רפובליקה פרלמנטרית

מונרכיות חוקתיות עם ראש ממשלה ביצועי}}]]
רפובליקה פרלמנטרית היא רפובליקה הפועלת תחת שיטת ממשל פרלמנטרית בה הרשות המבצעת (הממשלה) מקבלת לגיטימיות מהרשות המחוקקת (הפרלמנט) ונותנת לה דין וחשבון. ישנן מספר וריאציות של רפובליקות פרלמנטריות. ברובן יש הבדל ברור בין ראש הממשלה לראש המדינה, כאשר ראש הממשלה מחזיק בכוח שלטוני ממשי וראש המדינה הוא תפקיד טקסי, בדומה למונרכיות חוקתיות. במדינות מסוימות לראש המדינה יש סמכויות להשתמש לפי שיקול דעתו כ"שופט" לא מפלגתי של התהליך המדיני. חלק מהרפובליקות הפרלמנטריות שילבו את תפקידי ראש המדינה וראש הממשלה, בדומה למשטרים נשיאותיים, אך עם תלות בכוח הפרלמנטרי.

== סמכויות ==
בניגוד לרפובליקות הפועלות תחת משטר נשיאותי או משטר חצי-נשיאותי, לרוב אין לראש המדינה סמכויות ביצועיות כפי שיש לנשיא, כמו למשל בארצות הברית, מכיוון שסמכויות אלו הוענקו לראש הרשות המבצעת (בדרך כלל נקרא ראש ממשלה).

עם זאת, גם ברפובליקה פרלמנטרית ראש הממשלה וראש המדינה יכולים להיות אותה משרה (כמו בבוטסואנה, איי מרשל, נאורו ודרום אפריקה), בדרך כלל מנהיגי המפלגה או קואליציית המפלגות הגדולה ביותר בפרלמנט.

במקרים מסוימים יכולות להיות לנשיא סמכויות ביצועיות שהוענקו לו באופן חוקי כדי לנהל את הממשל השוטף (כמו באוסטריה ואיסלנד), אך לפי המוסכמה הם לא משתמשים בסמכויות אלו או משתמשים בהן רק כדי לתת תוקף לעצת הפרלמנט או ראש הממשלה. לפיכך ניתן לראות בכמה רפובליקות פרלמנטריות כרפובליקות חצי-נשיאותיות אך פועלות תחת שיטה פרלמנטרית.

== התפתחות היסטורית ==
חלק גדול מהרפובליקות הפרלמנטריות הן מדינות שהיו בעבר מונרכיות חוקתיות עם מערכת פרלמנטרית.

בעקבות תבוסתו של נפוליאון השלישי במלחמת צרפת–פרוסיה הפכה צרפת שוב לרפובליקה ב-1870, ונקראה הרפובליקה הצרפתית השלישית. לנשיא הרפובליקה השלישית היו סמכויות ביצועיות פחותות משמעותית מאלו שהיו לו בשתי הרפובליקות הקודמות. הרפובליקה השלישית התקיימה עד פלישת גרמניה הנאצית ב-1940. לאחר תום מלחמת העולם השנייה הוקמה הרפובליקה הצרפתית הרביעית ב-1946 בקווים דומים. ברפובליקה הרביעית חוותה צרפת עידן של צמיחה כלכלית גדולה ובנייה מחדש של המוסדות החברתיים והתעשייה לאחר המלחמה, ולקחה חלק חשוב בפיתוח תהליך איחוד אירופה ששינה את היבשת לצמיתות. נעשו כמה ניסיונות לחזק את הרשות המבצעת של הממשל על מנת למנוע את חוסר היציבות שהיה קיים לפני המלחמה, אך הוא נשאר ולרפובליקה הרביעית היו 20 ממשלות בעשר שנים. בנוסף התברר שהממשלה אינה מסוגלת לקבל החלטות אפקטיביות בנוגע לדה-קולוניזציה. כתוצאה מכך קרסה הרפובליקה הרביעית קרסה ושארל דה גול קיבל את הסמכות לשלוט בצווים נשיאותיים. לאחר מכן הוא קיבל לגיטימציה על ידי אישור חוקה חדשה במשאל עם ב-28 בספטמבר 1958 שהוביל להקמת הרפובליקה הצרפתית החמישית, צרפת של ימינו, ב-1959.

צ'ילה הפכה לרפובליקה הפרלמנטרית הראשונה באמריקה הדרומית בעקבות מלחמת אזרחים ב-1891. עם זאת, בעקבות הפיכה ב-1925 הוחלפה שיטה זו במשטר נשיאותי שמשמשת בצ'ילה (למעט בתקופת הדיקטטורה הצבאית) עד היום.

=== חבר העמים הבריטי ===

מאז הצהרת לונדון ב-29 באפריל 1949 התקבלו רפובליקות כחברות בחבר העמים הבריטי.

במקרה של רפובליקות רבות בחבר העמים מקובל היה שהריבון, שבעבר יוצג על ידי מושל כללי, הוחלף בראש מדינה לא ביצועי. זה היה המקרה בדרום אפריקה (שחדלה להיות חברה בחבר העמים מיד עם הפיכתה לרפובליקה, ומאוחר יותר עברה לרפובליקה נשיאותית), מלטה, טרינידד וטובגו, הודו, ונואטו וב-2021 ברבדוס. ברבות מהדוגמאות הללו הפך המושל הכללי האחרון לנשיא הראשון, למשל בסרי לנקה ופקיסטן.

מדינות אחרות הפכו לרפובליקות פרלמנטריות עם קבלת עצמאות.

== רשימה של רפובליקות פרלמנטריות מודרניות ==
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center;"
! colspan="7" |רפובליקות פרלמנטריות מלאות
|-
!מדינה
!ראש המדינה
!בחירת ראש המדינה
!מבנה הפרלמנט
!רפובליקה פרלמנטרית מאז
!ממשל קודם
!הערות
|-
|
|אלכסנדר ואן דר בלן
|בחירות ישירות בשני סיבובים
|דו-ביתי
|1945
|משטר חד-מפלגתי (חלק מגרמניה הנאצית, ראו אנשלוס)
|
|-
|
|סרג'ו מטרלה
|נציגי הפרלמנט והמחוזות, ברוב של שני שלישים; ברוב מוחלט, החל מהצבעה הרביעית, אם אף מועמד לא השיג את הרוב הנ"ל בשלושת ההצבעות הראשונות
|דו-ביתי
|1946
|מונרכיה חוקתית
|ראש הממשלה תלוי באמון משני בתי הפרלמנט
|-
|
|גודני יוהאנסון
|בחירות ישירות בשיטה הרובנית
|חד-ביתי
|1944
|מונרכיה חוקתית (באוניה פרסונלית עם דנמרק)
|
|-
|
|מייקל היגינס
|בחירות ישירות בהצבעת עדיפויות
|דו-ביתי
|1949
|מונרכיה חוקתית (דומיניון בריטי)
|
|-
|
|בייראם בגאיי
|פרלמנט, ברוב של שלוש חמישיות
|חד-ביתי
|1991
|משטר חד-מפלגתי
|
|-
|
|אלאר קאריס
|פרלמנט, ברוב של שני שלישים
|חד-ביתי
|1991
|רפובליקה נשיאותית, לאחר מכן נכבשה על ידי מדינה חד-מפלגתית (ברית המועצות)
|
|-
|
|והאגן חאצ'טוריאן
|פרלמנט, ברוב מוחלט
|חד-ביתי
|2018
|רפובליקה חצי-נשיאותית
|
|-
|
|סאהלה–וורק זוודה
|פרלמנט, ברוב של שני שלישים
|דו-ביתי
|1991
|משטר חד-מפלגתי
|
|-
|
|רומן ראדב
|בחירות ישירות בשני סיבובים
|חד-ביתי
|1991
|משטר חד-מפלגתי
|
|-
|
|דניס בצ'ירוביץ', ז'ליקה צביאנוביץ' וז'לקו קומשיץ'
|בחירות ישירות בשיטה הרובנית לנשיאות בוסניה והרצגובינה
|דו-ביתי
|1991
|משטר חד-מפלגתי (חלק מיוגוסלביה)
|
|-
|
|מוחמד שהאבודין
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1991
|רפובליקה נשיאותית
|
|-
|
|סנדרה מייסון
|פרלמנט, ברוב של שני שלישים אם אין מועמדות משותפת
|דו-ביתי
|2021
|מונרכיה חוקתית (ממלכת חבר העמים)
|
|-
|
|סלומה זוראבישווילי
|חבר אלקטורים (פרלמנט ונציגים אזוריים), ברוב מוחלט
|חד-ביתי
|2018
|משטר חצי-נשיאותי
|
|-
|
|פרנק-ואלטר שטיינמאייר
|אספה פדרלית (פרלמנט ונציגי המדינות), ברוב מוחלט
|שני מוסדות חד-ביתיים
|1949
|משטר חד-מפלגתי
|
|-
|
|צ'ארלס סאבארין
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1978
|מדינה משותפת עם הממלכה המאוחדת
|
|-
|
|דרופדי מורמו
|פרלמנט ובתי המחוקקים של המדינות, הצבעת עדיפויות 
|דו-ביתי
|1950
|מונרכיה חוקתית (דומיניון בריטי)
|
|-
|
|קטלין נובאק
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1990
|משטר חד-מפלגתי
|
|-
|
|צאי יינג-ון
|בחירות ישירות בשיטה הרובנית
|חד-ביתי
|1946
|משטר צבאי חד-מפלגתי (סין היבשתית)

מונרכיה חוקתית (טאיוואן כחלק מהאימפריה היפנית)
|בשם בלבד; החוקה הושעתה חלקית על ידי סעיפים נוספים שקבעו רפובליקה חצי-נשיאותית עם בחירות ישירות לנשיאות ובית מחוקקים חד-ביתי. הסעיפים יבוטלו במקרה בו הרפובליקה הסינית תשלוט בסין היבשתית.
|-
|
|ניקניקה וורובאראבו
|פרלמנט ונשיאי המועצות האזוריות
|חד-ביתי
|1980
|קונדומיניום בריטי-צרפתי
|
|-
|
|כריסטין קנגלו
|פרלמנט
|דו-ביתי
|1976
|מונרכיה חוקתית (ממלכת חבר העמים הבריטי)
|
|-
|
|קתרינה סקלארופולו
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1975
|משטר צבאי; מונרכיה חוקתית
|
|-
|
|יצחק הרצוג
|פרלמנט
|חד-ביתי
|2001
|רפובליקה חצי-פרלמנטרית
|
|-
|
|מישל עאון
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1941
|פרוטוקרט (המנדט הצרפתי בלבנון)
|
|-
|
|אגילס לויטס
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1991
|רפובליקה נשיאותית, לאחר מכן נכבשה על ידי מדינה חד-מפלגתית (ברית המועצות)
|
|-
|
|פרית'וויראג'סינג רופון
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1992
|מונרכיה חוקתית (ממלכת חבר העמים הבריטי)
|
|-
|
|מאיה סנדו
|בחירות ישירות בשני סיבובים

(מאז 2016; לפני כן על ידי הפרלמנט ברוב של שלוש חמישיות)
|חד-ביתי
|2001
|רפובליקה חצי-נשיאותית
|
|-
|
|מילו ג'וקאנוביץ'
|בחירות ישירות בשני סיבובים
|חד-ביתי
|1992
|משטר חד-מפלגתי (חלק מיוגוסלביה ולאחר מכן סרביה ומונטנגרו)
|
|-
|
|ג'ורג' ולה
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1974
|מונרכיה חוקתית (ממלכת חבר העמים הבריטי)
|
|-
|
|סטבו פנדרובסקי
|בחירות ישירות בשני סיבובים
|חד-ביתי
|1991
|משטר חד-מפלגתי (חלק מיוגוסלביה)
|
|-
|
|ראם צ'אנדרה פודל
|פרלמנט ובתי המחוקקים של הפרובינציות
|דו-ביתי
|2008
|מונרכיה חוקתית
|
|-
|
|מוחמד עבדאללהי מוחמד
|פרלמנט
|דו-ביתי
|2012
|משטר חד-מפלגתי
|
|-
|
|חלימה יעקוב
|בחירות כלליות (מאז 1993)
|חד-ביתי
|1965
|מדינה במלזיה
|
|-
|
|בורוט פאחור
|בחירות ישירות בשני סיבובים
|דו-ביתי
|1991
|משטר חד-מפלגתי (חלק מיוגוסלביה)
|
|-
|
|זוזנה צ'פוטובה
|בחירות כלליות בשני סיבובים (מאז 1999; לפני כן על ידי הפרלמנט)
|חד-ביתי
|1993
|רפובליקה פרלמנטרית (חלק מצ'כוסלובקיה)
|
|-
|
|טוילאפה איונו סייללה מליאלגאוי
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1960
|טריטוריית נאמנות של ניו זילנד
|
|-
|
|אלכסנדר ווצ'יץ'
|בחירות ישירות בשני סיבובים
|חד-ביתי
|1991
|משטר חד-מפלגתי (חלק מיוגוסלביה ולאחר מכן סרביה ומונטנגרו)
|
|-
|
|ברהם צאלח
|פרלמנט, ברוב של שני שלישים
|חד-ביתי
|2005
|משטר חד-מפלגתי
|
|-
|
|אנדז'יי דודה
|בחירות כלליות
|דו-ביתי
|1989
|משטר חד-מפלגתי
|פולין זוהתה גם כרפובליקה חצי-נשיאותית דה פקטו, שכן הנשיא מפעיל צורה כלשהי של משילות וממנה את ראש הממשלה, אף על פי שמינוי זה תלוי בהצבעת אמון של הפרלמנט.
|-
|
|ויליאם קאטוניברה
|פרלמנט
|חד-ביתי
|2014
|משטר צבאי
|
|-
|
|סאולי ניניסטה
|בחירות ישירות בשני סיבובים
|חד-ביתי
|2000
|משטר חצי-נשיאותי
|
|-
|
|עארף עלווי
|פרלמנט ובתי המחוקקים של המדינות, הצבעת עדיפויות
|דו-ביתי
|2010
|רפובליקה בלתי-תלויה באספה
|
|-
|
|פטר פאבל
|בחירות ישירות בשני סיבובים (מאז 2013; קודם לכן בפרלמנט)
|דו-ביתי
|1993
|רפובליקה פרלמטרית (חלק מצ'כוסלובקיה)
|
|-
|
|ויוסה עוסמני
|פרלמנט, ברוב של שני שלישים; ברוב רגיל בהצבעה השלישית אם אף מועמד לא השיג את הרוב הנ"ל בשתי ההצבעות הראשונות
|חד-ביתי
|2008
|ניהול על ידי האומות המאוחדות (רשמית חלק מסרביה)
|
|-
|
|זוראן מילנוביץ'
|בחירות ישירות בשני סיבובים
|חד-ביתי
|2000
|רפובליקה חצי-נשיאותית
|
|-
! colspan="7" |רפובליקות פרלמנטריות עם נשיאות ביצועית
|-
!מדינה
!ראש המדינה
!בחירת ראש המדינה
!מבנה הפרלמנט
!רפובליקה פרלמנטרית מאז
!ממשל קודם
!הערות
|-
|
|דייוויד קבואה
|פרלמנט
|דו-ביתי
|1979
|טריטוריית נאמנות של האו"ם (חלק מטריטוריית הנאמנות של איי האוקיינוס השקט)
|
|-
|
|מוקגווצי מסיסי
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1966
|פרוטוקרט בריטי
|
|-
|
|סיריל רמפוזה
|פרלמנט
|דו-ביתי
|1961
|מונרכיה חוקתית (ממלכת חבר העמים הבריטי)
|הייתה רפובליקה פרלמנטרית בשנים 1961–2013; אימצה נשיאות ביצועית ב-1984.
|-
|
|ראס קון
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1968
|נאמנות של האו"ם בין אוסטרליה, ניו זילנד והממלכה המאוחדת
|
|-
|
|טאנטי מאמאו
|בחירות כלליות בשיטה הרובנית
|חד-ביתי
|1979
|פרוטוקרט
|
|-
! colspan="7" |מערכות בלתי-תלויות באספה
|-
!מדינה
!ראש המדינה
!בחירת ראש המדינה
!מבנה הפרלמנט
!רפובליקה פרלמנטרית מאז
!ממשל קודם
!הערות
|-
|
|עפראן עלי
|בחירות חצי-ישירות בשיטה הרובנית
|חד-ביתי
|1980
|רפובליקה פרלמנטרית מלאה
|
|-
|
|וסלי סימינה
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1986
|טריטוריית נאמנות של האו"ם (חלק מטריטוריית הנאמנות של איי האוקיינוס השקט)
|
|-
|
|צ'אן סנטוחי
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1987
|רפובליקה פרלמנטרית מלאה
|
|-
|
|פרנצ'סקו מוסוני וג'אקומו סימונצ'יני
|פרלמנט
|חד-ביתי
|1291
|תאוקרטיה (חלק ממדינת האפיפיור)
|שני ראשי מדינה וממשלה קולקטיביים, קפיטנים עוצרים
|-
! colspan="7" |מערכות מנהליות
|-
!מדינה
!ראש המדינה
!בחירת ראש המדינה
!מבנה הפרלמנט
!רפובליקה פרלמנטרית מאז
!ממשל קודם
!הערות
|-
|
|גי פרמלן, איניאציו קאסיס, אולי מאורר, סימונטה סומרוגה, אלן ברסה, ויולה אמהרד וקארין קלר-סוטר
|פרלמנט בהצבעה במושב משותף של שני הבתים
|דו-ביתי
|1848
|קונפדרציה
|כולל גם משאלי עם ביוזמת האזרחים
|}

== רשימה של רפובליקות פרלמנטריות לשעבר ==
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center;"
!מדינה
!הפכה לרפובליקה פרלמנטרית
!שינוי השיטה
!שיטה חדשה
!סיבת השינוי
!הערות
|-
! colspan="6" |רפובליקות פרלמנטריות מלאות
|-
|
|1963
|1966
|משטר חד-מפלגתי
|השעיית החוקה
|
|-
|
|1945
|1959
|משטר נשיאותי
|החוקה הנשיאותית הוחזרה
|
|-
|
|1920
|1991
|משטר חצי-נשיאותי
|תיקונים חוקתיים
|
|-
|
|1948
|1962
|משטר צבאי
|הפיכה
|
|-
| בלארוס
|1990
|1994
|משטר נשיאותי
|אימוץ חוקה חדשה
|
|-
|
|1961
|1963
|משטר נשיאותי
|משאל עם
|
|-
|
|1922
|1990
|משטר חצי-נשיאותי
|תיקונים חוקתיים
|ראש מדינה קולקטיבי עד 1989

משטר חד-מפלגתי תחת המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות
|-
|
|1970
|1980
|רפובליקה בלתי-תלויה באספה
|אימוץ חוקה חדשה
|
|-
|
|1946
|1949
|משטר חד-מפלגתי
|יצירת הרפובליקה העממית ההונגרית
|
|-
| הרפובליקה האוסטרית הראשונה
|1920
|1929
|משטר חצי-נשיאותי
|תיקונים חוקתיים
|
|-
|
|1852
|1902
|קולוניה של האימפריה הבריטית
|מלחמת הבורים השנייה
|
|-
| הרפובליקה הליטאית הראשונה
|1920
|1926
|משטר חד-מפלגתי
|הפיכה
|ביוני 1940 נכבשה ליטא וסופחה לברית המועצות
|-
|
|1919
|1991
|משטר חצי-נשיאותי
|תיקונים חוקתיים
|
|-
|
|1921
|1991
|משטר חצי-נשיאותי
|תיקונים חוקתיים
|
|-
|
|1917
|1991
|משטר חצי-נשיאותי
|משאל עם
|
|-
| הרפובליקה הסורית הראשונה והשנייה (עד 1958)
|1930
|1958
|המדינה התפרקה
|יצירת הרפובליקה הערבית המאוחדת
|התאחדה עם מצרים ליציאת הרפובליקה הערבית המאוחדת בעלת משטר נשיאותי חד-מפלגתי
|-
| המשך הרפובליקה הסורית השנייה (עד 1963)
|1961
|1963
|משטר נשיאותי חד-מפלגתי
|הפיכת הבעת' בסוריה
|
|-
| rowspan="2" |
| rowspan="2" |1947
|1972 (דה פקטו)
|משטר נשיאותי
|החוקה הושעתה
| rowspan="2" |בשם בלבד; החוקה הושעתה חלקית על ידי סעיפים נוספים שקבעו רפובליקה חצי-נשיאותית עם בחירות ישירות לנשיאות ובית מחוקקים חד-ביתי. הסעיפים יבוטלו במקרה בו הרפובליקה הסינית תשלוט בסין היבשתית.
|-
|1991 (דה יורה)
|משטר חצי-נשיאותי
|אומצו סעיפים נוספים לחוקה
|-
|
|1873
|1874
|מונרכיה חוקתית
|רסטורציה של המונרכיה
|
|-
|
|1931
|1939
|משטר חד-מפלגתי

|הפיכה
|
|-
|
|1919
|1935
|משטר נשיאותי
|אימוץ חוקה חדשה
|
|-
| הרפובליקה הפורטוגזית הראשונה
|1911
|1926
|משטר צבאי

(שהוביל ב-1933 להקמת המדינה החדשה, רפובליקה נשיאותית חד-מפלגתית)
|הפיכה
|
|-
| הרפובליקה הפיליפינית הראשונה
|1899
|1901
|משטר צבאי

(דה פקטו קולוניה של ארצות הברית)
|הסגרת אמיליו אגינלדו לכוחות ארצות הברית
|
|-
| הרפובליקה הפיליפינית הרביעית
|1973
|1981
|משטר חצי-נשיאותית

(דה פקטו משטר צבאי תחת ממשל צבאי בין 1972 ל-1986)
|תיקונים חוקתיים
|
|-
| הרפובליקה הצ'כוסלובקית הראשונה
|1920
|1939
|משטר חד-מפלגתי
|הסכם מינכן
|
|-
| הרפובליקה הצ'כוסלובקית השנייה
|1945
|1948
|רפובליקה פרלמנטרית חד-מפלגתית
|הפיכה
|
|-
| הרפובליקה הצ'כוסלובקית הרביעית
|1948
|1989
|רפובליקה פרלמנטרית חד-מפלגתית
|מהפכת הקטיפה
|משטר חד-מפלגתי תחת המפלגה הקומוניסטית של צ'כוסלובקיה
|-
| הרפובליקה הצ'כוסלובקית החמישית
|1989
|1992
|המדינה התפרקה
|התפרקות צ'כוסלובקיה
|
|-
|
|1870
|1940
|ממשלת בובות
|כיבוש בידי גרמניה הנאצית
|
|-
| הרפובליקה הצרפתית הרביעית
|1946
|1958
|משטר חצי-נשיאותי
|אימוץ חוקה חדשה
|
|-
| הרפובליקה של קונגו
|1960
|1965
|משטר צבאי

(דה פקטו משטר חד-מפלגתי)
|הפיכה
|
|-
|
|1980
|1987
|משטר נשיאותי
|תיקונים חוקתיים
|
|-
|
|1979
|1979
|טריטוריה תלויה
|הפכה לרודזיה הדרומית
|
|-
|
|1923
|2018
|משטר נשיאותי
|משאל עם
|
|-
|
|1945
|1953
|רפובליקה פרלמנטרית עם נשיאות ביצועית
|תיקונים חוקתיים
|ראש מדינה קולקטיבי

משטר חד-מפלגתי תחת המפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה
|-
|
|1948
|1996
|משטר חצי-פרלמנטרי
|חוק יסוד: הממשלה (בחירה ישירה)
|
|-
|
|1963
|1966
|משטר צבאי

(שהוביל ב-1979 להקמת הרפובליקה הניגרית השנייה הנשיאותית-דמוקרטית)
|הפיכה
|
|-
|
|1975
|1987
|רפובליקה בלתי-תלויה באספה
|אימוץ חוקה חדשה
|
|-
|
|1972
|1978
|משטר חצי-נשיאותית
|תיקונים חוקתיים
|
|-
| rowspan="4" |
|1956
|1958
| rowspan="3" |משטר צבאי
|הפיכה
|
|-
|1973
|1978
|הפיכה
|
|-
|1997
|1999
|הפיכה
|
|-
|2002
|2003
|רפובליקה בלתי-תלויה באספה
|תיקונים חוקתיים
|
|-
| rowspan="2" |
|1891
|1924
|כת צבאית
|הפיכה
|
|-
|1925
|1925
|משטר נשיאותי
|אימוץ חוקה חדשה
|
|-
|
|1960
|1961
|כת צבאית
|הפיכה
|
|-
|
|2010
|2021
|משטר נשיאותי
|אימוץ חוקה חדשה
|
|-
|
|1970
|1979
|דמוקרטיה פרלמנטרית
|יצירת זימבבואה-רודזיה
|הזכויות הפוליטיות הוגבלו למיעוט הלבן
|-
! colspan="6" |רפובליקות פרלמנטריות עם נשיאות ביצועית
|-
!מדינה
!הפכה לרפובליקה פרלמנטרית עם נשיאות ביצועית
!שינוי השיטה
!שיטה חדשה
!סיבת השינוי
!הערות
|-
|
|1970
|1982
|משטר נשיאותי
|תיקונים חוקתיים
|הנשיא נבחר בבחירות חצי-ישירות בהצבעה כפולה מבוססת אזורי בחירה, כאשר משרות פנויות מאוישות על ידי הפרלמנט; הצעת אי-אמון גררה אוטומטית בחירות בזק. הבחירות לנשיאות נערכו ישירות והופרדו מהבחירות לפרלמנט ב-1982.
|-
|
|1953
|1963
|רפובליקה בלתי-תלויה באספה
|חוקה חדשה
|משטר חד-מפלגתי תחת המפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה
|-
|
|1964
|2013
|משטר נשיאותי
|חוקה חדשה ובחירות
|במקור נבחר הנשיא בבחירות חצי-ישירות בהצבעה כפולה מבוססת אזורי בחירה, כאשר משרות פנויות מאוישות על ידי הפרלמנט; הצעת אי-אמון גררה אוטומטית את התפטרותו של הנשיא או בחירות בזק. ראש ממשלה נפרד היה קיים בין 2008 ל-2013. המעבר למשטר נשיאותי מלא נחקק ב-2010, אך נכנס לתוקף רק ב-2013.
|-
! colspan="6" |מערכות בלתי-תלויות באספה
|-
!מדינה
!הפיכה למערכת בלתי-תלויה באספה
!שינוי השיטה
!שיטה חדשה
!סיבת השינוי
!הערות
|-
| הרפובליקה הראשונה של גאנה
|1960
|1966
|משטר צבאי

(שהובילה להקמת הרפובליקה השנייה, פרלמנטרית מלאה)
|הפיכה
|
|-
|
|1962
|1964
|המדינה התפרקה
|יצירת הרפובליקה המאוחדת של טנזניה
|התאחדה ליצירת הרפובליקה המאוחדת של טנזניה תלת משטר נשיאותי חד-מפלגתי
|-
|
|1963
|1980
|רפובליקה מנהלית
|חוקה חדשה ומות יוסיפ ברוז טיטו
|משטר חד-מפלגתי תחת המפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה
השינוי לרפובליקה מנהלית חוקק ב-1973 אך מומש רק ב-1980
|-
|
|1992
|2000
|רפובליקה חצי-נשיאותית
|תיקונים חוקתיים
|
|-
|rowspan="2"|
|1985
|1997
|rowspan="2"|רפובליקה פרלמנטרית מלאה
|תיקונים חוקתיים
|rowspan="2"|
|-
|2003
|2010
|תיקונים חוקתיים
|-
! colspan="6" |מערכות מנהליות
|-
|
|1980
|1992
|—
|התפרקות יוגוסלביה
|משטר חד-מפלגתי תחת המפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מונחים ומושגים בפוליטיקה
קטגוריה:ליברליזם
קטגוריה:רפובליקות
קטגוריה:שיטות ממשל