חדר אקוטי

חדר אקוטי הוא חדר במרכז רפואי שבו מרוכז הטיפול הרפואי והמשפטי הראשוני בנפגעי תקיפה מינית. את הטיפול בחדר מנהלת עובדת סוציאלית ומשולבים בו מספר אנשי מקצוע ובהם רופאים וחוקרי משטרה. המרכז מהווה את אחד השלבים הראשונים בטיפול בפגיעה מינית וניתנים בו טיפול רפואי ונפשי ראשוניים, בנוסף לאיסוף ראיות פורנזיות (ערכת אונס), תוך הקפדה על סודיות רפואית ופרטיות.

ההגעה לחדר אמורה להיות מהירה (עד שבוע מיום האירוע) כדי לאפשר מתן מענה נפשי ראשוני וכדי למזער את הפגיעה באיכות הראיות הנאספות.

==אלימות מינית==

תקיפה מינית היא עבירת מין לפי חוק העונשין בישראל ובחדר נמצאת ערכת אונס המאפשרת לקיחת דגימות שיהיו קבילות כראיה משפטית. לאלימות מינית השפעות פסיכולוגיות וחברתיות רבות כגון חרדה, הפרעות שינה ודיכאון, שעשויים להוביל לנטיות אובדניות. תופעה קשה ועוצמתית במיוחד היא הפרעת דחק פוסט-טראומטית אשר עלולה לבוא לידי ביטוי שנים רבות לאחר האירוע. במקרים רבים הקורבנות נזקקים לעזרה נפשית, כדי להתמודד עם הטראומה שעשויה להימשך שנים רבות.

הטיפול הנפשי הראשוני שניתן בחדר עשוי לצמצם את התפתחות הטראומה ויצירת נזק נפשי.

==מבנה החדר==
המרכז מהווה את הצעד הראשון בטיפול בפגיעה מינית וניתנים בו טיפול רפואי דחוף, מתן תרופות ייעודיות, ליווי נפשי וביצוע בדיקה קלינית לשם איסוף ראיות משפטיות. ההגעה לחדר אמורה להיות מהירה ככל האפשר (עדיפות ל-72 שעות ועד שבוע מיום האירוע) כדי לאפשר מתן מענה נפשי ראשוני וכדי למזער את הפגיעה באיכות הראיות הנאספות. במידה והנפגעת פונה לאחר מכן היא מופנית ל. החדר ממוקם בדרך כלל בכניסה לבית החולים ולרוב באזור חדר המיון.

את הטיפול מלווה עובדת סוציאלית המנהלת לרוב גם את שאר אנשי המקצוע ובהם:
*חוקר משטרה או חוקר ילדים בעל התמחות בחקירת נפגעי תקיפה מינית.
*רופא נשים, כירורג או רופא ילדים.
*מתנדבי מרכזי סיוע לנפגעות אונס ותקיפה מינית.
*פסיכיאטר או פסיכולוג
*אחות

רופא משפטי אינו נוכח תמיד ורק בוולפסון נוכח בשעת לקיחות הדגימות רופא המגיע מהמרכז לרפואה משפטית באבו כביר. במרכזים האחרים נלקחות הדגימות בידי רופאי נשים שאינם מוכשרים בלקיחת דגימות לצורך ראיות משפטיות.

מבנה החדר משתנה מבית חולים למשנהו. המרכז האקוטי מורכב לרוב מחדר תשאול בו נפגשת הנפגעת עם העובדת הסוציאלית ובהמשך עם השוטרת לגביית עדות, חדר טיפולים בו מבוצעות הבדיקות והטיפולים וחדר מקלחת ושירותים.

בשלב הראשון, נאספות הראיות הפורנזיות באמצעות ערכה מיוחדת אשר מאפשרת קבילותן במהלך משפט פלילי. במידה ומוגשת תלונה, הראיות נשמרות במעבדת זיהוי פלילי במשטרת ישראל כמוצג משפטי. אם לא הוגשה תלונה בתוך 3 חודשים מיום איסוף הראיות, הראיות שנשמרו ב מושמדות בהסכמת הנאנס/ת.

מבנה הטיפול מאפשר אספקת תרופות כגון גלולת היום שאחרי, טיפול בפציעות הנגרמות ממאבק בין התוקף לקורבן, הגשת תלונה במשטרה ובמידת הצורך, הפנייה להמשך טיפול כגון לועדה להפסקת הריון.

==מיקום החדרים בישראל==
בישראל פועלים 11 חדרים במרכזים רפואיים. החדר האקוטי הראשון בישראל (שנקרא חדר 4) הוקם בוולפסון בחולון. חדרים נוספים הוקמו בבית חולים בני ציון בחיפה (חדר 10), הדסה עין כרם בירושלים (בת עמי), בית חולים סורוקה (באר שבע) ופוריה בטבריה (מרכז טנא).<ref></ref> בשנת 2020, נפתח חדר נוסף ביוספטל שבאילת. בלניאדו פעל חדר אקוטי במשך שנה עד שנסגר בשנת 2017 בעקבות מחסור בתקציב. באוקטובר 2019 אישר משרד הבריאות הקמת חדר בבית החולים מאיר בכפר סבא אך הקצה להקמתו תקציב חלקי בלבד. ביוני 2021, אושר תקציב להקמת חדר בבית חולים איכילוב שהוקם לבסוף בנובמבר 2022 תחת השם "נטע". החדר בנהריה נפתח ביוני 2023.
בתי החולים בהם פועל חדר אקוטי:
*בית החולים לגליל המערבי, נהריה - "לוטם"
*בית חולים בני ציון, חיפה - "חדר 10"
*בית חולים פוריה, טבריה - "מרכז טנ"א"
*בית החולים האנגלי בנצרת
*בית החולים הלל יפה, חדרה - "מרכז הלנה"
*בית החולים איכילוב, תל אביב - "מרכז נט"ע"
*המרכז הרפואי קפלן, רחובות - "לוטוס"
*בית החולים וולפסון, חולון - "חדר 4"
*בית החולים הדסה עין כרם, ירושלים - "מרכז בת-עמי"
*בית החולים סורוקה, באר שבע
*בית החולים יוספטל, אילת

==חקיקה==
בשנת 2003, הסדיר חוזר מנכ"ל משרד הבריאות את הטיפול בנפגעות תקיפה מינית בבתי חולים. בחוזר הוגדרו הדרישות להגדרת מרכז רפואי כ"מרכז אבחון וטיפול בנפגעי/ות תקיפה מינית": צוות ייעודי ובו רופא ועובד סוציאלי שעברו הכשרה ייעודית, קו כוננות הפעיל 24/7, מתן תרופות והקמת חדר ייעודי.
מכח פקודת בריאות העם וחוק העונשין, הצוות הרפואי המטפל מחויב בדיווח למשרד הבריאות ולמשטרת ישראל לקורבן בגיר ולקטין או חסר ישע, אך אין נתונים פומביים המאשרים את ביצוע הדיווח.

כ-95% מהפונות לחדרים האקוטיים הן נשים, וכ-40% מהפונות הן קטינות, בשנים 2015-2014, טופלו בממוצע כ-600 נפגעות עבירות מין, מתוכן כמחצית בבית החולים וולפסון. נכון לשנת 2020, טופלו בחדר האקוטי בוולפסון מעל ל-4000 נפגעי תקיפה מינית כאשר כ-25% מהם קטינים.

באמנת מועצת אירופה למאבק בעבירות מין ואלימות במשפחה ומניעתן הומלצה הפקת DNA מהדגימות הנלקחות ללא קשר אם הוגשה תלונה, כדי לאפשר הגשת תלונה במועד מאוחר יותר.
==קישורים חיצוניים==
*
*[https://www.wikirefua.org.il/w/index.php?title=הסדרת_הטיפול_הניתן_במערכת_הבריאות_לאחר_פגיעה_מינית_-_חוזר_משרד_הבריאות הסדרת הטיפול הניתן במערכת הבריאות לאחר פגיעה מינית - חוזר משרד הבריאות], ויקירפואה
*
*ד"ר נורית יכימוביץ-כהן, [https://fs.knesset.gov.il/globaldocs/MMM/ad2227a4-7e43-e711-80d3-00155d0a0b20/2_ad2227a4-7e43-e711-80d3-00155d0a0b20_11_9151.pdf היבטים בטיפול בנפגעות ובנפגעים של עבירות מין בדגש על איסוף ראיות פורנזיות ושמירתן], הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, 10 בדצמבר 2017
* נועם כהן, [https://timeout.co.il/חדר-אקוטי-תל-אביב// למה אין מרכז נורמלי לטיפול בנפגעות תקיפה מינית בתל אביב?], Time Out תל אביב, 17 באוקטובר 2018
*
* לירון סיני, [https://www.clalit.co.il/he/your_health/Preventive_medicine/Pages/sexual_assault.aspx מדריך לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית], באתר שירותי בריאות כללית, 29 בנובמבר 2019
* ד"ר נורית יכימוביץ-כהן, [https://main.knesset.gov.il/activity/info/research/pages/incident.aspx?ver=2&rid=7189&businesstype=1 מרכזים אקוטיים - חומר רקע לדיון], סקירה של מרכז המחקר והמידע של הכנסת שהוגש לוועדת הבריאות, 3 בינואר 2022

==הערות שוליים==

קטגוריה:בית חולים
קטגוריה:עבירות מין