חנניה חביב אזולאי

רבי חנניה חביב אזולאי (ירושלים, 1876- קזבלנקה, 1935) כיהן כרב העיר לייז' שבבלגיה, מו"צ בעיר קונסטנטין שבאלג'יריה וראש ישיבת "מקור חיים" בעיר קזבלנקה שבמרוקו.

== ביוגרפיה ==
רבי חנניה נולד בירושלים (אז חלק מהאימפריה העות'מאנית) למשפחה ספרדית המיוחסת לחיד"א<ref>כך מופיע בהסכמות לספר קריית חנ"א</ref>. למד בישיבות הספרדים בירושלים ובעיקר אצל רבו המובהק רבי רפאל יצחק ישראל, ששימש כאב בית הדין הספרדי בעיר.

==== שליחותו בצרפת ====
בשנת ה'תרנ"ח, מינה המהרי"ל דיסקין את רבי חנניה לשמש כשד"ר בקהילות היהודיות בצרפת. לאחר פטירתו של המהרי"ל דיסקין, כשרבי חנניה כבר שהה בצרפת, התעוררה מחלוקת בין הקהילה הספרדית לקהילה האשכנזית בירושלים לגבי השימוש בכסף שייאסף על ידי רבי חנניה. כששמע רבי חנניה ששליחותו מעוררת מחלוקת בקרב העדות והקהילות השונות בירושלים החליט לפרוש מתפקידו כשד"ר.

רבי חנניה תכנן לחזור לירושלים, אבל לבקשתו של הרב צדוק הכהן, רבה הראשי של צרפת, הוא השתקע בפריז והחל ללמד בבית המדרש הרבני של צרפת. רבי חנניה לימד בבית המדרש כעשר שנים עד שבשנת ה'תרס"ח הוא חלה ורופאיו יעצו לו לעזוב את פריז כי מזג האוויר בה פוגע במצבו הבריאותי ומקשה על החלמתו. בעקבות המלצות הרופאים היגר רבי חנניה לבלגיה.

==== רבה של לייג' ====
לאחר הגירתו לבלגיה התמנה רבי חנניה לרב הקהילה היהודית בעיר לייז', העיר השלישית בגודלה במדינה. בזמן כהונתו כרב העיר, למרות שיצר קשרים והשפע בקרב מנהיגי הקהילה, מיעט רבי חנניה להתעסק בעניינים מעוררי מחלוקת אלא התמקד בלימוד התורה. כך למשל כתב באיגרת ששלח לראשון לציון רבי משה פרנקו בשנת ה'תרע"ג <ref>המכתב מצוטט על ידי ההיסטוריון משה דוד גאון בספרו תולדות חכמי ירושלים.</ref>.

בזמן שהותו באירופה, עמד רבי חנניה בקשרי מכתבים בענייני הלכה ועוד, עם חכמי ירושלים.

==== פעילותו בצפון אפריקה ====
בשלהי חודש ניסן שנת ה'תרע"ז היגר רבי חנניה לעיר קזבלנקה שבמרוקו. שם הקים את ישיבת "מקור חיים" ועמד בראשה.<ref>ראו מסמך שכתב אודות סדר הלימוד בישיבה בשם: [https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990040868630205171/NLI תקנות סדרים עמודים וחוקים לישיבת מקור חיים" בקזבלנקה], באתר הספרייה הלאומית.</ref> הישיבה כללה לימוד זוהר לבעלי בתים.

לאחר שהתפנתה שם משרת הרבנות, התמודד רבי חנניה על התפקיד אבל הפסיד לרבי משה מאיר חי אליקים מטבריה. בשנת ה'תרפ"ב השתתף רבי חנניה בייסודו של כתב עת בשם "אור המערב". בניגוד לכתבי עת אחרים באותה תקופה, שפתו של כתב עת זה הייתה השפה הערבית-יהודית שבה דברו יהודי קזבלנקה ואזורים נוספים במרוקו. וכך יכלו דוברי הערבית היהודית להתעדכן בנעשה אצל אחיהם היהודים במדינות אחרות, וכך התחזק הקשר בין יהודי מרוקו לבין בני עדות אחרות.

בשנת ה'תרפ"ד, עזב רבי חנניה את קזבלנקה לתקופה מסוימת, ועבר לתוניסיה, לצורך הדפסת ספריו. בזמן שהותו בתוניס התגורר רבי חנניה בביתו של רבי משה חדד בעיירה נאבל שעל יד הבירה תוניס ולמד עם חכמי הקהילה בבתי המדרש בנאבל ובתוניס. רבי חנניה יצר קשרים עם רבים מחכמי תוניס ובמיוחד עם ראש רבני תוניס רבי משה שתרוג.

בשהותו בתוניס, נודע לו על פולמוס הלכתי שהתעורר בקהילת קזבלנקה לאחר עזיבתו. רבי חנניה נטל חלק פעיל בפולמוס וכתב תשובה מקיפה בנושא, ואף זכה לתמיכה בקרב חלק מחכמי מרוקו. אמנם היו מחכמי מרוקו שהתנגדו, כדוגמת רבי משה מאיר חי אליקים שפרסם ספר בשם "מלחמת המגן" בו חלק בחריפות רבה על מסקנותיו של רבי חנניה.

לאחר שהותו בתוניסיה עבר רבי חנניה לאלג'יריה ושימש כמו"צ בעיר קונסטנטין. בזמן כהונתו בקונסטנטין, פנה אליו רבי חיים רוזנברג, רב העיר אנקונה שבאיטליה, שעסק בחקר כתבו של החיד"א, ושאל את רבי חנניה מה שלשלת היוחסין המדויקת בין החיד"א לבינו, וביקש מרבי חנניה עזרה בהשגת כתבי יד של החיד"א<ref>[https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990040865960205171/NLI רוזנברג, חיים] באתר הספרייה הלאומית.</ref>.

לאחר תקופת כהונתו כמו"צ באלג'יריה חזר רבי חנניה לקזבלנקה<ref>לכל המאוחר בשנת ה'תרפ"ז שכן בסיוון ה'תרפ"ז שלח אליו יעקב דאהן [https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL004085748/NLI מכתב] לקזבלנקה. </ref> כדי לשוב ולעמוד בראשות ישיבת "מקור חיים".

==== שארית חייו ====
בשנת ה'תרצ"ב נסע רבי חנניה לביקור נוסף באירופה לצורך מימון הדפסת ספריו. בזמן שהותו בפריז חלה רבי חנניה ואושפז בבית חולים בעיר. הוא השתחרר מבית החולים ביום כ"ד שבט ה'תרצ"ב. מצרפת המשיך רבי חנניה ללונדון בה התעכב תקופה מסוימת והיה שותף לייסוד כתב עת בשם "הציון". לאחר סיום מסעו חזר רבי חנניה לקזבלנקה והמשיך לעמוד בראשות ישיבת מקור חיים עד פטירתו ביום י"ב אב תרצ"ה (13.07.1935).

חלק מהמסמכים והמכתבים שהיו ברשותו של רבי חנניה נתרמו על ידי נכדתו, הגב' פלורה אזולאי לספריה הלאומית בירושלים, שם רוכזו באוסף בשם "אוסף חנניה חביב אזולאי".<ref></ref>

== משפחתו ==
שם אביו הוא יוסף<ref>כך נכתב בכתובת בנו ניסים שמעון כשנישא לשמחה קדוש ביום י"ג חשון תש"א.</ref> . שמה של אמו הוא אסתר ובחודש טבת ה'תרע"ג היא התגוררה בבית המחסה לעניים של עדת המערביים בירושלים<ref name=":0">על פי מכתבו של רבי חנניה לראשון לציון הרב פרנקו שמובא אצל משה דוד גאון.

ניתן לצפות במקור הדברים כאן:

https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=36724&st=&pgnum=42</ref> עד לפטירתה בכ"ט בתמוז תרע"ג<ref></ref>. שניהם נטמנו בבית העלמין בהר הזיתים. לרבי חנניה חביב היו שתי אחיות גדולות ממנו: האחת, עזיזה<ref name=":0" /> אשר נולדה ביום י"ז בשבט תרכ"ה (13.02.1865) והתחתנה עם שלום דהן ונטמנה גם היא בבית העלמין בהר הזיתים לצד אביה רבי יוסף אזולאי<ref></ref>. האחות השנייה הייתה רחל שנולדה בחודש חשון שנת תרכ"ט (1868)<ref>כפי שכתב רבי יוסף אזולאי בעצמו דברים אלו לזיכרון ונמצאים בסוף כתב יד גינת ורדים הנמצא כאן:

https://www.nli.org.il/he/discover/manuscripts/hebrew-manuscripts/itempage?vid=MANUSCRIPTS&docId=PNX_MANUSCRIPTS997009165989205171&scope=PNX_MANUSCRIPTS&SearchTxt=%D7%92%D7%A0%D7%AA%20%D7%95%D7%A8%D7%93%D7%99%D7%9D</ref>.

לרבי חנניה ולאשתו רחל<ref>כך ידוע שמה בקרב המשפחה.</ref> נולדו ארבעה בנים ובת. בנו הגדול הוא דוד חי שנולד בשנת תרס"ד. לאחריו, בשנת תרס"ח נולד בנו ניסים שמעון, בשנת תרע"ה נולדה בתו אסתר, בנו אבנר ובנו הקטן שלום, שנפטר בגיל שלוש עשרה שנה בהיותו בקזבלנקה. בשנת 1930 נערכה בקזבלנקה חתונתו של שמעון ניסים, בנו של רבי חנניה<ref>החתונה מוזכרת ב[https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990040861430205171/NLI מכתב] באיטלקית ששלח רבי כלפאללה נחום מטריפולי לרבי חנניה בו הוא מודה על הזמנתו לחתונת בנו.

המכתב נמצא באתר הספרייה הלאומית: https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990040861430205171/NLI</ref>. בשנת 1940 נישא בשנית בנו ניסים שמעון לשמחה שימי קדוש בתו של רבי שלמה קדוש הדרשן של העיר מראכש<ref>כך מופיע בכתובתם מיום י"ג בחשוון תש"א (14 בנובמבר 1940).</ref>.

נכדו, איימי הונור אזולאי, משמש כרקדן פלמנקו תחת שם הבמה "Antonio VARGAS" (אנטוניו ורגס)<ref>ראה באתר שלו [https://www.flamencosinfronteras.com.sg/the-company כאן] על אודותיו וקורות חייו.</ref>. שאר נכדיו מתגוררים כיום בערי אנגליה.

== ספריו ==
רבי חנניה חיבר כמה ספרים. חלקם נדפסו בשנים תרפ"ד - תרפ"ו בסיוע נדיבים מתוניס ואלג'יר. לצורך השגת מימון להדפסת שאר ספריו עמד רבי חנניה בקשרי מכתבים עם רבי דוד דה-סולה-פול, רב העדה הספרדית-פורטוגזית בניו יורק<ref>[https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990040861820205171/NLI פול, דוד דה סולה] באתר הספרייה הלאומית</ref>, רבי אליהו משה פרנסיס, מרבני הקהילה הספרדית-פורטוגזית בעיר אמסטרדם שבהולנד<ref>[https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990040861960205171/NLI פרנסיס, אליאו משה] באתר הספרייה הלאומית.</ref>, רבי לואידור בלום מלייפציג שבגרמניה<ref>[https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990040857770205171/NLI בלום, לואידור] באתר הספרייה הלאומית</ref>, והפילנתרופית היהודית-עיראקית מלונדון פרחה ששון<ref>[https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990040866050205171/NLI ששון, פרחה] באתר הספרייה הלאומית</ref>. בחלק ממכתביו כתב רבי חנניה על תוכניתו לנסוע לאירופה ולאמריקה לצורך איסוף תרומות להדפסת ספריו, ורבי אליהו משה פרנסיס ורבי דויד דה סולה פול ממליצים לו לא לבוא להולנד ולארצות הברית בשל משבר כלכלי בארצותיהם. לחלק מהספרים לא הצליח רבי חנניה להשיג את הסכום לצורך הדפסתם ולכן הם נשארו בכתבי יד וככל הנראה לא שרדו.

להלן רשימת ספריו של רבי חנניה ותיאורם בקצרה-
*מורה צדק - ספר שאלות ותשובות על סדר השולחן ערוך. חלק א נדפס בג'רבה בשנת ה'תרפ"ד, עם הסכמה מאת רבי משה שתרוג. רבי חנניה רצה להדפיס בגרמניה את שלושת הכרכים הנוספים של ספרו ולצורך זה נדפסה בברלין בשנת 1926 חוברת בת 8 עמודים ובה המלצות מאת שמונה מרבני גרמניה לספרו של רבי חנניה.
*מגן הדת - הודפס בכ"א אדר ה'תרפ"ה, בדפוס "הציוני" שבאי ג'רבא שבדרום תוניסיה. לספר ניתנה הסכמתה מרבי משה שתרוג, רבה הראשי של תוניסיה. בראש הספר הודפסה תשובתו של רבי חנניה בעניין פולמוס הייבום בקזבלנקה. ולאחר מכן כמה מאמרים שכתב רבי חנניה במטרה <ref>כלשונו של רבי חנניה עצמו בספרו מגן הדת, עמ' 26.</ref>. במאמריו אלה הציע רבי חנניה כמה הצעות לשיפור המצב בקהילות צפון אפריקה. בין הצעותיו- תקנות וכללים להסדיר את הליכי בחירת רבני הקהילות, ותוכנית לימודים מפורטת ואחידה לתלמודי התורה ובתי המדרש בקהילות השונות<ref>בשער הספר כתוב שזה חוברת מס' א ונראה שרבי חנניה תכנן להדפיס חלקים נוספים מהספר. באחד העמודים הראשונים אף מופיע רשימת נושאים שיובאו בחוברת ב מהספר. אך כנראה לבסוף לא נדפסה חוברת ב.</ref>.
*עולם קטן - קונטרס שבו ההספד שהספיד רבי חנניה בבית הכנסת הגדול בתוניס בשבת חיי שרה ה'תרפ"ה על פטירתו של רבי יהודה הקטן, שהיה אחד מחכמי ועשירי הקהילה היהודית בתוניס. הקונטרס נדפס ביחד עם ספר מגן הדת. הדפסת הקונטרס מומנה על ידי אליהו הקטן, בנו של רבי יהודה הקטן.
* קריית חנ"א - ספר דרשות. חלק א נדפס בשנת ה'תרפ"ו בעיר סוסה שבדרום תוניסיה. לספר נתנו הסכמות מרבי משה שתרוג, רבה הראשי של תוניסיה, ורבי מיכאל בן סעייד, רב העיר ווהראן שבאלג'יריה. מכיוון שבתקופה זו כיהן רבי חנניה ברבנות באלג'יריה ולא היה יכול לבוא למקום הדפוס בתוניסיה ולפקח על הדפסת הספר, מינה רבי חנניה את רבי [https://www.hyomi.org.il/page.asp?id=465 שמואל טייב], רב העיר בנזרת להתעסק בסידור הספר והבאתו לדפוס. רבי שמואל טייב גם כתב שיר והקדמה לספר ובהם הוא מתאר ומשבח את הספר. בכל אחת מהדרשות פותח רבי חנניה במאמר חז"ל ובמהלך הדרשה עוסק בביאורו. בהקדמת הספר כותב רבי חנניה שבספר יהיו 620 דרשות אבל חלק א (שכנראה הוא היחיד שנדפס בסופו של דבר) מכיל רק את 96 הדרשות הראשונות וכנראה שהשאר נותר בכתב יד.
*אורן של חכמים - פירוש על שולחן ערוך אורח חיים ויורה דעה. לא נדפס אלא נותר בכתב יד<ref>כתב יד זה נמצא בספרית הגאון רבי יעקב משה הלל שליט"א ראש מכון "אהבת שלום", ירושלים.</ref>. מוזכר בהסכמת רבי משה שתרוג לספר קריית חנ"א.
*כתב יד אחד שלו מיום כ"ז באייר תרע"ח נמצא בתכריך כתביו של הגאון הקדוש רבי מצליח מאזוז הי"ד ויצא לאור בספר הזיכרון "ואביו שמר" בשנת תשס"ז. נדפסה בחלק ב' סימן ג<ref>ספר ואביו שמר באתר [https://tablet.otzar.org/#/b/51099/p/31/t/10.00.21939895695339207/fs/qzDdlplspnJZsxh1GP3ocrkmgVU1GkCCiO1TuK8owmD3/start/0/end/6/c/1695860227691 אוצר החכמה]:</ref>.
*בנוסף לספריו אלה נמצאים באוסף חנניה חביב אזולאי שבספריה הלאומית עוד שני חיבורים קצרים בכתב ידו של רבי חנניה- תשובה הלכתית שנכתבה בתוניס בשנת ה'תרפ"ה ובה הוא דן האם מותר להכין תרופות מגרעיני ענבים של גויים, ודרשה בענייני חזרה בתשובה, שנאמרה על ידו בקזבלנקה ביום כיפור שנת 1930.

== לקריאה נוספת ==

* אלעזר חיים בונן, קדושת שלמה עמודים 85-123, תולדות חייו של רבי חנניה חביב שהיה מחותנו של רבי שלמה קדוש, האיש בו עוסק הספר הנ"ל. אזור, תשפ"ד.

== קישורים חיצוניים ==
* רבי חנניה חביב אזולאי, [https://beta.hebrewbooks.org/33161 מגן הדת,] ג'רבה, תרפ"ה, באתר HebrewBooks.
* רבי חנניה חביב אזולאי, [https://beta.hebrewbooks.org/41949 קריית חנ"א], סוסה, תרפ"ו, באתר HebrewBooks.
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:רבנים בלגים
קטגוריה:רבנים צרפתים
קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:קונסטנטין: רבנים
קטגוריה:רבנים תוניסאים
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:ראשי ישיבות בארצות האסלאם
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:קזבלנקה: רבנים
קטגוריה:פריז: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1876
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1935