OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ישראל אלטר (חזן)

ישראל אלטר (באנגלית: Israel Alter; 1901, לבוב, אוקראינה – 16 בנובמבר 1979, ניו יורק, ארצות הברית) היה חזן ומלחין הנחשב לאחד מגדולי "תור הזהב" של החזנות האשכנזית.

== קורות חיים ==

אלטר נולד בלבוב, (כיום אוקראינה) עיר בה חיו וגדלו חזנים ידועי שם באותה העת כדוגמת זיידל רובנר ויעקב קוסביצקי. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עקר אלטר עם משפחתו לווינה, לאחר המלחמה נשאר בעיר ללמוד מוזיקה וחזנות מפי מורו רבי יהודה לייב מילר. בשנת 1921, בהיותו בן 20, נישא לאחייניתו חנה סובול ולהם נולדו בן ובת. באותה העת שימש כחזן בבית הכנסת 'בריגיטנאואר' בווינה. בתקופת מגוריו בעיר, הלחין את לחנו המפורסם "עקביא בן מהללאל" בזמן שהשתתף ב"כנסייה הגדולה הראשונה של אגודת ישראל" שנערכה בווינה בקיץ תרפ"ג 1923. בגיל 24 עבר לעיר הנובר בגרמניה ושם כיהן כחזן בבתי הכנסת.
בשנת 1935 עקר ליוהנסבורג שבדרום אפריקה, שם כיהן בבית הכנסת "יונייטד היברו קונגרגיישן". בדיעבד הסתבר שההגירה לדרום אפריקה הצילה את חייו וחיי משפחתו הקרובה, שאר המשפחה המורחבת שנשארה באירופה הושמדה בשואה. הוא כיהן במשרה זו עד 1960 אז פרש ועבר לגור בסמיכות לבתו קלרה בניו יורק שם הצטרף לסגל פקולטה למוזיקה "סקול אוף סקרד מיוזיק".

==סגנונו==
אלטר נודע באינטרפטציה המיוחדת ובהקשר שבין הלחן למילים. הוא נהג להקדיש שעות, לבדו או עם עמיתיו כמו לייב גלאנץ, ללימוד מעמיק של קטע תפילה בטרם ילחין אותו. הוא התאפיין בהלחנת יצירות, שאף נכנסו במשך הימים לקאנון של המוזיקה הליטורגית יהודית, בהקדשה או לזיכרון לקרוביו או לאנשים שהעריך, את היצירה 'מודים דרבנן' הקדיש לאחיו, ר' שמואל ששימש ברבנות וכתב את סדרת הספרים 'ליקוטי בתר ליקוטי', לאחיו ששימש כחזן בבית הכנסת ע"ש הט"ז בלבוב, יהושע הי"ד, הלחין את היצירה 'הבט משמים' והיצירה 'הערב נא' הוקדשה על ידו לאחיו משה אלחנן שהיה אב בית דין בלבוב, וכן שימש כראש ישיבת בעלז בעיר. בהיותו מורה לחזנות בארצות הברית הקדיש את עיתותיו במשך 10 שנים מ-1961 עד 1971 לרישום והסדרת ה'נוסח' שהוא הבסיס לתפילה ומהווה את עמוד השדרה המוזיקלי שעליו 'מונחים' לחנים וקישוטים מוזיקליים. ה'נוסח' שהוא רשם, לשבת, חגים, סליחות וימים נוראים היה על פי הנוסח של החזן אליהו שלייפר. מנעד קולו של אלטר היה בתחום ה'בריטון' אך הוא השתמש רבות במנעד הקול העליון כטנור, רבים מאמינים כי בכך איבד קולו ואת האיכויות המיוחדות שלו והוא פרש לגמלאות מוקדם יחסית לחבריו ובני דורו.

הוא נודע בשיתוף פעולה והלחנות משותפות יחד עם החזן משה גנטשוף.

מבין נכדיו, שמואל אביגדור פלמן משמש כחזן בהרצליה. מבין יצירותיו הרבות מושמעות יצירות בקונצרטים לחזנות, ובתפילות בכל רחבי העולם.

== ראו גם ==
* משה גנטשוף
* משה קוסוביצקי
* חזנות

==קישורים חיצוניים==

* 

* ישראל אלטר ISRAEL ALTER ב[https://www.youtube.com/channel/UCynSdP7fpCmkln9cgSZuwdA יוטיוב] 
* [https://web.archive.org/web/20151223072320/http://faujsa.fau.edu/collectors_guild/music_album.php?jsa_num=400002&queryWhere=jsa_num&queryValue=400002&select=collectors_guild_ia&return=collection_album The Art Of Cantor Israel Alter] 

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:חזנים אוסטרים
קטגוריה:חזנים אמריקאים
קטגוריה:חזנים גרמנים
קטגוריה:מלחינים יהודים אוקראינים
קטגוריה:מלחינים יהודים גרמנים
קטגוריה:מלחינים יהודים דרום אפריקאים
קטגוריה:מלחינים יהודים אוסטרים
קטגוריה:חזנים אוקראינים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1901
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1979
ראדזימין

ראדזימין (בפולנית: Radzymin) היא עיירה במחוז וולומין שבפרובינציית מזוביה בפולין, צפונית מזרחית לוורשה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
ראדזימין הוקמה בידי האציל הפולני ראדזימינסקי במאה ה-15, וזמן לא רב לאחר הקמתה הוענקו לה זכויות עיר. עד סוף המאה ה-18 הייתה העיירה בבעלות משפחות אצולה פולניות, ובאמצע המאה ה-17 נפגעה קשות כתוצאה מפלישת האימפריה השוודית. שריפות גדולות שפרצו בעיירה בשנים 1696 ו-1742 בלמו גם הן את התפתחותה.

בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה העיירה בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. מתחילת המאה ה-19 קמו בעיירה מספר מפעלי תעשייה קטנים. באוגוסט 1920, במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית, נערך בסמוך לעיירה קרב גדול.

==יהודי ראדזימין==
יהודים ישבו בעיירה מראשיתה, ונטלו חלק מרכזי בפיתוחה הכלכלי. בתקופה הפרוסית גדל מספר יהודי העיירה, ובשנת 1897 מנו כ-60% מתושביה. במהלך המאה ה-19 החלה לפעול בעיירה שושלת האדמו"רים של חסידות ראדזימין.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-2,200 יהודים, כמחצית מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות, של הבונד ושל אגודת ישראל. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים. בזמן האדמו"ר רבי יעקב מראדזימין כיהן הרב נפתלי הרצקא לוואזער (ליבזר) כמורה צדק בעיירה. ביתו נישאה לרב חשוב בשם רבי משה מלמד חסיד של רבי ישראל מסטלין (בנו של רב שמשון מלמד רבה של טרנובקה) ששימש תקופה קצרה כשוחט וחזן בעיירה. הוא נפטר בשנת 1912 

===בשואה===
[[אנדרטה לזכר יהודי ראדזימין שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון]]
עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בספטמבר 1939, החלו אלו בחטיפת יהודיה לעבודות כפייה ובשוד רכושם, תוך הטלת סכומי כופר על הקהילה, והוצאה להורג של 14 מנכבדיה. בדצמבר 1940 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, בו נצטוו לענוד סרט זרוע, וממנו נלקחו מדי יום לעבודות כפייה. בתחילת 1941 הובאו לגטו שבעיירה יהודים שגורשו מיישובי הסביבה וממערב פולין, והצפיפות והרעב בו גברו, תוך התפשטות מגפות קטלניות. בנובמבר 1941 גודר הגטו.

באביב 1942 הובאו לגטו שבעיירה יהודים מטלושץ' ועיירות נוספות בסביבה, ומספר יושביו הגיע לכ-2,800 איש. ב-2 באוקטובר 1942 פשטו על הגטו שבעיירה שוטרים גרמנים, וניסו לרכז את יהודיו. במהלך האקציה התנגדו לגרמנים יהודים רבים, ואלו נרצחו במקום. בעת זו הצליחו להימלט מהגטו ליערות הסביבה כ-200 יהודים. כ-70 יהודים שולחו למחנה עבודה ליד ורשה, בו חלקם הגדול נרצחו כעבור זמן מה.

למחרת, 3 באוקטובר 1942, שולחו אחרוני היהודים מהגטו שבעיירה בקרונות משא למחנה ההשמדה טרבלינקה. אחר היהודים שנמלטו ליערות הסביבה ערכו הגרמנים מצוד, בסיוע פולנים מקומיים, ורק בודדים מתוכם הצליחו לשרוד.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20160801044825/http://moreshet.pl/he/node/500 ראדזימין] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:מזוביה: עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
בית לבן

בית לבן היה יישוב יהודי בארץ ישראל בתקופת בית שני, ממנו הועלו לבית המקדש מנחות של יין.

