שלמה אלקבץ

רבי שלמה בן משה הלוי אלקבץ (ה'רס"ה, 1505 לערך - ה'שמ"ד 1584 לערך) היה מקובל ופייטן צפתי. נודע בשל פיוטו לכה דודי, שהוכנס לכל סידורי התפילה. עיקר פעילותו ותרומתו בתחום חוכמת הנסתר.

== ביוגרפיה ==
רבי שלמה היה ממשפחה של מגורשי ספרד. הוא נולד בשנת 1505 לערך, ככל הנראה בסלוניקי<ref>חכמי המזרח בארץ ישראל, ח"ב, עמ' 86. ומכאן מקור לפרטים נוספים בביוגרפיה שיובאו לקמן.</ref>. יש המשערים שאביו הוא הדיין רבי משה אלקבץ שישב בצפת, שהיה מחכמי ורבני אדריאנופול.

בצעירותו למד בישיבתו של הרב יוסף טאיטאצאק בסלוניקי. כשהיה בן 25 לערך (סביב שנת 1530), לאחר שנישא לבתו של יצחק הכהן שהיה מעשירי סלוניקי, נסע לאדריאנופול, שם ישב רבי יוסף קארו. באותה תקופה כבר נחשב לגדול בתורה, וסיים את כתיבת ספרו הראשון, 'מנות הלוי' העוסק במגילת אסתר, אותה הוא העניק למשפחת ארוסתו בתור מוהר (עקב מצבו הכלכלי הנחות). באותה עת הושפע כנראה גם מרבי שלמה מולכו, שישב בסלוניקי. בעת ישיבתו באדריאנופול החל לעסוק באינטנסיביות בקבלה, ובספריו ופיוטיו שנכתבו החל מאותה תקופה ניכרת השפעה קבלית. באותה תקופה כתב ספרים נוספים - 'בית אדני', 'עבותות אהבה', 'אילת אהבים' ו'ברית הלוי', האחרון פירוש על דרך הסוד להגדה של פסח.

משערים שאלקבץ הוא יוצר ההגדה המודפסת הראשונה שנקראת על שם המקום שבו ראתה אור לראשונה, ואדי אלחיגארה שמוכרת היום כגוודלחרה (ספרד).

באותם הימים, העיר צפת הייתה המרכז של תורת הקבלה, ובהיותו כבן 30, הגיע לצפת. הוא האמין שרק בארץ ישראל מתגלים סודות הקבלה. בצפת עסק בלימוד והשפיע על אישים כרבי משה קורדובירו (רמ"ק) ורבי יוסף קארו, בעל השולחן ערוך. הגותו הועלתה על הכתב בידיו - הוא כתב כעשרה ספרים, שרק שניים מהם יצאו לאור - ובידי תלמידיו. גם התחלת המנהג של תיקון ליל שבועות מיוחס לו, אחרי שראה, בצוותא עם רבי יוסף קארו, מחזות מופלאים בלילה זה בהיותם בעיר סלוניקי. הוא העיד על קיומו של "מגיד מישרים" המתגלה לידידו, גדול הפוסקים האחרונים:

גם שיריו ופיוטיו היו מושפעים מחוכמת הנסתר. מקובלי צפת, והאר"י בראשם, התייחסו בשלילה לשירה היהודית עד אז, ולמשוררים כמו רבי שלמה אבן גבירול ורבי אברהם אבן עזרא, והעדיפו את השירה שהתחברה לאורה של הקבלה, ובמיוחד את שיריו של הרב אלקבץ ש'מסכימים ברובם עם האמת'. יחס זה מצד מקובלי צפת הפיץ את שירתו של הרב אלקבץ בכל התפוצות. אך, כפי שקרה לרעיונות ומנהגים קבליים אחרים, לעיתים איבדה שירתו של הרב אלקבץ את שורשיה הקבליים, והיא נקראת ומושרת בציבור ללא ידיעה על מקורותיה ובלא כוונות נסתרות.

הוא הרבה לבקר בקברי הצדיקים בגליל והאמין שיש בהם כדי לתת השראה קבלית.

רבי שלמה נקרא על שם זקנו שלמה אלקבץ, אשר היה מגיה ומדפיס עברי. לאביו רבי משה היה אח בשם רבי יהושע. רבי שלמה מביא בספריו פירושים למקרא בשם דודו רבי יהושע.

הרב אלקבץ נפטר בצפת, ככל הנראה לפני שנת 1584, משום שבסידור שיצא לאור בוונציה באותה שנה, הסידור הראשון שבו נכלל פיוטו "לכה דודי", מובא שמו בצירוף ברכת המתים.

==חיבוריו==
*ברית הלוי - י"ט פרקים בסודות יציאת מצרים, ופירוש על הגדה של פסח
*מנות הלוי - פירוש למגילת אסתר, ובסופו דרושים, וינציה ה'שמ"ה
*אילת אהבים - פירוש לשיר השירים, וינציה ה'שי"ב
*שרש ישי - פירוש למגילת רות, קושטא ה'שכ"א, ולאחר מכן בלובלין בשנת ה'שנ"ז
*בית ה - חיבור גדול בחכמת האמת
*בית תפילה - כל תפילות השנה
*לחם שלמה - על תיקוני הסעודה
*אפריון שלמה - פירוש על התורה ונביאים ראשונים
*שומר אמונים - על יסודי הדת
*תפילות ותחינות - על דרך הסוד, לאמרן על קברי צדיקים
*נעים זמירות - פירוש על תהילים
*מאמר הזוהר - קונטרס ביאור מאמר הזוהר בפרשת בראשית על הפסוק "ויעש את שני המאורות הגדולים"
*עבותות האהבה - קבלה על דרך האמת
*מטתו שלשלמה - קבלה בסוד הזיווג
*דברי שלמה- פירוש לתרי עשר
*לכה דודי - פיוט לקבלת שבת
== הנצחה ==
על שמו נקראו מספר רחובות בערי ישראל; צפת, בני ברק, ראשון לציון ("רחוב אלקבץ") וירושלים ("רחוב רבי שלמה אלקבץ").

כמו כן הוקם על שמו רשת תלמודי תורה, כוללים וישיבות בעיר צפת, בשם "מוסדות אלקבץ".

== לקריאה נוספת ==
* משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, חלק ב' (עמ' 87 - 88)
*ברכה זק, כרם היה לשלמה, הוצאת מוסד ביאליק 2018.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://www.jewish-studies.info/shchina.htm איגרת שלמה אלקבץ על תיקון ליל שבועות ]מאת מור אלטשולר
* רחל אליאור,[http://pluto.huji.ac.il/~mselio/besht.pdf ר' יוסף קארו ור' ישראל בעל שם טוב: מטמורפוזה מיסטית, השראה קבלית והפנמה רוחנית], תרביץ, סה, ד (תשנ"ו), עמ' 671–708
* [http://www.hayooyamim.unaux.com/Zorach/shirim/alkabetz.html שיר אודות רבי שלמה אלקבץ מאת זרח הלוי], באתר "היו ימים"
* 
*
*
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפטרים ב-1584
קטגוריה:ילידי 1505
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:רבנים יוונים
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:פייטנים
קטגוריה:תלמידי רבי יוסף טאיטאצאק
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בצפת
קטגוריה:פרשני הגדה של פסח
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:פרשני מגילת אסתר
קטגוריה:קברי צדיקים בארץ ישראל
קטגוריה:סלוניקי: יהודים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-16
קטגוריה:רבנים בצפת במאה ה-16