OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גלית מרצקי

גלית מרצקי-יונס (נולדה בשנת 1974), היא אתלטית ישראלית בעבר. 3 פעמים ברציפות אלופת ישראל (1993–1995) ואלופת המכביה (1997) בריצת 100 מטר ופעמיים ברציפות אלופת ישראל (1994–1995) בריצת 200 מטר.

== ביוגרפיה ==
מרצקי התאמנה בקבוצת מכבי חיפה.

===1993===
====אלופת ישראל====
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1993 זכתה מרצקי במדליית זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.44 שניות.

===1994===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1994 זכתה מרצקי בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.45 שניות ובריצת 200 מטר בתוצאה של 25.36 שניות.

===1995===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1995 זכתה מרצקי בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.29 שניות ובריצת 200 מטר בתוצאה של 25.26 שניות.

===1997===
====אלופת המכביה====
בתחרויות האתלטיקה של המכביה החמש עשרה שנערכו באצטדיון הדר יוסף ביולי 1997 זכתה מרצקי במדליית זהב בריצת 100 מטר.

===1999===
בתחרות שנערכה בתל אביב ביולי 1999 קבעה מרצקי בריצת 100 מטר שיא איש חדש של 11.96 שניות, התוצאה הרביעית בטיבה של אתלטית ישראלית באותה העת. בתחרות שנערכה בנאמור, בלגיה באוגוסט אותה שנה היא סיימה במקום רביעי בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 24.72 שניות.

== תארים והישגים ==
באירוע הצדעה לנשים בספורט, שהתקיים במסגרת הפסטיבל הבינלאומי "פמינה 2001" זכתה מרצקי לכבוד.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.gbrathletics.com/nc/isr.htm אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה] באתר gbrathletics 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אצניות ישראליות
קטגוריה:אצנים ישראלים
קטגוריה:אלופות ישראל בריצה
קטגוריה:אלופי ישראל בריצה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1974
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
דרגות הצטיינות בלטינית

דרגות הצטיינות בלטינית הם מונחים בשפה הלטינית הבאים לציין מידה של הצטיינות בהשלמת הדרישות לתואר אקדמי. שימוש בדרגות הצטיינות בלטינית נהוג במערכות האקדמיות בארצות הברית, במדינות רבות באירופה ובחלק ממדינות אסיה. קיימות מדינות בהן תורגמו דרגות ההצטיינות מהשפה הלטינית לשפת המקום. מונחים אלה אינם באים לציין תואר כבוד, אשר אין בצידו חובות לימודים.

בדרך כלל קובע מוסד אקדמי תנאים ברורים בהם צריך סטודנט לעמוד כדי שיצוין באחת מדרגות ההצטיינות: השגת ממוצע ציונים גבוה, הגשת עבודת תזה הזוכה להערכה גבוהה או השתתפות בתוכנית למצטיינים. כל אוניברסיטה עצמאית לקבוע אמות מידה משלה לקבלת דרגת הצטיינות ומכיוון שאמות מידה אלה עשויות להיות שונות במידה משמעותית בין מוסד לימוד אחד לאחר, לא ניתן להשוות בין מקבלי דרגות הצטיינות ממוסדות שונים, או להסיק מן הדרגה את מאפייני ההצטיינות. דרגות הצטיינות בלטינית מוענקות בדרך כלל רק לתלמידי תואר ראשון ולעיתים נדירות לתלמידי תארים מתקדמים. בדרך כלל נכתבת דרגת ההצטיינות על תעודת התואר שאותה מקבל הבוגר.

==דרגות ההצטיינות==
* cum laude אשר משמעותו "ראוי לשבח" (או "בכבוד")
** דרגת הצטיינות זו מוענקת בדרך כלל ל־25%–30% מבעלי ממוצע הציונים הגבוה בכיתתם.
* magna cum laude אשר משמעותו "בכבוד רב"
** דרגת הצטיינות זו מוענקת בדרך כלל ל־10%–15% מבעלי ממוצע הציונים הגבוה בכיתתם.
** בישראל יש מוסדות המציינים דרגה זו בתעודת הבוגר במונח "בהצטיינות"
* summa cum laude "בכבוד רב ביותר"
** דרגת הצטיינות זו מוענקת בדרך כלל ל־5% מבעלי ממוצע הציונים הגבוה ביותר בכיתתם.
** בישראל יש מוסדות המציינים דרגה זו בתעודת הבוגר במונח "בהצטיינות יתרה"

קיימת דרגת הצטיינות רביעית, egregia cum laude, "בכבוד יוצא דופן". השימוש בדרגת הצטיינות זו אינו שכיח ובא לציין בדרך כלל תלמידים שעמדו בדרישת קבלת תואר summa cum laude, אולם עשו זאת במסגרת תוכנית לימודים תובענית יותר.

דרגת הצטיינות נוספת אך פחות נפוצה היא maxima cum laude, שהיא דרגת ביניים בין magna ו-summa.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.openu.ac.il/academic/finals/ziunim.html#a45 הצטיינות בתואר בוגר - האוניברסיטה הפתוחה]
* [https://www1.biu.ac.il/File/mitztayny%20toar.pdf הצטיינות בתואר למקבלי תעודות - אוניברסיטת בר-אילן] 
* [http://socsci3.tau.ac.il/yedion15/index.php/2010-08-15-15-21-21/2010-08-15-15-25-23/2010-08-15-15-26-18/2010-08-15-15-33-01 סיום לימודים בהצטיינות ובהצטיינות יתרה - הפקולטה למדעי החברה - אוניברסיטת תל אביב]
* [http://info.huji.ac.il/university-services/central_students_unit/zachaut_letoar 14.5 הגדרה מילולית של ציון הגמר לתואר בתעודה - האוניברסיטה העברית בירושלים]

קטגוריה:אקדמיה
נועה בייטלר

נועה בייטלר (נולדה בשנת 1980), היא אתלטית ישראלית בעבר. אלופת ישראל 6 פעמים בריצת 800 מטר (1997, 2000, 2001, 2002, 2003 ו-2004), 5 פעמים ברציפות בריצת 1500 מטר (1999 - 2003), שיאנית ישראל הנוכחית (2016) בריצת מייל ואלופת המכביה בריצת 800 מטר. הייתה שותפה לשיא ישראל בריצת שליחות 4x400 מטר.

== ביוגרפיה ==
בייטלר התאמנה בקבוצת מכבי ראשון לציון. היא למדה במכללת קרבונדל, אילינוי שבארצות הברית.

===1997===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1997 זכתה בייטלר במדליית זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:14.66 דקות.

===1999===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1999 זכתה בייטלר במדליית זהב, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:30.04 דקות.

===2000===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2000 זכתה בייטלר בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:07.41 דקות ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:33.20 דקות.

בתחרות שנערכה בבאנסקה ביסטריצה, סלובקיה ביולי אותה שנה זכתה במדליית כסף בריצת שליחות 4x400 מטר, ביחד עם שרון לב, אולגה דוגדקו ואירנה לנסקי, בשיא ישראלי חדש של 3:39.91 דקות, שיפור לשיא הוותיק בן ה-9 שנים (3:40.71 דקות).

===2001===
====שיאנית ישראל באולם====
בתחרות שנערכה באולם באילינוי, ב-25 בפברואר 2001 קבעה בייטלר בריצת מייל באולם שיא ישראלי חדש של 4:52.84 דקות, שיפור לשיא באולם בן ה-10 שנים של עדנה לנקרי-שומיק (4:57 דקות). באליפות ישראל שנערכה באותה שנה היא זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2.06.33 דקות ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:32.27 דקות, לפני דועה סלימן-חטיב (4.35.06 דקות) ונילי אברמסקי (4.36.63 דקות). בתחרות שנערכה באמסטרדם, הולנד ב-14 ביולי אותה שנה היא קבעה בריצת 1500 מטר שיא אישי חדש של 4:15.71 דקות, התוצאה השלישית בטיבה של אתלטית ישראלית.

====אלופת המכביה====
בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-16 שנערכו בתל אביב ב-18 ביולי אותה שנה היא קבעה בריצת 800 מטר שיא אישי חדש של 2:04.23 דקות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלטית ישראלית, אחרי השיאנית הישראלית של עדנה לנקרי-שומיק (2:04.05 דקות).

===2002===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2002 זכתה בייטלר בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:27.03 דקות.

===2003===
====שיאנית ישראל====
בתחרות שנערכה באולם באיימס, ארצות הברית ב-9 במרץ 2003 קבעה בייטלר בריצת מייל שיא ישראלי חדש של 4:45.20 דקות, שיפרו לשיא הוותיק בן ה-23 שנים של ענת מאירי (4:46.1 דקות). באליפות ישראל שנערכה ביולי אותה שנה היא זכתה שוב בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר.

===2004===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2004 זכתה בייטלר במדליית זהב, בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:10.69 דקות.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.gbrathletics.com/nc/isr.htm אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה] באתר gbrathletics 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רצות ישראליות למרחקים בינוניים
קטגוריה:רצים ישראלים למרחקים בינוניים
קטגוריה:אלופות ישראל בריצה
קטגוריה:אלופי ישראל בריצה
קטגוריה:שיאניות ישראל בריצה
קטגוריה:שיאני ישראל בריצה
קטגוריה:אלופות המכביה: אתלטיות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1980
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
קת'לין בות'

קתלין בות (באנגלית: Kathleen Booth; 9 ביולי 1922 – 29 בספטמבר 2022) הייתה מי שיצרה את שפת האסמבלי הראשונה, והשתתפה בתכנון מערכות המחשב הראשונות בבירקבק, אוניברסיטת לונדון - ARC, SEC, APE(X)C.

