OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מריאנו אידלמן

מריאנו אידלמן (נולד ב-27 ביוני 1974) הוא קומיקאי, שחקן, מדבב וסטנדאפיסט ישראלי. התפרסם עם חבר הילדות שלו אלי פיניש בצמד הקומי "אלי ומריאנו", ושניהם שחקנים קבועים בתוכנית הסאטירית "ארץ נהדרת" מעונתה הראשונה. 

== רקע ==
מריאנו נולד בארגנטינה, כבן יחיד ללואיסה ומרטין - רופא במקצועו. המשפחה עלתה לישראל ב-1978 כשמריאנו היה בן ארבע, וקבעה מגוריה בנתניה. כעבור כמה שנים נפטרה אמו ממחלת הסרטן.
מריאנו למד עם אלי פיניש בתיכון ״שרת״ בעיר. בהמשך הוא למד תיאטרון בבית הספר למשחק "הבוסתן", והופעתו הטלוויזיונית הראשונה הייתה ב-1990 בתוכנית טלוויזיה לילדים בשם "קריאת כיוון", ששודרה בטלוויזיה החינוכית.

== אלי ומריאנו ==
ב-1996 בתום שירותו הצבאי, החל מריאנו את קריירת המשחק שלו, כשאת הופעתו הראשונה עשה לצד שותפו אלי פיניש בפינת הסטנד-אפ בתוכנית הבידור של דודו טופז "הראשון בבידור" ששודרה בערוץ 2, שם זכה הצמד לחשיפה. בהמשך השניים קיבלו פינה קבועה בתוכנית, בה השתתפו במשך שנתיים. במקביל הצמד העלה את מופע הסטנד-אפ "אלי ומריאנו עוברים על הצחוק", ובהמשך הופיעו בסדרה משלהם: "אחלה סרט".

ב-2002 הוציא הצמד לשוק דיסק DVD ובו קטעים ממופע הסטנדאפ שלהם.

== טלוויזיה ==
ב-2002 השתתף מריאנו בסדרת הדרמה "שבתות וחגים" (עונה 3), וכן הופיע בתוכנית הסטנדאפ של ערוץ ביפ "לא נפסיק לצחוק".

בין 2007–2013 שיחק מריאנו בסדרת הדרמה הקומית "עבודה ערבית", לצד נורמן עיסא ואחרים.

מריאנו השתתף ב-2008 בסדרת הדרמה "על קצות האצבעות", שם גילם את השוטר בעל פגם ה"פציאליס". הסדרה זכתה בפרס מסך הזהב לשנת 2008.

ב-2015 החל לשחק בסדרה הקומית "לה פמיליה" בערוץ 10.

ב-2021 השתתף בסדרה "מי פה הבוס?" בה גילם את סגל.

ב-2024 השתתף אידלמן בעונה השלישית של תוכנית הריאלטי "רוקדים עם כוכבים" והגיע למקום החמישי בחצי הגמר.

=== ארץ נהדרת ===
החל מ-2003 משתתף אידלמן בכל עונות תוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת", ששודרה תחילה בערוץ 2 ומאוחר יותר בערוץ 12 במסגרת שידורי קשת. בתוכנית מחקה מריאנו אנשי ציבור ובידור, כשהמרכזי שבהם הוא חיקוי ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. ב-2010 שיחק בסרט של חבורת "ארץ נהדרת": "זוהי סדום". בין 2012–2014 שיחק בסדרה "הפרלמנט" בתפקיד הקטור. באוקטובר 2023 השתתף בהקלטה המחודשת לשיר "יותר מזה אנחנו לא צריכים" של שלמה ארצי עם שאר משתתפי "ארץ נהדרת", לזכר הנרצחים ולמען החטופים והנעדרים במלחמת חרבות ברזל.<ref></ref>

== קולנוע ומופעים ==
ב-2004 השתתף בסרטו של אבי נשר "סוף העולם שמאלה" ובסרטו של שי כנות "אהבה קולומביאנית".

ב-2013 השתתף ב-"X פסטיגל" בתפקיד "מאסטר X", לצד יובל סמו.

ב-2014 השתתף בסרט הקומדיה "שושנה חלוץ מרכזי" בבימויו של שי כנות, ובאותה שנה השתתף גם במשחקי הפסטיגל - לצד אלי פיניש.

== מוזיקה ==
ב-2021 השתתף באלבום "השחור החדש יותר" של גיא מזיג בשיר "The Funky Zachen".

== דיבוב ==
ב-2004 מריאנו דיבב את ברני הכריש בסרט "תפוס ת'כריש". 

ב-2008 דיבב את ראש עיריית מקדוד בגרסה העברית של הסרט "הורטון שומע מישהו".

==חיים אישיים==
מריאנו נשוי לאידה, ולהם 3 ילדים. לאידלמן ילדה נוספת מאשתו הראשונה. מתגורר בנתניה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:ארץ נהדרת: אישים
קטגוריה:סטנדאפיסטים ישראלים
קטגוריה:קומיקאים יהודים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:סגל קשת
קטגוריה:משתתפי הפסטיגל
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (ישראל)
קטגוריה:ישראלים ילידי ארגנטינה
קטגוריה:בוגרי תיכון שרת
קטגוריה:נתניה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
יובל שגב

יובל שגב (נולד ב-28 בינואר 1978 בחיפה) הוא שחקן, בדרן וקומיקאי ישראלי.

==קריירה==
את הקריירה הטלוויזיונית החל שגב בגיל 16, כשהנחה את "אנטנה", תוכנית אירוח קומית בערוץ קהילתי. לאחר שירותו הצבאי כסאונדמן בקריה שבתל אביב, החל ללמוד משחק בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים ואף בסדנת ליצנות בפריז.

כשחזר לארץ החל לופיע בבמה הפתוחה של תיאטרון "תמונע", ויחד עם חבריו יונתן לב ונדב בושם הופיע במופע "ישבנים קוראים שירה". לאחר מכן הופיע ככתב לוקסמבורגי הזוי ומגוחך בשם "רנו פסקאל" בפינת וידאו מיוחדת באתר "נענע".

עקב הצלחת הפינה העלה בשנת 2005 תוכנית טלוויזיה הומוריסטית בשם "עולמו של רנו פסקאל" בערוץ ההומור "ביפ". בסדרה הופיע במגוון דמויות, ביניהן רנו פסקאל, נתניה פולג וחמיד אל מוסלסל. בנוסף, באותה שנה השתתף כשחקן משנה בתוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת" ובתוכנית הדרמה "אמא'לה". 

בשנת 2007 הצטרף לצוות השחקנים בתוכנית "של מי השורה הזאת?" ובהמשך השנה השתתף בתוכנית הסאטירה "גלגל החדשות". 

בשנת 2008 הקים את "קקי הפקות" והפיק את סדרת הטלוויזיה "חיות פשע", ששודרה בערוץ "ביפ" אותה הוא גם כתב וביים. בנוסף הופיע בסדרה הקומית "פאפאדיזי".

ב-2010 הוא שיחק, ביים והפיק סדרה קומית, אותה כתב ביחד עם רועי עידן, בשם "בובי ואני" בערוץ "ביפ".

בשנת 2011 התארח בפרק האחרון של העונה השלישית של הסדרה הקומית של נאור ציון שנקראת ״החברים של נאור״ ששודרה בערוץ עשר, גילם את אשר, בן דוד של ברווז (עידו מוסרי).

בשנת 2012 ביים את הווידאו קליפ לשיר "כל יום משתנה" לזמר שי נובלמן, בכיכובם של האחים נובלמן והשחקן מייק בורשטיין.

בשנת 2013 שיחק בסדרה הקומית "מלבי אקספרס" ששודרה בערוץ 10. גילם את מושיקו נקש. 

בשנת 2015 שיחק את חגי נוימן בסדרת הדרמה "המדרשה" בערוץ 2 ובסרט "ירח בבית 12".

בשנת 2018 שיחק בסדרה הקומית "הפסיכולוגית" בכאן 11.

בשנת 2020 התארח בעונה השנייה של הסדרה הקומית של כאן 11 ״קופה ראשית״, גילם את גזר, עובד חדש בסופר, ששירה (נועה קולר) מעסקיה אותו בשביל ההובלות ובחרה בו לפי השיטה של סטיב ג'ובס, בסוף הוא מתגלה כגנב.

בשנת 2022 השתתף בעונה השנייה של סדרת הפשע-קומית "מלכות".

בשנת 2024 החל לשחק בסדרת הילדים המאבטחת בערוץ זום.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:ארץ נהדרת: אישים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
אנדרטת המלחמה הלאומית של קנדה

אנדרטת המלחמה הלאומית של קנדה (באנגלית: National War Memorial, בצרפתית: Monument commémoratif de guerre) היא אנדרטה שנמצאת בקנדה, ונבנתה לזכר חיילי קנדה שנהרגו במלחמת העולם הראשונה. האנדרטה נבנתה בשנת 1939 והיא ממוקמת בכיכר הקונפדרציה שבאוטווה, בירת קנדה.

כיום משמשת האנדרטה גם אנדרטה לחיילים הקנדים שנפלו במלחמת העולם השנייה ובמלחמת קוריאה וכן מצוי לידה קבר החייל האלמוני של קנדה, שנבנה בקדמת האנדרטה בשנת 2000.

==תיאור האנדרטה==
האנדרטה בנויה בצורת קשת מאבן שבתחתיתה פסלי מתכת. הפסל המרכזי נקרא בשם "התגובה" ומתאר קבוצה של חיילים (הן לוחמים והן חיילות עזר) הצועדים לכיוון הקשת - אחד החיילים רכוב, וקבוצה גוררת תותח. בראש הקשת עומדות דמויות המסמלות את השלום ואת החירות.

הדגם שעל פיו נבנתה האנדרטה מוצג במוזיאון המלחמה הקנדי.

==ראו גם==
* קנדה במלחמת העולם הראשונה
* אנדרטת המלחמה של אוסטרליה
* היכל הזיכרון הממלכתי לחללי מערכות ישראל

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20060909192351/http://www.vac-acc.gc.ca/general/sub.cfm?source=memorials%2Fmemcan%2Fnational אנדרטת המלחמה הלאומית]

קטגוריה:אוטווה: אנדרטאות
מלחמה הלאומית של קנדה, אנדרטה
מלחמה הלאומית של קנדה, אנדרטה
קטגוריה:קנדה במלחמת העולם הראשונה
מלחמה הלאומית
מלחמה הלאומית
קטגוריה:קברים ואנדרטאות לזכר חיילים אלמונים
קטגוריה:אונטריו: מבנים
תנאי הלדר

תנאי הלדר (Hölder condition) הוא תנאי על פונקציות רציפות, המאפיין את מידת הרציפות שלהן. תנאי זה מרחיב את תנאי ליפשיץ. קרוי על-שם המתמטיקאי הגרמני אוטו הלדר.

==הגדרה==

פונקציה <math>f: U \to \mathbb{R}</math> עבור תחום פתוח <math>U \subset \mathbb{R}</math> מקיימת את תנאי הלדר ביחס לזוג קבועים <math>K > 0, \alpha \geq 0</math>, אם לכל <math>\ x,y \in U</math> מתקיים <math>\ |f(x)-f(y)|\le K \cdot |x-y|^\alpha</math>.

באופן כללי יותר, עבור זוג מרחבים מטריים <math>\left(X,d_X\right), \left(Y,d_Y\right)</math>, פונקציה <math>f: X \to Y</math> מקיימת את תנאי הלדר ביחס לזוג קבועים <math>K > 0, \alpha \geq 0</math>, אם לכל <math>\ x,y \in X</math> מתקיים <math>d_Y\left(f(x),f(y)\right) \leq K \cdot d_X\left(x,y\right)^\alpha</math>.

==תכונות==

* אם פונקציה מקיימת את תנאי הלדר ביחס לקבוע <math>\alpha > 0</math>, אז היא רציפה באותו תחום.
* אם פונקציה מקיימת את תנאי הלדר ביחס לקבוע <math>\alpha = 0</math>, משמע היא חסומה.
* מהקמירות של הפונקציה <math>\ t^\alpha</math>, עבור כל <math>\alpha > 1</math>, נובע שאם פונקציה ממרחב נורמי כלשהו מקיימת את תנאי הלדר עבור <math>\alpha > 1</math> היא בהכרח קבועה. הטענה אינה נכונה כאשר <math>\,X</math> מרחב מטרי כלשהו.
* תנאי הלדר עם קבוע <math>\,\alpha=1</math> נקרא תנאי ליפשיץ.

==אנליזה פונקציונלית==

אוסף הפונקציות המקיימות את תנאי הלדר עבור מעריך מסוים <math>\alpha</math> מעל קבוצה פתוחה <math>\Omega</math> במרחב האוקלידי מהווה מרחב וקטורי ומסומן <math>\ C^{0,\alpha} (\Omega )</math>. אוסף הפונקציות שהנגזרת ה-n-ית שלהן מקיימות את תנאי ליפשיץ באותו התחום מסומן: <math>\ C^{n,\alpha} (\Omega )</math>, וגם הוא מרחב וקטורי. 

על המרחבים האלו מוגדרת סמי-נורמה טבעית (כאשר ב- <math>\ C^{n,\alpha} (\Omega )</math> ההגדרה יותר מורכבת וכוללת גם את הנגזרות):
:<math> \| f \|_{C^{0,\alpha}} = \sup_{x,y \in \Omega} \frac{| f(x) - f(y) |}{|x-y|^\alpha} </math>

קטגוריה:חשבון אינפיניטסימלי
קטגוריה:מרחבים מטריים
קטגוריה:רציפות
פונקציית רימן

פונקציית רימן בקטע <math>(0,1)</math>
פונקציית רימן (על שם המתמטיקאי הגרמני ברנהרד רימן) או פונקציית הסרגל היא פונקציה ממשית שקבוצת נקודות האי-רציפות שלה כוללת בדיוק את המספרים הרציונליים. הפונקציה מוגדרת בנקודות הרציונליות לפי <math>f\left(\frac{p}{q}\right)=\frac{1}{q}</math> (כאשר השבר מצומצם, כלומר <math>p,q</math> זרים זה לזה), ומתאפסת בנקודות שאינן רציונליות. (ב-<math>x=0</math> ערך הפונקציה הוא <math>1</math>, כמו בכל מספר שלם).

הפונקציה מוכרת גם בשמות "פונקציית הסרגל", "פונקציית הפופקורן" ופונקציית תומה (Thomae's function; על שם המתמטיקאי הגרמני קארל יוהנס תומה).

==נקודות האי-רציפות של הפונקציה==
הפונקציה רציפה בכל נקודה אי-רציונלית, ואינה רציפה באף נקודה רציונלית. מכאן שקבוצת נקודות האי-רציפות של הפונקציה היא צפופה, אך בעלת מידה אפס. 

הפונקציה אינטגרבילית לפי רימן (עם אינטגרל אפס) בכל קטע חסום, אך אינה רציפה ואינה מונוטונית באף קטע. 

===פונקציה נוספת עם אותן נקודות אי-רציפות===
נסדר את המספרים הרציונליים על הישר בסדרה <math>\{r_n\}_{n=1}^\infty</math>, ונגדיר <math>g:\R\to\R</math> לפי <math>g(x)=\sum_{\{n:r_n<x\}}\frac{1}{2^n}</math>. כמו פונקציית רימן, הפונקציה המתקבלת רציפה בכל נקודה אי-רציונלית, ואינה רציפה בכל נקודה רציונלית. בנוסף, זוהי פונקציית מונוטונית עולה על הישר.

===קבוצת נקודות האי-רציפות של פונקציה===
קבוצת נקודות אי-הרציפות של פונקציה ממשית היא קבוצת <math>F_{\sigma}</math> (איחוד בן מנייה של קבוצות סגורות). מכיוון שקבוצת המספרים האי-רציונליים אינה כזאת, אין פונקציה שנקודות האי-רציפות שלה הן הנקודות האי-רציונליות.

==הוכחה==
נוכיח שנקודות האי-רציפות של הפונקציה הן כאמור לעיל. יהי <math>x</math> מספר רציונלי, אזי <math>f(x)\ne0</math>, אבל יש סדרה של מספרים אי-רציונליים המתכנסת ל-<math>x</math>, ועליהם הפונקציה מתאפסת לפי ההגדרה. מכאן <math>x</math> היא נקודת אי-רציפות. כעת נניח כי <math>x</math> אי-רציונלי, ויהי <math>\varepsilon>0</math>. בקטע באורך יחידה סביב <math>x</math> יש רק מספר סופי של נקודות שבהן <math>f(t)\ge\varepsilon</math> (משום שתנאי זה חוסם את המכנה), ולכן יש קטע סביב <math>x</math> שבו <math>|f(t)-f(x)|=f(t)<\varepsilon</math> ומכאן <math>f</math> רציפה בנקודה <math>x</math>.

==ראו גם==
*פונקציית דיריכלה 
*פונקציית ויירשטראס

==קישורים חיצוניים==

*

רימן
דנג יאפינג

דֶנְג יָאפִּינְג (邓亚萍; באנגלית: Deng Yaping; ) היא טניסאית שולחן סינית. היא אלופה אולימפית בעלת ארבע מדליות זהב ואלופת העולם בעלת 14 מדליות מהן 9 מדליות זהב.

באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה דנג בשתי מדליות זהב בטורניר ליחידות ובטורניר לזוגות נשים ובאולימפיאדת אטלנטה (1996) הגנה על תאריה וזכתה שוב בשתי מדליות זהב בטורניר ליחידות ובטורניר לזוגות נשים.

דנג פרשה מספורט תחרותי בשנת 1997.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:חברי הוועד האולימפי הבין-לאומי
קטגוריה:שחקניות טניס שולחן סיניות
קטגוריה:אלופות אולימפיות: טניס שולחן
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: אישים בספורט
קטגוריה:שחקניות טניס שולחן באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:משתתפות אולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:אלופות אולימפיות מסין
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת נוטינגהאם
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:סיניות שנולדו ב-1973
ג'ינג ג'ו'נחונג

גִ'ינְג ג'וּ'נְחונְג (נולדה ב-13 באוקטובר 1968 בשנחאי) הייתה שחקנית טניס שולחן סינגפורית, ילידת שאנגחאי ששיחקה החל משנות ה-80 של המאה ה-20.

