OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
How Do I Live

How Do I Live הוא שיר שנכתב על ידי המוזיקאית האמריקאית דיאן וורן.<ref></ref> הוא בוצע על ידי הזמרת, הפזמונאית והשחקנית האמריקאית ליאן ריימס והגרסה המורחבת של השיר נכללה מאוחר יותר באלבום האולפן השני שלה, You Light Up My Life: Inspirational Songs (1997).<ref></ref> במרוצת השנים, נכלל במספר אלבומים נוספים שהוציאה.<ref></ref> הוא בוצע גם על ידי הזמרת והשחקנית האמריקאית טרישה יירווד, והגרסה שלה נוגנה בסרט "קון אייר" (1997).<ref></ref> שתי הגרסאות נשלחו לרדיו ב-23 במאי 1997.

בארצות הברית, הגרסה של ריימס הגיעה למקום השני במשך חמישה שבועות לא-רצופים בסוף 1997 ובתחילת 1998, מאחורי "Candle in the Wind 1997" של אלטון ג'ון ו-"Truly Madly Deeply" של סבג' גארדן. הוא קבע שיא בשהייה בהוט 100 במשך 69 שבועות, שיא בו החזיק עד ש-"I'm Yours" מאת ג'ייסון מראז קבע שיא חדש של 76 שבועות. "How Do I Live" קבע את שיא הזמן הרב ביותר בחמישייה הפותחת בהוט 100 עם 25 שבועות רצופים, והחזיק בו במשך 19 שנים (עד שנשבר בתחילת 2017 על ידי השיר "Closer" של הצ'יינסמוקרס), ושיא הזמן הרב ביותר בעשירייה הפותחת בהוט 100 עם 32 שבועות רצופים (שיא שנשבר על ידי "Shape of You" מאת אד שירן ב-2017).<ref></ref> הוא מדורג במקום השישי בהוט 100 של כל הזמנים, והוא היחיד בעשירייה הפותחת ברשימה הזו שלא הגיע למקום הראשון. הוא קיבל את תואר הפלטינה המשולשת על ידי ה-RIAA עבור מכירות של למעלה משלושה מיליון עותקים בארצות הברית,<ref></ref> הסינגל בעל התואר הגבוה ביותר באותה התקופה, ש-12 שנים מאוחר יותר נשבר על ידי "Love Story" מאת טיילור סוויפט, אשר קיבל את תואר הפלטינה המתומנת.<ref></ref>

על אף שדורג במקום השביעי בלבד במצעד הסינגלים הבריטי, הגרסה של ריימס ל-"How Do I Live" שהתה במשך 34 שבועות במצעד,<ref></ref> והפכה לסינגל השישי הנמכר ביותר בשנת 1998. נכון לאוגוסט 2014, השיר נמכר בלמעלה מ-710,000 עותקים בממלכה המאוחדת.

"How Do I Live" הוקלט על ידי (פאי וריל בהשתתפות ליאן ריימס). הצמד הזמין את ריימס להקליט חלק מהשיר עבור אלבומו השלישי, Flight Tribe ב-2006.<ref></ref> בסוף אותו העשור, בילבורד דירגו את "How Do I Live" בתור השיר ה-12 המוביל של שנות התשעים.<ref></ref> בשנת 2014, לציון יום השנה ה-120 למגזין, בילבורד עדכנו את רשימת "100 השירים המובילים בכל עשור", ו-"How Do I Live" דורג במקום הראשון ברשימה של שנות התשעים, על אף שמעולם לא דורג בהוט 100 השבועי. באוסף רטרוספקטיבי בשיתוף עם תחנת הרדיו SiriusXM מ-2019, בילבורד דירגו את "How Do I Live" במקום השני ברשימת השירים המובילים של אותו העשור.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!ארצות הברית (RIAA)<ref></ref>
|פלטינה 3×
|3,703,000<ref></ref>
|-
!הולנד (NVPI)<ref></ref>
|זהב
|50,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)<ref></ref>
|פלטינה
|828,899<ref></ref>
|-
!נורווגיה (IFPI Norway)<ref></ref>
|זהב
|30,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1997
קטגוריה:סינגלים מ-1997
קטגוריה:סינגלים מ-1998
קטגוריה:שירי ליאן ריימס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דיאן וורן
קטגוריה:בלדות משנות ה-1990
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:בלדות קאנטרי
יחסי ברוניי–מקסיקו

יחסי ברוניי–מקסיקו הם היחסים הבילטרליים שבין נגרה ברוניי דארוסלאם לבין המדינות המקסיקניות המאוחדות. שתי המדינות חברות ב-APEC ובאו"ם.

== סקירה כללית ==
נשיא מקסיקו, אנריקה פניה נייטו יחד עם חסן אל-בולקיה, סולטאן ברוניי; אפריל 2013.
המגע הראשון בין מקסיקו וברוניי החל בשנת 1578 כאשר ספרד ההבסבורגית החלה את התרחבותה לדרום מזרח אסיה מבסיסה בפיליפינים, והשאיפות הספרדיות התנגשו בסופו של דבר באימפריה של ברוניי. במשך ארבעה חודשים, כוחות ספרדים (שכללו חיילים פיליפינים ויותר מ-200 חיילים מקסיקנים משטחם של מלכות המשנה של ספרד החדשה) התעמתו עם כוחות מברוניי, שכללו גם חיילים עות'מאנים. כוחות ספרדים הצליחו לפלוש לבירת ברוניי מוקים קוטה באטו. לבסוף, ספרד הצליחה להשיג שליטה על כל האיים הנוכחיים של הפיליפינים שהיו בעבר בשליטת ברוניי. סכסוך זה נודע בשם מלחמת קסטיליה.

האריסטוקרטיה של ברוניי ומנילה גורשה מהפיליפינים ונשלחה לגררו, מקסיקו, לאחר קונספירציית טונדו. במהלך המאה ה-19 רוכזו בגררו פיליפינים עם מוצא חלקי מברוניי. במהלך תקופה זו, מקסיקנים ממוצא פיליפיני שהיגרו לגררו הצטרפו למלחמת העצמאות בפיקודו של הגנרל איזידורו מונטס דה אוקה.

ברוניי ומקסיקו כוננו יחסים דיפלומטיים ב-2 באוקטובר 1991. היחסים פותחו בעיקר במסגרת פורומים רב-צדדיים. בשנת 1999, מקסיקו פתחה קונסוליית כבוד בבנדר סרי בגוואן. בנובמבר 2000, נשיא מקסיקו, ארנסטו סדייו, ביקר ברוניי כחלק מהשתתפותו בפגישת המנהיגים של APEC. בנובמבר 2010 שלחה ממשלת ברוניי משלחת בת שתים עשרה חברים להשתתף בוועידת שינויי האקלים של האו"ם 2010 בקנקון, מקסיקו.

בינואר 2012, תת-שר סחר החוץ של מקסיקו, פרנסיסקו דה רוזנצוויג, ביקר בברוניי כחלק מסיורו במדינות שונות בדרום מזרח אסיה, כדי לבקש את תמיכתה של ברוניי בשאיפה של מקסיקו להיות חלק מהסכם שיתוף הפעולה הטרנס-פסיפי (TPP). באוקטובר 2013, נשיא מקסיקו, אנריקה פניה נייטו וחסן אל-בולקיה, סולטאן ברוניי, ערכו פגישה קצרה כחלק מהשתתפותם בפגישת המנהיגים ה-XXI של APEC בבאלי, אינדונזיה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* ברוניי מיוצגת במקסיקו באמצעות שגרירותה בוושינגטון הבירה, ארצות הברית.
* מקסיקו מיוצגת בברוניי באמצעות שגרירותה בסינגפור, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בבנדר סרי בגוואן.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
אברהם פינטו (הקטן)

הרב אברהם פינטו (הקטן) (ה'תקמ"ב, 1782 - ח' סיוון ה'תקצ"ד, 1834) היה פוסק הלכה ודרשן, אב בית הדין ורבה של מרקש שבמרוקו במאה התשע עשרה. נצר לשושלת דיינים במרקש מראשית המאה השמונה עשרה.

== קורות חייו ==
נולד במרקש, לאביו רבי יעקב פינטו שהיה מדייני העיר. סבו היה הרב אברהם פינטו בעל ה'מר דרור'. וכדי להבדילו מסבו, כינה את עצמו "הקטן". למד אצל חכמי מרקש. קרוב לגיל חמש עשרה, החל לעסוק בכתיבת חיבורים תורניים, והרצה את כתביו לפני חכמי העיר.<ref>כך העיד רבי רפאל מסעוד אבן מוחא. ראו: פרפראות לחכמה עמ' קע.</ref> כיהן כדיין בבית הדין בעיר שבראשות הרב אברהם אסולין. לאחר פטירתו של האחרון בשנת ה'תקצ"ב, רבי אברהם התמנה לאב בית הדין ורבה של העיר תחתיו עד לפטירתו. חברי בית דינו היו רבי דוד חיים צבאח, רבי מימון פינטו, רבי אלעזר חזן. בית דינו התכתב עם יתר חכמי מרוקו, כדוגמת חכמי טיטואן,<ref>ראו: חסד ה' שבתוך משפטים צדיקים ח"ב סי' כו.</ref> מקנס<ref>ראו: שו"ת שופריה דיעקב ח"ב סימן כ"ז.</ref> וצפרו.<ref>ראו: שו"ת חיי עמרם סימן ג.</ref> עוד בחייו כתב המשורר רבי יעקב אלכבאש, שיר לכבודו.<ref>רבי יעקב אלכאבאש בספרו כתב יד (עמ' 10) פייט עליו: פיוט זה יסדתי אותו למעלת ה"ה הרב הכולל הדו"מ אב"ד ור"מ דק"ק מרויקוס כמוהר"ר אברהם פינטו נר"ו. סי' יעקב.</ref>

=== פטירתו ===
נפטר במרקש בח' סיוון ה'תקצ"ד. גיסו, רבי רפאל מסעוד אבן מוחא הספידו.<ref>ראו: פרפראות לחכמה עמ' קע.</ref> מוזכר בפיוטים לכבוד חכמי מערה במראכש.<ref>ספר מצבות מראכש, עמ' לו, לח.</ref>

==== בניו ====
ידועים מבניו: רבי משה שהיה דיין במראכש, ורבי יעקב שהיה מחכמי העיר. 

== חיבוריו ==
*חידושים על הרמב"ם

*חידושים על הש"ס - על מסכתות בבא קמא, פסחים, גיטין, חולין, בכתב יד.

*דרשות - בכתב יד.

*ביאורי פסוקים ומאמרים - בכתב יד.

*פני אברהם - על הגדה של פסח. בכתב יד.

*חידושים על השולחן ערוך -. חלק אבן העזר וחושן משפט.

*פסקי דין - מקבץ מהם נדפסו בספר 'תורת מראכש' - תשובות חכמי מראכש, פי ישרים תשפ"א. ומהם נדפסו בשו"ת רבי דוד צבאח.

*ביאורים על הרא"ם

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1834
יחסי יוון–ניקרגואה

יחסי יוון–ניקרגואה הם יחסי החוץ בין יוון לניקרגואה. היחסים הדיפלומטיים כוננו רשמית ב-2 ביולי 1965.<ref name="MOFA"></ref>

== סיוע ==
יוון הייתה נותנת החסות העיקרית של סיוע הומניטרי לניקרגואה, והעניקה סיוע כלכלי, מזון ופיתוח משמעותי לניקרגואה.

== שיתוף פעולה צבאי ==
ב-1898 ביקשה ניקרגואה לקנות את שלושת האוניות מחופות שריון הגדולות ביותר בצי היווני, אך יוון סירבה להצעה.<ref></ref>

במהלך ממשלת התנועה הסוציאליסטית הפאן-הלנית מ-1981 בהנהגת אנדראס פפנדראו, יחסי החוץ היוונים הפכו מאמריקניזציה לעמדה אנטי-אמריקאית יותר.<ref name="Europeanisation" /> זה כלל תמיכה ונטייה טובה כלפי הסנדיניסטים בניקרגואה.<ref name="Europeanisation"></ref> פפנדראו תיאר שוב ושוב את פעולת ארצות הברית נגד הסנדיניסטים כמעורבות בטרור.<ref></ref> בשנת 1985 ממשלת יוון תרמה בחשאי 5000 רובי G-3 לניקרגואה כדי לתמוך בהתנגדות הסנדיניסטית.<ref></ref> גורמים רשמיים ביוון הכחישו זאת.

== שיתוף פעולה דיפלומטי ==
עד 1966 לא היו יחסי מסחר בין המדינות, אך יחסים דיפלומטיים כוננו באמצעות האומות המאוחדות.<ref name="LaNacion"></ref> נעשה ניסיון לחזק את קשרי התרבות בין המדינות באמצעות ביקורים של קבוצות תיאטרון יווניות וסרטים יווניים.<ref name="LaNacion" />

ביוני 2011 ביקר סמואל סנטוס לופס שר החוץ של ניקרגואה באתונה כדי לקדם את הסוציאליזם הבינלאומי.<ref name="AmericaLatina"></ref> הוא דיבר על ידידות קרובה עם נשיא יוון קרולוס פפוליאס, בהתבסס על תמיכתו של פפוליאס בסנדיניסטים בשנות ה-80.<ref name="AmericaLatina" /> כשנשאל על שיתוף פעולה אפשרי בנושא מסחר, תרבות ותיירות, הוא ציין את התיירות כמוקד הנוכחי של מאמצי ניקרגואה.<ref name="AmericaLatina" />

== השקעות ==
המשקיע היווני פיטר צוקוס רכש ומכר מספר איים בניקרגואה המוכרים כקרקעות קהילתיות באזור האוטונומי של החוף הדרומי הקריבי כחלק מפרויקט תיירותי.<ref name="Tsokos"></ref> צוקוס הואשם כוזב בהוראת רצח בעלה של עורך דין לזכויות ילידים בבלופילדס, ונמצא חף מפשע על ידי בית המשפט האזרחי בשנת 2002, על ידי בית המשפט לערעורים בשנת 2004 ולבסוף על ידי בית המשפט העליון של ניקרגואה בשנת 2006.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* יוון מיוצגת בניקרגואה באמצעות שגרירותה במקסיקו סיטי, מקסיקו.<ref name="MOFA" />
* ניקרגואה מיוצגת ביוון באמצעות שגרירותה ברומא, איטליה.<ref name="MOFA" />

== הערות שוליים ==
צ'ינצ'ינה

צ'ינצ'ינה (בספרדית: Chinchiná) היא עיר במחוז קלדס בקולומביה.

== היסטוריה ==
העיר נוסדה ב־2 באפריל 1857. בין השנים 1921–1946 חוותה העיר תנופת פיתוח ובה נבנו תחנות כוח לחשמל (השנייה מביניהן הידרואלקטרית), תחנת רכבת, פארקים ועוד. בשנת 1973 נבנה בעיר מפעל מתקדם לייצור קפה.

חלק מהעיר נפגע בשנת 1985 עקב מפולת שארעה באזור וגרמה לכ־3,000 הרוגים.

== גאוגרפיה ==
צ'ינצ'ינה ממוקמת בדרום־מערב מחוז קלדס, סמוך לגבול עם מחוז ריסרלדה. היא נמצאת כ־12 קילומטרים מדרום־מערב לבירת המחוז, מניסלס וכ־16 קילומטרים מצפון־מזרח לפריירה, בירת מחוז ריסרלדה.

גובה העיר הממוצע הוא 1,378 מטרים מעל פני הים עקב מיקומה בין הרי האנדים.

הר הגעש נוואדו דל רואיס, ההר החמישי בגובהו בקולומביה, ממוקם כ־33 קילומטרים מהעיר.

האוקיינוס השקט מרוחק כ־200 קילומטרים מהעיר.

== אקלים ==
עקב מיקומה הגאוגרפי של קולומביה, האקלים בעיר הוא אקלים משווני טרופי (Af לפי שיטת קפן). בעיר שוררת טמפרטורה ממוצעת של 20 מעלות צלזיוס.

== דמוגרפיה ==
נכון לשנת 2022, בעיר מתגוררים 53,184 תושבים.

אוכלוסיית העיר הגיעה אל מעל ל־60,000 תושבים בשנת 1995 אך ירדה מאז.
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!אוכלוסייה
|-
|1985
|48,130
|-
|1990
|58,750
|-
|1995
|61,870
|-
|2000
|57,380
|-
|2005
|53,510
|-
|2010
|52,490
|-
|2015
|51,490
|-
|2022
|53,184
|}

== תחבורה ==
העיר מחוברת לרשת הכבישים הלאומית והמקשרת אותה עם כל חלקי המדינה.

בשתי הערים הגדולות הקרובות אל צ'ינצ'ינה ממוקמים נמלי תעופה. מנמל התעופה מטקנה בפריירה יוצאות, פרט לטיסות פנים־ארציות, גם טיסות לנמל התעופה הבין־לאומי טוקומן בפנמה סיטי ולנמל התעופה הבין־לאומי מיאמי במיאמי. מנמל התעופה לה נוביה במניסלס יוצאות טיסות פנים־ארציות, ביניהן גם לנמל התעופה הבין־לאומי אל דוראדו בבוגוטה, בירת קולומביה.

== כלכלה ==
בקרבת העיר ממוקמת אכסניות רבות. כארבעה קילומטרים מצפון לה ממוקמת מסלול גולף. בעיר ממוקמים גם מספר מפעלים.

== ספורט ==
בעיר קיימים מועדוני כדורגל, כדורגל אולמות, טניס, כדורסל ועוד. נמצאים בה מספר מגרשי ספורט. חובבי ספורט אתגרי נמשכים לעיר עקב הימצאותם של מתקנים להחלקה ולכושר גופני.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קולומביה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1857
יחסי טורקיה–ניקרגואה

יחסי טורקיה–ניקרגואה הם יחסי החוץ בין ניקרגואה לטורקיה.

== היסטוריה ==
בשנת 2013, בעקבות משא ומתן תעופה אזרחית במונטריאול, ניקרגואה וטורקיה חתמו על הסכם תעופה ליצירת קשר אווירי בין מנגואה לאיסטנבול.<ref></ref> שרי החוץ של שתי המדינות נפגשו בשולי ועידת האו"ם, והודיעו כי ייחתם הסכם להעמקת היחסים הכלכליים בין שתי המדינות.<ref></ref>

בפברואר 2015, ממשלות ניקרגואה וטורקיה חתמו על הסכם שיתוף פעולה מסחרי וכלכלי. הוא אושרר על ידי האספה הלאומית של ניקרגואה בספטמבר 2017.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2016, נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן בירך את דניאל אורטגה על בחירתו מחדש לנשיאות ניקרגואה, וממשלת ניקרגואה שלחה ברכות לרגל יום השנה ה-93 להקמת הרפובליקה הטורקית.<ref></ref>

בשנת 2017, נשיא ניקרגואה דניאל אורטגה, שר החוץ של ניקרגואה דניס מונקדה קולינדרס ושר הכלכלה אורלנדו סולורסאנו נפגשו עם משלחת של אנשי עסקים טורקים במנגואה כדי לדון בהעמקת היחסים הכלכליים בין שתי המדינות.<ref></ref>

בשנת 2018, אורטגה שלח מסר של ברכה לארדואן לרגל יום השנה ה-95 להקמת הרפובליקה הטורקית.<ref></ref>

בספטמבר 2021, שר החוץ הטורקי מבלוט צ'בושולו נפגש שוב עם עמיתו באו"ם.<ref></ref> באוקטובר 2021, במהלך ביקור של משלחת ניקרגואה בראשות שר החוץ של ניקרגואה קולינדרס, חתמו שתי המדינות על הסכם חקלאות ושני מזכרי הבנות.<ref></ref><ref></ref> לאחר מכן, ממשלת טורקיה אותתה כי היא מתנגדת לסנקציות על ניקרגואה, וקולינדס הצהיר ב-"דיילי סבאח" כי שתי המדינות חולקות מחויבות לחיזוק המשפט הבין-לאומי, הגנה על החלטות האו"ם ועקרון אי-ההתערבות בענייני פנים.<ref></ref><ref></ref>

ניקרגואה וטורקיה מנהלות כעת מגעים לפתיחת שגרירויות זו במדינות זו.<ref></ref>

== יחסים כלכליים ==
נכון לשנת 2019, נפח הסחר בין שתי המדינות היה 11.6 מיליון דולר (ייצוא/ייבוא טורקי: 11.1/0.5 מיליון דולר).<ref name="auto2"></ref>

בעקבות הסכם צמצום העוני והצמיחה של ניקרגואה עם קרן המטבע הבין-לאומית,<ref name="StateDepartment"></ref> טורקיה חתמה על הסכמי שיתוף פעולה כלכלי וסחר עם ניקרגואה בשנת 2015.

במסגרת הסכמי שיתוף הפעולה הסחר הדו-צדדי, ממשלת ניקרגואה מנהלת משא ומתן על הסכם סחר עם טורקיה כחלק מגוש מרכז אמריקה.

בשנת 2017, נשיא ניקרגואה דניאל אורטגה קיבל משלחת כלכלית טורקית וניצל את ההזדמנות כדי לעודד עסקים טורקיים להשקיע בניקרגואה.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* טורקיה מיוצגת בניקרגואה באמצעות שגרירותה בסן חוסה, קוסטה ריקה.
* ניקרגואה מיוצגת בטורקיה באמצעות שגרירותה בברלין, גרמניה.<ref name="auto2" />

== הערות שוליים ==
יחסי טורקיה–רואנדה

יחסי טורקיה–רואנדה הם יחסי החוץ בין רואנדה לטורקיה.

== יחסים דיפלומטיים ==
לרואנדה ולטורקיה יש יחסי ידידות. כמושבה של בלגיה אך בתחום ההשפעה של צרפת לאחר העצמאות, רואנדה היא מדינה מרכז אפריקאית שממשלת בני ההוטו שלה ניסתה להשמיד את אוכלוסיית הטוטסי שלה החל מאפריל 1994.<ref name="auto4">Grünfeld, Fred, and Anke Huijboom. The Failure to Prevent Genocide in Rwanda. New York: Brill, 2007.</ref> במהלך רצח העם, לאחר שאיבדה 10 חיילים, בלגיה נסוגה מיד<ref name="auto4" /> מרואנדה וקראה לאו"ם לבטל<ref>Kuperman, Alan J. Limits of Humanitarian Intervention. Washington, D.C.: Brookings Institution, 2001.</ref> את משימת שמירת השלום שהייתה שם באותה עת.<ref name="auto5">Melvern, Linda. A People Betrayed: The Role of the West in Rwanda’s Genocide. London: Verso, 2004.</ref> טורקיה, בטענה שמשימת שמירת השלום רלוונטית כעת לבטיחות רואנדה מאי פעם, שיתפה פעולה עם שגרירת האו"ם מדלן אולברייט כדי לשכנע את האו"ם לאפשר ל-270 חיילים להישאר ברואנדה.<ref name="auto5" />

לטורקיה לא היו המשאבים הלאומיים<ref name="auto2">Klinghoffer, Arthur J. The International Dimension of the Genocide in Rwanda. New York: New York University Press, 1998.</ref> להתערב ללא השתתפות ארצות הברית ברואנדה. עם זאת, ביל קלינטון, נשיא ארצות הברית באותה תקופה, סירב להתערב מכיוון שהציבור והקונגרס בארצות הברית התנגדו להתערבות<ref name="auto2" /> ו-PDD-25 הגביל מאוד את השתתפות ארצות הברית במשימות שמירת שלום בינלאומיות.<ref name="auto2" />

לאחר סיום רצח העם ברואנדה, טורקיה<ref name="auto1">Berkman, Steve. The World Bank and the Gods of Lending. Sterling, Va.: Kumarian Press, 2008.</ref> וארצות הברית<ref name="auto1" /> החלו לספק סיוע חוץ<ref name="auto3">Uvin, Peter. Aiding Violence: The Development Enterprise in Rwanda. West Hartford, Conn.: Kumarian Press, 1998.</ref> והשקעות לממשלת רואנדה, כאשר טורקיה סיפקה 13% מכלל סיוע החוץ<ref name="auto1" /> לקידום המטרה של רואנדה<ref name="auto3" /> להפוך לסינגפור של אפריקה.

== יחסים כלכליים ==
* נכון לשנת 2018, נפח הסחר בין שתי המדינות היה 32.4 מיליון דולר (ייצוא/ייבוא טורקי: 32.2/0.2 מיליון דולר).<ref name="auto"></ref>
* ההשקעות הטורקיות מהוות 15% מכלל ה-FDI לרואנדה.<ref name="auto" />

== נציגויות דיפלומטיות ==
* טורקיה מחזיקה ברואנדה שגרירות בקיגאלי מאז דצמבר 2014.<ref name="auto" />
* רואנדה מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה מאז אוגוסט 2013.<ref name="auto" />

== הערות שוליים ==
יחסי דרום אפריקה – רואנדה

יחסי דרום אפריקה–רואנדה הם יחסי החוץ בין רואנדה ודרום אפריקה.

== היסטוריה ==
יחסים דיפלומטיים מלאים בין שתי המדינות כוננו במאי 1995.<ref name="DIRCO"></ref>

יחסי רואנדה ודרום אפריקה עמדו בפני תקופות של מתח מאז 2013 כאשר ראש המודיעין לשעבר של רואנדה, פטריק קארגיה, נרצח בזמן שחי בגלות בדרום אפריקה.<ref name="iss"></ref> היחסים הפכו למתוחים עוד יותר בשנת 2014 כאשר הגנרל הרואנדי לשעבר קאיומבה ניאמוואסה נרצח במיקום ליד יוהנסבורג, דרום אפריקה.<ref name="DM"></ref> בדרום אפריקה, מאמינים ששני ההתנקשויות בוצעו על ידי ממשלת רואנדה.<ref name="iss" /><ref name="DM" /> לפני ההתנקשויות נשיא רואנדה פול קגאמה האשים את דרום אפריקה באירוח "טרוריסטים" שביקשו להדיח אותו מהשלטון.<ref name="ap"></ref>

מאז 2018 שתי המדינות ביקשו לנרמל את היחסים. בדו"ח ביולי 2021 של אמנסטי אינטרנשיונל נטען שממשלת רואנדה עסקה בפעילות ריגול נגד נשיא דרום אפריקה סיריל רמפוזה על ידי התקנת תוכנות ריגול של פגסוס בטלפון הנייד שלו באופן לא חוקי.<ref name="businesslive"></ref> באותו חודש הציעה רואנדה לתאם פעולות עם דרום אפריקה במאמצים להילחם במרד האסלאמיסטי בקאבו דלגאדו.<ref name="n24"></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
הנציבות העליונה של רואנדה בפרטוריה
* רואנדה מחזיקה בדרום אפריקה נציבות עליונה בפרטוריה.
* דרום אפריקה מחזיקה ברואנדה נציבות עליונה בקיגאלי.

== הערות שוליים ==
FitGirl Repacks

[[גרפיטי של השחקנית אודרה טוטו מהסרט הצרפתי אמלי, שמהווה את הקמע של הקבוצה.]]
FitGirl Repacks (בתרגום חופשי לעברית: דחיסות מחדש של פיטגירל; נקרא גם בקיצור: FitGirl; בעברית: פיטגירל) הוא אתר אינטרנט וקבוצת הפצה של משחקי וידאו פיראטים, שמקורה בלטביה. פיטגירל הוא שם קוד לפרסונה אינטרנטית נשית. הקבוצה ידועה בכך שהיא "אורזת מחדש" משחקים — על ידי דחיסה כבדה שלהם, כך שניתן להפיץ אותם בקלות וביעילות רבה יותר. האתר TorrentFreak דירג את FitGirl Repacks במקום השישי ברשימת אתרי הטורנטים הפופולרים ביותר בשנת 2021 ובמקום התשיעי ברשימת אתרי הטורנטים הפופולרים ביותר לשנת 2020.

הקבוצה אינה פורצת משחקי ווידאו כמו קבוצות פריצה אחרות, אלא משתמשת בקבצים פיראטיים קיימים ולאחר מכן דוחסת אותם מחדש לגודל קובץ קטן יותר. הקבצים שנדחסו, שבדרך כלל עובדים רק על מערכת ההפעלה Microsoft Windows, מופצים לאחר מכן בשירותי שיתוף קבצים כמו ביטורנט. הוראות הפעלה ומידע עבור הפצות חדשות מפורסמים בבלוג של הקבוצה, שעובד על בסיס תשתית וורדפרס וכן בשלושה אתרי טורנטים: 1337x, RuTor ו-Tapochek.

הקמע של קבוצת פיטגירל היא השחקנית הצרפתייה אודרה טוטו כפי שמופיעה בסרט הצרפתי אמלי משנת 2001.

== היסטוריה ==
הקבוצה נוסדה ב-2012, כאשר הדחיסה הראשונה שביצעה הייתה למשחק הווידאו Geometry Wars 3: Dimensions עבור טראקרים רוסים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.reddit.com/r/FitGirlRepack/ קהילת פיטגירל], באתר Reddit 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2012
קטגוריה:העתקה פירטית של תוכנה
יחסי אוסטרליה–רואנדה

יחסי אוסטרליה–רואנדה הם יחסי החוץ בין אוסטרליה ורואנדה.

== סקירה כללית ==
היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו בשנת 2007. כיום, שותפויות עם אוסטרליה נעות בין מלגות שניתנו לסטודנטים ברואנדה וכלה בקשרי מסחר עם אוסטרליה. בשנת 2011, אוסטרליה מדורגת במקום ה-14 כיעד הייצוא העיקרי של רואנדה ורואנדה כמקורות היבוא העיקריים של אוסטרליה ה-33. אוסטרליה היא גם משתתפת בולטת במשימות שמירת השלום באפריקה, לרבות תחת משלחת האו"ם בסודאן ומשלחת האיחוד האפריקני של האו"ם בדרפור.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* רואנדה מיוצגת באוסטרליה באמצעות הנציבות העליונה שלה בסינגפור.
* אוסטרליה מיוצגת ברואנדה באמצעות הנציבות העליונה שלה בניירובי, קניה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
פטארי

פטארי (באנגלית: Patari; באורדו: پٹاری) הוא שירות הזרמת מוזיקה פקיסטני, שהוקם בפברואר 2015 על ידי חאליד בג'ווה, פייסל שרג'אן, איקבל תסאל בהאטי והומאיון הארון.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> האתר מספק מוזיקה פקיסטנית, וידוע כשירות הזרמת המוזיקה הגדול ביותר בפקיסטן.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== היסטוריה ==
לדברי קצין הקריאייטיב הראשי של פטארי, התוכנית הראשונית הייתה ליצור פורטל מקוון לסדרות טלוויזיה פקיסטניות. עם זאת, כשהתוכנית לא הצליחה, מנהל האסטרטגיה הראשי של ג'אנג מדיה גרופ , פייסל שרג'אן, עודד את מייסדי פטארי להתמקד במוזיקה במקום זאת.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

פטארי הושקה באופן רשמי בפברואר 2015 בגרסת בטא עם אוסף של 20,000 שירים ו-600 אמנים. בתחילה, פאטרי הייתה נגישה רק באמצעות הזמנה לאתר, ומאוחר יותר על ידי הרשמה לאתר.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> פטארי נפתחה לגלישה ציבורית ב-4 בספטמבר 2015.<ref></ref><ref></ref>

אפליקציות ייעודיות למכשירי IOS ואנדרואיד הושקו באוגוסט 2015. ידוע כי מתוכננת השקת אפליקציה למכשירי Windows Mobile.<ref></ref><ref></ref>

ב-30 בדצמבר 2016, דווח כי פטארי קיבלה סכום כולל של 200,000 דולר אמריקאי במימון ראשוני מחברת ההשקעות Sarmayacar.<ref></ref>

פטארי היה מפרסם את מצעד המוזיקה Patari Haftanama, שדירג את 20 הסינגלים המובילים בפקיסטן. המצעד התעדכן מדי יום חמישי.<ref></ref><ref></ref>

== סוגיות משפטיות ==
ביוני 2015, EMI פקיסטן ביקשה מפטארי להסיר את כל התוכן שלה מהאתר מאחר שהיא מחזיקה ברישיונות של למעלה מ-60,000 אמנים פקיסטנים שחתומים תחתיה, כאשר באותה תקופה שלטה בכמעט 70% מסך המוזיקה המקוונת של פקיסטן. זיסאן צ'אודרי, מנכ"ל EMI פקיסטן אמר כי: "אני לא נגד פטארי. אני נגד כל פורטל או פלטפורמה שמספקים מוזיקה לא חוקית". פטארי ו-EMI פתרו מאז את המחלוקות ביניהם וחתמו על הסכם שמציב את EMI בפלטפורמת פטארי.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2015
קטגוריה:שירותי הזרמת מוזיקה
ג'וקס

ג'וקס (באנגלית: Joox; מסוגנן כ-JOOX) הוא שירות הזרמת מוזיקה בבעלות טנסנט, שהושק בינואר 2015.<ref></ref> ג'וקס הוא שירות הזרמת המוזיקה הגדולה ביותר במספר שווקים באסיה, כמו הונג קונג, מקאו, אינדונזיה, מלזיה, מיאנמר ותאילנד, וכן בדרום אפריקה. ג'וקס פועל לפי המודל העסקי פרימיום, המספק את רוב השירים שלו בחינם, בעוד שחלק מהשירים זמינים רק למשתמשי פרימיום, המוצעים באמצעות מנויים בתשלום או על ידי ביצוע משימות שונות המוצעות.<ref></ref><ref></ref> כמו כן, היא מפרסמת מדי שבוע את מצעד המוזיקה ג'וקס תאילנד טופ 100.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> כמו כן, היא אחראית מדי שנה על פרסי המוזיקה של ג'וקס תאילנד .<ref></ref><ref></ref>

ב-2017, ג'וקס השיקה את השירות בדרום אפריקה, השוק הראשון שאינו נמצא ביבשת אסיה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> ב-2020, לפי התחזיות יש כ-87 מיליון משתמשים בשירות הזרמת המוזיקה.<ref></ref>

== היסטוריה ==
לפני הופעתו של ג'וקס, טנסנט היא אחת מבעלי שירות ההזרמה QQ Music, שפועל בסין. ג'וקס הושק באופן רשמי ב-2015, כהרחבה ל-QQ Music, בעיקר בשוק מעבר לים, כאשר הוצג לראשונה בהונג קונג.<ref></ref>

במקום לספק שירותי הזרמת מוזיקה בחינם על ידי השמעת מודעות אודיו למשתמשים,<ref></ref> ג'וקס מתמקד במודעות באנר, מודעות ספלאש ושיטות פרסום אחרות בתוך האפליקציה.<ref></ref><ref></ref> כמו כן, ג'וקס הציגה את גרסת ה-VIP שלה למנויי DStv ללא תשלום.<ref></ref> בנובמבר 2021, הוכרז שג'וקס תפסיק לפעול בדרום אפריקה במרץ 2022.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2015
קטגוריה:שירותי הזרמת מוזיקה
בוצרת

בוצרת מתוצרת חברת "ניו הולנד"
בוצרת היא כלי מכני המשמש לבציר ענבי יין. 

==מבנה הכלי==
הבוצרת מבוססת על מרכב גבוה דמוי טרקטור שנישא על גבי ארבעה גלגלים גבוהים. בין הגלגלים מצויה מערכת של מוטות אליפטיות המיועדות לניעור העץ ואליהם מחוברת מערכת שאיבה. מעליהם נמצאת מערכת המיון והאחסון ובחלק מהבוצרות ישנו גם מסוע לפריקת היבול.

תא הנהג מצוי בחלק הקדמי העליון ובו גם נמצאת מערכת הבקרה על מערכת הקטיף ולצידו נמצא מנוע הכלי.

ישנן גם בוצרות נגררות הרתומות לטרקטור חקלאי רגיל ופועלות בצורה דומה לבוצרת ייעודית.

==ייעוד הכלי ודרך הפעולה==
הבוצרת מיועדת לבציר ענבים המיועדים לייצור יין או מיץ ענבים אך אינו מתאים לקטיף ענבי מאכל.

הבוצרת נעה בין שורות הגפנים כאשר זוג גלגלים אחד מצוי מצידה האחד של השורה והזוג השני מצידה הנגדי. בשעת נסיעת הבוצרת נכנסים עצי הגפן במרווח שבין הגלגלים שם נמצאים גם מוטות הניעור שנעים מצד לצד. כתוצאה מכך נושרים גרגרי הענבים מן האשכול, ויחד איתם נתלשים גם ענפים, עלים וגם חלק מהאשכולות במלואם אל כפות איסוף.

באמצעות מערכת יניקת האוויר מועברים הענבים אל מיכלי המיון תוך שמפוחים מבצעים הפרדה גסה של הפרי מחלקים אחרים של העץ הנתלשים תוך כדי העבודה. לאחר מכן מועבר הפרי אל מיכלי האחסון של הבוצרת.

בבוצרות רבות קיים מסוע המפנה באופן קבוע את הפרי המבורר אל מיכל הרתום לטרקטור ונע במקביל לבוצרת. בבוצרות שאינן משתמשות במסוע נפרק היבול באמצעות הטיה ושפיכה של מיכלי האחסון אל תוך המיכל הנלווה.

השימוש בבוצרת מאפשר קטיף שטח נרחב של כ-5 דונם תוך שעה בלבד, דבר הנדרש בעיקר בשל התזמון המדויק הנדרש כדי להשיג יבול איכותי. עם זאת, בשונה מבציר ידני בו נשארים האשכולות והפרי בשלמותם עד הגעתם ליקב, הבוצרת פוצעת את הפרי וחלק מנוזל היין מתחיל לצאת מהענבים, דבר המתחיל למעשה את תהליך התסיסה של היין. בשל כך מבוצע הבציר בשעות הבוקר המוקדמות כאשר מזג האוויר קר והיבול מובל במהירות ליקב לשם ניהול מבוקר של תהליך ההתססה והכנת היין.

== פיתוח ==
בראשית המאה ה-21 פותחה בוצרת המתאימה לקטיף גידולים חקלאיים נוספים כגון שקדים וזיתים.
==קישורים חיצוניים==

* [https://www.vignevin.com/wp-content/uploads/2020/01/Itin15_MachVendanger.pdf בוצרת]
* [http://www.wine-grape-growing.com/wine_grape_growing/harvesting_wine_grapes/mechanical_wine_grape_harvesting.htm תיאור טכנולוגיה] 

קטגוריה:ציוד מכני הנדסי
קטגוריה:כלי רכב
קטגוריה:ציוד חקלאי
קטגוריה:טרקטורים
קטגוריה:גפן
Only Built for Infinity Links

Only Built for Infinity Links הוא אלבום אולפן משותף של הראפרים האמריקאים קוואבו וטייקאוף, המהווה כאלבומו האחרון של טייקאוף שיצא במהלך חייו. האלבום יצא לאור ב-7 באוקטובר 2022, על ידי חברות התקליטים קוואליטי קונטרול מיוזיק, קפיטול רקורדס, מוטאון רקורדס ו-YRN the Label. האלבום נתמך על ידי ארבעה סינגלים: "Hotel Lobby (Unc & Phew)", "Us vs. Them" בהשתתפות גוצ'י מיין, "Big Stunna" בהשתתפות בירדמן ו-"Nothing Change", ומכיל גם הופעות אורח של מאסטרד, YoungBoy Never Broke Again, יאנג ת'אג, גאנה וסאמר ווקר.<ref name="BBR"></ref>

==רקע==
קוואבו וטייקאוף עבדו על האלבום למשך תקופה של למעלה משנתיים ו"עיצבו אלמנטים של עטיפת האלבום" בהתבסס על שיתוף הפעולה של קניה וסט וג'יי-זי ב-Watch the Throne מ-2011 כמו גם צמד ההיפ הופ אאוטקאסט. שם האלבום מתייחס לאלבום הבכורה של הראפר רייקוון, Only Built for Cuban Links.... טייקאוף אישר כי ריקוון אישר להם את השימוש בשם האלבום.<ref name="BBR"/> האלבום הוקלט ללא אופסט בהרכב מיגוס הקבוע, בעקבות פירוק לא-רשמי של ההרכב. קוואבו הצהיר בראיון כי ברצונו לראות את הקריירה שלו ושל טייקאוף "כצמד".<ref></ref><ref></ref> עם זאת, ב-1 בנובמבר 2022, טייקאוף נורה למוות ביוסטון, במהלך משחק הימורים עם קוביות.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2022
קטגוריה:אלבומים משותפים
קטגוריה:אלבומי היפ הופ
יחסי אוסטרליה–קמרון

יחסי אוסטרליה–קמרון הם יחסי החוץ בין אוסטרליה וקמרון. שתי המדינות הן חברות בחבר העמים הבריטי.

== סקירה כללית ==
היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו ב-2 במרץ 2002. עד לשנת 2020 ממשלת אוסטרליה העניקה מלגות ל-134 קמרונים ללמוד באוסטרליה, בעיקר בתחום הכריה, אך גם בתחום הבריאות. לשתי המדינות קשרי סחר צנועים. בשנת 2019–2020 סך סחר הסחורות עמד על 1.3 מיליון דולר אוסטרלי.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* קמרון מיוצגת באוסטרליה באמצעות הנציבות העליונה שלה בטוקיו, יפן, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בסידני.
* אוסטרליה מיוצגת בקמרון באמצעות הנציבות העליונה שלה באבוג'ה, ניגריה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד ביאונדה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
עודלאג'אן

עודלאג'אן (בפרסית:عودلاجان) היא שכונה היסטורית בעיר בטהראן, שבאיראן. לפני התפשטות השפה הפרסית, רוב אנשי עודלאג'אן דיברו את שפת הטאטי.

את השכונה מקיפים רחובות נאצר ח'וסרו (מערב), ה-15 בח'ורדאד (דרום), ריי (מזרח), אמיר כביר (צפון).

עודלאג'אן, בנוסף לארג, דוולת, סאנגלג', באזאר וצ'אלה-מידאן, נחשבים חלק מ'טהראן העתיקה' בתקופת נאסר א-דין שאה.

בעודלאג'אן העתיקה היו 2619 בתים ו-1146 חנויות והיא הייתה אחת השכונות הגדולות והעשירות בטהראן.<ref name="arcpedia">[http://arcpedia.com/Memarkadeh/?p=1527 عودلاجان، نامی از تهران قدیم] retrieved on arcpedia.com on February 15, 2014</ref>

== אטימולוגיה ==
מסגד בעודלאג'אן.
פירוש השם עודלאג'אן בשפת הטאטי ההיסטורית הוא 'מקום חלוקת המים'. יש הסבורים שעודלאג'אן פירושו 'עבדאללה ג'אן' (עבדאללה היקר) בניב יהודי.

== היסטוריה ==
שרידי בית עשיר ישן בשכונהבעבר רוב האוכלוסייה שחיה בעודלאג'אן הייתה יהודית. בנוסף להם התגוררו בשכונה גם זורואסטרים. הבתים הנפוצים בשכונה היו עם חדרים מסביב לחצר, לעיתים במרכז החצר הייתה בריכה קטנה.

בשכונה גרו פוליטיקאים איראנים מפורסמים רבים, ביניהם משפחת קוואם א-דוולה, משפחת מוסתופי, נסיר א-דוולה, ועוד.

עודלאג'אן הייתה השכונה העשירה ביותר בתקופת איראן הקאג'ארית ושמרה על מעמדה עד לתקופת פהלווי. אולם עם השינויים הגדולים בחברה האיראנית בשנת 1340 לספירה, היא איבדה בהדרגה את מעמדה.

הבעיה הגדולה ביותר שגרמה לכך היא התרחבות שכונת הבאזאר. מגמה זו שינתה את עודלאג'אן משכונה עשירה לאזור אחסון לבאזאר, וכך בתים ישנים רבים הפכו למקומות מסתור למכורים.

בשנות 1950 - 1940, בתקופת שלטונו של מוחמד רזא פהלווי, כתוצאה מהידרדרות השכונה וצמיחתה של טהראן והרחבתה צפונה, עברו בהדרגה התושבים היהודים של עודלאג'אן לחלקים הצפוניים של טהראן, בעיקר לבאע'-צבא. (מזרח), חסן-אבאד (מערב) ושכונותיו<ref></ref>.
== בתי כנסת ==
בעודלאג'אן נמצאים כמה מבתי הכנסת העתיקים ביותר של טהראן<ref></ref>, ביניהם בית הכנסת עזרא יעקוב, אחד מבתי הכנסת הוותיקים בטהראן הממוקם בשכונה. בית הכנסת נוצר במאה ה-19 לספירה בתקופת שלטונו של נאסר א-דין שאה קאג'אר והוא תוקן ושוחזר פעמים רבות מאז.

== הערות שוליים ==
טאצ'דאון מיקי

טאצ'דאון מיקי (באנגלית: Touchdown Mickey) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי בכיכובו של מיקי מאוס שיצא לראשונה בשנת 1932. זהו הסרט ה-47 בסדרת "מיקי מאוס" שהופק וה-11 באותה השנה.

== עלילה ==
מיקי וקבוצתו 'Mickey's Manglers' (המעגילים של מיקי) משחקים במשחק הגדול של פוטבול אמריקאי נגד הקבוצה 'Alley Cats' (חתולי הסמטה). ברבע האחרון למשחק, בעוד נשארו 3 דקות לסיומו, הציון לקבוצתו של מיקי עומד על 89, כשלקבוצה היריבה 96.

מיקי, שותפיו לקבוצה ואוהדיהם שמחים ומריעים ואילו יריביהם החתולים יושבים ממורמרים וקוראים בוז. להקת תזמורת מנגנת ומיד קבוצת ברווזים מאייתים את שמו של מיקי. שדרן הספורט גופי עוקב אחר מה שקורה (באופן גרוע) כשמיקי מנסה להוביל את קבוצתו לניצחון. הדברים מתחילים להיראות עגומים עם צורת המשחק האלימה והבריונית של 'חתולי הסמטה', אך לבסוף מיקי מצליח להבקיע טאצ'דאון והשוות את הניקוד לתיקו.

מיקי מתקדם עם כדור הפוטבול כשלפניו מתגלגל שותפו לקבוצה, חזיר גדול ממדים, אשר "מגהץ" את כל החתולים שמנסים לחטוף ממיקי את הכדור. כשמיקי מועד ואחד החתולים מצליח לתפוס את הכדור, חבר לקבוצה של מיקי, כלב תחש ארוך, כורך עצמו סביב החתול מה שגורם לאחרון ליפול.

לאחר אינסוף תעלולים תוך שהזמן דוחק, מיקי מצליח לאחוז בכדור ולהתקדם כשכל שחקני הקבוצה היריבה שועטים אחריו. לבסוף בשנייה האחרונה הוא מבקיע לקול תשואות הקהל ומיני, קלרבל והוראס ביניהם.

הקהל נושא את מיקי ומיני על קורות עץ והשניים מתנשקים.

== דמויות ומדבבים ==
* מיקי מאוס - וולט דיסני
* מיני מאוס
* פלוטו
* גופי - פינטו קולביג
* הוראס הורסקולר
* קלרבל הפרה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים קצרים של דיסני
קטגוריה:מיקי מאוס
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:דיסני: סרטי הנפשה
קטגוריה:סרטים באנגלית
יחסי איראן – מקדוניה הצפונית

יחסי איראן–מקדוניה הצפונית הם היחסים הדיפלומטיים בין איראן ומקדוניה הצפונית.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-10 במרץ 1995. באפריל 2018 אירחה מקדוניה הצפונית פורום אנשי עסקים איראנים ומקדונים, כאשר המשלחת האיראנית הייתה בהנהגת יו"ר לשכת המסחר, התעשייה, המכרות והחקלאות של איראן, גולמרזה שאפי.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מקדוניה הצפונית מיוצגת באיראן באמצעות שגרירותה באנקרה, טורקיה.
* איראן מיוצגת במקדוניה הצפונית שגרירות בסקופיה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
קרן (יישוב)

ממטבעות העיר קרן: מימין הכיתוב "קרן", משמאל התאריך בספרות פיניקיות
קרן (בפיניקית: 𐤒𐤓𐤍,<ref>; יש לציין שהקשר בין השם למילה העברית־כנענית "קרן" מקרית.</ref> ביוונית: Κάρνη<ref name=":0">סטפנוס מביזנטיון, Cum annotationibus L. Holsteinii, A. Berkelii et Th. de Pinedo. Vol. I, cum Guilielmi Dindorfii praefatione, cui insunt lectiones libri Vratislav, Leipzig, 1825, עמ' 238</ref> או Κάρνος,<ref name=":1">סטראבון, גאוגרפיקה, 16.2.12 (ראו ב[https://el.wikisource.org/wiki/Γεωγραφικά/ΙΣΤ מקור היווני] וב[https://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Strabo/16B*.html תרגום לאנגלית])</ref> בלטינית: Carne<ref name=":2">פליניוס הזקן, תולדות הטבע, 5.19 (ראו במקור הלטיני וב[https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.02.0137%3Abook%3D5%3Achapter%3D18 תרגום לאנגלית])</ref> או Carnos<ref name=":3"></ref>) הייתה עיר פיניקית עתיקה מול עיר־האי ארוד, מצפון לטרטוס. קרן (ולא , בניגוד לטעות הנפוצה) שימשה כנמל היבשתי לארוד והייתה עיר הנמל היחידה מבין הערים הכפופות לארוד.<ref> p. [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k5529563s/f24.item 20], [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k5529563s/f59.item 55], [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k5529563s/f101.item 97]</ref>

דבר לא ידוע על ההיסטוריה העצמאית של העיר – כל שידוע עליה הוא מידע הנוגע לכל קו החוף הכפוף לארוד, שכלל אותה, את טרטוס ("אנטי־ארדוס", מול־ארוד ביוונית), מרת, אנידרה, בלנאיה ופלטוס.<ref> [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k5529563s/f24.item p. 20]</ref> ליקופרון משתמש במונח "Καρνῖται κύνες",<ref>ליקופרון, אלכסנדרה, שורה 1291 (ראו במקור היווני וב[https://www.theoi.com/Text/LycophronAlexandra.html תרגום לאנגלית])</ref> "כלבים קרנִיים" ככינוי לסוחרים פיניקיים. אצל סטראבון היא מוזכרת כאחת מערי החוף הארודיות, בה נמצא הנמל היבשתי של ארוד. פליניוס הזקן הזכיר אותה בצפון פיניקיה. סטפנוס מביזנטיון הזכיר אותה כעיר פיניקית.

בעיר התקיימה מטבעה שעל מטבעותיה הוטבע השם הפיניקי של העיר ומניין שנים בספרות פיניקיות, אשר ככל הנראה מייצג את מניין הערים מאז קבלת האוטונומיה של העיר ארוד. על חלק מהמטבעות הוטבעו גם האותיות היווניות ΚΑΡ, כאשר האלפא והרו מחוברות.<ref name=":4"></ref> על חלקם גם הופיע דקל, סמל לאומי פיניקי שהופיע על מטבעות פיניקיים רבים.<ref name="אניות וחלקי אניות"></ref> בין האלים הבולטים על מטבעות העיר היו זאוס, טיכה ואשמון־אסקלפיוס (לעיתים הוכתר על־ידי ניקה). מטבעות העיר הם בעיקר מסוגים אופייניים לארוד, אך הסוג של אשמון־אסקלפיוס מצביע על פולחן מיוחד של האל בקרן.<ref name=":5"></ref> המטבעה עבדה, לפי הממצא, במיוחד בשנים (כולן לפנה"ס) 226/225–221/220, 188/187–185/184 ו־137/136, שנה בה הייתה פריחה בהטבעת מטבעות גם בארוד עצמה.

העיר נמצאת במקום הנקרא כיום Karnûn או Karnoun<ref name=":6"> [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k5529563s/f25.item p. 21]</ref>, בסיומת ־וּן האופיינית גם לשמות שלא הסתיימו בסיומת היוונית (כמו למשל בתרון, היא Βοτρύς).

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
* 
</div>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פיניקים: מושבות
קטגוריה:סוריה: ארכאולוגיה
קטגוריה:סוריה: ערי נמל
יחסי מקדוניה הצפונית – פורטוגל

יחסי מקדוניה הצפונית–פורטוגל הם היחסים הדיפלומטיים בין מקדוניה הצפונית ופורטוגל.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-15 בנובמבר 1994. מכון התרבות הפורטוגזי Instituto Camões פעיל מאוד במקדוניה הצפונית, ואף מחזיק מרצה באוניברסיטת סקופיה.

== יחסי סחר ==
ב-2015 פעלו במקדוניה הצפונית 54 חברות פורטוגזיות. באותה שנה, מקדוניה הצפונית ייבאה סחורות בשווי 3.088 מיליון אירו מפורטוגל, שכללו בעיקר תאית, טקסטיל, מכונות וציוד, פלסטיק וגומי, עץ ושעם. באותה תקופה, פורטוגל ייבאה סחורה ממקדוניה הצפונית בשווי 3.534 מיליון אירו, שכללו בעיקר מזון, מכונות וציוד, מינרלים ועפרות, פלסטיק וגומי. זה הציב את פורטוגל במקום ה-37 בסחר החוץ של מקדוניה הצפונית, הן כקונה והן כספק. בסחר החוץ של פורטוגל דורגה מקדוניה הצפונית במקום ה-132 כלקוח ובמקום ה-121 כספק.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מקדוניה הצפונית מיוצגת בפורטוגל באמצעות שגרירותה בפריז, צרפת, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בליסבון.
* פורטוגל מיוצגת במקדוניה הצפונית באמצעות שגרירותה בבלגרד, סרביה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי מולדובה–פולין

יחסי מולדובה–פולין הם היחסים הדיפלומטיים בין מולדובה לפולין. שתי המדינות כוננו יחסים לאחר עצמאותה של מולדובה ב-1991.

== היסטוריה ==
מבחינה היסטורית, נסיכות מולדביה הייתה וסאל של ממלכת פולין ומאוחר יותר, חבר העמים הפולני-ליטאי. בשל כך התקיימה במולדובה קהילה פולנית קטנה אך פעילה. שניהם נכבשו מאוחר יותר על ידי רוסיה וברית המועצות בתקופות שונות.

=== הקהילה הפולנית במולדובה ===
פטרו לוצ'ינסי כיהן כ[[נשיא מולדובה הני והוא נושא גרסה מתומללת של שם המשפחה הפולני לוצ'ינסקי.]]
על פי המפקד הסובייטי של 1989, חיו 4,739 פולנים ב-מולדובה הסובייטית.<ref name="maii">"Moldova: Arena of International Influences", 2012, , [https://books.google.com/books?id=Uuw1kNq11YkC&pg=PT135 "Support of Polish Disapora"]</ref> מפקד האוכלוסין של מולדובה של 2004 דיווח על 2,383 פולנים. המפקד האחרון לא כלל נתונים שנאספו בטרנסניסטריה, שבמשך מאות שנים הייתה בגבולות האיחוד הפולני-ליטאי והייתה נתונה לקולוניזציה פולנית משמעותית. מפקד האוכלוסין של 2004 בטרנסניסטריה דיווח כי 2% מהאוכלוסייה (כ-1,100) הם פולנים.<ref></ref>

כמה פרסומים של פעילי פולוניה ודיפלומטים פולנים מזכירים מספרים של יותר מ-20,000 פולנים במולדובה, &#x2014; מספרים העולים באופן משמעותי על זה של פולנים המזוהים בעצמם במפקד האוכלוסין. חלק מהכותבים כוללים בהערכות שלהם אנשים ממוצא פולני, בעוד שאחרים מניחים שאנשים בעלי אמונה קתולית (במדינה אורתודוקסית בעיקרה) הם ככל הנראה ממוצא פולני; וזה עשוי לכלול, למשל אוקראינים בעלי קשרים לפולין במוצאם.

כתוצאה מהמדיניות הרוסית והסובייטית כלפי התרבות הפולנית, רק אחוז קטן מהפולנים במולדובה מדברים היום פולנית. לדוגמה, Petru Lucinschi, שכיהן כנשיא מולדובה, השני נושא גרסה מתומללת של שם המשפחה הפולני Łuczyński, אך מעולם לא הזדהה בפומבי עם מורשת פולנית. עם זאת, מספר פוליטיקאים טרנסניסטריים, כמו הגברת הראשונה לשעבר נינה שטנסקי ויבגני זובוב, פתוחים לגבי שורשיהם הפולניים.<ref></ref>

=== יחסים מודרניים ===
פולין תמיד הייתה תומכת קולנית בהשתלבותה ובחברותה של מולדובה באיחוד האירופי, שפולין חברה בו.<ref></ref><ref></ref> פולין הייתה מודעת היטב לדחיקה הפוליטית של מולדובה עם המצב של טרנסניסטריה<ref name="EdukMK">&nbsp;</ref> ופולין הודיעה רשמית שהיא לא תכיר בטרנסניסטריה כמדינה נפרדת.

פולין היא אחת מעשרת שותפות הסחר העיקריות של מולדובה. בשנת 2019, פולין הייתה מקור היבוא השמיני בגודלו ויעד היצוא השישי בגודלו של מולדובה.<ref></ref>

בשנת 2020, בעקבות התפרצות מגפת הקורונה במולדובה, תרמה פולין סיוע רפואי וציוד, כולל. מחוללי חמצן,<ref></ref> לבתי חולים שונים במולדובה,<ref></ref><ref></ref> גם דרך הקהילה הפולנית במולדובה.<ref></ref>

באוקטובר 2021, במהלך משבר גז, רכשה מולדובה מיליון מטרים מעוקבים של גז טבעי מפולין. זו הייתה רכישת הגז הראשונה של מולדובה ממדינה שאינה רוסיה.<ref></ref>

מכון ורשה, צוות חשיבה פולני, מחזיק ב-Romania Monitor כדי להסביר את המהלך העיקרי של ההתפתחויות הפוליטיות, הכלכליות והחברתיות ברומניה ובמולדובה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מולדובה מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
* פולין מחזיקה במולדובה שגרירות קישינב.
<gallery class="center">
קובץ:AMBASADA REP. MOŁDOWY 02.jpg|שגרירות מולדובה בוורשה
קובץ:Polish Embassy in Chișinău.jpg|שגרירות פולין בקישינב
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
מחוז ג'אזאן

מחוז ג'אזאן (בערבית: منطقة جازان) הוא המחוז הדרומי ביותר בערב הסעודית. המחוז נמשך לאורך 300 קילומטרים לאורך חופו הדרומי של ים סוף, וגובל בתימן ממזרח. הוא משתרע על שטח של 11,671 קמ"ר ולפי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2022 אוכלוסייתו מונה כ־1.405 מיליון תושבים כשהצפיפות היא 120.4 נפש לקמ"ר, מה שהופך את המחוז לצפוף ביותר בממלכה. בירת המחוז היא העיר ג'יזאן. הנסיך מוחמד בן נאצר הוא המושל מאז אפריל 2001.

במחוז יש למעלה מ־100 איים בים סוף, ובניהם איי פרסאן, שהם האזור המוגן הראשון על ידי ערב הסעודית; האיים משמשים כבית לציפורים נודדות מאירופה במהלך החורף.

==גאוגרפיה==
האזור מתחלק לשלושה חלקים:
* בפנים המחוז, המתנשאים לגובה של כ־3,000 מטר.
* מחוז יער אלחזון מורכב מיער רצוף, חוץ מכמה אזורים של מרעה.
* המישורים ידועים בשל הגידול של פולי קפה, דגנים (שעורה, דוחן וחיטה) ופירות (תפוחים, בננות, ענבים, מנגו, פפאיה, שזיפים וזני הדרים).

האקלים ברמות הגבוהות של ג'אזאן דומה לאקלים הרטוב יותר של מחוז עסיר. אזור החוף במחוז ג'אזאן הוא אחד מהמקומות החמים ביותר במדינה, עם טמפרטורות מקסימליות ממוצעות שנעות בין 40 מעלות צלזיוס ביולי עד 31 מעלות צלזיוס בינואר. כמות המשקעים במחוז נמוכה ביותר, ומגיעה לפחות מ־75 מילימטרים לשנה.

==חלוקות משנה==
האזור מחולק ל-14 מחוזות משנה כדלקמן:
{| class="wikitable"
|+מחוזות המשנה של מחוז ג'אזאן
!שם
!בערבית
!אוכלוסייה (מפקד 2022)
!שטח
!צפיפות
|-
|אבו עריש
|
|187,060
|871
|214.8
|-
|אל-דאיר
|
|47,424
|754
|62.90
|-
|אל-דרב
|
|68,965
|1,694
|40.71
|-
|אחד אל-מסארחה
|
|130,545
|771.2
|169.3
|-
|אל-עארדה
|
|79,730
|689.5
|115.6
|-
|אל-עידאבי
|
|32,940
|419
|78.62
|-
|אל-חרת'
|
|11,561
|418.4
|27.63
|-
|אל-רית'
|
|16,877
|811.5
|20.80
|-
|ביש
|
|86,996
|961.9
|90.44
|-
|דמד
|
|64,136
|321.4
|199.6
|-
|פרסאן
|
|13,529
|772.1
|17.52
|-
|ג'יזאן
|
|200,911
|1,304
|154.1
|-
|סביא
|
|223,083
|1,593
|140
|-
|סאמטה
|
|154,926
|620.7
|249.6
|-
|אל-טואל
|
|36,259
|386.2
|93.89
|-
|הרוב
|
|30,709
|483.3
|63.54
|-
|פיפא
|
|19,346
|147.4
|131.2
|-
|סך הכל
|جازان
|1,404,997
|11,671
|120.4
|}

==אתנוגרפיה==
השפה הערבית מדוברת על ידי למעלה מ-90% מהתושבים. תימנים רבים טוענים כי חלקים מג'אזאן הם חלק מתימן. היא סופחה על ידי ערב הסעודית במהלך מלחמת ערב הסעודית-תימן (1934) ואימאם יחיא סירב לתביעתה של תימן לאזור בהסכם טאיף. תימנים רבים המשיכו לתבוע את מחוז ג'אזאן עד שהנושא הוסדר באופן רשמי בשנת 2000 בהסכם הגבולות ערב הסעודית-תימן.

==פרויקטים סביבתיים==
בשנת 2019 הקצתה ממשלת סעודיה 213 מיליון דולר ליישום פרויקטים במחוז. פרויקטים כאלה כוללים התקנת קו טלפון לטיפול בשפכים, רשתות ביוב, חיבורי ביוב למשקי בית ותחנת שאיבה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.jazan.sa/ar/Pages/Home.aspx האתר רשמי]
* [http://www.splendidarabia.com/location/jizan/ מסע דרך מחוז ג'יזאן], ערב הנהדרת: אתר טיולים עם תמונות ומסלולים

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערב הסעודית: מחוזות
יחסי מקדוניה הצפונית – פולין

יחסי מקדוניה הצפונית–פולין הם היחסים הדיפלומטיים בין מקדוניה הצפונית ופולין.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-30 בדצמבר 1993. ב-19 בנובמבר 2021, התקיים בסקופיה הפורום הכלכלי הפולני-מקדוני. האירוע, שאורגן על ידי סוכנות ההשקעות והמסחר הפולנית, היווה פלטפורמה לשיחות ליזמים פולנים ומקדונים ולמוסדות תמיכה לעסקים. הפורום היה החלק הכלכלי העיקרי בביקורו הרשמי של הנשיא אנדז'יי דודה במקדוניה הצפונית. שתי המדינות הן חברות נאט"ו, ופולין תומכת בהצטרפותה של מקדוניה הצפונית ל.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מקדוניה הצפונית מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
* פולין מחזיקה במקדוניה הצפונית שגרירות בסקופיה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
אסיל פרחאת

אסיל מרון פרחאת (בערבית: أسيل فرحات ; נולדה ב-13 במאי 1997) היא שחקנית ערבייה ישראלית.
==ביוגרפיה==
פרחאת נולדה בנצרת, האמצעית בין שלוש אחיות. אביה מרון פרחאת פסיכולוג ואמה עינאיה בשאראת מורה לאנגלית בתיכון.

פרחאת למדה בתיכון הנזירות הפרנציסקניות בנצרת. בגיל 15 החלה ללמוד שיעורי משחק במרכז "כאן יאמא כאן" לאומניות הבמה, שם החלה להשתתף בהצגות תיאטרון במסגרת הלימודים.

בשנת 2017 החלה ללמוד במסלול למשחק של החוג לאמנות התיאטרון באוניברסיטת תל אביב, שם סימה את לימודי תואר השני במסלול ישיר ב-2021.<ref></ref> בארבע שנות לימודיה באוניברסיטה גילמה תפקידים ראשיים ומרכזיים בהפקות שונות כגון: הדה גאבלר ב"הדה גאבלר" מאת הנריק איבסן, היפוליטה וטיטניה ב"חלום ליל קיץ" מאת ויליאם שייקספיר,<ref></ref> הבת החורגת ב"שש נפשות מחפשות מחבר" מאות לואיג'י פיראנדלו<ref></ref> והמלכה ב"איבון נסיכת בורגונדיה" מאת ויטולד גומברוביץ'. במהלך התואר השני קיבלה מלגת הצטיינות מקרן ארדיטי.

את דרכה בטלוויזיה החלה ב-2019 כשקיבלה את התפקיד של דוניא בעונה השלישית של הסדרה "פאודה" בבימוי של רותם שמיר.

ב-2021 היא שיחקה בתור צעירה פלסטינית המאתגרת את אורח החיים השמרני בסביבתה, בסרט "סינמה סבאיא", זוכה פרס סרט הביכורים הטוב ביותר בפסטיבל ירושלים ופרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר לשנת 2022. את הסרט ביימה אורית פוקס רותם.<ref></ref>

ב-2021 הייתה מאמנת ומנהלת טקסט בסדרה הישראלית-גרמנית "המטרה: מינכן". בסדרה הייתה אחראית על אימון השחקנים על מבטאים שונים בערבית.

ב-2022 גילמה פרחאת את איה בסדרת הטלוויזיה "בוגד", שנוצרה על ידי רון לשם ועמית כהן ובוימה על ידי אסף פולונסקי.

ב 2022 התחילה לעבוד בערוץ הערבי של ערוצי- i24NEWS בתור מפיקה, ולאחר חודשיים קודמה למגישת חדשות ועורכת.

ב-2023 הצטלמה לשני סרטים, "בלה" של זהר שחר וג'מאל ח'לאילה ו"נשמות מעבר לגבול" (נוטוק) של מיה חטאב.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.shaham.org.il/actors-index/8795/אסיל_פרחאת כרטיס השחקן], באתר שח"ם – ארגון השחקנים והשחקניות בישראל
* [https://arts.tau.ac.il/story/Aseel_Marun_Farhat| אסיל פראחת], באתר הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ באוניברסיטת תל אביב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערביות נוצריות ישראליות
קטגוריה:ערבים נוצרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: החוג לתיאטרון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: החוג לתיאטרון
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקניות ערביות ישראליות
קטגוריה:נצרת: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1997
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1997
לואיז שטראוס-ארנסט

לואיז שטראוס-ארנסט (באנגלית : Luise Straus-Ernst ; 2 בדצמבר 1893 – יולי 1944), הידועה גם בשם לואיז ארנסט, לואיז שטראוס, לואיז ארנסט - שטראוס, או לואיז ארנסט - שטראוס, הייתה היסטוריונית אמנות, סופרת, עיתונאית ואמנית יהודיה-גרמניה, שלעיתים משתמשת בכינוי הדאדאיסטי אמנותי Armada von Duldgedalzen.<ref name="ewe2">Eva Weissweiler, Notre Dame de Dada. Luise Straus-Ernst – das dramatische Leben der ersten Frau von Max Ernst. Kiepenheuer & Witsch, Cologne, 2016, </ref> <ref>Ute Remus, Sollst je du sollst du Schwänin auf dem Ozean. Hommage an Lou Straus-Ernst ("Sollst je du sollst du Schwänin auf dem Ozean" is a line from the poem "Armada Duldgedalzen" (1920) by Johannes Theodor Baargeld) ("Should you ever be, should you be a swan on the ocean. A trubute to Luise Straus-Ernst), </ref>

היא הייתה אשתו הראשונה של הצייר והפסל הסוריאליסטי מקס ארנסט ואמו של הצייר ג'ימי ארנסט. בני הזוג נפרדו ב-1922 והתגרשו סופית ב-1926 והבן נשאר עמה בקלן.

עם עליית הנאצים לשלטון, היגרה לצרפת ב-1933. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה היא לא הצליחה להימלט יותר ומצאה מקלט בבית מלון באלפ-דה-הוט-פרובנס, צרפת, יחד עם קבוצת מהגרים יהודים נוספים. שם היא כתבה את האוטוביוגרפיה שלה "Nomadengut". כתב היד שרד ופורסם בשנת 2000.

ב-28 באפריל 1944 היא נעצרה בפשיטה וב-30 ביוני גורשה לאושוויץ, שם נרצחה בתאריך לא ידוע.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בון
קטגוריה:נספים במחנה ההשמדה אושוויץ
קטגוריה:עיתונאיות גרמניות
קטגוריה:סופרות יהודיות גרמניות
קטגוריה:אמניות יהודיות
קטגוריה:אמניות גרמניות
קטגוריה:יהודיות גרמניות
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1893
קטגוריה:גרמניות שנפטרו ב-1944
דינוקרטס

תחריט מודרני של הצעתו של דינוקרטס ל[[הר אתוס .]]
דינוקרטס מרודוס (ידוע גם בשמות דיינוקרטס, דימוקרטס, צ'ירוקרטס וסטסיקרטס; ביוונית: Δεινοκράτης ὁ Ῥόδιος, חי ברבע האחרון של המאה ה-4 לפני הספירה)<ref></ref> היה אדריכל יווני ששימש כיועץ הטכני של אלכסנדר מוקדון. דינוקרטס היה האדריכל שתכנן את העיר אלכסנדריה,<ref></ref><ref></ref> וכן תכנן את אנדרטת הקבורה המונומנטלית להפאיסטיון<ref></ref> ועסק בשיקום מקדש ארטמיס באפסוס.

== תוכנית העיר של הר אתוס ==
במסכת האדריכלות היחידה ששרדה מהעת העתיקה שנכתבה על ידי ויטרוביוס, דינוקרטס מוזכר בשל תוכניתו לפסל בצלע הר אתוס פסל כביר של אלכסנדר מוקדון שמחזיק עיר קטנה ביד אחת, ובידו השנייה הוא מחזיק כד שנשפך ממנו נהר שזורם לים.<ref></ref> אלכסנדר ביטל את ההצעה מכיוון שלפי הדיווחים דינוקרטס לא התחשב בתנאי החיים של התושבים כאשר תכנן שהתושבים לא יגדלו תבואה ליד העיר, ובמקום זאת ייבאו אותה דרך הים.<ref></ref><ref></ref>

== תכנון אלכסנדריה ==
בשנת 332 לפני הספירה, מינה אלכסנדר מוקדון את דינוקרטס למנהל של עבודות המדידה והתכנון העירוני של העיר אלכסנדריה שבמצרים. במקור תוכננה העיר במבנה סריגי שהיה נפוץ בתכנון ערים בתקופה ההלניסטית, על ידי האדריכל היפודמוס. בתכנון העיר נעזר דינוקרטס בקליומנס מנאוקרטיס, מהנדס אזרחי מוערך שבנה את מערכת אספקת המים ואת מערכת הביוב של העיר.<ref></ref><ref></ref>

== המדורה של הפאיסטיון ==
דינוקרטס עיצב את אנדרטת הקבורה לגנרל הפאיסטון (מת בשנת 324 לפנה"ס) בבבל, שתוארה על ידי ההיסטוריונים דיודורוס סיקולוס, אריאנוס, סטארבון, פלוטרכוס ואחרים. האנדרטה נבנתה מאבן לא מקומית, והייתה בצורה של מקדש בבלי מוזהב בגובה שש קומות.<ref></ref><ref></ref>

== המקדש השני של ארטמיס ==
דינוקרטס היה מעורב בשחזור מקדש ארטמיס באפסוס - אחד משבעת פלאי תבל של העולם העתיק. השחזור נדרש לאחר שהמקדש המקורי נהרס על ידי הרוסטרטוס בפעולת הצתה שהתבצעה ב-21 ביולי 356 לפנה"ס, בלילה שבו נולד אלכסנדר מוקדון.<ref></ref>

== עבודות אחרות ==
דינוקרטס עבד גם על מצבת הלוויה לאביו של אלכסנדר מוקדון, פיליפוס השני, אך זו לא הושלמה. עבודות אחרות כוללות מספר תוכניות לערים ומקדשים בדלפי, בדלוס ובערים יווניות אחרות. על פי ממצאים של ארכאולוגים, ייתכן שהוא היה האדריכל של קבר קסטה שהתגלה באמפיפוליס ב-2012.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אדריכלים יוונים
קטגוריה:יוון העתיקה: אדריכלות
קטגוריה:יוון העתיקה: אישים
קטגוריה:מתכנני ערים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-4 לפנה"ס
בית הכנסת עזרא יעקוב

בית הכנסת עזרא יעקוב הוא אחד מבתי הכנסת הוותיקים בטהראן, הממוקם בשכונת עודלאג'אן.

== היסטוריה ==
בית הכנסת נבנה במאה ה-19 לספירה בין השנים 1894–1895, בתקופת שלטונו של השאה נאסר א-דין שאה קאג'אר והוא תוקן ושוחזר פעמים רבות מאז. שטח בית הכנסת הוא 524 מ"ר.

עזרא יעקוב, שעל שמו קרוי בית הכנסת, היה סוחר יהודי איראני בולט והיה האדם הראשון שיצר קשר עסקי עם העיר מנצ'סטר באנגליה. לאחר פטירתו בגיל ארבעים, הוציאה אלמנתו את רוב הונו לצדקה למען יהודי איראן. בשנת 2004 הבניין הוכנס לרשימת המבנים ההיסטוריים בארגון "מורשת תרבות, מלאכת יד ותיירות" שבאיראן.<ref name="7dorim"></ref>

==הערות שוליים==

עזרא יעקוב
דיון קופר

דיון קופר (בהולנדית: Dion Cooper; נולד ב-29 בנובמבר 1993) הוא זמר הולנדי, אשר ייצג, יחד עם מיה ניקולאי, את הולנד באירוויזיון 2023, שנערך בליברפול.

== ביוגרפיה ==
קופר השתתף בעונה השישית של The Voice of Holland בסוף 2015. במהלך האודישן העיוור שלו הוא שר את השיר "Feeling Good"', והוא נכנס לקבוצתו של עלי בי . הוא הודח בשלב הדו-קרב.<ref></ref>

ב-1 בנובמבר 2022 הוכרז ב-NPO Radio 2 , על ידי דאנקן לורנס, שקופר ייצג, ביחד עם מיה ניקולאי, את הולנד באירוויזיון 2023.<ref></ref><ref></ref> ב-11 במאי 2023 ביצע הצמד את "Burning Daylight" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2023. הוא נכשל בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-13 במאי.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים הולנדים
קטגוריה:נציגי הולנד באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2023
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1993