OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
נורמליות

נורמליות הוא מונח המשמש בדיבור היום-יומי לתאר התנהגות ממוצעת. ברפואה המונח מתאר מצב ללא פתולוגיה. נורמליות במובנה הרפואי-תפקודי שונה ממשמעותה במובן הדיבור היום-יומי: נורמה רפואית משמשת בדרך כלל לתיאור מצב של חוסר מחלה, כלומר, היעדר הפרעה בתפקוד של יצור חי. נורמות רפואיות ופסיכולוגיות מתייחסות למצבים שבהם אין פגיעה בתפקוד הפיזיולוגי או הרגשי של האדם. תפקידן הוא לסייע ביצירת הבדלה בין מצבים תקינים שאינם מצריכים טיפול, ממצבים שבהם קיימת פגיעה המצריכה טיפול כלשהו.

התנהגות על פי נורמה במובנה הסוציולוגי, מתייחסת לערך התרבותי-חברתי ולאופן ההתנהגויות והמצופה מקבוצות ויחידים בחברה מסוימת, הנתפס כראוי, תקין ומקובל על פי הערכים של אותה התרבות.
לכל חברה יש הגדרות נורמה משלה בכל שטחי החיים, אשר נלמדות ומועברות בחינוך ובמורשת התרבותית. זהו חלק מתהליך החיברות של הפרט.

אמנם במקרים רבים הנורמה התפקודית-רפואית תואמות את הנורמה החברתית, אך זה לא מחייב. ישנם מקרים שבהם מצב מסוים יוגדר כנורמלי מהיבט אחד אך לא מהשני ולהפך.

==אבחנה התנהגותית==

הקריטריונים המקובלים לאבחון התנהגות נורמלית הם:
*בוחן מציאות תקין – תפיסה רציונלית ויעילה של המציאות. חוסר עיוותים של המציאות, הבנת המצב והסיכויים. על האדם לדעת מהם יתרונותיו וחסרונותיו, לנסות לצמצם את החסרונות ולנסות לנצל את היתרונות. שני מצבים אבנורמליים הם הערכת יתר עצמית והערכת חסר שאינן תואמות את המציאות
*שליטה על ההתנהגות – שליטה רצונית בהתנהגות. כשלים – כאשר האדם עושה משהו בניגוד לרצונו או לא עושה. למשל פליטת פה, או כשהוא צריך לעשות משהו אבל לא מצליח להביא את עצמו לעשות אותו. השליטה צריכה להיות ברמה סבירה. שני מצבים אבנורמליים הם אובדן שליטה תמידי או פחד משמעותי מאבדן שליטה (חוסר יכולת לשחרר ולהשתחרר)
*מודעות עצמית לרצונות ולרגשות – יכולת לעשות הפרדה בין רצונותיו של האדם לבין הציפיות ממנו (רצונות הסביבה)
*יכולת ליצור קשרי אהבה וחיבה וקשרים אינטימיים מספקים
*פרודוקטיביות – בעיקר בעבודה, אך אפשר גם בלמידה
*מקובלות חברתית – אנשים בודדים בעלי חרדה חברתית הם בצד האבנורמלי של הרצף

==ראו גם==
* שיגעון

==קישורים חיצוניים==

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:התנהגות האדם
קטגוריה:הפרעות נפשיות והתנהגותיות
קטגוריה:פסיכיאטריה
אספן בארדסן

אספן בארדסן (בנורווגית: Espen Baardsen; נולד ב-7 בדצמבר 1977; שמו מבוטא "בורדסן") הוא כדורגלן עבר נורווגי ששיחק בעמדת השוער. הוא נולד בסן רפאל, קליפורניה, ארצות הברית, להורים ממוצא נורווגי. הוא שיחק בנבחרת הצעירה של ארצות הברית לפני שהוא החליף את הנבחרת האמריקאית בייצוגה של נבחרת נורווגיה, בעקבות האזרחות שירש מהוריו במדינה.

==קריירת מועדונים==
ב-1995 הוא הצטרף למועדון האנגלי טוטנהאם הוטספר, אך ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון רק באביב 1997. למרות הצגת יכולת טובה, כשבין היתר שמר על שער נקי בתיקו המאופס מול ארסנל, לא זכה בארדסן לזמן משחק רב בקבוצה. בשנת 2000 עבר בארדסן לווטפורד תמורת 1.25 מיליון פאונד במטרה לשמש כשוערה הראשון של הקבוצה. למרות זאת, לקראת סוף עונת 2000/2001, הוא איבד את מקומו בהרכב לשוער הוותיק אלק צ'מברלין.

בשנת 2003, לאחר תקופת השאלה קצרה באברטון, פרש בארדסן ממשחק בגיל 25 בלבד. בארדסן טען שפרישתו נבעה מאיבוד העניין בכדורגל. בארדסן חזר להתגורר בארצות הברית, וכיום הוא שותף בבעלות של חברה שבסיסה בלונדון.

==קריירה בינלאומית==
ברמה הבינלאומית, שותף בארדסן במעל ל-20 משחקים בעבור נבחרת נורווגיה מתחת לגיל 21, ואף ב-4 משחקים בעבור הנבחרת הלאומית הבוגרת של נורווגיה. בארדסן היה השוער השלישי של הנבחרת במונדיאל 1998, אולם הוא לא שותף באף משחק בו. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק מוקדמות יורו 2000 מול נבחרת לטביה בספטמבר 1998. המשחק הבינלאומי האחרון שלו היה בינואר 2000 מול נבחרת איסלנד.

השתתפותו במשחקי הנבחרת הנורווגית עומדת בניגוד לכך שמעולם לא התגורר במדינה במהלך כל חייו.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים נורווגים
קטגוריה:כדורגלנים אמריקאים
קטגוריה:שוערי כדורגל נורווגים
קטגוריה:שוערי כדורגל אמריקאים
קטגוריה:ניו ג'רזי: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני ווטפורד
קטגוריה:כדורגלני אברטון
קטגוריה:כדורגלני נבחרת נורווגיה
קטגוריה:אמריקאים ממוצא נורווגי
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1977
תצורת מוחילה

תצורת מוחילה הנחשפת במחצבת הגבס במכתש רמון. ניתן לראות את השכבות הבהירות המורכבות מ[[אנהידריט ודולומיט, המופרדות על ידי שכבות דקות וכהות של פצלים.]]
תצורת מוחילה (Mohila Fm) היא תצורה מגיל קרניאן (228.0±2.0 עד 216.5±2.0 מיליון שנה, טריאס עליון) החשופה בפני הקרקע אך ורק במכתש רמון. התצורה הוגדרה על ידי ישראל זק בנחל אפור.

בעבר היו כורים גבס בתצורה זאת במכתש רמון. ניתן לראות מחצבות אלו לאורך הכביש החוצה את המכתש.

==תיאור==

עוביה של תצורת מוחילה, במחשופי הרמון, הוא כ-202 מטר והיא מורכבת מ-2 פרטים. בקידוחים ועבודות מאוחרות,

התצורה מחולקת ל-2 פרטים:
# פרט תחתון - עובי 29 עד 56 מטר (בקידוחים), מונח בהתאמה על תצורת סהרונים, נטול פאונה הוציא סטרומטוליטים (מצעי אצות), ברובו דולומיטי עם מעט אנהידריט.
# פרט עליון - עובי 22 עד 169 מטר, מופיע בשני פציאסים: אנהידריטי (גבס בפני השטח) וגבס דולומיטי עם פצלים המכיל גם הופעה של גיר תאים.

==סביבת היווצרות==

ע"פ טענתו של ישראל דרוקמן, תצורת מוחילה שקעה בסדרה של לגונות רדודות ששמרו על קשר מוגבל לים, אשר התייבשו תקופתית בברכות שמש. סך האידוי צריך לעלות על סך המים הנכנסים ללגונה, כך שמאזן המלחים באגן יהיה גדול פי 3 ממאזן המלחים בים. הגבס מצטבר בתחתית הלגונה, כשמנגנון טקטוני כלשהו מייצר לו בור שמתרחב והולך בתחתית הלגונה, בו הגבס יכול להצטבר. הסטרומטוליטים מציינים את השלב האחרון של ההתייבשות.

==סטרטיגרפיה==

התצורה מונחת בהתאמה על גבי תצורת סהרונים ומסתיימת באי התאמה של בסיס היורה, מעליה מונחת תצורת משחור או תצורת ארדון. תיארוכים בוצעו באמצעות פלינולוגיה, קונודונטים ופרומיפרים.

קיימת מקבילה לתצורה זאת בירדן ושמה תצורת אבו רויס (Abu Ruweis Fm).

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: פלאונטולוגיה
מוחילה, תצורת
אופל אולימפיה

אופל אולימפיה (בגרמנית: Opel Olympia) הוא מודל רכב משפחתי תוצרת חברת אופל מוטורס הגרמנית. תחילת יצורו החל ב-1935 עד 1970 עם הפסקות בזמן מלחמת העולם השנייה 1940- 1947 והפסקה נוספת בשנים (1953 עד 1967).

מודל הרכב הוצג לראשונה בפברואר 1935 בתערוכת מכוניות בברלין. השם "אולימפיה" נקבע לקראת משחקי האולימפיאדה אשר היו אמורים להיערך שנה מאוחר יותר בגרמניה.
מתחילת יצור הרכב ועד מלחמת העולם השנייה נבנו שתי גרסאות:
מ-1935 עד 1937 היה הרכב עם מנוע 1.3 ליטר ומ-1937 עד 1940 גרסת ה OL38 עם מנוע 1.5 ליטר.

