קפיצה במוט

קפיצה במוט
קפיצה במוט היא מקצוע המשתייך לענף האתלטיקה הקלה. המתחרה במקצוע זה ינסה לקפוץ מעל לרף שהונח בגובה מסוים, תוך כדי שימוש בריצה לתנופה ובמוט כדי לדחוף את עצמו כלפי מעלה ברגע הניתור. היכולות הנדרשות מקופץ במוט הן מהירות, זריזות ושליטה בטכניקת הקפיצה. כמו כן, גם בחירת המוט והתאמתו לקופץ מהווים גורמים משמעותיים במידת הצלחת הקפיצה.

==התפתחות הספורט==
מקורות הספורט, ככל הנראה, ביוון העתיקה. גם הקלטים באנגליה ובני האי כרתים העתיקים נהגו לקפוץ במוט - אבל לא כספורט, אלא כאמצעי לחצות תעלות, שוחות ושאר מקומות לא עבירים.

קפיצה במוט בצורה המוכרת לנו כיום תועדה לראשונה ב-1791, בבית ספר בשנפפנטאל, גרמניה . תיעודים נוספים קיימים משנת 1826 מבריטניה, שם נערכו תחרויות בהשתתפות 1300 מתחרים בסך הכל, בהן הקופצים הגיעו עד לגובה של 3.3 מטר. הענף התפשט לארצות הברית לקראת סוף המאה ה-19, שם החלו להשתמש במשטחי חול לצורך ריכוך הנחיתה על הקרקע. תחילה, מוטות הקפיצה היו עשויים מחומרים נוקשים כגון במבוק ואלומיניום. מוטות קפיצה גמישים נוצרו לראשונה באמצע המאה ה-20 מחומרים מרוכבים כגון פיברגלאס וסיבי פחמן, שאפשרו לקופצים להגיע לגבהים חדשים.

==הספורט כיום==
כיום, מקצוע הקפיצה במוט הוא אחד מארבעת מקצועות הקפיצה באתלטיקה, הוא ענף אולימפי וגם המקצוע השמיני בקרב עשר. מכיוון שהקפיצה במוט והקפיצה לגובה הן קפיצות אנכיות, התחרויות במקצועות אלה מנוהלות בצורה זהה. כל קופץ יכול לבחור את הגובה בו הוא ירצה להתחיל להתחרות. לאחר מכן, הוא מקבל שלושה ניסיונות לעבור את הגובה. אם הקופץ עובר את הגובה, הוא עובר לגובה הבא, שם יהיו לו עוד שלושה ניסיונות. אם הקופץ מפיל את הרף שלוש פעמים ברציפות, הוא מודח מהתחרות, והגובה הרב ביותר שהוא עבר ירשם כתוצאתו. במהלך התחרות, הקופצים יכולים לדלג על גבהים. אם קופץ פוסל פעם אחת בגובה מסוים, הוא יכול לבחור לדלג על הגובה הזה, ולעבור לגובה הבא, אך הוא יקבל רק שני ניסיונות לעבור אותו. בדומה לכך, אם קופץ פוסל פעמיים בגובה מסוים, הוא יכול לדלג לגובה הבא, אך הוא יקבל רק הזדמנות אחת לעבור אותו.

המתחרה שעבר את הגובה הרב ביותר, הוא המנצח בתחרות. אם תוצאתם של שני קופצים ומעלה זהה, המנצח הוא זה שפסל פחות פעמים בגובה האחרון אותו עבר. אם לשני קופצים כמות זהה של פסילות בגובה האחרון אותו עברו, הקופץ בעל כמות הפסילות הנמוכה ביותר בכל קפיצותיו, הוא המנצח.
במידה והשוויון נשמר, המתחרים ינסו לעבור גובה נוסף. במידה ויש שוויון בין שני קופצים שאינם מתחרים על מדליה, הם לרוב לא ידרשו לנסות לעבור עוד גובה, והשוויון ישמר.

המתקנים הנחוצים לצורך קיום תחרות קפיצה במוט, דומים למתקנים הנחוצים לקיום תחרות קפיצה לגובה - מזרן, רף, ועמודים מתכווננים, שבאמצעותם קובעים את גובה הרף.
אם המוט שאיתו האתלט קופץ עובר בגובהו את הרף והפילו, תינתן לאתלט פסילה, גם אם הצליח לעבור את הגובה. אם המוט נשבר במהלך ניסיון קפיצה, הקפיצה לא נחשבת, ולקופץ ניתן ניסיון נוסף.
לקופץ יש זמן מוגבל בו הוא צריך לבצע קפיצה. הזמן המוגבל משתנה בהתאם לרמת התחרות, ובהתאם למספר הקופצים שנשארו בתחרות. במידה והקופץ לא מצליח לקפוץ בפרק הזמן הזה, תירשם לו פסילה.

==שיאי עולם==
===נשים===
* אצטדיון - ילנה איסינבייבה (), קבעה 5.06 מטר, ב-28 באוגוסט 2009, בציריך שבשווייץ
* אולם - ג'ן שור (), קבעה 5.03 מטר, ב-30 בינואר 2016, בברוקפורט, ניו יורק שבארצות הברית
===גברים===
* אצטדיון - ארמנד דופלנטיס (), קבע 6.26 מטר ב-25 באוגוסט 2024, בפולין.<ref></ref>
* אולם - ארמנד דופלנטיס (), קבע 6.22 מטר ב-25 בפברואר 2023, בפראן, קלרמון, צרפת.

==מועדון 6 מטר==
"מועדון 6 מטר" הוא כינוי לקופצים במוט שעברו את הגובה 6 מטרים.

בשנת 1985 סרגיי בובקה, באותה העת מברית המועצות, זכה להיות הקופץ הראשון שצלח את גבול 6 המטרים. "מועדון 6 מטר" מורכב מגברים בלבד.

{| cellpadding="1"
|-
| valign=top width=52%|

===אצטדיון===
{| class="wikitable"
!שם
!לאום
!שיא אישי (מטר)
!שנה בה קבע את שיאו האישי
!שנה בה עבר לראשונה 6 מטר
|-
|ארמנד דופלנטיס
|
|6.26
|2024
|2018
|-
|סרגיי בובקה
| / 
|6.14
|1994
|1985
|-
|קיי סי לייטפוט
|
|6.07
|2023
|2023
|-
|סם קנדריקס
|
|6.06
|2019
|2017
|-
|מקסים טרסוב
|
|6.05
|1999
|1997
|-
|דמיטרי מרקוב
| / 
|6.05
|2001
|1998
|-
|רנו לאבילני
|
|6.05
|2015
|2009
|-
|בראד ווקר
|
|6.04
|2008
|2006
|-
|אוקרט בריץ
|
|6.03
|1995
|1995
|-
|ג'ף הרטוויג
|
|6.03
|2000
|1998
|-
|טיאגו דה סילבה
|
|6.03
|2016
|2016
|-
|פיוטר ליסק
| 
| 6.02
|2019
|2018
|-
|איגור טרנדנקוב
|
|6.01
|1996
|1996
|-
|טים מאק
|
|6.01
|2004
|2004
|-
|יבגני לוקיאננקו
|
|6.01
|2008
|2008
|-
|ביורן אוטו
|
|6.01
|2012
|2012
|-
|סטיבן הוקר
|
|6.00
|2008
|2008
|-
|רודיון גטאולין
| / 
|6.00
|1989
|1989
|-
|טים לובינגר
|
|6.00
|1997
|1997
|-
|טובי סטיבנסון
|
|6.00
|2004
|2004
|-
|פול ברג'ס
|
|6.00
|2005
|2005
|-
|טימור מורגונוב
|
|6.00
|2018
|2018
|-
|כריס נילסן
|
|6.00
|2022
|2022
|-
|ארנסט ג'ון אוביינה
|
|6.00
|2023
|2023
|-
|עמנואל קראליס
|
|6.00
|2024
|2024
|}

===אולם===
{| class="wikitable"
!שם
!לאום
!שיא אישי (מטר)
!שנה בה קבע את שיאו האישי
!שנה בה עבר לראשונה 6 מטר
|-
|ארמנד דופלנטיס
|
|6.22
|2023
|2018
|-
|רנו לאבילני
|
|6.16
|2014
|2009
|-
|סרגיי בובקה
| / 
|6.15
|1993
|1985
|-
|סטיבן הוקר
|
|6.06
|2009
|2008
|-
|כריס נילסן
|
|6.05
|2022
|2022
|-
|ג'ף הרטוויג
|
|6.02
|2002
|1998
|-
|רודיון גטאולין
| / 
|6.02
|1989
|1989
|-
|סם קנדריקס
|
|6.01
|2020
|2017
|-
|מקסים טרסוב
|
|6.00
|1999
|1997
|-
|ז'אן גלפיון
|
|6.00
|1999
|1999
|-
|דני אקר
|
|6.00
|2001
|2001
|-
|שונסי ברבר
|
|6.00
|2016
|2016
|-
|-
|פיוטר ליסק
|
|6.00
|2017
|2017
|-
|קיי סי לייטפוט
|
|6.00
|2021
|2021
|-
|-
|סונדרה גוטורמסן
|
|6.00
|2023
|2023
|-
|}
|}

===קופצי מוט מפורסמים===
* סרגיי בובקה () - הקופץ הראשון שעבר 6 מטרים, שבר את שיאי העולם 35 פעמים. אחרי שפרש החזיקו שיאיו באולם ובאצטדיון עוד 21 ו-26 שנים בהתאמה.
* קורנליוס וורמרדאם () - שיאן עולם בתקופת מלחמת העולם השנייה, החזיק בשיא העולם במשך 17 שנים.
* בוב ריצ'רדס () - אלוף אולימפי פעמיים ברציפות (הלסינקי 1952 ומלבורן 1956).
* בוב סיגרן () - אלוף אולימפי (מקסיקו סיטי 1968) ושיאן העולם בעבר.
* ארמנד דופלנטיס () - אלוף אולימפי פעמיים ברציפות, פעמיים ברציפות אלוף עולם ושיאן העולם הנוכחי.

== קופצות במוט הטובות בהיסטוריה ==
{| class="wikitable"
! דירוג!! תוצאה!! אצטדיון/אולם !!אתלטית!! לאום!! תאריך!! מיקום
|-
! 1
|5.06 מטר || אצטדיון || ילנה איסינבייבה || || 29 באוגוסט 2009 || ציריך, שווייץ
|-
! 2
|5.03 מטר || אולם || ג'ן שור || || 30 בינואר 2016 || ברוקפורט, ארצות הברית
|-
! 3
| 5.01 מטר || אצטדיון || אנג'ליקה סידורובה || || 9 בספטמבר 2021 || ציריך, שווייץ
|-
!4
|5.00 מטר || אצטדיון || סנדי מוריס || || 9 בספטמבר 2016 || בריסל, בלגיה
|-
!5
| 4.95 מטר || אצטדיון ||קייטי מון || || 26 ביוני 2021 || יוג'ין, ארצות הברית
|-
! 6
|4.94 מטר || אצטדיון || אלייזה מקרטני || || 17 ביולי 2018 || Jockgrim, גרמניה
|-
!rowspan=2|7
|4.91 מטר || אצטדיון || יאריסלי סילבה || || 2 באוגוסט 2015 || בקום, גרמניה
|-
|4.91 מטר || אצטדיון || קטרינה סטפנידי || || 6 באוגוסט 2017 || לונדון, הממלכה המאוחדת
|-
!rowspan=2|9
|4.90 מטר || אולם || דמי פיין || || 20 בפברואר 2016 || ניו יורק, ארצות הברית
|-
|4.90 מטר || אצטדיון || הולי ברדשאו || || 27 ביוני 2021 || מנצ'סטר, אנגליה
|}

== קופצי המוט הטובים בישראל ==
* אלכס אברבוך - שיאן ישראל הנוכחי (5.93), סגן אלוף העולם (אדמונטון 2001) ופעמיים ברציפות אלוף אירופה (מינכן 2002 וגטבורג 2006)
* דני קרסנוב - שיאן ישראל בעבר, השתתף ב-3 אולימפיאדות והגיע פעמיים לשלב הגמר
* נעמה ברנשטיין שיאנית ישראל (4.35)

== האלופות והאלופים האולימפיים בקפיצה במוט ==
== האלופות והאלופים העולמיים בקפיצה במוט ==

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתלטיקה: מקצועות שדה
קטגוריה:ספורט אולימפי