יחסי אוזבקיסטן – קוריאה הדרומית

יחסי אוזבקיסטן–קוריאה הדרומית הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן לקוריאה הדרומית.

קוריאה הדרומית הפכה למדינה הראשונה באזור אסיה-האוקיינוס השקט שהכירה בעצמאותה של אוזבקיסטן בדצמבר 1991. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות נוצרו בינואר 1992. היחסים הבילטרליים גדלו בהתמדה מאז אותה תקופה. שיתוף הפעולה בין שני העמים גדל בתחום הפוליטי, הכלכלי והחינוכי.

== היסטוריה ==
קוריאה הדרומית ואוזבקיסטן כוננו רשמית יחסים דיפלומטיים בינואר 1992. זמן קצר לאחר מכן פתחה קוריאה הדרומית את שגרירותה בטשקנט, ואוזבקיסטן פתחה את שגרירותה בסיאול.

נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב ערך שמונה ביקורים רשמיים בקוריאה הדרומית, בשנים 1992, 1995, 1999, 2006, 2008, 2010, 2012 ו-2015. במהלך ביקורו בקוריאה הדרומית בשנת 2006 הוענק לקרימוב תואר אזרח כבוד מסיאול. בשנת 1992 ביקר נשיא קוריאה הדרומית קים יאנג-סם באוזבקיסטן. בשנת 2004 ביקר הנשיא רו מו-היון באוזבקיסטן. יורשו, לי מיונג-באק, ביקר פעמיים באוזבקיסטן בשנים 2009 ו-2011. הנשיא פארק גאון-היי ביקר באוזבקיסטן בשנת 2014, שם חתמו הוא והנשיא קרימוב על מספר הסכמים לחיזוק שיתוף הפעולה הכלכלי והשקעות והחלפת טכנולוגיה בין שתי המדינות.

בשנת 2017, יורשו של קרימוב שבקט מירזיויייב ביקר בקוריאה הדרומית לביקור של ארבעה ימים, שם נפגש עם נשיא קוריאה הדרומית מון ג'ה-אין. בטקס של פורום עסקי בקוריאה הדרומית-אוזבקיסטן, נדונו מגוון רחב של נושאים העומדים על סדר היום הבילטראלי, כולל הסיכויים לפיתוח נוסף של היחסים הבין-מדיניים בתחום הפוליטי, המסחרי-כלכלי, השקעה פיננסית, מדעית-טכנית, תרבותית-הומניטרית ותחומים אחרים, מחליפים דעות בנושאים אזוריים ובינלאומיים. במהלך ביקורו, זכה מירזיייב גם בתואר אזרח הכבוד של סיאול על ידי ראש העיר פארק ווון-סון. בשנת 2019 ביקר הנשיא מון ג'ה-אין באוזבקיסטן בביקור ממלכתי בן ארבעה ימים, שם נפגש עם הנשיא מיריזייב. הם דנו על קידום קשרים דו-צדדיים, נאם הנשיא מון למושב המשותף של אולי מג'ליס והשתתף בטקס הפתיחה של בית התרבות והאמנות הקוריאנית בטשקנט.
נשיא אוזבקיה אסלאם קרימוב, רעייתו של קרימוב (מימין) ונשיא דרום קוריאה לי מיונג-באק, [[11 בפברואר 2010]]

== יחסים כלכליים ==
אוזבקיסטן היא השותפה המסחרית הגדולה ביותר בקוריאה הדרומית במרכז אסיה. בעקבות תסיסת אנדיג'אן בשנת 2005, שהובילה לכך שארצות הברית והאיחוד האירופי הטילו סנקציות כלכליות נגד אוזבקיסטן, קוריאה הדרומית יחד עם סין, יפן ורוסיה המשיכו ביחסי כלכלה ומסחר עם אוזבקיסטן, ללא דרישות לזכויות אדם.

בשנת 2006 חתמו קוריאה הדרומית ואוזבקיסטן על הצהרה על שותפות אסטרטגית, אותה הם הסכימו לפתח ולהעמיק בהצהרה משותפת חדשה שנחתמה במהלך ביקורו של הנשיא פארק גאון-היי בטשקנט בשנת 2014. במהלך ביקורו של הנשיא קרימוב בקוריאה הדרומית בשנת 2015, נחתמו 60 מסמכים הנוגעים לסחר, השקעות, שיתוף פעולה כלכלי וטכני ותחומים אחרים בשווי כולל של 7.7 מיליארד דולר. בשנת 2015, מחזור הסחר הדו-צדדי בין המדינות עלה על 1.7 מיליארד דולר, המקביל ל -50 אחוז מהסחר של קוריאה הדרומית עם רפובליקות מרכז אסיה.

בשנת 2009 נטלה מטען קוריאני את ניהול שדה התעופה הבינלאומי נאבוי, ובמסגרת תוכנית הפיתוח ל-10 שנים האיצה עוד יותר את תוכנית המודרניזציה. הקמת מסוף המטען האווירי הגדול ביותר באסיה המרכזית המסוגל להתמודד עם 100,000 טון מטען מדי שנה באמצעות הציוד החדיש ביותר. באוגוסט 2010 חנכה קבוצת האנג'ין, האם של קוריאן אייר, את מסוף המטען בנבוי, המשמש כיום כמרכז הלוגיסטי הבין-יבשתי ממרכז אסיה. קוריאה הדרומית הייתה פעילה במספר רב של פרויקטים ותוכניות באזורים שונים באוזבקיסטן, כולל באזורים הכלכליים החופשיים בנבוי ובאנגרן.

ב-2016 ביקר ראש ממשלת קוריאה הדרומית הוואנג קיו-אהן באוזבקיסטן, שם הצטרף לראש ממשלת אוזבקיסטן אז שבקת מירזיויייב בחנוכת פרויקט שיתוף הפעולה הדו-צדדי הגדול ביותר, מתחם כימיקלי הגז אוסטיורט בקראקלפקאסטן. עלות הפרויקט הייתה 4 מיליארד דולר.

קוריאה הדרומית ואוזבקיסטן הקימו גם את המיזם המשותף LG CNS אוזבקיסטן בשנת 2015, כדי לתמוך ביישום מערכות מידע ומאגרי מידע עבור ממשל אלקטרוני במטרה להקל על ניידותם של אנשים, עסקים ומערכת ממשלתית באוזבקיסטן. אוזבקיסטן וקוריאה הדרומית הסכימו גם על תוכניות הכשרה, במסגרתן אלפי נציגים של עסקים קטנים ובינוניים אוזבקים עובדים מדי שנה ומקבלים הכשרה במפעלים וחברות קוריאניות.

== יחסי תרבות וחינוך ==
אוזבקיסטן הזמינה מומחים מקוריאה הדרומית לתפקיד כסגן שר במשרד לפיתוח טכנולוגיות מידע ותקשורת, וכן כסגני רקטורים בכמה אוניברסיטאות. בשנת 2014, אוניברסיטת אינאה בקוריאה הדרומית פתחה סניף בטשקנט, המתמקד במדעי המחשב והנדסת הייטק ומעביר את כל הקורסים באנגלית.

המכון הטכנולוגי יאוג'ו פתח את המכון הטכני יאוג'ו בטשקנט, שהפך לאוניברסיטה הפרטית הראשונה באוזבקיסטן. הקורסים כוללים תחומים כמו אדריכלות ותכנון ערים, הנדסה אזרחית, אנרגיה חלופית, ניהול עסקים, תיירות, שיווק בינלאומי, יחסים כלכליים בינלאומיים, חינוך יסודי, פילולוגיה בשפה הקוריאנית ועיצוב אסתטיקה ושמלות.

בשנת 2019, במהלך ביקורו של הנשיא מון ג'ה-אין באוזבקיסטן, נפתח בית התרבות והאמנות הקוריאנית בטשקנט. ישנם מרכזי תרבות קוריאניים בערים האוזבקיות סמרקנד, בוכרה ונוקוס.

== קוריו-סארמס ==
בסוף שנות ה-30 אלפי קוריאנים מברית המועצות גורשו למרכז אסיה, כביכול כדי למנוע ריגול יפני נוסף. אנשים אלה ידועים כיום כקוריו-סאראמס. ההערכה היא כי 177,270 קוריאנים אתניים עדיין חיים בשטח אוזבקיסטן, מה שהופך אותו לגדול ביותר במרכז אסיה והחמישי בגודלו בעולם, אחרי ארצות הברית, סין, יפן וקנדה. נוכחותם של קוריאנים אתניים אלה מסייעת לחיזוק הקשרים בין שתי המדינות.

בפארק סיאול בטשקנט נחשפה אנדרטה לכבוד הקוריו-סאראם במלאת 80 שנה לגירושם מהמזרח הרחוק הסובייטי לאס-אס-אס. האנדרטה הוקמה על ידי איגוד התרבות של קוריאה וקרן קוריאה מעבר לים באוזבקיסטן. בטקס חשיפת האנדרטה השתתפו ראש עיריית פארק סיאול וון-בקרוב וראש עיריית טשקנט רחמונבק אוסמנוב. הפארק עצמו היה תוצאה של מערכת היחסים בין העיר סיאול לטשקנט שהתנהלה בשנת 2010. הוא נפתח על ידי נשיא קוריאה הדרומית דאז לי מיונג-באק במהלך ביקורו באוזבקיסטן בשנת 2009.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==