OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אוטופיה (משחק וידאו)

אוטופיה (אנגלית: Utopia) הוא משחק וידאו אסטרטגי שפותח בשנת 1981 על ידי דון גלוו (Don Daglow). אוטופיה היה מהמשחקים הראשונים של סימולציות ניהול ובנייה ו- God game אשר עליהם התבסס הג'אנר של משחקי אסטרטגיה בזמן אמת.

ביולי 2010 המשחק שווק מחדש בחדר המשחקים של מיקרוסופט (Microsoft's Game Room) עבור קונסולות Xbox 360 ולGames for Windows Live.

== מהלך המשחק ==
אוטופיה הוא משחק לשני שחקנים, שבו כל אחד מהם שולט באחד משני האיים של המשחק. אין בו אפשרות לשחקן של אינטליגנציה מלאכותית, אבל שחקן יחיד יכול לשחק כדי להשיג ניקוד גבוהה תוך התעלמות מהאי השני. בתחילת המשחק השחקנים יכולים להחליט מה האורך של כל תור (60 שניות הן ברירת המחדל), ולמשך כמה תורות יהיה המשחק (15 תורות כברירת מחדל). המנצח הוא השחקן עם מרבית הנקודות בתום המשחק.

כל שחקן שולט באי שלו ומשתמש בלחצנים כדי להזיז את הסמן על גבי המסך. שני השחקנים משתמשים במטילי זהב כדי לבנות בנינים שונים (בתים, בתי ספר, מפעלים, בתי חולים ומבצרים) על האיים שלהם, לבנות סירות מסוגים שונים או לממן פעילות של מורדים באי של היריב. ככל שהאוכלוסייה של כל אי גדלה, השליט אחראי לשיכון אנשיו, האכלתם ושמירה על מצב הרוח שלהם כדי להימנע ממרידות אשר מורידות מהניקוד של השחקן ועלולות להרוס מבנים. ההכנסה נוצרת כאשר עננים רנדומליים עוברים מעל השדות של השחקן, כאשר סירות דיג תופסות דגים ובסוף של כל תור בהתאם לתוצרת של השחקן.

רוב התורות כוללים בנייה של בניינים ותמרון של סירות הדייג. השחקן יכול גם לנסות להטביע את הסירות של היריב. האלוגריתם של המשחק יוצר את הפעילות של מזג האוויר, הדגים וספינות הפירטים.

== קליטת המשחק ==
GameSpy כללה את אוטופיה בהיכל התהילה שלה בשנת 2004. Gamespot כללו את אוטופיה בסדרה Unsung Heroes. 

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.youtube.com/watch?v=jfrHwP_Ee2I The Art of Video Games: "Utopia" Exhibition Video] סרטון הסבר על יצירת המשחק אוטופיה 
* [https://www.youtube.com/watch?v=JtE6EYt2dig Game #047: Utopia (Intellivision - 1982)] הדגמה של המשחק 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משחקי וידאו משנת 1981
קטגוריה:משחקי סימולציה ממוחשבים
קטגוריה:משחקי אסטרטגיה ממוחשבים (זמן אמת)
קטגוריה:משחקי בניית עיר
קטגוריה:משחקי אלוהות
ריצ'רד ריץ'

סמל האצולה שלו ושל משפחת ריץ'
ריצ'רד ריץ, ברון ריץ' הראשון מליז (באנגלית: Richard Rich, 1st Baron Rich of Leez; 1496/7 – 12 ביוני 1567) היה לורד צ'נסלור בימי מלכותו של אדוארד השישי, מלך אנגליה בין 1547 לינואר 1552. לפני כן כיהן כתובע הכללי במשטרו של הנרי השמיני, מלך אנגליה. תחת הנרי השמיני ואדוארד השישי עסק ברדיפתם של קתולים והביא להרשעתו בדין של תומאס מור, בתקופת שלטונה של מרי הראשונה, מלכת אנגליה פעל להשלטת הקתוליות ולאחר מכן כיהן גם בממשלה של יריבתה המושבעת, אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה.

== תולדות חייו ==
מוצאו אינו ודאי ומעט ידוע על שנות חייו הראשונות, ייתכן שהיה מצאצאיו של ריצ'רד ריץ' שהיה השריף של לונדון ב-1441. הוא למד באוניברסיטת קיימברידג' וב-1516 התקבל כפרקליט למידל טמפל. ב-1528 פנה לקרדינל תומאס וולזי בבקשת משרה אצלו. ב-1529 סייע לו תומאס אודלי להיבחר לפרלמנט. ב-1533 זכה בתואר אבירות ומונה לכהונת הפרטליט הכללי (Solicitor General) במשרד התובע הכללי של הממלכה. בתפקידו זה פעל תחת הנחייתו של תומאס קרומוול בהוצאה לפועל של פירוק המנזרים באנגליה. כממונה על הרשות שקיבלה את ניהול נכסי המנזרים, חלש ריץ' על הון רב ונטל לעצמו מספר אחוזות באזור אסקס. ב-1536 כיהן גם כיושב ראש בית הנבחרים הבריטי. בימי שלטונו של הנרי השמיני נטל ריץ' חלק בהרשעתם של תומאס מור והבישוף ג'ון פישר בבגידה, בהפלתו של איש-חסדו לשעבר, תומאס קרומוול, ברדיפת הבישוף סטיבן גרדינר (עמו שיתף פעולה לפני כן בניהול ציד מכשפות) וביחס הנוקשה שננקט נגד הנסיכה מרי, בתה של קתרין מאראגון.

לאחר מותו של הנרי היה ריץ' מבצע הצוואה שלו, בה נכללה גם העלאתו לדרגת ברון, יחד עם אחוזות רבות שעברו לשליטתו, כך נוסדה ברונות ריץ', אחת החזקות בבריטניה עד המאה ה-18. בימי מלכותו הקצרים של אדוארד השישי, בנו הנער של הנרי השמיני, כיהן ריץ' כלורד צ'נסלור.

על אף היחס הנוקשה שגילה נגד הכנסייה הקתולית בימי הנרי השמיני, הפגין ריץ' עם עלייתה של מרי לכס השלטון דבקות בקתוליות והשיב את הקתוליות להיות הדת השלטת באקסטר. באופן נדיר צלח ריץ' את תהפוכות השלטון והדת פעם נוספת והיה חבר המועצה המלכותית של אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה.

== משפחתו ==
ריץ' נישא לאליזבת ג'נקס (Elizabeth Jenks, or Gynkes) ויחד היו להם אחד-עשר ילדים. זאת בנוסף לארבעה ילדים נוספים ידועים שהיו לריץ' מחוץ לנישואין.

== דמותו בתרבות ובספרות ==
* בסרט אדם לכל עת מ-1966 מגולמת דמותו על ידי השחקן ג'ון הארט
* בסדרה שושלת טיודור מגולמת דמותו על ידי רוד האלט
* ריץ' מופיע כדמות בסדרת ספרי וולף הול מאת הילרי מנטל, ובסדרת ה-BBC לפיהם מגלם אותו השחקן בריאן דיק

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.luminarium.org/encyclopedia/richardrich.htm מאמר ביוגרפי באנציקלופדיית האנתולוגיה לספרות אנגלית]
* [http://www.british-history.ac.uk/st-barts-records/vol1/pp289-297 הפרק אודותיו בספר היסטוריה בריטית]
* [http://englishhistoryauthors.blogspot.co.il/2014/07/tudor-englands-most-infamous-villain.html הנבל המניפולטיבי הלא-מפורסם של אנגליה הטיודורית]
* 
* 

קטגוריה:אישים בחצר הנרי השמיני
קטגוריה:עורכי דין בריטים
קטגוריה:לורד צ'נסלורים
קטגוריה:ברונים בריטים
קטגוריה:חברי בית הלורדים הבריטי
קטגוריה:חברי הפרלמנט של אנגליה (לפני 1707)
קטגוריה:ילידי 1496
קטגוריה:נפטרים ב-1567
נהור

איור של חתך רוחבי של המעי. במרכז בלבן נמצא נהור המעי וסביבו שכבות הדופן.
באנטומיה וביולוגיה, נְהוֹר הוא החלל הפנימי של מבנה צינורי, כגון כלי דם או מעי. במובנו המורחב, נהור הוא החלל הפנימי של אברונים ושל מבנים תוך-תאיים כמו הרשתית התוך-פלזמית.

ישנן גישות טיפוליות זעיר-פולשניות הפועלות בתוך הנהור או מן הנהור החוצה. דוגמה לכך היא אנגיופלסטיה, שבה באמצעות צנתור נכנסים אל כלי הדם מנקודה מרוחקת, מרחיבים אותו על ידי ניפוח בלון ומניחים תומכן בתוך הנהור.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנטומיה
קטגוריה:אנטומיה תאית
דוד ולצר

דוד ולצר (נולד ב-1953) הוא דיפלומט ישראלי, כיהן כשגריר ישראל באיחוד האירופי, כראש המרכז למחקר מדיני במשרד החוץ וכשגריר ישראל בדנמרק.

==ביוגרפיה==
ולצר בעל תואר ראשון בכלכלה ולימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת חיפה. הצטרף למשרד החוץ ב-1983. הוא שימש מזכיר שני בשגרירות ישראל בניירובי שבקניה. בשנת 1988 מונה למזכיר ראשון בשגרירות ישראל באוטווה שבקנדה. בשנים 1991 עד 1994 עבד במרכז למחקר מדיני במשרד החוץ. ב-1994 מונה לסגן השגריר בבון שבגרמניה. בשנת 2000 מונה לראש המחלקה לנושאי האומות המאוחדות במשרד. בשנים 2004 עד 2008 כיהן כשגריר ישראל בדנמרק. לאחר מכן שימש כמתאם נושא פינוי החלק הצפוני של הכפר ע'ג'ר. בינואר 2010 מונה לראש המרכז למחקר מדיני. 

ב-2012 מונה לשגריר ישראל באיחוד האירופי ובנאט"ו וכיהן בתפקיד עד 2016.

==קישורים חיצוניים==
* , פוליטיקו, 23 באוקטובר 2015

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:שגרירי ישראל באיחוד האירופי
קטגוריה:שגרירי ישראל בדנמרק
קטגוריה:ראשי המרכז למחקר מדיני
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
אנדרה דיומא

אנדרה דיומא (בצרפתית: André Dumas; 7 בדצמבר 1918, מונטובן (Montauban) שבדרום צרפת – 23 ביוני 1996, לה רוש-סור-יון) היה כומר צרפתי, מרצה לפילוסופיה בפקולטה הפרוטסטנטית לתאולוגיה בפריז וחסיד אומות העולם.

==קורות חיים==
אביו של דיומא, שהיה רופא צבאי, נהרג בשבועות האחרונים של מלחמת העולם הראשונה. דיומא היה סטודנט צעיר לתאולוגיה. הוא למד בפריז ובמונפלייה, כתב מחקרים רבים בתחום והתמחה בכתביו של התאולוג דיטריך בונהופר. כמו כן הושפע רבות מכתביו של התאולוג הפרוטסטנטי השווייצרי קרל בארת , אצלו למד בבזל. דיומא היה פעיל בארגון הפרוטסטנטי Cimade - ארגון סיוע לזרים בצרפת.

===פעילותו בתקופת השואה===
בתקופת מלחמת העולם השנייה וגם לאחר כיבוש צרפת בידי גרמניה המשיך דיומא את לימודי התאולוגיה. במקביל המשיך את פעילותו ב-Cimade. הוא סייע ליהודים שנכלאו במחנה הריכוז ריווזאלט שבדרום צרפת לברוח לשווייץ וכן סיפק להם מסמכים מזויפים לשם הסתרת יהדותם. דיומא הקים קבוצת צופים עבור בני נוער שהיו כלואים במחנה וכך עודד את רוחם. אחד מהיהודים הכלואים במחנה אף שוחרר הודות להתערבותו של דיומא, שהעיד למענו ואף סיפק לו מסמכי זהות מזויפים.

===לאחר המלחמה===
משנת 1949 היה דיומא כומר בקהילה פרוטסטנטית בפו וכומר אוניברסיטאי בשטרסבורג. בין השנים 1961–1984 היה דיומא מורה לאתיקה במחלקה לפילוסופיה בפקולטה הפרוטסטנטית לתאולוגיה בפריז, בה היה גם הדיקן בין השנים 1973–1975.

בשנת 1994 הוכר דיומא על ידי יד ושם בתור חסיד אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:צרפתים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:כמרים פרוטסטנטים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1918
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1996
קונסרבטוריון קריית אונו

קונסרבטוריון קריית אונו (בשמו הרשמי: הקונסרבטוריון ע"ש אהרון אלקלעי בקריית אונו) הוא קונסרבטוריון בקריית אונו. הוא נוסד בשנת 1962 כבית ספר מקצועי למוזיקה, להוראת מקצועות הנגינה ותורת המוזיקה, על ידי מנהלו דאז אהרון אלקלעי.

כיום, מנהל את הקונסרבטוריון בר ערמון, המנהל המוזיקלי והמנצח שלו הוא גיא פדר ויו"ר הוועד המנהל הוא רפי קרצ'מר<ref></ref>.

== הקונסרבטוריון ==
הקונסרבטוריון משמש כבית ספר מוזיקלי רב תרבותי לילדים, בני נוער ומבוגרים. נוסף ללימודי כלי הנגינה, תלמידי הקונסרבטוריון נוטלים חלק פעיל במגוון עשיר של פעילויות מוזיקליות, ביניהן: תזמורות כלי נשיפה, תזמורות כלי קשת, הרכבי כלי מתכת, הרכבי כלי נשיפה מעץ, תזמורת ביג-בנד, הרכבי סקסופונים, הרכבים קאמריים שונים, סדנאות אומן, ימים פתוחים, קונצרטים, שיעורי תאוריה ותורת המוזיקה.

תזמורת הנוער הייצוגית של קונסרבטוריון קריית אונו מונה כ-40 נגנים ובמשך שנים רבות הופיעה באירועים מרכזיים וממלכתיים בישראל ומחוצה לה וזכתה בפרסים רבים בתחרויות בינלאומיות. בין היתר, זכתה להופיע בבית הלבן.

בתום תקופת הלימודים (כיתה י"ב) יכולים התלמידים לגשת לרסיטל בגרות בהיקף של 5 יחידות.

בין בוגרי המוסד נמנים נגנים בתזמורות מקצועיות, סולנים, תזמורת צה"ל ואנשי אקדמיה.

תזמורת הבוגרים, נוסדה ב-1979 על ידי אלקלעי ועל ידי נגנים בוגרי תזמורת הנוער. היא מופיעה מדי שנה בעיר ומחוץ לה וקיימה סיורים בחו"ל (בולגריה, איטליה וגרמניה).

== תלמידים מפורסמים ==
* שמואל הרשקו - נגן טובה ראשי בתזמורת הפילהרמונית הישראלית
* דפנה לוי

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* [http://www.anoomi.com/index.php?action=radio&ytq=%D7%A7%D7%95%D7%A0%D7%A6%D7%A8%D7%98%20%D7%A7%D7%95%D7%A0%D7%9B%D7%99%D7%94%202012 קונצרט קונכייה 2012 Radio Station Of]
* [http://play.tojsiab.com/NEp6cUJ3S3dkZlUz קונצרט-קונכייה-2014-קונסרבטוריון-קרית-אונו] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קריית אונו: חינוך
קטגוריה:ישראל: בתי ספר למוזיקה
קטגוריה:מוסדות מוזיקליים בישראל
קטגוריה:קריית אונו: מבנים
קטגוריה:קריית אונו: תרבות
רוסטוב על הדון (צוללת)

רוסטוב על הדון (Б-237) (ברוסית: Б-237: "Ростов-на-Дону") הוא שמה של צוללת מתוצרת הפדרציה הרוסית מסדרת "ורשוויאנקה" (סדרת קילו, על פי קוד דיווח נאט"ו). מפקד הצוללת הוא אנדריי אדמסקי. 

הצוללת משרתת את צי הצוללות של צי הים השחור של הצי הרוסי. הסדרה נקראת על שם העיר רוסטוב על הדון.

בניית הצוללת החלה בנובמבר 2011 במספנות סנט פטרבורג תחת המספר 01671.

ביוני 2014 הצוללת הורדה למים ובדצמבר 2014 נמסרה לידי הצי הרוסי לאחר שעברה בהצלחה ניסויי צלילה ובחינת ביצועים. הצוללת הועברה לשירות בבסיס הצי בנובורוסייסק.

במלחמת אוקראינה–רוסיה הצוללת נפגעה בהתקפה אוקראינית על נמל הצי בסבסטופול, ב-13 בספטמבר 2023.

==שירות==
בינואר 2015 הצוללת הועברה להכנות לקראת העברתה לשירות בצי הצפוני ובמאי 2015 הועברה לקרונשטדט ולבסוף הגיעה לבסיס הצי בפוליארני שבקוטב הצפוני.

באוקטובר 2015 נטלה חלק בתרגיל צבאי שבמסגרתו ביצעה ירי מוצלח של טילים בליסטיים ביניבשתיים בים ברנץ. באותו החודש הוחלט להשיב את הצוללת לשירות בצי הים השחור ונשלחה ליטול חלק במבצע הרוסי בסוריה.

בדצמבר 2015 הצוללת שיגרה מאזור הים התיכון טילי שיוט מדגם "קליבר" אל שתי מטרות של המדינה האסלאמית.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:צוללות הצי הרוסי
אלומיניום יודי

אלומיניום יודי הוא תרכובת של אלומיניום ויוד שנוסחתה AlI<sub>3</sub>. החומר נוצר בתגובה של אלומיניום עם יוד:

<math>2Al + 3I_2 \rightarrow2AlI_3</math>

או של אלומיניום עם חומצה יודית HI

אלומיניום יודי הוא חומצת לואיס וסופח מים מהאוויר לקבלת הקסא הידראט (שש מולקולות מים ספוחות לכל אטום אלומיניום).

המצב מוצק אלומיניום יודי הוא דימר - Al<sub>2</sub>I<sub>6</sub> כגז המולקולה יכולה להמצא כמונומר שצורתו משולש מישורי בעל אורך קשר אלומיניום - חמצן של 0.245nm או כדימר בו אורך הקשר אלומיניום - יוד (לא מגשר) 0.246nm וקשר אלומיניום - יוד מגשר 0.267nm.

אלומיניום יודי משמש כמגיב לשבירת כמה סוגים של קשרי פחמן-חמצן וחנקן-חמצן למשל באתרים ארילים (בהם קבוצת האתר מחברת טבעות ארומטיות).
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תרכובות אי-אורגניות
קטגוריה:אלומיניום: תרכובות
קטגוריה:יוד: תרכובות
כוס קולינס

כוס קולינס ריקה
כוס קולינס (באנגלית: Collins glass) היא כוס זכוכית שנפחה נע בין 300 ל-410 מיליליטרים. משמשת להגשת משקאות מעורבבים, במיוחד קוקטיילים של טום קולינס. המבנה שלה גלילי וצר יותר מכוס הייבול.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.webtender.com/db/glass/1 Webtender article on the collins glass]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כוסות אלכוהול
הואליאנצרטופס

הואליאנצרטופס (שם מדעי: Hualianceratops wucaiwanensis) הוא סוג של דינוזאור בתת-סדרה צרטופסים שחי במזרח אסיה ביורה עליון כ-160 מיליון שנה לפני זמננו. זהו אחד הצרטופסים הקדומים ביותר הידועים למדע. במובנים רבים, זוהי גרסה מוקדמת ומוקטנת ביותר של הטריצרטופס. פירוש שם הסוג הוא "פנים מקושטות בעלות קרניים", אף על פי שלא היה בעל קרניים: בסינית "הואא" = קישוטי/מקושטות, "ליאן" = פנים, ואילו הסיומת הלטינית "צרטופס" פירושה "פנים בעלות קרניים" הנוספת לרוב הדינוזאורים בתת-הסדרה צרטופסיה. פירוש שם המין הוא על שם המקום בו נתגלה.

הואליאנצרטופס היה צרטופסי פרימיטיבי בגודל כלב. הוא ידוע ממאובנים הכוללים גולגולת חלקית ורגל אחורית. המאפיין הייחודי של הואליאנצרטופס הוא עצמות בעלות גבשושיות, תכונה שהתבטאה באופן אינטנסיבי בדינוזאור זה. הפלאונטולוגים משערים שמטרת הגבשושיות על העצמות הייתה להגן על כלי דם ושכנראה הואליאנצרטופס היה דינוזאור אגרסיבי שהרבה להילחם בבני מינו בקרבות על טריטוריה וזיווג. כמו כל הצרטופסים הוא היה בעל עצם מקור (Rostral) וניזון מצמחייה נמוכה.

מאובניו של הואליאנצרטופס התגלו כבר ב-2002, באותה תצורה - הואליאן - שבסין, בה נתגלו מאובני יינלונג. בגלל שמאובני היינלונג היו שלמים יותר ורבים יותר, התעלמו הפלאונטולוגים מהמאובנים החלקיים מאוד של הואליאנצרטופס ואלה העלו אבק במחסני מכון בייג'ינג לפלאונטולוגיה ופלאואנתרופולוגיה. רק ב-2014 הם נבחנו מחדש, במסגרת עבודת הדוקטורט של פנגלו האן. בשיתוף ד"ר קתרין פורסטר, מומחית לצרטופסים מארצות הברית, הם חקרו את המאובנים ומצאו שמדובר בסוג טקסונומי חדש למדע הנבדל מספיק מיינלונג. בדצמבר 2015 פרסמו האן, פורסטר, קלארק ושו שינג מאמר מדעי המתאר את הואליאנצרטופס.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://news.nationalgeographic.com/2015/12/151209-dinosaur-skull-fossil-jurassic-animal-science New Triceratops Cousin Had a Gnarly, Bumpy Skull], נשיונל ג'יאוגרפיק, 10 בדצמבר 2015
* [http://news.discovery.com/animals/dinosaurs/spaniel-size-triceratops-cousin-walked-on-hind-legs-15121.htm Spaniel-Size Triceratops Cousin Walked on Hind Legs], Discovery.com, 13 בדצמבר 2015

קטגוריה:צ'אויאנגזאוריים
קלוואן

קלוואן (באוקראינית: Клевань; בפולנית: Klewań) היא עיירה במחוז רובנו, שבמערב אוקראינה, על גדת נהר סטובלה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קלוואן נוסדה ככפר מבוצר בתחילת המאה ה-12, ובשנת 1458 נמסרה מידי הנסיך הליטאי סווידריגיילו לידי הנסיך הפולני מיכאל צ'ארטוריסקי, אשר הקיף את היישוב בחומה ובסוללה.

באמצע המאה ה-17 נבזז היישוב בידי הקוזקים, ולאחר מכן בידי הטטרים, שהחריבו אותו. בשנת 1654, כדי לשקם את היישוב, הוענקו לו זכויות עיר ורשות לקיים ירידים עתיים.

לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

==יהודי קלוואן==
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1563. במהלך גזירות ת"ח ות"ט נפגעה קשות הקהילה המקומית, אך עם הפיכת היישוב לעיר, השתקמה הקהילה, תוך שהייתה כפופה מספר שנים לקהילת לוצק. בשנת 1766 נמנו בקהילה כ-1,000 איש.

משנות ה-90 של המאה ה-19 התקיימה ביישוב פעילות ציונית. במהלך מלחמת העולם הראשונה סבלו יהודי היישוב מקרב שהתרחש בין האוסטרים והרוסים בקרבת העיירה, וכן ממעשי התעללות ושוד שבאו בסיום המלחמה. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 1,545 יהודים, כמחצית תושביה, ופעלו בה בתי ספר עבריים ומוסדות תרבות יהודיים.

ב-3 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, לאחר שהצבא האדום נסוג ממנה. למחרת היום רצחו הגרמנים בין 400 ל-645 יהודים בעיירה, כאשר כ-50 מתוכם נשרפו חיים בבית הכנסת המקומי. יתר יהודי העיירה גויסו לאחר מכן לעבודות כפייה, ובסוף החודש רוכזו כל יהודי העיירה וכפרי הסביבה שלה בגטו שהוקם בה.

ב-11 ביולי 1942 חיסלו הגרמנים את הגטו שבעיירה, תוך רצח כ-2,000 היהודים שנותרו בו בבורות ירי מחוץ לעיירה. בהמשך החודש רצחו הגרמנים כ-280 יהודים נוספים שאיתרו במקומות מסתור ובסביבת העיירה.

מקהילת קלוואן שרדו את השואה כ-30 יהודים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20151002233337/http://moreshet.pl/he/node/1176 קלבן] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוז רובנו: יישובים
קטגוריה:מחוז רובנו: עיירות יהודיות
קטגוריה:בורות ירי בשואה
קלינצי

קְלִינְצִי (ברוסית: Клинцы́) היא עיר במחוז בריאנסק שבמערב רוסיה, על גדת נהר טורוסנה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קלינצי נוסדה בשנת 1707, ובמהלך המאה ה-18 נפתחו בה מספר בתי דפוס. במאה ה-19 הפך היישוב למרכז טקסטיל אזורי, ובשנת 1925 הוענק לו מעמד של עיר.

==יהודי קלינצי==
טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמנו בעיר כ-6,500 יהודים, כ-16% מתושביה. בתקופה הסובייטית פעלו בעיר ארבעה בתי ספר יידיים.

טרם כיבוש בעיר בידי הגרמנים במבצע ברברוסה, הספיקו להימלט ממנה כמחצית מיהודיה. לאחר כיבושה, ב-20 באוגוסט 1941, ערכו הגרמנים רישום של יהודיה, ובספטמבר שלאחר מכן הוציאו בה להורג 165 יהודים. בהמשך, רוכזו כ-3,000 יהודי העיר הנותרים ויהודי יישובי הסביבה בגטו שהוקם בכפר באני (Banniy) הסמוך לעיר. על יושבי הגטו הוטלו גזירות שונות, והוא נשמר בידי המשטרה הרוסית.

באקציה המונית שביצעו הגרמנים בגטו ב-6 עד 7 בדצמבר 1941, רצחו אלו בין 2,500 ל-3,000 מיושביו. כ-100 יהודים בעלי מקצוע מהגטו שהושארו בחיים נרצחו באביב 1942.

==ערים תאומות==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* [https://www.yadvashem.org/untoldstories/database/index.asp?cid=771 רצח יהודי קלינצי] בפרויקט המחקר The Untold Stories על רצח יהודי ברית המועצות, באתר יד ושם 
* 
* [https://www.yadvashem.org/he/holocaust/this-month/october/1935.html עדויות על רצח יהודי קלינצי], באתר יד ושם.
* 

קטגוריה:מחוז בריאנסק: ערים
קטגוריה:יהדות רוסיה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1707
עיט מחודד-זנב

עיט ניזון מנבלה שנדרסה על ידי רכב
עיט מחודד-זנב (שם מדעי: Aquila audax) הוא מין גדול של עיט החי ביבשת אוסטרליה וכן בגינאה החדשה ובכמה איים באינדונזיה. הוא הדורס הגדול ביותר באוסטרליה ואחד מטורפי העל הראשיים בה. 
== מאפיינים ==
לעיט זה זנב מפוצל שנתן לו את שמו והוא בעל כנפיים רחבות ועורף זהוב בולט. כמו רוב עופות הטרף, המקור שלו מעוקל לתלישת בשר ורגליו הענקיות בעלות טפרים קטלניים, איתם הוא הורג את טרפו. מוטת כנפיו מגיעה ל-2.84 מ' ואורכו מגיע ל-1 מטר.

העיט חי באזורים יבשים, שדות ויערות דלילים ומשחר לטרף תוך כדי תעופה בגובה רב. הוא מסוגל להגיע לגובה של יותר מ-1,800 מ' מעל פני הקרקע.

מאז הגעת האירופאים, הטרף העיקרי של העיט נהיה ארנבונים וארנבות ולעיתים גם שועלים או חתולים. בטבע, הוא ניזון מוולבים ומקנגורו צעירים שונים, פוסום אוסטרלי, קואלה, בנדיקוט וכיסאים נוספים וכן חולדות, עטלפי פרי, תוכי קקדו, ברווזים, עורבים, דגרתיליים, ציפורי שיר ועופות מים שונות ולעיתים רחוקות יותר גם זוחלים כמו חרדון הצווארון, פתנים ואף לטאות כוח קטנות. 

עיטים אלה ניזונים גם מפגרים, והם מחפשים חיות שנדרסו בצידי הכבישים. כמו כן הם למדו לאתר עופות אוכלי נבלות כמו עורבים, אשר נקהלים סביב פגרים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון לאת'אם
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1801
קטגוריה:עיט (סוג)
קטגוריה:אוסטרליה: עופות
קטגוריה:עופות: טורפי-על
מימן ברומי

מימן ברומי, HBr בכתיב כימי, הוא תרכובת של מימן וברום. החומר הוא חומצה חזקה והתמיסה המיימית נקראת חומצת מימן ברומי. החומר מסיס מאוד במים, ריכוז משקלי של HBr בתמיסה הרוויה 68.85%. ריכוז האזיאוטרופ 47.6% והתמיסה האזיאטרופית רותחת ב<math>124.3^\circ C</math>. בהרתחת תמיסה מרוכזת פחות יתנדפו מים עד לקבלת הריכוז האזיאטרופי.

=== הכנה ===
ניתן לקבל מימן ברומי בזיקוק תמיסת מלח ברום כאשלגן ברומי או נתרן ברומי עם חומצה זרחתית או חומצה גופרתית מהולה

<math>2KBr + H_2SO_4 \rightarrow K_2SO_4 +2HBr</math>

משתמשים בחומצה גופרתית מהולה כדי להימנע מהתגובה המתרחשת עם חומצה מרוכזת

<math>2KBr +H_2SO_4 \rightarrow Br_2 +SO_2 +H_2O</math>

ניתן להפיק מימן ברומי גם בתגובה של ברום עם גופרית או זרחן

<math>Br_2 + S + 2H_2O \rightarrow 4HBr +SO_2 </math>

או בתגובת החיזור

<math>Br_2 +H_3PO_3 + 2H_2O \rightarrow 2HBr + H_3PO_4</math>

=== שימושים ===
משתמשים ב HBr להכנת תרכובות אורגנו-ברום. בסיפוח בנוכחות רדיקל או בהקרנת UV על אלקן מתקבל אלקיל-ברומיד טרמינלי (ברום על הפחמן בקצה השרשרת) כלומר בניגוד לכלל מרקובניקוב

<math>RCH=CH_2 +HBr \rightarrow RCH_2-CH_2Br</math>

סיפוח ללא רדיקלים ובחושך נותן בעיקר את התוצר המצופה לפי כלל מרקובניקוב

מימן ברומי מגיב עם דיכלורומתאן לקבלת ברומוכלורומתאן ודיברומתאן:

<math>CH_2Cl_2 +HBr \rightarrow CH_2ClBr + CH_2ClBr
</math>

<math>CH_2ClBr + HBr \rightarrow CH_2Br_2 +HCl</math>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תרכובות אי-אורגניות
קטגוריה:חומצות מינרליות
קטגוריה:ברום: תרכובות
קטגוריה:מימן: תרכובות
נונתאבורי

נונתאבורי (בתאית: นนทบุรี) היא בירת הנפה והמחוז ("אמפה") בעלי אותו השם בתאילנד. יש לה מעמד של מוניקיפיום (תסאבאן נאקון) וכוללת חמש גזרות ("טמבון") של הנפה מואנג נונתאבורי: סואן יאי, טאלאט קהוואן, באנג קהן, באנג קראסו ותא סאי. אוכלוסייתה מנתה בינואר 2012 258,550 תושבים והיא המוניקיפיום המאוכלס ביותר בתאילנד, אחרי בנגקוק הבירה. בגלל קרבתה לבנגקוק העיר נחשבת לפרוור של העיר הזאת, חלק ממטרופולין בנגקוק.

== גאוגרפיה ==
המחוז נונתאבורי נמצא במרכזה של תאילנד. העיר נונתאבורי שוכנת 20 ק"מ צפונית מבנגקוק על גדות הנהר צ'או פראיה. היא גובלת ישירות עם הרבעים הצפוניים (באנג סואה, צ'טוצאק ולאק סי) של עיר הבירה. תעלות רבות בה מהוות עדיין מרכז חיי תושבים רבים, כפי שהיה לפני כמה עשורים גם בבנגקוק.

== כלכלה ==
סביבת העיר פורייה מאוד. מפותח במיוחד הוא ענף הפירות, הגדלים במספר רב של מטעים. אופייניים לאזור הם המנדרינות ופירות הדוריאן. בעשורים האחרונים של המאה ה-20 ובעשורים הראשונים של המאה ה-21, קרבת העיר לבנגקוק תרמה להתפתחות תעשייה והשירותים. בשנת 2001 נפתח בנונתאבורי מפעל למיחמי מים קטנים של החברה הגרמנית "שטיבל אלטרון". כאן נמצאים גם המשרדים הראשיים של חברת הלוויינים תאיקום.

הקניון נגאמוונגוואן במזרח העיר, הוא אחד המרכזים המסחריים הגדולים של מטרופולין בנגקוק.

==היסטוריה==
נונתאבורי הייתה עיר חשובה עוד בימי ממלכת איוטהאיה. פעמיים בעבר הועתקה העיר בכמה קילומטרים. בשנת 1665 בימי המלך נאראי היא הועתקה למבצר על גדת מה נאם אום. בשנת 1928 היא הועברה למקומה הנוכחי בפקודת המלך ראמה השביעי (פרג'אדיפוק). בתקופה שבין 1 בינואר 1943 ל-9 במאי 1946 סופחה נונתאבורי לבנגקוק.

==אטרקציות==
מראה התעלות (חלונג) הקיימות עדיין בנונתאבורי מאפשרות לצופים לדמיין לעצמם את המראה של בנגקוק של פעם. בין העירייה הישן על גדת צ'או פראיה נבנה בסגנון אירופאי בימי המלך ראמה השישי (ואג'יראבוד) והוא עשוי כולו מעץ טיק.

==תשתיות==
את נונתאבורי חוצה הכביש המהיר סיראט, אחד מכבישי האגרה של מטרופולין בנגקוק. אמצעי התחבורה החשובים כוללים אוטובוסים עירוניים וסירות אקספרס הנעות על פני הנהר צ'או פראיה. עד שנת 2018 תחובר ישירות נונתאבורי הפקוקה עם בנגקוק באמצעות רכבת מונורייל.

==מערכת הבריאות==
העיר ידועה בין השאר בבית החולים סיטתאניה, המרכז לבריאות הנפש הגדול בממלכה.

==חינוך==
ממוזער
בנונתאבורי נמצא בית הספר הגבוה לאחיות "בורומאראג'ונאני". כמו כן הקמפוס של האוניברסיטה הטכנית ראג'אמנגאלה סובנבהומי.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.bangkokpost.com/print/400744/ עיר של מקדשים] כתבה ב- Bangkok Post 20.3.2014
* [http://stat.dopa.go.th/xstat/p5511_02.html אתר המחוז]
* 

קטגוריה:תאילנד: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-16
קלשצ'לה

קלשצ'לה (בפולנית: Kleszczele) היא עיירה במחוז היינווקה שבפרובינציית פודלסיה בפולין, בסמוך לגבול בלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קלשצ'לה נזכרת לראשונה בראשית המאה ה-16, ובשנת 1525 הוענקו לה זכויות עיר. בחלוקת פולין בשנת 1795 נכללה העיירה בתחום פרוסיה.

==יהודי קלשצ'לה==
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-750 יהודים. עם כיבושה בידי הסובייטים בספטמבר 1939, נאסרה בה הפעילות הציבורית היהודית.

ב-23 ביוני 1941, ביום השני למבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, והמשטרה המקומית שהוקמה בה החלה בביצוע מעשי רצח ביהודי המקום, ובחטיפתם לעבודות כפייה. בד בבד, הוטלו על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב והגבלות תנועה.

בספטמבר 1941 רוכזו כ-600 היהודים שנותרו בעיירה בגטו שהוקם בה, אשר נשמר בידי שוטרים פולנים. בתחילת נובמבר 1942 הועברו לגטו שבעיירה כ-1,000 מיהודי מילייצ'יצה, וב-6 בחודש הועברו כל יושבי הגטו למחנה מעבר ליד ביאליסטוק, בו שולחו לאחר מספר ימים בתנאי מחיה קשים ביותר למחנה ההשמדה טרבלינקה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:פודלסיה: יישובים
קטגוריה:פודלסיה: עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
קמיונקה

קמיונקה (בפולנית: Kamionka; ביידיש: קאַמענקע) הוא כפר במחוז לוברטוב שבפרובינציית לובלין בפולין, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

==תולדות היישוב==
קמיונקה נזכר לראשונה בשנת 1450, ובסוף המאה ה-15 הוענקו לו זכויות עיר. זכויות אלה ניטלו מהיישוב בשנת 1863.

==יהודי קמיונקה==
בשנת 1897 נמנו בכפר 793 יהודים. בין מלחמות העולם נמנו בו כ-550 יהודים, כרבע מתושביו, והתקיימה בו פעילות ציונית. בשנת 1937 ערכו הפולנים פרעות ביהודי הכפר.

עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים בספטמבר 1939, הוטלו על יהודיו גזירות שונות, ובהן חובת תשלום סכומי כופר, חטיפה לעבודות כפייה וחובת ענידת טלאי צהוב. בהמשך, רוכזו בכפר יהודים רבים מיישובי הסביבה, ובהם מגורשים ממלאווה.

בתחילת 1942 רוכזו יהודי הכפר בגטו שהוקם בו, אשר הפך כעבור זמן מה לגטו סגור, ואשר אליו הובאו כ-300 יהודים נוספים שגורשו מסלובקיה.

ב-8 באוקטובר 1942 נערכה בגטו שביישוב אקציית חיסול, בה שולחו כ-800 היהודים שנותרו בו למחנה ההשמדה טרבלינקה. יהודים שאותרו במקומות מסתור ביישוב הועברו לגטו לוברטוב, ושולחו משם לסוביבור ולבלז'ץ.

12 יהודים מהגטו שבכפר שהצליחו להימלט מהאקציה, הצטרפו לקבוצת פרטיזנים יהודים ביערות הסביבה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
קמיאנקה

קמיאנקה (באוקראינית: Кам'янка; ברוסית: Камeнка, קמנקה) היא עיר במחוז צ'רקאסי שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

קמיאנקה החלה להתפתח כיישוב עירוני מהמאה ה-17. העיר נודעת בשל פעילותם של האמנים אלכסנדר פושקין ופיוטר איליץ' צ'ייקובסקי בה במהלך המאה ה-19.

==יהודי קמיאנקה==
בשנת 1897 נמנו בעיר 2,193 יהודים, כשליש מתושביה. באפריל 1919 ערכו חיילי הצבא הלבן פוגרום ביהודי העיר, בו רצחו כ-70 מהם. בתקופה הסובייטית עזבו את העיר רבים מיהודיה, ופעל בה בית ספר יידי.

ב-9 באוגוסט 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו החלו מיד בביצוע מעשי התעללות ורצח ביהודים שלא הספיקו להימלט ממנה. בדצמבר 1941 רוכזו כ-400 היהודים שנותרו בעיר בגטו שהוקם בה, בו הוטלו עליהם גזירות שונות, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה מפרכות. בשל תנאי המחיה הקשים בגטו, מתו רבים מיושביו. ב-4 במרץ 1942 נרצחו כל יושבי הגטו שבעיר.

רבני העיר: בין השנים 1880-1899 כיהן כרב העיר הרב משה נחום ירושלמסקי. בשנת 1899 החליף אותו ברבנות הרב קלמן טבצ'ניק, שלימים עלה לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מחוז צ'רקאסי: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-17
נחום שליט

לוחית הנצחה בכניסה לביתו של נחום שליט
נחום שליט (1 בספטמבר 1936 – 10 בדצמבר 2015) היה שחקן תיאטרון וקולנוע ישראלי.

==ביוגרפיה==
נחום שליט נולד בתל אביב. סיים בשנת 1960 את בית הספר הגבוה לאמנויות הבמה "בית צבי".

תפקידו הראשון בתיאטרון היה במחזמר "פנטסטי" בבימויו של מנחם גולן, שהוצג במועדון התיאטרון בחיפה ב-1962.
בשנת 1966 החל שליט להופיע בתיאטרון הקאמרי. במהלך השנים גילם למעלה מ-150 תפקידים בתיאטראות "האהל", התיאטרון הקאמרי, הבימה, תיאטרון באר שבע ותיאטרוני הילדים והנוער. הופיע בהצגות "האידיוטית" בבימוי יואל זילברג, "השקיעה" בבימוי שרגא פרידמן ו"בלוז למיסטר צ'רלי" בבימוי אברהם ניניו, "המלט" בבימוי קונרד סוינרסקי, "האדרת" בבימוי שמואל בונים, "הנסיכה טורנדוט" בבימוי שמואל בונים, "מלכת אמבטיה" בבימוי דוד לוין, "אופרה בגרוש" בבימוי עודד קוטלר, "הלוך וחזור" בבימוי ארנון תמיר, "קומיקאים" בבימוי הלל מיטלפונקט, "ברווז הפרא" בבימוי יוסי יזרעאלי "יונו והטווס" בבימוי יורם פאלק, "בחורים טובים" בבימוי איציק ויינגרטן, ו"המכשפה" בבימוי מיכאל גורביץ'.

תפקידו הראשון בקולנוע היה ב-1964, בסרט "הבו בנות לאילת" בבימוי נתן אקסלרוד וליאו פילר. הופיע גם בסרטים "חכם גמליאל", ו"קוני למל בתל אביב" בבימוי יואל זילברג, "סלומוניקו" בבימוי אלפרד שטיינהרדט, "חגיגה בסנוקר" בבימוי בועז דוידזון ו"נערת הפרברים" בבימוי ג'ורג' עובדיה. ב-1997 השתתף בסרט "נקמה יהודית".

ב-1988 השתתף בסרט הטלוויזיה "משחקים בחורף". ב-1998 שיחק בדרמת הטלוויזיה "ארץ קטנה איש גדול" בבימויו של אברהם הפנר. ב-1976 העלה הצגת יחיד בשם "בלוף". בשנות ה-90 ייסד את "קבוצת תיאטרון הזהב" לגמלאים.

היה חבר בוועד המנהל של איגוד אמני ישראל (אמ"י).

שליט היה נשוי בשנות השבעים לזמרת מירי אלוני. שליט נפטר מדום לב בגיל 79. ונטמן בחלקת האמנים בבית העלמין ירקון. הוא הותיר אחריו אשה, בן ובת.

כחמש שנים אחרי פטירתו, בנו יוסי השתתף בעונה השלישית של תוכנית הריאליטי "נינג'ה ישראל" והגיע למקום ה-20 בגמר. הוא השתתף גם בעונות הרביעית והחמישית.

==הנצחה==
במסגרת המיזם של עיריית תל אביב להנצחת אמנים ואנשי תרבות תושבי העיר, נקבעה לוחית זיכרון בכניסה לביתו ברחוב יהודה הלוי 113.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית צבי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015
האלה דורגה

ממוזער
דורגה, בסנסקריט दुर्गा, היא אלה הינדואית אשר מזוהה עם ניצחון הטוב על הרע. היא מופיעה לראשונה בדווי-מהאטמיה, ומזוהה כאלה הגדולה (מהא-דווי), שהצליחה לגבור על שד הבאפלו מהישאסורה, וכרתה את ראשו.

==האגדה==
לדווי מהאטמיה שלוש אפיזודות. דורגה משויכת לאלמנטים פילוסופיים, מאיה, שאקטי, ופרקריטי.
באפיזודה שמדברת על דורגה, השנייה מתוך שלוש האפיזודות מסופר על השד מהישאסורה או מהישה. על פי הסיפור מהישה יצא לפרישות ולפעילות מדיטטיבית וצבר כוח אדיר עד אשר הצליח להשתלט על פולחנים וודיים. האלים לא הצליחו לקבל את מנת חלקם, כלומר הוא הפריע לכלכלתם והם נדחקו הצידה. הוא צבר טאפאס, כוח אדיר, חום, עד כדי כך שהעולם יצא מאיזון. נוצר חשש שהקוסמוס עומד לקרוס ואז האל ברהמה ביקש ממנו להפסיק. מהישה שאל את ברהמה מה הוא יקבל בתמורה להפסקתו, וברהמה שאל במה הוא חפץ, מהישה ענה לו שברצונו להיות בלתי מנוצח. ברהמה הסביר לו שהדבר בלתי אפשרי והאלים לא יכולים להעניק לו משאלה שכזו, ומהישה ביקש שרק אישה תוכל להרוג אותו (דבר שנחשב לכמעט בלתי אפשרי). ברהמה הסכים והאלים הגיעו למסקנה שעליהם ליצור אישה לוחמת אדירה אשר תביס את מהישה וכך כל אחד מן האלים הקריב מעור גופו ומהאנרגיה שלו וביחד הם יצרו אישה יפהפייה "כמו הר של אש שלהבותיו חובקות את מרחבי השמיים". כל אחד נתן לה כלי נשק, חרבות, דיסקוס, ועוד, והאלה יצאה לקרב. מהישה, המזוהה כבאפלו, שינה עצמו והפך לפיל, אריה, אדם ועוד, וכאשר היה במצב אדם, ערפה האלה (דורגה) את ראשו. כך היא הצילה את העולם והאלים היללו אותה והכירו במעמדה האדיר תוך שהיא מבטיחה להם לשוב ולבקרם כל אימת שיזדקקו לה. דורגה קיבלה תפקיד קוסמולוגי של שימור הקוסמוס כולו, תפקידה להגן על הקוסמוס כמו שמלך מגן על ממלכתו.

==פולחן==
דורגה פוג'ה, הנקרא גם נארווראטי ויג'אידאשמי, ודאשרה, אשר נחגג בעיקר בבנגל, כולל תשעה לילות ונחוג במשך עשרה ימים. תשעת הלילות הראשונים הם לילות בהם חוגגים את התגלמויותיה השונות של דורגה, את תשע האווטארות שלה והיום העשירי הוא יום ניצחונה של האלה על שד הבאפאלו. החג נחוג פעמיים פעם באביב ופעם בסתיו. בחג אדיר ממדים זה, מוליכים את הדמות של האלה דורגה ברחבי הערים ובסופו משליכים את דמותה לנהר ונותנים לה לזרום הלאה עד להתגלמותה הבאה בשנה שאחרי, דבר המייצג את רעיון החלופיות. בנוסף, לאורך החג מקריאים את הסיפור המלא מתוך הדווי-מהאטמיה ומקריבים לאלה קרבנות בעלי חיים, תוך צביעת המקדשים של האלה בדם. החג נערך בחסות המלך ונחוג בחצר ממלכתו. מכיוון שזהו אקט של סגידה לאלה, המלך בעצם משחזר את ניצחונה על שד הבאפלו תוך הקרבת באפלו בעצמו ובכך יוצר הקבלה ביניהם, בין הגשמי לקוסמי.
בראמיינה מסופר כי המלך ראמה סגד לדורגה לפני יציאתו לקרב כיוון שהוא ביקש את עזרתה בקרב מול השד ראוונה. דורגה עזרה לו להציל את אשתו סיטה ולחזור בשלום לממלכתו שבאיודיה. היא בעצם עזרה בהחזרה של הסדר המלוכני על כנו. החג נחגג בווראנסי, בחגיגה ששמה ראמלילה שלפיה ניצחונו של המלך ראמה הוא בעצם ניצחונה של האלה.

==ראו גם==
* מיתולוגיה הינדואית

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Coburn, Thomas B. "Devi: The Great Goddess." In Devi: Goddesses of India, edited by John Stratton Hawley and Donna Marie Wulff. 31-48. Berkeley: University of California Press, 1996.
* Kinsley, David. Hindu Goddesses: Visions of the Divine Feminine in the Hindu Religious Tradition. Delhi: Motilal Banrsidass, 1986. [Ch.7 Durga]</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://hitchhikersgui.de/Durga_Puja פולחן דורגה (באנגלית)]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלים הינדואים
קרוז' (ליטא)

קרוז (בליטאית: Kražiai, קרז'יאי; בפולנית: Kroże, קרוז'ה; ביידיש: קראָזש) היא עיירה קטנה במחוז שאולאי שבליטא, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
התיעוד הראשון לעיירה הוא משנת 1257. לאחר קרב גרונוולד בראשית המאה ה-15 הפכה העיירה לעיירת מחוז, ובמאה ה-17 נעשתה למרכז קתולי אזורי.

==יהודי קרוז'==
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בקרוז' הוא מהמאה ה-15. מקרוז' יצאו החל מהמאה ה-18 רבנים חשובים, ובהם אבא חסיד. משנות ה-80 של המאה ה-19 היגרו רבים מיהודי העיירה אל מעבר לים. בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,125 יהודים, כשליש מתושביה.

בין מלחמות העולם התגוררו בעיירה כ-530 יהודים, והתקיימה בה פעילות של אגודת ישראל ושל המפלגות הציוניות. פעילות זו נאסרה עם סיפוח ליטא לברית המועצות ביוני 1940.

===בשואה===
ב-24 ביוני 1941, יומיים לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, תוך שריפת רוב בתיה. יהודי העיירה שנמלטו ממנה, הוחזרו אליה, ורוכזו באורווה ובמחסנים, תוך שוד רכושם בידי הליטאים. ב-8 ביולי 1941 הועברו למעלה מ-400 יהודי העיירה וכפרי הסביבה שלה לגטו שהוקם באחוזת שיוקשטה (Sajukste) הסמוכה לעיירה, שם הועסקו בעבודות כפייה.

ב-22 ביולי 1941 נורו למוות ביער קופרי (Kupris) כ-390 יהודים מגטו זה. ב-2 בספטמבר 1941 רצחו אנשי ס"ס ושוטרים ליטאים את אחרוני יושבי הגטו - 64 ילדים ו-5 מבוגרים, ובהם רב העיירה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 'קרוז' (קראז'יאי), מחוז ראסיין', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר ב: "ישובים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 352 טור 2 - 355 טור 2 (, תמונה 1598–1601).
** על השמדת יהודי קרוז': שם, כרך ד, עמ' 350–351 (שם, תמונה 2060–2061)
* 
* 
* 

קטגוריה:ליטא: ערים
קטגוריה:ליטא: עיירות יהודיות
קטגוריה:מחוז שיאוליאי
קטגוריה:גטאות בליטא
קרוקי

קרוקי (בליטאית: Krakės, קְרַאקֶס; בפולנית: Kroki; ביידיש: קראָק) היא עיירה קטנה במחוז קובנה שבליטא, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קרוקי נזכרת מהמאה ה-14, ובין המאות ה-16 וה-17 הוקמו בה מנזר וכנסייה.

==יהודי קרוקי==
בית הקברות היהודי של קרוקי.
בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,090 יהודים. בין מלחמות העולם התגוררו בה כ-470 יהודים, ופעלו בה מוסדות דת, חינוך ותרבות יהודיים. בן ציון נטלוביץ' היה רבה של העיר בתחילת המאה ה-20. פעילות יהודית, ובפרט הפעילות הציונית, נאסרה עם סיפוח ליטא לברית המועצות ביוני 1940.

בסוף יוני 1941, לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, השתלטו על העיירה ליטאים לאומנים, והחלו לעצור בה יהודים, ולהעבירם לקידן, בה הוצאו להורג. כמו כן, התעללו הליטאים בנכבדי הקהילה המקומית, ובפרט ברבנים. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה בגטו בן רחוב אחד שהוקם בה, אליו הובאו גם יהודים נוספים מיישובי הסביבה.

ב-2 בספטמבר 1941 רצחו הליטאים את כל יושבי הגטו שבעיירה ביחד עם יהודי גרינקישוק בכפר הסמוך פשטינוקאי (Pestinukai). לפי דו"ח יגר נרצחו במועד זה 1,145 יהודים, ומהם 448 גברים, 476 נשים ו-221 ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:ליטא: ערים
קטגוריה:ליטא: עיירות יהודיות
קטגוריה:מחוז קובנה
קטגוריה:גטאות בליטא
קטגוריה:נפת קובנה (האימפריה הרוסית)
קריבה אוזרו

קריבה אוזרו (באוקראינית: Криве Озеро; ברוסית: Кривое Озеро, קריבויה אוזרו; ביידיש: קריוואָזער) היא עיירה במחוז מיקולאייב שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קריבה אוזרו נזכרת מהמאה ה-18, ובסוף אותה מאה החלה להתפתח, בשל ישיבתה על צומת דרכי מסחר מרכזי.

==יהודי קריבה אוזרו==
בשנת 1897 נמנו בעיירה 5,478 יהודים. במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה סבלו יהודי העיירה ממספר פוגרומים, כשהגדול והקטלני שבהם בוצע ביום 24 בדצמבר 1919, אז נרצחו בעיירה כ-600 יהודים וכ-1,000 נפצעו. בעקבות הטבח עזבו את העיירה יהודים רבים, עד שבשנות השלושים של המאה ה-20 נותרו בה כ-1,500 יהודים בלבד. בתקופה הסובייטית פעלו בעיירה קולחוז יהודי ובית ספר יידי.

ב-2 באוגוסט 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, וב-5 בספטמבר רצחו אלו 52 מיהודיה. עם העברת העיירה בתחילת אותו חודש לשליטה רומנית כחלק מחבל טרנסניסטריה, החלו הרומנים לרכז במחנות שהוקמו סביב העיירה יהודים שגורשו מבסרביה, וכן את יהודי העיירה - בסך הכל למעלה מ-4,000 איש. בשל תנאי המחיה הקשים במחנות אלו, מתו בהם עשרות יהודים מדי יום. עד נובמבר 1941 הוצעדו ממחנות אלו לגטו ביישוב גולטה (פרבומייסק המודרנית) כ-1,800 יהודים, כאשר כ-700 מתוכם נספו או נרצחו בדרך.

מעט היהודים שהושארו בשלב זה במחנה שליד קריבה אוזרו, הוכנסו בסוף 1941 לגטו שהוקם בעיירה, ובינואר 1942 נרצחו בשטח בית העלמין המקומי 186 יהודים מהגטו. יתר היהודים הועסקו בעבודות כפייה, ועד ספטמבר 1943 נותרו בגטו שבעיירה כ-40 יהודים בלבד. לאחר מכן, הובאו לגטו 131 יהודים נוספים. קריבה אוזרו שוחררה בידי הצבא האדום ב-29 במרץ 1944.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:טרנסניסטריה
קטגוריה:מחוז מיקולאייב: עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1762
קראסנה

קראסנה (בבלארוסית: Краснае, קראסנאיה; בפולנית: Krasne nad Uszą, קראסנה נאד אושון, "קראסנה על האושה"; ביידיש: קראַסנע) הוא כפר במחוז מינסק שבבלארוס, על גדת נהר אושה (Usza), בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

==תולדות היישוב==
היישוב נזכר לראשונה במאה ה-15, ובשנת 1486 הוענקו לו זכויות עיר. בתחילת המאה ה-16 הפכה העיירה לבירת מחוז.

בחלוקת פולין בשנת 1793 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית, ובהתאם להסכם ריגה משנת 1921 נכללה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה. בשנת 1954, עת היה בשליטת ברית המועצות, הושב היישוב למעמד כפרי.

==יהודי קראסנה==
אנדרטה לזכר קורבנות קראסנה.
בשנת 1897 נמנו ביישוב 573 יהודים. בין מלחמות העולם התגוררו בו כ-320 יהודים, והתקיימה בו פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל, תוך קיום בית ספר עברי. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

בסוף יוני 1941, תחילת מבצע ברברוסה, נכבש היישוב בידי הגרמנים, ועד מהרה הוטלו על יהודיו גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה וגיוס לעבודות כפייה. בתחילת אוגוסט 1941 רוכזו יהודי היישוב בגטו מגודר שהוקם בו, אליו הועברו באביב 1942 אלפים מיהודי הסביבה. בשל הצפיפות הרבה, שוכנו כמה אלפים מיהודי הגטו במחנה עבודה שהוקם מחוץ ליישוב. בקיץ 1942 הצליחו להימלט מהגטו ומהמחנה כ-100 יהודים, אשר הצטרפו ליחידות פרטיזנים ביערות הסביבה.

בתחילת מרץ 1943 ריכזו הגרמנים את כל יושבי הגטו שביישוב באורווה, ושרפו אותם חיים. את האסירים שנותרו במחנה העבודה הסמוך רצחו הגרמנים בין ה-19 ל-21 במרץ 1943.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז מינסק: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בבלארוס
חוזה בלבן

חוזה בלבן, היה כינוים של חוזי מכירה בכתב, שחברי התנועה הלגיונרית, במסגרת פעילות הרומניזציה, אילצו יהודים בעלי רכוש לחתום עליהם בתקופת המדינה הלאומית-לגיונרית. "חוזה בלבן" היה דף נייר עליו הודפסו רק המילים "חוזה מכירה", שמו של בעל הרכוש היהודי ושם העסק והיהודי שאולץ לחתום בתחתית הדף. היהודים אולצו לחתום על חוזים אלה על ידי הפחדה, מכות ועינויים המופנים כלפיהם וכלפי בני משפחותיהם.

הלגיונרים מילאו את תוכן החוזים לאחר חתימת היהודים, כשהם קובעים את המוטבים, שבדרך כלל היו לגיונרים או אוהדי התנועה או אפילו התנועה הלגיונרית עצמה. אם נקבע בחוזה תשלום, התשלום שולשל לידי הלגיונרים או לידי מוסדות לגיונריים דוגמת הסיוע הלגיונרי. חוזים אלה הוגשו לאישור בידי נוטריונים (לעיתים הנוטריונים היו נוכחים בשעת הפעלת הלחץ על היהודים) ונרשמו במשרדים לרישום זכויות במקרקעין.

== לקריאה נוספת ==
* ז'אן אנצ'ל, תולדות השואה - רומניה, כרך א' עמודים 281 - 282

קטגוריה:שואת יהודי רומניה
קטגוריה:התנועה הלגיונרית
אופוסומים חדפיים

אופוסומים חדפיים (שם מדעי: Caenolestidae; ידועים גם כאופסומים חולדתיים או קנוליסטידים) היא משפחת כיסאים יחידה בסדרתה, הכוללת יצורים דמויי אופוסום החיים רק באזור הרי האנדים באמריקה הדרומית.

האופוסומים החדפיים הם יצורים בגודל של חולדות קטנות החיים ביערות ואזורים הרריים במערב אמריקה הדרומית. הם אוכלי חרקים הפעילים בלילה ומזכירים מאוד חדפים אמיתיים. יש להם גפיים דקים, חוטם דק ומחודד וזנב שעיר. עיניהם הקטנות בעלות ראייה ירודה והם צדים בשעות הלילה בעיקר בעזרת חוש השמיעה שלהם ושפמם הרגיש לתנועות באוויר. את רוב היום הם מבלים במחילות בבטן האדמה ובלילה הם פעילים בשבילים קבועים. בדומה למספר חיות כיס אחרות, לנקבות של מינים אלו אין כיס והן נושאות את הצאצא שלהן על גבן רוב הזמן או משאירות אותו במאורה בעת שהן יוצאות לצוד.

==מיון==
*משפחה אופוסומים חדפיים (Caenolestidae)
**סוג אופוסום חדפי (Caenolestes)
***מין אופוסום חדפי אפור-בטן (Caenolestes caniventer)
***מין אופוסום חדפי קונדורי (Caenolestes condorensis)
***מין אופוסום חדפי צפוני (Caenolestes convelatus)
***מין אופוסום חדפי כהה (Caenolestes fuliginosus)
***מין אופוסום חדפי סנגאי (Caenolestes sangay)
**סוג ומין יחיד אופוסום חדפי אינקה (Lestoros inca)
**סוג ומין יחיד אופוסום חדפי חוטמני (Rhyncholestes raphanurus)

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:חיות כיס אמריקניות
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1898
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד לואי טרוסר
Nun komm, der Heiden Heiland, רי"ב 61

Nun komm, der Heiden Heiland (בעברית: בוא, גואל הגויים), רי"ב 61, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך ב-1714, בהיותו בוויימאר, והוא ביצע אותה לראשונה ב-2 בדצמבר באותה שנה, לכבוד יום ראשון הראשון של תקופת הציפייה. כקנטטות נוספות מאותה תקופה, הוא ביצע אותה שוב מאוחר יותר, כשעבד בלייפציג, ב-28 בנובמבר 1723.

==היסטוריה ומילים==
באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708, ובמרץ 1714 קודם לתפקיד הממונה על המוזיקה. בתפקיד זה היה אחראי להלחנה של יצירה חדשה מדי חודש, בעיקר של קנטטות, כשמטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. לפי הידוע כיום, קנטטה זו הייתה השביעית מתוך שמונה שהלחין באותה שנה, לאחר רי"ב 182, רי"ב 12, רי"ב 172, רי"ב 21, רי"ב 54 (כנראה) ורי"ב 199.

הלברית נכתבה על ידי התאולוג והמשורר הלותרני ארדמן נוימייסטר (Erdmann Neumeister), שכתב את הלברית גם לרי"ב 18. החלק הראשון לקוח ממזמור של מרטין לותר שמבוסס על מזמור לטיני קדום והוא המזמור העיקרי של תקופת הציפייה. אותו מזמור שימש גם לרי"ב 62, קנטטה בעלת שם זהה שהלחין באך ב-1724 לאותו מועד. החלק האחרון לקוח ממזמור של התאולוג והמשורר פיליפ ניקולאי (Philipp Nicolai) בן המאה ה-16 ועוסק אף הוא בביאתו הצפויה של ישו. בחלק הרביעי מצטט נוימייסטר מחזון יוחנן את הפסוק "הִנְנִי עֹמֵד בַּפֶּתַח וְדֹפֵק וְהָיָה כִּי־יִשְׁמַע אִישׁ לְקוֹלִי וּפָתַח הַפֶּתַח אָבוֹא אֵלָיו וְסָעַדְתִּי עִמּוֹ וְהוּא עִמִּי". 

==מבנה והרכב מבצע==
הקנטטה נכתבה לשלושה סולנים, סופרן, טנור ובס ולמקהלה בת ארבעה קולות. הכלים המשתתפים הם שני כינורות, שתי ויולות ובאסו קונטינואו שמבוצע גם על ידי צ'לו ובסון. ייתכן שבביצוע המקורי היו גם אבובים שהכפילו והדגישו חלקים מסוימים של כלי הקשת, אולם הם לא מצוינים בפרטיטורה. בקנטטה שישה חלקים:
# כורל-פנטזיה למקהלה: Nun komm, der Heiden Heiland (בוא, גואל הגויים)
# רצ'יטטיב לטנור: Der Heiland ist gekommen (הגואל בא)
# אריה לטנור: Komm, Jesu, komm zu deiner Kirche (בוא, ישו, אל בית תפילתך)
# רצ'יטטיב לבס: Siehe, ich stehe vor der Tür (ראה, עומד אני לפני השער)
# אריה לסופרן: Öffne dich, mein ganzes Herze (היפתח, לבי)
# כורל למקהלה: Amen, Amen, komm du schöne Freudenkrone (אמן, אמן, בוא, נזר השמחה)

==הקלטות==
את הקנטטה ביצעו והקליטו כ-60 פעמים, חלקן על ידי מנצחים ידועים כגון טון קופמן (ב-1995), מסאקי סוזוקי (ב-1997), ג'ון אליוט גרדינר (ב-2000) וניקולאוס הרנונקור (ב-2006).

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.bach-cantatas.com/BWV61.htm פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך]
* [http://www.bach-cantatas.com/Texts/BWV61-Heb1.htm טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
קראסנוברוד

קראסנוברוד (בפולנית: Krasnobród; ביידיש: קראסנאבראד) היא עיירה במחוז זמושץ שבפרובינציית לובלין בפולין, על גדות נהר וייפז' (Wieprz), בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
באמצע המאה ה-16 תועדה העיירה ככפר בבעלות משפחת האצולה הפולנית ליפסקי. במחצית השנייה של אותה מאה הוענקו ליישוב זכויות עיר, ובמשך מספר שנים הוא נותר עיירה פרטית בבעלות אצולה.

באמצע המאה ה-17 נפגע היישוב קשות מפשיטות הקוזקים והטטרים, ורק לאחר שהשתקם, בשנת 1763, חודשו ליישוב זכויות העיר שלו. ב-24 במרץ 1863 נערך בסביבת העיירה "קרב קראסנוברוד" בין המורדים הפולנים במרד ינואר ובין הכוחות הרוסיים. לאחר מכן, נטלו הרוסים מהיישוב את מעמדו העירוני.

==יהודי קראסנוברוד==
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מהמאה ה-16. בין השנים 1822 ו-1862 נאסר על יהודים להתיישב בעיירה, בשל קרבתה לגבול האוסטרי. בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,378 יהודים. בשנת 1920 ערכו חיילים אוקראינים פרעות ביהודי העיירה, תוך רצח מספר יהודים.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,100, רוב תושביה. בתקופה זו התקיימו בעיירה חצרות חסידיות, לצד תנועות נוער ציוניות, וכן פעל בה בית ספר עברי מרשת יבנה. בשנים אלה היגרו חלק מיהודי העיירה לדרום אמריקה, וחלקם עלו ארצה. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים, שהתבטאו בחרם על עסקיהם ובהפצת עלילת דם נגדם בשנת 1937.

===בשואה===
ב-23 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, לאחר עשרה ימים של קרב, במהלכם נהרגו 198 יהודים. לאחר מכן נכנסו חיילי הצבא האדום לעיירה, אך פינו אותה כעבור שבועיים בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב. עם שובם של הגרמנים לעיירה, גייסו את יהודיה לעבודות כפייה, וחייבו את האוכלוסייה היהודית בענידת סרט זרוע. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה, לצד פליטים יהודים שהגיעו אליה, בגטו שהוקם בה, בו מתו רבים מהם מרעב וממגפות.

בראשית קיץ 1942 פשטו על הגטו שבעיירה אנשי גסטאפו, ולאחר מעשי שוד ורצח, הסיעו את רוב יושביו למחנה ההשמדה בלז'ץ. ביולי 1942 חוסל סופית גטו קראסנוברוד, עם רצח המשפחות היהודיות שנותרו בו, ושרפת כל בתי הגטו. ב-26 באוקטובר 1942 רצחו הגרמנים את היהודים האחרונים שעוד הושארו בעיירה. לאחר מכן, ערכו הגרמנים בעיירה ובכפר חוטקוב הסמוך אליה מצוד אחר היהודים המסתתרים שהצליחו להימלט מהאקציות, ועד פברואר 1943 רצחו את כולם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20160731194350/http://moreshet.pl/he/node/1196 קראסנוברוד] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:לובלין (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1966
קארצ'ב

קארצ'ב (בפולנית: Karczew; ביידיש: קארטשעוו) היא עיירה במחוז אוטבוצק שבפרובינציית מזוביה בפולין, מדרום מזרח לוורשה וממזרח לוויסלה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

==תולדות היישוב==
קארצ'ב נזכרת מהמאה ה-16, עת הייתה בבעלות משפחת האצולה קארצ'בסקי, ובשנת 1548 הוענקו לה זכויות עיר, והיתרים לקיום ירידים שבועיים ושנתיים. בשנת 1757 אושרו זכויות אלה מחדש.

==יהודי קארצ'ב==
אנדרטה לזכר קורבנות קארצ'ב בשער בית הקברות היהודי שלה.
יהודים החלו להתיישב בקארצ'ב בראשית המאה ה-16. בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,025 יהודים. בשנת 1920, במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית, פרעו ביהודי העיירה חיילי הצבא הכחול. בין מלחמות העולם התגוררו בעיירה כ-830 יהודים, שהיוו כרבע מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות היהודיות השונות. בשנות השלושים של המאה ה-20 התגברו ההתנכלויות האנטישמיות בעיירה, שבאו לידי ביטוי בחרם על עסקי היהודים בה, ואף ברצח של קשיש יהודי.

באמצע ספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה מפרכות במחנה עבודה שהוקם בסמוך לעיירה. בדצמבר 1940 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, אשר שעריו ננעלו לאחר זמן קצר. כתוצאה מרעב וממגפות, מתו רבים מיושבי הגטו, ובינואר 1941 חוסל הגטו, עם העברת כל יושביו לגטו ורשה.

קבוצה מיהודי גטו קארצ'ב, בראשות משה גונטרסקי, הצליחה להימלט ממנו לפני האקציה, והתארגנה ליחידת פרטיזנים. כל חברי הקבוצה נרצחו בידי פרטיזנים פולנים מהארמייה קריובה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160731174624/http://moreshet.pl/he/node/926 קארצ'ב] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
משה הרשקוביץ'

משה הרשקוביץ' (רשף) (17 ביולי 1962 - 21 במאי 2004) היה כדורסלן ישראלי.

== קריירה ==
משה הרשקוביץ' (רשף) החל את הקריירה בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב, הצטרף לקבוצה הבוגרת בעונת 1980/81 בה שיחק חמש עונות. הרשקוביץ' היה שותף לזכייתה של הקבוצה בחמש אליפויות וארבע בגביעי המדינה. כמו כן, היה שותף הרשקוביץ' לזכייתה של הקבוצה בגביע אירופה ב-1981 בשטרסבורג, וכן להעפלתה לגמר גביע אירופה שנה לאחר מכן בקלן. בסך הכל קלע 65 נקודות ב-74 משחקים באירופה.

לאחר עזיבתו את מכבי תל אביב המשיך לשחק במספר קבוצות נוספות, בהן מכבי ראשון לציון.

== לאחר פרישתו ופטירתו. ==
לאחר פרישתו למד רפואת שיניים ברומניה ובהמשך עבד כרופא שיניים.

הרשקוביץ' נפטר ממחלת הסרטן בגיל 41, ונטמן בבית העלמין בחולון. הותיר אחריו בת מנישואיו הראשונים, ובן מנישואיו השניים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://basket.co.il/PlayerPage.asp?PlayerNumber=06&TeamId=107&cYear=1982 משה הרשקוביץ'] באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* [http://www.maccabi.co.il/News.asp?id=353 משה הרשקוביץ'] באתר מכבי תל אביב
* [http://www.cadursela.co.il/Profile.asp?id=167 משה הרשקוביץ'] באתר "כדורסלע"

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:רופאי שיניים ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורסלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2004