אוהב ישראל (ספר)

אוהב ישראל הוא ספר חסידות שכתב האדמו"ר רבי אברהם יהושע השיל מאפטא.

==מבנה הספר והוצאה לאור==
הספר הובא לדפוס בפעם הראשונה בשנת ה'תרכ"ג אחרי פטירתו של מחבר הספר על ידי נכד המחבר, האדמו"ר רבי משולם זוסיא השל מזינקוב, בדפוס האחים שפירא בזיטומיר. בפתח הספר מופיעות הסכמות מרבי אהרון מטשרנוביל ורבי אברהם יעקב מסדיגורא וכן הקדמה מהנכד המביא לבית הדפוס.

את דברי התורה שמופיעים בספר העתיקו מפיו של רבי אברהם יהושע השיל אנשים מקהילת קולבסוב ומקהילת יאס - עיירות בהן כיהן כרב ואדמו"ר, מאחר שרבו העתקות שונות של כתבי היד, בנו רבי יצחק מאיר השיל בחר באחד מאנשי הקהילה שירשום את הדברים ויביאם לאביו על מנת שיגיהם. לאחר פטירתו ביקש מבנו (נכד המחבר) רבי משולם זוסיא השיל שיטפל בכתבים ובהבאתם לדפוס. את הכתבים שהגיעו לידיו, אך לא עברו את הגהתם של סבו או אביו הכניס לספר בנפרד. את שם הספר קרא אוהב ישראל היות שמידת אהבת ישראל הייתה שיטתו של מחבר הספר. כיום האדמו"ר מכונה על ספרו זה "האוהב ישראל מאפטא". בפתח הספר הודפס שיר שנכתב לכבוד המחבר, הפותח באותיות שמו ומרמז בתוכו את הספירות העליונות.

הספר עבר צינזור על ידי המשכילים ששלטו אז על הדפוס בזיטומיר והם השמיטו חלקים מהספר, חלקים אלה הושלמו מתוך כתב היד ונדפסו במהדורת מכון "שפתי צדיקים" ה'תשנ"ט. במהדורת למברג ה'תרל"ג נוספה הסכמתו של רבי יוסף שאול נטינזון בעל שו"ת שואל ומשיב.

בשנת ה'תרי"ד (כ-10 שנים לפני הוצאת ספר זה) יצא הספר "תורת אמת" המכיל את תורותיו של הרב מאפטא, הספר אוהב ישראל מהווה למעשה העתקה כמעט מדויקת של ספר זה, מעניינת העובדה שנכד המחבר (המו"ל) כלל לא מתייחס לקיומו של ספר זה. בספר מופיעות לעיתים גם שמועות מצדיקים נוספים כמו מרבי יחיאל מיכל מזלאטשוב ורבי משה מפשוורסק, המעניין הוא שגם בציטוטים אלו מובאים האמרות בשני הספרים. ד"ר גדליה נגאל מסביר שכנראה הנכד ראה בהוצאת תורת סבו ללא רשות המשפחה כעין השגת גבול ולכן לא התייחס אל קיומו של ספר זה.

בספרו מביא המחבר תורות גם מצדיקים נוספים, בהם: הבעל שם טוב, המגיד ממעזריטש, רבי נחמן מקוסוב, רבי אלימלך מליז'ענסק, רבי לוי יצחק מברדיטשוב, רבי משה מפשוורסק, המגיד מקוזניץ, רבי אפרים מבראד ורבי יחיאל מיכל מזלאטשוב.

שיטתו הייתה כשיטת רבו רבי אלימלך מליז'ענסק ולכן גם בספרו מוצאים דגש על דמותו של הצדיק ועל השפעתו לעם. גם עבודת הדבקות בהשם מוצאת בספרו מקום נרחב. נושאים נוספים שמופיעים בספר כמוטיב מרכזי הם: אמת ושקר, לימוד תורה, תמימות וענווה.

==חשיבות הספר==
הספר התקבל כאחד מספרי היסוד של תורת החסידות, צדיקי החסידות החשיבו ספר זה רבות. רבי חיים מצאנז היה אומר: .

==מהדורות==
* מהדורה ראשונה, דפוס האחים שפירא, ז'יטומיר, ה'תרכ"ג (1863)
* למברג, ה'תרל"ג
* ורשא, ה'תרל"ו
* ורשא, ה'תרמ"א
* מונקאטש, ה'תרנ"ט (עם הוספות מספר "תורת אמת" ו"שפתי צדיקים")
* ורשא, ה'תר"ס
* בארדיוב, ה'תרפ"ז
* גרמניה, ה'תש"ח (דפוס צילום ממהדורת בארדיוב)
* ברוקלין, ה'תשט"ו
* ירושלים, ה'תשכ"ב, הוצאת המוסד להפצת ספרי תורה וחסידות
* ירושלים, ה'תשכ"ה
* ירושלים, ה'תשל"ח
* מכון שפתי צדיקים, ירושלים, ה'תשנ"ט
* הוצאת אור החיים, ירושלים, ה'תשע"א
* הוצאת פאר מקדושים, ה'תשע"ד
* אוהב ישראל המבואר, עוז והדר, ה'תשע"ה, ב' כרכים
* אוהב ישראל המפואר, עוז והדר, ה'תשע"ח, ב' כרכים

====ליקוטים====
* הגדה של פסח - אוהב ישראל, מכון שפתי צדיקים
* ילקוט אוהב ישראל, מכון שפתי צדיקים, ירושלים, ה'תשנ"ח
* מסכת אבות - אוהב ישראל, מכון שפתי צדיקים

==קישורים חיצוניים==
* [https://he.wikisource.org/wiki/אוהב_ישראל אוהב ישראל] מהדורת טקסט באתר ויקיטקסט
* 
* 
* חלק ממהדורות הספר: , , , , 
* , 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי חסידות
קטגוריה:ספרי 1863
קטגוריה:יצירות שהתפרסמו לאחר מות מחבריהן