רב יוסף ראש הסדר

רבי יוסף בן יעקב הבבלי (או רב יוסף ראש הסדר) היה חכם יהודי, איש ספר ומעתיק ממוצא בבלי שפעל במצרים בסוף המאה ה-12 ובתחילת המאה ה-13.

==ביוגרפיה==
נולד בבגדאד, שהייתה מרכז יהודי באותה התקופה, ובגיל צעיר היגר עם אביו לפוסטאט (כיום קהיר) שבמצרים, בעקבות ההגירה ההמונית מבגדאד, לאחר שקיעתה הכלכלית והמדינית של העיר. היה מעורב בחיי הקהילה בפוסטאט בימי רבי אברהם בן הרמב"ם. עסק בהעתקת כתבי יד, מכירת ספרים והשאלתם. קיומו התגלה עם גילויה של הגניזה הקהירית, שבה נמצאו יותר מ-200 דפים שכתב, רובם התחלות לספרים וטיוטות שכתב לעצמו. הוא נהג לכתב בכתיבה אחרת לשאלה וכתיבה אחרת לתשובה, כך שייראה כאילו נכתבו על ידי שני אנשים.

==מהספרים שהתכוון לכתוב==
בקטעי הגניזה הקהירית נמצאו רשימות שבהן פירט את תוכניותיו לכתוב מחדש ספרים רבים, וכן הקדמות שכתב לספריו, וקטעים מספריו – בדרך כלל התחלות של ספרים. הרוב המוחלט של חיבוריו הם ליקוטים מפירושים מחודשים של החכמים שקדמוהו, ומעט הוא הנופך שהוסיף משלו.

ככל הנראה, רוב הקטעים מספריו הם טיוטות, שכן הם מלאים במחיקות ושינויים. עיקר תוכנית חייו הייתה לכתוב מחדש ספרי תמצית מהספרות התורנית כולה, ולשם כך הרבה לרשום לעצמו מה הם הספרים הבסיסיים של התורה, ובמקביל איזה ספר יכתוב בעצמו בכל תחום, כדי לסכם את כל החידושים שנאמרו בעניין על ידי חכמים שקדמו לו.

אחד מרשימות הספרים שתכנן לכתוב:
* תלמודא רבה (תלמוד גדול) – ארגון כל התורה שבעל פה על סדר המקרא, [ע"ב כרוכים].
* הפירוש הגדול.
* הלכות פסוקות – כתחליף להלכות הרי"ף.
* תלמוד קטן – השלמת התלמוד הבבלי למסכתות שאין עליהן תלמוד בבלי, [ע"ב כרוכים].
*הסידור – כתחליף לסידור רס"ג.
* נקטאתא דתלמודא – (ליקוטי התלמוד) – הכולל את "החכמות החיצוניות החקוקות בתלמוד... חלומות, שדים, רפואות, מדרשות, הגדות".

אחת מתשובותיו שהתגלו בגניזה, עוסקת בכשרותם של גוויל וקלף עבור כתיבת סת"ם. הוא התחיל לכתוב פירוש המשנה בערבית, ופירוש להפטרות של כל השנה.

==מאבקו במנהגי בית הכנסת אלשאמיין==
רבי יוסף, בהיותו בבלי במקורו, התנגד לקיומם של מנהגי ארץ ישראל שהיו נהוגים בימיו בבית הכנסת "אלשאמיין", כגון קריאת התורה התלת-שנתית, והתפילה בנוסח ארץ ישראל. וכך כתב (בדף טיוטה):
.
במקביל, כתב גם רבי אברהם בן הרמב"ם: .

בחודש אדר שנת ד'תתקע"א, חתמו מתפללי בית הכנסת הירושלמים על "כתב אמנה", שבו הצהירו על נאמנותם למנהגיהם הקדומים בקריאת התורה (לפי מחזור הסדרים התלת-שנתי) ובתפילה, וקבעו כי אסור לאף אדם לשנותם. בחודש ניסן השיב רבי יוסף תשובות הלכתיות על שאלות שנשאל בנושא כשרות התפילה ומנהגי התפילה של "כניסה אלשמאיין" (ועל כשרות חזן בית הכנסת), וכך כתב בסוף תשובתו: .

== לקריאה נוספת ==
* שרגא אברמסון, רב יוסף ראש הסדר, קריית ספר (מפעל ביבליוגרפי) – כרך כ"ו שנת תש"ט, עמודים 72–95
* ליפא גינת, ר' יוסף ראש הסדר ופירושיו למשנה (מן הגניזה), אוניברסיטת תל אביב תש"ן.
* משה לביא, ספר האגדות יהיה לפי הסדר האחרון, מעמד המדרש והאגדה ברשימות הספרים של ר' יוסף ראש הסדר, ירושלים תשע"א, עמ' 38–87.
* מרדכי עקיבא פרידמן, "התנגדות לתפילה ולמנהגי תפילה ארץ ישראליים בשאלות ותשובות שמן הגניזה (מתשובותיו של ר' יוסף ראש הסדר)", בתוך כנסת עזרא: אסופת מאמרים מוגשת לעזרא פליישר, ירושלים תשנ"ה, עמ' 69–102.
* מרדכי עקיבא פרידמן, "עדות חדשה על ביטול התפילות ומנהגי התפילה הארץ ישראליים במצרים בימי הראב"ם", בתוך התפילה בישראל – היבטים חדשים, אורי ארליך, באר שבע תשע"ו, עמ' 315.
* פרופ' ל. גינצבורג, "שלשה שרידים מג' ספרים לר' יוסף ראש הסדר בר' יעקב ראש בי רבנן", גנזי שכטר ב', עמ' 403–414.

== קישורים חיצוניים ==
* שרגא אברמסון [http://primo.nli.org.il/primo-explore/fulldisplay?vid=NLI&docid=RAMBI71243764870005171 רב יוסף ראש הסדר] (כרטסת הספרייה הלאומית, גישה מקוונת למאמר הסרוק למורשים אקדמיים בלבד) הודפס לראשונה בכתב העת הרבעוני קרית ספר של הספרייה הלאומית – כרך כ"ו שנת תש"ט, עמודים 72–95.
* משה לביא, [https://web.archive.org/web/20180126220620/http://ny.haifa.ac.il/what-s-new/66-2014-01-19-10-41-21 היעלמותו של מהגר: סיפורו של רב יוסף ראש הסדר], באתר נופי ידע.
* ליפא גינת, [http://www.daat.ac.il/daat//vl/tohen.asp?id=800 ר' יוסף ראש הסדר, זרקור אל הרב שנשכח ואל חיבוריו הנחשפים בגניזה הקהירית], (באתר דעת).
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים מצרים
קטגוריה:ראשוני מצרים
קטגוריה:רבנים עיראקים
קטגוריה:בגדאד: רבנים
קטגוריה:קהיר: רבנים
קטגוריה:גניזת קהיר