OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אדולף סילי

אדולף סילי מִסילשארקאני (במקור שלזינגר,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 59882/1880. Forrás: Névváltoztatási kimutatások 1880. év 11. oldal 6. sor</ref> בהונגרית: Szilsárkányi Szily Adolf; פשט, 8 באפריל 1848<ref></ref> – בודפשט, 19 בנובמבר 1920)<ref></ref><ref>[https://adtplus.arcanum.hu/hu/view/AzUjsag_1920_11/?query=%22Szily%20Adolf%22&pg=104&layout=s Szily Adolf meghalt] (1920. november 21.) Az Ujság, 18. évfolyam, 275. szám, </ref> היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא עיניים, פרופסור באוניברסיטה, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים בעל תואר אצולה ותואר "יועץ חצר המלוכה". הוא אביהם של פאל סילי, רופא וחוקר ביוכימאי, ושל אאורל סילי, רופא עיניים.

== קורות חייו ==
אדולף שלזינגר נולד במשפחה יהודית כבנם של ארמין שלזינגר, בעל מכולת ושל יוזפה אליאש. הוא השלים את לימודי הרפואה שלו באוניברסיטת וינה בשנת 1872.
* ב-1873 קיבל תואר מומחה ברפואת עיניים בפוליקליניקה בווינה, שם עבד לצד הפרופסורים סטלווג (Stellwag) וארטל (Artl)
* לאחר מכן הפך לרופא הראשי של הפוליקליניקה של פשט
* לבסוף הרופא הראשי ומנהל המחלקה של בית החולים היהודי של הקהילה היהודית של פשט
* ב-1883 קיבל את התואר פרופסור חבר (חיצוני, לא חלק מהסגל) לרפואת עיניים
* ב-1895 קיבל את התואר פרופסור

המחקר שלו על קרקעית העין הוא משמעותי. הוא היה ממפתחי הסטריליות של ניתוחי העיניים. בשל הישגיו קיבל בשנת 1902 תואר אצולה הונגרית ולאחר מכן מינוי ל"יועץ חצר המלוכה".

רבים ממאמריו פורסמו בשבועון רפואי, בעיתון מדעי הטבע (Természettudományi Közlöny) ובכתבי עת מסחריים גרמניים. אשתו הייתה רגינה יונאש (1847–1927).<ref></ref>
== פרסומיו ומחקריו העיקריים ==
* Eine Innervationserscheinung der Iris (1874)
* Therapeutische Versuche mit Eserinum (1877)
* המשקפיים (בודפשט, 1882)
* Zur Morphologie der Papilla
* התקדמות הרפואה המעשית (עם אחרים, בודפשט, 1890–1904)
* הסבר על אשליה חושנית (בודפשט, 1892)
* Optische Vernestung von Brillenreflexen (1893)
* Über das Bewegungs-Nachbild (בודפשט, 1898, מהדורה מיוחדת מתוך Mathematische und Naturwissenschaftliche Berichte aus Ungarn)
* Augenspiegelstudien zu einer Morphographie des Sehnerveneintrittes beim Menschen (1901)

== לקריאה נוספת ==
* אנדראש גרגיי: לקסיקון של רופאים יהודים הונגרים מפורסמים ומצטיינים. בודפשט, הוצאת מכבי, 2001.
* Magyar életrajzi lexikon II. ([https://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0860.html לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. עורכת ראשית אגנש קניירש).
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. [https://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0860.html גישה מקוונת]
* יוז'ף סיניאי:חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. 1909)
* אימרה ברטוק: ההיסטוריה של רפואת העיניים ההונגרית. בודפשט, 1954.
== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:רופאי עיניים יהודים הונגרים
קטגוריה:חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:אצולה יהודית הונגרית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וינה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:ילידי 1848
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1920
ולדימיר פרידקין

ולדימיר פרידקין (ברוסית: Владимир Михайлович Фридкин; נולד ב-23 בנובמבר 1929, מוסקבה) הוא פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא מתמחה בתחום קריסטלוגרפיה. בנוסף לפיזיקה הוא עוסק בחקר ספרותי ובמיחוד בחקר אלכסנדר פושקין.
==קורות חיים==
ולדימיר פרידקין נולד בשנת 1929 במוסקבה למשפחה יהודית. אביו היה קצין בצבא האדום והגיע לדרגת קולונל בחיל האוויר הסובייטי. הוא היה טייס, מטוסו הופל, הוא הצליח להגיע לכוחות של הצבא האדום אך נפטר תוך זמן קצר.

לאחר סיום לימודי בית ספר עם מדליית זהב פרידקין החל ללמוד פיזיקה באוניברסיטת מוסקבה וסיים אותה בשנת 1952. בעקבות משפט הרופאים אמו שהייתה רופא פוטרה מעבודתה ופרידקין למרות שסיים את הלימודים בהצטיינות לא הצליח למצוא עבודה. בשנת 1953 הוא התחיל לעבוד במכון לחקר מכונות לתעשיית הדפוס. הוא המציא מכונת צילום ראשונה שפותחה בברית המועצות. בשנת 1953 הוא עבר לוילנה בה פעל מכון לפיתוח מכונות צילום.

בשנת 1955 פרידקין הוזמן למכון לקריסטלוגרפיה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1957 הוא סיים עבודת תואר שלישי, בשנת 1960 פוסט-דוקטורט.

בשנים 1962–1968 פרידקין היה מלמד באוניברסיטת רוסטוב בה הקים קתדרה למוליכי למחצה ומונה לפרופסור.

פרידקין היה מנחה של יותר מ-60 עבודות תואר שלישי.

בשנת 1979 ביחד עם עובדי המכון בוריס ויינשטיין וולדימיר אינדבום הוא כתב ספר "קריסטלוגרפיה מודרנית" ב-4 כרכים. הספר תורגם לאנגלית.

משנת 1982 ועד ל-1996 ויינשטיין היה עורך ראשי של כתב עת מדעי "קריסטלוגרפיה".

על פעילותו בתחום המדע לפרידקין הוענקו פרסים בין-לאומיים.

לאחר התפרקות ברית המועצות פרידקין היה יכול לנסוע מחוץ לגבולות המדינה. הוא נתן הרצאות בתחום התמחותו באירופה ובארצות הברית.

בנוסף לפעילות בתחום פיזיקה, פרידקין מתעניין בתחום חקר ספרות ובמיוחד חקר יצירות של אלכסנדר פושקין. בנושא זה הוא כתב מספר ספרים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.eduspb.com/public/resize/books/byograf/fridkin_vm.pdf ביוגרפיה] 
* [https://berkovich-zametki.com/Avtory/Fridkin.htm סיפורים מאת פרידקין]
* [https://web.archive.org/web/20150630174134/http://bg.ru/society/ja_sdelal_otkrytie_kotoroe_protivorechilo_samoj_su-18399/ פרידקין על חייו]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:קריסטלוגרפים יהודים
קטגוריה:ממציאים רוסים
קטגוריה:ממציאים יהודים
קטגוריה:סופרים יהודים
קטגוריה:סופרים רוסים
קטגוריה:חוקרי ספרות
קטגוריה:ילידי 1921
קטגוריה:נפטרים ב-1996
פוראנוז

בטא- D -פרוקטופורנוז
פורנוז הוא כינוי כולל לפחמימות בעלות מבנה כימי הכולל מערכת טבעת מחומשת המורכבת מארבעה אטומי פחמן ואטום חמצן אחד. השם נובע מהדמיון שלו לפוראן, אך לטבעת הפורנוז אין קשרים כפולים .<ref name="Furanose"></ref><ref name=":0"></ref>

== תכונות מבניות ==
המבנה הכימי של [[ריבוז בצורת הפורנוז שלו. הקשר הגלי מצביע על תערובת של β-ribofuranose ו-α-ribofuranose.]]
טבעת הפורנוז היא המי-אצטל טבעתי של אלדופנטוז או המי-קטל טבעתי של קטוהקסוז .

טבעת הפורנוז מורכבת מארבעה אטומי פחמן ואטום חמצן אחד כאשר הפחמן האנומרי מימין לחמצן. הפחמן הכירלי בעל המספרי הגבוה ביותר (בדרך כלל משמאל לחמצן בהטל Haworth ) קובע אם למבנה יש צורת L או D. בפורנוז מסוג L, המתמיר שעל הפחמן הכיראלי בעל המספר הגבוה ביותר מופנה כלפי מטה, ובפורנוז מסוג D, המתמיר שעל הפחמן הכיראלי בעל המספר הגבוה ביותר פונה כלפי מעלה.

כיוון קבוצת ההידרוקסי האנומרי יחסית למישור הטבעת של הפורנוז קובע האם למולקולה תהיה תצורת אלפא או בטא. בתצורת אלפא של D-פורנוז ההידרוקסי מכוון כלפי מטה, ובביתא ההידרוקסי מכוון כלפי מעלה. ב-L-פורנוז זה הפוך. הפחמן האנומרי עובר מוטרוטציה בתמיסה, והתוצאה היא תערובת שיווי משקל של התצורות α ו-β.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פחמימות
חורבת קלפה

חורבת קלפה היא שרידיו של יישוב יהודי מתקופת בית שני ומרד בר כוכבא.<ref name=":1"></ref> החורבה משתרעת על שטח של כ-8 דונם, בגובה של 780 מ' מעל פני הים, בצפון הרי חברון, על ראש גבעה במרכז רכס צר ותלול, כ-2 ק"מ דרום-מזרחית לכפר צוריף וכקילומטר צפונית-מערבית לחורבת ג'דור.<ref name=":1" />

== ניתוח גאולוגי ==
האתר נסקר לראשונה בשנת 2013 על ידי הארכאולוג דביר רביב.<ref name=":1" /> הגאולוגיה של האתר מורכבת מסלעי דולומיט וחוואר בתצורת שורק, מה שהקל על התושבים לחצוב את פני השטח וליצור קומפלקסים תת-קרקעיים רבים.<ref name=":1" />

== ממצאים ארכאולוגיים ==
האתר שנחשף לשוד בלתי חוקי על ידי תושבים סמוכים, מכיל שרידי מבנים, בורות מים, מערות, מחצבות, מתקנים חקלאיים, מקווה ומערכת מסתור.<ref name=":1" /> בערימות האדמה שהשאירו השודדים נמצאו שברי חרס רבים המתוארכים לתקופת בית שני, המרד הגדול ומרד בר כוכבא.<ref name=":1" /> הממצאים העיקריים המסייעים לזהות את האופי היהודי של היישוב, היו קערת גיר רכה מעוגלת שהיא ממצא אופייני לתרבות החומרית היהודית מהתקופה המאוחרת של בית שני ועד מרד בר כוכבא.<ref name=":1" /> מקווה הטהרה בחלק המערבי של האתר, בין שרידי הבתים.<ref name=":0"></ref> מקווה קטן יותר התגלה והוא כולל מסדרון באורך 1.8 מטר ורוחב 1.0 מטר, המסתיים בשבע מדרגות המובילות לחדר טבילה קטן בצורת אליפסה (1.8 מטר X 2.2 מטר, גובה ממוצע 1.5 מטר), קירותיו מצופים בטיח אפור אופייני לתקופה הרומית המוקדמת.<ref></ref><ref></ref> מקווה זה מצטרף למספר מקוואות טקסיים נוספים שתועדו בעבר בסדרת אתרים בהרי חברון הצפוניים.<ref name=":1" /> מערכת המסתור הגדולה ממוקם בחלק הדרומי של האתר ויש לה ארבעה כניסות: שתי פתחים אנכיים בצורת עיגול, ושתי כניסות אופקיות שנראות כמו כניסות למערות.<ref name=":1" /> קירות ואבני בניין המונחים ליד הפתחים מעידים כי ארבעת הפתחים נחצבו מתחת וביחס למבנים עתיקים.<ref name=":0" /> מערכת המסתור מורכבת מסדרת חללים ומעברים היוצרים מנהרות צרות באורך כולל של 70 מטר. מתחם המסתור מכיל מגוון אלמנטים אופייניים למערכות מסתור מהתקופה הרומית.<ref name=":1" />

== היסטוריה של האתר ==
השרידים שהתגלו מצביעים על אתר כפרי יהודי נרחב מתקופת בית שני ועד מרד בר-כוכבא.<ref name=":0" /> הממצאים באתר זה כמו בסדרה של אתרים, אופייניים להרי חברון הצפוניים, מצביעים על יישוב יהודי באזור, שלפי מקורות היסטוריים השתייך למחוז הרודיון.<ref name=":1" /> מחוז שהיה בלב האזור היהודי המורד במהלך מרד בר-כוכבא. הוא כלל אתרים כגון: ביתר, הרודיון, קריית ארבע, תקוע, כוסיבה, עיר נחש, ובית אל. בשנת 135 לספירה דוכא מרד בר כוכבא באכזריות על ידי הרומאים, מה שהוביל להרס היישוב היהודי בהרי חברון הצפוניים, שממנו התאושש רק בעת החדשה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המרד הגדול
קטגוריה:תולדות עם ישראל
קטגוריה:בר כוכבא
קטגוריה:התקופה העתיקה בארץ ישראל
קטגוריה:יהודים ארץ-ישראלים
קטגוריה:השומרון: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:דפים עם נקודות ציון חסרות בוויקינתונים
פתוח

פתוח היא תוכנית ראיונות דוקו רגשית-נשית ישראלית, המשודרת בערוץ הידברות (ערוץ 97), בהגשת אפרת ברזל, יוצרת הסדרה, העוסקת בהתמודדויות אישיות של נשים מהמגזר החרדי והדתי בישראל.

בכל פרק מארחת ברזל אשה המספרת על התמודדות אישית בחייה. השיחה מתמקדת בחוויות הרגשיות שסובבות את ההתמודדות עם הבעיה הרפואית, הנפשית או המשפחתית של המרואיינת.

== פורמט והפצה ==
הפגישות מצולמות, ככלל, בשוט אחד וללא חיתוכים; הן מתקיימות בקליניקה ומדמות פגישה עם יועצת רגשית. לרוב משתתפת בשיחה, לצד ברזל והאורחת המספרת על חוויותיה, גם אשת מקצוע מהתחום הרלוונטי.

התוכנית משודרת בערוץ הידברות (yes, HOT, פרטנר tv, סלקום tv), ערוץ צופיה, אתר הידברות ובדף הפייסבוק וערוץ היוטיוב של הידברות.

== נושאי התכנית ==
בין הנושאים שנדונו בפרקי הסדרה: מערכות יחסים רעילות, נרקיסיזם במשפחה, חברות הרסנית, פגיעות מיניות, שידוכים לחרדים, רווקות מאוחרת, חרם חברתי, טראומות מתמשכות, אובססיות מחשבתיות, יחסי אמהות ובנות, יחסי חמיות וכלות, דיכאונות, דיכאון אחרי לידה, לידות שקטות, גירושין, ניכור הורי, פרק ב', הפרעה דו-קוטבית, תסמונת טורט, הפרעת אישיות גבולית, ביטחון עצמי מחוק, התעללות רגשית של הורים בילדים, אוטיזם, הפרעות אכילה, אנדומטריוזיס, התמכרויות וחרדות.

==קישורים חיצוניים==
* "[https://youtu.be/M5BfPBztXK8 פתוח" עם אפרת ברזל מדברת על הנושאים האישיים ועושה מהפכה], כתבה בערוץ 12
* [https://www.bhol.co.il/news/1574151 "פתוח" עם אפרת ברזל - חוזרת הערב בעונה שנייה], בחדרי חרדים

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוכניות אירוח
קטגוריה:ערוץ הידברות: תוכניות וסדרות
קטגוריה:ערוץ הידברות
צבי פוטרסמן

צבי פוטרסמן (עומד בחזית), בסיור עם מחלקת הקשר של [[ההגנה]]
צבי פוטרסמן (מוקף בעיגול) מבקר את משפחתו בפולין ב-1938. פרט לפוטרסמן, אף אחד מהמצולמים בתמונה לא שרד את השואה
צבי פוטרסמן (10 באפריל 1906 – 20 בנובמבר 1986) היה מנהל בתחום התשתיות של העיר פתח תקווה ופעיל בארגון ההגנה.

==קורות חייו==
פוטרסמן נולד בשנת 1906 בעיר לודז' שבפולין. בשנת 1924 עלה לישראל לבדו, מטעמים חלוציים-ציוניים, בהשאירו את כל משפחתו (הוריו ושבעת אחיו ואחיותיו) בפולין. בשנת 1929 נישא לשרה מבית גולדמן, אשר עלתה מגרמניה בשנת 1925. פוטרסמן דאג לשמור על קשר עם משפחתו שנשארה בפולין, ואף נסע בשנת 1938 לביקור בפולין, על מנת לשכנע את בני משפחתו לעלות לארץ. שכנועיו לא צלחו, ושנה מאוחר יותר פרצה מלחמת העולם השנייה וכל בני משפחתו הקרובה נספו בשואה.

== תרומתו בתחום תשתית הטלפונים והביטחון ==
בשנותיו הראשונות בארץ עסק בסלילת כבישים בתל אביב, ולאחר מכן עבד בשירות הדואר של המנדט הבריטי בארץ ישראל (Palestine Post Telegraph and Telephone), כאחראי על אזור פתח תקווה. במסגרת עיסוקו זה, עסק בהקמת ובתחזוקת תשתית הטלפונים המקומית והאזורית. בשנים 1936–1948 היה פעיל בשורות "ההגנה", כקצין קשר. כמו כן, עסק בהעברת מידע וציוד מהבריטים לאנשי ההגנה.

בשנת 1948, עם סיומו של המנדט הבריטי בארץ ישראל והקמת המדינה, המשיך פוטרסמן את עיסוקו בתחום הטלפונים, כמנהל אזור פתח תקווה ב"דואר הנדסה" - מחלקת הטלפונים של משרד הדואר. כמו כן, המשיך לסייע לכוחות הביטחון, בין היתר בהקמת תשתית הטלפונים של גדוד 145 ובהדרכה.

פוטרסמן פרש לגמלאות ממשרד הדואר (שהפך לימים ל"משרד התקשורת") בשנת 1971.

==מותו והנצחתו==
צבי פוטרסמן נפטר ב-20 בנובמבר 1986 בישראל. הותיר אחריו שלוש בנות.

בשנת 2006 החליטה עיריית פתח תקווה לקרוא רחוב על שמו בפתח תקווה. בחודש מאי 2024 אשררה העירייה את ההחלטה, ובתאריך 14 באוגוסט 2024 נחנך משעול צבי פוטרסמן בשכונת נווה עוז בעיר.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.lodz-israel.co.il/potersman/Potersman.htm מידע אודות צבי פוטרסמן מאתר ארגון יוצאי לודז' בישראל]
* [https://drive.google.com/drive/folders/1b9l0EqmghXmff8oW9XMIDhCHHJk0gRgH?usp=sharing אסופת תמונות ומסמכים היסטוריים של צבי פוטרסמן]

==לקריאה נוספת==
* "שנותיהם היפות" – זכרונות, תעודות, צילומים של חברי ארגון ההגנה בפתח תקווה והסביבה, חלק ב' – ספר ד' ([https://drive.google.com/file/d/14LMXX22dYG72u1cM5z7eEKMuSth3gGtp/view?usp=sharing עמ' 269])
* "דואר" – ירחון לענייני דואר, טלגרף, טלפון ורדיו, נובמבר-דצמבר 1954 ([https://drive.google.com/file/d/1VRNbykLrw2BN9R-lVzmxX__tDQTBJxyP/view?usp=sharing עמ' 31])

==הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1906
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1986
היינץ קאפלה

קברו של היינץ קאפלה בברלין [[טמפלהוף, עם אפיגרפיה, "המאבק שלו הוא תמיד החובה שלנו"]]
היינץ קאפלה (בגרמנית: Heinz Kapelle; 17 בספטמבר 1913, ברלין - 1 ביולי 1941, ברלין) היה מנהיג הליגה הקומוניסטית הצעירה של גרמניה (Kommunistischer Jugendverband Deutschlands; KJVD) בברלין בשנות ה-30.

בהכשרתו היה מדפיס ספרים, מלאכה שלמד בין 1928 ל-1932. לאחר מכן היה חסר עבודה עד 1934. במהלך הכשרתו הצטרף ל-KJVD ב-1931, ארגון שהפך לבלתי חוקי עם תפיסת השלטון של הנאצים ב-1933. אף על פי כן המשיך להיות חבר בארגון והשתמש בו כדי לקדם את מטרותיו האנטי-פשיסטיות. הוא היה מעורב בפרסום והפצה של ספרות אנטי-פשיסטית.

בתחילת 1934 נעצר בפעם הראשונה ונידון לשנתיים מאסר ב-20 בספטמבר 1934 על ידי בית המשפט (Berliner Kammergericht) בגין "קנוניה לביצוע בגידה". לאחר ששוחרר, חזר במהירות לפעילות נגד המשטר. הוא הוביל קבוצת התנגדות בלתי חוקית של כ-60 חברים, בהם בני נוער, נגד הנאצים. בין חברי הקבוצה היה אריך ציגלר. את העלונים שכתב קאפלה הפיץ לפעמים בלילות באופנוע שלו, ברחובות שכונות הפועלים של ברלין.

הוא נעצר פעמים רבות. ב-16 באוקטובר 1939 נעצר עם חמישה חברי קבוצה נוספים על ידי הגסטפו. הוא עונה, אך לא בגד בחברי הקבוצה שלו. בית הדין העממי גזר עליו מוות ב-21 בפברואר 1941 בעוון "קידום מטרת האויב וקשירת קשר לבגידה". ב-1 ביולי הוצא להורג בכלא פלצנזה בברלין. <ref> Here: p.192</ref> היום הוא נחשב גיבור על ידי תנועת הנוער הקומוניסטית. רחוב בשכונת פרנצלאואר ברג בברלין נקרא על שמו, Heinz-Kapelle-Straße. רחוב קרוב לפרלמנט הגרמני במרכז ברלין נקרא על שמו Kapelle-Ufer (שמתורגם באופן חופשי ל"גדת קפלה" או "חוף קפלה"). <ref></ref>

== מקורות ==
* [https://www.gdw-berlin.de/vertiefung/biografien/personenverzeichnis/biografie/view-bio/heinz-kapelle ביוגרפיה] במרכז ההנצחה של ההתנגדות הגרמנית (כולל תמונת דיוקן)

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתנגדים גרמנים למשטר הנאצי
קטגוריה:ילידי 1913
קטגוריה:נפטרים ב-1941
Sweating Bullets (שיר)

"Sweating Bullets" (בעברית: "כדורים מזיעים") הוא שיר של להקת ההבי מטאל האמריקאית מגאדת'. הוא יצא לאור בשנת 1993 כסינגל השלישי מתוך אלבומם החמישי, Countdown to Extinction מ-1992. קליפ לשיר הופק בבימויו של ויין אישם.<ref></ref> השיר הגיע למקום ה-27 במצעד הרוק המיינסטרים האמריקאי ולמקום ה-26 בבריטניה.

== מילים ==
המילים, שנכתבו על ידי הסולן דייב מאסטיין, הן מנקודת מבט בגוף ראשון של מישהו הסובל מסכיזופרניה. מאסטיין כתב את המילים כדי להביע רעיון שכל אחד סובל ממחלת הנפש בדרכו שלו, בדבריו:<blockquote>"כתבתי את זה על עצמי. ציינו בפניי שאני סוג של סכיזופרן ושאני חי בתוך הראש שלי. וזה משהו שאני לא מסכים עליו, אבל בכל זאת נהניתי מהתיאוריה. אני חושב שכולנו מזיעים כדורים כל הזמן. החברה היא בדיחה כרגע, ואנשים נעשים יותר ויותר עוינים. כשאתה חושב על תאום מרושע או סכיזופרניה, אני חושב שרבים מאיתנו הם סכיזופרנים, כי אנחנו חיים בתוך הראש שלנו. יש מישהו שכולנו מתייעצים איתו; קוראים לזה המצפון שלנו. יש אנשים שלא יכולים לשלוט בצד השני שלהם; זה משתלט עליהם. לכולם יש את הצד הפסיכוטי הזה. לכל אחד יש דבר שיגרום לו להישבר".</blockquote>

== קליפ ==
הקליפ של השיר מתחיל כשדייב מאסטיין מסתכל על עצמו במראה עד שיד נוגעת בכתפו וכשהוא מסתובב, הוא מבחין שזה עצמו. לאחר מכן, מאסטיינים רבים מופיעים בכל מקום ועושים דברים מוזרים. לאחר מכן, מאסטיין האמיתי מופיע מחזיק את מוחו יושב על כיסא עם שני מאסטיינים אחרים ששרים את השיר. בחלק סולו הגיטרה של השיר, המצלמה שמצלמת את הקליפ נעה לאחור ומראה את שאר חברי מגאדת': דייוויד אלפסון, ניק מנזה ומרטי פרידמן נעולים בתאים כאסירים במצב פרנויה עם כלי הנגינה שלהם.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1992
קטגוריה:סינגלים מ-1993
קטגוריה:שירי מגאדת'
קטגוריה:שירים באנגלית
שלום ברנר

שלום ברנר הוא שופט בדימוס בבית המשפט המחוזי בירושלים וכיהן כסגן נשיאו החל משנת 1996. לאחר פרישתו מכס השיפוט בשנת 1998 כיהן כיו"ר הוועדה למתן היתרים לשרים ולסגני שרים במשרד מבקר המדינה.

== ביוגרפיה ==
ברנר נולד בחיפה בשנת 1936. למד משפטים במסגרת העתודה האקדמית בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית. לאחר לימודיו שירת בפקליטות הצבאית, שם שימש עוזרם של מאיר שמגר (אז שטרנברג) ושל דליה דורנר. לאחר שחרורו מצה"ל השלים התמחות ועבד כעורך דין, וכיהן בין היתר כמרצה מן החוץ לאתיקה מקצועית בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית. בחודש מאי 1982 מונה לכהונת שופט בבית המשפט המחוזי בירושלים, ובינואר 1996 מונה לסגן נשיא, עד לפרישתו ב־31 באוגוסט 1998.<ref></ref>

לאחר פרישתו עסק בבוררויות וגישורים, ושימש כמרצה לאתיקה מקצועית של עורכי דין ולניהול משפט במכללה למשפטים רמת גן. באוקטובר 2000 מונה על ידי ראש הממשלה אהוד ברק ליו"ר ועדת הבירור הציבורית לבדיקת אירועי התנגשויות בין כוחות הביטחון לבין אזרחים ערבים בגליל ובמשולש<ref></ref>, אך לאחר לחץ כבד של מנהיגי הציבור הערבי הוועדה הוחלפה על ידי ועדת חקירה ממלכתית, ועדת אור. לאחר מכן בשנים 2001 עד 2004 שימש כיו"ר הוועדה למתן היתרים למניעת ניגוד עניינים של שרים וסגני שרים במשרד מבקר המדינה<ref></ref>, בשתי קדנציות, האחת תחת המבקר אליעזר גולדברג והשנייה תחת המבקר יוסף שפירא. בתפקידו זה נאלץ ברנר לדון ולדחות את בקשתו של ראש הממשלה בנימין נתניהו למימון הגנתו המשפטית באמצעות מקורביו מיליקובסקי ופרטרידג'.<ref></ref>

== תיקים בולטים בהם שפט ==
ברנר ישב בהרכב שהרשיע בשנת 1988 את מרגל האטום מרדכי ואנונו בריגול חמור, ודן אותו ל־18 שנות מאסר<ref></ref> (ת.פ. 461/86). ברנר הצטרף לדעתו של ראש ההרכב השופט א' נועם שסבר שמעשיו של ואנונו נעשו מתוך מניעים נסיבתיים ולא אידאולוגיים הקשורים לאישיותו של ואנונו ורצונו בנקמה, וזאת בניגוד לדעתו החולקת של השופט צבי טל, שסבר שהמניע העיקרי של ואנונו היה אידאולוגי.

ברנר שפט כדן יחיד את שמחה דיניץ, אז יו"ר הסוכנות היהודית, והרשיע אותו בשימוש שלא כדין בכרטיס אשראי של הסוכנות. ברנר זיכה את דיניץ מחמת הספק מהאישום הראשון והרשיע אותו באישום השני, קבלת דבר במרמה, אך קבע, כי הדבר נעשה שלא בנסיבות מחמירות. הרשעה זו בוטלה לאחר מכן בערעור שהגיש דיניץ לבית המשפט העליון.<ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://judgescv.court.gov.il/b98484ba-645e-e811-8105-0050568a6817שלום-ברנר שלום ברנר באתר הרשות השופטת]
* [https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH990037523090205171/NLI משפט הכלב] - שלום ברנר, מחבר
* משפט ואנונו - [https://netanya.ac.il/gur/data/AGUDA/law/yeara/punitive/judgementsummaries/24/וענונו.doc פסק הדין בערעור]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בירושלים
דיוויזיית הפרשים הרביעית (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית הפרשים הרביעית (בגרמנית: 4. Kavallerie-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת אוסטריה–סרדיניה, במלחמת פרוסיה–צרפת ובמלחמת העולם הראשונה. הדיוויזיה פורקה ב-1919 בעקבות ההגבלות על הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה במסגרת ההכנות למלחמת אוסטריה–סרדיניה ב-1859, השתתפה גם במלחמת פרוסיה–צרפת ב-1870/1871. באוגוסט 1914 עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, מונה הגנרל אוטו פון גארניר למפקדה. הדיוויזיה הוקצתה בתחילה לקורפוס הפרשים השני, ולחמה עמו בחזית המערבית כחלק מהארמייה השנייה במהלך כיבוש בלגיה וקרבות מונס, לה קאטו ואיפר הראשון. בנובמבר 1914 הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית, שם השתתפה בקרב האגמים המזוריים השני, קרב וילנה וקרבות נוספים. היא נשארה שם גם לאחר שלום ברסט-ליטובסק והשתתפה בשחרור אסטוניה ולטביה. בסוף מרץ 1918 עברה הדיוויזיה שוב לחזית המערבית ונלחמה בה עד תום המלחמה, ובינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

== מפקדים ==
* קרל אלברט פון רודולפי (14 ביוני 1859 – 18 בנובמבר 1859)
* אלברכט, נסיך פרוסיה (18 ביולי 1870 – 23 במאי 1871)
* אוטו פון גארניר (2 באוגוסט 1914 – 22 בנובמבר 1914)
* היינריך פון הופמן (23 בנובמבר 1914 – 30 באוגוסט 1916)
* גאורג תומב פון נויבורג (31 באוגוסט 1916 – 14 באוקטובר 1918)
* ויקטור פון רוזנברג-ליפינסקי (15 באוקטובר 1918 – ינואר 1919)

==קישורים חיצוניים==
* [https://archive.org/stream/historiesoftwohu00unit#page/28/mode/2up Histories of two hundred and fifty-one divisions of the German army which participated in the war (1914-1918) p. 29-32.]

4
4
כיבוש תוניס (1534)

מפה היסטורית של [[תוניס מאת פירי ראיס. מוזיאון וולטרס לאמנות]]
סיפאהי מאיילט תוניס נלחם בספרדי. שטיח ספרדי מהאלקאסר של סביליה, 1554.]]
כיבוש תוניס התרחש ב-16 באוגוסט 1534 כאשר ח'יר א-דין ברברוסה כבש את העיר מידי השליט החפסיד מולאי חסן.

== סקירה כללית ==
בשנת 1533, הורה סולימאן המפואר לח'יר א-דין ברברוסה, שאותו זימן אלג'יר, לבנות צי מלחמה גדול בארסנל של קונסטנטינופול. בסך הכל נבנו במהלך החורף של 1533–1534 70 גליאות, מאוישות על ידי חותרים עבדים, כולל 1,200 נוצרים. עם צי זה, ברברוסה ערך פשיטות אגרסיביות לאורך חופי איטליה, עד שנחת בתוניס ב-16 באוגוסט 1534, והדיח את השליט המקומי, שהיה כפוף עד כה לספרדים, יורש העצר החפסידי מולאי חסן.

ברברוסה הקים בעקבות כך בסיס ימי חזק בתוניס, שיוכל לשמש לפשיטות באזור, ועל מלטה הסמוכה. תוניס הייתה מיקום אסטרטגי ביותר, ששלט על המעבר ממערב לאגן המזרחי של הים התיכון.

אולם בשנת 1535, בעקבות תחינתו של מולאי חסן, פתח הקיסר קרל החמישי במתקפת נגד והשתלט מחדש על העיר בכיבוש תוניס ב-1535. <ref>Rubén González Cuerva (2020). [http://www.storiamediterranea.it/wp-content/uploads/2020/08/7-cuerva.pdf Infidel Friends: Charles V, Mulay Hassan and the Theater of Majesty.] Mediterranea Ricerche Storiche, Anno XVII</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוניסיה: היסטוריה
תסמינים וגטטיביים

תסמינים וגטטיביים הם הפרעות בתפקודים אנושיים בסיסיים הנחוצים לשמירה על חיים תקינים (תפקודים וגטטיביים). תסמינים אלה נראים לרוב בהפרעות מצב רוח, והן חלק מהקריטריונים האבחוניים לדיכאון, אך מופיעים גם במצבים אחרים.<ref></ref>

תסמינים וגטטיביים בחולה עם דיכאון טיפוסי (מלנכולי) כוללים:<ref></ref>
* ירידה בתיאבון ובמשקל
* נדודי שינה
* עייפות ואנרגיה נמוכה
* ירידה בקשב

תסמינים וגטטיביים הפוכים כוללים שינה מוגברת ("היפרסומניה") ואכילת יתר ("היפרפגיה"). תכונות אלו אופייניות ל"דיכאון לא טיפוסי".

היו מחקרים<ref></ref> שטענו שתסמינים אלו לבדם מספיקים כדי לאבחן מצב של דיכאון לא טיפוסי.

== ראו גם ==
* הפרעת שינה
* דיסאוטונומיה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תסמינים וסימנים הקשורים להכרה, תפיסה, מצבים רגשיים והתנהגות
פאריד פרג'ד

פאריד פרג'אד (בפרסית: , נולד ב-1938) הוא כנר וירטואוז איראני<ref></ref><ref></ref> אשר גלה לארצות הברית. הוא ידוע בתור " האיש שגרם לכינור לבכות "<ref></ref><ref></ref> ונחשב לאחד הכנרים הטובים בעולם.<ref></ref><ref></ref>

פרג'אד הוא<ref></ref> מוזיקאי איראני<ref name="yeniaktuel"></ref> שנולד בטהרן ב-1938. הוא החל לנגן בכינור כשהיה בן 8. בשנת 1966 סיים פרג'אד את התואר השני שלו במוזיקה קלאסית קונסרבטוריון למוזיקה בטהרן, ובצעד הבא שלו, הוא לקח על עצמו תפקידים חשובים בתזמורת הסימפונית של טהראן.<ref></ref> פרג'אד, בעל הניסיון במוזיקה פרסית עממית, למד לנגן על כינור ולמד על המוזיקה המערבית הקלאסית. ליצירות אלו היה מקום חשוב בהתפתחות המוזיקה הפרסית.<ref name="lastfm"></ref>

פרג'אד נולד בתקופת שושלת פהלווי, אך עזב את ארצו לפני המהפכה האסלאמית באיראן ב-1979 והתיישב בקליפורניה שבארצות הברית. תוך שנה הוא הפך לאזרח ארצות הברית והתגורר בארצות הברית. עם זאת, הוא עדיין רואה את עצמו בתוך איראני<ref name="yeniaktuel" /> ופרסי<ref name="zaman3"></ref>, לא אמריקאי. לאחר המהפכה, כשהמוזיקה הוצאה מחוק לחוק באיראן, פרג'אד ומוזיקאים אחרים לא הורשו לחזור לאיראן.

האמן מתגורר לוס אנג'לס<ref name="zaman2"></ref> כבר שנים רבות.

לפרג'אד יש סדרת אלבומים המורכבת מחמישה אלבומים בשם (Those Were the Days),<ref></ref> אותם יצר באמצעות פסנתר וכינור בלבד.<ref></ref> בנוסף, שני האלבומים בשם Golha Orchestra הם בין יצירותיו של האמן. באלבומים האלה פרג'אד הצליח הכניס המון רגש לתווים. הוא הסביר שאחת הסיבות שבגללן נוצרו אלבומיו היא שהוא תרחק מארצו לאחר המהפכה ונאלץ לחיות הרחק ממנה.

באלבום הרביעי בסדרת האלבומים אנרוז׳ה, פרגא'ד לווה על ידי הפסנתרן עבדי ימיני, ובאלבום החמישי, ליוותה אותו אשתו, מיטרה טבקולי פרג'אד בפסנתר.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוזיקאים איראנים
פין בנט

פין בנט (באנגלית: Finn Bennett; נולד ב-1999) הוא שחקן אנגלי, הידוע בעיקר בזכות תפקידו של הקצין פיטר פריור בסדרת הטלוויזיה "בלש אמיתי" <small>(2024)</small>. <ref></ref> <ref></ref><ref name="English football team"></ref>

== ביוגרפיה ==
בנט נולד בלונדון, אנגליה; בנם של איש העסקים פול בנט ושל העיתונאית שרה בנט. הוא למד בבית הספר בלונדון, ובבית הספר לדרמה של "סטייג'ים" באיזלינגטון בשבתות.

== קריירה ==

בשנת 2019 שיחק בסרט הדרמה "תקווה בהופ גאפ". הוא הותיר רושם מתמשך על הקהל והמבקרים כאחד. שנה לאחר מכן שיחק בסרט "עד הקצה".

.בשנת 2021, שיחק בנט בסדרה "נשות הלעולם לא". גילומו של דמות מסתורית וחידתית הוסיפה רובד נוסף של תככים להצגה, ואישרה מחדש את המוניטין שלו כשחקן רב תכליתי ומוכשר.

בספטמבר 2022 לוהק בנט לתפקיד ראשי בעונה הרביעית של סדרת האנתולוגיה "בלש אמיתי", בערוץ HBO, <ref></ref> שעלתה לראשונה ב-14 בינואר 2024. <ref></ref> במרץ 2024, הוא לוהק לסדרת הטלוויזיה של נטפליקס "Black Doves" ולתפקיד בסרטו של אלכס גרלנד "Warfare".<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! סרט
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2019
|תקווה בהופ גאפ <small>(אנ')</small>
| רובי
|
|-
| 2020
|עד הקצה <small>(אנ')</small>
|נער מתבגר
|
|-
| 2021
|A Banquet
| שון
|
|-
| rowspan="2" |TBA
|Somewhere in Dreamland
|שון
|<ref></ref>
|-
|Warfare
|
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! סדרה
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2010
|המלחמה של פויל
| ג'יימס דוורו הצעיר
|פרק: "The Hide"
|-
| 2013
| טופ בוי
|נואה
|פרק: "#2.1"
|-
| 2015
|Cider with Rosie
|ג'ק
| סרט טלוויזיה של BBC One
|-
| 2017
|שקרן שקרנית
| איוון
| 4 פרקים
|-
| rowspan="2" | 2018
| קירי
| סיימון וורנר
| 4 פרקים
|-
|Sick of It
| דילן
| פרק: "The Kid"
|-
| rowspan="2" | 2021
|דומינה <small>(אנ')</small>
| מרסלוס
| 4 פרקים
|-
| נשות הלעולם לא
|בחור עם חולצה ורודה
|פרק: "Exposure"
|-
| 2024
|בלש אמיתי
| השוטר פיטר פריור
| תפקיד ראשי; 6 פרקים
|-
| rowspan="2" |TBA
|Black Doves
|
|סדרה עתידית של נטפליקס
|-
|A Knight of the Seven Kingdoms 
|אאיריון טארגאריין
|סדרה עתידית של HBO
|}

== קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לונדון: אישים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1999
לכל אחד ירושלים

"לכל אחד ירושלים" הוא שיר עברי שכתב נתן יונתן והלחין ועיבד מוני אמריליו.

== רקע ==

המלחין מוני אמריליו גילה וטיפח שתיים מהזמרות החשובות בתולדות הזמר העברי
כששתיהן היו סולניות בלהקות הצבאיות אותן הוא ניהל מוזיקלית בשנות השבעים.

הראשונה הייתה דורית ראובני, שהייתה סולנית שלישיית פיקוד המרכז ולאחר מכן סולנית להקת פיקוד המרכז.
אמריליו הלחין ועיבד לה בעת שירותה הצבאי שירים
שהפכו לקלאסיקות בזמר העברי.
הבולטים שבהם
"היום היום" ו"האיש מן הבקעה".

השנייה הייתה רוחמה רז שהייתה סולנית צוות הווי חטיבת הצנחנים.
גם לה אמריליו הלחין ועיבד בעת שירותה הצבאי
שירים
שהפכו לקלאסיקות בזמר העברי.
הבולטים שבהם
"בארץ אהבתי השקד פורח" ו"אגדת שלושה וארבעה".

השיר "לכל אחד ירושלים"
הוא השיר היחיד שהוקלט באופן רשמי
על ידי שתי בנות טיפוחיו של המלחין.

== על השיר ==

מוני אמריליו הלחין מספר שירים של נתן יונתן, הבולט שבהם הוא "יש פרחים".
את כולם כתב יונתן לפי מנגינות שאמריליו נתן לו.
כך גם במקרה של השיר "לכל אחד ירושלים".

== ביצוע ראשון==
הביצוע הראשון של השיר היה של דורית ראובני בשנת 1973, כשהשיר נכלל באלבומה הראשון, "ציפור בגשם", שיצא באותה השנה.

== ביצוע שני==

כעבור שנתיים, בשנת 1975, אמריליו חשב שלצד השירים החדשים של התכנית "בארץ אהבתי" יהיה נכון שהסולנית הצעירה רוחמה רז תבצע את השיר על העיר בה נולדה וגדלה
ואכן, השיר הפך עם השנים למזוהה איתה.

== במצעדים ==
השיר בביצוע של דורית ראובני נכנס בשנת 1973 למצעד הפזמונים בקול ישראל, והגיע למקום השנים עשר.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=881&wrkid=3610 מילות השיר] באתר שירונט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1973
קטגוריה:סינגלים מ-1973
קטגוריה:סינגלים מ-1975
קטגוריה:שירי דורית ראובני
קטגוריה:שירי רוחמה רז
קטגוריה:שירי צוות הווי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי נתן יונתן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מוני אמריליו
קטגוריה:שירים על ירושלים
החוק הראשון (סדרת פנטזיה)

החוק הראשון היא סדרת פנטזיה שנכתבה על ידי הסופר הבריטי ג'ו אברקרומבי . החוק הראשון הוא כותרת הטרילוגיה המקורית בסדרה, אך משמש גם להתייחסות לסדרה כולה.<ref name=":0"></ref> הסדרה המלאה מורכבת מטרילוגיה, שלושה רומנים עצמאיים, סיפורים קצרים וטרילוגיה שנייה, בשם Age of Madness, שהספר השלישי שלה ראה אור בספטמבר 2021.<ref name=":0" /> בעברית תורגמה רק הטרילוגיה המקורית, שיצאה לאור דרך אופוס הוצאה לאור. <ref></ref>

== יצירות שפורסמו ==
{| class="wikitable"
|+
!ספר
!יציאת המהדורה האנגלית
!יציאת המהדורה העברית
!עמודים
!מתרגם
|-
|הלהב עצמו
|2006
|2013
|540
|חגי אברבוך
|-
|בטרם עלותם לגרדום
|2007
|2014
|559
|בועז וייס
|-
|טיעונם האחרון של מלכים
|2008
|2015
|668
|בועז וייס
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות ספרי פנטזיה
דוד פרידריכספלד

שיר לכבוד חתונת בונם בנו של [[דניאל איציג עם ציפור בתו של אייזיק דעסא. ברלין 1780]]
סדר חנוכת בית הכנסת של קהילת עדת ישורון, מאת הרב יצחק גרנבום ודוד פרידריכספלד, אמסטרדם 1796
דוד פרידריכספלד (בגרמנית: David Friedrichsfeld; ~1755 – 19 בפברואר 1810) היה סופר, משורר ומשכיל יהודי־גרמני בדור המאספים. מהפעילים הבולטים למען אמנציפציה ליהודים בהולנד.

==ביוגרפיה==
נולד לצבי הירש בסביבות 1755 בברלין, שם הכיר את אנשי תנועת ההשכלה היהודית, התחבר עם דוד פרידלנדר והושפע במיוחד ממשה מנדלסון וממרדכי גומפל שנאבר. בשנת 1781 היגר להולנד והתיישב באמסטרדם. הוא היה פעיל מרכזי למען אמנציפציה ליהודים. הוא היה מהחברים הבולטים בארגון פליקס ליברטטה שהתנגד לשלטון בית אורנז' בהולנד ותמך ב. בשנת 1796, עם הקמת קהילת עדת ישורון, היה פרידריכספלד ל"זמר השני" של הקהילה לצידו של "הזמר הראשון" רב הקהילה יצחק גרנבום.

==כתביו==
בשנת התקל"ט פרסם שיר לכבוד חתונת אברהם פרידלנדר אחיו של דוד פרידלנדר, ובה'תקנ"ב פרסם שיר לכבוד חתונת צבי הרש היידלבורג. בה'תקנ"ה פרסם שני חיבורים בגרמנית אודות האמונה היהודית במשיח והאמנציפציה, שני חיבורים אלו פורסמו לאחר מכן גם בהולנדית. בשנת ה'תקנ"ז חיבר יחד עם הרב יצחק גראנבום את סדר חנוכת הבית של קהילת עדת ישורון. בשנת ה'תקס"ב פרסם חוברת עם שיר לכבוד הסכם אמיין. בשנת ה'תקס"ח חיבר את הספר "מענה רך" שתמך בטענותיו של משה למנס במאמרו "אמרה צרופה" על עדיפות ההגייה הספרדית. בשנת ה'תקס"ט פרסם ביוגרפיה על נפתלי הרץ וייזל. כמו כן פרסם מספר שירים ומכתבים בהמאסף. וכתב גם בעלון "דיסקוהרש" של קהילת עדת ישורון שם הזדהה בפסבדונים "פילאנטראפוס".

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

===עותקים דיגיטליים של ספריו===
* 
* 
* David Friedrichsfeld, [https://www.google.co.il/books/edition/Republikanische_Besinnungen_und_Judenmes/oONjAAAAcAAJ?hl=iw&gbpv=1&dq=David%20Friedrichsfeld&pg=PR1&printsec=frontcover Republikanische Besinnungen und Judenmessias] Amsterdam 1795
*David Friedrichsfeld, [https://www.google.co.il/books/edition/Beleuchtungen_über_den_Vortrag_des_Bür/2I6j4eKIH0cC?hl=iw&gbpv=1&pg=PA1&printsec=frontcover Beleuchtungen über den Vortrag des Bür. v. Swinden bey den Stellvertretern des Volks von Holland in dem Haag, die Stimmgerechtigkeit und das Bürgerrecht der Juden betreffend] 1795
* 
* 
* 
* יצחק גראנבום ודוד פרידריכספלד, [https://www.google.co.il/books/edition/Zot_Ḥanucat_ha_bayit/sjEyGRXgIY4C?hl=iw&gbpv=1&dq=שנת%20והתפללו%20אליך%20דרך%20ארצם&pg=PP1&printsec=fro זאת חנוכת הבית] סדר חנוכת בית הכנסת של קהילת עדת ישורון, אמסטרדם ה'תקנ"ז
==לקריאה נוספת==
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:משכילי ברלין
קטגוריה:דור המאספים
קטגוריה:יהדות אמסטרדם
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים
קטגוריה:משוררים יהודים גרמנים
קטגוריה:סופרים יהודים גרמנים
קטגוריה:ילידי המאה ה-18
קטגוריה:נפטרים ב-1810
De miy dim

De miy dim (מעוצב באוקראינית: Де мій дім; בעברית: איפה הבית שלי) הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת האוקראינית ג'רי הייל. את האלבום הוציאה ב-27 באוקטובר 2017 לאור חברת התקליטים וידליק רקורדס. הוא מורכב מארבע רצועות, כולן הושרו באוקראינית. אף סינגל לא יצא מתוכו. אורכו של המיני-אלבום עומד על 13 דקות ו-22 שניות.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-2017
קטגוריה:אלבומי ג'רי הייל
קטגוריה:מיני-אלבומים באוקראינית
נורווגיה באירוויזיון 1960

נורווגיה השתתפה באירוויזיון 1960 עם השיר "Voi Voi", שבוצע על ידי הזמרת הנורווגית נורה ברוקסטדט. זוהי השתתפותה הראשונה של נורווגיה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

== לפני האירוויזיון ==
רשת השידור הנורווגית, NRK, ניהלה את המהדורה הראשונה של ה-Melodi Grand Prix לבחירת האמן והשיר המייצגים את נורווגיה באירוויזיון 1960. האירוע הורכב מחצי גמר וגמר. ששת השירים שהגיעו למקום הראשון בחצי הגמר עלו לגמר. חצי הגמר נערך ב-4 בפברואר והגמר ב-20 בפברואר.

כל השירים היו בשפה הנורווגית.

=== חצי הגמר ===
{| class="sortable wikitable" style="margin: 1em auto 1em auto"
|+ style="font-size: bigger;" | 4 בפברואר 1960
|-
! סדר !! מבצע !! שיר !! תרגום !! ניקוד !! מקום
|-
| 1 || ינס בוק-ג'נסן || "Månen tur-retur" || הירח עובר ושב || 17 || 11
|-
| 2 || אינגר יקובסן || "Den dag du kommer" || ביום שאתה מגיע || 27 || 7
|-bgcolor="ffdead"
| 3 || אינגר יקובסן|| "Et sommereventyr" || הרפתקה של קיץ || 32 || 3
|-bgcolor="ffdead"
| 4 || אינגר יקובסן|| "Frøken alfabet" || מיס אלפבית || 28 || 4
|-bgcolor="ffdead"
| 5 || ינס בוק-ג'נסן|| "En drøm er alt" || חלום הוא הכל || 28 || 4
|-
| 6 || אינגר יקובסן || "En aften igjen" || עוד ערב אחד || 25 || 8
|-
| 7 || ינס בוק-ג'נסן || "Det blir sol hvor vi seiler" || יהיה שמש במקום בו נפליג || 21 || 9
|-bgcolor="ffdead"
| 8 || אינגר יקובסן|| "Ny smart hatt" || כובע חכם חדש || 35 || 2
|-bgcolor="ffdead"
| 9 || אינגר יקובסן|| "Voi Voi" || היי היי || 43 || 1
|-
| 10 || ינס בוק-ג'נסן || "En bukett anemoner" || זר כלניות || 21 || 9
|-bgcolor="ffdead"
| 11 || אינגר יקובסן|| "Lille Lilli-Ann fra Lillesand" || לילי-אן הקטנה מלילסנד || 28 || 4
|}

=== הגמר ===
{| class="sortable wikitable" style="margin: 1em auto 1em auto"
|+ style="font-size: bigger;" | 20 בפברואר 1960
|-
! סדר !! מבצע !! שיר !! תרגום !! ניקוד !! מקום
|-
| 1 || טורהילד לינדאל || "Ny smart hatt" || כובע חכם חדש || 79 || 2
|-
| 2 || אגיל אלינגסן || "Lille Lilli-Ann fra Lillesand" || לילי-אן הקטנה מלילסנד || 64 || 5
|-
| 3 || סיס הארטמן || "En drøm er alt" || חלום הוא הכל || 79 || 2
|-
| 4 || אליזבת גרנמן || "Et sommereventyr" || הרפתקה של קיץ || 74 || 4
|-
| 5 || פר מולר || "Frøken alfabet" || מיס אלפבית || 59 || 6
|-bgcolor="gold"
| 6 || נורה ברוקסטדט|| "Voi Voi" || היי היי || 94 || 1
|}

== באירוויזיון ==
ב-29 במרץ 1960 הופיעה ברוקסטדט על בימת האירוויזיון. היא שר שישית בסדר ההופעות, לפני אוסטריה ואחרי בלגיה. עם תום ספירת הקולות הגיעה ברוסטדט למקום הרביעי עם 11 נקודות.

=== נקודות שהוענקו לנורווגיה ===

=== נקודות שהוענקו מנורווגיה ===

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורווגיה באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1960
Voi Voi

"Voi Voi" (בעברית: "היי היי") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הנורווגית נורה ברוקסטדט. השיר, שנכתב והולחן על ידי גאורג אלגאן, ייצג את נורווגיה באירוויזיון 1960.

== רקע ==
במרכז מילות השיר עומדת אישה אשר מחכה לאהובה שעתיד לבוא לארוחת ערב.

== באירוויזיון ==

ב-29 במרץ 1960 הופיעה ברוקסטדט על בימת האירוויזיון. היא שרה שישית בסדר ההופעות, לפני אוסטריה ואחרי בלגיה. עם תום ספירת הקולות הגיעה ברוסטדט למקום הרביעי עם 11 נקודות.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1960
קטגוריה:סינגלים מ-1960
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1960
קטגוריה:שירי נורווגיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בנורווגית
קטגוריה:שירי אהבה
New Trying Outs

New Trying Outs (בעברית: "ניסיונות חדשים") הוא אלבום הבכורה של המוזיקאי הישראלי Kayma. הוא יצא לאור ב-12 באפריל 2024, תחת חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק.

== רקע והפצה ==
Kayma, המכונה גם אורי טולדנו, הוא בנו של הזמר הישראלי אבי טולדנו. הוא גם אחיה של הזמרת והשחקנית ליהי טולדנו.<ref name=":0"></ref> טולדנו עזב את הבית בגיל 16 ובהמשך טס לארצות הברית לאחר שחרורו מצה"ל. הוא חי בערים שונות בארצות הברית, כולל ניו יורק, מיאמי ולוס אנג'לס. בזמן שהותו בלוס אנג'לס הוא למד סאונד, הקים אולפן והחל להפיק מוזיקה. חזר ארצה לאחר חמש שנים והמשיך לנהל את מגמת סאונד בקריה האקדמית אונו.<ref name=":1"></ref> הוא מוזיקאי דאנס-פופ ישראלי.<ref></ref>

Kayma זכה להצלחה משמעותית בקריירה, כולל הגעה למקום השלישי בהשמעות בספוטיפיי באיטליה ולמקום הראשון בשזאם באיטליה.<ref name=":0" /> הוא גם הופיע ברחבי העולם, כולל הופעה מול האפיפיור פרנציסקוס בוותיקן לרגל חגיגות יום הולדתו ה-86 במופע השלום השנתי, הוא ביצע שני שירים בהופעה חיה אל מול מיליונים במהלך האירוע.<ref name=":1" /> יש לו אולפן במתחם תעשייתי בדרום תל אביב בו הוא כותב, מקליט ומפיק מוזיקה.<ref name=":1" />

במהלך אוקטובר 2023, טולדנו היה בטוקיו וצילם קליפ כשנודע לו על מתקפת הפתע על ישראל. האלבום, שהיה אמור לצאת במקור בחודש אוקטובר, נדחה עד אפריל עקב האירועים.<ref name=":1" />

האלבום נושא את השם New Trying Outs ומתואר כמסע החלמה של נשמה שברירית.<ref name=":0" />

== הרכב ==
האלבום מורכב מ-14 שירים, כולם נכתבו, הולחנו והופקו על ידי Kayma. Kayma שיתף פעולה עם מפיקים מוזיקליים נוספים כמו שוזין, תומר ישעיהו, עומרי בר, מתי גלעד ומתן אגוזי. האווירה של האלבום משלבת רוק בריטי קלאסי ומקצבי דיסקו מודרניים, ובוחנת רגשות הנעים בין עצב לשמחה.<ref name=":0" />

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2024
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון ארומה מיוזיק
ולדימיר וקסלר

ולדימיר וקסלר (ברוסית: Владимир Иосифович Векслер (4 במרץ 1907, ז'יטומיר - 22 בספטמבר 1966, מוסקבה) היה פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא פעל בתחום פיזיקה גרעינית.
==קורות חיים==
ולדימיר וקסלר נולד בשנת 1907 בז'יטומיר (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום באוקראינה) לאם יהודיה מחוץ לניסיים. בהמשך אמו התחתנה עם יוסיף וקסלר ובנה קיבל את שם משפחתו. בשנת 1915 אב החורג נפטר ואמו התחתנה שנית. הילד לא הסתדר עם בעלה החדש של אמו ונמלט מהבית. בסופו של דבר אב ביולוגי דייוויד שטרנברג סידר אותו להמשך לימודים בפנימיה.

לאחר סיום בית ספר, וקסלר החל לעבוד בבית חרושת לבדים כתלמיד חשמלאי. בשנת 1927 בהמלצת הנהלת המפעל הוא נשלח ללימודים באוניברסיטה הרוסית לכלכלה ע"ש פלחנוב. בשנת 1931 וקסלר סיים לימודי הנדסה במכון האנרגטי של מוסקבה.

וקסלר התחיל לעבוד בתחום רישום קרינת רנטגן וסיים עבודת תואר שלישי.

בשנת 1937 וקסלר התחיל לעבוד על פוסט-דוקטורט במכון לבדב לפיזיקה ולאחר סיום עבודה זו המשיך לעבוד במכון.

בשנת 1944 וקסלר פיתח שיטה לשליטת על תנועת חלקיקים במאיץ חלקיקים (יבגני פיינברג היה שותף לחלק התאורטי). בגלל האופי הביטחוני של התגלית הוא לא פורסם ושיטה התגלתה שנית על ידי אדווין מקמילן בשנת 1946.

בשנת 1946 הוא החל ללמד באוניברסיטת מוסקבה ובהמשך קיבל תואר פרופסור.

בשנת 1947 על בסיס תגלית של וקסלר נבנה מאיץ חלקיקים ראשון של ברית המועצות.

בשנת 1956 מעבדה שהוא ניהל הפכה להיות חלק של המכון המאוחד למחקר גרעיני.

בשנת 1957 בהדרכתו נבנה מאיץ חלקיקים חדש שבמשך 3 וחצי שנים היה הגדול בעולם. הוא היה חבר צוות מדענים שפעלו במתקן זה.

וקסלר נבחר לאקדמיה למדעים של ברית המועצות בשנת 1958.

על תרומתו בתחום התמחותו הוענק לוקסלר עיטור לנין (3 פעמים), עיטור הדגל האדום של העמל, פרס ברית המועצות ופרס לנין.

במכון לפיזיקה הוא מונה לפרופסור ומנהל מעבדה. כיום מעבדה זו נקראת על שמו.

החל משנת 1991 אקדמיה הרוסית למדעים מעניקה פרס על שם וקסלר עבור עבודות בתחום פיתוח מאיצים.

וקסלר נפטר בשנת 1966 ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20050221235048/http://www1.jinr.ru/Books/veksler/82.pdf ביוגרפיה] 
* [http://www1.jinr.ru/Books/veksler/contents_veksl_eng.html מאמרים על וקסלר]
* [https://pubs.aip.org/physicstoday/article/19/11/103/424886/Vladimir-Iosifovich-Veksler מאמר של אדווין מקמילן לזכר וקסלר]

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:זוכי פרס לנין
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:ילידי 1907
קטגוריה:נפטרים ב-1966
תרבות פרולטרית

[[אנאטולי לונצ'רסקי, המייסד של ארגון פרולטקולט, היה קומיסר החינוך של רוסיה הסובייטית מ-1917 עד 1929]]
תרבות פרולטרית או פרולטקולט (ברוסית: Пролетку́льт) היה מוסד אמנותי סובייטי ניסיוני שקם יחד עם מהפכת אוקטובר 1917. ארגון זה, פדרציה של אגודות תרבות מקומיות ואמני אוונגרד, בלט בעיקר בתחום החזותי, הספרותי והדרמטי. פרולטקולט שאף לשנות באופן קיצוני צורות אמנותיות קיימות על ידי יצירת אסתטיקה חדשה ומהפכנית של מעמד הפועלים, ששאבה את השראתה מבניית החברה התעשייתית המודרנית ברוסיה החקלאית הנחשלת.

"פרולטקולט" הוא הלחם בסיסים, שנוצר בברית המועצות, כדי לתאר מושג אידאולוגי-תרבותי.

מושג התרבות הפרולטרית נובע מהתאוריה הגורסת, שהתקיימה מהפכה של הפרולטריון – המהפכה הקומוניסטית. למעשה המהפכות העממיות, דוגמת מהפכת פברואר 1917, לא הובילו לקומוניזם והמנהיגים הקומוניסטים לא באו מהפרולטריון, אלא מבין האינטלקטואלים. הקומוניזם השתלט באמצעות תפיסות שלטון, לא מהפכות. על פי התאוריה, אחרי המהפכה יגיעו השלבים הבאים:
# ביטול התרבות הישנה והפקתה של תרבות חדשה, שתשרת את הפרולטריון ואת האיכרים, בכפיפות לאידאולוגיה קומוניסטית.
# האומנות צריכה לשקף רק הישגי הפרולטריון והאיכרים, צורת הפעולה הסוציאליסטית, המראה המואר של הקומוניסט. ניסיון החיים הפרולטרי והניסיון האומנותי הפרולטרי מנוגדים לניסיון החיים הבורגני והניסיון האומנותי הבורגני. מהעבר לוקחים רק את הידע הטכני.
# האומנים צריכים לרדת ממגדלי השן ולהיכנס למפעלים, בתי מלאכה, אתרי בניה וקוחוזים.
# גם אנשי המדע אמורים לרדת ממגדלי השן ולייצור מידע שימושי בלבד, מועיל לחיים הפרולטריים או עניין תאורטי עבור תאוריית הקומוניזם המדעי.

בתחום האומנותי התרבות הפרולטרית הצמיחה את הריאליזם סוציאליסטי ובתחום המדע הובילה לעיוותים כמו הגנטיקה הפרולטרית של טרופים ליסנקו.

==קישורים חיצוניים==

<div lang="en" dir="ltr" class="mw-content-ltr">
* [https://publishing.cdlib.org/ucpressebooks/view?docId=ft6m3nb4b2&chunk.id=d0e887&toc.depth=1&toc.id=d0e887&brand=ucpress Proletarian Culture and the Russian Revolution: The Origins of the Proletkult Movement] 
</div>

קטגוריה:אוונגרד רוסי
קטגוריה:ספרות לפי זרם
ארתור לינקס

ארתור לינקס (בהונגרית: Linksz Artúr; גאלגוץ, 23 ביוני 1900 – ניו יורק, 19 במרץ 1988) היה דוקטור לרפואה (MD) רופא עיניים, פרופסור באוניברסיטה.

== קורות חייו ועבודתו ==
אביו של ארתור לינקס, איז'אק (יצחק) לינקס, היה רב מפורסם בעיר דווצ'ר בהונגריה. ארתור בילה שם את ילדותו ואת נעוריו. בימי לימודיו כתב גם שירים, שהתפרסמו בפאפאי הירלאפ (Pápai Hírlap) ובעיתונים אחרים תחת השם הבדוי ארתור אדם. בשנת 1919 התחבר לאירועי הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, שבגינם סטר לו אביו בפעם הראשונה בחייו, ולאחר מכן הכניס אותו לישיבה בברטיסלאבה (אז הונגריה). אביו שזכה לכבוד גדול מהישיבה ומהקהילה הפך מאוחר יותר לקורבן השואה ונספה במחנה ההשמדה אושוויץ.

ארתור השלים את לימודי הרפואה שלו באוניברסיטה הגרמנית בפראג, לאחר מכן באוניברסיטת קיל (1925-1923) ובפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פץ'. הוא קיבל את התוארב-1928 בפץ'. בין השנים 1928–1939 היה רופא עיניים בבית החולים היהודי בבודפשט (כיום שמו המרכז הרפואי הלאומי) של הקהילה היהודית של פשט. בגלל החוקים היהודיים והאנטישמיות בהונגריה היגר לארצות הברית ב-1939 והתיישב בניו יורק. בין 1943 לבין 1955 היה רופא במרפאת העיניים במנהטן, ומשנת 1955 היה פרופסור באוניברסיטת ניו יורק. הוא עבד כמנתח עיניים במשך כשלושים שנה, והיה גם העורך של שני כתבי עת אמריקאיים לרפואת עיניים.

== הוקרה ==
* מדליית הזיכרון על שם איגנץ זמלווייס פעמיים (1954, 1968)

== כתביו ופרסומיו ==
* Physiology of the Eye (New York, 1950) - פיזיולוגיה של העין (ניו יורק, 1950)
* An essay on color vision and clinical colorvision tests (New York–London, 1964) - חיבור על ראיית צבעים ומבחנים קליניים לראיית צבעים (ניו יורק-לונדון, 1964)
* On writing, reading and dyslexia (New York–London, 1973) - על כתיבה, קריאה ודיסלקסיה (ניו יורק-לונדון, 1973)
* אני מביט אחורה. נעורי בהונגריה (ניו יורק, 1977)
* An ophthalmologist looks at art (San Francisco, 1980) - רופא עיניים מסתכל על אמנות (סן פרנסיסקו, 1980).
* קרב עם המוות השלישי. נעוריי בהונגריה. (בודפשט, 1990)

== לקריאה נוספת ==
* [http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC09006/09505.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרית]
* [https://www.ekmk.hu/lexikon/talalatok3.php?beture=LINKSZ%20Arthur לקסיקון ביוגרפי של מחוז וספרם (עם תמונה)]
* ↑ Hatos: Hatos Pál: Rosszfiúk világforradalma: Az 1919-es Magyarországi Tanácsköztársaság története. Budapest: Jaffa Kiadó. 2021. ISBN 978-963-475-250-9
* [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1298798/?page=1 הספד באנגלית, עם תמונה]

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לארצות הברית
קטגוריה:נפטרים ב-1988
קטגוריה:ילידי 1900
קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:רופאי עיניים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פץ'
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1900
פונקטורים צמודים

במתמטיקה, בפרט בתורת הקטגוריות, זוג פונקטורים צמודים מתאר יחס בין שתי קטגוריות שהוא מעט דומה לשקילות אך חלש ממנה.
זוג הפונקטורים המקשרים בדרך זו בין שתי קטגוריות נקרא זוג פונקטורים צמודים, כאשר אחד הוא צמוד משמאל, והאחר צמוד מימין. זוגות פונקטורים צמודים מופיעים במתמטיקה בכל מקום.
המושג פונקטור צמוד נוסח על-ידי דניאל קאן בשנות ה-50 של המאה ה-20.

== הגדרה פורמלית ==
יהיו <math>\mathcal{C},\ \mathcal{D}</math> שתי קטגוריות. זוג הפונקטורים <math>F:\mathcal{C}\to\mathcal{D}</math> ו-<math>G:\mathcal{D}\to\mathcal{C}</math> נקרא זוג פונקטורים צמודים אם נתון איזומורפיזם טבעי <math>\operatorname{Hom}_{\mathcal{D}}(F(x),y)\stackrel{\sim}{\to}\operatorname{Hom}_{\mathcal{C}}(x,G(y)) </math> בין שני פונקטורים <math>\mathcal{C}^{op}\times\mathcal{D}\to\mathit{Set}</math>.
פונקטור <math>F</math> נקרא צמוד משמאל ואילו <math>G</math> צמוד מימין.

=== הגדרת בעזרת יחידה וקו-יחידה ===
אם <math>F</math> פונקטור צמוד משמאל לפונקטור <math>G</math>, קיימות העתקות טבעיות <math>\eta:1_{\mathcal{C}}\to G\circ F</math> 0 (יחידה) ו-<math>\epsilon:F\circ G\to 1_{\mathcal{D}}</math> (קו-יחידה), כך שההרכבות

<math>F\stackrel{F\eta}{\longrightarrow}F\circ G\circ F\stackrel{\epsilon F}{\longrightarrow}F</math>

<math>G\stackrel{\eta G}{\longrightarrow}G\circ F\circ G\stackrel{G\epsilon}{\longrightarrow}G</math>

הן <math>1_F</math> ו- <math>1_G</math> בהתאמה. גם ההפך הוא נכון: בהינתן שתי קטוגוריות <math>\mathcal{C},\mathcal{D}</math>, שני פונקטורים
<math>F:\mathcal{C}\to\mathcal{D}</math> ו-<math>G:\mathcal{D}\to\mathcal{C}</math>, וכן יחידה וקו-יחידה המקיימים את הזהויות <math>(\epsilon F)\circ(F\eta)=1_F,\ (G\epsilon)\circ(\eta G)=1_G</math>, זה מגדיר את זוג הפונקטורים הצמודים.

== דוגמאות ==
* תהי <math>\mathcal{C}=\mathit{Set} </math> קטגוריה של קבוצות, <math>\mathcal{D}=\mathrm{Vect}</math> קטגוריה של מרחבים וקטוריים
(מעל שדה כלשהו). הפונקטור <math>G:\mathcal{D}\to\mathcal{C}</math> שולח כל מרחב וקטורי <math>V</math> לקבוצה <math>V</math> (פונקטור שוכח)
ואילו <math>F</math> שולח כל קבוצה <math>X</math> למרחב וקטורי הנפרש על-ידי <math>X</math> (זהו המרחב הווקטורי שאיברי <math>X</math> מהווים בסיס שלו). העובדה שהפונקטורים <math>F</math> ו-<math>G</math> צמודים מבטאת את הטענה הידועה באלגברה ליניארית האומרת שכל העתקה ליניארית מוגדרת חד0משמעית על-ידי ערכיה על איברי בסיס.
* תהי <math>\mathcal{C}=\mathit{Set} </math> קטגוריה של קבוצות, <math>\mathcal{D}=\mathit{Top}</math> קטגוריה של מרחבים טופולוגיים.
פונקטור <math>G</math>, כמו בדיגמה הראשונה, הוא פונקטור שוכח את הטופולוגיה. הפונקטור <math>F</math> מעביר כל קבוצה <math>X</math> למרחב טופולוגי בדיד
המוגדר על-ידי <math>X</math>. לפונקטור <math>G</math> קיים גם צמוד מימין: הוא מצייד של קבוצה <math>X</math> בטופולוגיב טריוויאלית (זאת שאין בה תת-קבוצות פתוחות פרט ל-<math>X</math> ולקבוצה ריקה).

== תכונות בסיסיות ==
* אם לפונקטור <math>G</math> קיים צמוד משמאל, הוא יחיד עד כדי איזומורפיזם יחיד. כנ"ל לגבי צמוד מימין.
* כל פונקטור <math>F:\mathcal{C}\to\mathcal{D}</math> צמוד משמאל שומר על קו-גבולות שקיימים ב-<math>\mathcal{C}</math>.
* כנ"ל כל פונקטור צמוד מימין שומר על גבולות קיימים.

==ראו גם==
 <div class="mw-content-ltr">
*
</div>
==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:תורת הקטגוריות