אמהרית

אמהרית (አማርኛ – אַמַרִנְיַה) היא שפה ממשפחת השפות השמיות, שהתפתחה בקרן אפריקה במהלך המאה ה־10. אמהרית היא השפה הרשמית באתיופיה במדינות אמהרה, מדינת האומות, הלאומים ועמי הדרום, בנישנגול-גומאז וגמבלה ובערים אדיס אבבה ודירה דאווה. ריכוזים של דוברי אמהרית נמצאים גם במדינות שהיגרו אליהם, הגדולים בהם ישראל וארצות הברית.

== התפתחות השפה ==
ליונל בנדר, בעקבות חוקרים קודמים, הפנה את תשומת הלב לשילוב היחודי באמהרית של אוצר מילים שמי, ולצידו תחביר מאוד לא-שמי. על פי התאוריה שלו, במשך מאות רבות של שנים שלטה האימפריה האתיופית על מספר רב של עמים ושבטים. בהיותה הישות הכובשת, היה על העמים הנכבשים ללמוד לתקשר עם הכובש, מה שייצר מספר רב של שפות פידג'ין, אשר מתפתחות לפעמים בין שתי קבוצות חברתיות שאחת מהן כפופה היררכית לשנייה. שפות אלו היו בעלות תחביר קרוב יותר לשפות של העמים הנקלטים ללא הרף על ידי החבשים, שכן אוצר מילים ניתן ללמוד בקלות יחסית, אולם תחביר ודקדוק הם קשים יותר ללימוד והפנמה. כפי שבנדר מדגיש, התיאוריה הזו על מקור האמהרית עדיין ספקולטיבי<ref></ref>.

==כתב==

השפה נכתבת באמצעות הכתב ההברתי געז עם כמה התאמות לשפה המודרנית. כתב זה התפתח מהכתב הדרום־ערבי העתיק ואותיותיו דומות מאוד לכתב הפיניקי (והעברי) הקדום. בכתב זה יש סימן יסוד לכל עיצור וניקוד מוּבְנה לסימון התנועה, כך שכל סימן גרפי מייצג הברה של עיצור–תנועה.

