OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מיון בסיס

מיון בסיס של 3 עמודות ו-10 אפשרויות לכל ספרה.
מיון בסיס (Radix sort) הוא אלגוריתם מיון של מספרים המסתמך על כך שמספר הספרות בייצוג המספרים חסום על ידי קבוע. (למשל: מספר הספרות בייצוג המספר 1234567 הוא 7).

ניתן לממש מיון בסיס כמיון יציב, כלומר מיון ששומר על הסדר הפנימי בין שני ערכים זהים.

מיון הבסיס מתבצע בדרך כלל בזמן ריצה של <math>\ O(n \cdot k)</math>, כאשר n הוא גודל הקלט ו-k הוא מספר הספרות המקסימלי בכל מספר.

==מהלך האלגוריתם==
הדוגמה הבאה מתייחסת למספרים המיוצגים בבסיס 10, כך שכל ספרה קטנה מ-10. ניתן להכליל זאת בקלות לבסיס d כלשהו:
#מיון כל המספרים בקבוצה ל־10 קבוצות, על פי ספרת האחדות שלהם.
#מיון יציב (מספרים בעלי אותו ערך יישארו באותו סדר גם לאחר המיון) של כל המספרים מהקבוצות שהתקבלו שוב, ל־10 קבוצות, על פי ספרת העשרות של כל מספר, תוך כדי שמירה על סדר המספרים בתוך כל קבוצה, לפי המיון של השלב הקודם.
#המשך מיון המספרים על פי הספרה החשובה יותר (מאות, ואז אלפים, ואז עשרות אלפים וכן הלאה), תוך שמירת סדר המספרים בכל קבוצה לפי המיון של השלב הקודם לשלב הנוכחי.

===דוגמת הרצה===

נביט ברשימה הלא ממוינת הבאה:

:

נמיין את הרשימה לפי הספרה הכי פחות משמעותית, ספרת האחדות:

:

:<small>כדאי לשים לב ש-802 בא לפני 2, מכיוון ש-802 הופיע לפני 2 ברשימה המקורית. אותו דבר קורה גם עבור הזוגות 170, 90 ו-45, 75.</small>

נמיין את הרשימה לפי הספרה הבאה, ספרת העשרות:

:

:<small>שימו לב ששוב 802 בא לפני 2 מכיוון ש-802 בא לפני 2 ברשימה הקודמת.</small>

לבסוף, נמיין את הרשימה לפי הספרה המשמעותית ביותר:

:

חשוב להבין שכל אחד מהצעדים המופיעים מעלה מצריכים רק מעבר אחד על הנתונים, מכיוון שכל פריט יכול להיות ממוקם בסל הנכון מבלי להיות מושווה עם פריטים אחרים.

==זמן ריצה==
עקרונית, זמן הריצה של האלגוריתם הוא <math>\ O(k \cdot (n + d))</math>, כאשר n הוא כמות המספרים בקלט, k הוא מספר הספרות המקסימלי בכל מספר ו-d הוא הבסיס בו המספרים נתונים.
עם זאת, לרוב המספרים נתונים בבסיס ידוע, כך שלכל בסיס שהוא מתקיים <math>\ d = O(1)</math> ולכן זמן הריצה יהיה <math>\ O(n \cdot k)</math>.

אם גודל הקלט, כלומר מספר המספרים שיש למיין, הוא בסדר גודל גדול מזה של מספר הספרות (או: k זניח ביחס ל-n), כלומר <math>\ k = o(n)</math>, זמן הריצה יהיה <math>\ O(k \cdot n)=O(2n)=O(n)</math>, כאשר זמן הריצה המינימלי למיון <math>\ n</math> מספרים ללא הנחות ידועות על היחס בין גודל הקלט למספר הספרות המקסימלי כלשהן הוא <math>\ O(n \log(n))</math>.

חשוב לשים לב שלא בכל המקרים <math>\ O(n \cdot k)<O(n \cdot \log(n))</math>, והדבר תלוי ביחס שבין גודל הקלט למספר הספרות בכל מספר (לדוגמה, שני מספרים בעלי 10 ספרות עשרוניות ימוינו מהר יותר במיון מיזוג מאשר במיון בסיס).

==ראו גם==
*מיון מנייה
*מיון סלים
== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160303165903/http://www.queue.co.il/%D7%9E%D7%99%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D/#_8211_Radix_Sort מיון בסיס] בQueue
* 
*

בסיס
מרחב (מתמטיקה)

במתמטיקה, מרחב הוא שם כללי לקבוצה בעלת תכונות מוגדרות הנושאת איתה מבנה נוסף. למושג זה אין הגדרה חדה, והוא משמש רק כדי להדגיש את תכונותיה של הקבוצה בה מדובר. מרחבים מסוגים שונים מכלילים מושגים טבעיים במדע. לדוגמה, מרחב מטרי הוא קבוצה שבה מוגדר מרחק בין כל שתי נקודות, ומרחב הסתברות עוסק באופן מדויק במושג ההסתברות.

באלגברה, מרחב וקטורי הוא קבוצה עם פעולות של חיבור וכפל ביחס לשדה הנמצא ברקע. מרחבים נורמיים הם מרחבים וקטוריים שבהם אפשר למדוד מרחק, ובמרחבי מכפלה פנימית אפשר למדוד גם זוויות. תכונות אנליטיות נוספות יש למרחבי בנך ומרחבי הילברט.

לאיברי המרחב קוראים לרוב נקודות.

==מרחבים==

מרחבים גאומטריים:
* מרחב אוקלידי (המרחב הגאומטרי המוכר לנו)
* מרחב פרויקטיבי – מרחב המקיים את האקסיומות של הגאומטריה הפרויקטיבית
* מרחב תלת-ממדי
* מרחב לא-אוקלידי (מרחבים בעלי עקמומיות)
מרחבים טופולוגיים (קבוצה עם מערכת סביבות, או מרחקים בין נקודות):
* מרחב טופולוגי (מרחב עם מערכת סביבות המוגדרת מעליו)
* מרחב האוסדורף (מרחב טופולוגי בו כל 2 נקודות ניתנות להפרדה)
* מרחב רגולרי (מרחב בו ניתן להפריד קבוצה ונקודה סגורה)
* מרחב רגולרי לחלוטין (מרחב בו ניתן להפריד קבוצה ונקודה סגורה באמצעות פונקציה רציפה)
* מרחב נורמלי (מרחב בו ניתן להפריד 2 קבוצות סגורות)
* מרחב מטרי (מרחב עם מטריקה – פונקציית מרחק)
* מרחב ספרבילי – מרחב שקיימת בו קבוצה צפופה בת מנייה
* מרחב גאודזי – מרחב מטרי <math>\ X</math> (עם מטריקה <math>\ d</math>), שבו כל המרחקים נמדדים על ידי מסילות מתאימות
* מרחב היפרבולי – מרחב גאודזי הדומה, במובן מסוים, למודל הדיסק של הגאומטריה ההיפרבולית
מרחבים אלגברים (קבוצה עם פעולה או פונקציה מעליהם):
* מרחב וקטורי (מרחב הסגור תחת צירופים ליניאריים)
* מרחב מדיד – מרחב עם סיגמא-אלגברה של קבוצות
* מרחב מידה (מרחב תתי-קבוצות עם פונקציית מידה)
* מרחב הסתברות (מרחב מאורעות עם מידת הסתברות)
מרחבים אלגבריים וטופולוגים:
* מרחב נורמי (מרחב וקטורי עם נורמה)
* מרחב מכפלה פנימית (מרחב וקטורי עם מכפלה פנימית המשרה נורמה "אוקלידית")
* מרחב בנך (מרחב נורמי שלם)
* מרחב הילברט (מרחב מכפלה פנימית שלם)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מושגים במתמטיקה

da:Rum#Matematik
es:Espacio#Matemáticas
fr:Espace (notion)#Mathématiques
gl:Espazo#Matemática
ko:공간#수학
יצר הרע

ביהדות, יצר הרע הוא כינוי לנטיותיו השליליות של האדם.

==מקורות ושמות==
בתורה מופיע בהקשר של המבול הפסוק "כי יצר לב האדם רע מנעוריו", כהסבר מדוע לא יביא הבורא עוד מבול כעונש על חטאי האנושות. הפסוק מבטא את הניגוד שבין "אשר עשה האלוהים את האדם ישר", לבין "יצר לב האדם" שהוא רע מנעוריו. היצר הרע בהקשר זה מדבר על התאוות והדחפים הקיימים אצל בני האדם, אשר עלולים לגרום להם לפעול באופן מזיק אשר גורם רע להם ולזולתם. 

בתלמוד ובמדרשים לעיתים היצר הרע מופיע כדמות חיצונית המסיתה את האדם לעבירה.

במקורות היהדות לעיתים מכונה היצר הרע בשם שטן.

במסכת סוכה מסופר על מספר שמות שהוענקו ליצר הרע:

כינוי נוסף ליצר הרע הוא זקן וכסיל או מלך זקן וכסיל. מקור הביטוי במדרש רבה: 

רבי נחמן מברסלב אמר שליצר הרע יש לקרוא אך ורק "המדמה" כי הוא מכניס לאדם רק דמיונות לראש.

== במחשבת היהדות ==

על פי המסורת היהודית על האדם לכבוש את יצרו; ואף נאמר במשנה במסכת אבות: .
בתוך כל אדם שוכנים שני יצרים: היצר הטוב והיצר הרע. חז"ל דורשים את הפסוק: , כמתייחס לשני היצרים; היצר הרע מכונה בשם "מלך זקן וכסיל", מכיוון שהוא נכנס אל האדם כבר בלידתו, ולעומתו היצר הטוב מכונה בשם "ילד מסכן וחכם", שכן הוא נכנס אל האדם רק שלוש עשרה שנים לאחר הלידה - בזמן בר המצווה.

במסכת שבת נכתב: גישה דומה ניתן למצוא במסכת סוכה:

אחת מדרכי התמודדות עם היצר הרע היא: "רבי ישמעאל אומר: אם פגע בך מנוול זה - משכהו לבית המדרש".

=== העת החדשה ===
בספר התניא מובא שיצר הטוב ויצר הרע מקורם בשתי נפשות. לבני ישראל, לפי מחבר התניא, יש שתי נפשות, אחת נפש בהמית והשנייה היא הנפש האלוהית. והיצר הרע מקורו בנפש הבהמית. היצר הטוב מבוסס בעיקרו על המחשבה והמוח, ואילו היצר הרע מבטא את האמוציות והרגשות הספונטניים שעמם האדם נולד, שמטבעו נמשך האדם לתאוות גשמיות וגופניות. כהמשך לגישה זו, בחסידות חב"ד ובתניא בפרט מודגשת השיטה של "מוח השליט על הלב", כלומר לשלוט על הלב ועל האישיות ולכוון אותם לפי מסקנת השכל.

== ראו גם ==
*עין הרע
*שטן
*שד
*אוי לי מיצרי אוי לי מיוצרי

==לקריאה נוספת==
*אסא קידר, שיחות עם יצר הרע, תל אביב: הוצאת ידיעות אחרונות
* פרופ' נחום רקובר, [http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=444 מטרה המקדשת את האמצעים] "התגברות היצר כשיקול להתיר לעבור עברה קלה", 11-150. הוצאת ספרית המשפט העברי; משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, תש"ס-2000.

==קישורים חיצוניים==

*משה אדד, [http://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/niv/adad-1.htm על הטוב ועל הרע], באתר דעת
*[https://web.archive.org/web/20130930135133/http://www.yba.org.il/show.asp?id=37110 יצר לב האדם רע מנעוריו], באתר מרכז ישיבות בני עקיבא
*ישי רוזן-צבי, [http://telaviv.academia.edu/IshayRosenZvi/Papers/182428/ytsr_hr_bsprvt_hmvryt_bkhynh_mkhdsh יצר הרע בספרות האמוראים: בחינה מחדש]
*
*יוסף דן, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=13880 "יצר הרע טוב לאדם"], על ספר חסידים, באתר מט"ח
*דן לחמן, [http://www.e-mago.co.il/Editor/hagut-1803.htm מאמר על ספרו של אסא קידר, "שיחות עם יצר הרע"],
*[https://web.archive.org/web/20090306200900/http://www.hujihillel.org.il/59460/%D7%A9%D7%99%D7%97%D7%95%D7%AA-%D7%A2%D7%9D-%D7%99%D7%A6%D7%A8-%D7%94%D7%A8%D7%A2 מקורות וקטעים מהספר "שיחות עם יצר הרע"]
*רונן נויבירט, [http://www.kipa.co.il/jew/show.asp?id=32748 יצר הרע של צדיקים], באתר כיפה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מיסטיקה יהודית
קטגוריה:פולקלור יהודי
קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:מיתולוגיה יהודית
תשדיר פרסומת

תשדיר פרסומת (בעגה המקצועית: ספוט) הוא תשדיר רדיו קצר, המעביר מסר פרסומי באומר ובצליל. פעמים רבות ניצב בלבו של תשדיר פרסומת הזמריר, שהוא מסר קצר וקליט, המלווה בלחן. לעיתים מורכב תשדיר הפרסומת מהזמריר לבדו, אך פעמים רבות הם כוללים מסר ארוך יותר, שהזמריר הוא רק חלק ממנו, מעין עוגן הקושר תשדיר זה למכלול התשדירים של אותו משווק. מקבילו בקולנוע ובטלוויזיה של תשדיר הפרסומת הוא סרטון פרסומת.

תשדיר הפרסומת מופק על ידי משרד פרסום, ולשם השמעתו נרכש זמן שידור מתחנות הרדיו. בדומה לפרסומת בעיתונים הנחלקת בין עיתונים בתפוצה ארצית למקומונים, כך גם הפרסומת ברדיו נחלקת בין תחנות ארציות ותחנות אזוריות. לרייטינג של התחנה ושל ערוציה השפעה על מחיר התשדיר. לתשדיר הפרסומת אורכים קבועים, בין 10 ל-60 שניות. אורך התשדיר משפיע על מחיר זמן השידור שלו, אך לא באופן ליניארי – תשדיר כפול באורכו יעלה פחות מאשר כפליים במחיר. ברדיו המסחרי, שידור תשדירי פרסומת הוא מקור ההכנסה העיקרי. גם ברדיו הציבורי מתבסס חלק ניכר מהתקציב על ההכנסה מתשדירי פרסומת.

קולו של הקריין בתשדיר הפרסומת הוא בדרך כלל אנונימי, אך לעיתים עוסקים בכך קריינים נודעים, שקולם מוכר לציבור, שהמוניטין שלהם משמש אף הוא לשכנוע קהל המאזינים.

תשדיר הפרסומת הראשון מיוחס לתחנת הרדיו WEAF בניו יורק. התשדיר, באורך 10 דקות, שודר ב-28 באוגוסט 1922, פרסם חברת נדל"ן, והושמע בקולו של נציג החברה.

תשדירי פרסומת בתאגיד השידור הישראלי כפופים לכללים שמפרסמת מועצת הרשות מעת לעת (לאחרונה בקובץ כללי מועצת תאגיד השידור הישראלי (שידור פרסומות, הודעות חסות ותשדירים לשירות הציבור), תשפ"א–2021)<ref></ref>. מכוח כללים אלא נמנע לעיתים שידורם של תשדירי פרסומת שהוגשו לתאגיד השידור.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רדיו: תוכן
קטגוריה:פרסום
דחליל

דחלילים בשדות [[אורז ביפן]]
דחליל בגינת צמחים
ציור של דחליל משנת 1893

דחליל הוא בובה שאמורה להבריח ציפורים ובעיקר עורבים משדות חקלאיים ומגינות, באמצעות מראה ו/או צליל שהיא מפיקה.

שורש השם, ד-ח-ל, גזור מארמית, ומשמעותו: לפחד (בבא בתרא כז: תוספות "בדחלולי סגי").

==סוגי דחלילים==

בחקלאות נעשה לאורך ההיסטוריה שימושים רבים במכשירים עושי רעש שנועדו לנוע על ידי הרוח ולהבריח ציפורים.

מאחר שהציפורים נטו להתרגל לצלילים קבועים, נעשה שימוש באמצעים מגוונים יותר - החל מדמויות אדם שעושות רעש (הדחליל הקלאסי), וכלה בדמויות המחזיקות נפצי אבק שרפה שהתפוצצו באופן אקראי.

שיטה נפוצה אחרת להברחת ציפורים היא תליית ציפורים מתות על עמודים.

בניגוד לדחלילים המסורתיים, דחלילים מודרניים אינם בצורת אדם. בקליפורניה נפוצים שימושים בסרטים מבריקים הנעים ברוח (סרטים העשויים מיילאר).

==הדחליל בספרות==
הדחליל הוא אחד הגיבורים הראשיים של הקוסם מארץ עוץ
הדחליל הוא דמות המופיעה רבות בספרות האנגלית במאה ה-19, כאשר הידוע באזכורים הוא דמות הדחליל בספרי ל. פרנק באום - "הקוסם מארץ עוץ" בהם משמש הדחליל אחד הגיבורים העיקריים.

גם ביצירות מודרניות יותר מופיעים דחלילים, סדרת הקומיקס הפופולרית באטמן בהוצאת DC קומיקס הציגה את דמותו של "הדחליל" וכן שתי דמויות דחליל הופיעו בספרי מארוול קומיקס, הראשונה הייתה אויביהם של קפטן אמריקה, ספיידרמן, איירון מן וגוסט ריידר, והשנייה נקראה "איש הקש", ישות קסומה בין-ממדית ששמה נקשר לדוקטור סטריינג'. בפרק התשיעי בעונה השלישית של הסדרה דוקטור הו, "משפחת הדם", צבא דחלילים תוקף בית ספר יסודי.

==ראו גם==
* דוקרני יונים
* מבריח איילים

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:כלים חקלאיים
פיטר אוזגוד

פיטר לזלי אוזגוד (אנגלית: Peter Leslie Osgood; 20 בפברואר 1947 - 1 במרץ 2006) היה כדורגלן אנגלי בשנות ה-60 וה-70.

==קריירת מועדונים==
אוזגוד נולד בווינדזור. כנער חתם בצ'לסי וערך את הופעת הבכורה בגיל 17 גביע הליגה כשהבקיע את שני השערים בניצחון 2:0 על וורקינגטון טאון ב-16 בדצמבר 1964. כשחקן בקבוצת המילואים, כבש 30 שערים ב-20 משחקים ולא עבר זמן רב עד שהפך לשחקן הרכב קבוע.

לאחר מחנה אימונים באוסטרליה בו כבש 12 שערים בשמונה משחקים, פתח בהרכב בניצחון 4:1 על רומא ב-22 בספטמבר 1965 בגביע ערי הירידים. הוא כבש עוד שבעה שערים בליגה, אחד מהם היה אחרי ריצה של 60 יארד מול שחקני ברנלי.

הוא שבר את רגלו לאחר התקלות עם אמלין יוז מבלקפול בגביע הליגה ב-6 באוקטובר 1966, מה שעצר את התקדמותו, בעקבות כך גם החמיץ את גמר גביע ה-FA הראשון של צ'לסי ב-20 במאי 1967. בלעדיו, הפסידו "הכחולים" 2:1 לטוטנהאם הוטספר באצטדיון ומבלי.

הייתה זאת אכזבה גדולה לשחקן, למרות זאת התגבר על פציעתו וחזר לשחק. ראיית המשחק שלו ותכונותיו הפיזיות זוהו על ידי המאמן החדש דייב סקסטון שהציב אותו בדרך כלל כקשר.

בסך הכל, שיחק אוזגוד 380 משחקים בצ'לסי וכבש 150 שערים. הוא אחד מתשעה שחקנים בלבד שכבש בכל סיבוב של גביע ה-FA (ונכון להיום, האחרון שעשה זאת), כשעזר לצ'לסי לזכות בגביע ב-1970 לאחר משחק חוזר מול לידס יונייטד. הוא כבש את שער השוויון באולד טראפורד כשקבוצתו ניצחה לבסוף 2-1.

ב-1971 אוזגוד היה חלק מהקבוצה שזכתה בגביע המחזיקות לאחר ניצחון 2-1 על ריאל מדריד בפיראוס, במשחק בו כבש את השער השני והמנצח של צ'לסי. ב-1972, כבש בגמר גביע הליגה, אך צ'לסי הפסידו 2-1 לסטוק סיטי.

לאחר אי-הסכמה עם המגנ'ר דייב סקסטון בהקשר לצורת חייו, אוזגוד, יחד עם כמה שחקנים אחרים, הועברו לרשימת ההעברות ונמכר לסאות'האמפטון במרץ 1974 בסכום שיא של 275,000 לירות שטרלינג. עם סאות'האמפטון, זכה בגביע האנגלי ב-1976 עם ניצחון 1-0 על מנצ'סטר יונייטד. הוא עזב את הקבוצה בנובמבר 1977, תקופה קצרה לאחר שעזר למועדון לעלות ליגה. הוא כבש 36 שערים ב-157 משחקים אצל "הקדושים". לקראת סוף הקריירה שלו, שיחק גם תקופה קצרה בנוריץ' סיטי.

אוזגוד חזר לצ'לסי בדצמבר 1978 אחרי ששיחק מספר משחקים בפילדלפיה פיורי בארצות הברית. הוא חזר לסטאמפורד ברידג' בזמן שהקבוצה הייתה במאבקים נגד הירידה. הוא כבש בבכורה המחודשת שלו בקבוצה, בהפסד 7-2 למידלסברו. הוא נשאר במועדון עד סוף העונה לפני שפרש בדצמבר 1979.

==נבחרת אנגליה==
אוזגוד עשה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אנגליה בפברואר 1970 בניצחון 3-1 על נבחרת בלגיה. הוא היה בסגל במונדיאל 1970, בו שיחק בשני משחקים מול נבחרת צ'כוסלובקיה ונבחרת רומניה כמחליף. הוא שיחק בסך הכול ארבעה משחקים בנבחרות, ללא כיבושים. 
==חיים פרטיים ומותו==
פיטר אוזגוד היה נשוי שלוש פעמים. מאשתו הראשונה נולדו לו שני בנים, ומאשתו השלישית בן נוסף.
הוא נפטר בחודש מרץ של שנת 2006, בגיל 59 בלבד, מהתקף לב.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חלוצי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני סאות'המפטון
קטגוריה:כדורגלני נוריץ' סיטי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אנגליה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1970
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1947
קטגוריה:אנגלים שנפטרו ב-2006
משוואת קולברוק

משוואת קולברוק, באנגלית Colebrook, היא משוואה בהידראוליקה המשמשת לחישוב מקדם החיכוך בזרימה בצינור. הערך של מקדם החיכוך יכול לשמש במשוואת דרסי ויסבך לחישוב מפל הלחץ בזרימה בצינור. קולברוק פרסם את המשוואה בלונדון, בשנת 1939 כאשר תשומת הלב הופנתה לאזור המעבר בזרימה המוראים בדיאגרמת מודי, אזור שהיה בעייתי לחישוב בעת ההיא.

== המשוואה ==
:<math>\frac{1}{\sqrt{f}} = -2 \log \left(\frac{e}{3.7 D} + \frac{2.51}{Re\sqrt{f}}\right)</math>

* f - מקדם החיכוך בזרימה
* e - חספוס של הדופן הפנימית של הצינור
* D - קוטר פנימי של הצינור
* e/D- החיספוס היחסי של דופן הצינור
* Re - מספר ריינולדס

את משוואת קולברוק ומשוואת קולברוק וויט מציגם גם בצורה שונה באמצעות מושג הרדיוס ההידראולי:

:<math>\frac{1}{\sqrt{f}} = -2 \log \left(\frac{e}{14.8R} + \frac{2.51}{Re\sqrt{f}}\right)</math>

* R רדיוס הידראולי. בצינור עגול הוא D/4.
*הביטוי 14.8 * R לצינור עגול הוא 3.7 * D כפי שמופיע במשוואת קולברוק למעלה.

זרימה בתעלה:
:<math>\frac{1}{\sqrt{f}} = -2 \log \left(\frac{e}{12R} + \frac{2.51}{Re\sqrt{f}}\right)</math>

=== פתרון משוואת קולברוק ===
ניתן לפתור את המשוואה על ידי פונקציית W של למברט, אך בדרך כלל פותרים את משוואת קולברוק בשיטה נומרית איטרטיבית. מנחשים ערך ראשוני, מחשבים ערך שני ובודקים אם השינוי קטן מערך שנקבע מראש (כלל סיום החישוב) וחוזר חלילה. הספרים מציגים פתרון אפשרי כזה. בימנו פתרון סביר של משוואת קולברוק יעשה באמצעות מחשב.

נסמן:
<math>x=\frac{1}{\sqrt{f}}, b=\frac{e}{12R}, a= \frac{2.51}{Re} </math>
ונקבל:

<math> x=-2 log(ax+b) </math>

או

<math> 10^{-\frac{x}{2}}= ax+b </math>

נסמן:

<math> p=10^{-\frac{1}{2}} </math>

אזי:
: <math> p^x = ax + b </math>
והפתרון:
: <math> x = -\frac{W(-\frac{\ln p}{a}\,p^{-\frac{b}{a}})}{\ln p} - \frac{b}{a} </math>

ומכאן נקבל:

: <math> f = \frac{1}{(\frac{2W(\frac{\ln 10}{2a}\,10^{\frac{b}{2a}})}{\ln 10} - \frac{b}{a})^2} </math>

== רדיוס הידראולי ==
הרדיוס ההידראולי הוא שטח חתך הזורם מחולק בהקף הרטוב:

:<math>R_h = \frac{A}{P}</math>
*A - שטח החתך של הזורם
*P - ההקף הרטוב של הצינור

== מספר ריינולדס ==
:<math> \mathit{Re} = {\rho v_{s} L\over \mu} </math>

או

:<math> \mathit{Re} = {v_{s} L\over \nu} \; </math>

* v<sub>s</sub> - מהירות ממוצעת בחתך הצינור,
* L - אורך אופייני ( L = 2r שווה לקוטר הצינור כאשר החתך של הצינור הוא עגול),
* &mu; - צמיגות דינמית
* &nu; = &mu; / &rho;
* &nu; צמיגות קינמטית
* &rho; - צפיפות הזורם

== ערכים לחיספוס דופן הצינור e ==
{|border=0
|-
|
*צינור פלדה מסחרי
*צינור פלדה מגולבנת
*צינור ברזל יציקה
*צינור פלסטיק או זכוכית
*צינור בטון
|
*0.0018 אינץ'
*0.006 אינץ'
*0.0102 אינץ'
*0.00006 אינץ'
*0.032 אינץ'
|}

== לקריאה נוספת ==
<div style="text-align: left; direction: ltr; margin-left: 1em;">
* 1982 Handbook of Hydraulics by Ernest F. Brater and Horace Williams King.Sixsth Edition. McGraw-Hill Book Company. פרק 6.
* Computer Applications In Hydraulic Engineering, 5th Ed., 2002. Haestad Press, pg. 16
</div>

<hr>

קטגוריה:הנדסה אזרחית
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:צנרת
רעשן

רעשן
רעשן הוא כלי נגינה המשמש כצעצוע, כלי-שעשועים המשמיע רעש, ומכאן שמו.
את המילה יצר איתמר בן-אב"י.

הרעשן בנוי מידית שבראשה גלגל שיניים, ומחלק המסתובב סביב גלגל השיניים. הפעלת הרעשן נעשית באמצעות תנופה הגורמת לחלק המסתובב להסתובב ולהשמיע רעש בעת החיכוך שלו בגלגל השיניים. 

== בתרבות היהודית ==
בתרבות היהודית נהוג להשתמש בו בפורים בעת קריאת שמו של המן במהלך קריאת מגילת אסתר כחלק ממחיית זכר עמלק שהמן נחשב לצאצאו. מקור המסורת היהודית הקשורה ברעשן היא ככל הנראה לרשום את שמו של המן על פיסות אבן או עץ והכאתם אלו באלו עד למחיקת השם (נוהג קלאסי של מחיית זכר עמלק) אלא שהמנהג התפתח ונותר ממנו בעיקר הרעש ומכאן נולד המנהג להרעיש ברעשן. השימוש ברעשן בעת קריאת המגילה מעורר בעיה הלכתית מכיוון שכך ישנו חשש שהציבור לא ישמע כל מילה ומילה, בניגוד להלכה.

אמנות ייצור הרעשנים הייתה נפוצה מאוד בקהילות היהודיות השונות כאשר הרעשן הפך למעשה לחפץ אמנותי מעוטר בתחריטים וציורים שונים. קיימים רעשנים ממתכת מעץ ומפלסטיק. 

== במלחמה ==
רעשן ששימש להתרעת גז רעיל במלחמת העולם השנייה

במלחמת העולם השנייה שימש הרעשן להתרעה בדבר קיומו של גז רעיל.

== ככלי נגינה ==
ככלי נגינה משמש הרעשן, למשל, ביצירתו של ריכרד שטראוס, "המתיחות העליזות של טיל אוילנשפיגל" ויצירתו של ארנולד שנברג, "שירי גורה". 

== בתרבות הכללית ==

יש אוהדים המשתמשים ברעשני ענק במשחקי כדורגל וכדורסל, כדרך לבלבל את שחקני הקבוצה היריבה.

הרעשן משמש גם כצעצוע לילדים. עבור תינוקות, מיוצרים רעשנים רכים ועדינים התורמים להתפתחותם.

==ראו גם==
* סביבון
* רעשן לתינוקות
* רעש לבן

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/sde_chem/raashan-2.htm רעשנים שונים ממוזיאון היכל שלמה] באתר "דעת".
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/music/daily_song/Pages/old/raashan.aspx שיר הרעשן] באתר הספרייה הלאומית
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פורים
קטגוריה:צעצועים
קטגוריה:רעש
ז'וזפין דה בוארנה

ז'וזפין דה בוארנה (בצרפתית: Joséphine de Beauharnais; 23 ביוני 1763 – 29 במאי 1814) הייתה אשתו הראשונה של נפוליאון בונפרטה וקיסרית צרפת מ-1804.

==ביוגרפיה==
ז'וזפין נולדה בשם מארי ז'וזף רוז טאשה דה לה פּאז'רי באי מרטיניק שבים הקריבי, בתו של מגדל סוכר ממוצא אריסטוקרטי. ב-1779 נשלחה לפריז כדי להינשא לרוזן אלכסנדר דה בוארנה, בעלה הראשון. דה בוארנה, מדינאי ומצביא, הוצא להורג ב-1794 בעוון בגידה בתקופת "שלטון הטרור" שלאחר מהפכה הצרפתית. ז'וזפין עצמה נחשדה בפעילות אנטי-מהפכנית והושמה במעצר, יחד עם מארי טוסו, מייסדת מוזיאוני "מאדאם טוסו", אך שתיהן שוחררו לאחר סיום שלטון הטרור, ולז'וזפין הותר אף לרשת את רכושו של בעלה.

היא נישאה לנפוליאון, שהיה צעיר ממנה בשש שנים, ב-1796, בעת שהיה קצין צבא בכיר. ב-1804 הכתיר נפוליאון את עצמו לקיסר צרפת, ואת ז'וזפין לקיסרית.

נפוליאון התגרש ממנה ב-1809, כנראה מכיוון שלא העמידה לו יורש.

== צאצאיה ==
לז'וזפין היו בן ובת מבעלה הראשון. בתה הורטנס נישאה לאחיו של נפוליאון, לואי בונפרטה, והיא אמו של נפוליאון השלישי, קיסר צרפת. נכדתה של ז'וזפין מבנה אז'ן, שנקראה אף היא ז'וזפין, נישאה לאוסקר הראשון, מלך שוודיה, ודרכה יושבים צאצאיה של ז'וזפין על כס המלכות בשוודיה, בנורווגיה, בדנמרק, בלוקסמבורג ובבלגיה.

==לקריאה נוספת==
* פ.וו קניון, ז'וזפין רעיית הקיסר, תרגום: חמדה אלון, ספרי גדיש, תל אביב, תשי"ט
* קייט ויליאמס, ז'וזפין – מאהבת, מהפכנית, קיסרית: עלייתה לגדולה של ז'וזפין בונפארט, מאנגלית: צילה אלעזר, הוצאת כתר, 2016

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.francophilesanonymes.com/josephine-de-beauharnais/ ז'וזפין דה בוארנה ונפוליאון: סיפור אהבה של אש וגופרית מאת ארז לבנון] כתבה באתר [https://www.francophilesanonymes.com/ פרנקופילים אנונימיים].
* 
* 

קטגוריה:ילידות 1763
קטגוריה:בית בונפרטה
קטגוריה:אישים שנכתבו רומנים על-פי חייהם
קטגוריה:נפטרות ב-1814
יוסף שידלובסקי

יוסף שידלובסקי (בצרפתית: Joseph Szydlowski, 21 בנובמבר 1896, פולין – 16 ביולי 1988, קיסריה, ישראל) היה מהנדס, ממציא ותעשיין מנועים יהודי-צרפתי, יליד פולין, שפעל בצרפת ואחר כך בישראל.

==קורות חיים==
שידלובסקי נולד בשנת 1896, באחוזת סקריהיטשין שעל נהר הבוג (ביחידה האדמיניסטרטיבית של דוביינקה, בחבל חלם שבפלך לובלין) בפולין, שהייתה חלק מן האימפריה הרוסית. בזמן מלחמת העולם הראשונה, עת שירת כחייל בצבא האימפריה הרוסית, נלקח בשבי לגרמניה שם הועבד, בין היתר, במפעלי קרופ, גגנאו ויונקרס. לאחר המלחמה למד הנדסה בגרמניה, ואת הפטנטים הראשונים על שמו הוציא בשנת 1920. 
משמאל יוסף שידלובסקי מימין אחיו אהרון על הדשא ב[[קבוצת כנרת]]
בעקבות הצלחת המפלגה הנאצית היגר בשנת 1930 לצרפת שם הקים, ב-29 באוגוסט 1938, מפעל בשם "טורבומקה" לייצור מנועי סילון וחלקיהם, המבוסס על המצאותיו ופיתוחיו. בשל כיבוש צפון צרפת על ידי גרמניה הנאצית במערכה על צרפת ועל ארצות השפלה, העתיק את פעולותיו לסן פה דה ביגור (Saint Pé de Bigorre) שבדרום המדינה. בשנים 1942–1941 העביר את הייצור לבורד (Bordes) שבמחוז הפירנאים המזרחיים. כיבוש דרום צרפת על ידי הגרמנים (מבצע אנטון) אילץ אותו להימלט לשווייץ בשנת 1942, והמפעל שהקים נוצל על ידי הצבא הנאצי לביצוע תיקונים במשאיות. בספטמבר 1944, חזר שידלובסקי לבורד על מנת לפתוח מחדש את מפעלו. ב-1945 ייסד בברגנץ משרד מחקר עם צוות מהנדסים גרמניים שעבדו על מנועי דיימלר-בנץ. המשרד עבר ב-1946 לניי שבדרום צרפת, ומאוחר יותר לבורד. חברת "טורבומקה" שהקים יצרה טורבינות קטנות ובינוניות, שהותקנו במסוקים כמו "אלואט" (1955) ו"פומה" (1965) הצרפתיים, "ז'אגואר" (1968) הצרפתי-בריטי, "אלפאז'ט" (1973) הצרפתי-גרמני ואחרים.

לאחר מלחמת ששת הימים, ובתגובה לאמברגו שהטיל נשיא צרפת, שרל דה גול, על ישראל, הקים שידלובסקי בבית שמש, בשותפות עם ממשלת ישראל, מפעל לייצור מנועי סילון וחלקי מנועים, בשם "מנועי בית שמש". המפעל, שנחנך בינואר 1969, עסק גם בפיתוח מנועים ושיפוצם. חלקו של שידלובסקי נקנה על ידי המדינה ב-1981 והחברה הופרטה בשנת 1992. בנוסף היה שידלובסקי שותף להקמת מפעל "אורמת" ביבנה. שידלובסקי עלה לישראל והתגורר בקיסריה.

בשנת 1984 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד במדעים טכניים מהטכניון.

נפטר ב-16 ביולי 1988 ונטמן בבית הקברות כנרת, לא רחוק מקבר אחיו אהרון שידלובסקי, ממייסדי קבוצת כנרת. "קפיטליסט עם סוציאליסט, תעשיין עם אנרכיסט", תיאר זאת ענר שלו, נכדו של אהרון.

==משפחתו==
יוסף שידלובסקי היה נשוי לאידה קונופצקי, אזרחית גרמניה, ולזוג נולדו שתי בנות. אחיו של יוסף שידלובסקי הוא אהרון שידלובסקי, מאנשי העלייה השנייה ומראשוני קבוצת כנרת.

==קישורים חיצוניים==

* , 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציונים ילידי המאה ה-19
קטגוריה:ממציאים יהודים
קטגוריה:מהנדסים יהודים צרפתים
קטגוריה:מהנדסים ישראלים
קטגוריה:ממציאים צרפתים
קטגוריה:ממציאים ישראלים
קטגוריה:משפחת שידלובסקי
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:תעשיינים יהודים
קטגוריה:תעשיינים צרפתים
קטגוריה:תעשיינים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות כנרת
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מהטכניון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1896
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1988
כיכר ניו אורלינס

כיכר ניו אורלינס (באנגלית: New Orleans Square ) היא אחת מה"ארצות" המרכיבות את פארק השעשועים של חברת וולט דיסני - דיסנילנד שבקליפורניה.

האזור נמצא רק בפארק זה - ולא בפארקים האחרים שהוקמו. הכיכר מבוססת על ניו אורלינס כפי שנראתה במאה ה-19. ה"ארץ" נפתחה לקהל ב-24 ביולי 1966.

באזור נמצאות שני המתקנים הפופולריים ביותר בפארק השעשועים: הטירה המכושפת ושודדי הקאריביים.

==טריוויה==
* עם הקמת הכיכר מינה וולט דיסני את ראש העיר דאז של ניו אורלינס האמיתית - ויקטור שירו להיות ראש העיר של ה"ארץ".
* בתחנת הרכבת של כיכר ניו אורלינס ניתן לשמוע בקוד מורס את שני המשפטים הראשונים של נאום פתיחת דיסנילנד, שנישא על ידי וולט דיסני ב-17 ביולי 1955: "לכל הבאים למקום שמח זה, ברוכים הבאים. כאן המבוגרים יחוו שוב את זכרונותיהם הטובים מהעבר, והצעירים ייהנו מהאתגר וההבטחה של העתיד".

==מתקנים==

הכיכר מהווה מתקן בפני עצמו, בשל בנייניה הבנויים בסגנון הרובע הצרפתי וכן מופעי מוזיקת הג'אז הנערכים ברחובותיה.

בכיכר שני מתקנים:
* הטירה המכושפת - שנפתחה לציבור ב-9 באוגוסט 1969
* שודדי הקאריביים - שנפתח לציבור ב-18 במרץ 1967.

לרכבת דיסנילנד יש תחנה על הגבול שבין ארץ המערב הפרוע לכיכר ניו אורלינס.

==מסעדות וחנויות==
בעת תכנון הכיכר, היו אמורים להיבנות בה שני מתקנים ובשניהם מסעדה. מסעדת הביצה הכחולה אכן נמצאת על חוף "הים הקאריבי" של מתקן שודדי הקאריביים, ומגישה אוכל קריאולי טיפוסי.

כמו כן נמצאים בכיכר חנויות התואמות לרובע הצרפתי ומוכרות מזון קריאולי וקאז'ון.

בכיכר נמצא גם המועדון הפרטי - מועדון 33 שבו המסעדה היחידה בפארק המגישה משקאות אלכוהוליים. עלות החברות במועדון גבוהה (בין 2,000 - 10,000 $) ורשימת ההמתנה להתקבל לחברות אורכת כמה שנים.

== ראו גם ==
* מועדון 33
== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:דיסנילנד
כיכר החירות (דיסני)

ממוזער
כיכר החירות (באנגלית: Liberty Square) היא אחת משבע ה"ארצות" או ה"אזורים" שבממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה.

במרכז הכיכר ישנו העתק של "פעמון הדרור" והכיכר בנויה בסגנון קולוניאלי אמריקאי, ובייחוד בסגנון שהיה נפוץ בניו אינגלנד.

==מתקנים בכיכר==
בכיכר מספר מתקנים ובהם האחוזה המכושפת, נהרות אמריקה וכן היכל הנשיאים בו מוצגים באמצעות אודיו אנימטרוניקס כל נשיאי ארצות הברית.

==היסטוריה==
הכיכר תוכננה במקור עבור דיסנילנד שבקליפורניה אולם לא נעשה בתוכניות שימוש. בעת שנבנה הפארק בפלורידה הוחלט לבנות במקום כיכר הדומה לכיכר ניו אורלינס שנמצאת בפארק הקליפורני, אולם שתהא שונה מבחינה הקרבה הדמוקרטית - ועל כן הוחלט לבנות כיכר בסגנון ניו אינגלנד בתקופת המהפכה האמריקנית.

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:דיסניוורלד
אפקט צ'יריוס

אטבי נייר הצפים על פני מים בשל מתח הפנים של המים, נצמדים זה לזה (האטב השישי, האדום, שקוע בתחתית הספל ומדגים שצפיפות האטבים גבוהה מצפיפות המים).]]
בהידרודינמיקה, אפקט צ'יריוס מתאר את המשיכה ההדדית בין עצמים קטנים הצפים על פני נוזל הודות למתח הפנים שלו. האפקט נקרא על שם דגני הבוקר צ'יריוס והוא נובע ממתח הפנים וכוח הציפה. ניתן לצפות בו גם בבועות על פני השטח של משקאות מוגזים ונוזלים מוגזים אחרים.

במאמר בכתב העת "American Journal of Physics", דנים דומיניק ולה ול. מהדוואן מאוניברסיטת הרווארד באפקט זה ובשימוש שלו בחקר של הרכבה עצמית של מבנים קטנים. על פי חישוביהם, הכוח בין שני כדורים בצפיפות <math>\ \rho_s</math> וברדיוס <math>\ R</math> הצפים במרחק <math>\ \ell</math> זה מזה בנוזל בצפיפות <math>\ \rho</math> מתואר על ידי הנוסחה:

:<math>
F=2\pi\gamma RB^{5/2}\Sigma^2K_1\left(\frac{\ell}{L_c}\right)
</math>

כאשר <math>\ \gamma</math> הוא מתח הפנים, <math>\ K_1</math> היא פונקציית בסל מהסוג הראשון, <math>\ B=\rho gR^2/\gamma</math> הוא מספר בונד, 

:<math>
\Sigma=\frac{2\rho_s/\rho-1}{3}-\frac{\cos\theta}{2}+\frac{\cos^3\theta}{6}</math>
הוא מספר חסר ממדים במונחים של זווית המגע <math>\ \theta</math>. כמו כן, <math>L_C=R/\sqrt{B}</math> הוא אורך אופייני של עקמומיות הנוזל ליד דפנות הכלי. בשל הכוח השקול האמור <math>\ F</math>, עצמים קטנים ורטובים הצפים על פני נוזל נוטים להתלכד לגוף אחד. במקרה של בועות, לגוף יהיו תכונות רבות דמויות מוצק. כמו כן, העצמים נוטים להימשך לעבר העקמומיות בנוזל ליד דפנות הכלי שנגרמת בגלל מתח הפנים. היפוך סימנו של הכוח <math>\ F</math> משמעו דחייה הדדית בין העצמים. ולה הראה שעצמים קטנים שצפים עם תכונות רטיבות זהות דוחים זה את זה אם הצפיפות היחסית ביניהם היא בסימן מנוגד.

עשויות להיות סיבות נוספות למשיכה בין עצמים בנוזל, כגון המקבילה הימית לאפקט קזימיר, או משיכה חשמלית בין עצמים הטעונים במטענים חשמליים מנוגדים או אף זהים בתרחיף מיונן.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הידרודינמיקה
בית תמחוי

בית תמחוי ב[[מונטריאול, קנדה, 1931 (בתקופת השפל הגדול)]]

בית תמחוי הוא מוסד המשמש לספק ארוחות, בחינם או במחיר מזערי, לנזקקים שאין ידם משגת לרכוש מזון לעצמם.

בלשון חז"ל המילה תמחוי מתארת קערה גדולה עבור תבשילים שונים שהכניסו נדבנים לתוך הקערה עבור העניים, וכבר הם השאילו אותה לכינוייה את מגבית המצרכים הקהילתית. שימוש שנעשה במגשיות מסוג זה לחלוקת אוכל לנזקקים, היה ביסוד השם "בית תמחוי".

בתי התמחוי מנוהלים על בסיס התנדבותי והפעלתם מבוססת על תרומות כספיות ותרומות של עודפי מצרכים ותבשילים (ממסעדות, מאולמי חתונות וכדומה). הניהול אינו אחיד וגם השיטה אינה זהה בכל המקומות. התלות בתרומות ספורדיות גורמת לכך שפעילות בתי התמחוי אינה מובטחת ועלולה להקטע בגלל חוסר באמצעים.

בארץ-ישראל העות'מאנית, באמצע המאה ה-16, ייסדה רוקסלנה, אשת הסלטאן סלימאן את עמארת ח'אצכי סלטאן, בית תמחוי שנועד לספק מזון לנזקקים מוסלמים.<ref></ref>

בתי תמחוי הפכו נפוצים בעיקר מאז התמורות הגדולות שהביאה המהפכה התעשייתית, שמבחינה חברתית יצרה תהליכי עיור והגירה, במהלכם איבדו רבים את מקור פרנסתם, או נאלצו לעבור תקופה של התאקלמות לזירה החדשה, ובתי תמחוי היוו פתרון מינימלי למניעת רעב. בשנת 1800 בערך, המציא היזם והמדען הבריטי בנג'מין תומפסון, את 'מרק רמפורד', מרק מתוכנן כך שיספק את התזונה המינימלית הנחוצה לכל אדם. פילנתרופים רבים הלכו בדרכו של תומפסון והקימו בתי תמחוי מתוך תפיסה שמדובר בצעד יעיל שערכו הישיר רב, וכל זה בעלות יחסית נמוכה. ארגונים ותנועות חברתיות-פוליטיות לעומת זאת, ראו בעצם קיומם של בתי תמחוי ביטוי לעיוות החברתי שנוצר דווקא במציאות של גידול כללי בשפע, אך באופן שלא התחלק באופן שוויוני מספיק.

== ראו גם ==

* צדקה (יהדות)
* גבאי צדקה
* בית חב"ד

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירותי אירוח ואוכל
קטגוריה:סוציולוגיה של הנתינה
קטגוריה:צדקה

cs:Imaret
ru:Имарет
tr:İmaret
קבוצה בלתי תלויה (תורת הגרפים)

בתורת הגרפים, קבוצה בלתי תלויה (IS - Independent set) היא קבוצת קודקודים בגרף, אשר אין זוג מביניהם המחוברים ישירות דרך קשת אחת. בצביעה חוקית של קודקודים בגרף (כמו זו שבה עוסק משפט ארבעת הצבעים), כל מחלקת צבע היא קבוצה בלתי תלויה. גודל הקבוצה הבלתי תלויה המקסימלית בגרף <math>G</math> מסומן לרוב ב-<math>\alpha(G)</math>.
הקבוצה הבלתי תלויה בכחול

השאלה "בהינתן גרף <math>\ G=(V,E) </math> ומספר <math>\ k</math>, האם קיימת בגרף קבוצה בלתי תלויה בגודל <math>\ k</math>" היא בעיה NP-שלמה והיא אחת מ-21 הבעיות הראשונות לגביהן הוכיח ריצ'רד קארפ כי הן NP-שלמות
. ההוכחה הייתה בעזרת רדוקציה חישובית מבעיית SAT. חיפוש של קבוצה בלתי תלויה שקול לחיפוש של קליקה (תת גרף מלא) בגרף המשלים (שקבוצת הקשתות שלו משלימה את קבוצת הקשתות של הגרף הנתון). בעיה נוספת לה קשר הדוק היא בעיית הכיסוי קודקודים (קבוצת קודקודים "הנוגעת" בכל הקשתות): עבור קבוצה <math> I \subset V </math> בלתי תלויה, ההפרש <math>\ V \backslash I</math> הוא כיסוי בקודקודים.

לאחר שהתברר שחישוב הגודל המדויק של קבוצה בלתי-תלויה מקסימלית בגרף הוא בעיה קשה, החלו ניסיונות למצוא קירוב לגודל זה. ידוע שלא רק החישוב המדויק, אלא גם קירוב של הגודל עד כדי טעות של <math>\ n^{1-\epsilon}</math> בגרף עם <math>n</math> קודקודים, היא עדיין בעיה NP-שלמה

. האלגוריתם הטוב ביותר הידוע מוצא קירוב שהשגיאה בו היא עד סדר גודל של <math>\ n/\log^2 n</math>
.
באשר לאלגוריתמים מדויקים, זמן הריצה של האלגוריתמים המהירים ביותר הידועים הוא בסביבות <math>\ 2^{n/4}</math>
. האלגוריתמים המהירים ביותר הידועים המוצאים עבור k נתון אם קיימת קבוצה בלתי תלויה בגודל k מבוססים על כפל מטריצות מהיר, וזמן הריצה שלהם הוא מסדר <math>\ n^{\omega k/3}</math> כש-<math>\ \omega</math> הוא המעריך של זמן הריצה של כפל מטריצות - דהיינו לכפול מטריצות <math>n \times n</math> ניתן לביצוע בזמן מסדר <math>\ n^\omega</math> (הערך הידוע של <math>\ \omega</math> הוא בסביבות 2.376).

אחת ממחלקות הגרפים הגדולות שעבורן ידועים אלגוריתמים פולינומיים למציאת הקבוצה הבלתי תלויה הגדולה ביותר היא גרפים מושלמים. כך, למשל, מחלקה זו כוללת את הגרפים הדו צדדיים, עבורם ניתן למצוא את הקבוצה הבלתי תלויה הגדולה ביותר באמצעות אלגוריתם למציאת השידוך הגדול ביותר. לעומת זאת, בגרפים מישוריים הבעיה היא עדיין NP-קשה.

== ראו גם ==
* משפט רמזי

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תורת הגרפים
קטגוריה:בעיות NP-שלמות
קטגוריה:אלגוריתמים בתורת הגרפים
עיר ההנפשה של מיקי

250px
עיר ההנפשה של מיקי (באנגלית: Mickey's Toontown) היא אחת מה"ארצות" (או ה"אזורים") בפארקי השעשועים של חברת וולט דיסני: דיסנילנד שבקליפורניה, ממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה ודיסנילנד שבטוקיו.

==בדיסנילנד==
עיר ההנפשה של מיקי בשנת 1995
בנייני עיר ההנפשה הם בצבעים ובצורות של מבנים בסרטי הנפשה
ביתו של מיקי מאוס
עיר ההנפשה של מיקי נפתחה בדיסנילנד ב-24 בינואר 1972 בהתבסס על העיר המונפשת בסרט מי הפליל את רוג'ר רביט. בעיר מספר מתקנים שנושאם דמויות הנפשה של וולט דיסני כגון ה"בית" של מיקי מאוס ומיני מאוס.

===מתקנים===
*בית העץ של צ'יפ ודייל
*הסירה של דונלד דאק
*רכבת ההרים של גאדג'ט
*הבית הקופצני של גופי
*החשמלית השמחה
*ביתו של מיקי מאוס
*ביתה של מיני מאוס
*מכוניות ההנפשה המסתובבות של רוג'ר רביט

ברחבי העיר ישנם מתקנים רבים שנועדו להפעלת המבקרים, למשל, קופסאות שמשמעיות רעשים, דלתות שאפשר לפתוח ולסגור וחבית TNT שניתן לכאורה לפוצץ.

==דיסנילנד טוקיו==
עיר ההנפשה נפתחה בדיסנילנד טוקיו ב-15 באפריל 1996. העיר זהה במתקניה ובצורת בנייניה לעיר בדיסנילנד, אך הפוכה בכיווניה.

==ממלכת הקסם==
בממלכת הקסם נפתחה "ארץ" זו תחילה בשם "ארץ יום ההולדת של מיקי" (באנגלית: Mickey's Birthdayland) ב-18 ביוני 1988. ב-26 במאי 1990 שונה שמה ל"ארץ הכוכבים של מיקי" (Mickey's Starland ) וב-1996 קיבלה את שמה הנוכחי. "עלילת הארץ" היא שבעיר נמצאים בתי הנופש של תושבי העיר המתגוררים בקליפורניה.

===מתקנים===
*רכבת הרים בחווה של גופי
*בית הכפר של מיקי מאוס
*בית הכפר של מיני מאוס
*בית העץ של צ'יפ ודייל
*הסירה של דונלד
*תחנה של רכבת וולט דיסני

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:דיסניוורלד
קטגוריה:דיסנילנד
קטגוריה:דיסנילנד טוקיו
חוסניה ג'בארה

חוסניה ג'בארה (בערבית: حسنية جبّارة; נולדה ב-11 באפריל 1958) היא חברת הכנסת לשעבר מטעם מרצ.

== ביוגרפיה ==
ג'בארה נולדה וגדלה בטייבה למשפחה מוסלמית מרובת ילדים. בוגרת מכון וינגייט בפיזיותרפיה.

ג'בארה נבחרה לתפקיד יו"ר נעמת טייבה (1990–1994). עד בחירתה לכנסת עבדה במכללת "בית ברל". לאחר הקמת מפלגת מרצ ב-1992, החלה לפעול מטעמה.

בשנים 1999–2003 כיהנה בכנסת והייתה בכך לאישה המוסלמית והערבייה הראשונה בכנסת. פעלה בוועדת העבודה והרווחה, בוועדת החינוך והתרבות ובוועדה לקידום מעמד האישה, הייתה יו"ר הוועדה לקידום האישה הערבייה. כמו כן נבחרה לוועדה למינוי קאדים שרעיים.

חוסניה ג'בארה הפרה את המשמעת הסיעתית בהצבעה על גובה קצבאות הילדים והצביעה למען הגדלת הקצבאות בצורה לא שוויונית ופרוגרסיבית על פי מספר הילדים למשפחה.

בחירתה של חוסניה ג'בארה למקום ריאלי ברשימה לכנסת התאפשרה במידה רבה בגלל שיטת השריונים שהונהגה במרצ באותה תקופה. השיטה חייבה קידום מועמד ערבי למקום ריאלי וקידום מועמדות נשים – חוסניה ג'בארה ששילבה את שתי התכונות, אישה וערביה, "חסכה" בכמות המקומות המשוריינים, לכן קואליציה של מועמדים גברים, לא ערבים, דחפה לבחירתה. סיסמת הבחירות של ג'בארה במירוץ בקרב ועידת מרצ הייתה: "חוסניה גבארה – גם אישה גם ערבייה", רמז עבה לכך שהיא חוסכת מקום בשריונים במפלגה. לאחר שמרצ ירדה בכמות המנדטים שלה המשיכה ג'בארה לזכות בשריון הנ"ל (במקום התשיעי שהפך ללא ריאלי). אולם לאחר מאבק של מספר פעילים ערבים בולטים ובראשם עיסאווי פריג', לקראת הבחירות ב-2013, בוטל השריון לערבים – ואכן פריג' הצליח לנצח ולסיים רביעי בפריימריז (ולהיות מוצב במקום החמישי ברשימה הכוללת של מרצ ולהיות חבר כנסת).
* בין השנים 1992–1994 שימשה כיושבת ראש סניף "נעמת" בטייבה.
* בין השנים 1995–1997 מונתה למנהלת אגף נשים ונוער במכון היהודי – ערבי בבית ברל.
* בכהונתה כחברת כנסת בין השנים 1999–2003 פעלה בוועדות הכנסת : ועדת החינוך והתרבות, הוועדה לקידום מעמד האישה, וועדת העבודה הרווחה והבריאות.
* יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה הערבייה.
* בשנת 2000 מונתה בתקדים פרלמנטרי וחברתי כנציגת הכנסת לוועדה למינוי קאדים שרעיים והייתה לאישה הראשונה במדינות המזרח התיכון לכהן בוועדה מעין זו.
* בשנת 2002 עמדה בראש משלחת של אקדמאיים ישראלים שפגשה את יושב ראש הרשות הפלסטינית, יאסר ערפאת, עמו נפגשה פעם נוספת כחברת משלחת מרצ לשטחי הרשות.
* הייתה לנציגת ישראל בכנס הבין לאומי של מדינות אגן הים התיכון. בכנס האו"ם בשנת 2000.
* האישה הראשונה והיחידה שהוזמנה אישית על ידי המלך עבדאללה השני, מלך ירדן, לסעודת רמדאן בארמונו בירדן.
* בשנת 1999 נבחרה על ידי המגזין "ליידי גלובס" בין עשר נשות הקריירה המובילות .
* נאבקה למימוש תוכנית החומש למגזר הערבי ולהשוואת תקציבי משרד הפנים בין הרשויות המקומיות השונות יהודיות וערביות.
* הייתה למובילי המאבק בנושא החזרת התושבים העקורים לאיקרית ובירעם בגליל העליון וניהלה מאבק עיקש בתוכנית כביש חוצה ישראל ובהפקעת שטחים מיישובים ערביים לשם סלילתו.

==לקריאה נוספת==
* שביט בן-אריה, חברות הכנסת, נשים מובילות בישראל, מהדורה ראשונה 2011

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:חברות הכנסת מטעם מרצ
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מרצ
קטגוריה:חברות הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברות כנסת ערביות
קטגוריה:חברי כנסת ערבים
קטגוריה:טייבה: חברי הכנסת
קטגוריה:בוגרות המכללה האקדמית בווינגייט
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית בווינגייט
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1958
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
מאשה לובלסקי

מאשה לובלסקי (נולדה ב-25 בדצמבר 1936) היא לשעבר מזכ"ל נעמת וחברת הכנסת מטעם העבודה.

==ביוגרפיה==

לובלסקי נולדה בהרצליה ובסיום לימודיה התיכוניים הוכשרה בהוראה.

17 שנים עסקה בתחום ההוראה והחינוך, במהלכן נבחרה ליו"ר מחוז חיפה בהסתדרות המורים וניהלה את בית ספר גאולים בקריית ים.

בשנת 1973 חזרה להתגורר במרכז הארץ והחלה לעבוד כראש מחלקה בנעמת. בשנים 1981–1992 כיהנה כמזכ"ל נעמת.

בשנת 1992 נבחרה לכנסת ה-13 מטעם מפלגת העבודה. בתחילה שימשה כחברה בוועדת הפנים והגנת הסביבה, ועדת החוץ והביטחון, וועדת העלייה והקליטה ובהמשך מונתה לתפקיד סגנית שר המסחר והתעשייה מיכה חריש.

לקראת הבחירות לכנסת ה-14 שובצה במקום לא ריאלי, התמודדה לתפקיד מנכ"לית המועצה הישראלית לצרכנות. מינויה אושר במהלך תקופת הבחירות וגרר ביקורת גדולה מצד חוגים פוליטיים. לאחר הבחירות בוטל המינוי על ידי השר הנכנס, נתן שרנסקי.

בשנים 1996–1999 שימשה יועצת לנושא מעמד האישה עבור השר אביגדור קהלני במשרד לביטחון פנים.

בשנת 1999 הצטרפה לאשת העסקים וחברת הכנסת לשעבר, פנינה רוזנבלום, והתמודדה עמה בבחירות לכנסת ה-15 כמספר 3 ברשימתה העצמאית "פנינה רוזנבלום". הרשימה לא זכתה להיכנס לכנסת ולובלסקי פרשה מהחיים הפוליטיים.

עם פרישתה, החלה לעסוק בתחום זכויות הגמלאים. היא משמשת כיום יו"ר מרחב השרון בהסתדרות הגמלאים. משמשת גם כדירקטורית בחברת אוצר התיישבות היהודים וכחברת ההנהלה הציונית העולמית של הסוכנות היהודית. היא גם משמשת כנשיאת קרן המלגות של ויצו.

בבחירות לכנסת ה-24 שובצה במקום סמלי ברשימת מפלגת העבודה בראשות מרב מיכאלי.

בבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצבה במקום ה-113 הסמלי ברשימת העבודה לכנסת.
"יום הפועלים"- אחד במאי - מימין לשמאל: מאשה לובלסקי, ישראל קיסר, נחום פסה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:חברות הכנסת מטעם העבודה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם העבודה
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:עובדי המשרד לביטחון הפנים
קטגוריה:יו"ר נעמת
קטגוריה:דירקטוריות ישראליות
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:חברות הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:סגני שרי הכלכלה והתעשייה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
אקווה ג'וגינג

אקווה ג'וגינג (ריצה במים עמוקים) היא פעילות טיפולית במים שמטרתה לחזק את השרירים הפושטים והכופפים של מפרקי הרגל (ירך, ברך וקרסול) במטרה לשקם תפקוד הליכה אצל פגועי רצועות (במיוחד צולבות) בברכיים, ואצל נפגעי מחלות ראומטיות.

הפעילות נעשית על ידי תרגילי הליכה שונים שמתבצעים במים עמוקים (בסיוע מאזן ציפה) ובמים רדודים.

טיפול באקווה ג'וגינג עשוי להמשך מספר שבועות עד חודשים, במהלכם תוכנית הטיפול נבנית באופן הדרגתי ומבוקרת על ידי יכולת ההליכה מחוץ למים.

הפעילות מתחילה עם ירידתו של המשתקם מהמיטה (לאחר תקופת שכיבה ומנוחה מוחלטת), וממשיכה עד לשיקום מרבי של תפקוד ההליכה. בראשית הפעילות המשתקם ילך במים עמוקים בלבד. לאחר שבועות אחדים הוא יעבור לפעילות במים רדודים עם נשיאת משקל רבה יותר, בד בבד עם תרגול ההליכה ביבשה.

את הפעילות יש להתחיל ולסיים עם תרגילי התעמלות במים שיכללו בעיקר מתיחות של הרגלים והגו.

במשך כל הפעילות יש להקפיד הקפדה רבה על ביצוע כל התרגילים על-פי התוכנית, תוך זהירות רבה שלא להפעיל כוחות על הברך במישור החזיתי, אלא כמידת האפשר במישור החיצי (מאחורה, קדימה, ולהפך) בלבד.

הפעילות מאמצת למדי את מערכת הלב-ריאה, וניתן להגיע בנקל לדופק עבודה גבוה ברמות שבין 170-220 פעימות לדקה. על כן יש להיזהר בייחוד עם אוכלוסייה מבוגרת ולשלול, על ידי בדיקה רפואית מתאימה, קיומם של ליקויים במערכת הלב-ריאה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20100120114658/http://vesijuoksu.fi/english.html אליפות העולם באקווה ג'וגינג]
* [http://www.active.com/triathlon/Articles/A-New-Kind-of-Brick_-Try-Aquajogging-to-Boost-Your-Run.htm סיבות לג'וגינג]
* [http://www.lifespy.com/2007/how-to-aqua-jog/ איך לבצע ג'וגינג]
* [http://sportforthoughts.blogspot.com/2012/01/9.html 9 שבועות של ריצת מים להישאר בכושר בזמן פציעה]

קטגוריה:פיזיותרפיה
ג'וזפה סינופולי

ג'וזפה סינופולי (באיטלקית: Giuseppe Sinopoli; 2 בנובמבר 1946 - 20 באפריל 2001), מלחין ומנצח איטלקי.

הוא נולד בוונציה ולמד קומפוזיציה אצל קרלהיינץ שטוקהאוזן במקביל ללימודי רפואה. שמו החל להתפרסם כמלחין של מוזיקה סריאלית לפני שנודע כמנצח. הוא התמנה למנצח ראשי של תזמורת פילהרמוניה בשנת 1984 ושל התזמורת הממלכתית של דרזדן בשנת 1992, אבל ביותר נודע בפרשנויותיו עזות הביטוי ולפעמים השנויות במחלוקת לאופרה, בייחוד ליצירות משל מלחינים איטלקיים ומשל ריכרד שטראוס.

סינופולי מת בשעה שניצח על אאידה של ורדי בדויטשה אופר ברלין. ההקלטה האחרונה שלו הייתה "סטאבאט מאטר" של דבוז'אק.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מנצחים איטלקים
קטגוריה:מנצחי אופרה
קטגוריה:מנצחים שנפטרו על הבמה
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-20
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1946
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-2001
הורנבלנדה

הורנבלנדה הוא סדרת מינרלים אינוסיליקטים, משמע, סיליקטים במבנה דמוי שרשרות. הורנבלנדה אינו נחשב כמינרל מוכר והוא בשימוש כמונח כללי לאמפיבול כהה. הורנבלדה הוא תרכובת של שלוש מולקולות: סיליקט של סידן–ברזל-מגנזיום, סיליקט אלומיניום-ברזל-מגנזיום, וסיליקט ברזל-מגנזיום. לעיתים מופיעים בתרכובת מנגן, טיטניום ונתרן. פלואור מחליף לעיתים את קבוצת ההידרוקסיל במבנה.

הורנבלנדה הוא רכיב נפוץ בסלעי יסוד ובסלעים מותמרים רבים כדוגמת גרניט, סיאניט, דיוריט, גברו, בזלת, אנדזיט, גנייס וצפחה. הורנבלנדה הוא המינרל הראשי בסלע האמפיבוליט. גבישים חומים כהים עד שחורים של הורנבלנדה המכילים טיטניום קרויים הורנבלנדה בזלתית, בשל העובדה שהם רכיבים נפוצים בבזלת וסלעים דומים לה. מינרלים מקבוצת ההורנבלנדה מתפרקים בבליה בקלות למינרלים מקבוצת הכלוריט ולאפידוט. סוג של הורנבלנדה המכיל פחות מ-5% תחמוצת ברזל מכונה אדניט וצבעו אפור עד לבן. הוא נקרא כך על שם המקום שבו נתגלה לראשונה, העיירה אדנוויל במדינת ניו יורק.

מקור השם הורנבלנדה הוא שילוב של שתי מילים בגרמנית: horn (קרן) ו-blenden (להטעות). המילה בלנדה משמשת במספר שמות עפרות שלפי משקלן הסגולי מכילות מתכות, אך עיבודן לא היה כדאי (בתקופה שבה ניתן השם), לדוגמה, פּיצ'בלנדה (זיו הזפת, סוג זוהר של אורניניט), העפרה ממנה בודדו בני הזוג קירי את הרדיום).

==קישורים חיצוניים==

*[http://webmineral.com/data/Magnesiohornblende.shtml הורנבלנדה באתר webmineral]
* 

קטגוריה:קבוצת האמפיבול
קטגוריה:אינוסיליקטים
קטגוריה:מינרלים סיליקטיים
קטגוריה:מינרלים יוצרי סלעים
קטגוריה:מינרלי מגנזיום
קטגוריה:מינרלים
חופש - עמותה לחופש מדת

עמותת חופש (בשמה הרשמי חופש - עמותה לחופש מדת) היא עמותה ישראלית הדוגלת בהפרדת הדת מהמדינה, בביטול כפייה דתית, מתנגדת לפעולות החזרה בתשובה ופועלת נגדן. העמותה חברה בארגון ברית האתאיסטים הבינלאומית.

==היסטוריה ופעילות==
הודעה שפורסמה בעיתון על ידי ההורים, שהם למעשה מייסדי העמותה
במדינת ישראל של שנות ה-80 הייתה פעילות של עמותות חרדיות ודתיות והתגברה תופעת החזרה בתשובה בקרב הציבור החילוני. בסוף שנת 1985 החלו מספר הורים לצעירים שחזרו בתשובה להתארגן כקבוצה ולאתר אנשים נוספים כמוהם. בחודש מאי 1986 הקימה הקבוצה עמותה בשם "נפגעי החזרה בתשובה".

העמותה פעלה נגד "הפעילות המיסיונרית-יהודית בבתי הספר ובבסיסי צה"ל" ופעילות זו הוצאה מחוץ לחוק. בשנת 1987 שינתה העמותה את שמה ל"ע.ל.ה. - עמותה למניעת ההשתלטות החרדית" ועסקה בנושאים נוספים, כגון מניעת כפייה דתית ומניעת מצב של מדינת הלכה בישראל.

בשנת 1998 השתלבה העמותה עם אתר חופש, ושינתה את שמה ל"ע.ל.ה - חופש". מאז, פעילות העמותה התנהלה במקביל ברשת ומחוץ לה. אתר חופש הוקם בנובמבר 1997 ומופעל בהתנדבות.

בספטמבר 2004 שינתה העמותה את שמה ל"חופש - עמותה לחופש מדת".

ביולי 2016 הגישה העמותה, יחד עם שורה של עותרים נוספים, עתירה לבג"ץ שדרשה משר התחבורה ישראל כץ ומשרד התחבורה לשקול להפעיל תחבורה ציבורית בשבת, זאת נוכח סירובם להפעיל תחבורה ציבורית בשבת.

העמותה חברה בברית האתאיסטים הבינלאומית.

==ראו גם==
* הליגה למניעת כפייה דתית
* דעת אמת
* הל"ל
* חדו"ש – לחופש דת ושוויון
* דן מלר

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* אלי אשד, [https://www.no-666.com/2004/12/21/בחזית-הלחימה-כנגד-החרדים-אתר-חופש/ בחזית הלחימה כנגד החרדים], המולטי יקום של אלי אשד
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארגונים פוליטיים בישראל
קטגוריה:ישראל: יחסי דת ומדינה
קטגוריה:ישראל: עמותות
חנינא פורת

חנינא פורת (נולד ב-1942) הוא משורר עברי, חוקר ומרצה בתחום הגאוגרפיה ההיסטורית, מחלוצי המחקר על קרקעות הנגב והבדואים.

==קורות חיים==
חנינא פורת נולד בקיבוץ עין החורש. אביו היה המתרגם והפובליציסט אליהו פורת, ואחיו היה המשורר, הסופר, והמסאי אלישע פורת. לאחר שירותו הצבאי בחיל השריון, הצטרף בשנת 1963 לקיבוץ להב.

השלים את לימודיו בתחום הגאוגרפיה ההיסטורית באוניברסיטה העברית ובאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. פורת משמש כמרצה וכחוקר בתחום זה במחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטת בן-גוריון זה שנים רבות. מחקריו הבסיסיים בנושא רכישת הקרקעות בנגב עד מלחמת העצמאות, פיתוח ויישוב הנגב עד שנות השבעים, תוכניות המתאר הארציות והמקומיות ויחסן לנגב, עשיית הקק"ל בנגב ומעמד קרקעות הבדואים ויישובי הקבע שלהם בנגב משמשים בסיס לעניין ההולך וגובר בנגב ובמצב הבדואים באזור. שימש כמנהל המדעי של מרכז ג'ו אלון, מוזאון לתרבות הבדואים ולראשית ההתיישבות בנגב, שבקיבוץ להב וחבר בוועדות המרכז.

חנינא פורת ערך, יחד עם מוקי צור ותאיר זבולון, את קובץ המקורות כאן על פני אדמה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1988. וכן ערך, יחד עם פרופ' יהודה גרדוס, את הנגב, יובל של עשייה, קובץ מאמרים לזכרו של יצחק ורדימון, מחקרים מאמרים צילומים ושירים לתולדות הנגב, אריאל, ירושלים, 2002.

==ספריו==
*מישורים לבנים, שירים, ספרית פועלים, תל אביב, 1979.
*מישימון לארץ נושבת, רכישת קרקעות והתיישבות בנגב בשנים 1930 עד 1947. הוצאת יד בן צבי, ירושלים, 1996.
*הנגב ממדבר לארץ מזרע, פיתוח ויישוב הנגב, בשנים 1949 עד 1956, הוצאת המרכז למורשת בן-גוריון, קריית שדה בוקר, 2002.
*מספר מדבר למטרופולין, תוכניות האב ותוכניות הפיתוח של העיר באר שבע, הוצאת מורשת בן-גוריון שדה בוקר, 2009.
*הבדווים בנגב בין נוודות לעיור, אוניברסיטת בן-גוריון, 2009.
*ארגון עובדים בונה עיר במדבר: ההסתדרות ותרומתה לפיתוח באר שבע והנגב בעשורים הראשונים למדינה, בהוצאת מרכז הנגב לפיתוח אזורי, ירושלים 2013
*המוכתרים העבריים בנגב, סיפורם של מוכתרי היישובים העבריים וקשריהם עם השלטון הבריטי והשכנים הבדואים, בהוצאת ספריית יהודה דקל, מועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, מקוה ישראל, 2015

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:גאוגרפים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: גאוגרפיה ופיתוח סביבתי
קטגוריה:עין החורש: אישים
קטגוריה:להב (קיבוץ): אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942
יעניים

יען זכר בנמיביה.
יעניים (שם מדעי: Struthionidae) היא משפחת עופות לא מעופפים המכילה כיום סוג אחד - יען (Struthio) ובו שני מינים. שני מיני עופות אלה הם העופות הגדולים ביותר בעולם כיום. 

== מאפיינים ==
היענים חיים כיום רק באפריקה שמדרום לסהרה, אך בעבר הם היו נפוצים גם בארץ ישראל. הם בעלי נוצות שחורות לבנות עם פלומת נוצות פרועה וגסה ובעלי כנפיים ענקיות שאינם יכולים לעופף. הרגליים חזקות, בעלות 3 אצבעות ומותאמות לריצה מהירה בסוואנה האפריקנית. הצוואר ארוך והראש קטן. היענים הם עופות חזקים המסוגלים לבעוט בחזקה ברגליהם ולהפוך למסוכנים. ברשת קיימים תיעודים רבים של רכיבת בני אדם על יענים או מרוצי רכיבה על יענים.

היענים חיים באזורים פתוחים בקבוצות קטנות. הם מקננים על הקרקע ושני בני הזוג מטפלים בביצים בשווה.

==מיון==
*משפחה יעניים (Struthionidae)
**סוג Eremopezus - נכחד
**סוג Orientornis - נכחד
**סוג Palaeotis? - נכחד
**סוג Remiornis? - נכחד
**סוג פכיסטרוטיו (Pachystruthio) - נכחד
**סוג יען (Struthio)
***מין יען מצוי (Struthio camelus)
***מין יען סומלי (Struthio molybdophanes)
***מין Struthio coppensi - נכחד
***מין Struthio linxiaensis - נכחד
***מין Struthio orlovi - נכחד
***מין Struthio karingarabensis - נכחד
***מין Struthio kakesiensis - נכחד
***מין Struthio wimani - נכחד
***מין Struthio daberasensis - נכחד
***מין Struthio brachydactylus - נכחד
***מין Struthio chersonensis - נכחד
***מין Struthio asiaticus - נכחד
***מין Struthio oldawayi - נכחד
***מין Struthio anderssoni - נכחד

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ניקולס אילוורד ויגורס
קטגוריה:יענאים
*
עד כדי (מתמטיקה)

במתמטיקה, לביטוי עד כדי יש מובן של ציון חלק מהמאפיינים של גודל או אובייקט, תוך שמאפיינים אחרים מוזנחים בכוונה. בהקשר למאפיין האחרון, שני מספרים ממשיים שווים זה לזה עד כדי סימן, אם הם שווים זה לזה בערכם המוחלט: מספר ממשי נקבע על ידי גודלו והסימן שלו, ושוויון "עד כדי סימן" פירושו שוויון למעט, אולי, במרכיב הסימן. 

באופן כללי יותר המושג מאפשר לשייך שני עצמים לאותה מחלקת שקילות, כאשר יחס השקילות מצוין במפורש או במשתמע. "יש שדה סופי אחד מגודל 16, עד כדי איזומורפיזם" - אין פירושו של דבר שכל השדות בגודל 16 שווים זה לזה, אלא שהם איזומורפיים זה לזה. המשפט היסודי של האריתמטיקה קובע שלכל מספר טבעי יש פירוק יחיד לגורמים ראשוניים, עד כדי סדר הגורמים.

כדוגמה נוספת, הדיסקרימיננטה של תבנית ריבועית המוגדרת מעל שדה <math>F</math> היא איבר של השדה, "עד כדי ריבועים" (או: עד-כדי כפל בריבוע). הדיסקרימיננטה איננה איבר מוגדר היטב של החבורה הכפלית <math>\ F^{\times}</math>, אלא של חבורת המנה <math>\ F^{\times}/(F^{\times})^2</math>. 

במדעים הניסויים מעוניינים פעמים רבות בחישוב הפתרון "עד כדי סדר גודל", כלומר, עד לשגיאה של פי עשרה לכל כיוון. למשל: רדיוס גרעין האורניום (השווה ל-<math>8\cdot 10^{-15}m</math>) הוא " <math>\ 10^{-14}m</math> עד כדי סדר גודל". כך למשל, בניסוי רתרפורד נמצא שרדיוס גרעין אטום הזהב הוא <math>\ 10^{-15}</math> עד כדי סדר גודל, ונתון לא-מדויק זה הספיק כדי להפריך את מודל עוגת הצימוקים של תומסון.

כמו כן, משתמשים בביטוי כשמציגים נוסחה בה חסרים מקדמים קבועים. המטרה היא להראות במה תלוי הגודל המבוקש ולא לחשב אותו בדיוק. לדוגמה: נפח של כדור הוא רדיוסו בשלישית עד כדי קבוע ( <math>\ V \sim R^3 </math> והקבוע הוא <math>\ 4 \pi / 3</math>). 
עוד דוגמה: <math>U \sim A^2 </math>. האנרגיה הכוללת האגורה במתנד הרמוני פרופורציונית לאמפליטודת התנודות בריבוע עד כדי פקטור <math>\frac{1}{2}k</math> (כאשר <math>k</math> הוא קבוע הקפיץ).

קטגוריה:מושגים במתמטיקה
קטגוריה:יחסי שקילות