הדואר המנדטורי

הדואר המנדטורי שנוהל על ידי "מחלקת הדאר והטלגרף של פלשתינה (א"י)", סיפק שירותי דואר וטלפוניה לתושבי ארץ ישראל בימי המנדט הבריטי.
בול דואר ששימש את הדואר המנדטורי ועליו מצוירת [[כיפת הסלע]]
בית הדואר והטלגרף, [[נחלת בנימין 71 פינת לילנבלום, תל אביב. נבנה בשנות ה-20 של המאה ה-20 על ידי האדריכל והקבלן יצחק שוורץ (שן-צור) ביוזמת שלמה פיינגולד, נהרס ב-1931]] 
סניף דואר בפתח תקווה
==היקף פעילות==
בשנת 1931 תיאר מנהל הדואר את סידורי העבודה בדואר בארץ ישראל:
:"ארץ ישראל מחולקת לגבי הדאר והטלגראף לשני אזורים, הצפוני והדרומי, אשר כל אחד מהם עומד תחת פקוחם של סגן מנהל ומהנדס. בכל אזור ישנם משרדים ראשיים, סניפים, משרדי משנה וסוכנויות דואר. במשרדי הדאר והסניפים עובדים רק פקידי הדאר, בעוד שהסוכנויות נמסרות לאנשים פרטיים המקבלים את שכרם בהתאם לערך שירותם."

מחזור הפעילות של הדואר בשנת 1932 הגיע לכ-220,000 לא"י, והעבירה מעל 12 מיליון מכתבים, כ-6 מיליון דברי דפוס, קרוב למיליון גלויות וכרבע מיליון מברקים. בשנת 1933 הועברו מעל 17.7 מיליון מכתבים. בשנת 1939 נשלחו מעל 24 מיליון מכתבים. בשנת 1946 הגיע מספר המכתבים למעל 48 מיליון.

במהלך המרד הערבי הגדול, בספטמבר 1938, הושבתו שירותי הדואר לחלק מהיישובים הערביים בגלל המרד.
לקראת סיום המנדט, הדואר נערך לסגירת רוב שירותיו לקראת סוף אפריל 1948.

==העברית והשבת==
בתחילת 1935, לאחר מאבק של שנים של ישראל עמיקם, הונהגו מברקים בעברית ב-24 מסניפי הדואר, בהם הייתה אוכלוסייה יהודית בלבד. בשנת 1939 נתקבלו מברקים בעברית ב-32 סניפים ו-13 סוכנויות. בשנת 1944 התלונן עמיקם על שבירושלים ובחיפה אין מקבלים מברקים באותיות עבריות בשבת ודרש שגם פקידים לא יהודים יוכשרו להעביר מברקים באותיות עבריות. בסוף 1944 הגיע מספר סניפי הדואר שמכירים באותיות עבריות ל-52.

בשנים הראשונות, היו בתי דואר בריכוזים יהודיים פתוחים בשבת, למשל בראש פינה. בתל אביב נפתח הדואר בתחילה בשבת, אולם בעקבות מחאת הרבנים הוא נסגר בשבתות, אך היה פתוח במוצאי שבת. בזכרון יעקב נמנע פתיחת הדואר בשבת בלחץ הרבנות הראשית. בשנים שלאחר מכן נסגרו הסניפים בריכוזים יהודיים ביום שישי מוקדם ולא פעלו בשבת, וגם לא במוצאי שבת. בתחילה אולצו פקידי הדואר היהודים לעבוד בשבת או בחגים. לאחר מאבקים צומצם מספר העובדים היהודים שנדרשו לעבוד בשבת.

==מנהל הדואר==
בימי המנדט הבריטי היו סמכויות הדואר, על פי פקודת בתי הדואר בידי המנהל הכללי של הדואר אשר היה כפוף לנציב העליון. מנהל הדואר בשנות ה-20 וה-30 היה ו. הודסון. בראשית 1937 יצא הודסון לפנסיה ובמקומו מונה למנהל הדואר, ג. ה. ובסטר. כסגנו, וממלא מקומו בחופשותיו, כיהן ג. ד. קנדי.

