OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שאנדור שאשדי

שאנדור שאשדי (במקור טינטנר,<ref name="Születési">[https://familysearch.org/pal:/MM9.3.1/TH-1951-21550-31270-88?cc=1452460&wc=M935-JZW:n298634816 Születési bejegyzése a sásdi polgári születési akv. 86/1898. folyószáma alatt]</ref> בהונגרית: Sásdi Sándor; וארגה, 3 בספטמבר 1898<ref>Születése bejegyezve a sásd polgári szül. akv. 86/1898. folyószáma alatt.</ref> – בודפשט, 23 במאי 1992) היה סופר ועיתונאי יהודי-הונגרי זוכה פרס אטילה יוז'ף (1955) שהוא הפרס הספרותי הממלכתי הגבוה בהונגריה. עשרות מיצירותיו פורסמו.

== קורות חייו ==
שאנדור טינטנר נולד במשפחה יהודית כבנם של בלה טינטנר, בעל בית מרזח יליד וארגה ושל פאולה האן, ילידת בונהאד. הוא היה בן תקופת הדור הגדול של "סופרי העם" (סופרי העם או תנועת העם היו זרם אידאולוגי, ספרותי ואמנותי רדיקלי של שנות ה-20 ושנות ה-30 של המאה ה-20 שחצה את גבולות הונגריה, ואף היה בעל השפעה בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה). הוא השלים את בית הספר היסודי שלו בשאשד (כפר גדול ליד כפר הולדתו שמשם אימץ את שמו מאוחר יותר). הוא למד בבית ספר תיכון בעיר פץ', לאחר סיום לימודיו החל לעבוד כעיתונאי בבודפשט. ב-1923 הפך לעובד ב"יומן פץ'" ( Pécsi Napló), וב-1928 מונה לסגן העורך הראשי של העיתון. ב-1924, יחד עם בלה פלדש (במקור וייס), ערך את המגזין הספרותי "כתבים חדשים" (Új Írások). הרומן הראשון שלו נקרא "קרקע של שמונה הולד" (Nyolc hold föld) ("הולד" הוא מידת שטח הונגרית. 1 הולד הוא 5.755 דונם). הספר זכה לשבחים בתחרות הכתיבה של כתב העת הספרותי ואמנותי החשוב ניוגט. הוא הקים הוצאת ספרים עם אוסקר ז'אדאני (Oszár Zsadányi) וכן לקח חלק בעריכת אלבום אמנות יפה. ב-1943 פוטר מיומן פץ' בגלל מוצאו היהודי. ב-4 בנובמבר 1944 גורש למחנה הריכוז דכאו. הוא הצליח לשרוד וחזר להונגריה ביוני 1945.

שאשדי הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה, בהלווייתו נפרד ממנו הרב ראשי דאז של הונגריה יוזף שווייצר.

== כתביו ==
בהונגרית

בתרגום לעברית

== פרסים ==
* פרס אטילה יוז'ף (1955)
* עיטור מסדר העמל דרג זהב (1968, 1973)

== ראו גם ==
* [https://mek.oszk.hu/00000/00019/html/s/i011352.htm סופרים הונגרים בני זמננו]
* [http://www.irodalmiradio.hu/femis/muveszetek/4muveszek/s_menu/sasdi.htm שאנדור שאשדי (1898–1992) סופר ועיתונאי הונגרי]
* [http://resolver.pim.hu/auth/PIM69476 אינדקס ביוגרפי]
* [http://www.zsido.hu/ujelet/archiv/u981711.html לרגל יום השנה למותו של שאנדור שאשדי]
== ==
שאנדור שאשדי באתר IMBd עם שני סרטי טלוויזיה על פי הרומנים שלו
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז דכאו
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:יהודים זוכי פרס אטילה יוז'ף
קטגוריה:סופרים הונגרים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1898
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1992
Speechless (שיר של רובין שולץ)

"Spechless" הוא סינגל של המפיק המוזיקלי הגרמני, רובין שולץ, בשיתוף פעולה עם הזמרת הקנדית-פינית, אריקה סירולה. השיר יצא ב-16 בנובמבר 2018 בהוצאת חברת התקליטים וורנר מיוזיק גרופ. השיר נכתב על ידי רובין שולץ, כריס ברייד, טימו ברונילה ו-Junkx, והופק על ידי Junkx ורובין שולץ.<ref></ref>

נכון ליולי 2023, השיר הושמע למעלה מ-326 מיליון פעמים בספוטיפיי,<ref></ref> ולמעלה מ-72 מיליון פעמים ביוטיוב.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)<ref></ref>
|זהב
|35,000
|-
!אוסטריה (IFPI Austria)
|פלטינה
|30,000
|-
!בלגיה (BEA)
|זהב
|20,000
|-
!קנדה (Music Canada)
|זהב
|40,000
|-
!צרפת (SNEP)
|פלטינה
|200,000
|-
!גרמניה (BVMI)
|פלטינה
|400,000
|-
!איטליה (FIMI)
|פלטינה
|50,000
|-
!פולין (ZPAV)
|3× פלטינה
|150,000
|-
!שווייץ (IFPI Switzerland)
|פלטינה
|20,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2018
קטגוריה:סינגלים מ-2018
קטגוריה:שירי רובין שולץ
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טימו ברונילה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רובין שולץ
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס
קטגוריה:שירי זהב באוסטרליה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק גרופ
Black Magic (שיר של ג'ונאסו)

"Black Magic" הוא סינגל של הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי הגרמני, ג'ונאסו , בשיתוף פעולה עם הזמרת ההולנדית ראני (ללא קרדיט). הסינגל יצא ב-18 בדצמבר 2020 בהוצאת חברת התקליטים 3 ביט רקורדס. השיר נכתב על ידי ג'ונאסו, רוקסן אמרי וראני והופק על ידי ג'ונאסו.<ref name="Qobuz"></ref>

נכון ליולי 2023, השיר הושמע למעלה מ-118 מיליון פעמים בספוטיפיי,<ref></ref> ולמעלה מ-25 מיליון פעמים ביוטיוב.<ref></ref>

רמיקסים לשיר של SHOSH וטים קרופט יצאו ב-26 במרץ וב-11 ביוני 2021, בהתאמה.<ref name="SHOSH"></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|פלטינה
|600,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירים באנגלית
יחזקאל פייבל

שער הספר תולדות אדם, כרך שני
יחזקאל פייבל בן זאב וולף (1755–1833) היה רב ומגיד בווילנה בראשית המאה ה-19 ומחברם של מספר ספרים, ביניהם "תולדות אדם", הגיוגרפיה של רבי שלמה זלמן מוולוז'ין, אחיו המפורסם של רבי חיים מוולוז'ין ותלמידו של הגאון מווילנה.

== ביוגרפיה ==
יחזקאל פייבל נולד בפלאנגה בשנת 1755. הוא מילא את תפקיד הרב בעיר הולדתו, ואחר כך בדרצ'ין. לאחר מכן נסע כמגיד בגרמניה והונגריה, ולאחר שהתגורר זמן מה בוורוצלב, חזר לפולנגן והתמסר לכתיבת חיבוריו. בשנת 1811 מונה לרבנות קהילת וילנה, אותה מילא עד מותו.

== תולדות אדם ==
יצירתו החשובה ביותר, "תולדות אדם", זכתה להצלחה יוצאת דופן בעולם הרבני. זוהי אחת מהביוגרפיות הבודדות המובאות בחיבורי הלכה, כולל אלה של רבי יוסף באב"ד, רבי עקיבא איגר, רבי אפרים זלמן מרגליות, הרב יוסף שאול נתנזון ורבים אחרים.

עם זאת, ספג ספרו ביקורת מעטם של רבנים שונים, כולל הרב מתתיהו שטראשון, הרב צבי הירש חיות והרב חיים אלעזר שפירא, על גניבות ספרותיות וזיוף מקורות, גם בחלק הסיפורים וגם בחלק הדרשות.

הוכח גם שחלקים מהחיבור תולדות אדם הועתקו מילה במילה מיצירותיהם של משכילים מובילים כמו משה מנדלסון ונפתלי הרץ וייזל, ולא יוחסו אליהם.

אליהו צבי סולובייצ'יק הדפיס קיצור לספר בו מובאים רק התולדות ולא הדרשות.

== חיבוריו ==
* 
* 
* ביאורי מהרי"ף, הגהות על מדרש רבה.

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
* 
* 
* [https://forum.otzar.org/viewtopic.php?f=7&t=13112 תולדות אדם] דיון בפורום אוצר החכמה
== הערות שוליים ==

קטגוריה:וילנה: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי מוסר ומחשבה
קטגוריה:ילידי 1755
קטגוריה:נפטרים ב-1833
וארגה (יישוב)

הכפר הקטן וארגה ממוקם במחוז באראניה, נפת הג'האט. כיום רק 88 תושבים.