היישוב נזכר פעם אחת במשנה: .

היישוב מזוהה כיום עם הכפר הערבי א-לובן אל-ע'רבי שבהר אפרים, מערבית לבית אריה. חיזוק לזיהוי, פרט לשימור השם, הוא קרבתו של כפר זה לכפר בית רימא, המשמר לפי הסברה את שמה של בית רימה הקדומה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
בית רימה

בית רימה (גם: בית רמה) היה יישוב יהודי בארץ ישראל בתקופת בית שני, ממנו הועלו לבית המקדש מנחות של יין.

היישוב נזכר במשנה: .

כמו כן, נזכר היישוב בחיבור אבות דרבי נתן: .

היישוב הקדום מזוהה כיום עם הכפר הערבי בית רימא שבהר אפרים, כ-3 ק"מ מזרחית לבית אריה. חיזוק לזיהוי זה, פרט לשימור השם, הוא קרבתו של כפר זה לכפר א-לובן, המשמר לפי הסברה את שמה של בית לבן הקדומה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
כפר יהודית

פסיפס כתובת רחוב - בסוף הכתובת נזכר היישוב "כפר יהודית" כאחת העיירות היהודיות בתחום סבסטיה הפטורות ממעשרות.
כפר יהודית היה יישוב יהודי בשומרון בתקופת המשנה והתלמוד, אשר נזכר בכתובת רחוב כאחת העיירות המותרות בתחום סבסטיה לעניין חובת קיום המצוות התלויות בארץ, בשל מגורי הכותים באזור.

כפר יהודית נזכר בשורה האחרונה בכתובת, לצד עיירות נוספות באזור צפון שומרון, ובהן דותן, מזחרו, איקבין, יצת, ציר, כפר כסדיה, פנטאקומוותה, שילתה, שפירין, עננין ובלעם עלייתה.

הצעת זיהוי ליישוב הקדום היא בחורבה הקרויה ח'רבת יהודא, דרומית מזרחית לכפר יאציד (המזוהה עם "יצת" המנויה בכתובת רחוב בסמיכות לכפר יהודית).

==לקריאה נוספת==
* אהרן דמסקי, העיירות המותרות שבתחום סבאסטי לפי הכתובת שברצפת הפסיפס של רחוב, קדמוניות, יא, תשל"ח, עמ' 2–3.
* י' זוסמן, כתובת מבית הכנסת של רחוב בעמק בית שאן, קדמוניות, ח, תשל"ו, עמ' 123–128.

קטגוריה:קצרמר ארכאולוגיה
קטגוריה:השומרון
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
ספריית הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי

ספריית הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי היא ספרייה דיגיטלית ושער לנתונים ומחקרים של הארגון. היא כוללת גרסאות דיגיטליות של ספרים, מאמרים וסטטיסטיקות. הגישה חופשית לכל משתמש בעל גישה לאינטרנט. שירותים נוספים ניתנים בתשלום כאשר מרבית המנויים הם אוניברסיטאות, מוסדות מחקר, עסקים, סוכנויות ממשלתיות וגופי ציבור. החל מיוני 2010 הספרייה מחליפה את SourceOECD.

הספרייה מכילה תכנים שנמסרו על ידי הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECD), סוכנות האנרגיה הבינלאומית, הסוכנות לאנרגיה אטומית, המרכז לפיתוח של ה OECD, פיז"ה (התוכנית הבינלאומית להערכת תלמידים) ופורום התחבורה הבינלאומי. 

הארגון מפרסם בין 300 ל-500 ספרים בשנה, רובם באנגלית וצרפתית. נגישים כל הכותרים ומאגרי הנתונים שפורסמו משנת 1998.

ניתן לסנן מידע לפי נושאים ומדינות (למשל מאמרים העוסקים בישראל בנושא פיז"ה).

התכנים נמסרים בפורמטים שונים: EPUB ,PDF, WEB, XLS, DATA .

הספרייה מופיעה ברשימת המאגרים של נתוני מחקר - the Registry of Research Data Repositories במסגרת מדע פתוח (Open Science).

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספריות דיגיטליות
קטגוריה:הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי
צ'נטו

צ'נטו (באיטלקית: Cento) היא עיר וקומונה בנפת פרארה, כמו גם, חלק מאזור אמיליה רומאניה בצפון איטליה. באיטלקית המשמעות של המילה צ'נטו היא "100".

==היסטוריה==
השם צ'נטו מתייחס לקנטוריון של עמק הפו. הצמיחה של צ'נטו מגודלה המקורי ככפר דייגים קטן בביצות להיווסדה כעיר חקלאית התרחשה במספר המאות הראשונות בתחילת האלף השני. הבישוף של בולוניה ואב המנזר של נונאנטולה הקימו את הפרטיצ'יפניה אגרריה, מוסד אשר חילק אדמות מחדש כל 20 שנה בין היורשים הזכרים שהיוו את הליבה הראשונית של הקהילה בצ'נטו של המאה ה-12. בשנת 1502 האפיפיור אלכסנדר השישי לקח אותה משליטת הבישוף של בולוניה ועשה אותה לחלק מהנדוניה של הבת שלו, לוקרציה בורג'ה, שהתארסה לדוכס אלפונסו אני ד'אסטה ולאחר מכן הוחזרה למדינת האפיפיור בשנת 1598.

==אתרים מרכזיים==
*פלאצו דל מונטה די פייטה (Palazzo del Monte di Pietà) - ארמון מהמאה ה-18 המשכן לאומנות עירונית. יש בו ציורים מאת האמן המקומי גוארצ'ינו. ניתן לראות עבודות של האחרון גם בבזיליקת בלזיוס הקדוש, בכנסייה של תפילת המחרוזת אשר תוכננה גם כן על ידו.
*הרוקה (טירה) - בניין מרובע מסיבי עם מגדלים מרובעים. נבנה בשנת 1378 על ידי הבישוף של בולוניה, הוא הורחב על ידי ג'וליאנו דלה רוברה, שהפך לאפיפיור יוליוס השני בשנת 1460.
*פלאצו דל גוברנטורה (Palazzo del Governatore) - מוזיאון לאומנות מודרנית על שמו של ארלדו בונזני.
*פורטה פייבה (Porta Pieve) - השער היחיד ששרד מהארבעה שנבנו במהלך המאה ה-14.

==תרבות==
צ'נטו היא עיר הקרנבל של אירופה אשר תאום לקרנבל של ריו.

==אנשים ידועים מהעיר==
*גוארצ'ינו (צ'נטו 1591 - בולוניה 1666) - צייר האיטלקי בן תקופת הבארוק מאזור אמיליה-רומאניה שהיה פעיל ברומא ובבולוניה.
*בנימין ד'יזראלי (צ'נטו 1730 - אנגליה 1825) - סבו של ראש ממשלת בריטניה, בנג'מין דיזראלי.
*פרוציו למבורגיני (ראנצו די צ'נטו 1916 - פרוג'ה 1993) - תעשיין.
*רבי חננאל ניפי (פרארה 1760 – צ'נטו 1836) – רבה של הקהילה היהודית בצ'נטו, מגדולי הפוסקים מיהדות איטליה וחבר הסנהדרין של פריז

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:אמיליה-רומאניה: ערים
זיזיון

זיזיון (גם: זיזַיְן, בערבית: زيزون, תעתיק מדויק: זִיזוּן) הייתה עיירה יהודית בבשן, הנזכרת בספרות חז"ל ובכתובת רחוב. כיום המקום נקרא זיזון.

היא מוזכרת בכתובת רחוב כאחת מ-8 העיירות בתחום נווה, שקיבל בעבר פטור ממצוות התלויות בארץ, אך לאחר מכן, נאסר (דהיינו - חויב במצוות).

בתוספתא נזכרת העיירה כך: . בנוסף, נזכרת העיירה בהקשר זה גם בתלמוד הירושלמי, וכן בשורה 11 בכתובת רחוב.

ההסבר המוצע להחלת ההלכות המיוחדות על 8 העיירות בתחום נווה הוא שאמנם האזור נחשב מבחינה הלכתית בתחומי ארץ ישראל, אך כלל בתוכו אוכלוסייה נכרית רבה, אשר בהתאם לממדיה המשתנים, נקבעו מעת לעת הקלות שונות ליהודי האזור עובדי האדמה. 

היישוב הקדום מזוהה כיום עם הכפר הסורי זיזון, השוכן בסמוך לגבול ירדן, ליד ואדי זיזון המתחבר לירמוך - כ-20 ק"מ דרומית מערבית לנווא, וקרוב ל-20 ק"מ מזרחית למשולש הגבולות סוריה-ירדן-ישראל.

