OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ריחאנה בנת זיד

ריחאנה בנת זיד (בערבית: ريحانة بنت زيد) הייתה אישה יהודיה משבט בני נדיר, ולאחר מכן, במסגרת נישואיה, הייתה גם חלק משבט בני קוריט'ה. בעלה היהודי נהרג במהלך קרב השוחה שהתקיים בשנת 627 לספירה, ובעקבות כך היא נלקחה בשבי והפכה בהמשך לפילגש של מוחמד, למרות שישנם המחשיבים אותה כאחת מנשותיו של מוחמד. לא נולדו לה ילדים כולשהם ממערכת היחסים עם מוחמד ומערכת היחסים ביניהם הסתיימה עם מותה של ריחאנה באל-מדינה בשנת 631 לספירה.

== ביוגרפיה ==
בשנת 627 צרו מוחמד וכוחותיו על בני שבט קוריט'ה באזור ית'רב במשך 25 ימים, ולבסוף נערך במקום קרב השוחה. במהלך הקרב ולאחריו נהרגו או הוצאו להורג כל הגברים, ואילו הנשים והילדים נלקחו בשבי, ולאחר מכן נמכרו לעבדות.
בין הנשים שנלקחו בשבי הייתה ריחאנה בנת זיד, אלמנתו של גבר בשם אל-חכים. מוחמד הציע לה להתאסלם ולהשתחרר מהשבי אך היא סירבה, אך לאחר זמן לא רב הסכימה להתאסלם ולהתחתן עם מוחמד. הנישואים המיידים היו בניגוד להוראות הקוראן, המצווה על אלמנה להמתין כארבעה חודשים בטרם תינשא מחדש, כדי להבטיח שאינה בהריון מבעלה הקודם.

ההיסטוריון הערבי בן המאה ה-9 אבן סעד ציין בכתביו שריחאנה נישאה למוחמד לאחר שהיא התאסלמה. חוקר הדת הפרסי בן המאה ה-11 אבו אסחאק א-ת'עלבי הסכים שהיא הפכה לאחת מנשותיו של מוחמד וכראייה לכך ציין שמוחמד שילם עבורה מוהר (נדוניה). חוקר הדת המצרי בן המאה ה-15 אבן חג'ר ציין שמוחמד העניק לריחאנה בית לאחר נישואיהם.

בדומה למעמדה של האישה המצרית מאריה אל-קבטיה - שיחד עם אחותה סירין בנת שמעון, הוענקה למוחמד על ידי המושל המצרי אל-מוקאווקיס בשנת 628 - אין הסכמה אוניברסלית בין החוקרים המוסלמים באשר לשאלה האם ריחאנה הייתה באופן רשמי אחת מנשותיו של מוחמד.

ריחאנה נפטרה בשנת 631 באל-מדינה, אחד עשרה ימים לאחר החג' ושנה לפני מותו של מוחמד. היא נקברה בבית הקברות אל-באקי בעיר, בדומה לאחרים ממשפחתו של מוחמד.

== ראו גם ==
* נשותיו של מוחמד
** צפייה - אישה יהודיה נוספת שהייתה אשתו העשירית של מוחמד
* צחאבה
* היהדות ומוחמד

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים שהתאסלמו
קטגוריה:יהודיות שהתאסלמו
קטגוריה:נשים במאה ה-7
קטגוריה:נשות מוחמד
אנדרו אקסום

אנדרו אקסום (; נולד ב־1978<ref name=":0"></ref>) הוא חוקר אמריקאי של המזרח התיכון, סופר וקצין לשעבר בצבא ארצות הברית.<ref name="CNAS"></ref> הוא השתתף בסקירה של גנרל סטנלי מק'קריסטל על האסטרטגיה האמריקאית באפגניסטן. <ref>[http://washingtonindependent.com/53205/gen-mcchrystals-freaked-out-advisers Washington Independent on Stanley McChrystal's advisors] </ref>

== ביוגרפיה ==
אקסום נולד בצ'טנוגה, טנסי אביו גם הוא היה עיתנאי ומורה לאנגלית.<ref name=":0" />

בשנת 1996 סיים את לימודיו בבית הספר מקאלי בצ'טנוגה, טנסי ולאחר מכן המשיך ללימודים של 4 שנים באוניברסיטת פנסילבניה, שם היה בעל טור ב"דיילי פנסילבניה", חבר באחוות סיגמא נו וחבר באגודת הספינקס הבכירה. אקסום, קצין בצבא ארצות הברית, הוביל מחלקה של חי"ר קל באפגניסטן בעקבות פיגועי 11 בספטמבר ובעקבות כך הוביל מחלקה של ריינג'רים של הצבא כחלק מכוחות המשימה למבצעים מיוחדים בכווית ובאפגניסטן בדרגת קפטן. הוא הוזמן כקצין דרך תוכנית ה-ROTC של הצבא של אוניברסיטת פנסילבניה, אליה הצטרף בתחילה כאמצעי למימון השכלתו שם. הוא סיים בשנת 2000 תואר ראשון בלימודים קלאסיים ובספרות אנגלית. <ref>[https://www.nytimes.com/2004/06/02/opinion/for-some-soldiers-the-war-never-ends-815578.html For Some Soldiers The War Never Ends – New York Times]</ref>

לטענתו לימודים אלו עיצבו את תפיסותיו בנוגע לחיי הצבא וניכרים בדרכים שהוא כותב על מה שעשה והרגיש, עם ציטוטים תכופים ורמזים לספרות יוונית עתיקה ולרומנים אמריקאים מודרניים. בראיון אמר כי הוא "נוטה לחשוב היסטורית".<ref name=":0" />

הוא השתתף ונלחם במבצע אנקונדה. לאחר מכן סיים תואר שני בלימודי המזרח התיכון באוניברסיטה האמריקאית של ביירות שם למד גם את השפה הערבית<ref name=":0" />. בשנים 2006–2007, אקסום היה עמית במכון וושינגטון למדיניות המזרח הקרוב. מאוחר יותר למד לקראת דוקטורט מהמחלקה ללימודי מלחמה, קינגס קולג' בלונדון. <ref>[http://blogs.law.harvard.edu/mesh/members/andrew_exum/ » Andrew Exum Middle East Strategy at Harvard]</ref>

העיתונאי בלייק הונשל מהמגזין Foreign Policy כינה את אקסום "אחד האנליסטים החדים ביותר במזרח התיכון בסביבה". <ref>[http://blog.foreignpolicy.com/node/6340 What you need to know about Lebanon's latest car bomb | FP Passport]</ref>

בעודו בשירות פעיל, וסובל מפציעה לא קרבית בברך, כתב אקסום את ספרו הראשון, "צבא האיש הזה: סיפור חייל מהקווים הקדמיים של המלחמה בטרור".<ref name=":1">[http://www.upenn.edu/gazette/0704/exuminterview.html Gazette | Interview: Andrew Exum]</ref> <ref> </ref>

== דעותיו ==
אקסום מתח ביקורת על כמה מרכיבים אסטרטגיים של המלחמה בטרור. בפרט, הוא מבקר את ההסתמכות של ממשלת ארצות הברית על תאגידים צבאיים פרטיים בעיראק ובאפגניסטן, כמו גם על מה שהוא רואה כשימוש לרעה במזל"טים בחיסול מטרות טרור.

== ספריו ==
* This Man's Army: A Soldier's Story from the Front Lines of the War on Terrorism<ref name=":1" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי קינגס קולג' לונדון
קטגוריה:בלוגרים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1978
קטגוריה:קצינים וחוגרים בצבא ארצות הברית
קטגוריה:אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת אפגניסטן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פנסילבניה
פתחי את שי

פָתְחִי את שַׁי היא תוכנית אירוח סאטירית ישראלית בהנחיית שי גולדשטיין ונועם פתחי המשודרת בימי ראשון עד רביעי בשעה 22:30 בערוץ עכשיו 14.

== היסטוריה ==
במסגרת שינויים בלוח השידורים של עכשיו 14, ב-21 במרץ 2024 הודיע הערוץ ששי גולדשטיין ונועם פתחי יקבלו בו תוכנית משותפת.<ref></ref> ב-26 במרץ 2024 עלה לשידור הפרק הראשון של התוכנית שהגיע למקום השני במספר הצופים בין ארבעת ערוצי החדשות המובילים בישראל עם 6% צפייה.

== מבנה התוכנית ==

תוכנית הטלוויזיה כוללת את הפינות הקבועות הבאות, בנוסף לשאר הפינות המשתנות בתוכנית שאותם לא ניתן לפרט: 

* "שי ופתחי מסכמים לכם את היום"<ref></ref>
* ראיונות עם שתי אישיויות מפורסמות.<ref></ref>
* מגישי ה"יורדים אל העם"<ref></ref>
* "מה ששלך שלך"
* "שיחת טלפון מפתיעה"
* "יורדים אל העם"
*

== קישורים חיצוניים ==
*
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:עכשיו 14: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות חדשות ואקטואליה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה סאטיריות ישראליות
The Voice (שיר של המודי בלוז)

"The Voice" הוא שיר שנכתב על ידי ג'סטין היוורד אשר הופץ לראשונה באלבום Long Distance Voyager של להקת המודי בלוז משנת 1981. באוקטובר שנת 1981 השיר הגיע למקום 15 ברשימת הבילבורד הוט 100. במצעד Billboard Top Rock Tracks שהה השיר במקום ראשון במשך ארבעה שבועות במהלך יוני-יולי 1981. השיר החזיר את הלהקה למעמד שהיה לה בסוף שנות ה-60.

