OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עם ישראל חי (אלבום)

עם ישראל חי הוא האלבום ה-28 של הזמר הישראלי איל גולן בהוצאת חברת התקליטים ליאם הפקות. האלבום יצא לאור ב-14 באפריל 2024.<ref></ref>

== רקע ==
לאחר שהוציא את הסינגל "עם ישראל חי" בצל מלחמת חרבות ברזל, שהגיע למקום השלישי במצעד המוזיקה היטליסט, במקום הראשון במדיה פורסט, ומקום חמישי במצעד הרשמי של גלגלצ. במרץ 2024 החליט גולן להוציא אלבום חדש בשמו של הסינגל. ב-14 באפריל 2024, החלה התקיפה האיראנית על ישראל, ושקל גולן לגנוז את אלבומו, ולבסוף לא עשה זאת,<ref></ref> וציטט:

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 2024
קטגוריה:אלבומי אייל גולן
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:אלבומי חברת ליאם הפקות
אורשולה פלנקייביץ'

אורשולה פלנקייביץ (בפולנית: Urszula Plenkiewicz; 15 ביוני 1921 – 24 בינואר 2021) הייתה סיירת וקצינת קישור פולני של לשכת המידע והתעמולה של הפיקוד הראשי של מחתרת ארמייה קריובה. היא לימדה בבית הספר השכונתי החשאי ושירתה כחיילת בנפה V של מוקוטוב של מחוז ורשה איגוד המאבק המזוין. פלנקייביץ' נתפסה על ידי הגסטפו בנובמבר 1942 וגורשה לאגף הנשי של מחנה הריכוז אושוויץ הידוע בשם בירקנאו, שם ברחה מצעדת המוות בינואר 1945. היא זכתה בצלב האביר של מסדר פולוניה רסטיטוטה, צלב ארמייה קריובה וצלב אושוויץ, וכן הוכרה חסידת אומות העולם.

== ביוגרפיה ==
פלנקייביץ' נולדה בוורשה, פולין ב-15 ביוני 1921.<ref name="BIAKObit"></ref> היא הייתה בתם של לאוקדיה גלובצקה ופליקס גלובצקי, קצין משטרת המדינה שנרצח על ידי ה-NKVD בקלינין ב-1940,<ref name="OWVVOEntry"></ref><ref name="CHZ2021"></ref> והייתה לה אחות צעירה ממנה.<ref name="RighteousDatabase"></ref> כדי לשרת את פולין כסיירת, הצטרפה פלנקייביץ' לצוות הצופות ה-14 של ורשה ב-1935. ארבע שנים מאוחר יותר, במאי אותה שנה, רגע לפני מלחמת העולם השנייה, היא סיימה את בחינות הגמר שלה בתיכון בוורשה.<ref name="CHZ2021" /><ref name="WUMOral"></ref>

כאשר גרמניה הנאצית כבשה את ורשה בספטמבר 1939 וחוקקה צווים אנטי-יהודיים,<ref name="JFREntry"></ref> היא החלה ללמד בבית ספר מחתרתי לבנות בחודש שלאחר מכן. פלנקייביץ' הצליחה לסייע לפולנים שנמלטו ממערב גרמניה מחיילי הוורמאכט, והם חנו בבניין בית הספר, שם עבדה כאחות. מאוחר יותר נתנה מחסה לחברתה מבית הספר קריסטינה קון למשך שנה החל מנובמבר 1940, והיא ארגנה מסמכים מזויפים עבור קון תחת השם קובלסקה.<ref name="CHZ2021" /> קון שרדה את המלחמה. פלנקייביץ' התגייסה לארגון הפולני המחתרתי ארמייה קריובה כחיילת בדצמבר 1940. היא השתתפה בפעולות חבלה קלות בוואוור, קיימה פגישות מחתרתיות בדירתה, ובהמשך הצטרפה ללשכת המידע והתעמולה של הפיקוד הראשי של ארמייה קריובה, שם הפכה לקצינת קישור.<ref name="CHZ2021" /><ref name="OWVVOEntry" />

היא נעצרה על ידי הגסטפו בדירתה בוורשה ב-2 בנובמבר 1942, ונכלאה בכלא פאוויאק למחרת. היא נחקרה במטה הגסטפו המקומי לפני שהועברה לאגף הנשים במחנה הריכוז אושוויץ ב-27 בנובמבר כאסירה 25985, מספר שהיה מקועקע על ידה, והיא עבדה באגף בית החולים. מחשש מפני הצבא האדום המתקרב, פינו הגרמנים את המחנה בינואר 1945 והורו על צעדת מוות, כאשר פלנקייביץ' נמלטה מאושוויץ עם חבר לעיירה הקרובה אושוויינצ'ים.<ref name="CHZ2021" />

== חיים אישיים ==
לאחר סיום המלחמה היא התגוררה בוורוצלב, והפכה לאם. פלנקייביץ' הייתה קתולית; היא נפטרה ב-24 בינואר 2021 ונקברה בבית קברות בוורוצלב בהלווייתה שהתקיימה ב-1 בפברואר.<ref></ref>

== הוקרה==
פלנקייביץ' הוכרה כחסידת אומות העולם על ידי יד ושם ב-26 בדצמבר 1994. היא זכתה בצלב האביר של מסדר פולוניה רסטיטוטה, צלב ארמייה קריובה וצלב אושוויץ.

==הערות שוליים==

קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:ורשה: אישים
קטגוריה:ילידי 1921
קטגוריה:נפטרים ב-2021
22/11/63

22/11/63 הוא רומן מדע בדיוני משנת 2011 מאת הסופר האמריקאי סטיבן קינג. הספר, אשר מתמקד בנוסע בזמן שמנסה למנוע את ההתנקשות בנשיא ארצות הברית ג'ון פ. קנדי ב-22 בנובמבר 1963.

הספר יצא לשווקים ב-8 בנובמבר 2011<ref></ref> והפך במהרה לרב מכר. הספר נשאר ברשימת רבי-המכר של הניו יורק טיימס במשך 16 שבועות.<ref></ref>

== תקציר העלילה ==
העלילה מתמקדת בג'ייק אפינג, מורה לאנגלית בתיכון ממיין, שמגלה פורטל אשר מאפשר לחזור בזמן ל-9 בספטמבר 1958. ג'ייק מבקר בהמשך במסעדת דיינר מקומית בבעלותו של אל טמפלטון. במהלך אחד מהביקורים במסעדת הדיינר ג'ייק נדהם לגלות שאל חלה בסרטן ריאות סופני, למרות שבלילה הקודם הוא נראה בריא לחלוטין. אל מבקש שג'ייק יבוא עימו לחלק האחורי של הדיינר שם הוא מראה לו פורטל המאפשר לכל מי שעובר בו לחזור בזמן ל-9 בספטמבר 1958. הפורטל מאפשר לכל מי שעובר בו לשנות את העבר וכתוצאה מכך גם את ההווה. אל מגלה לג'ייק שהוא מעוניין להשתמש בפורטל על מנת למנוע את ההתנקשות בג'ון פ. קנדי במטרה לשנות באופן זה את ההיסטוריה לטובה. אל מספר לג'ייק שהוא ניסה לעשות זאת בעצמו במשך ארבע שנים, למרות שבהווה הוא נכנס לפורטל רק בלילה הקודם, אך משום שיש לו כעת סרטן הוא אינו מסוגל יותר להמשיך במשימה. הוא מצליח לשכנע את ג'ייק לקחת על עצמו את המשימה הזו.

בתחילה ג'ייק חוזר לשנת 1958 ומגלה שהוא מסוגל לשנות את העבר לאחר שהוא מציל את חיי בני המשפחה של אחד מתלמידיו. אף על פי כן, לאחר שהוא חוזר להווה הוא מגלה שהוא גרם בעקיפין למותו של חברו אשר נשלח בקו זמן זה להילחם במלחמת וייטנאם.

בהמשך ג'ייק מחליט להיכנס שוב לפורטל על מנת למנוע את רצח קנדי. לאחר שהוא חוזר לשנת 1958 ג'ייק עובר לגור בעיירה ג'ודי אשר במדינת טקסס. בהמשך ג'ייק מתאהב בספרנית סיידי דנהיל. ככל שג'ייק מתקרב לתאריך הגורלי של ה-22 בנובמבר 1963, הוא מתחיל להתמודד עם אתגרים ודילמות מוסריות רבות.

== עיבוד טלוויזיוני ==
ב-2016 שירות הסטרימינג Hulu הפיק מיני-סדרה בת שמונה פרקים שהתבסס על עלילת הספר. ג'יימס פרנקו כיכב בסדרה בתפקיד ג'ייק אפינג.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:רומנים על מסע בזמן
קטגוריה:ספרי 2011
קטגוריה:ספרי סטיבן קינג
קטי וולף

קטי וולף (בהונגרית: Kati Wolf; נולדה ב-24 בספטמבר 1974) היא זמרת הונגרייה.

== ביוגרפיה ==
וולף נולדה בסנטאנדרה, אביה הוא המלחין פטר וולף, בהיותה בת שבע שרה את שיר הנושא של סרט ההנפשה "Vuk" המבוסס על ספר ילדים הונגרי, במהלך לימודיה בתיכון הייתה חברה בהרכב מוזיקלי, לאחר מכן שרה בהרכבים מוזיקליים נוספים.

היא למדה נגינה על פסנתר וג'אז, היא גם עבדה תקופה כמנהלת שירות בטיסה בחברת תעופה, ב-2009 יצא אלבומה הראשון "Wolf-áramlat", ב-2010 השתתפה בגרסה ההונגרית של התוכנית "X Factor" ועלתה לשלב הגמר.

ב-2011 נבחרה לייצג את הונגריה באירוויזיון, עם השיר "What About My Dreams?" עלתה לגמר התחרות בדיסלדורף, בגמר הייתה במקום ה-22 עם 53 נקודות. ב-2012 שימשה כשופטת בתחרות "A Dal" דרכה נבחר נציג הונגריה לאירוויזיון.

היא הייתה נשואה ולה שתי בנות.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:זמרות הונגריות
דיאגרמת התפצלות

במתמטיקה, במיוחד במערכות דינמיות, דיאגרמת ביפורקציות (בעברית התפצלות) מציגה את הערכים שאליהם המערכת שואפת אסימפטוטית (שיכולים לכלול נקודות קבועות, מסלולים מחזוריים או אטרקטורים כאוטיים) כפונקציה של פרמטר כלשהו (הנקרא פרמטר בפירוקציה) של המערכת. נהוג לייצג ערכים יציבים עם קו מלא וערכים לא יציבים עם קו מקווקו, אם כי לעיתים קרובות הנקודות הלא יציבות מושמטות מהאיור. דיאגרמות התפצלות מאפשרות הדמיה של תורת הביפורקציה. בהקשר של מערכות דינמיות בזמן בדיד (דיסקרטי), הדיאגרמה נקראת גם דיאגרמת מסלול.
דיאגרמת התפצלות של המפה הלוגיסטית
דיאגרמת התפצלות של מפת המעגל. אזורים שחורים תואמים ללשונות ארנולד (תופעה שמתרחשת כאשר צופים במערכות דינמיות).

== מפה לוגיסטית ==
האטרקטור לכל ערך של פרמטר כלשהו r מוצג על הקו האנכי המתאים לערך הפרמטר r.]]
דוגמה לכך היא דיאגרמת הביפורקציה של המפה הלוגיסטית :<math display="block"> x_{n+1}=rx_n(1-x_n). </math>פרמטר הביפורקציה r מוצג על הציר האופקי של הגרף והציר האנכי מציג את קבוצת הערכים של הפונקציה הלוגיסטית מכל תנאי ההתחלה האפשריים.

דיאגרמת הביפורקציה מראה התפצלות של מסלולים יציבים לשני חלקים, ארבעה, שמונה, וכך הלאה. כל אחת מנקודות הביפורקציה האלו נקראת perioud doubling bifurcation. היחס בין האורכים של אינטרוולים של ביפורקציות עוקבות עבור מתכנס לקבוע שנקרא first Feigenbaum.

== שבירת סימטריה במערכות הביפורקציה ==
שבירת סימטריה בהתפצלות קלשון כאשר הפרמטר &#x3B5; משתנה. &#x3B5; = 0 הוא המקרה של התפצלות קלשון סימטרית.
במערכת דינמית כגון<math display="block"> \ddot {x} + f(x;\mu) + \varepsilon g(x) = 0,</math>אשר יציבות מבחינה מבנית כאשר <math> \mu \neq 0 </math>, אם משרטטים דיאגרמת ביפורקציה, ניתן להתייחס ל - <math> \mu </math> כפרמטר הביפורקציה, עבור ערכים שונים של <math> \varepsilon </math>,. המקרה בו <math> \varepsilon = 0</math> נקרא התפצלות הקלשון הסימטרית. כאשר <math> \varepsilon \neq 0 </math>, אנחנו אומרים שיש לנו קלשון עם סימטריה שבורה. זה מודגם באנימציה משמאל.

== יישומים ==
בהינתן מערכת של משוואות דיפרנציאליות המתארות ערך פיזיקלי כלשהו. למשל המיקום והמהירות של מטוטלת חופשיה וללא חיכוך, פוטנציאל הממברנה של נוירון לאורך זמן, או הריכוז הממוצע של וירוס במחזור הדם של המטופל. המשוואות הדיפרנציאליות עבור הדוגמאות הללו כוללות *פרמטרים* שעשויים להשפיע על הפלט של המשוואות. למשל, שינוי המסה ואורכה של המטוטלת ישפיעו על תדירות התנודות שלה, שינוי גודל הזרם המוזרק לנוירון עשוי להעביר את פוטנציאל הממברנה ממנוחה לירי, והעומס הנגיפי לטווח ארוך בזרם הדם עשוי לרדת כתגובה לטיפול.

באופן כללי, חוקרים מעוניינים לכמת כיצד ההתנהגות ארוכת הטווח (האסימפטוטית) של מערכת של משוואות דיפרנציאליות משתנה אם פרמטר משתנה. בענף המתמטי של מערכות דינמיות, דיאגרמת ביפורקציה מכמתת את השינויים הללו על ידי חקירת נקודות השבת, המסלולים המחזוריים או האטרקטורים הכאוטיים של מערכת משתנים כפונקציה של פרמטר ביפורקציה. דיאגרמות התפצלות משמשות כדי לדמיין שינויים אלה.

== ראו גם==
* זיכרון התפצלות
* תורת הכאוס
* דיאגרמת שלד של התפצלות
* קבועי פייגנבאום

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.egwald.ca/nonlineardynamics/logisticsmapchaos.php המפה והכאוס הלוגיסטית] מאת Elmer G. Wiens, egwald.ca
* Wikiversity: דיאגרמת מסלול מערכת דינמית בזמן דיסקרטי
קטגוריה:תורת הכאוס
Klone

Klone (נולד ב-1983) הוא הפסדונים של האמן הישראלי הרב תחומי איגור רבליס.

רבליס נולד ב-1983 בחרקיב שבאוקראינה וכיום עובד ומתגורר בתל אביב. לישראל עלה עם אימו בגיל 11 וגדל ברמת גן.

את הכשרתו האומנותית רכש באופן אוטודידקטי. בגיל 16 החל לצייר גרפיטי ברחוב. לאורך השנים גיבש לעצמו שפה חזותית הכוללת שימוש תדיר בדמויות חוזרות של חיות וחיות מואנשות (חתולים, שועלים, ציפורים ועוד), סמלים ואיקונוגרפיה. עבודותיו עוסקות רבות בסוגיות של זהות, הגירה, ונוודות השאובות בין היתר מילדותו בברית המועצות, נעוריו והתבגרותו בישראל ונוגעות לסוגיות של גלובליזציה והשתייכות.

לעולם המוזיאלי נכנס בשנת 2012 עת הוצגה עבודה שלו בתערוכת Inside Out במוזיאון תל אביב לאמנות (אוצרת טל לניר), תערוכה בה הציגו אמני רחוב נוספים בהם Know hope, Zero cent ו־Foma. עד שנת 2019, שמר על אנונימיות והציג רק תחת הפסדונים Klone.

לצד עבודות גרפיטי וציורי קיר, פועל רבליס במגוון מדיומים נוספים בהם רישום, ציור, אנימציה ו-ווידאו ארט, מציג בישראל ובעולם תערוכות יחיד ומשתתף בתערוכות קבוצתיות רבות. עבודותיו מעטרות קירות במקומות רבים ברחבי העולם לרבות ניו-יורק, מונטריאול, ברלין, פראג, קייב, ונובוגרוד. אחת העבודות המוכרות שלו, היא שורת חולדות המצוירות בשולי נחל איילון בתל אביב שמייצגת לדבריו את 'מרוץ העכברים של לרוץ ולהתפרנס'.
<gallery>
קובץ:Kline Levantine.jpeg|דמות אופיינית לציוריו של Klone
File:PikiWiki Israel 19899 Cities in Israel.JPG|עבודה ברחוב שלוש בתל אביב
File:Tel Aviv-Yafo 16221 (11713644445).jpg|עבודה בקריית המלאכה תל אביב
File:Praha Vrsovice Ukrajinska 18 c.jpg|עבודה בפראג
File:PikiWiki Israel 75529 street art in talpiot jerusalem.jpg|עבודה בתלפיות, ירושלים
File:PikiWiki Israel 33802 Cities in Israel.JPG|על קיר הדולפינריום בתל אביב
קובץ:Kiryat Hamelacha11.jpg|קריית המלאכה תל אביב
File:Ayalon River Graffiti of Rats by Klone.jpg|חולדות על קיר נחל איילון
</gallery>
==תערוכות יחיד==
* I remember my human form. Hezi Cohen Galley, תל אביב 2021.
* Letters from a certain future to an uncertain past, Hezi Cohen Gallery, תל אביב 2019
* The (be)Longing, Urban Spree gallery, ברלין גרמניה 2019
* Foreign Motherland. Educatorium, קייב, אוקראינה 2017
* AIR. Jedna, Dva, Tri Gallery, פראג, צ'כיה 2017
*Memory of a tree. Forgetfulness of a land. Hezi Cohen Gallery, תל אביב 2016
*Everything is Happening, Urban Spree Gallery, ברלין, גרמניה 2016
* Topography of a Daydream, Garis & Hahn Gallery, ניו יורק, ארצות הברית 2015
* Common Cause, TOLK Gallery, ניז'ני נובוגרוד, רוסיה 2015
* Second Nature, Kartel Gallery, חיפה 2014
* Desert is a State of Mind, WOW Gallery, הידלברג גרמניה 2014
* White Sun of the Desert, Zimmer Project Space, תל אביב 2013
* Recollection of Misunderstandings, Kunstverein, בריידברג גרמניה 2013
* The Moment (When the World Stopped Turning), Anno Domini Gallery, סן חוזה, קליפורניה, ארצות הברית 2013
*Klone x Meshullam, two man project with Assi meshullam, Alfred Gallery, תל אביב 2013
* New Land (We Need New Land), Urban Spree Gallery, ברלין גרמניה 2012
* Keep On Dreaming, Speak Easy, תל אביב 2011
* Don’t Sleep, Baaley Ha-Melaha, תל אביב 2011

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://drorhadadi.com/klone-שכפל-את-עצמך/ Klone] בבלוג של דרור הדדי.
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:אמני גרפיטי ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
אזבסטון

אזבסטון באוסטרליה
אזבסטון הוא מבנה שבנוי מאזבסט.

את האזבסט מפיקים ממכרות של סלעי האזבסט, סלעים הבנויים ממינרלים סיליקטים של מגנזיום או ברזל הידרידי. עמידותו של האזבסט לנזקי הטבע: מים, חום ואש, אפשרה לעשות בו שימוש רב, משום שהוא אינו חדיר למים, אינו מוליך חשמל ומבודד חום בצורה מיטבית, אחד השימושים העיקריים בו היה ערבובם של סיבי האזבסט בבטון למטרות בנייה.

בשנות ה-50 של המאה ה-20, עם העלייה ההמונית לישראל, נעשה שימוש רב בסיבי אזבסט בשילוב בטון למטרות בנייה. שיכונים רבים מאזבסט נבנו, בעיקר במעברות, וכונו "אזבסטונים". אחת השכונות שנבנו בה שיכונים שכונו "אזבסטונים" היא קריית היובל שבירושלים. בנוסף נעשה שימוש באזבסט במבני אבן, לגגות, תריסים וחלקי מבנה אחרים.

השימוש הרב פסק כאשר התגלו השפעותיו המזיקות של האזבסט על הבריאות - סיבי האזבסט הפולטים "אבק אזבסט" גורמים למחלות ריאה רבות, בהן אזבסטוזיס וסרטן הריאה, בעקבות שאיפה של חלקיקי האבק הקטנים אל הריאות. בעקבות כך, השימוש באזבסט בבנייה נאסר במדינות רבות, ובהן ישראל, והאבסטונים פורקו בהדרגה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טיפוסי מבנים
צ'רנוקיט

צ'רנוקיט (אנגלית: Charnockite) הוא שם של סדרה של סלעים גבישיים המכילים בעיקר קווארץ ועוד מרכיב מאפי שבדרך כלל הוא אורתופירוקסן אבל לעיתים הוא אוליבין, בעיקר מסוג פאיאליט. הסלע כהה יחסית, כבד יחסית לגרניט ובעל גבישים גדולים (פורפירי). 

הצ'רנוקיטים הם הסלעים העתיקים ביותר בקרום כדור הארץ. מרבצי הסלע הידועים הם פרקמבריים , כלומר נוצרו לפני יותר מחצי מליארד שנה. 

== סביבת היווצרות ==
עדיין לא ברור איך בדיוק נוצרים סלעים מסדרת הצ'רנוקיט. הטענה המדעית הרווחת היא שהם יכולים להיווצר מגיבוש מפריט, או מהתמרה של סלעים פלוטוניים, כמו גאברו וגרניט. במקרה כזה, של צ'רנוקיט מותמר, הוא שייך לפציאס של הגרנוליט. יש שימוש נרחב בצ'רנוקיט בפיסול ובאדריכלות בגלל צבעיו המיוחדים ועמידותו הגבוהה בתנאי סביבה אטמוספיריים.

== תפוצה ==
הצ'רנוקיט מצוי בעיקר בשטחים גדולים של סלעים מתקופת הפרקמבריון. ידוע על מרבצי צ'רנוקיט בברזיל, בקנדה, בהודו ובאפריקה.

ההר הקדוש ארונאצ׳אלה (אנג׳) בטמיל נאדו עשוי ברובו מצ׳רנוקיט.
ההר הקדוש ארונאצ׳אלה בהודו עשוי מצ׳רנוקיט

== מקור השם ==
הסלע נקרא על שם ג'וב צ'רנוק, מושל בריטי ומייסד העיר קולקטה, שאחוזת הקבר שלו בנויה מאריחים של צ'רנוקיט.

== סביבת היווצרות ==
התיאוריה הרווחת בין הגאולוגים היא שהצ'רנוקיטים נוצרים כתוצאה מהתמיינות בתחתית של תא מאגמה, כאשר המאגמה מתגבשת באופן איטי והיסודות הכבדים והכהים (מלאנוקריטיים או מאפיים) מתגבשים ושוקעים למטה. הצ'רנוקיטים בדרך כלל מכילים יותר מינראלים כבדים וכהים כמו פירוקסנים ומגנטיט מאשר סלעים גרניטיים.

== סוגי צ'רנוקיטים ==
דיאגרמת QPA של קבוצת הצ'רנוקיט
האנדרביט הוא המאפי מבין הצ׳רנוקיטים, אין בו כמעט בכלל פלדספר אשלגני והוא מורכב מפירוקסן, פלגיוקלז וקוורץ.

המנגריט הוא צ'רנוקיט בעל הרכב בינוני, כלומר, לא מאפי ולא פלסי שמקביל להרכב של מונזוניט.

הג'וטוניט הוא צ'רנוקיט מאפי , אך פחות מאפי מהאנדרביט. מצוי בכמויות גדולות באזור רוגלנד במערב נורווגיה.<ref></ref>
סלע צ׳רנוקיט באזור [[קוויבק]]

== שימושים ==
סביבות ההיווצרות הטיפוסיות של הצ׳רנוקיטים, בעיקר בתחתיות התא המגמטי, מקנות לצ׳רנוקיטים צפיפות רבה, ספיגות אפסית וחוזק גבוה. כמו כן לעיתים קרובות מצויים בסלע גבישים גדולים של מינראלים צבעוניים, בעיקר מקבוצת הפירוקסן. מסיבות אלו, בארצות בהן מצויים צ׳רנוקיטים בכמויות גדולות, הם נחשבים לחומר גלם מועדף על ידי פסלים ובנאים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סלעים
קטגוריה:פטרולוגיה
קטגוריה:סלעי יסוד
קטגוריה:סלעים פלוטוניים
ולטר פולק

ולטר (זאב) פולק (בגרמנית: Walter Polak; 1913 – 1989) היה אדריכל נוף שפעל בישראל במהלך המחצית השנייה של המאה ה-20.
[[אנדרטת יד לבנים לחללי קריית טבעון, פסל: יחיאל ערד, אדריכלות נוף: פולק ופרוכטר]]
בית־החולים סורוקה בשנותיו הראשונות]]
בית החולים קפלן, 1960]]
בריכת־נוי בגן הים־תיכוני בקלן, גרמניה

פולק נולד בגרמניה, בה החל לימודי רפואה באוניברסיטת בון. לאחר שנתיים נאלץ להפסיקם עקב חוקי נירנברג שנחקקו בספטמבר 1935. לאחר תקופת "הכשרה“ בקרבת המבורג, עלה לארץ ישראל ב-1935, במסגרת העלייה החמישית והצטרף לקיבוץ אשדות יעקב. הוא החל לעסוק בגננות נוי, מעבר לעבודות השוטפות בקיבוץ. בהמשך עבר לכפר סבא והשתקע בשכונת אליעזר.

ב-1942 התקבל לעבודה בתחום הגננות במסגרת קופת חולים - מחוז השרון, שם פיתח את תחום הגננות ליד המרפאות. בתחילת שנות ה-50 התמנה לאדריכל גנים ונוף של קופת חולים. במסגרת זו החל לעסוק בתכנון וביצוע גנים של בתי־חולים ובתי־הבראה שהיו מאד פופולריים בשנים ההן.

ב-1964 הקים יחד עם חיים פרוכטר, משרד לתכנון אדריכלות נוף - "פולק את פרוכטר", שבו פעל פולק עד שנות ה-80.

עמיתו וידידו, שמריהו מרכס, הספידו בביטאון הארגון לגננות ולנוף בישראל: "הגנים שפולק תכנן ופיקח על ביצועם המדוקדק הם עד היום מן הגנים היפים ביותר בארץ". וכן "המיוחד בגנים שתוכננו על ידו היה פשטותם ושילובם בנוף הקיים מבחינה גיאובוטנית". פולק נהג לשלב בגנים אזורים מוצלים ובהם בריכות דגים שנועדו להשרות רוגע.

המצבה על קברו של ולטר פולק בקריית טבעון, המשקיף על נוף העמק שכה אהב, נושאת את הכיתוב: "חייו היו קודש ליפי הנוף".
וולטר הותיר אחריו שני בנים את פרופסור עמרם פולק מהאוניברסיטה העברית ואת הכימאי פרופסור מיכה פולק מאוניבסיטת באר שבע.

==עבודות בולטות==
*גן בית־ההבראה "ארזה" במוצא עילית
*גן בית־החולים סורוקה בבאר שבע
*גן בית־החולים קפלן ברחובות
*גן בית החולים מאיר בכפר סבא
*גן בית־ההבראה בקריית טבעון
*גן בית־ההבראה שפרינצק בנצרת,
*גן בית־ההבראה בכפר החורש
*גן בית־ההבראה "גוטספלד" במעלות
*גן בית־ההבראה באשקלון
*גן בית ההבראה של "מבטחים" בזכרון יעקב (כיום מלון "אלמא")
*גני בית־ההבראה "הר כנען“ ובית בוסל בצפת
*גן כנסיית הר האושר (הר נחום)
*ב-1971 תכנן יחד עם פרוכטר את גן הזיכרון בקיבוץ יפעת.

בנוסף, הוא עסק בגינון ופיתוח שכונות חדשות ב:שכונת רמות בירושלים, ערד, ימית, רביבים, ניצנים, מלכיה, גלעד, שובל, קריית ארבע, מגדל העמק, ועוד.

==פרסים==
* 1969 - יחד עם חיים פרוכטר - תחרות תכנון אנדרטת יד לבנים לחללי קריית טבעון, (יחד עם פסל האנדרטה, יחיאל ערד).
* 1975 - יחד עם חיים פרוכטר - פרס ראשון בתחרות ארצית להמשך בניית המרכז המסחרי בערד.
* 1979 - יחד עם חיים פרוכטר - פרס קרוון לאדריכלות גנים ונוף של עירית תל אביב על תכנון סביבה וגן בבית הספר הריאלי בחיפה.

==פעילות בינלאומית==
פעילותו מחוץ לישראל, נבעה מהמוניטין שצבר במשך השנים (ובמיוחד הגן בבית־ההבראה “שפרינצק” בנצרת, שזיכה אותו בהכרה מקצועית כחבר בארגון הבין־לאומי של אדריכלי נוף):
*תכנון גן ים־תיכוני בפארק הריין בקלן, גרמניה, במסגרת קונגרס בינלאומי לאדריכלות־נוף ב-1971.
*גן האוניברסיטה של לאגוס , ניגריה

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.kuladig.de/Objektansicht/O-64417-20130422-2 Mittelmeer-Gartenhof im Rheinpark], הגן הים־תיכוני בפארק הריין בקלן 
*[https://kups.ub.uni-koeln.de/1431/1/Brixius-Viola-Der-Rheinpark-in-Koeln.pdf Der Rheinpark in Koeln], עמ' 170-168 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדריכלי נוף ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1913
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1989
הקרב על הפופ-טארט

הקרב על הפופ-טארט הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 2024 בבימויו של ג'רי סיינפלד (הסרט הראשון שביים, בו הוא גם מככב).

== רקע ==
הסרט מבוסס באופן חלקי על הסיפור האמיתי של יצירת הממתק פופ-טארטס. את התסריט כתב סיינפלד עם הכותבים ספייק פרסטן, בארי מרדר ואנדי רובין. סיינפלד ופרסטן משמשים גם כמפיקי הסרט באמצעות חברת ההפקה שלהם "Columbus 81 Productions". מלבד סיינפלד עצמו שמגלם בסרט את אחד העובדים בקלוגס שמוביל את המהלך ליצירת הפופ-טארט, משחקים בסרט גם מליסה מקארתי, ג'ים גפיגן, מקס גרינפילד, יו גרנט ואיימי שומר.

הסרט מתרחש בב-1963 בבאטל קריק, מישיגן<ref></ref> ומציג את היריבות בין שני תאגידי הענק: חברות הדגנים קלוגס ופוסט, שמהוות את עמודי התווך של תעשיית דגני הבוקר האמריקאית. החברות מתחרות ביניהן מי תהיה זו שתמציא את החטיף שייתן מכת מחץ למתחרה וישבור את השוק, מה שמוביל להמצאת חטיף הפופ-טארט<ref name=":0" />.

הסרט עלה לשידור בארצות הברית ובישראל ב-3 במאי 2024 בנטפליקס<ref></ref>.

== עלילה ==
בוב קבנה המועסק בחברת קלוגס, מתיידד עם ילד צעיר בדיינר שבורח מהבית ומבקש פופ-טארטס ומתחיל לספר לו מה המקור של החטיף הזה.

הסיפור מתרחש במישיגן של שנות ה-60 שם ממוקם המטה של שתי חברות הענק לייצור דגני בוקר: קלוגס ופוסט, הנאבקות ביניהן לפתח יותר ויותר מזונות פופולריים לארוחת בוקר. אחרי שקלוגס עדיין שולטת בשוק וזוכה בפרס "הקערה והכפית" של שנת 1963, בוב העובד בקלוגס, מרגיש שחברת פוסט עומדת לחשוף מוצר חדש שיכול להביא לשליטה שלהם בשוק המוצרים הזה.

לא עובר זמן רב ובוב מגלה שחברת פוסט אכן פיתחה מאפה עמיד, טעים ומבוסס פירות המיועד לארוחות בוקר. הוא מזהיר את הבוס שלו אדי קלוג מפני החדירה הקרובה לשוק מוצרי ארוחות הבוקר.

חברת קלוגס שוכרת את שירותיו של סוכן סמוי ומגלה שאכן חברת פוסט פיתחה מוצר בעזרתה של עובדת לשעבר שלהם, שכעת עובדת כמדענית נאס"א בתחום פיתוח המזון למשימות בחלל.

חברת קלוגס מכנסת מסיבת עיתונאים בה היא מודיעה על פיתוח של מוצר חדש בעוד החברה המתחרה פוסט מזמנת פגישה של חמש חברות הדגנים הגדולות בארצות הברית ודורשת מיקום מדף מועדף מכיוון שהמוצר שלה יעוף מהמדפים.

== שחקנים ==

* ג'רי סיינפלד
* רייצ'ל האריס
* כריסטיאן סלייטר
* מקס גרינפילד
* מריה בקלובה
* ביל בור
* דן לוי
* בובי מויניהן
* ג'ים גפיגאן
* מליסה מקארתי
* איימי שומר
* ג'יימס מרסדן
* יו גרנט
* ג'ק מקברייר
* פרד ארמיסן

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 2024
קטגוריה:סיינפלד
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2024
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
גוטפריד

גוטפריד הוא שם משפחה ושם פרטי לגברים ממקור גרמני, שפירושו בעברית "אֵל" (gott) ו"שלום" (fried). 

==ראו גם== 
* 

קטגוריה:שמות משפחה גרמניים
קטגוריה:שמות פרטיים לגברים
אפייה בלתי אפשרית

אפייה בלתי אפשרית (באנגלית: Baking Impossible) היא שעשועון טלוויזיה אמריקאי בסגנון תחרות אפייה, המשלבת אפייה והנדסה ומשודרת בנטפליקס. בכל פרק, מוצג למתחרים אתגר שמשלב אפייה והנדסה ונקרא בתוכנית "Bakineering".<ref></ref>

הסדרה עלתה לראשונה ב-6 באוקטובר 2021 בהנחיית ג'סטין וילמן עם השופטים ג'ואן צ'אנג (בתחום האפייה), ד"ר האקים אולוסיי (בתחום ההנדסה) ואנדרו סמית' (מהתכנית "בייק אוף בריטניה").

== חוקי המשחק ==
המתמודדים מתחרים בזוגות, על פרס של $100,000. בכל זוג, מתמודד אחד מתמחה באפייה, והשני מתמחה בהנדסה. לזוגות אין היכרות מוקדמת טרם התכנית.

בכל פרק עומדות לרשות המתמודדים עד 18 שעות להכין את היצירה שלהם, ולאחר מכן היצירות עוברות למבחן מאמץ ולהערכת השופטים. בסוף כל פרק, זוג אחד מודח. הצוות המנצח של הפרק מקבל יתרון בפרק הבא, למשל האפשרות לראות מה יהיה מבחן המאמץ לפני הצוותים האחרים, האפשרות לנסות את מבחן המאמץ יותר מפעם אחת או קבלת חסינות מהדחה בסיבוב הבא.

== פרקים ==
=== עונה 1 ===
{| class="wikitable"
|+
!מספר הפרק
!שם הפרק
!האתגר
!תאריך שידור מקורי (נטפליקס)
|-
|1
|כולם באותה סירה
|בניית סירה מבוססת עוגה ואכילה באורך 0.6 מטר וניתנת לשליטה מרחוק
|6 באוקטובר 2021
|-
|2
|מרוץ הרובוטים
|בניית רובוט המכיל קינוח במילוי ג'לי
|6 באוקטובר 2021
|-
|3
|תגובות שרשרת מתוקות
|יצירת מכונת תגובת שרשרת אכילה, המורכבת משלוש מכונות פשוטות וקינוח נושא גדול
|6 באוקטובר 2021
|-
|4
|אהבת המיני גולף
|יצירת מסלול מיני גולף אכיל
|6 באוקטובר 2021
|-
|5
|עוגות על המסלול
|יצירת תלבושת אכילה לדוגמנית אנושית
|6 באוקטובר 2021
|-
|6
|אופים לגובה
|יצירת אזור עירוני אכיל הכולל גורד שחקים בגובה מטר וחצי ושני מבני עוגה
|6 באוקטובר 2021
|-
|7
|ריסוק טעים
|בניית מכונית אכילה עם שני מנגנוני בטיחות ותא מטען עשוי עוגה
|6 באוקטובר 2021
|-
|8
|גשר הניצחון
|בניית גשר נע באורך ארבעה מטרים
|6 באוקטובר 2021
|}

== ראו גם ==
* עוגה או לא עוגה?

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

2024 05
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
עות'מאן פאשא (אדמירל)

עות'מאן פאשה כשבוי (עם רגל פצועה) בשבי הרוסי בסבסטופול (1854)
פטרונה (תת אדמירל) עות'מאן פאשא (בטורקית: Patrona Osman Paşa; 1792 לערך;<ref name="Pierer">Pierer's Universal-Lexikon der Gegenwart und Vergangenheit, Vol. 12 (Osman), p. 367. Altenburg 1861</ref> <ref>Meyers Konversationslexikon, Vol. 12, p. 391f, Third Edition, Leipzig 1877</ref> – 1860 לערך<ref name="Patrona">[http://www.hakkindabilgial.com/tarih/osmanli-tarihi/4525-patrona-osman-pasa-kimdir.html Patrona Osman Paşa] </ref><ref name="Badem">Candan Badem: The Ottoman Crimean War (1853 - 1856), p. 113-136. Brill, Leiden 2010</ref>) היה קצין ימי עות'מאני שהוביל את הכוחות העות'מאניים בקרב סינופ והפך לשבוי מלחמה עד ששוחרר בשנת 1855.<ref name="Badem" />

== ביוגרפיה ==
עות'מאן החל את הקריירה שלו בצי המצרי. הוא פיקד על בריג בקרב נאווארינו (1827) ועל פריגטה מצרית לאחר 1830. במהלך המלחמת המצרית-עות'מאנית (1839–1841) הוא הצטרף לצי העות'מאני, פיקד על אוניית קו עות'מאנית בהפגזת עכו (1840) והועלה לדרגת תת אדמירל (פטרונה).

כשהחלה מלחמת קרים הרוסית-עות'מאנית הוא נשלח עם שייטת קטנה להביא חיילים ואספקה לבאטומי. בגלל מזג האוויר הסוער החליט לעצור ולהמתין בסינופ, שם הותקף על ידי האדמירל הרוסי פאבל נחימוב ב-30 בנובמבר 1853. השייטת של עות'מאן הושמדה, הוא עצמו נפצע ברגלו ונפל בשבי. הוא שוחרר ב-1855, ולמרות שדרגת הפטרונה בוטלה בינתיים, הוא נשאר חבר באדמירליות.<gallery>
קובץ:HMS_Phoenix.jpg|טקסט=Ottoman ship of line (in the background) during the Bombardment of Acre (1840)|אוניית קו עות'מאנית (ברקע) במהלך הפגזת עכו (1840)
קובץ:СМ_Палаш_Осман-паши.jpg|טקסט=Osman Pasha's sabre remained in Russian hands after the Battle of Sinop (1853)|החרב של עות'מאן פאשא נשארה בידי רוסיה לאחר קרב סינופ (1853)
</gallery>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי צבא עות'מאנים במלחמת קרים
קטגוריה:נפטרים ב-1860
קטגוריה:ילידי 1792
אפקט אהרונוב–כשר

אפקט אהרונוב-כשר הוא תופעה במכנית הקוונטים שנובאה ב-1984 על ידי יקיר אהרונוב ואהרון כשר,<ref></ref> שבה דיפול מגנטי נע מושפע משדה חשמלי. כלומר, האפקט דואלי לאפקט אהרונוב-בוהם. באפקט אהרונוב-כשר הפאזה הקוונטית של חלקיק בעל מומנט מגנטי שנע בשדה חשמלי תשתנה, גם אם הוא נע באזור שהשדה החשמלי אינו מפעיל עליו כוח כלשהו. האפקט נצפה בשנת 1989 באינטרפרומטר נייטרונים כבידתי,<ref> </ref> ומאוחר יותר על ידי בהתאבכות של פלקסונים של מערבולות מגנטיות בצמתי ג'וזפסון.<ref></ref> האפקט גם נצפה עם אלקטרונים ואטומים.

בשני האפקטים החלקיק צובר שינוי פאזה (<math>\varphi</math>) תוך כדי תנועתו לאורך נתיב כלשהו P. באפקט אהרונוב-כשר שינוי הפאזה הוא

: <math>\varphi_{\rm AC} = \frac{1}{\hbar c^2} \int_P (\mathbf{E}\times \boldsymbol \mu) \cdot d\mathbf{x}</math>

כאשר <math>\mathbf{E}</math> הוא וקטור השדה החשמלי ו <math>\mathbf{\mu}</math> המומנט המגנטי שלו. לעומת זאת באפקט אהרונוב-בוהם שינוי הפאזה הוא

: <math>\varphi_{\rm AB} = \frac{q}{\hbar} \int_P \mathbf{A} \cdot d\mathbf{x}</math>

כאשר <math>\mathbf{A}</math> הוא הפוטנציאל הווקטורי ו <math>q</math> הוא מטען החלקיק.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

== ראו גם==
*מכניקת הקוונטים
*אפקט אהרונוב-בוהם
קטגוריה:מכניקת הקוונטים
Love Her Madly

"Love Her Madly" (בעברית: "אוהב אותה בטירוף") הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית הדלתות. הוא יצא במרץ 1971 והיה הסינגל הראשון מתוך L.A. Woman, אלבומם האחרון עם הזמר ג'ים מוריסון. "Love Her Madly" הפך לאחד הלהיטים הגדולים ביותר של הדלתות. השיר הגיע למקום האחד עשר במצעד הסינגלים בילבורד הוט 100 ולמקום השלישי בקנדה. מוזיקאי הסשן ג'רי שף ניגן בגיטרה בס בשיר.<ref name=":1" />

בשנת 2000, רובי קריגר, ריי מנזרק והמתופף ג'ון דנסמור הקליטו גרסה חדשה של "Love Her Madly" עם בו דידלי לאלבום המחווה Stoned Immaculate.
== רקע ==
גיטריסט הלהקה, רובי קריגר, כתב את השיר "Love Her Madly" בתקופת משפטו של ג'ים מוריסון בספטמבר 1970.<ref name=":3" /> הוא הלחין את המוזיקה תוך כדי ניסויים בגיטרה בעלת שנים-עשר מיתרים, והוא קיבל השראה לכתוב את המילים מהצרות והמריבות שלו עם חברתו דאז ואשתו.<ref name=":4" /><ref></ref> ריי מנזרק אמר כי שם השיר נלקח מהשורה "We love you madly" של דיוק אלינגטון, משפט שהוא נהג לומר לקהל בסוף הופעותיו.<ref name=":4" /><ref></ref>

לדברי המפיק הוותיק של הדלתות, פול רוטשילד, "Love Her Madly" היה השיר שגרם לעזיבתו בסשנים המקוריים של L.A. Woman, כאשר רוטשילד תיאר את השיר כ"מוזיקת קוקטייל".<ref></ref><ref></ref> לעומת זאת, קריגר טען כי "Riders on the Storm" היה השיר אליו התכוון רוטשילד.<ref></ref><ref></ref> לאחר עזיבתו של רוטשילד, בחרו הדלתות להפיק את האלבום בהפקה עצמית, בשיתוף עם המהנדס הוותיק ברוס בוטניק.

הבי-סייד של הסינגל, "You Need Meat (Don't Go No Further)", הוא הקלטת האולפן היחידה שיצאה על ידי הדלתות במהלך כהונתו של ג'ים מוריסון עם הלהקה שכללה קול מוביל של הקלידן ריי מנזרק.<ref></ref> זהו גם אחד משלושת הבי-סיידים היחידים של הדלתות, השניים האחרים הם "Who Scared You?" (בי-סייד של "Wishful Sinful") והשיר הנדיר יחסית של פוסט-מוריסון "Treetrunk" (בי-סייד של "Get Up and Dance"). "(You Need Meat) Don't Go No Further" זכה לאלבום הרשמי הראשון שלו באוסף Weird Scenes Inside the Gold Mine, ולאחר מכן נכלל בקופסת Perception משנת 2006 וכרצועת בונוס במהדורה המחודשת של L.A. Woman משנת 2007.<ref></ref><ref></ref><ref name=":0" />

== משתתפים ==
הדלתות
* ג'ים מוריסון - שירה<ref name=":1"></ref>
* רובי קריגר - גיטרה חשמלית<ref name=":1" /> וגיטרה אקוסטית<ref name=":2"></ref>
* ריי מנזרק - Vox Continental,<ref name=":4"></ref> טאק פסנתר<ref name=":1" />
* ג'ון דנסמור - תופים,<ref name=":0" /> טמבורין<ref name=":2" />

מוזיקאים נוספים
* ג'רי שף - גיטרה בס<ref name=":1" />

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:שירי הדלתות
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אלקטרה רקורדס
ברנדון פראה

ברנדון פראה (באנגלית: Brandon Perea נולד ב-25 במאי 1995) הוא שחקן אמריקאי, הידוע בעיקר בזכות הופעתו בתור אלפונסו סוסה בסדרה "The OA" ותפקידו בסרט האימה והמדע הבדיוני "אין מצב" של הבמאי ג'ורדן פיל משנת 2022. <ref></ref> <ref></ref>

== ביוגרפיה ==
פראה נולד וגדל בשיקגו. הוא ממוצא פיליפיני ופורטו ריקני. הוא עזב את הבית בגיל 16 כדי להגשים את חלומו ולהתמקד במשחק ועבר ללוס אנג'לס. הכישרונות העיקריים של ברנדון כוללים משחק, ג'מסקייט (ברייקדאנס על גלגיליות), ריקוד ו-BMXing.

==קריירה==
בין השנים 2016–2019 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "The OA".

בשנת 2021 לוהק פראה לתפקיד ראשי בסרט האימה, אין מצב.

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
! תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2016
|Dance Camp
| קנטון
|
|-
| rowspan="2" | 2019
|How Far
| ויל
| סרט קצר
|-
|Oh, Sorry
| ברנדון
| סרט קצר
|-
| rowspan="2" | 2021
|American Insurrection
| ארג'אי
|
|-
| מסירה
| קולין
| סרט קצר
|-
| 2022
|אין מצב
| אנחל טורס
|
|-
| 2024
|טוויסטרס <ref></ref>
|טרם פורסם
| פוסט-פרודקשן <ref></ref>
|-
| rowspan="4" | טרם פורסם
| style="background:#FFFFCC;" |AMP House
| ניקו
| אחרי הפקה
|-
| style="background:#FFFFCC;" | האמונה של לונג ביץ' <ref></ref>
| רומי פיית'
|
|-
| style="background:#FFFFCC;" |Patron Saints of Nothing
|ג'יי
|
|-
|A Big Bold Beautiful Journey
|
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2016–2019
|The OA
| אלפונסו "פרנץ'" סוסה
| תפקיד ראשי (12 פרקים) <ref></ref>
|-
| 2020
|סיירת האבדון
| ד"ר ג'ונתן טיים
| פרק: "טיים סיירת"
|-
|}

=== קליפים ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!שיר
!תפקיד
! אמן (ים)
|-
| 2018
|"One Day"
| דייגו
| לוג'יק, ריאן טדר
|-
| 2021
|"Yours"
|עצמו
|Maye
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים ממוצא פוארטו ריקני
קטגוריה:אמריקאים ממוצא פיליפיני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1995
חצי האי שימוקיטה

חצי האי שימוקיטה (ביפנית: 下北半島) הוא חצי אי הממוקם במחוז אאומורי, בקצה הצפוני של האי היפני הונשו.

שטחו של האי הוא 1,876.86 קילומטרים רבועים. לפי אומדן אפריל 2024, אוכלוסיית חצי האי משוערת ב־87,672 תושבים, והצפיפות – 46.7 נפשות לקמ"ר.

== גאוגרפיה ==
חצי האי ממוקם בקצה הצפוני ביותר של האי היפני הגדול ביותר – הונשו, במחוז אאומורי. צורתו דומה לצורת גרזן, ומכאן נובע גם שמו הנוסף של האי: "חצי האי הגרזן". מצידו המזרחי של חצי האי נמצא האוקיינוס השקט. בדרום ובמערב נמצא מפרץ מוצו , הקרוי של שם העיר הגדולה ביותר בחצי האי – מוצו. מצפון נמצא מצר צוגרו, המחבר בין האוקיינוס השקט לים יפן, בין האיים הונשו והוקאידו. האי מחובר ליתר מחוז אאומורי באמצעות מצר יבשה שרוחבו הממוצע כ־10 קילומטרים.

בשנת 2012 נקבע שיא עולם לקידוח הימי העמוק ביותר (לעומק 2,111 מטרים), שהתבצע במימי מצר צוגרו, מול חופי חצי האי.<ref></ref>

על פי שיטת קפן, האקלים בחצי האי הוא אקלים ימי (Cfb), אך ישנה השפעה של ההרים המצויים בחצי האי.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

שימוקיטה
קטגוריה:טוהוקו
דיקסון צ'וטו

דיקסון צ'וטו (באנגלית: Dickson Choto; נולד ב־19 במרץ 1981) הוא כדורגלן עבר זימבבואי ששיחק בעמדת המגן.

== קריירת מועדונים ==
צ'וטו החל את הקריירה המקצועית שלו בשנת 2000, במועדון דארין טקסטיל אפריקה יונייטד מהארארה, בירת זימבבואה.

בשנים 2001–2002 שיחק במועדון הפולני גורניק זאבז'ה וצבר 12 הופעות בליגה, ובעונה שלאחר מכן שיחק בפוגון שצ'צ'ין, שם צבר 10 הופעות. בשנים 2003–2013 שיחק בלגיה ורשה, ושם צבר 145 הופעות ו־4 שערים.

== קריירה בין־לאומית ==
צ'וטו שיחק עבור נבחרת זימבבואה בשנים 2000–2007, שם צבר 7 הופעות. כמו כן הוזמן לטורניר גביע אפריקה לאומות 2004.<ref></ref>

== תארים ==
;לגיה ורשה
* אליפות פולין (2): 2005/06, 2012/13
* הגביע הפולני (4): 2007/08, 2010/11, 2011/12, 2012/13
* הסופרקאפ הפולני (1): 2008

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים זימבבואים
קטגוריה:מגני כדורגל זימבבואים
קטגוריה:כדורגלני גורניק זאבז'ה
קטגוריה:כדורגלני פוגון שצ'צ'ין
קטגוריה:כדורגלני לגיה ורשה
קרונוצקי

קרונוצקי (הידוע גם בשם קרונוצקיה סופקה; ברוסית: Кроноцкая сопка) הוא הר געש מורכב בחצי האי קמצ'טקה שבמזרח רוסיה. ההר מתנשא לגובה של 3,482 מטרים מעל פני הים<ref name="gvp"></ref> ונישא טופוגרפית ל־2,736 מטרים.<ref name="peaklist">[http://www.peaklist.org/WWlists/ultras/Kamchatka1500m.html Kamchatka Ultra-Prominent Peaks] Peaklist.org. Retrieved 2011-11-24.</ref>

להר צורה חרוטית סימטרית, מה שהופך אותו בעיני רבים לאחד ההרים היפים בחצי האי. הוא דומה מאוד להר פוג'י ביפן ולהר מאיון בפיליפינים. הלוע של הפסגה סגור בפקק געשי, והפסגה מכוסה קרח.

במאה ה־20 הייתה פעילות ההר מעטה, אך כללה כמה התפרצויות פריאטיות חלשות.

ההר נמצא בשטח שמורת קרונוצקי, שהוכרזה כאתר מורשת עולמית טבעי בשנת 1996 ומהווה חלק מהרי הגעש של קמצ'טקה.

חופי האוקיינוס השקט נמצאים כ־28 קילומטרים מדרום־מזרח, והכפר אוסט-קמצ'טסק נמצא כ־205 קילומטרים מצפון־מזרח. בירת החבל המנהלי, פטרופבלובסק-קמצ'טסקי, שוכנת כ־225 קילומטרים מדרום־מערב.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רוסיה: הרים
קטגוריה:אסיה: הרי געש
קטגוריה:חבל מנהלי קמצ'טקה: גאוגרפיה
למה ליבך כמו קרח?

"למה ליבך כמו קרח?" הוא פזמון בביצוע הזמר הישראלי גידי גוב, שהתפרסם ב־1991 כסינגל החמישי מתוך אלבומו של גוב "אין עוד יום" (1991). חיים חפר כתב את השיר, ואלון אולארצ'יק הלחין ועיבד אותו. אלי לוזון השתתף בשיר בקולות רקע.

== כתיבה והפקה ==
חיים חפר תרם ל"אין עוד יום" שני פזמונים: "למה ליבך כמו קרח?" ו"עדיין מחכה לך", שאותם כתב במיוחד לאלבום. חפר הכיר את גידי גוב מאז ילדותו של הזמר, אבל מבחינה מקצועית השניים לא עבדו יחד. לקראת הקלטות "אין עוד יום" פנה גוב לחפר וביקש שירים. חפר סיפר על הפגישה ביניהם: .

אלי לוזון השתתף בשיר בקולות רקע. לקראת הקלטת השיר חיפשו בהפקה זמר או זמרת שיעשו קולות רקע, ולבסוף הגיעו למסקנה שצריך קול גברי וגבוה. אלון אולארצ'יק הציע את לוזון, שנענה להצעה בשמחה.

== התקבלות ==
"למה ליבך כמו קרח?" היה הלהיט הגדול ביותר מהאלבום "אין עוד יום" ואחד מהשירים המצליחים ביותר בקריירה של גידי גוב. על פי נתוני אקו"ם השיר הגיע למקום השמיני ברשימת השירים המושמעים ביותר ברדיו ב־1991.

השיר הוצג למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־4 ביוני 1991, זכה להצלחה גדולה מאוד וצעד 22 שבועות, עד 8 בדצמבר 1991, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון למשך שבועיים, החל מ־9 ביולי 1991. גם במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשנ"א של התחנה השיר זכה להצלחה גדולה ודורג במקום השישי. גוב היה זמר השנה במצעד הזה (בפעם היחידה בקריירה שלו), והשיר היה שירו המצליח ביותר במצעד.

== מיקומי שיא ==

== משתתפים ==
* גידי גוב – זמרה
* נאור דיין – גיטרה
* בנצי גפני – בס
* אלון הלל – תופים, כלי הקשה
* משה לוי – פסנתר אורגן חשמלי (האמונד), סינתיסייזר
* אלון אולארצ'יק – קלידים נוספים
* אלי לוזון – קולות רקע
* אבי לייבוביץ' – טרומבון
* ממלו – חצוצרה

=== הפקה ===
* מפיק מוזיקלי ומעבד – אלון אולארצ'יק
* מפיקה (מממנת) – אתי אנטה
* ניהול אישי – מיכאל תפוח ואתי אנטה ("המון הפקות")
* הקלטה, מיקס – יועד נבו
* טכנאי הקלטה – עדי פלטינוב, עמי איילי
* עריכה דיגיטלית – בן ברנפלד

== קישורים חיצוניים ==

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1991
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים חפר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אלון אולארצ'יק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אלון אולארצ'יק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
Taylor Made Freestyle

"Taylor Made Freestyle" הוא שיר דיס של הראפר הקנדי דרייק, בתגובה לקנדריק לאמאר, שיצא לאור ב-19 באפריל 2024. הוא עוקב ל-"Push Ups", דיס נוסף המכוון לקנדריק לאמאר. השיר מכיל קולות שנוצרו בבינה מלאכותית של טופאק שאקור וסנופ דוג; השימוש בקולו של שאקור בשיר הוביל לתגובה מהעיזבון שלו, שדרש מדרייק להסיר את השיר מהרשתות החברתיות. לאחר תגובת העיזבון, דרייק הסיר את השיר.<ref></ref>

==רקע==
ב-2024, קנדריק לאמאר, פיוצ'ר ומטרו בומין שיתפו פעולה בשיר "Like That" מתוך אלבומם המשותף של פיוצ'ר ומטרו בומין, We Don't Trust You. בשיר, לאמאר הגיב לטענה של ג'יי קול בשירו עם דרייק, "First Person Shooter", שהשלושה הם "שלושת הגדולים" של ההיפ הופ העכשווי, ודחה את הרעיון באומרו שהוא גובר על שניהם.<ref></ref> לאמאר המשיך והשווה את יריבותם לזו של מייקל ג'קסון ופרינס.<ref></ref> בתגובה, דרייק הוציא את "Push Ups" ב-19 באפריל, שתי גרסאות שלו הודלפו באינטרנט ימים לפני כן. בציפייה לתגובה מלאמאר, דרייק פרסם פריסטייל באינסטגרם בשם "Taylor Made Freestyle".<ref></ref>

==מילים==
"Taylor Made Freestyle" מכיל קולות בינה מלאכותית יוצרת של טופאק שאקור, שמבצע את הבית הראשון, וסנופ דוג, שמבצע את השני. דרייק הפך לוויראלי לפני כן כאשר קולותיו חוקו באמצעות בינה מלאכותית בגרסה לשירה של אייס ספייס, "Munch (Feelin' U)", שעוררה ביקורת מצד דרייק.<ref></ref> ביתו של שאקור מכיל עידוד ללמאר להדיח את דרייק בשם ההיפ הופ של החוף המערבי ומפרט דרכים שבהן הוא יכול לעשות זאת.<ref></ref> ביתו של סנופ דוג, עם זאת, מזהיר את למאר על כך שהוא לא מוציא עוד רצועת דיס מוקדם יותר ונראה כאילו הוא מכין את עצמו לכישלון. הבית הסופי מכיל את דרייק, ובו, הוא טוען שהסיבה שלאמאר טרם הגיב לו היא כי לא רצה שאלבומה ה-11 של טיילור סוויפט, The Tortured Poets Department ייקח ממנו את תשומת הלב; הוא אף משווה את השקט שלו לאתגר "Everybody on Mute" שהיה חלק מסיבוב ההופעות Renaissance World Tour של ביונסה.<ref></ref><ref></ref>

==תגובה==
השיר גרר איום ליטיגציה מטעם העיזבון של שאקור. בבילבורד דווח כי הווארד קינג, התובע, שלח לדרייק מכתב הפסקת פעילות לצמיתות באומרו שהשימוש בשאקור מהווה הפרה של זכויותיו האישיות ודרייק ייתבע אם "Taylor Made Freestyle" יישאר במדיה החברתית. העיזבון הצהיר כי מעולם לא אישרו את השימוש בקולות בינה מלאכותית יוצרת ואמר כי הוא מהווה עלבון למורשתו של שאקור; הם הוסיפו שהשימוש בו על מנת לבצע דיס ללאמאר, אשר מכבד את שאקור ועיזבונו, הדגיש את חוסר הכבוד.<ref></ref>

לאמאר הגיב לשיר הדיס בשיר "Euphoria", והסכסוך המשיך ב-"Family Matters" של דרייק ו-"Meet the Grahams" ו-"Not Like Us" של לאמאר, כל השלושה יצאו בהבדל של פחות מ-24 אחד מהשני.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:שירי דרייק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
קטגוריה:בינה מלאכותית
קטגוריה:טופאק שאקור
קטגוריה:סנופ דוג
6:16 in LA

"" הוא שיר דיס שהקליט וכתב הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר, כשיר התגובה השני לסינגל של הראפר הקנדי דרייק, "Push Ups" ולשירו העצמאי "Taylor Made Freestyle". בדומה ל-"Taylor Made Freestyle", השיר הפך לזמין באופן בלעדי באינסטגרם ב-3 במאי 2024.

==רקע==
ב-30 באפריל 2024, הראפר הוציא במפתיע את שיר הדיס הראשון, "Euphoria" בערוץ היוטיוב שלו ומאוחר יותר בשירותי הסטרימינג.<ref></ref> בסגנון דומה להוצאתו של שירו של דרייק, "Taylor Made Freestyle", שהיה זמין להאזנה בערוצי המדיה החברתית בלבד, לאמאר פרסם את השיר המלא באמצעות פוסט באינסטגרם ב-3 במאי. הוא קודם לכן הזכיר הוצאת שיר דיס שני ב-"Euphoria" על ידי התייחסות לשיר הדיס של דרייק על מיק מיל, "Back to Back" (2015).<ref></ref>

שם השיר "" מרפרר לסדרת שירים של דרייק עם שם הכולל זמן ומקום, המופיעים בפרויקטים שונים שהוציא, כדוגמת "9AM in Dallas" (2010), "5AM in Toronto" (2013), "6PM in New York" (2015), "4PM in Calabasas" (2016), "7AM on Bridle Path" (2021), ו-"8AM in Charlotte" (2023).<ref></ref>

פרסומים שונים ציינו את מעורבותו של המפיק ג'ק אנטונוף בהפקת השיר, מתוך אמונה שהיא מהווה נקמה על "Taylor Made Freestyle" של דרייק, שכן ג'ק אנטנוף הוא מפיק עקבי באלבומיה של טיילור סוויפט.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:שירי קנדריק לאמאר
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:שירים על דרייק
The Heart Part 6

"The Heart Part 6" הוא שיר דיס של הראפר הקנדי דרייק, שיצא לאור ב-5 במאי 2024, במהלך הסכסוך המתמשך עם הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר. זו תגובה ל-"Meet the Grahams" ו-"Not Like Us" של לאמאר.

==רקע==
שם השיר הוא רפרור לסדרת השירים "The Heart" של לאמאר, שנמשכה למשך מעל לעשור, נכון ל-2024, מאז שהחלה באפריל 2010.<ref></ref><ref></ref>

כאשר "Meet the Grahams" יצא לפלטפורמות הסטרימינג, העטיפה המקורית הוחלפה בריבוע שחור פשוט, בעקבות ההנחיות של אפל מיוזיק וספוטיפיי האוסרות על שיתוף מידע אישי, כמו עם בקבוקי הכדורים ביצירה המקורית, כמו גם הצגת מותגים או פרסומות על העטיפה.<ref></ref> השיר מכיל דגימה של "Prove It" של אריתה פרנקלין.

==קבלה ביקורתית==
בביקורת של קנדייס מקדאפי מדה רוט תואר השיר כ"תגובה קרינג'ית" בה מילותיו של דרייק באות כווידוי על האשמות הפדופיליה של לאמאר, ומצא את הדיס כנגד לאמאר סותר ולא הגיוני.<ref></ref>

"The Heart Part 6" קיבל תגובות מעורבות מהמעריצים. נכון ל-7 במאי 2024, לשיר מעל למיליון דיסלייקים ומתחת ל-640 אלף לייקים ביוטיוב.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:שירי דרייק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דיס
ק.פ. אגנאטיה

קלובי פוטבוליט אגנאטיה (באלבנית: Klubi Futbollit Egnatia) המכונה ק.פ. אגנאטיה או בקיצור אגנאטיה הוא מועדון כדורגל אלבני מהעיר רוגוז'ין שנוסד ב-1934 ולו זכייה אחת באליפות ושתי זכיות בגביע האלבני. המועדון משחק בליגת העל האלבנית ומארח את משחקיו באצטדיון העירוני של רוגוז'ין, המכיל 4,000 מקומות.

== היסטוריה ==
הלוגו הישן של אגנאטיה
כבר במהלך מלחמת העולם הראשונה החלו להתקיים משחקי כדורגל ברוגוז'ין מה שהביא להקמת המועדון שטאטורי רוגוז'ין (באלבנית: Shtatori Rrogozhinë). משחקו הראשון של המועדון היה ב-15 בספטמבר 1934 - משחק ידידות נגד בסה קביה מהעיר קביה השכנה, עיר בעלת מסורת כדורגל. אגנאטיה הפסידה 1–7, אך היה זה המשחק שחנך את המועדון ששיחק בשנים אלו בליגה הארצית. לאחר שחרור המדינה לאחר מלחמת העולם השנייה, מבנה הליגה השתנה ואיפשר רק לקבוצה אחת מכל מחוז להתחרות בשתי הליגות העליונות, מה שהקשה על רוגוז'ין להתחרות ברמה הלאומית, והמועדון חזר להתחרות רק ברחובות העיר.

ב-1964 שוב החלה התארגנות של המועדון לשחק ברמות ארציות, אך במשך ארבעה עשורים הכי גבוה שהגיע המועדון זו הליגה השנייה. ב-1991 שינה המועדון את שמו לוולנטי רוגוז'ין (Vullneti Rrogozhinë), וב-1998 שינה המועדון שוב את שמו לשם הנוכחי אגנאטיה רוגוז'ין. בסיום עונת 2003/2004 הצליח המועדון להעפיל לראשונה לליגה הבכירה, אך המועדון שיחק בליגה הבכירה עונה אחת בלבד, סיים במקום האחד לפני אחרון ושב לליגת המשנה. עונה לאחר מכן הוא ירד שוב הפעם לליגה השלישית, בה שיחק במשך 11 עונות עד שבסיום עונת 2016/2107 שב לליגה השנייה. לאחר 4 עונות בליגה השנייה בסיום עונת 2020/2021 זכה המועדון באליפות הליגה השנייה ועלה בפעם השנייה בתולדותיו לליגה הבכירה. בעונת החזרה של אגנאטיה לליגה הבכירה הקבוצה בקושי הצליחה לשרוד כשסיימה את עונת 2021/2022 במקום ה-8 מתוך 10 קבוצות והתחרתה בפלייאוף הירידה, אך הצליחה לשרוד אותו. העונה הבאה, עונת 2022/2023 הייתה סיפור אחר לגמרי, אגנאטיה סיימה במקום ה-3 בליגה ואף זכתה בגביע האלבני, מה שזיכה אותה בכרטיס היסטורי למוקדמות הקונפרנס ליג. אגנאטיה הוגרלה מול אררט-ארמניה הארמנית בשלב המוקדמות הראשון של הקונפרנס ליג. גם המשחק הראשון בחוץ וגם המשחק השני בבית הסתיימו בתיקו, ולאחר הארכה בה לא הגיעו להכרעה שתי הקבוצות ניגשו לדו-קרב פנדלים בו הפסידה אגנאטיה 2–4 והודחה. ב-14 במאי 2024 זכתה אגנאטיה בגביע שני ברציפות לאחר ניצחון 1–0 על קוקסי בגמר. אגנאטיה המשיכה את היכולת שלה גם בליגה כשהשלימה דאבל היסטורי וזכתה באליפות ראשונה בסיום העונה. 

== תארים ==
* ליגה העל האלבנית
** זכייה (1): 2023/2024
* הגביע אלבני
** זכייה (2): 2022/2023, 2023/24
* ליגה אלבנית שנייה
** זכייה (2): 2003/2004, 2020/201

== תוצאות במסגרת האירופית ==
בכל התוצאות (בית וחוץ) מספר השערים של אגנאטיה מוצג ראשון
{| class="wikitable"
!עונה
! תחרות
! שלב
! יריבה
! בית
! חוץ
! תוצאה
|-
| 2023/2024
| הקונפרנס ליג
| שלב המוקדמות הראשון
| אררט-ארמניה
| style="text-align:center; background:#ffd;" | 4–4 (ה)
| style="text-align:center; background:#ffd;" | 1–1
| style="text-align:center; background:#fdd;" | 5–5 (2–4 פ)
|-
| rowspan="2" |2024/2025
|ליגת האלופות
|שלב המוקדמות הראשון
| בוראץ באניה לוקה
| style="text-align:center; background:#fdd;" | 0–1
| style="text-align:center; background:#DDFFDD | 2–1
| style="text-align:center; background:#fdd;" | 2–2 (1–4 פ)
|-
|הקונפרנס ליג
|שלב המוקדמות השני
| ויקינגור רייקיאוויק
|
|
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1934
קטגוריה:קבוצות כדורגל אלבניות
פסל מאיר דיזנגוף

פסל מאיר דיזנגוף הוא פסל שיצר האמן דוד זונדלוביץ', המציג את מאיר דיזנגוף, ראש העירייה הראשון של תל אביב, על סוסתו. הפסל ממוקם בתחילת שדרות רוטשילד בתל אביב ומהווה תחנה בשביל העצמאות, אשר מחבר בין עשרה אתרים היסטוריים הקשורים בראשית תל אביב ובהכרזת העצמאות של מדינת ישראל.

==היסטוריה==
סמל נקודת הציון בשביל העצמאות
הפסל עשוי ברונזה הוא מעשה ידיו של האמן דוד זונדלוביץ' שזכה בתחרות מבין עשרה אמנים לעיצוב הפסל. ב-27 במאי 2009, במסגרת שנת המאה לייסוד העיר תל אביב, הוצב הפסל במקומו בשדרות רוטשילד 20 בתל אביב, בסמוך לביתו ההיסטורי בעיר בנוכחות ראש העירייה רון חולדאי ומשפחות מייסדי העיר.

כראש העייריה, אהב דיזנגוף את עירו, השקיע בטיפוחה ופעל לפיתוחה באופן נמרץ. הוא עודד בנייה נרחבת והגיע להסכמים עם שכונות סמוכות בכדי שיסופחו לתל אביב. הוא נהג לרכב על סוסתו ברחבי העיר מדי יום בכדי לפגוש את התושבים ולוודא שהפעולות בעיר מבוצעות בה כנדרש. הוא אף נהג לרכב בראש העדלאידע בכל חג פורים.

דיזנגוף היה קשור לסוסתו, שלה קרא "מהירה", על אף שהייתה איטית למדי. כשהסוסה מתה בשנת 1934 הוא אף חיבר ופרסם לזכרה הספד שנכלל בכתבו "שני ספורים קטנים: א-שני רעים, ב- לסוסתי, תל אביב" שיצא לאור בדפוס שושני.

==קישורים חיצוניים==

* [https://project-tlv.info/buildings/rothschild/פסלים-בשדרות-רוטשילד/פסל-מאיר-דיזנגוף/ פסל מאיר דיזנגוף], באתר "פרויקט תל אביב"
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:תל אביב-יפו: פסלים
קטגוריה:יצירות משנת 2009
קטגוריה:שדרות רוטשילד
קטגוריה:פיסול ישראלי
רונן זבולון

רונן זבולון (נולד בשנת 1970) הוא צלם ישראלי, זוכה פרס עדות מקומית לשנת 2016, ופרס פוליצר לשנת 2024 על צילומיו במסגרת תיעוד מלחמת חרבות ברזל.

== ביוגרפיה ==
זבולון נולד בירושלים בשנת 1970, ולמד צילום שלוש שנים במכללת הדסה. בשנים 1996-2001 עבד בסוכנות הצילום הישראלית זום 77. בשנים 2001-2003 עבד עבור עיתונים בינלאומיים כמו בוסטון גלוב והטיימס. לאחר מכן, בשנת 2003, הצטרף לצוות הצלמים של רויטרס.

תמונותיו הוצגו בפסטיבל Visa Pour L'Image ובפסטיבל הצילום הבינלאומי נורדרליכט שבהולנד.

בשנת 2016 זכה בפרס עדות מקומית בקטגוריית תמונת השנה עבור צילום של משפחתה של דפנה מאיר, שצולמה בהלוויה של דפנה מאיר.

בשנת 2024, כחלק מצוות צלמי רויטרס, בהם אמיר כהן זכה בפרס פוליצר ל"צילום חדשות מתפרצות" עבור חלקו בסיקור מתקפת הפתע של חמאס, והשבוע הראשון בישראל של מלחמת חרבות ברזל.

== קישורים חיצוניים ==
[https://www.haaretz.co.il/blogs/photoblog/2014-12-18/ty-article-magazine/0000017f-db38-db5a-a57f-db7a437d0000?darkMode=true מסדרונות של אור וחושך, תערוכת יצירות של רונן זבולון, אתר הארץ.]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
שניאור זלמן שניאורסון (פריז)

הרב שניאור זלמן שניאורסון (ט"ו באלול ה'תרנ"ח - י"ח בתמוז ה'תש"ם) היה רב חסידי, מצאצאי אדמו"ר הצמח צדק, שהיה גם עסקן שניהל פעילות מסועפת להצלת אלפי ילדים יהודים בזמן השואה ולחינוכם בשנים שלאחריה. בשנותיו האחרונות התגורר בניו יורק, ועמד בראש ישיבת 'שבט יהודה'.

==ביוגרפיה==
נולד בהומל בשנת תרנ"ח לרב מנחם מענדל וליבע לאה שניאורסון שכיהן כרב ברעפקא. מצד אביו הוא דור רביעי לאדמו"ר הצמח צדק בן אחר בן.

למד בגימנסיה עד לשנת תרע"ד אז עזב על מנת ללמוד בישיבת תומכי תמימים בליובאוויטש. התגורר מספר שנים בפולטבה ושימש כגזבר ועד רבני רוחני. לאחר מכן עבר לחרקוב שם התגורר במשך חצי שנה. בתרפ"ג שימש כמזכיר זמני של האדמו"ר מחב"ד, רבי יוסף יצחק שניאורסון. בתרפ"ד עבר לרוסטוב משם ללנינגרד ומשם למוסקבה.

לאחר שהאדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון עזב את ברית המועצות, היה שולח דרכו כספי תמיכה ליהודי רוסיה. עסק בייסוד חדרים ומקוואות ונאסר מספר פעמים בגין פעולות אלו.

שימש כרב בלוקניע.

בשנת תרצ"ה קיבל היתר יציאה מרוסיה ותכנן להגר לארצות הברית, כעבור זמן בהוראת אדמו"ר הריי"צ עבר לפריז שם התמנה לרב. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה דאג להצלת אלפי ילדים באמצעות הסתרתם במנזרים ובבתי יתומים, כשבמקביל דאג לשמור על יהדותם.

כאשר ניצל את כל אפשרויות ההסתרה במקומות מסתור, החליט לפתוח מחנה חשאי בפרבר 'עראני' הסמוך לפריז, שם התנהלה קבוצה נוספת של נערים שנזדקקה להתחבא לעיתים קרובות ביערות הסמוכים.

באותה תקופה ניהל ישיבה במחנה פליטים בסמוך למרסיי בה למדו תלמידים שחלקם היו פליטים מישיבת "עץ חיים" שהוקמה בכפר הבלגי "היידע". ביניהם היו האחים הרב חיים אריה זילברשטיין והרב שמואל מאיר זילברשטיין, הרב חיים מנחם טייכטל, הרב דוד משה ליברמן, הרב אהרן מרדכי זילברשטרום והרב נחום אברהם יעקובוביץ.

עם סיום המלחמה, דאג להוצאת הילדים מבתי המחסה והמנזרים ונלחם לצורך השבתם לחיק העם היהודי. במסגרת פעולות אלו אף דאג להעניק חינם זוג תפילין חדשות לכל נער יהודי שחפץ בכך.

על מנת לדאוג לחינוך יהודי כשר לנערים ששרדו את השואה, הקים רשת מוסדות עניפה, כשבניהולם סייעו הבחורים הבוגרים שנמנו על חברי הקבוצה, הרב אהרן מרדכי זילברשטרום והרב חיים מנחם טייכטל.

כאשר הרבנית חנה שניאורסון, אמו של הרבי מליובאוויטש הצליחה לצאת את גבולות ברית המועצות ונתקעה בדרך לפריז עקב מחסור באשרת כניסה, סייע בהשתכנותה בפריז.

גם לאחר סיום פעולותיו עם ילדי השואה, נותר לכהן כרב בפריז, ובשנת ה'תש"ך היגר לניו יורק שם עמד בראשות ישיבת "שבט יהודה".

בח"י תמוז תש"מ נפטר. הוא נטמן בבית הקברות מונטיפיורי בניו יורק.

==אילן יוחסין==

==קישורים חיצוניים==
* משה גרומב, סיפורי ההצלה של [http://www.holocaust-jrj.co.il/BRPortal/br/P102.jsp?arc=11309 שניאור זלמן שניאורסון], באתר "יהודים שהצילו יהודים בשואה"
*[https://col.org.il/files/old/files/0.85727662766_7221266.pdf אור התורה בעיר האורות], בתוך מוסף יתד נאמן, גיליון 12, ח' טבת תשע"ז, עמוד 20

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי ישיבה
קטגוריה:משפחת שניאורסון
קטגוריה:פריז: אישים
קטגוריה:ילידי 1898
קטגוריה:נפטרים ב-1980