{| class=wikitable style=text-align:center;"
|+טבלת האותיות (fidäl)
|
!
! <big>ä אֱ[ə]</big>
! <big>u אֻ</big>
! <big>i אִ</big>
! <big>a אַ</big>
! <big>e אֶ</big>
! <big>ə אְ[ɨ]</big>
! <big>o אֹ</big>
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ה || h
| ሀ* || ሁ || ሂ || ሃ || ሄ || ህ || ሆ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ל || l
| ለ || ሉ || ሊ || ላ || ሌ || ል || ሎ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ח || ḥ
| ሐ || ሑ || ሒ || ሓ || ሔ || ሕ || ሖ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | מ || m
| መ || ሙ || ሚ || ማ || ሜ || ም || ሞ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | שׂ || ś
| ሠ || ሡ || ሢ || ሣ || ሤ || ሥ || ሦ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ר || r
| ረ || ሩ || ሪ || ራ || ሬ || ር || ሮ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ס || s
| ሰ || ሱ || ሲ || ሳ || ሴ ||ስ || ሶ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | שׁ || š
| ሸ || ሹ || ሺ || ሻ || ሼ || ሽ || ሾ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ק || ḳ
| ቀ || ቁ || ቂ || ቃ || ቄ || ቅ || ቆ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | בּ || b
| በ || ቡ || ቢ || ባ || ቤ || ብ || ቦ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | בֿ || v
| ቨ || ቩ || ቪ || ቫ || ቬ || ቭ || ቮ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | תּ || t
| ተ || ቱ || ቲ || ታ || ቴ || ት || ቶ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | צ'  || č
| ቸ || ቹ || ቺ || ቻ || ቼ || ች || ቾ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | חֿ || ḫ
| ኀ || ኁ || ኂ || ኃ || ኄ || ኅ || ኆ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | נ || n
| ነ || ኑ || ኒ || ና || ኔ || ን || ኖ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | נְי || ñ
| ኘ || ኙ || ኚ || ኛ || ኜ || ኝ || ኞ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | א || ʾ
| አ || ኡ || ኢ || ኣ || ኤ || እ || ኦ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | כּ || k
| ከ || ኩ || ኪ || ካ || ኬ || ክ || ኮ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | כֿ || x
| ኸ || ኹ || ኺ || ኻ || ኼ || ኽ || ኾ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | וּ || w
| ወ || ዉ || ዊ || ዋ || ዌ || ው || ዎ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ע || ʿ
| ዐ || ዑ || ዒ || ዓ || ዔ || ዕ || ዖ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ז || z
| ዘ || ዙ || ዚ || ዛ || ዜ || ዝ || ዞ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ז׳ || ž
| ዠ || ዡ || ዢ || ዣ || ዤ || ዥ || ዦ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | י || y
| የ || ዩ || ዪ || ያ || ዬ || ይ || ዮ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ד || d
| ደ || ዱ || ዲ || ዳ || ዴ || ድ || ዶ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ג׳ || ǧ
| ጀ || ጁ || ጂ || ጃ || ጄ || ጅ || ጆ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | גֿ || g
| ገ || ጉ || ጊ || ጋ || ጌ || ግ || ጎ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ט || ṭ
| ጠ || ጡ || ጢ || ጣ || ጤ || ጥ || ጦ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | צ׳ הדופה || č̣
| ጨ || ጩ || ጪ || ጫ || ጬ || ጭ || ጮ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | פּ' הדופה || p̣
| ጰ || ጱ || ጲ || ጳ || ጴ || ጵ || ጶ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | ס/צ הדופה || ṣ
| ጸ || ጹ || ጺ || ጻ || ጼ || ጽ || ጾ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | צ הדופה || ṣ́
| ፀ || ፁ || ፂ || ፃ || ፄ || ፅ || ፆ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | פֿ || f
| ፈ || ፉ || ፊ || ፋ || ፌ || ፍ || ፎ
|-align=center style="font-size:1.5em"
! style="font-size:1em" | פּ || p
| ፐ || ፑ || ፒ || ፓ || ፔ || ፕ || ፖ
|}

== פונולוגיה ==
מבחינת הדקדוק ואוצר המילים, הושפעה האמהרית מהלשונות האפריקאיות והשמיות העתיקות, במעתקי הגאים טיפוסיים כמו צ׳ד"י במקום כ"ף בעברית, וגימ"ל במקום זי"ן, או דל"ת במקום תי"ו. כך לדוגמה באמהרית גְֿרוֹעַ היא רגל (מקבילה ל"זרוע" בעברית), ותְּדַהַלֵץ׳ פירושה בעברית "תתהלך".

===עיצורים===
{| class=wikitable style=text-align:center;"
|+העיצורים באמהרית
|colspan=2 rowspan=2|
!rowspan=2| סדקי
!colspan=2| וילוני
!rowspan=2| חכי
!rowspan=2| בתר־{{ש}}מכתשי
!rowspan=2| מכתשי
!rowspan=2| שפתי
|-
! <small>משופתת</small>
! <small>רגיל</small>
|-
!colspan=2| אפי
| || || || ɲ || || n || | m
|-
!rowspan=3| סותם
! <small>אטום</small>
| ʔ
| kʷ
| k
| ||
| t
| p
|-
! <small>קולי</small>
|
| gʷ
| g
| ||
| d
| b
|-
! <small>מסודק</small>
|
| kʷʼ
| kʼ
| ||
| tʼ
| pʼ
|-
!rowspan=3| מחוכך
! <small>אטום</small>
| || || || || t͡ʃ || ||
|-
! <small>קולי</small>
| || || || || d͡ʒ || ||
|-
! <small>מסודק</small>
| || || || || t͡ʃʼ || t͡sʼ ||
|-
!rowspan=2| חוכך
! <small>אטום</small>
| h
| || ||
| ʃ
| s
| f
|-
! <small>קולי</small>
| || || ||
| ʒ
| z
|
|-
!colspan=2| מקורב
|
| w ||
| j
|
| l
|
|-
!colspan=2| רוטט
|
| ||
|
|
| r
|
|}

*[https://www.youtube.com/watch?v=BDoKd4zECOI הקשיבו לכתב האמהרי] המוקרא ביוטיוב

אמהרית לא מאפשרת את הגיית העיצורים ʔ ו־h לפני התנועה ä, ועל כן האותיות שאמורות לסמל את ההברות ʔä/hä נהגות במקום זאת ʔa/ha, בהתאמה. למקרים החריגים שכן נדרשת הגיית ההברה ʔä, הומצאה האות החדשה ኧ.

===תנועות===
ממוזער

באמהרית שבע תנועות: סגורה קדמית, סגורה מרכזית וסגורה אחורית מעוגלת; אמצעית קדמית, אמצעית מרכזית (שווא) ואמצעית אחורית מעוגלת; ותנועה פתוחה מרכזית. כפי שניתן לראות בטרפז התנועות משמאל, הגייתן של ארבע התנועות הקדמיות והאחוריות משתנה בין הניבים השונים של אמהרית, ולעיתים בעלות גוון מרכזי יותר.

==הפועל==
צורת הפועל באמהרית היא שמית מובהקת, ומאוד דומה לצורת הפועל העברי. הדמיון הצורני הוא בכך שכל פועל אמהרי מורכב משלוש מורפמות: השורש העיצורי משובץ בסירוג בתבנית-תנועות (לפי הבניין) ליצירת הבסיס, ואל הבסיס מתחברת מוספית (תחילית, סופית או מוספית-מסגרת) המציינת גוף, מין ומספר. לדוגמה, הפועל ሰበረ סֶבֶּרֶה ("הוא שָׁבַר") מורכב משלוש מורפמות: השורש סב"ר – ስብረ sbr (מקביל לעברית שב"ר) משתבץ בתבנית-התנועות של זמן עבר פֵּעל (ä-ä), ליצירת הבסיס סֵבּר – ሰበር- säbr, ולבסיס זה מצטרפת הסופית המציינת גוף-שלישי-זכר-יחיד (-ֵה) -ä ומתקבל (בדומה לתוספת חולם: פָּעְלוֹ) סֵבְּרֵה.

{| border="1"
|+ דוגמות לנטיית הפועל האמהרי בבניינים שונים – שורש תלת-עיצורי (ፈለገ פל"ג=רצה)
|-
! זמן-אספקט:
! rowspan=2 | פָּעָל – בנין קל עבר
! rowspan=2 | יפעל – בניין קל עתיד(משמש להווה: פועל)
! rowspan=2 | פָּעוּל (פעולת)
! rowspan=2 | נפעל – בנין נפעל עבר
! rowspan=2 | פְּעָל (ציווי)
! rowspan=2 | לפעול (שם הפועל)
|-
! גוף, מין ומספר
|-
! אני
| ፈለግኩ || እፈልጋለሁ || ፈልጌ || ፈልጌያለሁ || – || ልፈልግ
|-
!
| פֶלֶגִיכּוּ (רציתי) || אִפֶלִגַלֵהוּ (אֶרְצֶה) || פֶלִיגְּה (רָצוֹן) || פֶלִיגְּיֶלֶהוּ (נרציתי, נבחרתי) || – || לִפֶלִיגִי (לרצות)
|-
! אתה
| ፈለግክ || ትፈልጋለህ || ፈልገህ || ፈልገሃል || ፈልግ || –
|-
!
| פֶלֶגִיכִּי (רָצִיתָּ, רצוי) || תּפֶלִגַלֵהִי (תרצה) || פֶלִיגְּהִי (רצונךָ) || פֶלִיגֶהֶלִי (נרצית, נבחרת) || פֶלִיגִי (רְצֵה) || –
|-
! את
| ፈለግሽ || ትፈልጊያለሽ || ፈልገሽ || ፈልገሻል || ፈልጊ || –
|-
!
| פֶלֶגִישִי (רצית, רצונך) || תּפֶלִִגַיַלֵשִי (תרצי) || פֶלִיגֶשִי (רצונֵך) || פֶלִיגֶשִי (נִרצֵיתְּ, התלווית) || פֶלִיגִי (רְצִי, חַפְּשִׂי) || –
|-
! הוא
| ፈለገ || ይፈልጋል || ፈልጎ || ፈልጓል || – || ይፈልግ
|-
!
| פֶלֶג (רָצָה) || יִפֶלִגַלִי (ירצה, כלומר: רוצה) || פֶלִיגוֹ (רצונו) || פֶלִיגוֲּלִי(נרצה, חיפשו אותו) || – || יִפֶלִיגִי (רצונו)
|-
! היא
| ፈለገች || ትፈልጋለች || ፈልጋ || ፈልጋለች || – || ትፈልግ
|-
!
| פֶלֶגֶצִ׳י (רָצְתָה) || תִּפֶלִגַלֶצִי (תרצה, כלומר: רוצה) || פֶלִיגָה (רצונה) || פֶלִיגַלֶֶצּ׳י(נרצתה, חיפשו אותה) || – || תִּפֶלִיגִי (רצונה)
|-
! אנחנו
| ፈለግን || እንፈልጋለን || ፈልገን || ፈልገናል || – || እንፈልግ
|-
!
| פֶלֶגיני (רָצינו) || איניפליגלני (נרצה, כלומר: רוצים) || פֶלִיגני (רצוננו) || פֶלִיגֶנַלִי(נרצינו, חפצנו) || – || אִינִיִפֶלִיגִי (רצוננו, הצורך שלנו)
|-
! אתם/ן
| ፈለጋችሁ || ትፈልጋላችሁ || ፈልጋችሁ || ፈልጋችኋል || ፈልጉ || –
|-
!
| פֶלֶגַצִ׳יהוּ (רָציתם/ן) || תיפליגלצִ׳יהוּ (תרצו, כלומר: רוצים) || פֶלִיגצִ׳יהוּ (רצונכם) || פֶלִיגֶצִ׳יהוַּלִי(נרציתם, חיפשתם) || פֶלִיגוּ (רְצוּ, חיפוש) || –
|-
! הם/ן (או צורת נימוס)
| ፈለጉ || ይፈልጋሉ || ፈልገው || ፈልገዋል || – || ይፈልጉ
|-
!
| פֶלֶגוּ (רָצוּ, מחפש) || יפליגלוּ (יְרוּצוּ, כלומר: רוצים) || פֶלִיגֶוִּי (רצונם/כם) || פֶלִיגֶוַּלִִי(נרצו, חיפש) || – || יִפֶלִיגוּ(רצונם, הצורך שלהם/כם)
|}

באמהרית יש כ־14 בניינים. יש מהבניינים המעניקים לפועל משמעות של גרימה (בדומה לבניין הפעיל), של העצמת הפעולה או מוּדעוּת אליה (כמו בניין פיעל, בעברית), פעולה עצמית, הדדית או מתמשכת (בדומה לבניין התפעל), פעולה סבילה (כמו בניין נפעל) ומשמעויות נוספות.

==ספרות ישראלית==
בשנת 2018 החל פרויקט תרגום ספר ההלכה "ילקוט יוסף" לאמהרית, בעידודו של הראש"ל יצחק יוסף. זהו ספר ההלכה הראשון וספר היהדות השני שתורגם בישראל לאמהרית. ספר היהדות הראשון שתורגם הוא: "סידור קורן".

==ראו גם==
*תיגרינית

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=AMH דף על אמהרית מתוך אתר אתנולוג]
*
*[http://www.amharicdictionary.com/ מילון מקוון אנגלי–אמהרי ואמהרי–אנגלי]
*[http://www.tau.ac.il/~hacohen/welcome.files/20080131%20Haaretz.png רן הכהן: אמהרית, אחות שמית חורגת]
*[http://cms.education.gov.il/NR/rdonlyres/9E67AC36-DE36-41DB-8136-34E00CD894CE/190402/amaharityud1.pdf תוכנית הלימוד לשפה אמהרית] בחטיבת ביניים ועליונה.
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:שפות אתיו-שמיות
קטגוריה:ביתא ישראל: שפות
קטגוריה:שפות