OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
לא תנצחו אותי

"לא תנצחו אותי" הוא שיר מאת נעמי שמר. השיר יצא לאור בשנת 1984 כחלק מאלבום האולפן ה-16 של הזמר הישראלי יהורם גאון, "אמצע הדרך", בעיבודו של ננסי ברנדס. במרוצת השנים ביצעו אותו אמנים ישראלים נוספים.

== רקע ==
השיר נכתב על ידי המשוררת הישראלית נעמי שמר לרגל חגיגות יום העצמאות של 1984<ref name=":6"></ref>. הוא יצא לאור בשנת 1984 כחלק מאלבום האולפן ה-16 של הזמר הישראלי יהורם גאון, "אמצע הדרך"<ref></ref>.

ההיסטוריון וחוקר הספרות מוטי זעירא העלה השערה בספרו לפיה "לא תנצחו אותי" הוא המענה של שמר למאמר ביקורת חריף שפרסם נגדה חוקר הספרות דן מירון, שכאיש שמאל השקפותיה של שמר היו לצנינים בעיניו<ref name=":6" />.

== ניתוח מוזיקלי ==
העיתונאית סיון רהב-מאיר מערוץ 7 כתבה כי השיר מבטא את הרעיון שהניצחון גלום בהתמדה בפעילות היומיומית, ובהמשך החיים מתוך אמונה בצדקת הדרך<ref></ref><ref></ref>.

בריאיון לישראל היום התבטא גאון לגבי השיר:

== גרסאות כיסוי ==

בשנת 2010 הוציא הזמר החרדי יונתן שינפלד גרסת קאבר לשיר<ref></ref>, אשר נכלל באלבום האולפן שלו, "כולנו יחד"<ref></ref><ref></ref>.

בשנת 2013 במסגרת פרויקט ״"א בה יה" הוציאו הזמרים הישראלים ישי לפידות ועמירן דביר גרסת קאבר לשיר<ref name=":4"></ref><ref name=":7"></ref>.

בשנת 2016 יצאה לאור גרסת קאבר של השיר על ידי ההרכב המוזיקלי הישראלי שיר אדמה<ref></ref>.

ב-14 ביולי 2022 בטקס פתיחת המכביה העשרים-ואחת ביצעה הזמרת הישראלית עדן בן זקן גרסת קאבר ל"לא תנצחו אותי"<ref></ref><ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref><ref></ref><ref></ref><ref name=":3"></ref>, בעיבוד והפקה של חברת Triangle<ref name=":1" /><ref name=":3" /><ref name=":2" />.

ב-12 בנובמבר 2023, ברקע מלחמת חרבות ברזל, הוציאו הצמד ישי לפידות ועמירן דביר גרסה מחודשת לשיר<ref name=":4" /><ref name=":7" />.

באותה מלחמה החליף השיר (בדרך כלל) את האות הרגיל של תוכנית הרדיו קלמן ליברמן.

== גרסת "חרבות ברזל" 2023 ==

ב-27 בנובמבר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, יצאה לאור גרסה מחודשת של השיר בהשתתפות יהורם גאון והלהקות הצבאיות של צה"ל<ref name=":5"></ref> כמחווה לחיילי צה"ל<ref></ref><ref name=":0"></ref>, זאת לאור ההזמנה שקיבל גאון מחיל החינוך של צה"ל<ref name=":02"></ref>. על רקע יציאת הקאבר התבטא גאון:

=== וידאו-קליפ ===
במסגרת צילומי הוידאו-קליפ לגרסה המחודשת התארח יהורם גאון בבסיס<nowiki/>י חיל האוויר, הים והיבשה יחד עם הלהקות הצבאיות<ref name=":02" /><ref></ref><ref name=":0" />. הקליפ הופק על ידי מיכל גוילי בבימוי יניב צדוק<ref name=":5" />.

=== מיקומי שיא ===

== ראו גם ==
* מלחמת חרבות ברזל במוזיקה

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי יהורם גאון
קטגוריה:שירי להקות צבאיות
קטגוריה:שירי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
Super Mario RPG

Super Mario RPG הוא משחק וידאו שיצא לראשונה ב-1996 על קונסולת SNES וקיבל גרסת רימייק לנינטנדו סוויץ' בשנת 2023. המשחק משלב את עולמו המוכר של מריו עם אלמנטים של משחקי תפקידים (RPG). הוא פותח על ידי Square ו-Nintendo יחדיו והוא משחק הראשון בסדרת "מריו RPG". המשחק שואב השראה ממשחקי תפקידים פופולריים שיצאו בזמנו כמו Final Fantasy ו־Chrono Trigger.

== עלילת המשחק ==
המשחק נפתח כשהנסיכה פיץ' נחטפת על ידי באוזר, ומריו הולך להציל אותה, אולם העלילה מקבלת תפנית כאשר חרב יורדת מהשמים על טירתו של באוזר והורסת אותה, מריו ובאוזר מבינים שאין להם ברירה אלא לשתף פעולה, יחד עם דמויות נוספות, כדי להילחם באויב המשותף.

== משחקיות ==
המשחק מתחיל עם מריו בלבד וחברי צוות מצטרפים אליו ככל שמתקדמים בעלילה. המשחק מספק חוויה שונה מהמשחקים הרגילים של מריו, שכן הוא לחימה בתורות, ולא פלטפורמה. הוא משלב תפקידים, עלילה מסובכת, ומערכות לחימה אסטרטגיות. השחקן לוקח את הדמות של מריו ויחד עם דמויות נוספות ניתן להרכיב צוותים של 3 שחקנים לכל קרב, ולשלב אסטרטגיית קרב נכונה. ניתן להשתמש גם בחפצים קסומים שיעזרו לשחקן להביס את האויב. ומערכת הקרב הבסיסית כוללת התקפה, הגנה ובריחה. בנוסף ליכולות מיוחדת שיש לכל דמות בצוות

=== גרסת הרימייק ===
צילום מסך המשווה בין הגרסה המקורית לגרסת הרימייק
בחודש נובמבר 2023 שוחררה גרסת הרימייק לקונסולת הסוויץ, החידושים הרבים כוללים הוספת סצנות סינמטיות, שיפור משמעותי של הגרפיקה והסאונד. כמו כן נוספה יכולת שלא הייתה במשחק הקודם והיא היכולת למהלך מיוחד המשתנה בהתאם לחברי צוות הקרב שהשחקן בחר.

== ביקורות ==
סופר מריו RPG נחשב לאחד ממשחקי ה-RPG הטובים ביותר על קונסולת ה-SNES, וזכה להערכה רבה מצד מבקרים ושחקנים כאחד. בביקורת לגרסת הרימייק באתר Vgames המשחק קיבל 8 מתוך 10.<ref></ref> והאתר USgamer העניק למשחק המקורי את הציון 4.5 מתוך 5.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

== ראו גם ==

# [https://www.youtube.com/watch?v=wKnI7nwL59A ביקורת למשחק אבות וחרבות]

קטגוריה:משחקי וידאו משנת 1996
קטגוריה:משחקי נינטנדו סוויץ'
קטגוריה:משחקי סופר נינטנדו
קטגוריה:משחקי תפקידים ממוחשבים
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו ביפן
בסין בלו

בסין בלו (בקריאולית האיטית: Basenblé; באופן מילולי: הבריכה הכחולה) הוא אתר מים טבעי הממוקם 12 קילומטרים מצפון-מערב לעיר הבירה ז'אקמל, במחוז הדרום מזרחי של האיטי. אלו הן שלוש בריכות לאורך הנהר הקטן של ז'אקמל .<ref name="Planet 2017"></ref><ref name="Clammer 2016 p. 147"></ref>

== גישה ==
על מנת להגיע לאתר יש לנסוע ברכב ארבע על ארבע בהרים, ואז ללכת כ-20 דקות, לאחריהן יש לרדת בחבלים לאורך מצוק בגובה 3.7 מטר, כאשר מדריכים מקומיים נמצאים במקום להכוונה. החל מ-2018 הכניסה לאתר בתשלום.<ref></ref>

== בריכות ==
האתר מורכב מארבע בריכות:
* בסין שבל - עומק 2.7 מטרים
* בסין בלו - עומק 4.6 מטרים
* בסין פאלמיסט - עומק 17.4 מטרים
* בסין קלייר - עומק 22.8 מטרים

בסין קלייר היא הבריכה הידועה ביותר עם מפל בגובה 10 מטרים הנופל לתוך בריכת מים בצבע טורקיז וסלעים חלקים סביבה. המים העשירים במינרלים יכולים להפוך לחום בוצי לאחר גשם כבד.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האיטי: גאוגרפיה
אבודים באמריקה

אבודים באמריקה (באנגלית: Lost in America) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1985 בהפקה, כתיבה ובימוי של אלברט ברוקס, עם אלברט ברוקס וג'ולי הגרטי בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על זוג נשוי שמחליט להתפטר מעבודתם ולטייל ברחבי ארצות הברית במעונוע.

==תקציר העלילה==
דייוויד הווארד (אלברט ברוקס) ואשתו לינדה (ג'ולי הגרטי) הם זוג יאפים שגרים בלוס אנג'לס ומשועממים מחייהם הבורגניים. דייוויד עובד בחברת פרסום ומצפה לקידום ולינדה עובדת כפקידה בחנות כלבו.

