מוחמד שיאע א-סודאני

מוחמד שיאע א-סודאני (בערבית: محمد شياع السوداني; נולד ב־1970) הוא פוליטיקאי עיראקי המכהן כראש ממשלת עיראק מאז 27 באוקטובר 2022.

בין השנים 2014–2018 שימש בתפקיד שר התעסוקה ונושאים חברתיים בממשלתו של חיידר אל-עבאדי, כאשר בין 2016–2018 שימש במקביל גם כשר התעשייה.
הוא היה שר זכויות האדם של עיראק משנת 2010 עד 2014
ומושל מחוז מיסאן בין 2009 ל־2010.

== ביוגרפיה ==
א-סודאני נולד בשנת 1970 למשפחה שיעית בבגדאד.
הוא נשוי ולו ארבעה בנים. הוא מחזיק בתואר ראשון בחקלאות מאוניברסיטת בגדאד ובתואר שני בניהול פרויקטים.

בהיותו בן 10 חזה א-סודאני באביו מוצא להורג יחד עם חמישה בני משפחה אחרים על ידי משטרו של סדאם חוסיין, באשמת היותם חברי מפלגת הדעווה האסלאמית. עשור לאחר מכן השתתף במרידות 1991 בעיראק, שהחלו עם סיומה של מלחמת המפרץ.

בשנת 1997 התמנה למשרד החקלאות במיסאן בתפקידי ניהול שונים, ביניהם ראש מחלקת הייצור החקלאי והמהנדס הממונה בתוכנית המחקר הלאומית בשיתוף עם ארגון המזון והחקלאות של האומות המאוחדות. לאחר הפלישה לעיראק ב־2003 של כוחות ארצות הברית ובנות בריתה היה א-סודאני האחראי לשיתוף הפעולה בין הממשל המקומי במחוז מיסאן לבין הרשות הזמנית של הקואליציה האמריקנית. ב־2004 התמנה לראשות עיריית עמארה, בירתו של המחוז הגובל באיראן. בשנת 2005 הוא נבחר למועצת המחוז ולאחר היבחרו בשנית ב־2009 מונה על ידה למושל.

=== בתפקיד שר זכויות האדם של עיראק ===
א-סודאני התמנה לתפקיד שר זכויות האדם על ידי ראש ממשלת עיראק נורי אל-מאלכי לאחר הבחירות הפרלמנטריות ב־2010. למשך תקופה קצרה ב־2011 שימש כיושב ראש "הוועדה לצדק ולאחריות" שעסקה בדה-בעת'יפיקציה והחזיקה בסמכות להסרת דמויות הקשורות למפלגת הבעת' מהממשל.

באוגוסט 2014, בעודו מכהן בתפקיד, התרחש טבח סינג'אר ביזידים בצפון עיראק בידי המדינה האסלאמית. א-סודאני תיאר את הטבח כ"זוועה מרושעת" ואמר כי "זוהי אחריותה של הקהילייה הבין־לאומית לעמוד בתוקף נגד דאעש ולהכריז נגדה מלחמה כדי לעצור את רצח העם ואת הזוועות כלפי אזרחים".
הוא דרש ממועצת האומות המאוחדות לזכויות אדם לפתוח בחקירת פעולות נגד אזרחים שביצע ארגון דאעש והגדיר את פעולותיו כרצח עם וכפשע נגד האנושות
"אנו ניצבים מול מפלצת טרוריסטית. תנועתם חייבת להיעצר, יש להקפיא את נכסיהם ולהחרימם וצריך להשמיד את היכולות הצבאיות שלהם."

=== כראש ממשלת עיראק ===
מחאות אוקטובר בעיראק, שהחלו באוקטובר 2019, הביאו להחלפת עאדל עבד אל-מהדי כראש הממשלה במוסטפא אל-כאזמי החל ממאי 2020. למרות חילופי השלטון נמשכו המחאות והוסכם על קיום בחירות פרלמנטריות ב־10 באוקטובר 2021. תוצאות הבחירות הובילו לתחילתו של המשבר הפוליטי בעיראק 2021–2022, בו הייתה המערכת הפוליטית העיראקית שרויה בשיתוק מערכות וללא ממשלה מתפקדת.

במהלך יוני 2022 התפטרו כל חברי תנועתו של מוקתדא א-סדר מהפרלמנט, אף שזכתה למספר המושבים הרב ביותר בבחירות. כתוצאה מכך הצליח "בלוק מסגרת שיתוף הפעולה", ברית פוליטית בהובלת נורי אל-מאלכי הנתמכת על ידי איראן, להגיש את מועמדותו של א-סודאני לראשות הממשלה ב־25 ביולי. יומיים אחר כך פרץ קהל זועם של תומכי א-סדר לאזור הירוק בבגדאד במחאה על השפעת איראן על ענייני הפנים בעיראק.
א-סדר פעל להרגיע את הרוחות, אך ב־29 באוגוסט הודיע בטוויטר על פרישה מהחיים הפוליטיים לאחר שנדחתה הצעתו לבחירות בזק. באותו יום פרצו תומכיו לארמון הנשיאות והוכרז עוצר צבאי במדינה.
בעימותים בין המפגינים לצבא באזור הירוק נהרגו 15 בני אדם ועימותים נוספים התרחשו בבצרה ובדרום המדינה.

ב־13 באוקטובר, לאחר שיחות ממושכות בין המפלגות, בחר הפרלמנט בעבד א-לטיף רשיד לנשיאות המדינה,
והוא בתורו הטיל על מוחמד שיאע א-סודאני את משימת הרכבת הממשלה. א-סודאני הצליח במשימה זו, וב־27 באוקטובר אישר בית הנבחרים את הממשלה בת 21 השרים שהציג.
תוכנית הפעולה שגיבשה ממשלתו כללה עריכת שינויים בחוקי הבחירות תוך שלושה חודשים וארגון בחירות חדשות בתוך שנה.

ב־29 בנובמבר ביקר א-סודאני באיראן, בביקורו הרשמי הראשון במדינה זרה מאז כניסתו לתפקיד ראש הממשלה. הוא נפגש עם נשיא איראן אבראהים ראיסי, שתיאר את הביקור כ"נקודת מפנה", ועם המנהיג העליון עלי ח'אמנאי. א-סודאני גינה בביקורו את "הפרות הריבונות העיראקית" מצד איראן בחבל כורדיסטן שבצפון המדינה – בחודש מרץ שיגרה איראן טילים לארביל, ובנובמבר תקפה בטילים ובכטב"מים עמדות באזור זה – לטענתה, כתגובה להתערבות כורדית במהומות המתמשכות באיראן בסוף 2022.
עם זאת, הצהיר גם כי אין בכוונת עיראק לתקוף את איראן משטחה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאים עיראקים
קטגוריה:ראשי ממשלת עיראק
קטגוריה:ילידי 1970