משימת רקיע

משימת רקיע הייתה משימת שיגורו של האסטרונאוט הישראלי איתן סטיבה, כחבר צוות Axiom Mission 1 לתחנת החלל הבינלאומית. משימת רקיע הובלה על ידי קרן רמון ובשיתוף סוכנות החלל הישראלית במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה. במסגרת המשימה השלים סטיבה עשרות ניסויים מדעיים והדגמות טכנולוגיות, העביר תכנים חינוכיים, יצר והציג אמנות ישראלית בתחנת החלל.

שם המשימה 'רקיע' נבחר בהצבעה שנערכה על ידי משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה הישראלי מתוך שלושה שמות אשר הגיעו לקו הגמר: רקיע, אלומה וקדמה<ref></ref>.

סטיבה המריא לחלל כחבר צוות Ax-1, אשר שהה בתחנת החלל הבינלאומית במשך 200 שעות והיה צוות האסטרונאוטים הפרטיים הראשון. אנשי הצוות היו המפקד, האסטרונאוט האמריקני-ספרדי וסגן נשיא אקסיום ספייס, מייקל לופז-אלגריה, איתן סטיבה, לארי קונור ומארק פאטי. ב-22 בדצמבר 2021, סוכנות החלל נאס"א הודיעה כי ארבעת אנשי הצוות עברו את כל ההערכות הרפואיות הנדרשות וכי הוועדה הרב-לאומית שמאשרת את המשימות לתחנת החלל העניקה את האישור הנדרש לטיסה<ref></ref>. המשימה יצאה לדרך ב-8 באפריל 2022<ref name=":0"></ref>.

== משימה מדעית, חינוכית ואמנותית ==
לשם ביצוע המשימה עבר סטיבה הכשרת אסטרונאוט.

במסגרת החלק המדעי של המשימה, ביצע סטיבה מספר ניסויים שנבחרו על ידי ועדה מדעית טכנולוגית בראשות ענבל קרייס, מנהלת התוכנית המדעית של משימת 'רקיע' ומנהלת החדשנות בחטיבת מערכות טילים וחלל בתעשייה האווירית<ref name=":0" />. בין הניסויים שהוכרז שיבוצעו במסגרת המשימה:
* ניסוי של חברת החשמל בשיתוף חברת StoreDot שיבחן את הביצועים של סוללת ליתיום-יון חדשנית בתנאי מיקרו-כבידה<ref></ref>.
* ניסוי שפותח במערך האונקולוגי שבמרכז שניידר לרפואת ילדים שאף לאפיין את תנאי מחלת הלוקמיה בתנאי תת-כבידה בנוכחות והעדר כימותרפיה<ref></ref>.
* ניסוי שפותח על סמך מחקר של פרופסור שולמית לבנברג מהפקולטה להנדסה ביו-רפואית בטכניון בחיפה, ובחן אפשרות לייצור בשר מתורבת בחלל בטכנולוגיה של חברת אלף פארמס<ref name=":1"></ref>.
* ניסוי שתוכנן ונבנה על ידי חוקרים מהפקולטה להנדסת מכונות בטכניון, בשיתוף פעולה עם חוקרים ממרכז המידע של נאס"א, בחן את היכולת לנצל את תנאי המיקרו-כבידה בחלל לייצור עדשות באיכות גבוהה באמצעות עיצוב נוזלים והקשחתם<ref name=":1" />.
* מחקר שכלל בדיקת הפעילות החשמלית במוח (EEG) בתנאי חלל כדי להדגים את ההיתכנות המעשית של מעקב אחר שינויים אורכיים בפעילות המוח ובתפקוד הקוגניטיבי במהלך שהייה מתמשכת בחלל, וכדי לזהות ולכמת את השינויים על מנת לנטר את בריאות המוח ומערכת העצבים של אסטרונאוטים. בנוסף, הניסוי ניסה לאפיין שינויים בתפקודים קוגניטיביים מרכזיים ואת הביטוי שלהם בפעילות המוחית<ref></ref>.

בין הפרויקטים החינוכיים שבוצעו במסגרת המשימה<ref></ref>:
* "סיפור מהחלל": הקראת סיפור של סופרים ישראלים בעברית בתחנת החלל, בשיתוף ספריית פיג'מה.
* "הפחמן הדו-חמצני ואני": תוכנית להכרת נושא פליטות גזי חממה (ובפרט פחמן דו-חמצני).

משימת רקיע כללה גם פרויקט בתחום האמנות, בשיתוף המרכז הישראלי לאמנות דיגיטלית בחולון, ובתמיכה של מועצת הפיס לתרבות<ref></ref>. אוצר ומנהל פרויקט האמנות של המשימה, אודי אדלמן, פנה לעשרות אמנים בולטים וליווה אותם בעת שיצרו יצירות ייחודיות עבור משימת 'רקיע' אשר ניצלו את התנאים הפיזיקליים הייחודיים של תחנת החלל הבינלאומית. מטרת פרויקט האמנות היא ליצור צורות, פעולות ומחשבות פורצות דרך העוסקות במהות האנושית, בזמן ובחלל. כ-11 יצירות אמנות נווצרו ויוצגו בתחנת החלל הבינלאומית, חלקן כלל את השתתפותו של איתן סטיבה. בין האמנים המשתתפים: ליאת סגל, יסמין מרוז, דנה יהלומי, אהד פישוף, האלה אבו פריח, רום אל קאדי, נסרה אזברגה, עולה אלקרינאוי, יוסרא אבו כף, עפרי כנעני, נמרוד אסטרחן, ינאי טויסטר, יעל פרנק, מעין צדקה, שחר פרדי כסלו, יזהר כהן ואסד עזי<ref></ref>. בין הנושאים בהם עסקו העבודות שהוצגו בתנאי תת-כבידה: הממדים לא אנושיים – האסטרונומי, המולקולרי, הווירטואלי; הגוף האנושי בחלל; פסיכולוגיה של השהות בחלל; סאונד ותקשורת בתחנת החלל; וכן חיבורים למשימות המדעיות והחינוכיות והרחבתן<ref></ref>.

== תרומה למדע הישראלי ==
המשימה מנוהלת על ידי עמותה המאפשרת למדינת ישראל לתמוך בה באמצעות מימון יזמים ומדענים ששולחים למשימה ניסויים, לתמוך בפעילות החינוכית שלה ולהיות שותפה מלאה לוועדת ההיגוי. כך, מדינת ישראל שותפה למעשה בכל היבט במשימה ומסייעת בפן החינוכי, הכלכלי, המדעי והטכנולוגי<ref></ref>.

המחקרים והניסויים שצפויים להתבצע במסגרת משימת רקיע מביאים לידי ביטוי שיתופי פעולה בינלאומיים בין חוקרים, חברות הזנק ומוסדות ישראליים לבין גופים בעולם, ובכך מביאים לידי ביטוי את מעמדם העולמי של הטכנולוגיה, היזמות והמדע הישראליים<ref></ref>. המחקרים צפויים לתרום לחיזוק היכולות המדעיות ברמה הלאומית, להבנת תהליכים טכנולוגיים, ולשיפור איכות החיים על פני כדור הארץ ומחוצה לו<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.space.gov.il/תגיות/משימת-רקיע-איתן-סטיבה-האסטרונאוט-הישראלי-השני משימת רקיע], באתר סוכנות החלל הישראלית
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכנית החלל הישראלית
קטגוריה:2022 במדע
קטגוריה:דרגון 2
קטגוריה:תחנת החלל הבין-לאומית