דייוויד מוזמן לשיחה עם הבוס פול מורס (פיטר מרס) שמודיע לו שלא יקודם בלוס אנג'לס אלא יעבור לניו יורק ויקדם את הפרסום של חברת פורד. דייוויד כועס, מטיח עלבונות כלפי הבוס ומפוטר מיד. הוא רץ שמח ללינדה מודיע לה שהוא פוטר וכי גם עליה להתפטר והם ימכרו את הבית, יממשו את חסכונותיהם ויקנו מעונוע שבו יגורו ויסתובבו ברחבי המדינה כמו בסרט איזי ריידר.

הם נוסעים ללאס וגאס כדי לחגוג את חייהם החדשים בטקס נישואים חוזר בכנסייה. בהגיעם עייפים הם מעדיפים לגור בלילה הראשון בבית מלון. הם מתאכסנים בבית המלון דזרט אין שבו יש גם קזינו.

בלילה מתגנבת לינדה לקזינו ומפסידה במשחק את כל כספם. דייוויד מגיע לקזינו מאוחר יותר ושופך את כל זעמו על אשתו. הוא משוחח עם מנהל הקזינו (גארי מרשל) ומציע לו שיחזיר את כספו ובתמורה יפרסם את המלון כמוסד שיש לו רגשות חמלה. המנהל מתייחס אליו בנימוס אבל דוחה את הצעתו.

הם ממשיכים לסכר הובר ורבים כל הזמן עד שלינדה תופסת טרמפ עם גבר (דונלד גיב) ומסתלקת. דייוויד רודף אחריהם ומוצא אותם במסעדה. הגבר הוא אסיר לשעבר והוא חובט בפניו של דייוויד ומסתלק.

הם ממשיכים וחונים בחניון קראוואנים. דייוויד מוצא "עבודה" כמפקח במעבר חצייה ולינדה עובדת במסעדת שניצלים עם בוס שגילו מחצית מגילה.

לבסוף הם מבינים שנכשלו בניסיונם לחקות את איזי ריידר הם נוסעים לניו יורק שם מתקבל דייוויד שוב לחברה במשכורת מופחתת ולינדה מקבלת משרה בבלומינגדיילס והם מצפים לילד ראשון.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|אלברט ברוקס
|דייוויד הווארד
|
|-
|ג'ולי הגרטי
|לינדה הווארד
|
|-
|גארי מרשל
|מנהל קזינו
|
|-
|מייקל גרין
|פול דאן
|מנהל חברה
|-
|דונלד גיב
|אסיר לשעבר
|
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=k3VdFriAvrs קדימון לאבודים באמריקה], באתר יוטיוב
*[https://www.tcm.com/tcmdb/title/81869/lost-in-america#overview אבודים באמריקה], באתר TCM
*[https://www.youtube.com/watch?v=pf2q0HemaFs דייוויד מנסה לשכנע את מנהל הקזינו], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=4E_jCd4LZL8 דייוויד כשומר המעבר חצייה], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=bmWjJvr4jss הסצנה בקזינו], באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 1985
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
פיקו רואיבו

פיקו רואיבו (בפורטוגזית: Pico Ruivo) הוא ההר הגבוה ביותר בארכיפלג מדיירה השייך לפורטוגל. גובהו 1,861 מטרים מעל פני הים.<ref name="peaklist">[http://peaklist.org/WWlists/ultras/EuroAtlanticP1500m.html "Europe: Atlantic Islands - Ultra Prominences"] Peaklist.org. Retrieved 2012-06-28.</ref> בכדי להגיע לפסגת ההר יש ללכת באחד משני מסלולים קשים המחברים בין פסגות נוספות על האי. מפסגת ההר ישנה תצפית נרחבת על האי, אך לעיתים שורר בו מזג אוויר המגביל את הראות ומסכן את המטיילים.

הרשות המקומית סנטנה ממוקמת כשבעה קילומטרים מצפון־מזרח ובירת האיים, פונשל, נמצאת כתשעה קילומטרים מדרום־מזרח.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:PicoRuivoGipfel.jpg|טקסט=Platform on the summit of Pico Ruivo.
קובץ:Berghuette_Pico_Ruivo.jpg|טקסט=Shelter below the summit.
קובץ:Pico_Ruivo_Peak.jpg|טקסט=Summit from the viewing platform in the northwest.
קובץ:Pico_Ruivo_northwest_platform.jpg|טקסט=Second viewing platform, northwest from the summit.
קובץ:View_from_Pico_Do_Areiro_to_Pico_Ruivo,_Madeira.JPG|טקסט=View towards Pico das Torres and Pico Ruivo from Pico do Arieiro.
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדיירה: גאוגרפיה
קטגוריה:אפריקה: הרים
פואנלברדה (כדורגל)

פואנלברדה (בספרדית :Club de Fútbol Fuenlabrada; SAD) היא קבוצת כדורגל מאזור פואנלברדה במדריד, ספרד, שמתחרה כיום בפרימרה דיוויסיון RFEF, הדרג השלישי של מבנה ליגות הכדורגל בספרד. היא נוסדה בשנת 1975. אצטדיון הבית שלה הוא אצטדיון פרננדו טורס.<ref></ref>

== היסטוריה ==
פואנלברדה נוסדה בשנת 1975, כאיחוד בין סן אסטבן לאתלטיקו פואנלברדה.<ref></ref> היזם מאחורי הרעיון לאיחוד הוא ראש העיר באותה תקופה, רג'ינו בניטז, שהציע למנהלי שני המועדונים לאחד מאמציהם ועל ידי כך לקבל מענק עירוני גבוה יותר.<ref name=":0"></ref> בשנת 1986, הקבוצה עלתה לראשונה ל-Tercera Division, וסיימה במקום השלישי מלמטה בקמפיין הבכורה שלה.<ref></ref>

עם ג'וליאן פרז כנשיא, פואנלברדה עברה שינוי דרמטי שהגיע לשיאו עם העלייה לסגונדה דיוויזיה ב' ב-1994. בעונת 1997/1998, המועדון עשה גיוסי כספים כדי לשכור מאמן חדש בדמותו של אדוארדו קאטורלה ושחקנים חדשים על מנת לעלות ליגה, אך סיים את העונה רק במקום ה-9 בסגונדה ב'.<ref name=":0" /> עם הרצון להשיג קידום, לעונה הבאה הימר המועדון על מאמן אחר בעל יוקרה מוכרת ועם הניסיון בלה ליגה, פליקס ברדראס.<ref name=":0" />

פואנלברדה שיחקה באצטדיון לה אלדהואלה (La Aldehuela) לפני שעברה לאצטדיון פרננדו טורס באוגוסט 2011, על שם החלוץ הבינלאומי הספרדי לשעבר פרננדו טורס, שנולד בעיר אך מעולם לא ייצג את המועדון.<ref></ref><ref></ref> בעונת 2016/2017, המועדון סיים במקום השלישי בסגונדה דיוויזיון B, לפני שהפסיד בכל משחק בפלייאוף 0-1 ל-CF VillanovenseMere מונה כמאמן לעונת 2018/2019.<ref></ref>

ב-7 במאי 2022, פואנלברדה ירדה לפרימרה דיוויסיון RFEF,<ref></ref> והביאה לסיומו של תקופת שלוש העונות שלהם בליגה השנייה.

== הישגים ==
* 3 עונות בסגונדה דיוויזיון
* 2 עונות בפרימרה פדרציון
* 19 עונות ב-Segunda División B
* 14 עונות ב-Tercera División

== קבוצת המילואים ==
קבוצת המילואים של פואנלברדה נוסדה ב-2015, והיא משחקת כיום ב-Preferente de Madrid – Group 2.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:מדריד (קהילה אוטונומית): ספורט
Swarm Technologies

Swarm Technologies - חברה שמספקת יכולת העברת נתונים לצורכי האינטרנט של הדברים. החברה מנהלת צי לוויינים שמאפשרים לתת שירות ללקוחות החברה. השירות החל בפברואר 2021 כאשר 72 לוויינים היו בעבודה וכל נקודה על כדור הארץ הייתה נגישה ל-3 לוויינים. מטה החברה ממקום בפאלו אלטו.

ביולי 2021 החברה עברה לבעלות מלאה של SpaceX.

==היסטוריה==
החברה הוקמה בשנת 2016 על ידי יוצאי אפל וגוגל. הלוויינים הראשונים שוגרו בשנת 2018, למרות העדר הרשאה מגוף רגולטורי. זה היה קשור לממדים קטנים של הלוויינים שהיו מקשים על איתורם בחלל. כתוצאה מכך על חברה הוטל קנס בגובה של 900 אלף $ והתחייבותה להעביר נתוני הלוויינים עתידיים 45 ימים לפני השיגור.

לווייני החברה שוקלים כ-400 גרם והם בגודל של 0.25 קיובסאט, כלומר 11*11*2.8 ס"מ. אנטנה של הלוויין נפתחת לאחר השיגור.