== היסטוריה ==
=== אופל אולימפיה 1935–1937 ===
הרכב בעל מנוע בנפח 1.3 ליטר, 4 צילינדרים, 4 מושבים המסוגל להגיע למהירות 95 קמ"ש. תחילה יוצר הרכב עם תיבה בת 3 הילוכים ומשנת 1937 יוצרו מכוניות עם 4 הילוכים.
הרכב הוצע בשני דגמים:
* שתי דלתות משפחתי
* שתי דלתות קבריולה

=== אופל אולימפיה 1937–1940 וגם 1947–1949===
מנוע חדש הורכב באופל בשנת 1937 בעל נפח 1.5 ליטר אשר הביא את המכונית למהירות מרבית של 112 קמ"ש.

בזמן מלחמת העולם השנייה חברת אופל, שהייתה בבעלות ג'נרל מוטורס, הולאמה על ידי הנאצים וייצרה כלי רכב צבאיים בלבד. רק לאחר סיום המלחמה ונפילתם של הנאצים חזרה החברה לבעלות ג'נרל מוטורס. הדגם הראשון שיצא לחברה לאחר המלחמה הוא אופל אולימפיה.

=== אופל אולימפיה 1950–1953 ===
בשנת 1950 קיבלה אופל אולימפיה מראה חדש ומודרני אך מבוסס על האוטו המקורי. בשלוש שנות יצור נמכרו 160,000 רכבים.

=== אופל אולימפיה רקורד 1953–1957 ===
בשנת 1957 קיבלה אופל אולימפיה מראה חדש ושונה לגמרי מאולימפיה המקורית. הרכב נקרא בשם חדש 'אופל אולימפיה רקורד'. הדגם הספציפי הצליח מאוד ובעקבותיו נולד דגם חדש: 'אופל רקורד' אשר לא היה קשור יותר למודל אולימפיה ויוצר עד שנת 1989.

=== אופל אולימפיה A ===
אופל אולימפיה A יוצרה לראשונה בשנת 1967. הדגם היה סוג משופר ומאובזר יותר של אופל קדט B. המודל נכשל ותוך שלוש שנים ירד מפס היצור כאשר הוחלף על ידי אופל אסקונה.

== תמונות ==
<gallery>
תמונה:Opel olympia cabriolet coach 06011702.jpg| אופל אולימפיה 1935 - 1937
תמונה:Opel Olympia 30er vorne-links.jpg| אופל אולימפיה 1937 - 1939, 1947 - 1949
תמונה:Opel Olympia Cabrio 1951.JPG| אופל אולימפיה 1950 - 1953
File:Opel Olympia-Rekord Limousine 1953-1954.JPG| אופל אולימפיה 1954-1953
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מכוניות משפחתיות
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1935
אולימפיה
קטגוריה:כלי רכב גרמניים
אויבינד ליאונרדסן

אויבינד ליאונרדסן (בנורווגית: Øyvind Leonhardsen; נולד ב-17 באוגוסט 1970) הוא כדורגלן עבר נורווגי ששיחק בעמדת הקשר. בעונת הפרשיה שלו, היה קפטן קבוצת הכדורגל הנורווגית סטרומסגודסט. במהלך הקריירה שלו הוא שיחק 9 שנים בקבוצות אנגליות, ליברפול, וימבלדון, טוטנהאם הוטספר ואסטון וילה. בנורווגיה, הוא שיחק במדי מולדה, רוזנבורג, לין אוסלו וסטרומסגודסט.

ליאונרדסן זכה בתואר קניקסן היוקרתי עבור היותו הקשר הנורווגי הטוב ביותר, בשנים 1991 ו-1993. הוא גם נבחר להיות שחקן השנה של שחקני הליגה בנורווגיה בשנת 1994.
== קריירה ==
ליאונרדסן החל את הקריירה שלו במועדון הקטן קלאוסנגן, לפני שבגיל 19, הוא עבר לקבוצת ליגת העל הנורווגית מולדה בשנת 1989. שנתיים מאוחר יותר, הוא הוחתם על ידי האלופה, רוזנבורג. במדי רוזנבורג, ליאונרדסן זכה בתואר שחקן השנה של שחקני הליגה ב-1994. בעונה שלאחר מכן עבר ליאונרדסן למועדון האנגלי וימבלדון, מהפרמייר ליג וחולל שינוי חיובי מידי בקבוצתו החדשה. בקיץ 1997, הוא חתם במועדון שהעריץ בילדותו, ליברפול. לפני שחזר לשחק במולדתו ב-2004, שיחק ליאונרדסן שתי עונות בטוטנהאם הוטספר ובאסטון וילה. הוא הצטרף למועדון לין אוסלו, בו שימש כקפטן הקבוצה. בדצמבר 2005, ליאונרדסן חתם על חוזה לשנתיים במועדון מדראמן, סטרומסגודסט. בשנת 2006, הוא זכה עם המועדון באליפות הליגה. 

ליאונרדסן צבר 86 הופעות בינלאומיות במדי נבחרת נורווגיה, בהן כבש 19 שערים. הוא היה חלק מסגל הנבחרת במהלך טורנירי הגמר של מונדיאל 1994 ושל מונדיאל 1998.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים נורווגים
קטגוריה:קשרי כדורגל נורווגים
קטגוריה:קריסטיאנסנד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מולדה
קטגוריה:כדורגלני רוזנבורג
קטגוריה:כדורגלני וימבלדון
קטגוריה:כדורגלני ליברפול
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני אסטון וילה
קטגוריה:כדורגלני סטרומסגודסט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת נורווגיה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1994
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1970
פלוגת מובילי המים 148

[[כרטיס ברכה לראש השנה ששלח אריה אבישר לידידתו בירושלים - בראשה סמל היחידה של מובילי המים]]
פלוגת מובילי המים 148, (PAL) WATER TANKS)), הייתה יחידה של חיילים יהודים מארץ ישראל במסגרת הארמייה השמינית של הצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. היא הוקמה בשנת 1941 במסגרת התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. הפלוגה התארגנה והתאמנה ליד קהיר שבמצרים. 

==במדבר המערבי באפריקה==
בין 18 בנובמבר לבין 30 דצמבר 1941 השתתפה היחידה במבצע צלבן שהביא להסרת המצור על טוברוק, במסגרת קרבות המערכה במדבר המערבי בצפון אפריקה. תפקידה של הפלוגה היה להוביל מים במדבר אל מצבורי האספקה של הצבא הבריטי. במהלך ההובלות של המים הם נקלעו מפעם לפעם לקרבות שהיו באזור. פלוגת מובילי המים הייתה הפלוגה העברית היחידה שהשתתפה במבצע. 

בהמשך המלחמה, במחצית הראשונה של שנת 1942, המשיכה הפלוגה לפעול במדבר המערבי. היא הייתה יחידה עברית בודדת ופעלה בתנאי שירות ותעסוקה קשים במיוחד. לאחר שב-21 ביוני 1942, כוחותיהן של מדינות הציר הצליחו לכבוש חזרה את טוברוק מבעלות הברית, נסה הפלוגה לכיוון מצרים יחד עם שאר יחידות הצבא הבריטי. 

במשך חודשי הקיץ והסתיו של שנת 1942, החלו ההכנות להתקפת הנגד. הפלוגה המשיכה להוביל מים ליחידות השונות שנטלו חלק בקרב אל-עלמיין השני אשר נמשך מ-23 באוקטובר ועד 3 בנובמבר 1942. היא המשיכה במרדף אחרי צבאו של גנרל ארווין רומל עד לטריפולי.

==באיטליה==
הפלוגה נטלה חלק ב"מבצע אוואלאנש", נחיתת בעלות הברית בספטמבר 1943 בחוף סלרנו, דרומית לנאפולי באיטליה. היא הייתה היחידה העברית הראשונה שהגיעה לאיטליה. באיטליה היא פעלה במסגרת הארמייה החמישית של צבא ארצות הברית. בעקבות מתקפת הקיץ של בעלות הברית ב-1944 הפלוגה הגיעה לפירנצה ונותרה בה תקופה ממושכת. בפירנצה היא סיפקה מים לאוכלוסייה האזרחית עד ששוקמה מערכת אספקת המים. במתקפה האחרונה של בעלות הברית באיטליה, שהחלה באפריל 1945, הופעלה הפלוגה בגזרה המרכזית של החזית ופורקה בדצמבר 1945.

==יהדות פירנצה==
הם נרתמו לפעולות שיקום יהדות פירנצה בכלל ונעריה ונערותיה בפרט. תחילה הם דאגו לצרכים הגשמיים: קורת גג, ביגוד ומזון. עברו לסיוע באיתור המשפחות והמשיכה בפעולות תרבות. המטרה הייתה לארגן את הנוער במסגרת הכשרות והעלייה לארץ ישראל. ברם, המשימה הראשונית הייתה הקניית השפה העברית והכרת ההווי הארץ ישראלי.

לרשות החיילים עמדו די משאבים. בית ששימש ראש המפלגה הפשיסטית בפירנצה, מול בית הכנסת, היה למרכז ההכשרה החלוץ לצעירים. במבני בית הספר ליד בית הכנסת חודשו הלימודים (ראו תמונה). במקביל, טיפלו חיילי הפלוגה בהוצאת ילדים יהודים ממנזרים בעיר.

גולת הכותרת של הפעילות הפלוגה הייתה ארגון סרטיפיקטים לבאי ההכשרות ובני משפחתם. וכך רובם הגיעו לארץ ישראל בעליית פרינסס קאתלין, ספינה קנדית שעסקה בהובלת גייסות, עוד לפני תום המלחמה ב-25 במרץ 1945. פירנצה המשיכה להיות מרכז לפליטים יהודים, אשר הגיעו אליה מאירופה ששוחררה.

