מחוז יהודה ושומרון

מחוז יהודה ושומרון הוא מִנהל מחוז לא רשמי במשרד הפנים בנוסף לששת המחוזות הרשמיים של מדינת ישראל. המנהל אחראי רק על שטחי ההתנחלויות בשטחי C ביהודה ושומרון, שאינם נחשבים כחלק ממדינת ישראל אך נמצאים בשליטתה. מנהל המחוז במשרד הפנים מכונה גם "ממונה על היישובים היהודיים ביהודה ושומרון" ו"מנהל אגף יישובים ישראלים ביו"ש.
תחום התכנון והבנייה במחוז נמצא בסמכות מועצת תכנון עליונה (מת"ע) במנהל האזרחי של צה"ל.

==היסטוריה==
מחוז זה נוצר לצורכי הסדרת המנהל של ההתנחלויות באזור יהודה ושומרון. הוא שונה מיתר המחוזות בכך שהוא חולש על שטח שאינו כפוף לחוק הישראלי הרגיל, ובכך שהוא אינו כולל את כל היישובים שבשטח, אלא רק את היישובים היהודיים. עיקר הסמכויות בשטחי A וברוב חלקי העיר חברון, כמו גם הסמכויות האזרחיות בשטחי B, נמצאות בידי הרשות הפלסטינית.

המחוז אינו חלק אינטגרלי ממדינת ישראל. חוקי מדינת ישראל אינם חלים על שטחי יהודה ושומרון, למעט חוקים המוחלים באופן מפורש על האזור (למשל ו או חוקים ייעודיים ליהודה ושומרון כגון תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), תשכ"ז-1967), או פקודות של מפקד פיקוד המרכז המחילות נורמות מן המשפט הישראלי. ריבוי המקורות המשפטיים החלים באזור יוצר מורכבות משפטית. הסַמכוּת הריבונית מצויה בידי צה"ל, בניגוד לשטחי מדינת ישראל, שבהם מצויה הריבונות בידי הרשויות האזרחיות.

ביהודה ושומרון פועלים בתי משפט צבאיים, שמטרתם לאכוף חוק וסדר, על ידי שיפוט נאשמים בביצוע עבירות ביטחוניות או עבירות פליליות אחרות שנעברו באזור או היו מכוונות לפגוע בו, וכן דיון בעררים על החלטות מנהליות של רשויות ישראליות באזור. על פי סעיף 10 ל[http://www.hamoked.org.il/Files/2010/Doc1055.pdf צו בדבר הוראות ביטחון <nowiki>[נוסח משולב], תש"ע-2009</nowiki>], בית המשפט הצבאי מוסמך לשפוט גם מי שאינו תושב האזור, כלומר גם ישראלים ונתינים זרים. עם זאת, הנחיות פרקליטות המדינה מורות לגבי אזרחים ישראלים – אלה שגרים בתחומי ישראל או בהתנחלויות – ולגבי תושבי מדינת ישראל, שבמקרים שניתן להעמיד נאשם לדין גם בבית משפט צבאי וגם בבית משפט אזרחי בישראל, ברירת המחדל תהיה להעמידו לדין בישראל. עם זאת, כאשר "מֵרב הזיקות" של הנאשם ושל העבירה הן לאזור, ובפרט כאשר מדובר בעבירה ביטחונית שבוצעה באזור, יש להעמיד את הנאשם לדין בבית משפט צבאי. בבחינת "מרב הזיקות", יינתן משקל למידת הזיקה לישראל, מקום מושבו של הנאשם ומרכז חייו בפועל, טיב העבירה וחומרתה, מקום מושבם ומקום העמדתם לדין של שותפיו לביצוע העבירה, אם ישנם כאלה, וקיום עונש מאסר על תנאי שניתן באזור.

במחוז קיימים בתי משפט לעניינים מקומיים במעלה אדומים ובקריית ארבע. בתי משפט אזרחיים אחרים לא קיימים במחוז, ולפיכך מרבית המשפטים האזרחיים והפליליים של תושבי המחוז הישראלים מתנהלים מחוץ למחוז.

==חלוקה מוניציפלית==
{| class="wikitable"
! style="font-size:120%; background:#aaff66;" | ערים
! style="font-size:120%; background:#aaff66;" | מועצות מקומיות
! style="font-size:120%; background:#aaff66;" | מועצות אזוריות
! style="font-size:120%; background:#aaff66;" | ועדים מקומיים
|-
| valign="top" |
* אריאל
* ביתר עילית
* מודיעין עילית
* מעלה אדומים

| valign="top" |
* אורנית
* אלפי מנשה
* אלקנה
* אפרת
* בית אל
* בית אריה
* גבעת זאב
* הר אדר
* מעלה אפרים
* עמנואל
* קדומים
* קריית ארבע
* קרני שומרון
* שער השומרון

| valign="top" |
* בקעת הירדן
* גוש עציון
* הר חברון
* מגילות
* מטה בנימין
* שומרון

| valign="top" |
* היישוב היהודי בחברון
|-
|}

==נתוני אוכלוסייה ושטח==
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מדצמבר 2019, היו במחוז כ־441,600 ישראלים, מהם 900 ערבים, ב־127 יישובים. לעומת זאת, על פי נתוני מועצת יש"ע היו במחוז בסוף 2019 כ־150 יישובים עם 463,901 תושבים ישראלים. נכון לינואר 2024 על פי הצהרת הארגון מספרם עלה ל-517,407 איש<ref></ref>. העיר הגדולה במחוז היא מודיעין עילית שבה 81,216 תושבים נכון לסוף שנת 2021, לפי נתוני הלמ"ס, האוכלוסייה במחוז זה צעירה יותר מבמחוזות ישראל, כאשר למעלה מ־58% מתוכה הם צעירים עד גיל 24.

הערה: נתוני האוכלוסייה נכונים לשנת 2022.

===ערים===
{| class="toccolours sortable" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse"
|- bgcolor=#CCCCFF
!מספר
!שם העיר
!סמל
!מספר תושבים
!שטח (בדונמים)
!שנת הקמה
!שנת הכרזה כעיר
|-
| align="center" |1
| align="center" |מודיעין עילית
| מרכז
| align="center" |81,317
| align="center" |4,830
| align="center" |1990
| align="center" |2008
|-
| align="center" |2
| align="center" |ביתר עילית
| מרכז
| align="center" |63,361
| align="center" | 4,920
| align="center" | 1988
| align="center" |2001
|-
| align="center" |3
| align="center" |מעלה אדומים
| מרכז
| align="center" |37,514
| align="center" |46,480
| align="center" |1977
| align="center" |1991
|-
| align="center" |4
| align="center" |אריאל
| מרכז
| align="center" |19,621
| align="center" | 14,360
| align="center" | 1978
| align="center" |1998
|}

===מועצות מקומיות===
{| class="toccolours sortable" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse"
|- bgcolor=#CCCCFF
!מספר
!שם המועצה
!סמל
!מספר תושבים
!שטח (בדונמים)
!שנת הקמה
|-
| align="center" |1
| align="center" |גבעת זאב
| מרכז
| align="center" |20,414
| align="center" | 4,460
| align="center" | 1983
|-
| align="center" |2
| align="center" |אפרת
| מרכז
| align="center" |11,856
| align="center" | 6,490
| align="center" | 1983
|-
| align="center" |3
| align="center" |קרני שומרון
| מרכז
| align="center" |9,741
| align="center" | 7,250
| align="center" | 1976
|-
| align="center" |4
| align="center" |אורנית
| מרכז
| align="center" |9,234
| align="center" |2,230
| align="center" |1985
|-
| align="center" |5
| align="center" |שער השומרון
|
| align="center" |8,500
| align="center" |?
| align="center" |2022
|-
| align="center" |6
| align="center" |אלפי מנשה
| מרכז
| align="center" |7,975
| align="center" | 4,580
| align="center" | 1983
|-
| align="center" |7
| align="center" |קריית ארבע
| מרכז
| align="center" | 7,523
| align="center" | 4,400
| align="center" | 1972
|-
| align="center" |8
| align="center" |בית אל
| מרכז
| align="center" |5,712
| align="center" | 1,520
| align="center" | 1977
|-
| align="center" |9
| align="center" |בית אריה-עופרים
| מרכז
| align="center" |5,435
| align="center" | 2,890
| align="center" | 1981
|-
| align="center" |10
| align="center" |קדומים
| מרכז
| align="center" |4,563
| align="center" | 2,280
| align="center" | 1975
|-
| align="center" |11
| align="center" |עמנואל
| מרכז
| align="center" |4,474
| align="center" | 5,040
| align="center" | 1983
|-
| align="center" |12
| align="center" |אלקנה
| מרכז
| align="center" |4,178
| align="center" |1,190
| align="center" |1977
|-
| align="center" |13
| align="center" |הר אדר
| מרכז
| align="center" |4,113
| align="center" | 990
| align="center" | 1986
|-
| align="center" |14
| align="center" |מעלה אפרים
| מרכז
| align="center" |1,255
| align="center" | 5,600
| align="center" | 1978
|}

===מועצות אזוריות===
{| class="toccolours sortable" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse"
|- bgcolor=#CCCCFF
!מספר
!שם המועצה
!סמל
!מספר תושבים
!שנת הקמה
|-
| align="center" |1
| align="center" |מטה בנימין
| מרכז
| align="center" |73,874
| align="center" | 1980
|-
| align="center" |2
| align="center" |שומרון
| מרכז
| align="center" |50,355
| align="center" | 1979
|-
| align="center" |3
| align="center" |גוש עציון
| מרכז
| align="center" | 25,852
| align="center" | 1980
|-
| align="center" |4
| align="center" |הר חברון
| מרכז
| align="center" |10,131
| align="center" | 1982
|-
| align="center" |5
| align="center" |בקעת הירדן
| מרכז
| align="center" |6,174
| align="center" | 1979
|-
| align="center" |6
| align="center" |מגילות
| מרכז
| align="center" | 2,075
| align="center" | 1981
|}

== ראו גם ==
* המנהל האזרחי
* מתאם פעולות הממשלה בשטחים
* יהודה והשומרון וחבל עזה
* אשכול רשויות יהודה ושומרון

== קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
יהודה ושומרון