OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
דהידרוגנאז

דהידרוגנאז (באנגלית: Dehydrogenase) הוא אנזים שמזרז את תגובת החמצון של סובסטרט על ידי העברת פרוטון (אחד או יותר) וזוג אלקטרונים מהסובסטרט למולקולה מקבלת אלקטרונים.

==מקבלי אלקטרונים==
הקופקטורים הנפוצים בפעולת אנזימי דהידרוגנאזות הם:
*<sup>+</sup>NAD ובצורתו המחוזרת (עם זוג אלקטרונים): NADH.
*<sup>+</sup>NADP ובצורתו המחוזרת (עם זוג אלקטרונים): NADPH.
*FAD ובצורתו המחוזרת (עם זוג אלקטרונים): FADH<sub>2</sub>.
*FMN ובצורתו המחוזרת (עם זוג אלקטרונים): FMNH<sub>2</sub>.

==דוגמאות==
ישנם אנזימי דהידרוגנאז רבים לדוגמה: 
*לקטט דהידרוגנאז, המשתתף בתהליך התסיסה ההומולקטית הגורמת ליצירת חומצה לקטית בשרירים בעת מאמץ. 
*אלכוהול דהידורגנאז המשתתף בתהליך התסיסה הכהלית הגורמת לאלכוהול ביינות ובבירות.
*פירובט דהידרוגנאז המקשר בין תהליך הגליקוליזה לבין מעגל קרבס.

==דמיון מבני==
בהשוואה מבנית של הידרוגנאזות הקושרות <sup>+</sup>NAD כקופקטור, נמצא כי לאחר קשירת <sup>+</sup>NAD קיים דמיון מבני גבוה באתר קישור זה בין דהידרוגנאזות רבות.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:ביוכימיה
הארבעה

שלט זיכרון במתחם שרונה לארבעת חללי ההתקפה של ההגנה על שרונה
נחלת יצחק]]
הארבעה הוא הכינוי שבו נזכרו ארבעת חברי ההגנה: , , ו, שנהרגו ב-22 בפברואר 1946 במהלך התקפה על מחנה הצבא הבריטי בשרונה שבתל אביב, המקום הנקרא כיום הקריה. ההתקפה הייתה חלק מפעולת מחאה נגד סגירת שערי הארץ בפני עולים יהודים. 

באותו יום ביצעה ההגנה פעולות חבלה בבסיסי המשטרה הניידת הבריטית בשפרעם, בכפר ויתקין, בג'נין ובשרונה. ארבע הפעולות תואמו לשעה מוסכמת, אך רק השתיים הראשונות בוצעו בהצלחה. הכוח בג'נין נסוג לאחר שכוונת התקיפה נחשפה. 

משימת הפעולה בשרונה הוטלה על הגדוד השני של הפלמ"ח ועל פלוגה ב' בחי"ש בתל אביב. תחילת המבצע התאחרה בשעתיים, וכשהגיעה היחידה המבצעת למקום כבר היו הבריטים במצב הכן, אך עובדה זו לא הובאה לידיעתו של מפקד הפעולה, דני מס. במהלך ההתקפה נפגעו מספר מתקנים, והוצתו מוסכי המכוניות ומחסן הדלק. 

הארבעה גדלו והתחנכו בתל אביב, ואחרי מותם הובאו בה לקבורה, בבית העלמין נחלת יצחק. מסע ההלוויה הפך למפגן הזדהות המוני עם דרך המאבק בשלטון הבריטי. מעל 50 אלף איש ליוו את הארבעה בדרכם האחרונה למרות מזג האוויר הסוער.

== הנצחתם ==
* על שמם של ארבעת חברי ההגנה שנהרגו בפעולה בשרונה נקרא הרחוב בגבולה הדרומי של הקריה בתל אביב - "רחוב הארבעה".
* זכרם של שני נופלי החי"ש שרגא הר ואריה קסלמן הונצח בסמל גדוד 54 בחטיבת גבעתי שהוקם על בסיס פלוגה ב' בחי"ש תל אביב. בסמל, שעוצב על ידי הציירת ציונה תג'ר, מצוירים הר ואריה.
* במתחם שרונה יש לוחית זיכרון להתקפה ולארבעת הנופלים. 
* אגודת הספורט ברית מכבים עתיד, שעמירם בלניקוב היה שחקן כדורסל פעיל בה, קראה על שמו את מגרש הכדורסל שלה שבצפון תל אביב (נתן החכם 20 פינת אמיל זולה) "מגרש עמירם".
* אותה אגודת ספורט אף קבעה טורניר ספורט שנתי על שמו בשם "פרס עמירם".

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20200528034537/http://www.palmach.org.il/ עדות על הפעולה ממרכז המידע של פלמ"ח]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ההגנה
קטגוריה:חללי ההגנה
קטגוריה:תל אביב לפני הקמת מדינת ישראל
קטגוריה:1946 בארץ ישראל
קטגוריה:הקריה
קטגוריה:רחוב הארבעה
לקטט דהידרוגנאז

לקטט דהידרוגנאז (באנגלית: lactate dehydrogenase; בראשי תיבות: LDH) הוא אנזים המצוי ברקמות רבות בהן: לב, כבד, כליות, ריאות, מוח ועוד. אנזים זה מזרז את ריאקצית חיזור פירובט ללקטט ואת תגובת החמצון ההפוכה. לתגובה זו חשיבות רבה בתהליך הנשימה האנארובית (יצירת אנרגיה ללא חמצן). 

==התגובה==
התגובה המזורזת על ידי לקטט דהידרוגנאז (LDH)
לקטט דהידרוגנאז הוא אנזים ממשפחת הדהידרוגנאזות, אשר מזרזים תגובות חמצון חיזור. לשם כך הוא משתמש בקופקטור NAD<sup>+</sup>. בתגובה זו, פירובט יכול לעבור חיזור ללקטט (ובמקביל NADH עובר חמצון ל- NAD<sup>+</sup>) או לקטט יחומצן לפירובט (ו- NAD<sup>+</sup> יחוזר ל NADH). תגובת החיזור של פירובט ללקטט (חומצה לקטית) נפוצה מאוד בשרירי השלד בעת מאמץ אינטנסיבי.

==חשיבות==
בתהליך הגליקוליזה מופקת אנרגיה על ידי הקטבוליזם של גלוקוז לפירובט. בתהליך זה האנזים גליצראלדהיד 3-פוספט דהידרוגנאז מזרז ריאקצית חמצון-חיזור. על כל מולקולת גלוקוז אחת, מתרחשות שתי תגובות חמצון (בהן שתי מולקולות NAD<sup>+</sup> מחוזרות ל-2NADH). כלומר, תהליך הגליקוליזה (מגלוקוז על פירובט) אינו מאוזן מבחינת חמצון חיזור. אם לא ימוחזר ה- NAD<sup>+</sup> בציטופלסמה, תהליך הגליקוליזה יעצר בשל מחסור במקבלי אלקטרונים. עצירה בתהליך הגליקוליזה אינה רצויה כיוון שהיא תגרום ירידה ביכולת התא לייצר אנרגיה. לפיכך, כדי לאפשר קטבוליזם של מולקולות גלוקוז נוספות, יש לחמצן בחזרה את מולקולות ה- NADH ל- NAD<sup>+</sup>. הריאקציה של לקטט דהידרוגנאז מאפשרת מיחזור של NAD<sup>+</sup> על ידי חיזור פירובט ללקטט.<br />
חשוב לציין כי ריאקציה זו מתרחשת גם בכיוון ההפוך (מלקטט לפירובט), בזירוזו של אותו אנזים. כאשר יש עליה באספקת החמצן לתאים, ניתן להמשיך בקטבוליזם דרך מעגל קרבס. במקרים אלה הריאקציה מתהפכת, לקטט מחומצן לפירובט, והאחרון עובר תגובות נוספות על ידי קומפלקס פירובט דהידרוגנאז כך שנוצר אצטיל-קואנזים A שנכנס למעגל קרבס.

==מעגל קורי==

מרבית הלקטט (חומצה הלקטית) שנוצר בעת מאמץ אינטנסיבי בשרירים (בריאקציה שמזרז לקטט דהידרוגנאז) עוברת במחזור הדם לכבד, שם בתהליכי גלוקונאוגנזה הלקטט משמש אבן בנין ליצירת גלוקוז.

==איזואנזימים==
לאנזים לקטט דהידרוגנאז ידועים חמישה איזואנזימים (אנזימים המזרזים את אותה תגובה, אך בעלי רצפים שונים ותכונות קינטיות שונות). האיזואנזימים השונים מתקבלים מאוליגומריזציה שונה של שני סוגי תתי יחידות (הקרויות M ו- H) למבנה רביעוני של טטרמר. ברקמות שונות מתבטאים איזואנזימים שונים. לדוגמה, LDH-1 בנוי מארבע תתי יחידות זהות (4H) ומתבטא באופן דומיננטי בתאי לב. לעומת זאת LDH-5 בנוי גם כן מארבע תתי יחידות זהות, אך מהסוג השני (4M) ומתבטא בעיקר בכבד ובשרירי השלד. LDH-3 מורכב משתי תתי יחידות M ושתי תתי יחידות H, והוא מתבטא בעיקר בריאות. LDH-4 מתבטא בכליות והוא מורכב מתת יחידה H אחת ומשלוש תתי יחידות M.

==ברפואה==
מכיוון ש LDH הוא אנזים כל כך נפוץ בתאים ניתן לאבחן טראומות ומחלות שונות (כגון סרטן, התקפי לב ואפילו איידס) על ידי מדידת רמותיו בדם. נזק תאי גורם להפרשת LDH, ולכן לעליה ברמותיו בסרום. ניתן לאבחן את סוג הרקמה שנפגעה לפי סוג האיזואנזים שהופרש. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:סמני גידול
פוספוגלוקומוטאז

פוספוגלוקומוטאז הוא אנזים, ממשפחת אנזימי המוטאז, המצוי בכל תא צמחי ואנימלי. תפקידו הוא העברת קבוצת פוספט על מונומר של גלוקוז מעמדה 1' לעמדה 6' במולקולה או ביצוע הפעולה ההפוכה.

==התגובה המזורזת==
מבנה פוספוגלוקומוטאז המתבטא בשריר ארנבת
פוספוגלוקומוטאז מזרז את ריאקצית ההעברה התוך-מולקולרית של קבוצת הפוספט הנמצאת על מולקולת גלוקוז. ליתר דיוק, הפוספט הנמצא על פחמן מספר 1 במטבוליט גלוקוז-1-פוספט עובר לעמדה מספר 6 בגלוקוז, לקבלת גלוקוז-6-פוספט. זוהי ריאקציה הפיכה היכולה להתרחש בתאים לשני הכיוונים.
==בגליקוגנוליזה (פרוק גליקוגן)==
גלוקוז-1-פוספט נוצר מביקוע גליקוגן על ידי האנזים גליקוגן פוספורילאז. על מנת שתוצר זה יוכל להיכנס לתהליכים מטבוליים, כגון, תהליך הגליקוליזה הוא עובר איזומריזציה לגלוקוז-6-פוספט, על ידי פוספוגלוקומוטאז.
==בגליקוגנזה (סינתזת גליקוגן)==
בריכוזים גבוהים של גלוקוז-6-פוספט האנזים פוספוגלוקומוטאז מזרז את הריאקציה ההפוכה: גלוקוז-6-פוספט עובר איזומריזציה לגלוקוז-1-פוספט. זהו השלב הראשון בסינתזה של גליקוגן מיחידות גלוקוז. בשלבים הבאים ייווצר UDP-גלוקוז, שבעזרת האנזים גליקוגן סינטאז ישמש מולקולת הסובסטרט שתאפשר הוספת הגלוקוז לגליקוגן.

==מנגנון קטליטי==
#האנזים קושר את הסובסטרט (לדוגמה, גלוקוז-1-פוספט).
#האנזים פוספוגלוקומוטאז מוסר קבוצת פוספט לסובסטרט כך שנוצר גלוקוז-1,6-ביספוספט, כלומר גלוקוז עם פוספט בעמדה 1' ופוספט בעמדה 6'.
#הפוספט שנמצא באתר 1' בגלוקוז-1,6-ביספוספט מועבר לאנזים.

לסיכום, מהשלבים הנ"ל מגיעים למצב בו האנזים בסה"כ לא עבר שינוי ומוכן לקלוט סובסטרט חדש למזור קטליטי נוסף והסובסטרט עבר שינו מבני לגלוקוז-6-פוספט.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:ביוכימיה
מוטאז

מוטאז הוא שם כללי בביוכימיה לאנזימים המזרזים את ריאקציית העברת קבוצה פונקציונלית מעמדה אחת לאחרת בתוך אותה מולקולה.

==דוגמה==
האנזים פוספוגלוקומוטאז מזרז את העברת קבוצת הפוספט בין עמדות '1 ו- '6 בגלוקוז. ההרכב הכימי הכללי של גלוקוז-1-פוספט זהה לתכולת האטומים בגלוקוז-6-פוספט אך מבחינה מבנית וכימית, וגם מבחינה ביולוגית, אלו שתי מולקולות שונות.

==מנגנון קטליטי==
לאנזימי המוטאז לרוב יש את החומצה האמינית סרין כקבוצה קטליטית באתר הפעיל. לדוגמה, במקרה של פוספוגלוקומוטאז, הסרין הפעילה תקשור את קבוצת הפוספט - מצב שמקנה לאנזים את יכולתו להעביר קבוצות פונקציונליות מהעמדות השונות.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:ביוכימיה
2,3-ביספוספוגליצרט

3,2-דיפוספוגליצרט
2,3-ביספוספוגליצרט או 2,3-דיפוספוגליצרט (בלועזית: 2,3-Bisphosphoglycerate או 2,3-Diphosphoglycerate ובקיצור 2,3-BPG או 2,3-DPG) היא מולקולה, בעלת שלושה פחמנים הנמצאת בתאי דם אדומים בבני אדם בריכוז של כ-5 מילימול לליטר.

בפעילותה משפיעה על זיקתו של ההמוגלובין לחמצן ומסייעת לשחרור החמצן בגוף.

== רקע ותיאור ==
העברת החמצן בגוף נעשית באמצעות מולקולת ההמוגלובין היכולה להיקשר ולשחרר ארבע מולקולות חמצן. כאשר אל ההמוגלובין לא קשורים חמצניים הוא נקרא דאוקסיהמוגלובין. מולקולת הביספוספוגליצרט בעלת זיקה גבוהה להמוגלובין בצורה זו. אתר הקישור שלה הוא הכיס ההידרופובי החיובי בדאוקסיהמוגלובין בעל חומצות האמינו ליזין (Lys) והיסטידין (His), וכך לכל מולקולת המוגלובין יכולה להיקשר מולקולה אחת בלבד של 2,3BPG.
 
למולקולת ה2,3BPG השפעה אלוסטרית שלילית על ההמוגלובין, עם קשירתה היא מווסתת ומקטינה את זיקתו של ההמוגלובין לקשירת חמצן ויכולת שחרור החמצן מנגד, מוגברת. ה2,3BPG הכרחי לפעילות תקינה של המוגלובין ובלעדיו ההמוגלובין היה נמצא באופן מתמיד במצב קושר חמצן וחמצן לא היה משתחרר ממנו ומגיע לרקמות הגוף.

== יצירת מולקולת 2,3DPG ==
מולקולה זו נוצרת ממולקולת 1,3DPG על ידי האנזים ביספוספוגליצרט מוטאז ועובר שבירה על ידי פוספטאז לצורת ה3-פוספוגליצרט, סינתוז ושבירת המולקולה נעשים כחלק מתהליך הגליקוליזה. את תפקוד מולקולת ה2,3DPG מצאו ב-1967 רינהולד בנאש ורות בנאש.

== השפעות הקשירה של 2,3DPG לחמצן ==

כאשר 2,3BPG נקשרת לדאוקסיהמוגלובין היא פועלת לייצוב המצב עם הזיקה הנמוכה לחמצן של ההמוגלובין, מצב T (ראו מודל KNF ומודל MWC). על ידי ייצוב מצב ה-T קשה יותר להמוגלובין לקשור חמצניים ויהיה מצב מועדף לשחרורם ברקמות הגוף.

המולקולה נכנסת לבקע שיש להמוגלובין במצב הדאוקסי שלו תוך ניצול הסימטריה המולקולרית והפולריות החיובית והקישור נעשה תוך יצירת קשר יוני עם חומצות האמינו ליזין והיסטידין.

מצב ה-R של האוקסיהמוגלובין, עם החמצן, בעל קונפורמציה (מבנה מרחבי) שונה שאינה מאפשרת את הקישור המתואר.

2,3DPG היא חלק ממנגנון היזון חוזר שמטרתו למנוע היפוקסיה- חוסר אספקת חמצן בכמות מספקת לרקמות, במצבים המועדים לכך ברגישות גבוהה כמו: המצאות בגובה רב, בעיות בנתיבי האוויר או חסמים בלב, במצבים אלו בתאי הדם האדומים ייצרו כמות מוגברת של 2,3DPG כך שיתאפשר שחרור מוגבר של חמצן לרקמות.

== המוגלובין עוברי ==
לוויסות קשירת החמצן תפקיד חשוב בהתפתחות העוברית, העובר זקוק לחמצן מהדם של האם ולכן יש צורך בזיקה גבוהה יותר של ההמוגלובין העוברי לחמצן.

בהמוגלובין העוברי מוחלפת החומצה אמינית ה-143 היסטידין בסרין שמורידה את הזיקה ל 2,3DPG ובכך הזיקה לקשירת חמצן עולה ולעובר מתאפשר לצרוך חמצן דרך שילית האם.
שחרור החמצן מתאפשר ברקמות העובר הודות לכך שהלחץ החלקי של החמצן ברקמותיו נמוך יותר משל אדם בוגר מה שמאפשר את הצלחת שחרור החמצן.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מערכת הדם
קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
בריאות הנפש

ציור המתאר גבר שבור ב[[ייסורים יושב עם ראש בידיו, מוקף בצללים.]]בריאות הנפש הוא תחום העוסק בתחושה הפסיכולוגית של רווחה נפשית של האדם, ובקיומן או היעדרן של הפרעות נפשיות; באיכות המצב הנפשי, הרגשי או באיכות יכולת התפיסה.

==מאפיינים==
המונח "בריאות נפש" אינו זהה למונח "רפואת נפש" (פסיכיאטריה), העוסק רק בהיבטים הקליניים של בעיות נפשיות, והוא עשוי להיות קשור לאיכות חיים. בפסיכולוגיה חיובית או בהוליזם, למשל, המונח משקף גם את יכולתו של הפרט ליהנות מחייו; ובאיזון הנדרש בין פעילויות שונות של הפרט להשגת חוסן נפשי. ארגון הבריאות העולמי קובע כי אין הגדרה מקובלת של בריאות הנפש, והדבר שונה מתרבות לתרבות; ולעיתים גם בין יחידים וגישות שונות בפסיכולוגיה. בני אדם הלוקים בהפרעה נפשית חווים בעוצמה גדולה רגשות כמו לחץ, פחד, מתח ועצבות עד שהן מקשות עליהם ביום יום. ישנה חשיבות גדולה לגורמים חברתיים על בריאות הנפש. מחקר בנושא מצא כי ישנם שלושה תחומים מרכזיים שיכולים להשפיע על בריאות נפשית חיובית: רווחה רגשית – תחושת אושר וסיפוק מחיינו, רווחה פסיכולוגית – מימוש עצמי ורווחה חברתית – היכולת להיות בעל ערך חברתי.

== היסטוריה והתפתחות ==
בימי הביניים, הובילו רופאים ערביים את הטיפול בהפרעות נפשיות, וקשרו בין רוחניות לבין מצב בריאות הנפש. הפסיכיאטר אייזק ריי, שהיה אחד ממקימי האגודה הפסיכיאטרית האמריקאית, פיתח את הנושא והגדיר "היגיינה נפשית" כיכולת לשמור על הנפש חסינה מפני אירועים שפוגעים בה.

== בריאות הנפש בקרב בני נוער ==
תקופת גיל ההתבגרות היא תקופה רגישה בה בני הנוער עוברים שינויים ואתגרים נפשיים רבים בזמן קצר. בעקבות כך מרבית ההפרעות הנפשיות נוטות להתפרץ. בריאות נפשית בקרב בני נוער היא רווחה רגשית עם תפקוד חברתי, משפחתי ובית ספרי תקינים. על מנת להתפתח באופן בריא, לבנות מערכות יחסים חזקות ולשרוד בחברה בני נוער זקוקים לבריאות נפשית טובה. מחקר שנערך בנושא השפעות גזע, אתניות ומצב סוציו אקונומי על בריאות הנפש מצא כי ילדים שהוריהם נמצאים בעוני או שחוו הפסדים כלכליים חמורים דיווחו כי יש להם יותר שיעורי דיכאון, חרדה והתנהגויות אנטי-חברתיות.

== דרכי טיפול ==
ניתן לראות כי ידע שנצבר בעשור האחרון ממחקרים רבים, מעלה כי קיים קשר בין בריאות גופנית לבין רווחה נפשית/בריאות נפשית. פעילות גופנית קשורה להפחתת חרדה, דיכאון, שיפור במצבי רוח. בתוך תחום הפעילויות הספורטיביות תחום היוגה הוא חלק מרכזי כאסטרטגיית טיפול ושיקום בריאות הנפש. מחקרים מצאו כי תרגולים שמבוססים על יוגה או אחרים המסייעים לרגיעה הם או חלק מטיפול או כתוספת לטיפולים אחרים בהפרעות הנפש ונמצאו כמועילים.

==רווחה נפשית==

רווחה נפשית או מיטביות (באנגלית: Well being או Wellness) הוא מושג בפסיכולוגיה המתאר את הערכתו הסובייקטיבית של האדם את בריאותו הנפשית. זו המידה שבה תופס האדם את האיכות הכוללת של חייו כחיובית ורצויה.

מושג הרווחה הנפשית מבוסס על תפיסות הפסיכולוגיה ההומניסטית, שיצאה נגד יצירת תובנות על נפש האדם מתוך מונחים של חולי, והעדיפה להתמקד במימוש והרחבה של אנושיות האדם ופיתוח המשאבים האנושיים הגלומים בו לכיוון של התפתחות ויצירה. הרווחה הנפשית מתמקדת בתפקוד התקין של האדם. גישה זו מוליכה לחיפוש אחר מקורות הכוח, התפוקות החיוביות והתמודדויות יעילות עם המציאות.

==ראו גם==
* פסיכותרפיה
*פסיכולוגיה
*פסיכיאטריה
*תרופה פסיכיאטרית

==לקריאה נוספת==
* שוקי שטאובר, בריאות הנפש בישראל, 2021.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
*
==הערות שוליים==

*
ג'יימס בונד (אורניתולוג)

הספר "עופות האיים הקריביים" (Birds of the West Indies) מאת ג'יימס בונד
ג'יימס בונד (באנגלית: James Bond; 4 בינואר 1900 – 14 בפברואר 1989) היה אורניתולוג אמריקאי שהתמחה בעופות מהאיים הקאריביים. הסופר איאן פלמינג קרא לגיבור סדרת ספריו המפורסמת, "ג'יימס בונד", על-פי שמו.

==ביוגרפיה==
בונד נולד בפילדלפיה. החל להתעניין בגיל 11 בהיסטוריה של הטבע, במהלך שליחות של אביו לאזור נהר האורינוקו בדרום אמריקה. התחנך בקונקורד (ניו המפשייר), ולאחר מות אמו עבר עם אביו לאנגליה, ב-1914. שם למד בבית הספר הארו, ולאחר מכן סיים תואר ראשון ב-1922 באוניברסיטת קיימברידג'.

בהמשך חזר לפילדלפיה ועבד שלוש שנים בחברת בנקאות, אך בשל התעניינותו בטבע התפטר והצטרף למשלחת לנהר האמזונאס מטעם האקדמיה למדעי הטבע של אוניברסיטת דרקסל בעירו. עם השנים הפך למומחה נודע בפילדלפיה בתחום העופות, במיוחד באזור האיים הקריביים. כתב ספר בשם "עופות האיים הקריביים" (Birds of the West Indies), שהופיע לראשונה בשנת 1936, ועדיין מודפס ונמכר עד היום.

בונד קיבל מדליות ועיטורים ממוסדות אקדמאיים שונים, כהוקרה על עבודתו. נפטר בפילדלפיה בגיל 89.

==קריאת ספרי "ג'יימס בונד" על שמו==
הסופר איאן פלמינג התגורר בג'מייקה לאחר מלחמת העולם השנייה, עסק גם בצפרות, וכך הכיר את ספרו של ג'יימס בונד. בשנת 1952 החל פלמינג לכתוב את הספר "קזינו רויאל" והחליט לקרוא לגיבור ספרו על פי שמו של ג'יימס בונד, כי חיפש שם "רגיל ככל האפשר". פלמינג כתב לאשתו של בונד מדוע בחר בשם זה: "שם זה - קצר, לא רומנטי, אנגלו-סקסי, ועם זאת גברי - הוא בדיוק השם שהיה נחוץ לי".

בתחילת הסרט ה-20 בסדרת ג'יימס בונד, "למות ביום אחר", נראה השחקן פירס ברוסנן, המגלם את דמותו של הסוכן ג'יימס בונד, מעיין בספר "עופות האיים הקריביים" שנכתב על ידי ג'יימס בונד האמיתי.

==לקריאה נוספת==
*ג'יימס בונד, עופות האיים הקריביים - 
*קנת פרקס, לזכרו של ג'יימס בונד [https://web.archive.org/web/20120523225316/http://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v106n04/p0718-p0720.pdf Kenneth C. Parkes, In Memoriam: James Bond] 

==קישורים חיצוניים==

* Parkes, Kenneth (1989). [https://web.archive.org/web/20120523225316/http://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v106n04/p0718-p0720.pdf In Memoriam: James Bond]. The Auk 106 (4): 718–720

קטגוריה:אורניתולוגים
קטגוריה:ג'יימס בונד
קטגוריה:זואולוגים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הארו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1900
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1989
סמל קוסובו

סמל קוסובו בתקופת המשטר בחסות האו"ם
סמל קוסובו הוא הצעה שהוצגה בפומבי לאחר הכרזת העצמאות של המדינה מסרביה, אך עדיין לא התקבלה באופן רשמי. הוא הוצג בפרלמנט בקוסובו בבירה פרישטינה ב-17 בפברואר 2008, יום קבלת העצמאות. 
הסמל הוא מגן כחול בעל מסגרת זהובה, הכולל שישה כוכבים המסודרים בקשת, מעל צורה מוזהבת של מפת המדינה בקווי מתאר. דגל קוסובו מעוצב באופן דומה לסמל, אך ללא המסגרת התוחמת של המגן.

ל"מוסדות הממשלה העצמאית הזמניים" בקוסובו, שפעלו בתקופת המשטר המיוחד בחסות האו"ם לפני הכרזת העצמאות, היה סמל מיוחד משלהם שהיה דומה בעיצובו לסמל קוסובו הנוכחי. סמל זה כלל שלושה כוכבים בלבד, ומתחת למפת קוסובו הופיעו ענפי זית בעיצוב הדומה לזה המופיע על סמל האו"ם, כדי לייצג את חסות האו"ם. סמל זה אמנם התקבל על ידי המוסדות הזמניים, אך לא קיבל מעמד רשמי מטעם המשטר בחסות האו"ם.
==קישורים חיצוניים==

קוסובו
קטגוריה:קוסובו
קוסובו
דגל רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית

דגל רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית הוא שילוב של צבעי הלאומיות הכלל-ערבית וסמלים הקשורים לאסלאם. הוא התקבל לראשונה ב-27 בפברואר 1976, ושונה קלות ביוני 1991. חלק גדול משטחה של רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית נשלט על ידי מרוקו הטוענת לריבונות על שטחה, ולכן גם הדגל המרוקאי מוצג באזורים אלה.

הדגל מורכב מהצבעים שחור, ירוק, לבן ואדום. העיצוב הכללי דומה לזה של הדגל הפלסטיני, אך שלא במתכוון. דגל זה, כמו רבים אחרים, שואב את צבעיו מדגל המרד הערבי. הסהר והכוכב הם סמלים מרכזיים באסלאם, וניתן לראותם גם על דגלים של מדינות מוסלמיות אחרות, כמו פקיסטן.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סהרה המערבית
סהרה המערבית
סהרה המערבית
סהרה המערבית
סהרה המערבית
סהרה המערבית
mk:Знаме на Сахарската Арапска Демократска Република
th:ธงชาติสาธารณรัฐประชาธิปไตยอาหรับซาห์ราวี
קיריל קונדראשין

קיריל קונדראשין (ברוסית: Кири́лл Петро́вич Кондра́шин; 6 במרץ 1914, מוסקבה – 7 במרץ 1981, אמסטרדם) היה מנצח סובייטי והולנדי

==ביוגרפיה==
===לימודים===

קונדראשין למד בקונסרבטוריון של מוסקבה משנת 1931 עד 1936 אצל מנצח סובייטי אחר, בוריס חייקין (שהיה מבוגר בשלוש שנים בסך הכל מקונדראשין עצמו). בין השנים 1938 ל-1942 ניצח על תזמורת תיאטרון מאליי בלנינגרד ועל תזמורת תיאטרון בולשוי במוסקבה משנת 1943. ניצוחו על הסימפוניה הראשונה של דמיטרי שוסטקוביץ' משך עליו את תשומת לבו של המלחין והייתה זו ראשיתה של הידידות ביניהם. בשנת 1947 קיבל קונדראשין את מדליית סטלין.

===קריירה עיקרית===

בתחרות הפסנתר הבינלאומית על שם צ'ייקובסקי בשנת 1958 ניצח על הופעתו של ואן קלייברן, שזכה בפרס הראשון. אחרי התחרות, יצא לסיור בארצות הברית עם קלייברן, לנגינת הקונצ'רטו הראשון לפסנתר של רחמנינוב והקונצ'רטו הראשון לפסנתר של צ'ייקובסקי (שזיכה את קלייברן בפרס הראשון בתחרות). קונדראשין היה המנצח הסובייטי הראשון שהוזמן לאמריקה מאז החלה המלחמה הקרה. בין השנים 1960 ל-1975 כיהן קונדראשין כמנהל אמנותי של הפילהרמונית של מוסקבה ובתקופה זו ניצח על ביצוע הבכורה של הסימפוניות ה-4 וה-13 של שוסטקוביץ'. במשך השנים הופיע באירופה ובאמריקה עם מוזיקאים רוסים מפורסמים כמו הצ'לן מסטיסלב רוסטרופוביץ', הכנר דוד אויסטרך והפסנתרן סביאטוסלב ריכטר.

===יציאה למערב אירופה===

קונדראשין עזב את ברית המועצות בשנת 1978 לאחר שהגיש בקשה למקלט מדיני לממשלת הולנד בזמן סיור קונצרטים שם. בתגובה מיידית לכך החרים המשטר הסובייטי את כל הקלטותיו הקודמות. הוא קיבל משרת מנצח אורח קבוע בתזמורת הקונצרטחבאו באמסטרדם באותה שנה ונשאר במשרה זו עד מותו מהתקף לב ב-1981, יום לאחר שניצח על תזמורת רדיו צפון גרמניה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

<div style="direction: ltr;">

</div>

קטגוריה:מנצחים רוסים
קטגוריה:מנצחים הולנדים
קטגוריה:מקבלי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:מהגרים להולנד
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1914
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1981
ג'יימס אנגלטון

ג'יימס אנגלטון וראש המוסד [[מאיר עמית, 1966]]
ג'יימס אנגלטון (אנגלית: James Jesus Angleton; 9 בדצמבר 1917 - 12 במאי 1987) היה מנהל הסגל של סיכול הריגול ב-CIA (תוארו הרשמי היה משנה למנהל למבצעים לסיכול ריגול). אנגלטון נחשב אחד משני המעצבים הבולטים של אופיו ופעולותיו של ה-CIA, זאת לצד מייג'ור ג'נרל ויליאם דונובן.

אנגלטון בלט בתקופת שירותו הארוכה בשרות ה-CIA ובהיותו לוכד המרגלים הבולט ביותר. אולם, זכורה אף העובדה כי הוטעה על ידי המרגל הסובייטי קים פילבי. כאשר חבריו של פילבי בשרות החשאי הבריטי, מקלין ובורג'ס, ערקו לברית המועצות, התברר מיד כי פילבי הקים בארצות הברית ובבריטניה רשת ריגול חסרת תקדים בגודלה וזאת למרות מאמצי סיכול ריגול בראשות אנגלטון. חשיפת רשת הריגול הסובייטית זיעזעה את אנגלטון ומאותה עת הוא היה ידוע ברגישותו חסרת הלאות לנוכח כל חשד של "חפרפרת" בשרות ה-CIA. היו שראו בחשדנותו הרבה גורם מפלג ומעורר מחלוקת בשרות הביון.

אנגלטון שימש כיועץ ראשי למספר מנהלי שרות ה-CIA ביניהם: אלן דאלס, וריצ'רד הלמס.

==הקשר עם ישראל==
בשנות ה-50 היה אנגלטון ממונה על הקשר בין ה-CIA ושירותי המודיעין של מדינת ישראל הצעירה. בתוקף תפקידו זה קיבל מישראל בשנת 1956 את תדפיס הנאום הסודי של ניקיטה חרושצ'וב, ודאג להדלפתו לעיתון הניו יורק טיימס. הישג זה של המודיעין הישראלי תרם רבות לקשרים המודיעיניים בין ישראל וארצות הברית. אנגלטון המשיך להיות איש הקשר עם המוסד עד סמוך להדחתו מה-CIA ב-1974, ובתוקף תפקידו נפגש ערב מלחמת ששת הימים עם ראש המוסד מאיר עמית שהגיע לוושינגטון בשליחות מיוחדת מאת ראש הממשלה לוי אשכול.

אפרים הלוי (ראש המוסד לשעבר), שהיה ידידו האישי של אנגלטון, כתב עליו:

אנגלטון נחשב לידיד גדול של ישראל. יוסי מלמן ודן רביב מתארים אותו בספרם מרגלים לא מושלמים כ"מליץ היושר החשוב ביותר של המדינה היהודית בחוגי הביטחון והמודיעין של ארצות הברית". לפי ספר זה, זמן קצר לאחר מותו של אנגלטון ב-1987 הציבה ישראל מצבה לזכרו בירושלים. המרכז למורשת המודיעין הקים על שמו קרן המחלקת מלגות לעידוד עבודות מחקר בתחום המודיעין והטרור.

==לקריאה נוספת==
*יוסי מלמן ודן רביב - מרגלים לא מושלמים, הוצאת מעריב-הד ארצי, 1990
*אפרים הלוי, האדם בצל

==קישורים חיצוניים==

* 
* קובי סגל, [https://www.intelligence.org.il/userfiles/banners/mabat_malam_82.pdf ג'יימס ג'זוס אנגלטון - "המלאך השומר" של ישראל], מבט מל"מ, גיליון 82, עמ' 24, אוקטובר 2018.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי ה-CIA
קטגוריה:אבירי מסדר מלטה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1917
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1987
ג'ון דנוור

ג'ון דנוור (באנגלית: John Denver; 31 בדצמבר 1943 – 12 באוקטובר 1997, נולד בשם הנרי ג'ון דויטשנדורף, באנגלית: Henry John Deutschendorf Jr) היה זמר-יוצר אמריקאי בז'אנר הפולק והפולק רוק. דנוור היה אחד האמנים המפורסמים ביותר במוזיקה האמריקאית בשנות ה-70 של המאה ה-20, והקליט במרוצת השנים יותר מ-300 שירים, כמחציתם הולחנו על ידיו.

בין שיריו המוכרים:
* "Take Me Home, Country Roads" (אשר נבחר בשנת 2014 כשיר הרשמי של מדינת וירג'יניה המערבית)
* "Grandma's Feather Bed"
* "Leaving on a Jet Plane" 
* "Annie's Song"
* "Rocky Mountain High" (אשר נבחר בשנת 2007 כשיר הרשמי של מדינת קולורדו) ו-"Perhaps Love" (יחד עם פלאסידו דומינגו).

דנוור נולד ברוזוול שבניו מקסיקו. אביו היה איש צבא ששירת בחיל האוויר. דנוור מצא את מותו בגיל 53, בתאונת מטוס בקליפורניה. דנוור היה בעל רישיון טיס, אולם רישיונו בוטל בשנת 1996 על רקע מעצרים בשל נהיגה בשכרות. עם זאת, בנתיחה שלאחר המוות לא נמצאו בגופתו של דנוור שרידי אלכוהול, והתאונה לא נגרמה על רקע זה.

גופתו נשרפה ביחד עם גיטרה גיבסון 1910 שניתנה לו על ידי סבתו, אשר העניקה השראה רבה לקריירה שלו.

==אלבומיו==
<div class="mw-content-ltr">

</div>

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זמרים-יוצרים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאי רוק
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה האמריקאית
קטגוריה:אמריקאים שנהרגו בתאונות אוויריות
קטגוריה:זמרי פולק רוק אמריקאים
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: מוזיקה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טקסס טק
קטגוריה:זמרי-יוצרי קאנטרי אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שגווייתם נשרפה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1943
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1997
חבצלת דרור

חבצלת דרור (נולדה ב-1934) היא דוגמנית ישראלית ומלכת היופי של ישראל לשנת 1953.

==ביוגרפיה==
חבצלת דרור (דרילמן) נולדה באוסטריה ובגיל 4 עלתה לישראל עם הוריה.

בגיל 19, במהלך שירותה הצבאי בחיל הקשר, זכתה דרור בתחרות מלכת היופי, והייתה לחיילת הראשונה שזכתה בתואר. באותה שנה השתתפה בתחרות מיס עולם בלונדון, אך לא זכתה.

==חיים אישיים==
דרור מתגוררת בתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.ynet.co.il/home/0,7340,L-1010,00.html שנות החמישים - מלכות היופי]

קטגוריה:דוגמניות ישראליות
קטגוריה:דוגמנים ישראלים
קטגוריה:מלכות היופי
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס עולם
קטגוריה:ישראליות ילידות אוסטריה
קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:עולות במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
אביבה ישראלי

אביבה ישראלי (נולדה ב-1947) היא דוגמנית עבר ומלכת היופי של ישראל בשנת 1966.

==ביוגרפיה==
נולדה בשם ויוויאן דל-ביאנקו באיטליה. בגיל 15 עלתה ביחד עם אמה לישראל, והשתקעה ברמלה. אביה נשאר באיטליה. 
בגיל 15 זכתה בתחרות "מלכת המים" של השבועון "העולם הזה", ובגיל 18 וחצי זכתה בתחרות מלכת היופי. 

בתחרות מיס תבל לשנת 1966 הוכתרה כסגנית רביעית, וזכתה בתואר "התלבושת הלאומית הטובה ביותר".
ביוני אותה שנה דגמנה בתצוגת אופנה שנערכה בסביון במסגרת אירועי "יום האביב".

לקחה חלק במשלחת לארצות הברית שנועדה להציג מוצרים ישראלים, ושם הציגה פריטים של תעשיית האופנה הישראלית.

ב-1970 התחתנה עם איש עסקים יהודי מסן פרנסיסקו. לאחר שהתגרשה ממנו, עברה לחיות בלוס אנג'לס והפכה לאשת עסקים בתחום הנדל"ן.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראליות ילידות איטליה
קטגוריה:ישראלים ילידי איטליה
קטגוריה:דוגמניות ישראליות
קטגוריה:דוגמנים ישראלים
קטגוריה:מלכות היופי
קטגוריה:זוכות מלכת המים
קטגוריה:עולות בשנות ה-1960
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:מהגרות מישראל לארצות הברית
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 1966
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
מרווה כחולה

מרווה כחולה (שם מדעי: Salvia indica) היא מין בסוג מרווה ממשפחת השפתניים. זהו צמח רב-שנתי, הניכר בגובהו הרב יחסית למיני המרווה (גובהו 80–200 ס"מ). בעונת הפריחה בולטים פרחיו בעלי הצבע התכלכל: צבעם של עלי השפה העליונה, הגדולה יותר, בצבע ורוד-תכלת, וצבעם של עלי השפה התחתונה משתנה מסגול עמוק בצידם החיצוני ללבן מנוקד בסגול-ארגמן בצידם הפנימי. מגוון צבעים זה, הנראה למרחוק ככחול, מעניק למין זה את שמו.

הפרח הבודד גדול באופן יחסי (עד 3 ס"מ) והפרחים ערוכים בדורים. הפריחה זו בולטת למרחק ומעניקה למרווה זו את יופייה, שהוא מהיפים בין פרחי הבר בישראל.

המאביקים העיקריים של הצמח הם דבורי עצים ממינים שונים.

== מאפייניו של המין ==
עשב רב-שנתי (בן חלוף) זקוף, מסועף וגבוה (1 עד 1.5 מ'), קירח, ללא ריח נעים. צמח של הרים גבוהים מעל 600 מ' ונחשב לנדיר. הוא ניכר בעליו הגדולים ובפרחיו הכחולים והגדולים.

הגבעולים רְבוּעִים ומסתעפים. העלים הענפים והפרחים גדלים משני צדדים נגדיים של הגבעול בתבנית מתחלפת (לדוגמה: בתחתית הצמח גדלים זוג עלים בכיוון צפון ודרום, ומעליהם זוג בכיוון מזרח ומערב). התבנית המתחלפת נשמרת לאורך כל הגבעול גם במעבר בין עלים לענפים ובין ענפים לפרחים. בתחתית הגבעול אורך הפרקים הוא בערך 15 ס"מ, והולך וקטן עם הגובה. הענפים הצדדיים על גבעול הצמח קטנים יותר ועליהם צומחים עלים ופרחים.

העלים של הבסיס (שושנת) פשוטים וגדולים (30 ס"מ) נישאים על פטוטרות, שוליהם גלוניים ומשוננים. עלי הגבעול הולכים וקטנים כלפי מעלה.

התפרחת מסועפת כמנורה כאמור למעלה. הפרחים נישאים בדּוּרִים מרוחקים זה מזה. הפרחים סדורים בשישיות, זוג שלישיות מצדדים שונים של הגבעול הנוטים לאותו צד וכך יוצרים שישייה רציפה של פרחים. בדרך כלל צמח אחד שומר על 20–30 פרחים כבערך חמש שישיות.

הפרח גדול, צבעו כחול וארגמן ואורכו 3 ס"מ פי 5 מאורכו של הגביע. כשהפרח מואבק, הכותרת נושרת ומשאירים מאחוריה פרי (גביע משתייר) בצורת תיק ובתוכו ארבעה פרודות (זרעים). בזמן הבשלה מתנפח הגביע, שאורכו אינו עולה על ס"מ אחד, ונסגר לגמרי כעין שקיק. (בשונה ממרווה מצויה) וכך הזרעים שבתוכו נשמרים עד הירטב הגביע בגשמי העונה הבאה.

הכותרת דו-שפתנית באופן ברור. השפה העליונה קשתית מאוד. השפה התחתונה של הכותרת עם כתם ארגמני. כשעמוד העלי בולט מן השפה הוא לבן ושתי האונות שבקצה שלו צבעם סגול–כחול בולט.

== תפוצה בעולם ובישראל ==
טיפוס התפוצה ים-תיכוני ומערב אירנו-טורני. התפוצה העולמית: במזרח התיכון ומערב אסיה: איראן, עיראק, טורקיה, סוריה ולבנון, ירדן וישראל.

התפוצה בארץ ישראל היא באזורים גבוהים, ברום מעל 600 מטר מפני הים בחבלים הים-תיכוניים: יהודה, הרי ירושלים, השומרון, הגליל העליון וצפון הגולן. גם באזורים אלו היא אינה נפוצה. בישראל המרווה הכחולה נדירה למדי ועל סף איום הכחדה, גדלה בבתות בחבלי ההר הגולן והחרמון משני עברי הירדן. לרוב במפוזר ובפרטים בודדים. הפריחה אפריל עד מאי.

באזור המרכז, מרבית האוכלוסיות שלה נמצאות באזור גוש עציון, והאוכלוסיות באזור מרכז הארץ בתחומי הקו הירוק מצטמצמות לאזור דרום ירושלים, כאשר ישנם מספר פרטים ששרדו באזור קריית מנחם וקריית היובל, וכן באגן הניקוז של נחל רפאים. המרווה הכחולה היא צמח מוגן בישראל.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:שפתניים
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים
קטגוריה:פרחים כחולים בארץ ישראל
קטגוריה:ארץ ישראל: שפתניים
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
דיהידרוקסיאצטון פוספט

דיהידרוקסיאצטון פוספט (DHAP)
דיהידרוקסיאצטון פוספט (Dihydroxyacetone phosphate-DHA) תרכובת ביוכימית המעורבת במספר ראקציות כדוגמת מעגל קלוין, גליקוליזה וגלוקונאוגנזה

== דיהידרוקסיאצטון פוספט בתהליך הגליקוליזה ==
פירוק של פרוקטוז 1,6 ביספוספט על ידי האנזים אלדולאז מייצר גליצראלדהיד 3 פוספט (GAP), אשר נמצא על המסלול הישיר בגליקוליזה ודיהידרוקסיאצטון פוספט אשר יכול לעבור איזומריזציה לגליצראלדהיד 3 פוספט (GAP) במהירות ובאופן הפיך על ידי האנזים טריוזפוספט איזומראז.
<gallery>

 תמונה:Glycerone-phosphate_wpmp.png |dihydroxyacetone phosphate
 תמונה:D-glyceraldehyde-3-phosphate_wpmp.png|D-glyceraldehyde-3-phosphate
 תמונה:Biochem_reaction_arrow_reversible_NNNN_horiz_med.svg | fructose bisphosphate aldolase
תמונה:Beta-D-fructose-1,6-bisphosphate_wpmp.png|Beta-D-fructose-1,6-bisphosphate

</gallery>

במצב של שיווי משקל 96% מהמולקולות נמצאות במצב של GAP ורק 4% נמצאים במצב של דיהידרוקסיאצטון פוספט DHAP אך בתהליך הגליקוליזה מכיוון ש-GAP ממשיך בשרשרת ומנוצל, כיוון הראקציה היא ליצירת GAP מ DHAP.

== דיהידרוקסיאצטון פוספאט בתהליכים אחרים ==
במעגל קלווין DHAP הוא אחד התוצרים בפירוק של 1,3 ביספוספוגליצראט בנוכחות NADPH.
DHAP הוא גם תוצר של דהידרוגנציה של גליצרול 3 פוספט המאפשר כניסה של מולקולת גליצרול למעגל הגליקוליזה והגלוקונאוגנזה.
בנוסף החלשת קצב הגליקוליזה גוררת הפיכת DHAP לגליצרול 3 פוספט המספקים תאי שומן אשר יסונתזו לטריגליצרידים שתי הראקציות דורשות את האנזים 3 פוספט דהידרוגנאז ו NAD+/NADH כקופקטור.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ביוכימיה
ברוס קמפבל

ברוס לורן קמפבל (באנגלית: Bruce Lorne Campbell, נולד ב-22 ביוני 1958) הוא שחקן, מפיק, סופר ובמאי אמריקאי. ידוע ביותר בעקבות גילום דמותו של אשלי "אש" ויליאמס בטרילוגיית סרטי האימה-הומור סלפסטיק "מוות אכזרי" (Evil Dead), ומאז נהפך לאייקון בסרטים מסוג זה.

==ביוגרפיה==
===חייו האישיים===
קמפבל נולד ברויאל אוק, מישיגן לג'ואן לואיז וצ'ארלס ניוטון קמפבל, ולו אח בשם דון ואח חורג בשם מייקל.
קמפבל חי בחוות לבנדר בג'קסונוויל שבמחוז ג'קסון באורגון עם אשתו מעצבת התלבושות אידה גירון.
קמפבל התחיל לעבוד בתעשיית הקולנוע כאשר נפגש עם סם ריימי בתיכון. השניים נהיו חברים טובים מאוד והתחילו לכתוב סרטים ביחד, בעוד שקמפבל עבד על כישוריו כשחקן באוניברסיטת מישיגן.

===קולנוע וטלוויזיה===
כמה שנים לאחר מכן, קמפבל וסם ריימי נפגשו עם חברים ומשפחה כדי לעבוד על הסרט "מוות אכזרי", שבו שימש כעוזר מפיק ושחקן ראשי, בעוד שריימי כתב, ביים וערך את הסרט. למרות העובדה שהתקציב לסרט היה דל הוא זכה להצלחה גדולה, מה שתרם לצילומם של שני סרטי המשך לסרט - "מוות אכזרי 2" ו"צבא האופל" שזכו לתוצאה דומה. אף ב-2008 קמפבל ביים, הפיק וכיכב בסרטו "שמי הוא ברוס" שזה בעצם פארודיה עצמית על סדרת "מוות אכזרי", הסרט לא היה חביב על המבקרים אבל זכה להצלחה רבה מהמעריצים ותוכנן סרט המשך.

בשנת 2002 הופיע קמפבל בסרט האימה/קומדיה "Bubba Ho-Tep" בתפקיד אלביס פרסלי.

קמפבל הופיע בתפקידי אורח ברבים מסרטיו של סם ריימי, ביניהם דארקמן, טרילוגיית סרטי הקומיקס ספיידרמן ודוקטור סטריינג' בממדי הטירוף. 

בנוסף, קמפבל השתתף במספר תפקידים קטנים בסדרות טלוויזיה כלויס וקלארק: הרפתקאותיו החדשות של סופרמן, רצח מאדום לשחור, תיקים באפלה, אמריקן גותיק, מכושפות ותפקיד יותר בולט בתור אוטליקוס בסדרות הרקולס: המסעות המופלאים וזינה הנסיכה הלוחמת (שבה גם ביים שני פרקים). היה כוכב הראשי בסדרת המערבון-מדע בדיוני "בריסקו קאונטי ג'וניור" מ-1993 וגם בסדרת אקשן-קומדיה "ג'ק המרגל" (Jack of all Trades) מ-2000 למרות המחמאות קבלו שתי הסדרות הם בוטלו כבר באמצע העונה השנייה. ב-2006 שיחק בסרט האימה "היער", לצדה של פטרישה קלארקסון. החל מיוני 2007 הוא השתתף בסדרת הריגול המצליחה סוכן מחוק במשך כל שבע עונותיה.

בשנת 2012 השתתף בסרט הדרמה "טר", שבוים על ידי 12 סטודנטים באוניברסיטת ניו יורק. בסרט גילם את גודי, לצידם של ג'יימס פרנקו, מילה קוניס וזאק בראף. 

ב-2019 החל לדבב בסדרת האנימציה "הילדים האחרונים בעולם" בנטפליקס. שיחק גם בעונתה השנייה של סדרת הטלוויזיה "לודג' 49" ברשת AMC.

בשנת 2023 הוא היה בין מפיקי הסרט "להעיר את השד".

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:במאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מערב מישיגן
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1958
קטגוריה:זוכי פרס סאטורן לשחקן ראשי בטלוויזיה
כלכליסט

כלכליסט הוא יומון כלכלי ישראלי ואתר חדשות כלכלי מבית "ידיעות אחרונות".

המו"ל והעורך הראשי של העיתון והאתר הוא יואל אסתרון. עורכת העיתון היא גלית חמי, ועורך האתר הוא גבי קסלר. העיתון מופץ במשך חמישה ימים בשבוע. מערכת העיתון שכנה מיום הקמתו ברמת החייל בתל אביב, ובתחילת 2016 עברה לבית "ידיעות אחרונות" בראשון לציון.

נכון לנובמבר 2022, אתר האינטרנט של כלכליסט ממוקם במקום ה-14 מבין אתרי האינטרנט המבוקרים ביותר בישראל.<ref></ref>

== היסטוריה ==
העיתון "כלכליסט" הושק ב-18 בפברואר 2008, והוא העיתון הכלכלי הנפוץ ביותר בישראל, והעיתון השלישי בגודלו מכלל העיתונים היומיים בישראל. הסיסמה שליוותה את השקת העיתון הייתה "ישראל מתחברת לכלכלה". העיתון פונה לקהלי יעד מגוונים בהם אנשי מקצוע בתחום הכלכלה, המשפט והעסקים, וגם לקהלים שעד להשקת העיתון נמנעו מצריכת מידע כלכלי.

== מבנה העיתון ==
העיתון המודפס מופץ חמישה ימים בשבוע בימים ראשון עד חמישי.
העיתון מחולק לארבעה חלקים:
# "חדשות" - העמודים הראשיים של העיתון. כוללים דיווח מקיף ונרחב של החדשות העסקיות והכלכליות בארץ ובעולם בתחומי אקטואליה, כלכלה, נדל"ן, משפט, תשתיות, תעשייה, היי-טק ועוד. בנוסף מופיעים בעיתון עמודי דעות של מומחים בתחומם.
# "מדורים" - קבועים ומתחלפים דוגמת: פרסום ושיווק, רכב, טכנולוגיה, משפט, נדל"ן, ניהול, עסקי ספורט ועוד. מציגים את הפן הכלכלי/עסקי בכל תחום אותו הם מסקרים.
# "השוק" - מדור שוק ההון מכסה את עולם הבנקאות והפיננסים, מהווה כלי מקצועי ממדרגה ראשונה לאנשי התחום ולמשקיעים בשוקי ההון.
# "2024" - מדור פנאי, לייפסטייל וצרכנות למתקדמים. מסקר תחומים כגון אומנות, אוכל, אופנה, פרימיום ועוד.

החל משנת 2010 בנוסף לעיתון היומי, העיתון מכיל בכל יום חמישי מוסף בשם "מוסף כלכליסט", הכולל כתבות כלכליות מקיפות וכן כתבות "השראה" בתחומים שונים.

החל משנת 2016 כולל העיתון גם תכנים של פרסום סמוי.

==אתר אינטרנט==

אתר האינטרנט של "כלכליסט" הושק בשנת 2008 והוא כולל, בדומה לעיתון, חדשות ותכנים מעולם העסקים, וכן תכנים ייחודיים דוגמת זירת המניות בשילוב כלים כמו מסנן מניות ומשווה מניות. עורך האתר הוא גבי קסלר. במסגרת האתר נכלל המדור כלכליסט TV - ערוץ וידאו, המשדר כתבות שטח ואולפן.

ל"כלכליסט" אפליקציות ייעודיות לטלפון חכם, במכשירי אייפון ואנדרואיד.

==כתבות בולטות==
בינואר 2022 החל העיתון בפרסום סדרת כתבות בנושא השימוש של משטרת ישראל בתוכנת פגסוס לשם מעקב אחר תוכן במכשירי טלפון סלולרי של תושבי ישראל.

ב-19 בנובמבר 2023, בעיצומה של מלחמת חרבות ברזל פרסם העיתון מקבץ של 16 כתבות תחת הכותרת "נתניהו חייב ללכת". כל כתבה עסקה בנימוק אחר מדוע על בנימין נתניהו, "בנוסף לאחריותו הכבדה לאסון שהתרחש ב־7 באוקטובר", לסיים את כהונתו לאלתר.

== ועידות וכנסים ==

"כלכליסט" מקיים בכל שנה, מיום היווסדו, כנסים וועידות בנושאים מרכזיים שעל סדר היום הישראלי:
הוועידה הכלכלית המרכזית, הוועידה לעסקים קטנים ובינוניים, הוועידה לחיסכון פנסיוני, ועידת הנדל"ן המרכזית, ועידת המובייל ועוד.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* סטארטאפ והייטק [https://www.calcalistech.com/ctech/home/0,7340,L-5211,00.html CTech]
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:עיתונות כלכלית
קטגוריה:קבוצת ידיעות אחרונות
קטגוריה:מפיצי מידע בורסאי
קטגוריה:מוצרי קבוצת ידיעות אחרונות
רמה אנרגטית

הרמה האנרגטית (באנגלית: (.E.C) Energy Charge) הוא מדד המבטא את מצבו האנרגטי של התא.
 
מספר רב של תגובות כימיות במטבוליזם של התא מבוקרות על ידי המצב האנרגטי בו התא נמצא. התרכובת ATP היא המטבע האנרגטי הנפוץ ביותר בתא ומשקף את רמתו האנרגטית.<ref></ref><ref></ref>

הרמה האנרגטית מוגדרת כך: 

<math>\mbox{Energy charge} = \frac{[\mbox{ATP}] + \frac{1}{2} [\mbox{ADP}]} {[\mbox{ATP}] + [\mbox{ADP}] + [\mbox{AMP}]}</math>

מדד הרמה האנרגטית פרופרציונלי לחלק היחסי (פראקציה) של ה-ATP בתא, נמדד במולים, ועוד חצי מפרקציית ה-ADP. זאת מכיוון שה-ATP מכיל שני קשרים אנהידרידים, בעוד שה-ADP מכיל קשר אנהידרידי אחד בלבד. 

מדד הרמה האנרגטית יניב ערכים בין 0 (כאשר התא רווי ב-AMP) ל-1 (כאשר התא רווי ב-ATP).
דניאל אטקינסון הראה כי כאשר מדד הרמה האנרגטית גבוה (שואף ל-1), מסלולים קטבוליים המפיקים ATP מעוכבים ומסלולים אנאבוליים הדורשים השקעת מולקולות ATP משופעלים.
מכאן ניתן להסיק כי כאשר מדד הרמה האנרגטית נמוך (שואף ל-0), אותם המסלולים הקטבוליים ישופעלו והמסלולים האנאבוליים ידוכאו.

המסלולים המטבוליים המתרחשים בתאים מבוקרים ברגישות גבוהה בידי הרמה האנרגטית הרגעית בתאים; כאשר במצב נורמלי הרמה האנרגטית של רוב התאים נעה בין ערכים
של כ-0.8 עד כ-0.95.
מדד חלופי לרמה האנרגטית הוא פוטנציאל הפוספורילציה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מטבוליזם
קטגוריה:ביוכימיה
איזואנזים

איזואנזימים (ידועים גם כאיזוזימים) הם אנזימים אשר שונים בהרכב סדרת חומצות האמיניות שלהם אך מזרזים אותה תגובה כימית. לאנזימים אלה תכונות קינטיות שונות או שהם מבוקרים באופן שונה. גם ביטוי איזואנזימים יכול להיות שונה בין איבר לאיבר וכן להשתנות במהלך ההתפתחות. 

הקיום של איזואנזימים מאפשר ויסות עדין של המטבוליזם והתאמתו לצרכים הספציפיים של רִקְמָה מסוימת או שלב התפתחותי. במקרים רבים האיזואנזימים מקודדים על ידי שכפול גן לגנים זהים, אשר השתנו במשך הזמן. אף על פי שאלואנזימים הם אנזימים מאללים שונים של אותו גן אשר מעבדים או מזרזים את אותו התהליך, משתמשים בשני מושגים אלה לחלופין.

==הקדמה==
איזואנזימים תוארו לראשונה על ידי ר.ל. הנטר וקלמנט מרקרט (1957) אשר הגדירו אותם כגרסאות שונות של אותו אנזים בעלי פונקציות זהות ונמצאים באותו פרט. הגדרה זו כוללת (1) גרסאות של אנזימים שהם תוצר של גנים שונים ולכן הם מייצגים איזואנזימים שונים ו-(2) אנזימים שהם תוצר של אָלֶלים שונים של אותו גן (המתוארים כאלואנזים).

איזואנזימים הם בדרך כלל תוצאה של שכפול גנטי אך יכולים להיות גם תוצאה של פוליפלוידיזציה או הַכְלָאָה של חומצה גרעינית. על פני הזמן, אם התפקוד של הגרסה החדשה נשאר זהה לתפקוד המקור אז תהיה סבירות גבוהה שככל שצוברים יותר מוטציות, אחת מן הגרסאות תיעלם ותהפוך לפסאודוגן לא פעיל. ובכל זאת, אם המוטציות לא מונעות באופן מיידי את תפקוד האנזים אלא משנות את אופן תפקודו או תבנית הביטוי הגנטי אזי שתי הגרסאות יועדפו בברירה טבעית ולכל אחת יהיה תפקוד ייחודי. כאמור, הם יכולים להתבטא בשלבים שונים של ההתפתחות או ברקמות שונות.

==דוגמאות==
*האנזים לקטט דהידרוגנאז מכיל מספר איזואנזימים, השונים בביטויים בשלבי התפתחות שונים וברקמות שונות.
*גלוקוקינאז הוא איזואנזים של הקסוקינאז. בעוד הקסוקינאז מבוטא ברוב תאי הגוף, כגון שרירים ותאי דם אדומים, גלוקוקינאז מבוטא בעיקר בכבד. אנזימים אלה נבדלים בבקרתם: הקסוקינאז מעוכב על ידי גלוקוז-6-פוספט, בעוד גלוקוקינאז אינו מעוכב. בנוסף, גם הקינטיקה האנזימטית (לדוגמה הזיקה לגלוקוז) שונה בין האיזואנזימים. תכונות אלה מאפשרות לגלוקוקינאז למלא תפקידים שונים מאשר הקסוקינאז, בתאים של איברים ספציפיים. כגון: בקרת שחרור אינסולין על ידי תאי בטא של הלבלב, או להתחיל סינתזה של גליקוגן באמצעות תאי כבד.

==הבחנה בין איזואנזימים==
על אף שאיזואנזימים יכולים להיות זהים מבחינה תפקודית הם יכולים להיות שונים במובנים אחרים.
* הרכב חומצות האמינו.
* מטען חשמלי של האנזים ונקודה איזואלקטרית (לדוגמה, בשל החלפת חומצה אספרטית עם חומצה גלוטמית). שינויים אלה פשוטים לזיהוי על ידי אלקטרופורוזה, וזה מהווה את יסוד השימוש של איזואנזימים כסמנים מולקולריים. 
*הבדלים בפעילות, ובייחוד במידה ויש שוני בבקרת האנזימים.

==איזואנזימים כסמנים מולקולריים==
גנטיקה של אוכלוסיות היא ביסודה מחקר של הסיבות והאפקטים של שונות גנטית בתוך ובין אוכלוסיות, ובעבר האיזואנזימים היו סמנים המולקולרים שימושים למטרה זו. אף על פי שכעת הם הוחלפו במידה רבה על ידי גישות אשר מבוססות על מידע מה- DNA הם עדיין בין מערכות סימון המהירות והזולות ביותר לפיתוח, ונשארות (החל משנת 2005) בחירה מצוינת עבור פרויקטים שצריכים רק לזהות רמות נמוכות של שונות גנטית, כגון כימות מערכות זיווג.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:אנזימים
רפי הר-לב

רפי (רפאל) הר-לב (13 בספטמבר 1933 – 26 במאי 2010) היה מנכ"ל אל על במשך 14 שנה ויו"ר הדירקטוריון של ארקיע. שירת שנים רבות בחיל האוויר הישראלי והתקדם עד דרגת תת-אלוף, שימש כראש להק המודיעין בעת מלחמת יום הכיפורים.

==קורות חייו==
הר-לב נולד בנתניה ועבר בילדותו לתל אביב שם גר עד גיוסו לצה"ל. 

ב-1952 התגייס לצה"ל והוא בוגר קורס טיס מס' 13 של חיל האוויר. במרץ 1959 מונה הר-לב לתפקיד מפקד טייסת 113, טייסת קא"ם (קורס אימון מבצעי), והיה הטייס הצעיר ביותר שנשא בתפקיד זה עד היום. במאי 1959 זכה לצל"ש מראש מחלקת אוויר על פעילויות שביצע כטייס קרב. בשנת 1961 יצא עם משלחת גדנ"ע אוויר לארצות הברית. באוקטובר 1961 מונה למפקד טייסת 116, טייסת מיסטרים בתל נוף. בשנים 1963 עד 1965 שירת כמפקד טייסת 119 שהפעילה מטוסי מיראז' 3. בשנת 1966 מונה לראש ענף מבצעים במטה חיל האוויר וכיהן בתפקיד עד 1969. הוא מילא תפקיד זה במהלך מלחמת ששת הימים וניהל מבור השליטה של החיל את מבצע מוקד להשמדת חיילות האוויר הערביים. לאחר המלחמה מונה כמינוי זמני, לעוזר ראש להק אוויר למבצעים בדרגת אלוף-משנה, יצא ללימודים באוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון בארצות הברית. ביוני 1970 התמנה למפקד בסיס חצור ובאפריל 1973 מונה לראש להק המודיעין, תפקיד בו כיהן במלחמת יום הכיפורים. בקיץ 1975 מונה לראש להק אוויר.

ב-1977 השתחרר הר-לב והתמנה לתפקיד משנה למנכ"ל אל על ולאחר התפטרות מוטי הוד ביולי 1979, מנכ"ל בפועל. לאחר שנתיים וחצי עזב לאחר שלא קיבל מינוי של קבע כמנכ"ל החברה ופנה לעסקים פרטיים, כיועץ בתחום התעופה ושותף בסוכנות נסיעות. ב-1982, כשאל על החלה לעבוד תחת כונס נכסים, מונה הר-לב למנכ"ל החברה, תפקיד בו שימש עד 1996. בתקופתו החברה החלה להרוויח והתרחבה באופן משמעותי.

לאחר שעזב את אל על פנה שוב לעסקים פרטיים, בין השאר נכנס כשותף בחברת התעופה אירואל. באוקטובר 2005 מונה על ידי נאמן ארקיע ליו"ר ומנכ"ל החברה, וקידם את מכירתה לידי האחים נקש. בקיץ 2008 עזב את ארקיע והחל לעבוד כיועץ מיוחד לחברת אל על.

הר-לב היה המנכ"ל הראשון של מכון פישר למחקר אסטרטגי אוויר וחלל.

רפי הרלב נישא לשרה ב-1956 ולזוג נולדו שלושה ילדים. נפטר במאי 2010 לאחר שחלה במחלת הסרטן. בשנת 2014 חברת ארקיע כינתה מטוס (רישום 4X-EMB) על שמו.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* .

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:מפקדי בסיס חצור
קטגוריה:ראשי להק המודיעין
קטגוריה:ראשי להק האוויר
קטגוריה:מעוטרי צל"ש מפקד חטיבה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי שירות קבע בצה"ל
קטגוריה:מנכ"לי אל על
קטגוריה:עובדי ארקיע
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מורשה
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2010
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים
בועז ינאי

בועז ינאי (נולד ב-9 בנובמבר 1952) הוא כדורסלן עבר ישראלי אשר שיחק כסנטר בליגה הבכירה ובנבחרת ישראל. גובהו 1.99 מטר.

==ביוגרפיה==
ינאי נולד במושב נהלל ונודע בכינוי בוזי. ינאי החל לשחק כדורסל בגיל 15 בהפועל נהלל מליגה ג'. שיחק בהפועל גבת/יגור איתה זכה בגביע המדינה בשנת 1976.
כמו כן שיחק בהפועל תל אביב, הפועל עפולה העמק והפועל גבת העמק, נחשב לאחד משחקני הציר הישראלים הטובים ביותר ולאחד מהשחקנים הטובים ביותר אשר לא שיחקו במכבי תל אביב. הישגיו הבולטים הם זכייה בגביע המדינה עם הפועל גבת יגור בשנת 1976, זכייה במדליית כסף עם נבחרת ישראל באליפות אירופה בשנת 1979 שנערכה באיטליה והשתתפות בחצי גמר גביע קוראץ' עם הפועל תל אביב בשנת 1980.
הוא שיחק 333 משחקים ב16 עונות בליגה הבכירה וקלע 6,985 נקודות, ממוצע של 20.2 נקודות למשחק והוא מחזיק במקום הרביעי בקלעי כל הזמנים של ליגת העל.

==קישורים חיצוניים==

* יעקב בר-און, [http://m.maariv.co.il/HomePage/FrontPage/Article.aspx?id=464009 קלע למטרה: כדורסלן העבר מסביר מה חסר היום לנבחרת], באתר מעריב השבוע, 18 בפברואר 2015
* 
* [http://basket.co.il/all-time-players.asp?PlayerId=10009 בועז ינאי באתר מנהלת הליגה] מנהלת ליגת העל.

קטגוריה:כדורסלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורסלני הפועל גבת
קטגוריה:מלך הסלים של ליגת העל בכדורסל
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורסלני הפועל עפולה
קטגוריה:נהלל: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
השריר כופף שורש היד הגומדי

השריר כופף שורש היד הגומדי (TA: Musculus flexor carpi ulnaris) ממוקם במדור הקדמי של האמה, הוא התיכון מבין השרירים הכופפים של האמה. השריר מניע את כף היד לכיוון כיפוף ולכיוון קירוב.

== תיאור ==
לשריר כופף שורש היד הגומדי שני ראשים הנאחזים בעצם הזרוע ובגומד באזור המרפק. הראש הזרועי (Caput humerale musclusflexoris carpi ulnaris) נאחז בעילית העלי התיכונה של עצם הזרוע, הראש הגומדי (Caput ulnare musclusflexoris carpi ulnaris) נאחז בזיז המרפק ובגבול האחורי של הגומד.

עם כניסתו לאמה, עובר עצב הגומד בין שני ראשיו של כופף שורש היד הגומדי.

חלקו המרוחק של השריר נאחז בעצם העדשה, באנקול של עצם האנקול (מעצמות שורש כף היד) ובעצם המסרק החמישית.

== עצבוב ==
השריר כופף שורש היד הגומדי מעוצבב על ידי שורשי העצב הצוואריים השביעי והשמיני (C7, C8) דרך עצב הגומד.

== ראו גם ==
* אנטומיה טופוגרפית (גפה עליונה במבט קדמי, גפה עליונה במבט אחורי)

==קישורים חיצוניים==

שורש היד גומדי, כופף
יאנג באק

יאנג באק, 2011
דייוויד בארנל בראון (באנגלית: David Darnell Brown; נולד ב-15 במרץ 1981, בנאשוויל שבטנסי) הידוע בכינויו יאנג באק (Young Buck), הוא ראפר אמריקאי, חבר בהרכב ג'י יוניט והבעלים של חברת התקליטים "Cashville Records" .

== ביוגרפיה ==
בראון החל לעסוק בראפ בגיל 12 והקליט לראשונה שירי ראפ באולפן הקלטות בגיל 14. בגיל 16 גילה אותו בריאן "בייבי" ויליאמס וצירף אותו לחברת התקליטים קאש מאני רקורדס שבבעלותו. בשנת 2000 הוא עבר לחברת תקליטים UTP Records, שם הוקלט אלבומו העצמאי הראשון, "Born to Be a Thug". במסגרת UTP הוא פגש את הראפר 50 סנט, שצירף אותו להרכב המצליח ג'י יוניט. ב-2003 יצא אלבומו הראשון של ההרכב, "Beg For Mercy".

אלבום הבכורה של יאנג באק, "Straight Outta Cashville" יצא ב-24 באוגוסט 2004, תחת חברות התקליטים ג'י יוניט רקורדס ואינטרסקופ רקורדס. בשבוע הראשון לצאתו הוא הגיע למקום השלישי במצעד האלבומים בילבורד 200. ב-2005 יצא אלבומו העצמאי השני, "T.I.P.", שנכנס למקום ה-40 בבילבורד 200. אלבום האולפן השני שלו במסגרת חברת G-Unit, "Buck the World", יצא ב-2007 והגיע שוב למקום השלישי בבילבורד 200. אלבומים נוספים שהוציא הם "They Don't Bother Me" ב-2007 ו-"The Rehab" ב-2010. בנוסף הוציא יאנג באק לאורך השנים מספר מיקסטייפים.

==דיסקוגרפיה ==
=== ב-G Unit ===
* (2003) Beg For Mercy
* (2004) Groopie Luv (מיקסטייפ)
* (2005) God's Plan (מיקסטייפ)
* (2003-2005) G Unit Radio (מיקסטייפ בהוצאת Dj Whoo Kid ב-7 חלקים).

=== סולו ===
* Born to Be a Thug (2002)
* Straight Outta Cashville (2004)
* T.I.P. (2005)
* Buck the World (2007)
* They Don't Bother Me (2007)
* The Rehab (2010)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אמני אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:ראפרים אמריקאים
קטגוריה:מפיקי היפ הופ אמריקאים
קטגוריה:בכירים בתעשיית המוזיקה האמריקאית
קטגוריה:אמני קאש מאני רקורדס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1981
חרמן לוקס

חֶרְמָן דָּרִיוֹ לוּקס (ספרדית: Germán Darío Lux; נולד ב־7 ביוני 1982 בקרקרנייה, ארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת השוער בריבר פלייט ובנבחרת ארגנטינה.

== קריירה ==
לוקס החל את הקריירה בקבוצת הפאר הארגנטינאית ריבר פלייט. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בשנת 2001 ובמהלך תקופתו בקבוצה נאבק על המקום בהרכב עם פרנקו קוסטנזו שנחשב היה יחד איתו לאחד משוערי העתיד של ארגנטינה ובהמשך עם חואן פבלו קאריסו.

הוא הצטיין גם בהופעותיו בהנבחרות הצעירות של ארגנטינה והיה שותף לזכייה בגביע העולם לנוער בשנת 2001 ולזכייה במדליית הזהב באולימפיאדת אתונה ב-2004.

בשנת 2005 הוא זומן על ידי חוסה נסטור פקרמן לסגל הנבחרת למשחקי גביע הקונפדרציות שנערכו בגרמניה. לוקס גילה יכולת חלשה וספג במשחקים עשרה שערים בחמישה משחקים, ארבעה מהם בגמר. למרות זאת, בלט לוקס במשחק חצי הגמר מול מקסיקו כשהדף את בעיטת העונשין האחרונה של מקסיקו, וסייע לנבחרתו להעלות למשחק הגמר. לוקס היה מועמד גם לסגל הנבחרת למונדיאל 2006 אך לבסוף נופה ובמקומו זומן אוסקר אוסטארי.

לוקס הסתכסך עם מועדונו ולא שיחק שנה שלמה לפני שנרכש בשנת 2007 על ידי ריאל מיורקה. בסך הכל שיחק לוקס בריבר פלייט מהשנים 2001 ועד 2007 במהלך ערך 53 הופעות וזכה בשתי אליפויות (קלאוסורה 2003, קלאוסורה 2004).

בשנת 2011 חתם לוקס בדפורטיבו לה קורוניה. ביוני 2017 חזר לקבוצת נעוריו, ריבר פלייט.

== תארים ==
;ריבר פלייט
* אליפות ארגנטינה (3): קלאוסורה 2003, קלאוסורה 2004, עונת 2021
* גביע ארגנטינה (2): 2017, 2019
* הסופר קאפ הארגנטינאי (2): 2017, 2019
* גביע ליברטדורס: 2018
* רקופה סודאמריקנה: 2019
* טרופאו דה קמפאונס: 2021
;נבחרת ארגנטינה
* גביע העולם עד גיל 20: 2001
* מדליית זהב אולימפית: 2004

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלני ריבר פלייט
קטגוריה:כדורגלני מיורקה
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו לה קורוניה
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:שוערי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ארגנטינה
קטגוריה:אלופים אולימפיים ארגנטינאים: כדורגל
קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2005
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1982
זוהר פרסקו

זוהר פרסקו (נולד ב-17 במרץ 1969) הוא נגן כלי הקשה ישראלי.

==ביוגרפיה==
החל לנגן בכלי הקשה בגיל 13.

סגנונו הייחודי מושפע ממקצבים מארצות אגן הים התיכון ואסיה, בעל סגנון אישי וייחודי בתופי מסגרת, המהווים גרסה בת זמננו לתוף מרים התנכ"י. בנוסף לכלי הנגינה האופייניים לפולקלור הטורקי הוא שולט בכלי נגינה בהם משתמשים במוזיקה מזרחית, בהם מצילות שונות, פעמוני-יד, רעשנים, קונכיות, כלי הקשה אפריקניים שבטיים ועוד.

היה חבר בלהקת "בוסתן אברהם", להקה חלוצית בתחומה אשר השתתפו בה מוזיקאים ערבים ויהודים. ניגן בלהקת "זיריאב", הרכב קלאסי ערבי טורקי בניצוחו של נגן העוד תייסיר אליאס. ניגן עם אהובה עוזרי בסיבוב ההופעות "צלצולי פעמונים". השתתף וניגן באלבומיה הבינלאומיים והישראליים של אחינועם ניני. הופיע עם גיל דור בהופעות בארץ וברחבי העולם. מנהל הפסטיבל לכלי הקשה "פעימות".

מופיע ומקליט עם האמנים אריק איינשטיין, ברי סחרוף, דויד ברוזה, אתי אנקרי, ירמי קפלן ואחרים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://amarganim.co.il/showDetailsInternal.asp?id=495 זוהר פרסקו] באתר איגוד האמרגנים
* 

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:נגני כלי הקשה ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969