סוקוטרית

סוֹקוֹטְרית (גם סוֹקוֹטְרי; בסוקוטרית: مثل دسقطري méthel d-saqátri; בערבית: اللغة السقطرية; בכתב לטיני: Soqotri) היא שפה שמית דרומית בסכנת הכחדה, המדוברת בפי בני העם הסוקוטרי בתימן – באי סוקוטרה ובשני האיים הסמוכים לו, עבד אל-כּוּרי וסַמְחה, בארכיפלג סוקוטרה הממוקם במצר גוּאַרְדאפוי שבין סומליה לתימן. סוקוטרית היא אחת משש השפות המרכיבות את תת-המשפחה שפות דרום-ערב המודרניות. חמש השפות הנוספות הן: מֵהְרי, שֵחְרית (ג'יבאלי), בַּטְחַרית, חַרְסוּסי והוֹבּיוֹת. כל שש השפות מדוברות באזורים שונים בדרום חצי האי ערב.

== מיון ==
לעיתים קרובות אנשים סוברים בטעות שסוקוטרית היא וריאנט של ערבית. אבל באופן רשמי סוקוטרית ממוינת כשפה דרום-ערבית מזרחית, בתת-המשפחה השמית הדרומית, במשפחה השמית, שבמשפחת-העל האפרו-אסיאתית.<ref name="Soqotri Ethnologue"></ref>

== סטטוס השפה ==
תרבותה של סוקוטרה עדיין נחשבת תעלומה במידה מסוימת. האי ככל הנראה היה בקשר מועט בלבד עם העולם, ולתושביו אין היסטוריה כתובה. מה שידוע על האיים נובע מאזכורים שנמצאו ברישומים של מבקרים באי, בדרך כלל בכמה שפות שונות, וחלקם טרם תורגמו.

=== סכנת הכחדה ===
סוקוטרית סובלת מהשפעה עצומה של השפה והתרבות הערבית הדומיננטיות, מכיוון שתימנים דוברי ערבית רבים עברו להתיישב בסוקוטרה, וכתוצאה מכך ערבית הפכה לשפה הרשמית באי. כפועל יוצא, סוקוטרית כעת גם מוחלפת בערבית כשפת ההוראה בבתי הספר, חל איסור על תלמידים להשתמש בשפת אמם בזמן הלימודים, ומחפשי עבודה סוקוטרים מוכרחים להיות מסוגלים לדבר ערבית כדי להתקבל לעבודה. בשל לחץ מערכתי-חברתי זה, סוקוטרים צעירים מעדיפים את הערבית על פני סוקוטרית, ואף נתקלים בקשיים ללמוד סוקוטרית. לעיתים קרובות הסוקוטרים הצעירים מערבבים בתוכה ערבית ואינם מסוגלים לדקלם או להבין אף קטע של ספרות סוקוטרית בעל פה (אוראלית).

ערבית, במצב הנוכחי, היא חלק מהזהות הלאומית בתימן ומשמשת עבורה כלי אידאולוגי, מה שהופך אותה לשפת התקשורת הלאומית עם הפריבילגיות הכרוכות במעמד הזה. כפי הנראה, בשלטון התימני קיימת תפיסה שלפיה סוקוטרית היא ניב מקומי של ערבית, ולא שפה נפרדת, קיימת נטייה להזנחת סוקוטרית, וחסרה התייחסות מדיניות-תרבותית לשפות הלא-ערביות המדוברות בתימן, כולל סוקוטרי ומהרי, ולגבי מה שיש לעשות כדי להגן עליהן. סוקוטרית נתפסת כמעכבת קִדְמה תרבותית, והדור החדש לא חושב עליה כעל אמצעי שיוכל לסייע לו בשיפור מעמדו החברתי-כלכלי של האי.

בני הנוער הסוקוטרים, המהווים 60% מהאוכלוסייה, תופסים את סוקוטרית כמוגבלת וכזו שאינה מתפקדת באופן מלא, כגון העובדה שאינה נכתבת ועל כן אינה מאפשרת תקשורת כתובה. נראה שיש בתרבות סנטימנטים כלפי השפה, אך באותו זמן גם אדישות, עקב הזנחה והתפיסה שהיא עלולה להוות מכשול בחיים.<ref></ref>

על כן, סוקוטרית מוגדרת כשפה בסכנת הכחדה, העדר המחקר המדאיג בתחום השפה הסוקוטרית – אינו נוגע רק לבלשנות שמית, אלא גם למורשת הפולקלור הסוקוטרי ולשימורהּ. אי מבודד זה נתון בלחצים עצומים של מודרניזציה, והשינוי המהיר של התרבות סביב השפה – עלול להביא לאובדן של רבדים יקרים ממורשת הפולקלור של בני סוקוטרה.<ref></ref>

שירה ושירים מולחנים היו בעבר חלק נורמלי מחיי היומיום של האנשים באי, דרך לתקשר עם אחרים – בין אם הם בני אדם, בעלי חיים, רוחות של מתים, מכשפי ג'יני או אלוהוּת. עם זאת, השירה הסוקוטרית והמשוררים באי סובלים זה זמן רב מהתעלמות והתנכרות.<ref name="Miranda Morris"></ref>

גם האיחוד האירופי הביע חששות כבדים בנושא של שימור עמודי התווך של התרבות הילידית בארכיפלג.<ref></ref>

== תפוצה גאוגרפית ==
כלל אוכלוסיית משתמשי סוקוטרית ברחבי תימן היא 57,000 איש (על פי מפקד האוכלוסין 1990), ומספר המשתמשים בה בכל העולם הוא 71,400.

=== מעמד רשמי ===
אין לסוקוטרי מעמד רשמי באף מדינה. זו שפה ילידית של תימן, והיא מדוברת בעיקר באיים המשויכים מנהלית למחוז אמנת אל-אסימה (צנעא): עבד אל-כּוּרי, דרסה, סמחה וסוקוטרה במפרץ עדן.

=== ניבים/וריאנטים ===
מערך הווריאנטים הלשוניים (הניבים) של סוקוטרי עשיר מאוד, במיוחד בהתחשב בממדי האי ובמספר התושבים הקטנים. רוב דוברי השפה חיים באיים שלהם, ורק מעטים בחלק היבשתי של תימן. לאורך ההיסטוריה שלה, השפה הייתה מבודדת מהיבשת חצי האי ערב. שפה נוספת המדוברת באי סוקוטרה היא ערבית מדוברת.

בסוקוטרית יש ארבעה ניבים או קבוצות-וריאנטים: הווריאנטים המדוברים בחוף הצפוני של האי סוקוטרה, אלה המדוברים בחופו הדרומי, אלה המדוברים בפי בדואים בהרים שבמרכז האי, והניב המדובר באי עבד אל-כורי.<ref name="Soqotri Ethnologue" /> כפי הנראה, הווריאנט המדובר באי סמחה זהה לזה שבחוף המערבי של סוקוטרה.<ref></ref>

בעבר חוקרים הניחו קשר ישיר בין ערבית לשפות דרום-ערב המודרניות, אך כיום קבעו כי אין סיבה להניח קשר ישיר כזה, והוכרע כי הן מהוות ענף שמי בפני עצמו המתחבר לערבית באופן עקיף בלבד.<ref></ref>

== פונולוגיה ==
{| class="wikitable" style="text-align:center"
|+העיצורים בסוקוטרית
! colspan="2" rowspan="2" |
! rowspan="2" | שִפתיים
! colspan="2" | שיניים/מכתשיים
! rowspan="2" | צדיים
! rowspan="2" | חכיים
! rowspan="2" | וילוניים
! rowspan="2" | לועיים
! rowspan="2" | סדקיים
|-
! <small>להביים (חוד הלשון)</small>
! <small>שורקים</small>
|-
! colspan="2" | אפיים
| 
| 
|
|
|
|
|
|
|-
! rowspan="3" | סותמים
! <small>אטומים</small>
|
| 
|
|
|
| 
|
| 
|-
! <small>קוליים</small>
| 
| 
|
|
|
| 
|
|
|-
! <small>נחציים</small>
|
| 
|
|
|
| 
|
|
|-
! rowspan="3" | חוככים
! <small>אטומים</small>
| 
| 
| 
| 
| 
| 
| 
| 
|-
! <small></small><small>קוליים</small>
|
| 
| 
|
|
| 
| 
|
|-
! <small></small><small>נחציים</small>
|
|
| 
| 
| 
|
|
|
|-
! colspan="2" | רוטטים
|
| 
|
|
|
|
|
|
|-
! colspan="2" | מקורבים
|
|
|
| 
| 
| 
|
|
|}
{| class="wikitable" style="text-align:center"
|+התנועות בסוקוטרית
!
! קדמיות
! אחוריות
|-
! סגורות
| 
| 
|-
! אמצעיות
| 
| 
|-
! פתוחות
|
| 
|}
בידודו של האי סוקוטרה הוביל לכך שיש בסוקוטרית מאפיינים פונטיים מסוימים הנעדרים אפילו בשפות השמיות הקרובות אליה ביותר בחצי האי ערב. אפשרות אחת היא, שמאפיינים אלה הם שרידים עתיקים שהשתמרו משפות שמיות עתיקות, ואולי אף מהשפה האם פרוטו-שמית, דווקא בשפות הפריפריאליות והמבודדות במשפחה, בעוד שהשפות המרכזיות יותר, כמו ערבית, איבדו את המאפיינים האלה; אפשרות שנייה היא, שמאפיינים אלה התפתחו בסוקוטרית באופן עצמאי ונפרד, ולא השפיעו על השפות המרכזיות כיוון שסוקוטרית היא שפת מיעוט וְכוחהּ לא גדול.

העיצורים הבין-שיניים: בכל הווריאנטים הידועים של סוקוטרית, יש חוסר הבחנה בין העיצורים הבין-שיניים המקוריים בשפות דרום-ערב /θ, ð, θˁ/ לבין העיצורים המכתשיים הסותמים /t, d, ṭ/ בהתאמה. לדוגמה, "דם" בסוקוטרית dər<sup>h</sup> ~ do:r ~ dɔ:r, ואילו בשֵחְרית ðor; "פיסת עץ" בסוקוטרית ṭarb, ואילו בשפות דרום-ערב האחרות יש צורות המתחילות ב-/θˁ/; "שתיים" בסוקוטרית trih, ואילו בשפות דרום-ערב אחרות יש צורות המתחילות ב-/θ/.

העיצורים הנחציים: בסוקוטרי קדומה יותר היו עיצורים מסודקים (ejective), אך בשפה המודרנית העיצורים החוככים המסודקים /, , / מבוטאים לרוב כמלועלעים (כמו בערבית, ואולי בהשפעתה): / > , > , > /. שינוי זה לפעמים אף משפיע על העיצורים הסותמים המסודקים להפוך למלועלעים: / > , > /.

מלבד הבדלים אלה, הפונמות בסוקוטרית זהות לאלה במהרי .

== דקדוק ==
הדקדוק ואוצר המילים בסוקוטרית מתועדים ומופצים בצורה דלה ביותר, אף על פי שהועלו הצעות רבות לאיסוף נתונים לשוניים. פרויקט כזה יאפשר הבנה מעמיקה יותר של ההבטים המדעי, הספרותי, הרוחני וכיוצא בזה הגלומים בשפה. שימור סוקוטרית יעניק לדורות הבאים גישה גם לחינוך של הבטים אלה.

=== מורפולוגיה ===
==== כינויים עצמאיים ====
כינויי הגוף העצמאיים לגוף שני יחיד, "אתה" ē ו"את" ī, נפוצים יותר מהכינויים het ו-hit, בהתאמה. במחקר שנעשה על ידי מארי-קלוד סימיון-סנל (Simeone-Senelle), het ו-hit קיימים רק בווריאנטים המדוברים בדיקסאם (במרכז סוקוטרה) ובקצה המערבי של האי סביב קלנסיה וקפיז. היא גילתה שבמקומות אחרים, מהגוף השני היחיד ו., הם ē ו- ī. במערכת העדכנית ביותר, כינויי הנושא הם הטופס המלא.

==== מילת קישור ====
מאפיין לשוני ייחודי נוסף לניב המערבי-הרחוק של קפיז הוא מבנה השייכות. בכל ניבי סוקוטרי יש מילת החיבור "ד-" /d-/, ואחריה כינוי; אך בניב המדובר בקפיז, מילת החיבור מקבלת שתי אפשרויות (כמו מילת השעבוד) – "ד-" /d/ לפני כינוי ביחיד, ו"ל-" /l/ לפני כינוי ברבים, לדוגמה:

dihet "שלךָ", des "שלה"... אבל lḥan "שלנו", ltan "שלכם/ן", lyihan "שלהם", lisan "שלהן".

הפיצול הזה מראה איך מילת החיבור, כינוי הרמז וכינוי הזיקה קשורים זה לזה. בדיאלקטים האחרים התרחש תהליך הידקדקות שבו הוקפאה צורת היחיד כמילת החיבור הבלתי-משתנה "ד-".

=== תחביר ===
==== התאם ====
בחלק מהניבים, כינוי הזיקה "ד-" אינו מותאם לצורת הרבים, לדוגמה:

<span dir="ltr" lang="en">/le-ēfœ d-ize em b'fédəhɔn/</span>

<span dir="ltr" lang="en"><deictic(pl.)-people rel.(sg)-they stay in-mountain></span>

תרגום מילולי: "האנשים ש(הוא) אלה ש(הוא) נשארים על ההר",

תרגום רגיל: "האנשים האלה, שנשארים על ההר".

באזורים מרוחקים, זקנים משתמשים בנטייתת הזוג בפעלים, בשמות-עצם ובכינויים, לדוגמה:

<span dir="ltr" lang="en">eṭáyherö ho-w-d-eh ḳaḳa ḳalansíye</span>

<span dir="ltr" lang="en"><we go (1dual)/I-and-of-me/ brother/ Qalansiya></span>

תרגום מילולי: "אנחנו הולכים (שנינו) הוא-ו-שלי אח קלנסיה",

תרגום רגיל: "אני ואח שלי הולכים לקלנסיה".

אך דוברים ילידיים רבים (צעירים או אנשים הבאים במגע עם ערבית) אינם משתמשים באופן סדיר בצורת הזוגי בפועל, לדוגמה:

<span dir="ltr" lang="en">ˤeğébö təṭhár</span>

(במקום təṭhárö הסטנדרטי)

<span dir="ltr" lang="en"><they want (3dual)/ go (subj. 3f.sg.)></span>

תרגום מילולי: "הם רוצים (שניהם) (היא-)תלך",

תרגום רגיל: "שניהם רוצים ללכת".

דוברים אלה גם משתמשים בכינויי גוף ברבים במקום בזוגי, לדוגמה:

/tten férhem/ "הילדה שלכם/ן", במקום /tti férhem/ הסטנדרטי

"הילדה של-שניכם/שתיכן".

אנשים רבים הבאים במגע עם ערבית נוטים להשתמש בצורת הרבים הן בפועל והן בכינוי הגוף, ורק צורת הזוגי בשם-העצם מתקיימת בעקביות.

== אוצר מילים ==
הראשון לתאר באנגלית מילים בסוקוטרית היה ג'יימס ולסטד (Wellsted), סגן בצי ההודי (תחת הקולוניאליזם הבריטי) שהשתתף במשימת סקירת שטח ב-1835. הוא רשם שמות ילידיים של מקומות, שבטים, צמחים ועוד, ובסך הכול אסף כ-236 מילים בסוקוטרית. למילים האלה לא היו מאפיינים של ניבים מערביים, ולגבי 41 מהמילים ציין ולסטד כי הן שאולות מערבית. חלק מהן אכן מילים ערביות, כמו beïdh "ביצים" (מֵערבית bayḍ, לעומת ḳehélihen בסוקוטרית), ˤajúz "נשים זקנות" (לעומת śíbīb בסוקוטרית, אולי קשורה ל"שׂב, שׂיבה" בעברית), thob "חולצה" (מֵערבית tob, בעוד tob בסוקוטרית משמעה "בד");. מילים רבות ברשימתו שייכות לאוצר המילים השמי העתיק ומופיעות הן בערבית הן בסוקוטרית, לדוגמה: edahn "אוזניים" (ובדיוק ˤídəhen), וכן ˤaṣábi "אצבעות" (ˤəṣābe). 

שירים סוקוטריים דתיים מראים השפעה ערבית עם מילים שאולות מערבית קלאסית וביטויים מהקוראן.

== כתב ==
מערכת הכתב של סוקוטרית היא אבג'ד מבוסס-ערבית, והיא חדשה מאוד: היא פותחה ב-2014 על ידי צוות רוסי בראשות הערביסט ד"ר ויטאלי נאומקין, כפי שפרסם בספרו "Corpus of Soqotri Oral Literature". כתב מבוסס-ערבית זה סייע למספרי סיפורים של היסטוריה שבעל-פה לשתף פעולה עם חוקרים על מנת להביא אל הכתב ספרות נאמנה יותר למקורותיה.<ref></ref>

חמש אותיות מיוחדות הוספו לסוקוטרית מעבר לאותיות הערביות, והותאמו להן גם צורות ליטון חדשות:
{| class="wikitable" style="text-align: center"
!ליטון
! אפ"ב
! אותיות שהוספו לסוקוטרית
|-
| style="font-size:125%" | ḷ
| style="font-size:125%" | 
| style="font-size:150%;line-height:normal" | 
|-
| style="font-size:125%" | ŝ
| style="font-size:125%" | 
| style="font-size:150%" | 
|-
| style="font-size:125%" | ṣ̌
| style="font-size:125%" | 
| style="font-size:150%" | 
|-
| style="font-size:125%" | ž
| style="font-size:125%" | 
| style="font-size:150%" | 
|-
| style="font-size:125%" | g
| style="font-size:125%" | 
| style="font-size:150%" | 
|}

== דוגמאות ==
הדוגמאות הבאות הן קופלטים/תקבולות המהוות את אבן הבניין הבסיסית בשירה פואטית ובשירים מולחנים בסוקוטרית.

הדוגמה הראשונה היא קטע הומוריסטי בשפה קלה על דייג קמצן:

# ber tībeb di-ģašonten / Abdullah di-halēhn
# d-iķor di-hi sode / af teķolemen ٚeyh il-ārhen

תרגום:

# "כולם יודעים בוודאות שעבדאללה דֵי אידיוט, מתהלך פה ושם;
# הוא הסתיר את הדג שלו כל כך הרבה זמן, עד שנחילי השלפוחנים מקיפים אותו!"

הדוגמה הבאה היא שורה בשפה נגישה לרוב הסוקוטרים:<ref name="Miranda Morris" />

# selleman enhe we-mātA / le-ha le-di-ol yahtite
# di-ol ināsah ki-yiķtīni / lot erehon ki-gizol šeber

תרגום:

# "ברך בשמי וּוַדֵא שברכותיי מגיעות / להוא שָם, שהוא חסר בושה למדי.
# מי לא מנגב את פניו לאחר שהוא אוכל, בדיוק כמו עזים המלחכות את צמחי השֶבֶּר".

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20071026061845/http://rbg-web2.rbge.org.uk/soqotra/bibliography/page01.html ביבליוגרפיה עם רשימה על שפת סוקוטרי] באתר [https://web.archive.org/web/20060505092024/http://rbg-web2.rbge.org.uk/Soqotra/home/page01.html הגן הבוטני המלכותי של אדינבורו]
* [https://web.archive.org/web/20071202123009/http://www.friendsofsoqotra.org/Biblio/page01.html ביבליוגרפיית סוקוטרה של הגן הבוטני המלכותי של אדינבורו, מעודכנת עד 2009, עם הפניות לשפות נוספות]
* [http://www.semarch.uni-hd.de/tondokumente.php4?&GR_ID=&ORT_ID=153&DOK_ID=1651 הקלטת MP3 של קטע מסיפור העם מהזלו (סינדרלה) בסוקוטרית, עם תעתיק לטיני]
* ו- סיפור עם בסוקוטרית, שפורסם ב-CLN.
* [https://archive.today/20130106053450/http://www.semarch.uni-hd.de/tondokumente.php4?&GR_ID=4&ORT_ID=160&DOK_ID=1686&lang=de הקלטת MP3 של קטע מסיפור העם "שני אחים" בסוקוטרית, עם תעתיק לטיני]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שפות שמיות דרומיות
קטגוריה:תימן: תרבות