מכון המאור

מכון המאור מכון מחקר תורני, העוסק בההדרה והוצאה לאור של ספרות תורנית מגוונת הכוללת ספרי יסוד וכתבי יד נדירים מתקופת הראשונים ועד תקופת האחרונים.

== היסטוריה ==
המכון נוסד בשנת תשמ"ז (1987) בירושלים על ידי הרב דניאל ביטון העומד בראש המכון, ומשמש גם כנשיא מוסדות אורות התשובה בארץ ובעולם.

== פעילות ==
המכון הוקם במטרה לההדיר את כתבי הראשונים והאחרונים ולהביאם לדפוס משובח ונאה. ככלל, ספרי מכון המאור ידועים באיכותם וביופיים. המפעלים התורניים של המכון עוסקים בין היתר במקרא, משנה, תלמוד, ספרות חז"ל וספרי הראשונים והאחרונים. ברוב הספרים נעשתה עבודה מחקרית ונוספו מראי מקומות, הערות, ביאורים והוספות המקלות על הבנה.

==ממפעליו הבולטים של המכון==
=== תנ"ך ===
==== מקראות גדולות-תורה ====
בשנת תשמ"ז יצא לדרך פרויקט מקראות גדולות המאור ויצא לאור בשנת תש"ן, למקראות גדולות הוכנסו כל המפרשים המקובלים מוגהים ומתוקנים על פי כתבי יד ודפוסים ראשונים, ובתוספת פירוש דעת זקנים מבעלי התוספות, פירוש החזקוני ופירוש הרא"ש. נדפס במספר מהדורות בגדלים גדול, בינוני וקטן.

==== מקראות גדולות-נ"ך ====
יצא לאור בשנת תשס"א (2001) עם פירוש המלבי"ם ושאר פירושי הראשונים והאחרונים המקובלים, במהדורה האחרונה נוספו גם פירושי החיד"א, המהדורה כוללת שבעה עשר כרכים. נדפס במספר מהדורות בגדלים גדול, בינוני וקטן.

==== חומשים לתלמידים-מאירת עיניים ====
כולל פירוש רש"י ותרגום אונקלוס. נדפס בחמשה פורמטים שונים, בחלקם תמונות להמחשה.

=== תלמוד בבלי ===
====תלמוד בבלי המאור====
הוצאה מחודשת של התלמוד בבלי. המפעל החל בשנת תש"ע (2010) והסתיים בשנת תשפ"ג (2023). המכון ממשיך לעדכן כרכים ממהדורה זו. המהדורה יוצאת בכמה פורמטים, בהם כרכים בודדים לתלמידים, ללומדי הדף היומי, מהדורה מפוארת לחתנים וכן מהדורה מקוצרת בעלת כריכה רכה ללימוד בדרכים.

עבודה רבה הושקעה במהדורה על הגהת נוסח התלמוד ומפרשיו. תיקוני נוסח ודאיים נעשו בגוף הנוסח. הגהות רבות אחרות מובאות במדור 'לאוקמי גרסה' שבשולי העמוד, על פי כתבי יד ודפוסים ראשונים, נוסחאות הראשונים, ואף הצעות תיקון של תלמידי חכמים בני זמננו. כמו כן הוקם צוות מומחים ותלמידי חכמים ובראשם הד"ר עזרא שבט, שביררו וליבנו וחתרו למצוא את הנוסח המקורי של הלכות הרי"ף כפי שיצא מידי הרי"ף עצמו. מדור נוסף בשם 'ביאורי הראשונים' מופיע בצד כל עמוד ובו דברי הראשונים הנצרכים לביאור דברי הגמרא.

==== ש"ס לובלין ====
בשנת תשס"ט יצא לאור מהדורת 'ש"ס לובלין-והגית', התלמוד בבלי כולו מבואר בדרך קצרה, בדגש על עמוד פירוש בלבד כנגד עמוד גמרא, כמו כן בסוף כל כרך משולבים מדורי עזר: 'תוספות המבואר', 'ביאורי הש"ס' ו'עין יעקב על אגדות הש"ס'. ש"ס לובלין-והגית מונה כמאה כרכים, וקיים גם בפורמט כריכה רכה למנויים ולצורך לימוד בדרכים.

כמו כן יצא לאור מהדורת 'ושננתם', מהדורה מקוצרת ללא מדורי העזר המונה עשרים וחמשה כרכים. אף היא קיימת גם בפורמט כריכה רכה למנויים ולצורך לימוד בדרכים.

=== תלמוד ירושלמי ===
==== תלמוד ירושלמי המבואר ====
בשנת תשע"ב (2012) יצא לאור הוצאה מחודשת ויחידה מסוגה בעולם הספר התורני הכוללת את התלמוד ירושלמי כולו מבואר בדרך קצרה, בדגש על עמוד פירוש בלבד כנגד עמוד גמרא, בראש המערכת עמדו הרב גורדון והרב עידו אלבה, הפרויקט כולל בתוכו גם ילקוט מפרשים ואלפי קטעים חדשים מכתבי יד קדומים שנשמטו מהדפוסים הקיימים ונוסף בסופו גם עין יעקב השלם על אגדות הירושלמי. מהדורה זו כוללת עשרים ואחד כרכים.

=== זוהר המבואר ===
בשנת תש"פ (2020) יצא לאור הוצאה מחודשת ויחידה מסוגה בעולם הספר התורני הכוללת את ספר הזוהר כולו מתורגם ומבואר בדרך קצרה על פי ביאור המבוסס על מפרשי הזוהר המקובלים כולל ציונים ומקורות לדברי המפרשים. חידוש נוסף שמציעה מהדורה זו הוא מדור 'הליכות עולם' הכולל הלכות ומנהגים היוצאים מדברי הזוהר. נדפס בעשרים וששה כרכים.

=== ארבעה טורים המאור ===
בשנת תש"ס (2000) החל פרויקט מפעל ארבעה טורים המאור והגיע לסיומו בשנת תשס"ח (2008). בראשות המערכת עמדו הרב אריה רוטנברג והרב מרדכי קארפ. במהדורה זו הושקעה עבודה רבה בדגש על נוסח הטור והבית יוסף וכמו כן נוספו כתבי יד רבים ונדירים אשר ראו אור לראשונה במהדורה זו. נדפס במהדורה מורחבת עשרים ושלשה כרכים ובמהדורת עיון מקוצרת של אחד עשר כרכים.

==חברי המכון==
בין עורכי המכון בעבר ובהווה: הרב שמואל אוירבך, הרב שמואל דויטש, הרב דוד מצגר, הרב יוסף שרייבר, הרב הלל מן, ד"ר הרב עזרא שבט, הרב משה רוזנר הרב שלמה ועקנין ועוד.

==ספרי המכון==

==קישורים חיצוניים==
*
* 
==הערות שוליים==