קארד אל-חסן

קארד אל-חסן (בערבית: قرض الحسن, תעתיק מדויק: קרץ' אלחסן; בעברית: הלוואה נדיב) היא הלוואה שאינה דורשת ערבות או בטוחה. מאחר שבאסלאם, כל ההלוואות אמורות להיות ללא ריבית, חלק מחכמי הדת רואים בהלוואה זו צורה נוספת של הלוואה ללא ריבית, בה המלווה מעניק ללווה סכום כסף מתוך נדיבות וללא כוונה לקבל רווח.

על פי השריעה, "אל-קארד" הוא חוזה שלא מצריך תמורה, והוא ניתן כתרומה (תַבַּרוּע) בלבד. לכן, "אל-קארד אל-חסן" היא הלוואה שניתנת בחינם לאנשים נזקקים למשך זמן מסוים, כאשר בתום התקופה יש להחזיר את הקרן בלבד (סכום ההלוואה המקורי). השריעה אוסרת על קביעת תוספת כלשהי לטובת המלווה, משום שתוספת כזו נחשבת כריבית (רִבַּא).

עם זאת, בניגוד להלכות ריבית ביהדות, מותר להחזיר את ההלוואה בתוספת (כמו פריט, שירות או תועלת), בתנאי שהדבר לא נקבע מראש במפורש או בעקיפין במסגרת חוזה ההלוואה.

== אטימולוגיה ==
קארד' פירושו "לחתוך", מכיוון שבאופן היסטורי המלווה חתך חלק מהרכוש שלו כדי לתת ללווה כהלוואה.<ref name="Alwi"></ref><ref></ref><ref></ref>

== בסיס מקרא ==
המילה "קארד" מופיעה ב בשישה פסוקים: Q2:245, Q5:12, Q57:11, Q57:18, Q64:17, Q73:20. בכל פסוק הוא משמש כחלק מהביטוי qardh al-hasan, ותמיד בהתייחסות להלוואה לאללה ולא לבני אדם אחרים.<ref name="Qard-Hasan-Farooq-2011-6"></ref>

דוגמה אחת היא<blockquote>אם אתה מלווה לאללה, הלוואה יפה, הוא יכפיל אותה לזכותך והוא יעניק לך מחילה (סורה 64)<ref name="Qard-Hasan-Farooq-2011-64"></ref></blockquote>"קארד" מופיע גם ב"חדית'" רבים. בניגוד לשימוש בקוראן, אף אחד מה"חדית'ים" באוספים של בוח'ארי, צחיח מוסלם, סונן אבו דאוד, נאסאי, אבן מג'ה, תירמידי, מוואטה, מוסנאד אחמד או דרימי לא מכיל את הביטוי "קארד אל-חסן". כולם משתמשים ב"קארד" ללא כל סמיכות.<ref name="Qard-Hasan-Farooq-2011-5"></ref>

== הרעיון ==
הרעיון של קארד אל-חסן הוא לסייע לעניים או לנזקקים על ידי הצעת הלוואה ללא כל ריבית. הקוראן קובע שהלוואה כזו היא יפה וראויה להערצה<ref></ref> כי הלווה של הלוואה כזו הוא אלוהים; לא האדם שמקבל את הכסף.<ref name="Wiley"></ref><ref name="The Islamic Foundation"></ref> על פי פסוקי הקוראן, אלוהים מעריץ אנשים שנותנים מעושרם עבור עובדי אלוהים על ידי שימוש באמירה זו "הלוואה לאלוהים", בעוד שהעושר הזה מסופק לאנשים על ידי אלוהים.<ref name="Al-Qaradawi"></ref>

פרשנות לא אורתודוקסית לפסוקי הקוראן הנוגעים ל"קארד אל-חסן" (מאת מ. או. פארוק) טוענת שההקשר של הפסוקים אינו "נראה קשור להלוואות בעסקאות בעולם הזה", אלא מתמקד ב"עסקה סמלית בין אללה למאמינים". בעסקאות כאלה, המאמינים יכולים להעניק לאללה רק הלוואות ולא מתנות, מכיוון ש"כל מה שאנו מציעים לאללה נחשב להלוואה", שכן היא תמיד מוחזרת "כפולה או אף יותר".<ref>Maududi. op. cit., Vol. I, no. 267, 187; Abdullah Yusuf Ali, op cit., no. 275, 97; Muhammad Asad, op. cit. 54, no. 234; Irfan Ahmad Khan, Reflections on the Qur’an, Vol. I (Leicester: Islamic Foundation, 2005), 614.</ref> בניגוד להוראות המשפטיות הדתיות האורתודוקסיות הקובעות כי פסוקי הקוראן אוסרים על מוסלמים לגבות ריבית על הלוואות עסקיות, פארוק מציין שהפסוקים "אינם מציינים כל פרט בנוגע לתנאים או למגבלות, כולל האם קארד או קארד אל-חסן חייבים להיות ללא תוספת. להפך, קארד אל-חסן, כחוזה עם אלוהים, מציין תמיד תוספת", שכן הקוראן מדבר על הכפלת קארד אל-חסן.

== בבנקאות ובפיננסים האסלאמית ==
חוזי קארד אל-חסן בין בנקים וללווים קובעים כי הלווה צריך רק להחזיר את הסכום שנלווה, אם כי הלווה יכול להחזיר כסף נוסף כהודות. הלוואות מסוג זה משמשות כניסיון להקל על העוני וליצור צמיחה כלכלית. כמו כן, הקוראן הציג אותו כמרכיב יוצא מן הכלל כגון צדקה, זכאה ו-ואקף, שהוא מושג הכרחי כדי לספק את רווחת החברה.

קארד אל-חסן תומך בעקרון העיקרי של אחווה. כמו כן, ישנן הטבות כמו סיוע לעניים, ביסוס מערכת יחסים מחוזקת בין עניים לעשירים, חלוקה צודקת של ההכנסה הלאומית בין כל האזרחים, הסרת הבדלי מעמדות ואבטלה, והיותו מעשה עם שכר גדול ב"יום התחייה".<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מילים וביטויים בערבית
קטגוריה:ליטורגיה מוסלמית