== ביוגרפיה ==
קתלין נולדה בעיירה סטורברידג' שבווסטרשייר, אנגליה. בשנת 1947 נישאה לאנדרו דונלד בות' .

במאי 2019, דווח כי בות' יצאה לפנסיה, בגיל 97.<ref></ref> היא נפטרה ב-29 בספטמבר 2022, בגיל 100.<ref></ref>

== קריירה ==
קתלין בות' עבדה באוניברסיטת לונדון בין השנים 1946–1962.
בשנת 1947 עברה לארצות הברית כדי לשמש כעוזרת מחקר למי שעתיד להיות בעלה, אנדרו בות'.
כשחזרה לאנגליה, היא ובעלה קיבלו שבחים על תרומתם הנרחבת בתכנון דור ההמשך לארכיטקטורת ARC, שפותחה לראשונה על ידי ג'ון פון נוימן, שנקרא ARC2.
תרומתה העיקרית הייתה פיתוח שפת האסמבלי לארכיטקטורה החדשה וכן פיתוח רכיבים מבוססים ארכיטקטורת ARC.

קתלין ובעלה, אנדרו, נחשבו לצוות הפיתוח הקטן ביותר בהשוואה לצוותים אחרים באותה התקופה באנגליה.
משנת 1947 ועד שנת 1953 הם פיתחו יחדיו שלוש מערכות מחשב: ARC, SEC ו-APE(X)C.
אנדרו, בעלה, שהיה מהנדס חשמל, בנה את המחשבים ואילו קתלין כתבה את התוכנה עבורם.
הצוות המוערך זכה להצלחה מרובה על אף כוח האדם הקטן והתקציבים הנמוכים שעמדו לצידם.
אף על פי שמחשבי ה-APE(X)C שלהם הביאו לכדי פיתוח מערכות המחשב מסדרת HEC על ידי חברת BTM הצוות מעולם לא זכה להיות ברשימת מדעני המחשב הטובים ביותר באנגליה.

קתלין פרסמה מאמרים רבים על עבודה במערכות ARC ו-APE(X)C וכן שותפה בכתיבת המאמר "Automatic Digital Calculators" שפורסם בשנת 1953 ולימד סגנונות פיתוח נכונים.
בשנת 1957 היא הייתה שותפה בהקמת בית הספר למדעי המחשב ומערכות מידע באוניברסיטת לונדון, בירקבק, יחד עם בעלה, אנדרו בות' וג'יי סי ג'נינגס. בשנת 1958 היא העבירה קורס בפיתוח תוכנה בבית הספר.

בשנת 1958 כתבה ספר המסביר כיצד לתכנת עבור ארכיטקטורת APE(X)C.

מחקרה של בות' ברשתות עצביות הוביל למערכות סימולציה לזיהוי דפוסי התנהגות אצל בעלי חיים.
בשנת 1961 היא ובעלה פרשו מעבודתם באוניברסיטה מפני שבעלה, על אף תרומתו הרבה, לא קיבל את הקידום לו יחל וכן מפני שמערכת חדישה, I.C.T. Type 1400, שנתרמה לבית הספר והייתה אמורה להגיע למחלקה שלהם הגיעה לבסוף לבית הספר לרפואה טרופית באוניברסיטה.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* .
* .
* Booth A.D. and Britten K.H.V. (1947) Coding for A.R.C., Institute for Advanced Study, Princeton
* Booth A.D. and Britten K.H.V. (1947) General considerations in the design of an all-purpose electronic digital computer, Institute for Advance Study, Princeton
* Booth A.D. and Britten K.H.V. (1948) "The accuracy of atomic co-ordinates derived from Fourier series in X-ray crystallography Part V", Proc. Roy. Soc. Vol A 193 pp305–310
* Booth A.D. and Booth K.H.V. (1953) Automatic Digital Calculators, Butterworth-Heinmann (Academic Press) London
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.computinghistory.org.uk/det/32489/Kathleen-Booth/ פרטים על קתלין בות'], באתר היסטוריית התכנות 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדעני מחשב בריטים
קטגוריה:מדעניות בריטיות
קטגוריה:בריטיות שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1922
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1922
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-2022
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2022
אמא שלי - סנטה קתרינה

"אמא שלי - סנטה קתרינה" הוא הדפס מאת האמנית הישראלית מילכה צ'יזיק.
==תיאור==
ההדפס, שנוצר בטכניקה של תצריב ואקווטינטה, יצא במהדורה של 7 עותקים, שהודפסו על נייר בגובה 65 ס"מ, וברוחב 50 ס"מ. 
הוא מהווה חלק מסדרה של הדפסים שיצרה האמנית בעקבות ביקור במנזר סנטה קתרינה שבסיני. בשנת 1977 ביקרה האמנית במקום במסגרת פרויקט של קבוצת אמנים ישראלים. בסדרת ההדפסים התבססה צ'יזיק על ציורי הילדים של השבטים הבדואים מהאזור. בהדפס זה מופיע דמות נשית, לבושה עבאיה ורעלה שחורות, התופסת את מרב הפורמט. על רקע בגדיה הוסיפה האמנית תיאור של המנזר. ברקע התיאור מופיע משטח ורוד ועליו דגם של צלב או ענח'.

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדפסים
קטגוריה:הדפס ישראלי
קטגוריה:סדנת ההדפס ירושלים
קטגוריה:תצריבים
קטגוריה:יצירות משנת 1980
סולידרנוסט ארנה

סולידרנוסט ארנה (ברוסית: Солида́рность Аре́на; עד אפריל 2021: "סמרה ארנה"; רוסית: Самара Арена; או "קוסמוס ארנה", Космос Арена) הוא אצטדיון כדורגל שנפתח באפריל 2018 בעיר סמרה שברוסיה. האצטדיון אירח חלק ממשחקי מונדיאל 2018.

==היסטוריה==
על פי אחת ההצעות האצטדיון היה אמור להיבנות על הגדה הדרומית של הוולגה, כאשר העיר סמרה בנויה רובה ככולה מצפון לנהר. אבל כמה אדריכלים, מתכנני ערים ואנשי ציבור הציבור היו סקפטיים לגבי האפשרות של בניית האצטדיון לכיוון הנהרות וולגה סמרה בשל עלויות גבוהות באופן בלתי סביר, מרחק מופרז משדה התעופה ומגבלות לפיתוח תשתיות תחבורה בחלק הישן של העיר וסכנת הריסה של מבנים היסטוריים, וצובר משמעותי מאוד של עבודה באזור הבנייה עקב היעדר תשתיות בסיסיות כשהאזור עצמו הוא גם שטח שמועד להצפות. בשל כך, לאחר הביקור של נציגי פיפ"א, עלו מספר מקומות חלופיים בהם יוקם האצטדיון, כמו השטח של המפעל ע"ש מסלניקוב, מפרץ קירוב, שכונת החורש האדום, ואזור ההיפודרום של סמרה. לבסוף הוחלט לבנות את האצטדיון באזור תחנת הרדיו לשעבר ושכונת סורוקין בחלק הצפוני של העיר.

האצטדיון נפתח לבסוף באפריל 2018 לאחר עיכוב מתמשך בבנייה, כאשר נבנה גם מרכז קניות, שלא היווה חלק מהתוכניות המקוריות.

משחק הבכורה נערך ב-28 באפריל 2018 בין קריליה סובייטוב סמרה לפאקל וורונז' במסגרת ליגת הכדורגל הלאומית של רוסיה.

ב-22 במאי 2019 האצטדיון אירח את משחק הגמר של הגביע הרוסי בכדורגל 2018/2019.

באפריל 2021 שונה שם האצטדיון ל"סולידרנוסט ארנה" (Солида́рность Аре́на).

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל ברוסיה
סמרה ארנה
קטגוריה:סמרה: ספורט
קטגוריה:קריליה סובייטוב סמרה
אוד האסל

אוד האסל (נורווגית: Odd Hassel; 17 במאי 1897 – 11 במאי 1981) היה כימאי פיזיקלי נורווגי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1969 (במשותף עם דרק הארולד ריצ'רד ברטון), "על תרומותיהם לפיתוח הקונספט של קונפורמציה".
== חייו ==
נולד בכריסטיאניה (שמה הוקדם של אוסלו) שבנורווגיה, לארנסט, גינקולוג ולמטילדה לבית קלבנס. בשנת 1915 החל ללמוד באוניברסיטת אוסלו, שם למד מתמטיקה, פיזיקה וכימיה וסיים את לימודיו ב-1920. לאחר שלקח שנת חופש מלימודיו, נסע למינכן שבגרמניה, על מנת לעבוד במעבדה של פרופסור קזימיר פג'נס. לאחר שעבר לברלין, עבד במכון הקיסר וילהלם (כיום מכון מקס פלאנק), שם החל לעשות מחקר על קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן. בשנת 1924 קיבל את הדוקטורט שלו מטעם אוניברסיטת ברלין. שנה לאחר מכן חזר לאוניברסיטת אוסלו, וב-1934 קיבל פרופסורה. האסל סיים את עבודתו באוניברסיטת אוסלו בשנת 1964.

ב-1969 זכה האסל בפרס נובל לכימיה, יחד עם דרק הארולד ריצ'רד ברטון, על תרומותיהם לפיתוח הקונספט של קונפורמציה.

האסל היה רווק ולא הקים משפחה. נפטר ב-11 במאי 1981.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכימיה
קטגוריה:זוכי פרס נובל נורווגים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוסלו
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1897
קטגוריה:נפטרים ב-1981
המפתח (1966)

המפתח (באנגלית: The Key) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב. הסיפור הופיע לראשונה בגיליון אוקטובר 1966 של כתב העת The Magazine of Fantasy and Science Fiction. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1980 על ידי טובה קשט-אקשטיין בקובץ הסיפורים 'מדע בדיוני ופנטסיה'. הסיפור המפתח הוא הסיפור הרביעי של אסימוב בו הופיע החוקר ונדל אורת', שהופיע גם בסיפורים הפעמון המזמר, האבן המדברת והלילה הגווע.

== עלילה ==
שני חוקרים, ג'נינגס ושטראוס, גילו מכשיר חוצני על הירח, שמסוגל להשפיע על מחשבות. ג'נינס נמצא מת, ושטראוס נמצא משוגע, והחפץ במיקום לא ידוע. הממשלה רוצה למצוא את החפץ לפני אנשי 'אולטרה', כת שרוצה להשמיד אנשים שהם פחות 'חכמים' או 'יצירתיים' כדי לטפל בבעיית פיצוץ האוכלוסין של כדור הארץ. הרמז היחידי למיקומו של החפץ הוא פתק מעורפל שלכאורה מרמז היכן החביא ג'נינגס את החפץ. הפתק נגנב על ידי אנשי 'אולטרה', והממשלה צריכה למהר לפענח אותו כדי להשיג את החפץ ראשונים. בפתק מצויר חץ לכיוון כדור הארץ, והחוקרים מבינים שהכוונה ללכת להתייעץ עם החוקר ונדל אורת', מורו לשעבר של ג'נינגס (ג'נינגס היה חובב משחקי מילים, והמילים Earth -כדור הארץ- וUrth- שמו של החוקר- דומות בצלילן).

ונדל ואנשי הממשלה מפענחים את הסימנים על פני הפתק כרומזים על שמותם של מכתשים על פני הירח, אך כל סימן מרמז על יותר ממכתש אחד ובעצם הפתק חסר תועלת. אך ונדל מגלה את התשובה לאחר שאנשי הממשלה מתייחסים שוב ושוב אל החפץ כאל 'המפתח' לעתידו של העולם. ונדל מפענח את משחק המילים של ג'נינגס: המילה רמז (Clue) דומה לשמו של האסטרונום כריסטוף קלאו (Klau). בלטינית שמו של החוקר הוא קלאוויס (Clavius), בדומה למילה הלטינית ל'מפתח' (Clavis). כך שעצם קיומו של הפתק כרמז הוא הרמז עצמו למיקום החפץ- מכתש קלאוויס, במיקום בו כדור הארץ נמצא בדיוק מעליו (וזו המשמעות של ציור כדור הארץ עם החץ). בתמורה לעזרתו, אנשי הממשלה מתחייבים לוונדל שלא ייכנעו לניסיונות השכנוע של ביתו שיטפלו בבעיית הפחד מטיסות שלו.

==הערות שוליים==

קטגוריה:סיפורים קצרים מאת אייזק אסימוב
קטגוריה:יצירות משנת 1966
גילי דישון

גילי דישון (נולדה בשנת 1972), היא אתלטית ישראלית בעבר. פעמיים אלופת ישראל (1987 ו-1990) ואלופת המכביה (1989) בריצת 100 מטר. הייתה שותפה לשיא ישראל בריצת שליחות 4x100 מטר.

== ביוגרפיה ==
דישון התאמנה בקבוצת הפועל ירושלים.

===1987===
בשנת 1987 קבע דישון בריצת 60 מטר שיא ישראלי חדש לנערות בנות 15 בתוצאה של 7.84 שניות. שיא זה החזיק מעמד 28 שנים ונשבר על ידי ניצן לוי ממכבי ראשון לציון (7.83 שניות). ובריצת 100 מטר שיא אישי חדש של 12.22 שניות, תוצאת השנה בישראל.

====אלופת ישראל====
באליפות ישראל שנערכה באותה שנה היא זכתה במדליית זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.35 שניות.

בתחרות שנערכה בסוונסי, ויילס ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית ארד בריצת שליחות 4x100 מטר, ביחד עם איריס גלעד, דליה נבות ואורית קולודני, בשיא ישראלי חדש של 46.91 שניות, שיפור לשיא בן השנתיים (47.43 שניות).

===1988===
בתחרות שנערכה בתל אביב במרץ 1988 קבעה דישון בריצת 60 מטר שיא אישי חדש של 7.78 שניות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלטית ישראלית באותה העת, אחרי השיא הישראלי של שרונה פיקסלר (7.70 שניות).

===1989===
בתחרות שנערכה ביוני 1989 קבעה דישון בריצת 100 מטר שיא ישראלי חדש לקדטיות של 11.99 שניות, התוצאה השנייה בטיבה של אתלטית ישראלית באותה העת, אחרי השיא הישראלי של אסתר רוט-שחמורוב (11.45 שניות). שיא זה החזיק מעמד 26 שנים ונשבר על ידי דיאנה ויסמן (11.98 שניות). ובריצת 200 מטר שיא אישי חדש של 24.40 שניות, התוצאה השלישית בטיבה של אתלטית ישראלית, באותה העת. שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה במחוז אנטרים, צפון אירלנד היא זכתה במדליית ארד בריצת שליחות 4x100 מטר, ביחד עם תמי בלוך, פועה נייגר ועידית מורלי, בשיא ישראלי חדש של 46.66 שניות.
====אלופת המכביה ה-13====
בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-13 שנערכו ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.13 שניות, לפני ליזה גוריפ מבריטניה (12.22 שניות) ואורית קולודני מישראל.

===1990===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1990 זכתה דישון במדליית זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.39 שניות.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.gbrathletics.com/nc/isr.htm אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה] באתר gbrathletics 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אצניות ישראליות
קטגוריה:אצנים ישראלים
קטגוריה:אלופות ישראל בריצה
קטגוריה:אלופי ישראל בריצה
קטגוריה:שיאניות ישראל באתלטיקה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1972
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
רוסטוב ארנה

רוסטוב ארנה על שם ויקטור פונדלניק (רוסית: Ростов Арена" имени Виктора" Понедельника) או רוסטוב ארנה הוא אצטדיון כדורגל בעיר רוסטוב על הדון בירת מחוז רוסטוב, רוסיה. האצטדיון אירח חלק ממשחקי מונדיאל 2018 שהתקיימו במדינה. משמש כאצטדיונה הביתי של קבוצת הכדורגל רוסטוב. באצטדיון מתוכננת תכולה של 43,472 צופים.

==מהלך הבנייה==
בסוף יוני 2013, במהלך העבודות על הכנת הקרקע לבניית האצטדיון, נתגלו חמישה פגזים מתקופת מלחמת העולם השנייה, שלא התפוצצו והשתמרו בצורתם המקורית.

בחודש אוגוסט 2013, החלו העבודות על יסודות האצטדיון. בחודש אוקטובר, רוכזה הקרקע עבור האצטדיון. בדצמבר 2017 החלה הבנייה בפועל באתר הבנייה עם הבאת ציוד כבד, חומרי בנייה וציוד.

בחודש מרץ 2015 פרויקט האצטדיון שונה, מה שהביא לירידה בעלות הבנייה. בחודש יוני 2015 הושלמה יציקת היסודות לתוך האדמה והוחל בהקמת יציעי האצטדיון. בחודש יולי 2015, החלה העבודה על מבני הבטון.

בדצמבר 2017 הכריזה התאחדות הכדורגל הרוסית על סיום בניית האצטדיון. מאז עונת 2017/2018 בליגת העל הרוסית בכדורגל רוסטוב מארחת את משחקי הבית ברוסטוב ארנה.

במרץ 2020 פרצה שרפה במתחם האצטדיון שהביאה למותו של כבאי אחד במהלך ניסיונות כיבוי האש של המשרד למצבי חירום.

מראה האצטדיון מבפנים

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

 

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל ברוסיה
רוסטוב
קטגוריה:רוסטוב (כדורגל)
Rosetta (אלבום)

Rosetta הוא אלבום האולפן ה-18 של ואנגליס. הוא ראה אור ב-23 בספטמבר 2016 בחברת התקליטים דקה.

האלבום מוקדש לגשושית רוזטה, ששוגרה ב-2004. אין זה האלבום הראשון שנכתב בהשראת מסע בחלל. קדמו לו האלבומים Albedo 0.39 ו-Mythodea. 

קודמו, Mythodea, הופק בשיתוף פעולה עם נאס"א, והמוזיקה שבו שימשה למשימת החלל למאדים. 

האלבום מועמד לפרס גראמי לאלבום מוזיקת העידן החדש הטוב ביותר לשנת 2017.

== רשימת רצועות ==
{| class="wikitable"
|-
! מספר !! שם !! אורך
|-
| 1 || Origins (Arrival) || 4:22
|-
| 2 || Starstuff || 5:14
|-
| 3 || Infinitude || 4:30
|-
| 4 || Exo Genesis || 3:33
|-
| 5 || Celestial Whispers || 2:31
|-
| 6 || Albedo 0.06 || 4:45
|-
| 7 || Sunlight || 4:22
|-
| 8 || Rosetta || 5:02
|-
| 9 || Philae's Descent || 3:04
|-
| 10 || Mission Accomplie (Rosetta's Waltz) || 2:12
|-
| 11 || Perihelion || 6:35
|-
| 12 || Elegy || 3:06
|-
| 13 || Return to the Void || 4:19
|}

== קישורים חיצוניים ==
הפיגועים באיסטנבול (דצמבר 2016)

ב-10 בדצמבר 2016 התרחשו באיסטנבול שבטורקיה שני פיגועים, הראשון פיגוע מכונית תופת והשני פיגוע התאבדות, ברובע בשיקטש שבעיר. כתוצאה מהפיגועים נרצחו 45 בני אדם ונפצעו 155. כ-37 מהנרצחים היו שוטרים, 8 היו אזרחים.

== רקע ==
במהלך 2016 חוותה טורקיה מספר פיגועי טרור שבוצעו על ידי ארגון המדינה האיסלאמית ומחתרות כורדיות. הקטלני שבפיגועים היה הפיגוע בגזיאנטפ שהתרחש בחודש אוגוסט, בו נרצחו 51 בני אדם. הפיגוע הקטלני ביותר שבוצע באיסטנבול שהיה הפיגוע בנמל התעופה איסטנבול אטאטורק, בו נרצחו 45 בני אדם.

== הפיגועים ==
הפיצוץ הראשון היה פיצוץ מכונית תופת סמוך לוודאפון ארנה, אצטדיונה של קבוצת בשיקטש המקומית. בין 300 ל-400 ק"ג חומר נפץ התפוצצו במטרה לפגוע באוטובוס של שוטרים שיצא מן האצטדיון לאחר שאיבטחו את המשחק בין בשיקטש לבורסאספור במסגרת ליגת העל הטורקית, שהסתיים כשעה וחצי לפני המתקפה. הפיצוץ התרחש בסמוך ליציאה של אוהדי בורסאספור. בורסאספור פרסמה הודעה רשמית בחשבון הטוויטר שלה, לפיה אף אחד מאוהדיה לא נפגע או בפיגוע.

הפיצוץ השני התרחש כ-45 שניות לאחר הפיצוץ הראשון, כשמחבל מתאבד פוצץ עצמו בפארק מקה הסמוך לאצטדיון. הפיצוץ לווה בירי מצד המשטרה המקומית. כתוצאה מפיצוץ זה נרצחו ארבעה שוטרים ואזרח.

== האחריות לפיגוע ==
אף ארגון לא לקח אחריות על הפיגועים. סגן ראש הממשלה הטורקי, נומאן קורטולמוש, אמר כי הסימנים מצביעים על כך שמפלגת הפועלים של כורדיסטן אחראית על המתקפה.

== אחרית דבר ==
הרשות לרגולציית השידור בטורקיה הטילה איסור שידור זמני על פרטי הפיגוע למעט מידע המובא באופן רשמי. שישה תובעים הופקדו מידית לחקירת התקיפה. 13 אנשים נעצרו בשעות שלאחר התקיפה בחשד למעורבות בה. מספר דרכים בעיר נסגרו לתנועה לאחר המתקפה.

היום שלמחרת הפיגועים הוכרז בטורקיה כיום אבל לאומי, וגם הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין הצטרפה להחלטה זו.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

איסטנבול
איסטנבול
קטגוריה:איסטנבול: פיגועי טרור
איסטנבול
קטגוריה:2016 בטורקיה
יוסף ביטון

הרב יוסף ביטון הוא רב אמריקאי יליד ארגנטינה, רבה הראשי לשעבר של אורוגוואי.

==ביוגרפיה==
נולד בארגנטינה להורים ילידי ארגנטינה ממוצא סורי ומרוקאי. נסמך לרבנות ולהוראה בידי הרב עובדיה יוסף במסגרת הרבנות הראשית לישראל.

הוא השלים את לימודיו האקדמיים בישיבה יוניברסיטי, אוניברסיטת אמורי, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב ואוניברסיטת בר-אילן.

לאחר למעלה מ-25 שנות רבנות כרב קהילה בבואנוס איירס. במונטווידאו ובגרייט נק שבניו יורק, הוא מכהן כרבה של קהילת "אהל דוד ושלמה" במנהטן ביץ' , ניו יורק.

ביטון כתב מספר ספרים, אתר האינטרנט שלו מקיים קהילת קוראים באמצעות "דואר אלקטרוני יומי" הנשלח לקרוב ל-50,000 קוראים, רובם על המהדורה הספרדית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://halaja.org/rabbi-bitton/ על הרב יוסף ביטון], באתר הרשמי שלו "הלכה" 
* [http://halakhaoftheday.org/rabbi-bitton-2/ על הרב יוסף ביטון], באתר "הלכה יומית" 
;מספריו
* 

קטגוריה:רבנים אורוגוואים
קטגוריה:רבנים ראשיים
דוד אלכסנדר וינטר

הרב דוד אלכסנדר וינטר (גרמנית: David Alexander Winter; 23 בנובמבר 1878 – 13 באוקטובר 1953) היה רב גרמני, רבה האחרון של ליבק לפני מלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
נולד במנשנגלדבך לאיש העסקים יוסף וינטר ולשרה לבית רוזנבאום. אמו הייתה בת נכדו של הרב מנדל רוזנבאום, שייסד ישיבה בעיר צל על המיין .

למד בגימנסיה ע"ש הקייזר וילהלם בקלן עד 1898 ואחר כך במשך שנה אחת בישיבת הלברשטאדט. ב-1899 החל ללמוד באוניברסיטת ברלין כשבמקביל למד בישיבה מקומית. הוא הוסמך לרבנות והשלים את לימודיו בקבלת תואר דוקטור לפילוסופיה במהלך העשור הראשון של המאה ה-20.

כבר ב-1907 התמנה כרב בבית הכנסת החדש במישלוביץ בשלזיה, משרה בה החזיק עד 1912. אז עבר לכהן כרב בבאד הומבורג עד 1921. במהלך מלחמת העולם הראשונה התגייס כרב צבאי ושירת מ-1916 בארמייה ה-12 ומ-1918 בארמייה העשירית של צבא הקיסרות הגרמנית.

עם תום המלחמה, מונה הרב וינטר כיורשם של הרב שלמה קרליבך ובנו הרב יוסף צבי קרליבך. הוא כיהן כרבה האחרון של הקהילה היהודית בליבק, מ-1921, עד שהיגר ללונדון ב-1938 מאימת השלטון הנאצי, בה גם נפטר. 

עם מותו בשנת 1953 עברו אשתו וילדיו להתגורר בישראל. הוא הובא לקבורה בבית הקברות סנהדריה בירושלים. בתו רחל נישאה למקובל וחוקר הקבלה הירושלמי ר' ישראל וינשטוק.

==כתביו==
כתביו של הרב וינטר נכתבו והודפסו בגרמנית:
<div style="direction: ltr;">
* Die Politik Pisas während der Jahre 1268-1282, 1906 (דיסרטציה)
* Der jüdische Friedhof in Moisling und Lübeck, 1910
* Blätter der Erinnerung zum 50jährigen Bestehen des Israelitischen Frauenvereins zu Lübeck, 1927
* Geistige Kämpfe um Lebensfragen und Weltanschauung des Judentums um die Mitte des neunzehnten Jahrhunderts: nach den bayerischen Staatsakten dargestellt, Verlag des Jeschurun, 1929 
* Geschichte der jüdischen Gemeinde in Moisling, Lübeck. Mit einer Biographie des Verfassers von Hans Chanoch Meyer, Lübeck 1968 (נדפס לאחר מותו)
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://objekte.jmberlin.de/view/objectimage.seam?uuid=jmb-obj-368629 תמונות מעת שירותו הצבאי כרב בצבא הקיסרות הגרמנית] במלחמת העולם הראשונה

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים גרמנים
קטגוריה:רבנים בריטים
קטגוריה:אישים שהועלו לקבורה בארץ ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1878
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1953
דריפטיס

דריפטיס (ביוונית: Δρυπῆτις בפרסית: دری‌په‌تیس; ? - 323 לפנה"ס) הייתה נסיכה פרסית, בתם של דריווש השלישי, אחרון מלכי האימפריה הפרסית, ושל סטטירה הראשונה. נפלה בשבי אלכסנדר הגדול, ונישאה להפאיסטיון.

==ביוגרפיה==
דריפטיס נולדה לדריווש השלישי מלך הממלכה האחמנית והמלכה סטטירה הראשונה. הוריה היו אחים, אולם נישואי קרובים היו מקובלים מאוד בקרב האצולה הפרסית. הייתה לה אחות בשם סטטירה השנייה, ואח קטן בשם אוכוס. 

בשנת 340 לפנה"ס פלש אלכסנדר הגדול מלך מוקדון לפרס. לאחר מספר ניצחונות שהשיג אלכסנדר באסיה הקטנה, ולאחר שכבש את מצרים, החליט דריווש לצאת לקראת אלכסנדר בעצמו. דריווש גייס צבא שגודלו היה בערך 100,000 איש, והוביל אותו בעצמו. כמנהג המלכים הפרסיים הוא לקח עמו למלחמה גם את שתי בנותיו ובנו, וכן את אשתו ואמו סיסיגמביס. חרף העליונות המספרית הניכרת של הצבא הפרסי, קרב איסוס הסתיים בניצחון מוקדוני מוחץ, ודריווש נמלט משדה הקרב. האוהל המלכותי עם בני משפחתו של המלך, נפל בידיהם של המוקדונים. אף על פי שנשים פרסיות אחרות זכו ליחס אכזרי, לא כן היה עם משפחת המלוכה. אלכסנדר נכנס בעצמו לאוהל, והתייחס בחביבות רבה אל ברסינה ומשפחתה. סביר להניח שפעולה זאת לא נבעה מנימוס או טוב לב, אלכסנדר רצה לבסס את טענתו לכתר הפרסי על ידי כך שיאמץ כבני משפחתו את משפחת המלך הקודם.

המשפחה המלכותית התלוותה אל אלכסנדר במהלך מסעותיו, ולא עזרו כל ניסיונותיו של דריווש לפדותה מידי אלכסנדר. בשנת 331 לפנה"ס הותיר אלכסנדר את המשפחה בשושן, והורה להעניק לדריפטיס וברסינה חינוך מוקדוני. שבעה או שמונה חודשים לאחר מכן נרצח דריווש בידי אנשי החצר שלו. במרץ 324 לפנה"ס קיים אלכסנדר טקס המוני אשר נודע כ-"חתונות שושן". במהלך אירוע זה נישא אלכסנדר לאחותה של דריפטיס, סטטירה, ודריפטיס עצמה נישאה להפאיסטיון - חברו הקרוב ביותר של אלכסנדר. "חתונות שושן" נערכו במשך חמישה ימים, ובמהלכן נישאו 90 אצילות פרסיות לקצינים מוקדוניים ממקורביו של אלכסנדר. אריאנוס טוען שהסיבה שאלכסנדר השיא את דריפטיס להפאיסטיון דווקא, הייתה שהוא רצה שילדיו וילדי הפאיסטיון יהיו בני דודים.

הנישואים לא נמשכו זמן רב. זמן קצר לאחר מכן מת הפאיסטיון ממחלה. שמונה חודשים לאחר מכן מת אלכסנדר עצמו. אחת מנשותיו של אלכסנדר, רוקסנה, החליטה להתנקש בחייה של סטטירה, בהסכמת העוצר פרדיקס. על פי פלוטרכוס רוקסנה רצחה גם את דריפטיס. עם זאת, לא ברור מדוע עשתה זאת, ולפיכך יש הסוברים שפלוטרכוס טעה, והנרצחת הנוספת הייתה פריסטיס השנייה, אשתו השלישית של אלכסנדר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:הממלכה האחמנית
קטגוריה:נסיכות פרסיות
קטגוריה:נשים במאה ה-4 לפנה"ס
קטגוריה:נסיכות בעת העתיקה
אזור 51 (סרט)

אזור 51 הוא סרט פאונד פוטג' אמריקאי המשלב את סוגות האימה והמדע הבדיוני, ובוים על ידי אורן פלי. את התסריט כתבו אורן פלי וכריסטופר דנהאם , והפיקו אורן פלי, סטיבן סניידר וג'ייסון בלאם . הסרט הופץ ב-15 במאי 2015, בעיקר לשירותי וידאו על פי דרישה, ובהפצה מצומצמת לבתי קולנוע נבחרים.

העלילה נסבה אודות שלושה צעירים חובבי תאוריות קונספירציה, המנסים לחשוף את סודות השטח הצבאי בארצות הברית, הקרוי "אזור 51", ובו מתקיימים לכאורה מפגשים עם חוצנים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטי אימה מ-2015
קטגוריה:סרטי פאונד פוטג'
קטגוריה:סרטי אימה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פרמאונט
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני מ-2015
מיצוי

מיצוי תמיסת כלורופיל באמצעות משפך מפריד
ציוד תעשייתי למיצוי במפעל מזון
מכונת קפה (למיצוי נוזל-מוצק)פעולת המיצוי (באנגלית: Extraction) היא אחת הטכניקות החשובות והבסיסיות ביותר בכימיה, בתעשייה הכימית ובתעשיית המזון.

פעולת המיצוי היא טכניקה המשמשת להפרדה של חומר מתערובת נוזלים (מיצוי נוזל-נוזל) או מתערובת מוצקים (מיצוי נוזל-מוצק) בה הוא נמצא.

על פי רוב, המיצוי מתבצע על ידי הוספה של ממס המסוגל להמיס בעדיפות את החומר שאותו אנו מעוניינים לדלות. לאחר ההוספה של הממס, מרחיקים את החומר המבוקש עם הפאזה הנוזלית שנוצרה באמצעות התקן מכני ייעודי כגון משפך מפריד (התקן בצורת חרוט המכיל ברז בקצהו והמאפשר הפרדה של שתי פאזות או יותר).

לאחר מכן, נדרש להיפטר מהממס כדי לקבל את החומר המבוקש. על פי רוב, הדבר יבוצע על ידי נידוף בחימום תחת וואקום.

בדרך כלל בתום פעולות מיצוי מתוך , יש צורך בביצוע פעולות ייבוש להרחקת מים על ידי תמיסת מלח רוויה ובהמשך על ידי מלחים היגרוסקופיים או תרכובות המגיבות כימית עם המים.

== ציוד למיצוי מעבדתי ==
מיצוי היא טכניקה שימושית המתבצעת כמעט על בסיס יומי במעבדות כימיה וביולוגיה. האמצעי העיקרי לביצוע המיצוי הוא משפך מפריד.

במקרים מסוימים נעשה שימוש ב (Soxhlet extractor). מתקן סוקסלאט מיועד לביצוע של מיצוי רציף של חומרים אורגנים מתוך תערובות מוצקים שבה הם נמצאים, למשל: שומנים (כגון חומצת שומן) מתוך חומרי מזון כמו: בוטנים, אגוזים ועוד.

אופן השימוש במתקן סוקסלאט: יש להכניס את המוצק שממנו רוצים למצות חומר מסוים לתוך מבחנה העשויה מנייר סינון עבה, את המבחנה מכניסים לתוך המכשיר. לגולת הזכוכית התחתונה מוסיפים את הממס ומחממים. אדי הממס העולים במעבה דרך צינור הזכוכית שבצד ימין (של התרשים המופיע למטה), מתעבים ונכנסים לתוך המבחנה. במגע עם המוצק מתבצע מיצוי החומר הרצוי לתוך הממס. כשמגיע מפלס הממס לגובה של החלק העליון של הצינור הדק יותר בצד ימין, מתרוקן כל החלק שבו נמצאת האצבע מן הממס, וזה יורד חזרה בתנועה של "סיפון" אל הגולה. בדרכו זו חזרה לגולה מיצה הממס כמות מסוימת של חומר. כך ממשיך התהליך באופן רציף עד שבסופו ממוצה רוב החומר לתוך הגולה.

{| align="center"
|<gallery widths="450" heights="450" mode="packed">
קובץ:Fenyeloudou.gif|אנימציה המתארת את אופן פעולתו של משפך מפריד
קובץ:Soxhlet mechanism.gif|אנימציה המתארת את אופן פעולתו של משפך סוקסלאט (soxhlet)
</gallery>
|}

== ממסים למיצוי ==

דוגמאות לממסים נפוצים המשמשים בתהליכי מיצוי:
* דיאתיל אתר (צפיפות 0.713 גרם לסמ"ק – יוצר פאזה עליונה במיצויים מימיים, טמפ' רתיחה 34.6 מעלות צלזיוס)
* הקסאן (צפיפות 0.6548 גרם לסמ"ק – יוצר פאזה עליונה במיצויים מימיים, טמפ' רתיחה 68.5 מעלות צלזיוס).
* דיכלורומתאן (צפיפות 1.326 גרם לסמ"ק – יוצר פאזה תחתונה במיצויים מימיים, טמפ' רתיחה 39.6 מעלות צלזיוס).

== דוגמאות למיצויים מהיום-יום ==
דוגמאות טובות למיצויי נוזל-מוצק הן: הכנת תה, או קפה ובישול ירקות במים חמים לקבלת מרק. בטכניקות אלו, ממוצים חומרי מזון לתוך מים.

== ראו גם ==
* תמצית טעם
* סיפון
* כלי מעבדה

== קישורים חיצוניים ==

* https://www.youtube.com/watch?v=MXhJAKil1Ks, מתקן סוקסלאט
* https://www.youtube.com/watch?v=vcwfhDhLiQU, מיצוי נוזל-נוזל
* https://www.youtube.com/watch?v=2GuDxHAAuaw, מיצוי חומצה-בסיס
* https://www.youtube.com/watch?v=XXjds_lBvC4, מיצוי

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
2016 12
קטגוריה:כימיה
ערוץ IETV

ערוץ IETV (ראשי תיבות של Israeli Ethiopian Television, נקרא גם ערוץ הטלוויזיה הישראלי האתיופי) הוא ערוץ טלוויזיה ישראלי המיועד לקהילת יוצאי אתיופיה בישראל המשדר בשפות אמהרית ותיגרינית.

הערוץ, הפונה לכ-150,000 יוצאי אתיופיה החיים בישראל, החל את שידוריו ב-22 בינואר 2007 (ג' שבט התשס"ז) ונקלט בבתי הצופים באמצעות חברת הכבלים ("HOT") וחברת הלוויין ("yes") באפיק 140. 70% מהמבוגרים מבני העדה האתיופית אינם יודעים קרוא וכתוב (גם לא בשפת אמם), ולכן הרדיו והטלוויזיה הם האמצעים היחידים הנגישים עבורם שעוזרים להם להתמודד עם רשויות מדינת ישראל ומתווכים בינם לבין החברה הישראלית. ערוץ זה הוא היחידי בישראל לדוברי אמהרית ותיגרינית, ובעתות לחימה ומשבר, הערוץ נכנס למתכונת חירום ומעביר לצופיו את הוראות פיקוד העורף ועדכונים שוטפים. הערוץ אינו חלק מחבילת הצפייה הבסיסית של ערוצי הכבלים והלוויין, וצפייה בו כרוכה בתשלום נוסף עבור חבילת ערוצים. כ-17,000 משקי בית מבני העדה באתיופית (מתוך 20,000) מנויים לערוץ. הערוץ מאפשר לבני הקהילה האתיופית שסיימו לימודיהם בחוג לתקשורת, להשתלב בו: יותר מ-90% אחוז מעובדי הערוץ הם יוצאי אתיופיה. הערוץ מעסיק 50 עובדים - חלקם כשכירים וחלקם כפרילנסרים. כתב הפלילים של חברת החדשות, ברהנו טגניה, התחיל את דרכו בערוץ זה.