==לקריאה נוספת==
* ישעיהו פרס, אנציקלופדיה גאוגרפית-היסטורית של ארץ ישראל, כרך ב', 1948, עמ' 240.
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:עבר הירדן המזרחי
לודוויג השני, הדוכס הגדול של באדן

לודוויג השני, הדוכס הגדול של באדן (גרמנית Großherzog Ludwig II. von Baden , 15 באוגוסט 1824 - 22 בינואר 1858) היה הדוכס הגדול החמישי של באדן.

==ביוגרפיה==
לודוויג נולד ב-15 באוגוסט 1824 בקרלסרוהה, ללאופולד, הדוכס הגדול של באדן (1790–1852) ורעייתו הדוכסית הגדולה סופיה, נסיכת שוודיה, בתו של גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה.

בשנת 1852 עלה לודוויג לשלטון, לאחר מות אביו. אולם, בעקבות מחלת הנפש בה לקה לודוויג הפך אחיו פרידריך לעוצר הדוכסות וב-1856 מונה באופן רשמי לדוכס.

ב-28 בינואר 1858 מת לודוויג, ובמקומו עלה לשלטון אחיו פרידריך הראשון, הדוכס הגדול של באדן.

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* [http://ka.stadtwiki.net/Ludwig_II._von_Baden לודוויג השני, הדוכס הגדול של באדן]
* 

{| class="wikitable" style="margin:auto;text-align:center;"
|-
| colspan="3" align="center"| לודוויג השני, הדוכס הגדול של באדן בית צרינגן נולד:9 בספטמבר 1826 מת:28 בספטמבר 1858
|-
| rowspan="1" align="center"| לאופולד
| rowspan="1" align="center"| הדוכסות הגדולה של באדן 1852–1858
| rowspan="1" align="center"| פרידריך הראשון
|}

קטגוריה:דוכסי באדן
קטגוריה:בית צרינגן
קטגוריה:קרלסרוהה: אישים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1824
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1858
אפללו

אפללו הוא שם משפחה נהוג אצל יהודים ממרוקו ואלג'יריה, שכיום רובם חיים במדינות כמו ישראל, צרפת, קנדה וכו'. מקור שם המשפחה קשור אולי למילה הערבית "אפלל" שמשמעותה "מדבר" והוא נגזר אולי מכפר ברברי בשם אפלילו בהרי אטלס המרכזיים או למחוז תפילאלת שב דרום-מזרח מרוקו. 

==ביבליוגרפיה==
*Eve H. and Heinrich Walter Guggenheimer - Jewish Family Names and Their Origin, Ktav Publishers House, 1992 
עמ' 11
==קישורים חיצוניים==
*[https://journals.openedition.org/hamsa/693 Alexander Beider - Jews of Berber origin:Myth or Reality? Hamsa - Journal of Judaic and Islamic Studies 3/2017]

==הערות שוליים==

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה ביהדות מרוקו
אני אחמד

אני אחמד הוא סרט תיעודי קצר משנת 1966, שתסריטו והפקתו בפועל נעשתה על ידי רם לוי, לימים זוכה פרס ישראל, ובימויו נעשה על ידי הבמאי אבשלום כ"ץ.

במרכזו של הסרט עומד אחמד יוסוף מסארווה, צעיר ערבי-ישראלי מהכפר ערערה שבמשולש, שמתקשה למצוא פרנסה בכפרו, ועובר לתל אביב. למרות שלאחמד תעודת בגרות – העבודה היחידה שהוא מצליח להשיג היא בתור פועל בניין. בעבודתו מתעמרים בו הקבלנים, וכשהוא מנסה לרכוש חדר אינו מצליח, וכל שהוא משיג הוא צריף דולף.

רם לוי, ממפיקי הסרט, החל בהיותו סטודנט לכלכלה באוניברסיטה העברית לעבוד ב"קול ישראל", והפיק סדרת תוכניות על יחסי יהודים–ערבים בישראל. התוכנית זכתה להצלחה, וההצלחה הובילה לפיתוח סדרה נוספת, שנעשתה בשיתוף אחמד סאבר מסארווה, שלימים היה עורך דין וראש עיריית טייבה. אבשלום כ"ץ, במאי סרטים דוקומנטריים, הציע ללוי ולמסארווה לפתח את התוכנית לסרט בבימויו.

הוחלט שהסרט יתבסס על פרק מתוכנית של לוי, שעסקה בחיי נוער ערבי בישראל. הפרק שדובר בו נקרא "הכפר שלי – העיר שלכם", והוא נכתב בהתבסס על זיכרונותיו של אחמד יוסוף מסארווה כפועל בניין בתל אביב. התסריט שוכתב מחדש בשיתוף עם מסארווה, שנבחר לשחק את עצמו בתפקיד הראשי. הצלם היה אוסטרלי בשם ג'ון בארנרד שפעל אז בישראל. המוזיקה נוצרה על ידי צבי בן-פורת, והקריין שנבחר היה שותפו של לוי לתוכנית הרדיו, אחמד סאבר מסארווה. הצטרף העורך דני שיק, והיהלומן תומך השמאל דוד ארנפלד הציע להפיק ולממן את הסרט.

הם פנו לשמואל טולדנו, היועץ לענייני ערבים במשרד ראש הממשלה, שמתוקף תפקידו נדרש למנוע הבעת סממנים לאומיים פלסטיניים וביקורת על המשטר. הם הגישו לו את תסריט הסרט בלבד, והוא הסכים, למעט משפט אחד בנושא הפקעת הקרקעות, אותו דרש להסיר. גם את המועצה לביקורת סרטים ומחזות הצליח "אני אחמד" לעבור עם תיקונים קלים בלבד. לאחר הקרנתו הועלתה נגדו ביקורת רבה, על שאינו מציג נאמנה את המציאות, ועל שהוא פוגע בדימויה של ישראל. יעקב כהן, ראש המחלקה הערבית בהסתדרות, צעק בהקרנת הסרט: "בושה וחרפה, אלה דברים מזויפים. לא אמיתיים". הממונה על עידוד הסרט הישראלי במשרד המסחר והתעשייה דחה את הבקשה להשתתף במימונו, כמקובל בסרטים ישראליים אחרים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://vimeo.com/157023360 הסרט] באתר Vimeo
* 
* ()
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:סרטי 1966
קטגוריה:ערביי ישראל
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים בערבית
קטגוריה:סרטים תיעודיים העוסקים בסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:ערערה
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1966
רהצ'וב

רהצ'וב (בבלארוסית: Рагачо́ў, רהצ'ואו; ברוסית: Рогачёв, רוגצ'וב; בפולנית: Rohaczów, רוהצ'וב; ביידיש: ראָגאַטשאָוו) היא עיר במחוז הומל שבמזרח בלארוס, על גדתו המערבית של נהר דניפר בהצטלבותה עם נהר דרוט. בעיר התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
רהצ'וב נזכרת לראשונה בשנת 1142, ומסוף המאה ה-13 הייתה בשליטת הדוכסות הגדולה של ליטא, ולאחר מכן בשליטת האיחוד הפולני-ליטאי. בחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, סופחה העיר לשטחי האימפריה הרוסית.

בשנת 1863 הוציאו הרוסים להורג בעיר את אחד ממובילי מרד ינואר.

==יהודי רהצ'וב==
בשנת 1897 נמנו בעיר 5,047 יהודים, ובשנת 1923 נמנו בה 6,230 יהודים, כמחצית תושביה. בתקופה הסובייטית פעל בעיר בית ספר יידי. בעיר נולדו בין היתר הרב יוסף רוזין והמחזאי שמואל הלקין והאמן אנטולי קפלן.

עם פרוץ מבצע ברברוסה הצליחו רבים מיהודי העיר להתפנות מזרחה, בזכות מסילת הרכבת שעברה בה, ורבים מהגברים היהודים בה גויסו לשורות הצבא האדום.

ב-3 ביולי 1941 נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו ביססו את השליטה בה ב-14 בחודש. לאחר מכן, רוכזו היהודים שנותרו בעיר בגטו שהוקם בה, בו הועסקו בעבודות כפייה.

באוקטובר 1941 הובאו לגטו שבעיר יהודים נוספים מגטאות ומיישובי הסביבה, ורכוש היהודים בעיר נשדד. ב-1 בנובמבר 1941 רצחו שוטרים גרמנים ובלארוסים את כל יושבי הגטו, בין 1,500 ל-2,700 איש. לאחר מכן, רצחו הגרמנים גם ילדים ממשפחות מעורבות בעיר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מחוז הומל: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בבלארוס
קטגוריה:גטאות בבלארוס
רודניה

רוּדְנְיָה (ברוסית: Ру́дня; בפולנית: Rudnia) היא עיר מחוז במחוז סמולנסק שבמערב רוסיה, בסמוך לגבול בלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
העיירה, השוכנת על גדות נהר מלאיה ברזינה (Malaya Berezina), כ-68 ק"מ צפונית מערבית לסמולנסק, נזכרת לראשונה בשנת 1363. בחלוקת פולין הראשונה בשנת 1772 נכלל היישוב בתחום האימפריה הרוסית, ובשנת 1926, תחת השלטון הסובייטי, הוענקו לרודניה זכויות עיר.

