OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
משה נגר

משה נגר הוא פזמונאי, ומלחין ישראלי שחיבר והלחין מאות שירים לזמרים רבים ובהם ישי לוי ונתי לוי. התפרסם בעיקר סביב כתיבת המילים לרבים מלהיטיו של זוהר ארגוב.

==ביוגרפיה==
נגר נולד בראשון לציון, לאב חקלאי ואם שהייתה עקרת בית, עולים מיהדות תימן. הוא ירש את הכשרון המוזיקלי מאביו שהיה רב ופייטן בבית הכנסת. בגיל 3, התעוור בעינו הימנית בעקבות חוט ברזל שחדר לתוכה. בשל עבירות משמעת, עזב את הלימודים בכיתה ה' והחל ללמוד לנגן כאשר מפוחית הייתה כלי הנגינה הראשון שלו. הוא למד לנגן בגיטרה שקנה בעקבות שליחויות שביצע ובגיל 10, עברה משפחתו לשכונת שיכון המזרח בראשון לציון.

בגיל 18, לאחר שלא גויס לצה"ל, הקים להקת רוק בשם "תל אביב אקספרס" שאיתה הופיע במבנה ששכר בשכונתו. הזמר הראשון שאיתו הופיע היה ציון גולן, מיד לאחר שחרורו בשירות במקהלת הרבנות הצבאית. בתקופה זו ניגן עם הצ'רצ'ילים ועוזי פוקס והסגנונות. באחת ההופעות הכיר את זוהר ארגוב שעבד אז כשיפוצניק עם אחיו הגדול של שימי תבורי.

בשנת 1977 כתב והלחין את השיר מה לך ילדה שהיה ללהיט בביצוע זוהר ארגוב ובהמשך הופיע באלבום הבכורה שלו אלינור בעיבוד יגאל חרד. בשנה לאחר מכן הלחין את השיר "אל נבקש" (המוכר גם בשם "יש דברים נסתרים"). שירים אלו היו ללהיטים ופרסמו את ארגוב לראשונה.
מלבד שירים אלו, חיבר לארגוב את השירים "ילדה חיכיתי שנים", "כל יום שעובר" ו"בכרם התימנים".

בשנת 1987, חיבר לארגוב את התקליט הדרך הברוכה, שהיה לתקליטו האחרון.

===אורח חייו===
התאבדותו של ארגוב בשנת 1987 גרמה לנגר משבר נפשי עמוק, והוא עזב את הקריירה האמנותית שהחל בה לטובת מגורים במדבר יהודה. בין השנים 1987–1996 שוטט נגר לסירוגין במדבר יהודה ובצפון הארץ; בחורף 1–1992 שהה בסמוך למעיינות עין פשחה, בחברת נחמן פרקש.

בשנת 1992, בנו חיים ששירת כנהג בצה"ל, התנגש במכונית של פרופ' יורם בן-פורת והרג אותו, את אשתו ואת בנם. לאחר שניסה להימלט לארצות הברית ונתפס, הוא הורשע בהריגה ונגזרו עליו 4 שנות מאסר בפועל.

בשנת 1996 השתקע נגר בחושה לחוף ים המלח, בסמוך לחניון הלילה של קיבוץ עין גדי. את שנות מגוריו הראשונות במקום הקדיש נגר לעיון מעמיק במקורות היהודיים, ובעיקר בתנ"ך, תוך שהוא מנהל אורח חיים נזירי-למחצה.

ב-2001, בנו שהשתחרר מהכלא, טבע בים כשניסה להיכנס באופן לא חוקי לארצות הברית דרך קנדה לאחר שבקשתו לקבל ויזה נדחתה. לאחר טרגדיה זו, התמכר משה לחשיש, מצבו הכלכלי הורע, והוא הקדיש את חייו להקניית ערכי-מוסר למבקרים הפוקדים את אזור מגוריו, ובעיקר לבני-נוער מן הציבור הדתי. במלאכתו זו הוא מסתייע רבות בבקיאותו הרבה בתנ"ך; מרבה לצטט פסוקים מספר בראשית העוסקים ביצירת האדם, ובייחוד "וייצר ה' אלוהים את האדם עפר מן האדמה".

==חיים אישיים==
נגר גרוש ואב לשני ילדים, המתגוררים עם אמם בארצות הברית. מתגורר במושב סמוך ללוד.

==קישורים חיצוניים==

*
*
*

קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ראשון לציון: אישים
ח'אלד יוסף אל-ג'לאהמה

ח'אלד יוסף אחמד אל-ג'לאהמה (בערבית: خالد يوسف أحمد الجلاهمة; נולד ב-1978) הוא דיפלומט בכיר במשרד החוץ במנאמה, בחריין, המכהן כשגרירה הראשון של בחריין בישראל.

==ביוגרפיה==
אל-ג'לאהמה נולד ב-1978, בבירת בחריין מנאמה. הוא נצר לשר הבחרייני לענייני ביטחון, יוסף אחמד חוסיין אל-ג'לאהמה. אל-ג'לאהמה בעל תואר ראשון באמנות מהמכללה הצבאית בקרוליינה הדרומית , ותואר שני במערכות מידע מטעם אוניברסיטת וושינגטון. במסגרת לימודיו האקדמיים, יזם פרויקט מערכות מידע בשיתוף כוחות ההגנה של בחריין. לאחר הלימודים, עבד במזכירות הכללית של מועצת ההגנה העליונה בבחריין.

בין השנים 2009–2013 כיהן כסגן השגרירה הבחריינית בארצות הברית, הודא עזרא נונו. משנת 2017 מנהל אל-ג'לאהמה את מחלקת התפעול במשרד החוץ הבחרייני.

לאחר כינון היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לבחריין וחתימת ההסכם בין המדינות במסגרת הסכמי אברהם, הודיעה בחריין ב-30 במרץ 2021 כי אל-ג'לאהמה ימונה לשגריר בחריין בישראל.

ב-31 באוגוסט 2021 הגיע אל-ג'לאהמה לישראל לקראת הגשת כתב האמנתו. ב-14 בספטמבר הגיש את כתב האמנתו לנשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג.

אל-ג'לאהמה נשוי לנוף עלי חסן אלחג'ה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שגרירי בחריין בישראל
קטגוריה:דיפלומטים בחריינים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וושינגטון
קטגוריה:ילידי 1978
אברהם קמיני

קמיני נואם בוועידה הארצית ה-15 של קק"ל, בבית [[הבימה בתל אביב, 1947]]
אברהם קמיני (12 באפריל 1894 – 22 במרץ 1972) היה עסקן ציוני, חבר מפא"י, חבר מועצת עיריית תל אביב, יושב ראש הוועד הארצי של הקרן הקיימת לישראל.

קמיני נולד בברסלב באוקראינה, גדל באודסה, למד בבית ספר ציוני ובישיבה האודיסאית הציונית בהנהלת הרב חיים טשרנוביץ. החל בפעילות ציונית בצעירי ציון והיה חבר הוועד המקומי של הקרן הקיימת לישראל יחד עם יוסף ספיר וישראל גורי. השתתף בהתארגנויות לתמיכה בפליטי פרעות פטליורה וביוזמות שקידמו חיים נחמן ביאליק ויוסף קלוזנר להקמת בתי ספר לחינוך יהודי ועברי והוצאת ספרי לימוד.

עלה לארץ ישראל ב-1919 באוניה רוסלאן, מאיר דיזנגוף קיבלו לעבודה כפקיד הרביעי בוועד תל אביב, בהמשך עבד שנים רבות בעיריית תל אביב, בין השאר כמנהל מחלקת הגבייה. היה ממייסדי ארגון עובדי העירייה וקופת הגמל של עובדי העירייה.

היה חבר מפלגת הפועל הצעיר, ובהמשך לאחר התאחדותה למפא"י היה חבר מפא"י. היה נציג מפא"י בקונגרסים הציוניים, חבר אספת הנבחרים.

קמיני היה פעיל בקרן קיימת לישראל, ב-1920 נבחר בוועידת עסקני קק"ל השנייה ליושב ראש הוועד הארצי של קק"ל וכיהן מאז שנים רבות בתפקיד זה. ב-1935 יזם את הקמת בית קק"ל בתל אביב, היה מעורב בהפקת כנסי קול האדמה ותערוכות עם ואדמתו.

היה חבר מרכז הסתדרות הפקידים, חבר הנהלת קופת מלוה וחסכון של העובדים בתל אביב, שופט מטעם הסתדרות העובדים במשפטי חברים, בבוררויות ממשלתיות בסכסוכי עבודה ושביתות.

כיהן כיושב ראש מועצת המנהלים של דבר.

ב-1930 נישא לרחל פוליציק, היו הורים לזיוה וחיותה.

קמיני נפטר ב-1972 ונקבר בבית העלמין קריית שאול.

<gallery>
בזל - ועידת הקק"ל בנעילתה החגיגית. משמאל לימין- יעקב חזן, פנחס רוטנברג, אברהם גרנות, פרץ גולדשטיין, -JNF017769.jpeg|ועידת קק"ל בבזל, 1946, קמיני שני מימין
ירושלים - בית רוזנבלום - הפרופסור וולקני וא. קמיני בכינוס "קול האדמה"-JNF024243.jpeg|בכינוס "קול האדמה", קמיני משמאל, לצד יצחק אלעזרי-וולקני
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עובדי הקרן הקיימת לישראל
קטגוריה:עובדי עיריית תל אביב-יפו
קטגוריה:ציונים ילידי המאה ה-19: אנשי היישוב
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1972
אלברט סוצין

אלברט סוצין (Albert Socin; 24 באוקטובר 1844, בזל, שווייץ – 24 ביוני 1899, לייפציג, גרמניה) היה מזרחן ובלשן שווייצרי, שהתמחה בחקר הארמית החדשה, הכורדית והערבית בת זמנו על ניביה. סוצין נמנה עם מייסדי האגודה הגרמנית לחקר ארץ ישראל. המהדורות הראשונות של מדריך בדקר לארץ ישראל ולסוריה חוברו על ידיו.

==קורות חייו ופועלו==
סוצין למד פילולוגיה באוניברסיטת בזל והשתלם בלימודי מזרחנות באוניברסיטאות ז'נבה, גטינגן ולייפציג. תואר דוקטור קיבל מאוניברסיטת האלה ב-1867. ב-1871 השלים את ההביליטציה האקדמית בלימודי מזרחנות בבזל, וב-1873 הועלה לדרגת פרופסור חבר. במרוצת השנים 1868–1879, עם עמיתו אייגן פרים , סבב במצרים, בארץ ישראל, בלבנון, בסוריה, בעיראק ובפרס וערך מחקר בלשונות המקומיות, בהן הסורית והכורדית, תוך תצפיות ותשאולים בקרב דובריהן. המסע הניב כתבי יד ודגמי ניבים בהיקף גדול. בשנים 1876–1890 שימש כפרופסור מן המניין ללשונות שמיות באוניברסיטת טיבינגן. ב-1890 ירש את הקתדרה של היינריך פליישר באוניברסיטת לייפציג, ועד מותו ב-1899 לימד בה את שפות המזרח. ב-1891 התקבל כחבר באקדמיה למדעים של מדינת סכסוניה .

סוצין היה ממייסדי האגודה הגרמנית לחקר ארץ ישראל ותרם מאמרים לכתב העת שלה. כמו כן היה פעיל בהוצאת הדוחות המדעיים השנתיים של "חברת המזרח הגרמנית" . אחת מתרומותיו החשובות למחקר החדש של ארץ ישראל במאה ה-19 הייתה קובץ הנתונים שפרסם ב-1879 על מערך היישובים וגודל האוכלוסייה במחוז ירושלים. הפרסום הציג רשימה אלפביתית של כל יישובי הקבע במחוז ונכללו בה מספר התושבים והבתים בכל יישוב.

סוצין נשלח ב-1873 למזרח התיכון מטעם ההוצאה לאור של קרל בדקר וחיבר את מדריך בדקר לארץ ישראל ולסוריה, שראה אור ב-1875 והיה ראשון מדריכי בדקר לארצות שמחוץ לאירופה.

במחקרם מ-1876 של סוצין והבלשן אמיל קאוטש על "חרסי מואב", שנמכרו ב-1872 למוזיאון הישן בברלין, אוששו החשדות בדבר זיופי העתיקות של מוזס וילהלם שפירא.

סוצין תרם לעריכת מהדורת 1885 של מילון גזניוס לשפת המקרא.
ספרו "דקדוק השפה הערבית", שתוקן ושׁוּפר ב-1913 על ידי קרל ברוקלמן, שימש שנים רבות כבסיס התִקני להוראת השפה.

אלברט סוצין מת בלייפציג ב-24 ביוני 1899 ונקבר בעיר הולדתו בזל.

==לקריאה נוספת==
* נתן שור, "אלברט סוצין", בתוך: ספר הנוסעים לארץ ישראל במאה הי"ט, כתר הוצאה לאור, 1988, עמ' 276–277
* חיים גורן, לכו חקרו את הארץ': המחקר הגרמני של ארץ ישראל במאה התשע עשרה, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 1999, עמ' 273–276

==קישורים חיצוניים==

 [https://archive.org/search.php?query=creator%3A%22Socin%2C+A.+%28Albert)%2C+1844-1899%22 כתביו בארכיון האינטרנט]
* 
* על [https://hls-dhs-dss.ch/de/articles/041667/2011-11-21/ אלברט סוצין] בלקסיקון ההיסטורי של שווייץ 
* Emil Kautzsch, "[https://archive.org/details/zeitschriftdesde21deut/page/n417/mode/2up A. Socin †]", ZDPV, 22 (1899), pp. 1–17 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מזרחנים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים גרמנים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בזל
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טיבינגן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת לייפציג
קטגוריה:ילידי 1844
קטגוריה:נפטרים ב-1899
אם דנמרק

ציורה של אליזבת באומן - "אם דנמרק", 1851.
אם דנמרק (בדנית: "Mor Danmark") היא הסמל וההאנשה המדינית והלאומית של דנמרק והאומה הדנית.
==היסטוריה==
ייצוגים אלגנטיים של דנמרק כאישה עם בגדים עתיקים וסמל נראו לראשונה במאה ה-18. במאה ה-19, עם פרוץ אביב העמים, מחזות כאלו נהיו נפוצים יותר. סופרים כמו ניקולאי גרונטוויג, ברנרד סברין אינגרמן ושטין שטינסן בליכר השתמשו כולם באם דנמרק כסמל לאומי של דנמרק וכביטוי לרגשות לאומיים.

בשנת 1851, בהשפעת הניצחון הדני בקרב איסטד, יצרה אליזבת יריחו באומן ציור של אם דנמרק בדמות אישה צעירה, עם הדנברוו (דגל דנמרק) ותכשיטים ויקינגים, אוחזת בחרב עתיקה, עומדת בשדה ומביטה אל מעבר לציור. הציור הפך למודל לתיאורים רבים מאוחר יותר של האם דנמרק.

במחצית השנייה של המאה ה-20, אם דנמרק יצאה מהאופנה. מאז היא משמשת בעיקר בציור קריקטורות.

==פסלים ומונומנטים==
אנדרטאות ופסלים רבים המנציחות את איחוד סונדריוטלנד בשנת 1920 עם דנמרק משלבים בהם את דמות אם דנמרק, מלווה בדרך כלל בבת המייצגת את סונדרילילנד. דוגמה לכך היא אנדרטת האיחוד בכניסה הראשית לפולדפארקן בקופנהגן.

פסל של אם דנמרק נראה גם באנדרטת המהגרים הדנית בקופנהגן.

הפסל ארנה באנג יצר גם את פסל אם דנמרק. יציקת ברונזה בצורתה הממוקמת בפנסמרק.
==ראו גם==
* הולגר הדני
* סמל דנמרק
* דגל דנמרק
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:דנמרק: סמלים לאומיים
קטגוריה:האנשת מדינות
הבחירות לנשיאות הרשות הפלסטינית (2021)

הבחירות לנשיאות הרשות הפלסטינית היו אמורות להתקיים ב-31 ביולי 2021. חודשיים קודם לכן, ב-22 במאי 2021 היו אמורים להתקיים הבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית 2021.

הבחירות לא התקיימו עקב ביטולן על ידי הנשיא עבאס.

==רקע==
ב-9 בינואר 2005 נערכו בחירות ברשות הפלסטינית שבהן נבחר מחמוד עבאס, שכיהן כממלא מקום נשיא הרשות הפסטינית לאחר מותו של יאסר ערפאת ב-11 בנובמבר 2004, לתפקיד יושב ראש הרשות הפלסטינית. עבאס, יו"ר אש"ף ונציג הפת"ח, זכה ב-62% מקולות המצביעים.

כהונתו של אבו מאזן הייתה אמורה לתום בינואר 2009 על פי החמאס או בינואר 2010 על פי אש"ף, אך בשל הסכסוך בין החמאס לפת"ח לא נערכו בחירות ואבו מאזן המשיך בכהונתו.

באופן מפתיע ב-15 בינואר 2021, קבע עבאס לראשונה באופן רשמי תאריך לבחירות לפרלמנט ולנשיאות הפלסטיניים. לפי הצו הנשיאותי עליו חתם, ב-22 במאי 2021 יתקיימו הבחירות לפרלמנט, וחודשיים מאוחר יותר, ב-31 ביולי 2021, היו אמורות להתקיים הבחירות לנשיאות הרשות הפלסטינית. ארגון חמאס בירך על פרסום הצו הנשיאותי, וקרא ליצור אווירה שתאפשר בחירות חופשיות והוגנות.

ב-30 באפריל 2021 הודיע עבאס רשמית על דחיית הבחירות למועד לא ידוע, בנימוק שאין לקיים את הבחירות כל עוד לא ניתן לקיימן גם במזרח ירושלים. בחמאס האשימו את עבאס בכניעה לישראל וטענו כי הוא מפחד להפסיד בבחירות.

==מערכת הבחירות==

== סקרים ==
{| class="wikitable"
!מכון סקרים
!תאריך
!קישור
!מחמוד עבאס
!מרואן ברגותי
!אסמאעיל הנייה
!לא יודעים/אף אחד
|-
|PCPSR
|14-19.3.2021
|[https://twitter.com/AsiaElects/status/1378135643142844419/photo/1 קישור]
|19.6%
|50.1%
|30.3%
|4.0%
|}

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.haaretz.co.il/blogs/yossimelman/BLOG-.premium-1.9583865 אבו מאזן הפתיע כשהכריז על בחירות, וישראל במלכוד]
* 
*אלעד שמחיוף ואוהד חמו, [https://www.mako.co.il/news-podcast_n12/one_a_day/Article-2fd66bbff61b871027.htm "אחד ביום": הבחירות מעבר לגדר], באתר N12, ב-11 באפריל 2021

==הערות שוליים==

2021
הרשות הפלסטינית
פלסטינים
האנדרטה לזכר חללי המח"ל

האנדרטה לזכר חללי המח"ל ניצבת בגבול הרי יהודה והשפלה, כחצי קילומטר מדרום למחלף שער הגיא שעל כביש ירושלים-תל אביב. היא הוקמה לכבוד למעלה מ-3,000 מתנדבי חוץ לארץ מכ-30 מדינות, שבאו ללחום עם היישוב בארץ ישראל במלחמת העצמאות, ומנציחה את שמותיהם של 121 מהם שנפלו במלחמה.

==האנדרטה==
האנדרטה הוקמה ליד תוואי דרך בורמה - דרך החירום ששימשה להובלת אספקה לירושלים במהלך מלחמת העצמאות. האנדרטה ניצבת בסמוך לנקודה שבה חוצה תוואי הדרך את כביש שער הגיא-בית שמש. היא הוקמה בליבו של השטח שהוכרז מספר שנים לאחר מכן כפארק יצחק רבין.

מתחם האנדרטה הוא רחבת חצץ מעוגלת בלב חורשה ואתר פיקניקים. במרכז הרחבה ניצב פסל בטון צבוע בלבן ואפור של האותיות מ', ח' ול', הערוכות בחצי עיגול. על גבי הפסל נקבעו שלטים ועליהם שם האנדרטה ושם מתכננה והכתובת תש"ח - 1948 ולפניהם כן ללהבת זיכרון.

סביב הרחבה נבנו גדר וספסלי ישיבה מבטון המשובצים באבן מקומית. מאחורי חלקה האחורי של הגדר מתנשא לוח אבן שעליו חרותים שמות המתנדבים שנפלו בחלוקה לפי ארצות מוצאם. על ראש הלוח נקבעו שני שלטים ועליהם שני ציטוטים: התרומה הגדולה ביותר שיהדות התפוצות תרמה לישראל הייתה אנשי המח"ל (מדברי דוד בן-גוריון); הם באו כשהיינו זקוקים להם ביותר (מדברי יצחק רבין).

על גבי מעקה הגדר למרגלות לוחות הזיכרון נקבעו תבליטים של סמלי חילות צה"ל ויחידות צה"ל שבהם שירתו מתנדבי חוץ לארץ. על גבי צידה השמאלי נקבע לוח זיכרון ועליו כתובות בעברית ובאנגלית, המספרות את סיפור המתנדבים במלחמה. לידו קבוע שלט ובו מובא שוב בהרחבה הציטוט מדברי יצחק רבין, שנאמרו בשנת 1976. על גבי צידה הימני של הגדר נקבעו סמל צה"ל וסמל קרן קיימת לישראל, שהקימה את האתר בשיתוף עם משרד הביטחון. לצד מתחם האנדרטה נקבעו שלושה תרני דגלים.

האנדרטה תוכננה על ידי אדריכל הנוף יורם שחם ונחנכה בשנת 1993. בשנת 2008, לכבוד אירועי מלאת 60 שנה להקמת המדינה, שוקמה והורחבה האנדרטה בתכנונו של ראובן ג'ימבשו.

אנדרטה נוספת לכבוד מתנדבי חוץ לארץ ניצבת ליד אתר גבעת התחמושת בירושלים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.izkor.gov.il/en_db725fd37b95687833c25826f585d9f4 האנדרטה], באתר יזכור

==הערות שוליים==

*
מתנדבי חוץ לארץ
מתנדבי חוץ לארץ
זריעה מוקדמת

זריעה מוקדמת היא זריעה הנעשית לפני עונת-הזריעה הרגילה. בדרך-כלל מדובר על זריעה באוגוסט או תחילת ספטמבר, לפני ראש השנה של שנת השמיטה. כיוון שבשנת השמיטה עצמה אסור לזרוע, נוהגים חקלאים שומרי-שמיטה לזרוע בזריעה מוקדמת לפני ראש השנה, על-מנת שהיבול יצמח לאחר מכן.<sup>116--131</sup>

== סוגיות הלכתיות ==
=== תוספת שביעית ===
בזמן שבית-המקדש היה קיים, היה אסור לעשות כל מלאכה בשדה כבר שלושים יום לפני ראש השנה של השנה השביעית. חכמי המשנה אף החמירו ואסרו לעבוד בשדה החל מחג השבועות (במטעים) או חג הפסח (בשדות תבואה). איסור זה נקרא תוספת שביעית. כאמור, האיסור חל רק בזמן שבית המקדש קיים, אבל . רוב הפוסקים למדו מכאן, שבימינו אכן מותר לזרוע עד ראש השנה השביעית, אף על פי שהזרעים ייקלטו וינבטו בשנה השביעית עצמה. אמנם יש שהחמירו וכתבו שמותר לזרוע רק אם הקליטה והנביטה תהיה לפני השביעית.

=== איסור ספיחין ===
איסור ספיחין הוא איסור שגזרו חכמי המשנה על אכילת תבואה הגדלה מאליה בשנה השביעית. מטרת האיסור היא שלא יהיה תמריץ לאנשים לזרוע בסתר בשביעית, ולומר שהתבואה צמחה מאליה. הפוסקים דנו בשאלה האם איסור זה חל גם על תבואה שנזרעה בזריעה מוקדמת.<sup>118--120</sup> הרב שלמה זלמן אוירבך קבע, שבשדה גדול ומסודר יש להקל באיסור ספיחין, שכן בשדה כזה אין כל אפשרות לזרוע בסתר ולומר שהתבואה צמחה מאליה. לפי פסק זה, ניתן לזרוע בשנה השישית בשדות גדולים, ולהשתמש ביבול הגדל בהם בשנה השביעית.

=== השימוש ביבול ===
היבול הגדל בשנה השביעית הוא הפקר, גם אם נזרע בשנה השישית. לפיכך, זריעה מוקדמת בדרך-כלל משתלבת עם אוצר בית דין. בהסדר זה, בית הדין שוכר את השדה מהחקלאי עוד בשנה השישית, זורע בזריעה מוקדמת ע"ח תקציב בית הדין, וכן מעביר את היבול לצרכנים תמורת השתתפות בהוצאות. הדבר מותר רק ביבולים שיש עניין ציבורי לספק בשמיטה (כגון יבולים שקשה או יקר לייבא).<sup>123--122</sup>

== סוגיות חקלאיות ==
מבחינה חקלאית, זריעה מוקדמת עלולה לסכן את היבול אם ישנם גשמים מוקדמים חזקים (באוקטובר), שכן גשמים מוקדמים גורמים לנביטה מוקדמת של הזרעים. בנביטה מוקדמת ישנם כמה סיכונים:<sup>315--314</sup>
* הנבטים חשופים זמן רב יותר למזיקי קרקע.
* אם הגשמים מפסיקים לזמן ממושך בנובמבר - הנבטים עלולים להתייבש ולקמול.
* אם הגשמים לא מפסיקים וישנה תקופה חמה בדצמבר, עלולה להיות השתבלות מוקדמת, דבר הפוגע בכמות היבול.

ההסתברות לתרחישים אלה אינה גדולה, וניתן להקטין אותה על ידי בחירת זני זרעים מתאימים. יישובים שהשתמשו בזריעה מוקדמת (יסודות, שעלבים, קוממיות ואחרים) מעידים שברוב המקרים נתקבלו יבולים כמעט מלאים, והרווחיות מגידולי החורף לא נפגעה. בנוסף, הקרן לביטוח נזקי טבע בחקלאות (קנ"ט) מציעה מסלול ביטוח מיוחד לזריעה מוקדמת.

== נטיעה מוקדמת ==
לעומת הזריעה המוקדמת, שהותרה עד ראש השנה, נטיעה מוקדמת הותרה רק עד ט"ו באב בשנה השישית: 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פעולות חקלאיות
קטגוריה:פתרונות הלכתיים
קטגוריה:שמיטה ויובל
WhoSampled

WhoSampled הוא אתר אינטרנט ואפליקציית מובייל עם מידע על דגימות בעולם המוזיקה או מוזיקה מבוססת דגימות, גרסאות כיסוי ורמיקסים.

==היסטוריה==
נדב פורז הקים את האתר בלונדון בשנת 2008, כדרך לעקוב אחר דגימות מוזיקליות וגרסאות כיסוי. אפליקציית מובייל של האתר יצאה בשנת 2012 ובשנת 2014 עבור אייפון ואנדרואיד בהתאמה.<ref></ref> מסד הנתונים של האתר נוצר על ידי משתמשים ונבדק על ידי מנחים לפני העלאת התוכן לאוויר. נכון ל-2021, הרצועה בעלת מספר הדגימות הרב ביותר על פי האתר היא "Amen, Brother" של הווינסטונס .<ref></ref> בשנת 2015 הוסיף האתר תמיכה בקליפים של קולנוע וטלוויזיה.<ref></ref> בשנה שלאחר מכן, שיתף האתר פעולה עם פלטפורמת הסטרימינג ספוטיפיי<ref></ref> והציג משחק בהשראת שש דרגות של הפרדה העוקב אחר מערכות יחסים בין אמנים, מפיקים ורצועותיהם.<ref></ref> באוקטובר 2017, האתר שיתף פעולה עם KPM ואבלטון וארגן את תחרות "Samplethon" השלישית באולפני Point Blank בלונדון.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

==ראו גם==
* Discogs
* פנדורה (רדיו אינטרנט)

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי מוזיקה
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2008
קטגוריה:אתרי אינטרנט בריטיים
מהדי עביד

מהדי עביד (בערבית: مهدي عبيد; נולד ב-6 באוגוסט 1992) הוא כדורגלן צרפתי-אלג'יראי, המשחק בעמדת הקשר בח'ור פקאן.

==קריירת מועדונים==
עביד התחיל את הקריירה שלו בקבוצות מקומיות ובגיל 11 הצטרף למחלקת הנוער של לאנס. בשנת , עביד הצטרף לקבוצת המילואים.

ב-25 במאי 2011, עביד חתם בניוקאסל יונייטד. ב-20 בספטמבר, עביד ערך עביד את הופעת הבכורה שלו במועדון במשחק במסגרת גביע הליגה בכדורגל נגד נוטינגהאם פורסט. ב-21 ביולי 2012, עביד כבש את השער הראשון שלו בקבוצה בתיקו 1–1 נגד פנרבחצ'ה.

ב-31 בינואר 2013, עביד הושאל לסט. ג'ונסטון מליגת העל הסקוטית עד לסיום העונה.

ב-30 ביולי 2013, עביד הושאל לפנאתיניקוס מליגת העל היוונית. בעונתו היחידה בפנאתינאיקוס, כבש 9 שערים והיה מלך שערי הליגה של הקבוצה. בסיום העונה, חזר לניוקאסל.

ב-18 באוגוסט 2015, עביד חזר לקדנציה שנייה בפנאתינאיקוס.

ב-30 באוגוסט 2016, עביד חזר לצרפת וחתם בדיז'ון.

ביולי , עביד חתם לשלוש שנים בנאנט מליגה 1.

בינואר , עביד חתם בא-נסר מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות תמורת 1.35 מיליון פאונד.

ב-22 בספטמבר 2022 חתם בח'ור פקאן מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות.

==קריירה בינלאומית==
בצעירותו, עביד שיחק בנבחרות הצעירות של צרפת, אולם כאשר הגיע לגיל 19, החליט לייצג את אלג'יריה, מולדת הוריו והצטרף לנבחרת הצעירה של אלג'יריה.

בנובמבר , זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת לקראת המשחקים נגד ו, אך שוחרר מהסגל עקב פציעה בבוהן. ביוני , ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק נגד . ב-22 במרץ 2019, כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד .

עביד נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע אפריקה לאומות 2017 וגביע אפריקה לאומות 2019.

==תארים==
; פנאתינאיקוס
*הגביע היווני: 

; נבחרת אלג'יריה
*גביע אפריקה לאומות: 2019

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:כדורגלנים אלג'יראים
קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:קשרי כדורגל אלג'יראים
קטגוריה:מונטריי (צרפת): כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ניוקאסל יונייטד
קטגוריה:כדורגלני סט. ג'ונסטון
קטגוריה:כדורגלני פנאתינאיקוס
קטגוריה:כדורגלני דיז'ון
קטגוריה:כדורגלני נאנט
קטגוריה:כדורגלני א-נסר (דובאי)
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אלג'יריה
קטגוריה:צרפתים ממוצא אלג'יראי
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2017
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:אלג'יראים שנולדו ב-1992
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1992
הסנאט של וושינגטון

הסנאט המדינתי של וושינגטון (באנגלית: Washington State Senate) הוא הבית העליון של בית המחוקקים במדינת וושינגטון. בסנאט ישנם 49 חברים, המייצגים כל אחד מחוז בחירה עם אוכלוסייה של כמעט 160 אלף תושבים. הסנאט הממלכתי מתכנס בקפיטול מדינת וושינגטון השוכן בבירת המדינה, אולימפיה.

כמו בבית הנבחרים המדינתי התחתון, חברי הסנאט מכהנים ללא הגבלות כהונה, אם כי סנאטורים ממלאים תקופות כהונה בנות ארבע שנים. הסנאטורים נבחרים מאותם מחוזות בחירה של חברי בית הנבחרים המדינתי, כאשר כל מחוז בוחר סנאטור אחד ושני נציגים לבית הנבחרים. הכהונות מסודרות לסירוגין כך שמחצית הסנאט עומד לבחירה מחדש אחת לשנתיים.

בדומה לבתים העליונים האחרים של מדינות והטריטוריות של ארצות הברית כמו גם בדומה לסנאט האמריקאי, גם הסנאט המדינתי בוושינגטון יכול לאשר או לדחות מינויים ממשלתיים לקבינט של וושינגטון או לסוכנויות ממשל אחרות.

חוקת וושינגטון מאפשרת לשני בתי בית המחוקקים של המדינה להגות כללי נוהל משלהם (סעיף 9 לפרק השני) ולבחור את מנהליהם (סעיף 10 לפרק השני), בתנאי שסגן המושל עומד בראש כל בית ובעל זכות שבירת שוויון. עם זאת, הסנאט רשאי לבחור "נשיא זמני" (בדומה לתפקיד הנשיא הזמני של הסנאט של ארצות הברית) בהיעדרו של סגן המושל. המערכת הדו-מפלגתית בארצות הברית ייצרה כללי סנאט מדורניים לפיהם הנשיא הזמני הוא החבר הוותיק מסיעת הרוב, אשר נבחר על ידי כלל המליאה.

נשיא הסנאט להלכה הוא סגן המושל המכהן דני הק. הנשיאה הזמנית הנוכחית היא קארן קייזר. מנהיג הרוב הוא הדמוקרט אנדי ביליג, ומנהיג המיעוט הוא ג'ון בראון מהמפלגה הרפובליקנית.

== קישורים חיצוניים ==
* 

סנאט
וושינגטון
ניר רחמין

ניר רחמין (נולד ב-11 ביוני 1980) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת השוער, ומזוהה עם הפועל תל אביב שם בילה את רוב הקריירה שלו.

==קריירה==
רחמין גדל בקבוצת הנוער של הפועל תל אביב ולאחר שעלה לבוגרים והיה חלק מהסגל החל משנת 1998, היה שוער מחליף של שביט אלימלך שהיה השוער הבכיר בין השניים לאורך שש עונות. אומנם רחמין לא הרבה לשחק, ובכל שנותיו בקבוצה שיחק בכ-15 משחקי ליגה בלבד, אך היה שותף משמעותי יחסית במסע האירופי של הפועל תל אביב בגביע אופ"א בעונת 2001/2002 שזכה לכינוי "המסע המופלא", כאשר רחמין החליף את אלימלך שנפצע במשחק מול גזיאנטפספור ועזר לקבוצה לעלות לשלב הבא מול קבוצת צ'לסי האנגלית. בנוסף רחמין גם פתח במשחק הגומלין של הקבוצה נגד פארמה האיטלקית שנערך באיטליה, וזאת לאחר שאלימלך צבר 3 כרטיסים צהובים, ובמשחק זה הפגין רחמין יכולת מרשימה שסייעה לקבוצה לעלות לשלב הבא. בעונת 2002/2003 התחיל את העונה רחמין כשוער הראשון ואף הוריד את אלימלך לספסל, אך נפצע בתחילת המשחק במחזור השלישי של העונה נגד מכבי נתניה, והפסיד בכך את הזדמנות להיות השוער הראשון בהפועל תל אביב. בעונת 2006/2007 עבר להכח עמידר רמת גן והפגין יכולת טובה בשני המחזורים הראשונים של העונה, אך במחזור השלישי נפצע בברכו בפעם השלישית בקריירה, פציעה שסיימה לו שוב את העונה, ולמעשה סיימה לו את הקריירה בתור כדורגלן פעיל, בגיל 26 בלבד, כיוון שמפציעה זו לא הצליח להתאושש.

רחמין אף שיחק בנבחרת הצעירה של ישראל 7 משחקים בשנים 2000–2001.

==קישורים חיצוניים==

* [http://wiki.red-fans.com/index.php?title=ניר_רחמין פרופיל השחקן] באתר ויקיפועל
* [https://www.football.org.il/players/player/?player_id=13424 פרופיל השחקן] באתר ההתאחדות לכדורגל

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני הכח עמידר רמת גן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
פטר גרביץ'

פטר גרביץ (במונטנגרית: Петар Грбић; נולד ב-7 באוגוסט 1988) הוא כדורגלן מונטנגרי, המשחק בעמדת החלוץ במורנר.

==קריירת מועדונים==
גרביץ', התחיל את הקריירה שלו במלאדוסט פודגוריצה. בשנת , גרביץ' הצטרף למוגרן. גרביץ' זכה עם הקבוצה באליפות מונטנגרו בעונות ו-.

ביולי , גרביץ' חתם באולימפיאקוס מליגת העל היוונית תמורת מיליון אירו. בתקופתו בקבוצה, גרביץ' לא רשם דקות משחק בליגה והושאל ללבדיאקוס והפועל באר שבע. ב-5 בספטמבר 2012, גרביץ' הושאל ל-OFK בלגרד לשישה חודשים. ב-11 בנובמבר, גרביץ' הבקיע את שער הניצחון עבור קבוצתו במשחק הליגה נגד הכוכב האדום בלגרד שהיה הניצחון הראשון של קבוצתו נגד הכוכב האדום מאז שנת . במהלך העונה, הוארכה תקופת השאלתו של גרביץ' עד לסיום העונה.

ב-13 ביולי 2013, גרביץ' הושאל לפרטיזן בלגרד. בינואר , אולימפיאקוס רכשה את מרקו שצ'פוביץ' מפרטיזן וכחלק מעסקת העברתו, גרביץ' עבר לפרטיזן. ב-18 במרץ 2015 גרביץ' כבש במסגרת חצי גמר הגביע, אותו חגג כאשר קפץ לכיוון ספסל קבוצתו על רגל שמאל, כתגובה לאמרתו של ראש ממשלת סרביה אלכסנדר ווצ'יץ' שידוע כאוהד הקבוצה, "לחלק מהשחקנים בפרטיזן יש שתי רגליים שמאליות". בתגובה לכך, ווצ'יץ' צייץ בחשבון הטוויטר שלו בו בירך את גרביץ' על השער והתנצל על האמרה.

בינואר חתם באקהיסאר בלדייספור מליגת העל הטורקית, בה שיחק עד לסיום העונה. בקיץ , הושאל לאדנה דמירספור, מהסופר ליג הטורקית.

בדצמבר , גרביץ' חזר למונטנגרו וחתם בבודוצ'נוסט פודגוריצה.

כעבור שנה, חתם בראדניצ'קי ניש מליגת העל הסרבית וכעבור שנה חזר לבודוצ'נוסט.

==קריירה בינלאומית==
ב-25 במרץ 2011, גרביץ' ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מונטנגרו במשחק ידידות נגד .

==תארים==
; מוגרן
*ליגת העל המונטנגרית: , 

; פרטיזן בלגרד
*ליגת העל הסרבית: 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים מונטנגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל מונטנגרים
קטגוריה:פודגוריצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני OFK טיטוגרד
קטגוריה:כדורגלני אולימפיאקוס
קטגוריה:כדורגלני לבדיאקוס
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני OFK בלגרד
קטגוריה:כדורגלני פרטיזן בלגרד
קטגוריה:כדורגלני אקהיסארספור
קטגוריה:כדורגלני אדנה דמירספור
קטגוריה:כדורגלני בודוצ'נוסט פודגוריצה
קטגוריה:כדורגלני ראדניצ'קי ניש
קטגוריה:כדורגלני מורנר בר
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מונטנגרו
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים מונטנגרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים מונטנגרים בסרביה
קטגוריה:ספורטאים מונטנגרים בטורקיה
קטגוריה:מונטנגרים שנולדו ב-1988
נמל תאופיק

נמל תאופיק (או נמל סואץ) הוא נמל מצרי בחוף ים סוף, בקצה הדרומי של תעלת סואץ. גבולותיו הם הקו הדמיוני העובר בין ראס מסאלה לראס סאדאת. שטחו 158,073,000 מטר רבוע. הקיבולת שלו 3.5 מיליון טון משא לשנה, והוא פועל 24 שעות ביממה.

== יחידות הנמל ==
* פורט תאופיק: ממערב לכניסה לתעלת סואץ.
* רציף הנפט נמצא בצד המזרחי של נמל סואץ<ref name="Petroleum Port"></ref>.
* נמל הדיג אטאקה גבולותיו תחומים על ידי שוברי גלים בנמל<ref name="Attaka"></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://archive.today/20130106125630/http://www.emdb.gov.eg/ports/commercial/suez/map.aspx?level=2&n=6 נמל סואץ], באתר ממשלת מצרים
*[https://www.marinetraffic.com/en/ais/details/ports/22721 מפת נמל סואץ], באתר Marine Trafic

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תעלת סואץ
קטגוריה:אפריקה: נמלים
קרחון פטוס

קרחון פטוס או קרחון פטס (באנגלית: Pettus Glacier) הוא קרחון צר, בחצי האי טריניטי שבקצה הצפוני של חצי האי האנטארקטי, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

אורכו של הקרחון 17 קילומטרים, והוא צר ועמוק.

הקרחון זורם לכיוון צפון מקיר אבוני, ונשפך אל הדום הקרח גאווין, בין גבעת פוינטר וכיפת טינסל.

== היסטוריה ==
=== מיפוי הקרחון ===

הקרחון צולם מהאוויר על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד, בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1956–1957.

הקרחון נסקר ומופה על ידי סוקרים מטעם סקר שטחי חסות איי פוקלנד, שיצאו לסקר מבסיס מפרץ התקווה בשנת 1960.

=== מקור השם ===

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

הקרחון נקרא על שמו של רוברט נ. פטוס (Robert N. Pettus), שהיה טייס עבור משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד, בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1956–1957.

==לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Jane G. Ferrigno, Alison J. Cook, Kevin M. Foley, Richard S. Williams, Jr., Charles Swithinbank, Adrian J. Fox, Janet W. Thomson, and Jörn Sievers, [https://pubs.usgs.gov/imap/2600/A/pdf/I2600-A-pamphlet.pdf Coastal-change and Glaciological Map of the Trinity Peninsula Area and South Shetland Islands, Antarctica, 1843 - 2001], P 29</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:11697 קרחון פטוס] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=110600 קרחון פטוס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=11193&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR קרחון פטוס] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [http://distancebetween.info/pettus_glacier מחשבון מרחקים - המרחק מקרחון פטוס לאתרים סמוכים]
* [https://www.meteoblue.com/en/weather/current/pettus-glacier_antarctica_6623210 מזג אוויר נוכחי מעודכן בקרחון פטוס]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/14-days/pettus-glacier_antarctica_6623210 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור קרחון פטוס]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/historyclimate/weatherarchive/pettus-glacier_antarctica_6623210 נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור קרחון פטוס]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/archive/yearcomparison/pettus-glacier_antarctica_6623210 סטטיסטיקות מזג אוויר עבור קרחון פטוס]

== הערות שוליים ==

פטוס
הליגה האוסטרל-אסייתית נגד הגליה

הליגה האוסטרל-אסייתית נגד הגליה (באנגלית: Australasian Anti-Transportation League) היה ארגון שהוקם בשביל להתנגד להגליית נידונים לאוסטרליה.<ref name="adbDenison">C. H. Currey, [http://adb.anu.edu.au/biography/denison-sir-william-thomas-3394/text5145 "Denison, Sir William Thomas (1804–1871)"] , Australian Dictionary of Biography, National Centre of Biography, Australian National University, accessed 17 September 2011.</ref> הארגון התחיל לפעול בארץ ואן דימן (כיום, טסמניה) בסוף שנות ה-40 של המאה ה-19, והיו לו סניפים באדלייד, מלבורן, סידני וקנטרברי. משרד המושבות הבריטי הפסיק את הגלות לאוסטרליה ב-1852, ואיתו גם הארגון.<ref name="OCAHHirst">John Hirst, "Anti-transportation" in Graeme Davison, John Hirst and Stuart Macintyre, (eds)The Oxford Companion to Australian History, (Oxford University Press, 2001), via Oxford Reference Online, Oxford University Press, accessed 17 September 2011.</ref>

== התפתחות ==
הגלות למושבת ניו סאות' ויילס הופסקה ב-1840, ומספר הנידונים שהוגלו לארץ ואן דימן (כיום, טסמניה) גדל מאוד. השעיה של שנתיים בהגלייתם של נידונים גברים לארץ ואן דימן יושמה במאי 1846. הכוונה הייתה לחדש את ההגליה בהסדרים חדשים, אך החלטה זו הועברה בפועל על ידי מנהל הקולוניאלי המקומי, ויליאם דניסון : . המילים הושמטו. ההגליה, כמשמעותו מה שנאמר על פניו, פורסם לפני שהרשויות הבריטיות תיקנו את טעותם.

עד ל-1851, היא פתחה מספר סניפים ביבשת. במועצה המחוקקת החלקית הראשונה של טסמניה, תומכיה של הארגון זכו בכל 16 המושבים העומדים לבחירה.<ref></ref> לאחר מכן, במועצה המחוקקת, הצביעו, לבקשת המלכה ויקטוריה, לבטל את הצו במועצה, והתירה את הגלות לטסמניה ולאי נורפוק, למרות התנגדותו החזקה של סגן המושל ויליאם דניסון . הבהלה לזהב בוויקטוריה , שהחלה באותה שנה, הובילה את ממשלת בריטניה להפסיק את הגלות, מפני שהיא נתפסה כתמריץ להגליית עבריינים למזרח אוסטרליה. אוניית הנידונים האחרונה שנשלחה מאנגליה, St. Vincent, הגיע לטסמניה ב-1853.

== דגל ==
לליגה היה דגל משלה, יוניון ג'ק עם הצלב הדרומי שנוצר לפני 1851 על ידי השר הקהילתי, הסופר ועורך העיתון בלאונססטון, ג'ון ווסט.<ref></ref><ref name="Druce">Alex Druce, "Flag flown high as origins are remembered", [http://www.examiner.com.au The Examiner Newspaper] (Launceston, Australia), 4 September 2011, p 8, via factiva accessed 17 September 2011. "recognised as the precursor to the Australian national flag, which was designed and flown for the first time in 1901."</ref>

== מחקר ==
מועצת המחקר האוסטרלית מימנה פרויקט מחקר, Liberty, Anti-transport and the Empire of Morality על ידי פרופסור הילרי קארי מאוניברסיטת ניוקאסל, ופרופסור דייוויד רוברטס מאוניברסיטת ניו אינגלנד .<ref name="FEXANP0020110707e7780000z">Julian Burgess, "Rewrite for newspaper man West's legacy", [http://www.examiner.com.au The Examiner Newspaper] (Launceston, Australia), 8 July 2011, p 12 via factiva accessed 23 September 2011.</ref> תוצאות המחקר כללו גם כוללות את המאמר של קארי, Empire of Hell, שפורסם על ידי הוצאת אוניברסיטת קיימברידג' ב-2019.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* A. G. L. Shaw, Convicts and the Colonies (1966, London)
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הגליה לאוסטרליה
קטגוריה:אוסטרליה: היסטוריה
פורוש בית דג'ן

פוּר֫וּשׁ בֵּית דַ֫גַ'ן (בערבית: فروش بيت دجن) הוא כפר פלסטיני בצפון מזרח יהודה ושומרון, הממוקם כ-18 ק"מ מזרחית לשכם ומהווה חלק מנפת שכם. הכפר יושב על המדרון המזרחי של הרי טמון, בגובה של כ-175 מ' מעל פני הים.

על פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הפלסטינית, (2021) אוכלוסיית הכפר מונה כ-774 תושבים.<ref></ref>

במקור, כל האזור היה השטחים החקלאיים שעוּבדו על ידי תושבי בית דג'ן. המילה הערבית פורוש (فروش) דומה למילה העברית פרוש, השטחים הנפרשים. בשנת 1952, השלטון הירדני יישב במקום את הבדואים מהכפר יתיר לאחר שפונו משם על ידי צה"ל. רוב הבדואים נטשו את אורח חייהם הנוודי והחלו לעסוק בחקלאות.<ref name=":0" /> הכפר מקבל את מרבית מימיו ממעיינות בדרום הכפר.

במלחמת ששת הימים הכפר נכבש על ידי ישראל.

לאחר הסכמי אוסלו כלל שטחי הכפר (20,083 דונם) הוגדרו כשטח C.<ref name=":0">[http://vprofile.arij.org/nablus/pdfs/vprofile/Furush%20Beit%20Dajan_vp_en.pdf Furush Beit Dajan Village Profile], ARIJ, </ref>

1,370 דונם מאדמות פורוש בית דג'ן הופקעו לטובת ההתנחלות חמרה שהוקמה ב-1971.<ref name=":0" />

== תשתיות ==
חשמל: בשנת 2013 הכפר חובר לרשת הישראלית- קטארית.<ref name=":0" />

מים: הכפר חובר לרשת המים של "מקורות" בשנת 2005.<ref name=":0" />

ביוב: אין בכפר רשת ביוב. התושבים מפנים שפכים לבורות ספיגה פרטיים.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפת שכם
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
איג'ניסיניא

איג'ניסיניא (בערבית: اجنسنيا) הוא כפר פלסטיני, הממוקם כשישה קילומטרים צפונית-מערבית לשכם בנפת שכם. רוב התושבים עוסקים בחקלאות או עובדים ברשויות ממשלתיות. אוכלוסיית הכפר מונה כ-800 תושבים. הכפר נוסד ככל הנראה בתקופה הביזנטית.

== היסטוריה ==
באזור הכפר נמצאו שרידים מתקופת הברזל<ref name="Zertal469">Zertal, 2004, p. [https://books.google.com/books?id=Vt-IvRhCEyYC&pg=PA469 469]</ref> והתקופה הפרסית.

הקיסרית הרומית פלוויה יוליה הלנה שהתגוררה זמנית בסבסטיה הסמוכה נהגה לשחות באגם באיג'ניסיניא עם עוזרותיה.

עד המאה ה-20 רבים מתושבי הכפר היו נוצרים. בעקבות חילוקי דעות עם תושבי הכפר המוסלמים היגרו הנוצרים לכפרי האזור, ובהם א-זבאבדה וביר זית. במפקד אוכלוסין 1922 של ארץ ישראל, שנערך על ידי המנדט הבריטי, התגוררו בכפר כ-119 איש, כולם מוסלמים. בשנה זו הכפר הכיל 30 בתים.<ref name="Mills61">Mills, 1932, p. 61</ref>

בשנים 1948–1967 איג'ניסיניא היה תחת שלטון ירדני. בשנת 1961 מנתה האוכלוסייה כ-239 נפשות.<ref>Government of Jordan, Department of Statistics, 1964, p. [http://users.cecs.anu.edu.au/~bdm/yabber/census/JordanCensusPages/JordanCensus1961-p25.pdf 25]</ref>

במפקד של הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה בשנת 1997, היו בכפר כ-418 תושבים, מתוכם 70 (16.7%) פליטים. החלוקה המגדרית הייתה בדיוק שווה: 50% גברים ו-50% נשים. על פי הלשכה, בשנת 2007 מנה איג'ניסיניא כ-505 תושבים.

== גאוגרפיה ==
איג'ניסיניא נמצא כשישה קילומטרים צפונית-מערבית לשכם. הכפר ממוקם מזרחית לסבסטיה, מצפון מזרח לא-נאקורה, דרומית לבית אימרין, צפונית לזאוואתא, וממערב לעסירה א-שמאלייה.<ref>[http://www.palestineremembered.com/GeoPoints/Ijnisinya_1188/SatelliteView.html Satellite View of Ijnisinya] PalestineRemembered.</ref> גובה הכפר הוא 460 מטר מעל פני הים.<ref name="PR">[http://www.palestineremembered.com/GeoPoints/Ijnisinya_1188/index.html Welcome To Ijnisinya] Palestine Remembered.</ref>

שטחו הכולל של הכפר הוא 6,547 דונם, מתוכם כשני שלישים ניתנים לעיבוד.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפת שכם
שגרירות בחריין בישראל

שגרירות בחריין בישראל היא הנציגות הדיפלומטית של ממלכת בחריין במדינת ישראל. השגרירות ממוקמת בתל אביב-יפו.

== רקע ==

ב-15 בספטמבר 2020, נחתמו בבית הלבן הסכמי אברהם, וביניהם הסכם בחריין–ישראל. ההסכם נחתם בנוכחות שר החוץ הבחרייני עבד א-לטיף א-זיאני, ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ונשיא ארצות הברית דונלד טראמפ. במסגרת ההסכם, ישראל ובחריין כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים, והתחייבו לפתיחת שגרירויות הדדית.

ב-30 במרץ 2021, משרד החוץ הבחרייני הכריז כי ח'אלד יוסף אל-ג'לאהמה מונה לשגריר בחריין הראשון בישראל.

ב-14 בספטמבר 2021 הגיש אל-ג'לאהמה את כתב האמנתו לנשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג.

== קישורים חיצונים ==

== הערות שוליים ==

בחריין
קטגוריה:יחסי בחריין–ישראל
אוסטין פרייס

אוסטין פרייס (באנגלית: Austin Price; נולד ב-16 בספטמבר 1995) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הקלע בדן בוס.

==קריירה==
פרייס החל את דרכו באוניברסיטת להיי בה שיחק ארבע עונות, בהן העמיד 11.5 נקודות, 2.9 ריבאונדים, 1.7 אסיסטים ו-1.4 חטיפות בממוצע למשחק.

בשנת 2017, לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA, חתם פרייס לעונה בקופינג סטארס מהליגה השוודית. פרייס העמיד ממוצעים של 20.2 נקודות, 4.7 אסיסטים ו-4.2 ריבאונדים למשחק.

ביוני 2018, חתם פרייס בלימבורג יונייטד מהליגה הבלגית, שם העמיד ממוצעים של 9.3 נקודות ו-2.6 אסיסטים למשחק.

בשנת 2019, חתם פרייס בברואה מהליגה הבולגרית. הוא העמיד ממוצעים של 15.6 נקודות ב-43 אחוזים לשלוש, 4.8 ריבאונדים ו-2.8 אסיסטים למשחק עד שנעצרה העונה בעקבות מגפת הקורונה.

ב-29 ביוני 2020, חתם פרייס במכבי עירוני רעננה מהליגה הלאומית. ברעננה העמיד פרייס ממוצעים של 17.4 נקודות ב-38 אחוזים לשלוש, 3.4 ריבאונדים ו-3.1 אסיסטים למשחק, לפני שב-19 במרץ 2021 חתם לחודש בעירוני נס ציונה מליגת העל הישראלית.

בעונת 2020/21 זכה עם קבוצת נס ציונה בגביע היורופקאפ, לאחר שניצחו את טלאס מפולין 74:82.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני מכבי רעננה
קטגוריה:כדורסלני עירוני נס ציונה
קטגוריה:כדורסלני דן בוס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת להיי
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1995
ליז האביק

ליז האביק (בנורווגית: Lise Haavik; נולדה ב-23 בפברואר 1962) היא זמרת נורווגית.

==ביוגרפיה==
האביק נולדה בנורווגיה. ב-1982 עברה לדנמרק על מנת ללמוד כלכלה באוניברסיטת אודנסה ובבית הספר לעסקים של קופנגן.

ב-1983 השתתפה בתחרות מוזיקה שארגן המגזין "", שם הייתה במקום השני. לאחר מכן היא התחברה עם המוזיקאי ג'ון הטטינג ונוצר הצמד "Trax".

היא ייצגה את דנמרק באירוויזיון 1986 עם השיר "Du er fuld af løgn" (אתה מלא בשקרים), וסיימה במקום השישי. זאת, לאחר שניסתה לייצג את דנמרק באירוויזיון 1984 ו-1985. ב-1988 ניסתה לייצג את נורווגיה.

ב-1988 יצא אלבומה הראשון שנקרא על שמה, ב-2003 יצא אלבומה השני, ב-2007 הוציאה אלבום באנגלית.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרות נורווגיות
קטגוריה:זמרות דניות
קטגוריה:נציגי דנמרק באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 1986
קטגוריה:נורווגיות שנולדו ב-1962
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1962
קטגוריה:דניות שנולדו ב-1962
שעבי

שעבי (בערבית: الشعبي; באנגלית: Chaabi) הוא סגנון מוזיקלי צפון אפריקאי הכולל מספר תתי סגנונות כמו שעבי אלג'יראי ושעבי מרוקאי .

מוזיקת השעבי הצפון אפריקאית מנוגנת בדרך כלל בחתונות וקשורה גם לפסטיבלים. השימוש בשפה עממית ובמקצבים עדכניים הפכו את הסגנון הזה למוזיקה הנלווית לריקוד.

משמעות המילה שעבי היא "פופולרי", "עממי" ו"של העם".

במצרים קיים ז'אנר בשם זהה, אך שונה במהותו, שהתפתח מאוחר יותר.

==שעבי מרוקאי==
במוזיקה המרוקאית, השעבי הוא שם כולל למספר סגנונות מוזיקה פופולרית המשלבים מוזיקה עממית כפרית ואורבנית.

הז'אנר התפתח ממוזיקת רחוב שנוגנה בכיכרות ובשווקים, ומשם גם לבתי הקפה, למסעדות ולחתונות.

סגנונות השעבי הכפריים של מרוקו כוללים בין היתר את Jerra ו-Al-Aïta.

השעבי המרוקאי הוא קצבי במיוחד, וכולל בדרך כלל זמר ראשי, לצד ליווי של מקהלה המבצעת קולות רקע. הכלים הדומיננטיים הם בדרך כלל כלי קשת וכלי הקשה המנוגנים בקצב מהיר.

=== בישראל ===
בישראל מספר אמנים מהמוזיקה המרוקאית המבצעים מוזיקת שעבי מרוקאית. המוזיקה מנוגנת בעיקר באירועי חינה ובחג המימונה.

==שעבי אלג'ירי==
באלג'יריה, שעבי מתייחס למוזיקה המסורתית המקומית, שפותחה בידי אל-חאג' מחמד אל-ענקה.

הסגנון החל לצמוח במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20 בקסבה באלג'יר, בהשראת מסורות ווקאליות של מוזיקה אנדלוסית כמו מוושחאת ("שיר האזור"). בשנות ה-50 של המאה ה-20 הפך הסגנון לפופולרי, ולכזה שמושמע בחתונות ובאירועים דתיים.

בעוד שהשעבי המרוקאי הוא קצבי, השעבי האלג'יראי מתון יותר. שיר שעבי אלג'ירי יכלול בדרך כלל שירה של מקונן בשפה הערבית או הברברית, בליווי מספר נגנים עם כינורות, מנדולינים (המבוססים על המנדולינה), פסנתר וכלי הקשה. כמוזיקה המשמרת מסורת שמרנית, הטקסט כולל לעיתים קרובות מוסר.

אמן בולט בז'אנר השעבי היה דהמאן אל חראשי. מספר מוזיקאים יהודים מאלג'יריה לקחו גם הם חלק משמעותי בסצנה. לילי לעבאסי היה אחד מהיוצרים הבולטים בז'אנר, וסלים הללי נחשב גם הוא לאחד מהמבצעים הטובים בז'אנר. כיום ידוע בתחום המוזיקאי לוק שרקי.

בשנת 2011 ספינז בוסביה ביים סרט תיעודי בשם "אל גוסטו" העוסק במוזיקת השעבי, ובמרכז העלילה חברי להקה יהודים ומוסלמים הנפגשים לקונצרט לאחר 50 שנות מלחמה.

=== בישראל ובפיוט ===
השעבי האלג'יראי מבוצע גם בידי מוזיקאים ישראלים, ובעיקר בפיוט. לדוגמה, השיר יא ראייח. הפיוט "יעלם שבני" של רבי ישראל נג'ארה, הולבש על הלחן של עבד אל-קאדר שאו לשיר Chehilet Laayani ומבוצע בידי פייטנים שונים במסורת יהדות מרוקו.

==שעבי מצרי==
במצרים, שעבי מתייחס למוזיקת רחוב פופולרית ממעמד הפועלים, שהתפתחה מסגנון הבלאדי המצרי בקהיר בשנות ה-70 של המאה ה-20. למרות השם הזהה, השעבי של אלג'יריה ומרוקו שונה מהשעבי המצרי, והוא גם ותיק יותר מזה המצרי.

השעבי המצרי החל כצורה חדשה של מוזיקה אורבנית, המבטאת את הקשיים והתסכולים של החיים המודרניים במצרים, והטקסטים שבו מערבים לעיתים פוליטיקה והומור.

הזמר חכים הוא אמן המזוהה עם השעבי המצרי.

==קישורים חיצוניים==
* יניב יורקביץ, [https://columbusmusicmagazine.com/2015/08/28/רעש-איזורי-פרק-שישי-ניצן-אנגלברג-ויני/ השעבי האלג'ירי], באתר קולומבוס, 28 באוגוסט 2015
* 

* שעבי מרוקאי: [https://youtu.be/LO0zWIHSBqA Said Senhaji -Swaken], באתר יוטיוב

* שעבי אלג'יראי: [https://youtu.be/x9ZacKj9H8c להקת אל גוסטו בקונצרט], סרטון באתר יוטיוב

*[https://youtu.be/l4QmStEp3_c שעבי מצרי: חכים, שם השיר: بينى وبينك ("ביני ובינך")], מתוך האלבום: نظرة ("נזרה"), 1991

קטגוריה:מוזיקה ערבית
קטגוריה:מוזיקה צפון אפריקאית
אבו להב

אַבּוּ לַהַב (בערבית: أَبُو لَهَب; 549–624 במכה) הוא כינויו של עַבְּד אלְ-עוּזַא בְּן עַבְּד אלְ-מוּטַלִבּ (בערבית: عَبْد الْعُزَّى بْن عَبْد الْمُطَّلِب; בתעתיק מדויק: עַבְּד אלְעֻזַּא בְּן עַבְּד אלְ-מֻטַּלִבּ) שהיה דודו של הנביא מוחמד מצד אביו ועמד בראש בני שבט קורייש שהתנגדו להטפה של הנביא מוחמד.<ref name=":0"></ref>

==אזכורו בקוראן==
אבו להב מוזכר בסורת אל-מסד בקוראן (סורה מספר 111), שם הוא מופיע כדמות מקוללת. מתוך הסורה לא ניתן ללמוד מה היה חטאו של אבו להב, שגרם להצגתו שם בצורה שלילית. בנוסף, זיקתו המשפחתית לנביא מוחמד אינה מצוינת בסורה, והיא מגיעה רק מתוך הפרשנות המקובלת שהעניקו לה חכמי הדת. לפי פרשנויות אחרות, אותו "אבו להב" הוא כינוי לאדם החוטא באשר הוא, ותו לא.<ref name=":1"></ref>

במסורת המוסלמית מייצג אבו להב את דמות הרודף מתוך החוג המשפחתי הקרוב של הנביא מוחמד, בניגוד לדודו האחר, אבו טאלב.<ref name=":0" />

==אילן יוחסין==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:דמויות וקבוצות באסלאם
קטגוריה:קצרמר אסלאם
Kdenlive

Kdenlive (הגייה: קֶיְידֶנְלַיְיב;<ref name="linux-mag"></ref><ref name="linux-journal"></ref> ראשי תיבות של KDE Non-Linear Video Editor, בעברית: עורך הווידאו הבלתי־ליניארי של KDE<ref></ref>) היא תוכנה חופשית וקוד פתוח לעריכת וידאו שמבוססת על MLT Framework, KDE ועל Qt. המיזם החל בשנת 2002 על ידי ג׳ייסון ווד, וכעת מפותח על ידי צוות קטן של מפתחים.<ref></ref>

Kdenlive הפכה חלק ממיזם KDE באופן רשמי החל מגרסה 15.04.0.<ref></ref>

חבילות Kdenlive זמינות להורדה עבור לינוקס, FreeBSD, ו־Microsoft Windows, וקוד המקור זמין בכפוף לתנאי גרסה 2 ומעלה של הרישיון הציבורי הכללי של GNU.

==היסטוריה==
המיזם הוקם על ידי ג׳ייסון ווד בשנת 2002. במהלך ההסבה שעשה צוות הפיתוח של Kdenlive מגרסה 3 של KDE לגרסה 4, הקוד של Kdenlive שוכתב כמעט לחלוטין. ההסבה הסתיימה עם גרסה 0.7 של Kdenlive, שיצאה לאור ב־12 באוקטובר 2008.<ref></ref> גרסה 0.9.10 של Kdenlive שיצאה לאור ב־1 באוקטובר 2014 הייתה הגרסה האחרונה כחלק מ־KDE 4.

Kdenlive החלה לתכנן מעבר למיזם KDE ולתשתיות שלו בשנת 2014.<ref></ref> ההסבה ל־KDE Frameworks 5 הסתיימה עם שחרור גרסה 2015.04.0 כחלק מ־KDE Applications 5.<ref></ref> המעבר ל־KDE נמשך.<ref></ref>

בתחילת 2017, צוות הפיתוח החל לעבוד על ארגון קוד התוכנה מחדש, וגרסת הביטא הראשונה פורסמה ביוני 2017.<ref></ref> בדצמבר 2017, צוות הפיתוח התמקד בעיקר בארגון קוד התוכנה מחדש עם פרסום גרסת הביתא הראשונה.<ref></ref> פרסום הגרסה עם הקוד המאורגן מחדש תוכנן להיות באוגוסט 2018 כחלק מגרסה 18.08 של KDE Applications. הגרסה של Kdenlive עם הקוד המאורגן מחדש פורסמה ב־22 באפריל 2019 כחלק מגרסה 19.04 של KDE Applications, ולא בתאריך שצוין לעיל.<ref></ref>

==תכונות==
אפקטי השמע והווידאו של Kdenlive
המעברים של Kdenlive
Kdenlive של KDE משתמשת בספריות MLT, Frei0r effects, SoX ו־LADSPA.<ref>Wikibooks:Kdenlive/What Kdenlive is</ref><ref></ref><ref></ref> Kdenlive תומכת בכל הפורמטים שנתמכים על ידי FFmpeg או libav (למשל QuickTime, AVI, WMV, MPEG, FLV וכו׳), וגם תומכת ביחסי הגובה־רוחב "4:3" ו־"16:9" עבור PAL וגם NTSC ומגוון תקני HD, ביניהם HDV וגם AVCHD. ניתן לייצא את קטעי הווידאו גם להתקני DV או לצרוב אותם על תקליטור DVD עם תפריט פשוט והפרקים.
* ב־Kdenlive אפשרות עריכה עם רצועות מרובות בציר הזמן ותמיכה ברצועות וידאו ושמע ללא הגבלה.
* עורך כותרות מובנה וכלים ליצירה, הזזה, חיתוך ומחיקה של קטעי וידאו, שמע, טקסט ותמונות.
*אפשרות להוסיף אפקטים ומעברים בהתאמה אישית.
* מגוון רחב של אפקטים ומעברים. יכולות עיבוד אותות קול ביניהן נרמול, פאזה והסתת גובה צליל, מסנני הגבלה, כוונון עצמת קול, הדהוד אקווליזציה ועוד. באפקטים החזותיים כלולות אפשרויות של מיסוך (Masking), מסך כחול, עיוות, סיבוב, כלי צבע, טשטוש, הסתרה ועוד.
* ניתן להתאים את קיצורי המקשים ואת ממשק המשתמש לפי הצורך.
* העיבוד (Rendering) נעשה באמצעות תהליך נפרד שאינו חוסם, כך שניתן יהיה לעצור, להשהות ולהתחיל אותו מחדש.
* ל־Kdenlive גם סקריפט שנקרא "Kdenlive Builder Wizard" (KBW, בעברית: אשף הבנייה של Kdenlive) שמהדר את גרסת הפיתוח העדכנית של התוכנה ושל התלויות העיקריות מהמקור, כדי לאפשר למשתמשים לנסות את התכונות החדשות ולדווח על בעיות באתר מעקב התקלות.<ref></ref>

==ראו גם==

* OpenShot
* עריכת וידאו
*KDE
*תוכנה חופשית
*Olive (תוכנה)
*Shotcut

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוכנות עריכת וידאו
קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:KDE
יוסף חיים בן סאמון

רבי יוסף חיים בן סאמון (נפטר כ"א בניסן ה'תק"ם, אפריל 1780) היה רב, דיין, ור"מ מרוקאי, בן המאה ה-18, מחבר הספר "עדות ביהוסף".

== ביוגרפיה ==
נולד בעיר פאס שבמרוקו לאביו רבי יצחק בן סאמון. מצד אמו היה נכדו של רבי יהושע סירירו, בן לשושלת רבנים מקהילת המגורשים בפאס. היה תלמידו המובהק של רבי שמואל בן אלבאז ובספריו הזכיר את תורתו. היה ידידם של החכמים מפאס, הרבנים: ראובן אבן צור, משה בן מאמאן, ורבי אליהו הצרפתי. התכתב רבות עם האחרון בענייני הלכה. תקופה מסוימת שהה בעיר מקנס שבמרוקו והתכתב שם עם חכמי המקום בענייני הלכה.

=== נדודיו ===
מסיבה לא ידועה נדד לעיר טיטואן שבמרוקו, שם לימד את רבי יהודה לוי, לימים כיהן כאב בית דין בעיר. בניסן ה'תק"ט (1749) שהה בעיר אלג'יר, וגם שם התכתב עם חכמי העיר, בהם רב העיר, רבי יהודה עייאש. באייר ה'תק"י (1750) שהה בליבורנו שבאיטליה, שם קיבל המלצה בכתב מחכמי העיר עבור גיוס תרומות לצורך עלייתו לארץ ישראל. מחשבתו לעלות לארץ ישראל לא יצאה אל הפועל ובשנים הבאות עסק בפעילות רבנית כדיין בערים טיטואן וג'יברלטר במקביל. גם בתטואן התכתב עם חכמי המקום, מהם: רבי מנחם עטיאה, רבי יעקב אבן מלכא, רבי יהודה קורייאט ורבי שלמה אבודרהם.

==== בליבורנו ====
בחודש אדר שנת ה'תקכ"א (1761) התגורר בליבורנו והתכתב עם חכמי העיר. רבי מלאכי הכהן, מחכמי המקום ומחברו של הספר "יד מלאכי", הפנה אליו שאלות הלכתיות. בהתכתבות עם רבי מלאכי תיאר רבי יוסף את מצבו כך: . החיד"א מספר ששהה בקרב "חבורה" של לומדים בליבורנו שעמהם נמנה רבי יוסף, הוא אף מביא בספרו חידוש תורה ששמע באותה העת מרבי יוסף. רבי בנימין אספינוזא לקח ממנו הסכמה לספרו "יסוד הקיום" (קריית ספר, תשס"ה). בספר התפלמס רבי בנימין עם חכמים שונים בנושא נוסחאות התפילה ואת דעתו ביסס על חכמים שונים, בהם רבי יוסף: (עמ' קסז).

נפטר ביום שביעי של פסח, כ"א בניסן ה'תק"ם (אפריל 1780).

== חיבוריו ==
* עדות ביהוסף חלק א – חידושים על מסכת בבא מציעא.
* עדות ביהוסף חלק ב – אוסף תשובות בהלכה.
הספרים קיבלו את הסכמותיהם של חכמי ליבורנו ובהם החיד"א, ובהן משבחים החכמים את חכמתו, את פסקיו ואת שקדותו. הם נדפסו בליבורנו בשנת תק"ס.

== משפחתו ==
נישא למנא ונולדו להם שני בנים: רבי יצחק בן סאמון ורבי שם טוב בן סאמון. האחרון עסק בהדפסת ספריו של רבי יוסף ואף חיבר את הספר "לקח טוב" (ליבורנו, תק"ס), הוא נחשב חכם ידוע בליבורנו. רבי שם טוב היה גם קשור לפולמוס אודות הרפורמה בקהילת המבורג. תחילה כתב תשובה להתיר לנגן בארגעל בבית הכנסת (נגה הצדק עמ' ג), ולבסוף חזר בו מההיתר ואף התנגד לרפורמים יחד עם חכמי ליבורנו (אלה דברי הברית, עמ' סט)<ref>Lois C. Dubin, The Rise and Fall of the Italian Jewish Model in Germany: From Haskalah to Reform, in: John M. Efron ed., Jewish History and Jewish Memory: Essays in Honor of Yosef Hayim Yerushalmi, UPNE, 1998. p. 281 </ref>.

== מקור וקריאה נוספת ==
* הרב אברהם הלל, "מהר"י בן סאמון", עמ' תרעח - תש, בתוך: מקבציאל לז, ירושלים, תשמ"ד.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:ליבורנו: רבנים
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פאס: רבנים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-18
קטגוריה:נפטרים ב-1780
T (אלבום של האחים טפלון)

T הוא אלבום הבכורה של להקת ההיפ הופ הפינית האחים טפלון. האלבום יצא לאור ב-2009, בהוצאת חברות התקליטים "Monsp Records" ו-"Yellowmic Records". האלבום הגיע למקום ה-26 במצעד האלבומים הפיני.

== ביקורות ==
האלבום זכה לתשבחות מרוב מבקרי המוזיקה הפיניים. אתר האינטרנט "Desibeli.net" העניק לאלבום 3.5 כוכבי זהב, בעוד שהאתר "Noise.fi" העניק לו ארבעה כוכבים. הביקורת הרעה ביותר ספג האלבום הייתה של האתר "Redrum-187", אשר העניק שני כוכבים מתוך חמישה אפשריים.

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2009
קטגוריה:אלבומים בפינית
© (אלבום)

© (בתרגום מילולי: ראה) הוא אלבום האולפן השני של להקת ההיפ הופ הפינית, האחים טפלון. האלבום יצא לאור ב-4 באוגוסט 2010, בהוצאת חברת התקליטים "Monsp Records". האלבום הגיע למקום ה-26 במצעד האלבומים הפיני.

== רקע ==
אלבום זה, היה האלבום הראשון של הלהקה שהופק על ידי מלוסט קוס. הסינגל הראשון מתוך האלבום, "Kokkonen on ykkönen", יצא לאור בשלהי חודש יולי. © הוא אלבום פופ פיני מסורתי. הוא משלב בתוכו צלילי מיתר ופסנתר. עטיפת האלבום מזכירה את עטיפת האלבום The Dark Side of the Moon של פינק פלויד.

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומים בפינית
Valkoisten dyynien ratsastajat

Valkoisten dyynien ratsastajat (בעברית: רוכבי הדיונות הלבנות) הוא אלבום האולפן השלישי של להקת ההיפ הופ הפינית האחים טפלון. האלבום יצא לאור ב-25 בינואר 2013, בהוצאת חברות התקליטים "Johanna Kustannus" ויוניברסל מיוזיק גרופ. האלבום הגיע למקום השישי במצעד האלבומים הפיני.

== רקע ==
הסינגל הראשון מתוך האלבום, "Pull Speed", יצא לאור בשלהי חודש אפריל 2012. ביוני 2012, יצא לאור הסינגל השני, "Prohibitions". השיר השלישי מתוך האלבום, "Seksikkäin jäbä", הגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים הפיני.

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 2013
קטגוריה:אלבומים בפינית