התקציב השנתי של הערוץ עומד על 4 מיליון ש"ח המתקבלים באמצעות דמי מנוי ומשיתופי פעולה מסחריים. בשנת 2014, ניצב הערוץ בפני סכנת סגירה עקב בעיות תקציב. נגד הערוץ הופנתה ביקורת לפיה ניהול הערוץ לקוי, אולם הבעלים והמנכ"ל של הערוץ, פסיל לגסה, טוען כי הערוץ מתנהל ביעילות.

==הקמת הערוץ==
הערוץ נוסד ביוזמתם הפרטית של איש העסקים והיזם, פסיל לגסה, אמנון רובינשטיין ומשה קורקוס. לגסה היה ממייסדי שידורי קול ישראל באמהרית בשנת 1984. בשנת 1999, הקים את חברת ההפקות 'פסיל דן תקשורת' שהפיקה את התוכנית "דרך העיניים שלנו". תוכנית זו הייתה מיועדת לקהילת יוצאי אתיופיה ושודרה בערוץ הראשון ובערוץ השני במימון משרד הקליטה. לגסה ורובינשטיין עסקו בהפקת סרטים באתיופיה, ולאחר זמן מה, החליטו להקים ערוץ ישראלי לציבור האתיופי בישראל.

==לוח השידורים==
לוח השידורים של הערוץ כולל שידורים ישירים מהערוץ הממלכתי האתיופי (ETV), תוכניות וסרטים בעברית המדובבים לאמהרית והפקות מקור הכוללות פאנלים באולפן, תוכנית ראיונות, תוכניות אקטואליה ודרמות קצרות. בערוץ אין תמיכה של כתוביות בשום שפה.

==קישורים חיצוניים==
* 
*[https://www.youtube.com/user/IetvChannel/featured ערוץ היוטיוב של IETV] 
* 
* 
*תמר קנה, [https://web.archive.org/web/20170517094048/http://in.bgu.ac.il/icqm/DocLib1/%D7%AA%D7%9E%D7%A8-%D7%A7%D7%A0%D7%94.pdf ישראליות אתיופית בערוץ הישראלי האתיופי], עבודת גמר מחקרית (תיזה), אוניברסיטת חיפה, פברואר 2009
*[http://www.hot.net.il/heb/TV/channels/hotchannels/IETV/ דף ערוץ IETV] - אתר הוט
*[http://www.peopleil.org/details.aspx?itemID=30288 ערוץ הטלוויזיה האתיופי - דף מידע], באתר אנשים ישראל - המדריך לחברה ישראלית
* 

IETV
קטגוריה:יהדות אתיופיה בישראל
פאבלו מפאו

פאבלו קרמינה מָפֵאוֹ בֶּסֶרַה (בספרדית: Pablo Carmine Maffeo Becerra; נולד ב-12 ביולי 1997 בסנט חואן דספי שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת מיורקה.

== קריירת מועדונים ==
מפאו החל את קריירת הנוער שלו בשנת 2003 במחלקת הנוער של אספניול. ב-7 באפריל 2013, כשהוא בן 15 בלבד, ערך את הופעת הבכורה שלו באספניול B כחילוף מאוחר בניצחון 0–1 על קונסטנסיה בליגה הספרדית השלישית.

ב-3 ביולי 2013 חתם מפאו במנצ'סטר סיטי מהפרמייר ליג יחד עם הקשר ההתקפי הצעיר מאנו גרסיה, והשניים החלו להתאמן במחלקת הנוער של המועדון.

ב-29 באוגוסט 2015 נקרא לראשונה מפאו לסגל הקבוצה הבוגרת על ידי המאמן מנואל פלגריני לקראת משחק מול ווטפורד, אך ישב על הספסל לאורך כל המשחק וצפה בקבוצתו מנצחת 2-0.

ב-13 בינואר 2016 הושאל מפאו לז'ירונה מהליגה הספרדית השנייה למשך חצי עונה. ב-7 בפברואר ערך מפאו את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-81 בתיקו 1-1 נגד ז'ימנסטיק טרגונה במסגרת המחזור ה-24 בליגה. בסך הכל ערך מפאו במועדון 13 הופעות ליגה, וסייע לז'ירונה לסיים במקום הרביעי בליגה.

לקראת עונת חזר מפאו למנצ'סטר סיטי. ב-24 באוגוסט 2016 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בניצחון 0–1 על סטיאווה בוקרשט במסגרת פלייאוף ההעפלה לליגת האלופות לעונת 2016/2017.

ב-27 בדצמבר 2016 הושאל מפאו לז'ירונה מהליגה הספרדית השנייה למשך עונה וחצי.

ב-14 במאי 2018 שטוטגרט מהבונדסליגה הודיעה שמפאו סיכם בקבוצה ויחתום רשמית במועדון ב-1 ביולי 2018 על חוזה לחמש שנים. מפאו שיחק בשטוטגרט עונה אחת בה ערך שמונה הופעות ליגה בלבד. בסיום עונה זו, נשר מפאו עם שטוטגרט לבונדסליגה השנייה. לאחר עונה אחת בשטוטגרט, הושאל מפאו לז'ירונה בפעם השלישית בקריירה, לעונה אחת.

ב-8 בספטמבר 2020 הצטרף מפאו לוסקה בהשאלה לעונה אחת.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מגני כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני מנצ'סטר סיטי
קטגוריה:כדורגלני ז'ירונה
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני וסקה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1997
מדנים

מדנים (בערבית: مدنية) הם קבוצה מעמדית של ערבים, רבם בני דת האסלאם, אך גם ערבים נוצרים, המתגוררים בערי הלבנט והיו היסטורית למעמד המשכיל והעשיר. בני המעמד העירוני המשכילים מזוהים גם כבעלי המבטא הרהוט בערבית - המבטא המדני. לעיתים קרובות המדנים המוסלמים היו בעלי האדמות, אשר עובדו בידי הפלאחים מחוץ לערים.

באופן מסורתי הערבים מדנים מחולקים למשפחות, אשר לרב נחשבים למעמדות עשירים יותר ומשכילים יותר לעומת הפלאחים והבדואים, על אף שבמהלך המאה ה-20 גם אלה היגרו בהמוניהם לערים. 

==מדנים בישראל==
בשנת 1961, היוו בישראל העירוניים 60% מהערבים הנוצרים, 17% מהערבים המוסלמים ורק 9% מהדרוזים. עם השנים גדל מאוד היחס של תושבי הערים בקרב הערבים בישראל ובמדינות הערביות עקב תהליכי הגירה של הפלאחים והבדואים אל העיר וכן עקב אורבניזציה של כפרים שגדלו לידי גודל של ערים קטנות. בשנת 1983, היחס של העירוניים היה 58.6% מהערבים הנוצרים, 25.4% מהמוסלמים ורק 5.6% מהדרוזים.

==מקור השם==
בערבית המדנים נקראים מדניה (مدنية). השם נגזר מהמילה הערבית מדני (مدني), שפירושה עירוני.

המדנים לרב מכנים את עצמם פשוט כערבים (عَرَب).

לעיתים השתמשו ומשתמשים בכינוי מדניה גם כהתייחסות לקבוצות לא ערביות-מוסלמיות של עירוניים, למשל היהודים, האשורים ואחרים במזרח התיכון.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערבים
קטגוריה:עמי המזרח התיכון
קטגוריה:מילים וביטויים בערבית
קטגוריה:ישראל: אסלאם
שרה בן-עמי סולודר

עלמה אסתר שרה בן-עמי סולודר (1883–1957) הייתה הרופאה הראשונה במושבות הגליל העליון (1911–1919) בתקופה העות'מאנית, חלוצה במיגור המלריה.

==ביוגרפיה==

בן-עמי נולדה בז'נבה שבשווייץ לקלרה והעסקן הציוני חיים מרדכי בן-עמי (רבינוביץ), אחות לירמיהו, למיכה ולתמר. בשנת 1886 עברה המשפחה לאודסה, שם סיימה בן-עמי תיכון רוסי. נוסף ללימודיה התיכוניים, למדה בקונסרבטוריום כולל לימוד נגינה על פסנתר. למדה רפואה במונפלייה, סיימה את לימודיה בהצטיינות. בשנת 1911 עלתה בגפה לארץ ישראל. עד שנת 1919 עבדה ופעלה בגליל העליון. עסקה במיגור המלריה במושבות עמק הירדן והגליל העליון. השתקעה ביסוד המעלה, לאחר שדודה הלל יפה התמנה למנהל עבודות התברואה ביסוד המעלה ובמשמר הירדן, בנוסף לניהולו את המשימה למיגור מחלת המלריה בזכרון יעקב ובסביבותיה, ומינה את בן-עמי לאחראית רפואית ביסוד המעלה ובמשמר-הירדן. בן-עמי עסקה מלבד לעבודתה הרפואית קלינית גם ברפואה מונעת, הדברת הביצות בהם שרצו יתושי האנופלס, וחלוקת כינין לאוכלוסייה. ביחד עם דודה הד"ר הלל יפה ארגנה הרצאות לאוכלוסייה בנושא מגור המלריה. בן עמי הייתה רוכבת על סוס בין המושבות, וטיפלה ביהודים וערבים כאחד.

