העקבות שנותרו ממאות השנים האחרונות

העקבות שנותרו ממאות השנים האחרונות מאת ( ערבית: کتاب الآثار الباقية عن القرون الخالية בתעתיק: ), הידוע גם ככרונולוגיה של אומות עתיקות או מראות העבר, בתרגום שפרסם אדוארד סכאו (C. Eduard Sachau, מזרחן גרמני, 1845-1930) ב-1879. זהו מחקר השוואתי של לוחות שנה של תרבויות וציוויליזציות שונות, המשלב מידע מתמטי, אסטרונומי והיסטורי, ובוחן את המנהגים והדתות של עמים שונים.

הספר הושלם בשנת 1000 לספירה, זוהי יצירתו הגדולה הראשונה של אל-בירוני, שחוברה בגורגן, בחצר כשהיה בסוף שנות העשרים לחייו.<ref name="Seyyed Hossein Nasr 1993 p. 108"></ref>

== סקירה כללית ==
הטקסט שרד בכתב יד אילחאנידי, משנת 1307–1308 (מראשית המאה ה-14), מאת אבן אל-קוטבי, מכונה קודקס אדינבורו, הוא בן 179 דפים, כיום הוא נשמר באדינבורו, בספריית האוניברסיטה, תחת MS Arab 161). כתב היד מכיל 25 ציורים ושרד גם בעותק עות'מאני נוסף מהמאה ה-17 בקרוב (עותק 1489 MS Arab, נשמר בספרייה הלאומית של צרפת). מוצאו מצפון מערב איראן או צפון עיראק (המיקום המדויק של המקור אינו ודאי. על פי הצעה אחת הוא מתבריז או ממראגה,<ref></ref> על פי מקור אחר הוא ממוסול על בסיס השוואה של מספר איורים לאחרים.<ref></ref>
סיפורם של [[אדם וחוה .|210x210 פיקסלים]]פרופסור רוברט הילנברנד מאוניברסיטת אדינבורו וקיימברידג', מפרש את בחירת ומיקום האיורים בתוך הטקסט כשרשרת המדגישה את העניין של השושלת האילח'אנית בתחומים שמחוץ להשפעת האסלאם. איורים רבים מציגים אפיזודות הקשורות למניכאיזם, לבודהיזם ליהדות ולנצרות. איורים אחרים מציגים עניין נלהב בנושאים היסטוריים ומדעיים. למשל: לידת יוליוס קיסר, מוצגת באמצעות איור מציאותי של ניתוח קיסרי.<ref name=":0"></ref>

הנטייה השיעית של האחראים להפקה, בולטת במיוחד בשתי התמונות המסכמות, הגדולות והמוצלחות ביותר בכתב היד, הממחישות שני פרקים בחייו של מוחמד, בשתיהן מעורבים באופן מרכזי עלי, חסן וחוסיין: "יום הקללה" (פוליו 161r) והסמכתו של עלי ב-חדית' ע'דיר ח'ום (פוליו 162r). בכתב היד יש בסך הכל חמש תמונות המתארות את מוחמד, כולל המיניאטורה הראשונה המציגה את הנביא כשהוא אוסר על נסיא (פוליו 6v).<ref name=":0" /> (שרשרת איורים זו היא בין התיאורים המוקדמים ביותר של מוחמד באמנות הפרסית. הייצוג הקדום ביותר של מוחמד שקיים בכתב יד פרסי נמצא ב - מ 1299 (ספריית המוזיאון לארכאולוגיה, איסטנבול, MS 216).<ref></ref> )

סגנון התמונות מאחד באופן היברידי בין זה של פרס לפני התקופה המונגולית לבין הסגנון הסיני שחדר לאזור עם הפלישות המונגוליות.

== היסטוריה ==
סורה ט' :36ו), פוליו. 5v. מהעותק מהמאה ה-17 ( MS Arabe 1489 ), המקביל לפוליו 6v של הקודקס של אדינבורו. ]]
בספר, אל-בירוני מציג את דעתו שלו לגבי ההיסטוריה .<ref name="Khan">M. S. Khan (1976). "al-Biruni and the Political History of India", Oriens 25, pp.&nbsp;86-115.</ref> הוא מזכיר את לידתם ומותם של הח'ליפים, האימאמים השיעים, פאטימה (בתו של מוחמד) וחדיג'ה (אשתו של מוחמד). <ref></ref>
== גאוגרפיה מתמטית ==
בדיון על האצטרולב, אל-בירוני מחשיב את ההשלכה הגלילית האורתוגרפית כהמצאה משלו, ומרחיב את עבודתו של אל-סג'אני ( Abu Hamid Ahmed ibn Mohammed al-Saghani al-Asturlabi, אסטרונום והיסטוריון של המדע ) . <ref>Boris Abramovich Rozenfelʹd, A History of Non-Euclidean Geometry, trans. Abe Shenitzer, Springer (1988), , p. 127.</ref> הוא גם מתאר שתי השלכות חדשניות, אשר נקראות בימינו והיטל ניקולוזי כדורי.<ref></ref>

== מהדורות ==

* C. Eduard Sachau (עורך), Chronologie orientalischer Völker von Alberuni, לייפציג 1878 ( קישור לארכיון האינטרנט ), נדפס מחדש לייפציג 1923, בגדאד 1963.
* C. Eduard Sachau (תרגום), "הכרונולוגיה של האומות העתיקות": גרסה באנגלית של הטקסט הערבי של ה-Athâr-ul-Bâkiya של Albîrûnî, או "פרשות העבר", שנאספו והצטמצמו ... מאת המחבר ב־1000, London 1879 ( קישור לארכיון האינטרנט ).
** הדפסה מחודשת 1969: מינרווה-ורלג; מהדורת Unverand.
** 1984 הדפסה מחודשת: Aristide D Caratzas Pub. .
** הדפסה מחודשת 2002: Adamant Media Corporation, .
** הדפסה מחודשת 2004: הוצאת קסינגר, .

== הערות שוליים ==

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:לוח השנה האסלאמי
קטגוריה:איראן: אמנות והסכמים
קטגוריה:כתבי יד מאוירים
קטגוריה:ספרים בערבית
קטגוריה:ספרי היסטוריה
קטגוריה:היסטוריונים ערבים
קטגוריה:לוחות שנה