OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ארנסט קריק

ארנסט קריק (בגרמנית: Ernst Krieck; נולד ב-6 ביוני 1882 בפוגיסהיים, מת ב-19 במרץ 1947 במוסבורג על האיזר) היה מורה גרמני ומחבר שנחשב, לצדו של אלפרד בוימלר, לפדגוג הבכיר ביותר של גרמניה בתקופת הרייך השלישי.

==ביוגרפיה==
לאחר סיום בית הספר התיכון פנה קריק לסמינר המורים בקרלסרוהה. לאחר מכאן פנה לעבוד כמורה בבית ספר היסודי. כמורה הצביע קריק על הרוח המכניסטית והבירוקרטית שמושלת בבית הספר, תוך שהוא מבקר אותה בחומרה. בשנת 1910 ראתה אור יצירתו הספרותית הראשונה, "Persönlichkeit und Kultur". בשנת 1917 הוציא את הספר "Die deutsche Staatsidee", ובשנת 1920 את "Die Revolution der Wissenschaft". האחרון שבספריו היה "Philosophie der Erziehung", שנחשב אף לספרו החשוב ביותר. בשל ספרו זה זכה קריק אף לתואר דוקטור מאוניברסיטת היידלברג. לאחר ארבע שנים נוספות, שבמהלכן עבד ככותב חופשי, זכה למשרה באקדמיה הפדגוגית שבפרנקפורט על המיין. עד סוף שנות העשרים הוא המיר את תפיסת החינוך הליברלית המסורתית, ששלטה בעת ההיא, בתפיסה חינוכית הקוראת תיגר על החינוך הפוליטי של הסוציאל-דמוקרטיה מן הצד האחד והכנסייה הקתולית מן הצד השני. 

בשנת 1931 הצטרף כחבר לליגת המאבק האנטישמית למען התרבות הגרמנית (Antisemitischen Kampfbund für deutsche Kultur), שהייתה בעלת נטיות גרמניות לאומניות מובהקות. במהלך נקודת ההיפוך של שנת 1931 כבר ביטא באופן מובהק קריאות בשבח הרייך השלישי. שנה בלבד לאחר מכן, במהלך שנת 1932, הפך לחבר רשמי במפלגה הנציונל-סוציאליסטית ובארגון המורים הרשמי שלה (Nationalsozialistischen Lehrerbund). באותה שנה, מסיבות נציונל-סוציאליסטיות פוליטיות פנימיות, הוא הושעה ממשרתו כפרופסור באוניברסיטה. 

אחרי עלייתם לשלטון של הנאצים בגרמניה פעל קריק כרקטור ופרופסור לפדגוגיה ופילוסופיה באוניברסיטת פרנקפורט. באותו הזמן גם תפקד כעורך כתב העת "Volk im Werden" ("עם בהתהוות"), שראה אור בין השנים 1933 – 1934. בכתב העת הזה, שנתן ביטוי בעיקר לרעיונות נציונל-סוציאליסטיים בחינוך, פרסם קריק מאמרים רבים. בשנת 1934 פנה קריק לאוניברסיטת היידלברג וזכה בה למשרה של מרצה לפדגוגיה ופילוסופיה. החל משנת 1934 הוא הועסק גם בשירותי הביטחון של ה-SS בתחום הריגול המדעי. 

מאפריל 1937 ועד אוקטובר 1938 הוא כיהן כרקטור באוניברסיטה, אלא שמחלוקת חריפה שהתעוררה בין רעיונותיו הפילוסופיים לבין חוקרי גזע שונים הובילה להתפטרותו לאלתר מכל משרותיו האקדמיות והמפלגתיות. בשנת 1938 התפטר קריק אף משורות ה–SS, כשהוא נושא דרגה מכובדת של Obersturmbannführer. את משרתו של קריק בהיידלברג החזיק רקיק עד סוף מלחמת העולם השנייה.

בשנת 1939 עבד קריק ב "Institut zur Erforschung und Beseitigung des jüdischen Einflusses auf das deutsche kirchliche Leben" (המכון לבדיקה והסרה של השפעה יהודית על חיי הכנסייה), שהיה פסאודו-מדעי ואנטישמי במהותו. בנוסף הוא שימש כחבר כבוד במכון הממלכתי להיסטוריה של גרמניה החדשה (Reichsinstitut für Geschichte des Neuen Deutschlands) כמו גם כחבר בהנהגתו של ארגון המרצים הנאציונל-סוציאליסטי. 

עם סיום מלחמת העולם השנייה הוא שוחרר על ידי הרשויות האמריקאיות משירותו בבית הספר התיכון, והוא אף נכלא, ומת בחודש מרץ שנת 1947.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אנשי חינוך גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1947
ענת הראל

ענת הראל (נולדה ב-18 במאי 1970) היא מגישת טלוויזיה ומאמנת כושר ישראלית.

==ביוגרפיה ==

הראל נולדה במושב שדי חמד בשם ענת ברעם. אביה, [https://www.izkor.gov.il/משה%20ברעם%20בלומנשטיק/en_6b027b5e31f92939488738c4100064df סרן משה ברעם (בלומנשטיק)], נפל בעת מילוי תפקידו בהתרסקות מטוס הרקולס בג'בל חלאל, בהיותה בת 5 בלבד. שלוש שנים לאחר מכן, אמה התחתנה בשנית, ואימצה את שם משפחתו של אביה החורג - הראל. הראל שרתה בצה"ל כקצינת ת"ש ולאחר שרותה הצבאי סיימה תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת תל אביב. בשנת 1998 סיימה את לימודיה בבית הספר למאמנים ע"ש וינגייט והחלה לפעול כמאמנת במסגרות שונות. ב-2003, עשתה את צעדיה הראשונים בטלוויזיה כאשר הגישה את פינת הכושר בתוכנית של אודטה.

מאז ועד היום הגישה ענת הראל מספר תוכניות טלוויזיה העוסקות באורח חיים בריא ביניהן:
* "אימון אישי עם ענת הראל" – בערוץ החיים הטובים.
* "שעת אושר" – בערוץ 2 (שידורי קשת)
* "תהיי בריאה" – בערוץ 2 (שידורי קשת)
* "גוף ונפש עם ענת הראל" – בערוץ 10

ב-2012 השתתפה בתוכנית "הישרדות VIP", והגיעה אל המקום השני בגמר התכנית. בנובמבר 2012 החלה הראל להנחות לצידה של סופי צדקה את תוכנית הבוקר "לחיות טוב" בערוץ 2 בזכיינית רשת למשך שנתיים. ב-2016 הנחתה בערוץ החיים הטובים את התכנית "פילאטיס עם דליה מנטבר" לצדה של דליה מנטבר. ב-2018 הנחתה בערוץ עשר את התכנית "עושות שרירים" לצדה של שר פיטנס.

הראל היא הפרזנטורית של דגני הבוקר "פיטנס" של נסטלה בחמש השנים האחרונות, וכמו כן ספורטאית מאומצת על ידי חברת "נייקי ישראל".

הראל שותפה בחברה לפיתוח מכשירי כושר ביתיים ובחברה המפעילה קבוצות אימון למטרות שונות.

ב-2022 שיחקה בסדרת הנוער "מיוחדת" של כאן חינוכית, בסדרה היא מגלמת את טלי וייסברג, אמא של ירדן.

==חיים פרטיים==
הראל גרושה ואם לבן. מתגוררת בתל אביב.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתחרי הישרדות (ישראל)
קטגוריה:מנחות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:פרזנטוריות ישראליות
קטגוריה:פרזנטורים ישראלים
קטגוריה:סגל רשת
קטגוריה:נשות המושב
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:מועצה אזורית דרום השרון: אישים
קטגוריה:יתומות צה"ל
קטגוריה:יתומי צה"ל
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
אנגולה במשחקים הפאראלימפיים

אנגולה השתתפה לראשונה ב של אטלנטה (1996) ומאז משתתפת במשחקים בקביעות. במשחקי החורף לא נטלה אנגולה חלק מעולם.

כל הספורטאים ששלחה אנגולה למשחקים הפאראלימפיים התמודדו במסגרת מקצועות האתלטיקה. במדליה הראשונה זכתה אנגולה במסגרת המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) כשחוזה ארמנדו סאיובו זכה בשלוש מדליות זהב פאראלימפיות, במרוצים ל-100, 200 ו-400 מטרים. (קטגוריה T11) בשלושת המקצים שבר סאיובו את שיא העולם, בריצת 100 עם 11.37 שניות, ב-200 עם 22.73 שניות, ובמירוץ ל-400 מטרים עם 50.03 שניות. 

ב זכתה אנגולה בשלוש מדליות פאראלימפיות נוספות. גם הפעם היה זה סויובו שזכה בשלוש המדליות, הפעם בשלוש מדליות כסף באותם המקצים. ב הוסיף סאיובו ארמנדו מדליית זהב נוספת, במירוץ ל-400 מטר, ומדליית ארד במירוץ ל-200 מטרים. 

==ראו גם==
* אנגולה במשחקים האולימפיים
* אנגולה במשחקים האולימפיים לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:אנגולה: ספורט
פאולה פרננדז

פאולה פרננדס דה סוזה (באנגלית: Paula Fernandes de Souza; נולדה ב-28 באוגוסט 1984, בסטה לגואס שבמינאס ז'ראיס) היא זמרת קאנטרי, פזמונאית ומעבדת מוזיקלית ברזילאית. זכתה בשני פרס גראמי הלטיני.

== קריירה ==
בשנת 1993 הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "Paula Fernandes".

בשנת 2012 התארחה בשיר "Long Live" של הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט.