בנוסף למלריה, טיפלה בחולים שנדבקו בכולרה, בדיזנטריה, בגרענת ובגזזת, ואף היא חלתה במלריה.

באוגוסט 1918 הגיעה לארץ ישראל קבוצת עזרה מדיצינית ציונית אמריקנית שהגישה עזרה רפואית לשיקום היישוב, רופאי היחידה תפשו את מקומות העבודה של רופאי היישוב הוותיקים, ובן-עמי עקרה לירושלים עם בעלה המורה והסופר אברהם סולודר ועם שני בניה.

בשנת 1919 החלה לעסוק במחקר למיגור המלריה במכון פסטר (ירושלים) ע"ש לואי פסטר, אותו הקים הד"ר אריה בהם בירושלים.

בשנת 1932, נפטר בפתאומיות בעלה אברהם שניהל בית ספר לבנים בארצות הברית. בשנת 1934 עקרה עם ילדיה לתל אביב.

בשנת 1939 עברה לקיבוץ גשר בעקבות בנה. עבדה במרפאת הקיבוץ, ובמלחמת העצמאות טיפלה בפצועים.

נפטרה בשנת 1957, ונקברה בבית העלמין בקיבוץ גשר.

==משפחתה==
* אביה מרדכי בן-עמי, סופר, עיתונאי ובעל טור ציוני יהודי-רוסי, נודע גם בשם העט "ריש גלותא" ('ראש הגולה').
* בעלה אברהם סולודר, מנהל בית ספר, סופר ומשורר.
* אחיה הד"ר מיכה בן עמי (רבינוביץ), מהרנטגנולוגים הראשונים בארץ-ישראל
* דודה, אחי אמה קלרה: הד"ר הלל יפה.

ילדיה:
* רזיאל סולודר, ממייסדי קיבוץ גשר, נישא לעדנה סולודר, בתו של יצחק כהן מראשוני משרד הביטחון, חברת כנסת מטעם מפלגת העבודה בשנים 1982–1992.
* דוד סולודר, ממיסדי קיבוץ מעוז חיים.

==ראו גם ==
* מלריה

== לקריאה נוספת ==
* צפורה שחורי, הרפואה, כרך 149, חוב' 9, ספטמבר 2010, היסטוריה של הרפואה, "בן עמי סולודר: חלוצה במלריה במושבות הגליל העליון"
* נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, עמוד 124.
* הלל יפה, " דור מעפילים", הוצאת דביר, תל אביב, 1939.
* "עלון גשר", 245, 4 ביולי 1957

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאות ישראליות
קטגוריה:רופאות ביישוב
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:התקופה העות'מאנית בארץ ישראל
קטגוריה:מלריולוגיות
קטגוריה:מדעניות ישראליות
קטגוריה:מדענים ישראלים
קטגוריה:יסוד המעלה: אישים
קטגוריה:גשר (קיבוץ): אישים
קטגוריה:נשות העלייה השנייה
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1883
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1883
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1957
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1957
קירה קירילובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה

קירה קירילובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה (ברוסית: Кира Кирилловна 9 במאי 1909 פריז - 8 בספטמבר 1967 טירת הוהנצולרן), הייתה בתו של קיריל ולדימירוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה ואשתו של לואי פרדיננד, נסיך פרוסיה.

== ביוגרפיה ==
קירה נולדה ב-9 במאי 1909 לקיריל ולדימירוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה ולויקטוריה מליטה, נסיכת אדינבורו וסקסה-קובורג-גותה, בתם של אלפרד, דוכס אדינבורו וסקסה-קובורג-גותה - בנה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת ומריה אלכסנדרובנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה - בתו של אלכסנדר השני, קיסר רוסיה. בעת לידתה היו הוריה בגלות, משום שניקולאי השני, קיסר רוסיה לא אישר את נישואי הוריה, אולם זמן קצר לאחר לידתה חנן ניקולאי את אביה והתיר לו לחזור לרוסיה. במאי 1910 חזרו הוריה לרוסיה, והתיישבו בצארסקויה סלו. קירה ואחותה מריה גדלו כנסיכות מפונקות, ולמדו רוסית, אנגלית, גרמנית וצרפתית.

לאחר המהפכה הרוסית ברחו בני המשפחה לפינלנד, והתגוררו שם בתנאים קשים עד לשנת 1920. לאחר מכן התגוררה המשפחה בקובורג שבגרמניה, ובהמשך עברה להתגורר בצרפת.

כשהגיעה לפרקה התקשתה קירה למצוא לה בעל מתאים. בתחילה התעניינה באלפונסו, נסיך אסטוריאס, בנו של אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד, אולם התאכזבה כשאלפונסו התעניין יותר באחת מבנותיו של ניקולאס, נסיך יוון ודנמרק. לאחר מכן חשבה להתחתן עם קונסטנטין סואוצו, בן דודו של קרול השני, מלך רומניה, אולם קרול השני סירב להתיר את הנישואים מסיבות פוליטיות. לבסוף התחתנה קירה בשנת 1938 עם לואי פרדיננד, נסיך פרוסיה, בנו של וילהלם, נסיך הכתר של גרמניה, ונולדו להם 7 ילדים. לאחר קשר ה-20 ביולי נכלאו בני המשפחה על ידי הגסטאפו בדכאו, ושהו שם עד לשחרור המחנה על ידי הצבא האמריקני באפריל 1945.

לאחר מלחמת העולם השנייה, נקראה קירה להעיד במקרה של אנה אנדרסון, בת דודתה מדרגה שנייה, שטענה כי היא אנסטסיה ניקולאייבנה, הנסיכה הגדולה של רוסיה, אולם קירה סירבה להאמין לה, וטענה שזאת לא אנסטסיה.

מאוחר יותר התאכזבה קירה כשבנה פרידריך וילהלם ויתר על זכויותיו לראשות בית הוהנצולרן, והתחתן עם אשה פשוטת עם. בספטמבר 1967 הגיע אחיה ולדימיר קירילוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה לבקרה, ובאותו לילה היא חטפה התקף לב, וב-8 בספטמבר מתה.

==משפחתה==
בשנת 1938 התחתנה קירה קירילובנה עם לואי פרדיננד, נסיך פרוסיה, בנו של וילהלם, נסיך הכתר של גרמניה, ממנו נולדו לה 7 ילדים:
* פרידריך וילהלם, נסיך פרוסיה (1939–2015)
* מיכאל, נסיך פרוסיה (1940–2014)
* מארי ססיל, נסיכת פרוסיה (נולדה ב-1942)
* קירה, נסיכת פרוסיה (1943–2004)
* לואי פרדיננד, נסיך פרוסיה (1944–1977)
* כריסטיאן-זיגיסמונד, נסיך פרוסיה (נולד ב-1946)
* קסניה, נסיכת פרוסיה (1949–1992)

==אילן יוחסין==

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שושלת רומנוב

קטגוריה:ילידות 1909
קטגוריה:נפטרות ב-1967
יצחק גליקר

יצחק גליקר (1882–1950) היה הרופא הראשון של קופת חולים כללית בחיפה ומנהל המחלקה המדיצינית במרכז קופת חולים.

==ביוגרפיה==
גליקר נולד בז'ברז' שבפולין, בנם של פרימה ואלימלך, אח בכור לשלושה בנים ובת. בתקופת היותו תלמיד תיכון, השתתף בפעילות של תנועת "צעירי ציון", ביחד עם אחיו צבי ועם אריה פייגנבאום. למד רפואה בלבוב והשתלם בברלין.

בשנת 1913 עלה לארץ-ישראל. באותה שנה עבד כרופא במושבה חדרה.

במלחמת העולם הראשונה גויס לצבא אוסטריה כרופא צבאי, בשנת 1920 חזר לארץ ישראל.

גליקר היה חבר בסניף הסתדרות הרופאים בחיפה שהקים הד"ר הלל יפה, עם חברים נוספים: ד"ר חיים יסקי, ד"ר ברוך ניסנבוים, ד"ר לייב עפרון וד"ר נחום שימקין.

בשנת 1920 עבד בבית החולים "הדסה" בחיפה.

גליקר היה הרופא הראשון של קופת חולים בחיפה. משנות העשרים של המאה ה-20, התחיל לעבוד בקופת חולים בחיפה, ומאוחר יותר ניהל את המחלקה המדיצינית.

נפטר ב-1950.

===משפחתו===
התחתן עם חנה פלד ולהם נולדה בת - אמיליה (מילה). חנה נפטרה כמה שנים לאחר מכן משחפת.

התחתן בשנית עם חנה בת אלימלך בלאי ובשנת 1933 נולד בנם יוחנן. חנה נפטרה ב-1983.

אחיו, ד"ר אריה ליאון גליקר, עלה לארץ-ישראל בשנת 1933, היה רנטגנולוג. נפטר ב-11 ביולי 1971.

אחיו, ד"ר צבי הירש גליקר, עלה לארץ-ישראל בשנת 1933, היה רופא פנימי, ממקימי קופת חולים לאומית. נפטר ביום העצמאות 1951.

== הנצחתו ==
בשנת 1953 נקראה המרפאה ברחוב הנזירות 27 בחיפה על שמו של גליקר, "מרפאת יצחק". ב-1965 נחנכה במקום מרפאה חדשה שנקראה על שמו

בחיפה הוקם גן על שם יצחק גליקר<ref></ref>.

