדון
|170 - 200 מיליון<ref></ref>
|1.75 מיליון
|141 מיליון ליש"ט
|1977
|-
|ספריית הקונגרס
|ארצות הברית, וושינגטון די. סי.
|168 מיליון<ref></ref>
|1.75 מיליון
|647 מיליון דולר אמריקאי
|3624
|-
|הספרייה הציבורית של ניו יורק
|ארצות הברית, ניו יורק
|55 מיליון<ref></ref>
|18 מיליון
|250 מיליון דולר אמריקאי
|2937
|-
|הספרייה והארכיון הלאומי של קנדה
|קנדה, אוטווה
|54 מיליון<ref></ref>
|
|$95 מיליון דולר קנדי
|858
|-
|ספריית שאנגחאי 
|, שאנגחאי
|50 מיליון <ref></ref>
|
|
|
|-
|הספרייה הממלכתית של רוסיה
|רוסיה, מוסקבה
|47.2 מיליון<ref></ref>
|1.17 מיליון
|1.64 מיליארד רובל רוסי
|1972
|-
|ספריית הדיאט הלאומית
|יפן, טוקיו וקיוטו
|41.9 מיליון<ref></ref>
|654,000
|21.8 מיליארד ין יפני
|908
|-
|הספרייה הלאומית של צרפת
|צרפת, פריז
|40 מיליון<ref></ref>
|1.3 מיליון
|254 מיליון אירו
|2668
|-
|הספרייה הלאומית של סין
|סין, בייג'ינג
|37.7 מיליון
|5.2 מיליון
|
|1365
|-
|הספרייה הלאומית הרוסית
|רוסיה, סנקט פטרבורג
|36.5 מיליון
|1 מיליון
|
|
|-
|הספרייה המלכותית של דנמרק 
|דנמרק, קופנהגן
|35.4 מיליון
|850,000
|385.9 מיליון כתר דני
|610
|-
|הספרייה הלאומית של גרמניה
|, לייפציג ופרנקפורט
|34.2 מיליון
|197,103
|50.3 מיליון אירו
|644
|-
|הספרייה הלאומית של ספרד
|ספרד, מדריד
|33.1 מיליון<ref></ref>
|
|29.4 מיליון אירו
|1090
|-
|ספריית האקדמיה הרוסית למדעים 
|רוסיה, סנקט פטרבורג
|26.5 מיליון
|
|
|
|-
|ספריית המדינה בברלין
|גרמניה, ברלין
|23.4 מיליון
|1.4 מיליון
|
|
|-
|הספרייה הציבורית של בוסטון 
|ארצות הברית, בוסטון
|22.4 מיליון <ref></ref>
|
|38.9 מיליון דולר אמריקאי
|
|-
|הספרייה של מדינת ניו יורק 
|ארצות הברית, אולבני
|20 מיליון <ref></ref>
|
|
|
|-
|ספריית הרווארד 
|ארצות הברית, קיימברידג' (מסצ'וסטס)
|18.9 מיליון
|
|
|922
|-
|הספרייה הממלכתית של שוודיה
|שוודיה, סטוקהולם
|18 מיליון <ref></ref>
|
|
|
|-
|הספרייה הלאומית של אוקראינה ע"ש ורנדסקי
|אוקראינה, קייב
|15.5 מיליון
|500,000
|50.3 מיליון הריבניה
|900
|-
|ספריית אוניברסיטת ייל 
|, ניו הייבן
|15.2 מיליון<ref></ref>
|
|
|
|-
|הספרייה הלאומית של איראן
|, טהראן
|15 מיליון
|
|
|
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספריות
קטגוריה:דירוג
M84

M84 (נקראת גם NGC 4374) היא גלקסיה אליפטית הנמצאת במרחק כ-60 מיליון שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים בתולה. גלקסיה זו שייכת לצביר הבתולה.

==היסטוריה==
M84 התגלתה ב-18 במרץ 1781 על ידי האסטרונום הצרפתי שארל מסיה שצירף אותה לקטלוג מסיה ותיאר אותה כ"ערפילית ללא כוכבים" וציין שמרכזה בהיר ומוקף בערפיליות ושהיא מזכירה בצורתה את M59 ו-M60. מסיה חיפש ערפילית שעליה דיווח עוזרו פייר מאשן כשבועיים קודם (M85) וגילה באותו הלילה 7 גלקסיות נוספות על זו שגילה מאשן, כולן מצביר הבתולה, והראשונה שבהן הייתה M84. (האחרות הן M86 - M91). ויליאם הרשל צפה ב-M84 בשנת 1784 וציין רק שהיא בהירה יחסית. בשל מיקומה במרכז צביר הבתולה, היא לא זכתה להתייחסות מיוחדת ביחס לשאר הגלקסיות הסובבות אותה.

עד היום נצפו ב-M84 3 סופרנובות: סופרנובה 1957B הגיעה לדרגת בהירות 13 ו-סופרנובה 1980I ו-סופרנובה 1991bg הגיעו לדרגת בהירות 14.

==תצפית== 
M84 נמצאת במרכז צביר הבתולה והיא מהגלקסיות הבהירות שבו. עם דרגת בהירות נראית 10.1 היא ניתנת לצפייה באמצעות טלסקופ חובבים ואפילו באמצעות משקפת איכותית כשתנאי הצפייה טובים, מכיוון שאין כוכבים בולטים בסביבתה, לא קל לאתרה. M84 נמצאת כ-4.9 מעלות מצפון-מערב לכוכב ρ (רו) בבתולה ובערך באמצע הקו המחבר את דנבולה שבקבוצת אריה עם הכוכב וינדמיאטריקס (ε בבתולה) שבהירותו מדרגה 2.8, כ-9 מעלות מכל אחד מהם. כ-18 דקות קשת ממזרח-צפון-מזרח ל-M84 נמצאת M86 ובאותו מרחק מדרום מזרח לה נמצאת NGC 4388, ושלושתן יוצרות יחד משולש שווה-צלעות וניתן לראותן ביחד בטלסקופ עם הגדלה בינונית. M87 נמצאת כמעלה וחצי מדרום-דרום-מזרח ל-M84, M99 נמצאת כ-2.1 מעלות מצפון-מערב לה, M88 נמצאת כ-2.3 מעלות מצפון-מערב לה ולמעשה ברדיוס של כ-5 מעלות מסביב ל-M84 נמצאות לא פחות מ-13 גלקסיות מתוך קטלוג מסיה.

==תכונות==
גודלה הזוויתי של M84 הוא כ-6 דקות קשת השקולות לקוטר של כ-115,000 שנות אור, ומסתה של הגלקסיה מוערכת בכ-5.1x10<sup>11</sup> מסות שמש (כ-90% ממסת שביל החלב). צורתה מעט אליפטית והיא מכילה בעיקר כוכבים זקנים צהובים ואדומים ולא נראה שיש בה יצירה של כוכבים חדשים. תצפיות של טלסקופ החלל האבל משנת 1997 הראו שבמרכז הגלקסיה יש עצם מסיבי ביותר שמסתו מוערכת בכ-300 מיליון מסות שמש. בנוסף, תצפיות בגלי רדיו מראות שממרכז הגלקסיה נפלטים שני סילונים של גז, מה שמראה שלגלקסיה גרעין פעיל.
הגלקסיה מתרחקת משביל החלב במהירות של כ-1,000 ק"מ לשנייה.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://messier.seds.org/m/m084.html M84 בדפי מסיה של SEDS]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבוצת הכוכבים בתולה
84
84
קטגוריה:צביר הבתולה
ישראל סום

ישראל (איזידור) סום (1910 – 1984) היה פעיל ציוני, רופא פנימי עורך הרפואה 1968–1984, מנהל כללי של קופת חולים של הציונים הכלליים (קופ"ח מרכזית), (לימים קופת חולים מאוחדת).

==ביוגרפיה==

נולד ב-1910 בקולומינה, גליציה המזרחית אוסטרו-הונגריה. סיים את לימודיו התיכוניים בגימנסיה העברית בלבוב. בהיותו תלמיד בגימנסיה הצטרף לתנועת "הנוער הציוני".

התקבל ללימודי רפואה באוניברסיטת ברטיסלאבה. סיים את לימודי הרפואה בשנת 1936.

במשך השנים 1931–1935 במקביל ללמודי הרפואה וגם לאחר סיום לימודיו עסק בפעילות ציונית והיה ציר בקונגרסים הציוניים בשנים 1933, 1935, 1937, ו-1939.

בשנת 1938 עלה לארץ-ישראל. היה חבר קיבוץ תל יצחק. בשנת 1941 השתקע בתל אביב.

ב־1941 החל את התמחותו בבית החולים "הדסה" במחלקה הפנימית בניהולו של פרופ' גאורג צונדק. לאחר סיום התמחותו ב-1945 עבד במחלקה כרופא בכיר עד שנת 1965.

משנת 1957 היה סגן עורך הרפואה, סגנו של פרופ' שמעון רוזנבאום ועם מותו נתמנה לעורך ראשי, במשך 16 שנים, (עד למותו).

בשנת 1962 עם מותו של ד"ר לוי עפרון נתמנה למנהל הכללי של קופ"ח של "הציונים הכללים". ב-1974 יזם וביצע את האיחוד של קופ"ח של "הציונים הכללים" (קופ"ח מרכזית), עם קופת חולים עממית לקופת חולים מאוחדת.

סום היה חבר בוועדת הבריאות של משרד הבריאות ובוועדת האיגוד הבינלאומי לרפואה פנימית.

ב-1979 העניקה לו עיריית תל אביב את פרס סולד לרפואה והיגיינה ציבורית.

נפטר ב-1984.

==ספר שערך==
* משה לויטל, "הרופא בביתך : מדריך רפואי", הוצאת מסדה, תל אביב, 1947, (206 עמודים)

==ממאמריו==
* "ליובל העשרים של "קורות", עיתונה של החברה לתולדות הרפואה ומדעי הטבע בישראל", הרפואה, כרך פ"ב, חוברת י', ב' סיון תשל"ב, 15.5.1972, עמוד 479.
* "הלבוש החדש של הרפואה", הרפואה, כרך ע"ג, חוברת י', י"ב חשון תשכ"ח, 15.11.1967, עמוד 355.

==הנצחתו==

מרפאה אזורית של קופת חולים מאוחדת ברמת גן קרויה על שמו.

==ראו גם==
הרפואה

==הערות שוליים==

קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:רופאים פנימיים ישראלים
קטגוריה:סגל בית החולים הדסה תל אביב
קטגוריה:עורכי כתבי עת ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: רפואה
קטגוריה:חברי הציונים הכלליים
קטגוריה:זוכי פרס סולד
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1984
פצצת סירחון

מיכל של פצצת סירחון
פצצת סירחון הוא חפץ המיועד להפיץ ריח בלתי נעים חזק. 

==שימושים==
פצצות סירחון משמשות לייעודים מגוונים. אלו כוללים:
* בדיקת מערכות אוורור ומטהרי אוויר.
* מעשי קונדס
* מחאות פוליטיות
* לפיצוץ אירועים בתוך אולמות סגורים 
*איומים והפחדה. בשנות ה-30 וה-40 שימשו פצצות סרחון כדרך לפגוע בחנויות. 
*פיזור הפגנות

==מרכיבים==
פצצות סירחון מיוצרות לרוב מאמוניה גופרתית או תיול. 

פצצת סירחון ניתן להכין משאריות מזון שהונחו מספר ימים לתסוס.
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נשק כימי
פלוגת הנדסה 745

סמל היחידה. בצד ימין למעלה מופיעות האותיות סוב - סולל בונה. בצד שמאל למטה, על הנזר, מופיעות האותיות RE - Royal Engeneers
פלוגת הנדסה 745 (באנגלית: 745 Artisan Works Coy.,R.E) הייתה יחידת חיל ההנדסה המלכותי של הצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה שכללה חיילים יהודיים מארץ ישראל, רובם ככולם עובדי "סולל בונה". היחידה פעלה בין השנים 1942–1946 ועסקה בבניית ביצורים, שדות תעופה וגשרים. על היחידה פיקד, בדרגת קפטן, שמואל "מולה" וילנסקי.

הפלוגה הוקמה בספטמבר 1942 והתגייסו אליה כ-270 איש ממנהלי חברת "סולל בונה", מנהלי עבודה ופועלים שעברו את גיל הגיוס. בסיסה הראשון היה בפורט תאופיק, על תעלת סואץ והיא פעלה במסגרת המערכה במדבר המערבי בבניית קו הביצורים באל עלמיין במדבר המערבי. לאחר מכן נפרסה מטוברוק ועד טריפולי. הפלוגה הקימה את הנמל החדש בעיר ביזרטה שבתוניס כהכנות לפלישת בעלות הברית לאיטליה. במרץ 1944 הגיעה הפלוגה לאיטליה ועסקה בשיקום דרכים, הקמת גשרים ובניית מחנות צבא.

עם תום המלחמה חברו אנשי הפלוגה בחשאי לשאול אביגור, מפקד המוסד לעלייה ב' וסייעו בהעפלה.

ב-1946 הוחזרה הפלוגה לארץ ישראל ופורקה.

== קישורים חיצוניים ==
* יואב אבניאון, [http://www.yoaview.com/Yoaview/SITE/?action=showobject&sn=2_618 יָפֶה, אֲבָל ...]

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות ארץ-ישראליות בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:זירת דרום ומרכז אירופה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יחידות הנדסה צבאית
קטגוריה:סולל בונה
עונת 1974/1975 בליגה הלאומית בכדורסל

עונת 1974/1975 בליגה הלאומית בכדורסל הייתה העונה ה-21 של הליגה. הליגה הוגדלה ל-14 קבוצות.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על ההפסד במשחק. לליגה העליונה עלו אליצור תל אביב, הפועל עפולה ומכבי חיפה. העונה הסדירה החלה ב-8 באוקטובר 1974 הסתיימה ב-15 בפברואר 1975 בניצחון של מכבי תל אביב בפעם השישית ברציפות. 

בהתאם לתוצאות העונה הפועל קריית חיים, הפועל עפולה והפועל מגידו ירדו ליגה.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
!width=20|נקודות
|-bgcolor="#ffff99"
|1||מכבי תל אביב||26||25||1||2527||1922|| 605||51 
|-
|2||הפועל רמת גן||26||21||5||2281 ||1920||361||47 
|-
|3||הפועל גבת/יגור||26||20||6||2114 ||1755||359||46 
|-
|4||הפועל תל אביב ||26||18||8||2360||2071||289||44 
|- 
|5||מכבי רמת גן|| 26||18||8||2326 ||2120||206||44 
|-
|6||הפועל ירושלים ||26||14||12||2146 ||2113||33||40 
|-
|7||אליצור תל אביב||26||13||13||2225||2089|| 136||39 
|-
|8||הפועל חיפה ||26||13||13||2012||1877||135||39 
|-
|9||הפועל גבעת ברנר/נען
|26||11||15||2057 ||2095 ||38-||37 
|-
|10||בית"ר ירושלים||26||8||18||1797||2259|| 462-||34 
|-
|11||מכבי חיפה ||26||7||19||1847||2231||384-||33 
|-bgcolor=#ffcccc 
|12||הפועל עפולה||26||7||19||1718||2018|| 300-||33 
|-bgcolor=#ffcccc 
|13||הפועל קריית חיים||26||5||21||1851 ||2227||376-||31 
|-bgcolor=#ffcccc
|14||הפועל מגידו
|26||2||24||1825 ||2389||564-||28 
|}

== ראו גם ==

* גביע המדינה בכדורסל 1974/1975

==קישורים חיצוניים==
* [http://basket.co.il/history.asp?cYear=1975&lang= מידע מאתר מנהלת הליגה]

קטגוריה:1974 בישראל: ספורט
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורסל בישראל
קטגוריה:1975 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1974
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1975
יעקב דולז'נסקי

יעקב דולז'נסקי (1866 – 29 במרץ 1928) היה מראשוני וממובילי הכירורגיה בארץ ישראל, פרופסור לכירורגיה, עורך "הרפואה" בשנים 1924–1928.

==קורות חיים==
דולז'נסקי נולד ב-1866 בבאחמוט, רוסיה (כיום אוקראינה). בגיל 12 ברח מבית אביו כדי ללמוד בגימנסיה. התפרנס משעורים פרטיים. למד רפואה באוניברסיטת דורפאט.

לאחר תום לימודיו עבד כרופא בפלך יקטרינוסלב ובפלך טולה. בתקופה זו התקרב ללב טולסטוי ומשפחתו.

התמחה בכירורגיה בהיידלברג. ניהל בית חולים עירוני ביקטרינוסלב, אוקראינה.

במלחמת רוסיה יפן, בשנים 1904–1905, פיקד על בית חולים צבאי. לאחר שחרורו מהצבא התמנה לפרופסור לכירורגיה ולדיקן הפקולטה החדשה באוניברסיטת יקטרינוסלב.

ב-1920 עלה לארץ ישראל עם רעייתו מרים ובנו ליאוניד, והתיישב בירושלים. עבד מספר שנים ככירורג ראשי בבית החולים מאיר רוטשילד בירושלים.

לאחר שהסתכסך עם הנהלת בית החולים מפני שלא קיבלו את דרישתו לבצע חידושים במחלקתו עבר לנהל מחלקה כירורגית בבית החולים ביקור חולים.

במאורעות תרפ"ט הגדיל המוסד את מספר המיטות הכירורגיות. בפצועים טיפלו ד"ר גרשון (ג'ורג') גרי, ד"ר פליקס דנציגר ומנהל המחלקה הכירורגית פרופ' דולז'נסקי.

ב-1924 התמנה כעורך ראשי ל"הרפואה", לאחר שהעורך הראשון ד"ר יוסף צבי שטיין נבחר ליו"ר הסתדרות הרופאים בישראל. דולז'נסקי השקיע מכספו הפרטי כדי לחדש את הופעת כתב העת.

היה ממייסדי המחלקה הרפואית של הספרייה הלאומית.

מות רעייתו מרים היה עבורו מכה קשה.

נפטר ב-1928 בירושלים לאחר שנותח מספר חודשים קודם לכן בדרכי המרה בברלין.

בנו, פרופ' ליאוניד דולז'נסקי (1898–1948), שניהל את המחלקה לפתולוגיה ניסיונית באוניברסיטה העברית, בבית רנטוף בהר הצופים עלה ביום ד' בניסן תש"ח (13.4.1948) בשיירת הדסה שעלתה להר הצופים ובה מצא את מותו.

==לקריאה נוספת==
* יעקב דולז'נסקי - הרפואה 2, 1928, עמוד 103.
* פרופ' יעקב דולז'נסקי הארץ 18 בינואר 1921.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהלי בתי חולים יהודים
קטגוריה:רופאים יהודים אוקראינים
קטגוריה:רופאים יהודים רוסים
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:עורכי עיתונים ביישוב
קטגוריה:סגל מרכז רפואי הדסה
קטגוריה:עורכי כתבי עת ביישוב
קטגוריה:כירורגים ביישוב
קטגוריה:יהודים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אישים במלחמת רוסיה–יפן
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1866
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1928