OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
זיסי סתוי

זיסי סתוי (13 באפריל 1939 – 1 בדצמבר 2021) היה עורך ספרותי ומנחה מפגשי ספרות ומוזיקה ישראלי.

==ביוגרפיה==
נולד בתל אביב ב-13 באפריל 1939 בשם זיסי זסטבקר. החל את דרכו כעורך בקול ישראל, בעריכת תוכניות ספרותיות. ערך בין השאר, גם את עיתון התזמורת הפילהרמונית הישראלית, והיה בין עורכי ירחון אגודת הסופרים "מאזנים". סתוי שימש כעורך מדור הספרות של עיתון "הבוקר" עד סגירתו, ולאחר מכן חבר מערכת העיתון "היום".

במשך כ-30 שנה היה עורך מדור הספרות של ידיעות אחרונות. במהלך השנים נתן במה ליוצרים חדשים ובלתי מוכרים, בצד טיפוח יוצרים ותיקים. המשורר אבות ישורון לדוגמה, היה מן הבולטים במשוררי הדור הקודם, ששיריהם נדפסו במוסף; סתוי נתן לישורון במה כמעט חופשית. לאחר שפרש מתפקידו זה בעיתון, החליפה אותו הסופרת שולמית גלבוע.

נפטר ב-1 בדצמבר 2021.

==ספרים בעריכתו==
* "שלושים שנה, שלושים סיפורים", אנתולוגיה של הסיפורת העברית החדשה, 1993.
* "אשר אהבת את יצחק", סופרים כותבים ומבכים את רצח רבין, 1995.
* "66 משוררים", מבחר מהשירה העברית החדשה, 1996.
* "חמישים שנה, חמישים סיפורים", במלאת חמישים שנה למדינת ישראל, 1998.
* "הרחובות ממריאים לאט", שירים וצילומים מבתי הקפה של תל אביב, 1999.
* "מה זאת אהבה?", שירי אהבה של מיטב המשוררים העבריים בתקופתנו. משיריו של ח"נ ביאליק, ועד ימינו, 2000.
* "לקסיקון הקשרים לסופרים ישראלים", 2014.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עורכים ישראלים
קטגוריה:עורכים ספרותיים ישראלים
קטגוריה:סגל הבקר
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:סגל היום
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
איי אשמור וקרטייה

טריטוריית איי אשמור וקרטייה (אנגלית: Territory of Ashmore and Cartier Islands) היא טריטוריה של אוסטרליה המורכבת משתי קבוצות איים בלתי מיושבים באוקיינוס ההודי, בקצה המדף היבשתי של אוסטרליה, דרומית לאינדונזיה.

==גאוגרפיה==
הטריטוריה כוללת את "שונית אשמור" בה שלושה איונים (מזרחי, אמצעי ומערבי) והאי קרטייה (70 ק"מ מערבה מן השונית).
שטח הטריטוריה, לרבות שטחי הים והלגונות 199.45 קמ"ר, מתוכם 114.400 קמ"ר של יבשה. אורך קווי החוף של האיונים - 74.1 ק"מ.

אין באיים נמלים, וניתן לעגון רק במרחק מה מהחופים.
* שטח שונית אשמור 155.44 קמ"ר (לרבות שטח הלגונה)
** שטח היבשה של האיון המערבי - 51,200 מ"ר. על אי זה נמצאת תחנת מדידת מזג אוויר אוטומטית.
** שטח היבשה של האיון המרכזי - 21,200 מ"ר.
** שטח היבשה של האיון המזרחי - 25,000 מ"ר.

* שטח שונית קרטייה 44.03 קמ"ר (לרבות שטח הלאגונה). שטח היבשה של האי קרטייה - 17,000 מ"ר.

==מנהל==
הטריטוריה מהווה חלק מן הטריטורייה הצפונית, ומנוהלת על ידי משרד איכות הסביבה, הספורט והטריטוריות האוסטרלי, היושב בקנברה.

==שמורת הטבע==
בשנת 1983 הוקמה באי "שמורת הטבע הימית שונית אשמור", בשל המגוון הביולוגי הרב של בעלי החיים והצמחים החיים בשוניות.
לדוגמה, בין השוניות חיים 14 סוגים שונים של נחשי ים - יותר מבכל מקום אחר על פני כדור הארץ.
"שמורת הטבע הימית האי קרטייה" הוכרזה בשנת 2000 וכוללת את כל שטח האי, וכן רדיוס של 7.2 ק"מ סביב האי.

==כלכלה==
איי אשמור וקרטייה נטולים פעילות כלכלית. קרבתם של האיים לאינדונזיה, סייעה להפיכתם לנקודת מעבר למבריחי אנשים ומחפשי מקלט באוסטרליה. הפליטים מנסים להגיע לטריטוריה אוסטרלית באמצעות סירות דיג קטנות, על מנת לקבל מעמד פליטים.

ממשלת אוסטרליה מסרבת לקבל אותם, ונוקטת מספר צעדים על מנת למנוע את הברחות האנשים לאיים, ובהם הוצאת האיים מתוך "אזור ההגירה האוסטרלי". כך שכיום, עצם ההגעה לאיים אלה אינה נחשבת ככניסה לטריטוריה אוסטרלית לצורכי הגירה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ga.gov.au/education/facts/dimensions/externalterr/ashmore.htm עובדות אודות האיים]
* [http://www.deh.gov.au/coasts/mpa/ashmore/ משרד איכות הסביבה האוסטרלי - אתר האיים]

קטגוריה:אוסטרליה: טריטוריות
קטגוריה:איים באוקיינוס ההודי
אשמור וקרטייה
טריטון (ירח)

טריטון, הידוע גם כנפטון I, הוא הגדול בירחיו של נפטון, כוכב הלכת השמיני במערכת השמש. טריטון הוא הירח השביעי במרחקו מכוכב הלכת, והוא נתגלה על ידי ויליאם לאסל ב־10 באוקטובר 1846, רק 17 ימים לאחר גילויו של נפטון עצמו. במשך זמן רב לא היה לירח זה שם, ורק בשנת 1949 אושר סופית השם "טריטון", על שם טריטון, אחד מאלי הים במיתולוגיה היוונית ובנו של פוסידון.

טריטון הוא היחיד מבין הירחים הגדולים במערכת השמש אשר נע במסלולו במגמה הפוכה לכיוון תנועתו של כוכב הלכת. בשל כך סוברים כי הוא נוצר במקום אחר ונלכד על ידי כבידתו של נפטון לאחר שכבר נהיה גוף עצמאי.

==מסלול==
טריטון מרוחק כ־354,000 ק"מ מנפטון והוא משלים סיבוב אחד סביב צירו ב־5.87 ימי ארץ ובמהירות של 4.39 קמ"ש, במסלול שהוא כמעט מעגלי. נטיית מסלולו היא 157.3 מעלות ביחס למישור הקפתו את נפטון. 

בשל תנועתו ההפוכה והשפעת כוחות הגאות שמפעיל עליו נפטון, טריטון מתקרב אליו יותר ויותר, ומעריכים כי תוך 3.6 מיליארד שנה הוא יגיע לגבול רוש ויתפורר בשל כבידתו של נפטון.

==מבנה==
מונטאז' של טריטון שצולמה ב־1989 על ידי החללית וויאג'ר 2]]
צפיפותו של טריטון היא 2.05 גרם לסמ"ק, והוא ככל הנראה מורכב מ־25% קרח מימי ומ־75% מחומר סלעי. קוטרו 2,700 ק"מ, וטמפרטורת פני השטח של טריטון היא 235- מעלות צלזיוס, מה שגורם למתאן, לחנקן ולפחמן הדו־חמצני לקפוא. דבר זה מייחד את טריטון כגוף היחידי, ככל הידוע, שרוב פני הקרקע שלו עשויים מקרח חנקני, והוא נחשב לגוף הקפוא ביותר שנצפה עד כה במערכת השמש.

האטמוספירה של טריטון דלילה מאוד, והלחץ האטמוספירי על פניו הוא כ־0.01 מיליבר. גובה האטמוספירה הוא 5–10 ק"מ והיא מורכבת בעיקר מחנקן וכמות קטנה של מתאן קפוא. מהירות ההימלטות מעל פניו של טריטון שווה ל־1.45 ק"מ בשנייה, ויש לו שדה מגנטי.

קרומו של טריטון מורכב בעיקר מתרכובות של צורן (סיליקטים), אך מצויה עליו גם כמות רבה של קרח מימי וקרח מתאני קפוא. הקרום משופע באגמי קרח גדולים, מכתשי מטאוריטים ופסגות הרים קפואות. החללית וויאג'ר 2 תצפתה על טריטון גייזרים, המעיפים חומר לגובה של 8 ק"מ מעליו; החומר הנפלט מגייזרים אלו הוא ככל הנראה חנקן נוזלי, או תרכובות של מתאן, ומניחים כי פעילותם של הגייזרים הללו נובעת מחימום עונתי של טריטון על ידי השמש. גייזרים אלה מייחדים את טריטון והוא אחד משלושת הגופים במערכת השמש אשר מתרחשת בהם פעילות וולקנית.