== מיקום ==
הכפר ממוקם כ-30 קילומטרים צפונית לעיר פץ', בשכנות דרום-מזרחית מהכפר הגדול שאשד. זהו יישוב קצה שאין ממנו מוצא, הדרך היחידה שמובילה אליו מתפצלת מכביש 66, לפני הקילומטר ה-27 שלו, כביש 65 מסתעף מזרחה לכביש צדדי מספר 189 שמוביל לכפר.

== היסטוריה ==
שמו של היישוב וארגה הוזכר לראשונה בשנת 1542 במסמכים שנכתבו בצורה וורגה (Warga). שמו מתייחס לעיסוק. פעם חיו בכפר הרבה אנשי וארגה (בורסקאי שעוסק גם בהכנת נעליים פשוטות מעור).

הכפר בו חיו תמיד הונגרים היה פעם אחוזה של בישוף. במאה ה-18, הכפר היה מפורסם בבעלי המלאכה המיומנים שלו. בתחילת המאה ה-20 הוא היה שייך למחוז הג'האטי שבמחוז באראניה ולמשרד פקיד של הנפה בשאשד.

== אוכלוסייה ==
במפקד האוכלוסין של 1910 היו בה 476 תושבים, מתוכם 474 רומאים קתולים.

144 במפקד של 2001, היו 141 ושל 2008 118. כיום האוכלוסייה הצטמצמה ל-88 תושבים בלבד.

התפתחות האוכלוסייה לפי נתוני השלטון המקומי :

== אתרים בכלי עניין ==
* קפלה - נבנתה בשנת 1887 בסגנון ניאו גותי.
* בית הזיכרון של הסופר היהודי-הונגרי שאנדור שאשדי (1898–1992) שנולד במקום.

== ערכי הטבע ==
* עץ הטקסוס המעונב - עץ הטקסוס העתיק ביותר במחוז באראניה .

== לקריאה נוספת ==
* מדריך היישובים של הרפובליקה של הונגריה
* יומן טרנסדנוביה

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
טבח וולה

טבח וולה (בפולנית: Rzeź Woli) התרחש בין 5 באוגוסט ל-12 באוגוסט 1944 בפרוור וולה שליד העיר ורשה שבפולין, כחלק ממרד ורשה במהלך מלחמת העולם השנייה. במהלך הטבח נספו כ-50 אלף אזרחים פולנים. הוא בוצע על ידי היחידה ה-36 של הוואפן אס אס של גרמניה הנאצית, עליה פיקד אריך פון דם באך-צלבסקי.
== מהלך הטבח ==
ב-5 באוגוסט החלו שלוש חטיבות גרמניות להתקדם לכיוון מרכז ורשה מקצותיו המערביים של רובע וולה, לאורך הרחובות וולסקה וגורצ'בסקה. הכוחות הגרמניים כללו יחידות מגדודי הוורמאכט והאס אס. ההיסטוריון הבריטי מרטין וינדרו תיאר את יחידתו של דירלוואנגר כ"המון מפחיד" של "משספי גרונות סדיסטים שסורבו להתקבל ביחידות אחרות". זמן קצר לאחר שהחלו להתקדם לכיוון מרכז ורשה, נבלמו שתי החטיבות הגרמניות המרכזיות באש כבדה של לוחמי התנגדות פולנים. משלא יכלו להתקדם, החלו חלק מהחיילים הגרמנים לעבור מבית לבית תוך ביצוע פקודותיהם של מפקדיהם לירות בכל התושבים. אזרחים רבים נורו במקום אך חלקם נהרגו לאחר עינויים ותקיפה מינית. לפי הערכה, 10,000 אזרחים נהרגו במחוז וולה ב-5 באוגוסט בלבד, היום הראשון של המבצע. רוב הקורבנות היו קשישים, נשים וילדים. ההיסטוריון האמריקאי טימותי סניידר, כתב כי "למעשי הטבח בוולה לא היה שום דבר במשותף עם הלחימה... היחס בין הרוגים אזרחים לצבא היה יותר מאלף לאחד, גם אם סופרים קורבנות צבאיים משני הצדדים".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ורשה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1944
ילד מטריה

"ילד מטריה" הוא סינגל הבכורה של הזמרת-יוצרת הישראלית עטרה אוריה. את השיר הוציאה לאור ב-11 ביוני 2023 חברת התקליטים NMC, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן. השיר פורסם לראשונה ביוטיוב בספטמבר 2021.<ref></ref>

== על השיר ==

במרכז מילות השיר מסופר על עומר, ילד דחוי וחדש בכיתה שעובר התעללות יומית, ובמסגרתה שברו ילדים אחרים את משקפיו ורוקנו את תכולת קלמרו לאסלה. המורה החליטה להעבירו לצד עטרה, הזמרת והדוברת ב"ילד מטריה". נרקמת ביניהם חברות טובה, אך החרם כלפי עומר ממשיך. לבסוף, הוא מבקש מאלוהים לעשות איתו חסד ו"לקחת אותו מכאן". ואכן, יום למחרת הוא לא הופיע בכיתה. עם זאת, בשיר לא מסופרת הסיבה להיעדרותו,
והוא מסתיים בסיום מותח.

השיר זכה להשמעה בתחנות הרדיו בישראל, וזכה לגרסאות כיסוי ועיבודים רבים ברשתות החברתיות.

על כתיבת השיר סיפרה אוריה: 

אוריה הוזמנה לשיר את השיר באירועים רבים, וכן בתוכנית הטלוויזיה "האח הגדול" לאחר שחלק מצופי עונה 13 התלוננו על קידום חרם מצד הפקת התוכנית כנגד הדיירת סתיו קצין עברו הדיירים משחק יזום של "אמת או חובה", בו שיתפו על חיי העבר שלהם. לאחר המשחק התבקשו הדיירים לעבור לסלון הבית שם חיכתה אוריה וביצעה את "ילד מטריה" בפני דיירי הבית.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2023
קטגוריה:שירי עטרה אוריה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על בית ספר
קטגוריה:שירים על בכי
קטגוריה:שירים על בריונות
קטגוריה:שירים על ילדים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
צויושי ואטאנבה

צויושי ואטאנבה (ביפנית: 渡辺 剛; נולד ב-5 בפברואר 1995 בסאיטאמה שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת גנט מליגת העל הבלגית ובנבחרת יפן.

== קריירת מועדונים ==
ואטאנבה גדל במחלקת הנוער של אוניברסיטת צ'ואו. בשנת 2018 הצטרף לטוקיו מליגת העל היפנית, והחל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. בהמשך שיחק בקבוצה הראשונה של המועדון, במדיה ערך 75 הופעות ליגה והבקיע חמישה שערים.

ב-28 בדצמבר 2021 חתם ואטאנבה על חוזה לשלוש שנים וחצי בקורטרייק מליגת העל הבלגית. ב-14 בינואר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד גנט במסגרת המחזור ה-22 בליגה לעונת . הוא ערך 41 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-1 ביולי 2023 חתם ואטאנבה על חוזה לארבע שנים בגנט מליגת העל הבלגית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-14 בדצמבר 2019 ערך ואטאנבה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יפן, בניצחון 5-0 על נבחרת הונג קונג במסגרת אליפות מזרח אסיה .

נכלל בסגל נבחרת יפן לטורניר גביע אסיה 2023.

== תארים ==
;טוקיו
* גביע הליגה היפנית (1): 2020

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:בלמי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני טוקיו
קטגוריה:כדורגלני קורטרייק
קטגוריה:כדורגלני גנט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת יפן
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1995
שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס

שירים שילדים אוהבים והשירים היפים של מרים ילן-שטקליס הוא אלבום האולפן ה-13 של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בשנת 1976 חברת התקליטים הד ארצי בקטלוג YAN-14613. הוא מורכב בעיקר משירי ילדים שכבר הוציאה אילנית לאור כסינגלים, דוגמת "עפרוני", "ילד בקרקס" ו"שירו שיר לשמש". בנוסף, נכללו בו ממיטב שיריה של מרים ילן-שטקליס, כמו "הבובה זהבה" ו"החייל של אתמול".

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 1976
קטגוריה:אלבומי אילנית
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
אביהיל

אֲבִיהַיִל היא דמות תנ"כית, בתו של אליאב בן ישי, אחת מנשותיו של המלך רחבעם, יחד עם מעכה ונשים נוספות.

== ביוגרפיה ==
אביהיל נולדה לאליאב, אחיו של דוד המלך, בניו של ישי.