==משרדים וסניפים==
מטות דואר הוקמו בשלוש הערים הגדולות והוחל בסידורים לבניית מבנים חדשים לדואר. ביוני 1926 נחנך בניין דואר חדש בחיפה. בשנת 1929 נחתם חוזה על הוספת קומה לבניין. ביפו נחנך בית הדואר המרכזי בשנת 1931. בירושלים הוקם בית הדואר המרכזי, שנחנך בשנת 1938.

בשנים הראשונות של המנדט הבריטי נסגרו כל שירותי הדואר של מדינות זרות שפעלו תחת הטורקים ונפתחו סניפי דואר בכל הערים בארץ ישראל וכן במושבות הגדולות, פתח תקווה, ראשון לציון, זכרון יעקב וחדרה. בנוסף, סודר קו דואר נע מחיפה לקנטרה. במהלך שנות ה-20 נפתחו 17 סוכנויות דואר בנקודות יישוב חדשות, בהם עתלית, נהלל, עין חרוד, בנימינה, רמת גן ומגדיאל, בהן שמשו פקידים שלא היו עובדי הדואר אלא עובדים של היישובים.

בשלוש הערים הגדולות נפתחו מספר סניפים. בחיפה, עם פתיחת הבניין החדש של הדואר, הועבר הסניף של הדואר מהמושבה הגרמנית להדר הכרמל. בשנת 1929 נפתח סניף דואר בדירת אפ"ק. בסוף 1940 היו גם סניפים בבת גלים ובאחוזה. בתל אביב הוקם ביולי 1920 סניף נפרד מהמטה שהיה ביפו. בסוף 1940 היו בתל אביב סניפים ברחוב הרצל, רחוב אלנבי, רחוב דיזנגוף ובתל נורדאו.

בשנות ה-30 דרשו נציגי הערבים הקמת סניפי דואר בכפרים הערביים הגדולים. בתחילת 1936 הוחלט על פתיחת סניפים במסמיה, איסדוד ואל-פאלוג'ה. ההחלטה יצאה אל הפועל רק באמצע שנות ה-40.

בתחילת 1941 הוקמה סוכנות דואר במעוז חיים.
בשנים 1944–1945 סודרו סוכנויות דואר ברבים מיישובי עמק יזרעאל, ובאפריל 1945 היו סוכנויות במשמר העמק, עין השופט, כפר ברוך, גבת, מרחביה, כפר יחזקאל, עין חרוד וחפציבה. באוקטובר 1947 הודיעה הנהלת הדואר על כוונה לפתוח סוכנויות בבית יצחק, גניגר, גדרה, גת רימון, כפר הרא"ה, כפר יסיף, משק שריד, עין גב, עין החורש, קריית עבודה, רמת דוד, רמת יוחנן ושער העמקים.

{| class="wikitable" style="font-size: 95%
|+ סניפי הדואר המנדטורי בערים הגדולות
|-
! עיר
! הסניף
! שנת פתיחה
! שנת סגירה
! תומך אותיות עבריות במברקים
! הערות
|-align="center"
| rowspan="1"| ירושלים || ראשי || 1918 || 1948 || מ-1943 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || מאה שערים || 1920 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || המושבה הגרמנית || 1928 || 1928 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || מגדל דוד || 1929 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || המושבה היוונית || 1929 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || מחנה יהודה || 1934 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || רחביה || 1936 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| יפו || ראשי || 1918 || 1948 || || בשנת 1922 טיפל הדואר ביפו מדי שבוע בכ-8000 מכתבים רגילים נכנסים וכ-8500 מכתבים רגילים יוצאים.
|-align="center"
| rowspan="1"| || עג'מי || 1921 || 1931 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| תל אביב || ראשי || 1920 || 1948 || מ-1935 || תחילה בשם "יפו, תל אביב", אחר כך "תל אביב". בהמשך נפתחו סניפים ברחבי העיר. בשנת 1923 הקים שלמה פיינגולד את בית הדואר והטלגרף ברחוב ליליינבלום. בשנות השלושים, הוקם בית דואר חדיש ברחוב אלנבי 132, והדואר עבר אליו.
|-align="center"
| rowspan="1"| || רחוב אלנבי || 1925 || 1948 || || הסניף היה בבית שיינברג, אלנבי 37, פינת רחוב ביאליק. ב-15 בנובמבר 1945, במהומות שנערכו בעקבות נאומו של ארנסט בווין בו סירב לסטות ממדיניות הספר הלבן, נשרף הסניף ונבזז. בעקבות זאת, היה הסניף סגור במשך כחצי שנה. בשנת 1947 משהוכרז אזור ביטחון שכולל את מבנה הדואר הראשי, עברו הרבה מענייני הדואר לסניף ברחוב ביאליק שנהיה עמוס ביותר
|-align="center"
| rowspan="1"| || תל נורדאו || 1934 || 1948 || || הסניף היה בבית הילמן, רחוב בן-יהודה 66
|-align="center"
| rowspan="1"| || ירקון || 1935 || 1937 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || רחוב הרצל || 1936 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || רחוב דיזנגוף || 1937 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || שכונת מונטיפיורי || 1937 || 1943 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| חיפה || ראשי || 1918 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| ||שדרות הכרמל (המושבה הגרמנית) || 1924 || 1926 || || עם פתיחת הבניין הראשי בקרבת המושבה הגרמנית, נסגר הסניף ובמקומו נפתח סניף בהדר הכרמל
|-align="center"
| rowspan="1"| || הדר הכרמל || 1926 || 1948 || מ-1938 || הסניף נפתח ב-1 בדצמבר 1926 ברחוב הרצל, בחדר קטן מאוד בו עבדו שני אנשים. מתחילת 1933 לא נמסרו חבילות בסניף בהדר הכרמל. מ-1 בנובמבר 1929 ניתן שירות מברקים. בשנת 1940 הסניף היה ברחוב החלוץ
|-align="center"
| rowspan="1"| || הר הכרמל || 1928 || 1948 || מ-1936 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || אחוזת שמואל || 1935 || 1948 || מ-1936 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || נחלה || 1938 || 1948 || לפחות מ-1940 || נפתח ברחוב הגלעד, פינת סוקולוב. סניף שני בהדר הכרמל
|-align="center"
| rowspan="1"| || באזאאר / נצרת / חיג'ז, חיפה || 1929 || 1948 || || משנת 1929 נקרא סניף בזאאר. בשנים 1938-1941 היה ברחוב נצרת, בשנת 1941 עבר לרחוב חיג'ז. זמן מה היה סגור בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| || בת גלים || 1939 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| || רחוב הרצליה || 1945 || 1948 || ||
|}

{| class="wikitable" style="font-size: 95%
|+ סניפי הדואר המנדטורי שנפתחו עד סוף שנות ה-20
|-
! הסניף
! שנת פתיחה
! שנת סגירה
! תומך אותיות עבריות במברקים
! הערות
|-align="center"
| rowspan="1"| צפת || 1918 || 1948 || || בתחילת 1948, לאחר שיהודי נרצח בסניף הדואר, הוחלט להקים סניף נפרד באזור היהודי
|-align="center"
| rowspan="1"| טבריה || 1919 || 1948 || מ-1943 || בשנת 1922 הסניף נסגר יחסית מוקדם בשעה 5 אחה"צ. בשנת 1929 היה הסניף צר מלהכיל את הבאים והוחל במציאת פתרון לבניית בניין חדש לדואר. במכרז להקמת הבניין זכה קבלן יהודי. עד שנת 1930 עבדו בדואר יהודים רבים. בשנים 1931–1932 התמעט מספר העובדים היהודים. סניף הדואר ניזוק בשיטפון בשנת 1934 ובכך נותק הקשר של העיר עם שאר הארץ.
|-align="center"
| rowspan="1"| טולכרם || 1919 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| עכו || 1919 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| שכם || 1919 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| נצרת || 1919 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| עזה || 1919 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| בית לחם || 1919 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| באר שבע || 1919 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| חברון || 1919 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| רמלה || 1919 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| רמאללה || 1919 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| צומת לוד || 1919 || 1934 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| זכרון יעקב || 1920 || 1948 || מ-1935 || בשנת 1920 פעל בשם זמרין, אחר כך עבר לשם זכרון יעקב
|-align="center"
| rowspan="1"| פתח תקווה || 1920 || 1948 || מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| ג'נין || 1920 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| רפיח || 1920 || 1921 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| אל-מג'דל || 1920 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| יריחו || 1921 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| לוד || 1921 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| חדרה || 1921 || 1948 || מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| רחובות || 1921 || 1948 || מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| ראש פינה || 1921 || 1948 || מ-1935 || בשנת 1922 כל הפקידים בסניף הדואר היו יהודים
|-align="center"
| rowspan="1"| ראשון לציון || 1921 || 1948 ||מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| בית שאן || 1921 || 1948 || || בשנת 1935 נבנה בעיר בית דואר בן שתי קומות, עם מגורים לפקיד הדואר. הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| צמח || 1921 || 1948 || || בשנת 1927 פוטר הפקיד היהודי היחיד בסניף. לטענת דואר היום, הרוב הגדול של הדואר שעבר בסניף שירת את היהודים ביישובי הסביבה והעדר דובר עברית בסניף היה בעייתי.
|-align="center"
| rowspan="1"| באר יעקב || 1922 || 1926 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| צריפין || 1922 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| עתלית || 1922 || 1948 || מ-1935 || סוכנות דואר
|-align="center"
| rowspan="1"| עפולה || 1923 || 1948 || מ-1935 || הדואר פעל בשנת 1925 בחדר קטנטן, עם עובד אחד בלבד שטיפל בדואר, טלפון ומברקים. בשנת 1926 נשכר מקום יותר גדול והוחל בצעדים לבניית בנין לדואר
|-align="center"
| rowspan="1"| נהלל || 1923 || 1948 || מ-1935 || בשנת 1928 נוסף מחלק מכתבים. בשנת 1935 החל הדואר בהקמת מבנה לדואר בנהלל. המבנה כלל גם מגורים למנהל הסניף ומרכזיית טלפון
|-align="center"
| rowspan="1"| יבנאל || 1924 || 1948 || מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| מטולה || 1925 || 1948 || מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר יהושע || 1925 || 1948 || || בשנת 1929, סוכנות דואר ששירתה את כפר יהושע, את שדה יעקב, ואת חוותו של אלכסנדר זייד
|-align="center"
| rowspan="1"| חאן יונס || 1926 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| הרצליה || 1926 || 1948 || מ-1935 || סוכנות הדואר הומרה לסניף בסוף 1934
|-align="center"
| rowspan="1"| מגדיאל || 1926 || 1939 || || בשנת 1935 הומרה סוכנות הדואר במגדיאל לסניף דואר. ב-19 בפברואר 1939, בעקבות הפיכת סוכנות הדואר ברמתיים לסניף דואר, נסגר הסניף במגדיאל.
|-align="center"
| rowspan="1"| רמת גן || 1926 || 1948 || מ-1935 || בשנת 1929 שכן בחדר ליד משרדי המועצה. במחצית הראשונה של שנות ה-30 הפך לסניף דואר
|-align="center"
| rowspan="1"| נס ציונה || 1927 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| עין חרוד || 1927 || 1948 || מ-1935 || פעל כסניף דואר בצריף קטנטן, שנבנה על ידי נגרית הקיבוץ, ליד המעיין ותחנת הרכבת של רכבת העמק. בתחילת 1938 נשקלה בניית מבנה לדואר, אך טרם הוסכם על מיקום. במהלך המרד הערבי הגדול נשרף הצריף והסניף הועבר פנימה לתוך כפר יחזקאל. בשנת 1939 נפתחה בעין חרוד סוכנות דואר נפרדת מסניף הדואר שהיה בכפר יחזקאל. הסוכנות תוארה: "סוכנות דואר מתנהלת על ידי אחד הזקנים והיא משמשת את עין חרוד ותל יוסף ואת יישובי עמק בית שאן: טירת צבי, מעוז ועוד.
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר יחזקאל || 1938 || 1948 || לפחות מ-1940 || תחילה פעל כסניף דואר בצריף ליד תחנת הרכבת. ב-1 באפריל 1940 הוא הפך לסוכנות דואר.
|-align="center"
| rowspan="1"| בית הכרם || 1927 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| בנימינה || 1927 || 1948 || מ-1935 || בתחילה פעלה סוכנות דואר שהופעלה על ידי מזכיר ועד המושבה. בתחילת 1932 הומרה סוכנות הדואר לסניף דואר, לאחר שמבנה בין שתי קומות לשיכון סניף הדואר נבנה על ידי פיק"א
|-align="center"
| rowspan="1"| כרכור || 1928 || 1948 || מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| שרונה || 1928 || 1939 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| בית ג'אלא || 1929 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול ונפתח מחדש באוגוסט 1939
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר סבא || 1929 || 1948 || מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| קלקיליה || 1929 || 1948 || || הסניף נסגר זמנית בספטמבר 1938 בגלל המרד הערבי הגדול
|-align="center"
| rowspan="1"| בני ברק || 1929 || 1948 || לפחות מ-1940 ||

|}

{| class="wikitable" style="font-size: 95%
|+ סניפי הדואר המנדטורי שנפתחו ביישוב היהודי בשנות ה-30
|-
! הסניף
! שנת פתיחה
! שנת סגירה
! תומך אותיות עבריות במברקים
! הערות
|-align="center"
| rowspan="1"| רעננה || 1931 || 1948 ||מ-1935 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| נתניה || 1933 || 1948 || לפחות מ-1940 || ב-12 ביולי 1934 נחנך בנין הדואר שכלל מרכזיה אזורית.
|-align="center"
| rowspan="1"| שכונת בורוכוב || 1933 || 1942 || לפחות מ-1940 || בגלל מיעוט הכנסות הפך מסניף לסוכנות. לאחר הסגירה קבלו שכונות גבעתיים שירות מהדואר ברמת גן. סניף בגבעתיים נחנך באוגוסט 1946
|-align="center"
| rowspan="1"| פרדס חנה || 1933 || 1948 || מ-1935 || ב-17 ביולי 1934 הומרה הסוכנות לסניף דואר רשמי. בתחילת 1936 הוקם מבנה מיוחד עבור הדואר.
|-align="center"
| rowspan="1"| נשר || 1934 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| תל מונד || 1934 || 1948 || לפחות מ-1940 || הפך לסניף ב-1945
|-align="center"
| rowspan="1"| כנרת || 1934 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| חפציבה || 1935 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| רמתיים || 1935 || 1948 || לפחות מ-1940 || בתחילת 1939 הומרה סוכנות הדואר לסניף דואר, והסניף במגדיאל נסגר.
|-align="center"
| rowspan="1"| רמת השרון || 1935 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| קריית חיים || 1935 || 1948 || לפחות מ-1940 || בספטמבר 1935 נפתחה בקריית חיים סוכנות דואר, לאחר שבמשך שנתיים הטיפול בדואר נעשה על ידי הוועד, ובאפריל 1936 היא הפכה לסניף דואר.
|-align="center"
| rowspan="1"| בית וגן || 1936 || 1938 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| גדרה || 1936 || 1948 || לפחות מ-1940 || בסוף 1946 הוחלט על המרת הסוכנות לסניף דואר
|-align="center"
| rowspan="1"| נחלת יהודה || 1936 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר ויתקין || 1936 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| גבעת ברנר || 1936 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| בת ים || 1938 || 1948 || לפחות מ-1940 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| באר טוביה || 1938 || 1948 || || בתחילת 1946 הפך לסניף דואר
|-align="center"
| rowspan="1"| נהריה || 1938 || 1948 || || באוגוסט 1941 הפכה מסוכנות לסניף דואר
|}

