קיסר

הכתרת [[נפוליאון לקיסר – ציור מאת ז'אק-לואי דויד]]
[[נארוהיטו, קיסר יפן, האדם היחיד שמחזיק בתואר זה כיום]]
קֵיסָר (בלטינית: Imperator) הוא תואר שניתן למונרך במדינות או אימפריות שונות ובתקופות שונות. מקור המילה העברית "קיסר" בשמו של יוליוס קיסר (בלטינית Caesar), שהכריז על עצמו כשליט יחיד ברומא העתיקה. יוליוס קיסר עצמו כונה דיקטטור, ורק יורשו אוגוסטוס, שאומץ על ידיו וצירף לשמו את השם "קיסר", נחשב הקיסר הראשון של הקיסרות הרומית. שאר קיסרי רומא אחריו נשאו בתואר זה כאחד מהשמות הקבועים של המשרה, אולם נירון היה האחרון ש"קיסר" היה גם שם משפחתו הרשמי.

תואר תפקידם של הקיסרים במאות הראשונות של הקיסרות היה פרינקפס ("ראשון האזרחים") ולא קיסר. בתקופת הטטררכיה שימש התואר את שני הזוטרים בשליטי האימפריה אשר היו כפופים לשני האוגוסטוסים.

מאוחר יותר, שימש התואר קיסר לציון תפקידו של המונרך באימפריה הביזנטית, באימפריה הרומית הקדושה ובמקומות נוספים. כך למשל, נפוליאון בונפרטה (שהקים את הקיסרות הראשונה) ונפוליאון השלישי (שהקים את הקיסרות השנייה) נשאו בתואר זה בצרפת. דוגמאות נוספות כוללות את הקיסרים הגרמניים בשנים 1871–1918, את שליטי האימפריה האוסטרו-הונגרית, ואת שליטי האימפריה הרוסית.

מקור השם קיסר הוא מהמילה הלטינית "קאיסיוּס" – חַתוּך/כַּרוּת. במפרשי התלמוד מובא כי הקיסר הראשון ברומא העתיקה נולד לאחר מות אמו כשביקעו את כרסה ויצא חי (ומכאן מקור השם ניתוח קיסרי), ונקרא קיסר מלשון כרות, ומאז כל קיסרי רומא נקראו בשם זה.<ref>תוספות מסכת עבודה זרה, דף י עמוד ב</ref>

באנגלית, המילה "אמפרור" (Emperor) מקבילה למילה "קיסר" ומציינת את תוארו של שליט אימפריה. על כן זה התואר המיוחס כיום למונרכים שונים ברחבי העולם שעמדו בראש אימפריה. מקור המלה הוא בתואר הצבאי הרומאי "אימפרטור", שהפך לאחד מתואריהם של קיסרי רומא מאז אוגוסטוס. כך למשל, המילה "קיסר" היא התרגום לעברית של התואר שנשאו שליטי סין, יפן, אתיופיה, מונגוליה ופרס בתקופות שונות.

נכון ל, היחיד הנושא את התואר הוא קיסר יפן.

== קיסרויות בעבר ובהווה והתואר הייחודי לשליטיהן ==

=== בהווה ===
{| class="wikitable"
!קיסרות
!תקופת שלטון
!שם התואר הקיסרי
!קיסר מכהן
|-
|יפן
<small>(בעבר: האימפריה היפנית)</small>
|660 לספירה – היום
|טנו
(天皇, "הריבון השמימי")
|נארוהיטו, קיסר יפן
|}

=== בעבר ===
{| class="wikitable"
|+תארים קיסריים באסיה
!קיסרות
!תקופת שלטון
!שם התואר הקיסרי
!השליט האחרון שנשא תואר זה
|-
|האימפריה הפרסית (האחמנית)
|550–330 לפנה"ס
|שאהנשאה
(𐏋 𐏐 𐏋𐎠𐎴𐎠𐎶, "מלך המלכים")
|דריווש השלישי
|-
|אימפריית מאוריה
|322–184 לפנה"ס
|צ'אנדה-סירי
|בריהאדרתה מאוריה
|-
|סין הקיסרית
|221 לפנה"ס – 1912
|חְוָאנְגדִי
(皇帝, "השליט השמימי")
|פויי, קיסר סין
|-
|האימפריה הפרסית (הסאסאנית)
|224–651
|שאהנשאה
(𐭬𐭫𐭪𐭠𐭭 𐭬𐭫𐭪𐭠, "מלך המלכים")
|יזדגרד השלישי
|-
|אימפריית צ'ולה
|848–1279
|פארהקסרי
("מלך המלכים")
|רג'נדרה צ'ולה השלישי
|-
|אימפריית ח'מר
|802–1431
|דווהרג'ה
("מלך שמימי")
|פונהיאה יאט
|-
|אימפריית וייטנאם
|544–602
968–1945
|הואנג דה
(Hoàng Đế, "השליט השמימי")
|באו דאי, קיסר וייטנאם
|-
|האימפריה העות'מאנית
|1299–1918
|פאדישאה
(پادشاه, "מלך בכיר")
|מהמט השישי
|-
|האימפריה המונגולית
|1206–1634
|חאג'אן / כאגאן
(ᠬᠠᠭᠠᠨ, "החאן הגדול")
|מנדוחאי חאטון (אחרונת קיסרי שושלת יואן)
ליגדאן חאן (אחרון קיסרי שושלת יואן הצפונית)
|-
|האימפריה המוגולית
|1526–1857
|פאדישאה
(बादशाह, "מלך בכיר")
|בהאדור שאה השני
|-
|האימפריה האיראנית
|1501–1979
|שאהנשאה
(شاهنشاه, "מלך המלכים")
|מוחמד רזא שאה פהלווי
|-
|האימפריה המראטהית
|1674–1818
|צ'אטראפאטי
(छत्रपती, "אדון המטרייה")
|פראטאפ סינג
|-
|האימפריה הדוראנית
|1747–1823
|שאה
(شاه, "מלך")
|איוב שאה דוראני
|-
|האימפריה הסיקית
|1801–1849
|מהרג'ה
("שליט גדול")
|דוליפ סינג
|-
|האימפריה הקוריאנית
|1897–1910
|הואנגג'ה
(황제, "השליט השמימי")
|קוג'ונג, קיסר קוריאה
|}

{| class="wikitable"
|+תארים קיסריים באירופה
!קיסרות
!תקופת שלטון
!שם התואר הקיסרי
!השליט האחרון שנשא תואר זה
|-
|האימפריה המוקדונית
|331–301 לפנה"ס
|בזילאוס
(βασιλεύς)
|אלכסנדר הגדול
(השליט היחיד שנשא תואר זה)
|-
|האימפריה הרומית (והביזנטית)
|27 לפנה"ס – 1453
|בזילאוס
(Basileus)
אוגוסטוס אימפרטור
(Augustus Imperator)
|רומולוס אוגוסטלוס (במערב)
קונסטנטינוס האחד עשר (במזרח)
|-
|אימפריית ניקיאה
|1204–1261
|בזילאוס
(βασιλεύς)
|מיכאל השלישי פלאילוגוס
|-
|האימפריה של טרפזונטס (טרביזונד)
|1204–1461
|בזילאוס
(βασιλεύς)
|דוד מטרביזונד
|-
|אימפריית תסלוניקה (סלוניקי)
|1224–1242
|בזילאוס
(βασιλεύς)
|דמטריוס אנגלוס דוקס (היה וסאל של קיסר ניקיאה)
|-
|האימפריה הלטינית
|1204–1261
|אימפרטור
(Imperator)
|בלדווין השני
|-
|האימפריה הרומית הקדושה
|800–1806
|אימפרטור
(Imperator)
|פרנץ השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה
|-
|האימפריה הבולגרית
|893–1018
1185–1396
|צאר
(Цар)
|איוואן שישמן, קיסר בולגריה
|-
|האימפריה הסרבית
|1346–1371
|צאר
(Цар)
|סטפן אורוש החמישי
|-
|האימפריה הספרדית
|1492–1898
|מלך
(Rey)
|אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד
|-
|רוסיה הצארית והאימפריה הרוסית<ref name=":0">מחוץ לרוסיה, כולל בעברית, היה נהוג להמשיך ולכנות את האימפריה הרוסית כ"רוסיה הצארית" ולהתייחס לשליטיה כ"צאר".</ref>
|1547–1917
|צאר (עד 1721), אימפרטור (החל מ-1721)
(Цар), (Император)<ref name=":0" />
|פיוטר הראשון "הגדול" (האחרון שנשא בתואר "צאר", והראשון שנשא את התואר "אימפרטור")
ניקולאי השני, קיסר רוסיה (קיסר רוסיה האחרון)
|-
|האימפריה האוסטרית
|1804–1918
|קייזר
(Kaiser)
|קרל הראשון, קיסר אוסטריה
|-
|הקיסרות הגרמנית
|1871–1918
|קייזר
(Kaiser)
|וילהלם השני, קיסר גרמניה
|-
|הראג' הבריטי
|1877–1947
|קיסר הודו
(Emperor of India)
|ג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת (האחרון שנשא תואר קיסר)
|-
|האימפריה הצרפתית
|1804–1815
1852–1870
|קיסר הצרפתים
(Empereur des Français)
|נפוליאון בונפרטה (הקיסרות הראשונה)
נפוליאון השני (מאה הימים)
נפוליאון השלישי (הקיסרות השנייה)
|}
{| class="wikitable"
|+תארים קיסריים באמריקה
!קיסרות
!תקופת שלטון
!שם התואר הקיסרי
!השליט האחרון שנשא תואר זה
|-
|האימפריה האצטקית
|1375–1521
|הואי טלאטואני
(Hueyi Tlatoani, "שליט גדול")
|קואוטמוק
|-
|קיסרות האינקה
|1438–1533
|סאפה אינקה
(Sapa Inca, "שליט יחיד")
|אטאהואלפה
|-
|האימפריה הברזילאית
|1822–1889
|אימפראדור
(Imperador)
|פדרו השני, קיסר ברזיל
|}
{| class="wikitable"
|+תארים קיסריים באפריקה
!קיסרות
!תקופת שלטון
!שם התואר הקיסרי
!השליט האחרון שנשא תואר זה
|-
|האימפריה האתיופית
|1270–1975
|נגוסה נגסט
(ንጉሠ ነገሥት', "מלך המלכים")
|היילה סלאסי, קיסר אתיופיה
|}

== ראו גם ==
* קיסרי רומא
* קיסרי ביזנטיון
* קיסרופאפיזם
* קיסרי יפן
* קיסר סין
* צאר
* שאה
* הקיסרות הראשונה

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
*
קטגוריה:ממשל ומדיניות
קטגוריה:מוסדות, תפקידים ותארים ברומא העתיקה
קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:משרות פוליטיות
קטגוריה:דיקטטורה