==יהודי רודניה==
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 2,235 יהודים, שיעור גבוה באוכלוסייתה. בתקופה הסובייטית פעלו בעיירה מספר קולחוזים יהודיים.

ב-14 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ותוך כחודש רוכזו כ-1,200 היהודים שנותרו בעיירה בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בה, בו סבלו מצפיפות ומרעב, והועסקו בעבודות כפייה. עד ספטמבר 1941 רצחו הגרמנים כ-120 מיהודי הגטו.

ב-21 באוקטובר 1941 נמסר ליהודי הגטו שבעיירה כי הם עתידים להיות מועברים לסמולנסק. כאשר התרכזו, ערכו בהם הגרמנים סלקציה, ולמעט כ-300 בעלי מלאכה, רצחו מחוץ לעיירה את כל היהודים. בד בבד נרצחו יהודים שהסתתרו בבתיהם בגטו.

בפברואר 1942 רצחו הגרמנים את אחרוני היהודים שנותרו בעיירה, ביחד עם כ-300 יהודים נוספים ממיקולינו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:מחוז סמולנסק: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות ברוסיה
קטגוריה:גטאות ברוסיה
Tritt auf die Glaubensbahn, רי"ב 152

כתב יד של פרטיטורת הסינפוניה]]
Tritt auf die Glaubensbahn (בעברית: עלה על דרך האמונה) רי"ב 152, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך ב-1714, בהיותו בוויימאר, והוא ביצע אותה לראשונה ב-30 בדצמבר באותה שנה, לכבוד יום ראשון שלאחר חג המולד.

==היסטוריה ומילים==
באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708, ובמרץ 1714 קודם לתפקיד הממונה על המוזיקה. בתפקיד זה היה אחראי להלחנה של יצירה חדשה מדי חודש, בעיקר של קנטטות, כשמטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. לפי הידוע כיום, קנטטה זו הייתה האחרונה והשמינית שהלחין באותה שנה, לאחר רי"ב 182, רי"ב 12, רי"ב 172, רי"ב 21, רי"ב 54 (כנראה), רי"ב 199 ורי"ב 61.

הלברית אינה קשורה לסדר הקריאה של אותו יום והיא נכתבה על ידי סלומון פרנק, משורר החצר שכתב את הלברית לקנטטות נוספות של באך בתקופה זו. הטקסט עוסק בישו כאבן הפינה שעליה נשען העולם, ועל האדם ללכת בדרך האמונה ולא למעוד על האבן ולחטוא. הוא עורך פרפרזה על הפסוק "וְהָיָה לְמִקְדָּשׁ, וּלְאֶבֶן נֶגֶף" מספר ישעיהו ועל הפסוק "אֶבֶן מָאֲסוּ הַבּוֹנִים הָיְתָה לְרֹאשׁ פִּנָּה" מתהלים וממשיך עם מוטיב האבן כשהוא מדמה את ישו גם לאבן יקרה. הקנטטה מהווה דיאלוג בין שני קולות, בס המייצג את ישו וסופרן המייצג את הנשמה. בקטע האחרון מתקיים ביניהם דואט בו שואפת הנשמה להתאחד עם ישו.

בניגוד לקנטטות אחרות מתקופה זו, באך לא השתמש בה שוב בעבודתו בלייפציג, ייתכן משום שהיא "צנועה" מדי ודלת תזמור יחסית לתנאים שעמדו לרשותו בלייפציג והוא לא רצה לערוך ולשנות את האווירה המדויקת שלה.

==מבנה והרכב מבצע==
הקנטטה נכתבה לשני סולנים, בס וסופרן שמלווים בחלילית, אבוב, ויולה ד'אמור, ויולה דה גמבה ובאסו קונטינואו. זוהי הקנטטה היחידה שלו שנועדה לביצוע עם ויולה ד'אמור. בקנטטה שישה חלקים:
# סינפוניה
# אריה לבס: Tritt auf die Glaubensbahn (עלה על דרך האמונה)
# רצ'יטטיב לבס: Der Heiland ist gesetzt (המושיע הוצב)
# אריה לסופרן: Stein, der über alle Schätze (אבן, העולה על כל האוצרות)
# רצ'יטטיב לבס: Es ärgre sich die kluge Welt (הנח לעולם הפיקח לכעוס)
# אריה בדואט לסופרן ולבס: Wie soll ich dich, Liebster der Seelen, umfassen? (איך, אהוב הנפשות, אחבקך?)

==הקלטות==
היצירה הוקלטה כ-23 פעמים על ידי מנצחים ידועים, בהם ניקולאוס הרנונקור (ב-1985), טון קופמן (ב-1995), מסאקי סוזוקי (ב-1997) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.bach-cantatas.com/BWV152.htm פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך]
* [http://www.bach-cantatas.com/Texts/BWV152-Heb1.htm טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
עונת 1958/1959 בליגה הלאומית

עונת 1958/1959 בליגה הלאומית הייתה העונה הרביעית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 12 קבוצות. העונה החלה ב-22 בנובמבר 1958 והסתיימה ב-16 במאי 1959. בתום העונה סיימה הפועל פתח תקווה במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה אהרון אמר ממכבי חיפה שכבש 17 שערים.

בסיום העונה הפועל כפר סבא ירדה לליגת המשנה ובמקומה לליגה הלאומית עלתה קבוצת בני יהודה תל אביב.
==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||הפועל פתח תקווה||22||15||3||4||49||18||33||
|-
||2||הפועל חיפה||22||13||5||4||46||23||31||
|-
||3||מכבי תל אביב||22||13||4||5||38||19||30||
|-
||4||מכבי חיפה||22||14||1||7||47||24||29||
|-
||5||מכבי יפו||22||10||4||8||33||28||24||
|-
||6||מכבי פתח תקווה||22||10||3||9||27||30||23||
|-
||7||הפועל תל אביב||22||6||7||9||29||32||19||
|-
||8||הפועל רמת-גן גבעתיים||22||6||7||9||26||36||19||
|-
||9||מכבי נתניה||22||7||5||10||22||36||19||
|-
||10||הפועל ירושלים||22||5||6||11||17||32||16||
|-
||11||בית"ר תל אביב||22||2||9||11||20||47||13||
|- bgcolor=#ffcccc
||12||הפועל כפר סבא||22||3||2||17||21||50||8||align=center|ירדה ליגה
|}

קטגוריה:1958 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1959 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1958
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1959
עונת 1959/1960 בליגה הלאומית

עונת 1959/1960 בליגה הלאומית הייתה העונה החמישית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 12 קבוצות. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. העונה החלה ב-19 בספטמבר 1959 והסתיימה ב-11 ביוני 1960. העונה הסדירה בפעם השנייה ברציפות הסתיימה בניצחון של הפועל פתח תקווה. המבקיע המצטיין של העונה היה רפי לוי ממכבי תל אביב שכבש 19 שערים. 

בסיום העונה הפועל רמת גן ירדה לליגת המשנה ובמקומה לליגה הלאומית עלתה קבוצת שמשון תל אביב.
==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||הפועל פתח תקווה||22||14||3||5||65||29||31||
|-
||2||מכבי תל אביב||22||12||6||4||52||35||30||
|-
||3||הפועל חיפה||22||10||6||6||46||24||26||
|- 
||4||הפועל ירושלים||22||9||7||6||28||27||25||
|- 
||5||מכבי חיפה||22||7||10||5||42||30||24||
|-
||6||הפועל תל אביב||22||10||4||8||26||23||24||
|-
||7||בני יהודה תל אביב||22||9||1||12||34||51||19||
|-
||8||מכבי נתניה||22||8||3||11||30||47||19||
|-
||9||מכבי פתח תקווה||22||6||5||11||25||38||17||
|-
||10||בית"ר תל אביב||22||6||5||11||14||26||17||
|-
||11||מכבי יפו||22||5||6||11||23||36||16||
|- bgcolor=#ffcccc
||12||הפועל רמת-גן גבעתיים||22||7||2||13||31||50||16||align=center|ירדה ליגה 
|}

קטגוריה:1959 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1960 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1959
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1960
עונת 1960/1961 בליגה הלאומית

עונת 1960/1961 בליגה הלאומית הייתה העונה השישית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 12 קבוצות, והתקיימה מה-5 בנובמבר 1960 עד ה-27 במאי 1961. העונה הסדירה בפעם השלישית ברציפות הסתיימה בניצחון של הפועל פתח תקווה. המבקיעים המצטיינים של העונה היו זכריה רצאבי מהפועל פתח תקווה ושלמה לוי מהפועל חיפה שכבשו 15 שערים כ"א. 

