OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ורוניקה מחליטה למות

ורוניקה מחליטה למות (בפורטוגזית: Verônica Decide Morrer; תורגם לעברית על ידי יורם מלצר) הוא רומן מאת פאולו קואלו. 

הרומן מגולל את סיפורה של ורוניקה בת ה-24, אשר על אף חייה חסרי-הדאגות והשגרתיים לכאורה, מחליטה להתאבד, מכיוון שהגיעה למסקנה שחייה יהפכו לשגרה מעיקה ואינה רוצה לחיות חיים שכאלו.
בהקשר זה נבחנים נושאים כמו שיגעון, חיפוש עצמי ותחושות הבדידות והניכור שחווה הגיבורה. הספר מבוסס במידה חלקית על חוויותיו של קואלו עצמו במספר מוסדות לחולי נפש. 

המסר העיקרי של הסיפור הוא כי שפיות היא מושג יחסי. החברה היא שמגדירה מושגים של "מטורף" לעומת "שפוי"; אין נורמליות אובייקטיבית.
(ניתנת בספר דוגמת ה"עניבה", אשר אנשים שפויים לובשים אותה למרות שאין היא מועילה, אלא מוסכמה חברתית.)

הספר עובד להצגות תיאטרון מספר פעמים ובשנת 2009 עובד לסרט קולנוע בעל אותו השם.

==עלילה==
למראית עין יש לוורוניקה חיים מושלמים. היא חיה בליובליאנה שבסלובניה. לאחר שהיא קוראת מאמר הנוגע לסלובניה, מתכננת ורוניקה להתאבד בעזרת מנת יתר של כדורי שינה. תוכניתה נכשלת והיא מתעוררת ב"וילט", בית חולים לחולי נפש, שם היא שומעת כי נותר לה שבוע לחיות.

נוכחותה של ורוניקה בבית החולים משפיעה על כל השוהים בו, במיוחד על זדקה החולָה בדיכאון, על מרי (הסובלת מהתקפי חרדה) ועל אדוארד הסכיזופרן, בו היא מתאהבת.

במהלך שהותה של ורוניקה ב"וילט", היא מבינה שאין לה מה להפסיד, ולכן ביכולתה לעשות או להגיד כל דבר, מבלי לדאוג לגבי מה שאחרים יגידו. מי ימתח ביקורת על מעשיה? הלא היא משוגעת. כתוצאה מהתובנה החדשה והמשחררת הזו, ורוניקה חוֹוה את כל התחושות שמעולם לא הרשתה לעצמה לחוות, כמו אהבה, שנאה ועוררות מינית.

דמות נוספת שלה תפקיד בעלילה היא דמותו של ד"ר איגור – אחד מהרופאים הבכירים ב"וילט". איגור פיתח תאוריה הנוגעת לרעל מנטלי, המכונה "ויטריול". הקורא מתוודע בסוף הסיפור אל הפואנטה, שהיא תפיסתו של ד"ר איגור: הוא מאמין כי חולה הסבור שנותר לו זמן קצוב על פני האדמה, ימצא בתוכו רצון לחיות והערכה כלפי החיים, ולא ינסה להתאבד פעם נוספת.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
קטגוריה:ספרי פאולו קואלו
קטגוריה:ספרי 1998
קטגוריה:ספרי ידיעות ספרים
נבחרת רואנדה בכדורגל

נבחרת רואנדה בכדורגל, הידועה בכינוייה "הצרעות", היא נבחרת הכדורגל הלאומית של מדינת רואנדה.

נבחרת רואנדה אינה נבחרת אפריקאית חזקה יחסית לשאר יריבותיה ביבשת ולא העפילה לאף גביע עולם בכדורגל והעפילה רק לגביע אפריקה לאומות אחת, הראשונה בהיסטוריה של הנבחרת, בשנת 2004. 

==כל גביעי העולם==
* 1930 עד 1986 - לא נכנסה
* 1990 - פרשה
* 1994 - לא נכנסה
* 1998 עד 2022 - לא העפילה

==כל גביעי אפריקה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;" 
|-
!שנה
!סיבוב
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו*
!הפסדים
!שערי זכות
!שערי חובה
|- 
|1957 עד 1962|| colspan="7" |הייתה חלק מבלגיה
|-
|1963 עד 1976|| colspan="7" |לא הייתה חברה בCAF
|-
| 1978|| colspan="7" rowspan="2" |לא נרשמה
|-
| 1980
|-
| 1982|| colspan="7" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 1984
|-
| 1986|| colspan="7" |לא נרשמה
|-
| 1988|| colspan="7" |פרשה
|-
| 1990|| colspan="7" rowspan="5" |לא נרשמה
|-
| 1992
|-
| 1994
|-
| 1996
|-
| 1998
|-
| 2000|| colspan="7" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2002
|-
| 2004||סיבוב ראשון||3||1||1||1||3||| 3
|-
| 2006|| colspan="7" rowspan="5" |לא העפילה
|-
| 2008
|-
| 2010
|-
| 2012
|-
| 2013
|-
| 2015|| colspan="7" |נפסלה
|-
| 2017|| colspan="7" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 2019
|-
| 2021
|-
| 2023
|-
| 2025|| ||||||||||||| 
|-
|סה"כ||1/34||3||1||1||1||3||3
|}
:*משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה

==שחקנים מפורסמים==
*קלוד קאליסה
*דזירה מבונאבוסיה
*סעיד מקאסי
*הונורה קאבונגו

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רואנדה: כדורגל
רואנדה
חצי האי קולה

חצי האי קולה (ברוסית: Кольский полуостров) הוא חצי אי בצפון רוסיה, במחוז מורמנסק. חצי האי גובל בים ברנץ מצפון, ובים הלבן ממזרח ומדרום. שטחו 100,000 קמ"ר, ומשתרעים בו שני רכסי הרים: הרי חיביני והרי לובוזרו (Ловозёрские тундры), המגיעים לגובה של 1,200 ו-1,120 מטר, בהתאמה.

חצי האי קולה עשיר מאוד במחצבים כברזל, אלומיניום, נציץ, טיטניום ואבנים יקרות. בקרבת הגבול הנורווגי קדחה רוסיה את הקידוח העמוק ביותר לקרום כדור הארץ למטרות מחקר: עומקו 12,262 מטר.

בחצי האי מצויה עיר הנמל החשובה מורמנסק, שהיא בסיס של הצי הצפוני הרוסי. מפרץ קולה מוביל ממנה צפונה אל הים הפתוח.

==ראו גם==
* מצר קילדין
* גרון הים הלבן

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רוסיה: חצאי איים
קטגוריה:מחוז מורמנסק: גאוגרפיה
הסובייט של פטרבורג

סובייט סנקט פטרבורג של צירי הפועלים היא מועצת פועלים שפעלה בתקופה קצרה במהפכת 1905 (היא אינה קשורה לסובייט פטרוגרד שהוקם בשנת 1917).

רעיון הקמת סובייט פטרבורג החל במפגש פועלים בביתו של וולין (שהתפרסם לאחר מכן כאנרכיסט). במפגש נבחר גאורגי חרוסטליוב-נוסר למנהיג הסובייט.

הסובייט נודע בעיקר בזכות פעולה שביצע בחודש אוקטובר 1905 ובה השתלטו ארבעים פועלים על בניין חשוב בסנקט פטרבורג.

בסובייט היו בין 400 ל־500 חברים שנבחרו על ידי כ־200,000 פועלים, והוא שלט על 96 מפעלים בסנקט פטרבורג וסביבתה. כסגנו של נוסר נבחר ליאון טרוצקי, ולאחר מעצרו של נוסר, היה טרוצקי למנהיג הסובייט.

ב־3 בדצמבר 1905 נעצרו חברי הסובייט (יחד עם טרוצקי) על ידי הממשלה.

סובייט זה היה הסובייט הראשון בהיסטוריה. מודל הסובייט אומץ גם במהפכת אוקטובר 1917.

==קישורים חיצוניים==

 
קטגוריה:רוסיה: היסטוריה
קטגוריה:סנקט פטרבורג: היסטוריה
גילוי נאות

במשפטים, גילוי נאות הוא חובתו של אדם או ארגון לגלות עובדות מהותיות שיש בהן כדי להשפיע על תוצאה של פעולה הנוגעת לצד שלישי.

== גילוי נאות בתחום הכלכלה ==
השימוש המקורי והנרחב בגילוי נאות נעשה בתחומי הכלכלה, והוא אחת מהמטלות החשובות של רואה חשבון, המבקר את הפעילות החשבונאית במערכת כלכלית: בדוחות כספיים של חברה או של ארגון כלכלי מוטלת עליו הדרישה לצרף גילוי נאות, ובו כל העובדות המהותיות והחשובות, כדי שאלה יתנו תמונה ברורה על מצבה הפיננסי של החברה.

בעת הנפקת מניות הגילוי הנאות נרחב יותר, והוא כולל את תחומי הפעילות של החברה, את תוצאותיה הכספיות ואת הסיכונים שהיא נחשפת אליהם בפעילותה. כן הוא כולל פרטים על ניירות הערך המוצעים לציבור ועל השימוש שהיא מייעדת לתמורה שתתקבל מהנפקתם.

== גילוי נאות בתחום המשפט ==
השימוש בביטוי נפוץ גם בחקיקה המשפטית על כל תחומיה, והדרישות לגילוי נאות משובצות בחוקי הכנסת ובתקנות נלוות, בעיקר בכל הנוגע למערכת יחסים שבין הצרכן לבין גופים המספקים לו שירותים. כך, למשל, נדרשים סוכני נסיעות להביא לפני הצרכן גילוי נאות בכתב על השירותים הניתנים במסגרת חבילת תיור, וחברות ביטוח נדרשות במסגרת הגילוי הנאות לפרט לרוכשי הפוליסה את המידע המפורט בתקנות מיוחדות. כמו כן נדרשים מוכרי רכב משומש למסור במסגרת מסמך גילוי נאות את היסטוריית הרכב.

== הרחבת השימוש בגילוי הנאות ==
כוחו של הביטוי ועוצמתו המחייבת הביאו להרחבת השימוש בו בכל תחומי החיים. הגילוי הנאות מבטא את יושרו ואת כנותו של המשתמש בו. כך, למשל, חבר כנסת המשתתף בוועדה העוסקת בתחום הקשור לענייניו הפרטיים יביא לפני החברים בוועדה גילוי נאות על מצבו, ועיתונאי הכותב על אישיות שהוא קשור עמה בקשרים עסקיים ושיש לו צד בעניין, יביא לפני קוראיו את הגילוי הנאות על כך.

==ראו גם==
*הסדר למניעת ניגוד עניינים
*ייזהר הקונה
*עקרון הגילוי המלא

== לקריאה נוספת ==
* תומר ניב, "[http://idclawreview.org/2015/06/10/blogpost-niv-tomer/ תכלית החברה בעקבות מהפכת הדיווח הסביבתי]", אתר משפט ועסקים, (2015).

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20131016135443/http://ozar.mof.gov.il/hon/2001/insurance/memos/2004-4.pdf גילוי נאות בביטוח ]
*[http://www.tourism-law.co.il/DISCLO.htm גילוי נאות בחבילות תיור]

קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:מונחים משפטיים
קטגוריה:משפט פרוצדורלי
שמעון בר

שמעון בר (במקור: גולדשטיין; 1927 – 4 באפריל 1983) היה זמר, שחקן, קומיקאי ומתרגם ישראלי.

==ביוגרפיה==
שמעון בר נולד בשם שמעון גולדשטיין ביאשי שברומניה. כבר בעת לימודיו בתיכון החל לשחק בתיאטרון "גוליבר הקטן".
בגיל 18 התקבל לתיאטרון העירוני של בוקרשט. הוא סיים לימודי משחק בפקולטה לתיאטרון של אוניברסיטת בוקרשט, והשתלם בניו יורק בסטודיו למשחק של לי סטרסברג.

בר עלה לישראל עם משפחתו בסוף שנת 1948, ואף על פי שלא ידע עברית, השתתף בהצגה "טרטיף" בתיאטרון הקאמרי כשלושה שבועות לאחר עלייתו. הצגות נוספות בהן שיחק בקאמרי היו: "פיגמליון", "הקמצן", "הטירה", "תעלולי נאסר-א-דין" ו"מריוס".
בראשית שנות ה-50 החל לשחק בתיאטרון לי לה לו.
בשנת 1958 הצטרף לרביעיית מועדון התיאטרון, שנוסדה על ידי יוסף מילוא. הרביעייה העלתה הצגות בידור וסאטירה, פעלה ברציפות כעשר שנים, והייתה מן הלהקות הבולטות של הבידור הישראלי.

בפסטיבל הזמר הראשון שנערך ב-1960 ביצע יחד עם עליזה קאשי את שירו של עודד אבישר, שהולחן ועובד על ידי אריה לבנון, "ערב בא", שזכה במקום הראשון. להיט נוסף שלו היה "מסעות בנימין מטודלה".

בשנת 1964 חזר לשחק בקאמרי והשתתף, בין השאר, בהצגות הבאות: "המלט" (בתפקיד המלט), "השחף", "יוסף וכתונת הפסים", "גן הדובדבנים", "אסתר המלכה", "ביקור הגברת הזקנה", "אדם לכל עת", "המכתב האבוד", "ללא דמעות", "בשפל" ו"שעיר אחד לעזאזל" מאת נסים אלוני (בתפקיד הקוסם והסוכן החשאי הרוזן פלאטין).

בשנת 1971 זכה בפרס משרד החינוך והתרבות לשחקן המצטיין.

בר היה חובב מוזיקה, קורא נלהב ודובר מספר שפות. הוא תרגם שירים רבים, בעיקר של היוצרים הצרפתים ז'ורז' ברסנס וז'אק ברל.
כמו כן תרגם גם מחזות, בין הבולטים בהם היה "702 הנודע" של אלכסנדרו מירודן, שהוצג בתיאטרון ברומניה.

בר הופיע בכמה סרטים, שהבולטים שבהם "מבצע יונתן" ו"הצילו את המציל".

שמעון בר נפטר בשנת 1983, בגיל 56, בעקבות קריש דם במוח. הוא נקבר בבית עלמין הדרום בחולון. הוא הותיר אחריו את רעייתו, שושנה, בן ובת.

עיריית תל אביב קבעה לוחית זיכרון בכניסה לביתו בכיכר היל 3.
[[לוחית זיכרון בכניסה לביתו בכיכר היל 3]]

== דיסקוגרפיה ==
* בשירי נעמי שמר, סינגל, 1959, ישראפון
* שמעון בר, רחל אטאס ולהקת זמרים בשירי נעמי שמר - 1959, ישראפון
* משירי אריה לבנון - סינגל, 1960, ישראפון
* משירי עמוס אטינגר, 1960, הד ארצי
* הכלב נו נו נו יוצא למלחמה, מלחמת ששת הימים בסיפור ושיר - אסתר סופר מספרת, 1967, מקולית
* האוסף, 2001, הליקון

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים רומנים
קטגוריה:זוכי פסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983
סילוני הטילים

סילוני הטילים (באנגלית: Rocket Jets) היה מתקן בפארק השעשועים דיסנילנד באתר הנופש דיסנילנד בקליפורניה. המתקן היה דור שלישי של מתקן קרוסלה המורכב מטילים התלויים מזרועות מתכתיות והמסתובבים סביב ציר מרכזי במיקום זה. המתקן נפתח בשנת 1967 בעת בניית "ארץ המחר" החדשה, ונסגר בשנת 1997 לפני השיפוץ של ארץ המחר שנערך בשנת 1998.
כיום המתקן עדיין מצוי באותו מקום, כאובזרבטרון - פסל הנע כל רבע שעה צלילי מוזיקה. מתקן דומה - האסטרו אורביטר נבנה בכניסה לארץ המחר, בהתבסס על מתקן המצוי בדיסנילנד פריז. באובזרבטרון הוחלפו הטילים שהיו במתקן במעין צלחות לוויין, וטיל הסאטורן V שהיה במרכז המתקן הוחלף בקרן לייזר. הטילים נמכרו באי ביי בשנת 2005.

בשל תקלות טכניות האובזרבטרון אינו פועל מרבית הזמן (מאחר שהמנוע המקורי נועד לעבוד מספר רב של פעמים בשעה ולא רק ארבע פעמים, ולשאת משקלים שונים).

==נתוני המתקן==
* פתיחה: 2 ביולי 1967
* סגירה: 6 בינואר 1997
* מתכנן: WED מיזמים
* תמת המתקן: טיל סאטורן V
* מתקן קודם במיקום זה: סילוני אסטרו (1956-1966)
* מתקנים מאוחרים במיקום זה:
** אסטרו אורביטר (מתקן במיקום אחר בעל אופי זהה)
** אובזרבטרון (מתקן במיקום זה המהווה אלמנט עיצובי בלבד)
* סוג המתקן: קרוסלה תלויה

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
פאול גרינינגר

שלט הנצחה לפאול גרונינגן ברחוב על שמו בפתח תקווה
פאול גרינינגר (; 27 באוקטובר 1891 - 22 בפברואר 1972) היה מפקד משטרת הגבולות של שווייץ בתחנת גבול בין שווייץ לאוסטריה שאיפשר מעבר פליטים יהודים מאוסטריה לשווייץ בזמן מלחמת העולם השנייה ובשל כך הוכר - כעבור 33 שנים - כחסיד אומות העולם.
==ביוגרפיה==
גריניגר למד במכינה למורים בין השנים 1907–1911. ב-1913 הצטרף לקבוצת הכדורגל בריל סט. גאלן , והיה חלק מהקבוצה בעת שזכתה באליפות היחידה בהיסטוריה שלה בעונת הספורט של 1914-15. בהמשך התגייס לצבא שווייץ, וב-1919 לאחר שחרורו מהצבא התגייס למשטרה של מחוז סנט גאלן.

===פעילות להצלת יהודים===
באוגוסט 1938 שימש כמפקד משטרת הגבולות של מחוז סנט גאלן, לאחר סגירת גבולותיה של שווייץ בפני פליטים יהודים מגרמניה, איפשר לכ-3,600 יהודים לעבור את הגבול לשווייץ באזור קנטון סנט גאלן, ובכך הציל את חייהם. בנוסף, רכש מכספו מעילים וציוד נוסף לפליטים שהגיעו חסרי כל.

גרינינגר פוטר מן המשטרה לאחר שנמצא אשם בהפרה מכוונת של הוראות חוקיות ממפקדיו, ונשללו ממנו דרגותיו, כל זכויות הפנסיה וכן פיצויי פרישה. הוא עבד זמן מה בעבודות מזדמנות ואחר כך עבד כמורה במשרה חלקית. במאי 1970 נדון עניינו בפרלמנט השווייצרי ובעקבות זאת, בדצמבר 1970 קיבל מכתב רשמי מממשלת הקנטון המודה לו על הגישה ההומנית שגילה כלפי פליטים שהיו שרויים בסכנת נפשות. עם זאת, הממשלה סירבה לפתוח מחדש את המשפט מחדש ועל כן לא קיבל פנסיה. בשווייץ וגרמניה נאספו תרומות עבורו ובמרץ 1971 קיים ארגון נפגעי הנאצים טקס הוקרה לכבודו. בשנת 1971 הוא גם הוכר על ידי יד ושם כחסיד אומות העולם.

גם לאחר מותו לא מיהרה ממשלת שווייץ להחזיר לגרינינגר את תוארו וזכויותיו. רק בשנת 1995 טוהר שמו על ידי ממשלת שווייץ. הערך הכספי של ההפסד שנגרם לו מפיטוריו ושלילת פיצויי הפיטורין שלו הועבר לידי יורשיו אשר השתמשו בכסף כדי להקים בשנת 1998 את קרן פרס גרינינגר, המעניקה אחת לשנה פרס כספי על מעשים הומאניים וגילויי אומץ לב יוצאי דופן.

==הנצחה==
בשנת 2004 נקרא על שמו רחוב בשכונת פסגת זאב שבצפון ירושלים. כאשר נתבקשו נציגי שווייץ בישראל והשגריר השווייצרי להגיע לטקס סירבו מפני שהאזור ממוקם מחוץ לקו הירוק. גם בשכונת קריית אלון (שבעבר הייתה ידועה כיישוב הערבי פג'ה ובמקור ככפר היהודי פוגה) שבפתח תקווה נקרא רחוב על שמו. בשנת 2017 נקרא על שמו רחוב בראשון לציון בטקס שבו השתתפו שר מממשלת שווייץ, שגריר שווייץ בישראל, נציג העמותה על שמו וראש עיריית ראשון לציון.

== ראו גם ==

* הצלת יהודים במהלך השואה

== לקריאה נוספת ==

* באומינגר אריה, חסידי אומות העולם: דמויות מימי השואה, תל אביב: עם עובד, 1978, עמ' 158.

== קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20110623152617/http://www.paul-grueninger.ch/pagine/stiftung/aussch_en.html קרן פרס גרינינגר, שווייץ] 
* }
* [http://www.scribd.com/doc/24329081/רצוי-מצוי-פאול-גרינינגר רצוי ומצוי: דיוקן הנאצי כחסיד אומות העולם]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שווייצרים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: שווייץ
קטגוריה:שווייץ במלחמת העולם השנייה: אישים
קטגוריה:שוטרים
קטגוריה:ילידי 1891
קטגוריה:שווייצרים שנפטרו ב-1972
מנטרה

בודהיסטיות חרוטות על חרסים בטיבט]]
אום", מנטרה קדושה מרכזית בדת ההינדית]]
מנטרה היא הברה, מילה או משפט, הנאמרות בחזרתיות על מנת להשפיע על התודעה. מקורה של המנטרה (דוונאגרי: मन्त्र) בתרבות הוֵדית והיא חלק מרכזי בהינדואיזם, ונהוגה גם בבודהיזם, סיקהיזם וג'ייניזם. השימוש במנטרה משתנה בהתאם לאסכולה ולפילוסופיה הקשורה אליה. כיום השימוש במנטרות נפוץ גם בתנועות רוחניות רבות של ניו אייג' שמבוססות על תרבויות ודתות מזרח קדומות.

==סוגי מנטרות==
המנטרות הן לרוב צלילים מקודשים או שמות של האל. דוגמה למנטרה בולטת היא "אום" או "אום מאני פאדמה הום", שמשמעותה בתרגום הרווח: "הלל לאבן החן שבלוטוס" (מאני: אבן חן, פאדמה: פרח לוטוס). מנטרה הינדית ידועה אחרת היא מנטרת ה"הרא קרישנה", תפילה בת שש-עשרה מילים המורכבת משמות האל בסנסקריט. יש גם שהמנטרה היא צליל חסר משמעות שמוליך את התודעה באופן טבעי לסמאדהי, אל המוחלט.

==השפעות המנטרה==
בניגוד למילים הנאמרות במהלך שיחה, המנטרה אמורה לקבל את עוצמתה מהתגובה האנרגטית שהצליל שלה יוצר, ללא תלות בהקשר בו נאמרה. אמירת המנטרה בקול תוך חזרה עליה שוב ושוב, יוצרת צליל מיוחד המושפע מהתדירות בה נאמרת המנטרה. המנטרה גורמת לתודעה ליצור מחשבות חיוביות וכך הופכת את מתרגל המנטרה לממוקד וחסין יותר בפני מצבים קשים. יש המאמינים כי הצליל יוצר תגובה אנרגטית הן בגוף הפיזי והן בגוף האנרגטי, וכתוצאה מכך המנטרה מאזנת ומטהרת את התודעה, ובכך מגינה ממחשבות שליליות ומאנרגיות הרסניות. בסוגי מדיטציה של אנרגיה, אומרים מנטרות תוך דגש על הבנת משמעותן כדי ליצור השפעה אנרגטית גבוהה יותר לעומת אמירת המנטרה ללא כוונה או הבנה מעמיקה.

==ראו גם==
* רוויית משמעים

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:בודהיזם
קטגוריה:הינדואיזם
קטגוריה:הודו: דת ופילוסופיה
קטגוריה:מדיטציה
רם נהרי

רם נהרי (נולד ב-12 במאי 1970) הוא במאי, תסריטאי ויוצר טלוויזיה ישראלי.

==ביוגרפיה==
נהרי נולד ברמת גן לאם פסיכולוגית ולאב כימאי. בהיותו בגיל שלוש עברה משפחתו לארצות הברית למשך שנתיים, בעקבות הקריירה האקדמית של הוריו. עם שובה ארצה התגוררה המשפחה ברמת השרון.

בוגר תיכון אלון במגמת קולנוע.

בוגר החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב.

נהרי כתב וביים את סרט הטלוויזיה "כוכב זורח מעל הלב" יחד עם תמר מרום בשנת 2001. הסרט, בכיכובם של אילנה ברקוביץ', דאנה איבגי ואסי כהן העוקב אחר ימיהם האחרונים של חבורת צעירים לפני גיוסם לצה"ל, זכה להצלחה רבה.

לאורך השנים שימש נהרי בערוץ 24 כמנהל אמנותי ובזכיינית ערוץ 2, קשת. בשנת 2003 יצר את סדרת האנימציה "היפשושיות" בערוץ 24, בה מככבות דמויותיהן ההומוריסטיות של שושנה דמארי ויפה ירקוני בדיבובה של חנה לסלאו.

בשנת 2004 ביים את סדרת הטלוויזיה "אהבה זה כואב", יחד עם הכותבים דנה מודן ושבי גביזון. בסדרה, הופיעה מודן עצמה, לצד אסי כהן, עמי סמולרצ'יק ודורית בר-אור. הסדרה נחלה הצלחה, וזכתה בפרס האקדמיה לטלוויזיה 2004. שנה לאחר מכן, ביים יחד עם התסריטאית תמר מרום את "אמא'לה" בכיכובה של אורנה בנאי. הסדרה זכתה לשבחים ונהרי בפרס האקדמיה לטלוויזיה.

סרטו "אל תשכחי אותי" זכה בשלושה פרסים בפסטיבל הסרטים בטורינו, נובמבר 2017: פרס הסרט הטוב ביותר, פרס השחקנית המצטיינת (מון שביט), ופרס השחקן המצטיין (ניתאי גבירץ). הסרט יצא לאקרנים בישראל בקיץ 2019.

בשנת 2018 ביים את סדרת הטלוויזיה "ככה זה", בה כיכבו אסי כהן ודנה מודן. הסדרה המשיכה לעונה שנייה.

נהרי אב לשני בנים בהורות משותפת עם מיכל ויניק. מתגורר בתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:במאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון אלון (רמת השרון)
קטגוריה:בוגרי החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:זוכי פרס האקדמיה לטלוויזיה: במאים
קטגוריה:במאי קולנוע להט"בים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
טוטס טילמנס

טוטס טילמנס (Jean "Toots" Thielmans; 29 באפריל 1922 – 22 באוגוסט 2016) היה מוזיקאי ג'אז ממוצא בלגי. ידוע במיוחד כנגן מפוחית פה, אך גם גיטריסט ובעל יכולת וירטואוזית בשריקה.

==ביוגרפיה==
טוטס טילמנס נולד וגדל בבריסל. בגיל שלוש למד לנגן באקורדיון, ומאוחר יותר במפוחית ובגיטרה. מעולם לא למד מוזיקה במסגרת מסודרת ומעולם לא ידע לקרוא תווים.

טילמנס החל את הקריירה שלו כנגן גיטרה. בתחילת שנות ה-50 הצטרף ללהקה של בני גודמן בסיור הופעות באירופה. בשנת 1952 עקר לארצות הברית, שם ניגן עם צ'ארלי פארקר, ו"התגלה" על ידי ג'ורג' שירינג שצרף אותו לחמישיית ג'אז בשנת 1953. לאחר שש שנים בהן ניגן עם שירינג, הקים בעצמו שתי רביעיות סווינג וביבופ.

בשנת 1961 הלחין טילמנס את "בלוזט" - קטע ג'אז אותו ביצע בשריקה בליווי גיטרה באוניסון (כך שמלודיית השריקה והגיטרה זהות ומנוגנות בו-זמנית). בלוזט הפך ללהיט בינלאומי, זכה לביצועים רבים על ידי אמני ג'אז ברחבי העולם ונכלל בספר הסטנדרטים של נגני הג'אז (נורית גלרון מבצעת את בלוזט בתקליטה השני).

באותן שנים שגשגה הקריירה של טוטס טילמנס כנגן מפוחית לצידם של אמני ג'אז ופופ מן השורה הראשונה, כמו קווינסי ג'ונס, רוי אלדרידג', אלה פיצג'רלד, ביל אוונס, דיזי גילספי, אוסקר פיטרסון, רישאר גליאנו, בילי ג'ואל ופול סיימון. ניתן לשמוע את צלילי המפוחית שלו בנעימות הסרטים "קאובוי של חצות" (1969), "שוגרלנד אקספרס" (1974) וכן בפתיחה לתוכנית הילדים "Sesame Street" ומאוחר יותר בנעימת הסרט "ז'אן דה פלורט". כמה מאלבומיו הוקדשו למוזיקה ברזילאית, בהם לקחו חלק שורה ארוכה מחשובי היוצרים הברזילאים, ביניהם שיקו בוארקי, מילטון נסימנטו, קייטנו ולוזו, ז'ילברטו ז'יל ואליס רז'ינה.

טילמנס היה ידוע במזגו הנעים ובצניעותו: הוא נהג לכנות את עצמו "ket" ("ילד רחוב" בסלנג בלגי). על פועלו המוזיקלי קיבל פרס בפסטיבל הג'אז "הים הצפוני" בהאג שבהולנד, ובבלגיה קיבל תואר ברון ותואר דוקטור לשם כבוד משתי אוניברסיטאות.
בשנת 1981 לקה טילמנס בשבץ שגרם לשיתוק במחצית גופו, אך החלים והמשיך להופיע ולהקליט עד השנים האחרונות לחייו - כאשר לדבריו הוא "אמנם לא יכול לנגן את כל הצלילים שניגן בעבר אך עדיין הוא מנגן את הטובים שבהם...."

טילמנס המשיך להופיע עד שנת 2014. באוגוסט 2016 נפטר בשנתו בגיל 94.

== אלבומים עיקריים ==
<div style="direction: ltr;">
* Only Trust Your Heart (1988)
* Footprints (1991)
* The Brasil Project (1992)
* The Brasil Project vol 2. (1993)
* Compact Jazz (1993)
* East Coast, West Coast (1994
* Aquarela do Brasil (1995)
* Chez Toots (1998)
* The Live Takes, volume 1 (2000)
* Hard to Say Goodbye, the very best of Toots Thielemans (2000)
* Toots Thielemans & Kenny Werner (2001)
* One More For The Road (2006)
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.jazzguitar.be/toots_thielemans_bluesette.html "בלוזט": דף תווים]
* 

קטגוריה:מוזיקאי ג'אז
קטגוריה:מוזיקאים בלגים
קטגוריה:נגני מפוחית פה
קטגוריה:מהגרים מבלגיה לארצות הברית
קטגוריה:ילידי 1922
קטגוריה:נפטרים ב-2016
מילואים (סדרת טלוויזיה)

מילואים היא סדרת טלוויזיה ישראלית, שנוצרה על ידי אורי ובני ברבש, ושודרה בערוץ 2 מטעם הזכיינית רשת בשנים 2005–2007.

הסדרה היא מעין סדרת המשך ליצירתם הטלוויזיונית הקודמת של האחים ברבש "טירונות". היא עוקבת אחר חוויותיהם הצבאיות של אנשי המילואים, וכן מעניקה פן נוסף במבט על חייהם האזרחיים של דמויות אלו, קשייהם, אהבותיהם, חברויותיהם. במהלך הסדרה, המתרחשת בעת האינתיפאדה השנייה, מגויס בצו 8 גדוד סיור במילואים של חטיבת הצנחנים הסדירה, לטובת תעסוקה מבצעית באיו"ש. אנשי הגדוד, ובראשם המג"ד אביתר, נדרשים לעזוב את שגרת יומם ולהפוך מאזרחים לחיילים. 

יוצרי הסדרה ניסו להעביר באמצעותה את המתרחש בלב-לִבה של החברה הישראלית בכלל, והמערכת הצבאית בפרט. הסדרה זכתה לשבחים ונחלה הצלחה. 

ב-11 ביולי 2006 שודר הפרק הראשון של העונה השנייה, אך למחרת השידור פרצה מלחמת לבנון השנייה, ועקב רגישות נושא הצבא בעת מלחמה, נדחה שידור המשך העונה ל-12 בנובמבר 2006 והיא שודרה עד ה-14 בינואר 2007.

שיר הנושא של הסדרה נקרא "רוחות מלחמה" שכתב, הלחין וביצע רמי קלינשטיין. לשיר אף צולם קליפ בהשתתפות שחקני הסדרה.

== שחקנים ודמויות ==
*אביתר (יגאל נאור) - המג"ד של חטיבת הצנחנים.
*מאיה (אסנת וישינסקי) - אשתו של אביתר.
*דריה (מאיה מרון) - בתו של אביתר.
*בנצי (בן ציון) אשכנזי (דרור קרן)
*תמרה אשכנזי (מרינה שויף) - אשתו של בנצי.
*אהוד אשכנזי (פאר אורון) - בנו של בנצי.
*נחמן (יגאל עדיקא)
*ג'רי (נתן רביץ)
*פיני (פיני שטיגליץ)
*נדב (יונתן פז בוגנים)
*חזי (איתן גלס)
*פיסטוק (אורי קלאוזנר)
*דורון (שלומי קוריאט)
*בנדה (אלון נוימן)
*אורלי (רותם זיסמן)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:רשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות דרמה ישראליות
קטגוריה:מילואים בישראל
קטגוריה:צה"ל בתוכניות טלוויזיה
נר נשמה

נרות נשמה דולקים ב[[טקס שנערך על ידי הצי האמריקני לרגל יום הזיכרון הבינלאומי לשואה.]]
נר נשמה ליד קבר, בתוך תא שנועד להגן על הנר מפני רוח וגשם
מכיכר החטופים והנעדרים, רחבת מוזיאון תל אביב לאמנות.]]
דיגיטלי לזכר חללי מלחמת חרבות ברזל בבית חולים איכילוב]]

נר נשמה הוא מנהג יהודי של הדלקת נר לציון זיכרון של אדם שנפטר. מקובל כסגולה לעילוי נשמתו.

== מקור ==
מנהג הדלקת נר לכבוד נפטרים נזכר במשנה במסכת ברכות (): "אין מברכין בורא מאורי האש במוצאי שבת על הנר של מתים."

המקור למנהג מיוחס לכתוב בספר משלי: .

ישנן קהילות בין יוצאי תימן בהן לא נוהגים להדליק נר נשמה. חשיבות יתרה נודעה לנר נשמה עקב התפשטות חכמת הקבלה בה מופיע רבות עניין עילוי הנשמה והנאתה מהנר. ההבנה הפשטית גורסת כי מקור המנהג הוא בהבאת נר לבית המדרש לתועלת לימוד התורה כדי שזכות המצווה תועיל לנפטר ולא הנר עצמו. על פי זה רבנים בימינו מורים לשלם סכום כסף למאור בית המדרש (חשבון חשמל) בנוסף להדלקת נר כנהוג.

טעם נוסף מובא בשם הרב שניאור זלמן מלאדי, הנשמה נמשלה לנר משום שנשמת האדם היא כמו הלהבה של הנר, שלא משנה כמה יטו אותה ויורידו אותה למטה היא תמיד תיטה ותשאף כלפי מעלה, כלומר לא תיפול ותימשך למטה אחר החומר. ולכן מדליקים 'נר נשמה' משום שכביכול הוא בא להעלות את הנשמה בכך שמבטא את השאיפה הפנימית הטהורה והקדושה שלה להזדכך ולהתעלות, וגם אם חטא האדם רצונו הפנימי היה לעשות טוב ולהתעלות.

== זמני הדלקת הנר ==
נוהגים להדליק נר זה בעיקר ביום השנה ("יאָרצײַט"), כלומר ביום הזיכרון שחל ביום פטירת קרוב משפחה. את הנר נהוג להדליק בבית, וגם ליד קברו. נהוג גם להדליק נר נשמה בבית האבל במהלך שבעת ימי האבלות, ויש שנוהגים להדליק בכל השנה הראשונה לפטירת הקרוב.

ב מובא שבערב יום כיפור נהוג היה להדליק נר נשמה בבית הכנסת לאב ואם שנפטרו.

יש הנוהגים להדליק נר נשמה בכל תאריך בו נאמרת תפילת יזכור בבתי הכנסת (יום כיפור, שמיני עצרת, שביעי של פסח, שבועות).

המהרש"ל טען שהדלקת נר בערב שבת בבית הכנסת ביום פטירת האב או האם היה נהוג בכל ארץ אשכנז. לדעת רבי נחמן מברסלב (בספר המידות) הדלקת נר תמיד משמן זית היא סגולה כנגד גזירות שמד.

על פי רוב מדליקים נר מיוחד שזמן בעירתו ארוך במעט מיממה. ישנם נרות שדולקים שבוע שלם, ונהוג להדליקם בעיקר בזמן השבעה, בבית האבל.

==ראו גם==
* אבלות (יהדות)
* יום השנה (יהדות)
* עילוי נשמה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.halachayomit.co.il/DisplayRead.asp?readID=1191 על נרות נשמה], באתר "הלכה יומית"
* 
*[https://he.chabad.org/library/article_cdo/aid/4725369 למה מדליקים נר נשמה?]הרב יהודה שורפין, באתר beitchabad
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תשמישי מצווה
קטגוריה:פטירה ואבל ביהדות
קטגוריה:נרות ביהדות
פלוריאנופוליס

פלוריאנופוליס (בפורטוגזית: Florianópolis) היא בירת מדינת סנטה קטרינה שבדרום ברזיל.
== גאוגרפיה ==
העיר כוללת אי עיקרי אחד, האי סנטה קטרינה, חלק אחד יבשתי ואיים קטנים המקיפים אותו. בעלת אוכלוסייה של 386,913 (2004/IBGE). אזור המטרופולין שלה הוא בעל אוכלוסייה של כ-800,000 תושבים.

פלוריאנופוליס מוקפת באיים קטנים ועליהם מבצרים, שהגנו עליה מספינות אויב בראשית ימיה, במאה ה-17. רוב האוכלוסייה חי בחלקו הצפוני של האי סנטה קטרינה. החלק הדרומי של האי מבודד יותר ופחות מפותח. אף על פי שבמקורה ישבו בה פורטוגזים (מהארכיפלג של אזורים), למהגרים הגרמניים והאיטלקיים שבאו בעקבותיהם הייתה השפעה חזקה על עיצוב דמותה של העיר, בדומה לערים אחרות בברזיל. פלוריאנופוליס הייתה זמן רב יעד פופולרי לתיירים דרום אמריקאיים, בזכות מיקומה ואקלימה הסוב-טרופי ובייחוד בשל חופיה שופעי החול הלבן. בשנים האחרונות הפכה ליעד תיירותי מועדף גם לתיירים מארצות הברית ומאירופה. רמת שירותי התיירות בה גבוהה והיא נחשבת לאחת הערים היפות והבטוחות בברזיל ידועת האלימות והפשע. בפלוריאנופוליס חופי רחצה רבים ומרכזי ספורט ימי, בעיקר באזור באיה דה-לגואה המיוחד ביופיו. היא אחת מארבע הערים המובילות את חגיגות הקרנבל בברזיל מדי שנה בחורף. פלוריאנופוליס הופכת בהדרגה למרכז תרבותי ואקדמי ויש המכנים אותה "עמק הסיליקון של ברזיל" בזכות החממות הטכנולוגיות ומפעלי ההיי-טק המוקמים בשכנות לה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:ברזיל: ערי חוף
קטגוריה:מדינות ברזיל: ערי בירה
קטגוריה:סנטה קטרינה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1726
אהרון שידלובסקי

יוסף שידלובסקי בצעירותו
מימין אהרון ומשמאל יוסף אחיו התעשיין על הדשא בקבוצת כנרת
אהרון שִידְלוֹבְסקי (ב' בטבת תרנ"ב, 2 בינואר 1892 – כ"ה בכסלו תש"ם, 15 בדצמבר 1979) היה איש העלייה השנייה וממייסדי קבוצת כנרת.

==ביוגרפיה==

קברו של אהרן שידלובסקי
נולד באחוזה סקריהיטשין שעל נהר הבוג המערבי בפולין, אז חלק מן האימפריה הרוסית. עלה לארץ ישראל בשנת 1912 ועבד במושבות ובחוות פועלים. הצטרף לקבוצת פועלים שעלתה לחוות כנרת והקימה לאחר מכן את קבוצת כנרת. מאנשי "הגדוד העברי הארצישראלי", מסגרת התנדבותית שהוקמה ב-1917 בעת כיבוש הארץ על ידי הצבא הבריטי מן הטורקים. היה מפעילי הרכש למען ההגנה. היה קנאי לערכי "העבודה העצמית" וההסתפקות במועט, אותם דרש קודם כל מעצמו וגם מאחרים. התנגד להזדקקות לתמיכות ולהלוואות כדי להקים את המשק החקלאי.

על מצבתו השחורה בבית הקברות כנרת חקקו חבריו את המילים: "צדיק יסוד עולם". לאחר מותו כתב עליו מוטי זעירא את הספר "עקשנות וכוכבים". פרקים מחייו מופיעים בספר "אמא", שכתב נכדו, ענר שלו.

==משפחתו==
אחיו הצעיר של אהרון שידלובסקי, יוסף שידלובסקי, היה מהנדס, ממציא ותעשיין.

אשתו של אהרון שידלובסקי, עליזה שידלובסקי, הייתה מראשי איחוד הקבוצות והקיבוצים וחברת הוועדה המרכזת של ההסתדרות. לזוג שתי בנות: ריקה שלו, ציירת, וד"ר הדסה דין, רופאה. ריקה נישאה למבקר הספרות מרדכי שלו, ולה שני ילדים: הסופרת צרויה שלו, הנשואה לסופר איל מגד, והמתמטיקאי והסופר ענר שלו, הנשוי לד"ר דנה שלו מהחוג ללימודים קלאסיים באוניברסיטה העברית בירושלים (בתה של הסופרת וחוקרת המקרא אריאלה דים-גולדברג).

==לקריאה נוספת==
* מוטי זעירא, עקשנות וכוכבים: על אהרן שידלובסקי ומשלו, תל אביב: עם עובד, 1995.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20131008182420/http://www.kinneret.org.il/kinneret/yizkorPage.asp?id=130 אהרון שידלובסקי – יזכור], באתר קבוצת כנרת
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות כנרת
קטגוריה:ציונים ילידי המאה ה-19: אנשי היישוב
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:לוחמי הגדודים העבריים
קטגוריה:משפחת שידלובסקי
קטגוריה:קבוצת כנרת: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1892
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1979
בובי הינן

ריימונד לואיס הינן (באנגלית: Raymond Louis Heenan), שנודע גם בשם דמותו בובי "המוח" הינן (<span dir="ltr">Bobby "The Brain" Heenan</span>; 1 בנובמבר 1944 - 17 בספטמבר 2017) היה שחקן אשר גילם מתאבק, מאמן ושדרן בהיאבקות המקצוענית. הינן הפך להיות לשם דבר במקצועו לאחר שעבד במספר ארגוני היאבקות גדולים, כגון ה-WWE, ה-WCW וה-NWA.

==הקריירה==
הינן החל את דרכו בהיאבקות כאוהד מושבע וכבעל חנות מזכרות במופעי היאבקות בארצות הברית. בשנת 1965 החל להופיע במופעים של ארגון ה-AWA בעצמו, תחת שם הבמה "הבחור היפה" (Pretty Boy). דמותו של הינן אופיינה בכישרון רב, אך גם בעצלות שעל פי התסריט מנעה ממנו להתקדם. עם הזמן דמותו הפכה לדמות מאמן עבור מתאבקים אחרים וכן כנואמת נאומים באירועי היאבקות. הינן שינה את שם דמותו ל"המוח" ומנהלי הארגון בו עבד הכניסו אותו לעלילה כמאמן המנהיג קבוצת מתאבקים. הדבר היה חדשני והעיד על הפופולריות של דמותו, שכן עד אז דמויות המאמנים לא זכו לבמה מרכזית שכזו.

===American Wrestling Association===
הינן החל את דרכו ב-AWA כמאמן של הצמד ניק בוקוינקל וריי "מטיל המומים" סטיבנס. התסריט זימן לצמד ולהינן מספר זכיות בתארים. עם נסיקת הפופולריות של דמויותיהם הורחב הצוות וכלל גם את דמויותיהם של בובי דאנקם ובלאקג'ק לנזה. החבורה כונתה "משפחת הינן" וזכתה לפופולריות רבה, כאשר דמויות המתאבקים זוכות בקרבות מבוימים ובאירועים מרכזיים לרוב. דמותו של הינן נשאה על נס בעת זו כ"מנהיג" החבורה.

בשנת 1979 עבר הינן לליגת ה-NWA, אך חזר לאחר זמן קצר ל-AWA ולדמות המאמן.

===World Wrestling Federation===
הינן הצטרף לליגת ה-WWF (לימים, WWE) כדמות המאמן של ג'סי ונטורה ולאחר מכן של ביג ג'ון סטאד. דמותו זכתה לפופולריות רבה גם במקום עבודתו החדש וקו העלילה הישן של "משפחת הינן" הוקם מחדש ב-WWF. במשך שנות פעילותו בגילום ראש הצוות פעל יחד עם מתאבקים רבים, ביניהם קן פאטרה, פול אורנדורף, קינג קונג באנדי, אנדרה הענק ועוד. הצוות הפך להיות לבית הדמויות השנואות על האוהדים.

החל משנת 1986 הינן גילם גם שדרן ופרשן בארגון ה-WWF לצידו של גורילה מונסון. בשנת 1993 ביקש וינס מקמהן מהינן לקצץ בשכרו ב-50%. הינן לא הסכים, עזב את ה-WWF והצטרף לארגון שהחל לצמוח באותן שנים, ה-WCW.

===World Championship Wrestling===
הינן חתם ב-WCW ב-1994 ודמותו הוקדשה לתפקיד השדרן הקבוע של הארגון. הינן החזיק בתפקיד זה במשך 6 שנים. הינן קבל על אילוצי התסריט הרבים ב-WCW שנתנו לו פחות חופש לשחק מאשר ב-WWF. הוא פרש מהארגון בשנת 2000.

במהלך 6 שנותיו בארגון ה-WCW הינן הופיע פעם אחת בדמות מנהל, בקרב זוגות בו עמד לצידם של ריק פלייר וארן אנדרסון.

==השנים האחרונות==
מאז שנת 2000 הקדיש הינן את זמנו כדי לכתוב שני ספרי זכרונות על עולם ההיאבקות ועל הקריירה שלו. הוא הופיע מדי פעם באירועים מיוחדים של ה-WWE ובמספר ערבי הוכרה, וכמו כן הוא לקח חלק ברסלמניה 17.

בשנת 2004, הינן הוכנס להיכל התהילה של ה-WWE.

הינן נפטר ב-17 בספטמבר 2017 אחרי שלקה בתסמונת כשל רב-מערכתי בשל מחלת הסרטן ממנה סבל. ביום מותו הוא שהה עם משפחתו בביתו בלארגו, פלורידה, ביום שאחרי מותו WWE עשו סרטון הוקרה לכבודו בזמן פרק של RAW.

==בהיאבקות==
*כינויים:
:*"ילד יפה"
:*"המוח"
:*"הסמור"
*מתאבקים שאותם אימן:

*צמדים שאותם אימן:

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מתאבקים מקצוענים אמריקאים
קטגוריה:היכל התהילה של ה-WWE
קטגוריה:מתאבקי ה-WWE
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1944
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2017
IBGE

המכון הברזילאי לגאוגרפיה וסטטיסטיקה (בפורטוגזית: IBGE - Instituto Brasileiro de Geografia e Estatistica) הוא סוכנות פדרלית האחראית על סטטיסטיקה, גאוגרפיה, קרטוגרפיה, גאודזיה ומידע סביבתי בברזיל.

המכון נוסד בשנת 1934 בידי מריו אגוסטו טיישירה דה פרייטאש (Teixeira de Freitas). בראשית דרכו נקרא המכון בשם "המכון הלאומי לסטטיסטיקה" (Instituto Nacional de Estatística) ואילו בשנת 1938 הוסב שמו לזה הנוכחי. 

המטה המרכזי של המכון ממוקם בעיר ריו דה ז'ניירו.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ברזיל: ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:מוסדות סטטיסטיקה ממשלתיים
האצטדיון האולימפי של ברלין

האצטדיון האולימפי של ברלין (בגרמנית: Berliner Olympiastadion) הוא אצטדיון הכדורגל האולימפי של העיר ברלין. הוא עוצב במקור על ידי ורנר מארך עבור אולימפיאדת ברלין ב-1936, ואירח אותה. במהלך האולימפיאדה, היה שיא הנוכחות של האצטדיון למעלה מ-100,000 איש. כיום האצטדיון הוא חלק מהפארק האולימפי של ברלין, וביתה של קבוצת הכדורגל הרטה ברלין.

== היסטוריה ==
האצטדיון נבנה בשנת 1936 לכבוד אולימפיאדת ברלין, ובו התקיים בין השאר מרוץ ה-100 מטר בו ניצח האצן השחור ג'סי אוונס, למורת רוחו של אדולף היטלר שישב ביציע, ועזב את האצטדיון לפני טקס הענקת המדליות.

לקראת משחקי גביע העולם 2006 נערכו באצטדיון שיפוצים בעלות כוללת של 242 מיליון אירו, והוא נפתח מחדש ביולי 2004. כעת משמש האצטדיון את קבוצת הכדורגל הרטה ברלין. האצטדיון מכיל 74,228 מקומות ישיבה ומותקנות בו 5,000 נורות פלואורסצנטיות היוצרות אפקטים מיוחדים בזמן המשחק. האצטדיון אירח את גמר מונדיאל 2006.

בשנת 2009, נערכה באצטדיון אליפות העולם באתלטיקה, בה רשם האצן הג'מייקני, יוסיין בולט, שיא עולם בריצת 100 מטר, והעמידו על 9.58 שניות.

האצטדיון אירח את גמר ליגת האלופות לעונת 2014/2015 ואת משחקי מכבי העולמי בקיץ 2015.

האצטדיון אירח כמה ממשחקי יורו 2024 וגם את משחק הגמר של הטורניר.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Olympiastadion Berlin Innenansicht.jpg|האצטדיון האולימפי של ברלין, מבט משער המרתון
קובץ:Bundesarchiv Bild 146-1976-033-17, Berlin, Olympische Spiele.jpg|אדולף היטלר וראשי הוועד האולימפי הבין-לאומי נכנסים לאצטדיון בפתיחת אולימפיאדת ברלין
קובץ:Berlin Olympiastadion main entrance 2.jpg|חזית
קובץ:Berlin Olympiastadion Main Entrance Olympic Rings from 1936 taken 20070421.jpg|חזית (הטבעות האולימפיות)
קובץ:Olympiastadion.jpg
קובץ:Berliner Olympiastadion night.jpg|האצטדיון האולימפי של ברלין בזמן תחרויות אליפות העולם באתלטיקה 2009
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.stadiumguide.com/olympiastadionberlin.htm האצטדיון באתר The Stadium Guide]
* [http://fcit.coedu.usf.edu/holocaust/GALLFR2/folst12.HTM תמונות היסטוריות של האצטדיון]

ברלין
קטגוריה:אצטדיוני כדורגל בגרמניה
קטגוריה:ברלין: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:אצטדיוני גמר ליגת האלופות
קטגוריה:אולימפיאדת ברלין (1936)
קטגוריה:אצטדיוני מונדיאל 2006
קטגוריה:אצטדיוני גביע העולם בכדורגל נשים 2011
קטגוריה:שרלוטנבורג-וילמרסדורף: מבנים
קטגוריה:הרטה ברלין
הנס האן

הנס האן (בגרמנית: Hans Hahn; ) היה מתמטיקאי ופילוסוף יהודי-אוסטרי. תרם רבות לאנליזה פונקציונלית, לטופולוגיה, לתורת הקבוצות, לחשבון וריאציות, לאנליזה ממשית ולתורת הסדר. היה חבר החוג הווינאי.

== ביוגרפיה ==
האן, יליד וינה, מונה לעוזר הוראה באוניברסיטת וינה ב-1905, ובהמשך לפרופסור למתמטיקה ב-1921. בין היתר הוכיח את משפט האן-בנך וכן, ובנפרד מבנך ושטיינהאוס, את עקרון החסימות במידה שווה.

בנוסף, עסק רבות בפילוסופיה, כחבר מוביל בחוג הווינאי של הפוזיטיביזם הלוגי. בפרט, היה אחד מכותבי ה"מניפסט הווינאי".

האן התעניין במיוחד בלוגיקה סימבולית ושאף להרחבת הפרינציפיה מתמטיקה של ראסל לצורך בניית פילוסופיה מדויקת. הוא הושפע מאוד מהפנומנליזם של מאך ועקב כך תמך ברדוקציה של המושגים המדעיים לבסיס פנומנליסטי. כן הדגיש, הן בדיוני החוג והן במאמריו, את חשיבות קידום ופיתוח האמפיריציזם. כחבר ה"אגף השמאלי" של החוג יחד עם רודולף קרנפ ואוטו נוירת חיפש האן קריטריון משמעות ליברלי יותר לאימות. גישה זו הובילה, בין היתר, לניסיון (כושל בדיעבד) לחקר אמפירי של תופעות הפאראפסיכולוגיה, דבר שנחשב אפריורי לא ראוי בקרב פילוסופים שמרנים יותר, דוגמת לודוויג ויטגנשטיין.

אחותו של האן, אולגה האן, הייתה מתמטיקאית בפני עצמה וחברת החוג. נישאה לנוירת.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://gnadav.googlepages.com/home ה"מניפסט הווינאי"]
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים אוסטרים
קטגוריה:פילוסופים יהודים אוסטרים
קטגוריה:פילוסופים של המדע
קטגוריה:טופולוגים יהודים
קטגוריה:פילוסופים של הלשון
קטגוריה:וינה: אישים
קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-20
קטגוריה:פוזיטיביזם לוגי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת צ'רנוביץ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת וינה
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1879
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1934
קבר בני חזיר

קבר בני חֵזיר הוא מערת קבורה בנחל קדרון שבירושלים. הקבר מתוארך לתקופת החשמונאים, והוא חצוב כולו בתוך הצוק. לצדו של הקבר ניצב קבר זכריה וסמוך לו ניצב יד אבשלום.
==תיאור הקבר==
המערה נחשבת כמערת קבורה של משפחת הכהונה 'בית חזיר'. במקרא נמנה חֵזיר () כמשמרה ה-17 מתוך עשרים וארבעת משמרות הכהונה. אולם, על פי הברייתא המובאת בתלמוד הבבלי, משמרת בני חזיר לא הייתה אחת מארבע המשמרות שעלו ארצה בימי שיבת ציון ופעלו במקדש בראשית ימי הבית השני.

מלכיור דה ווה ושמואל קליין העלו את ההשערה כי אין המדובר אלא במשפחתו של ביתוס המפורסם, שעל שמו נקראו הבייתוסים.

המסורת היהודית בעבר קישרה את המערה עם "בית החפשית", בו ישב עוזיהו מלך יהודה עקב מחלת הצרעת, עד יום מותו.

== מקור שמם ==
השם מופיע בתעודות מארי, בלשון בבלית-קדומה כשם פרטי בתעתיק: 'אִלִחַזִרִ' (I-li-ḫa-zi-ri). וכשם תואר, בתעתיק: חַזִירֻ,חָנזִרֻ (ḫanziru,ḫaziru) משום שהאות ע' לא קיימת באכדית,לעיתים היא 'נטמעת', ועיתים מתחלפת היא עם האות ח' (ḫ), (כדוגמת: זְרוֹעַ = זֻרֻח') לכן יש לקרוא את תיבת חָזִרֻ הבבלית בצורה:עָזר המקביל להוראת תואר הפועל: 'העוזר' או 'מושיע'.

== מבנה הקבר ==
פרט של המבואה
סגנון הקבר מושפע מהאדריכלות הרומית הלניסטית (שני עמודים בעלי אפריז וכותרות דוריות), כתובת בעברית המציינת את שמות הנפטרים.

חזית הקבר מתחלקת לשני חלקים. החלק הימני, המהווה את הכניסה האורנמנטלית לקבר, בנוי בסגנון היווני Distylos in Antis - שני עמודים בין שתי אומנות. החזית משתייכת לסדר הדורי, ובניגוד לשאר מצבות נחל קדרון הסמוך, היא עשויה כולה בסגנון יווני אחיד, בלא ערבוב סגנונות שונים, ובלא השפעות רומיות. עם זאת, יש בחזית כמה חריגות מהסדר הטהור: רוחב הטריגליף עולה על גובהו, אין מתחתיו סרגל, ומניין הטיפות הוא שלוש, במקום שש.

החלק השמאלי, הוא חזית דמה של מבנה שבחלקו התחתון ניתן לראות דלת העומדת שקועה בין שתי אומנות. חלקו העליון של המבנה נעלם במהלך הדורות, ושחזורו האפשרי כולל פירמידה, בדומה לקבר זכריה הסמוך, או המשך ישר של המבנה התחתון, עם חלון-דמה משושה במרכזו.
==כתובת בני חזיר==

כתובת עברית שנחקקה כנראה בתקופה החשמונאית ונמצאת מעל המערה מלמדת כי במערה קבורים משפחת כוהנים ממשמרת בני חֵזיר:

600x600 פיקסלים
מכתובת זו מסתבר שהמערה שימשה את משפחת בני חֵזיר במשך כמה דורות. כמו כן ניתן ללמוד על עושרה של משפחה זו, שיכלה להרשות לעצמה חציבת קבר בנחל קדרון, מול הר הבית.

בכתובת ישנו ציון של "נפש" (מבנה מיוחד ומפואר שנבנה לצד הקבר או עליו, כגון יד אבשלום), אך נפש זו לא נמצאה. הארכאולוגים משערים שמעל הקבר אכן הייתה קיימת נפש שנהרסה במשך הזמן.

מפת הקברים העיקריים בבית הקברות בהר הזיתים
תצלום האתר מאמצע שנות ה-50 של [[המאה ה-19]]
== לקריאה נוספת ==
* נחמן אביגד, מצבות קדומות בנחל קדרון, מוסד ביאליק, ירושלים, 1954, עמ' 37-78
* דן בר"ג, "חידושים בחקר קבר בני חזיר וקבר זכריה", קדמוניות לה (א), החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ירושלים, תשס"ב (מהדורה מורחבת של המאמר הופיעה באנגלית)
<div style="direction: ltr;">
* Dan Barag, "The 2000-2001 exploration of the tombs of Benei Hezir and Zechariah", Israel Exploration Journal", 53 (1), Israel Exploration Society, Jerusalem, 2003
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.antiquities.org.il/images/archinfo//061-090/072.pdf מצבות נחל קדרון] באתר רשות העתיקות
*[https://www.youtube.com/watch?v=yzixN7buhII&t=22s קבר בני חזיר]

==הערות שוליים==

קטגוריה:בית הקברות היהודי בהר הזיתים
קטגוריה:כתובות בכתב יהודי של ימי בית שני
גוארפארי

גוארפארי (במקור: Guarapari) היא עיר חוף בחופה של מדינת אספיריטו סאנטו, ברזיל. היא ממוקמת 47 ק"מ דרומית לוויטוריה, עיר הבירה של המדינה. גוארפארי ידועה כיעד תיירותי, בעיקר בשל חופי החול השחור, להם מיוחסים סגולות ריפוי, ואשר מנוצלים גם באופן מסחרי. לעיר קו חוף בנוי בכבדות, כמו וילה ואלה וויטוריה, המספק מגורים לתיירים עונתיים, ושכתוצאה ממנו ישנה תנודה דרמטית בכמות האוכלוסייה בעיר לאורך השנה.

בעיר ישנה נוכחות אירופאית מאז 1585, כאשר מיסיונרים ישועים בנו בה קפלה קטנה ובית-מרזח.

בתוך העיר ניתן עדיין למצוא את שמורת הטבע של סאטיבה, הנותנת דוגמה מצוינת למערכת אקולוגית חופית וחשובה לצבים המקומיים ואוכלוסיית הציפורים.

גוארפארי היא העיר בעלת קרינת הרקע הידועה הגבוהה ביותר עם mGy 175 לשנה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ברזיל: ערי חוף
קטגוריה:אספיריטו סאנטו: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1679
מוניס פריירי

מוניס פריירי היא מועצה אזורית () ברזילאית במדינת אספיריטו סאנטו. בשנת 2004, עמדה אוכלוסייתה על 19,449 תושבים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אספיריטו סאנטו
קטגוריה:ברזיל: מועצות אזוריות
שאנגצ'ואן

שָׁאנְגְצְ'וָאן (בסינית: 上川岛) הוא אי בים סין הדרומי בסמוך לחופה הדרומי של סין, חלק ממחוז גואנגדונג. האי, המרוחק 14 קילומטר מהיבשת, הוא האי הגדול במחוז. אוכלוסייתו מונה 16,320 (נכון לשנת 2006). האי ידוע כמקום בו מת פרנסיסקו חאווייר.

מנהלית, שאנגצ'ואן נחשבת לאחת מעשרים העיירות שבנפה העירונית טאישאן.

==גאוגרפיה==
האי נפרד מהיבשת מאז עידן הקרח האחרון. מערבית לו מצוי בסמוך אי נוסף, שְׂיָאצְ'וָאן. שטח האי 137.3 קמ"ר, ואורך קו החוף שלו 217 ק"מ. שטח "העיירה שאנגצ'ואן" המתפרשת על האי ועל 12 איונים סמוכים הוא 156.7 קמ"ר.

בין העיירות על האי ניתן למנות את:
*דאלאנגוואן
*שאדי (כפר דייגים על החוף הדרום מערבי)

==היסטוריה==
מותו של [[פרנסיסקו חאוויירתמונה של הצייר פרנסיסקו דה גויה]]
האי שאנגצ'ואן היה אחד הבסיסים הראשונים שהקימו הפורטוגזים מול חוף סין במהלך המאה ה-16. הם נטשו בסיס זה לאחר שהשתלטו על מקאו ב-1557.

המיסיונר הקתולי הספרדי (ליתר דיוק איש נווארה) פרנסיסקו חאווייר מת באי ב-2 בדצמבר 1552 בדרכו לגואנגג'ואו שבסין. חאווייר המתין באי לאישור כניסה לסין שלא נתקבל עד מותו.

==כלכלה==
שאנגצ'ואן ביחד עם האי שְׂיָאצְ'ואן הוכרזו כ"אזורי ניסיון בתיירות משולבת פתוחה" (游开发综合试验区). כחלק מניסוי זה הוקם אתר נופש על החוף המזרחי של האי בשם חוף פֵיישָׁה (飞沙滩旅游区).

==תעבורה==
האי שאנגצ'ואן מקושר באמצעות שרות מעבורות לגואנגהאי, האייאן, והאי שיאצ'ואן.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20031016220801/http://www.jesuites.com/xavier/images/sancian_maxi.jpg תמונה של האי שאנגצ'ואן. הקפלה נבנתה במקום בו מת פרנסיסקו חאווייאר]
* [https://archive.today/20121211033609/www.tsinfo.com.cn/UploadFiles/2005/02/22/022211304125023.jpg תמונה נוספת של הקפלה]
* [https://web.archive.org/web/20051118162600/http://www.taishan.com/english/tour/island.htm תיירות בשאנגצ'ואן] 
* [https://web.archive.org/web/20120912184644/http://www.tsinfo.com.cn/en/4-03-01.htm אתר תיירות נוסף] 
* [https://web.archive.org/web/20120716232608/http://www.tsinfo.com.cn/Disp.Aspx?ID=5301&ClassID=366 תמונות מהאי] (לחצו על הקישורים משמאל על מנת לראות תמונות נוספות)

קטגוריה:איים בים סין הדרומי
קטגוריה:סין: איים
לורי

לאורה פסטר (נולדה ב-2 במאי 1982), המוכרת גם בשם לורי (בצרפתית: Lorie), היא זמרת פופ צרפתית ידועה.

== ביוגרפיה ==
לאורה פסטר, המוכרת בכינוייה המקצועי לורי נולדה בעיירה פלאססיס בוצ'ארד שבאזור איל-דה-פראנס על יד פריז. לורי היא ילדה יחידה במשפחתה המבוססת דיו - אביה הוא מנכ"ל תחנת רדיו צרפתית מפורסמת בשם RTL ואמה היא חשבונאית.

בגיל חמש החלה ללמוד החלקה על קרח. בגיל 15 נטשה לורי את תחום ההחלקה על הקרח ועברה לתחום המוזיקה והשירה. לאחר שהסינגל הראשון שלה, Près de moi, הוצג באתר האינטרנט www.peoplesound.com, החלה לורי את דרכה אל אור הזרקורים. השיר היה להיט - בפרק זמן של חודש אחד, הורידו כ-15,000 מעריצים עותקים שלו ברחבי האינטרנט. ההצלחה פתחה ללורי דלתות רבות בתחום המוזיקה, ואכן, ב-29 בנובמבר 2000 חתמה לורי על חוזה הקלטות.

באוקטובר 2001 הוציאה לאור לורי את האלבום המלא של Près de moi. בספטמבר 2002 הוציאה לאור לורי ספר ביוגרפיה בשם Mes Secrets (תרגום חופשי: הסודות שלי) אשר זכה להצלחה מסחרית.

את אלבומה השני, Tendrement (תרגום חופשי: בעדינות), הוציאה לאור לורי בשנת 2002. האלבום הופק על ידי ג'ני ויליאמס ולואיס אלמנט. ב-19 בנובמבר 2007 שוחרר אלבומה האחרון והחמישי 2lorenmoi האלבום בסגנון מוזיקה אלקטרונית.

==דיסקוגרפיה==
=== אלבומים ===
<div style="direction: ltr;">
* 2001 : Près de toi
* 2002 : Tendrement
* 2004 : Attitudes
* 2005 : Best Of
* 2005 : Rester la même
* 2007 : 2lorenmoi
* 2009 : 2lor en mix (Projet de confirmer)
* 2011 : Regarde Moi
* 2012 : Danse
</div>

=== סינגלים ===
<div style="direction: ltr;">
* 1999 : Baby boum
* 2001 : Près de moi
** Je serai (ta meilleure amie)
* 2002 : Toute seule
** J'ai besoin d'amour
* 2003 : À 20 ans
** Sur un air latino
** Week-end
* 2004 : La positive attitude
** Ensorcelée
** C'est plus fort que moi
* 2005 : Toi et moi
** Rester la même
* 2006 : S.O.S
** Parti pour zouker
** Fashion Victim
* 2007 : Je vais vite
** Play
* 2008 : 1 garçon
* 2011 : Dita
* 2012 : Le coup de soleil
** Les divas du dancing
</div>

===DVD===
<div style="direction: ltr;">
* Je serai (ta meilleure amie)
* Près de Vous
* Tendrement Vôtre
* Live Tour
* Week End Tour
* Best Of
* Live Tour 2006
* Le Tour 2Lor
</div>

=== פילמוגרפיה ===

{| class="wikitable"
! שם הסרט !! שנה !! ערוץ !! הערות
|-
| De feu et de glace || 2008 || TF1 || בדמות Alexia Moreno,מחליקת קרח אומנותית
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| Les Feux de l'amour || 2008|| 10 || בדמות Juliette,דוגמנית פריזאית
|-
| Un mari de trop || 2010 || 5 || בדמות Stéphanie Vasseur,עורכת ראשית

|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://web.archive.org/web/20090115024359/http://www.loriefanclub.com/ האתר הרשמי ללורי] 
* [https://web.archive.org/web/20070916073300/http://www.2lorenmoi.com/ האתר הרשמי לאלבום 2lorenmoi] 

קטגוריה:זמרות פופ צרפתיות
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה העולמי: צרפתים
קטגוריה:זמרות צרפתיות
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1982
אנדורפין

אנדורפינים (באנגלית: Endorphin) הם חלק מקבוצה של חומרים כימיים (נוירוטרנסמיטורים) המצויים באופן טבעי במוח ומופרשים מבלוטת יותרת המוח. 
יש להם תפקיד חשוב בשליטה על כאב ועל התנהגות רגשית כמו פחד, מתח והנאה.
בהתאם לכך, הם מסייעים לשיכוך כאב ולשיפור מצב הרוח. 

האנדורפינים זכו לכינוי "מפתחות לגן עדן", בעקבות יכולתם לשלוט בהנאה וכאב. 

==פעילות==
האנדורפינים ידועים כגורמים לתחושה טובה (מעין "אופוריה") ושיכוך כאב, ויש להם תפקיד חשוב בשליטה על התנהגויות רגשיות (כגון: חרדה, פחד והנאה). נוכחות מוגברת של אנדורפינים במוח מקושרת גם עם תגובת הילחם-ברח, ולכן לא תמיד הפרשתם תגרום הנאה, והיא עלולה לגרום גם לתגובת מתח וחרדה.

האנדורפינים מסווגים כנוירומודולטורים, שהם חומרים המשנים את הפעילות של התא הבתר-סינפטי או מווסתים את פעילותו.

==שחרור אנדורפינים==
ישנם מספר מצבים המובילים לשחרור של אנדורפינים.

האנדורפינים משתחררים בעת פעילות גופנית מאומצת, יחסי מין, הנקה, שמחה, חיוך, צחוק, עיסוי ואף במהלך השינה.

חשיפה לבעל חיים ידידותיים מעודדת את השחרור של אנדורפינים.

==חומרים כימיים בעלי פעולה דומה==
פעולתם של האנדורפינים דומה לזו של אופיאטים. 
סמים אלו, הגורמים גם כן לתחושת אופוריה ושיכוך כאב, מתקשרים לאותם קולטנים במוח אליהם מתקשרים האנדורפינים, דבר העשוי להצביע על תפקידם של נוירומודולטורים אלה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוליכים עצביים

קטגוריה:משככי כאבים
בהר דר

בהר דר (מילולית:"ליד הים") (באמהרית: ባሕር ዳር) היא עיר במעמד מחוז בצפון מערב אתיופיה ובירתה של מדינת אמהרה. העיר ממוקמת על חופי אגם טאנה, במקורות הנילוס הכחול (באמהרית: עבי).

העיר ממוקמת כ-310 קילומטרים צפונית מערבית לאדיס אבבה. חברת התעופה האתיופית אתיופיאן איירליינס מפעילה טיסות בין שתי ערים אלו. מפלי הנילוס הכחול (באמהרית: טיס עבי, "מים מעשנים") נמצאים כ-30 קילומטרים דרומית לעיר. 

בעיר ישנו שוק יומי קטן ושוק גדול כל סוף שבוע. בנוסף, ניתן למצוא בבהר דר גם מספר מועדוני מוזיקה. בעיר ממוקמת גם אוניברסיטת בהר דר, אליה נרשמו בשנה האקדמית שהחלה באוקטובר 2006 כ-4,400 סטודנטים.

== דמוגרפיה ==
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של אתיופיה נכון לשנת 2007 לבהר דר אוכלוסייה של כ 221,991 תושבים, כ- 113,535 מאוכלוסיית העיר הם נשים ו-108,456 מאוכלוסיית העיר הם גברים. עם שטח של כ-213.43 קמ"ר הצפיפות בעיר היא כ-1,040.11 איש לקמ"ר.

== היסטוריה ==
בהר דר נוסדה וגדלה בסביבות התנחלות ישועית והוקמה במאה ה-16 או במאה ה-17. בניין מתקופת פאדרו פאז עדיין נמצא בעיר.

במהלך מבצע תיאודורוס, לקראת סוף מלחמת האזרחים האתיופית בשנת 1991, העיר נכבשה על ידי החזית העממית לשחרור תיגראי שהייתה חלק מכוחות המורדים שפעלו נגד משטר הדרג.

== ערים תאומות ==
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

[https://ethiopia.co.il/%d7%91%d7%94%d7%a8-%d7%93%d7%a8-bahir-dar/ בהר דר] באתר אתיופיה

קטגוריה:אתיופיה: ערים
קטגוריה:אתיופיה: מחוזות
קטגוריה:אמהרה
קטגוריה:מדינות אתיופיה: ערי בירה
קטגוריה:אגם טאנה
קנצ'וגה

קנצ'וגה (בפולנית: Kańczuga; ביידיש: קאַנטשיק) היא עיירה בגליציה שבפולין, לא הרחק מהעיר טרנוב, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קאנצ'וגה החלה ככפר בבעלות אצילים, אשר הוענקו לו זכויות עיר בשנת 1441. בסוף המאה ה-15 נפגעה העיירה קשות כתוצאה מפלישת הטטרים. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום גליציה האוסטרית.

מבחינה מנהלית העיר מהווה מרכז של מועצה אזורית שכוללת 14 יישובים לרבות ליפניק.

==יהודי קנצ'וגה==
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מהמאה ה-16. בקנצ'וגה התגוררה אוכלוסייה יהודית מעורבת שכללה זה לצד זה חסידים, מתנגדים וחופשיים, כשבין התנועות הציוניות הייתה תנועת בית"ר התנועה הדומיננטית ביותר ביישוב. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 967 יהודים, קרוב למחצית מתושביה.

בזמן הכיבוש הגרמני במהלך מלחמת העולם השנייה נצטוו יהודי העיירה לשלם לשלטונות סכומי כופר גבוהים, והם נלקחו לעבודות כפייה. בקיץ 1942 ערכו הגרמנים אקציה בעיירה, בה רוכזו כל יהודיה בבית הכנסת המקומי. משם נלקחו היהודים למחנה מעבר בפלקיניה, בו נערכה בהם סלקציה, תוך ירי בקשישים ובחולים, שליחת כ-150 גברים למחנות עבודה ושליחת כל הנותרים בקרונות משא למחנה ההשמדה בלז'ץ. מספר יהודים שהצליחו להימלט מהאקציה נרצחו בידי פולנים ביערות הסביבה.

לאחר השואה, בליל הסדר תש"ה, נרצחו בידי פולנים לאומנים 13 יהודים מהעיירה ששבו אליה.

בין יוצאי קנצ'וגה בישראל מאיר יערי ובנימין זיגל.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20151230230722/http://moreshet.pl/he/node/925 קנצ'וגה ] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:פודקרפצקיה: עיירות יהודיות
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:פודקרפצקיה: יישובים
קטגוריה:גליציה
קטגוריה:פרעות ופוגרומים לאחר מלחמת העולם השנייה