אריאל (תנועת נוער)

חניכות מתנועת אריאל במסע פסח
תנועת אריאל היא תנועת נוער דתית לאומית שייחודה בהפרדה המגדרית מוחלטת. התנועה הוקמה בשנת 1980 (ה'תש"ם). התנועה הוקמה על ידי קבוצת נערים מתנועת בני עקיבא. בהשוואה של שלוש תנועות הנוער המרכזיות במגזר (בני עקיבא, עזרא ואריאל), זוהי התנועה השנייה בגודלה בציבור הדתי לאומי.

הסניפים מחולקים לסניפי בנים וסניפי בנות והפעילות בהם מחולקת לקבוצות הנקראות שבטים על פי שכבות גיל, החל מכיתה ג' ועד כיתה י"ב. השכבות מתחלקות לשתי קבוצות על, חבריא א' שכוללת את כיתות ג' עד ח', וחבריא ב' שכוללת את כיתות ט' עד י"ב. החל מכיתה י' נכנסים החניכים להדרכה.

ההנהלה בתנועה מחולקת לתחום בנים ותחום בנות כאשר לכל אחד מהתחומים ממונה רכז או רכזת שאחראי על צוותי הקומונה, על ימי העשרה וההשתלמויות ועל יוזמות ומיזמים בתנועה. תחתיו נמצאים רכזי משנה מחוזיים שאחראים לליווי הסניפים במחוז עליו הם מופקדים. התנועה גם מפעילה משרד הכולל מחלקת כספים, מפעלים, כוח אדם ומזכירות.

==הקמת התנועה==
בסיוון ה'תשל"ט הוקם סניף בני עקיבא "בין החומות" שברובע היהודי בירושלים. ייחודיותו של סניף זה הייתה אופן פעולתו במתכונת נפרדת לבנים ולבנות, דבר שלא היה מקובל אז בתנועה. בטקס ההקמה נכחו הרבנים מרדכי אליהו, אביגדור נבנצאל, ירחמיאל ויס והרב נחום נריה. הרב צבי יהודה קוק תמך בהקמת התנועה. עם היוודע הדבר, קמה סערה בתנועה, וזו בתגובה מיהרה להתנער מהקמת הסניף, באמצעות מודעה בעיתון 'הצופה'. למחרת התפרסם מאמר תגובה של הרב יוסף ברמסון, התוקף את הנהלת התנועה על כך.

בניסיון להרגיע את הרוחות, נפגשו מקימי הסניף הנפרד, ובהם הרב אליעזר מלמד, עם אמנון שפירא והרב משה צבי נריה, ממייסדי תנועת בני עקיבא. הרב חיים דרוקמן תמך גם הוא בקיומו של הסניף הנפרד. אך בני עקיבא עמדה בהתנגדותה למעשה.

עקב הביקוש הרב לסניף נפרד, ומפאת כמות החניכים שהגיעו, גם משכונות רחוקות כמו קריית משה וגבעת שאול, הוחלט לפתוח סניף בנים נוסף, בשכונת גבעת שאול שבעיר. בהחלטת בני עקיבא, הסניף הנפרד החדש לא נכלל בתנועה. כעבור שנה מיום הקמת הסניף החדש, הוקמה תנועת אריאל.

סניף התנועה הראשון שנפתח מאז הקמת התנועה הוא סניף הבנות של גבעת שאול.

==התנועה כיום==
מלבד סניף גבעת שאול, שהיווה את הגרעין הראשוני, הסניפים הראשונים של התנועה הוקמו במבשרת ציון, בית אל, קריית ארבע, כוכב השחר, בני ברק, מעלה אדומים, שעלבים ועצמונה, וכיום סניפי התנועה פרוסים בכל רחבי הארץ – מאילת ועד קצרין. בעבר, היו סניפים של התנועה בנווה דקלים ובעצמונה.

בשנת תשפ"ב, 42 שנים לאחר הקמתה, פועלים בתנועה 156 סניפים, הכוללים קרוב ל 16,000 חניכים. הסניף הגדול בתנועה הוא סניף בית אל המונה כ-900 חניכים, מדריכים ואנשי צוות (נכון לשנת ה'תשפ"ב). לתנועה היה אתר כתיבה ייחודי לנוער בשם "שמים" שהופיע כתת־אתר באתר התנועה.

מזכ"ל התנועה כיום הוא דביר עמיאור.

התנועה מוציאה חמישה מפעלים תנועתיים בשנה לחניכים המשלמים דמי חברות - מסע סוכות, מסע עברי המתקיים בחנוכה (מיועד לחב"ב - בוגרי התנועה מכיתה ט' והלאה), מסע ט"ו בשבט, מסע פסח, ומחנה קיץ. מלבד מסע עברי, כל המסעות אורכים יום אחד, ואורך מחנה הקיץ משתנה לפי השבט, כך שהשבט הקטן יוצא ליומיים בלבד והשבט הגדול ביותר יוצא לשבוע שלם.

התנועה פועלת ברמה המקומית על פי פסיקותיו של הרב איתן איזמן, ובשאלות ציבוריות בהתאם לפסיקותיו של הרב אברהם אלקנה שפירא (עד לפטירתו).

==גרעיני התנדבות==
בתנועת אריאל פועלים כיום מספר רב של גרעיני התנדבות, בהם פועלים חניכי הנוער הבוגר (חבריא ב'), וביניהם: גרעין לפיד רינה נתניה גרעין ארז נתניה, גרעין להב"ה בבית שמש, גרעין דרור בבת ים, גרעין צמי"ד ברמת בית שמש, גרעין ארז באלון שבות, גרעין נאמן בגבעת שאול, גרעין מגנו"ם (מגלים נוער משפיע), אולפן ללימוד ספרדית לעולים חדשים, שילוב קהילת בני מנשה ביישוב, פרויקט "אלירז" לעזרה לחיילים בבית אל, גרעין צליל ברחובות, גרעין עידו בשדרות (ע"ש עידו אביגל ז"ל שנהרג כתוצאה מפגיעת רקטה), בגבעת החרסינה, בקריית ארבע וכן בסניפים נוספים. בשנת תש"ף הגרעינים חסרי השם המאפיין קבלו את השם "גרעין לפיד" בדומה ל"גרעין נחשון" של בני עקיבא.

בנוסף לגרעינים אלו, הוקם גרעין עשייה ארצי, לשבטים הבוגרים בסניפי הבנים. יוזמה זו החלה על ידי חניכי שבט "צור".

== שמות השבטים בתנועה ==
מיום הקמת התנועה ועד שנת תשע"ג שמות השבטים היו זהים לאלו של בני עקיבא. החל משנת תשע"ד שונו שמות השבטים, כאשר השמות החדשים הם שמות המקושרים לבית המקדש, והם מחולקים בין השבטים לפי שכבת הגיל בה הם נקראים בשם זה.

=== שמות השבטים כיום ===
יסוד – מסמל את בית המקדש, כבסיס ויסוד של העולם כולו - ממקום המקדש, מאבן השתייה, הושתת העולם. (שם זה משמש את החניכים המצטרפים לסניף כחודש - חודשיים וחצי לפני חודש ארגון, בו הם עוברים להיות שבט גלעד/דביר.)

גלעד – מקום השראת שכינה. 

דביר – שמו של קדש הקדשים, המקום בו היה הדיבור הישיר ביותר בין בני ישראל לקב"ה. 

הראל – על שם העקידה שהייתה במקום המקדש, בהר אל. 

נווה – המקדש כמקום בו השלמות החיצונית, הנוי, מתאחדת ומצטרפת אל השלמות הרוחנית, ואף מעלה אותה.

מעוז – החוסן והעוז של עם ישראל נובע מהקשר הייחודי שלהם עם ה', וההשענות שלהם עליו. 

נחלה – שלושה דברים קרויים נחלה: עם ישראל, ארץ ישראל ותורת ישראל. אבל המקום היחיד שקרוי בפירוש בתורה נחלה זה בית המקדש: וזו הקומה הנוספת הרוחנית אותה מסמל בית המקדש.

בוגרי שבט נחלה מקבלים בכל שנה, שם חדש, שנבחר כל שנה על ידי ההנהלה הארצית של התנועה ומלווה אותם לעד.

=== שמות השבטים הבוגרים ===
*להבה - הוכרז בה'תש"ע.
*נעלה - הוכרז בהה'תשע"א.
*איתן - הוכרז בהה'תשע"ב.
*נאמן (בנות)/ אליה (בנים)– הוכרז בתשע"ג.
*מלאכי – הוכרז בתשע"ד.
*צור – הוכרז בתשע"ה.
*לביא – הוכרז בתשע"ו. שם זה כבר ניתן לשבט בתנועה בעבר (תשס"ד). משום שבשנה זו התנועה השתמשה בשם של בני עקיבא ולכן השם אינו נחשב שכבר ניתן באריאל.
*עשהאל – הוכרז בתשע"ז.
*נריה – הוכרז בתשע"ח. שם זה כבר ניתן לשבט בתנועה בעבר (תשנ"ז). משום שבשנה זו התנועה השתמשה בשם של בני עקיבא ולכן השם אינו נחשב שכבר ניתן באריאל.
*עז – הוכרז בתשע"ט. שם זה כבר ניתן לשבט בתנועה בעבר (תש"ס). משום שבשנה זו התנועה השתמשה בשם של בני עקיבא ולכן השם אינו נחשב שכבר ניתן באריאל.
*תאיר – הוכרז בתש"ף.
*בניה – הוכרז בתשפ"א.
*נעם – הוכרז בתשפ"ב.
*מבשר – הוכרז בתשפ"ג.
*עמיעד - הוכרז בתשפ"ד.<ref></ref>

==המנון התנועה==

המנון התנועה הוא שיר "האמונה" שחיבר הראי"ה קוק.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.tariel.co.il/shamaim אתר הכתבים "שמים"]
*
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
אריאל
קטגוריה:ציונות דתית: תנועות
קטגוריה:תנועות נוער מאושרות