בספר שמואל מסופר ששמואל נשלח על ידי אלוהים למשוח את אחד מבניו של ישי למלך במקום שאול המלך שהסתלק מהמלוכה בעקבות חטאו במלחמתו עם עמלק. שמואל בתחילה טעה וחשב שכוונת אלוהים לאליאב. לדעת חז"ל טעות זו נבעה מכך שראה ברוח הקודש את בתו של אליאב – אביהיל, שמשמשת בתור מלכה, כאשתו של רחבעם. טעות זו נגרמה לשמואל, כעונש על כך שכאשר שאול חיפש אותו בלי שהכירו ושאל היכן הוא הנביא, ענה שמואל 'אנכי', ולא ענה בענווה הראויה לו.

אביהיל מוזכרת פעם אחת בתנ"ך בפסוק המתאר את נישואיה לרחבעם:

מפרשי התנ"ך התקשו בפירוש הפסוק, שנובע מקושי בפיסוקו, לדעת רש"י יש להוסיף לפני המילה אביהיל ו' החיבור, לפי פירוש זה נראה שהכוונה שירבעם נשא גם את מחלת בת ירימות לאישה, וגם את אביהיל בת אליאב לאישה.

לפי פירוש זה, גם המשכו של הפסוק ותלד לו, הכוונה אביהיל שילדה את שלושת הבנים הללו.

== צאצאים ==
כאמור, לאביהיל ורחבעם נולדו שלושה בנים: יעוש, שמריה, וזהם.

בנים אלו לא נבחרו להחליף את רחבעם לאחר שנות מלכותו, אלא אביה בן מעכה אשתו הנוספת של רחבעם, על אף שנולד מאוחר יותר.

אביהיל הייתה בת דודו של שלמה, אביו של רחבעם, ואילו מעכה הייתה בת דודו של רחבעם עצמו.

==הערות שוליים==

קטגוריה:נשים בספרי הכתובים
גינגה (לוויין)

גינגה (ביפנית: Ginga, "גלקסיה") היה לוויין של סוכנות החלל היפנית ששוגר ב-1987. זה היה הלוויין השלישי ששוגר על ידי יפן לחקר גרמי השמיים בקרני רנטגן ולכן תחילה היה ידוע בשם Astro-C. לראשונה בבניית הלוויין שותפו מומחים מסוכנות החלל האירופית ונאס"א.

==היסטוריה==
החללית שוגרה ב-2 בפברואר 1987 ממרכז החלל אוצ'ינורה בעזרת משגר מדגם M-3. המכשיר העיקרי של הלוויין היה מערך מדים שפותח במשותף על ידי מדענים מיפן ובריטניה. הוא כלל מספר יחידות מדידה בשטח כולל של 4,000 סמ"ר. היה ניתן לקלוט אנרגיות בטווח 1.5-37 keV. האירועים נרשמו ב-46 ערוצים. רגישות הייתה 0.98 מילישניות. על הלוויין הותקן מערך זיכרון בגודל של 42 Mbit. הנתונים היו מועברים לכדור הארץ בקצב עד 131 סיביות בשנייה.

בנוסף למערך מדידות ראשי הותקנו מכשירי מדידה נוספים. גשש התפרצויות גמא פעל באנרגיות 1.5-500 keV.

הלוויין פעל כ-4 שנים. בתקופה זו בוצע חקר של כ-350 מקורות קרינת רנטגן. בין היתר התגלו מקורות קרינת רנטגן חדשות וקרינת רנטגן ממרכז גלקטי. על סמך המידע שהתקבל פורסמו מספר מאמרים מדעיים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://heasarc.gsfc.nasa.gov/docs/ginga/ginga.html תיאור הלווין ופעילותו], באתר נאס"א.
* [https://space.mit.edu/publication-subject/ginga-satellite/ מאמרים מבוססים על מידע שהתקבל מהלוויין]

קטגוריה:לוויינים יפניים
קטגוריה:טלסקופי חלל
האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני

האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני (בהונגרית: Széchenyi Irodalmi és Művészeti Akadémia; בראשי תיבות SZIMA) נוסדה על ידי האקדמיה ההונגרית למדעים בשנת 1992 עבור נציגים בולטים של התחומים שהודרו פוליטית על ידי המשטר הקומוניסטי מ-1949 - הספרות והאמנויות. האקדמיה סצ'ני היא מוסד מסונף של האקדמיה ההונגרית למדעים (MTA), אשר הוקמה תוך תהליך השיקום (רהביליטציה) לאחר חילופי המשטר בשנת 1989. זהו ארגון עצמאי עם תקנון נפרד ונושאי המשרה בו נבחרים באופן עצמאי על ידי האספה הכללית שלו. עם זאת, התקציב שלו הוא חלק מתקציב ה-MTA. חבריה אינם מקבלים שכר ואינם משלמים דמי חבר.

== מבנה המוסד ==
נציגי האמנויות נכחו כבר במפגש הראשון של אגודת החוקרים ההונגרית (קודמו של האקדמיה ההונגרית למדעים) בשנת 1825 ואחד הרעיונות המרכזיים בהקמת המוסד (האקדמיה למדעים) אז היה טיפוח וטיפול בשפה ההונגרית. כבר מתחילת הדרך נציגי ענפי אמנות שונים לקחו חלק פעיל בעבודת האקדמיה למדעים.

לדוגמה: יאנוש אראן היה המזכיר הכללי של האקדמיה ההונגרית למדעים במשך ארבע עשרה שנים וזולטן קודאי היה נשיא הדירקטוריון במשך שלוש שנים. עם זאת, עקב השינוי הפוליטי, בוטלה תת-המחלקה לאמנויות יפות ב-1949, וסופרים ואמנים עזבו את האקדמיה.

דומוקוש קושארי, נשיא האקדמיה ההונגרית למדעים בתקופת חילופי המשטר, כתב על הצורך להכיל מחדש את הספרות והאמנות.

בנוסף למצוינות הספרותית, חברי הגוף החדש (אקדמית סצ'ני) הם אמנים חזותיים, אדריכלים, אמנים שימושיים (תעשייתיים), יוצרי סרטי קולנוע, צלמים, היסטוריונים של תולדות האמנות ומלחינים. לפי התקנון שנקבע, רק ארבעים ושמונה אנשים מתחת לגיל שבעים יכולים להיות חברים באקדמיה בעת ובעונה אחת במקביל. מעל גיל שבעים כולם נשארים אמנם חברים מן המניין, אך במקומם ניתן לבחור חבר חדש (לתוך ה-48). מטרת האקדמיה, הפועלת כארגון חברתי, אך פועלת גם להשגת מעמד של גוף ציבורי, היא להפוך לקהילה שומרת ערכים וסטנדרטים של התרבות ההונגרית בנוסף להערכה האישית של חבריה.

קבוצת אזור מישקולץ של האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני נוסדה ביוני 2000.

במאי הקולנוע קארוי מאק הפך לנשיא הארגון. לאחר מותו בחרה האספה הכללית ב-27 בנובמבר 2017 את דורה מאורר לנשיאה.<ref>[http://hvg.hu/kultura/20171128_Akademiai_tag_lett_Pinter_Bela_es_Dragoman_Gy~~~~ Akadémiai tag lett Pintér Béla és Dragomán György] (Hvg.hu, 2017-11-28. Hozzáférés: 2017-11-28)</ref>

האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני הקימה טופס חברות חדש (חברות נומינלית) באספה הכללית השנתית הרגילה שלה ב-26 בנובמבר 2018, עבור אישים מצטיינים בחיי הרוח שאינם, או אינם בעיקר, אמנים יוצרים, לפיכך על פי תקנון האקדמיה, לא יכולים להיות חברים רגילים או חברי כבוד.

== לקריאה נוספת ==
* (הצהרת הנהלת האקדמיה משנת 2013)

== ראו גם ==
* [https://mta.hu/szima mta.hu/szima] – אתר האינטרנט של האקדמיה סצ'ני
* [https://mta.hu/data/dokumentumok/szima/Szabalyzatok/Alapszabaly2018.pdf תקנון האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני]
* [https://web.archive.org/web/20181130202109/http://www.szimamiskolc.hu/index.php?menu=0&page=0 האתר של קבוצת מישקולץ]

== מאמרים קשורים ==
* האקדמיה המדעית ההונגרית
* האקדמיה ההונגרית לאמנויות

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הונגריה: תרבות
קטגוריה:בודפשט: מבנים
קטגוריה:ארגונים החברים במועצת המדע הבין-לאומית
מוזיאון החלל האמריקאי

מוזיאון החלל האמריקאי הוא מוזיאון בטייטוסוויל שבפלורידה. חלקו הבולט ביותר הוא "שדרת החלל האמריקאית", רחבה חיצונית על נהר האינדיאן המנציחה את האסטרונאוטים, נאס"א ואנשי תעשייה אווירית. האנדרטאות מוקדשות לתוכניות מרקורי, ג'מיני, אפולו ומעבורת החלל. המוזיאון המקורה מכיל תערוכות ומוצגי חלל והוא ממוקם ברחוב פיין 308.

== השדרה ==
מבט על מרכז החלל קנדי מפארק נוף החלל
שיגור [[STS-124]]
עמותת USSWOFF, שותפות בין קרן החלל לעיר טייטוסוויל, יצרה את שדרת החלל האמריקאית בתוך תוכנית אב לשיפוץ מחדש של קו המים במרכז העיר טייטוסוויל.

אנדרטת מעבורת החלל נחנכה ב-2014.

== המוזיאון ==
מוזיאון החלל האמריקאי, הממוקם ברחוב פיין 308, ממחיש את ההיסטוריה של אמריקה בחקר החלל על ידי הצגת מאות חפצים, כולל תמונות, חומרה, חליפות טיסה, מערכת הגנת החום של מעבורת החלל, תיקוני חלל וסיכות, ומזכרות אחרות מאוספים אישיים של אסטרונאוטים. המוזיאון נקרא "מוזיאון שדרת החלל האמריקאית" עד שהשם שונה ב-2016 ל"מוזיאון החלל האמריקאי".

בשנת 2016 עדכן המוזיאון תערוכות, תוך התמקדות בשילוט חדש, חפצים חדשים ותצוגות אינטראקטיביות. המוזיאון הוסיף מדפסות תלת מימד, מחשבים ותערוכות ממוקדות טכנולוגיה אחרות המיועדות לילדים.

כמו כן, נמצאת בחסות המוזיאון תוכנית החלל STEAM , המתמקדת במדע וטכנולוגיה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מדעי החלל
קטגוריה:מוזיאוני אוויר וחלל
קטגוריה:פלורידה: מוזיאונים
הגטו היהודי של פרנקפורט

מראה של סמטת היהודים בפרנקפורט ב-1868
ביזת רחוב היהודים ב[[פרנקפורט במרד פטמילך, 1614]]
מוזיאון הגטו, המכיל ממצאים ארכאולוגים שנחשפו בתחומיו
סמטת יהודי פרנקפורט (בגרמנית: Frankfurter Judengasse), הנקראת גם הגטו היהודי של פרנקפורט, הייתה הגטו היהודי הראשון בעיר פרנקפורט ואחת הגטאות הראשונים בגרמניה. הגטו התקיים מ-1462 עד 1811 והיה ביתה של הקהילה היהודית הגדולה ביותר בגרמניה בתקופה המודרנית המוקדמת, יהדות פרנקפורט.

בסוף המאה ה-19 נהרסו רוב המבנים בסמטה. האזור ספג הרס גדול במהלך מלחמת העולם השנייה והשיקום לא הותיר סימנים גלויים של הגטו בנוף העירוני של פרנקפורט של היום.

השימוש בשטח לאחר המלחמה כלל חניון, תחנת דלק ושוק פרחים סיטונאי. ההחלטה על הקמת מתחם מנהלי עוררה דיון ציבורי בשאלה מה יש לעשות עם השרידים הארכאולוגיים שנחשפו במהלך החפירה בשנת 1977. נמצאו יסודות של 19 מבנים וחמישה מהם ניתן לראות ב"מוזיאון יודנגאסה" ששולב במבנה החדש של הסמטה.

== מיקום הגטו ==
הגטו היה ממוקם מחוץ לחומות העיר ממזרח לחומת העיר העתיקה (Staufenmauer) ויצר עיקול קל מהקונסטבלרוואכה של היום ועד בורנהפלאץ, ליד נהר המיין. אורכו של הרחוב היה כ-330 מטרים, רוחבו שלושה עד ארבעה מטרים, והיו בו שלושה שערים. השערים ננעלו בלילה וכן בימי ראשון וחגים נוצריים. בשל הרחוב הצר והגישה המוגבלת, נהרס הגטו שלוש פעמים בשריפה במאה ה-18 בלבד, ב-1711, 1721 ו-1796.

בתחילה התגוררו ביודנגאסה בפרנקפורט כ-15 משפחות עם כ-110 חברים, כאשר הוצאו מהעיר בכוח והועברו לגטו בצו של פרידריך השלישי בשנת 1462. עד המאה ה-16 עלה מספר התושבים ליותר מ-3,000, שהתגוררו ב-195 בתים. בגטו הייתה אחת מצפיפות האוכלוסין הגבוהות באירופה. מסמכים בני זמננו תיארו אותו כצר, מעיק ומלוכלך.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:גטאות
קטגוריה:יהדות פרנקפורט
קטגוריה:פרנקפורט: היסטוריה
הנה הלילה

"הנה הלילה" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. הוא יצא לאור בשנת 1977, על ידי חברת התקליטים אינטרקור, כסינגל מתוך רגשות מעורבים.

== על השיר ==
בשנת 1977 ביקשה רשות השידור מאילנית לייצג את ישראל פעם נוספת באירוע האירוויזיון השנתי. היא הגישה כעשרה שירים לוועדה מיוחדת, שלבסוף בחרה את "אהבה היא שיר לשניים". שירים נוספים שנכתבו לוועדה היו "נסיך החלומות" ו"הנה הלילה".

"הנה הלילה" נכתב והולחן על ידי אליעוז רבין ורוני וייס, שגם הפיק אותו. הוא זכה להצלחה כבירה, כשהגיע בשיאו במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' למקום הראשון במשך שלושה שבועות רצופים. הוא אף דורג במצעד השנתי במקום ה-18.

== מיקומי השיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:סינגלים מ-1977
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירי קדם-האירוויזיון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
שמעון מישורי

שמעון מישורי (1922 – 16 באוגוסט 2010) היה כנר ומוזיקאי ישראלי. שימש ככנר הראשי של התזמורת הסימפונית של רשות השידור והקים את התזמורת הסימפונית ירושלים.<ref></ref><ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
מישורי נולד בשנת 1922 במרקולשטי שבבֵּסָרַבְּיָה, וזמן קצר לאחר מכן עלה ביחד עם הוריו כתינוק לתל אביב.

בגיל 3 החל לנגן בכינור, וכבר אז החל לנגן את שירי הילדים משמיעה ללא עזרת מורה.

בגיל 13, שמו עלה באוזני ברוניסלב הוברמן, מייסד התזמורת הפילהרמונית הישראלית וזה הזמינו להיבחן בפניו. לאחר מכן מישורי הוזמן מישורי לנגן כסולן בתזמורת הפילהרמונית.

בגיל 16 בלבד התקבל לתזמורת האופרה הקאמרית של תל אביב.

בשנת 1942 מישורי ניגן עם תזמורת צבא יוגוסלביה, אשר ישבה באלכסנדריה והופיעה בכל המזרח התיכון.<ref></ref>

בשנת 1947, יצא לפראג כדי להשתתף בפסיטבל הנוער הבינלאומי בפראג.

בזמן מלחמת העצמאות, ניצח על התזמורת הסימפונית של חטיבת גבעתי, שלאחר מכן התמזגה ביחד עם הרכבים אחרים לתזמורת צה"ל. במקביל לתפקיד זה, רכב על אופנוע כחלק מתפקידו כקשר בחטיבה.

בשנת 1949, התמנה לכנר הראשי של תזמורת קול ישראל, שלאחר מכן שונה שמה ל"תזמורת הסימפונית ירושלים- רשות השידור". מישורי מילא את התפקיד במשך 40 שנים עד לפרישתו בשנת 1987.<ref name=":0" />

בין השנים 1988 - 1989 היה הכנר הראשי התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון.

שמעון מישורי נפטר בשנת 2010 והוא בן 88, ונקבר בבית העלמין בקיבוץ מעלה החמישה.<ref></ref>

בשנת 2021 התקבלה בעיריית ירושלים החלטה להקים רחוב על שמו, הרחוב כרגע בתהליכי בנייה ויקום בשכונת תלפיות מזרח כחלק מפרוייקט מורדות ארנונה.

== שירים בניצוחו ==
* אנה הלך דודך
* אשירה לאהוב
* אתי מלבנון
* באנו על כנפי נשרים
* גוזי לי (אל תדפקו את רחלי); לחן: אדמון
* דבקת האביר (יפתי דלגי נא)
* דודי לי (דודי לי ואני לו); לחן: נירה חן
* הרועה (הרועה עדרו)
* ושאבתם מים (ושאבתם מים בששון); לחן: עמנואל עמירן – לחן מוקדם
* חליל רועים (בבוקר העמק נעור מחלום)
* ישמח הר ציון
* כן יאבדו (כן יאבדו כל אויביך); לחן לוי-תנאי
* ליל שימורים (הירח שט עלה אינו זע)
* לנר ולבשמים (לנר ולבשמים נפשי מייחלה)
* מבין להקת סגל יפות
* שיר הבוצרים (הכורמים היוגבים)

== קישורים חיצוניים==
* 
* 
* .

==הערות שוליים==

קטגוריה:נגנים בתזמורת הפילהרמונית הישראלית
קטגוריה:נגנים ישראלים
קטגוריה:כנרים
קטגוריה:כנרים ביישוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1922
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2010
רגשות מעורבים (אלבום)

רגשות מעורבים הוא אלבום האולפן ה-14 של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1978 חברת התקליטים הד ארצי בקטלוג BAN-14729. זהו האלבום הראשון לאחר השתתפותה של הזמרת באירוויזיון 1977 עם השיר "אהבה היא שיר לשניים". מתוכו הצליחו השירים "תבורכי", "הנה ימים באים", "הנה בא השלום" ושיר הנושא, "רגשות מעורבים".

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 1978
קטגוריה:אלבומי אילנית
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
דג משוט ראסל

דג משוט ראסל (שם מדעי: Regalecus russelii) הוא מין של דג ענקי מסדרת הלמפיריים החי באוקיינוסים הפתוחים.

זהו דג חסר קשקשים בעל מבנה מוארך דמוי-סרט והוא יכול להגיע לאורך של עד 8 מטרים, מה שהופך אותו לאחד מדגי הגרם הארוכים ביותר, לצד קרובו דג משוט ענק. הוא בעל מבנה דמוי-סרט עם סנפירי גב בגובה של עד מטר וצבעו כחול-שקוף בעוד סנפירי הגב אדמדמים והראש מעט חום. הוא בעל עיניים גדולות העוזרות לזהות צלליות של בעלי חיים קטנים מתחת הגלים.

דג זה שוחה בחופשיות בים הפתוח שסביב האזור הבתיפלגי. התפוצה המדויקת קשה לחיזוי, מאחר שהוא נצפה לעיתים נדירות אם כי התגלה הן באוקיינוס השקט, האטלנטי וההודי, מה שמצביע על תפוצה קוסמופוליטית. בין השאר נמצאו מספר פרטים מול החופים של יפן, קליפורניה, מקסיקו וקווינסלנד.

דג זה שוכן קרוב ל-1,000 או 2,000 מטרים מפני הים, בעודו מחפש טרף שוחה כמו קרילאים, דיונונים ודגים קטנים, שאותם הוא שואב ללסתתו הרחבה ביניקה. מבנה הלסתות הפנימי דומה לזה של כריש לווייתן ועוזר לגרוף את הקריל שנספג בעוד בעליו מסנן אותם מהמים.

הדג נפוץ בטבע לפי הרשימה האדומה של IUCN.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:דגי משוט
קטגוריה:מגה-פאונה ימית
קטגוריה:דגים קוסמופוליטיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1816
אגרוסטיכטיס

אגרוסטיכטיס (שם מדעי: Agrostichthys parkeri) הוא מין של דג מסדרת הלמפיריים ומשפחת דגי המשוט והוא המין היחיד בסוג Agrostichthys. נמצאו רק מספר פרטים ידועים שלו ורובם התגלו קרוב לאוקיינוס הדרומי. הדג תואר למדע ב-1904 בידי החוקר ויליאם בנהם ושם המין נקרא להוקרת החוקר הניו זילנדי תומאס ג'פרי פרקר .

==תיאור==
דג זה קטן יותר משאר דגי המשוט אך עדיין יכול להגיע לאורך 3 מטרים. גופו דמוי סרט צר עם סנפיר גבי פרוש שיוצאים ממנו מספר "קרניים" דקות והוא בעל ראש גדול עם לסתות משורבבות קדימה והוא כמעט חסר שיניים. הוא בעל עיניים גדולות עם אישונים שחורים ויכולת לראות בתנאי חשיכה. הסנפירים שלו קטנים יחסית והוא חסר קשקשים, כשצבעו אפור-כחלחל.

דג זה הוא שייטן איטי יחסית והוא התגלה רק לעיתים נדירות, למעשה רק 7 פרטים ממין זה התגלו, אם כי הוא איננו בסכנה בטבע. 

ידוע שהוא נמצא סביב האוקיינוסים הדרומיים ממזרח האוקיינוס האטלנטי, סביב ניו זילנד וצפון טסמניה וקרב לחופי דרום אפריקה וצ'ובוט שבארגנטינה. הדג נמצא קרוב לעומקים של 500 עד 5,000 מטרים מתחת פני הים, בהם הוא מחפש טרף של קרילאים, דגים קטנים ורכיכות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:דגי משוט
קטגוריה:מקריני סנפיר יחידים בסוגם
קטגוריה:דגי האוקיינוס הדרומי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1904
מאסאקי ואטאי

מאסאקי ואטאי (ביפנית: 渡井 理己; נולד ב-18 ביולי 1999 בפוג'ינומיה שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת בואבישטה מליגת העל הפורטוגלית.

== קריירת מועדונים ==
ואטאי החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת טוקושימה וורטיס במסגרת ליגת העל היפנית וליגת המשנה היפנית.

ב-14 ביולי 2022 הושאל ואטאי למשך עונה אחת לבואבישטה מליגת העל הפורטוגלית. ב-21 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-0 לקאזה פיה א.ק. במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת . ב-30 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד ויזלה במסגרת המחזור ה-11 בליגה. הוא ערך 15 הופעות ליגה במועדון במהלך העונה, בהן הבקיע שער אחד. ב-8 ביולי 2023 הושאל לבואבישטה לעונה נוספת.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:קשרי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני בואבישטה
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1999
Proud (שיר של הת'ר סמול)

"Proud" הוא סינגל הסולו הראשון של הזמרת הבריטית, הת'ר סמול. השיר יצא ב-8 במאי 2000 בהוצאת חברת התקליטים אריסטה רקורדס.<ref></ref> השיר נכתב על ידי הת'ר סמול ופיטר-ג'ון וטזה, והופק על ידי פיטר-ג'ון וטזה, סימון קלימה, סטיב דוברי ואולי מרלאנד. השיר הופיע כסינגל המוביל של אלבום האולפן הראשון שלה, Proud.

נכון ליולי 2023, השיר הושמע למעלה מ-18 מיליון פעמים בספוטיפיי,<ref></ref> ולמעלה מ-3 מיליון פעמים ביוטיוב.<ref></ref>

== בתרבות ==
ב-2000, השיר הופיע בסיקור ה-BBC על אולימפיאדת סידני. ב-2005, השיר הופיע בסרטון תדמית של הממלכה המאוחדת עבור ההצעה לארח את האולימפיאדה ב-2012.<ref></ref> לכבוד כך, הלהקה שבה חברה הת'ר סמול, אם פיפל, הוציאה את אלבום האוסף Ultimate Collection, שבה נכלל השיר. בשל כך, השיר הופיע פעם נוספת במצעד הסינגלים הבריטי, כאשר הגיע בשיאו למקום ה-33.<ref></ref>

כמו כן, השיר הופיע בתוכנית הסיטקום הבריטית, מירנדה , אשר בוצע על ידי סטיבי סאטון (שרה הדלנד). בנוסף לכך, הת'ר סמול ביצעה את השיר בפרק הסיום של הסדרה.

ב-2019, השיר הופיע באופרת הסבון הבריטית, איסטאנדרס.

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|כסף
|200,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2000
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2000
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי נשמה
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:שירי R&B עכשוויים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אריסטה רקורדס
קייגו צונמוטו

קייגו צונמוטו (ביפנית: 常本 佳吾; נולד ב-21 באוקטובר 1998 בסגמיהארה שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת סרבט ז'נבה מליגת העל השווייצרית.

== קריירת מועדונים ==
צונמוטו גדל במחלקות הנוער של מאצ'ידה אוגאווה, יוקוהמה אף. מרינוס ואוניברסיטת מייג'י. בשנת 2020 החל לשחק בקאשימה אנטלרס מליגת העל היפנית. הוא ערך 71 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שני שערים.

ב-15 ביולי 2023 חתם צונמוטו בסרבט ז'נבה מליגת העל השווייצרית.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:מגני כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני קאשימה אנטלרס
קטגוריה:כדורגלני סרבט ז'נבה
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1998
מירקו נובוסל

מירקו נובוסל (בקרואטית: Mirko Novosel; 30 ביוני 1938 – 20 ביולי 2023) היה כדורסלן ומאמן כדורסל קרואטי.

נובוסל אימן כמה מהשחקנים הגדולים ביותר ביוגוסלביה לשעבר ובקרואטיה, ובהם קרשימיר צ'וסיץ' ודראז'ן פטרוביץ'. הוא נבחר להיכל התהילה של הכדורסל כמאמן ב-7 בספטמבר 2007 ולהיכל התהילה של פיב"א כמאמן ב-2010.

== קריירת משחק ==
נובוסל שיחק כדורסל מועדונים מ-1952 עד 1966 במדי לוקומוטיבה זאגרב.

== קריירת אימון ==
נובוסל אימן את ציבונה זאגרב במשך 15 שנים שהתפרשו על פני שלוש תקופות, והוביל אותה לשתי זכיות בליגה היוגוסלבית, לשבעה גביעי יוגוסלביה ושני גביעי אירופה לאלופות ב-1985 ו-1986, אז נבחר למאמן השנה באירופה.

לאחר מכן אימן את נאפולי האיטלקית במשך שנתיים.

=== בנבחרת הלאומית ===
כמאמן הוביל נובוסל את נבחרת יוגוסלביה בכדורסל למדליית כסף באליפות העולם 1974 ובאולימפיאדת מונטריאול 1976, ולמדליית ארד באולימפיאדת לוס אנג'לס 1984. הוא גם זכה איתה באליפויות אירופה ב-1973 וב-1975.

נובוסל היה גם מאמן נבחרת קרואטיה, והוביל אותה למדליית הארד באליפות אירופה בכדורסל 1993.

== מוות ==
נובוסל מת ב-20 ביולי 2023, בגיל 85.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.fiba.basketball/hall-of-fame/Mirko-Novosel פרופיל], באתר היכל התהילה של פיב"א

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברי היכל התהילה של פיב"א
קטגוריה:מאמני כדורסל קרואטים
קטגוריה:היכל התהילה של הכדורסל: מאמנים
קטגוריה:כדורסלנים קרואטים
קטגוריה:כדורסלנים יוגוסלבים
קטגוריה:זאגרב: אישים
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1938
קטגוריה:קרואטים שנפטרו ב-2023
סאטושי טנאקה

סאטושי טנאקה (ביפנית: 田中 聡; נולד ב-13 באוגוסט 2002 בנאגנו שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת שונאן בלמארה מליגת העל היפנית.

== קריירת מועדונים ==
טנאקה גדל במחלקות הנוער של נאגנו FC, נאגנו פרקיירו ושונאן בלמארה. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של שונאן בלמארה מליגת העל היפנית.

ב-22 באוגוסט 2022 הושאל טנאקה למשך עונה אחת לקורטרייק מליגת העל הבלגית. ב-28 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1-0 לסטנדרד לייז' במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת . הוא ערך 15 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:קשרי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני קורטרייק
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-2002
Proud (אלבום של הת'ר סמול)

Proud הוא אלבום האולפן הראשון של הזמרת הבריטית, הת'ר סמול. האלבום יצא לראשונה ב-28 ביוני 1999 בהוצאת חברת התקליטים אריסטה רקורדס.<ref></ref> האלבום הופק על ידי פיטר-ג'ון וטזה, סטיב דוברי, סימון קלימה ואולי מרלאנד. ב-28 ביוני 2000 ו-27 בנובמבר 2002 יצאו מהדורות חוזרות של אלבום האולפן.<ref></ref><ref></ref>

== רשימת השירים ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1999
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי פופ
קטגוריה:אלבומי חברת אריסטה רקורדס
מייק נאוורוצקי

מייק נאוורוצקי (בפולנית: Maik Nawrocki; נולד ב-7 בפברואר 2001) הוא כדורגלן פולני המשחק בעמדת הבלם במועדון הסקוטי סלטיק.

== קריירה ==
נאוורוצקי הוא החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ורדר ברמן. הוא התקדם עד לקבוצת המילואים של המועדון, ובפברואר 2020 חתם על חוזה מקצועי בוורדר ברמן.
נאוורוצקי הצטרף לוארטה פוזנן בהשאלה בפברואר 2021. הוא רשם 3 הופעות בליגה הפולנית הבכירה והבקיע שער אחד.

ב-15 ביוני 2021, הוכרז כי נאוורוצקי יחזור לפולין ויצטרף לאלופה הפולנית באותה תקופה, לגיה ורשה בהשאלה לעונת 2021/2022, עם אופציה לרכישה. הוא הצטרף לקבוצה באופן קבוע על חוזה לשלוש שנים ב-28 במאי 2022.

== נבחרת לאומית ==
נאוורוצקי יצג את פולין בנבחרות הצעירות שלה, החל מהנבחרת עד גיל 15 ועד הנבחרת עד גיל 21.
מייק נאוורוצקי נכלל בסגל הזמני של פולין למונדיאל 2022, אך הוא לא נכלל בסגל הסופי של 26 שחקנים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:בלמי כדורגל פולנים
קטגוריה:ברמן: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:כדורגלני לגיה ורשה
קטגוריה:כדורגלני סלטיק
קטגוריה:ספורטאים פולנים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בסקוטלנד
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-2001
רוקאס פוקסטאס

רוקאס פוקסטאס (בליטאית: Rokas Pukštas; נולד ב-25 באוגוסט 2004) הוא כדורגלן אמריקאי ממוצא ליטאי המשחק בעמדת הקישור בקבוצת היידוק ספליט הקרואטית.

== קריירה ==
פוקסטאס הצטרף לאקדמיית הנוער של ספורטינג קנזס סיטי ב-2018, ואף היה בתקופת ניסיון במנצ'סטר יונייטד ב-2019. הוא חתם על חוזה מקצועי עם היידוק ספליט ב-10 בנובמבר 2020, והצטרף למחלקת הנוער. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של היידוק ספליט בניצחון 2–1 בליגה על הורווטי דרגוביץ' ב-29 באפריל 2022.

== נבחרת לאומית ==
פוקסטאס זכאי לשחק עבור נבחרות ארצות הברית וליטא. הוא יצג את ארצות הברית עד גיל 15 בשנת 2019. הוא יצג מאוחר יותר את נבחרת ארצות הברית בכדורגל עד גיל 20 בשנת 2021 ובמונדיאליטו 2023, שם כבש שער נגד נבחרת ניו זילנד.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אמריקאים
קטגוריה:קשרי כדורגל אמריקאים
קטגוריה:כדורגלני היידוק ספליט
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2004
רון שרף

רון שֶרְף (נולד ב-17 בפברואר 1972) הוא פעיל חברתי ופוליטי ישראלי, סגן אלוף במילואים בסיירת מטכ"ל, ממייסדי ומנהיגי תנועת המחאה "אחים לנשק", ועומד בחזית המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע וההתנגדות לרפורמה המשפטית בישראל.

== ביוגרפיה ==
שרף גדל בכפר סבא וסיים את לימודי תיכון כצנלסון בעיר. בילדותו גר שלוש שנים בקניה, שם אביו עבד כמהנדס.

את שירותו בצה"ל עשה כקצין בסיירת מטכ"ל. שרף היה מפקד צוות כוח החילוץ המקביל של ניר פורז בפעולת החילוץ של נחשון וקסמן.<ref></ref> הוא השתחרר בדרגת סא"ל ושימש מאז אחד ממפקדי הגיבושים של היחידה.

לאחר שחרורו מצה"ל, עבד בחברות הייטק אחדות, בהן בטר פלייס. מאז דצמבר 2022 הוא משמש סגן נשיא למחקר ופיתוח בחברת סטרטסיס.

שרף הוא בוגר אוניברסיטת תל אביב בהנדסת מכונות ומוסמך מהמרכז הבינתחומי הרצליה במנהל עסקים.

=== פעילותו ב"אחים לנשק" ובמחאה נגד הרפורמה המשפטית ===
בפברואר 2023, בתגובה לרפורמה המשפטית שמקדמת ממשלת ישראל בראשות בנימין נתניהו, שרף, יחד עם איתן הרצל וחיילי מילואים נוספים בצה"ל יצאו במסע מלטרון לירושלים במטרה לגרום להד ציבורי. בין הצועדים היו הרמטכ"ל לשעבר משה יעלון, והאלוף (מיל') טל רוסו. המטרה הסופית, הצהיר שרף, היא "להגיע לבית המשפט העליון, להגן על שומרי הסף ולומר להם שאנחנו איתם".

שרף הוביל פעילויות מחאה רבות במסגרת ארגון אחים לנשק.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> הוא מרבה לנאום בהפגנות,<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref> ולהתראיין בתקשורת בארץ<ref></ref><ref></ref><ref></ref> ובחו"ל.<ref></ref>

ב-9 במרץ 2023 הוא לקח חלק בפעולה של אחים לנשק שחסמו את הכניסה למשרדי עמותת פורום קהלת בשקי חול המשמשים להגנה ובסלילי תיל. לעמותת קהלת חלק בניסוח הצעות החוק של הרפורמה המשפטית שמובילה הממשלה. שרף ואחרים נעצרו בחשד להסגת גבול, חסימה והפרת סדר, ותליית שלטים על מבנה שלא כדין. ב-11 במרץ 2023 בהפגנה בקפלן טען ש"מילואים יש רק בדמוקרטיה"<ref></ref> וכמה ימים אחר כך אמר במסיבת עיתונאים: כי "הממשלה ממשיכה לדהור, שר הביטחון שותק. רשות מבצעת בלי כוח מוגבל זאת דיקטטורה, אנחנו מפחדים. צבא העם לא יכול להתקיים בדיקטטורה. צבא עם יהיה בדמוקרטיה. אם יחוקקו החוקים אנחנו ועוד עשרות אלפים נפסיק התנדבות הצבא מתפרק, הקול שלנו רועד. אנחנו חלק בלתי נפרד מהצבא, אני 32 שנה בצבא. עד עכשיו עצרנו, היום נתחיל להחתים באופן אקטיבי את כל מתנדבי המילואים".<ref></ref>

שרף נשוי ולו שלושה ילדים. מתגורר במרכז הארץ.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.facebook.com/groups/200418634016002/posts/1287937018597486 רון שרף נואם בהפגנה בקפלן], באתר פייסבוק, 12 במרץ 2023
* 
* 
* [https://geekonomy.net/2023/08/06/geekonomy760/ אחים לנשק], עם רון שרף ואייל נווה, פודקאסט "גיקונומי", 6 באוגוסט 2023.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי תיכון כצנלסון
קטגוריה:פעילים פוליטיים ישראלים
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:לוחמי סיירת מטכ"ל
קטגוריה:מתנגדים לרפורמה המשפטית בישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי המרכז הבינתחומי הרצליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
קרוליין ואן דר פלאס

קרוליין אן מריה ואן דר פלאס (בהולנדית: Carolina Ann Maria van der Plas, נולדה ב-6 ביוני 1967) היא עיתונאית ופוליטיקאית הולנדית המכהנת כחברה בבית הנבחרים מאז 2021.<ref name="parlbio"></ref> חברה לשעבר במפלגה הנוצרית-דמוקרטית (CDA), אותה עזבה ב-2019, היא המייסדת ומנהיגת המפלגה הנוכחית של תנועת האזרח החקלאי (BBB).<ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
ואן דר פלאס נולדה ב-6 ביוני 1967 בקאויק לאב הולנדי ולאם אירית. אביה, היה עיתונאי ספורט בעיתון האזורי של דוונטר<ref name="Stentor"></ref><ref></ref> ואמה היא פוליטיקאית בדימוס של המפלגה הנוצרית-דמוקרטית (CDA), ששימשה כיושבת ראש בהנהלת העירייה של דוונטר.<ref name="Stentor" /> ואן דר פלאס גדלה במשפחה קתולית, אך מאז נערותה חדלה ללכת לכנסייה.<ref></ref>

לאחר שסיימה תיכון, החלה לעבוד כעורכת פרילנסרית בעיתון האזורי של דוונטר. ב-2004 החלה לעבוד כעיתונאית עצמאית בנושאי חקלאות, במגזין בתחום תעשיית הבשר. בהמשך עבדה עבור מספר מגזינים בתחום החקלאות. כמו כן עבדה כאשת תקשורת באגודת החקלאים ועבור איגוד מגדלי החזירים ההולנדי.<ref name="Stentor" />

=== קריירה פוליטית ===
בשנת 2018, ואן דר פלאס הוצבה במקום השביעי ברשימת המועמדים של ה-CDA לבחירות המקומיות בדוונטר. היא קיבלה 120 קולות. לאחר הבחירות המחוזיות ב-2019, החליטה לעזוב את ה-CDA משום שלדעתה המפלגה לא עשתה מספיק כדי לייצג את האינטרסים של המגזר החקלאי.

בתגובה למחאות החקלאים הנרחבות שהתקיימו בהולנד באוקטובר 2019, ואן דר פלאס, יחד עם וים חרוט קורקמפ והנק ורמיר, שני אנשי שיווק, הקימו את העמותה והמפלגה הפוליטית תנועת האזרח החקלאי (BBB).<ref name=":0" />

ב-17 באוקטובר 2020, ואן דר פלאס נבחרה פה אחד למנהיגת המפלגה.<ref name="bbbag"></ref> הקמפיין שלה לבחירות הכלליות של 2021 התמקד בנושאים החשובים לבוחרים כפריים וחקלאיים, כולל הבטחות ל"משרד הכפריות" שימוקם לפחות 100 קילומטרים מהאג, והסרת האיסור על ניאוניקוטינואידים.<ref name="bbbag" /> המפלגה השיגה 104,319 קולות (1%), וואן דר פלאס נכנסה לבית הנבחרים כסיעה של אישה אחת.<ref></ref><ref></ref>

== חיים אישיים ==
ואן דר פלאס מתגוררת בדוונטר. התאלמנה בשנת 2019 ויש לה שני בנים.<ref name="Stentor" />

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאיות הולנדיות
קטגוריה:עיתונאים הולנדים
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1967
תבורכי

"תבורכי" (מוכר גם כ-"תבורכי ארצי") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1977 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה העשירית והאחרונה באלבום האולפן ה-14 של הזמרת, רגשות מעורבים.

== על השיר ==
"תבורכי" נכתב והולחן על ידי שייקה פייקוב, שגם הפיק אותו. זהו שיר אהבה למדינת ישראל, בו הדוברת מברכת אותה לריבוי נחליה ועוד. ב-26 בספטמבר 1977 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-19. ב-5 בדצמבר עלה למקום השני, שיאו בדירוג, שם שהה שבועיים רצופים. ב-23 בינואר 1978 יצא מהדירוג לאחר שישה-עשר שבועות צעידה רצופה. כמו כן, הוא הגיע בשיאו מצעד השבועי של גלי צה"ל למקום החמישי. במצעדי סוף השנה של רשת ג' ושל גלי צה"ל דורג "תבורכי" במקומות ה-28 וה-24 בהתאמה.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:סינגלים מ-1977
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים על ארץ ישראל
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
גוראם קאשיה

גוראם קאשיה (בגאורגית: გურამ კაშია; נולד ב-4 ביולי 1987) הוא כדורגלן גאורגי המשחק בעמדת המגן בסלובן ברטיסלאבה ובנבחרת גאורגיה. נכון לשנת 2023 קאשיה הוא שיאן ההופעות של נבחרת גאורגיה בכל הזמנים.

==קריירה==
קאשיה הגדל במחלקת הנוער של דינמו טביליסי. לקראת עונת 2006/2007 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון, ובהמשך שיחק בהרכב הראשון.

באוגוסט 2010 עזב את דינמו טביליסי, חתם בקבוצת ויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית,
===קריירת נבחרות===
קאשיה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גאורגיה הבוגרת ב-1 באפריל 2009, במשחק ידיות מול .

נכלל בסגל נבחרת גאורגיה לטורניר יורו 2024.

==תארים==
* אליפות גאורגיה : 2007/2008
* הגביע הגאורגי : 2008/2009
* הגביע ההולנדי: 2016/2017
* אליפות סלובקיה (2): 2021/2022, 2022/2023
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גאורגים
קטגוריה:מגני כדורגל גאורגים
קטגוריה:טביליסי: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני דינמו טביליסי
קטגוריה:כדורגלני ויטסה ארנהם
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב טביליסי
קטגוריה:כדורגלני סלובן ברטיסלאבה
קטגוריה:כדורגלני סן חוזה ארת'קווייקס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גאורגיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:ספורטאים זרים בארצות הברית
קטגוריה:ספורטאים זרים בסלובקיה
קטגוריה:גאורגים שנולדו ב-1987
סלימאן מולא

סלימאן מולא (בערבית: سليمان مولا; נולד ב-25 בפברואר 1999) הוא אתלט אלג'יראי, אלוף אפריקה (פורט לואיס 2022) בריצת 800 מטר.

==ביוגרפיה==
מולא נולד באלג'יריה.

=== 2022 ===
==== אלוף אפריקה ====
באליפות אפריקה שנערכה בחודש יוני בפורט לואיס שבמאוריציוס זכה מולא במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:45.59 דקות.

באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בחודש יולי ביוג'ין שבארצות הברית סיים מולא במקום החמישי בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:44.85 דקות.

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* ריצת 800 מטר: 1:43.38 דקות (2023)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אתלטים אלג'יראים
קטגוריה:רצי 800 מטר
קטגוריה:אלג'יראים שנולדו ב-1999
וילפריד האפיו

וילפריד האפיו (בצרפתית: Wilfried Happio; נולד ב-22 בספטמבר 1998) הוא אתלט צרפתי, סגן אלוף אירופה (מינכן 2022) ומקום רביעי באליפות העולם (יוג'ין 2022) בריצת 400 מטר משוכות.

==ביוגרפיה==
סג'אתי נולד בבור-לה-רן שבצרפת.

===2017===
==== אלוף אירופה עד גיל 20 ====
באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה בגרוסטו, איטליה הוא זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 49.93 שניות.

=== 2019 ===
==== אלוף אירופה עד גיל 23 ====
באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה ביבלה שבשוודיה ביולי זכה האפיו במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 49.03 שניות.

באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר בספטמבר סיים במקום 33 בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 51.25 שניות.

=== 2021 ===
באולימפיאדת טוקיו שנערכה סיים במקום 21 בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 49.49 שניות, ולא העפיל לריצת הגמר.

=== 2022 ===
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ביולי סיים במקום רביעי בריצת 400 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 47.41 שניות.
==== סגן אלוף אירופה ====
באליפות אירופה שנערכה במינכן שבגרמניה באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.56 שניות, אחרי קרסטן ורהולם מנורווגיה (47.12 שניות) ולפני יסמאני קופלו מטורקיה (48.78 שניות).

===2023===
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-21 באוגוסט 2023 הוא סיים במקום 16 בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.83 שניות. שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בבלינזונה, שווייץ ב-4 בספטמבר הוא סיים שני בריצת 400 מטר משוכת שיא עונה חדש של 47.58 שניות, אחרי אליסון דוס סנטוס מברזיל (47.50 שניות) ולפני בן ארצו לודבי ואיו (47.92 שניות).

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* ריצת 400 מטר: 46.59 שניות (2023)
* ריצת 400 מטר משוכות: 47.41 שניות (2022)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אתלטים צרפתים
קטגוריה:רצי משוכות
קטגוריה:רצים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1998
הנה ימים באים (שיר של אילנית)

"הנה ימים באים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1978 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה באלבום האולפן ה-14 של הזמרת, רגשות מעורבים.

== על השיר ==
"הנה ימים באים" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-6 בפברואר 1978 נכנס השיר לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום העשרים. ב-27 במרץ עלה למקום הראשון, שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, ב-15 במאי, יצא מהדירוג לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע בשיאו למקום השני. בדירוג השנתי של שתי התחנות דורג "הנה ימים באים" במקום העשירי.

השיר הפך לפופולרי ברשתות החברתיות, עקב ריקוד שרקד מריאנו אידלמן בתוכנית המציאות ״רוקדים עם כוכבים״.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:סינגלים מ-1978
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
רגשות מעורבים (שיר)

"רגשות מעורבים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1978 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הרביעית וכשיר הנושא באלבום האולפן ה-14 של הזמרת, רגשות מעורבים.

== על השיר ==
"רגשות מעורבים" נכתב על ידי יהונתן גפן ללחן שחיבר נתן כהן. ב-31 ביולי 1978 נכנס השיר לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-22. ב-9 באוקטובר עלה למקום השני, שיאו במצעד, ושהה שם שבועיים רצופים. לבסוף, חמישה-עשר שבועות צעידה רצופה, יצא ב-27 בנובמבר מהדירוג. על-אף הצלחתו, הוא לא נכנס למצעד השנתי של התחנה.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:סינגלים מ-1978
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יהונתן גפן
קטגוריה:שירים על רגשות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
הנה בא השלום

"הנה בא השלום" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1978 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השלישית באלבום האולפן ה-14 של הזמרת, רגשות מעורבים.

== על השיר ==
"הנה בא השלום" נכתב על ידי אהוד מנור והולחן על ידי נורית הירש, שגם הפיקה אותו. הוא נכתב בהשראת חתימת הסכם השלום בין ישראל ומצרים. ב-8 במאי 1978 נכנס השיר לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-22. ב-19 ביוני עלה למקום השביעי, שיאו במצעד. לבסוף, לאחר אחד-עשר שבועות צעידה רצופה, יצא ב-24 ביולי מהדירוג. במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע בשיאו למקום החמישי.

== מיקומי שיא ==

==ראו גם==
* חורף 73
* שיר לשלום

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:סינגלים מ-1978
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירי שלום
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
יום הדין (ספר)

יום הדין (באנגלית The Fixer; המתקן) הוא רומן מאת ברנרד מלמוד שפורסם ב-1966 על ידי Farrar, Straus & Giroux. הוא זכה בפרס הספר הלאומי האמריקאי לספרות (השני של מלמוד)<ref name="nba1967">
[https://www.nationalbook.org/awards-prizes/national-book-awards-1967 "National Book Awards – 1967"]. National Book Foundation. Retrieved 2012-03-30. (With essay by Harold Augenbraum from the Awards 60-year anniversary blog.)</ref> ובפרס פוליצר לספרות.<ref name="pulitzer">[http://www.pulitzer.org/bycat/Fiction "Fiction"]. Past winners & finalists by category. The Pulitzer Prizes. Retrieved 2012-03-30.</ref>

יום הדין מספק גרסה בדיונית של "משפט בייליס". מנחם מנדל בייליס היה יהודי שהואשם ונכלא שלא בצדק ברוסיה הצארית. "משפט בייליס" ב-1913 עורר סערה בינלאומית ובייליס זוכה על ידי חבר מושבעים.

הספר עובד לסרט מ-1968 באותו שם בכיכובו של אלן בייטס (יעקב בוק) שהועמד לאוסקר.

== מחלוקת פלגיאט ==
צאצאיו של מנדל בייליס טוענים זה מכבר שבכתיבת "יום הדין", מלמוד העתיק חומר מהמהדורה האנגלית משנת 1926 של ספר הזיכרונות של בייליס, "The Story of My Sufferings". אחד מבניו של בייליס העלה טענות אלה בהתכתבות עם מלמוד כאשר "יום הדין" פורסם לראשונה. מהדורה משנת 2011 של ספר הזיכרונות של בייליס, בעריכה משותפת של אחד מנכדיו, מזהה 35 מקרים של פלגיאט על ידי מלמוד.<ref>Beilis, Mendel. Blood Libel: The Life and Memory of Mendel Beilis, ed. Jay Beilis et al. (2011)</ref>

בתגובה להאשמות על פלגיאט שהועלו על ידי צאצאיו של בייליס, הביוגרף של מלמוד פיליפ דייוויס הכיר ב"כמה הקבלות מילוליות קרובות" בין ספר הזיכרונות של בייליס לרומן של מלמוד. דייוויס טען, עם זאת, "כשזה היה חשוב ביותר, המשפטים [של מלמוד] הציעו מימד אחר ורגש עמוק יותר".<ref>Davis, Philip. Bernard Malamud: A Writer's Life (2007), pp. 241–43</ref>

חוקר מדעי היהדות, מיכאל טריט, אפיין את היחסים בין "יום הדין" של מלמוד לבין הזיכרונות של בייליס כקשר של "חובות וחדשנות".<ref>Tritt, Michael. "Mendel Beilis's The Story of My Sufferings and Malamud's The Fixer: A Study of Indebtedness and Innovation", Modern Jewish Studies 13, no. 4 (Summer, 2004), p. 70</ref>

== צנזורה ==
הספר היה אחד מתוך כמה שהוסרו מספריות בתי הספר על ידי מועצת החינוך של מחוז בתי הספר Island Trees בניו יורק, שנדון בבית המשפט העליון של ארצות הברית ב-1982.<ref></ref>

== בתרבות ==
בפרק 7 של מד מן עונה 5, דון דרייפר קורא את הרומן במיטה וממליץ עליו לאשתו מייגן.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרים שצונזרו
קטגוריה:ספרים המתרחשים ברוסיה
קטגוריה:ספרים שזכו בפרס פוליצר לסיפורת
אפקט שמע תלת ממד

אפקטי אודיו תלת־ממדיים הם קבוצה של אפקטים קוליים שמתפעלים את הצליל המופק מרמקולי סטריאו, רמקולי סאונד סראונד, מערכי רמקולים או אוזניות. זה כרוך לעיתים קרובות במיקום וירטואלי של מקורות קול בכל מקום במרחב התלת־ממדי, כולל מאחורי, מעל או מתחת למאזין.

אודיו תלת־ממדי (עיבוד) הוא הקונבולוציה המרחבית של גלי קול באמצעות פונקציות העברה הקשורות לראש. זוהי התופעה של הפיכת גלי קול (באמצעות פונקציית העברה הקשורה לראש או מסנני HRTF וטכניקות ביטול הצלבה) כדי לחקות גלי צלילים טבעיים, הבוקעים מנקודה במרחב תלת־ממדי. היא מאפשרת תחבולה של המוח באמצעות האוזניים ועצבי השמיעה, תוך העמדת פנים למקם צלילים שונים במקומות תלת-ממדיים שונים עם שמיעת הצלילים, למרות שהצלילים עשויים להיות מופקים רק משני רמקולים (שלא דומה לצליל היקפי).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלקטרוניקה