OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בוריס גריגורייב

בוריס גריגורייב (ברוסית: Бори́с Григо́рьев; 11 ביולי 1886 – 7 בפברואר 1939) היה צייר, גרפיקאי וסופר רוסי.<ref>Bowlt, John E.; Misler, Nicoletta (1993). Twentieth-century Russian and East European painting. 314: Zwemmer</ref>

== קורות חיים ==
גריגורייב נולד בריבינסק (כ-300 ק"מ צפון-מזרחית ממוסקבה).<ref></ref> בין השנים 1903 ל-1907 למד בבית הספר לאמנות סטרוגנוב אצל דמיטרי צ'רבינובסקי.<ref></ref> גריגורייב המשיך ללמוד באקדמיה האימפריאלית לאמנויות בסנט פטרסבורג בהדרכת אלכסנדר קיסליוב, דמיטרי צ'רבינובסקי, דמטרי קרדובסקי ואברם ארכיפוב בין השנים 1907 ל-1912. הוא החל להציג את עבודותיו ב-1909 כחבר בקבוצת איגוד האימפרסיוניסטים, והפך חבר בתנועת "עולם האמנות " ב-1913. באותה תקופה כתב גם רומן.<ref></ref>

לאחר שובו לסנט פטרסבורג ב-1913, הוא הפך לחלק מהקהילה הבוהמית בעיר הבירה והיה מקורב לאמנים וסופרים רבים באותה תקופה, כמו סרגיי סודייקין, ולימיר חלבניקוב והמשוררת אנה אחמטובה, ולעיתים קרובות צייר את דיוקנאות.

גריגורייב התעניין גם באזור הכפרי הרוסי, באיכריו ובחיי הכפר. בשנים 1916 עד 1918 הוא יצר סדרה של ציורים ועבודות גרפיות "רוסיה", המתארות את העוני של האזור הכפרי. האלבום התחיל בשירו של גריגורייב לבניה החורגים של ארצו. האלבום זכה לשבחים ממבקר האמנות המשפיע אלכסנדר בנואה. לפי בנואה, גריגורייב הראה את עצם מהותה של רוסיה בתקופה שלפני המהפכה.<ref></ref> סדנת ציירים שארגן בספטמבר 1919 הובילה להקמת אגודת האמנים הצעירים.<ref></ref>

בהמשך שנת 1919, גריגורייב נסע וחי במדינות רבות כולל פינלנד, גרמניה, צרפת, ארצות הברית, מרכז ודרום אמריקה. גריגורייב התגורר זמן מה בפריז. בפריז הוא הושפע מאוד מפול סזאן. כנראה בתקופה הזאת הוא ניהל רומן עם הציירת הצעירה מרתה ויסרט הופט.<ref></ref>

ב-1934 פרסם את שירו רוסיה (Расея) בעיתון האמריקאי בשפה הרוסית "נובויה רוסקויה סלובו". השיר היה השתקפות פואטית של סדרת הציורים המפורסמת שלו על רוסיה. הוא גם כתב שיר, "אמריקה", שפורסם רק ב-2003.

גריגורייב נפטר בקאגנס-סור-מר ב-1939.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="200">
File:Peasants in the field by B.Grigoriev (1920).jpg|
File:Boris Grigoriev, La Mère Agathe.jpeg|
Image:Boris Grigoriev Sunflowers.jpg|
Image:Grigoriev Village.jpg|
Image:Boris Grigoriev Shalyapin.jpg|

</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:גרפיקאים
קטגוריה:סופרים רוסים
קטגוריה:ילידי 1886
קטגוריה:נפטרים ב-1939
סקורדליה

סקורדליה היא מחית סמיכה שמקורה במטבח היווני, ולרוב מיוצרת באופן המסורתי על ידי כתישת שום ורכיבים נוספים כגון תפוחי אדמה, אגוזי מלך, שקדים או חתיכות לחם. לאחר מכן מתווסף שמן זית ומעט חומץ.

הסקורדליה עשויה להיות מוגשת יחד עם דג בקלה מצופה בלילה ומטוגן, חציל וקישוא מטוגנים, דג שלוק או סלק מבושל, ולעיתים גם כמטבל.

וריאציות שונות של המחית עשויות לכלול ביצים, ציר דגים או לימון.

==ראו גם==
* איולי
* צזיקי
* חומוס

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:המטבח היווני
קטגוריה:המטבח היווני: רטבים
קטגוריה:המטבח הקפריסאי
קטגוריה:מאכלי לחם
קטגוריה:ממרחים
רפאל רביבו

רפאל רביבו (נולד ב-20 ביוני 1942) הוא במאי קולנוע, תסריטאי ומפיק צרפתי-ישראלי.

== ביוגרפיה ==
רביבו נולד בקזבלנקה, שבמרוקו ועלה לישראל ב-1965. בהמשך נסע לפריז ללמוד משפטים, אך החליט ללמוד צילום קולנוע וחזר לישראל. רביבו הוא בוגר מחזור 1970 של המכון לקולנוע וצילום בירושלים (כיתת בימוי והפקה), שפעל בשכונת תל ארזה, והיה בית הספר הראשון בישראל לצילום וקולנוע. את בית הספר ניהל בנימין קורצקי, שעלה מפולין, שם למד קולנוע יחד עם הבמאי רומן פולנסקי, והיה ממייסדי בית הספר לקולנוע בלודז'.

לאחר סיום לימודיו עבר רביבו לז'נבה, שם עבד כצלם סטילס, עוזר צלם, צלם ועוזר במאי, בין השאר עם קלוד ללוש. ב-1973 הוא היה המפיק בפועל של הסרט Le Trois Cri, סרטו העלילתי הראשון של הבמאי איגאל נידאם.

בשנת 1974, הוא היה המפיק בפועל של הסרט Les Divorcés (Le Haut Mal), סרט עלילתי שווייצרי בבימוי לואי גרוספייר, בהפקת ז'אן לואי מיסאר.

בשנת 1975 כתב, ביים והפיק את סרטו העלילתי הראשון, "הבועה" (La Bulle), סרט שווייצרי שזכה לשבחי הביקורות. הסרט זכה בפרס "יונת הזהב" בפסטיבל סן-תומאס 1977.

בשנת 1979 זכה למענק מהקרן לעידוד סרטי קולנוע ישראליים איכותיים לפיתוח תסריט לסרט בשם "החגיגה" (סרט שלא הופק לבסוף).

בשנת 1984 ביים בישראל את הסרט "עדות מאונס", עם ענת עצמון ואורי גבריאל.

בשנת 1988 ביים והפיק בפועל את הסרט "מקום ליד הים" בכיכובם של ענת צחור ואלון אבוטבול. הסרט היה הפקה ישראלית-צרפתית. צלם הסרט, ז׳אן בופטי, צילם קודם את סרט הפולחן "רוקמת התחרה" בכיכובה של איזבל הופר. צילומי הסרט הסתיימו בקיץ 1987, אולם הוא יצא לאקרנים רק כשנה אחר כך.

בשנת 1997 הקים את חברת "Magora Productions" עם מרטין פיטוסי, חברה להפקות סרטי קולנוע וסרטי פרסומת.

בשנת 2009 הוקרנה רטרוספקטיבה לסרטיו של רפאל רביבו בסינמטקים בתל אביב, ירושלים, חיפה.

בשנת 2016 ביים והפיק את הסרט "אמור", שהיה מעומד לפרס אופיר.

== פרסים ==
* פרס "יונת הזהב", גרנד פרי של הפסטיבל הבינלאומי של סנט תומאס לשנת 1977.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תסריטאי קולנוע צרפתים
קטגוריה:תסריטאים ישראלים
קטגוריה:במאי קולנוע צרפתים
קטגוריה:במאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1942
יובל לוין

יובל לוין (נולד ב־21 בספטמבר 2003) הוא שחקן כדורסל ישראלי המשחק בעירוני קריית אתא מליגת העל ובנבחרת העתודה בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד. גובהו 2.03 מטר.

==קריירת משחק==
לוין גדל בחיפה ובגיל 6 הצטרף לבית הספר לכדורסל של בית"ר אחוזה שם שיחק עד כיתה ח. בכיתה ט עבר לקבוצת הנערים ב לאומית של מכבי חיפה ולאחר שנה עבר לאקדמיה של מכבי תל אביב שם שיחק במשך 3 שנים.

בעונת 2021/2022 הצטרף לוין להפועל גליל עליון מליגת העל. במהלך העונה לא הרבה לקבל דק' בליגה, שותף ב-11 משחקים והעמיד ממוצע של 0.9 נק' ב-2.4 דק'. בליגה הבלקנית שותף ב-10 משחקים והעמיד 6.1 נק', 3.9 ריבאונדים ו-1.8 חטיפות ב-14.6 דק'.

לקראת עונת 2022/2023 חתם באליצור שומרון מהליגה הלאומית. בתום עונת 2023/24 נבחר לוין לחמישיית העונה בליגה הלאומית.

ביוני 2024 חתם בעירוני קריית אתא מליגת העל. 

===נבחרת העתודה===
בקיץ 2022 זומן לוין לסגל נבחרת העתודה לאליפות אירופה במונטנגרו. באליפות שתף ב-2 משחקים בהם שיחק 6.8 דק' אך לא קלע.

בקיץ 2023 היה חלק מסגל הקבוצה באליפות אירופה ביוון.

==חיים אישיים==
לוין הוא בנה של כדורסלנית העבר רינת זלץ לוין.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:חיפה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני עירוני קריית אתא
קטגוריה:כדורסלני אליצור שומרון
קטגוריה:כדורסלני הפועל גליל עליון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2003
אולימפיאדת השחמט 2024

אולימפיאדת השחמט ה-45 מאורגנת על ידי פיד"ה וצפויה להתקיים בבודפשט, הונגריה, בין 10 ל־23 בספטמבר 2024. זאת תהיה האולימפיאדה הרשמית הראשונה שתתקיים בהונגריה אחרי שהתקיימה שם האולימפיאדה הלא רשמית השנייה ב־1926.

בתחרות צפויים להשתתף מספר שיא של נבחרות. בתחרות הפתוחה יהיו 193 נבחרות (מ־191 מדינות כאשר הונגריה המארחת שולחת 3 נבחרות), כולל לראשונה נבחרת פליטים. בתחרות הנשים יתמודדו 182 נבחרות (מ-181 מדינות כאשר הונגריה שולחת שתי נבחרות) כולל הופעה ראשונה באולימפיאדת השחמט לנשים של ליכטנשטיין, גרנזי, גרנדה, סנט וינסנט והגרנדינים, סנט קיטס ונוויס, איי הבתולה של ארצות הברית, סנט לוסיה, נאורו ואיי קיימן.

==נבחרות מתמודדות==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אולימפיאדת שחמט
קטגוריה:תחרויות שחמט ב-2024
קופה אמריקה נשים 2010

קופה אמריקה נשים 2010 (נקראה אז: אליפות דרום אמריקה בכדורגל נשים 2010, בספרדית: Campeonato Sudamericano de Fútbol Femenino 2010) הוא הטורניר השישי של הקופה אמריקה לנשים שארגנה CONMEBOL. הטורניר נערך באקוודור והתקיים מ-4 בנובמבר עד ה-21 בנובמבר 2010. הגביע שימש כטורניר המוקדמות לגביע העולם 2011, שנערך שנה לאחר מכן בגרמניה.

באליפות זו לא נערכו משחקי נוקאאוט. הוחלט ש-10 הנבחרות יחולקו לשני בתים, וארבע הנבחרות שיסיימו במקום הראשון והשני יעפילו לבית הגמר - בו הנבחרת שתסיים את עם המאזן הטוב ביותר תזכה בגביע. נבחרת ברזיל, שניצחה את כל שבעת משחקיה, זכתה באליפות וקטפה את התואר בפעם החמישית בתולדותיה. בעקבות זכייתה היא העפילה ישירות לגביע העולם ביחד עם קולומביה, שסיימה במקום השני בבית הגמר.

==סיבוב ראשון==
===בית א'===

===בית ב'===

==בית הגמר==

קטגוריה:קופה אמריקה נשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2010
קטגוריה:תחרויות כדורגל באקוודור
עונת 1987/1988 בליגת המשנה ההולנדית

עונת 1987/1988 בליגת המשנה ההולנדית הייתה העונה ה-32 של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה.
בסיום עונה זו, ואלבייק, מאסטריכט ופיינדאם העפילו לליגה הראשונה.

==מבנה==
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 19 קבוצות, 16 ששיחקו בעונה הקודמת בליגה, אליהן הצטרפו, היורדות מליגת העל, גו אהד איגלס, פיינדאם ואקסלסיור רוטרדם. ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 18 משחקים כל אחד - 36 מחזורים בסה"כ. בסיומם הקבוצות במקומות 1 ו-2 העפילו לליגה הראשונה. הקבוצות שהעפילו לפלייאוף הדירוג התמודדו בבית פנימי והמנצחת העפילה לליגה הראשונה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||ואלבייק
 ||36||31||3||2||104||30||74||65||rowspan=2 align=right|העפלה לליגת העל
|-bgcolor=#BBF3BB
|2.||פיינדאם
 ||36||19||13||4||66||39||27||51
|-bgcolor=#09DWAf
|3.||מאסטריכט
 ||36||17||10||9||65||39||26||44||rowspan=2 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-bgcolor=#09DWAf
|4.||דה חראפסחאפ
 ||36||16||12||8||58||42||16||44
|-
|5.||ניימכן
 ||36||17||8||11||68||51||17||42
|-
|6.||מועדון הכדורגל איינדהובן
 ||36||14||12||10||58||47||11||40
|-bgcolor=#09DWAf
| 7.||R.B.C רוסנדאל
 ||36||14||12||10||55||50||5||40||rowspan=1 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-
| 8.||אקסלסיור רוטרדם
 ||36||14||10||12||48||42||6||38
|-bgcolor=#09DWAf
| 9.||ויטסה ארנהם
 ||36||14||8||14||58||67||9-||36||rowspan=1 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-
| 10.||הירנפיין
 ||36||14||6||16||59||52||7||34
|-
| 11.||קמבור
 ||36||11||12||13||55||57||2-||34
|-
|12.||גו אהד איגלס
 ||36||11||12||13||49||51||2-||34
|-
| 13.||טלסטאר ספורטקלאב
 ||36||14||6||16||61||71||10-||34
|-
| 14.||וחנינגן
 ||36||11||9||16||51||67||16-||31
|-
| 15.||סחידאם
 ||36||11||7||18||57||72||15-||29
|-
| 16.||הלמונד ספורט
 ||36||5||15||16||36||57||21-||25
|-
| 17.||נאק ברדה
 ||36||9||7||20||45||69||24-||25
|-
| 18.||אמן
 ||36||5||12||19||29||59||30-||22
|-
| 19.||הראקלס אלמלו
 ||36||5||6||25||31||91||60-||16
|}

===פלייאוף הדירוג===
*הליגה חולקה ל-4 סבבי דירוג, סבב 1 בן 9 מש', סבב 2 בן 9 מש' סבב 3 בן 9 מש' וסבב 4 בן 9 משחקים כ-36 משחקים בסף הכל. בסיום כל סבב המדורגת ראשונה קיבלה כרטיס לפלייאוף הדירוג.

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||מאסטריכט
 ||6||5||0||1||17||6||11||10||rowspan=1 align=right|העפלה לליגת העל
|-
|2.|||ויטסה ארנהם
 ||6||2||1||3||10||14||4-||5
|-
|3.||R.B.C רוסנדאל
 ||6||2||1||3||8||13||5-||5
|-
|4.||דה חראפסחאפ
 ||6||1||2||3||8||10||2-||4
|}

קטגוריה:עונות בליגת המשנה ההולנדית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1988
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1987
אילנה ללצ'וק

אילנה ללצ'וק (נולדה ב-13 ביולי 1971) היא במאית תיאטרון ישראלית, ומורה בכירה למשחק בסטודיו יורם לוינשטיין.

== ביוגרפיה ==
ללצ'וק סיימה תואר ראשון במשפטים והייתה עורכת דין פלילית מצליחה, אך בגיל 31 החליטה לנצל את הכישורים התיאטרליים שהפגינה בהופעותיה בבתי המשפט ועברה ללמוד לימודי משחק בסטודיו של יורם לוינשטיין.

עם סיום הלימודים נבחרה ב-2006 להוביל את המשלחת הישראלית לפסטיבל "אוליב", המפגיש במאים ושחקני תיאטרון מאגן הים התיכון לעבודה על סצנה אחת, המוצגת בגרסאות שונות בפני קהל.

== קריירה מקצועית ==
=== במאית ===
* שקט חוגגים - הצגה שהופקה כחלק מהפעילות הקהילתית של סטודיו יורם לוינשטיין. ללצ'וק ביימה כסטודנטית שנה ג', לצד חברה ללימודים רועי רשף מליח. השניים עבדו עם נוער בסיכון משכונת התקווה, בשיתוף בית דני ובתמיכת הסוכנות היהודית. ההצגה נבחרה להשתתף בפסטיבל סתיו תיאטרוני, 2004<ref></ref>
* טרגדיה של טעויות - בימוי משותף עם רועי רשף מליח, זוכה מקום שני בפסטיבל סתיו תיאטרוני, 2005
* חומוס כרוב אדום ועמבה - מחזה פרי עטה של ללצ'וק בהשתתפות קבוצת צעירי שכונת התקווה בהנחייתה של ללצ'וק. פסטיבל סתיו תיאטרוני, 2007<ref></ref>
* קולו של גורל - מאריה קאלאס, טרגדיה יוונית - מופע יחיד של הזמרת עדי עציון-זק. מוזיאון תל אביב, 2007<ref></ref>
* מקום לדאגה - תיאטרון תנועה המספר את סיפורם של ילדים שסבלו במהלך ילדותם מהתעללויות קשות ואיבדו את שפיותם, בהשתתפות קבוצת נוער בסיכון. תיאטרון החאן, פסטיבל סתיו תיאטרוני 2008<ref></ref>
* ציד המכשפות - עיבוד למחזה של ארתור מילר בשילוב וידאו ארט, בכיכובם של דניאל מורשת ושחקני שנה ג'. יורם לוינשטיין 2018<ref></ref>
* נל גוין - מחזמר על חייה של שחקנית התיאטרון הראשונה בתיאטרון האנגלי. יורם לוינשטיין, 2021<ref></ref>
* עבודה נקייה - בימוי למחזה מקורי של מתן בן עמי. יורם לוינשטיין 2022<ref></ref>
* יחסים מסוכנים - מחזה של כריסטופר המפטון בתרגום ועיבוד של אלי ביז'אווי. יורם לוינשטיין, 2022<ref></ref>

=== שחקנית ===
* מיכאלה (2004)
* רגליים קרות (2006)
* ריקוד מסוכן (2007)
* הכתובה (2008)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאיות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:בוגרות סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:סגל סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:במאי תיאטרון ישראלים
קטגוריה:בוגרי סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1971
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
כתובת מצובה

הכתובת ב[[מוזיאון הלובר]]
כתובת מצובה או כתובת מעצוב היא כתובת פיניקית שנמצאה במצובה, ומתייחסת לבניית סטיו מקודש בשנת 221 לפנה"ס.

על־סמך ההתייחסות למקדש בכתובת, מקורה המשוער הוא מהעיר חמון, כ־6 ק"מ צפונה.<ref>TSSI, III, inscription 31</ref> בקטלוג כתובות אום אל־עמד (היא חמון העתיקה) של דאננד ודורו, מספרה הוא iv.<ref name="Dunand Duru 1962 p."></ref>

== הכתובת ==
הכתובת ידועה כ־KAI 19. תוכנה הוא:

נחום סלושץ פירש את הכתובת כ.<ref name=":0"></ref>

תלמי הנזכר בכתובת הוא תלמי השלישי, בנם של תלמי השני (פתלמיס בכתובת) וארסינואי הראשונה (ארסנאס בכתובת), שתוארו "Εὐεργέτης" (המיטיב) תורגם לפיניקית כ"פעל נעם" (פועל נועם, עושה טוב). גם התואר "האלים האחים" (אלן א[ח]ים בכתובת) היא על־פי התואר היווני θεὥν ὰδελφῶν. שנת 26 למלכות תלמי השלישי, היא 221 לפנה"ס, תואמת את שנת 53 למניין המשטר החדש שיוסד בצור ב־274/275 לפנה"ס.

== ראו גם ==
* כתובות חמון
* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
* Clermont-Ganneau, Charles Simon, Deux inscriptions phéniciennes inédites de la Phénicie propre, 1887
* George Albert Cooke, A Text-book of North-Semitic Inscriptions: Moabite, Hebrew, Phoenician, Aramaic, Nabataean, Palmyrene, Jewish, 1903, no. 10
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כתובות KAI
קטגוריה:כתובות בפיניקית
קטגוריה:ממצאים ארכאולוגיים מאבן
קטגוריה:מצובה
קטגוריה:ארכאולוגיה של ארץ ישראל
רינת זלץ לוין

רינת זלץ-לוין (נולדה ב-9 ביולי 1976) היא כדורסלנית עבר ישראלית ששיחקה בעמדת הגארד-סמול פורוורד.

== ביוגרפיה ==
זלץ-לוין החלה את דרכה בגיל 12 במחלקת הנערות של הפועל חיפה, איתה זכתה בגמר גביע המדינה לנערות. משם עברה כבר בגיל 15 להפועל קישון - ליגת על נשים לעונה אחת, באותה העונה העפילה הקבוצה לגמר גביע מדינה לנשים ולחצי גמר הפלייאוף. לאחר אותה עונה חזרה להפועל חיפה לליגת העל נשים. זלץ-לוין דחתה את שירותה הצבאי בשנה ונסעה באוגוסט 1994 לאוניברסיטת מיאמי שבארצות הברית שם שיחקה כדורסל בליגת הביג איסט (נבחרה לחמישיית רוקיז העונה). לאחר שנה חזרה מארצות הברית והשלימה את שירותה הצבאי (קיבלה מעמד של ספורטאית מצטיינת). זלץ-לוין שיחקה בבנות הרצליה במשך שנתיים (הקבוצה העפילה לחצי גמר פלייאוף וזלץ סיימה כמלכת הסלים הישראלית), לאחר מכן עברה לקבוצת א.ס רמת השרון, ובאמצע העונה ביצעה הקבוצה טרייד וזלץ-לוין עברה לבני יהודה עד תום השנה (מקום שלישי בתום העונה). זלץ-לוין שיחקה בעונת 1999 בהפועל גליל עליון (סיימו את הליגה במקום הרביעי). בתום העונה חתמה זלץ-לוין לשלוש עונות בקבוצת נירוסופט כרמיאל. הישגים בולטים בנירוסופט כרמיאל: חצי גמר גביע המדינה בשנת 2000, שני גמרי פלייאוף ב-2000 וב-2001. קבוצת נירוסופט כרמיאל התפרקה בשנת 2003 וזלץ-לוין עברה להפועל חיפה מוצקין (העפילו לגמר גביע המדינה ולחצי גמר הפלייאוף). בחודש אוקטובר 2004 הודיעה זלץ-לוין על פרישה (לאחר לידת בנה הבכור יובל).

== נבחרת ישראל ==
זלץ-לוין שיחקה בנבחרת הקדטיות, נבחרת הנערות ונמנתה על סגל נבחרת ישראל בוגרות משנת 1995 עד 2004. השתתפה בתשעה טורנירי קדם-אליפות אירופה וחצי גמר אליפות אירופה. הייתה שותפה להעפלה לגמר אליפות אירופה ב-2003, אבל לא נכללה בסגל באליפות עצמה (הריון עם בנה הבכור). בסך הכל השתתפה ב-37 משחקים רשמיים בהם קלעה 166 נקודות. מאזן המשחקים הכללי כולל המשחקים הלא-רשמיים הוא 95. שיא הנקודות עומד על 15 נקודות בניצחון על נבחרת שווייץ ב-20.5.1999.

== מפעלים אירופאים ==
שיחקה 3 עונות בגביע רונקטי - עם גליל עליון ב-1999, ועם נירוסופט כרמיאל ב-2001 וב-2002. ב-2001 הייתה שותפה להעפלה של כרמיאל לשמינית הגמר. השתתפה ב-17 משחקים בהם קלעה 101 נקודות. משחק השיא - 15 נקודות נגד דינמו קורצק, 89-80 ב-17.10.2001.

== הישגים בקבוצות ==
* שני גמרי גביע: 1992 עם הפועל קישון, 2004 עם חיפה/מוצקין
* חצי גמר גביע: 2000 עם נירוסופט כרמיאל
* שני גמרי פלייאוף: עם כרמיאל ב-2000 ו-2001
* חמישה חצאי גמר פלייאוף: 1992 עם קישון, 1996 עם הרצליה, 1998 עם בני יהודה (מקום שלישי ללא פלייאוף), 1999 עם גליל (מקום רביעי ללא פלייאוף), 2004 עם חיפה/מוצקין

== חיים אישיים ==
זלץ-לוין היא בתם של אמירה וברוך זלץ. אמירה הייתה שחקנית נבחרת ישראל בכדורסל, ברוך היה שופט ומאמן כדורסל ושימש כיו"ר ההסתדרות במרחב חיפה. אחותה לימור זלץ הייתה אלופת ישראל בטניס וכן זכתה בשני טורנירי גראנד סלאם בזוגות לנערות: ווימבלדון ואליפות אוסטרליה הפתוחה. אחיה, טל היה שופט כדורסל. היא נשואה למוטי לוין, אם ל-3 ילדים ומתגוררת בחיפה.

קטגוריה:כדורסלניות ישראליות
קטגוריה:כדורסלניות הפועל חיפה
קטגוריה:כדורסלניות בנות הרצליה
קטגוריה:כדורסלניות רמת השרון
קטגוריה:כדורסלניות בני יהודה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1976
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
תנ"ך אלבה

תמונה מ"[[משתה בלשאצר"]]
תנ"ך אלבה הוא תרגום של התנ"ך מעברית לקסטיליאנית עתיקה . התרגום הונחה על ידי משה ארגל, רב הקהילה היהודית של מקוודה בפרובינציה הספרדית טולדו , תחת דון לואיז דה גוזמן, בכיר במסדר הדתי-צבאי "מסדר קלטרווה" .

== היסטוריה ==
ב, לרוב הקהילה הספרדית היה יחס עוין כלפי היהודים. כתוצאה מסדרה של פרעות נגד יהודים, שמרכזן היה במדריד, דון לואיז דה גוזמן האמין כי הוא יכול לעזור לרפא את קרע ולגשר בין היהודים והנוצרים, באמצעות יצירה של תרגום קסטילי של הברית הישנה מהמקור העברי, מלווה בפירושים של מומחים יהודים.

ב-5 באפריל 1422, יזם דון לואיז דה גוזמן את הפרויקט כששלח מכתב לרב משה אגרל, בו הוא מזמין אותו לכתוב "vna biblia en rromançe, glosada e ystoriada" (שמשמעותו פחות או יותר: 'התנ"ך ברומנטיקה, זוהר, וסיפוריות'). לא ידוע מה שכנע את הרב להיענות, מפני שהוא שלח מכתב ארוך ומתנשא לגוזמן. בכל אופן, שמונה שנים לאחר מכן התנ"ך הושלם.

מ-1492, השנה שבה אלחמבה דכרי (Alhambra Decree) הוציא צו לגירוש היהודים מספרד, עד 1622, כשהוא צץ מחדש בארמון ליריה, בבעלות בית אלבה, היה הספר במיקום לא ידוע. ב-1922 יצאה לאור מהדורת פקסימיליה מאויירת של 300 עותקים על ידי אנטוניו פז אי מילייה (Antonio Paz y Meliá). ב-1992, כדי לציון 500 השנים ליציאת הספר, הוציא לאור מאוריסיו חטואל טולדנו (Mauricio Hatchwell Toledano), נשיא אגודת "ידידי ספרד" (Fundacion Amigos de Sefarad), כ-500 עותקים זהים של מהדורת פקסימיליה, אחד מהם נשלח לחואן קרלוס הראשון, מלך ספרד, לתקופה. עותק מספר 5 נתרם באייר תשנ"ב (מאי–יוני 1992) לבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי על ידי יוזם המפעל מר מאוריסיו חטואל טולדאנו ואגודת "ידידי ספרד" במדריד כמחווה למדינת ישראל, והוא מוצג לציבור. עותק זה הוא מתוך 50 העותקים שאינם למכירה.

היום התנ"ך המקורי השתמר על ידי בית אלבה, והוא מוצג לתצוגה בארמון ליריה שבמדריד. התנ"ך המקורי מוערך ב-2,500,000 אירו. עותקים ממהדורת פקסימיליה מוגבלת בעלת 500 עותקים נמכרים במעל ל-44,000 דולר.

== תוכן ==
יהודה המכבי מטיל מצור על החקרה
היצירה מורכבת מ-513 דפי פוליו ואוסף עשיר של 334 מיניאטורות שממחישות את המעברים מהטקסט. למרות שהטקסט היה תוצרו של הרב משה ארגל, הפרטים האומנותיים הם עבודתו של פרנציסקנים מטולדו.

הספר מכיל סדרה של הערות על הכתיבה של תאולוגים יהודים ונוצרים כאחד, כגון אברהם אבן עזרא, הרמב"ם, הרמב"ן, רבי יוסף קמחי, רבי אשר בן יחיאל, רבי יעקב בן אשר ורבי ניסים בן ראובן. ישנם גם פירושים שנלקחו מספרות רבנית כמו התלמוד ומדרשים.

בתחילת היצירה המקורית ישנם 25 דפי פוליו של התכתבות בין רבי ארגל לבין דון לואיז דה גוזמן, נוסף לרבנים ופרנציסקנים שהיו מעורבים באיור התרגום ודנו בעניינים הקשורים לשיתוף הפעולה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://danielventura.fandom.com/he/wiki/תנ%22ך_אלבה תנ"ך אלבה], באתר וויקי הפרטית של דניאל ונטורה

קטגוריה:מהדורות של התנ"ך
קטגוריה:יהדות ספרד
קטגוריה:תרגומי המקרא
בית הכנסת קוצ'נגאטי

בית הכנסת קוֹצַּ'נְּגָּאטִי (באנגלית: Kochangadi Synagogue או Misro Synagogue; בשפת מלאיאלאם: കൊച്ചങ്ങാടി ജൂതപള്ളി) התקיים בין השנים 1345 לספירה - 1789 לספירה. הוא היה בית כנסת בעיר קוצ'נגאטי , דרומית לרובע היהודי בעיר קוצ'י, במדינת קרלה. הוא נבנה בשנת 1345 לספירה<ref></ref><ref></ref><ref name=":0"></ref> על ידי יהודי קוצ'ין לאחר שברחו מהעיר קודנגאלור , דבר שהפך אותו לבית הכנסת העתיק ביותר בהודו בהיסטוריה המתועדת. הוא נהרס ולא נבנה מחדש. בית הכנסת שנבנה לאחר מכן Kadavumbhagam (1544 לספירה) ובית הכנסת Thekkumbhagam (1647 לספירה) נבנו לאחר שהוקמה קהילת יהודי קוצ'ין. השם "קוצ'נגאטי" הוא קיצור של "קוצ'ה אנגאטי " או "שוק יהודי" בשפת מלאיאלאם המקומית.

במשך השנים בית הכנסת נהרס ושוקם מספר פעמים. על פי ההערכה, תהליכי ההרס והשיקום נמשכו עד סוף המאה ה-20. במתחם נשאר לפחות קיר אחד שלם והוא נקרא בלשון המקומיים " מיסרו פאלי". האטימולוגיה של השם אבדה עם הזמן. אחת מאבני היסוד של בית הכנסת עדיין שמורה בקיר החצר המקיפה את בית הכנסת פארדסי שברובע היהודי בעיר קוצ'י המתוחזק על ידי יהודי קוצ'ין.<ref></ref><ref></ref>

== היסטוריה ==
בית הכנסת קוצ'נגאטי נבנה ככל הנראה במאה ה-14 לספירה, לאחר שיהודי מלאבר (קוצ'ין) נאלצו לנטוש את מוזיריס או קודונגאלור. יוסף עזר, היורש ה-72 של יוסף רבן והנסיך היהודי האחרון של קודונגאלור, ברח לקוצ'נגאטי עם חסידיו והקים את קהילת קוצ'נגאטי. הסיבה לנטישה וההגירה אינה ברורה, מאידך קיימות תיאוריות ואגדות רבות על כך. החל מהתקפה של הפורטוגזים, השיטפון בשנת 1341 לספירה, ועד לרצח של אהרון אזר. משה פריירה דה פאיבה מתאר בחיבורו Noticias dos Judeos de Cochim, שראה את קברו של יוסף אזר בקוצ'ין. בתקופה המודרנית לא נמצאו שרידים המאששים זאת. מסורת האחרת קובעת שיהודי הפאלאיור היגרו לקוצ'נגאטי והקימו את הקהילה במקום. מסורת זו נסמכת על שיר קוצ'יני שעבר מדור לדור בעל פה. מסורות אחרות מציינות שהמסגד Chebittapally הסמוך, נבנה מקורות עץ שנתרמו על ידי יהודי קוצ'נגאטי.

לאחר הקמתו בשנת 1345 לספירה, שוחזר בית הכנסת בשנת 1539 לספירה על ידי ברוך יוסף לוי, המודליאר/ראש קהילת יהודי קוצ'ין. על פי המסורת בית הכנסת נהרס על ידי צבאו של טיפו סולטאן במהלך פשיטתו על קרלה בשנת 1789 במהלך מלחמת אנגלו-מייסור השנייה.<ref name="cochinsyn_lostsyn">[http://cochinsyn.com/page-lostsyn.html Lost Kerala Synagogues], Jay A. Waronker, Friends of Kerala Synagogues, 2011</ref> נוסף על כך, ייתכן שהדומיננטיות המוסלמית באזור אילצה את יהודי קוצ'נגאטי לעבור צפונה יותר לרובע היהודי במטנצ'רי.<ref></ref><ref name=":4"></ref>

לאחר שבית הכנסת נהרס, הקהילה היהודית לא בנתה אותו מחדש. כי הקהילה עברה לקוצ'י הסמוכה. במעבר הם נשאו עמם את לוח האבן עם הכתובת המזכירה את שנת בניית בית הכנסת והטמיעו אותה בקיר בית הכנסת קדאבאמבאגם מתאנצ'רי. האבן התגלתה פעם נוספת בשנת 1818 לספירה כאשר טיח הוסר מהקיר, וחשף את הלוח והכתובות שעליו.<ref name=":1"></ref><ref name=":3"></ref> מאוחר יותר, לוח הוטמע בקיר המזרחי של בית הכנסת "פארדסי" הסמוך, שם הוא נמצא עד היום. הכתובת העברית מציינת כי המבנה נבנה ביום שלישי ה' בכסלו שנת 105 (באלף השישי) ליצירה (לפי המניין לאדם הראשון, כלומר ה'ק"ו), כ"משכן לרוח האל". הלוח הוא השריד היהודי העתיק ביותר הידוע מכל בתי הכנסת בהודו.<ref name=":2"></ref><ref name=":5"></ref><ref name=":3" />

== ראו גם==
* היסטוריה של היהודים בהודו
* בית הכנסת פארדסי
* בית הכנסת מאלה
* יהודי קוצ'ין
* קוצ'י, הודו

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהדות ק'וצין
קוצ'נגאטי
קטגוריה:קרלה
אברהם בן ראובן אזולאי

רבי אברהם אזולאי (בנחמן, אבוזאגלו) היה מחכמי מרקש. בראשית המאה ה-17 נסע לוונציה על מנת לרכוש עבור מלך מרוקו תכשיטים, ובשהותו שם הגיה והדפיס את המשניות עם פירוש המשנה לרמב"ם ורבי עובדיה מברטנורה.

