אוניברסיטת חיפה

[[סמלילה הראשון של האוניברסיטה עוצב על ידי דינה מרחב ב-1966 והיה בשימוש עד ראשית 2018, עת הוחל השימוש בסמליל הצבעוני יותר]]
הסמליל בשנים 2018–2024
מבט על מגדל האוניברסיטה מ[[פארק נשר]]
טקס הנחת אבן הפינה לאוניברסיטת חיפה, 21 באוקטובר 1965
בניין רבין
האגף החדש בספריית אוניברסיטת חיפה - נפתח במרץ 2011
אוניברסיטת חיפה במבט מהכרמל
אוניברסיטת חיפה היא אוניברסיטת מחקר ציבורית השוכנת בחיפה. הקמפוס העיקרי שלה הוא קמפוס הר הכרמל השוכן על הר טללים (מפסגות הר הכרמל), ואליו נוספים הקמפוס הטכנולוגי בלב רובע החדשנות של חיפה, וארבע תחנות מחקר ימיות. האוניברסיטה הוקמה כמכון אוניברסיטאי בשנת 1963, ובשנת 1972 הוכרזה כאוניברסיטה עצמאית, והייתה למוסד האקדמי השישי שהוקם בישראל, ולאוניברסיטה הרביעית. באוניברסיטה לומדים כ-17,000 סטודנטים לכל התארים, ובה שש פקולטות, עשרה בתי ספר, 59 חוגים, 57 מכוני מחקר ותוכניות נוספות. באוניברסיטה שוכנת הספרייה האוניברסיטאית הגדולה בישראל.

==תולדות האוניברסיטה==
===המכון האוניברסיטאי של חיפה===
"המכון האוניברסיטאי של חיפה" הוקם בשנת 1963 תחת חסותה האקדמית של האוניברסיטה העברית בירושלים, ביוזמת ראש עיריית חיפה אבא חושי ומנהל מחלקת החינוך העירונית, משה רינות ובאחריותה התקציבית של העירייה. ההסכם על הקמת המכון קבע כי המכון יעניק לבוגריו בפקולטה למדעי הרוח ובפקולטה למדעי החברה תואר בוגר אוניברסיטה של האוניברסיטה העברית. מקום משכנו של המכון היה בבית ארדשטיין ברחוב י. ל. פרץ שבהדר הכרמל. "המכון האוניברסיטאי של חיפה" זכה להצלחה כבר בשנותיו הראשונות ותלמידים רבים מצפון הארץ ביקשו ללמוד בו. תוך שנים ספורות נעשה הבית צפוף מלהכיל את כל הסטודנטים, ובעקבות זאת הועבר המכון האוניברסיטאי לכרמל, למבנה שבו שוכן בשנות האלפיים בית הספר "עירוני ה". באוקטובר 1965 נכתבה מגילת אבן הפינה לקמפוס במקומו הנוכחי, שנבנה על אדמות הח'רייבה שנרכשו על פסגת הכרמל, והיה מיועד להיות שטח ירוק. המנכ"ל והנשיא הראשון של האוניברסיטה היה אליעזר רפאלי.

בשנת תשכ"ה (1964) למדו במכון 472 סטודנטים, ותוך שש שנים הוכפל מספרם פי שישה - בשנת תש"ל (1970) מנה המכון 2,794 סטודנטים. המחזור הראשון של האוניברסיטה סיים בשנת התשכ"ז (1967) וכלל 61 בוגרים. בשנת תשל"א (1971) הונהגו לראשונה תוכניות לימוד לתואר מוסמך אוניברסיטה בשלושה חוגים. הטקס האחרון של הענקת התעודות מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים, שנערך בשנה זאת, ציין את תום תקופת החסות שבמהלכה סיימו 1,826 סטודנטים לימודים לתואר ראשון ו-457 סטודנטים קיבלו תעודת הכשרה בהוראה. שנה לאחר מכן, תשל"ב (1972), זכתה אוניברסיטת חיפה להכרה אקדמית מטעם המועצה להשכלה גבוהה.

===עצמאות אקדמית===
בשנת תשל"ב (1972), קיבלה אוניברסיטת חיפה הכרה אקדמית וזכתה לעצמאות אקדמית מלאה. באותה השנה, עמד מספר חברי הסגל האקדמי על 265 משרות. עם הקמת האוניברסיטה, אושרו הפקולטה למדעי הרוח, הפקולטה למדעי החברה, בית הספר לחינוך ובית הספר לעבודה סוציאלית. כמו כן, אושרו החוגים הנוספים הבאים: מקרא, ספרות עברית ולשון עברית, היסטוריה של עם-ישראל, היסטוריה כללית, שפה וספרות אנגלית, שפה וספרות ערבית, היסטוריה של ארצות האסלאם, פילוסופיה, שפה וספרות צרפתית, אמנות, חינוך, פסיכולוגיה, גאוגרפיה, סוציולוגיה, מדע המדינה, כלכלה וסטטיסטיקה. ב-14 מהחוגים הונהגו גם תוכניות לימודים לתואר מוסמך. בשנת תש"מ (1980) הונהגה התוכנית הראשונה ללימודים לקראת תואר דוקטור בחוג לפסיכולוגיה. בשנת 1984 נחנך מוזיאון ראובן ועדית מוזיאון הכט.

===התפתחות האוניברסיטה===
באוניברסיטת חיפה לומדים כ-17 אלף סטודנטים בשש פקולטות וחוקרים בה למעלה מ-600 חברי וחברות סגל אקדמי בכיר. בשנת 2000 הוקמה הפקולטה למדעי הטבע. בשנת 2007 הקימה האוניברסיטה את בית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני, שהוא בית הספר היחיד באקדמיה הישראלית שמוקדש כולו לחקר הים, ופועלים בו החוגים לביולוגיה ימית, מדעים גיאו-ימיים, ציווילזציות ימיות, טכנולוגיות ימיות ולימודים בביטחון לאומי ואסטרטגיה ימית. בשנת 2012, זכתה אוניברסיטת חיפה במכרז של המל"ג להובלת המרכז הישראלי לחקר הים התיכון, קונסורציום בו שותפים הטכניון, מכון ויצמן, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן-גוריון, אוניברסיטת בר-אילן, המרכז האקדמי רופין, המכון לחקר ימים ואגמים והמכון הגאולוגי. בשנת 2014 הקימה האוניברסיטה את מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון. בשנת 2013 נבחרה האוניברסיטה על ידי המל"ג להוביל את מרכז המצוינות לחקר החינוך בחברת המידע החדשה. בנוסף לחוקרי אוניברסיטת חיפה, במרכז חברים חוקרים מהטכניון, אוניברסיטת בן-גוריון והמרכז הבינתחומי הרצליה.

החל מראשית שנות ה-90 מעניקה האוניברסיטה תוארי מוסמך אוניברסיטה (MA) לחניכי המכללה לביטחון לאומי של צה"ל. החל משנת 2005 צוערי קורס הקצינים של חיל הים לומדים באוניברסיטת לתואר ראשון ובין השנים 2007 עד 2019 העניקה האוניברסיטה תואר ראשון לחניכי תוכנית חבצלות. בשנת 2008 החלה האוניברסיטה במסלול ייחודי לתואר ראשון לצוערי קורס הקצינים של משטרת ישראל. בשנת 2017 הוענק לאוניברסיטה אות מגן המילואים של הרמטכ"ל, שמוענק למוסדות על העידוד והתמיכה שמעניקה האוניברסיטה לסטודנטים וחברי סגל שמשרתים במילואים.

בשנת 2009 חנכה האוניברסיטה מבנה נוסף ב"קמפוס הנמל" שבעיר התחתית בחיפה, במבנה ההיסטורי של מס ההכנסה. בזכות קרבתו לתחנת הרכבת, הפך קמפוס הנמל ליעד אטרקטיבי לסטודנטים מכל רחבי הארץ.

בשנת 2015 חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם עם אוניברסיטת (EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY (ECNU, האוניברסיטה הגדולה במחוז שאנגחאי, על הקמה של מרכז מחקר משותף לשתי האוניברסיטאות ובשנת 2016 הוקם בקמפוס בשאנגחאי הבניין של המרכז המשותף – הראשון מסוגו בין מוסד אקדמי ישראלי וסיני. בשנת 2017 הודק הקשר בין האוניברסיטה ומערכת ההשכלה הגבוהה בסין, בעקבות הסכם לשיתוף פעולה שנחתם עם האקדמיה הסינית למדעים.

בתחילת שנת הלימודים האקדמית תשפ"ג, נפתח קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי והחלה לפעול בו לראשונה הפעילות האקדמית המלאה של החוגים למדעי המחשב ומערכות מידע.

===מוקדים===
בשנת 2022 הכריזה האוניברסיטה על מחויבות למאבק הגלובלי לקידום קיימות חברתית וסביבתית ולעמידה במדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG) באמצעות מחקר, עשייה ציבורית וחברתית והוראה. בחודש מרץ באותה שנה, אימצה האוניברסיטה חזון חדש שהגדיר מחויבות חברתית וסביבתית כיעד, והקימה מוקדים רב תחומיים אחדים: מוקד אקלים וקיימות סביבתית, המאגד את תחומי משבר האקלים, הסביבה והקיימות הסביבתית; מוקד חיפה לפוליטיקה של אי שוויון, העוסק באי־השוויון החברתי-כלכלי, בבחינת השפעותיה של המדיניות החברתית-כלכלית על התרחבותו, ועל אפשרויות צמצומו; המוקד למוח והתנהגות, התומך במחקר בסיסי וביישומים קליניים שעשויים להוביל לטיפולים חדשים למחלות נוירולוגיות, קוגניטיביות ופסיכיאטריות, ולהביא לשיפור קוגניטיבי ורווחה רגשית וחברתית; וקיימא, מרכז הכשרה ליזמות אימפקט. במדד הקיימות לאותה שנה של המגזין "Times Higher Education", דורגה אוניברסיטת חיפה בין המקומות 201–300 - הדירוג הגבוה ביותר לשנה זו של אוניברסיטה ישראלית.

האוניברסיטה הקימה אתר ייעודי המרכז את כלל הפעילויות המחקריות, האקדמיות והמנהלתיות שלה הקשורות ל-17 מדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG). באתר ניתן למצוא דוחות שנתיים, פעילות מחקרית וחברתית ועוד.

החל משנת הלימודים תשפ"ג פתחה האוניברסיטה אשכול קיימות וסביבה, במסגרת אשכולות העשרה הפתוחים לסטודנטים. במסגרת האשכול מועברים קורסים כגון אדם, חברה וסביבה; אקטיביזם סביבתי; עוני וקיימות בראיה בינתחומית ועוד.

בשנת 2023 הוקם "בית הספר למדעי הסביבה", שאיחד את החוגים לגאוגרפיה ולימודי הסביבה והחוג לניהול משאבי טבע וסביבה.

===סמל האוניברסיטה===
סמל האוניברסיטה עוצב בשנת 1966 על ידי דינה מרחב, כנהוג בקרב האוניברסיטאות בישראל הכיל את האותיות הראשונות של שם המוסד. עיצובן של האותיות מסמל את פסגות הכרמל ובסמל שלוש שפות המסמלות את החברה הישראלית הרב תרבותית שמתבטאת בנוף הקמפוס

בשנת 2024, אחרי תהליך מיתוג מחדש, הושק לוגו מחודש לאוניברסיטה.

תחנת הרכבלית באוניברסיטת חיפה

===רכבלית===

באפריל 2022 נפתחה בחלק המערבי של הקמפוס תחנה F של הרכבלית, תחנת אוניברסיטת חיפה. הרכבלית מקשרת בין מרכזית המפרץ בתחנה התחתונה לאוניבסיטת חיפה, ועוברת דרך שתי תחנות בטכניון. מהתחנה ניתן להגיע לאתרים בתוך הקמפוס ומחוצה לו. התחנה מחוברת באמצעות גשר הולכי רגל מעל שדרות אבא חושי וניתן להגיע עליו לנקודת תצפית לצפייה על הים.

==קמפוסים ותחנות מחקר==
בעבר פרשה האוניברסיטה את חסותה על מכללת עמק יזרעאל, מכללת תל חי ועל קורסים במכללת הגליל המערבי. חסות אקדמית זו הופסקה עם הפיכתן של שתי המכללות הראשונות לעצמאיות והמעבר של מכללת הגליל המערבי להיות תחת חסות אקדמית מלאה של אוניברסיטת בר-אילן.

===קמפוס הר הכרמל===
בקמפוס הר הכרמל שוכנות הפקולטות למדעי הרוח, למדעי החברה, מדעי הטבע, מדעי הרווחה והבריאות, חינוך ומשפטים, המכינה, בית הספר הבינלאומי ומוזיאון הכט והוא מקום מושבה של הנהלת האוניברסיטה. עוד בימיו של המכון האוניברסיטאי, החלה בניית הקמפוס האוניברסיטאי על רכס הכרמל. בראשית ימיה של האוניברסיטה, נמסר תכנון הקמפוס לאדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר ששהה באותה עת בישראל. נימאייר הכין את הסקיצה הראשונית למבני האוניברסיטה, אך בשל סיבות שונות לא הגיע לשלב התכנון המפורט. את מלאכת התכנון קיבל לידיו האדריכל הישראלי שלמה גלעד שנסוג מתוכניתו של נימאייר והותיר ממנה חלקים בודדים, כדוגמת הבניין הראשי, המכיל תחת קורת גג אחת את רוב הפעילויות האוניברסיטאיות ויועד להכיל 10,000 סטודנטים וכן את מגדל אשכול, המזוהה עם האוניברסיטה, שהיה לבניין הגבוה בחיפה עד לשנת 2002.

מיקומה של האוניברסיטה על רכס הכרמל והתוכנית להקמת המגדל על פי הסקיצה של נימאייר, הביאו לביקורת עזה מצד רשות שמורות הטבע אשר ניסתה לגייס את דעת הקהל ואת הכנסת למאבק נגד התוכנית.

ראשית הבנייה הייתה בשנת 1966 עם התחלת בנייתו של הבניין הרב-תכליתי הממוקם במרחק של שישה קילומטרים ממרכז העיר. בנייה זו נסתיימה כעבור שנתיים בשנת 1968, והחלה בניית בניין המדרגה, שאף נמשכה כשנתיים. הבניין הרב-תכליתי הכיל כיתות לימוד, אולמות, מעבדות, ספרייה עם 110,000 כותרים, ומתחם הסעדה.

בשנת 1969 החלה בניית הבניין הראשי שנסתיימה בשנת 1973, ובשנה זו החלה גם בניית מעונות הסטודנטים, שבנייתם נסתיימה כשנה לאחר מכן. ב-1974 החלה בנייתו של מגדל אשכול שנסתיימה בשנת 1978 והפכה את המגדל, המתנשא לגובה 90 מטרים לסימן ההיכר של האוניברסיטה בכלל ושל רכס הכרמל בפרט.

===קמפוס העיר ע"ש לורי לוקי===
כאמור, כחלק מחזון האוניברסיטה להפוך לחלק אינטגרלי מהמרחב העירוני, ובמטרה להנגיש את רובע ההי-טק והסטארט-אפים בעיר לסגל ולסטודנטים, הושק ב-23.10.2022, קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי, המאכלס את הפעילות של האוניברסיטה בתחום מדעי הנתונים. הקמפוס בנוי במתכונת של קמפוס עירוני, המשתלב במרקם העירוני של רובע החדשנות הפועל בנמל חיפה והוא מורכב משלושה קומפלקסים, הנמצאים במרחק של כמה מאות מטרים זה מזה.
* בניין דילן ברחוב הנמל 16, המהווה את מתחם הכיתות והלימודים המרכזי של הסטודנטים.
* המתחם הטכנולוגי ע"ש פול (שמואל) והרטה עמיר: קומפלקס הבניינים ברחוב הנמל 63–67, בו שכן בניין מס ההכנסה ההיסטורי, המאכלס את מזכירויות החוגים, חדרי חברי וחברות הסגל, מעבדות ועוד.
* בניין ברחוב פלמר 4, שנמצא בשיפוץ וצפוי לאכלס מעבדות ומרחבי לימוד נוספים.

===חיא"ל (חקר ימים ואגמים לישראל)===
בשנת 2015 הקימה האוניברסיטה, במסגרת מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון, מעבדות לחקר המים העמוקים במבנה של המכון לחקר ימים ואגמים לישראל (חיא"ל). במסגרת ההסכם הוחלט על שיתוף פעולה ראשון מסוגו שבו מעבדות של אוניברסיטת מחקר מוקמות בתוך מבנה של מכון לאומי, כך שחוקרי שני המוסדות יוכלו לשתף פעולה ביניהם. במסגרת שיתוף הפעולה, חוקרי האוניברסיטה נעזרים ב"בת גלים", ספינת המחקר של המכון.

===תחנת מוריס קאהן לחקר הים===
תחנת המחקר פועלת בכפוף לבית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני ממוקם בקיבוץ שדות ים, בסמיכות למרכז מגלים והמשרדים הראשיים של עמותת אקואושן. התחנה תומכת בפעילותם של חיא"ל, בית הספר למדעי הים ורשות העתיקות ובשיתוף פעולה ביניהם בחקר חוף הים התיכון. התחנה אחראית לפעילויות הצלילה של בית הספר ומצוידת בציוד חדיש ועדכני, התחנה מנוהלת בהתאם לסטנדרטים בין לאומיים לצלילה מדעית של ה-AAUS.

===קמפוס ECNU בשנגחאי===
בשנת 2018 חנכה אוניברסיטת חיפה קמפוס משותף בשנגחאי עם אוניברסיטת EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY) ECNU). הקמפוס, שמשתרע של שטח של 4500 מ"ר, הוקם כחלק מ-Zizhu International Education Park שבעיר הסינית, ומתמקד בלימודים בינתחומיים חדשניים בביו-רפואה, מדעי המח, מדעי הסביבה ועוד.

זהו צעד נוסף בהסכם שנחתם בין שתי האוניברסיטאות בשנת 2015 המאפשר לחוקרים מחיפה ומסין להתמודד יחדיו על מענקי מחקר של ממשלת סין, שמשקיעה, על פי ההערכות, למעלה מ-40 מיליארד דולר בשנה במחקרים מדעיים. ההסכם כלל גם חילופי סטודנטים ומרצים בין האוניברסיטאות.

==יחידות אקדמיות==
משה גרוס משנת 1965]]

===פקולטות===
====הפקולטה למדעי הרוח====
הפקולטה הוקמה בשנת 1972, עם הקמת האוניברסיטה ובה 10 חוגי לימוד. נכון לשנת 2017, יש בפקולטה 30 חוגים ושני בתי ספר. הפקולטה למדעי הרוח מפעילה את תוכנית "דרך הרוח" – תוכנית שבה כלל תלמידי האוניברסיטה מכלל הפקולטות לומדים קורסים בסיסיים במדעי הרוח, במטרה להרחיב את הדעת ולפתוח אשנב להשכלה רחבה יותר ולנושאים שהם מחוץ לתחום ההתמחות הרגיל של התלמיד.

====הפקולטה לחינוך====
הפקולטה לחינוך הוקמה כבית ספר לחינוך, עם הקמת האוניברסיטה, עוד כמכון האוניברסיטאי תחת האוניברסיטה העברית, בשנת 1963.

בית הספר לחינוך הפך לפקולטה בשנת 1995 כביטוי למעמד המרכזי שמייחסת אוניברסיטת חיפה לתחום החינוך. זוהי הפקולטה לחינוך הגדולה בישראל ולה שישה חוגים: החוג לחינוך מיוחד, החוג לייעוץ והתפתחות האדם, החוג ללמידה, הוראה והדרכה, החוג למנהיגות ומדיניות בחינוך, החוג ללקויות למידה והחוג לחינוך מתמטי. על פי דירוג שנחאי לשנת 2023, הפקולטה לחינוך מדורגת ראשונה בארץ בין כל בתי הספר לחינוך ובמקומות 51–75 בעולם

====הפקולטה למשפטים====
הפקולטה הוקמה בשנת 1990 על ידי פרופ' יצחק זמיר, דיקן הפקולטה הראשון, לשעבר היועץ המשפטי לממשלה ולימים שופט בית המשפט העליון. בשנת 1996 התקיים טקס הבוגרים הראשון של הפקולטה. בפקולטה 3 מרכזי מחקר: המרכז לבריאות, משפט ואתיקה (1995), המרכז למשפט וטכנולוגיה (1998) והמרכז לפשיעה, משפט וחברה (1998) ומגוון קליניקות משפטיות החל משנת 2002. הפקולטה מפרסמת 3 כתבי עת, "משפט וממשל" (1992), "הארת דין" (2004) ו"דין ודברים" (2005). הפקולטה דורגה בין 100 בתי הספר למשפטים הטובים בעולם בדירוג של מדד SSRN בשנת 2008. בשנת 2007 ובשנת 2008 דורגה פקולטה זו בין 10 המובילות בעולם מחוץ לארצות הברית (על פי מדד SSRN).

====הפקולטה למדעי החברה ע"ש שמואל והרטה עמיר====
הפקולטה הוקמה בשנת 1972 עם הקמת האוניברסיטה ופעלו בה שבעה חוגים. נכון לשנת 2017, פועלים בפקולטה 14 חוגים ושני בתי ספר. החל משנת 2016, בעקבות תרומתם הנדיבה של שמואל והרטה עמיר, נקראת הפקולטה על שמם.

====הפקולטה למדעי הטבע====
הפקולטה למדעי הטבע הוקמה בשנת 2000 ויש בה 11 חוגים ולמעלה מ-40 מעבדות מחקר שונות. הפקולטה מתמקדת בשלושה תחומים: מדעי החיים, מדעים מדויקים ומדעים גיאו ימיים.

====הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות====
הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות אושרה להקמה על ידי מוסדות האוניברסיטה והמועצה להשכלה גבוהה בשנת הלימודים תשנ"ו (1996-1995) ונקראה בהקמתה הפקולטה ללימודי רווחה ובריאות. בפקולטה שלושה בתי ספר ושבעה חוגים. בית הספר לבריאות הציבור, בית הספר לעבודה סוציאלית, בית הספר לטיפול באמצעות אומנויות, החוג לשירותי אנוש, החוג ללימודי זקנה, החוג לריפוי בעיסוק, החוג להפרעות בתקשורת והחוג לבריאות נפש קהילתית. במסגרת הפקולטה פועלים גם המרכז הקליני הבין-תחומי, שמשלב בין מחקר אקדמי ופעילות טיפולית בקהילה, והיחידה ללימודי המשך, המפעילה תוכניות להרחבת הידע והמיומנות של אנשי מקצוע בתחומי רווחה, בריאות ומשפחה.

===בית הספר למדעי הים===
בית הספר למדעי הים ע"ש ליאון צ'רני באוניברסיטת חיפה הוקם בשנת 2008 במטרה להכשיר את הדור הבא של חוקרי הים בדיסציפלינות השונות. בית הספר הוא בית ספר לתארים מתקדמים (מוסמך, דוקטורט ופוסט-דוקטורט) לחקר ולימוד הסביבה הימית. בשנת תשפ"ג מנה הסגל האקדמי והמנהלי כ-65 איש וכ-200 סטודנטים ישראלים וזרים לתארים מוסמך, דוקטורט ופוסט-דוקטורנט. בבית הספר פועלים שלושה חוגי לימוד: החוג למדעים גאו-ימיים ע"ש שטראוס, החוג לביולוגיה ימית והחוג לטכנולוגיות ימיות ע"ש האטר, וכן תוכנית מוסמך לביטחון לאומי ואסטרטגיה ימית.

===בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום===
ביוני 2022 נחנך בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום (שהוקם הודות לתרומה של יו"ר חבר הנאמנים של האוניברסיטה בראד בלום). בהתאם לחזון האוניברסיטה, הכשרת תלמידי המחקר בבית הספר כוללת לא רק התמקדות אישית בתחום מחקר ספציפי, אלא גם פעילות אקדמית משותפת לכלל תלמידי המחקר של האוניברסיטה, קורסים משותפים בסוגיות גלובליות כמו הגירה או רווחה סביבתית ועוד פעילויות שיקנו ידע רחב על הסוגיות שעמן מתמודדת האנושות במאה ה-21, בנוסף לידע הספציפי של תחום המחקר.

===בית הספר הבינלאומי===
בית הספר הבינ"ל מטפל בכ-1000 סטודנטים מכל רחבי העולם אשר מגיעים ללמוד במגוון תוכניות באנגלית באוניברסיטת חיפה. בנוסף, בית הספר הבינלאומי אמון על כלל ההסכמים הבינלאומיים ועל מערך של חילופי הסטודנטים במסגרתו סטודנטים ישראלים נוסעים, במהלך לימודיהם, למדינות אחרות, ללימודים של סמסטר אחד. בית הספר מציע 16 תוכניות מוסמך הנלמדות באנגלית, תוכניות אלה פתוחות גם לסטודנטים ישראלים בשכר לימוד ישראלי. בנוסף, בית הספר מציע מגוון של תוכניות קצרות טווח לסטודנטים בין לאומיים לתואר ראשון (Study Abroad). כלל התוכניות של בית הספר הבינלאומי פתוחות לסטודנטים ישראלים המבקשים ללמוד באנגלית בסביבה בינלאומית.

===המכינה האוניברסיטאית===
המכינה האוניברסיטאית הוקמה בסוף שנות ה-60 ומאז ועד היום עומד מספר בוגריה על רבבות של בוגרים, רובם המשיכו בהצלחה בלימודיהם האקדמיים. למכינה מגוון תוכניות לימוד וביניהן גם תוכניות ייעודיות לקבוצות אוכלוסייה שונות כמו "מכינת ערב" עבור סטודנטים העובדים במהלך היום, "מכינת 30+" לסטודנטים מבוגרים מהרגיל, "מכינה לתלמידים לקויי למידה" ועוד. תלמידי המכינה זוכים למעמד של סטודנטים בקמפוס, חברים באגודת הסטודנטים וזכאים למגוון הטבות. המכינה מלווה את הסטודנטים באמצעות שמירה על כיתות קטנות ויחס אישי, חונכות אישית, קואצ'ינג, מתן הנחות במגוון קורסים, הכשרות והעשרות כמו למשל קורסי פסיכומטרי ושפות ואף במסלולים מסוימים מציעה לתלמידיה מלגות.

===רשות המחקר – מכונים ומרכזים===
רשות המחקר אחראית על קידום, עידוד וטיפוח המחקר האקדמי, תוך דגש מיוחד על הרחבת המחקר הממומן על–ידי קרנות מחקר וגופים ציבוריים. תחת רשות המחקר פועלים 70 מרכזי ומכוני המחקר של האוניברסיטה. ביניהם, מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה, המכון לארכאולוגיה ע"ש זינמן, המרכז הבינלאומי לבריאות, משפט ואתיקה, המרכז לחקר הביטחון הלאומי, המרכז למשפט וטכנולוגיה, מכון בוצריוס לחקר החברה וההיסטוריה הגרמנית בת זמננו, המרכז לחקר ולימוד הזיקנה והמרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית.

==תוכניות מיוחדות==
===תואר ראשון בשנתיים===
המסלול החדש והראשון מסוגו בישראל יתקיים באוניברסיטת חיפה החל משנת הלימודים ה'תשע"ח. תואר ראשון בשנתיים הוא תואר ראשון מלא, תקני, זהה בדרישות, בחתכי הקבלה, בחומר הנלמד, בקורסים ובכל דבר המאפיין תואר אקדמי שלימודיו אורכים שלוש שנים, מלבד שינוי אחד מהותי: הוא נלמד בשנתיים. בדומה לתארים הראשונים שנלמדים במשך שלוש שנים, גם במסלול לתואר ראשון בשנתיים לומדים הסטודנטים במשך 6 סמסטרים, אלא שבמסלול הזה הלימודים הם ברצף, כולל שני סמסטרי קיץ. המסלול החדש מוצע במגוון חוגים במדעי הרוח ומדעי החברה, כפעולה נוספת לחיזוק תחומים אלה ולשיפור האטרקטיביות שלהם לסטודנטים. מטרתו של המסלול המיוחד לאפשר לסטודנטים מצטיינים ושאפתניים לסיים את התואר במשך שנתיים בלבד, וכך לצאת לשוק העבודה או למחקר בתארים מתקדמים, שנה מוקדם יותר. באוגוסט 2016 פרסמה התאחדות הסטודנטים הארצית דו"ח של וועדת מומחים מטעמה שציינה כי תואר ראשון בשנתיים הוא צורך מרכזי של הסטודנטים.

===מדעי הרוח הדיגיטליים===
מדעי הרוח הדיגיטליים היא תוכנית ראשונה מסוגה בישראל שנפתחה בשנת הלימודים ה'תשע"ח. התוכנית, שמעניקה תוארי B.Sc (בוגר במדעים), משלבת את תחומי הידע של מדעי הרוח והחוג למערכות מידע ממוחשבות ומטרתה להכשיר בוגרים שיודעים לשלב את יכולות התכנות וניהול המידע החדשניים ביותר עם תחומי הרוח המסורתיים כדי לייצר ידע חדש – בתחום האקדמי, אבל לא פחות חשוב מכך, בעולם התעסוקה שנשלט בימינו יותר ויותר על ידי ה-Big Data.

המעבר של תחומי הרוח המסורתיים לשימוש בטכנולוגיות חדישות הוא מהלך שמתרחש באוניברסיטאות הגדולות והמובילות בעולם, ולצד תוכנית הלימודים החדשנית, חוקרי אוניברסיטת חיפה מובילים פרויקטים מחקריים פורצי דרך שמשלבים בין התחומים כמו שימוש בטכנולוגיות סריקה חדשניות לפיענוח של טקסטים קדומים, דוגמת המגילות הגנוזות או הגניזה הקהירית, שילוב בין צילום תלת מימד וחישה מרחוק וארכאולוגיה, בינה מלאכותית וקריאת טקסטים ספרותיים, מציאות רבודה דרך הטלפונים החכמים שישמשו "מדריכים" במוזיאונים ועוד.

===מב"ל===
לימודי ביטחון לאומי נועדו להקנות תואר שני לסגל הבכיר בצה"ל ובמערכות הביטחון השונות בתפקידי פיקוד וניהול בכירים, ולבכירי מערכות ציבוריות וממשלתיות במדינת ישראל. לימודי ביטחון לאומי מתמקדים בתחומי יסודות הביטחון הלאומי, הבנת הרקע המדיני והחברתי של בעיות ביטחון המדינה, לימודי ביטחון הפנים והחוץ: ביטחון לאומי, המזרח התיכון, מודיעין, החברה הישראלית, אכיפת חוק, פשיעה חוק וחברה, תכנון אסטרטגי, חברה וצבא בישראל, כלכלת ביטחון לאומי, תקשורת וביטחון, שחיתות פוליטית/ציבורית, אתיקה צבאית, עבריינות ופשיעה, משפט חוקתי ומינהלי וכדומה. התוכניות ללימודי ביטחון לאומי של מב"ל מיועדת לתלמידים אשר נשלחו ללימודיהם על ידי הגופים בהם הם משרתים, לא ניתן להתקבל לתוכניות אלו באופן עצמאי.

===שגרירים ברשת===

בשנת 2012 פתחה האוניברסיטה את התוכנית "שגרירים ברשת", תוכנית שמטרתה ללמד את הסטודנטים כיצד להשתמש במדיה החדשה כדי לספר את סיפורה האמיתי של מדינת ישראל, בדרך שהם רואים אותה. התוכנית החלה כתוכנית ללימודי תעודה, וכעבור שנתיים הפכה לתוכנית אקדמית תחת החוג ללימודים רב תחומיים. עם שדרוג התוכנית לתוכנית אקדמית, הסטודנטים עוסקים גם בחקר וניתוח סוגיות כמו מקורות האנטישמיות הישנה והחדשה, אסטרטגיות של הסברה, מיתוג, הרצאות מפי מומחים, סיורים במשרד החוץ ועוד. לתוכנית הישגים רבים: במהלך מבצע "עמוד ענן" הוקם חמ"ל הסברה שהציג את נקודת המבט הישראלית; ייזום משלחות הסברה לחו"ל; יצירת "ממים" שהפכו לויראליים ברשת, אירוח עיתונאים וכותבי בלוגים מכל העולם ועוד. התוכנית נערכת בשיתוף דיקנאט הסטודנטים, אגודת הסטודנטים, קרן אייסף והמרכז הרב תחומי ע"ש אליזבת וטוני קומפר לחקר אנטישמיות וגזענות.

===אתגר===
תוכנית אתגר הוקמה בשנת 2006 בשיתוף אוניברסיטת חיפה ועיריית חיפה. התוכנית מהווה מסלול אקדמי ייחודי לתואר ראשון במדעי המחשב ומיועדת לתלמידי תיכון מצטיינים בעלי מוטיבציה ונכונות לעמוד באתגרים אקדמיים. תלמידי התוכנית מתחילים את לימודיהם האקדמיים בכיתה י' וממלאים את חובותיהם האקדמיות במקביל ללימודיהם בתיכון. הם מסיימים את לימודיהם בכיתה י"ג וזכאים לתואר בוגר בחוג למדעי המחשב בגיל 19. קורסי התוכנית מועברים באוניברסיטת חיפה, בשניים עד שלושה ימי לימוד בשעות אחה"צ, על ידי חברי הסגל של החוג למדעי המחשב, בכיתות קטנות וייחודיות, תוך מתן דגש על קידום אישי ופיתוח החשיבה. בשנת 2016 זכה סטודנט בתוכנית, לירן מרקין, במדליית ארד באולימפיאדת מדעי המחשב ובשנת 2017 זכה יובל סלנט במדליית הכסף באולימפיאדת מדעי המחשב.

===אופקים – תוכנית המצטיינים===
תוכנית "אופקים" היא תוכנית המצטיינים של אוניברסיטת חיפה, תוכנית האוספת אליה מדי שנה עד 15 סטודנטים בעלי נתונים אישיים יוצאי דופן, מעניקה להם מלגת לימודים מלאה, ומאפשרת להם את החופש לעצב את לימודיהם כרצונם תוך ליווי אישי והקפדה על רמה אקדמית גבוהה במיוחד. מטרת התוכנית היא להכשיר סטודנטים מצטיינים במגוון כלי המחקר המקובלים באקדמיה, להכיר להם את הדיסציפלינות השונות, לטפח בהם כישורי כתיבה וניתוח גבוהים, ולעודד בקרבם מחשבה ביקורתית ומעמיקה. התוכנית שואפת להפוך את תלמידיה ובוגריה לחוקרים אינטרדיסציפלינריים מובילים באקדמיה, ולמנהיגי דעה ועשייה מרכזיים בחברה הישראלית.

התוכנית בנויה כחוג לימודים לכל דבר ועניין, והיא נלמדת במסגרת תואר ראשון דו-חוגי בצמוד לחוג נוסף לבחירת התלמיד (משפטים, פסיכולוגיה, ביולוגיה, היסטוריה, פילוסופיה וכו'). תלמידי התוכנית נדרשים להשלים 60 נקודות זכות במהלך שלוש שנות לימודיהם בחוג (זאת בנוסף לדרישות החוג השני). נקודות אלו מורכבות משמונה קורסים ייעודיים לבחירת התלמיד אשר נבנים במיוחד למען התוכנית ומתחלפים מדי שנה (16 נ"ז), קורס ללימוד שפה זרה לפי בחירה (2 נ"ז) וכן עבודת גמר בסיום הלימודים (6 נ"ז). את שאר נקודות הזכות הנדרשות לתואר מרכיבים התלמידים כראות עיניהם מכל הפקולטות, החוגים והדרגים באוניברסיטה, תוך שהם נהנים מקבלת עדיפות לכניסה לקורסים סגורים, קורסים של תואר שני וסדנאות.

==שיתופי פעולה בינלאומיים==
===טקסס A&M===
בשנת 2016 חתמה האוניברסיטה על הסכם לשיתוף פעולה עם אוניברסיטת טקסס A&M במסגרתו יוקם מערך של מצופי מחקר מול חופי ישראל. מצוף אחד, שכבר הוטל בשנת 2017, ממוקם במים הטריטוריאליים של ישראל ומגיע לעומק של כמה עשרות מטרים. המצוף השני, שיוטל בשנת 2018, יהיה במרחק של כמה עשרות קילומטר מהחוף ויגיע לעומק של כקילומטר וחצי. על המצופים יותקנו מערכות מתקדמות של חיישנים שיעבירו מידע און-ליין לתחנת המחקר שבאוניברסיטת חיפה על מדדים שונים כמו זרמי ים, זיהום, טמפרטורה ועוד. נתונים אלו יוכלו לסייע למדענים להתמודד, במקרה הצורך, עם מקרים של דליפות נפט או סכנות אקולוגיות אחרות. אוניברסיטת טקסס A&M הקימה מערך דומה של מצופים במפרץ מקסיקו, לאחר דליפת הנפט הענקית בשנת 2010.

===CASIA===
במרץ 2017, במסגרת מסעו של ראש הממשלה בנימין נתניהו לסין, אליו התלווה נשיא האוניברסיטה פרופ' רון רובין, חתם האחרון על הסכם עם המכון לאוטומציה באקדמיה הסינית למדעים (CASIA), והמיליארד הסיני ז'ונג צ'ינגחאו על הקמת מכון בינלאומי משותף ליישומי טכנולוגיית בינה מלאכותית. אוניברסיטת חיפה והאקדמיה הסינית למדעים יתמקדו במכון החדש בפיתוח טכנולוגיות יישום בינה מלאכותית חדשניות במגוון תחומים: זיהוי ומעקב אחר המבט האנושי לטובת שילובו בטלפון החכם ביישומים שונים; עיבודי תמונה וביג דאטה לטובת יישומים רפואיים; עיבודי תמונה מתוחכמים המעלים את רמת הרזולוציה בתמונות שצולמו במים עמוקים; זיהוי ביומטרי וטכנולוגיות בקרת תנועה, ועוד.

בניית המכון תיעשה על ידי קבוצת האנגזוו וואהאה (Hangzhou Wahaha Group) והבנייה אמורה להסתיים עד לשנת 2019. הפעילות המחקרית תתקיים בקמפוסים של חיפה ובייג'ינג במקביל, באמצעות חילופי חוקרים משני המוסדות. ועדה ייעודית שתוקם תבחר באילו פרויקטים ותחומי עניין להתמקד, ותגייס את החוקרים המוכשרים ביותר משתי המדינות.

===הסכמי הבנות ההדדיות (MOU) בינ"ל===
נכון ליולי 2019, לאוניברסיטת חיפה 493 הסכמי MOU, לרבות אוניברסיטאות בהודו, רוסיה, ארגנטינה, קנדה (5), גרמניה (3), ארצות הברית (5), ליטא (2), בולגריה, רומניה, קפריסין, ספרד (2), פולין וצ'כיה.

==כרמל – החברה הכלכלית של האוניברסיטה==
כרמל בע"מ, החברה הכלכלית של האוניברסיטה, עוסקת במסחור התגליות האקדמיות היישומיות של חוקרי האוניברסיטה, שיש להן תועלת לטובת הציבור והאנושות ככלל. ייחודה של כרמל במגוון יוצא הדופן של תחומי המחקר שבהם היא מציעה אפשרויות לחברות עסקיות: מדעי הטבע ופארמה, מדעי הים, ביו-טכנולוגיה וביו-חקלאות, מדעי המחשב ועוד, סביבה, חינוך, מדע הנתונים ו-Big Data ועוד. כרמל הקימה חממה ייחודית המאפשר לחברות מסחריות להשקיע בפיתוחים המחקריים של האוניברסיטה במודל של קרן השקעות. מודל זה הניב בשנה האחרונה שתי הצלחות גדולות, כשענקית הפארמה הבינלאומית MERCK השקיעה בחברת ARTSaVIT, שמפתחת תרופה למחלת הסרטן, ומספר חברות בראשות Johnson&Johnson השקיעו בחברת PROTEKT, שמפתחת תרופה למחלת אלצהיימר.

==סטודנטים==
===מלגות===
דיקנאט הסטודנטים של אוניברסיטת חיפה מנהל את תחום המלגות עבור תלמידי התואר הראשון ומציע 3 סוגים שונים של מלגות: מלגות סיוע, מלגות הצטיינות ומלגות מעורבות חברתית. על חלק מן המלגות חלה מגבלה למניעת כפל מלגות ומלגות רבות הן תוצאה של שיתוף פעולה בין קרנות וגופים שונים לבין האוניברסיטה. המלגות ניתנות מטעם האוניברסיטה או מטעם מגוון קרנות וארגונים כאשר קיימים עשרות מסלול מלגות מכל סוג. בנוסף על המלגות הניתנות על ידי הדיקנאט, קיימות מלגות הצטיינות וסיוע עבור סטודנטים לתארים מתקדמים הניתנות על ידי הרשות ללימודים מתקדמים. פרטים נוספים אודות המלגות המתעדכנות מעת לעת, זמינים באתרי האינטרנט של היחידות הרלוונטיות.

===מעונות===
במעונות אוניברסיטת חיפה כ-1,100 מיטות ומגוון אפשרויות למגורים במעונות: מעונות ליחידים, לזוגות נשואים, לסטודנטים תלמידי מכינה, תואר ראשון תואר שני ושלישי, מעונות לסטודנטים נכים ולאורחים. מתחם המעונות כולל מועדונים, חדרי כביסה, מינימרקט, חדרי מחשבים ושירותים נוספים המיועדים עבור הדיירים. צוות המעונות עושה מאמצים רבים למען רווחת הדיירים ופועל לקיומם של חיי קהילה תוססים ומגובשים תוך קיום פעילויות חברתיות שונות. ישנם מספר סוגי ומבני מעונות ובהם:

מעונות שקמה – המעונות הראשונים שנפתחו במכון האוניברסיטאי, בשנת 1965. ממוקמות בלב שכונת רוממה בחיפה ובהן 50 דירות חדר הכוללת מטבחון מאובזר, מקלחת ושירותים משותפים. בכל דירה מתגוררים שני סטודנטים.

מעונות פדרמן – מבנה המעונות הראשון שהוקם בשנת 1974 בתוך קמפוס הכרמל, בניין בין 11 קומות ובו 74 דירות בנות 3 חדרים כל אחת, המאכלסות 2 סטודנטים בחדר. בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל, מקלחת ושירותים משותפים.

מעונות בריטניה – הוקמו בשנת 1965 במתחם המעונות בקמפוס שעל הכרמל. בבניין כ-5 דירות בנות 6 חדרים, המאכלסות סטודנט יחיד בחדר. בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל, סלון, 2 מקלחות ו-2 חדרי שירותים משותפים.

משכנות טליה – 8 מבני מעונות אשר הוקמו בשני שלבים, הראשון הסתיים בשנת 2000 והשני הסתיים בשנת 2003. במבנים מספר סוגי מעונות: מעונות לזוגות, מעונות ל-6 דיירים, מעונות לתלמידים לתארים מתקדמים ודירות אירוח המיועדות למרצים, אורחים וסגל מבקר באוניברסיטה, מן הארץ ומחוצה לה. המבנים מרווחים ומעוצבים ברמה גבוהה. בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל וסלון משותפים. לכל חדר מקלחת ושירותים צמודים.

===אגודת הסטודנטים===

אגודת הסטודנטים באוניברסיטה פועלת למען הסטודנטים של האוניברסיטה במגוון רחב של נושאים ותחומים.

==מוזיאון הכט==

מוזיאון הכט נחנך בשנת 1984 ביוזמתו של ד"ר ראובן הכט מייסד "ממגורות דגון" בחיפה וממייסדי חבר הנאמנים של האוניברסיטה. זו הייתה גולת הכותרת של פעילותו למען האוניברסיטה, שבין היתר כללה הקמת קתדרה ע"ש ראובן הכט לציונות והיסטוריה והקמת מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה. מנעוריו גילה ד"ר הכט עניין בארכאולוגיה של ארץ ישראל ובמשך כשישים שנה אסף בשקדנות פריטים ארכאולוגיים, המייצגים את התרבות החומרית של ארץ ישראל בתקופות הקדומות. במיוחד גילה ד"ר הכט עניין בממצאים שייצגו את התקופות שהייתה להן משמעות היסטורית בתולדות עם ישראל, מן התקופה הכנענית ועד לשלהי התקופה הביזנטית. ד"ר הכט האמין שהארכאולוגיה היא אחד הביטויים החשובים של הציונות, וכי הממצאים הקדומים הללו הם הוכחה לקשר בין העם היהודי לארץ ישראל. במוזיאון 5 תצוגות קבע בתחום הארכאולוגיה (ארכאולוגיה של ארץ ישראל, תצוגות נושאיות שונות, תעשיות ומלאכות קדומות, ארכאולוגיה פיניקית בצפון ארץ ישראל והספינה העתיקה ממעגן מיכאל) ו-3 תצוגות קבע בתחום האומנות (אוסף אוסקר גז, אמנות יהודית מאמצע המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 וציור צרפתי בין 1830 ל-1930).

המוזיאון הוא ביתה של "הספינה העתיקה ממעגן מיכאל". שרידיה של הספינה התגלו בשנת 1985 והועברו לאוניברסיטה על ידי פרופ' אלישע לינדר מהמכון ללימודי ים של האוניברסיטה. הספינה תוארכה ללפני כ-2500 שנים, והעובדה שנקברה כמעט כולה תחת החול שימרה בצורה יוצאת דופן את שלד הספינה העשוי עץ. עובדה זו סייעה לחוקרים לשמר את הספינה בתהליך כימי מורכב, שלקח 7 שנים והסתיים בשנת 1996. שלד הספינה ששרד מוצג לראווה במוזיאון הכט. בשנת 2017 סיימו חוקרי האוניברסיטה בראשות פרופ' יעקב כהנוב ובשיתוף רשות העתיקות לבנות רפליקה – העתק מדויק – של הספינה, כשהבנייה מתבצעת באותן שיטות עתיקות שבו נבנתה הספינה לפני כ-2500 שנים. במרץ 2017, מספר ימים לאחר פטירתו של פרופ' כהנוב, הושקה הספינה ויצאה שוב לים.

==ספריית יונס וסוראיה נזריאן==

ספריית יונס וסוראיה נזריאן באוניברסיטת חיפה הוקמה בשנת 1963, לראשונה בבית הספר הגבוה בבית ארדשטיין ברחוב י. ל. פרץ בהדר הכרמל. משם עברה הספרייה שוב לבית הספר עירוני ה' ברחוב הביכורים במרכז הכרמל, במסגרת המכון האוניברסיטאי. לאחר שגדלו אוספי הספרייה והתיישן המבנה, בזכות תרומתה הנדיבה של משפחת נזריאן, החלה ב-2007 בניית המבנה החדש של הספרייה ששופצה והורחבה. בשנת 2010 נסתיימו עבודות הבנייה ובשנת 2012 הושקה מחדש הספרייה בשם "ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה". הספרייה היא מהגדולות שבספריות האקדמיות בישראל ובין הספריות המרכזיות הגדולות ביותר במזרח התיכון.

==הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה==
הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה שמה לה למטרה להוציא לאור ספרי עיון איכותיים, ממוקדים או רב-תחומיים, שיש בהם עניין לציבור משכיל ורחב, מעבר לתחומי ההתמחות האקדמית והמדעית. רשימת הכותרים שראו אור בהוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, חלקם בשיתוף עם מו"לים מובילים בארץ, כוללת תרגומים של ספרי עיון הנחשבים קלאסיים בתחומם, סדרות מדעיות בתחומים שונים, וספרים אקדמיים שחלקם הפכו לרבי-מכר בקרב שוחרי תרבות ודעת בישראל. במסגרת הוצאת הספרים, מוענק "פרס בהט" השנתי, הפרס הגבוה בארץ לספר עיון.

==כתבי עת==
===משפט וממשל – כתב עת נושאי של הפקולטה למשפטים===
כתב עת משפטי ונושאי של הפקולטה למשפטים, העוסק במשפט ציבורי, נוסד בשנת 1992. המערכת מורכבת בעיקר מסטודנטים תחת פיקוח אקדמי של עורך ראשי הממונה מקרב חברי הסגל של הפקולטה למשפטים.

===הארת דין – כתב עת נושאי של הפקולטה למשפטים===
כתב עת משפטי וממוחשב של הפקולטה למשפטים, שנוסד בשנת 2004.

כתב העת עוסק בשינויים בכללי המשפט בישראל ומפרסם הערות פסיקה, חקיקה הלכות משפטיות ועוד מפרי עטם של אנשי הקהיליה המשפטית בישראל. המערכת מורכבת בעיקר מסטודנטים תחת פיקוח אקדמי של עורך ראשי הממונה מקרב חברי הסגל של הפקולטה למשפטים.

===דין ודברים – כתב עת כללי של הפקולטה למשפטים===
כתב עת משפטי בין תחומי של הפקולטה למשפטים, שנוסד בשנת 2005.

כתב העת מתמקד ביחסי הגומלין בין המשפט לבין תחומי ידע אחרים ובפרט מדעי הרוח ומדעי החברה, אך משמש במה גם לכתיבה משפטית מסורתית.

בכתב בעת חוברות נושאיות וחוברות בנושאים כלליים, כולן בעריכת חברי סגל של הפקולטה למשפטים ותוך שילוב סטודנטים מצטיינים בכל תהליכי ההפקה.

===דפים לחקר השואה===
כתב עת אקדמי שנתי ודו לשוני בנושא למחקרי השואה, ע"ש משפחת דוד ופלה שאפל מבית המכון למחקר השואה באוניברסיטת חיפה ובית לוחמי הגטאות בתמיכתה הנדיבה של משפחת שאפל. כעת העת מקדם את לימודי השואה ותקופת השואה וכן את חקר האנטישמיות באמצעות מגוון שיטות ודיסיפלינות ונותן ביטוי לאג'נדות מחקר חדשות בישראל ובעולם.

===מכמנים – כתב העת של מוזיאון הכט===
כתב עת אקדמי, דו-לשוני (עברית/אנגלית), המשמש במה לסוגיות בארכאולוגיה של ארץ ישראל, ולפרסום פריטים נבחרים מאוסף מוזיאון הכט.

==פרסים אקדמיים שמוענקים על ידי האוניברסיטה==
===פרס בהט===
פרס בהט הוא פרס ספרותי שניתן על ידי הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה והקרן ע"ש פרופ' יעקב בהט, לזכרו של פרופ' בהט שהיה ממקימי החוג לספרות עברית וספרות השוואתית באוניברסיטת חיפה. הפרס הוא הפרס הגבוה ביותר שמוענק לישראל לספר עיון ומוענק מדי שנה החל משנת 1998, ל"כתב יד עיוני, מקורי ואיכותי בשפה העברית אשר לא פורסם בבמות אחרות, ואשר יש בו עניין לציבור הרחב". החל משנת תשע"ה (2015) מוענקים פרסים בסך כולל של 140 אלף ₪ במסגרת פרס בהט: 55,000 ₪ לשני זוכים לכל היותר ו"מענק בהט" בסך 30,000 ₪ לתמיכה בכתב יד שהוגש לתחרות ולא זכה אך נמצא ראוי לפרסום בהוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה.

===פרס חייקין===
פרס חייקין, בסכום של עד 75,000 ₪, מוענק מדי שנה לחוקר/ת ישראלי/ת שפרסם ספר מחקרי חדש (ניתן להגיש גם כתב יד של ספר) בשלוש השנים שלפני הענקת הפרס, בתחומים הקרובים לנושאים גאואסטרטגיים הנוגעים בעיקר לישראל ולמזרח התיכון ומטרתו לעודד את המחקר בתחומים אלה. הפרס מוענק על ידי נשיא האוניברסיטה או הרקטור ביחד עם נציג קתדרת חייקין בטקס שיתקיים ביום השנה למותו של ראובן חייקין במהלך חודש ינואר, כחודש לאחר פרסום תוצאות התחרות. בצוואתו, ביקש ראובן חייקין, לסייע לקתדרה לגיאואסטרטגיה והסכים שזו תיקרא על שמו לאחר מותו.

===פרס פתאל===
פרס פתאל בתחום חקר המשפט, מוענק מדי שנה על ידי הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, לזכרו של עורך הדין יוסף פתאל הודות לתרומתם של בניו, איציק ודוד פתאל. הפרס מוענק מדי שנה בתחום מסוים בחקר המשפט שנקבע מראש על ידי ועדת ההיגוי של הפרס, המורכבת מחברי סגל מארבע הפקולטות למשפטים של האוניברסיטאות בישראל. אותה ועדה בוחרת גם את חוקר/ת ישראלי/ת מצטיין/מצטיינת, אשר גילו/גילה אינו עולה על 50, על סמך הישגים אקדמיים והצטיינות במחקר, הזוכה בפרס ובסכום של 30,000 ₪.

==חברי סגל זוכי פרס ישראל==
{| class="wikitable"
|-
! שם !! פקולטה/חוג!! פרס !! שנה
|-
| פרופ' דינה פייטלסון-שור || הפקולטה לחינוך || פרס ישראל לחינוך || 1953
|-
| פרופ' דוד נבון || החוג לפסיכולוגיה || פרס ישראל למדעי החברה || 1992
|-
| פרופ' אריה שפירא || החוג למוזיקה || פרס ישראל להלחנה || 1994
|-
| פרופ' נתן זך || החוג לספרות עברית והשוואתית || פרס ישראל לשירה עברית || 1995
|-
| פרופ' אברהם ב. יהושע || החוג לספרות עברית והשוואתית || פרס ישראל לספרות עברית || 1995
|-
| פרופ' יצחק זמיר || הפקולטה למשפטים || פרס ישראל לחקר המשפטים || 1997
|-
| פרופ' מרים ירדני|| החוג להיסטוריה כללית|| פרס ישראל לחקר ההיסטוריה הכללית|| 1999
|-
| פרופ' מאיר ויזלטיר|| החוג לספרות עברית והשוואתית|| פרס ישראל לספרות ושירה ליוצרים|| 2000
|-
| פרופ' גבריאל סלומון|| הפקולטה לחינוך|| פרס ישראל לחקר החינוך|| 2001
|-
| פרופ' אשר קוריאט|| החוג לפסיכולוגיה|| פרס ישראל לחקר הפסיכולוגיה|| 2002
|-
| פרופ' צבי בן-אברהם|| בית הספר למדעי הים|| פרס ישראל לחקר מדעי כדור הארץ|| 2003
|-
| פרופ' מרים בן-פרץ|| הפקולטה לחינוך|| פרס ישראל לחקר החינוך|| 2006
|-
| פרופ' סמי סמוחה|| החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה|| פרס ישראל לחקר הסוציולוגיה|| 2008
|-
| פרופ' טוביה ריבנר|| החוג לספרות עברית והשוואתית|| פרס ישראל לשירה|| 2008
|-
| פרופ' יעקב דורצ'ין|| החוג לאמנות|| פרס ישראל לאמנות פלסטית|| 2011
|-
| פרופ' אביתר נבו|| החוג לביולוגיה אבולוציונית וסביבתית|| פרס ישראל לחקר מדעי החיים|| 2016
|-
|פרופ' דבורה ברנשטיין
|החוג לסוציולוגיה
|פרס ישראל לחקר הסוציולוגיה והאנתרופולוגיה
|2019
|-
|פרופ' אבי בן-צבי
|בית הספר למדעי המדינה
|פרס ישראל לחקר מדעי הניהול והיחסים הבינלאומיים
|2020
|-
|פרופ' אריאלה לבנשטיין
|החוג לגרונטולוגיה
|פרס ישראל בתחום חקר העבודה הסוציאלית
|2021
|-
|פרופ' ניצה בן-דב
|החוג לספרות עברית והשוואתית
|פרס ישראל לחקר הספרות
|2021
|}

==חברי סגל זוכי פרס א.מ.ת==
{| class="wikitable"
|-
! שם !!פקולטה/חוג!! שנת זכייה !! קטגוריית זכייה
|-
| פרופ' יעקב דורצ'ין ||החוג לאומנות|| 2004 || תרבות ואמנות בתחום ציור ופיסול
|-
| פרופ' מרים ירדני || החוג להיסטוריה כללית || 2007 || מדעי הרוח, בתחום היסטוריה
|-
| פרופ' יצחק זמיר || הפקולטה למשפטים || 2014 || מדעי החברה בתחום משפטים
|-
| פרופ' מרים בן-פרץ || הפקולטה לחינוך || 2015 || מדעי החברה, בתחום החינוך וקידום החינוך
|-
| פרופ' אברהם ב. יהושע || החוג לספרות עברית והשוואתית|| 2016 || רבות ואמנות בתחום ספרות
|-
| פרופ' רונית מטלון || החוג לספרות עברית והשוואתית || 2017 || תרבות ואמנות בתחום ספרות
|-
|פרופ' מיכל סובל
|החוג להיסטוריה כללית
|2019
|היסטוריה כללית
|}

==בעלי תפקידים==
{| class="wikitable"
|-
! תמונה !! נשיאי האוניברסיטה !! שנים
|-
| || פרופ' בנימין אקצין || 1973-1969
|-
| אליעזר רפאלי || 1977-1973
|-
| גרשון אבנר || 1982-1977
|-
| || יוסף טייכר || 1984-1983
|-
| אפרים עברון || 1988-1984
|-
| עמוס ערן || 1990-1988
|-
| || פרופ' עוזר שילד || 1993-1990
|-
| || פרופ' יהודה חיות || 2004-1993
|-
| פרופ' אהרון בן-זאב || 2012-2004
|-
| עמוס שפירא || 2012–2016
|-
| פרופ' רון רובין || 2016–מכהן
|}

{| class="wikitable"
|-
! רקטורי האוניברסיטה !! שנים
|-
| פרופ' בנימין אקצין || 1972-1971
|-
| פרופ' דוד לפקין || 1972–1974
|-
| פרופ' גבריאל ורבורג || 1974–1977
|-
| פרופ' שלמה ברזניץ || 1979-1977
|-
| פרופ' עוזר שילד || 1983-1979
|-
|פרופ' אוריאל רפפורט || 1991-1983
|-
| פרופ' גבריאל בן-דור|| 1991-1986
|-
| פרופ' עליזה שנהר || 1994-1991
|-
| פרופ' מרדכי שכטר || 1997-1994
|-
| פרופ' גדי גילבר || 2000-1997
|-
| פרופ' אהרון בן-זאב || 2004-2000
|-
| פרופ' יוסי בן-ארצי || 2010-2004
|-
| פרופ' דוד פרג'י || 2011–2016
|-
| פרופ' גוסטבו מש || 2016-2021
|-
|פרופ' גור אלרואי
|2021-מכהן
|}

{| class="wikitable"
|-
! יו"ר הוועד המנהל !! שנים !! יו"ר חבר הנאמנים !! שנים
|-
| משה פלימן || 1972-1973 || צ'ארלס בנסלי || 1971–1972
|-
| יוסף אלמוגי || 1974 || נתן אנסל || 1973–1977
|-
| עקיבא לוינסקי || 1975 || אביגדור ברטל || 1982-1978
|-
| פרופ' נפתלי וידרא || 1985-1983 || פרופ' נפתלי וידרא || 1984-1983
|-
| ד"ר דני רוזוליו || 1991-1985, 1993 || ד"ר דני רוזוליו || 1988-1985
|-
| גיורא מיוחס || 1992 || ג'פרי שטיינר || 1989–1992
|-
| גיל ויזר || 1994–2006 || לורד אנטוני ג'ייקובס || 1993–2000
|-
| משה גביש || 2007-2006 || פרופ' מנפרד לנשטיין || 2001–2006
|-
| ד"ר יוסי בכר || 2010-2007 || עו"ד ליאון צ'רני || 2007–2013
|-
| עמי אילון || 2011-2016|| פרופ' אלפרד טאובר || 2019-מכהן
|-
| מולי אדן || 2019-2017 || בראד בלום || 2019-מכהן
|-
|דב ויסגלס
|2019-מכהן
|
|
|}

==ראו גם==

* מיזם כתיבה בוויקיפדיה של הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת חיפה
* מיזם כתיבה בוויקיפדיה של בית הספר לטיפול באמצעות אמנויות באוניברסיטת חיפה
*אוניברסיטאות בישראל
*אוניברסיטה ציבורית#ישראל
*המכללה לביטחון לאומי (מב"ל)

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* [https://uhaifa.org/ אתר לימודי החוץ הרשמי של אוניברסיטת חיפה]
* [https://haifaac.localtimeline.com/index.php?lang=he אוניברסיטת חיפה - מסע על ציר הזמן], סיפור התפתחות האוניברסיטה באמצעות תמונות, מסמכים, סרטונים וזכרונות
* [https://haifa-primo.hosted.exlibrisgroup.com/primo-explore/collectionDiscovery?vid=HAU&inst=972HAI_MAIN&collectionId=81177208410002791&lang=iw_IL ארכיון אוניברסיטת חיפה] מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* יעל געתון, [https://shakuf.co.il/42761 הגרינווש באקדמיה: חברות נפט וגז יממנו מרכז לחקר הסביבה באוניברסיטת חיפה], באתר שקוף, 8 באוגוסט 2023.

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:חיפה: מבנים
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן שלמה גלעד
קטגוריה:מבנים שתכנן אוסקר נימאייר
קטגוריה:חיפה: אוניברסיטאות ומכללות