OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יהואחז (מלך ישראל)

יהואחז או יואחז בן יהוא הוא דמות מקראית, לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנים 814 לפנה"ס עד 800 לפנה"ס.

== שמו ==
רוב ההופעות של מלך זה במקרא הן בצורה "יהואחז", אך במקרה אחד () נכתב שמו "יואחז". הממצא האפיגרפי מממלכת ישראל מראה שהרכיב התאופורי המכוון לשם יהוה היה בממלכת ישראל תמיד "יו" ולא "יהו" (שהיה נפוץ בממלכת יהודה). לכן מקובל שמקור התערובת בין הרכיב "יו" ו"יהו" במקרא הוא בפעילותם של מתקני נוסח מאוחרים לתקופת בית ראשון.<ref>.</ref>

== מלכותו ==
על יואחז מלך ישראל מסופר במלכים ב יג, א-ט. ימי יואחז הם ימי השפל הקשים ביותר בתולדות ממלכת ישראל. מלכי ארם-דמשק – חזאל ובנו בן הדד השלישי – שלטו הלכה למעשה על רוב שטחי ממלכת ישראל, ויואחז היה בבחינת מלך חסות הכפוף לארמים. על מצבהּ החמור של ישראל ניתן ללמוד מ: "כִּי לֹא הִשְׁאִיר לִיהוֹאָחָז עָם כִּי אִם חֲמִשִּׁים פָּרָשִׁים וַעֲשָׂרָה רֶכֶב וַעֲשֶׂרֶת אֲלָפִים רַגְלִי כִּי אִבְּדָם מֶלֶךְ אֲרָם וַיְשִׂמֵם כֶּעָפָר לָדֻשׁ".

ממחזור סיפורי אלישע הנביא (מלכים ב פרקים ה-ז) משתקפת גם-כן תקופת שפל זו. אף על פי ששמו של יואחז לא נזכר במפורש, והסיפורים מופיעים בתוך ימי יורם, רבים פירשו שהתואר "מלך ישראל" מכוון דווקא אליו. הוא זה שהצטווה לרפא את נעמן שר-צבא ארם מצרעתו, והוא גם זה שעמד אין אונים בפני מסעות השוד המרובים שערכו הארמים בארץ, ובימיו אף התרחש מצור ארמי על בירתו שומרון (מלכים ב ה, ו; ו, ח-כג).

חוקר המקרא יחזקאל קויפמן טוען כי תקופת השעבוד לארמים משתקפת בנבואות עמוס על הגויים ויש בהן הד לאכזריות הארמים: "כֹּה אָמַר ה' עַל שְׁלֹשָׁה פִּשְׁעֵי דַמֶּשֶׂק וְעַל אַרְבָּעָה לֹא אֲשִׁיבֶנּוּ עַל דּוּשָׁם בַּחֲרֻצוֹת הַבַּרְזֶל אֶת הַגִּלְעָד" (). גם אדום נזכרת באותה נבואה: "כֹּה אָמַר ה' עַל שְׁלֹשָׁה פִּשְׁעֵי אֱדוֹם וְעַל אַרְבָּעָה לֹא אֲשִׁיבֶנּוּ עַל רָדְפוֹ בַחֶרֶב אָחִיו וְשִׁחֵת רַחֲמָיו וַיִּטְרֹף לָעַד אַפּוֹ וְעֶבְרָתוֹ שְׁמָרָה נֶצַח" (); וגם הנבואה המגנה את בני עמון: "כֹּה אָמַר ה' עַל שְׁלֹשָׁה פִּשְׁעֵי בְנֵי עַמּוֹן וְעַל אַרְבָּעָה לֹא אֲשִׁיבֶנּוּ עַל בִּקְעָם הָרוֹת הַגִּלְעָד לְמַעַן הַרְחִיב אֶת גְּבוּלָם" (). נבואות אלה זוכרות לעמים השכנים את מעלליהם שהשתדלו באותם ימי השפל הקשים של ממלכת ישראל לנשל את היישוב הישראלי מעבר הירדן המזרחי.

בימי בנו יואש החלה הממלכה להתאושש בעידוד הנביא אלישע, ובימי נכדו ירבעם השני הגיעה עצמתה של הממלכה לשיאה, וארם-דמשק נכבשה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:אישים משבט מנשה
קטגוריה:בית יהוא
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס
שעה

[[שעון]]
שעה היא יחידת זמן השווה ל-60 דקות שהן 3,600 שניות. שעה היא גם בערך החלק העשרים וארבעה של החציון של אורכן של היממות בשנה. בעוד שהיממה היא יחידת זמן טבעית (אורכה נגזר ממשך הסיבוב של כדור הארץ סביב צירו), הרי השעה (והדקה והשנייה) היא יחידת זמן מלאכותית, משום שמספר השעות ביממה הוא מספר שרירותי.

==הגדרה==
במקור השעה הוגדרה בתרבויות קדומות (לדוגמה התרבויות של מצרים, שומר, הודו וסין) כחלק השנים-עשר של הזמן מהזריחה ועד השקיעה, או כחלק העשרים וארבעה של היממה. בכל מקרה החלוקה מקורה בשימוש הנפוץ בשיטות ספירה על בסיס 12. חשיבות הבסיס 12 בשיטות הספירה נובעת ממספר מחזורי הירח במהלך ארבע עונות השנה (בקירוב).

במצרים ובבבל הייתה נהוגה כנראה חלוקה של היממה לשניים – שעות האור ושעות החשכה – כשכל פרק זמן כזה נחלק ל-12 שעות. כיוון שכך, אורכן של השעות לא היה קבוע, והיה תלוי בעונת השנה. שריד לחלוקה זו של היממה קיים בהלכה היהודית. חלק מחישובי הזמנים בהלכה נקבעים על-פי "שעות זמניות", שנגזרות מחלוקת החלק המואר של היממה ב-12. כך גם בדתות נוספות, למשל באסלאם.

חלוקת הלילה ל-12 חלקים התפתחה במצרים העתיקה, אם כי חלו מספר שינויים בחלוקה במהלך השנים. אסטרונומים מצריים מצאו 36 כוכבים מיוחדים במהלך השנה. הזמן מהזריחה לשקיעה חולק ל-18 בגלל התזוזה של 18 הכוכבים שהופיעו בשמים. 18 הכוכבים הנותרים חילקו את הלילה. משך הזמן בין הופעה של כוכב אחד בשמים לכוכב הבא, היה כארבעים דקות מודרניות. מאוחר יותר השיטה שונתה, ל-24 כוכבים מיוחדים, כש-12 מהם חילקו את הלילה ליחידות זמן.

בכמה מקורות יהודיים מופיעה חלוקה של היממה כולה ל-12 "שעות גדולות" שכל אחת שווה לשתי "שעות קטנות", חלוקה זו מקבילה לתנועה היומית של גלגל המזלות.

==כיוונים==
ציון שעות השעון יכול לשמש כאמצעי הכוונה. במסגרת זאת, כיוון הפנים של האדם נחשב כמכוון תמיד לשעה 12, ואחוריו לשעה 6. באמצעות ציון השעה, ניתן לכוון את האדם לכיוון הרצוי ביחס לכיוונו הנוכחי, כך שהשעה 3 למשל, מכוונת ל-90 מעלות ימינה ביחס לכיוונו הנוכחי של האדם, והשעה 6 לצד ההפוך לכיוונו הנוכחי (180 מעלות).

==קישורים חיצוניים==

* 	
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות זמן
גזע (ביולוגיה)

גזע מוגדר מבחינה ביולוגית כקבוצה בלתי-רשמית של יצורים (אורגניזמים), בני אותו מין, הדומים במכלול של תכונות פיזיולוגית תורשתיות, המייחד אותם מיצורים אחרים בני אותו מין.

הגדרה זו אינה חדה, והיא נתונה לפירושים שונים, של אסכולות וחוקרים שונים. אולם, האבחנה המגדירה גזע מסוים חייבת לכלול שלושה מרכיבים:
*האבחנה היא על פי מכלול של תכונות, ולא על פי תכונה ייחודית אחת בלבד
*התכונות שבהן מדובר הן תכונות תורשתיות
*הגזע כולל יצורים מאותו מין ביולוגי

לא כל קבוצה שמתקיימים לגביה מאפיינים כאמור מכונה בשם "גזע". הגדרת קבוצה כ"גזע" תלויה, בין השאר, במי שנותן את ההגדרה ובמהות מכלול התכונות המשמש להגדרה. לפיכך, קבוצה יכולה להיחשב "גזע" על ידי חוקרים מסוימים ולא להיחשב כך על ידי אחרים. באופן זה, קבוצה, שהייתה מכונה "גזע" בתקופה מסוימת, יכולה לקבל שם אחר בתקופה אחרת. 
מונח הקרוב למונח גזע בביולוגיה הוא תת-מין, המציין אוכלוסייה של פרטים במין שבשל בידול גאוגרפי או אחר קיים שוני מהותי בהתנהגות או במבנה הגוף בין הפרטים באוכלוסייה לבין יתר הפרטים במין. לפי ההגדרה, כל תת-מין הוא גם גזע, אולם לא כל גזע הוא תת-מין.

בדרך כלל מקובל ש:

משתמשים בטקסון זנים בצמחים בלבד (ולעיתים נדירות בנגיפים)

משתמשים בטקסון גזעים בבעלי חיים מבויתים, וחיות משק.

משתמשים בטקסון תת-מין בשאר סוגי בעלי החיים

לפי הגדרה זו ולפי ההגדרה המדעית המקובלת של המינים (species), שני בני גזעים שונים מאותו מין (species), שבו קיימת רבייה זוגית, שהם בני מינים (זוויגים) שונים, יכולים להעמיד צאצאים בני קיימא, שיוכלו להתרבות גם הם. כתוצאה מכך, קיימת נטייה לטשטוש ההבדלים בין הגזעים השונים של אותו מין, כאשר מתקיים מגע שוטף, הכולל זיווגים של בני הגזעים השונים, גם אם היו קיימים הבדלים מלכתחילה.

מצד שני, גם אם לבני קבוצות יצורים שונות בני אותו מין היו תכונות זהות מלכתחילה, עשויות הקבוצות, לפי תורת האבולוציה, לפתח תכונות פיזיולוגיות תורשתיות, המיוחדות לכל קבוצה, ולהפוך באופן זה לגזעים שונים של אותו מין. מצב כזה עשוי לקרות כאשר הקבוצות השונות מבודדות זו מזו תקופות ארוכות ומוטציות גנטיות יוצרות הבדלים מצטברים בין הקבוצות. בנוסף להיווצרות גזעים כך, באופן טבעי, קיימות גם שיטות יצירה וטיפוח מכוון ושיטתי של גזעים של בעלי חיים על ידי האדם. כך נוצרו גזעים שונים של כלבים, סוסים וחיות בית שונות אחרות (טכניקות דומות שימשו גם בתחום הצומח). שימוש בהנדסה גנטית יכול אף להביא ליצירת מינים חדשים (ולא רק גזעים או תת-מינים בתחום מין מסוים).

לפי גילוי דעת של האגודה האמריקאית של אנתרופולוגים פיזיים, "גזעים טהורים, במובן של אוכלוסיות הומוגניות מבחינה גנטית, אינם קיימים במין האנושי בימינו וגם אין הוכחה כי הם התקיימו אי פעם בעבר".

==ראו גם==
*אוכלוסייה
*מונופילטיות
*גזע (אדם)
*גזעי כלבים
*גזעי חתולים
*:קטגוריה:גזעי בקר
*:קטגוריה:גזעי תרנגולים
*:קטגוריה:גזעי סוסים
*:קטגוריה:זני קפה
*:קטגוריה:זני ענבים
*ביות הכבש
*אבוקדו
*זן (טקסונומיה)
*תת-מין

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20140801032856/http://physanth.org/association/position-statements/biological-aspects-of-race גילוי דעת על היבטים ביולוגיים של גזע (אצל בני אדם)] של האגודה האמריקאית של אנתרופולוגים פיזיים

קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:פיזיולוגיה
קטגוריה:מיון עולם הטבע
אגודה מקצועית

אגודה מקצועית היא התאגדות של עוסקים בתחום מסוים, לשם קידום הידע המקצועי של העוסקים בתחום זה. אגודה מקצועית היא בדרך כלל מוסד ללא כוונת רווח ומגשימה את מטרותיה באמצעים כהוצאה לאור של כתבי עת מקצועיים, ארגון כנסים ופעילות לניסוח תקנים הקשורים בתחום פעולתה.

קיימת הבחנה בין אגודה מקצועית, שמטרתה העיקרית היא קידום הידע של חבריה, לבין איגוד מקצועי, שמטרתו העיקרית היא שיפור תנאי העבודה של חבריו, אם כי לעיתים עוסק גוף אחד בקידומן של שתי מטרות אלה גם יחד.

האגודה המקצועית הגדולה בעולם היא IEEE, אגודה בינלאומית של העוסקים בהנדסת חשמל ובאלקטרוניקה, המונה, נכון לשנת 2012, יותר מ-400,000 חברים ביותר מ-160 מדינות.

בזכות עוצמתה הכלכלית והטכנולוגית של ארצות הברית, אגודות מקצועיות הפועלות בה מושכות מצטרפים מכל רחבי תבל.

==בפקודת מס הכנסה==
בפקודת מס הכנסה (סעיף 9(2א)(ג)) מוגדר "ארגון מקצועי" כ"חבר בני אדם" שאישרה רשות המסים בישראל ואשר מקיים את כל התנאים הבאים:
# חברים בו שבעים חברים לפחות או שחברה בו המדינה ועשרה חברים לפחות; במנין מספר החברים בחבר בני אדם שבין חבריו כלול חבר שהוא ארגון מקצועי, יובאו בחשבון מספר החברים בארגון המקצועי;
# כל מטרתו קידום עניינים מקצועיים משותפים, השתלמות מקצועית או ייצוג ציבורי של ציבור בעלי משלח יד מסוים או של עוסקים בענף או במגזר כלכלי מסוים, וכל נכסיו והכנסותיו משמשים לקידום מטרות אלה;
# פעילותו אינה לשם הגדלת רווחיהם של חברים מסוימים בו;
# הוא מגיש דו"ח שנתי לגבי נכסיו, הכנסותיו והוצאותיו, להנחת דעתו של פקיד השומה, על פי תקנות שהתקין שר האוצר.

הכנסתו של ארגון מקצועי, לרבות הכנסה מדמי חבר, ובלבד שלא הושגה מעסק שהוא עוסק בו, יתרת ההכנסה של הארגון המקצועי העולה על שיעור של 50% מהוצאותיו, לא תהיה פטורה ממס. דמי חבר בארגון המקצועי נחשבים לחבריו הוצאה מוכרת.

==קישורים חיצוניים==
* 

*
קטגוריה:ארגונים
הסתדרות הפועל המזרחי

הסתדרת הפועל המזרחי היא התאגדות מקצועית, שהוקמה על ידי פועלים דתיים ציונים, בשנת 1922. הסתדרות זו הייתה בתחילת דרכה חלק ממפלגת "המזרחי", ושנים אחדות לאחר ייסודה הפכה לאיגוד מקצועי עצמאי הקשור עם מפלגת הפועל המזרחי (ולאחר מכן - המפד"ל).

הסתדרות הפועל המזרחי שיתפה פעולה עם ההסתדרות הכללית, הייתה חברה במחלקה לאיגוד המקצועי של ההסתדרות והגיעה להסכם בדבר ביטוח כל חבריה בקופת החולים של ההסתדרות (בתקופה שלפני הפרדת קופת החולים הכללית מן ההסתדרות).

הסתדרות הפועל המזרחי מאגדת עובדים על בסיס ציוני-דתי, לאור מספר מטרות:
* ייסוד חברת עובדים דתית-לאומית, כמקבילה לחברת העובדים של ההסתדרות הכללית.
* עידוד ההתיישבות העובדת בארץ ישראל, כחלק מהרעיון הציוני של תנועת "המזרחי".
* סיוע בכל תחומי התעסוקה לציבור הציוני-דתי.

בהתאם למטרות אלו הקימה הסתדרות זו קבוצות קבלניות בענפי חקלאות ובניין, בנק (שהתאחד עם בנק המזרחי שהולאם במשבר מניות הבנקים והופרט לאחר מכן) ובנק למשכנתאות ("בנק אדנים למשכנתאות"), חברה משכנת ("משהב"), קרן פנסיה (גילעד), אגודות שיתופיות, קיבוצים, ומושבי עובדים.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ציונות דתית: תנועות
קטגוריה:ארגוני עובדים בישראל
הסתדרות פועלי אגודת ישראל

הסתדרות פועלי אגודת ישראל היא התאגדות מקצועית שהוקמה בפולין בשנת 1922.

הסתדרות זו, שקמה כחלק מתנועת אגודת ישראל, נוסדה על-מנת להוות איגוד מקצועי כללי של הציבור החרדי.

== לקריאה נוספת ==
* [https://jerusaleminstitute.org.il/publications/פאגי-הסתדרות-עובדים-חרדית פועלי 'אגודת ישראל' (פאג"י) - הסתדרות עובדים חרדית - כפי שהשתקפה בביטאוניה וביומון 'אגודת ישראל' - 'היומן'], אלדד נאור, מכון ירושלים למחקרי מדיניות

קטגוריה:אגודת ישראל
קטגוריה:יהדות חרדית
משפט הסינוסים

250px
בטריגונומטריה, משפט הסינוסים קובע כי היחס בין אורך צלע במשולש כללי לבין סינוס הזווית שמולה, שווה לקוטר המעגל החוסם את המשולש: אם a,b,c הם אורכי הצלעות ו- <math> \alpha,\beta,\gamma </math> הזויות שמולן, בהתאמה, אז <math>{a \over \sin \alpha}={b \over \sin \beta}={c \over \sin \gamma}=2R</math> כאשר R הוא רדיוס המעגל החוסם.

==הוכחה==
==== א ====
left
גובה המשולש המסומן ב - <math> h </math> ניתן להצגה באופן הבא:
: <math>\ h = b \sin \alpha</math>
אבל גם באופן הזה:
: <math>\ h = a \sin \beta</math>
ולכן:
: <math>\ b \sin \alpha = a \sin \beta</math> 
או
: <math>\ \frac{a}{\sin \alpha} = \frac{b}{\sin \beta} </math>
מאחר שזה נכון ל-2 זוויות שנבחרו באופן שרירותי, זה נכון לכל זוג זוויות במשולש.

כאשר המשולש קהה-זווית, תהליך ההוכחה כולל שלב ביניים לפי הזווית המשלימה לזווית הקהה ולאחר מכן חוזרים לזווית הקהה עצמה על פי הזהות <math>\sin \alpha = \sin (180-\alpha)</math>. כאשר המשולש ישר-זווית המשפט הוא פשוט הגדרת הסינוס.

==== ב ====
left
אם מרכז המעגל החוסם הוא O, נמשיך את BO עד שהוא נפגש עם המעגל ונקרא לנקודת החיתוך D.

נתבונן במשולש BDC.
במשולש ישר-זווית זה 
(זווית ההיקפית BCD היא בת 90 מעלות בגלל שהיא נשענת על קוטרו של המעגל).
נסמן ב -<math> \delta </math> את הזווית CDB ואז
: <math>\ a = 2R \sin \delta</math>
אבל זווית <math> \delta </math> שווה לזווית <math> \alpha </math> כי הן נשענות על אותה קשת, לכן
: <math>\ a = 2R \sin \alpha </math>
או
: <math>\ \frac{a}{ \sin \alpha} = 2R</math>
כנדרש.

נשים לב שמהחלק השני של ההוכחה נובע בנקל החלק הראשון של הטענה
: <math>\ \frac{a}{\sin \alpha} = \frac{b}{\sin \beta} = \frac{c}{\sin \gamma} </math>
שכן הבחירה בצלע a ובזווית שמולה <math> \alpha </math> הייתה שרירותית ויכולנו באותה מידה לבחור בצלע b ובזווית שמולה <math> \beta </math>.

==ראו גם==

*משפט הקוסינוסים 
*משפט הטנגנסים

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:משולש
קטגוריה:הוכחות
סינוסים
הגהה

הגהה בכתב יד על טקסט מודפס
הגהה ממוחשבת

הגהה היא שלב של עריכת טקסט, לרוב לאחר שהוא גמור. הליך ההגהה כולל בעיקר תיקון טעויות לשוניות, טעויות פיסוק, וכן עיצוב, סידור וגימור של הטקסט.

הגהה יכולה להתבצע עבור טקסט בכל פלטפורמה שהיא, לדוגמה עריכת טקסט דיגיטלי עבור אתר אינטרנט או עריכת טקסט שעתיד להיות מודפס עבור כתבה בעיתון. כל הגהה שכזו בעלת מאפיינים אחרים.

== הגהה לקראת הוצאה לאור של יצירה מודפסת ==
בתהליך ההוצאה לאור של יצירה כתובה שבו עוברת היצירה, לאחר סידורה ועימודה, ישנה קריאה קפדנית שמטרתה איתור שגיאות טכניות שנפלו בה: שגיאות כתיב, טעויות העתקה וטעויות דפוס, כדי לעשותה ראויה לדפוס.

העברת הספר לסדר היישר ממעבד התמלילים של הכותב, כמקובל החל משלהי המאה העשרים, מבטיחה שכמעט לא ייווצרו טעויות העתקה וטעויות דפוס במהלך הסידור. בכל זאת יש לבדוק את הסדר, בין היתר כדי לגלות שיבושים שקרו בתהליך זה, כגון בחירה שגויה של גופן, סידור לא נכון של קטעים מורכבים (כגון טבלאות, נוסחאות, סימנים מיוחדים ועוד). בספר המסודר, שאיכות הדפסתו גבוהה משל מעבד תמלילים מצוי, מתגלות גם טעויות שחמקו מעין המחבר בהגיהו את כתב היד.

עם תום העימוד יש לבצע הגהה נוספת, שבה יש לוודא בעיקר שלא חל שיבוש בעימוד. שיבושי עימוד כוללים:
* טעות במספור העמודים
* טעות בכותרת ובסיומת של הדף
* טעות בסדר העמודים או בסדר הפסקאות
* היעלמות של דף או פסקה

לצורך ההגהה מופקת טיוטת הגהה של הספר המסודר. לשם תקשורת תקינה וחד-משמעית בין המגיה לסדר, הוגדרו סימנים מיוחדים לסימון דפי ההגהה: ביטול אותיות, הוספת אותיות וכדומה. ניתן לבטל את הצורך בתקשורת זו כאשר ההגהה נעשית ישירות על הטקסט המעומד המוצג בפורמט WYSIWYG בתוכנת הסידור והעימוד.

חשיבות גדולה במיוחד מיוחסת להגהתם של ספרי התנ"ך, מפאת קדושתם. דוגמה לכך מוצגת בדפוס של חמישה חומשי תורה משנת 1666, שבתחילתם נאמר על המו"ל:

למרות ההגהות החוזרות ונשנות שעובר הספר עלולות בכל זאת לחמוק שגיאות מעיני המגיה. במהדורה אנגלית של התנ"ך, שנדפסה בשנת 1631, נשמטה המלה "לא" מהדיבר השביעי "לא תנאף". בדרך כלל שגיאות הדפוס קלות יותר, כאלה שלא יפגמו ביכולת הקורא להבין את הטקסט. אף-על-פי-כן אין לזלזל בהן, כפי שאמר מארק טוויין: "הישמר והיזהר כאשר אתה מעלעל בספר העוסק בנושאי בריאות – אתה עלול למות משגיאת דפוס".

ההגהה היא לרוב מלאכה חדגונית, ופעמים רבות נמצאת במקום נמוך בסולם העדיפויות של המו"ל הישראלי. חשיבותה של ההגהה ניכרת בעיקר כאשר היא נכשלת, כפי שעולה מביקורתו של יורם ברונובסקי:

לצורך ביצוע הגהה מוצלחת בתהליך ההוצאה לאור, אנשי הגהה מתייחסים למסמך בקפידה ובמקצועיות. הם בודקים את המסמך בקפידה כדי לזהות ולתקן בדיוק כל טעות, גם קטנה. מתבצעת הדיקה של כל תו במסמך, כולל השורה השורה לפי השורה. במקביל, נבדק הסדר הכללי של המסמך והשורות שבתוכו ונבדקות סדרי העמודים ונבדק הסדר והמראה של הפריטים החיצוניים במסמך כמו כותרות, פקסים ורשימות. בסיום ההגהה, המסמך משוקלל מחדש ומוכן לשלב ההדפסה.

לתיקון טעויות שחמקו גם בשלב ההגהה משמש דף אראטה המצורף לספר, אם כי השימוש בו אינו נפוץ.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספר
דני טרץ'

דני טרץ (נולד ב-15 במרץ 1943) הוא מוציא לאור. בעבר היה איש ניהול והפקה בתחום התיאטרון.

==ביוגרפיה==
נולד בברית המועצות, גדל בפולין ועלה לישראל ב-1961. משנת 1967 ועד 1984 עבד במספר תיאטראות בארץ בתפקידי ניהול, שיווק והפקה. בין היתר שימש כסמנכ"ל בתיאטרון העירוני חיפה, וכמנהל השיווק של פסטיבל ישראל. והתמחה בשיווק מנויים לתיאטרון רפרטוארי.

הפיק את שני הקברטים הסאטיריים של חנוך לוין ("את ואני והמלחמה הבאה" ו-"קטשופ"). וכן שימש שנים רבות כמנהל אישי של לוין. ב-1977 הפיק את סרט הקולנוע פנטסיה על נושא רומנטי שביים אחיו ויטק. בתחילת שנות ה-80 הקים יחד עם עודד קוטלר ונולה צ'לטון את "קבוצת התיאטרון נווה צדק".

ב-1984 פרש מעבודתו בתיאטרון והקים יחד עם מולי מלצר הוצאה לאור חדשה, 'ספרי תל אביב', ששינתה את שמה ב-1994 ל"מפה", בה שימש כמנכ"ל עד 2007. בת זוגו היא הסופרת יעל נאמן. בנו הוא איש חיי הלילה ירון טראקס.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מפיקים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:מו"לים ישראלים
קטגוריה:חנוך לוין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
נגסאקי

נגסאקי (ביפנית: 長崎, ) היא עיר גדולה בדרום יפן, שאוכלוסייתה מונה כ-412,000 איש (נכון ל-2019). העיר התפרסמה בעקבות פצצת האטום שהוטלה עליה ועל הירושימה על ידי ארצות הברית והביאה לכניעת האימפריה היפנית ולסיום מלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
העיר נגסאקי הוקמה בידי סוחרים וספנים פורטוגזים בשנת 1570, בסביבותיו של נמל שנקנה מהיפנים. מעיר זו הפעילו הפורטוגזים, ההולנדים ושאר האירופים את השפעתם על יפן בין המאות ה-16 וה-19. אי לכך הייתה נגסאקי למרכז מסחרי אשר נחשב שנים רבות חלון של יפן לעולם. בסוף המאה ה-16 הייתה נגסאקי מרכז של המיסיון הנוצרי ביפן. אחרי שהנצרות דוכאה במאה ה-17, נותרה נגסאקי החלון היחיד של יפן לעולם.

==הטלת פצצת האטום על העיר==
נגסאקי לפני ואחרי הטלת פצצת האטום

נגסאקי היא אחת משתי הערים היפניות שעליהן הטילה ארצות הברית פצצת ביקוע גרעיני ("פצצת אטום") בסוף מלחמת העולם השנייה. הפצצה על הירושימה – "ילד קטן" – הוטלה ב-6 באוגוסט 1945, שלושה ימים לאחר מכן, ב-9 באוגוסט, הונחתה על עיר הנמל הנוצרית נגסאקי, בה רוכזו מפעלי התעשייה הצבאית של יפן, הפצצה השנייה, פצצת פלוטוניום – "איש שמן".

המטרה הראשית של המפציץ הייתה העיר קוֹקוּרה, אולם כשהגיע הטייס מייג'ור צ'ארלס סוויני אל תחומה גילה שהיא מכוסה בשכבת עננים. האזורים התעשייתיים ליד נגסאקי היו מטרתו המשנית. הנזק לנגסאקי היה פחות מזה שנגרם להירושימה, בגלל פני שטחה ההרריים, על אף שהפצצה שהוטלה עליה הייתה בעלת עוצמה גדולה יותר. היא התפוצצה בדיוק מעל פרבר אורקאמי, המקום שבו הייתה קתדרלת אורקאמי, בשעתה הקתדרלה הגדולה ביותר במזרח אסיה.

74,800 איש נהרגו באותו יום. גל ההדף של הפצצה הצביע על עוצמת נפץ של 21 אלף טון TNT, וטמפרטורה של 3,900 מעלות צלזיוס. הנזק האיום שהטילה הפצצה נמשך שנים רבות לאחר הפגיעה, ורבים מתושבי נגסאקי ממשיכים עד היום לסבול ממחלות גנטיות למיניהן בגלל הקרינה הרדיואקטיבית שנוצרה באירוע.

פארק השלום בנגסאקי הוקם לזכר קורבנות המלחמה ב-1955.

==יהודים==
בשלהי המאה ה-19 התפתחה בנגסאקי קהילה יהודית קטנה, שהורכבה ברובה מיהודים יוצאי האימפריה הרוסית. הקהילה מנתה כ-100 משפחות, החזיקה בית כנסת והייתה במשך תקופה מסוימת מהקהילות המרכזיות שביהדות יפן הקטנה. בני הקהילה עברו לעיר קובה לאחר רעידת אדמה שפקדה את העיר ב-1923.

== בתרבות ==
עלילת האופרה מאדאם באטרפליי מתרחשת בנגסאקי.

==ראו גם==
* דג'ימה
* מושבת הזרים בנגסאקי

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://nagasakipeace.jp/index_e.html מוזיאון פצצת האטום של נגסאקי]
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יפן: ערים
קטגוריה:יפן: ערי חוף
קטגוריה:הטלת פצצות האטום על הירושימה ונגסאקי
קטגוריה:מחוז נגסאקי: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1889
משפחת אריסון

[[תד אריסון]]
[[מיקי אריסון]]
[[שרי אריסון]]
משפחת אריסון היא משפחה רומנית-ישראלית-אמריקאית, אחת המשפחות היהודיות העשירות ביותר בעולם ובין המשקיעות והתורמות הגדולות ביותר בישראל.

==רקע==
שם המשפחה המקורי היה אריזון. משה ושרה אריזון עלו מרומניה בשנת 1882 לישראל שנשלטה אז בידי האימפריה העות'מאנית. הם התיישבו בזמארין, הכפר הערבי שהפך למושבה זכרון יעקב ובכך היו בין מייסדי המושבה. לימים תרמה הנינה שרי את מוזיאון העלייה הראשונה במושבה. בנם הבכור, מאיר (1894–1945), נישא לארה אבורטין, והוא אביו של תאודור (תד) אריסון ושתי הבנות, אביבה ורינה. מאיר היה שותף עם מאיר דיזנגוף והיינץ גרץ בחברת הספנות מ. דיזנגוף ושות'.

==בני המשפחה העיקריים==
* תד אריסון (1924–1999) – איש עסקים ומיליארדר ישראלי-אמריקני, נולד בתל אביב והשתתף במלחמת העצמאות. אחרי הצבא, עבר לארצות הברית שם ייסד את חברת אוניות השייט קרניבל קרוז ליין שהפכה לאחת הגדולות בעולם ואותו לאחד מעשירי העולם. ב-1990 שב לישראל והחל לתרום סכומי כסף רבים לבניית בתי חולים ולייסוד ארגוני צדקה. ב-1997, רכש ממדינת ישראל (כחלק מתוכנית הפרטה) את השליטה בבנק הפועלים.
:משפחתו של תד הם אשתו הראשונה מינה אריסון (שהפכה למינה ספיר, אחרי נישואיה לבעלה השני, יקותיאל ספיר), שני ילדיהם מיקי ושרי, לין , אשתו השנייה של תד, בנם מיכאל, שלימים תד אימץ וצאצאיהם.
* מיקי אריסון (נולד ב-1949) – איש עסקים ומיליארדר אמריקני, בנו של תד. כיהן כמנכ"ל קרניבל קרוז ליין עד 2013, והמשיך כיו"ר הדירקטוריון. הפך את החברה לאחת מחברות השיט הגדולות בעולם. בעליה של קבוצת הכדורסל, מיאמי היט.
* שרי אריסון (נולדה ב-1957) – אשת עסקים ומיליארדרית ישראלית, בתו של תד. היגרה עם אביה לישראל ולאחר מותו ירשה חלק (35 אחוזים) מהונו. מרבית הירושה הייתה השקעותיו של האב בישראל ובהם חלקו בבנק הפועלים, שיכון ובינוי, יורוקום וחלק מקרניבל קרוז. אחרי פטירת אביה, עברה למיאמי לתקופה קצרה עד שב-2004 שבה לישראל. ב-2011 הייתה לאישה העשירה בישראל.<ref>[https://www.forbes.com/wealth/billionaires/list?country=211&industry=-1&state= Forbes list 2011]</ref> בשנת 2018 העריך המגזין פורבס את הונה בכ-5.4 מיליארד דולר. קרן אריסון בראשותה היא בין מפעלי התרומות הגדולים בישראל.

==אחזקות וחברות עסקים==
*הקרן המשפחתית על שם תד אריסון
*אריסון השקעות
*בנק הפועלים
*קרניבל קרוז ליין
*קבוצת ה-NBA מיאמי היט
*הקרן הלאומית לקידום האמנויות (YoungArts) 
*Norwegian Cruise Line 

==לקריאה נוספת==
* גארין כריסטופר, עושים גלים - סודות העושר של משפחת אריסון, משכל (ידיעות ספרים), 2006

==קישורים חיצוניים==
* שאול דגן, [https://shauldagan.wordpress.com/אישים-ודמויות/משפחת-אריזון-אריסון/ משפחת אריזון-אריסון מהחלוצים הראשונים בזכרון יעקב], מתוך הספר "בדרך הראשונה לציון" באתר ראשונים בארץ ישראל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משפחות יהודיות בארץ ישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
*
לוח הזמנים הגאולוגי

דיאגרמה של לוח הזמנים הגאולוגי
שעון המציג את [[גיל כדור הארץ בתור 24 שעות. בשעון כזה, תקופת הרביעון, הייתה אורכת רק 17 שניות. זמן ההיסטוריה האנושית היה אורך שבריר מהן.]]
לוח הזמנים הגאולוגי הוא טבלה המציגה את הזמן הגאולוגי, כלומר את התקופות הגאולוגיות לפי סדרן. הלוח משמש גאולוגים ומדענים בתחומים אחרים כדי לתאר את התזמון והקשרים בין אירועים ותהליכים שהתרחשו במהלך ההיסטוריה הגאולוגית של כדור הארץ.

הלוח מציג את ההתרחשויות הגאולוגיות השונות מן המאוחרות ביותר למוקדמות ביותר ומדמה אותן כפי שהן באות לידי ביטוי בשכבות הסלעים ובסדר הופעת המאובנים בהן.

==החלוקה ליחידות זמן==

הזמנים הקדומים בעברו של כדור הארץ אורגנו כיחידות שונות על פי אירועים שונים שהתרחשו בהן. עידנים, תורים, תקופות וגילים נחלקים כדי לציין באמצעותם אירועים משמעותיים מבחינה גאולוגית, פלאונטולוגית או אקלימית, כמו למשל היווצרות והתפתחות צמחייה ובעלי חיים ייחודיים, אירועי הכחדה, שינויים בתנאי האקלים ותהליכים טקטוניים משמעותיים.

===חלוקה היררכית ליחידות זמן===

עידן על - יחידת הזמן הגאולוגית הגדולה ביותר. שני עידני על עיקריים מחלקים את ההיסטוריה של כדור הארץ:
* פרקמבריון - לפני קמבריון, מתחילת היווצרות כדור הארץ עד להופעת החיים הנראים לעין.
* פנרוזואיקון - מהופעת החיים הנראים לעין ועד ימינו.
בתוך עידני העל מתקיימת חלוקה משנית:
* עידן
* תור - יחידת משנה שלעיתים מחולקת לתת-תור.
* תקופה
* גיל

==לוח הזמנים הגאולוגי==

==ראו גם==
*אנתרופוקן - מונח שהוצע לתיאור תקופה גאולוגית חדשה בסוף הרביעון, המתאפיינת בהשפעה חסרת תקדים של האדם על כדור הארץ.
*יחידת זמן גאולוגית
*לוח השנה ההולוקני - לוח שנה שהציע הגאולוג צ'זארה אמיליאני לספירת הזמן לפי התקופה הגאולוגית הנוכחית הולוקן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.stratigraphy.org/ICSchart/ChronostratChart2013-01.pdf הטבלה הסטרטיגרפית] - מהאתר הרשמי של ICS.
* 
* 

*
קטגוריה:גאוכרונולוגיה
קטגוריה:צירי זמן
נחל גובתה

מבט מ[[מצודת נמרוד אל חלקו התחתון של הנחל (מימין)]]
נַחַל גּוּבְתָה (בערבית: "ואדי ג'ובתא") הוא נחל היורד מן החרמון בין שלוחת שׂריון לבין כתף חרמון, מקבל בהמשכו את מימיו של נחל חזורי, ונשפך אל נחל חרמון כ-300 מ' ממערב לעין בניאס. 

ראשיתו סמוך לתחנה העליונה של הרכבל באתר החרמון, והוא נמשך לדרום-מערב ומנצל למסלולו קו ברור במבנה החרמון, כנראה קו-שבר עם העתק אופקי לאורכו. הנחל עובר מצפון לנווה אטי"ב (הבנויה על חורבותיו של הכפר הסורי ג'ובתא א-זית, אשר נתן לנחל את שמו הערבי). תשתיתו של הנחל מחלחלת ואין בו כל זרימת מים עד למפגש עם נחל חזורי, שם מתחיל נחל גובתה תחתון. בדרכו מצטרף אליו נחל חזור שראשיתו במג'דל שמס, והוא מעמיק ויוצר קניון מרשים סמוך לנבי חזורי (חניון נחמן אלכסנדרון, אתר ההנצחה לחללי סיירת אגוז). נחל חזור, אף ששטח אגן הניקוז שלו קטן בהרבה מזה של נחל גובתה, תורם את מרבית המים הזורמים בנחל גובתה התחתון, כי תשתיתו מחלחלת פחות. הנחל ממשיך מערבה מצפון למבצר נמרוד עד למפגש עם נחל חרמון סמוך לבניאס. 

הצומח של נחל גובתה ויובליו אופייני לחורש של מרגלות החרמון. זאת ביסודה חברת הצומח של אלון מצוי ואלה ארצישראלית, עם הרבה ער אציל. בקטע שמתחת למצודת נמרוד גדל גם מעט אדר סורי, ונמוך יותר – גם חרוב מצוי ודולב מזרחי. לאורך ערוץ הנחל שולט הרדוף הנחלים, ואילו פטל קדוש דליל יותר, ושיח אברהם חסר כליל. צמחים מיוחדים בנחל הם שרכיה אשונה במדרון תלול במפנה צפוני, בקעצור בקירות-סלע במפנה צפוני, ובשולי האפיק – מישויה פעמונית ואורנין ההרים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יובלי הירדן
קטגוריה:מקורות הירדן
גובתה
קטגוריה:החרמון
קטגוריה:שביל הגולן
נחל סער

נַחַל סַעַר (וָאדִי חַשַׁבֶּה) הוא נחל הזורם בצפון רמת הגולן. הנחל ידוע בעיקר בזכות מפל סער, הנמצא סמוך לכביש 99, ומתאפיין בזרימה מרשימה לאחר הגשמים.

הנחל נשפך אל נחל חרמון כ־500 מטר מדרום-מערב למעיין הבניאס. נחל סער מהווה גבול גאוגרפי בין רמת הגולן והחרמון.

==גאוגרפיה==
מקורו של נחל סער בעין סער שמדרום ל"גבעת הצעקות", ליד מג'דל שמס. בהמשך מסלול זרימתו הוא מנקז את בקעת יעפורי ומעיינותיה, ממשיך מצפון לברכת רם, ופונה מערבה סמוך לכפר מסעדה. משם הוא עובר ב"תפר" הגאולוגי שבין סלעי הגיר והדולומיט של מורדות החרמון לבין הבזלת של הגולן. נחל סער נחשב כגבול הגאוגרפי בין הגולן לחרמון.

בערוץ הנחל ישנם שני מפלי מים גבוהים: מפל רסיסים - כקילומטר ממזרח לגשר הידידות בכביש העולה לעין קיניה, ומפל סער - ממערב לגשר סער צמוד לכביש 989 העולה לנווה אטי"ב. מפלי המים הם תוצאה של ירידה חדה ברום הנחל לאורך מרחק קצר: ירידה של 550 מטר רום לאורך 6 קילומטר בלבד.

לפני כ-120,000 שנים פרץ קילוח לבה מאזור ברכת רם. הנחל התחתר בבזלת זו ויצר את הערוץ הנוכחי. מלבד שני המפלים הגדולים ישנם בערוץ הנחל עוד כמה עשרות מפלונים ואשדות מים קטנים.

במדרון הצפוני, למרגלות היישוב עין קיניה, נצפתה תופעה של גלישת קרקע, הקרויה: "הגלישה הגדולה". המסלע במקום הוא חול חווארי (מגיל הסנון שבתקופת הקרטיקון העליון) ותלול, ולכן כאשר המדרון רווי במים גושי סלע מהדרגש העליון (תצורת יעפורי בעבר נקרא דרגש צומהופן) מחליקים במורד המדרון אל ערוץ הנחל.

==הידרולוגיה==
נחל סער, פברואר [[2006]]
מפל סער, מרץ [[2007]]
גשר הידידות בעין קנייא]]
באופן טבעי הנחל הוא נחל איתן שמימיו זורמים כל ימות השנה, אבל כבר לפני שנים רבות השתמשו תושבי הסביבה במי המעיינות של עמק יעפורי כך שהנחל זרם למעשה רק בחורף. בשנות ה-80 של המאה ה-20 התחילו לשאוב מים מהנחל גם בחורף ומאז זורמים בו מים רק כאשר עוצמת הזרימה בו עולה על ספיקת המשאבות (אחרי גשם חזק), או כאשר המאגרים מלאים, לרוב רק במחציתו השנייה של החורף. בשיאה של עונת הגשמים עשויה זרימתו להגיע לשיעור מרשים, והמוני מטיילים פוקדים אז את מפל סער.

==צמחייה==
בצמחייה הטבעית של נחל סער נפגשים צומח הבזלת של הגדה הדרומית עם צומח הגיר והחוואר של הגדה הצפונית, ומעט צומח-נחלים (בעיקר הרדוף) באפיק. בגדה הדרומית (במפנה צפוני) הצומח הוא חלק מיער אודם, המותאם למפנה צפוני תלול: חורש צפוף מאוד וגבוה למדי בשליטת אלון מצוי עם אלון תולע, אלה ארצישראלית עם אלה אטלנטית, הרבה אחירותם החורש, עוזרר קוצני (וגם עוזרר חד-גלעיני), אגס סורי, ער אציל ולבנה רפואי. בתת-יער מתבלטת שרכיה אשונה מפותחת ושופעת. בגדה הצפונית גולש צומח מורדות החרמון. בקטע שבין עין קיניה למפל רסיסים נחשף במפנה זה סלע חווארי, ועליו עולה חורש בשליטת אלון התולע, עם הרבה סחלביים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:יובלי הירדן
קטגוריה:מקורות הירדן
קטגוריה:רמת הגולן: נחלים
קטגוריה:קו התלים הישראלי
קטגוריה:החרמון
קטגוריה:מסעדה (יישוב)
נחל פרע

נַחַל פֶּרַע (ואדי פרעוּן, ואדי חֻ'רַיָן), הוא נחל קטן המנקז שטח מצומצם בצפון רמת הגולן, באזור הכפרים הנטושים זעורה ועין פית.

נחל פרע נשפך לנחל חרמון מדרום. הנחל לא חצב לעצמו ערוץ עמוק, ולכן בהגיעו לשפת הערוץ העמוק של נחל חרמון – הוא נופל אליו ממרומי הכתף במפל-מדרגות גבוה, היורד במדרון התלול של הצלע הדרומית של נחל חרמון, ונשפך אליו במרחק של כשני ק"מ מעין בניאס (כמה מטרים מה"טנק הסורי" ההפוך במימי הבניאס). זרימתו מתחילה שעות ספורות אחרי גשם חזק, ודועכת תוך ימים עד שבועות מעטים. גם בקיץ קיר-המפל לח, וזאת בזכות מי מעיין זעיר המזרזפים במורדו.

==גלריה==
<gallery widths="200" heights="180" perrow="4">
קובץ:Pera Waterfall 1.jpg|
קובץ:Pera-Stream-01.jpg|חלקו העליון של הנחל בעונה היבשה
</gallery>

==לקריאה נוספת==

*מנחם מרקוס (עורך), "החרמון, הגולן ועמק החולה כרך 2", מתוך ספי בן-יוסף (עורך), מדריך ישראל החדש, ירושלים: כתר, 2001.

 

קטגוריה:יובלי הירדן
קטגוריה:מקורות הירדן
קטגוריה:רמת הגולן: נחלים
נחל שיאון

מפת אזור [[מקורות הירדן בה מסומנים הנחלים היוצרים את נהר הירדן]]
נַחַל שִׂיאוֹן (ואדי עסל) הוא נחל שזורם בערוץ עמוק בין הר חרמון להר דב (כתף שיאון, שלוחתו הדרומית-מערבית של החרמון), ואגן הניקוז העילי שלו מקיף כשלושים קמ"ר. מתחת לפני הקרקע מתנקזים אליו ככל הנראה מים משטח גדול הרבה יותר. הנחל יוצא למישור מרגלות החרמון, לא הרחק מהיישוב הקדום בניאס, ומשם הוא זורם לאורך של כ-4.5 ק"מ במקביל לנחל חרמון, עד שהוא מתאחד איתו.

בניגוד לערוצו העמוק והבולט בנוף במרוצו ההררי, בצאתו למישור זורם הנחל באפיק רחב ושטוח. גם ההידרולוגיה שלו דלה בימינו; בשנה רגילה זורם אפיקו שבמישור במשך חודש אחד בשנה, ואף זאת לרוב בספיקה דלה.

הזרימה מתרחשת לרוב בחודש מאי, עם הפשרת השלגים הנמרצת, ואחרי שהקרקעית בחלקו העליון כבר ספוגה מים. ישנן שנים שבהן הוא אינו זורם כלל בחלקו התחתון. בחורף הנחל לרוב אינו זורם, אך לעיתים אחרי גשם חזק וממושך הוא זורם לזמן קצר. במרבית המקרים חלחול מי הנחל עולה על אספקתן. הדבר בולט במיוחד בחודש אפריל, כאשר עינות שיאון שופעים כמות רבה מאוד של מים, וחלקו התיכון של הנחל (מהמעיינות ומטה) זורם בעוז, אך עד הגיעם לקטע המישורי ביציאת האפיק מבין ההרים – נבלעת זרימתן וקטעו התחתון של הנחל נותר יבש. חלקו העליון של הנחל, מעל לעינות שיאון, כמעט שאינו זורם כלל, אפילו בזמן הפשרת שלגים הנמרצת.

חלקו העליון של הנחל משמש כמסלול גלישת סקי השייך לאתר החרמון. בסוף מסלול הגלישה מותקן רכבל כיסאות.

==עינות שיאון==
עֵינוֹת שִׂיאוֹן הן סדרה של מעיינות באמצע הקטע ההררי של נחל שיאון, ברום של 1,000 מטר לערך. המעיינות בוקעים בקרקעית הנחל ובצלעו השמאלית עד לגובה של כשלושים מטרים מעל לאפיק, ושופעים כמות עצומה של מים (שלא נמדדה מעולם במדויק) במשך עונה קצרה, בדרך כלל בסוף אפריל ובראשית מאי. מבדיקה שערך איש השירות המטאורולוגי באמצעות סַמָּן פלואורסצנטי שהוחדר למי הפשרת שלגים במעלה החרמון, נמצא שהמים מגיעים מדולינת שיאון אל המעיין תוך שעות ספורות. לעינות שיאון תנודה מהירה בכמות המעיינות; בשיא הזרימה מופיעים עשרות מעיינות לאורך מאות מטרים מעל למעיין הראשי, אך כעבור ימים לא-רבים מתייבשים כל המעיינות העליונים, ונותרים מים רק במעיין הראשי ובסדרת המעיינות שמתחתיו.

לנחל שיאון לא נכנסים כמעט יובלים ממערב, ממורדות כתף שיאון, פרט לנחל קטן, נחל זבדים. ממזרח מתמזגים עמו נחל חבושית, נחל ערער ונחל סנאים – אף הם נחלים קטנים.

דלות אפיקו של נחל שיאון בחלקו המישורי מתבלטת במיוחד על רקע העדוּת הברורה לאפיק-אדירים שהיה לו בעבר (האפיק הנוכחי חתור בתוך שרידיו של זה הקדום); על פני שטח שרוחבו מגיע למאות מטרים, פזורים חלוקים מעוגלים ענקיים של סלעי גיר שמקורם בחרמון, וההשערה הרווחת היא שהוסעו במורד הנחל הקדום. רק שיטפונות עזים ביותר יכלו להניע סלעים כאלה, לעצבם כחלוקים ולפזרם על פני שטח כה נרחב.

==היסטוריה==
ב-21 ביוני 1967, בעקבות חטיפת אזרח ישראלי בערוץ הנחל, החל מבצע מירון.

ב-1971 נחנכה "דרך גדעון" על בסיס נחל שיאון, ואורכה 26 ק"מ. הדרך נקראת על שמו של אלוף-משנה גדעון בנדל ומוליכה למוצבי הר דב והיא ציר חליפי למוצבי החרמון.

בשנת 1979 הוקמה על הר דב היאחזות נח"ל שיאון. ההיאחזות ננטשה ב-1986 ומבניה פורקו, מאחר שהוחלט שאין היתכנות כלכלית להקמת יישוב אזרחי במקום. בשנת 1984 ניסה גרעין של שבעה חברי קיבוץ גונן, בראשות דויד רוטנברג, להקים בהר דב קיבוץ אך הניסיון לא צלח.

==קישורים חיצוניים==
* [http://ofer-megged.blogspot.co.il/2012/05/blog-post_16.html ביקור בעינות שיאון]

==הערות שוליים==

קטגוריה:יובלי הירדן
קטגוריה:מקורות הירדן
קטגוריה:רמת הגולן: נחלים
קטגוריה:החרמון
קטגוריה:הר דב
הדוד סם

ג.מ. פלאג משנת 1917 המבוססת על כרזה שפורסמה בבריטניה שלוש שנים קודם לכן (בה מופיע הוריישו קיצ'נר). כרזה זו שימשה לעידוד הגיוס לצבא ארצות הברית בשתי מלחמות העולם. פלאג השתמש בפרצופו שלו עצמו, ובתנוחה שהציג וולטר בוטס. יש הטוענים שהדמות דומה גם לסמואל וילסון האמיתי.]]

מתוך פוסטר שהוכן בזמן [[מלחמת העולם השנייה, לאחר המתקפה על פרל הארבור. הדוד סם קורא לאזרחים "לנקום על פרל הארבור", ומבטיח להם כי "הקליעים שלנו יעשו את זה"]]
הדוד סם (באנגלית: Uncle Sam) הוא דמות בדיונית שמשמשת כהאנשה המגלמת בדמותה את ארצות הברית. לא ברור לחלוטין כיצד נולדה הדמות, אך יש הטוענים שהדבר התחיל מבדיחה צבאית. הדמות הפכה עם השנים לאחד הסמלים של ארצות הברית. כמייצגת סמלית של ארצות הברית שימשה הדמות הן אמנים סאטיריקנים רבים בביקורתם כלפי ארצות הברית והן יצירות הבאות להעלות את המורל הלאומי האמריקני. הדמות נראית בדרך כלל כגבר לבן, מבוגר, בעל זקן ושיער שיבה הלבוש בצבעי הדגל של ארצות הברית.

==ההיסטוריה של השם==
הדוד סם הוא מושג שנולד בזמן מלחמת 1812 ככינוי לארצות הברית. יש הטוענים כי המושג נולד במחנה צבאי בטרוי, ניו יורק. באותו מקום עבד אדם אשר קיבל משלוחי בשר עם הכתובית .U.S עליהם. החיילים בבסיס התייחסו בהומור אל הכתובית כראשי התיבות של מספק המשלוח, Uncle Samuel Wilson. הקונגרס ה-87 של ארצות הברית אימץ את התואר ב-15 בספטמבר 1961. בארלינגטון שבמסצ'וסטס קיים פסל המציין את מקום הולדתו של הדוד סם. עם זאת, יש רבים החולקים על תיאור זה, שמעולם לא הוכח.

==השימוש בשם==
כיום הדוד סם הוא אחד מסימני ההיכר המפורסמים של ארצות הברית. הדוד סם יכול לשמש גם כמילה נרדפת לארצות הברית ובמיוחד לממשלת ארצות הברית. ביטויים כמו "הדוד סם צריך..." משמשים מבקרים וסאטיריקנים, ולעיתים אף עיתונאים, כדי לשוות לארצות הברית מראה אנושי עם צרכים ורצונות אנושיים. בדוד סם נעשה שימוש לעיתים קרובות באיורי מערכת כדמות מייצגת של ארצות הברית. למאיירים אמריקאים, הדוד סם הוא דמות מכובדת ביותר שמייצגת את המצפון הלאומי. במדינות עוינות לארצות הברית נהוג להציג את הדוד סם כדמות נלעגת המסמלת את יהירותה של ארצות הברית ואת האימפריאליזם שלה.

==הדוד סם בקריקטורות ובקומיקס==
הדוד סם בכרזה מ-[[1942 הקוראת לקנות איגרות מלחמה לעזרה במימון המאמץ המלחמתי.]]
הדוד סם הופיע לראשונה בקריקטורה פוליטית בשנת 1834, בה תואר כאיש חולה, חסר זקן, בעל מגבעת ועוטה מעין חלוק הדומה לדגל ארצות הברית. סביב הדוד סם היו ראשי הממשל, בהם הנשיא אנדרו ג'קסון, והכותרת הכריזה "הדוד סם בסכנה". בשנים שלאחר מכן צויר הדוד סם לעיתים קרובות כשהוא לבוש בבגדים שאפיינו את בנג'מין פרנקלין, ובשנות ה-40 של המאה ה-19 צויר לרוב במכנסיים מפוספסים, מגבעת ומעיל ארוך, אולם עדיין ללא שיער פנים.

בתור הזהב של הקומיקס בשנות ה-40 של המאה ה-20, יצר ויל אייזנר גיבור-על בדמותו של הדוד סם. בגרסה זאת היה הדוד סם דמות מיסטית של חייל אמריקני שנפל בקרב ועתה רוחו באה לעזרתה של ארצות הברית כאשר זו זקוקה לה. בדמות נעשה שימוש בין השנים 1940–1943 ואז הופסקה פעילותה. כיום משמשת הדמות, לעיתים, כדמות-אורחת בסדרת הקומיקס "לוחמי-החופש".

בעטיפת חוברת Captain America Vol.4 #1 מיוני 2002 של חברת מארוול קומיקס קיימת התייחסות לכרזה בה מופיע הדוד סם, הקוראת לאזרחים לתרום איגרות חוב כעזרה במימון המאמץ המלחמתי. באיור מופיע קפטן אמריקה כשהוא אוחז בדגל האמריקני על רקע תפאורת מלחמה.

==ראו גם==
* שרוליק
* קולומביה
* ג'ון בול
* מריאן
* אמא רוסיה
*הדוב הרוסי
*האנשת מדינות
*ארצות הברית

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:ארצות הברית: סמלים לאומיים
קטגוריה:ארצות הברית: תרבות
קטגוריה:האנשת מדינות
ויליאם בליי

ויליאם בליי (אנגלית: William Bligh; 9 בספטמבר 1754 – 7 בדצמבר 1817), ספן בריטי מפורסם ומושל קולוניאלי. הוא מוכר בעיקר בכך שפקודיו מרדו בו בשני אירועים היסטוריים, האחד, המרד המפורסם שאירע על הספינה תחת פיקודו, ה"באונטי" והשני הוא המרד הצבאי באוסטרליה המכונה מרד הרום. נוסף על כך הוא נודע גם בשל המסע שערך בסירה רעועה ורופפת, מן המקום בו הושלך בלב האוקיינוס השקט ביחד עם מלחיו, ועד האי טימור, מרחק 6,710 ק"מ מערבה משם.

== ביוגרפיה ==
בגיל 18 הצטרף בליי הצעיר לצוותו של ג'יימס קוק והשתתף במסעו השני סביב כדור הארץ בשנים 1772 – 1775. במסע זה גילה בליי בטהיטי את עץ פרי הלחם.

===המרד על הבאונטי===
בשנת 1787 נתבקש בליי להפליג לטהיטי כדי לאסוף שתילים של עץ הלחם ולהעבירם לאיי הודו המערבית. לאחר עזיבתם את האי הטרופי התקומם רובו של הצוות כנגד מפקדם התקיף ותפס במקומו את הפיקוד על הספינה. בליי הושם בסירה קטנה שבה נדחסו 18 מפקודיו שנותרו נאמנים לו. במקום לשוט לכיוון נמלים ספרדיים, וכך להגיע לבריטניה לאחר עיכובים, החליט בליי, בשל אמונו העמוק בכישרון הניווט שלו, לשוט לעבר טימור על מנת לדווח בהקדם על המרד, כדי שיוכלו ספינות בריטיות לרדוף אחר המתמרדים. הוא עשה את דרכו במרחבי האוקיינוס עד איי הודו המזרחית, ללא אמצעי ניווט ראויים וללא צידה מספקת. במסע רב סכנות זה, זכה בליי במוניטין שלו כימאי וכנווט מן השורה הראשונה. 

עד היום אין זה ברור מה הביא את הצוות להתמרד כנגדו; יש הטוענים כי היה זה פיקודו הקפדן של בליי, איש המשמעת הקשה, ויש הטוענים כי אנשי הצוות לא היו מוכנים לשאת בקשיים שאפיינו מסע ימי ארוך באותה התקופה, בהיותם חסרי-הניסיון במסעות ימיים ארוכים וקשים, ובמיוחד לאחר שהתנסו בחיים הנעימים שהציעה טהיטי. 

לאחר שובו לבריטניה, נתבקש בליי ב-1791 לצאת שוב אל האוקיינוס השקט כדי לייבא שתילים של עץ פרי הלחם. המסע הסתיים בהצלחה ועד היום פרי עץ הלחם הוא מאכל פופולרי באיי הודו המערבית. שנה אחרי כן, פרסם את ספרו "מסע בים הדרומי". במסגרת המסע ליקט בליי מפירות עץ האקי (Ackee) והציגם בשובו מהמסע לפני החברה המלכותית. השם המדעי של הפרי Blighia sapida ניתן לכבודו של בליי.

===אוסטרליה===
בשנים 1805 – 1808 כיהן בליי בתפקיד המושל של המושבה הבריטית בניו סאות' ויילס שבאוסטרליה. במסגרת תפקידו נדרש בליי להשליט סדר ולהתעמת עם כוחות הצבא שבמקום. בליי הסתכסך עם אנשי הצבא, ומפקד הצבא ציווה להדיח אותו ב-1808 במסגרת אירועי מרד הרום. בליי סירב לעזוב לפני שיוחלף כחוק. בעקבות התלונות של אנשי הצבא כנגד בליי ושל בליי כנגד אנשי הצבא, ולאור כישלונו של בליי להשליט סדר במושבה, החליט משרד המושבות שלא למנות עוד קצינים ימיים כמושלי המושבה, אלא להחליף לגמרי את הכוח הצבאי ששהה בה. במסגרת השינוי הושב בליי פורמלית לתפקידו ל-24 שעות, ב-1810, והוחלף מייד לאחר מכן על ידי לכלן מקווארי, מי שיהיה המושל האוטוקרטי האחרון של המושבה.

===שנותיו האחרונות===
עם שובו של בליי לבריטניה, הוא קודם בדרגות עד לדרגת תת-אדמירל, אך לא זכה במינויים משמעותיים למסעות ימיים נוספים, ובשארית הקריירה שלו עסק בעיקר במשימות ימיות סביב בריטניה. 

בליי קבור בלונדון, בחצר כנסייה המצוייה על הגדה הדרומית של נהר התמזה. ליד קברו נטוע עץ הלחם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:מנהיגים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:קרטוגרפים בריטים
קטגוריה:אדמירלים בריטים
קטגוריה:מושלי ניו סאות' ויילס
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:אנשי צבא במלחמות נפוליאון
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1754
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1817
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית
המעבר הצפון-מערבי

המעבר הצפון מערבי
הצטמצמות כיפת הקרח בקיץ 2007
הצטמצמות הקרח במעבר הצפון מערבי - כמעט ללא קרח בקיץ 2016

המעבר הצפון־מערבי הוא מעבר ימי המחבר בין האוקיינוס האטלנטי לאוקיינוס השקט, דרך הארכיפלג הארקטי הקנדי. זהו אחד מהמעברים הימיים באוקיינוס הקרח הצפוני, יחד עם המעבר הצפון-מזרחי והמעבר הימי הצפוני לחופי רוסיה.
בעקבות התחממות כדור הארץ הקרח באזור הארקטי נמס, ופותח את האפשרויות לשימוש מסחרי של מעבר זה. מומחים משערים שהקרח יימס עד לשנת 2030 והמעבר יהיה פתוח כל ימות השנה.

==היסטוריה==
במשך כמעט 300 שנים ניסו מגלי ארצות למצוא את המעבר. אחת התאוריות שתמכו בקיומו של מעבר זה, שפותחה על ידי מת'יו מורי, טענה שמכיוון שבגוף לווייתנים באוקיינוס האטלנטי התגלו צלצלי ספינות מהאוקיינוס השקט ולהפך, וכיוון שהלוייתנים הם יונקים הנושמים באמצעות ריאות וצריכים לעלות לפני המים כדי לנשום, הם אינם יכולים לעלות לפני המים כאשר האזור שופע קרח, מה שמוכיח שללוייתנים יש ככל הנראה מעבר מהיר בין האוקיינוסים.

המשלחת הראשונה שצלחה את המעבר באונייה הונהגה בידי רואלד אמונדסן ב-1903. הוא השלים את המעבר בשלוש שנים, כאשר נאלץ לבלות שני חורפים ליד אי המלך ויליאם.
ב-1940 ו-1942 החוקר הקנדי הנרי לארסן צלח את המעבר מספר פעמים ממזרח למערב ולהפך. ב-1944 הצליח לעבור את המעבר לראשונה במסע שהתחיל והסתיים באותה עונה (86 יום).

בשנת 1969 הספינה 'מנהטן' (SS Manhattan) הפכה לספינת המסחר הראשונה שצלחה את המעבר, כאשר היא בחנה את התכנות העברת נפט בנתיב הימי. הספינה הייתה ספינת המסחר הגדולה ביותר של ארצות הברית באותה תקופה, וגם שוברת קרח הגדולה ביותר באותה תקופה. למרות הצלחת המסע, הוחלט שהעברת נפט דרך הים הייתה לא רווחית מספיק באותה תקופה, והשקיעו בצינור הנפט חוצה אלסקה.

לראשונה ב-2007 נפתח המעבר לעונה, כאשר שטח נרחב ממנו אשר היה מכוסה קרח בחורף נמס למשך כל הקיץ.

בקיץ 2016, לראשונה חצתה את המעבר אוניית תענוגות הנושאת כ-1,700 איש, כאשר ביצעה את המסע תוך פחות מארבעה שבועות, במעבר מאלסקה לניו יורק.

==ראו גם==
* האי הנס

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:חבלי ארץ במחלוקת
קטגוריה:אוקיינוס הקרח הצפוני
קטגוריה:נתיבי שיט
קטגוריה:תחבורה ימית בין-לאומית
המערה הכחולה

פנים המערה
בכניסה למערה
המערה הכחולה היא מערה באי קאפרי השייך לאיטליה. המערה נראית כאולם גדול שגובהו כארבע קומות. הכניסה לתוכה אפשרית רק מן הים ועל ידי סירה, דרך קשת אבן שגובהה פחות ממטר. את המערה כרו גלי הים בתוך אבן הגיר והיא מלאה מחציתה מים כתוצאה משקיעתה של אדמת החוף. שמה של המערה ניתן לה בשל האור הכחול המציף את חללה. בימי עבר הייתה המערה משמשת כמקום רחצה לעשירי רומא. המעברים התת-קרקעיים המובילים אליה אטומים בחלקם ונראה שבעבר היוו חלק ממערכת מחילות תת-קרקעית.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://impressive.net/people/gerald/2002/italy/capri.html תמונות מהמערה הכחולה בפרט ומקפארי בכלל]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כחולה
סולמות ונחשים

לוח השולחן
סולמות ונחשים (מוכר גם בשמות סולמות וחבלים ולטפס ולהחליק) הוא משחק לוח למספר שחקנים, הכולל רגלים, קובייה ולוח משבצות. במשחק המקורי יש מאה משבצות, אף כי יצאו גרסאות שונות למשחק עם כמות משבצות שונה.

כל שחקן מקבל רגלי ומטרת המשחק היא להגיע ראשון למשבצת האחרונה. ההתקדמות נעשית לפי מספר הנקודות שמראה הקובייה. בגרסאות מסוימות של המשחק יש להגיע "במדויק" למשבצת האחרונה. כלומר, אם הראתה הקובייה נקודות עודפות, על השחקן לצעוד עד למטרתו ולהמשיך לצעוד בכיוון ההפוך את יתרת הנקודות. 

כאשר מגיע שחקן למשבצת שעליה מצויר סולם הוא עולה במעלה הסולם עד למשבצת שראש הסולם מגיע אליו. אם הוא מגיע למשבצת עליה מצויר ראש של נחש הוא יורד עד למשבצת בה נמצא זנבו של הנחש. הסולמות והנחשים מכניסים עניין למשחק, מכיוון שייתכנו שינויים גדולים במיצובם היחסי של השחקנים.

כמשחק מזל טהור הוא חביב בעיקר על ילדים, אך קיימות גם גרסאות אחרות למשחק. מחנכים מנסים להכניס מרכיב ידע למשחק, על ידי התניית העלייה בסולם וביטול הגלישה בנחש בתשובה על שאלה בתחום הנלמד.

מקור המשחק באמונה ההודית, על פיה הדרך של צדיק לשמיים רצופה סולמות, המחישים את עלייתו, בעוד שהרשע נתקל בנחשים המשהים את עלייתו. בגרסה היהודית חרדית למשחק, הנקראת סולם המידות, מותנית העלייה בכך שמתוארת מצווה במשבצת, והירידה - בכך שמתואר חטא.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:משחקי לוח
קטגוריה:משחקי קובייה
קטגוריה:הודו: המצאות
1712

__TOC__

== אירועים ==
קרוליינה הצפונית וקרוליינה הדרומית הפכו למושבות שונות 

== נולדו ==

== נפטרו ==

* דני פפן - פיזיקאי, מתמטיקאי וממציא צרפתי.

== לוח שנה ==







=== שנת 1712 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1713

__TOC__

== אירועים ==

* מרץ–אפריל – הסכם אוטרכט מעניק את גיברלטר לאנגלים ומסייע לסיום מלחמת הירושה הספרדית

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1713 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1714

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

* מתיו תורנטון - מחותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית (נפטר ב-1803)

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1714 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1715

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

* 9 בדצמבר - ז'וזף מרי טרא, שר האוצר תחת שלטון לואי החמישה עשר (נפטר ב-1778)

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1715 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1719

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

* הרב ישעיה פיק ברלין, רב ופוסק (נפטר ב-1799)

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1719 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1724

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

== נפטרו ==

*6 באוגוסט - שמשון ורטהיימר, יהודי החצר של קיסרי אוסטריה (נולד ב-1658)

== לוח שנה ==







=== שנת 1724 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1726

__TOC__

== אירועים ==
*כתיבת הספר מסעות גוליבר

== נולדו ==

== נפטרו ==

חגת

== לוח שנה ==







=== שנת 1726 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1727

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

== נפטרו ==

27 באוגוסט - ארט דה גלדר צייר (נולד ב-1645)

== לוח שנה ==







=== שנת 1727 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div>


==קישורים חיצוניים==
1728

נולד ג'יימס קוק

__TOC__

== אירועים ==
פרסום המהדורה הראשונה של ציקלופדיית צ'יימברס.

== נולדו ==

== נפטרו ==
*24 ביוני – רבי חיים יונה תאומים מפראג, מחבר קונטרס "חידושי רבי חיים יונה", "סדר למשנה" (נפטר בצעירותו בן 37 שנים, נולד ב-ה'ת"ן 1690)

== לוח שנה ==







=== שנת 1728 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1730

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==
* רבי משולם זושא מאניפולי (נפטר ב-1800)

== נפטרו ==
* נחמיה חיון - מנהיג שבתאי באירופה (נולד ב-1668)

== לוח שנה ==







=== שנת 1730 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1734

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

* 17 באפריל- טקסין הגדול, מלך תאילנד (נפטר ב-1782)
* 2 בנובמבר- דניאל בון, חלוץ אמריקאי (נפטר ב-1820)

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1734 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1735

__TOC__

== אירועים ==
* מתפרסם ספרו של קארולוס ליניאוס, "שיטת הטבע" (או "מערכת הטבע", Systema naturae), שהניח את המסד למיון המודרני של בעלי החיים.

== נולדו ==

== נפטרו ==

* 2 בספטמבר – פרדיננד אלברכט השני, דוכס בראונשווייג-וולפנביטל (נולד ב-1680)

== לוח שנה ==







=== שנת 1735 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1737

__TOC__

== אירועים ==

הוצאת הספר שו"ת מהר"י באסן בקושטאנדינה

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1737 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1738

__TOC__

== אירועים ==

אירועים ללא תאריך מדויק: 
* המלחמה העות'מאנית-רוסית: הרוסים נכשלים בניסיונם לחצות את הדניסטר, וסובלים ממגפת דבר
* ממשלת שושלת צ'ינג בסין מורה לאנשי עסקים מערביים להשתמש בקוהונג של גואנגג'ואו (קנטון) לעסקיהם
* תחילת החפירות הארכאולוגיות לגילוי הרקולנאום, עיר אשר נחרבה תחת הר הגעש וזוב בשנת 79 
* סטניסלאב לשצ'ינסקי מקבל את לורן בתמורה לוויתורו על זכותו לכתר הפולני
* פרנץ קטרר ממציא את שעון הקוקייה
* השאה הפרסי נאדיר שאה כובש את קאבול
* דניאל ברנולי מפרסם מחקרים המהווים את היסוד לתורת ההידרודינמיקה
* ייסוד העיר ויניפג בקנדה 
* תחילת בנייה מחדש של הארמון המלכותי במדריד
* רעב קשה פוקד את יהדות מרוקו 
* מאריה גטנה אגנסי מפרסמת את ספרה הראשון בתחום המתמטיקה 
* סנט דניס הופכת לבירת ראוניון (הקרוי אז עדיין "אי בורבון") 
* בודהיזם טיבטי: פלדן ישה הופך לפנצ'ן לאמה השישי

== נולדו ==

לידות ללא תאריך מדויק: 
* שלמה דובנה, משורר ובלשן עברי, פרשן מקרא, שותפו של משה מנדלסון בכתיבת "הביאור" (נפטר ב-1813)

== נפטרו ==
*4 בפברואר - יוזף זיסקינד אופנהיימר, "היהודי זיס", בנקאי יהודי (נולד ב-1698) 
*25 במרץ - טורלוק אוקרולן, מלחין ונגן נבל אירי (נולד ב-1670)

== לוח שנה ==







=== שנת 1738 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1742

__TOC__

== אירועים ==
* התקוממות האינדיאנים בפרו
* 7 ביוני - כתב כריסטיאן גולדבך, מתמטיקאי פרוסי כמעט אלמוני, את "השערת גולדבך"

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1742 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div>


==קישורים חיצוניים==
1750

__TOC__

== אירועים ==
;בממלכה המאוחדת
הומצא קרון הרחצה, שהיה בשימוש עד תחילת שנות ה-20 של המאה ה-20.

תומאס ארן ואחותו סוזאנה מריה ארן, עברו לבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן, בעקבות ויכוח עם דייוויד גאריק

;באיטליה
ארקול דל ריו, מחברן של בעיות שחמט רבות, פרסם את ספר השחמט שלו. 

;בגרמניה
הברון מינכהאוזן פרש בדרגת סרן משירותו בצבא האימפריה הרוסית, ושב למולדתו לספר את הרפתקאותיו ובדיותיו הידועות.

יוהאן שטאמיץ, הנחשב למייסד אסכולת מנהיים, התמנה לנהל את תזמורת החצר של מנהיים.

;ברוסיה
הוקם היישוב אקשה בנפת אקשינסקי, במחוז צ'יטה שברוסיה.

תם עידן הבויארים ברוסיה, בולגריה ורומניה, עם מותו של הבויארין האחרון.

סטפן קרשניניקוב נבחר להיות חבר האקדמיה הרוסית למדעים.

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1750 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1751

__TOC__

== אירועים ==

*בעקבות רעידת אדמה רבת עוצמה וגל צונאמי שעלה בעקבותיה, אשר החריבו את העיר הצ'יליאנית קונספסיון, מועברת העיר ממקומה שעל שפת האוקיינוס השקט (כיום העיר פנקו) למיקומה הנוכחי בעמק המוצ'ה.

*הכרך הראשון של האנציקלופדיה הגדולה יוצא לאור.

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1751 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1753

__TOC__

== אירועים ==

* פברואר- שוודיה עברה מהלוח היוליאני ללוח הגריגוריאני על ידי קיצור החודש ל-17 יום

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1753 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1754

__TOC__

== אירועים ==
אוניברסיטת קולומביה נוסדה בשם קינגס קולג' לאחר קבלת רישיון מלכותי מג'ורג' השני מלך בריטניה 

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1754 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1756

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

[[וולפגנג אמדאוס מוצרט]]

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1756 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1759

__TOC__

== אירועים ==

[[13 במרץ – שביט היילי מגיע לפריהליון]]
== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1759 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1760

__TOC__

== אירועים ==
ב-1760 [[ג'ורג' השלישי הופך למלך בריטניה]]

== נולדו ==
* חיים פרחי, יועצם היהודי של שליטי הגליל בימי האימפריה העות'מאנית, ובמהלך מסע נפוליאון בארץ ישראל (נפטר ב-1819)

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1760 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1761

__TOC__

== אירועים ==
* ייסוד העיר חיפה.

== נולדו ==

== נפטרו ==
* 19 במאי - אריה לייב שפירא (וילנה), אב"ד וילנה ומחבר "נחלת אריאל" ו"מעון אריות" על מסכת סופרים (נולד ב-1701)

== לוח שנה ==







=== שנת 1761 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div>


==קישורים חיצוניים==
1762

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

החת"ם סופר (ר' משה סופר) - ראש ישיבה ומגדולי הפוסקים בדורו.

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1762 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
1768

__TOC__

== אירועים ==
6 בדצמבר 1768 – יוצאת המהדורה הראשונה של [[אנציקלופדיה בריטניקה]]

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1768 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div>


==קישורים חיצוניים==
1769

נולד נפוליון בונפרטה

__TOC__

== אירועים ==

ג'יימס וואט רושם פטנט על מכונת הקיטור.

התגלה האי רורוטו על ידי ג'יימס קוק.

== נולדו ==

* 23 באוגוסט - ז'ורז' קיווייה - מורפולוג ופליאונטולוג צרפתי (נפטר ב-1832)

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1769 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==