{| class="wikitable" style="font-size: 95%
|+ סניפי הדואר המנדטורי שנפתחו ביישוב היהודי בשנות ה-40
|-
! הסניף
! שנת פתיחה
! שנת סגירה
! תומך אותיות עבריות במברקים
! הערות
|-align="center"
| rowspan="1"| ים המלח, קליה || 1941 || 1947 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר אתא || 1942 || 1948 || || הסוכנות נסגרה בתחילת דצמבר 1944 בגלל עזיבת עובדת הדואר שטענה ששכרה נמוך מדי. במחאה על סגירת הדואר התפטר ראש המועצה. לאחר חודש נפתחה הסוכנות מחדש. בספטמבר 1946 הוסכם על הפיכת הסוכנות לסניף דואר והסניף נחנך בפברואר 1947
|-align="center"
| rowspan="1"| חולון || 1943 || 1948 || || סוכנות הדואר נסגרה בתחילת 1944
|-align="center"
| rowspan="1"| בן שמן || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| בית השיטה || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| עין השופט || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| אבן יהודה || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| מעברות || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| מעוז חיים || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר ברוך || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר מעש || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר חסידים || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר סירקין || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר שמריהו || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר תבור || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר ידידיה || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| כפר יונה || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| גבת || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| גבעת חיים || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| קריית ענבים || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| מגדל || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| נען || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| יקנעם || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| שדה נחום || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| שדה יעקב || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| איילת השחר || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| מרחביה || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| יגור || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| אפיקים || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| משמר העמק || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| מאיר שפיה || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| מזרע || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| רמת הכובש || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| אלונים || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| אשדות יעקב || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| גבעתיים || 1946 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| קריית מוצקין || 1947 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| קריית עמל || 1947 || 1948 || ||
|}

{| class="wikitable" style="font-size: 95%
|+ סניפי הדואר המנדטורי שנפתחו בכפרים ערביים בשנות ה-30 וה-40
|-
! הסניף
! שנת פתיחה
! שנת סגירה
! תומך אותיות עבריות במברקים
! הערות
|-align="center"
| rowspan="1"| שפרעם || 1932 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| אל-פאלוג'ה || 1943 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| אל-באסה || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| ראמה || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| תרשיחא || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| ביר זית || 1944 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| עין כרם || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| סלפית || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| מסמיה || 1945 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| בית ג'יברין || 1947 || 1948 || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| איסדוד || 1947 || 1948 || ||
|}

{| class="wikitable" style="font-size: 95%
|+ סניפים אחרים של הדואר המנדטורי
|-
! הסניף
! שנת פתיחה
! שנת סגירה
! הערות
|-align="center"
| rowspan="1"| נמל תעופה לוד || 1937 || 1948 ||
|-align="center"
| rowspan="1"| נוסייראת || 1944 || 1945 || הסניף שירת את הפליטים היוונים במחנות הפליטים של אונרר"א
|}

== קישורים חיצוניים ==
* דניאל רוזן, [http://www.amutakesher.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/mandat.pdf התקשורת בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי: דואר, מברקה, טלפון ורדיו], באתר העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב
* 

==הערות שוליים==

*