==רשימת שיגורים==
{| class="wikitable sortable mw-collapsible mw-collapsed"
|- bgcolor="#ccfccf" align="center"
| תאריך שיגור|| אתר שיגור/משגר ||לוויינים
|-
| 12 בינואר 2018||מרכז החלל סאטיש דאווןPSLV-XL || SpaceBEE 1–4
|-
| 3 בדצמבר 2018||בסיס חיל האוויר ונדנברגפאלקון 9 || SpaceBEE 5–7
|-
| 29 ביוני 2019||רוקט לאב - מתחם שיגורים 1אלקטרון || SpaceBEE 8–9
|-
| 3 בספטמבר 2020||מרכז החלל הגיאניוגה || SpaceBEE 10–21
|-
| 20 בנובמבר 2020|| רוקט לאב - מתחם שיגורים 1 אלקטרון || SpaceBEE 22–39SpaceBEE NZ-1-6
|-
| 24 בינואר 2021||נמל החלל קייפ קנוורלפאלקון 9 || SpaceBEE 40–75
|-
| 28 בפברואר 2021|| מרכז החלל סאטיש דאוון PSLV-DL || SpaceBEE 76–87
|-
| 30 ביוני 2021||נמל החלל קייפ קנוורלפאלקון 9 || SpaceBEE 88–111SpaceBEE NZ-7-10
|-
| 15 במרץ 2022||נמל החלל הפסיפי - אלסקהרוקט 3.3 || SpaceBEE 112–127SpaceBEE NZ-11-14
|-
| 1 באפריל 2022||נמל החלל קייפ קנוורלפאלקון 9 || SpaceBEE 128–139 
|-
| 2 במאי 2022|| רוקט לאב - מתחם שיגורים 1 אלקטרון || SpaceBEE 140–155SpaceBEE NZ-15-22
|-
| 3 בינואר 2023||נמל החלל קייפ קנוורל פאלקון 9 || SpaceBEE 156–167 
|-
| 12 ביוני 2023||בסיס חיל האוויר ונדנברג פאלקון 9 || SpaceBEE 168–179 
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/spacebee-10.htm רשימת שיגורים]
* [https://www.nanosats.eu/sat/spacebee-1-4 תיאור הלוויין]

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות אמריקאיות
לוקאניקו

לוקניקו (ביוונית: λουκάνικο) הוא סוג של נקניק יווני עשוי מבשר חזיר או בשר כבש ובדרך כלל בטעם קליפת תפוז, זרעי שומר ועוד עשבים יבשים וזרעים שונים, ולעיתים מעושן על עצים ארומטיים. לעיתים קרובות מתובל בטעם ירוקות, במיוחד כרישה.<ref name="Ying 2016"></ref>

לוקניקו מוגש לעיתים קרובות כמזה, פרוס ומטוגן, לפעמים עם סגאנאקי. הוא מבושל גם לתוך מגוון רחב של מנות.

השם 'לוקאניקו' נגזר מהלוקאניקה של מטבח רומא העתיקה<ref>Γ. Μπαμπινιώτης, Λεξικό της Νέας Ελληνικής Γλώσσας, 1998</ref> (ממחוז לוקאניה שבדרום איטליה) והוא נמצא בשימוש ביוון לפחות מאז המאה ה-4.<ref>Andrew Dalby, Siren Feasts, 1996, p. 181</ref>

== ראו גם ==
* לוקאנקה, נקניק בולגרי עם שם קשור
* לינגויסה, כל אחת ממגוון הנקניקיות מ: פורטוגל, גואה, מקאו ברזיל
* סוג'וק, נקניקייה מתובלת, יבשה ורזה מהבלקן ומהמזרח התיכון

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:המטבח הקפריסאי
קטגוריה:המטבח היווני
נקניקיית מורטו

נקניקיית מורטו (בצרפתית: Saucisse de Morteau; ידועה גם בשם Belle de Morteau) היא נקניקיה מעושנת מסורתית<ref name=":0"></ref> מהאזור ההיסטורי הצרפתי פראנש-קונטה ושמה נובע מהעיר מורטו<ref></ref> במחוז דו. מעשנים אותה בארובות פירמידליות מסורתיות, הנקראות "tuyés".<ref name=":0" /> זוהי נקניקייה לא מבושלת בעלת טעם חזק וצפופה מאוד.

היא מיוצרת על הרמה ובהרי הרי היורה שבדו בגובה של יותר מ-660 מטרים. העיר מורטו נמצאת במרכז התעשייה החקלאית-הארטיזנלית הזו.

נקניקיית מורטו מיוצרת רק באמצעות בשר חזיר מאזור פראנש-קונטה, מכיוון שבאזור הררי זה מפטמים את החיות באופן מסורתי. בנוסף, כדי להיות מורשה להשתמש בתווית "Saucisse de Morteau", יש לעשן את הנקניקיות במשך 48 שעות לפחות עם נסורת מחטניים וערער בתוך ה־tuyés. עם זאת, הוא אינו מבושל, שכן הבעירה מלווה בזרם אוויר חזק.

נקניקיית מורטו מוגנת בתווית הסמכה כינוי מקור מוגן (PGI)<ref></ref> של האיחוד האירופי, המבטיחה את איכותה, מקורה ושיטת ההכנה שלה כמומחיות צרפתית אזורית. מורטו אותנטי מגיע בדרך כלל עם תג מתכת כמו גם מקל עץ קטן עטוף סביב קצה הקישור.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נקניקיות
קטגוריה:המטבח הצרפתי
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
סויוז MS-11

סויוז MS-11 (ברוסית:Союз МС-11) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-3 בדצמבר 2018 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-25 ביוני 2019. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה צוות שהתווסף למשלחת מס' 57 לתחנת החלל הבין-לאומית.

==הצוות==
* אולג קונוננקו - מפקד
* דוויד סן-ז'אק - מהנדס טיסה
* אן מקליין - מהנדסת טיסה

===צוות גיבוי===
* אלכסנדר סקבורצוב - מפקד
* לוקה פרמיטנו - מהנדס טיסה
* אנדרו מורגן - מהנדס טיסה

==תיאור המשימה==
חללית "סויוז MS-11" שוגרה ב-3 בדצמבר 2018 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז FG". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.

החללית התחברה למודול "פואיסק" של תחנת החלל הבין-לאומית כעבור כ-6 שעות ללא בעיות. באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 57 בפיקוד אלכסנדר גרסט.

צוות החללית הצטרף למשלחת שגדלה ל-6 אנשי צוות. בהמשך הם עברו למשלחת מס' 58.

"סויוז MS-11" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.

ב-25 ביוני 2019 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ עם אותו צוות שהיה בהמראה. הנחיתה עברה ללא בעיות.

עם ניתוק החללית מתחנת החלל החלה לפעול משלחת מס' 58 לתחנת החלל הבין-לאומית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-ms-11.htm מידע על הטיסה]
* [https://www.russianspaceweb.com/soyuz-ms-11.html תיאור המשימה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:2018 ברוסיה
קטגוריה:2019 ברוסיה
אה וואו

אה וואו הוא אלבום ראפ והיפ הופ של הראפר והזמר הישראלי ג'ימבו ג'יי. באלבום 10 שירים, ואורכו 35 דקות ו-24 שניות. זהו האלבום החמישי של ג'ימבו ג'יי (והרביעי בסך כל הדיסקוגרפיה).

את האלבום ניהל אמנותית רועי דורון, שגם הפיק בו שישה שירים. מלבד דורון באלבום השתתפו גם המפיקים אוריה ויצטום שהפיק את "אקסית מיתולוגית" ואת "מפקיר במאני טיים", איציק פצצתי שהפיק את מתגעגע ומיקסס את האלבום וישי סוויסה שהפיק את "כל האהבה". האלבום יצא לאור ב-14 בדצמבר 2023.
האלבום עוסק בחיים בעוטף עזה ובחיי האהבה והמשפחה של ג'ימבו/עומר. האלבום הוקדש לזכרו של גיא אילוז, טכנאי קול שליווה את ג'ימבו ג'יי ולהקת ספא מ-2021, שנחטף לעזה ונרצח בשבי חמאס.
ג'ימבו ג'יי ולהקת ספא במופע השקת האלבום עם תזמורת הרחוב ו[[מקהלת העפרוני, מועדון בארבי בנמל יפו, אוגוסט 2024]]

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2023
קטגוריה:אלבומי ג'ימבו ג'יי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ישי סוויסה
קטגוריה:אלבומים לזכר אישים שנפטרו
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית
דברצני

הונגרית]]
נקניק/נקניקיה דֶבְּרֶצֶנִי (בהונגרית: Debreceni kolbász) היא נקניקיית חזיר בעלת מרקם עדין אחיד וצבע כתום-אדמדם, הנקראת על שם העיר דברצן בהונגריה.<ref></ref>

== מאפיינים ==
הנקניקיות מתובלות בכבדות עם פפריקה ותבלינים נוספים כמו שום, פלפל ומיורן (אזוב תרבותי).<ref></ref> בדרך כלל מכיל גם חתיכות זעירות של שומן חזיר. הנקניקים בדרך כלל לא מעושנים או מעושנים קלות, ונמכרים בזוגות מחוברים בקצה אחד. טכניקת הבישול המסורתית דורשת לחתוך את הדברצני לרוחב במרווחים ולאפות, לצלות או לטגן. הנקניק נוטה להתכרבל מהחתכים, ויוצרת סדרה מקושרת של מטבעות נקניק.<ref></ref>

== תפוצה ==
אף על פי שמקורו במזרח הונגריה, נקניק זה התפשט והפך פופולרי כמעט בכל חלק של האימפריה האוסטרו-הונגרית לשעבר (כולל אוסטריה, צפון איטליה, קרואטיה, סלובניה, פולין, צ'כיה, סלובקיה, מערב ומרכז רומניה ומערב אוקראינה) ואומצה לתוך המטבחים האלה. בפולין קוראים לה "דברצינסקה" (Debreczyńska). בבולגריה נקראת הנקניק/נקניקיה נגזרת דברציני (בבולגרית: дебърцини) ומוצע באופן נרחב על ידי שרקוטרי בבולגריה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח ההונגרי
קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:נקניקיות
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
Pedestal

"Pedestal" (בעברית: "כַּן") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הצ'כית אייקו. הוא יצא לאור ב-28 בנובמבר 2023 בהוצאה עצמית, ונכלל כרצועה השנייה באלבום האולפן השלישי של הזמרת, Fortune's Child. ב-13 בדצמבר נחשף כי זכה בקדם הלאומי של צ'כיה, ESCZ 2024, ונבחר לייצג את המדינה באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה.

