OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
תמצית טוקאי

תמצית טוקאי (בהונגרית: Tokaji esszencia), המכונה גם פשוט תמצית, תמצית טבע, צוף, עשויה מגרגרים שהופכים לאסו (בהונגרית: Aszú) (ריקבון אציל) והגדלים באזור הסגור של אזור היין חבל טוקאי ומקבלים את הריקבון האציל עקב הפטריה Botrytis cinerea <ref></ref> שמשחירים בחלק העליון ונבצרים בנפרד, אחד אחד.

== הייצור ==
היין נעשה ללא כבישה, הענבים לוחצים זה את זה תחת משקלם וכך יוצא מהם המיץ שיוצר צוף סמיך. לאחר תסיסה מינימלית זו, שנמשכת גם שנים, היין הופך ליין טוקאי מיוחד. הוא עשיר במינרלים, בסוכר ובניחוחות ובטעמים המיוחדים האופייניים לגרגר ענבי אסו. הוא מיושן בחביות עץ קטנות ובבקבוקי זכוכית. הוא מכיל לפחות 180 גרם לליטר סוכר טבעי ו-45 גרם לליטר של תמצית ללא סוכר. הודות לתכולת הסוכר הגבוהה שלו, תהיה לו אחוז אלכוהול של 6-2% בלבד גם לאחר מספר שנים של תסיסה איטית מאוד. מאחר שאיכותו חשובה מאוד, הוא אינו מיוצר מדי שנה, אלא רק במיטב הבצירים של האסו, ולכן הוא נקרא גם מלך היינות.

רק 1.5-1 ליטר תמצית אסו יתקבלו מפוטון אחד (פוטון הוא סל לבציר ענבים בעל מידות קבועות של 28–30 ליטר) של ענבי אסו.<ref>Előállításának szabályait a Magyar borkönyv, Borok előállítása című fejezet 2.8.4. tartalmazza.</ref> היין מוגש בדרך כלל בכוס יין לקינוח בטמפרטורה של 14–16 מעלות צלזיוס. בחלק מהמסעדות הוא מוגש בכפית קריסטל.<ref></ref>

== סוגים ==
בין התמציות, גם התמצית ששמה "שביט אסו". היא מיוחדת ביותר, והוכנה מענבים שנבצרו ב-1811, השנה שבה הופיע השביט האלי.<ref>[http://mek.oszk.hu/02100/02185/html/1127.html Borkultúra Magyarországon]</ref> תמצית זו נמכרת (ככל הנראה) בסכום נכבד במכירות הפומביות של כריסטי'ס.<ref>[https://www.finestandrarest.com/tokaji.html A Christie’s aukciósház tételei</ref>

אין לבלבל את תמצית טוקאי עם תמצית אסו (aszúessence), שכיום כבר לא מסווג כיין אסו, והכוונה הייתה ליין אסו עם תכולה של יותר מ-6 פוטונים (סלי ענבים בנפח יין). הדמיון הזה בשם עורר הרבה אי הבנות. על פי חוק היין בהונגריה, מאז בציר 2008, לא ניתן עוד להשתמש בשם תמצית אסו (aszúessencia).<ref>https://szabadfold.hu/zoldfold/nektarsirato-valtozott-a-bortorveny-251971/</ref>
== לקריאה נוספת ==
* [https://web.archive.org/web/20150402151236/http://www.boraszportal.hu/hirszuret/tegyuk-tisztaba-mi-is-a-tokaji-aszueszencia-4215 בואו נבהיר מה זה תמצית טוקאי]

== ראו גם ==
* [https://web.archive.org/web/20150402094204/http://www.hungarikumbolt.hu/Bor/19-Tokaji-Muscat-Lunel-aszuesszencia.html מאפיינים של התמצית טוקאי], hungarikumbolt.hu,
== הערות שוליים ==

קטגוריה:יין
NCIS: סידני

NCIS: סידני (באנגלית: NCIS: Sydney) היא סדרת פעולה טלוויזיונית אוסטרלית-אמריקאית ששודרה לראשונה ברשת פרמאונט+ וברשת Network 10 באוסטרליה, החל מ-10 בנובמבר 2023. הסדרה היא ספין אוף לסדרה NCIS והסדרה החמישית בזיכיון NCIS. זו גם הסדרה הראשונה בזיכיון שאינה מתרחשת בארצות הברית. הסדרה שודרה גם בניו זילנד ברשת TVNZ+.

בסדרה כיכבו בין השאר אוליביה סוואן וטוד לסאנס. הסדרה, התרחשה וצולמה באוסטרליה במאי 2023. למרות שהסדרה מתרחשת בסידני, משרד השטח הקרוב ביותר של NCIS באוסטרליה נמצא למעשה בעיר פרת', במרחק של 3,290 ק"מ משם.

== רקע ==
NCIS: סידני עוקבת אחר צוות של סוכנים מיוחדים של שירות החקירות הפליליות של הצי (NCIS) המוצבים בסידני, אוסטרליה, המסייעים לחוקרים המקומיים של המשטרה הפדרלית בחקירת פשעים פליליים בצי האמריקני והאוסטרלי.

== שחקנים ודמויות ==
* אוליביה סוואן - מישל מאקי, סוכנת בכירה ב-NCIS, המוצבת באוסטרליה
* טוד לסאנס - ג'ים דמפסי, קצין המשטרה הפדרלית האוסטרלית
* שון סגאר - דשון ג'קסון, סוכן NCIS
* טואולי נארקל - איבי קופר, קצין קישור במשטרה הפדרלית
* מאבורני הייזל - בלובירד גליסון, חוקרת זיהוי פלילי במשטרה הפדרלית
* ויליאם מק'יניז - רוי פנרוז, פתולוג של המשטרה הפדרלית

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אוסטרליות
קטגוריה:סדרות ספין-אוף אמריקאיות
קטגוריה:אולפני CBS: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:CBS: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות פעולה אמריקאיות
Keilalphabetische Texte aus Ugarit

Keilalphabetische Texte aus Ugarit (בעברית: "טקסטים באלפבית יתדות מאוגרית"), או בקיצור KTU, הוא ספר המהווה את המקור הסטנדרטי כיום לטקסטים באלפבית אוגריתי (כל כתבי אוגרית ובהם שירה אוגריתית) ולהתייחסות אליהם.

לספר שלוש מהדורות. מקובל למספר ולצטט את הטקסטים לפי המהדורה השנייה, הידועה בקיצור KTU<sup>2</sup>, ולעיתים לפי המהדורה השלישית, הידועה בקיצור KTU<sup>3</sup>.<ref> (על הכריכה מופיע גם שם הספר באנגלית: The Cuneiform Alphabetic Texts from Ugarit, Ras Ibn Hani and Other Places. Third, Enlarged Edition, וכן הקיצור KTU<sup>3</sup>)</ref> המהדורה השנייה "תורגמה"<ref>לתרגום אין משמעות בנוגע לטקסטים, שכן הם מובאים כמקורם בלבד, אלא רק להקדמת הספר, לכותרות הפרקים ולהערות השוליים, שבמקור נכתבו בגרמנית.</ref> לאנגלית בשם The Cuneiform Alphabetic Texts from Ugarit, Ras Ibn Hani and Other Places,<ref></ref> ותרגום זה ידוע גם בקיצור CAT.<ref></ref>

הספר מחולק לפרקים המבססים את שיטת הציטוט, כך במהדורה השנייה: פרק 1 – "טקסטים ספרותיים ודתיים", פרק 2 – "מכתבים", פרק 3 – "טקסטים משפטיים", פרק 4 – "טקסטים כלכליים", פרק 5 – "תרגילי כתיבה", פרק 6 – "כתובות (על חותמים, תוויות, שנהב וכדומה)", פרק 7 – "לא מסווגים", פרק 8 – "לוחות לא קריאים ושברים ללא כתב", פרק 9 – "טקסטים שלא פורסמו", פרק 10 – "נספח א': טקסט אוגריתי בכתב הברתי". ציטוט טקסט נעשה לפי מספורו בתוך הפרק בו פורסם: כך, הטקסט הדתי הראשון שפורסם בפרק הראשון מסומן , הטקסט השנים עשר שפורסם באותו פרק מסומן , המכתב העשרים ואחד שפורסם בפרק המכתבים מסומן וכדומה. בלוחות הכוללים מספר טורים, הטור מסומן בספרות רומיות לאחר מספר הטקסט (כך למשל הטור השני בטקסט החמישי שבפרק הראשון מסומן ).
__ללא_תוכן__
== ראו גם ==
* כתבי אוגרית
* Kanaanäische und Aramäische Inschriften
* Corpus Inscriptionum Semiticarum

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרים גרמניים
קטגוריה:ספרי ארכאולוגיה
קטגוריה:אוגרית
קטגוריה:שפות שמיות צפון-מערביות
נחל נחום

נחל נחום הוא נחל אכזב בעמק חרוד שבגליל התחתון. אורכו כ־4.85 קילומטרים.

