יצחק לוי (עסקן ורב)

הרב יצחק יחיאל לוי (לעווי; כ"ה בשבט ה'תרמ"ט – י' בתשרי ה'תש"ט; דצמבר 1888 – 13 באוקטובר 1948) היה מראשוני תלמידי הראי"ה קוק ביפו, ממייסדי ישיבת מרכז הרב והמזכיר הראשון שלה, רב כפר עברי (לימים נווה יעקב) בצפון ירושלים ועורך דין רבני.

== ביוגרפיה ==
יצחק לוי נולד בירושלים לאברהם אליעזר, בנו של שלמה זלמן (בהר"ן) לעווי ונכדו של הרב נחום לעווי. למד בישיבות בעיר העתיקה ולאחר מכן כשנה וחצי בישיבת הרב קוק ביפו, והיה מראשוני תלמידי הראי"ה.<ref>ראו גם: [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1936%2F08%2F19&id=Ar00413&sk=7BE80063 אזכרה להרב קוק ז"ל בנוה-יעקב], הארץ, 19 באוגוסט 1936, עמ' 4; [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HZH%2F1942%2F08%2F19&id=Ar00414&sk=030B95F2 אזכרות להגרא"י קוק זצ"ל: בנווה יעקב], הצופה, 19 באוגוסט 1942.</ref> בגיל עשרים ואחת נסמך לרבנות בידי רבו, הרב חיים ברלין והרב יוסף צבי הלוי.

לאחר מכן היה רב ושוחט בכפר בתיה וגדרה. בתקופת מלחמת העולם הראשונה גלה ממקום למקום. לאחר המלחמה היה ממייסדי ישיבת המשתלמים, אשר פעלה בשכונת הבוכרים תחת חסותו של ועד הצירים. באותה עת היה ממקימי המזרחי הצעיר בירושלים ועמד בראשו לאורך שנים.<ref>ראו: [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1924%2F04%2F13&id=Ar00407&sk=560F5C0E האספה הכללית של "המזרחי הצעיר"], דואר היום, 13 באפריל 1924, עמ' 4; [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1926%2F12%2F27&id=Ar00306&sk=50C5D883 מועצת הסניפים של המזרחי הצעיר], שם, 27 בדצמבר 1926, עמ' 3; [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1927%2F03%2F13&id=Ar00404&sk=240EAA56 במזרחי הצעיר], הארץ, 13 במרץ 1927, עמ' 4; [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1928%2F05%2F13&id=Ar00201&sk=4EE7068D במזרחי הצעיר], דואר היום, 13 במאי 1928, עמ' 2; [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1928%2F04%2F19&id=Ar00304&sk=5E5150C9 בקופת מלוה וחסכון של המזרחי הצעיר], שם, 19 באפריל 1928, עמ' 3</ref> כן היה ציר באספת הנבחרים הראשונה, וכן חבר בוועד הפועל של ועד העיר האשכנזי (לימים העדה החרדית) וממארגני ועד השחיטה שלו.

=== הקמת ישיבת מרכז הרב ===
עם עלות הרב קוק לירושלים בתחילת שנת תר"פ (1920) התקשר הרב לוי בשנית לרבו. נשלח מטעם הוועד הכללי כנסת ישראל לסובב בערי הארץ לשם אישור המינוי של הראי"ה כרב ראשי. 

איגד סביב הרב קוק חבורה של תלמידי חכמים צעירים תושבי ירושלים, אשר שמעו מפי הראי"ה שיעורים בהלכה ובמחשבה מדי ערב. בין החברים, מי שהיו לימים הרבנים יצחק אוירבך, יצחק אריאלי, אבא רקובסקי, ועוד. סייע לו הרב מנחם מנדל פרוש. חוג זה נקרא כבר בימיו הראשונים "מרכז הרב", והיווה הגרעין הראשוני לייסוד וגיבוש ישיבת מרכז הרב בשנים שלאחר מכן. "הרצאת הרב" נמסרה בפני חוג זה בתחילת שנת תרפ"א (1920) והרב לוי הוציא אותה לאור בתוספת הקדמה קצרה.<ref>ראו עוד: מנחם מנדל פרוש, בתוך החומות, ירושלים תש"ז-תש"ח, עמ' 289-290.</ref>

הרב לוי היה הרוח החיה בחוג "מרכז הרב", מיסודה של תנועת דגל ירושלים.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1920%2F12%2F31&id=Ar00300&sk=B4A5514A "דגל ירושלים"], דואר היום, 31 בדצמבר 1920, עמ' 3 ("ואבקשם בזה לחזק את ידי ידידנו היקר הרה"ג היקר מו"ה יצחק לוי נ"י, כשיהי' בעיר קדשם למטרת התעמולה הקדושה של הסתדרותינו הקדושה ירושלים, ולהקמת דגל קדשנו דגל ירושלים"; אגרות הראיה: תר"פ-תרפ"א, כרך ד, מכון הרצי"ה תשע"ח, עמ' ש); [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1921%2F01%2F10&id=Ar00305&sk=8D7B7C18 הרצאות בהלכה ואגדה], שם, 10 בינואר 1921, עמ' 3; [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1921%2F05%2F10&id=Ar00111&sk=93E8DAB2 במרכז הרב], הארץ, 10 במאי 1921, עמ' 1; [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1921%2F10%2F27&id=Ar00301&sk=FE61D5EB שמחת בית-השואבה במרכז הרב], דואר היום, 27 באוקטובר 1921, עמ' 3.</ref> בשנות גיבוש הישיבה הקדיש את כל אונו לגיוס כספים ותלמידים למוסד, ולפרסום רוח הישיבה ותוכניות הלימודים, וכעבור זמן קצר היה למזכיר מרכז הרב. במסגרת תפקידו פעל להעלות ארצה בחורי ישיבות שילמדו במרכז הרב. הרב הנזיר הגדיר אותו: "המייסד, המוציא לפועל" של מרכז הרב.<ref>הרב דוד כהן, משנת הנזיר, ירושלים תשס"ה, עמ' עא.</ref>

ערך וניהל את השבועון "קול יעקב", שיצא לאור מטעם החוג המזוהה עם רבו הראי"ה קוק. בשנת תרפ"ד הדפיס את החוברת "זבחי ראי"ה" – חידושים על מסכת חולין שכתב רבו בצעירותו.<ref>הקובץ נדפס לראשונה במהדורה אחת של ספרו של הרב משה (דוד) כהן גולדשטיין, יביע אומר ושגיאות מי יבין, ירושלים תרפ"ד. בפתח הספר, תחת הכותרת "הכרזה של מצווה", הוסיף הרב לוי הבהרה על החיבור ההוצאה, וכן על ישיבת מרכז הרב ([https://beta.hebrewbooks.org/40392 ראו מהדורה זו באתר היברובוקס]). יש לציין כי הראי"ה עצמו הצטער מאוד מהדפסת המהדורה, בשל שיבושי לשון ותוכן רבים (ראו דבריו בהרחבה בתוך אגרות הראיה, כרך ז, מכון הרצי"ה תשפ"ד, עמ' קכב).</ref> היה ממעתיקי "באר אליהו", פירוש מאת רבו על ביאור הגר"א.<ref>ראו הקדמת באר אליהו על הלכות עדות והלוואה, מכון הרצי"ה תש"ס, עמ' 8.</ref> כן היה פעיל בתחומי רבנות ודת בירושלים,<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1927%2F02%2F24&id=Ar00402&sk=B2605166 ועידת רבני א"י על קדושת השבת], דואר היום, 2 בפברואר 1927.</ref> בהסתדרות ילידי ארץ ישראל בירושלים,<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HAAM%2F1931%2F07%2F17&id=Ar00606&sk=CFFE9D74 בהסתדרות ילידי א"י], העם, 17 ביולי 1931.</ref> בוועד הישיבות ותלמודי התורה בארץ, ועוד.

בשנת תרפ"ח, לאחר עימותים שהלכו וגברו בהנהלת ישיבת מרכז הרב, התפטר הרב לוי מעבודתו כמזכיר הישיבה. 

=== רבנות כפר עברי ===
לאורך שנות העשרים היה ממייסדי כפר עברי בצפון ירושלים, אולם לא התיישב בעצמו במקום בשל מצוקה כספית. ולאחר פרעות תרפ"ט, כאשר מרבית התושבים עזבו את המקום ונותרו בו שמונה משפחות, רכש הרב לוי נחלה בכפר ועבר להתגורר בו עם משפחתו. כן נענה לבקשת התושבים והחל משנת תרפ"ח שימש כרב המקום והשוחט,<ref>ראו עוד: הכפר העברי נווה יעקב, ירושלים תרצ"ט, עמ' 28-29.</ref> והיה חבר בוועד הקהילה.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DAV%2F1935%2F12%2F06&id=Ar02301&sk=B2E4D114 נוה יעקב (הכפר העברי)], דבר, 6 בדצמבר 1935.</ref> עמל רבות לפיתוח המקום,<ref>ראו לדוגמה: [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HBKR%2F1940%2F01%2F30&id=Ar00406&sk=23520032 זעקת הכפר העברי נוה-יעקב], הבוקר, 20 בינואר 1940, עמ' 4.</ref> ובמיוחד לבניין בית כנסת קבוע. יצוין כי גם רבו הראי"ה התאמץ לסייע לכפר.<ref>ד"ר יוסי שפניר, [https://kiryatanavim.homestead.com/files/waswritten/kolhapisga/kap010.pdf הרב קוק וההתיישבות סביבות ירושלים: מאה שנים להגעתו לאזור], קול הפסגה, ד' באלול תשע"ט.</ref> הרב לוי שימש בתפקידו עשרים שנה, וחרף מחלתו הקשה היה התושב האחרון שעזב את כפר עברי, עם התגברות המתקפות בזמן מלחמת העצמאות.

הרב לוי התפרנס אך מעט מן הרבנות. לפרנסתו פתח משרד עורכי דין רבני וניהל תיקים שונים בבתי הדין הרבניים. במסגרת עבודתו, בין השנים תש"א-תש"ו, פרסם שלוש חוברות בשם "בעל פה" (הוצאת מכון מדרש שלמה, על שם סבו ר' שלמן זלמן לוי), בהן פרש את חידושיו בתחום המשפט העברי, ובעיקר בנושאי אבן העזר. בשנת תרצ"ז התפלמס עם ידידו הרב צבי יהודה קוק, בשאלת החליבה בשבת לפי דעת הראי"ה, אשר נגעה בין השאר לכפר עברי.<ref>ההד [יב, א], תשרי תרצ"ז, עמ' טו.</ref>

בשנה האחרונה לחייו חלה במחלה קשה ואושפז חודשים רבים בבתי החולים הדסה ומשגב לדך.<ref></ref> הרב יצחק לוי נפטר בבוקר יום הכיפורים של שנת תש"ט (1948).

=== משפחתו ===
הרב לוי נישא תחילה לחיה ביילא לבית אייזנשטיין (תר"נ לערך – תרע"ז). ילדיהם: שמואל<ref>[https://mountofolives.co.il/he/deceased_card/שמואל-זלמן-לוי/ כרטיס הקבר של שמואל זלמן לוי באתר הר הזיתים].</ref> שנישא ליהודית בת דב נתן ברינקר,<ref>[http://www.israelalbum.org.il/יישובים/ארכיון-יד-בן-צבי/שמואל%20אבן-אור%20(אורנשטיין)/P150574 יהודית לוי לבית לוי], באתר ישראל נגלית לעין.</ref> ונחמה רחל (לוקסמבורג). לאחר פטירת רעייתו הראשונה נישא לחנה (נפטרה בשנת תשי"א). בנם הוא אברהם נחום גפני-לוי (תר"פ – תשס"ז).<ref>[http://bazach.com/HUMINER/hebrew/ftmn.asp?GEDID=467 הרב יצחק יחיאל לעוי], באתר קהילת צאצאי חמשת האחים לעוי.</ref>

== לקריאה נוספת ==
* 'הרב יצחק (לעווי) לוי: מפעולותיו ויצירותיו', בתוך: בעל פה: תשובות ומאמרים, א, הרב יצחק לוי (עורך), נווה יעקב אדר תש"א, עמ' מה-מט
* הרב יצחק לוי, 'השם נוה-יעקב: הרהורים לבר-מצווה', בתוך: הכפר העברי נווה יעקב, ירושלים תרצ"ט, עמ' 57–59
* דב נתן ברינקר, לוח ירושלים תש"י, ירושלים תש"ט, עמ' רצו-רצט
* מאיר שמשון גשורי, 'לוי, יצחק יחיאל', בתוך: אנציקלופדיה של הציונות הדתית, יצחק רפאל (עורך), כרך ג, מוסד הרב קוק תשכ"ה, עמ' 89–90
* הרב משה צבי נריה, מועדי הראי"ה, תל אביב תש"מ, עמ' רמב-רמג; בשדה הראי"ה, תל אביב תשמ"ז, עמ' 352–355
* ד"ר יוחאי רודיק, חיים של יצירה: ישיבת מרכז הרב לדורותיה, ירושלים תשנ"ח, עמ' 63–69
* שמואל אורנשטיין (אבן-אור) ושמעון רובינשטיין, 'הוועד לחיזוק היישוב היהודי בירושלים העתיקה', בתוך: מנחם ציון, ירושלים חש"ד, עמ' 166–167

== קישורים חיצוניים ==
* הרב יצחק לוי, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1936%2F08%2F06&id=Ar00302&sk=B6892FD5 נוה יעקב (כפר עברי)], הארץ, 6 באוגוסט 1936, עמ' 3
* הרב יצחק לוי, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HBKR%2F1938%2F07%2F28&id=Ar00503&sk=A217AD19 גורלו של כפר העברי נוה-יעקב], הבוקר, 28 ביולי 1938
* הרב יצחק לוי, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HMF%2F1939%2F11%2F16&id=Ar00306&sk=A4C4CBC9 מזלו של הכפר היהודי נוה יעקב], המשקיף, 16 בנובמבר 1939, עמ' 3.
* דב נתן ברינקר, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HZH%2F1948%2F11%2F09&id=Ar00302&sk=24E04F5B הרב יצחק יחיאל הלוי ז"ל], הצופה, ז' חשון תש"ט, עמ' 3
* ד"ר יוסי שפנייר, לקורות הרבנות בכפר העברי נווה יעקב תרפ"ז-תש"ח (1948-1927), [http://yossispanier.blogspot.com/2018/12/1948-1927.html חלק א] (עם תמונת הרב יצחק לוי) ו[http://yossispanier.blogspot.com/2018/12/1948-1927_18.html חלק ב]
* ד"ר יוסי שפנייר, [http://yossispanier.blogspot.com/2019/01/blog-post_59.html חודשיים אחרונים של ההתיישבות בנווה יעקב - על פי מכתבי משפחת לוי תושבי הכפר]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:משפחת לעוי-וייספיש-בהר"ן
קטגוריה:ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:בוגרי ישיבת הרב קוק ביפו
קטגוריה:נווה יעקב (מושבה): אישים
קטגוריה:תלמידי הראי"ה קוק