== תחרות הזמר של האירוויזיון ==

=== ESCZ 2024 ===
ESCZ 2024 הייתה המהדורה השישית של הקדם הצ'כי המסורתי ESCZ, שאורגנה על ידי ČT כדי לבחור את המשלחת לאירוויזיון 2024. היא כללה שידור חי אחד, שנערך ב-4 בדצמבר 2023 בפראג, ואחריו סבב הצבעה שנמשך עד 11 בדצמבר.<ref name="4dec"></ref><ref name="finalists"></ref> ב-28 בנובמבר 2023 נחשף כי אייקו עתידה להשתתף בתחרות עם "Pedestal".

בערב הגמר זכה "Pedestal" ל-723 נקודות מצוות השופטים הצ'כי ול-23,175 מהצבעות הקהל הבין-לאומי – סך של 23,898 נקודות. היא הוכרזה כזוכה בהפרש של 11,022 מהמקום השני.

=== באירוויזיון ===
צ'כיה שובצה לחלקו הראשון של חצי הגמר השני.

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. צ'כיה הופיעה חמישית, אחרי שווייץ ולפני אוסטריה. ב-9 במאי עלתה אייקו על בימת חצי הגמר השני של האירוויזיון וביצעה את שירה "Pedestal". היא נכשלה בניסיונה להעפיל לגמר שהתקיים ב-11 במאי לאחר שסיימה במקום ה-11 עם 38 נקודות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2024
קטגוריה:שירי צ'כיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
סלמי חורף

צלחת סלמי חורף ומעדני חזיר
סלמי חורף (בהונגרית: Téliszalámi) הוא סוג של סלמי מעושן העשוי מבשר חזיר ובייקון וסאלו חזיר.

== מעמד מוגן ==
סלמי החורף של סגד הוא מעמד גאוגרפי מוגן של האיחוד האירופי מאז 2007, וסלמי החורף של פיק והרץ הוא הונגריקום מאז 2014.

על פי גיליון הסיכום שהוכן על בסיס תקנה 510/2006 (EC), סלמי חורף סגד מורכב מ"גודל גרגירים 2–4 מ"מ וגרגרי בייקון חזיר וקותלי חזיר מעורבבים באופן שווה, מלוחים ומתובלים (פלפל לבן, פלפל אנגלי, פפריקה), הנקניק ממולא במעטפת טבעית או במעטפת מלאכותית שוות ערך, אשר פני השטח שלו מצופים בעובש אצילי אפרפר-לבן לאחר סיום העישון עם בולי אשור וייבוש."

== מקור השם ==
שמו נובע מהעובדה שבעבר היו מייצרים אותו רק בחורף. הסיבה לכך הייתה שלחות האוויר בסגד בדרך כלל לא הייתה נמוכה מספיק כדי שחומר הגלם יאבד את כמות המים הנכונה במהלך היישון ולכן הוא היה מקורר תחילה ולאחר מכן מעושן כך. עד שלא היו מכונות (משאבות) המתאימות לכך, יכלו לקרר את הסלמי רק בקרח (בחורף, באמצעות הקרח של נהר הטיסה והאגמים בסביבה). מצד שני, בנוסף למוצרים האחרים, לא היו מספיק עובדים לייצר אותו, ולכן המפעל העסיק בחורף פועלים חקלאיים עונתיים להכנת הסלמי.

== לקריאה נוספת ==
* [http://www.pick.hu/hu/teliszalami/hungarikum-tortenet סודות סלמי החורף] (לינק לא פעיל)
* [http://www.origo.hu/tafelspicc/kozelet/20130208-olyan-ez-mint-egy-jo-parkapcsolat-igy-keszul-a.html זה כמו זוגיות טובה - כך מכינים סלמי חורפי], origo.hu
* [http://www.origo.hu/tafelspicc/teszt/20121105-a-teliszalami-gyartastechnologiaja-fuszerei.html מחתיכות לפצצת אומאמי - מבחן סלמי חורף], origo.hu
* [http://www.delmagyar.hu/szeged_hirek/ugyanugy_keszitik_a_pick_szalamit_mint_140_eve/2043519/ סלמי פיק מיוצר באותו אופן כמו לפני 140 שנה] (לינק לא פעיל)
* [http://epa.oszk.hu/00800/00877/01156/pdf/00120016.pdf כתב העת הרשמי של האיחוד האירופי "סלמי סגד" או "סלמי חורף סגד" צו מועצת 510/2006/EC], fvm.hu
* פטר גאשפאר–מיקלוש לוצי: סוד הייצור, התיבול והטיפול בסלמי החורף. לקצבים ובעלי איטליזים ; פישהוף ה. ווסט, קישפשט, 1930
* יוז'ף ללה: סלמי פיק ונקניק איכרים ; Pick Szeged Salami Factory and Húsüzem Rt., Szeged, 2002

קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:המטבח ההונגרי
מיסירלו

מיסירלו (ביוונית Μισιρλού, בטורקית Mısırlı, באנגלית Misirlou או Miserlou) הוא לחן עממי מזרח תיכוני. מלחין הנעימה אינו ידוע.

קיימות גרסאות של השיר החל משנות העשרים של המאה העשרים שבוצעו על ידי נגנים ערבים, יוונים ויהודים. מאוחר יותר נוספו גרסאות אלבניות, ארמניות, טורקיות ועוד.

ההקלטה המוקדמת ביותר הידועה של הלחן נעשתה בארצות הברית בביצוע יווני בסגנון רבטיקו בשנת 1927. בעקבותיה עלתה הפופולריות של הנעימה, והוקלטו לה גרסאות רבות ברחבי העולם.
גרסת הרוק של הנעימה הפכה לנעימת גיטרה מוכרת ואהובה, וקיבלה משנה פופולריות בעקבות הכללתה בפסקול הסרט ספרות זולה ב-1994.

== היסטוריה ==
=== פירוש השם ===
שמו הטורקי של הלחן הוא מיסירלי, שפירושו מצרי או מצריה. שמו של הלחן ביוונית הוא מיסירלו, מצריה. בגרסאות מושרות של הלחן הוא נקרא לעיתים "נערה מצריה" או "אשה מצריה".

=== מקורות ===
מחברו המקורי של הלחן אינו ידוע. יש השערות שהלחן היה ידוע בין מוזיקאים ערבים, יוונים וכליזמרים יהודים בשנות העשרים. זהו לחן בסולם הרמוני כפול (E-F-G#-A-B-C-D#), המוכר בשם חיג'אז קאר.

== גרסאות מוקלטות ==
ההקלטה המוקדמת ביותר של השיר נעשתה על ידי המוזיקאי היווני תיאודוטוס דמטריאדס ב-1927. הוא נולד באיסטנבול של האימפריה העות'מאנית, והיגר לארצות הברית ב-1921. ההנחה היא שהוא הכיר את הלחן העממי לפני שעבר לארצות הברית.

ב-1941 הקליט המוזיקאי האמריקאי ממוצא יווני ניקולס רובניס גרסת ג'אז של הלחן, והכריז על עצמו כמלחין המקורי. מאחר שאיש לא ערער על הקביעה הזאת, הוא נתפס בעיני רבים בעולם כמלחין המקורי של הלחן. רובניס גם כתב מילים לנעימה ביוונית. הגרסה של רובניס הפכה ללהיט בארצות הברית, ובעקבותיה הוקלטו גרסאות נוספות ללחן, עם מילים באנגלית ובצרפתית.

ב-1962 הקליט הגיטריסט האמריקאי דיק דייל גרסה של הנעימה בסגנון רוק גלישה. הוא הגביר את קצב הנגינה והתאים אותו לקהל חובב רוקנרול. הגרסה של דייל הפכה לפופולרית ביותר בארצות הברית והציגה את הלחן בפני הקהל הרחב.

ב-1994 נכללה הגרסה של דייל בפסקול הסרט ספרות זולה. היא מושמעת על רקע כתוביות הפתיחה של הסרט. הדבר עזר להגביר את הפופולריות של הלחן, כך שכיום נחשבת גרסה זאת לאחד הריפים המוכרים והפופולריים לגיטרה חשמלית.

במרץ 2005 נכללה הגרסה של דייל ברשימת 100 קטעי הגיטרה הגדולים ביותר של מגזין Q, במקום ה-89.

== גרסאות בישראל ==
ללחן הוקלטו כמה גרסאות בעברית, עם מילים של מחברים שונים:
* גרסה משנות החמישים בשם לולו בביצועה של יפה ירקוני.
* גרסה נוספת משנות החמישים בשם ליל רזים, בביצועה של שולמית לבנת. תרגום המילים נעשה על ידי אברהם בן זאב.
* גרסה משנת 2000 בשם נערת המדבר של איילה לוי עם מילים מתורגמות של ארלט ספדיה.

בנוסף הוקלטו גרסאות של זמרים ישראלים לשיר עם המילים ביוונית של ניקולס רובניס, בין היתר של שלומי סרנגה ואבי טובי.

בציבור החרדי מושרת המנגינה על המילים: "יש בורא עולם; אין עוד מלבדו".<ref></ref> השיר מוכר בסגנונו הקצבי ומושר בחתונות ובאירועי שמחה אחרים.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוזיקה עממית
רוד פלסה

פלסה אדום מסופרמרקט
רוד פלסה (בדנית: Rød pølse) שפירושו "נקניקייה אדומה", הוא סוג של נקניקיית חזיר אדומה בוהקת ונפוצה מאוד בדנמרק. מכיוון שדוכני נקניקיות נמצאים בכל מקום בדנמרק, יש אנשים הרואים ברוד פלסה את אחד המאכלים הלאומיים. הם עשויים מסוג נקניקיית וינה והעור נצבע בצבע אדום מסורתי (קרמין).<ref name="Farbe">Reinhold Carle, Ralf Schweiggert: Handbook on Natural Pigments in Food and Beverages: Industrial Applications for Improving Food Color, Woodhead Publishing Series in Food Science, Technology and Nutrition, 2016. Pages 409 and 415. .</ref>

== הכנה מסורתית ==
יש לחמם את רוד פלסה במים חמים ולרוב היא מוגשת עם רמולד, חרדל או קטשופ, בצל מטוגן ומלפפון פרוס כבוש (קורנישון).<ref>Fran Parnell, Joan Gannij: Insight Guides Scandinavia, Insight Guides, 2012. .</ref> אגדה נפוצה מספרת שפעם הורו לצבוע נקניקיות שהיו כבר בני יום כאמצעי אזהרה.<ref name="cphpost-2021-07"></ref> פרשנות נוספת היא שהחל משנות ה-20 של המאה ה-20 השתמשו הספקים בצבע אדום כדי להסוות את האיכות המופחתת של נקניקיות ישנות יותר.<ref name="toi-2020-08"></ref>

== נקניקיות סקנדינביות אחרות ==
נקניקיות סקנדינביות עשויות בדרך כלל מ-80-60% בשר חזיר טחון דק, מתובל בפלפל שחור, אגוז מוסקט, פלפל אנגלי או תבלינים מתוקים דומים (ניתן להוסיף גם זרעי חרדל טחונים, בצל וסוכר). מים, שומן חזיר, גלדי שומן חזיר, קמח עמילן תפוחי אדמה וחלבון סויה או חלב מתווספים לעיתים קרובות כחומרי מילוי.<ref name="Scandi" /> כמעט כל הנקניקיות הזמינות המסחריות מבושלות מראש מבחינה תעשייתית, כדי להיות מטוגנות או מחוממות לאחר מכן במים רותחים.<ref name="Scandi">Nichola Fletcher (text), Caroline Bretherton (recipes): Sausage – A country-by-country photographic guide with recipes, London, Dorling Kindersley, 2012. Page 94. .</ref>

בנורווגיה, נקניקיות מוגשות לרוב בלחמניות לבנות, או בלחם שטוח מסורתי. הנקניקיות נצלות או מחוממות במים והן מוגשות בדרך כלל עם קטשופ או חרדל. "רוטב תיבול" חלופי לנקניקיות עשוי להיות מחית תפוחי אדמה.<ref>Fidel Toldrá, Iciar Astiasarán: Handbook of Fermented Meat and Poultry, Wiley-Blackwell, 2014. Page 407. .</ref>

באיסלנד, הנקניקיות עשויות להכיל בשר כבש, מה שמעניק להן טעם מובחן ושונה.<ref>Fidel Toldrá, Iciar Astiasarán: Handbook of Fermented Meat and Poultry, Wiley-Blackwell, 2014. Page 340. .</ref>

== ראו גם ==
* Pølsevogn (מילולית: קרון נקניקיות), הם דוכני הנקניקיות הדניות
* פלסה היא מילה בעלת צליל דומה בשוודית, אך המילה השוודית לנקניקייה היא "korv".
* נקניקייה בלחמנייה (hot dog) היא נקניקייה דומה שנמצאת במקומות אחרים בעולם.
* רשימת נקניקיות

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הדני
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
קטגוריה:נקניקיות
מדיסטרפלסה

מדיסטרפלסה (בדנית ובנורווגית: Medisterpølse או Medisterkorv או פשוט Medister) הוא מאכל מיוחד סקנדינבי המורכב מנקניקייה עבה ומתובלת העשויה מבשר חזיר טחון ושומן חזיר, ממולאים לתוך מעטפת.

== מאפיינים ==
זוהי נקניקיה מעט מתוקה והבשר הטחון לדק מתובל בבצל קצוץ, פלפל אנגלי, ציפורן, מלח ופלפל שחור.<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> זוהי נקניקיית ארוחת ערב מסורתית במטבח הדני והנורווגי, דומה במקצת לנקניקיית קאמברלנד הבריטית.

== מקור השם ==
המילה medister נגזרת משילוב של med ו-ister, בהתאמה, כלומר 'בשר' ו'סואט' שהוא שומן רווי המשמש במתכונים מסורתיים רבים. הוא שימש לראשונה בדפוס בספר משק בית שוודי מתחילת המאה ה-16. מתכון הנקניקיות השתנה מאז כיוון שמלית הבשר הייתה קצוצה ידנית בסכין, ואילו היום קוצצים אותה דק מאוד במכונה, מה שמקנה לנקניקיה מרקם שונה. הוא עשוי בחתיכה אחת ארוכה מאוד ואז נחתך לאחר הבישול, לפני ההגשה. בניגוד להרבה סוגי נקניקים אחרים, מדיסטר נשמר טרי (כלומר לא מבושל מראש תעשייתית) ורק מבושל או מטוגן במהלך ההכנה הסופית. מסיבה זו יש לשמור את המדיסטר קריר (או מוקפא) עד להכנה.

== ראו גם ==
* Klobasa
* רשימה של מנות חזיר
* רשימת נקניקיות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח השוודי
קטגוריה:המטבח הנורווגי
קטגוריה:המטבח הדני
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
קטגוריה:נקניקיות
רוני פחימה

רוני פחימה (נולדה ב-19 באוגוסט 1978) היא מאיירת, אנימטורית, אמנית טקסטיל ומרצה לאיור ישראלית.

==ביוגרפיה==
נולדה ברמלה מתגוררת בתל אביב. עשתה שנת שירות בקרית אלעזר.

בעלת תואר שני בעיצוב M.Des. בתוכנית ללימודי תואר שני בעיצוב בשנקר. מרצה במחלקה לתקשורת חזותית, שנקר ומורה לאיור, קומיקס, קרמיקה ואמנות לילדים ומבוגרים.

בין השנים 2012–2014 פחימה עבדה בשיתוף פעולה עם להקת המחול ענבל פינטו ואבשלום פולק והמאיירת שמרית אלקנתי ויצרה אנימציות עבור האופרה "השועלה הערמומית הקטנה" מאת לאוש יאנאצ'ק שהוצגה בבית האופרה הלאומי בברגן, ואת המופע "אבק".

ב-2013 יזמה וערכה את המגזין "scrawl", מגזין דיגיטלי לאיור ולקומיקס.

ב-2017 איירה את הרומן הגרפי "מיסטר יואינג" מאת אורי אמיתי אשר נפטר ממחלת הסרטן, עליו עבדה תשע שנים. את הספר הוציאה לאור באאמצעות קמפיין הד סטארט.

בתערוכה "הקוף למד לארוג" שנפתחה ביולי 2023 במוזיאון הרצליה, בתיה קולטון ורוני פחימה מציגות עבודות טקסטיל גדולות ממדים המשלבות בין איור לטקסטיל: "את המעשייה רצינו לגולל, את עגנון לפרק לתנועה, את המויירות לתמצת ואת הקוף לספר כקומיקס. ואז בחנו שיטות אריגה שיתאימו לאופי הסיפור הפעולה".

==תערוכות==
* 2023 – "הקוף למד לארוג", מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, הרצליה.

==עבודות נבחרות==
ספרי ילדים ונוער
* הסיפור של אליעזר בן יהודה, תמי שם טוב, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2010.
* היידי בת ההרים, יוהנה ספירי, הוצאת כתר, 2011.
* יקינתון, סיפור על חברות ושיר, שהם סמית, הוצאת כנרת זמורה ביתן, 2015.
* השחר של גאיה, שגית אמת, הוצאת מודן, 2015.
* הסייח השחור, אנה סואל, הוצאת מודן, 2016.
* מחברת החלל, רוני פלומן, משכל, ידיעות ספרים, ספרי חמד, 2018.
* הרשת של שרלוט, א"ב וייט, אוקיינוס/מודן, 2018.
* הילדים צחקו, זכריא תאמר, הוצאת מכתוב/מכון ון לייר, 2018.
* ז'קלין כהנוב, אבירמה גולן, סדרת "הישראליות", הוצאת צלטנר, 2019.
* סבתא וחוטי הפלא מאת אורי אורלב, הוצאת נח ומודן, 2021.

רומנים גרפיים
* מיסטר יואינג, אורי אמיתי, רומן גרפי, הוצאה עצמית, 2016.

