OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מסיסות

מְסִיסוּת היא מדד המייצג את היכולת של חומר אחד להתערבב עם חומר אחר וליצור תערובת הומוגנית. חומר נקרא מָסִיס אם חלקיקי החומר (מולקולות או יונים) יכולים להתפזר בחומר אחר – המֵמֵס – כאשר אלה מוקפים כולם במולקולות הממס ואינם יוצרים צברים קולואידיים (תחליב או תרחיף) או הפרדת פאזות (משקע או שכבת נוזל נפרדת). החומר המפורק נקרא המוּמָס והשני (המצוי בדרך כלל בעודף) נקרא מֵמֵס. יחד, הממס והמומס יוצרים תמיסה. התהליך כולו נקרא הֲמָסָה (solvation), או הִידְרַצְיָה (hydration) כאשר הממס הוא מים.

קיימים חומרים מסיסים במצבי צבירה שונים (בטמפ' החדר) במצבם הטהור והם לא בהכרח מוצקים, כגון: חומצה כלורית מסיסה במים, כאשר במצבה הטהור היא גז.

== רמת מסיסות ==
רמת המסיסות של החומר היא המידה שבה החומר יכול לעבור המסה בחומר אחר. חומר בעל רמת מסיסות גבוהה מכונה "קל תמס", וחומר בעל מסיסות נמוכה מכונה "קשה תמס". רמה זו תלויה בהיווצרות קשרים בין-מולקולריים בין חלקיקי הממס למולקולת המומס, בטמפרטורה ובשינוי האנטרופיה של החומר בתהליך ההמסה.

תמיסה בשיווי משקל כימי שאינה יכולה להכיל עוד מומס, נקראת תמיסה רוויה (saturated). קיימים גם תנאים מיוחדים שבהם תמיסה יכולה להכיל יותר מומס מהמקסימום בתנאים הרגילים (רווית יתר) ואז אומרים שהתמיסה היא רוויה בעודף (supersaturated).

== ממסים קוטביים ולא-קוטביים ==
הממסים מסווגים לרוב לממסים קוטביים (פולאריים) ולא-קוטביים. ממס קוטבי לרוב מסוגל לְהָמֵס תרכובות יוניות, חומצות ובסיסים ותרכובות מולקולריות שיכולות לעבור יינון. ממס לא-קוטבי, מסוגל להמס לרוב חומרים שאינם קוטביים. לדוגמה, מלח בישול, שהוא תרכובת יונית (<chem>NaCl</chem>), מסיס מאוד במים, בעוד שאינו מסיס כלל בשמן. המים והממסים הלא-קוטביים אינם מתערבבים יחד – אינם מתמוססים אחד בשני. כך למשל, מים ושמן אשר אינם מתערבבים. בגלל אי-המסה זו, נוצרות מיצלות.

== ממסים נפוצים בתעשייה ==

==ראו גם==
* שקיעה ציפה ורחיפה
* מעבר פאזה
* חומרים פעילי שטח
* דטרגנט

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:תכונות כימיות
קטגוריה:המסה
קטגוריה:גדלים פיזיקליים
פיזיקה של מצב מוצק

פיזיקה של מצב מוצק (על פי האקדמיה ללשון העברית, שם הענף הפיזיקלי הוא פִיזִיקַת הַמַּצָּב הַמְּעֻבֶּה, או פִיזִיקַת הַמַּצָּב הַמּוּצָקִי) עוסקת בהתנהגות חומר במצב צבירה מוצק ובחישוב התכונות הפיזיקליות של מוצקים שונים, כגון: גבישים, מתכת ועוד. בגביש גרעיני האטומים מסודרים בצורה מחזורית ובאריזות אופייניות, ואילו האלקטרונים נעים בגביש באופן חופשי יחסית. כיום פיזיקת המצב המוצק נחשבת לתת-תחום של פיזיקה של חומר מעובה, שעוסקת גם בנוזלים, ג'לים וסוגי חומרים נוספים.

מכיוון שהתבנית הבסיסית של הגביש, הקרויה תא יחידה או אזור ברילואן הראשון (על שם לאון ברילואן) חוזרת על עצמה, נוצרת מחזוריות, ולכן נוח לבצע חישובים במרחב התנע במקום במרחב המקום. במרחב התנע מתקבלת גם כן מחזוריות. ההנחה העומדת בבסיס התאוריה של פיזיקת המצב המוצק היא שהאלקטרונים מושפעים על ידי כוחות המשיכה (פוטנציאלים) של כל גרעיני האטומים בסריג המחזורי, ולכן פונקציית הגל שלהם אינה ממוקמת עוד במרחב כי אם פרושה על פני הסריג כולו. עקרון האיסור של פאולי מכריח את האלקטרונים לאכלס רמות אנרגיה שונות, כמספר האלקטרונים החופשיים בחומר. מיקומה של רמת האנרגיה המלאה האחרונה (רמת פרמי) יקבע את עיקר תכונותיו של החומר - מוליך, מבודד, מוליך למחצה, מתכות למחצה וכן הלאה.

שלוש התאוריות העיקריות לתיאור פונקציות הגל הקוונטיות של האלקטרונים בחומר הן:
# גז פרמי - הדחייה והמשיכה בין האלקטרונים וגרעיני האטומים מבטלות זו את זו ולכן האלקטרונים חופשיים לגמרי ללא אינטראקציות.
# אלקטרונים כמעט חופשיים - המשיכה של האלקטרונים לגרעיני האטומים קטנה יחסית לאנרגיה הקינטית שלהם, ולכן ניתן לטפל בה על ידי תורת ההפרעות.
# מודל הקשר הצמוד - האלקטרונים קשורים לגרעין האטום כמו בחלקיק בודד בלי סריג, ונמשכים במשיכה חלשה גם לגרעיני האטומים השכנים.

בשני המודלים האחרונים נוצר פער במרחב האנרגיה, כך שישנם ערכי אנרגיה אותם האלקטרונים לא יכולים לקבל. מערכת שאנרגיית פרמי שלה תימצא בתוך הפער תתנהג בהכרח כמו מבודד (המוליכות יורדת עם הורדת הטמפרטורה).

פיזיקת המצב המוצק מנסה למדל מערכת עם מספר רב של חלקיקים, אך עם רמת סדר גבוהה, בניגוד לתחומי פיזיקה אחרים בהם מספר החלקיקים ניתן לספירה (כמו פיזיקת חלקיקים, פיזיקה גרעינית, פיזיקה אטומית ועוד). עם זאת, רוב התופעות הנחקרות בפיזיקת המצב המוצק נובעות דווקא מהנקודות החריגות במבנה המחזורי (המכונות זיהומים).

לגבישים יש תכונות מגנטיות, אופטיות, חשמליות ומכניות אשר ניתן לנצל לשימושים הנדסיים.

==ראו גם==
* מוליכות-על
* מבנה פסים

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תחומים בפיזיקה
*
קטגוריה:פיזיקה של חומר מעובה

de:Kondensierte Materie#Festkörperphysik
קורפורטיזם

קוֹרְפּוֹרָטִיזְם, או השיטה הקורפורטיבית (על פי האקדמיה ללשון העברית: מְשִׁילָה אִרְגּוּנִית) היא שיטת ממשל פוליטית-כלכלית, במרכזה נמצאים הקורפורציות, איגודים מקצועיים, שכוללים את העובדים ואת מעבידיהם. מקור המילה "קורפורציה" במילה הלטינית corpus, שפירושה "גוף".

==קורפורטיזם באיטליה הפשיסטית==
השיטה הקורפורטיבית צמחה באיטליה בסוף המאה ה-19, והגיע לשיאה באיטליה הפשיסטית בשנות העשרים של המאה העשרים, כתחליף לליברליזם ולסוציאליזם. לראשונה העלה את הרעיון האפיפיור לאו השלושה-עשר בשנת 1891, הצעה זו חושפת את גישתה האמיתית של הכנסייה כלפי המשטר הכלכלי הרצוי בעיינהם, להחיות את "הגילדות" האיגודים המקצועיים שהיו נפוצים בימי הבייניים בתקופת שלטונה של הכנסייהו לנסות לשמר אגב כך את שליטתה ומעמדה, עיקר תפקידם של "הגילדות" היה למנוע כניסה של עובדים חדשים (כדי להקטין את כמות העובדים ולהעלות את מחיר עבודתם) וכדי לתאם ולהעלות מחירים, מה שעזר למעט אנשים מהאיגודים המקצועיים ופגע קשות ברוב המוחלט של האוכלוסייה שלא הייתה חברים ב"גילדות". ניסיון זה של הכנסייה שימש כתחליף למלחמת המעמדות וכחתירה כנגד כוחות ליברליזם שניסוי לקדם תהליכי דמוקרטיזיה באיטליה. הצעה זו השפיעה על ארגוני עובדים קתוליים, כמשקל נגד להשפעה של ארגוני עובדים סוציאליסטיים. הפטריוט האיטלקי גבריאלה ד'אנונציו והאנרכו-סינדיקליסט Alceste de Ambris הכניסו את הקורפורטיזם לחוקת פיומה.

בניטו מוסוליני שילב את הקורפורטיזם בתוך עקרונות הפשיזם. הוא הקים באיטליה הפשיסטית 22 קורפורציות, וביולי 1926 הוקם משרד לקורפורציות, שתפקידו לקבוע שכר ותנאי עבודה ולווסת את הכלכלה. הקורפורציות נועדו לעסוק בתיאום יחסי העבודה תוך צמצום סכסוכים, שהרי בכל קורפורציה מיוצגים כל הצדדים ליחסי העבודה, שהם פשיסטים נאמנים, שלא יבזבזו זמנם בסכסוכי עבודה. הרמוניה כזו בין עובדים למעבידים מתאפשרת בזכות המשטר הפשיסטי, שבו היחיד משועבד לצרכיה של המדינה. 

