OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Co-NP

בתורת הסיבוכיות, המחלקה co-NP היא המחלקה המשלימה למחלקה NP; כלומר, מחלקה שאיבריה הן בעיות המשלימות לבעיות הנמצאות במחלקה NP.

במילים אחרות: בעוד המחלקה NP מכילה בעיות שניתן לבדוק אישור שלהן בזמן פולינומי, המחלקה co-NP מכילה בעיות שניתן לבדוק שלילה שלהן בזמן פולינומי.

לדוגמה: בעיית סכום תת-קבוצה היא בעיית NP. הגדרתה היא: נתונה קבוצה סופית של מספרים שלמים. האם קיימת לקבוצה זו תת-קבוצה, כך שסכום כל איבריה הוא אפס? תשובה מאשרת כלשהי לשאלה זו היא רשימת איברים שתומכים בטענה (סכומם אפס). תשובה זו ניתנת לבדיקה בזמן פולינומי – סכימת האיברים והשוואת הסכום לאפס.

בעיית ה־co-NP המשלימה לה היא: נתונה קבוצה סופית של מספרים שלמים. האם סכום איברי כל תת-קבוצה שונה מאפס? תשובה שוללת לשאלה זו היא רשימת איברים השוללים את הטענה (סכומם אפס). גם דבר זה בדיק בזמן פולינומי – סכימת האיברים והשוואת הסכום לאפס.

המחלקה P היא תת-קבוצה הן של NP והן של co-NP. ההנחה המקובלת היא כי מדובר בהכלה ממש בשני המקרים, וכן כי המחלקות NP ו־co-NP אינן שוות. אם זה אכן כך, אף בעיה NP-שלמה אינה נמצאת ב-co-NP, ואף בעיה co-NP-שלמה אינה נמצאת ב־NP.

ניתן להראות את נכונות הטענה בצורה הבאה - נניח בשלילה כי קיימת בעיה NP-שלמה אשר שייכת ל־co-NP. כיוון שלכל הבעיות במחלקה NP קיימת רדוקציה פולינומית אל הבעיה ה־NP-שלמה, הרי שלכל בעיה ב־NP ניתן לבנות מכונה טיורינג אי-דטרמיניסטית אשר מכריעה את הבעיה המשלימה בזמן פולינומי, כלומר NP היא תת-קבוצה של co-NP. מכאן נובע כי קבוצת הבעיות המשלימות לבעיות ב־NP היא תת-קבוצה של קבוצת הבעיות המשלימות לבעיות ב־co-NP, כלומר co-NP היא תת-קבוצה ב־NP. מכאן נובע ש־NP ו־co-NP הן אותה הקבוצה, בסתירה להנחה המקובלת שהן שונות. באופן דומה ניתן להראות את הטענה השנייה (אף בעיה co-NP-שלמה לא נמצאת ב־NP).

אי לכך, אם ניתן להראות שבעיה מסוימת שייכת הן ל־NP והן ל־co-NP, הרי שמקובל להניח כי זוהי ראיה לכך שבעיה זו אינה NP-שלמה. כך למשל, לגבי בעיית הראשוניות - האם מספר נתון הוא ראשוני - קל לראות שהבעיה ב־co-NP. ההוכחה שמספר אינו ראשוני הוא פשוט מספר אחר שונה מאחד שמחלק אותו. ב-1975 הראה וון פרט כי הבעיה היא ב־NP, ולכן שיערו מאז שהבעיה אינה NP-שלמה. (כיום כבר ידוע שבעיית הראשוניות היא במחלקה P .)

דוגמה נוספת ויותר מעניינת היא בעיית הפירוק לגורמים: בהינתן שני מספרים טבעיים n, k - האם קיים מספר קטן או שווה ל־k אשר מחלק את n? קל לראות שהבעיה ב-NP, ומכיוון שניתן לבדוק האם מספר הוא ראשוני בסיבוכיות זמן פולינומית - נובע שהבעיה היא גם ב-co-NP, בעיית הפירוק לגורמים מפורסמת בכך שעל הקושי של פתירתה מסתמך פרוטוקול ההצפנה RSA (כלומר, אם בעיית הפירוק לגורמים היא ב-P אזי פרוטוקול RSA לא בטוח לשימוש), עם זאת, סביר להניח כי הבעיה הנ"ל היא לא NP-שלמה שכן היא נמצאת גם ב-NP וגם ב-co-NP.
 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחלקות סיבוכיות
פיגמליון

גלתיאה שפיסל אטיין מוריס פלקונט בארמיטז']]
גלתיאה שפיסל אוגוסט רודן במוזיאון המטרופוליטן לאמנות]]
פיגמליון הוא דמות מן המיתולוגיה של פיניקיה ויוון:
* אל/מלך פיניקי, שמו מופיע על תליון פגמלין, הכתובת הקדומה ביותר של קרתחדשת על נטיפה של זהב (מאה ה-8 לפנה"ס);
*מלך צור;
*מלך מיתולוגי של קפריסין. סיפורו מופיע בספר העשירי של החיבור "מטמורפוזות" מאת המשורר הרומאי הקדום אובידיוס. הוא מספר על הפסל הקפריסאי, אשר מצא פגמים רבים בנשים, עד אשר בייאושו הגובר גמר אומר שלא לשאת אישה. הוא התאהב באפרודיטה, ובכישרונו הרב יצר פסל יפהפה משנהב בדמותה, דמות אישה מושלמת, וקרא לה "גלתיאה".

דמות האישה שיצר נראתה כאילו היא חיה ונושמת. פיגמליון התייחס לדמות כאל נסיכה, הלביש אותה, העניק לה מתנות ואף הושיב אותה על ספה יקרת ערך.

בעת הילולת אפרודיטה, לאחר שקיים את כל גינוני הטקס הנדרשים, התפלל פיגמליון לפני המזבח וביקש כי דמות פסל השנהב תינתן לו לאישה. אפרודיטה שמעה את תפילתו ונענתה לה. כששב פיגמליון לביתו ונשק לפסל נדהם לגלות כי היא פוקחת את עיניה ומתעוררת לחיים. אפרודיטה נתנה את ברכתה לנישואיהם של פיגמליון וגלתיאה. בנם שנולד נקרא פאפוס, ועל שמו נקראת העיר פאפוס, המקודשת לאלת האהבה והיופי, אפרודיטה.

הסופר והמחזאי ג'ורג' ברנרד שו התבסס על סיפור זה כאשר כתב את המחזה "פיגמליון" בשנת 1913 (לאחר מכן עובד המחזה למחזמר ולסרט "גבירתי הנאווה").

סיפורם של פיגמליון וגלתיאה משמש עד היום כמשל לנבואה המגשימה את עצמה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה היוונית
קטגוריה:פיניקים במיתולוגיה היוונית
Internet Message Access Protocol

Internet Message Access Protocol (בראשי תיבות: IMAP) הוא פרוטוקול אינטרנט לגישה לדואר אלקטרוני שנמצא על שרת מרוחק ממחשב מקומי. 

IMAP הוא אחד משני הפרוטוקולים הנפוצים לקבלת דואר אלקטרוני, ומהווה אלטרנטיבה מתקדמת לפרוטוקול POP3. בעוד פרוטוקול POP3 מאפשר למשתמש לעבוד עם תיבת דואר אחת בלבד, היתרון בפרוטוקול IMAP הוא באפשרות עבודה עם מספר תיבות דואר. בנוסף לכך, IMAP מאפשר עבודה יעילה יותר על ידי קריאת חלקים בודדים מתקן ה-MIME.

חסרונו הבולט של הפרוטוקול הוא הקושי לעבוד איתו, ולכן הרבה מהשרתים והלקוחות מממשים אותו בצורה חלקית. מסיבה זו IMAP לא הפך פופולרי כמו POP3.

==היסטוריה==
IMAP פותח על ידי מארק קריספין בשנת 1986. נודע גם בעבר כ-Internet Mail Access Protocol, ו-Interactive Mail Access Protocol.

== תיבות דואר ב־IMAP ==
הפרוטוקול מניח שהתיבות מסודרות במבנה היררכי ושישנה תיבת דואר אחת ראשית. לתיבת הדואר הראשית קוראים INBOX. בנוסף לה יכולות להיות עוד תיבות דואר (mail boxes). תיבת דואר יכולה להכיל גם הודעות וגם תיבות דואר אחרות (אם כי לא כל השרתים תומכים באפשרות האחרונה).
עובד בפרוטוקול TCP ובפורט 143. לIMAP ישנה גרסה מוצפנת (IMAPS) בהצפנת SSL אשר משויכת לפורט 993.

== תמיכה בלקוחות ==
רוב לקוחות הדואר תומכים בעבודה מול שרתי IMAP, ביניהם ניתן למנות את Microsoft Outlook, Mozilla Thunderbird, pine ועוד.

== עבודה ב־IMAP ==
כמו POP3 ו־SMTP, גם IMAP הוא פרוטוקול טקסטואלי פשוט. אולם בניגוד להם, הלקוח צריך לכתוב תווית ייחודית כלשהי לכל פקודה. הדבר מאפשר לזהות בקלות רבה יותר קצרים בתקשורת.
== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20041212033247/http://www.imap.org/ The IMAP Connection]
* [http://www.faqs.org/rfcs/rfc3501.html RFC 3501]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
קטגוריה:דואר אלקטרוני
בריטניה הגדולה

בריטניה הגדולה (באנגלית: Great Britain, בסקוטית: Great Breetain, בוולשית: Prydain Fawr, בגאלית סקוטית: Breatainn Mhòr) הוא אי השוכן צפונית-מערבית מחופה של יבשת אירופה, ומזרחית לאירלנד, ומהווה את שטחה העיקרי של הממלכה המאוחדת. המונח "בריטניה הגדולה" משמש גם כמונח פוליטי המתאר את שילוב האומות אנגליה, סקוטלנד וויילס, שיחדיו מאכלסות את האי כולו ומספר איים נוספים.
תרשים שמפרש את יחסי הכוחות בין האיים הבריטיים לבין האיים של בריטניה, ובין הממלכה המאוחדת לבין אירלנד.

==הגדרה גאוגרפית==
שטחו של האי הוא 218,595 קילומטר רבוע. זהו האי הגדול ביותר באירופה, הגדול באיים הבריטיים, והתשיעי בשטחו בעולם. האי הוא השלישי המאוכלס בעולם לאחר ג'אווה והונשו.

בריטניה הגדולה משתרעת מצפון לדרום על-פני כעשר מעלות של קווי רוחב. לפני סוף עידן הקרח האחרון, היה שטח זה מחובר לאירופה כחצי אי. הפשרת הקרח בסוף עידן הקרח גרמה לעליית מפלס הים ולהיווצרות תעלת למאנש, המפרידה כיום את בריטניה הגדולה מיבשת אירופה.

האקלים בבריטניה מתון יחסית לאזורים אחרים בחצי הכדור הצפוני באותו קו-רוחב, כיוון שהמים החמים של זרם הגולף עוברים דרך האיים הבריטיים וממתנים את מזג האוויר. מזג האוויר מאופיין במרבית הימים בטמפרטורות קרות, עננות יחסית, וגשמים רבים.

===נהרות===
בבריטניה הגדולה יש נהרות רבים. 20 הנהרות הארוכים ביותר מפורטים בטבלה הבאה:
{| class="wikitable"
! !! נהר !! אורך הנהר (ק"מ)
|-
| 1 || נהר הסוורן || 354
|-
| 2 || נהר התמזה || 346
|-
| 3 || נהר טרנט || 297
|-
| 4 || נהר האייר || 259
|-
| 5 || נהר אוּז הגדול || 230
|-
| 6 || נהר הוואי || 215
|-
| 7 || נהר הטאי || 188
|-
| 8 || נהר הספאי || 172
|-
| 9 || נהר הנין || 161
|-
| 10 || נהר הקלייד || 158
|-
| 11 || נהר הטוויד || 155
|-
| 12 || נהר העדן || 145
|-
| 13 || נהר הדי הזורם באברדינשייר || 137
|-
| 14 || נהר האיוון || 136
|-
| 15 || נהר הדון || 129
|-
| 16 || נהר הבאן || 122
|-
| 17 || נהר הריבל || 120
|-
| 18 || נהר הטיין || 118
|-
| 19 || נהר הטיס || 113
|-
| 20 || נהר הדי הזורם בווילס || 112
|}

==הגדרה פוליטית==
מבחינה פוליטית, המונח "בריטניה הגדולה" מתאר את השילוב של אומות הבית אנגליה, סקוטלנד וויילס המהוות 94.3% משטחי הממלכה המאוחדת. הוא כולל איים אחרים כגון האי וייט, אנגלסי, האי סילי, האיים ההברידיים, קבוצת האיים אורקני ושטלנד אך אינו כולל את האי מאן או את איי התעלה.

במהלך המאות, בריטניה הגדולה התפתחה מבחינה פוליטית ממספר מדינות עצמאיות (אנגליה, סקוטלנד וויילס) דרך שתי ממלכות תחת כתר משותף (אנגליה וסקוטלנד), ממלכת בריטניה הגדולה יחידה בכל האי, עד למצב שלאחר 1801, אז בריטניה הגדולה ביחד עם האי אירלנד הרכיבו את הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד. ב-1927 הצטמצמה הממלכה לממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד בעקבות השגת העצמאות של העם האירי על חמש-השישיות מהאי אירלנד.

==מקור התואר "הגדולה"==
הגאוגרף היווני תלמי קרא לאי הגדול "מגאלה ברטניה" (Megale Brettania; בריטניה הגדולה), ולאי הקטן יותר, אירלנד, "מיקרה ברטניה" (Micra Bretannia; בריטניה הקטנה). לפיכך, במקור, המונח "בריטניה הגדולה" התייחס לאי הגדול ביותר מבין האיים הבריטיים, כפי שהאי הגדול ביותר מבין איי קומורו נקרא "גראנדה קומורו" (Grande Comore).

החל מימי הביניים נקרא האי "בריטניה הגדולה", על מנת להבדילו מ"בריטניה הקטנה" (Less, Lesser or Little Britain), היא ברטאן.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

*
קטגוריה:איים באוקיינוס האטלנטי
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: גאוגרפיה
PCMCIA

כרטיסי PC מטיפוס שני ושלישי. טיפוס 3 עבה פי 2 מטיפוס 2.
ה־PCMCIA (מאנגלית: האיגוד הבינ"ל של כרטיסי זיכרון למחשב האישי) הוא סטנדרט להתקנים היקפיים למחשבים ניידים. סוג נוסף של התקני זיכרון של PCMCIA הוא ה-ExpressCard.

== כרטיס למחשב נייד ==
גודלו של הכרטיס למחשב נייד הוא כגודלו כרטיס אשראי. ישנם שלושה גדלים שונים השונים בעוביים: טיפוס 1 הוא בעובי של 3.3 מילימטר, טיפוס 2 בעובי של 5 מילימטר, וטיפוס 3 הוא בעובי של 10.5 מילימטר. כולם באורך של 85.6 מילימטר וברוחב של 54 מילימטר.

כרטיסי ה-PC הראשונים נועדו להרחבת זיכרון אולם קיומו של סטנדרט לציוד היקפי לניידים הוביל לפיתוחם של התקנים מסוגים שונים אשר נועדו למפרט זה, למשל כרטיסי רשת, מודמים ואף דיסקים קשיחים.

גם ה-CompactFlash משתמש באותו מפרט החשמלי כמו כרטיס ה-PC, לכן כרטיס PC של CompactFlash דורש רק מתאם שקע (Socket) מתאים.

== CardBus ==
האפיק (bus) ב-PCMCIA הוא בעל רוחב של 16 ביט. CardBus היא גרסה של 32 ביט, הרצה במהירות של 33 מגה־הרץ, על אותם גדלים פיזיים סטנדרטיים. CardBus מכיל גם יכולת שליטה על האפיק, אשר מאפשר לבקר האפיק "לדבר" עם ההתקנים האחרים על האפיק ללא צורך לעבור דרך המעבד. דבר זה מאפשר העברה מהירה של מידע.

כיוון ש-CardBus הוא בעל 32 ביט ותומך בשליטה על האפיק, הוא הופך דומה בצורה מספיקה לPCI, כך ששבבים ומערכות שבבים יכולים להיות מותאמים הן ל-PCI והן ל-CardBus, למשל אלה אשר תומכים בWi-Fi.

== ExpressCard ==

כרטיסי ה-ExpressCard הם כרטיסים שבאו להחליף את הכרטיסים מהדור הישן של ה-PCMCIA ואשר נבנו סביב הארכיטקטורה של הPCI-Express. הם קטנים פיזית מהכרטיסים הקודמים ונכון לשנת 2007 מרבית המחשבים הניידים מגיעים עם כניסה כזו (או לחלופין, ללא כל כניסה ושימוש בהתקנים מסוג USB או FireWire. מחשבי לנובו הם חריגים בתחום ואלה מגיעים עם כניסה מסוג ExpressCard ו-CardBus.

כרטיסי ה-ExpressCard אינם תומכים לאחור בגרסאות קודמות של ה-PCMCIA בגלל השינוי במבנה הממשק.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.pcmcia.org/about.htm אודות PCMCIA] 
** [http://www.pcmcia.org/pccard.htm סקירה של כרטיס ה-PC] (באנגלית)
** [http://www.pcmcia.org/pccard.htm#stan תקן כרטיס ה-PC] (באנגלית)
** [https://web.archive.org/web/20080828023633/http://www.expresscard.org/ ExpressCard] (באנגלית)
* [http://pcmcia-cs.sf.net דף המידע של PCMCIA ללינוקס] 
* [https://web.archive.org/web/20040402094451/http://tuxmobil.org/pcmcia_linux.html סקירת מעמד ה־PCMCIA/CardBus בלינוקס] 

קטגוריה:התקני זיכרון אלקטרוניים
הרץ

{| class="infobox" style="font-size: 95%"
|-
! colspan="4" style="background-color:#ccf;" | תדירויות
|-
! colspan="4" style="background-color:#ddf;" | תחיליות במערכת היחידות הבינלאומית 
|-
! שם
! סימון עברי
! סימון בינ"ל
! מכפלה
|-
| הרץ
| הרץ
| Hz
| 1
|-
| דקא-הרץ
| 
| daHz
| 10
|-
| הקטו-הרץ
| 
| hHz
| 100
|-
| קילו-הרץ
| קה"צ
| kHz
| (number)|10<sup>3</sup>
|-
| מגה-הרץ
| מה"צ
| MHz
| (number)|10<sup>6</sup>
|-
| גיגה-הרץ
| גה"צ
| GHz
| (number)|10<sup>9</sup>
|-
| טרה-הרץ
| טה"צ
| THz
| (number)|10<sup>12</sup>
|}
גל המשנה את התדירות שלו. למעלה מימין: התדירות (בהרץ). הציר האופקי: ציר הזמן (בשניות). כשהתדירות היא 1 הרץ, זמן המחזור הוא 1 שנייה. כשהתדירות היא 2 הרץ, זמן המחזור הוא 0.5 השנייה. כשהתדירות היא 5 הרץ, זמן המחזור הוא 0.2 השנייה.
הרץ (סימון: Hz) הוא יחידת מידה לתדירות במערכת היחידות הבינלאומית. היא נקראת על שמו של הפיזיקאי הגרמני היינריך רודולף הרץ אשר תרם רבות למדע בתחום האלקטרומגנטיות.

הגדרת ההרץ היא Hz = s<sup>−1</sup> שמשמעותה "אירוע אחד לשנייה"; 100 הרץ משמעותו "100 אירועים לשנייה", וכן הלאה. ניתן ליישם את היחידה על כל אירוע מחזורי, למשל: שעון מתקתק ב-1 הרץ. הערך ההפוך לתדירות הוא זמן מחזור; תדירות של 1 הרץ שווה לאירוע של שנייה אחת, ואירוע של 1 מגה-הרץ הוא אירוע של 1 מיקרו-שנייה. בכתיבה אשר הייתה מקובלת בתקופה לפני מלחמת העולם השנייה, השתמשו במושגים כמו מחזורים לשנייה (Cycles per second), עם כפולות מתאימות "קילו-מחזורים", "מגה-מחזורים" וכן הלאה.

== כפולות SI ==
:1 מיקרו־הרץ (סמל: μHz) = פעם במיקרושנייה (מיליונית שנייה)
:1 מילי־הרץ (סמל: mHzׁׂׂׂׂ) = פעם במילישנייה (אלפית שנייה)
:1 הרץ (סמל: Hz) = פעם בשנייה
:1 דקא־הרץ (סמל: daHz) = עשר פעמים בשנייה
:1 הקטו־הרץ (סמל: hHz) = מאה פעמים בשנייה
:1 קילו־הרץ (סמל: kHz) = אלף פעמים בשנייה
:1 מגה־הרץ (סמל: MHz) = מיליון פעמים בשנייה
:1 ג'יגה־הרץ (סמל: GHz) = מיליארד (אלף מיליונים) פעמים בשנייה
:1 טרה־הרץ (סמל: THz) = טריליון (אלף מיליארדים) פעמים בשנייה

== דוגמאות ==
* 11.574 מיקרו־הרץ – תדר סיבוב כדור הארץ ((23 שעות, 56 דקות ו-4 שניות) / 1).
* 5 או 6 דקא־הרץ – תדר זרם חילופין ביתי תקני, במתח חשמלי של 220 או 110 וולט.
* 2.62 הקטו־הרץ – תדר התו המוזיקלי דו (האמצעי במקלדת הפסנתר).
* 4.4 הקטו־הרץ – תדר התו המוזיקלי לה, שמשתמשים בו כדי לכוון כלים מוזיקליים.
* 20 קילו־הרץ – תדר סף השמיעה הממוצע של בני אדם.
* 60 קילו־הרץ – תדר סף השמיעה הממוצע של כלבים.
* 104 קילו־הרץ – תדר השעון של המיקרו-מעבד המסחרי הראשון - אינטל 4004 (1971).
* 531–1,611 קילו־הרץ – שידורי רדיו AM.
* 88–108 מגה־הרץ – שידורי רדיו FM.
* 2.45 ג'יגה־הרץ – תדר הגל במכשיר מיקרוגל.
* 484-400 טרה־הרץ – טווח התדירות של האור האדום.
* 789-668 טרה־הרץ – טווח התדירות של האור הסגול.

==ראו גם==
* יחידות מידה על שם אישים

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:מערכת היחידות הבין-לאומית
דיקסילנד ג'אז

דיקסילנד ג'אז (Dixieland jazz) הוא סגנון מוזיקלי אשר מקורו בניו אורלינס שבלואיזיאנה, ארצות הברית. "דיקסי" הוא כינוי לחלק הדרום מזרחי של ארצות הברית עוד מתקופת מלחמת האזרחים.

הסגנון נוצר כתוצאה של מפגש התרבויות - האירופאית והאפריקאית. יבוא העבדים מאפריקה הפגיש בין התרבות השחורה שבה המוזיקה והקצב מהווים חלק בלתי נפרד מחיי היום-יום לבין הכלים המכוונים בעלי הצלילים המדויקים של התרבות המערבית. מתוך המפגש הזה של קצב וכלים מוזיקליים מדויקים נולד הדיקסילנד ג'אז.
הסגנון התפתח בתחילת המאה ה-20 והתפרסם ותפס תאוצה מ-1917 כשהוא נקרא גם "הג'אז של ניו אורלינס" ונחשב לאחד מהסגנונות הראשונים בג'אז, והראשון שתועד בהקלטות אודיו.

השיר הידוע ביותר בסגנון הוא "כשהמלאכים צועדים בסך" ("When the Saints Go Marching In") המושתת על מבנה הרמוני שהושאל משירים קודמים.

אחד המאפיינים הבולטים של הסגנון הוא אלתור פוליפונית (רב קולית), פירושו שכמה כלים מאלתרים בו זמנית.

בין המוזיקאים המזוהים ביותר עם הסגנון, נמצא החצוצרן והזמר לואי ארמסטרונג שזכה להכרה גם בסגנונות אחרים בג'אז.

הדיקסילנד ג'אז נוגן בתזמורות שהתחלקו לשתי סקציות:
* מחלקת קצב: שכללה תופים, פסנתר (או בנג'ו במצעדים, תהלוכות או נגינה ברחוב), קונטרבס (שהוחלף בטובה בתהלוכות).
* מחלקת נשיפה: שכללה חצוצרות שניגנו את המלודיה, טרומבונים שניגנו את הקונטרהפונקט וקלרינטים שעיטרו את המנגינה.

כיום נהוג לחלק את הסגנון לכמה סגנונות משנה שהתפתחו ופסטיבלים המוקדשים לסגנון ה"דיקסי" מתקיימים מדי שנה בעולם, בין הבולטים פסטיבלים בלואיזיאנה ארצות הברית, בשווייץ ובדרזדן שבגרמניה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ג'אז
צירוף ליניארי

צירוף ליניארי או קומבינציה ליניארית הוא סכום של מספר סופי של וקטורים שכל אחד מהם מוכפל בסקלר. בגלל סגירותו של המרחב הווקטורי ביחס לחיבור וכפל בסקלר, הצירוף הליניארי אף הוא וקטור השייך לאותו מרחב וקטורי. 

בהינתן קבוצה מתאימה של וקטורים - קבוצה פורשת - ניתן לכתוב כל וקטור במרחב כצירוף ליניארי של איברים מתוך הקבוצה.

מבחינה פורמלית, צירוף ליניארי מוגדר כך. בהינתן סדרה <math>\,v_1,v_2,...,v_k</math> של וקטורים במרחב, וסדרה <math>\,\alpha_1,\alpha_2,...,\alpha_k</math> של סקלרים, נקרא לביטוי:<math>\,\alpha_1 v_1+\alpha_2 v_2+...+\alpha_k v_k</math> צירוף ליניארי של הווקטורים. או בקיצור: <math>\sum_{i=1}^{k}\alpha_i v_i</math>.

קבוצה זו תהיה תלויה ליניארית אם קיים בה וקטור שהוא צירוף ליניארי של וקטורים אחרים מהקבוצה. או באופן שקול, קבוצה היא תלויה ליניארית אם קיים צירוף ליניארי לא טריוויאלי של איבריה (לא כל הסקלרים אפס) ששווה לווקטור האפס. אם קיים רק הצירוף הליניארי הטריוויאלי, הקבוצה בלתי תלויה ליניארית.

בהתאם לכך וקטור האפס יהיה תמיד צירוף ליניארי של כל קבוצת וקטורים, וכשהוא יינתן בתוך קבוצה אזי הקבוצה תהיה תלויה ליניארית.
==ראו גם==
* צירוף אפיני

==קישורים חיצוניים==
* 
קטגוריה:אלגברה ליניארית
קטגוריה:חיבור
תלות ליניארית

תלות ליניארית הוא מושג באלגברה ליניארית המתאר קבוצת וקטורים במרחב וקטורי, אשר אפשר להציג אחד מהווקטורים שלה כצירוף ליניארי של וקטורים אחרים בקבוצה.

לדוגמה, שלושת הווקטורים <math>(1,0,0),(0,1,0),(0,0,1)</math> ב-<math>\R^3</math> בלתי תלויים ליניארית.
אולם שלושת הווקטורים <math>(2,-1,1),(1,0,1),(3,-1,2)</math> תלויים ליניארית (מפני שהווקטור השלישי הוא סכום שני הווקטורים הראשונים).

==הגדרה==
יהי <math>V</math> מרחב וקטורי מעל שדה <math>\mathbb F</math>. עבור <math>\mathbf{v}_1,\mathbf{v}_2,\ldots,\mathbf{v}_n\in V</math> נאמר כי הם תלויים ליניארית מעל <math>\mathbb F</math> אם ישנם סקלרים <math>a_1,a_2,\ldots,a_n \in\mathbb F</math>, לא כולם אפסים, עבורם
:<math>\sum_{i\,=\,1}^na_i\mathbf{v}_i=a_1\mathbf{v}_1+a_2\mathbf{v}_2+\cdots+a_n\mathbf{v}_n=\mathbf0</math>
אם לא קיימים סקלרים כאלה אומרים כי <math>\mathbf{v}_1,\mathbf{v}_2,\ldots,\mathbf{v}_n</math> בלתי תלויים ליניארית, או בקיצור בת"ל.

מכאן נובע כי הווקטורים <math>\mathbf{v}_1,\mathbf{v}_2,\ldots,\mathbf{v}_n</math> הם בלתי תלויים ליניארית אם ורק אם מן השוויון <math>a_1\mathbf{v}_1+a_2\mathbf{v}_2+\cdots+a_n\mathbf{v}_n=\mathbf0</math> נובע בהכרח כי <math>a_i=0</math> לכל <math>1\le i\le n</math>.

==המרחב המוקרן על ידי תלות ליניארית==
תלות ליניארית בין וקטורים <math>\mathbf{v}_1,\mathbf{v}_2,\ldots,\mathbf{v}_n</math> היא וקטור <math>(a_1,a_2,\ldots,a_n)</math> בעל <math>n</math> סקלרים, לא כולם אפס, כך שמתקיים
:<math>a_1\mathbf{v}_1+a_2\mathbf{v}_2+\cdots+a_n\mathbf{v}_n=\mathbf0</math>
אם קיימת תלות כזו, הווקטורים תלויים ליניארית. כיוון שמכפלה בסקלר של מקדמי התלות נותנת מקדמים של תלות ליניארית, ומכיוון שסכום של מקדמי תלויות נותן גם הוא מקדמים של תלות ליניארית, הרי נובע שקבוצת כל התלויות הליניאריות בין הווקטורים <math>\mathbf{v}_1,\mathbf{v}_2,\ldots,\mathbf{v}_n</math> יחד עם וקטור האפס היא מרחב וקטורי, שהוא תת-מרחב של <math>\mathbb{F}^n</math>.

==דוגמאות==
====דוגמה א====
הווקטורים <math>(1,1),(2,-3)</math> ב-<math>\R^2</math> בלתי תלויים ליניארית.

הוכחה:
יהיו <math>a,b</math> מספרים ממשיים כך שמתקיים
:<math>\begin{align}a(1,1)+b(-3,2)=(0,0)\\(a-3b,a+2b)=(0,0)\\a-3b=0\\a+2b=0\end{align}</math>
אם נפתור עבור <math>a,b</math> נמצא כי <math>a=b=0</math>.

====דוגמה ב====
יהי <math>V=\R^n</math>. נסתכל על הווקטורים הבאים ב-<math>V</math>:
:<math>\begin{align}\mathbf{e}_1&=(1,0,0,\ldots,0)\\\mathbf{e}_2&=(0,1,0,\ldots,0)\\\vdots&\\\mathbf{e}_n&=(0,0,0,\ldots,1)\end{align}</math>
אזי <math>\mathbf{e}_1,\mathbf{e}_2,\ldots,\mathbf{e}_n</math> בלתי תלויים ליניארית.

הוכחה:
נתבונן בקבוצת סקלרים <math>a_1,a_2,\ldots,a_n\in\R</math> שעבורם מתקיים
:<math>a_1\mathbf{e}_1+a_2\mathbf{e}_2+\cdots+a_n\mathbf{e}_n=\mathbf0=(a_1,a_2,\ldots,a_n)</math>
מתקיים <math>a_i=0</math> לכל <math>1\le i\le n</math>.

==ראו גם==
*אי-תלות אלגברית

==קישורים חיצוניים==
*

קטגוריה:אלגברה
מסלול (תורת הגרפים)

מעגל (סוג של מסלול) מכוון. זה אינו מסלול פשוט, משום שהצמתים הכחולים מופיעים בו פעמיים.
בתורת הגרפים, מסלול הוא סדרה של קשתות בגרף, כך שראשה של כל קשת (פרט לאחרונה) נעוץ בזנבה של זו הבאה אחריה. 

פורמלית, מסלול הוא סדרה <math>\!\, e_1, e_2, ..., e_k </math> של קשתות כך שאם קשת בסדרה היא מהצורה <math>e_\ell = (v_{i_\ell}, v_{j_\ell})</math>, אז לכל <math>\ell\in\{1,...,k-1\}</math> מתקיים <math>j_\ell = i_{\ell+1}</math>. 

ההגדרה תקפה לגרפים לא מכוונים ולגרפים מכוונים. קשת לא מכוונת מחברת שני צמתים וניתן לעבור בה מכל צומת למשנהו, ועל קש/ת מכוונת ניתן לעבור רק בכיוון אחד (מזנב הקשת לראש הקשת). מסלול בגרף מכוון (לא מכוון) נקרא מסלול מכוון (לא מכוון בהתאמה). לעיתים מניחים שקשת יכולה להיות לולאה - צומת הזנב הוא גם צומת הראש.

אורך של מסלול שווה למספר הקשתות במסלול. בגרף ממושקל משקל מסלול שווה לסכום משקלי הקשתות במסלול. מרחק בין שני קודקודים הוא מספר הקשתות במסלול הקצר ביותר ביניהם.

==סוגי מסלולים==
* מסלול פשוט בצמתים, הוא מסלול שאינו עובר באף צומת יותר מפעם אחת. מסלול פשוט בקשתות הוא מסלול שאינו עובר באף קשת יותר מפעם אחת. סתם מסלול פשוט הוא בדרך כלל בצמתים.
* מסלול מושרה, או נחש, הוא תת-גרף שמושרה על ידי מסלול פשוט בגרף.
* מעגל בגרף, הוא מסלול לא-ריק שמתחיל ומסתיים באותו צומת. 
* מסלול אוילרי, הוא מסלול שעובר בכל הקשתות בגרף (מבלי לחזור על אף קשת פעמיים).
* מסלול המילטוני, הוא מסלול שעובר בכל הצמתים בגרף (מבלי לחזור על אף צומת פעמיים).

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תורת הגרפים
כתב היראטי

התפתחות מהכתב ההירוגליפי (משמאל לימין, בעמודה הראשונה, השלישית והחמישית משמאל) לכתב ההיראטי (בעמודה השנייה, הרביעית והשישית)
כתב היראטי (באנגלית: Hieratic) הוא אחת משלוש צורות הכתב שבהן נכתבה השפה המצרית הקדומה.

הכתב המצרי הראשון שנוצר הוא הכתב ההירוגליפי, הידוע כ"כתב החרטומים". כתב הירוגליפי הוא כתב אסתטי אך מסורבל ואיטי לכתיבה, ולכן התפתח ממנו הכתב המחובר המצרי הקרוי כתב היראטי. הכתב קיבל את שמו מהמילה היוונית היראטיקוס ("של כהן") בזמן שהכתב היה בשימוש לכתבי קודש בלבד. טקסטים חילוניים לשימוש יומיומי נכתבו בכתב אחר, שלישי, הכתב הדֶמוֹטִי.

מבנה הכתב ההיראטי מקביל לכתב ההירוגליפי. השינויים שחלו בתווים של הכתב ההיראטי אירעו משום שניתן היה לכתבם מהר יותר עם מברשת או קנה ודיו על פפירוס. ככלל, לא ניתן, או קשה ביותר להכיר את הציור שעליו מתבסס התו. מכיוון שהמודלים עליהם התבססו היו ידועים היטב, ובשימוש קבוע במהלך ההיסטוריה המצרית לא סטו הסמלים ההיראטים רחוק מהם. עם זאת, השיטה שונה מהכתב ההירוגליפי בכמה מובנים חשובים. 
*הכתב ההיראטי נכתב מימין לשמאל בלבד. בזמנים קדומים השורות היו מאונכות ומאוחר יותר, בערך משנת 2000 לפנה"ס עברו השורות להיות אופקיות. עקב כך מגילות הפפירוס נכתבו בטורים ברוחב משתנה.
*לתווים בכתב ההיראטי היו סיומות כך ששני תווים, אך לא יותר משניים, יכולים היו להיכתב בהינף קולמוס אחד.
*כתוצאה מהקושי לקוראו, כללי האיות בכתב ההיראטי היה נוקשים יותר מאשר בכתב ההירוגליפי. שינויים מהנוסח האחיד בזמן מסוים היו שוליים. אבל, במהלך התקופות, האיות התפתח והשתנה. כתוצאה מכך, כתבים היראטיים אינם תואמים בדיוק לטקסטים הירוגליפיים מקבילים, הן במיקום הסימנים והן בצורת איות המילה.
*הכתב ההיראטי עשה שימוש בסימנים מבדילים על מנת להבחין בין שני סימנים שהפכו דומים עקב הכתב המחובר. לדוגמה, לסימן רגל הפרה נוסף צלב מזהה, מכיוון שבכתב ההיראטי הוא דמה לסימן עבור רגל האדם. סימנים היראטיים מסוימים הועתקו לכתב ההירוגליפי.

כל המסמכים הנפוצים: מכתבים, קטלוגים, וצווים רשמיים נכתבו בכתב ההיראטי, כמו גם טקסטים ספרותיים ודתיים. בחייהם של המצרים שיחק הכתב ההיראטי תפקיד חשוב יותר מאשר הכתב ההירוגליפי וגם נלמד מוקדם יותר בבתי הספר. במשרדים הוחלף הכתב ההיראטי בכתב דמוטי במאה השביעית לפנה"ס, אך נותר הכתב שבשימוש כתבי הקודש מסוגים שונים. הטקסטים ההיראטיים האחרונים מקורם בסוף המאה הראשונה - תחילת המאה השנייה לספירה.

==ראו גם==
* כתבי המארות
* אבן רוזטה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

היראטי, כתב
קטגוריה:כתב במצרים העתיקה
כתב דמוטי

כתב דֶמוֹטִי, אחד משלוש צורות הכתב שבהן נכתבה השפה המצרית העתיקה.
כיתוב על אבן, בכתב הדמוטי
הכתב המצרי הראשון שנוצר הוא הכתב ההירוגליפי הידוע גם כ"כתב החרטומים". כתב הירוגליפי הוא כתב אסתטי, אך מסורבל ואיטי לכתיבה, ולכן התפתח ממנו הכתב המחובר המצרי הקרוי כתב היראטי. הכתב קיבל את שמו מהמילה היוונית היראטיקוס ("של כהן") בזמן שהכתב היה בשימוש לכתבי קודש בלבד. טקסטים חילוניים לשימוש יום-יומי נכתבו בכתב אחר, שלישי, הכתב הדֶמוֹטִי (ביוונית "דמוטיקוס" – "עבור העם").

הפעם הראשונה שנתקלים בכתב הדמוטי היא בתחילת השושלת ה-26, בערך בשנת 660 לפנה"ס. סימני הכתב מראים בבירור קשר לכתב ההיראטי, על אף שהיחס המדויק אינו ברור עדיין. התווים בכתב הדמוטי מחוברים יותר ובכך דומים יותר אחד למשנהו וכתוצאה מכך יותר קשים להבנה מהכתב ההיראטי.

משקל נגד לקושי זה הוא שיש לכותב פחות חופש לשינויים אישיים. נראה שהכתב הדמוטי פותח במקור במפורש עבור שימוש ממשלתי, כלומר עבור מסמכים בהם באופן נרחב השפה הייתה רשמית ומותאמת לכן לכתב מחובר תקני.

רק זמן מה לאחר שהוכנס לשימוש לראשונה במסמכים ממשלתיים, החל השימוש בו בטקסטים ספרותיים בנוסף למכתבים ומסמכים. בשלב מאוחר הרבה יותר החל השימוש בו גם בטקסטים דתיים.

השיטה של הכתב הדמוטי תאמה לכתב ההיראטי ולכן לכתב ההירוגליפי. עם זאת, במקביל לאיות המסורתי היה גם איות אחר שהתחשב בשינויים הפונטיים הבולטים שחלו במילים על ידי איות מחדש. מאפיין זה יושם במיוחד בקבוצה הרחבה של מילים שלא היו קיימות בשפה הישנה, ולפיכך לא הייתה להן צורה כתובה מסורתית. האיות הבלתי-מסורתי היה בשימוש גם עבור מילים ותיקות ומוכרות בשפה הישנה.

הטקסט האחרון הכתוב בכתב דמוטי הוא כתובת חקוקה בסלע מהאי פילה (Philae) והמתוארכת ל-2 בדצמבר 425 לספירה. בניגוד לכתב ההיראטי שתמיד נכתב בדיו על פפירוס או על משטח חלק אחר, כתובות דמוטיות נחקקו לעיתים קרובות על אבן או נחרתו על עץ.

לאחר שנשתכח הכתב הדמוטי מרוב העם, החליף את מקומו הכתב הקופטי.

==ראו גם==
* אבן רוזטה

==קישורים חיצוניים==

* 

דמוטי, כתב
קטגוריה:כתב במצרים העתיקה
הבחירה הדמוקרטית

הבחירה הדמוקרטית היא מפלגה בישראל שהוקמה במהלך כהונת הכנסת ה-15 על ידי רומן ברונפמן לאחר שפרש מישראל בעליה ואשר התמזגה בהמשך עם מרצ. במצעה תמיכה בהסכם שלום עם הפלסטינים, סרבנות לשירות צבאי ולגליזציה של סמים קלים.

== תולדות המפלגה ==
ביולי 1999 פרשו רומן ברונפמן ואלכסנדר צינקר מישראל בעליה, על רקע אי הסכמה עם עמדת המפלגה, במיוחד בנושאים חברתיים, והתנגדות להסכם הקואליציוני בין ישראל בעליה וממשלתו של אהוד ברק, שכללה גם את ש"ס והמפד"ל. לאחר הפרישה הקימו ברונפמן וצינקר סיעה עצמאית, תחילה הייתה הסיעה ללא שם, לאחר שישה ימים נבחר השם "מחר - מפלגת חברה ורפורמות", שם שהוחלף לאחר שלושה חודשים ל"בחירה דמוקרטית". במהלך הכנסת ה-15 דובר רבות על אפשרות צירופה של הבחירה הדמוקרטית למפלגות אחרות, כשהבולטת ביניהן הייתה שינוי, אך לבסוף נשארה הסיעה עצמאית.

ב-24 בנובמבר 2002, לקראת הבחירות לכנסת ה-16, החליט רומן ברונפמן לרוץ יחד עם מרצ ברשימה משותפת שכללה גם את תנועת שח"ר, שבה שוריין לו המקום החמישי. אלכסנדר צינקר, שלא היה שותף לאידאולוגיה הסוציאל-דמוקרטית של ברונפמן, פרש והקים את סיעת אזרח ומדינה, שרצה לכנסת ברשימה עצמאית, אך לא עברה את אחוז החסימה.

ברונפמן נבחר לכנסת ה-16 לאחר שהרשימה המאוחדת של מרצ ושותפותיה זכתה בשישה מנדטים. בתחילת 2004 התאחדה מרצ עם תנועת שח"ר. ברונפמן בחר שלא להצטרף לאיחוד ושמר על עצמאות מפלגתו, אם כי נשאר חבר בסיעה המשותפת. לקראת הבחירות לכנסת ה-17 הצהיר ברונפמן כי בכוונתו להוביל את מפלגתו בצורה עצמאית, אך התחרט כחודשיים לפני הבחירות והסיר את מועמדות מפלגתו.

מאז תום כהונתה של הכנסת ה-16 נותרה הבחירה הדמוקרטית "מפלגת מדף" שלא התמודדה בבחירות לכנסת. לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש הסכים רומן ברונפמן כי המפלגה תשמש כפלטורמה לחבירתו של יאיר גולן למפלגת מרצ, כך שיאיר גולן, עד אותה עת חבר מפלגת ישראל דמוקרטית, יעבור למפלגה ויחתום בשמה על הסכם איחוד המפלגה עם מרצ. גולן לא השלים את המהלך מסיבות טכניות, הוצב במקום ה-7 ברשימת העבודה-גשר-מרצ על חשבון המכסה של מרצ ונבחר לכנסת.

==נציגי המפלגה בכנסת==

{| class="wikitable" border="1"
! style="width:10%;" | כנסת
! style="width:45%;" | חברי כנסת
! style="width:45%;" | הערות
|-
|הכנסת ה-15 (1999)
|2 מנדטים: רומן ברונפמן, אלכסנדר צינקר
| הסיעה נוצרה ב-20 ביולי 1999 עם פרישת חבריה מישראל בעליה. ב-26 ביולי 1999 ניתן לה השם "מחר - מפלגת חברה ורפורמות". ב-18 באוקטובר 1999 שונה שמה ל"הבחירה הדמוקרטית".
|-
|הכנסת ה-16 (2003) במסגרת מרצ-הבחירה הדמוקרטית-שח"ר
|מנדט אחד (מתוך 6 לרשימה כולה): רומן ברונפמן
|
* רשימת מועמדים מלאה, הכוללת את כלל מועמדי הרשימה המאוחדת, ראו [http://www.knesset.gov.il/elections16/heb/lists/list.asp?id=20 כאן].
* בתחילת 2004 התאחדו המפלגות מרצ ושח"ר בהקמת יחד. בעקבות כך שונה שם הסיעה בכנסת ב-15 ביוני 2004 ל"יחד (ישראל חברתית דמוקרטית) והבחירה הדמוקרטית". ב-27 ביולי 2005 שונה שם הסיעה שוב ל"מרצ-יחד והבחירה הדמוקרטית".
|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://web.archive.org/web/20081209042048/http://www.opolitics.org/dcp/civicspace/index.html אתר מפלגת הבחירה הדמוקרטית]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: מפלגות היסטוריות
קטגוריה:ישראל: מפלגות שמאל
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1999
ג'יימס מקדונלד

ג'יימס מקדונלד, בעת שכיהן כשליח ארצות הברית לו[[ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל, מרץ 1946]]
ג'יימס מקדונלד פוגש את [[דוד בן-גוריון כציר ארצות הברית בישראל בשנת 1948]]
ג'יימס גרובר מקדונלד (באנגלית: James Grover McDonald; 29 בנובמבר 1886 – 25 בספטמבר 1964) היה דיפלומט אמריקאי. הנציג הדיפלומטי הראשון של ארצות הברית בישראל.

== ביוגרפיה ==
ג'יימס מקדונלד נולד ב-1886 באוהיו. למד לימודי תואר ראשון ושני בהיסטוריה ובמדע המדינה באוניברסיטת אינדיאנה ולאחר מכן עסק בהוראה באוניברסיטה זו ובאוניברסיטת הרווארד.

בשנים 1928 עד 1932 הגיש תוכנית רדיו קבועה בשם "העולם כיום" ברשת NBC.

מקדונלד ביקר באירופה ב-1932 וב-1933 וחזה בעליית הנאצים לשלטון בגרמניה. ראיון שערך עם היטלר שכנע אותו באופי הברוטלי של המשטר הנאצי.

מקדונלד שירת בוועדה לענייני פליטים של חבר הלאומים משנת 1933 ועד שנת 1935 וטיפל בבעיית הפליטים היהודיים מגרמניה הנאצית. התפטר מתפקידו ב-1 בינואר 1936 ובמכתב התפטרותו גינה באופן חריף את המדיניות הגזענית של גרמניה הנאצית והאשים את המדינות הדמוקרטיות בהתעלמות מאחריותן לעוולות הגרמנים.

בשנים שלאחר מכן היה חבר מועצת העורכים של הניו יורק טיימס וכן עסק בהוראה. בשנים 1938 עד 1945 שימש כיושב ראש הוועדה המייעצת לנשיא לענייני פליטים.

נתמנה על ידי הנשיא הארי טרומן לחבר בוועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל שפעלה בשנת 1946 בניסיון למצוא פתרון לבעיית ארץ ישראל.

בשעה אחת אחר חצות אור ליום 15 במאי 1948, שעות אחדות אחרי הכרזת העצמאות של מדינת ישראל, הודיע נשיא ארצות הברית הארי טרומן על הכרה "דה פקטו" של ארצות הברית במדינת ישראל. ג'יימס מקדונלד נתמנה לנציג הדיפלומטי הראשון של ארצות הברית בישראל בדרגת ציר. ב-12 באוגוסט 1948 הוא הגיע לישראל. עד שסודר לנציגות משכן קבוע הוא התגורר במלון גת רימון בתל אביב. במלון זה התגורר באותה עת גם הציר הראשון של ברית המועצות בישראל, פבל ירשוב, ועל גג המלון התנוססו דגלי שתי המעצמות, זה לצד זה.

את כתב האמנתו הגיש הציר מקדונלד לראש הממשלה דוד בן-גוריון, משום שנשיא מועצת המדינה הזמנית פרופ' חיים ויצמן (אשר נבחר בפברואר 1949 לנשיא הראשון של מדינת ישראל) הגיע לישראל רק בסוף חודש ספטמבר 1948. ב-1 בפברואר 1949 שדרגה ארצות הברית את הכרתה בישראל להכרה "דה יורה", ובעקבות זאת הועלה מקדונלד מדרגת ציר לדרגת שגריר.

ג'יימס מקדונלד שירת בישראל עד סוף שנת 1950.

בשנים 1951 עד 1961 הוא שימש כיועץ למנגנון ההתרמה בארצות הברית למען מדינת ישראל.

פרופ' ג'יימס מקדונלד נפטר בשנת 1964 ונקבר בעיר הולדתו - אלבני, באינדיאנה. עיריית רמת גן קראה על שמו את הרחוב בשכונת תל בנימין בו הוא התגורר במהלך כהונתו.

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
* James G. McDonald, My Mission in Israel, Simon and Schuster, New York 1951
</div>
*התרגום לעברית: שליחותי בישראל, הוצאת אחיאסף 1951.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.columbia.edu/cu/lweb/indiv/lehsuite/guides/McDonald.html The Papers Of James G. McDonald] 
* 
* 
* 

קטגוריה:שגרירי ארצות הברית בישראל
קטגוריה:שדרני רדיו וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:חברי ועדות חקירה לארץ ישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1886
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1964
לואי העשירי, מלך צרפת

שמאל
לואי העשירי, מלך צרפת (בצרפתית: Louis X; 4 באוקטובר 1289 – 5 ביוני 1316) היה מלך צרפת משנת 1314 עד שנת 1316, היה בן השושלת הקאפטינגית.

==חייו==
לואי נולד בפריז לפיליפ הרביעי, מלך צרפת, ולז'אן הראשונה, מלכת נווארה. עם מות אביו ב-1314, הוא הפך למלך צרפת. הוכתר בריימס באוגוסט 1315. הוא הוכתר זה מכבר גם כמלך נווארה עם מות אמו ב-2 באפריל 1305. ב-2 בספטמבר 1305 נישא למרגריט מבורגונדי, ונולדה להם בת בשם ז'אן (20 בינואר 1312 - 6 באוקטובר 1349). אשתו, מרגריט נתפסה בניאוף ביחד עם אשת אחיו הצעיר של לואי, שארל ועקב כך היא נכלאה, ואחר כך מתה, בבית המלכותי בגאלארד. ב-13 באוגוסט 1315 הוא נשא את קלמנס מאנז'ו (1293 - 1328), בתם של שארל מרטל מאנז'ו ואחותו של קארוי הראשון, מלך הונגריה. שלטונו של לואי העשירי היה קצר והתאפיין במאבק באצילי הממלכה. ב-1315 הרשה ליהודים שגורשו מצרפת ב-1306 לחזור לממלכה. 

לואי מת בבוינסן, ואל-דה-מארנה. הוא נקבר עם אשתו השנייה בבזיליקת סן-דני. בעת מותו של לואי הייתה אשתו קלמנס בהריון, וכך לא ניתן היה לדעת מיהו יורשו של לואי כמלך צרפת עד הולדת הילד. אם יהיה הילד זכר הוא יירש את הממלכה. אם תיוולד נקבה אחיו של לואי, פיליפ, יירש את הממלכה. אחיו של לואי, פיליפ, רוזן אנז'ו, שימש כעוצר הממלכה עד הולדת הילד. לבסוף הסתבר שהילד הוא זכר. לכן בנו של לואי, ז'אן הראשון, ירש את הממלכה, אך הוא נפטר כעבור חמישה ימים, והכתר עבר לאחיו רוזן אנז'ו.

==ילדיו==
=== מנישואיו למרגריט מבורגונדי ===
* ז'אן השנייה, מלכת נווארה (20 בינואר 1312 - 6 באוקטובר 1349)

=== מנישואיו לקלמנס מאנז'ו ===
* ז'אן הראשון (15 בנובמבר 1316 - 20 בנובמבר 1316)

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מלכי נווארה
קטגוריה:השושלת הקפטינגית

קטגוריה:ילידי 1289
קטגוריה:נפטרים ב-1316
קטגוריה:מלכי צרפת מהמאה ה-14
ז'אן הראשון, מלך צרפת

ז'אן הראשון (15 בנובמבר 1316 – 20 בנובמבר 1316; נקרא "ז'אן שנולד לאחר מות אביו". בצרפתית: Jean I<sup>er</sup> le Posthume) היה מלך צרפת למשך חמשת ימי חייו.

הוא נולד והומלך ב-15 בנובמבר 1316, בן לשושלת הקפטינגית ובנו של המלך לואי העשירי (נולד לאחר מות אביו) וקלמנס מהונגריה.

ז'אן חי חמישה ימים בלבד. רבים מאמינים שדודו, המלך העתידי פיליפ החמישי, גרם למותו על מנת לרשת את הכתר. ישנם גם המאמינים כי פיליפ חטף את הילד והחליפו בגופה במקומו. במהלך שנות ה-50 של המאה ה-14 הופיע בפרובאנס אדם שטען כי הוא ז'אן הראשון. הוא הושם בכלא מיד, ושם גם סיים את חייו.

ז'אן שלט במשך חמישה ימים כאשר דודו היה עוצר הממלכה, עד מותו ב-20 בנובמבר 1316. הפעוט נקבר בבזיליקת סן-דני. דודו, פיליפ החמישי, ירש את הכתר ומלך אחריו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:השושלת הקפטינגית
קטגוריה:ילדי משפחות מלוכה

קטגוריה:מלכי צרפת מהמאה ה-14
קטגוריה:ילידי 1316
קטגוריה:נפטרים ב-1316
פיליפ החמישי, מלך צרפת

פיליפ החמישי, מלך צרפת "הגבוה" (בצרפתית: Philippe V le Long; 1293 – 3 בינואר 1322) היה מלך צרפת מ־1317 עד 1322. בן לשושלת הקפטיאנית.

== חייו ==
פיליפ היה בנם השני של פיליפ הרביעי, מלך צרפת וז'אן הראשונה, מלכת נווארה. פיליפ היה לעוצר בזמן מלוכת אחיינו הפעוט ז'אן הראשון, לאחר מות הפעוט ביום החמישי לחייו, הוא הכריז על עצמו כמלך. ישנן השערות כי פיליפ גרם למות הפעוט כדי לרשת את המלוכה.

ב-1307 הוא נישא לז'אן מבורגונדיה (בתו ויורשת העצר של אודו הרביעי, רוזן בורגנדיה). לזוג היו חמש בנות ושני בנים, שמתו בצעירותם. בתו, מרגריט, נישאה ב-1320 ללואי הראשון, רוזן פלנדריה.

ב-1320 הצליח פיליפ החמישי להרחיב את ממלכתו על חשבון פלנדריה כתוצאה ממלחמה. בענייני פנים ניסה פיליפ להכניס רפורמות לממשל, נוסף על כך הוא גם פעל על מנת ליצור מידות סטנדרטיות.

פיליפ החמישי מת בלונגשאן, פריז ונקבר בבזיליקת סן-דני.

לפיליפ לא היה בן בשעת מותו ולכן אחיו הצעיר, שארל הרביעי ירש את הממלכה.

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

פיליפ החמישי מלך צרפת
* 
* 

קטגוריה:השושלת הקפטינגית
קטגוריה:מלכי צרפת מהמאה ה-14
קטגוריה:ילידי 1293
קטגוריה:נפטרים ב-1322
שארל הרביעי, מלך צרפת

שארל הרביעי "היפה" (בצרפתית: Charles IV le Bel; 1294 – 1 בפברואר 1328) היה מלך צרפת בשנים 1322–1328, בן לשושלת הקאפטינגית.

== ביוגרפיה ==
שארל היה בנם הרביעי של פיליפ הרביעי, מלך צרפת וז'אן הראשונה, מלכת נווארה.

הוא הוכתר למלך צרפת ב־1322 בקתדרלה שבריימס. ב־1327 סייע שארל לאחותו איזבלה להתמרד נגד בעלה אדוארד השני, מלך אנגליה, ולהביא לכליאתו, ולאחר מכן להוצאתו להורג. במשך שש שנותיו כעוצר ממלכת אנגליה פגע שארל בכל אזרחי הממלכה על ידי כך שהעלה מיסים, החרים נכסים מאויביו וכפה על אנשים לבצע תפקידים קשים.

שארל הרביעי מת בווינסן, ואל-דה-מאר, ונקבר עם אשתו השלישית, ז'אן מאוורה, בבזיליקת סן-דני. הוא מת ללא בן שיוכל לרשתו, לכן, אחותו איזבלה דרשה את הכתר בעבור בנה שהיה אדוארד השלישי, מלך אנגליה. האצולה הצרפתית לא חפצה בזר שישב על כס המלכות הצרפתי, ובמיוחד כאשר המדובר במלך אנגליה. לכן, רוב הפרשנים של החוק הצרפתי קבעו כי הכתר אינו יכול לעבור בירושה באמצעות בנותיו של מלך צרפת אלא רק באמצעות בניו. ואם לא השאיר אחריו בנים משמעו של דבר הוא סיומה של השושלת. כך נסתיימה השושלת הקאפטינגית הישירה. דודנו של שארל, פיליפ, רוזן ולואה, ירש את כתר צרפת לאחר מותו, והיה ראשון מלכי בית ולואה בשם פיליפ השישי.

את כתר נווארה ירשה אחייניתו ז'אן, בתו של לואי העשירי.

==נישואיו==
* 20 במאי 1308 - בלאנש מבורגונדי. הנישואין נסתיימו ב־1322, כאשר נחשף סיפור בגידתה בו (במקביל לחשיפת בגידתה של מרגיט אשת אחיו הגדול של שארל, לואי, אשר הייתה בת דודתה. היא נשלחה למאסר ממושך על אף שהייתה בהריון, שארל הכיר בילד שנולד, למרות שהיו ספקות לגבי זהות אביו, במקביל הוא דאג לביטול נישואיו ממנה)
* 21 בספטמבר 1322 - מארי מלוקסמבורג. מתה ב־1324 במהלך לידה.
* 5 ביולי 1325 - ז'אן מאוורה.

===ילדיו===
* פיליפ (1314 – 1322)
* ז'אן (1315 – 1320)
* לואי (1320)
* ז'אן (1326 – 1327)
* מארי (1327 – 1341)
* בלאנש (1328 – 1392), נישאה לפיליפ, דוכס אורליאן

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:השושלת הקפטינגית
קטגוריה:מלכי צרפת מהמאה ה-14
קטגוריה:ילידי 1294
קטגוריה:נפטרים ב-1328
בית ולואה

בית ולואה היה שמה של שושלת מלכים צרפתית שמשלה בין השנים 1328–1589, ואשר נוצרה כענף של בית קאפה. מייסד השושלת הוא שארל, רוזן ולואה, שהיה בנו של פיליפ השלישי, מלך צרפת ואחיו של פיליפ הרביעי. בנו של שארל, פיליפ מוולואה, היה המלך הראשון לבית זה כאשר ירש את דודנו שארל הרביעי, המלך האחרון מבית קאפה, שמת ללא צאצאים.
פרנסואה הראשון

* פיליפ השישי בר המזל 1328–1350
* ז'אן השני הטוב 1350–1364
* שארל החמישי החכם 1364–1380
* שארל השישי האהוב (בזמן מאוחר יותר נקרא "המשוגע") 1380–1422
* שארל השביעי המנצח 1422–1461
* לואי האחד עשר 1461–1483
* שארל השמיני החביב 1483–1498
* לואי השנים עשר אבי האומה 1498–1515
* פרנסואה הראשון 1515–1547 - ירש את דוכסות אנגולם וצירף את שמה לשם השושלת
* אנרי השני 1547–1559
* פרנסואה השני 1559–1560
* שארל התשיעי 1560–1574
* אנרי השלישי 1574–1589

לאחר שושלת זו עבר השלטון בצרפת לבית בורבון, אף הוא ענף של בית קאפה.

==קישורים חיצוניים==

* 

*
ולואה
ולואה
קומפקט פלאש

כרטיס קומפקט פלאש במצלמת ניקון
CompactFlash (ר"ת: CF) הוא כרטיס אחסון מידע שפותח על ידי חברת Sandisk בשנת 1994 עבור התקנים אלקטרונים ניידים. הכרטיס משתמש בזיכרון הבזק המצוי בתבנית בגודל תקני. כרטיס זה היה ההתקן הראשון של זיכרון הבזק אשר נבנה סביב זיכרון ההבזק מבוסס NOR של אינטל. זיכרון הבזק כזה הוא בעל צפיפות קטנה יותר ממערכות מודרניות המבוססות על NAND.

==נתונים טכניים==
ממשק הכרטיס זהה לממשק ה-PCMCIA-ATA. כלומר, בהתקנים בו הוא משולב הוא מוצג כאילו היה דיסק קשיח בגודל קבוע כלשהו. רוחב החיבור הוא כ-42 מילימטר ואורכו 3.3 מילימטר עבור כרטיס מסוג CF I ו-5 מילימטר עבור כרטיס מסוג CF II.

הזיכרון אינו נדיף ונמצא במצב מוצק, דבר התורם לאמינותו. הכרטיסים פועלים במתח 3.3 או 5 וולט, ויכולים להיות מועברים בין מערכות. כרטיסי CF מסוגלים להתמודד עם שינויים קיצוניים בטמפרטורה וגרסאות תעשייתיות של כרטיסי CF יכולות לתפקד בטווח של עד 85 מעלות צלזיוס.

מכשירים רבים משתמשים ב-CF - מחשבי כף יד, ועזרי PDA אחרים. כמו כן, הם משמשים כזיכרון למצלמות דיגיטליות. פרט לכך, יש להם שימושים רבים אחרים, כולל אחסון והעברת מידע בין מחשבים.

==תצורת CF+==
בעת קביעת תקני Compact Flash, אפילו כוננים קשיחים היו לרוב קטנים מ-4 ג'יגה-בית, ולכן מגבלות תקן ה-ATA נחשבו קבילים. מאז, נערכו מספר שינויים במערכת ה-ATA של הכוננים הקשיחים כדי לטפל במדיה ההולכת וגדלה (בקיבולת), וכיום אפילו כרטיסי זיכרון הבזק הצליחו להגיע לקצה גבול תקן ה-ATA הישן.

מסיבה זו נוצר תקן CF חדש, ה-CF+ (או CF 2.0) הכולל שני שינויים עיקריים: הגדלת המהירות ל-16 מגה-בית לשנייה, וקיבולת מקסימלית של 137 ג'יגה-בית.

==התקנים אחרים של הפורמט==
מכיוון שממשק הכרטיס זהה לממש ה-PCMCIA התקני קלט/פלט וממשק שונים משתמשים בפורמט זה על מנת להתחבר למחשב.

== ראו גם ==
* Secure Digital
* MultiMediaCard
* xD-Picture Card

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.compactflash.org/ איגוד CompactFlash]
* [http://net.nana.co.il/Article/?ArticleID=214451&sid=127 כתבה על כרטיסי זיכרון - מאת ניר נוסבאום]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:התקני זיכרון אלקטרוניים
PCI Express

PCI Express, בקיצור רשמי PCI-E או PCIe (בזמן הפיתוח נקרא 3GIO, ראשי תיבות באנגלית של "דור שלישי של קלט/פלט"), הוא תקן לאפיק (Bus) תקשורת מהיר בין לוח האם לרכיבים חיצוניים שמחוברים אליו. לדוגמה: במחשבים אישיים הוא עשוי לחבר בין כרטיסי הרחבה לבין לוח האם של המחשב. כרטיס הרחבה יכול להיות: כרטיס רשת, כרטיס גרפי או כרטיס ממשק USB.

PCI Express נועד להחליף את אפיק PCI, תוך שמירת התאימות לאופן השימוש באפיק. הדבר מאפשר שימוש באותה תכנה גם עבור אפיק PCIe .PCIe מתבסס על מערכת תקשורת טורית מהירה הרבה יותר. הוא נתמך בעיקר על ידי אינטל, אשר החלו לעבוד על התקן כפרויקט Arapaho, לאחר נטישת תקן InfiniBand.

PCI Express מיועד לשימוש כאפיק מקומי בלבד. כיוון שהוא מתבסס על מערכת PCI הקיימת, כרטיסים ומערכות יכולים להיות מוסבים ל־PCI Express על ידי שינוי ברובד הפיזי בלבד – מערכות קיימות יכולות להיות מורצות על PCI Express בצורה שקופה. המהירויות הגבוהות יותר של PCI Express מאפשרות להחליף כמעט את כל האפיקים הפנימיים, כולל AGP ו־PCI, כמו כן ב־PCI Express ישנו בקר יחיד לאפיק, אשר מתקשר עם כל ההתקנים החיצוניים, בניגוד לפתרון הנוכחי במכונות הקיימות (ערכת שבבים Northbridge/Southbridge).

אמנם PCI Express מהיר בהרבה מ־PCI אבל עדיין אינו מהיר מספיק כדי לשמש כאפיק גישה לזיכרון RAM. זהו חיסרון בולט לעומת אפיק דומה בשם HyperTransport, אשר יכול לשמש גם כאפיק זיכרון. בנוסף, PCI Express אינו מציע את הגמישות שמספק תקן InfiniBand, אשר לו ביצועים דומים אך יכול לשמש גם כאפיק חיצוני.

בעברית, PCI Express נקרא רכיב קישוריות מרחבי מהיר.

== גרסאות PCI Express ==
במהלך השנים, שודרג האפיק במהירות. כל גרסאות האפיק תומכות לאחור עד לגרסה הראשונה. הטבלה הבאה מייצגת את הנתונים על הגרסאות ביחד עם המהירות הנתמכת:

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|-
! rowspan=2 | גרסת אפיק !! rowspan=2 | שנה !! rowspan=2 | קצב העברה(GT/s) !! rowspan="2" | רוחב פס(Gb/s) !! colspan="6" | תעבורת האפיק
|-
! מסילת X1(MB/s) !! מסילת X2(GB/s) !! מסילת X4(GB/s) !! מסילת X8(GB/s) !! מסילת X16(GB/s) !! מסילת X32(GB/s)
|-
| 1.0 || 2004 || 2.5 || 2 || 250 || 0.50 || 1 || 2 || 4 || 8 
|-
| 2.0 || 2007 || 5.0 || 4 || 500 || 1.0 || 2 || 4 || 8 || 16 
|-
| 3.0 || 2010 || 8.0 || 8 || 984.6 || 1.97 || 3.8 || 7.6 || 15.7 || 31.5 
|-
| 4.0 || 2017 || 16.0 || 16 || 1969 || 3.94 || 7.6 || 15.7 || 31.5 || 63.01 
|-
| 5.0 || 2019 || 32.0 || 32 || 3938 || 7.88 || 15.75 || 31.51 || 63.0 ||
|-
| 6.0 || 2022 || 64.0 || 64 || 7563 || 15.125 || 30.25 || 60.5 || 121.0 ||
|-
|7.0<ref></ref>
|2025 (מתוכנן)
|128.0
|128
|15125
|30.25
|60.5
|121.0
|242.0
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://hwzone.co.il/articles/pci_express/ מאמר על תקן PCI Express מ-2005] (HWzone)
* [http://www.intel.com/technology/pciexpress/devnet/ רשת הפיתוח של אינטל לארכיטקטורת PCI Express] (אינטל)

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפיקי מחשב
The Age

The Age הוא עיתון יומי אוסטרלי, בבעלות חברת "Fairfax Media".

העיתון נוסד ב-17 באוקטובר 1854, והופץ מהעיר מלבורן על ידי "The Age Company LTD". העיתון הופץ תחילה במדינת ויקטוריה, אך מופיע כיום גם במרבית האזורים האחרים בדרום אוסטרליה. כיום העיתון קיים גם בגרסת אינטרנט.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

<gallery widths="200px" heights="200px" perrow="5">
קובץ:The Age first edition, Melbourne Museum.jpg|הגיליון הראשון של העיתון, 1854
קובץ:TheAgeFrontPage110606.jpg|גיליון של העיתון משנת 2006
</gallery>

קטגוריה:אוסטרליה: עיתונים
מוזיקת צ'יל-אאוט

צ'יל-אאוט (באנגלית: Chill-out) הוא מונח המשמש לתיאור סגנונות מוזיקליים שונים אשר מטרתם הרגעה, או השראת אווירה נינוחה בעת השמעתם. מוזיקת צ'יל אאוט היא לא אלקטרונית בהכרח, אם כי לרוב נעשה ביצירתה שימוש באלמנטים אלקטרוניים.

כמו כן, בשל ההגדרה הבעייתית של סגנון זה, הרי שהוא חופף עם ז'אנרים רבים אחרים, בין אם במוזיקה האתנית, האלקטרונית או אפילו הג'אז. קשה להצביע על חלוצים בז'אנר מאחר שנדמה שמוזיקה רגועה הייתה מאז ומתמיד.

בשנים האחרונות ניתן להבחין בדבר אחד בולט בסגנון המוזיקה שהוגדרה כ"צ'יל אאוט". מתוך כמה וכמה הרכבים מוכרים וגם כאלה שלא, קיים הרכב בולט אחד - "אניגמה". ההרכב, בראשו של מיכאל קרצו, יצר מוזיקה מרגיעה של צלילים בשילוב אלמנטים אלקטרוניים, אשר לרוב מלווה בשירה או קולות רקע בלבד. קיימים לחנים רבים שלהם אשר נוצלו כפסקולים לסרטים רבים ונעימות רקע. למרות שישנם אנשים שלא מגלים חיבור לסגנון זה, יש המזהים בין יצירותיהם את המפורסמת שבהן - "Return To Innocence". יצירות אחרות מקבלות עוצמה רבה יותר, שאינה בהכרח מרגיעה. בין המרגיעות אפשר להבחין בקיומן של מנגינות חושניות. דוגמה ליצירה שכזו ניתן למצוא בשיר "Smell of Desire", שאפילו שמו מרמז לכך. הלחן הוא שונה עם מקצב לא רועש אך ששומר על עוצמתו. בכלל בכל היצירות של הרכב זה יש משהו גותי, אפלולי ומסתורי. לרוב מנגינות ללא מילים אך עם אמירה מאוד מובהקת.

קיימים עוד הרכבים שונים ומוכרים בני זמננו. "ואנגליס" הוא מבין המוכרים ביותר, אשר לרוב משתמשים במנגינותיו כמוזיקת חתונות. אולם, כאן מדובר במשהו שונה. ישנן יצירות שמזכירות בלחן שלהם משהו כנסייתי ומאוד רוחני. יש כאלה מכילים טקסטים המדברים על נצרות.

רצועת צ'יל אאוט Wickethewok - Deepecho
קובץ:Wickethewok - Deepecho.ogg

==ראו גם==
* מוזיקת העידן החדש
* אמביינט
* טריפ הופ

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:מוזיקה אלקטרונית
סינת'-פופ

סינת'-פופ (באנגלית: Synth-pop) הוא ז'אנר של מוזיקת הגל החדש, אשר פרח בסוף שנות ה-70 והפך לדומיננטי במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20.<ref></ref>

סינת'-פופ הוא פופ של סינתיסייזרים כפי שעולה משמו. הז'אנר במובנים רבים פרץ את הדרך למוזיקה אלקטרונית שבאה לאחר מכן.

==היסטוריה==
בין חלוצי הז'אנר ניתן למנות את קרפטוורק (Kraftwerk), דוראן דוראן<ref>Cairns, Dan (1 February 2009) . The Times.</ref> (Duran Duran), היומן ליג<ref></ref> (The Human League) ודפש מוד (Depeche Mode). רבים מן ההרכבים היוצרים סינת'-פופ מזוהים עם תרבות הדארק.

מדובר ביוצרים שבחרו לנסות ליצור מוזיקה מצלילים סינתטיים לחלוטין ולא לצרף כלים נוספים מעבר לסינתיסייזרים שלהם, לפחות בתחילת דרכם.

מאחר שמכשירים אלו לא היו מפותחים אז כשם שהם היום, נשמעו הצלילים צורמים ומוזרים, ולא היה שינוי משמעותי בגון הצליל בין שיר לשיר מאחר שלסינתיסייזרים לא היה מבחר צלילים עשיר.
עם השנים עברו האמנים למכשירים משוכללים יותר ולסימפול צלילים (הקלטת דגימות והכנסתם לקטע מוזיקלי כמקצב, כמוזיקה תווית של ממש ואף כקטע בפני עצמו). הצליל הפך חם יותר, והסינת'-פופ נכנס לתקופתו הפחות פופית והיותר דרמטית ואף גותית במקרים מסוימים.

בתקופה הזו הצליח לברוח הסינת'-פופ מעט הצידה מתדמית הפופ הנערית שהוצמדה לו ונכנס לנישות יותר "איכותיות" של מוזיקה מיוחדת וטקסטים עמוקים יותר.

לאט לאט לקחו על עצמם אמנים רבים בשנות השמונים את הסינת'-פופ כז'אנר מוביל ויצרו מה שנחשב ליצירות מופת במוזיקה של שנות השמונים. ביניהם, מעבר לאמנים שהוזכרו כבר, אן קלארק (Anne Clark), תומאס דולבי (Thomas Dolby), ניו אורדר (New Order), יורית'מיקס (Eurithmics), אולטראווקס (Ultravox), סופט סל (Soft Cell), Trans-X, אלפאוויל (Alphaville) ורבים אחרים. לקראת תחילת שנת 2008 האלקטרופופ, שהוא גרסה אלקטרונית יותר של סינת'-פופ, חזר להופיע בשירים בעיקר בזכות חלוצת האלקטרופופ הזמרת השוודית MO. בין השירים עליה היא חתומה הם kamikaze והשיר שבו השתתפה lean on אשר צבר למעלה ממיליארד צפיות.

== סינת'-פופ בישראל ==
בסגנון הסינת'-פופ בישראל פעילות בעיקר הלהקות אתניX ומטרופולין. בעבר הייתה פעילה גם להקת אולטראס שהפסיקה את פעילותה לאחר כמה שנים של פעילות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים - פופ
קטגוריה:מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:שנות ה-1980
מונטיפיורי

מונטיפיורי הוא שם משפחה יהודי-איטלקי (ממשפחה ענפה מרקע יהודי-ספרדי). פירוש השם בעברית הוא הר הפרחים.

קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
קטגוריה:שמות משפחה ביהדות ספרד ופורטוגל
כינוי מקור

כינוי מקור הוא סוג של זכות קניין רוחני על שמות של מוצרים שקשורים לשם גאוגרפי של חבל ארץ, אזור או מדינה, הכלול בשמו של מוצר, ובא ללמד שמקורו שם ושאיכותו או תכונותיו הן בעיקרן פרי אותה סביבה גאוגרפית, טבעה ואנשיה. בכינוי מקור, לא די בקשר גאוגרפי לאזור מסוים, אלא ישנה דרישה נוספת – שהאיכויות של המוצר הן תוצאה של מאפייני אותו אזור גאוגרפי – למשל תנאי אקלים, מים, חלב, גפנים, מיומנויות ומסורת של היצרנים באותו אזור. לא משנה מהו גודלו של האזור.

דוגמה מוכרת היא "שמפניה" ליין מבעבע שמיוצר בחבל שמפניה, וגבינת פרמז'ן, מחבל פרמה באיטליה.

== הסדר ליסבון ==
"הסדר ליסבון" הוא אמנה בינלאומית שנועדה לתת למדינות החתומות באמנה הגנה מוגברת לכינויי מקור. ההסדר בא להבטיח הגנה לכינויי מקור מפני חיקוי או גזילה, גם אם השימוש הבלתי מורשה בכינוי איננו כרוך בהטעיה. הסדר זה שונה מהסדרים ואמנות קודמות, בקשר לסימני מסחר: אמנת פריז בדבר הקניין התעשייתי (1883) והסדר מדריד בדבר מניעת ציוני מוצא כוזבים/מטעים (1891).

הסדר ליסבון חל על כינוי מקור אשר מוגדר בחוק כאמור לעיל. באמנת פריז, שהסדירה בין היתר היבטים של סימני מסחר, לא הייתה התייחסות והגדרה לכינוי מקור וציון המוצא. הסדר מדריד לא הגדיר מהו ציון המוצא ולא הסביר מה הכוונה בכך. הוא קבע כי ציון מדינה או חבל ארץ במדינה הוא מקום המוצא של מוצר מסוים. הסדר מדריד, וההתייחסות בו לציון מוצא, אינו דורש שלמוצר יהיו תכונות מיוחדות ו/או דרישות מיוחדות לאזור המוצא. הוראות הסדר מדריד מצאו ביטוי בפקודת סימני הסחורות, אשר התייחסה לציוני מוצא ולא לכינויי מקור, ולמעט שני חריגים, האיסור לפי פקודה זו מתייחס לגבי ציון מוצא כוזב, מצב שבו הציון עלול להטעות את הציבור בקשר למקור המוצא (החריגים הם ביחס לפרי הדר וליין).

הטכניקה של ההגנה, כפי שנקבעה באמנה, שונה מטכניקות רגילות, ולפיה יש לכל מדינה אפשרות לקבוע לעצמה את ההגנה על האזורים הגאוגרפיים בתחומה, כלומר כל מדינה לעצמה וליצרנים שלה, מחליטה על ההגנה. בשעה שמדינה הסדירה את נושא ההגנה הגאוגרפית על הייצור, אזי המדינה (להבדיל מבעל הזכות היכול להשתמש בכינויי המקור) פונה למשרד הבינלאומי אשר נקבע לפי הסדר ליסבון – WIPO – הארגון העולמי לקניין רוחני של האו"ם היושב בז'נבה.

נכון למאי 2015 היו חתומות באמנה 30 מדינות.

== בישראל ==
בישראל מבוססת ההגנה על חוק הגנת כינויי מקור וציונים גאוגרפיים, משנת 1965. החוק מיישם בישראל את הסדר ליסבון.

ישראל הצטרפה להסדר זה בשנות השישים, בעיקר כדי להגן על אזור מסוים אחד – JAFFA. כינוי מקור זה היה הכינוי הישראלי היחיד מתוך 650 כינויים מוגנים במשך יותר מחמישים שנה. בשנת 2020 רשמה המועצה האזורית מטה יהודה את הכינוי "יהודה" ככינוי מקור ליינות המיוצרים בשטחה, לצד חמישה כינויי מקור נוספים.

== ראו גם ==
* מעמד גאוגרפי מוגן

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:קניין רוחני