OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גלגול לשון

ילדה מגלגלת את לשונה
גלגול לשון הוא כינוי לתכונה תורשתית המתבטאת ביכולתו של האדם לגלגל את לשונו לצורת האות U ואף לצורת גליל.

==גנטיקה==
לתכונה זו קיימים שני פנוטיפים: היכולת לגלגל את הלשון ואי היכולת לגלגל אותו. תכונה זו בשני הפנוטיפים שלה אינה משפיעה על רמת התפקוד של הלשון ורבים כלל אינם מודעים לקיומה. 

בדיקת היכולת לגלגל את הלשון אצל הורים וילדים הובילה את החוקרים לשער תחילה שהאלל הגורם ליכולת גלגול הלשון הוא דומיננטי. מאוחר יותר, נמצאו מקרים רבים בהם ילד יכול לגלגל את הלשון בעוד שהוריו אינם מסוגלים. מצב זה לא יכול להיות מוסבר על ידי גן יחיד משום שאצל שני הורים שאינם מסוגלים לגלגל לשון אין אף אלל דומיננטי של גן זה, ולא ייתכן שילדיהם יוכלו לגלגל לשון. כיום נראה שמנגנון התורשה של תכונה זו מורכב יותר והוא משלב מספר גנים.

== ראו גם ==
*גנטיקה של תכונות מורכבות
*[https://www.modan.co.il/%D7%92%D7%9C%D7%92%D7%95%D7%9C%D7%99-%D7%9C%D7%A9%D7%95%D7%9F גלגולי לשון: מסע בעקבות המצאתו הגדולה ביותר של האדם] - ספרו של גיא דויטשר

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.discovery.com/area/skinnyon/skinnyon970226/skinny1.html אודות גלגול לשון] 
* [https://web.archive.org/web/20070311214140/http://www.thetech.org/genetics/ask.php?id=125 התורשה של גלגול לשון] 

קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:לשון
ארבעין

ארבעין (בערבית: <big>اربعين</big>, פירוש: ארבעים) הוא מועד שיעי הנחוג ב-20 בצפר, ארבעים יום לאחר צום העשוראא, יום האבל על מותו של האימאם חוסיין בן עלי, נכדו של הנביא מוחמד. על פי האסלאם, יום הזיכרון הראשון לנפטר חל כעבור ארבעים יום ממועד המוות.
עולי רגל בארבעין ב[[כרבלא]]

בארבעין מוקירים השיעים את אומץ הלב של חוסיין ותומכיו, שצעדו לכרבלא כדי להתמודד עם בנו של הח'ליף האומיי מועאויה אבן סופיאן, יזיד הראשון, בקרב כרבלא. בראיית השיעים, התנגדות חוסיין לחוסר הצדק של השלטון האומי והיציאה לקרב על אף ידיעתו כי צבאו הקטן יינגף, מראה על מסירותו הרבה לצדק ולאסלאם הנכון. השיעים במאות הבאות לאחר מכן התקוממו לעיתים קרובות נגד השלטון הסוני בהשראת חוסיין.

הארבעין צוין לראשונה בשנת 681 לספירת הנוצרים (62 להג'רה), שנה לאחר מות חוסיין בקרב כרבלא. קרובות משפחתו של חוסיין ובנו החולה עלי, ששוחררו ממעצר בדמשק, עלו לקברו בעיר כרבלא בעיראק. אליהם חברו ג'אבר אבן עבדאללה העיוור ועטיה בן סעד.

ביום הארבעין עולים השיעים לרגל לעיר כרבלא שבעיראק, השלישית בקדושתה לאסלאם השיעי. מאמינים שיעים רבים זוחלים ברחובות כרבלא או נופלים אפיים בהתקרבם לקבריהם של חוסיין ושל אחיו עבאס אבן עלי.

בתקופת שלטון סדאם חוסיין הסוני נאסר ציון המועד. לאחר הפלישה האמריקנית לעיראק במרץ 2003, צוין המועד ברוב כבוד והדר באפריל.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חגים ומועדים אסלאמיים
קטגוריה:שיעה
דמויי-עקרב

דמוי־עקרב בפארק בוושינגטון
דמויי־עקרב או זוּט־עקרבאים (שם מדעי: Pseudoscorpionida) היא סדרה של למעלה מ־2,000 מינים במחלקת העכבישנים.

דמויי־העקרב (או זוט־עקרבאים) הם פרוקי־רגליים קטנים בעלי גוף שטוח ובעלי זרועות המזכירות את אלו של עקרבאים. אורכם בין 2 ל-8 מ"מ. בטנם מורכבת משנים עשר פרקים, והיא קצרה ומתעגלת בחלקה האחורי בניגוד לעקרבאים שלהם זנב הבנוי פרקים פרקים, ועוקץ מאחור. להם עשויות להיות 2 או 4 עיניים, או כלל לא. ארסם איננו מסוכן לאדם.

על־משפחות:
* Chthonioidea
* Neobisioidea
* Garypoidea
* Cheiridioidea
* Feaelloidea
* Cheliferoidea

== אנטומיה ==
לדמויי־עקרב שמונה רגליים, בדומה לעקרבים, עם חמישה עד שבעה פרקים. שני גפי פה ארוכים מאוד, המזכירים זרועות עקרב. אלו מורכבים בדרך כלל מ"יד" ו"אצבע" חסרות תנועה, עם אצבע נעה נפרדת שנשלטת על ידי שריר מתווך. לרוב מצויה בלוטת ארס על האצבע הנעה, ובאמצעות הארס נתפס הטרף, משותק על ידי הזרקתו, ומאבד את יכולת התנועה. ארסם אינו מסוכן לבני אדם, והם אינם מסוגלים לצבוט די חזק בעורו של אדם על מנת להחדיר את ארסם.

== מקומות מחיה ==
דמויי־העקרב שוכנים מתחת לאבנים, על גחון האבן על־פי רוב. מעטים יחסית ראו דמויי־עקרב, לא משום שאינם נפוצים, אלא משום שהם מסתתרים בדרך כלל תחת אבנים, והם קטנים מאוד. כמו כן ניתן למוצאם תחת קליפות עצים ובין עלי שלכת, במקומות המתאימים. לעיתים הם חודרים גם אל מגורי האדם, אך לרוב אין מבחינים בהם. גם הם, כמו עקרבים, נוהגים "להתרחץ" בנוזל שהם מפרישים ממערכת העיכול שלהם, ומתרבים בדרך דומה לעקרבים ("ריקוד העקרבים").

== תפוצה ==
נמצאים בכל אזורי הארץ והקרקעות, למעט חולות, ובמשך כל השנה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1778
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי צ'ארלס דה-גיר
קטגוריה:עכבישניים
קטגוריה:פרוקי-רגליים טורפים
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בדבון
קרנית

הקרנית (בלטינית: Cornea, "קורנאה") היא חלקה הקדמי של העין, המכסה את הקשתית, האישון והלשכה הקדמית. הקרנית מספקת את רוב העוצמה האופטית של העין. ביחד עם העדשה, אחראית הקרנית לשבירת האור ולפיכך יש לה חלק במיקוד הדמות. הקרנית אחראית לכשני שלישים משבירת האור הכללית בעין, אך השבירה הסופית נעשית בעדשה, שיכולה לשנות את עקמומיותה, בעוד עקמומיות הקרנית היא קבועה.

לקרנית קצות עצבים שאינם מצופים מיאלין. הם בעלי רגישות למגע, לטמפרטורה ולכימיקלים; מגע בקרנית יגרום לסגירה רפלקסיבית של העפעף.

לשקיפותה של הקרנית חשיבות רבה, שכן היא משפיעה על טיב הדמות שהעין יוצרת. לכן, היא איננה מכילה כלי דם אלא ניזונה על ידי דיפוזיה של דמעות בחלקה החיצוני ומן הלשכה הקדמית בחלקה הפנימי, וכן על ידי נוירוטרופינים המועברים אליה דרך קצות העצב.
בקרב בני האדם, קוטר הקרנית עומד על כ־11.5 מילימטר ועוביה התקין נע בין 0.5 מילימטר ל-0.6 מילימטר במרכז ובין 0.6 מילימטר ל-0.8 מילימטר בהיקפה.

בשנת 2019 דווח לראשונה על השתלת קרנית שהתקבלה מתאי גזע.

==שכבות הקרנית==
עד לשנת 2013 הוכרו בקרנית האנושית, כמו בזו של שאר הפרימטים, חמש שכבות. קרנית שקופה ודקה הבנויה מחמש שכבות ידועות וייתכן שיש שכבה שישית, אם כי קיומה עדיין לא הוכח באופן חד משמעי. קרניתם של טורפים כמו הכלב והחתול היא בעלת ארבע שכבות בלבד.

==ניתוחי ראייה==
עיוותים בצורת הקרנית פוגעים בראייה וגורמים לאסטיגמציה או לקוצר ראייה. בניתוחי לייזר "מגלפים" מחדש את פני השטח של הקרנית כדי להעלים את העיוות הגאומטרי.

=== התפתחות ניתוחי הראייה ===
עד לתחילת העת החדשה טיפולים בבעיות ראייה נסובו בעיקרם סביב מיתוסים עממיים. המאה ה-18 הייתה תקופת מעבר בהקשר זה, לצד תחילתה של המיקרוביולוגיה, וכבר בסוף המאה ה-18 חוקרים שונים, ביניהם ארסמוס דרווין, העלו השערות שונות לגבי דרכים לבצע ניתוחים בקרנית.

בשנת 1818 החלה לראשונה סדרת ניסויים בנושא, כאשר המדען פרנץ רייזינגר יזם סדרת ניסויים בהשתלת קרנית בבעלי חיים, אך בשלב זה ניסויים אלו לא נחלו כל הצלחה. הצלחה ראשונית הגיעה לבסוף בשנת 1837, כאשר החוקר סמואל ביגר הצליח להשתיל בהצלחה קרנית של צבי בצבי אחר.

השתלת הקרנית המוצלחת אל עין אנושית נחלה הצלחה לראשונה בשנת 1905, אך לקתה בחסר בעקבות מחסור בהבנה רפואית משלימה בנוגע לחיטוי, הרדמה וכדומה. ההתפתחות של תחומי הרפואה השונים הללו במקביל, יצרה התקדמות עקבית לאורך המאה ה-20 בהפיכתם של ניתוחי השתלת קרנית למעשיים.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.eyemds.co.il/index.php?dir=site&page=content&cs=3094 תמונות של פתולוגיות בקרנית א]
*[http://www.eyemds.co.il/index.php?dir=site&page=content&cs=3092 תמונות של פתולוגיות בקרנית ב]
*[https://www.medonline.co.il/forums/Injuries-And-Corneal-Surgery-Forum פורום לשאלות ותשובות און ליין בתחום פגיעות וניתוחי קרנית]
*[https://www.arzavision.co.il/אבחון-וטיפול-בקרטוקונוס-אצל-ילדים/ על טיפולי קרנית אצל ילדים]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראייה
קטגוריה:עין
קווי פראונהופר

בפיזיקה, ובפרט באופטיקה, קווי פראונהופר הם אוסף קווים ספקטרליים הקרויים על שם הפיזיקאי הגרמני יוזף פראונהופר. ספקטרום האור הנראה עם קווי פראונהופר

הקווים נצפו לראשונה כקווי בליעה בספקטרום הפליטה של השמש. הכימאי האנגלי ויליאם הייד וולאסטון היה הראשון שתיאר קווים כהים בספקטרום השמש, בשנת 1802. פראונהופר גילה את התופעה מבלי לדעת על גילויו של וולאסטון בשנת 1814 והחל למדוד באופן שיטתי את אורכי הגל שבהם הופיעו הקווים הכהים. בסיום עבודתו, מנה פראונהופר 570 קווים, וציין את העיקריים שבהם באותיות מ-A עד K. בתצפיות מודרניות מזוהים אלפי קווי בליעה באור הבא מן הכוכבים.

גוסטב קירכהוף ורוברט בונזן גילו מאוחר יותר שלכל יסוד כימי יש סדרת קווים ספקטרליים המאפיינים אותו. הם הסיקו כי הקווים הכהים בספקטרום השמש נוצרים מבליעה של אורכי הגל החסרים על ידי היסודות המתאימים בשכבות החיצוניות של השמש. חלק מהקווים נוצר עקב בליעה על ידי מולקולות החמצן באטמוספירה של כדור הארץ. קווי בליעה אלה הם שאיפשרו ללמוד את הרכב היסודות בשמש ובכוכבים אחרים.

{| class="wikitable" 
! סימן !! יסוד !! אורך גל (ננומטר) !! !! סימן !! יסוד !! אורך גל (ננומטר)
|- 
| y || חמצן || 898.765 || || c || ברזל || 495.761
|- 
| Z || חמצן || 822.696 || || F || מימן β || 486.134
|- 
| A || חמצן || 759.370 || || d || ברזל || 466.814
|- 
| B || חמצן || 686.719 || || e || ברזל || 438.355
|- 
| C || מימן α || 656.281 || || G' || מימן γ || 434.047
|- 
| a || חמצן || 627.661 || || G || ברזל || 430.790
|- 
| D<sub>1</sub> || נתרן || 589.592 || || G || סידן || 430.774
|- 
| D<sub>2</sub> || נתרן || 588.995 || || h || מימן δ || 410.175
|- 
| D<sub>3</sub> (או d) || הליום || 587.5618 || || H || סידן<sup>+</sup> || 396.847
|- 
| e || כספית || 546.073 || || K || סידן<sup>+</sup> || 393.368
|- 
| E<sub>2</sub> || ברזל || 527.039 || || L || ברזל || 382.044
|- 
| b<sub>1</sub> || מגנזיום || 518.362 || || N || ברזל || 358.121
|- 
| b<sub>2</sub> || מגנזיום || 517.270 || || P || טיטניום<sup>+</sup> || 336.112
|- 
| b<sub>3</sub> || ברזל || 516.891 || || T || ברזל || 302.108
|- 
| b<sub>4</sub> || ברזל || 516.751 || || t || ניקל || 299.444
|- 
| b<sub>4</sub> || מגנזיום || 516.733
|}

הקווים C, F, G', ו־h מתאימים לאלפא, בטא, גמא ודלתא בסדרת באלמר בספקטרום הפליטה של אטום מימן. הקווים D1 ו־D2 ידועים כ־"צמד הנתרן" (או "דובלט הנתרן"), אורך הגל ביניהם (589.29 ננומטר) קיבל את אות הסימון "D".

לעיתים חל בלבול בהתייחסות בין סימונים שונים, לדוגמה, קו ה־d לעיתים מיוחס לקו הציאן של ברזל ב־466.814 ננומטר ולעיתים לקו ההליום הצהוב (שמכונה לעיתים D3) ב־587.5618 ננומטר. דבר דומה קורה בקו ה־e, הוא מסמן גם את הקווים הספקטרלים של ברזל וגם של כספית. כדי למנוע בלבול לרוב משתמשים בשם מלא יותר, כדוגמת "קו ה־e של הכספית" או "קו ה־d של ההליום".
==ראו גם==
* קו המימן

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ספקטרוסקופיה
קטגוריה:אופטיקה
מחולל רישיונות

מחולל רישיונות, המוכר במיוחד בכינוי הלועזי keygen (הלחם של key generator), הוא תוכנית קטנה המסוגלת לייצר מספר סידורי או רישיון הרשמה של תוכנה או אלגוריתם קריפטוגרפי. 

את מחוללי הרישיונות כותבים קבוצות קראקרים עבור אתרי אינטרנט המוקדשים להעתקה פיראטית של תוכנות.

==כיצד הם עובדים==
תוכנות ומשחקי מחשב דורשים בדרך כלל הזנה של רישיון רק בשעת ההתקנה. תוכנת ההתקנה מיישמת ביטוי אלגברי על הרישיון שהוזן על מנת לאמת את תוקפו. לדוגמה, האלגוריתם יכול להגדיר שרישיון שמוזן צריך לכלול 5 מספרים שסכום הביטים שהם מייצגים הוא 25, ו-3 אותיות שסכומן, לאחר שהומרו לערך המספרי שלהם, שווה ל-42.

כדי לכתוב מחולל רישיונות, הכותב נעזר לרוב ב-דיסאסמבלר, תוכנה הממירה שפת מכונה לשפת סף, על מנת לעיין בקוד התוכנה לה הוא מעוניין ליצור מחולל רישיונות זה. לאחר שהצליח לגשת לקוד התוכנה, הוא יכול לאתר את הפונקציה או פונקציות שאחראיות על האימות. באמצעות הנדסה הפוכה הוא מסוגל ליצור אלגוריתם הפוך לייצור רישיונות תקפים.

==בעיות עם מחוללי רישיונות==
מלבד בעיות אתיות וחוקיות, מחוללי הרישיונות נתקלים בשתי בעיות עיקריות: אקטיבציה ואימות רישיון מקוון. תוכנות העובדות בצורה מקוונת, כגון תוכנות המורידות עדכונים בצורה שוטפת, יכולות לבקש לאמת את הרישיון הסידורי. מסיבה זו, לא יכולים יוצרי מחוללי רישיונות לדעת כיצד עובדים אלגוריתמים אלו ולכן עבור תוכנות אלו, רק ההתקנה והשימוש המקומי אפשרי. לעיתים יכול הקראקר לעקוף בעיה זו באמצעות הסרת הדרישה לאימות הרישיון, ובמילים אחרות - יצירת קראק. בעיה נוספת, הנפוצה בעיקר בתחום המשחקים באמצעות האינטרנט, היא מקרה שבו אדם אחד משתמש ברישיון בר תוקף שחולל מחולל רישיונות, אך רישיון זה כבר נמצא בשימוש על ידי אדם אחר, בין אם אדם זה קנה את הרישיון באופן חוקי ובין אם אף הוא השיג רישיון זה באמצעות מחולל רישיונות. בנוסף, ובדומה לתוכנות שמקורן אינו ניתן לאימות, יכול המחולל לכלול נוזקה - וירוסים או סוסים טרויאניים.

==מאפיינים תרבותיים==
פעמים רבות "מקושטים" מחוללי הרישיונות באמנות ASCII ובאמנות ANSI, כמו גם מוזיקת טראקר של האסכולה הישנה.
==ראו גם==
* הגנת תוכנה
קטגוריה:העתקה פירטית של תוכנה
רון רגב

רון רגב (נולד ב-1976) הוא פסנתרן ישראלי.

==ביוגרפיה==
רון רגב, יליד תל אביב, הוא בוגר בית הספר לאמנויות בתל אביב והתיכון לאמנויות תלמה ילין בגבעתיים. שירת בצה"ל כמוזיקאי מצטיין והיה מפקד ההרכבים הקאמריים של צה"ל. לתואר הראשון למד באקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב. מורו לפסנתר היה עמנואל קרסובסקי. בגיל 21 סיים את התואר בהצטיינות יתרה והמשיך לתואר שני ושלישי בבית הספר ג'וליארד בניו יורק. מוריו שם היו ג'רום לבנטל לפסנתר ויוסף קליכשטיין למוזיקה קאמרית. בתקופת לימודיו בג'וליארד היה תחילה אסיסטנט ולאחר מכן היה חבר בסגל המורים והמרצים של בית הספר. הדוקטורט שלו, על שלישיית הפסנתר הראשונה של פליקס מנדלסון, זיכה אותו בפרס ריצ'רד פרנץ' לדוקטורט המצטיין בשנת המאה לג'וליארד.

הופיע כסולן עם התזמורת הסימפונית של שיקגו בפסטיבל רוויניה, עם התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון ועוד. בין השאר השתתף בפסטיבל זלצבורג.

מכהן כראש מחלקת כלי המקלדת של האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. לימד במוסדות מוזיקה נוספים בישראל ויש מבין תלמידיו שזכו בפרסים בתחרויות. משמש כיום גם כיועץ המוזיקה של חברת "טונרה" אשר מפתחת אפליקציית תווים אינטראקטיבית.

==פרסים ומלגות לימודים==
* תחרות רובינשטיין העשירית, זכה בתואר "Outstanding Israeli Competitor"
* תחרות AMSA בסינסינטי
* תחרות ברוס האנגרפורד בניו יורק
* תחרות הפסנתר הבינלאומית הראשונה בטביליסי
* תחרות האמן הצעיר בירושלים
* תחרות אריאנה כץ בתל אביב
* מלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל משנת 1987 עד סיום לימודיו
* מלגת פולברייט בשנת 1998 להמשך לימודים בג'וליארד

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://icm.org.il/index.php?option=com_content&task=view&id=324 רון רגב], באתר הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב
* [http://www.limudim-info.co.il/one_news.asp?IDNews=4313 האוניברסיטה הפתוחה]
* יוסי שיפמן, [http://www.habama.co.il/Pages/Description.aspx?Subj=5&Area=1&ArticleId=20967 ריאיון - לחבר יצירה לתאריך], באתר הבמה, 30 באוקטובר 2013
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:בוגרי בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:בוגרי בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי תוכנית פולברייט ישראלים
קטגוריה:סגל האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
דן אטינגר

דן אטינגר (נולד ב-10 ביוני 1971 בחולון) הוא מנצח, פסנתרן, זמר וקורפטיטור ישראלי. החל משנת 2018 הוא משמש בתור המנהל המוזיקלי של האופרה הישראלית ושל התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון.

==ביוגרפיה==
אטינגר הוא בוגר התיכון לאמנויות תלמה ילין בגבעתיים ולמד שנה אחת באקדמיה הישראלית למוזיקה ע"ש סמואל רובין בתל אביב אצל תמר רחום.

כזמר בריטון החל לשיר במקהלה והמשיך כזמר סולן, בתפקידים שונים באופרה הישראלית, ממונטוורדי, דרך מוצרט וורדי ועד פרוקופייב. כמנצח הופיע עם כל התזמורות המובילות בישראל, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, עם תזמורות מובילות באירופה ועם התזמורת הפילהרמונית של טוקיו, שבה הוא מכהן כמנצח כבוד.

אטינגר לא למד ניצוח באופן מסודר באקדמיה, ואת עיקר הכשרתו כמנצח קיבל בעבודתו לצד המנצח והפסנתרן הישראלי דניאל בארנבוים. את הקריירה שלו כמנצח החל בגיל 28. בשנים 1999–2003 היה מנצח הבית של האופרה הישראלית החדשה, ולפני כן היה מנצח המקהלה. במקביל הוא היה גם מנצח אורח ראשי בתזמורת הסימפונית ירושלים בעונת הקונצרטים 2003 - 2002.

אטינגר היה עוזרו של דניאל בארנבוים באופרה של ברלין בשנים 2003 - 2006, ומ-2007 עד 2009 שימש כמנצח לצד בארנבוים.

משנת 2009 ועד שנת 2016 הוא שימש כמנהל מוזיקלי של התיאטרון הלאומי של מנהיים והחל מאוקטובר 2015 הוא מכהן כמנצח הראשי של התזמורת הפילהרמונית של שטוטגרט .

ניצח על הפקות אופרה בבתי אופרה מובילים בעולם, בהן "נישואי פיגארו" של מוצרט במטרופוליטן אופרה בניו יורק, "טבעת הניבלונגים" של וגנר בתיאטרון הלאומי החדש בטוקיו, ו"ריגולטו" בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן בלונדון.

עוד ניצח על אופרות של פוצ'יני, מוצרט, ביזה, וגנר ודוניצטי באופרה של ברלין, באופרה הממלכתית של בוואריה במינכן, באופרה של וינה ועוד. לצד הפקות באופרה הישראלית ניצח על הפקות תחת כיפת השמיים בתל אביב.

בשנת 2021 התמנה למנהלה המוזיקלי של תיאטרון סן קרלו בנאפולי שבאיטליה והוא התחיל את תפקידו בפועל בשנת 2023.

=== חיים אישיים ===
בן זוגו של אטינגר במשך 14 שנים היה יגאל רענן, בעבר דובר אגודת הלהט"ב.

== פרסים ואותות הוקרה ==
* 1993 - פרס פרנסואה שפירא
* אמן נבחר של הקרן למצוינות בתרבות
* מלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל והמכון הישראלי לאמנות הזמרה
*2002 - פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 
* יעקב בר-און, [http://www.habama.co.il/Pages/Description.aspx?Subj=5&Area=1&ArticleId=19833 ריאיון - שרביט הקסמים של דן אטינגר], באתר הבמה, 30 באפריל 2013
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* [http://www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-3525974,00.html Israeli conductor to manage Mannheim Opera House], ynet, 4 בינואר 2008
* [http://www.stuttgarter-zeitung.de/inhalt.antrittskonzert-des-philharmoniker-chefs-dan-ettinger-ist-in-stuttgart-angekommen.0e2d716a-e13b-4221-905e-8980936ea138.html דן אטינגר מנצח בתזמורת הפילהרמונית של שטוטגרט] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנצחי אופרה
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:זמרים ישראלים במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:זמרי אופרה ישראלים
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:מוזיקאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס רוזנבלום
קטגוריה:ישראלים שהיגרו לגרמניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
גדודנית פרודניה

[[זחל של פרודניה]]
[[זחלים וגלמים של פרודניה בשלבי התפתחות שונים]]

גְּדוּדָנִית פְּרוֹדֶנְיָה (שם מדעי: Spodoptera littoralis) היא מין של עש ממשפחת התנשמיתיים. שמה העברי נגזר משמה המדעי הקודם.

== מאפיינים ==
אורך גופה של הפרודניה הוא 14–18 מ"מ ומוטת כנפיה היא 27–38 מ"מ. הבוגרים פעילים בשעות הדמדומים והלילה, ונמשכים לאור.
המין נפוץ באפריקה ובאזור הים התיכון. תפוצה בישראל: כל הארץ, כל השנה.
הפרודניה נחשבת כמזיק חמור לגידולי השדה, לגינות ולמטעים.

== מחזור החיים של הפרודניה ==
הנקבה מטילה כ-1000 ביצים במספר הטלות. כל הטלה מונה בין שלושים לכמה מאות ביצים. הן מוטלות על כל חלקי הצמח. הביצים מוטלות ב"חבילה" המכוסה בשערות בצבע חום צהבהב הנושרות מקצה גופה של הנקבה. משך התפתחות הביצים משתנה: בקיץ 2–3 ימים מההטלה עד לבקיעה, בסתיו ובאביב 3–6 ימים ובחורף 10–18 ימים. הפרודניה היא מין רב פונדקאי - אין לו צמח מועדף, והוא מטיל את ביציו על מגוון גידולי הגינה: מברוקולי, כרוב וחסה, מיני ירקות, עשבי תיבול ועד לדשא.

הזחלים מופיעים במגוון צורות וצבעים: מאפור, חום ועד ירוק אזמרגדי בהיר. הם יכולים להיות חלקים או שעירים, עם דוגמאות פסים ונקודות או בצבע אחיד. תצורות אלו משמשות אותם בהסוואה על גבי הצמח ממנו הם ניזונים. זחלים צעירים יכרסמו את העלה מצידו התחתון עד האפידרמיס ויותירו אחריהם "חלונות שקופים". הזחלים הבוגרים יכרסמו את כל העלה עד עורקיו. הם מותירים אחריהם את הפרשותיהם בצורת כדוריות זעירות ושחורות. לזחל 6 דרגות התפתחות/התנשלות. עד הדרגה השלישית הזחלים רגישים מאוד לחום ויובש, וחיים בקבוצות. לאחר הנשל השלישי הזחלים חיים ביחידות, לרוב בצד העלה התחתון. תקופת הזחל נמשכת בקיץ 12–18 ימים, בסתיו ובאביב 20–30 ימים ובחורף 70–85 ימים.

הזחלים מתגלמים בתוך האדמה או בחלק התחתון של העלים. צבע הגולם חום אדום ואורכו 18–22 מ"מ. תקופת הגולם נמשכת בקיץ 5–10 ימים, בסתיו ובאביב 14–19 ימים ובחורף 21–31 ימים.

מיד לאחר גיחתם מהגולם, הבוגרים מזדווגים. הנקבה מטילה את הביצים מספר שעות עד יומיים לאחר ההזדווגות. חיי הבוגרים קצרים מאוד - בקיץ יומיים עד שבוע.

מין זה מעמיד, באזור החוף, 7-8 דורות בשנה.

הפרודניה פגיעה מאוד בכל דרגות התפתחותה (ביצה, זחל, גולם ובוגר), ושיעור התמותה אצלה גבוה מאוד, בייחוד בעונות הקרות.

== הדברה ==
בגינה ביתית ההדברה מתאפשרת באופן ידני. ניתן לזהות את הזחלים ולאספם אחד אחד.
בשטחים נרחבים יותר, ניתן להשתמש בסוגי הדברה אחרים כגון: תאורת לכידה אולטרא סגולה ללכידת העש הבוגר (בתנאי שמדובר במבנה סגור אחרת המנורה עלולה למשוך אליה מזיקים חדשים) או חומרי הדברה כימיים\ביולוגיים המתאימים לזחלים אלו (למשל Bt).

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1833
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'אן-בטיסט בואדובל
קטגוריה:תנשמיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
קטגוריה:מזרח אפריקה: חרקים
קטגוריה:מרכז אפריקה: חרקים
ADP

נוסחת המבנה של ADP
המבנה התלת-ממדי של התרכובת
ADP (ראשי תיבות של Adenosine diphosphate; אדנוזין דו-פוספט, בעברית: אדנוזין דו-זרחתי) היא תרכובת אורגנית.

ADP הוא נוקלאוטיד הבנוי מהבסיס החנקני אדנין, המחובר לפחמן 1' של הסוכר ריבוז, וכן שתי קבוצות זרחה המחוברות לפחמן 5' של סוכר זה. ADP נוצר כתוצאה מהסרת קבוצת הזרחה השלישית של מולקולת ה-ATP המשמשות בעיקר להעברת אנרגיה בתאים חיים. ניתן להפוך מולקולות ADP למולקולות ATP והמכלול האנזימי האחראי לזירוז תגובות אלה בתהליך הזרחון החמצוני נקראים ATP סינתאז.

בגוף האדם, ADP נשמר בגרנולות צפופות בטסיות הדם ומשוחרר בעת שפעול הטסיות. לאחר השחרור ה-ADP יוצר קישור עם קולטנים ל-ADP אשר מצויים על-גבי קרומי טסיות דם אחרות, כגון P2Y1, P2Y12 ו-P2X1 וגורם לשפעולן. במחזור הדם, ADP יכול לאבד את קבוצות הזרחה ולהפוך לאדנוזין. האנזימים המשפעלים המרה זו קרויים ecto-ADPases ותהליך זה מעכב שפעול טסיות דם נוספות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תרכובות ביוכימיות
קטגוריה:זרחן: תרכובות
קטגוריה:חנקן: תרכובות
קטגוריה:פורינים
מדד הזהב

ברפואה, מדד הזהב (באנגלית: gold standard test) היא בדיקת אבחון הנחשבת למדויקת ביותר בנמצא לקביעת קיומה של מחלה. בהרחבה, מדד כזה יתן תמיד תשובה מדויקת לשאלה בינארית בכל תחום, לאו דווקא ברפואה.

למדד זהב תאורטי יש רגישות של 100% וסגוליות של 100% (אם אין מדד כזה הרי שהכינוי יוכל להתייחס למדד הקרוב ביותר לכך), כלומר הבדיקה תזהה את כל החולים כחולים ואת כל הבריאים כבריאים ללא תוצאות חיוביות שגויות או שליליות שגויות.

לרוב מדדי זהב אינם אפשריים או בעייתיים לביצוע במסגרת אבחון חולים. חלקם יקרים ומורכבים לביצוע, אחרים מסוכנים וכרוכים בתהליכים פולשניים כמו ניתוחים או ביופסיות וחלקם נערכים בצורה שאינה מאפשרת טיפול יעיל כמו בדיקה הכוללת מעקב לאורך זמן או נתיחה שלאחר המוות. את מדדי הזהב מחליפות בקליניקה הפרקטית בדיקות אבחון אחרות, מעשיות יותר, שרמת דיוקן ויכולת הניבוי שלהן מוערכות ביחס למדדי הזהב.

כאשר נמצאות בדיקות אבחון מדויקות יותר ממדדי הזהב הקיימים, הן מחליפות אותם והופכות למדדי הזהב החדשים.

==ראו גם==
* דיוק ונכונות

== לקריאה נוספת ==
* אורי גבאי, אפידמיולוגיה קלינית, אבחון, אמצעי אבחון ואסטרטגיית האבחון, Virtual TAU, אוניברסיטת תל אביב

קטגוריה:ביוסטטיסטיקה
אנרי טרויה

אנרי טרויה (בצרפתית: Henri Troyat; 1 בנובמבר 1911 - 2 במרץ 2007) היה סופר וביוגרף צרפתי ממוצא צ'רקסוגיי-רוסי-ארמני.

==ביוגרפיה==
אנרי טרויה נולד במוסקבה בשם לבון אסלן טורוסיאן (או ברוסית - לב אסלנוביץ טרסוב). אביו, אסלן טרסוב, נולד בעיר ארמאוויר, שהוקמה בידי ארמנים בדרום רוסיה (מחוז קרסנודר). אמו, לידיה אביסלומוב, גדלה בעיר ילזבטודאר באותו האזור. משפחתו עזבה את רוסיה בגלל אימת מהפכת אוקטובר. לאחר נדודים ארוכים, בין השאר בחצי-האי קרים, באיסטנבול ובוונציה, התיישבה לבסוף בשנת 1920 בפריז, שם טרויה הצעיר למד בתיכון ומאוחר יותר המשיך ללימודי משפטים. הוא שירת בצבא ביחידת תותחנים בעיר מץ בלורן. 

הוא זכה בפרס הספרותי הראשון שלו בגיל עשרים וארבע, "le prix du roman populiste". בשנת 1938, בגיל עשרים ושבע, זכה בפרס גונקור היוקרתי עבור הרומן פרי עטו "העכביש". טרויה פרסם יותר משישים ספרים, רומנים וביוגרפיות. נבחר כחבר באקדמיה הצרפתית בשנת 1959 וכיהן כדיקן האקדמיה.

היה לו בן אחד מנישואיו הראשונים והיה אב חורג לבת מנישואיו השניים.

==ספריו שראו אור בעברית==
* טולסטוי. עברית: מרדכי שניאורסון. ירושלים, כתר 1984.
* צ'כוב. מצרפתית: אביטל ענבר. תל אביב: עם עובד, תשמ"ט 1989.
* גורקי. רמת גן: מסדה, 1992.
* פלובר. מצרפתית: יורם ברונובסקי. ירושלים: שוקן, תשנ"ו 1996.
* בודלר. מצרפתית: דניאל תודר. תל אביב: דביר, תשנ"ז 1997.
* בלזק. מצרפתית: חגית בת-עדה. תל אביב: דביר, תשנ"ז 1997.
* קתרינה הגדולה. מצרפתית: חיים קדמן. תל אביב: כנרת, 2000.
* רספוטין. מצרפתית: שלומית הנדלסמן. אור יהודה: כנרת, תשס"ד 2004.
* אמיל זולא. מצרפתית: דליה להב. אור יהודה: כנרת, תשס"ה 2005.

==ספריו לפי סדר הופעתם בשפת המקור==

==לקריאה נוספת==
* קובי נסים, "צ'כוב – מתעב המילים הנמלצות", עתון 77, גיליון 119, (12/1989), עמ' 6. על: אנרי טרואיה, צ'כוב, ביוגרפיה; תר' אביטל ענבר, "עם עובד", 1989.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 
* [http://www.academie-francaise.fr/immortels/index.html אתר האקדמיה הצרפתית]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סופרים צרפתים
קטגוריה:ביוגרפים צרפתים
קטגוריה:סופרים ארמנים
קטגוריה:מקבלי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית
קטגוריה:זוכי פרס גונקור
קטגוריה:רוסים ממוצא ארמני
קטגוריה:ארמנים צרפתים
קטגוריה:מהגרים מרוסיה לצרפת
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1911

קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2007
שבתאי צור

צור עם [[נשיאת גאורגיה סלומה זוראבישווילי, דצמבר 2019]]
שבתאי צור (נולד ב-15 בפברואר 1951) הוא פוליטיקאי, איש ציבור ודיפלומט ישראלי המשמש כיו"ר הטוטו וכדירקטור בנמל אשדוד.
בעבר שימש כמשנה לראש עיריית אשקלון, ראש עיריית אשקלון כממלא מקום ושגריר ישראל בגאורגיה. ממייסדי קונגרס יהודי גרוּזיה.

== חייו ==
צור נולד כשותא צוציאשוילי (בגאורגית: შოთა ცოციაშვილი) בשנת 1951 בואני (נפת ואני) שבגאורגיה הסובייטית (כיום גאורגיה). הוא סיים את חוק לימודיו בשנת 1967, בעיר הולדתו. משם עבר ללמוד באוניברסיטת סנקט פטרבורג עד לשנת 1972, ועלה לארץ לאחר מכן יחד עם אשתו לאה.

בישראל התגורר באשקלון ועבד בבנק לאומי בעיר במשך שנתיים מ-1979. בתקופה זו הוא הכיר בין היתר את חברי תנועת "אשקלון בתנופה" – אלי דיין ובני וקנין וכיהן כחבר תנועת הליכוד. עם ניצחונה של התנועה נבחר גם צור למועצת העיר ושלט על מספר תיקים בכירים.

בין השנים 1985–1989 הוא כיהן כחבר מועצת העיר אשקלון, ולאחר מכן, משנת 1989 ועד לשנת 2002 כיהן כסגן ראש עיריית אשקלון, בני וקנין ובהמשך לממלא מקומו. ב-2003 צור מונה לראש העיר בפועל כאשר הוא נתמך בראשי הליכוד ובהם ראש הממשלה דאז, אריאל שרון שהרבה לבקר בעיר. בשנת 2003 עזב וקנין את ראשות העיר לטובת תפקיד מנכ"ל חברת פלאפון וצור מונה לראש העיר בפועל לתקופה של שלושה חודשים. אולם, בבחירות באוקטובר 2003, הפסיד צור לטובת המועמד העצמאי רוני מהצרי, וכיהן כראש האופוזיציה במועצת העיר עד לשנת 2004, אז מונה לשגריר ישראל בגאורגיה וכיהן כשגריר במשך ארבע שנים. במקביל שימש צור כקונסול הכבוד של גאורגיה בישראל בין השנים 1998–2004 והיה יועץ ראש הממשלה בענייני גאורגיה והקווקז (1996–1998).

בשנת 2014, הגיש צור בקשה לוועדת השמות העירונית באשקלון לקרוא לרחוב חיל הים, הסמוך לביתו, על שמו. ועדת השמות אישרה את הבקשה שזכתה לביקורת ציבורית רבה ובעקבותיה בוטלה ההחלטה. מקרה דומה היה בעיירה "ואני" שבגאורגיה. גם שם נקרא רחוב על שמו.

בספטמבר 2016 החל בכהונה נוספת כשגריר ישראל בגאורגיה, במסגרת מכסת המינויים הפוליטיים במשרד החוץ, שהסתיימה ב-2020. בדצמבר 2020 מונה ליו"ר המועצה להסדר ההימורים בספורט.

צור נשוי ואב לשני ילדים ושבעה נכדים.
רחוב שבתאי צור בעיירה [[ואני.]]

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים גאורגים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סנקט פטרבורג
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:ראשי עיריית אשקלון
קטגוריה:שגרירי ישראל בגאורגיה
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
קטגוריה:קונסולים של כבוד במדינת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
בני וקנין

בני וקנין (נולד ב-5 בדצמבר 1950) הוא איש ציבור שכיהן כחבר מועצת עיריית אשקלון, כראש עיריית אשקלון, וכיו"ר חברת פלאפון. חתן פרס קפלן. כלכלן ועורך דין במקצועו ובהכשרתו.

== ביוגרפיה ==
וקנין נולד במרקש שבמרוקו ועלה לישראל בשנת 1954 עם משפחתו, נשוי ואב ל-4 ילדים. בעל תואר ראשון ותואר שני בכלכלה ובמשפטים והוא כלכלן ועורך דין במקצועו ובהכשרתו. בשנות ה-70 חבר לאלי דיין והקים את תנועת "אשקלון בתנופה" אשר שלטה עד 2003 במועצת העיר. כיהן כיושב ראש החברה הכלכלית לאשקלון. דיין כיהן ראשון כראש העיר, כאשר וקנין שימש כסגן וכממלא מקום במשך 12 שנים.

לאחר התפטרות דיין ב-1991 וקנין מונה לראשות העירייה.

בשנת 2003, לאחר 12 שנים בראשות העיר פרש מתפקידו לטובת כהונה כיו"ר חברת פלאפון. לאחר התפטרותו מונה שבתאי צור לתפקיד ראש העיר כממלא מקום.

ב-2005 מונה ליו"ר דירקטוריון חברת "נתיבי תחבורה עירוניים" שיוזמת פתרונות לקויי הרכבת בגוש דן.

בשנת 2008 נבחר שוב לראשות עיריית אשקלון בסיבוב שני כשהוא זוכה ל-52% אחוזים מקולות הבוחרים.

זוכה פרס מצוינות של קרן שלם לשנת 2010.

בבחירות לראשות העיר ב-2013 הפסיד למועמד איתמר שמעוני.

בשנת 2020 קיבל תואר ד"ר מאוניברסיטת ליל בצרפת בשיתוף המכון האורבני של אוניברסיטת ניו יורק (N.Y.U), המחקר עוסק בפיתוח כלכלי אורבני בערים וכמודל המחקר שימשה העיר אשקלון עם מחקר השוואתי לערים בארץ ובעולם.

== קישורים חיצוניים ==
* שלומי לוי, [http://www.ashkelon-news.co.il/modules.php?name=News2&sid=792 בני וקנין, נבחר לשמש כמייצג את האומות המאוחדות בישראל], Ashkelon-News.co.il
* איתמר כהן, [http://www.ashkelon.info/news.php?readmore=92 בני וקנין זכה באות הוקרה מטעם קרן של"ם], [https://web.archive.org/web/20111115021326/http://www.ashkelon.info/ אשקלון.אינפו], 23 בנובמבר 2010.
*https://www.kan-ashkelon.co.il/education/47493

קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס קפלן
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:עולים בעליית הנוער
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ראשי עיריית אשקלון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בצרפת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
סולם קרדשב

סולם קַרְדָשֵׁב (באנגלית: Kardashev scale) הוא שיטה כללית לסיווג מידת ההתפתחות הטכנולוגית של ציוויליזציה, שהציע לראשונה ב-1964 האסטרונום הרוסי ניקולאי קרדשב. ציוויליזציות כאלה עדיין היפותטיות לגמרי; עם זאת הסולם שם את צריכת האנרגיה של הציוויליזציה כולה בפרספקטיבה קוסמית. הסולם מכיל שלושה טיפוסים המדורגים על פי כמות האנרגיה שצורכת הציוויליזציה, היכולת הטכנולוגית שלה, והקולוניאליזציה בחלל.
 במשך השנים הועלו הצעות להרחבת הסולם מעבר לשלושת הטיפוסים המקוריים.

==הסולם==
בסולם המקורי שלוש קטגוריות, הוא מבוסס על כמות האנרגיה השימושית המנוצלת על ידי ציוויליזציה, וגדל באופן לוגריתמי:
* טיפוס I - ציוויליזציה המסוגלת לנצל את כל האנרגיה הזמינה והמגיעה אל כוכב לכת יחיד, 10<sup>16</sup>W בקירוב. למעשה הנתון משתנה; בכדור הארץ יש אנרגיה זמינה של . הגדרתו המקורית של קרדשב הייתה (במקור הגדיר קרדשב את טיפוס I כ"רמה טכנולוגית הקרובה לרמה הקיימת כעת בכדור הארץ", כש"כעת" פירושו בשנת 1964)
* טיפוס II - ציוויליזציה המסוגלת להשתמש בכל האנרגיה הזמינה מכוכב בודד, 10<sup>26</sup>W בקירוב. גם במקרה זה, הנתון עשוי להשתנות; השמש פולטת בקירוב. הגדרתו המקורית של קרדשב הייתה . באופן תאורטי, אם ציוויליזציה תבנה כדור דייסון בו יהיו קולטים סולארים, היא תוכל לנצל את האנרגיה אותה הוא פולט.
* טיפוס III - ציוויליזציה המסוגלת להשתמש בכל האנרגיה הזמינה בגלקסיה יחידה, 10<sup>36</sup>W בקירוב. נתון זה עשוי להשתנות באופן קיצוני, מאחר שקיימות גלקסיות שונות מאוד בגודלן. הגדרתו המקורית של קרדשב הייתה .

נכון לשנת 2012, צריכת האנרגיה של כלל הציוויליזציה האנושית נאמדת בממוצע ב־16 טראוואט (כלומר כ W<math>10^{13}</math>) שהם 0.01% מכלל האנרגיה המגיעה לכדור הארץ מהשמש. לכן האנושות טרם הגיעה לרמה I וכיום היא מטיפוס 0.7. עתידנים מעריכים כי הציוויליזציה האנושית תגיע לרמה I לקראת סוף המאה ה-21; מיצ'יו קאקו מנבא בספרו הפיזיקה של העתיד כי עד סוף המאה ה-22 האנושות צפויה לחיות בתרבות פלנטרית , כלומר להגיע לטיפוס I.

== שימושים ==
* סולם קרדשב הוא בעל שימוש עבור חוקרי פרויקט סט"י (SETI), סופרי מדע בדיוני ועבור עתידנים כמסגרת תאורטית.
* תאורטית, כדי לייצר חור תולעת בו אדם יכול לעבור, יש צורך באנרגיה של אלפי טיפוס II.

==אזכורים==
* בסרט .U.F.O משנת 2018 מוזכרת האפשרות לביקור חייזרים בכדור הארץ, שהציוויליזיציה שלהם הגיע לדרגה מטיפוס I או אף יותר מזה.

== ראו גם ==
*כדור דייסון
* מוח מטריושקה

==קישורים חיצוניים==
* [https://madaduhcom.wordpress.com/2017/07/23/kardashev_scale_space_civilization/ סולם קרדשב: הדרך לציוויליזציה גלקטית], בבלוג "המדריך לעתיד – הבלוג של ד"ר רועי צזנה", 23 ביולי 2017
* 
* 
* 
* 
* [https://bigthink.com/paul-ratner/this-mind-bending-scale-predicts-the-power-of-advanced-civilizations this-mind-bending-scale-predicts-the-power-of-advanced-civilizations]

==הערות שוליים==

קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:חיים מחוץ לכדור הארץ
קטגוריה:עתידנות
ביתן שמירה

ביתן שמירה ב[[פולין]]
הרגימנט הסקוטי בפתח ביתן השמירה שלו, בכניסה לטירת אדינבורו.]]
ביתן שמירה או שׁוֹמֵרָה, הידוע יותר בשם בּוּדְקֶה או בּוּטְקֶה (בסלנג, מיידיש) (באנגלית: guardhouse, בצרפתית: corps de garde) הוא ביתן, בדרך כלל כזה שיש בו מקום לאדם או שניים, ומשמש כמחסה משמש ומגשם לאדם הניצב כשומר בכניסה למתקן מסוים.

==בישראל==

ביתן שמירה משמש בישראל במקומות הבאים:
* בכניסה למחנות צה"ל, לשימושו של הש"ג
* בכניסה לקמפוסים מוקפי גדר, כגון קמפוס של אוניברסיטה או של מפעל.
* בכניסה לבית פרטי שמתגוררת בו אישיות מאובטחת.
* בכניסה למגרש חניה בתשלום, לשימושו של גובה דמי החניה.
* בצמתים שבהם נהוגה הכוונה ידנית של הרמזורים, משמש ביתן כזה את השוטר העוסק בכך.
* בעקבות תאונות קטלניות אחדות שאירעו במקומות מפגש של פסי הרכבת עם הכביש, גם במקומות שבהם יש מחסום אוטומטי, הציבה רכבת ישראל, בתחילת המאה ה-21, ביתני שמירה במפגשי רכבת, לפיקוח על הנהגים בעת שהמחסום יורד.

ביתן שמירה בשנות החמישים והשישים נבנו ביתני השמירה מפח או מעץ, ובשנים שלאחר מכן נכנסו לשימוש חומרים מודרניים יותר, כגון פלסטיק, וכן נבנו ביתני שמירה יציבים יותר, עשויים אבן. ביתן שמירה מצויד בדלת המאפשרת כניסה אליו, ובחלונות המאפשרים תצפית מסביב לביתן. לעיתים מכיל הביתן גם ציוד לשימושו של השומר, כגון טלפון, כפתור להפעלת שער חשמלי, מפזר חום ובכניסה למגרש חניה - קופה רושמת. בשנים האחרונות אף נוסף לבוטקה בכניסה לחניות לוח אלקטרוני המדווח בזמן אמת על תפוסתן של חניות נוספות באזור - דבר המקל על מלאכתו של השומר.

לעיתים ביתן השמירה גדול יחסית, והוא למעשה חדר שבו יש מקום ישיבה לשומר או לשומרים אחדים, ומקום עמידה לאנשים הנכנסים ויוצאים דרך הביתן. חדר כזה נחוץ כאשר נדרש זיהוי יסודי של הנכנס, כגון בדיקה של תעודת הזהות שלו, מתקן לבקרת מעבר המאפשר מעבר רק באמצעות כרטיס מגנטי, מקום שרוב הבאים אליו נדרשים לקבל אישור טלפוני לכניסתם וכדומה.

הצורך הגובר באבטחת אישים הביא להצבת ביתני שמירה גם בפתח הבית הפרטי של אישיות מאובטחת. ביתני שמירה אלה הם זמניים, לתקופה שבה נדרשת האבטחה (תקופת הכהונה כשר, למשל), וכן בנויים באופן שקל לטלטלם.

באפריל 2016 האקדמיה ללשון העברית [https://hebrew-academy.org.il/2015/05/31/%D7%91%D7%95%D7%93%D7%A7%D7%94-%D7%91%D7%95%D7%98%D7%A7%D7%94/ קבעה] תחליף עברי ל'בוטקה'- שומרה.

הסופר הישראלי לאוניד פקרובסקי מרבה לאזכר בסיפוריו את הבוטקה בחניון בו הוא עובד כשומר.

== חוק הבוטקה ==
ב-2017 אישרה הכנסת תיקון לחוק הזכות לעבודה בישיבה שיזמה ח"כ יוליה מלינובסקי, אשר נועד להבטיח תנאים בסיסיים לשומרים ומאבטחים, לרבות עמדה מקורה, אמצעי חימום או קירור הולמים וגישה לנקודת חשמל ומים. חוק זה חל הן על המעסיק והן על מזמין השירות (במקרים של העסקה קבלנית)

==קישורים חיצוניים==

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:מבנים ארעיים
קטגוריה:אבטחה
ראש השרים

ראש השרים (באנגלית: Chief Minister - "צ'יף מיניסטר", כלומר "השר הראשי", "השר הראשון", או "השר הבכיר") הוא תואר בריטי לראשי הממשלות של מדינות או מחוזות אוטונומיים הכפופים למדינה ריבונית (לרוב פדרציה). התואר נועד להבדיל בין ראשי ממשלות אלה ובין ראש הממשלה (באנגלית: Prime Minister - "פְּרָיים מיניסטר", כלומר "השר הראשי") העומד בראש ממשלת המדינה הריבונית.

בתואר האנגלי המקורי נעשה שימוש כשמם של ראשי ממשלות הישויות המדיניות הבאות:
*הפרובינציות של סרי לנקה.
*חמש הפרובינציות של פקיסטן.
*כל המדינות ומספר טריטוריות איחוד של הודו.
*שלוש הטריטוריות האוסטרליות הבאות: טריטוריית הבירה האוסטרלית, הטריטוריה הצפונית וטריטוריית האי נורפוק.
*טריטוריות בריטיות מעבר לים בעלות שלטון עצמי: גיברלטר ואנגווילה, ובעבר גם סינגפור (עד 1959), ג'מייקה (עד 1962) ומונטסראט (עד 2011).
*שטחי חסות של הכתר הבריטי: האי מאן (מאז 1986) ואיי התעלה גרנזי (מאז 2004) וג'רזי (מאז 2005).
*מדינות מלזיה שבראשן אינו עומד סולטאן: מלאקה, פינאנג, סבה וסאראוואק.

== תארים מקבילים ==
* באוסטרליה, ראשי הממשלות של מדינות אוסטרליה נקראים באנגלית "פְּרֵמִיר" (Premier) כדי להבדילם מראש ממשלת אוסטרליה (Prime Minister). בעברית משתמשים בתואר "ראש השרים" גם בעבורם.
* בבריטניה, ראשי הממשלות המקומיות של ויילס, סקוטלנד וצפון אירלנד נקראים "השר הראשון" (First Minister) כדי להבדילם מראש ממשלת בריטניה (Prime Minister). ראו השר הראשון של צפון אירלנד וסגנו.
* בגרמניה, ראשי ממשלות המדינות נקראים בגרמנית "שר-נשיא" (Ministerpräsident) על מנת להבדילם מראש הממשלה הפדרלי הנקרא קנצלר. בעברית מכנים אותם ״ראש ממשלת המדינה״.

== ראו גם ==
*השר הראשון של צפון אירלנד וסגנו
*ראש השרים של גיברלטר
*פדרציה

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: פוליטיקה
קטגוריה:אוסטרליה: פוליטיקה
קטגוריה:הודו: פוליטיקה
קטגוריה:גיברלטר: ממשל
קטגוריה:האי מאן
קטגוריה:משרות פוליטיות
טובולין

טובולין (Tubulin) הוא חלבון ממשפחה של חלבונים גלובולריים הקרויים בשם זהה. החלבונים העיקריים במשפחה הם האלפא-טובולין והבטא-טובולין, יחידות הבניין של המיקרוטובול בתא איקריוטי, אולם המשפחה כוללת עוד 4 חלבונים נוספים.

המשקל המולקולרי של הטובולין הוא כ-50 קילודלטון. המבנה האטומי של טובולין התגלה על ידי אווה נוגאלס. המיקרוטובולים בנויים מדימרים (שתי תת-יחידות) של אלפא- ובטא-טובולין. בקצה החיובי של המיקרוטובול נקשרים חלבוני הטובולין הקשורים למולקולות GTP, בעוד שמהקצה השלילי משתחררים חלבונים הקשורים ל-GDP, תהליך שמתרחש בעזרת GTPase. אף על פי שהן האלפא- והן הבטא-טובולין קושרים GTP, רק חלבוני הבטא מסוגלים לבצע הידרוליזה של GTP ל-GDP.

הגמא- והדלתא-טובולין נמצאים ב-תא באזור הצנטריולות ומשתתפים ביצירת כישור החלוקה במהלך המיטוזה.

==ראו גם==
* מיקרוטובול
* שלד התא
* דינאין
* קינזין

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חלבונים
Something New

Something New הוא האלבום החמישי של להקת הביטלס שיצא בארצות הברית. האלבום הופק על ידי חברת התקליטים קפיטול רקורדס והוא מקביל ל-A Hard Day's Night שיצא בבריטניה. הוא מכיל רק 8 שירים ממקבילו הבריטי ובנוסף שני שירים מהמיני-אלבום Long Tall Sally, ואת הגרסה הגרמנית של I Want to Hold Your Hand.

ב-2004 יצא אלבום זה כתקליטור באלבום The Capitol Albums, Volume 1. 

== רשימת רצועות ==
כל השירים נכתבו על ידי ג'ון לנון ופול מקרטני למעט אם צוין אחרת.

=== צד ראשון ===
# I'll Cry Instead
# Things We Said Today
# Any Time At All
# When I Get Home
# Slow Down (לארי ווליאמס)
# Matchbox (קארל פרקינס)

=== צד שני ===
# Tell Me Why
# And I Love Her
# I'm Happy Just to Dance With You
# If I Fell
# Komm, Gib Mir Deine Hand (גרסה בגרמנית ל-I Want to Hold Your Hand)

== משתתפים ==

* ג'ון לנון - גיטרת קצב, שירה, פסנתר בשיר "Things We Said Today"
* פול מקרטני - גיטרה בס, שירה
* ג'ורג' האריסון - גיטרה מובילה, קולות רקע, שירה מובילה בשיר "I'm Happy Just to Dance With You"
* רינגו סטאר - תופים, טמבורין, בונגוס וקלאווה בשיר "And I Love Her", שירה מובילה בשיר "Matchbox""
* ג'ורג' מרטין - פסנתר בשירים "Slow Down", "Matchbox" ו-"Tell Me Why"

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי הביטלס
קטגוריה:אלבומי חברת קפיטול רקורדס
הלדר קמארה

הלדר קמארה
הלדר קמארה (בפורטוגזית: Dom Hélder Pessoa Câmara) (7 בפברואר 1909 - 27 באוגוסט 1999) היה הארכיבישוף הקתולי של הערים אולינדה ורסיפה בצפון מזרח ברזיל. הוא נחשב לאחת הדמויות הקתוליות הגדולות של המאה העשרים.

דום הלדר קמארה (נולד כהלדר פסואה לנטנה), יליד פורטלזה, בירת מדינת סיארה בצפון מזרח ברזיל, שעד לאמצע המאה העשרים, נשלטה הכלכלה, החברה והפוליטיקה בעיקר על ידי ברוני בקר ובעלי המטעים. הוא היה הילד האחד עשר מתוך 13 הילדים של ז'ואאו אדוארדו טורס קמארה, שהיה רואה חשבון. אמו הייתה מורה בבית ספר יסודי קתולי אדוק. חמישה מאחיו מתו בילדותם במהלך מגפת שפעת. בנעוריו הוא סבל משחפת שממנה הוא לא התאושש באופן מלא.

קמארה נחשב לאחד ממבשריה של תאולוגית השחרור של אמריקה הלטינית. למרות שהתאולוגיה שלו הייתה פשוטה מכדי לזהותה עם תאולוגיות שחרור של הוגים מאוחרים יותר (כמו גוסטאבו רמיירז, למשל), הוא השפיע על התנועה בזכות מחויבותו הבלתי מתפשרת לעניים. הוא פרש ממשרתו כארכיבישוף ב-1985 והספיק לראות את ביטולן של רבות מהרפורמות שלו על ידי ממשיכיו השמרנים.

קמארה התפרסם בזכות האמירה "כשאני נותן לעניים אוכל, הם קוראים לי קדוש. כשאני שואל למה לעניים אין אוכל, הם קוראים לי קומוניסט".
החיבור הקצר של קמארה "ספירלה של אלימות" (1971) (Spiral of Violence באנגלית), נכתב בזמן מלחמת וייטנאם. חיבור זה ייחודי לא רק בזכות האופן שבו הוא מקשר חוסר צדק מובנה (אלימות ברמה 1) עם מרד מחריף (אלימות ברמה 2) ותגובה מדכאת (אלימות ברמה 3), אלא גם בזכות הדרך שבה קורא קמארה לנוער של העולם לנקוט בצעדים שישברו את הספירלה אליה מכורים, על פי רוב, המבוגרים.

בשנת 1973 היה קמארה מועמד לפרס נובל לשלום.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20070712224549/http://www.helmut-zenz.de/hzcamara.htm קישורים בנושא דום הלדר קמארה]
* [http://www.findarticles.com/p/articles/mi_m1058/is_25_116/ai_56183330#continue הודעת פטירה]
* [http://www.alastairmcintosh.com/general/spiral-of-violence.htm הטקסט של "ספירלה של אלימות"]
* [http://courseweb.stthomas.edu/gwschlabach/docs/manitese.htm טקסט של הרצאות שנתן למאני טסה ב-1972] 
* 

קטגוריה:אנשי דת ברזילאים
קטגוריה:אנשי דת נוצרים
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ברזילאים שנפטרו ב-1999
בונדיי ביץ'

חוף בבונדיי ביץ'
בונדיי ביץ (באנגלית: Bondi Beach) הוא פרוור של סידני השוכן על אחת מרצועות החוף של מפרץ סידני. צורת החוף היא חצי ירח, ובמקביל לחוף משתרע רחוב קמפבל פרייד. הפרוורים הסמוכים אליו הם בונדיי וברונטי.
== גאוגרפיה ==
בונדי ביץ' נמצא במרחק של 30 דקות נסיעה בתחבורה ציבורית ממרכז סידני ומבניין העירייה. מזג האוויר בחוף מאפשר שחייה וגלישה בכל ימות השנה. לאורך החוף קיימת גם טיילת בת 6 ק"מ, שממנה אפשר לצפות בלווייתנים (בחודשים מאי עד נובמבר). לוח השנה מלא באירועי שווקים ופסטיבלים. תערוכת פיסול החוצות הגדולה ביותר כוללת 100 פסלים מאוסטרליה ומרחבי תבל. גילופי סלע אבוריגיניים עתיקים נכללים בסיורים מיוחדים המוקדשים לתרבות זו.

בחוף בונדי נמצא מבחר גדול של בתי קפה, ברים ומסעדות.

בונדיי ביץ' הוא פרוור עתיק יומין. ראשית ההתיישבות בו הייתה בתחילת המאה ה-19 וניכרת בו הבנייה העתיקה של סביבות שנות העשרים של המאה הקודמת.

בעבר התגוררו אירים רבים בבונדיי ביץ', ובהמשך, לאחר מלחמת העולם השנייה, עם הגירתם של יהודי אירופה לאוסטרליה, רבים מהם הגיעו לאזור בונדיי ביץ', טמרמה וברונטי בדרום ורוז ביי, וולקלוז שמצפון ומערב לבונדיי ביץ' וכיום כל האזור מוכר כמשכנה של הקהילה היהודית. מעצם היותו משכן של הקהילה היהודית, מושך אליו הפרוור תרמילאים ישראלים רבים בתחילת או בסיום הטיול באוסטרליה. בנוסף, נמצא בתחומי הפרוור בית חב"ד. בפרוור מספר חנויות בהן ניתן להשיג מזון כשר.

תיירים רבים מכל העולם באים לגור בפרוור חוף זה, המשרת את התיירים דרך סוכנויות נסיעות ושירותים לתיירים, מלונות ואכסניות, שלושה מועדונים מרכזיים, אירועי תרבות וספורט רבים ואווירה צעירה ותוססת, המושכת לבונדיי ביץ' אלפי ומאות אלפי תיירים וצעירים מדי שנה.

בחוף בונדיי נערכו תחרויות כדורעף החופים של אולימפיאדת סידני (2000).

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרוורי סידני
קטגוריה:אולימפיאדת סידני (2000)
ייחום

זכר [[חרדון סיני בעונת הייחום. בתקופה זו צבעו של הזכר הופך לכחול עז, על מנת למשוך את תשומת לבה של הנקבה ממרחק. הצבע מתפשט מאזור הראש והכתפיים ונחלש לכיוון הזנב.]]
ייחום הוא שלב במחזור הרבייה של מספר בעלי חיים. בעת שהנקבה מוכנה להפריה, היא מפגינה באופן גלוי את רצונה להזדווג עם זכר, כלומר, את העובדה שהיא מיוחמת. דבר זה נעשה במספר דרכים כגון שינוי במראה החיצוני, הפצת ריח אופייני, שינויי התנהגות, השמעת קולות ייחודיים ועוד. באמצעות דרכים אלה הנקבה מושכת זכרים להזדווג עימה. אצל כלבות תיתכן לפעמים הפרשה דמית מהנרתיק, תופעה פזיולוגית שונה מזו של הווסת.

אצל חלק מבעלי החיים, הימצאותה של נקבה מיוחמת בסביבה עשויה לגרום לכך שזכרים ייאבקו ביניהם על הזכות להזדווג עמה. אצל בעלי חיים החיים בלהקה, רק הזכר השליט בלהקה מזדווג עם הנקבות המיוחמות.

אצל בעלי חיים מסוימים ייחום הנקבות מופיע בעונה מסוימת בשנה או במחזוריות קבועה אחרת, תקופות אלו נקראות עונת הרבייה. אצל חלק מבעלי החיים הייחום קשור לטמפרטורה השוררת בסביבה, למצבה הגופני והתזונתי של הנקבה ולזמינות מזון. כל אלה מיועדים להבטיח תנאים גופניים וסביבתיים נאותים לנקבה בתקופת נשיאת ההיריון, וכן להבטיח כי המלטת הצאצאים תהיה במועד נוח לגידולם מבחינת תנאי האקלים, זמינות המזון וכדומה, באופן שיצור סיכוי מרבי להישרדותם.

במינים בהם מתקיים ייחום כחלק ממחזור הרבייה, הנקבה אינה מעוניינת בהזדווגות ואינה יכולה להיכנס להיריון, אלא בתקופת הייחום.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רבייה בבעלי חיים
טורגהאטן

טורגהאטן (בנורווגית: Torghatten שפירושו "הכובע המחורר") הוא הר בגובה 258 מ' במחוז נורדלנד בצפון-מערב נורווגיה. הוא נודע בהיותו מחורר במרכזו.

ב-6 במאי 1988 התרסק מטוס נוסעים על צלעו המערבית של ההר וכל 36 הנוסעים ואנשי הצוות נספו.

== היווצרות החור שבהר ==
החור, באורך 160 מטרים, רוחב 15-20 מ' וגובה 35 מ', נוצר במהלך עידן הקרח הסקנדינבי. קרח ומים שחקו את הסלעים במרכז ההר, בעוד שכבת הסלע הנוקשה יותר בפסגת ההר עמדה בפרץ.

שביל נוח מוביל אל החור שבהר וממנו נשקף נוף מרהיב אל האיים שלמרגלותיו. השביל מוסיף ויורד אל צדו המערבי של ההר (הצד של הים), בתוך צמחייה מוריקה.

== האגדה ==
על פי האגדה הנורדית, החור נוצר על ידי הטרול הסטמאנן (Hestmannen) כאשר רדף אחר העלמה היפהפייה לקמויה (Lekamøya). הסטמאנן הבין שלא יוכל להשיג את נערת חלומותיו ושלח לעברה חץ. מלך הטרולים סומנה (Sømna) השליך את כובעו במסלול החץ והציל את חיי הנערה. אז הנץ השחר והכובע הפך להר מחורר במרכזו.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.westcoastpeaks.com/Peaks/torghatten.html הוראות הגעה ברכב ותמונות]
*[http://www.vulkaner.no/t/rv17/torghatten.html המסלול בתמונות]

קטגוריה:נורווגיה: הרים
קטגוריה:מיתולוגיה נורדית
בודהיזם הארץ הטהורה

בודהיזם הארץ הטהורה, המוכר גם כאמידיזם, הוא מסורת מיסטית של הזרם הבודהיסטי מהאיאנה, שהתפתח בסין במאה הרביעית והגיע ליפן במאה העשירית, במקביל לזן בודהיזם.

==היסטוריה==
הזרם נוסד בידי הנזיר הונן בתחילת המאה ה-13. הונן היה סבור כי הדרישות הרבות של הנזירות אינן מתאימות כבר למרבית בני האדם, ולכן הוא הטיף לרעיון הגאולה מבוססת האמונה. הרעיון מבוסס על עקרון "קץ החוק" הטוען כי באלף השנים הראשונות לאחר מות הבודהה, עדיין בני האדם יכלו להבין את חוק הדהרמה ולהתנהג על פיו. אך לאחר מכן, בני האדם כבר אינם יכולים להבין ולדעת היטב את החוק.

==עקרונות הזרם==
זרם זה, בשונה משאר זרמי הבודהיזם, מתבסס על התמסרות מוחלטת לבודהה אַמִיטַאבְּהָה (הידוע גם בשמו היפני אמידה ובשמו הסיני אמיטופו), אשר חי לפי המסורת שנים רבות קודם הופעתו של גאוטמה הבודהה. פירוש שמו בסנסקריט הוא "נֹגַהּ אין סופי".

המאמינים בזרם זה של בודהיזם שואפים להיוולד מחדש לאחר מותם ב"ארץ הטהורה" - גן העדן שיצר הבודהה אמיטאבהה במערב העולם, ובו הוא מלמד את הדרך המיוחדת לגאולה, שם יוכלו בעזרתו להיגאל ולצאת ממעגל גלגול הנשמות - הסמסרה. 

==פולחן ותרגול==
מקום עיקרי בפולחן בזרם זה, תופסת החזרה על המנטרה הסנסקריטית: נַאמוֹ אַמִיטַאבְּהָה, בגרסה היפנית נַאמוּ אַמִידַה בּוּצוּ ובסינית נַאמוֹ אַמִיטוֹפוֹ. משמעות המנטרה, תלויה בהקשר אזכורה והיא יכולה להשתנות בין "לחסות בצל אמיטאבהה ולחלוק לו כבוד", ועד לתפילה וקריאה לעזרת אמיטאבהה. חלק מהמאמינים מאמינים כי אפילו על ידי אמירת המנטרה פעם אחת, אפשר לזכות ולהוולד בארץ הטהורה.

בנוסף, קיימים תרגולים מדיטטיביים מורכבים יותר, בהם מדמים את הבודהה אמיטאבהה ולעיתים גם יחד עם שני הבודהיסטוות אָווַלוֹקִיטֶשְוַרָה ומָהַסְטְהַאמַפְּרָאפְּטָה המלווים אותו.

==קישורים חיצוניים==

*[http://japangeo.org.il/relig/index3.htm על בודהיזם הארץ הטהורה ביפן], באתר האגודה לידידות ולשכת המסחר ישראל-יפן
*[https://www.youtube.com/watch?v=qjLVkuj26nY חזרה רציפה על המנטרה נאמו אמיטאבהה באתר יוטיוב] מלווה במוזיקה.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בודהיזם
קטגוריה:זרמים בבודהיזם
קטגוריה:בודהיזם: מהאיאנה
קטגוריה:יפן: תרבות
אורי מימון

אורי מימון (16 בדצמבר 1946 – 18 באוקטובר 1973) היה מתווה הדרך של חוגי סיירות, שנקראו על שמו לאחר מותו.

==ביוגרפיה==
מימון נולד בחיפה והתחנך בבית הספר הריאלי ובתנועת הצופים. בסיום התיכון התנדב לשרת בנח"ל, נטל חלק בגרעין בקיבוץ חצרים והתנדב לשנת שירות נוספת עם הגרעין כמדריך נוער בירוחם. עם גיוסו לצה"ל בשנת 1964, התנדב לצנחנים לגדוד הנח"ל המוצנח, שירת בפלס"ר כלוחם ולאחר מכן יצא לקורס מפקדי כיתות. במלחמת ששת הימים לחם במסגרת חטיבת הצנחנים 55 שכבשה את ירושלים. הוא נפצע אך סירב להתפנות וחזר לפעילות ביחידתו.

עם תום שנת השרות בירוחם, החל את לימודיו באוניברסיטה העברית בירושלים, בין יתר פעילותיו באוניברסיטה שימש כעוזר הוראה לפרופסור שלמה אבינרי ועבד במשרד החינוך כרכז פעילות בעיירות הפיתוח וכעוזר אישי למנכ"ל המשרד אלעד פלד. לאחר סיום התואר, המשיך אורי את לימודיו באוניברסיטת מישיגן באן ארבור שבארצות הברית.

באוקטובר 1973, עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים, עזב את לימודיו וחזר לישראל כדי לקחת חלק בלחימה. בהגיעו לישראל התקשר לאמו כדי שתחשוב שהוא נמצא עדיין בארצות הברית כיוון שלא רצה להדאיג את המשפחה. הייתה זו שיחתו האחרונה עם משפחתו. נהרג תוך כדי לחימה ביחידת קומנדו מצרית בגדה המערבית של תעלת סואץ ונקבר בבית הקברות הצבאי בהר הרצל.

בשנת 2024 הוצב בשכונת רוממה שבחיפה פסל זיכרון לזכרו של אורי וחבריו. הפסל הוקם על ידי המלחינה וחוקרת הזמר ציפי פליישר בת המחזור של אורי בבית הספר הריאלי העברי בחיפה.
== חוגי הסיירות ==
מיימון היה חובב טיולים ונהג לערוך מסעות רגליים בישראל עם חבריו. חברי גרעינו הקימו לזכרו את האגודה ע"ש אורי מימון, המפעילה את חוגי הסיירות על שמו על מנת להנציח ולפתח את מורשתו, ולקרב את ערך אהבת הארץ לבני נוער בישראל.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
נורווגיה (אפקוט)

כנסיית העצים של הביתן]]
[[ספינה ויקינגית המשמשת כגן משחקים]]
ביתן נורווגיה הוא אחד הביתנים באזור תצוגת העולם בפארק השעשועים אפקוט שבאתר הנופש דיסניוורלד באורלנדו שבפלורידה.
== תיאור ==
שטחו של הביתן כ-3,400 מ"ר וצורתו מהווה חיקוי של כפר נורווגי טיפוסי הכלל כנסיית עצים נורווגית, ורחוב חנויות. בחנויות נמכרים מוצרים תיירותיים נורווגיים ובהם פרטי לבוש, וכן פרטי פולקלור רבים - בעיקר פסלוני טרולים. 

בכיכר הכפר מצויה הכניסה לאטרקציה העיקרית של הביתן - מאלסטורם - מסע בסירה אל תוך המיתולוגיה הנורדית ואל נורווגיה של ימינו. כמו כן מצויה במקום מאפייה המוכרת מאפים נורווגיים טיפוסיים.

מבני הכפר בנויים למעשה בארבעה סגנונות ארכיטקטוניים נורווגיים שונים: סגנון סטסדאל, סגנון ברגן, סגנון אוסלו וסגנון אלסונד.

הביתן הנורווגי שנפתח בשנת 1988 הוא החדש מביתני תצוגת העולם בפארק השעשועים. במקור התכוונו המתכננים לבנות ביתן נורדי שישלב אלמנטים ממספר ארצות נורדיות, אולם היו אלה משקיעים נורווגים שהשיגו את הסכום הדרוש להקמת המבנה - 30 מיליון דולרים, ועל כן נבנה ביתן ייחודי לנורווגיה. סכום זה היווה למעשה שני שלישים מעלויות הבנייה, והשליש הנוסף מומן על ידי חברת וולט דיסני. בטקס פתיחת הביתן נכח הנסיך הנורווגי הראלד, והטקס שודר בשידור ישיר בנורווגיה.

בשנת 1992 מכרו המשקיעים את חלקם בביתן לחברת דיסני, אולם ממשלת נורווגיה המשיכה לממן את העלות השנתית בגובה 200,000 דולרים, וזאת לאור העובדה שמספר המבקרים בביתן מדי שנה עולה על מספר תושבי נורווגיה (המימון הגיע ממשרד התיירות הנורווגי אשר ראה בביתן כלי עיקרי לפרסום התיירות במדינה). בשנת 2002 הפסיקה ממשלת נורווגיה לממן את פעילות הביתן.

ביוני 2016 נפתחה בביתן אטרקציה שמבוססת על הסרט לשבור את הקרח. 

בביתן עובדים כ-130 עובדים נורווגים, הלבושים בבונאד, לבוש מסורתי נורווגי.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.norway.org/News/archive/2004/200404epcot.htm ההיסטוריה של הביתן]

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:אפקוט