ב-1929 הכריז מוסוליני שהניגוד בין הון לעבודה הסתיים, ושני הצדדים ליחסי העבודה פועלים מתוך שוויון גמור של זכויות וחובות. הוא אף הציע שסמכויות חקיקה בתחומי כלכלה יועברו מהפרלמנט לקורפורציות ואמר "המדינה הפשיסטית, או שהיא קורפורטיבית או שהיא לא כלום".

למעשה השיטה הקורפורטיבית באיטליה לא התממשה. אף שהמדינה הצליחה להכניע את העובדים, לא היה בכוחה לשלוט במעבידים. מצב זה לא הפריע להתפתחותה של ביורוקרטיה קורפורטיבית ענפה, שמטרתה ותועלתה לא היו ברורים, ועיקר פעולתה היה הבטחת המשך קיומה.

==קורפורטיזם במדינות נוספות==

בשיטה הקורפורטיבית נעשה כיום שימוש מוגבל במקסיקו.

==נאו-קורפורטיזם==
החלטות פוליטיות רבות בחברה הן תולדה של שותפות בין המגזרים במשק למדינה. לדוגמה: איגודי התעשיינים, איגודי הפועלים והמדינה.

השיטה מנסה לקדם את הכלכלה של המדינה. המדינה לא רוצה תחרות אלא לשבת עם המעסיקים והעובדים ואז לקבל החלטות על היחסים בין העובדים למעסיקים, זכויות, חובות וכו'. המדינה היא שחקנית מרכזית שנותנת את המילה האחרונה.

יש גם מדינות שמגיעות להסכמים עם אנשי הדת: אנשי הדת ידאגו לחינוך ולמשפט, ובתמורה הם יתמכו במדינה. המדינה מרוויחה כלכלה משגשגת. המעסיקים מרוויחים שקט תעשייתי, והפועלים מרוויחים חלק מרצונותיהם.

==ראו גם==
*סינדיקליזם
*אנרכו-סינדיקליזם
*שדלנות (לובינג)
*נאו-פיאודליזם
*קורפורטוקרטיה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:שיטות ממשל
קטגוריה:פשיזם
ביסלי

ביסלי הוא חטיף מלוח המיוצר על ידי חברת אסם.

== היסטוריה ==
החטיף מיוצר משנת 1975, ופותח על ידי צוות שבראשו עמד מהנדס המזון דן פרופר, לימים מנכ"ל החברה, ועל ידי ד"ר יאיר ויל שהיה המדען הראשי בחברה מסוף שנות ה-60 ועד 1997. ד"ר ויל סיים את לימודיו באוניברסיטת קליפורניה בברקלי בכימיית מזון ולאחר פוסט דוקטורט בשיקגו חזר לאסם כמדען ראשי. החטיף פותח לפי רעיון של אפרים סעדון, מנהל ייצור בחברה. לאחר תיבול הבצק במספר טעמים, ערך פרופר מבחן טעימה בתיכון הדתי הצמוד, וטעם הגריל נבחר. בראשיתו שווק הביסלי בשלושה טעמים: בצל, גריל ופלאפל ובהמשך נוסף ברביקיו.

חברת אסם החלה לייצר את המוצר במקום פופקורן, לאחר שהבינה כי לא קיימים בישראל חטיפים מלוחים.

בעת ייצורו של הביסלי הראשון, מומחיות החברה הייתה בייצור פסטות, ובעקבות זאת גם צורת הביסלי הראשון הייתה כצורת פסטה. החטיף נוצר לראשונה כאשר הגיעה למפעל מכונת טיגון שלא התאימה לפס הייצור, ברגע של יצירתיות ניסה אפרים סעדון לטגן כמות קטנה של פסטה. בעקבות הצלחת הרעיון הוחלט להכין את החטיף על ידי טיגון של פסטה במכונת הטיגון וכך מיוצר החטיף עד היום. בשנת 1998 החברה ומשרד הפרסום אריאלי יצרו את הדמויות גריל וברביקיו (או בכינויו: ברבי) ושרים את הג'ינגלים לפרסומות הם הזמרים ליאור פרחי ואלון חסון אשר שימשו עד שנת 2018. כפרזנטורים של החטיף, בשנת 2009 עד השנה הזו דיבבו את הדמויות אודי גוטשלק וציון ברוך.

הביסלי משווק כיום ברחבי העולם ומיוצר במספר טעמים, בהם גריל, ברביקיו, פלאפל, בצל, פיצה, וזיתים, ובנוסף בכמה טעמים במהדורה מוגבלת, ביניהם זעתר, שווארמה, המבורגר, "חריף עצבני", מקסיקני ולתקופה קצרה חטיף חיטה חסר שם שעל הלקוח להמציא לו שם ולפרסמו בדף הפייסבוק של החטיף. כל טעם מאופיין בצורה אחרת של החטיף. ביסלי גריל, למשל, הוא בעל מבנה מפותל המזכיר פסטה פוסילי. ביסלי פלאפל, לעומתו, הוא בעל מבנה לא מיושר. בנוסף, בפברואר 2012 התחילה לייצר חטיף קל שנקרא "ביסלי יאללה". לקראת בחירות 2013 יוצרו שני טעמים חדשים "חמוץ חריף" ו"חריף אש", כך שהקונה יכול לבחור את הטעם המועדף עליו מתוך השניים בקבוצת הפייסבוק של החטיף. בשנת 2014 החלה החברה לשווק את "ביסלי אקסטרים" במארז של 70 גרם.

בשנת 2015 יצרה החברה את "ביסלי נאצ'וס בטעמים "ספייסי צ'ילי", "חמוץ חריף" ו"אקסטרא צ'יז".

בינואר 2018 השיקה החברה את סדרת החטיפים "אח של ביסלי", שעשויים מקמח תירס במקום קמח חיטה, לקהל הסובל מרגישות לגלוטן, ומגיעים בטעמים מעושן, ספייסי צ'ילי וסלסה פיקנטית.

==אריזות==
ביסלי נמכר באריזות קטנות של 67–70 גרם ובאריזות גדולות של 190–200 גרם. בשנת 2015 הוסיפה החברה אריזה בגודל של 55 גרם. בעקבות זאת נקנסה אסם ב-1.296 מיליון ש"ח על ידי הרשות להגנת הצרכן. במגזר הערבי מוכרת החברה גם אריזה קטנה יותר במשקל של 50 גרם.

==גלריה==
מגוון סוגים של ביסלי:
<gallery>
קובץ:Falafel Bissli ביסלי פלאפל.jpg|ביסלי פלאפל
קובץ:Onion Bissli ביסלי בצל.jpg|ביסלי בצל
קובץ:Pizza bissli ביסלי פיצה.jpg|ביסלי פיצה
קובץ:Taco Bissli ביסלי טאקו.jpg|ביסלי טאקו
קובץ:BBQ Bissli.jpg|ביסלי גריל
קובץ:Bissli-Barbecue ביסלי ברביקיו.jpg|ביסלי ברביקיו
</gallery>

==ראו גם==
* במבה
* חטיף תפוחי אדמה

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.osem.co.il/product/bissli-grill/ ביסלי], באתר אסם
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חטיפים
קטגוריה:המטבח הישראלי
קטגוריה:מוצרי אסם
קטגוריה:ישראל: המצאות
קרמלין

קְרֶמְלִין (ברוסית: Кремль, תעתיק: "קְרֶמְל") פירושו ברוסית "מצודה" או "טירה", ומתייחס לכל מתחם מבוצר וגדול הנמצא בערים רוסיות היסטוריות.
המונח מיוחס לרוב, בשפה יום-יומית, למתחם הקרמלין הידוע ביותר והוא הקרמלין של מוסקבה, או לחלופין, לממשל הרוסי הכללי הממוקם שם. (היום ממוקמת הממשלה הרוסית בבית הלבן של מוסקבה, ובית הנבחרים התחתון הרוסי, הדומה, ממוקם בבניין המרוחק מספר מאות מטרים ממתחם הקרמלין). הקמת קרמלינים ברוסיה הופסקה בשנת 1717 עם השלמת הקרמלין בעיר טובולסק בסיביר.

טעות נפוצה היא ייחוס המושג לכנסיית וסילי הקדוש, בשל סמיכותה לקרמלין והיותה המבנה המפורסם ביותר בכיכר האדומה.

הערים בעלות קרמלינים המוכרים כאתר מורשת עולמית הן מוסקבה, פראג, נובגורוד, קזאן וסוזדל.

מספר אתרי קרמלין רוסיים:
*הקרמלין של מוסקבה – הקרמלין המפורסם ביותר ברוסיה ומחוצה לה
*הקרמלין של ניז'ני נובגורוד
*הקרמלין של קאזאן
*הקרמלין של סוזדאל

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:רוסיה: מבצרים
פונקציה מונוטונית

פונקציה מונוטונית היא פונקציה מקבוצה סדורה אחת לשנייה, השומרת על יחס הסדר.

מכיוון שהן שומרות על המבנה, התפקיד של פונקציות מונוטוניות בתורת הקבוצות הסדורות (ובפרט בתורת הסריגים) דומה לזה של הומומורפיזם בין חבורות למחצה. וזה אומר שפונקציה מונוטונית מתרגמת תכונות מסוימות של הקבוצה הסדורה הראשונה לתכונות מתאימות בקבוצה הסדורה השנייה.

על פונקציה ממשית מונוטונית, ראה פונקציה עולה.

==הגדרה==
תהיינה <math>\ A, B</math> קבוצות שמוגדר עליהן יחס סדר חלקי. פונקציה <math>\ f:A\to B</math> היא 
# עולה (או "עולה ממש") אם <math>\ f(x)<f(y)\Leftarrow x<y</math>
# לא יורדת (או עולה באופן חלש או במובן הרחב) אם <math>\ f(x)\le f(y)\Leftarrow x<y</math>
בדומה לזה הפונקציה 
# יורדת (או "יורדת ממש") אם <math>\ f(x)> f(y)\Leftarrow x<y</math>
# ולא עולה אם <math>\ f(x)\ge f(y)\Leftarrow x<y</math>. 
פונקציות מכל הסוגים הללו, ולא אחרות, נקראות פונקציות מונוטוניות.

