OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ערוץ הכלכלה

ערוץ הכלכלה (נקרא גם ערוץ הכלכלה של ישראל) הוא ערוץ טלוויזיה מסחרי ישראלי שצפוי לקום בתחילת שנת 2025 ואתר אינטרנט העוסק בנושאי כלכלה – ניתוחי שוק ההון, השקעות וחדשות כלכליות<ref></ref>. הערוץ הוא ערוץ הטלוויזיה הכלכלי הראשון בישראל, ובעליו הוא איש העסקים יצחק מירלשוילי<ref></ref>. הערוץ יפעל בימי המסחר, כנהוג בערוצי כלכלה.

אולפני ערוץ הכלכלה נמצאים בעיר תל אביב-יפו, בסמוך לרשת בתי הקולנוע סינמה סיטי. העורך הראשי הוא ערן בר-טל, וחברת הבעלות היא חברת ערוץ כלכלי ישראלי בע"מ.

== הנהלת ערוץ הכלכלה ==
* יצחק מירלשוילי – בעל השליטה בערוץ הכלכלה
* ערן בר-טל – העורך הראשי בערוץ הכלכלה

== היסטוריה ==

== שותפויות בערוץ הכלכלה ==
לפי העורך הראשי של ערוץ הכלכלה, הערוץ בשיתופי פעולה בעולם, ומשכך הערוץ אינו רוצה שום קרבה לשום ערוץ חדשות.

== נחיצותו של ערוץ הכלכלה ==
אחת הסיבות המרכזיות להקמתו של הערוץ היא ההבנה שאין כיום שחקן שמוביל מערכת משודרת באוריינטציה כלכלית בלבד. המסקנה הזאת הובילה להשקעה של עשרות מיליוני שקלים לטובת הקמת הפלטפורמות, האולפנים ואיוש המשרות השונות<ref></ref>.

== עיתונאי ערוץ הכלכלה ==
=== מגישי הערוץ ===
* דני רופ
* סוניה גורודיסקי
* מעיין פרילוק

=== כתבי הערוץ ===
* ענבל עומר
*
*
*
*
*

== תוכניות ערוץ הכלכלה ==

== ראו גם ==
* בלומברג (חברת חדשות)
* CNBC

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערוצי טלוויזיה ישראליים
היירופאנטיס

היירופאנטיס (ביוונית עתיקה: ἱεροφάντης, ברומאניזציה: Hierophantēs) הוא אדם המביא את בני הקהילות אמוניות-פולחניות אל הנוכחות של מה שנחשב לקדוש.

=== כהונה יוונית ===
הוא תואר שניתן לכהן דת ביוון העתיקה, במיוחד לכהן הראשי של פולחן המסתורין האלאוסיני, אחד מפולחני המסתורין הידועים ביותר של יוון העתיקה. כהן זה היה אחראי על גילוי סמליהם הקדושים במהלך הטקסים, ולעיתים קרובות היה אדם זקן ורווק שנבחר ממשפחת אאומולפידס (Eumolpids) ששימשה לתפקיד זה בירושה. במהלך הטקסים, ההיירופאנט לבש כתר וגלימה ארוכה ומקושטת בסגול.

=== המונח ===
היירופאנט מגיע מהשפה היוונית, ומשמעותו "מגלה דברים קדושים". במהלך הטקסים, הוא היה מכריז שכל האנשים הלא טהורים יישארו מחוץ לאזור הטקסים והיה מציג את הסמלים הקדושים לצופים.

=== בעת המודרנית ===
הקשרים מודרניים, המונח היירופאנט משמש לעיתים גם לתיאור דמויות חשובות ומובילות בתחום הדת או המוסר. לדוגמה, בקלפי הטארוט, כרטיס ההיירופאנט מייצג מסורות, ערכים מוסריים והדרכה רוחנית.

בקלפי הטארוט של ריידר-וייט ובחפיסות דומות, "היירופאנט" (המכונה בטארוט דה מרסיי כ"פופ" במשמעות לאפיפיור) הוא אחד מעשרים ושניים הקלפים של הארקנה הגדולה, ומייצג התאמה לסטנדרטים חברתיים או כיבוד הסדר המוסרי החברתי הקיים. כהדרכה לידע, תובנה וחכמה, בקריאה בטארוט הוא עשוי, לדוגמה, לייצג כהן, מלומד, מטפל או מורה, ויכול להיות דומה לקלפי הנזיר או מלך הגביעים.

ארתור אדוארד וייט כתב שההיירופאנט:

"...מסמל גם את כל הדברים הצודקים והקדושים בצד הגלוי. ככזה, הוא ערוץ החסד השייך לעולם המוסדות להבדיל מעולם הטבע, והוא מנהיג הגאולה למין האנושי בכלל. הוא הסדר והראש של ההיררכיה המוכרת, שהיא השתקפות של סדר היררכי אחר וגדול יותר; אבל ייתכן שהפונטיף ישכח את משמעות מצבו הסמלי ויפעל כאילו מכיל בתוכו את כל מה שסמלו מסמל או מבקש להראות. הוא אינו, כפי שנחשב, פילוסופיה - אלא אם כן מדובר בצד התאולוגי; הוא אינו השראה; ודת איננה, אף על פי שהוא אמצעי לביטויה."<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:יוון העתיקה
אהרן משה לייפר (ז'לין)

רבי אהרן משה לייפר (תרי"ג, 1853 - ו' בחשוון תרפ"ו, 1925) היה אדמו"ר משושלת נדבורנה בז'לין ובלנצוט.
==ביוגרפיה==
נולד לרבי מרדכי ולחיה לייפר, נשא לאשה את פעריל רוזא בתו של רבי אליהו רייך מריישא.
בשנת תרנ"ה התיישב בז'לין והחל לכהן כאדמו"ר, עקב פרישותו קמה לו התנגדות בקהילה ובשנת תרע"ב עבר ללנצוט, שם ישב עד לפטירתו.

נהג בפרישות קיצונית, תמך ביישוב החסידי בגליל, כמנהג נדבורנה היה מנגן בכינור במוצאי שבתות ובחנוכה, נחשב כרבי "עממי" ואהוד על פשוטי העם, על פי בקשתו נקבר בכניסה לבית הקברות החדש בלנצוט בין פשוטי העם, על קברו לא הוקם אוהל.
==משפחתו==
* רבי אברהם מנחם מענדל, כונה "הרבי בחור", נפטר בצעירותו
* גיטל אשת אחיינו רבי יעקב יששכר בער מסלטפינא, בן אחיו רבי מאיר מקרעטשניף.
* לאה רבקה אשת רבי יעקב לייפר מדברצן, בן אחיו רבי יוסף מנירדהאז

==לקריאה נוספת==
* 
==קישורים חיצוניים==
* 
*
==הערות שוליים==

אהרן משה
קטגוריה:אדמו"רי נדבורנה
תקן ביקורת 3500

תקן ביקורת 3500 – דוחות מיוחדים של רואי חשבון הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.

תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע לביקורת של דוחות מיוחדים. מדובר במקרה שלקוח של רואה חשבון מבקר זקוק לאישור רואה חשבון עבור דו"ח מיוחד, כגון דוח ביצוע, בקשות למענקים ועוד. התקן קובע כיצד יש לבקר את הדוח וכיצד צריך לנסח את חוות הדעת המצורפת אליו.

התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.

התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 7 (שפורסם בשנת 1972) ותקן ביקורת 70 (שפורסם בשנת 1999) שעסקו באותו נושא ועל.

==קישורים חיצוניים==
* [https://icpas.org.il/wp-content/uploads/2018/05/תקן-ביקורת-ישראל-3500-לשימוע-770.pdf תקן ביקורת 3500] באתר לשכת רואי החשבון
* [https://icpas.org.il/wp-content/uploads/1972/09/MCFJBR8326TEKEN_7.pdf תקן ביקורת 7] באתר לשכת רואי החשבון
* [https://icpas.org.il/professional-updates/תקן-ביקורת-70/ תקן ביקורת 70] באתר לשכת רואי החשבון

קטגוריה:תקני חשבונאות
קטגוריה:תקני ביקורת בחשבונאות
חלמי"ש (איגוד מעונות יום)

חלמי"ש (ראשי תיבות של "חברים למען מעונות היום בישראל") הוא ארגון המאגד ומייצג את מפעילי מעונות היום הפרטיים בישראל. הארגון הוקם בשנת 2022 ומייצג כ-400 מעונות יום בעלי סמל בפיקוח משרד החינוך.

== מטרות ==
הארגון פועל לקידום האינטרסים של מעונות היום הפרטיים, כולל:
* ייצוג מול משרדי הממשלה והרשויות המקומיות
* שיפור תנאי ההעסקה של הצוות החינוכי
* קידום חקיקה להסדרת מעמד המעונות הפרטיים
* העלאת המודעות הציבורית לחשיבות מעונות היום הפרטיים

== פעילות ==
חלמי"ש פועל במגוון תחומים:
* ייצוג משפטי: משרד עו"ד רפאל סבג ושות' מלווה את הארגון בהליכים משפטיים ובקידום חקיקה.
* קמפיינים ציבוריים: הארגון מקיים קמפיינים להעלאת מודעות לאתגרים ולבעיות העומדות בפני מפעילי המעונות.
* הטבות לחברים: הארגון מספק הטבות ושירותים לחברי העמותה, כגון הטבות מספקים והנחות על שירותים מקצועיים.

== נושאים מרכזיים ==
* התמודדות עם דרישות רגולטוריות מחמירות
* הבדלי תקצוב בין מעונות פרטיים לציבוריים
* קשיים בגיוס כוח אדם בשל תנאי שכר נמוכים
* חוסר ודאות בנוגע לעתיד התחום לאור שינויים במדיניות הממשלה

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.halmish.co.il/ אתר האינטרנט של חלמי"ש]
* [https://www.guidestar.org.il/organization/580735298 עמוד העמותה באתר גיידסטאר]

קטגוריה:ישראל: עמותות
פופי פריצ'רד

פופי פריצ'רד (באנגלית: Poppy Pritchard; נולדה ב-3 דצמבר 2005) היא כדורגלנית אנגליה שמשחקת כחלוצה במועדון הסופר ליג האנגלית לנשים מנצ'סטר סיטי ובנבחרת אנגליה בכדורגל נשים עד גיל 19.

== קריירת מועדונים ==
פריצ'רד היא תוצר אקדמי של מועדון "הצ'מפיונשיפ לנשים" דרהאם<ref name=":0"></ref>. היא החלה את הקריירה הבוגרת שלה בדרהאם, ורשמה 22 הופעות בסך הכל, והבקיעה פעמיים<ref></ref>. היא עשתה ארבע הופעות בעונת האליפות 2022–23, ואחריה עוד 13 הופעות בעונת 2023–24<ref></ref>.

ב-22 בנובמבר 2022, פריצ'רד כבשה שלושער עבור קבוצת דרהאם עד גיל 21 מול מנצ'סטר יונייטד, והפכה להיות הקבוצה הראשונה שמנצחת מול קבוצת ה-U21 של יונייטד עם תוצאה 3–2<ref></ref>. בעונת 2022–23, היא כבשה בסך הכל 18 שערים וסיפקה 3 "בישולים" לקבוצת דרהאם U21<ref name=":0" />.

ב-31 בינואר 2024 חתמה פריצ'רד במנצ'סטר סיטי על חוזה לשלוש שנים וחצי<ref></ref>, לאחר התעניינות מכמה ממועדוני הסופר ליג, כולל טוטנהאם הוטספר<ref></ref>.

== קריירה בינלאומית ==
ב-20 בספטמבר 2023<ref></ref>, פריצ'רד כבשה תוך 15 דקות מהבכורה הבינלאומית שלה לנוער עם אנגליה עד גיל 19, בניצחון 5–0 על דנמרק<ref></ref>, ואחריו צמד נגד גרמניה ב-3–3 שישה ימים לאחר מכן<ref></ref>. בהעפלה לאליפות 2024 עד גיל 19 היא הבקיעה ב-25 באוקטובר 2023, את השער החמישי נגד וויילס בניצחון 6–1, וסיפקה שני "בישולים<ref></ref>. ב-1 בדצמבר 2023, כחלוצה מספר 9, היא הבקיעה שני שערים בניצחון 5–1 על שוודיה<ref></ref>.

באפריל 2024, במהלך סיבוב 2 של מוקדמות אליפות U19, כבשה פריצ'רד את שער הפתיחה נגד שווייץ בניצחון 2-0<ref></ref>, ואחריו צמד נגד איטליה בניצחון4-1<ref></ref>, ועזרה לנבחרת להעפיל לטורניר הגמר בליטא עם 9 שערים ב-9 הופעות עבור הנבחרת עד גיל 19. ביולי 2024, כבשה פריצ'רד שלושער במשחק הפתיחה של אנגליה בשלב הבתים של הטורניר בניצחון 10–0 על ליטא<ref></ref>, ואחריו הבקיעה את שער הניצחון נגד צרפת<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.mancity.com/players/poppy-pritchard פרופיל שחקנית בקבוצת מנצ'סטר סיטי] (באנגלית)
* [https://uk.soccerway.com/players/poppy-pritchard/891801/ פרופיל השחקנית באתר SoccerWay] (באנגלית)
<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלניות אנגליות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-2005
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-2005
כפפה (הוקי קרח)

ידי שחקן לבושות בכפפות
ישנם שני סוגים של כפפות הנלבשות על ידי שחקני הוקי קרח. מחליקים לובשים כפפות דומות בכל יד, בעוד ששוערים לובשים כפפות מסוגים שונים בכל יד.

==סוגי כפפות==
===כפפות למחליק===
כפפות למחליקים עוזרות למנוע מהידיים נזק וחבלות כתוצאה מחבטות ומונעות מהן להישרט מהקרח. הריפוד העליון שמכסה את שורש כף היד נועד לסייע בהגנה על השחקן מפני דסקיות שמתעופפות וממקלות הוקי קרח של שחקנים אחרים.

במשחק ההוקי כיום, כפפות מתחלקות בדרך כלל לשלוש קטגוריות: הראשונה היא סגנון בו האזור של גב כף היד בכפפה מחולק לארבע שורות והיא נחשבת לכפפה המסורתית. לכפפות מסוג זה יש יותר מקום מבפנים, מה שנותן לשחקן תחושה רופפת יותר על היד מאשר עם כפפות בהתאמה אנטומית. לשחקני הוקי שבוחרים בסגנון המחולק לארבע יש פחות התנגדות באצבעות ובידיים, כך שלבישת הכפפות תהיה פחות מורגשת. הקטגוריה השנייה היא כפפה הדוקה יותר, בהתאמה טבעית או אנטומית. כפפות אלה בעלות התאמה הדוקה הרבה יותר מכפפות המחולקות לארבע, ונועדו להרחיב את ידי השחקנים. הקטגוריה האחרונה היא כפפה 'מחודדות' שצמודה על היד, אך מעוצבת בצורה ארגונומית לתנועתיות טובה יותר של פרק כף היד וטווח תנועה לעומת הכפפה בהתאמה האנטומית. כפפות הוקי זמינות בדרך כלל בשלוש קטגוריות: כפפות הוקי לילדים באורך 20 ס"מ, 23 ס"מ ו-25 ס"מ; לנוער באורך 28 ס"מ ו-30 ס"מ; ולמבוגרים באורך 33 ס"מ, 36 ס"מ ו-38 ס"מ.

===כפפות לשוער===
שוערים לובשים סוג אחר של כפפות בכל יד. בעוד שכפפות אלו אכן מציעות לשוער מידה של הגנה, העיצוב שלהן נועד לסייע לשוער בביצוע תפקידו. על היד שבה הם נושאים את מקלם, המכונה לעיתים קרובות "יד המקל", השוער חובש חוסם עם כרית גדולה לרוחב החלק האחורי של האמה, בדרך כלל משתרע ממש מעבר לפרק כף היד. חוקי ליגת ההוקי הלאומית מחייבים שכפפת החסימה לא תהיה רחבה יותר מ-8 אינץ' (20 ס"מ) ולא יותר מ-15 אינץ' (38 ס"מ). השוער משתמש בחוסם זה כדי להסיט חבטות.

ביד השנייה, המכונה לעיתים קרובות "יד הכפפה", השוער לובש כפפת תפיסה הנקראת לוכד, הדומה לכפפת בייסבול. בנוסף לשימוש בו כדי לתפוס חבטות, השוערים יכולים לחלק דסקיות שנתפסו על ידי השלכתם מכפפת התפיסה. חוקי ליגת ההוקי הלאומית מגבילים את היקף כפפת התפיסה ל-45 אינץ' (110 ס"מ) והחלק הרחב ביותר של הכפפה לא יעלה על 18 אינץ' (46 ס"מ). רוב ידי הכפפות של השוער הן היד שאינה דומיננטית אצלם כמו בבייסבול, אך ישנם יוצאים מן הכלל.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הוקי קרח

קטגוריה:כפפות
רשאד אל-עלימי

אל-עלימי נפגש עם שר החוץ האמריקני [[אנתוני בלינקן ב-17 בפברואר 2023]]
רשאד אל-עלימי (בערבית: رشاد محمد العليمي; נולד ב-15 בינואר 1954) הוא פוליטיקאי תימני המכהן בתפקיד יו"ר מועצת ההנהגה הנשיאותית מ-7 באפריל 2022 ואילך.<ref name=":2"></ref>

== ביוגרפיה ==
אל-עלימי נולד ב-1954 בכפר אל-עלום אשר במחוז תעז,<ref name=":2" /> והוא בנו של השופט מוחמד בן עלי אל-עלימי. הוא סיים את לימודיו בבית הספר התיכון גמאל עבד אל נאצר בצנעא בשנת 1969.<ref name=":0"></ref> הוא השלים את לימודיו לתואר ראשון במדעי הצבא מהמכללה לשוטרים של כווית ב-1975, ובשנת 1977 השלים את לימודיו לתואר אוניברסיטאי נוסף באמנויות באוניברסיטת צנעא, ובמהלך שנות השמונים השלים את לימודיו לתואר שני ודוקטורט בסוציולוגיה באוניברסיטת עין שמס במצרים.<ref name=":1"></ref>

אל-עלימי היה חבר בקונגרס העם הכללי, והיה שר הפנים של תימן מ-4 באפריל 2001 עד 2008.<ref></ref> לאחר מכן הפך ליו"ר ועדת הביטחון העליונה ובמאי 2008 הפך לסגן ראש הממשלה הממונה על ענייני הגנה והביטחון. לאחר מכן הפך לחבר בוועידת הדיאלוג הלאומי של תימן, וב-2014 הפך ליועץ של הנשיא עבד רבו מנסור האדי.

