OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מעלה צביה

מעלה צביה, 1987
צְבִיָּה הוא יישוב קהילתי על שם צביה לובטקין, מלוחמות מרד גטו ורשה, בגליל התחתון, בתחומי המועצה האזורית משגב.

== היסטוריה ==
היישוב נוסד בשנת 1979 כקיבוץ של התק"ם, אך בשנת 1986 נסגר הקיבוץ והאתר הועבר לאחריות גרעין "עתיד" אשר התארגן כיישוב קהילתי בתמיכת הסוכנות היהודית והמועצה האזורית משגב. 

באמנת היישוב הוא מוגדר כ"יישוב יהודי-ישראלי בדרך האימן", ועל המבקשים להתיישב בו להיות חלק מתנועת האימן, תנועה פילוסופית־יישומית. בתי היישובים בולטים בצבעוניותם, בהתאם לתפישת העולם של התושבים, לפיה לצבעים יש השפעה על החיים האנושיים.

ביישוב מרכז קהילתי, מבנה מוזיקה, בית ספר יסודי וחטיבת ביניים ברוח היישוב, תנועת נוער בשם "תבנית השלום" ועוד.

חברי מעלה צביה עוסקים בפעילות קהילתית שוטפת באזור משגב וברחבי הארץ. 
*נערי ונערות תנועת הנוער של היישוב, "תבנית השלום", מאמצים יחידת צבא. 
*בין חברי היישוב לתושבי הכפר הבדואי חוסנייה מתקיימת פעילות משותפת קבועה לעידוד וחיזוק ערך השכנות והקיום המפרה והסובלני עם השונה והייחודי.
*תושבי וילדי היישוב מקיימים פעילויות שוטפות לטיפוח איכות הסביבה באזור, כולל ניקוי נחלים וכבישים, מיחזור, לימוד חוגי איכות הסביבה של בתי ספר, כנסים ארציים ופיתוח שיטות מיוחדות לטיפוח הסביבה. 
*חברי "מעגל הטורקיז" מקיימים פעילויות התנדבותיות בתחום סיפור סיפורים המשקפים ומעבירים ערכים.
*חברי היישוב פעילים בוועדות של המועצה האזורית משגב וכן שותפים לפרויקטים אזוריים.
*עשרות קבוצות באות מדי שנה לבקר במעלה צביה, להתרשם מייחודיותו של היישוב בהדרכת תושביו. כן מקיימים חברי היישוב סדנאות בהם מציגים ומלמדים את דרך האימן.
* חברי היישוב מפעילים את "פריזמה 21 - האקדמיה לחיים" המקושרת לתנועת האימן, שמטרתה הכנה לחיים אפקטיביים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20131008215123/http://www.misgav.org.il/page_13938 מעלה צביה] באתר המועצה האזורית משגב
* [http://www.romgalil.org.il/cds/203/ מעלה צביה], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1979
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
סלאמה (הגליל)

סלאמה (בערבית: سلامة) הוא יישוב בדואי בגליל המערבי השייך למועצה אזורית משגב והיישוב הגדול במועצה. הכפר הוכר על ידי מדינת ישראל בשנת 1976. הכפר מצוי בסמוך לנחל צלמון, שבו עובר מסלול טיולים העובר ליד עצים עתיקים, טחנות קמח עתיקות, ומים זורמים. בסלאמה מתגוררים כ-3,500 תושבים (נכון לשנת 2022).

משערים כי הכפר סלאמה מצוי במקומו של היישוב הקדום צלמון אשר מופיע גם כ

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

השכונה הצפונית בכפר סלאמה, סמוך לנחל צלמון, ומטעי הזיתים שלידה

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1976
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
פלך (קיבוץ)

פֶּלֶךְ הוא קיבוץ בגליל המערבי בתחומי המועצה האזורית משגב, צפון מערבית לכרמיאל. פלך מוגדר כקיבוץ קבוצות שיזּוּרִי בו מתגוררות (2023) כ-200 נפשות ב-9 קבוצות שונות. חברי הקיבוץ מקיימים מספר פעילויות לקידום ערכים של חברה טובה וצודקת יותר תחת "דעה - עמותה לתיקון חברתי".

== היסטוריה ==
קיבוץ פלך נוסד על ידי גרעין נח"ל מתנועת 'הקיבוץ הארצי השומר הצעיר' ב-1980, ועלה לקרקע בשנת 1983. בשנים הראשונות לא היה כביש סלול אל הקיבוץ. במהלך העשור הראשון לקיומו באו והלכו מספר גרעינים אך אוכלוסיית הקיבוץ לא הצליחה להתייצב.

בתחילת שנות התשעים פלך יושב על ידי עולים מברית המועצות אך מרביתם עזבו ובראשית שנות ה-2000 נותרו בקיבוץ 5 משפחות בלבד.
בשנת 2001 הוחלט על ניסיון נוסף לאכלוס הקיבוץ והוא הוגדר על ידי תנועת השומר הצעיר כיעד הגשמה לבוגריה. בשנים שאחרי ההחלטה הצטרפו לקיבוץ מספר גרעינים אליהם חברו קבוצות נוספות. שאינן מבוגרי השומר הצעיר.

בשנת 2007 לאחר תהליך להבטחת מקומם של החברים הוותיקים, התקבלו כ-20 חברי קבוצות חדשות לחברות ונכנסו להובלת הקיבוץ במזכירות ובמוסדותיו השונים. מהלך זה פתח את הפרק הנוכחי בחיי הקיבוץ.

== הקיבוץ כיום ==
כיום מתגוררות בפלך כ-140 נפשות, מרביתם משפחות וצעירים בגילאי 25–45 וכ-65 ילדים ותינוקות. בשנת 2012 הוצא הקיבוץ מרשימת היישובים בתת-אכלוס.

הקיבוץ מקיים חיי תרבות עשירים, מציין את החגים והמועדים יחד ומקיים פעילויות נוספות.

בינואר 2016 הוחל בקיבוץ מנגנון חדש של ערבות הדדית בתחומי הבריאות והחינוך. במסגרתו מממן הקיבוץ את מרבית הוצאות הבריאות של חבריו וכרבע מההוצאות בגין חינוך. למימון הערבות ההדדית, כל חבר משלם 16% מהכנסתו לקופה המשותפת.

=== ענפי ייצור ===
לקיבוץ מספר ענפים חקלאיים - רפת חלב משותפת עם קיבוץ אילון, לול פטם המהווה חלק מאינטגרציית הפטם של תשלובת מילואות, מטע אבוקדו ושטח גידולי שדה בעמק עכו. בענפים עובדים חברי הקיבוץ ושכירים.

== דעה - עמותה לתיקון חברתי ==
בשנת 2014 הקימו חברי הקיבוץ את "דעה - עמותה לתיקון חברתי" במטרה לאגד מספר פעילויות לשינוי חברתי שהתקיימו בקיבוץ.

=== פרדס - מרכז לחינוך ערכי ===
פרדס הוא מרכז להעצמת החינוך הערכי-חברתי במערכת החינוך הפורמלית והבלתי פורמלית.

=== המרכז לפיתוח קואופרטיבי בצפון ===
קיבוץ פלך מוביל תהליך של קואופרציה, במסגרתו הוקמו ב-2009 קואופרטיב שומעים חזק, וב-2014 קואופרטיב "בטוח יחד" בתחום האבטחה והרפואה בטיולים.

=== פרויקטים נוספים ===
בנוסף לשני הפרויקטים המרכזיים, קיימה העמותה במהלך השנים פעילויות בתחומי קיימות, חשיבה כלכלית ביקורתית, פעילות כפרים תאומים בין קיבוץ פלך והכפר הפלסטיני סאוויה ועוד.

==ראו גם==
* פרדס (מרכז לחינוך ערכי)

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.youtube.com/watch?v=pzEo7cuLrAA&feature=youtu.be סרטון על הקיבוץ]
* "[https://youtu.be/-2hhkPx2tYo יום רודף יום]", מחזמר משירי יענקל'ה רוטבליט (2016) בהפקת חברי הקיבוץ, ביוטיוב.
* [http://sipurderech.blogspot.com/2011/11/blog-post_25.html תיאור על חיי הקיבוץ ואורח החיים השיזורי, בעיני טייל שהתארח בו ללילה]
* 
* [https://www.misgav.org.il/objDoc.asp?PID=227&OID=197951&DivID=1&docMode=settMap דף הקיבוץ באתר מועצה אזורית משגב]
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1982
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:תוכנית המצפים
*
צורית

צוּרִית הוא יישוב קהילתי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב. היישוב שוכן על הר גילון, מערבית לכרמיאל. היישוב על שם צמח הבר צורית, הנפוץ באזור.

מקימי היישוב התגבשו במרכז הארץ ב-1979 כ"גרעין סחלב". "צורית" עלה לקרקע כמצפה באפריל 1981 (13 משפחות) וב-2008 מנה 180 משפחות.

ילדי היישוב לומדים בגני ילדים אשר נמצאים ביישוב, בבית הספר האזורי הר גילון הסמוך, ובבית הספר התיכון במשגב. ביישוב בית כנסת, ספרייה, מועדון נוער, אמפיתיאטרון פתוח, ומספר חנויות. תושבי היישוב עובדים באזורי התעשייה הסמוכים ובמקצועות חופשיים.

ביישוב קיים מסלול הפתוח למטיילים הנקרא שביל ילדי צורית.

צורית הוא יישוב קהילתי בתחומי המועצה האזורית משגב שבגליל, השוכן על הר גילון, מערבית לכרמיאל.

