פייק ניוז

"עיתונות צהובה" מאת L.M. Glackens. האיור מראה את [[ויליאם רנדולף הרסט כליצן המפיץ לקהל קוראים נלהב עיתונים עם כותרות שערורייתיות: "תשוקה, ארס, סנסציוניות, התקפות על פקידים ישרים, מחלוקות, זיוף של חדשות, תלונות אישיות ומצג שווא".]]
פייק ניוז, ידיעות כזב או חדשות כזב (באנגלית: Fake news; בעברית ביחיד נאמר יְדִיעַת כָּזָב), הן ידיעות חדשותיות הניתנות להפרכה, המופצות באופן מכוון ועלולות להטעות את הקוראים.<ref name=":2"></ref> ידיעות אלה הן מידע מפוברק המחקה תוכן חדשותי בצורתו, אך לא בתהליך הארגוני שהוא עבר או בכוונתו.<ref name=":3" /> לכן, אף על פי שהן נראות כמו ידיעות חדשותיות מסורתיות, הן לא עברו את תהליך העריכה המקובל בחדשות מסורתיות.<ref name=":1"></ref> פייק ניוז מופצות באמצעי התקשורת, ברשתות החברתיות ובאתרי אינטרנט באופן דומה לחדשות אמיתיות, אך הן למעשה בדיות או הסחות דעת, היכולות לשמש לתעמולה ולדיסאינפורמציה. ידיעות כזב מצויות בעיקר במדיה חברתית ובאתרי אינטרנט, אך הן עלולות להתפרסם גם באמצעי תקשורת מסורתיים. המוטיבציות המרכזיות לייצור והפצה של פייק ניוז הן כלכליות או אידאולוגיות.<ref name=":6"></ref>

יש החוקרים הטוענים כי פייק ניוז הן אחד האיומים הגדולים ביותר לדמוקרטיה.<ref name=":11"></ref><ref></ref> פייק ניוז הן אחת התופעות המאפיינות את תקופת הפוסט-אמת. תקופה זו מאופיינת לא רק בעלייה בכמות השקרים, אלא גם בכך שאין כבר ציפייה לשמוע את האמת.<ref></ref> בתקופת הפוסט-אמת קיים משבר אמון חברתי הכולל גם חוסר אמון בחדשות ובמדע.<ref></ref> ידיעות כזב נפוצות במיוחד בתחום הפוליטיקה, אך הן קיימות גם בתחומי המדע - כמו בסוגיות של קיימות,<ref></ref> מגפת הקורונה, חיסונים ותזונה.<ref name=":3" />

== מושגים דומים ==
* מיסאינפורמציה – מידע שגוי או מטעה<ref name=":3"></ref>
* דיסאינפורמציה – מידע שגוי או מטעה באופן מכוון<ref name=":3" />
* חדשות שקריות – ידיעה חדשותית המציגה מידע שגוי, באופן לא מכוון<ref name=":10"></ref>
* סקנדל עיתונאי – סיפור עיתונאי שגוי, באופן מכוון או לא מכוון<ref></ref> בעל הד תקשורתי רחב
* עיתונות צהובה – ידיעה חדשותית המשתמשת בכותרות מרעישות, מידע מוגזם או שמועות<ref name=":10" />
* שופר – כלי תקשורת המשמש לתעמולה של הממשל
* תעמולה – הפצת מידע שנועד להשפיע על דעת הקהל
* שמועה – טענה המופצת באופן נרחב אף על פי שהיא טרם אומתה<ref name=":4"></ref>
* אינפורמציה זדונית – מידע אמיתי שנועד לגרום נזק<ref name=":4" />
* תאוריית קונספירציה – נרטיב חוזר ושקרי כנגד טענה המקובלת בציבור ובמדע, הטוען למזימות סודיות וזדוניות<ref name=":4" />
* הכחשת המציאות – הכחשה של טענה בניגוד לעדויות חזקות לאמיתותה<ref></ref>

== היסטוריה ==
מיסאינפורמציה, דיסאינפורמציה ותעמולה קיימות כבר אלפי שנים.<ref name=":7"></ref> המקרה של פייק ניוז הוא ספציפי של דיסאינפורמציה, בו המידע מתפרסם כידיעה חדשותית. גם לכך קיימות עדויות עתיקות.<ref name=":7" /> אף על פי שהתופעה קיימות כבר שנים רבות, המושג פייק ניוז או ידיעות כזב הפך לפופולרי רק בשנת 2016, סביב הבחירות בארצות הברית.<ref name=":5"></ref>

במאה ה-13 לפני הספירה, רעמסס השני צייר את קרב קדש כניצחון סוחף ומרשים לטובת העם המצרי. הוא הציג סצנות בהן הוא מביס את אויביו בקרב, על אף שבכתובים מצוין שהקרב הסתיים בתיקו. גם קרב קרקר בשנת 853 לפנה"ס, בו התייצבה קואליציה של 12 מלכים כנגד מלך אשור, הוצג על ידי האשורים במונולית מכורח כניצחון מוחץ שהביא להשמדתם המוחלטת של כל צבאות האויב. בפועל נראה כי הקרב הסתיים ללא הכרעה, לאור העובדה שההתקדמות האשורית נבלמה למספר שנים. בתקופה מאוחרת יותר, אוגוסטוס, קיסר רומא, הפיץ שקרים כנגד יריבו מרקוס אנטוניוס, תוך שהוא מצייר אותו כשיכור, רודף נשים וכמריונטה של קלאופטרה מלכת מצרים. השקרים הביאו על אנטוניוס יריבים ושונאים רבים ברומא. במהלך המאות השנייה והשלישית לספירה, נפוצו באימפריה הרומית שמועות נרחבות בנוגע לכך שהנוצרים עוסקים בפולחן הכולל גילוי עריות וקניבליזם.

בימי הביניים נפוצו באירופה עלילות הדם ולחם הקודש, שלפיהן השתמשו היהודים בדם נוצרים (לרוב ילדים) לצורכי פולחן, וכן שפוגעים ב"לחם הקודש" המהווה למעשה את ישו עצמו (טרנסובסטנציאציה). עלילות אלו הוכחו כשקריות ואנטישמיות.

אחרי המצאת הדפוס במאה ה-15, הפרסום הפך שכיח, ובהיעדר אמות מידה בנוגע לאתיקה עיתונאית - פייק ניוז היו לדבר שבשגרה.<ref name=":7" /> רק במאה ה-17 החלו להופיע פרסומי המקורות בהערות שוליים. לאורך ההיסטוריה נוצרו לעיתים ידיעות כזב חוזרות בתחומים מסוימים, למשל ביחס לממסד הרפואי.

=== המאה ה-20 ===
במאה ה־20 אמצעי מדיה כמו עיתונים, מאמרים ומגזינים קיבלו דרישה ציבורית גבוהה והופצו לכל בעקבות התקדמות הטכנולוגיה. במלחמת העולם הראשונה ניתן למצוא דוגמה מובהקת לפייק ניוז כאשר מדינות ההסכמה טענו שישנו מפעל בגרמניה שאליו נאספות גופות הנופלים בקרבות שנערכו על אדמתה, על מנת לייצר מהן שומנים להפקת ניטרוגליצרין, נרות ומוצרי היגיינה וקוסמטיקה. הטענות על מפעל שכזה החלו לצוץ עוד בשנת 1915 בעיתון הבריטי "צפון סין דיילי ניוז" במטרה לשכנע את ממשלת סין להצטרף למאמץ המלחמתי לצד מדינות ההסכמה. טענות אלו התגלו כשקריות לאחר המלחמה.

בשנת 1933 הוקם בגרמניה משרד הרייך לתעמולה ולהשכלת העם על ידי יוזף גבלס. המשרד שימש את הנאצים לפרסום סדר היום שלהם בעיתונות המודפסת והמשודרת, על מנת להשפיע על התודעה הציבורית. רבים מן הפרסומים שהוצאו על ידם היו שקריים.

=== המאה ה־21 ===
מראשית המאה ה-21, התרחבה מאוד השפעת הפייק ניוז. פתיחת האינטרנט לכלל הציבור בשנות ה-90 העניקה גישה למידע רב, אך עם הזמן האינטרנט גדל לממדים עצומים עם כמויות מידע אדירות, וככל שהתפשט המידע האמיתי, כך התפשט גם המידע השקרי.

בשנת 2016, במסגרת מסע הבחירות לנשיאות ארצות הברית, המושג פייק ניוז זכה לתפוצה רחבה וקיבל את משמעותו הנוכחית.<ref name=":5" /> במהלך מסע הבחירות, סדרת כתבות בעיתונות האמריקאית דיווחה על הפצה נרחבת של מידע שקרי בפייסבוק.<ref name=":5" /> חוות טרולים פעלו ממקדוניה הצפונית ודחפו תכנים שקריים לטובתו של המועמד דונלד טראמפ. בין השאר, פורסם שהאפיפיור תומך בטראמפ ושהילרי קלינטון עומדת בפני הרשעה.<ref name=":7" /> טראמפ השתמש במושג פייק ניוז כדי להאשים את גופי התקשורת שביקרו אותו (ובראשם רשת CNN). השימוש הנרחב שעשה במושג גרם לו להתפשט בעולם כולו, כאשר גם מנהיגים אחרים משתמשים בו כבנשק כלפי ארגוני חדשות ותקשורת.<ref name=":7" /> מאז אותה תקופה, ישנה גם עלייה ניכרת במחקר אקדמי בנושא פייק ניוז.<ref name=":5" /> בעקבות אירועים אלה, המילה פוסט-אמת נבחרה למילה השנה על־ידי מילוני אוקספורד.<ref></ref>

בשנת 2017 יצא דוח משותף של ה־CIA, NSA, FBI בארצות הברית, הטוען שגופים ברוסיה השתמשו בטרולים או בתשלום למשתמשי רשתות חברתיות על מנת להשפיע על הבחירות של שנת 2016.<ref name=":7" /> באותה השנה החלו גם מדינות אחרות כמו בריטניה, גרמניה, אוסטרליה והפיליפינים לבחון באופן פרלמנטרי את תופעת הפייק ניוז.<ref name=":7" /> האיחוד האירופי פרסם דוח המלצות בנושא בשנת 2018.<ref name=":7" /> בעקבות ההאשמות כלפי פייסבוק, על כך שהיא מאפשרת הפצה של פייק ניוז, החברה הצהירה שהיא תשתף פעולה עם בודקי עובדות וכן תקל על דיווחים מהציבור, כל זאת על מנת לצמצם את התופעה. בתחילת שנת 2018 פייסבוק נסוגה מהתחייבותה, וטענה שבניסויים שביצעה נמצא שהתיקונים הללו מגבירים את תופעת הפייק ניוז במקום לצמצם אותה.<ref name=":7" />

בשנת 2018 נודע כי חברה בשם קיימברידג' אנליטיקה יצרה פרופילים פסיכולוגיים למיליוני משתמשי פייסבוק על סמך פעילותם ברשת. המידע שימש לטרגוט קהלים לקראת בחירות 2016 שנערכו בארצות הברית. מאוחר יותר התברר שהמידע שימש לטרגוט במעל 200 מערכות בחירות, כולל בארגנטינה, ניגריה, קניה, הודו וצ'כיה.<ref name=":7" />

התפרצות מגפת הקורונה ברחבי העולם בתחילת שנת 2020 העצימה את ההשלכות של הפצת פייק ניוז, באופן שעלול היה לגרום לנזק בחיי אדם ובכסף בקנה מידה גדול. הנסיבות הביאו לצעדים יוצאי דופן למיגור התופעה. כך למשל, ארגון הבריאות העולמי הקים מוקד שהפיק תגובות מבוססות למידע שגוי.<ref name="un1056672"></ref><ref name=":14"></ref> פייסבוק העניקה קדימות למידע של ארגון הבריאות העולמי,<ref></ref> ולצד גוגל הציגו מידע מבוסס מטעם הגורמים הרשמיים בתגובה לחיפושים בנושא. בתקופת המגפה נחקקו במדינות רבות חוקים בנוגע למידע כוזב על מגפת הקורונה, ובמדינות רבות נעצרו אזרחים על הפצת מידע שקרי בנושא.<ref></ref><ref></ref><ref name="arrested-journalist-1"></ref><ref></ref>

התקדמות הבינה המלאכותית מגדילה את הקושי של האדם להבחין בין מידע המתאר אמת לבין פייק ניוז<ref></ref>. בינואר 2024 הצהיר הפורום הכלכלי העולמי שהאיום הגדול ביותר לטווח קצר על הכלכלה העולמית הוא מיסאינפורמציה ודיסאינפורמציה המובלים על ידי בינה מלאכותית<ref></ref>.

== סוגים ==
קיימים כמה סוגים שונים של פייק ניוז:<ref name=":6" /><ref name=":8"></ref>
*המצאת עובדות (fabrication) – כתבה המתפרסמת בסגנון המסורתי של כתבת חדשות, אך אין לה בסיס עובדתי.<ref name=":6" />
* פסאודו-מדע – הצגה של טענה שקרית או מוגזמת במסווה של ידיעה מדעית, לעיתים קרובות בסתירה לדעת מומחים.<ref name=":8" />
* תאוריית קשר – תיאוריה בלתי ניתנת להפרכה הדוחה את עמדת המומחים והרשויות.<ref name=":8" />
* תעמולה – ידיעה הנוצרת על־ידי גוף פוליטי על מנת להשפיע על דעת הקהל.<ref name=":6" />
* מפלגתנות – ידיעה מוטה באופן פוליטי, למרות טענה לאובייקטיביות.<ref name=":8" />
* קליקבייט – כותרת מרעישה ובדרך־כלל מטעה ולא מייצגת את תוכן הכתבה, שנועדה להגביר את הכניסה לכתבה ולהעלות הכנסות מפרסומות.<ref name=":8" />
* תוכן שיווקי ויחסי ציבור – הצגת מידע שיווקי במסווה של ידיעה חדשותית<ref name=":6" /> במטרה להגדיל הכנסות.<ref name=":8" />
* מניפולציה – עריכה של תמונות, נתונים, גרפים וסרטונים אמיתיים על מנת להציג נרטיב שקרי.<ref name=":6" /><ref name=":8" />
* ייחוס שגוי – תמונות, סרטונים וציטוטים המיוחסים לאנשים או לאירועים שגויים.<ref name=":8" />
* חדשות סאטיריות – הצגת ידיעה חדשותית באופן סאטירי או פארודי תוך הגזמה והומור.<ref name=":6" /> דוגמה אמריקאית לכך הוא העיתון "The Onion", בו מוצגות כתבות שקריות לחלוטין, למטרת בידור.<ref name=":6" /><ref name=":8" /> מקבילה ישראלית בסגנון דומה היא האתר "Wako"<ref></ref> של מאקו. אף על פי שידיעות אלו הן באופן מוצהר סאטירה ופרודיה, עדיין ישנם מקרים שבהם הקוראים חושבים בטעות שמדובר בכתבה חדשותית אמיתית.<ref name=":8" />

== תפוצה של פייק ניוז ==
מסרים של פייק ניוז נפוצים בציבור. במחקר אמריקאי הראו לנבדקים כותרות אמיתיות וכותרות שקריות על אירועי עבר.<ref name=":9"></ref> 75% מהכותרות השקריות דורגו על-ידי הנבדקים כדי מדויקות או מדויקות מאוד.<ref name=":9" /> שליש מהאמריקאים מאמינים שסיפור פיצה גייט (המקשר את קמפיין הבחירות של הילרי קלינטון לרשת פדופילית) הוא כנראה נכון או בטוח נכון.<ref name=":9" />

אף על פי שהמסרים של פייק ניוז הם נפוצים, החשיפה אליהם מרוכזת באתרים ובמשתמשים ספציפיים. לדוגמה, ניתוח של פעילות ברשת החברתית טוויטר סביב הבחירות האמריקאיות בשנת 2016, הראה ש־80% מהפייק ניוז נצרכו על־ידי 1% מהאוכלוסייה,<ref name=":9" /> ואילו רק 0.1% ממשתמשי טוויטר היו אחראיים על 80% מההפצה של פייק ניוז.<ref name=":9" /> בדומה לכך, 60% מהביקורים באתרי פייק ניוז נעשים על-ידי 10% מהמשתמשים.<ref name=":9" />

במחקר שהתפרסם בכתב העת Science, עקבו אחרי כ־126,000 סיפורים שפורסמו בטוויטר על־ידי כ־שלושה מיליון משתמשים.<ref name=":15"></ref> המחקר מצא שסיפורים שקריים הופצו מהר יותר, רחוק יותר, עמוק יותר ורחב יותר מאשר סיפורים אמיתיים, במיוחד במקרה של סיפורים פוליטיים. נראה שאחת הסיבות לתפוצה הנרחבת של פייק ניוז ברשתות חברתיות היא שהן מציגות סיפורים חדשים ומקוריים יותר, ולכן הן מעוררות עניין. לפי ניתוח התגובות, פייק ניוז עוררו בקוראים תחושות של פחד, גועל והפתעה, בעוד שסיפורים אמיתיים עוררו ציפייה, עצב, שמחה ואמון.<ref name=":15" />

== גורמי סיכון ==
=== מאפייני הידיעה ===
ישנם שלושה מאפיינים עיקריים של ידיעת הכזב שמגבירים את הסיכוי שאנשים יאמינו בה: הטיית האישוש, חשיפה חוזרת ופופולריות.

====הטיית האישוש====

ראשית, אנשים נוטים להאמין לידיעת כזב כאשר מקור הידיעה, נושא הידיעה או התוכן שלה מתאימים לאמונה המוקדמת של האדם, או לתפיסה האידאולוגית שלו.<ref name=":13"></ref> הטיה קוגניטיבית זו נקראת הטיית האישוש.<ref name=":3" />

====חשיפה חוזרת====

שנית, אנשים נוטים להאמין יותר לידיעה אליה נחשפו בעבר, גם אם היא שקרית.<ref name=":13" />

====פופולריות====

שלישית, אנשים נוטים להאמין לידיעת כזב כאשר היא מקבלת תמיכה מאחרים. זאת משום שצרכני חדשות נמצאים בעומס מידע גבוה, ולכן נעזרים בהיוריסטיקות קוגניטיביות לקבלת החלטות מהירה.<ref name=":13" /> אחד הכלים בהם משתמשים הצרכנים הוא הסתמכות על דעתכם של אחרים.<ref name=":13" /> בשל אפקט עגלת המנצח אנשים תומכים במועמד המוביל במרוץ.<ref></ref> כאשר ישנה ידיעה חדשותית שמקבלת תמיכה מרובה, הדבר מעודד את צרכן החדשות לקבל אותה כנכונה.<ref name=":13" />

=== מאפיינים אישיים ===
גם ברמה האישית ישנם משתנים המגבירים או מפחיתים את הסיכוי שאדם יאמין בפייק ניוז. משתנים המגבירים את הסיכוי ליפול בפח הם רגשנות, דוגמטיות ופונדמנטליזם דתי. משתנים המפחיתים את הסיכוי ליפול בפח הם חשיבה אנליטית , פתיחות מחשבתית, צורך בקוגניציה וידע על האופן בו פועלים גופי תקשורת.<ref name=":13" />
קיים גם קשר בין גיל לבין הפצת פייק ניוז. נמצא ש-11% מהמשתמשים מעל גיל 65 שיתפו פייק ניוז לעומת 3% ממשתמשי הקצה שהיו בטווח הגילאים 18–29.

== פייק ניוז בארצות הברית ==
פייק ניוז נכנסו לשיח הפוליטי סביב הבחירות בארצות הברית ב-2016, ונוצרה מחלוקת סביב התופעה כאשר היו שהגדירו את הדאגה של הציבור סביבן כ"פאניקה מורלית" או "היסטריה של ההמונים", ואחרים הביעו דאגה על הנזק באמון הציבור.

סטיב באנון היה יועץ אסטרטגי לדונלד טראמפ במהלך המרוץ שלו לנשיאות בשנת 2016. בפברואר 2018 בראיון שהעניק לעיתונאי מייקל לואיס, הסביר סטיב באנון, כי הוא ביסס את הקמפיין של טראמפ לנשיאות על ידי שימוש בפחד, כעס והצפת התקשורת בכמות רבה של מידע זבלי. באנון תיאר את השימוש בסיסמאות כמו "לייבש את הביצה" (האשמה כי צריך לייבש את הממשל הפרדלי), "לנעול אותה" (האשמה כי הילרי קלינטון היא פושעת שצריך לכלוא אותה. טענה שהושמעה בהמשך נגד פוליטיקאיות אחרות), "לבנות את החומה" (כדי לעצור מהגרים ממקסיקו). הוא טען כי בזכות סיסמאות אלה הוא וטראמפ ניצחו בבחירות. "זה היה כעס טהור. כעס ופחד זה מה שמביא אנשים לקלפיות". הוא הוסיף, "הדמוקרטים לא חשובים. האופוזיציה האמיתית היא התקשורת. והדרך להתמודד איתם היא להציף את הזירה בחרא."<ref></ref>

== פייק ניוז בישראל ==
בראשית המאה ה-20 הופצה שמועה על מותו של חיים נחמן ביאליק שהתפרסמה באופן נרחב בעיתונות. ישנם מקרים נוספים של שמועות או מתיחות על מותו של אדם . שמועות דומות הופצו אודות אמנון רובינשטיין ב-1999 ובר רפאלי ב-2017.

באפריל 2017 עלה באתר האינטרנט של זכיינית הטלוויזיה הישראלית "רשת" סרטון המציג ביזוי של דגל ישראל בבני ברק. תוך זמן קצר התברר שהסרטון מבוים, ועקב כך הסרטון הוסר ויוצריו פוטרו.

במקרים רבים משתמשים מרואיינים באמצעי התקשורת הממסדיים להצגת פייק ניוז כאמת בהיקף רחב. דוגמה למקרה כזה התרחשה ב-10 באוקטובר 2020, עת התראיין בערוץ 13 סנ"צ זיו שגיב ממשטרת ישראל, והציג כאמיתי מידע מתוך פוסט מזויף שבו הוצגו אנשי "קריים מיניסטר" כמתכננים לפגוע בשוטרים בעזרת גז מדמיע ושוקרים. למחרת הודה שגיב שמדובר בפייק ניוז.

אברי גלעד הואשם על-ידי מספר עיתונאים בהפצת פייק ניוז. עמית סלונים טען שבתוכנית הבוקר שלו ברשת 13 כי גלעד "מנצל את הפלטפורמה שניתנה לו כדי ליצור סדר יום אלטרנטיבי ומסוכן", וכן שהוא הפיץ תאוריית קונספירציה בשידור חי כאשר טען שג'ו ביידן גנב את הבחירות מדונלד טראמפ.

== פייק ניוז ביחס לישראל ==

סוכנות הידיעות "רויטרס" הפיצה פעמים אחדות תצלומים שעוותו בצורה המציגה את ישראל באור שלילי: במהלך מלחמת לבנון השנייה, הפיצה הסוכנות תמונות שעובדו על מנת להציג פגיעה כביכול בבנייני מגורים, ובעקבות המשט לעזה, כאשר הסוכנות הפיצה תמונות מהן נמחקו הסכינים בהם אחזו המשתתפים במשט ופציעתו של חייל ישראלי.

בשנת 2016 פורסמו פייק ניוז על כך שישראל מאיימת על פקיסטן בנשק גרעיני. שר ההגנה של פקיסטן התייחס לטענות אלה וצייץ: "שר ההגנה הישראלי מאיים בתגובה גרעינית... ישראל שוכחת שגם פקיסטן היא מדינה גרעינית."<ref name=":7" />

=== פייק ניוז במלחמת חרבות ברזל ===

במהלך מלחמת חרבות ברזל פורסמו ידיעות כוזבות רבות ברשתות החברתיות וכן בערוצי תקשורת ממוסדים. חלק גדול מהפייק ניוז מגיע מגופים פרו-פלסטיניים. ארגונים כמו שב"כ ואחרים, חשפו במאה ה-21 מקרים רבים של התארגנויות שביצעה איראן ברשתות חברתיות כמו ווטסאפ ופייסבוק שנועדו להפיץ מידע מוטעה, במטרה לגרום לפגיעה במורל ולחזק קיטוב פוליטי בישראל. קיים גם פייק ניוז שנוצר בתוך ישראל. דוגמה לכך היא הפצת פייק ניוז על בגידה מבפנים על ידי גורמי ביטחון או מחאה<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>.

== השפעתן של פייק ניוז ==
לפי סקר שנערך, פייק ניוז הן אחד האיומים הגדולים ביותר על הדמוקרטיה.<ref name=":11" /> אנגלה מרקל הזהירה כי תופעת הפייק ניוז מזיקה לדמוקרטיה ומביאה לעליית פופוליזם. פייק ניוז יכולות להשפיע על בחירות פוליטיות. מחקר שבדק את השפעת כלי התקשורת על מערכת הבחירות לנשיאות צרפת 2017 מצא כי 24% מהקישורים ששותפו ברשתות חברתיות מצטטים פייק ניוז.

פייק ניוז משמש גם ככלי ללוחמה פסיכולוגית.הוועדה ליחסי חוץ של הפרלמנט האירופי הזהירה כי ממשלת רוסיה משתמשת ב"סוכנויות פייק ניוז" ובטרולים ברשת כדי להפיץ מידע שגוי ותעמולתי להחלשת הביטחון בערכי הדמוקרטיה.

פייק ניוז יכולות להשפיע גם על הכלכלה. לפייק ניוז יש השלכות קצרות טווח על שוק ההון האירופאי והאמריקאי.<ref name=":12"></ref> זה במיוחד נכון לגבי חברות פיננסיות וחברות גדולות.<ref name=":12" />

== התמודדות עם פייק ניוז ==
ישנן שתי דרכים עיקריות להתמודד עם פייק ניוז. הראשונה פועלת ברמה האישית, ומגדילה את יכולתם של אנשים פרטיים לזהות פייק ניוז, השנייה פועלת ברמה המערכתית על מנת לצמצם את החשיפה לפייק ניוז.<ref name=":3" />

=== הרמה האישית ===
ברמה האישית ניתן לחנך תלמידים לאוריינות מידע וחשיבה ביקורתית. לדוגמה, בפינלנד גובשה תוכנית לימודים, במסגרתה לומדים תלמידי תיכון איך לזהות פייק ניוז באינטרנט, במטרה להיאבק במאמץ רוסי להפצת דיסאינפורמציה. בטאיוואן ילדים לומדים איך לקרוא באופן ביקורתי תעמולה ואיך להעריך את מקורות המידע. עם זאת, קיימת סכנה שחידוד הספקנות עלול להפחית גם את תפיסת האמינות של ערוצי החדשות הלגיטימיים.<ref name=":3" />

===הרמה המערכתית===
==== תיוג ====
הרשתות החברתיות מהוות מקור מרכזי לצריכת חדשות, הן גם אחד הערוצים העיקריים בו מופצות פייק ניוז.<ref name=":3" /> ברמה המערכתית ניתן להפחית את הפייק ניוז בעזרת התראות של הרשתות החברתיות או מנועי החיפוש ביחס לפייק ניוז. עם זאת קיים כשל באכיפה מצד הפלטפורמות של הרשתות החברתיות בישראל, מסיבות כלכליות בכלל וכיוון שלא הושקעו משאבים בהתאמת טכנולוגיות לשפה העברית בפרט<ref></ref>. פרט להתראות של הרשתות החברתיות, קיימים גם גופים הבודקים עובדות ומעריכים את האמיתות של ידיעות עיתונאיות. למרות זאת, לא ברור מה האפקטיביות של ההתרעות הללו על האמונה בפייק ניוז.<ref name=":3" />

==== הצגת טענות סותרות ====
מעבר לתיוג ידיעה כשקרית, אפשר גם להציג טענות סותרות לפייק ניוז. אך הצגת טענה סותרת למי שנחשף לפייק ניוז עלולה לפעמים להזיק יותר מאשר להועיל. זאת משום שאנשים נוטים לזכור את המידע אליו נחשפו יותר מאשר את ההקשר בו נחשפו אליו. יתרה מכך, ככל שאנשים נחשפים יותר פעמים למידע מסוים, כך הוא נשמע להם מוכר, והם מסיקים מכך שהוא נכון. לכן קיים חשש שהצגת טענה הסותרת את הפייק ניוז תוך חזרה על הפייק ניוז עלולה להחמיר את האמונה בו.<ref name=":3" />

==== פעילות ממשלתית ====
ממשלות רבות עושות מאמצים להילחם בתופעת הפייק ניוז באינטרנט. הממשלות משתמשות בשיטות של חקיקה, הטלת קנסות, צנזורה ואף השבתה מוחלטת של האינטרנט.<ref></ref>

באוקטובר 2019 חוקקה סינגפור חוק שעסק, באופן מוצהר, בפייק ניוז, ועל פיו שרי ממשלה יכולים להורות לחברות טכנולוגיות לדווח על פוסטים שהרשויות רואות כשקריים, ובמקרים קיצוניים אף למחוק אותם. החוק עורר התנגדות וביקורת בקרב חברות טכנולוגיה וארגוני זכויות אדם שהביעו חשש שהחוק יפגע בחופש הביטוי. החוק הסינגפורי עורר הצעות לחוקים דומים גם במדינות נוספות דוגמת מלזיה, ניגריה ותאילנד, הצעות שקיבלו רוח גבית עם התגברותה של מגפת הקורונה בשנת 2020.<ref></ref> בחודשים שלאחר מכן העבירו חקיקה בנושא גם באיחוד האירופי.<ref name=":0" />

=== בישראל ===
יש מדינות הנאבקות בפייק ניוז בעזרת חוקים כלליים העוסקים בהונאה או בתקשורת, בלא התייחסות ספציפית לפייק ניוז. לדוגמה, בתחילת מאי 2020 משטרת ישראל פרסמה שמתבצעות עשרות חקירות סביב הפצת פייק ניוז בנושא מגפת הקורונה או חובת בידוד, זאת ללא חוק פרטני.

גם מערך הסייבר הלאומי פועל כנגד הפצת פייק ניוז.<ref></ref> בעקבות מלחמת חרבות ברזל, המערך יצא בקמפיין תחת הסלוגן "מתגברים על השתפת" והפעיל פלטפורמה מקוונת בשם IFLAG בה ניתן לבדוק את מהימנותן של הודעות חשודות.

בדצמבר 2023 פרסם מרכז המחקר והמידע של הכנסת מסמך: "השימוש בבינה מלאכותית ליצירה והפצה של חדשות כזב"<ref></ref>. בין השאר המסמך דן במצב שבו נעשה שיבוש שיטתי ומכוון של מידע, בהפצה של ידיעות שקריות, בניסיונות של מדינות זרות וגופים אוינים לייצר מידע כזה ובשימוש בבינה מלאכותית יוצרת.

== זיהוי פייק ניוז ==
תרגום לעברית של התרשים של הפדרציה הבינלאומית של ארגוני ספריות ומוסדות, שפורסם לצורך זיהוי פייק ניוז
מספר גופים הוציאו המלצות ביחס לאופן בו כדאי לבדוק ידיעות חדשותיות, על מנת לבדוק את אמיתותן. אלה כוללים את הפדרציה הבינלאומית של ארגוני ספריות ומוסדות, ורשת בדיקת העובדות הבינלאומית (IFCN).<ref></ref> קיימים גם אתרים כמו פקטצ'ק,<ref></ref> פוליטיפקסט<ref></ref> וסנופס<ref></ref> וכתבי עת כמו The Conversation המנגישים לקהל מידע עם תו תקן של אמת או שקר.

בישראל קיימים מספר גופים שמטרתם לזהות פייק ניוז. האתר לא רלוונטי<ref></ref> בודק שמועות ברשת ומפרסם המלצות אם להעביר הלאה את המידע או לא. המדור המשרוקית<ref></ref> המתפרסם במסגרת העיתון גלובס בוחן את האמיתות של אמירות פוליטיות. תוכנית הטלוויזיה מהצד השני עם גיא זהר מדווחת על פערים בין דיווחים בתקשורת לבין העובדות. קבוצת הפייסבוק "זה נכון?" של מכון דוידסון<ref></ref> בודקת את הביסוס של פוסטים וטענות מדעיות ברשת. באתר מיזם פייק ריפורטר ניתן לדווח על פרופילים מזויפים, פוסטים מסיתים וידיעות כזב בעברית, בערבית, באנגלית, ברוסית ובאוקראינית.<ref></ref> המיזם "בודקים" מפעיל עמוד פייסבוק וחשבון טוויטר במטרה לאתר מידע שגוי בזירה הפוליטית.<ref></ref><ref></ref> איגוד האינטרנט הישראלי מפעיל את קו הסיוע לאינטרנט בטוח שגם דרכו ניתן לדווח על תוכן שיקרי או מסית<ref></ref>.Fake news - איך נזהה מידע אמין ברשתבמאי 2020 על רקע מגפת הקורונה, הפעילה רשת בדיקת העובדות הבינלאומית, בשיתוף פעולה עם וואטסאפ, צ'אטבוט שמסייע לגולשי וואטסאפ לברר האם מידע שהועבר אליהם באפליקציה אמיתי הוא מזויף. הצ'אטבוט מזהה אלפי פריטים שונים שנבדקו על ידי כ-80 ארגוני בדיקת-עובדות ונמצאו כקונספירציות או מידע שקרי. השירות הושק בשפה האנגלית, עם כוונה עתידית להתפתח לשפות נוספות. בעקבות מגפת הקורונה, מכון דוידסון פרסם מספר כללים לזיהוי פייק ניוז רפואי בהודעות וואטסאפ: ריבוי סימני פיסוק ושימוש מוגזם באמוג'י, ניסוח משובש, ניחוח קונספירטיבי, ייחוס שווא של אמירות לגופים רשמיים והמלצות רפואיות משונות.<ref></ref>

== ברווז עיתונאי ==
ברווז עיתונאי הוא כינוי בקרב אנשי תקשורת לידיעה עיתונאית המפורסמת ללא בסיס עובדתי. לרוב, "ברווזים עיתונאיים" הם בתחום הפוליטי, כאשר עיתונאים ופרשנים מפרסמים ידיעות אודות אישים או אירועים פוליטיים שלאחר מכן מתבררים כלא נכונים.

ברוב המקרים "ברווז עיתונאי" הוא "תאונת עבודה": טעות של הכתב, שרבים מאשימים בה גם את העורכים, שחלק מתפקידם הוא בדיקת אמינות התוכן שבאחריותם ואיכותו. פרסום ה"ברווז" יכול לקרות כתוצאה מטעות או פזיזות של הכותב, שתחת לחץ לספק תוכן ו"סקופים" אינו בודק מקורות ועובדות ביסודיות מספקת. במקרים כאלה הברווז העיתונאי אינו פייק ניוז, מכיוון שההטעיה אינה מכוונת. אך לפעמים הסיבה היא הטעיה מכוונת של גורמים חיצוניים המספקים לעיתונאי מידע שקרי ומקורות מופרכים.

במקרים מסוימים מקרה ה"ברווז" הוא הטעיה מכוונת של העיתון, או של בא כוחו, לרוב מקרים של עיתונות המשרתת שלטון מסוים. בגרמניה הנאצית רבו מקרים שבהם דיווחו העיתונים על ניצחונות בשדה הקרב, על אף שבפועל נחלו הגרמנים תבוסה באותם קרבות. גם בברית המועצות היו העיתונים מדווחים על ניצחונות הקומוניזם ופריחת הכלכלה, פרסומים שהתגלו לבסוף כשקריים - עורכי העיתונים הונחו על ידי השלטון לפרסם את הידיעות שהיו "ברווז עיתונאי", בכוונה תחילה.

בעבר מקרי "ברווזים עיתונאיים" היו הופכים לסערה גדולה בתקשורת. לאחר מכן, עם התחרות הגדולה בין התקשורת הוותיקה לחדשה, שהיא התקשורת באינטרנט, הפכו מקרים אלה לשגרתיים. הלחץ לפרסם ידיעות באתרי האינטרנט באופן מיידי, לפני שהדבר ייוודע למתחרים, מוביל במקרים רבים לפרסום מידע מוטעה, ללא בדיקת מקורות ואסמכתאות. ירידה באיכות הכותבים באותם כלי תקשורת מובילה גם היא לעיתונאים פזיזים, שאינם בקיאים בנושאים שאותם הם מסקרים ומפרסמים ידיעות, לרוב לפי מידע מיחסי הציבור או ממרואיין יחיד.

=== מקור הביטוי ===
מקור הביטוי כפי הנראה בצרפתית, והוא מופיע לראשונה במילון צרפתי מהמאה ה-17 בצורה donner un canard à moitié, כלומר "לתת ברווז למחצה", שפירושו לא לתת כלל. מאוחר יותר התגלגלה מן הביטוי המילה canard ככינוי לסיפור כזב. במילון האחים גרים מופיעה סברה אחרת, שלפיה מקור הביטוי בביטוי נפוץ מהמאה ה-16, blaue Ente, כלומר "ברווז כחול" - כינוי לדבר שלא היה ולא נברא.

בספרו של אונורה דה בלזק, "אשליות אבודות", שיצא לאור בשנת 1837, מייחס העיתונאי הקטור מירלאן את המושג "ברווז עיתונאי" למדינאי, הסופר והממציא בנג'מין פרנקלין:

=== דוגמאות לברווז עיתונאי ===
==== בישראל ====
בשנת 1953 פרסם העיתון "הארץ" ידיעה כוזבת על נכונות ישראל להעמדת 200,000 חיילים לצד ארצות הברית במלחמת קוריאה. הפרסום והתגובות אליו הביאו לבסוף לפסק הדין העקרוני ב"בג"ץ קול העם".

בשנת 2000 הקדיש העיתון ידיעות אחרונות כתבת שער במוסף "7 ימים" לסיפורו של זמר מזרחי אלמוני שהציג עצמו כ"השרוף", לאחר שנכווה בכל חלקי גופו כתוצאה מפיצוץ של בלון גז בביתו. מספר ימים לאחר מכן התראיין חיים צינוביץ בתוכניתו של יאיר לפיד וחשף את ההתחזות בשידור חי.

ב-17 בינואר 2007 נפל אתר ynet קורבן למתיחה. בעקבות אישור מחלה מזויף שהגיע אליו, פרסם האתר כי רופאה בשירותי בריאות כללית רשמה באישור מחלה: "סתם בלבל ת'מוח, בריא כמו שור, נתתי לו סתם כדורים, שאני מקבלת עליהם עמלות". לפי הידיעה, תגובת שירותי בריאות כללית הייתה "הרופאה זומנה לשימוע ויינקטו נגדה הצעדים הראויים". הידיעה הופיעה גם בשידורי "חדשות 10". לאחר הפרסום התברר שמדובר במתיחה חסרת שחר. בעקבות זאת מחק אתר ynet את הידיעה, ופרסם את ההכחשה של שירותי בריאות כללית.

במאי 2012 שידרה סיון כהן כתבה בחדשות ערוץ 10 על ניסיון חטיפה של ילדה בפארק דיסניוורלד בחופשת הפסח. לאחר השידור התברר כי מדובר באגדה אורבנית שנשמעה כבר עשור. בעקבות השידור הושעתה כהן מעבודתה, ולאחר מכן יצאה לחופשה ללא תשלום.

ביולי 2013 פרסם ידיעות אחרונות כתבה נרחבת במוסף "7 ימים" על "פאטמה וורדי, הסטנדאפיסטית הבדואית הראשונה". אולם לאחר מכן התברר שמדובר בבדרנית גילה צימרמן מרמת גן.

==ראו גם==
*ספקנות מדעית
*חוק ברנדוליני
*מידע כוזב על מגפת הקורונה
*מידע כוזב במלחמת חרבות הברזל

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://fakenews.org.il פורטל אודות פייק ניוז] של איגוד האינטרנט הישראלי
* [https://www.fakeornot.org.il/ פייק או לא?] כלים חינוכיים מאת המכון הישראלי לדמוקרטיה, איגוד האינטרנט הישראלי ומכון מופ"ת, אפריל 2024
מאמרים
* 
* 
* 
* 
* אלי פולק וישראל מידד [https://mida.org.il/2017/07/12/הפייק-ניוז-כובש-את-העולם-לא-רק-את-ישראל/ הפייק ניוז כובש את העולם, לא רק את ישראל], מידה 12 ביולי 2017
כתבות כלליות
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
התמודדות
* ענבל אורפז, [https://www.inss.org.il/he/publication/inss-fake-guide/ מדריך לזיהוי פייק ניוז ומשתמשים פיקטיביים ברשתות החברתיות], פרסום מיוחד, 16 בנובמבר 2020, באתר [https://www.inss.org.il/he/ המכון למחקרי ביטחון לאומי]
* 
* 
* 

בדיקת עובדות
* [https://www.globes.co.il/news/home.aspx?fid=10559 המשרוקית], באתר גלובס - מנתח טענות של פוליטיקאים ובודק את אמינותן
* [http://irrelevant.org.il/ לא רלוונטי], חנן כהן מגיב על מכתבי שרשרת ושמועות אינטרנט - מנתח טענות של פוליטיקאים ובודק את אמינותן
* [https://fakereporter.net/?lang=he פייק ריפורטר] - דיווח על פרופילים מזויפים, פוסטים מסיתים וידיעות כזב
סרטונים והסכתים
* כריסטיאן אמנפור, [https://www.ted.com/talks/christiane_amanpour_how_to_seek_truth_in_the_era_of_fake_news/transcript?language=he&subtitle=he איך לחפש אמת בעולם של חדשות מזויפות], ראיון במסגרת ועידת TED, ספטמבר 2017 (כתוביות בעברית)
* [https://soundcloud.com/user-570067797/1xye5px5paar פייק ניוז - שיחה של ליאור טל שדה עם ד"ר תהילה שוורץ אלטשולר], בתוך הפודקאסט 'קולות של רוח' בגלי צה"ל, פרק 71, פברואר 2021
* [https://www.kan.org.il/content/kan/podcasts/p-8350/39181/ מסע הכזבים של רוסיה] - ההיסטוריה של הפייק הניוז ועלייתה של רוסיה כמעצמת חדשות כזב בפודקאסט [https://www.kan.org.il/Podcast/program.aspx/?progId=2019 מינהר הזמן], כאן, תאגיד השידור הישראלי
* 
* - סדרת הרצאות מוקלטות מכנס שנערך ב-9 ביוני 2024 על ידי ויקימדיה ישראל ואוניברסיטת רייכמן.

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תעמולה
קטגוריה:תקשורת המונים
קטגוריה:ביקורת התקשורת
קטגוריה:מחלוקות בתקשורת המונים ובידור
קטגוריה:מחלוקות בהטיות פוליטיות בתקשורת
קטגוריה:מחלוקות הקשורות לאינטרנט
קטגוריה:ספקנות מדעית