אנימציה
* השועלה הערמומית הקטנה, להקת המחול ענבל פינטו ואבשלום פולק, אופרה (2013)
* אבק, להקת המחול ענבל פינטו ואבשלום פולק, עבודת מחול (2013)
* העלמה בלובשטיין, סיון ארבל, סרט דוקומנטרי מסדרת העברים (2015)
* אחד לארבע, תיאטרון מחול אבשלום פולק, עבודת וידאו (2021)

== פרסים ==
* זוכת מלגת קרן התרבות אמריקה-ישראל למצוינות בתחום העיצוב לשנת 2006–2007
* פרס "המגזין הדיגיטלי הטוב ביותר" לשנת 2012 בתחרות הבינלאומית Magnify your World. מגזין דיגיטלי ואינטראקטיבי לאיור ולקומיקס.
* מגזין סקרול, זוכה התחרות הישראלית לעסקים יצירתיים, 2013 ויצג את ישראל ב-CBC אליפות העולם לעסקים יצירתיים בקופנהגן
* פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על שם בן-יצחק לשנת 2016 – ציון לשבח על איוריה לספר יקינתון בהוצאת כנרת זמורה-ביתן, דביר
* פרס מוזיאון ישראל לאיור ספר ילדים על שם בן-יצחק לשנת 2022 – ציון לשבח על איוריה לספר "סבתא וחוטי הפלא" מאת אורי אורלב, מודן וספריית נח
* פרס ברווז הזהב על שם דודו גבע לספר הקומיקס לילדים של השנה 2022
* מענק לאמנות עכשווית ע"ש לורן ומיטשל פרסר לשנת 2024

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.avshalompollak.com/one-to-four?lang=h "אחד לארבע"]
*[https://ivrim.co.il/portfolio/העלמה-בלובשטיין-רחל/ "העלמה בלובשטיין, רחל"]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מאיירות ישראליות
קטגוריה:אנימטוריות ישראליות
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1978
רינימאקארה

רינימאקארה (בפינית: Ryynimakkara, מילולית נקניקיית גריסים) היא סוג של נקניקייה במטבח הפיני המכילה גריסים.

== מאפיינים ==
ברינימאקארה יש גריסי שעורה, כחמישית ממשקלו, מה שמפחית את תכולת הבשר והשומן. כמו כן, תכולת השומן נמוכה במידה ניכרת מנקניקיות אחרות, בדרך כלל בין 10 לבין 15%. בחלק מהמתכונים המסורתיים מכינים רינימאקארות ללא בשר כלל.

== סוגים אחרים ==
קרובי המשפחה הקרובים ביותר של הרינימאקארה הם נקניקיית תפוחי האדמה (perunamakkara) מאזור Häme שבפינלנד, שבה יש תפוחי אדמה במקום גריסי השעורה, נקניקיות דם ( verimakkara) והנקניקיה השחורה (mustamakara) מטמפרה. השימוש בגריסים ברינימאקארה דומה לפודינג השחור הבריטי אם כי המראה שלו שונה, בהיותו נקניק עבה וקטן. כמו כן, להאגיס האוכל הסקוטי המסורתי יש כמה קווי דמיון לרינימאקארה, אם כי במקום מעיים הוא מיוצר מקיבה של כבשה.

== ראו גם ==
* קאשנקה (סוג של נקניק דם מזרח אירופאי)

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.makkara.info Makkaraportali] (בפינית)

קטגוריה:נקניקים
קטגוריה:המטבח הפיני
קטגוריה:נקניקיות
צ'שניובקה

צ'שניובקה (בקרואטית: Češnjovka)<ref></ref> היא נקניקיית שום בשר חזיר חריפה קרואטית מאזור טורופוליה (Turopolje).

== מאפיינים ==
צ'שניובקה היא נקניקיית חזיר מסורתית מהמטבח הקרואטי. הבשר מגיע מחזיר טורופוליה, גזע חזירים במקור ממרכז קרואטיה. הנקניקיה מקבלת את החריפות הקלה שלה מכמות גדולה של שום שמתווספת לבשר הנקניק. השום גם נותן לנקניקייה את שמה, שניתן לתרגם כ"נקניקיית שום".

== הצריכה ==
בעיירה סאמובור (Samobor), שבה צ'שניובקה היא מומחיות מקומית פופולרית, הנקניקיה משולבת בדרך כלל עם החרדל של העיר עצמה, Samoborska muštarda. היא נמכרת בדוכני מזון רבים ברחבי מרכז וצפון קרואטיה, במיוחד בתקופת החורף. תוספות פופולריות כוללות כרוב כבוש או מחית תפוחי אדמה עם חזרת טרייה מגוררת.

נקניקיית השום הזו משלימה את המנה Mješano meso, הידועה גם בשם גריל קרואטי, הנפוץ במסעדות קרואטיות רבות.
== ראו גם ==
* רשימת נקניקיות
* רשימה של מנות קרואטיות

== קישורים חיצוניים ==
* [https://okusizavicaja.hr/proizvodi/cesnjovka/ צ'שניובקה - נקניקיית שום מעושנת]
* [https://www.jutarnji.hr/dobrahrana/recepti/samoborska-cesnjovka-3550574 צ'סניובקה תוצרת סאמובור]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הקרואטי
קטגוריה:נקניקיות
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
בוטיפארה סולדניאס

[[ברנקייה]]
בוטיפארה סולדניאס (בספרדית: Butifarra Soledeña) (נקניק של Soledad, Atlántico) הוא סוג של בוטיפארה שהתפתח להתמחות אזורית במטבח הקולומביאני.<ref name="docu">[https://www.youtube.com/watch?v=Rk3pmQjyNrA Documentary on Butifarra Soledeña, in Spanish with English subtitles, 14 May 2012]</ref>

== מאפיינים ==
הוא עשוי מבשר בקר טחון ובשר חזיר עם תיבול ותבלינים. הבשר נחתך לחתיכות ומבושל. התערובת עטופה במעי ונקשרת בחוט למקטעים. המקטעים מבושלים. בוטיפארה סולדניאס נמכרת ברחוב על ידי רוכלים שקוראים "buti, buti, buti" תוך כדי תיפוף על מיכלי המתכת שמהם הם נמכרים.<ref name="docu" /> בוטיפארה סולדניאס מוצעים לעיתים קרובות עם מיץ ליים סחוט טרי.

הגרסה הדרום אמריקאית של בוטיפארה היא קצרה יותר וכמעט עגולה. זוהי התמחות בקולומביה בעיירה סולדד וגם בברנקייה. בוטיפרה היא מנה פופולרית מאוד שאוכלים עם בולו של יוקה (מניהוט מצוי) ומיץ ליים.<ref></ref> זוהי מסורת ידועה באזור. ניתן לאכול אותו כשהמעטפת מוסרת.<ref name="docu" />

השם בא מהמילים embutido (בספרדית נקניקיות מעושנות ומשמעותן ממולאות) ופארה (שפירושה הילולה או מסיבה).

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נקניקיות
אלכסנדר צ'ומקוב

אלכסנדר פטרוביץ' צ'ומקוב (בבלארוסית: Аляксандр Пятровіч Чумакоў, נולד ב-26 בנובמבר 1941) הוא גנרל בלארוסי בדימוס. כיהן כראש המטה הכללי הבלארוסי בין השנים 1995–1996, וכשר ההגנה בין השנים 1996–2001.

==ביוגרפיה==
צ'ומקוב נולד בכפר ליינקה שבמחוז דובובסקי ב-26 בנובמבר 1941. אביו לחם במלחמת העולם השנייה. במהלך המלחמה, נכבש הכפר שלו בידי אנשי הוורמאכט שהעלו את כל בתי הכפר באש. לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים, צ'ומקוב עבר לאודסה, שם התגורר אצל דודו. ב-1958 הוא זייף את תעודת הלידה שלו והוסיף שנה על גילו האמיתי, כדי להתקבל לבית הספר הצבאי בעיר.

ב-1962 סיים צ'ומקוב את לימודיו ומונה למפקד כיתת רובאים. באוגוסט 1967 הוא החל ללמוד באקדמיה הצבאית "פרונזה". הוא סיים את לימודיו ביוני 1970 ומונה למפקד גדוד ממונע שהוצב במחוז הצבאי הטרנס-קווקזי. ביולי 1978 הוא החל ללמוד באקדמיה הצבאית של המטה הכללי הרוסי. באוגוסט 1980 הוא סיים את לימודיו ומונה למפקד הדיוויזיה ה-120 של המשמר. ביוני 1982 עברה הדיוויזיה הרחבה והפכה לקורפוס המשמר ה-5. ביוני 1986 הוא הועבר לפקד על ארמיית המשמר ה-20 שהוצבה בגרמניה. ב-1988 הוא מונה לראש מטה המחוז הצבאי הבלארוסי. ביוני 1991 הוא נשלח כיועץ צבאי לקוריאה הצפונית.

לאחר פירוק ברית המועצות, צ'ומקוב חזר למולדתו, בלארוס, והתגייס לצבא בלארוס. ב-1995 הוא מונה לראש המטה הכללי הבלארוסי. הוא כיהן בתפקיד עד אוקטובר 1996, אז מונה לשר ההגנה. הוא כיהן בתפקיד עד 28 במרץ 2001.

==קישורים חיצוניים==

* [https://bis.nlb.by/ru/documents/140303 אלכסנדר צ'ומקוב] באתר הספרייה הלאומית של בלארוס

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים בלארוסים
קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:מקבלי עיטור הכוכב האדום
קטגוריה:ילידי 1941
מה שלומך אחות

מה שלומך אחות, הוא שיר שנכתב והולחן על ידי נעמי שמר. השיר נכתב בשנת 1986. ייתכן והשיר נכתב לכבוד אסירת ציון אידה נודל, שסורבה לעלות ארצה. שבע שנים קודם לכן (1979) פרסמה שמר את השיר "שלום אידה נודל". בשיר "מה שלומך אחות" משוחחת שמר עם ה"אחות" (נודל) מהגולה, מעודדת אותה ומנחמת אותה.

