קריסת חניון הברזל

קריסת חניון הברזל באזור תעשייה רמת החייל בתל אביב הוא אירוע שהתרחש ב-5 בספטמבר 2016, ברחוב הברזל, פינת רחוב הנחושת (בצמוד לבניין בית החולים אסותא). חניון תת-קרקעי בן ארבע קומות קרס בעת שהיה בשלבי בנייה אחרונים, ובעקבות הקריסה נהרגו 6 פועלים ו-24 נפצעו.

ההערכה היא כי קריסה של התקרה העליונה גררה קריסות נוספות של התקרות שמתחתיה. החקירה בחשד לרשלנות שהוטלה על יחידת ההונאה של המשטרה, העלתה כי הקריסה נגרמה כתוצאה מליקוי רשלני בתכנון מצד מהנדס המבנה. בדצמבר 2020 הוגש כתב אישום בגין גרימת מוות ברשלנות נגד חלק מהמעורבים.

==בניית החניון==
החניון נבנה על מגרש של עיריית תל אביב למען החברה העירונית "אחוזות החוף". במכרז להקמתו ותפעולו, במודל DBOT ל-20 שנה, זכתה חברת "אפריקה ישראל נכסים", שמסרה את מלאכת הבנייה לחברת "דניה סיבוס" (שתי החברות הן חברות בנות של חברת "אפריקה ישראל להשקעות"). אדריכלי החניון הם מושלי אלדר אדריכלים, ובקונסטרוקציה עסק משרד מילר-שנבל-צחר ושות' מהנדסים. בניית החניון החלה בנובמבר 2014, והוא תוכנן להכיל חניה ל-540 מכוניות בארבע קומות תת-קרקעיות, בשטח של כ-17,000 מ"ר. החניון נועד לשרת את באי מתחם רמת החייל, שבו שוכנים בית החולים אסותא (בצמוד לחניון), חברות רבות ומקומות בילוי. מעל לחניון תוכנן המשך לפארק הירקון הסמוך. עלות ההקמה נאמדה ב-64 מיליון ש"ח. חברת "אפריקה ישראל נכסים" התחייבה לסיים את הקמת החניון עד סוף 2016, ונקבע שתשלם 500 אלף ש"ח על כל חודש פיגור בהפעלת החניון. טרם קריסתו היה החניון בשלבי בנייה אחרונים, והיה אמור להיפתח בתוך שלושה שבועות.

==הקריסה וניסיונות החילוץ==
בעת שכלי צמ"ה ביצע עבודות עפר על גג החניון, קרסה הקומה העליונה כשהיא ממוטטת תחתיה את שאר הקומות. לאחר הקריסה החלו ניסיונות חילוץ של הלכודים תחת ההריסות, והאירוע הוכרז כאירוע רב-נפגעים. עבודות החילוץ נמשכו עד ל-10 בספטמבר 2016 בשעות אחר הצהריים, עם איתור גופתו של הנעדר האחרון. בסך הכל נהרגו בקריסה 6 בני אדם.
בהליך החילוץ השתתפו לוחמים מגדוד תבור וגדוד קדם של חטיבת החילוץ של פיקוד העורף, בנוסף השתתפו יחידת החילוץ וההצלה הארצית, כבאות והצלה לישראל וזק"א בזיהוי ההרוגים.

==חקירה==
המשטרה פתחה בחקירה לבדוק אם מדובר ברשלנות מצד חברה הבנייה - דניה סיבוס. על החקירה הוטל צו איסור פרסום. נחקרו כמה בכירים בחברות המפעילות את האתר, ובראשן של חברת הבנייה האחראית לעבודות הקמת החניון. במקביל נודע כי בחודש מאי נפצעו בחניון שני עובדים בשל התמוטטות קורת בטון. מינהל הבטיחות לא שלח מפקח מטעמו אחרי קריסת הקיר, והעבודות במקום נמשכו.

==השפעה על חברת "אפריקה ישראל להשקעות" והחברות הבנות==
שעות אחדות לאחר קריסת החניון הודיעה חברת "אפריקה ישראל נכסים" שחברת "דניה סיבוס" רכשה כיסוי ביטוחי עד לסך כולל של כ-122 מיליון ש"ח לפעילותה במיזם. בהתאם לכך העריכה הנהלת "אפריקה ישראל נכסים" כי "הנזק הכספי לחברה אינו צפוי להסתכם בסכום מהותי".

==לאחר האסון==
באוקטובר 2017, חברת הביטוח מגדל שביטחה את חברת דניה סיבוס ניסתה להתחמק מתשלום פיצויים לקורבנות ולמשפחותיהם, בטענה כי החניון קרס בשל תאונת דרכים בשל רכב כבד שעמד על החניון והביא לקריסתו, ולא בשל כשל הנדסי וביצועי. ולכן מדובר במאורע שהוא בגדר "תאונת דרכים" ויש לדון בו מכוח חוק פיצויים לנפגעי תאונת דרכים ואין לקורבנות ולמשפחותיהם כל עילת תביעה כלפי מגדל מכוח פקודת הנזיקין. התביעה בדיון בבית המשפט המחוזי בלוד. בנובמבר 2018 הוציאה עיריית תל אביב היתר לבנייתו מחדש של חניון הברזל, וחברת דניה סיבוס החלה בבניית החניון מחדש.
=== כתבי אישום ===
במרץ 2020 הודיעה פרקליטות מחוז תל אביב על כוונתה להגיש כתבי אישום פליליים בקשר לאסון בכפוף לשימוע נגד חמישה אישים וארבעה תאגידים ובכללם חברת דניה סיבוס. בדצמבר 2020 הוגש כתב אישום כנגד חנוך צחר, מבעליו של משרד המהנדסים מילר, שנבל, צחר ושות', כנגד המהנדס אריאל בבגנוב ממשרד ירון-שמעוני-שחם מהנדסים ויועצים וכנגד שתי החברות עצמן. במקביל, הודיעה הפרקליטות על סגירת התיקים כנגד דניה סיבוס ומנכ"לה רונן גינזבורג, וכן כנגד מנהל הפרויקט מטעם חברת קידן ניהול פרויקטים בע"מ, אילן דונסקי, וכנגד מהנדסת נוספת ממשרד מילר ושות'.

על פי כתב האישום, התקשרה דניה סיבוס עם משרד מילר ושות' לביצוע התכנון הקונסטרוקטיבי, והתכנון שביצע צחר היה לכאורה מועד לכשל ושונה מהתכנון המקדמי שביצע משרד ירון-שמעוני-שחם עבור היזמית 'אחוזת נוף'. כן טען כתב האישום כי התוכנית החדשה שהוציא שחר הובאה לידיעת משרד ירון-שמעוני-שחם ואושרה על ידי המהנדס בבגנוב, מבלי שבוצעו הבדיקות הנדרשות. כתב האישום ציין כי בהסכם בין דניה סיבוס למשרד מילר ושות' היה סעיף תמריץ כלכלי, שהשפיע לכאורה על רצונו של צחר לצמצם עד כמה שניתן את החפירה באזורי מי תהום.

=== תביעת המדינה ===
בספטמבר 2023 הגישה מדינת ישראל נגד חברת דניה סיבוס ומשרד המהנדסים צחר תביעה נזיקית עך סך 3.3 מיליון ש"ח בגין הנזקים שנגרמו למדינה. לטענת המדינה, ההתמוטטות אירעה בשל כשל חמור בתכנונו ההנדסי.

==ראו גם==
*ועדת זיילר (בטיחות מבנים)

== קישורים חיצוניים ==

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: אסונות קריסת מבנה
קטגוריה:אסונות ב-2016
קטגוריה:2016 בישראל
קטגוריה:תל אביב: היסטוריה
קטגוריה:אסונות מעשה ידי אדם בישראל