OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
סדר זרעים

בול של רשות הדואר המוקדש לסדר זרעים. מעצבת הבול: דנה זדה.
סֵדֶר זְרָעִים הוא הראשון שבסדרי המשנה, ונכללות בו ההלכות הקשורות בעבודת אדמה וכן הלכות של ברכות ותפילות, הנמצאות במסכת ברכות.
בסדר זה ישנן 655 משניות בסך הכל. 

בתלמוד נדרש הפסוק על ששת סדרי משנה. המילה הרומזת לסדר זרעים היא "אֱמוּנַת" מפני שאדם הזורע הוא אדם מאמין, כי לעולם אין לדעת האם התבואה תצמח בשנה הבאה, עקב כל פגעי הטבע האפשריים.

==המסכתות שבסדר==
סדר זרעים כולל 11 מסכתות:

*מסכת ברכות, העוסקת בקריאת שמע, תפילה, ברכת המזון ושאר ברכות;
*מסכת פאה, העוסקת במתנות עניים - חלקים מהתבואה, שחובה להשאירם לטובת האנשים החלשים בחברה;
*מסכת דמאי, העוסקת בדמאי - תבואה, שספק אם הופרשו ממנה תרומות ומעשרות;
*מסכת כלאיים, העוסקת באיסורי כלאיים - איסורי הכלאה, שעטנז והרכבה;
*מסכת שביעית, העוסקת בדיני שנת שמיטה;
*מסכת תרומות, העוסקת ב"תרומה גדולה" - אחת ממתנות הכהונה (ר' תרומות ומעשרות);
*מסכת מעשרות, העוסקת בדיני מעשר ראשון;
*מסכת מעשר שני, העוסקת בדיני מעשר שני;
*מסכת חלה, העוסקת בדיני הפרשת חלה;
*מסכת ערלה, העוסקת בדיני ערלה - פירות שצמחו על עץ בשלוש שנותיו הראשונות;
*מסכת ביכורים, העוסקת בדיני הביכורים, וכן הכוללת פרק נוסף העוסק בדיני אנדרוגינוס.

על הסיבה לסידור זה כותב הרמב"ם, שרבי יהודה הנשיא בחר להתחיל את חיבורו דווקא ממסכת ברכות, משום שהדבר המתיר לאדם לאכול את מזונו הוא הברכה. והיות שהתכוון לדבר על ברכות, התחיל את מסכת ברכות דווקא מהברכות והמצוות שכל אדם מחויב לקיים בכל יום (קריאת שמע ותפילה) ולאחר מכן המשיך בברכות הנהנין ושאר ברכות. ואחר שדיבר על תיקון האכילה, התחיל בדברים שחייבים בהם בעת עבודת האדמה. והתחיל דווקא מפאה, משום שכל המתנות חייבים בהם רק אחרי הקצירה, ואילו מצוות פאה חלה אפילו כשהתבואה עוד לא נקצרה. והואיל והתחיל לדבר על מתנות עניים, המשיך למסכת דמאי, כי לעניים מותר לאכול דמאי. אחר כך עבר לדיני כלאיים, כי כך זה מופיע בתורה: "לא תכלה פאת שדך... שדך לא תזרע כלאיים"- מצוות פאה ואחר כך מצוות כלאיים. אחר כך עבר לדיני שביעית, שאף על פי היה ראוי שדיני ערלה יופיעו קודם, משום שהם מופיעים בתורה אחרי כלאיים, ערלה אינה מצווה המוכרחת שאדם יעשה אותה, כי אם הוא לא יזרע, לא יתחייב בערלה, אך בשמיטה יש איסור נטיעה שכולם אסורים באיסור זה. לאחר מכן התחיל בדיני המתנות והמתנה הראשונה היא תרומה גדולה ולכן התחיל במסכת תרומות. אחר כך המשיך את סדר במתנות למסכת מעשרות, מסכת מעשר שני ומסכת חלה. וכשסיים לדבר על הזרעים דיבר על הפירות במסכת ערלה וסיים במסכת ביכורים, כי גם בתורה מופיעים דיני ביכורים רק בסוף התורה (בפרשת כי תבוא).

==הסדר מחוץ למשנה==
* תלמוד בבלי: כיוון שרוב הסדר עוסק במצוות שקשורות לארץ-ישראל ומפני שהתלמוד הבבלי נכתב בחוץ לארץ נכללה רק מסכת ברכות.
* תוספתא: נכתבו כל המסכתות שבסדר.
* תלמוד ירושלמי: נכתבו כל המסכתות שבסדר.
* משנה תורה לרמב"ם: הספר המקביל לסדר זרעים הוא ספר זרעים. אך הדינים הנמצאים במסכת ברכות נמצאים בספר אהבה.
* שולחן ערוך: הדינים המופיעים במסכת ברכות נמצאים בחלק אורח חיים. שאר הדינים השייכים לזמן הזה (כמו הלכות מעשרות) נמצאים בחלק יורה דעה.

==מיקום סדר זרעים==
סדר זרעים הוא הסדר הראשון של שישה סדרי משנה. הרמב"ם מסביר, שהסיבה שהוא הראשון היא משום שבשביל לעבוד את ה' צריך לחיות ואי אפשר לחיות בלא מזון. לכן, המשנה מתחילה קודם כל בדינים הקשורים לזרעים הנאכלים שמהם עושים לחם שהוא מזונו הבסיסי ביותר של האדם.

==קישורים חיצוניים==

*סדר זרעים הטקסט המקורי - מתוך ויקיטקסט
* 

==הערות שוליים==

סדר זרעים
כלל אלן

אוזני ה[[פנק המדברי גדולות ובולטות.]]
שועל השלג מהטונדרה קטנות.]]
כלל אלן
בזואולוגיה, כלל אלן הוא כלל הקושר בין גודל גפיים ואיברי גוף בולטים אחרים (כמו זנב ואוזניים) של בעלי חיים אנדותרמיים (בעלי "דם חם"), לבין טמפרטורת הסביבה הממוצעת. אצל בעלי חיים החיים במקומות קרים יהיו איברים אלה קטנים יותר, לעומת גודלם אצל בעלי חיים החיים במקומות חמים. 

הכלל קרוי על שמו של ג'ואל אלן.

הכלל מתבסס על העובדה שקצב איבוד החום רב יותר ככל ששטח הגוף גדול יותר ולהפך. לדוגמה: לפנק המצוי באזורי מדבריות חמים יש זוג אוזניים הגדולות מאוד יחסית לגופו הזעיר, וזאת כדי שיוכל לצנן את גופו ביעילות ו"לסלק" את החום מגופו בזריזות כדי לשרוד כשטמפרטורת הסביבה בה הוא חי גבוהה. לעומת זאת, לדוב קוטב יש אוזניים זעירות יחסית לגופו העצום, ובאמצעותן הוא שומר על חום גופו כדי לשרוד באזורים הקרים בהם הוא חי.

== ראו גם ==
*כלל ברגמן
*כלל גלוגר

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:זואוגאוגרפיה
חלב הזפק

[[יונת ענק מאכילה את גוזלה בחלב יונים.]]
חלב יונים או חלב זֶפֶק הוא כינוי לנוזל המופק בזפק או בחלקים הקדמיים של מערכת העיכול אצל היונה, ומשמש להאכלת הגוזלים. נוזלים דומים מופקים על ידי פלמינגו והפינגווין הקיסרי.

קיימים הבדלים בין חלב הזפק לחלב של יונקים. בין השאר, חלב הזפק מופק על ידי שני ההורים, הוא מוצק יותר, אצל היונים הוא מכיל ריכוז גבוה במיוחד של חלבונים ודומה במראהו לגבינת קוטג' וצבעו צהבהב. אצל הפינגווין הקיסרי הוא מופק על ידי הזכר רק במקרה שהנקבה לא שבה לפני בקיעת הביצה.

אצל היונים החלב לא מופק מבלוטות אלא ממעטה האפיתל הפנימי שבזפק, שמתרבה במהירות במהלך השלב האחרון של הדגירה. תאים שמושלים מהמעטה מהווים את "חלב הזפק" ומשמשים כמזון להאכלת הגוזלים במהלך השבועיים הראשונים, במהלך השבוע הראשון הם ניזונים בלעדית מחלב הזפק. תהליך השלת תאי האפיתל מושרה באמצעות ההורמון פרולקטין. אחד היתרונות של חלב יונים הוא במרווחי האכלה ארוכים יותר של כשעה בניגוד להאכלה ישירה אצל ציפורי שיר המאכילות את הגוזלים בחרקים שונים כל מספר דקות.

אצל הפלמינגו מזון הזפק מכיל כמות גדולה של שומן ופחות חלבונים, ומופק ממעטה של בלוטות בחלקים העליונים של מערכת העיכול, מהפרשה זו הצאצאים ניזונים במשך כחודשיים. צבע החלב אדום מאחר שדיאטת הפלמינגו מכילה מקָרוֹטֶנוֹאידים, אותו פיגמנט המקנה לפלמינגו את צבעו האדום.

היות שחלב היונים עשיר יותר מחלב יונקים, קשה למצוא עבורו תחליף לצורך האכלה ידנית של גוזלים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://davidson.weizmann.ac.il/online/sciencepanorama/עכבישים-יונקים-וחלב-תיקנים עכבישים יונקים וחלב תיקנים] מכון דוידסון.