== הישגים חשובים ==
*2000 - אולימפיאדת סידני
**מקום רביעי, יחידות
*2001 - אליפות אסיה
**מדליית זהב זוגות, נשים (עם לי ג'יאווי)
**מדליית זהב קבוצה, נשים (סינגפור)
*2002 - אליפות אסיה (האחרונה בה השתתפה)
**מדליית זהב זוגות, נשים (עם לי ג'יאווי)
**מדליית זהב קבוצה, נשים (סינגפור)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקניות טניס שולחן סינגפוריות
קטגוריה:שחקניות טניס שולחן באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:שחקניות טניס שולחן באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:שחקניות טניס שולחן באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:ילידות 1968
קטגוריה:סינגפורים שנולדו במאה ה-20
The Simpsons Sing the Blues

"הסימפסונים שרים בלוז" הוא אלבום מ-1990 של שירים המבוצעים על ידי דמויות מתוך סדרת הטלוויזיה המצוירת האמריקאית, משפחת סימפסון.

השיר Do the Bartman של בארט סימפסון מוביל את האלבום והוא הסינגל הראשון ששוחרר ממנו. השיר היה להצלחה בינלאומית ובבריטניה, הגיע למקום הראשון ברשימת הסינגלים, שם נשאר במשך שבועיים.

באלבום משתתפים כמה אמנים מוכרים כמו: בי בי קינג, ג'זי ג'ף ומרסי לוי.

== רשימת הרצועות ==
עטיפת האלבום
# Do the Bartman
#* בארט סימפסון
# School Day
#* בארט סימפסון
# Born Under a Bad Sign
#* הומר סימפסון
# Moanin' Lisa Blues
#* ליסה סימפסון
# Deep, Deep Trouble
#* בארט סימפסון
# God Bless the Child
#* ליסה סימפסון
# I Love to See You Smile
#* הומר סימפסון
#* מארג' סימפסון
# Springfield Soul Stew
#* מארג' סימפסון
# Look at All Those Idiots
#* צ'ארלס מונטגמרי ברנז
#* ווילון ג'יי סמית'רס הבן
# Sibling Rivalry
#* בארט סימפסון
#* ליסה סימפסון

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 1990
קטגוריה:משפחת סימפסון
בסיס אונרי

ספירה על בסיס אונרי היא בסיס ספירה לפי 1. זו שיטת הספירה הפשוטה ביותר לייצוג המספרים הטבעיים: כדי לייצג מספר טבעי כלשהו - N, סמל כלשהו יחזור על עצמו N פעמים. לדוגמה: על ידי שימוש בסימן | (קו אנכי), המספר 6 מיוצג על ידי שישה קווים אנכיים ||||||. דוגמה נפוצה לספירה באמצעות בסיס אונרי, היא ספירה באמצעות אצבעות הידיים.

==מידע כללי==
שיטות שונות לרשום את המספר 8 בבסיס אונרי

לרוב נהוג לקבץ את הסימנים בקבוצות של 5 (למשל, על ידי מתיחת קו על כל ארבעה סימנים) לצורך שיפור הקריאות, בדומה לשימוש בפסיקים הנפוץ בשיטה העשרונית כדי להפוך מספרים גדולים דוגמת 100,000,000 לקריאים יותר.

חיבור וחיסור הם פשוטים למדי בשיטה האונרית - כדי לחבר שני מספרים פשוט צריך לצרף את סדרות הסימנים שמייצגות את שני המספרים יחד. כדי לבצע חיסור די לכתוב את המחוסר מעל המחסר ולמחוק את החלק המשותף. לעומת זאת, חילוק וכפל הם מסובכים וקשים יותר לביצוע.

בשיטה האונרית אין סימן מוסכם המשמש לייצוג אפס כפי שקיים בבסיסי הספירה האחרים - אם הייתה ספרה עבור אפס, הבסיס היה למעשה בינארי, שכן היה מכיל שתי ספרות. לכן לאפס מתייחסים בצורה עקיפה, על ידי אי כתיבת מספר במקום שבו מצפים שיופיע. הדבר אינו ייחודי לשיטה האונרית - גם בשיטות ספירה מתקדמות יחסית דוגמת הספרות הרומיות אין סימן לאפס.

בהשוואה לשיטות ספירה המבוססות על מיקום, שיטת הספירה האונרית היא מסורבלת ולא משתמשים בה עבור חישובים גדולים. עם זאת, לעיתים משתמשים בה במדעי המחשב כאשר מדברים על מחלקות סיבוכיות, הסיבה היא שבבסיס אונארי, על מנת לייצג את המספר N - דרושים לנו N תווים, בעוד שבשביל להציג את המספר N בכל בסיס אחר שאינו אונארי, דרושים לנו c*logN תווים, כאשר c הוא קבוע שתלוי בבסיס שנבחר (אך לא ב-N), ההבדל הגדול בין כמות התווים בין בבסיס אונארי לעומת בסיסים אחרים משמש אותנו על מנת לבצע אבחנות לגבי המשאבים שבעיה מסוימת עלולה לדרוש על מנת לפתור אותה, לדוגמה אם האלגוריתם שלנו מקבל כקלט מספר טבעי N ומבצע N צעדים, אזי אם הקלט יכתב בבינארית, מספר הצעדים שהאלגוריתם יעשה הוא מעריכי בגודל הייצוג של הקלט (שכן אנו זקוקים ל־logN תווים והאלגוריתם ביצע N צעדים), ואם הקלט יכתב באונארית, מספר הצעדים שהאלגוריתם יעשה הוא ליניארי בגודל הייצוג של הקלט, השאלה "איך אנחנו מגדירים לפי איזה בסיס נייצג מספרים" תלויה בבעיה, והיא חלק מהגדרת הבעיה, לעיתים אנו נתקלים בבעיות שנחשבות קשות לפתרון (במובן של כמות משאבים גבוהה) ואז מסתכלים על ה"גרסה האונארית" של הבעיה, בה כל מספר מיוצג בבסיס אונארי, ומגלים שאותו אלגוריתם בדיוק שפעל מקודם בסיבוכיות מעריכית, פועל כעת בסיבוכיות פולינומית, נשים לב שהבעיה עצמה לא השתנתה, וגם לא האלגוריתם, פשוט שינינו את "חוקי המשחק" על ידי הגדרה של איך אנחנו מייצגים את הקלטים, וההחלטה הזו היא חלק מהגדרת הבעיה.

לדוגמה, הבעיה של פירוק מספר לגורמים דורשת, ככל הידוע, זמן ריצה שהוא יותר מאשר פולינומי בגודל הקלט כאשר הקלט הוא מספר הנתון בבסיס בינארי, וגודל הקלט נמדד על פי מספר הספרות (ולכן הוא לוגריתם על בסיס 2 של המספר עצמו שהועבר). לעומת זאת, אם המספר יועבר בבסיס אונרי, זמן הריצה יהיה ליניארי בגודל הקלט (שיהיה שווה במקרה זה לגודל המספר). בצורה זו לא נחסך זמן, אלא פשוט נבחרת דרך אחרת למדוד בה את הסיבוכיות של הבעיה.

==ראו גם==
* יחידה חוזרת

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שיטות ספירה
קטגוריה:1 (מספר)
TimeShard

רסיס-זמן (או במקור TimeShard) הוא הרכב טראנס בריטי.
== היסטוריה ==
בשנת 1989, הם התחילו כהרכב מוזיקת הדאנס בסצנת המוזיקה האלקטרונית המחתרתית בבריטניה. במשך חמש שנותיהם הראשונות גובר, סים ואנגסט'רום פיתחו צלילים ומקצבים חדשים אשר הובילו לראשית המוזיקה הפסיכדלית בעוד שללא שם הסוגה המוגדר לנו היום, המוזיקה שפיתחו נחשבה כ"טראנס אמביינט-שאמאני".

המוזיקה שלהם שילבה צלילים סינתיסיאלים של סינתיסייזר אנלוגי עם Dub בהשראת המקצבים של ההרכב קרפטוורק והאמן בריאן אינו, הם נהגו להשתמש גם במכונת תופים המלווה בגיטרות גליסנדו וסיטאר אלקטרוני. מוזיקה זו הייתה מאוד חדשנית ומבקרי המוזיקה לא ידעו לאיזה סוגה לתייג אותה, TimeShard הציגו שילוב בלתי מוגדר של מיקסים של האוס, רוק אנד רול וקצת פאנק.

פריצת הדרך של הרכב הייתה בפסטיבל הבריטי "המעגל" (festival circuit) אשר בעונה זו הציג מוזיקה נרחבת של האוס, דאנס ותת-סוגים אחרים, הגורם שעזר להם להתפרסם היה עצם העובדה שפסטיבל זה היה בין הראשונים שנתן מקום גם למוזיקה לא-מוגדרת ללא הגבלה או סיוג.

בשנים שאחרי (משנת 1996 ואילך) הם נפלו קורבן ל'הצעת החוק נגד עבריינות' אשר לא איפשר לאמני ואוהבי מוזיקת טראנס להתכנס יחדיו. בנוסף, המצב השברירי והרעוע של המותג שתמך בהם Planet Dog, דחק בהם לעבור לתחום חדש, המוזיקה באינטרנט, והם למעשה נהפכו להרכב הראשון שהתחיל לפרסם שירים כקובצי MP3 ברשת.

