OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מסכת עוקצים

מסכת עוקצים או מסכת עוקצין (עֳקָצִים וגם עֻקְצִין) היא המסכת האחרונה בסדר טהרות ובששה סדרי משנה. מסכת זו עוסקת בהגדרת המזון הראוי ושאינו ראוי להיטמא, כגון עוקצי הפירות, ומכאן שמה 'עוקצים'. בין הנושאים השנויים במסכת: דיני חלקים הטפלים למזון כמו כאלה המשמשים כקליפה השומרת עליו או כידית אחיזה; דברים שמקובל לאוכלם רק בעיר ולא בכפר ועוד.

בגמרא מסופר שרבי מאיר ורבי נתן רצו להקניט את הנשיא, רבן שמעון בן גמליאל, ורצו לבקש ממנו שילמד הלכות ממסכת "עוקצים", שמסכת זו לא הייתה ידועה לו. סוגיות מהמסכת נידונות בתלמוד הבבלי בפרק תשיעי ("העור והרוטב") ממסכת חולין.

במסכת עוקצין יש שלושה פרקים.

על מסכת עוקצין, כמו על כל מסכתות סדר טהרות מלבד מסכת נדה, לא קיים לא תלמוד בבלי ולא תלמוד ירושלמי.

==מיקומה של המסכת בסדר טהרות==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, מסכת זו האחרונה בסדר טהרות מכיוון שכולה הוקשה על ידי סברות חכמים ואין לה מקור בכתוב.

==פרקי המסכת==
#כל שהוא יד ולא שומר (שש משניות) - דיני חלקי המזון המשמשים "יד" (ידית) לאוכל, או "שומר" לאוכל.
#זיתים שכבשן בטרפיהן (עשר משניות) - חלקי אוכל הסמוכים זה לזה - מתי הם נחשבים כגוף אחד ומתי הם יחשבו כגופים נפרדים. רב יהודה, האמורא המפורסם, כאשר היה מגיע לפרק זה, התקשה בו מאוד ואמר: - משפט הבא לבטא את עומק החכמה הטמונה בפרק.
#יש צריכין הכשר (שתים עשרה משניות) - פירוט הדברים שלא מקובל לאוכלם ורק "מחשבה" והחלטה מפורשת של האדם לאוכלם מגדירה אותם כמזון הראוי לאכילה - ובכך להכשירם לקבלת טומאה. בסוף פרק זה, האחרון בששת סדרי המשנה, נקבעה משנה מעולם האגדה - מעין סיום "חגיגי", על גודל השכר לעולם הבא ועל ערכו של השלום: "לא מצא הקדוש ברוך הוא כלי מחזיק ברכה לישראל אלא השלום, שנאמר: ה' עֹז לְעַמּוֹ יִתֵּן ה' יְבָרֵךְ אֶת עַמּוֹ בַשָּׁלוֹם". במשנה זו מופיעים באופן חריג שמותיהם של רבי יהושע בן לוי ורבי שמעון בן חלפתא, תלמידיו של רבי יהודה הנשיא, עורך המשנה.

בסך הכל במסכת 28 משניות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://kodesh.snunit.k12.il/b/f/f6c.htm תוספתא, מסכת עוקצים] מאתר "סנונית"
* 

== הערות שוליים ==

עוקצים, מסכת
קטגוריה:חיבור לטומאה וטהרה
עוקצים
מסכת טהרות

מסכת טְהָרות היא המסכת החמישית בסדר טהרות. אורך המסכת עשרה פרקים ויש עליה משנה ותוספתא אבל לא תלמוד בבלי או ירושלמי. המסכת עוסקת בעיקר בדיני טומאה וטהרה. שמה של המסכת ניתן לה בלשון נקייה שהרי העיסוק בה הוא בענייני טומאות.

מסכתנו עוסקת בעיקר בשלושה עניינים:
#טומאת אוכלין ומשקים – מתי אוכל נטמא ומתי לאו, העברת טומאה, דינו של אוכל שנטמא ועוד. 
#ספק טומאה ברשות היחיד – מה דינו של ספק טומאה (דוגמת שדה שידוע שהיה בו קבר אך אינו ידוע היכן) ברשות היחיד ורשות הרבים
#טומאת עם הארץ.

==מיקומה של המסכת בסדר טהרות==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, שהסתיים העיסוק בטומאות החמורות וטהרתן, החל הדיון בטומאות הקלות שאין בהם אלא הערב שמש.

לפי הרב ראובן מרגליות, סודרו המסכתות לפי אורכן, ולכן מוקמה מסכת טהרות הכוללת עשרה פרקים ובהם 92 משניות לאחר מסכת פרה הכוללת 12 פרקים ולפני מסכת מקוואות הכוללת 10 פרקים ובהם 71 משניות.

==פרקי המסכת== 
#שלשה עשר דבר בנבלת העוף הטהור (תשע משניות).
#האשה שהייתה כובשת ירק בקדרה (שמונה משניות).
#הרוטב והגריסים והחלב (שמונה משניות).
#הזורק טומאה ממקום למקום (שלוש עשרה משניות).
#השרץ והצפרדע ברשות הרבים (תשע משניות).
#מקום שהיה רשות היחיד (עשר משניות).
#הקדר שהניח את קדרותיו (תשע משניות).
#הדר עִם עם הארץ (תשע משניות).
#זיתים מאימתי מקבלין טומאה (תשע משניות).
#הנועל בית הבד (שמונה משניות).

בסך הכל יש במסכת 92 משניות.

==קישורים חיצוניים== 

* 
* [http://kodesh.snunit.k12.il/b/f/f65.htm תוספתא, מסכת טהרות] מאתר "סנונית"

== הערות שוליים ==

טהרות, מסכת
טהרות
מסכת מקואות

מקווה ב[[הרודיון, שלהי תקופת בית המקדש השני]]
מסכת מִקֶוָאוֹת היא המסכת השישית בסדר טהרות. המסכת עוסקת בדיני כשרות מקווה ודיני פסילתו ומים כשרים למקווה באופן כללי.
יש הנוהגים לומר את הפרק השביעי של המסכת, פרק "יש נוחלין", ביארצייט משום שראשי התיבות של ארבעת המשניות האחרונות של הפרק הוא נשמ"ה.
==מיקומה של המסכת בסדר טהרות==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, כמו שלאחר שהסתיים העיסוק בטומאות החמורות (שמקורן בטומאת מת) הופיעה דרך ההיטהרות מהן - פרה אדומה (מסכת פרה), כך לאחר שהסתיים העיסוק בטומאות הקלות, מופיעה דרך ההיטהרות מהן.

==פרקי המסכת== 
#שש מעלות במקוואות (שמונה משניות) - דיני מיני מים המכונסים בקרקע (מי גבאים, מי תמציות, מי מקווה שיש בו ארבעים סאה שאינן שאובים, מעין שמימיו מועטים והרבו עליו מים שאובים, מים מוכים ומים חיים) לעניין טהרה וחילוק דיניהם לעניין טומאת עצמם וטהרת אחרים.
#הטמא שירד לטבול (עשר משניות) - ספקות בענייני טבילה בטובל, במקווה חסר, ספק מים שאובים וכן דיני מים שאובים הפוסלים את המקווה. 
#רבי יוסי אומר (ארבע משניות) - דיון בשלושה לוגים מים שאובים שנפלו למקווה שלא בבת אחת ובהכשרתו של מקווה שנפסל על ידי מים שאובים.
#המניח כלים תחת הצינור (חמש משניות) - דיני כלים למים שאובים. 
#מעיין שהעבירו על גבי השוקת (שש משניות) - הלכות מעיין שהוליכו את מימיו. מעמדן ההלכתי של הימים וגל שנתלש מהן.
#כל המעורב למקוה (אחת עשרה משניות) - דרכים לעירוב מקוואות ומתי עירוב זה פסול.
#יש מעלין את המקווה (שבע משניות) - דרכים להשלמת מקווה לארבעים סאה ומצבים בהם השלמה זו פסולה. דרכי טבילה במקווה מצומצם. 
#ארץ ישראל טהורה (חמש משניות) - דיני מקוואות בישראל ומחוצה לה. מקרים שונים של טומאת בעלי קרי וטומאת נידה. תחילת דיון בענייני חציצה.
#אלו חוצצין באדם (שבע משניות) - המשך דיני חציצה בכלים ואדם.
#כל ידות הכלים (שמונה משניות) - דיני חציצה בכלים (וטומאת אוכלין).

בסך הכל יש במסכת 71 משניות.
==ראו גם==
* שישה סדרי משנה
* מקווה טהרה
* מי גבאים

==קישורים חיצוניים==

* [http://kodesh.snunit.k12.il/b/f/f66.htm תוספתא, מסכת מקואות] מאתר "סנונית"
* [https://books.google.co.il/books/about/%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%A1%D7%95%D7%92%D7%94_%D7%91%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%99%D7%9D.html?id=fvaUHwAACAAJ&redir_esc=y ספר של הרב עמוס שוקן "סוגת השושנים" בנושא]

== הערות שוליים ==

מקואות
קטגוריה:מקווה
מקואות
מסכת מכשירין

מסכת מכשירין היא המסכת השמינית בסדר טהרות, שהוא הסדר הששי במשנה, ויש בה שישה פרקים. המסכת עוסקת בעיקר בדינים הנוגעים להכשרת מאכלים לקבל טומאה, כלומר תנאים שבהם מאכלים שבדרך כלל אינם יכולים להיטמא, יוכלו להיטמא באמצעות נוזלים הנשפכים עליהם. המילה "הכשרה" בהקשר זה אינה מתייחסת לכשרות המאכל, אלא ליצירת אפשרות חדשה באמצעות שינוי מצב המאכל.

על המסכת אין תלמוד בבלי או ירושלמי.

==רקע==
בספר ויקרא מובאים דיני טומאת שרץ. השרצים המטמאים מוגדרים, ומוסבר אופי פעולתם על כלים, מזון ומשקה. כך לדוגמה, שרץ שנופל לתוך כלי חרס מטמא אותו ומחייב את שבירתו. בהמשך הפרשייה התורה מבחינה בין פעולת השרץ על אוכלים יבשים ורטובים:

כלומר מאכל מסוגל להיטמא על ידי נבלת השרץ רק כאשר הוא מורטב במים, אך מאכל שלא הורטב מעולם לאחר שנקטף מן השדה - לא נטמא ממגעו בשרץ, או מכל טומאה אחרת. תכונה זו מכונה "קבלת טומאה" - ולפי התורה כאשר נותנים מים על המאכל מכשירים אותו לקבל טומאה מכאן ולהבא, אפילו לאחר שיבשו המים.

חכמי המשנה הפשיטו את הכלל הזה והגדירו את שבעת המשקים - יין, דבש, שמן, חלב, טל, דם ומים, שמסוגלים למלא את תפקיד המים בהכשרת המאכל לקבל טומאה. בנוסף, על ידי דיוק בלשון הפסוק "כי יֻתן" הם דרשו שנתינת המים על המאכל צריכה להיות ברצון. כלומר, כדי שמאכל יוכשר לקבלת טומאה, יש צורך בגילוי דעת - ישיר או עקיף - של בעלי המאכל, שהוא מעוניין שהמאכל יירטב. הסכמה זו נקראת "רצון הבעלים".
בפרק האחרון מופיעה הדרכה לאדם ההולך לשוק, איזה מן המאכלים הורטב במהלך הטיפול בו, כגון קמח וסולת, ואיזה לא, כגון ביצים ופירות יבשים. אלו שכבר הורטבו, והוכשרו לקבל טומאה - מוחזקים כטמאים בפועל, בגלל מגעם של לקוחות שאינם מקפידים על טהרתם.

==מיקומה של המסכת בסדר טהרות==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, נכון היה שלאחר מסכת נידה תופיע מסכת זבים (שכן נידה היא מקרה כללי של זוב). אך מכיוון שהקדים הכתוב בפרשת "ויהי ביום השמיני" את דיני המסכת על פי דיני זוב המופיעים בפרשת "זאת תהיה תורת המצורע", הוקדמה אף המסכת.

==פרקי המסכת==
#כל משקה שתחילתו לרצון (שש משניות ) – "מה נחשב רצון" לעניין רצון הבעלים להכשרה לטומאה באוכלין.
#זיעת בתים (אחת עשר משניות) – הכשרה לטומאה של בריכה אליה נופלת זיעת הבעלים, דיני עיר שגרים בה ישראלים וגויים וכן דיני רוב ומיעוט באופן כללי.
#שק שהוא מלא פירות (שמונה משניות) – מפרק זה ועד לפרק ו' משנה ד' חוזרת המסכת לדיון שהחל בפרק א' בעניין הכשרת אוכלין לטומאה.
#השוחה לשתות (עשר משניות).
#מי שטבל בנהר (אחת עשר משניות).
#המעלה פירותיו לגג (שמונה משניות) – משנה ד' בפרק מפרטת את שבעת סוגי המשקים המכשירים מאכל לקבל טומאה (טל, מים, יין, שמן, דם, חלב ודבש דבורים). בהמשך מפרטת המסכת "תולדות" למשקים שנמנו, משקאות שהם טמאים ומכשירין ומשקאות שאינם מטמאים ולא מכשירין.

בסך הכל יש במסכת 54 משניות.

מלבד הפרטים האלו, כל שאר הפרקים מגדירים מה נחשב "רצון" לעניין רצון הבעלים להכשרה לטומאה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://kodesh.snunit.k12.il/b/f/f68.htm תוספתא, מסכת מכשירין] מאתר "סנונית"
* 

== הערות שוליים ==

מכשירין, מסכת
מכשירין
מסכת זבים

מסכת זבים היא המסכת התשיעית בסדר טהרות. יש לה תוספתא בלבד. מסכת זו עוסקת בדיני טומאת זב וזבה ומפרטת את האופנים שבהם הזב נטמא ומטמא.

==מיקומה של המסכת בסדר טהרות==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, נכון היה שלאחר מסכת נידה תופיע מסכת זבים (שכן נידה היא מקרה כללי של זוב). אך מכיוון שהקדים הכתוב בפרשת "ויהי ביום השמיני" את דיני מסכת מכשירין על פי דיני זוב המופיעים בפרשת "זאת תהיה תורת המצורע", הוקדמה אף מסכת מכשירין.

==פרקי המסכת==
#הרואה ראיה אחת (שש משניות) - משך ה"זוב" שמגדיר את האדם כזב.
#הכל מטמאין בזיבה (ארבע משניות) - האישים הראויים להחשב כזבים אם ראו זיבה. האופנים שבהם הזב מטמא את החפצים שהוא נשען עליהם.
#הזב והטהור שישבו בספינה (שלוש משניות) - האופנים שבהם הזב מטמא חפצים שהוא מזיז אותם, אף ללא נגיעה בהם.
#רבי יהושע אומר (שבע משניות) - המשך הדיון מהפרק הקודם.
#הנוגע בזב (שתים עשרה משניות) - סיכום תמציתי של יסודות סדר טהרות כולו: אבות הטומאה, האופנים שבהם הם מטמאים, ושרשרת הטומאה שכל אחד מהם מסוגל לטמא.

בסך הכל יש במסכת 32 משניות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://kodesh.snunit.k12.il/b/f/f69.htm תוספתא, מסכת זבים] מאתר "סנונית"
* [https://web.archive.org/web/20070311095830/http://www.medethics.org.il/articles/tora/subject84.asp "זב"] מתוך האנציקלופדיה הרפואית הלכתית, באתר מכון שלזינגר
* 

== הערות שוליים ==

זבים, מסכת
זבים
מסכת טבול יום

מסכת טבול יום היא המסכת העשירית בסדר טהרות. על מסכת זו יש תוספתא ואין עליה תלמוד, לא בבלי ולא ירושלמי. המסכת עוסקת בדינו של אדם או כלי טמא שטבל לטהרתו ועדיין לא שקעה השמש. אדם זה נקרא טבול יום: טומאתו העיקרית כבר פקעה, ועדיין אינו טהור לגמרי עד שתשקע השמש. המסכת מפרטת את הדברים שאותם הוא עדיין מטמא במגעו.

חלק גדול מן המסכת עוסקת בענייני "חיבור" דוגמה לכך היא מאכל תרומה הנוגע במאכל תרומה אחר או במאכל חולין, ונגע "טבול יום" באחד מהם - האם נטמא מאכל התרומה או המאכל המחובר לו משום שאלו נחשבים "חיבור" או לא.

==מיקומה של המסכת בסדר טהרות==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, דיני המסכת באים לאחר העיסוק בדיני זוב, שכן היא עוסקת במקרה פרטי של זב שטבל לטהרתו אך עדיין לא השלים את היטהרותו, כמו שנאמר: " זֹאת תּוֹרַת, הַזָּב, וַאֲשֶׁר תֵּצֵא מִמֶּנּוּ שִׁכְבַת-זֶרַע, לְטָמְאָה-בָהּ".

==פרקי המסכת==
#המכנס חלות (חמש משניות ) - ענייני חיבור וטומאת "טבול יום" באוכלים.
#משקה טבול יום (שמונה משניות) - טומאת "טבול יום" במשקין.
#כל ידות האוכלים (שש משניות) - במשנה א' נדונה טומאת "טבול יום" בידיות האוכל (דוגמת גבעולי הפירות), בהמשך עד סוף הפרק חוזרת המסכת לענייני טומאת טבול יום במאכלים שונים (תוך דיון אם אלו נחשבים כ"חיבור" או לא).
#אוכל מעשר שהוכשר (שבע משניות) - במשניות א' - ד' המשך הדיון בטומאת טבול יום. במשנה ה' הלכות המתחילות במילה "בראשונה". במשנה ו' משנה השנויה כבר במסכת כלים (יג, ז). במשנה ז' דיון בענייני דימוע של בור.

בסך הכל יש במסכת 26 משניות.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

טבול יום, מסכת
טבול_יום
מסכת ידיים

הפרק הראשון עוסק (בין השאר) בהלכות הכלי שבו אפשר ליטול. בתמונה: כלי לנטילת ידיים, עשוי מכסף.מַסֶּכֶת יָדַיִם היא מסכת בסדר טהרות בששה סדרי משנה אשר עוסקת בטומאת הידיים ובנטילת ידיים. טומאת ידיים היא גזירה קדומה של חכמים, אשר קבעו שהידיים נחשבות טמאות אם האדם לא הקפיד לשומרן מטומאה, שכן הן עלולות לגעת בדברים אף מבלי משים. המסכת עוסקת בפרטי הדינים של נטילת ידיים לחולין ולתרומה: בשיעור המים הכשר לנטילה, בכלי הראוי לנטילה, באופן הנטילה, במיני מים הפוסלים לנטילה ועוד.

==מיקומה של המסכת בסדר טהרות==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, מכיוון שהטומאות שהוזכרו כוללות את כל הגוף (אדם שנטמא באחד מאיברי גופו נטמא כולו), הגיע כעת לעיסוק בטומאת אבר אחד בלבד – ידיים.

==פרקי המסכת==
#מֵי רְבִיעִית נוֹתְנִין לַיַּדָיִ (חמש משניות) – הפרק עוסק בהלכות נטילת ידיים: שיעור המים, הכלים שבהם אפשר ליטול, סוג המים שבהם אפשר ליטול וסוג הנוטל הראוי.
#נָטַל לְיָדוֹ אַחַת מִשְּׁטִיפָה אַחַת (ארבע משניות) – נטילות שאינן מטהרות, חלק היד שמקבל טומאה וכן במקרי ספק שונים בדיני טומאת ידיים.
#הַמָּכְנִיס יָדָיו לְבַיִת הַמְּנֻגָּע (חמש משניות) – הפרק פותח בדיון בדברים שמטמאים את הידיים וממשיך בדיון על טומאת כתבי הקודש. אגב כך מובא דיון אודות קדושתם של ספרי שיר השירים וקהלת.
#בּוֹ בַּיּוֹם נִמְנוּ וְגָמְרוּ (שמונה משניות) – הפרק פותח במספר הלכות בנושאים שונים שנקבעו ביום שהתמנה רבי אלעזר בן עזריה לראש הישיבה. לאחר מכן הוא חוזר לעסוק בטומאת כתבי הקודש, שנשנה אגב הוויכוח בין הצדוקים לפרושים על טומאת כתבי הקודש. הפרק מסיים בקובץ מחלוקות בין הפרושים לצדוקים.

בסך הכל יש במסכת 22 משניות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://kodesh.snunit.k12.il/b/f/f6b.htm תוספתא, מסכת ידיים] מאתר "סנונית"
* 

== הערות שוליים ==

ידיים, מסכת
ידיים
קטגוריה:נטילת ידיים
נקודת תצפית (ספרות)

נקודת תצפית היא מונח בספרות המציין את עמדת הדובר או הדמויות ביצירה, את הידע שלהם ואת הפרספקטיבה שלהם, והיא שם כולל למערך הנורמות והידע של הדובר או של הדמויות. 

את המילה תצפית חידש הבלשן יצחק אפשטיין. 

==נקודת תצפית משולבת==

החל מספרות המאה ה-19 החלו סופרים להשתמש בנקודת תצפית משולבת (הידועה גם בכינוי סיפר משולב), שהיא טכניקה המגבילה את מסירת המידע לנקודת התצפית של דמות מסוימת. מקובל לייחס את השימוש בטכניקה זו להנרי ג'יימס, אולם ישנם חוקרים הטוענים שדווקא ג'יין אוסטן השתמשה בה לראשונה. 

לדוגמה, במשפט "ניק הביט בשעונו. השעה הייתה 5 לפנות בוקר" ניתן לראות כי המספר עוקב אחר מבט הדמות, והמידע במשפט נמסר בהתאם לזמן שבו הדמות קולטת אותו. לעיתים משתמשים גם במבע משולב, כלומר, שימוש באוצר מילים ובביטויים המתאימים לדמות. 

נקודת תצפית משולבת לא חייבת להיות "גלובלית", כלומר להתפרש לכל אורך היצירה. אין הכרח שמספר, שנצמד לנקודת התצפית של דמות אחת, ימשיך להגביל את עצמו לאותה נקודת תצפית. כמו כן, לא מן הנמנע שהדובר יגביל את עצמו למספר נקודות תצפית שונות לכל אורך היצירה. בסיפור "המרקיזה פון או" של היינריך פון קלייסט, לדוגמה, הדובר מגביל את עצמו תחילה לנקודת תצפית של דמות אחת, ולאחר מכן נצמד לנקודת תצפית של דמות אחרת. במקרים רבים לאורך הסיפור, קשה לדעת לאיזו נקודת תצפית בחר הדובר להיצמד.

כמו כן, דובר שהוא אחת מהדמויות ביצירה יכול להיות מוגבל לנקודת התצפית של עצמו בעבר. במקרים אלו הדובר יספר על עצמו בעבר, ויגביל את מסירת האינפורמציה בסיפור בהתאם למה שהוא ידע אז. כלומר, במקום לספר את סוף הסיפור הידוע לו מיד, הוא בוחר לספר את הסיפור כפי שאירע. 

==ראו גם==
*דובר (ספרות) 
*מבע משולב 
*נרטולוגיה

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מונחים ספרותיים
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
מבע משולב

מבע משולב הוא אחד מסוגי המבע בספרות. המבע המשולב הוא טכניקה ספרותית בה דיווחו החיצוני של המספר על דבריה של דמות ספרותית משלב פריטים מתודעתה. המבע המשולב יוצר עומק וריבוי רבדים בכך שהוא מאפשר לקורא לראות את המתואר מנקודת תצפית מורכבת, תוך ביקורת של המספר. המבע המשולב התפתח בזרם התודעה והוא מאפשר לקורא לצפות בדחפים, בפחדים ובצורת החשיבה של דמות.

==הגדרה==
המבע המשולב נמצא בין המבע הישיר (או הציטוט) ובין המבע העקיף. במבע הישיר משתמשים במילותיה של הדמות עצמה (למשל: "אני רעב כל כך," הוא חשב), במבע העקיף משתמשים במילותיו המדווחות של המספר (הוא חשב שהוא רעב מאוד). במבע המשולב משתמשים בדרך ביניים, הנראית כך: "כמה שהוא רעב".
המדווח (או הדובר) במבע המשולב הוא המספר, אך המבע מושפע מתודעתה של הדמות. במקום הדיווח החיצוני והאובייקטיבי יחסית, מוצגת עמדה פנימית למחצה.

==צורה וזיהוי==
* במבע המשולב משתמשים בגוף שלישי המתאר את הדמות, התואם את המבע העקיף.
* תיאורי הזמן תואמים את צורת המבע הישיר: אם הוא בהווה, כך יהיה גם המבע העקיף.
* פעמים רבות יוצג המבע המשולב עם "איתות אזהרה" המעיד על כניסה לתודעתה של הדמות (למשל, תיאור הדמות המביטה דרך החלון - ומעבר לתיאור מחשבתה: "הוא ישב על המעקה והביט מטה. כמה שהוא רעב.")
* לעיתים, תדמה השפה של המבע המשולב לשפת הדמות, אך לפעמים תהיה קרובה דווקא לשפת המספר.

==דוגמה==
מתוך "סיפור פשוט" מאת ש"י עגנון:
"ישבה בלומה בבית קרוביה... יושבת לה בלומה בתוך כותלי ביתה והספר פותח לפניה פתחי עולם... מה נאה נר השבת בחדרה של בתולה צנועה בשעה שהיא נינוחית מיגיעתה וקוראת בספר. חייכם שאין לבלומה נאכט להתדיין עם מזלה."

בראשית הפרק מתוארת בלומה בקוראה את הספר, ולאחר מכן עובר המספר לתאר את מחשבותיה. הסימן הראשון לכך הוא המעבר לזמן הווה במשפט השני שבציטוט (במקור מופיע בראש הפסקה הבאה). ניתן לראות שבלומה מתוארת בגוף שלישי, למרות שהדברים הנאמרים הם לכאורה מפיה. כמובן שהמספר הוא המנסח בלשונו את החולף בתודעתה של בלומה. בדוגמה זו, משתמש עגנון במבע המשולב כאמצעי לאירוניה, כאשר הוא נצמד לתודעתה המושפלת של בלומה.

==לקריאה נוספת==
*ה' גולומב, "הדיבור המשולב – טכניקה מרכזית בפרוזה של עגנון", הספרות א' 2 (1968), עמ' 251 - 262

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טכניקות ספרותיות
משפט הערך הממוצע של קושי

מסילה <math>(f(t),g(t))</math> שמקביל לישר המחבר את <math>(f(a),g(a))</math> עם <math>(f(b),g(b))</math>.]]
בחשבון אינפיניטסימלי, משפט הערך הממוצע של קושי הוא הכללה של משפט הערך הממוצע של לגראנז' עבור זוג פונקציות. למשפט מספר שימושים מועילים, דוגמת הוכחת כלל לופיטל.

==ניסוח פורמלי==

תהיינה <math>\ f</math> ו-<math>\ g</math> פונקציות רציפות בקטע <math>\left[a,b\right]</math> וגזירות בקטע <math>\left(a,b\right)</math>. נניח שהנגזרת של <math>g'(x)\neq 0</math> לכל <math>x \in \left(a,b\right)</math>. אזי קיימת נקודה <math>c\isin (a,b)</math> כך שמתקיים <math>\frac{f'(c)}{g'(c)}=\frac{f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}</math>. 

הערה: מכך שהנגזרת אינה מתאפסת בקטע <math>\left(a,b\right)</math> ומקונטרה פוזיטיב למשפט רול מתקבל <math>g(b)\ne g(a)</math> ולכן אין חלוקה באפס. 

משפט הערך הממוצע של לגראנז' הוא מקרה פרטי של משפט הערך הממוצע של קושי, עבור <math>\ g(t) = t</math>. 

==הוכחה==
ראשית נשים לב כי אם <math>\ g(b)= g(a)</math> אז על פי משפט רול קיימת נקודה <math>\ x\isin(a,b)</math> כך ש-<math>\ g'(x)=0</math>, וזאת בסתירה להנחה. לכן בהכרח <math>\ g(b)\ne g(a)</math>.

כעת נגדיר פונקציה חדשה: <math display="block">\ F(x)=(f(x)-f(a))-\frac{f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}(g(x)-g(a))</math>פונקציה זו נבנית מהפונקציות <math>\ f,g</math> באמצעות פעולות אלמנטריות של חיבור, חיסור, וכפל, ולכן, כמו <math>\ f,g</math>, היא רציפה בקטע <math>\ [a,b]</math> וגזירה בקטע <math>\ (a,b)</math>.

אם נציב, נקבל את השוויון <math>\ F(a)=F(b)=0</math>. לכן F מקיימת את תנאי משפט רול, ומכאן שקיימת נקודה <math>\ c\isin(a,b)</math> כך ש-<math>\ F'(c)=0</math>.

אבל <math>\ F'(x)=f'(x)-\frac{f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}g'(x)</math>. ולכן: <math>\ f'(c)=\frac{f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}g'(c) </math>.

על פי הנתון, <math>\ g'(c)\ne 0</math> ולכן ניתן לחלק, ולקבל <math>\ \frac{f'(c)}{g'(c)}=\frac{f(b)-f(a)}{g(b)-g(a)}</math>, כמבוקש.

==קישורים חיצוניים==
* 

קושי
קטגוריה:אוגוסטן לואי קושי

en:Mean value theorem#Cauchy's_mean_value_theorem
ערפילית

ערפילית
עַרְפִילִית היא ענן בין-כוכבי של גז ואבק המורכב מיסודות. המונח "ערפילית" (nebula - נֶבּיוּלָה) שימש במקורו שם לקבוצה של גרמי שמים, אשר כללה בין השאר גם גלקסיות, אך כיום אין שימוש זה מקובל. בערפיליות הגדולות נוצרים כוכבים חדשים.

כוכבים נוצרים בערפיליות אך הגדולים שבהם מסיימים את מהלך חייהם בתור ערפילית, ממנה ייווצרו כוכבים חדשים.

==סוגי ערפיליות==

מבחינים במספר סוגי ערפיליות:
* ערפיליות פליטה - ענני גז מיונן, אשר פולטות קרינה כתוצאה ממעברי האלקטרונים בין רמות האנרגיה (תהליך בשם עירור אלקטרונים). לקבוצה זו שייכים אזורי H II, ערפיליות פלנטריות וערפיליות סופרנובה.
* ערפיליות החזרה - ערפיליות אשר מפזרות ומחזירות את אור הכוכבים הנמצאים סביבן, לפניהן ובתוכן.
* ערפיליות בליעה או ערפיליות כהות - ערפיליות אשר אינן מוארות על ידי הכוכבים בסמוך להן, אך בכל זאת מהוות מסך אשר מסתיר מאיתנו את אור הכוכבים אשר נמצאים מאחוריהן. ערפיליות כאלה מצטיירות ככתמים אפלים על רקע שדות הכוכבים. ניתן לראות ערפיליות אלו רק אם יש מאחוריהם גרם שמים גדול יותר ובהיר יותר מהם ובעזרת ציוד מיוחד. הנפוצים מבין הערפיליות האפלות הם עננים מולקולריים.

===אזור H II - אזור יצירת כוכבים===

אזור H II הוא אזור אשר בו נוצרים כוכבים. זהו אזור חם וצפוף, אשר מורכב ברובו (כ-90%) ממימן מיונן, הליום (כ-10%) ושאריות יסודות כבדים יותר. גודלו של אזור זה יכול להיות משנות אור בודדות ועד מאות שנות אור, והוא מהווה חלק קטן בלבד מענן מולקולרי. חלק מגז זה עובר עם הזמן קריסה כבידתית והופך לקדם-כוכבים. אזורים אלה פולטים קרינה כתוצאה מכך שכוכבים צעירים ומאסיביים פולטים קרינה בתחום העל-סגול ומייננים את ענני המימן אשר נמצאים בסמוך להם.

===ערפילית פלנטרית===

ערפילית פלנטרית היא מעטפת גז אשר משיל אחריו ענק אדום לאחר הפיכתו לננס לבן. קרינתה של הערפילית נובעת מיינון הגז על ידי הננס הלבן. משך חייה של הערפילית הוא מספר אלפי שנים בלבד. בגלקסיה שלנו נצפו כ-1,500 ערפיליות פלנטריות.

===ערפילית סופרנובה===

ערפילית סופרנובה היא תוצאה של התפוצצות סופרנובה - קריסה כבידתית של כוכב מאסיבי, כאשר השכבות החיצוניות של הכוכב מועפות לכל כיוון במהירות אדירה. בתוך הערפילית יימצא כוכב נייטרונים או חור שחור, לפי מסת הכוכב. ייחודה של ערפילית זו היא בכך, שקרינתה נובעת לא מיינון הגז על ידי קרינת הכוכב שבתוך הערפילית, אלא מחימום הגז על ידי גלי ההלם הגרוויטציוניים.

== ראו גם ==
* הוויכוח הגדול

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* [http://ofer-megged.blogspot.co.il/2011/12/blog-post.html קסם הערפיליות] בבלוג "[http://ofer-megged.blogspot.co.il/ דבר דבור על אפניו]"
* 
* 

*
קטגוריה:גרמי שמיים
עומר ח'יאם

ע'יאת' אל דין אבו אל פתח עמר אבן אברהים ח'יאם נישאפורי (בפרסית: غیاث الدین ابو الفتح عمر بن ابراهیم خیام نیشاپوری; המכונה בקצרה עומר ח'יאם <small>(לעיתים גם כיאם ב-כ')</small>, בפרסית: عمر خیام; 18 במאי 1048 – 4 בדצמבר 1131) היה מתמטיקאי, אסטרונום, פילוסוף ומשורר פרסי. משמעות השם ח'יאם היא "עושה אוהלים", וייתכן שמקורו במקצועו של אביו.

== חייו ומורשתו ==
ח'יאם התפרסם בזכות שורה של חיבורים אלגבריים שפרסם בזמנו, דבר שגרם לסולטאן מאלכשאה הראשון להטיל עליו משימות מחקר באסטרונומיה. כאסטרונום, הוא היה מעורב בתכנון של לוח השנה של ג'לאלי, לוח שנה שמשי שסיפק את הבסיס ללוח השנה הפרסי שעדיין נמצא בשימוש. ידוע שהיה בקיא גם בפילוסופיה, משפט והיסטוריה, אך כתבים שלו על נושאים אלו כמעט שלא נשתמרו. ח'יאם מצא שיטה גאומטרית לפתרון של משוואות ממעלה שלישית, הישג שהפך אותו למתמטיקאי הראשון שמצא פתרון כללי למשוואות כאלו. רק במאה ה-16 מצא טרטליה שיטה אלגברית טהורה לפתרון הבעיה. ח'יאם היה הראשון שחקר תכונות של מרובע סאקרי.

פרסומו במערב החל לאחר שבשנת 1859 אדוורד פיצג'ראלד תרגם לאנגלית אוסף שירים שחיבר, ה"מרובעים" ("רבאעיאת"). השירים מורכבים על פי משקל פרסי של יחידות בעלות ארבע שורות. שורשי המרובעים נעוצים בשירה העממית הפרסית, וח'יאם שכלל וגיבש את הצורה השירית הזאת. לרוב הטורים עמוסים בתוכן עשיר. כיוון שהשירים עוררו התנגדות דתית, הם הועתקו בחשאי וצורפו אליהם גם שיריהם של כותבים אחרים. מבין יותר מ-5,000 שירים אשר מיוחסים לח'יאם, רק בין 158 ל-500 נחשבים כאותנטיים. בערוב ימיו הלך למכה כדי להיטהר, ולאחר מותו נקבר בנישאפור.

על שמו נקראו מכתש ח'יאם על הירח ואסטרואיד 3095. בחיפה נקרא רחוב על שמו, וביפו פעל משנת 1958 מועדון לילה על שמו, שהקימו שלמה צפריר וזאב ברלינסקי.

==תרגומיו לעברית==
חלק משיריו תורגמו לעברית לראשונה על ידי נפתלי הרץ אימבר, על־פי תרגומו האנגלי של פיצג'רלד. זאב ז'בוטינסקי תרגם אף הוא מבחר שירים מתוך התרגום האנגלי. גם יוסף מזל תרגם את ח'יאם לעברית. תרגומו הופיע בשנת 1907 במנצ'סטר. ד"ר הלל פרחי ממצרים בשנת 1931 תרגם את ח'יאם על פי תרגומו האנגלי של פיצג'רלד בהצלבה עם תרגומים ערביים. תרגום ראשון של שיריו ישירות על־פי המקור הפרסי נוצר ככל הנראה על ידי בנציון בנשלום. ב-1976 יצא לאור תרגומו של יעקב אורלנד. כיום ניתן למצוא תרגומים של הסופר ראובן נמדר לשיריו. ב-2020 יצא לאור תרגומו של שלמה אחדות לשבעים מרובעים של חיאם ישירות מהמקור בפרסית.

==תרגומים לעברית==
* מרובעים, תרגם בנציון בנשלום. תל אביב: הוצאת גזית, תשי"ב.
*עוֹמַר כַיָּאם הַמְרֻבָּעִים, תרגום עיבוד וציור: שלמה אחדות, טבריה, הוצאה עצמית, ספטמבר 2020, . הספר כולל גם מיניאטורות לכל מרובע, צבעונית ושחור-לבן לסירוגין.

== ראו גם ==
* מרובע (שירה)

==קישורים חיצוניים==

* 
* עומר ח'יאם, [http://www.benyehuda.org/zhabotinsky/khayyam.html קֹהֶלֶת פָּרָס] בתרגום זאב ז'בוטינסקי
* [https://web.archive.org/web/20110911155847/http://omerkhayyam.us/ Khayyam of rubaiyats] all poems
* 
* 
* 
* 
, בתרגום בנציון בנשלום
* 
* 
* , 18 במאי 2012
* 

קטגוריה:קצרמר משוררים
קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:מתמטיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:משוררים פרסים
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-11
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-12
קטגוריה:מתמטיקאים פרסים
קטגוריה:אסטרונומים פרסים
קטגוריה:אנשי ימי הביניים
קטגוריה:מדענים מוסלמים
קטגוריה:תור הזהב של האסלאם

קטגוריה:ילידי 1048
קטגוריה:נפטרים ב-1131
מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ'

מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ (אנגלית: Royal Observatory) הוא מצפה כוכבים ששימש במקור כמקום עבודתו של האסטרונום המלכותי של הממלכה המאוחדת וכיום משמש כמוזיאון. המבנה נבנה על ראש גבעה בפארק גריניץ' בגריניץ', לונדון, הצופה על הנהר תמזה.

המלך צ'ארלס השני הורה על בניית המצפה בשנת 1675 על מנת לאפשר שיפור במיפוי כוכבי השמים, ולשם כך נבחר מקום מרוחק מהעיר על מנת שתאורת העיר לא תפריע לתצפיות. המבנה בו שוכן המצפה תוכנן בידי סר כריסטופר רן ונבנה בין השנים 1675–1676.

הסיבה שקו האורך אפס עובר בגריניץ' והשעון העולמי מאורגן ביחס אליו (GMT) קשורה לסיפורו של קו האורך: אחרי טביעת שייטת בריטית ב-1707 בשל טעות בניווט, הכריז הפרלמנט הבריטי ב-1714 על פרס של 20 אלף ליש"ט (באותם ימים בית בלונדון עלה כ-400 לירות בלבד), לאדם שימציא שיטה בדוקה למציאת קו האורך במהלך שיט בים.

לצד רעיונות משונים שעלו מצידם של תמהונים, התפתחו שתי אסטרטגיות לפתרון הבעיה: האחת - בניית שעונים מדויקים שיוצבו באניות כך שאחד מהם יראה את השעה בנמל המוצא ואילו השני יכוון בכל יום בצהריים לשעה 12, ומההפרש בין השעות ניתן יהיה להסיק את קו האורך. השנייה - יצירת מפת כוכבים מדויקת ואיתור 'שעון אסטרונומי' (כמו תנועת הירחים סביב הכוכב צדק), באמצעותו ניתן יהיה לקבוע מה קו האורך.

יתרונה של השיטה הראשונה היה ברור, אך גם חסרונה המרכזי: המאמץ לבנות שעון מדויק היה רב, ובכל מקרה הנחת היסוד הייתה שגם אם יצליח מהנדס או שען לבנות שעון כזה, בצי יש מאות ספינות ולכן לא מדובר בפתרון מעשי. מאידך גיסא נטען כנגד השיטה השנייה, שבמהלך שיט בים קשה מאוד לבצע תצפית על 'שעון אסטרונומי'. בסופו של דבר הצליח נגר בריטי בשם ג'ון הריסון לבנות שעונים שהצליחו לעמוד בהגדרת המשימה, ולאחר דין ודברים הוא קיבל את הפרס המובטח. השעונים, הנקראים H-1, H-2, H-3 ו-H-4, נמצאים היום במוזיאון מצפה הכוכבים.<ref>דוה סובל, קו האורך - סיפורו האמיתי של הגאון הבודד שפתר את הבעיה המדעית הגדולה ביותר של זמנו, ירושלים, כתר, 1998</ref>

לאחר מלחמת העולם השנייה פסק השימוש במבנה כמצפה בשל זיהום האוויר הרב באזור לונדון, ואנשי צוותו עברו לטירת הרסטמונקוקס במזרח סאסקס. ב-1990 הם עברו לקיימברידג'.

קו גריניץ' עובר דרך המבנה ומסומן מאז 16 בדצמבר 1999 בקרן לייזר ירוקה היוצאת מן המבנה בכיוון צפון. שעון גריניץ', שנקבע על פי מדידות שנערכו בגריניץ', הוא כיום השעון המקובל בכל העולם. כל יום, בשעה 13:00, צונח כדור המסמן את השעה המדויקת מראש תורן הנמצא על המצפה.

==ראו גם==
* האסטרונום המלכותי

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20090529125751/http://www.nao.rl.ac.uk/ משרד האלמנך הימי של הוד מלכותה]
* [https://web.archive.org/web/20111212075532/http://www.nmm.ac.uk/ המוזיאון הימי הלאומי של בריטניה]
* [http://www.the-observatory.org/ המרכז המדעי של מצפה הכוכבים]
* 

== הערות שוליים ==

מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ'
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:מבנים שתכנן כריסטופר רן
קטגוריה:לונדון: מוזיאונים
קטגוריה:אירופה: מצפי כוכבים
מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ'
קטגוריה:לונדון: אטרקציות תיירותיות
קטגוריה:לונדון: מבנים רשומים דרגה I
הוליווד

[[שדרת הכוכבים של הוליווד]]
הוליווד (באנגלית: Hollywood) היא שכונה בעיר לוס אנג'לס במדינת קליפורניה שבארצות הברית. השכונה ידועה כמרכז תעשיית הקולנוע של ארצות הברית, ועל כן נהוג להשתמש במונח "הוליווד" לתיאור של כלל תעשיית הקולנוע האמריקאית.

הרובע משתרע בין שדרות סנסט לבין דרך מלהולנד, ובין גבעות הוליווד והרי סנטה מוניקה לפארק גריפית'.

==היסטוריה==
ב-1870 היה המחוז אזור חקלאי. באותה תקופה קנה חוואי יהודי בשם הארווי הנדרסון וילקוקס מקנזס חווה במחוז והחליט לבנות במקום עיר. אשתו, דיידה וילקוקס, פגשה במהלך נסיעה ברכבת אישה מאוהיו, שלחוותה קראו "הוליווד". דיידה התלהבה מהשם וקראה לחווה שלה באותו שם.

ב-1 בפברואר 1887 הגיש וילקוקס למשרדי המחוז תוכנית לבנות יישוב קטן במיקום החווה, בשם הוליווד. רחובו הראשי נקרא "שדרת פרוספקט", וכיום זוהי שדרת הוליווד.

בשנת 1900 התגוררו ביישוב 500 איש, לעומת מעל 100,000 תושבים בכלל העיר לוס אנג'לס באותה עת.

ב-1910 הצביעו תושבי היישוב בעד הצטרפות לעיר לוס אנג'לס על מנת להתחבר לרשת המים והביוב העירונית.

===הוליווד ותעשיית הסרטים===

החל משנות ה-20 של המאה העשרים התמקמו בהוליווד חברות סרטים מניו יורק וניו ג'רזי בשל מזג האוויר הנוח באזור ושעות האור הרבות ביום (מנורות החשמל של אותה עת היו חלשות מכדי לאפשר צילום סרטים בשעות הערב, והסרטים צולמו באור יום בלבד).

ב-1911 התמקם אולפן הסרטים הראשון בהוליווד - אולפן נסטור.

ב-1913 חכר ססיל ב. דה-מיל, יחד עם ג'סי לסקי, אסם ברחובות סלמה ווין והקים שם אולפן הפקות.

ב-1917 פתח צ'ארלי צ'פלין אולפנים בהוליווד.

טקס חלוקת פרסי האקדמיה האמריקאית לסרטים נערך לראשונה ב-16 במאי 1929 במלון הוליווד רוזוולט, ונכחו בו 250 איש.

שנות ה-30 ושנות ה-40 נחשבות לעידן הזהב של הוליווד, כמרכז תעשיית הסרטים.

===הוליווד כיום===
בשנת 1958 הוקמה שדרת הכוכבים של הוליווד, והוקם בה הכוכב הראשון. כיום מוצגים בשדרה שמותיהם של אמנים שונים שהטביעו את חותמם בתחום הקולנוע, התיאטרון, הרדיו, הטלוויזיה והמוזיקה.

ביוני 1999 הוארך קו הרכבת התחתית האדום של לוס אנג'לס ונבנתה תחנה בשדרת הוליווד.

ב-2001 נפתח תיאטרון קודאק במיקום שבו עמד מלון הוליווד ההיסטורי, ובו נערכים טקסי חלוקת פרסי אוסקר.

==אתרים בעלי חשיבות==
*מצפה גריפית'
*פארק גריפית'
*שלט הוליווד
*שדרת הכוכבים של הוליווד
*תיאטרון דולבי (לשעבר קודאק)

==לקריאה נוספת==
* ניל גבלר, אימפריה משל עצמם. כיצד המציאו היהודים את הוליווד, תל אביב, עם עובד, 1988.
* נתנאל וסט, יום הארבה, תרגם - אריה קרישק, הוצאת זמורה-ביתן-מודן, 1980.

==קישורים חיצוניים==

* מדריך לתיירים בהוליווד בויקימסע האנגלי 
* [http://www.hollywoodsign.org/webcams/index.html שלט הוליווד]
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בידור
קטגוריה:לוס אנג'לס: שכונות
קטגוריה:קליפורניה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1887
אליטרציה

אָלִיטֵרַצְיָה (בעברית: הִשָּׁנוּת צְלִילִים) היא אמצעי ספרותי לשוני אמנותי קדום, המאופיין בחזרה על צליל, או על צירוף של צלילים, במספר מילים קרובות. הצליל החוזר הוא בדרך-כלל עיצור או מספר עיצורים בתחילת המילה.

האליטרציה שימשה בשירה הקדומה עוד טרם החריזה והמשקל, ולאותן מטרות: להקל על זכירת הנאמר ולגרום הנאה אמנותית לשונית. בשירה האנגלו-סקסית הקדומה הייתה האליטרציה שיטה קבועה ששימשה כיסוד מבני המארגן את השורות. אליטרציה נפוצה מאוד גם בשירת המקרא.

== צלילים חוזרים ==
אליטרציה יכולה להיות גם חזרה על צלילים שאינם מופיעים דווקא בתחילת המילה. לדוגמה, הפסוק "אמת מארץ תצמח וצדק משמים נשקף" (תהילים, פ"ה; האותיות המודגשות הן העיצורים החוזרים), או הצירופים "נשימת שמייך", "רחש חשדות ודבר אשם" ו"עוד אבוא אל ספך בשפתיים כבות" המופיעים בשירי נתן אלתרמן.

בשיר "Mother Nature's Son" של הביטלס מופיעה אליטרציה של העיצורים השיניים S ו-Z: 

חזרה על צלילים בתחילת הברות קרובות ("קניתי קורקבן") נחשבת גם היא לאליטרציה.

== הצליל הראשון ==
הצורה הנפוצה ביותר של אליטרציה היא חזרה על הצליל הראשון במילים סמוכות, בדרך כלל כדי ליצור הדגשה, או לחזק את הקשר בתוך סדרת המילים.

הצהרתו הידועה של יוליוס קיסר, "אוּאֶנִי, אוּאִידִי, אוּאִיקִי" (u̯eni u̯idi u̯iki) היא דוגמה קלאסית לאליטרציה מסוג זה.

== צירוף צלילים ==
חזרה על צירוף צלילים בתיבות קרובות נחשבת גם היא אליטרציה.

דוגמה לתופעה ניתן להביא מירמיהו (יב, י־יא): נָ֥תְנ֛וּ אֶת־חֶלְקַ֥ת חֶמְדָּתִ֖י לְמִדְבַּ֥ר שְׁמָמָֽה׃ שָׂמָהּ֙ לִשְׁמָמָ֔ה אָֽבְלָ֥ה עָלַ֖י שְׁמֵמָ֑ה נָשַׁ֨מָּה֙ כָּל־הָאָ֔רֶץ כִּ֛י אֵ֥ין אִ֖ישׁ שָׂ֥ם עַל־לֵֽב׃ 

== בספרות העברית ==
במונולוג שבשיר "לונדון", המבוסס על דבריה של בלה מן המחזה "אורזי מזוודות", מופיעה אליטרציה ארכנית של צלילי השי"ן והלמ"ד: "לא שיש לי אשליות בקשר ללונדון, לונדון לא מחכה לי, גם שם אהיה לבד".

בספרות העברית ניתן למצוא צירופים רבים בתנ"ך:
* בשתי מילים: "חן וחסד", "דת ודין", "שוד ושבר".
* בשלוש מילים: "צ֥וֹד צָד֛וּנִי כַּצִּפּ֖וֹר" (מגילת איכה) ו"פַּחַד וָפַחַת וָפָח" (ישעיהו).
* בחמש מילים: " אָמַר אוֹיֵב: אֶרְדֹּף אַשִּׂיג אֲחַלֵּק שָׁלָל" (מתוך שירת הים)

==ראו גם==
* מצלול (ספרות)
* אסונאנס – חזרה על תנועה
*אנאפורה – חזרה על מילה

==לקריאה נוספת==

==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://www.heardutchhere.net/BeautyOfDutch.html השמעות של אליטרציה] 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פונולוגיה
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
10 (מספר)

10 (במילים בלשון זכר: עשרה; בלשון נקבה: עשר) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 9 והבא לפני 11. בתרבות הוא מספר טיפולוגי.
שלט בית מספר 10 ברחוב בירושלים
== במתמטיקה ==
* מבחן התחלקות: מספר שלם (בכתיב עשרוני) מתחלק ב-10 אם ורק אם ספרת האחדות שלו היא 0.
* 10 הוא מספר פריק, שמחלקיו הם 1, 2, 5 ו-10 עצמו.
* 10 הוא האקוטוטיאנט הקטן ביותר.
* 10 הוא מספר משולש.
* 10 הוא מספר הרשאד.
* 10 הוא הבסיס לשיטת המספרים העשרונית, שהיא שיטת הספירה הנפוצה בימינו. אפשר לכפול כל מספר שלם ב-10 על ידי הוספת 0 בסופו (לדוגמה, 855*10=8550). מניחים שהסיבה לכך היא שלבני אדם ישנן 10 אצבעות.
* 10 הוא מספר שמח.
* המספר 10 הוא מספר דקגונאלי.
* 10 הוא סכום שלושת המספרים הראשוניים הראשונים (2+3+5=10).

== במדע ==
* 10 הוא המספר האטומי של ניאון.

== בפילוסופיה ודת ==
203x203 פיקסלים
באסכולה הפיתגוראית, המספר 10 שיחק תפקיד חשוב, שאותו סימלו בעזרת הטטרקטיס (tetractys). <ref></ref>טטרקטיס היא צורה משולשת המורכבת מ-10 נקודות (כמו בתמונה), המסודרות בארבע שורות: 1, 2, 3, ו-4 נקודות בכל שורה. זהו גם הייצוג הגאומטרי למספר משולש.

=== ביהדות ===
*בהגות היהודית מסמל המספר 10 את האחדות שבריבוי ולכן:
**עשרת הדיברות שהופקדו למשה בהר סיני (ולהם מוקדש המספר 10 בשיר אחד מי יודע).
**עשר המכות שהביא אלוהים על מצרים.
**עשרה אנשים דרושים למניין ולכל עניין דתי ציבורי.
**עשרה מאמרות שבבריאת העולם.
** עשרת ימי תשובה.
*עשרת השבטים האבודים של ישראל.
*עשר הספירות בעץ החיים של הקבלה.
*לפי מסכת דרך ארץ זוטא עשרה צדיקים נכנסו בחייהם לגן עדן ואלו הן: חנוך בן ירד, אליעזר עבד אברהם, בתיה בת פרעה, סרח בת אשר, אליהו הנביא, משיח בן דוד, חירם מלך צור, עבד מלך הכושי, יעבץ בן רבי, ורבי יהושע בן לוי. הרשימה מופיעה כשאלה לבדיקת בקיאות במקורות בסרט חגיגה בסנוקר.
*עשרה הרוגי מלכות ואלו הן: רבי רבי ישמעאל בן אלישע, רבי ישבב הסופר, רבן שמעון בן גמליאל הזקן, רבי חוצפית המתורגמן, רבי עקיבא בן יוסף, רבי חנניא סגן הכהנים, רבי שמעון בן עזאי, רבי אלעזר בן חרסום, רבי יהודה בן בבא, ורבי חנניה בן תרדיון.
*נאמר ב כי עשרה דברים נבראו בערב שבת בין השמשות ואלו הם: פי הארץ, ופי הבאר, ופי האתון, הכתב, והמכתב, והלוחות, הקשת, והמן, המטה, והשמיר.
* המשנה במסכת אבות מספרת כי עשרה נסים נעשו לבני ישראל על הים, ועשרה ניסיונות ניסו אבותינו את הקב״ה במדבר שנאמר .
* עשרה דורות מאדם הראשון ועד נח וכן עשרה דורות מנח ועד אברהם.

=== בתחומים אחרים ===
* כיוון שעשר הוא הבסיס של הספירה העשרונית, לרוב משתמשים בו כדי לדרג דברים. סולמות ציונים רבים מבוססים על 10 דרגות, כאשר המספר 10 מציין בדרך כלל את הדרגה המיטבית.
* ישנו יסוד סביר לכך שהפופולריות של השיטה העשרונית נובעת מהעובדה שלבני אדם ישנן 10 אצבעות בשתי ידיים. בשל השימוש באצבעות לצורך ספירה, ייתכן שהבסיס 10 היה טבעי יותר לאדם. במשך השנים היו ניסיונות להשתמש בבסיסים אחרים (למשל 12), אך אלה כשלו ברובם.
* 10 שנים מכונות עשור.

----

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מספרים טבעיים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
*
ספקטרום

ספקטרום האור הנראה המופיע ב[[קשת בענן]]
[[הספקטרום האלקטרומגנטי, כפי שמבוטא באורך ובתדירות הגל האלקטרומגנטי, טמפרטורה, יכולת כניסה באטמוספירת כדור הארץ, ובגודל חפץ פיזי לשם השוואה]]
שלושת סוגי הספקטרום, [[ספקטרום רציף, ספקטרום בליעה וספקטרום פליטה הפסים הבולטים אותם ניתן לראות בספקטרום הבליעה והפליטה בעלי אנרגיה התואמת למעברי אלקטרונים ברמות האטום.]]
ספקטרום (מאנגלית: Spectrum; על פי האקדמיה ללשון העברית: מִקְשֶׁתֶת) היא מילה כללית המשמשת בתחומים רבים לתאר בדרך כלל מצב הקשור ברציפות כלשהי.

השימוש במונח נעשה לראשונה במדע האופטיקה כדי לתאר את צבעי הקשת בתחום הנראה המופרדים על ידי מנסרה אופטית (פריזמה). מאז התפתח השימוש במונח למשמעויות בתחומים רבים כאנלוגיה לנושא באופטיקה, למשל "ספקטרום של דעות פוליטיות", או "ספקטרום פוליטי", "ספקטרום השימוש בסמים", "ספקטרום הפרעות מצב רוח" ו"ספקטרום אוטיסטי". כאנלוגיה, ערכים בתוך הספקטרום אינם בהכרח מוגדרים בצורה כמותית, או מספרית. שימוש זה מתייחס לקשת רחבה של מצבים או התנהגויות המאוגדות יחדיו ונחקרות תחת אותו כותר לצורך הפשטתן.

== משמעות מודרנית במדעים הפיזיקליים ==
כשמדובר בספקטרום בגלים אלקטרומגנטיים ובספקטרום האלקטרומגנטי, הכוונה היא לספקטרום התדרים או ספקטרום ההספק שהוא טווח או קשת ההספקים בספקטרום תדרים מסוים (המתאים לממוצע ריבועי המתחים). על מנת למצוא את ספקטרום התדרים של אות מסוים יש לבצע עליו התמרת פורייה. ספקטרום התדרים מספק מידע על הרכב תדריו ועוצמתו של כל גל (שאיננו חייב להיות סינוסואידי). בספקטרום התדרים ייתכנו ערכי תדר שליליים עבור אורכי גל מסוימים, בפירוק לאקספוננטים מרוכבים במקום לסינוסים. בשימושים מעשיים נהוג להתעלם מהציר השלילי, הן של העוצמה והן של התדר. גל סינוס בדיד ורציף יראה בציר התדר כקו אנכי בודד.

גל ריבועי יראה כמריחה רחבה על גבי ציר התדר. זו אחת הסיבות שבגללה משתמשים באפנון לאותות ספרתיים.

== היסטוריה ==
המשמעות הקדומה של המילה ספקטרום נובעת מלטינית והיא רוח רפאים. הפיזיקאי האנגלי, אייזק ניוטון, שהיה הראשון שפיצל בתנאי מעבדה את האור הלבן לקשת צבעים וכינה אותה בשם ספקטרום בגלל יופיים של הצבעים שנראו לו כרוחות עליזות. פיצול זה בוצע באמצעות מנסרה.

הספקטרום של אור השמש לדוגמה, מורכב מכל צבעי הקשת (שהיא בעצמה פירוק של אור השמש לפי אורכי הגל שלו). למקורות אור שונים (גם כאלו שנראים באותו צבע) לרוב ספקטרום תדרים שונה. התצוגה של האור מראה קווי ספקטרום בו כל קו מייצג צבע אחר.

כאשר התגלו שאר התחומים של הקרינה האלקטרומגנטית, כמו גלי רדיו, אינפרה אדום וכו', הורחבה משמעות המושג ספקטרום מתחום האור הנראה לכל הגלים האלקטרומגנטיים (ולכל הגלים בכלל).

== ראו גם ==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:קרינה אלקטרומגנטית
קטגוריה:ספקטרוסקופיה
מספר ריבועי

מספר ריבועי הוא מספר שלם חיובי שיכול להיכתב כריבוע של מספר שלם אחר, כלומר הוא מהצורה <math>\ n^2</math> כש-n שלם. לדוגמה, 9 הוא מספר ריבועי כיוון ש-<math>\ 3\times 3 = 9</math>.

מספר הוא חופשי מריבועים אם איננו מתחלק באף מספר ריבועי פרט ל-1.

קל להבין שמספר נתון <math>\ m</math> יקרא ריבועי אם ורק אם ניתן לסדר <math>\ m</math> עצמים בריבוע, למשל -
{| cellpadding="8"
|1
|קובץ:Square number 1.png
|-
|4
|קובץ:Square number 4.png
|-
|9
|קובץ:Square number 9.png
|-
|16
|קובץ:Square number 16.png
|-
|25
|קובץ:Square number 25.png
|}

באיורים האחרונים ניתן גם לראות שהמספר הריבועי הבא יתקבל מהוספת המספר המתאים בסדרת המספרים האי-זוגיים (המעוינים הוורודים). זה מבטא את הקשר: <math>(n+1)^2 = {\color{Blue}n^2}+{\color{VioletRed}2n+1}</math>, המספר 2n+1 הוא האי-זוגי במקום ה-n+1 בסדרת האי-זוגיים הטבעיים.

את הקשר הזה ניתן גם לבטא כסכום כל המספרים הטבעיים האי-זוגיים עד מספר מסוים: <math>n^2 = \sum_{k=1}^n(2k-1)</math>. לדוגמה: <math>\ 5^2=25=1+3+5+7+9</math>.

50 המספרים הריבועים הראשונים הם:

<div style="float:left; padding: 1em;">
:1<sup>2</sup> = 1
:2<sup>2</sup> = 4
:3<sup>2</sup> = 9
:4<sup>2</sup> = 16
:5<sup>2</sup> = 25
:6<sup>2</sup> = 36
:7<sup>2</sup> = 49
:8<sup>2</sup> = 64
:9<sup>2</sup> = 81
:10<sup>2</sup> = 100
</div>

<div style="float:left; padding: 1em;">
:11<sup>2</sup> = 121
:12<sup>2</sup> = 144
:13<sup>2</sup> = 169
:14<sup>2</sup> = 196
:15<sup>2</sup> = 225
:16<sup>2</sup> = 256
:17<sup>2</sup> = 289
:18<sup>2</sup> = 324
:19<sup>2</sup> = 361
:20<sup>2</sup> = 400
</div>

<div style="float:left; padding: 1em;">
:21<sup>2</sup> = 441
:22<sup>2</sup> = 484
:23<sup>2</sup> = 529
:24<sup>2</sup> = 576
:25<sup>2</sup> = 625
:26<sup>2</sup> = 676
:27<sup>2</sup> = 729
:28<sup>2</sup> = 784
:29<sup>2</sup> = 841
:30<sup>2</sup> = 900
</div>

<div style="float:left; padding: 1em;">
:31<sup>2</sup> = 961
:32<sup>2</sup> = 1024
:33<sup>2</sup> = 1089
:34<sup>2</sup> = 1156
:35<sup>2</sup> = 1225
:36<sup>2</sup> = 1296
:37<sup>2</sup> = 1369
:38<sup>2</sup> = 1444
:39<sup>2</sup> = 1521
:40<sup>2</sup> = 1600
</div>

<div style="float:left; padding: 1em;">
:41<sup>2</sup> = 1681
:42<sup>2</sup> = 1764
:43<sup>2</sup> = 1849
:44<sup>2</sup> = 1936
:45<sup>2</sup> = 2025
:46<sup>2</sup> = 2116
:47<sup>2</sup> = 2209
:48<sup>2</sup> = 2304
:49<sup>2</sup> = 2401
:50<sup>2</sup> = 2500
</div>

== ראו גם ==
* חזקה (מתמטיקה)
* שורש ריבועי
* סכום של שני ריבועים
* משפט ארבעת הריבועים של לגראנז'
* בעיית בזל
* המשולש הישר של פרמה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
4
שביתת נשק

שביתת נשק היא סיומה של מלחמה או עימות אלים אחר, בעקבות הסכמתם של הצדדים הלוחמים על צעד זה.

שביתת נשק היא מצב של מודוס ויונדי, והיא נחותה מהסכם שלום, שלגיבושו נדרשת תקופה ארוכה, של חודשים ואפילו שנים. שביתת הנשק במלחמת קוריאה, שהושגה בשנת 1953, עדיין לא התפתחה להסכם שלום, יותר משבעים שנה לאחר מכן. שביתת נשק גבוהה בדרגתה מהפסקת אש. 

שביתת הנשק הידועה ביותר היא זו שהביאה לסיומה של מלחמת העולם הראשונה וחתימת הסכם הכניעה הגרמני ב-11 בנובמבר 1918. לציון שביתת נשק זו מצוין במדינות שונות יום שביתת הנשק. 

במהלך שנת 1949 נחתמו ברודוס הסכמי שביתת הנשק בין ישראל לשכנותיה. הסכמים אלה היוו את סופה הרשמי של מלחמת העצמאות. 

במקרים מסוימים מלחמה מסתיימת ללא שביתת נשק כלל, דוגמה לכך היא סיום מצב המלחמה בין ישראל לעיראק במלחמת העצמאות - עיראק סירבה להכיר בישראל על ידי החתימה על הסכם לשביתת נשק ולמעשה באופן רשמי שתי המדינות נמצאות במצב מלחמה. 

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:יחסים בין-לאומיים
1 (מספר)

1 (במילים בלשון זכר: אחד; בלשון נקבה: אחת) הוא המספר הטבעי הראשון, הקודם לפני 2 והבא אחרי המספר השלם 0.

1 הוא גם ספרה המשמשת בכתיבת מספרים לפי בסיס עשרוני (ולפי כל בסיס גדול מ-1, כגון בסיס בינארי, בסיס אוקטלי ובסיס הקסדצימלי).
שלט בית מספר 1 ברחוב בתל אביב - יפו
== התפתחות בכתב של הספרה 1 ==
הייצוג של 1 ב[[קוביית משחק.]]

קובץ:Evolution1glyph.png

== במתמטיקה ==
*המספר 1 הוא המספר הראשון שיעלה בעת ספירת עצמים שלמים.
*הכפלת כל מספר ב-1 תותיר אותו ללא שינוי. זוהי למעשה הגדרת היחידה בחוג כללי – 1 הוא האיבר הנייטרלי ביחס לכפל.
*מהנייטרליות של 1 ביחס לכפל נובע לדוגמה שמתקיים 1<sup>x</sup> = 1 לכל x ממשי, וכן x<sup>0</sup>=1 לכל מספר שאינו אפס. כמו כן נובע כי 1 הוא איבר הפיך – כל מספר שלם מתחלק ב-1 (ללא שארית).
*המספר 1 אינו מוגדר כמספר ראשוני. הקריטריון למספר ראשוני הוא מספר המתחלק בשני מספרים שונים בלבד. הוא גם אינו מספר פריק, והוא המספר הטבעי היחיד בעל מעמד זה (במספרים השלמים גם ל-0 ול- מעמד דומה).
*בסיס אונרי מבוסס על שימוש חוזר בספרה 1.
*מאורע בעל הסתברות 1 הוא מאורע שיתרחש בוודאות.
*מכיוון שהפונקציה המעריכית 1<sup>x</sup> שווה ל-1 בכל R, אזי הפונקציה ההופכית שלה אינה קיימת (פונקציה שהייתה נקראת לוגריתם מבסיס 1 אם הייתה קיימת). 
*1 הוא המספר הראשון והשני בסדרת פיבונאצ'י. 
*לפי חוק בנפורד, לספרה 1 יש את הסבירות הכי גבוהה להיות הספרה הראשונה בנתונים של אוכלוסיות טבעיות גדולות. 

== משמעות תרבותית ==
הספרה 1 הבנויה מצורות של [[טנגרם.]]
* בנומרולוגיה, המספר 1 מייצג התחלה. הוא מלמד על התגשמותו הבראשיתית של רעיון. המספר 1 מייצג גם את האלוהים ואת האלוהות.

== בעברית ==
בשפה העברית קיימת הפרדה במספרים בין זכר לנקבה. כשמדובר בפרט זכר הוא נספר כ"אחד" וכשמדובר בנקבה היא נספרת כ"אחת". כאשר סופרים באופן כללי, הספירה נעשית בלשון נקבה. כמו כן, גם לאחד ואחת יש רבים, והם משמשים כדי לציין מספר נמוך, לפעמים קטן מעשר. למשל: "ספרת האחדות", "כימים אחדים" (כפי שמופיע ב). בנוסף, להרבה דברים שהם בודדים בעולם ניתן בעברית לקרוא גם בלשון זכר וגם בלשון נקבה. למשל: השמש, רוח, ואף במצבים מסוימים אלוהים.

== במדע וטכנולוגיה ==

* גדלים חסרי ממד נקראים גם גדלים מממד אחד.
* 1 הוא מספרו האטומי של מימן.
* הוא המטען החשמלי של פוזיטרונים ופרוטונים.
* קבוצה 1 בטבלה המחזורית מכילה את המתכות האלקליות.
* מחזור 1 בטבלה המחזורית מכיל את היסודות מימן והליום.
* קידומת הטלפון הבינלאומית של אזור החיוג של צפון אמריקה היא 1
* קוד בינארי הוא סדרה של 1־ים ו-0־ים המשמש מחשבים לייצוג כל סוגי המידע.
* בשפות תכנות רבות הספרה 1 מסמלת ערך אמת.
* ב, 1 הוא הערך הבינארי של תו הבקרה Start of Header.

==ביהדות==

1 רומז לקיומו של אל אחד.

== ראו גם ==
* ...0.999

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מספרים טבעיים

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
הפוגה

הפוגה היא הפסקה זמנית. בתחום הביטחוני היא שלב בעימות צבאי שבו ישנה הפסקת לחימה לזמן מוגדר, לשם פינוי פצועים, ציון חג חשוב וכדומה, והיא נובעת במידה רבה מעייפות הצדדים הלוחמים. ההפוגה נקבעת בהסכמה בין הצדדים הלוחמים, ולעיתים נקבע לה זמן קצוב מראש.

הפוגה היא הדרגה הנמוכה ביותר של הפסקת לחימה, והיא פחותה מהפסקת אש. להבדיל מהפסקת אש ומשביתת נשק, שבהן כוונת הצדדים היא להביא את הלחימה לידי סיום (אם כי לא תמיד מתממשת כוונה זו), הרי בהכרזה על הפוגה המסר הוא "אנו עוד נשוב להילחם".

לעיתים נדרש זמן מה לייצובה של ההפוגה, משום שהצדדים עדיין מנסים להגיע לשיפור עמדות של הרגע האחרון.

דוגמה למצב של הפוגה ניתן למצוא במלחמת העצמאות, שבמהלכה הוכרזו שתי הפוגות, שלאחריהן התחדשה הלחימה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יחסים בין-לאומיים
2 (מספר)

2 (במילים בלשון זכר: שְׁנַיִם; בלשון נקבה: שְׁתַּיִם) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 1 והבא לפני 3.

2 הוא גם ספרה המשמשת בכתיבת מספרים לפי בסיס עשרוני (ולפי כל בסיס גדול מ־2, כגון בסיס אוקטלי ובסיס הקסדצימלי).

==התפתחות בכתב של הספרה 2==
הייצוג של 2 ב[[קוביית משחק.]]
הספרה 2 הבנויה מצורות של [[טנגרם.]]

קובץ:Evolution2glyph.png
שלט בית מספר 2 ברחוב בירושלים

==במתמטיקה==
* כל מספר שלם נקרא מספר זוגי אם הוא מתחלק ב־2. בשיטות ספירה שלהן בסיס זוגי ניתן לבחון את הזוגיות בקלות באמצעות בדיקת הספרה הימנית ביותר במספר: אם היא זוגית כל המספר זוגי.
* חרף היותו מספר ראשוני, שתיים הוא גם מספר פריק במיוחד, מכיוון שיש לו יותר מחלקים מאשר ל־1.
* 2 הוא הבסיס של שיטת הספירה הפשוטה ביותר שבה מספרים טבעיים יכולים להיכתב בפשטות. השיטה הבינארית נמצאת בשימוש נרחב מאוד במחשבים, בזכות פשטותה המאפשרת מימוש אלקטרוני פשוט.

==במדעי הטבע==
* בכימיה, 2 הוא המספר האטומי של הליום.
* בביולוגיה, רבייה זוויגית מתרחשת ביצורים בעלי שני זוויגים. ליצורים אלה יש, על פי רוב, מערכת כרומוזומים כפולה. כמו כן, ביצורים אנימליים ישנם איברים רבים המצויים פעמיים ואיברים נוספים המופיעים במספר זוגות. לדוגמה, רגלים או שדיים מצויים ביצורים חיים בזוג אחד או במספר זוגות.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מספרים טבעיים
*
מקלנבורג-מערב פומרניה

מיקום המדינות ומחוזותיהן כיום. הקו האדום מראה את הגבול בין המדינות בעבר

מקלנבורג־מערב פומרניה (בגרמנית: Mecklenburg-Vorpommern) היא אחת מ־16 המדינות המהוות את גרמניה. המדינה הוקמה ב-9 ביולי 1945 תחת הכיבוש הסובייטי, והיוותה חלק מגרמניה המזרחית, עד שהאחרונה התפרקה. באוקטובר 1990, עם איחוד גרמניה מחדש, הוקמה המדינה מחדש בשמה הנוכחי.

== גאוגרפיה ==
המדינה נמצאת בצפון-מזרח גרמניה, וגובלת בים הבלטי מצפון ובפומרניה המערבית שבפולין ממזרח, שתיהן מהוות חלק מאזור המכונה פומרניה, שהיה בעבר פרובינציה של המדינה הפרוסית, ושנמצא ברובו תחת ריבונות פולנית מאז תום מלחמת העולם השנייה. 

== דמוגרפיה ==
אוכלוסייתה, 1.6 מיליון בני אדם, היא מהקטנות שבמדינות גרמניה, וקטנות ממנה רק מדינת חבל הסאר ועיר המדינה ברמן. לעומת זאת, שטחה הוא 23,174 קמ"ר, ובכך היא המדינה השישית בגודלה בגרמניה מבחינת שטח. צפיפות האוכלוסייה במדינה, 69 נפש לקמ"ר בלבד, היא הנמוכה בגרמניה.

מקלנבורג־מערב פומרניה, כמו אזורים אחרים בגרמניה המזרחית לשעבר, סובלת מהגירה שלילית. היא איבדה 17% מאוכלוסייתה משנת 1990 ועד שנת 2013, וצפויה לאבד 11% נוספים עד שנת 2035 בהשוואה לשנת 2017.

בירת המדינה היא שוורין. עם מעט פחות מ־100,000 תושבים, זוהי עיר הבירה הקטנה ביותר בגרמניה. העיר הגדולה במדינה היא עיר ההנזה רוסטוק, עם מספר כפול של תושבים. עריה של מקלנבורג קטנות ואלמוניות יחסית. בהן ניתן למנות את נויברנדנבורג (ברנדנבורג החדשה) וערי ההנזה גרייפסוואלד (בה נמצאת אוניברסיטה ידועה - אוניברסיטת גרייפסוואלד; זו ואוניברסיטת רוסטוק הן היחידות במדינה), שטרלזונד וויסמר.

מקלנבורג היא המדינה הנחשלת ביותר בגרמניה. שיעור האבטלה בה (כ־25% ב־2005) שני רק לסקסוניה־אנהלט. הבדלים גדולים קיימים בין מערב המדינה, בה האבטלה נמוכה יותר (כ־15%) ואזור הגבול עם פולין, כנראה האזור הנחשל ביותר בגרמניה.

מקלנבורג־מערב פומרניה היא המדינה ההומוגנית ביותר בגרמניה; רק כ־2% מאוכלוסייתה אינם גרמנים. רבים מהזרים הם פליטים לשעבר מווייטנאם.

== פוליטיקה ==
ראש ממשלת מקלנבורג (נכון ל־2024) היא מנואלה שווזיג (Manuela Schwesig) שנבחרה ב־2017. היא משתייכת ל־SPD, המפלגה הסוציאל־דמוקרטית הגרמנית. 

למפלגת הירוקים הגרמנית אין כלל יצוג בלנדטאג; לעומתה, אחת המפלגות החזקות במדינה היא המפלגה הנוצרית־דמוקרטית, ה־CDU.

== תיירות ==
מקלנבורג־מערב פומרניה היא מאזורי התיירות החשובים בגרמניה. מספר התיירים במדינה בשנים האחרונות רשם את העלייה הגבוהה ביותר בכל גרמניה. המדינה מיושבת בדלילות ויש בה שטחי נוף נרחבים ורבים, שמורות טבע ופארקים לאומיים. זוהי אחת מארבע המדינות בגרמניה השוכנות לחוף הים (הבלטי, נקרא גם הים המזרחי). תיירים רבים פוקדים את חופיה החוליים של המדינה, בעיקר בקיץ. לאורך החוף נמצאות עיירות נופש רבות, בהן הייליגנדם, אתר הרחצה הוותיק בגרמניה. למקלנבורג שייכים גם מספר איים מבודדים, המציעים שקט ומרגוע שקשה למצוא במקומות אחרים בגרמניה, כגון אוזדום וריגן. פנים המדינה, ובתוכו אזור "שווייץ המקלנבורגית" (אשר בניגוד לשווייץ דווקא אינו מתגאה בהרים רמים), עשיר באגמים ובנהרות, המושכים גם הם תיירים רבים. לרבות מעריה של מקלנבורג, ובראשן רוסטוק, היסטוריה ענפה שנשתמרה היטב ברחובות הערים.

גזע הכלבים הפומרני נקרא על שם האזור.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:גרמניה: מדינות