ב-1951 ניטעה חורשה על שמו של ד"ר גליקר בהר הגלבוע.

==לקריאה נוספת==
* 'גליקר, יצחק', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 137 
* נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, עמ' 156
* דבר, גיליון 335, עמ' 6, 4.7.1926

== קישורים חיצוניים ==
* [http://aranne5.bgu.ac.il/others/ManMichal.pdf התפתחות שרותי הבריאות בקיבוצים בשנים 1910–1948, בארץ ישראל, כדוגמה לשרותי בריאות בחברות שיתוף]
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברי צעירי ציון
קטגוריה:רופאים ישראלים
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:סגל מרכז רפואי הדסה
קטגוריה:רופאי שירותי בריאות כללית
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
יצחק
קטגוריה:יהודים בצבא האוסטרו-הונגרי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1882
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983
אתיקה נורמטיבית

אתיקה נורמטיבית היא הענף של האתיקה השואף לגבש ולנסח את אמות המידה להתנהגות מוסרית. בניגוד לאתיקה תאורית, שחוקרת באופן אמפירי את העמדות המוסריות שבני-אדם מחזיקים בהן בפועל, אתיקה נורמטיבית שואפת להגיע לעמדות המוסריות שבהן ראוי להחזיק; כך לדוגמה, אתיקה תאורית תעסוק בשאלה מה אחוז בני האדם המאמינים כי רצח הוא אסור תמיד, בעוד אתיקה נורמטיבית תעסוק בשאלה אם נכון להחזיק בעמדה זו. יש להבחין אף בין אתיקה נורמטיבית לבין מטא-אתיקה. זו האחרונה אינה תרה אחר העובדות המוסריות, אלא שואלת מה הופך טענה מוסרית לעובדה על ידי עיסוק בפילוסופיה של השפה המוסרית ובמעמדן המטאפיזי של טענות מוסריות.

רוב תורות המוסר המסורתיות מתבססות על עקרונות הקובעים אם התנהגות היא נכונה או שאינה נכונה מבחינה מוסרית. תורות קלאסיות ברוח זו כוללות תועלתנות, תורת המוסר של קאנט וחלק מן הגרסאות של אמנה חברתית. תאוריות אלו הציע בעיקר את השימוש הגורף בעקרונות מוסריים כדי לפתור דילמות מוסריות.

== גישות לאתיקה נורמטיבית ==
נהוג לשייך תאוריות של אתיקה נורמטיבית לאחת משלוש גישות, הנבדלות זו מזו באופן שבו הן מנסות לספק לאדם אמות מידה להתנהגות מוסרית. תורות מוסר דאונטולוגיות או תוצאתניות שואפות לנסח עקרונות כלליים שמהם ניתן לגזור תשובה לשאלה "מה עלי לעשות?" במצבים קונקרטיים. אתיקה של הסגולה הטובה, לעומת זאת, מתמקדת באפיון האדם בעל הסגולה הטובה, ובאופן שבו ניתן לרכוש מידות טובות. 

* אתיקה של הסגולה הטובה , אשר קיבלה ביטוי נרחב בכתבתי אריסטו ותומאס אקווינס, מתמקדת באופיו המהותי של האדם ולא בביטויי התנהגות פרטניים. המחצית השנייה של המאה ה-20 ידעה תחייה משמעותית של הוגי גישת האתיקה של הסגולה הטובה אשר קיבלה ביטוי בעבודותיהם של ג.א.מ. אנסקומב, פיליפה פוט, אלסדייר מקינטאייר, מורטימר ג'. אדלר, ז'אק מריטיין, איב סימון ורוזלינד הורסטהאוס.
* הגישה הדאונטולוגית טוענת כי החלטות מוסריות חייבות להתקבל לאחר שניתן משקל לחובותיו של האדם ולזכויותיהם של אחרים. כמה מן התורות הבולטות בגישה הדאונטולוגית הן:
** תורת המוסר של קאנט המוצאת את מהות ההתנהגות המוסרית ביכולתו של האדם לחשיבה רציונלית וגוזרת ממנה כללי מוסר שאינם ברי-הפרה.
** תאוריה של צדק במשנתו של ג'ון רולס, המסיקה כי התנהגויות מוסריות הן אלה אשר כולם יסכימו כי הן אינן כרוכות בהטייה.
** תורות הזכויות הטבעיות, למשל אלה של ג'ון לוק או רוברט נוזיק, הרואות בבני האדם כבעלי זכויות טבעיות, מוחלטות.
* הגישה הטלאולוגית (תוצאתנות) הבוחנת את תוצאת התנהגות כדי להכריע בשאלה האם ההתנהגות הייתה מוסרית, או לאו. אין הסכמה בין תורות מוסר טלאולוגיות באשר למה שהן רואות בו "טוב":
**תועלתנות רואה בהתנהגות כמוסרית אם היא מניבה את המאזן הטוב ביותר של אושר/הנאה למספר הרב ביותר של בני האדם.
** תוצאתנות מדינית רואה בהתנהגות כמוסרית במידה והיא מקדמת במידה הטובה ביותר את רווחת המדינה.
** אגואיזם היא גישה הרואה באדם המוסרי מי שמקדם את מטרותיו שלו ומעשה מוסרי יהיה זה המקדם במידה הטובה ביותר את טובתו של העושה.
** אתיקת מצבים הגורסת כי ההתנהגות הנכונה מוכרעת על פי הנסיבות המיוחדת שבהן היא מתרחשת. ההתנהגות המוסרית היא זו שמניבה את מידת האהבה הגדולה ביותר.
** אינטלקטואליזם גורס כי ההתנהגות הטובה ביותר היא זו המקדמת במידה הרבה ביותר את הידע.
** אתיקת רווחה גורסת כי ההתנהגות הטובה ביותר היא זו המקדמת את הרווחה.
* אתיקה של דאגה או אתיקה של יחסים, רואה במוסר כערך העולה מתוך הניסיון האנושי של אמפתיה ודאגה. גישה זו מדגישה את חשיבות התלות בין בני אדם והיחסים ביניהם בהשגת מטרות מוסריות.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתיקה
פרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות

הרמטכ"ל [[גבי אשכנזי מעניק את פרס הרמטכ"ל לסא"ל ישראל שומר מפקד גדס"ר נח"ל, דצמבר 2010]]
פרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות מוענק מדי שנה על ידי הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות בצה"ל. 

הפרס ניתן בהתאם לפקודות מטכ"ל 1.0124 (בעבר פקודת מטכ"ל 33.0923). היחידות המצטיינות נקבעות בידי ועדה שבראשה קצין בדרגת אלוף וממליצה לרמטכ"ל על הענקת הפרס. 

חברי הוועדה כוללים:
*ראש ענף כוננות וכשירות באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה
*קצין מודיעין של מפקדת זרוע היבשה או ראש מחלקת בטיחות במפקדת זרוע היבשה 
*ראש מחלקת בקרה ומעקב (בו"ם) בלשכת סגן הרמטכ"ל
*ראש מחלקת תורה והדרכה (תוה"ד) באגף המבצעים
*סגן קצין שלישות ראשי
*נציג חיל האוויר
*נציג חיל הים

היחידות המתמודדות מחולקות למספר בתים בהתאם לאופי היחידה, תנאי השירות בה וסוגי פעילותה. החלוקה לבתים השתנתה לאורך השנים וב-2015 כללה: בית החטיבות, בית הגדודים, בית המילואים, בית יחידות ההדרכה, בית יחידות תומכי לחימה ומנהלה ובית יחידות טכנולוגיות. 

הוועדה מחליטה על היחידה המצטיינת וסגניתה בכל בית. המלצה לוועדה על היחידות המתמודדות מועברת מדי שנה על ידי מפקדי הפיקודים, מפקדי הזרועות וראשי האגפים במטכ"ל, וזאת בהתאם להקצאה שנקבעה. 

היחידות נמדדות על סמך פרמטרים של אג"ם (ביצועי היחידה, מוכנות, רמת הגיוס, רמת אימונים והדרכה, כשירות קרבית ומבצעית, ביטחון מידע ואבטחה, בטיחות באימונים), אכ"א (רמת האיוש וכשירות בעלי התפקידים, קיום פקודות הצבא בנושאי משמעת הפרט והמשמעת ביחידה, משמעת נהיגה ובטיחות בדרכים, הטיפול בפרט, שליטה בכח אדם, חינוך, החתמה לקבע) ואט"ל (רמת התחזוקה, הכוננות והכשירות ביחידה, מערך הרפואה, אחזקה וכשירות הציוד חימושית ותקשובית, שירותים לפרט ומנהלה אפסנאית, חיסכון וייעול, מניעת שריפות).

הפרס הוא פרס כספי ותעודת הצטיינות.

במסגרת טקס הפרס מוענקים גם פרסי הרמטכ"ל לכתיבה בענייני צבא וביטחון ולמיזמי חינוך.

==קישורים חיצוניים==
* 
*
*[http://www.israeldefense.co.il/he/content/%D7%A4%D7%A8%D7%A1-%D7%94%D7%A8%D7%9E%D7%98%D7%9B%D7%9C-%D7%9C%D7%92%D7%93%D7%A1%D7%A8-%D7%92%D7%95%D7%9C%D7%A0%D7%99 פרס הרמטכ"ל לגדס"ר גולני], ישראל דיפנס, 30 בדצמבר 2013
*

קטגוריה:צה"ל
הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות