OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שמואל אבואב

שמואל אבואב (נולד ב-21 במרץ 1959) הוא איש חינוך ומנהל ישראלי. שימש כמנכ"ל משרד החינוך. בעבר כיהן כמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון וכראש מועצת קריית טבעון, שימש כיו"ר קרן נאור וכמנכ"ל עמותת אור ירוק.

==ביוגרפיה==
אבואב עשה שנת שירות באור עקיבא במסגרת גרעין עודד הראשון שהיה ביישוב (1976–1977). שירת בחיל השריון כמפקד פלוגה בדרגת סרן (1977–1981). בין השנים 1982–1989 שימש מנהל מתנ"ס בקריית טבעון. בגיל 30, נבחר אבואב לראשות המועצה המקומית קריית טבעון ובתפקיד זה כיהן שלוש כהונות רצופות, בשנים 1989–2004, מטעם רשימת אמת (מפלגת העבודה) ובלתי מפלגתיים. בזמן כהונתו כראש המועצה זכתה המועצה בפרס על ניהול כספי תקין, פרס המועצה לישראל יפה, פרס נשיא המדינה על פרויקט המחזור בשנת 2003.

בבחירות לכנסת ה-16 שובץ במקום ה-26 ברשימת העבודה-מימד ולא נכנס לכנסת.

בשנת 2005 מונה למנכ"ל משרד הבינוי והשיכון ובשנת 2006, למנכ"ל משרד החינוך, תחת השרה יולי תמיר. באוקטובר 2007 מונה למנכ"ל עמותת "אור ירוק".

בפברואר 2017 מונה בשנית לתפקיד מנכ"ל משרד החינוך, תחת השר נפתלי בנט. מינויו נכנס לתוקף ב-20 במרץ 2017. ביוני 2020 הודיע אבואב כי הוא מבקש לפרוש מתפקידו כמנכ"ל משרד החינוך.

לקראת הבחירות לכנסת ה-24 הודיע על הצטרפותו למפלגת "ימינה", אך לבסוף לא שובץ ברשימה.

אבואב הוא בעל תואר ראשון במדעי החברה והרוח מהמכללה האקדמית לחינוך אורנים, ותואר שני במנהל שלטון מקומי מאוניברסיטת חיפה.

אבואב נשוי לרונה ואב לארבעה.

==פעילות ציבורית==
*
*יו"ר עמותת "אל סם" חיפה והקריות
*יו"ר המכון לפיתוח מבני חינוך ורווחה (1995–2004)
*יו"ר ועדת החינוך של מרכז השלטון המקומי (1995–2005)
*יו"ר מועצת הקבלנים, מתוקף תפקידו כמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון
*חבר בהנהלת מועצת מקרקעי ישראל, מתוקף תפקידו כמנכ"ל משרד הבינוי והשיכון
*חבר מליאה ברשות הטבע והגנים
*לשעבר חבר ההנהלה הציבורית בקרן אברהם
*חבר מועצת המנהלים בקרן רן נאור – קרן התומכת במחקרי בטיחות בדרכים ומעניקה מענקי מחקר לחוקרים ומלגות לסטודנטים
*חבר מועצת המנהלים בקרן אורן – קרן התומכת בפעילות חינוכית בקרב ילדים ונוער בסיכון
*חבר מועצת המנהלים של המרכז למחקר בטכניון ע"ש רן נאור – מרכז מחקר לבטיחות בדרכים המשותף לאור ירוק ולטכניון
*חבר הנהלה של תוכנית לימודים בתחום משפט ובטיחות בדרכים באוניברסיטת תל אביב

== קישורים חיצוניים ==

* [http://edu.gov.il/owlHeb/AboutUs/ChiefExecutive/Pages/ceo-edu.aspx קורות חיים] , אתר משרד החינוך
* [http://www.themarker.com/misc/writers/1.2994 שמואל אבואב באתר TheMarker]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"לי משרד החינוך
קטגוריה:מנכ"לי משרד הבינוי והשיכון
קטגוריה:ראשי מועצת קריית טבעון
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם העבודה
קטגוריה:מנהלי מתנ"סים
קטגוריה:בוגרי אורנים - המכללה האקדמית לחינוך
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
המטבח האירי

סטאוט ופרוסת לחם סודה.]]
המטבח האירי הוא סגנון בישול שנוצר באי אירלנד החל מתקופת הדרואידים. בתקופה הקלטית גידלו באי בקר והכינו גבינות, חמאה וחלב כמו כן שימרו בשר לימות החורף. רוב המאכלים קיבלו צורת נזיד ובושלו במשך זמן רב בקדירות גדולות. 

משך מאות השנים בהן שלטו הבריטים באירלנד, ספח המטבח האירי השפעות קולינריות בריטיות כגון פיש אנד צ'יפס וכן ארוחת הבייקון בביצים הנאכלת בבוקרו של יום. הוא הושפע גם מהגעת תפוחי האדמה לאירלנד. הירק היה כה דומיננטי בחקלאות האירית עד כי הכימשון שהכה ביבול גרם לרעב תפוחי האדמה הגדול באירלנד. אירים רבים גוועו ברעב ואחרים היגרו לארצות הברית ולמדינות אחרות. עד היום נותר תפוח האדמה מרכיב מרכזי במטבח האירי.

==מאכלים==
כרי הדשא הנרחבים באי מספקים מרעה רב לצאן ולבקר, מהנהרות והחופים נשלים דגי סלמון וטרוטה הישר אל המטבח. המטבח מיסודו הוא מטבח כפרי, פשוט, בו נתלה סיר הבישול מעל האח בבקתה. המאכלים לא מורכבים ולא מסובכים מידי. המטבח משופע בירקות שורש כגון גזר לבן, שורש כרפס, לפת, גזר ועוד. ומכאן מרק ירקות האירי ומרק הסרפד. גידול הצאן הוא ענף חקלאי בולט באירלנד ולכן רבים הם המאכלים המשלבים תפוחי אדמה ובשר טלה או כבש, בהם נזיד בשר אירי הקרוי אייריש סטו והוא צלי בשר הכולל בשר טלה, בצל, תפוחי אדמה ותבלינים שונים כמו מלח, פלפל וטימין שלעיתים מושרה בבירה. כמו כן קיימים בשר מעושן, לחם סודה. שפרדס פאי שהוא בשר טחון עם תפוח אדמה, מאכל רועים במקורו. וכן בייקון עם כרוב. בוקסטי הוא פנקייק אירי מתפוח אדמה.

אירלנד מפורסמת גם בייצור האלכוהול – בירה, בעיקר בירות כהות כגון קילקני וגינס, בוויסקי, ובליקרים שונים כמו אייריש קרים.

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:אירלנד: תרבות
המכון הגיאופיסי לישראל

לוגו המכון
המכון הגיאופיסי לישראל הוא חברה ממשלתית שמטרתה לבצע סקרים ומחקרים גיאופיזיים לשם חיפושי נפט, מחצבים, מי תהום ואוצרות טבע אחרים. כמו כן מעניק המכון שירותים נוספים בתחומים גאופיזיים וסייסמוגרפיים, לממשלה, לחברות ולארגונים, בראשם מעקב אחרי רעידות אדמה בישראל.

== אודות המכון ==
המכון הוקם ב-1951 במכון ויצמן, ובשנת 1957 הפך לחברה ממשלתית. בשנות התשעים עבר המכון למשכנו החדש בלוד. בעלי המכון הם ממשלת ישראל (99.9%) ומכרות נחושת תמנע בע"מ (0.1%). שר האנרגיה אחראי לענייני המכון ובידיו, יחד עם ראש הממשלה, הסמכויות המפורטות בחוק בענייני המכון.

במסגרת המכון פעל האגף לסייסמולוגיה העוסק באיסוף נתונים ומעקב אחר רעידות אדמה בישראל. האגף פועל כיום במסגרת המכון הגאולוגי לישראל.

בשנים האחרונות מבצע המכון סקרים לחיפוש מחצבים מחוץ לגבולות ישראל (למשל בקפריסין ובטורקיה), כך שבשנת 2000 מחצית מהכנסת המכון הכוללת הגיעה מחיפושים אלה. מבקר המדינה בדק האם יש בפעילות זו סטייה מהמטרות המקוריות והאם יש הצדקה שהפעילות תעשה במסגרת חברה ממשלתית.

המכון מעסיק כ-120 עובדים ומנכ"לו הוא אורי פיצ'וטו.

==ראו גם==
* [https://www.gii.co.il/he/ המכון הגיאולוגי לישראל - האתר הרשמי]

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.gii.co.il/ אתר המכון הגיאופיסי לישראל ]
* 

קטגוריה:ישראל: גאולוגיה
גיאופיסי לישראל
קטגוריה:ישראל: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:חברות ממשלתיות בישראל
קטגוריה:לוד: חברות
אלן בובליל

אלן בּוּבְּלִיל (בצרפתית: Alain Boublil; נולד ב-5 במרץ 1941 בתוניסיה) הוא לבריתן יהודי-צרפתי, הידוע בעיקר בגין עבודותיו המשותפות עם קלוד-מישל שנברג.

== ביוגרפיה ==
בובליל נולד למשפחה יהודית בתוניסיה, והיגר לפריז בגיל 18. בשנת 1978 החל לעבוד עם שנברג על הפקת גרסת במה מוזיקלית לספרו של ויקטור הוגו "עלובי החיים". המחזמר עלה לראשונה בפריז בשנת 1980, ולאחר מכן הועלה בגרסה אנגלית בלונדון בשנת 1985 ובברודוויי בשנת 1987. ההפקה בברודוויי הייתה מועמדת לתריסר פרסי טוני וזכתה בשמונה (לרבות פרס המחזמר הטוב ביותר). בשנת 1989 הועלה בלונדון המחזמר של בובליל ושנברג "מיס סייגון". הפקת המחזמר בברודוויי שברה את השיאים במכירת כרטיסים מראש (24 מיליון דולר לפני הצגת הבכורה ב-11 באפריל 1991). המחזמר היה מועמד לעשרה פרסי טוני. בשנת 1997 העלו בובליל ושנברג את המחזמר "מרטן גר" על בימות לונדון. המחזמר זכה בפרס אוליבייה. 

מחזות הזמר הידועים שכתב בובליל ביחד עם שנברג הם: "המהפכה הצרפתית" (1973), "עלובי החיים" (1980), "מיס סייגון" (1989), "מרטן גר" (1996), "מלכת הפיראטים" (2006), "מרגריט" (2008).

בנוסף לשיתוף הפעולה עם שנברג, בובליל כתב את המחזה Le Journal d'Adam et Eve ("היומן של אדם וחווה"), על בסיס שני סיפורים קצרים של מארק טוויין, אשר עלה על במות פריז ב-1994; פרסם רומן בשם Les Dessous de soi; וכתב את הטקסט לגרסת המחזמר של סרטו של ז'אק דמי Les Demoiselles de Rochefort ("הנערות מרושפור"), עם לחנים של מישל לגראן, אשר עלתה על הבמות בשנת 2003.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחזאים צרפתים
קטגוריה:מחזאים יהודים
קטגוריה:סופרים צרפתים
קטגוריה:סופרים יהודים צרפתים
קטגוריה:זוכי פרס טוני: מחזאים, מחברים וליברטיסטים
קטגוריה:זוכי פרס טוני: מוזיקאים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1941
פו ג'טר

יוג'ין "פו" ג'טר השלישי (באנגלית: Eugene "Pooh" Jeter III; נולד ב-1 בדצמבר 1983 בלוס אנג'לס, קליפורניה) הוא כדורסלן אמריקאי-אוקראיני המשחק בעמדת הרכז בקבוצת ג'י ליג איגנייט מליגת הפיתוח של ה-NBA. פו הוא אחיה של האצנית כרמליטה ג'טר, המחזיקה בתוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים בריצת 100 מטרים לנשים.

==ביוגרפיה==
ג'טר, בוגר אוניברסיטת פורטלנד, לא נבחר בדראפט ה-NBA לשנת 2006 ולאחר עונה בליגת הפיתוח של ה-NBA יצא לאירופה וחתם בבי.סי. קייב האוקראינית עימה שיחק גם ביורוצ'לנג'. לאחר מכן עבר לספרד וחתם במנורקה, במדיה קלע 16.3 נקודות בממוצע למשחק ודורג במקום החמישי בטבלת של ליגת ה-ACB.

את עונת פתח באוניקאחה מאלגה, אך כבר בנובמבר 2009 עבר להפועל ירושלים מליגת העל הישראלית, במדיה הפגין את אחת מעונות השיא שלו בקריירה. כבר במשחקו הראשון בירושלים קלע 13 נקודות ומסר 3 אסיסטים בניצחון קבוצתו 70:95 על עירוני נהריה. בהמשך הפך לשחקן השישי של הקבוצה והיה אחד השחקנים המרכזיים בעונה המצוינת של ירושלים ביורוקאפ, בו הגיעה עד לשלב רבע הגמר, אך הודחה על ידי אלבה ברלין.

ב-27 במרץ 2010 קבע שיא עונה של 39 נקודות במשחק נגד הפועל עפולה, בו ניצחה ירושלים 99:102 משלשת ניצחון של ג'טר שהייתה גם השלשה התשיעית שלו במשחק מ-12 ניסיונות, בכך השווה את שיא הליגה לקליעת שלשות במשחק אחד. משחק זה, שנחשב לאחת מתצוגת השלשות הגדולה בתולדות הליגה מאז החלו לחשב שלשות בסטטיסטיקה (סך הכל 28 מ-46 לשתי הקבוצות), הקפיץ את מעמדו של ג'טר בירושלים והוא אף נבחר לשחקן השישי של העונה בליגה. עם זאת, לא הצליח להוביל את קבוצתו להישגים לאחר שזו הפסידה בשמינית גמר גביע המדינה לברק נתניה ובחצי גמר הפיינל פור לאלופה הנכנסת, הפועל גלבוע גליל.

בעונת עבר לשחק בסקרמנטו קינגס מליגת ה-NBA.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.euroleague.net/competition/players/showplayer?pcode=000140 דף השחקן] באתר היורוליג
* [https://web.archive.org/web/20131012115846/http://www.acb.com/jugador.php?id=BG5 פרופיל] באתר ה-ABC

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני קולורדו 14'
קטגוריה:כדורסלנים אוקראינים
קטגוריה:כדורסלני אוניקאחה מאלגה
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני סקרמנטו קינגס
קטגוריה:כדורסלני לימוז'
קטגוריה:כדורסלני בי.סי. קייב
קטגוריה:שחקני NBA שלא נבחרו בדראפט
קטגוריה:כדורסלני שאנדונג גולדן סטארס
קטגוריה:קליפורניה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת פורטלנד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1983
קב ונקי (פירוש למשנה)

"קַב וְנָקִי" הוא פירוש על שישה סדרי משנה, שנכתב על ידי הרב אלישע בן אברהם, שהיה רב בהורדנה (כיום בבלארוס) במאה ה-17. הפירוש נכתב בשנים תכ"ד עד תנ"ז בעיר אמסטרדם. 

מקור שם הפירוש הוא בביטוי קב ונקי המתאר כמות קטנה (קב) באיכות גבוהה. הפירוש הוא קצר ותמציתי ולכן תואם את הביטוי.

לשונו של הפירוש דומה לרוב לפירוש רבי עובדיה מברטנורא ומבוססת עליו.

פירוש "קב ונקי" נדפס כ-20 פעמים מאז שיצא, ונכלל גם במהדורה המודרנית "משנה סדורה".

קטגוריה:פירושי המשנה
יהודה לפידות

יהודה לפידות (נולד ב-13 באוגוסט 1928) הוא פרופסור אמריטוס במחלקה לביוכימיה באוניברסיטה העברית בירושלים, וראש ארגון "נתיב" לשעבר. נודע בכתיבת ההיסטוריה של האצ"ל, שבו היה חבר בצעירותו.

==ביוגרפיה==
יהודה לפידות נולד בארץ-ישראל. בגיל 15 הצטרף לאצ"ל והשתתף במאבק בשלטון הבריטי, תחת הכינוי "נמרוד". נפצע בזרועו בעת שהשתתף בהתקפה על מתקני הרכבת בדרום הארץ. בתחילת מלחמת העצמאות לחם בירושלים במסגרת האצ"ל, ובין השאר, היה סגן מפקד כוח האצ"ל בדיר יאסין. כן עמד בראש כוח האצ"ל שנטל חלק בקרב רמת רחל. באוקטובר 1948, הוביל את הקמתה של חוות ההכשרה החקלאית במבצר שוני.

בשנת 1949 החל ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1960 קיבל תואר דוקטור לביוכימיה. עסק במנגנון הביוסינתזה של החלבונים פרסם ספרים, כולל ספרי לימוד בתחום זה. ב-1973 מונה לפרופסור מן המניין באוניברסיטה העברית. בשנת 1981 מונה על ידי ראש ממשלת ישראל, מנחם בגין, לעמוד בראש "נתיב" ("לשכת הקשר") וכיהן בתפקיד זה עד 1985. בשנת 1988 פרש מהאוניברסיטה העברית והחל לעסוק בחקר ההיסטוריה של תקופת המנדט ובעיקר תולדות האצ"ל, ופרסם ספרים אחדים בתחום זה.
נמנה עם מקבלי עיטור יקיר ירושלים לשנת תשס"ח.

==מספריו==
* אנליזה איכותית וכמותית: לבתי הספר התיכוניים, אסכולה, תל אביב, תש"ך
* התכונות הכימיות: הפיזיקליות והביולוגיות של פולי חומצות אמיניות המכילים סרין, חמו"ל, ירושלים, תש"ך
* כימיה של תרכובות פוספט בעלות חשיבות ביולוגית, אקדמון, ירושלים, תש"ל
* על חומותייך, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תל אביב, תשנ"ב 1992
* [http://www.daat.ac.il/DAAT/history/sezon/shaar-2.htm הסזון - ציד אחים], מכון ז'בוטינסקי בישראל, תל אביב, תשנ"ד 1994
* [http://www.daat.ac.il/DAAT/history/belahav/shaar.htm בלהב המרד: מערכות האצ"ל בירושלים], משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תל אביב, תשנ"ו 1996
* פרקים בתולדות האצ"ל, מכון ז’בוטינסקי, תל אביב, תשנ"ט 1998
* [http://www.daat.ac.il/DAAT/history/lapidot/shaar.htm לידתה של מחתרת: האצ"ל בשנות השלושים], ברית חיילי האצ"ל, תל אביב, תשס"ב 2001
* [http://www.daat.ac.il/EPUB/books/hayomsara.pdf היום שרה הקטנה: סיפורן של לוחמות האצ"ל], מכון ז’בוטינסקי ואגודת מוזיאון האצ"ל, תל אביב, תשס"ג 2003
* האצ"ל בחיפה האדומה, ברית חיילי האצ"ל, תל אביב, תשס"ו 2006

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.daat.ac.il/DAAT/history/lapidot.htm יהודה לפידות], באתר "דעת"
* 
* 
* * 

קטגוריה:לוחמי האצ"ל
קטגוריה:ביוכימאים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: ביוכימיה
קטגוריה:ראשי נתיב
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:חוקרי היישוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1928
ראזגרד (מחוז)

מחוז (אובלסט) ראזגרד (בבולגרית: Област Разград) הוא אחד מ-28 מחוזות בולגריה, ממוקם בצפון מזרח המדינה באזור רמת הדנובה ועיר הבירה שלו היא העיר ראזגרד. בשטח המחוז עובר נהר לום, שורר בו אקלים ממוזג, כאשר הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 11<sup>o</sup>c וכמות המשקעים הממוצעת עומדת על 600 מ"מ בשנה. שטח המחוז מהווה 2.4% מכלל שטחה של בולגריה.

== דמוגרפיה ==
אוכלוסיית המחוז היא בעלת מגוון אתני ונחלקת ל-44% בולגרים, 47% טורקים ו-9% בני רומה. מבחינת האמונה הדתית, 53.7% הם מוסלמים ו-43.2% הם נוצרים אורתודוקסים.

== כלכלה ==
המחוז נמצא על קו מסילת הרכבת בין וארנה לרוסה. כלכלת המחוז נסמכת על חקלאות מפותחת בעיקר דגנים כגון חיטה ושעורה ותירס ונגזרות שלה כגון תעשיית מזון ושימורים. כמו כן ישנם מפעלי תרופות, תעשיות זכוכית ועיבוד עץ.

== תיירות ==
בשטח המחוז נמצא הקבר התראקי בסוושטארי, שהוכרז כאתר מורשת עולמית. כמו כן ישנם מספר מוזיאונים, כגון המוזיאון הארכאולוגי בסבוריאנובו, מוזיאון אתנוגרפי בראזגרד ומוזיאון חיי הכפר, שנמצא בכפר בלגואבו.

== היסטוריה ==
האזור כולו היה חלק מהממלכה התראקית והחלה בו התיישבות מאורגנת במהלך המאה ה-6 לפנה"ס. בתקופה ההלניסטית היה בחזקת ממלכת מוקדון, עד שבמאה ה-1 לספירה הפך לפרובינציה רומית, שעיר בירתה הייתה אבריטוס, (היום ראזגרד). במאה ה-5 נכבש ויושב האזור על ידי שבטי הונים ובסוף המאה ה-6, נכבש ולמעשה הוחרב כליל על ידי שבטי אווארים. בהמשך התחלפה השליטה באזור בין האימפריה הבולגרית הראשונה, האימפריה הביזנטית והאימפריה הבולגרית השנייה. ב-1388 כבש הסולטאן מוראט הראשון, שליט האימפריה העות'מאנית את כל האזור ובכלל זה עיר הבירה ראזגרד, והם הפכו חלק ממחוז (איילט) עות'מאניים למשך כ-500 שנים. ב-1878 לאחר תבוסת העות'מאנים במלחמה העות'מאנית-רוסית (1877-1878), הפך האזור חלק מנסיכות בולגריה מתוקף סיכומי קונגרס ברלין.

==קישורים חיצוניים==

* 

ראזגרד
האחים שלוש

האחים שלוש היה תאגיד פרטי בבעלות האחים יוסף אליהו ואברהם חיים שלוש. תאגיד זה עסק בתחומים רבים והיה פעיל למן סוף המחצית השנייה של המאה ה-19 ועד שנות ה-40 של המאה ה-20. עיקר פעילותו של התאגיד התרכזה בגאולת קרקע וברכישת אדמות בהיקפים גדולים מאוד בארץ ישראל וכן בפיתוח ובנייה של היישוב היהודי המתחדש בארץ ישאל למן תחילת הופעת הציונות בסוף המאה ה-19. פעילות זאת נעשתה, בין היתר, על ידי בית חרושת למוצרי בנייה טרומיים מבטון שהיה בבעלות התאגיד.

==בית חרושת האחים שלוש==
בית חרושת למוצרי בנייה טרומיים מבטון והוא חלוץ תעשייה זו באזור יפו וככל הנראה גם בארץ ישראל כולה. את בית החרושת הקימו בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-19 אברהם חיים שלוש ויוסף אליהו שלוש, שניים מבניו של אהרן שלוש, במגרש שהיה צמוד לבית אביהם בנוה צדק (רחוב שלוש 32 בתל אביב). 

תחילה הוקם במקום בית חרושת למרצפות מלט. בראשית המאה ה-20 התרחבו תחומי הייצור וכללו מגוון רחב של מוצרים טרומיים מבטון (עמודים, מעקות, משקופי חלונות, מדרגות, תומכות למרפסות ומאוחר יותר גם בלוקים לבנייה). מוצרים אלה שולבו ברבים מבתי השכונות היהודיות והערביות של יפו, ומאוחר יותר גם בבתים בתל אביב. מוצרי בית החרושת שווקו גם בחיפה, בירושלים ובשכם. לאחר מלחמת העולם הראשונה הצטרף לניהול בית החרושת ישעיה לוריא, גיסם של אברהם חיים ויוסף אליהו שלוש.

בית החרושת פעל, ככל הנראה, עד תחילת שנות ה-30 של המאה ה-20 ונסגר כתוצאה מן המשבר הכלכלי שבו היה שרוי ענף הבנייה באותן שנים. בשטחו המשיכו לפעול בתי מלאכה שונים. בשנת 2006 נהרסו כל מבני בית החרושת מלבד החומה שהקיפה אותו ושער הכניסה שהוביל אליו.

==לקריאה נוספת==
* יוסף אליהו שלוש, [http://readingmachine.co.il/home/books/1116843939 פרשת חיי], הוצאת בבל, 2005 (1931).
* אור אלכסנדרוביץ', [http://www.scribd.com/doc/33550939/%D7%9B%D7%95%D7%A8%D7%9B%D7%A8-%D7%9E%D7%9C%D7%98-%D7%A2%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D-%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%99%D7%9D-%D7%90%D7%99%D7%9A-%D7%91%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D-%D7%A2%D7%99%D7%A8-%D7%A2%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%AA-%D7%90%D7%95%D7%A8-%D7%90%D7%9C%D7%9B%D7%A1%D7%A0%D7%93%D7%A8%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A5# כורכר, מלט, ערבים, יהודים: איך בונים עיר עברית], תיאוריה וביקורת 36, 2010.

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:יפו: היסטוריה
קטגוריה:תל אביב-יפו: מבנים
חוניו הראשון

חוניו הראשון היה כהן גדול מבית חוניו. לאחר ידוע הכהן, אביו, שחי באמצע המאה ה-4 לפנה"ס, ותקופת כהונתו חופפת לתקופת מלכותו של אלכסנדר הגדול.

בשנת 330 לפנה"ס עם פטירתו של הכהן הגדול ידוע, התחיל לכהן בכהונה הגדולה חוניו בנו, המכונה חוניו הראשון עקב קיומם של עוד כוהנים גדולים בשם זה שכיהנו אחריו. חוניו הראשון כאביו הרחיק את השומרונים (כותים) והשתדל להבאיש את ריחם בעיני העם. לפי המסורת היהודית ביקר אלכסנדר הגדול בעיר פעמיים במהלך מסעיו ובביקורו השני הוא נפגש עם חוניו וכן עם אביו, ידוע.

לדעת חלק מהחוקרים, ההתכתבות בין מלך ספרטה לבין חוניו הכהן הגדול, המצוטטת בספר קדמוניות היהודים, התקיימה עם חוניו הראשון.

חוניו הראשון כיהן בכהונה הגדולה כ-20 שנה, עד פטירתו בשנת 310 לפנה"ס. הכהן הגדול אחריו היה בנו שמעון הראשון.

== קישורים חיצוניים ==
* זאב יעבץ, [http://www.hebrewbooks.org/36981 תולדות ישראל], חלק רביעי
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כהנים גדולים
קטגוריה:כהנים בתקופת בית שני
קטגוריה:יהודי תקופת בית שני
קטגוריה:כהנים מבני צדוק
קטגוריה:בית חוניו
קטגוריה:יהודי המאה הרביעית לפנה"ס
ספרות עם ישראל

ספרות עם ישראל או ספרות יהודית היא מכלול יצירות ספרותיות (סיפורת, שירה, מחזאות וכו') שנכתבו על ידי יהודים בלשונות היהודים, בהן עברית, יידיש, לאדינו, ערבית יהודית ועוד. חטיבה מיוחדת בספרות עם ישראל מהווה היצירה בשפה הארמית, כגון התלמודים וספר הזהר. 

המושג של ספרות עם ישראל נועד להחליף את תפיסת הספרות בלשון לאומית יחידה, בתפיסת ספרות לאומית רב-לשונית ורב-תרבותית. בכך ניתן מענה למורכבותה של הספרות היהודית, המאופיינת בריבוי לשוני ותרבותי, מצד אחד, ובתודעת עם היסטורית, דתית, חברתית ואישית אחידה, מצד שני. בגישה זו נבחנים בפרספקטיבה מאחדת יצירות סופרים ומסורות ספרותיות מתרבויות ומשפות שונות, וכן מפעלים אינדיבידואליים של סופרים שכתבו ביותר משפה יהודית אחת. המושג ספרות עם ישראל מתבסס על מחקרים של אותם מבקרי ספרות שרואים יצירות ספרות יהודית בלשונות שונות כמכלול אחד. דב סדן היה בין הראשונים שבהם. 

גרעינה וחלקה הגדול של ספרות עם ישראל מהווה ספרות עברית – מכלול ספרות היהודים בשפה העברית מהמקרא ועד ימינו. מעמדה המרכזי של השפה העברית בספרות עם ישראל מתבסס על שני גורמים: 
:א) ייחודיותה של העברית כלשון הקודש של העם – בשני היבטים: כלשונם של רוב הספרים בתנ"ך, וכלשון הפולחן;
:ב) הבחירה בעברית כשפה של תנועת ההשכלה היהודית, של התנועה הציונית, וכשפתה של מדינת ישראל.

יחד עם זאת, במשך מאות שנים לא פסקה היצירה הספרותית היהודית בשפות אחרות באזורי-ישוב שונים: ספרות יידיש בשלוש תקופותיה (העתיקה, המשכילית והחסידית, והמודרנית) במזרח אירופה ובמרכזה; ספרות יהודית-ספרדית בספרד ובארצות בהן התיישבו מגורשי ספרד וצאצאיהם. רוב ספרות ההגות היהודית-ספרדית של היוצרים הבולטים ביהדות ספרד כגון הרמב"ם וספרו הפילוסופי מורה נבוכים, יהודה הלוי וספרו הפילוסופי הכוזרי, שלמה אבן גבירול וספרו הפילוסופי מקור חיים, רבנו בחיי אבן פקודה וספרו הפילוסופי חובת הלבבות ויוצרים נוספים נכתבה בערבית יהודית. שפה נוספת באמצעותה יצרו בספרות היהודית- ספרדית היא הלאדינו. היוצרים הבולטים והנודעים ביהדות ספרד לא יצרו בשפת הלאדינו. גם יהודי ארצות האסלאם לפני גירוש ספרד, קל וחומר לאחר הגעת המגורשים יצרו ספרות בערבית יהודית דוגמה בולטת לכך היא ספרו הפילוסופי של סעדיה גאון, אמונות ודעות.

