בית הקברות היהודי בביטולה

שלט המכריז על תחילת שימור בית הקברות בשנת 1997
בית הקברות היהודי בביטולה (במקדונית: Еврејски гробишта во Битола) הוא בית קברות יהודי השוכן בעיר ביטולה בדרום-מערב מקדוניה הצפונית. בית העלמין הוקם ב-1497 והוא מהקדומים באזור הבלקנים. נכון לראשית 2018 אותרו בו 3,500 מצבות.

==רקע היסטורי ותיאור האתר==

===רקע היסטורי===
תיעוד לקהילה יהודית בעיר קיים לפחות מהמאה ה-12. בשלהי המאה ה-15 וראשית המאה ה-16 הגיעו לעיר מגורשי ספרד, ובהמשך מגורשי פורטוגל. בהגיעם נחלקו לשני קהלים מרכזיים: קהל אראגון וקהל פורטוגל בהתייחס למוצאם. ב-1497 הוקם בית העלמין. יצוין כי קביעה זו אינה נתמכת במקורות ראשוניים והיא נתונה במחלוקת. למרות מחלוקות הלכתיות בלתי פוסקות בין הקהלים, נושא הקבורה היה מוסדר, ונציגים משני הקהלים הועסקו כחופרי קברים וזה היה מקצועם לאורך השנים. בהמשך, ב-1626 הגיעו לעיר מהגרים אנוסים מפורטוגל והתקשו להיטמע בשתי הקהילות המרכזיות. המהגרים החדשים רצו להקים לעצמם חלקה נפרדת בבית העלמין ולחפור את הקברים בעצמם, והנושא עורר מחלוקת כבדה בתוך הקהלים השונים שהובאה להכרעת בית הדין השרעי בעיר, אשר פסק שיש להמשיך את מנהגי העבר, ואין לפגוע בחופרים שעוסקים בנושא שנים ארוכות.

במהלך המאה ה-20 ידעה העיר קרבות רבים החל ממרד אילינדן, דרך מלחמת הבלקן הראשונה וכלה בחורבנה במהלך מלחמת העולם הראשונה, עת ניצבה בקו החזית המקדונית. נזקים כבדים נגרמו לבית הקברות במהלך ההפגזות הכבדות שהמטירו על העיר כוחות צבא ממלכת בולגריה. ב-1924 מונה שבתאי ג'אין לרב הראשי של הקהילה. ג'אין פעל לגידור ושימור בית העלמין הן בשל הנזק שנגרם לו במהלך המלחמות השונות, והן בשל שדידת מצבות מהמקום לשימוש משני על ידי תושבי הסביבה. עבודת השיקום הסתיימה ב-1929, לאחר שהרב ג'אין סיים את כהונתו.

ב-6 באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, פלשה גרמניה הנאצית ליוגוסלביה והכניעה את צבאה. ביטולה נכבשה והאזור נמסר לחזקת ממלכת בולגריה. ב-11 במרץ 1943 גירשו הבולגרים את יהודי ביטולה למחנה המעצר מונופול בסקופיה ומשם לטרבלינקה. איש מהמגורשים לא ניצל. במהלך המלחמה פגעו חיילי צבא בולגריה בבית העלמין. הם בזזו מצבות מבית העלמין וריצפו בהן את המחנה הצבאי, מגורי החיילים, שבילים להולכי רגל והמתקנים הסניטריים בבסיס. גם תושבי הסביבה המקדוניים בזזו מצבות מבית העלמין והשתמשו בהן לריצוף בתי מגורים וכחלקי רהיטים. לאחר המלחמה התגוררו בביטולה כמה עשרות יהודים שהיגרו בהדרגה לישראל או לסקופיה. ד"ר חיים אברבנאל שכיהן כמנהל בית החולים הממשלתי בביטולה עד 1963 ניסה לפעול מול שלטונות יוגוסלביה למען שיקום ושימור בית העלמין וקיימת חליפת מכתבים בנושא.

מ-1963 לא התגוררו יהודים בביטולה, ולאורך שנות השלטון היוגוסלבי לא טופל בית הקברות ומצבו הידרדר. גדר בית העלמין נפרצה ושטחו הפך לשטח מרעה לצאן. ב-2002, לאחר הקמת הרפובליקה המקדונית נחתם הסכם בין ארצות הברית לממשלת מקדוניה לעניין שיקום אתרי מורשת ובכללם בית העלמין היהודי בביטולה. האתר הוכרז אתר מורשת לאומית, אך בפועל לא החלה פעילות באתר. ב-2015 נחתם הסכם בין ישראל למקדוניה להתנעת פרויקט שיקום בית העלמין והקמת פארק זיכרון לקהילה היהודית. בפארק יוצבו פסלים וכן שעון שמש של האמן מתי גרינברג, יליד סקופיה שהוא הילד היהודי האחרון שנולד במקדוניה לפני הגירוש לטרבלינקה. בעיר החלו עבודות לשימור האתר, חישוף ותיעוד מצבות. לאתר מגיעות משלחות מישראל, ממקדוניה וממדינות אירופיות נוספות המסייעות לעבודות השיקום. מהיוזמים: השגריר דן אורין, הבימה והקאמרי נרתמו לפרויקט שיקום המצבות.

===מיקומו ותיאורו של האתר===
בית העלמין שוכן בכניסה הצפונית-מזרחית לביטולה על מדרונה של גבעה בגובה 600 מטרים, משתרע על שטח של 43,000 מטרים רבועים ומוקף בחומה. במסגרת פרויקט השיקום אותרו נכון לתחילת 2018 כ-3,500 מצבות והכיתוב עליהן בעברית ובלאדינו. המצבות אשר ניתן לקרוא את הכיתוב עליהן מתוארכות החל מהמאה ה-17. מנהלי פרויקט השיקום סבורים שבמקום ישנן כמה שכבות של קברים.

==קריאה נוספת==
* ז'מילה קולונומוס, [https://books.google.co.il/books?id=AfA-AQAAIAAJ&q Monastir without Jews], Foundation for the Advancement of Sephardic Studies and Culture, 2008

==גלריית תמונות==
{| align=center
|<gallery widths="150px" heights="150px" perrow="4">
קובץ:A view of the Jewish Cemetery in Bitola 2018.jpg|מראה בית העלמין (2018)
קובץ:Evrejski grobista vo Bitola, 1912.jpg|מראה בית העלמין (1912)
קובץ:Bitola 107.jpg|חלק מרשימת היהודים אשר גורשו להשמדה בטרבלינקה- הרשימה מוצבת בכניסה לבית העלמין
קובץ:Bitola104.jpg|מצבה משנת תרס"ו 1906
קובץ:Bitola 105.jpg|מצבה משנת תרס"ח 1908
</gallery>
|}

==קישורים חיצוניים==

* חוה פנחס-כהן, [https://www1.biu.ac.il/File/דנמרדנמרק%20-%20מקור%20ראשון%20-%2013_1_17.pdf סיפור משיש שבור - במסע בעקבות יהודי הבלקן מבולגריה ומקדוניה] , באתר אוניברסיטת בר-אילן.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אירופה: בתי קברות יהודיים
קטגוריה:ביטולה
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: מבנים