ראש המטה הכללי

ראש המטה הכללי (או בקיצור: הרמטכ"ל) הוא הדרג הפיקודי העליון בצבא הגנה לישראל, העומד בראש המטה הכללי של צה"ל.

ראש המטה הכללי נתון למרות ממשלת ישראל וכפוף ישירות לשר הביטחון. הוא קצין בדרגת רב-אלוף (רא"ל), הדרגה הגבוהה ביותר בצה"ל.

== מעמד הרמטכ"ל ==
מעמדו של הרמטכ"ל מוגדר בחוק יסוד: הצבא, שנחקק בשנת 1976 ובו נאמר (סעיף 3):
 למעשה, שר הביטחון חייב להגיע להסכמה על המינוי עם ראש הממשלה, שכן רק לראש הממשלה הסמכות להביא את המינוי לאישור הממשלה.

המינוי קצוב לתקופת כהונה בת שלוש שנים, אשר ניתן להאריכה בשנה נוספת. תקופה זו אינה מוגדרת בחוק, אך נהוגה החל מקום המדינה ולכן בעלת מעמד של מנהג חוקתי.

חוק יסוד: הצבא לא מתייחס כלל לסמכותו של ראש הממשלה כלפי הרמטכ"ל. למעשה ממילא שר הביטחון חייב ליידע את ראש הממשלה על כל פעולה משמעותית (גם לפי "מסמך הקונסטיטוטציה" וגם לפי נוהלים פנימיים שקיימים במשרדי ראש הממשלה ושר הביטחון).

דרגת ראש המטה הכללי, [[רב-אלוף]]

חנן מלצר בתפקידו בפרקליטות הצבאית כתב חוות דעת ובה שלוש גישות אפשריות ליחס בין הרמטכ"ל לשר הביטחון:
# כפיפות מוחלטת – השר רשאי להתערב בכל נושא, והוא מעין 'רמטכ"ל על' (כנציג הממשלה).
# כפיפות אסטרטגית – הרמטכ"ל כפוף לשר הביטחון בנושאים בעלי משמעות מדינית או אסטרטגית, אך ניהול שוטף ואירועים טקטיים בסמכות מלאה של הרמטכ"ל.
# כפיפות יחסית – בנושאים האסטרטגיים הרמטכ"ל כפוף לשר הביטחון, אך בניהול שוטף ואירועים טקטיים שר הביטחון מוסמך רק לאשר או לפסול את הצעת הרמטכ"ל.
בפרקטיקה נהוגה "כפיפות יחסית". כך מינוי קצינים מדרגת אל"ם נקבע בידי הרמטכ"ל בלבד, אך המינוי נכנס לתוקף רק לאחר אישור שר הביטחון (או אישור ראש הממשלה אם הרמטכ"ל מעוניין להביא לאישורו).

מסמך אסטרטגיית צה"ל שפרסם הרמטכ"ל גדי איזנקוט הרחיב את הגדרת תפקיד הרמטכ"ל והגדירו כ"מפקד המערכה" וכמי שקובע את "הרעיון והתפישה להשגת המשימה". הרמטכ"ל מתפקד הן כחוליה המקשרת בין הצבא לדרג המדיני, הממשלה ובתוכה הקבינט, הן כיועץ להפעלת הכוח ובניינו והן כמפקד הצבא במערכה כולה, וכקבלן הביצוע של החלטות הממשלה ושל בניין הצבא.

== היסטוריה ==
תפקיד הרמטכ"ל החל בארגון "ההגנה", שם נקרא בשם זה מי שעמד בראש המטה הכללי של "ההגנה". עם הקמת צה"ל, הוסבו מטכ"ל ההגנה והרמטכ"ל שעמד בראשו, יעקב דורי לעמוד בראש צה"ל.

הרמטכ"ל מתמנה רשמית לתקופת כהונה בת שלוש שנים, אשר ניתן להאריכה בשנה נוספת. יוצא דופן היה רפאל איתן אשר כהונתו הוארכה פעמיים, והוא כיהן במצטבר חמש שנים. מנגד, היו מספר רמטכ"לים אשר לא סיימו את תקופת כהונתם המלאה: יגאל ידין התפטר על רקע חילוקי דעות לגבי תקציב צה"ל. מרדכי מקלף כיהן בתפקיד במשך שנה אחת בלבד על פי בקשתו, דוד אלעזר נאלץ להתפטר על רקע המלצות ועדת אגרנט שחקרה את מלחמת יום הכיפורים, ודני חלוץ התפטר בשל הביקורת על התנהלות מלחמת לבנון השנייה. כמו כן, שני רמטכ"לים ויתרו על חלק מהארכת כהונתם: אמנון ליפקין-שחק ביקש לסיים את תפקידו באמצע השנה הרביעית, על רקע רצונו לעבור לפוליטיקה ולהתמודד על ראשות הממשלה. חיים לסקוב ביקש שלא לכהן שנה רביעית על רקע חילוקי דעות שלו עם שמעון פרס.

בשנת 2005 אריאל שרון ושאול מופז לא האריכו את כהונתו של משה יעלון לשנה רביעית, במהלך שהתפרש כהדחה על רקע התנגדותו של יעלון לתוכנית ההתנתקות. על מנת למנוע בעיות כאלו בעתיד, וכפי שנעשה לגבי משרות אחרות כמו זו של נשיא המדינה, מינה שר הביטחון עמיר פרץ את רב-אלוף גבי אשכנזי בשנת 2007 לתקופה של ארבע שנים, ובכך הסיר את חוסר הוודאות בנוגע להוספת השנה הרביעית (אך לקראת סוף כהונת אשכנזי עלתה סוגיית הארכת כהונתו לשנה חמישית).

ראש המטה הכללי המכהן וה-23 במספר הוא רב-אלוף הרצי הלוי, שנכנס לתפקיד ב-16 בינואר 2023.

עם סיום כהונתו, חלה על הרמטכ"ל (בדומה לבכירים נוספים במערכת הביטחון בישראל) תקופת צינון של שלוש שנים קודם שיוכל להיבחר כחבר הכנסת, להתמנות לשר בממשלה או להיבחר לראשות הממשלה.

== רשימת ראשי המטה הכללי ==
{| class="wikitable" align="center" width="100%" id="toc" style="text-align:center;"
|+50 פיקסליםראשי המטה הכללי של צבא ההגנה לישראל
|-
! rowspan="2" |מס'
! rowspan="2" |דיוקן
! rowspan="2" |שם
<small>(תקופת חיים)</small>
! colspan="2" |תקופת כהונה
! rowspan="2" |ראש הממשלה הממנה
! rowspan="2" |שר הביטחון הממנה
! rowspan="2" |אירועים מרכזיים
|-
! colspan="2" |תאריך לועזי
|-
!1
|105x105 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
יעקב דורי

<small>(1899–1973)</small>
|1 ביוני 1948
|9 בנובמבר 1949
| colspan="2" rowspan="6" |דוד בן-גוריון
|
* הקמת צה"ל
* מלחמת העצמאות
|-
!2
|93x93 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
יִגָּאֵל ידין

<small>(1917–1984)</small>
|9 בנובמבר 1949
|7 בדצמבר 1952
|
|-
!3
|109x109 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
מרדכי מקלף

<small>(1920–1978)</small>
|7 בדצמבר 1952
|6 בדצמבר 1953
|
* אירועי הפדאיון
* פעולות התגמול
|-
!4
|99x99 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
משה דיין

<small>(1915–1981)</small>
|6 בדצמבר 1953
|29 בינואר 1958
|
* פעולות התגמול
* מלחמת סיני
|-
!5
|95x95 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
חיים לסקוב

<small>(1919–1982)</small>
|29 בינואר 1958
|1 בינואר 1961
|
|-
!6
|103x103 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
צבי צור

<small>(1923–2004)</small>
|1 בינואר 1961
|1 בינואר 1964
|
|-
!7
|97x97px
|<small>רב-אלוף</small>
יצחק רבין

<small>(1922–1995)</small>
|1 בינואר 1964
|1 בינואר 1968
| colspan="2" |לוי אשכול
|מלחמת ששת הימים
|-
!8
|102x102 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
חיים בר-לב

<small>(1924–1994)</small>
|1 בינואר 1968
|1 בינואר 1972
|לוי אשכול
| rowspan="3" |משה דיין
|מלחמת ההתשה
|-
!9
|89x89 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
דוד אלעזר

<small>(1925–1976)</small>
|1 בינואר 1972
|3 באפריל 1974
| rowspan="2" |גולדה מאיר
|מלחמת יום הכיפורים
|-
!10
<small>רב-אלוף</small>
מרדכי גור

<small>(1930–1995)</small>
|16 באפריל 1974
|16 באפריל 1978
|
* מבצע יונתן
* מבצע ליטני
|-
!11
|91x91 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
רפאל איתן

<small>(1929–2004)</small>
|16 באפריל 1978
|19 באפריל 1983
| rowspan="2" |מנחם בגין
|עזר ויצמן
|
* הנסיגה מסיני
* מלחמת לבנון הראשונה
* מבצע אופרה
|-
!12
|92x92 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
משה לוי

<small>(1936–2008)</small>
|19 באפריל 1983
|19 באפריל 1987
|משה ארנס
|
* מבצע רגל עץ
* פרשת קו 300
* המערכה ברצועת הביטחון
|-
!13
|91x91 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
דן שומרון

<small>(1937–2008)</small>
|19 באפריל 1987
|1 באפריל 1991
| rowspan="2" |יצחק שמיר
|יצחק רבין
|
* המערכה ברצועת הביטחון
* מלחמת המפרץ
* האינתיפאדה הראשונה
|-
!14
|91x91 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
אהוד ברק

<small>(1942–)</small>
|1 באפריל 1991
|1 בינואר 1995
|משה ארנס
|
* המערכה ברצועת הביטחון
* מבצע דין וחשבון
|-
!15
|101x101 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
אמנון ליפקין-שחק

<small>(1944–2012)</small>
|1 בינואר 1995
|9 ביולי 1998
| colspan="2" |יצחק רבין
|
*המערכה ברצועת הביטחון
*מבצע ענבי זעם
* אסון המסוקים
* אסון השייטת
|-
!16
|91x91 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
שאול מופז

<small>(1948–)</small>
|9 ביולי 1998
|9 ביולי 2002
|בנימין נתניהו
|יצחק מרדכי
|
* נסיגת צה"ל מדרום לבנון
* האינתיפאדה השנייה
* מבצע חומת מגן
|-
!17
|95x95 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
משה יעלון

<small>(1950–)</small>
|9 ביולי 2002
|1 ביוני 2005
| rowspan="2" |אריאל שרון
|בנימין בן אליעזר
|האינתיפאדה השנייה
|-
!18
|107x107 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
דני חלוץ

<small>(1948–)</small>
|1 ביוני 2005
|14 בפברואר 2007
|שאול מופז
|
* ההתנתקות
* מבצע גשמי קיץ
* מלחמת לבנון השנייה
|-
!19
|101x101 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
גבי אשכנזי

<small>(1954–)</small>
|14 בפברואר 2007
|14 בפברואר 2011
|אהוד אולמרט
|עמיר פרץ
|
* תקיפת הכור הגרעיני בסוריה
* מבצע חורף חם
* מבצע עופרת יצוקה
|-
!20
|105x105 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
בני גנץ

<small>(1959–)</small>
|14 בפברואר 2011
|16 בפברואר 2015
| rowspan="3" |בנימין נתניהו
|אהוד ברק
|
* מבצע עמוד ענן
* מבצע צוק איתן
|-
!21
|70 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
גדי איזנקוט

<small>(1960–)</small>
|16 בפברואר 2015
|15 בינואר 2019
|משה יעלון
|
* גל הטרור הפלסטיני (2015–2016)
* מבצע בית הקלפים
* העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה
* מבצע מגן צפוני
|-
!22
|70 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
אביב כוכבי

<small>(1964–)</small>
|15 בינואר 2019
|16 בינואר 2023
|אביגדור ליברמן
|
* העימותים בגבול ישראל–רצועת עזה
* מגפת הקורונה בישראל
* מבצע שומר החומות
* מבצע עלות השחר
* גל הטרור בישראל (אביב 2022)
* מבצע שובר גלים
|-
!23
|70 פיקסלים
|<small>רב-אלוף</small>
הרצי הלוי

<small>(1967–)</small>
|16 בינואר 2023
|מכהן
|יאיר לפיד
|בני גנץ
|
* גל הטרור בישראל (2023)
* מבצע מגן וחץ
* מלחמת חרבות ברזל
|}

== רמטכ"לים בפוליטיקה ==

נכון למאי 2024 הצטרפו לפוליטיקה 14 רמטכ"לים לשעבר, יותר ממחצית מכלל הרמטכ"לים שכיהנו בישראל. הבולטות של בכירי מערכת הביטחון בפוליטיקה בישראל היא תופעה יוצאת דופן, ובמיוחד בקרב מדינות דמוקרטיות.
* משה דיין, הרמטכ"ל הרביעי, בשנת 1959. דיין נבחר לכנסת הרביעית כחבר הכנסת מטעם מפלגת מפא"י ומונה לשר החקלאות.
* צבי צור נבחר לכנסת השישית מטעם רפ"י אולם פרש אחרי מספר שבועות. אחר כך היה עוזרו של דיין במשרד הביטחון.
* חיים בר-לב מונה להיות שר המסחר והתעשייה זמן קצר לאחר פרישתו ב-1972, לאחר מכן מונה לשגריר ישראל ברוסיה.
* יצחק רבין שהיה שגריר בארצות הברית נבחר לכנסת השמינית ומונה להיות שר העבודה. זמן קצר לאחר מכן, עם התפטרות גולדה מאיר, נבחר לראשות הממשלה. אחר כך היה שר הביטחון ושוב ראש הממשלה.
* יגאל ידין נבחר לכנסת התשיעית בראשות מפלגת ד"ש שהקים, והתמנה לסגן ראש הממשלה מנחם בגין.
* מוטה גור הצטרף אף הוא למפלגת העבודה לקראת בחירות 1981, ובממשלת פרס הראשונה היה לשר הבריאות.
* רפאל איתן הצטרף למפלגת התחייה ולאחר מכן רץ עצמאית בראשות צומת, ב-1996 היה לסגן ראש הממשלה בממשלת נתניהו הראשונה.
* אהוד ברק כיהן כראש ממשלה ושר ביטחון.
* אמנון ליפקין-שחק כיהן כשר תחבורה.
* שאול מופז כיהן כשר ביטחון.
* משה יעלון כיהן אף הוא כשר ביטחון.
* בני גנץ הצטרף לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת למערכת הפוליטית. גנץ כיהן כשר ביטחון בשתי ממשלות וכשר ללא תיק בממשלת החירום וכחבר בקבינט המלחמה לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל.
* גבי אשכנזי הצטרף לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת לרשימת "כחול-לבן" וכיהן כיו"ר ועדת חוץ וביטחון וכשר החוץ.
* גדי איזנקוט הצטרף לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש לרשימה "המחנה הממלכתי" ושימש כחבר כנסת. לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל, הפך לשר ללא תיק בממשלת החירום וחבר בקבינט המלחמה.

{| class="wikitable"
|-
!הרמטכ"ל
!שנות פעילות בפוליטיקה
!תפקידים בולטים
!מפלגה / סיעה אליה השתייך
|-
|יגאל ידין
|1977–1981
|סגן ראש ממשלת ישראל
|ד"ש
|-
|משה דיין
|1959–1981
|שר החקלאות, שר הביטחון, שר החוץ
|מפא"י, רפ"י, המערך, העבודה, תנועה להתחדשות ממלכתית
|-
|צבי צור
|1965
|חבר הכנסת ה-6
|רפ"י
|-
|יצחק רבין
|1974–1995
|ראש ממשלת ישראל, שר הביטחון, שר העבודה
|המערך, מפלגת העבודה הישראלית
|-
|חיים בר-לב
|1972–1992
|שר התעשייה והמסחר, שר המשטרה, שר הפיתוח
|המערך
|-
|מוטה גור
|1981–1995
|שר הבריאות, שר בלי תיק, סגן שר הביטחון
|המערך, מפלגת העבודה הישראלית
|-
|רפאל איתן
|1984–1999
|סגן ראש ממשלת ישראל, שר החקלאות, השר לאיכות הסביבה
|התחיה, צומת, הליכוד-גשר-צומת
|-
|אהוד ברק
|1995–2001, 2007–2013, 2019
|ראש ממשלת ישראל, שר הביטחון, שר החוץ, שר הפנים, ראש האופוזיציה
|מפלגת העבודה הישראלית, ישראל אחת, עבודה-מימד, מפלגת העצמאות, ישראל דמוקרטית
|-
|אמנון ליפקין-שחק
|1999–2001
|שר התחבורה, שר התיירות
|מפלגת המרכז, ישראל אחת
|-
|שאול מופז
|2002–2015
|המשנה לראש הממשלה, סגן ראש הממשלה, שר הביטחון, שר התחבורה, ראש האופוזיציה
|הליכוד, קדימה
|-
|משה יעלון
|2009–2016, 2019–2021
|המשנה לראש הממשלה, שר הביטחון, השר לנושאים אסטרטגיים
|הליכוד, הליכוד ביתנו, תל"ם, כחול לבן, יש עתיד – תל"ם
|-
|גבי אשכנזי
|2019–2021
|שר החוץ
|חוסן לישראל, כחול לבן
|-
|בני גנץ
|2019–
|יושב ראש הכנסת, ראש הממשלה החלופי, שר הביטחון
|חוסן לישראל, כחול לבן, המחנה הממלכתי
|-
|גדי איזנקוט
|2022–
|שר בלי תיק
|חוסן לישראל, המחנה הממלכתי
|}

== ראו גם ==
* סגן ראש המטה הכללי
* קציני צה"ל בפוליטיקה

==לקריאה נוספת==
* מאיר פינקל, הרמטכ"ל: מחקר השוואתי של שישה היבטים בתפקודו של מפקד הצבא, הוצאת מודן והוצאת משרד הביטחון, 2018
* גיא אביעד, הרמטכ"לים: ראשי המטה הכללי של צה"ל בשנים 1948–1963, הוצאת מודן, צה"ל/המחלקה להיסטוריה, משרד הביטחון, 2020
* שי חורב, בחירת ראש המטה הכללי של צה"ל, חיפה: דוכיפת, 2019
* שני אלמוג, [https://www.civil-military-studies.org.il/כתב-עת-אקדמי-שלישי/השתקפויות-של-החברה-בישראל-בפקודות-המנ/ השתקפויות של החברה בישראל בפקודות המנהיג הצבאי]: ניתוח מקרה הרמטכ"ל, מערכות, מרץ 2022

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* שני אלמוג, [http://www.civil-military-studies.org.il/כתב-עת-אקדמי-שלישי/השתקפויות-של-החברה-בישראל-בפקודות-המנ/ השתקפויות של החברה בישראל בפקודות המנהיג הצבאי: ניתוח מקרה הרמטכ"ל], באתר אגודת חוקרי צבא-חברה בישראל, 20 במרץ 2022
* הרמטכ"לים, סדרת טלוויזיה | [https://youtu.be/nLM2dbmqVO0 פרק 1] | [https://youtu.be/6yWw7HAL3i8 פרק 2] | [https://youtu.be/loR7DcNZ19E פרק 3] | [https://youtu.be/fPtlxcoCIkE פרק 4] | [https://youtu.be/FRsJDE9ZPRo פרק 5] | רשות השידור, 2017

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:המטה הכללי של צה"ל