בשנים האחרונות, היקף העבודה שלהם דעך, והם מפרסמים פרויקט לעיתים רחוקות באתר שלהם.

== דיסקוגרפיה ==
;EP
* 1995 - Zero

;אלבומים
* Hypoborean Dome Temples Of Apollo - 1992
* Who Pilots The Flying Saucers? - 1992
* 1994 - Crystal Oscillations
* 1996 - Hunab Ku
* Live - 1996

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:הרכבי טראנס בריטים
קטגוריה:אמני מוזיקה אלקטרונית בריטים
משמר החופים של ארצות הברית

משמר החופים של ארצות הברית (באנגלית: The United States Coast Guard, בראשי תיבות: USCG) הוא זרוע של הכוחות המזוינים של ארצות הברית האחראית על הגנת הציבור והסביבה ושמירה על האינטרסים האמריקאים (בתחום הכלכלה והביטחון) בכל אזור ימי שבו הם עלולים להיות בסיכון. האזורים כוללים מים בינלאומיים, חופי ארצות הברית, נמלים ומקוות מים בפנים הארץ (אגמים, נהרות). 

משמר החופים נוצר ב-1915 על ידי מיזוג שירות ספינות המכס (United States Revenue Cutter Service) והשירות להצלת חיים בים (United States Life Saving Service) 
המוטו של משמר החופים הוא Semper Paratus - תמיד מוכנים.

לרשות משמר החופים עומדות סירות מהירות ומסוקי חילוץ וסיור בהם הם משתמשים לצורך מילוי משימותיהם.

==דרגות משמר החופים==

==כלי טיס פעילים==
=== מטוסים ===
{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" bgcolor="#f0fff0" style=" margin: 0 1em 1em 0;" align="center" width="100%"
|-
|colspan="9" bgcolor="#8fbc8f" align="center" | מטוסי חיפוש והצלה
|-
|דגם || תמונה || ארץ ייצור || כניסה לשירות || סוג || כמות || עימותים עיקריים
|-
| bgcolor="#e0ffff" | HC-130 הרקולס דגמים B,H,J ("הרקולס") || || משנת 1959 || מטוס חיפוש והצלה || HC-130B - 5 HC-130H - 22 HC-130J - 6 ||
|-
| bgcolor="#e0ffff" | HC-144 Ocean Sentry דגם HC-144 ("זקיף אוקיינוס") || || משנת 2009 || מטוס חיפוש והצלה || HC-144 - 17 ||
|-
| bgcolor="#e0ffff" | HU-25 גארדיאן דגם HU-25 ("אפוטרופוס") || || משנת 1965 || מטוס חיפוש והצלה || HU-25 - 41 ||
|-
|colspan="9" bgcolor="#8fbc8f" align="center" | אחרים
|-
|דגם || תמונה || ארץ ייצור || כניסה לשירות || סוג || כמות || עימותים עיקריים
|-
| bgcolor="#e0ffff" | גאלפסטרים C-37 דגם A || || משנת 1998 || לוחמה אלקטרונית || C-37A - 2 ||
|-
|}

=== מסוקים ===
{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" bgcolor="#f0fff0" style=" margin: 0 1em 1em 0;" align="center" width="100%"
|-
|colspan="9" bgcolor="#8fbc8f" align="center" | מסוקי חיפוש והצלה
|-
|דגם || תמונה || ארץ ייצור || כניסה לשירות || סוג || כמות || עימותים עיקריים
|-
| bgcolor="#e0ffff" | HH-60 ג'ייהוק דגמים J,T ("נץ עורבני") || || משנת 1989 || מסוקי חיפוש והצלה || 41 ||
|-
| bgcolor="#e0ffff" | HH-65 דולפין דגמים C,D,E ("דולפין") || || משנת 1985 || מסוקי חיפוש והצלה || 101 ||
|-
|}

==ראו גם==
*משמר החופים הרוסי
*משמר החופים של הרפובליקה העממית של סין

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.uscg.mil/USCG.shtm משמר החופים - האתר הרשמי]
* סרטון 360°: [https://youtu.be/E40GzIfePpA סטראטון, ספינה של משמר החופים], 2017, ארכיון הסרטונים של AP
* 
* 

*
קטגוריה:הכוחות המזוינים של ארצות הברית
קטגוריה:המחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית
קטגוריה:וושינגטון די. סי.: ארגונים
בעיית הספיקות

בעיית הספיקות בתחשיב הפסוקים (בקיצור: SAT - קיצור של המילה האנגלית Satisfiability, שמשמעותה ספיקות) הוא שמה של בעיית הכרעה הנחקרת במסגרת תורת הסיבוכיות במדעי המחשב. בעיה זו הייתה הבעיה הראשונה עליה הוכח כי היא NP-שלמה (הוכחה זו היא משפט קוק-לוין), משמע אם קיים לה פתרון אלגוריתמי הרץ בזמן פולינומי אזי קיים פתרון כזה לכל בעיה ב-NP (מחלקת כל הבעיות שעבורן קיים מוודא בזמן פולינומי). בעיה זו משמשת בהוכחות רבות עבור בעיות NP-שלמות אחרות.

== תיאור הבעיה ==
בלוגיקה מתמטית נהוג לומר על נוסחה בתחשיב פסוקים שהיא ספיקה אם קיימת השמה של ערכי אמת עבורה הנוסחה היא אמיתית. למשל, הנוסחה "A או B" היא ספיקה, כי ניתן לקבוע את ערכו של A ל"אמת" וערך האמת שיתקבל עבור הנוסחה כולה יהיה "אמת" גם הוא. לעומת זאת, הנוסחה "A וגם לא A" אינה ספיקה, כי לא ייתכן כי גם "A" וגם "לא A" יהיו יחד בעלי הערך "אמת".

באופן כללי, בעיית SAT היא הבעיה הבאה: בהינתן נוסחה בתחשיב הפסוקים שמכילה רק קשרים מסוג "גם", "או" ו"לא", האם קיימת השמה של ערכי אמת למשתנים כך שהנוסחה תקבל ערך אמת?

ניתן להראות שגם אם נגביל את הבעיה לנוסחאות הניתנות בצורה הנורמלית הקוניונקטיבית (CNF), הבעיה תישאר NP-קשה. לכן, בשל נוחות העבודה עם נוסחאות בצורת CNF, מקובל לנסח את הבעיה רק עבור נוסחאות הנתונות בצורה זו (וריאנט זה של הבעיה נקרא לעיתים CNF-SAT או CSAT).

לבעיית ה-SAT חשיבות בתחומים רבים של מדעי המחשב, ובהם אלגוריתמיקה, בינה מלאכותית ותכן חומרה.

== הגבלת אורך הפסוקיות ==
מקובל להתייחס בשם <math>k\text{-SAT}</math> לבעיית סיפוק נוסחאות בצורת CNF אשר כל הפסוקיות המופיעות בהן מאורך <math>\ k</math>. ניתן לראות כי הבעיות <math>1\text{-SAT}</math> ו<math>\ 2\text{-SAT}</math> ניתנות לפתרון בזמן פולינומי. (כלומר, שייכות ל-P), בעוד שעבור <math>\ k\ge 3</math> הבעיה המתקבלת {{כ}}NP-שלמה (כלומר, צמצום הבעיה לפסוקיות מאורך <math>\ k</math> בלבד לא הופך אותה לקלה יותר)

בעזרת למת המקומיות של לובאס ניתן להראות כי אם כל משתנה מופיע בלכל היותר <math> 2^{k}/4k</math> פסוקיות, אזי קיימת השמה מספקת. מאידך, ייתכן כי לא ניתן למצוא את ההשמה המספקת בזמן פולינומי.

== בעיות אופטימיזציה נגזרות ==
בהינתן נוסחת CNF בעלת <math>\ m</math> פסוקיות, ניתן לשאול מה מספר הפסוקיות המקסימלי אשר ניתן לספק באמצעות השמת ערכי אמת. (אם הנוסחה ספיקה, מספר זה הוא <math>\ m</math>) בעיה זו מכונה בעיית ספיקות מקסימלית. (באנגלית, Max-Sat) ניתן להוסיף ולהכליל בעיה זו באמצעות קביעת משקל <math>\ w_i</math> לכל פסוקית, ומציאת השמת ערכי אמת עבורה משקל הפסוקיות המסופקות יהיה מקסימלי. גרסה זו של הבעיה נקראת בעיית הספיקות המשוקללת המקסימלית. (באנגלית Max-W-Sat)

נמצאו אלגוריתמי קירוב רבים לבעיות אלה, אשר נותנים קירובים שונים, (1/2, 2/3, 3/4 ואף יותר מכך), אך הוכח בשנת 1997 כי לא ייתכן אלגוריתם פולינומי אשר מבטיח פתרון טוב יותר מאשר 7/8-קירוב. (אלא אם כן P=NP) לכן, שייכות הבעיות Max-Sat ו-Max-W-Sat למחלקה APX אך לא ל-PTAS. (אלא אם כן, P=NP, ואז שתי המחלקות הנ"ל שוות)

== ראו גם ==
* חיפוש מקומי

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.scribd.com/doc/19969968/- אלגוריתמים מקורבים לפתרון בעיית הספיקות המרבית]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעיות NP-שלמות
קטגוריה:לוגיקה מתמטית
קשקבל

קשקבל (קצ'קבל) (איטלקית: Caciocavallo; סיציליאנית: Cascavaddu; אלבנית: Kaçkavall; טורקית: Kaşar; רומנית: Caşcaval; בולגרית: Кашкавал; סרבית: Kačkavalj) היא גבינה השייכת למשפחת גבינות הפסטה פילטה. מקורה בדרום איטליה והיא מוכרת כבר משנת 500 לפנה"ס. היא מיוצרת מחלב כבשים. פירוש המילה "Caciocavallo" באיטלקית הוא "גבינה על סוס". מקור השם הוא כנראה בכך שבעבר שני חריצי-גבינה היו נקשרים יחדיו ומונחים לייבוש על מקל או ענף, בדומה לאוכף על גב סוס. גבינות הקשקבל הגיעו לאזור הבלקן בידי רועים יוונים רק לפני כ-100 שנים ומאז הן המזוהות ביותר עם אזור זה. הן יוצרו בבלקן במחלבות מיוחדות (bačija) מחלב כבשים ובעונת הרעייה בלבד. מוצרי הלוואי העיקריים היו גהי (חמאה מזוקקת) ואורדה. שינויים בתנאי גידול בעלי החיים ומספר הולך וגדל של עדרי בקר באזור, הוביל לירידה משמעותית במספר הכבשים, וכתוצאה מכך נפסק ייצור הקשקבל המסורתית כמעט כליל. כיום קיימות מחלבות bačija מעטות הממשיכות בייצור הקשקבל המסורתית. למרות שקשקבל היא סוג גבינה, מכנים תושבי הבלקן בשם זה כל גבינה צהובה.

טעמה של הקשקבל מלוח בצורה עדינה, ולעומת זאת היא חריפה יחסית לגבינות אחרות. הגבינה שייכת למשפחת הפסטה פילטה. זו קבוצת גבינות איטלקיות, הכוללת בין השאר את גבינת המוצרלה ואת גבינת הפרובולונה, המאופיינת בכך שבמסגרת תהליך הייצור הגבינות עוברות שלבים של בישול ולישה במים רותחים. לאחר שמוציאים את הגבן ממי הגבינה (המים שנשארים בתום תהליך ההכנה של הגבן), פורסים אותו לרצועות. אז מרתיחים לצד תבלינים, לשים ביסודיות ומאחדים את הרצועות מחדש לגוש בצורה עגולה, שמוכנס לתבנית. התהליך הוא שמקנה לגבינה את חריפותה. כמו גבינת הצאן חלומי, גם את הקשקבל ממליחים ומיישנים לאחר לישה ומתיחה.

בתחילה נוצרה הקשקבל בסיציליה, ומשם התפשטו הייצור והאכילה לחבל הבלקן ולכל מדינות דרום-מזרח אירופה.
הסולטאן באיזיט השני, אשר שלט באימפריה העות'מאנית, בין השנים 1481–1512, היה מינהלן מעולה ופעל להאחדה בתחומי חיים רבים. במערכת החוקים של שנת 1502, פורסמו אפילו שמות אחידים למוצרי מזון וגבינות. כך נולדו שמות של מוצרי מזון הנהוגים עד עצם היום הזה, כגון גבינות קשקבל ופטה .

הקשקבל מוכנה לשיווק לא פחות משלושה חודשים מתחילת עיבודה במחלבה. תהליך היישון שלה אף עשוי להגיע לחצי שנה, תלוי בשיטות המחלבה.
בישראל הקשקבל מגיעה בצורתה הגולמית כגוש, המכונה גלגל או חריץ. משקלו נע בטווח הגדול שבין 3 ל-15 ק"ג. אחוזי השומן שבה נעים בין 32 ל-35 אחוז.

לגבינה יש קליפה דקה בצבע צהוב-חום, כשהצבע מתכהה מיום ליום. הגבינה נשמרת מצוין לאורך זמן שיווקה, והיא גם קלה לפירור ולגירור.

==ראו גם==
* גבינת קשר

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://www.atmag.co.il/מאפה-פרג-וגבינת-קשקבל/ מאפה פרג וגבינת קשקבל], באתר מגזין "דרך האוכל"

==הערות שוליים==

קטגוריה:המטבח האיטלקי
קטגוריה:גבינות איטלקיות
קטגוריה:גבינות רומניות
קטגוריה:גבינות כבשים
קטגוריה:המטבח הסיציליאני
קטגוריה:גבינות קשות
אריה בן-אליעזר

אריה בן-אליעזר (זברובסקי) (י"ח בטבת ה'תרע"ד, 16 בדצמבר 1913 – כ"ב בשבט ה'תש"ל, 29 בינואר 1970) היה איש התנועה הרוויזיוניסטית, מאנשי האצ"ל, חבר הכנסת.

==ביוגרפיה==
מודעת מבוקשים של [[משטרת המנדט על לוחמי אצ"ל ולוחמי לח"י. משמאל לימין: מנחם בגין, אריה בן-אליעזר, ליב בויקו, ראובן פרנקו, מרק קהאן. (למטה) יצחק רובינשטין, חיים זקס, עמנואל שטרסברג, יעקב מרידור, הרצל ורהפטיג]]
אריה בן-אליעזר נולד בווילנה לאליעזר זברובסקי, וכשהיה בן 7 עלה עם משפחתו לארץ ישראל. בזמן מאורעות תרפ"ט ומאורעות תרצ"ו, היה ממגיני היישוב העברי בתל אביב ובירושלים. בימי צעירותו, היה חבר בתנועת בית"ר ובברית הבריונים. לאחר מכן הצטרף גם לשורות מחתרת האצ"ל.

בן-אליעזר יצא בשליחות בית"ר ואצ"ל לרומניה, לפולין ולמדינות הבלטיות בשנת 1932. בשנת 1933 נעצר לכמה שבועות על השתייכותו לברית הבריונים. לפני שפרצה מלחמת העולם השנייה, היה ממייסדי "הוועד להקמת צבא עברי", "הוועד להצלת יהודי אירופה" ו"הוועד לשחרור האומה" יחד עם ערי ז'בוטינסקי, הלל קוק ואחרים. בשנת 1943 חזר לארץ ישראל והצטרף למפקדה הראשית של האצ"ל. הוא נתפס באפריל 1944 על ידי הבריטים והוגלה אל מחנות המעצר באריתריאה, בסודאן ובקניה. במחנה שימש כמייצג העצורים בפני הבריטים. בן-אליעזר היה בין הראשונים שהצליחו לברוח מהמחנות בתחילת 1947. בבריחתו הגיע לצרפת, שם היה ממארגני האנייה אלטלנה.

ב-1948 חזר לישראל, היה ממייסדי תנועת החרות ונמנה עם ראשיה. הוא כיהן כיו"ר הראשון של הנהלת התנועה, היו"ר הראשון של סיעת תכלת לבן בהסתדרות הכללית וחבר הוועד הפועל שלה. בן-אליעזר כיהן כסגן יושב ראש הכנסת והיה חבר הכנסות מהראשונה עד השביעית, כחבר סיעות החרות וגח"ל. בהצבעה על הסכם השילומים דרש להביאו לכנסת ממיטת חוליו על אלונקה לצורך התנגדות להסכם.

בן-אליעזר היה מהראשונים להעלות את רעיון משאל העם בהחלטות גורליות (על רקע ההתנגדות למגעים עם גרמניה לקראת הסכם השילומים). כמו כן היה בן-אליעזר ממכונני הקשרים בין מדינת ישראל לבין צרפת.

נפטר בשנת 1970, ונקבר בבית הקברות נחלת יצחק.

==הנצחה==
על שמו נקראו היישוב בית אריה, המדרשה הלאומית ע"ש אריה בן-אליעזר, גשר בן-אליעזר על גדות נחל הירקון בתל אביב וכן רחובות בערים רמת גן, פתח תקווה, ירושלים, בית שמש, אשדוד, אשקלון, נתניה, חולון, ולוד.

==משפחה==
בן אחותו הוא חבר הכנסת לשעבר, גדעון גדות.

==לקריאה נוספת==
* ארנולד שרמן, כאש בעצמותיו - אריה בן-אליעזר, הוצאת ידיעות אחרונות - עידנים, 1986 ().

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גולי אפריקה
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הכללית
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם גח"ל
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם חירות
קטגוריה:לוחמי האצ"ל
קטגוריה:בורחים מכליאה: לוחמי האצ"ל
קטגוריה:רטוריקנים ונואמים ישראלים
קטגוריה:אישים שעל שמם יישובים בישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם גשרים בישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:חברי הכנסת השנייה
קטגוריה:חברי הכנסת השלישית
קטגוריה:חברי הכנסת הרביעית
קטגוריה:חברי הכנסת החמישית
קטגוריה:חברי הכנסת השישית
קטגוריה:חברי הכנסת השביעית
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת השלישית
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת הרביעית
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת החמישית
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת השישית
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת השביעית
קטגוריה:חברי כנסת שמתו במהלך כהונתם
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1913
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1970
טוקטה

טוקטה (באיטלקית: toccata – "מנוגנת") היא יצירה קלאסית, בדרך כלל לכלי מקלדת, המדגישה את יכולותיו של הנגן. לעיתים השם ניתן ליצירות למספר כלים (למשל הפתיחה של האופרה 'אורפיאו' של קלאודיו מונטוורדי).

הטוקטה המפורסמת ביותר מופיעה בטוקטה ופוגה ברה מינור לעוגב, BWV 565, של יוהאן סבסטיאן באך.

==תקופת הרנסאנס – איטליה==
טוקטות הופיעו לראשונה בסוף תקופת הרנסאנס. לעיתים נקראו היצירות בשם Tastar de corde (לנסות את המיתרים), פרלוד, אינטונציה, ריצ'רקר, טיינטו (בספרד) וכן בשמות אחרים. המשותף ליצירות תחת שמות שונים אלה הוא האופי האלתורי, שהושתת על פסג'ים וירטואוזיים מול אקורדים בחילופין בין הידיים. יצירות כאלה נכתבו לעוגב, או כלי מקלדת אחרים וכן גם ללאוטה או לנבל. מקור הסגנון היה בעיקר בצפון איטליה ומספר פרסומים משנות ה-90' של המאה ה-16 כוללים טוקטות שכבר נקראו כך. טוקטות הולחנו, בין היתר, על ידי ג'ובאני דירוטה, אדריאנו בנקיירי (שכתבו ספרי לימוד חשובים על נגינה בכלי מקלדת), קלאודיו מרולו (שכלל בטוקטות שלו קטעים פוגליים), אנדריאה וג'ובאני גבריאלי ואחרים. מלחין חשוב אחר של טוקטות היה ג'ירולאמו פרסקובלדי, שהעשיר את סגנון הטוקטה בשינויי מפעם ומרקם פתאומיים, דיסוננטים נועזים וכרומטיקה. את אלה למד מקודמיו הנפוליטניים: ז'אן דה מק, ג'ובני מריה טרבצ'י, אסקניו מיונה ואחרים וכן ממלחיני המדריגל החדשניים לתקופתם כמו הנסיך קרלו ג'זואלדו דה ונוזה. בתקופת הברוק המשיכו באיטליה לכתוב טוקטות כמו אלה של ברנרדו פאסקוויני או אלסנדרו סקרלטי, שכמעט אינן מבוצעות כיום. בתקופת הבארוק המאוחר נזנחה מעט הכתיבה לכלי מקלדת באיטליה ובכלל זה הטוקטה (פרט לדומניקו סקרלטי) לטובת מוזיקה לתזמורת, הרכבים קאמריים ומוזיקה ווקאלית.

==תקופת הבארוק – גרמניה==

בין המלחינים אשר שהו בוונציה בסוף תקופת הרנסאנס היה הנס ליאו האסלר, אשר בצעירותו למד אצל אנדראה וג'ובני גבריאלי וייבא את הסגנון לגרמניה. מלחין שהביא את סגנון הטוקטה להולנד היה יאן פיטרסזון סוולינק, שבטוקטות שלו בולטת הווירטואוזיות וכן קטעים בהם חוזרים מוטיבים כמו הד ואמורים להיות מבוצעים בשינוי דינמי מחזק לחלש כמו חיקוי להד. דבר זה למד סוולינק מג'ובני גבריאלי ודרך תלמידיו הגרמניים כמו סמואל שיידט, היינריך שיידמן, מלכיור שילדט ואחרים הגיע סגנון הטוקטה לגרמניה.

לפני באך התפתחה הטוקטה בגרמניה, למשל ביצירות יוהאן פכלבל (אצלו הטוקטות היו בנויות בעיקר על ריצות וירטואוזיות מעל נקודות עוגב ארוכות), ביצירות דיטריך בוקסטהודה (שקרא ליצירות "טוקטה" אך לעיתים היו אלה יצירות המורכבות מקטעים בסגנון אלתורי, כולל קטעי סולו מרשימים לפדלים אשר התחלפו בפוגות). הטוקטות הגיעו לשיא התפתחותן בבארוק בגרמניה, ביצירותיו של יוהאן סבסטיאן באך. בטוקטות שלו לעוגב הבאות בצמד עם פוגה גוברת הווירטואוזיות בכתיבה לעוגב, כולל קטעי סולו קשים ומרשימים לפדל, וכתיבה עשירה ומרשימה לידיים, כולל שינויי רגיסטרציה וניגודים.

==המאה העשרים==

במאה העשרים קיבלה המילה טוקטה משמעות ספציפית יותר, של יצירה לפסנתר הכתובה כולה בצלילים מהירים בעלי ערך ריתמי יחיד ("פרפטואום מובילה"). טוקטות מוכרות יותר בסגנון זה כתבו סרגיי פרוקופייב, קלוד דביסי, אראם חאצ'טוריאן
ואף מלחינים ישראלים, כמו פאול בן-חיים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:מבנים מוזיקליים
אמנות פיקסלים

ציור של [[חתול באמנות פיקסלים בגודל 64x64 פיקסלים. בפינה השמאלית התחתונה ניתן לראות תמונה מוגדלת של חלק מהציור]]
ציורים באמנות פיקסלים של דמויות ממשחק וידאו
אייקונים בשולחן העבודה במערכת ההפעלה Microsoft Windows שהנם בפועל ציורים באמנות פיקסלים]]
שימוש באמנות פיקסלים באנימציות של משחק הווידאו "[[Broforce" משנת 2015]]
אמנות פיקסלים, מוכרת גם בשם התעתיק מאנגלית: פיקסל ארט (Pixel art), היא סוג של אמנות דיגיטלית שעושה שימוש במפות סיביות שנערכות ברמת דיוק של פיקסל. גרפיקות של משחקי מחשב ווידאו ישנים ומשחקים בטלפונים סלולריים נחשבים לאמנות פיקסלים.

==הגדרה==
לעיתים קרובות אמן פיקסלים צריך לשמור על מספר צבעים נמוך, משום שמכשירים שמציגים את היצירות מוגבלים בצבעים. בנוסף לכך, ישנם אמנים שבוחרים להגביל את כמות הצבעים כאמירה אמנותית או כמחווה למכשירים הישנים.

באופן כללי, אמנות פיקסלים "טהורה" נעשית על ידי ציור כל פיקסל בנפרד, בדרך כלל באמצעות כלי העפרון. ישנם כלים שמזרזים את היצירה, כמו כלי הקו, העיגול והדלי ופילטרים אוטומטיים, אבל חלק מהאמנים מתנגדים לשימוש בהם.

יצירת אמנות פיקסלים היא בדרך כלל יצירה שנעשית בתכנון ובהקפדה עם עוצמת רגש ומחשבה.

==טכניקות ציור==
בדרך כלל היצירה מתחילה מקווי מתאר. קווים אלה לעיתים לקוחים מתמונות סרוקות, או מצוירים ביד חופשית. הצביעה היא לעיתים רחוקות בצבע אחיד. בדרך כלל מנסה האמן ליצור אפקט של הדרגה בצבע. עקב מגבלות הצבע והגודל, משתמשים האמנים בדגמים כמו "לוח השחמט" כדי ליצור אשליה של צבע חדש.

==שמירה וכיווץ==
בדרך כלל אמנים רוצים לשמור את היצירות שלהם בפורמטים שלא מאבדים מידע, כלומר כל פיקסל נשמר בדיוק. מכיוון שלעיתים קרובות ישנן מגבלות צבע, בחירת פלטת צבע יכולה להיות יעילה. PNG ו-GIF הם דוגמאות לפורמטים ששומרים על הצבע באמצעות פלטה וגם אינם כבדים. דרך אחרת לשמור את המידע היא באמצעות שורות קוד שתוכנות מסוימות יכולות לפענח.
קובצי JPEG אינם מתאימים לאמנות פיקסלים מכיוון שהכיווץ שלהם גורם לאיבוד פרטים והם תופסים מקום גדול יותר בזיכרון.

==קטגוריות==
המיון הנפוץ ליצירות פיקסלים הוא למבט איזומטרי ומבט לא איזומטרי. יצירות שנעשות במבט איזומטרי מדמות תלת-ממד, לעומת יצירות לא איזומטריות שבהן הדמויות והחפצים מצוירים מקדמתם, מצדם או במבט עילי.

<gallery mode="packed" heights="164px">
קובץ:Pixelart-tv-iso.png|נקודת מבט איזומטרית
קובץ:Pixelart-tv-niso.png|נקודת מבט לא איזומטרית
</gallery>

==שימושים==
כיום השימוש באמנות פיקסלים פוחת עם השיפור בגרפיקת התלת-ממד בקונסולות המשחק ובמחשבים. בטלפונים הניידים, בעבר, נפוץ היה השימוש באומנות פיקסלים עקב מגבלות הרזולוציות ונפח האחסון הנמוכים. במערכות הפעלה יש צלמיות שנחשבות לאמנות פיקסלים, מכיוון שיש בהן מגבלות צבע וגודל.

==ראו גם==
* פסיפס
*אמנות ASCII

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20060812155102/http://www.themador.org/catgorys-catid-17.htm מספר מדריכים על פיקסל ארט] 

קטגוריה:גרפיקה ממוחשבת
צויקה

צויקה (ברומנית: Ţuica) הוא משקה אלכוהולי רומני מסורתי המופק מתסיסה כוהלית של שזיפים, שלמים או מרוסקים.

הצויקה מיוצרת על ידי התססה של שזיפים בתוך סיר גדול וזיקוק המשקה, עד לחוזק של בין 30% ל-40% אלכוהול.

למשקה כינויים שונים, כתלות באופן ייצורו:
* משקה המיוצר מהתססה וזיקוק של שזיפים נקרא צויקה, בדומה לסליבוביץ'.
* צויקה שעברה זיקוק כפול נקראת פאלינקה (pálinka, מילה ממוצא הונגרי), בחוזק של בין 40% ל-55% אלכוהול.
* משקאות דומים המזוקקים מפירות אחרים נקראים ראקיו (Rachiu).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:המטבח הרומני
קו ליי צ'ק

קו ליי צ'ק (נולד ב-10 במאי 1976) הוא שחקן טניס שולחן המייצג את הונג קונג. דירוג השיא של קו ליי צ'ק הוא 26 בעולם ושותפו למשחקי הזוגות הוא לי צ'ינג.

== הישגים מרכזיים ==
*אליפות העולם 2001
**רבע הגמר
*אליפות העולם 2003
**רבע הגמר
*אליפות אסיה 2003
**זכייה באליפות
*משחקי אסיה 2002
**רבע הגמר

==קישורים חיצוניים==

קו ליי צ'ק
קטגוריה:הונג קונג: אישים
קטגוריה:סינים שנולדו ב-1976
לעולם אל תאמר לעולם לא

לעולם אל תאמר לעולם לא (באנגלית: Never Say Never Again) הוא סרט בלתי-רשמי מסדרת סרטי ג'יימס בונד והוא מבוסס על הספר "כדור הרעם", שלפיו הופק כבר סרט באותו השם בשנת 1965. הסרט יצא לאקרנים בשנת 1983, ושון קונרי הסכים להשתתף בו לאחר מסע שתדלנות קדחתני.

==עלילה==
בסרט זה גונב ארגון הטרור האימתני ספקטר שני טילים אטומיים ומחזיק את העולם כולו כבן ערובה. ג'יימס בונד נשלח לעצור את הארגון. נערת הבונד בסרט הזה הייתה דומינו (קים בייסינגר) - אחותו של קצין בצבא האמריקאי - ג'ק פטאצ'י, ובת זוגו של הנבל הראשי בסרט - מקס לארגו (קלאוס מריה ברנדאואר), שהוא מספר 2 בספקטר. בונד חוקר, ומגלה שפטאצ'י, עבד אצל ספקטר ולארגו בכך שעזר להם לגנוב את הטילים מהצבא האמריקאי באמצעות התחזות לנשיא ארה<nowiki></nowiki>ב, ולאחר העזרה - לארגו חיסל את פטאצ'י, ליתר ביטחון, בשביל שאף אחד לא ידע על המזימה. בונד מספר לדומינו שלארגו, בן זוגה, הרג את אחיה - ולכן דומינו מחליפה צד, ועוזרת לבונד לנסות לסכל את שיגור הטילים ולהרוג את לארגו.

==אודות==
הסרט אינו נחשב כחלק מסדרת הסרטים הרשמית של EON Productions ויונייטד ארטיסטס, אך שייך למפיץ הרשמי של סדרת הסרטים - MGM.
הסרט יצא באותה שנה בה יצא הסרט הרשמי "אוקטופוסי" בו לוהק רוג'ר מור בתפקיד ג'יימס בונד.

שחקנים נוספים שהופיעו בסרט: קלאוס מריה ברנדאואר, מקס פון סידוב ורואן אטקינסון בתפקידו הקולנועי הראשון.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1983
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:סרטי ג'יימס בונד
קטגוריה:סרטי פעולה בריטיים
טטיאנה הופמן

טטיאנה הופמן (26 בדצמבר 1946 – 14 בנובמבר 2016) הייתה שדרנית רדיו, עיתונאית וכתבת טלוויזיה ישראלית. נודעה בשל כתבות הצבע על המתרחש בעולם, שערכה וקריינה במסגרת עבודתה בחברת החדשות של ערוץ 2.

==ביוגרפיה==
נולדה בשם טטיאנה שטפנקובה (בצ'כית: Tatiana Štěpánková) בפראג שבצ'כוסלובקיה דאז (בשנות האלפיים, בצ'כיה). היא החלה את דרכה העיתונאית בשנת 1964, ברדיו הממלכתי של פראג, שם הגישה פינה סאטירית על המתרחש במדינה שבאותה העת הייתה נתונה תחת משטר קומוניסטי.

בשנת 1968 זכתה הופמן בפרס מטעם אגודת העיתונאים הישראלית והוזמנה לטקס קבלת הפרס בישראל. בזמן ביקורה הקצר בישראל, פלשה ברית המועצות לפראג, חזרתה לא התאפשרה, והיא החליטה להשתקע בישראל.

לאחר שלמדה עברית, התאקלמה בירושלים ואף החלה ללמוד מדע המדינה באוניברסיטת העברית, החליטה הופמן לחזור לתחום הרדיו, והחלה לעבוד בקול ישראל, בתחילה בתחומי עזר בלבד, ולאחר מכן בעריכת מהדורות ויומני חדשות. למרות התאקלמותה, החליטה, מסיבות אישיות, לרדת לגרמניה. היא לימדה באוניברסיטת דיסלדורף והתמקדה בחיי המשפחה במשך 12 שנים. לאחר מכן, עלתה לישראל בשנית, עם משפחתה. אז, התגרשה מבעלה הראשון, תיאודור הופמן, והחלה לעבוד כמנהלת אדמיניסטרטיבית של קרן גרמנית, וכן כעורכת וככתבת-חוץ בקול ישראל. הופמן אף עסקה למשך זמן קצר בעניינים עסקיים, וייעצה לחברות ישראליות שפעלו במדינות מזרח אירופה.

בשנת 1993, עם עליית הערוץ השני בטלוויזיה, החליטה הופמן חסרת הרקע הטלוויזיוני לנסות את מזלה בחברת החדשות שבערוץ. שלום קיטל שמונה באותה עת לסמנכ"ל חברת החדשות, קיבל את הופמן לעבוד בחדשות הערוץ. למרות מבטאה, עסקה בקריינות, והופקדה על חדשות החוץ, תפקיד שמילאה במשך יותר משני עשורים.

ב-2005 קיבלה תואר קונסול כבוד מטעם צ'כיה.

ב-14 בנובמבר 2016 נפטרה הופמן בת ה-69 מדום לב, בביתה שבירושלים. למחרת נטמנה בהר המנוחות בירושלים. הותירה אחריה שלושה ילדים מנישואיה הראשונים, ואת בן זוגה, הצייר אריה אזן (איזמן).

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.mako.co.il/news-team/Editor-5c0da05dc211711004.htm טטיאנה הופמן, כתבת חדשות החוץ], באתר mako
* [http://www.ceskatelevize.cz/ct24/blogy/tatiana-hoffmanova/ הבלוג של הופמן] באתר Česká televize 24 
* 
* 
* טטיאנה הופמן, [http://heb.wis-wander.weizmann.ac.il/הגירה/שירת-המדע הגירה], באתר מסע הקסם המדעי של מכון ויצמן למדע, ינואר 2016
בעקבות מותה:
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאיות כותבות עברית
קטגוריה:שדרניות רדיו ישראליות
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:סגל חברת החדשות
קטגוריה:כתבי חדשות חוץ ישראלים
קטגוריה:ישראליות ילידות צ'כוסלובקיה
קטגוריה:ישראלים ילידי צ'כוסלובקיה
קטגוריה:עולות בשנות ה-1960
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:קונסולים של כבוד במדינת ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2016
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
אלכסנדר קאראקשביץ'

אלכסנדר קאראקשביץ (בסרבית קירילית: Александар Каракашевић; נולד ב-9 בדצמבר 1975) הוא שחקן טניס שולחן סרבי החובט ביד שמאל. השתתף ב-5 אולימפיאדות (אטלנטה 1996, אתונה 2004, בייג'ינג 2008, לונדון 2012 וריו דה ז'ניירו 2016) וב-19 אליפויות עולם בטניס שולחן (1995–2019). זכה 4 פעמים בתואר אליפות אירופה בזוגות מעורבים ו-3 פעמים באליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס שולחן.

== ביוגרפיה ==
קאראקשביץ' נולד וגדל בזמון, סרביה. אביו מיליווי קאראקשביץ' היה שחקן טניס שולחן יוגוסלבי מצטיין, זכה במדליית זהב קבוצתית באליפות אירופה בטניס שולחן (1976) ומדליית כסף קבוצתית באליפות העולם בטניס שולחן (1975).

באליפות ארצות הברית בפתוחה בטניס שולחן שנערכה ביולי 2007 זכה בתואר בפעם השלישית, לאחר ניצחון על קורשימה יוסוקה מיפן 4–0.

===מדליית ארד באליפות אירופה===
באליפות אירופה בטניס שולחן שנערכה בגדנסק-סופוט, פולין באוקטובר 2011 זכה בשתי מדליות ארד, ביחידים ובזוגות גברים ביחד עם בויאן טוקיץ' מסלובניה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני טניס שולחן
קטגוריה:ספורטאים סרבים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:סרביה ומונטנגרו: שחקני טניס שולחן אולימפיים
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-1975
איגרת מקדונלד

[[רמזי מקדונלד]]
איגרת מקדונלד (כונתה על ידי ערביי ארץ ישראל "الرسالة السوداء", "המכתב השחור") היא איגרת ששלח ראש ממשלת בריטניה, רמזי מקדונלד, לחיים ויצמן ב-13 בפברואר 1931, ובה חזר בו מכמה סעיפים שנכתבו בספר הלבן של 1930.

==רקע==
לאחר פרסום הספר הלבן של פאספילד, שסתר את הנאמר בכתב המנדט ובהצהרת בלפור והגביל את צעדיהם של היהודים בישראל, החלו הפגנות בארץ ובכמה ממדינות העולם. ההסתדרות הציונית פנתה בתלונה לחבר הלאומים, שהסכים על כך שיש סתירה בין הכתוב בספר הלבן לבין התחייבויותיה הקודמות של בריטניה. היהודים יצאו להפגנות נגד הספר הלבן והראו מסמכים המעידים על כך שקנו את אדמותיהם באופן חוקי, ולא גזלו אותן מבעליהן הקודמים. יושב ראש ההסתדרות הציונית, חיים ויצמן, התפטר מתפקידו. העיתונים בבריטניה וחלק גדול מחברי הפרלמנט הבריטי, התנגדו גם הם לספר הלבן. ממשלת בריטניה חששה מכך שבעקבות התפטרותו של ויצמן תבחר לעצמה ההסתדרות הציונית מנהיג פחות מתון.

==תוכן האיגרת==
בעקבות ההתנגדות העזה לספר הלבן שלח ראש ממשלת בריטניה איגרת אל ויצמן ובה הודיע כי בריטניה חוזרת בה מכמה מסעיפי הספר הלבן.בעדותו הסודית בפני וועדת פיל ויצמן העיד שטיוטה של המכתב נשלחה אליו קודם לפרסומה.

איגרת מקדונלד כללה כמה נקודות, ובהן:
# ממשלת בריטניה לא נסוגה מההתחייבויות שלה כלפי היהודים, שניתנו בכתב המנדט.
# אין בכוונתה של ממשלת בריטניה למנוע מן היהודים לרכוש קרקעות בארץ ישראל. תפקידה של בריטניה הוא לפקח שהקנייה תעשה באופן חוקי.
# ממשלת בריטניה אינה מתכוונת לפגוע בעלייה היהודית ואינה מתכוונת להפסיק את העלייה בעתיד. תותר עלייה ללא תלות ביכולת הקליטה הכלכלית של היהודים.

==השפעה פוליטית==
לאחר פרסום איגרת מקדונלד, היהודים בארץ הביעו את שמחתם. ויצמן חזר בו מהתפטרותו והיחסים בין היהודים לבריטים הלכו והשתפרו. הערבים בארץ אשר קיבלו בשמחה את הספר הלבן השני, קראו לאיגרת מקדונלד בשם "האיגרת השחורה". הם הודיעו שבגלל האיגרת הם ימשיכו להילחם נגד היהודים ונגד הבריטים. בעקיפין, האיגרת הייתה אחד הגורמים לפריצת המרד הערבי הגדול. לדברי מוטי גולני ויהודה ריינהרץ, ההשפעה של האיגרת משמעותית לא פחות מהצהרת בלפור וייתכן שבלעדיה לא הייתה קמה מדינת ישראל. הסיבה לכך היא שלו הייתה מדיניות הספר הלבן של פספילד מיושמת עוד בתחילת שנות ה-30 לא הייתה מתאפשרת העלייה החמישית (בה נקלטו כ-250,000 יהודים) שקבעה את הרוב היהודי באזור מישור החוף והעמקים הצפוניים של הארץ ובכך הפכה את קיומו של יישוב יהודי אוטונומי ומבוסס בארץ לעובדה מוגמרת שאין עליה עוררין. בהיעדר שינוי המדיניות קרוב לוודאי שרוב יהודים אלה היו נספים בשואה והיישוב היהודי בארץ היה נשאר מיעוט מבוטל של פחות מחמישית מתושבי הארץ.<ref></ref> אכן שנים בודדות לאחר ההצהרה הפך היישוב היהודי לכשליש מתושבי הארץ. 

==קישורים חיצוניים==
* [http://hansard.millbanksystems.com/written_answers/1931/feb/13/prime-ministers-letter#S5CV0248P0_19310213_CWA_2 איגרת מקדונלד] במלואה 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הספרים הלבנים
קטגוריה:1931 בארץ ישראל
מולי שגב

שמואל (מולי) שגב (נולד ב-19 בפברואר 1972) הוא מפיק, עורך, במאי ותסריטאי ישראלי, ובעברו שחקן.

==ביוגרפיה==
נולד בשם שמואל כהן בתל אביב. אביו הוא יוצר הטלוויזיה והבמאי אבי "אמומה" כהן, אמו היא העיתונאית עמירה שגב, וסבו מצד אימו היה האדריכל אברהם ארליק. אחיו הקטן הוא הראפר מיכאל כהן.

שגב הופיע לראשונה בטלוויזיה בשנת 1977 כשהיה בן חמש, בתוכנית "רגע עם דודלי", ששודרה במסגרת הטלוויזיה החינוכית הישראלית. 

בשנים 1983- 1986 הופיע בקומדיית המצבים הישראלית "קרובים קרובים", אף היא בהפקת הטלוויזיה החינוכית הישראלית, וגילם בה את מולי בנם של יורם וליאורה (אותם גילמו יהורם גאון ולאורה ריבלין). 

לאחר שירותו הצבאי בעיתון "במחנה" החל בקריירה עיתונאית ושימש כעורך בעיתונים "חדשות", "זמן תל אביב" ו"מעריב", שם כיהן כסגן עורך המוסף "סופשבוע".

ב-1999 שגב חזר לטלוויזיה אולם לא כשחקן אלא מאחורי הקלעים, כשיצר וערך את תוכנית הלילה "יחסים מסוכנים" יחד עם בת זוגו באותה תקופה, דנה מודן.

טלוויזיה החינוכית]]
בשנת 2000 הצטרף לחברת "קשת" כדי להקים את ערוץ הקומדיה "ביפ" בכבלים. שגב שימש כעורך הראשי של הערוץ עד שנת 2003 והיה אחראי לתוכניות רבות, בהן: "דאבל דייט עם דנה מודן ורועי לוי", "החטא ועונשו", עם טל פרידמן ואיל קיציס, וסדרת האנימציה הסאטירית "מ.ק 22" שזכתה בפרס הסדרה הקומית הטובה ביותר בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.

בשנת 2003 יצר עם דוד ליפשיץ ואסף שלמון את תוכנית הבידור והסאטירה המצליחה "ארץ נהדרת", והוא מכהן כעורך הראשי שלה עד היום. התוכנית זכתה שמונה פעמים בפרס תוכנית הבידור הטובה ביותר בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.

בשנת 2004 מונה לתפקיד סמנכ"ל התוכניות של זכיינית ערוץ 2 קשת, תפקיד אותו מילא במשך שלוש שנים עד 2007, אך נשאר ב"קשת" כמפיק ויוצר עצמאי, במסגרת זו השתתף בפרויקטים שונים:
ב-2005 יצר עם תמר מרום ורם נהרי את סדרת הדרמה הקומית "אמאל'ה", שזכתה בפרס הסדרה הקומית הטובה ביותר בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.
ב-2007 יצר עם אסף הראל את הסדרה "מסודרים", שזכתה בפרס הסדרה הקומית הטובה ביותר בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.
ב-2010 ביים עם אדם סנדרסון וכתב עם דוד ליפשיץ ואסף שלמון את סרט הקולנוע "זוהי סדום" בכיכובם של חברי "ארץ נהדרת", שנחשב לאחד המצליחים ביותר בתולדות הקולנוע הישראלי בעשורים האחרונים.

ב-2014 שימש כמפיק ועורך אחראי בתוכנית האירוח והסאטירה "תוכנית קיציס".

ב-2015 שימש כמפיק ועורך אחראי של הסדרה "החדש של עומרי גורדון" ושל "היום בלילה עם גורי אלפי" שזכתה בפרס תוכנית הבידור הטובה ביותר בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.

זכה עם התוכנית ארץ נהדרת בתואר אביר איכות השלטון לשנת 2020 בקטגוריית תרבות מטעם התנועה לאיכות השלטון.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
בשנים 1995– 2006 שגב היה בן זוגה של דנה מודן. 

משנת 2008 הוא בן זוגה של שפרה קורנפלד זוכת "האח הגדול" בעונתה הראשונה בשידורי קשת. ב-2011 נולדה בתם הבכורה, וב-2014 נולדה בתם השנייה. ביוני 2011 השניים התחתנו בנישואים אזרחיים בניו יורק. 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:מפיקי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סגל במחנה
קטגוריה:סגל קשת
קטגוריה:ארץ נהדרת: אישים
קטגוריה:קרובים קרובים
קטגוריה:שחקנים ילדים ישראלים
קטגוריה:זוכי אות אביר איכות השלטון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972