ב-3 ביוני 2011, במהלך קרב צנעא, נפצע אל-עלימי יחד עם נשיא תימן עלי עבדאללה סאלח במהלך התקפה שביצעו כוחות המורדים על מסגד אל-נהדין בארמון הנשיאות.<ref></ref> לאחר מכן הוא הועבר לטיפול רפואי בסעודיה ובגרמניה. הוא חזר בהמשך לצנעא ב-13 ביוני 2012. בהמשך הוא נאלץ לעזוב שוב את העיר בעקבות ההשתלטות של החות'ים על צנעא, ובעקבות כך עבר לגור בסעודיה ב-2015.<ref></ref>

ב-7 באפריל 2022 אל-עלימי הפך ליושב ראש מועצת ההנהגה הנשיאותית - גוף שקיבל את סמכויותיו של נשיא תימן, על בסיס צו של הנשיא האדי אש רהעביר באופן בלתי הפיך את סמכויותיו למועצה. מקורות רבים בממשלות תימן וסעודיה ציינו כי סעודיה, שבה התגורר האדי, אילצה בפועל את האדי לוותר על השלטון לאל-עלימי.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נשיאי תימן
קטגוריה:ילידי 1954
קטגוריה:פוליטיקאים תימנים
תמרון צבאי

תמרון צבאי הוא סדרה של פעולות טקטיות שנועדו לשנות את מיקום הכוחות בשדה הקרב ולהשיג יתרון אסטרטגי על פני האויב. תמרון הוא כלי חשוב באסטרטגיה צבאית ומבוצע במטרה לשפר את המצב הטקטי של הכוחות, להימנע מסיכונים או לנצל הזדמנויות המתגלות במהלך הקרב. התמרון הצבאי מהווה חלק מרכזי בתורת הלחימה ובאסטרטגיה הצבאית, ומשמש כלי חשוב בניהול מלחמות וקונפליקטים צבאיים. <ref></ref>

== סוגי תמרונים צבאיים ==
* תמרון התקפי - כולל פעולות שמטרתן לכבוש שטח אויב, להשמיד כוחות אויב, או להשיג שליטה על נקודות מפתח בשדה הקרב. דוגמאות לתמרון התקפי הן התקפות חזיתיות, התקפות אגפים, ואיגוף. <ref name=":0"></ref>
* תמרון הגנתי - מתבצע כאשר הכוחות הצבאיים מתבצרים בעמדותיהם במטרה להגן על שטח מסוים או למנוע מהאויב להתקדם. תמרון זה כולל פעולות כגון חיזוק קווים, תכנון מערכי הגנה, והכנת מערכים לטווח הארוך.
* תמרון מעקף - פעולה שבה הכוחות הצבאיים עוקפים את קווי האויב במטרה לתקוף מעורף או לכבוש שטח רגיש ללא עימות ישיר. זהו תמרון שמצריך תכנון מדויק, מהירות וביצוע מתואם.<ref name=":0" />
* תמרון התפנות - מתבצע כאשר הכוחות הצבאיים נאלצים לסגת מעמדותיהם מסיבות טקטיות או אסטרטגיות. תמרון זה כולל פעולות כגון נסיגה מתוכננת, תכנון נתיבי מילוט, ושמירה על סדר וכושר לחימה במהלך הנסיגה.

== דוגמאות היסטוריות ==
=== תמרון קאנאי ===

אחת הדוגמאות המפורסמות לתמרון צבאי מוצלח היא הקרב בקאנאי שנערך בשנת 216 לפנה"ס במהלך המלחמה הפונית השנייה. המצביא הקרתגי חניבעל ביצע תמרון אגפים שהביא להשמדת הכוח הרומאי הגדול בקרב זה.

=== הקרב בסטלינגרד ===

במהלך הקרב בסטלינגרד במלחמת העולם השנייה, ביצעה הצבא האדום הסובייטי תמרון התקפי ואגף את כוחות הצבא הנאצי. תמרון זה הביא לכיתור והשמדה של הארמייה השישית הגרמנית, והיווה נקודת מפנה במלחמה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לחימה
קטגוריה:טקטיקה צבאית
כיכר הפדרציה

כיכר הפדרציה (באנגלית: Federation Square, ידועה גם בקיצור: Fed Square<ref></ref>) היא מתחם לאומנות, תרבות ואירועים ציבוריים על סף רובע העסקים המרכזי של מלבורן. הכיכר מכסה שטח של 7.9 דונם במפגש הרחובות פלינדרס וסוואנסון, בנויה מעל קווי רכבת פעילים ומול תחנת פלינדרס סטריט. הכיכר כוללת מוסדות תרבות חשובים כמו המרכז לאמנות איאן פוטר, המרכז האוסטרלי לאמנות נעה (ACMI) וקרן המורשת של הקורי, וכן בתי קפה ובר.

== היסטוריה ==
הרשת העירונית המרכזית של מלבורן תוכננה במקור ללא כיכר ציבורית מרכזית, מה שנחשב כחיסרון. משנות ה-20 של המאה ה-20 היו הצעות לקירוי מסילות הרכבת בפינה הדרום-מזרחית של רחובות פלינדרס וסוואנסון למען כיכר ציבורית, עם הצעות מפורטות יותר בשנות ה-50 וה-60. בשנות ה-60<ref name=":0"></ref>, מועצת העיר מלבורן החליטה כי המקום הטוב ביותר לכיכר העיר יהיה בפינת רחובות סוואנסון וקולינס, מול בית העירייה. הכיכר הזמנית הראשונה נפתחה ב-1968, וגרסה קבועה נפתחה ב-1981. עם זאת, היא לא נחשבה כהצלחה רבה ופותחה מחדש בשנות ה-90 כמרחב קטן ופשוט יותר מול מלון חדש.

ב-1996 הכריז ראש הממשלה ג'ף קנט על תוכנית להריסת מבני הגז והדלק, קירוי מסילות הרכבת, והקמת מתחם שיכלול מתקני אומנות וחלל ציבורי גדול. בהכרזה נאמר ששמו של המתחם יהיה " כיכר הפדרציה" והוא יפתח בזמן לחגיגות המאה לפדרציה של אוסטרליה ב-2001. תחרות עיצוב אדריכלית הוכרזה וקיבלה 177 הצעות מרחבי העולם. חמש הצעות נבחרו לשלב הגמר, והזוכה הוכרז ב-28 ביולי 1997: קונסורציום בראשות סטודיו לאדריכלות של דונלד בייטס ופיטר דייווידסון מלונדון, יחד עם אדריכלי הנוף ההולנדים קרס אן ברנדס, ואדריכלים מבצעים מקומיים בייטס סמארט לשלב השני.<ref name="circle"></ref>

לאחר בחירות מדינתיות ב-1999, בעוד הבנייה הייתה בעיצומה, הורה הממשל החדש של בראקס על דוח שנערך על ידי פרופסור אוון ווקר מאוניברסיטת מלבורן על "השארד המערבי" המיועד לפינת הרחובות פלינדרס וסוואנסון. הדוח הסיק שיש לשמר את ה"נוף ההיסטורי" לכיוון קתדרלת סנט פול. עלויות הפרויקט התנפחו משמעותית בשל הערכות ראשוניות נמוכות, שינויים בתוכנית, הצורך לפתור שיטות בנייה לעיצוב הזוויתי והעיכובים הממושכים. הכיכר נפתחה רשמית ב-26 באוקטובר 2002.

== מיקום ==
כיכר הפדרציה ממוקמת בגוש עירוני בין הרחובות סוואנסון, פלינדרס, ראסל ונהר היארה. הכיכר הציבורית הפתוחה ממוקמת מול תחנת פלינדרס סטריט וקתדרלת סנט פול. הפריסה תוכננה לחבר את אזור העיר המרכזי ההיסטורי עם נהר היארה ופארק בירארונג מאר.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלבורן: מבנים
קטגוריה:כיכרות
Soldier, Poet, King

"Soldier, Poet, King" הוא שיר של הצמד המוזיקלי האמריקאי The Oh Hellos . השיר נכתב, הולחן, הופק ועובד בידי הצמד, ויצא לאור ב-16 באוקטובר 2015 בתור הרצועה העשירית מתוך אלבום האולפן השני שלהם, Dear Wormwood .

== רקע ויצירה ==
השיר נכתב, הולחן, הופק ועובד בידי הצמד המוזיקלי האמריקאי The Oh Hellos <ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref>. כמו כל שאר שירי האלבום, גם שיר זה מבוסס על המחזה "Dear Wormwood" מתוך הרומן הסאטירי הנוצרי "The Screwtape Letters" של הסופר הבריטי ק.ס. לואיס. הרומן מורכב מ-31 מכתבים שכתב שד בכיר בשם Screwtape לאחיינו, השד Wormwood, ובהם מייעץ לו כיצד להרחיק את ה"מטופל" שלו מאלוהים, ולהובילו לגיהנום<ref></ref><ref name=":1" /><ref name=":2" />.

== יציאה לאור ==
השיר יצא לאור ב-16 באוקטובר 2015 בתור הרצועה העשירית מתוך אלבום האולפן השני שלהם, Dear Wormwood <ref name=":0" />. השיר צבר מעל ל-250 מיליון השמעות בספוטיפיי<ref></ref> ומעל ל-50 מיליון ביוטיוב<ref></ref>.

== וידאו קליפ ==
במלאת 6 שנים לצאת השיר, ב-16 באוקטובר 2023, יצא לאור וידאו קליפ מונפש של השיר אשר עוצב בידי אולפני Dreambear<ref></ref>.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:ק.ס. לואיס
מסביב לעולם בשמונים יום (מיני-סדרה)

מסביב לעולם בשמונים יום (באנגלית: Around the World in 80 Days) היא מיני-סדרה אמריקאית בת שלושה פרקים ששודרה במקור ברשת NBC במשך שלושה לילות, מ-16 באפריל 1989 עד 18 באפריל 1989. זהו עיבוד טלוויזיוני לרומן הקלאסי של ז'ול ורן משנת 1873 באותו השם.

את המיני-סדרה ביים באז קוליק וכיכבו בה פירס ברוסנן, אריק איידל, ג'וליה ניקסון ופיטר יוסטינוב.

הגיבורים עוברים במסלול מעט שונה מאשר בספר, וכמו כן במיני-סדרה נכללים מספר אישים היסטוריים בולטים שלא נכללו בעלילת הספר המקורי, כמו שרה ברנאר, לואי פסטר, ג'סי ג'יימס, קורנליוס ואנדרבילט, הקיסרית הסינית צה שי, והמלכה ויקטוריה.

== תקציר העלילה ==
העלילה מתמקדת בהרפתקאותיו של הג'נטלמן האנגלי פיליאס פוג (מגולם על ידי פירס ברוסנן), אשר מהמר 20,000 פאונד על כך שהוא מסוגל להקיף את כדור הארץ ב-80 יום בלבד. על מנת להוכיח זאת, ולזכות בהתערבות, הוא לוקח עמו את השרת הצרפתי שלו ז'אן פספרטו (מגולם על ידי אריק איידל), ויוצא למסע סוער ברחבי העולם, כאשר לאורך הדרך הוא נתקל במכשולים שונים. בנוסף, פוג ופספרטו נרדפים על ידי הבלש וילבור פיקס (מגולם על ידי פיטר יוסטינוב), אשר סבור שפוג שדד בנק ומנסה להקיף את העולם ב-80 יום על מנת שלא ייתפס.

== צוות השחקנים הראשי ==
* פירס ברוסנן - בתפקיד פיליאס פוג
* אריק איידל - בתפקיד ז'אן פספרטו
* ג'וליה ניקסון - בתפקיד הנסיכה אודה
* פיטר יוסטינוב - בתפקיד הבלש פיקס
* ג'ק קלוגמן - בתפקיד קפטן בונסבי
* רוברט מורלי - בתפקיד מר גריינג'ר
* דארן מקגאווין - בתפקיד בנג'מין מאדג'
* רודי מקדוול - בתפקיד מקביינס
* ג'ון הילרמן - בתפקיד סר פרנסיס קוממרטי
* ג'יימס בי סיקינג - בתפקיד לייל גליק
* ג'ון מילס - בתפקיד פברשם

== מדיה ביתית ==
המיני-סדרה יצאה לשווקים לאורך השנים בפורמטים שונים, כולל VHS ו-DVD.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1980
קטגוריה:NBC: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:הערוץ הראשון - תוכניות רכש
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על ספרים
משה אופנהיים

מֹשֶׁה שְׁנֵיאוֹר אוֹפֶּנְהַיְם (בגרמנית: Moses Schneur Oppenheim; נפטר ב-15 באוגוסט 1701) היה פרנס ושתדלן בן המאה ה-17.

נולד בוורמס לשמעון זאב אופנהיים. סביב שנת 1660 הגיע להיידלברג, שם עסק יחד עם אחיו, שמואל אופנהיימר, בגביית מס החסות. בהיידלברג היה לפרנס הקהילה ומונה על ידי הנסיך הבוחר לממונה על כל היהודים בפפאלץ. עם כיבוש היידלברג במלחמת תשע השנים ברח לפירט, והיה גם שם לפרנס הקהילה היהודית, עד לחזרתו להיידלברג ב-1693. נפטר בהיידלברג.

==לקריאה נוספת==
* 

קטגוריה:שדלנים יהודים
קטגוריה:יהודים גרמנים
קטגוריה:ילידי המאה ה-17
קטגוריה:נפטרים ב-1701
ומתוק האור בעיניים

"ומתוק האור בעיניים" הוא שיר עברי שכתבה רחל שפירא והלחין מוני אמריליו.
== רקע ==
מוני אמריליו הוא הבולט שבמלחיני שירי פסטיבל הזמר והפזמון, אחד המפעלים החשובים בתולדות הזמר העברי. במשך כמעט שני עשורים התחרו שיריו של המלחין בפסטיבלים. הוא השתתף בעשרה פסטיבלים בין השנים 1961 ו-1977, יותר מכל מלחין אחר. עם אחד עשר שירים מתחרים אמריליו הוא המלחין היחיד לו מספר דו ספרתי של שירים. כמו כן הוא המלחין שזכה יותר מכל מלחין אחר באחד משלושת המקומות הראשונים. בסך הכל זכו חמישה משיריו באחד משלושת המקומות הראשונים: פעם אחת, עם שירו האחד עשר והאחרון שהתחרה בפסטיבלים, "רקפת" זכה במקום הראשון. פעם אחת במקום השלישי, עם "רכבת העמק", ושלוש פעמים בשלוש שנים עוקבות במקום השני: "עץ האלון", "רבי עקיבא" ו"ומתוק האור בעיניים" בביצוע של ששי קשת.

בניגוד לאמריליו, לרחל שפירא הייתה זאת הפעם הראשונה, מבין שתיים בלבד, בהן השתתפה בפסטיבל הזמר והפזמון.
שנה מאוחר יותר, בשנת 1972, השתתפה שפירא בפעם השנייה והאחרונה בפסטיבל, עם שירה, "השיר על ארץ סיני", בביצוע של שלמה ארצי, גם כאן, ללחן של מוני אמריליו.

== על השיר ==

רחל שפירא כתבה את השיר "ומתוק האור בעיניים" בעקבות הפסוק במגילת "קהלת", פרק י"א, "וּמָתוֹק הָאוֹר וְטוֹב לַעֵינַיִם לִרְאוֹת אֶת הַשָּׁמֶשׁ".

== במצעדים ==
בעקבות זכייתו במקום השני בפסטיבל הגיע השיר במצעד הפעמונים השנתי תשל"א למקום הרביעי.
== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=1016&wrkid=8919 מילות השיר] באתר שירונט
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:שירי ששי קשת
קטגוריה:שירי פסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מוני אמריליו
אברהם אליהו אלטמן

הרב אברהם אליהו הלוי אלטמן (ה'תרל"ח – כ"א באדר א' ה'תש"ח, 1 במרץ 1948) היה רבה של המושבה עקרון (מזכרת בתיה) במשך כעשרים ושמונה שנה.

==ביוגרפיה==
נולד בליטא בשנת ה'תרל"ח (1877/1878) לרב שלמה זלמן הלוי אלטמן, רב בשובאץ. למד בישיבה בעיר פוניבז' וב"קיבוץ חברה תורה" בווילנה, ולאחר מכן עלה לארץ ישראל.

כיהן כשוחט ובודק במושבה קסטינה (באר טוביה). בשנת 1920 (ה'תרע"ט) החל לכהן כרב, מוהל ושוחט ובודק במושבה עקרון (מזכרת בתיה). באותה שנה יצא יחד עם שאול חנא קוק ל"מסע מושבות" עצמאי בן כחודש ימים במושבות הגליל. נמנה עם פעילי תנועת המזרחי, והשתתף בוועידה השלישית של הסתדרות המזרחי בארץ ישראל בשנת 1928 וכן בכנסים של הרבנות הראשית לישראל. פרסם מאמרים הלכתיים בכתבי עת תורניים, והתכתב בהלכה עם הרב אברהם יצחק הכהן קוק.

כיהן כרב בעקרון עד לפטירתו ב-1 במרץ 1948, כ"א באדר א' ה'תש"ח. נקבר למחרת בבית העלמין במושבה.

==משפחתו==
נשא לאשה את רבקה רחל.

בנו שלמה נישא לפעשא, בתו של צבי פסח פרנק.

גיסו (בעלה של אחותו פייגא) היה הרב יהודה זונדל קובלנץ, מחבר הספר "רגשי יהודה", רב ודרשן ידוע בקהילות שונות בארצות הברית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מזכרת בתיה: רבנים
קטגוריה:באר טוביה: אישים
קטגוריה:רבנים ביישוב
קטגוריה:רבני מושבות
קטגוריה:יהודים ליטאים
קטגוריה:פעילי תנועת המזרחי
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1948
לתמונה נוספו המון צבעים

"לתמונה נוספו המון צבעים" הוא אלבום ההופעה הראשון של הזמרת הישראלית קורין אלאל. את האלבום הוציאה ב-12 בנובמבר 2014 לאור חברת התקליטים PIL על גבי תקליטור ולשירותי הסטרימינג השונים. הוא הקולט בהופעתה בפסטיבל הפסנתר 2013, שנערך במרכז סוזן דלל בשכנות נווה צדק. אורך האלבום הוא כ-62 דקות, והוא מתואר כיצירת רוק, פופ, פולק, עולם וקאנטרי.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי הופעה מ-2014
קטגוריה:אלבומי קורין אלאל
קטגוריה:אלבומי הופעה בעברית
קהלת (אלבום)

"קהלת" הוא אלבום האולפן ה-11 של הזמרת הישראלית קורין אלאל. את האלבום הוציאה ב-12 באוקטובר 2015 לאור חברת התקליטים PIL. זהו אלבום קונספט, המורכב מרצועה אחת בלבד – כולה מוקדשת לשירת מגילת קהלת.

== רקע ==
=== מגילת קהלת ===
מגילת קהלת היא אחת מחמש מגילות המקרא, שנקראת בחג סוכות. על פי הנאמר בתחילתה, מחבר המגילה היה "קהלת בן דוד", המזוהה עם שלמה המלך. יש בה אוסף פתגמים ודברי חכמה. מקובל לסווג את מגילת קהלת כחלק מ"ספרות החוכמה", כלומר לספרות שעוסקת בשאלות הגות אוניברסליות כגון מעמד האדם בעולם, ההשגחה והצדק האלוהי.

=== הפקת האלבום ===
עם תחילתו של האלף השלישי הפכו אלבומי פיוטים, זמירות וניגונים לפופולריים בישראל. בין היצירות המוכרות ביותר מתקופת הזמן ההיא נמנה האלבום "אבן גבירול, אדומי השפתות" של ברי סחרוף ו"עבודה עברית: מחווה לשישים שנות יצירה מקורית" של הפרויקט מוזיקלי עבודה עברית. אלאל קיבלה את הרעיון ל"קהלת" מאפי בנייה, ממייסדי פסטיבל העוד, שהציע לה להלחין כמה קטעים מהמגילה. תחילה ניסתה להקליט קטעים בודדים, אך לאחר מכן החליטה להעמיק את היצירה, ולהקליט את כל מגילת קהלת כמקשה אחת. לפני הוצאתו הופיעה עימו במהדורה ה-15 של פסטיבל העוד בירושלים. לצידה השתתפו גם יואל בן שמחון, נגן העוד; אילן קורן, נגן הסקסופון והחליל; מיכאל גוטליב הפסנתרן ושרון בן-עזר המפיקה והדי ג'יי. לימים סיפרה אלאל כי לאורך המופע הרגישה שהיא חיה בתקופת שלמה המלך. "קהלת" כולל שיתופי פעולה עם אמנים נוספים, ומעברי קרוסאובר ממוזיקה אלקטרונית לצלילי פסנתר באמצעות כלי נשיפה.

== ביקורות ==
נדב מנוחין מ"וואלה!" טען כי "קהלת" הוא אלבום פיוטים שונה ומיוחד. עוד הוסיף כי הוא משתלב היטב עם דמותה של אלאל, ומצטרף לשורת אלבומים משמעותיים שהוציאה ב-15 השנים שקדמו לו, דוגמת "תנינענק", "הכחול של השמיים" ו"פשוט כל כך". מנוחין טען כי אורכו של האלבום יכול לעיתים להיות מאתגר עבור מאזינים אחרים, אך מאידך סבר כי הוא משקף את תעוזתה של אלאל ומחויבותה לחיפוש אחרי חדשנות יצירתיות.

יון פדר, שנכח במופע בפסטיבל העוד, לא אהב את הקונספט המונוטוני של היצירה. לטענתו, העומק והעניין במגילת קהלת התפספס מבחינה מוזיקלית. על-אף שציין את הדלות המוזיקלית, שיבח פדר את קולה של אלאל, שהיה, לטענתו, שובה לב. עוד הוסיף כי הניסיונית לשלב בין הגוון הרוקיסטי של אלאל למוזיקה מזרחית לא מומשו במלואם, בשל הדומיננטיות של הקטעים האלקטרוניים משל בן-עזר.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2015
קטגוריה:אלבומי קורין אלאל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי פיוטים
לזר לוסטרניק

לזר לוסטרניק (ברוסית: Лазарь Аронович Люстерник; 31 בדצמבר 1899 - 22 ביולי 1981) היה מתמטיקאי סובייטי ממוצא יהודי. 

==קורות חיים==
לזר לוסטרניק נולד בשנת 1899 בזדונסקה וולה (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום בפולין) למשפחה יהודית. אביו היה בעל בית חרושת, יליד לודז'. אמו הייתה ילידת נבהרדק. בתקופת מלחמת העולם הראשונה המשפחה עברה לסמולנסק בה לוסטרניק סיים לימודי גימנסיה.

ללוסטרניק היו אחים ואחיות רבות. רובם נרצחו בגטו ורשה, גטו לודז' וגטו נובוגרודק.

בשנת 1922 לוסטרניק סיים לימודי מתמטיקה באוניברסיטת מוסקבה. הוא היה תלמיד של ניקולאי לוזין, אך בניגוד לרוב תלמידיו ב"פרשת לוזין" היה נגד מורו.

בשנת 1926 לוסטרניק סיים לימודי תואר שלישי ועד לשנת 1930 היה פרופסור באוניברסיטת ניז'ני נובגורוד. החל משנת 1930 הוא היה פרופסור באוניברסיטת מוסקבה. בשנת 1935 לוסטרניק סיים עבודת פוסט דוקטורט. במקביל הוא עבד במכוני מחקר מתמטיקה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1946 לוסטרניק התקבל החבר בהתכתבות לאקדמיה למדעים.

מחקרים של לוסטרניק התרכזו באנליזה פונקציונלית לרבות חשבון וריאציות, גאומטריה דיפרנציאלית וטופולוגיה אלגברית. ביחד לב שנירלמן הם פיתחו את הקטגוריה לוסטרניק-שנירלמן, המבוססת אל עבודות קודמות מאת אנרי פואנקרה, ג'ורג' דייוויד בירקהוף ומרסטון מורס. התאוריה שלהם מצאה שמורה גלובלית של מרחבים, והובילה להתקדמויות בגאומטריה הדיפרנציאלית והטופולוגיה. הם הוכיחו את משפט שלוש המסילות הגאודזיות שלפיו למטריקה רימנית השקולה מבחינה טופולוגית כנגד ספירה יש לפחות שלוש מסילות גאודזיות סגורות.

כמו כן הם הוכיחו משפט לוסטרניק-שנירלמן. בשנת 1944 לוסטרניק היה שותף ליצירת טבלאות לקביעת מיקום ספינות על בסיס נתוני מכ"ם.

על פעילתו בתחום המדע ללוסטרניק הוענק פרס ברית המועצות (1942) ומספר עיטורים.

לוסטרניק נפטר בשנת 1981 במוסקבה ונטמן בבית העלמין קונצבסקויה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.mathnet.ru/links/9792d6e0bc3bcc071ed5ce6c22fe7df8/mp74.pdf ביוגרפיה] 
* 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:מתמטיקאים רוסים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין קונצבסקויה
קטגוריה:ילידי 1899
קטגוריה:נפטרים ב-1981
ולדימיר מינקין

ולדימיר מינקין (ברוסית: Владимир Исаакович Минкин; נולד ב-4 במרץ 1935) הוא כימאי סובייטי-רוסי ממוצא יהודי. 

==קורות חיים==
ולדימיר מינקין נולד בשנת 1935 ברוסטוב על דון לאב יהודי. הוריו היו מרוסטוב על דון אך באותה תקופה התגוררו במזרח הרחוק הסובייטי ולאביו איסאק היה תפקיד בכיר במנגנון הקומסומול באזור. אמו חזרה לרוסטוב על דון רק למספר חודשים לצורכי לידה. בשנת 1937 בתקופת הטיהורים הגדולים אביו של מינקין נעצר ונשפט לתקופת מעצר. אמנם כעבר מספר שנים הוא שוחרר ושמו טוהר מכל אשמה. הוא אף הוחזר למנגנון המפלגתי. לאחר סיום מלחמת העולם השנייה המשפחה חזרה לרוסטוב על דון בה מינקין סיים לימודי בית ספר.

מינקין סיים לימודי כימיה באוניברסיטת רוסטוב והמשיך ללימודי תואר שלישי. בשנת 1959 הוא סיים עבודת תואר שלישי ובשנת 1966 פוסט-דוקטורט. בשנת 1967 הוא מונה לראש קתדרה באוניברסיטה וכיהן כפרופסור. בהמשך הוא התקדם לתפקידי ניהול, החל משנת 2012 הוא מכהן כמנהל מדעי של האוניברסיטה.

פעילות של מינקין הינה בתחום כימיה אורגנית. בשנת 1974 ביחד עם יורי ז'דאנוב הוא היה שותף לגילוי תופעה חדשה במולקולות אורגניות. מינקין פרסם כ-950 מאמרים ו-12 ספרים בתחום התמחותו ובבעלותו 60 פטנטים. הוא היה מדריך של 60 עבודות תואר שלישי ו-18 עבודות פוסט-דוקטורט. מינקין חבר מערכת של מספר כתבי עת רוסיים ובין-לאומיים. מינקין מוזמן להרצאות באוניברסיטאות מחוץ לגבולות רוסיה.

בשנת 1990 מינקין התקבל במעמד של חבר בהתכתבות לאקדמיה למדעים של ברית המועצות ובשנת 1994 מעמדו שודרג לחבר בפעול.

על פעילותו למינקין הוענק פרס ברית המועצות (1989), פרסים נוספים ומספר עיטורים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://cyberleninka.ru/article/n/vydayuschiysya-rossiyskiy-uchenyy-akademik-ran-vladimir-isaakovich-minkin-k-70-letiyu-so-dnya-rozhdeniya/viewer ביוגרפיה] 
* [http://www.uran.ru/node/5518 ריאיון עם מינקין]

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:כימאים רוסים
קטגוריה:כימאים יהודים
קטגוריה:ממציאים רוסים
קטגוריה:ממציאים יהודים
קטגוריה:מקבלי עיטור הידידות (רוסיה)
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה הרוסית למדעים
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:ילידי 1935
יעקב יוסף דזימיטרובסקי

הרב יעקב יוסף הלוי דזימיטרובסקי היה רבה של המושבה עקרון (מזכרת בתיה) ושל שכונת נחלת שבעה בירושלים.

==ביוגרפיה==
נולד בלידא בשנת ה'תרמ"א (1880/1881) לרבי יצחק "הלבן". בצעירותו הושפע מרב העיר הרב יצחק יעקב ריינס. למד בישיבת כנסת ישראל (סלבודקה) ובישיבת ראדין, שם הושפע מהחפץ חיים. בשנת ה'תרס"א (1900/1901) עלה לארץ ישראל, והתיישב בירושלים, בה המשיך ללמוד תורה בישיבת תורת חיים, ושימש את הרב שמואל סלנט. היה פעיל באגודת "בני תורה" ששמה לה למטרה להפיץ תורה במושבות.

לאחר המלצת קרוב משפחתו הרב צבי פסח פרנק לרבן של המושבות אברהם יצחק הכהן קוק, למנות את הרב דזימיטרובסקי למשרת רבנות בעקרון (מזכרת בתיה), מינה אותו הרב קוק לתפקיד ב-1908. לבקשת הרב קוק, נסע לדרוש גם במושבה "קסטינה" (באר טוביה). התכתב עם הרב קוק בענייני הלכה שונים והתייעץ עמו בסוגיות הקשורות לרבנות. הרב קוק סייע לו כשהתעוררו בעיות בעניין הרבנות, והרב דזימיטרובסקי תמך ברב קוק בשאלת הרבנות בירושלים ובעניינים נוספים. ב-1912 עבר לארצות הברית לכהן כרב בלורנס, מסצ'וסטס.

בתקופת מלחמת העולם הראשונה שימש לתקופה קצרה כראש ישיבה בפתח תקווה. ב-1919 שב לירושלים והתמנה לרב שכונת "נחלת שבעה". היה מעביר שיעורים קבועים בבית הכנסת שבשכונת בית דוד (שבו שכנה ישיבת מרכז הרב).

לאחר הצהרת בלפור הוציא לאור מחדש את הספר "דרישת ציון" של הרב צבי הירש קלישר, בתוספת קונטרס "סמיכת זקנים" ובה הצעתו לחידוש הסמיכה והקמת הסנהדרין. לתקופה קצרה היה חבר במכון הרי פישל.

לאחר קום המדינה חתם, יחד עם רבנים נוספים, על כרוז האומר שהקמת המדינה היא אתחלתא דגאולה וקורא לתמוך בחזית הדתית המאוחדת.

נפטר בירושלים בכ"ט בתשרי ה'תשכ"ו, 25 באוקטובר 1965, ונקבר בהר המנוחות.

==משפחתו==
היה נשוי לשרה מלכה בת הרב משולם זלמן שפירא, נכדת הרב חיים יעקב שפירא. בנו פרופ' חיים זלמן דימיטרובסקי היה חוקר תלמוד ומהדיר ספרות הראשונים.

אחיו היה המוזיקאי אברהם דזימיטרובסקי. בין גיסיו היו הרב מרדכי דוד לוין, יצחק יעקב ילין ובן ציון שפירא.

==לקריאה נוספת==
* "אבידות", אור המזרח, שנה ט"ו חוברת ג', ניסן ה'תשכ"ז, עמ' 188.
==קישורים חיצוניים==
* 
* אלכסנדר מנור, יצחק גנוז ואבא לנדו (עורכים), "ספר לידא", תל אביב תש"ל, [https://forum.otzar.org/download/file.php?id=25608&sid=500798f12cb4023cda11be9d6e76920a עמ' 223 - 224].
* [https://forum.otzar.org/viewtopic.php?t=22029 רבי יעקב יוסף דז'ימטרובסקי רב בעקרון], אשכול בפורום אוצר החכמה.
==הערות שוליים==

קטגוריה:רבני מושבות
קטגוריה:מזכרת בתיה: רבנים
קטגוריה:נחלת שבעה: אישים
קטגוריה:ירושלים: רבני שכונות
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה)
קטגוריה:בוגרי ישיבת ראדין
קטגוריה:תלמידי החפץ חיים
קטגוריה:בוגרי ישיבת תורת חיים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:משפחת אריה לייב שפירא
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1965
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
אריאן 6

אריאן 6 (בצרפתית: Ariane 6) הוא משגר לוויינים כבד, פרי פיתוח של סוכנות החלל האירופית. המשגר משמש בעיקר לשיגור לוויינים למסלולים גיאוסינכרוניים. שיגורי אריאן 6 מבוצעים ממרכז החלל הגיאני אשר בגיאנה הצרפתית על ידי תאגיד השיגור האירופי Arianespace. המשגר נבנה על ידי חטיבת תעבורת החלל של החברה האירופית EADS. הוא נבנה במטרה להחליף משגר אריאן 5.

==היסטוריית הפיתוח של המשגר==
מטרת הפיתוח הייתה להחליף משגר אריאן 5 תוך הוזלת עלות השיגור. המימון הובטח שנת 2016 במטרה לבצע שיגור ראשון בשנת 2020. הוא נדחה מספר פעמים ובסוף בוצע בשנת 2024.

==מבנה המשגר==
המשגר אריאן 6 מורכב משלושה חלקים עיקריים:
*השלב הראשון - מונע בדלק נוזלי (מימן נוזלי וחמצן נוזלי). נוצל גם במשגר "אריאן 5".
*מאיצים רקטיים, המונעים בדלק מוצק. מעיצים אלו מנוצלים גם בגרסה חדשה של משגר "וגה". מספר מאיצים מותנה בגרסת המשגר.
*שלב שני, מונע בדלק נוזלי (מימן נוזלי וחמצן נוזלי). פותח לצורכי משגר זה.

המשגר נבנה ב-2 גרסאות הנבדלות במספר מאיצים.

המשגר צפוי להיות בתחרות קשה מול משגר מדגם פאלקון 9 שמנצל אותם החלקים מספר פעמים. יחד עם זאת, מדינות אירופה מעוניינות במשגר "אריאן 6" במטרה להיות עצמאים בשיגורים לחלל.

==שיגורים לחלל==
כל השיגורים מבוצעים מכן השיגור ELA-4 במרכז החלל הגיאני (CSG), גיאנה הצרפתית. החל משיגור מס' 16 מדינות שהשתתפו במימון הפיתוח יקבלו הנחה של 11% מעלות השיגור.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משגרי לוויינים וחלליות
קטגוריה:תוכנית החלל הצרפתית
גילי לוסטיג

גילי לוסטיג (נולד ב-1958) הוא מנכ"ל הוועד האולימפי בישראל.

==ביוגרפיה==
לוסטיג נולד בקיבוץ מענית להורים ניצולי שואה שעלו לארץ מצ'כוסלובקיה. כשהיה בן 3 עברה המשפחה לכפר סבא, שם הקים אביו את קבוצת הפועל בכדורעף. בגיל 14 כבר היה שחקן כדורעף פעיל. את שירותו הצבאי עשה בחיל האוויר כחשמלאי בטייסת ולאחר סיום שירותו הצבאי למד לתואר ראשון בחינוך גופני במכון וינגייט.

לאחר מספר שנים כשחקן כדורעף מונה למאמן נבחרת הנוער ונבחרת הבוגרים. במקביל מונה למנהל היחידה לטיפוח ספורטאים מצטיינים צעירים ובהמשך למנהל הראשון של האקדמיה למצוינות במכון וינגייט. ב־1997 קיבל על עצמו את ניהול היחידה לספורט הישגי תפקיד אותו מילא במשך 17 שנים. בשנת 2014 מונה למנכ"ל הוועד האולימפי בישראל (במקום אפרים זינגר). במסגרת תפקידו זה אחראי לוסטיג על המשלחות הישראליות במשחקים האולימפיים – בוגרים ונוער, קיץ וחורף, ועוסק בקידום מקצועי של ספורטאים, תכנון אסטרטגי ותוכניות ארוכות טווח לוועד האולימפי. לוסטיג עמד בראש שלוש משלחות ישראל למשחקים האולימפיים (2016, 2021, 2024). לוסטיג הוא חבר קבוע במועצה הלאומית לספורט.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני כדורעף ישראלים
קטגוריה:מאמני כדורעף ישראלים
קטגוריה:אנשי הוועד האולימפי בישראל
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית בווינגייט
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
אולי מטיילת

אולי מטיילת (באנגלית: Olive the Ostrich) היא סדרת טלוויזיה מונפשת בריטית לילדים שנוצרה על ידי חברת ההנפשה Blue Zoo (שיצרה גם את הסדרה <nowiki></nowiki>טבע תום<nowiki></nowiki>). בבריטניה הסדרה שודרה בניק ג'וניור בשנת 2012. בישראל הסדרה שודרה באותה שנה בערוץ הופ! ובניק ג'וניור. פרקיה של הסדרה באורך 5 דקות.

== עלילה ==
אולי היא יען שאוהבת לדמיין, בכל פרק כאשר היא טטמון את ראשה באדמה ותצא להרתפקה בעולם שכולו מציורי עיפרון.

== דמויות ==
* אולי (Olive): יען כתומה ורודה כחולה, הדמות המרכזית בתוכנית.
* אחיה של אולי (Olive's Brother): אפרוח יענים, אחיה הקטן של אולי.
* אבא של אולי (Olive's Dad): יען, אביה של אולי.
* אמא של אולי (Olive's Mom): יען, אמה של אולי.

== מדבבים ==
הדיבוב העברי הופק על ידי גדי לוי (משנת 2012) ותמי ברק (משנת 2014)
{| class="wikitable"
!שם הדמות
!מדבב\ת באנגלית
!מדבב\ת בעברית
|-
|אולי
|לורה אליסון
|ספיר דרמון
|-
|מספר
| -
|איתי ברנע
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:סדרות הנפשה בריטיות
קטגוריה:סדרות ערוץ הופ!
קטגוריה:ניק ג'וניור: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות לילדים
הגביע האולימפי

הגביע האולימפי (בצרפתית: Coupe olympique) הוא פרס המוענק מדי שנה על ידי הוועד האולימפי הבין-לאומי למוסדות, ארגונים או קבוצות בעלי מוניטין של הצטיינות ויושרה שפעלו לפיתוח התנועה האולימפית.

הפרס נוסד בשנת 1906 על ידי פייר דה קוברטן והוענק למועדון התיירות של צרפת. מאז זכו בפרס מועדוני ספורט חובבים, בתי ספר, עיתונים ומנהלי ספורט, אם כי הוא מוענק בעיקר לקבוצות הקשורות לארגון המשחקים האולימפיים. הגביע המקורי שמור ב בלוזאן, שווייץ, ולזוכים מוענק העתק. הפרס הוענק לאחרונה ב-2022 לאנשי הרפובליקה העממית של סין כאות הוקרה על תרומתם לקיום משחקי החורף האולימפיים בבייג'ינג בשנה זו.

== מקבלי הפרס ==

== ראו גם ==
*מדליית פייר דה קוברטן

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פרסי ספורט
רוני וקשיו

רוני וקשיו הוא סדרת טלוויזיה ישראלית לילדים אשר משדרת בניק ג'וניור ללקוחות HOT.

== תקציר העלילה ==
הסדרה עוקבת אחר רוני, ילדה שכל יום אצלה הוא חגיגה של דמיון, אשר בכל פרק פוגשת את קשיו, יצור יער חמוד ותמים שיוצא איתה להפלגות למחוזות רחוקים.

== דמויות ==
* רוני (מיטל סלקמון) - ילדה, אשר לובשת חולצה עם פרחים.
* קשיו (עדי אייזנמן) - חבר של רוני. יצור יער, אשר לובש חולצה עם אגוז.

== קישורים חיצוניים ==
* רוני וקשיו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית

קטגוריה:ניק ג'וניור: תוכניות וסדרות
רוגבי שביעיות באולימפיאדת פריז (2024)

אולימפיאדת פריז (2024) נערכת בפריז, צרפת. משחקי הרוגבי הנערכים בענף רוגבי שביעיות (גרסה של רוגבי יוניון בה משותפים מכל קבוצה שבעה שחקנים) החלו ב-24 ביולי 2024, יומיים לפני טקס הפתיחה הרשמי, ונגמרו ב-30 ביולי 2024. טורנירי הרוגבי נערכו בסטאד דה פראנס שבפריז. בטורנירי הגברים והנשים ישתתפו נבחרות אולימפיות מ-12 מדינות שונות.

מבנה הטורניר של הגברים ושל הנשים יהיה זהה: לאולימפיאדה יעפילו 12 נבחרות שיחולקו לשלושה בתים, כאשר בשלב הבתים לכל נבחרת יהיו שלושה משחקים - אחד מול כל אחת מהנבחרות האחרות בבית. בסיום שלב הבתים יעלו שתי הנבחרות המובילות בכל בית וכן שתי הנבחרות הטובות מבין הנבחרות שסיימו במקום השלישי לשלב הפלייאוף, שייערך בשיטת גביע. שתי הנבחרות המפסידות בשלב חצי הגמר יתמודדו ביניהן במשחק על מדליית הארד.

ענף הרוגבי במשחקים האולימפיים שוחק בגרסת רוגבי יוניון סטנדרטית (15 על 15) בארבע אולימפיאדות בין אולימפיאדת פריז (1900) לאולימפיאדת פריז (1924). רוגבי שביעיות במשחקים האולימפיים החלו להיות משוחקים רק באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016).

== טורניר הגברים ==
=== נבחרות משתתפות ===
{| class=wikitable
!טורניר המוקדמות
!תאריך
!מיקום
!מקומות
!עולות
|-
|מדינה מארחת
|
|
|1
|
|-
| rowspan="4" |הסבב העולמי של רוגבי שביעות 2022–2023
| rowspan="4" |4 בנובמבר 2022 – 21 במאי 2023
| rowspan="4" |מספר מארחות
| rowspan="4" |4
|
|-
|
|-
|
|-
|
|-
|טורניר ההעפלה הדרום אמריקאי 2023
|17–18 ביוני 2023
| מונטווידאו
|1
|
|-
|המשחקים האירופיים 2023
|25–27 ביוני 2023
| קרקוב
|1
|
|-
|RAN שביעיות 2023
|19–20 באוגוסט 2023
| לנגפורד
|1
|
|-
|אליפות אפריקה לגברים ברוגבי שביעיות 2023
|16–17 בספטמבר 2023
| הארארה
|1
|
|-
|אליפות אוקיאניה ברוגבי שביעיות 2023
|10–12 בנובמבר 2023
| בריזבן
|1
|
|-
|טורניר ההעפלה האסיאתי 2023
|18–19 בנובמבר 2023
| אוסקה
|1
|
|-
|טורניר ההעפלה הסופי 2024
|21–23 ביוני 2024
| מונקו
|1
|
|}

=== שלב הבתים ===
==== בית א' ====

==== בית ב' ====

==== בית ג' ====

=== משחקי דירוג ===
==== מקומות 9–12 ====

==== מקומות 5–8 ====

=== נוק אאוט ===

== טורניר הנשים ==
=== הנבחרות שהעפילו ===
{| class="wikitable"
!טורניר המוקדמות
!תאריך
!מיקום
!מקומות
!עולות
|-
|מדינה מארחת
|
|
|1
|
|-
| rowspan="4" |הסבב העולמי של רוגבי שביעות 2022–2023
| rowspan="4" |4 בנובמבר 2022 – 14 במאי 2023
| rowspan="4" |מספר מארחות
| rowspan="4" |4
|
|-
|
|-
|
|-
|
|-
|טורניר ההעפלה הדרום אמריקאי 2023
|17–18 ביוני 2023
| מונטווידאו
|1
|
|-
|המשחקים האירופיים 2023
|25–27 ביוני 2023
| קרקוב
|1
|
|-
|RAN שביעיות 2023
|19–20 באוגוסט 2023
| לנגפורד
|1
|
|-
|אליפות אפריקה לנשים ברוגבי שביעיות 2023
|14–15 באוקטובר 2023
| מונסתיר
|1
|
|-
|אליפות אוקיאניה לנשים ברוגבי שביעיות 2023
|10–12 בנובמבר 2023
| בריזבן
|1
|
|-
|טורניר ההעפלה האסיאתי 2023
|18–19 בנובמבר 2023
| אוסקה
|1
|
|-
|טורניר ההעפלה הסופי 2024
|21–23 ביוני 2024
| מונקו
|1
|
|}

=== שלב הבתים ===
==== בית א' ====

==== בית ב' ====

==== בית ג' ====

==== מקומות 9–12 ====

==== מקומות 5–8 ====

=== נוק אאוט ===

== טבלת המדליות ==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:רוגבי במשחקים האולימפיים
רוגבי
הכנסייה הבפטיסטית בעזה

הכנסייה הבפטיסטית בעזה היא כנסייה בפטיסטית אוונגליסטית הממוקמת בעיר עזה, רצועת עזה. היא אחת משלוש הכנסיות הנוצריות ברצועה, והיחידה שהיא פרוטסטנטית ואוונגליסטית.

== היסטוריה ==
הכנסייה נוסדה בשנת 1954 על ידי הכומר חנה מסעד. הכנסייה סבלה מפגיעות קשות במהלך השנים, כולל תקיפות על הספרייה הציבורית שלה ב-2007 והפצצה ישראלית ב-2008 שהובילה לנזק בבניין. בעקבות הפגיעות, עזבו שבעה ממנהיגי הכנסייה את עזה, כולל הכומר מסעד שעבר לירדן.

== רצח רמי עיאד ==

ב-6 באוקטובר 2007 נחטף רמי עיאד, מנהיג בכנסייה ומנהל חנות הספרים הנוצרית היחידה בעזה, הוכה ונרצח על ידי חמושים. עיאד קיבל איומים על חייו לפני הרצח, שבוצע על רקע האשמות על הפצת הנצרות.

== עימות חמאס–פת"ח ==
במהלך עימות חמאס–פת"ח, בניין הכנסייה שימש כנקודת תצפית ונכבש על ידי כוחות משני הצדדים, דבר שהוביל לסכנת חיים לאנשי הכנסייה ולנזק משמעותי למבנה.

== מציאות נוכחית ==
הכנסייה ממשיכה לפעול, כולל מפגשים מקוונים בעת הצורך. היא מתמודדת עם קשיים כלכליים ואיומי ביטחון, ומהווה חלק קטן מקהילת הנוצרים בעזה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.christiantoday.com/article/first.christian.public.library.opens.in.gaza/8454.htm הכנסייה הבפטיסטית בעזה בחדשות Christian Today]
* [https://wordandway.org/2023/10/08/people-living-in-fear-says-baptist-minister-from-gaza מאמר על הכנסייה] באתר Word & Way

קטגוריה:רצועת עזה: מבני דת
קטגוריה:אסיה: כנסיות
שירדן

שירדן (בטורקית: Şırdan) הוא מאכל טורקי מסורתי הנחשב לנפוץ בעיר אדנה אך גם במדינות במדינות הקווקז ומרכז אסיה<ref></ref><ref></ref>.

המאכל עשוי מהקיבה התחתונה (Abomasum) של הכבש המכונה שירדן בטורקית.

תהליך הכנת המאכל כולל ניקוי יסודי של הקיבה שאותה ממלאים בתערובת של אורז, בשר טחון, תבלינים, ולעיתים גם ירקות קצוצים ולאחר מכן מבשלים<ref></ref>.

נהוג לצרוך את המאכל כארוחת צהריים או בשעות הלילה ולהגישו בליווי יוגורט, לחם שטוח, מלח, כמון ופלפל צ'ילי.

שירדן נחשב למאכל המקומי של אדנה ונרשם כפטנט באמצעות משרד סימני המסחר הטורקי<ref></ref>.

== ראו גם ==
* לוקאניקו
* לוקאנקה
* צ'וריסו

== קישורים חיצוניים ==

* [https://steemit.com/food/@furkanbahat/turkish-food-sirder מתכון לשירדן], באתר Steemit

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הטורקי
גבריאלה סאבו (קיאק)

גבריאלה סאבו (בהונגרית: Szabó Gabriella; בודפשט, 14 באוגוסט 1986) היא ספורטאית הונגריה, 3 פעמים אלופה אולימפית (לונדון 2012 וריו דה ז'ניירו 2016) בקיאק.

== ביוגרפיה ==
* בשנת 2003, כמתחרה של KSI, היא הייתה מדליסטית ארד באליפות העולם לנוער.
* בשנה שלאחר מכן זכתה בשתי אליפויות אירופה בקרב הצעירים.
* ב-2005 היא היה חמישית ברביעייה ל-200 מטר באליפות העולם.
* ב-2006 הצליחה להגיע לפודיום שלוש פעמים באליפות אירופה.
* בשנת 2006 עברה למועדון Dunaferr SE.
* בשנת 2007 הוא הפך לאלופת אירופה עם דנוטה קוזאק בזוגי 1000 מטר.
* באליפות העולם זכה אותו הרכב במדליית ארד.
* באליפות אירופה זכתה עם קוזאק במדליית זהב בזוגי 1000 מטר ובמדליית כסף בזוגי 500 מטר.
* בשנה שלאחר מכן הפכה לאלוף אירופה בזוגי 500 מטר (עם קוזאק). במאי, המאמנת שלה, קטלין רוז'וני עזבה את הקבוצה שלה.
* באולימפיאדה הגיעה למקום השני ברביעייה (קטלין קובאצ'ס, נטשה יאניץ', דנוטה קוזאק).
* אחרי האולימפיאדה, אושרה העברתה להונווד בודפשט.
* ביוני 2020 הודיע כי אינה יכולה להתכונן לאולימפיאדה, שנדחתה בשנה, וכי תפרוש מתחרות.

== פרסים והוקרה ==
* צלב האבירים של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של הונגריה (2008)
* פרס פרימה ג'וניור (2008)
* צלב הקצין של מסדר ההצטיינות ההונגרי (2012)
* אלופה לנצח בשייט קיאקים הונגרי (2012)<ref></ref>
* מקום שני בנבחרת השנה של הונגריה (קיאק רביעייה לנשים) (2012)
* אזרחות כבוד של זוגלו (2012)<ref></ref>
* ספורטאית השנה של האוניברסיטאות ההונגריות (2015)
* צלב אמצעי של מסדר ההצטיינות ההונגרי (2016)<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלופים אולימפיים מהונגריה
קטגוריה:ספורטאיות הונגריות
קטגוריה:הונגריה: אישים בספורט
קטגוריה:קיאקיסטיות
קטגוריה:קיאקיסטים
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:ילידות 1986
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1986
פרובינציית ג'רזי המזרחית

פרובינציית ג'רזי המזרחית, הייתה מחוז באמריקה הבריטית, שנוצר ב-1674 עקב חלוקת פרובינציית ניו ג'רזי לפרובינציית ג'רזי המערבית ופרובינציית ג'רזי המזרחית. שתי הפרובינציות אוחדו מחדש ב-1702. בירת ג'רזי המזרחית הייתה ממוקמת בפרת' אמבוי. קביעת מיקום מדויק לגבול בין ג'רזי המערבית לג'רזי המזרחית הייתה לעיתים קרובות נתונה במחלוקת.

== היסטוריה ==
האזור המורכב מג'רזי המזרחית היה חלק מהולנד החדשה. ההתיישבות המוקדמת (כולל מחוזות ברגן והדסון של היום) על ידי ההולנדים כללה את פאבוניה (1633), וריסנדאל (1640) ואכטר קול (1642). יישובים אלה נפגעו במלחמת קיפט (1643–1645) ובמלחמת האפרסק (1655). המתיישבים חזרו שוב לחופים המערביים של נהר ההדסון עם הקמתה של ברגן, ניו הולנד ב-1660, שתהפוך ליישוב הקבע האירופאי הראשון בשטחה של מדינת ניו ג'רזי המודרנית. במהלך המלחמה האנגלו-הולנדית השנייה, ב-27 באוגוסט 1664, נכנעה ניו אמסטרדם לכוחות האנגלים.

בין 1664 ל-1674, רוב ההתיישבות הייתה מחלקים אחרים של אמריקה, במיוחד ניו אינגלנד, לונג איילנד ואיי הודו המערבית. לאליזבתטאון ולניוארק בפרט היה אופי פוריטני חזק. דרומית לנהר רריטן פותח אזור מונמות' בעיקר על ידי קווייקרים מלונג איילנד. בשנת 1675 חולקה ג'רזי המזרחית לארבעה מחוזות למטרות מנהליות: מחוז ברגן, מחוז אסקס, מחוז מידלסקס ומחוז מונמות'. היו שבע ערים מבוססות: שרוסברי, מידלטון, פיסקטאווי, וודברידג', אליזבת'טאון, ניוארק וברגן. בסקר שנערך בשנת 1684, האוכלוסייה הוערכה כ-3,500 פרטים בכ-700 משפחות (עבדים אפריקאים לא נכללו).

למרות שמספר מבעלי ג'רזי המזרחית באנגליה היו קווייקרים והמושל לאורך רוב שנות ה-80 של המאה ה-17 היה הקווייקר המוביל רוברט ברקלי, ההשפעה הקווייקרית על השלטון לא הייתה משמעותית. אפילו ההגירה שיזם ברקלי נועדה לקדם את ההשפעה הסקוטית יותר מאשר את ההשפעה הקווייקרית. בשנת 1682, ברקלי ושאר הבעלים הסקוטים החלו בפיתוח של פרת' אמבוי כבירת המחוז. בשנת 1687, ג'יימס השני התיר פינוי ספינות בפרת' אמבוי.

מחלוקות תכופות בין התושבים לבין הבעלים הנעדרים ברובם על בעלות על קרקעות וזכויות פקדו את הפרובינציה עד שנכנעו לממשלת המלכה אן ב-1702.

ניו ג'רזי
ניו ג'רזי
פרובינציית ג'רזי המערבית

פרובינציית ג'רזי המערבית הייתה מחוז באמריקה הבריטית, שנוצר ב-1674 עקב חלוקת פרובינציית ניו ג'רזי לפרובינציית ג'רזי המערבית ופרובינציית ג'רזי המזרחית. שתי הפרובינציות אוחדו מחדש ב-1702. בירת המחוז הייתה ברלינגטון. קביעת מיקום מדויק לגבול בין ג'רזי המערבית לג'רזי המזרחית הייתה לעיתים קרובות נתונה במחלוקת.

== היסטוריה ==
עמק דלאוור היה מיושב על ידי האינדיאנים של לנאפי (או דלאוור) לפני הגילוי וההתיישבות האירופית החל מ-1609, שבוצעו על ידי ההולנדים, השוודים והאנגלים. חברת הודו המערבית ההולנדית הקימה התיישבות אחת או שתיים בנהר דלאוור, אך עד סוף שנות ה-20 של המאה ה-17 היא העבירה את רוב תושביה לאי מנהטן. זה הפך למרכז הולנד החדשה. ג'רזי המערבית וג'רזי המזרחית היו שני חלקים של ניו ג'רזי.

התפתחותה של המושבה של שוודיה החדשה בעמק דלאוור התחתון החל ב-1638. רוב האוכלוסייה השוודית הייתה בצד המערבי של דלאוור. לאחר שהאנגלים הקימו מחדש את מבצר נסאו של הולנד החדשה כדי לאתגר את השוודים, הקימו האחרונים את מבצר ניה אלפסבורג במחוז סיילם של ימינו. מבצר ניה אלפסבורג היה ממוקם בין סיילם של ימינו לאלווויי קריק. המושבה של שוודיה החדשה הקימה שני יישובים עיקריים בניו ג'רזי: סווייבורג, כיום סוודסבורו, וניה סטוקהולם, כיום ברידג'פורט. כנסיית טריניטי, הממוקמת בסוודסבורו, הייתה האתר של כנסיית שוודיה עבור האזור.

ההולנדים ניצחו את שוודיה החדשה ב-1655. ההתיישבות באזור ג'רזי המערבית על ידי האירופים הייתה דלה עד הכיבוש האנגלי ב-1664. החל מסוף שנות ה-70 של המאה ה-17, הקווייקרים התיישבו במספרים גדולים באזור זה, תחילה במחוז סיילם של ימינו ולאחר מכן בברלינגטון. האחרונה הפכה לבירת ג'רזי המערבית.

לפני 1674, מודדי קרקע של ניו ג'רזי החשיבו את השטח כ, יחידת חלוקה גאוגרפית שהגדירה אזור שנחשב לחלק מאזור גדול יותר, וחילקו אותו ל. ג'רזי המערבית כללה חמש מהעשיריות. אבל תיחום הגבולות המדויק נדרש להכרעה, לצד דמי השכירות שהמתיישבים ישלמו ומדידות הקרקע שהכסף ירכוש. נדרשו שנים וסקרים רבים כדי ליישב סכסוכי גבולות. מחוז ברלינגטון הוקם ב-17 במאי 1694 על ידי שילוב העשירית הראשונה והשנייה. לפחות שלושה סקרים נערכו בג'רזי המערבית.

מחלוקות תכופות בין התושבים לבין הבעלים הנעדרים ברובם על בעלות על קרקעות וזכויות פקדו את הפרובינציה עד שנכנעו לממשלת המלכה אן ב-1702.

ג'רזי המערבית
קטגוריה:ניו ג'רזי: היסטוריה