OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פול אלן (כדורגלן)

פול קווין אלן (באנגלית: Paul Kevin Allen; נולד ב-28 באוגוסט 1962 באייבלי, אסקס) הוא כדורגלן עבר אנגלי, אשר שיחק כמקצוען במהלך שנות ה-80 וה-90 כקשר.
== קריירה ==
אלן זכור בעיקר בשל היותו הכדורגלן הצעיר ביותר ששיחק אי פעם בגמר גביע ה-FA באצטדיון ומבלי. אלן היה רק בן 17 שנים ו-256 ימים, כאשר הופיע במדי ווסטהאם יונייטד, במשחק גמר הגביע נגד ארסנל בשנת 1980. אולם, הוא לא השחקן הצעיר ביותר שהופיע בגמר הגביע אי פעם.

את מרבית הקריירה שלו בילה אלן בווסטהאם (1979–1985) ובטוטנהאם הוטספר (1985 - 1993). כאשר היה שחקנה של טוטנהאם הוא זכה עימה בגביע האנגלי בשנת 1991, והפסיד עימה בגמר של שנת 1987. כמו כן, בשנת 1991, הוא נבחר על ידי אוהדי הקבוצה בתואר "שחקן השנה של המועדון. אחרי ששיחק בטוטנהאם, שיחק אלן שנתיים במדי סאות'המפטון (1993 - 1995), בהן הושאל ללוטון טאון ולסטוק סיטי. ב-1995, עבר לשחק במדי סווינדון טאון, וב-1997 עבר לשחק במדי בריסטול סיטי. אחרי 14 משחקים בלבד בבריסטול, חתם אלן במדי מילוול, אשר בה סיים את הקריירה לאחר סיום העונה ששיחק בה, .

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלני וסטהאם יונייטד
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני סאות'המפטון
קטגוריה:כדורגלני לוטון טאון
קטגוריה:כדורגלני סטוק סיטי
קטגוריה:כדורגלני סווינדון טאון
קטגוריה:כדורגלני בריסטול סיטי
קטגוריה:כדורגלני מילוול
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1962
הסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל

הסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל הייתה הסתדרות הפועלים הראשונה בארץ ישראל. ראשיתה בסכסוך שפרץ בחוות כנרת בחורף 1911 בין הפועלים החקלאיים במקום, בראשותו של ברל כצנלסון לבין מנהל הפעילות החקלאית, האגרונום משה ברמן. בעקבות הסכסוך, שנסוב על תנאי העבודה של הפועלים, פוטרו מעבודתם הן הפועלים והן האגרונום ברמן על ידי המשרד הארצישראלי.

ב-13 ו-14 אפריל 1911 (פסח תרע"א) התכנסו נציגי הפועלים מהחוות הלאומיות בגליל באום ג'וני (לימים אתר ההתיישבות של דגניה א') לוועידת יסוד של ההסתדרות בכוונה ליצור מסגרת שיתופית. הרקע האידאולוגי לגיבושם ניתן על ידי רעיונות הקואופרציה של הוגה הדעות פרנץ אופנהיימר. בוועידה נבחר 'ועד פועל' בו כיהנו ברל כצנלסון ואליעזר שוחט. בנוסף נבחרו עוד 5 איש לוועד: חנה מייזל שוחט, ישראל שוחט, מניה שוחט, צבי יהודה וישראל בצר.

בינואר 1912 התכנסה הוועידה השנייה בקבוצת כנרת. בוועידה זו הוגדרו מטרות ההתאגדות השיתופית לכיבוש העבודה במושבות ולהתיישבות עצמאית של הפועלים במסגרת קיבוצית וזאת על מנת להפסיק את תופעת נדידת הפועלים האופיינית לעלייה השנייה. כן הוחלט, שעל ההסתדרות להילחם למען שיפור תנאי המחיה של הפועלים בחוות הלאומיות. לוועד הפועל נבחרו יוסף בוסל, ישראל גלעדי, ואליעזר יפה, שהפך לדמות המרכזית בהסתדרות הפועלים החקלאיים בגליל.

הוועידה החמישית, שהתקיימה בפוריה ב-1914, ערב פרוץ מלחמת העולם הראשונה, הייתה ועידה מכרעת במספר נושאים. מבחינת ההתיישבות, הוועידה אימצה את רעיון הקבוצה להתיישבות שיתופית כפתרון לבעיית נדידת הפועלים. וקיבלה גם את רעיון מושב העובדים כצורת התיישבות נאותה לפועל העברי, ובתנאי שהמושב יוקם על קרקע לאומית כדוגמת זו שבבעלות הקרן הקיימת והמתיישבים יתבססו על עבודה עצמית - להבדיל מה"בועזים" בני המושבות. עבור הפועלים במושבות ובערים הציעה הוועידה לאמץ מתכונת של משק עזר, משק קטן המיועד ליחידת דיור אחת ולעיבוד חקלאי מצומצם. כמו כן הוחלט על הקמת קופת חולים לפועלי הגליל וקופת-מלווה (סוג של בנק). 

ב-1915 הוקמה ועדת תרבות ליד ההסתדרות, שתפקידה היה "לדאוג למורים להנחלת הלשון העברית בריכוזי הפועלים." על חברי הוועדה נמנו ברל כצנלסון, רחל כצנלסון-שזר ויצחק טבנקין.

בשנת 1919 הוקמה מפלגת אחדות העבודה, אשר הקימה מסגרת שנקראה "הסתדרות הפועלים החקלאיים", בה התאגדו חברי ההסתדרות, פרט לאנשי "הפועל הצעיר" שהתנגדו לאיחוד. בדצמבר 1920 הוקמה בחיפה ההסתדרות הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל, שאיגדה את כל ההסתדרויות הנפרדות ומנעה בכך את הפיצול המפלגתי.

==ראו גם==
* הסתדרות הפועלים החקלאיים ביהודה

== לקריאה נוספת ==
* דוד קלעי, "העלייה השנייה", הוצאת המרכז לתרבות - ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ-ישראל, תש"ו-1946, עמוד 100

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציונות סוציאליסטית
קטגוריה:ההסתדרות הכללית
עמנואל מאיוקה

עמנואל מאיוקה (באנגלית: Emmanuel Mayuka; נולד ב-21 בנובמבר 1990) הוא כדורגלן זמבי המשחק בגרין בופאלוס בעמדת החלוץ.

== קריירה ==
מאיוקה החל את דרכו באקדמיית לוסקה בזמביה בגיל 11. בשנת 2007 עבר לקבוצת קבווה ווריירס, אחד המועדונים הגדולים בזמביה. בקבוצה הזו שגשג ואף זומן לסגל הנבחרת הצעירה של זמביה.

בספטמבר 2008 הגיע מאיוקה לישראל והצטרף למכבי תל אביב. תחילה שיחק מאיוקה בקבוצת הנוער של המועדון, במדיה כבש 3 שערים, ואחרי זמן קצר עבר לקבוצת הבוגרים. את שער הבכורה שלו הבקיע בהפסד קבוצתו 3-2 מול בני יהודה. מאיוקה זכה עם מכבי תל אביב בגביע הטוטו בשנת 2009.

בקיץ 2010 נמכר מאיוקה לקבוצה השווייצרית יאנג בויז ברן תמורת 1.6 מיליון דולר בנוסף ל-20% מסך העברתו הבאה. מאיוקה שיחק שנתיים בברן וכבש 9 שערים בכל עונה. בסוף אוגוסט 2012 נמכר מאיוקה לקבוצת סאות'המפטון מהפרמייר ליג האנגלית תמורת 5 מיליון אירו, כאשר מכבי תל אביב הרוויחה כמיליון יורו מהעסקה.

ב-2 בספטמבר 2013 הושאל לקבוצת סושו מליגת העל הצרפתית עד תום העונה.

ב-31 באוגוסט 2015 חתם מאיוקה במץ הצרפתית לשלוש שנים. 

ב-15 בינואר 2016 חתם בא-זמאלכ המצרית לשלוש וחצי שנים. ביולי 2017 שוחרר מאיוקה מא-זמאלכ.

ב-9 בנובמבר 2017 חזר לישראל וחתם בהפועל רעננה.

===נבחרת זמביה===
מאיוקה משחק בנבחרת זמביה החל משנת 2007, ואת שער הבכורה שלו בנבחרת כבש באותה שנה, במשחק מול נבחרת מוזמביק.

בגביע אפריקה לאומות 2012 כבש מאיוקה שלושה שערים, כולל שער הניצחון במשחק חצי הגמר מול נבחרת גאנה, וסייע לנבחרתו לזכות בגביע לראשונה בתולדותיה.

==תארים והישגים==
;נבחרת זמביה
* גביע אפריקה לאומות: 2012

;מכבי תל אביב
* גביע הטוטו: 

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים זמבים
קטגוריה:חלוצי כדורגל זמבים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני יאנג בויז ברן
קטגוריה:כדורגלני סאות'המפטון
קטגוריה:כדורגלני סושו
קטגוריה:כדורגלני מץ
קטגוריה:כדורגלני א-זמאלכ
קטגוריה:כדורגלני הפועל רעננה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת זמביה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2008
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2010
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2012
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2013
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2015
קטגוריה:ספורטאים זמבים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בשווייץ
קטגוריה:ספורטאים זרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים זרים במצרים
קטגוריה:ילידי 1990
אגרת גודש בלונדון

אגרת גודש בלונדון (באנגלית: London congestion charge) היא אגרה הנגבית מכלי רכב מסוימים הנוסעים באותם חלקים של לונדון אשר נקבעו כאזורי אגרת גודש (באנגלית: Congestion Charge Zone, ר"ת CCZ). גבולו של אזור האגרה נקבע לפי כביש הטבעת הפנימי המקיף את מרכז לונדון באורך של כ-19 ק"מ.
תמרור וסימונים בכניסה לאזור אגרת גודש בלונדון מטרותיה העיקריות של האגרה הן להפחית את גודש התנועה ולגייס מימון להשקעה במערכת התחבורה של לונדון.

==מחיר==

אזורי הגודש החלו לפעול בחלקים ממרכז לונדון ב-17 בפברואר 2003 והם הורחבו לחלקים ממערב לונדון ב-19 בפברואר 2007. כלי רכב החייב באגרה, מחויב ב-11.50 ליש"ט לכל יום שבו הוא נכנס לאזור אגרת הגודש, בין השעות 7 בבוקר ו-6 בערב. הקנסות המוטלים על אי תשלום האגרה נעים בין 180-60 ליש"ט.

החברה העירונית "תחבורה ללונדון" אחראית לגביית האגרה. מערכת הגבייה מבוססת על מצלמות במעגל סגור ומערכת אוטומטית לזיהוי לוחיות רישוי.

==השפעה==
עיריית לונדון פרסמה נתונים אודות הגודש, ומצאה שלאחר שלוש שנים הגודש חזר לרמתו שלפני האגרה והמשיך להחמיר. מכון המחקר INRIX ממשיך לפרסם מידע על הגודש בלונדון, שממשיך להחמיר למרות אגרת הגודש. רשות התחבורה של לונדון מייחסת את העלייה בגודש לגידול משמעותי בביצוע עבודות בכבישים ושינויים ברשת הכבישים שהפחיתו את בקיבולתם לשנע רכבים פרטיים, שלוותה בירידה בנְסוּעָה. ב-2018 דיווחה "תחבורה ללונדון" שהנְסוּעָה בשנים 2016/7 הייתה נמוכה ב-22.4% מזה שהיה בשנים 2007/8. רשות התחבורה של לונדון מעריכה שאגרת הגודש אפשרה על שמירת מהירות קבועה של תנועת הרכבים הפרטיים תוך הפניית חלק מקיבולת הכבישים לשימושים אחרים, אולם חוקרים טוענים שהקשר הסיבתי לא מבוסס ובפועל הוא עשוי להיות הפוך: הירידה בקיבולת הכביש לרכבים פרטיים הביאה לירידה בנְסוּעָה.

ראש העיר של לונדון הורה בשנת 2020 לבחון הרחבה של אגרת הגודש לאזור לונדון רבתי. הצעד עורר ביקורת על כך שאגרת הגודש לא הפחיתה את הגודש והיא נתפשת בתור אמצעי גביית מס בלבד.

==ראו גם==
* מס גודש בסטוקהולם

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.tfl.gov.uk/roadusers/congestioncharging/ אתר הבית של אגרת הגודש ללונדון], באתר החברה העירונית תחבורה ללונדון
* [http://www.bbc.co.uk/london/travel/congestion/ אגרת הגודש ללונדון], באתר BBC

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לונדון: תחבורה
קטגוריה:אגרות
קטגוריה:גודש תנועה
אדרא רבא

אדרא רבא (בעברית- האספה הגדולה) הוא מאמר מספר הזוהר, המתאר את התאספות חבורתו של רבי שמעון בר יוחאי, לשם גילויים של סודות קבלה שלא התגלו עד אז. המאמר עוסק ברובו בתיקוני "הפרצוף העליון" והוא מופיע בספר הזהר בתוך פרשת נשא (דף קכז, ב - דף קמה, א).

אדרא פירושה "אספה", (ותרגומו המילולי מארמית: גורן) והחלק נקרא בשם זה מפני שתלמידיו של ר' שמעון בר יוחאי נאספו לשמוע את דברי רבם. הכינוי רבא פירושו - הגדולה, להבדילה מן האדרא זוטא (אספה קטנה), המופיעה בפרשת האזינו, אותה כינס רבי שמעון ביום מותו.

תלמידיו של רבי שמעון בר יוחאי הנזכרים באדרא: רבי אלעזר ברבי שמעון (בנו), רבי אבא, רבי יהודה, רבי יוסי בר יעקב, רבי יצחק, רבי יחזקיה בר רב, רבי חייא, רבי יוסי ורבי ייסא.

על פי פיוט בר-יוחאי לרבי אברהם אזולאי חברי האידרא כנגד עשר הספירות:

# כתר-רשב"י
# חכמה-רבי אלעזר בנו
# בינה-רבי אבא
# חסד-רבי יהודה
# גבורה-רבי יצחק
# תפארת-רבי יוסי בר יעקב
# נצח-רבי חזקיה
# הוד-רבי ייסא
# יסוד-רבי חייא
# מלכות-רבי יוסי

ספר האידרא רבא, עם פירוש יין הרקח מאת רבי [[יהודה פתיה, בגדאד, 1908]]
במהלך ה"אספה" מבקש רבי שמעון מכל אחד מן המשתתפים לשאת דרשה בעצמו. כל אחת מן הדרשות מתייחסת לאיבר אחר מן ה"פנים העליונות" ורבי שמעון בר יוחאי מסביר לתלמידיו, כי אמירתה של כל אחת מן הדרשות מתקנת את "התיקונים העליונים". לקראת סוף האידרא, במהלך הדרשה של רבי שמעון עצמו, נפטרים שלושה מן התלמידים- רבי יוסי בן רבי יעקב, רבי חזקיה ורבי ייסא.

עיקר קבלת האר"י כפי שבאה לביטוי בכתבי רבי חיים ויטאל, מיוסדים על הכתוב בשתי ה'אידרות'.

==מנהגים==
בליל שבועות נפוץ מנהג לקרוא את האדרא רבא, כפי שמופיע בתיקון ליל שבועות. יש הנוהגים להוסיף את האדרא זוטא, בהתאם לזמן הנותר בלילה.

ישיבת האידרא נקראת כך על שם קטע זה בזוהר.

== מערת האדרא רבא ==
זאב וילנאי זיהה את מערת האדרא ליד כביש מירון - צפת, נ.צ. 766465 / 244188 וציין שבשנת 1955 נבנה שם בניין קטן .<ref></ref>

זיהוי נוסף למערה נמצא בכביש המוביל (מדרום) לקדיתא נ.צ. 767484 / 244494 

שני המקומות אינם נכללים ברשימת המקומות הקדושים ליהודים, בישראל. <ref></ref> 

== לקריאה נוספת ==
* מלילה הלנר-אשד, מבקשי הפנים: מסודות האדרא רבא שבספר הזוהר, ידיעות ספרים 2017

==קישורים חיצוניים==
* 
*[http://www.hebrewbooks.org/23866 צילום הספר], באתר Hebrew Books
*[http://chabadlibrarybooks.com/22028 אדרא רבא קדישא], כולל באור קצר על האדרא ("שער האדרא"), באתר Hebrew Books
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספר הזוהר
אסכולת השמות

אסכולת השמות (במנדרינית: 名家; בפין-יין: Míngjiā), המכונה לעיתים אסכולת הלוגיקנים, הייתה אסכולה בפילוסופיה הסינית שנפרדה מהמוהיזם בתקופת המדינות הלוחמות. אנו יודעים שהיא התקיימה פעם בעיקר מכתביו של ההיסטוריון הסיני הנודע סי מה צ'יאן המתאר אותה כאחת משש אסכולות ששרדו מתוך מאה האסכולות שהיו קיימות. לאחר שריפת הספרים הגדולה של הקיסר צ'ין שה חואנג. 

קיים דמיון בין אסכולת השמות לזרמים מסוימים בפילוסופיה היוונית כגון הסופיסטים והדיאלקטיקאים.

עם פילוסופים נודעים מאסכולה זו נמנים חוי שי וגונגסון לונג.

==קישורים חיצוניים==

*

קטגוריה:פילוסופיה סינית
בילי מילן

ויליאם "בילי" מילן (אנגלית: William "Billy" Milne; 25 בנובמבר 1895 - יולי 1975) היה כדורגלן סקוטי ששיחק עבור ארסנל, ולאחר פרישתו שימש במשך זמן רב חבר צוות במועדון.

== קריירה ==
מילן נולד בעיירה באקי שבבאנפשייר, והחל את הקריירה במועדון המקומי באקי ת'יסל. הקריירה שלו נקטעה כבר בתחילתה בעקבות פריצת מלחמת העולם הראשונה. בזמן המלחמה שירת עם הסיפורת' היילנדרס בצרפת, וב-1918 זכה במדליית ההתנהגות המכובדת (Distinguished Conduct Medal). לאחר המלחמה חזר לבאקי, וזכה למוניטין כקשר מרכזי נמרץ.

בספטמבר 1921 הוא דרומה והצטרף למועדון הלונדוני ארסנל. מילן ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק מול קארדיף סיטי ב-27 בדצמבר, והשתתף בארבעה משחקים נוספים בלבד באותה עונה. אולם, בעונה שלאחר מכן הוא ביסס את מקומו בהרכב, בעמדת הקשר הימני, והמשיך לשחק במועדון במשך ארבע עונות נוספות. לאחר הגעת אלף בייקר הוא הודח מההרכב; מילן המשיך לשחק באופן חלקי בשתי העונות הבאות, אך במשחק שבר את רגלו במשחק מול האדרספילד טאון ב-2 באפריל 1927, ובכך סיים את קריירת הכדורגל שלו באופן מעשי. הוא השתתף ב-124 משחקים במדי ארסנל, והבקיע בהם שלושה שערים.

הרברט צ'פמן, שאימן את ארסנל באותה תקופה, היה מרוצה מכישוריו ויכולותיו של מילן, ומינה אותו לעוזר מאמן לצידו של טום ויטאקר. בזמן מלחמת העולם השנייה הוא הוצב בתחנת התרעה מפני פשיטות אוויריות באצטדיון הייבורי, והיה נוכח בלילה שבו הופגז האצטדיון בפצצת תבערה; מילן סייע לכבות את האש והציל את האצטדיון מנזק חמור.

הוא המשיך להחזיק במשרתו עד שוויטאקר התמנה לתפקיד המאמן ב-1947, אז קודם לתפקיד מאמן הכושר הבכיר ומאוחר יותר החל לעבוד כפיזיותרפיסט של המועדון; הוא עבד בסגל של נבחרת אנגליה בתפקידים דומים. מילן פרש מתחום הכדורגל ב-1960, והוחלף על ידי ברטי מיי שהוביל את ארסנל לזכייה בדאבל.

==לקריאה נוספת==
* ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who, Independent UK Sports, 1995 ()

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סקוטים
קטגוריה:קשרי כדורגל סקוטים
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1895
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1975
אנדי קנדי

אנדרו לינד "אנדי" קנדי (אנגלית: Andrew Lynd "Andy" Kennedy; 1 בספטמבר 1897 - דצמבר 1963) היה כדורגלן אירי.
== קריירה ==
קנדי נולד בבלפסט, ושיחק בקבוצת הנוער של בלפסט סלטיק לפני שהצטרף לגלנטורן ב-1915. הוא עבר לאנגליה ב-1920, והצטרף למועדון הלונדוני קריסטל פאלאס; הוא השתתף במשחק אחד בלבד בליגה השלישית הדרומית, ובאוגוסט 1922 עבר לארסנל כשחקן מילואים בעמדת מגן.

זמן קצר לאחר הגעתו של ארסנל הוא צורף להרכב הפותח בעקבות הדחתו של ארתור האצ'ינס, וערך את הופעת הבכורה שלו במשחק מול ברמינגהאם סיטי ב-2 בדצמבר 1922. בעקבות יכולתו הטובה הוא שותף בשאר משחקי העונה מלבד אחד, וזכה להכרה בינלאומית עם שתי הופעות במדי נבחרת אירלנד במסגרת אליפות הבית הבריטית של 1923.

עונת 1923/1924 לא הייתה טובה מבחינתו, כיוון שנפצע והחמיץ את תחילתה. לאחר שחזר מהפציעה הוא איבד את מקומו בהרכב בעקבות ההפסד 1 - 6 להאדרספילד טאון. אולם, בעונה שלאחר מכן הוא השתתף בכל משחקי הליגה של ארסנל למעט אחד. הוא לא היה אחד מהשחקנים המועדפים על הרברט צ'פמן, שהחזיר את בוב ג'ון לחוליית ההגנה של מערך המשחק, ובעונת 1925/1926 החתים את הוראס קופ כמחליף במקומו. קופ נפצע לפני גמר גביע ה-FA הראשון בתולדות ארסנל, כך שקנדי פתח במשחק מול קארדיף סיטי; בעקבות טעות של השוער דן לואיס המשחק הסתיים בהפסד של ארסנל בתוצאה 0 - 1, וקנדי נאלץ להסתפק במקום השני.

קנדי השתתף בשני משחקים נוספים בלבד במדי ארסנל, ושניהם הסתיימו בהפסדים כבדים (1 - 5 ו- 0 - 4). צ'פמן לא היה מרוצה מרמת המשחק של שחקני ההגנה, ובינואר 1928 החליט לשחרר את קנדי שהצטרף לאברטון. הוא הספיק להשתתף ב-129 משחקים במדי ארסנל. קנדי לא היה מרכיב מרכזי בזכיית אברטון באליפות בעונתו הראשונה שם. לאחר משחק ליגה אחד בלבד במדי אברטון הוא עבר לטרנמיר רוברס, ושיחק שם במשך שתי עונות עד שפרש ב-1930.

==לקריאה נוספת==
* ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who, Independent UK Sports, 1995 ()

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים אירים
קטגוריה:מגני כדורגל אירים
קטגוריה:בלפסט: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני גלנטורן
קטגוריה:כדורגלני קריסטל פאלאס
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:כדורגלני אברטון
קטגוריה:כדורגלני טרנמיר רוברס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אירלנד
קטגוריה:אירים שנולדו ב-1897
קטגוריה:אירים שנפטרו ב-1963
סידני הואר

סידני וולטר "סיד" הואר (באנגלית: Sidney Walter "Sid" Hoar; 28 בנובמבר 1895 - מאי 1967) היה כדורגלן אנגלי.

== קריירה ==
הואר נולד בכפר ליגרייב (כיום חלק מלוטון), והצטרף למועדון לוטון טאון ב-1911. הוא היה שחקן קבוע בקבוצת הנוער של המועדון עד תחילת מלחמת העולם הראשונה, אז התגייס לצבא הבריטי ושירת בצפון צרפת. לאחר שנפגע מנשק כימי בזמן אחד הקרבות הוא הוכרז כבלתי כשיר ללוחמה, וגם המשך קריירת הכדורגל שלו היה בספק. אולם, הוא הצליח להחלים באופן מלא וחזר ללוטון טאון בסיום המלחמה, אז עבר לשחק בעמדת הקיצוני. הואר השתתף ביותר מ-150 משחקים של לוטון במסגרת הליגה השלישית הדרומית בין 1919 ל-1924.

בשלהי 1924 הוא הצטרף לארסנל תמורת סכום של 3,000 לירות שטרלינג, וערך את הופעת הבכורה שלו (מתוך 19 משחקים בסך הכל באותה עונה) במשחק מול קארדיף סיטי ב-29 בנובמבר 1924. הוא שיחק בעיקר בצד הימני או השמאלי של מערך המשחק, אך לאחר הגעתו של ג'ו האלם ב-1926 הוא הודח מההרכב הראשון ואת רוב עונת 1926/1927 העביר על ספסל המחליפים. הואר הצליח לחזור להרכב לקראת סוף העונה, ותפס את מקומו של סם היידן בעמדת הקשר השמאלי. אף על פי שנפצע במשחק האחרון של העונה (מול אסטון וילה) הוא היה כשיר על מנת להשתתף במשחק גמר גביע ה-FA מול קארדיף סיטי; המשחק הסתיים בהפסד של ארסנל כתוצאה מטעותו של השוער דן לואיס.

הואר המשיך לשחק בעמדת הקשר השמאלי של ארסנל במשך עונה נוספת, ובעונת 1927/1928 הבקיע תשעה שערים והחמיץ ארבעה משחקים בלבד. בעונתו האחרונה במועדון הוחתם שחקן נבחרת ויילס צ'ארלי ג'ונס, ובעונת 1928/1929 השתתף הואר בשישה משחקים בלבד. הוא עזב את ארסנל בספטמבר 1929 על מנת להצטרף לקלפטון אוריינט תמורת 1,000 לירות שטרלינג. הוא השתתף ב-117 משחקים במדי ארסנל, והבקיע בהם 18 שערים. הוא שיחק באוריינט במשך עונה אחת, ופרש מכדורגל בקיץ 1930.

==לקריאה נוספת==
* ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who, Independent UK Sports, 1995 ()

קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלני לוטון טאון
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:כדורגלני לייטון אוריינט
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1895
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1967
פרס בריק

פרס בריק (באנגלית: Berwick Prize) ופרס בריק הבכיר (באנגלית: Senior Berwick Prize) הם שני פרסים שמחולקים על ידי החברה המתמטית של לונדון לזכרו של ויליאם אדוארד הודג'סון בריק סגן הנשיא לשעבר של החברה הלונדונית למתמטיקה.

בריק העביר כסף לחברה כדי לייסד שני פרסים. הפרסים ניתנים על הכרה במחקר מתמטי שפורסם על ידי החברה בשמונה השנים שקדמו להענקת הפרס.
הפרסים מחולקים לסירוגין מאז 1946. המועמדים לפרס בריק הם מתמטיקאים שבתחילת השנה בה מוענק הפרס עדיין לא חלפו 15 שנה מאז קיבלו את תואר הדוקטור. המועמדים לפרס הבכיר הם חברי החברה הלונדונית למתמטיקה. 

==זוכי פרס בריק הבכיר ==

==זוכי פרס בריק ==

== ראו גם ==
* מדליית דה מורגן
* פרס וייטהד
* פרס פרויליך
* פרס פוליה

==הערות שוליים==

בריק
טיסה 1549 של יו אס איירווייז

טיסה 1549 של יו אס איירווייז או הנחיתה על ההדסון קרתה ב־15 בינואר 2009. טיסה 1549 יצאה מנמל התעופה לה גוארדיה בניו יורק, ובעקבות פגיעת ציפורים במנועי מטוס האיירבוס A320 נאלץ הטייס לבצע, 5 דקות לאחר ההמראה, נחיתת חירום בנהר ההדסון. בזכות תפקודו יוצא הדופן של הטייס צ'סלי סאלנברגר ניצלו כל 155 הנוסעים ואנשי הצוות.

==הטיסה==
ביום חמישי, 15 בינואר 2009, בשעה 15:26 המריא מטוס איירבוס A320 דו-מנועי מנמל התעופה לה גוארדיה בניו יורק עם 150 נוסעים וחמישה אנשי צוות. המטוס אמור היה לנחות בנמל התעופה של העיר שארלוט בדרכו לנמל התעופה בסיאטל. שלוש דקות לאחר ההמראה פגעו ציפורים במנועי המטוס והשביתו את שני המנועים. מכיוון שהפגיעה הייתה קשה במיוחד ויתר הטייס צ'סלי סאלנברגר על האפשרות לנסות לחזור לשדה התעופה הסמוך והחליט להנחית את המטוס בנחיתת חירום על נהר ההדסון המפריד בין ניו יורק לניו ג'רזי.

בהתאם להוראות הבטיחות ביקש סלנברגר מהנוסעים להתכופף ולשים את ידיהם על ראשם, והחל להנמיך לקראת הנחיתה. שתי דקות לאחר מכן, ובסך הכל - שש דקות לאחר ההמראה, הצליח הטייס להנחית את המטוס באופן מושלם על מי הנהר, בסמוך לרחוב 48 פינת ברודוויי בניו יורק, במרחק של כ-900 מטר משלוש מעבורות גדולות. לדבריו, הוא החליט לנחות כמה שיותר קרוב למעבורות כדי שיהיה אפשר לפנות את הנוסעים במהירות. מיד לאחר הנחיתה לבשו הנוסעים את חליפות ההצלה ומשנפתחו דלתות החירום יצאו כולם במהירות והמתינו על כנפי המטוס עד להגעתן של המעבורות.

בתוך דקות ספורות, עוד בטרם החל המטוס לשקוע, חולצו כל הנוסעים. 78 מהם נפצעו, רובם באופן קל במיוחד ובעיקר בשל טמפרטורת המים הנמוכה והקור העז ששרר בחוץ. המטוס, שחלקו עדיין צף, נגרר על ידי ספינות אחרות לכיוון גדת הנהר והוצא מן המים. הטייס זכה לשבחים רבים על הצלחתו להנחית את המטוס בשלמות.

חברת התעופה הציעה פיצוי בסך 5,000 דולר לכל אחד מנוסעי הטיסה. המטוס, שניזוק ללא תקנה, מוצג כיום במוזיאון התעופה של הקרוליינות בעיר שארלוט.

==הסרט==
ב-9 בספטמבר 2016 יצא סרט עלילתי בשם "סאלי: נס על ההדסון" אודות ה-"סיפור שלא סופר" על הטייס צ'סלי סאלנברגר שהנחית את המטוס. הסרט בוים על ידי קלינט איסטווד וטום הנקס משחק את סלנברגר (המכונה "סאלי").

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

אפשרויות הנחיתה שעמדו לרשות הטייסים

יו אס איירווייז, 1549
יו אס איירווייז, 1549
קטגוריה:2009 בארצות הברית
יו אס איירווייז, 1549
יו אס איירווייז, 1549
יו אס איירווייז, 1549
יו אס איירווייז, 1549
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה עקב פגיעה של ציפורים במנוע
אווטה

פסל [[טרה קוטה המתאר את אווטה.]]
אווטה (Aveta) או דיה אווטה (Dea Aveta) היא אלה במיתולוגיה הקלטית המזוהה עם אימהות ופריון וכן עם לידה. כמו כן האלה הייתה מזוהה עם מעיין בטריר (בגרמניה של ימינו).

בטריר וכן בטולון-סור-אלייה שבצרפת התגלו פסלונים רבים המתארים את האלה מחזיקה בידה תינוק או סל פירות.

בטריר התגלה מקדש המוקדש לאלה זו, ושמה התגלה על כתובות בשווייץ ובקוט-ד'אור שבצרפת.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.timelessmyths.com/celtic/gallic.html#Aveta אווטה במיתולוגיה הקלטית]
* [https://web.archive.org/web/20080321112559/http://www.celtnet.org.uk/gods_a/aveta.html באתר celtnet]

קטגוריה:אלים בריטיים וגאליים קדומים
קטגוריה:אלות פריון
קטגוריה:אלות ילדות
קטגוריה:אלי ים ונהר
בליסאמה

כתובת לכבוד האלה שהתגלתה ב[[פרובאנס: СΕΓΟΜΑΡΟС ΟΥΙΛΛΟΝΕΟС ΤΟΟΥΤΙΟΥС ΝΑΜΑΥСΑΤΙС ΕΙωΡΟΥ ΒΗΛΗ СΑΜΙ СΟСΙΝ ΝΕΜΗΤΟΝ.]]
בליסאמה (Belisama) או בלסאמה (ביוונית: Bηλησαμα; בלטינית: Belesama - משמעות שמה "הזוהרת") הייתה אלה במיתולוגיה הקלטית אשר פולחנה היה נפוץ בגאליה (צרפת של ימינו) ובבריטניה.

בליסאמה הייתה אלת הנהרות, האש, המלאכה והאור.

בעקבות המפגש של התרבות הקלטית עם תרבות יוון העתיקה ותרבות רומא, זוהתה האלה עם אתנה מהמיתולוגיה היוונית (מינרווה מהמיתולוגיה הרומית).

בליסאמה הייתה רעייתו של האל בלנוס.

מספר כתובות המוקדשות לאלה התגלו בוייזון-לה-רומיין שבפרובאנס ובאקיטן.

האסטרואיד שהתגלה על ידי יוהאן פאליזה נקרא על שמה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלים בריטיים וגאליים קדומים
קטגוריה:אלות אש
קטגוריה:אלות ים ונהר
קטגוריה:אלות מלאכה ויצירה
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה שעל שמן כוכב לכת מינורי
נאום ארבע החירויות

ארבע החירויות (באנגלית: Four Freedoms) הן ארבעה יעדים שנוסחו והוצבו על ידי נשיא ארצות הברית, פרנקלין דלאנו רוזוולט בנאום מצב האומה שנשא בקונגרס האמריקאי ב-6 בינואר 1941. 

הנאום נודע בשם נאום ארבע החירויות. רוזוולט הציע ארבע חירויות בסיסיות שלדבריו כל אדם זכאי ליהנות מהן בכל מקום בעולם. החירויות היו: חירות הביטוי וההבעה, חירות הדת, חירות ממחסור ו.

הכללתן של שתי החירויות האחרונות הוסיפה על הערכים המסורתיים עליהם נשענה ארצות הברית כפי שתואר בתיקון הראשון לחוקת ארצות הברית. הנאום אימץ לחיקו נקודת מבט אינטרנציונליסטית למדיניות החוץ של ארצות הברית שהפכה עם השנים לאחת העמדות המרכזיות במדיניותה של ארצות הברית.

==תרגום הנאום==

==השפעות הנאום==
אלינור רוזוולט נטלה על עצמה משימה אישית להביא ליישום עיקרון ארבע החירויות של בעלה בהכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות אדם של ארגון האומות המאוחדות. המשימה נחלה הצלחה, וארבע החירויות נטמעו בתוך ההכרזה שבה נכתבו הדברים הבאים: "בעוד שהתעלמות וזלזול בזכויות אדם הביאו למעשים ברברים שקוממו את מצפונה של האנושות, עולם שבו בני אדם יוכלו ליהנות מחירות הביטוי, האמונה, וחירות מפחד ומחסור, הוכתר כשאיפתם של האנשים הפשוטים."

מצד אחד קרא רוזוולט לפירוק כלל-עולמי מנשק בעתיד, מהצד השני קרא להתחמשות מסיבית של ארצות הברית עקב צו השעה. רוזוולט טען כי על מנת ליצור את העולם שהוא ראה בחזונו יש צורך להגן על הדמוקרטיות מפני תוקפנות ולעזור להן על ידי הספקת נשק.

==ראו גם==
* פארק ארבע החירויות על שם רוזוולט
* אוניית המעפילים ארבע חירויות

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

ארבע החירויות
קטגוריה:ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:1941 בארצות הברית
קטגוריה:נשיאות פרנקלין דלאנו רוזוולט
ארבע החירויות
ארבע החירויות
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1941
קטגוריה:הקונגרס של ארצות הברית: היסטוריה

ru:Четыре свободы (Европейский союз)
וייד ויליאמס

וייד ויליאמס (Wade Williams; נולד ב-24 בדצמבר 1961) הוא שחקן טלוויזיה וקולנוע אמריקאי הידוע בעיקר בשל תפקידו בסדרה נמלטים, בה גילם את בראד בליק.

==ביוגרפיה==
ויליאמס ושלושת אחיו נולדו בג'ורג'יה, ומאוחר יותר משפחתו עברה לטלסה, אוקלהומה, ארצות הברית. בנעוריו ויליאמס התעניין במשחק ובמוזיקה, אך הוא לא התכוון להיות שחקן. הוא התכוון ללמוד רפואה באוניברסיטת טלסה, אך החליט ללמוד משחק במקום זאת. כיום הוא גר עם אשתו וביתו בטקסס. לזוג בת אחת. 

ויליאמס שיחק במחזות אילוף הסוררת עם מורגן פרימן וריצ'רד השלישי עם דנזל וושינגטון. כמו כן הוא שיחק בברודוויי במחזות עלובי החיים, רגטיים ועוד.

ויליאמס השתתף בסדרות תיקים באפלה, מסע בין כוכבים: אנטרפרייז, מכושפות, עמוק באדמה, 24, CSI, אווטאר: כשף האוויר האחרון, העוקץ ומחשבות פליליות. תפקידו המשמעותי ביותר היה גילום בראד בליק בסדרת הטלוויזיה נמלטים, החל מהעונה הראשונה עד הפרק התשיעי בעונה הרביעית.

ב-2000 שיחק בסרט "מערכת הטרור" לצד בריאן קראנסטון. ב-2002 שיחק בסרט "נביחה!", לצד וינסנט ד'אונופריו. בנוסף, הופיע בסרטו של לארי קלארק "קן פארק". ב-2004 שיחק במותחן הדרמה "מומיה והארמדילו" לצד ביזי פיליפס. ב-2009 שיחק בסרט האימה "הבור" בכיכובה של היילי בנט. 

ב-2016 החל לשחק בסדרת הדרמה הרפואית "רחוב מרסי" של רשת PBS. שנה לאחר מכן, ב-2017 שב לשחק בעונתה השנייה. כמו כן, התארח בסדרות "הרשימה השחורה" ו-"אלמנטרי". 

בשנת 2021 התארח בסדרת המדע-בדיוני "קאובוי ביבופ" של הזרמת המדיה נטפליקס. 

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טלסה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1961
שטפן פרוינד

שטפן פרוינד (בגרמנית: Steffen Freund; נולד ב-19 בינואר 1970 בברנדנבורג שבגרמניה המזרחית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בתפקיד הקשר ההגנתי.

== קריירה ==
פרוינד החל את הקריירה שלו בקבוצת שטאהל ברנדנבורג, לאחר שעבר דרך מחלקות הנוער של המועדון. בשנת 1991, הוא עבר לקבוצת הבונדסליגה שאלקה 04, ובמהלך שהייתו בקבוצה רכש לעצמו מעמד של שחקן קישור יציב וטוב. שאלקה נאלצה להעביר את פרוינד עקב קשיים כלכליים בשנת 1993, ולכן כרטיסו נרכש על ידי בורוסיה דורטמונד, בה שיחק עד שנת 1998. במהלך התקופה בה שיחק בדורטמונד, הוא זכה עם קבוצתו פעמיים באליפות הבונדסליגה (1995, 1996) ואף זכה עימה פעם אחת בליגת האלופות, בשנת 1997. ב-1998, מועדון הפרמייר ליג טוטנהאם הוטספר, רכש את כרטיס השחקן של פרוינד. תקופת משחקו באנגליה ידועה בשל העובדה שלא כבש אפילו שער אחד, בחמש העונות בהן שיחק בטוטנהאם. בשנתו האחרונה בקריירה, שיחק פרוינד תקופות קצרות בקייזרסלאוטרן ובלסטר סיטי. 

בין השנים 1995–1998, פרוינד השתייך לסגל נבחרת גרמניה, בה שיחק 21 משחקים, ולא הבקיע אף שער. הוא היה שותף בזכיית נבחרתו ביורו 1996, והיה גם חלק מסגל הנבחרת במונדיאל 1998 בצרפת. 

אחרי שפרש מהמשחק, ב-5 בדצמבר 2007, פרוינד התמנה להיות עוזר מאמן הנבחרת הניגרית שאותה אימן ברטי פוגטס.

==תארים==
עם בורוסיה דורטמונד:
* אליפות הבונדסליגה: 1994/95, 1995/96
* ליגת האלופות: 1996/97
* הגביע הביניבשתי: 1997

עם טוטנהאם הוטספר:
* גביע הליגה האנגלית: 1999

עם נבחרת גרמניה:
* יורו 1996

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה דורטמונד
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קייזרסלאוטרן
קטגוריה:כדורגלני לסטר סיטי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1970
קז'ימייז' השלישי, מלך פולין

קז'ימייז' השלישי ובכינויו: "הגדול" (בפולנית: Kazimierz III Wielki; 30 באפריל 1310 – 5 בנובמבר 1370) היה מגדולי מלכי פולין.

==ביוגרפיה==
קז'ימייז' נולד בקובאל, לולדיסלב הראשון, מלך פולין ולידוויגה מקאליש. אשתו הראשונה הייתה אלדונה מליטא, בתו קוניגונדה נישאה ללודוויג השישי, דוכס בוואריה, בתו אליזבת נישאה לבוגיסלב החמישי מפומרניה. ב-1339 נפטרה אשתו אלונדה והוא נישא לאדלהיד מהסן, ממנה התגרש ב-1365 ונישא לכריסטינה ממנה התגרש באותה השנה ונישא לידוויגה.

קז'ימייז' מלך על פולין מ-1333, בגיל 23, עד מותו ב-1370. בשלטונו הוביל את פולין לפריחה, הרחיב את שטחה ופיתח את כלכלתה. פעל רבות למען מעמד האיכרים המשועבדים וכונה "מלך העבדים". הוא דאג גם לבני המעמד העירוני ובתוכם היהודים שהיו מבוני העיר הפולנית. מן המפורסמות היא איגרתו של המלך משנת 1364, שבה הוא כותב:

בתקופתו נוסדה בקרקוב האוניברסיטה הראשונה במדינה.עם מותו של קז'ימייז' הגדול הסתיימה עת שלטונה של שושלת פיאסט (המאה ה-8 – 1370).

==קז'ימייז' ויהדות פולין==
קז'ימייז' והיהודים
על פי הפולקלור היהודי-הפולני, בתקופת מלכותו של קז'ימייז' נפוצה באירופה המגפה השחורה אשר בה מתו מיליוני אנשים (1347-1351). עובדה ידועה בזמן המגפה הייתה כי הקהילות היהודיות נפגעות פחות מהמגפה, ככל הנראה משום שהקפידו ליטול ידיים בבוקר למרות שלא נודעו סיבותיה ואופן התפשטותה. לכן, נפוצה בקרב הנוצרים עלילת דם חדשה שעל פיה היהודים הם שליחי השטן, מפיצים עבורו את המגפה, ולכן אינם נדבקים בה. היום, רווחת הטענה כי בזמנים ההם ההיגיינה בקרב הקהילות היהודיות הייתה גבוהה בהרבה מאשר אצל שכניהם הנוצרים, וזאת בעקבות הדעה הרווחת באותו זמן בקרב מרבית האוכלוסייה הלא-יהודית שמקלחות הן מקור למחלות, ולכן יש להימנע מהן..

בעקבות עלילה זו החלו לפרוץ פוגרומים ברחבי אירופה נגד הקהילות היהודיות, אשר בהיעדר תמיכת השלטונות והגנתן נפגעו רבות. על פי האגדה, באותן שנים הייתה למלך פולין, קז'ימייז', מאהבת יהודיה ושמה אסתרקה. המאהבת שכנעה אותו לעזור לאחיה היהודים ולבנות להם רובע משלהם בבירת פולין דאז, קרקוב. המלך הסכים לתחינותיה והורה על הקמת הרובע היהודי בקרקוב. בנוסף, נשלחו רצים אל כל הקהילות היהודיות בפולין ומחוצה לה המזמינות את היהודים להגר אל הבירה. עדויות ברובע היהודי מצביעות על כך שבאותן שנים היגרו לרובע החדש קהילות יהודיות רבות מפולין וסביבתה, ואף ממקומות מרוחקים יותר כגון הולנד. ברובע החדש נתן המלך ליהודים אוטונומיה ואיפשר להם חופש דת ושגשוג נרחבים שהיהודים לא זכו לו כלל לפני כן באירופה המזרחית.

אגדה נוספת מספרת כי לאות הוקרה על עזרתו ליהודים, ביקש קז'יימיז' שבבית הכנסת ברובע תיתלה תמונה גדולה שלו שלפניה ישתחוו באי בית הכנסת. אנשי הרובע חששו מכך, משום שעל פי ההלכה קיים איסור על כך. לכשהגיע המלך ביום מן הימים לבית הכנסת ולא ראה את תמונתו בכניסה הזדעזע ודרש הסבר. הסביר לו הרב באמצעות משל: התפילין הם עזר המקשר בין האדם לאלוהים, וכל יהודי מניח תפילין בכל יום, אך למרות זאת בשבת לא מניחים תפילין, מכיוון שבשבת רוח הקודש כבר שוכנת על הארץ כך שאין צורך בכלי העזר. לכן, המשיך הרב, תמונתך תלויה בבית הכנסת מדי יום, אך כאשר אתה עצמך מגיע איננו צריכים את התמונה ככלי עזר.

==בתרבות המודרנית==
דמותו של המלך קז׳ימייז׳ הגדול מופיעה במשחק האסטרטגיה Civilization V כמנהיגה של פולין.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלכי פולין
קטגוריה:אישים הקבורים בקתדרלת ואוול
קטגוריה:אישים שהונצחו בשטרות כסף פולנים
קטגוריה:ילידי 1310
קטגוריה:נפטרים ב-1370
משתנים אוגרי אשלגן

משתנים אוגרי אשלגן (באנגלית: potassium-sparing diuretics) הן תרופות המשפיעות על הצינור המאסף שבכליה.

תרופות אלו גורמות להשתנת יתר, להפרשת יתר של יוני הנתרן, אולם גם לעיכוב ולהפחתת כמות האשלגן המופרשת מהגוף דרך השתן. דבר זה מוביל לאגירת כמויות עודפות של מלח האשלגן בגוף ולכן לעיתים משלבים תרופות אלו יחד עם תרופות ממשפחת התיאזידים, כדי לאזן את ריכוז האשלגן בנוזל הדם.

בקבוצה זו של תרופות, ישנן מספר תרופות אשר פועלות במנגנונים שונים:
*תרופות שחוסמות קולטנים לאלדוסטרון. 
*תרופות שחוסמות תעלות נתרן שונות. 

===תרופות שחוסמות קולטנים לאלדוסטרון===

*ספירונולקטון (Spirinolactone): תרופה החוסמת את הקולטנים לאלדוסטרון, אשר קיימים בכליה, בשרירים החלקים של כלי הדם וברקמת שריר הלב. ההורמון אלדוסטרון גורם לספיגה מחדש של נתרן בחזרה לנוזל הדם, בתמורה להפרשת אשלגן לשתן. אלדוסטרון פועל, בין היתר במצבים בהם קיים יתר אשלגן בדם אשר מביא להפרשת אלדוסטרון מבלוטת יותרת הכליה. זאת כדי להפחית את רמתו ולאפשר את הפרשתו של האשלגן לשתן. רמות גבוהות ולאורך זמן של הורמון זה גורמות להיפרטרופיה של שריר הלב, ולהחמרה במצבי אי ספיקת לב - אגירת הנתרן והמים מחמירה את הבצקת אשר נוצרת במחלות אי ספיקת לב. לרוב התרופה משמשת לטיפול בסובלים מיתר לחץ דם, אי ספיקת לב או היפר-אלדסטרוניזם. 

תופעות לוואי של התרופה: מאחר שהתרופה גורמת לאגירת אשלגן, עלולה להיווצר היפרקלמיה, שהיא יתר אשלגן בנוזל הדם. בנוסף לחסימת הקולטנים לאלדוסטרון, חוסמת התרופה גם קולטנים עבור הורמוני המין פרוגסטרון, ולכן חסימה בלתי בררנית זו גורמת להשפעות לוואי כגון הגדלת רקמת השד בגברים (גינקומסטיה) והפרעות בתפקוד המיני.

===תרופות שחוסמות תעלות נתרן שונות===

*אמילוריד (Amiloride): תרופה המעכבת את המשחלף Na/H ואת תעלת הנתרן האפיתליאלית (ENaC). כתוצאה מכך, יותר נתרן מופרש בשתן וקיימת ירידה באובדן האשלגן. בנוסף קיימת עליה ברמת הפרוטונים - H. 

תופעות לוואי: ירידה באובדן האשלגן מביאה להיפרקלמיה והירידה באובדן פרוטונים מביאה לחמצת מטבולית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תרופות משתנות
קטגוריה:אשלגן
משתן לולאה

מְשַׁתְּנֵי לולאה הם קבוצת תרופות מְשַׁתְּנוֹת חזקות, אשר גורמות להפרשה משמעותית ביותר של מים ומלחים. בנוסף לפעילות המשתנת, הן גורמים לסינתזה של פרוסטגלנדינים אשר מגבירים את זרימת הדם בכליות. תרופות אלו הן בעלות תקרת פעילות גבוהה.

בלולאת הנלה שבכליה קיימת משאבת נתרן-אשלגן, אשר אליה מצומדת פעילות הובלת-יחד של נתרן, אשלגן וכלוריד, יחד עם ספיגת מים בחזרה לגוף.

תרופות מסוג משתני לולאה גורמות לעיכוב הקו-טרנספורטר, ולכן יש מניעת ספיגה בחזרה של נתרן, אשלגן ומים, יחד עם אובדן יונים נוספים, כגון כלור. תרופות אלו משמשות למצבים של בצקת אקוטית בריאות, והן משמעותיות מאוד במצבים של אוטם שריר לב אקוטי או אי ספיקת לב. 

תופעות הלוואי של התרופות: היפוקלמיה, היפוקלצמיה, היפונתרמיה, אלקלוזיס (ירידה בחומציות הדם), היפומגנזמיה, תפרחת ופגיעה בשמיעה.

תרופות ממשפחת משתני הלולאה כוללות: פורוסמיד, בומטניד ואטקריניק אסיד .

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תרופות משתנות
שיחור מזון

סל פטריות צ'נטרל אשר לוקטו ביער ברוסיה
שיחור מזון (באנגלית: Foraging) הוא כינוי לכלל ההתנהגויות הקשורות בחיפוש ואיסוף מזון, ציד ואכילה בבעלי חיים.

התנהגויות השיחור של בעלי החיים בהקשר לסביבתם נחקרות על ידי חוקרים שעוסקים באקולוגיה התנהגותית, ענף במדעי החיים. לדוגמה, נחקר הקשר בין אסטרטגיות השיחור בפועל לאסטרטגית השיחור האידיאלית בתנאים מסוימים - זו המביאה את התועלת האנרגטית המקסימלית.

על פי תאוריית שיחור המזון האופטימלי, אסטרטגיית השיחור של בעל החיים בפועל שואפת לאסטרטגיה האופטימלית התאורטית הודות לתהליך של הסתגלות אבולוציונית. זאת על אף שבידי בעל החיים לא נמצאים כל הנתונים ויכולות העיבוד הנדרשים כדי לפתור את הבעיה בצורה פורמלית.

==תצלומים של חיות שוחרות אחר מזון ==
<gallery widths="230px" heights="160px" perrow="4">
File:Grizzly_Bear_foraging.jpg|דובי גריזלי שוחרות אחר מזון בפארק הלאומי דנאלי שבאלסקה
File:Passer domesticus female - foraging plants.ogv|נקבת דרור הבית שוחרת אחר מזון
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

*
ACE (אנזים)

מבנה האנזים
אנזים ההופך אנגיוטנסין (באנגלית: Angiotensin converting enzyme ובקיצור: ACE; נקרא גם peptidyl dipeptidase A, carboxycathepsin ו-CD 143) הוא אנזים הנמצא בעיקר בנימי הריאה שהופך את אנגיוטנסין 1 הלא פעיל לאנגיוטנסין 2 (ראו אנגיוטנסין).

אנגיוטנסין 2 פועל באמצעות קישור לקולטן AT1, וגורם לתופעות שונות:
# הגברת הפעילות הסימפתטית
# כיווץ כלי הדם - דבר המעלה את לחץ הדם. 
# עירור הפרשת אלדוסטרון אשר פועל בתורו להגברת הספיגה מחדש של נתרן בגוף.
# עירור הצמא והפרשת ADH.

== מעכבי ACE ==

במקרים של יתר לחץ דם או אי ספיקת לב ניתנות תרופות המעכבות את פעילותו של האנזים ACE (כגון קאפטופריל, ליזינופריל), השייכות לקבוצת מעכבי ACE. תרופות אלו מדכאות את הפעילות שלו: באמצעות חסימת ההשפעה של אנגיוטנסין 2 על העצבים הסימפתטיים, הן מרחיבות את כלי הדם באמצעות פעילות ישירה (עיכוב פעילות הברדקינין), מעודדות הפרשת נתרן ומים בזכות הירידה בפעילות אלדוסטרון, ולכן בעלות אפקט משתן והקלה במצבי בצקת, ומעכבות תהליכי remodeling של שריר הלב (המתקיימים במצבים של יתר לחץ דם כרוני, אי ספיקת לב או אוטם). 
תרופות אלה אינן גורמות לרפלקס טכיקרדיה. 

תופעות הלוואי של התרופות: ירידה באלדוסטרון, תת לחץ דם, עליה ברמת האשלגן בדם (היפרקלמיה), שיעול כרוני אשר יכול להביא לאנגיואדמה - בצקת הלוע והלשון. אין לתת תרופות אלו כאשר יש סכנה לאי ספיקת כליות חריפה. אין לקחת תרופות אלו במשך כל ההיריון היות שהן מעכבות ככל הנראה את התפתחות העובר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.maccabi4u.co.il/7613-he/Maccabi.aspx אנזים הופך אנגיוטנסין - ACE (בדם)], באתר של מכבי שירותי בריאות

== ראו גם ==

* ACE2

קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:מעכבי ACE
סין המיתולוגית

פ'ו-קסי ונ'ו-ווא הם אל ואלה, בעל ואישה, שמופיעים אחרי מבול הרסני, והם למעשה האב והאם של כל בני האדם על פי המיתולוגיה הסינית
סין המיתולוגית היא תקופה בהיסטוריה של סין, שמקור המידע עליה בסיפורי מיתולוגיה ובכתבים היסטוריים סיניים קדומים. התקופה מתוארכת לזמן שבין שנת 2800 לפנה"ס עד 2200 לפנה"ס. לתקופה זו משויכת השושלת המיתולוגית של שלושת המלכים וחמשת הקיסרים.

==תיעוד היסטורי==
המידע על התקופה המיתולוגית מגיע בעיקר מהספרים:
*רשומות ההיסטוריון, שנכתבו על ידי סְה-מָה צְ'ייֵן במאה השנייה לפנה"ס.
*רשומות הבמבוק, שנכתב במאה הרביעית לפנה"ס.

==שליטים דמויי אל-אדם==
הספרים מתארכים את תחילת ההיסטוריה הסינית לתקופת שלושת המלכים וחמשת הקיסרים - 2800 לפנה"ס. לתקופה זו מאפיינים מיתולוגיים מובהקים. למלכים ולקיסרים תכונות מיסטיות והם מתוארים כשליטים נבונים ובעלי מוסר גבוה. אחד מהם, הקיסר הצהוב נחשב לאבי בני ההאן.

==שלושת המלכים==
שלושת המלכים מתוארים כאלים-מלכים שמשתמשים בכוחם על מנת לשפר את חיי האזרחים במדינתם. בשל אלוהותם הם חיו שנים רבות, וזכו לתקופות ארוכות של שלום.

==הקיסר הצהוב==
הקיסר הצהוב נחשב כאב מייסד של התרבות הסינית. חי לפי המסורת בין השנים 2698 לפנה"ס ו2599 לפנה"ס.
בין היתר, איחד 40 שבטים שונים וכך יצר את האומה הסינית הראשונה, את בני ההאן.

== יצירת מיתוס הדרקון בתרבות הסינית==
קיים מיתוס יו' הגדול מלך סין משושלת שְׂיָה הראשון. על פי כמה אגדות יו' היה אדם-דרקון. הקיסר הגדול יָאוֹ הטיל על יו' לרסן את מימיו של שיטפון גדול. כהוקרה על עבודתו, התפטר הקיסר הבא, שון, מתפקידו לטובת יו' שייסד את שושלת שְׂיָה.
כל השליטים שבאו אחריו נחשבו לגלגוליו של יצור זה. הדרקון הפך לסמל מרכזי במיתולוגיה ובתרבות של סין.

==עובדות בשטח==
לתקופה שבין 2800 לפנה"ס ועד 2200 לפנה"ס מיוחסות העובדות הבאות:
*צמיחת הערים הראשונות בסין.
*התפשטות גידול תולעת המשי בסין.
*ייצור הארד בסין.

==מיקום התקופה בתולדות סין==
{| class="wikitable" width="40%"
! הקודמת:סין הפרהיסטורית !! נוכחית:סין המיתולוגית!! הבאה:סין הקדומה
|}

*
קטגוריה:סין: היסטוריה
סינית
אקולוגיה התנהגותית

אקולוגיה התנהגותית היא תחום מחקר חדש יחסית במדעי החיים, החוקר את ההשפעה האדפטיבית של האקולוגיה, הסביבה ולחצי הברירה על התנהגות בעלי החיים והסתגלותם לבתי הגידול שלהם לאורך הדורות.

האקולוגיה ההתנהגותית החלה להתפתח מן האתולוגיה שלאחר מחקריו של ניקולאס טינברגן.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אתולוגיה
קטגוריה:אקולוגיה של בעלי חיים
קטגוריה:פסיכולוגיה אבולוציונית
ניקולאס טינברגן

ניקולאס (ניקו) טינברגן (בהולנדית: Nikolaas "Niko" Tinbergen; 15 באפריל 1907 – 21 בדצמבר 1988) היה ביולוג ואתולוג הולנדי וחוקר עופות זוכה פרס נובל.

בשנת 1973 זכה טינברגן בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה יחד עם קרל פון פריש וקונראד לורנץ על מחקרם בנושא "יצירה והוצאה לפועל של דפוסי התנהגות יחידאית וחברתית בבעלי חיים". מבין חיבוריו החשובים בתחום התנהגות בעלי החיים נמנית מסה שכתב, ואשר זכתה לשם ארבע השאלות של טינברגן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:אורניתולוגים
קטגוריה:זואולוגים הולנדים
קטגוריה:ביולוגים הולנדים
קטגוריה:מדענים הולנדים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
קטגוריה:זוכי פרס נובל הולנדים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:אתאיסטים הולנדים
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1907
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1988
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1988
צ'ארלי ג'ונס

צ'ארלס "צ'ארלי" ג'ונס (באנגלית: Charles "Charlie" Jones; 12 בדצמבר 1899 - אפריל 1966) היה כדורגלן ולשי.
== קריירה ==
ג'ונס נולד בכפר קטן בדרום ויילס, והחל את הקריירה שלו בקארדיף סיטי. ג'ונס לא התבלט בקארדיף, ושוחרר בקיץ 1921 לאחר ההפסד 0 - 1 לסטוק סיטי. הוא הצטרף לסטוקפורט קאונטי, ובעונתו הראשונה במועדון (1921/1922) סייע למועדון להעפיל לליגה השנייה. במרץ 1923 הוא עבר לאולדהאם אתלטיק מהליגה הראשונה, אך זמן קצר לאחר הצטרפותו ירד המועדון לליגה השנייה: ג'ונס שיחק בליגה השנייה במדי אולדהאם במשך שתי עונות נוספות, ובקיץ 1925 הצטרף למועדון נוסף מהליגה השנייה - נוטינגהאם פורסט.

בזמן ששיחק בפורסט הוא קנה לעצמו של קיצוני שמאלי מוכשר, והשתתף ביותר מ-100 משחקים בכל המסגרות במשך שלוש שנים. בתקופה זו הוא שיחק בראשונה מתוך שמונה הופעות במדי נבחרת ויילס, והצטיין בניצחון 3 - 1 על נבחרת אנגליה ב-1 במרץ 1926. כמו כן, הוא זכה לענוד את סרט הקפטן של נבחרתו.

ג'ונס חזר לליגה הבכירה כאשר חתם בארסנל של הרברט צ'פמן בקיץ 1928, ותוך זמן קצר הפך לשחקן הרכב קבוע. ב-25 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק הפתיחה של העונה מול שפילד ונסדיי. בשתי עונותיו הראשונות בארסנל הוא השתתף ברוב המשחקים, אך הוא מיעט לשחק לאחר הגעתם של אלכס ג'יימס וקליף באסטין ב-1929, ולא נכלל בהרכב הפותח של ארסנל בגמר גביע ה-FA של 1930, שהסתיים בניצחון לטובת ארסנל.

ג'ונס הוכיח את הרב-גוניות לו לאחר שעבר לעמדת הקשר הימני תוך דחיקת ביל סדון, וזכה למוניטין בשל תיקוליו הטובים ושליטתו בכדור. הוא זכה עם ארסנל בשלוש האליפויות הראשונות בתולדות המועדון, והשתתף בגמר גביע ה-FA של 1932 (שהסתיים בהפסד שנוי במחלוקת לניוקאסל יונייטד). ג'ונס הושפע מגילו המתקדם בשלהי הקריירה שלו, ומהתחרות העזה על מקום בחוליית הקישור במערך המשחק של ארסנל; ג'ונס השתתף ב-16 משחקים בלבד בעונת 1932/1933, בעיקר בעקבות נוכחותם של שחקנים כגון בוב ג'ון ופרנק היל. אולם, המאמנים צ'פמן וג'ו שו העריכו את הידע ואת הטקטיקה של ג'ונס, וכתוצאה מכך הוא היה שחקן הרכב קבוע בעונת 1933/1934 שבסיומה פרש מכדורגל. הוא השתתף ב-195 משחקים במדי ארסנל, והבקיע שמונה שערים.

לאחר שפרש מכדורגל הוא אימן את נוטס קאונטי למשך תקופה קצרה, בין מאי 1934 לדצמבר 1935. הוא לא זכה להצלחה רבה בנוטס, ולאחר שעזב את התפקיד הוא פרש כליל מתחום הכדורגל והחל לעבוד כאיש עסקים.

==לקריאה נוספת==
* ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who, Independent UK Sports, 1995 ()

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ולשים
קטגוריה:קשרי כדורגל ולשים
קטגוריה:כדורגלני קארדיף סיטי
קטגוריה:כדורגלני אולדהאם אתלטיק
קטגוריה:כדורגלני נוטינגהאם פורסט
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:מאמני כדורגל ולשים
קטגוריה:מאמני נוטס קאונטי

קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1899
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1966
מרכז לבריאות הנפש ירושלים

מרכז לבריאות הנפש ירושלים או המרכז הירושלמי לבריאות הנפש, הוא בית חולים פסיכיאטרי שנוצר בעקבות איחודם של בית חולים לחולי נפש כפר שאול ובית חולים איתנים, בשנת 2005. בשנת 2006 מוזגו הנהלות בתי החולים להנהלה אחת.

המרכז משרת את כלל האוכלוסייה באזור ירושלים, וכולל כ-450 מיטות אשפוז בשני המתחמים של בית החולים, בכפר שאול ובאיתנים. המרכז מסונף לפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית ומוכר להתמחות בפסיכיאטריה ופסיכולוגיה קלינית.

המרכז הירושלמי כולל שלושה קמפוסים לאשפוז וכן מרפאות קהילתיות לבריאות הנפש הפרושות ברחבי העיר ובסביבותיה. המרכז כולל המרפאות הקהילתיות נועד להעניק רצף טיפולי למגוון הפרעות נפשיות ובכל הגילים, כולל הגיל הרך, התחום השיקומי ותחום ההתמכרויות והתחלואה הכפולה. מערך הטיפול כולל מגוון טיפולים ביולוגיים (טיפול תרופתי, חדר סנוזלן לגרייה רב-חושית, ונזעי חשמל), טיפול זוגי ומשפחתי, טיפול פסיכולוגי פרטני וקבוצתי, טיפול באמנויות וריפוי בעיסוק. 

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בתי חולים פסיכיאטריים ממשלתיים
קטגוריה:ירושלים: בתי חולים
אולמוס

בּוּקִיצָה (שם מדעי: Ulmus, שם עברי קודם אולמוס) סוג של עצים או שיחים נשירים או ירוקי-עד ממשפחת המישיים (Ulmaceae) ובו 37 מינים הנפוצים באזורים הממוזגים<ref></ref><ref></ref>. תשעה מהם ניתן למצוא בצפון אמריקה וכן מספר קטן יותר באירופה. את המגוון הגדול ביותר ניתן למצוא בסין. בצמחיית הבר של ישראל מיוצג הסוג בוקיצה על ידי מין אחד ונדיר שגדל ליד מים - בוקיצה שעירה (בעבר נקראה אולמוס שעיר)<ref></ref>. מינים קרובים אוקלמו בישראל כעצי נוי.

השם המדעי העברי אוּלְמוּס הוא תעתיק השם המדעי והוא הוחלף על ידי האקדמיה ללשון בשם בּוּקִיצָה, המובא במילונים ובספרות החל בראשית המאה, ככל הנראה מקורו בפרסית, והוא אף משמש בערבית מדוברת.

בישראל מספר מיני תרבות:

1. אולמוס אמריקאי (Ulmus americana) מוצאו מאמריקה הצפונית; 2. אולמוס נמוך (Ulmus alata) מוצאו מדרום אמריקה; 3. אולמוס קטן עלים (Ulmus parvifolia ) מוצאו מסין; 4. אולמוס קירחי (Ulmus glabra).

5. אולמוס גבוה (שם מדעי: )Ulmus minor subsp. minor) - עץ נוי נשיר, עומד בשלכת חורף ארוכה, קליפת הגזע בעלת חריצים עמוקים, ענפי העץ זקופים. העלים מסורגים, משוננים, א-סימטריים בבסיס הטרף. חצי אחד של העלה גדול מחציו השני. בראשית האביב הענפים מתכסים בכפתורי פריחה מהם מפורצים הפרחים. הפריחה מקדימה את הלבלוב. מרבית הפרחים דו-מיניים וחלקם חד-מיניים, העטיף פשוט (עטיף גבעוני ירקרק). הפרי הוא כנפית עגולה, שקוטרה כ-12 מ"מ. מוצא העץ ממערב אירופה ומדרומה. תת-המין השני הוא בוקיצה שעירה.

==ראו גם==
*אולמוס רוברה

==קישורים חיצוניים==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:מישיים
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
סעודת הבראה

בהלכה, סעודת הבראה היא חלק ממנהגי האבלות. סעודה זו היא הסעודה הראשונה במהלך שבעת ימי האבלות, לאחר שחוזר האבל מקבורת המת. על פי ההלכה, סעודה זו נערכת דווקא על ידי שכניו או קרוביו של האדם השרוי באבל, ולא על ידי האבל עצמו.

== מקור ==
השימוש הראשון במילה 'הבראה' במשמעות האכלה לאבל נאמרה בדוד אחרי שקבר את אבנר בן נר: .

מנהג זה מבואר גם בהוראת הקב"ה ליחזקאל שלא לנהוג דיני אבלות על מחמד עיניו שימות במגפה, מכלל דיני האבלות שהוזהר שלא לנהוג בהם היה , והיינו סעודת הבראה שבאה מאנשים אחרים ולא מהאבל עצמו.

== פרטי המנהג ==
נהוג שהמאכלים לסעודה זו כוללים דווקא מאכלים עגולים (כגון ביצים קשות, עדשים, לחמניות או בייגלה), כדי לסמל את הגלגל החוזר בעולם, היינו את מחזור החיים והמוות שעובר על כל בני האדם. לפי פרקי דרבי אליעזר עדשים הם מאכל המסמל אבלות, בין השאר על חורבן בית המקדש. בתלמוד מובא שיש טעם נוסף לאכילת עדשים בסעודת הבראה, כי לעדשים אין סדק, וזה רומז לכך שלאבל אין פה לדבר, והוא מרבה לשתוק.

במצרים ובארץ ישראל נהגו להגיש בסעודה זו רק פת וביצים קלופות, כדי שהאבל לא יצטרך לקלף את הביצים ובכך יראה כרעבתן. מקובל היה שרק שמש חברה קדישא סועד עם האבל. אם האבל יחידי, אוכלים עמו שני שמשים כדי שיצטרפו לזימון, ומביאין יין לכוס ברכת המזון.

בקרב יהדות ארצות האסלאם נהוג לעשות סעודה נוספת ביום השביעי לאבילות וביהדות תימן נקראת סעודה זו בשם "סעודת הבראה".
== הלכות ==
===מי מכין את הסעודה=== 
הראוי הוא שמכיריו ושכניו של האדם יערכו עבורו את הסעודה. מותר לאדם לעשות לחברו סעודת הבראה וחברו יערוך עבורו סעודת הבראה כאשר יהיה החבר אבל, ובתנאי שלא יסכמו זאת בפירוש ביניהם.
כאשר אשה אבלה, נשים מכינות את סעודת ההבראה עבורה. כאשר אשה נשואה אבלה, היא אינה יכולה לאכול סעודה ראשונה משל בעלה.

==קישורים חיצוניים==
* לאה פופר, [http://www.snunit.k12.il/heb_journals/kimat2000/1326.html הביצה - קליפות החיים והמוות], באתר "סנונית"
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פטירה ואבל ביהדות
קטגוריה:סעודות מצווה
א-רימאל

אַ-רִּמַאל (בערבית: الرمال – "החולות") היא שכונת יוקרה במערב העיר עזה.

השכונה משתרעת לאורך העיר, במקביל לחוף הים, אולם אינה גובלת בים. גבולה המערבי מרוחק כמה מאות מטרים מהחוף. נוהגים לחלק את השכונה לרימאל הצפונית ולרימאל הדרומית, שלפחות בשנות ה-70 היו להן ועדים נפרדים. בעיקרה היא שכונת מגורים, אולם חלקה המזרחי של השכונה, הסמוך למרכז העיר ול"כיכר ג'ונדי", כולל גם מבני ציבור. השכונה נחשבה לשכונה האמידה ביותר בעזה. היו מרובים בה הבתים המרווחים, וגם הרחובות רחבים ביחס לרוב שכונות העיר. השכונה נחשבה לאזור בילוי שאליו הגיעו צעירים מרחבי רצועת עזה.

==גאוגרפיה==
את השכונה חוצים לרוחבה שלושה מרחובותיה המרכזיים של עזה: אל-וחדה, עומר אל-מוח'תאר, וגמאל עבד א-נאצר (מכונה גם רחוב תלאתין). רחוב אל-רשיד, הניצב לרחובות אלו והמקביל לחוף הים, מהווה את גבולה המערבי של השכונה. מדרום לרימאל נמצאות השכונות שיח' עג'לין (הסמוכה לחוף) ותל אל-הווא. ממזרח לה נמצאים שכונת סברה ומרכז העיר (א-דרג') ומצפון – מחנה הפליטים שאטי ושכונת א-נאצר.

הבולטים שבין מבני הציבור בשכונה היו: מתחם בית החולים שיפא, בית החולים המרכזי בעיר וברצועת עזה, בית חולים א-נסר לילדים שנפתח ב-1973, ארמון הנשיאות הפלסטיני, ארמון המושל ובניין המועצה המחוקקת הפלסטינית. כמו כן, היו מצויים באזור זה מספר נציגויות של ממשלות זרות, בתי מלון וחלק ממסעדותיה הנחשבות של העיר. מדרום לבית החולים שיפא, על ציר עומר אל-מוח'תאר, נמצאת "מידאן ג'ונדי" (כיכר החייל) הקרויה על שם "החייל הערבי האלמוני" שנפל במלחמת 1948. בשכונה גם התקיימה שלוחה של אל-אזהר. בניין השלוחה נפגע במלחמת ששת הימים ונותר ריק במשך מספר שנים. בשנת 2010 נפתח בשכונה הקניון הראשון ברצועה, קניון עזה. בשכונה שכן מלון חמישה כוכבים קומודור, מסעדת היוקרה "Roots Club" ומועדון הרכיבה פייסל.

==היסטוריה==
הרס בשכונה בעקבות מלחמת חרבות ברזל
עד שנות ה-30 של המאה ה-20 היה האזור שעליו הוקמה השכונה רצועת חולות שהפרידה בין העיר עזה ובין חוף הים. רצועה זאת הייתה בבעלות ממשלתית, וקודם למלחמת העולם הראשונה כתב ד"ר יעקב טהון על סיור באזור עזה לבחינת התיישבות יהודית: "ביחוד היינו מעוניינים באדמת הממשלה המשתרעת בין עזה ובין הים, באורך של 3–4 ק"מ. כאן חשבנו להקים שכונה יהודית, מעין אחוזת בית ...". כבר בשנות ה-20 החלה תנופת בנייה בעזה לאחר שהעיר ספגה נזקים כבדים במצור שנערך עליה במלחמת העולם הראשונה. השכונה הוקמה בשנות ה-30 וה-40. הבתים החדשים נבנו בסגנון ובטכנולוגיה שהיו קרובים יותר לסגנון האירופי. בתחילה היו רוב המשתכנים החדשים פקידים בשלטון המנדט הבריטי, ובהמשך הצטרפו גם בעלי מקצועות חופשיים. בעקבות מעבר חלק נכבד מהשכבה המובילה בעזה לשכונה זו, הוקמו גם בנייני ציבור ומסחר במזרח השכונה, בחלק הסמוך למרכז העיר.

לאחר מבצע צוק איתן, בכירי חמאס החלו לעבור לגור בשכונה. במהלך מבצע שומר החומות, פורסם כי השכונה העשירה הופצצה לראשונה על ידי חיל האוויר הישראלי, לאחר שבכירי חמאס השתלטו על מרביתה. במלחמת חרבות ברזל הופצצה השכונה, לאחר שתושביה נקראו להתפנות מהבתים, ונגרם בה הרס רב.

==קישורים חיצוניים==

*
* 

==הערות שוליים==

*
מיתולוגיה יהודית

[[גוסטב דורה, אליהו הנביא עולה בסערה השמיימה במרכבת האש, ומוסר את אדרתו לנביא אלישע ()]]
מיתולוגיה יהודית היא אוסף הנרטיבים המסבירים ומציגים את האמונות הדתיות של היהדות, בעוד פולקלור יהודי הם סיפורי עם, סיפורי שבחים, מיתוסים ומעשיות שהתקיימו בתרבות היהודית באופן כללי. מקורות המיתולוגיה היהודית הם בעיקר התנ"ך, הספרים החיצוניים, מדרשי האגדה, התלמוד וספר הזוהר. מקורו של מרבית הפולקלור הקדום ביותר הוא ספרות האגדה והתנ"ך עצמו, ומאז קיימת התפתחות היסטורית של פולקלור ושל מיתולוגיה יהודיים. פרשנות רחבה יותר מייחסת לפולקלור היהודי גם מנהגים ומסורות שונות.

בין הנושאים שהמיתולוגיה היהודית עוסקת בהם: קיומם של מלאכים, שדים, ענקים, בהמות, עוף ענק בשם זיז שָׂדַי, לווייתן ואַדְנֵי הַשָׂדֵה; כמו כן גם "שד הגיהנום" (מלאך המוות) סַמָּאֵל, השדה החוטאת לילית ועוד.
אגדות ופרשנויות המרחיבות את סיפורי התנ"ך כסיפור יציאת מצרים ובריאת העולם; העל-טבעי ובסוגיית מהות החיים והמוות. קיימים גם מרכיבים מודרניים יותר, למשל במיתולוגיה סביב הבעל שם טוב, המהר"ל מפראג או ה"מעשה בוך" מ-1602.

כך, למשל, אחת הדמויות הבולטות במיתולוגיה היהודית היא חוה, שהייתה אשתו של אדם הראשון. המיתוס על אודות לילית, המאפשר לקהל היעד לפתח עמדה לגבי הטוב ורע, מבוסס על המידע התנ"כי אך מרחיב אותו.

סיפור הבריאה היהודי חולק קווי דמיון עם סיפור המיתולוגיה הבבלי, האנומה אליש, ומשתמש בסימבולים מיתולוגיים דומים. מכיוון שהופעת טכנולוגיית כתיבה מתקדמת באזור יהודה וישראל הופיעה מאות שנים לאחר שהחלה במסופוטמיה, התפיסה המקובלת היא שסיפור הבריאה היהודי אימץ מאפיינים שהיו מוכרים טרם התגבשותו<ref></ref>.

== לקריאה נוספת ==
*מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, ממקור ישראל: מעשיות וספורי עם, דביר, 1945
*רוברט גרייבס ורפאל פטאי, מיתוסים עבריים (תרגם: משה אראל), מסדה, תשכ"ז-1967
*חגי דגן, המיתולוגיה היהודית, תל אביב: מפה – מיפוי והוצאה לאור, תשס"ג-2003
*יהודה ליבס, עלילות אלוהים: המיתוס היהודי, מסות ומחקרים; הוצאת כרמל, 2009
*נתן סליפקין, יצורי הפלא במדרש ובמדע (תרגם: יהושע סטוקאר); הוצאת מגיד, 2018

== קישורים חיצוניים ==

*מאיר בר-אילן, [https://web.archive.org/web/20100215025245/http://faculty.biu.ac.il/~barilm/monsters.html מפלצות ויצורים דמיוניים במסורת האגדה היהודית העתיקה]
*[http://ejmmm2007.blogspot.com Jewish Myth, Magic, and Mysticism] 
* 

==הערות שוליים==

*