==קורות חייו ופועלו==
רבי אברהם נולד לרבי ראובן למשפחת אזולאי במרקש, סמוך לאמצע המאה ה-16. למשפחה היו כינויים נוספים: "בנחמן" ו"אבוזאגלו". בשנת ה'שס"ד (1603/1604) נשלח על ידי קרוב משפחתו, הנגיד הרב אברהם בן וואעיש, על מנת לרכוש תכשיטים עבור מלך מרוקו החדש זידאן אבו מעלי . הוא המתין בוונציה לכסף המלכותי שנועד לאותה המטרה במשך כשנה וחצי אך הכסף בושש מלבוא, וזאת בעקבות מלחמות ירושה שניהל המלך עם אחיו, ובעקבות האנרכיה, הרעב והמגפה שבאו בעקבותיהן. בשהותו הארוכה בוונציה נקלע לסכסוך עם סוחר מקומי והפסיד כסף רב. 

בשנת ה'שס"ו, בעודו בוונציה, החל בהגהת משניות עם פירוש המשנה לרמב"ם ורבי עובדיה מברטנורה לצורך הדפסתן. את מלאכת ההגהה ביצע בשיתוף עם החכם יצחק גרשון. בהקדמה הוא ציין את המעלות המיוחדות של המשניות בהוצאתו: . אזולאי לא הספיק לסיים את המלאה ובסיום סדר קדשים נפטר, הוא ציווה על כל העוסקים במלאכה להמשיך אותה. המגיה אברהם בן שלמה חיים שהמשיך את המלאכה כתב את צוואתו זו בסיום סדר קדשים, זאת על פי הוראה מפורשת של אזולאי.

==ראו גם==
* קהילת יהודי מרקש

==לקריאה נוספת==
* חיים בראדי ומשה נחום צובל, ערך על רבי אברהם בן ראובן אזולאי ב: אשכול: אנציקלופדיה ישראלית כרך ב, עמ' 40, ברלין, 1932.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH002023511/NLI גישה מקוונת למשניות ונציה שס"ו] באתר: הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:משפחת אזולאי
קטגוריה:נפטרים במאה ה-17
רצח ירון ואפי אונגר

רצח ירון ואפי (אפרת) אונגר, הוא פיגוע ירי שבוצע על ידי מחבלים פלסטיניים בכ"ג בסיוון תשנ"ו, 9 ביוני 1996, ובו נרצחו בני הזוג ירון ואפרת אונגר מקריית ארבע. ברכב בו נסעו בעת הפיגוע היה גם תינוקם ישי שניצל ללא פגע.

== הרצח ==
ביום ראשון בערב, כ"ג בסיוון תשנ"ו, (9 ביוני 1996), נסעו ירון, אפי ותינוקם ישי בכביש 383 המוביל מקריית מלאכי לבית שמש. הם חזרו מחתונה של חברתם מתוכנית פר"ח, בו שימש ירון כרכז אזורי. ליד מושב גפן, ירו מחבלים מהכפר צוריף שבנפת חברון מתוך רכב ונמלטו. אפי וירון נרצחו במקום. תינוקם ישי, בן עשרה חודשים, נותר במכונית ללא פגע.

בני הזוג אונגר נקברו בבית העלמין בכפר עציון.

== לאחר הרצח ==
שני ילדי משפחת אונגר, דביר וישי, שהיו אז בני שנה ושנתיים, עברו לגור בבית סבם וסבתם הרב אורי דסברג ורעייתו יהודית, והם שימשו להם כהורים.<ref>[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=5446&CategoryID=1227 הפעוט שניצל חגג בר-מצווה], באתר חב"ד ישראל.</ref> בשנת 2000 הגישו בני משפחתה תביעה אזרחית לפיצויים בבית המשפט הפדרלי בארצות הברית כנגד החמאס והרשות הפלסטינית, משום שירון אונגר היה בעל אזרחות אמריקאית. בשנת 2004 חייב בית המשפט הפדרלי בארצות הברית את החמאס והרשות הפלסטינית בתשלום פיצויים בסך 116 מיליון דולר על רצח בני הזוג. הרשות הפלסטינית ערערה על פסק הדין אך ערעורה נדחה. בשנת 2008 אישר בית המשפט המחוזי בירושלים את פסק הדין של בית המשפט הפדרלי וקבע כי הוא אכיף גם בארץ.

שלושה מהמרצחים ב"חוליית צוריף" נהרגו בעת פיגועים נוספים שביצעו. שניים נוספים, רחמן איסמעאיל גנימאת (שנתפס בשנת 2005 וגמל פתח צביח אל-הור, שוחררו בעסקת שליט תוך מחאת משפחת דסברג. הוריה של אפי אונגר מחו גם נגד הזמנתו של שמעון פרס לטקס הראשון להנצחת חללי פעולות האיבה, לאחר שהוחלט שיום הזיכרון לחללי צה"ל יכלול גם את חללי התקפות המחבלים, מפני שפרס היה שותף להחלטה על העברת רובים אל הרשות הפלסטינית.

== הנצחה ==
במקום בו אירע הרצח הוצבה אנדרטה לזכר השניים, בסיוע הקרן הקיימת לישראל. באוניברסיטת בר-אילן הוקמה קרן מלגות על שם השניים.

לשם הנצחת בני הזוג אונגר הוקם אולם לימוד של הישיבה התיכונית במקום בו עמד ביתם הראשון בקרית ארבע. בית המדרש נקרא "אפיריון", על שם אפי וירון. מזוזת הכניסה לבית המדרש היא מזוזת ביתם הראשון.

היישוב שערי תקוה, בו מתגוררים הוריו של ירון, הנציח את שמם של בני הזוג בגן השעשועים "גן-אור". אביה, הרב אורי דסברג, אשר תפקד מאז מותה כאבי שני ילדיה, נהרג בתאונת דרכים בגוש עציון בכ' באייר התשע"א 24 במאי 2011.

בעקבות הרצח, הקליט הזמן דב שורין את השיר זכרני נא, מתוך תפילתו של שמשון הגיבור (שסמוך לקברו אירע רצח הזוג אונגר).

== ראו גם ==
* אפי אונגר
* רצח בני משפחת מונק
* הרב אורי דסברג

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: פיגועי ירי
קטגוריה:טרור פלסטיני
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-1996
קטגוריה:חבל עדולם
קטגוריה:פיגועים שבהם נרצחו בני משפחה
קילי הודג'קינסון

קילי ניקול הודג'קינסון (באנגלית: Keely Nicole Hodgkinson; נולדה ב-3 במרץ 2002) היא אתלטית בריטית, אלופה אולימפית (פריז 2024) וסגנית אלופת העולם (יוג'ין 2022, בודפשט 2023 ) בריצת 800 מטר.

==ביוגרפיה==
===2021===
====אלופת אירופה באולם====
באליפות אירופה באולם שנערכה בטורון, פולין ב-7 במרץ 2021 היא זכתה במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:03.88 דקות, לפני יואנה יוזביק (2:04.00 דקות) ואנג'ליקה צ'יחוצקה (2:04.15 דקות), שתיהן מפולין.

====סגנית אלופה אולימפית====
באולימפיאדת טוקיו (2020) היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בשיא לאומי חדש של 1:55.88 דקות, אחרי אתינג מו (1:55.21 דקות) ורייבן רוג'רס (1:56.81 דקות), שתיהן מארצות הברית.

===2022===
====סגנית אלופת עולם====
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ב-24 ביולי 2022 היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:56.38 דקות, אחרי אתינג מו (1:56.30 דקות) ולפני מרי מורה מקניה (1:56.71 דקות).

שבועיים לאחר מכן, במשחקי חבר העמים שנערכו בבירמינגהאם, אנגליה ב-6 באוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:57.40 דקות, אחרי מרי מורה (1:57.07 דקות) ולפני לורה מויר מסקוטלנד (1:57.87 דקות).

===2023===
====סגנית אלופת עולם====
באליפות העולם שנערכה בבודפשט ב-27 באוגוסט 2023, זכתה הודג'קינסון במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:56.34 דקות, אחרי מרי מורה מקניה (1:56.03 דקות) ולפני אתינג מו (1:56.61 דקות).

בגמר ליגת היהלום שנערך ביוג'ין היא סיימה שנייה בשיא לאומי חדש של 1:55.19 דקות, אחרי אתינג מו שקבעה שיא לאומי חדש של 1:54.97 דקות.

===2024===
====אלופה אולימפית====
ב אולימפיאדת פריז (2024) זכתה במדליית זהב בריצת 800 מטר עם התוצאה (1:56.72 דקות).

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* ריצת 800 מטר: 1:54.61 דקות (2024), שיא בריטניה

===אולם===
* ריצת 800 מטר: 1:57.18 דקות (2023), שיא בריטניה 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אצניות בריטיות
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית בריטיות: אתלטיקה
קטגוריה:אתלטיות בריטיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:רצות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית בריטים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:ילידות 2002
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-2002
אברהם נתן אלברג

הרב אברהם נתן אלברג (ה'תרמ"א, 1881 – ה'ת"ש, 1940) היה רבן של הערים זגייז' (הסמוכה ללודז'), בלאשקי וסאנוק, שלושתן כיום בפולין. נספה בשואה.

== ביוגרפיה ==
נולד בתרמ”א (1881) לאביו הרב יחיאל איכל אלברג, שהיה רב ואב”ד של זגירז’ שבפולין. נשא לאישה את חוה ליבא, בת הרב צבי יחזקאל מיכלסון רבה של פלונסק, שרצה להכתירו כרב קהילה, אך הרב אברהם נתן סירב לקבל את הרבנות וניסה לזמן מה, ללא הצלחה, לעסוק במסחר. לאחר מלחמת העולם הראשונה קופחה פרנסתם וחיו חיי דוחק.

בשנת ה'תרס”ג, 1903, נתמנה כאב"ד של זגירז' שבאזור לודז' וכאב"ד של בלאשקי, גם היא בפולין. בסוף תרפ”ה,1925, שימש כאב"ד בסאנוק שבגליציה המערבית.

השתתף במספר כתבי עת תורניים כדוגמת תל תלפיות, כתביו מופיעים בספרי שו"ת רבים. ההדיר כמה ספרים. התכתב עם הראי"ה קוק.<ref>אגרות לראי"ה סימן ק"פ</ref>

קרב גם את הצעירים בעירו שנטו לתנועה הציונית. כשפרצה מלחמת העולם השנייה סייע לפליטים היהודים שברחו מעירו. כששרפו הנאצים את בית הכנסת פסק שהיהודים לא יסכנו את עצמם כדי להציל את ספרי התורה. 

נספה בשואה בשנת ה'ת”ש, 1940.

== משפחתו ==
אחד מבניו הוא הסופר יהודה אלברג.

== ספריו ==
* בית נאמן (תרפ”ד. ספר זה קיבל הסכמות מגדולי הדור, בהם האדמו”ר רבי מאיר יחיאל הלוי מאוסטרובצה, הרב חיים ברלין ועוד).
* פינת הבית
* קוי אור (תרפ”ח)
* ברית אברהם
* אבני זיכרון

== קישורים חיצוניים ==
* [https://toratcha.com/?p=1907 על הרב אברהם נתן אלברג], באתר תורתך לא שכחתי

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים שנספו בשואה
קטגוריה:ילידי 1881
קטגוריה:נפטרים ב-1940
יוסוף בראסי

יוסוף בראסי (בטורקית: Yusuf Barası; נולד ב-31 במרץ 2003) הוא כדורגלן טורקי-הולנדי המשחק בעמדת החלוץ באלקמאר.

==קריירה==
בראסי נולד באלקמאר להורים ממוצא טורקי. התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של קולפינג בויס ובגיל 11 הצטרף לאלקמאר. בשנת הצטרף לצעירי אלקמאר. ב-2 בדצמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 1-2 נגד פורטונה סיטארד.

ב-26 באוגוסט 2023 חתם באדנה דמירספור.

בראסי שיחק בנבחרות הנוער של הולנד, אולם כאשר סיים את גיל הנוער החליט לייצג את טורקיה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:כדורגלנים טורקים
קטגוריה:חלוצי כדורגל הולנדים
קטגוריה:חלוצי כדורגל טורקים
קטגוריה:כדורגלני א.ז. אלקמאר
קטגוריה:כדורגלני אדנה דמירספור
קטגוריה:הולנדים ממוצא טורקי
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-2003
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-2003
מרקו טוצ'י

מרקו טוצ'י (במונטנגרית: Marko Tući; נולד ב-4 בדצמבר 1998 בפודגוריצה שבמונטנגרו) הוא כדורגלן מונטנגרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת דצ'יץ' מליגת העל של מונטנגרו.

== קריירת מועדונים ==
טוצ'י שיחק בקבוצות בודוצ'נוסט פודגוריצה,יזרו ופ.ק. פודגוריצה.

בשנת 2019 החל לשחק בדצ'יץ' מליגת העל של מונטנגרו, תחילה בהשאלה ובהמשך באופן קבוע.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים מונטנגרים
קטגוריה:בלמי כדורגל מונטנגרים
קטגוריה:פודגוריצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני דצ'יץ'
קטגוריה:כדורגלני בודוצ'נוסט פודגוריצה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקוריאה הדרומית
קטגוריה:מונטנגרים שנולדו ב-1998
פרנץ טרושל

פרנץ טרושל (בגרמנית: Franz Hermann Troschel; 10 באוקטובר 1810 - 6 בנובמבר 1882) הוא זואולוג שתיאר מינים רבים של רכיכות, דגים וזוחלים.

==ביוגרפיה==
טרושל נולד באזור שפנדאו שבברלין. הוא למד מתמטיקה וידיעת הטבע באוניברסיטת הומבולדט של ברלין ממנה קיבל תואר שלישי בשנת 1834. בשנים 1840-1849 הוא עבד במוזיאון הטבע בברלין.

בשנת 1849 טרושל עבר לבון ומונה לפרופסור לזואולוגיה באוניברסיטת בון. הוא עבד בה עד סוף חייו.

טרושל פרסם מספר ספרים בנושא חקר רכיכות, איכטיולוגיה והרפטולוגיה. מספר מינים נקראו על שמו כולל כוכב הים Evasterias troschelii, סוג של תוכינונים Chlorurus troschelii וארגמון טרושל.

בשנת 1851 הוא התקבל כחבר לאקדמיה לאופולדינה.

טרושל היה מעורב בחיים הציבוריים של בון, העיר בו התגורר רוב חייו. החל משנת 1861 הוא היה חבר מועצת העיר במשך תקופה ארוכה.

==ביבליוגרפיה חלקית==
* System der Asteriden. Braunschweig: Friedrich Vieweg und Sohn. 1842 (עם ייוהנס מילר).
* Über die Bedeutsamkeit des naturgeschichtlichen Unterrichts. Berlin 1845.
* Horae ichthyologicae. Berlin 1845–49, ב-3 כרכים (עם יוהנס מילר).
* Handbuch der Zoologie, מהדורות מ-3 עד 7, Berlin 1848/1853/1859/1864/1871, מהדורה שישית דיגיטלית - [https://dfg-viewer.de/show?tx_dlf%5Bdouble%5D=0&tx_dlf%5Bid%5D=https%3A%2F%2Fdigital.ub.uni-duesseldorf.de%2Foai%2F%3Fverb%3DGetRecord%26metadataPrefix%3Dmets%26identifier%3D1259242&tx_dlf%5Bpage%5D=3&cHash=1e2b7d9ecca4f886ba66ec901ae1ec36]
* Das Gebiß der Schnecken zur Begründung einer natürlichen Klassifikation. Berlin 1856–1879, שתי כרכים
* עורך של Archiv für Naturgeschichte מכדך 15 (1849) עד לכרך 48 (1882).

==קישורים חיצוניים==

* [https://species.wikimedia.org/wiki/Franz_Hermann_Troschel רשימת טקסונים שתוארו על ידי טרושל ועבודות נסופות שלו] 
* [https://www.zobodat.at/biografien/Troschel_Franz_Hermann_Verh-nathist-Ver-preuss-Rheinlande_40_0035-0054.pdf ביוגרפיה]
* 

קטגוריה:זואולוגים גרמנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בון
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1810
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1882
מבחן הקו האנכי

<div style="float:left;width:300px;margin-right: 0.4em;border: groove;">
הדגמה של מבחן הקו האנכי על שתי עקומות:
*למעלה, יש קו אנכי שחותך את העקומה יותר מפעם אחת – לא פונקציה
*למטה, אין קו אנכי שחותך את העקומה יותר מפעם אחת – פונקציה
250 פיקסלים
</div>
במתמטיקה, מבחן הקו האנכי היא שיטה חזותית שמאפשרת לקבוע האם עקומה היא גרף של פונקציה או לא. לפיו, אם קיים ישר אנכי החותך את העקומה יותר מפעם אחת – העקומה אינה מתארת פונקציה, ובמקרים שניתן לראות את העקומה בשלמותה ולראות שאין ישר אנכי החותך את העקומה יותר מפעם אחת – העקומה מתארת פונקציה.

== הסבר ==
לפי הגדרה, פונקציה מתאימה לכל ערך <math>x</math> בתחום <math>X'</math>, ערך בודד <math>y</math> מהטווח <math>Y</math>.

במערכת צירים קרטזית <math>X,Y</math>, אם ישר אנכי חותך את העקומה יותר מפעם אחת בְּמקום אופקי נתון <math>x</math>, אזי העקומה עוברת ב-<math>x</math> יותר מפעם אחת, ולא מייצגת פונקציה. שכן, לו הייתה מייצגת פונקציה, היא הייתה מתאימה לכל <math>x</math> בתחום <math>X'</math> ערך <math>y</math> בודד.

מנגד, אם קו אנכי חותך את העקומה פעם אחת לכל היותר בכל מיקום אופקי נתון <math>x</math>, העקומה מתארת פונקציה. קביעה חזותית כזו אפשרית רק כאשר ניתן לראות את גרף העקומה במלואו (תנאי שאינו מתקיים אפילו בעקומות פשוטות כמו <math>y=x</math> או <math>y=x^2</math>). המבחן אינו רלוונטי לפונקציות שקשה (או בלתי אפשרי) להציגן בצורה חזותית, כפונקציית דיריכלה או פונקציית רימן.

== ראו גם==
* 

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פונקציות מתמטיות
Pink Venom

"Pink Venom" (בעברית: "ארס ורוד") הוא סינגל שהוקלט על ידי להקת בנות הקיי-פופ הדרום קוריאנית בלאקפינק.<ref name=":0"></ref> הוא ייצא לאור ב-19 באוגוסט 2022, על ידי חברות התקליטים אינטרסקופ ט-YG, כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השני של הלהקה, Born Pink (2022).<ref name=":0" /> זהו הסינגל הראשון של הלהקה מאז "Lovesick Girls" (2020).<ref></ref>

מגזין התרבות סלייט הכתיר את השיר לאחד מהשירים המובילים לשנת 2022 ברשימת הסיכום המוזיקה שלהם.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
ב-6 ביולי 2022 הודיעה YG אנטרטיינמנט שבלאקפינק נמצאת בתהליך של סיום ההקלטה לאלבומה החדש ומתכוננת לצלם וידאו קליפ באמצע יולי שיועד להוצאה באוגוסט והוקלט לקראת סוף אפריל. חברת התקליטים גם אישרה שהלהקה תצא לסיבוב ההופעות העולמי הגדול ביותר של להקת בנות קיי-פופ בהיסטוריה.<ref name=":0" /> ב-31 ביולי 2022, YG אנטרטיינמנט פרסמה באופן רשמי את הטריילר של האלבום דרך חשבונות המדיה החברתית הרשמיים של הלהקה, והכריזה כי סיבוב ההופעות העולמי יתחיל באוקטובר, לאחר יציאת הסינגל באוגוסט והאלבום עצמו בספטמבר.<ref></ref>

חברת התקליטים אישרה מאוחר יותר ששני קליפים צולמו כדי לעזור בקידום האלבום, לפי הדיווחים עם תקציבי ההפקה הגבוהים ביותר שהיא השקיעה אי-פעם בקליפ.<ref name=":1"></ref> ב-8 באוגוסט 2022, הוכרז שהשם הרשמי של הסינגל המוביל מ-Born Pink יהיה "Pink Venom" (והאלבום עצמו ייקרא בשם "Pink" גם כן; שם הנגזר משמה של הלהקה).<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-19 באוגוסט 2022.<ref name=":2"></ref>

השיר זכה להצלחה רבה ושבר את שיאן האחרון עם השיר "How You Like That" שצבר 82.6M צפיות תוך 24 שעות.<ref name=":2" />

הווידאו קליפ זכה ל-83M צפיות תוך 24 שעות, ועבר את רף ה-100 מיליון צפיות 5 שעות ו-34 דקות לאחר מכן.<ref name=":2" /> הקליפ לשיר הועמד בפרס "הווידאו קליפ לשנת 2022" בטקס פרסי בחירת הקהל לשנת 2022, אך הפסיד לווידאו קליפ לשיר "Anti-Hero" של הזמרת האמריקאית טיילור סוויפט.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== הופעות ==
ב-28 באוגוסט 2022, הבנות הופיעו עם השיר בטקס פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 2022.<ref></ref> מגזין בילבורד סקר את מופעי טקס המוזיקה ודירג את הופעתן במקום השני.<ref></ref> נכון ל-1 בספטמבר 2022, הופעתן צברה מעל 17 מיליון צפיות ביוטיוב, והפכה להופעה הנצפית ביותר בטקס פרסי המוזיקה זה.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|19 באוגוסט 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|אינטרסקופ • YG
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|-
!איטליה
|26 באוגוסט 2022
| rowspan="2" |רדיו להיטים עכשוויים
|יוניברסל
|style="text-align:center;"|<ref></ref>
|-
!ארצות הברית
|30 באוגוסט 2022
|אינטרסקופ • YG
|style="text-align:center;"|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי בלאקפינק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בקוריאנית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טדי פארק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי טדי פארק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד גלובל 200
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת YG אנטרטיינמנט
גריגורי סדוב

גריגורי סדוב (ברוסית: Григорий Седов; 12 בינואר 1836 – 15 באפריל 1884) היה צייר רוסי ידוע בעיקר בסצנות היסטוריות ובציורי קיר דתיים.

== ביוגרפיה ==
הוא נולד למשפחת סוחרים. לימודי האמנות הראשונים שלו היו בבית הספר לציור, פיסול ואדריכלות במוסקבה, ולאחר מכן נרשם לאקדמיה האימפריאלית לאמנויות ב-1857. <ref></ref> בהיותו שם, הוא קיבל מספר מדליות על עבודתו, כולל מדליות זהב בשנים 1864 ו-1866, כאשר הוענק לו גם התואר "אמן", מדרגה ראשונה, וקיבל מלגה ללמוד באירופה במשך שש שנים על ציור של "הדוכסית הגדולה של ולדימיר מתנצרת".<ref></ref>

בשנים 1867 עד 1870 הוא חי בפריז, שם לא רק צייר בצבעי שמן אלא גם יצר ציור קיר של השילוש הקדוש עבור כיפת המזבח בקתדרלת אלכסנדר נייבסקי החדשה. באותה תקופה הוא התעוור בעין אחת. השילוב עם חוסר יכולתו לשלוט בשפה הצרפתית, הפך את חייו שם לקשים מדי.

ב-1870 חזר לרוסיה ובילה את השלוש השנים האחרונות של תקופת הקיצבה שלו בעבודה במוסקבה בעיקר בציור לכנסיות.

הוא גם זכה בתואר "אקדמיה" על ציור של "איוואן האיום עם מליוטה סקורטוב". בשנת 1876, הציור שלו של "איוואן עם ואסיליסה מלנטייבה" זיכה אותו בשבחי הביקורת בתערוכת האקדמיה. מאוחר יותר, הוא צייר "טבילתה של אולגה הקדושה" עבור הקתדרלה של ישו המושיע.

בעיות העיניים שלו מנעו ממנו לעבוד במשך תקופות ארוכות והתפוקה הכוללת שלו קטנה יחסית.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="200">
Grigory Sedov - Ivan the Terrible admiring Vasilisa Melentieva.jpg|איוואן האיום ומלנטייבה
Sedov ivan maluta.jpg|איוואן האיום ומלוטה
Alexis I's bride-show by G.Sedov (1882, GTG).jpg|הצאר בוחר את אשתו
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:ילידי 1836
קטגוריה:נפטרים ב-1884
Born Pink

Born Pink (בעברית: נולדנו ורודות או נולדה ורודה) הוא אלבום האולפן השני של להקת בנות הקיי-פופ הדרום קוריאנית בלאקפינק.<ref name=":0"></ref> האלבום יצא לאור ב-16 בספטמבר 2022 על ידי חברות התקליטים אינטרסקופ רקורדס ו-YG אנטרטיינמנט. מתוך האלבום יצא הסינגל היחיד: "Pink Venom".<ref name=":0" />

== רקע ==
ב-7 במרץ 2022, ג'ני הופיעה בתוכנית המגוון The Game Caterers במסגרתה היא חשפה שהלהקה עובדת על קאמבק חדש, והסבירה ש"בלאקפינק גם עושה קאמבק בקרוב, אני לא יודעת אם מותר לי להגיד את זה, אבל מכיוון שאני החברה היחידה כאן בבלאקפינק, אני פשוט אגיד את זה: בבקשה תצפו לזה".<ref></ref> ב-6 ביולי 2022, YG אנטרטיינמנט הודיעה שבלאקפינק נמצאת בתהליך סיום ההקלטה לאלבומה החדש ויש תכנון לצלם וידאו קליפ באמצע יולי שיופץ באוגוסט באותה השנה.<ref name=":0" /> חברת התקליטים גם אישרה שהלהקה תצא לסיבוב ההופעות העולמי הגדול ביותר של להקת בנות קיי-פופ בהיסטוריה.<ref></ref> ב-31 ביולי 2022, פורסם הטריילר הרשמי של האלבום דרך חשבונות המדיה החברתית הרשמיים של הלהקה.<ref></ref>

מאוחר, יותר אישרה חברת התקליטים ששני קליפים צולמו כדי לקדם את האלבום, לפי הדיווחים עם תקציבי ההפקה הגבוהים ביותר שהיא השקיעה אי-פעם בקליפ.<ref></ref>

== הקלטה ופיתוח ==
בריאיון לרולינג סטון שפורסם ב-23 במאי 2022, בלאקפינק הצהירה כי "חברות הלהקה עבדה קשה על הכנת האלבום ושהן מוכנות לחזור לעניינים".<ref></ref> המפיק המוזיקלי ראיין טדר, אשר עבד עם בלאקפינק באלבום האולפן הראשון שלה, אישר בריאיון ל"בוקר טוב אמריקה" שכתב שירים עם החברות ג'ני ורוזה ל-Born Pink.<ref></ref>

בנוגע לתהליך היצירתי והסגנון של השירים, YG אנטרטיינמנט מסרה כי "האלבום החדש צפוי לכלול רצועות רבות. ש"מציגות את סגנון המוזיקה המאפיין את הלהקה, שהחברות בה עבדו עליו הרבה מאוד זמן".<ref></ref><ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!כלל העולם
| 16 בספטמבר 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|אינטרסקופ • YG
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2022
קטגוריה:אלבומי בלאקפינק
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים בקוריאנית
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הקנדי
קטגוריה:אלבומי זהב בצרפת
קטגוריה:אלבומי חברת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת YG אנטרטיינמנט
New to You

"New to You" (בעברית: "חדש לך") הוא שיר של הדי ג'יי הסקוטי קלווין האריס, בהשתתפות הזמרות-יוצרות האמריקאיות נורמני, טינשיי והראפר אופסט.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-29 ביולי 2022 בהוצאת חברת התקליטים קולומביה רקורדס כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן השישי של האריס, Funk Wav Bounces Vol. 2.<ref name=":0" /> השיר נכתב על ידי ארבעת האמנים וג'סי רייז.<ref name=":0" />

== רקע ==
"New to You" מציין את הפעם השנייה שהאריס חבר לטינשיי, בעקבות השיר שלהם "Dollar Signs" מתוך אלבום האולפן הרביעי שלו Motion (2014); הוא גם חבר בעבר לנורמני במיני-אלבום המשותף שלהם שיצא בשנת 2018, Normani x Calvin Harris, שכולל את השירים "Checklist" ו-"Slow Down"; ובעבר הצטרף לאופסט ב-"Slide" מתוך אלבומו, Funk Wav Bounces Vol. 1 (2017).<ref></ref> לאחר יציאתו, ביקרו את השיר בעשרות גופי תקשורת ואתרי מוזיקה שונים ברחבי העולם.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== הרכב ==
השיר הולחן על ידי האריס, לצד נורמני, טינשיי, אופסט והזמרת-יוצרת ג'סי רייז.<ref></ref>

מבחינה מוזיקלית, "New to You" הוא שיר פוסט-דיסקו בהשראת R&B.<ref></ref> בילבורד סקרו את השיר בחיוב ותיארו את סוגו המוזיקלי.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|29 ביולי 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|קולומביה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי קלווין האריס
קטגוריה:שירי נורמני
קטגוריה:שירי אופסט
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נורמני
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קלווין האריס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
אבגר החמישי, מלך אוסרואנה

אַבְּגָר הַחֲמִישִׁי (סורית: ܐܒܓܪ ܚܡܝܫܝܐ ܐܘܟܡܐ (אבגר חמישיא אוכמא) המאה ה-1 לפנה"ס - 50 לספירה לערך), היה מלך אוסרואנה מן השושלת האבגרית שקיבל עליו את הנצרות. מכונה גם אוכמא (בסורית ובניבי ארמית נוספים: השחור) עקב מחלת עור שבה לקה, ייתכן סוג צרעת.

אף שהיסטוריונים ארמנים, דוגמת מובסס חורנאצי, מייחסים לאבגר החמישי, ולשושלת האבגרית בכלל, מוצא ארמני, הן טקיטוס, היסטוריון כמעט בן-תקופתו של אבגר, והן היסטוריונים מודרניים, משערים כי מוצא השושלת האבגרית הוא ערבי-נבטי.

מובסס חורנאצי מציין גם כי אשתו הראשית של אבגר הייתה הלני המלכה, אם כי לפי יוסף בן מתתיהו היא הייתה אשתו של מונבז הראשון מחדיב.

==שלטונו==
אבגר, בנו של מענו השלישי, מלך באדסה בשתי תקופות: 4 לפנה"ס–7 לספירה, אז מלך אחיו מענו הרביעי, ושוב מ-13 עד 50 לספירה.

==מכתבו של אבגר לישו==
אבגר החמישי מתואר כאחד המלכים הראשונים שקיבלו עליהם את הנצרות, עת ניצר אותו אדאי מאדסה (תדאוס מאדסה), אחד משבעים השליחים. ההיסטוריון אוסביוס מקיסריה מתאר בכתביו כי בבתי הגנזים באדסה היה עותק של חלופת מכתבים בין אבגר לישו. חלופת מכתבים זו כללה את מכתבו של אבגר ותשובתו של ישו. ב-15 באוגוסט 944, קיבלה כנסיית מרים הקדושה מבלאכרנה שבקונסטנטינופול את המכתב ואת המנדיליון – פיסת בד עם העתק פניו של ישו. המכתב והמנדיליון הועברו בהמשך לכנסיית הבתולה מפארוס.

סיפור זה רכש פופולריות רבה, הן בנצרות המזרחית והן בנצרות המערבית במהלך ימי הביניים. מכתבו של ישו הועתק על קלף, נחרט בשיש ובמתכת ושימש קמע. מחלופת מכתבים זו שרדו לא רק הטקסט בסורית, אלא גם תרגום ארמני, שתי גרסאות יווניות בלתי תלויות הקצרות יותר מן הטקסט הסורי ומספר תחריטי אבן.

תוכן מכתבו של אבגר:

על כך השיב לו ישו:

חליפת המכתבים בין אבגר לישו קיבלה מקום גם בליטורגיה הנוצרית. הסורים מעלים את זכר ההתכתבות עם אבגר במהלך לנט. בליטורגיה הקלטית, הליבר הימנורום, מזכיר שתי שורות מן המכתב.

אבגר נחשב קדוש, ולזכרו מציינים זרמים שונים בנצרות ימים וארוחות חג. הכנסייה האורתודוקסית עורכת את סעודת חגו ב-11 במאי וב-28 באוקטובר. הכנסייה הסורית-אורתודוקסית מציינת זאת ביום חמישי של השבוע השלישי של לנט. הכנסייה האפוסטולית הארמנית מציינת אותו מדי יום במיסה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:פגנים שהתנצרו
קטגוריה:מלכים
קטגוריה:ילידי המאה ה-1 לפנה"ס
קטגוריה:נפטרים ב-50
באוזי

בַּאוֹזי (בסינית מפושטת: 包子, פין-יין: bāozi) או בּאוֹ (סינית מפושטת: 包, פין-יין: bāo, יוטפנג: baau1), לעיתים מכונה באן על ידי דוברי עברית, הוא סוג של לחמניית שמרים ממולאת,<ref name="Phillips 2016 p. 405"></ref> והיא נפוצה במטבחים סיניים שונים. הבאוזי ממולא מגוון רב של מליות, הן בשריות והן צמחוניות, ומגוון גם בשיטות הבישול והקיפול, אם כי הצורה הנפוצה ביותר של המאכל מבושלת באידוי. הבאוזי דומים למנטו מצפון סין.

ניתן למצוא שני סוגי באוזי ברוב חלקי סין ואינדונזיה: דאבאו (סינית: 大包, פין-יין: Dàbāo; "לחמנייה גדולה"), בגודל של כעשרה סנטימטרים קוטר, המוגש כיחידה, ובדרך כלל נרכש לטייק אווי. הסוג השני, שיאבַּאוֹ (סינית: 小包, פין-יין: Xiǎobāo; "לחמנייה קטנה"), בגודל של כחמישה סמנטימטרים קוטר. הלחמניות הקטנות מוגשות בדרך כלל בישיבה במסעדות ובכני אידוי ייעודי המכילים 3–5 יחידות, ולצידם צלוחית חרסינה למטבלים, הכוללת בדרך כלל חומץ סיני שחור ורוטב סויה, אך ניתן לרכוש גם אותם לטייק אווי. בנוסף מוגשים סוגים שונים של משחות פלפל חריף ושום, כוסברה טרייה וכרישה, שמן שומשום, ותבלינים נוספים. הבאוזי פופולריים ברחבי סין ועשו את דרכם למטבחים של מדינות רבות אחרות באמצעות הגירה סינית.

== הבאוזי בתרבות ==
בשנת 2018 סטודיו ההנפשה פיקסאר פרסם את הסרט "באו" בבימויה של דומי שי שזכה בפרסים רבים, ביניהם בפרס האוסקר לסרט הקצר. הסרט עוסק בחוויותיה של מהגרת סינית בקנדה ובמערכת היחסים המתוחה שלה עם בנה המתבטאת דרך לחמניות הבאוזי שהיא מכינה לו. כדי לקדם את הסרט, הבמאית פרסמה את המתכון הנהוג במשפחתה ללחמניות באוזי בצורת חוברת מאוירת ובה שיחות עם אמה.<ref>https://thriftyjinxy.com/wp-content/uploads/2018/06/Bao-Buns-Recipe.pdf</ref>

== גלריה ==
<gallery widths="200" heights="200">
קובץ:Char siu bao.jpg|alt=הבאו המוכר ביותר- צ'אשו באו|הבאו המוכר ביותר- צ'אשו באו (באו במילוי חזיר צלוי) בנוסח גואנגדונג, מאודה בכלי יעודי.
קובץ:Truffle Soup Dumplings at Din Tai Fung.jpg|שיאולונגבאו בנוסח טאיוואן ממסעדת דין טאי פאנג. הכיסונים ממולאים במלית הכוללת מרק כמהין.
קובץ:Zhang Xiaosheng baozi 1.jpg|דוכן לממכר באוזי
קובץ:Charsiubaau Secondary.jpg|alt=צ'אשו באו מוגשות אפויות|צ'אשו באו מוגשות אפויות, בניגוד לצורה המאודה, הנפוצה יותר.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://thriftyjinxy.com/wp-content/uploads/2018/06/Bao-Buns-Recipe.pdf מתכון לבאוזי מהסרט באו]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ממולאים
קטגוריה:דים סאם
קטגוריה:המטבח הסיני
קטגוריה:ציטוט עם תסריט בשפה זרה (סינית)