== הקלטה ==
"The Voice" היה אחד השירים הראשונים שהוקלטו לאלבום Long Distance Voyager, ב-25 באפריל 1980. הייווארד מבצע אותו בשירה, בנגינה על גיטרות אקוסטיות וחשמליות, וכן את רוב ההרמוניות. שני חברי הלהקה האחרים, ג'ון לודג' וריי תומאס, מצטרפים לשירת הפזמון.

בגרסת האלבום, ישנה הקדמה של סינתיסייזר של 30 שניות המובילה לשיר, שבוצעה על ידי פטריק מורז.

== כתיבה ==
המילים משקפות את חוסר הביטחון שהיווארד חש בזמנו בנוגע להיותו כוכב והלחץ לעמוד בציפיות מול ביקורות גרועות כמו גם מחסום הכתיבה בו חש. שם השיר נקבע רק לאחר הקלטתו ומתייחס לקול הפנימי שהוא גם המבקר החריף ביותר של האדם עצמו.

== משתתפים ==
* ג'סטין הייווארד: גיטרות חשמליות ואקוסטיות, שירה
* ג'ון לודג': גיטרה בס, קולות רקע
* ריי תומאס: טמבורין, קולות רקע
* פטריק מורז: פסנתר, מלוטרון, סינתיסייזר מדגמים שונים
* גראם אדג': תופים

== קישורים חיצוניים ==
[https://www.youtube.com/watch?v=ZBNgPf0Sss4 The Voice] - באתר YouTube

קטגוריה:שירי 1980
קטגוריה:סינגלים מ-1981
קטגוריה:שירים באנגלית
ללנטוס

ללנטוֹס או ללנטוּס (ביוונית עתיקה: Λήλαντος) הוא דמות משנית מהמיתולוגיה היוונית המופיעה באפוס המאוחר דיוניסיאקה מאת נונוס מ, שנכתב בתחילת המאה החמישית לספירה. הוא בנם של קויוס ופויבה ואחיה של לטו.

== בדיוניסיאקה ==
ללנטוס הוא אביה הטיטאן של הנימפה אאורה<ref>אאורה, עמ'. 71; נונוס, דיוניסיאקה, [https://archive.org/details/dionysiaca03nonnuoft/page/440/mode/2up?view=theater 48.238–247 (III עמ' 440–443)], [https://archive.org/details/dionysiaca03nonnuoft/page/456/mode/2up?view=theater 48.421 (III עמ' 454–455); 48.444 (ג' עמ' 456–457)]</ref>, שהייתה בת לוויה לציד של ארטמיס והאם, מאת דיוניסוס, של , אלוהות מינורית הקשורה ל<ref>ברנבה וגארסיה-גאסקו, [https://books.google.co.il/books?id=sLW9CwAAQBAJ&pg=PA109&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false עמ'. 109]; נונוס, דיוניסיאקה, [https://archive.org/details/dionysiaca01nonnuoft/page/n61/mode/2up?view=theater 1.26–28 (א' עמ' 4, 5)], [https://archive.org/details/dionysiaca03nonnuoft/page/484/mode/2up?view=theater 48.848–968 (ג' עמ' 484–493)]</ref>. ללנטוס היה נשוי לנימפה האוקיאנית פריבויה, שנראה כי נונוס רומז שהיא אמה של אאורה<ref>נונוס, דיוניסיאקה, [https://archive.org/details/dionysiaca03nonnuoft/page/442/mode/2up?view=theater 48.245-247 (ג' עמ' 440-443)]</ref>, אם כי במקום אחר הוא מכנה את אאורה "בתה של קיבלי", האלה-האם הפריגית<ref>נונוס, דיוניסיאקה [https://archive.org/details/dionysiaca01nonnuoft/page/n61/mode/2up?view=theater 1.26–28 (א' עמ' 4, 5)]</ref>.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טיטאנים
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה היוונית
עונת 1980/1981 בגביע קוראץ'

עונת בגביע קוראץ הייתה המהדורה העשירית של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 8 באוקטובר 1980 ל-19 במרץ 1981.

חובנטוד בדאלונה מספרד ניצחה בגמר את רייר ונציה מאיטליה וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

== סיבוב ראשון ==

== סיבוב שני ==

== שלב הבתים ==
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

יוגופלסטיקה ספליט, דינמו מוסקבה, חובנטוד בדאלונה, אסוול ליון-וילרבאן ורייטי, שזכתה במהדורה הקודמת, העפילו אוטומטית לשלב זה.
{|
|
{| class=wikitable
|+בית 1
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| הכוכב האדום בלגרד
|4
|2
|581
|536
| +45
|-
|2
| רייטי
|4
|2
|528
|510
| +18
|-
|3
| אנדרלכט
|2
|4
|495
|523
| -28
|-
|4
| הפועל תל אביב
|2
|4
|542
|577
| -35
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 2
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| חובנטוד בדאלונה
|4
|2
|459
|458
| +1
|-
|2
| פרטיזן בלגרד
|3
|3
|550
|509
| +41
|-
|3
| אוסטנדה
|3
|3
|492
|526
| -34
|-
|4
| אסוול ליון-וילרבאן
|2
|4
|506
|514
| -8
|}
|-
|
{| class=wikitable
|+בית 3
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| רייר ונציה
|6
|0
|609
|534
| +75
|-
|2
| ברנו
|4
|2
|587
|582
| +5
|-
|3
| יוגופלסטיקה ספליט
|4
|2
|576
|588
| -12
|-
|4
| אריס סלוניקי
|4
|2
|527
|595
| -68
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 4
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| דינמו מוסקבה
|5
|1
|640
|614
| +26
|-
|2
| פו אורטז
|4
|2
|604
|586
| +18
|-
|3
| ק.ק. זאדאר
|2
|4
|615
|611
| +4
|-
|4
| סטנדרד לייז'
|1
|5
|547
|595
| -48
|}
|}

== חצי גמר ==

== גמר ==

{| class=wikitable style="text-align:center; margin:auto"
!גביע קוראץ' 1980/1981
|-
|חובנטוד בדאלונהזכייה ראשונה
|}

== ישראל בתחרות ==
הפועל תל אביב והפועל חיפה, שסיימו במקום השני והרביעי בהתאמה בעונת 1979/1980 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב הראשון מול פלורוס וניצחה 174–159 (ניצחונות 84–72 בישראל ו-90–87 בבלגיה), הוגרלה בסיבוב השני מול ינישהיר וניצחה 236–132 (ניצחונות 109–68 באנקרה ו-127–64 בתל אביב) ובשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום הרביעי בבית עם רייטי (הפסדים 94–99 בבית ו-80–84 בחוץ), אנדרלכט (הפסד 80–88 בחוץ וניצחון 90–86 בבית) והכוכב האדום בלגרד (ניצחון 96–92 בבית והפסד 102–128 בחוץ).

הפועל חיפה הוגרלה בסיבוב הראשון מול פאנליניוס וניצחה 198–140 (ניצחונות 102–63 בחיפה ו-96–77 באתונה), אך הודחה בסיבוב השני לאחר שהפסידה לרייר ונציה 184–203 (95–103 בישראל ו-89–100 באיטליה).

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.fibaeurope.com/cid_,XObOBMOG0-JbZPV954zm1.pageID_uwPF5YxlHY-Ni66Wx9O410.compID_MsfTeemRHYovSUdkYV76x0.season_1981.html תוצאות], באתר פיב"א אירופה
* [https://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c3/c3_81.htm תוצאות], באתר Linguasport
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1980
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1981
קטגוריה:גביע קוראץ'
עונת 1981/1982 בגביע קוראץ'

עונת בגביע קוראץ הייתה המהדורה ה-11 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 6 באוקטובר 1981 ל-18 במרץ 1982.