== הקמת היישוב ==
מקימי היישוב התגבשו במרכז הארץ ב-1979 כ"גרעין סחלב". "צורית" עלתה לקרקע כמצפה באפריל 1981

== שירותים קהילתיים ==
ילדי הגנים לומדים בגני ילדים אשר ממוקמים ביישוב.

על ההר קיים בית הספר היסודי "הר גילון", שם לומדים ילדים מהמועצה האזורית. תלמידי חטיבת הביניים והתיכון לומדים בבית ספר השוכן בלב המועצה האזורית, ברקפת, בית הספר "על יסודי משגב".

תנועת הנוער הפועלת ביישוב היא "האיחוד החקלאי" אשר קהל היעד שלו הוא לתלמידי כיתה ד' ומעלה.

ביישוב קיימים בית כנסת, ספרייה, מועדון נוער, אמפיתיאטרון פתוח ומכולת.

== שכונות ==
שכונת "היישוב הזמני" היא השכונה הראשונה שהוקמה בצורית. השכונה הוקמה במטרה לאפשר מגורים זמניים עד להשלמת מבני הקבע הראשונים בצורית. השכונה כללה מבני "צריפים": 14 צריפי מגורים למשפחות ועוד 4 צריפים עבור גני ילדים, מזכירות, מועדון חברים, בית כנסת ומרפאה. אל הצריפים נוספו לאחר מספר שנים 7 קרוואנים עבור מגורי משפחות.

בהמשך הוקמו בצורית השכונות הבאות:

שכונת שלב א' נבנתה בהתאם לתב"ע ג/5357.

שכונת שלב ב' נבנתה בהתאם לתב"ע ג/5357.

שכונת שלב ג' נבנתה בהתאם לתב"ע ג/5357.

שכונת שלב ד' שכוללת 48 יח"ד (יחידות דיור). השכונה נבנתה בהתאם לתב"ע ג/במ/127.

שכונת שלב ה' נבנתה בהתאם לתב"ע ג/במ/127.

שכונת שלב ו' שכוללת 41 יח"ד. השכונה נבנתה בהתאם לתב"ע ג/12575.

שכונת שלב זית שכוללת 23 יח"ד. השכונה נבנתה בהתאם לתב"ע ג/16385. השכונה נבנתה בשטח שבו עמדו חלק ממבני שכונת היישוב הזמני. פיתוח התשתיות בשכונה החל ב-2017.

== תיירות ==
בשנת 2016 הוקם שביל אופניים וטיולים לתיירים ולתושבי היישוב הנקרא "סובב הר גילון" אשר מקיף את ההר ואורכו כ- 12.5 ק"מ. הנוף הנראה מן השביל הם יישובי משגב השונים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.romgalil.org.il/cds/205/ צורית] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* [https://web.archive.org/web/20140219194432/http://www.zurit25.co.il/ צורית במלאת 25 שנים לעלייה לקרקע]
* [http://www.wildflowers.co.il/hebrew/plant.asp?ID=875 צמח השדה- צורית גבוהה]
* [http://www.eyarok.org.il/trip.aspx?id=2174 e ירוק מטיילים עם קק"ל- סובב גילון]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:משקי חרות בית"ר
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981
קטגוריה:תוכנית המצפים
קורנית (יישוב)

קוֹרָנִית הוא יישוב קהילתי בגליל בתחומי המועצה האזורית משגב.

==היסטוריה==
הקמת היישוב, שיועד לגרעין עתיר, אושרה עוד במחצית הראשונה של 1977. ביולי 1978 הוחלט במשרד השיכון על התחלת בניית מבני קבע ביישוב. 

היישוב נוסד בספטמבר 1978 על ידי גרעין של ישראלים מרחבי ישראל שאורגן על ידי האיחוד החקלאי. בעת העלייה על הקרקע באתר הזמני במושב שגב נקבע שעד המעבר ליישוב הקבע הוא יתנהל כמושב שיתופי. במרץ 1980 היו ביישוב 15 משפחות ולא היה ניתן להוסיף עוד משפחות בהיעדר מבנים נוספים למגורים. באותה עת טרם אושר תקציב ליישוב הקבע וחברי הגרעין הפגינו נגד הסחבת בהקמת היישוב.

== גאוגרפיה ==
קורנית נמצאת על הר שְׁכַנְיָה, בצמוד ליישוב שכניה ומול כאוכב אבו אל-היג'א. הוא משתייך למועצה אזורית משגב. האזורים העירוניים הסמוכים ליישוב הם כרמיאל והקריות. קורנית נמצאת במרחק 13.7 קילומטר מכרמיאל ובמרחק של 20.5 קילומטר מהקריות.

== מקור השם ==
היישוב נקרא על שם שיח התבלין קורנית הנפוץ באזור.

== מתקנים קהילתיים ==
ביישוב יש כמה מתקנים קהילתיים : מגרש ספורט, מועדון חברים, גינות ציבוריות, אמפיתיאטרון, מועדון נוער שפועלת בו התנועה 'הנוער העובד והלומד' ומגרש כדורגל מדשא סינתטי. סמוך ליישוב הוקם הפארק 'הדרך של בן', על שם בן היישוב שנפל במלחמת לבנון השנייה, והיה בן 25 במותו.

ביישוב ישנו גן משחקים, גן ציבורי קטן ובו אמפיתיאטרון, וכן פארק ששמו "הדרך של בן", על שם יליד היישוב, , שנפל במלחמת לבנון השנייה.
== קורנית היום ==
כיום מתגוררות ביישוב כ-200 משפחות, והמספר הולך וגדל. בשכניה, היישוב הסמוך, יש בית ספר יסודי, שבו לומדים רוב ילדי קורנית.

== גלריה ==
{| align="center"
|<gallery widths="220px" heights="170px" perrow="3">
 קובץ:KoranitParkGadi.jpg|"פארק גדי" בקורנית על שם גדי כץ, מבוני היישוב. ברקע ניתן לראות את המושב יודפת.
 קובץ:PikiWiki Israel 15164 The way of Ben in Koranit.JPG|לוח זיכרון בפארק "הדרך של בן"
 קובץ:Bench in Koranit.jpg|ספסל בפינה בקורנית הפונה אל נוף משגב ההררי
</gallery>
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/206 קורנית], באתר הרשות לפיתוח הגליל
*[http://www.misgav.org.il/objDoc.asp?PID=227&OID=156755&DivID=1&docMode=settMap קורנית], אתר משגב
* [http://koranit.org.il קורנית, יישוב קהילתי בגליל] - אתר האינטרנט של היישוב
*[http://www.levgalil.co.il/objDoc.asp?PID=775&OID=815&DivID=1 הדרך של בן] - פרטי מסלול לטיול דרך הפארק, באתר "[http://www.levgalil.co.il מטיילים בלב גליל]"

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1978
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:תוכנית המצפים
ראס אל-עין (הגליל)

ראס אל-עין (בערבית: راس العين) הוא כפר ערבי קטן בגליל, ממזרח לכרמיאל, בתחומי המועצה האזורית משגב. הכפר הוכר בשנת 1996, ופירוש שמו בערבית הוא "ראש המעיין". רוב תושבי הכפר (56%) הם מוסלמים-בדואים בני שבט סֻעָאד (سعاد), והשאר (44%) הם נוצרים בני משפחת ניקולא (نيقولا). סמוך לכפר מצוי נחל צלמון, ובו מסלול טיולים העובר בין עצים עתיקים, טחנות עתיקות, ומים זורמים. קרן קיימת לישראל, בשיתוף עם המועצה האזורית, יזמו פעילות חינוכית-אקולוגית של ילדי הכפר לטיפוח שבילים בשמורת נחל צלמון.

== גאוגרפיה ==
היישוב ממוקם בגליל התחתון, בגובה 221 מטרים מעל פני הים, על כביש 804. היישוב כמון נמצא כקילומטר ממערב, היישוב ראמה נמצא כשני קילומטרים מצפון והיישוב סלאמה נמצא כ־2.5 קילומטרים מדרום.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1996
קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:יישובים ערביים-נוצריים בישראל
רקפת (יישוב)

רַקֶּפֶת הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. גובה היישוב הוא כ-340 מטרים מעל פני הים. היישוב נמצא בקרבת העיר סח'נין, ובסמוך אליו נמצאים המרכז האזורי בו מצויים המועצה האזורית, מרכז הספורט, מועדון כפרי משגב, המרכז לטיפוח יזמות, בתי הספר, יער שגב ועוד.

== היסטוריה ==
צומת הרחובות אלה ואלון ברקפת מבט לכיוון צפון
היישוב החל את דרכו בשנת 1981 כמושב שיתופי ובאוגוסט 1989, עם הפרטת אמצעי היצור, הפך המושב ליישוב קהילתי. מקור שם היישוב הוא פרח הבר שנפוץ מאוד באזור. נכון ל-2018, מתגוררות ביישוב כ-220 משפחות, להן למעלה מ-300 ילדים. כאשר היישוב יסיים את התפתחותו צפויות להיות בו כ-350 משפחות. היישוב נמצא כ-29 ק"מ מחיפה, 21 ק"מ מקרית מוצקין, 15 ק"מ מכרמיאל ו-20 ק"מ מעכו.

== צמחייה ==
ברקפת ישנן שלוש גבעות, עליהן צומחים צמחים חד-שנתיים ורב שנתיים כגון רקפות, כלניות, סחלבים פרפרניים, דבורניות, אצבעוניות, סתווניות, בני חצב יקינתוניים, צהרון מצוי, דודאיים, צבעונים, נוריות, אדמומיות, כרמליות, נורית אסיה, צמחי חורש נפוצים, תלתן תריסני, בוצין מפורץ, טופח, דם-המכבים האדום, פרגים, סייפנים, תגיות, ולנסיה, לוף ועוד.

== ניהול היישוב ==
היישוב בעל מבנה של אגודה שיתופית להתיישבות קהילתית, שהקהילה בו מנהלת ואחראית לרוב פעילויותיה. האספה הכללית היא הגוף העליון באגודה המונה את כל החברים באגודה. האספה הכללית מתכנסת על פי דרישת ועד ההנהלה או ועדת הביקורת, ודנה בנושאים אשר על סדר היום. האספה הכללית בוחרת את ועד ההנהלה, הוועדות השונות ומאשרת את תקציב האגודה.

ועד הנהלה אחראי על ניהול היישוב בפועל. לשם כך נעזר במספר ועדות משנה כגון ועדת ביקורת, ועדת קליטה, ועדת נוער, ועדת תרבות, ועדת בינוי וגינון, ועדת חיילים ועוד. כל הוועדות מורכבות ממתנדבים.

האגודה מעסיקה מספר עובדים בשכר: שתי מזכירות היישוב, רכז נוער, מנהלת מערכת החינוך וקבלנים שונים.

תקציב האגודה מאושר על ידי האספה הכללית ועל פיו נקבעים גובה מיסי החבר החודשיים.

ביישוב התקיים בעבר "כפר נופש רקפת", אשר פעל במתכונת מלאה והציע חדרי אירוח, בריכת שחייה ומסעדה. לאחר שהסתיים הזיכיון להפעלת האתר הוא חדל לפעול. כיום שוכרות משפחות את בתי כפר הנופש, בעת שיפוץ בתיהן הקבועים או לטווח ארוך. בנוסף ליד האתר ישנה מכולת, אשר הייתה פתוחה שבעה ימים בשבוע, לאחר סגירת כפר הנופש, המכולת נסגרה בשבת. במבני כפר הנופש לשעבר פועל גן אנתרופוסופי. ביישוב קהילה מפותחת, המציינת יחדיו אירועים וחגים בלוח השנה העברי. בנוסף מתקיימות חגיגות סוף הקיץ לכבוד הילדים העולים לכתה א', ובספטמבר או אוקטובר מתקיים חג המעלות מטעם תנועת הנוער הנוער העובד והלומד הפועלת ביישוב.

== גלריה ==
{| align="center"
|<gallery widths="230px" heights="200px" perrow="">
קובץ:Butterfly garden in Rakefet (2).jpg|גינת פרפרים ביישוב
קובץ:Rakefet 002.JPG|רחוב אגוז ביישוב
קובץ:נוף מהיישוב רקפת.jpeg|חלק מהנוף הנשקף מרקפת, תצפית להר שכניה
גן ילדים רימון רקפת 01.jpg|חצר גן הילדים רימון ביישוב
 </gallery>
|}

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.romgalil.org.il/cds/225/ רקפת] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*אתר [http://www.rakefet.org היישוב רקפת]
*[http://www.rakefet.org/objDoc.asp?CID=743&docMode=list אינדקס העסקים של רקפת]
*[http://www.rakefet.org/objDoc.asp?PID=6113&OID=9363 אודות רקפת - רקפת יישוב קהילתי בצפון]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981
קטגוריה:תוכנית המצפים
שורשים (יישוב קהילתי)

שורשים (שָׁרָשִׁים) הוא יישוב קהילתי בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב בקרבת העיר כרמיאל. היישוב הוא בעל זיקה לתנועה המסורתית.

היישוב שוכן בגובה 180 מטר מעל פני הים על שלוחה דרומית מזרחית של הר גילון.

==היסטוריה==
בשנת 1976, נוסד גרעין "סוף מערב" בקליפורניה. בנובמבר 1977 אישרה ועדת השרים לענייני התיישבות הקמת כפר תעשייה עבור הגרעין, אולם טרם נמצא אז מיקום ליישוב. בראשית 1979 היו בגרעין 12 משפחות שהיו עדיין בקליפורניה. הוקמה אז שלוחה נוספת של הגרעין בניו יורק לגיוס חברים נוספים. הגרעין שכן במחנה זמני במושב שכניה ועלה על הקרקע באתר שורשים בנובמבר 1985. בראשית דרכו היה שורשים מושב שיתופי בו הוקמו מספר מפעלים שיתופיים. בשנת 1992/3 החליטו חברי המושב לפרק את המושב השיתופי. העסקים המשותפים עברו לידי אותם חברי מושב שהפעילו אותם. בתי המושב נרכשו על ידי התושבים והיישוב הפך ליישוב קהילתי.

בצדו המערבי של היישוב בטיילת המערבית, הוקם בשנת 2004 "מצפור תומר" לזכרו של תומר מטס בן היישוב שנהרג בעת טיול בנגב בגיל 20. מהמצפור אפשר להשקיף על העיר חיפה ועל היישובים הסובבים את שורשים.

== היישוב כיום ==
ביישוב יש 165 משפחות ו-504 תושבים.

ביישוב פועלים 2 גנים: פעוטון וגן רב גילאי כולל גן חובה.

עד שנת 2017 פעלה ביישוב תנועת הנוער נוע”ם נוער מסורתי, וב-2017 הוחלפה בתנועת הנוער האיחוד החקלאי.

החל ממאי 2019 ועד דצמבר 2021 היה רב קהילה במקום - הרב רענן מלק.

== אופי האוכלוסייה ==
היישוב הוא בעל זיקה לתנועה המסורתית ובישוב חיים חילונים ודתיים יחד. בית הכנסת ביישוב הוא קונסרבטיבי וגברים ונשים מתפללים בו יחד. הרב רענן מלק החל לכהן כרב קהילה במאי 2019.
כיום קיים ביישוב גם בית כנסת אורתודוקסי.

== פינות ביישוב ==
בצדו המערבי של היישוב בטיילת המערבית, הוקם בשנת 2004 "מצפור תומר" לזכרו של תומר מטס, בן היישוב שנהרג בעת טיול בנגב כשהוא בן 20. מהמצפור אפשר להשקיף על העיר חיפה ועל היישובים הסובבים את שורשים.

==גלריית תמונות==
{| align="center"
|-
|<gallery widths="180" heights="150" perrow="4" mode="packed">
Shorashim - Tomer Overlook -1.JPG|מצפור תומר
Shorashim - Pergula.jpg|הפרגולה בפינת הגן
Shorashim - esplanade .jpg|הטיילת המערבית של היישוב
Shorashim - Club members.jpg|מועדון החברים
View from Shorashim - Tomer Overlook.JPG|נוף ממצפור תומר
Tzipi Oren corner in Shorshim view path.JPG|הפינה של ציפי אורן בשביל נוף שורשים
View from arbel hill.JPG| תצפית מגבעת ארבל. למטה מימין שורשים, על ההר היישובים צורית וגילון
</gallery>
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/207/ שורשים], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* [http://blogs.misgav.org.il/MisgavBlogs/Templates/showpage.asp?DBID=1&LNGID=2&TMID=850&FID=353&PID=0&IID=769 סיפור הקמת היישוב], ריאיון ערוך עם אחדים מהמקימים
* [http://www.youtube.com/watch?v=d2rw2-SLGx4 מצפור תומר], באתר יוטיוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1985
קטגוריה:תוכנית המצפים
שכניה

שְׁכַנְיָה הוא יישוב קהילתי בגליל המערבי בתחומי המועצה האזורית משגב.

== היסטוריית היישוב ==
היישוב הוקם על ידי גרעין של אנשי תנועת הנוער "מצדה" מארצות הברית שהתגבשו באופן זמני בשבי ציון בשנת 1975. משם עברו למחנה הזמני בעצמון-שגב.בדצמבר 1976 פורסם שהיישוב יוקם בקרוב ושהשטח להקמת היישוב כבר אותר. היישוב הוקם על ידי סולל בונה. בראשית 1979 פורסם שבמחנה הזמני 15 נפשות חברי הגרעין ושיישוב הקבע בהליכי בנייה מתקדמים. היישוב עלה לקרקע בשנת 1980, כחלק מתוכנית המצפים בגליל. היישוב שוכן על רכס ממזרח ומעל הכפר כאבול (כָּבוּל המקראית), בו ישבו בתקופת המשנה והתלמוד מספר חכמים, ובהם רבי זכאי דכבול, וכן בני משמר הכהנים שְׁכַנְיָה, ומכאן השם שנבחר לו.

בשכניה מתגוררות כיום 195 משפחות, כאשר מספר המשפחות המתוכנן בפיתוח סופי הוא 250. היישוב התחיל את דרכו כאגודה חקלאית שיתופית שחלק מחבריו הסתמך לפרנסתו על חקלאות מקומית כדוגמת חממות וכו'. עם הזמן הפך ליישוב קהילתי ובהרחבות האחרונות נמנות המשפחות המצטרפות בעיקר עם בעלי המקצועות החופשיים.

ליד היישוב שכניה הוקמה בשנת 2004 טיילת באורך של כ-800 מטרים. כיום הטיילת מגיעה מהקצה הנמוך של ההר (כביש 7933) ועד ליישוב מנוף. 

שכניה נמצאת על פסגתו של רכס הר שכניה (460 מטר מעל פני הים) וביום בהיר ניתן לראות ממנו את כל אזור הצפון מרמת הגולן ועד ראש הנקרה. מתחת לטיילת נמצאת גם מערת עטלפים. בטיילת יש אתר זיכרון לשומר ישראל בן זאב שנרצח על ידי ערבים ב-1938 וגופתו נתגלתה ב-1990 במערה באזור שכניה.

== אקלים ==
על הר שכניה, בצמוד ליישוב שכניה, נמצאים היישובים קורנית ומנוף. היישוב צופה על הים התיכון וחיפה ממערב, ועל יישובי משגב האחרים וכרמיאל בשאר הכיוונים. ההר מכוסה בחורש ים תיכוני צפוף של קטלבים מצויים, אלונים מצויים ואלה ארץ-ישראלית. מזג האוויר בשכניה אופייני לגובהו (460 מטר) והוא קריר יותר ולח פחות מיישובי מישור החוף הסמוכים. על הר שכניה צומח סחלב נדיר בשם רצועית הגליל.<ref></ref> ישנם מספר פרטים של הסחלב ולאחרונה מתקיימים בשכניה טיולים לאיתור ומיפוי הצמח הנדיר.

== פנאי ==
באזור התעשייה של היישוב נבנה זו חרקים (גן חיות לחרקים וזוחלים),
בין רחובות היישוב אפשר לפגוש שטחי נוי מטופחים, מגרש כדורסל וגני שעשועים שאחד מהם הוא "הגן של נועם" שנבנה בשנת 2016 לזכרה של חיילת מהישוב שנפטרה בטיול בזמן הצבא.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.shekhanya.org.il/ שכניה], אתר הבית של היישוב
* [http://www.romgalil.org.il/cds/208/ שכניה] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:תוכנית המצפים
תובל

תּוּבַל הוא קיבוץ בגליל התחתון בתחומי המועצה האזורית משגב. הוא קרוי ע"ש תובל קין, בנו של למך, מצאצאי קין בן אדם.

== היסטוריה ==
הוקם כגרעין נח"ל בפברואר 1980 ואוזרח בינואר 1981.

הקיבוץ נוסד בשנת 1981 בידי חברי תנועת הצופים ותנועת הבונים דרור מאנגליה ומדרום אפריקה. בשנת 1999 הוקמה בצמוד אליו הרחבה קהילתית.

תובל מתנהל כקיבוץ מתחדש. פרנסתו, מלבד עבודת חברים, נשענת על רפת משותפת עם סאסא, מטע קיווי ולול במסגרת האינטגרציה, וכמו כן מרכז לסמינרים. בשנת 2004 הוקם יקב שטרן המייצר יין בוטיק. בשנת 2014 הוקם חברת תובל פתרונות תפעוליים (ת.פ.ת.) המתעסקת בפתרונות לטיהור שפכים ומים. בשנת 2015 הוקם ביישוב מרכז בריאות - 'בית בריאות', הדוגל בשיטת הריפוי הטבעי.

בכניסה לקיבוץ תובל ניטע יער הגאווה. בסמוך לקיבוץ נמצא גם האתר הארכאולוגי חורבת בליה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.tuval.org.il// תובל - קיבוץ והרחבה קהילתית]
* [https://web.archive.org/web/20151217065854/http://www.bet-alon.co.il/info/city_details.php?city_id=445 תובל], במאגר המידע "אדם בגליל" של בית יגאל אלון
* [http://www.romgalil.org.il/cds/224/ תובל] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:תובל
סמלי האיחוד האירופי

לאיחוד האירופי מספר סמלים שמציינים את האיחוד ומוסדותיו.

== דגל אירופה ==
דגל אירופה הוא הסמל האירופי המוכר ביותר, המכיל שנים-עשר כוכבים זהובים מסודרים במעגל עם רקע כחול. הכוכבים אינם מסמלים את מספר המדינות באיחוד (בניגוד לדגל ארצות הברית) ומספרם קבוע לאורך השנים. המספר 12 מסמל דיוק, שלמות ואחדות. שימוש בכפולות של 12 נעשה בשעות יום, בזויות מעגל, חודשי השנה וכדומה.

הדגל נוצר עוד בשנת 1955 לפני הקמת האיחוד האירופי כשהיו מספר גופים שקדמו לו. הוא עוצב על ידי אירלנד והתקבל במועצת אירופה ב-8 בדצמבר 1955. ב-26 במאי 1986 הוא אומץ על ידי האיחוד האירופי.

==ההמנון האירופי==

ההמנון האירופי נקבע להיות החלק האחרון בסימפוניה התשיעית של בטהובן שמתבסס על היצירה האודה לשמחה (בגרמנית: An die Freude) של פרידריך שילר. בגלל המספר הגבוה של השפות באיחוד ההמנון הוא מוזיקלי בלבד ללא מילים. ההמנון התקבל על ידי מועצת אירופה בשנת 1972.

==יום אירופה==
יום אירופה נקבע ב-9 במאי לזכר הצהרתו של שר החוץ הצרפתי רובר שומאן שפורסמה באותו היום בשנת 1950 על הקמת הגוף הראשון של האיחוד, קהילת הפחם והפלדה האירופית שלפי חזונו התרחב עם השנים להיות האיחוד האירופי.

היום מוקדש במדינות החברות באיגוד לאירועים וחגיגות לציון האירוע שמוקדשות לקירוב בין העמים השונים שמרכיבים את האיחוד.

יש אירופים המעדיפים לציין את יום אירופה דווקא ב-5 במאי לכבוד יסוד מועצת אירופה בתאריך זה בשנת 1949.

==המוטו האירופי==
[[פסל אירופה בבריסל כסמל של "מאוחדים בגיוון"]]
המוטו האירופי, "מאוחדים בגיוון" (באנגלית: United in diversity) נקבע לראשונה בתהליך לא פורמלי בשנת 2000 כשנבחר בהצבעה באתר האינטרנט www.devise-europe.org (אינו פעיל עוד) מתוך הצעות שהעלו תלמידי בתי ספר. במקור הוא היה "איחוד בגיוון" (Unity in diversity). הוא שונה כשאומץ על ידי האיחוד. 

המוטו עוד לא עבר תהליך אישור פורמלי אבל הוא מופיע בפרסומי האיחוד ובחוקת אירופה שממתינה לאישור. כמו כן, הוא עומד במרכז הכרזה הרשמית של האיחוד ליום אירופה בשנת 2004.

==המטבע האירופי==
המטבע האירופי הוא האירו ובכך הוא מוכר גם כסמל של האיחוד. מכיוון שרק 15 מתוך מדינות האיחוד עושות בו שימוש (נכון ל-2008) הוא מהסמלים החלשים של האיחוד.

==קישורים חיצוניים==

* [http://europa.eu/abc/symbols/emblem/index_en.htm דגל אירופה באתר האיחוד האירופי]
* [http://europa.eu/abc/symbols/anthem/index_en.htm המנון אירופה באתר האיחוד האירופי] - כולל קובצי MP3 של ההמנון
* [http://europa.eu/abc/symbols/9-may/index_en.htm יום אירופה באתר האיחוד האירופי] - כולל הטקסט של הצהרת שומאן ואוסף כרזות
* [http://www.youtube.com/watch?v=EZ9lhoo8fZo המנון אירופה באתר] יוטיוב

*
*
איחוד האירופי, ה-
קטגוריה:מועצת אירופה
זבוב (סוג)

זבוב (שם מדעי: Musca) הוא סוג במשפחת הזבוביים.

סוג זה כולל כמה מינים כגון זבוב הבית, הנפוץ והמוכר מאוד. כל המינים בסוג זה עלולים להיות נשאים של טפילים או מחלות שונות. מיני זבובי הפנים עלולים להיות נשאים של תולעת טפילית מסוג Thelazia המתרבה באזור העיניים. תולעת זו לרוב פוגעת ביונקי בר או חיות בית ולעיתים רחוקות גם באדם.

== השפעות בריאותיות ==
* טפילים: זבובים מסוג Musca עשויים לשאת טפילים כמו תולעת העין Thelazia , המתרבה באזור העיניים וגורמת לגירוי ועיוורון זמני.
* מחלות: זבובי הבית נושאים פתוגנים כמו חיידקים ווירוסים הגורמים למחלות מעיים, כולל שלשולים, טיפוס בטן ודיזנטריה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

==רשימה חלקית של מינים בסוג זה==
* זבוב הבית (Musca domestica)
* זבוב פנים (Musca autumnalis)
* זבובי שיחים (M. sorbens, M. fergusoni, M. terraereginae, M. hilli)

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:זבוביים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
שוויון (מתמטיקה)

במתמטיקה ובלוגיקה, שוויון בין שני עצמים מציין זהות מוחלטת ביניהם, בכל מאפייניהם. השוויון הוא יחס, המסומן ב"=", ומתקיים: x=y אם ורק אם x ו-y שווים זה לזה. 

שוויון הוא מושג המופיע בכל תחומי המתמטיקה, תוך התייחסות לעצמים שבכל תחום. כך מוגדר שוויון בין מספרים, קבוצות, פונקציות, גרפים וכדומה. בכל ביטוי מתמטי של שוויון ישנם שני אגפים: ימני ושמאלי.

דוגמה: שוויון בין מספרים:
:2 + 4 = 6

שוויון זה מציין שני מספרים, הראשון הוא המספר "6", והשני "2 + 4". השוויון מראה כי שני צדדיו של סימן השוויון מייצגים את אותו מספר כפי שמתקבל מהגדרת החיבור.

באופן פורמלי שוויון בין איברי קבוצה מוגדר בתור היחס: <math>\{(x, x)\;|\;x\in X\}</math>

שוויון הוא יחס שקילות, כלומר הוא יחס רפלקסיבי, סימטרי וטרנזיטיבי. משמעות תכונות אלה כאשר מדובר בשוויון:
* רפלקסיביות: a=a כל עצם שווה לעצמו.
* סימטריות: אם a=b אז b=a.
* טרנזיטיביות: אם a=b וגם b=c אז a=c – זוהי המוסכמה האוקלידית לפיה שני גדלים השווים לגודל שלישי, שווים ביניהם.

שוויון הוא עידון של כל יחס שקילות אחר, כלומר הוא מתאים לחלוקה הטריוויאלית של כל קבוצה. שוויון הוא יחס אנטי-סימטרי ולכן הוא גם יחס סדר מנוון. זהו היחס היחיד שהוא גם יחס שקילות וגם יחס סדר, ובאופן כללי יותר היחס היחיד שהוא רפלקסיבי, סימטרי ואנטי-סימטרי.

שוויון מקיים גם את תכונת ההחלפה: לכל A ו-B ופונקציה F, אם A=B, אז גם (F(A)=F(B. לדוגמה:
* עבור A, B, C ממשיים – אם A=B אז A+C=B+C
* עבור A, B, C ממשיים – אם A=B אז A-C=B-C
* עבור A, B, C ממשיים – אם A=B אז AC=BC
* עבור A, B, C≠0 ממשיים – אם A=B אז A/C=B/C

בתורת ההיסק, תכונות השוויון נקבעות כאקסיומות.

==ראו גם==
* זהות (מתמטיקה)
* משוואה

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יחסי שקילות
פיתה

פיתה מסורתית
אפיית פיתות ב[[נצרת]]
פיתה היא לחם חיטה שטוח העשוי מקמח ולפעמים גם שמרים.

הפיתה היא מאכל מסורתי במזרח הים התיכון: בין היתר, בבלקן, טורקיה, והלבנט. פיתה משמשת לטבילה ("ניגוב") ברטבים או במטבלים כמו חומוס וגם להכנת כריכים. לפיתה גרסאות מגוונות, חלקן עם כיס פנימי. 

== מקור השם ==
המילה התגלגלה לעברית משפות הבלקן ומיוונית. משפות אלה נשאלה pita/pitta לשפתם של היהודים דוברי לאדינו ומהם לעברית בת זמננו.
באוזניהם של דוברי עברית דמתה המילה פיתה למילה העברית הקרובה במשמעותה פַּת ולמקבילה לה בארמית פִּתָּא.
המילה נכתבת בתי"ו, אף על פי שכללי התעתיק מורים לכתוב אותה בטי"ת. הכתיב בתי"ו הטעה בלשנים עבריים, שסברו כי מקור המילה העברית הוא בארמית, אבל ההטעמה המלעילית של המילה מסגירה את מוצאה הלועזי.

במספר שפות רומאניות מכונה הפיתה לעיתים בשם "לחם ערבי". באנגלית בריטית הפיתה בעלת הכיס מכונה לעיתים "לחם יווני" ("Greek Bread").

== שימושים ==
בגרסתה המודרנית והתעשייתית (שהופיעה בשנות ה-50) נאפית הפיתה זמן קצר מאוד – מספר דקות בחום גבוה – 200 מעלות צלזיוס בתנורים ביתיים, או כדקה בטמפרטורה של 400–500 מעלות (בתנורים תעשייתיים). בשל הטמפרטורה הגבוהה נכלא בתוך הפיתה קיטור שגורם להתנתקות הדפנות ולהתנפחותה ליצירת מעין כדור. לאחר האפיה, נפלט הקיטור מהפיתה והיא חוזרת לצורתה השטוחה, אך הדפנות נותרות נפרדות מבפנים. לאחר מכן, אפשר לחתוך את הפיתה ולפתוח אותה לצורת כיס, ולהכניס מרכיבי מזון שונים לתוכה.

== סוגי פיתות ==
=== פיתה תימנית ===
פיתה נוספת היא הפיתה התימנית לסוגיה (צאלוף, קלוב ועוד), שהייתה הלחם העיקרי בתפריטם של יהודי תימן.

===פיתה דרוזית===
הפיתה המסורתית (המכונה בישראל פיתה עיראקית, "לאפה", או פיתה דרוזית, בעגה ירושלמית נקראת לעיתים "אשתנור"), היא פיתה שטוחה שאינה מתנפחת בזכות שיטת האפייה השונה שלה: היא נאפית בסאג' או בטאבון (תנור כיריים המופעל על ידי אש חמה או גחלים).

פיתה דרוזית היא סוג של פיתה שטוחה וגדולה יותר הנאפית בטאבון או על סאג'. מקורה בעדה הדרוזית אך היא נפוצה כיום במטבח הים התיכוני ובמטבח המזרחי. מכיוון שבפיתה הדרוזית, בדומה ללאפה, אין כיס, הפיתה הדרוזית משמשת לעטיפתם של מאכלים המוכנסים לתוכה.

=== מאכלים בפיתה ===
מאכלים נפוצים שנהוג להגיש בישראל בתוך פיתה כמזון מהיר: פלאפל, חומוס, סביח.

==ראו גם==

* לחם
* לאפה
* לחוח
* פאנה קאראסאו

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חיטה
קטגוריה:סוגי לחם
קטגוריה:מוצרי בצק שמרים
קטגוריה:המטבח הים-תיכוני
קטגוריה:המטבח הערבי
קטגוריה:המטבח המזרח-תיכוני
קבב

שישקבב
קבב (בגאורגית : ქაბაბი - תעתיק מדויק: כבאב, בטורקית: Kebap) משמעו כבשר צלוי בטורקית. ברחבי העולם, ובעיקר באזור דרום הקווקז וטורקיה, רווחות גרסאות רבות של קבב, ומשמעות המונח משתנה במדינות השונות. גם בישראל הוא מאכל פופולרי.

בתלמוד בבלי מופיעה המילה הארמית כַּבַּבָא במובן של בשר הצלוי על גחלים.

== קבב מזרחי ==
דוכן קבב ב[[רמאללה]]
הקבב הנפוץ במטבח המזרח תיכוני, הוא קציצה מאורכת, עסיסית ומתובלת מבשר בקר או בשר כבש טחון, המשופדת לאורכו של שיפוד ונצלית בגריל.

בישראל, על פי רוב מתייחס המושג לקציצת בשר טחון בתבלינים שונים, הנצלית על מנגל, עם או בלי שיפוד. במקרים רבים הקבב מוגש בפיתה או בלאפה עם חומוס, טחינה וסלטים שונים.

סוגי הקבבים כוללים:

* קבב דובדבנים
* אדנה קבב

== קבב אירופאי ==
באירופה, קבב עשוי בדרך כלל מבשר כבש ומבשר בקר, אם כי ניתן להכינו גם מבשר עוף ודגים בסגנונות מסוימים. בשר חזיר נפוץ גם כן בקרב מוכרי קבב לא-מוסלמים.

באירופה, המושג "קבב" מתייחס לכמה סוגי מאכלים:
*דונר קבב (Döner Kebab) - מילולית "בשר מסתובב", פיסות בשר עוף או כבש צלויות לאט על מוט מסתובב. מכונה "שווארמה" במזרח התיכון וצפון אפריקה, "גירוס" ביוון, שם עשוי לרוב מבשר חזיר, "גירוש" בהונגריה.
*קבב סאמאק (Samak Kebab) - דג צלוי בצורת "שישקבב".
*שישקבב (Shish Kebab) - קוביות בשר צלויות על מקל.
*קופט קבב (Kofte Kebab) - פיסות בשר כבש שנקלה ואז נצלה על מקל.
*מיטיטיי (Mititei) - אלה קציצות קבב רומני. סוג של כדורי בשר מוארכים של בשר טחון לרוב בשר בקר או שליש בקר שליש כבש ושליש חזיר המתובלים בשום, פלפל שחור וסודה לשתייה, שניצלים על גריל, שבישראל נהוג לקרוא לו "קבב רומני".

קבבים מוגשים לרוב בפיתה עם סלט. מסעדות קבב נפוצות בכמה אזורים של אירופה. דונר קבב (שווארמה) דווח בתור המאכל הזמין הנמכר ביותר בגרמניה. יש המוסיפים בשר בקר לפיצה ומכנים את המאכל "פיצה-קבב".

== קבב אמריקאי ==
בארצות הברית, קבב הוא שיפוד עם קוביות קטנות של כל סוג של בשר או עוף וירקות הצלויים על הגריל.

סוגי הקבב האמריקאי כוללים:
*קבב בקר (Beef kebab)
*קבב עוף (Chicken kebab)
*קבב טופו (Tofu kebab)
*קבב ירקות (Vegetable kebab)
*קבב הודו (Turkey kebab)

הקבבים האמריקאים מכילים בשר וירקות המוחזקים יחד על שיפוד ואז נצלים על הגריל. ירקות בהם משתמשים: חצילים, עגבניות, פלפלים, בצלים ופטריות.

שישקבב לאכילה במקום כמעט ואינו נפוץ בארצות הברית, אך גירוס הוא נפוץ למדי.

== קבב הודי ==
בהודו, קבב נחשב לקציצה מתובלת העשויה מבשר טחון הצלויה על הגריל, מטוגנת או מבושלת.

סוגי הקבב ההודים כוללים:

* טונדה קבב
* שאמי קבב

== קבב קווקזי ==
במדינות הקווקז ומרכז אסיה, קבב מורכב מבשר בקר או כבש המעורבבים יחד עם שומן ונצלים על רוטיסרי אנכי. 

סוגי הקבבים כוללים:

* לולה קבב (Lülə Kabab)
* איסקנדר קבב (Iskəndər Kabab)
* שישליק (Şaşlık)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הים-תיכוני
קטגוריה:המטבח הסורי
קטגוריה:המטבח העיראקי
קטגוריה:המטבח הלבנוני
קטגוריה:המטבח הפלסטיני
קטגוריה:המטבח הישראלי
קטגוריה:המטבח הטורקי
קטגוריה:המטבח הערבי
קטגוריה:מאכלי בשר
סווינג

נגן הסווינג [[בני גודמן]]
סווינג הוא תת-ז'אנר של מוזיקת ג'אז, שהתפתח בשנות ה-20 של המאה ה-20 ומאופיין בקצביות שיש לה ביטוי חיצוני בתנועה בולטת לעין (של מתופף, של רגל, הכאה באצבע צרדה או תנועת גוף), או קלילות והתאמה לריקוד. שמו ניתן לו מהתכונה של קטע ג'אז או של ביצועו, הגורמת לו להישמע קליל, במקצב מיטלטל קלות ומעט קופצני. כדי ליצור את תחושת הסווינג משתמשים במקצב של ארבעה רבעים, והדגשים הם על הרבע השני והרביעי (בשונה ממוזיקה קלאסית ורוק בו הדגשים הם ברבע הראשון ובשלישי). כמו כן המקצב מחולק לצמדים של שמיניות. שמיניות אלו נקראות "שמיניות סווינג" ולעיתים נשמעות כטריולה שאורך השמינית הראשונה בה הוא רבע.

בין מובילי הביג בנדס המפורסמים בתחום הסווינג נמצאים בני גודמן, קאונט בייסי ודיוק אלינגטון.

יש גם סגנון ריקוד הנקרא סווינג.

בג'אז המודרני משתמשים לרוב במקצב סווינג.

הסווינג היה אסור בגרמניה הנאצית לפני מלחמת העולם השנייה כיוון שנכתב גם על ידי יהודים ושחורים. מועדוני סווינג היו בלתי-חוקיים ונסגרו על ידי הממשל הנאצי. הסרט "נערי הסווינג" עוסק בתקופה זו ובהתמודדות בני הנוער (שנקראו "נערי הסווינג") עם האיסור על האזנה וריקוד לצלילי הסווינג.

ה"סווינג הצועני" נוצר על ידי הגיטריסט הצועני ג'אנגו ריינהארדט שנחשב אחד מנגני הג'אז האירופאיים הבודדים שהשפיעו גם על הג'אז האמריקאי.

במאה ה-21 זכה הסווינג לתחייה מחודשת, כחלק מאופנת הרטרו והווינטג' המאפיינים זרם תרבותי זה. התחייה המחודשת הזו כללה גם את לידתו של סגנון מוזיקלי חדש, אלקטרו סווינג, שמשלב את הסווינג עם מוזיקת האוס וסוגים אחרים של מוזיקה אלקטרונית.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.swingmusic.net/ Swing Music Net] - אתר מקיף על מוזיקת הסווינג.
* 
* 

*
קטגוריה:ג'אז
קטגוריה:הקהילה האפרו-אמריקאית
אורה זיטנר

אורה זיטנר (1946 – 15 בספטמבר 2020) הייתה זמרת, פסנתרנית ומנצחת מקהלות ישראלית. זיטנר הייתה בוגרת האקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב; היא התמחתה שם בהלחנה, ניצוח מקהלות ונגינה בפסנתר. במשך תקופה ארוכה נמנתה עם "חבורת רננים" ועם מקהלת רינת.

==ביוגרפיה==
הקריירה של זיטנר כזמרת החלה במופע של שירי סשה ארגוב שנערך בשנת 1979. החיבור שלה עם ארגוב נוצר כאשר הוא ראה אותה מנצחת על מקהלה ומבצעת קטע שירה. מאז, היא הייתה מזוהה יותר מכל זמרת אחרת עם המלחין. כתוצאה מהמופע המשותף שלהם הופקו שני תקליטים, שבהם זיטנר ביצעה את שירי ארגוב בלוויית פסנתר בלבד. השיר הידוע ביותר בביצועה הוא "שיר ארץ" ("ארץ שיושביה היא אוכלת") למילותיו של נתן יונתן.

בפסטיבל שירי הילדים מספר 13 (1982), הופיעה זיטנר עם השיר "בחלון שלי יש ים".
בשנת 1987 ערכה זיטנר מסע הופעות שבמסגרתו הופיעה בתיאטרון העירוני של פריז. בשובה העלתה את מופע היחיד שלה "תחת גגות פריז", שבו היא שרה וליוותה את עצמה בפסנתר בתוכנית של שאנסונים צרפתיים.

מלבד הופעות היחיד שלה, הרבתה זיטנר לשתף פעולה במופעים עם אמנים והרכבים אחרים, כמו ההופעות המשותפות עם רביעיית "קולן" ועם ישראל גוריון (בתוכנית בשם "דואט").

זיטנר קיבלה פרס על שם אֶמה שייבר מבית שלום עליכם בשנת 1995 על תקליט שירי יידיש שהוציאה. היא הייתה יוזמת אירועי זמר ברחבי ישראל, מפגשי זמר במועדון "צוותא", וכן לקחה חלק בפסטיבל אבו גוש למוזיקה קלאסית.

זיטנר התגוררה בתל אביב. בן זוגה היה הבמאי דוד ברגמן.

נפטרה ב-15 בספטמבר 2020 והובאה למנוחות בקיבוץ נגבה .

==דיסקוגרפיה==
*"סשה ארגוב מנגן משיריו, שירה: אורה זיטנר" (1979) - אלבומה הראשון של זיטנר, המורכב משירי סשה ארגוב
*"אורה זיטנר שרה סשה ארגוב" (1981) - אלבום שני, המורכב מעוד משירי ארגוב
*"שיר, חליל וגדי נחמד" (1990) - אלבום שלישי של גרסאות כיסוי לשירי עם ישראלים ידועים
*"א ניגון וואס לויפט מיר נאך" (1993) - אלבום מצליח המורכב משירים מוכרים ביידיש
*"בעיקר אהבה" (1993) - אלבום גרסאות כיסוי ללהיטים ישראלים משנות השישים ושנות השבעים
*"למדבר" (עם יובל מיצנמכר) (1995) - אלבום נוסף של גרסאות כיסוי ללהיטים ישראלים, הפעם של שנות החמישים
*"פיוטים" (2007) - אלבום המורכב מפיוטים מוכרים ביהדות

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים
קטגוריה:פסנתרניות ישראליות
קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:מנצחות מקהלות ישראליות
קטגוריה:משתתפות פסטיבל שירי הילדים
קטגוריה:בוגרות בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:אישים הקבורים בנגבה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2020
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2020
כרמי יוגב

כרמי יוגב (17 בנובמבר 1918 – 11 בינואר 2010) היה איש חינוך ישראלי, מנהל גימנסיה הרצליה.

==ביוגרפיה==
יוגב נולד בבאר יעקב וסיים את לימודיו בגימנסיה הרצליה ב-1936. לאחר מכן למד באוניברסיטה העברית, שם סיים בתואר מוסמך למדעים. עשה דוקטורט בפסיכולוגיה באוניברסיטת קולומביה בניו יורק.

בשנת 1945 החל ללמד בגימנסיה הרצליה את מקצועות המתמטיקה והפיזיקה. מ-1953 שימש כסגן-מנהל, ומ-1963 כמנהל, בתחילה במשותף עם הד"ר ברוך בן-יהודה. החל משנת 1989 החל לשמש כנשיא הגימנסיה.

עם כניסתו לתפקיד מנהל הגימנסיה, הנהיג ד"ר יוגב חידושים בגימנסיה: הפריעה לו במיוחד העובדה שהימים הראשונים והאחרונים של שנת הלימודים הם ימים מבוזבזים: שעות הלימודים אינן רבות, והאווירה היא של חופשת קיץ. בהתאם להנחיה שלו, למדו התלמידים החל מיום הלימודים הראשון שש ושבע שעות, וכך היה עד ליום הלימודים האחרון. התעודות לא חולקו ביום הלימודים האחרון, אלא רק שלושה ימים לאחר תחילת החופש הגדול. יוזמה נוספת של כרמי הייתה מוסד ערב השבת, שנועדה לספק תעסוקה לתלמידים בליל שבת. בכל ליל שבת, בשעה תשע בערב, נערכה לתלמידים מסיבה במועדון הגימנסיה, שהשתתפות בה לא הייתה חובה. כדי לשמור על סדר במסיבה, ולהרגיע את ההורים המודאגים, הוצב בכל ליל שבת מורה אחד על משמר השקט והסדר. 

במסגרת פעילותו הפדגוגית יזם את הקמת ה"פנימייה הצבאית" שהייתה מסונפת לגמנסיה, וכן פעולות חברה מחוץ ללימודים הפורמליים. ביצע שיפורים בשיטות ההוראה ופעל לרה-ארגון של החינוך בתיכון בישראל ולשינוי במערכת בחינות הבגרות. כמו כן שמש כמרצה להוראת המתמטיקה באוניברסיטה העברית. השתתף בפורמים רבים לענייני חינוך וכן בהרצאות במסגרות שונות בתחום.

נמנה עם מערכת האנציקלופדיה "בריטניקה לנוער". נפטר בגיל 92.

== קישורים חיצוניים ==
* קרין ספינגולד, [http://www.nrg.co.il/online/54/ART2/040/898.html?hp=0&loc=164&tmp=7454 מורה לחיים: פרידה מד"ר כרמי יוגב], nrg, 16.1.2010
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנהלי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:סגל גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1993
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1918
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2010
מרדכי בן שחר

מרדכי בן שחר עם חיילים, שנות ה-50
מרדכי בן שחר (18 בפברואר 1926 - 17 בינואר 2017) היה זמר בריטון ישראלי בתחום אופרה ובתחום החזנות.

==ביוגרפיה==
נולד ב-1926 בקראיובה שברומניה ובגיל צעיר עבר עם משפחתו לבוקרשט, שם גם סיים את לימודיו התיכוניים. בשנת 1944, במהלך מלחמת העולם השנייה, נהרג אביו, שמואל, בהפצצה על מקום עבודתו. לאחר מכן עלה בן שחר לארץ ישראל במסגרת עליית הנוער והגיע לקיבוץ עין שמר. מאוחר יותר עבר לקיבוץ אפיקים, שהה שם שנה והשתתף בהצגה של הקיבוץ מאת שטפן צווייג. מן הקיבוץ הגיע לתל אביב, זכה במלגה מקונסרבטוריון "שולמית" ולמד אצל אלי קורץ. אמו עלתה לארץ בעקבותיו.

היה חבר בלהקה הצבאית כרמל.
סיים את הסטודיו הדרמטי של תיאטרון הבימה בהדרכתו של צבי פרידלנד, ושל האהל.

היה שחקן בתיאטרון "האהל" וזמר בריטון ראשי באופרה הישראלית. כן הופיע כסולן עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית. בשנת 1956 זכה במלגה מקרן התרבות אמריקה-ישראל ונסע ללמוד באקדמיה לאמנויות הווקאליות (, AVA) שבפילדלפיה. בשנת 1957 הופיע בגרנד אופרה של פילדלפיה .
ב-1958 שב לישראל והמשיך להופיע באופרה. הוא לקח חלק בהופעות הבכורה של האופרות "הרמאי" של מנחם אבידום, "יעקב ומשה" מאת ברגל ו"מות משה" מאת יוסף טל.
ב-1963 השתתף בביאנלה של ונציה יחד עם תיאטרון חיפה ב"מעגל הגיר הקווקזי". באותה שנה זכה בפרס כינור דוד, וכן בפרס אדיס דה פיליפ עבור תפקידיו באופרות "לה טרוויאטה" בתפקיד ז'רמון, ועבור תפקיד פיגארו באופרה "הספר מסביליה".
בשנת 1964 היה שותף להפקה הראשונה בארץ (של גיורא גודיק בשיתוף תיאטרון "הבימה") של המחזמר "גבירתי הנאווה".
מקיץ 1964 עד סתיו 1966 שימש כבריטון הראשי באופרה של ציריך (שווייץ) והשתתף עמה בפסטיבל ברלין.

ב-1968 הופיע עם צבי בורודו בהצגה היידית "אגדת מרדכי גבירטיג", שהפיק שמואל פישר.
בפברואר 1970 הופיע עם אינו טופר במופע "קמץ אלף והגדי הלבן", על מרק ורשבסקי ואברהם גולדפדן. התוכנית הגישה את סיפור חייהם בעברית וכללה שירים ביידיש ובעברית.
הופיע בארץ בתוכניות הטלוויזיה "שרתי לך ארצי" עם דן אלמגור ו"אלגרו" עם יצחק שמעוני.
בן שחר זכה בפרס מטעם הנוער המוזיקלי על יסודה וניהולה של שלישית בן שחר, שהרבתה להופיע בפני בני נוער.
 
בן שחר היה נשוי לחנה לבית לוי והשניים התגוררו בשנותיו האחרונות בבית אבות ברמת גן.
נפטר ונטמן בבית העלמין ירקון. הותיר אחריו את רעייתו ושלושה בנים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://dudipedia.wordpress.com/2014/11/15/%D7%99%D7%93-%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99-%D7%A1%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%A8%D7%95-%D7%A9%D7%9C-%D7%96%D7%9E%D7%A8-%D7%94%D7%90%D7%95%D7%A4%D7%A8%D7%94-%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99-%D7%91%D7%9F/ ביוגרפיה], באתר "דודיפדיה"
* , 2007

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:חזנים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס כינור דוד
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עולים בעליית הנוער
קטגוריה:חברי להקת הכרמל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:זמרי בריטון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017
שמעון אבן

שמעון אבן (15 ביוני 1935 - 1 במאי 2004) היה מחלוצי מדעי המחשב בישראל, פרופסור מן המניין בפקולטה למדעי המחשב בטכניון.

==ביוגרפיה==
אבן נולד ברמת גן. ב־1959 קיבל תואר בוגר בהנדסת חשמל מהפקולטה להנדסת חשמל בטכניון, ב-1961 קיבל תואר מוסמך במתמטיקה מאוניברסיטת קרוליינה הצפונית, וב־1963 קיבל תואר דוקטור במתמטיקה שימושית מאוניברסיטת הרווארד, בהנחייתו של האו ואנג (Hao Wang). 

היה חבר סגל באוניברסיטת הרווארד, בטכניון ובמכון ויצמן למדע, שם הוביל, בשנת 1969, את פתיחתו של מסלול הלימודים הראשון לתואר במדעי המחשב בישראל. בשנים 1975-1970 לימד גם באוניברסיטת תל אביב, בקורסים הראשונים שניתנו במסלול מדעי המחשב שבמסגרת המחלקה למתמטיקה. משנת 1974 היה פרופסור בפקולטה למדעי המחשב בטכניון, ופעמיים עמד בראשה. זכה פעמים רבות בפרסים למרצה מצטיין. לאחר פרישתו מהטכניון היה ראש המגמה למדעי המחשב במכללה האקדמית תל אביב יפו וסגן הנשיא לעניינים אקדמיים.

בשנת 1965 היה חבר בצוות שפיתח את המחשב "אלביט 100", שהיווה פריצת דרך בהיותו המיני-מחשב המסחרי הראשון בעולם והמחשב המסחרי הראשון שיוצר בישראל.

תחומי המחקר העיקריים שלו היו אלגוריתמים, תורת הגרפים, קריפטוגרפיה וסיבוכיות חישובית. מעבודותיו הידועות: האלגוריתם הפולינומי הראשון שבודק האם ניתן לשכן גרף נתון במישור (האם הוא מישורי), ההוכחה הראשונה כי בעיה קומבינטורית "טבעית" היא שלמה ל-PSPACE, ואלגוריתמים יעילים לבדיקת קשירות של גרף. מתלמידיו הבולטים: ברוך אוורבוך, אלון איתי, ראובן בר-יהודה, עודד גולדרייך, מיכאל רודה ויוסי שילוח. 

שמעון אבן נפטר בישראל בשנת 2004. הותיר אישה ושלושה ילדים. אחד מבניו הוא פרופ' גיא אבן, שעוסק באלגוריתמיקה באוניברסיטת תל אביב.

==ספריו==
* Algorithmic Combinatorics, Macmillan, 1973
* Graph Algorithms, Computer Science Press, 1979
כמו כן פרסם יותר ממאה מאמרים. הקורס "אלגוריתמים בתורת הגרפים", שניתן במסגרת האוניברסיטה הפתוחה, מתבסס על הרצאות מוסרטות של פרופ' אבן.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20131014174542/http://www.cs.technion.ac.il/he/people/even/ דף הבית של פרופ' אבן בטכניון]
* עודד גולדרייך, [http://www.wisdom.weizmann.ac.il/~oded/even.html אודות שמעון אבן], נובמבר 2003
* [http://www.wisdom.weizmann.ac.il/~oded/s_even.html The Shimon Even Memorial Page]

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קרוליינה הצפונית
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:מדעני מחשב ישראלים
קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: מתמטיקה ומדעי המחשב
קטגוריה:סגל הטכניון: מדעי המחשב
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2004
לידיה

לידיה (גם: לוּדיה; ביוונית: Λυδία; בלטינית: Lydia; בטורקית: Lidya; בעברית המקראית: לוּד) הייתה ממלכה במערב מרכז אסיה הקטנה, סמוך לעיר איזמיר בטורקיה של ימינו, אך בשיא התפשטותה שלטה על כל חלקה המערבי של אסיה הקטנה, מנהר קיזילאירמאק במזרח ועד לים האגאי במערב. המצאת המטבע בשנת 660 לפנה"ס לערך מיוחסת ללידיה, ולפי גרסה אחרת למלך קרויסוס אשר מלך עליה באמצע המאה ה-6 לפנה"ס.

== היסטוריה ==
לידיה הגיחה כממלכה חתית חדשה לאחר התמוטטות האימפריה החתית במאה ה-12 לפנה"ס, במקום בו שכנה לפנים חלק מממלכת ארזוה. לידיה נודעה לעיתים גם כמיוניה (Μαιονία). לפי הרודוטוס קיבלה לידיה את שמה מלידוס (Λυδός), מלכה הראשון, שהיה לפי המסורת מצאצאיה של האלה קיבלה. לידיה נזכרת גם בתנ"ך ועמה נקרא לוּדִים שהיה ידוע בקשתיו:
: (ירמיהו, מ"ו, ט').

גודלה המקורי של לידיה ובשיא פריחתה
לשיא כוחה ופריחתה הגיעה בעת מלוכת שושלת מרמנד, החל בתחילת המאה ה-7 לפנה"ס שהייתה השושלת השלישית והאחרונה שמלכה בה. המלך הראשון בשושלת זו, גיגס (מלך עד 657 או 652 לפנה"ס), מזוהה לעיתים עם גוג המקראי, שליט מגוג. גיגס קבע את בירתו בסרדיס ביונית Σάρδεις, בטורקית Sart, או ספרד (Sfard) בלשון הלידית עצמה. מכאן מקור השם המקראי ספרד (עובדיה 20). אומנם באיליאדה כינה הומרוס את בירת לידיה "הידֵה", אך ייתכן שזה שם המחוז הכולל את סרדיס.

סרדיס ניצלה מהחורבן שזרעו הקימרים ברחבי אסיה הקטנה בתחילת המאה ה-7 לפנה"ס. גירוש הקימרים מתחומי לידיה מיוחס למלך סדייאטס ששלט עליה לקראת סוף המאה ה-7 לפנה"ס, ויורשו, אליאטס השני, שמלך אחריו עד שנת 560 לפנה"ס נחשב כמלך שקיבע בשנת 585 לפנה"ס את נהר הקיזילאירמאק כגבולה המזרחי של לידיה עם מדי. לאחר סיום הלחימה בין הצדדים עקב ליקוי חמה שעל שמו נקרא הקרב במקורות יוונים.

לידיה עלתה למעמד של אימפריה אזורית ושלטה על כל מערב אסיה הקטנה, למעט על הממלכה הקטנה של ליקיה מדרום לה, ששמרה על עצמאותה. לפי אחת הגרסאות, לתקופה זו מיוחסת המצאת המטבע, כנראה על ידי המלך קרויסוס. קרויסוס פיאר את סרדיס ובנה גם את מקדש ארטמיס באפסוס שהיה לאחד משבעת פלאי תבל בעולם העתיק.

לידיה המשיכה לפרוח עד שקרויסוס אזר אומץ והתקיף את הפרסים. הוא הובס על ידי כורש בשנת 546 לפנה"ס, ולידיה ירדה מעל בימת ההיסטוריה כישות פוליטית עצמאית, אך המשיכה להתקיים תחת שלטון זרים. רש"י בפירושו לתלמוד מזכיר אומה בשם לודים שהייתה קיימת לדבריו בימי האמורא ריש לקיש, וכותב שאנשי אותה אומה היו אוכלי אדם, לא ברור אם ישנו קשר בין הלודים המוזכרים על ידי רש"י לבין הלודים המקראיים או ממלכת לידיה.

האסטרואיד 110 Lydia נקרא על שם הממלכה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מדינות לשעבר במזרח התיכון
קטגוריה:העת העתיקה
קטגוריה:עמים הנזכרים בתנ"ך
קטגוריה:טורקיה: היסטוריה
קטגוריה:מקומות שעל שמם כוכב לכת מינורי
סולם פנטטוני

סולם פנטטוני
סולם פנטטוני הוא סולם או מודוס מוזיקלי המורכב מחמישה צלילים באוקטבה (מיוונית: פנטה = 5). דוגמה לסולם כזה היא סידור של סולם מז'ורי או מינורי עם החסרת צלילים למען הימנעות מחזרה על מרווח של חצי טון. הסולם הפנטטוני נפוץ מאוד במוזיקה עממית במקומות שונים, מוזיקה יוונית, מוזיקה קלטית ומוזיקה סינית.

==סוגי פנטטוניקות==
===פנטטוניקה מז'ורית===
זהו סולם הנמצא בשימוש בבלוז, ג'אז ומוזיקה קלאסית אירופאית, שמתקבל על ידי החסרת הדרגות הרביעית והשביעית מהסולם המז'ורי.

הנוסחה הכללית של פנטטוניקה מז'ורית:

I - II - III - V - VI

לדוגמה, סולם דו מז'ור פנטטוני:

דו רה מי 
פה
 סול לה 
סי


<score vorbis="1" lang="lilypond" midi="1">\relative c' {\tempo 1 = 180 \numericTimeSignature \time 2/4 
\set Score.tempoHideNote = ##t 
 \override Staff.TimeSignature #'transparent = ##t
 \override Staff.BarLine #'stencil = ##f
{ s1 c d e g a c s \break s c a g e d c s}}</score>

===פנטטוניקה מינורית===
זהו סולם פנטטוני המתקבל באמצעות החסרת הדרגות השנייה והשישית מהסולם המינורי. 

הנוסחה הכללית של פנטטוניקה מינורית:

I - III - IV - V - VII

לדוגמה, סולם דו מינור פנטטוני:

דו 
רה
 מי במול, פה, סול 
לה במול
 סי במול

<score vorbis="1">\relative c' {\tempo 1 = 180 \numericTimeSignature \time 2/4 
\set Score.tempoHideNote = ##t 
 \override Staff.TimeSignature #'transparent = ##t
 \override Staff.BarLine #'stencil = ##f
{s1 c ees f g bes c s \break s c bes g f ees c s}}</score>

סולמות פה דיאז מז'ור פנטטוני או רה דיאז מינור פנטטוני מתקבלים על ידי הקלדה על קלידי הפסנתר השחורים בסדר עוקב, עולה או יורד. 

==="בלו נוטס" (Blue Notes)=== 

תוספת מקובלת לסולמות הפנטטוניים בסגנונות בלוז, ג'אז ורוק היא הבלו נוט, תווים שמוסיפים "פלפל" לסולם הפנטטוני. הבלו-נוט בסולם פנטטוני מינורי הוא לרוב בדרגה חמישית מונמכת (b5).

לדוגמה, סולם דו מינור בלוז:

דו - מי במול - פה - סול במול - סול - סי במול

<score vorbis="1">\relative c' {\tempo 1 = 180 \numericTimeSignature \time 2/4 
\set Score.tempoHideNote = ##t 
 \override Staff.TimeSignature #'transparent = ##t
 \override Staff.BarLine #'stencil = ##f
{ s1 c ees f ges^"↓" g bes c \break s c bes g ges^"↓" f ees c }}</score>

"בלו-נוט" בדרגה חמישית מונמכת בסולם המינורי יוצר מרווח של טריטון מהתו הראשון בסולם, ומאפשר יצירת תחושת דיסוננס הרמוני שקשה יותר להשיגה בסולם פנטטוני פשוט. 

הבלו-נוט בסולם פנטטוני מז'ורי הוא לרוב בדרגה שלישית מונמכת (b3).

לדוגמה, סולם דו מז'ור בלוז:

דו - רה - מי במול - מי - סול - לה

<score vorbis="1">\relative c' {\tempo 1 = 180 \numericTimeSignature \time 2/4 
\set Score.tempoHideNote = ##t 
 \override Staff.TimeSignature #'transparent = ##t
 \override Staff.BarLine #'stencil = ##f
{ s1 c d es^"↓" e g a c \break s c a g e ees^"↓" d c }}</score>

===פנטטוניקות נוספות===

*פנטטוניקה נייטרלית מתקבלת על ידי השמטת הדרגות השלישית והשישית מהסולם המינורי. הנוסחה הכללית:

I - II - IV - V - VII

לדוגמה, הסולם הנייטרלי דו:

דו רה 
מי
 פה סול 
לה
 סי במול 

מקור הסולם הוא במוזיקה הסינית ובמוזיקה יפנית שבהן ישנה פנטטוניקה המבוססת על החסרת הדרגות השלישית והשביעית בסולם המז'ורי.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.youtube.com/watch?v=ne6tB2KiZuk סרטון] בו בובי מקפרין מדגים את כוחו האינטואטיבי של הסולם הפנטטוני.
* 

קטגוריה:סולמות במוזיקה
קטגוריה:5 (מספר)
פלגיאניזם

הפלגיאניזם הייתה השקפת עולם נוצרית קדומה לפיה החטא הקדמון לא השחית כליל את הטבע האנושי וכי האדם מסוגל לבחור מרצונו בטוב גם ללא חסד האל שיסייע בעדו. הכנסייה סימנה את הפלגיאניזם כמינות.

מנסחה של פילוסופיה זו היה , נזיר שהגיע מרומא לארץ ישראל ב-409. הוא יצא נגד תפיסתו של אוגוסטינוס, שטבע והגדיר את רעיון החסד האלוהי. אוגוסטינוס גרס כי מקורן של נטיותיו הרעות של האדם בחטא הקדמון של אדם הראשון, חטא תאוותו עם חוה. בני האדם, צאצאיהם של אדם וחוה, שותפים לאשמה ורק בחסדו המיוחד של בן האלוהים הם יכולים להינצל מטבעם. פלגיוס ביקש להגן על הבחירה והגאולה באמצעות מעשים טובים. הוא כתב כי חוקי האל והסקרמנטים מטהרים את האדם. הוא כפר בחטא הקדמון וטען, כי "האוכל בוסר תקהינה שיניו, אך לא שיני בניו". בנוסף הוא טען כי כשמטילים על האל את חטאות האדם גורמים להתנוונות הטבע הפנימי של האדם.

ב-415 הזהיר אוגוסטינוס את הירונימוס מפני דעותיו של פלגיוס. בעקבות הוויכוחים הרבים נערך סינוד מזרחי שבו זוכה פלגיוס, אולם במועצה באפריקה שנערכה לאחר מכן בהשפעת אוגוסטינוס, הוכרזה דעתו של פלגיוס ככפירה והאפיפיור אינוקנטיוס תמך בה.

עם מות האפיפיור ותפיסת מקומו על ידי זוסימוס, זוכה פלגיוס מאשמת הכפירה, אולם הקיסר הונוריוס נזף באפיפיור החדש וזה חזר בו. בסופו של דבר בוועידת אפסוס, בשנת 431, הוקעה ההשקפה הפלגיאנית, שהאדם יכול להיות טוב גם ללא עזרת האל, והוכרזה כמינות.

==קישורים חיצוניים==
* 

פלגיאנית, המינות ה