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
התנגדות לאנרגיה גרעינית

ההתנגדות לאנרגיה גרעינית נוגעת בעיקר לשימוש בביקוע גרעיני לצורך ייצור חשמל לשימושים אזרחיים.

המתנגדים לאנרגיה גרעינית טוענים כי מדובר במקור אנרגיה שהסכנה הפוטנציאלית שבו גבוהה, ומעלים ספקות בדבר היכולת של חידושים טכנולוגיים להפחית סכנות אלו. המבקרים טוענים כי כורים גרעיניים מועדים לתאונות, שכן לא מעט תאונות כאלו כבר אירעו בעבר, כמו גם מקור לזיהום רדיואקטיבי בשל תאונה או חבלה.

מאידך, התומכים באנרגיה גרעינית טוענים כי מדובר במקור להפקת אנרגיה בת קיימא אשר כמעט ואינו מזהם את הסביבה, עשוי לתרום להפחתת פליטות גזי החממה ומפחית את התלות בייבוא דלקים מחצביים ובראשם הנפט. כמו כן, המצדדים טוענים כי כורים גרעיניים המיוצרים בטכנולוגיות חדישות מפחיתים סכנות בשימוש באנרגיה כמו טיפול בפסולת רדיואקטיבית, וכי מספרן של התאונות הגרעיניות במדינות המפותחות נמוך באופן יחסי.

למעשה, אנרגיה גרעינית היא מבין השיטות הבטיחותיות ביותר ליצור חשמל, ועומדת על כ- 0.07 מתים לכל טרה-וואט-שעה (מספר דומה לזה של אנרגיה סולארית ואנרגיית רוח), בהשוואה לנפט (18.43 מתים) ופחם (24.62 מתים).

== השלכות סביבתיות ==
ניתן לחלק את הדיון בהשפעות הסביבתיות של אנרגיה גרעינית לשניים: זיהום ישיר (דוגמת פליטה של גזים רעילים וגזי חממה), פסולת גרעינית ופליטת מזהמים הקשורים למחזור החיים של תהליך הייצור.

===יתרונות===
==== מזהמים ישירים ====
מצדדי האנרגיה הגרעינית טוענים כי יתרונה העיקרי הוא כי תהליך ההפקה הישיר של אנרגיה כתוצאה מביקוע הגרעין אינו מלווה בפליטת מזהמים המאפיינים את השימוש בדלקים מחצביים (דוגמת תחמוצות חנקן, תחמוצות גופרית, חלקיקים וכספית) או בפליטת גזי חממה.

===חסרונות===
==== מחזור החיים של האורניום ==== 
למחזור החיים של הדלקים הדרושים להפקת אנרגיה גרעינית השפעות סביבתיות כבדות, בעיקר בכריית האורניום, הובלתו ואפסונו לאחר שהסתיים השימוש בו. עם זאת, ישנן חלופות כגון כורים אשר משתמשים בתוריום במקום באורניום.

==== מחזור החיים של הכור הגרעיני ====
כור גרעיני הוא מתקן מורכב, אשר מצריך שימוש בכמויות גדולות של משאבי טבע, בהן מתכות כבדות.

== ראו גם ==
* אנרגיה
* אנרגיה בת קיימא
* אנרגיה גרעינית
==הערות שוליים==

קטגוריה:אנרגיה גרעינית
לוצו

לוצו

לוצו (מלטית: Luzzu, רבים לוצי - Luzzi או לוצייט - luzzijiet) היא סירת דיג מלטזית מסורתית, ששורשיה מיוחסים בדרך כלל לפיניקים. 

הלוצו עשויה מעץ, וצבועה בגוונים חזקים של אדום, חום, ירוק, צהוב וכחול. דוגמת הצבעים עוברת מדור לדור במשפחה. בחרטומה ציור או תבליט של זוג עיניים, המיוחסות פעמים רבות בטעות לעיניו של האל המצרי רע. למעשה העיניים הן שריד לנוהג פיניקי קדום, והן משמשות כסגולה נגד עין הרע. לעיתים אף תולים הדייגים בסירה ענפי דקל שבורכו ביום ראשון של הדקלים. לעיטורי הסירה נוספים פעמים רבות גם מוטיבים מעולם הצומח. 

בסיסו של הלוצו שטוח ומחודד בשני קצותיו, אך קיימות סירות שבסיסן האחורי רבוע, ואלה מכונות קייק (Kajjik). בעבר הונע הלוצו בעזרת מפרשים, אך כיום הוא בדרך כלל ממונע במנוע דיזל. הלוצו משמש לעיתים גם כסירת נוסעים, והוא הופיע על מטבעות של שתי לירות מלטזיות בין השנים 1979-1989. 
 
==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20080502213734/http://www.maltavista.net/en/list/photo/1579.html תמונות של לוצי]
* [http://www.guidetomalta.net/Malta-articles/maltese-boats אודות הלוצו]

קטגוריה:סוגי כלי שיט
קטגוריה:מלטה: תרבות
קטגוריה:מלטה: ימאות
חמצת אבובית הכליה

חמצת אבובית הכליה (באנגלית: Renal tubular acidosis; ר"ת: RTA) הוא מצב של הצטברות חומצה בגוף עקב כישלון של הכליות לפנות את החומצה בשתן. כאשר הדם מסונן (פילטרציה) בכליה, הפילטרט עובר דרך האבוביות (הטובולים) של הנפרון, ובדרך זו יש תחלופה של מלחים, חומצות ותמיסות אחרות עד לייצור השתן הסופי.
החמצת המטבולית הנוצרת ב- RTA יכולה להתרחש או על ידי כישלון של האבובית המקורבת לשמר יונים של ביקרבונט, או על ידי הפרשה לא מספקת של יוני מימן בחלק האבובית המרוחקת.

המונח אצידוזיס (חמצת) מתייחס לנטייה של RTA להוריד את רמת ה-pH בדם (מתחת ל-7.35) - אולם קיים מרווח אניוני תקין.

== RTA 1 - אבובית מרוחקת ==

חמצת אבובית הכליה מסוג 1, או RTA type 1, (או dRTA) מתרחשת באבובית המרוחקת, והיא תוארה ראשונה. חמצת זו מאופיינת בכשל של הפרשת חומצה על ידי תאי Intercalated type A של האבובית המאספת בנפרון הדיסטלי. כישלון זה נובע כתוצאה ממספר סיבות, והוא מוביל לחוסר יכולת בהחמצת השתן מתחת לרמה של 5.5ph- כתוצאה מכך חומציות הדם עולה- אצידמיה. בין מאפייני המחלה ניתן למצוא היפוקלמיה, היווצרות אבנים בשתן ואבני סידן בכליה, רככת אצל ילדים ועוד. הגורמים למחלה זו יכולים להיות מחלות אוטואימוניות הפוגעות בתפקוד האבובית, מחלות תורשתיות בהן יש פגם במשאבות שתפקידן להפריש מימן, שחמת הכבד ומחלות נוספות. הטיפול הוא על ידי תיקון האצידמיה על ידי מתן ביקרבונט, ותיקון ההיפוקלמיה על ידי מתן טבליות אשלגן.

== RTA 2- אבובית מקורבת ==

חמצת אבובית הכליה מסוג 2, או RTA type 2 (או pRTA) מתרחשת באבובית המקורבת. חמצת זו מאופיינת ב"דליפה" של ביקרבונט לשתן- קיים פגם בריאבסופרציה (ספיגה מחדש) של ביקרבונט, וכתוצאה מכך קיים עודף של ביקרבונט בשתן. מחלה זו קשורה לרוב במחלות הכוללות פגמים טובולריים נוספים- כגון תסמונת פנקוני, והיא נדירה יותר מאשר RTA type 1. במחלה זו ניתן למצוא היפוקלמיה, עקב אובדן אשלגן בשתן. הדיאגנוזה מבוצעת על ידי מתן סודיום ביקרבונט לווריד- כאשר קיימת הפרשה בשתן של מעל 15% של ביקרבונט ניתן לאבחן RTA type 2. הטיפול הוא על ידי מתן מינון גבוה של ביקרבונט.

== RTA 3- תסמונת משולבת ==
RTA type 3 הוא מצב נדיר בו קיימים מאפיינים הן של RTA type 1 והן של RTA type 2. צורה זו של חמצת אבובית הכליה נצפתה בשנים 1960 ו- 1970 כתופעה חולפת אצל תינוקות וילדים עם dRTA, ככל הנראה ביחס לגורם חיצוני כגון צריכה עודפת של מלחים.
ניתן לראות הפרעה זו גם במקרים בהם יש מחסור באנזים carbonic anhydrase או- inherited carbonic anhydrase II deficiency- מוטציות בגן המקודד את האנזים מביאות, בתורשה אוטוזומלית רצסיבית, למגוון תופעות הכוללות אוסטאופטרוסיס (התאבנות עצמות), חמצת אבובית הכליה, הסתיידות צרברלית, ופיגור שכלי.

== RTA 4- חמצת היפרקלמית ==

RTA type 4 היא חמצת המציגה תמונה קלינית של היפורנינמיה (תת הפרשה של רנין) והיפואלדוסטרוניזם – כתוצאה מהפרשה מופחתת של אלדוסטרון או העדר תגובה (resistance) לאלדוסטרון, יש היפרקלמיה וחמצת (ירידה בהפרשת אשלגן ומימן בשתן).
הסיבות להופעתה של RTA type 4 הן תפקוד לקוי של הכליות (אי ספיקה קלה של הכליות), המלווה בחלק מן המקרים בסוכרת או במחלה טובולו-אינטרסטיציאלית, היפואדרנליזם (תת פעילות של בלוטת יותרת הכליה כגון במחלת אדיסון) או שימוש בתרופות כגון משתנים אוגרי אשלגן, NSAIDs, ומעכבי ACE או A2A. הטיפול יהיה מתן פלודרוקורטיזון, פורוסמיד או סידן- כדי לטפל בהיפרקלמיה.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הפרעות בכליות ובשופכנים
RTA type 1

RTA Type 1 (המכונה גם Distal RTA) היא הפרעה כלייתית, השייכת לקבוצת ההפרעות הקרויות חמצת אבובית הכליה. הפרעה זו מתרחשת באבובית המרוחקת בכליה, ומאופיינת בחוסר יכולת להחמיץ את השתן כתוצאה ממספר סיבות. מאחר שהשתן לא חומצי, רמת החומציות בדם עולה, ויש תת-אשלגן בדם מסיבות שיתוארו להלן. 
אבחנה תיעשה על ידי בדיקת רמת החומציות של השתן בנוכחות רמת חומציות גבוהה בדם, והטיפול יהיה מתן ביקרבונט (לטיפול בחמצת) ואשלגן. 

== מאפיינים ==
חמצת אבובית הכליה מסוג 1, או RTA type 1 (או dRTA), מתרחשת באבובית המרוחקת, והיא תוארה ראשונה. חמצת זו מאופיינת בכשל של הפרשת חומצה על ידי תאי אלפא של האבובית המאספקת בנפרון הדיסטלי. כישלון זה נובע מכמה סיבות, והוא מוביל לחוסר יכולת בהחמצת השתן מתחת לרמה של 5.3 ph- כתוצאה מכך חומציות הדם עולה - אצידמיה. 

המאפיינים הם – 
* מרווח אניוני נורמלי
* היפוקלמיה
* היווצרות אבנים בשתן (מיוחס ליתר סידן בשתן – היפרקלציאוריה, וריכוז נמוך של ציטרט בשתן)
* נפרוקלצינוזיס – הצטברות אבני סידן בכליה
* דה-מינרליזציה של העצם (גורם לרככת בילדים ולאוסטאומלציה במבוגרים). 

לפעמים החולה אינו מציג תמונה אצידמית (של יתר חומצה בדם), למרות כישלון תפקודם של תאי אלפא – intercalated cells. מצב זה נקרא incomplete dRTA. 
האבחון (דיאגנוזה) של dRTA נעשה על ידי בחינת רמת החומציות של השתן (מעל 5.3) בנוכחות רמת חומציות גבוהה בדם (ביקרבונט שהוא 20 מילי'/ליטר או פחות). 
במקרים שיש incomplete dRTA חוסר היכולת להחמיץ את השתן נבדק על ידי מתן חומצה (אמוניום כלוריד) בקפסולות, אוראלית. 
הסימפטומים של dRTA הם וריאביליים ונעים בין חולה שאינו תסמיני כלל (א-סימפטומטי, אינו מתלונן על בעיה מיוחדת) לבין המטוריה ורככת, לרבות חשש לאי ספיקת כליות ואף מוות. 

=== סיבות ===
* מחלות אוטואימוניות – באופן קלאסי, תסמונת שגרן (Sjogren syndrome), אולם גם זאבת, מחלת פרקים שגרונתית, ואף היפר-גמא-גלובולינמיה. היפוקלמיה תהיה חמורה במצבים אלו
* תורשה: למשל, מוטציה בטרנספורטר באזו-לטרלי לביקרבונט ל-intercalated cell (המועבר באופן אוטוזומלי דומיננטי או רצסיבי), או למשל מוטציה בתתי יחידות של משאבת מימן אפיקלית, המועברת בצורה אוטוזומלית רצסיבית, והיכולה להיות מקושרת לחירשות 
* שחמת הכבד
* נפרוקלצינוזיס – כתוצאה מהצטברות של סידן אשר גורמת לנזק של ה-collecting duct
* השתלת כליה 
* אנמיה חרמשית
* טוקסינים, כגון ifosfamide, toluene, lithium carbonate, amphotericin B
* חסימה כרונית של מערכת הובלת השתן.

=== טיפול ===
הטיפול כולל תיקון של האצידמיה על ידי מתן סודיום ביקרבונט או סודיום ציטרט. לטיפול בהיפוקלמיה, היווצרות האבנים ונפרוקלצינוזיס- ניתן לטפל על ידי מתן טבליות של פוטסיום-ציטרט.

קטגוריה:הפרעות בכליות ובשופכנים
עובד אדום הגתי

עֹבֵד אֱדֹם הַגִּתִּי, דמות מקראית, היה מבני שבט לוי בתקופתו של דוד המלך. הוא מילא תפקידים שונים בבית המקדש, ובביתו שהה ארון הברית בדרכו לעיר דוד בירושלים.

==שמו ומוצא משפחתו==
השם "עובד" מצוי במקרא, אך השם "אדום" אינו מקובל בישראל, ואפשר שהוא רומז לקשר כלשהו שהיה לו לארץ אדום. כינויו "הגִּתי" רומז כנראה למגוריו בעיר גת שביהודה, או גת רימון שבנחלת דן הצפונית. על כל פנים, בשעת האירועים שנקשרו בשמו לא היה תושב גת. יש מפרשים שקישרו בין "הגִּתי" לבין הגיתית, כלי נגינה ששימש בבית המקדש.

עובד אדום הוא צאצא של קורח, ממשפחות בני קהת משבט לוי. שמות בניו: שְׁמַעְיָה הַבְּכוֹר, יְהוֹזָבָד, יוֹאָח, שָׂכָר, נְתַנְאֵל, עַמִּיאֵל, יִשָּׂשכָר ופְּעֻלְּתַי.

==שהיית ארון הברית בביתו==

כאשר העלה דוד המלך את ארון הברית מקריית יערים לעיר דוד, אירע אסון באמצע הטקס, כאשר עוזה (בכתיב אחר: עוזא), בנו של אבינדב ששמר על הארון עד כה בקרית יערים, נפטר לפתע, בעת שנגע בארון הברית. בעקבות האסון הבין דוד שאין זו שעת כושר מתאימה להעלאת הארון לעירו, והפנה אותו לתחנה זמנית בבית עובד אדום הגִּתי. לא מפורש במקרא היכן היה ביתו, ומשתמע שהיה בירושלים או סמוך לה. לאחר שלושה חודשים נודע לדוד ששרתה ברכה בבית עובד אדום, והחליט שהגיעה השעה להעלותו שוב לעיר דוד.

חז"ל מתארים את גינוני הכבוד שנהג עובד אדום בארון בשעה שהיה בביתו, שהיה מטאטא את הרצפה שלצידו, ומדליק נרות מדי בוקר וערב.

הברכה שנתברך בה עובד אדום היא ריבוי צאצאיו. שמונת בניו נמנו במקרא, וכן מקצת מנכדיו, ובסך הכל היו במשפחתו שישים ושניים "אנשי חיל בכח לעבודה" שהיו שוערים בבית המקדש. ברכה זו היוותה מופת ועדות לכך שהקשר עם ארון הברית כשלעצמו אינו גורם כל נזק, אלא יחסו של האדם, מצוותיו ועוונותיו, הם הקובעים האם נוכחותו לצד הארון תביא עליו את הברכה.

==תפקידי עובד אדום ומשפחתו בבית המקדש==
בשעת העלאת הארון מביתו לעיר דוד נמנה עובד אדום בין הלויים שהיו "שוערים" לארון, כלומר, משגיחים לבל יגע בו מי שאינו ראוי לכך, ו"משוררים" ומנגנים במהלך המסע. לאחר שהוצב הארון במקומו בעיר דוד, באהל שבנה דוד לשם כך, היה עובד אדום מן הלויים שעמדו וניגנו שם בנבל ובכינור.

דוד המלך עסק בהכנות לבניין בית המקדש הראשון (שנבנה בפועל בימי בנו, שלמה המלך), ובכלל זה מינה את הכהנים והלויים לתפקידים השונים הנדרשים בו. בין השאר, מינה את עובד אדום ומשפחתו ל"שוערים" במקדש, כלומר, אחראים על שמירתו, פתיחת השערים והגפתם, וכדומה. נערכה הגרלה על חלוקת הגזרות במקדש, ועל פיה נקבע שעובד אדום ישמור על צידו הדרומי ועל "בית האסופים". משמעות המונח, כנראה, מחסן ובו רוכזו כלים שונים שהיו במקדש, או ש"אסופים" נגזר מלשון סף השער, כלומר, מבנה הצמוד לשער.

משפחה זו שמרה על תפקידה במשך מאות בשנים. כמאתיים שנה אחרי בניין בית המקדש הראשון, מסופר על כך שיואש מלך ישראל שדד את אוצרות המקדש: "כל הזהב והכסף ואת כל הכלים הנמצאים בבית האלהים עם עובד אדום".

==הערות שוליים==

קטגוריה:בית המקדש

קטגוריה:אישים בספר דברי הימים
קטגוריה:אישים בספר שמואל
הצהרת סינגפור

הצהרת סינגפור של עקרונות חבר העמים הבריטי (באנגלית: Singapore Declaration of Commonwealth Principles) היא הצהרה שהוצאה על ידי ראשי חבר העמים הבריטי שהתכנסו בסינגפור על מנת לקבוע את העקרונות של חבר העמים, ואת כללי ההצטרפות של מדינות לחבר העמים.

ההצהרה הוצאה ב-22 בינואר 1971 בסיום פגישת ראשי מדינות חבר העמים.

ההצהרה (לצד הצהרת הרארה משנת 1991) היא אחת משני המסמכים המהווים חוקת הארגון.

ההצהרה מתארת את זהות חבר העמים, את היחסים בין חברי חבר העמים, ובין החבר עצמו לחבריו, וכן את המטרות העיקריות של הארגון:

הפרק השני של ההצהרה מתארת את השונות בין המדינות החברות בחבר העמים – הכולל הן מדינות עשירות, והן מדינות עניות על פני שש יבשות ולצד חמישה אוקיינוסים.

הפרק השלישי של ההצהרה קובע כי כל מדינה יכולה להיות חברה בכל ארגון בינלאומי, או לבחור שלא לנקוט בצד כלשהו. פרק זה נכתב בשיאה של המלחמה הקרה ונועד לאפשר למדינות החברות להישאר בלתי מזדהות בסכסוך זה.

עשרת הפרקים הבאים מתארים את המטרות הפוליטיות של הארגון: קידום שלום עולמי ותמיכה בארגון האומות המאוחדות; קידום חירויות האדם ואגליטריות; מיגור העוני, הבורות, המחלוקת, וקידום שוויון כלכלי; קידום סחר חופשי; קידום שיתוף פעולה בין מוסדות של המדינות החברות בחבר; רב תרבותיות; דחיית לחץ פוליטי.

פסקת הסיכום של ההצהרה קובעת כי:

בסיום ההצהרה מצוין כי החבר יאבק ב"לחץ פוליטי" ככלי לקידום מדיניות. בכך הארגון שמט למעשה את היכולות שלו עצמו לקדם נושאים אחרים שאינם מפורטים לעיל. בעיה זו נפתרה במסגרת הצהרת הרארה אשר הרשתה לחבר להשפיע על חברי החבר עצמם.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.thecommonwealth.org/shared_asp_files/GFSR.asp?NodeID=141097 תוכן ההצהרה]

קטגוריה:חבר העמים הבריטי
קטגוריה:סינגפור: היסטוריה
קטגוריה:1971 בפוליטיקה
הצהרת לונדון

הצהרת לונדון (באנגלית: The London Declaration) היא הצהרה שניתנה על ידי ממשלות חבר העמים הבריטי בשאלת המשך חברותה של הודו בחבר העמים. ההצהרה ניתנה ב-28 באפריל 1949, והחלה למעשה את השלב הנוכחי באופיו של חבר העמים הבריטי. להצהרה שני סעיפים עיקריים:
# מתן אפשרות לחבר העמים הבריטי לקבל אליו כחברות מדינות אשר אינן ממלכות חבר העמים או אשר הפסיקו להיות ממלכות חבר העמים.
# שם הארגון שונה מ"חבר העמים הבריטי" ('British Commonwealth') ל"חבר העמים" ('Commonwealth of Nations')

הצהרה זו נועדה לאפשר לחבר העמים להתמודד עם השינויים הפוליטיים, במסגרתם מדינות רבות אשר היוו חלק מהאימפריה הבריטית קיבלו עצמאות והעדיפו להפוך לרפובליקות במקום להישאר מונרכיות. בכך מהווה ההצהרה המשך להצהרת בלפור משנת 1926 ולחוק וסטמינסטר משנת 1931.

מאחר שבראש חבר העמים הבריטי עומד המונרך האנגלי נאלצה ממשלת הודו להצהיר כי היא מכירה במונרך האנגלי כסמל של חבר העמים ושל חבריו הריבוניים והעצמאיים. נוסחה זו הייתה פשרה שהושגה בין המדינות השונות של החבר, בעקבות מחלוקת שנדונה במועצת ראשי הממשלה של החבר בפגישתם בשנת 1948. בפגישה זו הציב ראש ממשלת הודו ג'ווהרלל נהרו מסמך ובו עשר נקודות במסגרתו הוצע כי נשיא הודו יכהן כנציג המונרך הבריטי בהודו, אולם בריטניה התנגדה להצעה זו. בפגישה נוספת שנערכה באפריל 1949 התנגד נהרו לשני סוגי חברויות בחבר העמים, ונאלץ להסכים להכיר במעמדו של המונרך הבריטי בהודו, אולם הוסכם שיהא מדובר במעמד שונה מאשר המעמד שהיה לו קודם לעצמאות הודו, ובהתאם נוסחה ההצהרה. בפגישה זו נוכח ראש ממשלת דרום אפריקה, דניאל פרנסואה מאלאן אשר נבחר לתפקיד זמן קצר לאחר מכן (קודמו לתפקיד, יאן סמאטס, אשר הפסיד בבחירות שנערכו, התנגד לפשרה שהושגה).

ג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת תמך בהפרדת סמכויותיו כמונרך השולט בממלכות השונות, לבין סמכויותיו כראש חבר העמים.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.thecommonwealth.org/Internal/191086/34493/187367/celebrating_thecommonwealth_60/ חבר העמים המודרני]

קטגוריה:חבר העמים הבריטי
קטגוריה:הודו: היסטוריה
קטגוריה:לונדון: היסטוריה
קטגוריה:1949 בפוליטיקה
קטגוריה:1949 בממלכה המאוחדת
אנג'ל (מימון)

אנג'ל (Angel, מילולית: מלאך) הוא משקיע פרטי אמיד בעל הון עצמי, המעניק מימון לחברות הזנק, לרוב בשלביהן הראשונים (שלבים המכונים Pre-Seed ו-Seed (הון ראשוני)), בתמורה לאחוזים מהחברה והשתתפות ברווחים העתידיים הצפויים. אנג'לים משקיעים לא רק כפרטים, אלא לעיתים גם כחלק מקבוצות, על מנת להפחית את הסיכון שלוקח כל אחד מהם.

בניגוד לקרנות הון סיכון, שנכנסות להשקעה בשלבים מאוחרים יותר של חיי החברות, האנג'לים משקיעים מכספם הפרטי ולא מכסף המגויס מהציבור או מקרנות השקעה שונות.

האנג'לים ממלאים את החסר בשלבי הגיוס הראשוני, בין שלב ה-Pre-Seed, המכונה לעיתים בהומור בשם FFF (Friends, Family and Fools), כלומר השלב שבו המשקיעים היחידים הם החברים של היזם, משפחתו ו'טיפשים', לבין השלב בו נכנסות לתמונה קרנות הון הסיכון, המשקיעות לרוב רק סכומים הגדולים מ-1–2 מיליון דולר. שלב זה כרוך בסיכון רב מבחינת המשקיעים ולכן האנג'לים יבקשו לרוב אחוזים ניכרים מהמיזם בתמורה להשקעתם, שלרוב מונה כמה מאות אלפי דולרים, בהתאם לאופי המיזם (בארצות הברית עמד ממוצע ההשקעה של אנג'לים ב-2007 על 450 אלף דולר). לעיתים ממשיכים האנג'לים להשקיע בחברות גם לאחר שהן מקבלות השקעות המשך מקרנות הון הסיכון.

בשנת 2007 השקיעו אנג'לים בארצות הברית 26 מיליארד דולר ב-57,000 חברות שונות. 27% מהם בתחום התוכנה, 19% בתחום הטיפול והמכשור הרפואי, ו-12% בתחום הביוטק.

בשנים האחרונות קמו גם בישראל מספר קבוצות של משקיעים אנג'לים, לרוב בקרב בוגרים של תעשיית ההיי-טק הישראלי, המתבססים על ניסיונם על מנת לפתח חברות הזנק צעירות.
בשנת 2011 נחקק בישראל "חוק האנג'לים" במטרה לעודד משקיעים פרטיים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:הון סיכון
קטגוריה:יזמות
קטגוריה:היי-טק
הדד האדומי

הֲדַד הָאֲדֹמִי (נקרא גם "אֲדַד") היה איש ממשפחת המלוכה האדומית בתקופת מלכות דוד ושלמה, שנודע על פי המקרא כאחד המורדים החיצוניים בשלמה.

על פי המתואר במקרא (בספר מלכים א' פרק י"א), ממלכת אדום נכבשה על ידי דוד, שציווה אז להרוג את כל הזכרים אשר באדום. הריגת הזכרים באדום הופקדה בידי יואב בן צרויה שר הצבא של דוד ונמשכה שישה חודשים, שבמהלכם הצליח הדד לברוח עם פמלייתו למצרים לאחר שעברו בארץ מדיין ובמדבר פארן.

פרעה מלך מצרים נתן להדד מקלט לגור בו. הדד שמצא חן בעיני הפרעה, חותן על ידו עם גיסתו ( - תחפניס הוא שמה של אשת הפרעה הנ"ל) ממנה נולד לו בן שגדל ביחד עם בני הפרעה כאחד מבני האצולה לבנו קראו גנובת.

כאשר שמע הדד שדוד ויואב מתו, ביקש את רשות הפרעה לחזור לאדום, הפרעה מתרצה ושולח אותו לדרכו. הדד חוזר לארצו כמלך וניסה להתנקם בשלמה ונקרא . המקרא לא מספר על תוצאות המרידה שהנהיג הדד בישראל אך מהמשתמע בהמשך הפרק מסתבר שהצליח הדד להדוף את שלטון ישראל מעל ממלכתו ואף להרע לשלמה ().

קיים דמיון רב בין הדד האדומי למשה: שניהם ניצלו בנערותם מחיסול שיטתי של זכרי עמם בידי שליט זר. שניהם נמלטים ממולדתם, ונקלטים אצל מיטיב - פרעה/יתרו, הדואג למחייתם וגם מחתנם עם בת משפחתו. שניהם גדלים בבית פרעה ונחשבים כמשפחת המלוכה, אך לבסוף מבקשים לשוב אל עמם. שניהם שבים למולדתם לאחר ששמעו כי מת השליט שדיכא את עמם - דוד/פרעה. המקרא אף מציין שבדרכו למצרים עבר הדד בארץ מדיין, לשם ברח משה.

פרשנים מודרניים ראו בדמיון זה ביקורת מקראית מרומזת על דוד ושלמה המשעבדים באכזריות את העמים סביבם בדומה לפרעה ששעבד את ישראל. ביקורת כזו עשויה להתחזק לאור קשרים נוספים בין שלמה ופרעה: שלמה משעבד את ישראל בעבודת פרך (הוא מטיל "מס", "רודה" בעם, ובונה "ערי מסכנות"), מתחתן עם בת פרעה, ומשמש כמתווך בינלאומי בהפצת סוסים מצרים, בעוד התורה אסרה זאת מחשש לשיבתו של העם למצרים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדום
קטגוריה:אישים בספר מלכים
קטגוריה:מורדים
הצהרת לוסקה

הצהרת לוסקה של חבר העמים הבריטי על גזענות ואפליה גזעית היא הצהרה של ראשי מדינות חבר העמים הבריטי בענייני גזענות ושוויון שהוסכמה על ידי המדינות החברות בחבר העמים הבריטי והוצהרה ב-7 באוגוסט 1979 בלוסקה שבזמביה בתום הפגישה החמישית של ראשי ממשלות חבר העמים הבריטי.

הצהרה זו הוצאה בהמשך להצהרת סינגפור משנת 1971 אשר קבעה את הבסיס הפוליטי, הסוציאלי והכלכלי של היחסים בין המדינות החברות בחבר העמים.

בהצהרה מוקדשות שלוש פסקאות לנושא השוויון ובייחוד לנושא הגזענות. הצהרה זו ניתנה בעקבות הכרזת העצמאות של זימבבווה רודזיה אשר דרשה התייחסות והתאמת עקרונות חבר העמים. 

הסעיף הראשון של ההצהרה כולל דרישה לשוויון בפני החוק, בלי אפליה על בסיס גזע, מגדר, מוצא, זהות לאומית או אתנית. ההצהרה מציינת כי כיבוד ההבדלים בין תרבויות אינו יכול להצדיק אפליה על בסיס תרבותי. בכך מציינת ההצהרה כי מדיניות האפרטהייד של דרום אפריקה היא בושה לאנושות, וחובה על חבר העמים הבריטי להביא לסיומה המוחלט של מדיניות אפליה זו. 

בנוסף לדרישה לשוויון ולכבוד לעמים ולגזעים שונים, דורשת ההצהרה מתן כבוד וזכויות שוות לקהילות של מהגרים. 

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.thecommonwealth.org/document/34293/35468/35776/lusaka.htm נוסח ההצהרה]

קטגוריה:חבר העמים הבריטי
קטגוריה:זמביה: היסטוריה
קטגוריה:1979
קטגוריה:לוסקה
ריבית בנק ישראל

ריבית בנק ישראל היא אמצע המרווח שבין שיעור הריבית שבו מלווה בנק ישראל כסף לבנקים המסחריים לבין שיעור הריבית שבו בנק ישראל לווה כסף מהבנקים המסחריים. בנק ישראל מלווה כסף לבנקים וגם מאפשר להם להפקיד אצלו. שער הריבית שבנק ישראל גובה על ההלוואות, גבוה משער הריבית שהוא משלם על פיקדונות הבנקים. נקודת האמצע שבין שני השערים הללו, היא ריבית בנק ישראל. לגובהה יש השפעה גדולה על ערך הכסף במשק כולו.

ריבית בנק ישראל משפיעה באופן ישיר על ריבית הפריים, ועל גובה החזרי ההלוואות ומשכנתאות של אזרחי ישראל. כאשר הריבית עולה ריבית הפריים עולה בשיעור זהה.

בהתאם לחוק בנק ישראל, התשי"ד-1954, המוסמך לקבוע את ריבית בנק ישראל היה נגיד הבנק. ב-1 ביוני 2010 הוחלף חוק זה בחוק בנק ישראל, התש"ע-2010, ומאז, סמכות קביעת הריבית נתונה בידי הוועדה המוניטרית של בנק ישראל, שכוללת את נגיד הבנק, משנה לנגיד, עובד נוסף שמינה הנגיד ושלושה נציגי ציבור.

בנק ישראל נהג לפרסם את שער הריבית לחודש הבא ביום שני שלפני יום רביעי האחרון בכל חודש. החל מחדש מרץ 2017, מפרסם בנק ישראל את הריבית רק 8 פעמים בשנה. בחדשים פברואר, מאי, אוגוסט ונובמבר מפרסם הבנק ביום שני שלפני יום רביעי האחרון של החודש, ובחדשים ינואר, אפריל, יולי ואוקטובר, מפרסם בנק ישראל את הריבית ביום שני השני בחודש. הפרסום תמיד בשעה 16:00. במקרים חריגים, משנה הבנק את שער הריבית במועד שהוא רואה לנכון, ואינו ממתין למועד החלטת הריבית.

נכון ליולי 2024 שער הריבית הוא 4.5%.

== משמעות שער הריבית ==
ריבית בנק ישראל מגדירה את הריבית המרבית אשר ניתן לדרוש במכרזי המק"מים (הנחשבים להלוואה חסרת סיכון) הנערכים על ידו.

לשער ריבית בנק ישראל צמודים רבים משערי הריבית במשק, במיוחד שערי הריבית על הלוואות קצרות מועד. כך גם הריבית שהבנקים גובים על הלוואות ומסגרות עו"ש אשר צמודה כמעט תמיד לשער ריבית בנק ישראל, כמו כן הריבית שהבנקים משלמים על פיקדונות הציבור ככלל מושפעת גם כן מריבית בנק ישראל אם כי לא תמיד הבנקים מגלגלים את מלא עליית הריבית ללקוחות. גם משכנתאות רבות ניתנות כשהן צמודות לריבית הפריים אשר נגזרת מריבית בנק ישראל.

הלכה למעשה, שער הריבית הוא כלי ביד בנק ישראל לשליטה מוניטרית באינפלציה, ולמטרות נוספות כגון עידוד הצמיחה במשק, מניעת אבטלה, השפעה על שער מטבע חוץ. תמיכה ביצואנים, ועידוד השקעות זרות בישראל.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.boi.org.il/התפקידים-הכלכליים/statistics/הריבית-והכלים-המוניטריים/הריבית-והכלים-המוניטריים/ הריבית והכלים המוניטריים], באתר בנק ישראל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: כלכלה
קטגוריה:בנק ישראל
קטגוריה:ריבית
קטגוריה:בנקאות בישראל
שליו קליפורני

Callipepla californica 

שליו קליפורני או שליו העמק הקליפורני (שם מדעי: Callipepla californica), הוא מין של עוף קטן עד בינוני, ממשפחת השלווים האמריקניים ומהסוג שליו מצויץ. שליו זה נבחר כציפור הלאומית של מדינת קליפורניה.

השליו הקליפורני מתייחד בציצת הנוצה המעוקלת שעל ראשו. ציצה זו עשויה מ-6 נוצות, בצבע שחור לזכרים וחום לנקבות ומכופפת קדימה. צדי הגוף בשני המינים צבועים בחום שחור ומפוספסים בלבן. הזכר צבעוני יותר, בעל חזה כחול כובע חום, ופנים שחורות, ובגבול ביניהם מתוח קו לבן עדין. בנקבה שולט הצבע האפור וחום בהיר בבטן.

השליו הקליפורני הוא קרוב משפחה של שליו גמבל, הנבדל ממנו בכך שבית הגידול שלו דרומי יותר, וראשו וציצת הנוצות שלו בהירים יותר. הוא חברותי ביותר ומסתובב בלהקות קטנות המרבות להתפלש בחול ולבצע "אמבטיית אבק" קבוצתית.

==ראו גם==

* שליו

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.allaboutbirds.org/guide/california_quail/id California Quail], All About Birds

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ורג' שו
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1798
קטגוריה:שלווים אמריקניים
קטגוריה:ארצות הברית: עופות
הצהרת לאנגקאווי

הצהרת לאנגקאווי על איכות הסביבה (באנגלית: The Langkawi Declaration on the Environment) היא הצהרה של ראשי מדינות חבר העמים הבריטי בדבר עמדתם בנושא קיימות סביבתית שניתנה ב-21 באוקטובר 1989 בלאנגקאווי שבמלזיה, במהלך הפגישה העשירית של ראשי מדינות חבר העמים.

ההצהרה דנה בנושאים רבים הנוגעים לאיכות הסביבה, ומבקרת את ההתייחסות שניתנה בעבר לנושא זה. ההצהרה דנה בנושאים העיקריים הנוגעים לפגיעה בסביבה: אפקט החממה, נזק לשכבת האוזון, גשם חומצי, זיהום הים, ירידה בפוריות האדמה, והכחדת בעלי חיים.
ההצהרה מציינת כי בעיות אלה הן בעיות עולמיות, החוצות גבולות של מדינות, ולכן יש לטפל בהן בעזרת ארגונים בינלאומיים, כדוגמת חבר העמים, אשר יתאמו את הטיפול המדינתי בבעיות.

בין היתר הוסכם בין מדינות חבר העמים לתמוך בפיתוח בר קיימא בינלאומי, להקים פאנל בינלאומי שידון וידווח לחבר העמים על שינויי האקלים, לקדם אנרגיה חסכונית, לקדם ייעור, ולהגן על שונות ביולוגית. עוד הוסכם להגביל דייג שאינו בר קיימא, ולאסור שפיכת חומרים מזהמים או מסוכנים באוקיינוסים. 

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.thecommonwealth.org/document/34293/35468/171730/1989_langkawi_declaration_on_the_environment.htm נוסח ההצהרה]

קטגוריה:חבר העמים הבריטי
קטגוריה:מלזיה: היסטוריה
קטגוריה:1989
ביטיס קרנפי

ביטיס קרנפי (שם מדעי: Bitis nasicornis) הוא מין של נחש ארסי מסוג ביטיס ממשפחת הצפעיים, המצוי ביערות של מערב ומרכז אפריקה. זהו ביטיס גדול המוכר בשל צבעיו הבולטים על גבו ובשל הקרניים שעל אפו.
נחש זה ארסי במיוחד אולם לאור אזור מחייתו המוגבל, ידוע רק על מספר קטן של הכשות. ארסו נחשב קצת פחות ארסי מזה של הביטיס הגבוני וביטיס מתנפח, אך עדיין מסוכן מאוד.