קטגוריה:היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יחידות צבא יהודיות
קטגוריה:יחידות ארץ-ישראליות בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה
יוסטון אסטרוס

מינט מייד פארק, מגרשם הביתי של האסטרוס
יוסטון אסטרוס (באנגלית: Houston Astros) היא קבוצת בייסבול אמריקאית מליגת ה-MLB, שבסיסה בעיר יוסטון, טקסס. הקבוצה משחקת בבית המערבי של האמריקן ליג.
==היסטוריה==
הקבוצה נוסדה ב-1962 והצטרפה לליגה יחד עם הניו יורק מטס כשתי קבוצות הרחבה של הנשיונל ליג. בתחילה נקראה הקבוצה יוסטון קולט 45, על שם האקדח המפורסם תוצרת חברת קולט, וב-1965 שונה לשמה הנוכחי יוסטון אסטרוס, לכבוד הזיקה של העיר יוסטון לתוכנית החלל האמריקאית בזכות מרכז החלל על שם ג'ונסון. בשנת 1980 זכתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה בראשות הבית והעפילה לראשונה לפלייאוף, בו הפסידה בחמישה משחקים לפילדלפיה פיליז, את הופעתה הראשונה בוורלד סיריס רשמה ב-2005 לאחר שניצחה בגמר הנשיונל ליג את הסנט לואיס קרדינלס 2-4, אך הפסידה 0–4 לשיקגו וייט סוקס בסדרת אליפות ה-MLB. ב-2013 עברו האסטרוס לשחק בבית המערבי של האמריקן ליג.

האסטרוס משחקים באצטדיון מינט מייד פארק, שנפתח בשנת 2000 תחת השם אסטרוס פילד, לאצטדיון קיבולת של מעל 40 אלף צופים, והוא אחד ממגרשי הבייסבול הבודדים שלהם גג נסגר, אמצעי הכרחי לאור האקלים הסובטרופי גשום בעיר.

בעונת 2017 זכו לראשונה בוורלד סיריס לאחר ניצחון 4–3 על לוס אנג'לס דודג'רס. על הזכייה העיבה פרשיית גנבת הסימנים, כשנחשף שהקבוצה עשתה שימוש במצלמות על מנת לפענח את סימני התופסים בקבוצה היריבה ולאותת לחובטים באמצעים שונים. הליגה קבעה כי הקבוצה הפרה את ההוראות, קנסה אותה ב-5 מיליון דולר, באיבוד שתי בחירות הדראפט הראשונות שלה, כמו כן השעתה לשנה את המנהל ומאמן הקבוצה, שניהם פוטרו לאחר מכן על ידי בעלי הקבוצה. בעונת 2019 הפסידה בוורלד סיריס 4–3 לוושינגטון נשיונאלס.

בעונת 2022 האסטרוס זכו בפעם השנייה בוורלד סיריס לאחר ניצחון 4–2 בסדרה על פילדלפיה פיליז.

בעונת 2023 האסטרוס עלו לגמר האמריקן ליג בפעם השביעית ברציפות מאז 2017 מול טקסס ריינג'רס. הם הפסידו במשחק השביעי במאזן 3-4 והריינג'רס עלו לוורלד סיריס. 

== שחקנים שמספר חולצתם הוצא לגמלאות ==
{| class="wikitable sortable"
!מספר
!שחקן
!תפקיד
!שנים בקבוצה
!שנת הפרשה
|-
|5
|ג'ף בגוול
|בסיס ראשון / מאמן
|1991–2005
|2007
|-
|7
|קרייג ביגיו
|תופס / בסיס שני
|1988–2007
|2008
|-
|24
|ג'ימי ווין
|שמאל השדה / מרכז השדה / ימין השדה
|1963–1973
|2005
|-
|25
|חוסה קרוז
|שמאל השדה / מרכז השדה / ימין השדה / מאמן
|1975–1987
|1992
|-
|32
|ג'ים אומבריכט
|מגיש
|1962–1963
|1965
|-
|33
|מייק סקוט
|מגיש
|1983–1991
|1992
|-
|34
|נולאן ראיין
|מגיש
|1980–1988
|1996
|-
|40
|דון וילסון
|מגיש
|1966–1974
|1975
|-
|42
|ג'קי רובינסון
|מגיש
|
|1997
|-
|49
|לארי דירקר
|ימין השדה / מנהל
|1964–1976, 1997–2001
|2002
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

*
קטגוריה:יוסטון: מועדוני ספורט
יעקב קאופמן

יעקב קאופמן (נולד ב-1945) הוא מעצב ישראלי יליד רוסיה, ופרופסור לעיצוב. נחשב אחד המעצבים הבולטים בישראל.

למד במכון לאמנות בבת ים פיסול (1970) ובעל דיפלומה בעיצוב תעשייתי מהטכניון (1969).

==ביוגרפיה מקצועית==
יעקב קאופמן החל את דרכו במכון לייעול פריון העבודה בתל אביב כראש יחידת העיצוב בשיתוף עם יועצים מהאו"ם שסייעו בתחום זה לתעשייה הישראלית בראשית דרכה. בשנת 1970 נסע לניו יורק ועבד בסטודיו מיכאל לקס לעיצוב תעשייתי עד לשנת 1972.
מ-1972 עבד במכון לייעוץ לעסקים קטנים בתל אביב. בין 1976 עד 1978 שיתף פעולה בסטודיו משותף עם פרופ' שמואל קפלן. בתקופה זו יצרו השניים פרויקטים עבור התעשייה המסורתית בישראל בדגש ריהוט. מאז ועד היום עובד יעקב קאופמן בסטודיו האישי שלו, ומחלק את זמנו בין הצעת פרויקטי עיצוב בתחום התאורה והריהוט לחברות מאיטליה ומגרמניה לבין יצירה של מחקר צורני עיצובי. בין החברות המובילות לעיצוב בעולם איתן עובד יעקב קאופמן נמנים חברות כמו, Serian, Luxit, Techno, Lumina, Harbert, Arflex ואחרים. עבודותיו הוצגו בתערוכות רבות בישראל ובחו"ל, כולל מוזיאון ישראל בירושלים (1991), מוזיאון קופר יואיט לעיצוב בניו יורק (2006), טריאנלה במילאנו (2006). 

==הוראת העיצוב==
החל ללמד בבצלאל בשנת 1975, וב-1979 התמנה להיות ראש המחלקה לעיצוב תעשייתי, למשך שנה אחת. כמו כן, שימש כמרצה אורח במחלקות לקרמיקה, אמנות ועיצוב פנים בתחומים של צורה, תפקוד ומבנה. שימש כראש התוכנית לתואר שני בעיצוב תעשייתי בבצלאל מ-2002-2004.

==פרסים==
* פרס העיצוב האיטלקי Compasso d'oro 1991
* המוזיאון לארכיטקטורה ועיצוב בשיקגו, 2004.
* ADI איגוד העיצוב האיטלקי, 2004.
* תחרות לכיסא מתקפל, Designboom, 2003
* המועצה הנורווגית לעיצוב, 2003

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20200218000325/https://israeliart.co.il/%d7%a9%d7%99%d7%97%d7%94-%d7%a2%d7%9d-%d7%99%d7%a2%d7%a7%d7%91-%d7%a7%d7%90%d7%95%d7%a4%d7%9e%d7%9f כרמלה טייכמן בשיחה עם יעקב קאופמן, מעצב], באתר "בית לאמנות ישראלית", ינואר 2016
* שולי שטראוס וטל מור - [https://www.youtube.com/watch?v=smYw7orVe9w&t=8s ראיון עם יעקב קאופמן] 
* 

קטגוריה:מעצבים תעשייתיים ישראלים
קטגוריה:סגל בצלאל
קטגוריה:זוכי פרס סנדברג לאמנות ישראלית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
פולו ראלף לורן

פולו ראלף לורן (באנגלית: Polo Ralph Lauren Corporation) היא חברת אופנה של המעצב האמריקאי-יהודי ראלף לורן. מלבד תחום הפעולה העיקרי של החברה - ביגוד יוקרתי לגברים ונשים, היא מוכרת אביזרי אופנה, בשמים ורהיטים ביתיים.

== היסטוריה ==
החברה הוקמה בשנת 1967 כאשר ראלף לורן, שנולד כראלף ליפשיץ קיבל 50,000 דולר כהלוואה, עבד עד אז בייצור עניבות. ב-1968 הוא התחיל קו של חולצות טי לגברים, שנה לאחר מכן הוא פתח חנות בוטיק בכלבו ברובע מנהטן שבניו יורק. בשנת 1971 הוא יצר את קולקציית הנשים הראשונה שלו ואת החנות הראשונה משלו בבוורלי הילס, קליפורניה. עשר שנים מאוחר יותר, בשנת 1981 פתחה פולו ראלף לורן, סניף ראשון מחוץ לארצות הברית, בלונדון. בשנת 1993 השיקה החברה את קו הספורט שלה.

== החברה כיום ==
כיום מייצרת החברה בגדים, אביזרי אופנה, בשמים, רהיטים ואף מפעילה מסעדה בשם RL בשיקגו.

חנות הדגל של המותג נמצאת בשדרת מדיסון, בניו יורק. כמו כן למותג ישנן חנויות דגל נוספות הממוקמות בשיקגו, איסט המפטון, לונדון, מיאמי, מילאנו, פאלם ביץ' וטוקיו.

ראלף לורן הוא אחד ממעצבי האופנה הגדולים ביותר בארצות הברית.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:חברות אופנה אמריקאיות
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בניו יורק
דחשור

דחשור (ערבית: دهشور, תעתיק מדויק: דהשור; בקופטית: ⲧⲁϩϭⲟⲩⲣ) הוא נקרופוליס מלכותי השוכן על הגדה המערבית של הנילוס, במרחק של כ-40 קילומטרים דרומית לקהיר ובמרחק של כ-8 קילומטרים דרומית לסקארה, היה חלק מהאזור שהיה בשליטה האדמיניסטרטיבית של הבירה העתיקה ממפיס. הנקרופוליס מפורסם בזכות הפירמידות השוכנות בו, ששתיים מתוכן נחשבות לעתיקות ביותר, הגדולות ביותר והמשומרות בצורה הטובה ביותר במצרים. דחשור הוכרז על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית בשנת 1979.

עד לאחרונה האתר היה בלתי נגיש לתיירים, וזאת בשל היותו בתוך התחום של בסיס צבאי.

==הפירמידות==
תרשים האתר
הפירמידה הנטויה והפירמידה האדומה נבנו בתקופת שלטונו של פרעה סנפרו, אביו של ח'ופו מהממלכה הקדומה. הצורה הבלתי רגילה של הפירמידה הנטויה היא ייחודית, והיא מייצגת צורת מעבר של פירמידות שנבעה ככל הנראה מבעיה הנדסית שנוצרה במהלך הבנייה. הפירמידה האדומה היא הפירמידה הראשונה בעולם שכל צדדיה חלקים. פירמידה זו היא השלישית בגודלה במצרים, ולמרות זאת היא אחת הפירמידות הפחות מוכרות.

הפירמידה של המלך אמנמחת השני מהשושלת ה-12 נפגעה קשות. בסמוך אליה נמצאים מספר קברים של נשות מלוכה המכילים כמות גדולה של תכשיטים. הפירמידה של סן אוסר השלישי הייתה חלק ממתחם גדול שכלל פירמידות קטנות יותר של נשות חצר המלך, וכן פירמידה נוספת בדרום. בגלריית קבר הנמצאת בסמוך לפירמידה זו נמצאו שני אוצרות הקשורים לבנותיו של המלך. הפירמידה השחורה מתוארכת לשלהי תקופת שלטונו של אמנמחת השלישי, ואף על פי שהיא נפגעה במשך השנים היא עדיין נחשבת לאחד המונומנטים המרשימים באתר, מלבד שתי הפירמידות של סנפרו. פירמידיון (אבן הקצה) הגרניט של הפירמידה השחורה מוצג לציבור בהיכל הראשי של המוזיאון המצרי בקהיר. בסמוך לפירמידה נמצא קברו של המלך חור מהשושלת ה-13, ואתר הקבורה של נובהטפטי-קרד שככל הנראה הייתה בתו.

בדחשור יש פירמידות נוספות המתוארכות לתקופת השושלת ה-13. עד כה נחקרה מתוכן רק זו של אמני קמאו (ככל הנראה מדובר במלך סהטפיבר).

מסביב לדחשור נמצאו בתי קברות רחבים של פקידי ממשל מתקופת הממלכה הקדומה והממלכה התיכונה. דחשור היה הנקרופוליס המלכותי בתקופת שלטונו של אמנמחת השני מהשושלת ה-12.

בשנת 2017 התגלו בדחשור שרידי פירמידה נוספת המתוארכת לתקופת השושלת ה-13.

==ראו גם==
*פירמידות במצרים
*פרעוני מצרים

==קישורים חיצוניים==

* [http://egyptphoto.ncf.ca/Dahshur.htm דחשור] באתר egyptphoto
* [http://www.guardians.net/egypt/cyberjourney/dahshur/dashur1.htm מידע על דחשור באתר Guardians Egypt]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מצרים: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:פירמידות
קטגוריה:מצרים: מבנים
קטגוריה:מצרים: בתי קברות
קטגוריה:נקרופוליס
קטגוריה:ממפיס (מצרים)
יהודה סאלאס

יהודה סליאס (לעיתים נכתב סאלאס) (נולד ב-7 בדצמבר 1970) הוא זמר ישראלי בסגנון מוזיקה יוונית.

== קורות חיים ==
סליאס נולד ב-1970 וגדל בירושלים.

חיבתו הגדולה של יהודה סליאס למוזיקה היוונית, נגינת הבוזוקי והשירה גם יחד, החלו כבר בילדותו. את מירב שעותיו הקדיש סליאס להאזנה למוזיקה יוונית ולנגינת בוזוקי וגיטרה. בנעוריו הופיע במועדונים כשלעיתים הוא מלווה עצמו בנגינת בוזוקי.

סליאס החל להופיע במועדון "מול הסלע" בבת ים, ולאחר מכן במועדון "הפוסידון", בו הופיע כשלוש שנים לצד זמרים רבים מיוון שהגיעו להופעות בארץ.

== דיסקוגרפיה ==
* אלבומו הראשון של סליאס "בקסם יווני" יצא לאור בשנת 2000 וכלל בתוכו גרסאות כיסוי רבות לשירים מוכרים, ביניהם "מופיגיס" (אינתה עומרי) ו"אימנה טורקה אימנה איגרקה". באלבום זה ליוו את סליאס נגני סימפונט רעננה.
* ב-2003 יצא אלבומו השני של סליאס "במיטב הלהיטים מיוון" בו שר יחד עם הזמר קובי פרץ את הלהיט "תתחיל איתה". באלבום זה מופיעים גם השירים "טיממה" ו-"פפסה ליפון" שהושר לאחר מכן בגרסת כיסוי נוספת בעברית של הזמרים נתי לוי ופיני חדד.
* ב-2006 הוציא סליאס את אלבומו השלישי - "בחפלה יוונית מטריפה", אלבום הכולל קאברים לשירים מוכרים כדוגמת "ד'ן קליאו יאסנה" (אני שוב נשבע לך), "יאטי נדיוחניס" (אני ואת). בדיסק אפשר למצוא גם את השיר "דרכי" המושר בדואט יחד עם הזמר אבנר גדסי. מילות השיר בעברית נכתבו על ידי אביהו מדינה ומילותיו היווניות נכתבו על ידי יוסף בן אברהם. לחנו של השיר נכתב על ידי אבנר גדסי עצמו. לשיר זה הופק קליפ שנוגן בערוץ המוזיקה.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:זמרים השרים ביוונית
קטגוריה:מוזיקה יוונית בישראל
קטגוריה:זמרים יוונים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
הקרב על אנגאור

מהלך הקרב באנגאור

הקרב על אנגאור (Battle of Angaur) היה קרב במלחמת העולם השנייה, שהתחולל באי אנגאור, בדרום מערב האוקיינוס השקט (כ-860 קילומטרים ממזרח לאיים הדרומיים בפיליפינים). קרב זה היה הקרב השישי, והאחרון, במערכה על איי מריאנה ופלאו, מערכה שהייתה חלק מהמערכה באסיה ובאוקיינוס השקט. הקרב נערך בין 17 בספטמבר 1944 ל-30 בספטמבר 1944, ובמהלכו כבשו האמריקאים את האי מידי היפנים.

==רקע==
אנגאור הוא אי געשי זעיר, אורכו 4.8 קילומטרים והוא מופרד מהאי פלליו על ידי מצר ברוחב 9.7 קילומטרים. באי הייתה אוכלוסייה ילידית קטנה מאוד שהתפרנסה מחקלאות, דיג וכריית פוספטים. ב-1944 מנה חיל המצב היפני על האי 1,400 חיילים, שהיו תחת פיקודו של מפקד גזרת פלאו, לוטננט גנרל סאדאה אינואה.

איי פלאו נמצאים, כאמור, במרחק כ-900 ק"מ מאיי הפיליפינים, מרחק שהיה מאפשר למפציצים שימריאו משדות תעופה באיי פלאו לתקוף את היפנים שם. מיקומם זה הפך אותם ליעד אסטרטגי עבור ארצות הברית. העובדה שהאיים היו מוגנים בכוחות חלשים בלבד הפכו אותם ליעד אטרקטיבי לאחר כיבוש איי מרשל, אולם לצי האמריקני לא היו די נחתות, והמבצע נדחה עד לסיום כיבוש איי מריאנה, דחייה שהייתה משמעותית מאוד לחיוניות המבצע.

==מהלך הקרב==
הקרב החל ב-11 בספטמבר 1944 בהפגזת החוף מן הים על ידי אוניית המערכה טנסי, סיירות, ובהפצצה אווירית שבוצעה על ידי מפציצי SBD דונטלס, שהמריאו מנושאת המטוסים ווספ (Wasp). שישה ימים לאחר מכן, ב-17 בספטמבר, נחתה הדיוויזיה ה-81 בפיקודו של מייג'ור גנרל פול ג' מיולר, בחופים הדרום והצפון מזרחיים של האי. המכשול המשמעותי בפני כוחות הנחיתה היו בתחילה מוקשים, כמו גם הצפיפות על החופים; התקפות נגד יפניות לא היו חזקות בשלב הראשון, אך ההתנגדות הפכה קשה יותר ויותר ככל שהתקדמו האמריקאים לכיוון "הקערה" (The Bowl), גבעה ליד אגם סאלום בחלק הצפון מערבי של האי. בחלק זה של האי תכננו היפנים להיאחז עד הסוף המר. החל מ-20 בספטמבר תקף הרגימנט ה-322 את "הקערה" שוב ושוב, אך 750 המגינים הצליחו להדוף את ההתקפות בסיוע ארטילריה, מרגמות, ומכונות ירייה. אולם הרעב והצמא הגוברים והולכים של המגינים, בצד ההתקפות וההפגזות הבלתי פוסקות, החלו להשפיע על היפנים. ב-25 בספטמבר הצליחו האמריקאים לחדור ל"קערה"; במקום להילחם ביפנים שהסתתרו במערות החליטו האמריקאים להשתמש בבולדוזרים ולחסום את הכניסות. ב-30 בספטמבר הסתיים כיבוש האי.

==לאחר הקרב==
עוד במהלך הקרב הוחל בבנייתם של שדות התעופה, אך הדחייה בתחילת הנחיתות באיי פלאו הביאה לכך ששדות התעופה לא היו מוכנים עד תחילת המערכה בפיליפינים, באוקטובר 1944. אדמירל ויליאם הלסי, מבכירי הצי האמריקני, טען לפני הפלישה לאיי פלאו שהמבצע לא הכרחי; היסטוריונים צבאיים רבים מסכימים לטענה זו. לדבריהם, ההישג העיקרי היה הניסיון הקרבי שרכשה הדיוויזיה ה-81.

מיד לאחר הקרב הדיוויזיה ה-81 הצטרפה באופן מיידי לקרב על פלליו, כסיוע לדיוויזיית הנחתים ה-1 שנתקלה בהתנגדות עזה מאוד במרכז ההררי של האי.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.history.army.mil/brochures/westpac/westpac.htm המערכות של צבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה: מערב האוקיינוס השקט] מאתר מרכז ההיסטוריה של צבא ארצות הברית.

אנגאור, הקרב על
אנגאור, הקרב על
אנגאור, הקרב על
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1944
קלואן

אגם קת'לין
[[הר לוגן]]
נוף בפארק עם אגם קלואן ברקע
הפארק והשמורה הלאומיים קלואן (אנגלית: Kluane National Park Reserve) היא חלק ממערכת הפארקים הלאומיים של קנדה, השוכנת בפינה הדרום-מערבית של טריטוריית יוקון. האתר הוקם בשנת 1976, והוא משתרע על פני שטח של 22,016 קמ"ר. בתוך הפארק נמצא הר לוגן שהוא ההר הגבוה ביותר בקנדה. גובה הפארק הוא 5,959 מטרים, והוא חלק מרכס הרי אליאס. 82% משטח הפארק מכוסים על ידי הרים וקרחונים. הפארק הוא בית גידול עבור 105 מינים של עופות.
== גאוגרפיה ==
ההרים הנמצאים בפארק הם בין הגדולים ביותר בקנדה. הפארק ידוע בשל המרחבים מכוסי הקרח המכסים כמחצית משטחו ונחשבים לגדולים ביותר מחוץ לקוטב הצפוני והקוטב הדרומי. הקרחונים יכולים להתחיל לנוע בפתאומיות, וברחבי הפארק ניתן למצוא עדויות רבות לבליה הנגרמת מזרימת נחלים ומעבר של קרחונים. תצורות גאומורפולוגיות נוספות הן צוקים ומִישׁוֹרי נַהֲרֵי קַרְחוֹן. בפארק יש גם כמה אגמים.

האקלים בפארק מושפע מההרים הרבים הנמצאים בו ומקרבתו לחוף האוקיינוס השקט. האקלים ברוב הפארק הוא אקלים יבשתי יבש וקר, והוא תוצאה של אפקט צל גשם הנוצר על ידי הרי סנט אליאס. הטמפרטורה וכמות המשקעים גבוהים יותר בחלק הדרומי של הפארק, וזאת בגלל הקרבה לאוקיינוס. הטמפרטורה בקיץ הקצר עשויה להגיע עד ל-11ºC, ואילו בחודש ינואר הטמפרטורה הממוצעת יורדת עד ל-21ºC-.

קלואן הוא בית גידול לכמה מאוכלוסיות בעלי החיים היציבות ביותר באמריקה הצפונית. בפארק יש גם אוכלוסיות של אייל הצפון, דוב שחור אמריקני ודוב גריזלי, אייל קורא, זאב מצוי, גרגרן, חורפן אמריקני, שועל מצוי, שונר, לוטרות, זאב ערבות ובונה קנדי. היונק הנפוץ ביותר הוא כבש דאל, ואוכלוסייתו מונה כ-4,000 פרטים. אוכלוסיית העופות בקלואן מגוונת גם כן, ובאזור הפארק תועדו למעלה מ-150 מינים של עופות כולל בז נודד, עיטם לבן-ראש, עיט זהוב ושחפית הקוטב.

הפלורה של קלואן מורכבת בעיקר ממינים הגדלים בחוף, באזורים ארקטיים, הרים מערביים, ערבות צפוניות ואזורים תלולים. חלק מהעמקים בפארק מכוסים על ידי משטחי דשא המשמשים למגוון מטרות כגון חציר. רוב העמקים והמדרונות המובילים אליהם מכוסים ביערות הרריים של אשוחית וצפצפה. קו העצים נמצא בגובה של כ-1,100 מטרים, ומעל לגובה זה הצמחייה מורכבת בעיקר משיחים מסוקסים כגון ערבה, אלמון (Alder) ושדר ננסי. הטונדרה האלפינית מתחילה בגובה של 1,400 מטרים. הפלורה האלפינית כוללת כ-200 מיני צמחים, והיא המגוונת ביותר בכיוון צפון לקו רוחב 60.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==ביאורים==

*
קלואן
קלואן
ס.ק. קרנטן

ס.ק. אוסטריה קרנטן (בגרמנית: SK Austria Kärnten) היה מועדון כדורגל אוסטרי. הוא היה מועדון הכדורגל של העיר קלגנפורט. המועדון הוקם ב-1 ביוני 2007 ותוך ניצול רישיון של קבוצה אחרת שפורקה הוא נכלל בהבונדסליגה האוסטרית. המועדון שיחק באצטדיון היפו ארנה שידוע גם בשמו אצטדיון "ורס'ירסי". במועדון נקלטו כדורגלנים מקובצה אחרת של העיר (שבהמשך פורקה) וגם כדורגלנים זרים חדשים כמו תיירי טזאמטה. בעונתו הראשונה סיים המועדון במקום התשיעי מ-10 קבוצות. את עונת 2008/2009 הקבוצה סיימה במקום השישי. לאחר עונת 2009/2010 הקבוצה ירדה לליגת משנה.

ביוני 2010 הקבוצה הודיעה על פשיטת רגל והתפרקה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל אוסטריות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2007
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהתפרקו
קטגוריה:קלגנפורט
אינגולשטאדט

אינגולשטאדט (בגרמנית: Ingolstadt, בבווארית: Inglstod, נכתב לעיתים אינגולשטאט) היא עיר בשטח המטרופוליטני של מינכן רבתי, כ-80 ק"מ צפונית למינכן בבוואריה, גרמניה. בשלהי ימי הביניים העיר הייתה אחת מבירות הדוכסות הבווארית וזה התבטא בין היתר באדריכלות שלה. ב-1472 הוקמה בה האוניברסיטה הראשונה בבוואריה<ref></ref>- אוניברסיטת לודוויג מקסימיליאן על ידי לודוויג התשיעי, דוכס בוואריה שהועברה לאחר 400 שנה למינכן. בעיר היה גם מבצר שנבנה סביבה.

אוכלוסיית העיר עומדת על כ-141,922 בני אדם. העיר ממוקמת על הגדה הצפונית של נהר הדנובה.

העיר מפורסמת ברחבי העולם כמקום מושבו של המטה הבינלאומי של חברת המכוניות אאודי. 

בעיר נמצא מוזיאון המשטרה הבווארית.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:בוואריה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-12
סלע התאדות

מחצבת [[גבס במכתש רמון
]]
סלעי התאדות או סלעים אוופוריטים (Evaporites) הם סלעי משקע כימיים הנוצרים בסביבות שונות (אגמים או ים רדוד) כתוצאה מעליית ריכוז המומסים בתמיסה והשקעה של גבישים המגיעים לסף רוויה או בשל התאדות-יתר.
<br />
מינרלים שונים שוקעים ככל שעולה הרוויה של התמיסה, נעים מקשי התמס לקלי התמס:
*קלציט (CaCO<sub>3</sub>) ודולומיט (CaMg(CO<sub>3</sub>)<sub>2</sub>)
*אנהידריט (CaSO<sub>4</sub>) וגבס (CaSO<sub>4</sub>×H<sub>2</sub>O)
*הליט (מלח בישול, NaCl)
* מלחים קלי תמס, בהם מלחי אשלגן ומגנזיום (לדוגמה: אפסומיט - MgSO<sub>4</sub>, וקרנליט - KCl * MgCl<sub>2</sub> * 6 H<sub>2</sub>O).

==סלעים אוופוריטיים בישראל==
בישראל ישנן שתי קבוצות עיקריות של סלעים אוופוריטיים: הפרט התיכון של תצורת מוחילה (גבס ואנהידריט) החשופה במכתש רמון ותצורת סדום (מלח) החשופה בהר סדום.

==שימושים==
למינרלים אוופוריטיים שונים חשיבות כלכלית כחומרי גלם לבניה (לדוגמה גבס) או לתעשיית הדשנים (בעיקר מלחי אשלגן).<br />
כמו כן, התכונות הפיזיקליות של סלעים אוופוריטיים (בעיקר מלח וגבס) הופכת אותם לסלעי חיפוי טובים למאגרי הידרוקרבונים דוגמת גז טבעי ונפט.

== ראו גם ==
* סביבה אוופוריטית

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
Warren, J. K., Evaporites: their evolution and economics, Blackwell science, 1999, 

</div>
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פטרולוגיה
ריצ'רד לוי-הארשר

ריצ'רד שמעון לוי-הארשר (ד' בסיוון ה'תרע"ז 25 במאי 1917 - ח' בחשוון ה'תש"ו 15 באוקטובר 1945) היה הארץ ישראלי הראשון שהתנדב, סיים קורס טיס ושירת כטייס בדרגת לוטננט טיסה (flight lieutenant) בחיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה.
== מאפיינים ==
נולד בקושטא שבטורקיה, לשם גורשו הוריו, ד"ר יצחק לוי ומטילדה (מוד) לוי-הארשר בשל פעילותם הציונית, שלא מצאה חן בפני המושל הטורקי ג'מאל פאשה.

עם שובם של הוריו לארץ ישראל ב-1919 וחזרתם לפעילות ציונית, חזרו גם הוא ואחיו הבכור אברהם.

ב-1942, לאחר נפילתו בקרב בטוברוק של אחיו אברהם שהיה בין מתנדבי היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה, התנדב ריצ'רד, שלמד אז חקלאות באוניברסיטת רדינג באנגליה, לחיל האוויר המלכותי, נשלח לקורס טיס ברודזיה והיה הארץ ישראלי הראשון שסיים קורס זה (מחזור לפני עזר ויצמן).

הוא הוצב כטייס בטייסת 230 של חיל האוויר המלכותי והטיס מטוס סיור ותובלה סירה מעופפת מסוג סנדרלנד , כשאת מרבית שירותו עשה בדרום-מזרח אסיה.

באוקטובר 1945, לאחר סיום המלחמה ובדרכו חזרה, התרסק מטוסו על צלע הר באזור ג'והור שבדרום מאלאיה והוא, יחד עם שבעת אנשי צוותו ו-15 שבויי מלחמה משוחררים, נהרגו.

מקום קבורתו בשורה 438 בבית הקברות בקררנג'י שבסינגפור שם קבורים חללי בנות הברית ממלחמת העולם.

שמו הונצח על גבי אנדרטת סינגפור.

על-פי בקשת אביו, נוסף לוח אבן על קברו בבית העלמין קריית שאול שעליו נוספו שמות בניו ריצ'רד ואברהם, שנקבר במצרים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.cwgc.org/find-war-dead/casualty/1815325/LEVY-HAARSCHER,%20RICHARD%20SIMON ריצ'רד לוי-הארשר] באתר ועדת חבר העמים לקברי מלחמה
* [http://www.jwmww2.org/show_item.asp?levelId=48103&itemId=17&itemType=0&lochem_id=114795 הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה], מוזיאון הלוחם היהודי.

לוי-הארשר, ריצ'רד
לוי-הארשר, ריצ'רד
לוי-הארשר, ריצ'רד
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1917
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1945
SK בלזמה

מועדון הכדורגל SK בלזמה הוא מועדון כדורגל מהעיר רזקנה, שממוקמת בלטביה. המועדון הוקם בשנת 2004 על בסיס מועדון אחר שהיה קיים בעיר. הוא המועדון החדש ביותר בלטביה יחד עם וינדבה ונטספילס. אצטדיון הבית של מועדון הכדורגל הוא אצטדיון ספורטה אגנטוראס המכיל 978 מושבים. בעקבות הקמת המועדון וונסטפילס, הועלה מספר הקבוצות בליגה הלטבית ל-10.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://sk-blazma.id.lv/ האתר הרשמי של אוהדי הקבוצה] 

קטגוריה:קבוצות כדורגל לטביות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2004
WWO

WWO (ר"ת ל: W Witrynach Odbicia - פירוש בעברית השתקפות בויטרינה) היא להקת ראפ פולנית מהעיר ורשה.

הלהקה התחילה בהקלטות בהפצה עצמית על ידי סוקול וידקר, שני חברי הלהקה בתחילת דרכה בהמשך הצטרף דיג'יי סטרוגי. לאחר ההצלחה של החבורה אחד מהראפרים של וואו פתח חברת הקלטות בשם PROSTO, פשוט בפולנית. כל אומן שחותם בחברה נהפך לאחד מחבורת ראפ כללית בשם ZIP Sklad. 
עד היום הלהקה הוציאה 5 אלבומים, 9 סינגלים ו-9 קליפים. 

הליריקה של וואו עוסקת בעיקר ביחסים בין אישיים, חיבה לפולין ועוד. רוב מעריצי הלהקה הם מפולין אך גם באירלנד, באנגליה וארצות הברית איפה שקיים מיעוט פולני.
בישראל וואו אינה ידועה, אך קיים קהל מעריצים מצומצם שכולל בעיקר עולים מברית המועצות ומספר מועט של עולים חדשים מפולין .

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://www.prosto.pl אתר PROSTO]

קטגוריה:להקות פולניות
קטגוריה:להקות היפ הופ
חיים ריבלין

חיים יוסף ריבלין (נולד ב-4 באוקטובר 1972) הוא עיתונאי ישראלי. היה כתב חברה ורווחה בחברת החדשות של ערוץ 2, וב-2019 הצטרף לצוות תוכנית "המקור" של חדשות 13. ריבלין הוא חתן פרס סוקולוב לתקשורת אלקטרונית לשנת 2011.

==ביוגרפיה==
ריבלין התחיל את עבודתו העיתונאית בגיל 21 ככתב ב"עיתון ירושלים" של "ידיעות אחרונות". לאחר ארבע שנים עבר לרשת ב' של קול ישראל, שם חשף את אירוע לחישתו של בנימין נתניהו לרב יצחק כדורי וסיקר ככתב משטרה את הפרשות שנקשרו לעזר ויצמן, יעקב נמרודי, אהוד ברק ואריאל שרון.

לאחר מכן עבר ריבלין לעבוד בחברת החדשות של ערוץ 2 ככתב הבריאות ולאחר מכן ככתב לאיכות הסביבה. שם הוא חשף את פרשת מחלת הסרטן של עובדי הכור הגרעיני בדימונה ותחקיר על בקבוקי תינוקות. בנוסף פרסם יחד עם יוסי מזרחי את התחקיר על הזיהום במפרץ חיפה, תחקיר שזיכה את השניים בפרס פראט לתקשורת בנושא איכות הסביבה.

בסוף שנת 2007 עזב את חברת החדשות לטובת תוכנית התחקירים עובדה של זכיינית ערוץ 2 קשת. ביולי 2008 חזר לחברת החדשות ככתב לענייני חברה ורווחה.

במאי 2019 עבר לחדשות 13, כדי לשמש חבר בצוות התוכנית "המקור".

במרץ 2018 קיבל ריבלין אות הוקרה לקידום המאבק בנגע העישון מהאגודה למלחמה בסרטן.

ריבלין נשוי לנעה ואב לשלוש בנות דנה, איילה ושירה

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:עיתונאים חוקרים ישראלים
חיים
קטגוריה:סגל חברת החדשות
קטגוריה:זוכי פרס סוקולוב
קטגוריה:כתבים ישראלים לענייני איכות הסביבה
קטגוריה:זוכי פרס פראט
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
זחילה (דפורמציה)

זחילה (באנגלית: Creep) היא תופעה תרמו-מכנית בחומרים הנדסיים שמתאפיינת בדפורמציה איטית של חומרים מוצקים כתוצאה מחשיפה ארוכת טווח לרמות מאמץ שהן מתחת למאמץ הכניעה של החומר. הזחילה מורגשת יותר בחומרים המחוממים למשך זמן ארוך, ובטמפרטורה קרובה לנקודת ההתכה. קצב הזחילה עולה במקביל לעליית טמפרטורה.

קצב הזחילה הוא פונקציה של תכונות החומר, זמן החשיפה למאמץ, טמפרטורת החשיפה וגודל המאמץ המופעל. גודל גרעין גדול יגרור זחילה איטית יותר.

בתלות בעוצמת המאמץ וזמן ההפעלה שלו, עשוי שינוי הצורה (דפורמציה) להיות כה גדול עד כדי כך שהרכיב שממנו עשוי החומר לא יוכל עוד למלא את תפקידו. לדוגמה, זחילה של להב טורבינה תגרום ללהב לגעת במעטפת, דבר שיגרום לכשל של הלהב. זחילה בדרך כלל מעניינת מהנדסים ומטלורגים, כאשר רוצים לבדוק תפקוד של רכיבים מכניים אשר פועלים תחת עומסים גבוהים או טמפרטורות גבוהות.
זחילה אינה בהכרח דרך להיווצרות כשל, אלא דרך לביצוע דפורמציה של החומר. לעיתים, זחילה מועטת בבטון היא רצויה, כי היא מקלה על מאמצים פנימיים אשר עלולים היו לגרום לשברים בחומר.

זחילה אינה נוצרת לפתע עקב הפעלת מאמץ, אלא היא תוצאה של הפעלת המאמץ לטווח זמן ארוך.

טווח הטמפרטורות שבהם מתרחשת הזחילה תלוי בחומר. בטונגסטן, למשל, נדרשת טמפרטורה של אלפי מעלות לפני שתתחיל זחילה. לעומת זאת, קרחונים יכולים לבצע זחילה בטמפרטורות שבהן הם קפואים. למעשה, כל חומר יעבור זחילה כאשר הטמפרטורה שלו תתקרב לנקודת ההתכה. עקב כך, ניתן לראות זחילה בטמפרטורות נמוכות עבור חומרים מסוימים. פלסטיק ומתכות מסוימות יעברו זחילה בטמפרטורת החדר.

==שלבי הזחילה==
מקובל לחלק את תהליך הזחילה למספר שלבים מרכזיים לאורך זמן:
# עיבור אלסטי - מתרחש באופן מידי
# זחילה ראשונית - מעוות פלסטי ראשוני עולה, כאשר קצב השינוי שלו קטן בהדרגה.
# זחילה שניונית - מעוות פלסטי שעולה בקצב גדילה קבוע.
# קצב המעוות גדל באופן דרסטי ונוצר שבר.

==מנגנוני זחילה==
זחילה מתרחשת בפועל בעקבות:
* תנועת נקעים - מתרחשת במאמץ גבוהה
* פעפוע של אטומים / פעפוע של היעדרויות אטומים - מתרחש במאמץ נמוך ממאמץ הכניעה
* החלקת גבולות הגרעינים

==ראו גם==
* הנדסת חומרים

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הנדסת חומרים
פרוגרפיה

פרוגרפיה (באנגלית: ferrography) היא שיטה לניתוח החלקיקים הנמצאים בנוזל אשר מעידים על שחיקה מכנית. 

שיטה זו, שבה מתבוננים באמצעות מיקרוסקופ, פותחה בשנות ה-70 של המאה ה-20 במטרה לבדוק מתי צריך לבצע עבודות תחזוקה על מכשירים. במקור שימשה השיטה לניתוח חלקיקים מתכתיים אשר נכנסו לשמן מנוע.

השיטה מאפשרת לגלות את המקור, המאפיינים והפיזור של חלקיקים בשמן, בגריז ובנוזלים אחרים. היא מאפשרת הפרדה של החלקיקים על ידי מגנוט, לבחינה מיקרוסקופית ולאנליזה.

השיטה רגישה למגוון גדלים של חלקיקים, מ-1 עד 250 µm (מיקרון), לעומת שיטות ספקטרוסקופיות המוגבלות לגדלים של עד 10µm. כמו כן מאפשרת לזהות סגסוגות של חלקיקים שגורמים לעייפות החומר, כאשר שיטות ספקטרוסקופיות מזהות רק סוגי אטומים. כמו כן השיטה מזהה את מקור העייפות: מאפשרת לאפיין את סוגי העייפות ולבודד את המקור שגרם לכל סוג. יתרון נוסף הוא שהשיטה מאפשרת לזהות כשל לפני שהוא מתרחש. גלאי תנודות (ויברציות) מאפשרים לקבל אינדיקציה מאוחרת יחסית למה שניתן לבצע בשיטה זו.

==ראו גם==
* הנדסת חומרים
* זחילה (דפורמציה)

קטגוריה:הנדסת חומרים
סאטינדרה נאת בוז

סאטינדרה נאת בוז (בבנגלית: সত্যেন্দ্র নাথ বসু, נהגה "שוֹטֵּנְדְרוֹנַאתְהְּ בוֹשוּ", הגייה הינדית: "סֶטְיֵנְדְרֶה נַאתְהְּ בוֹס"; 1 בינואר 1894 – 4 בפברואר 1974) פיזיקאי-מתמטי בנגלי, חבר החברה המלכותית. הראשון לתאר את התכונות הסטטיסטיות של קוונטים זהים שנקראים בוזונים על שמו (החלקיקים הזהים בטבע מתחלקים לשתי מחלקות: חלקיקים בוזונים וחלקיקים פרמיונים. הפוטון, חלקיק האור, הוא בוזון, בעוד שאלקטרון הוא פרמיון). התפלגות בוז-איינשטיין ועיבוי בוז-איינשטיין נקראים על שמו ועל שמו של איינשטיין שפרסם וקידם את התיאוריה של חלקיקים בוזונים.

בוז נולד בקולקטה, הבן הבכור משבעה ילדים. אביו, סורנדראנטה בוז, עבד כמהנדס בחברת רכבות הודית. התבלט בגיל צעיר כנער מחונן, שלט במספר רב של שפות מקומיות ואירופאיות, היה מוזיקאי מחונן, וזכה בציונים הגבוהים ביותר באוניברסיטה בה למד. בשנים 1916–1921 שימש מרצה לפיזיקה באוניברסיטת קולקטה וב-1921 התקבל למחלקה לפיזיקה באוניברסיטת דאקה. באותה תקופה הפיזיקה עברה את המהפכה של הפיזיקה הקוואנטית שמשכה את ליבו של בוז. בידודה של הודו והמרחק מאירופה מנעו ממנו להשתתף בכנסים וליצור קשרים אישיים עם מחוללי המהפכה,כמו פלאנק, איינשטיין, בוהר, הייזנברג ושרדינגר.

ב-1924, הרצה לסטודנטים על קרינת גוף שחור וגילה דרך מקורית לקבל את חוק פלנק לקרינת גוף שחור משיקולים של מכניקה קוונטית. את התיאוריה הזו סיכם במאמר ב-1925 שנדחה ממספר כתבי העת החשובים באותה תקופה. כמוצא אחרון שלח בוז את המאמר לאלברט איינשטיין, שהבין את חשיבות התגלית, תרגם את המאמר לגרמנית ושלח בשמו של בוז לעיתון המוביל של התקופה - Zeitschrift für Physik. בעקבות מאמר זה בוז התפרסם וקיבל הזמנות רבות ממוסדות אקדמיים ברחבי העולם, בעקבותיהן עזב לראשונה את הודו וחזר רק כעבור שנתיים לדאקה וקודם לדרגת פרופסור.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:פיזיקאים הודים
קטגוריה:בנגלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:נפטרים ב-1974
שחיקה מכנית

שחיקה (באנגלית: Wear) היא מונח בהנדסת חומרים. שחיקה היא סחיפה (erosion) של חומר ממשטח מוצק בהשפעה של מוצק אחר. 

התחום החוקר את תהליכי השחיקה נקרא טריבולוגיה (tribology). 

ישנם חמישה מנגנוני שחיקה עיקריים:
* שחיקת הדבקה (adhesive wear)
* שחיקת שפשוף (abrasive wear)
* התעייפות פני השטח (surface fatigue)
* חיכוך מחזורי (fretting wear)
* שחיקת סחף (בליה)

הגדרת השחיקה אינה כוללת שינוי צורה כתוצאה מדפורמציה פלסטית. 

השחיקה יכולה להיות מוגדרת כתהליך שבו האינטראקציה של פני השטח של מוצק עם הסביבה שלו גורמת לאיבוד אורך בציר מסוים של החומר, עם או בלי איבוד של החומר עצמו. גורמים סביבתיים שיכולים להשפיע על השחיקה הם עומסים, מהירות, טמפרטורה, סוג הגוף הנוגע (מוצק, נוזל או גז) וסוג המגע עם החומרים הסביבתיים.

==ראו גם==
* הנדסת חומרים
*התעייפות
* פרוגרפיה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הנדסת חומרים
מכניקת השבר

שמאל
מכניקת השבר (באנגלית: Fracture mechanics) היא התחום במכניקה החוקר את תהליך יצירת והתקדמות סדקים בחומר, וכיצד ניתן לחזות מראש ואף לעצור התקדמות סדקים שכזאת. 

בכל החומרים, טבעיים או מעשה ידי אדם, קיימים פגמים משטחיים ופנימיים. לא כל הפגמים הללו יציבים בתנאים בהם משתמשים בחומר. מכניקת השבר עוסקת באנליזה של פגמים כדי לגלות את אלה שהם בטוחים (כלומר גודלם נותר קבוע) ולעומתם, את אלה שצפויים להתגבר כסדקים ולגרום לכשל של המבנה הפגום. מכניקת השבר היא תחום חדש יחסית - היא קיימת רק כמאה שנים. 

על מנת לחזות את התקדמותם של סדקים נעזרים במכניקת השבר הן בכלים מתמטיים ובסימולציות מחשב (חישוב מאמצים והזזות בקרבת קצה הסדק) והן בניסויי מעבדה (מתיחה, לחיצה, כפיפה, נגיפה והתעייפות). במודלים משתמשים בשיטות של מכניקת המוצקים כדי לחשב את הכוחות הפועלים על סדק ולאפיין את התנגדות החומר לשבירה (חסינות לשבר).

במדע החומרים המודרני, מכניקת השבר היא כלי חשוב בשיפור הביצועים המכניים של חומרים ורכיבים. המדע משתמש בחוקים הפיזיקליים של מאמץ ומעוות ובמיוחד בתאוריות לגבי אלסטיות ופלסטיות לשם בחינת התהליכים של יצירת פגמים קריסטלוגרפיים מיקרוסקופיים בחומרים. זאת, כדי לחזות את ההשפעות המאקרוסקופיות של כשל מכני של חומרים.

==הצורך במכניקת השבר==
שברים הם תופעה נפוצה, לדוגמה חלון זכוכית שנשבר, סדקים בקירות או סדקים באדמה יבשה. אסונות שונים כדוגמת טביעת הטיטניק אף הם קשורים למכניקת שבר. 

במקרים רבים עלול כשל של מבנים מכניים להיות מסוכן: גשרים עלולים להתמוטט, מכלי לחץ של חמצן או של גז אחר עלול להתפוצץ. במקרה שכשל צפוי להתרחש, עדיף שהוא יהיה על ידי מנגנון כניעה או דליפה, ולא על ידי שבירה מסוכנת. 

מאחר שסדקים יכולים להוריד את החוזק של מבנה עקב שינוי בתכונות המכניות של החומר, יש צורך לתאר את תכונת ההתנגדות לשבר של חומרים שונים. זו הסיבה לצורך במכניקת השבר – יש להעריך את חוזקם ועמידותם של מבנים בהם יש סדקים.

==ראו גם==
* הנדסת חומרים
* שחיקה מכנית
* זחילה (דפורמציה)

== קישורים חיצוניים ==

*[http://sites.google.com/site/polymorphismmyhomepage/investigating-material-failures דנה אשכנזי, חקר כישלונות חומרים – האם ניתן היה למנוע את אסונות הטיטאניק והצ'לנג'ר?], מאמר זה פורסם לראשונה ב"גליליאו", גיליון 103, 2007.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הנדסת חומרים
קטגוריה:הנדסת מכונות
טטיאנה

טטיאנה היא קדושה בנצרות אשר מתה על אמונתה במהלך המאה ה-3 בזמן כהונתו של הקיסר הרומאי אלכסנדר סוורוס. היא שימשה בתקופת הנצרות הקדומה כדיאקונית. 

על פי האגדה, טטיאנה הייתה בתו של פקיד רומי בכיר שהמיר דתו לנצרות בחשאי וגידל את בתו ברוח האמונה הנוצרית, עד שהיא הפכה לדיאקונית. השופט אולפיאנוס תפס אותה וניסה לכפות עליה להקריב קורבן לאל אפולו. טטיאנה התפללה, ואירע נס: התרחשה רעידת אדמה והצלם נהרס. טטיאנה נעצרה, עיניה נעקרו והיא הובאה לקירקוס, לקרב בגוב אריות נגד אריה רעב. שוב אירע נס, והאריה לא נגע בה לרעה, אלא הניח כפותיו לרגליה. בשלב זה הוחלט על הוצאתה להורג. היא עונתה וראשה נערף. טטיאנה מתה ב-12 בינואר (על פי הלוח היוליאני, 25 בינואר על פי הלוח הגרגוריאני). 

בנצרות האורתודוקסית נחשבת טטיאנה לקדושה המגנה של הסטודנטים. "יום טטיאנה" ברוסיה ובמדינות אחרות הוא יום הסטודנט.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:נשים שהוצאו להורג בעריפת ראש
קטגוריה:קדושות נוצריות
קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:נפטרים ב-226
סופר-קאפ

משחק [[מגן הקהילה מפגיש בין אלופת אנגליה למחזיקת הגביע האנגלי]]
סופר קאפ (באנגלית: Super Cup) היא תחרות ספורט הנערכת לפני פתיחת עונת הספורט. התחרות נערכת בדרך כלל בענף הכדורגל, אך גם בענפי ספורט נוספים. התחרות מפגישה את אלופת הליגה ומחזיקת הגביע של העונה הקודמת במדינה מסוימת למשחק ביניהן. נהוג שאם קבוצה זוכה בדאבל (גם באליפות וגם בגביע), מתמודדת מולה הקבוצה שסיימה כסגנית האלופה. ישנם גם משחקי סופר קאפ בין-לאומיים, למשל הסופר קאפ האירופי שמפגיש בין זוכת ליגת האלופות לבין זוכת הליגה האירופית.

בישראל, מתקיים טורניר הסופר-קאפ בשם "אלוף האלופים". הטורניר התקיים בין השנים 1957–1990, וחזר בשנת 2015.

==כדורגל==
בכדורגל, ישנן מדינות רבות בהן נערכת תחרות סופר קאפ:
* הסופר קאפ האוקראיני
* הסופר קאפ האיטלקי
* "מגן הקהילה" האנגלי – הסופר קאפ האנגלי (נקרא בעבר גם "מגן הצדקה")
* הסופר קאפ הארגנטינאי
* הסופר קאפ הבולגרי
* הסופר קאפ הבלגי
* הסופר קאפ הגרמני
* "מגן יוהאן קרויף" ההולנדי – הסופר קאפ ההולנדי
* הסופר קאפ הטורקי
* "אלוף האלופים" המקסיקני – הסופר קאפ המקסיקני
* הסופר קאפ הספרדי
* הסופר קאפ הפורטוגלי
* "גביע האלופות" הצרפתי – הסופר קאפ הצרפתי
* הסופר קאפ הקולומביאני
* הסופר קאפ הקפריסאי
* הסופר קאפ הקרואטי
* הסופר קאפ הרומני
* הסופר קאפ הרוסי
* "אלוף האלופים" הישראלי – הסופר קאפ הישראלי

ישנן התאחדויות כדורגל של יבשות, המקיימות תחרויות סופר-קאפ בין המועדונים המובילים שלהן, בינן לבין עצמן:
* אופ"א: הסופר קאפ האירופי
* AFC: הסופר קאפ האסיאתי
* CAF: הסופר קאפ האפריקאי
* CONMEBOL: רקופה סודאמריקאנה (דרום אמריקה)

כמה תחרויות סופר קאפ התקיימו בעבר, ולאחר מכן הפסיקו:
* הסופר קאפ הסובייטי חדלה להתקיים לאור התפרקות ברית המועצות.
* הסופר קאפ האוסטרי חדל מלהתקיים בשנת 2004.
* הסופרקאפן השוודי חדל מלהתקיים בשנת 2015.
* הסופר קאפ היווני התקיים לסירוגין באופן רשמי ולא רשמי, האחרון בשנת 2007.

בספטמבר 2021, סיכמו אופ"א והקונמבול על ייסוד 'סופר קאפ נבחרות', אשר יפגיש בין אלופת אירופה (היורו) לבין אלופת דרום אמריקה (הקופה אמריקה). המפגש התקיים לראשונה ב-1 ביוני 2022, ובו ניצחה אלופת דרום אמריקה, ארגנטינה, את אלופת אירופה, איטליה, וחנכה את המפעל עם התואר הראשון.

בישראל, מתקיים טורניר הסופר-קאפ בשם "אלוף האלופים". הטורניר התקיים בין השנים 1957–1990, וחזר בשנת 2015.

==ענפי ספורט אחרים==
* בכדורסל נערך בספרד טורניר סופר קאפ מלבד הסופר קאפ הספרדי בכדורגל.
* ברוגבי נערכת תחרות שנתית הנקראת סופר קאפ, אשר מפגישה את נבחרות קנדה, יפן, רומניה, וארצות הברית.
* בספורט המוטורי מתקיימת תחרות מרוצי מכוניות בשם פורשה סופרקאפ. כמו כן, בין השנים 1986–1989 נערכה במערב גרמניה תחרות שנקראה סופרקאפ.
* בהוקי קרח התקיים בעבר הסופרקאפ האירופי בהוקי קרח.

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:מושגים בכדורגל
קטגוריה:מונחים בספורט
ערגול

ימין
תהליך הערגול
בעיבוד מתכת, ערגול (אנגלית: Rolling) הוא תהליך עיבוד של חומרים. בתהליך זה מעבירים את החומר, לרוב מתכת, דרך זוג (או כמה זוגות) גלילים. התוצר הסופי של התהליך הוא יריעה או לוחית דקה מעובי החומר במקור. 

עוצמת מאמץ המתיחה בערגול מגדילה את נקודת מאמץ הכניעה ובהתאם מגדילה את קשיחות החומר. כלומר מקטינה את היכולת של החומר להשתנות (לייצר מעוות) במאמץ מתיחה.

==ראו גם==

* הנדסת חומרים
* לחצנות מתכת

קטגוריה:הנדסת חומרים
קטגוריה:מטלורגיה
מרכז ענפי ספורט המים הלאומי בייג'ינג

המבנה מבפנים במשחקים האולימפיים 2008
מרכז ענפי ספורט המים הלאומי בייג'ינג (בסינית מסורתית: 北京國家游泳中心; בסינית מפושטת: 北京国家游泳中心), הידוע גם כ"קוביית המים" (水立方) או בסימן הקיצור , הוא מרכז ספורט שנבנה בסמוך לאצטדיון הלאומי בייג'ינג ומטרתו הייתה להכיל את מתקני ספורט המים של אולימפיאדת בייג'ינג (2008).

==המבנה==
קירות וגג המבנה עוצבו כמעין חתך בגוש קצף דמיוני. מחזוריות בועות הקצף שנבחרה נקראת "מבנה וייר-פלן", המהווה את הפתרון הטוב ביותר הידוע כיום ל"בעיית קלווין" (ראו מבנה האֶתֶר ומבנה הקצף). באופן כזה נוצר מבנה ייחודי, שבו השלד מיוצב ללא משולשים. את צורת הבועות יצרו קורות מתכת שעליהן הונחו כיסי פלסטיק מלאים באוויר. הקירות חצי שקופים, מה שמאפשר חדירת אור ומצמצם את צריכת האנרגיה של המבנה. המבנה עמיד בפני רעידות אדמה ומחליף צבעים בלילה.

==אולימפיאדת בייג'ינג==

במהלך אולימפיאדת בייג'ינג המרכז אירח את תחרויות השחייה, קפיצה למים ושחייה צורנית. במקור המרכז היה אמור לארח גם את תחרויות הכדורמים, אך משחקי הענף הועברו לבסוף למתקן אחר. במתקן שלוש בריכות, הבריכה האולימפית המרכזית ולצידה בריכה ייעודית לתחרויות קפיצה ובחלל נוסף בריכה לאימונים. בריכת השחייה האולימפית נחשבה לבריכה הטובה ביותר בעולם עד לאותה העת. עומקה שלושה מטרים וקירותיה נבנו כך שיספגו אדוות, כך שפני המים נותרו חלקים ואיפשרו שחייה מהירה.

לאחר המשחקים צומצמה קיבולת הבריכה המרכזית ל-4,598 צופים בלבד לאחר פירוק היציעים העליונית וסגירת החללים בקירות, ומקיץ 2010 הופעל בשטח המבנה גם פארק מים מקורה הכולל מגלשות, מזרקות, בריכת מים רדודה וכדומה בשטח כ-12,000 מ"ר (שטח המבנה כולו כ-32,000 מ"ר). 

המתקן נבחר לארח את תחרויות הקרלינג באולימפיאדת החורף בבייג'ינג ב-2022 והבריכה האולימפית הוסבה לזירת קרלינג כולל ציוד להקפאת המשטח ולבקרת האקלים בחלל.

==קישורים חיצוניים==
 
* 
* [https://web.archive.org/web/20080809120236/http://en.beijing2008.cn/venues/nac/index.shtml המבנה הלאומי], באתר הרשמי של אולימפיאדת בייג'ינג
* [http://www.worldstadiums.com/stadium_pictures/asia/china/beijing_aquatics.shtml האצטדיון הלאומי] באתר World Stadiums
* [https://web.archive.org/web/20080725171721/http://www.sciencenews.org/view/generic/id/34283/description/A_building_of_bubbles כתבה על המתמטיקה שמאחורי המבנה] 

קירות המבנה בזמן בנייתו

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בייג'ינג: מבנים
קטגוריה:בריכות שחייה