יחסי סין – סרי לנקה

יחסי סין–סרי לנקה הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה העממית של סין לרפובליקה הסוציאליסטית הדמוקרטית של סרי לנקה. קשרים היסטוריים ותרבותיים בין שתי המדינות נמשכים מאות שנים אחורה.<ref name="auto"></ref><ref></ref>

הקשרים הדיפלומטיים בין סרי לנקה לסין היו הדוקים מאוד, במיוחד במהלך ממשלות מפלגת החופש של סרי לנקה. ב-7 בפברואר 1957 כוננו סין וסרי לנקה יחסים דיפלומטיים.<ref></ref> בשנת 1996, נשיאת סרי לנקה, צ'אנדריקה בנדרנאיקה קומרטונגה, הגיעה לביקור ממלכתי בסין בהזמנתו של נשיא סין, ג'יאנג דזה-מין. שני הצדדים חתמו על שני הסכמים להגברת שיתוף הפעולה הכלכלי. היחסים בין שתי המדינות בתקופת שלטונו של נשיא סרי לנקה, מהינדה ראג'פקסה, הביאו להסכמים רבים ויחסים הדוקים יותר בשל עמדתה הפרו-סין של Rajapaksa.<ref></ref> תחת נשיא סרי לנקה, מייטריפלה סיריסנה, היחסים נותרו חזקים בשל רצונה לאזן בין ההשפעה הסינית וההודית במדינה.<ref></ref><ref></ref> למרות זאת, ההתפתחויות האחרונות הראו נטייה פרו-סין במדיניות החוץ הנוכחית של סרי לנקה, המתבטאת בהשקעה הסינית המתמשכת בסרי לנקה ובתמיכת המדינה במעמדה של סין בסכסוך בים סין הדרומי.<ref>[https://asiatimes.com/article/president-sirisenas-second-visit-to-beijing-will-boost-china-sri-lanka-ties/ President Sirisena’s second visit to Beijing to boost China-Sri Lanka ties]. </ref><ref></ref><ref></ref>

סרי לנקה היא מדינה מרכזית על מחרוזת הפנינים שהיא חלק מהיוזמה האסטרטגית הסינית באוקיינוס ההודי, המכונה דרך המשי הימית ומהווה חלק מאסטרטגיית הפיתוח הגדולה יותר המכונה "יוזמת החגורה והדרך".

== היסטוריה ==
שגריר מסרי לנקה לסין (שושלת ליאנג), בערך 650 לספירה
פאשיין נסע לסרי לנקה בשנת 410 והתגורר במדינה שנתיים לפני שחזר לסין באוניית סוחר. ה-Karanamudra Sutra ו-Vimuttimagga, שני טקסטים בודהיסטים בסרי לנקה, תורגמו לסינית ב-489 וב-505 בהתאמה. Amoghavajra, נזיר בודהיסטי רב עוצמה בהיסטוריה הסינית נסע לסרי לנקה והיה אחראי על תרגום הסוטרה קרנדמודרה לסינית והחזרתה לסין במאה ה-8. נזירות בודהיסטיות מסרי לנקה, להפך, נסעו לסין בשנים 429 ו-433.<ref></ref>

האדריכלות הסינית/מזרח אסייתית, לצד האדריכלות ההודית, הייתה אחת ההשפעות הזרות העיקריות על האדריכלות של סרי לנקה ומילאה תפקיד משמעותי בעיצובה.<ref></ref>

צורת אמנות הלחימה הידועה בשם צ'ינה די מסרי לנקה נובעת מהשפעה סינית דרך נזירי שאולין שהגיעו לאי לרגל ולימדו זאת את העם הסינהאלי.<ref></ref><ref></ref>

במהלך שלטונו של קיסר מינג יונגל, הצי של אדמירל ג'נג חה ביקר בסרי לנקה ונלחם במלחמת מינג-קוטה. הכתובת התלת-לשונית של גאלה, משנת 1409, הוקמה בגאלה, סרי לנקה כדי להנציח את ביקורו השני של ג'נג-הה במדינה וגם כדי להכיר בלגיטימיות של קיסר מינג בקרב שליטים זרים.<ref></ref><ref name="auto" />

כמו בחלקים רבים אחרים של מזרח, דרום ודרום מזרח אסיה, מהגרים סינים היגרו לסרי לנקה במהלך המאות ה-18 וה-19, אם כי במספרים קטנים בהרבה ביחס למדינות שכנות כמו הודו, מיאנמר או חלקים אחרים של דרום מזרח אסיה.<ref></ref> נכון למפקד 2001, הם מהווים פחות מ-0.20% מהאוכלוסייה והשתלבו בחברה הרחבה יותר בסרי לנקה.<ref></ref>

== קשרים דיפלומטיים ==
[[ג'ואו אנלאי וסירימאבו בנדרנאיקה ב-1964.]]
סרי לנקה (אז ציילון) הייתה בין המדינות הראשונות שהכירו ברפובליקה העממית של סין (PRC), לאחר שכוננה יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-1957. עם זאת, זה לא היה המקרה הראשון של היחסים בין שתי המדינות שכן הסכם הגומי-אורז ציילון–סין, שנחתם ב-1952, היווה את אבן היסוד של השנים הראשונות של היחסים הדיפלומטיים. מאז כינון היחסים הפורמליים, החליפו שתי המדינות באופן קבוע ביקורים רמי דרג שהובילו למגוון הסכמים. אלה הובילו לבניית אולם הכנסים הבינלאומי בנדרנאיקה, אשר הוענק לסרי לנקה במתנה על ידי סין לכבוד ראש הממשלה סולומון בנדרנאיקה ב-1973. בשנת 1996, נשיאת סרי לנקה, צ'אנדריקה בנדרנאיקה קומרטונגה, הגיעה לביקור ממלכתי בסין בהזמנתו של נשיא סין ג'יאנג דזה-מין. שני הצדדים חתמו על שני הסכמים להגברת שיתוף הפעולה הכלכלי. עם ההתפתחות והצמיחה שצפו בסין, הקשר השתפר עם סין המספקת סיוע כלכלי, תרבותי, צבאי וטכני לסרי לנקה.

בשנות ה-2000 וה-2010 נרשמה זרימה משמעותית של השקעות זרות בסרי לנקה על ידי סין. הפרויקט הגדול הראשון של סין היה התיאטרון הלאומי לאמנויות הבמה של קולומבו (המכונה גם תיאטרון נלום פוקונה). תחת הנשיאות של מהינדה ראג'פקסה, היחסים בין שתי המדינות הוכיחו את עצמם קרובים יותר, שכן האומה שלאחר המלחמה חיפשה FDI חדשים, וסין הוכיחה את עצמה כאחת המשקיעות הגדולות ביותר. פרויקטים אלה היו פרויקטים עצמאיים וחלקם קשורים ליוזמת החגורה והדרך של סין. השקעות תשתית אלו כוללות את נמל המבנטוטה, נמל התעופה הבינלאומי המבנטוטה, תחנת הכוח נורוכולאי ופרויקט עיר הנמל השאפתני קולומבו שהשיק הנשיא הסיני שי ג'ינפינג בשנת 2014.<ref></ref>

סין וסרי לנקה חולקות גם מערכת יחסים צבאית, כאשר סין מוכרת מגוון של חימוש מודרני לכוחות המזוינים של סרי לנקה.

ביולי 2019, שגרירי האו"ם מ-50 מדינות, כולל סרי לנקה, חתמו על מכתב משותף ל-UNHRC המגן על היחס של סין לאויגורים ולקבוצות מיעוט מוסלמיות אחרות באזור שינג'יאנג.

== נמל המבנטוטה ==
נמל Hambantota אחד הנמלים המתפתחים הגדולים של דרום אסיה במימון סין
בהתבסס על כמה דיווחים, בין השנים 2004 ל-2014 סיפקה סין הלוואות והשקעות בסך 7 מיליארד דולר,<ref></ref> כולל הלוואות לבניית נמל בהמבנטוטה. עם זאת, יש חששות הן מקומית והן בתקשורת הבינלאומית שסרי לנקה לא יכולה להרשות לעצמה את ההלוואות הללו, מכיוון שלמדינה יש כיום חובות של 64 מיליארד דולר ומשתמשת בכ-95% מהכנסות הממשלה כדי להחזיר הלוואות.<ref name="BBC-Hambantota"></ref>

נמל המבנטוטה מומן באמצעות הלוואות סיניות, ונבנה על ידי חברה סינית. במקרה של הנמל בהמבנטוטה, שתי המדינות הגיעו לאחרונה לעסקה עם סרי לנקה למכירת 80% מהמניות באמצעות חוזה חכירה של 99 שנים בנמל ל-China Merchants Port Holdings שבניהול המדינה, בעוד שסרי לנקה שומרת על השליטה של אבטחת נמל.<ref></ref><ref></ref> שר החוץ של סרי לנקה, ראווי קארונאיאקי, אמר כי "זה בלתי אפשרי לפעילות שאינה מביאה שום תשואה כלכלית, אז זה מחייב אותנו לבחון אפשרויות".<ref name="BBC-Hambantota" /> סין גם בונה אזור תעשייה בשטח של 15,000 דונם ליד נמל המבנטוטה, שבו תהיה לה נתח גדול והוא גם יועבר לסין למשך 99 שנים.<ref name="Forbes-Hambantota"></ref> שני הפרויקטים הללו הובילו לחשש בקרב האוכלוסייה המקומית שהאזור יהפוך ל"מושבה סינית".<ref name="Forbes-Hambantota" /><ref name="Al Jazeera-Hambantota" /> זה הוביל להפגנות אלימות של מקומיים כולל נזירים בודהיסטים נגד הנמל ואזור התעשייה שעומדים לאבד את אדמותיהם.<ref name="Forbes-Hambantota" /><ref name="Al Jazeera-Hambantota" /> פוליטיקאי מקומי שהביע את דאגתו אמר "כשאתה מוסר שטח אדמה כה עצום, אתה לא יכול לעצור את הפיכת האזור למושבה סינית".<ref name="Al Jazeera-Hambantota"></ref>

פוליטיקאים מהאופוזיציה הצביעו על האופי האטום של עסקת המבנטוטה, ואמרו כי "נראה שאף אחד לא יודע מה ההסכם על נמל המבנטוטה בין הממשלה לסין" ו"אפילו כמה משרי הקבינט חסרי מושג לגבי העסקה".

ב-16 באוגוסט 2022, ספינת המחקר הסינית יואן וואנג 5 עגנה בנמל המבנטוטה עם המונים שברכו את ההגעה. מדינות המערב והודו חששו מההגעה מכיוון שהם חוששים שהנמל יכול לשמש למטרות צבאיות. סין מתעקשת שהספינה נמצאת במשימת מחקר ידידותית ולא צבאית.<ref>[https://www.npr.org/2022/08/19/1118113095/sri-lanka-china-ship-hambantota-port#:~:text=Press-,Chinese%20ship%20docks%20in%20Sri%20Lanka%2C%20alarming%20India%20and%20the,Chinese%20infrastructure%20in%20Sri%20Lanka. "Why a Chinese ship's arrival in Sri Lanka has caused alarm in India and the West] npr.org. Retrieved 21 August 2022.</ref>

== קשרי הגנה ==
APC סינית WZ551 (סוג 92) בשימוש בסרי לנקה
סין הייתה מקור מתמשך של ציוד צבאי לסרי לנקה, והיא עוזרת למודרניזציה ולהרחיב את הכוחות המזוינים של סרי לנקה. סין מייצאת ציוד צבאי לצבא סרי לנקה כולל: תחמושת, טילים מונחים נגד טנקים, משגרי רקטות וטילי קרקע-אוויר ירי כתף, פצצות חדירה עמוקה ורקטות, תחמושת מרגמה, מכשירי ראיית לילה, ארטילריה, שריון, מרגמות, ציוד אבטחה, טנקים, מטוסים, כלי שיט, מכ"מים וציוד תקשורת.

סין גם מסייעת בהכשרת אנשי צבא סרי לנקה.<ref></ref> כיום, תאגיד ייבוא-ייצוא טכנולוגיות התעופה הלאומי של סין מסייע לממשלת סרי לנקה בבניית מרכז תחזוקת מטוסים. אף על פי שהמיקום עדיין לא נקבע סופית, Katunayake, Mattala ו-Trincomalee הם מיקומים אפשריים.<ref></ref>

כאשר ארצות הברית סיימה את הסיוע הצבאי ב-2007 בגלל פסיעותיה של סרי לנקה בזכויות אדם, סין סיפקה לסרי לנקה מיליארד דולר (690 מיליון ליש"ט) והפכה לתורמת הגדולה ביותר של האי, והעניקה ציוד צבאי בשווי עשרות מיליוני דולרים.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

צוללות גרעיניות סיניות ערכו מספר ביקורים בסרי לנקה בספטמבר ובנובמבר 2014, למרות מורת רוח עזה מצד ממשלת הודו.<ref></ref>

באוקטובר 2016 הודיעה ממשלת סין כי תציע סיוע צבאי לסרי לנקה כדי לעזור להם לרכוש ציוד צבאי מתוצרת סינית. תאגיד היבוא והייצוא הלאומי לאווירו-טכנולוגיה של סין (CATIC) סייע גם לחיל האוויר של סרי לנקה להקים את אגף שיפוץ המטוסים וסיפק מומחים סינים שסייעו והדריכו את ה-SLAF.<ref></ref><ref></ref>

== גולים סינים בסרי לנקה ==
ציון הדרך "Nelum Pokuna" (בריכת לוטוס) הוא סמל לידידות סין-סרי לנקה
סטודנטים בינלאומיים סינים, מהגרי עבודה ואנשי עסקים עברו למדינה בשנות ה-20 וה-2000.<ref name="ST20030126"></ref><ref name="CRN"></ref> בשנים האחרונות, חברות הנדסה סיניות שהתקשרו לפרויקטים בסרי לנקה הביאו גם מהגרי עבודה מסין. העובדים המוקדמים ביותר מסוג זה הגיעו ב-1970 לעבוד באולם הכנסים הבינלאומי בנדרנאיקה. לאחרונה הם עובדים על פרויקטי תשתית בהמבנטוטה, כמו נמל התעופה הבינלאומי של המבנטוטה ונמל המבנטוטה.<ref></ref> פרויקט הנמל, המנוהל על ידי China Harbor Engineering Co Ltd, דווח על מעסיקים של 328 עובדים סרי לנקים ו-235 סינים בשנת 2008.<ref></ref> בשל זרם העובדים הסינים, המקומיים של המבנטוטה אפילו החלו לעשות עסקים בגידול ומכירת ירקות סיניים כגון כרוב סיני, צ'וי סאם וקייל למטבחים שלהם.<ref></ref> תחנת הכוח Norocholai, פרויקט בניית תחנת כוח בדלק מאובנים ליד פוטלאם, מעסיקה על פי הדיווחים 900 מהנדסים, עוזרים, רתכים ומתקנים סינים, בסיועם של סרי לנקה בודדים בלבד.<ref></ref><ref name="ST20091025"></ref> פרויקטי בנייה נוספים הידועים כמעסיקים עובדים סינים כוללים את התיאטרון הלאומי לאמנויות הבמה של קולומבו (על פי דיווחים מועסקים 1,000 עובדים סינים) ופרויקט שדרוג אספקת המים בקולומבו המנוהל על ידי תאגיד China Geo Engineering Corporation.<ref></ref><ref></ref>

== זכויות אדם ==
ביוני 2020, סרי לנקה הייתה אחת מ-53 מדינות שתמכו בחוק הביטחון הלאומי בהונג קונג באו"ם.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* סין מחזיקה בסרי לנקה שגרירות בקולומבו.
* סרי לנקה מחזיקה בסין שגרירות בבייג'ינג.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==