== תוואי הנחל ==
מוצא הנחל ממוקם בגובה של כ־40 מטרים מעל פני הים, כ־1.15 קילומטרים מערבית לפארק תעשייה צבאים, צפונית לבית שאן. כיוון זרימת הנחל הוא דרום־מערב. לאחר שהנחל עובר ממערב לקיבוץ שדה נחום, הוא חולף מתחת לכביש 71, ולאחר מכן גם מתחת למסילת העמק. כ־200 מטרים מערבית לגשר קנטר, בגובה של כ־120 מטרים מתחת לאפס, נשפך נחל נחום לנחל חרוד.

נחום
קטגוריה:עמק חרוד
תמיר גילת

תמיר גילת (נולד ב-18 ביוני 1962) הוא עורך דין, איש עסקים, כדורגלן עבר ישראלי, מלווה רוחני ויושב ראש הקרן לחקר הסרטן בישראל (ICRF).

== ביוגרפיה ==
תמיר החל את דרכו המקצועית בראשית שנות ה-80 כשוער מכבי תל אביב, ובמקביל למד משפטים באוניברסיטת תל אביב.

בתום לימודיו התמחה במשרד ש. הורוביץ ושות', והמשיך כעורך דין בתחום המסחרי.

בשנת 2000 פרש גילת מעיסוקו בעריכת דין, ולמד לתואר שני במנהל עסקים בתוכנית של בית הספר לניהול באוניברסיטת נורת'ווסטרן. עם השלמת התואר עסק ביזמות בחברות בתחום הסלולר והאנרגיה.

בשנת 2013 התמנה ליושב ראש הקרן לחקר הסרטן בישראל. ומשנת 2015 עד 2018 כיהן כממלא מקום יו"ר ההתאחדות לכדורגל בישראל.

== חיים אישיים ==
בשנת 1993 נישא גילת ליעל נמרודי, והזוג נפרדו בשנת 2000.

עשור לאחר מכן התחתן גילת עם קרן נהרי, שהייתה עורכת דין מובילה בתחום הפלילים ונפטרה לאחר מאבק ממושך במחלת הסרטן.

לגילת שלוש בנות, אחת מנישואיו הראשונים ושתיים מהשניים.

במשך השנים עוסק גילת בלימוד ותרגול הפילוסופיה הבודהיסטית, ועוסק בהתנדבות כמלווה רוחני לחולי סרטן ובני משפחותיהם.

ב-2023 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת תל אביב על הישגיו בקידום חקר הסרטן כיו"ר הקרן לחקר הסרטן בישראל, והתנדבותו שתמכה באלפי חולי סרטן ומשפחותיהם.

== מצבו הרפואי ==
בפברואר 2011 אובחן גילת עם שני סוגי סרטן: סרטן הלבלב וסרטן הכליה.

הפרוגנוזה לתוחלת חייו הייתה בין שלושה לשישה חודשים. גילת עבר ניתוח ויפל לכריתת ראש הלבלב, כמו כן כריתת הכליה והופנה לטיפול כימותרפי.

לאחר כשלושה חודשים אובחנו גרורות של סרטן הלבלב בכבד של גילת. הטיפול הכימותרפי הופסק, ונאמר לגילת שלא נותרו אפשרויות טיפול עבורו. במקום זאת, הוצע לגילת להצטרף לניסוי קליני של תרופה ביולוגית שיועד לחולות סרטן השד והשחלה שהן נשאיות של המוטציה הגנטית BRCA.

מטרת הניסוי הייתה להאריך בחודשים ספורים את תוחלת החיים של המשתתפים. לאחר 13 חודשים החליטה חברת התרופות לסיים את הניסוי, ומתוך 400 המשתתפים גילת היחיד שנותר כיום בחיים.

בשנת 2015 התפשטו גרורות של סרטן הכליה כמעט לכל איבריו הפנימיים של גילת, שבעקבותיו עבר ניתוח נוסף במסגרתו נכרתו או נחצו רוב איבריו הפנימיים.

לאחר הניתוח הצטרף גילת לניסוי קליני חדש בטיפול אימונותרפי, שהיה אמור להאריך את משך חייו עד 24 חודשים. הניסוי קליני השני בו השתתף הניב גם הוא תרופה מצילת חיים, וגילת מטופל באימונותרפיה עד היום.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
ירון שניידר

ירון שניידר (נולד ב-16 באוגוסט 1979) הוא כתב לענייני ערבים בערוץ 12, בעל תואר דוקטור ביחסים בינלאומיים מהאוניברסיטה העברית. נמנה עם צוות החוקרים של המכון למחקרי ביטחון לאומי (INSS).

==ביוגרפיה==
שניידר גדל בירושלים ולמד ב'תיכון המסורתי' ע"ש ז'ול בראונשוויג בשכונת תלפיות. הוא בעל תואר בוגר ביחסים בין-לאומיים ובשפה ובספרות ערבית ותואר מוסמך ביחסים בין-לאומיים, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים. שם גם כתב את עבודת הדוקטורט שלו בהנחיית פרופ׳ אריה קצוביץ, שכותרתה: "המשולש של כוחות שמירת שלום, מדינות ושחקנים לא מדינתיים כמסגרת לממשל ביטחוני באזורי גבול".

===קריירה עיתונאית===
בשנת 2003, בעודו לומד באוניברסיטה, החל לעבוד כקשב בדסק לענייני ערבים בחברת החדשות של ערוץ 2, לצד אהוד יערי.

בשנת 2006, הצטרף לערוץ הכנסת במתכונתו החדשה, בעקבות זכיית חברת החדשות במכרז, והחל לשדר שם כתבות ולהגיש פינות בענייני העולם הערבי והמזרח התיכון. בהמשך מונה לכתב הדסק לענייני ערבים בערוץ 2, לימים ערוץ 12.

בין השנים 2015–2018 שימש גם כמגיש אורח בתוכנית "רצועת הביטחון" של גלי צה"ל בענייני המזרח התיכון והעולם הערבי.

במהלך השנים סיקר את מבצע עמוד ענן, מבצע צוק איתן, מבצע חומת מגן, מלחמת חרבות ברזל, וכן את האירועים החדשותיים בעולם הערבי ובאיראן.

===עבודתו במכון למחקרי ביטחון לאומי===
בשנת 2017, בעת לימודיו לתואר השלישי, התקבל שניידר לתוכנית מלגות המחקר לסטודנטים מצטיינים על שם ניובאואר. תוכנית זו מעניקה לסטודנטים לתואר שלישי הזדמנות להשתלב בעבודת המחקר של המכון, תוך כדי השלמת הדוקטורט. במסגרת זו הצטרף שניידר לתוכנית המחקר בענייני ישראל והפלסטינים. מאז קבלת הדוקטורט בשנת 2020 הוא עוסק במחקר במסגרת המכון וכן מעביר הרצאות וקורסים ביחסים בינלאומיים ובנושא המזרח התיכון.

בשנת 2018 היה שותף לצוות ההקמה של תוכנית הפודקאסט השבועית של המכון והוא מגיש אותה מאז השקתה. התוכנית נקראת 'פודקאסטרטגי' ותכליתה לאפשר לקהל הרחב "להאזין לשיחה מקצועית ומעמיקה עם חוקרי המכון על רבדים שונים של המתרחש בתחום הביטחון הלאומי – בישראל, במזרח התיכון ובכפר הגלובלי".

====תחומי מחקריו====
*יחסי ישראל-פלסטינים והסכסוך הישראלי-פלסטיני
*הפוליטיקה של המזרח התיכון בעקבות "האביב הערבי"
*אזורי הגבול של מדינת ישראל במבט השוואתי
*סידורי ביטחון ושחקנים לא מדינתיים ביחסים הבינלאומיים

==חיים אישיים==
שניידר נשוי ואב לשניים. מתגורר ברחובות.

==קישורים חיצוניים==

*[https://theliberal.co.il/המזרח-התיכון-המוחלש-תוצאות-הביניים-של/ המזרח התיכון המוחלש: תוצאות הביניים של 'האביב הערבי'] כתבה של ירון שניידר במגזין ליברל, 5 במרץ 2017
*[https://www.inss.org.il/he/wp-content/uploads/sites/2/2019/03/מגמות-בחקר-היבטי-הביטחון.pdf' "הביטחון החדש" — מגמות בחקר היבטי הביטחון ביחסים בינלאומיים בעידן שאחרי המלחמה הקרה'], פרק שכתב ירון שניידר בספר דיגיטלי שכותרתו "ביטחון לאומי במציאות 'נזילה'", בעריכת כרמית פדן, ורה מיכלין שפיר, בהוצאת המכון למחקרי ביטחון לאומי, מרץ 2019.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:עיתונאים חוקרים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:פרשנים לענייני ערבים
קטגוריה:סגל חברת החדשות
ג'ף באסקר

ג'ף באסקר (באנגלית: Jeff Bhasker; נולד ב-4 במרץ 1974) הוא מפיק מוזיקלי, פזמונאי ורב-נגן אמריקאי שפועל בלוס אנג'לס.<ref></ref> הוא זכה בפרס גראמי בקטגוריית "מפיק השנה, לא קלאסי" ב-2016 והועמד בקטגוריה זו ב-2013.<ref></ref> הוא השתתף בהפקת האלבומים ו-My Beautiful Dark Twisted Fantasy של קניה וסט.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

הוא כתב והפיק את הלהיט הבין-לאומי "We Are Young" של פאן,<ref></ref> שנמכר בלמעלה מעשרה מיליון עותקים בארצות הברית.<ref></ref>

== ביוגרפיה וקריירה ==
באסקר נולד בקנזס סיטי, קנזס וגדל בסוקורו, ניו מקסיקו.<ref></ref> אמו ילידת אמריקה היא פסנתרנית ואביו יליד הודו, ראווי באסקר, הוא רופא שכיהן כראש עיריית סוקורו במשך יותר מ-24 שנים. באסקר הקליט ויצר מוזיקת ג'אז ביחד עם אמו והמורה שלו לפסנתר.<ref></ref> הוא ניגן בלהקת הג'אז בתיכון סוקורו, שם סיים את לימודיו ב-1993.<ref></ref>

בשנת 2005 הפיק וכתב את "The Documentary" עבור דה גיים.<ref></ref> שלוש שנים לאחר מכן, עבד עם קניה וסט על "Love Lockdown",<ref></ref> ו-"Long Distance" של ברנדי.<ref></ref> באותה העת, עבד עם וסט על אלבומו, .<ref name=":0" /> הוא עבד עם ג'יי-זי, וסט וריהאנה על "Run This Town" שזכה בשני פרסי גראמי.<ref></ref> שיתופי פעולה נוספים נעשו ביחד עם קיד קאדי, ליאונה לואיס, אלישה קיז, אדם למברט, רובין ת'יק, מרי ג'יי בלייג', דרייק, ברונו מארס, סנופ דוג, נטליה קילס, ביונסה, פאן, לנה דל ריי, פינק, הרולינג סטונז ודיידו.<ref name=":1"></ref>

בהמשך הקריירה שלו, עבד עם הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט על "The Lucky One" ו-"Holy Ground".<ref></ref><ref></ref> הוא עבד עם ריהאנה על "Kiss It Better",<ref></ref> ועם ליידי גאגא על "Diamond Heart".<ref></ref> באסקר המשיך ועבד עם מוזיקאים כדוגמת קית' אורבן, הארי סטיילס, קייטי פרי, מיגל, ליקה לי, דואה ליפה וקשה.<ref name=":1" /> בשנת 2021, בעת שסוויפט הוציאה את אלבום ההוצאה החוזרת השני שלה, עבד עימה באסקר בשנית, על אותם השירים משנת 2012.<ref></ref> בין היתר, עבד עם מדונה על שלושת השירים "Come Alive", "" ו-"Back That Up to the Beat"; השלישי מביניהם הופץ כסינגל בשנת 2022 וזכה להצלחה בין-לאומית מחודשת שלוש שנים מיציאתו המקורית.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפיקי היפ הופ אמריקאים
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת ברקלי למוזיקה
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:קלידנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1974
HRU (אבטחה)

מודל HRU (מודל Harrison, Ruzzo, Ullman) הוא מודל אבטחת מידע ברמת מערכת ההפעלה אשר מטפל בשלמות זכויות הגישה במערכת. המודל הוא הרחבה של מודל גרהם-דנינג, ומבוסס על הרעיון של קבוצה סופית של נהלים זמינה לעריכת זכויות הגישה של ישות <math>s</math> על אובייקט <math>o</math>. הוא נקרא על שם שלושת מחבריו, מייקל א. הריסון, וולטר ל. רוזו וג'פרי אולמן.

לצד הצגת המודל, הריסון, רוצו ואולמן דנו גם באפשרויות ובמגבלות של הוכחת בטיחותן של מערכות באמצעות אלגוריתם.

== תיאור הדגם ==
מודל HRU מגדיר מערכת הגנה המורכבת מקבוצה של זכויות גנריות R ומערכת של פקודות C. תיאור מיידי של המערכת נקרא תצורה ומוגדר כ- N-יה סדורה<math>(S,O,P)</math> של הנושאים הנוכחיים <math>S</math>, חפצים נוכחיים <math>O</math> ומטריצת גישה <math>P</math>. מכיוון שהנושאים נדרשים להיות חלק מהאובייקטים, מטריצת הגישה מכילה שורה אחת לכל נושא ועמודה אחת לכל ישות ואובייקט. ערך לישות <math>s</math> ולאובייקט <math>o</math> מהווה תת-קבוצה של הזכויות הגנריות <math>R</math> .

הפקודות מורכבות מפעולות פרימיטיביות ויכולות לכלול גם רשימה של תנאים מוקדמים המחייבים זכויות מסוימות להיות נוכחות עבור זוג <math>(s,o)</math> של נושאים וחפצים.

הבקשות הפרימיטיביות יכולות לשנות את מטריצת הגישה על ידי הוספה או הסרה של זכויות גישה עבור זוג נושאים ואובייקטים ועל ידי הוספה או הסרה של נושאים או אובייקטים. יצירת נושא או אובייקט מחייבת שהנושא או האובייקט לא יהיו קיימים בתצורה הנוכחית, בעוד שמחיקה של נושא או אובייקט מחייבת שהוא היה קיים לפני המחיקה. בפקודה מורכבת, רצף של פעולות מבוצע רק כמכלול. פעולה כושלת ברצף גורמת לכל הרצף להיכשל, סוג של טרנזקציית מסד נתונים .

== דיון בנושא בטיחות ==
הריסון, רוצו ואולמן דנו האם קיים אלגוריתם שלוקח תצורה ראשונית שרירותית ועונה על השאלה הבאה: האם יש רצף שרירותי של פקודות שמוסיף זכות גנרית לתא של מטריצת הגישה במקום בו היא לא הייתה. בתצורה הראשונית?

הם הראו שאין אלגוריתם כזה, ולכן הבעיה אינה ניתנת להכרעה במקרה הכללי. הם גם הראו מגבלה של המודל לפקודות עם פעולה פרימיטיבית אחת בלבד כדי להפוך את הבעיה לניתנת להכרעה.

==קישורים חיצוניים==
<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>

קטגוריה:אבטחת מחשבים
קטגוריה:המרחב הקיברנטי
זיז (נהר)

זיז (בערבית: وادي زيز wadī zīz, או نهر زيز nahr zīz) הוא נהר שמקורו בהרי האטלס הגבוה של מרוקו והוא זורם לאורך 282 קילומטרים אל מדבר סהרה באלג'יריה, שם הוא מתנקז אל תת-הקרקע בתהליך הידוע כתהליך פסואידו-קרסטי, כשנהר "נעלם" לפתע<ref></ref>.

== גאוגרפיה והיסטוריה ==
הנהר מתפתל דרך הערים א-רשידיה, ארפוד, סיג'ילמסה וריסאני, ויוצר נווה מדבר גדול מאוד הידוע בשם תאפילאלת. אשר המרוקנים רואים בו את מקום הולדתה במאה ה-17 של השושלת העלווית (הנוכחית) השולטת במדינה<ref></ref>.

במשך מאות שנים היו פיתולי הנהר חלק מנתיב מסחר השיירות בין יישובי צפון הסהרה. פיתולים אלו הקלו על הטיפוס אל הרי האטלס, והזרימה לאורכם, שימשה להם מקור מים. במאה ה-1, הגנרל הרומי גאיוס סואטוניוס פאולינוס חצה דרכם עם צבאו את הרי האטלס<ref>Scheffel, Richard L.; Wernet, Susan J., eds. (1980). Natural Wonders of the World. United States of America: Reader's Digest Association, Inc. p. 426.</ref>.

כיום, הכביש הלאומי מספר 13 המחבר בין מידלט לארפוד, משתרע על פני יותר מ-200 קילומטרים לאורך הנהר, ומציג נופים עוצרי נשימה: הרים, צוקי אבן גיר, נקודות ירוקות, אנדרטאות, וגאיות שכולם מספרים את ההיסטוריה של האזור. הנופים שם מקבלים בכמה מקומות מראה של "מערבונים" המזכירים את רמת קולורדו ואת הגרנד קניון של אריזונה<ref></ref>.

== הידרולוגיה ==
מרוקו מתבססת בכל הקשור למי שתייה במדינה על מערכת של 149 סכרים שמאגמים מי נגר, בנוסף למי תהום<ref></ref>. אחד מהם הוקם כ-10 ק"מ מצפון לעיר א-רשידיה בסמוך ל-Fum Rhour, ששמו סכר חסן אדקהיל. הסכר הוא סוללת אדמת וסלעי חרסית שאמורים לספק אטימות<ref name=":0" />. הסכר בעל יכולת איגום של 347 מיליון מטרים מעוקבים<ref></ref> ואורך האגם שנוצר כ-6 קילומטרים<ref></ref>. מטרת הסכר הייתה הסדרת מי הנהר לצורך ביצוע פיתוח חקלאות באזור תאפילאלת, וכן הגנה מפני הצפות<ref name=":0"></ref>. עבודות הבנייה של הסכר התבצעו ממאי 1968 עד מרץ 1971, ומילוי המאגר התבצע במהלך נובמבר 1970. לאחר תחילת המילוי, נצפתה זרימת דליפה משמעותית במורד הזרם שתוקנה באמצעים שונים שנים אחר כך<ref name=":0" />. נכון ל-2015, מי האגם מזוהמים בזיהום צואתי המהווה סיכון לבני אדם<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.theses.fr/1991BESA2034 מחקר ההידרוגאולוגי של עמק זיז (מחוז ארשידיה מדרום-מזרח מרוקו): השפעות בהתאמה של הבצורת וסכר חסן אדקהיל על המשאבים במורד הזרם] (בצרפתית), 1991.
* [https://southangelvideo.blogspot.com/2018/09/barrage-assan-addakhil-vallee-du-ziz.html רשמי ביקור בסכר חסן אדאקיל ועמק הזיז], 17/09/2018
==ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מרוקו: גאוגרפיה
קטגוריה:אפריקה: נהרות
תוכנית החומש להשקעה כלכלית במגזר הערבי

תוכנית החומש להשקעה כלכלית במגזר הערבי היא תוכנית ממשלתית עבור פיתוח רמת החיים ביישובי המגזר הערבי בישראל.

התוכנית החלה בעקבות החלטה מספר 922 שאומצה בממשלת ישראל השלושים וארבע ב-30 בדצמבר 2015. ההחלטה הממשלתית עסקה בתיקצוב פיתוח ובקרה בתחומי החינוך, ביטחון הפנים, הבריאות, התשתיות, הבינוי וכו' וזאת בתקציב של כ-15 מיליארד ש"ח. התוכנית המקורית יועדה להתקיים עד 2020 והופנתה ליישובים שבהם למעלה מ-80% תושבים ערבים. המשרד לשוויון חברתי היה אמון בתחילה על יישום התוכנית.

ב-25 באוקטובר 2020 הוחלט על הארכת התוכנית בשנה נוספת והקלות בתחום הבנייה והדיור. ביוני 2021 פורסם בדיון הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית כ-90% מהכסף הוקצה אך רק 62% מהתקציב בוצע.

ב-1 באוגוסט 2021 ממשלת ישראל השלושים ושש החליטה בהחלטה 292 על הארכת התוכנית עד 2026 בתיקצוב של כ-26.5 מיליארד ש"ח. החלטה 292 התמקדה בתחבורה, בביטחון הפנים, פיתוח תשתיות וצמצום פערים חברתיים. ב-24 באוקטובר 2021 פורסמה תוכנית נוספת (כהמשך להחלטה 922) בתיקצוב של כ-32 מיליארד ש"ח שהופנו בעיקר לחינוך ולביטחון הפנים. המשך התיקצוב לתוכנית המשיך גם במסגרת התקציב של 2023 של ממשלת ישראל השלושים ושבע בהובלתו של השר עמיחי שיקלי.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.gov.il/he/Departments/policies/2015_des922 נוסח החלטת הממשלה 922], באתר משרד ראש הממשלה

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערביי ישראל
קטגוריה:ישראל: היסטוריה כלכלית
ג'ייסון אביגן

ג'ייסון גרגורי אביגן (באנגלית: Jason Gregory Evigan; נולד ב-10 ביוני 1983) הוא מוזיקאי, זמר, פזמונאי, רב-נגן ומפיק מוזיקלי אמריקאי.<ref></ref>

הקרדיטים שהוא קיבל בתור פזמונאי כוללים כתיבה והפקה משותפת של "Girls Like You" ו-"What Lovers Do" מאת מארון 5, "Ghosttown" מאת מדונה, "Heart Attack" מאת דמי לובאטו, "Talk Dirty" מאת ג'ייסון דירולו ו-2 צ'יינז, "Lovers on the Sun" מאת דייוויד גטה ו-"Shed a Light" מאת רובין שולץ.<ref></ref>

אביגן היה הסולן של להקת הרוק אפטר מידנייט פרוג'קט, אף על פי שהלהקה נמצאת בהפסקה החל מ-2 באוקטובר 2014.<ref></ref> בהמשך לכך, ויקטוריה וג'ייסון אביגן הקימו את הפרויקט "אלפנט הארט", במסגרתו יצאו השירים "Hiya" ו-"Warfare" שזכו להצלחה מתונה ברחבי העולם.<ref></ref><ref></ref>

== ביוגרפיה ==
אביגן נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה, לשחקן גרג אביגן ולרקדנית פמלה סי. סרפה. הוא אחיהן של השחקניות ונסה לי אביגן ובריאנה אביגן.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחינים אמריקאים במאה ה-20
קטגוריה:פזמונאים אמריקאים
קטגוריה:מלחינים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:זמרים-יוצרים אמריקאים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים אמריקאים
קטגוריה:מלחינים אמריקאים במאה ה-21
קטגוריה:זמרי פופ אמריקאים
קטגוריה:רב-נגנים
קטגוריה:זמרי רוק אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1983
יהודה דים

יהודה דים (נולד ב-25 ביוני 1975), הוא זמר ומלחין חרדי ישראלי, הלחין וביצע עשרות שירים, והוציא לאור מספר אלבומים וסינגלים מוזיקליים.

== ביוגרפיה ==
נולד בירושלים, גדל בשכונת ישמח משה בגני תקווה בגיל עשר עברו הוריו לבני ברק למד בישיבת אור יהודה, בישיבת מאור התלמוד ברחובות, ובישיבת מיר בירושלים.
כיום מתגורר בבני ברק.

=== קריירה מוזיקלית ===
את הקריירה המוזיקלית הציבורית החל דים עם הלחנת השיר "השמיעיני" אותו ביצע הזמר אודי אולמן באלבומו 'דברי שיר'.

בשנת 2006, עם האלבום שובי<nowiki/>' שכלל 10 שירים.<ref></ref> חלקם נחשבו ללהיטים בזמנו, ביניהם "פותח את ידך", ו"לא של חלום" שאף נבחרו לאוסף 'קולה להיטים' שהופק בחסות חברת קוקה-קולה וחולק כשי לחג בעיתונים משפחה ובקהילה, וכמובן השיר "שובי השולמית" שעל שמו נקרא האלבום.

בשנת 2007 הוציא את האלבום "מחשבות", ובו עשרה שירים מקוריים שנכתבו על ידי הרב אהרן לוי אותם הלחין ושר דים. ביניהם הלהיטים 'טרבלינקה', 'השבבניק' ו'תגיד לי מה יותר מתוק מדף גמרא' ששמו הפך לביטוי מוכר. אלבום זה היה האלבום החרדי הראשון שהכיל כולו מוזיקה מקורית בלבד (ולא ציטוטים מהתנ"ך או דברי חז"ל).<ref></ref> השיר 'דף גמרא' זכה במקום ראשון במצעד 'קפיצת הדרך' שהגיש קובי סלע בשנת 2022.

בשנת 2011 הוציא דים אלבום נוסף שכתב הרב אהרן לוי והולחן על ידו, בשם "תכל'ס" ובו השירים 'בית המוסר', 'מבקש סליחה' ו'תכל'ס' ועוד.<ref></ref> במסגרת שיתוף הפעולה ביניהם, ערכו לוי ודים הופעות משותפות בשם 'סיפור ושיר' בישיבות ובבמות נוספות.<ref></ref>

בשנת 2013 ביצע יחד עם להקת 'טריולה' את הסינגל נשמת כל חי<nowiki/>' שכתב האברך חיים שיר, בעיבודם של אלי יונה ויואב רומם.

בשנת 2015 הוציא סינגל שכתבה חני וינרוט ז"ל בשם 'החיים האלה'.

בשנת 2017 יצר יחד עם העיתונאי לשעבר הרב קובי לוי את אלבום המפגש<nowiki/>' המכיל 13 סיפורים ו-6 שירים שכתב הרב קובי לוי, והלחין וביצע דים.<ref></ref>

בשנת 2018, החל בהגשת תוכנית יומית משעה שבע עד שמונה בבוקר בתחנת הרדיו "קול חי מיוזיק". <ref></ref>.

בשנת 2023 הוציא את הסינגל-קליפ החרדי הראשון שהופק בתוכנת בינה מלאכותית - 'על גגות העיר', שנכתב גם הוא על ידי הרב אהרן לוי בהפקה מוזיקלית של יוני אליאב ובהפקה גרפית של גיל ישראלוב.<ref></ref>

באוגוסט 2023 הוציא את הסינגל 'ליבי' עם שלום ברנהולץ.<ref></ref>

בשנת 2024, עבר להגיש את התוכנית היומית שלו בין השעות 8-10 בבוקר ברדיו קול חי מיוזיק.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=dlHvzPawvGg&ab_channel=מנחםטוקרהערוץהרשמי%7CToker.FM יהודה דים בריאיון למנחם טוקר] בתוכנית חסידישקייט 2

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים חסידיים ישראלים
קטגוריה:חרדים ישראלים
קטגוריה:זמרים חסידיים
מרחב אילת

צרעה" של משטרת אילת עוגנת במרינה בחוף הצפוני]]
מרחב אילת הוא אחד משלושת המרחבים של מחוז הדרום של משטרת ישראל. מרחב אילת חולש בדרום במעבר מנחם בגין, בצפון צומת מנוחה בכביש 90, במזרח צומת ציחור בכביש 40. מטה המרחב נמצא ברחוב ששת הימים 64, אילת. מפקד המרחב הנוכחי הוא נצ"מ אליהו שמול.

== רקע ==
מרחב אילת נחשב לאזור מיוחד היות שהוא כולל אתרי תיירות ומוקדי בילוי, אזורי סחר וכלכלה ואתרים לאומיים.

בגזרת המרחב אתרים כמו נמל תעופה רמון, מעבר מנחם בגין (גבול מצרים), מעבר יצחק רבין (גבול ירדן), קצצ"א, ונמל אילת.

בגלל המרחק הגאוגרפי ממרכז הארץ גורמי פשיעה פלילית מחשיבים את העיר אילת כ-"עיר מפלט" ועל כן המרחב מתמודד גם עם אתגר זה.

ב-2021 לאחר 50 שנים במשכנה, עברה משטרת מרחב אילת למבנה חדש וחדשני, שהוקם כחלק ממתחם חירום עירוני הכולל כל גופי החירום וההצלה ואת בית מעצר אילת.

== תחנות ==
{| class="wikitable"
|+
!תחנה
!
!תחום גזרה
|-
|אילת
|ששת הימים 64
|בדרום במעבר טאבה, בצפון צומת מנוחה של כביש 90, במזרח צומת ציחור של כביש 40
|-
|משטרת התיירות
|רחוב רחבעם
|החוף הצפוני
|-
|נקודת רמון
|נמל תעופה רמון
|נמל תעופה ע"ש אילן רמון
|}

== מג"ב אילת ==
מג"ב אילת הנקראת גם כבט"פ אילת היא יחידה משטרתית לוחמת באילת של משמר הגבול לביצוע משימות של ביטחון פנים. היחידה שייכת למג"ב דרום. במסגרת תפקידה יחידת בט"פ אילת מונעת ומצמצמת כניסה של גורמים חבלניים לעיר, הן מהגבול הימי בשיתוף עם חיל הים והן מהגבול היבשתי בשיתוף עם חטיבת יואב של צה"ל. כמו כן, לוחמי מג"ב אילת אחראיים על הפעלת נקודת הביקורת הצפונית בכביש 90 בכניסה לעיר אילת, כתוצאה מכך עצרה היחידה כבר במחסום בשנים האחרונות חשודים בעבירות שונות בדרכם לעיר.

בהיבט הלחימה בפשיעה מפעילה בט"פ אילת סיורים למיגור הפשיעה בעיר. כמו כן, היחידה מעניקה מענה לאירועי טרור באילת.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מרחבי משטרת ישראל
קטגוריה:אילת
קטגוריה:מחוז הדרום (משטרה)
אודי אולמן

אודי אולמן (נולד ב-7 בדצמבר 1973) הוא זמר, חזן ושליח ציבור ישראלי. 

== ביוגרפיה ==
אולמן נולד בחיפה לאביו, החזן דוד אולמן, והתחנך בישיבת יבנה בחיפה.

=== קריירה מוזיקלית ===
את הקריירה המוזיקלית שלו החל אולמן בגיל צעיר, וכבר בילדותו עמד על במות מוזיקליות והצטרף להופעותיו של אביו.<ref>על פי הביוגרפיה ב[https://www.udiullmann.com/news אתר הרשמי]</ref>

בשנת 1999 הוציא לאור את הסינגל "וללבנה אמר". השיר הפך ללהיט ובוצע על ידי זמרים רבים נוספים, ביניהם עמירן דביר שהוסיפו לאלבום 'שוש אשיש'. באותה שנה זכה אולמן בתואר 'תגלית השנה' בתוכנית 'מוצ"ש חסידי חי' בערוץ 7 של מנחם טוקר וקובי סלע.

בהמשך השנה הוציא את אלבומו הראשון 'אגודה אחת' יחד עם המעבד יובל סטופל, בו הופיעו הלהיטים 'מה נאוו' ו'אין כאלוקינו'. האלבום זיכה את אולמן בתואר "זמר השנה" בערוץ 7.

בשנת 2002 הוציא לאור את אלבומו השני 'דברי שיר' ובו השירים 'השמיעיני', 'אין ערוך' ו'אם אין אני לי מי לי' שנכללו באוסף הלהיטים של חברת קוקה-קולה וחולקו כשי לחג בעיתונים משפחה ובקהילה. האלבום זכה בתואר "אלבום השנה" לשנת 2002 בתוכנית מוצ"ש חסידי חי וזיכה אולמן בפעם השנייה בתואר "זמר השנה" באותה תוכנית. כמו כן זכה האלבום במקום הראשון בתחרות "תקליט הזהב" של גל פז.

בשנת 2003 השתתף בהפקת פרויקט "יהודים בני מלכים" יחד עם יובל סטופל וחברת גל פז, במסגרתו הופק תקליטור DVD לצפייה המבוסס על שיריו של המלחין חיים בנט.<ref></ref>

בשנת 2004 הקים בלונדון יחד עם ג'רמי הורוויץ את להקת 'קול חי' בשיתוף זמרים ממוצא ישראלי, שבצעה לאורך השנים הופעות רבות ברחבי אירופה וארצות הברית.

בשנת 2005 הוציא את אלבומו השלישי "אודי 3" שהתפרסם בזכות הלהיט 'נפלתי קמתי'.<ref></ref>

בשנת 2015 הקים את הפורום לחזנות יחד עם קבוצת חזנים נוספים.<ref></ref> במסגרת הפורום הופק אלבום הפרויקט "חזנות בג'ינס" במטרה לקרב את עולם החזנות לצעירים.<ref></ref>

בשנת 2020 הוציא לאור אלבום תפילות ימים נוראים.<ref></ref>

=== חיים אישיים ===
נשוי ואב לחמישה, מתגורר במודיעין. אולמן מפורסם בעיקר כזמר, אך גם משמש כשליח ציבור וחזן בימים נוראים בקהילות בארצות הברית ובאירועים שונים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.kolhalashon.com/New/Ravs.aspx?&Lang=Hebrew&FID=266798&TID=0&ROrder=-1 אודי אולמן] באתר קול הלשון

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים חסידיים ישראלים
קטגוריה:חרדים ישראלים
קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:חזנים
ג'ורג' צ'יגובה

ג'ורג' צ'יגובה (באנגלית: George Chigova; 4 במרץ 1991 – 15 בנובמבר 2023) היה כדורגלן זימבבואי ששיחק בעמדת השוער בנבחרת זימבבואה ובמספר מועדונים בזימבבואה ובדרום אפריקה.

== קריירת מועדונים ==
צ'יגובה החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצות גאנרס הארארה ודינמוס הארארה מליגת העל הזימבבואית.

ב-25 בפברואר 2014 חתם צ'יגובה על חוזה לשלוש שנים בסופרספורט יונייטד מליגת העל הדרום-אפריקאית. ב-22 ביולי 2015 חתם על חוזה לשלוש שנים בפולוקוואנה סיטי מליגת העל הדרום-אפריקאית, מבלי שערך הופעות במדי סופרספורט יונייטד. הוא שיחק במועדון במשך חמש עונות, בהן ערך 125 הופעות ליגה.

ב-1 באוקטובר 2020 חזר צ'יגובה לסופרספורט יונייטד, ועד למותו ערך שמונה הופעות ליגה במדי המועדון.

== קריירה בינלאומית ==
ב-29 בנובמבר 2021 ערך צ'יגובה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת זימבבואה, בהפסד 2-0 לנבחרת רואנדה במסגרת אליפות מזרח ומרכז אפריקה.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר גביע אפריקה לאומות 2019, וערך הופעה אחת בטורניר, בתיקו 1-1 נגד נבחרת אוגנדה בשלב הבתים. הופעה זו הייתה הופעתו האחרונה בנבחרת.

בסך הכל ערך צ'יגובה 32 הופעות במדי נבחרת זימבבואה.

== מותו ==
ב-15 בנובמבר 2023 מת צ'יגובה לאחר שהתמוטט בביתו.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים זימבבואים
קטגוריה:שוערי כדורגל זימבבואים
קטגוריה:כדורגלני סופרספורט יונייטד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת זימבבואה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלנים שמתו במהלך הקריירה
קטגוריה:ספורטאים זרים בדרום אפריקה
קטגוריה:זימבבואים שנולדו ב-1991
קטגוריה:נפטרים ב-2023
קוטל השדים: רכבת האינסוף

קוטל השדים: רכבת האינסוף (ביפנית: 劇場版 鬼滅の刃 無限列車編) הוא סרט אנימה יפני משנת 2020 המבוסס על סדרת המאנגה קוטל השדים מאת קויוהארו גוטוגה. עלילה הסרט מהווה המשך ישיר לעלילת העונה הראשונה של העיבוד הטלוויזיוני של סדרת סדרת המאנגה.

הסרט יצא לאקרנים במהלך התפרצות מגפת הקורונה. הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-16 באוקטובר 2020 ביפן. הוא גרף מעל ל-507 מיליון דולרים ברחבי העולם, ובעקבות כך הוא הפך לסרט הרווחי ביותר בעולם בשנת 2020. זו גם הייתה הפעם הראשונה אי פעם בה הפקה שאינה הוליוודית הגיעה לצמרת רשימת הסרטים הרווחיים ביותר בעולם של אותה השנה. שיא נוסף שהסרט שבר היה שהוא הפך לסרט היפני הרווחי ביותר בכל הזמנים (לפני כן הסרט היפני הרווחי ביותר בכל הזמנים היה המסע המופלא).

הסרט זכה גם בפרסים רבים, כולל בקטגוריית הסרט המונפש הטוב ביותר של השנה בטקס פרסי האקדמיה היפנית לקולנוע וכן בקטגוריית סרט ההנפשה הטוב ביותר בטקס פרסי הוצ'י.

ב-3 בפברואר 2023 יצא לאקרנים ביפן סרט המשך לסרט זה.

== תקציר העלילה ==
עלילת הסרט מהווה ישיר לעלילת סדרת האנימה הפופולרית "קוטל השדים". העלילה מתמקדת בקוטל השדים הצעיר טנג'ירו קמאדו אשר יחד עם חבריו אינוסוקה האשיברה וזניטסו אגצומה יוצאים למשימה על סיפון רכבת מסתורית.

==ראו גם==
* קוטל השדים: אל כפר נפחי החרב

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

קטגוריה:סרטי IMAX
קטגוריה:סרטי 2020
קטגוריה:סרטי אנימה
קטגוריה:סרטים ביפנית
קטגוריה:סרטי פעולה
קטגוריה:סרטי אנימה מ-2020
דורימון: תמיד לצידך

דורימון: תמיד לצידך (ביפנית: STAND BY ME ドラえもん) הוא סרט אנימה יפני משנת 2014 המבוסס על סדרת המאנגה דורימון ואשר בוים על ידי ריויצ'י יאגי וטקאשי ימאזאקי. הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה ב-8 באוגוסט 2014. זהו הסרט הרווחי ביותר מכל הסרטים בזיכיון דורימון. גרסה של הסרט עם דיבוב באנגלית הוקרנה לראשונה ב-24 באוקטובר 2014 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טוקיו.

זה היה סרט ההנפשה הראשון של דורימון ב-CGI, והראשון שיצא לאקרנים גם בבתי קולנוע מחוץ ליפן.

הסרט זכה להצלחה מסחרית ביפן והוא היה הסרט הנצפה ביותר ביפן במשך חמישה שבועות רצופים ובשנת 2014 הסרט דורג במקום השני ברשימה סרטי ההנפשה הרווחים ביותר באותה השנה ביפן (הסרט הראשון באותה הרשימה היה הסרט לשבור את הקרח של דיסני), כאשר באותה השנה הסרט גרף 183.4 מיליון דולרים. בפברואר 2015 הסרט זכה בפרס האקדמיה היפנית לקולנוע בקטגוריית סרט האנימציה הטוב ביותר של השנה בטקס פרסי האקדמיה היפנית לקולנוע.

ב-20 בנובמבר 2020 יצא לאקרנים ביפן סרט המשך לסרט זה.

== תקציר העלילה ==
עלילת הסרט מתמקדת בנער היפני הצעיר נוביטה נובי בן ה-10. נוביטה הוא נער עצלן למדיי, מגושם, ובעיקר חסר מזל. נוביטה מקבל ציונים נמוכים למדיי בבית הספר ויש לו בעיות חברתיות שונות. על מנת לסייע לנוביטה לשפר את מצבו הנין של נובי מהמאה ה-22 מחליט לשלוח חזרה בזמן את החתול הרובוטי דורימון על מנת שיסייע לנובי להתגבר על אתגרים שונים. משימתו של דורימון היא לוודא שלנוביטה לא יהיה עתיד מלא בכישלונות ונישואים אומללים. לדורימון יש גאדג'טים עתידניים רבים בהם הוא משתמש על מנת לסייע לנוביטה להתגבר על מכשולים שונים בחיי היומיום. הסרט מציג שלבים שונים בחייו של נוביטה, מילדותו ועד בגרותו, ומראה עד כמה הייתה לדורימון השפעה על חייו.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:דורימון
קטגוריה:סרטי 2014
קטגוריה:סרטי IMAX
קטגוריה:סרטי אנימה מ-2014
קטגוריה:סרטי אנימה שמבוססים על סדרות מאנגה
קטגוריה:סרטי אנימה
קטגוריה:סרטים ביפנית
דוד אלדן

דוד אלדן (נולד כדוד אנדרמן; 12 בפברואר 1914, וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 5 באוגוסט 1989, גבעתיים) היה צלם אוסטרי-ישראלי.

== ביוגרפיה ==
אנדרמן התעניין בצילום מגיל צעיר, והושפע מדודו פרד דונקל. הוא למד רפואה בווינה, אך הפסיק בשנת 1934 כאשר עלה ארצה. הוא התגורר תחילה בקיבוץ ואז עבד אצל הסוכנות היהודית, שתמכה בבריחת הנוער היהודי מאירופה לארץ ישראל. בתחילת 1938 הוא נסע לווינה להלוויית אביו ונמלט בקושי ממעצר על ידי הגסטפו לאחר סיפוח אוסטריה במרץ של אותה שנה.

בשובו ארצה התגייס לצבא הבריטי ב-1938 והוצב בקהיר. הוא המשיך להתעניין בצילום והתמחה בצילום פורטרט, הוא היה אוטודידקט.

לאחר שחרורו מהצבא ב-1946 פתח סטודיו לצילום בתל אביב. לאחר קום מדינת ישראל ב-1948, עבד בשם אלדן כצלם במחלקת הצילום של לשכת העיתונות הממשלתית (לע"מ), שבראשה עמד הסופר הישראלי משה פרלמן. במהלך משפט אייכמן ב-1961 (אייכמן-פרוזס) היה אחראי על הקלטות הטלוויזיה.

אלדן בנה ארכיון את תמונות לע"מ המשמש גם כארכיון לצלמים אחרים. משה מילנר נכנס לאחר מכן לתפקידו.<ref>Rachel Neiman: [https://www.israel21c.org/milner-of-the-gpo-retires/ Milner of the GPO retires], israel21, 23. února 2014</ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צלמי דיוקן
קטגוריה:צלמים אוסטרים
קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:גבעתיים: אישים
קטגוריה:וינה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1914
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1989
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1989
חרבות ברזל (מיני-אלבום)

חרבות ברזל הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת הישראלית אודיה, שיצא לאור ב-16 בנובמבר 2023, באמצעות חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק. המיני-אלבום יצא בעקבות מלחמת חרבות ברזל וכולל שירים שנכתבו אודותיה. הסינגל המוביל מתוך האלבום, "חורף 23", בהשתתפותו של איזי, יצא לאור ב-22 באוקטובר 2023, והוא הוקדש לנרצחים במתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר. השיר "דם של גיבורים" הקדישה אודיה לזכר חללי צה"ל שנפלו במלחמה, ואת "מלאכית לבנה" הקדישה לזכרה של מאי נעים, אחותה של חברתה הטובה שנרצחה בטבח במסיבת הטבע ליד רעים.

== רשימת רצועות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!כלל העולם
|16 בנובמבר 2023
|סטרימינג • הורדה דיגיטלית
|הליקון ארומה מיוזיק
|style="text-align:center;"|<ref></ref>
|}

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-2023
קטגוריה:אלבומי אודיה
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל בתרבות
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון ארומה מיוזיק
יעקב סולימן

יעקב סולימן הוא שחקן טניס שולחן פאראלימפי לשעבר.

סולימאן חבר בית הלוחם בתל אביב.

היה חבר משלחת ישראל אל המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984). באולימפיאדה זו במרבית תחרויות טניס שולחן נשמר תיעוד של שמות הזוכים במדליות בלבד.

באליפות ישראל בטניס שולחן לנכים לשנת 1986 זכה במדליית כסף.

באליפות ישראל בטניס שולחן לנכים לשנת 1987 זכה במדליית זהב.

ב התחרה בדרגת נכות 4 בטורניר היחידים ולא התקדם מעבר לשלב המוקדמות.

באליפות ישראל בטניס שולחן לנכים לשנת 1989 זכה במדליית זהב.

ב התחרה בדרגת נכות 5 בתחרויות היחידים. בטורניר היחידים בדרגת הנכות שלו ובטורניר הפתוח ליחידים בדרגות נכות 1–5 לא התקדם מעבר לשלבים המוקדמים.

בשנת 2000 התחרה בגביע המזרח התיכון וזכה בשתי מדליות ארד: ביחידים דרגת נכות 4 ובזוגות דרגת נכות 5. בשנת 2002 זכה במדליית ארד באליפות איטליה הפתוחה ובשנת 2007 זכה במדליית ארד באליפות רומניה הפתוחה. במאה ה-21 שמר על דירוג עולמי גבוה ובשנת 2001 היה במקום ה-29 בין מתחרי דרגת נכות 4.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/jacob-suliman פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים], באתר הרשמי של IPC 
* [http://stats.ipttc.org/profiles/999 יעקב סולימן] באתר איגוד טניס שולחן העולמי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן נכים ישראלים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:שחקני טניס שולחן במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
דניאל תורג'מן

הרב דניאל תורג'מן (בצרפתית: Daniel Torgmant; נולד ב-1976) הוא רב ומוזיקאי צרפתי, המכהן כרבה הראשי של מונקו.

==ביוגרפיה==
יליד 1976, בניס שבצרפת. התחנך ולמד בבית הספר "יעקב ספרא" בניס (1990-1994), ישיבת "מקור ישראל" באפינה-סור-סן (1994-1999), ישיבת "היכל התורה בציון" בירושלים (1999-2000), וכן בישיבת "שער התורה" בשטרסבורג (2000-2002). את הסמכתו לרבנות קיבל ממכון אריאל בירושלים (2003-2010), וקיבל תואר ראשון בעברית וציוויליזציה מהמכון הלאומי לשפות וציוויליזציות מזרחיות בפריז, ותואר שני בהגות עברית ומחשבת ישראל מאוניברסיטת שטרסבורג.

תורג'מן חבר בועידת רבני אירופה. החל משנת 2010 משמש כרבה הראשי של נסיכות מונקו, אגודת התרבות היהודית של מונקו, קהילת יהודי מונקו ובית הכנסת אדמונד ספרא. בית הכנסת ממוקם ב-15 Avenue de la Costa במונטה קרלו. בית הכנסת הוא היחיד בנסיכות והוא מופעל על ידי אגודת התרבות היהודית של מונקו (ACIM) שהיא האגודה הרשמית של הקהילה היהודית של מונקו. מונקו היא המדינה עם אחוז היהודים הגבוה ביותר חוץ מישראל.

===חיים אישיים===
תורג'מן נשוי לדבורה ואב לארבעה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* סוכנות הידיעות היהודית, [https://www.jtahebrew.com/2172/ במונקו הזעירה נמצא שיעור היהודים הגבוה ביותר בעולם מחוץ לישראל. מה גורם לקהילה לגדול?], באתר JTA
* הידברות, [https://www.hidabroot.org/article/1124507 המלחמה ביוזמות חקיקה נגד עריכת ברית מילה ושחיטה כשרה], באתר הידברות
* 
* 
* יונה שוב, [https://www.bhol.co.il/news/856424 רבני אירופה התכנסו: איך מתמודדים עם האנטישמיות], באתר בחדרי חרדים
* מונקו, [https://monaco.co.il/jewish-monaco/ מסע בעקבות יהדות מונקו], באתר מונקו

קטגוריה:רבנים ראשיים של מונקו
קטגוריה:יהודים אורתודוקסים צרפתים
קטגוריה:יהודים מונגאסקים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת שטרסבורג
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1976
בל פאזה (גבינה)

בֶּל פַּאֶזֶה (באיטלקית: Bel Paese; באופן מילולי: "ארץ יפה") היא גבינה איטלקית רכה למחצה. הגבינה הומצאה בשנת 1906 על ידי אג'ידיו גלבּני שרצה לייצר גבינה עדינה וחצי רכה למכירה בעיקר באיטליה.

== השם ==
השם בל פאזה מגיע מכותרתו של ספר שנכתב על ידי אנטוניו סטופאני (אם כי ישנה התייחסות עתיקה בהרבה לשם על ידי דנטה אליגיירי ופרנצ'סקו פטרארקה). השם באיטלקית כאמור "ארץ יפה" והוא משמשת כביטוי באטילקית בהשאלה עבור "איטליה עצמה".<ref></ref>

== ייצור ==
הגבינה יוצרה במקור במלזו, עיירה קטנה ליד מילאנו באזור לומברדיה, היא מיוצרת כעת באיטליה ובארצות הברית. בל פאזה היא גבינה מחלב פרה, היא מתבגרת במשך שישה עד שמונה שבועות, ויש לה ארומה חלבית שמנת וקלילה. הצבע הוא צהוב חיוור, קרמי. היא עשויה בגלגלים קטנים, ודומה מאוד לגבינת סן-פאולין הצרפתית ול-Butterkäse הגרמנית. יש לה טעם עדין וחמאתי שעבורו היא נצרכת בדרך כלל עם יינות פירותיים, אדום יבש או לבן. היא מועדפת על ידי רבים כגבינת חטיף או קינוח ונמסה בקלות בשימוש על פיצות או בתבשילים שונים. בל פאזה משמשת לעיתים קרובות כתחליף לגבינת מוצרלה.<ref></ref>

ניתן לזהות גבינת בל פאזה מקורית לפי העטיפה. יש עליה תמונה של הגאולוג והפלאונטולוג האיטלקי אנטוניו סטופאני, שהמסכת הגאולוגית שלו "Il bel paese" העניקה את שמה לגבינה של גלבני, אבל בעוד שעל עטיפת הגבינה המיוצרת באיטליה התמונה של סטופאני מגיעה עם רקע מפת איטליה, הרי לגבינה המיוצרת בארצות הברית יש רקע של מפת של ארצות הברית.

== לקריאה נוספת ==

* מוצרי מזון חקלאי לומברדיים מסורתיים (באיטלקית)

== ראו גם ==
* [https://www.galbani.it/prodotti/bel-paese/index.html גבינת בל פאזה באתר גלבני]

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גבינות איטלקיות
קטגוריה:גבינות לבנות
קרב פורנטרוי

קרב פורנטרוי היה מצור על העיירה פורנטרוי בשווייץ. העיירה הוחזקה על ידי האימפריה האוסטרית והותקפה על ידי חיילי ממלכת צרפת. האירוע התרחש ב-28 באפריל 1792 והביא לניצחון של הכוחות הצרפתיים. התנגשות הכוחות הזו סימנה את תחילתה של מלחמת הקואליציה הראשונה, ופתיחת מלחמות המהפכה הצרפתית.

== המצור ==
ב-20 באפריל 1792 הכריזה צרפת מלחמה על האימפריה הרומית הקדושה, לאחר שפרנץ השני, קיסרה, הציב ללואי ה-16, מלך צרפת, אולטימטום בנוגע לנסיכי אלזס חמישה ימים קודם לכן. כוחות הקואליציה היו היו שאננים ולא ניסו לתקוף את הצרפתים המתקרבים אליהם, מה שגרם לניקולה לוקנר , המפקד הגרמני של הארמייה הצרפתית של הריין, לבחור במתקפה נגד מוצב פורנטרוי כדי למנוע פלישה מהצד האוסטרי. לוקנר הקצה למהלך 12,000 איש, בציפייה לקרב גדול ומצור ארוך. לוקנר הורה לאדם פיליפ, הרוזן דה קוסטין , להוביל התקדמות לפורנטרוי, שהיה אז בסמכותו של הנסיך-בישוף של בזל. צעד זה נועד להגן על קטע הגבול הזה מפני פלישה. מלווה בקולונל שארל גרנג'יר דה לה פריירה, מפקד גדוד הרגלים ה-23, כמפקדו השני, הוביל קוסטין כוח קטן של 2,000 שכלל שלושה גדודי חי"ר, פלוגת ארטילריה וכ-300 דרגונים. הם צעדו לתוך המחוז ודרשו מהאוסטרים להיכנע. אף על פי שחיל המצב כלל 400 חיילים אוסטרים, בחר הנסיך-הבישוף שלא להתנגד למצור והסיג את אנשיו לביין. כתוצאה מכך כבש קוסטין את פורנטרוי מבלי להיתקל בהתנגדות והצליח לבצר את מעמדו על הר לאמונט, תוך שמירה אפקטיבית על העמקים של פריבור, ביין, בזל וזולתורן.

== לקריאה נוספת ==
* Victoires, conquêtes, désastres, revers et guerres civiles des Français, volume 7
ג'ון קין

ג'ון קין (באנגלית: John Keane) הוא חוקר ותאורטיקן פוליטי, ופרופסור למדע המדינה באוניברסיטת סידני וב-WZB ברלין .<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== ביוגרפיה ==
נולד בדרום אוסטרליה, למד מדע המדינה, ממשל והיסטוריה באוניברסיטת אדלייד וזכה בפרס טינלין למצטיין המחזור בשת 1971. זכה במלגת חבר העמים הבריטי ולמד באוניברסיטת טורונטו פילוסופיה וכלכלה פוליטית וקיבל דוקטורט בו הנחה אותו החוקר הפוליטי סי בי מקפרסון . לאחר מכן נסע לפוסט דוקטורט בקינגס קולג' שבאוניברסיטת קיימברידג', שם עבד בצמוד לאנתוני גידנס ולקוונטין סקינר. קין הוא פרופסור למדע המדינה באוניברסיטת סידני,<ref name=":0"></ref> וב-WZB Berlin Social Science Center .<ref name=":1"></ref>

קין התפרסם בעולם בשל תפיסתו החדשנית של הדמוקרטיה.<ref></ref> הוא היה הראשון להביא למודעות הציבור, עוד טרם סתיו העמים, את חשיבותה של חברה אזרחית מתפקדת כמנטרת השלטון. במהלך שנות ה-80 של המאה העשרים הוא תרם משמעותית למיזם האוניברסיטה הצפה ולסמינרים בפולין, צ'כוסלובקיה והונגריה. הכתיבה האקדמית והפוליטית שלו במהלך תקופה זו פורסמה תחת שם העט Erica Blair.<ref>Blair, Erica (19–25 February 1988). "Towards a Civil Society: Hopes for Polish Society". The Times Literary Supplement. 188: 198–99.</ref> הסדרה שלו במוסף הספרות של הטיימס, שנכתבה בסגנון דיאלוג של המאה ה-18 עם דגש על דמויות מחתרתיות כמו אדם מיצ'ניק וג'רג' קונרד זכתה לתפוצה רחבה ותורגמה לשפות רבות. הוא יזם את פרסומו של ספרו הראשון של ואצלב האוול באנגלית - The Power of the Powerless אותו גם ערך.<ref></ref> באביב 2018, מעט לפני סתיו העמים, הוא הקים את המרכז הראשון בעולם למחקר הדמוקרטיה בלונדון (CSD).<ref></ref> הקים את Sydney Democracy Network.<ref></ref>

במהלך שהותו הארוכה בבריטניה, הטיימס תיאור אותו כ"אחד מההוגים והכותבים הפוליטיים המובילים בעולם".<ref></ref> עבודתו תורגמה לכ-35 שפות. בין ספריו הנודעים, הוא זוכה הפרסים Tom Paine: A political life ו-The Shortest History of Democracy (2022) בעברית: ההיסטוריה הקצרה של הדמוקרטיה, הוצאת תכלת.

== הגותו ==

== פרסומים בולטים ==
* Tom Paine: A political life (2003)
* Violence and Democracy (2004)
* Democracy and Media Decadence (2013)
* The Life and Death of Democracy (2009)
* When Trees Fall, Monkeys Scatter (2017)
* Power and Humility: the Future of Monitory Democracy (2018)
* The New Despotism (2020)
* The Shortest History of Democracy (2022) בעברית: ההיסטוריה הקצרה של הדמוקרטיה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדענים אוסטרלים
קטגוריה:ילידי 1949
מצודת ראשיא

מצודת ראשיא
מצודת ראשיא או מצודת העצמאות (בערבית: قلعة الاستقلال; בצרפתית: Citadelle de l'Indépendance de Rashaya) היא מצודה בעיירה ראשיא בלבנון השוכנת בראש הר בגובה של כ-1,400 מטר מעל פני הים. המצודה נבנה כארמון על ידי משפחת שיהאב (شهاب) במאה ה-18. בזמן המנדט הצרפתי בלבנון, הוא שימש את כוחות הצבא הצרפתי וכיום הוא משמש את צבא לבנון. עם זאת, זהו אתר תיירות שניתן לבקר בו. המצודה משקיפה על העיירה ראשיא, ההרים והדרכים שסביבה.<ref name=":0"></ref>
== תולדות המצודה ומאפייניה ==
מיקומו וגובהו של הכפר ראשיא הפכו אותו לנקודת ישוב, משחר ההיסטוריה. בשנת 1172 הצלבנים בנו מגדל על שרידי ביצורים עתיקים: כנעניים, יווניים, רומיים וערביים. המקום היה אסטרטגי עבורם, כדי להגן על שיירות של סוחרים ועולי רגל שעברו במקום בדרכם בין ירושלים לסוריה. במקום נחפרו בורות מים ומספר בארות שאחת מהן פועלת גם היום.<ref name=":1"></ref><ref></ref> בין היתר נחפרה מנהרה באורך של כ־1,500 מטר, שיורדת מערבה עד למעיין "עין מרי", שבין הכפרים ו. המנהרה שימשה לתנועת לוחמים, אספקה במקרה של מצור וכן למילוט.
צילום המצודה במאה ה-19

המצודה הנוכחית הוקמה כארמון מוגן היטב סביב המגדל הצלבני, ושטחה עומד על כ־8.5 דונם. בשלושה מארבעת צדדיה ישנם צוקים והצד הרביעי, המזרחי – פונה לפסגת החרמון. סביב המצודה נבנו חומות עבות והיא מזכירה את המצודה שבנו הצלבנים בבופור.<ref name=":1" /> מושל אזור חצביא, הנסיך אבו בכר שיהאב, בנה את הבניין כארמונו והוא מפואר (יחסית לתקופתו) ומרווח ביותר.

== ההיסטוריה של המצודה ==
ב-29 בספטמבר 1923 קיבלה צרפת מחבר הלאומים את המנדט על סוריה ובעקבות זאת הוצב חיל מצב צרפתי במצודה. ב-22 בנובמבר 1925, במסגרת המרד הדרוזי הגדול, הסתערו לוחמיו של סולטאן אל-אטרש על המצודה, כדי לכבוש אותה מהצרפתים. הניסיון נהדף והיו אבדות רבות לשני הצדדים. כיום מוצבים שני לוחות בכיכר שבחצר המצודה. על לוח אחד נכתבו שמות החללים הצרפתים ועל השני – שמות החללים בני אזור ראשיא.<ref name=":1" />

== מצודת העצמאות ==
בבחירות שנערכו בלבנון ב-1943, ניצחו תומכי השאיפה לעצמאות והיפרדות מצרפת. ראש הממשלה הנבחר ריאד אלצלח (מוסלמי), והנשיא בשארה אל-ח'ורי (נוצרי), הודיעו על כוונתם למחוק מחוקת לבנון את כל הסעיפים שקושרים את לבנון למנדט הצרפתי. בתגובה, ב-11 בנובמבר 1943, הצרפתים עצרו את הנשיא יחד עם עוד חברי פרלמנט נכבדים (וביניהם שר הפנים כּמיל שמעון, שהיה נשיא לבנון בשנות החמישים של המאה ה-20) וכלאו אותם במצודת ראשיא. בעקבות ההפגנות, מרי אזרחי ולחץ בין-לאומי הם שוחררו ב-22 בנובמבר 1943, ויום שחרורם הוא יום העצמאות של לבנון.<ref name=":1" />

לאחר פינוי הכוחות הצרפתיים מלבנון בשנת 1946, המקום אוייש על ידי כוח ז'נדרמריה לבנונית וכן כמה משרדים ממשלתיים. ב-1 בספטמבר 1964 נכנס למקום צבא לבנון ומאז המצודה היא בסיס צבאי.

== תיירות ==
המצודה נכללת ברשימת האטרקציות התיירותיות בלבנון, של משרד התיירות. תיירים לבנונים מבקרים במקום, בתיאום עם הצבא.<ref name=":1" />

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מבצרי צלבנים
קטגוריה:לבנון: היסטוריה
יוסי סעדון

יוסף (יוסי) סעדון הוא ספורטאי עבר ישראלי בספורט נכים.

ב התחרה בתחרויות סיף במקצועות הרומח והחרב, בשתיהן לא העפיל מעבר לשלב המוקדמות. נבחרת הגברים בסיף זכתה באולימפיאדה זו במדליית ארד אך הרכב החברים בנבחרת לא נרשם. כמתחרה באתלטיקה השתתף בתחרות סללום ביסאות גלגלים וסיים במקום העשירי עם תוצאה של 1:17.70 דקות.

באליפות ישראל בטניס שולחן נכים לשנת 1976 זכה במקום הראשון במשחק בישיבה לשחקני דרגת נכות ב'.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/joseph-saadon פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:אתלטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:סייפים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:סייפים נכים ישראלים
קטגוריה:אתלטים נכים ישראלים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:סייפים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
נינו ברגיג

נינו ברגיג (22 ביוני 1939 – 6 בנובמבר 2023) היה כדורגלן ישראלי ומאמן כדורגל, כמו כן כיהן בכמה תפקידים בוועדות ההתאחדות לכדורגל בישראל.

== קורות חייו ==
ברגיג נולד בטריפולי שבלוב ועלה בגיל 10 ליישוב שעימו היה מזוהה לאורך השנים, באר יעקב. היה כדורגלן בקבוצת הפועל באר יעקב, בה הצטיין בתפקיד החלוץ, והיה גם קפטן הקבוצה. הוא החל לאמן בשנות ה-60 בקבוצה בה גדל, והיה גם למזכיר המועדון. לאחר 10 שנים, ב-1972 עזב את מועדון ילדותו. לאחר מכן אימן מספר קבוצות: הפועל ירושלים, הפועל ראשון לציון, הפועל יהוד, הפועל לוד, הפועל באר שבע ומכבי שעריים. אחד ההישגים הזכורים שלו בתור מאמן היה הובלת קבוצת הפועל ראשון לציון (אז שיחקו במדים בצבע אדום) לצמרת הליגה הבכירה בכדורגל בישראל בעונת 1980/1981, כשאימן את הקבוצה המצליחה ביותר בתולדות העיר, שסיימה שישית בטבלה, כשלפניה מדורגות שמשון תל אביב, מכבי פתח תקווה, מכבי יפו, בני יהודה תל אביב והאלופה, הפועל תל אביב. 

בהמשך ברגיג היה שותף פעיל וחבר בוועדות שונות בהתאחדות לכדורגל לאורך השנים ופעל לטובת שיפור התנאים והמקצועיות במחלקות הנוער השונות.

ברגיג הלך לעולמו בגיל 84, ב-6 בנובמבר 2023, בבית החולים תל השומר, לאחר שהיה מורדם ומונשם מספר שבועות עקב מצב בריאותי לקוי, והוא נקבר בעיר הולדתו, באר יעקב.

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:באר יעקב: אישים
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני הפועל ירושלים
קטגוריה:מאמני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:מאמני הפועל באר שבע
קטגוריה:מאמני הפועל יהוד
קטגוריה:מאמני הפועל לוד
קטגוריה:מאמני מכבי שעריים
קטגוריה:ישראלים ילידי לוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023