דוד עטר

רבי דוד עטר
הרב דוד בן עטר (ה'תרנ"א, 1891 - י"ח כסלו ה'תש"ז, 1946) היה פוסק הלכה וראש ישיבה נודע בערי מרוקו במאה העשרים. עמד בראשות ישיבת 'עץ חיים' במוגאדור, ר"מ בישיבת קזבלנקה וראש ישיבת 'אם הבנים' בצפרו.
== קורות חייו ==
נולד במרקש לאביו שמעון, ולמד אצל ראשי הישיבה בעיר. בצעירותו נדד למוגאדור, ופגש ברבי אברהם בן סוסאן, ונעשה לתלמידו המובהק. התחתן עם לאה ולזוג שנים בנים ובת. עם חתונתו נסע לבקר את רבי רפאל אנקווה, לאחר שרבי רפאל תהה על קנקנו, הפציר בו שילבש את לבוש ה'זוכה' המיוחד לחכמי מרוקו. לאחר חתונתו התיישב בקזבלנקה.<ref name=":0">ראו ספר 'והאיש משה' עמ' 38; אור המערב עמ' לח.</ref> בתחילה עבד לפרנסתו כסוחר, וכשהגיע לעסקיו בעיר מוגאדור, הפצירו בו שיכהן כראש הישיבה תמורת שכר הגון. רבי דוד קיבל את ההצעה. לאחר מכן כיהן כר"מ בישיבת קזבלנקה, וכראש ישיבה בצפרו. בשנת תרצ"ט חזר למוגאדור,<ref>ראו עמק יהושע חלק ב עמ' רפד.</ref> שם סמך מספר תלמידים לדיינות ושחיטה, כדוגמת הרב יצחק דלויה.<ref>ראו: ספר תורת משפחת דלויה עמ' 422.</ref> לטענת משרתת המשפחה, רבי דוד זכה לגילוי אליהו.<ref>ראו: 'והאיש משה' עמ' 5.</ref> כמו כן רבנים רבים מערי מרוקו התייעצו עם רבי דוד בענייני הלכה.<ref name=":0" />

==== פטירתו ====
לפני פטירתו חלה יום אחד, ולמחרת נפטר בי"ח כסלו ה'תש"ז (1946) ונקבר במוגאדור. בפקידת השנה, הספידו תלמידו רבי יהושע מאמאן.<ref>עמק יהושע ח"א עמ' רפא, וחזר ונדפס שדה יהושע עמ' שיא ועמ' שכ.</ref>

== ראש הישיבה ==
=== תקופת ישיבת עץ חיים במוגאדור ===
החל מתרפ"א (1921) כיהן כראש ישיבת 'עץ חיים' במוגאדור. בישיבה, בימות החורף היו התלמידים ישנים אצל רבי דוד בבית, והיה מעיר אותם בשעה שתים בלילה. והיו קוראים תיקון חצות. לאחר תיקון חצות היה לומד אתם עד אור הבוקר שהיו הולכים להתפלל. לאחר התפילה המשיכו ללמוד עד סוף היום, מלבד הפסקת צהריים קצרה. כך עשו במשך שלש שנים. מישיבה זו יצאו ארבעה רבנים נודעים: רבי משה ויזגאן, רבי שמעון ואענונו (רב ודיין העיר סטאט ואחר כך במרקש), רבי חיים אלפרסי (דיין באוזדא). והרב שמעון ברוך אוחיון (רבה של יפו). ושאר התלמידים כיהנו כרבנים סופרי בתי דין שוחטים וחזנים, וכשנפתח התלמוד תורה החדש בעיר, שאר התלמידים היו המורים בתלמוד תורה.

==== ר"מ בישיבת קזבלנקה ====
תקופה מסוימת לימד בישיבת קזבלנקה.<ref>מלכי רבנן חלק ב, בתוך: 'תקנות חכמי מכנאס' חלק ב עמ' תרכ.</ref>

=== תקופת ישיבת 'אם הבנים' בצפרו ===
בשנים תרצ"ו (1936) – תרצ"ט (1939) היה ראש ישיבת 'אם הבנים' בצפרו.<ref>ע"פ רבי ישמ"ח עובדיה, בחיבורו 'צבא ימי', בתוך: תורה וחיים מהדורה שנייה עמ' 37; ישמח לבב עמ' יד.</ref> בין תלמידיו נמנים הרב דוד עובדיה<ref name=":1">ראו: דברי הרב דוד עובדיה בתוך: והאיש משה עמ' 129-131.</ref> והרב יהושע מאמאן, הרב רחמים יוסף מאמאן, ורבי דוד בן זכרי. החל ללמד את תלמידיו משעה 3 בבוקר עד עלות השחר, הלימוד כלל לימוד הלכות איסור והיתר, וגם שאילות ובחינות בכתב.<ref name=":1" /> לדברי הרב דוד עובדיה, ניחן בכשרון להאהיב את התורה על תלמידיו. במסגרת זו, סידר דרשות לתלמידיו.<ref>ראו: נועם (יח עמ' קלב) בדברי רבי יהושע מאמאן.</ref>

בהיותו בצפרו העתיק לעצמו ספרים מכתבי חכמי מרוקו שנצרכו לו.<ref>ראו בספר 'עם-רם' עמ' 265, 277.</ref>

רבי דוד עודד את תלמידיו ללמוד את ההלכה ממקורותיה ולא ייחס ערך רב ללמוד את ההלכה מקבצי הלכות שונים.<ref>ר' חיים זעפראני בזכור לאברהם אלמאליח עמ' 133. וחזר ונדפס בס' אלף שנות חיים יהודיים במרוקו עמ' 140.</ref>

== ראו גם ==
* הקדמת נסים עטר, בתוך: 'והאיש משה' עמ' 38–43.
* תולדות המחבר בתוך ספר המלך דוד : ערכים בחושן משפט, ערכים באבן העזר, תקנות / לגאון התלמודי רבי דוד עטאר, רבם של הדיינים האחרונים שבמרוקו ; [העורך:] משה כהן בן שמעון. [ירושלים] : בהוצאת תנו רבנן - מכון לחקר כתבי יד, תשפ"ד.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי ישיבה
קטגוריה:אסואירה: רבנים
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:צפרו: רבנים