קטגוריה:פיזיולוגיה
קטגוריה:יוניים

de:Kropf#Kropfmilch
קונראד לורנץ

קונרַאד זכריאס לוֹרֶנְץ (בגרמנית: Konrad Zacharias Lorenz; 7 בנובמבר 1903, וינה, אוסטריה – 27 בפברואר 1989, שם) היה חוקר טבע אוסטרי, אבי מדע האתולוגיה וחתן פרס נובל בפיזיולוגיה לשנת 1973 יחד עם קארל פון פריש וניקולאס טינברגן. בתצפיותיו על אווזים וברווזים גילה לורנץ את תופעת "ההחתמה" אצל בעלי חיים וקבע שהיא מולדת ואינה נשלטת על ידי בעלי החיים.

לורנץ היה חבר המפלגה הנאצית, ועובדה זו גרמה לרבים להטיל ספק בעבודתו המדעית. כיום רוב עבודתו התאורטית מיושנת, וחלקים ממנה אכן משקפים את דעותיו הפוליטיות באותו זמן, אך תצפיותיו האמפיריות הן בעלות חשיבות גבוהה גם כיום.

לורנץ היה פרופסור באוניברסיטת וינה מ-1928 ועד 1935, ופרופסור לפסיכולוגיה אוניברסיטת קניגסברג ב 1940. ב-1938 הצטרף כחבר למפלגה הנאצית ופרסם מאמרים שתמכו בשמירה על טוהר הגזע עם תמיכה מתצפיותיו באווזים. הוא הצטרף לוורמאכט ב-1941 והוצב לעבוד בפרויקט פסיכולוגי סמוך לפוזנן הכבושה שבדק האם בני תערובת של גרמנים ופולנים יכולים להסתגל למוסר העבודה אותו ייחסו הנאצים לגרמנים. ב-1944 נשלח לחזית הסובייטית ונשבה. הוא היה בשבי הסובייטים מ-1944 ועד 1948. לימים העלים את העובדות אודות שיתוף הפעולה שלו עם הנאצים.

בשנת 1950 נוסד על שמו מכון לורנץ לפסיכולוגיה התנהגותית בבולדרן שבצפון גרמניה. בשנת 1969 הוא זכה בפרס קלינגה. ביחד עם ברנהרד גזימק הוא במשך שנים היה עורך של ירחון גרמני פופולרי "Das Tier".

==ספריו שתורגמו לעברית==
* טבעת המלך שלמה / קונראד ז' לורנץ; רישומים מאת המחבר; תרגם: חיים בן-עמרם, תל אביב: ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל - הקיבוץ המאוחד, תשי"ט-1958: ספורי אתולוג משווה על בעלי חיים.
* הרע לכאורה: על התוקפנות בטבע / מאת קונראד לורנץ; (תרגם: יצחק כפכפי), תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"א-1970.
* איש איש וכלבו: כל מה שרצית לדעת על הכלב ולא עלה על דעתך לשאול / קונרד לורנץ; תרגם: יוסף כרוסט, תל אביב: הדר, 1973.
* על שמונה פשעי האנושות המתורבתת / קונראד לורנץ (עברית: בצלאל וכסלר), ירושלים ותל אביב: שוקן, תשל"ו
* חיים הם לימוד: מקאנט עד לורנץ / קונראד לורנץ, פראנץ קרויצר; תרגום, מבוא ובאורים: זאב שילה, תל אביב: ספרית פועלים (סדרת "דעת זמננו"), תשמ"ד : "פראנץ קרויצר משוחח עם קונראד לורנץ, חתן פרס נובל, על מפעל-חייו".
* פירוק הצלם האנושי / קונרד לורנץ (תרגום מגרמנית: זאב שילה), תל אביב: ספרית פועלים (ספרי דעת זמננו), תשמ"ו-1985.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:נאצים
קטגוריה:חוקרי טבע
קטגוריה:ביולוגים אוסטרים
קטגוריה:מדענים אוסטרים
קטגוריה:אנשי הוורמאכט
קטגוריה:סגל אוניברסיטת וינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קניגסברג
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
קטגוריה:מדענים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1903
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1989
ריי קרוק

ריימונד אלברט קרוק (באנגלית: Raymond Albert Kroc; 5 באוקטובר 1902 - 14 בינואר 1984) היה איש עסקים אמריקאי, מפתחה של רשת המזון מקדונלד'ס.

==ביוגרפיה==
קרוק שימש נהג אמבולנס במלחמת העולם הראשונה וניסה את ידו במספר מלאכות. בתחילת שנות החמישים עסק בשיווק מכונות מילקשייק כסוכן נוסע, ונתקל באחים דיק ומק מקדונלד, שהשתמשו בשמונה ממכונותיו במסעדת ההמבורגר החדשנית שלהם. קרוק הבין את הפוטנציאל הטמון בשיטת ההגשה והתפריט במסעדות הרשת הקטנה, ובשנת 1955 רכש במרמה זיכיון לפתיחת סניף של הרשת בדס פליינס שבאילינוי, ואת הזיכיון הבלעדי להפעלת מסעדות הרשת ברחבי ארצות הברית. 

בשנת 1961 רכש קרוק את זכויות התמלוגים של האחים מקדונלד תמורת 2.7 מיליון דולר, ויצא לדרך עצמאית של חברת מקדונלד'ס סיסטם קופוריישן. בתוך שנים ספורות הפך אותה לרשת המזון המהיר הגדולה בעולם. מכירות הרשת הגיעו לכ-8 מיליארד דולר בשנת מותו.

קרוק גם היה הבעלים של קבוצת הבייסבול סן דייגו פאדרס מעירו סן דייגו, בשנים 1974-1984.

קרוק נישא בגיל 20 לאתל פלמינג, והם התגרשו ב-1961. שנתיים לאחר מכן נישא לג'יין דובינס גרין; הזוג התגרש ב-1968. שנה לאחר מכן נישא לג'ואן מנספילד, שנותרה אשתו עד מותו. היא הייתה פילנתרופית ידועה, ותרמה כספים רבים מההון שירשה מבעלה; כשנפטרה ב-2003 הורישה בצוואתה את מרבית הונם, 2.7 מיליארד דולר, לארגוני סיוע כגון צבא הישע להקמת מרכזי פנאי בשכונות מצוקה, לרשת הרדיו הציבורית NPR, למרכזי שלום, לגן החיות של סן דייגו ועוד.

ב-2016 יצא הסרט "המייסד" בכיכובו של מייקל קיטון, המגלם את דמותו של קרוק; הסרט מספר את סיפורו של קרוק כאדם לא יוצלח המחפש דרכים להתעשר ולהטביע את חותמו על העולם, ומתאר כיצד כאשר נקרתה ההזדמנות בדרכו ביצע בערמומיות עסקית וללא כל מעצורים או ייסורי מצפון את רכישת מקדונלד'ס תוך הפקעת השם המקורי והמסעדה המקורית מבעליה המקוריים (כמו גם הריסת המסעדה המקורית), והפיכתה לרשת מזון מהיר כלל עולמית תוך כדי התעשרות מסחררת.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:מקדונלד'ס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1902
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1984
ג'אז מודאלי

ג'אז מודאלי הוא סגנון בג'אז, שמבוסס על סולמות מודאליים (שעליהם הושתתה המוזיקה של ימי הביניים והרנסאנס) במקום על מהלכים הרמוניים. בג'אז המודאלי האלתור (בסולואים בעיקר) מתבצע בשונה מבסגנונות הג'אז שקדמו לו. למשל, בסגנונות הבי-בופ וההארד-בופ נעשה האלתור על פי תחלופת אקורדים מהירה. על המוזיקאי היה לעבור בין האקורדים במהלך השיר, שוב ושוב. בג'אז המודאלי נעשה האלתור על פי המודוסים, ואלה מתחלפים לאט יותר, אם בכלל. בג'אז מודאלי יש לנגנים הרבה יותר חופש, שכן המודוסים בשונה ממהלכים הרמוניים מאפשרים למחלקת הקצב כמו גם לסולנים לפתח רעיונות ומוטיבים מלודיים מורכבים הרבה יותר.

הסגנון התפתח בשנות ה-50 המאוחרות. הקטעים המפורסמים ביותר בג'אז המודאלי הם "So what" של מיילס דייוויס ו-"Impressions" של ג'ון קולטריין, שני המוזיקאים הללו גם נחשבים כאבותיו של הסגנון.

==לקריאה נוספת==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ג'אז
ג'וזף הנרי

ג'וזף הנרי (באנגלית: Joseph Henry; 17 בדצמבר 1797 – 13 במאי 1878), היה פיזיקאי אמריקאי והנשיא הראשון של הסמית'סוניאן. בחייו היה נחשב לגדול מדעני אמריקה אחרי בנג'מין פרנקלין. במהלך מחקריו בתחום החשמל גילה את ההשראות העצמית. באופן בלתי תלוי במייקל פאראדיי גילה את ההשראות ההדדית. עבודות שלו על ממסרים היו בסיס לטלגרף חשמלי.
== חייו ==
הנרי נולד באולבני, ניו יורק, במשפחה של מהגרים מסקוטלנד. המשפחה הייתה ענייה מאוד, ואבא שלו נפטר כאשר ג'וזף הנרי היה צעיר מאוד. הוא התחיל לעבוד בגיל 13 ובמקביל התעניין בתיאטרון.
בשנת 1819 הוא התחיל ללמוד ב. בשנת 1824 הוא התחיל לעבוד כעוזר מהנדס בבניית כביש מאזור נהר הדסון לימת אירי. הוא הצטיין בלימודים ובשנת 1826 התמנה לפרופסור באקדמיית אולבני. במשרה זו הוא התחיל את מחקריו בתחום המגנטיות. הוא בנה מגנטים חשמליים חזקים במיוחד. הדבר היה חשוב להמשך פיתוח הטלגרף.
בשנת 1832 הוא בנה את אחת המכונות הראשונות שהפכו את הכוח החשמלי לתנועה.
בשנת 1832 הוא התמנה לפרופסור באוניברסיטת פרינסטון. בשנת 1835 הוא בנה ממסר חשמלי ראשון.
באותה התקופה הוא גילה את תופעת ההשראות העצמית.

