OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מארס 6

מארס 6 (ברוסית:Марс-6) הייתה גשושית לא מאוישת, שהייתה חלק מתוכנית מארס הסובייטית, תוכנית שנמשכה בין השנים 1960 עד 1973 ומטרתה הייתה לחקור את כוכב הלכת מאדים. "מארס 6" שוגרה במקביל לשיגור גשושיות מארס 4, מארס 5 ו-מארס 7. גשושיות "מארס 6" ו-"מארס 7" היו אמורות לנחות על מאדים וגשושיות "מארס 4" ו-"מארס 5" להיות לווייני כוכב לכת.

==תיאור המשימה==
השיגור בוצע מכן שיגור מס' 81 בקוסמודרום בייקונור בעזרת משגר מדגם פרוטון K.

הקשר עם הגשושית בוצע ממרכז התקשרות בחצי האי קרים.

הגשושית כללה יחידת מדחפים, פאנל סולארי, ציוד מדעי, ציוד בקרה ותקשורת ויחידת נחיתה כיחידה נפרדת. מאסה של יחידת נחיתה הייתה 844 ק"ג מהם 19 ק"ג של ציוד מדעי. במהלך טיסה ליעד הועברו נתוני מדידות ממכשירים שהותקנו על החללית. בוצעו עדכוני מסלול. לאחר טיסה של חודש התרחשה תקלה בציוד תקשורת והיה קושי בהעברת פקודות. כל פקודה הייתה מועברת פעמיים-שלוש. לאחר הגעה ליעד יחידת נחיתה הופרדה והחלה ירידה לקרקעית מאדים. תהליך זה לקח קצת מעל ל-5 דקות. בזמן זה היו מועברים נתונים על תאוצה, שינויי טמפרטורה ולחץ אטמוספירי. התקבלה הודעה על תחילת פעילות של מדחף לנחיתה רכה. זה היה סימן אחרון לפעילות הגשושית.

אזור נחיתה מתוכנן היה ב"ים אריטראי" בחצי הדרומי של מאדים. בשנת 2014 החלו חיפושיי מקום הנחיתה בעזרת איבוד צילומים שהתקבלו מ־MRO. בשנת 2018 התקבל מקום נחיתה המשוער.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://web.archive.org/web/20150723192532/http://www.laspace.ru/rus/mars4567.php נתונים מאתר היצרן]
* [https://web.archive.org/web/20080924100343/http://solarsystem.nasa.gov/missions/profile.cfm?MCode=Mars_06 תיאור המשימה]

קטגוריה:1973 בברית המועצות
קטגוריה:1974 בברית המועצות
קטגוריה:משימות לחקר מאדים
קטגוריה:גשושיות סובייטיות
בית הכנסת הקטן באוסייק

בית הכנסת הקטן באוסייק (בקרואטית: Mala Sinagoga u Osijek) היה בית כנסת אשכנזי, שפעל בעיר אוסייק במזרח קרואטיה בין השנים 1903–1941. המבנה שרד את מלחמת העולם השנייה, ב-1970 נמכר והוסב לכנסייה פנטקוסטליסטית.

==היסטוריה==

ראשוני היהודים הורשו להתיישב באוסייק באמצע המאה ה-18 ובעיר התחתונה התיישבו 11 משפחות יהודיות. קהילה מאורגנת אשכנזית קמה במקום ב-1849, עת התגוררו באוסייק 160 משפחות יהודיות. הקהילה נחלקה לשני קהלים. בעיר העילית התגורר הקהל הגדול יותר ובעיר התחתית קהל קטן יותר. ב-1850 הוקם בית עלמין יהודי בעיר העילית וב-1860 הוקם בית עלמין בעיר התחתית. ב-1856 הוקם בית ספר יסודי יהודי וב-1869 נחנך בית הכנסת המרכזי בעיר העילית. בשלהי המאה ה-19 כיהן ארמנד קמינקא כרב הראשי ליהודי אוסייק ולאחריו כיהן ד"ר שמעון אונגר שכיהן מ-1901 ולמשך 36 שנים כרב הראשי של הקהילה. מינויו של הרב אונגר שהשתייך לזרם הנאולוגי נחשב ניצחון לגישה הליברלית בניהול חיי הקהילה.

==המבנה==
המבנה תוכנן על ידי האדריכל וילהם קרל הופבאוור בדומה למבנה בית הכנסת הגדול, וניצב במנח מערב-מזרח. המבנה שכן ברחוב מרכזי בעיר התחתית של אוסייק, בנייתו החלה ב-1902 והסתיימה שנה מאוחר יותר. חזית הבניין נחלקת לשלושה נדבכים, כניסה מרכזית ומשני צידיה שני מגדלים. הכניסה למבנה קמורה ומעליה ויטראז' מעוגל. מעל דלת הכנסייה הוצב מגן דוד. שני המגדלים צמדים למבואה, בכל אחד מהם גרם מדרגות המוביל לעזרת הנשים אשר שכנה בקומה השנייה, ולעליית הגג שהיוותה למעשה את הקומה השלישית במבנה. ראשי המגדלים עוטרו בכיפות כסופות דמויות בצל, ועוטרו בראשם במגן דוד. פנים המבנה נחלק לשלושה חלקים. המבואה, אולם התפילה המרכזי, והבמה וארון הקודש. האולם המרכזי הוא חלל עץ גדול, מקומר לצורת חבית.

עד למלחמת העולם הראשונה השפה המדוברת בקרב בני הקהילה ובכלל זה שפת התפילה בבית הכנסת הייתה הגרמנית. לאחר המלחמה וכינון ממלכת יוגוסלביה הפכה בהדרגה הסרבו-קרואטית לשפה הדומיננטית.

עם הפלישה ליוגוסלביה, ב-10 באפריל 1941 נכנסו לעיר כוחות הוורמאכט בלווי אנשי אוסטאשה. בסיוע פולקסדויטשה החלו ברדיפות, ביזה ומאסרים בקרב בני הקהילה. תכולת בית הכנסת נבזזה. קהילת אוסייק חרבה בשואה. לאחר המלחמה שבו שרידי הקהילה וניסו לחדש את הפעילות הקהילתית. המבנה שרד את המלחמה, וב-1970 נמכר והוסב לכנסייה פנטקוסטליסטית. נכון ל-2023 היה המבנה במצב טוב, וניתן היה לאתר סממנים לשימושו הקודם, כגון תבליטים של עשרת הדברות ומספר מגיני דוד.

==ראו גם==
* בית הכנסת הגדול באוסייק

==הערות שוליים==

אוסייק
קטגוריה:אוסייק
אוסייק
מארס 7

מארס 7 (ברוסית:Марс-7) הייתה גשושית לא מאוישת, שהייתה חלק מתוכנית מארס הסובייטית, תוכנית שנמשכה בין השנים 1960 עד 1973 ומטרתה הייתה לחקור את כוכב הלכת מאדים. "מארס 7" שוגרה במקביל לשיגור גשושיות מארס 4, מארס 5 ו-מארס 6. גשושיות "מארס 6" ו-"מארס 7" היו אמורות לנחות על מאדים וגשושיות "מארס 4" ו-"מארס 5" להיות לווייני כוכב לכת.

==תיאור המשימה==
השיגור בוצע מכן שיגור מס' 81 בקוסמודרום בייקונור בעזרת משגר מדגם פרוטון K.

הקשר עם הגשושית בוצע ממרכז התקשרות בחצי האי קרים.

הגשושית כללה יחידת מדחפים, פאנל סולארי, ציוד מדעי, ציוד בקרה ותקשורת ויחידת נחיתה כיחידה נפרדת. מאסה של יחידת נחיתה הייתה 844 ק"ג מהם 19 ק"ג של ציוד מדעי. במהלך טיסה ליעד הועברו נתוני מדידות ממכשירים שהותקנו על החללית. בוצעו עדכוני מסלול. לאחר טיסה של חודש התרחשה תקלה בציוד תקשורת והיה קושי בהעברת פקודות. כל פקודה הייתה מועברת פעמיים-שלוש. לאחר הגעה ליעד יחידת נחיתה הופרדה. עקב טעות בהעברת פקודה יחידת נחיתה עברה במרחק של כ-1,400 ק"מ ממאדים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20150723192532/http://www.laspace.ru/rus/mars4567.php נתונים מאתר היצרן]
* [https://web.archive.org/web/20080924100343/http://solarsystem.nasa.gov/missions/profile.cfm?MCode=Mars_07 תיאור המשימה]

קטגוריה:1973 בברית המועצות
קטגוריה:1974 בברית המועצות
קטגוריה:משימות לחקר מאדים
קטגוריה:גשושיות סובייטיות
פארק ליובלינו

פארק ליובלינו (ברוסית: Люблинский парк) הוא פארק הממוקם בנפות ליובלינו וטקסטילשצ'יקי במחוז הדרום-מזרחי של מוסקבה.

הפארק הוא חלק ממתחם הפנאי קוזמינקי-ליובלינו . ממוקם סביב בריכת לובלינו על נהר צ'וריליחה . הפארק מורכב משני חלקים, המופרדים על ידי רחוב קרסנודונסקאיה. מצפון מזרח הוא גובל בפארק יער קוזמינסקי (הגבול עובר בערך לאורך גשר המטרו וולז'סקי של קו ליובלינסקו-דמיטרובסקאיה).

הפארק הוקם בסוף המאה ה-18 - תחילת המאה ה-19. אז זה היה פארק נוף באחוזתו של הרוזן ניקולאי אלכסייביץ' דוראסוב .
<ref></ref>

הפארק פתוח לקהל הרחב 24 שעות ביממה (הכניסה חופשית). בשטח הפארק יש יציאות מתחנת המטרו וולז'סקאיה.

== גלריה ==
<gallery class="center" widths="180" heights="120">
קובץ:Park18.jpg|
קובץ:Park19.jpg|
קובץ:Park21.jpg|
קובץ:Люблинский парк.jpg
</gallery>
<gallery class="center" widths="180" heights="120">
קובץ:Люблинский парк, клумба.jpg
קובץ:Беседка, Люблинский парк.jpg
קובץ:Дорожка, Люблинский парк.jpg
קובץ:Общественный туалет, Люблинский парк.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://lublino-palace.ru אתר האינטרנט הרשמי של מוזיאון אחוזת ליובלינו]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוסקבה: פארקים
Godmode

Godmode (בעברית: מצב אלוהים) הוא אלבום האולפן השמיני של להקת המטאל אלטרנטיבי האמריקאית In This Moment.<ref name=":0" /> הוא יצא לאור ב-27 באוקטובר 2023, בהוצאת חברת התקליטים BMG רייטס מנג'מנט.<ref name=":0" /> זהו האלבום הראשון של הלהקה שלא הופק על ידי קווין צ'ורקו מאז (2007).<ref></ref>

האלבום הגיע למקום השמיני במצעד אלבומי הרוק & המטאל הבריטי.<ref></ref>

== רקע והפקה ==
ב-28 בינואר 2023, הוכרז שהלהקה נכנסת לאולפן כדי להתחיל בהקלטות אלבום האולפן השמיני הקרוב שלה. מריה ברינק הצהירה באינסטגרם שלה, .<ref></ref><ref></ref> ב-23 במרץ הוציאה הלהקה את השיר "I Would Die for You". השיר נכלל בפסקול John Wick: Chapter 4 של סרט הפעולה האמריקאי "ג'ון וויק 4" (2023).<ref></ref><ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!כלל העולם
|27 באוקטובר 2023
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|BMG
|style="text-align:center;"|<ref name=":0"></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2023
קטגוריה:אלבומי In This Moment
קטגוריה:אלבומים באנגלית
חוק הגנה על זכויות אמנים במוזיקה

חוק הגנת זכויות אמנים במוזיקה (או חוק איה כורם), התשע"ז - 2017 הוא חוק שהתקבל בכנסת ה-20, ומטרתו לשמור על זכויות ואינטרסים של אמנים בתעשיית המוזיקה בישראל. החוק נודע בשם "חוק איה כורם" על שם הזמרת, המלחינה והפזמונאית הישראלית איה כורם, שיזמה ועמדה בראש המאבק המתמשך למען זכויות אמנים ויחס הוגן בתעשיית המוזיקה.

החוק הוצג על ידי חבר הכנסת דב חנין, והוגש במקור על ידי חבר הכנסת עמרם מצנע. הוא זכה לתמיכה פה אחד בכנסת, כאשר 47 חברים הצביעו בעד, ללא מתנגדים או נמנעים.

== הרקע לחקיקה ==
היוזמה מאחורי החקיקה היא הזמרת איה כורם, שמצאה עצמה כבולה לחוזה דרקוני ללא אפשרויות יציאה. בתוך כך התברר כי רבים מחבריה לתעשייה נמצאים באותו מצב – כבולים לחוזים ארוכים ומגבילים, לעיתים קרובות ללא הגנות משפטיות נאותות או סעד. עקב כך יזמה איה כורם ניסוח הצעה לחוק ושכנעה חברי כנסת מהקואליציה ומהאופוזיציה לתמוך בהליך החקיקה, על אף התנגדות תחילה של משרד המשפטים, שראה בכך פגיעה בדיני החוזים. המאבק לשינוי החל בשנת 2005 על ידי כורם. חוזה הפקה שהיא חתמה עליו בגיל 22 למשך 18 שנה העניק לחברה שליטה בלעדית בענייניה האמנותיים והעסקיים. המאבק המשפטי שהחלה בו, שהגיע לשיאו בערעור לבית המשפט העליון, הוביל ליוזמת החוק להכרה בזכויות האמנים ובסופו של דבר להעברת החוק.

הליכי החקיקה היו ממושכים, ונדונו בוועדת החינוך והתרבות של הכנסת. החוק הונח על שולחן הכנסת לראשונה בשנת 2014 ואושר לבסוף ב-2017.

== עיקרי החוק ==
מטרתו הנה ליצור תנאים הוגנים לאמנים תוך קידום החיוניות והצמיחה של תעשיית המוזיקה הישראלית. החוק קובע מגבלות על משך ההתקשרויות הבלעדיות בין אמנים לחברות תקליטים: שבע שנים לחוזה רגיל וחמש שנים לחוזה היקף המכונה בדרך כלל ״חוזה 360״, הכולל זכויות ניהול, פרסום והפקה.

מגבלה זו אינה חלה על הוראות בהסכם או על התקשרויות הנוגעות לבעלות או לזכות אחרת בזכות היוצרים או בזכויות המבצעים של האמן.

בתום תקופת ההתקשרות רשאים הצדדים להחליט להאריך את החוזה ביניהם מתוך יחסי אמון.

== השפעות ==
להעברת חוק איה כורם הייתה השפעה משמעותית על תעשיית המוזיקה הישראלית. היא שינתה את מאזן הכוחות בין האמנים לחברות התקליטים ועוררה הדים ודיונים נרחבים. החוק אפשר לאמנים אוטונומיה רחבה יותר בעבודתם האמנותית. הוא נועד לקדם הוגנות, שקיפות ואחריות בהסכמים חוזיים, העצמת אמנים וטיפוח נוף שוויוני יותר של תעשיית המוזיקה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* [https://fs.knesset.gov.il//20/law/20_lsr_369725.pdf נוסח החוק - פרסום ברשומות]
* [https://main.knesset.gov.il/activity/legislation/laws/pages/lawbill.aspx?t=lawreshumot&lawitemid=548850 קישור הליך החקיקה בכנסת]
*
*
* 

קטגוריה:הכנסת העשרים: חקיקה
קטגוריה:תעשיית המוזיקה
מולי קודרי

מולי קודרי (באנגלית: Molly Caudery; נולדה ב-17 במרץ 2000) היא אתלטית בריטית, אלופת עולם באולם (גלאזגו 2024), זוכת מדליית ארד באליפות אירופה (רומא 2024) וסגנית אלופת משחקי חבר העמים הבריטי (ברמינגהאם 2022) בקפיצה במוט.

== ביוגרפיה ==
קודרי נולדה בטרורו שבאנגליה.

=== 2017 ===
==== סגנית אלופת אירופה עד גיל 20 ====
באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה ביולי בגרוסטו שבאיטליה זכתה במדליית כסף בקפיצה במוט בשיא אישי חדש של 4.35 מטר, אחרי ליסה גונארסון משוודיה (4.40 מטר) ולפני וילמה מורטו מפינלנד (4.15 מטר).

=== 2018 ===
באליפות אירופה שנערכה באוגוסט בברלין שבגרמניה סיימה במקום 24 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.20 מטר.

=== 2021 ===
==== סגנית אלופת אירופה עד גיל 23 ====
באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה ביולי בטאלין שבאסטוניה זכתה במדליית כסף בקפיצה במוט בתוצאה של 4.45 מטר.

=== 2022 ===
באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום 25 בקפיצה במוט בתוצאה של 4.20 מטר.

==== סגנית אלופת משחקי חבר העמים הבריטי ====
במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוגוסט בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת זכתה במדליית כסף בקפיצה במוט בתוצאה של 4.45 מטר, אחרי נינה קנדי מאוסטרליה (4.60 מטר) ולפני אימוג'ן אייריס מניו זילנד (4.45 מטר).

באליפות אירופה שנערכה מאוחר יותר באותו חודש במינכן שבגרמניה סיימה במקום שביעי בקפיצה במוט בתוצאה של 4.55 מטר.

=== 2023 ===
באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיימה במקום חמישי בקפיצה במוט בשיא אישי חדש של 4.75 מטר.

=== 2024 ===
==== אלופת עולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו שבממלכה המאוחדת במרץ 2024 זכתה במדליית זהב בתוצאה של 4.80 מטר, לפני אלייזה מקרטני מניו זילנד (4.80 מטר) וקייטי מון מארצות הברית (4.75 מטר).

באליפות אירופה שנערכה ברומא, איטליה ביוני אותה שנה היא זכתה במדליית ארד בתוצאה של 4.73 מטר, אחרי אנגליקה מוזר משווייץ שקבעה שיא לאומי חדש של 4.78 מטר, וקטרינה סטפנידי מיוון (4.73 מטר).

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* קפיצה במוט: 4.75 מטר (2023)
=== אולם ===
* קפיצה במוט: 4.86 מטר (2024)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קופצות במוט
קטגוריה:אתלטיות בריטיות
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-2000
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-2000
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-2000
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2000
קארי מקלאוד

קארי מקלאוד (באנגלית: Carey McLeod; נולד ב-14 באפריל 1998) הוא אתלט ג'מייקני, זוכה מדליית ארד באליפות עולם באולם (גלאזגו 2024) בקפיצה לרוחק.

== ביוגרפיה ==
מקלאוד למד באוניברסיטת קינגסטון בג'מייקה, לפני שעבר לאוניברסיטת טנסי.

=== 2021 ===
באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי-אוגוסט סיים במקום 21 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.75 מטר, ובמקום 24 בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.01 מטר.

=== 2023 ===
באליפות העולם שנערכה בבודפשט שבהונגריה באוגוסט סיים במקום רביעי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 8.27 מטר.

=== 2024 ===
==== מדליית ארד באליפות עולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו, הממלכה המאוחדת במרץ זכה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 8.21 מטר, אחרי מילטיאדיס טנטוגלו מיוון ומתיה פורלאני מאיטליה (8.22 מטר).

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* קפיצה לרוחק: 8.34 מטר (2021)
* קפיצה משולשת: 16.40 מטר (2021)

=== אולם ===
* קפיצה לרוחק: 8.40 מטר (2023)
* קפיצה משולשת: 17.17 מטר (2021)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קופצים לרוחק
קטגוריה:אתלטים ג'מייקנים
קטגוריה:קופצים לרוחק באולימפיאדת טוקיו (2020)
קופצי משולשת באולימפיאדת טוקיו
קטגוריה:ג'מייקנים שנולדו ב-1998
מריאנו גרסיה

מריאנו גרסיה גרסיה (בספרדית: Mariano García García; נולד ב-25 בספטמבר 1997) הוא אתלט ספרדי, אלוף עולם באולם (בלגרד 2022) ואלוף אירופה (מינכן 2022) בריצת 800 מטר.

== ביוגרפיה ==
גרסיה נולד בפואנטה אלאמו דה מורסיה שבספרד.

=== 2019 ===
באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ בגלאזגו שבממלכה המאוחדת סיים במקום רביעי בריצת 800 מטר בשיא אישי חדש של 1:47.58	דקות.

באליפות העולם שנערכה בספטמבר בדוחה שבקטר סיים במקום 38 בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:49.08	דקות.

=== 2021 ===
באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ בטורון שבפולין סיים במקום שישי בשלב חצי הגמר בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:47.63 דקות, ולא העפיל לגמר.

=== 2022 ===
==== אלוף עולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה זכה במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:46.20	דקות, לפני נואה קיבט מקניה (1:46.35 דקות) וברייס הופל מארצות הברית (1:46.51 דקות).

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיים במקום 19 בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:46.70	דקות.

==== אלוף אירופה ====
באליפות אירופה שנערכה באוגוסט במינכן שבגרמניה זכה במדליית זהב בריצת 800 מטר בשיא אישי חדש של 1:44.85 דקות, לפני ג'ייק וייטמן מהממלכה המאוחדת (1:44.91 דקות) ומארק אינגליש מאירלנד (1:45.19	דקות).

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* ריצת 800 מטר: 1:44.85 דקות (2022)

=== אולם ===
* ריצת 800 מטר: 1:45.12 דקות (2022), שיא ספרד

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רצים למרחקים בינוניים
קטגוריה:אתלטים ספרדים
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:אלופי אירופה באתלטיקה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1997
נחל סנאים

נחל סנאים (בערבית: وادي أطيرة; ואדי א-ת'ע'רה; "נחל המדרון") הוא נחל קצר הנמצא על הר סנאים, הממוקם בשמורת נחל הבניאס ברמת הגולן שבישראל. אורך הנחל כ-4 קילומטרים.<ref name=":0"></ref>

ניתן להגיע לנחל סנאים מנחל שיאון באזור מורד נחל, או מדרום להר כחל. הנחל מתחיל בשיפוע מתון אך מתרחב לאחר 800 מטרים. בנחל גודלים עצי אלון התולע, אלון מצוי, אלה ארצישראלית, אגס סורי, שזיף הדב ולבנה רפואי.<ref name=":0" />

מקור שמו של נחל סנאים מגיע מהעובדה שבנחל מסתובבים סנאים זהובים, אשר בישראל נחשבים לפחות נפוצים.<ref name=":0" /><ref></ref>

== הערות שוליים ==

סנאים
קטגוריה:החרמון
אדולף, נסיך הוהנלוהה-אינגלפינגן

אדולף קרל פרידריך לודוויג פרינץ (29 בינואר 1797 - 24 באפריל 1873) היה אציל, חייל ופוליטקאי פרוסי. הוא כיהן לזמן קצר כראש ממשלת פרוסיה ב-1862, הוא הוחלף על ידי אוטו פון ביסמרק.

== חיים אישיים ==
ב-19 באפריל 1819, הוא נישא לנסיכה לואיז מהוהנלוה-לנגנבורג (1799–1881), בתו של הנסיך קרל לודוויג מהוהנלוה-לנגנבורג ואמליה הנרייטה, רוזנת זולמס-בארות. נולדו להם 4 ילדים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:נסיכי פרוסיה
קטגוריה:נסיכים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1797
קטגוריה:נפטרים ב-1873
קטגוריה:חברי הבית העליון של הלנדטאג של פרוסיה
לייב וייסברג

הרב ד"ר לייב (אריה) וייסברג (בקרואטית: Leib Arjeh Weissberg; 9 בינואר 1893 פרוביז'נה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 1942, יאסנובאץ, המדינה העצמאית של קרואטיה) היה הרב הראשי של סלבונסקי ברוד אשר בממלכת יוגוסלביה עד לתקופת השואה. נרצח במחנה ההשמדה יאסנובאץ.

==קורות חייו==
לייב וייסברג נולד בעיירה פרוביז'נה השוכנת בשטחי אוקראינה המודרנית, כבכורם של הרב אהרן וייסברג ולחיה לבית רינגל. בהמשך נולדו להורים עוד 4 אחים ואחיות. לייב וייסברג סיים את בית המדרש לרבנים בווינה ובמהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 מונה לרב הראשי של סלבונסקי ברוד אשר מנתה בעת ההיא כ-650 נפשות. בהגיעו לעיר דיבר גרמנית ויידיש בלבד, אך תוך זמן קצר למד ודיבר סרבו-קרואטית. היה נשוי לד"ר אדלה לבית טאובס, ולזוג נולדו שני ילדים שמואל (1933) וסעדיה (1936).

הרב ורעייתו אדלה עסקו בפעילות ציבורית בקהילה. הוא עסק בהוראת דת לילדים, ורעייתו הייתה פעילה מרכזית בסניף ויצו שבעיר, וכן שימשה ממלאת מקום של הרב במן שיעורי דת. ב-1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית הוחל ברדיפות יהודים. בית הכנסת הוצת וחולל, וב-1944 נהרס בהפצצות של בעלות הברית. ב-1942 גורשו וייסברג ושני בניו למחנה ההשמדה יאסנובאץ ונרצחו. אשתו אדלה נרצחה בהמשך בסטארה גראדישקה. אחותו מינה נספתה במחנה ההשמדה בלז'ץ.

ב-1994 נקבעה לוחית זיכרון במקום בו עמד בית הכנסת, המנציחה את הקהילה ואת הרב וייסברג.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים יוגוסלבים
קטגוריה:יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:יהודים בשואה: יוגוסלביה
קטגוריה:רבנים שנספו בשואה
קטגוריה:נספים במחנה הריכוז וההשמדה יאסנובאץ
קטגוריה:ילידי 1893
קטגוריה:נפטרים ב-1942
שגרירי זיכרון בגוף ראשון

שגרירי זיכרון בגוף ראשון היא עמותה ישראלית להנצחת זכר השואה שהחלה כמיזם חברתי. המיזם נוסד בשנת 2011 בשם "בגוף ראשון", ושמו שונה לאחר שהפך לעמותה.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

מקים העמותה הוא בנו של שורד שואה, והוא שם לעצמו מטרה להכשיר אנשים שיספרו את סיפורם של שורדי השואה ושל חסידי אומות העולם לדורות הבאים.<ref name=":0" /> קורסי ההכשרה מתקיימים בשיתוף עם הרשויות המקומיות ובסבסודן החלקי, וכן בשיתוף עם ארגונים ועם חברות גדולות בישראל.<ref></ref><ref name=":1"></ref>

== מאפייני המיזם ==
המיזם מכשיר צוותים שמטרתם לספר סיפורים של ניצולי שואה, בגוף ראשון, בצורה שאמורה לגרום לקהל להתחבר לסיפור, בדומה לחיבור שנוצר כאשר ניצולי השואה מספרים אותו. מטרתו היא לשמר את זכר השואה גם בעתיד, כאשר לא יישארו עוד ניצולי שואה חיים.<ref name=":0" />

צוות ההכשרה כולל שחקנים, עורכים וסופרים. מטרת השחקנים ללמד לגלם את הדמות בצורה אותנטית, ומטרת הסופרים והעורכים להקפיד על הנרטיב הסיפורי ולמקד בעיקר. בהדרכת הקורס משתתפים אסתי זקהיים, תומר שרון, שרון אלכסנדר וענת עצמון.<ref name=":0" /><ref></ref>

תקופת ההכשרה אורכת עשרה מפגשים, ובכל קבוצה משתתפים כעשרים אנשים.<ref name=":0" /> עד כה הוכשרו 735 שגרירי זיכרון מרחבי ישראל. בוגרי ההכשרה מתנדבים לספר את הסיפור בטקסים עירוניים, בקהילה, בבתי הספר ובמפגשי זיכרון בסלון.<ref name=":1" />

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.guidestar.org.il/organization/580702090 בגוף ראשון], ב"גיידסטאר ישראל"
* [https://camp.mini-sites.net/MemoryAmbassadors אודות העמותה]
* [https://www.facebook.com/bguf.rishon עמוד הפייסבוק של העמותה]
* [https://www.instagram.com/beguf.rishon/?utm_medium=copy_link עמוד האינסטגרם של העמותה]
* [https://www.youtube.com/@user-du6qc2lt7g ערוץ היוטיוב של העמותה]
* [https://www.youtube.com/watch?v=2iRyh1Y3VKA ריאיון עם מייסד העמותה]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זיכרון השואה בישראל
קטגוריה:זיכרון השואה
קטגוריה:יזמות
קטגוריה:ישראל: חברה
קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:ניצולי השואה
פיפקין

פיפקינים מימי הביניים שנמצאו בהמבורג/גרמניה (1400-1200).
פיפקין (באנגלית: Pipkin) הוא סיר חרס המשמש לבישול על חום ישיר מגחלים או מדורת עצים.

== מאפיינים ==

כלי הפיפקין לא נחשפים ללהבה ישירה שעשויה לסדוק את הקרמיקה. לכלי יש לרוב ידית ודוגמאות רבות בחוץ (אם כי לא לכולם) ויש להם שלוש רגליים. לפיפקינים של סוף ימי הביניים ואחרי ימי הביניים הייתה ידית חלולה שאליה ניתן היה להחדיר מקל לצורך שינוי מצב הכלי. דוגמאות קיימות ללא זיגוג כלל, מזוגגים לחלוטין ומזוגגים רק בחלקם הפנימי.

בעוד שלעיתים קרובות הם כדוריים, הם נוצרו עם צדדים ישרים כלפי חוץ.<ref></ref> הם יוצרו מדי פעם עם מכסה או פייה למזיגה.

== הרלדיקה ==
הפפקין, הנקרא גם סיר שלוש רגליים (מרמיט בצרפתית, גראפן בגרמנית), משמש לפעמים כסמל בהרלדיקה. הוא נפוץ במיוחד על מגנים בברנדנבורג, פומרניה ופרוסיה המזרחית.

צורתו משמשת כ"סמל מדבר" (הסמל המדבר מתייחס בדרך כלשהי לשם של נושא הסמל או לפעילותו של בעל הסמל באמצעות תמונות סמל או העיטורים החיצוניים של הסמל) של המשפחות הגרמניות כמו von Grape,<ref>Gert Oswald: Lexikon der Heraldik. VEB Bibliographisches Institut, Leipzig 1984.</ref> וכן של
* Grapengießer
* Grappendorf
* Groppe von Gudenberg

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Wappen_Estorf_(Landkreis_Stade).png| Estorf (Landkreis Stade)
קובץ:Wappen_Gehlenbeck.gif| Gehlenbeck
קובץ:DEU_SG_Wathlingen_COA.png| Samtgemeinde Wathlingen
קובץ:DEU Wathlingen COA.svg| Wathlingen
</gallery>
== לקריאה נוספת ==
* רשימת כלי בישול

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.florilegium.org/files/FOOD-UTENSILS/pottery-cookng-msg.rtf עשה ואל תעשה בבישול על אש]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:מטענים הרלדיים
צוות הצלה - בית הספר לשוטרים ולשוטרות

צוות הצלה - בית הספר לשוטרים ולשוטרות היא סדרת טלוויזיה ישראלית חינוכית לילדים, המהווה המשך לסדרה "צוות הצלה". הסדרה שודרה לראשונה ב-22 בפברואר 2024 בניק ג'וניור. בת 2 עונות

== תקציר העלילה ==
דן דן המפקד ושירה השוטרת פותחים בית ספר לשוטרים ולשוטרות ויחד עם הצוערים המתוקים, פגע רע, הרבל"ל ולחמית המטבחית הם יוצאים להרפתקאות. עם הצוערים: נטע, אריאל, פלג, ג׳יימס, נילי וים

== הדמויות והשחקנים ==

* אלון לשם - דן-דן
* יהל בוסקילה - שירה
* לינדה גילברג - אריאל
* שרון ברק - פלג
* אדלי אורון - ים
* נהוראי דוד - ג'יימס
* שירי אביטבול - נילי
* נטע בן יליד - נטע
* תומר שרון - פגע רע
* כרמל נצר - לחמית
* אדיר שטיבלמן - הרב"ל

== סקירת הסדרה ==

== פרקים ראשונים ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!style="background: #87ceeb; color: #000;" |מספר הפרק(בסדרה)
!style="background: #87ceeb; color: #000;" |מספר הפרק(בעונה)
!style="background: #87ceeb; color: #000;" |שם הפרק
!style="background: #87ceeb; color: #000;" |תאריך שידור מקורי 
|-
|1
|1
|שיעור בלשות
|22 בפברואר 2024
|-
| colspan="4" |תקציר הפרק: אננס נגנב מהערוגה של הרבלל. פגע רע מוביל חקירה מאומצת, אבל דווקא לפלג יש תגלית מפתיעה ופגע מסתבך בפרשה.
|-
|2
|2
|
|25 בפברואר 2024
|-
| colspan="4" |תקציר הפרק: הצוערים יוצאים בפעם הראשונה לנהוג על ניידות המשטרה, אלא שפגע לא הקשיב כשלימדו את התמרורים, ומגלה שזאת צרה צרורה.
|-
|3
|3
|
|26 בפברואר 2024
|-
| colspan="4" |תקציר הפרק: הרבלל רוצה להתקבל לתזמורת המשטרה ומתאמן בלי הפסקה. פגע לא אוהב את הצלילים של הטובה, כלי הנגינה של הרבלל, ויש לו רעיון איך להשתיק אותו. מה יגידו הבוחנים בסוף הבחינה?
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:ניק ג'וניור: תוכניות וסדרות
NGC 8

NGC 8 הוא כוכב כפול אופטי , כלומר אסטריזם של שני כוכבים שאינם קשורים זה לזה אך נצפים מכדור הארץ כסמוכים.<ref></ref><ref></ref> הכוכבים הם חלק מקבוצת הכוכבים פגסוס, והם התגלו על ידי אוטו וילהלם פון שטרובה ב-29 בספטמבר 1865 במסגרת חיפושיו אחר השביט "ביילה".<ref name=":0"></ref> הכוכבים מקוטלגים כמספר 8 בקטלוג הכללי החדש.<ref></ref> הוא ממוקם במרחק של כ-2.7 דקות קשת מ-NGC 9.<ref name="ned-note"></ref>

המערכת מורכבת מזוג כוכבים, האחד הוא ענק צהוב עמום מסוג G4 בעל בהירות נראית של 16.5, שנמצא במרחק של <math>10400_{-2200}^{+4400 \displaystyle}</math> שנות אור מכדור הארץ,<ref></ref> והשני הוא על-ענק כתום בוהק מסוג K6I בעל בהירות נראית של 15.2 שנמצא במרחק של לכל הפחות <math>215,000</math> שנות אור.<ref></ref><ref></ref>

מספר קטלוגים מקטלגים בטעות את NGC 8 כגלקסיה. למשל, קטלוג הגלקסיות המורפולוגי (MGC) מקטלג את העצם כגלקסיה MCG +04-01-030.<ref name=":0" /> ב-HyperLEDA הוא סווג בשנת 2016 כגלקסיה, אך בשנת 2019 סווג מחדש ככוכב כפול אופטי.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הקטלוג הכללי החדש
קטגוריה:כוכבים כפולים
קטגוריה:קבוצת הכוכבים פגסוס
היבאצ'י

היבאצ'י פורצלן
גריל ברזל יצוק "היבאצ'י" צפון אמריקאי
היבאצ'י (ביפנית: 火鉢; באנגלית: Hibachi) הוא מכשיר חימום יפני מסורתי.

== מאפיינים ==
זוהי פלטה שהיא מיכל עגול, גלילי או בצורת קופסה, בעל גג פתוח, עשוי או מרופד בחומר חסין חום (בידוד תרמי) ונועד להחזיק פחם עץ בוער. הסברה היא שהוא נוצר לראשונה בתקופת הייאן (794 עד 1185).<ref name="Korteman2021"></ref> הכלי ממולא באפר בלתי דליק, ופחמי העץ יושבים במרכז האפר.<ref name="Dresser1882"></ref> כדי לטפל בפחמים, נעשה שימוש בזוג מקלות אכילה ממתכת הנקראים היבאשי (火箸, מקלות אש), באופן הדומה למגהצים או מלקחיים מערביים.<ref name="Hough1928" /> היבאצ'י שימשו לחימום, לא לבישול.<ref name="Hough1928" /> הוא מחמם על ידי מעבר חום כמו רדיאטור<ref name="Tsujimoto1935A"> (bibliographic data:)</ref> והוא חלש מכדי לחמם חדר שלם.<ref name="Dresser1882" /> לפעמים אנשים הניחו טצובין (鉄瓶) מעליו להרתיח מים לתה (טצובין הם קומקומים יפניים מברזל יצוק עם פיית מזיגה, מכסה וידית חוצה מלמעלה המשמשים להרתחה ומזיגת מים חמים למטרות שתייה, כגון להכנת תה).<ref name="Hough1928"></ref> מאוחר יותר, במאה ה-20, נעשה גם קצת בישול על ההיבאצ'י.<ref name="Arnold1904"></ref>

== שימוש בהיבאצ'י ==
בתים יפניים מסורתיים היו מאווררים היטב (או היו מבודדים תרמית בצורה גרועה), כך שהרעלת פחמן חד-חמצני או חנק מפחמן דו-חמצני משריפת פחמי העץ לא היו מקור לדאגה. עם זאת, סיכונים כאלה קיימים, ויש צורך בטיפול נכון, כדי למנוע תאונות.<sup class="reference nowrap"><span title="Page: 255">&#x200A;</span></sup><ref name="Osaka1940"> (bibliographic data:)</ref> אסור להשתמש בהיבאצ'י בחדרים אטומים כמו אלה שבבניינים מערביים.

באמריקה הצפונית, המונח היבאצ'י משמש לגזייה, לתנור בישול קטן המחומם על ידי פחם (הנקרא שיצ'ירין ביפנית - 七輪), או לצלחת ברזל (המכונה טפאן ביפנית) בשימוש כטפאניאקי (פלטת חימום נירוסטה להכנת אוכל) מסעדות יפניות.<ref name="Korteman2021" />

== גלריה ==
<gallery>
File:Japanese Edo Hibachi.JPG|היבאצ'י פרימיטיבי מתקופת אדו (1600–1868) Museum)
File:The real hibachi.jpg|היבאצ'י פחמי עץ מסורתי מהשנים 1880–1900
File:Edo Hibachi.JPG|בית מתקופת אדו (Fukagawa Edo Museum)
File:Hishikawa Buch.jpg|שתי נשים וגבר מתחממים סביב היבאצ'י
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
* Brazier
* מכשירי חימום מסורתיים יפניים:
** קמאדו : תנור מטבח
** שיצ'ירין : פלטה ניידת
** טבאקו-בון : מיני פלטה להדלקת טבק במקטרות מסוג קיסרו
** קוטאצו : שולחן מכוסה מעל פלטה
** Japanese tea utensils § מוקדי תה
*** צ'אגאמה
*** טצובין
* המטבח היפני
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תנורים
קטגוריה:שיטות בישול
קטגוריה:יפן: תרבות
אל-ערבי אל-ג'דיד

אל-ערבי אל-ג'דיד (הערבי החדש, בערבית: العربي الجديد, באנגלית: The New Arab) היא חברת חדשות פאן-ערבית שבסיסה בלונדון ואשר נמצאת בבעלות חברת המדיה הקטרית "פדאאת מדיה" (תעתיק מדויק: פצ'אא'את מידיא; בערבית: فضاءات ميديا). היא השיקה אתר חדשות בערבית במרץ 2014<ref></ref> ועיתון יומי בערבית בספטמבר 2014. הגרסה האנגלית של אתר האינטרנט נקראת The New Arab.

בשנת 2015 השיקה פדאאת מדיה את רשת הטלוויזיה אל-ערבי (Al Araby) כתחרות לאל-ג'זירה, הנחשבת על ידי הבי-בי-סי כמוּטֵית בעד תנועת האחים המוסלמים והענף הפלסטיני שלה, חמאס.<ref></ref>

== היסטוריה ==
אל-ערבי אל-ג'דיד הוקם במרץ 2014 כפרויקט מדיה חדש במימון חברת האחזקות הקטרית הפרטית "פדאאת מדיה". היא השיקה את אתר האינטרנט בערבית "אל-ערבי אל-ג'דיד" במרץ 2014 ועיתון יומי בערבית באותו שם בספטמבר 2014. האתר באנגלית נקרא The New Arab ("דה ניו ערב", "הערבי החדש").<ref name="BBC"></ref>

ד"ר עזמי בשארה, פלסטיני נוצרי המתגורר בדוחא, חבר כנסת לשעבר, מנהל את אל-ערבי אל-ג'דיד.<ref name="Media Network"></ref> אל-ערבי אל-ג'דיד פועל כיום ברחבי העולם, עם יותר מ-150 עובדים בשלושה משרדים בביירות, בדוחא ובלונדון.<ref></ref>

עיתונאים של אל-ערבי אל-ג'דיד, כולל בשארה, היו יעדים להתקפות מצד האקרים המזוהים עם "פרויקט רייבן" של חברת דארק-מאטר גרופ, יוזמה של איחוד האמירויות שמטרתה לטרגט טלפונים ניידים של אנשי תקשורת אשר לדעת איחוד האמירויות נתמכו על ידי קטר.<ref name="Reuters"></ref>

== עמדה עיתונאית/עריכתית ==
בשארה תיאר את גוף החדשות כ"עצמאי יחסית" בהקשר של העולם הערבי. לדברי בשארה, "לפעמים העיתון עשוי להיות רגיש לגבי מה לא להגיד, כי אתה לא שם לך למטרה להתגרות באנשים שמממנים אותך".

במסגרת המחלוקת לאחר הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי, במהלך מלחמת ישראל-חמאס ב-2023, אל-ערבי אל-ג'דיד הציג גרסה מורכבת של האירועים באתר האינטרנט באנגלית, בעוד האתר בערבית האשים את ישראל בפיצוץ והוקיע את נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על אימוץ הנרטיב הישראלי.<ref></ref>

== בעלות וכספים ==
חברת החדשות נמצאת בבעלות פדאאת מדיה הקטרית. עבד אל-רחמן אל-שייאל הוא מנכ"ל העיתון.<ref></ref><ref></ref> פדאאת מדיה היא חברת השקעות במדיה ערבית.<ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.alaraby.co.uk/ אתר אל-ערבי אל-ג'דיד בערבית]
* [https://www.newarab.com/ אתר אל-ערבי אל-ג'דיד באנגלית]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תקשורת ערבית
קטגוריה:לונדון: תקשורת
קטגוריה:חדשות
סופרפרוט

סופרפרוט (באנגלית: Superfruit או SUP3RFRUIT) הם צמד המוזיקאים האמריקאיים מיטשל (מיץ') גראסי וסקוט הוינג. חברי הצמד הם חלק מהרכב האקפלה פנטטוניקס. הצמד החל את דרכו בשנת 2013 כערוץ יוטיוב הנושא שם זה, והתמקד בעיקר בוולוגים, קטעים מוזיקליים, אתגרי רשת ואלתורים. נכון למרץ 2024, לערוץ 2.39 מיליון מנויים, ולמעלה מ-488 מיליון צפיות.<ref></ref>

בשנת 2016, הוציא הצמד את הסינגלים הראשונים שלהם, "Bad 4 Us" ו-"Sweet Life".<ref></ref><ref></ref>

ב-30 ביוני 2017 יצא ה-EP הראשון שלהם, "Future Friends: Part One", וב-15 בספטמבר יצא ה-EP השני, "Future Friends: Part Two", לצד אלבומם הראשון, המאחד בין שני המיני-אלבומים, "Future Friends".<ref></ref>

באוקטובר 2020, הצמד צבר פופולריות לאחר ששירם "GUY.exe" הפך לויראלי בטיקטוק.

המוזיקה של סופרפרוט משתייכת לסוגת הפופ, זאת בשונה מהסגנון האופייני של פנטטוניקס, המורכב בעיקר מא-קפלות ומוזיקה אלקטרונית.

לצד הקריירה המשותפת בפנטטוניקס ובצמד, לכל אחד מחברי ההרכב קריירת סולו והם הוציאו אלבומים וסינגלים.<ref></ref><ref></ref>

שני חברי ההרכב הם הומוסקסואלים מוצהרים.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

== חברי ההרכב ==
* מישטל קובי מייקל גראסי (Mitch Grassi): נולד ב-1992, מוכר גם בשם הבמה "Messer",<ref></ref> מתגורר בהוליווד.<ref></ref> בעל קול טנור וקונטרה-טנור.
* סקוט הוינג (Scott Hoying): נולד ב-1991, מתגורר בהוליווד.<ref name=":0" /> בעל קול בריטון.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי סטודיו ===
{| class="wikitable"
! rowspan="2" |שם
! rowspan="2" |פרטים
! colspan="2" |מיקומי שיא
|-
!ארצות הברית<ref name="US-chart"></ref>
!קנדה
|-
!Future Friends
|
* יצא לאור: 15 בספטמבר 2017
* חברת תקליטים: RCA
* פורמט: CD, דיגיטלי, סטרימינג
|29
|<sub>70</sub>
|}

=== מיני-אלבומים ===
{| class="wikitable"
! rowspan="2" |שם
! rowspan="2" |פרטים
! colspan="2" |מיקומי שיא
|-
!ארצות הברית
!קנדה<ref name="CAN-chart"></ref>
|-
!Future Friends – Part One
|
* יצא לאור: 30 ביוני 2017
* חברת תקליטים: RCA
* פורמט: CD, דיגיטלי, סטרימינג
|33
|57
|-
!Future Friends – Part Two
|
* יצא לאור: 15 בספטמבר 2017
* חברת תקליטים: RCA
* פורמט: CD, דיגיטלי, סטרימינג
|–
|–
|}

=== סינגלים ===
{| class="wikitable"
!שם
!שנה
|-
!"Sweet Life"
|2016
|-
!"Bad 4 Us"
|2017
|-
!'!Hurry Up"
|2017
|-
!"The Promise"
|2019
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערוצי יוטיוב
קטגוריה:זמרים להט"בים אמריקאים

קטגוריה:צמדים מוזיקליים אמריקאיים
פרננדו סרנה

פרננדו סרנה (בספרדית: Fernando Serena; 28 בינואר 1941 – 15 באוקטובר 2018) היה כדורגלן ספרדי, ששיחק בעמדת הכנף הימני.

==קריירה==
סרנה יליד מדריד, החל את הקריירה המקצועית שלו בקבוצת המילואים של ריאל מדריד, פלוס אולטרה. לאחר מכן הושאל לשנתיים במועדון אוססונה שם ערך את הופעת הבכורה בלה ליגה ב-3 בספטמבר 1961 בתיקו 2–2 ביתי מול אספניול. כעבור שבועיים כבש סרנה שער בכורה בניצחון 1–3 על אתלטיקו מדריד. כשחזר לריאל מדריד, סרנה לקח חלק בזכייתה ב-4 אליפויות ספרד ובגביע אירופה לאלופות בעונת 1965/1966. בגמר נגד פרטיזן בלגרד שנערך בבריסל, ריאל ניצחה 1–2 הודות לשער ניצחון של סרנה בדקה ה-76'. היה זה שער יפייפה שבו השתלט על הכדור עם הכתף ושיגר בעיטה מחוץ לרחבה אל חיבורי השער. בשנת 1968 עבר לאלצ'ה שבה העביר עוד שתי עונות בליגה הבכירה והגיע לגמר גביע המלך בשנת 1969. את סיום הקריירה עשה במועדון סאנט אנדראו מליגת המשנה בספרד ופרש בגיל 35.

במדי נבחרת ספרד ערך סרנה הופעה אחת נגד צרפת ב-9 בינואר 1963, לאחר שעלה במחצית השנייה של תיקו מאופס. הוא היה מחליף לאנריקה קויאר.

סרנה נפטר ב-15 באוקטובר 2018 בעיר פמפלונה שבספרד בגיל 77. הוא השתקע בעיר לאחר פרישתו, התחתן עם מריה אנגלס גסטון ולהם שני ילדים.

==תארים==
;ריאל מדריד
*אליפות ספרד (4): 1963/1964, 1964/1965, 1966/1967, 1967/1968
*גביע אירופה לאלופות: 1965/1966

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:מדריד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ריאל מדריד
קטגוריה:כדורגלני אוססונה
קטגוריה:כדורגלני אלצ'ה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ספרד
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1941
קטגוריה:ספרדים שנפטרו ב-2018
איוואן טולי

איוואן טולי (בסרבו-קרואטית בכתב לטיני: Ivan Tolj, בסרבו-קרואטית בכתב קירילי: Иван Тољ; 18 במרץ 1901, וליאצי, האימפריה האוסטרו-הונגרית – יולי 1945, וינקובצי, יוגוסלביה הדמוקרטית-פדרלית) היה פושע מלחמה קרואטי, קצין במנגנון המשטרה של האוסטאשה, אשר פיקד על משטרת וינקובצי וסרייבו. הוא פיקד אישית על אקציות שהובילו לגירוש יהודי חבלי סרם, ומזרח סלבוניה ובכלל זה גירוש יהודי וינקובצי ויהודי סרייבו אל מחנות ההשמדה. ב-1945 נלכד על ידי הפרטיזנים של טיטו, נשפט והוצא להורג.

==קורות חייו==
טולי נולד בעיירה וליאצי השוכנת בדרום מערב הרצגובינה. באפריל 1941, לאחר הקמת המדינה העצמאית של קרואטיה מונה טולי למפקד המשטרה הקהילתית בווינקובצי. טולי היה אחראי לאקציות בכל אזור סרם ומזרח סלבוניה. ראש שירותי הביטחון הקרואטיים אאוגן קווטרניק הנחה את טולי "לאחוז בכל האמצעים הנדרשים בכדי לפתור את הבעיה היהודית". הוא פיקד על גירוש וכליאת יהודי אוסייק במחנה הריכוז טניה. טולי פיקד על כליאתם של 400 מיהודי וינקובצי במחנה ריכוז זמני תחת כיפת השמיים, לצורך ניצולם לעבודות כפייה בהרחבת מסילת הברזל מווינקובצי לבלגרד.

במחצית השנייה של ספטמבר 1941 הגיע טולי לסרייבו ומונה למפקד המשטרה. הוא נודע עוד קודם לכן באכזריותו כלפי האוכלוסייה הסרבית והיהודית. טולי פיקד אישית על האקציות בקרב יהודי העיר. באוקטובר גורשו 1,400 יהודים ובנובמבר גורשו כ-3,000 מבני הקהילה. הגברים נשלחו למחנה ההשמדה יאסנובאץ, שם נרצחו מרביתם, והנשים והילדים נשלחו למחנה הריכוז ג'קובו. בסך הכל הגיעו למחנה ג'קובו 1,865 יהודים ועוד 50 נשים סרביות.

טולי פיקד על מעצרם של 200 מיהודי ווקובאר וגירושם ליאסנובאץ דרך וינקובצי. בשלהי 1944 נמלט מווינקובצי, אך נלכד בהמשך על ידי צבא השחרור העממי של יוגוסלביה. הוא הועמד לדין, הורשע בביצוע פשעי מלחמה והוצא להורג על ידי כיתת יורים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שואת יהודי יוגוסלביה
קטגוריה:קרואטיה: היסטוריה
קטגוריה:קרואטים משתפי פעולה עם הנאצים
קטגוריה:פושעי מלחמה אוסטאשים
קטגוריה:המדינה העצמאית של קרואטיה: אישים
קטגוריה:פושעי מלחמה שהוצאו להורג
קטגוריה:ילידי 1901
קטגוריה:נפטרים ב-1945
קטגוריה:קרואטים שנפטרו במאה ה-20
פרשת היעלמותה של היימנוט קסאו

כרזת חיפוש של היימנוט קסאו בתחנת הרכבת בבנימינה
היימנוט קסאו היא ילדה שנעלמה ממרכז הקליטה בצפת ב-25 בפברואר 2024, בסביבות השעה 19:30 בערב ומאז נעלמו עקבותיה.

==היסטוריה==
היימנוט עלתה עם משפחתה מאתיופיה לישראל כשלוש שנים טרם המקרה. היא התגוררה עם משפחתה במרכז הקליטה ברחוב צה"ל 9 בצפת. על פי דיווחי המשפחה, היא לא נראתה מאז ה-25 בפברואר בשעה 19:30 בערב, לאחר שיצאה עם חברותיה לחלק פלאיירים של אחד המועמדים בבחירות לרשות המקומית. אביה של היימנוט שהה באותה שעה בביקור משפחתי באתיופיה, והוא עודכן בחיפושים. כשבוע לאחר היעלמותה הוא שב ארצה בסיוע הסוכנות היהודית. המשטרה הבהירה כי האב אינו חשוד.

ב-27 בפברואר 2024 התפרסם תיעוד של היימנוט קסאו וקרובת משפחתה מחלקות עלונים ברחובות צפת. זהו התיעוד האחרון שלה. בשעה 22:00 דווח למשטרה על היעדרה, והחלו החיפושים אחריה.

רק כיומיים לאחר היעלמותה, ב-27 בפברואר, החלה המשטרה להשתמש במסוק משטרתי, לאחר שבמשך 40 שעות נטען כי לא היה אישור לכך מצה"ל, על רקע ההתחממות בגזרת הצפון במלחמת חרבות ברזל. ב-28 בפברואר הורחבו החיפושים גם לאזור מירון. החיפושים המשטרתיים נעזרים גם ביחידת הגבולות של המשטרה (יג"ל) וביחידת הכלבנים המשטרתית - אשר שללה את אפשרות הימצאותה במבנה מרכז הקליטה. טירונים של משמר הגבול הוקפצו לסייע בחיפושים אחריה.

לחיפושים הצטרפו במהלך השבוע הראשון לחיפושים כ-1,800 מתנדבים. מלבד החמ"ל המשטרתי, נפתח חמ"ל נפרד ועצמאי של יחידת הכלבנים לישראל (שאינה חלק אינטגרלי מהמשטרה).

לאחר שבועיים של חיפושים, הסוכנות היהודית הציעה פרס כספי בסך 100,000 שקלים למי שימסור מידע אמין שיביא למציאתה של היימנוט. לפי תחקיר של מאקו, בשנים שטרם היעלמותה של היימנוט, הוגשו שתי תלונות על פגיעות מיניות בילדים ברחוב בו נעלמה היימנוט.<ref></ref> אך לא נמצא קשר ברור בין היעלמותה לבין התקיפות.

ביוני 2024 דווח שהועלה סכום הפרס הכספי ל-350,000 שקלים למי שייתן מידע שיביא למציאתה של היימנוט.

לפי המשטרה אין קשר בין היעלמותה של היימנוט לבין היעלמותו של הנער החרדי מוישי קליינרמן כשנתיים לפני כן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:צפת: היסטוריה
קטגוריה:משטרת ישראל: היסטוריה
קטגוריה:2024 בישראל
קטגוריה:ילדים שנעלמו
קסאו
האסירה X

האסירה X הוא סרט תיעודי של תאגיד השידור הישראלי משנת 2023. הסרט עוסק ביוצרת מיכל בן חורין שראיינה רוצחים סדרתיים ופשעים ובהם צ'ארלס מנסון וריצ'רד רמירז. הסרט עוסק גם באביה של בן-חורין, איש המודיעין והרוצח מרדכי קידר.

הסרט יצא גם לסדרה תיעודית שהועלתה לשידור בכאן 11 ב-2 במרץ 2024. הסדרה זכתה בפרס חבר השופטים בדוקאביב 2023.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.kan.org.il/content/kan/kan-11/p-699137/ האסירה X] הפרקים באתר כאן

קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2024
קטגוריה:כאן 11: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה תיעודיות ישראליות
ד"ר מוות (סדרת טלוויזיה)

ד"ר מוות (באנגלית: Dr. Death) היא סדרת פשע אמיתי אמריקאית, שנוצרה על ידי פטריק מקמנוס, המבוססת על פודקאסט באותו שם. הסדרה עלתה לשידור לראשונה ב-Peacock ב-15 ביולי 2021. ביולי 2022, הסדרה חודשה לעונה שנייה שעלתה לשידור ב-21 בדצמבר 2023.<ref name="S2Renewal"></ref><ref name="S2Premiere"></ref>

== רקע ==
עונה 1 מציגה את סיפורו של כריסטופר דנטש , נוירוכירורג אמריקאי שהורשע לאחר שהטיל מומים במטופליו, והרג שניים מהם. בעונה מככב ג'ושוע ג'קסון בתפקיד הראשי.

עונה 2 מציגה את סיפורו של המנתח והחוקר השווייצרי-איטלקי פאולו מקיאריני , שהורשע לאחר שערך ניסויים במטופליו. בעונה מככב אדגר רמירס בתפקיד הראשי.

== דמויות ==
=== עונה 1 ===
==== ראשיות ====
* ג'ושוע ג'קסון בתור כריסטופר דנטש
* גרייס גאמר בתור קים מורגן
* כריסטיאן סלייטר בתור רנדל קירבי
* אלק בולדווין בתור רוברט הנדרסון
* אנה סופיה רוב בתפקיד מישל שוגהארט

==== משניות ====
* פרד להנה בתור דון דנטש
* הוברט פון-דו ז'ור בתור ג'וש בייקר
* מריאן פלנקט בתור מדלין בייר
* גריינג'ר היינס בתור ארל בורק
* קלסי גרמר בתור ד"ר ג'פרי סקדן
* דומיניק ברג'ס בתפקיד ג'רי סאמרס
* מולי גריגס בתור וונדי יאנג
* לילה רובינס בתור איימי פיל
* דאשיאל איבס בתור סטן נובאק
* ג'ניפר קים בתור סטפני וו
* קלי קירקלין בתור דורותי בורק
* מרסלין הוגו בתור רוז קלר

==== כוכבים אורחים ====
* קארי פרסטון בתור רובי מקלנג

=== עונה 2 ===
==== ראשיות ====
* אדגר רמירס בתור פאולו מקיאריני<ref name="ÉdgarR"></ref>
* מנדי מור בתור בניטה אלכסנדר<ref name="MandyM"></ref>
* אשלי מדקוו<nowiki/>י בתור ד"ר אנה לסברי
* גוסטף המרסטן בתור ד"ר אנדרס סוונסון
* לוק קירבי בתור ד"ר נתן גאמלי

==== משניות ====
* ג'ודי רייס<ref name="S2Recurring"></ref> בתור קים ורדי
* אניקה בוראס<ref name="S2Recurring" /> בתפקיד מרג'ה
* ריטה וולק<ref name="S2Recurring" /> בתפקיד יוליה טוליק
* גרג הילדרת' בתור לוק
* סלסטינה האריס בתור ליזי
* ג'ק דוונפורט<ref name="S2Recurring" /> בתפקיד נילס הדלי
* פמי אולאגוקה בתור אנדמריאם ביין

== סקירת הסדרה ==
{| class="wikitable"
|-
!עונה
!פרקים
!עלייה לשידור
|-
|1
|8
|15 ביולי 2021
|-
|2
|8
|21 בדצמבר 2023
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:Peacock: תוכן מקור
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות
מאטיי קרסק

מאטיי קרסק (בצ'כית: Matěj Krsek; נולד ב-13 במאי 2000) הוא אתלט צ'כי, זוכה מדליית ארד באליפות עולם (בודפשט 2023) בריצת שליחים 4x400 מטר משולב.

== ביוגרפיה ==
קרסק נולד בפראג שבצ'כיה.

=== 2015 ===
==== מדליית כסף בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער ====
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך ביולי בטביליסי שבגאורגיה זכה במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 21.90 שניות.

=== 2019 ===
==== סגן אלוף אירופה עד גיל 20 ====
באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה ביולי בבורוס שבשוודיה זכה במדליית כסף בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:08.50 דקות, אחרי טורקיה (3:08.34 דקות) ולפני ספרד (3:08.66 דקות).

=== 2022 ===
באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיים במקום שמיני בריצת שליחים 4x400 מטר בשיא צ'כיה חדש של 3:01.63 דקות. כבר בשלב המוקדמות קבעה הנבחרת הצ'כית שיא צ'כיה חדש של 3:02.42 דקות.

באליפות אירופה שנערכה באוגוסט במינכן שבגרמניה סיים במקום 16 בריצת 400 מטר בתוצאה של 45.92 שניות. בנוסף, סיים במקום שישי בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:01.82 דקות.

=== 2023 ===
באליפות אירופה בעולם שנערכה במרץ באיסטנבול שבטורקיה סיים במקום חמישי בריצת 400 מטר בתוצאה של 46.48 שניות. בשלב חצי הגמר קבע שיא אישי חדש של 46.03 שניות.

==== אלוף המשחקים האירופיים ====
במשחקים האירופיים שנערכו ביוני בקרקוב שבפולין זכה במדליית זהב בשיא אליפות חדש של 4x400 מטר משולב בתוצאה של 3:12.34 דקות, לפני פולין (3:12.87 דקות) ובלגיה (3:12.97 דקות).

==== מדליית ארד באליפות עולם ====
באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה זכה במדליית ארד בריצת שליחים 4x400 מטר משולב בשיא צ'כיה חדש של 3:11.98 דקות, אחרי ארצות הברית (3:08.80 דקות) והממלכה המאוחדת (3:11.06 דקות). בנוסף, סיים במקום 12 בריצת שליחים 4x400 מטר בשיא צ'כיה חדש של 3:00.99 דקות, ובמקום 36 בריצת 400 מטר בתוצאה של 45.99 שניות.

=== 2024 ===
באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בגלאזגו שבממלכה המאוחדת סיים במקום שישי בריצת 400 מטר בתוצאה של 46.47 שניות.

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* ריצת 400 מטר: 45.55 שניות (2022)

=== אולם ===
* ריצת 400 מטר: 45.86 שניות (2024)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אתלטים צ'כים
קטגוריה:אצנים
קטגוריה:צ'כים שנולדו ב-2000
ריקי רוטנר

אליעזר (ריקי) רוטנר (באנגלית: Eric Rothner, נולד ב-1944) הוא איש עסקים ונדבן יהודי אמריקאי.

== ביוגרפיה ==
נולד בשיקגו לנפתלי מיכאל ולשרה, ב-1962 עלה לישראל לשנה ולמד בישיבת מרכז הרב שם הכיר את הרב חיים דרוקמן, ב-1963 חזר לשיקגו והחל ללמוד עבודה סוציאלית באוניברסיטת רוזוולט במהלך לימודיו ראה בעיות רבות בתחום בתי אבות ונמשך לתחום, ב-1974 רכש יחד עם שני שותפים בית אבות מקומי במיליון דולר, לאחר קנייה זו החל רוטנר להכיר את עסקי בתי אבות ונכון ל-2011 בבעלותו 100 בתי אבות ב-10 מדינות ברחבי ארצות הברית.

רוטנר הוא גם הבעלים של הבנק האמריקאי Brickyard Bank, ושל בתי אבות בישראל, בניהים היו בית האלה ובית טובי העיר בירושלים.

בתחילת המאה ה-21 נכנס לתחום הנדל"ן ובנה מתחם של 1,000 יחידות דיור לסטודנטים באוניברסיטת אינדיאנה, לאחר מכן הרחיב את עסקי הנדל"ן והקים את מתחם אסם בבני ברק, במתחם בבני ברק רוטנר תכנן להוסיף קומה לכל בניין ולמכור כל דירה במחיר עלות לזוגות צעירים, התכנית נדחתה בשל איסור שהטיל הרב שמואל הלוי ואזנר בנימוק שלא יבואו להתיר מעליות שבת.

פרויקט נוסף הוא "אחוזת רוטנר" בקריית מלאכי במסגרתו נבנו אלפי יחידות דיור וכמעט הכפילו את מספר תושבי העיר, לקראת סיום הפרויקט עזב רוטנר את המיזם בשל שחיתויות שאיתר.

ב-2010 רכש רוטנר את מתחם שנלר בירושלים, ובנה מתחם יוקרה בעיקר לציבור החרדי.

=== פילנתרופיה ===
רוטנר הוא מהתורמים הראשיים של חב"ד בשיקגו, הקים בית כנסת על שם אביו בביתר עילית.

ב-2015 רכש יחד עם אשתו גייל בית בעיצובו של האדריכל פרנק לויד רייט, ולאחר עבודות שחזור תרמו הזוג את הבית לפדרציה היהודית בשיקגו.

ביוני 2024 קיבל את פרס - Crown Leadership מטעם IdaCrown Jewish Academy.

== חיים אישיים ==
בגיל 23 התחתן עם חברתו ללימודים וממנה יש לו מספר ילדים בהמשך חייהם התגרשו. ב-1986 נישא לגייל לבית ריצ'מן, נפטרה ב-26 באוקטובר 2021. באוגוסט 2024 התארס.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת רוזוולט
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:נדבנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1944
יאסר תריכי

יאסר מוחמד א-טאהר תריכי (בערבית: ياسر محمد الطاهر تريكي, בתעתיק מדויק: יאסר מחמד אלטאהר תריכי; נולד ב-24 במרץ 1997) הוא אתלט אלג'יראי, סגן אלוף עולם באולם (גלאזגו 2024) ופעמיים זוכה מדליית ארד באליפות אפריקה (אסאבה 2018 ופור לואי 2022) בקפיצה משולשת.

== ביוגרפיה ==
=== 2018 ===
==== מדליית ארד באליפות אפריקה ====
באליפות אפריקה שנערכה באוגוסט באסאבה שבניגריה זכה במדליית ארד בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.78 מטר, אחרי הוגו פבריס זנגו מבורקינה פאסו (17.11 מטר) וגודפרי חוטסו מוקואנה מדרום אפריקה (16.83 מטר).

=== 2019 ===
באליפות העולם שנערכה באוקטובר בדוחה שבקטר סיים במקום 20 בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.62 מטר.

=== 2021 ===
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים במקום חמישי בקפיצה משולשת בשיא אלג'יריה חדש של 17.43 מטר.

=== 2022 ===
באליפות העולם בעולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה סיים במקום עשירי בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.42 מטר.

==== מדליית ארד באליפות אפריקה ====
באליפות אפריקה שנערכה ביוני בפור לואי שבמאוריציוס זכה במדליית ארד בקפיצה משולשת בתוצאה של 16.58 מטר, אחרי הוגו פבריס זנגו (17.34 מטר) וטסולאנג צ'ירילצו מבוטסואנה (16.77 מטר).

=== 2023 ===
באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיים במקום חמישי בקפיצה משולשת בתוצאה של 17.01 מטר.

=== 2024 ===
באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בגלאזגו שבממלכה המאוחדת זכה במדליית כסף בקפיצה משולשת בתוצאה של 17.35 מטר, אחרי הוגו פבריס זנגו (17.53 מטר) ולפני טיאגו פריירה מפורטוגל (17.08 מטר).

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* קפיצה משולשת: 17.43 מטר (2021), שיא אלג'יריה
* קפיצה לרוחק: 8.08 מטר (2019)

=== אולם ===
* קפיצה משולשת: 17.35 מטר (2024), שיא אלג'יריה
* קפיצה לרוחק: 7.69 מטר (2018)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קופצי משולשת
קטגוריה:קופצים לרוחק
קטגוריה:אתלטים אלג'יראים
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:קופצי משולשת באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:נושאי דגל אלג'יריה באולימפיאדה
קטגוריה:אלג'יראים שנולדו ב-1997
אל פורייר סנט פייר

אלינור "אל" פורייר סנט פייר (באנגלית: Elinor Purrier St. Pierre; נולדה ב-20 בפברואר 1995) היא אתלטית אמריקאית, אלופת עולם באולם (גלאזגו 2024) וסגנית אלופת עולם באולם (בלגרד 2022) בריצת 3000 מטר.

== קריירה ==
=== 2019 ===
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר באוקטובר 2019 סיימה במקום 11 בריצת 5000 מטר בשיא אישי חדש של 14:58.17 דקות.

=== 2021 ===
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום עשירי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:01.75 דקות.

=== 2022 ===
==== סגנית אלופת עולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד, סרביה במרץ 2022 זכתה במדליית כסף בריצת 3000 מטר בתוצאה של 8:42.04 דקות, אחרי למלם היילו (8:41.82	דקות) ולפני אג'גייהו טייה (8:42.23	דקות), שתיהן מאתיופיה.

=== 2024 ===
==== אלופת עולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו, הממלכה המאוחדת במרץ 2024 זכתה במדליית זהב בריצת 3000 מטר בשיא אליפות חדש של 8:20.87 דקות, לפני גודאף צגאי מאתיופיה (8:21.13 דקות) וביאטריס צ'פקואץ' מקניה (8:22.68 דקות).

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* ריצת 800 מטר: 1:59.99 דקות (2021)
* ריצת 1500 מטר: 3:58.03 דקות (2021)
* ריצת 3000 מטר: 8:46.43	דקות (2018)
* ריצת 5000 מטר: 14:58.17 דקות (2019)

===אולם===
* ריצת 1500 מטר: 4:00.20 דקות (2020)
* ריצת מייל: 4:16.41 דקות (2024), שיא אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים
* ריצת 3000 מטר: 8:20.87 דקות (2024), שיא אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אתלטיות אמריקאיות
קטגוריה:רצות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:רצות 1500 מטר
קטגוריה:רצות 3000 מטר
קטגוריה:רצות 5000 מטר
קטגוריה:רצות אמריקאיות למרחקים בינוניים
קטגוריה:רצות למרחקים ארוכים
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1995
אלכסנדר דום

אלכסנדר דום (בהולנדית: Alexander Doom; נולד ב-25 באפריל 1997) הוא אתלט בלגי, זוכה מדליית ארד באליפות עולם (בודפשט 2023), פעמיים ברציפות אלוף העולם באולם (בלגרד 2022 וגלאזגו 2024), סגן אלוף אירופה (מינכן 2022) ואלוף אירופה באולם (איסטנבול 2023) בריצת שליחים 4x400 מטר, ואלוף עולם באולם (גלאזגו 2024) בריצת 400 מטר.

== ביוגרפיה ==
דום נולד ברוסלרה שבבלגיה.

=== 2013 ===
==== אלוף הפסטיבל האולימפי לנוער בריצת 400 מטר ====
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך ביולי באוטרכט שבהולנד זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 47.93 שניות.

=== 2021 ===
באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ בטורון שבפולין סיים במקום רביעי יחד עם ז'ונתן בורלה, דילן בורלה וקווין בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:06.96 דקות, ובמקום 20 בריצת 400 מטר בתוצאה של 47.18 שניות.

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים במקום רביעי יחד עם ז'ונתן סקור, דילן בורלה וקווין בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בשיא בלגיה חדש של 2:57.88 דקות.

=== 2022 ===
==== אלוף עולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה זכה במדליית זהב יחד עם ז'וליאן וטרין, ז'ונתן סקור וקווין בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:06.52 דקות, לפני ספרד (3:06.82 דקות) והולנד (3:06.90 דקות).

==== מדליית ארד באליפות העולם ====
באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, זכה במדליית ארד יחד עם ז'וליאן וטרין, ז'ונתן סקור וקווין בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 2:58.72	דקות, אחרי ארצות הברית (2:56.17 דקות) וג'מייקה (2:58.58 דקות). בריצת 400 מטר סיים במקום 19 בתוצאה של 45.80 שניות.

==== סגן אלוף אירופה ====
באליפות אירופה שנערכה באוגוסט במינכן שבגרמניה זכה במדליית כסף יחד עם ז'וליאן וטרין, קווין בורלה ודילן בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 2:59.49 דקות, אחרי הממלכה המאוחדת (2:59.35 דקות) ולפני צרפת (2:59.64 דקות). בריצת 400 מטר סיים במקום 13 בתוצאה של 45.77 שניות.

=== 2023 ===
==== אלוף אירופה באולם ====
באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ באיסטנבול שבטורקיה זכה במדליית זהב יחד עם דילן בורלה, קווין בורלה וז'וליאן וטרין בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:05.83 דקות, לפני צרפת (3:06.52 דקות) והולנד (3:06.59 דקות). בריצת 400 מטר סיים במקום שישי, לאחר שלא התייצב לריצת הגמר.

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיים במקום תשיעי בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:00.33 דקות, ובמקום 18 בריצת 400 מטר בתוצאה של 45.57 שניות, לאחר שבשלב המוקדמות קבע שיא אישי חדש של 44.92 שניות.

=== 2024 ===
==== אלוף עולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בגלאזגו שבממלכה המאוחדת זכה בשתי מדליות זהב: בריצת 400 מטר בשיא בלגיה חדש של 45.25 שניות, לפני קרסטן ורהולם (45.34 שניות) ורשין מקדונלד מג'מייקה (45.65 שניות), ובריצת שליחים 4x400 מטר יחד עם ז'ונתן סקור, דילן בורלה וכריסטיאן איגואסל בתוצאה של 3:02.54 דקות, לפני ארצות הברית (3:02.60 דקות) והולנד (3:04.25 דקות).

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* ריצת 400 מטר: 44.92 שניות (2023)

=== אולם ===
* ריצת 400 מטר: 45.25 שניות (2024), שיא בלגיה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אתלטים בלגים
קטגוריה:אצנים
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:אלופי אירופה באתלטיקה
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-1997