OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
רבות הדרכים (שיר)

"רבות הדרכים" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי דניאל סלומון, ביחד עם הזמרת הישראלית דנה עדיני.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור בפברואר 2005, בהוצאת חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך האלבום רבות הדרכים (2005).<ref name=":0" /> את השיר כתב, הלחין והפיק מוזיקלית סלומון לבדו.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref name=":0" />

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב, הולחן והופק על ידי דניאל סלומון.<ref name=":0" /> במסגרת הקלטות האלבום רבות הדרכים (2005), שיתפו פעולה סלומון ודנה עדיני גם בהקלטת שיר נוסף בשם "אהבה".<ref></ref> במהלך מגפת הקורונה שאירעה בשנת 2020 הקליטו השניים מחדש את "רבות הדרכים" בגרסה שהותאמה להסגרים שנגרמו כתוצאה מהמגפה.

במהלך מלחמת חרבות ברזל, זכה השיר להצלחה מחודשת בעקבות סרטוני הנצחה שהועלו לרשת שיתוף הווידאו טיקטוק במהלכם נוגן השיר.<ref></ref> במהלך שידור בטלוויזיה, ביצע סלומון את "רבות הדרכים" למען עומר ונקרט שנחטף במהלך המלחמה. סלומון הצהיר: .

עשור לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-4.9 מיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-17 בספטמבר 2006.<ref name=":1"></ref> את הקליפ ביים אסף לבני עם צילום של רומן לינצקי. הוא משלב סצנות שונות, ביניהן קטעי קלוז אפ בהם ניתן לראות את דניאל סלומון ודנה עדיני מבצעים את "רבות הדרכים".<ref name=":1" /> ביצוע נוסף של השיר אירע בשנת 2024 במסגרת שידור של "העשירייה".<ref></ref>

נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-8 מיליון צפיות.<ref name=":1" />

== גרסאות נוספות ==

* ב-7 במאי 2024, יצאה לאור גרסה חיה של השיר אותה מבצע סלומון יחד עם אודיה ועדן חסון.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|פברואר 2005
|תקליטור
|הד ארצי
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2005
קטגוריה:סינגלים מ-2005
קטגוריה:שירי דניאל סלומון
קטגוריה:שירי דנה עדיני
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על פרידה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
כמו כל יום

"כמו כל יום" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עידן חביב.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-21 באוקטובר 2013, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השני שלו, לאבד עניין בזמן (2013).<ref name=":0" /> את השיר כתב, הלחן והפיק מוזיקלית חביב ביחד עם גלעד שמואלי.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום הרביעי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref name=":0" />

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי עידן חביב והופק על ידי גלעד שמואלי וחביב.<ref name=":0" /> ביולי 2014 שימש השיר "כמו כל יום" כסגיר בסרט "גאליס – המסע לאסטרה".

במהלך מלחמת חרבות ברזל, זכה השיר להצלחה מחודשת בעקבות סרטוני הנצחה שהועלו לרשת שיתוף הווידאו טיקטוק במהלכם נוגן השיר.<ref></ref>

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-6 מיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ והופעה ==
האודיו הרשמי של "כמו כל יום" פורסם ב-21 באוקטובר 2013, ביום יציאתו כסינגל.<ref name=":1"></ref> באוגוסט 2015 ביצע עידן חביב את "כמו כל יום" באולפן של גלי צה"ל, במסגרת "קולה של אמא".<ref></ref> ביוני 2019 ביצע את השיר באולפן של גלגלצ, במסגרת "קולות החיילים".<ref></ref> בשנת 2024 ביצע אותו בכיכר החטופים והנעדרים.<ref></ref>

נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-10 מיליון צפיות.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|21 באוקטובר 2013
|תקליטור
|NMC
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:סינגלים מ-2013
קטגוריה:שירי עידן רפאל חביב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גלעד שמואלי
קטגוריה:שירי נושא מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים על הירח
קטגוריה:שירים על השמש
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
תחזרי (שיר של שרית חדד)

"תחזרי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית חדד, מתוך אלבום האולפן העשרים-ואחד שלה, ימים של שמחה – חלק א' (2013).<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-25 בנובמבר 2012, כסינגל המוביל מתוך האלבום, בהוצאת חברת התקליטים אבי גואטה הפקות בע"מ.<ref name=":0" /> את השיר כתבה והלחינה דיקלה ביחד עם עידו אוחיון, להפקה מוזיקלית של תמיר צור.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום הראשון במצעד של מדיה פורסט.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי דיקלה, הולחן על ידה ביחד עם עידו אוחיון והופק על ידי תמיר צור.<ref name=":0" /> מילותיו עוסקות בכאב ועצב שמגיעים כתוצאה מהתפוררות של מערכת יחסים.<ref name=":0" /> לאורכו, מקוננת חדד ואומרת: . היא שרה מנקודת המבט של הגבר והאישה במערכת היחסים ככלל.<ref name=":0" />

במאקו פורסמה ביקורת על "תחזרי" ונכתב: .

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של "תחזרי" הועלה לערוץ היוטיוב של שרית חדד ב-20 בדצמבר 2012, חודש לאחר יציאתו כסינגל. הקליפ, בדומה לכאלה נוספים של חדד כולל קטעים שצולמו בהופעות חיות כמו גם קטעי מאחורי הקלעים שצולמו בשחור-לבן. במסגרת סדרת הטלוויזיה "The Voice ישראל" ביצעה את השיר ביחד עם הנבחרת שלה.<ref></ref>

נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-1.7 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|25 בנובמבר 2012
|תקליטור
|אבי גואטה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2012
קטגוריה:סינגלים מ-2012
קטגוריה:שירי שרית חדד
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דיקלה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דיקלה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עידו אוחיון
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי תמיר צור
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על פרידה
נובארופטה

נובארופטה (באנגלית: Novarupta) הוא הר געש שנוצר בשנת 1912, ממוקם בחצי האי אלסקה במדרון של הר הגעש טרידנט בפארק הלאומי קטמיי, כ-470 ק"מ דרומית מערבית לאנקורג'. הוא נוצר במהלך ההתפרצות הגעשית הגדולה ביותר של המאה ה-20, נובארופטה שחררה פי 30 מנפח המאגמה מההתפרצות של הר סנט הלנס ב-1980.

== התפרצות של 1912 ==
חתך גאולוגי של נובארופטה
ההתפרצות של 1912 שיצרה את נובארופטה הייתה הגדולה ביותר שהתרחשה במהלך המאה ה-20. התחילה ב-6 ביוני 1912 והגיעה לשיאה בסדרה של התפרצויות אלימות. עם גרוד 6 במדד הפיצוץ הוולקני,<ref name="simkin_siebert"></ref> ההתפרצות שנמשכה 60 שעות העיפה 14 קילומטרים מעוקבים של אפר, פי שלושים מההתפרצות של הר סנט הלנס ב-1980.<ref name="Brantley1999"></ref><ref></ref><ref name="Fierstein1992"></ref> המאגמה שהתפרצה של ריוליט, דקיט ואנדזיט<ref name="VolcNAmer">Wood, C.A. and Kienle, J. (editors) (1990) Volcanoes of North America: United States and Canada, Cambridge, Cambridge University Press, , p. 70.</ref> הביאה ליותר מ 17 קילומטרים מעוקבים של נפולת טוף ו 11 קילומטרים מעוקבים של זרימת אפר פירוקלסטי.<ref name="Fierstein2001"></ref> במהלך המאה ה-20, רק ההתפרצות של הר פינטובו בפיליפינים ב-1991 וההתפרצות של סנטה מריה בגואטמלה ב-1902 היו בהיקף דומה.