לימוז' מצרפת ניצחה בגמר את שיבנקה שיבניק מיוגוסלביה וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

== סיבוב ראשון ==

== סיבוב שני ==

== שלב הבתים ==
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

רייר ונציה, הכוכב האדום בלגרד, ספרטק לנינגרד, פלקנסטרו וארזה וחובנטוד בדאלונה, שזכתה במהדורה הקודמת, העפילו אוטומטית לשלב זה.
{|
|
{| class=wikitable
|+בית 1
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| לימוז'
|4
|2
|561
|549
| +12
|-
|2
| קוטוניפיסיו
|4
|2
|579
|554
| +25
|-
|3
| רייר ונציה
|3
|3
|587
|563
| +24
|-
|4
| ספרטק לנינגרד
|1
|5
|498
|559
| -61
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 2
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| ק.ק. זאדאר
|4
|2
|580
|544
| +36
|-
|2
| פו אורטז
|3
|3
|559
|562
| -3
|-
|3
| חובנטוד בדאלונה
|3
|3
|486
|483
| +3
|-
|4
| פלקנסטרו וארזה
|2
|4
|499
|535
| -36
|}
|-
|
{| class=wikitable
|+בית 3
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| שיבנקה שיבניק
|5
|1
|585
|538
| +47
|-
|2
| רייטי
|4
|2
|579
|516
| +63
|-
|3
| ואיאדוליד
|3
|3
|537
|546
| -9
|-
|4
| ואשאש
|0
|6
|466
|467
| -101
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 4
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| הכוכב האדום בלגרד
|4
|2
|570
|525
| +45
|-
|2
| פורטיטודו בולוניה
|3
|3
|538
|535
| +3
|-
|3
| אספו טור
|3
|3
|559
|563
| -4
|-
|4
| אפס פילזן
|2
|4
|511
|555
| -44
|}
|}

== חצי גמר ==

== גמר ==

{| class=wikitable style="text-align:center; margin:auto"
!גביע קוראץ' 1981/1982
|-
|לימוז'זכייה ראשונה
|}

== ישראל בתחרות ==
הפועל עפולה/העמק והפועל תל אביב, שסיימו במקום השלישי והחמישי בהתאמה בעונת 1980/1981 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

הפועל עפולה/העמק הודחה בסיבוב הראשון על ידי ורוויה-פפינסטר לאחר שהפסידה 150–160 (66–69 במזרע ו-84–91 בוורוויה).

הפועל תל אביב הודחה בסיבוב השני על ידי שיבנקה שיבניק לאחר שהפסידה 189–195 (ניצחון 101–97 בתל אביב והפסד 88–98 בשיבניק).

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.fibaeurope.com/cid_,XObOBMOG0-JbZPV954zm1.pageID_uwPF5YxlHY-Ni66Wx9O410.compID_MsfTeemRHYovSUdkYV76x0.season_1982.html תוצאות], באתר פיב"א אירופה
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c3/c3_e.htm תוצאות], באתר Linguasport
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1981
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1982
קטגוריה:גביע קוראץ'
מיקיטה בדזיאקוסקי

מיקיטה בדזיאקוסקי (בבלארוסית: Мікіта Бадзякоўскі; נולד ב-6 בפברואר 1992) הוא שחקן פוקר בלארוס אשר זכה בצמיד אליפות העולם בפוקר ובחמישה גביעי סבב טריטון.

==ביוגרפיה==
בדזיאקוסקי החל את קריירת הפוקר שלו כשחקן טורנירים אונליין תחת השם "fish2013" בפוקרסטארס. הפעם הראשונה בה הגיע לכסף בטורניר פוקר היה כשסיים במקום הרביעי בטורניר בקייב, חודש לאחר יום הולדתו ה-18. הוא ממעט לשחק בטורנירים בעלי עלות כניסה אשר נמוכים מ-10,000 דולר, למעט במסגרת אליפות העולם בפוקר, ומשתתף קבוע בטורנירים בעלי עלות כניסה גבוהים במיוחד.

הטורניר הראשון אותו ניצח היה ב-2017, כאשר זכה בטורניר בעל עלות כניסה של כ-50 אלף דולר, במסגרת ה-Aussie Millions במלבורן, אוסטרליה, ובפרס של כ-133 אלף דולר. חודשיים לאחר מכן ניצח בטורניר בעל עלות כניסה של כ-65 אלף דולר במקאו, כאשר גבר על טום דוואן.

בדזיאקוסקי נוהג להשתתף באופן קבוע בסבב טריטון. בגביע הראשון שלו זכה במאי 2018, כאשר ניצח באירוע המרכזי במונטנגרו, בו זכה בסכום של כ-2.5 מיליון דולר. חודשיים לאחר מכן ניצח באירוע המרכזי בצ'ג'ו, קוריאה הדרומית, בו זכה בסכום של כ-5.3 מיליון דולר. נכון למרץ 2024 זכה ב-5 גביעי סבב טריטון, ובכ-19.8 מיליון דולר.

את זכייתו הגדולה ביותר עשה ב-2023, כאשר ניצח בטורניר ה-One Drop אשר התקיים ב-Wynn שבלאס וגאס, בעל עלות כניסה של מיליון דולר, וזכה בכ-7.1 מיליון דולר.

נכון למרץ 2024, בדזיאקוסקי זכה בסך של כ-52.7 מיליון דולר מטורנירי פוקר והוא אחד מבין שחקני הפוקר בעלי מירב ההכנסות מטורנירים בעולם.

===צמידי אליפות העולם בפוקר===
{| class="wikitable"
!שנה
!טורניר
!פרס
|-
| 2021
| dir="ltr" | $50,000 HIGH ROLLER No-Limit Hold'em
| $1,462,043
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זוכי צמיד אליפות העולם בפוקר
קטגוריה:זוכי גביע סבב טריטון
קטגוריה:שחקני פוקר
קטגוריה:בלארוסים שנולדו ב-1992
פזורה

הפזורה ההודית היא הפזורה הגדולה בעולם; אורות [[דיוואלי בהודו הקטנה, סינגפור]]
הפזורה הסינית היא הפזורה השלישית בגודלה בעולם. התמונה היא של [[טוראנה בשכונת צ'יינהטאון אשר בסידני שבאוסטרליה]]
פזורה היא אוכלוסייה המפוזרת על פני אזורים אשר שונים מארץ המוצא שלה.<ref name="webster"></ref> המונח משמש לרוב כאשר מתייחסים לקהילת אנשים אשר מזדהה עם מיקום גאוגרפי מסוים בעולם על אף שהם גרים במיקום אחר בעולם.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

קהילות בולטות בעולם אשר לא גרות בארץ המוצא כוללות את הפזורה היהודית שנוצרה בעקבות גלות בבל,<ref></ref> הפזורה האשורית-כלדית-סורית שנוצרה בעקבות רצח העם האשורי,<ref></ref><ref></ref> היוונים שברחו או נעקרו מבתיהם בעקבות כיבוש קונסטנטינופול,<ref></ref> רצח העם היווני-פונטי שהתרחש בהמשך<ref></ref> וכמו גם פרעות איסטנבול,<ref></ref> הגירת אנגלו-סקסונים (בעיקר לתחומי האימפריה הביזנטית) לאחר הכיבוש הנורמני של אנגליה,<ref></ref> הסינים וההודים שנאלצו לעזוב את ארצות מולדתם במהלך המאה ה-19 והמאה ה-20,<ref></ref> הפזורה האירית שנוצרה בעקבות רעב תפוחי האדמה הגדול באירלנד,<ref></ref> הפזורה הסקוטית שנוצרה בעקבות הפינוי הכפוי של אזור ההיילנדס ואזור השפלה של סקוטלנד,<ref></ref> האוכלוסייה הצוענית אשר גורשו מתת-היבשת ההודית,<ref></ref> הפזורה הצ'רקסית בעקבות רצח העם הצ'רקסי, הפזורה הפלסטינית בעקבות הסכסוך הישראלי-פלסטיני,<ref></ref> הפזורה הארמנית בעקבות רצח העם הארמני,<ref></ref><ref></ref> הפזורה הלבנונית בעקבות מלחמת האזרחים בלבנון,<ref></ref> והפזורה הסורית בעקבות מלחמת האזרחים בסוריה,<ref></ref> והפזורה האיראנית, אשר גדלה לאורך השנים מחצי מיליון בני אדם ל-3.8 מיליון בני אדם בין המהפכה האיראנית ב-1979 עד שנת 2019, ואשר חיה ברובה בארצות הברית, קנדה וטורקיה.<ref></ref> 

על פי דו"ח של האו"ם לשנת 2019, הפזורה ההודית היא הפזורה הגדולה בעולם, והיא כוללת 17.5 מיליון בני אדם. הפזורה השנייה בגודלה בעולם היא הפזורה המקסיקנית אשר כוללת 11.8 מיליון בני אדם. הפזורה השלישית בגודלה בעולם היא הפזורה הסינית, אשר כוללת 10.7 מיליון בני אדם.<ref>[https://economictimes.indiatimes.com/nri/forex-and-remittance/with-78-billion-india-still-highest-overseas-remittance-receiver/articleshow/72271170.cms With $78 billion, India still highest overseas remittance receiver], The Economic Times, 28 November 2019.</ref>

== ראו גם ==
* גלות (יהדות)

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נדידת בני אדם
ברק לדרר

ברק לדרר (נולד ב-17 באפריל 1985) הוא מאמן כדורסל ישראלי המשמש כעוזר מאמן של הפועל תל אביב מליגת העל. לדרר החל את דרכו בכדורסל בבני הרצליה כשחקן נוער ומאמן. ב-2015 הצטרף להפועל תל אביב כעוזר מאמן. באפריל 2024 מונה למאמנה הזמני של הפועל תל אביב במקומו של דני פרנקו.

==קריירה==
לדרר החל את דרכו בכדורסל כשחקן במחלקת הנוער של בני הרצליה. לפני שירותו הצבאי החל לעסוק גם באימון. הוא אימן שמונה שנים במחלקת הנוער של בני הרצליה לפני שעבר למחלקת הנוער של הפועל תל אביב. במקביל לעבודתו כמאמן המשיך לשחק כדורסל בליגה ב'.<ref></ref>

בעונת 2016/17 הוא זכה עם קבוצת נערים ב' של הפועל תל אביב באליפות ובגביע המדינה.<ref></ref>

בעונת 2015/16 הצטרף לדרר לקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב כעוזרו של עודד קטש. מאז שימש לדרר כעוזר מאמן תחת שרון אברהמי, רמי הדר, רועי חגאי, דני פרנקו, אריאל בית הלחמי, יאניס קאסטריטיס וסטפנוס דדאס.

במהלך עונת 2019/20, לאחר פיטוריו של אריאל בית הלחמי, הדריך לדרר את הקבוצה במשחק בו הפסידה הפועל למכבי תל אביב. בעונת 2020/21, במהלך משחק נגד הפועל חולון, הורחק דני פרנקו ולדרר הדריך במקומו את הקבוצה. הפועל השיגה במשחק ניצחון שסייע לה להימנע מירידת ליגה. בנוסף, הוא משמש כמנהלה המקצועי של קבוצת הבת של המועדון, הפועל אורי תל אביב (המכונה לעיתים הפועל עודפים תל אביב).

באפריל 2024 מונה למאמנה הזמני של הפועל תל אביב במקומו של דני פרנקו. בהדרכתו ניצחה הקבוצה משחק אחד מתוך שניים. לאחר מינויו של סטפאנוס דדאס הוא חזר לעמדת עוזר המאמן.

===בנבחרות ישראל===
במקביל לעבודתו במועדונים, שימש לדרר כמאמן בנבחרות הצעירות של ישראל. ב-2017 הוא מונה לעוזרו של נתי כהן בנבחרת הנוער של ישראל. הוא השתתף עם הנבחרת באליפות אירופה דרג ב' ב-2018 שנערכה במקדוניה. הנבחרת סיימה את הטורניר במקום התשיעי ונותרה בדרג ב'. ב-2018 מונה לדרר לעוזרו של ברק דמיציאן בנבחרת ישראל עד גיל 15. לדרר שימש גם כעוזרו של דמיציאן בנבחרת הקדטים אך אליפויות אירופה לא התקיימו בשל מגפת הקורונה. הוא השתתף עם נבחרת הקדטים בטורניר צ'לנג'ר שהתקיים בקיץ 2021 בסרביה, אשר שימש כטורניר מוקדמות לאילפות העולם עד גיל 17. הנבחרת סיימה את הטורניר עם מאזן של שני ניצחונות ושלושה הפסדים ולא העפילה לאליפות העולם.

==קישורים חיצוניים==
* [https://basket.co.il/all-time-coaches.asp?coach_name=ברק+לדרר&cYear=0&StatsBoard=0&TeamId=0 דף המאמן], באתר מנהלת הליגה

==הערות שוליים==

קטגוריה:מאמני כדורסל ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
יובל אטיאס

יובל אטיאס (נולדה ב-28 במאי 1993) היא סופרת פנטזיה ומדע בדיוני ישראלית, ומנחת סדנאות כתיבה.

== ביוגרפיה ==

יובל אטיאס נולדה וגדלה בחצור הגלילית. הדריכה במכינה הקדם צבאית "גל", ועבדה בעמותת "אחריי!" במגוון תפקידים, בהם הדרכה וניהול מחוז דרום בפרויקט "אחרייטק". בשנים 2017–2020 למדה לתואר ראשון בפסיכולוגיה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ובשנים 2020–2024 למדה לתואר שני בספרות עברית במגמה לכתיבה יוצרת.

התחילה לכתוב ספרים וסיפורים קצרים בגיל 14. סיפורה, "שחיטה שעל העץ", זכה בפרס עינת 2021<ref></ref>, התפרסם ב"היה יהיה" 2023 והיה מועמד לפרס גפן 2024. סיפוריה, "חג הבנות" ו"ההסכם" זכו במקום הראשון בתחרות הסיפורים הקצרים של כנס "עולמות" (2023, 2020).<ref></ref> סיפורים נוספים שלה התפרסמו באתר האגודה הישראלית למד"ב ולפנטסיה.

בשנת 2023 פרסמה את ספרה הראשון, "הרואה" בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר. הספר, פנטזיה אורבנית לנוער בוגר המתרחשת בבאר שבע, הגיע לרשימת רבי המכר של אתר ע-ברית בקטגוריית ספרי הילדים והנוער בשבוע הראשון לצאתו והיה מועמד לפרס גפן 2024. הספר השני בסדרת "הרואה" עתיד לצאת ביולי 2024.

אטיאס גרה בבאר שבע, עם בן זוגה ובתה.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1993
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1993
קטגוריה:זוכי פרס עינת
קייטי מורגן

שרה לין קאראדין (באנגלית: Sarah Lyn Carradine; נולדה ב-7 במרץ 1980), המוכרת בשם הבמה "קייטי מורגן" ("Katie Morgan"), היא שחקנית פורנוגרפיה, שחקנית קולנוע ומנחה אמריקאית.

קאראדין גדלה בבית נוצרי קתולי דתי, בת לכומר שמרן, ונישאה כבר בגיל 18. ב-2000, קאראדין נעצרה לאחר שנתפשה מבריחה כ-45 קילוגרמים של סמי קנאביס ממקסיקו לארצות הברית. לאחר שישבה במשך ארבעה חודשים בבית סוהר, קאראדין שוחררה בערבות וחתמה על הסדר טיעון שכחלק ממנו היא נאלצה לשלם קנס. על מנת להסדיר את חובותיה, היא החליטה להיכנס לתעשיית המין. עבור שם הבמה איתו היא תופיע בסרטים הפורנוגרפיים, קאראדין בחרה ב"קייטי מורגן": השם הפרטי כמחווה לשם הדמות הנשית הראשית בספר "חלף עם הרוח", ושם המשפחה כאזכור למשקה הרום קפטן מורגן. מורגן תכננה לעבוד רק למשך כמה חודשים בלבד, על מנת להסדיר את חובותיה, אך היא בחרה להישאר בעבודה זו מאחר שנהנתה ממנה. לאחר הופעה בכ-400 סצנות פורנוגרפיות מאז החלה את הקריירה ב-2001, מורגן פרשה ב-2008 מן התעשייה. לאחר פרישתה, ב-2013, מורגן נכללה בהיכל התהילה של המגזין "AVN". ב-2015, לאחר הפסקה בת כשבע שנים, מורגן שבה לפורנוגרפיה. מאז, מורגן הופיעה בכ-300 סצנות נוספות וכן זכתה להיכלל גם בהיכל התהילה של האיגוד "XRCO" ב-2021.

מורגן הופיעה בספיישלים טלוויזיוניים רבים העוסקים בפורנוגרפיה וביחסי מין כמנחה ונושאים את שמה, וביניהם "Katie Morgan: A Porn Star Revealed" (2005), "Katie Morgan on Sex Toys" (2007) ו-"Katie Morgan's Sex Tips: Questions, Anyone?" (2008) של ערוץ הטלוויזיה "HBO". בספיישלים אלו, מורגן הופיעה בטלוויזיה בעירום מלא כשלגופה נעלי עקב בלבד. מאוחר יותר, ב-2013, מורגן הייתה חלק מן הפאנל של תוכנית הטלוויזיה "That Sex Show" בערוץ "Logo". ב-2008, מורגן הופיעה כאורחת בתפקיד עצמה בפרק של סדרת הטלוויזיה "הפמליה". עוד באותה השנה, מורגן הופיעה בסרט הקומדיה הרומנטית של קווין סמית' "זאק ומירי עושים פורנו". במהלך שלב הצילומים, מורגן הכירה על הסט את השחקן והתסריטאי ג'ים ג'קמן. עם גירושיה ב-2009, מורגן נישאה לג'קמן. עם זאת, השניים התגרשו כבר באותה השנה. ב-2017, מורגן נישאה לשחקן הפורנוגרפיה אוון סטון.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.iafd.com/person.rme/perfid=katiemorgan/gender=female קייטי מורגן], במסד הנתונים הפורנוגרפיים Internet Adult Film Database
* [https://www.adultfilmdatabase.com/actor/katie-morgan-23496/ קייטי מורגן], במסד הנתונים הפורנוגרפיים Adult Film Database

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות פורנוגרפיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:מנחי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1980
בית הכנסת של אחלציחה

בית הכנסת של אחלציחה (בגאורגית: ახალციხის სინაგოგა) או בית הכנסת הישן של אחלציחה או בית הכנסת הגדול של אחלציחה הוא בית הכנסת ספרדי של קהילת יהודי אחלציחה בשכונת היהודים באחלציחה למרגלות מצודת רבאתי . בית הכנסת נחשב לבית הכנסת הפעיל העתיק ביותר בגאורגיה. אף על פי שאין בו מניין קבוע, מתקיימים בו תפילות בחגים בהשתתפות תיירים או יהודי אחלציחה שמתגוררים בטביליסי.

בית הכנסת הגדול של אחלציחה הוא אחד משני בתי כנסת שנבנו בעיר אחלציחה שבדרום גאורגיה. מבנה בית הכנסת החדש, שנקרא בית הכנסת הקטן, נוסד בשנת 1902, נמצא כ-30 מטר ממנו במורד אותו רחוב, רחוב גורמישווילי (נקרא קודם לכן רחוב יברייסקי אוצ'סטוק). בית הכנסת הגדול נוסד בשנת 1863. והוא כולל תיבה מרכזית גדולה. ארון התורה נמצא בקיר המערבי, הכניסה מדרום, ועזרת הנשים עם מפריד סריג גבוה נמצאת בקיר המזרחי מול ארון התורה.

בשנת 1950 היו באחלציחה, כפי הנראה, שני בתי כנסת פעילים. בית הכנסת הקטן נסגר בשנת 1951. בראשית 1953 היה בית כנסת הישן פעיל. בשנת 1956 החרימו השלטונות הסובייטים את מבנה בית הכנסת והוא הפך לבית תרבות. לאחר נפילת ברית המועצות, נפתח בית הכנסת מחדש, והתקיימו במקום חיי קהילה כסדרם. עם עליית יהדות גאורגיה לישראל משנות ה-70 של המאה ה-20, נתדלדל מספר היהודים בעיר בתהליך הדרגתי, וכבר בשנת 2004 לא היו באחלציחה די יהודים לקיום מניין. בעשור השני של המאה ה-21 נותרו בעיר שתי משפחות יהודיות.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=3G3ZjOzs5Gw בית הכנסת של אחלציחה], אברהם דיין, , 2019
* [https://www.interpressnews.ge/ka/article/381756-axalcixeshi-sakartveloshi-uzvelesi-ebrauli-sinagogis-daarsebidan-275-da-misi-ganaxlebdan-153-clis-iubile-aginishneba/ חגיגות למלאת 275 שנה לייסוד בית הכנסת היהודי העתיק ביותר בגאורגיה ו-153 שנה לשיפוצו] , 25 במאי 2016
* [https://www.youtube.com/watch?v=RXbAqKTPyCk חגיגות 275 לייסוד בית הכנסת וליחסים החמים בין ישראל-גאורגיה]
* [https://georgia.travel/ka/ახალციხის-სინაგოგა ახალციხის სინაგოგა], בית הכנסת של אחלציחה, 
* [https://www.youtube.com/watch?v=g1ksjOLAtjE חנוכה בבית הכנסת של אחלציחה] -כתבה בערוץ אחד הגאורגי , , 13 בדצמבר 2015
* [https://www.youtube.com/watch?v=JU_7Jot_a3Y כתבה על בית הכנסת], ערוץ החדשות SKnews.ge
* [https://www.youtube.com/watch?v=hLgAt6lHC8c בית הכנסת של אחלציחה], 2011
;גלריה
<gallery mode="packed" heights="180px">
קובץ:Great Synagogue, Akhaltzikhe, 1863- interior facing two tevot, 1863.JPG|פנים בית הכנסת עם הקמתו, 1863
קובץ:Old Synagogue in Akhaltsikhe.jpg|אפריל 2023
קובץ:Akhaltsikhe Synagogue 4.jpg|ארון הקודש
</gallery>

==הערות שוליים==

אחלציחה
אחלציחה
סויוז MS-25

היסטוריה של בלארוס.]]
סויוז MS-25 (ברוסית: Союз МС-25, "ברית MS-25") היא חללית סויוז ששוגרה בהצלחה ב־23 במרץ 2024 מקוסמודרום בייקונור שבקזחסטן והיא הטיסה ה-174 במספר של החלליות ממשפחת הסויוז, מאז שוגרה גרסתה הראשונה בשנת 1967.

הצוות כלל את הקוסמונאוטית הראשונה בהיסטוריה של בלארוס: מרינה ואסילייבסקאיה, כמו גם את הקוסמונאוט המנוסה אולג נוביצקי והאסטרונאוטית האמריקאית טרייסי קולדוול דייסון. צוות הגיבוי כלל את איוואן ואגנר הרוסי, דונלד פטיט מנאס"א ואנסטסיה לנקובה הבלארוסית.

==צוות הטיסה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
! טייס/ת חלל !! תפקיד !! מספר טיסות לחלל !! סוכנות חלל
|-
! colspan="4" | צוות (בהמראה)
|-
| align="right" | אולג נוביצקי || align="right" | מפקד הטיסה || 4 || רוסקוסמוס
|-
| align="right" | מרינה ואסילייבסקאיה || align="right" | משתתפת טיסה || 1 || הסוכנות הלאומית לחקר החלל
|-
| align="right" | טרייסי קולדוול דייסון || align="right" | מהנדסת טיסה || 3 || נאס"א
|-
! colspan="4" | צוות גיבוי
|-
| align="right" | איוואן ואגנר || align="right" | מפקד טיסה || 2 || רוסקוסמוס
|-
| align="right" | אנסטסיה לנקובה|| align="right" | משתתפת טיסה || 1 || הסוכנות הלאומית לחקר החלל
|-
| align="right" | דונלד פטיט || align="right" | מהנדס טיסה || 4 || נאס"א
|-
! colspan="4" | צוות נחיתה (מתוכנן)
|-
| align="right" | אולג קונוננקו || align="right" | מפקד טיסה || 5 || rowspan=2|רוסקוסמוס
|-
| align="right" | ניקולאי צ'וב || align="right" | מהנדס טיסה || 1
|-
| align="right" | טרייסי קולדוול דייסון || align="right" | מהנדסת טיסה|| 3 || נאס"א
|-
|}
ב-29 במאי 2023, תאגיד החלל הממשלתי רוסקוסמוס הכריז שצוות "סויוז MS-25" תכלול את הקוסמונאוט אולג נוביצקי, אזרחית בלארוסית ואת האסטרונאוטית טרייסי דייסון מ-NASA. הטיסה תוכננה לשיגור במרץ 2024. מתוכנן שלאחר שהות קצרה בתחנה, אולג נוביצקי ואזרח אחר של בלארוס ששוהה בתחנת החלל יחזרו לכדור הארץ בחללית סויוז MS-24 עם האסטרונאוטית לורל אוהרה וטרייסי דייסון תישאר בתחנת החלל עד ספטמבר 2024 כאשר תנחת על החללית סויוז MS-25 יחד עם הקוסמונאוטים אולג קונוננקו וניקולאי צ'וב, לאחר שיסיימו שנת שהות בתחנה.

ב-21 במרץ 2024, תהליך השיגור הופסק מספר שניות לפני הפעלת המנועים, זאת עקב תקלה טכנית. השיגור נדחה ל-23 במרץ 2024 ובוצע בהצלחה.. ב-25 במרץ החללית ביצע עגינה למודול פקיצ'אל של תחנת החלל הבין-לאומית. העגינה עברה במשטר אוטומטי ללא בעיות.

==קישורים חיצוניים==

* בערוץ היוטיוב של רוסקוסמוס
* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-ms-25.htm סויוז MS-24]
* [https://www.russianspaceweb.com/soyuz-ms-25.html תיאור המשימה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:2024 ברוסיה
נאוה חרובי

נאוה חרובי (27 בפברואר 1950 – 12 בדצמבר 2022) הייתה פרופסור לכלכלה.

== ביוגרפיה ==
חרובי נולדה בקריית מוצקין לחיה וצבי פישמן. למדה לתואר ראשון ולתואר שני בכלכלה בטכניון. בשנת 1980 עשתה לימודי דוקטורט בפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית באוניברסיטה העברית בהדרכתו של פרופסור יואב כסלו .

חרובי כיהנה כפרופסור מן המניין במכללה האקדמית נתניה, בבית הספר לביטוח. הייתה מרצה לביטוח ולכלכלה וסטטיסטיקה, והתמקדה בתהליכים במשק ויישומם בעולם המעשה. בנוסף, קידמה מחקרים ביישום גישות יישומיות מתחום הכלכלה וניהול של משאבי טבע, מים וסביבה. בכל תחומי ההתמחות שלה כלכלנית, חרובי השתתפה בוועדות, במחקרים ובסדנאות ייעוץ למקבלי החלטות.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> מעבר לזה, עסקה בקידום נשים ואנשים עם מוגבלויות.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2005 מונתה כנציגת הציבור במועצה לרשות לשירותים ציבוריים - מים וביוב.<ref></ref>

בשנת 2020 מונתה לוועדה העליונה למינוי פרופסורים בתחום הכלכלה.<ref></ref>

חרובי הייתה גרושה ואם לשני בנים ובת.

== פרסומים עיקריים ==
* נאוה חרובי, שלהבת, שרית, צריכת תוצרת חקלאית מקומית מול מיובאת: השוואת ערכים סביבתיים וחברתיים באמצעות ניתוח מחזור חיים אקולוגיה וסביבה 4,1 (2013) 38-43.<ref></ref>
<div class="mw-content-ltr">
* Haruvy, Nava & Shalhevet, S.. (2013). Valuation of the impacts of housing financial crisis on local sustainable development. Housing, Housing Costs and Mortgages: Trends, Impact and Prediction. 23-44.
* Eli Shnaider; Arthur Yosef; Nava Haruvy Factors affecting long-term economic growth-consistency and stability by soft regression estimation International Journal of Society Systems Science (IJSSS), Vol. 10, No. 1, 2018
* Nava Haruvy; Sarit Shalhevet Indicators of efficient urban water management International Journal of Global Environmental Issues (IJGENVI), Vol. 15, No. 1/2, 2016
* Nava Haruvy (1997). Agricultural reuse of wastewater: nation-wide cost-benefit analysis. Agriculture, Ecosystems & Environment, 66(2), 113-119.
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כלכלניות ישראליות
קטגוריה:כלכלניות יהודיות
קטגוריה:סגל המכללה האקדמית נתניה
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בוגרות הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:קריית מוצקין: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2022
מוליבדן(III) ברומיד

מוליבדן(III) ברומיד היא תרכובת אי-אורגנית המורכבת ממוליבדן ומברום, שהנוסחה הכימית שלה היא <chem>Mo Br_3</chem>. זהו מוצק שחור שאינו מסיס ברוב הממיסים אך מתמוסס בממיסים תורמי אלקטרונים כגון פירידין.

== הכנה ==
מוליבדן(III) ברומיד מיוצר על ידי תגובה של מוליבדן וברום ב-350 מעלות צלזיוס:<ref name="brauer">F. Hein, S. Herzog "Molybdenum(III) Bromide" in Handbook of Preparative Inorganic Chemistry, 2nd Ed. Edited by G. Brauer, Academic Press, 1963, NY. Vol. 1. p. 1407.</ref>

<math>\mathrm{2 \ Mo + 3 \ Br_2 \longrightarrow 2 \ MoBr_3}</math>

ניתן להכין אותו גם מחיזור מוליבדן(IV) ברומיד עם מתכת מוליבדן, גז מימן או פחמימן.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ברום: תרכובות
יוסף יופה

יוסף סמיונוביץ' יופה (ברוסית Ио́сиф Семёнович Юфа; 15 בינואר 1915 – 7 באוקטובר 1974) היה קצין יהודי סובייטי אשר השתתף במלחמת העולם השנייה וזכה לאות גיבור ברית המועצות על חלקו בקרב דנייפר.

== קורות חיים ==
נולד בעיירה גורודניה בפלך צ'רניגוב של האימפריה הרוסית (כיום מחוז צ'רניהיב של אוקראינה) במשפחה יהודית בת 5 ילדים. למד בבית ספר יסודי ולאחר מכן בבית הספר מקצועי. מגיל 16 עבד כמסגר במפעל. בשנת 1932 התנדב לצבא האדום. בשנת 1936 סיים בית ספר לקציני תותחנים בעיר לנינגרד. מהימים הראשונים של פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות - לחם בחזית. פיקד על סוללת תותחי שדה. בתחילץ 1942 מונה למפקד גדוד קטיושות. השתתף בקרב חרקוב השני. במהלך הקרב נקלע הגדוד בפיקודו לכיתור גרמני, אך הצליח לצאת ממנו. בהמשך לחם עם גדודו בקרב סטלינגרד. בתחילת 1943 הועלה לדרגת קולונל ומונה למפקד רגימנט של קטיושות.

במהלך קרב דנייפר מונה יוסף יופה למפקד כוח ארטילרי מיוחד של הארמייה ה-38. הכוח הורכב מ8 רגימנטים של קטיושות. הכוח בפיקודו של יופה הצליח לצלחו את הדנייפר צפונית לקייב עם אבדות קטנות, להתארגן ולתת מכת אש קשה על הכוחות הגרמנים שהגנו על קייב. הסיוע של כוח יופה עזר לכוחות רגלים וטנקים של הארמייה ה-38 לפרוץ את קווי ההגנה של הוורמאכט ולהיכנס לקייב. על תפקודו במהלך המבצע, ב-פברואר 1944 הוענק ליוסף יופה אות גיבור ברית המועצות.

בהמשך הוא נטל חלק בקרבות בחזית האוקראינית הראשונה. יופה נטל חלק בקרבות לכיבוש הונגריה ואוסטריה, ולשחרור צ'כוסלובקיה.

לאחר המלחמה שירת בכוח הכיבוש הסובייטי באוסטריה. בשנים 1948 - 1951 למד באקדמיה צבאית במוסקבה. לאחר תום הלימודים שירת בתפקידים שונים באי סחלין ובחצי האי קמצ'טקה עד לשנת 1958, אז השתחרר מן הצבא. הוא התיישב עם משפחתו במוסקבה. עבד במפעל של התעשייה הצבאית הסובייטית כנציג משרד ההגנה. נפטר במוסקבה ב-7 באוקטובר 1974.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=5077 ביוגרפיה של יוסף יופה באתר "גיבורי המדינה"] 
* [https://www.jewmil.com/biografii/item/243-yufa-iosif-semjonovich ביוגרפיה באתר המוקדש ליהודים, לוחמי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה] 

קטגוריה:יהודים מעוטרי גיבור ברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מקבלי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
קטגוריה:מקבלי עיטור הכוכב האדום
קטגוריה:יהודים אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהודים בכוחות המזוינים של ברית המועצות
קטגוריה:אנשי הצבא האדום בקרב סטלינגרד
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1915
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1974
ג'יי אידזס

ג'יי נואה אידזס (בהולנדית ובאינדונזית: Jay Noah Idzes; נולד ב-2 ביוני 2000 במיירלו שבהולנד) הוא כדורגלן אינדונזי-הולנדי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ונציה מהסרייה ב' ובנבחרת אינדונזיה.

== חיים אישיים ==
אידזס נולד בהולנד להורים ממוצא אינדונזי. ב-28 בדצמבר 2023 קיבל באופן רשמי אזרחות אינדונזית.

== קריירת מועדונים ==
אידזס גדל במחלקות הנוער של מיפאנו, פ.ס.וו. איינדהובן, פנלו ואיינדהובן. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של איינדהובן במסגרת ליגת המשנה ההולנדית, ובסך הכל ערך 54 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-20 ביולי 2020 חתם אידזס בגו אהד איגלס מליגת המשנה ההולנדית. בתום עונת העפיל עם המועדון לליגת העל ההולנדית. בסך הכל ערך 84 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים.

ב-30 ביוני 2023 חתם על חוזה לארבע שנים בוונציה מהסרייה ב'.

== קריירה בינלאומית ==
ב-7 במרץ 2024 זומן אידזס לסגל נבחרת אינדונזיה לצמד המשחקים נגד נבחרת וייטנאם במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026. ב-21 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–1 על נבחרת וייטנאם.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:בלמי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלנים אינדונזים
קטגוריה:בלמי כדורגל אינדונזים
קטגוריה:כדורגלני גו אהד איגלס
קטגוריה:כדורגלני ונציה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אינדונזיה
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-2000
קטגוריה:אינדונזים שנולדו במאה ה-20
אנדי גריפית'

אנדרו סמואל "אנדי" גריפית (באנגלית: Andy Griffith) היה שחקן, קומיקאי, מפיק טלוויזיה ותסריטאי אמריקאי. גריפית' נודע במיוחד בזכות גילום השריף אנדי טיילור בסיטקום המופע של אנדי גריפית' (1960–1968) אשר הפכה לאחת מתוכניות הטלוויזיה הארוכות ביותר והפופולריות ביותר בתולדות הטלוויזיה האמריקנית האמריקאית.

== ביוגרפיה ==
אנדי גריפית', נולד במאונט איירי, קרוליינה הצפונית, ב-1 ביוני 1926, היה בנם היחיד של קרל לי גריפית' וז'נבה גריפית'. לאחר שסיים את לימודיו בתיכון מאונט איירי ב-1944, גריפית' החל ללמוד באוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל. גריפית' סיים את לימודיו שם ב-1949 עם תואר ראשון במוזיקה. לאחר סיום הלימודים גריפית' לימד מוזיקה בבית הספר התיכון גולדסבורו במשך תקופה קצרה לפני שעבר לניו יורק על מנת ללמוד משחק.

הפריצה הגדולה של גריפית' הייתה בשנת 1955 כאשר כיכב במחזה "No Time for Sergeants" בברודוויי. על תפקיד זה היה גריפית' בהמשך מועמד לפרס טוני.

בשנת 1960 גריפית' כיכב בתפקיד השריף החכם והחביב אנדי טיילור בסדרת הטלוויזיה "המופע של אנדי גריפית'" אשר מתרחשת בעיירה הבדיונית הקטנה מייברי אשר בקרוליינה הצפונית. הסדרה זכתה להצלחה עצומה, ולרייטינג גבוה.

לאחר שהסדרה הסתיימה גריפית' המשיכה להופיע לאורך השנים בתוכניות טלוויזיה וסרטים שונים. הוא כיכב בדרמה המשפטית "מטלוק" בין השנים 1986 עד 1995, וזכה לשבחים על גילום הדמות הראשית עורך הדין בנג'מין מטלוק. בנוסף במהלך הקריירה גריפית' קיבל פרסים רבים וכמו גם את מדליית החירות הנשיאותית אותה העניק לו נשיא ארצות הברית בשנת 2005 על תרומתו לתרבות האמריקאית.

גריפית' נפטר ב-3 ביולי 2012, בהיותו בן 86.

== חיים אישיים ==
אנדי גריפית' מקבל את [[מדליית החירות הנשיאותית ב-2005.]]
גריפית' היה נשוי שלוש פעמים ונולדו לו שני ילדים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מקבלי מדליית החירות הנשיאותית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מפיקי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: טלוויזיה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1926
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2012
Sand (שיר של סאבה)

"Sand" (בעברית: "חול") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הדנית סאבה. את השיר הוציאה ב-25 בינואר 2024 לאור חברת התקליטים וורנר מיוזיק דנמרק. מילותיו, שנכתבו על ידי מלאני והבה, ג'ונס ת'נדר ופיל קלינקה ניגארד יספן, עוסקות בתחושת איבוד שליטה כללית. לאחר זכייתו ב-Dansk Melodi Grand Prix 2024 נבחר לייצג את דנמרק באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה.

== רקע וכתיבה ==
"Sand" נכתב על ידי מלאני והבה, ג'ונס ת'נדר ופיל קלינקה ניגארד יספן, והופק מוזיקלית על ידי השני מבניהם.<ref name="EVW"></ref> סאבה ציינה כמה פעמים לכלי התקשורת כי מטרת השיר היא להביע תחושה של איבוד שליטה, תוך שימוש במטאפורת חול שמתפורר ונופל בין הידיים.<ref></ref>

לדבריה של סאבה, הרעיון לנסות ולייצג את דנמרק באירוויזיון ורישומה להתחרות בקדם הארצי קרו לאחר שראתה את לורן זוכה באירוויזיון 2023 עם "Tattoo".<ref></ref> ב-25 בינואר 2024 נחשפה כאחת המשתתפות ב-Dansk Melodi Grand Prix 2024.<ref name="drreveal"></ref>

== תחרות הזמר של האירוויזיון ==
=== לפני האירוויזיון ===
תאגיד השידור הדני DR הפיק פעם נוספת את תחרות הקדם המסורתית לאירוויזיון במדינה, Dansk Melodi Grand Prix. באירוע הנוכחי השתתפו שמונה מוזיקאים. זהות הזוכה נקבעה בתי מערכות הצבעה שונות: הסיבוב הראשון נמשך שישה ימים החל מ-10 בפברואר, וקבע את שלושת האמנים שקיבלו את מירב הנקודות ועלו לסבב הנוסף בגמר. הנקודות חולקו באופן שווה בין צוותי השיפוט לקהל ביחס שווה של 50/50. גם במערכה השנייה של הגמר נעשה שימוש באותה שיטת הצבעה. המתחרה שקיבל את מירב הנקודות זכה בתחרות, ונבחר לייצג את דנמרק באירוויזיון 2024.<ref name="bt"></ref><ref name="voix2"></ref>

ב-25 בינואר 2024 הוכרזה רשימת המתמודדים בתחרות, בניהם נמנתה סאבה. השיר בוצע כהופעה הראשונה של אותו ערב בהתאם להגרלה שנערכה מראש.<ref></ref> הוא העפיל לשלב הסיבוב השני בגמר, שגם אותו צלח. אל המקום השני הגיע באסים עם "Johnny" בהפרש של שלוש נקודות בלבד.<ref></ref>

=== באירוויזיון ===
דנמרק שובצה לחלקו הראשון של חצי הגמר השני, שהתקיים ב-9 במאי.

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2024 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. דנמרק הופיעה שביעית, אחרי אוסטריה ולפני ארמניה. ב-9 במאי עלתה סאבה על בימת חצי הגמר השני של האירוויזיון וביצעה את שירה "Sand". היא נכשלה בניסיונה להעפיל לגמר שהתקיים ב-11 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 12 עם 36 נקודות.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" | אזור
! scope="col" | תאריך
! scope="col" | פורמט
! scope="col" | חברת תקליטים
! scope="col" | הערות
|-
! scope="row" | עולם
| 25 בינואר 2024
| הורדה דיגיטלית
| וורנר מיוזיק דנמרק
| 
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2024
קטגוריה:שירי דנמרק באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
חאנין

חאנין () היא עיירה בלבנון הממוקמת בנפת בינת ג'בייל בדרום לבנון. העיירה נמצאת על רכס הרים בגובה של 670 מטרים מעל פני הים.

האוכלוסייה המשוערת היא כ-3,000 איש. הוא מכיל כמה מונומנטים עתיקים, כמו מעיין המים המפורסם וכמה חורבות מתקופת האימפריה הרומית. כמו כן בכפר נמצא מקאם שייח' חסן אל-חאניני, שהיה משפטן, מלומד ומשורר. הוא מונה למופתי של ג'בל עאמל בימי פח'ר א-דין ובזמן שלטונו של אל-ג'זאר בעכו כתב יצירות דתיות ופואטיות רבות.

לפי אדוארד הנרי פאלמר השם חאנין בא משם פרטי.<ref>Palmer, 1881, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp00conduoft#page/72/mode/1up 72]</ref> עם זאת, לשם יש שורשים שמיים-ערביים, שפירושו "רחמים". יש הסבורים שמקור השם הוא ארמית סורית, ופירושו "מקום עתיק הרוס".

== היסטוריה ==
בשנת 1875, ויקטור גרן מצא בכפר 250 תושבים מתואלים.<ref>Guerin, 1880, p. [https://archive.org/stream/descriptiongogr00gugoog#page/n139/mode/1up 121]</ref>

בשנת 1881 מפת הקרן לחקר ארץ ישראל תיארה את המקום כך: "כפר קטן, בנוי מאבן עם כ-100 מוסלמים, נמצא על קצה הרכס הסלעי עם כרמים ואדמה לעיבוד מקור המים ממעיין חאנין בעמק שמתחת."<ref>Conder and Kitchener, 1881, SWP I, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp01conduoft#page/201/mode/1up 201]</ref>

הם ציינו עוד: "זהו בבירור אתר עתיק; הסלע שמדרום לכפר נחצב לבורות מים; קברים שלצידם ובקצהם גומחות קבורה; סרקופגים או קברים מכוסים במכסה שטוח על פני השטח; בריכות להחזקת מי גשמים; בתי בד וגת במספרים ניכרים, כולם חצובים בסלע. אין בכפר בנייה עתיקה, אלא בפתחו של בור מים עצום, שבו הקשתות העגולות התומכות בגלגל לשאיבת המים עשויות להיות עתיקות. קצת במורד הגבעה בדרום-מזרח יש כמה סרקופגים חצובים מהסלע; מדרגות מובילות בצד המערבי אל אחד מהם; ישנם חריצים שאמורים להתאים למכסים, אבל המכסים כולם חסרים; כנראה היו להם רכס וידיות בארבע הפינות, כפי שנצפה לעיתים קרובות במקומות אחרים."<ref>Conder and Kitchener, 1881, SWP I, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp01conduoft#page/223/mode/1up 223]</ref>

בשנת 1920, חאנין נשרפה ונבנתה מחדש. העיירה חאנין תמכה במהפכה הפלסטינית מאז מלחמת העצמאות ואירחה בשטחה פליטים פלסטינים.

ב-16 באוקטובר 1976, בעת מלחמת האזרחים בלבנון, העיירה נכבשה על ידי כוחות צד"ל בתמיכת צה"ל. כ-9 בני אדם נהרגו. העיירה נהרסה, ואנשיה נאלצו לעזוב את בתיהם.

חאנין נבנתה מחדש בתמיכתה של כווית ובחסות ראש הממשלה נביה ברי. מועצת העירייה שלה מורכבת מ-12 חברים והמועצה הבחירה שלה מורכבת מחבר אחד.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
תמרה קוסטקה

תמרה וירג'י קוסטקה (ברומנית: Tamara Virgi Costache; נולדה ב-23 ביולי 1970) היא שחיינית עבר רומנייה, אלופת העולם (מדריד 1986), אלופת אירופה (סטרסבורג 1987) ושיאנית עולם (1986–1988) במשחה ל-50 מטר חופשי.

== ביוגרפיה ==

===1986===
====שיאנית עולם====
באליפות רומניה שנערכה בבוקרשט, ב-16 ביולי 1986 היא קבעה בשלב המוקדמות במשחה ל-50 מטר חופשי שיא עולם חדש של 25.50 שניות, אותו שיפרה במשחה הגמר ועמידה אותו על 25.34 שניות. שבועיים לאחר מכן, במשחקי הבלקן שנערכו בסופיה בולגריה ב-1 באוגוסט אותה שנה היא שיפרה את שיאה העולמי והעמידה אותו על 25.31 שניות.

====אלופת עולם====
שלושה שבועות לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה במדריד, ספרד ב-23 באוגוסט היא זכתה במדליית זהב במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא עולם חדש של 25.28 שניות, לפני קריסטין אוטו מגרמניה המזרחית (25.50 שניות) ומארי טרז ארמנטרו משווייץ (25.93 שניות). שיא העולם החזיק מעדמ כשנתיים ונשבר על ידי יאנג ווניי מהרפובליקה העממית של סין (24.98 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.03 שניות.

===1987===
====אלופת אירופה====
באליפות אירופה שנערכה בסטרסבורג, צרפת בשנת 1987 היא זכתה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 25.50 שניות, לפני קתרין מייסנר מגרמניה המזרחית (25.65 שניות) וכריסטיאנה פילקה מגרמניה המערבית (25.88 שניות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.11 שניות, אחרי קריסטין אוטו (55.38 שניות) ומנואלה סטלמך (55.49 שניות), שתיהן מגרמניה המזרחית.

===1988===
באולימפיאדת סיאול היא סיימה במקום שישי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 25.80 שניות ובמקום 16 במשחה ל-100 מטר חפשי בתוצאה של 57.11 שניות, בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 56.79 שניות ועלתה 11 למשחה גמר ב'. 

== שיאים אישיים ==
===בריכה אולימפית===
* 50 מטר חופשי: 25.28 שניות (1986) שיא עולם בעבר ושיא רומניה הנוכחי
* 100 מטר חופשי: 55.40 שניות (1986) שיא רומניה הנוכחי

== ראו גם ==

* התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר חופשי

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחייניות חופשי
קטגוריה:שחייניות רומניות
קטגוריה:אלופות עולם בשחייה
קטגוריה:אלופות אירופה בשחייה
קטגוריה:שיאניות עולם בשחייה
קטגוריה:שחייניות באולימפיאדת סיאול (1988)
קטגוריה:רומניות שנולדו ב-1970
פיגוע הירי בצומת הפרסה

פיגוע הירי בצומת הפרסה הוא פיגוע ירי שבוצע ב-22 במרץ 2024, י"ב באדר ב' ה'תשפ"ד, בצומת הפרסה הנמצא בין דולב, טלמון והכפר הפלסטיני דיר איבזיע. המרדף אחר המחבל הוביל לחילופי אש בהם נהרג לוחם מיחידת דובדבן, ונפצעו עוד שישה לוחמי צה"ל. לאחר מרדף שנמשך שעות אחדות המחבל נהרג מטיל ששוגר ממסוק קרב.

== הפיגוע ==
סביב השעה 5:15, בבוקר 22 במרץ 2024, פתח המחבל הפלסטיני מוג'אהד ברכאת מנסור, תושב הכפר דיר איבזיע, בירי לעבר מיניבוס ישראלי ממוגן בצומת הפרסה. לא היו נפגעים מהירי, אך נגרם נזק למיניבוס ולאמבולנס ממוגן שהגיע למקום. בהמשך נפתח מרדף אחר המחבל שנמלט לכיוון רמאללה, ובמהלך המרדף המחבל, שהיה מצויד ברובה צלפים, פגע בירי צליפה ופצע באורח אנוש לוחם יחידת דובדבן, רס"ל עילי דוד גרפינקל, ומותו נקבע בבית החולים בילינסון. במרדף נפצעו עוד שישה לוחמי צה"ל, שניים מהם באורח קשה, אחד בינוני ושלושה באורח קל. בפצועים גם מג"ד בחטיבת החילוץ.

במהלך המרדף אחר המחבל, שארך כארבע שעות, נעשה שימוש במסוק קרב, לראשונה מאז האינתיפאדה השנייה באזור זה, והמחבל נהרג מטיל ששוגר ממסוק זה. מחקירת האירוע עלה כי כעבור מעל שעה מתחילת האירוע הגיע מסק"ר לזירה, ביצע ירי לעבר האזור המשוער בו שהה המחבל, ועזב את המקום מבלי לוודא פגיעה בו. רק כעבור מספר שעות הגיע מסק"ר שנית וחיסל את המחבל.<ref></ref>

המחבל ברכאת מנסור שימש בעבר כקצין במשמר הנשיאותי הפלסטיני, וישב בעברו בכלא הישראלי. במהלך הלילה מיפו כוחות צה"ל את ביתו לקראת הריסתו.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

צומת הפרסה
קטגוריה:יהודה ושומרון: פיגועי ירי
קטגוריה:פיגועי טרור במהלך מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:גוש טלמונים
קטגוריה:דולב
צומת הפרסה
עייתא אל-ג'בל

עייתא אל-ג'בל ()<ref>Âita ez Zutt, meaning "the high mountain of the Zutt", according to Palmer 1881, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp00conduoft#page/17/mode/1up 17]</ref> הוא כפר בנפת בינת ג'בייל, במחוז א-נבטיה שבדרום לבנון, כ-112 קילומטרים מביירות. הכפר ממוקם בפאתיה הדרומיים של העיירה תבנין, בלב קהילת השיעה המוסלמית הלבנונית ברמת תבנין. הכפר שוכן בגובה של 680 מטר מעל פני הים.

== היסטוריה ==
עייתא אל-ג'בל זוהה עם בית עיט, מקום המוזכר בספרות חז"ל (בבָּרָיְתַת התחומין) כנמצא על "גבול ארץ ישראל", כחלק מתיאור הגבול הצפוני-מערבי של ההתיישבות היהודית עם שובם של היהודים מגלות בבל במאות ה-6 לפני הספירה עד ה-5 לפני הספירה. מחקרים עכשוויים מצביעים על כך שטקסט זה נכתב במאה ה-2 לספירה, כשש מאות שנה לאחר שיבת ציון. למרות מקורו המאוחר יותר, הוא משקף מציאות עתיקה, שכנראה נובעת מהתקופה החשמונאית או ההרודיאנית, בסביבות המאה ה-2 או ה-1 לפני הספירה.<ref name=":0">Frankel, R. & Finkelstein, I. (1983), p. 44</ref>

=== התקופה העות'מאנית ===
ברישומי המס העות'מאניים משנת 1596, הכפר, ששמו היה "", היה ממוקם בתת-מחוז (נאחיה) תבנין שבמחוז (ליוואא) צפת, עם אוכלוסייה של 12 משקי בית ו-3 רווקים, כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו מס קבוע של 25% על מוצרים חקלאיים, כמו חיטה (2,600 אקצ'ה), שעורה (1,400 אקצ'ה), עצי זית (500 אקצ'ה), עיזים וכוורות (400 אקצ'ה), בנוסף ל"הכנסות מזדמנות" (137 אקצ'ה) ומכבש לשמן זית או סירופ ענבים (12 אקצ'ה); סך של 5,049 אקצ'ה. חלק מההכנסות הלכו לווקף.<ref name="Hutteroth">Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 183</ref><ref>Note that Rhode, 1979, p. [https://www.academia.edu/2026845/The_Administration_and_Population_of_the_Sancak_of_Safed_in_the_Sixteenth_Century 6] writes that the register that Hütteroth and Abdulfattah studied was not from 1595/6, but from 1548/9</ref>

בשנת 1856 הוא נקרא "עייתַת א-תות" במפת ארץ ישראל/לבנון של קיפרט שפורסמה באותה שנה.<ref>Kiepert, 1856, Map of Northern Palestine/Lebanon</ref> בשנת 1875 ויקטור גרן תיאר את הכפר "משמאלי, מעבר לוואדי, [נמצא] הכפר על גבעה גבוהה; הוא לא נראה מאוד משמעותי והוא מיושב על ידי מתואלים."<ref>Guérin, 1880, p. 385</ref>
עייתא אל-ג'בל מוצגת בין הכפרים המקיפים את [[תבנין בשנות ה-80 במפת הקרן לחקר ארץ ישראל]]
בשנת 1881, תיאר סקר ארץ-ישראל המערבית של הקרן לחקר פלסטין את הכפר: "כפר, בנוי אבן, המכיל כחמישים מתואלים, ממוקם על ראש גבעה, עם תאנים, זיתים ואדמות עיבוד מסביב. יש שני בורות מים בכפר".<ref>Conder and Kitchener, 1881, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp01conduoft#page/94/mode/1up 94]</ref>

=== שלטון צרפתי ===
מחוז בינת ג'בייל הנוכחי נוצר בשנת 1922 על ידי רשויות המנדט הצרפתי.<ref>Ahmad Rida, Memoirs of History (مذكرات للتاريخ), Dar An-Nahar: Beirut 2009, pp. 138, 179, 180, 183, 227.</ref>

== ראו גם ==
* צבא דרום לבנון
* מלחמת האזרחים בלבנון
* קרב עייתא א-שעב

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציטוט מקור בשפה זרה (צרפתית)
קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים