OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ירוסלב באקו

ירוסלב באקו (בפולנית: Jarosław Bako; נולד ב-12 באוגוסט 1963) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת השוער.

== קריירה ==
באקו גדל באולשטין שבפולין והחל לשחק כדורגל בקבוצה המקומית בתחילת שנות השמונים. באקו עבר במספר קבוצות בפולין, ביניהן ל.ק.ס. לודז' ולגיה ורשה. בשנת 1989 עבר לקבוצת זגלביה לובלין ועמה זכה באליפות בעונתו השנייה במועדון. בעקבות הצלחתו בליגה הפולנית, מייד לאחר הזכייה באליפות הוחתם באקו בקבוצת הפאר הטורקית בשיקטש, עמה זכה באליפות בשנת 1992. לאחר שנתיים בטורקיה חזר באקו לפולין, וחתם באלופה דאז, לך פוזנן, שם שיחק עונה אחת.

בינואר 1994 הגיע באקו לישראל, כשהוחתם בהפועל תל אביב על ידי המאמן משה סיני, וכבר באותה עונה הגיע עם הקבוצה עד גמר גביע המדינה. באקו היה אחד הזרים הראשונים בתולדות הפועל תל אביב, והוא שיחק בקבוצה יחד עם שני שחקנים פולנים נוספים - הבלם דמיאן לוקאשיק והקשר קז'ימיש מוסקאל. בתחילת עונת 1995/1996 היה שותף באקו למשחקיה הראשונים של הפועל תל אביב אי פעם בגביע אופ"א. לאחר שנתיים וחצי בקבוצה הוחלף באקו על ידי שביט אלימלך שהגיע מעירוני ראשון לציון, ועבר לשחק בהפועל ירושלים למשך עונה אחת.

בשנת 1997 חזר באקו לפולין, ושיחק שלוש שנים נוספות בקבוצת נעוריו מאולשטין. באקו פרש בשנת 2000, אך לאחר שלוש שנים שיחק עונה נוספת בקבוצת חובבים בפולין.

באקו הוא שחקנה לשעבר של נבחרת פולין. ב-1 ביוני 1988 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת ברית המועצות. בסך הכל רשם במהלך הקריירה 35 הופעות במדי הנבחרת. ב-13 באוקטובר 1993 רשם את הופעתו האחרונה במדי הנבחרת, במשחק מול נבחרת נורווגיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1994.

לאחר שפרש שימש באקו כמאמן שוערים בקבוצת פולוניה ורשה. בשנת 2012 מונה לעוזר המאמן בקבוצה.

== תארים ==
;זגלביה לובלין
* אליפות פולין: 1990/1991

;בשיקטש
* אליפות טורקיה: 1991/1992
* סופר קאפ: 1992

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:שוערי כדורגל פולנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פולין
קטגוריה:כדורגלני ל.ק.ס. לודז'
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני בשיקטש
קטגוריה:כדורגלני לך פוזנן
קטגוריה:כדורגלני לגיה ורשה
קטגוריה:ספורטאים פולנים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים פולנים בישראל
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:מאמני שוערים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1964
אמנדה רנטגן-מאייר

אמנדה מאייר-רנטגן (בגרמנית: Amanda Röntgen-Maier; 19 בפברואר 1853 – 15 ביולי 1894) הייתה כנרת ומלחינה שוודית. היא הייתה האישה הראשונה שסיימה תואר בלימודי ניהול מוזיקלי מן הקולג' המלכותי למוזיקה של סטוקהולם, בשנת 1869.

== ביוגרפיה ==
אמנדה מאייר נולדה לבית מוזיקלי בלנדסקרונה וגילתה כישרון מוזיקלי מגיל צעיר. ראשית הכשרתה בכינור ובפסנתר הייתה אצל אביה. בגיל שש-עשרה החלה מאייר ללמוד בבית הספר המלכותי למוזיקה בסטוקהולם, שם למדה כינור, עוגב, פסנתר, צ'לו, הלחנה והרמוניה.

מאייר הופיעה בנגינת קונצ'רטי לכינור הן בשוודיה והן מחוצה לה. היא המשיכה ללמוד הלחנה אצל קרל ריינקה והאופטמן ריכטר בקונסרבטוריון של לייפציג וכינור אצל אנגלברט רנטגן, קונצרטמייסטר בתזמורת הגוונדהאוס באותה עיר. בתקופה זו חיברה סונאטה לכינור, שלישיית פסנתר וקונצ'רטו לכינור ותזמורת. הקונצ'רטו שלה לכינור בוצע לראשונה ב-1875, עם מאייר כסולנית, וקיבל ביקורות חיוביות.

בלייפציג פגשה את הפסנתרן והמלחין הגרמני-הולנדי יוליוס רנטגן, בנו של המורה לכינור של מאייר, אנגלברט רנטגן. אחרי מות אביו, נישא הזוג בשנת 1880 בלנדסקרונה ועבר לאמסטרדם. הנישואים שמו קץ להופעותיה הפומביות של אמנדה, אבל הזוג המשיך לארגן סלונים מוזיקליים והופעות מוזיקליות באירופה של אנטון רובינשטיין, יוזף יואכים ויוהנס ברהמס.

בשנת 1887 חלתה רנטגן-מאייר בשחפת. בתקופת מחלתה, שהה הזוג בניס ובדאבוס. יצירתה האחרונה הייתה רביעיית פסנתר, שחוברה במהלך נסיעה לנורווגיה בשנת 1891. היא מתה ב-1894 באמסטרדם.

== יצירותיה ==
===יצירות נבחרות===
* סונאטה בסי מינור לכינור ופסנתר, הוצאת Musikaliska Konstföreningen סטוקהולם 1878
* שישה קטעים לפסנתר וכינור, הוצאת ברייטקופף והרטל, לייפציג 1879
* "דיאלוגים: קטעי פסנתר קטנים" (עם יוליוס רנטגן), הוצאת ברייטקופף והרטל, לייפציג 1882

== קישורים חיצוניים ==

<div class="mw-content-ltr">
* [http://www.youtube.com/watch?v=pveI_Rvrdz0 Amanda Maier - Violin Sonata 1874] First movement.
* [http://www.youtube.com/watch?v=BHRvi0PU6wA&feature=related Amanda Maier - Violin Sonata 1874] Second movement.
* [http://www.youtube.com/watch?v=4P9UGD3JzUg&feature=related Amanda Maier - Violin Sonata 1874] Third movement
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוזיקאים שוודים
קטגוריה:משפחת רנטגן
רנטגן
קטגוריה:כנריות גרמניות
קטגוריה:מלחינות המאה ה-19
קטגוריה:מלחינות שוודיות
קטגוריה:ילידות 1853
קטגוריה:נפטרות ב-1894
דוד ינאי

דוד ינאי (7 ביולי 1935 - 16 בדצמבר 2006) היה אדריכל ישראלי, לימד בפקולטה לארכיטקטורה בטכניון.

==ביוגרפיה==
ינאי נולד בירושלים והתגורר בכרמל בחיפה רוב חייו הבוגרים. למד אדריכלות בטכניון והתמחה אצל פרופסור אל מנספלד בשנים 1961–1964. הוא התמנה למרצה בטכניון והועלה לדרגת מרצה בכיר באמצע שנת 1971. הוא המשיך ללמד בטכניון עד שנת 2003. במקביל עבד בתכנון פרויקטים שונים, בהם: המכון לחקר ימים ואגמים, בית הלוחם חיפה, שכונות במעגן מיכאל ובעין גב ובתים פרטיים.
בניין המכון לחקר ימים ואגמים בחיפה

==סכסוכים משפטיים==
במהלך התמחותו, השתתף ביחד עם אליהו עטייה בתחרות אדריכלים לתכנון בניין חדש לעיריית ירושלים, בלא שתיאם זאת עם המנחה שלו, שזכה באותה תחרות במקום הראשון. ינאי זכה במקום השלישי, אולם נמחק מרשימת הזוכים ובעקבות זאת פנה לבית המשפט בדרישה להכרה פומבית בזכייתו. ינאי נדון לשנת הרחקה מאגודת האינג'ינרים על ידי ועדת האתיקה של האגודה בעקבות השתתפותו בלא תיאום בתחרות.

בשנת 1966 תבע ינאי את מעסיקו, פרופסור אל מנספלד, בטענה שהפר את זכויות היוצרים שלו והציג את עצמו כמי שתכנן מבנה ברנגון ואת המכון לחקר הגרעין בטכניון, בעוד אלו תוכננו על ידו. בית המשפט דחה את התביעה וקיבל את טענתו של מנספלד שינאי פעל לפי הוראותיו, הנחיותיו ותחת השגחתו כשכיר במשרדו.

בינואר 1970 זכה בתחרות אדריכלים לתכנון בית הלוחם בחיפה. ביולי 1977 הגיש ינאי תלונה במשטרה בה נטען שהקבלן של בית הלוחם בנה את המבנה באיכות ירודה ודרש סכומים מנופחים בחשבונות כוזבים ובעקבות זאת המשטרה פתחה בחקירה. ארגון הנכים ועיריית חיפה התייצבו לצידו של הקבלן ופיטרו את האדריכל ינאי. ינאי פנה לבג"ץ בדרישה למנוע את פיטוריו, אך השופטים הפנו את ינאי להגיש תביעה אזרחית וטענו שבג"ץ אינו המקום לבירור עובדות המקרה. לעזרתו של ינאי הוקם ועד ציבורי שביקש להאבק בשחיתות שכלל את מרדכי וירשובסקי, מאיר זורע, יוחאי בן נון ויעקב רודיטי, יו"ר אגודת האדריכלים בישראל. בהמשך הוגשו כתבי אישום שהסתיימו בהרשעת נציגי הארגון. כמו כן, המעורבים הגישו תביעות נזיקין הדדיות.

בקשה של ינאי לעצור את בניית בית הלוחם עד בירור תביעתו נגד העירייה על פיטוריו נדחתה על ידי בית המשפט, והבית נפתח לבסוף בשנת 1985. אולם בהמשך בית המשפט הוציא צו שאסר על בניית בית יד לבנים הצמוד לבית הלוחם שלא דרך האדריכל דוד ינאי ובעקבות זאת החליטה העירייה לבנות את בית יד לבנים באתר אחר.

דוד ינאי נפטר ב-16 בדצמבר 2006. התגורר בטל מנשה, היה נשוי לשבלת ינאי ממנה התגרש בתחילת שנות התשעים, ואב לשניים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* טלי חתוקה, [http://urbanologia.tau.ac.il/האדריכל-שבז-לאדריכלות-הפופ/ האדריכל שבז לתרבות הפופ], באתר [http://urbanologia.tau.ac.il/ אורבנולוגיה], המעבדה לעיצוב עירוני, 22 באוקטובר 2014

==הערות שוליים==

ינאי
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל: אדריכלות
קטגוריה:סגל הטכניון: אדריכלות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:מתנחלים
קטגוריה:מועצה אזורית שומרון: אישים
קטגוריה:חיננית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006
מסך (תיאטרון)

200x200 פיקסלים
בתיאטרון, מסך הוא חוצץ עשוי בד בדרך כלל, המפריד בין הבמה לבין אולם הצופים. לפני תחילת ההצגה המסך סגור, והוא נסגר בין המערכות ובסוף ההצגה.
יש להבדיל בין מסך במובן זה לבין קוליסות המהוות חלקי תפאורה, שלעיתים עשויות בדים.

== היסטוריה ==
ביוון העתיקה לא היה מסך בתיאטרון, הוא הופיע לראשונה במאה הראשונה לפני הספירה בתיאטרון הרומי. בתיאטרון בימי הביניים לא היה מסך ראשי, אבל השתמשו במסכים קטנים להסתרה של חלקים מהבמה. המסך החל לכבוש את הבמות בתחילת המאה ה-16 מאיטליה. גם בתיאטרון היפני המסורתי יש מסך ראשי.
כיום אין הרבה תיאטרות בהם נמצא מסך, את הסתרת הבמה בזמן ההצגה מבצע התאורן על ידי החשכת התאורה שמעל הבמה, והקהל נחשף לתפאורה עם כניסתו לאולם ההצגה. 
== מדד להצלחת ההצגה ==
בסוף ההצגה נסגר המסך ונפתח שוב לשם השתחוויות השחקנים ומחיאות הכפיים של הקהל. מספר הפעמים שבהם המסך נסגר ונפתח לשם כך, הוא מדד להצלחת ההצגה.

== ראו גם ==
* מסך ברזל

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תיאטרון

de:Vorhang (Theater)#Hauptvorhang
fr:Rideau de théâtre#Rideaux d'avant scène
אה"מ פרוליק (1806)

אוניית הוד־מלכותו "פְרוֹלִיק" (באנגלית: HMS Frolic) הייתה אוניית מפרשים מלחמתית מסוג בריג-סלופ (18 תותחים) של הצי המלכותי הבריטי. היא נבנתה על ידי בּוּל מברידפורט, והושקה ב-9 בפברואר 1806. ב-8 באוקטובר 1812 הוכנעה לאחר קרב עז על ידי הסלופ האמריקני "ווספ". "פרוליק" נלקחה שלל, אך עוד באותו יום חילצו אותה הבריטים משבייה ולכדו את "ווספ". היא הוצאה מן השירות ונגרטה ב-1813.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סלופים של הצי המלכותי הבריטי
קטגוריה:אוניות מלחמה במלחמת 1812
דדי יאנקי

רמון לואיז איילה רודריגז (נולד ב-3 בפברואר 1976), הידוע בכינויו "דדי יאנקי" (לעיתים דאדי יאנקי), הוא זמר מפוארטו ריקו המזוהה עם סגנון הרגאטון.

==ביוגרפיה==
מפורסם כהיוצר של "Gasolina", בין שיריו הידועים השיר "Despacito" של לואיס פונסי, שבו התארח, "Limbo" שזכה להצלחה עולמית, שיתוף הפעולה "We Wanna" שהיה ביחד עם אלכסנדרה סטאן, הלהיט "Andas en Mi Cabeza", השירים "Otra Cosa", ו-"Buena Vida" עם נאטי נטשה, וכולי. בין היתר, כתב את "Justicia" ביחד עם נטשה וסילבסטרה דנגונד. הוא אף היה לאחד מכותבי הלהיט "Sin Pijama".

==דיסקוגרפיה==
===אלבומי אולפן===
* 1995: No Mercy
* 2002: El Cangri.com
* 2004: Barrio Fino
* 2007: El Cartel: The Big Boss
* 2010: Mundial
* 2012: Prestige
* 2022: Legendaddy

===אלבומי לייב===
* 2005: Ahora le Toca al Cangri! Live
* 2005: Barrio Fino en Directo

===אלבומים אחרים - אוספים===
* 1997: El Cartel de Yankee
* 2001: El Cartel II: Los Cangris
* 2003: Los Homerun-Es De Yankee
* 2008: Talento de Barrio
* 2013: King Daddy
*2020: 2K20

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראפרים פוארטו ריקנים
קטגוריה:זמרים פוארטו ריקנים
קטגוריה:זמרים השרים בספרדית
קטגוריה:זוכי פרס גראמי הלטיני
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה האמריקאית
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה של בילבורד
קטגוריה:פוארטו ריקנים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:אמני סוני מיוזיק לטין
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1977
עוד נגיע

"עוד נגיע" הוא שיר של הזמרת ירדנה ארזי שהשתתף בתחרות קדם אירוויזיון 1985 והגיע למקום השלישי. לימים חודש בגרסת רמיקס בשנת 2007 וזכה להצלחה.

== כתיבת השיר ==
בשנת 1983 השתתפה ירדנה ארזי בתחרות קדם אירוויזיון והגיעה למקום השני על חודה של נקודה. את השיר הזוכה, "חי", כתבו אהוד מנור ואבי טולדנו והציעו אותו לארזי, אך היא העדיפה על פניו את שירם של שמרית אור והנרי ברטר "שירו שיר אמן".

בשנת 1985 חברו מנור וטולדנו פעם נוספת לכתיבת שיר לירדנה ארזי אשר ישתתף בתחרות הקדם אירוויזיון. השיר סומן כמועמד מוביל לניצחון, בעיקר לאור העובדה שרשות השידור הציעה לארזי להשתתף באירוויזיון ללא תחרות שנה קודם לכן, והשתתפותה בוטלה כיוון שהתחרות עצמה נערכה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.

עם זמרי הליווי בשיר נמנים אורנה דץ, אהרון פררה ודרור משולם.

בסיום התחרות זכה השיר ב-61 נקודות, לעומת 69 נקודות בהן זכה השיר "עולה עולה" בביצוע יזהר כהן ו-62 נקודות בהן זכה השיר "כמו צועני" בביצוע יגאל בשן.

==== מצעד השירים השנתי ====
12 שבועות שהה השיר במצעדי הפזמונים ומהם שבוע אחד בראש המצעד. במצעד הפזמונים העברי השנתי 1985 הגיע השיר למקום הרביעי והיה השיר הגבוה ביותר של ארזי במצעד. ארזי נבחרה כזמרת השנה בפעם השנייה ברציפות.

== רמיקס 2007 ==
מצעד הגאווה 2006 בירושלים עורר סערה ציבורית והצועדים נדרשו להישאר במתחם סגור. אמן הדראג טל קלאי (טלולה בונט) ביצע את השיר "עוד נגיע" בפני הקהל הרב והביצוע שודר במהדורות החדשות השונות.
באותה תקופה החלה ארזי ועמה יועצה האמנותי גברי מזור ואיש יחסי הציבור אורן בראל לבחון אפשרות להוציא גרסת רמיקס לאחד משיריה. ארזי צפתה באותו הערב באירוע בטלוויזיה, ובעקבותיו החליטה לבחור ב"עוד נגיע" ועל גרסת הרמיקס הופקד המוזיקאי ואיש הרדיו דור דקל.

ב-25 ביולי 2007 יצא השיר לתחנות הרדיו וזכה להצלחה גדולה מן היום הראשון. למשך חודשיים עמד בראש מצעד השירים המושמעים ברדיו של מדיה פורסט ושהה בפלייליסט גלגלצ וארבעה שבועות במצעד הפזמונים של רשת ג'. בעקבות הצלחתו הפיק דקל גרסת רמיקס גם לשיר "שוב בתמונה" שיצאה לרדיו בשנת 2011.

== גרסאות כיסוי ==
שלוש פעמים בוצע השיר במסגרת התוכנית "כוכב נולד". בעונה השלישית ביצע אותו רועי חיים זינר, בעונה השביעית ביצע אותו לירן דנינו בשלב חצי הגמר ובעונה העשירית ביצעה אותו אניטה גסין בתוכנית הגמר.
גרסאות כיסוי נוספות לשיר הקליטו אבי טולדנו, מסקי שיברו, בנות פסיה ואחרים.

בשנת 2023, הוציאה הזמרת ליהי טולדנו גרסת כיסוי שהוקדשה לאירועי מצעד הגאווה של אותה השנה.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.youtube.com/watch?v=JBOltT9QRak קליפ], מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירי קדם-האירוויזיון 1985
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אבי טולדנו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NTE
אנוסי קוואלה

אנוסי קלטוספריסיס קוואלה (ביוונית: Ένωση Καλαθοσφαίρισης Καβάλας) היא קבוצת כדורסל יוונית מהעיר קוואלה, המתמודדה בעבר בליגת העל היוונית וכיום (2021) משחקת בליגת משנה.

==היסטוריה==
הקבוצה הוקמה בשנת 2003 ובשנת 2008 התאחדה עם הקולגה העירונית "פנורמה קוואלה". בסיום עונת 2007/08 העפילה הקבוצה המאוחדת לראשונה בתולדותיה לליגה הבכירה.

בעונת 2011/12 סיימה הקבוצה במקום השישי בטבלה והפסידה לקבוצת קולוסוס רודוס ברבע גמר הפלייאוף. בנוסף הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הגביע. בעונת 2012/13 השתתפה הקבוצה בליגה הבלקנית.

הקבוצה מארחת באולם הספורט קלאמיטזס בעיר, המכיל 1,700 מקומות ישיבה.

==תארים והישגים==
*הגביע היווני:
**חצי גמר: 2012, 2013

==קישורים חיצוניים==
* 

קוואלה
ארמיית המשמר הרביעית

ארמיית המשמר הרביעית הייתה ארמיית שדה של הצבא האדום בתקופת מלחמת העולם השנייה. 

==היסטוריה==
ב-16 באפריל 1943 קיבלה הארמייה ה-24 את תואר ה"משמר" (גווארדיה) על הצטיינותה בקרב סטלינגרד, ושמה שונה לארמיית המשמר הרביעית.

בקיץ 1943 לחמה הארמייה בקרב קורסק, ולאחר מכן השתתפה בשחרור אוקראינה המזרחית (במסגרת קרב דנייפר), ובקרב קורסון-צ'רקאסי (ינואר-פברואר 1944) . בקיץ 1944 השתתפה הארמייה בכיבוש רומניה (מבצע יאשי-קישינב), ולאחר מכן השתתפה בלחימה בהונגריה, כולל הקרב על בודפשט. במרץ 1945 השתתפה הארמייה בהדיפת המתקפה הגרמנית האחרונה במלחמה, באזור אגם בלטון, ובמתקפת הנגד הסובייטית שבאה בעקבותיה, ובאפריל 1945 היא נטלה חלק במתקפת וינה ובכיבוש אוסטריה. במרץ 1947 פורקה הארמייה.

==מפקדים==
* גריגורי קוליק (16 באפריל 1943 - 22 בספטמבר 1943)
* אלכסיי זיגין (22 בספטמבר 1943 - 27 בספטמבר 1943)
* איוואן גאלאנין (28 בספטמבר 1943 - 5 בינואר 1944)
* אלכסנדר ריזוב (5 בינואר 1944 - 2 בפברואר 1944)
* איליה סמירנוב (3 בפברואר 1944 - 22 בפברואר 1944)
* אלכסנדר ריזוב (23 בפברואר 1944 - 27 בפברואר 1944)
* איוואן גאלאנין (28 בפברואר 1944 - 25 בנובמבר 1944)
* גאורגי זכרוב (29 בנובמבר 1944 - 1 במרץ 1945)
* ניקאנור זאחבאטייב (1 במרץ 1945 - 10 ביולי 1945)

==קישורים חיצוניים==

* [http://samsv.narod.ru/Arm/ag04/arm.html ארמיית המשמר הרביעית] באתר samsv 

קטגוריה:זירת מזרח אירופה במלחמת העולם השנייה
4
4
ארמייה 4
אל-על (רמת הגולן)

אַל-על (בערבית: العال; "המקום הגבוה") הוא כפר סורי עזוב בדרום רמת הגולן, במקום בו שוכן כיום מושב אלי-עד. 

הכפר שכן על רמה ברוחב כקילומטר וחצי בין הואדי של נחל נוב (אשר נשפך לכיוון מזרח לנחל רוקד) ושלוחת הואדי של נחל אל על (שקרוי כך על שם המקום ונשפך לכיוון מערב לכנרת). מיקום זה יוצר צוואר בקבוק גאוגרפי בין הקצה הדרומי של רמת הגולן לבין מרכזו.

בשטחי הכפר נמצאו שרידים מהתקופה היוונית והרומית שמצביעים על התיישבות קדומה במקום. בשטח הכפר אותרו גם שרידי בית כנסת מתקופת התלמוד, הכוללים כתובת הקדשה. שם הכפר, "אלעאל", הוא גם הצורה שבה השתמר שמו של היישוב המקראי אלעלה שבדרום עבר הירדן.

גוטליב שומאכר שסייר וסקר את רמת הגולן בין השנים 1883–1886 תיאר את הכפר כיישוב דל יחסית אך בעל הכנסת אורחים חמימה;

בשנת 1967 מנתה אוכלוסיית הכפר 2,290 תושבים, מה שהפך אותו ליישוב השני בגודלו בנפת פיק אחרי העיירה פיק. אל-על שכן על הציר המרכזי אשר חיבר את יישובי דרום מחוז קוניטרה למרכזו, כ-4 קילומטרים צפונית לפיק וכ-4 וחצי קילומטרים מזרחית לכפר סקופיה. כיום נמצאות הריסות הכפר לצד כביש 98 באזור צומת אל-על, כאשר מושב אלי-עד נמצא אף הוא על חלק משטחי הכפר (שמו הראשון של המושב "אל על" אף נובע משם הכפר).

במהלך מלחמת ששת הימים ברחו תושבי הכפר לכיוון סוריה מפני כוחות צה"ל שהתקדמו ברחבי רמת הגולן. במהלך מלחמת יום הכיפורים, אזור הכפר היה לקו הגנה של כוחות מהדיוויזיה החמישית במהלך הלחימה בדרום הרמה, זאת כנגד התקפת נגד ישראלית שתגיע מכיוון העליות הדרומיות ברמת הגולן.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים סוריים נטושים ברמת הגולן
האיש העשיר ואלעזר

איור בשלושה שלבים של משל האיש העשיר ואלעזר
האיש העשיר ואלעזר הוא משל נוצרי, אחד ממשלי ישו, המובא בבשורה על-פי לוקאס, .

במשל מסופר על איש עשיר, שחי בנעימים ועל עני בשם אלעזר, שהתמקם בכניסה לבית העשיר וניזון מפירורי סעודת העשיר. העני מת והובל על ידי מלאכים לחיק אברהם. גם העשיר מת, אך הוא הגיע לשאול, שם נשא ייסורים קשים. העשיר הביט ממקומו בשאול וראה מרחוק את אברהם ואלעזר שוכן בחיקו. ביקש העשיר מאברהם שישלח את אלעזר להרטיב את קצה אצבעו במים ולקרר בה את לשונו של העשיר, כי הוא סובל מאוד מהחום. אברהם הזכיר לעשיר, שבחייו הוא נהנה מכל טוב ואלעזר סבל, לכן התהפכו כעת היוצרות ופרט לכך ציין שיש ביניהם תהום שנועדה למנוע מעבר מצד אחד לצד האחר.

העשיר, שהבין את הקשר בין חייו ובין אחריתו, ביקש מאברהם שיזהיר את חמשת אחיו מפני הצפוי להם. אברהם השיב לו שאחיו צריכים להישמע למשה ולנביאים, אך האיש העשיר הפציר באברהם שישלח אל אחיו מישהו מהמתים, כי זה ישכנע אותם והם יחזרו בתשובה. אברהם סירב באומרו, שאם הם לא שומעים למשה ולנביאים, הם לא ישמעו גם למי שיבוא מהמתים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://jer-31.com/Modern/Luke/Luke16.htm הבשורה על פי לוקאס, פרק ט"ז]

קטגוריה:משלים בנצרות
שהשמש תעבור עלי (שיר)

"שהשמש תעבור עלי" הוא שיר של הזמרת ירדנה ארזי, שכתב יורם טהרלב והלחין חנן יובל. השיר הגיע למקום ה-19 במצעד הפזמונים העברי השנתי בשנת 1986 וזכה לעשרות גרסאות כיסוי. גרסה ידועה של השיר היא של הזמר החסידי אברהם פריד, השיר בגרסתו נקרא רק תפילה, והוא הגיע למקום ה-39 במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת התשס"ט.

== רקע ==
השיר נכתב על ידי יורם טהרלב והולחן על ידי חנן יובל. הוא יצא לרדיו בשנת 1985 והתפרסם באלבומה הרביעי של ארזי "דרישת שלום".

אחרי מלחמת ששת הימים הוקמה בארצות הברית מעין "להקה צבאית", שהשתייכה לכנסייה נוצרית בדנוור, קולוראדו. הקמת הלהקה נובעת מהערצתם של חברי אותה קהילה לישראל ולצה"ל.

חברי הלהקה היו מגיעים לישראל פעם בשנה למשך שבועיים ומופיעים בבסיסי צה"ל השונים ברחבי הארץ כשהם לבושים במדי צה"ל. הערצתם לישראל והזיקה לעם היהודי הביאה לכך שעל הכנסייה שלהם בדנוור הם לא קבעו צלב.

במהלך שנות ה-80 עבדה הלהקה עם הבמאי הישראלי שי לביא על תוכנית חדשה לקראת מופע בישראל. במהלך העבודה נפגשו חברי הלהקה עם הפזמונאי יורם טהרלב. בשיחתו עם אחת מחברות הלהקה היא ביקשה שיכתוב עבורה שיר המתאר את געגועיה לישראל ואת האופן בו הם ממלאים את חייה.

בהשראת סיפורה וסיפור הלהקה נכתב השיר. לימים, נפגש טהרלב עם גברי מזור יועצה האמנותי של ירדנה ארזי אשר ביקש ממנו את השיר.

== גרסאות כיסוי ==
לשיר גרסאות כיסוי רבות אשר חלקן זכו להצלחה והושמעו רבות ברדיו.

ב־1989 הקליט מלחין השיר חנן יובל גרסה משלו בה התארחה ארזי.

ב־2004 בוצע השיר בעונה השנייה של התוכנית "כוכב נולד" על ידי שמעון טפטה.

ב־2010 יצאה לרדיו גרסתו של הזמר החסידי אברהם פריד לשיר, בה הוכנסו מספר שינויים בטקסט באישור המחבר. ביצועו של פריד זכה להצלחה גדולה והושמע רבות גם בתחנות רדיו חילוניות. השיר כונה "רק תפילה אשא" ועיבד אותו יובל סטופל. ביולי 2013 ביצעו פריד וחנן יובל ביצוע לשיר בהופעה של פריד בישראל.<ref></ref>

עוד ביצועים להם זכה השיר היו של דקלון, יהורם גאון, רינת גבאי, ליאור נרקיס, גלית גיאת, בני אלבז ואחרים.

ב־2014 בוצע השיר על ידי כוכבי "משחקי הפסטיגל" ביחד עם ירדנה ארזי.

ב־2021 ביצעה את השיר להקת שלוה במסגרת "יעלה ויבוא", פרויקט המחווה לשירי יורם טהרלב.

ב־13 במאי 2024, בטקס הדלקת המשואות בלילו של יום העצמאות ה־76 למדינת ישראל, ביצעו הזמרת יובל דיין ודפנה אליקים בת ה־15, שנחטפה לעזה במתקפת הפתע על ישראל ושוחררה בפעימה השלישית של עסקת נובמבר, את השירים "אור" (של שושנה דמארי) ו"שהשמש תעבור עלי".

== מצעדי פזמונים ==
השיר בביצוע ארזי הוצג רק ב-26 בנובמבר 1985 במצעד הפזמונים ושהה בו 11 שבועות מהם שבוע אחד בפסגה. הוא נכלל במצעד הפזמונים השנתי תשמ"ו והגיע למקום ה-19.

בגרסת פריד (רק תפילה) הוא הוצג עם הוצאתו ב־5 במרץ 2009 וצעד 8 שבועות, בשיאו הגיע למקום ה־13. אמנם במצעד השנתי ל-2009, הצליח יותר ודורג במקום ה־39, זכייה לא שגרתית לזמר חסידי ברדיו חילוני.

== קישורים חיצוניים ==

* יורם טהרלב, [https://web.archive.org/web/20130118123522/http://www.taharlev.com/songs_selection_song.asp?id=33 הסיפור שמאחורי השיר], באתר האינטרנט של טהרלב
* 
* [http://pizmonet.co.il/wiki/שהשמש_תעבור_עליי השיר], באתר "פזמונט"
* [https://www.gavisho.com/שהשמש-תעבור-עלי השיר], באתר של עפר גביש

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירי חנן יובל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יורם טהרלב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי חנן יובל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי משה לוי
קטגוריה:שירים על השמש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NTE
ז'אן ד'לסי

ז'אן ד'אלסי (בצרפתית: Jeanne d'Alcy; 20 במרץ 1865 – 14 באוקטובר 1956) הייתה שחקנית הקולנוע הצרפתייה הראשונה ואשתו של חלוץ הקולנוע הצרפתי ז'ורז' מלייס מ-1926 עד למותו ב-1938.

== קורות חיים ==
היא נולדה כשרלוט-לוסי-מרי-אדל-סטפני-אדריאן-פאס בצרפת.
הופיעה בסרטים "הטירה הרדופה" (1896), "ז'אן ד'ארק" (1899) ו"מסע אל הירח" (1902).
מתה בורסאי, צרפת בגיל 91.

דמותה מגולמת בסרטו של מרטין סקורסזה "הוגו" (2011) על ידי השחקנית הלן מק'קורי.

==פילמוגרפיה==
*הטירה הרדופה (1896)
*הגברת הנעלמת (1896): אישה
*פאוסט ומרגריט (1897)
*אחרי הצלצול (1897): אישה
*פיגמליון וגלתיאה (1898)
*עמוד אש (1899): איישה
*לכלוכית (1899)
*קלאופטרה (1899): קלאופטרה, הרוח של קלאופטרה
*ז'אן ד'ארק (1900): ז'אן ד'ארק
*מאבקים חדשים ומפוארים (1900)
*כחול זקן (1900)
*מסע אל הירח (1902)
*אלקופריסבס הקוסם (1903)
*מלייס הגדול (1952)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פר לשז
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה צרפתיות
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1865
קטגוריה:נפטרות ב-1956
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1956
אתה לי ארץ (שיר)

"אתה לי ארץ" הוא שיר הנושא מתוך אלבומה השלישי של הזמרת ירדנה ארזי ואחד השירים המזוהים איתה ביותר. השיר נכתב על ידי יורם טהרלב והולחן על ידי נורית הירש במיוחד לרגל יום העצמאות ה-36 למדינת ישראל.

השיר הוצג במצעדי הפזמונים ב-12 ביוני 1984 ושהה במצעד 11 שבועות רצופים מהם שבועיים במקום הראשון. במצעד הפזמונים העברי השנתי תשמ"ד הגיע השיר למקום ה-11 וארזי הוכתרה לראשונה כזמרת השנה וכזוכת פרס כינור דוד.

קליפ השיר המקורי צולם במסגרת רצועת הקליפים של התכנית "שביל באמצע שביל בצד". באזור העתיק של המושבה ראש פינה.

== מעמד לאומי ==
במרוצת השנים הפך "אתה לי ארץ" לאחד מסמליה של ירדנה ארזי. הוא בוצע במהלך הופעתה בפני קהל של אלפי יהודים ברוסיה במסגרת משלחת רשמית ראשונה של ראש ממשלה ישראלי לרוסיה בשנת 1994, אליה הוזמנה ארזי על ידי ראש הממשלה יצחק רבין. לימים בוצע השיר גם בטקס האזכרה הרשמי שערכה מפלגת העבודה לרבין שבוע לאחר הרצח.

בשנת 2008 פרסם העיתון ידיעות אחרונות סקר מיוחד של מינה צמח לקראת חגיגות ה-60 למדינת ישראל ובו נבחר "אתה לי ארץ" כאחד מחמשת ההמנונים הישראלים של כל הזמנים.

בשנת 2018 נבחר השיר במשאל חברת החדשות לרגל שנת ה-70 לישראל כשיר האהוב בכל הזמנים כשהוא גובר על קלאסיקות כמו עטור מצחך וירושלים של זהב. לאור הבחירה, הוקלט השיר מחדש בליווי התזמורת הפילהרמונית הישראלית בעיבוד וניצוח של ירון גוטפריד. במקביל נבחר השיר למקום הראשון גם במצעד השירים האהובים של ערוץ 20 ובמצעד שירי הארץ של רשת ג' וזכה לעיבוד מחודש גם על ידי שלישיית "בל סונו" מרוסיה שהגיעה לסיבוב הופעות בישראל.

בחודש ספטמבר 2023, הוקלטה גרסה של השיר ביידיש, בידי השחקנית והזמרת מירי רגנדורפר, לתרגום של ד"ר יניב גולדברג בשם ביסט מיר א לאנד.<ref>Miri Ragendorfer - You are my land - Bist mir a land - מירי רגנדורפר – אתה לי ארץ – ביסט מיר א לאנד - YouTube</ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20131011122231/http://taharlev.com/shirulmad_item.asp?id=12 מילות השיר] באתר של יורם טהרלב
* נדב בורנשטיין, [http://www.youtube.com/watch?v=Jg2eK8cKg_M הסיפור שמאחורי "אתה לי ארץ"], ערוץ 10
* [http://www.youtube.com/watch?v=ni5zFEj7FFg קליפ], מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יורם טהרלב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NTE
חיק אברהם

כותרת רומנסקית מהמסדר הקדום אלפש (Alspach) מאלזס.היום במוזיאון אונטרלינדן קולמר]]
חיק אברהם הוא ניב נוצרי ויהודי קדום. הוא נזכר פעם אחת בברית החדשה ופעם אחת בתלמוד. בברית החדשה הוא מופיע במשל "האיש העשיר ואלעזר" ומשמעותו מקום קרוב לאברהם לאחר המוות, להבדיל מגיהנום. ממקור זה השתרש הניב בנצרות. 

בתלמוד הבבלי, נאמר על אדא בר אהבה: "היום יושב בחיקו של אברהם". אמירה זו פורשה, בין השאר באנציקלופדיה היהודית כמתייחסת למיתתו של אדא, אולם רש"י כתב שאם הכוונה לאמורא רב אדא בר אהבה פירוש זה אינו מתיישב עם סדר הדורות ופירש שהכוונה ליום כניסתו בבריתו של אברהם.

מוטיבים מהניב מופיעים במקורות נוספים. בספר מקבים ד' י"ג מצוטט אחרון הבנים של אלעזר ושל חנה, העומד להיות מעונה ומוצא להורג על סירובו לבגוד באמונתו, כאומר (בתרגום לעברית): "אם נסבול בעד רעיון זה יקבלו אותנו אברהם יצחק ויעקב והאבות כולם יהללו אותנו".

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:אברהם
יוהנס רנטגן

יוהנס רנטגן (בגרמנית: Johannes Röntgen; 30 בספטמבר 1898 – 28 באפריל 1969) היה פסנתרן, מנצח, מלחין ומורה הולנדי, בנם של המלחין והפסנתרן יוליוס רנטגן והכנרת אמנדה רנטגן-מאייר, נכדו של הכנר אנגלברט רנטגן ואחיהם של יוליוס רנטגן הבן ואנגלברט רנטגן השני.

== ביוגרפיה ==
יוהנס רנטגן החל את לימודי הפסנתר אצל אביו ואחר למד הלחנה ותזמור אצל יוהאן וגנאר (Johan Wagenaar) בקונסרבטוריון של אמסטרדם וניצוח אצל דונלד טובי באוניברסיטת אדינבורו. בשנים 1922 עד 1924 היה קאפלמייסטר בבית האופרה באוּסְטי נאד לאבֳּם (Ústí nad Labem) שבצ'כוסלובקיה. כן הרבה להופיע כפסנתרן קונצרטים וכמלווה למוזיקאים מפורסמים כמו פבלו קזאלס ואחרים. ב-1928 השתקע באמסטרדם כפסנתרן, מנצח ומורה. משנת 1943 עד 1963 לימד פסנתר בקונסרבטוריון של אמסטרדם ותקופה ממושכת הדריך את הרביעייה הווקאלית אמסטרדם וניצח על מקהלות שונות. הוא הקים שלישייה עם אחיו הצעירים, אדוארד פרנטס ויואכים.
 

בין יצירותיו של יוהנס רנטגן שלישיית מיתרים, שלישיית פסנתר וסונאטות לצ'לו, סונאטינה לפסנתר ומספר רב של יצירות ווקאליות.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלחינים הולנדים
קטגוריה:פסנתרנים הולנדים
קטגוריה:מנצחים הולנדים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:משפחת רנטגן
רנטגן
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1898
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1969
יואכים רנטגן

יואכים רנטגן (בגרמנית: Joachim Röntgen; 27 באוקטובר 1906 - 6 בדצמבר 1989) הוא כנר הולנדי, הצעיר בבניו של המלחין והפסנתרן יוליוס רנטגן.

== ביוגרפיה ==
יואכים רנטגן נולד באמסטרדם ולמד אצל פליקס טוֹנְיִי (Felix Togni) באמסטרדם, בראם אלדרינג (Bram Eldering) בקלן וקרל פלש בלייפציג. משנת 1928 עמד בראש תזמורת התיאטרון העירוני של וינטרטור, שווייץ, שם גם לימד בקונסרבטוריון וניגן ב"רביעיית המיתרים וינטרטור" ככנר ראשון. אחיו, הפסנתרן יוהנס רנטגן הקים שלישייה קאמרית איתו ועם אחיהם אדוורד פרנטס. בעונת 1938-9 ניגן בתזמורת הפסטיבל בלוצרן בניצוחו של טוסקניני. בשנת 1939 התמנה למורה לכינור בקונסרבטוריון המלכותי בהאג. 
 
בשנת 1940 יסד יואכים רנטגן את רביעיית המיתרים "רנטגן", וניגן בה בתפקיד הכינור הראשון. חבריו לרביעייה היו פיט נֵילנד (כינור שני), וים דה זוּטֶה (ויולה) וקוֹרְנֶלִיס פְּרַאוּט (צ'לו). הרכב המיתרים, שהכיר בחשיבות שבשיתוף הציבור בנגינת רביעיות ברמה גבוהה, ערך מסעות קונצרטים דרך שגרה. בהופעותיהם נהגו חברי הרביעייה להסביר את הקטעים שניגנו, ואף ערכו קונצרטים בבתי ספר.

יואכים רנטגן פרש מעבודתו בשנת 1972.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כנרים הולנדים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:משפחת רנטגן
רנטגן
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1906
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1989
העצב המצדיד

מהלך העצב המצדיד, אשר מעצבב את ה[[שריר הישר הצידי (Lateral rectus muscle)]]
העצב המצדיד (בלטינית: Nervus abducens, באנגלית: Abducens nerve; נהוג לסמנו: CN VI) הוא זוג עצבי הגולגולת השישי, ואחד משלושת זוגות עצבי התנועה האחראים על תנועות עיניים (יחד עם העצב השלישי והעצב הרביעי).

העצב המצדיד אחראי על תנועת שריר הישר הצידי (Lateral rectus muscle) אשר מניע את גלגל העין הצידה (עין ימין – לכיוון ימינה, עין שמאל – לכיוון שמאלה).

יוצא מהפונס, עוזב את המוח באזור חיבור הפונס עם המוח המוארך, פנימית לעצב הפנים, משם מגביה ומתקדם קדימה עד לארובת העין. חודר לחלל ארובת העין דרך חריץ הארובה העליון (Superior orbital fissure), יחד עם יתר עצבי התנועה האחראים על תנועות עיניים.

 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מצדיד
עצב מצדיד
קייקוגי

מתאמן [[קראטה צעיר לבוש בקייקוגי]]
קֵיְקוֹגי (稽古着 או 稽古衣; מיפנית: בגד אימון), או פשוט גי, הוא חליפת לבוש אמנויות לחימה מסורתי המשמש את אמנויות הלחימה היפניות ואלו שהושפעו מהן. הגי מורכב משני חלקים, ג'קט עליון ארוך שרוול הנרכס סביב המותניים בחגורה חסרת אבזם אשר לרוב מסמלת בצבעה את דרגת המתאמן אשר נקרא אוּוַא גי, ומכנס ארוך דומה הנקרא שיטאבַקי. ג'יגורו קאנו, מייסד הג'ודו, החל לפתח לבוש אימונים בסוף המאה ה-19. בשנת 1920 הקייקוגי שאנו מכירים כיום התחיל להילבש לאימונים ולתחרויות על ידי קבוצתו של ג'יגורו.

כיום ישנם שני סוגי גי מובחנים: הגי המשמש מתאמני גראפלינג, בעיקר ג'ודו, ג'ו ג'יטסו, ג'ו ג'יטסו ברזילאי וסמבו, והגי המשמש לוחמי קראטה. ההבדל המרכזי ביניהם שהסוג הראשון עשוי בד עבה יותר, עמיד יותר ונמתח פחות, מכיוון שמתאמני גראפלינג אוחזים בגי ומושכים בו עבור הטלות וחניקות. כיום הגי מסמל אמנויות לחימה רבות ושונות, בינן גם אמנויות לחימה שלא מחזיקות כל קשר היסטורי ליפן, לדוגמה סמבו. לגי בו משתמשים בתחרויות ספורטיביות בג'וג'יטסו וצאצאיו (ג'ודו וג'וג'יטסו ברזילאי) קיימים שלושה צבעים חוקיים: לבן, שחור וכחול. קיימים גם צבעים שונים כגון אדום ווורוד, אבל אילו אינם חוקיים בתחרויות רשמיות. בקרטה נלבש רק גי לבן, ובסמבו נלבשים גי עם מכנס קצר בצבעים אדום או כחול, צבע אחד לכל יריב.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אמנויות לחימה
קטגוריה:ביגוד
דרישת שלום (שיר)

"דרישת שלום" הוא שיר השירותרום 1985 ושיר הנושא מתוך אלבומה הרביעי של הזמרת ירדנה ארזי. לצורך ביצוע השיר חברה הזמרת אל להקת הנח"ל, 13 שנה לאחר שפיקדה על אותה להקה.

== כתיבת השיר ==
השיר הוזמן על ידי גלי צה"ל כשיר השירותרום 1985 והיה השיר השישי במסורת שירי השירותרום.
את מילותיו כתבה רחל שפירא ללחן של יאיר קלינגר.
לביצוע השיר חברה ארזי אל להקת הנח"ל מחזור 1985, אשר חבריה היו דפנה דקל, אילן לייבוביץ', ראובן לביא, פזית נוני, רינת עמנואל, ורד כהן, אבי מאיר וענונו, אמיר פייס (ממקימי להקת שבע), עידן זילברשטיין (לימים מחזאי ומלחין), בנצי עטר, עירית וינהפל ושי רוזן.

השיר הוצג ב-18 ביוני 1985, ושהה במצעדי הפזמונים 9 שבועות. בשיאו הגיע למקום השני במצעד השבועי ברשת ג', ולאחר מכן, במצעד הפזמונים העברי השנתי באותה השנה, הגיע השיר למקום ה-12 וארזי הוכתרה בפעם השנייה כזמרת השנה.

בשנת 2005, לקראת חגיגות יום העצמאות, כתבה המשוררת רחל שפירא בית חדש לשיר:

הבית החדש בוצע על ידי ארזי במופע המרכזי של ערוץ 2, אך בהופעותיה היא הוסיפה לבצע את השיר בגרסתו המקורית ולא הקליטה את הבית הנוסף.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר קלינגר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אלדד שרים
קטגוריה:שירי השירותרום
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NTE
עגילי דמאר

"עגילי דמאר" הוא שיר של הזמרת ירדנה ארזי שנכתב כמחווה לזמרת שושנה דמארי לאחר שזכתה בפרס ישראל לזמר עברי בשנת 1988.

== כתיבת השיר ==
השיר "עגילי דמאר" נכתב כמחווה לשושנה דמארי לאחר פרסום דבר זכייתה בפרס ישראל לזמר עברי בשנת 1988.
הזמרת ירדנה ארזי הייתה אז בשיא פופולריותה בישראל ונבחרה שוב ושוב כזמרת השנה. באותם ימים הייתה בעיצומן של הקלטות לאלבומה התשיעי "עוד יום אחד" ובעצת יועצה האמנותי גברי מזור פנתה אל מחברי השיר דודו ברק ויאיר קלינגר והזמינה אותו במיוחד.

השיר בוצע במעמד הטקס בתיאטרון ירושלים, בליווי המוזיקאי יאיר רוזנבלום. הייתה זו הפעם הראשונה בה נערך חלק אמנותי במהלך הטקס.

דמארי קיבלה את השיר בהתרגשות רבה והשתיים אף נפגשו ביוזמת ידיעות אחרונות.
לימים, ביצעה ארזי את השיר לכבוד דמארי בתוכנית מחווה של הערוץ הראשון לכל זוכי פרס ישראל לזמר עברי.
השיר אף בוצע במהלך טקס האשכבה לדמארי שנערך בתיאטרון הקאמרי ב-17 בפברואר 2006, שלושה ימים אחרי פטירתה ובטרם יצא מסע הלוויה.
בהמשך בוצע השיר בשורה של ערבים לזכרה ובהם גם בפארק הירקון בתל אביב ובמופע יום העצמאות ה-59 ששודר בערוץ הראשון.

14 שבועות שהה השיר במצעדי הפזמונים השבועיים מהם שלושה שבועות בפסגה. במצעד הפזמונים העברי השנתי 1988 הגיע השיר למקום ה-3 וארזי נבחרה בפעם הרביעית כזמרת השנה. ארבעה משירי האלבום "עוד יום אחד" הגיעו לעשרת המקומות הראשונים במצעד ו"עגילי דמאר" היה הגבוה מביניהם.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:שירי 1988
קטגוריה:סינגלים מ-1998
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דודו ברק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר קלינגר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירון בכר
קטגוריה:שירים על ביגוד ואופנה
קטגוריה:שירים על מוזיקאים
לארס גוסטפסון

לארס גוסטפסון ב-2008
ממוזער
לארס גוסטפסון (בשוודית: Lars Erik Einar Gustafsson; 17 במאי 1936 – 3 באפריל 2016) היה פילוסוף, מחבר וחוקר שוודי.

== חייו ==
גוסטפסון נולד בווסטרוס, סיים את לימודי התיכון שלו בגימנסית ווסטרוס והמשיך לאוניברסיטת אופסלה, וקבל את תואר המוסמך (licentiate) בשנת 1960 ואת הדוקטורט שלו בפילוסופיה תאורטית בשנת 1978. ב-1982 היגר לארצות הברית ושם התגייר. הוא חי באוסטין, טקסס, עד שנת 2003, וחזר לשוודיה. משנת 1983 כיהן כפרופסור באוניברסיטת טקסס באוסטין, שם לימד פילוסופיה וכתיבה יצירתית, עד לחודש מאי 2006, עם פרישתו לפנסיה.

גוסטפסון היה אחד הסופרים השוודיים הפוריים ביותר מאז אוגוסט סטרינדברג. מאז סוף 1950 הוא הפיק זרימה שופעת של שירה, רומנים, סיפורים קצרים, מאמרי ביקורת, ומאמרי מערכת. הוא גם זכה להכרה בינלאומית עם פרסים ספרותיים במדינות רבות ובהם: צרפת (Prix International Charles Veillon des Essais) בשנת 1983, דנמרק (Heinrich Steffens Preis) בשנת 1986, איטליה (Una Vita per la Litteratura) בשנת 1989, אמריקה (John Simon Guggenheim Memorial Foundation Fellowship for poetry) בשנת 1994, ועוד. כן היה מועמד לפרס נובל לספרות. כתביו החשובים תורגמו ל-15 שפות וג'ון אפדייק שיבח את ספרו של גוסטפסון מותו של כוורן בספרו Hugging The Shore המכיל אוסף ביקורת ספרותיות.

מותו של כוורן, שנכתב בשנת 1978, הוא הרומן עטור התשבחות והמצליח ביותר של גוסטפסון.
ספרו The Cracks in the Wall (Sprickorna i Muren) עובד לסרט מסחרי שוודי.

בעוד שבעיית הזהות נעשתה לנושא המגדיר את כתביו של גוסטפסון, הביקורת החברתית שלו לא פעם הכעיסה את האליטה התרבותית השוודית. כתוצאה מכך הוא נתפס כסופר שנוי במחלוקת בשוודיה ולא אומץ על ידי הממסד.

כשנשאל איפה הוא מוצא את ההשראה שלו, ענה גוסטפסון: "אני מקשיב. אני מקשיב ואני מסתכל. יצירתיות אינה יודעת כללים. אתה יכול לקבל את רעיון לרומן ממשהו שמישהו אומר קטן, או סתם פרצוף שאתה רואה. רב פעם אמר לי שכאשר אלוהים דבר אל משה בסנה, זה לא היה בקולו רועם, זה היה בקול חלש מאוד. אתה צריך להקשיב היטב לקול שאתה צריך להיות מאוד חד".

==מספריו==
* לארס גוסטפסון, [http://www.am-oved.co.il/Htmls/product.aspx?C1010=16481&BSP=12272 ההצרחה השלישית של ברנארד פוי], תרגום רות שפירא, הוצאת עם עובד, 1989
* לארס גוסטפסון, [http://www.kinbooks.co.il/htmls/page_4641.aspx?c0=14980&bsp=13464 מותו של כוורן], תרגום יעל ולדמן, הוצאת זמורה-ביתן, 1994

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://openlibrary.org/authors/OL32657A/Lars_Gustafsson רשימה מלאה של ספריו] ב-openlibrary.org 
* [http://larsgustafssonblog.blogspot.co.il הבלוג האישי של גוסטפסון] 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קצרמר פילוסופים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פילוסופים שוודים
קטגוריה:סופרים שוודים
קטגוריה:גרים
קטגוריה:מסדר האמנויות והספרות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אופסלה
קטגוריה:זוכי פרס שארל ויון למסאות אירופית
קטגוריה:ילידי 1936
קטגוריה:שוודים שנפטרו ב-2016
רוברט ניגמטולין

רוברט איסכנדרוביץ' ניגמטולין (רוסית: Роберт Искандерович Нигматулин, טטרית: Роберт Искәндәр улы Нигмәтулин; נולד ב-17 ביוני 1940) הוא מדען ואקדמאי סובייטי ורוסי המתמחה בפיזיקה ומתמטיקה.

==ביוגרפיה==
רוברט ניגמטולין נולד במוסקבה להורים ממוצא טטארי, איסכנדר ניגמטולין (1908-1980) וגליה גזיזובה (1914-2005). למד באוניברסיטת מוסקבה. אחיו הגדול של אביו מצד האב, גינאטוללא טרגולוב למד באוניברסיטת מוסקבה, היה פרופסור לרפואה והקים את האוניברסיטה הבשקירית לרפואה באופה. אחיו הצעיר של רוברט, בולאט (נולד ב-16 במאי 1944), גם הוא למד באוניברסיטת מוסקבה ונהיה מדען המתמחה בכימיה גרעינית ומתמטיקה.

ניגמטולין נשוי ואב לשניים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טטרים
קטגוריה:חברי האקדמיה הרוסית למדעים
קטגוריה:פיזיקאים סובייטים
קטגוריה:פיזיקאים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1940
הנדסת בדיקות תוכנה

הנדסת בדיקות תוכנה היא תחום הנדסי המתמקד בשמירה ושיפור של איכות התוכנה לאורך כל מחזור החיים שלה. תחום זה כולל מגוון רחב של פעילויות, ביניהן בדיקות תוכנה, ניהול סיכונים, ניתוח דרישות, תהליכי פיתוח ועוד, במטרה להבטיח שהתוכנה תעמוד בדרישות הלקוח ותהיה חסינה לתקלות.

רקע והיסטוריה

תחום הנדסת אבטחת איכות תוכנה התפתח עם התפתחות ענף התוכנה עצמו. בתחילת הדרך, כאשר מערכות המחשוב היו פשוטות יחסית, לא הייתה תשומת לב רבה לנושא האיכות. עם הזמן, ככל שהתוכנות הפכו למורכבות יותר והשפעתן על חיי היום-יום ועל תעשיות קריטיות גדלה, התעורר הצורך בשיטות מובנות להבטחת איכות התוכנה.

פעילויות עיקריות

# בדיקות תוכנה: חלק מרכזי בהנדסת אבטחת איכות תוכנה. כוללת בדיקות ידניות ואוטומטיות, בדיקות יחידה, בדיקות מערכת ובדיקות קבלה, שנועדו לוודא שהתוכנה מתפקדת כנדרש.
# ניהול סיכונים: זיהוי והערכה של סיכונים אפשריים בתהליך הפיתוח ובמהלך חיי המוצר, ופיתוח תוכניות לטיפול בהם.
# ניתוח דרישות: הבנת דרישות הלקוח ותרגומן למפרט טכני ברור ומפורט, שעל פיו ניתן יהיה לפתח ולבדוק את התוכנה.
# ביקורות ובדיקות איכות: בדיקות שיטתיות של תהליכי הפיתוח והבדיקות, לצורך זיהוי כשלים פוטנציאליים ושיפור מתמיד.
# תהליכי פיתוח מובנים: שימוש במתודולוגיות כמו Agile, Scrum, ו-DevOps לשיפור האיכות והאפקטיביות של תהליך הפיתוח.

הכשרה והשכלה

בניגוד לתחומי הנדסה אחרים (כגון הנדסת בניין, תעשייה וניהול, הנדסת חשמל ומכונות), תחום הנדסת אבטחת איכות תוכנה לרוב אינו נלמד כתואר נפרד באקדמיה, אלא במסגרת קורסים מקצועיים והכשרות ייעודיות. קיימים קורסים מתקדמים והכשרות מקצועיות המעניקים תעודת הכשרה בתחום זה, אך לא תואר מהנדס. עם זאת, מהנדס תוכנה יכול להשתלב ולהתמחות בתחום זה.

תפקידים בתעשייה

מהנדסי אבטחת איכות תוכנה ממלאים תפקידים מגוונים בתעשייה, ביניהם:

* בודקי תוכנה (Testers): מבצעים בדיקות ידניות ואוטומטיות.
* מובילי איכות (Quality Leads): אחראים על פיתוח ויישום אסטרטגיות הבדיקה והאיכות.
* מנהלי איכות (Quality Managers): מנהלים את כל תהליך האיכות בארגון.
* מהנדסי אוטומציה (Automation Engineers): מפתחים כלים אוטומטיים לבדיקת תוכנה.

==ראו גם==
*בדיקות תוכנה

קטגוריה:הנדסת תוכנה
קטגוריה:בדיקות תוכנה
הנסים המלכותיים של איראן

הנסים המלכותיים של איראן היו דגליהם הרשמיים של השאה, של הקיסרית ושל יורש העצר של איראן, החל משנת 1971.

הנס המלכותי של השאה היה בעל רקע תכלת, עם דגל איראן בפינה השמאלית העליונה ושלט האצולה של שושלת פהלווי במרכז. בראש שלט האצולה הופיע כתר שושלת פהלווי כדוגמת הכתר שנוצר להכתרתו של השאה רזא ח'אן בשנת 1926. המוטו של משפחת המלוכה האיראנית היה "Mara dad farmud va Khod Davar Ast" שמשמעו "הוא נתן לי את הכוח לשלוט, והוא זה השופט". הצבע הרשמי של משפחת המלוכה האיראנית היה תכלת.

הנסים המלכותיים היו בשימוש החל משנת 1971 ועד לשנת 1979, עת הודחה משפחת המלוכה האיראנית מהשלטון בעקבות המהפכה האיראנית. הנס המלכותי של השאה היה בשימוש רק בידי השאה מוחמד רזא שאה פהלווי, עד שזה הודח מתפקידו במהפכה. הנס המלכותי של אשת השאה, אשר נשאה בתואר "שאהבנו", שמשמעו "קיסרית", היה בשימוש רק בידי הקיסרית פארה דיבה. למעשה, התואר "קיסרית" נוצר בידי השאה עבור פארה דיבה והיא היחידה שהחזיקה בתואר זה לאורך כל שלטונה של משפחת המלוכה האיראנית. הנס המלכותי של יורש העצר היה בשימוש רק בידי רזא כורש עלי פהלווי, שמשפחתו הודחה מן השלטון בהיותו בן 19 ועל-כן לא זכה לרשת את אביו.

לאחר המהפכה האיראנית בשנת 1979 ביטל השלטון האיראני את כלל התארים והזכויות של בני משפחת המלוכה האיראנית ובכלל זה את הנסים המלכותיים. עם זאת, ישנן מדינות רבות ובהן ארצות הברית, ישראל, דנמרק, ספרד וגרמניה, הממשיכות להכיר בתוארי האצולה של בני משפחת האצולה האיראנית. כך נוהגים אף תומכי משפחת המלוכה ומתנגדי המשטר באיראן, התומכים בהחזרת שלטון המלוכה.

{| align=center
|<gallery widths="230px" heights="150px" perrow="3">
 תמונה:Standard of the Crown Prince of Iran Temporary.svg|הנס המלכותי של יורש העצר
 תמונה:Imperial Standard of the Shahbanou of Iran.svg|הנס המלכותי של השאהבנו (מלכת איראן)
 תמונה:Standard of the Shahanshah of Iran.svg|הנס המלכותי של השאה (מלך איראן)
 </gallery>
|}

==ראו גם==
* דגל איראן
* שושלת פהלווי

איראן
קטגוריה:איראן: סמלים לאומיים
קטגוריה:איראן בימי שלטון שושלת פהלווי
דונה קארן

דונה קארן (באנגלית: Donna Karan; נולדה ב-2 באוקטובר 1948) היא מעצבת אופנה יהודייה-אמריקאית, היוצרת של רשת חנויות האופנה "דונה קארן ניו יורק" והמותג בראשי תיבות "DKNY".

==ביוגרפיה==
נולדה בשם דונה אייבי פאסְקי (Donna Ivy Faske) בשכונת פורסט הילס, קווינס, בארצות הברית למשפחה יהודית. בתם של הלן (לבית ריצ'י), אשת מכירות ודוגמנית, וגבי פאסק, בעל חנות סדקית. היא גדלה בודמיר, לונג איילנד בניו יורק, עם אמה ואביה החורג. קארן החלה למכור בגדים בסדרהרסט, בשדרה המרכזית של ניו יורק בגיל 14. סיימה את לימודיה בתיכון היולט בשנת 1966, ולאחר מכן למדה בבית ספר פרסונס לעיצוב.

בשנת 1970 נישאה למארק קארן, ויחד נולדה בתם גבריאל, המכונה, גבי. גבי נשואה לג'אן פאולו דה פליצ'ה, טייס בחברת התעופה אליטליה ולהם בת אחת, סטפניה.

בשנת 1983 נישאה קארן בשנית למי שהיה בן זוגה בנערותה, הפסל סטפן וייס.

== קריירה ==
את קריירת האופנה החלה בגיל צעיר כשעבדה עבור ליז קלייבורן ולאחר מכן כמתמחה אצל אן קליין, עבודה שקיבלה תודות לקשריה של אמה. בסופו של דבר קודמה למעצבת בשנת 1971, אולם מספר חודשים לאחר מכן פוטרה בשל התבטאויותיה על קליין, אך כשרונה משך את תשומת לבה של פטי קפאלי שהייתה אחראית למותג "Addenda" (נספחים) ותחת חסותה התפתחה קארן כמעצבת במשך 18 חודשים.

בשנת 1970 חזרה קארן לאן קליין. כאשר נפטרה קליין בשנת 1974, הפכה למעצבת ראשית בבית קליין וזכתה ב-3 פרסי קוטי (הגרסה של מעצבי האופנה האמריקנית לפרס אוסקר).

בשנת 1984 עזבה קארן את קליין, ויחד עם בעלה סטפן וייס וחברת Takihyo היפנית פתחה עסק משלה במטרה "לעצב בגדים מודרניים לאנשים מודרניים". היא הוציאה את הקולקציה הראשונה שלה לנשים בשנת 1985.

קארן נודעה ביצירת שבעה חלקים בסיסיים שהם היסודות למלתחה, כאשר שילובם יוצר מלתחה שלמה. בנוסף, התעקשה לעצב רק בגדים שהיא בעצמה תלבש.

=== DKNY ===
בשנת 1988 הגדילה קארן את הקו הנשי בקו פחות יקר בשם DKNY (ראשי תיבות של שמה והעיר ניו יורק), עבור נשים צעירות יותר. שנתיים לאחר מכן יצרה את מותג הג'ינס ובשנת 1992 השיקה את מותג הגברים DKNY. בהמשך יצרה מותג לילדים, קו של מוצרי יופי, אביזרים ורהיטים.

באפריל 2001, הקונצרן הצרפתי LVMH בראשותו של המיליארדר ברנאר ארנו, רכש את "דונה קארן" מבחינה כלכלית, אף על פי שהיא המשיכה לשמש כמנכ"לית, תפקיד שמאוחר יותר התפטרה ממנו. באותה השנה נפטר בעלה סטפן וייס מסרטן.

תרומתה הפילנתרופית של קארן כוללת את "יוזמת הזן העירונית". במרץ 2008, מכרה קארן חפצים אישיים ודגימות וינטג' לטובת המטרה. באוקטובר 2008, קרן המנוהלת על ידי קארן תרמה 850,000 דולר למרכז הרפואי בית ישראל בניו יורק.
<gallery>
DKNY Spring 2012 B.jpg|בגד מקולקציית אביב 2012
DKNY Spring 2012.jpg|אביב 2012
DKNY Spring 2012 D crop.jpg|אביב 2012
Sasha Pivovarova 2.jpg|אלכסנדרה פיבוברובה בקולקציית 2009
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.fashionmodeldirectory.com/designers/donna-karan/ דונה קארן], באתר fashionmodeldirectory 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:מעצבי אופנה יהודים
קטגוריה:מותגי אופנה עילית
קטגוריה:יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:מעצבות אופנה אמריקאיות
קטגוריה:מעצבי אופנה אמריקאים
קטגוריה:LVMH
קטגוריה:בוגרות בית ספר פרסונס לעיצוב
קטגוריה:בוגרי בית ספר פרסונס לעיצוב
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1948
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
אדוורד פרנטס רנטגן

אדוורד פרנטס (פרנץ) רנטגן (בהולנדית: Edvard Frants Röntgen, 12 ביוני 1902, אמסטרדם – 14 בספטמבר 1969, מראנו) היה צ'לן הולנדי.

אדוורד פרנטס היה בנו הרביעי של המלחין יוליוס רנטגן, וקרוי על שמם של המלחינים הנורווגים אדוורד גריג ופרנטס בייר (Frants Beyer), רעיו של אביו. משסיים את לימודיו התיכוניים בעירו למד צ'לו בקונסרבטוריון של אמסטרדם עם מורים שונים, ובהם איסאק מוסל (Isaac Mossel). בשנת 1922 סיים בהצטיינות את חוק לימודיו. כמו כן היה תלמידו של פבלו קזאלס. משנת 1924 ועד לפרישתו בשנת 1967 ניגן בתזמורת הפילהרמונית של האג, שם שימש בתפקידו האחרון כמשנה לצ'לן ראשון. יחד עם שני אחיו, הכנר יואכים רנטגן והפסנתרן יוהנס רנטגן יסד אדוורד פרנטס את שלישיית הפסנתר "טריו רנטגן".

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:צ'לנים הולנדים
קטגוריה:משפחת רנטגן
רנטגן
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1902
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1969
ביתי אל מול גולן

ביתי אל מול גולן הוא פזמון שנכתב ב-1962 על ידי יוסף נצר (מילים) וחיים ברקני (לחן). השיר זכה לפופולריות בשנות ה-60 ובוצע מאז על ידי זמרים רבים.

השיר היה שיר הנושא למחזמר שנשא גם הוא את השם "ביתי אל מול גולן" והועלה בקיבוץ שער הגולן על ידי חבריו, לכבוד חג ה-25 לעליית הקיבוץ על הקרקע. נצר וברקני היו חברי שער הגולן וכתבו את המחזה ואת הלחנים. המחזה עסק בהווי הקיבוץ ובבעיותיו, אולם אלו תוארו ברוח טובה. הצלחתו של המחזמר הביאה להצגתו באמפיתיאטרון בצמח ולאחר מכן אף בהיכל התרבות בתל אביב. בהצגה שנערכה בקיבוץ ביצעה ראשונה את השיר בתי לרר (כיום, בת-עמי לשם).

מילות השיר מתארות את הקשר החזק הנוצר בנפש האדם אל המקום בו גדל כתוצאה מנופי ומחוויות הילדות:

בהמשך, הקליטו את השיר אמנים רבים נוספים. במיוחד זכו לפרסום ביצועיהם של שלישיית שריד, יפה ירקוני, הפרברים ואריק איינשטיין. עוד ביצעו את השיר הדסה סיגלוב, שמעון ישראלי, לוסי ארנון, אברהם פררה, אריק סיני ולהקת סטלה מאריס בעיבוד לסגנון רוק כבד.

בשיר נעשה גם שימוש בסרט הישראלי "אשת הגיבור" שצולם בחלקו בקיבוץ שער הגולן בבימויו של פיטר פריי ובכיכובם של בתיה לנצט, גדעון שמר ושמואל אומני. 
בהצגה "שישה ימים" שהועלתה ב"בימת הקיבוץ" באוקטובר 1967, בבימויו של גיורא מנור, ועסקה בהשתקפות המלחמה בעיני הלוחמים בני הקיבוץ, שימש השיר כרקע יחד עם שירו של מאיר אריאל, "ירושלים של ברזל".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1962
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי יפה ירקוני
קטגוריה:שירי הפרברים
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי חיים ברקני
קטגוריה:שירים על קיבוצים
קטגוריה:שער הגולן
קטגוריה:שירים על ישראל
מה קורה אחי

"מה קורה אחי" הוא שיר של הזמרת ירדנה ארזי. השיר נכתב בהשראת מאמר של הסוציולוג פרופ' עוז אלמוג ומתייחס בצורה סאטירית לחברה הישראלית.

== כתיבת השיר ==
בשנת 2008 פרסם הסוציולוג פרופ' עוז אלמוג מאמר מבודח בו התייחס לתופעות נפוצות בחברה הישראלית. המאמר זכה לפופולריות רבה והופץ באתרי אינטרנט, בלוגים והודעות דואר אלקטרוניות רבות.

במהלך עבודתם המשותפת של ירדנה ארזי ויהודה פוליקר על אלבומה ה-15 בושם על עורי ניסו השניים למצוא דרך לשלב את המאמר כשיר. העבודה על השיר נמשכה זמן רב ולמעשה, היה זה השיר האחרון שהוקלט לאלבום זמן קצר לפני צאתו.

בהקלטת השיר השתתפו בין היתר לאה לופטין ורותי הולצמן, חברותיה של ארזי לשלישיית שוקולד מנטה מסטיק.

השיר יצא לרדיו ב-12 באוקטובר 2009 וזכה להצלחה גדולה. הוא שהה 10 שבועות בראש מצעד ההשמעות של מדיה פורסט, בפלייליסט גלגלצ ובמצעד הפזמונים של רשת ג' וצולם לתוכנית הטלוויזיה רוקדים עם כוכבים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.youtube.com/watch?v=UiwrzTtYqiE ארזי מבצעת את השיר] בתוכנית האירוח של אברי גלעד בערוץ 2
* 

קטגוריה:שירי 2009
קטגוריה:סינגלים מ-2009
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יהודה פוליקר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יהודה פוליקר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי יהודה פוליקר
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NTE
בן אדם (שיר של ירדנה ארזי)

"בן אדם" הוא שיר של הזמרת ירדנה ארזי והנציג של ישראל לאירוויזיון 1988 שנערך באותה שנה בדבלין בירת אירלנד.

== רקע ==
השיר נבחר מתוך ארבעה שירים של ארזי בקדם אירוויזיון פרטי שלה. השירים האחרים שהוצגו ולא נבחרו היו "היא רוקדת" (אהוד מנור-קובי אשרת), "כמו בהתחלה" (יואב גינאי-ירון בכר) ו"קרוב לים" (רחל שפירא-יאיר קלינגר).

את מילות השיר כתב אהוד מנור שהרבה לעבוד עם ארזי. הלחן הוא של מוזיקאי בשם בוריס דימיטשטיין, שהיה עד אז אלמוני לחלוטין.

באירוויזיון עצמו זכה השיר ב-85 נקודות והגיע למקום השביעי מתוך 21 מדינות משתתפות.

באלבום היידיש שלו "ציגיינער נשמה", המתבסס בעיקר על גרסאות יידיש לשיריה הצועניים של ארזי, הקליט הזמר והשחקן יוני אילת גרסת יידיש לשיר זה ("דער מענטש").

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?v=QqpwyVqm9A0 גרסת היידיש], בביצוע יוני אילת
* יובל ניב, רונית אטלר, [https://www.nli.org.il/he/newspapers/hadashot/1988/03/28/01/article/19/?srpos=4&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI-ירדנה+ארזי+בן+אדם-------------1 3], חדשות, 28 במרץ 1988

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1988
קטגוריה:סינגלים מ-1988
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1988
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירי קדם-האירוויזיון 1988
קטגוריה:שירי ישראל באירוויזיון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אלדד שרים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NTE
תיאטרון האכזריות

אנטונן ארטו בתחילת המאה ה-20
תיאטרון האכזריות הוא סוג התיאטרון שהקים אנטונן ארטו. בספרו "התיאטרון וכפילו" הוא פורס את תורתו.

תיאטרון האכזריות מנסה לחזור למקור הפולחני של התיאטרון, שבו הטקס, המחוות, השירה, ולא הספרות הם העיקר. התיאטרון צריך להכות בצופה כמו מגפת הדבר, הוא צריך להיות מטורף ומידבק. רעיונותיו של ארטו לגבי שינוי וחידוש אומנות התיאטרון נוגעים בכל מרכיבי ההצגה, כולל חלל ההצגה, התאורה, והיחסים בין שחקנים לצופים. יש המשייכים את סוגה זו לתיאטרון האבסורד ואומרים שהצגתו כעוד סוגה היא רק רצון של ארטו לשיווק הצגותיו.

הדגש על היצרים והרגשות עומד בניגוד מוחלט לניסיון של ברטולט ברכט לחדש את התיאטרון, באותה תקופה, בסגנון התיאטרון האפי.

אז'ן יונסקו הושפע מארטו, אם כי משייכים את תיאטרונו בדרך כלל לתיאטרון האבסורד. כמו כן אפשר למצוא אלמנטים של תיאטרון האכזריות אצל מחזאים אחרים מהזרם הזה, כמו פרננדו ארבאל והרולד פינטר. במחזותיהם האלימות לא מובנת ולא הגיונית, מה שהופך אותה לאכזרית עוד יותר. אבל בעיקר ניתן למצוא ניסיונות להגשים את רעיונותיו של ארטו אצל במאים במחצית השנייה של המאה העשרים: פיטר ברוק ניסה לעשות תיאטרון האכזריות במשך כמה שנים, ההפקה המפורסמת ביותר מהתקופה הזאת הייתה "רדיפתו והירצחו של ז'אן-פול מרה, מוצגים על ידי קבוצת התיאטרון של ההוספיץ בשרנטון תחת בימוי של המרקי דה-סאד", או בקיצור "מארה סאד", מאת פטר וייס, בשנת 1964.
נציג בולט אחר שעשה ניסויים בכיוון של תיאטרון האכזריות, הוא יז'י גרוטובסקי. לתפיסתו, על השחקן לעבור באש בשביל הקהל שלו. כמו כן יש לציין את המחזאית הבריטית שרה קיין.

בישראל ניתן לכנות את יצירתו של דודי מעיין, בייחוד את "ארבייט מאכט פריי פון ארץ טויטלנד אירופה", ואת זו של חוני המעגל כשייכות לזרם זה.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://readingmachine.co.il/home/books/book_7_81014/chapter01_8848767 מתוך "התיאטרון הכפילו"]
* 

אכזריות