OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בוסה בול

315x315 פיקסלים
בוסה בול (באנגלית: Bossaball) הוא משחק כדור קבוצתי, המשלב אלמנטים של כדורגל, כדורעף והתעמלות בליווי מוזיקה. המשחק משוחק על גבי משטחים מתנפחים ובאמצע רשת, ובכל צד של הרשת יש טרמפולינה.

== ממציא המשחק ==
המשחק הומצא בספרד על ידי הבלגי פיליפ אייקמנס בין השנים 2003–2005. בהיותו צעיר היה שחקן טניס בנבחרת הלאומית של בלגיה, ובילה את זמנו הפנוי בסיוע כשופט במשחקי כדורגל. בתחילת שנות התשעים, הפך למנהל של מספר להקות מוזיקה, ובסוף שנות התשעים, כאשר כדורעף החופים וטרמפולינות הבאנג'י הופיעו בכל רחבי הקניונים, אייקמנס ניסה להתרחב, לשלב טכניקות גוף שונות וליצור חיבור בין מוזיקה לספורט. כתוצאה מכך, שילב את האלמנטים של הכדורגל, הכדורעף עם מוזיקת רקע במשחק אחד.

== כללים ==
המשחק משוחק בין שתי קבוצות בנות 3 עד 5 שחקנים. משחקים את המשחק על מגרשים מתנפחים, שבהם טרמפולינה מכל צד של הרשת, הרשת מחלקת את המגרש לשני חלקים, בחלק אחד משחקת קבוצה נגד הקבוצה שמשחקת בחלק השני.

# אין לגעת ברשת.
# אסור להיכנס לצד היריב.
# כל קבוצה מונה 4–5 שחקנים.
# רק אדם אחד יכול להיות על הטרמפולינה.
# מותר עד 5 נגיעות בכל צד של המגרש.
# רק למי שעל הטרמפולינה מותר להעביר את הכדור לצד השני.
# המשחק נגמר כאשר אחת הקבוצות מגיעה ל־25 נקודות.
# אחרי כל נקודה השחקנים מבצעים חילוף, כדי שלכולם תינתן ההזדמנות להיות על הטרמפולינה.
# אם הכדור נופל על הטרמפולינה בצד של היריב הקבוצה זוכה ב-3 נקודות.
#: אם הכדור נופל בכל מקום אחר במגרש אזי נפילה זו מזכה את הקבוצה היריבה בנקודה אחת.

== ניקוד ==
כדי להעביר את הכדור לצד השני צריך לבעוט או להכות את הכדור לצד השני של הרשת אם הכדור נופל אחרי שהשחקן נוגע בו הוא מקבל נקודה אחת, אם השחקן מכה את הכדור לאזור הטרמפולינה הוא מקבל שלוש נקודות, אם השחקו בועט את הכדור לצד השני של הרשת הוא גם מקבל שלוש נקודות, אבל אם בועטים לאזור הטרמפולינה מקבלים חמש נקודות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משחקי כדור
ה'ת"ת

==בתרבות ובאומנות==
* הרומן הבדיוני הראשון בשפה העברית המודרנית: "מסע לארץ־ישראל בשנת ת"ת באלף השישי", מאת אלחנן ליב לוינסקי, עוסק במסע עתידי לארץ ישראל בשנה זו. הספר הופיע לראשונה בשנת 1892.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
פיאט 510

Fiat 510 באיטלקית: Fiat 510) היא מכונית משפחתית בסגנון גוף מסוג "טורפדו" , וקבריולה בסגנון גוף מסוג "Coupe de Ville" מתוצרת קונצרן הרכב האיטלקי פיאט אשר יוצרה בין השנים 1920–1925 באיטליה.

==נתונים==
* יוצרו 14,158 יחידות.
* מנוע קדמי.
* מנועי בנזין.
* סוג הנעה: הנעה אחורית.
* דגמי "פיאט 510" יוצרו והורכבו במפעל היצרן בעיר טורינו.

==תצורות==
* 4 דלתות - סדאן.
* 4 דלתות - קבריולה.
==דגמים==
* "510".
* 510S" (Sport)".

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Fiat 510 S Sport-Torpedo 1921.jpg | דגם 510S, שנת 1921 
קובץ:Fiat 510S 1922 2.jpg | דגם 510S, שנת 1922 
קובץ:Fiat 510S 1922.jpg | דגם 510S, שנת 1922 
קובץ:Bonhams - The Paris Sale 2012 - Fiat 510S Torpedo - 1922 - 003.jpg | דגם 510S, שנת 1922 
קובץ:Fiat 510 Series1 1919.jpg | "פיאט 510" 
</gallery>

==ראו גם==
* פיאט זירו
* פיאט 2B
* פיאט 502
* פיאט 507

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1920
קטגוריה:מכוניות משפחתיות
קטגוריה:מכוניות קבריולה
510
קטגוריה:כלי רכב איטלקיים
הבני שחור קולר

הבני שחור קולר (שם מדעי: Agapornis swindernianus) המכונה גם תוכי האהבה של סווינדרן הוא מין של הבני, החי ביערות במרכז ומערב אפריקה

==תיאור==
גודלו של ההבני שחור הקולר הוא כ-13 סנטימטרים (כולל הזנב) ומשקלו נע בין 39–41 גרם.

צבעם של הנוצות הוא ירוק והן מעט יותר חיוורות באזור הראש והגוף העליון. על העורף יש פס השחור, החזה כתום או צהוב-זית, והופך לצהוב בבטן. על העכוז ישנם סימנים כחולים ואדומים בהירים. הרגליים והמקור נעים בין אפור לשחור וקשתיות העיניים צהובות.

==גידול==
הבני שחור קולר פחות ידוע באירופה, באמריקה ובמדינות אחרות, שכן הדרישה התזונתית של המין לצמחים מסוימים מונעת את ההצלחה בשמירה על מין זה בשבי.

ללא זרע צלקנית מסוימת (טרי), הוא מת בתוך ימים ספורים, ולכן מניחים שמין זה אינו מסוגל לחיות בשבי.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1820
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי היינריך קאל
קטגוריה:דרראים
קטגוריה:חוף השנהב: עופות
קטגוריה:ליבריה: עופות
בחברה להגנת הטבע

בחברה להגנת הטבע הוא פזמון שנכתב והולחן על ידי שמוליק צ'יזיק. השיר התפרסם בביצועו של הזמר אריאל זילבר בשנת 1983.

==רקע==
השיר נכתב על ידי שמוליק צ'יזיק בשנת 1980. הוא הוקלט תחילה על ידי עופר אקרלינג ולהקתו "ליפסטיק" אך לא פורסם. אריאל זילבר הקליט את השיר, ועיבד אותו עם איתן גדרון. השיר נכלל באלבומו השלישי "אריאל זילבר". לדברי אריאל זילבר השיר הוצע תחילה לדויד ברוזה, דני סנדרסון ואריק איינשטיין, אך כולם סירבו להקליטו.

השיר כולל חלקים שונים, אשר לכאורה אין קשר בין כל אחד מהם.

במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת התשמ"ג (1983) של רשת ג' ושל גלי צה"ל הגיע השיר למקום השני.

מאז שזילבר חזר בתשובה, בהופעותיו הוא מבצע את השיר כשאת השורה "משיכה מינית", הוא מחליף ב"משיכה פנימית". כך שהביטוי "משיכה פנימית" מושר פעמיים ברצף. 

==קישורים חיצוניים==
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=162&wrkid=612 מילות השיר], באתר שירונט

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1983
קטגוריה:שירי אריאל זילבר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמוליק צ'יזיק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי איתן גדרון
קטגוריה:שירים על טבע
הנינג לארסן

הנינג לארסן (בדנית: Henning Larsen; 20 באוגוסט 1925, אופסונד – 22 ביוני 2013 קופנהגן) היה אדריכל דני, שבנה מספר בניינים בדנמרק ומחוץ לגבולותיה.

==ביוגרפיה==
הנינג לארסן למד באקדמיה המלכותית הדנית לאמנויות יפות וסיים אותה בשנת 1952. לאחר מכך הוא למד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. עם חזרתו לדנמרק הוא פתח משרד אדריכלות. החל משנת 1968 הוא היה מלמד באקדמיה בה למד.

בשנת 1985 הוא פתח גלריה לאדריכלות והחל להוציא ירחון שעסק בתחום.

בין הבניינים הבולטים שהנינג לארסן תכנון ניתן למנות שגרירות דנמרק בריאד (1979), בניין משרד החוץ בריאד (1982 - 1984), ספריית העיר מאלמה (1994 - 1999), בית האופרה בקופנהגן (2004), בניין באוניברסיטת קופנהגן (2004).

==פרסים==
* מדליית אקסברג - 1965.
* מדליית האנסן - 1985.
* מדליית נסיך אאוגן - 1986.
* חבר כבוד במכון המלכותי לאדריכלים בריטים - 1987.
* פרמיום אימפריאלה - 2012.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:אדריכלים דנים
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1925
קטגוריה:נפטרים ב-2013
אדם המפוצל

אדם המפוצל (באנגלית: Splitting Adam) הוא סרט טלוויזיוני אמריקאי-קנדי של ערוץ ניקלודיאון משנת 2015 מסוגת מדע בדיוני וקומדיה. הסרט בוים על ידי סקוט מקאבוי, ונכתב על ידי ויליאם ס. ווקר וג'ון ה. דיוור. הסרט מספר על אדם בייקר, נער עסוק מאוד שדרך מכונת שיבוט הוא יצר לעצמו כפילים, דבר שמסבך אותו בצרות. 

רוב השחקנים שמככבים בסרט הם שחקנים מסדרות של ערוץ ניקלודיאון, ביניהם ג'ייס נורמן (מתוך "הסוכן הנרי"), ג'ק גריפו (מתוך "משפחת רעם"), איזבלה מונר (מתוך "100 דברים להספיק לפני התיכון") וטוני קבאלרו (מתוך הסדרה "רוק בבית הספר"). 

הסרט שודר לראשונה בערוץ ניקלודיאון האמריקאי ב-16 בפברואר 2015. בישראל הסרט שודר לראשונה בערוץ ניקלודיאון ישראל עם כתוביות בעברית ב-25 במאי 2015. אורך הסרט הוא כ-93 דקות, ושפתו היא אנגלית.

== תקציר העלילה ==
הסרט מספר על נער בשם אדם בייקר, נער עסוק במיוחד. יום אחד אדם גילה מוכנת שיבוט מסתורית, בעזרתה הוא חשב שהוא יוכל לייצר כפילים ולכבוש את ליבה של נערת חלומותיו. לצערו של אדם, העניינים מסתבכים, ויש השלכות רבות עקב מעשיו.

== שחקנים ודמויות ==
* ג'ייס נורמן - אדם בייקר וכל הכפילים שלו
* איזבלה מונר - לורי קולינס
* ג'ק גריפו - ואנס הנסום
* עמאר מ' ווטן - שלדון
* סת' אייזק ג'ונסון - דני
* טייט צ'פמן - ג'יליאן בייקר
* טוני קבאלרו - מג'יק מיטש

== פרסים ==
* הסרט זכה בפרס ליאו בקטגוריה "הסרט הטוב ביותר" (2016).
* במאי הסרט, סקוט מקאבוי, זכה בפרס ליאו בקטגוריה "הבמאי הטוב ביותר בסרט ילדים" (2016).

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי טלוויזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטים קנדיים
קטגוריה:סרטי ניקלודיאון
קטגוריה:שיבוט בקולנוע
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני מ-2015
האדי ניי

האדי ניי (בנורווגית: Haddy Njie; נולדה ב-25 ביוני 1979) היא זמרת ועיתונאית נורווגית.

==ביוגרפיה==
ניי נולדה באוסלו כאחת מחמישה ילדים לאם נורווגית ואב מגמביה.

היא עבדה ככתבת עבור "Dagsrevyen", מהדורת חדשות הערב של תאגיד השידור הנורווגי וככותבת טורים ב-Dagbladet, אחד העיתונים הנקראים בנורווגיה.

ב-2005 הוציאה אלבום כזמרת, לאחר מכן הקליטה שני אלבומים נוספים.

מ-2009 ועד 2011 וב-2013 לקחה חלק בהנחיית "TV-aksjonen", אירוע צדקה שנתי שמארגן ערוץ NRK1

היא הייתה בין שלושת המנחים של אירוויזיון 2010.

ב-2011 הנחתה את "Idrettsgallaen", טקס פרסי הספורט הנורווגי.

היא הנחתה את הקונצרט לזכר נפגעי מתקפת הטרור בנורווגיה (2011).

היא הייתה חברה בצוות הקומדיה "Queendom" המכיל מספר נורווגיות ממוצא אפריקאי, איתם יצאה גם לסיבוב הופעות.

ב-2014 נישאה לפוליטיקאי טרונד גיסקה, ב-2016 ילדה בת.

== קישורים חיצוניים ==

<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנחי האירוויזיון בנורווגיה
קטגוריה:בני זוג של פוליטיקאים נורווגים
קטגוריה:נורווגיות שנולדו ב-1979
ואיך שלא

"ואיך שלא" הוא שיר שנכתב הולחן ובוצע על ידי אריאל זילבר, ונכלל באלבומו, "בה-דה-די-דיאה", שיצא בשנת 1989. בשנת 2001 ביצע מוש בן ארי גרסת כיסוי לשיר ובשנת 2011 ביצע אריאל זילבר גרסת כיסוי לשיר של עצמו.

==רקע==
השיר בוצע על ידי אריאל זילבר ונכלל באלבומו "בה-דה-די-דיאה" אשר יצא בשנת 1989. בשנת 2001 הקליט מוש בן ארי את השיר, שנכלל כרצועת בונוס באלבום הבכורה שלו "עד אלי". הזמר ליאור פרחי הקליט אף הוא גרסת כיסוי לשיר עבור אלבומו "ישראלי מילדות - חלק א", שכלל ביצועים חדשים שלו לשירים ישראלים ישנים.

על אף סברות שעלו כי זילבר כתב את השיר כשיר אהבה לכלבתו, הכחיש זילבר את הטענה וטען שהשיר נכתב כשיר אהבה לאשתו.

== מחלוקת ==
בשנת 2010 הגיש זילבר תביעה משפטית נגד להקת הדג נחש, בשל טענתו כי הלהקה השתמשה ללא רשותו בלחן של "ואיך שלא" לשירה "מה נעשה" שהוקלט בשנת 2004. בפסק בוררות קבע השופט בדימוס תיאודור אור כי על "הדג נחש" לשלם לזילבר 100,000 שקלים.

==מיקומי שיא==

== גרסתו של עומר אדם ==

ב-12 בדצמבר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, הוציא הזמר הישראלי עומר אדם גרסת כיסוי לשיר.

=== רקע ===
מאז מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 ומלחמת חרבות ברזל שפרצה בעקבותיה, החל אדם להופיע לחיילי צה"ל ושילב בהופעותיו את "איך שלא". לאחר שפורסם סרטון שלו מבצע את השיר באחת ההופעות ברשתות החברתיות ובעקבות תגובות חיוביות מהקהל, החליט אדם להקליט את השיר ולהוציאו באופן רשמי. לדברי אדם, הוציא את השיר על מנת "לעשות טוב, לשמח ולעודד" את הקהל בתקופת המלחמה.

=== מיקומי שיא ===

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1989
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי אריאל זילבר
קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי מלחמת חרבות ברזל
מזקרסטש

מזקרסטש (בהונגרית: Mezőkeresztes) היא עיירה במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון־מזרח הונגריה. בשנת 1950 התאחדה העיירה עם כפר נוסף בשם קרסטשפישפקי (Keresztespüspöki).

==היסטוריה==

==יהודי מזקרסטש==
בעיירה התקיימה קהילה יהודית אורתודוקסית וברשותה היו בית כנסת ובית ספר עממי בו למדו כ-30 ילדים. ידוע כי בשנת 1880 הייתה הקהילה כפופה לקהילת ביקאבראן ומשנת 1930 נעשתה קהילה עצמאית.

בשנת 1940 נשללו מיהודי מזקרסטש רישיונות בתי המרזח ונאסרה מכירת טבק. בשנת 1942 הובאו למזקרסטש עובדי כפייה יהודים והועסקו בעבודות בינוי בתחנת הרכבת המקומית.

כמה שבועות אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה (מרץ 1944) נמנו בכפר 190 יהודים. מ-17 במאי רוכזו יהודי מזקרסטש במעין גטו במחסן עצים שהיה בבעלות נשיא הקהילה ועמם יהודים נוספים שהובאו מכפרי הסביבה. משם רובם הועברו בתחילת חודש יוני לגטו מישקולץ ומיעוטם לגטו דיושג'ר. מ-12 ביוני עד 15 ביוני שולחו כל יושבי הגטאות למחנה ההשמדה אושוויץ.

אחרי המלחמה חזרו לעיירה כמה יהודים ששרדו, חידשו את חיי הקהילה והקימו אנדרטה לזכר הנספים בשואה. כעבור כמה שנים החלו היהודים לעזוב את המקום, רובם עלו לישראל.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|68
|
|-
|1880
|215
|4,124
|-
|1910
|255
|
|-
|1920
|290
|
|-
|1930
|257
|
|-
|1941
|218
|4,371
|-
|}

==לקריאה נוספת==
* פנקס הקהילות הונגריה, עמוד 346
* מאזו-קאראסטאש, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 208. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=11323 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
לואיס הנקין

לואיס הנקין (באנגלית: Louis Henkin; 11 בנובמבר 1917 – 14 באוקטובר 2010) היה משפטן יהודי-אמריקאי. נחשב לאחד המלומדים המשפיעים ביותר בתחום של משפט בינלאומי ועל מדיניות החוץ של ארצות הברית, הוא היה הנשיא של האגודה האמריקאית למשפט בינלאומי ושל החברה האמריקאית לפילוסופיה פוליטית ומשפטית, וכיהן כפרופסור בבית הספר למשפטים באוניברסיטת קולומביה. הוא כיהן גם כיו"ר של המרכז לחקר זכויות האדם באוניברסיטת קולומביה.

== ביוגרפיה ==
נולד בסמוליאני ברוסיה (כיום ביילרוסיה). אביו היה הרב יוסף אליהו הנקין, רב ברוסיה ולימים מחשובי הרבנים בארצות הברית. למד ב"ישיבה קולג'" - המכינה של הישיבה אוניברסיטה במנהטן.

החל משנת 1948 הנקין עבד במחלקת המדינה של ארצות הברית באגף האומות המאוחדות. הוא היה אחד האחראים לאמנה בדבר מעמדם של פליטים מ-1951. מסמך זה הגדיר בצורה בינלאומית מי נחשב פליט והגדיר את הדרישות לפיהן מדינות יעניקו מקלט לפליטים. בשנת 1956 הנקין עזב את מחלקת המדינה ולימד במשך שנה אחת באוניברסית קולומביה בנושא פרוז גרעיני, בנושא זה עסק גם ספרו משנת 1958 "Arms Control and Inspection in American Law". הוא לימד באוניברסיטת פנסילבניה החל משנת 1958, והמשיך את ספרו The Berlin Crisis and the United Nations שפרסם בשנת 1959, ואת Disarmament: The Lawyer's Interests שפורסם ב-1964.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20030714124450/http://www.law.columbia.edu/null?&layout=profpopup&main.ctrl=contactmgr.detail&main.view=profiles.detail&global.id=545 קורות חיים] באתר בית הספר למשפטים של קולומביה
* Grimes, William. [https://www.nytimes.com/2010/10/17/us/17henkin.html "Louis Henkin, 92, Leader in Field of Human Rights Law"], The New York Times, October 16, 2010. Accessed October 16, 2010.

קטגוריה:יהודים אמריקאים
קטגוריה:משפטנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פנסילבניה
קטגוריה:משפחת הנקין
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1917
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2010
קטגוריה:סגל בית הספר למשפטים באוניברסיטת קולומביה
אשת הגיבור

אשת הגיבור הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1963 בבימויו של פיטר פריי עם בתיה לנצט, שמואל אומני וגדעון שמר בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי בתיה לנצט ויוסף נצר והוא מבוסס על סיפור מאת מרגוט קלאוזנר.

פרט לשלושת השחקנים הראשיים השתתפו בסרט עשרות חברים מהקיבוצים שער הגולן, אלומות, אפיקים, אשדות יעקב, בית זרע, דגניה א' ומסדה.

את המוזיקה חיבר מל קלר ובסרט מושמע השיר "ביתי אל מול גולן" מאת חיים ברקני ויוסף נצר בביצוע יפה ירקוני.

הסרט קיבל ביקורות שליליות ולא הצליח מבחינה כלכלית. כעבור שנתיים ערך שוב פריי את הסרט וקיצר אותו.

==תקציר העלילה==
רחל (בתיה לנצט) היא ניצולת שואה החיה בקיבוץ. חבר הקיבוץ, אליעזר, פגש אותה במחנה עקורים, התאהב בה, הביא אותה לקיבוץ והם נישאו. אליעזר נהרג במלחמת העצמאות בהגנה על הקיבוץ ורחל נשארה אלמנה צעירה בקיבוץ. יוסף, (גדעון שמר) שהיה חברו הקרוב של אליעזר, מנסה להתקרב אליה אך היא לא מגיבה, מסתובבת הרבה בחופי הכנרת וליד קברו של בעלה.

חברי הקיבוץ, דובי (ברוך קלס) ואשתו רבקה (לילי קלס) מנסים לקרב בין רחל ליוסף אך ללא הועיל.

חלפו 15 שנה מאז מות בעלה ורחל עדיין בודדה. היא ממונה על ידי הקיבוץ לנהל אולפן ללימוד עברית למתנדבים יהודים מארצות שונות.

בין התלמידים מתבלט בחור צעיר בשם ג'רי (שמואל אומני) שעזב אישה וילד במקסיקו כדי לראות עולם.

ג'רי הוא בחור שרירי ונאה. הוא מנסה להתקרב לרחל המבוגרת ממנו אך היא מנסה להתחמק ממנו אף על פי שהיא נמשכת אליו פיזית.

ג'רי פורק כל עול, גונב ג'יפ, מארגן מסיבה עם שתיית אלכוהול ומתקוטט עם חבר קיבוץ. הוא אינדיבידואליסט המעדיף את "אני" על "אנחנו". באספת החברים מועלית הצעה לגרשו עוד לפני סיום האולפן אך רחל מתערבת לטובתו ומציעה שיישאר עד לסיום האולפן והיא תערוב להתנהגותו.

הסורים מפגיזים את הקיבוץ ודליקה גדולה ניצתת ומאיימת להדליק חביות דלק. ג'רי נחלץ לעזרה, מסכן את עצמו ומצליח להרחיק את החביות מהאש. ברגע אחד הוא הופך ממנודה לגיבור ורחל כעת מסכימה להתמסר אליו ללילה אחד.

הסרט מסתיים כאשר ג'רי נושק לרחל ועולה לאוטובוס המסיע את תלמידי האולפן מהקיבוץ.

==שחקנים==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;"
|- bgcolor="#efefef"
!width=80|שחקן
!width=80|תפקיד
|-
| בתיה לנצט || רחל
|-
| שמואל אומני || ג'רי
|-
| גדעון שמר || יוסף
|-
| ברוך קלס || דובי
|-
| לילי קלס || רבקה
|-
| איתן עברי || איתן
|-
| עפרה שיין || סטלה
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://cafe.themarker.com/post/3198158/ אלי אלון - נא להכיר, אשת הגיבור], באתר דה מרקר
* [https://www.youtube.com/watch?v=aHH8myzCxvE jerry tune של מל קלר מתוך אשר הגיבור], באתר יוטיוב
* ליאת שטייר-לבני, שתי פנים במראה – ייצוג ניצולי השואה בקולנוע הישראלי 1945 - 2008, ירושלים: הוצאת מאגנס – אשכולות, 2009, עמ' 89–90.
* Liat Steir-Livny, “[https://www.liatsteirlivny.com/Articles/The-Hero's-Wife%3A-The-Depiction-of-Female-Holocaust-Survivors-in-Israeli-Cinema-Before-the-Eichmann-Trial-and-in-its-aftermath The Hero's Wife: The Depiction of Female Holocaust Survivors in Israeli Cinema Before the Eichmann Trial and in its aftermath]”, Polish Political Science Yearbook, Volume 47, Issue 2, 2018, pp. 406–413

קטגוריה:סרטי 1963
קטגוריה:סרטי שחור-לבן ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית
קטגוריה:הקיבוץ בתרבות ובאמנות: סרטים
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי פיטר פריי
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1963
ולדמר לגיין

ולדמר לגיין (בפולנית: Waldemar Legień; נולד ב-28 באוגוסט 1963) הוא ג'ודוקא עבר פולני אשר התחרה בקטגוריית המשקל הבינונית.

לגיין השתתף פעמיים במשחקים האולימפיים בשנים 1988 ו-1992. בסיאול 1988, הוא זכה במדליית הזהב בקטגוריית המשקל עד 78 ק"ג. בקרב הראשון הוא ניצח את מוחמד וולידאבדל חלים המצרי, בשמינית הגמר הוא ניצח את דריו גרסיה הארגנטינאי וברבע הגמר הוא ניצח את קווין דוהרטי הקנדי. בחצי הגמר לגיין גבר על באשיר ורייב הרוסי ובגמר גבר באיפון על פרנק וינקה הגרמני.

באולימפיאדת ברצלונה 1992, לגיין היה נושא הדגל של המשלחת הפולנית בטקס הפתיחה. הוא התחרה בקטגוריית המשקל עד 86 ק"ג וזכה שוב במדליית הזהב. בקרב הראשון הוא ניצח את מייקל אודור הקנייתי, בשמינית הגמר הוא ניצח את ניקולה פיליפוב הבולגרי וברבע הגמר הוא ניצח את יאנג ג'ונג-אוק הדרום-קוריאני. בחצי הגמר לגיין ניצח את ניקולה ז'יל הקנדי ובגמר גבר על פסקל טאיו הצרפתי.

לגיין מחזיק בשלוש מדליות ארד מאליפות העולם (1987, 1989 ו-1991). באליפויות אירופה הוא זכה בשלוש מדליות; מדליית זהב (1990), מדליית כסף (1985) ומדליית ארד (1986).

במהלך הקריירה לגיין זכה במדליות רבות בטורנירים מהסבב העולמי וביניהן מדליות מטורנירי טוקיו וסיאול היוקרתיים. כמו כן, הוא זכה שמונה פעמים באליפות פולין.

==הישגים בטורנירים בסבב העולמי==
{|class=wikitable
|- align=center
!| שנה !!| טורניר !!| מקום !!| קטגוריית משקל
|- align=center
|1983
| British Open Birmingham || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 71 ק"ג
|- align=center
|1984
| Polish Open Warsaw || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 78 ק"ג
|- align=center
|1984
| ASKO World Tournament Leonding || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 78 ק"ג
|- align=center
|1985
| Hungaria Cup Budapest || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 78 ק"ג
|- align=center
|1985
| Polish Open Warsaw || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 78 ק"ג
|- align=center
|1986
| German Open Rüsselsheim || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 78 ק"ג
|- align=center
|1986
| Jigoro Kano Cup Tokyo || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 78 ק"ג
|- align=center
|1986
| US Open Colorado Springs || bgcolor="cc9966" align="center" | 3 || עד 78 ק"ג
|- align=center
|1987
| Sungkop Tournament Seoul || bgcolor="silver" align="center" | 2 || עד 78 ק"ג
|- align=center
|1990
| World Masters Rüsselsheim || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 86 ק"ג
|- align=center
|1991
| ASKO World Tournament Leonding || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 86 ק"ג
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספורטאים פולנים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: ג'ודו
קטגוריה:אלופי אירופה בג'ודו
קטגוריה:ג'ודוקא באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:ג'ודוקא באולימפיאדת סיאול (1988)
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1963
משק אחיה

עצי זית של משק אחיה
משק אחיה היא חברה העוסקת בייצור ושיווק מוצרי שמן זית ויינות שונים. החברה פועלת באזור התעשייה של היישוב שילה שבבנימין. שטחי הגידול של המשק מכיל אלפי עצי זית ומאות דונמים של כרמי יין..

== היסטוריה ==
מטעי זיתים שיוסף שוקר טיפח למרגלות גבעת אחיה
המשק הוקם בשנת ה'תשס"ד (2004) על ידי הרב יוסף שוקר שיזם את פיתוח החקלאות העברית באזור השומרון. יוסף נטע מאות עצי זית במספר מטעים באזור שילה. בשנים הראשונות, היה מוביל יוסף את זיתי המסיק לבתי בד שונים. משעה שמסק כמות זיתים משמעותית, החליט לייבא מאיטליה מכונות ולהקים בית בד עצמאי. בעקבות החלטתו זו, הוקם בית הבד העברי הראשון בבנימין. שוקר הקים את בית-הבד ביישוב אחיה שהיה מייסדו. לחברה שייסד קרא על שם היישוב "משק אחיה".

במהלך ניקוי המכונות, אחרי העצירה הראשונה, נפל יוסף לאחת המכונות של בית הבד, נפצע בצורה אנושה, ולאחר כמה שנים נפטר.

לאחר שנתיים בית הבד הועבר לאזור התעשייה של גוש שילה. מאז, המשק פרח וגדל, וכיום ברשות המשק 350 דונם של עצי זית ו-350 דונם של גפנים.

במאי 2021, הורה בג"ץ למינהל האזרחי לפנות עד אוקטובר 170 דונם, אותם מעבד משק אחיה בעמק שילה. זאת לאחר 13 שנים של התדיינות משפטית, שהחלה בעקבות עתירות שהגישו פלסטינים הטוענים בעלות על הקרקע. בספטמבר, כחודש לפני תאריך הביצוע, הסכימה המדינה לפשרה לפיה פינוי השטח יידחה לפברואר 2023. העצים לא יעקרו לחלוטין, אלא יועברו לקרקע חלופית שתספק המדינה.

== פרסים ==
שמן לאחר כבישה
השמן של משק אחיה זכה במהלך השנים במדליות ובתחרויות בין לאומיות ונודע באיכותו הגבוהה, בין השאר זכה המשק:
*בתחרות טרא אוליבו – שמן הזית הטוב ביותר לשנת 2015 ובמדליית Grand Prestige Gold שמן הזית בלנד הטוב ביותר בישראל לשנת 2017
*ציון לשבח בתחרות שמן זית ישראלי 2018–2019

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שילה
קטגוריה:תעשיית מזון בישראל
קטגוריה:גוש שילה
קטגוריה:יקבים בישראל
האנדרטה לחברי הרייכסטאג שנרצחו

ה[[אנדרטה לפני בניין הרייכסטאג, 2010]]
האנדרטה לחברי הרייכסטאג שנרצחו היא אנדרטה שממוקמת לצד בניין הרייכסטאג בעיר ברלין, בירת גרמניה. היא מוקדשת לזכרם של 96 חברי הרייכסטאג, שנרדפו ונרצחו על ידי המשטר הנאצי לאחר עלייתו לשלטון.

==האנדרטה==
האנדרטה ניצבת ברחבה שלפני בניין הרייכסטאג. היא עשויה מלוחות ברזל יצוק שמספרם כמספר האישים המונצחים. הלוחות, בעלי צורות לא סדירות, ניצבים במקביל זה ליד זה. על שפת כל לוח נקבעו ביציקה פרטי אחד האישים - שם, שנות לידה ומוות, האתר שבו נרצח ושיוכו המפלגתי.

מול אחד מצידי האנדרטה מוצב לוח הנושא דברי הסבר אודותיה בגרמנית ובאנגלית.

הרעיון להקמת האנדרטה הועלה בשנות השמונים והיא נחנכה בספטמבר 1992. מעצבי האנדרטה היו דיטר אפלט (Dieter Appelt), קלאוס אייזנלוהר (Klaus W. Eisenlohr), יוסטוס מולר (Justus Müller) וכריסטיאן צווירנר (Christian Zwirner).

==האישים המונצחים==
חברי הרייכסטאג המונצחים - 90 גברים ושש נשים - היו חלק מ-558 חברי הבית. הם השתייכו לתשע מפלגות שונות, ורובם היו חברי המפלגה הקומוניסטית של גרמניה והמפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה (43 ו-41, בהתאמה). הם נרדפו על ידי הנאצים בשל שיוכם הפוליטי במסגרת הדיכוי הכללי של מתנגדי הנאציזם. רובם הומתו במתקני מעצר בגרמניה ומחוץ לה, בעיקר במחנות ריכוז בגרמניה - בוכנוואלד, ברגן בלזן, דכאו, זקסנהאוזן, ראוונסבריק. המבוגר שבהם היה בן 80 במותו והצעיר - בן 26. הם נרצחו בין 1933 ל-1945 (אחד ב-1948). 27 נרצחו עוד לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה.

==קישורים חיצוניים==

*
חברי הרייכסטאג שנרצחו
קטגוריה:הרייכסטאג
לוח הארטוך

לוח הארטוך המקורי ב[[רייקסמוזיאום]]
לוח הארטוך או לוח דירק הארטוך (באנגלית: Dirk Hartog Plate) הוא הלוח המקורי שהשאיר מגלה הארצות ההולנדי דירק הארטוך ב, במסעו לחקר החוף המערבי של אוסטרליה, לפני ההתיישבות האירופאית שם. לוח זה הוא השריד מעשה ידי אדם העתיק ביותר לחקר אוסטרליה האירופאי שעודנו קיים. הלוח העגול המקורי נלקח להולנד, ומוצג שם ברייקסמוזיאום באמסטרדם. לוח חילופי דומה התגלה לאחר זמן בשלושה ביקורים נוספים באי במהלך 200 השנים הבאות.

== דירק הארטוך, 1616 ==
דיק הארטוך היה האירופאי הראשון המתועד שראה את מערב אוסטרליה, לשם הגיע בספינתו, "אנדראכט". ב-26 באוקטובר 1616 ירד אל "כף הכתובת" (Inscription Cape) בקצה הצפוני של האי. לפני צאתו משם, השאיר הארטוך במקום צלחת עשויה פיוטר, מסומרת לעמוד וממוקמת זקופה בחריץ על פסגת הצוק.
 
על הצלחת חרותה הכתובת:

== וילם דה פלמינך, 1697 ==
מפה של מפרץ הכרישים ובה אי דירק הארטוך וכף הכתובת
כעבור 81 שנים, ב-1697, הגיע גם רב החובל ההולנדי וילם דה פלמינך אל האי וגילה את צלחת הפיוטר של הארטוך, שהעמוד אליו הוצמדה נרקב כמעט לגמרי. הוא הסיר את הצלחת והחליף אותו בלוח אחר, שחובר אל עמוד חדש. העמוד החדש נעשה מגזע עץ ברוש, שהובא מהאי רוטנסט.

הצלחת המקורית הוחזרה להולנד, שם היא שמורה עדיין בריקסמוזיאום. הצלחת של דה פלמינך מכילה את כל הטקסט שהיה על הלוח המקורי של הארטוך וכן רשימה של כל אנשי הצוות הבכירים של מסעו הוא. הכתובת מסתיימת במילים אלה:
 

ובתרגום:

== עמנואל האמלין, 1801 ==
בשנת 1801 נכנס רב החובל הצרפתי של ה"נטוראליסט", ז'אק פליקס עמנואל האמלין, משנה למפקד המשלחת ניקולא בוין באונייה "ז'אוגרף", אל מפרץ הכרישים ושלח קבוצה אל החוף. הקבוצה מצאה את הצלחת של פלמינך, אם כי היא נקברה למחצה בחול, לאחר שהעמוד נרקב כליל בפגעי מזג האוויר. כשלקחו את הצלחת לספינה, פקד עליהם האמלין להחזירה למקומה, משום שהאמין שהרחקתה מן האי כמוה כחילול קודש. נוסף לכך, התקין צלחת דומה משלו ועליה חרת פרטים ממסעו (ב-16 ביולי 1801). את שתי הצלחות הציב באתר של פלאמינך, ועוד הוסיף דגל הולנדי קטן. במעמד זה כונה האתר "כף הכתובת" (Cape Inscription).

== לואי דה פרייסינה, 1818 ==
בשנת 1818 שלח חוקר הארצות הצרפתי לואי דה פְֵרֶייְסינֶה, שהיה קצין בצוות של האמלין ב-1801, סירה אל החוף לקחת את הצלחת של פלאמינך ולהחליפה בלוח עופרת, שלא נמצא מעולם. אשתו, רוז דה פרייסינה, שנמצאה על הסיפון לאחר שהתגנבה אל הספינה עם העוזר של בעלה, תיעדה את האירוע במה שהיה למעשה יומן הקפת כדור הארץ שלה. לאחר שהספינה נטרפה באיי פוקלנד, הצלחת ומוצגים אחרים ממסע ה"אורניה" הועברו בהמשך לספינה אחרת ונלקחו לצרפת, שם נמסרו לאקדמיה הצרפתית בפריז.

אחרי שהייתה אבודה במשך יותר ממאה שנה, התגלתה צלחת פלאמינך מחדש בשנת 1940 על מדף תחתון בחדר קטן, בערבוביה עם צלחות נחושת חרותות נושנות. כהכרה באבדות של אוסטרליה בהגנה על צרפת בשתי מלחמות העולם, הוחזרה הצלחת בסופו של דבר לאוסטרליה בשנת 1947 והיא שמורה כיום במוזיאון הימי של מערב אוסטרליה בפרימנטל, מערב אוסטרליה.

== לוחות המגדלור בכף הכתובת ==
לציון האתר הנציחה ממשלת חבר העמים הבריטי בשנת 1938 את נחיתתו של דירק הארטוך בלוח נחושת.

כמעט 60 שנה לאחר זאת, ב-12 בפברואר 1997, הסיר ראש ממשלת מערב אוסטרליה באותו זמן, ריצ'רד קורט, את הלוט מעל לוח ארד לציון שלוש-מאות שנים לביקורו של פלאמינך.
 
המגדלור והלוחות ממוקמים ב- .

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.britannica.com/biography/Dirck-Hartog#ref263151 אנציקלופדיה בריטניקה, ביוגרפיה של דירק הארטוך]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוסטרליה: היסטוריה
קטגוריה:אוספי רייקסמוזיאום
אלברט סחרוביץ

סחרוביץ' בפינה הימנית מאחורי יושב ראש הכנסת, [[יולי אדלשטיין בטקס יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בחלקה הצבאית בהר הרצל, אפריל 2018]]
אלברט סחרוביץ (נולד ב-20 במרץ 1974) הוא מנהל ישראלי, שכיהן כמנכ"ל הכנסת במשך ארבע שנים.

==ביוגרפיה==
בשנת 1978 עלה עם משפחתו לארץ.
שירת בענף השלישות בבית הספר לתותחנים במחנה שבטה.

היה מנהל משאבי אנוש במשרד חקירות "גד חקירות", ת"א וחבר הנהלת רשות הספורט בעיריית אשדוד.

החל משנת 2001 מילא מגוון של תפקידים פוליטיים בהם הוא מלווה את יולי אדלשטיין בתפקידיו השונים. בין היתר כיהן כראש מטה יושב ראש הכנסת (במשך יותר מ-7 שנים), ראש מטה שר ההסברה והתפוצות, יועץ בכיר לשר הבינוי והשיכון, יועץ השר לקליטת העלייה, עוזר פרלמנטרי לסגן יו"ר הכנסת ויועץ בכיר למנכ"ל משרד הקליטה.

ביוני 2016 החליט יושב ראש הכנסת, יולי אדלשטיין למנותו לתפקיד מנכ"ל הכנסת. הוא החליף בתפקידו את רונן פלוט שפרש מהתפקיד ונבחר לראשות עיריית נצרת עילית.

ביוני 2020 החליט יושב ראש הכנסת הנכנס יריב לוין להחליפו בסמי בקלש. והוא סיים את תפקידו ב-21 ביוני.

באפריל 2023 התמנה לתפקיד מנכ"ל התאגיד העירוני "רשות הספורט רמת-גן".

לסחרוביץ תואר ראשון במדעי ההתנהגות וחטיבת ניהול מהמכללה למנהל ותואר שני בחוג ללימודי עבודה מאוניברסיטת תל אביב.

סחרוביץ מתגורר באשדוד, נשוי ואב לשלושה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"לי הכנסת
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:אשדוד: אישים
קטגוריה:בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
Young, Gay and Proud

Young, Gay and Proud (בעברית: צעיר, גיי וגאה) הוא ספר שנכתב עבור בני נוער ב-1980 על ידי הסופר האמריקאי סשה אליסון והסופרת לין ימגוצ'י פלטשר (Lynne Yamaguchi Fletcher). הספר חקר את זהותו של הגיי. כותר הספר פורסם ב-1977 על ידי קבוצת מורים וסטודנטים הגאים (GTSG) במלבורן, ויקטוריה.

הספר נאסר לשימוש במספר ספריות ציבוריות שונות ברחבי העולם. ספר זה התבסס על אדם בשם ג'ק וודהאוס.

ב-1987 פרסמה ממשלת בריטניה (שהייתה תחת שלטונה של מרגרט תאצ'ר) כרזות אזהרה שטוענות כי מפלגת הלייבור מוציאה את הספר הזה לקריאה בבתי הספר, כמו גם את הספרים "משטרה: מחוץ לבית הספר", "הפלייבוק לילדים על סקס" (שנכתב על ידי הסופר האמריקאי ג'ואני בלנק ), ו"החלבן בדרכו" (שנכתב על ידי הסופר הבריטי דוד ריס ).

== קישורים חיצוניים ==
* 
<div class="mw-content-ltr">
* [http://www.schoollibraryjournal.com/article/CA6296527.html School Library Journal, 2006]
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי 1980
קטגוריה:ספרי עיון אמריקאיים
קטגוריה:ספרות להט"ב
קטגוריה:ספרים שצונזרו
שאנגז'או

שָׁאנְגְזָ'אוֹ (בסינית מפושטת: 上饶; בסינית מסורתית: 上饒; בפין-יין: Shàngráo) היא נציבות עירונית במחוז ג'יאנגשי שבדרום-מזרח הרפובליקה העממית של סין.על פי מפקד אוכלוסין משנת 2020 אוכלוסיית הנציבות העירונית מנתה 6,491,088 תושבים, מתוכם 2,068,763 בשטח האורבני.

== גאוגרפיה ==
שאנגז'או היא הנציבות העירונית המזרחית ביותר במחוז ג'יאנגשי והיא משתרעת על פני 22,731 קמ"ר. היא גובלת בנציבויות:
* נאנצ'אנג ו (ממערב)
* ו (מדרום)
* (מצפון)
ובמחוזות:
* ג'ג'יאנג (ממזרח)
* אנחווי (מצפון)
* פוג'יין (מדרום)
מערב העיר מתרחב לתוך אגם פויאנג.

שאנגז'או עצמה נמצאת בקצה המערבי של אזורים דוברי סינית , בעוד שרוב הנפות הקשורות אליה דוברי סינית .

== היסטוריה ==

שאנגז'או היא עיר בת כמעט 2,000 שנה.

== חלוקה מנהלית ==
הנציבות העירונית שאנגז'או כוללת 3 מועצות, נפה עירונית אחת ו-8 נפות.
{| class="wikitable sortable"
!שם
!כתב סיני
!פין-יין
!שטח
!אוכלוסייה (מפקד 2020)
!צפיפות
|-
|מועצת שינג'ואו
|
|Xìnzhōu Qū
|315.9
|545,134
|1,726
|-
|מועצת גואנגפנג
|
|Guǎngfēng Qū
|1,377
|775,364
|563.1
|-
|מועצת גואנגשין
|
|Guǎngxìn Qū
|2,231
|748,265
|335.4
|-
|הנפה העירונית דשינג
|
|Déxīng Shì
|2,039
|293,596
|144
|-
|נפת יושאן
|
|Yùshān Xiàn
|1,772
|519,357
|293.1
|-
|נפת ינשאן
|
|Yánshān Xiàn
|2,177
|386,200
|177.4
|-
|נפת הנגפנג
|
|Héngfēng Xiàn
|654
|187,326
|286.4
|-
|נפת יי-יאנג
|
|Yìyáng Xiàn
|1,573
|338,817
|215.4
|-
|נפת יוגאן
|
|Yúgān Xiàn
|2,352
|840,498
|357.4
|-
|נפת פויאנג
|
|Póyáng Xiàn
|4,125
|1,184,097
|287.1
|-
|נפת ואן-ניין
|
|Wànnián Xiàn
|1,148
|357,449
|311.4
|-
|נפת וו-יואן
|
|Wùyuán Xiàn
|2,965
|314,985
|106.2
|}

== תחבורה ==
תחנת הרכבת שאנגז'או}}

תחנת הרכבת של שאנגז'או מכילה שלוש מסילות ברזל גדולות העוברות דרך העיר: , ו.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20090913054838/http://www.shangrao.us/ על החיים בשאנגז'או] 
* [http://www.srxww.com/ חדשות שאנגז'או - אתר רשמי] 
* [http://www.srzc.com/ החלונות של שאנגז'או - אתר רשמי] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ג'יאנגשי: ערים
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: נציבויות עירוניות
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: ערים
קטגוריה:ציטוט עם תסריט בשפה זרה (סינית)
כף סטרנק

כף סטרנק (באנגלית: Cape Sterneck) הוא צוק שחור, מתנשא ובולט, המהווה לשון יבשה, בקצה המערבי של חצי האי צ'אוודאר, בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. 

הכף ממוקם בצד הצפוני של הכניסה למפרץ יוז, ובצד המערבי של הכניסה למפרץ קרטיס. 

הכף מפריד בין חוף דייוויס שמצפון-מזרח לו, לבין חוף דאנקו שמדרום-מערב לו.

== היסטוריה ==
=== גילוי הכף ===

בשנת 1898, המשלחת האנטארקטית הבלגית, בפיקודו של אדריאן דה ז'רלאש חקרו את האזור. 

=== מקור השם ===

ז'רלאש קרא לכף על שמו של הגיאופיזיקאי האוסטרי סטרנק, אשר הציוד שהמציא סייע למשלחת הבלגית בגילויו. 

השם הבריטי של הכף הוא כף הרשל (Cape Herschel).

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Ute Christina Herzfeld, [https://books.google.co.il/books?id=fIrcBQAAQBAJ&pg=PA113&lpg=PA113&dq=%22Cape+Sterneck%22&source=bl&ots=TT4FId6Oeq&sig=ACfU3U0Fg_Ns39P1w9bYJHmQp0KLJcE4qg&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjC1JTi_PrhAhUKIMUKHYjJAxUQ6AEwDXoECAgQAQ#v=onepage&q=%22Cape%20Sterneck%22&f=false Atlas of Antarctica: Topographic Maps from Geostatistical Analysis of Satellite Radar Altimeter Data], P 115</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=109293 כף הרשל (סטקנר)] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=14018&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR כף הרשל /סטרנק] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

== הערות שוליים ==

סטרנק
סטרנק
סטרנק
ואסיליקי וקוסטאס אטירידיס

ואסיליקי וקונסטנטינוס אטירידיס (וסיליקי - ביוונית: Βασιλική Αθυρίδου) נולדה ב-1911 לערך; (קונסטנטינוס - ביוונית: Κώστας Αθυρίδου) 1904 – 1989) הם בני זוג יוונים מהעיר סלוניקי, אשר הסתירו בימי השואה חמישה בני משפחה יהודית וכך הצילו את חייהם. בשנת 2017 הוכרו בני הזוג כחסידי אומות העולם.

==סיפור המעשה==
מרקוס אסל היה איש עסקים ומתווך נדל"ן יהודי, אשר סייע לקונסטנטינוס (קוסטאס) אטירידיס, ואטירידיס חש עצמו כבעל חוב כלפיו.

משפחת אסל - מרקוס, אידה ושלושת ילדיהם, גורשה על ידי הנאצים עם שאר יהודי סלוניקי לגטאות, אך נמלטה מהגטו והסתתרה במשך כשנה וחצי אצל משפחה יוונית - מריה וודורוגלו (Maria Voudouroglou) ובנה. ב-1944 נאלצו בני משפחת אסל עקב הלשנה לעזוב את מקום מחבואם. אסל חיפש מקום מסתור חדש למשפחתו. שני אנשים שפנה אליהם סירבו לעזור להם, אך כשפנה אסל אל אטירידיס הסכימו הוא ואשתו לעזור, תוך סיכון עצמי. הם הסתירו את בני משפחת אסל במשך מספר חודשים. בני הזוג אטירידיס החליטו שבמהלך אותם חודשים לא ישלחו את בתם בת השבע לגן הילדים, על מנת שלא להסתכן בכך שהיא תספר כי בביתה מתגוררים יהודים.

באוגוסט 2017 החליט מוסד יד ושם להכיר בבני הזוג אטירידיס כחסידי אומות העולם.

==הענקת האות==
ב-12 בנובמבר 2017 הוענק האות בסלוניקי לוואסיליקי אטירידיס, בת 106. האות הוענק לה בטקס שנערך בבית הספר אנטוליה בעיר, שבו למדו נכדיה כמו גם תלמידים יהודים שנספו בשואה. בטקס נכחו בני משפחתה של אטירידיס, נציגי מועצת העיר, נשיא הקהילה היהודית בעיר, נשיא בית הספר ותלמידי חטיבת הביניים בו.

==קישורים חיצוניים==
* 
* שלמה צזנה, [https://www.israelhayom.co.il/article/515029 מרגש: אות "חסידת אומות העולם" הוענק לבת 106 מיוון], באתר ישראל היום, 12 בנובמבר 2017
* [https://greece.greekreporter.com/2017/11/13/jewish-holocaust-memorial-honors-106-year-old-thessaloniki-woman/ Jewish Holocaust Memorial Honors 106-year-old Thessaloniki Woman], באתר The Greek Reporter, 13 בנובמבר 2017
* [http://athjcom.gr/politismos/όταν-γράφουν-ιστορία-οι-πολύ-συνηθισ/ סיפור ההצלה], באתר הקהילה היהודית באתונה 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יוונים חסידי אומות העולם
קטגוריה:סלוניקי: אישים
קטגוריה:אישים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:זוגות חסידי אומות העולם
רפדיה

רפדיה (ברומנית: Repedea; בהונגרית: Oroszkő, אורוסקה, או Ruszkirva, רוסקירווה; ביידיש: קריווה) היא עיירה במחוז מרמורש ברומניה בת 4,716 תושבים. עד השואה התקיימה בעיירה קהילה יהודית.

העיירה רפדיה שוכנת על הכביש בין רוסקובה לפוינילה דה סוב מונטה. כמעט על תושבי הכפר הם רותנים.

==הקהילה היהודית==
ידוע על יהודים במקום משנת 1768, כשבאופן מסורתי הקהילה הייתה תחת חסותה של קהילת פוליין ריסקווה (פוינילה דה סוב מונטה). כמעט כלל היהודים השתייכו לחסידות קוסוב או חסידות ויז'ניץ. ב-1930, ערב השואה, חיו במקום כ-240 יהודים מתוך כ-1,760.

גורלם היה כגורל כל יהודי האזור שחיו בזמן מלחמת העולם השנייה תחת השלטון ההונגרי. עם כניסת הגרמנים להונגריה באביב 1944, גורשו יהודי המקום לגטו בווישאו דה סוס ומשם גורשו לאושוויץ. בית הכנסת היחיד בעיירה הועלה באש עם גירוש היהודים. מאז אין יהודים במקום. בעיירה בית קברות יהודי ובו כ-20 מצבות.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Repedeaentry.jpg|השלט בכניסה לעיירה
קובץ:Repedearomania1.jpg|תהלוכה נוצרית לכנסייה בלבוש מסורתי ביום ראשון
קובץ:CemeteryRepedea.jpg|בית העלמין היהודי
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רומניה: עיירות
קטגוריה:רומניה: עיירות יהודיות
קטגוריה:מרמורש
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
אירליאבה

אִירְלִיַאבַה (באוקראינית: Ірлява; ברוסית: Ирлява; בהונגרית: Ungsasfalva, אוּנְגְשַשְפַלְוַוה, או Orlyava, אוֹרְלִיַאבַה; בסלובקית: Orľava, אוֹרְלַבַה; בצ'כית: Orlova, אוֹרְלוֹבַה) הוא כפר במחוז משנה אוז'הורוד במחוז זקרפטיה באוקראינה. הכפר שוכן על גדות נחל סטארה , יובל של נהר לאטוריצה, כ-27 קילומטרים דרום-מזרחית לעיר אוז'הורוד, בירת המחוז.

==היסטוריה==
האזכור הראשון של הכפר, תחת השם אורליאבה, הוא משנת 1417.

הכפר היה שייך לאימפריה האוסטרו-הונגרית עד להתפרקותה לאחר מלחמת העולם הראשונה. בשנים הראשונות שלאחר המלחמה האזור השתייך להונגריה וב-1920 עבר כמו יתר זקרפטיה לידי צ'כוסלובקיה. ב-1939 האזור סופח על ידי הונגריה אשר החזיקה בו עד לשלבי הסיום של מלחמת העולם השנייה, עת נכבשה על ידי גרמניה הנאצית. לאחר המלחמה האזור עבר לשליטת ברית המועצות עד שב-1991 ברית המועצות התפרקה והאזור עבר לשליטת אוקראינה.

==הקהילה היהודית==
ככל הנראה היהודים הראשונים החלו לשבת בכפר בסוף המאה ה-18. הקהילה החלה לגדול באופן משמעותי במהלך המאה ה-19 ומסוף המאה ואילך התייצבה על אזור 90 איש. בתקופה הצ'כוסלובקית עסקו יהודים מהכפר בחקלאות ובמסחר.

רדיפת היהודים בשואה החלה עם הכיבוש ההונגרי ב-1939, ומאז חלק מהיהודים נלקחו לעבודות כפייה או לשירות כפוי בצבא ההונגרי בחזית המזרחית, ומרביתם לא שרדו. ב-1941 נמנו בכפר 110 יהודים, כ-19% מכלל האוכלוסייה. לאחר מכן, בדומה למקומות רבים בהונגריה, גורשו משפחות ללא אזרחות הונגרית לקמניץ-פודולסקי, שם הם נטבחו ביחד עם אלפי יהודים מתושבי העיר בחודש אוגוסט.

ב-16 באפריל 1944, יום לאחר חג אחרון של פסח וכחודש לאחר הכיבוש הגרמני, היהודים שנותרו בכפר רוכזו והועברו לאחד מהגטאות שהוקמו באזור. כעבור כחודש הם שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו, שם מרביתם נרצחו והניצולים לא שבו לכפר.

{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|7
|
|-
|1880
|85
|419
|-
|1910
|89
|503
|-
|1921
|83
|
|-
|1930
|95
|
|-
|1941
|110
|568 
|-
|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://kehilalinks.jewishgen.org/Irlyava/ אירליאבה] באתר KehilaLinks של JewishGen 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחוז זקרפטיה: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-15
מזנג'מיהאי

מזנג'מיהאי (בהונגרית: Mezőnagymihály) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית מזנג'מיהאי קטנה משמעותית מ-1,211 תושבים בשנת 1990 עד 990 תושבים בשנת 2018 (ירידה של 221 תושבים).

במזנג'מיהאי חיו מעט יהודים. 
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|232
|
|-
|1880
|66
|1,644
|-
|1910
|59
|
|-
|1920
|40
|
|-
|1930
|17
|
|-
|1941
|16
|2,001
|-
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=06974 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
מפרץ קרטיס (אנטארקטיקה)

מפרץ קרטיס (באנגלית: Curtiss Bay) הוא מפרץ רחב בחוף דייוויס בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

המפרץ נמצא בין כף סטרנק, וכף אנדראס.

המפרץ נמצא מצפון לחצי האי צ'אוודאר.

אל המפרץ נשפכים קרחון סאמודיווה, קרחון פירין, וכיפת הקרח טומבה.

== היסטוריה ==
=== גילוי המפרץ ===

המפרץ מופיע במפה ארגנטינאית משנת 1957, בה הוא מכונה באהיה אינוטיל (בספרדית: Bahia Inutil; מילולית: "המפרץ חסר התועלת"), וזאת אף ששימש כמעגן לספינות באזור.

=== מקור השם ===

שמו הארגנטינאי של המפרץ שונה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה בשנת 1960.

המפרץ נקרא על שמו של גלן קרטיס, מהנדס אווירונאוטיקה וחלוץ תעופה אמריקני. קרטיס בנה את המטוס הימי הראשון בשנת 1911, והיה הראשון שהטיס מטוס ימי.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=124017 מפרץ קרטיס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=3216&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR מפרץ קרטיס] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=3427&fid=antgeo_106 תצלום לוויין של אזור מפרץ קרטיס]
* [https://mapcarta.com/25609132 מפת אזור מפרץ קרטיס]
* [https://www.aisleseatplease.com/blog/2015/7/17/the-iceberg-of-curtiss-bay תמונת הקרחונים במפרץ קרטיס]
* 

== הערות שוליים ==

קרטיס
קרטיס
מיניונים

מיניונים (באנגלית: Minions, בתרגום חופשי לעברית: "משרתים" או "עושי-דבר") הם יצורים צהובים בדיוניים שמופיעים בסדרת הסרטים "גנוב על הירח" מבית אילומיניישן. הם מאופיינים בהתנהגות ילדותית ובשפתם הייחודית, שהיא בעיקרה ג'יבריש. הם גם מהווים את הקמע הרשמי של חברת אילומיניישן, ולעיתים גם של חברת האם שלה, קומקאסט.

קווין, סטיוארט ובוב הם שלושת המיניונים המוכרים ביותר בזיכיון, שכן הם מככבים בסרטי הספין אוף "המיניונים" (2015) ו"המיניונים: עלייתו של גרו" (2022). מיניונים רבים אחרים מוזכרים בשמותיהם בסרטים שבזיכיון.

== מאפיינים ==
=== תיאור ===
המיניונים הם יצורים צהובים וקטנים אשר לובשים בדרך כלל סרבלי ג'ינס כחולים, כפפות גומי שחורות, וחובשים משקפי מגן. הם בערך בשליש עד חצי מהגובה של בני אדם. יש להם עין אחת או שתיים, והקשתית שלהם כמעט תמיד חומה (חוץ מבוב, שיש לו עין אחת עם קשתית ירוקה ועין אחת עם קשתית חומה). אין להם אפים נראים לעין אך הם מסוגלים להריח. אין להם גם אוזניים נראות לעין אך הם שומעים. רוב המיניונים קירחים או עם קומץ קווצות שיער שחורות על ראשיהם.

בסרט "המיניונים" (2015) מסופר שהמיניונים היו קיימים עוד עם הופעת החיים על פני כדור הארץ, וכי לאורך כל ההיסטוריה נוהגים המיניונים לחפש את הנבלים הגדולים בעולם על מנת שיוכלו לשרתם. כשאין להם "בוס" שהם יכולים לשרת הם הופכים למדוכאים וחסרי מנוחה.

בסרטון הקצר "Banana" משנת 2010 נחשף לראשונה שהמיניונים משתוקקים כבאופן כמעט בלתי-נשלט לבננות.

=== שפה ===
המיניונים מדברים בשפה ייחודית משלהם, שהיא בעיקרה ג'יבריש, תוך שילוב מילים מאנגלית, צרפתית, יפנית, קוריאנית, איטלקית, ספרדית וגרמנית. מילים שנשמעות כמו אנגלית שונו במיוחד במדינות השונות בהן הוקרן הסרט על מנת שהצופים בכל אזור בעולם יהיו מסוגלים לזהות אותן יותר בקלות.

לדיבוב של המיניונים אחראים כריס רנו ופייר קופין - יוצרי הזיכיון.

=== השמות של המיניונים ===
למיניונים יש שמות פופולריים במדינות דוברות אנגלית, כגון קווין, סטיוארט, בוב, מל, דייב, ג'רי, קארל, פיל, פול, ג'ורג', טים, דוני, מארק, לאנס, מייק, טום, ג'ון, סטיב, נורברט, טוני, כריס, אריק, הנרי, ראלף, רון ואוטו.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:דמויות בדיוניות
הפוך מהיקום

הפוך מהיקום הוא אלבומו ה-22 של הזמר אייל גולן, אשר יצא לאור ב-14 באפריל 2019. כמו אלבומו לא פשוט להיות פשוט, גם אלבום זה הוא אלבום כפול. האלבום כולל 20 שירים בביצוע אייל גולן, כאשר בחלקו הראשון עשרה סינגלים שהוציא בשנתיים שקדמו ליציאת האלבום, ביניהם הדואטים שהוציא עם הזמר משה פרץ ושיר הנושא, ובחלקו השני עשרה שירים שיצאו ביחד עם האלבום עצמו, מלבד השיר 'ממה את מפחדת' שיצא שלושה ימים קודם. חלק מהשירים הם דואטים ושיתופי פעולה.

== רשימת רצועות==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2019
קטגוריה:אלבומי אייל גולן
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:אלבומי חברת ליאם הפקות
יורגן מתאוס

יורגן מתאוס (בגרמנית: Jürgen Matthäus; נולד ב-1959) הוא היסטוריון גרמני.

==ביוגרפיה==
מתאוס נולד בדורטמונד, שבגרמניה, ולמד היסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטת בוכום, שם הוא גם סיים ב-1992 את הדוקטורט שלו.

בשנת 1993 יצא ספרו הראשון. הוא עבד תקופה כהיסטוריון באוסטרליה.

ב-1994 החל לעבוד במוזיאון ארצות הברית לזכר השואה.

בשנת 2004 היה שותף בכתיבת ספרו של כריסטופר בראונינג "הדרך אל הפתרון הסופי: התפתחות המדיניות הנאצית כלפי היהודים", לרגל הוצאתו השתתף בכנס ביד ושם.

ב-2008 כתב ביחד עם ההיסטוריונית פטריסיה הברר את הספר "Atrocities on Trial: Historical Perspectives on the Politics of Prosecuting War Crimes" העוסק בפשעי מלחמה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרי השואה
קטגוריה:היסטוריונים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1959
הגפרור השביעי

הגפרור השביעי (באנגלית: Sarah, "שרה"; ידוע גם בשם Sarah and the Squirrel, "שרה והסנאי") הוא סרט שואה מונפש אוסטרלי, מסוגת דרמה, שבוים והופק על ידי יורם גרוס, יחד עם ביומו של אתול הנרי, ונכתב על ידי אליזבת קטה. הסרט הופק על ידי Yoram Gross Film Studios בשיתוף Sarah Enterprises ו-Australian Film Commission, עם תקציב של 583,000 דולר.

הסרט הופץ לראשונה בשנת 1982. בישראל הסרט שודר בערב וביום השואה עם כתוביות לעברית עד שנת 2020 כחלק מרצועת תוכני השואה של ערוץ Fox Kids, שלימים השתנה לערוץ ג'טיקס ומאז לערוץ דיסני. אורך הסרט הוא כ-70 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית.

בשונה מעבודות אחרות של גרוס, שידוע בהפקות של "בלינקי ביל", "פליפר ולופקה" ו"משטרת האגדות", הסרט עוסק בנושאים בוגרים יותר. השיר שמושר על ידי שרה בסרט נכתב על ידי ג'ון פאלמר, הולחן על ידי גיא גרוס, בוצע לידי ג'קי ויבר ועובד על ידי בוב יאנג.

== תקציר העלילה ==
עלילת הסרט היא דמיונית ולא מבוססת על סיפור אמיתי, והיא עוקבת אחר שרה, ילדה יהודייה אשר הצליחה במהלך מלחמת העולם השנייה להימלט אל היער ולמצוא מקום מסתור מהגרמנים. ביער שרה מגלה גשר גדול שדרכו עוברות רכבות מלאות בכלי נשק, ובתמימותה היא מחליטה להפיל כל פעם ממנו לבנה כדי לשבור אותו וכך תסתיים המלחמה. בסיום הסרט, שכולל גם קטעי לייב אקשן שצולמו בניו יורק, סידני ונלקחו ממאגרים של צילומים מהמלחמה, שרה מצליחה להפיל את הגשר.

הסרט נקרא "הגפרור השביעי" מכיוון שבמקום המסתור של שרה הייתה חבילת גפרורים שבעזרתה הצליחה להתחמם. ככל שהעלילה מתקדמת, שרה סופרת את שבעת הגפרורים האחרונים שנשארו לה שישאירו אותה בחיים.

== מדבבים ==
* מיה פארו – שרה
* ג'ואן ברוס – אמא של שרה, סבתא של שרה
* ג'ון פאסן
* רון האדריק
* שיין פורטאוס

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 1982
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים אוסטרליים
קטגוריה:סרטי הנפשה
קטגוריה:סרטים על השואה
קטגוריה:סרטי דרמה
טימי הטלה

טימי הטלה (באנגלית: Timmy Time; בתרגום חופשי לעברית: זמן טימי) היא סדרת סטופ מושן בריטית לילדים המשמשת כספין אוף לסדרה "שון כבשון". הסדרה מספרת על טימי הטלה אשר הולך בכל יום לגן, שם הוא לומד עם חבריו להתחשב ברצונות וברגשות של אחרים. הסדרה הופקה על ידי "אולפני ארדמן" ונוצרה על ידי ניק פארק וג'קי קוקל. 

הסדרה שודרה לראשונה בערוץ "CBeebies" ב-6 באפריל 2009. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בערוץ הופ! ובערוץ לולי בשנת 2009 ובשנת 2023 בערוץ פלא. לסדרה יש 3 עונות ו-82 פרקים באורך 10 דקות. שפת המקור של הסדרה היא אנגלית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן: עברית).

שיר הפתיחה של הסדרה בעברית נוהל על ידי עמיחי בר טוב, ובוצע על ידי גילן שחף והדר שחף-מעיין. לסדרה הופק ספין אוף בשם "לומדים עם טימי הטלה".

== הספין אוף <nowiki>לומדים עם טימי הטלה</nowiki> ==
הסדרה הזו היא סדרת הספין אוף של טימי הטלה והספין אוף השלישי של שון הכבשון, הכולל כמה הבדלים פשוטים:

* ישנה קריינית (נקבה)
* ברגע שאומרים מילה ישנו קסם הכולל כוכבים צהובים.
* אומרים את הזמן ברגע ששעון הקוקייה מצלצל.

בסדרה טימי מלמד את הצופים כל מיני דברים, כל פרק עוסק במבנה: קודם כל ניתן לראות את טימי כשהוא הולך לגן ואז הפרק מתחיל. אחרי תחילת הפרק יש משחק שקוראים לו <nowiki>מה בקופסה</nowiki>, במשחק זה טימי שולף 2\3 אובייקטיים מקופסה. לאחר מכן יש את שעת המשחק בה טימי וחבריו חווים הרתפקה. לאחר מכן יש עוד שעת משחק בה אחת הדמויות תשחק בו. אחר כך חוזרים על מילים. לבסוף רוקדים ריקוד. שמה של הסדרה באנגלית הוא <nowiki></nowiki>Learning Time with Timmy בתרגום חופשי: <nowiki></nowiki>זמן למידה עם טימי<nowiki></nowiki>, הדיבוב האנגלי זמין גם במדינות אחרות אליהם דובבה הסדרה כדי ללמד אנגלית מביניהם: הונגריה, ישראל, צ'כיה, צרפת וגרמניה. בישראל הסדרה שודרה בערוץ לולי.

== עלילת הסדרה ==
הסדרה מספר על טימי הטלה וחבריו, אשר לומדים בגן להתמודד עם הטעויות שלהם, וכיצד להתחשב ברצונות וברגשות של אחרים. בפרקים אין הרבה דיאלוגים, כמו בסדרת המקור "שון כבשון".

== שידור הסדרה ==

== ראו גם ==
* שון כבשון

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.luli.tv/vod/טימי-הטלה-פרקים-מלאים/ האתר הרשמי של הסדרה בעברית], באתר ערוץ לולי
* 

קטגוריה:סדרות הנפשה בסטופ-מושן
קטגוריה:סדרות ספין-אוף
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:סדרות ערוץ הופ!
קטגוריה:ארדמן אנימציות
קטגוריה:ערוץ לולי: סדרות
קטגוריה:סדרות CBeebies
קטגוריה:ערוץ פלא: סדרות
קטגוריה:סדרות על יונקים
קטגוריה:סדרות Playhouse Disney
הונגצ'י H5

הונגצ'י H5 (באנגלית: Hongqi H5) היא מכונית סלון מתוצרת חטיבת רכבי היוקרה הונגצ'י בבעלות FAW Car , חברת בת של FAW Group (שם רשמי: FAW Group Corporation, שם בסינית: 第一汽车集团) אשר מיוצרת משנת 2017 ועד היום.

=="הונגצ'י H5"==

* דגם הקונספט הוצג לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי באפריל 2017. 
* בנובמבר 2017 הוצג דגם ה-"Hongqi H5" בתערוכת המכוניות הבינלאומית בעיר גואנגג'ואו. שיווק הדגם החל בינואר 2018.
* דגם "הונגצ'י H5" התבסס על דגם מאזדה 6 מתוצרת מאזדה היפנית.
* 4 דלתות.
* 5 מושבים.
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין מגדש טורבו.
* סוג הנעה: הנעה קדמית.
* באפריל 2019 הוצג דגם "Hongqi H5 ספורט". 
* מחיר היחידה 149,800 - 195,800 רנמינבי (נכון לשנת 2017, בסין).
===מכירות "Hongqi H5" בסין===
 
* 19,272 יחידות - שנת 2018.
* 6,129 יחידות (ינואר-מרץ 2019).

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="130">
קובץ:Hongqi H5 002.jpg | דגם "הונגצ'י H5"
קובץ:Hongqi H5 003.jpg | דגם "הונגצ'י H5"
קובץ:Hongqi H5 04 China 2018-03-25.jpg | דגם "הונגצ'י H5"
קובץ:Hongqi H5 05 China 2018-03-25.jpg | דגם "הונגצ'י H5"
קובץ:Hongqi H5 Sport 003.jpg | דגם "הונגצ'י H5 ספורט"
קובץ:Hongqi H5 Sport 001.jpg | דגם "הונגצ'י H5 ספורט"
קובץ:Hongqi H5 004.jpg | דגם "הונגצ'י H5"
קובץ:Hongqi H5 005.jpg | דגם "הונגצ'י H5"
</gallery>
==ראו גם==
* הונגצ'י CA770
* הונגצ'י CA72
* הונגצ'י L5
* הונגצ'י E-HS3

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* [http://www.faw-hongqi.com.cn/index.php?s=/Home/Article/index/category/h5.html אתר היצרן] (faw-hongqi.com)
* [https://www.alamy.com/stock-photo/hongqi-h5.html דגם "Hongqi H5" - תמונות כולל פנים הרכב] (alamy.com/stock-photo/hongqi-h5)

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מכוניות סלון
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2017
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
H5
מזניאראד

מזניאראד (בהונגרית: Mezőnyárád) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית מזניאראד קטנה משמעותית מ-1,816 תושבים בשנת 1990 עד 1,590 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-12%).

במזניאראד חיו מעט יהודים. 
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|10
|
|-
|1880
|47
|745
|-
|1910
|45
|
|-
|1920
|47
|
|-
|1930
|34
|
|-
|1941
|31
|1,613
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=11749 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן