דפוס אברהם כונת

[[קולופון מסוף טור אורח חיים]]
דפוס אברהם כּוֹנָת (Conat) היה אחד מבתי הדפוס העבריים הראשונים בהיסטוריה. בית הדפוס החל לפעול כ-35 שנה בלבד לאחר המצאת הדפוס על ידי יוהאן גוטנברג, ופעל בעיר מנטובה, בירת דוכסות מנטובה של האימפריה הרומית הקדושה (כיום בלומברדיה שבאיטליה), בין השנים 1473 ל-1476 לערך. הוא נוהל על ידי הרופא אברהם בן שלמה בן ברוך כונת , וסייעו לו אשתו, אֶשְׂטֶלינה, אברהם ידידיה האזרחי מקולוניא (שייתכן שהיה אף שותפו בבית הדפוס) וסדר הדפוס יעקב בן לוי מטָרַסקון (טרשקון) שבפרובאנס. כל המידע על בית הדפוס נלמד מתוך הקולופונים לספרים שהודפסו בו. כונת מכנה את עצמו בכל הקולופונים בכינוי "הכותב בכמה קולמוסים בלא מעשה נסים".

== אברהם כונת ==
לפני שהקים את בית הדפוס היה אברהם כונת מעתיק ספרים מקצועי ואמן כתיבה. מקצועיותו זו העניקה לו יכולת לתכנן לוח זמנים ולעמוד בו ולהעריך נכונה רכש כמויות של חומרי גלם כנייר ודיו. לומברדיה שבצפון איטליה הייתה האזור הראשון מחוץ לאזור גרמניה שבו הוקמו בתי דפוס, ובשנת 1472 פעלו בה כבר שלושה בתי דפוס של גויים. לפי עדותו, כונת למד את מלאכת הדפוס בעיר מגורו אצל המלומד הנוצרי פייטרו אדמו דה מיקֶלי (Pietro Adamo de' Micheli).

בנוסף לעיסוק בדפוס העיד כונת על עצמו שהוסמך לרפואה. כמו כן ידועה תפילה שחיבר.

== עיצוב הספרים והאותיות ==
הטיפוגרפיה של הספרים פשוטה ופונקציונלית. רוב האותיות הן בכתב רש"י ולעיתים קשה להבדיל בין האותיות ע' וצ'. יחד עם זאת, מספר אותיות נצוקו בדפוסים שונים מהרגילים כגון האות א', שנוצקה בגופן קורסיבי והאות ש' בגופן של אות מרובעת. 

רוב הספרים מסודרים בעצוב דף פשוט ומרובע. עם זאת, מספר דפים מסודרים בסידור בלתי-שגרתי, למשל הדף האחרון של טור אורח חיים, בו סודרו האותיות בצורות של לוח שחמט ושל פירמידות ישרות והפוכות ובסיומו של ספר יוסיפון, בו סודרו האותיות בצורת קוביות מחודדות.

== רשימת הספרים שיצאו בדפוס ==
מתוך הספרים העבריים שהודפסו בבית הדפוס מוכרים שבעה ספרים שלמים ואחד (טור יורה דעה) חלקי (31 הדפים הראשונים בלבד), שהושלם בפרארה בשנת 1477. כל הספרים הם אינקונבולים (דפוסי ערש).

=== פוליו ===
* רלב"ג, ביאור התורה עם התועליות (2 עותקים בספרייה הבודליינית, עותק אחד בספרייה הבריטית, שלושה עותקים בספרייה הלאומית בירושלים)
* יעקב בן אשר, טור אורח חיים (עותק אחד בספרייה הבריטית)
* יעקב בן אשר, טור יורה דעה (עותק אחד בספרייה הבודליאנית ועותק אחד בספרייה הבריטית)

=== קוורטו ===
* ספר יוסיפון (2 עותקים בספרייה הבודליאנית, עותק אחד בספרייה הבריטית, עותק אחד בספרייה הלאומית של צרפת ועותק אחד בספרייה הלאומית)

=== אוקטאבו ===
* יהודה מסר לאון, נופת צופים (שני עותקים בספרייה הבודליאנית, שני עותקים בספריית שוקן, שני עותקים בספרייה הלאומית, עותק בספריית אוניברסיטת קולומביה)
* ידעיה הפניני, בחינת עולם (עותק בספרייה הבודליאנית ועותק בספריית שוקן)
* ספר אלדד הדני (עותק בספרייה הבודליאנית ועותק בספרייה הבריטית)
* מרדכי בן אברהם פינצי, לוחות לדעת מהם אורך כל יום מימות השנה וקצורו

== לקריאה נוספת ==
* רות רייך-גת, מלאכת ההדפסה של אברהם כונת במנטובה (לערך 1473–1475), עבודת גמר לקבלת תואר מוסמך, האוניברסיטה העברית בירושלים, בית הספר לספרנות, ארכיונאות ומידע, תשנ"ג 1993.
* מלאכי בית-אריה, 'הזיקה שבין ביכורי הדפוס העברי לבין כתבי היד', בתוך: מסות ומחקרים בספרנות מוגשים לק"ד וורמן, ירושלים תשל"ו, עמ' 27–39, 113
* שלמה סימונסון, תולדות היהודים בדוכסות מנטובה, ירושלים תשכ"ג, כרך ב, עמ' 498–500.
<div class="mw-content-ltr">
* Umberto Cassuto, 'Abraham ben Salomo Conat,' in: Encyclopaedia Judaica 5 (1930), Sp. 640-641. 
* Vittore Colorni, 'Abraham Conat, primo stampatore di opere ebraiche in Mantova e la cronologia delle sue edizioni,' La Bibliofilía 83,2 (1981), 113-128. 
</div>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* יוסף י. כהן, [http://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/mahanaim/yosefcohen-1.htm ראשית הדפוס העברי וראשוני המדפיסים], מחניים קו (תשכ"ו), עמ' צו–קה, באתר דעת
* 
* 
* דוד ה. קירשין, [http://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/mabua/maamar1.htm שירת המדפיסים הראשונים], מבוע לה (תשס"א), 7–16, באתר דעת

==הערות שוליים==

קטגוריה:בתי דפוס עבריים
קטגוריה:יהדות איטליה
קטגוריה:מנטובה