בשנת 1846 הוא התמנה למזכיר ראשון של הסמית'סוניאן. נפטר ב-13 במאי 1878 בוושינגטון.

יחידת מדידה של השראות הנרי. נקראת על שמו.
==ראו גם==
* יחידות מידה על שם אישים

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.mada.org.il/education/henry ג'וזף הנרי], באתר מוזיאון המדע בירושלים
* 
* 

קטגוריה:פיזיקאים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:אישים שעל שמם יחידות מידה
קטגוריה:חברי היכל התהילה לאמריקאים הגדולים
קטגוריה:נשיאי האקדמיה הלאומית למדעים (ארצות הברית)
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1797
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1878
האפס המוחלט

האפס המוחלט הוא גבול לטמפרטורה הנמוכה ביותר האפשרית, 273.15- מעלות צלזיוס, 459.67- מעלות פרנהייט או אפס קלווין. המדען הבריטי, לורד קלווין קבע באופן תאורטי בשנת 1848 כי לא תיתכן טמפרטורה נמוכה מזו. לפי החוק השלישי של התרמודינמיקה, לא ניתן להביא חומר אל האפס המוחלט.

באפס המוחלט חלקיקים מאכלסים את מצב היסוד של המערכת, והאנטרופיה מתאפסת עד כדי אנטרופיה שיורית.

בעת קירור של חומרים מסוימים לטמפרטורה הקרובה לאפס המוחלט, מתגלות תופעות קוונטיות רבות, בהן מוליכות על ונוזליות-על. התפלגות החלקיקים ברמות האנרגיה השונות תלויה בטמפרטורה. שתי ההתפלגויות הנובעות מתורת הקוונטים – פרמי-דיראק ובוז-איינשטיין ישאפו בטמפרטורות גבוהות מספיק להתפלגות בולצמן הקלאסית, או במילים אחרות – האנרגיה הקינטית גבוהה מספיק כך שההפרש בין רמות האנרגיה הבדידות הוא חסר משמעות. בטמפרטורות נמוכות יחסית יתגלה האופי הקוונטי של החלקיקים, ואיתו מגוון תופעות פיזיקליות חדשות.

==טמפרטורות שנמדדו קרוב לאפס המוחלט==
לא ניתן לקרר חומר לטמפרטורת האפס המוחלט, אך ניתן להתקרב אליו. בספטמבר 2003 הצליחו וולפנג קטרל ושותפיו למחקר במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס לקרר אטומי סידן לטמפרטורה של 450pK או , כלומר פחות מחצי מיליארדית מעלה צלזיוס מעל האפס המוחלט.

בערפילית הבומרנג, הנמצאת בקבוצת הכוכבים קנטאורוס, נמדדה בפברואר 2003 טמפרטורה של -272.15 מעלות צלזיוס, או קלווין אחד מעל האפס המוחלט. זוהי הטמפרטורה הנמוכה ביותר שנמדדה מחוץ למעבדה. הערפילית נמצאת במרחק של כ-5,000 שנות אור ממערכת השמש.

==מדידת ערכו של האפס המוחלט==
ישנן מגוון תופעות התלויות בטמפרטורה של החומר. בחלקן ניתן להניח כי כאשר החלקיקים יפסיקו את תנועתם התופעה תיעלם גם היא, ולכן על ידי אקסטרפולציה ניתן לקבוע את ערכו של האפס המוחלט. דוגמה אחת למדידה ניסיונית כזו היא מדידת רעש תרמי בנגד, שזהו אות חשמלי אקראי הנובע מתנועתם האקראית של האלקטרונים בחומר. עוצמתו של הרעש (ריבוע המתח הנוצר) תלוי ליניארית בטמפרטורה.

==טמפרטורות מתחת לאפס המוחלט==

תאוריות קוונטיות מסוימות טוענות שניתן לרדת מתחת לטמפרטורה הנמוכה מהאפס המוחלט. ניסויים הראו תוצאות במערכות מסוימות (בעלות מספר סופי של רמות אנרגיה אפשריות) שיכולות להתפרש כטמפרטורה מתחת לאפס המוחלט במובן מסוים, אולם המדובר בטמפרטורה גבוהה יותר מאשר כל טמפרטורה חיובית – ולא נמוכה יותר כפי שלכאורה משתמע.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפס
קטגוריה:טמפרטורה
ג'וחא

ג'וחא (בערבית: جُحا), הידוע גם בשמו נאסר א-דין, הוא דמות הומוריסטית בסיפורי העם בפולקלור של רוב ארצות ערב והעולם המוסלמי, במזרח הקרוב, במרכז אסיה, בקווקז, ובחבל הבלקן. השם ג'וחא או ג'וחה נפוץ גם בקרב יהודי המזרח וסיפורי ג'וחה הם ז'אנר בספרות הלאדינו. לג'וחא שמות שונים בשפות רבות.

דמותו של ג'וחא משתנה מסיפור לסיפור, והוא מופיע לעיתים כצעיר ולעיתים מבוגר, לעיתים כחכם ולעיתים כטיפש, לעיתים נשוי ולעיתים רווק. הוא התגלמות האדם הבינוני. דמותו של ג'וחא מייצגת רמאי שלרוב מרמים אותו, מעין שוטה הכפר שהוא גם נוכל וגם תמים שבסופו של דבר נופל בפח שהוא מטמין לאחרים. ג'וחא מכונה גם נסראדין מולא (להבדיל מנסראדין אפנדי). מולא הוא תואר כבוד למורה, אולם נסראדין מולא מלמד באמצעות טפשותו ובכך מעביר את המסר שאין לקבל את דבריו של מורה בלי בדיקה.

== ראו גם ==
* נאסר א-דין
*סיפורי אבו נימר
*הרשלה

==לקריאה נוספת==
* רחמים רג'ואן, ג'וחא, זמורה ביתן, 1984
* תמר אלכסנדר-פריזר, מילים משביעות מלחם - לחקר הפתגם הספרדי-יהודי, הוצאת מאגנס ואוניברסיטת בן-גוריון, 2004, פרק שלישי: "ג'וחה הולך לבית המרחץ", עמ' 124–161
* שלמה אבס (עורך), תעלולי ג'וחא, הוצאת עגור, 1990

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פולקלור
קטגוריה:מעשיות ואגדות
קטגוריה:ספרות ערבית
קטגוריה:דמויות בפולקלור היהודי
קטגוריה:הומור יהודי
קטגוריה:בדחנים עממיים
קטגוריה:אישים שהונצחו על מדליות ישראל
פלוגיסטון

[[יוהאן יואכים בכר, הוגה תאוריית הפלוגיסטון.]]
פלוגיסטון (מיוונית: φλογιστόν; נגזר מן המילה φλόξ, "להבה") הוא שמו של חומר היפותטי חסר צבע, חסר טעם וריח, שעל פי "תאוריית הפלוגיסטון", נמצא בכל גוף בר בעירה ומשתחרר במהלך הבעירה. ההיפותזה בדבר קיומו הוכחה כשגויה.

==עיקרי התאוריה==
את תאוריית הפלוגיסטון הגה יוהאן יואכים בכר במאה ה-17, כדי להסביר את תופעת הבעירה, והיא שלטה במדע הכימיה מאמצע המאה ה-17 עד אמצע המאה ה-18. לפי התאוריה, כל גוף בר בעירה מכיל את הפלוגיסטון, אשר בתנאים מסוימים הופך לאש. כלומר, כל חומר בר בעירה מכיל בתוכו את האש, אולם במעין מצב צבירה שהוא כלוא בו, ואילו הבעירה היא מעבר האש למצב חופשי. לחלקיקי הפלוגיסטון יש מסה והם יכולים לעבור מחומר לחומר.

==הפרכת התאוריה==
למרות שהצליחה לאחד תופעות כימיות רבות, להסבירן ולספק ניבויים איכותיים וכמותיים, תאוריית הפלוגיסטון הוחלפה על ידי תאוריית החמצן של אנטואן לבואזיה, במאמרו "הרהורים על הפלוגיסטון" (Reflexions sur le Phlogistique) מ-1783. 

אחת הבעיות הראשונות בתאוריות הפלוגיסטון היה פרדוקס הקאלקס. הבעיה נבעה מכך שבתהליך הקלצינציה<ref></ref>, שבו קולים מתכת בכלי סגור, התוצר שוקל יותר מהמתכת המקורית. לפיכך, מתבקש שמשקלו של הפלוגיסטון שלילי! המדען רוברט בויל הסביר זאת בכך שחלקיקי פלוגיסטון מן האש חודרים דרך הכלי ועוברים אל המתכת. למעשה, כאשר מחממים את המתכת, חמצן אטמוספירי נקשר למתכת, ומכאן העלייה במשקלה. 

לבואזיה הראה, באמצעות ניסויים מבוקרים, כי ההסבר של תאוריית הפלוגיסטון לעלייה במשקל המתכת הוא לקוי. לבואזיה שם פיסת בדיל בכלי אטום, הוציא ממנו את רוב האוויר על ידי חימום קל, שקל את הכלי עם המתכת, וחימם אותו באש. לאחר מכן שקל לבואזיה שנית את הכלי, וגילה כי לא חלה עלייה במשקל המערכת (בניגוד לתאוריית הפלוגיסטון, שלפיה חימום המתכת מלווה במעבר של חלקיקי פלוגיסטון אליה). לאחר מכן הוא פתח את הכלי ושקל אותו שנית, ומצא שיש הפרש בין משקל הכלי המקורי למשקל החדש. משקל המתכת לבדה אכן עלה, ובכמות זהה לעלייה המאוחרת במשקל הכלי. לבואזיה טען ששני ההפרשים הללו נובע מהאוויר (ולאחר מכן מן החמצן) שנספג למתכת. אולם, המשקל הכולל של המערכת (האוויר, הכלי והמתכת) נותר קבוע. תאוריית החמצן של לבואזיה סיפקה הסבר משכנע לתהליכים כאלה, כמו גם לאחרים, ולכן נחשבה לתאוריה עדיפה. ניתן לייחס את הצלחתה של תאוריית החמצן גם לעובדה שלבואזיה פיתח מערכת טקסונומית חדשה ומקיפה לחומרים, שזכתה לפופולריות. אימוצה של מערכת זאת חייב את הנחת קיומו של החמצן. תאוריית החמצן שהציע לבואזיה עברה שינויים מרחיקי לכת מאז הוצעה לראשונה, אבל הכימיה המודרנית עדיין שותפה לחלק גדול מהנחות היסוד שלה. 

נדרש זמן עד שביטול הפלוגיסטון הפך לנחלת הכלל. הכימאי ג'וזף פריסטלי המשיך לדבוק בתאוריית הפלוגיסטון עד סוף ימיו. הנרי קוונדיש פקפק בנכונות השינוי בפרדיגמה, אך מרבית הכימאים בני אותה תקופה דחו את תאוריית הפלוגיסטון והעדיפו את הסבריו של לבואזיה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היסטוריה של הכימיה
קטגוריה:תאוריות מדעיות ארכאיות
ז'וזף לואי גה-ליסאק

ז'וזף לואי גה-ליסאק (בצרפתית: Joseph Louis Gay-Lussac; 6 בדצמבר 1778 – 10 במאי 1850) היה כימאי ופיזיקאי צרפתי. ידוע בעיקר בזכות שני חוקים שניסח, העוסקים בגזים ונקראים על שמו, חוקי גה-ליסאק.

== חייו ==

את השכלתו הראשונית קיבל גה-ליסאק בביתו, ובשנת 1794 נשלח לפריז כדי להתכונן ללימודים באקול פוליטקניק, אליו התקבל בסוף 1797.

בשנת 1809 התמנה לפרופסור לכימיה באקול פוליטקניק, ובנוסף לכך כיהן כפרופסור לפיזיקה בסורבון בשנים 1808–1832.

בשנת 1802 ניסח לראשונה את החוק הקובע שגז הנתון בלחץ קבוע מתפשט ביחס ישר לטמפרטורה שהוא נתון בה. גז כזה מכונה "גז אידיאלי".

בשנת 1804 החל לעסוק בחקר האטמוספירה, תוך שיתוף פעולה עם ז'אן-בטיסט ביו ועם אלכסנדר פון הומבולדט. לשם כך טס בכדור פורח, והגיע לגובה של 7 ק"מ.

בשנת 1809 פרסם את החוק החשוב ביותר שלו, חוק הנפחים הפשוטים והקבועים בריאקציות כימיות בין גזים.

גה-ליסאק היה חבר באקדמיה הצרפתית למדעים. ב-1832 נבחר לחבר זר באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.

הוא חקר את הכלור והיוד.

לואי ז'וזף גה-ליסאק נפטר ב-10 במאי 1850, ונטמן בבית הקברות פר לשז שבפריז.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קצרמר פיזיקאים
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:מגלי יסודות כימיים
קטגוריה:פיזיקאים צרפתים
קטגוריה:כימאים צרפתים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פר לשז
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פריז
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית למדעים
קטגוריה:בוגרי אקול פוליטקניק
קטגוריה:סגל אקול פוליטקניק
קטגוריה:אישים שהונצחו על מגדל אייפל
קטגוריה:צרפתים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1778
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1850
קשר (יחידת מידה)

קֶשֶר (באנגלית: Knot) היא יחידה למדידת מהירות, ששיעורה 1 מיל ימי לשעה ושווה ל-1.852 קילומטר לשעה בקירוב<ref></ref>. היא אינה מהווה חלק ממערכת היחידות הבינלאומית (SI), אך מקובלת בעולם כולו כיחידת מהירות בשימוש ימי ואווירי. מציינים בה את מהירותם של כלי שיט וכלי טיס וכן את מהירותם של זרמים ורוחות.

==מקור המונח==
מד מהירות (לוג) פשוט
תרשים סכמטי של לוג פשוט
את מהירותם של כלי שיט בתקופת אוניות המפרשים (מן המאה ה-16 עד המאה ה-19 לערך) חישבו באמצעות מד-מהירות ימי פשוט, שנקרא באנגלית "לוג" (log). המכשיר היה בנוי מלוח עץ בצורת רבע עיגול, שהקשת שלו הוכבדה בפס עופרת, כך שיכול היה לצוף במים כשהוא ניצב. אל הלוח נקשר חבל מדידה ארוך (log line), ועליו קשרים במרחקים קבועים, שהוכן על סיפון הירכתיים או האַחְרָה. כדי למדוד את מהירות האונייה, הטילו את לוח העץ למים. הלוח נשאר על מקומו כמעט ללא תנועה בעוד האונייה מתקדמת, ותוך כדי כך הופעל שעון חול והחבל שוחרר למים בהדרגה. את המהירות היחסית חישבו על פי אורך החבל שהשתחרר בזמן שחלף עד התרוקנות השעון. הקשרים נועדו לאפשר מדידה מהירה של אורך החבל ששוחרר למים, היינו הדרך שעברה האונייה.

במהלך התקופה היו בשימוש מספר שיטות לחלוקה ולסימון של חבל המדידה, אך הנפוצה שבהן קבעה את המרחק בין הקשרים ל-47 רגל ו-3 אינץ' ואת זמן התרוקנות השעון ל-28 שניות. העיקרון בכל השיטות הוא שהיחס בין אורכו של כל קטע על החבל לבין מיל ימי אחד שווה ליחס שבין זמן התרוקנות שעון החול בשניות לבין מספר השניות בשעה. לכן, כל קשר בחבל מציין מהירות של 1 מיל ימי בשעה, ומכאן שמה של יחידת המהירות.

==המרת יחידות==
* 1 קשר = 1 מיל ימי לשעה
* 1 קשר = 10 כבל לשעה
* 1 קשר = 1.852 קילומטר לשעה
* 1 קשר = 0.5144444 מטרים לשנייה
* 1 קשר = 101.268591 רגל לדקה
* 1 קשר = 1.687810 רגל לשנייה
* 1 קשר = 1.150779 מיל יבשתי לשעה

==קישורים חיצוניים==
* על מד המהירות (log line) באתר: [http://www.rootsweb.com/~mosmd/logln.htm The Pilgrims & Plymouth Colony:1620]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות מידה: מהירות
קטגוריה:ניווט
קטגוריה:מונחים ימיים
מיל ימי

הגדרה היסטורית של מיל ימי
השוואה ויזואלית בין קילומטר, מיל יבשתי ומיל ימי
מיל ימי או מייל ימי הוא יחידת מידה לאורך הנמצאת בשימוש נרחב למטרות ספנות ותעופה.

המיל הימי הבינלאומי מוגדר כשווה ערך ל-1,852 מטרים (מיל יבשתי הוא כ-1,609 מטר).

הגדרה זו התקבלה ב-1929 על ידי הכנס הבינלאומי המיוחד להידרוגרפיה שנערך במונקו. 

ב-1954 אומצה ההגדרה גם על ידי ארצות הברית, שעד אז גם בה וגם בממלכה המאוחדת (שם נקבעה היחידה לראשונה) היה ערכו של המיל הימי 6,080 רגל, או 1,853.184 מטר.

מיל ימי הוא חלק הדקה של זווית מהיקף כדור הארץ, וכך הוגדר בעבר. כדור הארץ איננו כדור מושלם, ולכן בקרבת הקטבים עשוי ערך זה להשתנות בכמה מטרים.

למטרות ניווט, ההגדרה הקודמת עדיין בשימוש נרחב. אורך דקה של זווית של קשת של קו רוחב נמצאת בכל המפות הימיות וניתן להשתמש בה כמייצגת מיל ימי אחד באותה מפה.

מקובל להשתמש עבור מיל ימי בקיצור nm, שבא מן הביטוי האנגלי למיל ימי (nautical mile), אם כי לקיצור זה יש גם משמעות אחרת (ננומטר). על אף שהקיצור nm שייך לשתי יחידות אורך שונות, יש בלבול מועט ביניהן, כיוון שמשתמשים בהן בהקשרים שונים לגמרי, ומפרידים ביניהן 12 סדרי גודל (מיל ימי = 1,852 מיליארד ננומטר).

עשירית מיל ימי היא כבל.

