עקיבה פרוש

הרב עקיבה פרוש (ב' בסיון תרמ"א, 1881 – כ"ז בחשוון תרפ"ב, 28 בנובמבר 1921) היה מקובל, בן היישוב הישן בירושלים.

==תולדותיו==

נולד בירושלים לשלמה זלמן פרוש ולאימו מרת מלכה. מקטנותו סיגל לעצמו גינוני צדיקות ופרישות. עד גיל 13 למד בישיבת עץ חיים. לקראת הבר מצווה הכין עצמו בהכנות רוחניות מיוחדות, שכללו זהירות מדיבורים בטלים ושמירת העיניים. התקרב לרב צבי מיכל שפירא, נעשה לתלמידו המובהק וכונה בפיו "צדיק". 

הקדיש את כל זמנו ללימוד תורה וקבלה כשהוא עטוף בטלית ותפילין. את מקום לימודו קבע בבית היתומים דיסקין. חבריו ללימוד היו תלמידי הרב צבי מיכל שפירא, הרב מאיר הלר והרב יעקב משה חרל"פ,<ref>ראו בית זבול ג, חלק יורה דעה, סי' כד-כה</ref> עמו למד גמרא בחברותא לאורך רוב שעות היממה, במשך תקופה ארוכה. היה בעל ידע באסטרונומיה וחיבר את הקונטרס "בעקבי השמש" על ענייני הזריחה והשקיעה. 

פרוש נפטר בכ"ז בחשוון תרפ"ב, בגיל 41, ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים. בהספד בהלווייתו אמר עליו הרב זוננפלד שהיה ראוי שתשרה עליו השכינה, אלא שאין הדור ראוי לכך. לפני פטירתו הפקיד את מפתח הארון של כתביו בידי אחיו, אהרן יעקב, עמו היה בקשר תורני הדוק. אחיו ערך את הכתבים והוציאם לאור בשנת תשט"ו (1955), בספר "משנת ר' עקיבה". 

בשנת תרנ"ט (1899) נישא לשרה ביילה, בת מיכלה וצבי הירש ילין, שהיה סופר סת"ם. נולדה לזוג בת לאחר פטירת אשתו, נישא בשנית בשנת תרע"ח לחיה רייזל ברקוביץ ונולדה לזוג בת בשם מלכה דינה ( חיה רייזל בזו"ג שני נישאה לקרוב משפחתה הרה"ח ר' ברוך יצחק פריינד) ילידת ליטא בת הרב מורדכי ברקוביץ נכדת המקובל בעל זכר לאברהם הרב אברהם דב ברקוביץ אב"ד לאחווה ונכדת הרב אלעזר משה הורוויץ אב"ד פינסק. היה אב לשתי בנות. חתניו הם הרב שלום יעקב שמחה רוטמן, מחבר הספר "אבני שיש",הרב משה יהושע לאנדא (ביתו מלכה דינה), מתלמידי החזון איש.

=== פרשת קול השופר ===
פרוש היה נאמן לדרכם של ר' יצחק ירוחם דיסקין והרב יוסף חיים זוננפלד. בשנת תרע"ט, כשהחלו ניסיונות הוועד הכללי של יהודי ירושלים ומשרד הרבנות בעיר בראשותו של הרב צבי פסח פרנק להכתיר את הרב אברהם יצחק הכהן קוק לרבה האשכנזי של העיר, התקבצו הוא הרב משה יוסף הופמן, הרב משה סמניצר (אביו של הרב מאיר הלר-סמניצר), הרב שמואל הלל שינקר ועוד, והקימו את "אגודת הקודש" במטרה להילחם כנגד הדבר.<ref>יוסף משה סופר, מרא דארעא דישראל, כרך ב, ירושלים תשס"ג, עמ' רצה.</ref> 

בשלהי שנת תר"פ (1920) פרסם פרוש בעילום שם את הקונטרס "קול השופר", ובו התבטא בחריפות נגד הספר "אורות" של הרב קוק שיצא לאור באותם ימים, וקרא לאסור את הקריאה בו, בטענה כי הוא מכיל דברי כפירה וגילוי פנים בתורה שלא כהלכה. לדבריו צירף "פסקים" שונים כנגד הראי"ה קוק ועמדותיו, המסתמכים על דברים שפורסמו שנים קודם לכן. 

בתגובה לקונטרס התכנסו כשמונים מרבני ירושלים, ראשי בתי הדין, המוסדות, השכונות וקהילות בעיר, בחול המועד של חג סוכות תרפ"א לאספת מחאה.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1920%2F10%2F06&id=Ar00302&sk=0D89D66C אספת מחאה], דואר היום, עמ' 6 באוקטובר 1920, עמ' 3.</ref> בסופה הוציאו הנאספים כרזה חריפה תחת הכותרת "תרוממנה קרנות צדיק", בה הביעו שאט נפש מ"קול השופר". בין הרבנים והאישים החתומים: ליפמן דוד שובקס, צבי פסח פרנק, יונה ראם, יוסף גרשון הורביץ, פישל ברנשטיין, יצחק צבי ריבלין, מנחם נתן נטע אוירבך, יחיאל מיכל טוקצינסקי, חיים יהודה ליב אוירבך, שמעון הורביץ, נחמן גדליהו ברודר, יהושע מאיר רייכמן, חיים סלומון, אברהם יוחנן בלומנטל, ועוד רבים.

עוד הוחלט להקים ועד מיוחד בן 13 אישים לטיפול בפרשה.<ref>הארץ, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1920%2F10%2F01&id=Ar00200&sk=A0452FC1 אספת מחאה], 1 באוקטובר 1920, עמ' 2.</ref> הוועד התכנס והחליט לשלול את התמיכה הכלכלית שקיבלו מפיצי "קול שופר" מקרנות צדקה בירושלים. בתגובה ביקש הראי"ה קוק שלא להטיל סנקציות כספיות כלשהן על מפיצי החוברת.<ref>דואר היום, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1920%2F10%2F19&id=Ar00305&sk=46E80A70 ירושלים יום יום], 19 באוקטובר 1920, עמ' 3</ref>

באביב תרפ"א (1921) הגיע ארצה האדמו"ר מגור רבי אברהם מרדכי אלתר, ובין השאר ביקש לפשר בין רבני ירושלים בראשם הראי"ה קוק, ובין קנאי העיר ורבניהם. כשנפגש עם הרב יוסף חיים זוננפלד והרב יצחק ירוחם דיסקין אמרו הם כי מכתביהם נגד ספר "אורות" נדפסו שלא בידיעתם בתוך "קול שופר", ו"בלתי ידיעתם נדפס סביב למכתבם את קול השופר והחרם. אולם גם למחות באלו [=עקיבא פרוש] לא חפצו, כל זמן שלא נתבטלו לשונות הזרים והמרים" שקיימים לפי דעתם בספר אורות.<ref>הרב אברהם מרדכי אלתר, אוסף מכתבים ודברים, וורשה תרצ"ז, עמ' סח.</ref>

==אילן יוחסין משפחת פרוש==

==חיבוריו==
* 
* בעקבי השמש – על זמני הזריחה והשקיעה
* 
* 
* [https://www.truetorahjews.org/images/kolhashofar.pdf קול השופר] - ובו קרא לאסור את קריאת הספר "אורות" של הרב קוק

== לקריאה נוספת ==

* [מחבר לא ידוע], 'הגאון הצדיק המקובל רבי עקיבה פרוש זצללה"ה בעל משנת רבי עקיבה', האמת, סו (חשוון תשע"ב), עמ' יב-יד

==קישורים חיצוניים==
*[http://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=23770&st=&pgnum=42&hilite= אבד חסיד מן הארץ!], קול ישראל [ב, ב], חשון תרפ"ב, עמ' קלו-קלז
*[http://www.shturem.net/images/news/39660_news_22112009_6388.pdf למשפחותם לבית אבותם - תולדות משפחת פרוש]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משפחת פרוש
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:מקובלים ארץ-ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי קבלה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1881
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1921