פונקציות מונוטוניות עולות ויורדות ("ממש") הן גם חח"ע.

==ראו גם==
*פונקציה עולה
==קישורים חיצוניים==
* 

מונוטונית
מונוטונית
בעיטה

אמנויות לחימה]]
בעיטה ב[[כדורגל]]

באלימות, באמנויות לחימה ובספורט, בעיטה היא התקפה בעזרת כף הרגל, הברך או הרגל. לעיתים קרובות משתמשים בהתקפה זו בקרב פנים אל פנים. באופן כללי, בעיטות איטיות יותר אך חזקות יותר ממכות הנעשות עם הידיים. 

בעיטות תופסות חלק מרכזי באמנויות לחימה רבות, כמו קראטה, איגרוף תאילנדי וטאקוונדו. באומנויות אחרות, כמו ג'ודו ואיגרוף, אין משתמשים בבעיטות בכלל. יש אומנויות שבהן משתמשים בבעיטות, אך מגבילים את טווח הפגיעה שלהם לרגליים ולפלג הגוף התחתון.

קיים מספר רב של בעיטות, ולמקצתן יש שמות משלהן. לעיתים קרובות לתנועה מסוימת יהיו שמות שונים באמנויות לחימה שונות. 

בכדורגל הנגיעה בכדור מותרת בכל חלקי הגוף, למעט הידיים, אך מקובל בעיקר לבעוט בו ברגל. ישנם כמה סוגי בעיטות מיוחדים בכדורגל: בעיטת עונשין, בעיטה חופשית ובעיטת קרן.

==ראו גם==

* בעיטת מספריים בכדורגל
* בעיטת מספריים באומניות לחימה

==לקריאה נוספת==
* דוד בן־סירא, משה איילון, [http://www.wincol.ac.il/wincol.ac.il/originals/ben_sira_&_ayalon.pdf היבטים ביומכניים בבעיטת כדורגל], בתנועה 8 (4-3), 2007, עמ' 286-239 .

*
קטגוריה:מונחים בספורט
בלה סנש

המצבה על קברו של בלה סנש ב[[בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה, בבודפשט]]
בֶּלָה סֶנֶש (במקור שלזינגר, בהונגרית: Szenes Béla; בודפשט, 18 בינואר 1894 – בודפשט, 26 במאי 1927) היה סופר, עיתונאי ומחזאי יהודי-הונגרי. אביה של חנה סנש, בן דודו של המשורר, עיתונאי, מתרגם אנדור סנש.

== ביוגרפיה ==
בלה סנש נולד בשם שמואל שלזינגר ב-1894. הוא החל ביצירתו הספרותית בגיל צעיר, ובשנות ה-20 נחשב לאחד המחזאים הבולטים בהונגריה. בלה סנש נפטר בגיל 33 מהתקף לב.

בשנת 1950 יצא לאור התרגום לעברית לספרו "צ'יבי" (בהונגרית: Csibi), פרי עטו של אביגדור המאירי. ספר ילדים זה, המספר את סיפורו של בן עניים הלומד בבית ספר לילדי עשירים ועומד בכבוד בתחרות שבינו לבינם, היה אחד הספרים האהובים ביותר על בני הנוער בישראל בשנות ה-50.

בתו חנה סנש הייתה מצנחני היישוב ומשוררת, והוצאה להורג בהונגריה בשנת 1944. היא הייתה בת שש במותו, ולדבריה, דמותו השפיעה עליה כל חייה.

==ספריו ==
* סיפורו של פחמי (1916)
* צ'יבי (1919) - מאבקו של בן-עניים ישר ואמיץ, שילדי הכיתה בני-העשירים הטילו עליו חרם, עד שרכש את אהדת הכיתה והביא לה תהילה. את ההשראה לספר שאב סנש מדמותו של יוזף בראון, כדורגלן יהודי שהיה אהוב מאוד בהונגריה של שנות ה-20. (ספרו היחיד שתורגם לעברית: על ידי אביגדור המאירי, 1950)
* כתבים הומוריסטיים (1921)
* השוטה (1922)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://yam-hasefer.co.il/index.php/בלה_סנש בלה סנש] - מתוך לקסיקון אופק לספרות ילדים
* 
* 

על אשתו קתרינה:
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרי ילדים ונוער הונגרים
קטגוריה:מחזאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער יהודים
קטגוריה:סופרים אסורים (הונגריה 1944)
בלה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1894
קטגוריה:נפטרים ב-1927
דימוס (ירח)

דֵימוֹס (Deimos) הוא הירח הקטן והחיצוני מבין שני ירחי מאדים. הוא קרוי על שם האל דימוס מן המיתולוגיה היוונית.

==גילוי==
חישובים הראו שאם יש ירח למאדים אז מסלולו צריך להיות מאוד קרוב לכוכב הלכת, אחרת הכוחות הפועלים עליו יגרמו לו להסחף ולא להישאר במסלולו. דבר זה הקשה על גילוי הירחים, אך ב-1877 מאדים היה במרחק יחסי מאוד קרוב לכדור הארץ, והדבר אפשר תצפות וחיפוש אחר הירחים.

ב-12 באוגוסט 1877 האסטרונום האמריקאי אסף הול גילה את פובוס, ולאחר מספר ימים את ירחו השני של מאדים, דימוס.

את שמותיהם הציע הנרי מדאן, מתוך הספר ה־15 של האיליאדה, בו ארס מזמן את הפחד (דימוס) והאימה (פובוס).

==מאפיינים==
דימוס הוא ככל הנראה אסטרואיד שהוסט על ידי צדק למסלול שאיפשר למאדים "ללכדו". לדימוס מבנה בלתי מעוגל למדי, בדומה לגופים בעלי מסה דומה, וגודלו עומד על 15×12×10 ק"מ לערך.

דימוס מורכב מקרח ומסלעים עשירים בפחמן. על פניו מופיעים מכתשים רבים, אך הוא עדיין חלק יותר מאשר הירח פובוס. לשני המכתשים הגדולים ניתנו שמות: מכתש סוויפט ומכתש וולטר.

במבט מדימוס אל מאדים, נראה כוכב לכת זה גדול פי 1,000 ובהיר פי 400 מהירח בליל ירח מלא.

במבט ממאדים אל דימוס, לדימוס קוטר זוויתי של 2.5 דקות המעלה בלבד, ועל כן עין בלתי מזוינת רואה אותו ככוכב. במצבו הבהיר ביותר ("ירח מלא") הוא בהיר כמו נוגה, כפי שזו נראית מפני כדור הארץ; ברבע הראשון והשלישי הוא בהיר כמו וגה. כאשר דימוס חולף על פני השמש, קוטרו הזוויתי גדול רק פי 2.5 מזה של נוגה (בתצפית מכדור־הארץ, בעת שחולף על פני השמש).

זמן ההקפה של דימוס סביב מאדים (30.5 שעות) עולה על הזמן בו מאדים סובב סביב צירו (24.5 שעות) כך שהקפה אחת של דימוס סביב מאדים אורכת למעשה 2.7 ימים (עבור צופה בקו המשווה).

מכיוון שמסלולו של דימוס עובר קרוב מאוד לפני השטח של מאדים, ונטייתו קטנה, לא ניתן לצפות בו מקווי רוחב העולים על 82.7°.
לפי חישובי מסלול, דימוס מתרחק ממאדים.
דימוס חולף על פני [[השמש, כפי שצולם על ידי הגשושית אופורטוניטי]]

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.solarviews.com/cap/mars/vdeimos3.htm סרטון המדגים את תנועתו של דימוס סביב צירו]
* [http://sservi.nasa.gov/event/planetary-evolution-phobos-and-deimos/ הרצאות נאס"א על פובוס ודימוס]
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ירחי מאדים
RNA פולימראז

RNA פולימראז ב[[בקטריופאג' T7 בונה mRNA (בירוק) מתבנית DNA, החלבון הנוצר מופיע בצבע סגול]]
RNA פולימראז (באנגלית: RNA polymerase, בקיצור: RNAP או RNApol) הוא אנזים, המבצע את תהליך השעתוק בכל תאיהם של היצורים החיים.

האנזים מזרז את יצירתה של מולקולת RNA לפי המידע המצוי במולקולת תבנית של DNA. תהליך השעתוק הוא שלב הביניים המקשר בין תבנית ה-DNA ובין החלבונים הבונים את התא.

RNA פולימראז התגלה בנפרד על ידי שני חוקרים, סם וייס וג'ררד הורביץ, בשנת 1960.

== RNA פולימראז בתאים פרוקריוטיים ==

בתאים פרוקריוטיים (חיידקים) ידוע סוג אחד של RNA פולימראז אשר אחראי לסינתזה של כל שלושת סוגי ה-RNA: שליח (mRNA), מעביר (tRNA), וריבוזומלי (rRNA).

בחיידקי Escherichia coli הפולימראז הוא מולקולה ענקית במשקל 449 קילודלטון. לב הפולימראז ("אנזים הליבה") בנוי מ-4 תת-יחידות: שתי תת-יחידות α (אלפא), אחת β (בתא) ואחת 'β. האנזים השלם (ההולואנזים) כולל יחידה נוספת: σ (סיגמא), הקרויה לעיתים "גורם סיגמא".

ליבת האנזים לבדה מסוגלת לבנות גדיל RNA לפי תבנית ה-DNA. עם זאת, גורם הסיגמא חיוני לשעתוק מוצלח, שכן הוא מסייע לאנזים להיקשר ל-DNA בתחילתם של גנים. הודות לכך לא מתבצעים שעתוקים אקראיים לכל אורך הגנום אלא רק מתחילתם ועד סופם של הגנים. ההולואנזים (אנזים הליבה וגורם הסיגמא) נצמדים לפני השעתוק לאזור המצוי לפני תחילת הגן והקרוי קדם (Promoter). כל הקדמים בתאים פרוקריוטיים מכילים רצפים מסוימים של נוקלאוטידים, אותם מסוגל גורם הסיגמא לזהות.

אנזימי RNA פולימראז נקשרים למקומות אקראיים ב-DNA בכל עת. לאחר שהם נקשרים, הם משוטטים לאורך גדיל ה-DNA עד שהם מגיעים לקדם, שם הם נעצרים ומתחילים בשעתוק. לאחר שעתוק של כעשרה בסיסים, ניתק גורם הסיגמא מהאנזים והשעתוק נמשך בלעדיו. בתחילת השעתוק נפרמת המולקולה הדו-גדילית של ה-DNA. בקדם קיים רצף קטן המכיל תימין ואדנין בלבד; מאחר שתימין נקשר לאדנין בשני קשרי מימן בלבד (לעומת שלושה קשרי מימן בין גואנין וציטוזין), הרי שבאזור זה מתאפשרת פרימה קלה יחסית של ה-DNA, תוך השקעה נמוכה יותר, יחסית, של אנרגיה. פעילות פרימת ה-DNA קרויה הליקאז (Helicase), ו-RNA פולימראז מסוגל לבצעה לבדו. פעולת האנזים DNA פולימראז, לעומת זאת, המבצע את תהליך שכפול ה-DNA, אינה כוללת פעילות הליקאז, והוא נזקק להליקאז חיצוני.

בלב מערך השעתוק קיימת תעלה באורך 55Å (אנגסטרם) ובקוטר 25Å; תעלה זו מותאמת להכיל את הגדיל הנוצר (קוטר ה-DNA הדו-גדילי הוא 25Å). התעלה מסוגלת להכיל לאורכה 16 נוקלאוטידים.

בתא ממוצע של E. coli קיימות כ-3,000 מולקולות RNA פולימראז. כמחצית מהן עסוקות בשעתוק פעיל בכל רגע נתון; כרבע קשורות לקדמים ועומדות להתחיל בשעתוק; וכרבע משוטטות על גבי ה-DNA בחפשן אחר קדמים. רק כאחוז בודד ממולקולות ה-RNA פולימראז מרחפות בציטופלזמה.

== RNA פולימראז בתאים איקריוטיים ==
בתאים איקריוטיים קיימים מספר אנזימים שונים הקרויים RNA פולימראז:
* RNA פולימראז I מסנתז rRNA.
* RNA פולימראז II מסנתז mRNA. זהו הפולימראז הנחקר ביותר, שרבים מגורמי השעתוק הקשורים אליו ידועים. בנוסף מסנתז microRNA ו-snRNA.
* RNA פולימראז III מסנתז tRNA, סוגים נוספים של rRNA ומולקולות RNA קטנות נוספות.
* בצמחים, נוסף על הנ"ל, קיימים RNA פולימראז IV ו-RNA פולימראז V, והם מסנתזים siRNA.

בנוסף קיימים סוגים נוספים של RNA פולימראז במיטוכונדריה ובכלורופלסטים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנזימים
דימוס (מיתולוגיה)

דימוס (ביוונית עתיקה: Δεῖμος) הוא אל הטרור והאימה במיתולוגיה היוונית. דימוס הוא בנם של אפרודיטה וארס, הוא ואחיו פובוס הם מלווים צמודים של אביהם בצאתו למלחמה וקרב.

דימוס אומנם חלש וטיפש לעומת שאר האלים, אך כאשר יש לו את היכולת (לעיתים הוא מקבל כוח מארס כאשר מבצע את משימותיו כהלכה), הוא יכול להיות מאוד אכזרי. הוא נוהג להסתובב בין בני האדם, על מנת להפגין בפניהם את כוחו הדל (אשר עצום בהשוואה לבני האדם). כמו ארס, גם אל זה מוצג כאוהב מלחמות וצמא דם.

שני הירחים של כוכב הלכת מאדים, שבלועזית קרוי מרס, שמו של האל המקביל במיתולוגיה הרומית לארס, נקראו בהתאמה פובוס ודימוס.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלים יווניים
סמל סן פרנסיסקו

סמל העיר [[סן פרנסיסקו]]
סמל העיר סן פרנסיסקו, כמו גם דגל העיר, מסמן את בנייתה של העיר לאחר הרס רב שנגרם לעיר סן פרנסיסקו על ידי איתני הטבע - שרפות ורעידות אדמה.

הסמל של העיר נבחר בשנות ה-50 של המאה ה-19 לאחר מספר רעידות אדמה שפקדו את העיר.

בסמל נראים שני פועלים - בצד אחד כורה, ובצד האחר מלח המחזיק בידו סקסטנט.

מאחריהם ניצב עוף החול, המסמל את העיר ומופיע אף בדגל העיר. העיר הרגישה הזדהות עם ציפור אגדית זו הנשרפת עד אפר ונולדת מחדש מן האפר, בעיקר לאחר רעידת האדמה של 1906 והשריפה הגדולה שפרצה בעקבותיה. הסמל התייחס למספר שרפות בשנות ה-50 של המאה ה-19, אך קיבל רלוונטיות עוד יותר לאחר השרפה הגדולה.

מאחורי הפועלים ניתן לראות בסמל את מפרץ סן פרנסיסקו ובו מספר ספינות סוחר.

קטגוריה:סן פרנסיסקו
קטגוריה:ארצות הברית: סמלים
דגל סן פרנסיסקו

הדגל מעל עיריית סן פרנסיסקו.
דגל העיר סן פרנסיסקו, כמו גם סמל העיר מייצגים את בנייתה המחודשת של העיר לאחר שריפות שנגרמו כתוצאה של רעידות אדמה. הדגל מתאר את עוף החול האגדי הנולד מחדש מן הלהבות ששורפות את העיר.

הדגל מסמל את השתקמות העיר לאחר כל אחת משש השריפות שפקדו אותה בין השנים 1849–1852 ונבחר לסמל בנייתה המחודשת של העיר אחרי רעידת האדמה של 1906 והשריפה הגדולה בעקבותיה אשר כילתה באש את מרבית בתי העיר. הדגל הפך לדגלה הרשמי של העיר ב-16 בדצמבר 1940.

מתחת עוף החול מופיע המשפט בספרדית: 
שמשמעו: 

בעת עיצוב הדגל היו אמורים להיות לו ציצות בצבע זהב המקיפים את הדגל. בשל טעות, בעת שהדגל נוצר, נתפר חלק זה מבד בצבע זהב, במקום בצורת ציצה, והמעטפת הפכה לחלק מהדגל. כיום, כאשר הדגל מוצג בתוך מבנים, נהוג להוסיף לו ציצה בצבע זהב המקיפה את המעטפת המוזהבת של הדגל.

==היסטוריה==
ב-8 בינואר 1900 נשא ראש עיריית סן פרנסיסקו, ג'יימס ד. פלאן (James D. Phelan) נאום בפני מועצת העיר (S.F. Board of Supervisors) בו הוא הציע לחברי המועצה לבחור דגל לעיר ועליו מוטו העיר (Oro en paz fierro en guerra). לדברי ראש העיר, סן פרנסיסקו היא החשובה בערי קליפורניה, ועליה לסמל את העקרונות של המדינה, ולהזכיר את הלוחמים מקליפורניה אשר לחמו במלחמת ארצות הברית–ספרד. הזהב, לדבריו, מסמל את עושרה של קליפורניה ואת השפע שלה, והברזל מסמל את עוצמת הלוחמים של קליפורניה במלחמה.

ראש העיר הכריז על תחרות לעיצוב הדגל העירוני, והפרס הראשון שהוצע היה 50 דולרים.

במרץ באותה שנה החלה הגשת העיצובים לדגל. בין העיצובים שהוגשו היו קביה, עכבר וקוף כדמות מרכזית בסמל, אולם ב-15 באפריל נבחר העיצוב של ג'ון מ. גאמבל (John M. Gamble), מבין 15 ההצעות שהוצעו. הצעה זו לא כללה את מעטפת הזהב המקיפה כיום את הדגל ולא כללה את המילים "סן פרנסיסקו".

ב-19 באפריל הוצג העיצוב הנבחר למועצת העיר, וב-20 באפריל נערך דיון בעיצוב.

הדגל עוצב לראשונה בתהלוכה העירונית לכבוד משטרת העיר שנערכה ב-1 במאי 1900.

הדגל המקורי של העיר הוחלף בשנת 1926 בשל בלאי שנגרם לו במהלך השנים. בדגל מחליף זה הופיעה לראשונה ציצת זהב.

רק ב-16 בדצמבר 1940 החליטה מועצת העיר על אימוץ הדגל באופן רשמי. דגל זה שאומץ כלל ציצת זהב, ובתיאור הדגל הרשמי נכתב כי הדגל "מוקף בזהב". בעקבות תיאור זה החלו חברות יצור הדגלים אמרסון (.The Emerson Flag Co) ופאראמונט (.The Paramount Flag Co) לייצר דגלים וסביבם פס מוזהב.

חברת פאראמונט הקפידה על העיצוב הרשמי, אולם חברת אמרסון הוסיפה עיטורים, צבעה את הלהבות בשלושה צבעים ושינתה את הגופנים לגופנים יותר מעוצבים. בשנת 1963 הכריז ראש העיר ג'ורג' כריסטופר כי הגרסה שיוצרה על ידי חברת פאראמונט היא עיצוב הרשמי של העיר, אולם שתי הגרסאות עדיין נמכרות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.sfmuseum.org/1906/flags.html דגל סן פרנסיסקו באתר מוזיאון סן פרנסיסקו]

סן פרנסיסקו
סן פרנסיסקו
קטגוריה:סן פרנסיסקו
רעידת האדמה בסן פרנסיסקו (1906)

רעידת האדמה של 1906 הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב-18 באפריל 1906 בשעה 5:12 לפנות בוקר והחריבה את העיר סן פרנסיסקו, קליפורניה שבארצות הברית. 

בעקבות רעידת האדמה פרצו שרפות אשר השמידו את מרבית בתי העיר. ככל הנראה נהרגו ברעידת האדמה כ-3,000 אנשים, אף שהמספרים הרשמיים נמוכים הרבה יותר. כ-225,000 עד 300,000 תושבים נותרו ללא קורת גג (מתוך אוכלוסייה של 400,000 תושבים). רעידת אדמה זו הייתה הרעידה המתוקשרת ביותר עד לאותה עת, בשל היותה הראשונה שתועדה במצלמות.

מוקד רעידת האדמה היה בהעתק סן אנדראס הנמצא בקרבת העיר. הרעידה נמשכה 47 שניות והורגשה גם באורגון, נבדה ובלוס אנג'לס. הסקר הגאולוגי של ארצות הברית (ה-USGS) העריך את עוצמת הרעידה בכ-7.9 בסולם מגניטודה לפי מומנט.

הסיבה העיקרית לפרוץ השריפות הייתה התבקעות צינורות הגז הטבעי התת-קרקעיים בעקבות רעידת האדמה. בו זמנית צינורות המים התבקעו גם הם, ומאחר שרוב הבתים בסן פרנסיסקו נבנו מעץ השרפה התפשטה מהר. הרשויות העירוניות התקשו לכבות את השריפות, עד אשר כילו את כל מרכז העיר. על מנת לכבות את השריפות, הכריז הגנרל פרדריק פנסטון על משטר צבאי, והורה לפוצץ בדינמיט בניינים בנתיב האש בניסיון ליצור מחסומי אש. החלטה זו הייתה שנויה במחלוקת, היות שההערכה הייתה שרוב הבניינים שנהרסו באופן יזום היו יכולים לשרוד, וכן שלפעמים שרפה פרצה דווקא בעקבות הפיצוץ היזום.

נזקי רעידת האדמה והשרפה מוערכים ב-400 מיליון דולרים אמריקאיים של אותה תקופה.

== גלריה ==
<gallery widths="190px" perrow="5">
File:Post-and-Grant-Avenue-Look.jpg|בתים שנהרסו ברעידת האדמה במפגש הרחובות פוסט וגראנט
File:SanFranHouses06.JPG|בתים שנהרסו ברעידת האדמה ברחוב הווארד
File:Sfearthquake2.jpg|בתים שנהרסו ברעידת האדמה ברחוב סטוקטון
</gallery>

==ראו גם==
* רעידות אדמה

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.sfmuseum.org/1906/06.html רעידת האדמה של 1906 - אתר מוזיאון העיר]
* [https://web.archive.org/web/20060203082815/http://quake.wr.usgs.gov/info/1906/ רעידת האדמה של 1906]
* 
* 
* [http://dualmoments.com/pansfromfilms/sfq1906pano/index.html תצלומים פנורמיים]
* [https://web.archive.org/web/20060207080800/http://www.rtpnet.org/robroy/lawrence/landscape.html תצלומי ההרס ]
* 
* 
* 

קטגוריה:רעידות אדמה ב-1906
קטגוריה:סן פרנסיסקו: היסטוריה
קטגוריה:1906 בארצות הברית
קטגוריה:שרפות בקליפורניה
קטגוריה:אסונות מעשה ידי אדם בארצות הברית
קטגוריה:קליפורניה: אסונות טבע
קטגוריה:ארצות הברית: רעידות אדמה
ויטמין B6

המבנה הכימי של פירידוקסל
המבנה הכימי של פירידוקסין
המבנה הכימי של פירידוקסאמין
ויטמין B<sub>6</sub> הוא אחד הוויטמינים המרכיבים את קבוצת ויטמין B. הוא מופיע בשלוש תרכובות דומות (ויטמרים): פירידוקסל, פירידוקסין ופירידוקסאמין, הכוללת כולן טבעת פירידין.

ויטמין B<sub>6</sub> (פירידוקסין) מסייע בחילוף החומרים של החלבון, בייצור תאי דם אדומים ופעילות העצבים. נמצא בקטניות, אורז, תפוח אדמה, עגבנייה, בשר, דגים, ביצים, אגוזים, בננות, נבטים ושמרים. בכבד האדם ויטמינים אלה מפורקים לחומרים המזרזים תגובות של חומצות אמינו בתאי הגוף.

מחסור בוויטמין B<sub>6</sub> עלול לגרום לאנמיה, לעייפות ולהפרעות נוירולוגיות. צריכת כמות גדולה מאוד של הוויטמין (עשרות או מאות מיליגרם ביום) עשויה לגרום לבעיות עצביות.

== היסטוריה ==
ויטמין B<sub>6</sub> התגלה בשנות ה-30 של המאה ה-20 במחקרי תזונה שהתבצעו על חולדות. בשנת 1934 רופא הונגרי, פאול גיורגי, גילה חומר היכול לרפא מחלת עור אצל חולדות, ובשנת 1938 הוא קרא לחומר זה ויטמין B<sub>6</sub>. לפקובסקי בודד את ויטמין B<sub>6</sub> מסובין אורז. בשנת 1939 האריס ופולקרס קבעו את צורתו של ויטמין B<sub>6</sub>, ובשנת 1945 סנל הראה כי ישנן שתי צורות של ויטמין B<sub>6</sub>, פירידוקסל ופירידוקסמין. צורה שלישית, פירידוקסין נקראת כך, כדי לציין את מבנה ההומולוגי לפירידין.

== תפקיד ==
ויטמין B<sub>6</sub> הוא מולקולה המעורבת ברוב המוחלט של השינויים בגוף האדם כיוון שהוא קואנזים המעורב בלמעלה מ-150 תגובות ביוכימיות. הוא פעיל במטבוליזם של פחמימות, שומנים, חומצות אמינו וחומצות גרעין, ומשתתף ביצירת סיגנלים תאיים<ref></ref>.

התפקוד המטבולי העיקרי של ויטמין B<sub>6</sub> הוא במטבוליזם של חומצות אמינו, חלקו הגדול של הוויטמין בגוף נמצא בשרירים, קשור לגליקוגן פוספורילאז. לוויטמין יש תפקיד חשוב בפעולות של הורמונים סטרואידים<ref></ref>.

נוסף על כך הוא משמש כנוגד חמצון חזק ויעיל כנגד רדיקלים חופשיים ובכך משמש תרכובת מגן<ref></ref>.

== ויטמין B<sub>6</sub> ומחלות ==
ויטמין B<sub>6</sub> קיים בצורות שונות בתזונת האדם. עם זאת, רק הצורה הפעילה הנקראת pyridoxal 5'-phosphate (PLP) יכולה לשמש קו-פקטור לאנזימים. כאשר צורכים ויטמרים של B<sub>6</sub> בצורתם הלא-מזרחנת, המעי סופג אותם, ואנזימים ספציפיים בגוף הופכים אותם לצורת PLP הפעילה. חוסרים ב-PLP יכולים להוביל לאפילפסיה (מהסוג המגיב ל-B<sub>6</sub>) המתרחשת בדרך כלל בשלב מוקדם בחיים. חולים עם הפרעות אלו חווים לעיתים קרובות שיפור בשליטה על ההתקפים כאשר הם מקבלים פירידוקסין (צורה של B<sub>6</sub>) ו/או תוספת PLP<ref></ref>.

מחקרים אפידמיולוגיים וניסויים מצביעים על קשר הפוך בין רמות ויטמין B<sub>6</sub> לסוכרת, כמו גם השפעה מגנה של ויטמין B<sub>6</sub> על סיבוכי סוכרת<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 
* פרופ' בן עמי סלע, 

==הערות שוליים==

B06
פונקציית דיריכלה

פונקציית דיריכלה היא פונקציה ממשית המקבלת את הערך 1 עבור כל מספר רציונלי ואת הערך 0 עבור כל מספר אי רציונלי. כלומר זוהי הפונקציה המציינת של קבוצת המספרים הרציונליים על הישר:
<center>
<math>
D(x) =1_{\mathbb Q}(x)=\begin{cases} 
1 & \mbox{if } x\in\mathbb Q \\ 
0 & \mbox{if } x \notin \mathbb Q \end{cases}
</math>
</center>

מקורות מסוימים מגדירים את פונקציית דיריכלה דווקא כפונקציה המציינת של המספרים האי-רציונליים. הפונקציה נחקרה לראשונה על ידי המתמטיקאי הגרמני יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה.

==תכונות==

פונקציית דיריכלה מוגדרת על כל הישר הממשי, והיא מתאפיינת בתכונות מעניינות:
* היא אינה רציפה באף נקודה על הישר - לכל רציונלי ניתן לבנות סדרה של מספרים אי רציונליים השואפת אליו, ולהפך, על כן כל נקודה של הפונקציה היא נקודת אי רציפות מן הסוג השני, ומכאן ברור שאין קטע שהיא רציפה בו או גזירה בו. למשל, נניח כי <math>x_1 =\frac {p_1} {q_1}, x_2 = \frac {p_2}{q_2}, x_1 < x_2</math>, אזי ניתן להגדיר מספר אי רציונלי שנמצא ביניהם כך: <math>x_3 = \frac{\sqrt{(p_1q_2)^2 + 1}}{q_1q_2}</math>. 
* אין קטע שהיא מונוטונית בו. 
* אין קטע שהיא אינטגרבילית רימן בו. אולם היא כן אינטגרבילית לבג, ואינטגרל לבג שלה בכל קטע הוא 0. זאת משום שקבוצת הרציונליים היא קבוצה ממידה אפס ולכן הפונקציה מתאפסת כמעט בכל מקום.

בשל תכונות אלו משמשת פונקציית דיריכלה לעיתים קרובות בתור דוגמה נגדית, כדי להראות שתכונה כלשהי, המתקיימת בפונקציות ממשיות רבות, אינה מתקיימת בכולן.

הווריאציה <math>xD(x)</math> של פונקציית דיריכלה מספקת דוגמה לפונקציה שרציפה בנקודה 0 בלבד, והווריאציה <math>x^2D(x)</math> מספקת דוגמה לפונקציה גזירה בנקודה 0 בלבד.

אחת המסקנות ממשפט הקטגוריה של בייר היא שכל סדרת פונקציות רציפות המתכנסת נקודתית, מתכנסת לפונקציה שקבוצת נקודות האי רציפות שלה היא מקטגוריה ראשונה. לכן פונקציית דיריכלה, שאינה רציפה באף נקודה, אינה גבול של אף סדרת פונקציות רציפות בשום קטע. עם זאת, פונקציית דיריכלה היא גבול כפול של סדרת פונקציות רציפות:
:<math>\lim_{m \to \infty}\lim_{n \to \infty} \cos^{2n}(m!\pi x) =
\lim_{m \to \infty}\left\{\begin{matrix} 
1 & \mbox{if } m!x\in\mathbb Z \\ 
0 & \mbox{if } m!x \notin \mathbb Z \end{matrix}\right.
= D(x)
</math>

לכן פונקציית דיריכלה היא פונקציית בייר מסדר שני.

== אי-רציפות לעומת אי-קיום הגבולות ==

פונקציית דיריכלה אינה רציפה משום שאין לה גבול באף נקודה. לפונקציה <math>\ xD(x) + \delta_{x,0}</math> יש גבול בנקודה 0, למרות שאינה רציפה באף נקודה. אם יש לפונקציה גבול בכל נקודה, אז קבוצת נקודות אי-הרציפות שלה לכל היותר בת-מניה.

==ראו גם==
* פונקציית רימן ("פונקציית הסרגל") 
* פונקציית ויירשטראס

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

דיריכלה
דיריכלה
פרוקסיזום

הפרוקסיזום (peroxisome) הוא אברון אשר מצוי בכל תא איקריוטי, ומופרד בקרום אחד מהציטוזול (נוזל התא). הפרוקסיזום התגלה על ידי כריסטיאן דה דוב ב-1967. 

== תפקיד בתא ==
תפקידו העיקרי של הפרוקסיזום במערכת התאית הוא לעזור לתא לפרק חומרים רעילים, כגון מימן על-חמצני (פראוקסיד, מי חמצן). המימן העל-חמצני מפורק בפרוקסיזום למים וחמצן באמצעות התגובה:

2H<sub>2</sub>O<sub>2</sub> → 2H<sub>2</sub>O + O<sub>2</sub>.

התגובה מזורזת על ידי האנזים קטלאז.

בנוסף מכיל הפרוקסיזום אנזימים הקשורים לניצול חמצן, כגון D-amino acid oxidase וUrate oxidase. הפרוקסיזום מכיל גם מספר חלבונים ממברנליים החיוניים לתפקידיו השונים. האנזימים המסיסים של הפרוקסיזום מתורגמים בציטופלזמה על גבי ריבוזומים חופשיים. מעבר החלבונים ההידרופיליים מבעד לממברנת הליפידים ההידרופובית של הפרוקסיזום מתאפשר בזכות קיומו של ה־PTS (Peroxisome Targeting Sequence), רצף חומצות אמינו המצוי בתחילת השרשרת הפפטידית של החלבון בשלבים הראשונים של היווצרותו ברשתית התוך-פלזמית. רצף כזה מכונה "רצף האות" או "פפטיד האות" . אות מהסוג הזה מצוי בחלבונים אחרים מסוגים שונים המיעדים קבוצות חלבונים אלו לאברונים ספציפיים בתא, הרצף הוא ייחודי לכל אברון ספציפי. <br>
הפרוקסיזום אחראי גם על חלק מתהליך פירוק חומצות השומן מסועפות או חומצות שומן שהן מאוד ארוכות (מעל ל־22 פחמנים) לקבוצות אציליות, וסינתזת הפוספוליפידים האתריים, תוצרי הפירוק בהמשך משמשים לייצור אנרגיה או לבניית קרומים שעוטפים את התא.

== היווצרות הפראוקסיזום ==
בניגוד לליזוזום אשר נוצר ממנגנון הגולג'י, כיום מאמינים שהפרוקסיזום הוא בעל יכולת שכפול עצמי, שמתבצע על ידי חלוקה. באדם מצוי מספר רב של פרוקסיזומים בכבד, שם מצטברים החומרים הרעילים. 

== קישורים חיצוניים ==

*[https://web.archive.org/web/20050318162407/http://maagar.openu.ac.il/opus/bin/en.jsp?enZone=Milon1099&order=ename&letter=p&full=0 מילון מונחים בביולוגיה של התא] - מתוך אתר הקורס "התא מבנה ופעילות" של האוניברסיטה הפתוחה.
* 

קטגוריה:אברוני התא
תסמונת אטקסיה טלנגיאקטזיה

תסמונת אטקסיה טלנגיאקטזיה (באנגלית: Ataxia telangiectasia), הידועה גם כתסמונת לואי-בר (Louis-Bar syndrome) ומחלת A-T (בעברית: שִׁיגָשׁוֹן עם התרחבות הנימים) היא מחלה תורשתית רצסיבית אוטוזומית קשה ביותר. המחלה נגרמת על ידי מוטציה בגן הנקרא ATM וגורמת למספר רב של תסמיני משנה.

==מנגנון מולקולרי==
גן זה, הנמצא על כרומוזום מס' 11 בבני אדם, מקודד לחלבון ATM. חלבון ענק זה (גודלו 350 קילודלטון) נמצא באופן נורמלי בציטופלזמה, אך במצב של עקה כגון חשיפה לנזקי DNA נכנס החלבון לגרעין התא ומפעיל מספר רב של חלבונים על ידי הוספת פוספט (פוספורילציה). בין החלבונים המגיבים עם ATM נמצאים P53, CHK1, CHK2 ו-BRCA1. חלבונים אלו אחראיים לתגובה בעקבות נזקי DNA - תיקון הכרומוזום השבור, עצירת מחזור התא ומוות מבוקר של התא (אפופטוזה).

מוטציות בגן ATM, בבני אדם ועכברים, עלולות להשליך על ביטויו ותפקודו של חלבון ATM במגוון צורות, דוגמת ביטוי נמוך מאוד או היעדר ביטוי ATM בתאים, ו/או פגיעה בתפקודו התקין, דבר אשר מונע את כניסתו לגרעין התא כתוצאה משֶבֶר ב-DNA.

==תסמינים קליניים==
הרחבה של כלי הדם בעין היא אחת התסמינים הקליניים הבולטים של תסמונת אטקסיה טלנגיאקטזיה
בני אדם בעלי גנוטיפ הומוזיגוטי רצסיבי יחלו במספר רב של מחלות שלגבי רובן אין הבנה של אופן פעולת המנגנון המולקולרי. בין מאפייני המחלה: ניוון עצבים הגורם לחוסר שיווי משקל וקואורדינציה, דבר אשר מוביל לנכות לקראת העשור השני לחיי החולה (אטקסיה), התנוונות הצרבלום (המוח הקטן), הרחבה של כלי הדם בעין (טלנגיאקטזיה) ותנועות עיניים לא נשלטות, נטייה מוקדמת לסרטן (בעיקר סרטן הדם והלימפה אך במקרים מסוימים גם סרטן השד), רגישות לקרינה מייננת, רמת נוגדנים נמוכה (בעיקר IgA ו-IgE) ותגובה חלשה לפתוגנים (בייחוד של מערכת הנשימה הגורמים לדלקת ריאות, שהיא לרוב הסיבה למות החולים) וכן עקרות.

מוטציות מסוימות בגן יכולות לגרום למופע קל יותר של המחלה, על אף שעדיין חל ניוון עצבים. מוטציה הטרוזיגוטית (רק בגן אחד מבין השניים) גורמת לעלייה בסיכוי ללקות בסרטן הדם והלימפה.

==אפידמיולוגיה==
בישראל המחלה זוהתה בראשיתה במשפחות ממוצא מרוקאי, אבל כיום ידועים גם מקרים במשפחות תימניות, בדואיות, דרוזיות ורוסיות.

למרות ההתקדמות הרבה בהבנת המנגנון המולקולרי עד כה אין טיפול יעיל בחולים. עם זאת, ניתן לאבחן נשאות סמויה באמצעות בדיקת סקר גנטית.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://a-t.org.il/ העמותה למאבק במחלת ה-A-T]
* פייסבוק העמותה למאבק במחלת ה-A-T
* https://www.facebook.com/%D7%94%D7%A2%D7%9E%D7%95%D7%AA%D7%94-%D7%9C%D7%9E%D7%90%D7%91%D7%A7-%D7%91%D7%9E%D7%97%D7%9C%D7%AA-%D7%94-A-T-560951900590558/ 
* המרפאה הארצית לחולי A-T https://yeladim.sheba.co.il/AT_%D7%9E%D7%A8%D7%A4%D7%90%D7%94_%D7%90%D7%A8%D7%A6%D7%99%D7%AA_%D7%9C%D7%98%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%9C_%D7%91%D7%97%D7%95%D7%9C%D7%99

קטגוריה:אטרופיות מערכתיות המשפיעות על מערכת העצבים
נחל גמלא

אפיק נחל גמלא במבט מגמלא העתיקה, סמוך למפגשו עם נחל דליות]]
חלקו העליון של מפל גמלא
נַחַל גַּמְלָא הוא יובל של נחל דליות ונמצא בשטח שמורת הטבע גמלא.

הנחל נובע ממעיינות פאחם ותנורייה. אזור ההיקוות של הנחל נמצא בגובה של 770 מטר מעל פני הים. מהמעיינות הוא זורם לכיוון דרום-מערב. זרימתו עוברת בתעלה רדודה עד שהוא מגיע לקניון עמוק, שם הוא מזין את מפל האיתן הגבוה ביותר בארץ ישראל - מפל גמלא, שגובהו 51 מטר. בנקודה זו זורם הנחל בגובה של 410 מטר מעל פני הים. מהמפל הנחל מתחתר לתוך קניון עמוק, מגדתו השמאלת הדרומית של הנחל מתנשא מצוק עליו שכנה בעבר העיר גמלא. בהמשך הנחל לאחר 300 מטר, נמצא מפל נוסף שגובהו 21 מטר. בהמשכו נשפך הנחל לנחל דליות. נקודת המפגש היא בגובה 90 מטר מעל פני הים.

==החי והצומח בנחל==

הצמחייה ליד המפל כוללת עצי ערבה מחודדת, הרדוף הנחלים, פטל קדוש, שנית גדולה, נענע משובלת וחלבלוב מגובשש.

תופעה מיוחדת בנחל גמלא היא קינון עופות דורסים גדולים במצוקי הנחל. נצפו למעלה מעשרה קיני קינון של נשרים.

== נחל תנוריה ==
נחל תנוריה הוא נחל איתן שזורם במרכז רמת הגולן, ומהווה את אחד מיובליו של נחל גמלא. מקור הנחל ליד מושב קשת.

==לקריאה נוספת==
*עפר בהט, ליאורה בהט, גמלא טבע ונוף, הוצאת משרד הביטחון, 1991, עמ' 17–21

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.snunit.k12.il/www_teva_trips/nar08.html על נחל גמלא], אתרים וטיולים בארץ, באתר "סנונית"
* [http://www.snunit.k12.il/heb_journals/aretz/307034.html נחל גמלא : גן עדן לעופות דורסים]

==הערות שוליים==

גמלא
שירת סקאט

שירת סקאט (Scat) היא שירה של הברות חסרות משמעות (למשל: סקודי בופ באפ שובאפ, דה בה דיפ באפ......). נפוצה במיוחד בקרב זמרי ג'אז כ"תִמלול" חסר פשר לאלתור קולי או כניסיון חיקוי צלילי כלים מוזיקליים. שימוש בהברות חסרות משמעות בשירה היה נהוג זמן רב לפני שירת הסקאט, אך ייחודה בהפקת צלילים המהווים אלתור מלודי וריתמי גם יחד.

אגדה אורבנית מספרת שלואי ארמסטרונג היה זה שהמציא את שירת הסקאט בהיסח הדעת כאשר בזמן הקלטה נשמט דף המילים מידיו והוא נאלץ לאלתר הברות חלופיות, אולם לסיפור זה אין כל ביסוס ואמני ג'אז קודמים לארמסטרונג כבר נהגו להשתמש בסגנון זה. עם זאת, ארמסטרונג אכן הירבה לשיר סקאט ותרם לפופולריות הסגנון בחשיפתו בפני קהל רחב. הירבו להשתמש בשירת הסקאט גם אלה פיצג'רלד, שרה ווהן, בובי מקפרין, האחים מילס, אריאל זילבר בחלק משיריו ורבים אחרים.

טכניקת הסקאט משמשת הן לביצוע קטעי שירים והן לביצוע שירים מתחילתם ועד סופם. דוגמאות לשירים המבוססים רובם ככולם על הברות סקאט:
* It Don't Mean a Thing בביצוע אלה פיצג'ראלד ודיוק אלינגטון, שבו פיצג'רלד מאלתרת הברות סקאט במשך רוב השיר
* Creole Love Call בביצוע להקת דיוק אלינגטון, עם אדלייד הול 
* השיר "מנה-מנה" המוכר במיוחד בביצוע "החבובות"
* הנעימה "תמונה" (המוכרת יותר כ"דה-בה-דה-בה-דה-בה-דה-בה") מאת יצחק קלפטר, בביצועהּ של יעל לוי. הנעימה משמשת כנעימת הפתיחה לתוכנית "ארבע אחרי הצהרים" בגלי צה"ל
* הנעימה "פוגה קטנה" של נחום היימן
* I'm a Scatman של סקטמן ג'ון
*Hi De Ho Man של קאב קאלווי, שהתמחה בשירה זו
דוגמה להוראת הגיית הברות סקאט

במוזיקה ישראלית ניתן למנות את "ווקליזה" בביצועה של נורית גלרון ו"תמונה" (דבה דבה דה) בביצועה של יעל לוי שהתפרסם מאוחר יותר כאות של תוכנית הרדיו "ארבע אחרי הצהריים" בגלי צה"ל. שניהם יצאו ב-1978.

במוזיקה הצרפתית התפרסם שיר הנושא של הסרט גבר ואישה שנכתב על ידי פרנסיס לה. לאורך הסרט נשמע השיר לרוב בגרסת סקאט. בגרסה נוספת בסרט נשזרות ההברות חסרות הפשר בּה-דה-בּה-דה-בּה שבבית החוזר למילים בעלות מובן בצרפתית (טוּ בָּה - בשקט).

==ראו גם==
* ווקאליזה

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.youtube.com/watch?v=ufeTLyq3OpU תמונה בביצועה של יעל לוי]
* [https://www.youtube.com/watch?v=-iTpCLS6ewo גבר ואישה בביצועם של פייר ברוך וניקול קרוּאָזיי]
* 

קטגוריה:זמרה
קטגוריה:ג'אז
קטגוריה:ג'יבריש
ליפיד

איור של נוסחת המבנה של ליפיד לדוגמה. הליפיד מימין הוא פוספוליפיד
ליפידים (באנגלית ביחיד: Lipid) הם, באופן הכללי ביותר, כל המולקולות הטבעיות המסיסות בשמן (ליפופיליות). זוהי קבוצת תרכובות אורגניות מגוונת הכוללת חומצות שומן, שעוות, ויטמינים מסוימים, פוספוליפידים, סטרולים (ככולסטרול), ומולקולות נוספות. תפקודיהם של הליפידים גם הם מגוונים, והם משמשים בעולם החי כמרכיב מבני, בממברנות ביולוגיות ומבנים אחרים; הם משמשים כחומר תשמורת בשל הערך האנרגטי שלהם; בתפקידי ויסות והמרת אותות, ובתפקודים נוספים.

לעיתים חל בלבול בין המונח ליפיד, למונח שומן. למרות שלעיתים שני המונחים משמשים כנרדפים זה לזה, אלו למעשה מונחים נפרדים: שומנים הם אחת מקבוצות הליפידים – טריגליצרידים. הליפידים כוללים, כאמור, קבוצות חומרים נוספות רבות.

== סוגי ליפידים ==

הליפידים מתמיינים לסוגים רבים; להלן העיקריים בהם:
*חומצות שומן: ליפידים בעלי שלד פחמימני. אלו הן חומצות קרבוקסיליות המכילות עד 36 אטומי פחמן.
*גליצרידים: ליפידים המורכבים מ-1 עד 3 חומצות שומן הקשורות לכוהל גליצרול. מונוגליצרידים מכילים חומצת שומן אחת, דיגליצרידים – שתי חומצות שומן, וטריגליצרידים – שלוש חומצות שומן. הטריגליצרידים הם אבני הבניין העיקריים של השומנים והשמנים בצמחים ובבעלי חיים.
*פוספוליפידים: ליפידים המורכבים מדיגליצריד הקשור לראש הידרופילי (נמשך למים. מילולית: חובב מים), לקבוצת זרחה ולקבוצה קוטבית כלשהי. הפוספוליפידים הם אבני הבניין העיקריות של קרום התא ושל ממברנות אחרות בתא.
*סטרולים: ליפידים הבנויים מארבע טבעות פחמניות הקשורות יחדיו. כגון: כולסטרול.
*סטרואידים: בנויים מפחמן מימן וחמצן הם אינם מתמוססים במים.

== תפקידי הליפידים ==
* מקור אנרגיה – הליפידים, בעיקר השומנים, מהווים חומר תשמורת מצוין אצל בעלי חיים וגרם אחד שלו מספק יותר מפי שניים (9/4) אנרגיה מאשר גרם של פחמימות או חלבון. מכיוון שאינו נמס במים השומן מתאים להוות חומר תשמורת. עודפי השומן נאגרים בגוף בתאים המיועדים לכך.
* עור ושיער – כדי שהעור והשיער יהיו בריאים הם דורשים שומן. שומן זה מופרש על ידי בלוטות במקומות אלה.
* קרום התא – הפוספוליפידים הם מרכיבים חשובים בקרום התא. הפוספוליפידים מהווים בידוד והעברה סלקטיבית של חומרים אל התא ומהתא. בנוסף, הכולסטרול שגם הוא מרכיב ליפידי מצוי בקרום התא ומקנה לו חוזק מכני.
* בידוד – שכבות השומן בגוף מתחת לעור משמשות חומר בידוד מפני קור ושמירה על חום גופם של יצורים חיים בעלי דם חם, במיוחד אצל יצורים החיים באזורים קרים כמו כלבי ים, דובי קוטב, פינגווינים וכדומה. בנוסף, השומן מרפד איברים פנימיים רבים עדינים ומגן עליהם מפני מכות.
* פרוסטגלנדינים – חומצות שומניות ארוכות שרשרת ורב בלתי רוויות הן חומרי מוצא לבניית פרוסטגלנדינים האחראים לוויסות לחץ הדם, התכווצות שרירים, שמירת חום הגוף וקרישת הדם.
* נשיאת ויטמינים – ישנם ויטמינים אשר יכולים להתמוסס אך ורק בממיסים שומניים ולכן לליפידים תפקיד חשוב בנשיאתם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:תרכובות ביוכימיות
פלס בנאים

חלון הצצה בפלס בנאים צינורי. שימו לב לבועת האוויר שבמרכז.
פֶּלֶס בנאים הוא מכשיר מדידה שבאמצעותו אפשר לקבוע האם משטח מאוזן או מאונך ביחס לכיוון כוח הכבידה (כלומר בדרך כלל ביחס לקרקע).

המכשיר הומצא על ידי הסופר והמדען הצרפתי מלכיצדק תבנו בסביבות 1660.

== מבנה ==
פלס טיפוסי בנוי ממשטח מתכת ישר (או חומר קשיח אחר) שאליו מחוברת שפופרת שקופה וסגורה שצורתה דמוית גליל שהולך וצר בשני צדדיו. במרבית הפלסים מותקנת שפופרת נוספת המיועדת למדידת משטחים מאונכים לקרקע ולעיתים קרובות ישנה גם שפופרת נוספת שמטרתה מדידת שיפוע של 45 מעלות.

==== הנוזל שבתוך השפופרת ====
השפופרת מלאה בנוזל צבוע, בדרך כלל נוזל כוהלי כגון אתנול, ומעט אוויר, כך שנוצרת בנוזל בועת אוויר. הנוזל נצבע בגווני צהוב או ירוק כדי שיהיה קל לראות את בועת האוויר. לאתנול נקודת קיפאון נמוכה, (114°C-), שמונעת את פיצוץ השפופרת עקב קיפאון של הנוזל באזורים קרים. יתרון נוסף בבחירת נוזל כוהלי הוא צמיגותו הנמוכה שמביאה לתנועה מהירה יחסית של בועת האוויר בתגובה לשינוי תנוחת הפלס.

== אופן השימוש ==
על גבי השפופרת מסומנים קווי עזר שביניהם בועת האוויר תימצא כאשר המשטח שאליו צמוד הפלס מאוזן.

== ראו גם ==
* פלס לייזר

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מכשירי מדידה
קטגוריה:כלי עבודה
שידור דיגיטלי

שידורים של טלוויזיה דיגיטלית ברחבי העולם. מדינות שלא החלו במעבר לשידור דיגיטלי מופיעות באדום. מדינות שהחלו אך לא סיימו את תהליך המעבר לדיגיטלי מופיעות בצהוב. ומדינות שסיימו את המעבר לשידור דיגיטלי והפסיקו את שידורי הטלוויזיה האנלוגיים מסומנות בירוק.
שידור דיגיטלי הוא השימוש באותות ספרתיים כחלק מטכנולוגיית השידור של הרדיו והטלוויזיה. השידור הדיגיטלי מתקדם בהשוואה לשיטות השידור האנלוגיות. בשיטות השידור הדיגיטליות, רכיבי הקול ורכיבי התמונה מקודדים באופן דיגיטלי (האותות מתורגמים לרצף של סיביות), ולרוב מתווספים אליהם גם נתונים נוספים כגון לוח משדרים, כתוביות ותרגום, ופירוט אודות התוכן המשודר. בדרך כלל, הדיונים והפעולות הקשורות בשידור הדיגיטלי מתמקדים בשידורי הטלוויזיה.

השידור הדיגיטלי מיושם בשידורי הלווין, הכבלים ובשנים האחרונות גם בשידורים הקרקעיים.

יתרון שיטת השידור הדיגיטלי (בהשוואה לשידור האנלוגי):

# היכולת לשלב טכנולוגיות דחיסה בשידור.
#שימוש ברוחב סרט מצומצם מה שמאפשר הקצאת תדרים לערוצים ושימושים נוספים.
#אפשרות שידור של ערוצים רבים באותו התדר.
#תאימות למחשבים, אינטרנט
# איכות קול ותמונה גבוהים במיוחד.
#אפשרות לשדר כתוביות וערוצי קול במספר שפות.
# תמיכה ברזולוציית תמונה גבוהה (למשל HDTV).
# יכולות אינטראקטיביות, שנקראות ITV (interactive television) הטלוויזיה האינטראקטיבית באמצעות הלוויין ואו הכבלים.
#הפחתה בהספק השידור, והוזלה בעלותו.

בכל העולם מתקיים תהליך של מעבר לשידור דיגיטלי שמלוה בהפסקת השידור האנלוגי. במרבית המדינות תהליך המעבר הסתיים או שהוא בשלבי סיום.

==שידור דיגיטלי בישראל==
חברת בזק שידרה רדיו דיגיטלי בשיטת DAB כניסוי משנות התשעים ועד 2007.

yes הטלוויזיה בלוויין משדרת טלוויזיה דיגיטלית.

חברת הטלוויזיה בכבלים, HOT החלה לשדר בתקן דיגיטלי בשנת 2001. השידור האנלוגי הופסק כליל בשנת 2014.

החל מאוגוסט 2009, מופעל בישראל שידור טלוויזיה דיגיטלי קרקעי של מספר ערוצי טלוויזיה - עידן+. השידור האנלוגי הופסק בשנת 2011. הערוצים הישראליים שמופצים חינם דרך הלוויין עמוס מועברים גם-כן באופן דיגיטלי.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.godigital.co.il/ אתר GoDigital] העוסק בשידורים דיגיטליים

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:טכנולוגיה תקשורתית
מחול אירובי

מחול אירובי על מדרגה
מחול אירובי הוא פעילות אירובית המתבצעת על ידי תנועות וצעדים מעולם המחול והתנועה ולצלילי מוזיקה, בדרך כלל כספורט פנאי.

פעילות אירובית היא פעילות גופנית המתבצעת על ידי קבוצות שרירים גדולות, בתנועה מחזורית, בעצימות תת-מרבית ולזמן ממושך ברצף, שמטרתה שיפור סיבולת אירובית (סיבולת לב-ריאה).

==היסטוריה==
בשנת 1969, ג'קי סורנסון, אשת טייס אמריקאי, רקדנית ומורה לריקוד בנתה שיעור המורכב מתרגילי התעמלות וצעדי ריקוד בליווי מוזיקלי על מנת לספק פעילות לנשות הטייסים בבסיס. מספר שנים לאחר מכן ג'יין פונדה, שחקנית מפורסמת, הפכה לתומכת נלהבת של התחום, ופתחה סטודיו משלה ולימדה בו.

עשור מאוחר יותר, נוספה לתחום המחול האירובי המדרגה האירובית. ג’ין מילר, אתלטית מקצועית ומדריכת מחול אירובי, אשר סבלה מפציעה בברך, ניסתה לשקם את ברכיה על ידי אימון על המדרגות האחוריות בביתה אשר באטלנטה, ג’ורג’יה (ארצות הברית). כך נולד הרעיון לאימון במחול אירובי על מדרגה.

מאז ועד היום, עבר תחום המחול האירובי שינויים ושיפורים רבים. בין השאר עבודה על משטח מיוחד הבולם זעזועים, תוספת של נעליים מיוחדות לאימון האירובי ועוד.

כיום, כמעט בכל מכון כושר קיים סטודיו המיועד לשיעורי אירובי שונים וזהו אחד מענפי ספורט הפנאי הפופולריים ביותר.

==ראו גם==
* ספינינג
* ריקוד על עמוד
*זומבה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ענפי ספורט
קטגוריה:פעילות גופנית
מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל

מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל הוא בית החולים הגדול בישראל לרפואת ילדים. בית החולים ממוקם בפתח תקווה בסמוך לבית החולים בילינסון ופועל בשיתוף עם אוניברסיטת תל אביב. הוא קרוי על שם ארווינג והלן שניידר, ונמצא בבעלות שרותי בריאות כללית.

== היסטוריה ==
את בית החולים הקים בשנת 1991 פרופסור יהודה דנון, אשר ניהל אותו עד שנת 1997.

מרכז שניידר מתמחה בתחומי השתלות מח עצם ואיברים, המטולוגיה-אונקולוגיה, סוכרת, מכון הלב, אימונולוגיה, וכירורגיית ילדים (בית החולים מתמחה ומרכז בתוכו טיפולים בפקטוס אקסקבטום בישראל), שירותי הדמיה ועוד. בבית החולים פועלת יחידה לטיפול משפחתי, המסייעת בייעוץ לילדים ובני משפחתם הנתקלים בקשיים במהלך האשפוז.

בית החולים קרוי על שם משפחת שניידר, שתרמה את מרבית הכספים להקמתו. חזונם של בני הזוג שניידר היה כי בית החולים יהווה גשר לשלום, ובית החולים מטפל בילדים מכל רחבי ישראל וממדינות סמוכות, במקרים מיוחדים. בית החולים שייך לקבוצת שירותי בריאות כללית.

בשנת 2012 מרכז נפרולוגי בניהולה של מרים דוידוביץ קיבל הכרה כמרכז ארצי לטיפול בילדים עם אי-ספיקת כליות. מבוצעים בו השתלות רבות כל שנה.

בשנת 2017 החלה הקמתו של מגדל אשפוז בן שמונה קומות, שיוקם בסמוך לבניין הנוכחי (מכיוון דרום) על שטח כולל של 36,000 מ"ר<ref></ref>. ב-2021 החלה הקמתו של חניון תת-קרקעי שישמש את באי מגדל האשפוז ובתי החולים, החניון נבנה על חשבון חניון קרקעי קיים שנהרס לקראת העבודות.

== נאמני מרכז שניידר ==

מגדל האשפוז והחניון התת-קרקעי (בהקמה), 2023
עמותת הידידים של מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל נקראת "נאמני מרכז שניידר" ופועלת לגיוס תרומות מאז הקמת בית החולים בשנת 1992.

הנשיאה הראשונה של העמותה הייתה אורה הרצוג, רעיית נשיא מדינת ישראל שכיהן בזמנו. כיום, הוועד המנהל מורכב מהגרעין המייסד של הארגון, מאנשי עסקים ומדמויות מפתח שנרתמו לעשייה ופועלים בהתנדבות מלאה.

==לקריאה נוספת==
* איתי בחור, הילדים של שניידר, איתי בחור - הוצאה לאור, 2016

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

שניידר
קטגוריה:פתח תקווה: בתי חולים
קטגוריה:מרכז רפואי רבין
שניידר