בומין ח'אן

בומין ח'אן (בטורקית עתיקה: 𐰉𐰆𐰢𐰣:𐰴𐰍; 490 – 552) היה מנהיג צבאי ושליט גקטורקי, שהקים את האימפריה הגקטורקית, הח'אנות הטורקית הראשונה בהיסטוריה.

== קורות חיים ==
בומין ח'אן נולד בשנת 490 לשבט שהיה השבט השולט בשבטים הגטורקיים שחיו באזור מונגוליה של היום.

עד המאה השביעית לספירה, כל השבטים הפרוטו-טורקיים חיו באזור מונגוליה של היום. אלו והמונגולים האמינו באותה הדת האנימיסטית - הטנגריזם. במאה ה-6, שבטים פרוטו-טורקיים אלו היו קטנים דיים ולא כה חשובים פוליטית. הח'אנות הכי חזקה באזור הייתה ח'אנות רוראן, שבשטחה דמתה לאזור מונגוליה של היום. ח'אנות זו מעין ממלכה ששולט בה ח'אן (תואר טורקי ומונגולי למלך). השליטים שלה היו פרוטו-מונגולים. היו מספר שבטים טורקיים ופרוטו-מונגוליים שהיו כפופים לח'אנות הזו. אחד מהם היה השבט הגקטורקי (מטורקית עתיקה, הטורקיים השמימיים/הטורקיים הכחולים).

בשנת 542, התחולל מרד של כמה שבטים שמרדו בשלטון הרוראני, והח'אן של הגקטורקים - בומין ח'אן, דיכא את המרד, משום שהיה נאמן לשלטון. בומין דרש, בתרומה לנאמנותו ולסיועו, שח'אן האימפריה, אנגווי, ייתן לו את ביתו להתחתן עימה, אולם הוא קיבל בתגובה מכתב מאותו ח'אן האימפריה שמורה שבומין עבד, לא יותר מכך, ושאינו יכול לצפות להתחתן עם בת הח'אן הגדול, שליט האימפריה. בתגובה, בומין, יחד עם אחיו איסטמי, מרדו בשלטון הרוראני, אספו עוד ח'אנות של שבטים טורקיים ומונגולים, הפילו את השלטון, הביסו את ח'אן הרוראנים, שמאוחר יותר התאבד מבושה, והקימו את האימפריה הטורקית הראשונה בהיסטוריה - הח'אנות הגקטורקית. ובומין הפך לח'אן האימפריה. בשיא כוחה, האימפריה שהקים בומין השתרעה מאזור קוריאה עד לקווקז. גודלה העצום של האימפריה והשתלטותה על דרך המשי הוא שהביא גם לנדידות הטורקיים מערבה, ביניהם שבטי אוע'וז שלאחר מאות שנים כבשו את אנטוליה והפכו לטורקים, הטורקמנים והאזרים של היום. בשנת 581 פרצה מלחמת אזרחים באימפריה הגקטורקית, ולכן ב-587 הקומה ח'אנות טורקית מערבית וח'אנות מזרחית, אך רק בשנת 603 שתי האימפריות התפצלו לגמרי לחצי מערבי ולחצי מזרחי. שושלת טאנג הסינית כבשה את הח'אנות המזרחית בשנת 630, ובשנת 657 גם את הח'אנות המערבית, כאשר זו הפכה מעין וסאלית של טאנג.

== התפשטות האימפריה הגקטורקית ==
עם התפשטות האימפריה הגקטורקית, נדדו השבטים הגקטורקיים מערבה, ביניהם נמנו מספר שבטים שנקראו אוע'וז (Oghuz), קיפצ'קים, קרלוקים ועוד. עם נפילת הח'אנות הטורקית השנייה בשנת 744, החלה להיווצר קונפדרציית שבטים שנקראה "Oghuz Yagbu state" שנלחמה באופן תדיר עם שאר השבטים, אשר מתוך קונפדרציה זו יצאה המשפחה הסלג'וקית אשר הניחה את היסודות לאימפריה הסלג'וקית. את האימפריה הסלג'וקית הקים טוגריל בכ על שמו של אבי המשפחה, סלג'וק. תחת סולטן האימפריה אלפ ארסלאן ("אריה אמיץ" בטורקית עתיקה), כבשו הסלג'וקים בשנת 1071 את אנטוליה בקרב מנזיקרט, והחלו בהתיישבות הטורקית של חצי האי. קרב זה החליש והקטין את האימפריה הרומית המזרחית שהייתה המעצמה הגדולה באזור. עם התפרקות האימפריה הסלג'וקית, עקב מסעות הצלב ומרד סולימאן בן כותלמיש, הקים סולימאן באנטוליה את סולטנות רום. עקב הפלישות המונגוליות, זו התפרקה למספר נסיכיות קטנות שנקראו "בייליק", כאשר התואר של שליט הנסיכות היה "ביי", כשאחת מנסיכיות אלו הייתה הבייליק העות'מאנית. האימפריה תפסה תאוצה במאה ה-14 ובמאה ה-15, כאשר בשנת 1453 הורה מהמט השני, סולטן האימפריה, על כיבוש קונסטנטינופול, בירת האימפריה הרומית המזרחית. העות'מאנים צלחו בכיבוש והביאו לנפילת האימפריה הרומית המזרחית. האימפריה הגיעה לשיאה במאה ה-16 לאחר קרב מוהאץ', לאחר שכבשה את הונגריה מידי האימפריה האוסטרית. 

== השפעה ומורשת ==
הקמת האימפריה הגקטורקית על ידי בומין ח'אן גרמה למעשה "נדידה" של העמים הטורקיים שמקורם באזור מונגוליה, מערבה למרכז אסיה ולקווקז.

למעבר זה של העמים הטורקיים היה מספר השפעות מכריעות בהיסטוריה.

האימפריה הסלג'וקית המוסלמית ששמה קץ לתור הזהב המוסלמי ושכבשה את אנטוליה מהאימפריה הרומית המזרחית על ידי הסולטן אלפ ארסלאן (קרב מנזיקרט), מקורה בשבט האוע'וז שהיה מהשבטים הטורקיים שמקורם בגקטורקים שנדדו מערבה. לאחר התמוטטותה, קמה סולטנות רום באנטוליה, שלאחר שזו התפרקה על ידי האימפריה המונגולית, קמה האימפריה העות'מאנית. זו הביאה לנפילתה הסופית של האימפריה הרומית המזרחית ולכיבוש קונסטנטינופול והפיכתה לאיסטנבול על ידי הסולטן מהמט השני.

יתר על כן, הטורקיים הקימו שושלות ואימפריות בתת היבשת ההודית, כמו סולטנות דלהי והשושלת העז'נווית שפלשה להודו והקימה את האימפריה המוגולית, והיוו אבן דרך משמעותית בהיסטוריה ההודית וגם בהפצת האסלאם בהודו ואף באינדונזיה.

ההשפעה הכי חשובה של הגירת העמים הטורקיים מערבה ברחבי האימפריה הגוקטורקית שהקים בומין ח'אן היא גילוי אמריקה. עד תקופת העות'מאנים, אפילו בתקופת האימפריה המונגולית, האירופאים ביצעו קשרי מסחר עם הודו וסין דרך יבשת אסיה, אולם לאחר נפילת האימפריה הרומית המזרחית על ידי האימפריה העות'מאנית, בשנת 1453, העות'מאנים חסמו את הדרך למזרח אירופה, להודו ולסין. האירופאים פחדו ולא יכלו לעבור דרכם, ונוצרה עוינות גדולה. לכן, היו חייבים האירופאים לחפש דרכי מסחר חדשות עם הודו וסין, דרכים ימיות - דבר שהוביל בסופו של דבר לגילוי של אמריקה.

== לקריאה נוספת ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.coursehero.com/file/101611371/Turkic-Khaganatepdf/ "החאנות הטורקית"], באתר "Course Hero" 

קטגוריה:עמים טורקיים