==טופוגרפיה==

==היווצרות==
בשל מסלולו ההפוך לכיוון תנועתו של נפטון, משערים כי טריטון היה גוף עצמאי וחלק מחגורת קויפר, עד אשר נלכד בכוח המשיכה של נפטון והפך ללוויין שלו. השערה זו מקבלת משנה־תוקף לאור הדמיון הגאולוגי הרב בין טריטון לפלוטו ולאור המסלול המעוות של נראיד, הירח השני של נפטון. משערים כי טריטון, בעברו בסמוך לנפטון, השפיע בכבידתו על נראיד והיטה אותו למסלול האקסצנטרי הנוכחי שלו.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ירחי נפטון
משולש הקיץ

משולש הקיץ הוא מערך דמיוני של שלושה כוכבים בהירים המופיעים בעונת הקיץ של חצי הכדור הצפוני. משולש זה מורכב מהכוכבים וגה שבקבוצת הכוכבים נבל, אלטאיר שבקבוצת הכוכבים נשר והכוכב דנב שבקבוצת הכוכבים ברבור. משולש הקיץ

הביטוי נעשה לעממי על ידי האסטרונום הבריטי סר פטריק מור בשנות ה-50, אך הוא לא המציא את המונח. האסטרונום האוסטרלי אוסוולד תומאס תיאר את הכוכבים "המשולש העצום" בשנות ה-20.

משולש הקיץ נמצא מעל קווי הרוחב המרכז-צפוניים במהלך הקיץ, אך ניתן לראותו גם בסתיו (עד חודש נובמבר) בערב ובאביב ניתן להבחין בו בשעות הבוקר המוקדמות. בחצי הכדור הדרומי ניתן לראותו נמוך בצפון בחורף.

==כוכבי משולש הקיץ==

{| border="1" cellpadding="2"
!שם
!קבוצת כוכבים
!בהירות נראית
!הארה (× שמש)
!סוג ספקטרלי
!מרחק (שנות אור)
|-
|וגה
|נבל
|0.03
|52
|A0
|25
|-
|דנב
|ברבור
|1.25
|70,000
|A2
|1,400
|-
|אלטאיר
|נשר
|0.77
|10
|A7
|16.6
|}

==ראו גם==
*משושה החורף
*משולש האביב

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אסטרונומיה תצפיתית
קטגוריה:אסטריזמים
קטגוריה:קיץ
הדובה הקטנה

הדובה הקטנה או העגלה הקטנה היא קבוצת כוכבים בחצי הכדור הצפוני. בנוסף להיותה אחת מ-88 קבוצות הכוכבים המודרניות, היא גם חלק מ-48 קבוצות הכוכבים לפי תלמי. הקוטב השמימי הצפוני נמצא בקבוצה זו, למרות שבעוד מספר מאות שנים עובדה זו תשתנה כתוצאה מנקיפת ציר כדור הארץ.

==מאפיינים בולטים==
העגלה הקטנה והעגלה הקטנה כאמצעים לזהות את כוכב הצפון
הדובה הקטנה מכילה אסטריזם בשם "העגלה הקטנה", בשל סידור שבעת הכוכבים שלה - 4 גלגלים ויצול בן 3 כוכבים כאשר הכוכב שבקצה יצול העגלה הוא כוכב הצפון (פולאריס).
את פולאריס ניתן למצוא גם באמצעות המשך הקו שעובר דרך הקצה (שאינו היצול) של העגלה הגדולה.
מתוך 7 הכוכבים שבעגלה הקטנה נובעת המילה "צפון" בשפות שונות: ספטנטריון בלטינית וספטנטריונל בצרפתית וספרדית.

בקבוצת הכוכבים נמצאת הגלקסיה הננסית הדובה הקטנה שהיא גלקסיית לוויין של שביל החלב.

==כוכבים בולטים==
α בדובה הקטנה (כוכב הצפון או פולאריס) הוא ענק צהוב במרחק של כ-430 שנות אור. הכוכב הוא משתנה קפאידי שבהירות נראיתו משתנה בין דרגות 2.1 ל-2.2 במחזוריות של 4 ימים. כמו כן זהו גם כוכב זוגי עם בן זוג עמום בעל בהירות מדרגה 9, בו ניתן להבחין באמצעות טלסקופ חובבים.

β בדובה קטנה (כוכב) הוא ענק כתום מסוג ספקטרום K4 במרחק של כ-130 שנות אור ועם בהירות מדרגה 2.1.

==היסטוריה==
רווח כי קבוצת כוכבים זו פורסמה על ידי האסטרונום היווני תאלס ממילטוס, עם זאת היא כבר הייתה בשימוש על ידי יורדי ים עוד לפני כן. בימי קדם, הדובה הקטנה נקראה כנף הדרקון ונחשבה לחלק מדרקון. כיום שם זה כבר נשכח.

==מיתולוגיה==
קבוצת הכוכבים "הדובה הקטנה" מזכירה דובה עם זנב. ה"זנב" נראה ארוך במיוחד כאשר מכלילים בה את הכוכבים החיוורים בסביבתה. קבוצת "הדובה הקטנה", מהווה יחד עם "הדובה הגדולה" את בסיס האגדה על קליסטו, נימפת היער היפה ובנה ארקס, שהפכו לשתי דובות והועלו לשמיים על ידי זאוס מלך האלים. 

לפי האגדה הזנב הוארך מעבר לזנב דב רגיל בשל סיבובה הבלתי פוסק של הדובה סביב הקוטב דרך זנבה.

בעבר נחשבה הדובה הקטנה לקבוצה של שבעה כוכבים קרובים בלבד, ואלו נחשבו לאחיות. במיתולוגיה היוונית הקדומה, שבעת הכוכבים בדובה הקטנה נחשבו להספרידות, בנות אטלס. ייתכן שיחד עם קבוצות אחרות במזל מאזניים (שומר הדובים, הדובה הגדולה ודרקון), היא היוותה את מקור האגדה על תפוחי ההספרידות, שהיא חלק משתים עשרה המטלות של הרקלס.
תרבויות רבות חשבו את הדובה לגומה שבה ציר כדור הארץ סבב. במיתולוגיה ההודית כוכב הקוטב הוא דהרווה (כיום משמעות המילה קוטב) וישנו סיפור מאחורי הפיכתו לכוכב.

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:קבוצות כוכבים
קטגוריה:48 קבוצות הכוכבים של תלמי
קטגוריה:דוביים בתרבות
שפות מצריות

שפות מצריות הן תת-משפחה של שפות במשפחת השפות האפרו-אסיאתיות. בין השפות הנכללות תחת קבוצה זו הן השפה המצרית הקדומה (כולל הכתב הדמוטי) וכן הניב של שפה זו, הקופטית. השפות נחשבות לשפות נכחדות, אולם יש מבין מאמיני הדת הקופטית המשתמשים בקופטית כשפה ספרותית וליטורגית.

==חלוקה==
ניתן לחלק את השפות המצריות באופן הבא:
* שפות מצריות קדומות (או מצרית קלאסית):
**מצרית עתיקה
***מצרית ארכאית (לפני 2600 לפנה"ס – תקופת תין)
***מצרית קדומה, או מצרית עתיקה סטנדרטית (2600–2000~ לפנה"ס – תקופת הממלכה הקדומה)
**מצרית תיכונה (2000–1350~ לפנה"ס – תקופת הממלכה התיכונה עד ראשית תקופת האימפריה המצרית, או הממלכה החדשה)
* שפות מצריות מאוחרות:
**מצרית מאוחרת (1350–700~ לפנה"ס – מאמצע תקופת האימפריה ועד לאמצע תקופת הביניים השלישית)
**מצרית דמוטית (700~ לפנה"ס – 400~ לסה"נ – תקופת הביניים השלישית, מצרים התלמיית ושלטון רומא)
**קופטית
המצרית העתיקה, התיכונה והמאוחרת נכתבו בכתב חרטומים ובכתב ההיראטי, לעומת המצרית הדמוטית שנכתבה בכתב הדמוטי שהתפתח מהכתב ההיראטי. השפה הקופטית נכתבת באלפבית הקופטי, שנוצר בתקופה התלמיית על בסיס האלפבית היווני, והתפתח על מנת להתאים לפונולוגיה המצרית. האלפבית הקופטי החליף בהדרגה את מערכות הכתב הקדומות יותר במאות ה-4 וה-5 לסה"נ.
==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:שפות עתיקות
שפות צ'אדיות

שפות צ'אדיות הן קבוצת שפות המדוברות בניגריה, ניז'ר, צ'אד, הרפובליקה המרכז אפריקאית וקמרון השייכות למשפחת השפות האפרו-אסיאתיות. השפה הצ'אדית המדוברת ביותר היא האוסה שהיא הלינגואה פרנקה (שפת התקשור המרכזית) במערב אפריקה.
השפות הצ'אדיות מתחלקות לקבוצות כך:
* שפות ביו-מנדרה:
** שפות ביו מנדרה "א":
*** שפות ביו-מנדרה "א1":
**** שפות ביו מנדרה "א1" מזרחיות:
***** בוגה
***** גענדה
***** האואנה
**** שפות ביו מנדרה "א1" מערביות:
***** ג'ארה
***** טארה
*** שפות ביו-מנדרה "א2":
**** שפות ביו-מנדרה "א2"(1):
***** בורה-פאביר
***** סיבאק
***** קופה
***** פוטאי
**** שפות ביו-מנדרה "א2"(2):
***** הובה
***** מרגי דרומית
***** מרגי מרכזית
*** שפות ביו-מנדרה "א3":
**** באנה
**** היאה
**** קאמווה
**** פסיקייה
*** שפות ביו-מנדרה "א4":
**** שפות למאנג:
***** למאנג
***** וומגו-מבאס
***** קסאדי
**** שפות מנדרה פרופר:
***** פארקווה
***** וונדאלה
*** שפות ביו-מנדרה "א5":
**** באלדאמו
**** קובוק
**** דוגוור
**** גאדווה
**** גמזק
**** מאדא
**** מאפא
**** מאטאל
**** מבוקו
**** מפלה
**** מלוקוו
**** מאריי
**** מופו-גודור
**** מויאנג
**** גיזיגה צפונית
**** מופו צפונית
**** פלסלה
**** גיזיגה דרומית
**** ווזלום
**** זולגווה
*** שפות ביו-מנדרה "א6":
*** שפות ביו-מנדרה "א7":
*** שפות ביו-מנדרה "א8":
** שפות ביו מנדרה "ב":
* שפות צ'אדיות מזרחיות:
* שפות צ'אדיות מערביות:
* שפות מאסה:

==קישורים חיצוניים==

* 

צ'אדיות
הלמה של ניימן-פירסון

בבדיקת השערות סטטיסטית, הלמה של ניימן-פירסון היא למה שפותחה על ידי הסטטיסטיקאים יז'י ניימן ואגון פירסון, והיא מצביעה על מבחן בין השערות פשוטות, אשר לו העוצמה הגדולה ביותר מבין כל המבחנים בעלי אותה רמת המובהקות <math>\alpha</math> (או נמוכה יותר). במילים אחרות, היא מבטיחה את קיומו של מבחן שהוא טוב יותר מכל ה"מתחרים" שלו, ומציעה דרך לבנות אותו.

== ניסוח ==
נתונים מדגם <math>\mathbf{X}=(X_1,\dots,X_n)</math>, פונקציית נראות <math>L(\mathbf{X};\theta)</math> התלויה בפרמטר <math>\theta</math>, ושתי השערות פשוטות: השערת האפס, <math>H_0\,: \theta =\theta_0</math> וההשערה החלופית, <math>H_1\,: \theta =\theta_1</math>. תחת תנאים אלה, מבחן יחס הנראות, שאזור הדחייה שלו הוא:<math display="block">\mathcal{R}_k=\left\{\mathbf{X}: \frac{L(\mathbf{X};\theta_1)}{L(\mathbf{X};\theta_0)} > k_\alpha\right\}</math>
הוא המבחן בעל העוצמה הגדולה ביותר (Uniformly Most Powerful; UMP) מבין כל המבחנים ברמת מובהקות <math>\alpha</math> (כלומר, מתקיים <math>\operatorname{Pr}(\mathbf{X} \in \mathcal{R}_k)=\alpha</math>, אם <math>H_0</math> נכונה).

למעשה, פעמים רבות ניתן למצוא מבחן שקול (כלומר, בעל אותו אזור דחייה), שסטטיסטי המבחן שלו פשוט יותר – ראו דוגמה להלן.

== דוגמה ==
נניח מודל סטטיסטי שבו הנתונים מתפלגים נורמלית עם שונות ידועה <math>\sigma^2</math> ותוחלת לא ידועה <math>\mu</math>. נניח גם כי קיימות שתי השערות חלופיות פשוטות באשר לתוחלת:<math display="block">\begin{array}{lcl} H_0 : & \mu=0 \\ H_1: & \mu=1 \end{array}</math>הנראות לפי השערת האפס היא <math display="block">L(\mathbf{X};\theta_0) = \frac{1}{\sqrt{2\pi\sigma^2}}\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n {X_i}^2\right)</math>ובאופן דומה, הנראות לפי ההשערה החלופית היא <math display="block">L(\mathbf{X};\theta_1) = \frac{1}{\sqrt{2\pi\sigma^2}}\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n \left(X_i-1\right)^2\right)</math>ויחס הנראות הוא<math display="block"> 
 
 \begin{alignat}{2}
 \frac{L(\mathbf{X};\theta_1)}{L(\mathbf{X};\theta_0)} & = \frac{\cancel{\frac{1}{\sqrt{2\pi\sigma^2}}}\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n \left(X_i-1\right)^2\right)}{\cancel{\frac{1}{\sqrt{2\pi\sigma^2}}}\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n {X_i}^2\right)} \\
 & = \frac{\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n \left({X_i}^2-2X_i+1\right)\right)}{\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n {X_i}^2\right)} \\
 & = \exp\left[-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n \left( \cancel\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n {X_i}^2\right)</math>ובאופן דומה, הנראות לפי ההשערה החלופית היא <math display="block">L(\mathbf{X};\theta_1) = \frac{1}{\sqrt{2\pi\sigma^2}}\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n \left(X_i-1\right)^2\right)</math>ויחס הנראות הוא<math display="block"> 
 
 \begin{alignat}{2}
 \frac{L(\mathbf{X};\theta_1)}{L(\mathbf{X};\theta_0)} & = \frac{\cancel{\frac{1}{\sqrt{2\pi\sigma^2}}}\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n \left(X_i-1\right)^2\right)}{\cancel{\frac{1}{\sqrt{2\pi\sigma^2}}}\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n {X_i}^2\right)} \\
 & = \frac{\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n \left({X_i}^2-2X_i+1\right)\right)}{\exp\left(-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n {X_i}^2\right)} \\
 & = \exp\left[-\frac{1}{2\sigma^2}\sum_{i=1}^n \left( \cancel
מונמארטר

בזיליקת סקרה קר]]
מונמארטר (בצרפתית: Montmartre, הגייה: מוֹנְמָרְטְר) היא גבעה בצפון פריז שבצרפת ברובע ה-18 של העיר, בגדה הימנית של נהר הסן.

==מקור השם==
השם מונמארטר מקורו בצרפתית - "הר הקדושים המעונים" - Mont des Martyrs, בשל האמונה שראשיהם של הבישוף דני הקדוש (הקדוש המגן על צרפת) וקדושים נוספים נערפו על הגבעה בסביבות שנת 272.

==היסטוריה מוקדמת==
בשנת 1134 הוקם בגבעה מנזר של המסדר הבנדיקטי. בשנת 1534 שימשה כנסיית המנזר כמקום בו הקים איגנטיוס מלויולה וחבריו מסדר הישועים. המנזר נהרס במהלך המהפכה הצרפתית.

במהלך השנים הייתה הגבעה אזור של גידול גפנים לצורך ייצור יין.

בתקופת המהפכה הצרפתית הוסב שם הגבעה ל"מונמרה" (Montmarat) על שמו של ז'אן-פול מארה (מאישיה הבולטים של המהפכה), אולם בהמשך הוחזר השם המקורי.

==המאה ה-19==
בתקופת שלטונו של נפוליון השלישי והתוכניות הגדולות של ברון אוסמן לבניית פריז בסגנון מודרני עם שדרות רחבות, נאלצו רבים מתושבי האזורים שנהרסו להתפנות מבתיהם. אזור מונמארטר נחשב מחוץ לתחום העירוני של פריז, אולם היה קרוב יחסית אל העיר וניתן היה לראותה ממנו, מחירי הדיור בו היו זולים מאשר ברבעים שבתוך העיר ועל כן התיישבו בו (וכן בקלישי ובלה וילט) תושבים רבים של העיר.

בשל העובדה שבאזור היו יקבים של המנזר שפעל במקום, הפך המקום למוקד של מסבאות ובתי שיכר, ובהמשך לאזור בילויים. בסוף המאה ה-19 נפתח במקום הקברט המפורסם - מולן רוז', ובבית המרזח Le Chat Noir (החתול השחור, לה שא נואר) נהגו לשבת אמנים רבים.

בין השנים 1876–1912 נבנתה על הגבעה בזיליקת הלב הקדוש (הסקרה קר), כביטוי לאמונת התושבים באל לאחר המפלה הגדולה של צרפת ב-1871 במלחמת פרוסיה צרפת.

==מקום מפגש אמנים==
החל מאמצע המאה ה-19, התגוררו אמנים כמו יוהאן יונגקינד וקאמי פיסארו במונמארטר, שהפכה במהירה להיות מרכז האמנות של פריז ומוקד חיי הבוהמה.
פבלו פיקאסו ואמדאו מודיליאני התגוררו בקומונה במונמארטר, בבניין שנקרא לה בטו-לאוואר - "סירת המכבסה" (Le Bateau-Lavoir), בין השנים 1904–1909.

בין השאר התגוררו במונאמרטר ועבדו בה וינסנט ואן גוך, פייר בריסו, אלפרד ג'ארי, ז'ן פול, ז'אק וילון, רמון דושאן-וילון, אנרי מאטיס, אנדרה דרן, סוזאן ואלאדון, פייר-אוגוסט רנואר, אדגר דגה, מוריס אוטריו, אנרי דה טולוז-לוטרק, ותאופיל סטיינלן.

הזרם הקוביסטי באמנות נוצר והתפתח במונמארטר.

כאשר הרובע הפך לאפנתי ושכר הדירה עלה, עברו האמנים להתגורר ברובע מונפרנאס הזול יותר.

==מונמארטר כיום==
הכיכר המרכזית ברובע מונמארטר, פלאס די טרטר (Place du Tertre), הומה מדי יום ומדי ערב בעשרות ציירי פורטרטים, קריקטוריסטים, אמני רחוב, ובאלפי תיירים הפוקדים את דוכני האמנים, המסעדות ובתי הקפה. בסמוך לכיכר, בביתו של האמן מוריס אוטריו, נמצא כיום מוזיאון מונמארטר המציג את עבודותיהם של אמני העבר המפורסמים של הרובע.

אמנים רבים קבורים היום בבית הקברות של מונמארטר ובבית הקברות סן ונסן, המהווים בשל כך אתרי תיירות. 
בשל חשיבותו ההיסטורית ויופיו של הרובע, הוא מוגדר כאתר היסטורי, ואסורה בו בנייה שאינה משתלבת באופיו המקורי. מדרום-מערב למונמארטר מצוי "רובע האורות האדומים" של פריז - רובע פיגאל.

== קישורים חיצוניים ==

* 

*
קטגוריה:פריז: שכונות
קטגוריה:הרובע השמונה-עשר של פריז
קטגוריה:פריז: אטרקציות תיירותיות
קטגוריה:מקומות שעל שמם כוכב לכת מינורי
סט פקודות

סט פקודות הוא אוסף של הוראות בשפת מכונה שמכיר מעבד. על מנת לבצע פעולה כלשהי המעבד צריך לקבל פקודות ב"שפה" שהוא מבין, סט הפקודות הוא בעצם אוצר המילים של המעבד.

המעבד מבצע רצף של פקודות מכונה (instructions) הניתנות לו. פקודת מכונה היא רצף של סיביות, שהמעבד מבצע בהתאם להן פעולה מתאימה, בדרך כלל פעולה פשוטה ביותר. פקודות המכונה כוללות:
* קריאת וכתיבת ערכים לזיכרון
* שינוי ערכי אוגרים ("רגיסטרים")
* חישובים אריתמטיים במספרים שלמים (חיבור, חיסור, כפל, חילוק)
* פעולות בינאריות לוגיות (AND, OR, NOT, XOR)
* בדיקת תנאים לוגיים
* פעולות המשפיעות על מצב המעבד עצמו. פעולות אלו בדרך כלל ספציפיות לכל סוג מעבד, ולעיתים קרובות אינן נתמכות על ידי מהדרים ("קומפיילרים")
* פעולות בקרת זרימה, המשנות את כתובתה של הפקודה הבאה שתתבצע.

לפקודות המכונה מבנה מוגדר היטב, הכולל את קוד הפקודה (האופרטור), ולעיתים הנתונים שעליהם פועלת פקודה זו ("אופרנדים").

אוסף כל פקודות המכונה של מעבד מסוים הוא סט פקודות שלו. כתיבתן של פקודות מכונה נעשית באופן ישיר למדי באמצעות שפת סף, ובאופן עקיף באמצעות שפה עילית, שהמהדר מתרגם אותה לפקודות מכונה.

סט הפקודות הנפוץ ביותר בשנות העשרים והשלושים של המאה ה-21 במעבדים של מחשבים אישיים הוא x86. ניתן להשתמש ולתכנת בסט פקודות זה בעיקר תוך שימוש בשפת תכנות שנקראת שפת סף. כיום מתכנתים ממעטים להשתמש בשפת סף, ורוב התכנות נעשה תוך שימוש בשפות עיליות, כאשר תרגום הקוד לשפת מכונה מתבצע על ידי מהדרים (קומפיילרים, כמו ב-C++), מפרשים (כמו המפרשים של פייתון, Perl, או PHP), או "מכונה וירטואלית" (כמו ב-Java וסביבת NET.). למרות זאת, לפעמים מתכנת יעדיף לכתוב קוד בשפת סף, בעיקר כדי לשלוט על תכונות של המעבד שאינן כלליות ואינן ניתנות לשליטה בשפה עלית. בדרך כלל גרעין מערכת הפעלה מכיל קטעים מצומצמים בשפת סף.

==ראו גם==
* RISC
* שפת תכנות Low-level
* מונחים בתוכנה
* מונחים בחומרה

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעבד
חרלאו

חרלאו (ברומנית: Hârlău, ביידיש: הרלוי) היא עיירה בצפון המחוז יאשי שבחבל מולדובה, רומניה.
העיירה מונה 11,271 נפש (נכון ל-2004). חרלאו ממוקמת על גדת נהר הבחלוי, 70 ק"מ מיאשי. המקום מוזכר לראשונה במסמך הכתוב בלטינית ב-1384. העיירה אירחה בימי הביניים אחת החצרות של נסיכי מולדובה. שטפן הגדול ביסס את מגורי הקיץ שלו בחרלאו (1486) ובשנת 1499 אף ערך במקום הסכם שלום עם פולין.

אוכלוסיית חרלאו מורכבת ברובה מרומנים נוצרים, אולם בעבר הייתה במקום קהילה יהודית גדולה. 
כיום מסופח לעיר גם הכפר פרקובאץ' (Pârcovaci).

==דמוגרפיה==
{| class="wikitable"
! שנה !! סך אוכלוסייה !! מתוכה יהודים !! אחוז היהודים מתוך האוכלוסייה
|-
|1803 || || 784 ||
|-
|1838|| || 1,008 ||
|-
|1859|| || 1,389||
|-
|1872||5,610|| ||
|-
|1886|| || 2,254 || 56.6%
|-
|1899|| || 2,718 ||59.9%
|-
|1913|| 4,352||2,023 || 49.6%
|-
|1930|| 4,097 ||2,032|| 48.6%
|-
|1941|| 3,755||1,736 || 46.2%
|-
|1942|| || 1,300||
|-
|1948|| 4,172 || 1,936|| 46.4%
|-
|1956|| 2,996 || ||
|-
|1966|| 3,579 || ||
|-
|1977|| 4,449 || ||
|-
|1992|| 11,708 || ||
|-
|2002|| 11,268 || ||
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.jewishgen.org/Yizkor/pinkas_romania/rom1_00111.html פנקס הקהילה של חרלאו] באנגלית
*[https://kehilalinks.jewishgen.org/hirlau/hirlau_bios.htm על יהודי חרלאו] באתר Jewishgen Kehila Links]
* 

קטגוריה:רומניה: עיירות
קטגוריה:רומניה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
ספקטרום סינקלייר

ספקטרום (באנגלית: ZX Spectrum) מתוצרת חברת סינקלייר הבריטית הוא מחשב אישי, שיוצר לראשונה בשנת 1982. המחשב היה מבוסס על מעבד 8 סיביות מדגם Z80A, שפעל במהירות של 3.5 מגה הרץ. בדומה למחשבים רבים מאותה התקופה התחבר מחשב זה לטלוויזיה ולא נמכר עם מסך מחשב ייעודי. התוכנות שלו נשמרו על גבי קלטת שמע.

מחשב זה היה גרסה מתקדמת יותר של המחשבים הקודמים של החברה - סינקלייר ZX80 ו-ZX81. החידוש שהביא איתו הספקטרום הוא תמיכה בצבע, כמו ששמו מרמז - הדגמים הקודמים היו שחור לבן. מה שייחד את המחשבים הקודמים של סינקלייר היה מחירם הנמוך: ה-ZX80 היה המחשב הראשון שנמכר בבריטניה במחיר של פחות מ-100 שטרלינג. הספקטרום המשיך מסורת זו, כשמחירה של התצורה הבסיסית (16K) היה 125£.

לדגם זה היו שתי גרסאות עיקריות. במקור הוצע עם זיכרון RAM בנפח 16 קילובייט ואפשרות לחיבור כרטיס הרחבה של 32 ק"ב נוספים. כשנה לאחר שחרור דגם זה הוצגה גרסה נוספת עם זיכרון בנפח 48 ק"ב. בנוסף, בשתי הגרסאות היה זיכרון ROM בגודל 16 ק"ב שהכיל את מערכת ההפעלה, ופרשן בייסיק. כמו כן הייתה לו גרפיקה בהפרדה נמוכה עבור טקסט וגרפיקה בהפרדה גבוהה עבור משחקים. 

המחשב היה פופולרי - יותר ממיליון יחידות נמכרו. הוא תמך ברזולוציה מקסימלית של 192X256 פיקסלים ועד 16 צבעים. מחשב זה היה היורש של מחשב ה-ZX81, שלו היה זיכרון של 1KB בלבד. 
במהלך השנים יוצרו כמה דגמים של מחשב זה, אך הפופולריות שלו החלה לרדת עם ירידת מחיריהם של מחשבים תואמי PC.

מחשבים אלו קיימים עד היום, ואפשר למצוא תוכנות אמולטור רבות למחשבים אחרים שיכולים להריץ תוכנות שנכתבו עבורם. ישנן גם תוכנות שמאפשרות להמיר את התוכניות שנשמרו על גבי קלטות אודיו ישנות לקבצים, על מנת להריצם באמולטור.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מחשבים אישיים
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-1982
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: המצאות
קטגוריה:טכנולוגיות מיושנות
אולימפיאדת לונדון

לונדון אירחה את המשחקים האולימפיים שלוש פעמים, ב-1908, ב-1948 וב-2012. היא הייתה העיר השנייה בעולם שהתקיימו בה המשחקים פעמיים (אחרי פריז). היא אירחה את המשחקים בפעם השלישית ב-2012 ובכך הפכה לעיר הראשונה בעולם שהתקיימו בה שלוש אולימפיאדות.בפועל הייתה אמורה לארח לונדון את המשחקים האולימפיים ארבע פעמים, אולם בעקבות מלחמת העולם השנייה בוטלו המשחקים האולימפיים בשנת 1944 שהיו אמורים להתקיים בה.

==אולימפיאדות בלונדון==
*אולימפיאדת לונדון (1908) - האולימפיאדה הרביעית. השתתפו בה 22 מדינות.
*אולימפיאדת לונדון (1944) - האולימפיאדה ה-13. הייתה אמורה להיערך בלונדון, אך בוטלה בעקבות מלחמת העולם השנייה.
*אולימפיאדת לונדון (1948) - האולימפיאדה ה-14. השתתפו בה 59 מדינות.
*אולימפיאדת לונדון (2012) - האולימפיאדה ה-30. השתתפו בה 204 מדינות.
*המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) - המשחקים הפאראלימפיים ה-14. השתתפו בה 164 מדינות.

*
קטגוריה:לונדון: תחרויות ספורט
קיצור שולחן ערוך מקור חיים

קִצּוּר שֻלְחָן עָרוּך מְקוֹר חַיִּים הוא ספר הלכה שחיבר בשנת תשל"ה הרב חיים דוד הלוי, שהיה הרב הראשי של תל אביב. ספר זה הוא תמצית הלכתית מחמשת חלקי ספרו הקודם "מקור חיים", ובו הוצגו המנהגים על פי העדות השונות (ציון המקורות בספר הוא לספרי מקור חיים). היה בכך חידוש ביחס לקיצור שולחן ערוך, שכתב הרב שלמה גאנצפריד, שבנוי על פסקי ומנהגי יהדות אשכנז. בשל כך, הפך ספרו של הרב הלוי לפופולרי במיוחד במערכת החינוך הממלכתית-דתית בישראל. הספר בנוי כהלכות על סדר היום (מההשכמה עד השינה). הספר מחולק לעשרה שערים הכוללים 170 פרקים. ומובא הערות בהלכה לפי עדות אשכנז מהרב נתן אורטנר (רבה של לוד) במקומות שהם נוהגים אחרת ממה שהרב הביא. הספר מקור חיים נקרא כן על שם מחברו הרב חיים דוד הלוי ועל שם התורה שנותנת חיים כמו שאמרו בפרקים אבות "מרבה תורה מרבה חיים" ומקורו מהפסוק בספר תהלים (): כִּי עִמְּךָ מְקוֹר חַיִּים בְּאוֹרְךָ נִרְאֶה אוֹר.

==מבנה הספר==
*פרקים א-כו: סדר היום
*פרקים כז-נה: ברכות
*פרקים נו-פ: שבת
*פרקים פא-קיד: חג ומועד
*פרקים קטו-קכד: לחתן לכלה ולמשפחה
*פרקים קכה-קל: יסודות הבית היהודי
*פרקים קלא-קלו: השולחן הכשר
*פרקים קלז-קמג: מצוות התלויות בארץ
*פרקים קמד-קנו: הלכות שמחות (דיני אבילות) 
*פרקים קנז-קע: יסודות דיני ממונות

==תרגומים==
הספר תורגם לאיטלקית על ידי מנחם עמנואל הרטום והתרגום יצא לאור ברכסים בתשנ"ב.

קטגוריה:שולחן ערוך
קטגוריה:ספרי 1975
עינפז רקום-כנף

עינפז רקום-כנף (שם מדעי: Chrysoperla rufilabris) הוא מין של ארינמל המשמש בצורה נרחבת להדברת זנים שונים של כנימות בגידולי שדה, מטעי הדרים וחממות.

הזבוב מטיל את ביציו על עלי הצמח. עם הבשלת הביצים, בוקעים מהן זחלים זעירים ורעבים, הגדלים לאורך של 3/8 אינץ' ומוכנים לטרוף כנימות. הזחלים תוקפים את הכנימות באמצעות לסתות המזריקות ארס משתק. לאחר מכן הם יונקים את לשד גופן של הכנימות.

נקבה בודדת מסוגלת להטיל כ-200 ביצים, זחל בודד יכול לטרוף כ-200 ויותר כנימות או ביצי כנימות לשבוע. כאשר שלב הזחל מגיע לסופו הוא מתגלם, ותוך חמישה ימים יבקעו הבוגרים מן הגולם.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1839
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הרמן בורמייסטר
קטגוריה:עינפזיים

קטגוריה:ארץ ישראל: מרושתי-כנף
תרבות חופשית

תרבות חופשית הוא ספרו השלישי של לורנס לסיג, העוסק בחוקי זכויות היוצרים בארצות הברית ובמדינות אחרות במערב. על פי ספרו, המדובר בחוקים נוקשים, שחלים אוטומטית על כל יצירה, וכך נוצר מצב שבו פחות ופחות יצירות נשארות בנחלת הכלל מפני שכל מילה מדוברת וצליל מושמע מופרט לכסף וממון ונהיה נשוא של רגולציה. מצב כזה גורם לנזקים לתרבות עצמה ולציבור שצורך אותה - אובדן של יצירות בשל הזנחה במאגרים, הפללה דרקונית ומוגזמת של אנשים שהעתיקו מוזיקה או ספרים, חסימת האפשרות להשתמש בספרים אף על פי שזכויות היוצרים עליהם פגו, ועוד.

הספר מציע לערוך רפורמות בחוקי זכויות היוצרים ולאמץ מערכת שונה של רישוי זכויות יוצרים.

ספר זה הוא אחד הטקסטים העיקריים של אידאולוגיית התוכן החופשי ושל ארגון Creative Commons שלסיג הוא המייסד שלה.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.free-culture.cc/ האתר הרשמי של הספר]
* [http://www.free-culture.cc/freecontent/ תרבות חופשית] - גרסת PDF חופשית להורדה
* [http://www.isoc.org.il/magazine/magazine3_5.html תרבות חופשית] הרצאת הפתיחה של לסיג בכנס הקוד הפתוח (OSCON), יולי 2002
* [https://web.archive.org/web/20051218154720/http://cyberlaw.stanford.edu/lessig/ אתר האינטרנט של לורנס לסיג] – קישורים לספרים, מאמרים וחדשות
* [https://web.archive.org/web/20070929083433/http://www.eff.org/IP/freeculture/free.html מצגת פלאש] של הרצאתו של לסיג, כולל אודיו

קטגוריה:ספרי עיון
קטגוריה:ספרי 2004
קטגוריה:תוכנה חופשית
למת הניפוח לשפות חופשיות הקשר

במדעי המחשב, למת הניפוח (באנגלית: Pumping Lemma) היא למה (כלומר, טענת עזר), המסייעת להראות ששפה פורמלית נתונה איננה שפה חופשית הקשר. הטענה מציגה תנאי הכרחי לכך ששפה תהיה חסרת הקשר; שפה שאינה מקיימת תנאי זה, איננה יכולה להיות חסרת הקשר.

למת הניפוח לשפות חופשיות הקשר דומה ללמת הניפוח לשפות רגולריות, אך מורכבת יותר.

הלמה התגלתה על ידי יהושע בר-הלל, מיכה פרלס ואלי שמיר מהאוניברסיטה העברית.

==הרעיון האינטואיטיבי של למת הניפוח==

כל שפה חופשית הקשר ניתן לתאר באמצעות דקדוק חופשי הקשר שיוצר את המילים בה. דקדוקים חופשיי הקשר אינם מסוגלים לקצר מילים תוך כדי יצירתן אלא רק להאריך אותן, ומשתנה שמופיע במהלך יצירת מילה תמיד יכול ליצור את אותה תת-מילה, בלי תלות בהקשר שבו הופיע (ומכאן שם הדקדוק). בשל כך, ניתן לצפות למחזוריות כלשהי במילים שנוצרות על ידי דקדוק חסר הקשר.

לכן, ניתן לחלק מילים גדולות מספיק שנוצרו על ידי הדקדוק למספר חלקים, כאשר ניתן לחזור על החלקים המחזוריים מספר פעמים או להוריד אותם לגמרי ועדיין לקבל מילה ששייכת לשפה. זו בדיוק הטענה של למת הניפוח.

כמובן, ייתכן שגם שפות שאינן חופשיות הקשר יכילו מחזוריות כלשהי, ולכן למת הניפוח תפעל גם עליהן. לכן הלמה מספקת תנאי הכרחי בלבד להיותה של שפה חופשית הקשר, אך לא מספיק. כלומר, אם קיימת שפה שעבורה למת הניפוח אינה מתקיימת היא בהכרח אינה חופשית הקשר, אך ההפך אינו נכון: אם הלמה מתקיימת עבור שפה כלשהי, זה לא מבטיח שהשפה היא חופשית הקשר.

רעיון ההוכחה של למת הניפוח לשפות חסרות הקשר מתבסס על בחינה של עץ הגזירה של מילה על ידי דקדוק שאין בו כללי-אפסילון, ואין בו כללי יחידה - כלומר, כל פעולת גזירה מגדילה ממש את אורך המילה שנגזרה עד כה. בדקדוק כזה יש קשר הדוק בין גובהו של עץ הגזירה, אורך המילה ומספר המשתנים הקיימים בדקדוק. מכיוון שיש מספר סופי של משתנים בכל דקדוק, הרי שאם המילה ארוכה מספיק, עץ הגזירה שלה גדול מספיק כך שאותו משתנה דקדוקי יופיע פעמיים לפחות במסלול כלשהו משורש עץ הגזירה אל קצהו. מכאן נובע שאותו משתנה מסוגל לגזור את עצמו, ואז ניתן לחזור על אותה גזירה מספר כלשהו של פעמים או לוותר עליה.

==למת הניפוח לשפות חופשיות ההקשר==
תהי <math>\ L</math> שפה חופשית הקשר. אז קיים מספר טבעי <math>\ n</math>, כך שכל מילה <math>\ z</math> ב-<math>\ L</math>, שאורכה לפחות <math>\ n</math>, ניתנת לפירוק מהצורה <math>\ z = uxvyw</math>, באופן שמתקיימים התנאים האלה:

1. <math>\ |xvy| \le n</math>

2. <math>\ |xy| \ge 1</math>

3. לכל <math>\ i \ge 0</math> מתקיים <math>\ ux^ivy^iw \in L </math>

יכול להיות מצב בו <math>\ u = \varepsilon </math> או <math>\ v = \varepsilon </math> או <math>\ w = \varepsilon </math>.

התנאי הראשון בא לסייע לנו בשימוש בלמה. הוא מספק חסם על אורך הקטע הניתן לניפוח והמרחק בין שני חלקיו, מה שלעיתים עוזר להראות בצורה יעילה יותר שניפוח איננו אפשרי.

התנאי השני מבטיח לנו שהקטע שאותו אנו מנפחים אינו טריוויאלי (כלומר, יש בו לפחות אות אחת).

התנאי השלישי מתאר את הניפוח עצמו: עבור כל מספר שכפולים (כולל 0) של הקטעים הניתנים לניפוח, מקבלים מילה השייכת לשפה.

==ראו גם==
* למת הניפוח לשפות רגולריות
* תורת האוטומטים - מונחים

== לקריאה נוספת ==

*, עמ' 166–181

== קישורים חיצוניים ==
* גדי אלכסנדרוביץ, [https://gadial.net/2015/04/15/pumping_lemma_cf/ שפות חסרות הקשר - למת הניפוח, הלמה של אוגדן ושפות רב משמעיות], בבלוג "לא מדויק"

==הערות שוליים==

קטגוריה:שפות פורמליות
ניפוח לשפות חופשיות הקשר
ניפוח
שבת חזון

שַׁבַּת חֲזוֹן (בעבר כונתה שבת איכה) היא השבת שלפני תשעה באב והאחרונה משבתות תלתא דפורענותא. היא חלה באמצע תשעת הימים, ולאחריה מתחיל שבוע שחל בו תשעה באב. פרשת השבוע של שבת זו היא תמיד פרשת דברים. כאשר חל תשעה באב בשבת, נדחה הצום ליום ראשון, ואותה שבת היא שבת חזון.

השבת מכונה על שם ההפטרה הנקראת בה, הפותחת ברוב עדות ישראל במילים "חזון ישעיהו בן אמוץ" (). ההפטרה עוסקת במצבו הרוחני הקשה של עם ישראל בזמן בית המקדש הראשון, שהוביל לחורבן בית המקדש.

==מנהגים==
אף על פי שלפי ההלכה אין נוהגים אבלות בשבת, בשבת זו מקיימים בחלק מקהילות ישראל כמה מנהגים המזכירים את האבלות. לפי מנהג אשכנז, בקריאת התורה קוראים את הפסוק "איכה אשא לבדי טרחכם ומשאכם וריבכם" המופיע בפרשת השבוע במנגינת טעמי המקרא של מגילת איכה, קוראים את רוב ההפטרה במנגינת מגילת איכה, וכן שרים את הפיוט לכה דודי בקבלת שבת, במנגינת הפיוט אלי ציון ועריה.

כמו כן, מנהג אשכנז (וכן פסק הרמ"א) ללבוש בגדי יום חול בשבת זו. מנהג זה נהוג עדיין בחלק מהקהילות האשכנזיות, אך ברוב קהילות האשכנזים אינו נהוג היום, כיון שהחסידים ביטלו מנהג זה, ואף הליטאים (בוודאי בארץ ישראל, וגם הרבה קהילות אשכנזים בחו"ל) נוהגים על פי פסק הגר"א ללבוש בגדי שבת, ולכן מנהג זה נשאר רק בקהילות היקים ואויבערלאנד. הספרדים אינם נוהגים מנהגים אלו<ref>שו"ת הרדב"ז חלק ב סימן תרצג</ref>, וכן האר"י ושאר מקובלי צפת לא נהגו מנהגים אלו.

בקהילות אשכנז המערבי, אומרים אותם הפיוטים שאומרים בשבת שלפני שבועות, דהיינו אהבה "אותך כל היום קוינו" מאת רבי אפרים בן יצחק מרגנשבורג, וזולת "א-להים באזנינו שמענו" מאת הראב"ן. בנוסף, ברוב קהילות אשכנז המערבי, נוהגים לומר אב הרחמים רק בשבת זו ובשבת שלפני שבועות, ובקצת קהילות אשכנז נוהגים לערוך יזכור קצר בשבת זו.

יהודי ג'רבה ויהודי לוב נוהגים להפטיר בשבת זו "משא גיא חזיון" (), ולא "חזון ישעיהו".

==בתנועת החסידות==
בתנועת החסידות ביטלו את מנהגי האבלות של יהדות אשכנז. צדיקים רבים מתנועת החסידות התבטאו ששבת חזון היא שבת שמחה יותר משאר השבתות. כך הרב מאפטא בספרו<ref> וז״ל: י"ל אשר שבת חזון הוא יותר גדול במעלה מכל שבתות השנה. ע"ד שנשאלתי פעם א' לבאר המדרש דאיתא שם לא היה יום מועד לישראל כיום שנחרב בהמ"ק ע"כ. והוא פלא. וכבר עמד בזה בעל המחבר משנה למלך בספרו הטהור פרשת דרכים עיי"ש. אמנם בשום שכל והערת לב. י"ל בזה ע"ד מאחז"ל חייב אדם לפקוד את אשתו בשעה שיוצא לדרך. והמשכיל יבין. דוגמה לזה תמצא בפ' ויגש. ע"פ ויסע ישראל וכל אשר לו גו' יעו"ש ובפרט כשחל יום טי"ת באב בשבת והבן היטב:</ref> "שבת חזון הוא יותר גדול במעלה מכל שבתות השנה. רבי משה צבי מסאווראן אמר ששמה של שבת חזון מרמז שבשבת זו אפשר לראות מה יהיה בעולם. בחסידות צאנז היה נהוג לערוך נסיעה לצדיק בשבת זו.

רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ביאר את השם "שבת חזון", על דרך הרמז, בכך שבשבת זו מראים לכל יהודי את בית המקדש השלישי, על מנת לעודדו לשפר את מעשיו ולזכות לבנין הבית.

רבי שלום מבראהין מביא ביאור בפסוק "עוד חזון למועד", כי שבת חזון יהיה יום טוב לעתיד לבוא.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
חזון
קטגוריה:אירועים בחודש אב
קטגוריה:פרשת דברים
קטגוריה:ימי בין המצרים
ברכת שהחיינו

בִּרְכַּת שֶׁהֶחֱיָנוּ (נקראת גם ברכת הזמן) היא ברכת שבח שתיקנו חכמים לברך בשני סוגי מצבים: בשעה שזוכים להגיע לחג או מועד, או בזמן קיום מצווה שקבוע לה זמן כמו תקיעת שופר, נטילת לולב והדלקת נרות חנוכה. וכן בזמן שמתרחש לאדם אירוע חיובי, כמו קניית בגד חדש, אכילת פרי חדש, ראיית חבר טוב שלא ראה 30 יום, או בשורה טובה ששמע.

== זמני הברכה ==
הסוג הראשון של הברכה כולל את: 
*היום הראשון של החגים (פסח, שבועות, ראש השנה, יום הכיפורים, סוכות, וכן בשמחת תורה שנחשב כמועד בפני עצמו). 
*הפעם הראשונה מדי שנה לקיום מצווה שקבוע לה זמן פעם בשנה (כמו: ישיבה בסוכה, אכילת מצה בפסח, מקרא מגילה או הדלקת נר חנוכה). נחלקו רש"י ותוספות לגבי מצווה הנעשית שתי פעמים בשנה (כגון כהן שמקריב מנחה בבית המקדש) האם מברכים עליה שהחיינו. 

הסוג השני של הברכה כולל: 

*ברכה בעת אכילת פרי חדש באותה שנה, כאשר לצורך זה תחילת השנה היא ראש השנה.
*ברכה על ראיית חבר טוב, אם לא ראה אותו שלושים יום. אמנם יש שכתבו שלא לברך בימינו ברכה זו, כדי למנוע מצב שמישהו יברך רק כדי לא לפגוע בחברו. כמו כן יש שחששו שאם דיבר איתו בטלפון אין לברך. 
*ברכה על קניית בית חדש, בגדים (למעט נעליים, עליהן יש מחלוקת האם מברכים), כלים או חפצים החשובים לאותו אדם.

ברכה כשמתרחש לאדם אירוע חשוב ומשמח, כגון לידת ילד. לדוגמה בטקס העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים בירכו ראש הממשלה ונשיא המדינה את ברכת שהחיינו.

== דינים נוספים ==
בליל היום השני של ראש השנה, ישנה מחלוקת האם יש לברך ברכת שהחיינו גם בלילה זה. על מנת לצאת מהספק נהוג בהרבה קהילות לאכול פרי חדש, המצריך גם הוא ברכת שהחיינו, ולכוון בברכה על היום ועל הפרי.

לפי חלק מהפוסקים, בברכת שהחיינו לא חל הכלל האומר ש"ספק ברכות להקל", לפיו אין לברך במקום שיש ספק אם האדם חייב בברכה זו או לא, משום שברכה זו באה על שמחת הלב, ואם האדם שמח - הברכה אינה לבטלה.

בימי בין המצרים יש שנהגו שלא לברך שהחיינו. (בימי ספירת העומר, היו שנהגו שלא לברך, אך למעשה נפסק לברך).

יש להבדיל בין ברכה זו הנאמרת כאשר השמחה היא של אדם יחיד, לברכת הטוב והמטיב, הנאמרת כאשר השמחה משותפת עם אדם נוסף.

=== בית חדש ===
בני זוג שקנו בית, אם הם שותפים בו, שניהם צריכים לברך 'הטוב והמיטיב'. ואם הבית שייך לאחד מהם ורשום על שמו, רק הוא יברך עליו, אבל הואיל ויהנו ממנו יחד, יברך 'הטוב והמטיב'. יחיד שקנה לעצמו בית, יברך 'שהחיינו'. אבל שוכר בית או מי שקיבל רשות לגור בבית מספר שנים, כיוון שהבית אינו שלו, אינו מברך עליו.

יש מקהילות הספרדים שאין מברכים על בית חדש, כמו שכתב הבן איש חי (שנה ראשונה פרשת ראה): "ונהגו שילבוש בעל הבית בגד חדש בתוך אותה סעודה ויברך עליו שהחיינו ויכוין על הבית". אם לא היה לו דבר לברך עליו שהחיינו, יכווין בברכת הטוב והמטיב שבברכת המזון להודות על הבית החדש.

יש אומרים שהמנהג הספרדי שלא לברך היה מחוץ לארץ ישראל שאין מצווה לבנות בתים, אבל בארץ ישראל, שבה יש לפי ההלכה היהודית מצווה לבנות בתים, יש לברך שהחיינו.

== מטבע לשון ==
המילה "שהחיינו" הפכה בלשון העממית למטבע לשון שמשמעותה "סוף סוף!". כך יכול אדם לומר לחברו שנדרש לו זמן רב מדי לבצע פעולה עבורו: "שהחיינו! כמה זמן צריך בשביל לקנות גלידה?"

== ראו גם ==
* ברכת מחיה המתים
* ברכת הטוב והמטיב

==קישורים חיצוניים==
* 
* אסופת מאמרים בנושא [http://asif.co.il/?page_id=33400 ברכת שהחיינו], באתר ספריית אסיף
* [https://ph.yhb.org.il/category/ברכות/17-ברכות-ההודאה-והשמחה/ ברכת שהחיינו בפניני הלכה]
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

שהחיינו
קטגוריה:חגי ישראל ומועדיו
קטגוריה:שירי פסטיבל הזמר החסידי
שני לטומאה

בהלכות טומאה וטהרה, שני לטומאה הוא דרגת הטומאה הקיימת מדין תורה באוכלים ומשקים שנטמאו מראשון לטומאה ומדרבנן גם אדם וכלים, ומשקים שנטמאים חוזרים להיות ראשון לטומאה.
==מקור ההלכה==
שני לטומאה נלמד מהפסוקים הבאים:
מכאן אנו למדים, שהכלי, שנטמא מהשרץ, והוא ראשון לטומאה מטמא את המשקים או האוכל שבתוכו, והופך אותם ל"שני לטומאה".

==הלכות הטומאה==
מן התורה אדם או כלי אינם יכולים להיות טמאים בדרגה זו, שכן הם לא מקבלים טומאה כלל מראשון לטומאה שנוגע בהם. לפיכך, דרגת טומאה זו קיימת רק באוכל ומשקה.
מדרבנן גם כלי יכול להיות שני לטומאה, כי גזרו שכלי יטמא ממשקה טמא הנוגע בו, על אף שאינו אב הטומאה. מאידך, מדרבנן משקה לא יכול להיות שני לטומאה, כי גזרו חכמים שכל משקה שנטמא, אפילו משני לטומאה - נחשב כראשון. 

שני לטומאה שנגע באוכל רגיל ("אוכל חולין") - אינו מטמא אותו. לעומת זאת שני לטומאה שנגע במשקה - נעשה המשקה ראשון לטומאה, מדרבנן. תרומה וקודש שנגע בהם שני לטומאה - נעשו "שלישי לטומאה", ואסור לאכול אותם, אלא שורפים אותם

==שיטת רבי עקיבא==
שיטת רבי עקיבא היא, ששני עושה שלישי גם בחולין. רבי עקיבא דורש את האמור בפסוק "יִטְמָא" למשמעות האחרת, המשתמעת מתוך אותה המילה עצמה רק בנקודות אחרות - "יְטַמֵא", כלומר המשקה שבתוכו מטמא אוכל אחר טומאת אוכלין

רבי יוסי, תלמידו של רבי עקיבא, חלוק עליו וסובר ששני אינו עושה שלישי בחולין, כי אם בתרומה וקדשים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:דרגות הטומאה
דרכי האמורי

דרכי האמורי הוא הכינוי שניתן על ידי חז"ל למכלול ההנהגות אשר נהגו בהם העמים הנכריים שחיו בשכנות לעם ישראל, אף כי השם מתייחס לדרכי בני העם האמורי. לפי ההלכה, אסור לעשות מעשים חסרי פשר אשר מקורם במנהגי הגויים אף שאין בהם משום עבודה זרה מובהקת. איסור זה הוא חלק מאיסור כולל של "חוקות הגויים".

== מקור האיסור ופרטיו ==
נאמר בתורה "ובחקותיהם לא תלכו" ולפירושו של רבי מאיר הפסוק אוסר את "דרכי האמורי שמנו חכמים":

חז"ל פירטו במשנה בתוספתא ובתלמוד דוגמאות רבות לדרכי האמורי. בדוגמאות:
* סוגי קמיעים: כמו ביצת החרגול (לכאבים באוזן) שן שועל (לנדודי שינה), מסמר צלוב (ריפוי מכה).
* ניחושים: שחיטת תרנגול שקרא כעורב, או שחיטת תרנגולת שקראה כתרנגול.
* לחשים להגברת המזל (אומר: התגבר מזלי ואל תהיה עייף ביום ובלילה). לחש ליין שיתברך (אומר: אשתה ואותיר אשתה ואותיר).
* כישופים: גבר ואשה המחליפים שמותיהם בלילה כדי שהשדים לא ישלטו בהם.
* אמונות טפלות: הטחת ביצים בקיר, לשיר למען הצלחת עשיית כותח וכו'.

== מקרים נוספים ==
הרמב"ן ערער על מנהג הכפרות בתרנגולת ולדעתו אין לעשות כן משום דרכי האמורי.

== מקרים שאין בהם משום דרכי האמורי ==
=== רפואה ===
במשנה במסכת שבת כתוב : "יוצאין בביצת החרגול ובשן שועל ובמסמר הצלוב (סוגים של קמיעים) משום רפואה דברי ר' מאיר וחכמים אומרים אף בחול אסור משום דרכי האמורי." אולם בתלמוד נפסק "כל שיש בו משום רפואה אין בו משום דרכי האמורי". התלמוד אף מביא סוגי לחשים המותרים לאומרם במקרים שנתקעה לאדם עצם בגרון.

=== דרך תפילה ===
אמירה סתמית דרך תפילה מותרת. כגון המוזג יין ובעת מזיגתו יכול לומר "יין וחיים לפיהם של החכמים" התלמוד מספר שכך עשה רבי עקיבא.

=== דרך כבוד ===
אחר מותו של מלך שורפים את כל כלי תשמישו ואין בזה משום דרכי האמורי.

== ניתוח אנתרופולוגי של מעשים אלו==
הרב קוק בספרו "עין אי"ה" על מסכת שבת, מקדים לביאור סוגיית דרכי האמורי הסבר על ההבדל בין מנהגים או דרכי התנהגות, הייחודיים ללאומים או העמים השונים (וככאלה, ייתכן ויטיבו ללאום העושה אותם מנהגים. לעומת זאת, אם יאומצו על ידי לאום אחר יביאו להרס), לבין המעשים שהם נחלת כלל האנושות או שראוי כי יהפכו לנחלת כלל האנושות (בעיקר הנחיות רפואיות, אך גם מעשים המושתתים על יסודות מדעיים, וכדומה).

לאחר הקדמה זו, מבהיר הרב כי מעשים אלו, המובאים תחת הכותרת הכללית "דרכי האמורי", הם למעשה ביטויים פנימיים לתודעות תת-הכרתיות של הלאום, המכונה בדברי חז"ל "האמורי". לאום זה (שאינו מזוהה עם העם האמורי הקדום), מאופיין במעין קונפליקט בין הרצון לחיות, לבין הרצון להחריב. קונפליקט זה טבוע בתודעה הקולקטיבית ה"אמורית", שתוצאתו: פחד מן החיים (פחד זה מתבטא במעשים, כדוגמת המובאים לעיל).

חכמים שאסרו עשייה של מעשים אלו, רצו למנוע מהעם היהודי להיגרר לאותן תחושות ותודעות תת-הכרתיות בעייתיות. העם היהודי האמון על "קדושת החיים", דבר המתבטא בין היתר ב"כבוד הבריות", "צער בעלי חיים", "בל תשחית", ועוד כהנה רבות (כולן דוגמאות לחשיבות שמייחסים לחי ולקיים), עלול להדרדר למצב של שחיתות מוסרית עקב אימוץ מעשים המביאים איתם תודעות הרסניות.

== ראו גם==
* חוקות הגויים
* סגולה (מאגיה)

==קישורים חיצוניים==
* 
* חוקות הגויים באתר ויקיטקסט
* [https://olamot.net/shiurim/דרכי-האמורי/ דרכי האמורי] באתר עולמות
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:אמונות טפלות
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:איסורי עבודה זרה
שלישי ורביעי לטומאה

בהלכות טומאה וטהרה, שלישי לטומאה הוא דרגת הטומאה הקיימת מדין תורה באוכלים ומשקים שהם תרומה או קודש שנטמאו משני לטומאה. "שלישי לטומאה" מטמא רק קודש להיות רביעי לטומאה. רביעי לטומאה לא מטמא שום דבר להיות "חמישי לטומאה" למעט מי אפר פרה אדומה.

==מקור ההלכה==
===לפי רבי יוסי===
לפי רבי יוסי שלישי לטומאה נלמד מהפסוק הבא:
.

מכאן אנו למדים, שכל בשר קודש הנוגע בשני לטומאה הנקרא "טמא", נטמא גם הוא ונהפך ל"שלישי לטומאה". אבל הוא לא יטמא דבר אחר לעשותו רביעי לטומאה שכן הוא עצמו אינו נקרא טמא.

ומנין אנו יודעים רביעי לטומאה? על כך יש קל וחומר: ומה מחוסר כפורים, - שמותר בתרומה פסול בקודש, שלישי לטומאה, שפסול בתרומה אינו דין שיעשה רביעי בקודש?!

קל וחומר זה, אינו מסוגי הקל וחומר הרגילים, האומרים שכל מה שישנו ב"קל" ישנו ב"חומר". שכן בקל וחומר ישנן שתי סברות: האחת היא, שכל מה שישנו בקל ישנו בחומר, והשני הוא שעל החומר להיות לכל הפחות בדרגה אחת יותר מה"קל". על כך ישנו כלל אחר, האומר "דיו לבא מן הדין להיות כנידון", שאין ללמוד מהקל וחומר, שיהיה דין ה"חומר" יותר מדין ה"קל".

אם כי, ישנה מחלוקת בכללי ה"קל וחומר", מה יהיה באופן שהסברא הראשונה, שכל מה שיש בקל ישנו ב"חומר", אינו מלמד אותנו מאומה שכן את הדין שניתן ללמוד מה"קל וחומר", אנו יודעים ממקור אחר, כמו פסוק מפורש, למשל. באופן כזה ישנה מחלוקת האם אז ניתן ללמוד מה"קל וחומר" את הדין הנלמד מהסברא השנייה שעל החומר להיות בדרגה אחת יותר מה"קל", ומסקנת הגמרא היא שאז אומרים את הדין הנלמד מהסברא השנייה, ולא מגבילים אותו בטענה "דיו לבא מן הדין להיות כנידון".

מכיוון שכך, סובר רבי יוסי, שמכיוון שדין טומאת שלישי לטומאה, אינו זקוק לקל וחומר שהרי יש עליו פסוק, יש ללמוד מהקל וחומר שיש גם דין "רביעי לטומאה".

===לפי רבי עקיבא===
לפי רבי עקיבא שלישי לטומאה נלמד מהפסוקים הבאים:
.

שיטת רבי עקיבא היא, ששני עושה שלישי גם בחולין. רבי עקיבא דורש את האמור בפסוק "יִטְמָא" למשמעות האחרת, המשתמעת מתוך אותה המילה עצמה רק בנקודות אחרות - "יְטַמֵא", כלומר המשקה שבתוכו מטמא אוכל אחר טומאת אוכלין.

מכאן אנו למדים, שגם בשר קודש הנוגע בשלישי לטומאה הנקרא "טמא", נטמא גם הוא וממילא נהפך ל"רביעי לטומאה". אבל הוא לא יטמא דבר אחר לעשותו חמישי לטומאה שכן הוא עצמו אינו נקרא טמא.

רבי עקיבא אינו סבור שהקל וחומר של רבי יוסי נכון, מטעמיו שלו.

==הערות שוליים==

קטגוריה:דרגות הטומאה
קנטאור (קבוצת כוכבים)

קנטאור או קנטאורוס הוא שמה של קבוצת כוכבים דרומית, מהגדולות שבקבוצות הכוכבים, הכוללת את הכוכב הקרוב ביותר למערכת השמש. קבוצות קנטאור היא גם אחת מקבוצות הכוכבים המודרניות וגם אחת מאלו של תלמי.

==כוכבים בולטים==
*קבוצת קנטאור מכילה את פרוקסימה קנטאורי, ננס אדום והכוכב הקרוב ביותר למערכת השמש.
*ה"כוכב" המוכר ביותר בה הוא המערכת המשולשת של אלפא קנטאורי, שפרוקסימה קנטאורי כנראה כבול גרוויטציונית אליה.
*עוד כוכב בהיר בקבוצת כוכבים זו הוא הדר (β בקנטאור), הבהיר פי 4,000 מהשמש.
*מנקנט (θ בקנטאור) הוא ענק כתום במרחק של כ-60 שנות אור ממערכת השמש.
*מוליפיין (γ בקנטאור) הוא כוכב כפול בעל מחזור הקפה של 84.5 שנות ארץ.
*η בקנטאור ו-κ בקנטאור הם כוכבים כפולים.

==גרמי שמים נוספים==
* ω בקנטאור (NGC 5139) הוא הצביר הכדורי הבהיר ביותר בשמים ואחד הקרובים ביותר לכדור הארץ.
* ערפילית הבומרנג היא המקום הקר ביותר המוכר למדע: 272 מעלות מתחת לאפס, מעלה אחת בלבד מעל האפס המוחלט.
* קנטאור A (NGC 5128) היא גלקסיית הרדיו הקרובה ביותר אל שביל החלב ונמצאת במרכזה של קבוצת קנטאור A שהיא קבוצת גלקסיות שנקראת על שמה.

==היסטוריה==
אאודוקסוס ואראטוס במאות הרביעית והשלישית לפנה"ס ציינו את קבוצת קנטאור. תלמי זיהה 37 כוכבים בקבוצה זו.

==מיתולוגיה==
כאשר מתבוננים גם בכוכבים החיוורים יותר בקבוצה, היא מזכירה אדם שאחוריו אחורי סוס. לפי המיתולוגיה היוונית קבוצת הכוכבים היא כיירון, הקנטאור (חצי-אדם וחצי-סוס) שחינך את יאסון והרקולס.
קנטאור לפעמים מקושר עם קבוצת הכוכבים חץ, שנראית כאילו נורתה מקנטאור לעבר נשר. יחד עם קבוצת זאב והעובדה שקנטאור נמצא תחת מישור המילקה ייתכן שקנטאור הניחה את הבסיס לאגדה של קטילת החזיר הארימנתי, אחת משתים עשרה המטלות של הרקולס.

כשהשמש במזל בתולה, היא נמצאת בדיוק מעל קבוצת הכוכבים קנטאור. היוונים האמינו שהקנטאור כירון, שהורעל בטעות למוות על ידי הרקולס כשזה ניסה לצוד את החזיר הארימנתי, הושם בכיפת השמיים כאות לחמלה.

קבוצת הכוכבים זאב היא הבאה אחרי קנטאור במסלול השמש, ובעוד היוונים חשבוה לחיה ניצודה סתמית, הרומאים הפכוה לזאב. קנטאור נראה כיורה חץ לעבר הנשר, שמענה את פרומתאוס, וכך גואל אותו מייסוריו. קנטאור נמצא תחת מישור המילקה ולכן נחשב כמצוי בשאול.

==ראו גם==
*קנטאור

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.allthesky.com/constellations/centaurus/ תמונה של קבוצת קנטאור וקבוצת מחוגה]
* 

*
קטגוריה:קבוצות כוכבים
קטגוריה:48 קבוצות הכוכבים של תלמי
נבל (קבוצת כוכבים)

נבל (ליירה בלעז), היא קבוצת כוכבים בשמי הצפון, אחת מ-48 קבוצות הכוכבים המקוריות של תלמי, וכיום היא אחת מ-88 קבוצות הכוכבים המוכרות על ידי האיגוד האסטרונומי הבינלאומי. קבוצת נבל כוללת את הכוכב הבולט וגה, החמישי בבהירותו בשמי הלילה, שמקל על איתורה וזיהויה.

==כוכבים מעניינים==
α בנבל (וגה) הוא הכוכב השני בבהירותו בחצי הכדור הצפוני (אחרי ארקטורוס) והחמישי בכל כיפת השמיים. סיווגו הוא A0 V, ומרחקו מכדור הארץ הוא 25.3 שנות אור. וגה היה הכוכב הראשון שצולם. וגה יחד עם הכוכבים דנב ואלטאיר יוצרים משולש גדול ובולט המכונה משולש הקיץ.

β בנבל (שליאק) הוא כוכב משתנה. בהירותו 3.45 וסיווגו B8 II. על שמו נקראת קבוצה של כוכבים כפולים לוקים. 

γ בנבל (סולפט) היא מערכת מרובת כוכבים. הכוכב הראשי בה הוא בעל בהירות 3.24 וסיווג B9 II.

δ בנבל הוא כוכב כפול המורכב מכוכב כחול-לבן בעל בהירות 6 וענק אדום משתנה באופן מחזורי למחצה שבהירותו נעה בין 4 ל-5.

ε בנבל הוא כוכב מרובע (ידוע גם ככוכב הכפול הכפול, משום ששני המרכיבים הבהירים יותר הם בעצמם כוכבים כפולים), בעל זמן מחזור של 1165 שנות ארץ.

ζ בנבל הוא כוכב כפול שניתן לראות את מרכיביו בנפרד באמצעות משקפת.

RR בנבל הוא כוכב אבטיפוס לסוג של כוכבים משתנים שנקראים משתני RR בנבל.

==גרמי שמיים עמוקים==
M56 הוא צביר כדורי מפוזר, במרחק של בערך 32,900 שנות-אור, בקוטר 20 שנות אור בערך. בהירותו הנראית: 8.3.

M57 היא ערפילית הטבעת, אחת הערפיליות הפלנטריות הידועות ביותר. בהירותה המשולבת 8.8. מעריכים שכיום אנו רואים אותה כבת 6,000-8,000 שנים.

==מיתולוגיה==
מפות ישנות מראות ציפור (בדרך כלל נשר) במיקום הקבוצה, שמאז ימי קדם הקבוצה נחשבה דומה לכזו. ככזו, יחד עם קבוצות אחרות במזל קשת, (ברבור ו-נשר),ייתכן שקבוצת נבל היא חלק מהאגדה על הציפורים הסטימפאליות, משתים עשרה המטלות של הרקלס.

אם לוקחים בחשבון קווים כמעט מקבילים של כוכבים במרכז קבוצת הכוכבים, הקבוצה מזכירה נבל, וכך בהדרגה קבוצת נבל עברה מדימוי לנשר לדימוי לנבל. בפרק זמן מסוים היא אפילו נחשבה לנשר מחזיק נבל. כנבל, הקבוצה קושרה לנבל שבו ניגן אורפאוס, ואיתו הצליח להקסים את האדס, ושמוקם בשמיים עם מותו.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.allthesky.com/constellations/lyra/ תמונה של קבוצת נבל וקבוצת ברבור]
* 

נבל
*
קטגוריה:48 קבוצות הכוכבים של תלמי