== גרסאות לשיר ==
את השיר ביצעו לראשונה בשנת 1986 חוה אלברשטיין וריימונד אבקסיס. השיר בוצע לראשונה בטלוויזיה ב'סיבה למסיבה בהנחיית רבקה מיכאלי. בהמשך כלל אותו הזמר משה בקר בתקליטו "חפצים אישיים" שיצא לאור בשנת 1987.<ref name=":0"></ref> בתוכנייה המצורפת לתקליטור, "נעמי שמר: אסיף" שיצא בשנת 1998 נכתב כיצד נולד הרעיון לכתיבת השיר:<ref name=":0" /><blockquote>

בשנת 2018 ביצעו חניכות הנוער העובד והלומד, ערביות, דרוזיות ויהודיות את השיר במשותף במסגרת המאבק נגד אלימות נגד נשים. <ref></ref> באותה שנה הוציאה הזמרת יוצרת ענת מלמוד גרסת כיסוי לשיר.<ref></ref>

בשנת 2023 הוציאה אודהליה ברלין יחד עם המוזיקאיות אורית איזק, בת-חן אדרי, מרב ברנר, עדי אלבחר, רוחמה בן-יוסף גרסת כיסוי לשיר.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1986
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
בן-ציון צוקרמן

בן־ציון צוקרמן (1890 – 1944) היה צייר יהודי ליטאי שנספה בתקופת השואה.

==קורות חיים==
צוקרמן נולד ליד וילנה שבליטא, בה חי ופעל. הוא למד בבית הספר לאמנות בווילנה, אחר כך נסע לפריז ולמד שם באקדמיה לאמנויות יפות (École des Beaux-Arts). ב-1913 הציג תערוכת יחיד ראשונה בפריז. הוא צייר טיפוסים יהודיים מחיי הרובע היהודי הווילנאי, חצר בית הכנסת ורחובות הרובע עם חיי המסחר בהם

בתקופת מלחמת העולם הראשונה התגורר במוסקבה. אחרי המלחמה שב לווילנה וכעבור שנים אחדות, ב-1923, הגיע לארץ ישראל ופעל בה עד 1927. במהלך שנים אלו הציג תערוכה מיצירותיו בירושלים העתיקה. לאחר מכן שב לאירופה והמשיך לצייר בה, בעיקר נופי טבע ונופים עירוניים, אך ניכרה השפעת שהותו בארץ ישראל, בסצנות אוריינטליות שצייר. עד פרוץ מלחמת העולם השנייה הרבה צוקרמן להציג בעיקר בערים בעלות קהל יהודי כמו וילנה, ורשה, לבוב וקרקוב.

צוקרמן נמלט מאימת הנאצים ונפטר בסמרקנד באוזבקיסטן שבברית המועצות ב-1944.

==לקריאה נוספת==
* תערוכת האמן בן ציון צוקרמן במגדל דוד, ירושלים: חברת למען ירושלם, תשרי תרפ"ה (קטלוג תערוכה)

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH990013056180205171/NLI קינסטלערישער אלף בית] (מיידיש: אלף-בית אמנותי), וילנה: ב"א קלעצקין, תר"פ/1920
* [https://www.sothebys.com/en/auctions/ecatalogue/2008/important-judaica-n08504/lot.167.html ציור של צוקרמן], בית הכנסת אבוהב בצפת, באתר בית המכירות סותבי'ס 
* [https://www.infocenters.co.il/gfh/notebook_ext.asp?book=122494&lang=heb המרפסת], ציור של בית ירושלמי, בצבעי מים, ופרטים נוספים על האמן, באתר בית לוחמי הגטאות

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציירים יהודים
קטגוריה:אמנים יהודים ליטאים
קטגוריה:אמנים שנספו בשואה
קטגוריה:וילנה: אישים
גיבור של אמא

"גיבור של אמא" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר והיוצר הישראלי משה פרץ, השיר יצא לאור ב-18 בנובמבר 2014, מתוך אלבומו השביעי, "סימני הזמן".

== רקע וכתיבה ==
השיר, שהיה לסינגל השלישי מתוך אלבומו השביעי, נכתב, הולחן והופק מוזיקלית על-ידי פרץ באולפנו הביתי. השיר הוא שיר תפילה של אם לבנה, אשר אותו הקדיש לביתו, מיכאלה<ref></ref>.

השיר זכה להצלחה גדולה, גרסאות כיסוי מרובות, ותגובות משבחות מהקהל ומתחנות הרדיו בישראל, כאשר בשיאו היה לשיר השמיני המושמע ביותר במצעד השבועי של מדיה פורסט.

לצד זאת, נשמעו גם ביקורות אודות העיסוק התכוף בזמר הים-תיכוני בשירים המוקדשים לאמא, אשר מבטלים את היותה אדם בפני עצמה, ומתייחסים לתפקידה כאם בלבד.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של משה פרץ ב-18 בנובמבר 2014.

נכון לדצמבר 2023, לקליפ למעלה מ-9.5 מיליון צפיות<ref></ref>.

== גרסאות כיסוי ==

רביב כנר ביצע את השיר בכוכב הבא 2020 בחצי הגמר.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=0ThgAUQiz_0 סרטון השיר "גיבור של אמא"] באתר יוטיוב
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=3787&wrkid=38238 מילות השיר "גיבור של אמא"] באתר שירונט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2014
קטגוריה:שירי משה פרץ
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי משה פרץ
קטגוריה:שירים על אמהות
קרב יריות

קרב יריות, הוא מצב לחימה בין צדדים חמושים המשתמשים באקדחים או ברובים. ניתן להשתמש במונח כדי לתאר כל קרב כזה, אם כי הוא משמש בדרך כלל בהקשר לא צבאי או לתיאור מצבי לחימה בעיקר באמצעות כלי נשק (בדרך כלל לא כולל כלי נשק המשרתים צוות, כלי רכב קרביים, כלי טיס חמושים או חומרי נפץ).
צילום לאחר קרב יריות בין שוטרים לפושעים בעקבות [[שוד בנק ב-2014 בסטוקטון, קליפורניה]]
אירועים המכילים יריות קורים לעיתים קרובות בין רשויות אכיפת החוק לבין פושעים, אם כי הם יכולים לערב גם קבוצות מחוץ לאכיפת החוק, כגון כנופיות מתחרות, מיליציות או יחידים. מצבי לחימה צבאיים נקראים לעיתים רחוקות "קרב יריות", והם נחשבים כמעט תמיד לקרבות.

קרב יריות מתואר לעיתים קרובות בסרטי פעולה, מערבונים ומשחקי וידאו.<ref> </ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:לחימה
ואסילי יבסייב

ואסילי ארקדייביץ' יבסייב (באוקראינית: Василь Аркадійович Євсєєв; 30 באוגוסט 1962 - 26 ביוני 2010) היה כדורגלן ומאמן כדורגל סובייטי-אוקראיני. שיחק בעמדת המגן (בין היתר גם בישראל).

==קריירת שחקן==
יבסייב גדל במחלקת הנוער של מועדון הכדורגל זוריה וורושילובגרד, בגיל 18 הועלה לקבוצה הבוגרת של המועדון. בשנת 1983 עבר לקבוצת הצמרת של הליגה הסובייטית - דינמו קייב. לאחר 5 שנים בשורות דינמו, עבר לשחטאר דונצק. בשנת 1991 הגיע לישראל, תחילה נבחן בצפרירים חולון, בהמשך הושאל למכבי חיפה. שיחק עונה אחת בשורות הירוקים. 

לאחר שובו לאוקראינה שיחק במספר קבוצות מן הליגות הנמוכות. את קריירת השחק סיים בקבוצת אוראלאן אליסטה הרוסית.

===קריירת אימון===
לאחר שפרש ממשחק פעיל הצטרף יבסייב אל צוות האימון של "אוראלאן אליסטה". בהמשך היה עוזר מאמן של קבוצת וורסקלה פולטבה. בשנת 2004 מונה למאמן ראשי של צסק"א קייב. לאחר עונה אחת בתפקיד - פוטר. לאחר מכן היה עוזר מאמן של ארסנל קייב.

26 ביוני 2010 התאבד ואסילי יבסייב בקפיצה מבניין גבוהה (ככל הנראה כתוצאה מבעיות נפשיות מהן סבל בשנותיו האחרונות).

בנו, יבהן יבסייב, היה גם כדורגלן מקצועי.

==תארים==
* אליפות ברית המועצות : 1985, 1986
* הגביע הסובייטי: 1985, 1987

==קישורים חיצוניים==
* [https://mhaifafc.com/playerPage?h=1&PlayerId=2005 על ואסילי יבסייב באתר של מכבי חיפה]

קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:מגני כדורגל אוקראינים
קטגוריה:מגני כדורגל סובייטים
קטגוריה:כדורגלני דינמו קייב
קטגוריה:כדורגלני שחטאר דונצק
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני זוריה לוהנסק
קטגוריה:כדורגלני ניבה ויניצה
קטגוריה:כדורגלני אוראלאן אליסטה
קטגוריה:לוהנסק: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:מאמני כדורגל אוקראינים
קטגוריה:מתאבדים: ספורטאים
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1962
קטגוריה:נפטרים ב-2010
אברהם פלסנר

אברהם פלסנר (ברוסית: Абрам Иезекиилович Плеснер; 1 בפברואר 1900 – 18 באפריל 1961) היה מתמטיקאי יהודי-סובייטי. 

פלסנר נולד ב-13 בפברואר 1900, למשפחה יהודית בלודז' (אז בתחומי האימפריה הרוסית, היום בפולין). הוא למד בבית ספר תיכון שבו שפות ההוראה היו: ברוסית, גרמנית ופולנית. לאחר סיום לימודיו התיכוניים למד באוניברסיטת גיסן, שם למד אצל לודוויג שלזינגר ופרידריך אנגל. הוא גם למד באוניברסיטת גטינגן ובברלין. בשנת 1922 הוא סיים לימודי דוקטורט באוניברסיטת גיסן. יחד עם המתמטיקאי הגרמני קורט הנסל הוא ערך את אוסף עבודותיו של לאופולד קרונקר.

לאחר סיום לימודי דוקטורט פלסנר עבד במרבורג שם פרסם מאמר ובו ניסח את מה שמכונה "משפט פלסנר" (Plessner's theorem). המשפט עוסק בהתנהגות פונקציות מרומורפיות בגבול האליפסה.

פלסנר הגיש את ההביליטציה שלו, שהיא דרגת פוסט-דוקטורט הדרושה לקבלת משרת הוראה באוניברסיטה גרמנית, לפקולטה באוניברסיטת גיסן. עבודתו נדחתה כיוון שהיה אזרח פולני. לאחר שלא התקבל לעבודה באוניברסיטת גיסן הוא עבר למוסקבה והצטרף לקבוצת המחקר של ניקולאי ניקולאביץ' לוזין באוניברסיטת מוסקבה. אף על פי שעזב את גרמניה לפני שחוקק חוק ההסמכה ב-1933, יש חוקרים הרואים בו מהגר יהודי מגרמניה הנאצית; התפתחותו המקצועית נפגעה מאנטישמיות והוא לא הצליח לחזור לגרמניה, בניגוד למהגרים לא-יהודים מוקדמים כמו אברהרד הופ ווילהלם מאייר. חוקר אחד כתב כי במקרה של פלסנר "דאגה ביחס להיעדר אזרחות גרמנית היה מסווה ליחס אנטישמי".<ref></ref><ref></ref>

ב-1939 הוא הפך לפרופסור באוניברסיטת מוסקבה. הוא גם מילא תפקיד במכון המתמטי של האקדמיה למדעים של ברית המועצות. ב-1949 הוא פוטר משני התפקידים במהלך המאבק נגד קוסמופוליטיות.

חוקרים רואים בפלסנר מייסד אסכולת מוסקבה של ניתוח פונקציונלי. בשנות חייו האחרונות התמודד עם בעיות כלכליות ובריאותיות. הוא נפטר ב-18 באפריל 1961 במוסקבה.

== הערות שוליים ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מתמטיקאים יהודים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:מתמטיקאים סובייטים
קטגוריה:יהודים סובייטים
קטגוריה:מהגרים לברית המועצות
קטגוריה:ילידי 1900
קטגוריה:נפטרים ב-1961
מיכאיל קוזלוב

מיכאיל פדרוביץ' קוזלב (בבלארוסית: Міхаіл Фёдаравіч Казлоў, נולד ב-1 בינואר 1946) הוא גנרל בלארוסי בדימוס, אשר כיהן כראש המטה הכללי הבלארוסי בין השנים 1996–2001.

==ביוגרפיה==
קוזלב נולד ב-1 בינואר 1946 למשפחת איכרים. לאחר שסיים את לימודיו, הוא עבד כנהג טרקטור בקומסומול במשך שנתיים. ב-1965 הוא התגייס לצבא האדום. הוא למד בבית הספר לפיקוד שריון, וסיים את לימודיו ב-1970. לאחר מכן למד באקדמיה לכוחות השריון עד 1977. בין השנים 1979–1981, השתתף בלחימה באפגניסטן. בין השנים 1988–1992 הוצב בגרמניה המזרחית.

לאחר פירוק ברית המועצות, קוזלב חזר למולדתו, בלארוס, ומונה למפקד ארמיית הטנקים ה-7. ב-1996 הוא מונה לראש המטה הכללי הבלארוסי. הוא כיהן בתפקיד עד 2001.

==קישורים חיצוניים==

* [https://bis.nlb.by/ru/documents/131311 מיכאיל קוזלב] באתר הספרייה הלאומית של בלארוס

קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:גנרלים בלארוסים
קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:מלחמת אפגניסטן (ברית המועצות): אישים
קטגוריה:מקבלי עיטור הכוכב האדום
קטגוריה:שריונאים סובייטים
קטגוריה:ילידי 1946
חטיפת ילדים בפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022

במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022, היו טענות על גירוש ילדים אוקראינים, וכן אימוץ בכפייה. האו"ם הכריז כי ההאשמות "אמינות", וכי כוחות רוסיים שלחו ילדים אוקראינים לרוסיה לאימוץ כחלק מתוכנית בקנה מידה גדול.
הדבר מהווה רצח עם לפי החוק הבין-לאומי (כולל אמנת רצח עם משנת 1948).

== רקע ==
הדיווחים הראשונים על גירושים כפויים לרוסיה הגיעו באמצע מרץ, במהלך המצור על מריופול.

כבר ב-22 במרץ 2022, הרשויות באוקראינה וארצות הברית טענו שיותר מ-2,300 ילדים נחטפו על ידי כוחות רוסים ממחוזות דונצק ולוהנסק.
== סקירה כללית ==
לפי דו"ח של מרכז ראול ולנברג לזכויות אדם במונטריאול ומכון ניו ליינס בוושינגטון, יש "סיבות סבירות להסיק" שרוסיה מפרה שני סעיפים של אמנת רצח העם משנת 1948, בהם העברה בכפייה של ילדים אוקראינים לרוסיה, כשלעצמו מעשה ג'נוסייד.

ב-30 במאי 2022 חתם ולדימיר פוטין על צו שייעל את תהליך הענקת האזרחות הרוסית ליתומים אוקראינים או לחסרי טיפול הורי.

עד ה-11 באפריל, שני שלישים מ-7.5 מיליון הילדים באוקראינה נעקרו מבתיהם על פי האו"ם. נציבת זכויות האדם של אוקראינה, לודמילה דניסובה, ושגריר האו"ם סרגיי קיסליציה, הצהירו באותה תקופה שיותר מ-120,000 ילדים גורשו לרוסיה. עד 26 במאי דווח על יותר מ-238,000 ילדים אוקראינים שגורשו לשטח רוסיה.

אוקראינה העלתה את הנושא בישיבת OSCE בתחילת יוני, שבה ציטט ראש הנציגות של אוקראינה יבגני צימבליוק הודעה של ילד אוקראיני שאומץ בכוח, למרות שיש לו משפחה קרובה.

לפי עיתון "אוקראינסקה פרבדה", רוסיה לקחה 267 יתומים ממריופול לרוסטוב כדי להפוך אותם לאזרחים רוסים. כמו כן, דווח כי הרשויות ברוסיה חיפשו ואספו ילדים יתומים, ולקחו אותם ליעד לא ידוע.

ביוני 2022, טען מיכאיל מיזנצב, ראש המרכז הלאומי לניהול ההגנה, כי 1,936,911 אוקראינים גורשו לרוסיה, מתוכם 307,423 ילדים.

ב-7 בספטמבר דיווח פקיד של האו"ם כי יש האשמות אמינות שכוחות רוסים שלחו ילדים אוקראינים לרוסיה לאימוץ כחלק מתוכנית גירוש בכפייה, ושגריר ארצות הברית הודיע למועצת הביטחון של האו"ם כי יותר מ-1,800 ילדים אוקראינים הועברו לרוסיה ביולי בלבד.
== תגובות ==
שלטונות אוקראינה טענו שהצו של פוטין הוא דרך "להכשיר את חטיפת ילדים משטחה של אוקראינה". הם טענו ל"הפרה בוטה" של אמנת ז'נבה משנת 1949 ביחס להגנה על אזרחים בזמן מלחמה, ושל אמנת האו"ם לשנת 1989 בדבר זכויות הילד.

משרד החוץ של אוקראינה סבור גם כי הפעולות עשויות להיחשב גם כהעברת ילדים בכפייה מקבוצה אנושית אחת לאחרת. בהצהרה: "הפשעים הבין-לאומיים החמורים ביותר נגד ילדים שבוצעו על ידי בכירים ואנשי שירות רוסים באוקראינה ייחקרו, והמבצעים יועמדו לדין. רוסיה לא תוכל להימנע מהאחריות המחמירה ביותר".

מנהל תוכניות החירום של יוניצף, מנואל פונטיין, אמר לחדשות CBS כי יוניצף "בודקים כיצד נוכל לעקוב אחר או לעזור בנושא", אם כי הצהיר שאין להם יכולת לחקור כרגע.

הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם הודיע ב-15 ביוני 2022 כי הסוכנות שלה החלה בחקירה של האשמות של ילדים שגורשו בכוח מאוקראינה לפדרציה הרוסית.

חוקר רצח העם טימותי די סניידר הצהיר כי "חטיפת ילדים בהמוניהם במטרה להטמיע אותם בתרבות זרה היא רצח עם על פי סעיף 2 סעיף ה' של אמנת רצח העם משנת 1948".

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:פשעי מלחמה
קטגוריה:2022 באוקראינה
קטגוריה:2022 ברוסיה
קטגוריה:הגירה בכפייה
קטגוריה:רצח עם
קטגוריה:חטיפת ילדים
קטגוריה:פוטיניזם