OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
כרג'

כַּרַג () היא עיר הבירה של פרובינציה אלבורז בצפון איראן. העיר שוכנת באזור הרי אלבורז בגובה 1,312 מטרים מעל פני הים כ-42 ק"מ מערבית לבירה טהראן. אוכלוסיית העיר מונה 1,592,492 בני אדם על פי מפקד האוכלוסין האחרון של איראן משנת 2016 והיא העיר הרביעית בגודלה באיראן אחרי טהראן, משהד ואספהאן.

==היסטוריה==
ההיסטוריה של העיר כרג' החלה בתקופת ימי קדם. עדות להנחה זו היא מקדש "Takht-e-Rostam" השוכן בעיר, אשר נבנה בתקופת האימפריה הפרתית, על ידי מאמיני דת הזורואסטריות.

== אתרים בעיר ובסביבתה==
אתרים היסטוריים נוספים בעיר:
* ארמון סולימאניה - נבנה בשנת 1810 כבית הקיץ של שאהזאדה סולימאן, מושל כּרמאנשאה. כיום משמש המבנה את הפקולטה לחקלאות של אוניברסיטת טהראן.
* אמאמזאדה-י רחמאן.
* אמאמזאדה-י זיד.
* ארמון מֹרְוואריד - שוכן בפרוור מֵהְרשַהר, נבנה בשנות השבעים של המאה העשרים עבור שמס פהלווי, אחותו של מוחמד רזא שאה פהלווי. המבנה עוצב על ידי האדריכל ויליאם ווסלי פיטרס מקרן פרנק לויד רייט.

==אזורים==
העיר מחולקת למספר אזורים עיקריים:
{|
|-
|
* עט'ימיה (عظیمیه)
* שאהין וילא (شاهین‌ویلا)
* בּׂנְיַאד (بنیاد)
* באע'סתאן-י ע'רבּי (باغستان غربی)
* גוהַרדַשְת (گوهردشت)
* ג'האן-שהר (جهانشهر)
* מסבח (مصباح)
* מֵהְרשַהר
* מהר וילא (مهرویلا)
* דהקאן וילא (دهقان‌ویلا)
* חסרכּ (حصارک)
* מאהְדַשְת (ماهدشت)
| width="20" |
| valign=top |
* פרדיס (فردیس)
* וחדת 
* Kalak & Hesar
* אסלאם-אבּאד (اسلام‌آباد)
* גׂלשַהְר (گلشهر)
* זיבּאדשת (زیبادشت)
* Zob-e-Ahan
* Sasani
* Homayoonvila
* Astara
* Mohammad Shahr
* Kiyanmehr & Mehdi Abad
* Shahrak-e-Khatam
 |}

==כלכלה==
יתרונה הכלכלי של כרג' הוא הסמיכות שלה לבירה טהראן, והמיקום שלה על עורקי תחבורה (כבישים מהירים וגם מסילות רכבת) של ייצוא וייבוא מוצרים בין טהראן לים הכספי.

כלכלתה נשענת בעיקר על עיבודים חקלאיים, מפעלים כימיים ומפעלים לייצור דשנים.

==אקלים==
כרג' מאופיינת במזג אוויר קריר יחסית לחום הרב השורר בבירה הסמוכה. מדי שנה יורדים בעיר בממוצע 260 מ"מ של גשמים.

==אישים==
* כּימיא עליזאדה - (ילידת 1998) לוחמת טאקוונדו שזכתה במדליית ארד באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
* פאטמה אח'תסארי - ילידת 1986. משוררת איראנית, שנידונה ל-99 מלקות בעוון התנהגות בלתי מוסרית ופשעים כנגד המשטר. היא עזבה את איראן במהלך 2016.
* סעיד כמאלי דהקאן - עיתונאי. זכה בתואר "העיתונאי השנה" לשנת 2010.
* מוחמד נוסרתי - כדורגלן
* עלי כרימי - (יליד 1978) כדורגלן עבר

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:איראן: ערים
קטגוריה:פרובינציות איראן: ערי בירה
קטגוריה:אלבורז
סטיבן ואן זאנדט

סטיבן ואן זאנדט (באנגלית: Steven Van Zandt; נולד ב-22 בנובמבר 1950) הוא מוזיקאי, משורר, תקליטן רדיו, מעבד, מפיק מוזיקלי ושחקן אמריקאי.

זאנדט משתמש לרוב בשמות הבמה שלו ליטל סטיבן (סטיב הקטן) או מיאמי סטיב. הוא ידוע בעיקר כחבר בלהקת אי סטריט בנד של ברוס ספרינגסטין בה הוא מנגן בגיטרה ובמנדולינה. הוא התפרסם גם בזכות משחקו כסילביו דנטה בסדרת הטלוויזיה של HBO "הסופרנוס".

ב-1985 הקים את הקבוצה "אמנים מאוחדים נגד אפרטהייד", שכללה 49 אמנים ולהקות, ביניהם ספרינגסטין, U2, בוב דילן, פיט טאונסנד, ג'ואי רמון, טום פטי וראן די אם סי. הקבוצה הקליטה שיר מחאה בשם "סאן סיטי".

בשנים 2012–2014 כיכב במשך שלוש עונות בסדרת הפשע הנורווגית "ליליהאמר" אשר שודרה ברשת הטלוויזיה הנורווגית NRK1 ובנטפליקס. בסדרה הוא גילם את פרנק טאגליאנו, ראש משפחת פשע מניו יורק שנכנס לתוכנית להגנת עדים של ה-FBI ועובר לנורווגיה עם זהות חדשה.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:משוררים אמריקאים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים אמריקאים
קטגוריה:גיטריסטים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1950
T-76 Longbow

T-76 Longbow הוא רובה צלפים תוצרת חברת Dakota Arms האמריקנית.

ה-T-76 הוא רובה צלפים בריחי לטווח ארוך היעיל גם בטווחים של 1500 מטר ובעל התחייבות לדיוק של חצי דקת קשת (0.5 MOA) עם תחמושת 0.338 לפואה מגנום. הוא מוצע בעיקר לכוחות משטרה וסוכניות ביון ואכיפת חוק.

הפעולה של הרובה היא בריחית, מבוססת על רובה הציד של החברה Dakota Model 76. היא כוללת נצרה בת 3 מצבים, מחסנית "עיוורת", שליטה בהזנת התחמושת וגימור מט. ההדק הוא בסגנון Model 70 המיועד לשימוש גם בסביבה מלאת אבק, גשם או קרח. ההדק מכה בעוצמה (Trigger pull) של 11 ניוטון.

הרובה מצויד במסילת פיקטיני להתקנת כוונות טלסקופיות שונות ואמצעי אופטיקה נוספים.

הקת של הרובה היא קת ארגונומית מדגם A-2 תוצרת מק'מילן. הקת עשויה מפיברגלאס ובאה בצבעים שחור, אפור או ירוק אפרפר. ניתן לשלוט באורך הקת ובגובה משענת הלחי. ניתן גם לחבר רצועה אל הרובה.

הקנה של הרובה הוא קנה LW-50 (לותאר וולטר) מפלדת אל-חלד באורך . רמת הגימור היא Match Grade. הקנה מצויד בבלם לוע.

יחד עם הרובה מגיעה ערכת צלפים.

== ראו גם ==

* רובה צלפים
* צלף (ירי)
* מקמילן TAC-338 - רובה צלפים נוסף בקליבר 0.338 לפואה מגנום, נמצא בשירות הכוחות המיוחדים של ישראל וארצות הברית
* PGM 338 - רובה צלפים נוסף בקליבר 0.338 לפואה מגנום, תוצרת צרפת
* H-S Precision Pro Series 2000 HTR - רובה צלפים נוסף בקליבר 0.338 לפואה מגנום, בשימוש צה"ל

== קישורים חיצוניים ==

* [http://dakotaarms.com/ אתר Dakota Arms]
* [http://www.snipercentral.com/longbow.htm ביקורת על ה-T-76 Longbow] באתר הצלפים Sniper Central

קטגוריה:רובי צלפים אמריקאיים
קטגוריה:רובים בריחיים
קטגוריה:רובים בקליבר 0.338 אינץ'
ספינת ביון

ספינת ביון של הצי הגרמני
ספינת ביון היא כלי שיט המיועד לאסוף מודיעין, בדרך כלל דרך אמצעי האזנה אלקטרוניים. לעיתים מחדירים מרגלים או כוחות מיוחדים באמצעות ספינות ריגול.

ספינות ביון מופעלות בדרך כלל על ידי ממשלות. עלות הפעלתן רבה והן דורשות ציוד ייעודי. בדרך כלל הן חלק מן הצי של אותה מדינה, אך לעיתים הן מופעלות על ידי סוכנויות ביון וקיימים מקרים בהם ספינות ביון התחזו לגופים מסחריים אזרחיים, למשל לספינות דיג (אשר נותרות לעיתים קרובות באותו מקום תקופה ארוכה).

ספינות ביון למעקב אלקטרוני קיימות לפחות מתקופת המלחמה הקרה. הן שימשו בין היתר למעקב אחר ניסויים בנשק גרעיני ואחר שיגורי טילים (במיוחד טילים בליסטיים בין-יבשתיים). לספינות ביון תפקיד חשוב בלוחמה נגד צוללות ותפקיד נוסף שלהן הוא מעקב וזיהוי צוללות. ארצות הברית הפעילה כ-80 ספינות ביון שפעלו במישור זה (בהסוואה של ספינה למחקר סביבתי), בעוד שברית המועצות הפעילה כ-60 ספינות ביון בתפקיד זה (במסווה של מחקר הידרוגרפי). ברית המועצות השתמשה גם בצי הדייג שלה בשנות ה-80 והתקינה בספינות דיג אמצעי אלינט וסיגינט.

בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים באזור מזרח הים התיכון פעלו מספר אוניות ביון סובייטיות ביניהן "קרים" שיצאה סמוך לפרוץ המלחמה מנמל פורט סעיד להיערכות באזור תנועת הכוחות הישראלים.

מאפריל 2006 הצי הצרפתי משתמש בדיופיי דה לום (A 759)

מקרים בהם נפגעו צוותי ספינות ביון בעבודתם:
*תקרית ליברטי – ב-8 ביוני 1967, ביומה השלישי של מלחמת ששת הימים הותקפה ספינת הביון USS Liberty של צי ארצות הברית בידי צה"ל. בהתקפה נהרגו 34 מלחים אמריקנים ו-171 נפצעו. המתקפה יצרה קרע ביחסי ארצות הברית–ישראל. 
* פרשת פואבלו – מלחי ה-USS Pueblo נתפסו על ידי כוחות קוריאה הצפונית והוחזקו בשבי זמן רב.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כלי שיט מלחמתיים
קטגוריה:אמצעי איסוף מודיעין
קטגוריה:ספינות ואוניות ביון
הד אנד שולדרס

לוגו המותג
בקבוק שמפו, כפי שנמכר ב[[ישראל]]
הד אנד שולדרס (באנגלית: Head & Shoulders, מילולית: ראש וכתפיים) הוא מותג לשמפו נגד קשקשים שמיוצר על ידי התאגיד הרב-לאומי, פרוקטר אנד גמבל. שמפו הד אנד שולדרס בסגנון הקלאסי הוא השמפו הנמכר ביותר בארצות הברית<ref></ref>. החומר הפעיל בשמפו הוא אבץ פיריתיון.

חוקרי פרוקטר אנד גמבל החליטו לייצר לראשונה שמפו נגד קשקשים בשנת 1950, כשהדעה השלטת בשוק הייתה שאין מוצר העונה על דרישה זו בשוק. אחרי כמעט עשור של מחקר יוצר השמפו לראשונה בנובמבר 1961. במהלך השנים יוצרו עוד ועוד נוסחאות, ולפני כעשור התחילו לייבא גם לישראל.

== בישראל ==
לפי נתונים שפורסמו בכתבה באתר גלובס, הצרכנים העיקריים של מוצרי הד אנד שולדרס בישראל בשנת 2016 הם גברים: 70% לעומת 30% בלבד של נשים.

סקר שערכה חברת פרוקטר אנד גמבל במאי 2016 מצא כי מתוך 750 נשים בגילאי 18 עד 64 בישראל, 44% סובלות מקשקשים או שסבלו מקשקשים בעבר. אף על פי כן, הנשים טענו כי הן מעדיפות לרכוש מוצרים אחרים שאינם של הד אנד שולדרס, גם אם אינם מספקים פתרון לטיפול בקשקשים, זאת מכיוון שההיבט הקוסמטי של המוצר חשוב להן יותר.

כתוצאה מכך, בשנת 2017 החברה השיקה לראשונה שמפו לנשים שגם מטפל בקשקשים וגם לטענתם מציע טיפוח לשיער. זאת במטרה להרחיב את שוק הצריכה גם בקרב אוכלוסיית הנשים בישראל.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*[http://www.pgisrael.co.il/headandshoulders הד אנד שולדרס] באתר של p&g ישראל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מותגי קוסמטיקה
קטגוריה:פרוקטר אנד גמבל
קטגוריה:מוצרי טיפוח שיער
משתית

ברקמות או איברים, משתית (בלועזית: סטְרוֹמַה) היא התווך התומך, בניגוד לפרנכימה שהיא החלק התפקודי. לכל איבר ורקמה משתית משלהם, אך בדרך כלל המשתית בנויה מרקמת חיבור כלשהי. סטרומה היא שלד פנימי של איבר פארנכימטי.

בגידולים סרטניים המשתית היא החלק הלא סרטני של הגידול. אצל צמחים המשתית היא אזור הכלורופלסט מסביב לתילקואיד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:היסטולוגיה
סן ברתלמי

מפת סן ברתלמי
סן בָרתֶלֵמי (בצרפתית Saint Barthélemy) הוא אי בצפון האנטילים הקטנים שבים הקריבי, קולקטיב מעבר לים של צרפת.

כריסטופר קולומבוס גילה את האי ב-1493, וקרא לו על שם אחיו ברתולומיאו. ב-1648 השתלטה צרפת על האי. בין 1651 ל-1656 שלטו בו האבירים ההוספיטלרים, ולאחר מכן ננטש ויושב מחדש על ידי הצרפתים ב-1659, בעיקר בשל מיקומו האסטרטגי. המתיישבים גידלו כותנה וקנה סוכר תוך התבססות על שעבודם של עבדים מאפריקה. ב-1784 מסרה אותו צרפת בתמורה לזכויות מסחריות לשוודיה, שמכרה אותו חזרה לצרפת ב-1878. הייתה זו המושבה השוודית היחידה באזור הקריבי. השוודים השאירו את חותמם בשמותיהם של מקומות שונים באי ובהם הבירה גוסטביה, שנקראה על שם גוסטב השלישי, מלך שוודיה. ב-1847 בוטלה העבדות באי.

ב-2003 החליטו תושבי האי להתנתק מן המושבה גוודלופ. ההחלטה יצאה לפועל ב-2007 ומאז מהווה האי קולקטיב מעבר לים הכפוף מנהלית ישירות לצרפת, וענייניו המקומיים מתנהלים באמצעות מועצה בת 19 חברים. את צרפת מייצג באי מושל, הממונה על ידי נשיא צרפת. התושבים שולחים נציג אחד לסנאט הצרפתי.

שטחו של סן ברתלמי כ-21 קמ"ר. האי שוכן באזור טרופי, ובהתאם לכך שורר בו מזג אוויר חם לאורך כל השנה, וכמות המשקעים מרובה. הנוף מורכב מגבעות, והנקודה הגבוהה ביותר היא ברום של 286 מטרים.

אוכלוסיית האי מונה כ-8,450 תושבים, על-פי מפקד אוכלוסין מ-2007. מרבית התושבים הם ממוצא צרפתי ומיעוטם קריאולי - כלומר ממוצא אירופי ואפריקני, או שחורים. השפה העיקרית היא צרפתית, לצדה מדברים בפטואה (ניב קריאולי) וכן באנגלית, בעיקר בין העוסקים בתיירות.

הכלכלה מבוססת על תיירות, בפרט על תיירות יוקרה. התיירים נמשכים בעיקר לחופי האי, שבחלקם נותרו בתוליים.

בשנת 2007 הוקצתה לסן ברתלמי סיומת האינטרנט .bl, אך היא נותרה ללא שימוש.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האנטילים הקטנים
קטגוריה:חברות מיוחדות באיחוד האירופי
קטגוריה:צרפת: קולקטיבים מעבר לים
קטגוריה:אמריקה הלטינית: מדינות וטריטוריות
קטגוריה:הקריביים: טריטוריות תלויות
קטגוריה:הים הקריבי: מושבות צרפתיות לשעבר
קטגוריה:צרפת: איים
קטגוריה:מדינות וטריטוריות דוברות צרפתית
רגרסיה (תוכנה)

בתוכנה, רגרסיה (או נסיגה) היא באג שגורם לתכולה שעבדה בגרסאות התוכנה עד כה להפסיק לעבוד כפי שתוכננה בעקבות שינוי כלשהו שנעשה בהתקנת התוכנה, בדרך כלל כתוצאה מהתקנת טלאי תוכנה, שדרוג גרסה, שינוי הגדרות במחשב וכדומה. רגרסיית ביצועים היא מצב שבו בעקבות שינוי כלשהו שנעשה בהתקנת התוכנה התכולות אמנם נותרו כשהיו, אולם ביצועי התוכנה הידרדרו וכעת היא צורכת יותר זיכרון או זמן עיבוד משצרכה בעבר עבור אותה הפעולה.

רגרסיות בדרך כלל נגרמות בשל עדכוני תוכנה (בין אם כשדרוג או כטלאי תוכנה), והדרך העיקרית להימנע מהן היא לבצע בדיקות נסיגה מלאות ככל הניתן למערכת לפני שחרור העדכון למשתמשים. בדיקות אוטומטיות ומקרי מבחן יכולים להפחית משמעותית את הסבירות לרגרסיה.

רגרסיה בתוכנה יכולה להיות אחת מהשלוש הבאות:
* מקומית - השינוי יוצר באג חדש ברכיב ששונה או בחלק אחר של התוכנה המסתמך על הפונקציונליות ששונתה.
* מרוחקת - השינוי בתוכנה פוגע בפונקציונליות של תוכנה אחרת המשתמשת בפונקציונליות של התוכנה ששונתה.
* חושפת - השינוי חושף באג שהיה קיים בגרסאות קודמות, אך לא הייתה לו השפעה טרם השינוי עצמו.

==דוגמאות==
* רגרסיה מרוחקת אירעה ב-9 בנובמבר 2008 כאשר חברת האבטחת AVG שחררה עדכון שסימן DLL חיוני של מערכת ההפעלה חלונות כקובץ חשוד שיש למחקו. משתמשים שאכן מחקו את הקובץ פגעו באופן חמור בפונקציונליות של מערכת ההפעלה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:באגים
טלאי תוכנה

טלאי תוכנה (באנגלית: Patch) הוא תיקון שמספק יצרן תוכנה לתקלה שהתגלתה במוצר תוכנה שלו ודורשת תיקון מיידי. הטלאי מגיע בדמות קובץ התקנה, שמחליף רכיב או רכיבים הטעונים תיקון, ללא התקנה מחדש של התוכנה כולה. 

טלאי תוכנה הוא בדרך כלל קובץ קטן יחסית, ולכן הפצתו והתקנתו מהירות בהשוואה להתקנת גרסה חדשה של התוכנה המקורית. כאשר הטלאי מתקן בעיה במערכת ההפעלה, נדרשת פעמים רבות הפעלה מחדש של המחשב לשם הפעלת התוכנה המתוקנת. מניע מרכזי למשלוח של טלאי תוכנה הוא תיקונה של פרצת אבטחה שנתגלתה בתוכנה. מניע נוסף הוא תיקון תקלה חמורה, שאינה מאפשרת למשתמשים להשתמש ביכולת חשובה של התוכנה.

טלאי תוכנה נועד לתקן תקלה, אך בהיותו שינוי תוכנה, יש חשש שהוא כולל בתוכו תקלה חדשה, אולי חמורה מזו שבא לתקן. טלאים שלא תוכננו ונבדקו כראוי עלולים להציב בעיות חדשות למשתמשים, כגון רגרסיה. ניהול טלאים הוא התהליך שבו מחליטים איזה טלאי יותקן על איזו מערכת ומתי. 

==קוד מקור==
קוד מקור של תוכניות הוא לרוב אוסף קובצי טקסט. כשמשנים בהם משהו במקרים רבים יותר נוח לתאר את השינוי עצמו ולא את העותק החדש. בעולם יוניקס נפוצו מספר דרכים לתאר שינויים בקובצי טקסט (בעיקר לצורך תיאור שינויים בקובצי מקור). התוכנית שיוצרת את השינויים הללו נקראת diff. (קיצור של "difference", כלומר: הבדל).

diff יכולה לתאר את השינויים במספר דרכים שונות. הנפוץ שבהם נקרא unified diff (הבדל מאוחד). patch היא תוכנית שנכתבה על ידי לארי וול שמקלה על שימוש בקובצי unified diff להעברת שינויים במספר גדול של קבצים.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תוכנות מערכת
קטגוריה:תחזוקת תוכנה
סביל אבו נבוט

סביל אבו נבוט (בערבית: سبيل أبو نبوت) הוא סביל עות'מאני בדרך בן צבי בשכונת אבו כביר בדרום תל אביב, בסמוך לבניין מספר 49. סביל אבו נבוט<ref></ref> ניצב על אם הדרך המובילה מיפו לרמלה וללוד, והלאה לירושלים במערבו של גן אבו נבוט בו מספר פסלים מעשה ידיו של הפסל יגאל תומרקין.
== המבנה ==
הסביל קרוי על שם מושל יפו בתחילת המאה ה-19, מחמוד אגא א-שאמי (שכונה "אבו נבוט"), אשר הקימו בשנת 1230 להג'רה (1815), כפי שמעידה עליו הכתובת הקבועה בו<ref></ref>. מאידך, שלט מטעם עיריית תל אביב מתארך את הקמתו של המבנה לשנת 1820. 

המבנה צורתו כשל מלבן. הוא נושא שלוש כיפות אדומות, ובארבע פינותיו ארבעה מגדלים קטנים הנושאים גם הם כיפות אדומות. בצידו הפונה מערבה קבועה קשת עשויה משיש ומלבנים אדמדמות. במרכזה של הקשת קבועים ברזי המים ומעליהם כתובת הקדשה בערבית המאזכרת את הסולטאן מהמוט השני ומאחלת בריאות לשותים:

בצד הפונה מזרחה קבועים פתח חסום בדלת סורג המוביל אל חללו הקטן של המבנה ומספר חלונות. 

בשנת 2000 נחנך בסמוך לסביל "גן אבו נבוט", ובו פסלים של האמן יגאל תומרקין.

בשנת 2022 לאחר עבודת תיעוד שופצו תוכו, כולל חשיפה ושחזור של ציורי קיר, וחיצוניותו של הסביל. בתהליך השיפוץ שינו מעט את כיפות המבנה, מתוך כוונה להחזיר את המבנה למראהו המקורי. הכיפות נצבעו בגוון ירוק בהיר.

סביל סולימאן, הסמוך למסגד מחמודיה, נבנה אף הוא במאה ה-19 על ידי אבו נבוט, ומכונה לעיתים סביל אבו נבוט ב.

== גלריה ==
<gallery widths="140px" heights="150px">
The Holy Land and the Bible; (1888) (14801605533).jpg|הסביל בתחריט מ-1888
Jaffa and environs. Tabitha's Well. 1898-1914. matpc.06525.II.jpg|הסביל בתחילת המאה ה-20
Abu Nabut Trough2.JPG|תקריב של הצד המערבי והברזים 
AbuNabut8.jpg|צידו הצר של הסביל מכיוון דרום ודרך בן צבי
Abu Nabut Trough.JPG|צידו המערבי של הסביל - במרכז ברזי המים ומימין השלט של עיריית תל אביב
</gallery>
==קישורים חיצוניים==

* [http://stage.co.il/Stories/32873 "סביל אבו נבוט", מתוך אגדות יפו, אריה חורשי]
* [https://web.archive.org/web/20110604200302/http://archnet.org/library/sites/one-site.jsp?site_id=7227 באתר ArchNet]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תל אביב-יפו: מבנים
קטגוריה:אבו כביר
קטגוריה:דרך בן צבי
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז תל אביב
קטגוריה:התקופה העות'מאנית: מבנים
פרופיל משתמש

פרופיל משתמש (בעברית תקנית: מִתְאַר מִשְׁתַּמֵּשׁ) (באנגלית: User profile, גם במילה אחת: userprofile) הוא אוסף הנתונים האישיים הנשמרים עבור משתמש קצה מסוים, לרוב בפלטפורמה דיגיטלית מקוונת.
חשוב להפריד בין מערכות תגובות לבין מערכות פרופילים.
פרופיל המשתמש נשמר על ידי כל מערכת המעוניינת בכך שאיתה המשתמש בא במגע, החל מיישומים המעוניינים לשמור את הגדרות ממשק המשתמש, דרך מערכת הפעלה המעוניינת לשמור את פעולותיו האחרונות של המשתמש לצורך נוחות בהפעלה נוספת, וכלה באתר אינטרנט המכיל מידע אישי שאותו הוא מציג למשתמש בכל פעם שזה גולש אליו. פרופיל משתמש אם כן הוא הייצוג הדיגיטלי של זהותו של אדם מסוים בעיני תוכנה מסוימת ובעיני שאר המשתמשים באותו מימד.

==יצירת פרופיל המשתמש==
יצירת פרופיל משתמש (באנגלית: User Profiling) הוא תהליך בניית פרופיל המשתמש תוך איסוף הנתונים הרלוונטיים מהמשתמש באופן אקטיבי - נתונים שהמשתמש צריך להכניס במפורש לצורך יצירת הפרופיל (גיל המשתמש למשל), או פסיבי - נתונים שהמערכת לומדת על המשתמש מבלי שהוא צריך להגדיר לה זאת במפורש (גלישה לאתר למשל הנשמרת בהיסטורית הגלישות). על אף שבחלק מהמקרים המערכת המבצעת איסוף נתונים פסיבי מאפשרת למשתמש למחוק את הנתונים שנאספו עליו, עצם האיסוף הפסיבי מהווה בעיני רבים פגיעה בזכות לפרטיות שכן למשתמש לא תמיד יש דרך להכיר את כל הנתונים שנלמדו עליו וכיצד המערכת עושה בהם שימוש.

== פרופיל משתמש באתרים דינמיים ==
בדרך כלל פורומים מקוונים מכילים פרופיל משתמש כך שלשאר המשתמשים יהיו פרטים בסיסיים על המשתמשים האחרים שאיתם בדיון. הפרטים הבסיסיים כוללים חלק כזה או אחר מהפרטים המופיעים בדרך כלל בקורות חיים, ולעיתים רבות אף מאפשרים הוספת תמונה הנקראת על פי רוב תמונת פרופיל. יחד עם הפרטים האישיים, פורומים לרוב גם מוסיפים נתונים סטטיסטיים לגבי השימוש באתר כגון מספר ההודעות שפורסמו, תאריך התחברות אחרון וכן הלאה.

באתרי רשתות חברתיות באינטרנט קיים שימוש נרחב מאוד בפרופיל משתמש, ותחת הגדרה זו נאספים נתונים רבים מאוד. למעשה כל מה שרשת חברתית מציגה הוא פרופיל המשתמש של המשתמשים בה. פייסבוק ומייספייס הן שתי דוגמאות לרשתות המאפשרות למשתמש כל הזמן להרחיב את הפרופיל שלו על ידי הוספת יישומים ייעודיים המציגים פרטים אחרים עליו.

באתרים שהכנסותיהם מבוססות על פרסום או על מכירה, פרופיל המשתמש, הנשמר בשרתי האתר, מאפשר להציג למשתמש פרסומות התואמות את תחומי העניין שלו, כפי שזוהו על ידי האתר. דבר זה מתאפשר בין היתר באמצעות תוכנה ("עוגיות" או "Cookies" בעגה המחשובית) האוספת מידע על גולשים ברשת ומקשרת צרכנים פוטנציאליים עם מפרסמים.

==פרופיל משתמש במערכות הפעלה==
פרופיל משתמש נמצא במרבית מערכות ההפעלה המספקות ממשק משתמש גרפי, דוגמת Microsoft Windows, ו-Mac OS. הפרופיל משמש לא רק לצורכי התאמת ממשק המשתמש אלא גם לשיפור נגישותו לפעולות התדירות יותר אותן הוא מבצע והגדרות הפעלה מיוחדות אותן הוא הגדיר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:הנדסת תוכנה
קטגוריה:ממשקי משתמש במחשב
הרעבה (מדעי המחשב)

במדעי המחשב, הרעבה (באנגלית: Starvation) היא בעיה הנוצרת בסביבה המאפשרת ריבוי משימות (Multitasking), כאשר מתהליך מסוים נמנעת גישה לאחד ממשאבי המערכת כך שהתהליך לעולם לא יצליח לסיים את משימתו. 

הרעבה דומה בתוצאתה לקיפאון (Deadlock), אך בהרעבה אחד מהתהליכים כן מסוגל לגשת למשאבי המערכת, בעוד שבקיפאון אף אחד מהם אינו מסוגל לגשת למשאבים. הרעבה מודגמת באמצעות בעיית הפילוסופים הסועדים של אדסחר דייקסטרה. 

==הרעבת תהליך==
הגורם להרעבה הוא אלגוריתם התזמון של סדרן התוכניות הפועל כחלק מליבת מערכת ההפעלה. אלגוריתם זה אמור לוודא חלוקת משאבים שווה בין התהליכים השונים והקצאת משאבים באופן שלא יפלה או ירעיב אף אחד מהתהליכים הזקוקים להם.

===מקור הבעיה===
מערכות הפעלה רבות מפעילות אלגוריתם תזמון התומך במנגנון קדימויות לתהליכים, כך שתהליך א' שרץ בקדימות גבוהה יקבל את המשאב הנדרש לפני תהליך ב' שרץ בקדימות נמוכה יותר. אולם אם התהליך א' לא עוצר לעולם - תהליך ב' לעולם לא יוכל לקבל את המשאב שהוא זקוק לו וכך נוצרת הרעבה. במידה וקיים תהליך ג' הרץ בקדימות גבוהה מזו של תהליך א', אפילו אם תהליך ג' ממתין לתוצאת הפעולה של תהליך ב', גם הוא לא יסיים את ריצתו ולעולם ימתין לסיום פעולתו של תהליך ב'.

באופן דומה, אם תהליך א' רץ בקדימות גבוהה ותהליך ב' רץ בקדימות נמוכה, ייתכן שבזמן ריצתו של תהליך א' הצטרפו לתור תהליכים נוספים. אם תהליכים אלו בעלי עדיפות גבוהה מתהליך ב', הם יקבלו את המשאב לפני תהליך ב'. אם תהליך ב' הוא בעל עדיפות נמוכה מאוד, ייתכן מצב שבו תמיד ימתינו תהליכים נוספים בעלי עדיפות גבוהה מעדיפותו של תהליך ב'. במצב כזה תהליך ב' לעולם לא יקבל את המשאב הנדרש לו.

===הימנעות מהרעבה===
אלגוריתמי תזמון מתקדמים מבטיחים שכל תהליך מקבל חלק מינימלי מהמשאבים הנדרשים כך שלעולם לא יקרה מצב בו הוא יורעב. כך למשל, נהוג להשתמש בעיקרון ההתיישנות. על פי עיקרון ההתיישנות, ככל שעובר זמן, עדיפותו של תהליך עולה. שימוש בהתיישנות מונע מצב שבו תהליך בעל עדיפות נמוכה מאוד נעקף שוב ושוב על ידי תהליכים בעלי עדיפות גבוהה ממנו. עם הזמן, תלך ותעלה עדיפותו של התהליך הממתין והוא יהיה התהליך בעל העדיפות הגבוהה ביותר.

==הרעבת רשת==
בפרוטוקולי תקשורת מסוימים הנמצאים בשימוש בתקשורת מחשבים יש אלגוריתמי תזמון המוודאים שמשאבי הרשת זמינים לכולם ואין מחשב שמעוניין לשדר אך לא יוכל לבצע זאת. מרבית הפרוטוקולים האלו הם הפרוטוקולים היושבים בשכבה הפיזית של מודל TCP/IP שכן הם אלו ששולטים על הגישה לרשת. פרוטוקולים לדוגמה המבצעים זאת הם Ethernet ו-Wi-Fi.

קטגוריה:תהליכים (מדעי המחשב)
קטגוריה:פרוטוקולי תקשורת
קטגוריה:שגיאות מחשב
תאי לוויין

תאי לוויין הם תאי גזע חד גרעיניים כמעט ללא ציטופלזמה הנמצאים ברקמת שריר בוגרת. הם ממוקמים בין ממברנת הבסיס לבין הסרקולמה (ממברנת התא) של כל סיב שריר. תאי הלוויין אינם פעילים במרבית הזמן. כשהשריר צריך לגדול, כגון בזמן ההתפתחות, בעקבות פעילות גופנית או בעקבות פציעה, לתאי הלוויין יש יכולת חלוקה והתמיינות, המשמשת אותם להפוך לסיבי שריר חדשים או להתמזג עם סיבים קיימים.

במערכת העצבים, קיימים תאי תמיכה בעלי שם זהה אך מדובר בתאים אחרים לגמרי.

==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20070307094634/http://www.brown.edu/Courses/BI0032/adltstem/sc.htm תאי לוויין], אתר אוניברסיטת בראון (אנגלית)

קטגוריה:היסטולוגיה
קטגוריה:מערכת השרירים
יעל שטרנהל

יעל שְׁטֶרְנְהֶל (נולדה ב-14 ביוני 1976) היא פרופסור חבר וראש התוכנית ללימודים אמריקניים באוניברסיטת תל אביב. חברת האקדמיה הצעירה הישראלית.

==ביוגרפיה==
שטרנהל נולדה וגדלה בירושלים. היא בתם של פרופ' זאב שטרנהל, חתן פרס ישראל לחקר מדע המדינה, וזיוה שטרנהל, מרצה לאדריכלות ב"בצלאל" ומבקרת.

את שירותה הצבאי עשתה בשנים 1994–1996 בגלי צה"ל ככתבת לענייני משטרה בירושלים. בין האירועים הבולטים שסיקרה ככתבת: רצח רבין, גל הפיגועים של 1996 ומהומות מנהרת הכותל.

לאחר שחרורה מצה"ל, החלה להגיש את התוכנית "בוקר טוב ישראל" ב (בשנים 1997–1999), ואז הצטרפה ל"דסק הבחירות" של הערוץ, לקראת בחירות 1999. בשנים 1999–2002, הגישה את תוכנית הראיונות "שבע וחצי". בשלהי 2011 הגישה חלק מסדרת התוכניות "ינשופים מתחלפים" בערוץ 8.

בשנת 2001, הגישה שטרנהל את משדר הבחירות המרכזי לכנסת החמש עשרה, לצד חיים יבין, בערוץ הראשון. בשנים 1998–2001 למדה שטרנהל לתואר ראשון בתוכנית המצטיינים של בית הספר להיסטוריה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנים 2002–2008 עבדה על דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון שבניו ג'רזי. נושא העבודה היה: "חוויית התנועה במרחב במלחמת האזרחים האמריקאית" והיא כתבה אותו בהדרכתו של פרופסור ג'יימס מקפרסון . עשתה עבודת בתר-דוקטורט באוניברסיטת תל אביב במימון יד הנדיב בשנים 2008–2009. בשנת 2010 עשתה עבודת בתר-דוקטורט באוניברסיטה העברית.

באוקטובר 2011 התמנתה למרצה להיסטוריה ולימודים אמריקאיים באוניברסיטת תל אביב, על בסיס מלגת אלון.

שטרנהל מתמחה בהיסטוריה של דרום ארצות הברית במאה התשע עשרה ובהיסטוריה של חברות במלחמה. עבודת הדוקטורט שלה עוסקת בחוויית התנועה במרחב בדרום בתקופת מלחמת האזרחים. הדוקטורט בוחן את משמעותה של תנועת בני אדם בתהליכים המרכזיים שהתחוללו בדרום במהלך המלחמה, כגון עלית הלאומיות הדרומית, התפתחות תרבות מלחמה, והמהפכה החברתית שהביאה לשחרור ארבעה מיליון עבדים. עבודת הדוקטורט שלה פורסמה באפריל 2012 כספר בהוצאת הספרים של אוניברסיטת הרווארד (Routes of War: The World of Movement in the Confederate South (Harvard, 2012).

שטרנהל חברה בוועד המנהל של הקרן החדשה לישראל.

שטרנהל נשואה לפרופ' ישי רוזן-צבי ולהם שתי בנות משותפות. מתגוררת בשכונת רמת אביב בתל אביב.

== ספרים ==

==קישורים חיצוניים==
* [https://humanities.tau.ac.il/profile/yaelst ד"ר יעל שטרנהל] באוניברסיטת תל אביב
* 
* 
* 
* קובי מידן, [https://www.youtube.com/watch?v=2bKJRiiulUU&t=25s ריאיון עם יעל שטרנהל], חוצה ישראל (תוכנית טלוויזיה), נובמבר 2014

מאמרים פרי עטה:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
<div style="direction: ltr;">
* Yael Sternhell, [http://past.oxfordjournals.org/cgi/pdf_extract/202/1/175 Communicating War: The Culture of Information in Richmond during the American Civil War], Past & Present, 2009 202(1):175-205
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:היסטוריוניות ישראליות
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:הערוץ הראשון: שדרניות ומנחות
קטגוריה:חברות האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:חברי האקדמיה הצעירה הישראלית
קטגוריה:כתבים פליליים
קטגוריה:מנחות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: היסטוריה כללית
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:סגל הקרן החדשה לישראל
קטגוריה:מדענים ישראלים
קטגוריה:משפחת רוזן-צבי
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1976
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
חבצלות המים

חבצלות המים [[מוזיאון מרמוטן מונה, 1916]]
חבצלות המים (בצרפתית: Les Nymphéas, הנימפאות) הם סדרה של כ-250 ציורי שמן מעשי ידי האמן הצרפתי האמפרסיוניסטי קלוד מונה. הציורים מתארים את גן הפרחים שהיה למונה בביתו שבז'יברני.

הציורים מוצגים במוזיאונים בכל רחבי העולם ובהם מוזיאון מארמוטן מונה שבפריז ובמוזיאון המטרופוליטן לאמנות שבניו יורק.

בשנת 1926 הוחלט על הקמת חלל ייעודי להצגת שמונה מהיצירות בפריז. החלל שנבחר הוא מבנה האורנז'רי – חממת גני הטווילרי. במבנה הותקנו שני חדרים אובליים המאפשרים תצוגת התמונות באור טבעי. התערוכה נפתחה לציבור ב-16 במאי 1927, זמן קצר לאחר מותו של מונה.

ב-24 ביוני 2008 נמכרה אחת מתמונות הסדרה בבית המכירות הפומביות כריסטיז שבלונדון בסכום של 41 מיליון ליש"ט.

<gallery>
תמונה:Claude Monet 038.jpg|חבצלות המים 1920–1926, מוזיאון האורנז'רי
תמונה:Monet Waterlilypond 1926.jpg|אגם חבצלות המים 1915–1926, המכון לאמנות שישו, נאושימה, קאגווה, יפן
תמונה:Claude Monet 044.jpg|חבצלות צהובות 1920, הגלריה הלאומית לונדון
תמונה:Claude Monet Nympheas Marmottan.jpg|חבצלות מים 1916, מוזיאון מארמוטן מונה
תמונה:Monet Water Lilies 1916.jpg|חבצלות מים 1916, המוזיאון הלאומי לאמנות מערבית, טוקיו
תמונה:Claude Monet Water Lilies 1908.jpg|חבצלות מים 1908, המוזיאון לאמנות של דאלאס
תמונה:Claude Monet 045.jpg|אגם חבצלות המים, 1908
</gallery>

== קישורים חיצוניים==

* [http://www.musee-orangerie.fr/ אתר רשמי של מוזיאון האורנז'רי] 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קלוד מונה
קטגוריה:ציור אימפרסיוניסטי
קטגוריה:מוזיאון המטרופוליטן לאמנות
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-20
אהרן שאול זליג גוריון-מאירוב

הרב אהרן שאול זליג הכהן גוריון-מאירוב (ה'תקע"ג, 1813 - ה'תרל"ט, 1879) היה רב וראש ישיבה מגדולי רבני יהדות ליטא בדורו. מחבר ספר השו"ת "תשובות לשואל". כיהן עשרות שנים כראש הישיבה הגדולה במינסק, ואחר כך כרבן של כמה ערים בליטא, הידועה שבהן דננבורג (דווינסק).

==ביוגרפיה==
נולד בשנת תקע"ג בעיר קרליץ, ליאכנה ולרב העיר ר' מאיר שלום הכהן גוריון. בהיותו בן ארבע החל ללמוד גמרא, ובהיותו בן 18 התמנה לראש ישיבה במינסק, במקום חותנו רבי אברהם דווארצער. במשרה זו כיהן במשך עשרים שנה, ובהיותו בן ארבעים, בשנת ה'תרי"ג, נקרא לכהן כרב העיר בראנסק. בשנת ה'תרכ"א הוזמן לכהן כרבה של פרוזשאני פרוזינא, ועם פטירתו של הרב יהודה לייב זלקינד ("ר' לייב בטלן") רבה של דווינסק בשנת ה'תרכ"ח, עבר מאירוב לדווינסק שכונתה אז דננבורג או דינאבורג והתמנה לראב"ד.

מאירוב נפטר בשבט בשנת ה'תרל"ט, ולאחר פטירתו נדפס בוילנא לזכרו הספר [http://www.hebrewbooks.org/24117 מגן שאול] מאת הרב אברהם צדוק בוגין, וכן ספרו שלו "תשובות לשואל". בהקדמה נכתב אודותיו, כי היה: "כמעיין המתגבר, וכנחל נובע בחידושי תורה, וסברא ישרה כאחד מגאוני הראשונים." כמו כן נכתב כי מה שהודפס בספר "תשובות לשואל" הוא רק שארית מחידושים רבים שהיו לו. כעבור כעשרים וחמש שנה, נדפס בירושלים בהוצאת מוסד הרב קוק ספרו "מגן שאול - חידושים וביאורים בש"ס", מתוך כתבים שנשארו ממנו בידי נכדו ד"ר יהודה כהן מאירוב.

== קישורים חיצוניים ==
*[http://www.hebrewbooks.org/474 תשובות לשואל], גרסה סרוקה באתר היברובוקס
*[http://toladot.blogspot.com/2009/02/blog-post_18.html תולדות הרבנים הכוהנים לבית גוריון]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:דאוגבפילס: רבנים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:אבות בתי דין
ז'ורז' רנו

ז'ורז' רנו (בצרפתית: Georges Renaud; 8 בינואר 1893, ננסי – 28 ביולי 1975) היה שחמטאי צרפתי, תאורטיקן ומארגן תחרויות שחמט. אלוף צרפת בשחמט בשנת 1923, ואלוף צרפת בשחמט בהתכתבות בשנת 1944/45.
== קריירה ==
רנו ניצח באליפות הראשונה לשחמט שהתקיימה בצרפת, בשנת 1923. 

רנו ערך את מדור השחמט בעיתון "L'Éclaireur de Nice" בין השנים 1922-1930. במסגרת המדור דן בנושאים רבים מתחום בעיות השחמט וארגן בצורה מסודרת את המינוח הרלוונטי. בנוסף כתב מאמרים בנושאי ברידג' ועסק בחיבור תשבצים.

רנו ייצג את נבחרת צרפת בשתי אולימפיאדות:
 
באולימפיאדת השחמט 1924, אולימפיאדת השחמט הלא רשמית הראשונה שהתקיימה במקביל לאולימפיאדת פריז (1924). השיג 8 נקודות משלושה עשר משחקים והגיע למקום ה-13 בתחרות היחידים (ניצח: פריציס אפשניק). בנוסף שימש כקפטן נבחרת צרפת.

באולימפיאדת השחמט 1927, אולימפיאדת השחמט הראשונה שאורגנה על ידי פיד"ה והתקיימה בלונדון בין 18 ביולי לבין 30 ביולי 1927 שיחק רנו בלוח השלישי של נבחרת צרפת. רנו ניצח בשלושה משחקים, סיים שישה בתיקו והפסיד שישה.

== ספרים שכתב ==
<div style="direction: ltr;">
"Le problème d'échecs" (1924)<br />
"Les échecs" (1945)<br />
"L'art de faire mat" (1947)<br />
"Les six candidats au championnat du monde" (1948)<br />
"La partie espagnole" (1949), <br />
"Les échecs dans la monde 1951"<br />
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://heritageechecsfra.free.fr/renaud.htm דף לזכרו (בצרפתית)]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תשבצאים
קטגוריה:שחמטאים צרפתים
קטגוריה:שחמטאים שהשתתפו באולימפיאדת השחמט
קטגוריה:אלופי צרפת בשחמט
קטגוריה:מחברי ספרי שחמט
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1893
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1975
ססנה 172

ססנה 172 בנמל התעופה הרצליה
לוח מחוונים של ססנה 172R.]]

ססנה 172 סקייהוק (באנגלית: Cessna 172 Skyhawk) הוא מטוס חד-מנועי, בעל ארבעה מושבים וכנף עליונה קבועה, מתוצרת ססנה איירקראפט קומפני האמריקנית.

בסך-הכל נבנו יותר ססנות 172 מאשר כל מטוס אחר מסוגו. קרוב לוודאי שזהו מטוס האימונים הפופולרי ביותר בעולם.

==תכנון ופיתוח==
על פי אורך חייו והפופולריות שלו, הססנה 172 הוא המטוס הקל בייצור המוני המצליח ביותר בהיסטוריה. הדגמים הראשונים נמסרו ב-1956 והם עדיין נמצאים בשירות. נכון ל- 2008, נבנו יותר מ-43,000 מטוסים. מתחריו העיקריים של ה-172 הם הביצ'קראפט מאסקיטיר (Beechcraft Musketeer), הגראמן מסדרת AA-5, והפייפר צ'רוקי 6 (Piper Cherokee six), שאינם מיוצרים עוד, וכן הדיימונד Diamond DA40) DA40) החדש יותר.

הססנה 172 התחיל את חייו כגרסה שונה של כן הנחיתה התלת-גלגלי של הססנה 170 (שהיה בעל שני גלגלים קדמיים וגלגל אחורי), עם רמה בסיסית של ציוד סטנדרטי. הטיסה הראשונה של אב הטיפוס הייתה בנובמבר 1955. ה-172 הפך בן לילה להצלחת מכירות ויותר מ-1400 מטוסים נבנו ב- 1956.

ה-172 הראשונים היו דומים במראם ל-170, עם אותם ירכתיים ישרים ורגליים ארוכות, אך ל-172 היה מייצב אנכי ישר בעוד ל-170 היו מייצב אנכי והגה כיוון מעוגלים. גרסאות מאוחרות יותר של ה-172 כללו כני נחיתה משופרים (עם גלגל קדמי במקום אחורי) ומייצב אנכי משוך לאחור אשר עדיין בשימוש כיום. השינוי הקוסמטי האחרון שנעשה באמצע שנות השישים היה הנמכת החלק האחורי אשר איפשר להתקין חלון אחורי.

ססנה פרסמה את הראות הנוספת לאחור כ"ראות כוללת" ("Omni-Vision"). תצורת מטוס זאת נשארה מאז כמעט ללא שינוי, פרט לעדכונים במערכת האוויוניקה והמנועים, כולל תא טייס מזכוכית מסוג גרמין G1000 (הכולל שני צגים, צג אחד המשמש כתצוגת טיסה ראשית (PFD) ואחד עבור תצוגה רב-תכליתית (MFD)) ב-2005. ייצור המטוס הופסק באמצע שנות השמונים, אך חודש ב-1996 עם השקת הססנה 172R סקייהוק עם מנוע בעל הספק של 160 כוחות סוס, אשר שופר ב-1998 לססנה 172S סקייהוק SP עם מנוע בעל הספק של 180 כוחות סוס.

==מפרט (172R)==
===אפיון כללי===
* צוות: טייס אחד
* קיבולת: 3 נוסעים
* אורך: 8.28 מטר
* מוטת כנפיים: 11.0 מטר
* גובה: 2.72 מטר
* שטח כנף: 16.2 מ"ר
* משקל ריק: 736 ק"ג
* משקל המראה מרבי: 1,113 ק"ג
* הנעה: מנוע ארבעה צילינדרים 160 כוח סוס ב-2,400 סל"ד
* יחס רוחב-גובה: 7.32
* עומס כנף: 68.8 ק"ג למ"ר

===ביצועים===
* מהירות מרבית בטוחה: 163 קשר (302 קמ"ש)
* מהירות מרבית: 123 קשר (228 קמ"ש) בגובה פני הים
* מהירות שיוט: 122 קשר (226 קמ"ש)
* טווח: 687 מייל ימי (1,272 ק"מ) ב-60% כוח ב-10,000 רגל (3,040 מטר)
* סייג רום: 4,116 מטר (13,500 רגל)
* יחס טיפוס: 3.7 מטר לשנייה (720 רגל לדקה)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מטוסי אימון
קטגוריה:ססנה
גופיפי הסל

גופיף הסל כפי שנראה תחת [[מיקרוסקופ אור]]
גופיפי הסל (Hassall's corpuscles) הם מבנים המצוים בַליבה (מדולה) של התימוס האנושי. הם עשויים מתאי אפיתל תימוס אשר מורכבים מסיבים רטיקולריים מסוג 6 ונקראים על שם ארתור הסל, שגילה אותם בשנת 1849.

תפקידם של גופיפי הסל אינו ברור דיו, כיוון שהיעדרם מתימוס של מכרסמים מקשה על המחקר שלהם. הגופיפים גדלים ומתנוונים יחד עם התימוס עצמו, ככל שהאדם מתבגר. גודלם משתנה ונע בין 20μm עד 100μm ואף יותר.

גופיפי הסל חסרים בתימוס של חולי כשל חיסוני מולד (SCID) .

קטגוריה:מערכת החיסון
קטגוריה:היסטולוגיה
קורט וגנר (מוזיקאי)

קורט וגנר (באנגלית: Kurt Wagner; נולד ב-5 באוקטובר 1959 בנשוויל, טנסי) הוא מוזיקאי אמריקאי. הקים את הרכב הקאנטרי האלטרנטיבי "למבצ'ופ", ומשמש בו כסולן והיוצר העיקרי.

לאורך הקריירה שלו שיתף פעולה עם אמנים רבים, כמו ג'וש ראוס, מורצ'יבה, דייב בולטר וסטיוארט סטייפלס מטינדרסטיקס, צ'ארלי לוין, ויק צ'סנט וגם עם חברי ההרכב האלקטרו-פסיכדלי "X-Press 2".

בשנת 2007 יצא לראשונה כעצמאי לסיבוב הופעות קצר, שלבסוף התארך ובעקבותיו נוצר אלבום הסולו הראשון שלו "Kurt".

==דיסקוגרפיה==
<div style="direction: ltr;">
*Morcheeba, Charango (2002)
*Various artists, Songs for the Young at Heart (2007)
*Kurt (2007)
* X-Press 2, Give It (2005)
</div>

==קישורים חיצוניים==

* ליהיא לסלו, [http://www.nrg.co.il/online/47/ART1/868/363.html הבחור מלאמבצ'ופ: ריאיון עם קורט ווגנר], nrg , 19/3/2009
* 
* 
* תומר יודלביץ, [http://www.nrg.co.il/online/47/ART1/876/569.html?hp=0&loc=136&tmp=7285 קורט ווגנר בהופעה], 07.04.09

קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:זמרי-יוצרי קאנטרי אמריקאים
קטגוריה:זמרי קאנטרי אלטרנטיבי אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1959
אמריקן פאי מציגים: מחנה התזמורת

אמריקן פאי מציגים: מחנה התזמורת (באנגלית: American Pie Presents: Band Camp) הוא ספין אוף של טרילוגיית אמריקן פאי והסרט הראשון בסדרת "אמריקן פאי מציגים". הסרט הופץ ב-DVD בארצות הברית ב-26 בדצמבר 2005, ולא בבתי הקולנוע. הוא בוים על ידי סטיב ראש ונכתב על ידי בראד רידל. הסרט מתמקד במאט סטיפלר, אחיו הצעיר של סטיב סטיפלר מהסרטים הקודמים, אשר נשלח לתזמורת הצועדת הידועה לשמצה, בה הוא פוגש נערה שגורמת לו לשנות את התוכניות שלו.

==משתתפים==
*מאט סטיפלר: (טד הילגנברינק)
*אליס יוסטון: (אריאל קבל)
*מר לוינשטיין: (יוג'ין לוי)
*ברנדון ונדרקמפ: (מאט בר)
*ג'ימי (ג'יימס הי פינג) צ'ונג: (ג'ן הי לי)
*קלואי: (קריסטל לייטנינג)
*ארני קפלוויץ: (ג'ייסון אירלס)
*אריאנה: (לורן סי. מייהו)
*שרי: (אנג'לה ליטל)
*דניאל: (רייצ'ל ולטרי)
*צ'אק שרמן / השרמינטור: (כריס אוון)
*אוסקר: (עומר בנסון מילר)
*אנדי: (דוסט מרץ')
*ד"ר סוזן צ'וי: (לילי מרי)
*אחות המחנה: (ג'ינג'ר לין)

== ראו גם ==
*אמריקן פאי (סדרת סרטים)

== קישורים חיצוניים ==
* 

מחנה הזתמורת, אמריקן פאי מציגים:
קטגוריה:סרטי 2005
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
אהוואז

אהוואז () היא עיר בדרום-מערב איראן. העיר משמשת כבירת פרובינציית ח'וזסתאן ושוכנת במרכזה על גדות הנהר כארון כ-320 ק"מ דרום-מערבית לעיר אספהאן וכ-120 ק"מ צפון-מזרחית לעיר העיראקית בצרה. על פי מפקד האוכלוסין האחרון של איראן משנת 2016, התגוררו בעיר כ-1.18 מיליון בני אדם, רובם מוסלמים שיעים ומיעוטם מוסלמים סונים. זוהי העיר הגדולה ביותר בפרובינציה והשמינית באיראן. העיר מורכבת משני רבעים: החלק החדש שבו המרכז התעשייתי והחלק העתיק שבו אזורי המגורים. אהוואז היא העיר בעלת זיהום האוויר הגבוה ביותר בעולם לפי סקר ארגון הבריאות העולמי משנת 2011.

== אוכלוסייה ==

==אקלים==
האקלים בעיר הוא מדברי, הקיץ ארוך וחם מאוד. החורף קצר. העיר היא אחת החמות ביותר בעולם. הטמפרטורה בקיץ היא כ-45 מעלות צלזיוס, לעיתים מעל 50 מעלות צלזיוס והעיר סובלת מסופות חול ואבק. הטמפרטורה המינימלית בחורף אינה יורדת מתחת ל-5 מעלות צלזיוס.

==היסטוריה==

העיר נוסדה בתחילת תקופתה של האימפריה הסאסאנית, בידי ארדשיר או בידי נכדו הורמיזד הראשון. בעיר נבנו סכרים ומערכת השקיה. בעיר היו שני רבעים - אחד שבו גרה אצולת העיר והאחר ששימש את הסוחרים. עם פלישת הערבים בשנת 640 נהרס רובע האצולה, אך רובע הסוחרים לא נפגע.

בתקופת בית אומיה ובית עבאס פרחה העיר כמרכז לגידול קנה סוכר וכביתם של מלומדים נודעים. בסמוך שכנה האקדמיה של גונדישאפור. המשורר הנודע אבו נואס הוא יליד העיר.

העיר נהרסה עקב פלישת המונגולים במאה ה-13 ובמאה ה-14 והצטמצמה לכפר. מערכות ההשקיה לא תוחזקו ונהרסו בהדרגה.

בשנת 2005 סבלה העיר מסדרה של התפוצצויות. ארגון "ההתנגדות הלאומית של אהוואז" נטל אחריות לפיגועים, אך הממשלה ייחסה אותם להתפתחויות בעיראק הסמוכה ולמימון זר.

ב-22 בספטמבר 2018 נערך בעיר פיגוע ירי בעת מצעד צבאי לציון 38 שנים לתחילת מלחמת איראן–עיראק. בפיגוע נהרגו 29 אנשים. ארגון "המדינה האיסלאמית" וארגון "ההתנגדות הלאומית של אהוואז" נטלו אחריות לפיגוע, אך דובר צבא איראן ייחס אותו לארצות הברית ול"מוסד".

== תחבורה ==
* שדה תעופה בין-לאומי (IATA: AWZ, ICAO: OIAW)
* רכבת: טהראן - ח'וראמשהר
* כביש מהיר מספר 39 אהוואז - אבאדאן (145 קילומטר)
* כביש מהיר מספר 37 אהוואז - אנדימשכ (152 קילומטר)
* כביש מספר 5 אהוואז - בנדר אימאם חומייני (175 קילומטר)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:איראן: ערים
קטגוריה:פרובינציות איראן: ערי בירה
קטגוריה:ח'וזסתאן: יישובים
חזרזיר: הסרט

חזרזיר: הסרט (באנגלית: Piglet's Big Movie; בתרגום חופשי: הסרט הגדול של חזרזיר) הוא סרט המבוסס על חלק מסיפוריו של אלן אלכסנדר מילן בספרים "פו הדב" ו"הבית בקרן פו", ומציג בו את חזרזיר כגיבור הראשי של הסרט ומספר את הסיפורים בהם הוא היה הגיבור הראשי. הסרט יצא לאקרנים במהלך שנת 2003 ויצא ישירות לווידאו ו-DVD בנובמבר באותה שנה.

== עלילת הסרט ==
חזרזיר הוא גור חזירים ורדרד וקטן אשר חי ביער ת"ק הפרסאות לצד חבריו: פו, ינשוף, ארנב, טיגר, איה, רו וקנגה.
יום איסוף הדבש הגיע ליער, וכל החברים מארגנים תוכנית גדולה כדי למצוא מעט דבש, אך חזרזיר לא מעורב בתוכנית בשל גודלו וגילו. הוא מרגיש בלתי מוערך ויוצא לבדו ליער, שם נוכח לדעת כי הוא בכל זאת יכול לעזור לכל יצור.
בינתיים, תוכניתם של חבריו מצליחה אך הדבורים בורחות מהכוורת וכולם בורחים מהן לבית של חזרזיר, ורק שם הם שמים לב כי הוא נעדר. וכך יוצאים כולם לחפש את חזרזיר, כשהם נעזרים ומנחים על ידי ספר הזיכרונות שלו. במהלך החיפושים הם מעלים זיכרונות מהספר ומבינים כיצד חזרזיר הוא הגיבור של כל סיפור, וכיצד תרומתו הייתה כה גדולה אפילו בלי שהבחינו בכך אז.

אך הזמן עובר, וחזרזיר לא נמצא. סערה מתחילה להשתולל, הספר מתעופף לנהר והמצב הולך ונעשה גרוע מרגע לרגע. החברים נכנסים למחסה, שם הם מציירים ציורים רבים של חזרזיר, בהם הוא גיבור וגדול. לאחר שרוחם מתעודדת מעט הם יוצאים לחפש שוב את חברם, אף על פי שהסערה עדיין לא שכחה. בדרך הם מוצאים דפים מספר הזיכרונות של חזרזיר ומתחילים לאסוף אותם, עד שהם מגיעים לגזע עץ ממוטט אשר נתלה מקצה הצוק ממש לצד מפל גדול. בקצהו של הגזע תקוע ספר הזיכרונות של חזרזיר. בצעד נואש מנסה פו להגיע אליו, אך נכנס לצרה גדולה ביותר. חבריו לא מצליחים לחלץ אותו, אך ברגע האמת בא חזרזיר ומציל את פו, וכולם שמחים מאוד על כך שהדוב ניצל וחזרזיר נמצא.

== האפיזודות שנלקחו מתוך הספרים ==
* קנגה והגור רו מגיעים ליער וחזרזיר טובל באמבטיה (פרק 7 ב"פו הדב")
* כריסטופר רובין יוצא בראש "מנסע" (מסע) לציר הצפוני (פרק 8 ב"פו הדב")
* בונים בית לאיה בקרן פו (פרק 1 ב"הבית בקרן פו")

== דמויות ==
*חזרזיר - חזיר קטן אשר מנסה תמיד לעזור לכולם. חברו הטוב של פו.
*פו הדב - דובון אשר אהבתו הגדולה ביותר היא דבש וחברו הטוב ביותר הוא כריסטופר רובין.
*טיגר - טיגריס שחצן וקופצני. חבר של פו הדב.
*ארנב - ארנב רגיש וחכם.
*איה - חמור אפור ופסימי אשר נוהג לקטר על כך שלא מתייחסים אליו.
*קנגה ורו - אמא ובן קנגורואים אשר אוהבים אחד את השני מאוד. גרים יחדיו בבית ביער.
*ינשוף - בעל החיים ה"חכם" ביותר ביער. יודע לקרוא ואף אוהב לדבר לא מעט (בעיקר אל עצמו). בין היתר מרבה לספר סיפורים על משפחתו.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 

קטגוריה:סרטי הנפשה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אנימציה של סטודיו דיסני-טונס
קטגוריה:סרטי פו הדב
קטגוריה:סרטי 2003
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטים על חזירים
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
סונגנאם

סונגנאם (בהנגול: 성남시, בהנג'ה: 城南市) היא עיר במחוז קיונגי שבצפון-מערב קוריאה הדרומית. על פי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2020 אוכלוסיית העיר מנתה 922,025 תושבים.

בשל קרבתה לבירה סיאול, היא בעלת אוכלוסייה רבה וצפופה. העיר דומה באוכלוסייתה ל"ערי לוויין" אחרות הסמוכות לבירה כגון קויאנג וקְוואצְ'הַאן.

בשנים האחרונות הועלו הצעות לשנות את מעמדה של סונגנאם למעמד של עיר-מטרופולין בעלת שלטון עצמאי. הסיבה העיקרית לכך היא קצב הגידול הגבוה של האוכלוסייה והצורך לדאוג לכל תושבי העיר, שרובם מועסקים בסיאול. העיר שואפת לפתח תעשיות מקומיות, בייחוד בתחומי המחשבים, השבבים וההיי-טק. אוכלוסייתה כבר עקפה אוכלוסיות של ערים אחרות בעלות שלטון עצמי. עובדה זו מראה עד כמה העיר מתפתחת במהירות מאז שנת 1991 - השנה בה הוכרזה רשמית כ"עיר לוויין" של סיאול.

== נפות ==
העיר מחולקת לשלוש נפות (קוּ - 구):
* פוּנדאנג
* צ'ינגוואן
* סוּגַ'אנג

פוּנדאנג הוא האזור הגדול ביותר בעיר, ובו מצויים דירות יוקרה וגורדי שחקים רבים. הנפה משמשת כמרכז המסחרי של העיר, וגם כמרכז התחבורתי של העיר, עם קו רכבת תחתית, אשר משתרע עד לבירה סיאול.

== סטטיסטיקה ==
* עובדי ממשלה: 2,200 
* מרכזים רפואיים: 952 
* מורים: 7200 
* תלמידים לכל מורה: 23 
* מספר מכוניות: 270,000

== ערים תאומות == 
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים == 

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קוריאה הדרומית: ערים
קיפו

קיפו. ניתן להבחין בקשרים על החבלים
מוצג במוזיאון לארקו
קִיפּוּ (khipu או quipu; פירוש מילולי: "קשר” בקצ'ואה) היא שיטת קשרים ששימשה את האינקה וממלכות שקדמו להם, להעברת מסרים בסימנים. 

לאינקה לא היה כתב במובן המקובל עלינו ככתב, אך למרות היעדר הכתב, ניהולה של מערכת מדינית כה גדולה דרש צורה מסוימת של אחסון מידע מתמטי (כגון מיסים, כלי נשק, בהמות וכו'). לצורך אחסון המידע המתמטי השתמשו האינקה בכלי הנקרא קִיפּו. 

הקיפו היה עשוי חבל עיקרי אחד, שעליו נתלו חבלים קטנים רבים, לפעמים בצבעים שונים. מקומם של הקשרים בא לציין מספרים בשיטה העשרונית. בפיתוח השיטה לא נעשה ניסיון לשחזר צלילים פונטיים. צופן הקיפו טרם פוענח וקיים מגוון של תאוריות לגבי המידע שהוא מכיל. יש הטוענים שבקיפו צפון הרבה יותר ממידע מספרי וכי הקיפו הוא סוג של לשון כתובה. לפענוח הצופן יש חשיבות מרובה, שכן לא קיים רישום כתוב אחר של שפת האינקה, דבר נדיר ביותר לגבי חברה כה מתקדמת. כיוון שבקיפו נכרכו יחדיו מספר חבלים, הבידול ביניהם (כך שניתן יהיה לזכור איזה חבל מיצג איזה מספר) נעשה על ידי קשירת חבלים בצבעים שונים. דרך נוספת לבידול החבלים הייתה על ידי יצירת "חבלי משנה" אשר חוברו ל"חבל ראשי" באמצעו. כל צבע, עובי, מיקום וסוג של קשר, כמו גם הקצוות הפרומים בקיפו הם בעלי משמעות.

שימושים רבים שהיו לקיפו וידועים כיום הם מפקד אוכלוסין, מיסים, כמות של חפצים שנקנתה או נמכרה. כמו כן, הקיפו שימש לרישום מידע על לוח השנה, שכלל את מספר הימים והחודשים במחזורי השמש והירח. פקידי ממשל של האינקה היו המשתמשים העיקריים של הקיפו, והשתמשו בו על מנת לנהל רישומים על המשאבים שבאחריותם, כגון בעלי חיים ותוצרת חקלאית. פקידים אלה, שהקדישו את זמנם ליצירת ופענוח הקיפו, היו קרויים קיפוקאמאיוק (Quipucamayoc). הם היו מסוגלים לבצע חישובים מתמטיים פשוטים כגון חיבור, חיסור, כפל וחילוק. בעזרת הקיפו, למשל, יכול היה הקיפוקאמאיוק לעקוב אחר כמות העובדים שהשבטים סיפקו. שלטונות האינקה דרשו שיתבצע רישום של כל התוצרת החקלאית (תירס, תפוחי אדמה וכו') וכן טובין אחרים שיוצרו ואוחסנו ברחבי אימפריית האינקה.

בשנים הראשונות שלאחר הכיבוש, פקידי הממשל הספרדי הסתמכו על הקיפו כדי ליישב מחלוקות בנוגע לחובת העבודה של השבטים המקומיים ועל יצור הטובין. לעיתים אף זומן הקיפוקאמאיוק לבית המשפט, שבו נחשב "ניהול הספרים" באמצעות הקיפו תעוד חוקי של תשלומים שבוצעו. השימוש בקיפו הופסק משום שהספרדים לא היו מוכנים להיות תלויים בקיפוקאמאיוק שרק הם היו מסוגלים לפענח את הקיפו. כמו כן הם ראו בקיפו סמל לעבודת האלילים של האינקה ומכשול בדרך להעברת האינדיאנים לנצרות. לפיכך השמידו הספרדים את רוב הקיפו.

כיום נותרו כשש מאות דוגמאות לקיפו. נרשמה הצלחה מסוימת בפענוח המידע האצור במקצת הדוגמאות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://www.hayadan.org.il/האתגר-פיענוח-סודם-של-קשרי-הקיפו האתגר: פיענוח סודם של קשרי ה"קיפו"] הידען
* 
* 
* 
<div dir=ltr>
* [https://web.archive.org/web/20090326042443/http://www.elperuano.com.pe/identidades/96/apuntes.asp L. Fossa, "Los khipu: El estado de la cuestión," El Peruano, 96, (7 noviembre 2005).]
* [http://www.sciencemag.org/cgi/content/full/310/5756/1903d?etoc M. Pärssinen, J. Kiviharju with response by Gary Urton, C. Brezine, "Letters: Inca accounting practices," Science, 310, pg 1903-4(2005)]
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אינקה
קטגוריה:קשרים
קטגוריה:ספרות (מתמטיקה)
קטגוריה:היסטוריה של המתמטיקה
פו הדב: ההרפתקה הגדולה ביותר

פו הדב: ההרפתקה הגדולה ביותר (באנגלית: Pooh's Grand Adventure: The Search for Christopher Robin) הוא סרט הנפשה משנת 1997 שיצא ישירות לווידאו. עלילתו עוסקת במסעם של פו הדב וחבריו אחד ידידם הטוב כריסטופר רובין, שהלך לאיבוד. הסרט מבוסס על חלק מסיפורי פו הדב אשר נכתבו על ידי א. א. מילן, אשר מרוכזים בשני ספרים: "פו הדב" ו"הבית בקרן פו".

== עלילת הסרט ==
בוקר אחד מתעורר פו ומגלה שחברו הטוב ביותר, כריסטופר רובין, נעלם. כריסטופר הותיר אחריו מכתב שאותו פו מוצא ובו כתוב כי הוא הלך לבית הספר. פו, שאינו יודע קרוא וכתוב, מבקש מינשוף לקרוא עבורו את המכתב. ינשוף מפרש באופן שגוי את הכתוב ובטוח שכריסטופר נמצא במקום רחוק ומסוכן מאוד. פו וחבריו יוצאים למסע בעקבות כריסטופר רובין, בו כל אחד מהם נדרש להתמודד עם חולשותיו ולהתגבר עליהן. פו מגלה שגם כשכריסטופר איננו נוכח עמו הוא איתו בלבו. המסע נגמר בכך שכריסטופר מוצא את החבורה (שחיפשה אחריו) ומסביר כי הלך אל בית הספר.

== דמויות ==
*פו הדב – דובון שאוהב דבש, וחברו הטוב ביותר הוא כריסטופר רובין.
*חזרזיר – חזיר קטן, פחדן וורדרד אשר מנסה תמיד לעזור לכולם. חברו הטוב של פו.
*טיגר – טיגריס קופצני ושחצן. חבר טוב של פו הדב.
*ארנב – ארנב אשר מוליך את חבריו שולל בקריאת המפה אך לבסוף מתברר לו כי הוא חכם מכפי שהוא חושב.
*כריסטופר רובין – ילד אשר מסייע לחבורת בעלי החיים ואשר בלעדיו קשה להם להסתדר, ואף חברו הטוב ביותר של פו הדב.
*איה – חמור אפור ופסימי אשר נוהגים להתעלם ממנו במהלך רוב הזמן ובפעמים רבות אפילו לא יודעים שהוא שם. 
*ינשוף – בעל החיים ה"חכם" ביותר ביער. יודע לקרוא ואף אוהב לדבר לא מעט, בעיקר על עצמו. בין היתר מרבה לספר סיפורים על משפחתו.

== טריוויה ==
* קנגה ורו (שהופיעו בסיפורים המקוריים) וגופר (שהומצא על ידי דיסני והיה שותף גם בסדרה) כלל לא הופיעו בסרט זה.
* סצנת הסיום בה כריסטופר רובין ופו מטפסים יחדיו על העץ שוחזרה מתוך הסרט "הרפתקאותיו של פו הדב" משנת 1977. זהו, למעשה, חלק מדיאלוג בין פו לכריסטופר רובין שנמצא בסוף הספר "הבית בקרן פו".
* הסרט היה הסרט האחרון בו השחקן פול ווינצ'ל (1922–2005) השתתף בתפקיד קולו של טיגר. החל מהסרט "טיגר: הסרט" היה זה ג'ים קאמינגס שהשתתף אף בתפקיד קולו של פו הדב.
* סרט זה, נוסף על פרקים של פו וחבריו ב"זמן דיסני", היו הפעם האחרונה שבה השחקן יובל זמיר דיבב את קולו של פו הדב בעברית. מכאן ואילך נכנס לקולו של פו הזמר והשחקן סער בדישי.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי פו הדב
קטגוריה:דיסני: סרטי הנפשה
קטגוריה:סרטי אנימציה של סטודיו דיסני-טונס
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אנימציה שיצאו ישירות בפורמט לצפייה ביתית
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
קטגוריה:סרטי הנפשה אמריקאיים משנת 1997
רישאר סנקט

אופנוע F650RR{{כ}} [[BMW איתו זכה סנקט בראלי דקר בשנת 2000]]
רישאר סנקט (בצרפתית: Richard Sainct, 14 באפריל 1970 - 29 בספטמבר 2004), היה רוכב מרוצי אופנועי ראלי צרפתי שזכה שלוש פעמים בראלי דקר.

בשנים 1999 ו-2000 זכה סנקט בראלי דקר עם אופנוע מתוצרת BMW וב-2003 על גבי אופנוע מתוצרת KTM. הישגים נוספים בקריירה שלו היו ניצחונות בראלי תוניסיה בשנים 1998 ו-1999, ארבעה ניצחונות בראלי מרוקו בשנים 1997, 1998, 2001 ו-2002 וכן בראלי מצרים ב-2002. כמו כן זכה באליפות העולם בראלי רייד ב-2002.

סנקט החל להתחרות במרוצי אנדורו בשנת 1989 באליפות צרפת. ב-1991, כשהיה בן 20, השתתף לראשונה בראלי אטלס ושנה לאחר מכן השתתף כחובב בראלי דקר. בהיעדר נותני חסות, לא חזר סנקט למרוץ זה עד לשנת 1995, אז הגיע למרוץ כרוכב מקצועי בחסות BMW.

== מותו ==
סנקט נהרג ב-29 בספטמבר 2004 בתאונה בקטע המדידה הרביעי של ראלי הפרעונים במצרים. הצוות הרפואי שהוזנק למקום ניסה להחיותו ואף פינה אותו במסוק ממקום התאונה, אך ללא הועיל. בעקבות מותו, הפסיקה יצרנית האופנועים KTM (שבחסותה רכב סנקט באירוע) את השתתפות חברי קבוצתו של סנקט באותו המרוץ.

== קישורים חיצוניים ==

[https://web.archive.org/web/20070516225809/http://www.fullgaz.co.il/archive/sep-04/news/fg7922-richard-sainct-killed.php אלוף הפריז-דקאר - רישאר סנקט - נהרג!] - מתוך מגזין פול גז ב-29 בספטמבר 2004

קטגוריה:רוכבי אופנועי מרוץ צרפתים
קטגוריה:רוכבי אופנועי מרוץ שנהרגו על המסלול
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1970
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2004
בנימין מנדלסון

ממוזער
בנימין מנדלסון (Beniamin Mendelsohn 23 באפריל 1900 - 25 בינואר 1998) היה עורך דין ישראלי ממוצא רומני, אחד משני מייסדי תורת הוויקטימולוגיה.

==ביוגרפיה==

בנימין מנדלסון נולד בבוקרשט שברומניה לאביו שמעון אריה מנדל שהיה תלמיד חכם ועסק במסחר ולעת זיקנה עלה ארצה ולאמו טאובה מנדל (שכנא), בצעירותו היה פעיל בקבוצת בני עזרא, התארגנות יהודית ברומניה, שהונהגה על ידי דוקטור חיים ברזיס, הרב הראשי של פלוישט ובנוסף לפעילותה התרבותית רוחנית היא נאבקה נגד המיסיונריות הפרוטסטנטית והאנגליקנית. מאוחר יותר טען מנדלסון שיצר את הוויקטימולוגיה בעקבות מקרה בו יהודי צעיר, חסר השכלה, בעל מקצוע נבער למדי וחסר ידיעות ביהדות, נפל לידי המיסיונרים בשל המצב הכלכלי שלו ושל משפחתו והוא, מנדלסון, בעזרת דוקטור ברזיס, הצליח "להצילו" מידי המיסיונרים.

בהגיעו לארץ החל לעבוד כשומר במשרד המשפטים בירושלים וכשנודע באקראי לדוד בן-גוריון בביקור שערך במשרד המשפטים על מקצועו הורה להעסיקו כעורך דין במשרד המשפטים שבירושלים.

בשנת 1938 הוכר כאבי תורת הוויקטימולוגיה בכתב עת צרפתי.

בכנס הראשון שנערך ב-1973 שנערך בירושלים לכבודו, הופיע כאורח הכבוד, נושא החקר בנושא זה התרחב מעבר לגבולות חקר העולם הפלילי ובפקולטות בעולם הרחב יש המפתחים את תורתו. 

בשנת 1980 הוכר על ידי אוניברסיטת תל אביב בתרומתו המיוחדת לאנושות בהתפתחות תחום זה.

באיגוד הוויקטימולוגיה העולמית מחולקת מלגה דו שנתית על שמו.

משנת 2021 אוניברסיטת ירושלים פועלת להנגשת הארכיון שלו לחוקרים ולציבור הרחב.

נפטר בירושלים, ישראל.

== לקריאה נוספת ==
*ברוך טרקטין, לוסיאן-זאב הרשקוביץ, אנציקלופדיה ליהדות רומניה במאות הט"ז-כ"א, מוסד הרב קוק, 2012.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://archive.today/20121212112515/http://faculty.ncwc.edu/mstevens/300/300lecturenote01.htm VICTIMOLOGY THEORY] 

ממוזער]]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קרימינולוגים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998