קשר הוא יחידת מהירות המבטאת מיל ימי אחד בשעה.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://web.archive.org/web/20170218034238/http://cgate.co.il/navigation/c_mile.htm מיל ימי] מהאתר "שער לים"

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יחידות מידה: אורך
קטגוריה:מונחים בתעופה
קטגוריה:מונחים ימיים
זנון מאליאה

זנון מאליאה (ביוונית: Ζήνων ὁ Ἐλεάτης) היה פילוסוף יווני מדרום איטליה שביוון הגדולה. זנון ידוע בעיקר בזכות הפרדוקסים שלו על תנועה וזמן, המכונים הפרדוקסים של זנון על שמו. זנון נחשב על ידי אריסטו למייסד הדיאלקטיקה.

זנון נמנה עם האסכולה האלאטית, שעליה נמנה גם מורו פרמנידס. בעזרת הפרדוקסים שלו הוא ניסה להוכיח, על דרך השלילה ותוך שימוש בטיעוני אד אבסורדום, את טענתו של פרמנידס על חוסר האפשרות לסמוך על החושים. הפרדוקסים שלו נחשבים לדוגמאות העתיקות ביותר לשימוש בשיטות הוכחה אלה (אם כי ידוע כי קסנופנס הקדום יותר השתמש אף הוא בשיטה זו בדבריו אודות הפרות והסוסים בפרגמנט 15).

המעט הידוע לנו אודות חייו של זנון מגיע מהדיאלוג "פרמנידס", שנכתב על ידי אפלטון.

==פרדוקסים==

===פרדוקס אכילס והצב===
במיתולוגיה היוונית, אכילס הוא סמל האדם המהיר בתבל. אכילס מבצע תחרות ריצה עם צב בה מוסכם כי לצב יהיה יתרון התחלתי של 10 מטרים על אכילס. ידוע כי אכילס מהיר פי עשרה מהצב, אך למעשה בזמן שאכילס יעבור את עשרת המטרים הראשונים שהפרידו בינו לבין הצב - הצב יתקדם במטר נוסף, ובזמן שאכילס ירוץ את המטר הנוסף הצב יתקדם בעשירית המטר וכן הלאה, וכך למעשה אכילס לעולם לא ידביק את הצב, בניגוד לניסיון החושים.

===פרדוקס הדיכוטומיה (פרדוקס האצטדיון)===
פרדוקס הדיכוטומיה עוסק באי האפשרות לעבור מרחק סופי בזמן סופי.

אם אכילס נע מנקודה א' לנקודה ב', עליו לעבור את מחצית המרחק בין שתי הנקודות לפני שהוא יכול להגיע אל נקודת הסיום. כדי להגיע למחצית המרחק עליו להגיע קודם כל לרבע המרחק - אך לפני כן עליו להגיע לשמינית המרחק וכן הלאה. כיוון שכל קטע סופי ניתן לחלק לשני חצאים, על אכילס לעבור אינסוף שלבים לפני שהוא מגיע לסוף הדרך, ולכן הוא לעולם לא יתחיל לנוע, מה שלטענת זנון מוכיח שהתנועה עצמה היא אשליה. פרדוקס זה עוסק בתכונת הצפיפות של נקודות הישר הממשי - בין כל שתי נקודות קיימת נקודה נוספת.

===פרדוקס החץ===
בפרדוקס החץ, זנון מתייחס לחץ שנורה מקשת. בכל רגע נתון, החץ עצמו סטטי - ולכן, לטענת זנון, התנועה של החץ היא אשליה, וכך כל תנועה אחרת.

===הפרדוקס בדבר אי-קיומו של המרחב===
זנון טען כי המרחב אינו קיים, משום שכשם שלכל עצם יש מקום, הרי שגם למקום זה יש מקום משלו, וכך עד אינסוף.

זנון מאליאה מראה לקבוצת נערים את הדלתות המובילות לאמת ולשקר. [[פרסקו באל אסקוריאל, מדריד.]]

==ראו גם==
* אפקט זנון הקוונטי
* הפרדוקסים של זנון

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.utm.edu/research/iep/z/zenoelea.htm Zeno of Elea] באתר Internet Encyclopedia of Philosophy
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פילוסופים קדם-סוקרטים
קטגוריה:פילוסופים יוונים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
נופית

נוֹפִית (שם קודם: פי נר) הוא יישוב קהילתי כפרי במערב הגליל התחתון, בתחום שיפוטה של המועצה האזורית זבולון.

היישוב ממוקם על גבעה בגובה 213.5 מ' מעל פני הים בגבעות אלונים, כארבעה ק"מ צפונית לקריית טבעון וכ-18 ק"מ מזרחית לחיפה.

נופית משקיפה על נחל ציפורי, ובסמוך מדרום לה נמצאת חרבת קושט, בה ממצאים מתקופת התלמוד.

== היסטוריה ==
תחילת דרכו של היישוב ביוזמה של שמונה משפחות (ארבל, גל, גפן, כהן, כרמלי, נאור, פרוינד, שפרינגר) מאזור חיפה והקריות להקמת יישוב בעל חיי קהילה בגליל. יוזמה זו תאמה את מדיניות הממשלה, שסיפקה את האישורים בשנת 1982. בשנת 1984 החלו עבודות התשתית: פריצת דרכים והכנת תשתיות תת-קרקעיות (חשמל, מים, טלפון, טלוויזיה מרכזית), באפריל 1986 החלה בניית בתי המגורים וטקס האכלוס ל־179 המשפחות הראשונות התקיים ב־9 בנובמבר 1987. היישוב נקרא בתחילה פי-נר על שמו של לודוויג פינר, מראשי חברת רסקו, והוחלף אחר כך לשם הנוכחי.

היוזמה להקמת היישוב הייתה של האדריכל צבי (ציבי) שפרינגר שגם תכנן את נופית כיישוב כפרי ירוק המשתלב בסביבה ובטבע, נוסע החולף בדרך שבין יגור לאחיהוד יתקשה להבחין כי על הגבעה המתנשאת מדרום לנחל ציפורי קיים יישוב הטובל כולו בירק וצמחייה, תוצאה של תכנון וחשיבה בת קיימא.

שלב ב' של היישוב, שנקרא "נופית הצעירה" נבנה במהלך שנות ה־90 ואכלוסו החל בשנת 1997. הבנייה והאכלוס התבצעו על ידי מינהל מקרקעי ישראל ללא תיאום עם האגודה השיתופית שאיגדה את תושבי שלב א', ובפועל נוצרו שני יישובים צמודים ומופרדים מבחינה מנהלתית. על רקע ההפרדה נוצרו מתחים בין תושבים ותיקים וחדשים, ובשנת 2003 החל תהליך למיזוג היישוב והוקם ועד מקומי סטטוטורי. התרחבות היישוב הביאה גם לפיתוח תשתיות, בהן בריכת שחייה ומרכז ספורט הכולל גם את קיר הטיפוס על שם ערן נאור, בית כנסת והרחבת מערך גני הילדים ובית הספר היסודי. מקיף את היישוב מחוצה לו מסלול טיול מסומן על שם אוהד זך, המשקיף על הוואדיות הסובבים את היישוב ועל מפרץ חיפה, ומקושר לשביל ישראל.
בימים אלה החלה העבודה על שלב ג' של היישוב (נופית ג') וצפויה להסתיים בשנים הקרובות. 
== חינוך ==
ביישוב פועל בית ספר יסודי שהוקם בשנת 1982 ולומדים בו תלמידים מהמועצה האזורית זבולון - רובם מנופית ומיעוטם משאר היישובים המועצה. בכל שכבה בבית הספר ישנה כתה או שתיים. עד לפני מספר שנים רק תלמידים מנופית למדו בבית הספר, אלא שבראשית שנות ה-20 של המאה ה-21, תלמידים משאר ישובי המועצה הצטרפו לאור הצמצום בכמות הילדים בגילאי בית הספר היסודי בני היישוב.

רוב תלמידי היסודי ממשיכים לאחר מכן לבית ספר העל-יסודי "כרמל זבולון", שנמצא בקיבוץ יגור למרגלות הר כרמל.
הרדוף]] 

== תרבות ==
בנופית מרכז ספורט בשם ״נופשית״, הזמין לתושבי נופית כמו גם לתושבי חוץ. במרכז מספר בריכות, חדר כושר ומגרש ספורט. 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.nofitnet.co.il נופית ברשת - קהילה בצמיחה] - עלון היישוב
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1987
פרדוקס הכול-יכול

פרדוקס הכול-יכול, או טיעון התכונות הסותרות, הוא פרדוקס המערער על היותו של מושג האומניפוטנטיות (כול-יכולוּת) כמוגדר היטב. 

ממילא לכאורה הפרדוקס נוגד את קיומה של ישות המוגדרת ככל-יכולה ומצביע על היותה רב-יכולה במקום זאת ולכן יש לו השלכות בתחום התאולוגיה. 

לפרדוקס צורות שונות, כגון "האם מי שהוא כל-יכול מסוגל ליצור אבן שאותה הוא לא יוכל להרים?", "האם מי שהוא כל-יכול יכול ליצור כיסא העשוי רק מברזל אבל רק מנחושת בו זמנית?", "האם מי שהוא כל -יכול יכול ליצור עיגולים מרובעים?", "האם מי שהוא כל-יכול יכול לממש החלטה להפסיק להיות כל-יכול?" או "האם מי שהוא כול יכול וכל יודע מסוגל לברוא אדם המסוגל לעשות משהו ולהיות היחיד היודע זאת?".

מעלי השאלות הללו טוענים כי שאלות אלה מובילות לסתירה ובעיקר מראות שכל-יכולות היא למעשה רב-יכולות, כלומר היא היכולת לעשות כל שניתן לעשות בלי להגיע לסתירה.

==קטגוריות של כל-יכולות==
ישנן מספר דרכים להגדיר את הטענה "א' הוא כל-יכול":
# "א' כל-יכול באופן אבסולוטי" משמעותה ש"א" יכול לעשות כל דבר בכלל. בפרט כל דבר הניתן לתיאור על ידי רצף של מילים, גם אם ניתן להראות שרצף המילים הזה מכיל סתירה פנימית. הפרדוקס במלוא חריפותו מתייחס בעיקר להגדרה מסוג זה. תומכים באפשרות קיומה של ישות כזאת פותרים את הפרדוקס על ידי הטענה שישות כל-יכולה איננה כפופה להיגיון האנושי.
# "א' כל-יכול" משמעותה שהטענה "א' יכול ב'" היא נכונה אם ורק אם ב' הוא תיאור עקבי של פעולה. הגדרה כזאת פותרת חלק מהפרדוקס, אך קיימת דעה כי היא איננה מתחמקת מהמקרה שבו ב' מוגדר כ"אבן שהיוצר שלה איננו מסוגל להרים אותה"; תיאור כזה של ב' איננו מכיל כל סתירה פנימית בפני עצמו, שהרי אנשים מסוגלים לייצר חפצים שהם אינם מסוגלים להרים. נובע מכך שאנשים מסוגלים לעשות דברים שכל-יכול (בהגדרתו זו) איננו יכול. קיימת גם דעה הסוברת שבהחלת המשפט "אבן שהיוצר שלה איננו מסוגל להרים אותה" על כל-יכול, נוצר המשפט "אבן שכל-יכול איננו מסוגל להרים אותה" והוא כמובן מכיל סתירה פנימית, ולכן הגדרה זו פותרת גם מקרים אלו.
# "א' כל-יכול" משמעותה שהטענה "א' יכול ב'" היא נכונה אם ורק אם "א' עשה ב'" הוא תיאור נטול סתירה פנימית. הגדרה כזאת פותרת את הפרדוקס המקורי לחלוטין, אך עדיין טומנת בחובה בעיות מוסריות (אם ב' הוא "לשקר") או בעיות של זמנים (אם ב' הוא "להביא לכך שירושלים מעולם לא הייתה קיימת"). כמו כן, הגדרה כזאת עשויה לא לספק תאולוגים או מאמינים הרואים בהגדרה של האל ככל-יכול מצורה "מופחתת" כזאת פגיעה באל.
# "א' הוא נאדר" - זו הגדרה חלשה יותר, המגדירה את א' בתור ישות החזקה מכל ישות קיימת אחרת, ואף ישות איננה עשויה להתחרות בא', אף לא בחוסר הצלחה.

==הפרדוקס והיהדות==
בעניין היכולות המיוחסות ביהדות לאל, כתב רס"ג: 

דברים דומים כתב הרמב"ם, והוסיף: . זאת אומרת שעצם זה שהוא "לא יכול" להגביל את עצמו - זו היכולת הגדולה ביותר, ואם היה יכול להגביל את עצמו אז היה מוגבל. כן כתב ר' יוסף אלבו: דברים דומים כתבו ר' ידעיה הפניני בעל "בחינות עולם" (בתשובתו שנדפסה בשו"ת הרשב"א סי' תי"ח), ר' יצחק עראמה בספרו עקדת יצחק (שער פ'), הרלב"ג (בפירושו על ) ור' יצחק אברבנאל בספרו "מפעלות אלהים" (מאמר ד').
על פי פרופ' שלום רוזנברג, השאלה נוגעת לשאלת כפיפותו של אלוהים לעקרונות ההיגיון: . מאידך, אם התשובה היא כן: <ref></ref>
==ראו גם==
* אומניפוטנטיות

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

כול-יכול, פרדוקס
קטגוריה:תאולוגיה
קטגוריה:טיעונים לאי-קיום אלוהים
שונר

שֻׁנָּר (שם מדעי: Lynx) הוא סוג במשפחת החתוליים. מקור המילה הוא שֻׁנְרָא בארמית, ותרגומה הוא "חתול".

== מאפיינים ==
השונר חי ביערות גבוהים עם מעטפת צפופה של שיחים ועשבים. אף על פי שהשונרים צדים רק על הקרקע, הם מסוגלים לטפס על עצים ולשחות. הם מצויים בעיקר באמריקה הצפונית ובהימלאיה, אך גם באזורים הצפוניים של סקנדינביה חיים שונרים. מאז שנות ה-90 של המאה ה-20 נעשו מאמצים רבים ליישב מחדש את השונר הצפוני בגרמניה. השונר מצוי גם ביער ביאלובייסקה (צפון מזרח פולין), דרום ספרד ומזרח פורטוגל. במדינות רבות ציד שונרים אינו חוקי.

לשונר זנב קצר, ציצות שיער שחורות בקצות האוזניים, שפם, זקן וכפות רגליים מרופדות להליכה בשלג. צבע פרוותו נע בין חום בהיר לבז' ולפעמים ניכרים עליו כתמים חומים כהים, במיוחד על הרגליים. משקלו הוא 5–30 קילוגרם.

בני סוג זה, בנוסף לברדלס, הם היחידים מבני משפחתם הנוהגים לצוד את טרפם בריצה ולא בעזרת ציד מהמארב. הם ניזונים מיונקים, מעופות ומדגים. הם חיים בדרך כלל לבד, אף שעשויות להיות קבוצות שיטיילו ויצודו יחד. ההזדווגות נעשית בסוף החורף. בהמלטה ממוצעת יש שגר של 2–4 גורים, שעליהם האם שומרת ומגוננת בקנאות.

השונר הוא טורף קטלני ביותר, ואינו נרתע מציד של חיות הגדולות ממנו בהרבה כגון זאבים ואיילים. ביכולתו לטרוף כמעט כל בעל חיים הבא לידו, והוא מסוכן לבני אדם הנמצאים בקרבתו. עם זאת, בדומה לחתוליים אחרים, הוא ניתן לביות אם יאומץ כגור. ישנם המתארים את התנהגותו כחיית מחמד כ"מזכירה יותר כלב מאשר חתול", בעיקר מפני שהשונר הסיבירי חובב טיולים כשהוא קשור ברצועה. שונרים מבויתים נינוחים גם בהתנהלותם עם אנשים זרים.

==מינים==
*שונר צפוני (Lynx lynx)
*שונר קנדי (Lynx canadensis)
*שונר איברי (Lynx pardinus) - מצוי בסכנת הכחדה בטבע
*שונר מצוי (Lynx rufus)
*שונר איסוודורנסיס (Lynx issiodorensis) - נכחד
*Lynx thomasi - נכחד

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="150">
קובץ:Lynx lynx2.jpg|שונר צפוני
קובץ:Canada lynx by Michael Zahra.jpg|שונר קנדי
קובץ:Iberian Lynx front.jpg|שונר איברי
קובץ:Bobcat photo.jpg|שונר מצוי
קובץ:Lynx (16867658628).jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט קר
נמרון

נמרון (שם מדעי: Leopardus), סוג במשפחת החתוליים, הכולל עשרה מינים החיים בצפון אמריקה ובדרום אמריקה. בעבר סווגו מיני הנמרונים תחת הסוג חתול. עשרת המינים הם:
* אוצלוט (Leopardus pardalis) 
* נמרון מרגיי (Leopardus wiedii) 
* נמרון מנוקד (Leopardus tigrinus) 
* חתול קולוקולו Leopardus colocolo
* נמרון פנטנל (Leopardus braccatus)
* נמרון הפמפס (Leopardus pajeros)
* חתול ג'ופרי (Leopardus geoffroyi)
* חתול קודקוד (Leopardus guigna)
* נמרון האנדים (Leopardus jacobita)
* נמרון דרומי (Leopardus guttulus) – התגלה ב-2013

==מאפיינים==
לסוג הנמרון פרווה מנומרת, וצבעים הדומים לצבעי הקרקע הנעים בין חום חיוור לחום בהיר ואפור. אוזניהם הקטנות מעוגלות, הנחיריים שלהם מופרדות לגמרי ויש להם פחות כרומוזומים מאשר לחתולים האחרים.

== גלריה ==
<gallery mode="packed">
קובץ:Geoffroy's Cat.jpg|נמרון ג'ופרי
קובץ:Ocelot.jpg|אוצלוט
קובץ:Chat tigre.jpg|נמרון מנוקד
קובץ:Leopardus pajeros 20101006.jpg|נמרון הפמפס
קובץ:Andean cat 1 Jim Sanderson.jpg|נמרון האנדים
</gallery>

==ראו גם==
*חתול ערבות

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1842
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:חתולים קטנים
שועל אוזנן

שועל אוזנן (שם מדעי: Otocyon megalotis) הוא סוג במשפחת הכלביים, דמוי-שועל, הכולל מין יחיד: שועל אוזנן מצוי.

== מאפיינים ==
שועל אוזנן מצוי בסוואנות באפריקה. ישנן שתי אוכלוסיות נפרדות של השועל, אחת במזרח אפריקה ואחת בדרום אפריקה.

לשועל האוזנן אוזניים גדולות ובאנגלית הוא נקרא "Bat-eared Fox" ("שועל אוזני-עטלף"). צבע פרוותם של שועלי האוזנן חום צהוב וצבע פרוותם באוזניהם, ברגליהם ובחלקים מפניהם שחור. אורכם של שועלים אלו 55 ס"מ (ראש וגוף) ואורך אוזניהם 13 ס"מ.

שיניהם של שועלי האוזנן קטנות מאוד ביחס לשיניהם של מיני כלביים אחרים. 80% ממזונם מורכב מחרקים. הם מבקרים בגבעות טרמיטים, באים אחר נחילי ארבה או נשארים קרוב לעדרי זברות ואנטילופות במטרה לאכול חרקים אשר מגיעים לצואה של פרטי העדר. בנוסף לחרקים ניזון שועל האוזנן ממכרסמים, ציפורים וביצים ולפעמים גם פירות.

שועל האוזנן הוא פעיל לילה. הם חיים בלהקות קטנות שמורכבות מזוג ומגוריהם (אם כי לפי מספר תצפיות משערים כי לעיתים הם חיים בשלישיות שכוללות זכר ושתי נקבות). הזוגות חיים במאורות ומגדלים את הגורים (שניים עד חמישה) ביחד.

==גלריה==
<gallery>
Bat eared fox Kenya crop.jpg
Otocyon megalotis - Etosha 2014.jpg
Otocyon.jpg
Otocyon megalotis (Namibia).jpg
Canidae - Otocyon megalotis.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1822
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אנסלם גאייטאן דמארה
קטגוריה:כלביים
קטגוריה:יונקים יחידים בסוגם
קטגוריה:דרום אפריקה: יונקים
קטגוריה:טנזניה: יונקים
קטגוריה:יונקים בסוואנה האפריקנית
שועל (סוג)

שועלים בנגלים]]
[[שועל מצוי]]
[[שועל קורסאקי]]
שועל (שם מדעי: Vulpes) הוא סוג השייך לשבט הטקסונומי שועל בתת-משפחת הכלבים שבמשפחת הכלביים, וכולל 12 מינים ועשרות תת-מינים.

כל המינים בסוג זה, ורק הם, מוגדרים "שועלים אמיתיים". זאת להבדיל ממינים בסוגים אחרים, גם הם בתת-משפחת הכלבים שבמשפחת הכלביים (שניים מהם אפילו בתוך השבט שועל), המוגדרים "דמויי-שועל" ולפעמים פשוט "כלביים". להרחבה ראו שועל.

==מינים==
* שועל שלג ("שועל ארקטי") Vulpes lagopus - נפוץ ב (סביב הקוטב הצפוני).
*שועל מצוי ("שועל אדום") Vulpes vulpes - נפוץ במרבית שטחי חצי הכדור הצפוני (רובה המוחלט של אסיה, מעט מצפון אפריקה, ומרבית ארצות הברית וקנדה) ובאוסטרליה (אליה הובא בידי האדם).
* שועל מהיר Vulpes velox - מצוי במרכז ארצות הברית (בעבר גם בדרום קנדה).
* שועל מקרוטיס ("שועל קִיט", הקרוב במאפייניו לשועל מהיר) Vulpes macrotis - מצוי בדרום-מערב ארצות הברית ובצפון מקסיקו.
* שועל קורסאקי Vulpes corsac - חי בערבות ובספר המדבר במרכז וצפון מזרח אסיה; תחום תפוצתו כולל את טורקסטן, איראן, פקיסטן, מונגוליה, צפון מזרח סין, וחלקים מרוסיה.
* שועל חול טיבטי Vulpes ferrilata - מצוי באזור הרמה הטיבטית ורמת לדאק שבהרי ההימלאיה.
* שועל בנגלי Vulpes bengalensis - נפוץ באזורי מזרח אסיה, בתת-היבשת ההודית ובאזור ההימלאיה.
* שועל צוקים Vulpes cana - מצוי בדרום-מרכז אסיה ובמזרח התיכון (אזור טורקסטן, אפגניסטן, איראן, חצי האי ערב, ישראל וחצי האי סיני).
* שועל החולות ("שועל הנגב") Vulpes rueppelli - נפוץ בצפון אפריקה, במזרח התיכון ועד דרום-מרכז אסיה (אפגניסטן).
* שועל פֶנֶק ("שועל המדבר") Vulpes zerda - נפוץ בצפון אפריקה ובחצי האי סיני.
* שועל חיוור Vulpes pallida - מצוי ברצועה צרה בצפון אפריקה.
* שועל הכֵּף Vulpes chama - מצוי בדרום יבשת אפריקה (במדינות דרום אפריקה, בוטסואנה, נמיביה ובאזורים סמוכים).

==אזכורי השועל בתנ"ך==

בנוסף לחיה הידועה, שועל מופיע בתנ"ך גם כשמו של מחוז בנחלת בנימין וכשם איש מזרע אשר, וכן בצירוף חצר-שועל, עיר בנחלת שמעון.

===שועל כשם חיה===
* () 
* () 
* ()
* ()

===שועל כשם מקום או שם אדם===
* () 
* ()
* (-יז) 
* () 
* ()
* ()

==ראו גם==
*שועל - שועלים אמיתיים ודמויי-שועל
*משלי שועלים - קובץ משלים
*שם שועלים יש - שיר העוסק בכינון היישוב היהודי החדש בארץ ישראל

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.youtube.com/watch?v=J6NuhlibHsM סרטון המדגים את צלילי קולו של השועל] באתר יוטיוב
* [http://www.angelfire.com/ar2/thefoxden/sounds.html קובצי סאונד] בפורמט WAV

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן לאונרד פריש
קטגוריה:סוגי יונקים
שועל שלג

שועל שלג צעיר
שועל שלג (שם מדעי: Vulpes lagopus) הוא מין של טורף מהסוג שועל (בעבר בסוג יחיד Alopex) שבמשפחת הכלביים החי ברחבי האזור הארקטי.

==מאפיינים==
שועל שלג הוא שועל קטן, הנפוץ באזורים ארקטיים קרים של חצי הכדור הצפוני. שועלי השלג נפוצים סביב הקוטב, כולל רוסיה, קנדה, אלסקה, גרינלנד, איסלנד וסבאלברד.

תוחלת חיים: 5–7 שנים.

אורכו של שועל שלג נע בין 50 ל-60 ס"מ וזנב באורך של כ-30 ס"מ. גובהו 20–30 ס"מ מהכתף ומשקלו 3–6 ק"ג בדרך כלל.

פירוש שם המין Lagopus הוא רגל ארנב, השם מתייחס לשיער הצפוף בחלק המרופד הרך בתחתית כף רגלו. השיער מסייע במניעת איבוד חום לשלג ולקרח ומשפר את כוח הגרירה.

לשועל השלג אוזניים מעוגלות וקטנות במיוחד שמסייעות במניעת איבוד החום. שערו צפוף מאוד, וארוך יותר בחורף מאשר בקיץ.

שועלי השלג ניזונים ממגוון רחב של מזון, כולל למינגים, ציפורים וביציהן, פגרים וצמחים. המזון העיקרי מביניהם הוא למינגים. משפחת שועלים יכולה לאכול תריסר למינגים ביום. הוא יכול גם לטרוף חיות גדולות יותר כמו ארנבות שלג, אלקות, אווזים ואפילו גורים של כלבי ים המסתתרים מתחת לשלג.

אף על פי ששועל שלג מעדיף לאכול יונקים קטנים, הוא יכול להסתפק גם בחרקים, גרגרים ופגרים. בחודשי הקיץ, כאשר המזון מצוי בשפע, שועל השלג אוסף כמויות מזון עודף למאורותיו ושם מאחסן את המזון תחת אבנים לשימוש מאוחר יותר.

שועלי שלג חיים חיי נוודות ושתופיות, בדרך כלל הם יוצרים להקות קטנות לחיפוש מזון. הם אינם ישנים שנת חורף.

עונת הרבייה מתרחשת בדרך כלל בין אפריל ליולי. ההיריון נמשך בין 49 ל-57 ימים.
הם נוטים ליצור זוגות מונוגמיים בעונת הרבייה. כמות הגורים המומלטים משתנה, ומושפעת מזמינות המזון. בדרך כלל מומלטים חמישה עד שמונה גורים, אך המספר יכול להגיע עד ל-25. ההורים מגדלים את הגורים במאורה. הגורים יונקים במשך שבועיים עד ארבעה שבועות. הם מגיעים לבגרות מינית בגיל עשרה חודשים. הזכר נשאר עם הגורים ומסייע בהזנתם. הוא מזדווג עם הנקבה מספר שבועות לאחר ההמלטה הראשונה.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Renard polaire.jpg
קובץ:Alopex lagopus stretching.jpg
קובץ:Fjellrev pho.jpg
קובץ:Arcticfox-3.jpg
קובץ:Arcticfox (Alopex lagopus) at Svalbard.jpg
קובץ:Alopex lagopus IMG 9020.JPG
קובץ:Keuleman's Arctic fox.png|איור של שועל שלג
קובץ:Arctic Foxes (8154290495).jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.iucnredlist.org/search/details.php/899/summ שועל שלג], באתר הרשימה האדומה של IUCN

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
שלג
קטגוריה:האזור הארקטי: יונקים
קטגוריה:קנדה: יונקים
קטגוריה:דנמרק: יונקים
קטגוריה:רוסיה: יונקים
קטגוריה:פינלנד: יונקים
קטגוריה:איסלנד: יונקים
קטגוריה:שוודיה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
זמרי (מלך ישראל)

זִמְרִי הוא דמות מקראית, לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנת 882 לפנה״ס. הוא עלה לשלטון לאחר שרצח את המלך הקודם, אלה, ומלך שבוע אחד בלבד, עד שהצית עצמו למוות.

זמרי שהיה "שר מחצית הרכב" (כלומר מפקד על מחצית מהמרכבות) בצבאו של אלה, ניצל את המלחמה עם פלשתים באותה העת לצורך ביצוע הפיכה נגד אלה. בעת שאלה היה שיכור, זמרי בא והרג אותו. לאחר מכן, הכה את כל משפחתו אשר הייתה מבית בעשא. בהפיכה זו התקיימה נבואת יהוא בן חנני לבעשא כי ביתו יושמד ().

כמו אלה מלך ישראל, גם רוצחו זמרי לא האריך בשלטונו. מהפכת החצר של זמרי קוממה עליו את החיל שצר על גבתון ומצביאו עמרי, עם חיל הרגלים נטש את המצור על העיר הפלשתית וחש אל תרצה להפיל את זמרי:

שמו של זמרי הפך לשם נרדף לבוגד. כאשר בא יהוא לארמונה של איזבל על-מנת להורגה, קידמה איזבל את פניו במילים: "הֲשָׁלוֹם, זִמְרִי הֹרֵג אֲדֹנָיו?".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתנקשים פוליטיים בתנ"ך
קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:מתאבדים במקרא
קטגוריה:מתאבדים: ראשי מדינות
קטגוריה:אישים שהציתו עצמם למוות
קטגוריה:מלכים בתנ"ך
קטגוריה:מורדים
רשת אישית

PAN - רשת אישית (Personal Area Network), היא רשת מחשבים בה אדם אחד עושה שימוש בכל הרכיבים ברשת. לדוגמה – במחשב אישי מתקיימת רשת אישית בין כל הרכיבים המצויים בתוך מארז המחשב ובין הרכיבים ההיקפיים, כגון: עכבר, מקלדת ומסך. רשת כזו היא מוגבלת למדי, אך כאשר היא מכילה גם, למשל, מחשב כף יד – המתחבר למחשב האישי ומתקשר איתו – זו היא כבר רשת לכל דבר.

רשת אישית מבוססת בדרך כלל על אפיקי מחשב כמו USB, FireWire, PS/2 ודומיהם, ושטחה הפיזי אינו עולה על מספר מטרים רבועים. ברשת אישית הסיכוי לאובדן מידע או שיבושו נמוך ביותר ולכן בקרת איכות על המידע כמעט ולא קיימת. מערכות הניתוב ברשת אישית מנוונות למדי, ובחלק מהמקרים אין צורך בהקצאת כתובות לוגיות, ואף כתובות פיזיות. לעיתים יהיו רוחבי הפס ברשתות אישיות גבוהים במידה רבה מאלו הנהוגים ברשתות אחרות.

==ראו גם==
* תקשורת מחשבים - מונחים

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
רשת עירונית

רשת עירונית (באנגלית: Metropolitan area network; ר"ת: MAN) היא רשת תקשורת הפרוסה על פני עיר או קמפוס (של אוניברסיטה למשל). רשת עירונית יכולה לשמש לחיבור מספר רשתות מקומיות קרובות גאוגרפית, כאשר ביניהן קיים קשר לוגי הדוק. במקרים רבים משמשת רשת זו כדרך לחבר את הרשתות המקומיות לא רק זו לזו אלא גם לרשתות גדולות יותר, ארציות או עולמיות, כדוגמת האינטרנט.

לדוגמה, באוניברסיטה קיימת רשת מקומית לכל פקולטה. הרשתות מחוברות ביחד לרשת עירונית, שמחוברת (בנקודה אחת או יותר) לרשת אזורית, למשל רשת בין-אוניברסיטאית או לאינטרנט. בישראל נפוצות רשתות עירוניות בעיקר באוניברסיטאות ובמכללות.

רשת עירונית מודרנית עושה בדרך כלל שימוש בסיבים אופטיים על מנת לספק את רוחבי הפס ומרחקי ההעברה הנדרשים ממנה. 

==ראו גם==
*מונחים ברשת מחשבים
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארכיטקטורת רשת
אפיפיט

אפיפיט הגדל על [[עץ בקוסטה ריקה]]
אֵפִּיפִיט ("צמח אוויר", או "צמח על צמח") הוא צורת חיים המתקיימת בעיקר ביער הגשם הטרופי, כאשר צמח אחד גדל על צמח אחר (או על חפץ דומם כלשהו) מבלי להיות טפיל עליו ומבלי לקיים עמו יחסי הדדיות, אלא משתמש בו כמקום לאחיזה בלבד (קומנסליזם).

הצמח הנושא אותו משמש מעין מצע לאפיפיט, אשר שורשיו כלל אינם בקרקע. האפיפיטים קולטים את המים ומינרלי המזון המומסים בהם והחיוניים לגידולם מהאוויר הלח אשר בסביבתם. יש הטוענים שנוכחותם מועילה לעץ היות שהם מקטינים את הלחות סביבם ובכך פוגעים בפטריות מזיקות. האפיפיט מעדיף להתיישב בהסתעפויות של ענפים, שם מצטברים מים וחומרים אורגניים הדרושים למחייתו. השגת האור מפצה על הריחוק מן הקרקע ועל הקושי היחסי בהשגת מים. האפיפיטים קולטים מים במהירות ויש המסוגלים לאגור אותם. שורשיהם נועדו בעיקר לאחיזה בענף ולחלקם יש צורה של שושנת עלים גדולה, שבתוכה מצטברים מי גשמים, והצמח קולט את המים מבסיס העלים. ישנם אפיפיטים ממשפחת הברומליים, שקיבולת המים שלהם בשושנת העלים מגיעה לחמישה ליטרים. במים האלה מתקיימים דו-חיים או חרקים, החיים רק בגומחת שושנת העלים. הפרשותיהם של יצורים אלה ושיירי מזונם הם גם מינרלים חיוניים לאפיפיטים ואלה נקלטים על ידם באמצעות המים.

ביערות הטרופיים גדלים רוב הסחלבים כאפיפיטים. רבים מהם מציגים לראווה פרחים גדולים, עזי צבע ומוזרי צורה.

באזורי אמריקה החמים והלחים והקרובים לחוף הים מצויים מיני קקטוסים אפיפיטיים. הקקטוסים הגדלים ביערות העד כמו אלה של האמאזונאס הם אוהבי חום ולחות בניגוד לדימוי שקקטוסים צומחים רק באזורים צחיחים.

רוב המינים של סוג הצמח ביישנית גדלים כאפיפיטים ביערות דרום-מזרח אסיה. כולם בעלי ענפים משתלשלים כלפי מטה. יש שאפילו ינבטו זרעי דקלים בינות לגזעי עצים וייתקיימו זמן מה כאפיפיטים, אם כי אין הם מסוגלים להגיע לממדיהם הטבעיים ולכן אינם נחשבים ככאלה.

האפיפיטים יוצרים תנאים ייחודיים למגוון רב של בעלי חיים, ולכן השפעתם ביער הגשם הטרופי גדולה למדי.

== קישורים חיצוניים ==

* מאמר על אופן הטיפול בצמחי אוויר, [https://web.archive.org/web/20150424181122/http://airplants.co.il/doc/%D7%98%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%9C-%D7%91%D7%A6%D7%9E%D7%97%D7%99-%D7%90%D7%95%D7%95%D7%99%D7%A8 "טיפול בצמחי אוויר"], צמחי אוויר
* "איך להצליח עם צמחי אוויר (חלק ב')", הראל סרוסי, כתב עת "גן ונוף", כרך ע"א, גיליון ב', (מאי-יוני 2016), עמ' 20–25. [http://www.ganvnof.co.il/ www.ganvnof.co.il]
* 

==הערות שוליים==

*
נימבוסטרטוס

נימבוסטרטוס אופייני
נִימְבּוֹסְטְרָטוּס (לטינית: נימבו - מוריד גשמים; סטרטוס - שכבתי) הוא ענן בעל אופי שכבתי אשר מפותח דיו על מנת להוריד משקעים, כגון גשם או שלג. לרוב בעוצמה חלשה אך רציפה ("גשם חקלאי"). ענן נימבוסטרטוס לא מוריד ברקים או רעמים.

בסיסו לרוב ממוקם ברום הבינוני, והוא מאפיין קלאסי מובהק של חזיתות חמות.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עננים
רשת אזורית

תרשים של רשת תקשורת מרחבית
WAN - רֶשֶׁת תִּקְשֹׁרֶת מֶרְחָבִית (Wide Area Network) היא רשת תקשורת המחברת בין מספר רשתות עירוניות ורשתות מקומיות, אשר בדרך כלל ממוקמות במרחק ניכר זו מזו. 

רשת אזורית שונה מרשת עירונית בכך שהיא יכולה להתפרס על פני אזור גאוגרפי בלתי מוגבל (רשת האינטרנט היא רשת אזורית המתפרסת על חמש היבשות). רשת אזורית עוסקת בעיקר בניתוב מידע בין רשתות מקומיות או עירוניות, ונדיר מאוד למצוא בה צרכני או ספקי תוכן. על כן ההתייחסות לרשת אזורית היא בשלוש השכבות הנמוכות של מודל ה-OSI או שתי השכבות הנמוכות של מודל ה-TCP/IP.

==ראו גם==
*מונחים ברשת מחשבים
*LAN
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ארכיטקטורת רשת