==דיסקוגרפיה==
===אלבומי אולפן===
* 1993: Paula Fernandes
* 1995: Ana Rayo
* 2005: Canções do Vento Sul
* 2007: Dust in the Wind
* 2009: Pássaro de Fogo
* 2012: Meus Encantos
* 2015: Amanhecer

=== מיני-אלבומים ===

* 2013: Um Ser Amor
* 2019: Hora Certa

=== אלבומי אוסף ===

* 2013: As 20 Melhores
* 2014: Encontros pelo Caminho
* 2015: A Arte de Paula Fernandes

=== אלבומים לייב===
* 2011: Paula Fernandes: Ao Vivo
* 2013: Multishow Ao Vivo: Um Ser Amor
* 2016: Amanhecer Ao Vivo
* 2019: Origens

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרות ברזילאיות
קטגוריה:זמרות-יוצרות ברזילאיות
קטגוריה:זמרות קאנטרי
קטגוריה:מוזיקאים ברזילאים
קטגוריה:מוזיקאיות
קטגוריה:זוכות פרס גראמי הלטיני
קטגוריה:ברזילאיות שנולדו ב-1984
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1984
מסגד קובא

מסגד קובא (בערבית: مسجد قباء, בתעתיק מדויק: מַסְגִ'ד קֻבַּאא) הוא מסגד בעיר מדינה שבסעודיה, הנחשב למסגד העתיק בעולם.

על פי המסורת, אבני היסוד למסגד הונחו על ידי הנביא מוחמד, לאחר ההג'רה – מעברו מהעיר מכה לעיר מדינה, בשנת 622 לספירה. מבנה המסגד הושלם בהמשך על ידי הצחאבה, בני לווייתו של מוחמד וקבוצת מאמיניו הראשונים. מוחמד ישן במסגד כ-20 יום והתפלל בהם, במהלך המתנתו לח'ליף עלי בן אבי טאלב. מוחמד נהג להגיע אל המסגד ולהתפלל, והמליץ גם למאמיניו לעשות כן, באומרו כי מי שמקיים את טקסי הדת בביתו ולאחר מכן מגיע למסגד ומתפלל - יזכה לגמול כאילו קיים את מצוות ה"עומרה" (עלייה לרגל למכה לא במועד החג').

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20090108234435/http://archnet.org/library/sites/one-site.jsp?site_id=731 Qubbah Mosque], באתר ArchNet

==הערות שוליים==

קובא
קטגוריה:אל-מדינה
פנמה במשחקים הפאראלימפיים

פנמה השתתפה לראשונה ב בברצלונה (1992) ומשתתפת במשחקי הקיץ הפאראלימפיים מאז בקביעות. במשחקי החורף לא נטלה פנמה חלק מעולם.

הספורטאי הפאראלימפי המצטיין של פנמה בכל הזמנים הוא סעיד גומז, שזכה לאורך הקריירה בשמונה מדליות פאראלימפיות. שלוש מהן מזהב, ארבע מדליות כסף ומדליית ארד אחת והוא האתלט היחיד בתולדות פנמה שזכה במדליה פאראלימפית. במשחקים שהתקיימו בשנת 1992 זכה גומז במדליית זהב בריצת 5000 מטר (קטגוריה B3), תוך שהוא קובע שיא עולם של 15:06.17 דקות, ובשתי מדליות כסף במרוצים ל-1500 ו-800 מטר. ב זכה גומז בשתי מדליות זהב נוספות, תוך שהוא שובר שיא עולם במירוץ ל-1500 מטרים, ובמירוץ ל-5000 מטרים.

==ראו גם==
* פנמה במשחקים האולימפיים
* פנמה במשחקים האולימפיים לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:פנמה: ספורט
קרלוס מנואל דה סספדס

קרלוס מנואל דה סספדס דל קסטיליו (בספרדית: Carlos Manuel de Céspedes del Castillo; 18 באפריל 1819 - 27 בפברואר 1874) היה לוחם חופש קובני, הנחשב לאבי האומה הקובנית.

== ביוגרפיה ==
דה סספדס נולד בעיר ביאמו שבמזרח קובה. בנעוריו למד בתיכון בבירה הוואנה, שבמערב המדינה, ומשם המשיך ללימודים באוניברסיטת הוואנה. לאחר מכן למד באוניברסיטאות ברצלונה ומדריד והשלים דוקטורט במשפטים. לאחר שלקח חלק בהתקוממות שנכשלה נגד השלטון בספרד, נאלץ לעזוב את המדינה, ובתום שנה של נדודים באירופה שב לקובה ב-1844 והתיישב בעיר הולדתו.

בקובה הושפע מאווירה אנטי-ספרדית, ובשל התבטאויות אנטי-ספרדיות משלו ריצה תקופת מאסר וגורש מעירו. ב-10 באוקטובר 1868 הכריז דה סספדס על עצמאותה של קובה ממקום מושבו באחוזתו לה דמאחאגווה (La Demajagua) בעיירה יארה שבמזרח קובה, שבה היו לו מטעי קנה סוכר. הכרזה זו נודעה בשם "קריאת יארה" (Grito de Yara). דה סספדס שחרר את עבדיו והזמינם להצטרף להתקוממות נגד ספרד, ובמנשר שפרסם קרא לעצמאות מלאה לקובה, זכות בחירה לכל ושחרור העבדים. הוא אף ציין שהממשלה הספרדית היא שעוררה בהתנהגותה את התקוממות, בין השאר בשל המיסוי המופרז שהנהיגה, שחיתותה, הדרתה את הקובנים ממשרות ממשלתיות ופגיעתה בחופש הדת. בכך ירה את יריית הפתיחה של מלחמת עשר השנים עם ספרד. דה סספדס כיהן כנשיא וכראש המטה הכללי בממשלה הזמנית שהוקמה לאחר מכן, וב-10 באפריל בשנה הבאה נבחר לנשיא הרפובליקה של קובה עם כינונה.

בראשית המלחמה הייתה יד המתקוממים על העליונה, אך עם הזמן גברו עליהם הספרדים. דה סספדס הודח מתפקידו עקב מחלוקות פנימיות בהפיכה ב-1873, וכעבור כשנה נקלע למארב של חיילים ספרדים, ונהרג. המלחמה הסתיימה עם הסכם סנחון (Zanjón) ב-1878. המורדים לא השיגו עצמאות, ואף לא את שחרור העבדים, למעט אלה שלחמו בשורותיהם.

לדה סספדס היו שבעה ילדים משלוש נשים שונות. בנו השני מאשתו השנייה, קרלוס מנואל דה סספדס אי קווסאדה (Carlos Manuel de Céspedes y Quesada), כיהן תקופה קצרה כנשיא קובה בשנת 1933.

דיוקנו של דה סספדס מתנוסס על שטר של מאה פסו קובני, ובמחוז קמגואיי ישנה עיירה הנקראת על שמו: קרלוס מ. דה סספדס Carlos M. de Cespedes, Cuba.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.historyofcuba.com/history/cespedes.htm דה סספדס] באתר history of Cuba (באנגלית)
* 

קטגוריה:מהפכנים קובנים
קטגוריה:פוליטיקאים קובנים
קטגוריה:ילידי 1819
קטגוריה:נפטרים ב-1874
דון סימפסון

דונלד "דון" קלרנס סימפסון (באנגלית: Donald "Don" Clarence Simpson; 29 באוקטובר 1943 - 19 בינואר 1996) היה מפיק סרטים, תסריטאי ושחקן אמריקאי. הוא ידוע בזכות חלקו בהפקת להיטים כמו השוטר מבוורלי הילס, אהבה בשחקים והפריצה לאלקטרז. בשנת 1985 ובשנת 1988 הוא ושותפו להפקה, ג'רי ברוקהיימר, זכו בתואר מפיקי השנה על ידי האיגוד הלאומי של בעלי התיאטרון.

== קורות חייו ==
=== ילדותו ונעוריו ===
סימפסון נולד בסיאטל, וושינגטון וגדל בעיר אנקורג' שבאלסקה. הוא למד בבית ספר התיכון "מערב אנקורג'". לאחר מכן הוא המשיך ללימודים אקדמאים באוניברסיטת אורגון, שם היה חבר באחווה Phi Delta Theta.

=== חייו האישיים ===
חייו האישיים יוצאי הדופן של סימפסון תועדו במספר מקורות. פרק בספר "אתה לעולם לא תעשה אהבה בעיר הזאת" (שנכתב על ידי ליזה גריר, רובין גריר ולינדה האמונד ומתאר ארבעה סיפורים על המפגשים המיניים שלהן עם סלבריטאים בהוליווד) דן בההעדפות שלו ומצלם בווידאו את הפגישות של הכותבות איתו. סימפסון היה ידוע גם בכך שעשה כמה ניתוחים פלסטיים.

=== מותו ===
ביום שישי, ב-19 בינואר 1996, סימפסון נמצא מת בביתו בלוס אנג'לס. סיבת המוות הייתה דום לב כתוצאה מהרעלה עקב ערבוב תרופות יחד (CDI).

על פי "High Concept", הביוגרפיה של סימפסון שנכתבה על ידי שארל פלמינג, ההוצאות של סימפסון על תרופות היו מעל 60,000$ בחודש בזמן מותו. תפקידו כמנהל בסרטי פרמאונט הגיע לסיומו כאשר הוא לכאורה התעלף באמצע פגישה.

הפריצה לאלקטרז, סרט אמריקאי בכיכובם של שון קונרי וניקולס קייג', מוקדש לזכרו של סימפסון. עובדה זו מוזכרת בסוף הסרט. בתחילת הסרט הוא מקבל קרדיט בתור אחד המפיקים ביחד עם ג'רי ברוקהיימר. בסרט אויב המדינה יש לסימפסון קרדיט על המסך בתור מפיק בכיר, למרות שהסרט יצא לאקרנים שנתיים לאחר מותו. הסיבה לכך היא שככל הנראה ברוקהיימר וסימפסון פיתחו את התסריט ביחד לפני מותו של סימפסון.

גופתו של סימפסון נשרפה ואפרו ניתן לבני משפחתו.

== פילמוגרפיה נבחרת ==
{| class="wikitable" border="1"
! שנה
! סרט
! תפקיד
! הערות
|-
| 1983
| פלאשדאנס
| ----
| מפיק
|-
| 1984
| השוטר מבוורלי הילס
| ----
| מפיק
|-
| 1986
| אהבה בשחקים
| ----
| מפיק
|-
| 1987
| השוטר מבוורלי הילס 2
| ----
| מפיק
|-
| 1995
| כוננות מיידית
| ----
| מפיק
|-
| 1995
| בחורים רעים
| ----
| מפיק
|-
| 1995
| סיכון מחושב
| ----
| מפיק
|-
| 1996
| הפריצה לאלקטרז
| ----
| מפיק
|}

== ציטוטים ==
* "אין לנו שום מחויבות לעשות היסטוריה. אין לנו שום מחויבות לעשות אמנות. אין לנו שום חובה לתת הצהרה. החובה שלנו היא לעשות כסף".
* "כדי לעשות כסף, זה עשוי להיות חשוב לזכות בפרס האוסקר, שכן התוצאה עלולה להיות עוד עשרה מיליון דולר בקופות".
* "יש חיים מחוץ לחושך. יש חיים בפדיון" (במקור באנגלית: "There's a life outside darkness. There's a life in redemption". הפירוש של המילה "redemption" הוא פדיון, אבל גם גאולה).

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Fleming, Charles (1998). High concept: Don Simpson and the Hollywood Culture of Excess. Doubleday. pp.&nbsp;9. .
* Thompson, Graham (2007). American Culture In the 1980s. Edinburgh University Press. pp.&nbsp;91–92. .
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.tabloidbaby.com/Book/Companion/donsdeath2.htm מאמר על דון סימפסון] בניו יורק טיימס
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אורגון
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1943
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1996
כובע קסמים

כריכת הספר שציירה [[רינת הופר, בהוצאת ספרית הפועלים, 2006]]
כּוֹבַע קְסָמִים הוא שיר של המשוררת הישראלית לאה גולדברג.

מילותיו הראשונות של השיר הן: 

השיר נדפס לראשונה בעיתון 'דבר לילדים' ב-11 בינואר 1945, ונכלל בקובץ "מה עושות האילות" שפרסמה גולדברג ב-1949. השיר עוטר בשני רישומים של צילה בינדר.

בשנת 2006 הודפס השיר מחדש בספר בהוצאת ספרית פועלים, עם איורים של רינת הופר.

בשיר מתוארת ילדה שמדמיינת שהודות לכובע הזה היא יכולה לעשות כל דבר כמו למשל שהיא צומחת לממדי ענק ומפליגה בים, אך לצערה היא לא יודעת היכן אפשר להשיג כובע כזה.

בשנת 1989 ביצעה הזמרת ריטה את השיר (בלחן של רמי קליינשטיין) בפסטיבל בצבעים טבעיים שנערך בפעם השנייה וזכתה במקום הראשון.
השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־9 בינואר 1990, זכה להצלחה והגיע לראש המצעד לשבוע אחד ב־23 בינואר 1990. בסך הכול צעד שמונה שבועות, עד 13 במרץ 1990, ובמצעד השנתי תש"ן של התחנה דורג במקום ה־28.

בשנת 2008 ביצעה הזמרת מארינה מקסימיליאן את השיר (בלחן שלה) בפסטיבל שירי הילדים וזכתה במקום השמיני.

נירה לוין כתבה על השיר: "המשוררת ידעה להניח כל אחת ממילות השיר במקומה הטבעי והנכון כך שהשיר הצליח 'לצייר' את עצמו. השורות השקולות-מחורזות הבטיחו מסגרת שלווה, מתונה, שבין גבולותיה גאו חלומות גדולים וצבעוניים להפליא".

על בסיס השיר הופקו הצגות, וסדרה בערוץ הילדים בשנת 2000 שכללה קלטת.

בשנת 2010 שירי רינת גבאי 2010 לאה גולדברג יצא לאור 2010 25 באפריל רינת גבאי : כובע קסמים 2010.04.25 רינת גבאי 3:09 (2010) 

==מיקומי שיא==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1945
קטגוריה:סינגלים מ-1989
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לאה גולדברג
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי רמי קלינשטיין
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי רמי קלינשטיין
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
קטגוריה:ספרי 2006
קטגוריה:ספרי ספריית פועלים
תל מחוז

תֵּל מָחוֹז או תל אל-סולטאן (באנגלית: Tel Mahoz או Tell es sultan) הוא אתר ארכאולוגי שהיה מאוכלס בתקופות קדומות ומאוחרות יותר כחלק ממערכת יישובים שבין יבנה ליבנה ים. לדעת כמה חוקרים המקום מזוהה עם העיר מֻאחַזֻ המוזכרת במכתבי אל-עמארנה מכתב 298. במכתב זה כותב יַפַּעוּ מושל גזר לאמנחותפ הרביעי ומתלונן שאחיו הצעיר נכנס למאחז ונתן את ידיו לעפירו וכן כאחת הערים לאורך דרך הים שנכבשו על ידי רעמסס השני

התל נמצא בתחומי גן לאומי נחל שורק, מזרחית לכביש 4 וכ-350 מטר מערבית לנחל שורק, בסמוך לשפך נחל גמליאל לנחל שורק. באזור שרידים לגשר קדום מעל שורק שכנראה שימש כחלק מהדרך שבין יבנה ליבנה-ים, היום נותרו מהגשר רק כמה אבנים גדולות הפזורות במקום. ב-1952 נסקר התל לראשונה על ידי הארכאולוג משה דותן ונמצאו בו עדויות ליישובים בתקופת הברונזה הקדומה, התיכונה II, המאוחרת, תקופת הברזל I-II, הפרסית וההלניסטית.

לדברי הגאוגרף וחוקר המשנה, בן-ציון סגל, תל מחוז אשר מוזכר כ"מחוז יבנה" במקורות היהודיים מימי בית שני ואילך היה חלק מהעיר יבנה הקדומה - לדבריו "מחוז" מהווה מתקופת המקרא מילה נרדפת ל"נמל", כאשר ערי החוף יישבו בריחוק מסוים משפת הים והנמל של אותן ערים (שהכיל סביבו אזור מגורים ליושבי הנמל) היה בחוף עצמו מבודד מהעיר שאליה התייחס עד שהפך ליישוב נפרד בפני עצמו, כך שלטענתו "מחוז" הייתה הנמל של יבנה העתיקה שבהדרגתיות הפכה לעיר קטנה נפרדת (עליה התייחסו התנאים רבי יוסי, רבי שמעון ורבי יוחנן כמקום מוצאם - "המחוזי").

כיום התל מכוסה בחולות נודדים, צמחית חולות, ושרידי בוסתנים. במקום אחד מהריכוזים הבודדים בישראל של שיטה מלבינה ועץ שיזף שכנראה נשתלו בידי התושבים הקדומים כפי שנעשה לאורך מישור החוף הדרומי.

==הערות שוליים==

מחוז
מחוז
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:מקומות במכתבי אל-עמארנה
קטגוריה:נחל שורק
קטגוריה:מועצה אזורית גן רווה
O3b

O3b היא מערכת תקשורת תשתית תמסורת לוויינית בפס רחב (backbone) עבור אזרחי העולם שאין להם כיום גישה לאינטרנט רחב-סרט. המערכת מופעלת על ידי חברת תקשות לוויינית SES. משמעות השם היא "שלושת הביליונים האחרים". החברה, שבסיסה באי ג'רזי, היא מיזם של גרג וויילר ונתמכת על ידי גוגל, HSBC, קרדיט סוויס ועוד חברות שגייסו 1.2 מיליארד דולר לצורך הפרויקט.

התשתית התבססה בשלב ראשון על שמונה לווייני תקשורת שיקיפו את כדור הארץ במסלול בגובה 8,063 ק"מ (הנקרא Medium Earth Orbit). גובה זה נבחר כיוון שהוא מספק פריסה טובה ועלויות שיגור נמוכות בהשוואה למסלול גאוסטציונרי (36,000 ק"מ). בהמשך הוגדל ל-12 לוויינים, וקיימו תוכניות להגדיל את המספר ל-16 לוויינים. התשתית צפויה לספק תמסורת אינטרנט ל-150 ספקיות אינטרנט במדינות אפריקה, אסיה, אמריקה הלטינית והמזרח התיכון. זמן ההשהיה צפוי להיות 120 מילי-שניות (בהשוואה ל-500 מילי-שניות בלווייני תקשורת סטנדרטיים כיום), התמסורת תתבסס על 12 אלומות בתחום תדרי Ka (26.5-40 GHz) כאשר כל אלומה תכסה שטח בקוטר של כ-600 ק"מ. המערכת הלוויינית תיתמך בתשתית קרקעית שתכלול עשרות נקודות תקשורת קרקעיות ייעודיות (Points of Presence) מקושרות ביניהן בקצבים שבין 10 Mbps ל-1 Gbps.

התקשורת הקרקעית נפרסת על ידי חברת VaiSat, השירות והתפעול ייעשה על ידי חברת SES WorldSkies שמושבה בלוקסמבורג. הלוויינים מתוכננים ומיוצרים על ידי חברת Thales Alenia Space.

ארבעת הלוויינים הראשונים שוגרו ביוני 2013 על ידי משגרי סויוז. ארבעה נוספים שוגרי ב-2014, וארבעה נוספים ב-2015 - כך שבסה"כ לחברה 12 לוויני תקשורת.

== קישורים חיצוניים ==
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:תקשורת מחשבים
תרצה יובל אלחנתי

תרצה יובל אלחנתי (3 במרץ 1943 – 27 בדצמבר 2000) הייתה עורכת האוניברסיטה המשודרת בגלי צה"ל, שלאחר מותה נקראה על שמה. על מפעל זה הייתה מועמדת לקבלת פרס ישראל.

== חייה ==
נולדה ליוליוס ולפאני וגשל בתל אביב, במשפחה בת שלושה ילדים. למדה בבית הספר העממי "מוריה" ובתיכון צייטלין. הייתה חברה בתנועת בני עקיבא, במסגרתה הצטרפה לגרעין מרחבים והייתה בהכשרה בעין צורים, בנח"ל ובהיאחזות בבארותיים.

היא עברתה את שמה ליובל ולאחר שנישאה למשה אלחנתי הוסיפה את שמו לשמה.

עבדה בחברת ההפקות "במות" של יעקב אגמון וכך הגיעה לגלי צה"ל. עד מהרה נקלטה בתחנה וערכה שורה ארוכה של תוכניות אומר נחשבות. בין השאר ערכה את סדרת התוכניות "עולמם של...", ועל אחת מתוכניות אלה, "עולמה של יולדת" קיבלה את פרס רשות השידור. בשנת 1977 שכנע אותה מרדכי נאור לקחת על עצמה את הפקת ועריכת תוכניות האוניברסיטה המשודרת, אותן הובילה מאז באופן עצמאי ולפי החלטותיה.

יחד עם תמר לוטן מהטלוויזיה החינוכית הישראלית גיבשה את תוכניות "אסכולה" למדע פופולרי.

תרצה יובל נפטרה ממחלת הסרטן ונטמנה בבית עלמין ירקון. הותירה את בעלה ושני בנים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.geni.com/people/תרצה-יובל-אלחנתי/6000000010753194786 תרצה יובל אלחנתי], באתר Geni

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל גלי צה"ל
קטגוריה:מפיקות ישראליות
קטגוריה:מפיקים ישראלים
קטגוריה:מדע פופולרי
קטגוריה:זוכי פרס רשות השידור
קטגוריה:בוגרי בית הספר מוריה (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות בית הספר צייטלין
קטגוריה:בוגרי בית הספר צייטלין
קטגוריה:בוגרות בני עקיבא
קטגוריה:בוגרי בני עקיבא
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:נשים הקבורות בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2000
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2000
תחתונית

[[מאדאם דה פומפדור לובשת גלימה מעוטרת ותחתונית תואמת, שנות ה-60 של המאה ה-18.]]
תחתונית לבנה מתחת לשמלה כחולה. איור משנת [[1900.]]
תחתונית היא שמלה תחתונה, אשר נלבשה בעבר מתחת לשמלה של אישה כלבוש תחתון נסתר באירופה ובארצות הברית. בין המאה ה-16 למאה ה-19, המונח התייחס לשמלה שנלבשה מתחת לגלימה או שמלה קצרה יותר, כאשר השמלה נועדה להיות נראית, ולכן שמלה זו תאמה את יתר חלקי הלבוש של האישה.

== היסטוריה==
בצרפתית התחתונית נקראת "פטיקוט" (petycote), שמקורה מהשם "petite cote" (מעיל קטן). היה זה מעין מעיל קטן ומרופד שנלבש על ידי גברים. במאה ה-15 נלבשה מתחת לחולצה לחימום הגוף או למניעת חיכוך מיותר בלבישת בגדים עליונים מחוספסים. בסוף ימי הביניים הבגד עבר לארון הנשי והפך לחצאית שנלבשת מתחת לחצאית העליונה.

מטרתה של התחתונית הייתה בעיקר אופנתית – התחתונית נועדה לנפח את השמלה החיצונית (כגון שמלה מסוג קרינולינה), ועל כן מדובר היה בשמלה מעמלנת וקשיחה. השמלה הנפוחה נועדה ליצור אשליה של מותניים צרות לעומת אגן ירכיים רחב. בנוסף, היו תחתוניות שנועדו לחימום. תחתוניות אלה היו עשויות צמר, והיו רכות יותר.

שמלות נפוחות יצאו מהאופנה בשלהי המאה ה-18, והשימוש בתחתוניות פחת, אולם באמצע המאה ה-19 הייתה תחייה של התחתוניות והשמלות הנפוחות בעיקר בארצות הברית. השמלות הנפוחות והתחתוניות יצאו שוב מהאופנה בראשית המאה ה-20, אולם בשלהי שנות ה-30 של המאה ה-20 שוב שבו לאופנה, עד פרוץ מלחמת העולם השנייה, עת המחסור בבדים הביא להפסקת לבישתן.

כיום, תחתוניות נלבשות במסגרת אופנת לוליטה או לבוש גותי, או על ידי נשים שרוצות לשמור על צורת הבגד העליון, או רוצות להימנע ממגע זיעה בשמלה. לעיתים לובשים תחתונית כותנה תחת שמלה מבד סינתטי כדי להימנע מחשמל סטטי.

== קישורים חיצוניים==

* [http://statenisland.pastperfect-online.com/00039cgi/mweb.exe?request=record;id=BC2BB41A-40CE-4164-BBC1-359862839466;type=101 תחתוניות רקומות, 1750-1790, בסיס הנתונים של האגודה ההיסטורית של האי סטטן]
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:הלבשה תחתונה לנשים
חוזק סיסמאות

דוגמאות לחוזק סיסמאות.
חוזק סיסמה הוא מדד ליעילותה של סיסמה בעמידה בפני ניחושים או התקפות. בדרך כלל, המדד מעריך כמה פעמים יצטרך אדם, שאין לו גישה ישירה לסיסמה, לנסות לנחש אותה. כוחה של סיסמה הוא פונקציה של אורך, מורכבות ואי-צפיות.

שימוש בסיסמה חזקה מקטין את הסיכוי לפריצה ביטחונית, אך אינו מחליף את הצורך בבקרות ביטחון אחרות. יעילותה של סיסמה בעלת חוזק מסוים מושפעת באופן ישיר מהתכנון והיישום של תוכנת מערכת האימות. עוד גורמים משפיעים הם עוצמת האבטחה של המידע (כולל סיסמאות) התלוי באופן האחסון והשידור שלו. ישנן דרכים להשיג סיסמאות ללא כל קשר לחוזקן, כמו למשל האזנות סתר, פישינג, רישום הקשות, הנדסה חברתית, חיטוט באשפה, התקפת הערוץ הצדדי וניצול נקודות תורפה בתוכנות.

==קביעת חוזק הסיסמה==

ישנם שני גורמים המשפיעים על קביעת חוזק הסיסמה: הקלות בה יכול התוקף לבדוק את תוקפה של סיסמה מנוחשת, והמספר הממוצע של הפעמים שהתוקף יצטרך לנחש סיסמאות עד שימצא את הסיסמה הנכונה. אופן אחסון הסיסמה ושימושה קובע את הגורם הראשון, בעוד הגורם השני נקבע על ידי אורך הסיסמה, מספר סוגי הסמלים הקיימים בה, ואופן היווצרותה.

===אימות סיסמה מנוחשת===

הדרך הברורה והישירה ביותר לבדוק סיסמה מנוחשת, היא פשוט לנסות להשתמש בה במקום הסיסמה המקורית. עם זאת, דרך זו היא איטית ורוב המערכות יחסמו את הגישה לאחר כמה ניסיונות כושלים להכנסת סיסמה באופן קבוע או זמני כאשר גם עיכוב זמני יכול להאט את כמות הניסיונות במידה שתהפוך את הבדיקה ללא רלוונטית. 

מערכות שדורשות ממשתמשיהן סיסמאות, צריכות לשמור את הסיסמאות של המשתמשים במקום כלשהו על מנת שיוכלו לבדוק את אמיתותה של סיסמה שמוזנת. בדרך כלל המערכת מאחסנת רק פונקציית גיבוב קריפטוגרפית של הסיסמה ולא את הסיסמה עצמה. אם פונקציית הגיבוב חזקה מספיק, קשה מאוד לשחזר דרכה את הסיסמה ולכן גם אם תוקף יצליח לקחתה, הוא לא יצליח לשחזר את הסיסמה באופן ישיר. עם זאת, אם קובצי המידע של פונקציית הגיבוב נגנבים, התוקף ידע את ערך הפונקציה, דבר שיאפשר לו לבדוק ניחושים בצורה מהירה. (ראה פיצוח סיסמאות (Password cracking))

== ראו גם ==
* רישום הקשות
* פישינג
* פרצת אבטחה
* סיסמה

== קישורים חיצוניים ==
* [http://vlib.eitan.ac.il/ecrime/k_3.htm בחירת סיסמה טובה, "הפשע האלקטרוני"]
* [http://www.prolink.co.il/SpecOps-Password-Policy.html מדיניות סיסמאות במערכות Active Directory] 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הצפנה
קטגוריה:אבטחת מחשבים
אטאליק

אטאליק מקורו משפות טורקיות, מכיוון שהשפה הטטרית הייתה לינגואה פרנקה בקווקז, המונח אטאליק השתמשו בו רוב עמי הקווקז.

(בצ'רקסית: Пlургъэлъагъу) פאור-ר׳אל׳אר׳ו פירושו ״להציג את המאומץ״ הוא מנהג צ'רקסי קדום אשר במסגרתו הכשירו הצ'רקסים את ילדיהם באמנויות הלחימה החל מגיל צעיר. בהגיעו לגיל שבע שנים נשלח הילד למשפחת אומנה למשך שבע שנים ובמסגרתן למד את אמנויות הלחימה השונות. בגיל 14, עם שובו לביתו נחשב הנער לוחם מן המניין, הצטרף למעגל הלוחמים שהגן על המולדת ובעת שנאלצו הצ'רקסים לצאת לקרב, פנו אליו ישירות ללא צורך בקבלת רשות מהוריו.

==מהות המעבר==
ילדי הצ'רקסים אשר גדלו בבתי הוריהם עד גיל שבע, היו תחת השגחת הוריהם ונהנו מהקלות מסוימות. עם ההגעה אל משפחת אומנה למדו הילדים להסתגל לאורח חיים עצמאי מחוץ למעגל הסלחני והמחבק של ההורים, עניין אשר חישל אותם גופנית ונפשית, תוך שצופה מהם שבעת שהוריהם יפלו בשבי הם יוכלו להמשיך ולהילחם ולא להיכנע לדרישות האויב.

==לימוד טכניקות לחימה==
טכניקות הלחימה העיקריות אשר למדו הילדים במשפחת אומנה הן שימוש נכון בחרב הצ'רקסית ותמרון הרכיבה. לוחם צ'רקסי היה תמיד מוכן להתקיף ועל כן היה ידוע כלוחם מהיר בפעולותיו. 

גלימה צ'רקסית לבנה
===שימוש בחרב===
השימוש בחרב צ'רקסית דרש מיומנות גבוהה. נדן החרב נתלה על גופו של הלוחם בצורה הפוכה כאשר להב החרב פונה כלפי מעלה. הלוחם היה אוחז בידית החרב כשהוא נעזר בזרת כדי לייצב את אחיזתו בידית. החרב הייתה נשלפת בצורה קשתית כך שהשליפה והמהלומה התבצעו באותה הנפה. טכניקה זו מנעה מהאויב להיכנס לעמדת הגנה, היות שבעודו ממתין לשליפת החרב, הלוחם הצ'רקסי כבר הספיק להלום בו.

===תמרון רכיבה===
בטרם עלו הלוחמים הצעירים עלו על סוסיהם, הם חונכו לכבד אותם ולהתייחס אליהם כאל אח. בשפה הצ'רקסית האות ש (ш), מיוחסת במשמעותה גם לאח וגם לסוס. בכל ערב בטרם עלו על יצועם, היו הלוחמים קושרים את הסוס לאדן החלון ובכך יצרו קשר חזק עמו. בפולקלור הצ'רקסי, נהוג לספר כי בעת נפילתו של לוחם צ'רקסי במהלך קרב, נותר סוסו לצידו ולא נטש אותו עד למותו שלו.

אחת התכונות המאפיינות את הרכיבה הצ'רקסית, היא רכיבה מתחת לבטנו של הסוס ולאו דווקא מעל גב הסוס. בעת הרכיבה לבשו הלוחמים מעל מדי הלחימה גלימה לבנה אשר העניקה להם הסוואה מהשלג. האויב אשר זיהה את הלוחם הצ'רקסי מרחוק, ראה דמות עטויה גלימה החובשת כובע פרווה, אשר רוכב על גב הסוס. אולם הלוחם הצ'רקסי הכין לו הפתעה, הוא קשר את החנית אל אוכף הסוס כדי ליצור מעין שלד אשר עליו הלביש את הגלימה ואת הכובע, כך יצר לו דחליל בדמות לוחם צ'רקסי, והוא עצמו נאחז מתחת לבטנו של הסוס, כאשר האויב תקף בחרבו הוא פגע בגלימה ריקה ואז הלוחם הצ'רקסי התרומם מתחת בטנו של הסוס תוך שהוא מפתיע והולם באויבו, אשר בזבז את מהלומת חרבו על דחליל.

==קישורים חיצוניים==
* 
*[http://www.youtube.com/watch?v=UVPFDuI5zs0&feature=related הדגמה בסגנון הלחימה בשיטה הצ'רקסית]
* [http://www.youtube.com/watch?v=bFCA_Mq5xD8&feature=results_video&playnext=1&list=PLFA4BFEAFD6464DC3 איך יוצרים חרב צ'רקסית]
קטגוריה:צ'רקסים
אדולף דסלר

אדולף "אדי" דסלר (בגרמנית: ;Adolf "Adi" Dassler; 3 בנובמבר 1900, הרצוגנאורך , ממלכת בוואריה, הקיסרות הגרמנית – 6 בספטמבר 1978, הרצוגנאורך, גרמניה המערבית) היה מייסד חברת הביגוד הגרמנית אדידס, ואחיו הצעיר של רודולף "רודי" דסלר, שהיה מייסד חברת פומה. בעקבות עליית הנאצים לשלטון בגרמניה בשנות השלושים, הצטרפו שני האחים ל.

האחים דסלר היו שותפים בחברת נעליים שהקים אדולף "חברת האחים דסלר". עם זאת, לאחר שהתפתח ביניהם סכסוך בעקבות מלחמת העולם השנייה, האחים פנו לדרכים נפרדות והקימו את החברות הנפרדות שלהם ב-1948.

==ביוגרפיה==
נולד בעיר הפרנקונית הרצוגנאורך. לאחר מלחמת העולם הראשונה בה לחם, החל דסלר לייצר נעלי ספורט במכבסה של אמו. אביו כריסטוף עבד במפעל לנעליים, אחיו רודולף ייצר סוליות לנעליים, ושניהם תמכו בו בהקמת עסק משלו לייצור נעלי הספורט. ב-1 ביולי 1924, רודולף הצטרף לעסק של אחיו, והוא הפך ל-"Gebrüder Dassler Schuhfabrik" (בגרמנית: מפעל הנעליים של האחים דסלר). ספורטאים רבים נעלו את נעלי החברה במהלך אולימפיאדת אמסטרדם, דבר שפרסם את החברה. הספורטאי ג'סי אוונס נעל את נעלי החברה במהלך ריצה באולימפיאדת ברלין, אולימפיאדה שבה זכה בארבע מדליות זהב, למגינת לבו של היטלר.

בעקבות עליית הנאצים לשלטון בשנות השלושים של המאה ה-20 הצטרפו האחים למפלגה הנאצית, אך רודולף נחשב לתומך נלהב יותר של המפלגה מבין השניים. במהלך מלחמת העולם השנייה נוצר קרע בין האחים: ב-1943 נכנסו אדולף ואשתו למקלט במהלך הפצצה של בעלות הברית, מקלט שאליו נכנסו, קודם לכן, רודולף ומשפחתו. אדולף אמר "הממזרים המטונפים חזרו", בהתייחסו, ככל הנראה, למטוסיהן של בעלות הברית, אלא שרודולף היה משוכנע כי אדולף מתייחס אליו ואל משפחתו. לאחר שרודולף נפל בשבי הצבא האמריקני, ונחשד כאיש אס אס, החריפה היריבות בין שני האחים, משום שרודולף סבר כי החשד בו נבע ממידע שהדליף אחיו. בתקופת שביו של רודולף, אדולף המשיך בפיתוח החברה, וקידם מכירת מגפיים לוורמאכט. בשנת 1948 הריב בין השניים הגיע לנתק מוחלט. רודולף ניתק את השותפות והקים את חברת פומה, ואדי שינה את שמה של חברת הנעליים ל-"אדידס" על שם עצמו (Adi Dassler).

בשנת 1973 הקים בנו של אדולף, הורסט, את חברת ארנה , המייצרת ציוד וביגוד לשחייה. לאחר מות אדולף בשנת 1978, הורסט ואשתו קטי העבירו לידיהם את ניהול חברת אדידס. אדידס הפכה לחברה פרטית בשנת 1989 לאחר מותו של הורסט שנתיים לפני כן, אך רכוש החברה נשאר בידי המשפחה עד הנפקתה בשנת 1995.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ממציאים גרמנים
קטגוריה:נאצים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1900
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1978
רוז'ה דה ליל

ציור של קלוד ז'וזף רוז'ה דה-ליל
קלוד ז'וזף רוז'ה דה ליל (בצרפתית: Claude Joseph Rouget de Lisle; 10 במאי 1760 – 26 ביוני 1836) היה קצין צבא צרפתי של כוחות המהפכה. ידוע בשל העובדה שהלחין וכתב את מילות המנון צרפת - לה מרסייז בעיר שטרסבורג בשנת 1792.

== ביוגרפיה ==
רוז'ה דה ליל נולד בקומונה לוֹ לֶה סוֹנִיֵה שבמחוז ז'ור בצרפת. הוא התגייס לצבא צרפת כמהנדס והשיג דרגת קפטן. באפריל 1792 כתב את המרסייז בעיר שטרסבורג, היכן ששירת. המילים נכתבו אחרי ארוחת ערב ציבורית, מתוך להט פטריוטי. השיר נקרא בהתחלה "שיר מלחמה לצבא הריין" (Chant de guerre pour l'armée du Rhin), אך אחר כך שונה שמו ל-לה מרסייז (La Marseillaise). דה ליל הודח והוכנס לכלא בשנת 1793, אך ניצל בנס מהגליוטינה.

דה ליל כתב עוד מספר שירים באופי דומה למרסייז ופרסם אותם בשנת 1825. הוא מת מעוני ונקבר בשוואזי לה-רואה (Choisy-le-Roi). אפרו הועבר לאינווליד ב-14 ביולי 1915, בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה.

== ראו גם ==
* המרסייז
* נפוליאון בונפרטה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:משוררים צרפתים
קטגוריה:צרפתים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:אנשי צבא צרפתים
קטגוריה:מקבלי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:המהפכה הצרפתית: אישים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1760
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-18
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-19
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1836
מניעה הדדית

מניעה הדדית (באנגלית: Mutual exclusion) היא מונח במדעי המחשב, בעיקר בתחום מערכות ההפעלה שאומר שלכל היותר תהליך אחד משתמש במשאב מסוים בכל רגע נתון בקטע קריטי. זו היא דרישה בסיסית בבקרת מקביליות, שמטרתה היא למנוע מצב של מרוץ תהליכים.

==בעיית הקטע הקריטי==

ציור 1: שני הצמתים, i ו-i+1, מוסרים במקביל, אך בסוף הצומת i+1 לא הוסר
קטע קריטי הוא קטע קוד שעושה שימוש במשאב שמשותף לגורם נוסף והשימוש במשאב המשותף בזמן שקטע הקוד לא סיים לרוץ יכול להביא לתוצאות לא רצויות. מדען המחשב אדסחר דייקסטרה תיאר זאת במאמרו משנת 1965 - "פתרון בעיית השליטה בתכנות מקבילי", כבעיה שמוכרת כבר משנת 1962 והוא אף מנסה להתמודד איתה במאמר הזה.

דוגמה פשוטה לבעיה עולה מהתבוננות על שני תהליכים הניגשים למקום בזיכרון שבו מאוחסנת רשימה מקושרת (ראה ציור 1) ורוצים למחוק בה שני צמתים שונים באמצע הרשימה שנסמן בתור הצומת ה-i והצומת ה-i+1. בזמן המחיקה המצביע לצומת הבא של הצומת i-1 ישתנה מ-i ל-i+1, והמצביע לתא הבא של הצומת i ישתנה ל-i+2. אמנם שתי הפעולות התבצעו בהצלחה אך בסוף הפעולות הצומת ה-i+1 עדיין חלק מהרשימה, כיוון שהצומת ה-i-1 עדיין מצביע עליו, ולמעשה נמחק רק תא אחד ולא שני תאים. את הבעיה הזאת (הנקראת לרוב "מרוץ תהליכים") היה ניתן למנוע באמצעות מניעה הדדית אשר הייתה מונעת מפעולה על הרשימה להתבצע לפני שהקודמת הייתה מסתיימת.

בנוסף למניעה הדדית בדרך כלל גם דורשים מהפתרון שימנע הרעבה של תהליכים ושהמשאב ישתחרר כמה שיותר מהר לאחר סיום הקטע הקריטי.

==אכיפת מניעה הדדית==
במחשבים ניתן לממש מניעה הדדית בשני רבדים: חומרה ותוכנה.

===פתרונות חומרתיים===
במערכות בעלות יחידת עיבוד מרכזית אחת (למשל ליבה אחת במעבד של מחשב), הפתרון הפשוט ביותר למימוש מניעה הדדית הוא על ידי ניטרול פסיקות בזמן שתהליך נמצא בקטע קוד קריטי. כך בקר הפסיקות לא יפסיק את פעולת התהליך באמצע ויאפשר לשגרה אחרת לשנות קטע זיכרון משותף. אף על פי שפתרון זה מאוד פשוט הוא יכול להוביל לבעיות רבות. אם הקטע הקריטי של התהליך הוא ארוך, שעון המערכת (המקודם על ידי פסיקות מבקר הפסיקות) יאבד דיוק בכל פעם שהשגרה תרוץ, כיוון שהשגרה המקדמת את השעון לא תופעל בזמן, ולכן מעקב אחר הזמן לא יהיה אפשרי בזמן ריצת התהליך. בנוסף, אם התהליך יעצור בזמן ריצת הקטע הקריטי, השליטה על יחידת העיבוד לא תועבר לתהליך אחר, מה שלמעשה יעצור את פעולת המערכת.

===פתרונות תוכנתיים===
מלבד פתרונות חומרתיים, קיימים מס' פתרונות תוכנתיים שבהם כל קוד שרוצה להיכנס לקטע קריטי נכנס לפונקציית כניסה שגורמת לו לחכות עד שמכניסה אותו ללא שיש עוד קודים אחרים בקטע הקריטי, וכשהוא יוצא משם הוא נכנס לפונקציית יציאה שבה הוא מסמל שהוא כבר לא בקטע הקריטי.

פתרונות אלו ממומשים על ידי פעולות אטומיות כגון סמפור או מנעול.

כמו כן ישנם אלגוריתמים שלא דורשים פעולות אטומיות מיוחדות, דוגמאות לכך ניתן למצוא באלגוריתמים הבאים:
* האלגוריתם של דקר (באנגלית "Dekker")
* האלגוריתם של פטרסון
* אלגוריתם המאפייה של למפורט
ועוד.

לרוב עדיף לתוכנות להסתמך על פתרונות המניעה ההדדית הניתנים על ידי החומרה או מערכת ההפעלה כגון הפעולות האטומיות. שימוש במנעולים אלו יאפשר לתהליך לבדוק האם המשאב פנוי. אם המנעול "פתוח" המשאב פנוי, והתהליך ינעל את המנעול ובכך יסמן לכל תהליך אחר שהמשאב אינו פנוי. אם המנעול "סגור", אזי תהליך אחר משתמש במשאב בזמן זה, ולכן לרוב הוא יאפשר החלפת הקשר ובכך יפנה את המעבד לתהליכים אחרים שיכולים לרוץ.

==ראו גם==
* קיפאון
* עיבוד מקבילי
* בקרת מקביליות

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדעי המחשב
קרינולינה

שלד של קרינולינה, שנת 1868 לערך, [[מוזיאון ויקטוריה ואלברט]]
תרשים של קרינולינה, [[מגזין פאנץ' אוגוסט 1856]]
קרינולינה היא חצאית תפוחה אשר החל מ-1850 לערך הפכה לחצאית תחתית פופולרית באירופה. על מנת ליצור את מבנה החצאית התחתית הקשיח נעשה שימוש בבד קשה או בשלד עשוי פלדה.

== מקור השם ==
מקור שמה של השמלה בשם הבד הקשיח. שמו של הבד מבוסס על המילה הלטינית crinis שמשמעה "שיער" והמילה lin שמשמעה פשתן. ישנה פרשנות לפיה מקור השם במילה הצרפתית: crin שמשמעה שיער סוס ו-lin שפירושו בד לינן. השתמשו בשם לשמלת תחתית, דהיינו שמלה מתחת לשמלה החיצונית שמוחזקת בברזל.

== היסטוריה ==

חצאיות רחבות היו פופולריות בספרד החל מהמאה ה-15. הן הפכו לפופולריות ונלבשו על ידי נשות האצולה והחברה הגבוהה.

חצאיות אלו הוכנסו לאנגליה על ידי קתרין מארגון כשנישאה לארתור הנסיך מוולש.

בעקבות המהפיכה הצרפתית ירדה השמלה המנופחת מגדולתה, ורק בשנות ה-50 של המאה ה-19 שבו נשות האצולה והחברה הגבוהה ללבוש חצאיות מנופחות כאשר הראשונות בסגנון זה היו מבד קשיח. בהמשך עם גדילת היקף השמלות וגודלן לא יכל הבד הקשיח לשאת את משקלן ונדרש שלד מתכת על מנת לשמור על צורתה של השמלה. שלדים אלה היו בתחילת הדרך עשויים חישוק עץ או עצמות לוויתן גמישות. חצאית החישוק הראשונה נרשמה כפטנט בארצות הברית בשנת 1846. בשנת 1858 נרשם פטנט על שמלה ששלדה היה עשוי רשת של קפיצים וחישוקים.
שלד הפלדה הראשון הומצא עם ידי ו.ס. תומסון ונרשם כפטנט בשנת 1858; תומסון רשם פטנט גם בצרפת ובבריטניה.

תפוצת העיתונים והמגזינים ומדורי האופנה הביאו לכך שקרינולינות הפכו פופולריות לא רק בקרב החברה הגדולה, אלא גם בקרב מעמדות הביניים, ובעקבות ייצור תעשייתי, גם בקרב מעמדות נמוכים.

קרינולט אנגלי, [[1872 – 1875, המוזיאון לאמנות של מחוז לוס אנג'לס.]]
איור של אישה המנסה לשבת כשהיא לובשת קרינולינה
גודלן של הקרינוליות הגיע לשיאו בשנות ה-60 של המאה ה-19, וצורתן התפתחה בשנים שלאחר מכן כאשר במקום חישוק עגול נוצרה שמלת הקרינולט לה חלק מנופח רק בחלקה האחורי של השמלה.

כיום קרינולינות נלבשות לעיתים נדירות ביותר, לפעמים כחלק משמלת כלה.

==ביקורות==
שמלת הקרינולינה ספגה ביקורת כבר בשנות ה-50 של המאה ה-19. הקושי ללבוש את השמלה והקושי להתנייד עימה (לעבור מבעד לדלתות או להיכנס ולצאת מכירכרות) והקושי לשבת עימה היוו מקור לביקורת ולעג. הפוריטנים באנגליה מתחו ביקורת על השמלה הכולאת את האישה מחד, והבלתי צנועה מאידך (כאשר האישה ישבה או נפלה השמלה המנופחת הראתה את תחתוניותיה).

נאמר על המלכה ויקטוריה שהיא תיעבה קרינולינות.

עשרות נשים מתו כתוצאה משריפה בחצאית התחתית שלהן

==ראו גם==

* פנייר

==קישורים חיצוניים ==
* [http://www.vam.ac.uk/content/articles/c/corsets-and-crinolines-in-victorian-fashion/ מחוכים וקרינולינות בתקופה הוויקטוריאנית] אתר מוזיאון ויקטוריה ואלברט
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שמלות
לבלב מלאכותי

לַבְלַב מלאכותי הוא מכשיר טיפולי המיועד לשימוש חולי סוכרת. תפקידו הוא לדמות לבלב בריא ובכך להוות תחליף הולם לבעלי לבלב לא תקין.

== תפקוד הלבלב בסוכרת ==
לבלב האדם
איברים המושפעים מן הסוכרת
תפקיד הלבלב הבריא, בלוטה הממוקמת בבטן, הוא להפריש את מיצי הלבלב (אשר מכילים אנזימים הנחוצים לעיכול המזון) דרך תעלות אל מערכת העיכול, ולהפריש גלוקגון, אינסולין וסומטוסטטין – הורמונים אשר נחוצים לווסת את הגלוקוז בדם אל מערכת הדם. תפקוד לקוי של הלבלב כאמצעי המווסת את רמת הגלוקוז בדם, עשוי לרוב לגרום לסוכרת, המתאפיינת בעלייה של הסוכר בדם ובשתן. לעיתים מתאפיינת המחלה בהרס תאי הבטא של הלבלב, הגורם לחוסר מוחלט באינסולין (סוכרת נעורים), ולעיתים בהתנגדות לאינסולין (סוכרת מסוג 2), המלווה בתסמינים נוספים.

לסוכרת השפעות וסיבוכים מגוונים בטווח הקצר והארוך. הטיפול בה כיום מתמקד במניעה (באמצעות תזונת החולה), והזרקת אינסולין בהתאם לחישוב ומדידת הסוכר בדמו של החולה (בשלבים הראשונים של המחלה) החסרונות הקיימים בטיפול זה הם הצורך בדקירות תכופות של העור, קושי להעריך את כמות האינסולין המוזרקת, ותדירות הזריקות, כל זאת בשל העדר משוב או מדידה רציפה של רמת הסוכר בדם, אשר אמורה להתבצע על ידי הלבלב.

== הטיפול העתידי בסוכרת באמצעות לבלב מלאכותי ==

קיימים מגוון מכשירים הנמצאים נכון ל-2012 בשלבי פיתוח מתקדמים, ותפקידם לאזן את ריכוז הסוכר בדם החולה. מכשירים אלו מיועדים להנשא על גוף המטופל (בשל כך יהיו זעירים), ואמורים לכלול חיישן המושתל מתחת לעור החולה, ומאפשר ניטור רציף של ריכוז הסוכר בדם. על פי אלגוריתם ייעודי, הלבלב המלאכותי יחשב את ספיקת האינסולין אשר יש להזריק אל גוף המטופל במטרה לאזן את ריכוז הסוכר בדמו.

הלבלב המלאכותי אמור גם להזריק אינסולין אל גוף המטופל, באמצעות עירוי קבוע, ובכך יפטור את הצורך בדקירות תכופות. כמו כן, הזרקת האינסולין תהיה רציפה, בהתאם לחיווי הסוכר הרציף.

מוצרים מסוג זה נמצאים כיום בפיתוח מתקדם במדינות רבות בעולם, ובהן ישראל, ארצות הברית והממלכה המאוחדת.

== פיתוחי הלבלב המלאכותי ==
בתחילת שנות ה-2000 החלו פיתוחים ראשונים של מכשירים שהם של שילוב בין חיישן המודד את רמת הסוכר בדם להתקן המזריק אינסולין בכמות הדרושה.

ב-2010 חוקרים במרכז הארצי לסוכרת נעורים, במרכז שניידר לרפואת ילדים בפתח תקווה, הדגימו מערכת אוטומטית לאיזון רמת הסוכר בדם.

ב-28 בספטמבר 2016 אישר ה-FDA את MiniMed 670G של חברת "מדטרוניק". זוהי מערכת הבקרה בחוג סגור הראשונה לחולי סוכרת המאושרת לשימוש רפואי. בשנת 2022 נכנסה לסל התרופות בישראל מערכת "לבלב מלאכותי" של "מדטרוניק" למספר מצומצם של חולים. כל קופות החולים מספקות היום מערכת MiniMed 780G לזכאים.
פרויקט "לבלב לכולם" קם על מנת לתת מענה לחולים שלא נכללו בסל.

בשנת 2021 חברת "בטאלין תרפיוטיקס" הישראלית הכריזה על פיתוח לבלב מלאכותי מתאי גזע. החברה נמצאת בשלבי פיתוח ראשוני והודיעה שהמוצר יצא לשוק בתוך חמש שנים.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
*Michael G. Sarr ,Markus Büchler, Waldemar Uhl, Peter Malfertheiner, Diseases of the pancreas, Kargr, 2004.
</div>

== קישורים חיצוניים ==
*
*
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המערכת האנדוקרינית
קטגוריה:סוכרת
אבן הזוחלת

עיר דוד, שיחזור מתוך [[דגם ירושלים בסוף ימי בית שני]] 
אֶבֶן הַזֹּחֶלֶת הוא שמו של אתר הסמוך לעין רוגל בסביבות ירושלים בתקופת המקרא. 
ישנם חוקרים הטוענים שאבן הזוחלת הייתה אבן מקודשת לפולחן הנחש שהיה נהוג בתקופה הכנענית.

==תולדותיו==
בספר מלכים מסופר על זבח בקר וצאן שערך אדוניהו באתר כאשר הומלך למלך.

רש"י, אשר חי בימי הביניים בצרפת, פירש ש"אבן הזוחלת" היא: "אבן גדולה שהיו הבחורים מנסין בה את כחם להזיזה ולגררה לשון מים זוחלין זוחלי עפר. תרגום יונתן תרגם "אבן סכותא שעומדין עליה וצופין למרחוק". "מצודת ציון" פירש שאבן הזוחלת נקראת כך בגלל שמים היו זוחלים סמוך לה. וכך כתב גם הפרשן רד"ק.

במאה ה-19, החוקרים הבריטים קיצ'נר וקונדר הציעו לזהות את אבן הזוחלת בצוק עליו שוכן הכפר סילוואן, הקרוי בשפת בני הכפר בשם זחווילה.<ref name=":0">Conder and Kitchener, 1883, SWP III, pp. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp03conduoft#page/53/mode/1up 53] </ref>

במאה ה-20 הציעו חוקרים לזהותה במספר אתרים בסביבות ירושלים; האחת, באבן גדולה בכפר השילוח הקרויה זחוילת; השנייה, באבן גדולה הנמצאת ליד עין רוגל.

==ראו גם==
*עין רוגל
==לקריאה נוספת==
* הערך: אבן הזוחלת, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 8.

==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20140908004526/http://mikragesher.org.il/titles/encyclopedia/1/even_hazochelet.htm ערך על אבן הזוחלת באנציקלופדיה מקרא גשר]
*אבן הזוחלת בוויקיטקסט
*[http://demo.ort.org.il/ortforums/scripts/forum_msg_show.asp?pc=920565575&msgID=778849935 בפורום המקרא]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:ירושלים: היסטוריה
הרפובליקה הדומיניקנית במשחקים הפאראלימפיים

הרפובליקה הדומיניקנית השתתפה לראשונה ב בברצלונה (1992) ומשתתפת במשחקי הקיץ הפאראלימפיים מאז בקביעות מלבד המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000). במשחקי החורף לא נטלה הרפובליקה הדומיניקנית חלק מעולם.

לאורך ההיסטוריה זכו ספורטאי הרפובליקה הדומיניקנית במדליה פאראלימפית אחת כשרטברט חימנז זכה במדליית הזהב ב עם שיא עולם של 22.37 שניות במרוץ ל-200 מטר (קטגוריה T12)

==ראו גם==
* הרפובליקה הדומיניקנית במשחקים האולימפיים
* הרפובליקה הדומיניקנית במשחקים האולימפיים לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:הרפובליקה הדומיניקנית: ספורט
הגביע המקדוני בכדורסל

הגביע המקדוני (במקדונית: Куп на Македонија во кошарка) הוא מפעל כדורסל מקדוני בשיטת גביע (המפסיד יוצא, או "נוקאאוט"), שנוסד בשנת 1993 ומנוהל על ידי התאחדות הכדורסל המקדונית.

בגביע מתחרות כיום רק קבוצות הכדורסל של שתי הליגות המקצועניות במקדוניה.

==מחזיקות הגביע==
{|
|- valign=top
|
* 1993 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 1994 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 1995 - קוצ'אני דליקטסן
* 1996 - מזט סקופיה
* 1997 - מזט סקופיה
* 1998 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 1999 - מזט סקופיה
* 2000 - מזט סקופיה
* 2001 - גוסטיבר ניקול פרט
* 2002 - גוסטיבר ניקול פרט
|
* 2003 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 2004 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 2005 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 2006 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 2007 - וארדאר 2000
* 2008 - פני אינדוסטריס
* 2009 - אמאק אוחריד
* 2010 - פני אינדוסטריס
* 2011 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 2012 - מזט סקופיה
|
* 2013 - מזט סקופיה
* 2014 - מזט סקופיה
* 2015 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 2016 - מזט סקופיה
* 2017 - קרפוס סוקולי
* 2018 - מזט סקופיה
* 2019 - רבוטניצ'קי סקופיה
* 2020 - לא התקיים
* 2021 - מזט סקופיה
* 2022 - טא.אפ.טא סקופיה
|
* 2023 - מזט סקופיה
* 2024 - מזט סקופיה
|}

==טבלת זכיות==
{| class="wikitable" border="1"
!מקום
!קבוצה
!זוכה
!שנות זכייה
!סגנית
!שנות סגנות
|-
|1
| מזט סקופיה
|12
|1996, 1997, 1999, 2000, 2012, 2013, 2014, 2016, 2018, 2021, 2023, 2024
|5
|1994, 1995, 2003, 2011, 2022
|-
|2
| רבוטניצ'קי סקופיה
|10
|1993, 1994, 1998, 2003, 2004, 2005, 2006, 2011, 2015, 2019
|5
|1996, 2000, 2001, 2002, 2018
|-
|3
| פני אינדוסטריס
|2
|2008, 2010
|4
|1997, 1998, 2012, 2017
|-
|4
| גוסטיבר ניקול פרט
|2
|2001, 2002
|1
|1999
|-
|5
| וארדאר 2000
|1
|2007
|2
|2005, 2006
|-
|6
| קוצ'אני דליקטסן
|1
|1995
|1
|1993
|-
|7
| קרפוס סוקולי
|1
|2017
|1
|2016
|-
|8
| אמאק אוחריד
|1
|2009
|0
|
|-
|9
| טא.אפ.טא סקופיה
|1
|2022
|0
|
|-
|10
| סטרומיצה 2005
|0
|
|2
|2007, 2008
|-
|11
| פליסטר ביטולה
|0
|
|2
|2009, 2024
|-
|=
| נאמטלי אגראזדן
|0
|
|1
|2004
|-
|=
| טורוס סקופיה
|0
|
|1
|2010
|-
|=
| קומנובו 2009
|0
|
|1
|2013
|-
|=
| ליריה סקופיה
|0
|
|1
|2014
|-
|=
| קוז'וב גבגליה
|0
|
|1
|2015
|-
|=
| בלוקוטחנה
|0
|
|1
|2019
|-
|=
|פניקס 2010
|0
|
|1
|2023
|-
|}

==ראו גם==
* ליגת העל המקדונית בכדורסל

==קישורים חיצוניים==
* 

מקדוניה
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: כדורסל
אתיופיה במשחקים הפאראלימפיים

אתיופיה השתתפה לראשונה ב בתל אביב (1968). לאחר המשחקים בתל אביב נעדרה אתיופיה מהמשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972). אחרי שתי הופעות נוספות חדלה אתיופיה את השתתפותה במשחקים עד המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004). במשחקי החורף לא נטלה אתיופיה חלק מעולם.

המשלחת הראשונה שעלתה על שני ספורטאים אותה שלחה אתיופיה, הייתה גם המשלחת הראשונה אשר זכתה במדליה פאראלימפית. אל המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) נשלחו ארבעה ספורטאים אתיופים והאתלט ונדייה פיקרה אינדבלו זכה במדליית הכסף בריצת 1500 מטר (קטגוריה T46) עם תוצאה של 3:50.87 דקות, שני רק לשיא עולם של אברהם טארביי הקנייתי שקבע 3:50.15 דקות.

==ראו גם==
* אתיופיה במשחקים האולימפיים
* אתיופיה במשחקים האולימפיים לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:אתיופיה: ספורט
בית כלא צבאי

שבויים במחנה של כלא צבאי [[אמריקאי אשר נמצא בקובה.]]
בית כלא צבאי הוא בית כלא המופעל על ידי צבא. בתי כלא צבאיים מהווים חלק מכל מערכת צבאית, ומשמשים לעיתים כדי להחזיק חיילים שכשלו בתפקידם ולעיתים כדי להחזיק שבויי מלחמה, לוחמי אויב, אזרחי אויב בזמן מלחמה ואנשים שרשויות הצבא קובעות ששהותם בחופשי מהווה סיכון ביטחוני. אמנת ז'נבה קובעת פרוטוקול בינלאומי המגדיר את תנאי המחיה המינימליים שיש לספק לשבויים.

==מתקני כליאה צבאיים בישראל==

במתקן כליאה צבאי כלואים חיילים על עבירות שרובן צבאיות (על פי חוק השיפוט הצבאי).

הכלואים מתחלקים לשלוש קבוצות:
* על"מ – עציר לפני משפט. קיימת נגדו פקודת מעצר עד תום ההליכים, והוא יימצא בכלא עד למשפט, שבו ייקבע אם הוא זכאי או אשם, ואם אשם, את חומרת עונשו.
* חבוש – חייל שנשפט על עבירה צבאית, ולא יהיה נגדו תיק עם רישום פלילי במשטרת ישראל.
* אסיר – חייל שנשפט על ידי בית דין צבאי לתקופה של עד שנת מאסר, ויהיה נגדו תיק עם רישום פלילי במשטרת ישראל (חייל שנשפט לתקופה של למעלה משנה, מועבר לאחריות השב"ס).

המשטרה הצבאית מפעילה את בתי הסוהר הצה"ליים. המוכרים שבהם הם כלא ארבע, כלא שש וכלא 400 לנשים, אולם ככל הנראה ישנם מתקני כליאה נוספים המשמשים את צה"ל יחד עם שב"כ, כמו למשל מתקן 1391 ליד היישוב חריש שבו, כך נטען, נכלא מוסטפא דיראני.

כמו כן, ישנם בסיסי מעצר צבאי כגון: מעצר בית ליד, מעצר אורים ומעצר מחנה נתן, בהם העצורים משמשים כעובדים לתועלת הציבור (ממחנה נתן נשלחים עצורים לעבודות ניקיון בעיר באר שבע לדוגמה) או כעובדי רס"ר ואחראים לנקיונות הבסיסים בהם הם עצורים. ב-2017 הסנגוריה הצבאית המליצה לצמצם את עונשי המאסר לעבירות קלות ולהעדיף את השימוש בעבודות שירות ערכיות (כגון בתי חולים) על פני עבודות רס"ר.

חיל המשטרה הצבאית אחראי על החזקת הכלואים במשמורת חוקית, הקניית ערכי משמעת, טיפול ברווחת הפרט וזכויותיהם הבסיסיות של הכלואים, ובמידת האפשר החזרתם לשירות תקין. המפקדים בפלוגות הכליאה בבתי הסוהר הצבאיים הם שוטרים צבאיים שהוסמכו לטיפול בכלואים.

בישראל, החיילים שנאסרים במתקני הכליאה הצה"ליים לובשים מדים מנומרים שישראל מקבלת מיד שנייה מצבא ארצות הברית. למעט תרגילים, זה השימוש היחיד שצה"ל עושה במדים הללו, והוא נועד להבדיל בין האסירים לשאר החיילים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20120107062917/http://www.army.co.il/page/68 המדריך לקצין בכלא שש] באתר Army.co.il
* 
* 
* 
*

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:צה"ל
קטגוריה:כליאה
שנג'ן איירליינס

[[איירבוס A330 של שנג'ן איירליינס]]
בואינג 737-800 של שנג'ן איירליינס]]
[[איירבוס A319 של החברה]]
שנג'ן איירליינס (בסינית: 深圳航空公司, באנגלית: Shenzhen Airlines) היא חברת תעופה סינית, בסיסה נמל התעופה הבינלאומי שנג'ן באון, והיא מפעילה טיסות מקומיות ובינלאומיות ליותר מ-70 יעדים.

החברה מדורגת במקום הרביעי מבין חברות התעופה הגדולות בסין (אחרי צ'יינה סאות'רן איירליינס, צ'יינה איסטרן איירליינס, ואייר צ'יינה), בשנת 2010 טסו עם החברה כ-16,500,000 נוסעים.

בסוף שנת 2012 החברה התקבלה לברית חברות התעופה סטאר אלייאנס. צירופה של שנג'ן איירליינס התאפשר לאחר שחברת התעופה הסינית שנגחאי איירליינס התמזגה עם צ'יינה איסטרן איירליינס, ועברה לברית סקאיי טים בה חברה חברת האם שלה.

בשנת 2010 פורסם כי החברה העסיקה טייסים רבים שזייפו את רישיון הטייס שלהם, מינהל התעופה האזרחית של סין (CAAC) פתחה בחקירה לאחר התרסקות מטוס של חברת הבת הנאן איירליינס בה נהרגו 42 נוסעים.

==צי המטוסים==
צי המטוסים של החברה נכון לינואר 2019:

{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse;text-align:center "
|- style="color:white;background:#e62020;"
! rowspan="2" style="width:150px;" | כלי טיס
! rowspan="2" style="width:50px;" | בצי
! rowspan="2" style="width:50px;" | בהזמנה
! colspan="4" class="unsortable" | נוסעים
! rowspan="2" style="width:190px;" | הערות
|- style="color:white;background:#e62020;"
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת עסקים">J</abbr>
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת תיירים פרימיום">Y+</abbr>
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת תיירים">Y</abbr>
! style="width:40px;" | סה"כ
|-
|איירבוס A319-100
|8
|—
|8
|—
|120
|128
|
|-
|איירבוס A320-200
|80
|—
|8
|—
|150
|158
|
|-
|איירבוס A320neo
|3
|24
|8
|—
|150
|158
|
|-
|איירבוס A330-300
|5
|1
|18
|24
|267
|309
|
|-
|בואינג 737-800
|80
|—
|8
|—
|160
|168
|
|-
|בואינג 737-900
|5
|—
|8
|—
|159
|167
|
|-
|בואינג 737 MAX 8
|5
|25
|8
|—
|154
|162
|
|-
!סה"כ
!186
!50
!colspan=5|
|}

== קישורים חיצוניים == 

* 
 מדיה וקבצים בנושא [http://www.airliners.net/search/photo.search?airlinesearch=Shenzhen%20Airlines&distinct_entry=true שנג'ן איירליינס] באתר Airliners.net

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות תעופה סיניות
קטגוריה:סטאר אלייאנס
קטגוריה:שנג'ן: תחבורה