חטיבת כרמלי

[[משה כרמל, מייסד החטיבה ומפקדה הראשון.]]
חטיבת כרמלי (חטיבה 165, חטיבה מס' 2) היא חטיבת חי"ר במילואים בצה"ל, ואחת משלוש חטיבות יוצאי חטיבת גולני. החטיבה כפופה לעוצבת המפץ, אוגדת מילואים בפיקוד צפון.

כיום החטיבה מוזנת מיוצאי גדוד 13 של חטיבת גולני.

==הקמת החטיבה (תש"ח)==
בפקודת המבנה הארצי מנובמבר 1947 החליט דוד בן-גוריון להקים מתוך גדודי ופלוגות החי"ש בערים ובמחוזות ארבע חטיבות סדירות, שהפכו בהמשך לשש, ולהתחיל בגיוס כל הכוח המסוגל ללחימה. בצפון הקימה מפקדת ההגנה את חטיבת לבנוני שנקראה בתוכניות המוקדמות "חטיבת הצפון" וכללה את כל המרחב שמזכרון יעקב וצפונה. מפקד החטיבה היה משה זליצקי (לימים משה כרמל) והיא כללה את כל כוחות החי"ש במרחב.

ב-28 בפברואר 1948 פוצלה החטיבה לחטיבת גולני בנפת יזרעאל, הכנרת, גלבוע ועד תל חי וחטיבת כרמלי (על שם הר הכרמל) באזור חיפה ונפת זבולון (כלומר חיפה והגליל המערבי). במקביל פעלה בגזרה חטיבת יפתח של הפלמ"ח.

למסגרת החטיבה הוכפפו 3 גדודים - 21 (שגרעינו בני נשר-יגור, נהריה והקריות שמצפון לחיפה), 22 (שגרעינו סטודנטים מהטכניון) ו-23 (שהוקם מיחידת "הדרי" - חיל משמר העם של חיפה ועולים חדשים בעיקר שארית הפליטה). במהלך המלחמה הוקם גדוד נוסף - 24, גם הוא על בסיס יחידת "הדרי" ועולים חדשים (שארית פליטה).

עם הקמת המדינה מנתה חטיבת כרמלי 2,238 חיילים ומפקדים.

==פעילות החטיבה במלחמת העצמאות==
עיקר פעילותה של החטיבה הייתה בכוננות לקראת תפיסת הבסיסים הלוגיסטיים של הבריטים בסביבת חיפה עם עזיבתם ובמיוחד הנמל ודרכי הגישה אליו ובתי הזיקוק. כמו כן ערכה החטיבה פעולת נקם כנגד הכפרים בלד א-שיח' (היום נשר) לאחר טבח בתי הזיקוק ב-30 בדצמבר 1947 שבו נהרגו כמה מתושבי הכפר. ב-14 במרץ 1948, פוצצו חיילי גדוד 21 של החטיבה את מנהרות הרכבת בראש הנקרה וזאת כדי למנוע מעבר כוחות מלבנון דרך המסילה. ב-27 במרץ 48 יצאה שיירה של החטיבה שנודעה בשם שיירת יחיעם, לעקוף את עכו ולהביא אספקה ליישובי הצפון. השיירה הותקפה סמוך לנהריה ונגרמו לה אבדות קשות. באפריל 48 התמודדה החטיבה עם צבא ההצלה בקרבות משמר העמק ורמת יוחנן. באפריל 48 סיימה החטיבה בהצלחה את הקרב על חיפה, הודות לתכנון המדויק ולהיכרות עם הסביבה והמתקנים. כך הצליחה החטיבה תוך פחות מ-24 שעות לתפוס את כל הבסיסים הבריטיים והמפעלים האסטרטגיים בעיר. החטיבה הכניעה את ההתנגדות הערבית והשתלטה על העיר. לאחר פלישת צבאות ערב הכניע כוח של החטיבה את עכו במבצע בן עמי (שנקרא על שם בן עמי פכטר שהיה מפקד גדוד בחטיבת כרמלי ונפל בשיירת יחיעם). מפקד החטיבה הראשון היה משה כרמל והשני היה מרדכי מקלף, לימים הרמטכ"ל השלישי של צה"ל.

עם הקמת צה"ל הפכה כרמלי לחטיבת צה"ל. לאחר הכרזת המדינה השתתפה החטיבה בפיקודם של משה כרמל ולאחר מכן בפיקודו של מרדכי מקלף, בכל קרבות חזית הצפון ובטיהור כל אזור הגליל, במהלך מלחמת העצמאות. כמו כן, נטלה חלק במבצעי יצחק, דקל, ברוש וחירם. החטיבה ספגה אבדות כבדות בניסיון שכשל לכבוש את ג'נין במבצע יצחק וגם בנפילת שיירת יחיעם.

==גדודי כרמלי (תש"ח)==
{| class="wikitable" border=0
! מספר הגדוד
! הרכב
! תאריך הקמה
! פעילות עיקרית
! מפקדים ואנשי מפתח
|-
| 21
| גדוד "נפת זבולון" כלל 3 פלוגות, פלוגה 11 חבל נהריה מפקדה: יעקב פונדק, פלוגה 12 - חבל קריות מפקדה חיים בן-דוד. פלוגה 13 - חבל יגור מפקדה חנן זלינגר (על שמו שכונת תל חנן בעיר נשר), ולאחר נפילתו יוסי האס.
| דצמבר 1947
| אבטחת התחבורה בגזרת מפרץ חיפה והגליל המערבי. פעולת הגמול בבלד א-שיח' (נשר), שיירת יחיעם, מבצע בן עמי. קרבות רמת יוחנן, מבצע דקל והדיפת הצבא העיראקי ליד ג'נין.
| בן עמי פכטר, אהרן יריב
|-
| 22
| אנשי חי"ש טכניון ("פלוגת הסטודנטים"), ותיקי חי"ש ומגויסים מהעיר חיפה.
| דצמבר 1947
| אבטחת תנועה בחיפה, פעולת הגמול בבלד א-שיח' (נשר), מבצע בן עמי. לאחר הקמת צה"ל, קרבות משמר הירדן ומבצע חירם.
| מרדכי מקלף ואחריו בן ציון ענבר
|-
| 23
| אנשי חי"ם מחיפה (פלוגת "הדרי") וחיילים משוחררים מהצבא הבריטי
| דצמבר 1947
| סיוע לחטיבת "עודד" בקרבות משמר הירדן, מבצע ברוש
| מקסים כהן, צבי בן ארי
|-
| 24
| גדוד המשמר הנייד של חי"ם חיפה
| דצמבר 1947
| אבטחת הכרמל מקיבוץ יגור ועד עתלית, כיבוש עין חוד. עם הקמת צה"ל הוסב לגדוד סיוע חטיבתי (כלל פלוגת סיור ופלוגת משוריינים)
| שמעון יפתח
|}
===גדוד 21 - נפת זבולון===
גדוד 21 ששמו היה "נפת זבולון" הוקם רשמית כגדוד ג´ של חטיבת "לבנוני" ביום 25 בדצמבר 1947 במסדר שנסקר על ידי מפקד הגדוד בן עמי פכטר בגבעת שמיר ליד רמת יוחנן ליד בניין ששימש לפני כן כמרכז אימונים (כיום חוות הצופים). תחום החבל היה מנקודה שבין שער העמקים וג'למי עד מבואות חיפה, ומחרייבה שעל הר הכרמל ועד מבואות עכו. היישובים שנכללו בחבל היו: יגור, כפר חסידים, נשר, רמת יוחנן כפר המכבי, אושה, שמיר (לפני מעברו לגליל), קריית אתא, חרייבה, מחצבות 4.5, צ'ק פוסט, הקריות אפק (לפני כן משמר הים), כפר מסריק ועין המפרץ.

לאחר סיום מלחמת העולם השנייה שלח ארגון ההגנה את אנשיו לקורסים ואימונים. לקראת סוף שנת 1947 התקיימו גיוסים בצפון הארץ. אנשי החי"ש נשלחו למשקי הגליל המערבי לקדם פלישה. למחרת כ"ט בנובמבר התגייס חלק מהגדוד והוקמו הבסיסים בנשר, רמת יוחנן, חרייבה, מחצבות 4.5 בקריות ובגליל המערבי. החבל הכיל יישובים יהודים, יישובים ערבים כוחות צבא בריטיים וכוחות הלגיון הערבי. לחבל נודעה חשיבות משום שישב על דרכים חיוניות ומפעלים חשובים כגון בתי הזיקוק, מפעל נשר למלט, בית המלאכה של הרכבת בתי המלאכה של סולל בונה ועוד. הגיוסים לגדוד נעשו בשלבים. בתחילה גיוסים קטנים במבנה כוחות של כוננות ולאחר מכן במסגרות גדולות יותר. הגיוסים כללו את בני המקום שגדלו בארץ וגם עולים חדשים ששהו מספר חודשים בארץ והתגוררו ב"מעון עולים" בנשר.

הגדוד כלל שלוש פלוגות:
*פלוגה 11 - חבל נהריה - מפקדה היה יעקב פונדק (שועל). לפלוגה היו 3 בסיסים - בסיס מצובה שמפקדו היה גדעון דוניץ, בסיס יחיעם מפקדו היה משה שינרמן, בסיס שבי ציון מפקדו משה שואבי.
*פלוגה 12 - חבל קריות מפקדה היה חיים בן-דוד. לפלוגה היו 3 בסיסים - בסיס רמת יוחנן שמפקדו היה יעקב שאודר, בסיס כפר המכבי מפקדו היה יעקב ברסלב, בסיס אפק מפקדו מיכאל מנייביץ.
*פלוגה 13 - חבל יגור מפקדה היה חנן זלינגר שנהרג ב־1 בינואר 1948 בפעולת התגמול בבלד א-שייח' על טבח בתי הזיקוק. מחליפו היה יוסי האס. לפלוגה היו 5 בסיסים - בסיס יגור שמפקדו היה דב פיק, בסיס "ח'רייבה" (מחצבה של בית חרושת נשר למלט) מפקדו היה אברהם בורנשטיין, בסיס נשר מפקדו יוסקה גלילי, בסיס ק"מ 4.5 מפקדו היה יוסקה וונדרמן, בסיס צ'ק פוסט מפקדו היה שלמה קמינקר (קמין)

בעת הקמתו היו בגדוד 140 לוחמים. רק 40% מהם צוידו בנשק. הנשק עבר בין הלוחמים על פי פעילות הגדוד.

בקרבות מלחמת העצמאות נהרגו 149 לוחמי הגדוד על פי הפירוט הבא.
אנדרטת הנצחה לגדוד 22 ב[[חיפה, ליד גשר גדוד 22 המקביל לגשר רושמיה]]
{| class="wikitable"
! מס'!! קרב!! תאריך הקרב !! מס' לוחמים שנהרגו בקרב
|-
| 1 || קרב על בלד א-שייח' || 01/01/1948 || 1
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| 2|| התקפה על טמרה || 19/01/1948|| 1
|-
| 3 || קרב על יחיעם ||20/01/1948 || 4
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| 4 || משוריין הנוטרים ליחיעם||20/01/1948 || 6
|-
| 5 || שיירת יחיעם ||27/03/1948 || 47<ref>בדף של שיירת יחיעם רשום 46 צריך לאמת</ref>
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| 6 || קרב רמת יוחנן || 14/04/1948-16/04/1948 ||13
|-
| 7 || קרב שיירת הלגיון במבואות יגור || 22/04/1948||1
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| 8 || קרב על משטרת אל-באסה || 25/04/1948 || 2
|-
| 9 || הקרב על חיפה || 22/04/1948 || 18
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| 10|| קרב על אכזיב || 14/05/1948|| 1
|-
| 11 || קרב על סמריה ||14/05/1948|| 3
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| 12|| הקרב על ג'נין || 03/06/1948 || 45
|-
| 13|| קרבות אל-בירווה ||24/06/1948|| 10
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| 14 || קרב על עין ע'זאל|| 08/07/1948|| 1
|-
| 15 || מבצע דקל- קרב על ספוריה || 16/07/1948 || 1
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| 16|| קרב על תרשיחא|| 19/07/1948|| 5
|-
| 17 ||קרבות מנרה || 23/10/1948||7
|- style="background-color: #EFEFEF;"
|}

==לאחר מלחמת העצמאות==
אחרי מלחמת העצמאות התארגנה החטיבה מחדש והפכה לחטיבת מילואים צפונית עם בסיס בעמקים. החטיבה תפקדה כחטמ"ר העמקים (או בשמו האחר "חטמ"ר צמח") עד לשנת 1974.

===מלחמת ששת הימים===

במהלך מלחמת ששת הימים החזיקה החטיבה מוצבים בגזרת הירדן ונטלה חלק במערכה על כיבוש צפון השומרון מוצבי הסורים בחוף המזרחי של הכנרת ודרום רמת הגולן.

ב-9 ביוני פקד דוד אלעזר, אלוף פיקוד הצפון, על מפקד חטמ"ר 2, יהודה גביש, לתקוף את המוצבים הסוריים תאופיק התחתונה ותאופיק העליונה כחלק המאמצים המשניים בתוכנית "מקבת". המשימה הוטלה על גדוד נח"ל 908, בפיקוד שלמה חלמיש. הגדוד נע על כביש צמח - מעגן - תל קציר - האון. עוד בטרם החלה ההתקפה נפתחה על הגדוד הפגזה מתאופיק העליונה. בהפגזה איבד הגדוד שני חיילים, ביניהם המג"ד חלמיש, וכמה חיילים נפצעו. המח"ט הורה לעצור את התקדמות הגדוד לכיוון תאופיק. ב-10 ביוני נעה החטיבה מעין גב צפונה, לאורך חוף הכנרת, תוך שהיא תופסת את כורסי ללא קרב ומגיעה לבקעת הבטיחה.

===מלחמת ההתשה===

עם סיום המלחמת ששת הימים (ב-19 ביוני 1967) התגלה מטען חבלה סמוך לקיבוץ גשר שהיה תחת מרחבה של מפקדת חטיבת המילואים. וכך הצטרפה החטיבה לשיטת המרדפים שפיתח חטיבת הבקעה.

במהלך המלחמה הפכה מפקדת חטיבת המילואים לחטמ"ר 612 - חטמ"ר העמקים, שהגן על מרחב עמק הירדן ועמק בית שאן.

=== מלחמת יום הכיפורים ===

במלחמת יום הכיפורים נטלה החטיבה (אז חטיבה 612) חלק בהגנת העמקים ורמת הגולן. לאחר המלחמה הופרדה החטיבה מחטמ"ר העמקים ונקראה חטיבה 165. עד מלחמת של"ג ביצעה החטיבה תעסוקה מבצעית בגזרת לבנון וצפון רמת הגולן, בסיני ובבקעת הירדן.

=== מלחמת שלום הגליל ===
במלחמת שלום הגליל, תחת פיקוד צבי פולג, נלחמה החטיבה בגזרה המערבית, בציר צור-צידון, צידון, עין אל חילווה וביירות. בתקופת מלחמת של"ג ואחריה ביצעה החטיבה תעסוקה מבצעית במרחב ביירות ועל כביש ביירות-דמשק.

בשנת 2005 בעקבות דרישה של הלוחמים הוותיקים ומפקדי החטיבה, הוחזר לחטיבה השם ההיסטורי "חטיבה 2". כיום החטיבה מורכבת ברובה מיוצאי גדוד 13 של חטיבת גולני.

במלחמת לבנון השנייה ב-2006 החטיבה נטלה חלק בלחימה בגזרות המרכזית והמערבית בדרום לבנון תחת אוגדה 146 ובקרב עייתא א-שעב.

=== מלחמת חרבות ברזל ===
במלחמת חרבות ברזל החטיבה גויסה עם פרוץ המערכה, תוך חשש מיידי ממימוש תוכנית ההתקפה של חזבאללה לתוך שטח ישראל. החטיבה נערכה בהגנה במשך כמה חודשים בגבול הצפון תחת אוגדה 146, ובחלק מהזמן קבלה תחת אחריותה חלק מגזרת חטיבה 300. במהלך קרב ההגנה הכווינו גדודי החטיבה תקיפות ארטילריה וחיל האוויר אל עבר יעדי חזבאללה הסמוכים לגבול. במספר אירועים נפגעו לוחמי החטיבה מירי טילי נ"ט וירי תלול מסלול. במהלך חודש אפריל גויסה החטיבה תחת אוגדה 99 להחליף את אוגדה 162 בהגנה על מסדרון נצרים, ביצוע פשיטות במרחב ואבטחת עבודות ההקמה של הנמל האמריקאי מדרום לעזה. כמו כן, במהלך חודש יוני 2024 השלימה החטיבה מבצע אוגדתי במרחב זיתון ושכונת צברא ברצועת עזה<ref></ref>.

==מפקדי החטיבה==

{| border=1 cellpadding=4 cellspacing=0
|- bgcolor="#F0F0F0"
!שם||תקופת כהונה||הערות
|-
| משה כרמל || נובמבר 1947 – 20 במאי 1948 || לימים מפקד פיקוד הצפון
|-
| מרדכי מקלף || 20 במאי 1948 - יולי 1948 || לימים הרמטכ"ל ה-3
|-
| מקסים כהן || יולי 1948 - 20 באוגוסט 1948 ||
|-
| צבי גרמן || 1 בדצמבר 1948 - 15 בספטמבר 1949 ||
|-
| יחזקאל פנט || 15 בספטמבר 1949 - 13 בינואר 1950 || לימים ראש אג"א
|-
| נחמיה ברוש || 1 ביוני 1950 - 15 ביוני 1952 || לימים דובר צה"ל
|-
| אהרון אבנון || 1952 ||
|-
| צבי גרמן || יוני 1952–1953 ||
|-
| חיים בר-לב || 25 בפברואר 1953–1 באפריל 1954 || לימים הרמטכ"ל ה-8
|-
| משה נצר || 10 באוקטובר 1954 - 11 באוקטובר 1955 ||
|-
| ישעיהו גביש || 15 בנובמבר 1955–10 ביוני 1956 || לימים מפקד פיקוד הדרום
|-
| יובל נאמן || 10 ביוני 1956 - 1 באוגוסט 1956 ||
|-
| צבי זמיר || 1 באוגוסט 1956–15 בנובמבר 1958 || לימים מפקד פיקוד הדרום וראש המוסד
|-
| דן לנר || 1958–1960 ||
|-
| יהונתן דותן || 15 בפברואר 1960 - 1 בינואר 1962 ||
|-
| רם רון || 1 בינואר 1962 - 15 במאי 1963 ||
|-
| חיים אבינועם || 1 בנובמבר 1963–1 בספטמבר 1964 ||
|-
| יונה אפרת || 1 בספטמבר 1964–24 ביולי 1966 || לימים מפקד פיקוד המרכז
|-
| יהודה גביש || 24 ביולי 1966–12 במאי 1968 || לימים נשיא בית הדין הצבאי לערעורים
|-
| עמנואל שקד || 26 במאי 1968–27 באוגוסט 1969 || לימים קצין חי"ר וצנחנים ראשי
|-
| יעקב אלעזרי || 27 באוגוסט 1969–15 בספטמבר 1971 ||
|-
| יוסף קסטל || 15 בספטמבר 1971–3 באוגוסט 1973 ||
|-
| אורי שמחוני || 3 באוגוסט 1973 - 31 באוגוסט 1973 || לימים ראש מחלקת ההדרכה
|-
| יחזקאל רביד || 31 באוגוסט 1973–19 ביולי 1974 ||
|-
| דוד כהן || 19 ביולי 1974 - 17 בינואר 1975 ||
|-
| אליעזר רם || דצמבר 1974–דצמבר 1976 ||
|-
| יצחק זמיר || 1976–1978 ||
|-
| עמוס קוצר || 1978–1980 ||
|-
| שמואל ארד || 1980–1981 || לימים מפקד פיקוד העורף
|-
| צבי פולג || 1981–1982 || לימים מפקד אוגדת עזה
|-
| גבי אופיר || 1982–1984 || לימים מפקד פיקוד העורף
|-
| עדי אדירי || אוגוסט 1984 - אוקטובר 1986 ||
|-
| אלישע ילין|| 1986–1989 ||
|-
| רפי כפרי || 1989–1993 ||
|-
| גדי איזנקוט || 1993–1996 || לימים הרמטכ"ל ה-21
|-
| שמואל זכאי || 1996–1997 || לימים מפקד אוגדת עזה
|-
| שמואל אביבי || 1997–2000 ||
|-
| משה נידם || מרץ 2000 – נובמבר 2002 ||
|-
| יואלי אור || 2002–2005 ||
|-
| אילן אטיאס || 2005–2008 ||
|-
| הושע פרידמן בן שלום || 2008–2011 || לימים קצין מילואים ראשי
|-
| דודי אוברמן || 2011–2014 || לימים סגן מפקד אוגדת איו"ש
|-
| פיני יוסף || 2014– ספטמבר 2018 || לימים מפקד המכללה לפיקוד טקטי
|-
| ארז אלקבץ || ספטמבר 2018–ספטמבר 2020 ||
|-
| עדי גנון || ספטמבר 2020- ספטמבר 2022 ||לימים מפקד חטיבת גולני
|-
|עמרי רוזנקרנץ || ספטמבר 2022- || מפקד החטיבה במלחמת חרבות ברזל 
|}

==הנצחות החטיבה==
הנצחת לוחמים בני נשר מגדוד 21 שנפלו במלחמת העצמאות
החטיבה והגדודים השונים מונצחים בשמות של רחובות, גשרים וכיכרות בישראל.
# גשר גדוד 22 בחיפה, לזכרם של לוחמי הגדוד שנפלו בקרב על חיפה
# מחלף גדוד 21 בחיפה בין מחלף הקריות לגשר פז על כביש 4. המחלף מנציח את גדוד 21 שגם לחם בחיפה
# קטע כביש 4 בכניסה לנהריה מדרום עד צומת נהריה, שמו גדוד 21
# רחובות בשם חטיבת כרמלי קיימים בערים: חיפה, כרמיאל, חדרה, אשדוד, אופקים
# רחוב על שם גדוד 21 ביישוב בן עמי בגליל מערבי
# כיכר גדוד 21, חטיבת כרמלי בכביש 7212, בעיר נשר
# רחוב גדוד 22 בעיר עכו
# אנדרטת מלחמת העצמאות בעכו ברחוב בן עמי. מנציחה את הנופלים מגדוד 21 וגדוד 22 מחטיבת כרמלי

==לקריאה נוספת==
*חטיבת כרמלי במלחמת הקוממיות, הוצאת "מערכות"
* מרדכי נאור (עורך ראשי), לקסיקון כח המגן ההגנה, 1992
* צדוק אשל, מערכות ההגנה בחיפה, תל אביב תשל"ח - תולדות חטיבת כרמלי
* בן-ציון דינור (עורך ראשי), ספר תולדות ההגנה. הוצאת מערכות, 1955-1972 כרכים ג' ו-ד'
* מאיר פעיל, התפתחות כוח המגן העברי, אוניברסיטה משודרת, 1987
* יהודה ואלך, אטלס כרטא לתולדות ארץ ישראל מראשית ההתיישבות ועד קום המדינה, ירושלים, 1974 עמודים 59, 106, 115
* יוסקה גלילי העורך, בעקבות לוחמי תש"ח גדוד 21 - חטיבת כרמלי, 1988
* אלישיב שמשי, "עוד ניצחון כזה... על רוח לחימה במלחמת לבנון השנייה", הוצאת מודן והוצאת משרד הביטחון, 2013
* 
* אריה יצחקי, [https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH004086282/NLI "גדוד 21 בעקבות לוחמים", שנת הוצאה -2017, בהוצאת נווה ים : א"י]
* מאיר פינקל, הפקת לקחים ברמה הטקטית במלחמת העצמאות - חלון לשני דפוסי ארגון צבאי, בתוך: מלחמה המעצבת הראשונה - שבעה מאמרים במלאת שבעים שנה למלחמת העצמאות, מודן, משרד הביטחון וצה"ל/המחלקה להיסטוריה, 2018, עמודים 113–150

==קישורים חיצוניים==

*[https://carmeli.org.il/ חטיבת כרמלי] - מורשת החטיבה, אלבום תמונות
* חגי הוברמן, [https://en.calameo.com/read/0026270474d3bddf0d89b המחלקה הדתית הנשכחת], מצב הרוח, גיליון 630, 14.4.2021, עמודים 17–20
*[http://carmeli.org.il/2nd-lebanon-war/ מלחמת לבנון השנייה] - צבר כתבות באתר החטיבה
*
*אלעד ארדן, [http://carmeli.org.il/2nd-lebanon-war/ חשיפה לצפון], במחנה, 14 באוגוסט 2006, כפי שפורסם באתר החטיבה
* 
* תמונות [https://haifa-primo.hosted.exlibrisgroup.com/primo-explore/collectionDiscovery?vid=HAU&inst=972HAI_MAIN&collectionId=81198392440002791&lang=iw_IL מאוסף גדוד 21-22] מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* תמונות [https://haifa-primo.hosted.exlibrisgroup.com/primo-explore/collectionDiscovery?vid=HAU&inst=972HAI_MAIN&collectionId=81213304590002791&lang=iw_IL מאוסף שמעון זהר - גדוד 22] מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* 
* 
* [https://www.inn.co.il/news/640253 תיעוד מעזה: צה"ל השמיד מנהרת טרור באורך 800 מטרים], באתר ערוץ 7, 13 ביוני 2024

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:עוצבת המפץ
כרמלי
קטגוריה:חטיבות צה"ל במלחמת העצמאות