פשע נגד האנושות

פשעים נגד האנושות הם פשעים חמורים המתרחשים כחלק ממתקפה רחבת היקף נגד אזרחים.<ref name=":0"></ref> בניגוד לפשעי מלחמה, פשעים נגד האנושות יכולים להתרחש בתקופת שלום ולא רק בעת מלחמה, וכן נגד אזרחי המדינה עצמה כמו גם נגד אזרחים זרים.<ref name=":0" /><ref name=":1"></ref> יחד עם פשעי מלחמה, רצח עם, ופשע תוקפנות, פשעים נגד האנושות מהווים את יסודות המשפט הפלילי הבינלאומי<ref></ref> וכמו פשעים אחרים במשפט הבינלאומי, אין להם הגבלות זמן או סמכות שיפוטית על העמדה לדין (כאשר קיימת סמכות שיפוט אוניברסלית).<ref name=":1" />

המונח הוגדר רשמית בכתבי אישום במשפטי נירנברג בשנת 1945, והתביעה הראשונה על פשעים נגד האנושות התקיימה במהלך המשפט נגד פושעים מגרמניה הנאצית. בבתי דין בין-לאומיים נוספים נדנו האשמות לפשעים הגד האנושות: בית הדין הפלילי הבין-לאומי ליוגוסלביה לשעבר, בית הדין הפלילי הבין-לאומי לרואנדה, בית הדין המיוחד לסיירה לאון , בית הדין של קמבודיה ובית הדין הפלילי הבין-לאומי.

==סוגי הפשעים הנכנסים תחת הקטגוריה==
סעיף 7 לאמנת רומא, מגדיר פשעים נגד האנושות כמעשים "שבוצעו במסגרת התקפה נרחבת או שיטתית המכוונת נגד כל אוכלוסייה אזרחית". הסעיף מפרט 11 פשעים בודדים:

# רצח.
# השמדה.
# שעבוד.
# הגלייה או העברה כפויה של אוכלוסייה.
# כליאה או שלילה חמורה אחרת של חירות פיזית בניגוד לכללי היסוד של המשפט הבין-לאומי.
# עינויים.
# אונס, שעבוד מיני, זנות כפויה, היריון כפוי, סירוס או עיקור בכפייה, או כל צורה אחרת של אלימות מינית בעלת חומרה דומה.
# רדיפת קבוצה או קולקטיב מסוים/ת המבוססת על שיוך פוליטי, גזעי, לאומי, אתני, תרבותי, דתי, מגדרי בהתאם להגדרת מונח זה בפסקה (3) של סעיף זה, או על בסיס אחר אשר הוכר באופן אוניברסלי כאסור על פי המשפט הבין-לאומי, כאשר הרדיפה מבוצעת בקשר לאחד המעשים המנויים בפסקה זו או לאחד הפשעים בתחום סמכות השיפוט של בית המשפט.
# העלמה כפויה של אנשים.
# פשע האפרטהייד.
# מעשים אחרים בלתי אנושיים בעלי אופי דומה המכוונים לגרום לסבל רב, או לחבלה חמורה לגוף או לבריאות נפשית, פסיכולוגית או פיזית.

=== היסודות המאפיינים "פשע נגד האנושות" ===
* מדובר במעשים נפשעים במיוחד הפוגעים באופן חמור בכבוד האדם.
* המעשים מבוצעים כחלק ממדיניות ממשלתית או כחלק מפרקטיקה רחבה ושיטתית של מעשי זוועה הזוכים להסכמה מצד הרשויות. יסוד ההסכמה אינו מתקיים או נחוץ בנסיבות בהן אין למדינה שליטה במצב, כגון מצב מרידה.
* איסור המעשים חל בין שהם מתבצעים בזמן מלחמה ובין שהם מתבצעים בעת שלום.
* הקורבנות המובהקים של פשעים נגד האנושות הם, בהכללה, אזרחים.
==נקודות ציון מרכזיות בהתפתחות המונח==
המונח "פשעים נגד האנושות" הופיעה לראשונה, בשפה האנגלית, בנאום שנשא נשיא ארצות הברית, בנג'מין הריסון, ב-3 בדצמבר 1889, לפני הקונגרס.<ref></ref> הנשיא השתמש בוח בנוגע לסחר עבדים שחורים דרך הים מאפריקה.<ref></ref> כשנה לאחר מכן, במכתב פתוח שכתב ג'ורג' וושינגטון וויליאמס, כומר, פוליטיקאי והיסטוריון אמריקאי, לליאופולד השני מלך בלגיה ובו תיאר את הזוועות שביצעו נציגי המלך במדינת קונגו החופשית וכינה את התעללות בתושבי המקום פשעים נגד האנושות.<ref></ref><ref></ref>
* הכרזת סנט פטרבורג 1868: מקור הרעיון בדבר קיומם של "דיני אנושות" במסגרת המשפט הבין-לאומי מצוי בהכרזה זו שהגבילה את השימוש בקלעים שנתפסו כסותרים את "דיני האנושות". הצהרת סנט פטרסבורג היא ההסכם הפורמלי הראשון האוסר שימוש בכלי נשק מסוימים בעת מלחמה.<ref name=":02"></ref>
* אמנות האג 1899 ו-1907: הן הסכמים בינלאומיים שלצד אמנות ז'נבה מכילות את הניסוחים הרשמיים הראשונים של דיני מלחמה ופשעי מלחמה כחלק מן המשפט הבינלאומי הפומבי.'סעיף מרטנס' הכלול במבוא לאמנות האג משנת ,1907 הגדיר שגם במצבים בהם אין הגדרה ברורה כיצד לנהוג, נדרש לנהוג לפני דיני האנושיות: "במקרים שאינם נופלים בגדר פרוטוקול זה, או בגדר הסכמים בין-לאומיים אחרים, אזרחים ולוחמים נותרים תחת הגנתם וסמכותם של עקרונות המשפט הבין-לאומי הנובעים מהמהג המוכר, מעקרונות הומניים ומצב המצפון הציבורי".<ref></ref>
* הצהרת ההסכמה המשלושת בדבר ביצוע "פשעים נגד האנושות" בעם הארמני: ב-24 במאי 1915, ביוזמת רוסיה, פרסמה חברות ההסכמה המשולשת – רוסיה, צרפת והממלכה המאוחדת – הצהרה המגנה את רצח העם הארמני המתמשך באימפריה העות'מאנית ואיימה להביא את האחראים לדין.<ref></ref> זה היה השימוש הראשון בביטוי "פשעים נגד האנושות" בדיפלומטיה הבינלאומית."<ref></ref> ההצהרה ראתה בממשל העות'מאני ובפקידיו הבכירים אחראים לפשעים נגד האנושות בגין טבח זה.
: בוועידת השלום בפריז, שנערכה ב-25 בינואר 1919, מונתה ועדת לבדיקת האחראים לפרוץ המלחמה ואכיפת העונשים ("ועדת החמישה עשר") שנתבקשה לחקור ולדווח על הפרות המשפט הבינלאומי שבוצעו על ידי גרמניה ובנות בריתה במהלך המלחמה. הוועדה לא הצליחה להגיע להסכמות בנוגע להגדרת פשע נגד האנושות.<ref name=":4"></ref><ref name=":2" /> הוועדה המליצה להקים בין דין שידון ב'הפרות חוקי האנושות', מכיוון שחוקי המלחמה לא כוללחם את הזוועות שבוצעו על ידי מדינה נגד אזרחיה או נגד אנשים מבעלי בריתה.<ref name="JFS"></ref> ארצות הברית התנגדה להסתמכות על דיני אנושות ועל הצהרת ההסכמה המשולשת.<ref name=":2"></ref>

* דוח של המועצה הכלכלית-חברתית של האומות המאוחדות בנושא פשעים נגד האנושות: ב-15 למאי 1948 הגישה המועצה דוח לוועדה לפשעי מלחמה של האומות המאוחדות שאסף מידע על פשעי מלחמה.<ref name="W.19"></ref> הדו"ח הוכן לבקשת מזכ"ל האו"ם לאסוף ולפרסם את המידע הנוגע לזכויות האדם הבוסס על משפטים של פושעי מלחמה, משתפי פעולה ובוגדים, ובפרט ממשפטי נירנברג וטוקיו. הדו"ח הוכן על ידי חברי הצוות המשפטי של הוועדה. הדוח מתייחס לשואה הארמנית, לא רק כדוגמה היסטורית, אלא גם כמקרה בוחן לסעיפים 6 (ג') ו-5 (ג') של חוקת נירנברג וטוקיו המגדירים פשעים נגד האנושות, וכך משמש כמבשר לאמנה הבין לאומית למניעת רצח עם שאומצה בסוף 1948, ומבדילה בין פשעי מלחמה לפשעים נגד האנושות.<ref></ref>

* חוקת נירנברג 1945: חוקה זו מהווה את האמנה הראשונה שבה נוסחה הקטגוריה של "פשעים נגד האנושות" כהוראה נורמטיבית שמבצעיה נושאים באחריות פלילית אישית. הצורך בקטגוריה זו נבע מהרצון להעמיד פושעים נאצים לדין בגין פשעים שביצעו במהלך המלחמה נגד אוכלוסייה אזרחית באשר היא, ובכללה נגד אזרחים גרמנים, ומהיעדר האפשרות להעמידם לדין בגין פשעי מלחמה, שכן אלה אינם עוסקים בחובות מדינה כלפי אזרחיה היא.<ref name=":3"></ref>
: ההגדרה של פשעים נגד האנושות הוגדר בסעיף 6ג: רצח, השמדה, עבדות, גירוש וכל מעשה לא אנושי אחר שנעשה באוכלוסייה אזרחית כלשהי, לפני המלחמה או במהלכה, או רדיפות על רקע פוליטי, גזעי או דתי, בביצוע או בקשר עם כל פשע הנופל בתחום סמכות השיפוט של הטריבונל, בין אם הוא מנוגד לחוק המדינה שבה בוצע ובין אם לאו.<ref></ref> הניסוח בחוקת נירנברג שולבה, בשינויים מסוימים, בחוקת טוקיו (Tokyo Charter) ובסעיף 10 של חוק מועצת השלטון.<ref name=":3" />
* חוק מועצת השלטון מספר 10, 1945: בחוק זה, שחוקקו בנות הברית על מנת להסמיך את בתי המשפט הצבאיים והמדינתיים שלהם להעמיד לדין נאצים בגין הפשעים שהוגדרו בחוקת נירנברג, נותקה לראשונה זיקה בין פשעים נגד האנושות לפשעי מלחמה או פשעים נגד השלום והיעדר הצורך בהגדרה זו מאפיין את הגדרת פשעים נגד האנושות מאז.<ref name=":3" /><ref name=":4" />
* חוקת רומא, 1998 – סעיף 7 לחוקת רומא מגדיר את קטגוריית הפשעים נגד האנושות באופן עדכני ומפורט, הוראה זו משקפת בעיקרה – אף כי לא במלואה – דין מינהגי, והדיון ברכיבי העבירה יתבסס עליה.
* פסיקת בית הדין הפלילי הבין-לאומי ליוגוסלביה לשעבר בפרשת טאדיץ' 1995: קבעה כי היעדר הזיקה בין פשעים נגד האנושות לבין סכסוך בין-לאומי מזוין משקפת משפט בין-לאומי מנהגי.

==ראו גם==
* פשע מלחמה
* פשע שנאה
* בית הדין הפלילי הבין-לאומי

==לקריאה נוספת==
ארנה בן-נפתלי ויובל שני, המשפט הבינלאומי: בין מלחמה לשלום, הוצאת רמות, אוניברסיטת תל אביב, 2006, 267–269.

יניב ואקי ונעם וינר, אמנת רומא והדין הפלילי הישראלי - משלימות והתאמה, הוצאת מרכז קונקורד לחקר קליטת המשפט הבינלאומי בישראל, 2011.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.icc-cpi.int/nr/rdonlyres/ea9aeff7-5752-4f84-be94-0a655eb30e16/0/rome_statute_english.pdf אמנת רומא של ביה"ד הפלילי הבינ"ל בהאג, אשר מפרטת בסעיף 7 על הגדרת "פשעים נגד האנושות"]
* 
* 

==הערות שוליים==

*