בסיום העונה בית"ר תל אביב ירדה לליגת המשנה ובמקומה לליגה הלאומית עלתה קבוצת הפועל טבריה.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||הפועל פתח תקווה||22||16||4||2||48||15||36||
|-
||2||הפועל תל אביב||22||14||2||6||38||20||30||
|-
||3||הפועל חיפה||22||12||5||5||44||25||29||
|-
||4||מכבי תל אביב||22||12||2||8||34||29||26||
|-
||5||מכבי חיפה||22||11||3||8||40||33||25||
|-
||6||מכבי יפו||22||10||3||9||27||28||23||
|-
||7||הפועל ירושלים||22||9||3||10||29||26||21||
|-
||8||שמשון תל אביב||22||6||8||8||18||29||20||
|-
||9||מכבי פתח תקווה||22||6||4||12||23||31||16||
|-
||10||מכבי נתניה||22||6||2||14||19||33||14||
|-
||11||בני יהודה תל אביב||22||4||5||13||20||38||13||
|- bgcolor=#ffcccc
||12||בית"ר תל אביב||22||5||1||16||17||50||11||align=center|ירדה ליגה
|}

קטגוריה:1960 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1961 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1960
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1961
שרון ניר

שרון ניר (נולדה ב-3 בנובמבר 1970<ref name=":0"></ref>, ד' בחשוון ה'תשל"א) היא חברת הכנסת מטעם ישראל ביתנו וקצינה בצה"ל במילואים בדרגת תת־אלוף. בין היתר שימשה כמפקדת בית הספר הארצי לקשר, תקשוב וסייבר (בה"ד 7) וכיועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר.

==ביוגרפיה==
ניר נולדה וגדלה בחיפה והיא בוגרת תיכון חוגים בעיר. ב-1989 התגייסה לצה"ל, שובצה בחיל הקשר ועברה קורס מקצועי להכשרתה כמדריכת תקשוב. לאחר שסיימה קורס קצינים בשנת 1990, שימשה כמפקדת מחלקה בגדוד הקשר בעוצבת הפלדה. בשנת 1992 שימשה כמפקדת צוות בהשלמה החילית של קורס קציני קשר, ובהמשך אף הייתה לאישה הראשונה שפיקדה על ההשלמה החיילית של קציני הקשר בבה"ד 7.

בהמשך שימשה סגנית מפקד יחידת הקשר המטכ"לית, שימשה כראש-לשכת ראש אגף התכנון, וכראש ענף נהלים פקודות וחקיקה באגף. בשנת 2003, מונתה לתפקיד ראש ענף תכנון וארגון עת הוקם אגף התקשוב בצה"ל. ב-2007 מונתה למפקדת גדוד התקשוב "שגב" של פיקוד המרכז, והייתה לאישה הראשונה המפקדת על גדוד תקשוב מבצעי. בשנת 2009 הועלתה לדרגת אלוף-משנה ומונתה לראש מחלקת בירור בנציבות קבילות החיילים, בעת כהונתו של אלוף במילואים יצחק בריק כנציב קבילות החיילים.

ביוני 2015 מונתה למפקדת בית הספר הארצי לקשר, תקשוב וסייבר, וגם במינוי זה הייתה לאישה הראשונה בתפקיד. בתקופת כהונתה הובילה את מהלך העברת הבסיס ממרכז הארץ לקריית ההדרכה בנגב. ביולי 2016 מונתה ליועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר ושימשה בתפקיד עד ספטמבר 2019. בעת כהונתה נדרשה לאתגרי שרות נשים בצה"ל לרבות הרחבת היקף החיילות הלוחמות והטכנולוגיות במגוון מערכים.

באוגוסט 2022 הצטרפה ניר לרשימת "ישראל ביתנו" לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש. היא הוצבה במקום הרביעי ברשימת המפלגה בבחירות לכנסת, ונבחרה לכהן בה.

== חיים אישיים והשכלה ==
ניר היא בעלת תואר ראשון במדעי ההתנהגות בהצטיינות ותואר שני במנהל עסקים, שניהם מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. היא בוגרת המכללה לביטחון לאומי. עד כניסתה לפוליטיקה, שימשה כמרצה בבית הספר לממשל ודיפלומטיה של אוניברסיטת רייכמן.<ref name=":0" />

ניר מתגוררת במודיעין, נשואה לתא"ל יריב ניר, שכיהן כקצין קשר ותקשוב ראשי, ואם לשלושה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.knesset.tv/knesset-members/47333/ שרון ניר], באתר ערוץ כנסת
* שיר חורי, במחנה, [https://web.archive.org/web/20151222114717/http://www.tikshuv.idf.il/901-7940-he/tikshuv.aspx#.VnQf1bYrJnI סוללות דרך], 10 במרץ 2014
* 
* שרון ניר, [http://saloona.co.il/blog/שרון-ניר-נשים-הן-חלק-בלתי-נפרד-מצהל/ נשים הן חלק בלתי נפרד מצה"ל], סלונה, 5 במרץ 2017
* 
* 
* [https://glz.co.il/גלצ/תוכניות/פא-פגישה-אישית/פא-פגישה-אישית07-09-2019-2001 פ"א – פגישה אישית – אורחת: תא"ל שרון ניר], גלי צה"ל, 7 בספטמבר 2019
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפקדי בה"ד 7
קטגוריה:חיילי חיל הקשר והתקשוב
קטגוריה:יועצות הרמטכ"ל לענייני מגדר
קטגוריה:בוגרות המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:קצינות צה"ל בדרגת תת-אלוף
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:בוגרות תיכון חוגים
קטגוריה:בוגרי תיכון חוגים
קטגוריה:חברי הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:חיילות חיל הקשר והתקשוב
קטגוריה:חברות הכנסת העשרים וחמש
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם ישראל ביתנו
קטגוריה:חברי הכנסת: אנשי צבא
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
הספרייה הדיגיטלית של קטר

הספרייה הדיגיטלית של קטר (Qatar Digital Library - QDL) היא ספרייה דיגיטלית דו-לשונית פרי יוזמה משותפת של קרן קטר, הספרייה הלאומית של קטר והספרייה הבריטית. הספרייה הוקמה באוקטובר 2014 ומכילה את האוסף המקוון הגדול ביותר של נתונים היסטוריים אודות מדינות המפרץ הפרסי. עד סוף 2018 מתוכנן לסרוק למעלה ממיליון מסמכים היסטוריים נוספים.

הספרייה מכילה 500,000 דפים השיכים לספרייה הבריטית, ובהם מספר רב של צילומים, מפות ורישומים. מתוכם 475,000 מתוארכים למאתיים השנים המסתיימות במחצית המאה העשרים ומקורם במשרד התיעוד ההודי ( India Office Records and Private Papers ) בו נשמרים מסמכים של חברת הודו המזרחית הבריטית. בנוסף נגישים 25,000 כתבי-יד ערביים מימי הביניים בנושאים מדעיים.

בתום המיזם המשותף האחריות לספרייה תימסר לידיה הבלעדיות של הספרייה הלאומית הקטרית (QNL).

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://qdl.qa אתר הספרייה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי אינטרנט
קטגוריה:ספריות דיגיטליות
קטגוריה:קטר: תרבות
איברהים דורו

איברהים דורו (בבוסנית: Ibrahim Duro; נולד ב-26 באפריל 1970) הוא כדורגלן עבר בוסני ששיחק בעמדת הקשר ובעיקר בעמדת הקיצוני השמאלי, וזאת בשל מהירותו הרבה ויכולת הכדרור שלו.

==קריירת משחק==
דורו נולד בעיר קוניץ' שביוגוסלביה ובגיל נוער שיחק בקבוצה המקומית בסרייבו. דורו עלה לקבוצת הבוגרים אך עד מהרה נאלץ לעזוב את הקבוצה בעקבות השבתת הליגה המקומית עקב המלחמות באזור ועבר לשחק בקרואטיה. תחילה חתם בהיידוק ספליט ובהמשך עבר לשיבניק. 

בעונת חתם דורו במכבי חיפה שאותה אימן גיורא שפיגל. הקבוצה לא הצליחה במאבקיה בליגה ושפיגל אף פוטר במהלך העונה. אולם, תחת הדרכתו של מחליפו, דניאל בריילובסקי, זכתה הקבוצה בגביע המדינה לאחר שניצחה בגמר את הפועל ירושלים, משחק שבו דורו בישל את השער הראשון והשני בהארכה. גם עונת לא הייתה מוצלחת עבור חיפה בזירה המקומית, אולם כמחזיקת גביע המדינה, השתתפה הקבוצה בגביע אירופה למחזיקות גביע ורשמה קמפיין מוצלח כשהודחה רק בשלב רבע הגמר לאחר שניצחה בשלבים הקודמים את גלנטורן, ס.ו. ריד ופריס סן ז'רמן. דורו שותף ברוב המשחקים ואף כבש שער במשחק נגד ריד בקריית אליעזר.
דורו נחשב לשחקן אמוציונלי המרבה להתווכח עם השופטים, ובמהלך הקדנציה בחיפה הורחק פעמיים.

בעונת עבר מחיפה להפועל כפר סבא עמה ירד לליגה השנייה. את העונה הבאה פתח באותה הליגה במדי מכבי אחי נצרת.

ב-2001 שב לקבוצה ממנה הגיע לישראל, נ.ק. זאגרב, ובעונת זכה עמה באליפות היחידה בתולדותיה. ב-2003 עבר לשחק ברייקה וב-2004 עבר לשחק בססבטה מהליגה השנייה.

דורו רשם שתי הופעות במדי נבחרת בוסניה. בסוף שנות התשעים, כשהוענקה לו אזרחות קרואטית, כבר לא יכול היה לשחק בשורות נבחרת קרואטיה בשל ההופעות שערך בנבחרת בוסניה קודם לכן.

לדורו אח בשם סמיר המשחק בזניצה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://maccabi-haifafc.walla.co.il/?w=/1978/@entity דף השחקן של איברהים דורו], באתר הרשמי של מכבי חיפה

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים בוסנים
קטגוריה:קשרי כדורגל בוסנים
קטגוריה:כדורגלנים יוגוסלבים
קטגוריה:קשרי כדורגל יוגוסלבים
קטגוריה:כדורגלני סרייבו
קטגוריה:כדורגלני היידוק ספליט
קטגוריה:כדורגלני שיבניק
קטגוריה:כדורגלני נ.ק. זאגרב
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני מכבי אחי נצרת
קטגוריה:כדורגלני רייקה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בוסניה והרצגובינה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים בוסנים בישראל
קטגוריה:ילידי 1970
דיטר איילטס

דיטר איילטס (בגרמנית: Dieter Eilts, נולד ב-13 בדצמבר 1964) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בוורדר ברמן ובנבחרת גרמניה בעמדת הקשר. נכון לשנת 2015, איילטס הוא מנהל אקדמיית הכדורגל של ורדר ברמן.

איילטס זכה עם נבחרת גרמניה ביורו 1996 ונבחר לנבחרת מצטייני הטורניר של אופ"א.

==קריירת מועדונים==
איילטס, יליד באופגנט-שוט שבגרמניה המערבית, שיחק לאורך כל הקריירה שלו בוורדר ברמן. תחילה במועדון הנוער, ממנו עלה לקבוצת המילואים בשנת 1984. בשנת 1985 ערך איילטס את הופעת הבכורה בקבוצה הבכירה לאחר שכישרונו התגלה על ידי המאמן אוטו ריהאגל, ועד שנת 1988 שיחק בקבוצה הבכירה ובקבוצת המילואים לסירוגין, ובשנת 1988 הפך לשחקן קבוע בקבוצה הבכירה, בה שיחק עד לשנת 2002. איילטס צבר 390 הופעות בבונדסליגה במדי ורדר ברמן, בהן כבש שבעה שערים, והוא ממוקם במקום השלישי בטבלת שיאני ההופעות של ורדר ברמן בכל הזמנים, אחרי דיטר בורדנסקי והורסט-דיטר הוטגס. בשנותיו האחרונות בקבוצה שימש איילטס קפטן, עד לפרישתו בשנת 2002.

איילטס זכה עם ורדר ברמן בשתי אליפויות הבונדסליגה, הראשונה בשנת 1988 והשנייה בשנת 1993. כמו כן, זכה איילטס עם ורדר ברמן בשלושה גביעים מקומיים, ואף זכה פעם אחת עם הקבוצה בגביע אירופה למחזיקות גביע בשנת 1992, לאחר ניצחון 2-0 במשחק הגמר מול מונקו, בו שיחק 90 דקות.

==קריירה בינלאומית==
הצלחתו של איילטס בוורדר ברמן, מסירותו לקבוצה, עוצמתו הפיזית וראיית המשחק שלו, הקנו לו מקום בסגל נבחרת גרמניה ליורו 1996. בטורניר זה פתח בהרכב נבחרתו בכל משחקיה, ובכולם אף השלים את מלוא הדקות, למעט משחק הגמר מול נבחרת צ'כיה, בו נפצע איילטס והוחלף במחצית על ידי חברו לוורדר ברמן, מרקו בודה. במשחק זה ניצחה גרמניה בתוצאה 2-1 מצמד של אוליבר בירהוף, וזכתה בגביע. איילטס הצטיין לאורך כל הטורניר ונבחר לנבחרת מצטייני היורו של אופ"א. למרות הצלחתו של איילטס בטורניר זה, הוא לא זומן לטורנירים גדולים נוספים, והופעתו האחרונה בנבחרת נערכה בשנת 1997. איילטס צבר בסך הכל 31 הופעות במדי הנבחרת, בהן לא הבקיע.

==לאחר הפרישה==
איילטס אימן לאחר פרישתו את קבוצת הנוער עד גיל 19 של ורדר ברמן, ולאחר מכן את נבחרות גרמניה הצעירות השונות. בעונת 2008/09 אימן את הנזה רוסטוק, ששיחקה אז בליגת הבונדסליגה השנייה, אך פוטר בחודש מרץ באותה עונה בגין תוצאות דלות. 

החל מחודש מרץ 2012, איילטס מנהל את אקדמיית הכדורגל של ורדר ברמן.

==תארים==
עם ורדר ברמן:
* אליפות הבונדסליגה (2): 1988, 1993
* הגביע הגרמני (3): 1991, 1994, 1999
* גביע אירופה למחזיקות גביע: 1992

עם נבחרת גרמניה: 
* אליפות אירופה בכדורגל: 1996

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1964
פנדורה (ארכיון)

פנדורה הוא אתר אינטרנט לאחסון ולשימור פרסומים מקוונים של אוסטרליה. הוא הוקם ב-1996 על ידי הספרייה הלאומית של אוסטרליה ומתפתח בשיתוף עם ספריות מדינה ומוסדות תרבות ביניהם המכון האוסטרלי ללימודים אבוריג'יניים, אנדרטת המלחמה של אוסטרליה והארכיון הלאומי לסרטים ושמע.

בנוסף לדמות המיתולוגית פנדורה, השם הוא ראשי תיבות בדיעבד למטרת הארכיון: "שימור וגישה למאגרי מסמכים ברשת של אוסטרליה" (Preserving and Accessing Networked Documentary Resources of Australia).

בחירת האתרים שיופיעו בארכיון נקבעת באופן עצמאי על ידי כל אחד מהגופים המשתתפים לפי אמות מידה שאותו גוף קובע ואשר תואמות את מטרות המיזם. על הארכיון לקבל היתר מכל אתר המופיע בו על מנת לאזכר אותו.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [http://www.nla.gov.au אתר הספרייה הלאומית האוסטרלית]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-1996
קטגוריה:ספריות דיגיטליות
עלמא (להקה)

עלמא היא להקת טריו ישראלית המנגנת טקסטים המושפעים מן המקורות ומן השירה היהודית־ישראלית החדשה על גבי מוזיקה המושפעת מפיוטים וניגונים מסורתיים לצד מוזיקת עולם ואינדי.

==ביוגרפיה==
חברי ההרכב הם: 
*אליאב אובל־נאמן נולד ב-1978, גדל בבית דתי לאומי בירושלים ומנגן בפסנתר ובגיטרה.
*רעיה מוסקל, ילידת גבעת שמואל (1976), בת למשפחה בוכרית מסורתית. נגנית אקורדיון ופסנתר. 
*אברהם מוסקל נולד ב-1977 וגדל במשפחה חרדית של חסידי ויזניץ בבני ברק, נגן גיטרה, בגיל 16 יצא בשאלה ולאחר מכן הוא ורעיה התקרבו בחזרה יחד לדת.

אליאב ואברהם מוסקל נפגשו לראשונה בטיול בגרנדה, ספרד, בשנת 2000. שנה אחר כך פגשו את רעיה בג'אם סשן במוסררה, והקימו את ההרכב.

ב־2007 יצא לאור אלבומם הראשון "מעל מה שאנחנו" וזכה להצלחה על אף ששווק ללא חברת יחסי ציבור. השירים הבולטים בו הם "אילו פינו" ו"ניגון לבניה" ובמיוחד השיר "שיר" (המוכר כ"שיר האיילה"), שנכתב על ידי יונה וולך והולחן על ידי אליאב.

אלבומם השני "שער", יצא בתחילת 2012. השיר "ואם היינו" הכלול בו נכנס לפלייליסט של גלגל״צ.

אלבומם השלישי "לכבוד המקום", הושק במאי 2017, במופע במועדון זאפה בירושלים.

==דיסקוגרפיה==
* 2007 – מעל מה שאנחנו
* 2013 – שער
* 2017 - לכבוד המקום

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:שלישיות מוזיקליות ישראליות
עונת 1961/1962 בליגה הלאומית

עונת 1961/1962 בליגה הלאומית הייתה העונה השביעית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 12 קבוצות. העונה החלה ב-23 בספטמבר 1961 והסתיימה ב-28 באפריל 1962. העונה הסדירה בפעם הרביעית ברציפות הסתיימה בניצחון של הפועל פתח תקווה. שיא זה לא נשבר עד היום. המבקיעים המצטיינים של העונה היו יצחק נזרי מהפועל טבריה ושלמה לוי מהפועל חיפה שכבשו 16 שערים כ"א. 

בסיום העונה מכבי נתניה ירדה לליגת המשנה ובמקומה לליגה הלאומית עלתה קבוצת הכח מכבי רמת גן.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||align=left|הפועל פתח תקווה||22||12||4||6||35||19||28||
|-
||2||מכבי יפו||22||10||6||6||33||29||26||
|-
||3||הפועל טבריה||22||11||3||8||43||31||25||
|-
||4||מכבי חיפה||22||11||3||8||45||34||25||
|-
||5||בני יהודה תל אביב||22||9||6||7||32||29||24||
|-
||6||הפועל ירושלים||22||8||7||7||26||25||23||
|-
||7||הפועל תל אביב||22||10||3||9||31||35||23||
|-
||8||הפועל חיפה||22||8||6||8||34||27||22||
|-
||9||שמשון תל אביב||22||8||6||8||24||28||22||
|-
||10||מכבי תל אביב||22||5||7||10||22||34||17||
|-
||11||מכבי פתח תקווה||22||5||6||11||14||30||16||
|- bgcolor=#ffcccc
||12||מכבי נתניה||22||4||5||13||23||41||13||align=center|ירדה ליגה
|}

קטגוריה:1961 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1962 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1961
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1962
ויקטור פאצ'ו

ויקטור פאצ'ו (באלבנית: Viktor Paço; כונה בישראל ויקטור פאצ'ה; נולד ב-14 בפברואר 1974) הוא כדורגלן עבר אלבני ששיחק בעמדת החלוץ.

==קריירת משחק==
פאצ'ו החל את הקריירה בקבוצת פלמורטרי מהעיר ולורה שבאלבניה. בגיל צעיר עבר לאתלטיקו מדריד וצורף לסגל קבוצת המילואים של המועדון. כשהיה בן 18 עבר ליוון וחתם בקבוצת א.א.ק. אתונה, אך לא שיחק במדי הקבוצה, וכעבור שנה עבר לקפריסין ושיחק בא.א.ק. לרנקה. בשנת 1995 שב לקבוצת נעוריו ואת עונתו האחרונה במדיה, , סיים כמלך השערים. ביצועיו בקבוצה צדו את עיניו של מאמן נבחרת אלבניה והוא זומן לסגל הנבחרת ובה רשם ארבע הופעות. בתום העונה המוצלחת עבר למריבור וזכה עמה באליפות סלובניה ומשם עבר להיידוק ספליט מליגת העל הקרואטית.

בתחילת עונת 1998/1999 הגיע פאצ'ו לישראל וחתם בקבוצת הפועל ירושלים ששיחקה אז בליגה הבכירה. לאחר חצי עונה מוצלחת בה כבש תשעה שערים ב-13 משחקים הושאל למכבי חיפה שהתמודדה על תואר האליפות ועברה את שלב שמינית הגמר בגביע אירופה למחזיקות גביע, וזאת בעקבות מכירתו של חלוץ הקבוצה אלון מזרחי לניס. במכבי חיפה נאלץ פאצ'ו להתמודד על מקום בהרכב עם חלוץ הרכש רונן חרזי, וכבש ארבעה שערים עד תום העונה. הקבוצה לא הצליחה לזכות באליפות ונשרה מהטורניר האירופאי לאחר שהפסידה בשלב רבע הגמר ללוקומוטיב מוסקבה. במשחקה של חיפה נגד עירוני אשדוד באותה עונה זרק פאצ'ו בכעס את אחת מנעליו על ראשו של שוער אשדוד לאחר שהחטיא בעיטה לשער.

לקראת עונת 1999/2000 עבר פאצ'ו לבית"ר ירושלים, במדיה כבש 13 שערי ליגה כאשר הקבוצה סיימה במקום החמישי, ובגביע המדינה הגיעה עד לשלב הגמר. במשחק הגמר מול הפועל תל אביב השווה פאצ'ו ל-1–1 סמוך לשריקת הסיום של המשחק, והשווה את התוצאה ל-2–2 בדקה ה-119 בהארכה, אך בית"ר הפסידה את הגביע בדו-קרב פנדלים. 

בעונת 2000/2001 עבר פאצ'ו להפועל חיפה כשאת הדרך ההפוכה עושה כוכב הקבוצה ג'ובאני רוסו. חיפה סיימה את העונה במקום השלישי כשפאצ'ו כובש שלושה שערים. בתקופה זו נקלע בעלי המועדון רובי שפירא לקשיים כלכליים ונאלץ לשחרר שחקנים רבים, וכך פאצ'ו מצא את דרכו חזרה לבית"ר ירושלים. בעונה הבאה כבש פאצ'ו שמונה שערים ובית"ר ניצלה מירידה לליגה השנייה במחזורי הסיום. במהלך הקדנציה השנייה בבית"ר הושעה פאצ'ו מאימוני הקבוצה בעקבות התבטאות נגד מאמן הקבוצה אלי כהן. פאצ'ו אף שלח מכתב תלונה לאופ"א וביקש סיוע בהתנהלות מול המועדון, ושב לאימוני הקבוצה לאחר כחודש.

את עונת פתח פאצ'ו בקוצ'ליספור מליגת העל הטורקית שנשרה בתום העונה לליגה השנייה. פאצ'ו עבר לארצות הברית לקבוצת רוצ'סטר ריינוס, וב-2006 פרש ממשחק פעיל. לאחר פרישתו נשאר פאצ'ו בעיר רוצ'סטר והקים בית ספר לכדורגל.

==קישורים חיצוניים==

* [http://mhaifafc.com/historyPlayer.asp?p=1045 עמוד השחקן] באתר הרשמי של מכבי חיפה

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים אלבנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל אלבנים
קטגוריה:ולורה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אלבניה
קטגוריה:כדורגלני א.א.ק. אתונה
קטגוריה:כדורגלני א.א.ק. לרנקה
קטגוריה:כדורגלני מריבור
קטגוריה:כדורגלני היידוק ספליט
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים אלבנים בספרד
קטגוריה:ספורטאים זרים בקפריסין
קטגוריה:ספורטאים זרים בסלובניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקרואטיה
קטגוריה:ספורטאים אלבנים בישראל
קטגוריה:ספורטאים אלבנים בטורקיה
קטגוריה:ילידי 1974
פין (מלחמת הכוכבים)

פין (באנגלית: Finn) הוא דמות בדיונית מסדרת הסרטים "מלחמת הכוכבים". הופיע לראשונה בסרט מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר. דמותו היא הגיבור המשני בסרט, לצדה של ריי, הגיבורה הראשית.

את דמותו של פין מגלם השחקן ג'ון בויגה.

==ביוגרפיה==
פין, שמקום הולדתו לא ידוע, נלקח מביתו וממשפחתו כילד צעיר. בתחילה עובד פין כתברואן, אך לאחר מכן משולב בתוכנית האימונים לחיילי סער של המסדר הראשון. מאחר שחיילי הסער אינם מקבלים שמות, הוא זכה למספר הסידורי FN-2187 ושובץ תחת פיקודה של קפטן פאזמה.

=== בכוח מתעורר ===
במהלך אירועי הסרט משובץ פין למשימתו הראשונה, תפיסתה של מפה המובילה לג'די האחרון, לוק סקייווקר על הכוכב ג'אקו, הנמצאת בידיו של לור סאן טקה. לור סאן טקה נהרג בידי קיילו רן שהגיע למקום מוקדם יותר. כועס על מותו פו דמרון מנסה לירות ברן, שעוצר את קרן הלייזר במעופה. לאחר שדמרון נלקח בשבי מצווה מנהיג המשימה, קיילו רן, על חיילי הסער לחסל את כל תושבי הכפר. פין, מזועזע עדיין ממות אחד מחבריו, אינו מסוגל לבצע את הפקודה.

כשהוא חוזר למשחתת הבין-כוכבית הוא מזועזע עדיין ונתקף חרדה, מה שגורם לו להסיר את קסדתו. קפטן פאזמה מוצאת אותו במצבו זה, ודורשת ממנו להתייצב בלשכתה. FN-2187 מחליט לערוק מכוחות הסער של המסדר הראשון, ולשם כך הוא מחלץ את דמרון השבוי במטרה שהלה יבריח את שניהם בחללית TIE fighter. במהלך מנוסתם מעניק לו דמרון את השם פין, בו הוא נקרא מאותו רגע ואילך.

במהלך הסרט פוגש פין בריי. הוא מתחזה לחבר בברית המורדים וקונה בכך את אמונה. ריי הופכת לחברתו ובת בריתו, ופין עושה כמיטב יכולתו להגן עליה ולהציל אותה (אם כי בכל המקרים שבהם ניסה לסייע לה התברר כי ריי הצליחה להיחלץ בכוחות עצמה). לבסוף הוא מחליט להצטרף למורדים ומסייע במתקפה על קוטל הכוכבים (אם כי גם כאן המניע האמיתי שלו הוא הרצון לחלץ את ריי השבויה).

במסגרת נסיונותיו לסייע לריי הוא מנהל קרב חרבות אור חסר סיכוי מול קיילו רן, במהלכו הוא נפצע קשה ומאבד את הכרתו. פין מחוסר ההכרה מחולץ על ידי ריי וצ'ובאקה.
=== באחרוני הג'דיי ===

===בעלייתו של סקייווקר===

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:דמויות במלחמת הכוכבים
קטגוריה:יתומים בדיוניים
קטגוריה:דמויות שחורות בסרטים
ארץ הפלאות

בארמונה של המלכה האדומה, שליטת ארץ הפלאות.
ארץ הפלאות (באנגלית: Wonderland) היא ארץ בדיונית מתוך ספרו של לואיס קרול "הרפתקאות אליס בארץ הפלאות" (1865).

== גאוגרפיה ==
בסיפור, המעבר לארץ הפלאות נעשה דרך מעבר תת-קרקעי, ואליס מגיעה אליה על ידי נפילה במורד מחילתו של הארנב הלבן, ככל הנראה על גדת נהר התמזה. המיקום של ארץ הפלאות מוערך על פי נתונים אלו להיות מתחת למחוז אוקספורדשייר. קרול לא מציין בספרו באיזה עומק נמצאת ארץ הפלאות, אך אליס דנה בשאלה זו בעצמה עת שהיא נופלת במורד המחילה. היא תוהה האם כבר עברה את מרכז כדור הארץ, והאם תצוץ מצידו השני.<div>רוב ארץ הפלאות היא אזור מיוער, ויש גדילה מרובה של פטריות. הארץ מלאה בגנים שמורים ומטופחים היטב, ומצויים בה גם בתים, כדוגמת בית הדוכסית וביתו של הארנב הלבן. ידוע גם שקיים בארץ ים וחוף. </div>

== שלטון ==
ארץ הפלאות נשלטת באופן טוטליטרי על ידי המלכה האדומה (קלף מלכה, מסוג לב). המלכה שולטת באכזריות, והמלך האדום נאלץ באופן קבוע לנסות להניא אותה מהוצאות להורג בעריפת ראש. חיות שונות בארמון משמשות ככלי משחק (כדוגמת פלמינגו המשמש כמחבט), ככיסאות, וכהדום לרגליים.<div>הספר מכיל גם דוכסית, אך מעמדה אינו היה ברור.
כיום אנו יודעים כי הדוכסית היא אחותה הצעירה של המלכה אשר הייתה אמורה לשלוט על הארץ לאחר שגעון אחותה לגודל ראשה 
אך בגלל שהמלוכה בארץ הפלאות היא ממושל לבכור המלכה כבשה את הארץ  </div>

== אוכלוסייה ==
מסיבת תה עם הכובען והארנביב.
האוכלוסייה המרכזית היא קלפי משחק שונים: משפחת המלוכה (לב), אנשי חצר (יהלום), חיילים (תלתן), ומשרתים (עלה). בנוסף, ישנם הרבה סוגים של חיות מדברות. בין הדמויות שאליס פוגשת בארץ הפלאות:
* ביל הלטאה
* הזחל
* חתול צ'שייר
* דודו
* עכבר
* דוכסית
* גריפין
* מלך הלבבות
* נסיך הלבבות
* הכובען
* ארנביב
* מלכת הלבבות
* הארנב הלבן

== ראו גם ==
* ארץ עוץ
* הארץ התיכונה
* נרניה

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.123posters.com/images/kids/k-alice1.jpg מפה בדיונית של ארץ הפלאות]

קטגוריה:הרפתקאות אליס בארץ הפלאות
עונת 1962/1963 בליגה הלאומית

עונת 1962/1963 בליגה הלאומית הייתה העונה השמינית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 12 קבוצות. הליגה נפתחה ב-13 באוקטובר 1962 והסתיימה ב-4 במאי 1963. העונה הסדירה בפעם החמישית ברציפות הסתיימה בניצחון של הפועל פתח תקווה. שיא זה לא נשבר עד היום. המבקיע המצטיין של העונה היה זכריה רצאבי מהפועל פתח תקווה שכבש 12 שערים. 

בעקבות ההחלטה להרחיב את הליגה ל-15 קבוצות, אף קבוצה לא ירדה ליגה.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||הפועל פתח תקווה||22||13||6||3||38||17||32
|
|-
||2||הפועל תל אביב||22||9||9||4||31||16||27
|
|-
||3||מכבי יפו||22||10||4||8||35||24||24
|
|-
||4||שמשון תל אביב||22||9||6||7||32||33||24
|
|-
||5||בני יהודה תל אביב||22||9||4||9||30||33||22
|
|-
||6||הפועל ירושלים||22||9||3||10||21||24||21
|
|-
||7||מכבי תל אביב||22||7||7||8||22||26||21
|
|-
||8||הפועל טבריה||22||8||4||10||26||29||20
|
|-
||9||מכבי חיפה||22||7||5||10||36||41||19
|
|-
||10||הכח מכבי רמת גן||22||5||8||9||20||31||18
|
|-
||11||הפועל חיפה||22||6||5||11||20||26||17
|
|-
||12||מכבי פתח תקווה||22||6||5||11||19||30||17
|
|}

קטגוריה:1962 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1963 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1962
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1963
עונת 1963/1964 בליגה הלאומית

עונת 1963/1964 בליגה הלאומית הייתה העונה התשיעית של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 15 קבוצות. הליגה נפתחה ב-12 באוקטובר 1963 והסתיימה ב-11 ביולי 1964. הקבוצות שעלו לליגה לאומית היו הפועל רמת גן, מכבי שעריים והפועל לוד. בתום העונה סיימה הפועל רמת גן במקום הראשון וזכתה באליפות. זו הייתה הפעם הראשונה שעולה מליגת משנה זוכה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה ישראל אשכנזי ממכבי יפו שכבש 21 שערים. 

בסיום העונה הפועל לוד ירדה ליגה לאחר שהות של עונה בודדת בליגה הבכירה. במקומה הועלו לליגה לאומית מכבי נתניה וביתר תל אביב, כך שבעונת 1964/1965 ליגה לאומית כללה 16 קבוצות. 
==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||הפועל רמת גן||28||17||6||5||52||33||40||
|-
||2||מכבי יפו||28||15||9||4||51||26||39||
|-
||3||הפועל פתח תקווה||28||15||8||5||50||29||38||
|-
||4||הפועל תל אביב||28||12||10||6||48||34||34||
|-
||5||מכבי תל אביב||28||13||5||10||40||32||31||
|-
||6||הפועל חיפה||28||11||7||10||41||31||29||
|-
||7||מכבי פתח תקווה||28||12||4||12||46||39||28||
|-
||8||הכח מכבי רמת גן||28||11||5||12||36||41||27||
|-
||9||שמשון תל אביב||28||7||10||11||44||46||24||
|-
||10||הפועל טבריה||28||10||4||14||41||52||24||
|-
||11||מכבי שעריים||28||10||4||14||29||44||24||
|-
||12||בני יהודה תל אביב||28||8||7||13||36||46||23||
|-
||13||מכבי חיפה||28||8||7||13||31||47||23||
|-
||14||הפועל ירושלים||28||6||8||14||27||46||20||
|- bgcolor=#ffcccc
||15||הפועל לוד||28||5||6||17||17||43||16||align=center|ירדה ליגה
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1964%2F07%2F13&id=Ar01905&sk=6139694F סיכום סטטיסטי של העונה], מתוך עיתון מעריב, 13 ביולי 1964

קטגוריה:1963 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1964 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1963
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1964