לפחות שתי התפרצויות גדולות יותר התרחשו באיי הודו המזרחיים ההולנדיים (כיום אינדונזיה) במהלך המאה ה-19: התפרצות של טמבורה ב-1815 וההתפרצות של קרקטואה ב-1883.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://vulcan.wr.usgs.gov/Volcanoes/Alaska/description_1912_eruption_novarupta.html USGS collection of descriptions of Novarupta]
* [http://walrus.wr.usgs.gov/infobank/programs/html/school/moviepage/12.01.20.html USGS QuickTime video clip on Novarupta (36 seconds/0.8 MB)]
* [http://geology.com/novarupta/ geology.com, Novarupta] – topographic maps, annotated satellite images
* [http://www.avo.alaska.edu/volcanoes/volcinfo.php?volcname=Novarupta Alaska Volcano Observatory: Novarupta]
* [https://web.archive.org/web/20090611011856/http://libraryphoto.cr.usgs.gov/cgi-bin/search.cgi?search_mode=noPunct&free_form=novarupta&free_form=&free_form=&free_form= USGS Photographic Library – novarupta]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלסקה: הרי געש
קטגוריה:אלסקה: אסונות טבע
קטגוריה:הפארק הלאומי קטמיי
קטגוריה:רכס האלאוטיים
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
חגורת הביטחון

חגורת הביטחון (שם רשמי: כוחות חגורת הביטחון, בערבית: قوات الحزام الأمني) הוא כוח צבאי למחצה שבסיסו בדרום תימן ומשמש כזרוע הצבאית העיקרית של מועצת המעבר הדרומית.<ref>[http://www.middleeasteye.net/news/uae-yemen-islah-aden-959249443 Brothers no more: Yemen's Islah party faces collapse of Aden alliances] Middle East Eye, October 21, 2017</ref> הכוח פועל במחוזות עדן, לחג' ואביאן ומאומן ונתמך על ידי הכוחות המזוינים של איחוד האמירויות הערביות.<ref></ref> חגורת הביטחון נלחמה נגד , אל-קאעידה בחצי האי ערב והמדינה האסלאמית ו. <ref></ref>

ב, הר חדיד, שהיה בשליטת כוחות בראשות האלוף , מנהיג התנועה, הותקף על ידי כוחות המזוהים עם עבד רבו מנסור האדי. חגורת הביטחון גיבשה את כוחה בעדן, וקבעה את העיר כפיקוד המרכזי שלה.<ref></ref>

על פי דיווח של סוכנות הידיעות AP, כוחות חגורת הביטחון מספקים אבטחה לכלא בעדן, שעל פי דיווחים שונים עונו הכלואים בו ובוצעו בו הפרות זכויות אדם.<ref name="ap2"></ref><ref name="ap1"></ref>

== ראו גם ==
* התנועה הדרומית
* מועצת המעבר הדרומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחמת האזרחים בתימן (2014 ואילך)
VillainS (מיני - אלבום)

VillainS הוא המיני-אלבום התשיעי של להקת הבנות הדרום–קוריאנית דרים קאצ'ר שיצא לאור ב-22 בנובמבר 2023,<ref></ref> כחלק מסדרה בת שני חלקים בשם VersuS. זמן קצר אחר צאתו האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים העולמי באייטונס, וכן במספר מדינות.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== הוצאת האלבום ==
ב-13 בנובמבר 2023 עלה לערוץ הרשמי של הלהקה טיזר עם המילים של השיר OOTD.<ref></ref>

ב-22 בנובמבר יצא האלבום לאור, כחלק ראשון מסדרה בת שני חלקים בשם VersuS. הסינגל המוביל של האלבום, OOTD, נקרא על שם ההאשטג הנפוץ, שהוא ראשי תיבות של המילים outfit of the day, המשמש בעיקר בלוגרים בתחום האופנה שמציגים את התלבושת שלהם לאותו יום.<ref></ref> הנושא העיקרי באלבום הוא עידוד ביטחון וקבלה עצמית. השיר OOTD קורא לנשים להרגיש חופשיות להתלבש כרצונן מבלי לחשוש למשוב שלילי מהסביבה.

האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים באייטונס בגרמניה, אוסטרליה, אוסטריה, מלזיה, נורווגיה, פולין ופורטוגל, ולחמישייה הראשונה ב-22 מדינות נוספות, ביניהן: קנדה, ניו זילנד, סינגפור, רומניה, רוסיה, צרפת ובריטניה.<ref name=":0" />

ב-24 בנובמבר הלהקה הופיעה בערוץ בתוכנית לשם קידום האלבום.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== רשימת רצועות ==

== ראו גם ==
*קיי-פופ
*דרים קאצ'ר

== קישורים חיצוניים ==
[https://www.youtube.com/watch?v=OKcRvqJlQog&ab_channel=Dreamcatcherofficial הקליפ של השיר OOTD], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

__לחיפוש__
בערבות הנגב (שיר)

"בערבות הנגב" הוא שיר עברי שנכתב על ידי רפאל קלצקין בימי מלחמת העצמאות ב־1948 כעיבוד לשיר הרוסי На опушке леса ("בקצה היער"). הוא מתאר חייל צעיר - על פניו לוחם ההגנה - שנפל בקרב על הגנת הנגב, אמו המקוננת עליו ומבטיחה שלמרות הכל המאבק על התקומה ימשיך, ותגובה מרגשת של חייל נוסף. השיר שוזר בין תיאור האבל וכאב לבין זקיפת גו ופטריוטיות.

לחן השיר גם הוא עיבוד מלחנו של השיר הרוסי. ב־1949 שולב השיר במחזה בערבות הנגב של יגאל מוסינזון.

==כתיבת השיר==
עוד קודם לכתיבת שיר זה תורגם המקור הרוסי בצורה קרובה יותר בשיר "שם הרחק ביער". ב"בערבות הנגב" ישנו חופש יצירה רב יותר: הסיפור שמתאר השיר דומה בבסיסו לזה שבשיר הרוסי המקורי, אך התיאור שונה וכן הדברים שבפי הדמויות, וגם הפרטים הוסבו לאלו של המאבק היהודי על ארץ ישראל: הקרחת של קצה היער שבשיר הרוסי הפך בזה ל"ערבות הנגב", והפרטיזן - לחייל ההגנה ("איש מגן"). גם בחתימת השיר נוסף תוכן עברי מובהק, כאשר קלצקין חותם את המעשה בפניה לקהל החוזרת על אמרתו של תיאודור הרצל בעמוד השער של ספרו אלטנוילנד: "אם תרצו, חבריה, אין זו אגדה". אמנם, על אף השינויים הזיקה למקור ניכרת וברורה ועדיין יש לו ברמה מסוימת מעמד של תרגום.

לאחר כתיבת השיר נתן קלצקין את נוסחו לזמרת יפה ירקוני, שהייתה אז חברה בלהקת החישטרון, וסיפר לה שנכתב על פי השיר הרוסי ואף לחנו של השיר עובד בהתאם למילים החדשות על ידי מנשה בהרב, שהיה חברו ושותף לכתיבה.

==זהות הנופל בשיר==
קלצקין לא הזכיר בפירוש שם בשיר מתוך רצון שהשיר יהיה שיר זיכרון כללי, אך ישנן טענות על חייל שבמחשבה על זכרו נכתב השיר, וזהותו שנויה במחלוקת ביניהן. לפי נחומי הרציון השיר נכתב לזכרו של ראובן זלינגר שנפל מירי דו"צ בקרב על קיבוץ גת במרץ 1948. בן דודתו של זלינגר, יעקב אפרת, סיפר כי אביו שהיה קצין מודיעין בכיר בחזית הדרום בירר את העובדות וסיפרן לאמו, זו סיפרה לבעל "דולפין בר" - בר-מסעדה בה נהגו היא ובעלה לשבת וכך גם מנשקה בהרב וקלצקין עצמו. בעל המקום ביקש מבהרב שינסה לשמחה והוא סיפר זאת לקלקצקין, ויחדיו ישבו וכתבו את השיר. לדבריו השיר זוהה כל כך עם בן דודו ראובן, עד שכאשר הושמע בנוכחות בני המשפחה הדבר גרם להם למרה שחורה.

גרסה אחרת נמסרה על ידי ישראל לרמן. לדבריו, הנופל בשיר הוא חניכו שייקה (ישעיהו) ספקטור, שנהרג בקרבות בנגב בגיל 19. לגרסה זו תימוכין מדברי האם בשיר אודות בנה הבכור: "את בכורי שכלתי במצולות הים", היות שאחיו הבכור של שייקה, צבי ספקטור, היה מפקדם של כ"ג יורדי הסירה וטבע. בנו של צבי ואחיינו של שייקה, יפתח ספקטור, תומך גם הוא בגרסה הזו בספרו "רם וברור". עינת גלילי-בלום אף טענה כי שושנה בלום שמעה זאת מקלצקין בעצמו אותו הכירה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://onegshabbat.blogspot.com/2011/03/blog-post_22.html?m=1 גלגולו של ניגון: 'ציפור קטנה' עפה 'בערבות הנגב' ושרה 'נשמת כל חי' בניגון מזרחי] בבלוג "עונג שבת" של פרופסור דוד אסף
* [https://www.zemereshet.co.il/m/song.asp?id=723 בערבות הנגב] באתר זמרשת

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מלחמת העצמאות
רפאל יוסף בן רובי

רבי רפאל יוסף בן רובי (נפטר בירושלים, כ"ז בסיוון ה'תקנ"ה) היה רב ודיין בירושלים, בן דורם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי, וממפרשי הרמב"ם.

==ביוגרפיה==
נולד לרבי יהודה אבן רובי, והיה מרבני ירושלים בתקופתו. שימש כדיין בבית הדין של מהרי"ט אלגאזי בירושלים. שמו מופיע בין שמות רבנים החותמים על הסכמות לספרים שיצאו לאור בתקופתו.
הרב בן רובי יצא בשנת ה'תקמ"ב כשד"ר למערב אירופה, וחזר לירושלים לפני שנת ה'תקמ"ט. נפטר בירושלים בכ"ז בסיוון ה'תקנ"ה, ומנוחתו כבוד בהר הזיתים.

ספרו "דרך המלך" הוא פירוש הלכתי מעמיק למשנה תורה לרמב"ם. חלק נכבד מהספר עוסק בהלכות נדרים. הספר הודפס לראשונה בליוורנו בשנת תקמ"ו, הודפס שוב במהדורת צילום, בברוקלין בשנת ה'תשנ"א. ושוב במהדורת צילום, באשדוד בשנת תשנ"ז. פירושיו על הרמב"ם הוכנסו לפרויקט השו"ת. הספר מעוטר בהסכמת מהרי"ט אלגאזי, ובסופו מובא מכתב של החיד"א בו הוא מעיר הערה על הספר וכותב "ועל דבר ההסכמה על ספרו הבהיר... דמר ניהו רבא נודע בשערים שמו כי רב הוא, וספר תורה שבידו משובח ומפואר מאיר עיני חכמים, כי כל דרכיו משפט דרך המלך אין לו שיעור...".

כתב הסכמות לספרים, ביניהם הסכמה לספר "עיני אברהם" של רבי אברהם צפיג.

==קישורים חיצוניים==
*
*
*, רשומות בקטלוג ביבליוגרפיה של הספר העברי (ישן)

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-18
VillainS (מיני-אלבום)

VillainS הוא המיני-אלבום התשיעי של להקת הבנות הדרום קוריאנית דרים קאצ'ר שיצא לאור ב-22 בנובמבר 2023,<ref></ref> כחלק מסדרה בת שני חלקים בשם VersuS.

זמן קצר אחר צאתו האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים העולמי באייטונס, וכן במספר מדינות.<ref name=":0"></ref>

== הוצאת האלבום ==
ב-13 בנובמבר 2023 עלה לערוץ הרשמי של הלהקה ביוטיוב טיזר עם המילים של השיר OOTD.<ref></ref>

ב-22 בנובמבר יצא האלבום לאור, כחלק ראשון מסדרה בת שני חלקים בשם VersuS. הסינגל המוביל של האלבום נקרא על שם ההאשטג הנפוץ OOTD, שהוא ראשי תיבות של המילים Outfit of the Day, המשמש בעיקר בלוגרים בתחום האופנה שמציגים את התלבושת שלהם לאותו יום.<ref></ref> הנושא העיקרי באלבום הוא עידוד ביטחון וקבלה עצמית. השיר OOTD קורא לנשים להרגיש חופשיות להתלבש כרצונן מבלי לחשוש למשוב שלילי מהסביבה.

האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים באייטונס בגרמניה, אוסטרליה, אוסטריה, מלזיה, נורווגיה, פולין ופורטוגל, ולחמישייה הראשונה ב-22 מדינות נוספות, ביניהן: קנדה, ניו זילנד, סינגפור, רומניה, רוסיה, צרפת ובריטניה.<ref name=":0" />

ב-24 בנובמבר הלהקה הופיעה בערוץ בתוכנית לשם קידום האלבום.<ref name=":0" />

== רשימת רצועות ==

== ראו גם ==
* דרים קאצ'ר

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=OKcRvqJlQog&ab_channel=Dreamcatcherofficial קליפ של השיר OOTD] באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2023
קטגוריה:אלבומים בקוריאנית
ריקי הראל

ריקי הראל היא שדרנית וקריינית חדשות ישראלית, שעבדה בקול-ישראל בשנים 1983–2024.

==ביוגרפיה==
הראל נולדה ב-1954 לשושנה ויוסף חיימוב. גדלה והתחנכה ב-תל אביב, אביה הרב יוסף חיימוב היה דמות ידועה בעדה הבוכרית, דרשן, חזן וסופר סת"ם. הוא עמד בראש בית הכנסת "היכל שמחה" שהקימה משפחת חיימוב ברחוב תל חי 6 בתל אביב על שמו ולזכרו של ראש המשפחה, הרב שמחה חיימוב. הראל למדה בבית ספר הדתי חרדי "בית יעקב".את שירותה הצבאי עשתה בבסיס מטכ"ל בתל אביב. היא בוגרת תואר ראשון בלימודי פילוספיה ותיאטרון ב-אוניברסיטת תל אביב.

ב-1983 התקבלה הראל לקורס קריינים של רשות השידור, ולאחר שסיימה את הקורס החלה לשדר תוכניות במגוון רשתות: רשת א', רשת ב', רשת ג', 88FM, קול המוסיקה וברשת מורשת.
ברשת א' הגישה וערכה תוכניות מלל מגוונות, ובהן "בריאות ברשת א" ו"הכל צפוי", בקול המוסיקה הגישה תוכניות שונות של מוזיקה קלאסית, ברשת ג' הגישה תוכניות של שירים עבריים ובהן "לי ולך שיר וברכה" וב- 88FM, הגישה בכל ערב תוכניות ג'אז. בכל מוצאי שבת הגישה תוכנית פופ ב-88FM.

ב-2014 החלה הראל לקריין מהדורות חדשות. ב-2017 עם סגירת רשות השידור והקמת תאגיד "כאן" התקבלה למחלקת החדשות בתאגיד "כאן" והמשיכה לקריין חדשות ברדיו. בינואר 2024 לאחר למעלה מ-40 שנים בשידור הציבורי פרשה לגמלאות מ"כאן ב".

נשואה לגבי הראל (טטרקה) ולהם שתי בנות ובן.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:קרייניות חדשות ישראליות
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:שדרניות רדיו ישראליות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1954
אוגוסט פרידריך קראנץ

אוגוסט פרידריך קראנץ (בגרמנית: August Friedrich Cranz, נולד ב-26 בספטמבר 1737 במארביץ ליד גוז'וב ויילקופולסקי; נפטר בברלין 19 באוקטובר 1801) היה סופר גרמני.

== ביוגרפיה ==
נולד בגרמניה ב-1737. אביו היה מטיף לותרני. הוא למד תאולוגיה ומשפטים באוניברסיטת האלי . וב-1772 כשהיה בגיל 35, מונה למורה של משפת האצולה סולמס בברלין. בהמלצתם, הוא הפך מאוחר יותר ליועץ לענייני מלחמה ומיסים בקלווה, אך הודח בגלל אי-סדרים.

ב-1773 החל לשמש כעורך של השבועון Der Freund der Wahrheit und des Vergnügens am Niederrhein, שיצא לאור בעיר קלווה על ידי יוהאן גוטליב ברשטכר.
ב-1781 פרסם חוברת בשם Ueber den Mißbrauch der geistlichen Macht oder der weltlichen Herrschaft in Glaubenssachen שעסקה בפרשת החרמתו של נתנאל פוזנר בהמבורג על יד הרב רפאל הכהן כ"ץ. ב-1782 הוציא את החלק השני של החוברת שעסק בדרשת הרב דוד טבל בן נתן נטע מליסא נגד נפתלי הרץ וייזל וחיבורו דברי שלום ואמת.
באותה השנה הוא פרסם את החוברת Das Forschen nach Licht und Recht in einem ("החיפוש אחר האור והצדק") החוברת נכתבה כתגובה לדברי משה מנדלסון, בהקדמתו לספר "תשועת ישראל" של מנשה בן ישראל. את החוברת פרסם קראנץ באנונימיות. מנדלסון, שסבר בתחילה שהיא נכתבה על ידי יוסף פון זוננפלס – פרופסור יהודי מומר בעל מעמד בשלטון האוסטרי – ראה צורך להגיב עליה באופן יסודי, וכתגובה חיבר את ספרו "ירושלים".

בשנים 1779 עד 1784 התגורר בברלין ולאחר מכן עבר להמבורג, ככל הנראה כדי להתחמק מנושיו. בהמבורג התחתן אך נישואיו הסתיימו עד מהרה בגירושין, והוא מת נטוש ועני.

== כתביו ==
* Ueber den Mißbrauch der geistlichen Macht oder der weltlichen Herrschaft in Glaubenssachen (על ניצול לרעה של כוח רוחני או סמכות חילונית בענייני אמונה). חלק א' ברלין 1781, חלק ב' ברלין 1782
* Das Forschen nach Licht und Recht in einem Schreiben an Herrn Moses Mendelssohn auf Veranlassung seiner merkwürdigen Vorrede zu Manasseh Ben Israel (החיפוש אחר האור והצדק מכתב למר משה מנדלסון לרגל הקדמתו המוזרה למנשה בן ישראל) ברלין 1782. [http://sammlungen.ub.uni-frankfurt.de/freimann/content/titleinfo/404908 עותק דיגיטלי]

==קישורים חיצוניים==

* [https://portal.dnb.de/opac.htm?method=simpleSearch&query=11941340X ספרות מאת ואודות אוגוסט פרידריך קראנץ] באתר הספרייה הלאומית של גרמניה
* [https://www.deutsche-digitale-bibliothek.de/person/gnd/11941340X מאמרים מאת ואודות אוגוסט פרידריך קראנץ] באתר הספרייה הדיגיטלית הגרמנית
* [https://www.deutsche-biographie.de/sfz8891.html אוגוסט פרידריך קראנץ] באתר Deutsche Biographie

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1737
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1801
שדרות ויצמן (ירושלים)

שדרות חיים ויצמן הן כביש הכניסה המרכזי לירושלים מצד מערב, הקרויות על שמו של נשיא מדינת ישראל הראשון, חיים ויצמן.

==תיחום וסביבה==
שדרות ויצמן מתחילות במחלף גבעת שאול, שם הן מחליפות את כביש 333 (שדרות בן-גוריון) ופוגשות את כביש בגין ושכונת גבעת שאול (רחוב גבעת שאול). בהמשכן, חולף מעליהן גשר המיתרים ובכיכר ש. שלום שטרית הן מתפצלות לרחוב יפו, רחוב ירמיהו, שדרות הרצל ושדרות שזר.

קטע נוסף הנקרא "שדרות חיים ויצמן" ונחשב להמשכן יוצא משדרות הרצל מול שכונת קריית משה (רחוב הרב צבי יהודה) ומגיע עד לשדרות יצחק רבין בקריית הלאום. בפועל שם זה כמעט ולא נמצא בשימוש, וקטע זה קרוי במקביל גם שדרות ויצמן וגם רחוב הרב אברהם שפירא.

במקור, הוחלט כי גם הקטע משדרות הרצל שבין שני רחובות אלו ייקרא שדרות ויצמן (באופן שיוצר כעין צורת האות ל'), אולם בפועל החלטה זה אינה מיושמת כיום בשטח ובמפות.

קטע מכביש בגין עובר במנהרה מתחת לשדרות ויצמן.

==היסטוריה==
החל מהמאה ה-19, הקטע הנקרא כיום שדרות ויצמן היה חלק מהדרך מיפו לירושלים (עד אז, העולים לירושלים היו עוברים דרך מעלה רומאים). לאחר קום המדינה הוצע לקרוא לרחוב זה על שמם של מגיני ירושלים.

לקראת ציון עשור למותו של נשיא מדינת ישראל הראשון חיים ויצמן, הציע מקורבו של ויצמן, מאיר וייסגל, לראש העירייה דאז גרשון אגרון, לגייס כספים עבור שיפוץ שדרת הכניסה לעיר, ובתמורה שמו של ויצמן יונצח בה. וייסגל גייס את הכסף ולקראת יום השנה העשירי לפטירתו התכנסה מועצת עיריית ירושלים כדי לאשר את קריאת שם הרחוב על שמו. נציגי תנועת החרות ואגודת ישראל התנגדו להצעה, וב"חרות" הציעו שהקטע שבין חורבות הכפר ליפתא לשכונת גבעת שאול ייקרא על שם מגיני ירושלים והנשיא ויצמן יונצח בקטע שבין מוסד הרב קוק לקריית הממשלה. מועצת העירייה דחתה את הצעתם בתום דיון סוער, והחליטה כי הרחוב לכל אורכו ייקרא על שמו של ויצמן. בעת חנוכת הכביש, עברה לאורכו שדרת עצי זית. טקס חנוכת שם הרחוב התקיים ביום האזכרה של ויצמן, בכ"ג בחשוון ה'תשכ"ג (18 בנובמבר 1962).

עד סלילת דרך יצחק שמיר וכביש 16, רוב כלי הרכב שהגיעו לירושלים מכיוון תל אביב דרך כביש 1 היו נכנסים לעיר דרך שדרות ויצמן. מאז פתיחת כבישים אלו, מתפצלת הכניסה המערבית לירושלים, וכיום נכנסים דרך שדרות ויצמן בעיקר לכיוון מרכז העיר או שכונות גבעת שאול וקריית משה. 

צומת הכניסה לשדרות ויצמן, בהיותו שער הכניסה הראשי לירושלים, נחסם פעמים רבות לצורכי מחאה. ב-2022 ארע פיגוע בתחנת האוטובוס בצומת זה, שבו נרצחו שני אזרחים וב-2023 בוצע פיגוע ירי בצומת, שבו נרצחו שלושה ישראלים ואחד נוסף נהרג בשוגג בידי חייל צה"ל. 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הנצחת חיים ויצמן
קטגוריה:הכניסה הראשית לירושלים
ויצמן
לחמניית פילה עוף

לחמניית פילה עוף (באנגלית: Chicken fillet roll) הידועה גם כלחמניית עוף חם<ref></ref> <ref></ref> או לחמניית עוף (באירית: Rollóg sicín),<ref></ref> הוא בגט ממולא בפילה עוף שמצופה בפירורי לחם ומטוגן.<ref></ref> זהו למעשה מאכל לאומי של ממש באירלנד. המאכל דומה לשניצל עוף הישראלי בלחמנייה.

== מאפיינים ==
זהו פריט מעדנייה בכל מקום באירלנד, המוגש במגוון רחב של חנויות נוחות, דוכני עיתונים, מרכולים, תחנות דלק, מסעדות מזון מהיר ומסעדות מזדמנות ברחבי המדינה.<ref></ref> <ref></ref><ref name="KFC"></ref> הוא הוכרז כמאכל המעדנייה האהוב על תושבי אירלנד.<ref></ref> המאכל מצוטט לעיתים קרובות כתרופה לחמרמורת.<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref>

== הכנה ==

בנוסף לעוף, הרולדה עשויה להכיל חמאה, מיונז, תבלינים אחרים, חסה, בצל, גבינה, מלית או חתיכות תפוחי אדמה. תיבול לחמניית פילה עוף הרוטב הוא על בסיס מיונז, ומורכב בדרך כלל מקטשופ, מיונז, חרדל ותבלינים. מעדניות מציעות לרוב מבחר של לחמניית פילה עוף, כשהעוף מצופה בפירורי לחם מסוגים שונים, רגיל, חריף או מטוגן כמו בדרום ארצות הברית. <ref></ref> גם לחמניות "פילה עוף" טבעוניות זמינות מאז 2021, תוך שימוש בתחליף בשר לעוף על בסיס צמחי.<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref>
סרטון 8K המתאר בגט פילה עוף מסתובב (כריך אירי פופולרי) עם רקע בצבע ירוק.

== לקריאה נוספת ==
* לחמניית ארוחת בוקר
* סיאמבן 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאכלים לאומיים
קטגוריה:המטבח האירי
קטגוריה:אוכל רחוב
קטגוריה:מזון מהיר
ארתור שושנאצ'ב

ארתור גברילוביץ' שושנאצ'ב (ברוסית: Артур Гаврилович Шушеначев; נולד ב-7 באפריל 1998 בטראז שבקזחסטן) הוא כדורגלן קזחי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת הפועל באר שבע מליגת העל הישראלית ובנבחרת קזחסטן.

== קריירת מועדונים ==
שושנאצ'ב גדל במחלקת הנוער של טראז. ב-13 באפריל 2017 חתם בקאיראט אלמטי מליגת העל הקזחית, וב-26 באוגוסט באותה שנה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 1-0 על אטיראו במסגרת המחזור ה-25 בליגה לעונת . הוא ערך 87 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 32 שערים.

ב-6 בפברואר 2024 חתם על חוזה לשלוש שנים וחצי בהפועל באר שבע מליגת העל הישראלית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-1 בספטמבר 2021 ערך שושנאצ'ב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קזחסטן, בתיקו 2-2 נגד נבחרת אוקראינה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

== תארים ==
;קאיראט אלמטי
* אליפות קזחסטן (1): 2020
* הגביע הקזחי (2): 2018, 2021

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים קזחים
קטגוריה:חלוצי כדורגל קזחים
קטגוריה:כדורגלני קאיראט אלמטי
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קזחסטן
קטגוריה:קזחים שנולדו ב-1998
אלן דאוטי

אלן דאוטי (באנגלית: Alan Dowty; נולד ב-15 בינואר 1940) הוא פרופסור אמריטוס למדע המדינה ויחסים בינלאומיים באוניברסיטת נוטרדאם. שימש בעבר נשיא האגודה ללימודי ישראל.

==ביוגרפיה==
אלן דאוטי קיבל תואר ראשון ממכללת שימר באילינוי (המהווה חלק ממכלת נורת' סנטרל) (1959) ותואר שני ודוקטורט מאוניברסיטת שיקגו (1960, 1963). בשנים 1964–1975 לימד בפקולטה למדעי החברה של האוניברסיטה העברית בירושלים. בתקופה זו כיהן כראש המחלקה ליחסים בינלאומיים וכיושב ראש מכון לאונרד דייוויס ליחסים בינלאומיים. בשנת 1975 חזר לארצות הברית והצטרף לסגל אוניברסיטת נוטרדאם. בשנים 2003 עד 2006 עמד בראש הקתדרה ללימודי ישראל באוניברסיטת קלגרי ובשנים 2005 עד 2007 כיהן כנשיא האגודה ללימודי ישראל. בשנת 2017 הוענק לו פרס מפעל חיים על תרומתו לקידום תחום לימודי ישראל.

==מחקר==
עבודתו המחקרית של פרופסור דאוטי מתמקדת ביחסים בין ישראל לארצות הברית, בהיסטוריה של מדינת ישראל ושל הציונות, ובסכסוך הישראלי-פלסטיני.

==מספריו==
<div class="mw-content-ltr">
* The Limits of American Isolation, (New York University Press, 1971)
* Middle East Crisis: U.S. Decision Making in 1958, 1970, and 1973, (University of California Press, 1984)
* Closed Borders: The Contemporary Assault on Freedom of Movement, (Yale University Press, 1987
* The Jewish State: A Century Later, (University of California Press, 1998, 2001)
* Israel/Palestine, (Polity Press, 2005, 2008, 2012, 2017)
* The Arab-Israel Conflict, Oxford Bibliographies in Political Science (Oxford University Press, 2013, 2015, 2019)
* The Israel/Palestine Reader, (Ed.), (Polity Press), 2019
* Arabs and Jews in the Ottoman Empire: Two Worlds Collide, (Indiana University Press), 2019
* </div>

==קישורים חיצוניים==

* [https://politicalscience.nd.edu/people/alan-dowty/ דף המרצה של פרופסור דאוטי באתר אוניברסיטת נוטרדאם]
* [https://www.amazon.com/stores/Alan-Dowty/author/B001HOKOQ8?ref=ap_rdr&isDramIntegrated=true&shoppingPortalEnabled=true ספרים נוספים של פרופסור דאוטי]

קטגוריה:חוקרי מדע המדינה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת נורת' סנטרל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: יחסים בין-לאומיים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת נוטרדאם
קטגוריה:נשיאי האגודה ללימודי ישראל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1940
גילברט קומסון

גילברט קומסון (באנגלית: Gilbert Koomson; נולד ב-9 בספטמבר 1994 באקרה שבגאנה) הוא כדורגלן גאנאי המשחק בעמדת קשר כנף בקבוצת הפועל פתח תקווה מליגת העל הישראלית ובנבחרת גאנה.

== קריירת מועדונים ==
קומסון גדל במחלקות הנוער של אייאקס גאנה וטרו ססנה. הוא ערך 46 הופעות ליגה במדי טרו ססנה במסגרת ליגת העל התאילנדית, בהן הבקיע שבעה שערים, והושאל ממנה לסאמוט סונגרקאם, גם היא מליג העל התאילנדית, במדיה הבקיע ששה שערים ב-12 הופעות ליגה. בהמשך הושאל לסונגדאל מליגת העל הנורווגית, ולאחר תקופת ההשאלה חתם על חוזה קבוע במועדון. בסך הכל ערך 63 הופעות ליגה במדי סונגדאל, בהן הבקיע עשרה שערים. בין השנים 2018–2020 שיחק בקבוצת בראן מליגת העל הנורווגית.

ב-28 בספטמבר 2020 חתם קומסון בקסימפאשה מליגת העל הטורקית. ב-18 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד פתיח קארגומרוק במסגרת המחזור החמישי בליגה לעונת . בסך הכל ערך 22 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-31 באוגוסט 2021 חתם קומסון בבודה/גלימט מליגת העל הנורווגית. הוא זכה עם המועדון באליפות נורווגיה בעונת , ובסך הכל ערך 20 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. במחצית השנייה של עונת הושאל לאולסון מליגת העל הנורווגית, במדיה ערך עשר הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-10 במרץ 2023 חתם קומסון בסנדפיורד מליגת העל הנורווגית. הוא ערך 25 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-6 בפברואר 2024 חתם בהפועל פתח תקווה מליגת העל הישראלית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-11 באוקטובר 2016 ערך קומסון את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גאנה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת דרום אפריקה במשחק ידידות.

== תארים ==
;בודה/גלימט
* אליפות נורווגיה (1): 2021

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גנאים
קטגוריה:אקרה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בראן
קטגוריה:כדורגלני קסימפאשה
קטגוריה:כדורגלני בודה/גלימט
קטגוריה:כדורגלני אולסון
קטגוריה:כדורגלני סנדפיורד
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גאנה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בתאילנד
קטגוריה:ספורטאים גנאים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בישראל
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1994
מבצע אברהם

מבצע אברהם היה מבצע של הגדוד השני של הפלמ"ח בט' בניסן תש"ח, 18 באפריל 1948, שנועד לפתוח את דרך הגישה אל יישובי הנגב.

בשנת תש"ז עלו עשרות נקודות התיישבות לנגב, אך דרך הגישה לנגב נשלטה בידי תושבי הכפר הערבי בריר, תושבי הכפר התקיפו באופן קבוע את צירי הגישה ליישובים היהודים בדרום. במבצע זה כבשו אנשי הגדוד השני של הפלמ"ח ומתיישבים מהאזור את הגבעה שמול הכפר ופתחו את ציר הגישה לנגב.

השטח שנכבש הוחזק עד להגעת מתיישבים שיישבו באופן קבוע את המקום, כעבור מספר שבועות ב-5 במאי, עשרה ימים לפני הכרזת מדינת ישראל, הגרעין ייסד במקום את קיבוץ ברור חיל. לוחמי הגדוד השני של הפלמ”ח ומתיישבים מהאזור השתלטו על גבעה החולשת על הכביש מול הכפר העוין, והקימו במקום התיישבות חדשה בשם ברור חיל<ref></ref>.

==הערות שוליים==

קטגוריה:חטיבת הנגב: קרבות ומבצעים
קטגוריה:מבצעי צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:מלחמת העצמאות: 1948
קטגוריה:חזית הדרום במלחמת העצמאות
הרויה פוג'י

הרויה פוג'י (ביפנית: 藤井 陽也; נולד ב-26 בדצמבר 2000 ביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת קורטרייק מליגת העל הבלגית, בהשאלה מנגויה גראמפוס, ובנבחרת יפן.

== קריירת מועדונים ==
פוג'י גדל במחלקת הנוער של נגויה גראמפוס. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל היפנית.

ב-10 בינואר 2024 הושאל פוג'י עד לתום עונת לקורטרייק מליגת העל הבלגית, עם אופציית רכישה. ב-20 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על סטנדרד לייז' במסגרת המחזור ה-21 בליגה.

== קריירה בינלאומית ==
ב-1 בינואר 2024 ערך פוג'י את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יפן, בניצחון 0–5 על נבחרת תאילנד במשחק ידידות.

== תארים ==
;נגויה גראמפוס
* גביע הליגה היפנית (1): 2021

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:בלמי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני נגויה גראמפוס
קטגוריה:כדורגלני קורטרייק
קטגוריה:כדורגלני נבחרת יפן
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-2000
שייטת אוניות המערכה השביעית (בריטניה)

אה"מ ונג'נס אוניית הדגל של סגן מפקד השייטת
שייטת אוניות המערכה השביעית הייתה שייטת של הצי המלכותי הבריטי שהורכבה לפני מלחמת העולם הראשונה, היא הוקצתה לצי השלישי והורכבה מאוניות המערכה פרה-דרדנוט, העתיקות ביותר<ref></ref> בצי שהייתה קיימת מ-1912 עד 1914.

== היסטוריה ==
השייטת הוקמה ב-2 ביולי 1912 כאשר תת-אדמירל סר הנרי ג'קסון קיבל את הפיקוד. אדמירל משנה צ'ארלס דאנדאס מונה לסגן מפקד השייטת. השייטת צורפה לצי השלישי. ב-13 ביולי 1914 החליף תת-אדמירל סר אלכסנדר בת'ל את תת-אדמירל סר הנרי ג'קסון. ב-8 באוגוסט 1914 נקלטו אוניות השייטת השביעית בשייטת אוניות המערכה השמינית, שהורכבה מאוניות המערכה פרה-דרדנוט העתיקות ביותר של הצי המלכותי.

== מפקדים ==
{| class="wikitable"
!
! דרגה
! דגל
! שם
! תקופה
|-
| colspan="5" align="center" style="background:#dcdcfe;" | פיקוד תת-אדמירל, שייטת אוניות המערכה השביעית
|-
| 1
| תת-אדמירל
|25x25 פיקסלים
| סר הנרי בי ג'קסון
| 2 ביולי 1912 – יולי 1914
|-
| 2
| תת-אדמירל
|25x25 פיקסלים
| סר אלכסנדר א' בת'ל
| אוגוסט – ספטמבר 1914
|-
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הצי המלכותי הבריטי
בית ליף

בַּיְת לִיף (בערבית: بيت ليف) הוא כפר לבנוני בנפת בינת ג'בייל, מחוז א-נבטיה שבדרום לבנון. הכפר שוכן במרחק מספר קילומטרים מהגבול עם ישראל.

==היסטוריה==
ב-1852, אדוארד רובינסון ציין ששנה קודם לכן, נמצאה כמות של מטבעות זהב בבית ליף, והם נלקחו לביירות וניתנו לפאשא. הוא ציין גם שבזמן ביקורו שם ראה מספר גדול של אנשים חורשים את האדמה לקראת זריעת דוחן ושתילת טבק.

ב-1875, ויקטור גרן מצא במקום כפר ובו 80 תושבים מתואלים.

ב-1881, ב"סקר ארץ ישראל המערבית" של הקרן לחקר ארץ ישראל, תואר בית ליף כך: "כפר, בנוי מאבן, ובו בערך 150 מוסלמים [...] ממוקם בפסגת גבעה, עם עצי זית מעטים ואדמה חקלאית. שני בורות מים ובריכה בקרבת מקום מספקים מים".

ב-23 בנובמבר 1997, מתחם של צבא דרום לבנון בקצה הכפר הותקף באש ארטילרית. שמונה אזרחים נהרגו. משערים שמיליציית אמל הייתה אחראית להפגזה.

ב-26 בינואר 2024, במסגרת החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל, תקף חיל האוויר הישראלי בכפר והרג ארבעה פעילי חזבאללה, וב-5 בפברואר תקף שוב בכפר והרג שלושה פעילים צבאיים של תנועת אמל.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
קטגוריה:רצועת הביטחון
אליזבט דניאלי

רס"ל אליזבט (אלישבע) דניאלי (17 באוקטובר 1940 – 16 בנובמבר 2017) הייתה מפקדת ב, בשנת 1981 הייתה האישה הראשונה במשטרת ישראל שהוענק לה עיטור המופת.

== ביוגרפיה ==
דניאלי נולדה בבואנוס איירס ועלתה לישראל בשנת 1964 לאחר שסיימה לימודי סיעוד. היא נקלטה בקיבוץ דברת ואחרי שנישאה עברה לחיפה ועבדה כאחות בבית החולים אלישע. בשנת 1977 החלה להתנדב ב ובהמשך נקלטה בשורות המשטרה, שירתה בשכונת נווה דוד ומונתה למנהלת התחנה של המשמר האזרחי.

בשנת 1981 העניק לה מפכ"ל המשטרה אריה איבצן את עיטור המופת על שהצליחה להקים תחנת משמר אזרחי המשמשת דוגמה ומופת, במסגרתה גם גילתה תושיה ואומץ לב במקרים רבים. בדברי ההסבר לעיטור נכללו שלושה מקרי הצלת חיים: בנובמבר 1980 הצילה חיי אדם שהיה במצב אנוש, ביולי 1981 הצילה חיי אישה שניסתה להתאבד תוך סיכונה העצמי בטיפוס לדירה בקומה הרביעית דרך מרפסת, ובספטמבר 1981 הצילה חיי תייר שהיה זקוק לסיוע רפואי.

בשנת 1985 נפצעה במהלך פעילות מבצעית והיא נותרה משותקת בפלג גוף תחתון. במותה הוכרה כחללת משטרת ישראל בהיותה נכה שנפטרה לאחר השירות.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שוטרים שעוטרו בעיטור המופת
קטגוריה:אחיות ישראליות
קטגוריה:ישראלים ילידי ארגנטינה
קטגוריה:חללי משטרת ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2017
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017
ארוחת בוקר שמפניה

ארוחת בוקר עם שמפניה (באנגלית: Champagne breakfast) היא ארוחת בוקר המוגשת עם שמפניה או יין נתזים. זהו מושג חדש (מהמחצית השנייה של המאה ה-20) במדינות מסוימות<ref></ref> ואינו אופייני לתפקיד של ארוחת בוקר.

== מאפיינים ==
הגשת שמפנייה או יין נתזים עשויה להיות חלק מכל יום או בטיולים הנחשבים יוקרתיים או מפנקים במיוחד. ארוחת הבוקר הנלווית לשמפניה היא לעיתים ברמה גבוהה דומה<ref></ref> ועשויה לכלול מזונות עשירים כגון סלמון, קוויאר,<ref></ref> שוקולד או מאפי מגדנאות מיוחדים, שבדרך כלל לא נאכלים בארוחת הבוקר<ref>[http://mnweekly.ru/travel/20080410/55322252.html Moscow News - Travel - Swissц╢tel Krasnye Holmy] </ref> או עשויים לכלול מנות נוספות יוצאות דופן.<ref></ref> במקום ארוחה רשמית, ארוחת הבוקר יכולה להיות מוגשת למתארחים גם בסלסלה או בסל.

== בתי מלון ==
ארוחות הבוקר ברוב בתי המלון של חמישה כוכבים ולעיתים קרובות גם של ארבעה כוכבים בבודפשט, הונגריה לדוגמה, מגישים דרך קבע יום-יום יין נתזים/שמפניה המתלווה חופשי לארוחת הבוקר המוגשת במלון. הנוהג קיים בבתי מלון רבים ברחבי העולם.

== אירועים ==
כחלק מיום שבו נקבעו פעילויות מתוכננות, ניתן להגיש את ארוחת הבוקר מוקדם באותו היום, או אפילו עם הזריחה.<ref></ref> ארוחת הבוקר עשויה להיות כחלק משייט או סיור.<ref></ref> <ref></ref> זה יכול להיות חלק מהמסלול של ירח דבש לזוג,<ref></ref> או שהייה בבית מלון, כאשר הארוחה עם השמפניה עשויה להיות מוגשת לזוג כבר במיטה. ארוחת בוקר כזו יכולה להיות גם חלק מחבילת יום ולנטיין.<ref></ref> <ref></ref> זה נפוץ גם בסוף חופשת סקי.

=== חגיגות ===
ניתן להעביר או להגיש את ארוחת הבוקר למישהו כחלק מכל פינוק המכיר בערכו של האדם, כגון יום המשפחה,<ref></ref> או כמסיבה של אירוע או הישג.<ref></ref> ארוחת בוקר שמפניה הוגשה אפילו ל-Red Marauder כשהסוס זכה בגראנד נשיונל. (סוס מרוץ זה (4 במרץ 1990 - 22 בנובמבר 2016) היה סוס מרוץ שזכה בגראנד נשיונל 2001). ייתכן שזו מסורת גם בכמה מכללות לסיום לימודים,<ref></ref> כמו וולס קולג' (באאורורה, מדינת ניו יורק) ומכללת ברין מאר. אנשים עשויים לקבל ארוחת בוקר שמפניה גם כחלק מזכייה בתחרות.<ref></ref>

=== עסקים או צדקה ===
ארוחת הבוקר עשויה להיערך כאמצעי למשוך אנשים להשקת עסק, או לגיוס כספים לצדקה.<ref></ref> <ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
* רשימת נושאי ארוחת הבוקר
* ארוחת בוקר בגמר הגדול של צפון מלבורן
* ארוחת הבוקר הגדולה של National Rugby League - NRL

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארוחת בוקר
קטגוריה:יין נתזים
קטגוריה:שמפניה
ויליאם קונסטבל אדם

ויליאם קונסטבל אדם (באנגלית: William Constable Adam; 29 באוגוסט 1846 – 17 באוקטובר 1931) היה צייר צבעי שמן וצבעי מים יליד אנגליה ממוצא סקוטי, שבילה את 33 השנים האחרונות לחייו בקליפורניה, ארצות הברית.

== ביוגרפיה ==
אדם נולד דרומית לסקוטלנד, בטווידמות' בפאתי ברוויק-אפון-טוויד בשנת 1846.

לאחר שסיים את בית הספר התיכון, הוא החל בשיעורי ערב בבית הספר לאמנות של גלאזגו (GSA).<ref name=":0">Edwards, Robert W. (2012). Jennie V. Cannon: The Untold History of the Carmel and Berkeley Art Colonies, Vol. 1. Oakland, Calif.: East Bay Heritage Project. pp. 215–216, 248, 256, 264, 290, 309–310, 688.</ref> לפי מפקד האוכלוסין של 1861, הוא התגורר בקאטקארט - פרוור של גלאזגו, עם משפחתו הגדולה. עיסוקו הוגדר כ"פקיד". <ref>Scotland Census of 1861, RD: Cathcart, p.10.</ref> בגיל 19 הוא נסע לאמריקה הדרומית, למד אמנות בבואנוס איירס, עבד כמתווך במונטווידאו, ובשנת 1926 פרסם ספר מסע על הרפתקאותיו. <ref>Del Monte Weekly (Monterey), 2.20, 1911, p. 1</ref> בשובו לסקוטלנד (תחילת שנות ה-70) הוא המשיך את הכשרתו באמנות אצל רוברט גרינליס ורוברט בריידל, והיה חבר במועדון האמנות של גלאזגו.<ref>San Francisco Call, 25 August 1901, p. 11.</ref> לאחר טיולים בצפון אפריקה והשתלמויות בפריז בהדרכת אוגוסט ג'וזף דלקלוז, הוא הציג באקדמיה הסקוטית המלכותית (RSA) ובמכון המלכותי לאמנויות יפות של גלאזגו (RGI).<ref>Monterey Peninsula Herald, 28 November 1930, p. 9.</ref>

לאחר מותה של אשתו, עדה רבקה רוברטסון, היגר ויליאם אדם חסר הילדים לארצות הברית בשנים 1893–1894, התיישב במסצ'וסטס, הצטרף למועדון האמנות של בוסטון, והיה מייסד שותף ונשיא מועדון האמנות לואל. <ref>The Monterey County Herald, 17 October 1931, p. 1.</ref>

בשנים 1898–1899 הוא עבר לקליפורניה ועבד כרואה חשבון בחברת כרייה לפני שעבר לצמיתות לחצי האי מונטריי. עד 1901 הוא התגורר במושבה המתודיסטית של פסיפיק גרוב, קליפורניה, החל להציג את ציוריו במקום, וקיבל הזמנה להציג בסן פרנסיסקו, קליפורניה בגלריה החשובה W. K. Vickery. <ref>Pacific Grove Review: 12 April 1902, p.1; 31 January 1903, p.1.</ref> לאחר שהחליף דירות אחדות, הוא רכש ב-1906 את בית פסיפיק גרוב ב-450 Central Avenue עם אשתו החדשה, מרי סוזן טאפט, שהייתה אלמנה ילידת מיין וצעירה מבעלה ב-18 שנים. מכיוון שלימד שיעור אמנות בפסיפיק גרוב, הוא נודע בחיבה בשם "הפרופסור".

הוא הציג במגוון מקומות, כולל אגודת האמנות של ברקלי, קליפורניה, הגלריה לאמנות במלון היוקרתי דל מונטה במונטריי, קליפורניה, וגלריות פרטיות רבות בסן פרנסיסקו.<ref name=":0" /> הוא בילה חלק ניכר מזמנו במושבת האמנות הסמוכה כרמל ליד הים, שם הציג במועדון כרמל לאמנויות ואומנויות ובאגודה לאמנות כרמל (CAA) בין השנים 1906 ל-1927. ציוריו היו פופולריים במיוחד בקרב תיירים (לכן הם חוזרים על עצמם לעיתים קרובות) של הארכיטקטורה הספרדית המקומית, גנים פורחים וסצנות יפות לאורך חוף האוקיינוס. לתערוכות תחרותיות הוא יצר נופים מקוריים ביותר שהשתמשו בעבודת המכחול הדרמטית הנועזת של האימפרסיוניסטים הצרפתים.

=== מוות ===
ויליאם אדם מת ב-Pacific Grove ב-17 באוקטובר 1931.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים אמריקאים
קטגוריה:ילידי 1846
קטגוריה:נפטרים ב-1931
כביש 5503

כביש 5503 הוא כביש מקומי המחבר בין כביש 5504 (צומת ניר אליהו) לכביש 554 (צומת בית ברל).

== עוקף ניר אליהו ==
בעבר, נהגים שנסעו בכביש נאלצו לעבור דרך הקיבוץ עצמו. לאחר מאבק תושבים, באפריל 2018, חברת נתיבי ישראל סיימה לסלול כביש עוקף לקיבוץ, באורך של כקילומטר ובהשקעה של 10 מיליון שקלים. זמן קצר לאחר פתיחת הכביש, הוא נסגר לתנועת כלי רכב בעקבות דרישה של משטרת ישראל ומשרד התחבורה להצבת רמזור בצומת עם כביש 5504, שמוביל לכביש 6 דרך מחלף אייל. לצורך הצבת הרמזור, נדרש להרחיב את הצומת ולהזיז קו מתח גבוה של חברת החשמל<ref></ref>.

הכביש העוקף נפתח לתנועה ב-27 באוקטובר 2020<ref></ref>.

== תוכניות עתידיות ==
בעתיד יוקם כביש 541 על בסיס תוואי כביש 5503 מצומת ניר אליהו לצומת בית ברל. הכביש יקשר בין שכונת "פרויקט הצעירים" בכפר סבא לרעננה, לכביש 4 ולכביש 20<ref></ref>.

== צמתים לאורך הכביש ==
{| class="wikitable"
!קילומטרים
!שם
!סוג מפגש
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="5" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" |כביש 5503 ממזרח למערב
|-
| align="center" | 0
| align="center" | צומת ניר אליהו
| align="center" | 25x25 פיקסלים
| align="center" | ליד ניר אליהו
| align="center" |30x30 פיקסלים כביש 5504
|-
| align="center" | 0.1
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" | 22x22px
| align="center" | ליד ניר אליהו
| align="center" | כניסה לקיבוץ ניר אליהו, כניסה לתחנת דלק
|-
| align="center" | 1.0
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" | 22x22px
| align="center" | ניר אליהו
| align="center" | כניסה לקיבוץ ניר אליהו
|-
| align="center" | 3.0
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |בית ברל
| align="center" |כניסה לבית ברל
|-
| align="center" | 3.6
| align="center" |צומת בית ברל
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |ליד בית ברל
| align="center" |
|}
==הערות שוליים==

קטגוריה:השרון: כבישים
ביצים בסגנון חוואים

ביצים בסגנון חוואים עם אורס מקסיקני ותוספות אחרות
Huevos rancheros (בספרדית: Huevos rancheros; מילולית "ביצים בסגנון חוות") היא מנת ביצים לארוחת בוקר המוגשת בסגנון הארוחה המסורתית הגדולה של אמצע הבוקר בחוות כפריות מקסיקניות.<ref name="ap-2013apr04"></ref><ref name="aj-2012feb17"></ref>

== המנה הבסיסית ==
המנה הבסיסית מורכבת מביצים מטוגנות המוגשות על טורטיות תירס או קמח מטוגנות קלות או חרוכות בתוספת רוטב סלסה חריף מעגבניות, פלפל צ'ילי, בצל. התוספות הנפוצות כוללות שעועית מחוממת, אורז בסגנון מקסיקני (תוספת מקסיקנית עשויה מאורז לבן, עגבנייה, שום, בצל ואולי מרכיבים נוספים), גואקמולהֶֶ או פרוסות אבוקדו עם כוסברה כקישוט.<ref name="Tissot"></ref>

== גרסאות ==
כשהמנה התפשטה מעבר למקסיקו, הופיעו וריאציות שמשתמשות ברוטב צ'ילי או אֶנצ'ילדה מחית במקום עגבניות-צ'ילי פיקו דה גאלו. תוספות לא מקסיקניות כמו גבינה, שמנת חמוצה וחסה הפכו גם הן לתוספות נפוצות מעבר לתחום הילידים של המנה.<ref></ref>

בניו מקסיקו, בביצים בסגנון חוואים משתמשים בצ'ילי אדום או ירוק במקום רוטב רנצ'רו, אף פעם לא כוללים אורז, ובדרך כלל כוללים האש בראונס, שעועית מחוממת וגבינה מותכת מעל. במקרים מסוימים, נכלל גם בשר. <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref>
ביצים גרושות (Huevos divorciados)
Huevos divorciados (ביצים גרושות) הן פשוט שתי ביצים המוגשות באותו סגנון כמו ביצים בסגנון חוואים אבל עם רוטב שונה לכל ביצה - בדרך כלל סלסה רוחה (אדומהׂ) וסלסה ורדה. <ref></ref>

מאכלים דומים הם huevos motuleños של יוקטן<ref></ref> ו-Enchiladas montadas מניו מקסיקו.<ref name="New Mex"></ref>

וריאציה נוספת, huevos ahogados (ביצים טובעות), היא ארוחת בוקר מקסיקנית מסורתית של ביצים עלומות בסלסת עגבניות-צ'ילי.<ref></ref>

== ראו גם ==
* לאונרד, ג'ונתן נורטון, (1968) בישול לטיני-אמריקאי, טיים-לייף בוקס
* אורטיז, אליזבת למברט, (1967) הספר השלם של בישול מקסיקני, מ. אוונס ושות'.
* Paddleford, Clementine, (1960) איך אמריקה אוכלת, בניו של צ'ארלס סקריבנר

== לקריאה נוספת ==
* Huevos motuleños
* רשימת מנות ביצים
* רשימה של מנות מקסיקניות
* מנמן (מאכל) 
* שקשוקה

== קישורים חיצוניים ==

* [http://hispanickitchen.com/recipes/huevos-ahogados-eggs-drowned-salsa/ Huevos Ahogados-Hispanic Kitchen]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח המקסיקני
קטגוריה:מאכלי ביצים
מצודת אל-מודוורה

מצודת אַלְ-מֻדַוַּרַה (בערבית: قلعة المدورة, בתעתיק מדויק: קלעת אלמדורה), או מצודת ג'ע'ימאן (قلعة جغيمان), היא מצודה בסמוך הכפר הירדני , בדרום ירדן, כ-15 קילומטרים מגבול ירדן–ערב הסעודית, מערבית לכביש האורך מס' 5. בתקופה הממלוכית והעות'מאנית שימשה תחנה לשיירות החג', והיא הייתה התחנה האחרונה, לפני הירידה דרומה למישור החולי בצפון חג'אז.

== אטימולוגיה ==
זאב וילנאי מתייחס לשם על פי מובנו הערבי – "העגולה", והוא מציין שיש לא מעט מקומות בשם זה שהתקבע על שום היות הגבעה (לא המבנה) – עגולה.

== היסטוריה ==
תחילת הבנייה של המצודה הייתה בשנת 1495, בתקופת האמיר הערבי סלאמה בן פוואז בן ראשד אל-מפארג'ה א-לאמי א-טאאִי (سلامة بن فواز بن راشد المفارجة اللامي الطائي), מנהיג השבטים הערבים, באזור שנמצא כיום בתחום ירדן. שבטים אלו התגוררו באזור ובמשך מאות שנים עסקו בהגנה על שיירות החג' מהלבנט וממצרים שחצו את האזור.

המצודה נבנתה מחדש בתקופה העות'מאנית בזמן שלטונו של עבדאללה פאשה<ref name=":0"></ref>, מושל דמשק (1730–1733), ואז היא נודעה בשם הערבי גַ'עִ'יפָאן (בערבית: جغيفان; בטורקית: Çegivan) או בשם העות'מאני מצודת מוּדֶוֶרֶה (טורקית: Müdevereh).<ref></ref>

התיאור המערבי הראשון של המצודה ניתן על ידי צ'ארלס מונטגו דוטי בתיאור שפורסם לראשונה ב-1888, כך: .<ref></ref>
תחנת הרכבת החג'אזית ליד אל-מודוורה

== המבנה ==
המצודה בנויה בצורת ריבוע, שצלעותיו באורך 19 מ', וגובה הקירות המרבי הוא כ-9 מ'. מכל עברי המצודה נבנו "חרכי ירי". בארבע פינות המצודה נבנו תומכות, בגובה מטר מעל הרצפה, ומעליהן נבנו מגדלים. בכל מגדל נבנה מַשִׁיקוּלִי לתצפית והגנה. בקיר הצפוני ובקיר המערבי, יש מרפסות מדורגות.<ref name=":0" />

הקירות בנויים משני סוגי אבנים. החלקים העליונים שונים מהחלקים התחתונים, דבר שמשקף שתי תקופות, שבהן נבנתה המצודה.<ref name=":0" />

למצודה נכנסים דרך שער מלבני, המוביל דרך מסדרון מקורה ומקומר לחצר הפנימית בגודל 8X8 מ'. סביב החצר המרכזית מבנה בן שתי קומות, שבכל אחת מהן תשעה חדרים מקורים בצורת קמרונות. העלייה לקומה העליונה נעשית דרך שני גרמי מדרגות אבן שנבנו משני צידי המסדרון. מעל שער הכניסה נבנה קמרון.<ref name=":0" />

המבנה הושחת בשנות ה-80 של המאה ה-20 על ידי בוזזים, שחיפשו זהב ובשימושם בדחפורים גרמו להתמוטטות החלק הדרומי.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירדן: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:ירדן: מבצרים
קטגוריה:ירדן: תיירות
ניר שעיבי

ניר שעיבי (נולד ב-9 במאי 1972) הוא שחקן וזמר ישראלי.

== ביוגרפיה ==
בשנת 1994 השתתף במחזמר "הקוסם!" בתור רקדן בלהקת רקדנים.

בשנת 1998 שיחק בסרט "לעוף מפה" בתפקיד דוד. באותה השנה שיחק בסדרה "הצל של החיוך שלך" בתפקיד קבסה. כמו כן באותה השנה גם השתתף במחזמר "חסמבה" בתפקיד מנשה התימני.

בשנת 1999 השתתף בסדרה הקומית "משפחת עזאני" ששודרה בערוץ 2 שיחק את הבן של אהוד.

בשנים 1999-2002 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הנוער "החבר'ה הטובים" ששודרה בערוץ הילדים במשך שלוש עונות גילם את אסי לוי.

בשנת 2004 דיבב בסדרה "ההופסים" את גרובי.

בשנת 2007 השתתף בעונה הראשונה של סדרת הנוער "הנפילים" ששודרה בערוץ הילדים גילם את מושיקו עוזרי.

בשנת 2009 השתתף עם הזמר והמלחין סגיב כהן בשיר "כמה טוב".

בשנת 2010 שיחק בהצגת הילדים "הענק וגנו הקסום" שעיבד וביים ליאור כלפון על פי אוסקר ויילד.

בשנת 2011 שיחק בהצגה "הכל כאילו" שיחק לצד מתי סרי, ואיז'ו ליבוביץ' שביים גם את ההצגה. 

בשנת 2020 השתתף בקליפ עם אמני ישראל בשיר "שמור עלי".

בשנת 2022 שיחק בסרט "אדמה בוערת" בתפקיד יאיר המבוגר.

לשעיבי הייתה גם קריירת תיאטרון קצרה והוא שיחק בכמה הצגות כמו "החברה הטובעים", "צבע המים", "רן בדרכים", "סיפור הפרברים", "ביער ביער", "לי זה לא יקרה", "התחלה חדשה", ו"הבית שאני אוהב".

הוא הקים את בית הספר למשחק "Cameract", ואת "תיאטרון בזמן" לנוער בסיכון. התיאטרון מציג הצגות חינוכיות לבני נוער בשילוב קולנוע ותיאטרון.

=== חיים אישיים ===
בשנת 2006 התחתן עם ג'ני אוייר, סטודנטית לרפואה סינית.<ref name=":0"> </ref> הוא אב לשלושה,<ref name=":1"> </ref> מתגורר במושב אליכין בעמק חפר.<ref name=":1" /> ניר הוא אחיו הגדול של שי שעיבי, עמו שיחק ב"משפחת עזאני".<ref></ref>

בעבר תחזק חברת מוזיקה לאירועים.<ref name=":0" /> נכון לשנת 2024 עובד בתיווך נדל"ן.

== קישורים חיצוניים ==

* 
*
*[https://www.tbazman.co.il/?page_id=7 תיאטרון בזמן]
*[https://shachartheater.com/ניר-שעיבי/ ניר שעיבי], באתר "השחר-תיאטרון רב תרבותי"

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקנים ישראלים
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:מדבבים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
ג'וזף אוקורו

ג'וזף אוקורו (באנגלית: Joseph Okoro; נולד ב-17 בפברואר 2001 בניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת בני יהודה תל אביב מהליגה הלאומית.

== קריירת מועדונים ==
אוקורו שיחק במחלקת הנוער של דינמו קייב. ב-18 במרץ 2021 חתם בהומל מליגת העל הבלארוסית, אך לא שיחק במדי המועדון. ב-4 באוגוסט 2021 חתם באולימפ דולגופרודני מהליגה הרוסית הראשונה, במדיה ערך שתי הופעות ליגה. ב-1 ביולי 2022 שוחרר מהמועדון.

ב-31 במרץ 2023 חתם אוקורו למשך עונת באיסטיקלול דושנבה מליגת העל הטג'יקית. הוא ערך 20 הופעות ליגה במדי המועדון, וזכה עם המועדון באליפות טג'יקיסטן. בנוסף ערך שתי הופעות במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות האסיאתית לעונת .

ב-1 בפברואר 2024 חתם בבני יהודה תל אביב מהליגה הלאומית.

== תארים ==
;איסטיקלול דושנבה
* אליפות טג'יקיסטן (1): 2023

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל ניגרים
קטגוריה:כדורגלני הומל
קטגוריה:כדורגלני איסטיקלול דושנבה
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ניגרים באוקראינה
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלארוס
קטגוריה:ספורטאים ניגרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בטג'יקיסטן
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בישראל
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-2001