==תיאור המין==
נחש זה הוא גדול ומוצק ומגיע לאורך של 72-107 ס"מ. בעבר נמנה פריט באורך 120 ס"מ, אך נדיר מאוד שנחשים אלו מגיעים לאורך הזה כאשר אורכם הממוצע הוא 60-90 ס"מ. הנקבות גדולות מן הזכרים.

הראש צר, שטוח ובצורת משולש, והוא קטן באופן יחסי משאר הגוף. הם בעלי צוואר צר. מעל לנחיריים שלהם יש 2-3 קשקשים דמוי קרניים, מכאן נובע שמם, כאשר הקרן הראשונה יכולה להיות די גדולה. הניבים שלהם קצרים יחסית ומגיעים לאורך של 1.5 ס"מ.

==תפוצה==
הם נפוצים מגינאה עד גאנה במערב אפריקה, במרכז אפריקה הם נמצאים ברפובליקה המרכז-אפריקאית, דרום סודאן, קמרון, גבון, הרפובליקה של קונגו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, אנגולה, רואנדה, אוגנדה ומערב קניה.

==אזורי מחיה והתנהגות==
הביטיס הקרנפי הוא שוכן יערות ולעיתים נדירות יוצא לאזורים פתוחים. דבר זה הופך את שטח המחיה שלו למצומצם יותר מזה של הביטיס גבוני אף על פי שהם חופפים בהרבה אזורים.

הם צדים בלילה לרוב. במשך היום הם מסתתרים בערימות עלים, מחילות, גזעים נפולים או שורשים של עצי היער. לרוב הביטיס נמצא על האדמה אולם הוא מסוגל לטפס על עצים עד לגובה של כ-3 מטר. הם נעים לאט, אך מסוגלים להכיש במהירות מלפנים או מהצד ללא כל אזהרה. הם משמיעים סוג של קול אזהרה כאשר מתקרבים אליהם, הנחשב לקולני מבין נחשי אפריקה.

הביטיס הקרנפי מעדיף לצוד ממארב, וככל הנראה מבלה הרבה שעות ללא ניע בהמתנה לטרף שיגיע אליו. הוא ניזון בעיקר מיונקים קטנים, אך באזורים רטובים מסוגל לצוד גם צפרדעים, קרפדות ואף דגים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ורג' שו
קטגוריה:צפעונים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: זוחלים
קטגוריה:הרפובליקה של קונגו: זוחלים
קטגוריה:הרפובליקה המרכז-אפריקאית: זוחלים
קטגוריה:גבון: זוחלים
קטגוריה:זוחלים ביערות הגשם האפריקאים
החברה לפתוח התעשיה בישראל

בל"ת - החברה לפתוח התעשייה בישראל בע"מ (בעבר: הבנק לפתוח התעשייה בישראל) היא חברה ישראלית שבעבר פעלה כבנק.
==היסטוריה==
הבנק הוקם בשנת 1957 על ידי מדינת ישראל, בנק הפועלים, בנק לאומי בנק דיסקונט, התאחדות התעשיינים בישראל והסתדרות העובדים הכללית, במטרה להעמיד הלוואות לתעשייה, ביוזמת שר המסחר והתעשייה פנחס ספיר. בתחילה ביקש ספיר לאחד את כל הבנקים שעסקו במימון התעשייה בישראל לבנק אחד, בראשם "הבנק הישראלי לתעשייה" של התאחדות התעשיינים בניהולו של אלוף ליטא בשחמט לשעבר, אלכסנדר מאכט ,וכמו כן "אוצר לתעשייה" של בנק לאומי ו"בנק ישראל-אמריקה לפיתוח התעשייה" של בנק הפועלים, אך הדבר לא יצא לפועל ובנקים אלו המשיכו לפעול במקביל ל"בנק לפתוח התעשייה". הבנק גייס הון באמצעות הנפקת איגרות חוב ומכירת מניות בארצות הברית. אך מדינת ישראל המשיכה להיות בעלת השליטה בבנק והוא שימש את המדינה כזרוע לתמיכה במפעלי תעשייה.

בשנות ה-70 עברו משרדי הבנק ממגדל שלום לבית אסיה.

בשנות ה-90 של המאה ה-20 החלה פעילות הבנק להצטמצם, בעקבות תחרות מול הבנקים המסחריים שהגדילו את האשראי שסיפקו לתעשייה, בנוסף הפסיקה מדינת ישראל לספק הון לתעשייה באמצעות הבנק אלא באמצעות מענקים שסופקו ישירות למפעלים.

בשנת 2000, מכר הבנק לחברת אמפא את חברת הבת "חברת השקעות לפיתוח התעשייה בישראל".

באוגוסט 2002 נקלע הבנק לקשיי נזילות, חלקם בעקבות קריסת קבוצת פלד גבעוני לה הלווה הבנק כספים. בנק ישראל סייע לבנק כמלווה של מוצא אחרון ונתן גיבוי לכספי המפקידים. משנת 2003 לא עסק הבנק בפעילויות חדשות והתמקד בגביית האשראי שנתן ללקוחות ובפירעון פיקדונות שהופקדו בו. ביולי 2008 פקע רישיון הבנק.

בנובמבר 2009 נרכש הבנק תמורת 572 מיליון ש"ח על ידי חברת בי ג'י איי השקעות שבשליטת איש העסקים צביקה בארינבוים. נכסי הבנק בעת רכישתו כללו מזומנים, תיק אשראי ובו חובות, חלקם קשים לגבייה, וכן הפסדים צבורים, שאותם יוכל הבנק לקזז כנגד רווחים עתידיים, להקטנת המס על רווחים אלה. כעבור כשנה הגיע בארינבוים לסיכום על מכירת את החברה למנורה מבטחים החזקות בסכום של כ-330 מיליון ש"ח, המותנה בגביית כספים בפועל מהתחייבות הקיימות. העסקה הושלמה במרץ 2012.

==לקריאה נוספת==
* אמנון ז'קונט, עובר ושב - סיפור קריסתו והצלתו של הבנק לפיתוח התעשייה, 2009.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20020329102841/http://dbank.co.il/pv2/pv2.asp?WCI=HomePage אתר הבנק ב-2002, לפני סגירתו]
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

פיתוח
קטגוריה:חברות שנסחרו בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:ישראל: חברות ממשלתיות שהופרטו
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1957
אפעה מצרי

אפעה מצרי (שם מדעי: Echis pyramidum) הוא מין של נחש ארסי בסוג אפעה ממשפחת הצפעיים הנפוץ בעיקר בצפון מזרח אפריקה, אך גם בחצי האי ערב.

==תיאור==
אורכו נע בין 30-60 ס"מ כאשר אורכו המרבי יכול להגיע ל-85 ס"מ. הזכרים גדולים מן הנקבות.

צבעם נע בין אפור, ירוק זית ל-אדמדם, חום. הגוף דק ולאורכו מופיעות נקודות בהירות.

הראש נבדל מהגוף ובעל עיניים גדולות יחסית.

==תפוצה==
האפעה המצרי נפוץ בצפון מצרים, מרכז סודאן, אריתריאה, אתיופיה, קניה וסומליה באפריקה ובמדינות חצי האי ערב הוא נפוץ בערב הסעודית, תימן ועומאן.

==ארס ותזונה==
האפעה המצרי הוא נחש לילי. הוא ניזון מלטאות, יונקים קטנים ומציפורים קטנות.

ארסו רעיל ביותר ומכיל מרכיבים המו-טוקסינים (הרעלת דם) חזקים מאוד, ורכיבים נוירו-טוקסינים (רעלן עצבים), שחלשים יחסית.

לאחר הכשה, בתוך שעה עד 6 שעות, האזור שנפגע מתחיל לדמם בלי הפסקה, להתנפח מאוד ונקרוזה עלולה להתפתח. ללא טיפול בנסיוב, רוב המקרים מסתיימים במוות.

אין נסיוב ייחודי למין זה, אולם הנסיוב המשמש מפני מיני אפעה אחרים יעיל כנגד ארסו.

==תת-מינים==
למין שלושה תת-מינים:
* E. p. aliaborri - נפוץ בצפון קניה
* E. p. leakeyi - נפוץ בצפון-מערב ודרום-מערב קניה
* E. p. pyramidum - נפוץ בשאר האזורים

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1827
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אטיין ז'ופרואה סנט-אילר
קטגוריה:צפעונים
קטגוריה:אתיופיה: זוחלים
קטגוריה:ערב הסעודית: זוחלים
קטגוריה:תימן: זוחלים
קטגוריה:מצרים: זוחלים
קטגוריה:עומאן: זוחלים
אנדוטוקסין

מבנה של [[ליפופוליסכריד]]
אנדוטוקסין (באנגלית: Endotoxin) או רעלן תוך־תאי הוא רעלן הנמצא בממברנה של חיידקים מסוימים. בניגוד לאקסוטוקסין שהוא רעלן חלבוני המופרש מן החיידק החי, אנדוטוקסין אינו מופרש מן החיידק החי אלא רק כאשר החיידק מת משתחרר האנדוטוקסין. 

אב הטיפוס של האנדוטוקסינים הוא הליפופוליסכריד (LPS) הנמצא בקרום חיצוני של חלק מחיידקים גראם-שליליים (בעיקר מהפרוטאובקטריה). LPS משתחרר מתא החיידק במותו ויכול להוביל לתגובה חיסונית, הכוללת תסמיני מחלה כגון חום. ריכוז גבוה של LPS חופשי ברקמה יכול במצבי קיצון לגרום לאלח דם.

אנדוטוקסין יציב בחימום ממושך, ודרושה כמות של מיקרוגרמים אחדים עבור פעילותו הרעלנית. זאת בניגוד לאקסוטוקסין שאינו יציב בחימום ממושך, ודרושה כמות של פיקוגרמים- ננוגרמים עבור פעילותו הרעלנית. 
==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיקרוביולוגיה