מאנגסונג מאנגטסן, קיסר טיבט

מאנגסונג מאנגטסן (בטיבטית: མང་སྲོང་མང་བཙན) היה הקיסר השני, או השלישי, של האימפריה הטיבטית. הוא היה בנו של ונכדו של סונגסן גמפו, מייסד האימפריה הטיבטית. ישנה מחלוקת לגבי מספרו של מאנגסונג כקיסר טיבט, אין זה וודאי אם ירש את אביו או את סבו כקיסר. כאשר ירש את כס האימפריה, מאנגסונג היה צעיר מכדי לתפקד כקיסר ולכן הוקם ממשל עוצרות למספר שנים עד שגדל.

== ביוגרפיה ==
מאנגסונג מאנגטסן היה נכדו של סונגסן גמפו ונינו של , שני האבות המייסדים של האימפריה הטיבטית. תאריך לידתו אינו ידוע אך הוא כנראה נולד בטווח השנים 645-650. מאנגסונג מאנגטסן נישא לאישה בשם (Khri ma lod) שהעניקה לו את בנו, , אשר בסופו של דבר ירש אותו אחרי מותו כקיסר. קרי-מה-לוד הייתה יורשת העצר של מאנגסונג מאנגטסן והחזיקה בתואר "טסמפו" (צורת הנקבה של התואר של "טסנפו", קיסר טיבט).גאר טונגטסן}}, העוצר של מאנגסונג מאנגטסן בשנים הראשונות למלכותו.
מאנגסונג מאנגטסן השתייך , השושלת ששלטה בממלכת טיבט לפני עלייתה של האימפריה הטיבטית העוצמתית. מלכי טיבט של שושלת יארלונג לפני עליית האימפריה הטיבטית נשארים בגדר מיתולוגיים, ואין הוכחה חותכת לקיומם.<ref></ref>

=== מחלוקת ירושה ===
בשנת 618, סונגסן גמפו ירש את אביו כשליט ממלכת טיבט וייסד את האימפריה הטיבטית. סונגסן החל במדיניות לוחמנית של התרחבות כנגד המדינות הגובלות בטיבט. במהלך שלטונו סונגסן כבש את ממלכות ו, ואף את נפאל.<ref></ref> בנקודה כלשהי שאינה ידועה בשנות ה-40 של המאה ה-7 (640-650) סונגסן גמפו פרש מתפקידו כקיסר האימפריה לטובת בנו ויורש העצר שלו, .<ref name=":0"></ref> תוך 5 שנים מאז שירש את אביו, גונגסונג גונגטסן נפטר וסונגסן גמפו נאלץ לחזור לתפקד כקיסר. לא ברור אם גונגסונג גונגטסן באמת הוכתר כקיסר במהלך חמש השנים שבהן אומרים שהוא שלט, ואין שום אזכור לשלטונו במקורות הסיניים או הטיבטים.<ref name=":0" /> לכן הוא לפעמים לא נכלל ברשימת השליטים הטיבטים. כך נוצר מצב בו לא מובן אם מאנגסונג מאנגטסן ירש את סונגסן גמפו או את אביו גונגסונג גונגטסן בסוף 5 השנים בהן שלט (שייתכן שלא התרחשו כלל).

== פעולות תחת גאר טונגטסן ==
בשנת 650, סונגסן גמפו נפטר.<ref></ref><ref></ref> מאנגסונג מאנגטסן ירש אותו (או את אביו) באותה שנה כקיסר טיבט וכמלך טיבט ה-34. אולם, כאשר ירש את הכס, מאנגסונג מאנגטסן היה פעוט בן 3 בלבד ולא היה ביוכלתו לנהל את האימפריה. על כן , השר העליון () של האימפריה שימש כעוצר של מאנגסונג מאנגטסן והשליט דה פקטו של האימפריה.<ref></ref> גאר טונגטסן נולד והשתייך לשבט הגאר, משפחה טיבטית עוצמתית שהתרכזה במזרח להסה. משפחת הגאר, למעשה, הייתה המשפחה החזקה ביותר בטיבט במהלך המאה ה-7.<ref></ref> גאר טונגטסן היה לשליט מוצלח, כתבים סיניים היסטוריים תיארו את גאר טונגטסן כשליט חכם, נחוש וקפדן, לוחם אמיץ וגנרל מיומן.<ref></ref> שאיפותיו תאמו לשאיפות של סונגסן גמפו וניתן לו התואר "הכובש".<ref></ref>

בשנת 663, שממזרח לאימפריה הטיבטית (שנכבשה מספר שנים מוקדם יותר על ידי סונגסן גמפו), לא הייתה כפופה לחלוטין לטיבט והחלה לתפקד שוב כממלכה עצמאית. זה פתח מלחמה בין אז'ה לטיבט. שני הצדדים, אז'ה וטיבט, שלחו שליחים לסין כדי לבקש את התערבותה במלחמה לטובת הצד שלהם.<ref name=":1"></ref> התגובה הסינית הייתה לשלוח צבא כחלק ממשלחת צבאית לטובת אז'ה, כדי להגן על הממלכה. אולם, הודות לעריקתו של אחד מהשרים של אז'ה לטובת הטיבטים, הגנות ממלכת אז'ה נחשפו. כשהטיבטים תקפו הם בהצלחה מחצו את כוחות ממלכת אז'ה וכבשו שנית את הממלכה.<ref name=":1" /> היא הפכה ליותר ויותר טיבטית, היא אימצה את השפה הטיבטית והתרבות, מיסים מטעם טיבט הוטלו עליה וצבאות גויסו מכוחותיה לטובת טיבט. כעת, לאחר הקמפיין הצבאי המוצלח של גאר טונגטסן, אז'ה נכבשה ונקלטה סופית לאימפריה הטיבטית.<ref name=":1" />

במהלך תקופת מלכותו של מאנגסונג מאנגטסן, היחסים של טיבט עם סין, שהייתה אז תחת שושלת טאנג, נחלשו ואף נשברו. זה קרה הודות להתרחבות הטיבטית לתוך השטחים של שושלת טאנג. בשנת 658, מאנגסונג מאנגטסן ביקש מהקיסר הסיני נסיכה סינית להינשא לה, ממש כמו שסונגסן גמפו עשה כ-20 שנה לפני כן. אולם, בקשתו סורבה.<ref></ref> מאוחר יותר מספר התנגשויות צבאיות התרחשו בין סין לטיבט.

בשנת 665 החל הכיבוש הטיבטי של דרך המשי ו. בשנת 658 סין השתלטה על ממלכות חוטאן ו ודרך המשי, והקימה באזור מדינות חסות. בסביבות שנת 662, מאנגסונג מאנגטסן כרת ברית עם , שהיא בעצמה הייתה ווסאלית של סין. יחד, הטיבטים והטורקים המערביים החלו לפשוט על מדינות החסות של שושלת טאנג בדרך המשי. צבאות טיבטים נשלחו דרך ההרים ממזרח לאגן טארים לעבר שטחיה של שושלת טאנג. באמצע הדרך הטורקים הצטרפו לטיבטים וביחד כבשו את אזור קאשגאר, יחד עם ערי מפתח על דרך המשי כמו , מה שקטע את גבולה של סין עם הודו ופרס. משם, הטיבטים כבשו את כל אגן טארים מידי סין עד שנת 670. רק בשנת 692 הסינים כבשו את אותן טריטוריות חזרה,<ref></ref> ואז בשנת 792 הטיבטים כבשו אותם שוב.

== שליט דה פקטו ==
בשנת 667, גאר טונגטסן נפטר.<ref></ref> לאחר פטירתו מאנגסונג מאנגטסן קיבל את השליטה על האימפריה דה פקטו, הוא היה גדול מספיק, בן 20 בערך. אולם שבט הגאר עוד היה חזק ובעל השפעה רבה על מאנגסונג.<ref></ref> כאשר גאר טונגטסן נפטר, האימפריה הטיבטית שלטה בכל ה והמשיכה להתרחב במהירות במרכז אסיה.<ref name=":2"></ref> בשנת 668, כחלק מהכנה לקראת מתקפה סינית צפויה, הטיבטים בנו ביצורי הגנה ב-Jima Gol, נהר שזרם דרומית לימת צ'ינגהאי בשטח של הכבושה. כשנה לאחר מכן, בשנת 669, ייתכן שבגלל הפגנת הכוח הטיבטי שנה מוקדם יותר, אנשים רבים מממלכת אז'ה הגיעו לחצר המלוכה של הקיסר הטיבטי (מאנגסונג מאנגטסן) והפגינו בפניו כניעה וכבוד, ונשבעו שבועת נאמנות כנתינים למלך הטיבטי.<ref></ref><ref name=":2" />

בפתאומיות באביב של שנת 670, הטיבטים פתחו במתקפה גדולה נגד הטריטוריות בחלק המערבי של אגן טארים שעוד נותרו תחת שליטה סינית.<ref name=":3"></ref> עם סיוע צבאי של , שהייתה כבושה כבר משנת 665, הטיבטים כבשו את העיר המבוצרת של (מדינת חסות של סין), העיר . רק שתי הערים ו שממוקמות מזרחית יותר החזיקו מעמד נגד הטיבטים.<ref name=":3" /> בנקודה הזו הסינים נסוגו מ"", שהיו ארבעה חילות מצב ששושלת טאנג הציבה באגן טארים על מנת לשלוט בו. אלו היו חלק שנכבש בקושי רב מבין הקולוניות שלה במרכז אסיה.<ref name=":3" />

באמצע שנת 670 התרחש . הקרב התרחש ליד אגם צ'ינגהאי בין כוחות טיבטים לכוחות של שושלת טאנג על שליטה באגן טארים. כ-50,000 חיילים תחת הגנרל הסיני נלחמו נגד 400,000 חיילים טיבטים. תחילה שו רנגויי השאיר מאחור את רכבת הכבודה שלו יחד עם 20,000 חיילים והתקדם לעבר אגם צ'ינגהאי עם 50,000, שם חיכה לו צבא טיבטי גדול בהרבה תחת הגנרל הטיבטי (בנו של גאר טונגטסן). הטיבטים תקפו וכבשו את רכבת הכבודה ששו רנגויי השאיר מאחורה, ונלחמו בשו רנגויי בנהר דאפיי (נהר מדרום לימת צ'ינגהאי). בסופו של דבר שו רנגויי נסג מחוץ לממלכת אז'ה. אולם, הקרב הסתיים בניצחון אסטרטגי לסינים. אבדות הסינים עמדו על 20,000 חיילים מתים או פצועים, בעוד אבדות הטיבטים עמדו על כ-100,000. כתוצאה מהקרב, שושלת טאנג איבדה כל שליטה באגן טארים.<ref></ref>

== מותו וירושה ==
לאחר שהרחיב את שטחה של האימפריה שלו, הכפיף את ממלכות אז'ה וחוטאן ואף כבש חלקים נרחבים מסין, מאנגסונג מאנגטסן נפטר בשנת 676. אולם, העובדה על המוות של מאנגסונג מאנגטסן הוסתרה במשך שלוש שנים לאחר מותו, עד שנת 679. זאת מאחר שהטיבטים חששו כי הסינים ידעו שהם נותרו בלי מנהיג, וינצלו את החולשה הזו לתקוף.<ref name=":4"></ref><ref></ref> על פי מקורות סיניים, מותו לא הוסתר והוא נפטר בשנת 679.

באותה שנה בה מאנגסונג מאנגטסן נפטר, אשתו, קרי-מה-לוד, הולידה את בנו . טרידו סונגטסן נולד ככל הנראה כשבעה ימים או חודש לאחר מותו של מאנגסונג מאנגטסן.<ref name=":4" /> אין זה וודאי מתי נולד בדיוק אך זה כן מוכח שהוא נולד זמן קצר לאחר מות אביו. כשהגיע לגיל 3, טרידו סונגטסן שמע על מותו של אביו.

טרידו סונגטסן ירש את אביו, מאנגסונג מאנגטסן, כקיסר טיבט. כאמור, הוא היה קטן במות אביו ולכן הוא הוכתר כקיסר בעוד בנו השני של גאר טונגטסן, של שבט הגאר שימש כעוצר.<ref></ref> , אימו של טרידו סונגטסן, חלקה כוח עם שבט הגאר בנוגע לשליטה באימפריה, מה שהפך אותה, למעשה, לאישה היחידה שאי פעם שלטה בטיבט בפועל.

מאנגסונג מאנגטסן נקבר במחוז בטיבט שבסין. קברו נמצא סמוך לקבר של סונגסן גמפו בעיר קונגיאי (בירת מחוז קונגיאי) וליד קבר בנו, טרידו סונגטסן.<ref></ref><ref></ref>

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טיבט: היסטוריה