OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גריגורי רושאל

גריגורי רושאל (ברוסית: Григорий Львович Рошаль; 21 באוקטובר 1899 - 13 בינואר 1983) היה במאי קולנוע ותסריטאי סובייטי ממוצא יהודי. בשנת 1967 הוא קיבל תואר אמן העם של ברית המועצות. 
==קורות חיים==
גריגורי רושאל נולד בשנת 1899 בנובוזיבקוב (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום באוקראינה) למשפחה יהודית. לגירוגי היו אח ואחות שגם עסקו בתעשיית הקולנוע. אח נוסף היה עובד בק.ג.ב. והוצא להורג בשנת 1942.

את ילדותו רואשל עבר בסמניבקה. הוא סיים לימודים בבית ספר בסנקט פטרבורג והחל משנת 1918 עבד במשרד החינוך של רוסיה הסובייטית. 

בשנת 1921 רושאל החל ללמוד בימוי אצל וסבולוד מיירהולד. בשנת 1923 הוא החל לעבוד כבמאי תיאטרון והעלה על במה מספר הצגות.

בשנת 1926 רושאל החל לעבוד באולפני "מוספילם" כבמאי. בשנת 1926 הוא היה תסריטאי (ביחד עם אחותו ואשתו) של סרטו הראשון. הוא גם ביים את הסרט. בשנת 1930 רואשל ביים סרט "בחור משטטל" עם בנימין זוסקין בתפקיד ראשי. בשנת 1935 הוא היה שותף לכתיבת תסריט של סרט "ההוליבר החדש" של אלכסנדר פטושקו.

בשנת 1938 רושאל היה במאי ותסריטאי של סרט "משפחת אופנהיים" על פי יצירה של לאון פויכטונגר. בסרט שיחקו יוסיף טולצ'אנוב ושלמה מיכאלס.

בשנים 1950-1951 רושאל ביים וכתב תסריט לסרטים ביוגרפיים על איוואן פבלוב (פרס ברית המועצות, 1950), מודסט מוסורגסקי (פרס ברית המועצות, 1951), וניקולאי רימסקי-קורסקוב. 

בשנים 1957-1959 רושאל ביים סדרת סרטים ב-3 פרקים על פי רומן של אלכסיי טולסטוי "בנתיב הייסורים".

את סרטו האחרון רושאל ביים בשנת 1967. בסך הכול הוא ביים כ-30 סרטי קולנוע.

בשנים 1953-1964 רושאל היה מלמד במכון לקולנוע על שם גרסימוב. רושאל פרסם מספר ספרים ומאמרים על עבודת בימוי.

על פעילותו בתחום הקולנוע רושאל קיבל עיטור לנין (1978) ועיטורים נוספים. הוא קיבל פעמיים פרס ברית המועצות. בשנת 1967 הוענק לו תואר אמן העם של ברית המועצות.

רושאל נפטר בשנת 1983 במוסקבה ונטמן בבית העלמין קונצבסקויה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://nowbibl.ru/roshal-grigorij-l-vovich/ ביוגרפיה] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:במאי קולנוע סובייטים
קטגוריה:במאי קולנוע יהודים
קטגוריה:תסריטאים יהודים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע רוסים
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין קונצבסקויה
קטגוריה:ילידי 1899
קטגוריה:נפטרים ב-1983
יוסיף רייבסקי

יוסיף רייבסקי (ברוסית: Иосиф Моисеевич Раевский; 7 בינואר 1901 - 23 בספטמבר 1972) היה שחקן, במאי תיאטרון ומורה סובייטי ממוצא יהודי. בשנת 1968 הוא קיבל תואר אמן העם של ברית המועצות. 
==קורות חיים==
יוסיף רייבסקי (גראדוס) נולד בשנת 1902 באורנבורג למשפחה יהודית. הוא התחיל לשחק בתיאטרון בתקופת מלחמת האזרחים ברוסיה. בשנים 1922-1925 הוא למד משחק בבית ספר פרטי שאורגן על ידי שחקנים של התיאטרון האמנותי של מוסקבה. הוא סיים את הלימודים בשנת 1925, אך כבר משנת 1922 שיחק על במת התיאטרון.

בשנת 1932 רייבסקי החל לביים בתיאטרון האמנותי. בנוסף הוא היה מביים בתיאטראות נוספות במיוחד בבלארוס הסובייטית (על בימוי של הצגות במינסק הוא קיבל עיטור הדגל האדום של העמל).

חלק מהצגות של רייבסקי צולמו עבוד הטלוויזיה והוקרנו.

רייבסקי שיחק בבמת "תיאטרון אמנותי" עד לשנת 1968 וביים עד לשנת 1970. 

רייבסקי היה מלמד באקדמיה הרוסית לאמנויות התיאטרון החל משנת 1932. בשנת 1939 הוא מונה לפרופסור ובשנת 1946 לראש קתדרה. בתקופת מלחמת העולם השנייה הוא היה מנהל האקדמיה ומנהל אמנותי של תיאטרון האקדמיה שנתן הצגות בחזית הלחימה. בין תלמידי רייבסקי היה מארק זכרוב ואלכסנדר אבדולוב.

על פעילותו רייבסקי קיבל מספר עיטורים. בשנת 1968 הוענק לו תואר אמן העם של ברית המועצות.

רייבסקי נפטר בשנת 1972 במוסקבה ונטמן בפרדלקינו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20201021032116/https://mxat.ru/history/persons/raevskiy_i/ ביוגרפיה] 

קטגוריה:במאי תיאטרון רוסים
קטגוריה:במאי תיאטרון יהודים
קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים
קטגוריה:שחקני תיאטרון סובייטים
קטגוריה:מורים למשחק
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:ילידי 1901
קטגוריה:נפטרים ב-1972
פיוטרוביצה

פיוטרוביצה (בפולנית: Piotrowice) הוא כפר במחוז המנהלי של גמינה קרצ'ב, שבנפת אוטבוצק, מחוז מזוביה, במזרח מרכז פולין.<ref name="TERYT"></ref> הוא שוכן כ-9 קילומטרים דרומית לעיירה קארצ'ב, 13 קילומטרים מדרום לאוטבוצק, ו-31 קילומטרים מדרום מזרח לוורשה.

בשנים 1975–1998 השתייכה העיירה מבחינה מנהלית למחוז ורשה.

בכפר ישנו אגם באורך של כחצי קילומטר.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Widok_Piotrowic.jpg|טקסט=View of Piotrowice|נוף של פיוטרוביץ
קובץ:Panorama_jeziora_w_Piotrowicach.jpg|טקסט=Panorama of lake in Piotrowice|פנורמה של אגם בפיוטרוביץ
קובץ:Jezioro_w_Piotrowicach.jpg|טקסט=Lake in Piotrowice|אגם בפיוטרוביץ
קובץ:Krzyż_w_centrum_Piotrowic.jpg|טקסט=Cross in center of Piotrowice|חוצה במרכז פיוטרוביץ
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פולין: ערים
תהליך ביולוגי

תהליך ביולוגי הוא תהליך המתרחש במערכות ביולוגיות. תהליכים אלו מתייחסים לכל השינויים (בדרך כלל תהליכים פיזיקליים, תגובות כימיות, וכו') המתרחשים במערכות ביולוגיות וכוללים את הטיפול, הצריכה, הייצור ו/או בנייה של ישויות ביולוגיות. תהליכים אלו נחוץ לאורגניזם כדי לחיות ומעצב את יכולותיו ליצירת אינטראקציה עם סביבתו. תהליכים ביולוגיים מורכבים מתגובות כימיות רבות או מאירועים אחרים המעורבים בהתמדה ובטרנספורמציה של צורות חיים.

ויסות תהליכים ביולוגיים מתרחש כאשר תהליך כלשהו מווסת בהקשר של התדירות שלו, קצבו או היקפו. תהליכים ביולוגיים מוסדרים באמצעים רבים; דוגמאות כוללות שליטה בביטוי גנים, שינוי חלבון או אינטראקציה עם חלבון או מולקולת מצע.

תהליך ביולוגי יכול להתקיים בתוך יצור חי, או באינרטקאציה בין יצורים חיים לבין סביבתם הטבעית או עם יצורים אחרים - תהליכים אבולוציונים או תהליכים אקולוגיים - כלומר תהליכים שבהם מעורב יותר מיצור חי בודד. חלק מהתליכים יכולים לערב, להגרם או לגרום לשינויים ניכרים בסביבה האנ-אורגנית. לדוגמה פוטוסינתזה שגרמה לשינוי הרכב אטמוספירת כדור הארץ במהלך אסון החמצן.

תהלכים ביולוגיים כוללים:
* הומאוסטזיס: ויסות הסביבה הפנימית כדי לשמור על מצב קבוע; למשל, הזעה לשם להורדת הטמפרטורה של הגוף.
* ארגון ביולוגי: מורכבות מבנית מתא אחד או יותר - יחידות החיים הבסיסיות.
* פוטוסינתזה: תהליך המתקיים ביצורים פוטוסינתטיים (רוב הכחוליות, האצות והצמחים), שבו אנרגיית האור, בדרך כלל אור שמש, מומרת לאנרגיה הכימית הנחוצה. תהליך הפוטוסינתזה הוא הבסיס לקיומם של כמעט כל היצורים החיים כיום בכדור הארץ, הן באספקת אנרגיה ומזון (ייצור ראשוני) והן באספקת חמצן.
* מטבוליזם: הפיכת אנרגיה על ידי המרת כימיקלים ואנרגיה לרכיבים תאיים (אנבוליזם) ופירוק חומר אורגני (קטבוליזם). יצורים חיים דורשים אנרגיה, או ליתר דיוק אנרגיה חופשית, כדי לשמור על ארגון פנימי (הומאוסטזיס) וכדי לייצר את התופעות האחרות הקשורות לחיים.
* צמיחה תאית : שמירה על שיעור אנבוליזם גבוה יותר מאשר קטבוליזם. אורגניזם גדל גדל בכל חלקיו, במקום פשוט לצבור חומר.
* תגובה לגירויים: תגובה יכולה ללבוש צורות רבות, החל מהתכווצות של אורגניזם חד-תאי ועד כימיקלים חיצוניים, ועד לתגובות מורכבות המערבות את כל החושים של אורגניזמים רב-תאיים. תגובה מתבטאת לרוב בתנועה; למשל, עלים של צמח הפונה לכיוון השמש (פוטוטרופיזם), וכימוטקסיס.
* תהליכים הקשורים ברבייה כמו פליגה רבייה אל-זוויגית, בחירת בן או בת זוג (ברבייה מינית), הפריה, נביטה, הכלאה, התפתחות עוברית ועוד.
* יחסי גומלין בין אורגניזמים. התהליכים שבהם לאורגניזם יש השפעה ניתנת לצפייה על אורגניזם אחר מאותו מין או ממין שונה.
* אבולוציה: תהליך השינוי הגנטי באוכלוסייה של אורגניזמים לאורך דורות. אבולוציה כוללת תהליכי משנה כמו היווצרות מינים, הסתגלות אבולוציונית, הכחדות מינים.

קיימים תהליכים ביולוגים רבים נוספים: התמיינות תאית, תסיסה, נשימה, טרופיזם, מטמורפוזה, מורפוגנזה, טרנספירציה.

==ראו גם ==
* ביוכימיה
* תא
* אקולוגיה
* מערכות מורכבות

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ביולוגיה
לונה (משגר לוויינים)

לונה (ברוסית: Луна, "הירח") היה משגר שפותח על בסיס הטיל הבליסטי R-7 תוך הוספת למשגר מדגם "ספוטניק" שלב שלישי. הוא שימש לשיגור לירח של גשושיות ראשונות.

המשגר פותח בהובלת סרגיי קורוליוב בOKB-1 (כיום תאגיד הטילים והחלל אנרגיה) על בסיס משגר מדגם "ספוטניק" שפותח במשרד. השינוי הסתכם בהוספת השלב השלישי שאישפר ניצול המשגר לשיגורים לכיוון הירח.

השיגורים הראשונים היו כושלים ומשגר היה נהרס לאחר כ-100 שניות טיסה. לאחר התקנת בולמי זעזועים הבעיה נפתרה. שיגור מוצלח ראשון בוצע בינואר 1959 עם גשושית "לונה 1". השיגורים נמשכו עד לשנת 1960. מ-9 שיגורים רק 3 היו מוצלחים. כל השיגורים בוצעו מקוסמודרום בייקונור.

בהמשך בוצעו שיפורים ובך פותח משגר מדגם "ווסטוק". לאחר הפסקת שימוש במשגר הוא קיבל שם "ווסטוק L".

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.astronautix.com/v/vostok-l8k72.html Encyclopedia Astronautica (אנגלית)]
* [https://space.skyrocket.de/doc_lau_det/vostok-l.htm רשימת שיגורים]

קטגוריה:משגרים סובייטיים
ג'יאני ורנטי

ג'יאני ורנטי (באיטלקית: Gianni Vernetti; נולד ב-27 בנובמבר 1960) הוא סופר, פוליטיקאי ופרשן איטלקי, שנבחר ב-2001 וב-2006 ל.

== ביוגרפיה ==
ג'יאני נולד בעיר טורינו. בשנת 1985 סיים לימודי תואר ראשון באוניברסיטה הפוליטכנית בטורינו ובשנת 1987 קיבל תואר דוקטור בתחום האקולוגיה העירונית מטעם האוניברסיטה הפוליטכנית במילאנו. בין השנים 1993–1996 הוא כיהן כסגן ראש עיריית טורינו.

בשנת 2001 נבחר ג'יאני ורנטי כחבר בבית התחתון של הפרלמנט האיטלקי. בתקופתו כחבר בה, קידם יוזמות רבות בתחום האנרגיות המתחדשות. כמו כן, היה חלק מהמפלגה האירופאית הדמוקרטית ובמקביל היה חבר ברית של ליברלים ודמוקרטים באירופה בפרלמנט האירופי.

בשנת 2006 הוא נבחר לסנאט האיטלקי וכיהן כתת-מזכיר שר החוץ והתמקד ביחסים הבילטרליים בין איטליה למדינות אסיה והפסיפיק. התחומים בהם טיפל היו נושאי דמוקרטיה וזכויות אדם, קידום יוזמות לגבי אפגניסטן דרך חברותה של איטליה בארגון בנאט"ו.<ref></ref> בנוסף הוא יישם ויזם תוכניות פיתוח איטלקיות במזרח אסיה, במדינות כמו קוריאה הדרומית, סרי לנקה, אינדונזיה ופקיסטן.<ref></ref>

בשנת 2008 נבחר לקדנציה שלישית כחבר בבית התחתון של הפרלמנט האיטלקי מטעם המפלגה הדמוקרטית האיטלקית. בשנה זו גם לקח חלק ממשלחת ועדת החוץ לאספה הפרלמנטרית של נאט"ו. בהמשך אותה שנה, החל לכהן במקביל כנשיא האגודה הפרלמנטרית איטליה – טיבט וכסגן נשיא האגודה הפרלמנטרית של איטליה – ישראל.

בשנת 2013 ג'יאני ורנטי החליט לא לרוץ לקדנציה רביעית, לעזוב את החיים הפוליטיים ולהתמקד יותר בפיתוח יזמות אישית. הוא הקים חברה לפיתוח אנרגיה סולארית במדינות אפריקה, אסיה ואמריקה הלטינית. החל משנת 2017 הוא מנהל בלוג עצמאי העוסק בתחומי הגאופוליטיקה ופוליטיקה עולמית.<ref></ref>

מאז 2018 כותב טורים בנושאי מדיניות החוץ עבור העיתון האיטלקי לה סטמפה. מאז שנת 2020, כותב טורי דעה בנושאי יחסי חוץ, זכויות אדם וביטחון עבור הפינגטון פוסט, אתר חדשות אמריקאי.<ref></ref><ref></ref> באותה השנה החל לכתוב עבור לה-רפובליקה האיטלקי, תוך שהוא עורך ראיונות, מפרסם דיווחים וכתבות עומק בנושאי אקטואליה, המשברים והחיכוכים בזירה העולמית.<ref></ref>

במרץ 2022 התפרסם באיטליה ספר הביכורים שלו "Dissidenti" for Rizzoli" ובו הוא מנתח את העימות המתגבר בין דמוקרטיות לאוטוקרטיות.<ref></ref><ref></ref>

== חיים אישיים ==
ג'יאני נשוי לעיתונאית לורה דה דונטו ולהם ארבעה ילדים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איטליה: פוליטיקה
קטגוריה:סופרים איטלקים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1960
קודמן חלבון

קודמן חלבון, הנקרא גם פרו-חלבון או פרו-פפטיד, הוא חלבון לא פעיל, או פפטיד לא פעיל, שניתן להפוך אותו לצורה פעילה של החלבון או הפפטיד על ידי עיבוד חלבונים לאחר התרגום, למשל על ידי פירוק חלק מהמולקולה או הוספה של מולקולה אחרת. שם הקודמן לחלבון מופיע לעיתים קרובות בתור הקידומת "פרו", למשל פרואינסולין ופרופיומלנוקורטין, ששניהם פרו-הורמונים.

קודמני חלבון משמשים לעיתים קרובות אורגניזם כאשר החלבון המיוצר עלול להזיק, אך צריך להיות זמין בהתראה קצרה ו/או בכמויות גדולות. קודמני אנזים נקראים זימוגנים או פרו-אנזימים. דוגמאות לכך הם אנזימים של מערכת העיכול בבני אדם.

כמה קודמני חלבון מופרשים מהתא. רבים מהם מסונתזים עם פפטיד אות (Signal peptide) N-טרמינלי המכַוון אליהם לשם הפרשה. בדומה לחלבונים אחרים המכילים פפטיד אות, השם שלהם כולל קידומת pre. לכן הם נקראים פרה-פרו-חלבונים או פרה-פרו-פפטידים.<ref name="cell"></ref> פפטיד האות מבוקע ברטיקולום האנדופלזמי.<ref name="cell" /> דוגמה לכך היא פרפרואינסולין.

פרו-רצפים הם אזורים בחלבון החיוניים לקיפולו הנכון, לרוב במעבר של חלבון ממצב לא פעיל למצב פעיל. פרו-רצפים עשויים להיות מעורבים גם בהובלה והפרשת פרו-חלבון.<ref name="pmid7476156"></ref>

פרו-דומיין (או פרודומיין) הוא מתחם הקיפול של פרופרוטאין.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חלבונים
Kill the Poor

"Kill the Poor" (בעברית: "להרוג את העניים") הוא שיר של להקת דד קנדיז, שיצא לאור באוקטובר 1980 בחברת התקליטים צ'רי רד רקורדס כסינגל השלישי של הלהקה, עם "In-sight" כבי-סייד. השיר הוא סאטירה נוקבת על האליטה שאם תינתן לה ההזדמנות, תשתמש בפצצות נייטרונים כדי לחסל את העניים תוך שמירה על רכוש. שיר הנושא הוקלט מחדש עבור אלבומה הראשון של הלהקה, Fresh Fruit for Rotting Vegetables, אם כי גרסאות הסינגל והאלבום מראות הבדל קטן בהשוואה. הבי-סייד של סינגל זה מופיע גם באלבום האוסף Give Me Convenience or Give Me Death משנת 1987. "גרסת דיסקו" מיוחדת נוגנה והוקלטה ב-3 במרץ 1979, ויצאה באלבום ההופעה Live at the Deaf Club.

"Kill the Poor" הגיע למקום ה-49 במצעד הסינגלים הבריטי, ושהה שלושה שבועות במצעד.

== תיאור ==
השיר עוסק באופן סאטירי בהתמודדות עם העוני המתקדם בארצות הברית. בשיר, ג'לו ביאפרה קורא להיפטר מהמובטלים והעניים בעזרת פצצת הנייטרון. העניים נתפסים כנטל חסר תועלת על המדינה משום שהם אינם תורמים דבר להכנסותיה, אלא רק גורמים לעלויות עבור הטבות סוציאליות.

מבחינה מוזיקלית, השיר הוא שיר פאנק רוק מהיר יותר, המורכב מאקורדים פשוטים של D, C ו-A.

== מצעדים ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1980
קטגוריה:סינגלים מ-1980
קטגוריה:שירי דד קנדיז
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים סאטיריים
קטגוריה:שירים על מלחמה גרעינית ונשק
מה שטוב לאירופה טוב לישראל

מה שטוב לאירופה טוב לישראל הוא שמה של רפורמה בתחום הייבוא, לפיה מוצרים המגיעים מאירופה לישראל וקיבלו את אישור התקן האירופי ייפטרו מחובת בדיקת המוצרים בישראל על פי התקן הישראלי. מטרת הרפורמה להקל על תהליך ייבוא המוצרים מאירופה והרחבת התחרות בשוק הישראלי מתוך הנחה שהדבר יביא להורדת מחירי המוצרים. הרפורמה אושרה בכנסת ב-5 באוגוסט 2024, כתיקון מס' 19 לחוק התקנים, וצפויה להיכנס לתוקף ב-1 בינואר 2025.

== רקע ומטרות הרפורמה ==
ממשלת בנט לפיד החלה ברפורמת יבוא, שפטרה קטגוריות רבות של מוצרים מעמידה בתקן הישראלי - כל עוד הם עומדים בתקן האירופי, אך נותר קושי רגולטורי.<ref></ref> עד הרפורמה הנוכחית הונהג במדינת ישראל נוהל לפיו כל מוצר שמיובא מחוץ לארץ צריך לעבור בדיקות על פי התקן הישראלי, שמייקרות בכ-10%-12%. לעלות זו התווספה גם עלות האחסון בספינות שממתינות בנמל לאישור התקינה כדי לפרוק את המוצרים. הרפורמה, שהוצעה על ידי שר הכלכלה ניר ברקת, מבקשת לבטל את חובת הבדיקה הישראלית בכל הקשור למוצרים המיובאים מאירופה וקיבלו את האישורים האירופיים לאיכות המוצרים, וכך לקצץ הן בעלות הייבוא עצמו והן בעלות העגינה בהמתנה לפריקת המוצרים.

הורדת מחירי הייבוא צפויה להביא גם להורדת מחירי המוצרים המקומיים, בשל הגדלת התחרות ביניהם. בנוסף, משרד הכלכלה מעריך כי ההקלות יאפשרו להכניס יותר יבואנים קטנים ויבואנים מקבילים, בתחומים בהם שולטים היבואנים הגדולים.

הרפורמה אושרה בכנסת ב-5 באוגוסט 2024, וצפויה להיכנס לתוקף ב-1 בינואר 2025.<ref></ref><ref></ref>

== המוצרים עליהם תחול הרפורמה ==
הרפורמה צפויה לחול על מוצרי יבוא בעיקר בתחומי התמרוקים, טואלטיקה, מוצרי מזון, מוצרי חשמל, צעצועים, כלי בית ועוד. בתחום התחבורה היא רק על אופניים חשמליים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://govextra.gov.il/economy/like-euorope/reform/ מה שטוב לאירופה טוב לישראל], באתר משרד הכלכלה והתעשייה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: רפורמות
קטגוריה:משרד הכלכלה
מיליצה ז'אביץ'

מיליצה ז'אביץ (בסרבית קירילית: Milica Žabić; נולדה ב-12 באפריל 1994) היא ג'ודוקא סרבית המתחרה בקטגוריית המשקל 78+ ק"ג. ז'אביץ' היא אלופת אירופה לנוער לשנת 2013 בנוסף להיותה אלופת העולם לנוער לשנת 2014 בסמבו.

==ביוגרפיה וקריירה==

בשנת 2011, ז'אביץ' זכתה באליפות סרביה הראשונה שלה ועד לשנת 2019 היא הוסיפה למאזנה תשע אליפויות נוספות ברציפות.

בשנת 2013, היא הפכה לאלופת אירופה לנוער. לאחר חוסר הצלחה בזירה הבינלאומית במשך זמן ממושך, בשנת 2019, היא הודחה בשלב שמינת הגמר הן באליפות אירופה והן באליפות העולם. באליפות אירופה של שנת 2020, שהתקיימה בפראג, הגיעה לראשונה לשלב רבע הגמר, אך הפסידה לאירינה קינדזרסקה מאזרבייג'ן. בגראנד סלאם באקו 2022, ז'אביץ' זכתה במדליית הזהב לאחר שגברה בגמר על רושל נונס מפורטוגל.

בשנת 2023, ז'אביץ' סיימה במקום השלישי בגראנד סלאם תל אביב ובמקום השני בגראנד סלאם אנטליה, כשבגמר זה נחלה הפסד לקאירה סאייט. באולימפיאדת פריז (2024), הגיעה לשלב רבע הגמר, כשבדרך ניצחה את אסיה טבאנו מאיטליה ואידאליס אורטיס מקובה, ובו היא הפסידה לזוכת מדליית הכסף, רז הרשקו. לאחר שנשרה לבית הניחומים, הדיחה בקרב הראשון את האלופה האולימפית מטוקיו 2020, אקירה סונה היפנית, אך לבסוף נחלה הפסד בקרב על מדליית הארד לרומן דיקו המקומית.

==זכיות בתחרויות מהסבב העולמי==

{| class="wikitable"
! שנה
! קטגוריה
! עיר
! מדינה
|-
| 2022
| גראנד סלאם
| באקו
| 
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ג'ודוקא באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ילידות 1994
מריט קאמפס

מריט קאמפס (בהולנדית: Marit Kamps; נולדה ב-4 במרץ 2001) היא ג'ודוקא הולנדית המתחרה בקטגוריית המשקל 78+ ק"ג.

==ביוגרפיה וקריירה==

קאמפס נולדה באסן, הולנד והחלה את דרכה בענף הג'ודו כבר בגיל שש.

ב-12 בנובמבר 2022, קאמפס זכתה במדליית הכסף באליפות אירופה במסגרת תחרות הנבחרות המעורבות כחלק מנבחרת הולנד. שנה לאחר מכן במסגרת אליפות אירופה, היא זכתה במדליית הארד בקטגוריית המשקל שלה.

במסגרת תחרויות הגראנד סלאם והגראנד פרי יש לה שתי מדליות כסף, האחת בגראנד סלאם אסטנה 2023, והאחרת בגראנד פרי לינץ 2024. בנוסף, היא מחזיקה בשלושה מדליות ארד בתחרויות הגראנד סלאם ומדליית ארד אחת בתחרויות הגראנד פרי.

באולימפיאדת פריז (2024), היא ניצחה בסיבוב הראשון את קריסטינה הומאן האוקראינית, אך הודחה בשלב הבא, שהיה שלב שמינית הגמר, לאחר שספגה הפסד לזוכת מדליית הכסף, רז הרשקו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ג'ודוקא באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ילידות 2001
גביע המדינה בכדורגל נשים 2023/2024

גביע המדינה בכדורגל נשים לעונת 2023/2024 הייתה התחרות ה־26 מאז היווסדה. משחקי התחרות החלו ב־15 בפברואר 2024 ומשחק הגמר נערך ב-8 במאי 2024 והסתיים בניצחון של מ.ס. קריית גת על מ.כ. רמת השרון. בכך השלימה קריית גת דאבל, לאחר שזכתה בעונה זו גם באליפות. הייתה זו זכייתה הרביעית של קריית גת בגביע.

לתחרות נרשמו 16 קבוצות, 8 מהן מליגת העל, 6 מהן מהליגה הלאומית ושתיים מהליגה הארצית.

== שמינית הגמר ==
המשחקים נערכו ב-15 בפברואר 2024.
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!אצטדיון
|-
|מ.כ. מכבי עירוני אשדוד
|0–3 <small>(טכני)</small>
|מ.כ. רמת השרון
|ניצחון טכני
|-
|מ.ס. קריית גת
|2–0
|מכבי כישרונות חדרה
|אצטדיון נס ציונה
|-
|הפועל רעננה
|0–1
|הפועל עירוני פתח תקווה
|רעננה פארק צפוני סינתטי
|-
|בנות נתניה
|0–3
|הפועל קטמון ירושלים
|מגרש שפירא נתניה
|-
|בנות יהודה תל אביב
|0–2
|הפועל באר שבע
|מגרש גדנ"ע ת"א חדש
|-
|מ.ס. בועטות טמרה
|0–7
|הפועל תל אביב
|בענה
|-
|בית"ר ירושלים
|5–0
|מכבי יבנה
|בית וגן 1 תחתון, ירושלים
|-
|מכבי פנתרות אשדוד
|1–3
|אס"א תל אביב
|מגרש סינתטי אשדוד
|}

== רבע הגמר ==
אל רבע הגמר העפילו 8 הקבוצות שניצחו בשמינית הגמר. סיבוב גביע זה נערך ב-18 במרץ 2024.
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!אצטדיון
|-
|הפועל עירוני פתח תקווה
|1 – 4
|מ.ס. קריית גת
|מגרש סינתטי מושבה צפוני, פתח תקווה
|-
|הפועל קטמון ירושלים
|6 – 1
|הפועל באר שבע
|מגרש הר חומה, ירושלים
|-
|בית"ר ירושלים
|0 – 3
|אס"א תל אביב
|בית וגן 1 תחתון, ירושלים
|-
|הפועל תל אביב
|0 – 1
|מ.כ. רמת השרון
|מגרש וולפסון, תל אביב
|}

== חצי הגמר ==
אל חצי הגמר העפילו 4 הקבוצות שניצחו ברבע הגמר. משחקי חצי הגמר התקיימו ב-14 באפריל 2024 במתכונת של הצגה כפולה באצטדיון המושבה בפתח תקווה. המשחקים התקיימו ללא קהל בשל מתקפת הטילים האיראנית בלילה שקדם למשחקים.
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!אצטדיון
|-
|הפועל קטמון ירושלים
|0 - 2
|מ.כ. רמת השרון
|אצטדיון המושבה
|-
|מ.ס. קריית גת
|3 - 1
|אס"א תל אביב
|אצטדיון המושבה
|}

== הגמר ==
{| class="wikitable"
| rowspan="2" |8 במאי 2024
|מ.ס. קריית גת
|0:1
|מ.כ. רמת השרון
| rowspan="2" |אצטדיון המושבה, פתח תקווה
שיפוט: שדא דהאמשה
|-
|דני הלנה 53'
|}

== קישורים חיצוניים ==
* עונת 2023/2024 בגביע המדינה בכדורגל נשים, באתר [https://www.football.org.il/national-cup/?national_cup_id=617&season_id=25 ההתאחדות לכדורגל בישראל]
* 
* 

קטגוריה:גביע המדינה בכדורגל נשים
קרב גבעות קרניטה

קרב גבעות קרניטה נערך בשנת 277 לפנה"ס בין צבא רומי לצבא סאמניטי במהלך מלחמת פירוס (280-275 לפנה"ס). העם הסאמניטי התחבר למלך פירוס מאפירוס נגד הרפובליקה הרומית כדי להחזיר לעצמם את העצמאות שאיבדו במהלך המלחמות הסאמניטיות, אך כאשר פירוס עזב את איטליה בשנת 278 לפני הספירה ושט לסיציליה, בני בריתו האיטליים של פירוס נותרו להגן מפני הרומאים.

== רקע ==
בשנת 277 פלשו הקונסולים פובליוס קורנליוס רופינוס וקאיוס יוניוס בובולקוס לסאמניום, והרסו את המדינה תוך כדי, וכבשו כמה מבצרים נטושים.<ref name=":0"></ref> הסאמניטים נסוגו לטווח של גבעות שנקראו קרניטה, בגלל הגידולים הגדולים של עץ קורנל (קרנית) שהם נשאו, לשם העבירו את אוצרותיהם היקרים ביותר.<ref name=":0" />

== מהלך הקרב ==
למרות קושי השטח הרומאים עלו אל הגבעות, אך הסבך והטיפוס התלול הפכו אותם למטרה קלה להתקפת הסאמניטים, שהרגו ולקחו בשבי רומאים רבים.<ref name=":0" />

== לאחר הקרב ==
לאחר תבוסתם בגבעות קרניטה, שני הקונסולים הרומאים האשימו זה את זה במחדל ולא עבדו עוד יחד. יוניוס המשיך להרוס חלק מסאמניום, בעוד רופינוס ערך מסע נגד הלוקאנים והברוטים וכבש את קרוטון.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחמת פירוס: קרבות
קטגוריה:הרפובליקה הרומית: קרבות
קטגוריה:העת העתיקה: קרבות
אליפות SheBelieves

אליפות SheBelieves היא טורניר כדורגל נשים של פדרציית הכדורגל של ארצות הברית, שנערך בערים שונות בארצות הברית כל שנה, בסוף פברואר או תחילת מרץ. בשלוש השנים הראשונות שלה (2016, 2017 ו-2018), התמודדו בה אותן ארבע נבחרות לאומיות של: ארצות הברית, אנגליה, צרפת וגרמניה. מאז 2019, מערך הטורניר מזמֵן נבחרות שונות מדי שנה. לשנת 2024, עקב השינוי בחלונות התחרויות של פיפ"א ועריכת גביע הנשים של ה-Concacaf זהב בפברואר ומרץ, הפורמט של אליפות SheBelieves שוּנה. בעוד שעדיין היו ארבע משתתפות, היו ארבעה משחקים במקום שישה הרגילים, והקבוצות שיחקו רק חצאי גמר, משחק על המקום השלישי ומשחק גמר האליפות<ref></ref>.

== הרעיון מאחורי הטורניר ==
על פי פדרציית הכדורגל של ארצות הברית המארגנת את הטורניר, נבחרת ארצות הברית בכדורגל נשים היא מעוררת השראה, ומעודדת נשים ונערות צעירות להגשים את חלומותיהן. האליפות הושקה במקור לקראת גביע העולם בכדורגל נשים 2015, והתפתחה לקשר מיוחד בין הכדורגל האמריקאי לאוהדות והאוהדים שלו, תוך העברת מסר של העצמה ושל אמונה בעצמֵךְ לקהילות ברחבי המדינה. כאחת מקבוצות הנשים הפופולריות ביותר בארצות הברית, נבחרת ארצות הברית בכדורגל נשים היא הדוגמה הבולטת לכך שחלומות ניתנים להשגה, אם אתן מכוונות את עצמכן לכך, והולכות אחרי מה שאתן רוצות. באמצעות מסירות, עבודת צוות, התמדה והצלחה, נבחרת הנשים הלאומית של ארצות הברית מעוררת דורות חדשים של נערות ונשים צעירות להיות טובות יותר, ולשאוף להיות אף לטובות עוד יותר<ref></ref>.

== שיטת המשחקים ==
בדרך כלל, ארבע הנבחרות המוזמנות, משחקות בטורניר סבב. הנקודות שהוענקו בשלב הבתים עקבו אחר הנוסחה של שלוש נקודות לניצחון, נקודה אחת לתיקו ואפס נקודות להפסד. שוויון בנקודות מוכרע לפי הפרש שערים. שוברי שוויון אחרים משמשים לפי הצורך ולפי הסדר הבא: הפרש שערים, שערים שהובקעו, תוצאת ראש בראש, וציון משחק הוגן המבוסס על מספר הכרטיסים הצהובים והאדומים.

== פסגת SheBelieves ==
פסגת SheBelieves,מתקיימת מדי שנה, והיא מרכיב מרכזי בפעילות סביב הטורניר עצמו. מטרתה להעצים צעירות ונערות באמצעות שלושה עמודי התווך של רעיון ה־SheBelieves: ביטחון עצמי, קריירה וקהילה<ref></ref>. הפסגה כוללת פאנלים, "צ'אטים ליד האח" ומפגשים דיגיטליים שנועדו לספק למשתתפי האירוע ניסיון מעשי וכלים להצלחה. תוכנית האירועים כוללת נשים דוברות מתחומים שונים, וכן ספורטאיות מקצועיות<ref></ref>.

== הנבחרות שהשתתפו עד כה ==
בכל הטורנירים השתתפה הנבחרת המארחת של ארצות הברית. נבחרות נוספות שהשתתפו הן: אנגליה, צרפת וגרמניה, שכאמור היו קבועות עד לשנת 2019. נבחרות נוספות היו: ספרד, יפן, קנדה, ברזיל, ארגנטינה, איסלנד וצ'כיה<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תחרויות כדורגל נשים
קטגוריה:תחרויות כדורגל בארצות הברית
Bitbucket

Bitbucket הוא שירות ניהול גרסאות של מאגר קוד מקור מבוסס git בבעלות אטלסיאן.

Bitbucket Cloud (שנודע בעבר בשם Bitbucket) הוא שירות ענן לניהול גרסאות מבוסס git.
הוא נכתב ב- Python באמצעות Django.<ref></ref>
השירות מציע גם תוכניות מסחריות (בתשלום) וגם חשבונות בחינם עם מספר בלתי מוגבל של מאגרים פרטיים.

Bitbucket Server (שנודע בעבר כ-Stash<ref></ref>) הוא שילוב של שרת Git וממשק אינטרנט שנכתב ב- Java ונבנה עם Apache Maven.<ref></ref> השרת מאפשר למשתמשים לבצע פעולות Git בסיסיות (כגון סקירה או מיזוג קוד, בדומה ל-GitHub) תוך שליטה בגישה לקריאה וכתיבה לקוד. השרת מספק גם אינטגרציה עם כלים אחרים של אטלסיאן.<ref></ref>

Bitbucket Server הוא מוצר תוכנה מסחרי, וניתן לרכוש רישיון להפעלה מקומית.<ref name="license"></ref> אטלסיאן מספקת בחינם את Bitbucket Server לפרויקטי קוד פתוח העומדים בקריטריונים מסוימים, ולארגונים שהם ללא מטרות רווח, לא ממשלתיים, לא אקדמיים, לא מסחריים, לא פוליטיים וחילוניים. עבור לקוחות אקדמיים ומסחריים, קוד המקור המלא זמין תחת רישיון מקור מפתח.<ref name="license" />

== ראו גם ==
* Git
* GitHub
* ניהול גרסאות

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מערכות ניהול גרסאות
קטגוריה:אתרים מבוססי תוכן משתמש
קטגוריה:תוכנה חופשית
יחסי לבנון – קוריאה הצפונית

יחסי צפון קוריאה-לבנון הם היחסים הבילטרליים בין קוריאה הצפונית ללבנון.

== השוואה בין שתי המדינות ==
להלן השוואה כללית במספר רב של תחומים בין שתי המדינות:
{| class="wikitable"
!השוואה
!צפון קוריאה
!לבנון
|-
|שטח (קמ"ר)
|120.54 אלף
|10.45 אלף
|-
|מספר האוכלוסייה (אנשים)
|25.49 מיליון<ref> </ref>
|6.10 מיליון
|-
|צפיפות אוכלוסין (נפש/קמ"ר)
|211.47
|583.73
|-
|עיר בירה
|פיונגיאנג
|ביירות
|-
|שפה רשמית
|צפון קוריאנית סטנדרטית
|ערבית, צרפתית
|-
|מטבע
|וון צפון קוריאני
|לירה לבנונית
|-
|תמ"ג <small>(מיליארד דולר)</small>
|
|51.84 מיליארד<ref> </ref>
|-
|תוצר (שוויון כוח קנייה) <small>במיליארדי דולרים</small>
|
|81.54 מיליארד<ref> </ref>
|-
|תוצר נומינלי לנפש <small>בדולרים</small>
|
|8.05 אלף<ref> </ref>
|-
|תוצר לנפש <small>דולר ארצות הברית</small>
|
|17.46 אלף<ref> </ref>
|-
|מדד התפתחות האדם
|
|0.769<ref> </ref>

|-
|קוד חיוג בינלאומי
| +850
| +961
|-
|סמל אינטרנט
|.kp
|.lb
|-
|אזור זמן
|UTC+08:30, UTC+08:30, UTC+09:00
|UTC+02:00, UTC+03:00, שעון מזרח אירופה, שעון קיץ של מזרח אירופה
|}

== ארגונים בינלאומיים משותפים ==
שתי המדינות חברות בקבוצה של ארגונים בינלאומיים המפורטים בטבלה:
{| class="wikitable"
|
{| class="wikitable"
!מדע הארגון
!שם הארגון
!היסטוריה של הצטרפותה של צפון קוריאה
!תאריך הצטרפות לבנון
|-
|
|האומות המאוחדות
|17 בספטמבר 1991
|24 באוקטובר 1945
|-
|
|איגוד הטלקומוניקציה הבין-לאומי
|?
|12 בינואר 1924
|-
|
|איגוד הדואר העולמי
|?
|?
|-
|
|אונסק"ו
|18 באוקטובר 1974
|4 בנובמבר 1946
|}
|}

== הערות שוליים ==
פטריק קנדי (1823–1858)

פטריק קנדי (באנגלית: Patrick Kennedy; 1823 – 22 בנובמבר 1858) היה איכר אירי שהיגר לארצות ארצות הברית ב-1849, וסבא רבא של ג'ון פיצג'רלד קנדי (1917–1963), נשיא ארצות הברית ה-35.

== ביוגרפיה ==
קנדי נולד בדונגנסטאון, ליד העיירה ניו רוס, מחוז וקספורד, אירלנד, בשנת 1823 למשפחת חקלאים אירית. הוא היה בנו של החוואי ג'יימס קנדי האב (1770–1840) ומריה קנדי (1779–1835). אביו ג'יימס היה בנם של ג'ון קנדי (1738–1804) ובריג'ט סולו (1744–1814). סבא רבא שלו היה תומאס קנדי (1703–1788).

הוא נולד אחרי ג'ון קנדי השני (1804–1864), ג'יימס קנדי הבן (1816–1881) ומרי קנדי (1820–1898).

הוא הכיר את ההשפעות הנוראיות של הרעב בשנות ה-40 של המאה ה-19 ואת פגעי ה-Phytophthora infestas, שהרסו אז את יבול תפוח האדמה.

על פי מנהג המשפחה, הבכור, ג'ון, קיבל את החווה המשפחתית, ובעקבות כך קנדי שקל להגר. מלווה במשפחת מרפי, כולל ברידג'ט, עימה התחתן בהמשך, הוא הגיע לליברפול משם היגר על הספינה "וושינגטון אירווינג" לארצות הברית ב-17 במרץ 1849.

קנדי ומשפחת מרפי הגיעו לבוסטון ב-17 באפריל 1849. הם הקימו את הענף האמריקאי של משפחת קנדי.

ב-26 בספטמבר 1849 הוא נישא לברידג'ט מרפי (1824–1888), בתם של פיליפ מרפי (1771-1850) ומרי בארון (1776–1868). לבני הזוג היו חמישה ילדים: מרי ל. קנדי (1851–1926), ג'ואנה ל. קנדי (1852–1926), ג'ון קנדי השלישי (1854–1855), מרגרט מ. קנדי (1855–1929) ופטריק ג'וזף קנדי (1858–1929).

קנדי ביסס את עצמו כחבתן בבוסטון, ליתר דיוק כיצרן של חביות וויסקי<ref></ref>.

קנדי מת בטרם עת מכולרה ב-22 בנובמבר 1858 בגיל 35. בנו השלישי ג'ון קנדי השלישי מת מאותה מחלה בגיל שנה ב-1855.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משפחת קנדי
קטגוריה:ילידי 1823
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1858
אבי זיתן

אבי זיתן (נולד ב-9 בספטמבר 1967) הוא יועץ שיווק ואסטרטגיה ישראלי<ref></ref> המלווה ארגונים בתהליכי גיבוש ויישום אסטרטגיה עסקית, שיווקית ותקשורתית הוא מרבה לכתוב על נושאים אלו בתקשורת.<ref></ref><ref></ref>

== ביוגרפיה ==
זיתן גדל בכפר סבא. בשנת 1985 שירת בממר"ם ולאחר קורס ההכשרה שירת ביחידת המחשבים של חיל המודיעין.

לאחר שחרורו, למד תואר ראשון בפסיכולוגיה ותואר שני במנהל עסקים ובשנת 1996, לאחר מספר שנים כאיש מחשבים, עבר זיתן למשרד הפרסום פוגל לוין שם עבד כתקציבאי. בשנת 1999 עבר למשרד הפרסום טמיר כהן בתפקיד סמנכ"ל לקוחות שם ניהל את תקציבי הפרסום של חברות פלאפון, חברת חשמל, קלאבמרקט, שטראוס, קלוגס ובריטיש איירוייז. בשנת 2002 החל לעבוד כמנהל תקשורת השיווקית בסלקום שם הוביל תהליכי המיתוג והפרסום של החברה.<ref></ref> בשנת 2005 עבר לסאני תקשורת סלולרית שם היה סמנכ"ל השיווק של הקבוצה עד שנת 2007 אז יצא להיות עצמאי.<ref></ref>

במהלך הקריירה, עבד זיתן עם לקוחות במגזר הציבורי והעסקי, וליווה תהליכים אסטרטגיים עבור לקוחות כמו שירותי בריאות כללית, בנק מזרחי טפחות, מנורה מבטחים, המכללה למנהל, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת חיפה, בית החולים הדסה, הלמן אלדובי, מועדון חבר, ישראכרט ועוד.

ב-2019 הקים זיתן את חברת ההשמה Match, המתמחה בגיוס בכירים ואנשי שיווק, מכירות, דיגיטל ושירות.

זיתן פעיל בתחום התקשורת והמדיה ומופיע בתקשורת בתור מומחה לשיווק ואסטרטגיה, ובעל פודקאסט שבועי בשם "שיווק און גו, מנהלי שיווק מצייצים", בו הוא מארח אנשי שיווק בכירים ומנכ"לים לדון בנושאים עכשוויים בתחום השיווק. הוא משתתף בהרצאות וכנסים שונים, ומרצה על מינימליזם בשיווק.<ref></ref>

זיתן מרבה להתראיין בתקשורת בנושאים מגוונים, כגון יוקר המחיה,<ref></ref> מגמות צרכניות ושיווקיות, השפעת מהלכים של משרד הבריאות על שינוי הרגלי התזונה של הציבור והתגייסות חברות מסחריות למאבקים חברתיים.<ref></ref><ref></ref>

== חיים אישיים ==
זיתן נשוי לתמי, בעלת חברת ייעוץ בשם it solutions, הם מתגוררים בהרצליה עם ארבעת ילדיהם.

== פרסומים בולטים ==
* [https://www.makorrishon.co.il/opinion/175473/ מי יבשר לציבור שמחירי הסלולר יעלו?], אבי זיתן, מקור ראשון 2 באוקטובר 2019
* [https://www.makorrishon.co.il/opinion/190395/ חוץ מהחובות: הסטורי של 'הבימה'], אבי זיתן, מקור ראשון, 15 בדצמבר 2019
* 
* [https://www.makorrishon.co.il/opinion/202439/ משבר הקורונה: מותגים צריכים להוכיח את מחויבותם לעולם בריא], אבי זיתן, מקור ראשון, 2 בפברואר 2020
* [https://www.makorrishon.co.il/opinion/238505/ מדוע מותגי-על מצטרפים למחאות בארה"ב], אבי זיתן, מקור ראשון, 14 ביוני 2020
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יועצי תקשורת ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
המצור על ליליבאיום (278 לפנה"ס)

המצור על ליליבאיום היה מבצע צבאי במלחמת פירוס בשנת 278 לפנה"ס, כאשר צבא אפירוטי-סירקוסאי בראשות פירוס מאפירוס ניסה לכבוש את עיר הנמל החשובה מבחינה אסטרטגית ליליבאיום שהוחזקה בידי אימפריית קרתגו.

== רקע ==

לאחר שדחה את מסע המלחמה שלו בחצי האי האפניני, הפליג פירוס לסיציליה כדי להילחם בקרתגים שצרו על סירקוסאי.<ref name=":0"></ref> הוא התחמק מהצי הקרתגי, נחת בקטנה ונכנס לסירקוסאי, שם הוכרז כמפקד העליון.<ref name=":0" /> המלך האפירוטי הרחיק לאחר מכן את צבא קרתגו, כבש את הערים פאנורמוס ואריקס וסירב להצעת קרתגו שהם יוותרו על כל סיציליה מלבד ליליבאיום, לה היו זקוקים מאוד אם ביקשו לשמור על אחיזתם בסרדיניה.

העיר ליליבאיום (כיום מרסלה), השוכנת בקצה המערבי של סיציליה, חיברה את האי עם אפריקה וסיפקה לקרתגו נמל מתקדם במסלול לסרדיניה.

== מהלך המצור ==
פירוס החליט לכבוש את העיר ויצא לעשות זאת. הוא כיתר את העיר אך לאחר חודשיים הוא מצא שהביצורים חזקים מכדי להיכבש. הוא לא היה מוכן להסתבך במצור ימי ממושך, הסיר את המצור.<ref name=":1"></ref>

== לאחר מעשה ==
לאחר שלא הצליח לכבוש את ליליבאיום, החליט פירוס לצאת למלחמה על אדמתה של קרתגו באפריקה שעבורה בנה צי,<ref></ref> אך הכנותיו סוכלו מההתנגדות היוונית לדרישות הכבדות שהמחיר למשלחת דרש מהם.<ref name=":1" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחמת פירוס: קרבות
קטגוריה:קרתגו: קרבות
TRAFIK!

(בעברית: "תנועה!") הוא שיר הולנדי-פיני של הזמר ההולנדי יוסט קליין, נציג הולנד לאירוויזיון 2024 והזמר הפיני קרייה, אשר ייצג את פינלנד באירוויזיון 2023 והגיע למקום השני.

זמן קצר לאחר האירוויזיון קליין וקרייה נפגשו בפינלנד. השיר נכתב במהירות תוך כמה שעות, הוקלט תוך ימים ספורים, ונערך תוך תשעה ימים. השיר עוסק בחוויה של נהיגה בפקק תנועה, כאשר הנהגים מתוסכלים ומאבדים את סבלנותם.<ref></ref> קליין וקרייה שרים בפינית, בהולנדית ובאנגלית.

השיר יצא לאור ב־11 ביולי 2024, בפלטפורמות הסטרימינג. הגיע למקום ה-5 במצעד הפיני,<ref></ref> ולמקום ה-84 במצעד הסינגלים ההולנדי.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירים בהולנדית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק פינלנד
Show Them to Me

"Show Them to Me" הוא שיר הומוריסטי של הזמר והיוצר האמריקאי, הקומיקאי רודני קרינגטון. את השיר כתב מארק גרוס, והוא יצא ב-2007 כסינגל מתוך האלבום King of the Mountains.

השיר הוא בלדת קאנטרי שקטה, ומבוצע לרוב כשאת קרינגטון מלווה רק פסנתרן, והוא עצמו מנגן בגיטרה אקוסטית.

== תוכן השיר ==
השיר מושר מנקודת מבט אישית של קרינגטון עצמו, המלין על העולם ההולך ומשתגע, ועל השנאה וההרג הפושים בו. קרינגטון מציין שכשהוא צופה בחזה חשוף של אישה, הוא שוכח מכל צרותיו, וכי איש אינו חושב על מלחמה כשמולו חזה נשי חשוף. בסוף הבית הראשון מפציר קרינגטון באישה לחשוף את שדיה, וכך יצילו שניהם את העולם.

בפזמון החוזר מבקש קרינגטון מהאישה להראות לו את שדיה.

במהלך המשך השיר מציין קרינגטון בדרכים רבות והומוריסטיות כי הוא אוהב את כל סוגי השדיים, ללא קשר למראם, ומוסיף כי ישמח לראות גם שדיים גבריים.

בבית האחרון מציג קרינגטון חזון לפיו נשים יחשפו את שדיהם, והעולם כולו יחיה בהרמוניה, ומסיים באמירה לפיה חשיפת החזה היא מעשה פטריוטי.

== הופעות בסרטים ==
השיר הופיע כחלק מפסקול סרט הקומדיה Beer for My Horses, בו מככב קרינגטון, שגם כתב את התסריט לסרט.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שירי 2007
קטגוריה:סינגלים מ-2007
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:הומור
קרב מצר מסינה

קרב מצר מסינה נערך בשנת 276 לפני הספירה כאשר צי קרתגי תקף את הצי של פירוס מאפירוס, שחצה את המצר לאיטליה. פירוס עזב את איטליה לסיציליה בסתיו של שנת 278 לפני הספירה והשיג מספר ניצחונות גדולים נגד צבאות קרתגו, אך ההצלחות הרומיות נגד בעלי בריתו האיטליים של פירוס שכנעו אותו לחזור לאיטליה.<ref></ref><ref></ref>

בזמן שפירוס העביר את חייליו לרגיום, הצי שלו של 110 ספינות מלחמה מקושטות ומאות ספינות תובלה הותקף על ידי הקרתגים. הצי הקרתגי הטביע 70 מהספינות היווניות ופגע ב-28. ספינותיו של פירוס ששרדו, בהיקף של 12 ספינות מלחמה בתוספת ספינות התובלה, עגנו בלוקרי, שם השאיר את בנו, אלכסנדר, כשפתח את המערכה שלו בסיציליה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחמת פירוס: קרבות
קטגוריה:קרתגו: קרבות ימיים
ורד פיקר

ורד פיקר (נולדה ב-9 בנובמבר 1971) היא מוזיקאית, פסנתרנית, מלחינה, ומעבדת מוזיקלית ישראלית.

==ביוגרפיה==
פיקר נולדה וגדלה בנצרת עלית ללאה ושאול יעקב, אחות צעירה לסיגלית ועופר. כבר בגיל שבע החלה ללמוד לנגן על פסנתר קלאסי והמשיכה בכך עד גיל 18. בזמן לימודיה בתיכון ניגנה בכל הלהקות הייצוגיות של העיר וצברה ניסיון בימתי רב. הפיקה וניהלה מוזיקלית את טקסי הזיכרון ומסיבות הסיום של בית הספר התיכון בו למדה. את שירותה הצבאי עשתה בלהקה צבאית שלאחריהם למדה ברימון בית ספר למוסיקה.

==קריירה==
פיקר היא מבכירות הנגנים בארץ, ניגנה בתיאטרון הרפרטוארי, כתבה מוזיקה לסדרות טלוויזיה לילדים, וב-20 השנים האחרונות הופיעה והפיקה מוזיקלית כמה מהאמנים הישראלים הבכירים בארץ (יהונתן גפן, נורית גלרון, מוש בן ארי, לאה שבת, חמי רודנר) והשתתפה במופעים "שרות לאה גולדברג" ו"ערות".

בשנת 2008, לאחר שנים רבות לצידם של אמנים רבים, העלתה פיקר בתיאטרון תמונע מופע משלה, שלאחריו הוציאה בשנת 2012 הוציאה את אלבומה "או שזה מתוק", שזכה לביקורות מצוינות.

החל מ-2015 פיקר היא המנהלת המוזיקלית של מופעי המחווה לאמנים וליוצרים בתיאטרון הקאמרי (אריק איינשטיין, עוזי חיטמן, שמוליק קראוס, מוני אמריליו, הלהקות הצבאיות, השלישיות הגדולות ועוד ועוד), וכן של מופעים רבים במסגרת פסטיבל ימי זמר המתקיים כל שנה בחג הסוכות בתיאטרון חולון.

בשנת 2023 הועלה בתיאטרון הקאמרי המופע "ורד פיקר והפסתנר" שהוא מסע מרגש ונוגע ללב בין גיבורי הפסנתר הפרטיים שלה, בו היא מבצעת את שיריהם הגדולים אמנים כגון בילי ג'ואל, קרול קינג, סטיבי וונדר ואלטון ג'ון, לצד קלאסיקות ישראליות של סשה ארגוב, משה וילנסקי ואלונה טוראל.

==קישורים חיצוניים==
* [https://shironet.mako.co.il/artist?prfid=11398&lang=1/ ורד פיקר], באתר "שירונט"
* 

קטגוריה:חברות להקות צבאיות ישראליות
קטגוריה:חברי להקות צבאיות ישראליות
קטגוריה:בוגרות רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:מוזיקאיות ישראליות
קטגוריה:מלחינות ישראליות
קטגוריה:פסנתרניות ישראליות
קטגוריה:פסנתרנים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1971
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
התעמלות באולימפיאדת פריז (2024) – סוס סמוכות

תחרות סוס סמוכות באולימפיאדת פריז (2024) נערכה ב-27 ביולי וב-3 באוגוסט 2024 בהיכל הספורט פריז-ברסי, כחלק מתחרויות ההתעמלות באולימפיאדת פריז. 64 מתעמלים מ-26 מדינות (מתוך 96 מתעמלים בתחרות סך הכל) התחרו בתרגיל סוס הסמוכות בשלב המוקדמות.

==רקע==
תחרות סוס הסמוכות התקיימה בפעם ה-26 במשחקים האולימפיים, והיא אחת מחמש תחרויות המכשירים הבודדים שהתקיימו בכל אולימפיאדה בה היו תחרויות על מכשירים בודדים (תחרויות התעמלות ללא תחרויות על מכשירים בודדים התקיימו ב-1900, ב-1908, ב-1912 וב-1920).

==פורמט התחרות==
8 המתעמלים המובילים בשלב המוקדמות (עם מגבלה של 2 מתעמלים למדינה) התקדמו לשלב הגמר.

==לוח זמנים==
תחרות הקפיצות התרחשה לאורך יומיים: שלב המוקדמות (עבור כל תחרויות ההתעמלות לגברים) התרחש ב-27 ביולי, ושלב הגמר התרחש ב-3 באוגוסט.
{| class="wikitable" style="text-align:center"
! תאריך
! שעה
! סבב
! תת-קבוצה
|-
|rowspan="3"|27 ביולי || 11:00 || rowspan="3"|מוקדמות || תת-קבוצה 1
|-
| 15:30 || תת-קבוצה 2
|-
| 20:00 || תת-קבוצה 3
|- bgcolor=FFFACD
| 3 באוגוסט || 15:30 || גמר || –
|-
|colspan="4" align=center|
|}

==תוצאות==
===מוקדמות===

{| class="wikitable sortable" style="text-align:center"
! מקום
! מתעמל
!
!
! ענישה
! סך הכול
! תוצאה
|-
| 1
|align=right| 
| 6.3 || 8.900 ||
| 15.200 || Q
|-
| 2
|align=right| 
| 6.4 || 8.800 ||
| 15.200 || Q
|-
| 3
|align=right| 
| 6.6 || 8.566 ||
| 15.166 || Q
|-
| 4
|align=right| 
| 6.5 || 8.533 ||
| 15.033 || Q
|-
| 5
|align=right| 
| 6.6 || 8.433 ||
| 15.033 || Q
|-
| 6
|align=right| 
| 6.4 || 8.600 ||
| 15.000 || Q
|-
| 7
|align=right| 
| 6.7 || 8.200 ||
| 14.900 || Q
|-
| 8
|align=right| 
| 6.4 || 8.366 ||
| 14.766 || Q
|- bgcolor=CCCC99
| 9
|align=right| 
| 5.9 || 8.700 ||
| 14.600 || R1
|- bgcolor=CCCC99
| 10
|align=right| 
| 6.4 || 8.166 ||
| 14.566 || R2
|- bgcolor=CCCC99
| 11
|align=right| 
| 5.9 || 8.566 ||
| 14.466 || R3
|}

עתודה
העתודה לגמר תרגיל הקרקע היו:
# 
# 
# 

===גמר===
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center"
! מקום
! מתעמל
!
!
! ענישה
! סך הכול
|- bgcolor=FFFCAF
| 
|align=right| 
| 6.6 || 8.933 ||
| 15.533
|- bgcolor=E5E5E5
| 
|align=right| 
| 6.7 || 8.733 ||
| 15.433
|- bgcolor=EECC99
| 
|align=right| 
| 6.4 || 8.900 ||
| 15.300
|-
| 4
|align=right| 
| 6.9 || 8.300 ||
| 15.200
|-
| 5
|align=right| 
| 6.6 || 8.366 ||
| 14.966
|-
| 6
|align=right| 
| 6.7 || 8.233 ||
| 14.933
|-
| 7
|align=right| 
| 6.7 || 7.600 ||
| 14.300
|-
| 8
|align=right| 
| 6.5 || 7.233 ||
| 13.733
|}

==ראו גם==
* התעמלות באולימפיאדת פריז (2024)
* התעמלות במשחקים האולימפיים
* התעמלות מכשירים במשחקים האולימפיים

==הערות שוליים==

קטגוריה:התעמלות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ענפי ספורט באולימפיאדת פריז (2024)
2024 סוס סמוכות
אנטי-ערביות בטורקיה

אנטי-ערביות בטורקיה היא תופעה של שנאת אנשים שהם ערבים מבחינה אתנית או תרבותית. בעוד שרוב המקרים של סנטימנט אנטי-ערבי כוונו כלפי פליטים סורים,<ref></ref><ref></ref> התופעה גדלה מאז מלחמת האזרחים בסוריה וכוללת גם ערבים ממדינות אחרות, כמו אלה ממדינות המפרץ והפלסטינים.<ref></ref><ref></ref>

הפוליטיקה הימנית הקיצוני<nowiki/>ת של המדינה מורכבת לעיתים קרובות משיח המתאר את הסורים והערבים האחרים ככוח נחשל ובלתי מתורבת הפוקד את הטורקים. עליות בסנטימנט האנטי-ערבי יוחסו גם למשבר הכלכלי הטורקי. בנוסף, היא נטועה גם במשבר המהגרים של טורקיה, שהחל לצד האביב הערבי; ממשלת טורקיה תיעדה 3.7 מיליון סורים כפליטים עד 2018. באותה שנה דיווח האו"ם כי 63.4% מכלל הפליטים הסורים הרשומים בעולם היו בטורקיה. מספר פוליטיקאים טורקים מתחו ביקורת על הנוכחות הערבית הגדולה במדינה מאז תחילת מלחמת האזרחים בסוריה.

== האימפריה העות'מאנית ==
האימפריה העות'מאנית הייתה ישות פוליטית רב-תרבותית, שהשתרעה על פני המזרח התיכון וצפון אפריקה וחלקים נרחבים ממזרח אירופה, בשני האזורים הראשונים שהוזכרו חיים ערבים ואוכלוסיות שאוסלמו ומזדהות כ"ערבים". בתחילת המאה ה-20, רוב תפקידי הממשל הגבוהים הוחזקו בידי האליטות הרומליות והאירופיות, למעט אמירות החיג'אז בשלטון העות'מאני, אם כי הערבים אכן שמרו על עמדות כוח ושטחים רבים שמרו על אוטונומיה מקומית.

הטורקים העות'מאנים זלזלו בערבים, הזניחו את המחוזות שבהם חיו ולא נתנו להם להרגיש כשותפים אמיתיים לניהול האימפריה, בניגוד ליחסם של הטורקים לאלבנים, למשל.<ref></ref><ref></ref> בארץ ישראל, היה מיעוט של מגע בין העות'מאנים דוברי הטורקית לבין מהגרים ערבים; השומרונים ומספר נמוך מאוד של ערבים שימשו כמתורגמנים לטורקית בעבור הערבים, מכיוון שהשלטון התנהל בשפה זו ורק מעטים מהערבים דיברו בה. שינוי קל לטובת קירוב הערבים לשליטה בטורקית התחולל בשלהי ימי השלטון הטורקי בארץ, תחת עבדול חמיד השני ומפלגת "הטורקים הצעירים".<ref></ref>

עוד עדות לסנטימנט האנטי-ערבי בקרב העות'מאנים היה התנגדותם של מתנגדיו של אבראהים אפנדי לקשור בין דתם, האסלאם, לבין הערבים והשפה הערבית.<ref></ref>

מוסטפא כמאל אטאטורק הכריז כי הוא מתנגד לשימוש בכתב הערבי ובמילים שאולות מן השפה הערבית (וגם מהפרסית)<ref></ref> בטורקיה שלאחר רפורמות אטאטורק ויש שרואים את זה כביטוי מובהק לאנטי-ערביות שבה האמין.

==הערות שוליים==

קטגוריה:טורקיה
קטגוריה:גזענות
לורנצו ויוטי

לורנצו ויוטי (בגרמנית שווייצרית: Lorenzo Viotti; נולד ב-15 במרץ 1990) הוא מנצח שווייצרי.

== ביוגרפיה ==
לורנצו ויוטי נולד בלוזאן והוא בנו של המנצח המנוח מרצ'לו ויוטי. ויוטי למד נגינה בפסנתר, פיתוח קול ונגינה בכלי הקשה בליון. בווינה הוא השתתף בשיעור הניצוח של גאורג מארק, וכנגן כלי הקשה עם כמה תזמורות, כולל הפילהרמונית של וינה. הוא המשיך בלימודי ניצוח באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט עם ניקולאס פסקה, והשלים את לימודיו ב-2015. כשגדל, הוא ניגן מוזיקת פאנק וג'אז כמתופף, וניגן בלהקת הדת' מטאל של אחותו מרינה ויוטי.

בשנת 2012, ויוטי זכה בפרס הראשון בתחרות הניצוח הבינלאומית של תזמורת קאדאקס. הוא ביצע את הופעת הבכורה שלו בניצוח עם התזמורת הסימפונית של טוקיו ביולי 2014. ב-2015 זכה בפרסי המנצחים הצעירים של פסטיבל נסטלה וזלצבורג. הוא זכה בתחרות הניצוח של התזמורת הסימפונית של MDR ב-2016.

בינואר 2017, ויוטי ניצח לראשונה בתזמורת גולבנקיאן, וחזר באותה עונה להופעת ניצוח אורח שני. באוקטובר 2017, תזמורת גולבנקיאן הודיעה על מינויו של ויוטי למנהל המוזיקלי הבא שלה, החל מעונת 2018 - 2019, עם חוזה ראשוני של שלוש עונות. ויוטי התפטר כמנהל מוזיקלי של תזמורת גולבנקיאן בשנת 2021 ולאחר מכן התמנה למנצח אורח ראשי של התזמורת.

בפברואר 2018, ויוטי ניצח לראשונה על התזמורת הפילהרמונית ההולנדית. באפריל 2019, התזמורת הודיעה על מינויו של ויוטי למנצח הראשי הבא שלה, החל בעונת 2021 - 2022. עם מינוי זה, ויוטי הפך במקביל למנצח הראשי של האופרה הלאומית ההולנדית. באפריל 2023, האופרה הלאומית ההולנדית והתזמורת הפילהרמונית ההולנדית, הכריזו על סיום כהונתו המתוכנן של ויוטי בשני התפקידים בתום עונת 2024 - 2025.

באוגוסט 2024, התזמורת הסימפונית של טוקיו הודיעה על מינויו של ויוטי למנהל המוזיקלי הבא שלה, החל בעונת 2026 - 2027, עם חוזה ראשוני לשלוש שנים.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מנצחים שווייצרים
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-1990
הנרי ב. פיין

הנרי ב. פיין (באנגלית: Henry B. Payne; 30 בנובמבר 1810 – 9 בספטמבר 1896) היה פוליטיקאי אמריקאי שייצג את אוהיו בסנאט ובבית הנבחרים של ארצות הברית. הוא עבר לאוהיו מעיר מולדתו ניו יורק בשנת 1833 והתבסס במהירות במשפטים ובעסקים תוך כדי שהפך למנהיג מקומי במפלגה הדמוקרטית. לאחר שכיהן ב נבחר פיין לקדנציה אחת בבית הנבחרים של ארצות הברית בשנת 1874. הוא לא הצליח להיבחר מחדש אך כיהן בוועדת הבחירות שהתכנסה בתחילת 1877 כדי לפתור את המחלוקת על תוצאות הבחירות לנשיאות ב-1876.

הוא התמודד על המועמדות הדמוקרטית לנשיאות לקראת הבחירות ב-1880, אך הפסיד לווינפילד סקוט הנקוק, שהפסיד בבחירות הכלליות לג'יימס גרפילד. הוא נבחר לסנאט של ארצות הברית בשנת 1884. בחירתו על ידי בית המחוקקים באוהיו הייתה נגועה בהאשמות כלפיו בשוחד, אך לאחר חקירה של הסנאט הורשה פיין לשמור על מקומו בסנאט. הוא לא התמודד כדי להיבחר מחדש ומת ב-1896 במחוז קויאהוגה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מאוהיו
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1810
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1896
משרד המדיניות הלאומית למלחמה בסמים

משרד המדיניות הלאומית למלחמה בסמים (באנגלית: Office of National Drug Control Policy, ראשי תיבות: ONDCP) הוא גוף ממשלתי במשרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית האחראי על קביעת מדיניות לאומית בנוגע לסמים. המשרד נוסד בשנת 1988 כחלק ממלחמת הסמים של ארצות הברית, ומטרתו העיקרית היא להפחית את ההיצע והביקוש לסמים בלתי חוקיים. מנהל המשרד משמש כיועץ לוחמה בסמים של המועצה לביטחון לאומי.

== היסטוריה ==
משרד המדיניות הלאומית למלחמה בסמים הוקם בהמשך לחקיקתו של חוק המלחמה בסמים בשנת 1986. חוק זה סימן נקודת מפנה במלחמה בסמים בארצות הברית. החוק הטיל עונשים חמורים על סוחרי סמים ומשתמשים, והגדיל את התקציב המוקצה לאכיפת החוק. בעקבות חוק זה, הוקם ה-משרד המדיניות הלאומית למלחמה בסמים בשנת 1988. המשרד נועד לרכז את המאמצים הפדרליים במלחמה בסמים, לקבוע מדיניות לאומית ולתיאום בין הסוכנויות השונות.

== תפקידים ==
תפקידים עיקריים של המשרד המדיניות הלאומית למלחמה בסמים:
* קביעת מדיניות: המשרד אחראי על פיתוח ויישום אסטרטגיות לאומיות למלחמה בסמים. הוא מגבש מדיניות בתחומים כמו מניעה, טיפול, אכיפה והפחתת נזקים.
* תיאום בין-סוכנויות: המשרד משמש כגוף מאחד בין סוכנויות ממשלתיות שונות העוסקות בסוגיית הסמים, כגון ה-DEA (המנהל לאכיפת סמים), ה-FBI (לשכת החקירות הפדרלית) ומחלקת הבריאות ושירותי האנוש.
* תקציב: המשרד מנהל את התקציב הפדרלי המוקצה למלחמה בסמים, ומחלק אותו בין הסוכנויות השונות.
* מחקר: המשרד מממן ומקדם מחקר בתחום הסמים, כגון מחקר על השפעותיהם של סמים שונים, פיתוח טיפולים חדשים והבנת גורמי הסיכון לשימוש בסמים.
* חינוך והסברה: המשרד מקדם תוכניות חינוך והסברה לציבור הרחב, במיוחד בקרב בני נוער, בנושאים הקשורים לסמים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית
קטגוריה:ארגוני מאבק בסמים
קטגוריה:ארצות הברית: סמים
NixOS

NixOS בשמה הרשמי, או Nix, היא הפצת לינוקס קהילתית, עצמאית המתבססת על מודל הפצה מתגלגל/יציב והצהרות קונפיגורציה דקלרטיביות, דבר המאפשר שחזור נוח ומיידי.

== מנהל החבילות ==
NixOS היא הפצה שנוצרה ומתבססת כולה על מנהל החבילות Nix. מנהל החבילות ניתן להתקנה על כל מערכת לינוקס, לצד מנהל החבילות הבסיסי שמגיע עם המערכת (apt בדביאן, dnf בפדורה, pacman בארץ' וכו), ב־NixOS מנהל החבילות הבסיסי הוא nix.

== היסטוריית הוצאות ==
{| class="wikitable"
|+
!שם
!תאריך
|-
|NixOS 13.10 "Aardvark"
|אוקטובר 2013
|-
|NixOS 14.04 "Baboon"
|אפריל 2014
|-
|NixOS 14.12 "Caterpillar"
|דצמבר 2014
|-
|NixOS 15.09 "Dingo"
|ספטמבר 2015
|-
|NixOS 16.03 "Emu"
|מרץ 2016
|-
|NixOS 16.09 "Flounder"
|ספטמבר 2016
|-
|NixOS 17.03 "Gorilla"
|מרץ 2017
|-
|NixOS 17.09 "Hummingbird"
|ספטמבר 2017
|-
|NixOS 18.03 "Impala"
|מרץ 2018
|-
|NixOS 18.09 "Jellyfish"
|ספטמבר 2018
|-
|NixOS 19.03 "Koi"
|מרץ 2019
|-
|NixOS 19.09 "Loris"
|ספטמבר 2019
|-
|NixOS 20.03 "Markhor"
|מרץ 2020
|-
|NixOS 20.09 "Nightingale"
|ספטמבר 2020
|-
|NixOS 21.05 "Okapi"
|מאי 2021
|-
|NixOS 21.11 "Porcupine"
|נובמבר 2021
|-
|NixOS 22.05 "Quokka"
|מאי 2022
|-
|NixOS 22.11 "Raccoon"
|נובמבר 2022
|-
|NixOS 23.05 "Stoat"
|מאי 2023
|-
|NixOS 23.11 "Tapir"
|נובמבר 2023
|-
|NixOS 24.05 "Uakari"
|מאי 2024
|}

== מודל ההצהרות ==
לכל מערכת nixos יש קובץ קונפיגורציה; לרוב, אם לא תמיד, הוא ייקרא configuration.nix ותכולתו המינימלית תראה כך:<syntaxhighlight lang="nix" line="1">
{
 boot.loader.grub.device = "/dev/sda";
 fileSystems."/".device = "/dev/sda1";
 services.sshd.enable = true;
}
</syntaxhighlight>לאחר שינוי קובץ הקונפיגורציה, למשל, אם ירצה המשתמש להתקין חבילות, להוסיף משתמשים, לשנות את המעטפת וכיוצא בזה, יריץ את הפקודה nixos-rebuild switch עם הרשאות sudo.

לאחר כל שינוי גרסה, במידה והוא לא כרצון המשתמש או שמא הוא משובש, ניתן לחזור לגרסה הקודמת בעזרת <syntaxhighlight>
nixos-rebuild switch --rollback
</syntaxhighlight>שימוש בקובץ ה־configuration.nix גורם לזגזוג בין מכונות להיות פשוט מאוד, שכן הוא מכיל את כל בחירות המשתמש, יש רק להעתיקו ולבנות מחדש את המערכת.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:הפצות של GNU/לינוקס
המרכז הפלסטיני לחקר מדיניות וסקרים

המרכז הפלסטיני לחקר מדיניות וסקרים (באנגלית: The Palestinian Center for Policy and Survey Research, בראשי תיבות: PCPSR; בערבית: المركز الفلسطيني للبحوث السياسية والمسحية, תעתיק מדויק: אל-מֶרְכַּז אלפַלְסָטִינִי לִילְבְּחוּת' אל-סִיָאסְיה וָאלמַסְחִיָה) הוא ארגון מחקר וצוות חשיבה פלסטיני שבסיסו ברמאללה, העוסק בקידום "השכלה וידע בסוגיות פלסטיניות בשלושה תחומים: פוליטיקה וממשל, ניתוח אסטרטגי ומדיניות חוץ, וסקרי דעת קהל ומחקר סקרים".<ref></ref>

הארגון עורך סקרי דעת קהל בתחומים אלה מאמצע שנות ה-90.<ref></ref>

בשנת 1993 ייסד חוקר המדינה הפלסטיני חליל שקאקי את המרכז לחקר ומחקר פלסטין בשכם, שהפך למרכז הפלסטיני לחקר מדיניות וסקרים בשנת 2000. שקאקי התייעץ באופן קבוע עם מדעני מדינה ישראלים וערך סקרים משותפים עם חוקרים ישראלים, כולל עם אוניברסיטת תל אביב.<ref name="NYT"></ref>

הארגון הוא ללא מטרות רווח וממומן בעיקר על ידי האיחוד האירופי וקרן פורד.

== מחלוקות ==
הארגון היה מושא לעוינות מצד מספר גורמים, החל מלחץ מהרשות הפלסטינית ועד לאלימות ההמונים. בשנת 2003, משרדי PCPSR ברמאללה נבזזו על ידי עשרות מתפרעים לאחר שהמרכז פרסם ממצאי סקר המראים שרק 10% מהפליטים הפלסטינים יבחרו לחיות בישראל אם תוצע להם זכות השיבה. מתפרעים צעדו ממשרדו של ה-PCPSR למתחם של יאסר ערפאת במרחק כמה רחובות משם. לדברי שקאקי, המפגינים ביקשו להעביר מסר לנשיא הרשות מחמוד עבאס כי זכות השיבה אינה ניתנת למשא ומתן. בשנת 2015 דרשה הרשות מכל הארגונים הלא ממשלתיים הפלסטיניים, כולל PCPSR, לדווח על פעילותם ועל מימונם לקבינט.

באוגוסט 2024 פרסם דובר צה"ל מסמכים שאותרו ברצועת עזה במהלך מלחמת חרבות ברזל המעידים כי נתוני הסקרים שנשלחו למכון מהרצועה, עבור סקר שנערך במרץ 2024, זויפו על ידי חמאס. דובר צה"ל טען כי הזיופים הם צעדים חשאיים שביצע חמאס ואינם מעידים על שיתוף פעולה של מכון הסקרים עם ארגון הטרור. שקאקי הכחיש כי התוצאות זויפו, וטען מנגד כי המסמכים שנמצאו הם מזויפים.

== סקרים בולטים ==
בשנת 2016 פרסמה PCPSR סקר לפיו כ-46% מתושבי רצועת עזה היו רוצים להגר למדינה אחרת לו ניתנה להם האפשרות לכך.<ref></ref>

בשנת 2021 פרסמה PCPSR סקר המראה על עלייה בתמיכה הפלסטינית בחמאס וצניחה בתמיכה בעבאס לאחר העימותים ב-2021, במבצע שומר החומות.<ref></ref>

בחודשים שאחרי מתקפת הפתע על ישראל ב-2023, פרסמה PCPSR מספר סקרים המראים תמיכה גבוהה במעשי חמאס ב-7 באוקטובר בקרב הציבור הפלסטיני.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> באוגוסט 2024 פרסם דובר צה"ל מסמכים המעידים כי נתוני הסקרים זויפו על ידי חמאס, וכי התמיכה בפועל במתקפת הפתע היא נמוכה בפער גדול משפורסם בעבר.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.pcpsr.org/en אתר האינטרנט הרשמי של PCPSR]
* [http://www.pcpsr.org/en/node/154 אינדקס הסקרים שערך הארגון], באתר הרשמי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הרשות הפלסטינית: ארגונים
קטגוריה:מכוני מחקר דעת קהל