OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יחסי אלג'יריה–קפריסין

יחסי אלג'יריה-קפריסין (בערבית: العلاقات الجزائرية القبرصية, ביוונית: Σχέσεις Αλγερίας-Κύπρου) מתייחסים ליחסים בין הרפובליקה האלג'יראית הדמוקרטית העממית ובין רפובליקת קפריסין. אלג'יריה מיוצגת בקפריסין באמצעות שגרירותה בביירות, לבנון. קפריסין מיוצגת באלג'יר באמצעות שגרירותה בפריז, צרפת.

== פגישות רשמיות ==
בנובמבר 1998 פגש שר החוץ האלג'יראי את מקבילו שר החוץ הקפריסאי.<ref>
</ref><ref>

</ref><ref>
</ref>

בפברואר 2001 ביקר שר החוץ האלג'יראי בקפריסין.<ref>
</ref><ref>

</ref><ref>

</ref>

בנובמבר 2001 קיבל נשיא הרפובליקה של קפריסין, גלפקוס קלרידיס את אישורי השגריר החדש של אלג'יריה, מר אחמד בודהרי.<ref>

</ref>

בספטמבר 2003 נפגש נשיא קפריסין וראשי אלג'יר, סנגל, כווית כדי לדון בסוגיות אזוריות.<ref>

</ref>

== הסכמים, סחר והשקעות ==
קפריסין ואלג'יריה סיכמו הסכמים שונים. לדוגמה, בנובמבר 1997, אלג'יריה וקפריסין הסכימו על מסגרת לחילופי סחורות ימי בין המדינות, תוך הסרת מכשולים על תנועתם החופשית של אוניות והצעת יחס מועדף בנמלים בשתי המדינות.<ref>

</ref> בדצמבר 1999 חתמו אלג'יריה וקפריסין על הסכם תובלה אווירית להכנסת סחורות במסגרת חוקית בנתיבי אוויר בין אלג'יריה לקפריסין.<ref>

</ref> ביולי 2000 חתמה סוכנות הידיעות האלג'ירית APS על הסכם שיתוף פעולה עם סוכנות הידיעות הקפריסאית<ref>
</ref>

בדצמבר 2001, החברה האלג'ירית סונטראץ' וחברת הנפט הקפריסאית מדקס נפט חתמו על עסקת חיפושים לנפט בצפון בורדג' ובעומר אידריס באגן איליזי בדרום מזרח אלג'יריה.<ref>

</ref>

קפריסין מחשיבה את אלג'יריה כשותפה פוטנציאלית לסייע בהוצאת נפט וגז בלתי מנוצלים מהאזור הכלכלי הבלעדי של האי. שותפים פונטציאלים נוספים הם לוב, רוסיה ואלג'יריה - הפרטים המלאים על המשא ומתן טרם פורסמו לרשות הרבים.<ref>
</ref>

== הערות שוליים ==
משרד החוץ של אלג'יריה

משרד החוץ האלג'רי (בערבית: وزارة الشؤون الخارجية) הוא משרד של הממשלה האלג'ירית המפקח על קשרי החוץ של אלג'יריה. המשרד הראשי נמצא באל מורדיה.

השר לענייני החוץ מאז אפריל 2019 הוא סברי בוקדום.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

אלג'יריה
קטגוריה:אלג'יריה: יחסי חוץ
קטגוריה:דפים עם נקודות ציון חסרות בוויקינתונים
אדלר (תואר אצולה)

[[כתר הרלדי של אדלר כחלק משלט האצולה]]
אֶדְלֶר (בגרמנית: Edler - "אציל") הוא היה תואר אצולה הנמוך ביותר בין "תוארי אצולת השירות" במרחב הגרמני, האימפריה הרומית הקדושה ויורשותיה. הוא נמצא מתחת לתואר ריטר. תואר אדלר נמצא מעל אצולה ללא תארים שמורשים להוסיף רק von ("של", סיומת -י) לפני שם משפחה. התואר בוטל בשנת 1919.

התואר הוענק בדרך כלל לפקידי ממשל וקצינים וכמו כן למקבלי הדרגה הנמוכה של עיטורי מסדר. התואר עבר בירושה.

בימי הביניים, תחת השיטה הפיאודלית (באירופה ובמקומות אחרים), מי שהחזיקו בנחלה היו בדרך כלל בני האצולה, לכן תואר האצולה כלל את שם הנחלה עם קידומת "פון" (von) או "צו". במאות ה-18, ה-19 ותחילת המאה ה-20 נוהג הענקת "תוארי אצולת השירות" (Nobles of the Robe) הפך לנפוץ, ומתוך מסורת, על מנת להדמות לתוארי האצולה האחרים, גם תואר אדלר בא עם קידומת "פון" או "צו" לפני שם המשפחה, במקום שם הנחלה הפאודלית.
==אדלרים מפורסמים==
* משה פורגס פון פורטהיים - Moses Porges, Edler von Portheim
* לודוויג פון מיזס - Ludwig Heinrich, Edler von Mises
* יסאק פון הופמנסתאל - Isaak Löw Hofmann, Edler von Hofmannsthal

== קישורים חיצוניים ==
* [http://home.foni.net/~adelsforschung/faq.htm שאלות ותשובות בנוגע לאצולה במרחב הגרמני] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:מילים וביטויים בגרמנית
קטגוריה:פיאודליזם
דרגון בול: היפהפייה הנרדמת בטירת השטן

דרגון בול: היפהפייה הנרדמת בטירת השטן (באנגלית: Dragon Ball: Sleeping Princess in Devil's Castle, ביפנית: ドラゴンボール 魔神城のねむり姫) הוא סרט קולנוע יפני מסוגת האנימה. את הסרט ביים דייסוקה נישיו. היה זה הסרט השני המבוסס על הסדרה "דרגון בול".

הסרט יצא לאור בבתי הקולנוע היפניים ב-18 ביולי 1987, ולאחר מכן עשתה גרסה אנגלית את דרכה אל בתי הקולנוע בצפון אמריקה ב-15 בדצמבר 1998. הסרט גם דובב לעברית.

==דמויות חדשות==
* לוציפר: שד-ערפד שחי בטירת השטן.
* גאסטל: מפלצת אדומה שחיה בטירת השטן.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי 1987
היפהפייה הנרדמת בטירת השטן
קטגוריה:סרטי אנימה
קטגוריה:טואי אנימציה: סרטים
קטגוריה:סרטי אנימה מ-1987
The Remix Collection

The Remix Collection (בעברית: אוסף הרמיקסים) הוא אלבום רמיקס של הזמרת-יוצרת הבריטית קים ויילד. אלבום הרמיקס יצא לאור ב-13 בדצמבר 1993, על ידי חברת התקליטים MCA רקורדס. השיר "Kids in America 1994", יצא לאור כסינגל הראשון והיחיד מתוך אלבום הרמיקס.

האלבום הגיע למקום ה-64 במצעד האלבומים של אוסטרליה.

== רקע והוצאה ==
אלבום הרמיקס הופק על ידי ריקי ויילד, אשר הפיק עבור קים ויילד במהלך הקריירה שלה אלבומי אולפן ושירים רבים. אלבום הרמיקס יצא לאור בשנת 1993, והכיל בתוכו רמיקסים למרבית להיטיה של ויילד, כדוגמת "Kids in America" ו-"You Keep Me Hangin' On".

אלבום הרמיקס מכיל בתוכו שירים שונים, בסגנון המוזיקה האלקטרונית.

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי קים ויילד
קטגוריה:אלבומי חברת MCA רקורדס
אלי ברקוביץ'-גרוס

אלי ברקוביץ'-גרוס (באנגלית: Elly Berkovits Gross; נולדה ב-14 בפברואר 1929) היא סופרת ומשוררת יהודייה-אמריקאית, ניצולת שואה מטרנסילבניה, מחברת מספר ספרי שירה ופרוזה בשפה האנגלית העוסקים בשואה. מתגוררת כיום בארצות הברית, שם היא ידועה בהרצאותיה על השואה במוזיאונים ובבתי ספר ברחבי המדינה.

== קורות חיים ==
אלי ברקוביץ' נולדה ב-14 בפברואר 1929 בעיר שימלאו סילבאניי (סילאג'-שומלוי) שבטרנסילבניה, רומניה, לאאוג'ן (ינה) ואירינה ברקוביץ'.

במרץ 1944, לאחר פלישת הנאצים להונגריה בת-בריתם והקמת ממשלה פרו-נאצית קיצונית יותר, נלקח אביה של אלי למחנה עבודה בכפייה, ושם נספה בחזית הרוסית. אלי ומשפחתה הנותרת - אמה, ואחיה הצעיר אדלברט - נלקחו באסרו חג של פסח, כ"ג בניסן (16 באפריל) אל גטו צ'היי הסמוך לשימלאו סילבאניי, לשם הובאו מרבית התושבים היהודים של מחוז סילאג'. כעבור שישה שבועות הועברה משפחתה באמצעות קרונות בקר יחד עם אלפי יהודים נוספים אל מחנה הריכוז אושוויץ. במחנה נפרדה אלי מאמה ומאחיה, ולא ראתה אותם שוב לעולם - שניהם מצאו את מותם במשרפות. את הישרדותה במחנה תולה אלי ב"ניסים", ומציינת כי רק בודדים מבני גילה שרדו את מוראות אושוויץ.

אלי הועברה לפאלרסלבן (Fallersleben), חלק ממחנה הריכוז נוֹיֶנְגָמֶה שבהמבורג, שם ביצעה עבודות כפייה עבור תאגיד פולקסווגן עד לשחרורה בעיר זאלצוודל (Salzwedel) בידי כוחות בעלות הברית, ב-14 באפריל 1945. לאחר השואה שבה אלי לעיר הולדתה, ומצאה כי כל משפחתה נספתה, והיא נותרה לבדה. כששבה אלי לביתה, גורשה ממנו על ידי דיירים שהתיישבו בו במהלך המלחמה ומנעו ממנה את הכניסה לבית.

לבסוף נישאה אלי בשימלאו סילבאניי לארנסט גרוס, ידיד משפחתה, ניצול שואה אף הוא. לזוג ישנם שני ילדים, המתגוררים בארצות הברית. בשנת 1993, כשהיא בגיל 64, סיימה אלי תואר שני באמנות יפה במכללה הקהילתית לה-גווארדיה שבניו יורק.

== מיצירותיה ==
*"Poems of Elly Gross: Memories of a Holocaust Survivor" - שירי אלי גרוס: זכרונותיה של ניצולת שואה
* "Storm against the Innocents and other stories" - סערה נגד התמימים וסיפורים אחרים
*"Elka's Growing Up in a Changing World" - אֶלקָה גדֵלה בעולם משתנה (ספר וקובץ DVD)
*"Elly: My True Story of the Holocaust" - אלי: הסיפור האמיתי שלי על השואה
*"Of Miseries and Miracles: The Holocaust Testimonial of Elly Berkovits Gross" - ייסורים וניסים: עדות השואה של אלי ברקוביץ'-גרוס (קובץ DVD)
*"Vanished World: A Memoir of Ernest" - עולם חולף: זכרונותיו של ארנסט

יצירות אחדות שלה תורגמו לספרדית ולרומנית.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.remembertheholocaust.org/fullscreen-page/comp-ipqz6c8u/92da6859-e863-450e-88fd-ccd8ee09b4ff/26/%3Fi%3D26%26p%3Dlrwy3%26s%3Dstyle-jcm64pa1 Elly Gross], באתר Remember the Holocaust

קטגוריה:ניצולי השואה: רומניה
קטגוריה:ניצולות השואה
קטגוריה:השואה: מסמכים ותיעוד
קטגוריה:יהודים מטרנסילבניה
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז אושוויץ
קטגוריה:סופרות יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:משוררות יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1929
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1929
אוכף דוריונס

אוכף דוריונס (באנגלית: Doriones Saddle; בבולגרית: седловина Дорионес) הוא אוכף מכוסה קרח באי בראבנט בארכיפלג פאלמר שבאנטארקטיקה. 

האוכף, שגובהו 900 מטרים מעל פני הים, מחבר בין רמת אוורולווה שממזרח לאוכף, לבין מישור טאראן, בהרי סטריבוג שממערב לאוכף. 

האוכף הוא חלק מהבקע המפריד בין קרחון לאנק שמצפון לאוכף, לבין קרחון סבטובראצ'נה שמדרום. 

האוכף ממוקם 730 מטרים מערבית - דרום-מערבית מפסגת אופיזו, 10.8 קילומטרים צפונית - מזרחית מהר פארי, ו-6.85 קילומטרים דרומית - מזרחית מפסגת בלסנה. 

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי האוכף ===
האוכף מופה על ידי סקרים בריטיים בשנת 1980 ובשנת 2008.

=== מקור השם ===
האוכף נקרא על שם המוצב הרומי העתיק דוריונס במערב בולגריה.

האי בראבאנט, מבט מכיוון צפון מזרח לעבר האי. מימין ניתן לראות את האי אונוור, וברקע את חצי האי האנטארקטי; את הרי סולוואי, ניתן לראות משמאל, בצד הרחוק של האי.]]

== לקריאה נוספת ==

* [http://apcbg.org/gazet-bg.pdf כיפת הקרח טומבה] בגאזט האנטארקטי הבולגרי 

== קישורים חיצוניים ==

* [http://soki.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=137968 אוכף דוריונס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=19593&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR אוכף דוריונס] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-62.20610968786622,-64.22087032805972,14&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור האוכף, וציון מקום האתרים שסביבו] באתר copernix

== הערות שוליים ==

דוריונס
דוריונס
חצבים פורחים

"חצבים פורחים" הוא שיר שכתב יאיר ניצני, הלחין יזהר אשדות וביצעה להקת תיסלם. השיר יצא לאור בשנת 1983.

==רקע==
בשנת 1983 התפרקה להקת תיסלם. לאחר התפרקותה יצא אלבומה השלישי "לאספנים בלבד", בו נכלל השיר "חצבים פורחים".

השיר נכתב כחלק מקמפיין שערך בנק לאומי לעידוד בני נוער לפתוח אצלו חשבון ב"מועדון חצב" (חוסך צעיר בל"ל), שיועד לחיסכון לבני נוער. "תיסלם" נבחרה להוביל את מסע הפרסום, והוטל עליה ליצור שיר שמתקשר למילה חצב. לחוסכים חולק פלקסי דיסק – תקליטון דק וגמיש שיש להניח על תקליט אחר כדי לנגנו – ועליו השירים "חצבים פורחים ו"כוכבים".

השיר נכתב לאחר שלהקת תיסלם הוטסה לביירות, לבנון להופעה בפני חיילי צה"ל במהלך מלחמת לבנון הראשונה.
במבט ראשון הוא נראה כשיר טבע; עם זאת הוא שימש כמחאה נגד נוכחות צה"ל בלבנון בעקבות מלחמת לבנון הראשונה. "חצבים" הוא כינוי לחללי צה"ל, שמספרם עלה וגבר כמו פריחת החצבים. המילים "מול הכפר הירוק בין עצים וגדרות על אדמות הטרשים מחפשים שורשים" מרמזת לבית העלמין הצבאי קריית שאול. לימים סיפר יזהר אשדות: "והבנק הזה אמר לנו: תכתבו שיר לתוכנית חיסכון לצעירים שקוראים לה 'חצב'. ואנחנו יושבים, יאיר ואני, כועסים על עצמנו שהסכמנו לדבר הזה – ואז החלטנו לכתוב שיר שהוא מורכב, שיר על הארץ, על פרחים ועל נופים אבל גם על הכאב, האבל והשכול". התמלילן האמריקאי דייוויד קריס, שעבד באותה התקופה עם תיסלם, כתב סקיצה למילים באנגלית ללחן השיר ועליהן גם התבסס במידה מסוימת ניצני בכתיבת המילים העבריות.

במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשמ"ג (1983) דורג השיר במקום ה־30.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990036560350205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1983
קטגוריה:שירי תיסלם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי מלחמת לבנון הראשונה
קטגוריה:שירים על פרחים
קטגוריה:שירי רוק בעברית
קטגוריה:בנק לאומי לישראל
פסגת בלסנה

פסגת בלסנה (באנגלית: Blesna Peak;בבולגרית: връх Блесна) היא פסגה מכוסה קרח בצידם הצפון - מזרחי של הרי סטריבוג באי בראבנט בארכיפלג פאלמר, שבאנטארקטיקה. 

גובה הפסגה 1,300 מטרים מעל פני הים. 

הפסגה מתנשאת מעל קרחון פארה שממערב ומצפון לה, ומעל קרחון לאנק שמדרום - מזרח לה. 

הפסגה נמצאת 7.4 קילומטרים ממזרח להר רוקיטאנסקי, 7.15 קילומטרים מדרום לגבעת וירכו, 6.12 קילומטרים דרומית-מערבית מהר קאבזה, ו-6.95 קילומטרים צפונית-מערבית לפסגת אופיזו.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הפסגה ===

הפסגה מופתה על ידי סקרים בריטיים בשנת 1980 ובשנת 2008.

=== מקור השם ===

הפסגה נקראת על שם המצודה מימי הביניים בלסנה בדרום בולגריה. 

האי בראבאנט, מבט מכיוון צפון מזרח לעבר האי. מימין ניתן לראות את האי אונוור, וברקע את חצי האי האנטארקטי; את הרי סולוואי, ניתן לראות משמאל, בצד הרחוק של האי.]]

== לקריאה נוספת ==
* [http://apcbg.org/gazet-bg.pdf כיפת הקרח טומבה] בגאזט האנטארקטי הבולגרי 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=137975 פסגת בלסנה] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=19600&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR פסגת בלסנה] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-62.29208044445801,-64.17324296197086,14&?query=&?map_type=hybrid צילום לוויין של אזור פסגת בלסנה, וסימון האתרים בקרבת הפסגה] באתר copernix

== הערות שוליים ==

בלסנה
בלסנה
יאיר חצרוני

יאיר חצרוני (נולד בשנת 1971) הוא קצין משטרה ישראלי בדרגת ניצב, המכהן כראש את"ל במשטרת ישראל. 

חצרוני שירת כלוחם וקצין ביחידת המסתערבים (ימ"ס) עזה בין השנים 1993–1997.

עם סיום שירותו המשיך בתפקידי פיקוד וליבה במחוז תל אביב, בהם: מודיעין-בילוש (1997–2000), מפקד יס"מ מרחב איילון (2000–2005) ולאחר מכן כקצין אג"מ מרחב ציון שבמחוז ירושלים (2009–2011), מפקד תחנת רחובות שבמחוז מרכז (2012–2014), מפקד תחנת לב תל אביב שבמחוז תל אביב (2014–2017), מפקד מרחב שומרון שבמחוז ש"י (2017–2019).

בשנת 2019 קודם יאיר חצרוני לדרגת תת-ניצב ומונה למפקד מרחב הנגב במשטרת ישראל.

ב-2021 מונה לסגן מפקד מחוז מרכז.

ב-2023 קודם לדרגת ניצב ומונה לתפקיד ראש את"ל.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Yair Hezroni, 2019 (cropped1).jpg|יאיר חצרוני בטקס קבלת דרגת תת ניצב, פברואר 2019
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תתי-ניצבים במשטרת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
כביש 762

כביש 762 הוא כביש אורך אזורי בדרום-מערב הגליל התחתון. הכביש מתחיל בבסמת טבעון ומסתיים בצומת חסידים במפגש עם כביש 70, ליד כפר חסידים. אורכו של הכביש הוא 6.6 קילומטרים.

בעתיד הכביש יתחבר לכביש 6 באמצעות מחלף רכסים.

== צמתים לאורך הכביש ==
{| class="wikitable" border="1" cellpadding="1"
!ק"מ
!שם
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="5" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" |כביש 762 מדרום-מזרח לצפון-מערב
|-
| align="center" |0
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |בסמת טבעון
| align="center" |כביש גישה לנופית
|-
| align="center" |0.8
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |בסמת טבעון
| align="center" |כביש גישה לקריית טבעון
|-
| align="center" bgcolor="#FFEFD5" |3.8
| align="center" bgcolor="#FFEFD5" | מחלף רכסים (בתכנון)
| align="center" bgcolor="#FFEFD5" | רכסים, איבטין
| align="center" bgcolor="#FFEFD5" | 
|-
| align="center" |5
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |אבטין
| align="center" |כביש 7621
|-
| align="center" |5.9
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |רכסים
| align="center" |כביש גישה לרכסים
|-
| align="center" |6.1
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |כפר חסידים
| align="center" |כביש גישה לכפר חסידים
|-
| align="center" |6.6
| align="center" |צומת חסידים
| align="center" |כפר חסידים
| align="center" |

|}

== ראו גם ==
* כבישי ישראל

קטגוריה:הגליל התחתון: כבישים צמתים ומחלפים
קטגוריה:רכסים
קטגוריה:ישראל: כבישים
עטוף ברחמים

עטוף ברחמים הוא הסינגל השלישי מתוך האלבום "ימי התום" של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור בפברואר 1988. השיר נכתב על ידי אהוד בנאי לפי לחן של רמי קלינשטיין, האחראי גם לעיבודו של השיר. השיר זכה להצלחה עצומה ונחשב לאחד משיריה הבולטים של ריטה.

בשנת 2023, בחר ידיעות אחרונות בו כאחד מ-75 השירים של המדינה.

==רקע==
השיר התחיל ממנגינה שחיבר קליינשטיין והייתה בתחילה קצבית ושמחה, וכונתה "סטיבי" בשל דמיונה לשירי סטיבי וונדר. הפזמונאי יעקב גלעד הציע לו לפנות לאהוד בנאי בכדי שיחבר מילים שהציע את המילים "אור כחול כהה" בהשראת תמונת אולטרסאונד שראה באותה התקופה כשאשתו הייתה בהריון. בנאי כתב את המילים תוך כמה ימים.

השיר מנוסח כפנייה של אם אל העובר המתפתח ברחמה ולבסוף נולד. לדברי ריטה, בעקבות הצלחת השיר נאלץ בנאי לסרב לבקשות רבות לחבר מילים משלו ללחנים של אחרים.

בשל כך, הוא מקושר ללידות רבות ופרופ' אשר בשירי אשר יילד אלפי תינוקות מקפיד לנגן אותו בתחילת כל לידה.

במהלך השנים ביצעו ריטה ורמי כל אחד את השירים לבד ובדואט עם זמרים רבים בהם ישי ריבו, מרינה מקסימיליאן, שירי מימון ועוד.
ריטה ביצעה את השיר יחד עם מתמודדי גמר העונה השלישית של כוכב נולד בשנת 2008.

בשנת 2013, עמיר בניון חידש את השיר לאלבום שירי ארץ אהבה שבו גרסאות כיסוי לשירים עבריים.

==רשימת השמעה==

==מיקומי שיא==
השיר זכה להצלחה במצעדים וצעד במשך 16 שבועות במצעד של רשת ג', מתוכם שלושה שבועות בראש המצעד.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
*[https://www.mima.co.il/fact_page.php?song_id=1419 עטוף ברחמים] באתר "מימה"
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי ריטה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי רמי קלינשטיין
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
ישמח חתני

ישמח חתני הוא פיוט יהודי-מזרחי המושר לרוב לכבוד החתן בחתונה. בקהילות יהודיות רבות נהוג לשיר בשבת חתן את השיר בעת שהחתן עולה לקרוא בתורה.

==תוכן הפיוט==
פיוט זה קצר יחסית לפיוטים אחרים וכולל שני בתים ופזמון חוזר בין הבתים.
השיר מבקש מאלוהים לברך את החתן בברכות שיגנו עליו וייסיעו לו בהצלחה. חלק מן הברכות שאובות מפסוקים מהתנ"ך שבמקור נועדו לנחם ולברך את עם ישראל, אך בפיוט זה הן מכוונות אל החתן הנמצא בתוך קהל המאמינים בעם ישראל.

==השפעה==
הפיוט נחשב לפיוט הנפוץ ביותר בחתונות ובעיקר בקרב יהדות המזרח.

השיר התפרסם ב־1981 בביצוע חברי להקת "צלילי הכרם", שכללו את גרסתם לשיר באלבומם "יום שישי הגיע". בשנת 2016 יצא לאקרנים הסרט "ישמח חתני", בכיכובו של אביב אלוש. שרית חדד הקליטה ביצוע מחודש לפיוט אשר שימש כשיר הנושא של הסרט.

==קישורים חיצוניים==

*	
*
*[https://web.nli.org.il/sites/nlis/he/song/pages/results.aspx#query=any,contains,ישמח%20חתני&query=facet_local14,exact,531 מספר ביצועים מעדות שונות], ב"אתר הפיוט והתפילה" של הספרייה הלאומית

קטגוריה:פיוטים
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:חתונה
ברוך מרדכי ליבשיץ

הרב ברוך מרדכי ליבשיץ (ה'תקס"ט, 1809, וילנה - ט"ו בניסן ה'תרמ"ה, 30 במרץ 1885, שדליץ) היה רב ליטאי-פולני שכיהן כרב הערים סמיאטיץ', וולקוביסק, נובהרדוק ושדליץ.

==תולדות חייו==
נולד בסביבות שנת ה'תקס"ט לרבי יעקב קלאצקי, סוחר תלמיד חכם מוילנא. סבו מצד אביו היה רבי ברוך פרנקפורטר, ומצד אמו היה מצאצאי מהר"ם מלובלין, רבי מרדכי יפה, הרב שמחה רפפורט ועוד. לאחר נישואיו התגורר בבית חמיו בוולקוביסק במשך 14 שנה, שם למד מפי רב המקום בנימין דיסקין, יחד עם בנו הרב יהושע לייב דיסקין והרב יצחק אלחנן ספקטור. כבר בתקופה זו, בעודו אברך צעיר, התכתב בהלכה עם רבנים גדולים ומפורסמים והשיב תשובות בהלכה. בשנת ה'תר"ב החל לכהן כרב בסמיאטיץ'. בשנת ה'תרי"ד חזר לוולקוביסק לכהן שם כרב, וייסד בה ישיבה. בשנת ה'תרכ"ה עבר למלא את מקום הרב ספקטור כרבה של נובוגרודק (נובהרדוק). הוא סירב להצעת רבנות מלובלין, והשקיע את מרצו בהכנת תשובותיו לדפוס. בשנת ה'תרל"ד, כאשר גמר להכין את ספרו, עבר לכהן כרבה של קהילת שדליץ שהסכימה לתת לו את הסכום הנחוץ לו להדפסת הספר. בשדליץ כיהן כ-11 שנה, עד לפטירתו. בשנת ה'תרל"ח פרסם מכתב תמיכה ברב נתן פרידלנד ורעיונותיו בדבר יישוב ארץ ישראל.

נפטר בליל הסדר, ט"ו בניסן ה'תרמ"ה, ונקבר בשדליץ.

==משפחתו==
* חתנו (בעל בתו ליבא ינטע בזיווג שני) היה הרב אליהו קלצקין, רבה של לובלין. בנם הוא יעקב קלצקין.
* בנו רבי יעקב זלמן ליבשיץ היה תלמיד חכם ועסקן ציבור. ייסד וניהל ישיבות בבריסק, והיה הגבאי ברוסיה עבור ישיבות עץ חיים ותורת חיים שבירושלים. תשובה הלכתית שכתב הובאה בספר "אמרי שפר" של גיסו, הרב קלצקין.
* חתנו רבי יחיאל סלביטיצקי, נכדו של הרב יצחק מינקובסקי מקרלין, כיהן אחריו כרבה של שדליץ.
* בנו מאיר יחזקאל עלה לירושלים, ונפטר בה בשנת ה'תר"ע.

==ספריו==
* ברית יעקב - שו"ת, שני כרכים. ורשה ה'תרל"ז.
* בית מרדכי - דרשות. ורשה, ה'תרמ"א.
* מנחת ביכורים (לא נדפס) - על השולחן ערוך.

==לקריאה נוספת==
*יהודה אריה מילנער, ר' ברוך מרדכי ליבשיץ, האסיף שנה שנייה, עמ' 758–759.
* .
* 
* משה צינוביץ, רבני סמיאטיץ' ודייניה, בתוך: אליעזר ט"ש (עורך) קהילת סמיאטיץ, תל אביב ה'תשכ"ה, עמ' 70–71.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:וולקוביסק: רבנים
קטגוריה:נבהרדק: רבנים
קטגוריה:סמיאטיץ': רבנים
קטגוריה:שדליץ: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:ליטאים שנולדו במאה ה-19
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1809
קטגוריה:נפטרים ב-1885
ברנדה הייל

ברנדה מרג'ורי הייל, הברונית הייל מריצ'מונד, DBE, PC (באנגלית: Brenda Marjorie Hale, ידועה גם כליידי הייל; נולדה ב-31 בינואר 1945) היא שופטת בריטית, כיהנה כנשיאת בית המשפט העליון של הממלכה המאוחדת בין ספטמבר 2017 לינואר 2020.

== ראשית הקריירה ==
ליידי הייל נולדה בלידס, אך בגיל צעיר עברה יחד עם הוריה לריצ'מונד שבצפון יורקשייר. היא למדה בגירטון קולג' שבאוניברסיטת קיימברידג', שם למדה משפטים, אחת מתוך שש נשים בכיתה של 116 תלמידים. היא סיימה במקום הראשון בכיתתה.

לאחר תום לימודיה, החלה ללמד באוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר, וב-1969 עברה את בחינות הלשכה בגרייז אין (אחת מאכסניות המשפט האנגליות) בהצלחה מרובה.

את 18 השנים הבאות חילקה ליידי הייל בין עבודתה כליטיגטורית (barrister) לבין האקדמיה.

== עבודתה בשיפוט ==
ב-1989 מונתה לרשמת, וב-1994 קודמה לשופטת לענייני משפחה בבית המשפט הגבוה הבריטי. עם כניסתה לתפקיד, כמקובל, קיבלה את אות מסדר האימפריה הבריטית.

ב-1999 קודמה לתפקיד שופטת בבית המשפט לערעורים (האשה השנייה בתפקיד זה), יחד עם תפקיד זה צורפה למועצה המלכותית.

ב-12 בינואר 2004 צורפה כ-Law Lord לבית הלורדים הבריטי. ב-2009 הוקם בית המשפט העליון של הממלכה המאוחדת, ותפקיד ה-Law Lord בוטל, ובמקומו נוצר תפקיד שופטי בית המשפט העליון וליידי הייל שינתה את תוארה יחד עם עמיתיה לתפקיד השיפוט.

בספטמבר 2017 הפכה ליידי הייל לנשיאת בית המשפט, עם פרישתו של דייוויד ניוברגר.

== חיים פרטיים ==
ליידי הייל נישאה ב-1968 לאנתוני הוגט, עמיתה לעבודה באוניברסיטת מנצ'סטר, להם בת משותפת. נישואים אלו התפרקו ב-1992. באותה שנה נישאה לג'וליאן פרנד, הדקאן לשעבר של הפקולטה למשפטים במנצ'סטר.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל קינגס קולג' לונדון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מנצ'סטר
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:עורכות דין בריטיות
קטגוריה:גבירות מפקדות במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:שופטות
קטגוריה:שופטי בית המשפט העליון של הממלכה המאוחדת
קטגוריה:לידס: אישים
קטגוריה:נשיאי בתי משפט עליונים
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1945
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1945
אז טרם נמתחו

אז טרם נמתחו הוא פיוט מאת רש"י, שנאמר כחלק ממנהג הסליחות בעשרת ימי תשובה בקרב יהדות אשכנז. בקהילות אשכנז המזרחי נאמר הפיוט בפתיחת הסליחות לצום גדליה, ובקהילות אשכנז המערבי נאמר הפיוט ביום שלפני ערב יום הכיפורים.

בתוך הסליחות, הפיוט משתייך לתת-סוג "פתיחה", כלומר פיוט המהווה מבוא לסליחות עצמן, ומכוון בסופו להשתלב בקטע "כי על רחמיך הרבים אנו בטוחים" שהוא ההקדמה הראשונה לאמירת י"ג מידות הרחמים.

==על הפיוט==
הפיוט מבוסס על הברייתא המובאת בתלמוד הבבלי ולפיה נבראו שבעה דברים עוד לפני בריאת העולם:

בשני הבתים הראשונים מונה רש"י בקצרה את שבעת הדברים שבריאתם קדמה לעולם, ובבתים הבאים הוא מרחיב אודות כל אחד ואחד מהם. בנוסף מסתמך רש"י בפיוט זה על מדרש דומה המצוי במדרש תהילים פרק צ', אות י"ב.

התמה של הפיוט היא שכיוון שהתשובה קדמה לבריאת העולם, היא מהווה בסיס לתפילתנו שתתקבל התשובה, והקהל השב אל הקב"ה יזכה לכפרה ולקרבה אליו.

כל בית בפיוט הוא בן ארבע צלעות, שכל אחת מהן מונה חמש מילים. בפיוט אקרוסטיכון אלפביתי, ולאחריו חתימת המחבר: שלמה ברבי יצחק.

==לקריאה נוספת==
* פירוש לפיוט בתוך ספר ערוגת הבושם, לרבי אברהם בן עזריאל; הוציא לאור אפרים אלימלך אורבך, ירושלים תשכ"ג, חלק שלישי עמ' 543-541

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.ybm.org.il/Admin/uploaddata/LessonsFiles/Pdf/14558.pdf הפיוט עם ביאור ](בעמוד 9), באתר ישיבת ברכת משה

==הערות שוליים==

קטגוריה:סליחות
קטגוריה:רש"י
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:צום גדליה
יחסי זימבבואה–נמיביה

יחסי זימבבואה–נמיביה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת זימבבואה לבין רפובליקת נמיביה.

== היסטוריה ==
המפלגות השולטות בנמיביה (מאז שהמדינה זכתה בעצמאות ב-1990) ובזימבבואה (מאז שהמדינה זכתה בעצמאות ב-1980) מקיימות יחסים קרובים עוד מימי המדינות כמדינות חסות, כאשר הן פעלו כתנועות אנטי קולוניאליסטיות ונגד הממשלות שייצגו את האוכלוסייה הלבנה המעטה ולא את רוב האוכלוסייה באזור.

נמיביה שלחה חיילים מכוחותיה אל הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו יחד עם חיילים זימבבואים בחיל משלוח אחד משותף על מנת לעזור ללורן קבילה בהפיכה כנגד הנשיא המכהן מובוטו ססה סקו בסוף שנות התשעים של המאה העשרים ובתחילת העשור הראשון של המאה העשרים ואחת. ההפיכה הצליחה וקבילה כיהן כנשיא הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו עד הירצחו ב-2001.

בין נמיביה וזימבבואה מפרידה בוטסואנה. בנקודה בה הגבול הנמיבי הכי קרוב אל הגבול הזימבבואי עם בוטסואנה מפרידים בין שתי המדינות 156 מטרים בלבד. במקום נפגשים הגבולות של ארבע מדינות: זמביה, בוטסואנה, נמיביה וזימבבואה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* זימבבואה מיוצגת בנמיביה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בוינדהוק, בירת המדינה.
* נמיביה מיוצגת בזימבבואה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בהארארה, בירת המדינה.

== קישורים חיצוניים ==
* הנינג מלבר, [https://www.pambazuka.org/governance/namibia-and-zimbabwe-second-liberationNamibia and Zimbabwe - the second liberation], פמבזוקה ניוז, 13 במאי 2008

== הערות שוליים ==
יחסי מלאווי–מרוקו

יחסי מלאווי–מרוקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת מלאווי לבין ממלכת מרוקו.

== היסטוריה ==
בין רפובליקת מלאווי לממלכת מרוקו מתקיימים יחסים דיפלומטיים רשמיים, ללא שגרירות תושבת של מדינה אחת בשנייה. היחסים הרשמיים שבין המדינות כוננו ב-31 בינואר 2001, עם זאת כבר לפניכן היו מגעים בין מלאווי למרוקו כאשר משלחות מרוקאיות הגיעו למלאווי להתדיין עמה בנושאים שונים.

היחסים בין שתי המדינות התחזקו כאשר מונתה ועדה קבועה לשיתוף פעולה בין שתי המדינות ב-27 בדצמבר 2002.

ב-1998 קיבלה מלאווי סיוע טכנולוגי ממרוקו בתחום הייעור והנדסת המים. כ-5 שנים אחר כך העניקה מרוקו למלאווי 600,000 דולר אמריקאי שיועדו לעזרה הומניטרית לתושבי המדינה. הכסף שימש לבסוף ליישום תוכנית חינוכית ממשלתית בבתי הספר היסודיים במלאווי.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מלאווי אינה מיוצגת במרוקו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. מלאווי האמינה את שגרירותה שבקהיר, בירת מצרים, על מרוקו.
* מרוקו אינה מיוצגת במלאווי, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. מרוקו האמינה את שגרירותה שבפרטוריה, בירת דרום אפריקה, על מלאווי.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20120319203239/http://www.foreignaffairs.gov.mw/index.php?option=com_content&view=article&id=76%3Amalawi-morocco-realtions&catid=34%3Arelation-briefs Malawi - Morocco Relations], אתר משרד החוץ של מלאווי (מאורכב)
כביש 768

כביש 768 הוא כביש אורך אזורי במזרח הגליל התחתון. הוא נמתח לכל אורכו של רמת פוריה, במדרונו המערבי. הכביש מתחיל בצומת אלומות במפגש עם כביש 767 והכניסה לאלומות ומסתיים בצומת פוריה במפגש עם כביש 77. אורכו של הכביש הוא 10.3 קילומטרים.

קטע ארוך משביל ישראל עובר במקביל אליו, ממזרח לו.

== צמתים לאורך הכביש ==
{| class="wikitable" border="1" cellpadding="1"
!ק"מ
!שם
!סוג
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="6" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" |כביש 768 מדרום לצפון
|-
| align="center" |0
| align="center" |צומת אלומות
| align="center פיקסלים
| align="center" |אלומות
| align="center" |25x25 פיקסלים כביש 767, כניסה לאלומות
|-
| align="center" |0.5
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" align="center" |פוריה - כפר עבודה
| align="center" |רחובות פוריה - כפר עבודה
|-
| align="center" |1.3
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" align="center" |פוריה עילית
| align="center" |כניסה לפוריה עילית
|-
| align="center" |2.7
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" align="center" |פוריה עילית
| align="center" |כביש 7677
|-
| align="center" |3
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" align="center" |פוריה - נווה עובד
| align="center" |כניסה דרומית לפוריה - נווה עובד
|-
| align="center" |4
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" align="center" |פוריה - נווה עובד
| align="center" |כניסה צפונית לפוריה - נווה עובד
|-
| align="center" |4.7
| align="center" |כיכר ללא שם
| align="center פיקסלים
| align="center" |בית החולים על שם ברוך פדה, פוריה
| align="center" |כניסה לבית חולים פוריה 
|-
| align="center" |8.4
| align="center" |מסעף הזורעים
| align="center פיקסלים
| align="center" |הזורעים
| align="center" |כביש 7688, למושב הזורעים
|-
| align="center" |9.5
| align="center" |כיכר ללא שם
| align="center פיקסלים
| align="center" |טבריה
| align="center" |כניסה לטבריה
|
|-
| align="center" |10.3
| align="center" |צומת פורייה
| align="center" align="center" |טבריה
| align="center" |25x25 פיקסלים כביש 77
|}

== ראו גם ==
* כבישי ישראל

קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:הגליל התחתון: כבישים צמתים ומחלפים
קטגוריה:טבריה: תחבורה
קטגוריה:רכס פוריה
האישה בחלון (סרט, 1944)

האישה בחלון (באנגלית: The Woman in the Window) הוא סרט פשע אפל אמריקאי משנת 1944.

התסריט מבוסס על הנובלה Once Off Guard של ג'.ה. וואליס , בשינויים קלים כדי שיתאים לקוד הייז באותה תקופה.

רוב הסרט מצולם ברחובות ואתרים אפלים כפי שמתאים לסרט אפל. העלילה היא על פרופסור מכובד החולם שאישה פאם פאטאל מושכת אותו להסתבך בפשע. חלק מהשחקנים מופיע בתפקידים שונים במציאות ובחלום.

הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר, דרמה או קומדיה.

==תקציר העלילה==
ריצ'רד ונלי (אדוארד ג'י רובינסון) הוא פרופסור מכובד במכללת גוטהם בניו יורק. הוא נפרד מאשתו וילדיו היוצאים לחופשה במיין ופוסע לעבר המועדון הקבוע שלו. ליד המועדון הוא נתקל בחנות שבחלון שלה מוצג דיוקן של אישה יפה. הוא מתבונן בהערצה בציור ונכנס למועדון לשיחה עם חבריו, התובע המחוזי פרנק ללור (ריימונד מאסי) וד"ר ברנקסטין (אדמונד בריאון).

לאחר שתיית מספר כוסות הם נפרדים מוונלי והוא נשאר במועדון ומעיין בשיר השירים. הוא יוצא משם ונתקל שוב בדיוקן המצויר בחלון. לידו מופיעה אישה נאה (ג'ואן בנט) בשם אליס ריד הדומה לזו שבציור. היא משוחחת איתו על בדידות והוא מסכים להצעתה להיכנס לבר לשתייה ואחר כך לדירתה.

לפתע מתפרץ לדירה קלוד מאזרד (ארתור לופט) שהוא אדם עשיר בעל תאגיד ובן זוגה של אליס. כשהוא רואה אותה עם ונלי הוא תוקף אותה ואחר כך מנסה לחנוק את ונלי. בעזרת מספריים שמביאה לו אליס, מצליח ונלי לדקור אותו ולהרגו.

ונלי גורר את הגופה למכוניתו בלילה גשום וזורק אותה בשדה נטוש. מאזרד הוא אדם ידוע ומיד מתחילים חיפושים אחריו. ונלי נפגש מדי פעם עם חברו פרנק וזה מדווח לו על התקדמות החקירה. פרנק לוקח אותו גם לזירת מציאת הגופה וונלי מרגיש שהטבעת מתהדקת מסביבו.

העלילה מסתבכת כששומר הראש של מזארד, אדם מפוקפק בשם היידט (דן דוריה) יודע על קשריו של הבוס שלו עם אליס ומתחיל לסחוט אותה. הוא מבקש 5,000 דולר דמי שתיקה והיא נותנת לו בעזרתו של ונלי חלק מהסכום. בינתיים מקבל ונלי מחברו הרופא מרשם לסם שינה בצורת אבקה. הוא מוסר זאת לאליס בתקווה שתמהל זאת בכוס היין של היידט. היידט שב לקבל את יתרת הכסף אך לא מתפתה לשתות. הוא לא יודע שהמשטרה מחפשת אותו בתור הרוצח וכשהוא יוצא הוא נתקל בשוטרים שיורים בו לאחר שניסה לברוח. הידיעה מגיעה לאליס והיא מתקשרת לונלי להודיע לו שהיידט נהרג והסכנה חלפה. הטלפון מצלצל וונלי שקוע בשינה עמוקה וכאן יש קטע של ג'אמפ קאט. וונלי מתעורר במועדון ולאט לאט מתחיל להבין שכל הסיוט הזה היה חלום.

הוא עוזב את המועדון ונעצר ליד הדיוקן בחלון. אישה נעצרת לידו ומבקשת ממנו אש לסיגריה. הוא בורח מהמקום במהירות וקורא לעברה: לא, אפילו לא עבור מיליון דולר".

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=QO_O8v5JEew&t=15s קדימון לסרט האישה בחלון], באתר יוטיוב
* [http://www.tcm.turner.com/tcmdb/title/96148/The-Woman-in-the-Window/# האישה בחלון], באתר TCM

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1944
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:חלומות בקולנוע
קטגוריה:סרטים אפלים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
כביש 866

כביש 866 הוא כביש אורך אזורי בגליל העליון המקשר בין צומת חנניה בכביש 85 לבין צומת מירון בכביש 89. אורכו של הכביש הוא 11.4 ק"מ. הכביש מהווה את ציר התנועה הראשי אל קבר רבי שמעון בר יוחאי.

==תולדות הכביש==
הכביש נסלל בראשית שנות ה־30 כדי לחבר את כביש 85 לכביש 89 ובכך ליצור את כביש עכו-צפת. בצפת התחבר כביש 89 לכביש ראש פינה - צפת שנסלל כבר במהלך מלחמת העולם הראשונה, והסתיים בצומת עם כביש 90 בראש פינה. סלילת קטע זה סייעה לקישור בין צפת לחיפה, בעקבות קיצור מסלול הנסיעה שעבר קודם לכן דרך טבריה, או בשיירות גמלים בנתיב צר.

בראשית שנות ה־50 אירעו בכביש שני פיגועי ירי בקטע הכביש הסמוך למירון, בהם נהרגו 3 אנשים ונפצעו נוספים.

בשנות ה־50 הוקמו בצד הכביש היישובים פרוד, שפר ואמירים.

== צמתים לאורך הכביש ==
{| class="wikitable" style="text-align: center""
!ק"מ
!שם
!סוג
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="5" bgcolor="#D8 BF D8" |כביש 866 מדרום לצפון
|-
|0
|צומת חנניה (צומת שבע)
| align="center" כפר חנניה
|25x25 פיקסלים כביש 85
|-
|1.9
|צומת ללא שם
| align="center" עין אל-אסד
|כניסה לעין אל-אסד
|-
|2.5
|צומת ללא שם
| align="center" פרוד
|כניסה לפרוד
|-
|4.3
|צומת ללא שם
| align="center" אמירים
|כניסה לאמירים
|-
|4.4
|צומת ללא שם
| align="center" שפר
|כניסה לשפר ולחמדת ימים
|-
|7
|צומת ללא שם
| align="center" כפר שמאי
|כניסה לכפר שמאי
|-
|11
|צומת ללא שם
| align="center" פיקסלים
|מירון
|כניסה למושב מירון
|-
|11.4
|צומת מירון
| align="center" פיקסלים
|מירון
|25x25 פיקסלים כביש 89
|}

== ראו גם ==
* נחל מירון
* כבישי ישראל

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:הגליל העליון: כבישים
קטגוריה:אמירים (יישוב)
קטגוריה:מירון
קטגוריה:פרוד
Dio, come ti amo

"Dio, come ti amo" (בעברית: "אלוהים, כמה שאני אוהב אותך") הוא שיר שבוצע לראשונה ב-1966 בפסטיבל סן רמו על ידי דומניקו מודוניו וג'יליולה צ'ינקווטי וזכה במקום הראשון. אחר כך היה השיר, בביצועו של מודוניו, הנציג של איטליה באירוויזיון של שנת 1966.

השיר הוא בלדה בה הזמר אומר לאהובתו כיצד הוא מרגיש כלפיה. הוא מביע את תדהמתו מעומק רגשותיו. שם השיר נאמר בשיר פעמים רבות.

== באירוויזיון 1966 ==
השיר שובץ במקום ה-14 בסדר השירים בתחרות (אחרי תרזה ממונקו עם השיר "Bien plus fort", ולפני דומיניק וולטר מצרפת עם השיר "Chez nous"). השיר לא קיבל נקודות בהצבעה, והגיע למקום ה-17 והאחרון יחד עם השיר של מונקו, שאף הוא קיבל אפס נקודות. זו הייתה הפעם היחידה בתולדות האירוויזיון שהשיר האיטלקי לא קיבל נקודות בהצבעה.

השיר עובד מחדש לאירוויזיון מכיוון שהשיר בוצע על ידי סולן ולא כדואט, כפי שבוצע בפסטיבל סן רמו. הדבר הפר את הכללים של איגוד השידור האירופי שקבע שהעיבוד יהיה מוכן זמן רב מראש. בחזרות לפני התחרות ביצע מודוניו את השיר בעיבוד חדש עם שלושה מוזיקאים משלו במקום תזמורת, והשיר עבר את מגבלות הזמן המוקצב. מודוניו התעמת עם המפיקים בנוגע לחריגה מהזמן והתבקש לחזור לעיבוד המקורי עם התזמורת. הוא לא היה מרוצה מהתזמורת ואיים לפרוש מהתחרות. למפיקים לא היה די זמן להטיס את ג'יליולה צ'ינקווטי ללוקסמבורג כדי שתייצג את איטליה, ולכן הם נכנעו ואיפשרו למודוניו להופיע עם ההרכב שלו במקום תזמורת. אנג'לו ג'קומאזי, שהיה צריך לנצח על התזמורת, ניגן בפסנתר במקום זאת.

בשנה לאחר מכן בתחרות האירוויזיון של שנת 1967 ייצג קלאודיו וילה את איטליה באירוויזיון עם השיר "Non andare più lontano".

== הקלטות ==
ב-1967 הקליט הזמר סרג'ו פרנקי גרסה באנגלית ואיטלקית של השיר בשם "Oh How Much I Love You" לאלבומו "From Sergio - With Love" שיצא בחברת התקליטים RCA Victor.

שירלי באסי הקליטה גרסה משלה לשיר בשם "" עבור אלבומה "Keep the Music Playing" שיצא ב-1991.

הזמרת הספרדייה וגה הקליטה ב-2017 גרסת כיסוי של השיר בליווי אלביס קוסטלו. השניים שרו את השיר במקור האיטלקי.

== מצעדים ==
{| class="wikitable sortable plainrowheaders"
!מצעד (1965)
!מיקום שיא
|-
! scope="row" |איטליה (Musica e dischi)
| style="text-align:center;" |1
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1966
קטגוריה:שירי פסטיבל סן רמו 1966
קטגוריה:שירי איטליה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באיטלקית
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1966
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיטליה
רסטה פכטה

רסטה פכטה (בגרמנית: SC Rasta Vechta) היא קבוצת כדורסל גרמנית מהעיר פכטה שבסקסוניה התחתונה, המתמודדת בליגה השנייה בגרמניה.

הקבוצה הוקמה בשנת 1979. בעונת 2018/2019 היא חזרה לבונדסליגה בפעם השלישית בתולדות המועדון. העונה הייתה מוצלחת במיוחד, והקבוצה הגיעה לחצי הגמר הפלייאוף והודחה על ידי באיירן מינכן, שזכתה באליפות. שחקן הקבוצה תומאס בריי נבחר לסגן "השחקן המצטיין של הליגה". בעונת 2019/2020 השתתפה בליגת האלופות בכדורסל. בתום עונת 2020/2021 הקבוצה ירדה בחזרה לליגה השנייה בגרמניה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורסל גרמניות
דרגון בול: נתיב העוצמה

דרגון בול: החזק מנצח (ביפנית: Doragon Bōru Saikyō e no Michi ,ドラゴンボール 最強への道), או דרגון בול: נתיב העוצמה (באנגלית: Dragon Ball: The Path to Power), הוא סרט קולנוע יפני מסוגת האנימה. את הסרט ביים שיגיאסו יאמאוצ'י. היה זה הסרט הרביעי והאחרון המבוסס על הסדרה "דרגון בול". זהו סרט ספיישל שהופק לציון עשור לזיכיון.

הסרט מתאר בצורה שונה, ובסגנון הנפשה חדיש יותר, מעט את מסעו של גוקו אחר כדורי הדרגון בול ואת מפגשיו עם בולמה, אולונג, יאמצ'ה, פואר ומאסטר רושי בסדרה המקורית. למרות היותו כלול כחלק מסרטי "דרגון בול", הוא רחוק מאוד בסגנונו משלושת הסרטים האחרים שהופקו על האנימה. סגנון האנימציה דומה דווקא לסגנון שהוצג בדרגון בול GT וגוקו אף לבוש בדיוק באותה הצורה שבה היה לבוש ב-GT (ולא כפי שהיה לבוש ב"דרגון בול"), ואף שיר הפתיחה של GT, Dan Dan Kokoro Hikareteku, מופיע בסרט.

הסרט יצא לאור בבתי הקולנוע היפניים ב-2 במרץ 1996, ולאחר מכן עשתה גרסה אנגלית את דרכה אל בתי הקולנוע בצפון אמריקה ב-29 באפריל 2003. הסרט גם דובב לעברית.

==קישורים חיצוניים==

נתיב העוצמה
קטגוריה:סרטי 1996
קטגוריה:סרטי אנימה
קטגוריה:סרטי אתחול
קטגוריה:סרטי הרפתקאות
קטגוריה:סרטים ביפנית
קטגוריה:טואי אנימציה: סרטים
קטגוריה:סרטי אנימה מ-1996
קלסי לי ברבר

קלסי-לי רוברטס ברבר (באנגלית: Kelsey-Lee Roberts Barber; נולדה ב-20 בספטמבר 1991) היא אתלטית אוסטרלית, פעמיים ברציפות אלופת העולם (דוחה 2019 ויוג'ין 2022) וזוכת מדליית ארד אולימפית (טוקיו 2020) בהטלת כידון.

==ביוגרפיה==
קלסי-לי ברבר נולדה וגדלה באיסט לונדון, דרום אפריקה. היא מתאמנת בהדרכתו של בעלה מייקל ברבר.

===2014===
במשחקי חבר העמים שנערכו בגלאזגו, בריטניה ב-30 ביולי 2014 זכתה ברבר במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 62.95 מטר.

===2015===
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין ב-28 באוגוסט 2015 סיימה ברבר במקום 20 בהטלת כידון בתוצאה של 60.18 מטר.

===2016===
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיימה ברבר במקום 28 בהטלת כידון בתוצאה של 55.25 מטר.

===2017===
באליפות העולם שנערכה בלונדון ב-8 באוגוסט 2017 סיימה ברבר במקום עשירי בהטלת כידון בתוצאה של 60.76 מטר. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 63.70 מטר ועלתה מהמקום השביעי.

===2018===
במשחקי חבר העמים שנערכו בגולד קוסט, אוסטרליה ב-12 באפריל 2018 זכתה ברבר במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 63.89 מטר.

===2019===
באליפות אוקיאניה באתלטיקה שנערכה ביוני 2019 זכתה ברבר במדליית זהב בשיא אישי חדש של 65.61 מטר. בתחרות שנערכה בלוצרן, שווייץ ב-9 ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בשיא אישי חדש נוסף של 67.70 מטר, תוצאה המציבה אותה במקום 12 בכל הזמנים ושני באוקיאניה.
====אלופת העולם====
באליפות העולם שנערכה בדוחה בסוף ספטמבר היא זכתה במדליית זהב בהטלת כידון השישית והאחרונה שלה בתוצאה של 66.56 מטר, לפני ליו שיאינג (65.88 מטר) וליו הוי הוי (65.49 מטר), שתיהן מסין. עד להטלה השישית היא דורגה במקום הרביעי.

===2021===
====מדליית ארד אולימפית====
באולימפיאדת טוקיו (2020) זכתה ברבר במדליית ארד בהטלת כידון בתוצאה של 64.56 מטר, אחרי ליו שיאינג (66.34 מטר) ומריה אנדרייצ'יק מפולין (64.61 מטר).

===2022===
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון ביולי 2022 זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 66.91 מטר, לפני קארה וינגר מארצות הברית (64.05 מטר) והארוקה קיטגוצ'י מיפן (63.27 מטר).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מטילות כידון
קטגוריה:אתלטיות אוסטרליות
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:אתלטיות אוסטרליות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אוסטרליות שנולדו ב-1991
קטגוריה:מטילות כידון באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית אוסטרליות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית באולימפיאדת טוקיו (2020): אתלטיקה
פנייאר סופר-ספורט

פנייאר סופר-ספורט (באנגלית: Fenyr SuperSport) היא מכונית ספורט בעלת ביצועים של מכונית על מתוצרת W Motors הלבנונית אשר מיוצרת משנת 2017 במפעל "Magna Steyr" בגראץ, אוסטריה.

ייצור המכונית תוכנן במקור להיות עד 25 יחידות בשנה, עלייה דרסטית מפעילות הייצור הכוללת המוגבלת של 7 מכוניות של קודמתה. עם זאת, זה שונה מאוחר יותר לסך הכל של 100 כלי רכב.

==היצרן "W Motors"==
W Motors היא חברת מכוניות היפר ערבית-לבנונית שנוסדה בשנת 2012, והייתה המפתחת הראשונה של מכוניות ספורט יוקרתיות בעלות ביצועים גבוהים במזרח התיכון. החברה ממוקמת בדובאי משנת 2013 ומשולבת באופן מלא בפעילויות הכוללות תכנון רכב, מחקר ופיתוח, הנדסה וייצור. W Motors מבצעת גם ייעוץ לרכב במסגרת חטיבת הפעולות המיוחדות שלה.

בראשות המייסד והמנכ"ל ראלף דבאס (Ralph R. Debbas) וצוות הניהול, "W Motors" מייצרת רכבי ייצור מוגבלים בשיתוף עם חברות הנדסת רכב וייצור מובילות מכל רחבי העולם. "Magna Steyr", "Studiotorino", "RUF Automobile" "AKKA Technologies".

=="פנייאר סופר-ספורט"==

* 2 דלתות קופה.
* מנוע מרכזי-אחורי - 3.8 ליטר.
* סוג הנעה: הנעה אחורית.
* התמסורת משולבת עם דיפרנציאל עם החלקה מוגבלת והיא מותקנת לרוחב בחלק האחורי של הרכב ומעבירה כוח לגלגלים האחוריים.
* מתלים - "פנייאר סופר-ספורט" עושה שימוש במתלי הנתיב של "מקפרסון" על הציר הקדמי, ומתלים מרובי קישור עם סליל אופקי מעל בולמי הזעזועים בציר האחורי. מוטות נגד גלילה מותקנים גם בשני הסרנים.
* בלמים - לבלמים יש דיסקים מורכבים קרמיים מורכבים, בקוטר 420 מ"מ (1.653 אינץ') כל אחד, ומשתמשים במכוני אלומיניום עם שש בוכנות מלפנים ומאחור.
* צמיגים מתוצרת פירלי מסוג "Pirelli P Zero", קוד צמיגים קדמיים: "255/35 ZR 19", קוד צמיגים אחוריים: "335/30 ZR 20".
* פנים הדגם "פנייאר סופר-ספורט" כולל לוח מחוונים כולל במקום מסך, תצוגת הולוגרמה, וקונסולה מרכזית המוגמרת בסיבי פחמן ואלקנטרה .
* ברכב הורכב נתב 3G ואפליקציה סלולרית לשיפור קישוריות וניטור נתונים מרחוק.
* תאוצה בין 0–100 קמ"ש היא 2.7 שניות.
* תאוצה בין 0–200 קמ"ש היא 9.4 שניות.
* איש עסקים יפני רכש 5 יחידות מדגם "פנייאר סופר-ספורט" במחיר של 1,500,000 דולר ליחידה.

==תמונות==
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Geneva International Motor Show 2018, Le Grand-Saconnex (1X7A1584).jpg| "פנייאר סופר-ספורט"
קובץ:2018-03-06 Geneva Motor Show 2561.JPG | "פנייאר סופר-ספורט"
קובץ:W Motors Fenyr Supersport III Genf 2018.jpg | "פנייאר סופר-ספורט"
קובץ:Fenyr Supersport Cockpit Genf 2018.jpg | "פנייאר סופר-ספורט" - מבט לתא הנהג
קובץ: Fenyr Supersport Back Genf 2018.jpg| "פנייאר סופר-ספורט"
קובץ:Geneva International Motor Show 2018, Le Grand-Saconnex (1X7A1580).jpg | "פנייאר סופר-ספורט"
קובץ:W Motors Fenyr Supersport Back II Genf 2018.jpg | "פנייאר סופר-ספורט"
קובץ: Geneva International Motor Show 2018, Le Grand-Saconnex (1X7A1583).jpg| "פנייאר סופר-ספורט"
</gallery>

==ראו גם==
* מכונית-על

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכוניות על
קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות מנוע מרכזי
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2017
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות: תחבורה
קטגוריה:כלי רכב המורכבים באוסטריה
תתן אחרית לעמך

תתן אחרית לעמך הוא פיוט הנאמר במסגרת הפיוטים הנאמרים לאחר סדר העבודה בתפילת יום הכיפורים על פי נוסח אשכנז.

בקצת קהילות אומרים רק את תחילת הפיוט וסופו, או מדלגים עליו לחלוטין.

הפיוט ב[[מחזור וורמס, הספרייה הלאומית, ירושלים]]

==מקור הפיוט==
מחברו של הפיוט לא ידוע. לפי כתבי היד שבהם הוא מופיע לראשונה ניתן לשער שמקורו מאשכנז מימי הביניים. לראשונה, כנראה, הוא מופיע במחזור וורמס המתוארך לשנת 1272. ישנה מסורת שהפיוט חובר בבית מדרשו של רש"י. לדעת אופיר מינץ-מנור, על פי סגנון הפיוט יש לשייך אותו לתקופה הקדם-קלאסית של הפיוט, כלומר לארץ ישראל עד המאה השישית.

==תוכן הפיוט==
הפיוט בנוי ממשפטים של בקשות מהאל שיגאל את עמו, את ארץ ישראל ואת העיר ירושלים. כל משפט מתחיל בבקשה בלשון עתיד נוכח תתן-תשיב-תרומם וכו'. סך הכל 22 משפטים. מכיוון שמדובר במשפטים שמתחילים בזמן עתיד וגוף נוכח, כל משפט מתחיל באות תי"ו. האות השנייה היא על פי סדר האלפבית מהסוף להתחלה (תשר"ק).

כיוון שהפיוט מתאר מצב של גלות וחורבן, הציע הרב חיים דרוקמן לשנות מספר מילים בפיוט, המתאימות לשיבת עם ישראל לארצו לאחר הקמת מדינת ישראל ("תקומם קרן גאולה" ולא "גדועה"; "תפאר ישבה בדד" ולא "יושבת"; "תסיר חרפה מדביר" ולא "מעיר"; "תדרוש גאולה לשבותנו" ולא "לגלותנו"; "תגדל קץ לקנותנו" ולא "תגלה").

==מנגינה==
בשנת 2016 פרסם הזמר הראל טל ניגון לפיוט "תתן אחרית לעמך" מבוסס על ניגונו של ר' שלמה קרליבך לפסוק "נחמו נחמו עמי". את הרעיון לביצוע זה קיבל מאביו הרב שמואל טל שביצע את הפיוט בניגון זה בבית הכנסת בישיבתו תורת החיים שביד בנימין.

בעקבות פרסום הביצוע של הראל טל, והצעתו לשיר את הביצוע בחתונות בעת שבירת הכוס במעמד החופה, התפשט המנהג, בעיקר בחתונות בציונות הדתית, ורבים שרים 'תתן אחרית' בנוסף לשירת 'אם אשכחך' המסורתית, וחלקם אף במקומה.

==קישורים חיצוניים==
* מהדורה מדעית בתוך: 
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
מנזר דונסקוי

מנזר דונסקוי
מנזר דונסקוי (ברוסית: Донско́й монасты́рь) הוא מנזר גדול מדרום למרכז מוסקבה. המנזר הוקם ב-1591. נודע כמקום קבורה לאנשי שם.

== היסטוריה ==
המנזר הוקם בנקודה בה שכנה כנסייה בימי בוריס גודונוב, שהכילה את האיקונה "גבירתנו של נהר הדון" (Донская икона Божией Матери) מאת תאופנוס היווני. לפי האגדה לקח דמיטרי דונסקוי את האיקונה איתו לקרב קרב קוליקובו עם אורדת הזהב בשנת 1380 וניצח בעזרתה בקרב. המנזר מנציח את שמו.

המנזר שימש כמוצב צבאי שהגן על הדרך הראשית מן הקרמלין דרומה. כך למשל ב-1618 נהדפה הסתערות כוחות קוזאקים אוקראינים למרגלות חומות המנזר.

ב--1683 הועלה ראש המנזר לרמת ארכימנדריט, והמנזר זכה לעצמאות ולנחלות.

ב-1711 הוקמה הקתדרלה הגדולה ובה נקברו הצארים משושלת בגרטיוני ודוכסי מינגרליה מבית דאדיאני. ב-1812 תקף צבא נפוליאון את המנזר, אך אוצרותיו (בראשם האיקונה גבירתנו של נהר הדון) הועברו לוולוגדה מבעוד מועד וניצלו.

בעת מהפכת אוקטובר 1917 שהו במנזר 48 נזירים. טיכון, פטריארך מוסקבה ורוס כולה, נכלא במזנר בשנת 1922 על ידי שלטונות ברית המועצות ולא יצא ממנו עד מותו שלוש שנים לאחר מכן. הוא גם נקבר במנזר בקבר לא מסומן שהתגלה רק ב-1992.

ב-1924 השתמשו השלטונות במקום כמושבת עונשין. כן אוחסנו במקום שרידים ממנזרים וכנסיות שהרסו הקומוניסטים ברחבי מוסקבה (בהם קתדרלת ישו המושיע, מגדל סוחארב ועוד).

== מקום קבורה ==
בית הקברות של מנזר דונסקוי בשלג
=== בית הקברות הישן ===
משפחות אצולה רבות בחרו לקבור את מתיהן בכנסיות ובקפלות בתחומי הממנזר. בית הקברות הישן (Некрополь Донского монастыря) ממוקם בדרום-מזרח המתחם ובמהלך המאה ה-18 והמאה ה-19 נקברו בו מדינאים והיסטוריונים, סופרים ומשוררים, מדענים ופילוסופים, ציירים וארכיטקטים. בהם ניקולאי רפנין, אוסיפ בובה, וסילי פרוב, ניקולאי ז'וקובסקיו ועוד. לאחר התפרקות ברית המועצות נקברו במקום עצמותיהם של רוסים שנמלטו מברית המועצות ומתו בגלות, בהם הגנרלים ולדימיר קאפל ואנטון דניקין וכן הסופר אלכסנדר סולז'ניצין.

=== בית הקברות החדש ===

מדרום למנזר, בסמוך אך מחוץ לחומותיו, נפתח ב-1910 בית קברות נוסף, שכונה "בית הקברות החדש" (Новое Донское кладбище). בית קברות זה הפסיק לקלוט נפטרים בסוף שנות השמונים. בין היתר נקברו במקום מריה, בתו של אלכסנדר פושקין, רודולף אבל, פאינה רנייבסקיה, פאבל סודופלאטוב ואחרים.

בתקופת הטיהורים הגדולים של סטלין, נקברו במקום קרבנות הוצאה להורג בקברי אחים. בין היתר נקברו במקום ככל הנראה שרידיהם של וסילי בליוכר, סטניסלב קוסיאור, מיכאיל טוכאצ'בסקי, ניקולאי יז'וב, וסבולוד מיירהולד, איסאק באבל, אולג פנקובסקי, גריגורי קוליק, אלכסנדר יגורוב וכן פיוטר קרסנוב, שהוצא להורג בעוון שיתוף פעולה עם הנאצים ב-1947.

בין 1927 לאמצע שנות השבעים פעל במקום קרמטוריום (משרפת גופות), היחיד במוסקבה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

דונסקוי
קטגוריה:רוסיה: בתי קברות
חיוך (ספר)

חיוך (באנגלית: Smile) הוא רומן גרפי אוטוביוגרפי, שנכתב על ידי הסופרת האמריקאית ריינה טלגמאייר. הספר מתאר את חיי המחברת מכיתה ו' ועד בית הספר התיכון. זהו ספר הבכורה של ריינה, והוא זיכה אותה בפרס אייזנר. בשנת 2014 הוציאה המחברת ספר המשך הנקרא "אחיות".

== עלילה ==
ריינה רק רוצה להיות תלמידת כיתה ו' רגילה, אבל לילה אחד, אחרי שהיא חוזרת מפעולה עם חברותיה בצופים, היא נופלת תוך כדי ריצה, ושתי שיניים קדמיות שלה נפגעות באופן קשה. התאונה הזאת דורשת שנים של טיפול אורתודנטי (ובהמשך גם טיפול חניכיים), ובהמשך הספר ריינה מדברת על הטיפולים שהיא עוברת ועל החברים הלא ידידותיים שלה. הספר מתאר את ההתבגרות הרגשית והנפשית של ריינה יחד עם התפתחות הפגיעה שעברה בשיניה והטיפול הרפואי בפגיעה.

== ביקורות ופרסים ==
הספר זכה לביקורות חיוביות. בניו יורק טיימס נכתב שזהו סיפור שמנחם את הקוראים שחוצים את השנים שבין ילדות לבגרות. במגזין ביקורת הספרים האמריקאי קירקוס נכתב שהספר כובש, מצחיק ונוגע ללב, והדמויות רבות הבעה; מאוחר יותר, קירקוס הגדיר את הספר כאחד מספרי הספרים הטובים ביותר לשנת 2010 לבני נוער. בשנת 2011 זכה הספר בפרס אייזנר לפרסום הטוב ביותר לבני נוער. זה היה גם אחד מעשרת הרומנים הגרפיים הגדולים של התאחדות שירותי הספרייה למבוגרים צעירים לשנת 2011.

החל מ־25 בפברואר 2017 גרסת הכריכה הרכה של הספר הופיעה כ־240 שבועות ברשימת רבי המכר של ניו יורק טיימס תחת הקטגוריה ספרים בכריכה רכה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://simania.co.il/bookdetails.php?item_id=973315 חיוך], באתר סימניה

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוטוביוגרפיות
לוח יאנגצה

לוח יאנגצה במערך הלוחות בצפון-מערב [[האוקיינוס השקט]]
לוח יאנגצה המכונה גם לוח דרום סין הוא לוח טקטוני המכיל את מרבית דרום הרפובליקה העממית של סין, שמו של הלוח נגזר משמו של הנהר יאנגצה החוצה אותו ממערב למזרח ונשפך לים סין המזרחי.

==גבולות טקטוניים==
לוח יאנגצה גובל בחמישה לוחות טקטוניים ובשוליו חמישה צמתים משולשים. המפגשים עם כל הלוחות הם גבולות חילוף, פתיחה או סגירה (ללא הפחתה). לפי כיוון השעון:

במערב, בצפון וברוב חלקו המזרחי גובל לוח יאנגצה בלוח האירואסייתי. לוח יאנגצה מתרחק מהלוח האירואסייתי בכיוון מזרח-דרום-מזרח בקצב של 13 מילימטרים בשנה. העתק לונגשמנשאן (龍門山斷層) המפריד ביניהם היה הגורם לרעידת האדמה בסצ'ואן ב-2008.

בדרום-מזרח יש צומת משולש עם הלוח האמורי שבינו לבין לוח יאנגצה יש גבול חילוף הנע בקצב של 4 מילימטרים בשנה.

הגבול בין הלוח האמורי עם לוח היאנגצה מסתיים בצפון האי טאיוואן בצומת משולש עם לוח אוקינאווה. בין לוח זה ללוח יאנגצה יש גבול פתיחה תוך יצירת שקע אוקינאווה.

הגבול בין לוח אוקינאווה עם לוח היאנגצה מסתיים בצומת משולש עם הלוח הפיליפיני. גבול זה בין הלוח הפיליפיני לבין לוח יאנגצה מתאפיין בסגירה ללא הפחתה.

הגבול בין הלוח הפיליפיני עם לוח היאנגצה מסתיים בצומת משולש עם לוח סונדה. הגבול בין לוח יאנגצה ללוח סונדה הוא גבול חילוף שמאלי הנע בקצב של 15 מילימטרים לשנה.

הגבול בין לוח סונדה עם לוח יאנגצה מסתיים בצומת משולש עם הלוח האירואסייתי.

==היווצרות==
לוח יאנגצה נוצר בהתפרקות יבשת-העל רודיניה לפני 750 מיליון שנים, בעידן הנאופרוטרוזואיקון. לוח דרום סין התנתק מיבשת העל גונדוונה בסילור. במהלך היווצרות יבשת-העל פנגיאה היה דרום סין יבשת קטנה, נפרדת, ששכנה מול החוף המזרחי של יבשת העל ונסחפה לצפון. בטריאס התנגש לוח יאנגצה עם הקראטון של צפון סין, והתחבר עם פנגיאה, ויצר את אגן סצ'ואן. בקנוזואיקון הושפע לוח יאנגצה מההתנגשות של הלוח ההודי עם הלוח האירואסייתי תוך יצירה והתרוממות של הרי לונגמן. התנועה דרומה מתבצעת לאורך העתק הנהר האדום.

==ביאורים==

==הערות שוליים==

יאנגצה
קטגוריה:אסיה: גאולוגיה
קטגוריה:יאנגצה