OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גבריאל דוביצקי

גבריאל (גבי) דוביצקי (16 ביוני 1935 - 13 בפברואר 2023) היה טניסאי ישראלי, פעמיים אלוף ישראל בטניס (1958 ו-1961) וחבר נבחרת גביע דייוויס של ישראל.

== ביוגרפיה ==
דוביצקי נולד ברמת גן וגדל בתל אביב, בנם הצעיר של חנה (דעואל) ויצחק דוביצקי. יצחק אביו היה ספורטאי, נדבן, מארגן אירועי ספורט וחבר הנהלת איגוד הטניס בישראל. הוא התאמן במכבי תל אביב. הוא למד בבית הספר גאולה (יסודי) בתל אביב ותואר ראשון בהנדסת בניין בטכניון.

===1950===
בשנת 1950 זכה עם אלעזר דודמן בגמר גביע ליכטיג לנוער לזוגות. דוביצקי ודודמן המשיכו לשחק יחד בזוגות במשך שנים רבות, תוך שהם מתחרים זה מול זה בתחרויות ליחידים.

===1958===
====אלוף ישראל====
באליפות ישראל שנערכה באוקטובר 1958 הוא זכה בתואר לאחר ניצחון במשחק הגמר על חברו לקבוצה דוד אס ב-4 מערכות (3–6, 7–5, 6–4, 6–2).

===1961===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1961 זכה דובצקי בתואר לאחר ניצחון במשחק הגמר על יעקב דרוקמן מחיפה.

===1963===
בשנת 1963 השיגו דוביצקי ואלעזר דודמן את הניצחון הראשון של נבחרת גביע דייוויס של ישראל על נבחרת טורקיה 1-4 באיסטנבול, והיה זה ניצחונו הראשון של דוביצקי ב"גביע דייוויס".

===לאחר הפרישה===
בשנת 1996 מונה דוביצקי לנהל את בניית קניון 'דונה פלאזה' בבודפשט, הונגריה, שהיה בבעלותו של איש העסקים הישראלי מוטי זיסר. מטרת המינוי הייתה להשלים את בניית הקניון (60,000 מ"ר) תוך שלושה חודשים, על מנת להשיג את התואר "הקניון הראשון בהונגריה", ואכן דוביצקי עמד במשימה והקניון נפתח ב-14 באוקטובר אותה שנה.

מאז שנת 1974 עד לשנת 2002 היה מעורב דוביצקי במשפט שהוגדר בתקשורת כ"משפט הארוך בהיסטוריה של מדינת ישראל". דוביצקי וארז לוסטיג, כדורסלן לשעבר ושחקן הפועל תל אביב ונבחרת ישראל, היו חברים ושותפים בחברה לבנייה. השניים הסתכסכו ותבעו זה את זה בבית המשפט. במהלך המשפט לוסטיג הוציא כ-2 מיליון דולר על ניהול משפט שנמשך 29 שנה.

דוביצקי נפטר ב-13 בפברואר 2023. הותיר אחריו שלושה ילדים מאשתו הראשונה, רחל, עמה התחתן ב-1958, ילדה אחת מאשתו השנייה, ורה, עמה התחתן ב-1982, ותשעה נכדים. התגורר בפתח תקווה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלופי ישראל בטניס
קטגוריה:תל אביב-יפו: ספורטאים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
פטר בורניץ

קרל פטר בורניץ (בגרמנית: Peter Burnitz; 14 בינואר 1824 – 18 באוגוסט 1886) היה עורך דין וצייר גרמני.

== ביוגרפיה ==
בורניץ היה בנם של איש העסקים קרל פרידריך בורניץ ואשתו אוגוסט וילהלמין סולטודל. בורניץ הפך ליתום בגיל תשע (האם נפטרה בשנת 1831, האב בשנת 1833). דודו האדריכל רודולף בורניץ היה האפוטרופוס, ודאג לגידולו.

בורניץ סיים את בית הספר התיכון העירוני ונרשם באותה שנה למשפטים באוניברסיטת ברלין. בשנת 1844 עבר לגטינגן ונסע להיידלברג בשנת 1845. בורניץ סיים בהצלחה את לימודיו שם בשנת 1847 עם תואר דוקטור.

בקיץ 1847 בורניץ עשה מסע דרך איטליה, שהוביל אותו לרומא, נאפולי לפלרמו. בסוף הסתיו 1852 חזר לפרנקפורט. במקום לשאוף לקריירה כעורך דין, הוא נסע למסע לימודים נוסף: לאלג'יר והמשיך למדריד. שם פגש חבר של האפוטרופוס שלו, הצייר פריץ במברגר. הוא ועמיתו אדוארד גרהרדט המליצו על פריז לאמן הצעיר.

עם המלצותיהם ערך בורניץ את היכרותו עם הליטוגרף קרל בודמר, אשר הציג אותו עד מהרה לבית הספר ברביזון. הוא קיבל שם השראה עמוקה ביותר מאמני המקום.

בשנת 1857 שב בורניץ לפרנקפורט. זמן קצר לאחר שהתיידד עם אנטון בורגר ויאקוב פירכטגוט דילמן, הוא החליט לעבור לקרונברג. כמו חבריו, הוא הצטרף למושבת הציירים המקומית.

ככל שהתקפות הביקורת על בורניץ היו אלימות יותר, כך תמונותיו זכו בפרסים לעיתים קרובות יותר. בתערוכת האמנות הבינלאומית במינכן בשנת 1869 הופיע בורניץ עם שלושה ציורי נופים וזכה במדליית זהב.

בגיל 50, ב-1873 התחתן בורניץ עם האלמנה סוזנה כריסטיאן הרדט, מולר, בתם היחידה של עורך הדין והפוליטיקאי בפרנקפורט סמואל גוטליב מולר ואשתו סוזנה וילהלמין, לבית לוכנר, אחותו של יצרן הבדים באאכן יוהאן פרידריך לוכנר. אשתו הייתה נשואה לראשונה למגדל היין בלתאסר הרדט, שנפטר בשנת 1870 ואיתו נולדה לה ארבעה ילדים. לפטר בורניץ נולדו איתה שתי בנות ובן.

בשנת 1878 הוא רכש בית עירוני רב קומות, באחד המיקומים הטובים ביותר בפרנקפורט. הוא מעולם לא גר בבית הזה בעצמו. הבית השתמר עד היום ושופץ בהרחבה על ידי הבעלים הנוכחי, קרן האגודה הפוליטכנית, שנוסדה בשנת 2005.

בורניץ נפטר ב־18 באוגוסט 1886 בפרנקפורט בגיל 62. הוא קבור בבית העלמין המרכזי.

== גלריה ==
<gallery mode=packed heights=180>
קובץ:Peter Burnitz - Motiv bei Fontainebleau.jpg
קובץ:Peter Burnitz - Waldlandschaft mit Gehöft am Weiher.jpg
קובץ:Peter Burnitz - Taunuslandschaft.jpg
קובץ:Peter Burnitz - Herbstliche Wald- und Wiesenlandschaft.jpg
קובץ:Carl Peter Burnitz - Landschaft mit Blick auf Frankfurt am Main.jpg
קובץ:Peter Burnitz - Kronberg im Taunus.jpg
קובץ:Peter Burnitz - Dorflandschaft mit Pferdeschwemme in der Ile de France.jpg
קובץ:Carl Peter Burnitz - Am Waldteich.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1824
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1886
גן לאומי שמרון

גן לאומי שמרון הוא גן לאומי בסמוך ליישוב תמרת וצומת נהלל שבגליל התחתון, על גבולו הצפוני של עמק יזרעאל. שטח הגן הלאומי הוא כ-1,905 דונם והוא הוכרז ביוני 2011. בשטח הגן צומח חורש טבעי של אלון מצוי ואלון תבור. שמורת טבע תל שמרון מהווה חלק מן הגן הלאומי.

בית הקברות של נהלל מהווה מובלעת בתוך הגן.

שטח השמורה מאויים על ידי תוכניות להרחבת תמרת. על תוכניות הרחבה אלו נמתחה ביקורת של החברה להגנת הטבע.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הגליל: גנים לאומיים
קטגוריה:נהלל
אברהרד גודט

אברהרד גודט (בגרמנית: Eberhard Godt; 15 באוגוסט 1900 – 13 בספטמבר 1995) היה קצין בצי הגרמני ששירת במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה, ובסופו של דבר פיקד על פעולות צי הצוללות.

== ביוגרפיה ==
גודט נולד ב-15 באוגוסט 1900 בליבק, ובקיץ 1918 הצטרף לצי הקיסרי הגרמני כצוער ושירת על סיפון ה-SMS שלזיין. לאחר המלחמה הוא שירת בבריגדת ארהארדט. במרץ 1920 הוא התקבל לרייכסמרינה, והוסמך לקצין בשנת 1924. הוא שירת על סיפונן של ספינות שטח ומתקנים ימיים עד 1935; לאחר מכן שירת בסיירת הקלה אמדן כסגנו של קפיטן צור זי קרל דניץ, וב-1 באפריל 1937 הועלה לדרגת קורבטנקפיטן. לאחר מכן עבר גודט לצי הצוללות שזה עתה הוקם; ופיקד על הצוללת U-25 במהלך מלחמת האזרחים בספרד.

בינואר 1938 הוא מונה לקצין מטה של מפקד כוח הצוללות, אדמירל דניץ. ב-1 באוקטובר 1939 הוא מונה לראש מחלקת המבצעים של צי הצוללות. ככזה, גודט הועלה לדרגת פריגטנקפיטן ב-1 ביולי 1940 ולקפיטן צור זי ב-1 בספטמבר 1942. הוא המשיך בתפקיד זה עד ינואר 1943, כאשר מונה למפקד מבצעי הצוללות לאחר שדניץ קודם למפקד הקריגסמרינה. ב-1 במרץ 1943 הועלה גודט לדרגת קונטר-אדמירל והוצב, בנוסף לתפקידיו בצי הצוללות, למפקד המחלקה השנייה בפיקוד העליון של חיל הים. בשנת 1945 הוא נפל בשבי הצבא הבריטי ונשאר בשבי עד 1947. במהלך תקופה זו הוא העיד גם כעד במשפטי נירנברג.

לאחר המלחמה כתב את ההיסטוריה של פעולות הקריגסמרינה במלחמת העולם השנייה כחבר בצוות ההיסטורי של הצי.<ref></ref>

עם הקמת הבונדסמרינה ניסה גודט להצטרף לשורותיו, אולם בשל יחסיו הטובים עם דניץ הוא לא התקבל. גודט נפטר בגיל 95 ב-13 בספטמבר 1995. בזמן מותו הוא היה האחרון ששרד מבין הקונטר-אדמירלים של הקריגסמרינה, וקצין הדגל האחרון שנותר בחיים של הקריגסמרינה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:אדמירלים בקריגסמרינה
קטגוריה:ימאי הצי הקיסרי הגרמני
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מעוטרי הצלב הגרמני בזהב
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1900
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1995
ישראל ניומאן

הרב ישראל צבי נוימן (באנגלית: Yisroel Tzvi Neuman, נולד באפריל 1947) הוא רב חרדי אמריקאי ואחד מארבעת ראשי ישיבת בית מדרש גבוה (מכונה בדרך כלל "ישיבת לייקווד") בלייקווד, ניו ג'רזי. הוא חולק את התואר ראש ישיבה עם הרב מלכיאל קוטלר, הרב ירוחם אולשין, והרב דוד שוסטל.<ref></ref><ref></ref> ישראל צבי נשוי לבתו של הרב דב שוורצמן,<ref></ref> שהיא נכדתו של מייסד הישיבה הרב אהרן קוטלר .

היה תלמידו של הרב בנימין שטיינברג באקדמיה לתלמוד בבולטימור.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניו ג'רזי: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבת לייקווד
קטגוריה:רבנים חרדים אמריקאים
קטגוריה:משפחת קוטלר
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1947
דררה ארוכת-זנב

דררה ארוכת-זנב (שם מדעי: Psittacula longicauda) היא מין של תוכי מהסוג דררה, החיה באיי אנדמן וניקובר, חצי האי המלאי, סומטרה ובורנאו. היא תוארה בידי חוקר הטבע הצרפתי ז'ורז'-לואי לקלר דה בופון ב-1783.

== מאפיינים ==
אורך הזכר 41 סנטימטרים והוא בעל זנב ארוך בצבע כחול שמהווה יותר ממחצית אורכו, סנטר שחור, לחיים אדומות-ורדות וגוף ירוק. לעומת זאת הנקבה קצרה יותר ואורכה 25 סנטימטרים והיא חסרת סנטר שחור. זנבה קצר יותר מהזנב של הזכר. הדררה חיה במגוון רחב של בתי גידול כמו ביצות, יערות גשם, מטעי דקל השמן, בין עצי קוקוס, בגנים ציבוריים ובפארקים עד לגובה 300 מטר. הדררה היא ציפור חברתית המתקשרת עם בני מינה וניזונה בעיקר מפירות. עונת הרבייה של הפרטים בחצי האי המלאי היא מדצמבר עד פברואר בעוד הפרטים של איי אנדמן וניקובר מתרבים מפברואר עד מרץ. הנקבה מטילה 2–4 ביצים ודוגרת עליהם 24 יום. האפרוחים עוזבים את הקן כשהם בני 7 שבועות. הדררה נמצאת במצב שימור פגיע עקב כריתת יערות וסחר לא חוקי בתוכיים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיטר בודארט
קטגוריה:דררות
קטגוריה:בורנאו: עופות
קטגוריה:עופות יערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1783
ויט (הסרת שיער)

ויט (באנגלית: Veet), לשעבר ניט (Neet) ואימק (Immac), הוא מותג קנדי של מוצרים כימיים להסרת שיער הנמכרים ברחבי העולם ומיוצרים על ידי חברת רקיט בנקיזר.<ref name="Veet.com"></ref> קרמים, מוסים, ג'לים ושעווה להסרת שיער מיוצרים תחת מותג זה. בעבר מוצרי החברה נמכרו תחת השמות "ניט" ו"אימק".

מוצרי הסרת השיער של ויט מכילים חומצה תיוגליקולית ואשלגן הידרוקסידי. מרכיבים אלה מגיבים ליצירת החומר הכימי אשלגן תיוגליקולט, אשר לדברי החברה מגביר את נשירת השיער. התוצאה היא שבירת קשרי הדיסולפיד של מולקולות הקרטין בשיער.<ref name="FAQ"></ref> הדבר מפחית את מאמץ המתיחה של הקרטין בצורה כה רבה עד שניתן לנגב את השיער מהעור.

== היסטוריה ==
מוצר הסרת השיער, שבעבר נקרא "ניט" (Neet), יוצר על ידי חברת התרופות "חניבעל" ונרשם כסימן מסחרי ב-1919 בקנדה<ref name="Canada"></ref> וב-1922 בארצות הברית.<ref name="Assignments"></ref><ref></ref> בהמשך הסימן המסחרי של ניט נלקח על ידי התאגיד האמריקאי למוצרי בית , בשנת 1958. לאחר מכן המותג ניט הועבר למחזיקתו הנוכחי, חברת רקיט בנקיזר, שנקראה אז "".

השם ויט נקבע בשנת 1922 בבריטניה, מקורו במילה vite שפירושה "מהר" בצרפתית.<ref name="UK Trademark"></ref> השם שימש בחלק ממדינות אירופה, אך לא נעשה בו שימוש אוניברסלי. לדוגמה, בעוד שהמוצר נמכר בשם "ויט" בצרפת,<ref name="FrenchAd"></ref> בקנדה ובארצות הברית הוא נמכר כ"ניט" עד שנת 2002, כאשר השם "ויט" שימש לראשונה באופן מסחרי באותן מדינות.<ref name="US TARR"></ref>

== פרסום ==
בשנות ה-20, ויט (שנקרא אז "ניט") פורסם כמוצר ש"מהיר יותר מגילוח", כונה "הקרם המוכן-לשימוש להסרת שיער", ונמכר בתחילה תמורת כחמישים סנט בארצות הברית.<ref></ref>

במסעות פרסום בשנים מאוחרות יותר היו משתמשים בסטודנטים באוניברסיטאות כדוברים למוצריהם.<ref></ref> נעשה שימוש גם בפרשנות פוליטית, כמו מודעות "No More Bush" לאחר הבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2008.<ref></ref>

חלק מהפרסומות של ויט היו שנויות במחלוקת. אתר מבחן למוצר בצרפת פגע בחלק מהמשתמשות בכך שטען כי המוצר "טוב לכוס" (good for the pussy).<ref></ref> נציג של ויט התייחס למצב באומרו: "רצינו ליצור מסע פרסום שהיה קצת הומוריסטי ואיכותי...לא רצינו לזעזע, אבל אנחנו לא המומחים לכך". המנהל דיווח כי היו מספר תלונות על האתר, והוא הוסר במהרה כדי לא "להכתים את תדמיתו של המותג".<ref></ref>

באפריל 2014 ויט פרסמה מספר פרסומות שנויות במחלוקת. הן התקבלו בצורה לא טובה ברחבי הרשתות החברתיות, ונמתחה ביקורת רבה על התיאור הלא-מנומס של נשים לא מגולחות כגבריות בפרסומות.<ref name="Higbee"></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסרת שיער
קטגוריה:מותגי קוסמטיקה
טלחה

טַלְחַה בִּן עֻבַּיְדַאללה (בערבית: طلحة بن عبيدالله; 594 – 656), הוא אחד מהצַחַאבַּה, ובין העשרה שהובטח להם גן עדן.

== משפחתו ==
אביו היה עוביידאללה בן עות'מאן בן עַמְר בן כּעבּ בן סעד בן א-תַּיְמִי, ואימו הייתה א-צעבה בנת אל-חדרמי בן עבדה.

נשותיו היו חמנה בנת ג'חש, ח'ולה בנת אל-קעקאע, אום אבאן בנת עותבה בן רביעה בן עבד שמס, אום כולת'ום בנת אבי בכר א-סדיק, סעדא בנת עוף בן ח'ארג'ה, אום אל-חארת' בנת קאסמה בן חנט'לה, אום ולד, אל-פַרְעַה בנת עלי, אל-פַארִעַה בנת אבי סופיאן, קריבה בנת אבי אומיה.

בניו היו מוחמד, עמראן, מוסא, יעקוּבּ, אסמאעיל, אסחאק, זכּריא, יונס, יחיא, עיסא, סאלח.

בנותיו היו אום אסחאק, עאישה, א-צעבה, מַרְיַם.

== פטירה ==
בעקבות רצח הח'ליף השלישי, עֻתְ'מָאן בִּן עַפָאן – הצטרף א-זֻּבַּיְר בִּן אל-עַוַאם, גם הוא מחברי הנביא וממועצת השורא שקבעה מי הח'ליף הבא – אל טלחה ואל עאישה, אלמנת הנביא בקרב נגד עלי בן אבו טאלב. הם האשימו אותו שהוא קשור לרצח קודמו בתפקיד. 

הדבר הוביל לקרב בשנת 656 ושם הקרב הוא קרב הגמל על שם הגמל של עאישה שנמצאה בכל שלבי הקרב ועודדה את הלוחמים – נגד עַלִי, בדומה למנהג הגָ'אהִלִי, לפני קבלת האסלאם. הקרב נגמר בניצחונו של עַלִי ובמותם של טַלְחָה וא-זֻּבַּיִר.

== ראו גם ==
* עלי בן אבי טאלב
* אל-זובייר בן אל-עוואם
* אבו עוביידה בן אל-ג'ראח
*סעיד בן זיד

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צחאבה
כריסטופר היביו

כריסטופר היביו (בנורווגית: Kristofer Hivju; נולד ב-7 בדצמבר 1978) הוא שחקן קולנוע נורווגי. ידוע בעיקר מגילומו את תורמונד מארת-ענק בסדרת הטלוויזיה "משחקי הכס" של רשת HBO. כמו כן שיחק את הנבל קונור רודוס בסרט "מהיר ועצבני 8".

==ביוגרפיה==
היביו נולד בדצמבר 1978 באוסלו, נורווגיה להורים השחקנים אריק היביו וליסלוט הולמן והוא בן דודה של השחקנית איזבל ננטי.

הוא למד במחלקה הדנית באורהוס של האקדמיה הרוסית לאמנויות התיאטרון וסיים את לימודיו ב-2004.

== קריירה ==
הוא החל לשחק ב-2001 בסדרה הקצרה "Fox Grønland" בתור ג'ים אולסן ובעוד הופעות קטנות. ב-2008 הופיע לראשונה בסרט האימה "Manhunt". ב-2011 הופיע בסרט "היצור" בתפקיד ג'ונאס.

ב-2013 שיחק בסרט המדע הבדיוני "העולם אחרי". אותה שנה החל לשחק בסדרת הפנטזיה "משחקי הכס" בתור תורונד מארת ענק, תפקיד אותו גילם במשך 6 עונות.

ב-2014 שיחק בסרט הדרמה השוודי "פורס מז'ור" בתור מאטס.

ב-2017 שיחק את הנבל קונור רודוס ב"מהיר ועצבני 8".

ב-2021 הופיע בסדרה "המכשף" בתור השודד ניבלן בפרק אחד.

==חיים אישיים==
כריסטופר היביו אובחן במרץ 2020 כחולה בנגיף הקורונה אך כעבור חודש החלים.

מאז-2015 הוא נשוי לעיתונאית והסופרת גריי מולבר-היביו ולהם שתי בנות: נור וסילג'ה.

==פילמוגרפיה==
{| class="wikitable"
!שנה
!שם
!תפקיד
!הערות
|-
|2001
|Fox Grønland
|ג'ים אולסן
|
|-
| rowspan="2" |2007
|Six Like Us
|לקוח בבר
|
|-
|Largest of All
|בן
|
|-
|2008
|Manhunt
|אדם בבית קפה
|
|-
|2011
|היצור
|ג'ונאס
|
|-
| rowspan="2" |2013
|העולם אחרי
|קצין
|
|-
|The Games
|פרשן מומחה
|
|-
|2019–2013
|משחקי הכס
|תורמונד מארת-ענק
|6 עונות
|-
| rowspan="3" |2014
|פורס מז'ור
|מאטס
|
|-
|In Order of Disappearance
|סטיג אריק "סטרייק" סמית'
|
|-
|Lilyhammer
|תורמוד
|
|-
|2016
|The Last King
|טורשטיין סקוולה
|
|-
|2016–הווה
|Beck
|שטיינר הובלנד
|
|-
| rowspan="2" |2017
|מהיר ועצבני 8
|קונור רודוס
|
|-
|משמר האריות
|קנג'י (דיבוב)
|
|-
|2019
|Twin
|אדם ואריק
|
|-
| rowspan="2" |2020
|מדרון תלול
|מייקל
|
|-
|סיפורים של ברווזים
|ג'ורמונגנדר 
|דיבוב
|-
|2021
|המכשף
|ניבלן
|פרק אחד
|-
|2023
|חומר דוב
|אולף
|
|-
| rowspan="2" |2024
|Red One
|קרמפוס
|
|-
|Distant
|דווין
|
|-
|TBA
|דמדומי האלים
|אנדוורי
|דיבוב; סדרת אנימציה עתידית של נטפליקס
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה נורווגים
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1978
קוטאי

קוטאי (בהונגרית: Kótaj) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

==יהודי קוטאי==
יהודים חיו בקוטאי בתקופות זמן שונות. לא מעט מיהודי המקום נרצחו בשואה.
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|114
|
|-
|1880
|216
|2,690
|-
|1910
|160
|
|-
|1920
|185
|
|-
|1930
|166
|
|-
|1941
|139
|4,292
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
סאקו דומבייה

סאקו דומבייה (בצרפתית: Sékou Doumbia; נולד ב-11 בפברואר 1994) הוא כדורגלן איבוארי, המשחק בעמדת הקשר במכבי הרצליה.

==קריירה==
דומבייה החל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער המקומית, אגנאדה דה זראנו. בשנת הצטרף דומבייה לסקסאן מליגת העל המולדובית. ב-4 באוקטובר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 0-0 מול דאציה קישינב.

בקיץ חתם דומבייה בזאריה בלץ.

ב-5 באוגוסט 2016 חתם דומבייה בסלוצק מליגת העל הבלארוסית. ב-8 ביולי 2018 הבקיע דומבייה את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 0–1 נגד הרדזיה.

ב-24 בינואר 2019 חתם דומבייה בטמבוב מליגת הכדורגל הלאומית של רוסיה. דומבייה היה שותף לעלייה של הקבוצה לליגת העל הרוסית בסיום העונה.

ב-5 באוגוסט 2019 חתם דומבייה בארמאוויר.

ב-10 בפברואר 2021 חתם דומבייה בהפועל חדרה מליגת העל. בסיום העונה שוחרר מהמועדון.

אחרי כמעט שנה שלא שיחק, חתם דומבייה באפריל באורדבסי שימקנט מליגת העל הקזחית.

ב-29 ביוני 2023 חזר לישראל וחתם במכבי הרצליה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים מחוף השנהב
קטגוריה:קשרי כדורגל מחוף השנהב
קטגוריה:כדורגלני זאריה בלץ
קטגוריה:כדורגלני טמבוב
קטגוריה:כדורגלני הפועל חדרה
קטגוריה:כדורגלני אורדבסי
קטגוריה:כדורגלני מכבי הרצליה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים איבוארים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בקזחסטן
קטגוריה:איבוארים שנולדו ב-1994
אריך ביטנר

אריך ביטנר (בגרמנית: Erich Büttner; 7 באוקטובר 1889 – 12 בספטמבר 1936) היה אקספרסיוניסט גרמני חבר הזצסיון הברלינאי.

== קורות חיים ==
ביטנר גדל ברובע קרויצברג בברלין ועשה חניכה באמנות. בין השנים 1906–1911 הוא למד ציור, גרפיקה ואיור ספרים אצל אמיל אורליק במוסד ההוראה של מוזיאון קונסטגרבמוזיאון בברלין. ביטנר הפך לחבר בהתאחדות האמנים הגרמנית, משנת 1908 היה חבר באגודת האמנים הזצסיון הברלינאי והשתתף בתערוכות הקבוצתיות שלהם עם יצירותיו.

בשנת 1913 הייתה לביטנר תערוכת יחיד ראשונה בגלריה גורליט, תקופת היצירה העיקרית שלו הייתה בשנות ה-20.

אריך ביטנר נפטר בשנת 1936 בגיל 47 בפרייבורג.

== יצירה ==
עבודתו של ביטנר מעוצבת על ידי צבעוניות ודינמיקת הצורה של האקספרסיוניזם, והתמקדותו היא בדיוקנאות. במיוחד בשנות ה-20 הוא יצר סדרה שלמה של דיוקנאות. הנושאים המועדפים עליו היו של ידידי אמנים וסופרים כמו לוביס קורינת, גאורג גרוש, ארנו הולץ ואחרים.

למרות תקופת היצירה הקצרה תמונותיו נותרו אטרקטיביות עבור מוזיאונים וקונים פרטיים. יש עבודות שלו במוזיאונים לאומיים ובינלאומיים כמו הקרן למורשת תרבות פרוסית, משרד האמנות קרויצברג ומוזיאון מחוז לוס אנג'לס לאמנות.

== גלריה ==
<gallery mode=packed heights=180>
קובץ:Buettner Schöneberg.jpg
קובץ:Buettner-strand bei heringsdorf.jpg
קובץ:Erich Büttner - Gattenmord. Farblithographie 1920.jpg
קובץ:Erich Büttner - Portrait Max Herrmann-Neiße, 1921.jpg
קובץ:Erich Büttner - Portrait George Grosz, 1931.jpg
קובץ:Erich Büttner - Malerin im Juni 1931.jpg
קובץ:Erich Büttner - Legende, 1929.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:חברי הזצסיון הברלינאי
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1889
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1936
יחסי אלג'יריה–ירדן

יחסי אלג'יריה–ירדן הם יחסי החוץ בין אלג'יריה וירדן. שתי המדינות הן חברות מלאות ב ובאו"ם.

== סקירה כללית ==
היחסים בין המדינות החלו עוד לפני עצמאותה של אלג'יריה. ירדן הייתה אחת התומכות בעניין האלג'יראי, והמהפכה האלג'ירית תמיכה רבה מממלכת ירדן, אשר הביאו לכינון היחסים בין המדינות. בעיצומם של פעולות הדיכוי שביצעו הקולוניאליסטים הצרפתיים לסיום המהפכה האלג'ירית, ממשלת ירדן שלחה מברק מחאה והוקעה לממשלת צרפת ולמזכ"ל האומות המאוחדות בנובמבר 1954. בנוסף, היא גם זימנה את שגריר צרפת בעמאן למחות נגד הפעולות הלא אנושיות שמבצעת ממשלת צרפת.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אלג'יריה מחזיקה בירדן שגרירות בעמאן.
* ירדן מחזיקה באלג'יריה שגרירות באלג'יר.

== הערות שוליים ==
יוהנס טינגס בו

יוהנס טינגס בו (בנורווגית: Johannes Thingnes Bø; נולד ב-16 במאי 1993 בסטרין), הוא ביאתלט נורווגי מצליח. הוא אלוף אולימפי בעל 5 מדליות מהמשחקים האולימפיים, מהן מדליית זהב אחת מאולימפיאדת פיונגצ'אנג 2018 בקטגוריית היחיד (Individual). אלוף העולם בעל 24 מדליות, מהן 12 מדליות זהב. הוא בעל 51 ניצחונות במסגרת סבב גביע העולם, שבו זכה שלוש שנים ברציפות (2019-2021). בעונת 2018-2019 זכה בהישג יוצא הדופן של זכייה בכל אחת מארבע הקטגוריות של ענף הביאתלון - יחיד, ספרינט, מרדף וזינוק המונים.

== חייו האישיים ==
אחיו הוא הביאתלט הנורווגי טרייה בו.

בו נשוי לזוגתו הדה קולשטד דהיל מאז 2018. בשנת 2020 נולד בנם הבכור גוסטב.

== קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ביאתלטים נורווגים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: ביאתלון
קטגוריה:ביאתלטים באולימפיאדת סוצ'י (2014)
קטגוריה:ביאתלטים באולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018)
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1993
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת בייג'ינג (2022)
נג'צ'רקס

נג'צ'רקס (בהונגרית: Nagycserkesz) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בנג'צ'רקס מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,779 ובשנת 2020 רק 1,610 תושבים.

הכפר היה חלק מנירג'האזה עד שנת 1952 אז קיבל עצמאות ככפר בפני עצמו.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
בית הכנסת בית יעקב (סקופיה)

פרוכת ארון הקדוש (ארון זאקודס) בבית הכנסת בית יעקב
בית הכנסת בית יעקב (במקדונית: ) הוא בית הכנסת היחידי שפועל בסקופיה, מקדוניה הצפונית. בעבר, הוא היה ממוקם ברובע היהודי בסקופיה, לצידו של בית הכנסת בית אהרון.<ref></ref>

== היסטוריה ==
בית הכנסת הראשון נבנה באזור הבזאר הישן בתחילת המאה ה-20 עד ל-1937, ונהרס ב-1963, בעקבות רעידת האדמה שהתרחשה באותה שנה.

בית הכנסת הנוכחי, שנמצא בבניין הקהילה היהודית בסקופיה, משתייך לזרם הספרדי, ונבנה בסוף המאה ה-20 עד לתחילת המאה ה-21. הוא נבנה מתרומות ממשלת מקדוניה הצפונית וארגונים נוספים. בית הכנסת נפתח לציבור ב-11 במרץ 2000, ומקיים באופן קבוע את מנהגי היהדות. בית הכנסת אינו מעסיק רב, והוא משרת קהילה קטנה של כ-200 איש.

בבית הכנסת בית יעקב, נמצא פנקס של 14 עמודים, כתוב בכתב רש"י, בעברית ולאדינו, שנכתב בין 1749 לבין 1913. בפנקס, נכתב בעיקר לארגונים ההומניטריים-דתיים בסקופיה, לבית הכנסת, לארגון היהודי חברה קדישא, להלכה היהודית ולביקור חולים. בכתב היד, מוזכרים חוקים, שהסדירו את גביית האגרות לחברי העירייה, ומצוין כי הארגונים שהוזכרו סייעו באופן קבוע לעניים, בעיקר לאלמנות ויתומים, בכסף, אוכל, בגדים. כמו כן, נרשמו הערות למטיילים מארץ ישראל, שהגיעו לסקופיה כדי לאסוף תרומות עבור הארץ הקדושה. פנקס זה סיפק נתונים על מצבה הכלכלי של הקהילה היהודית בסקופיה, על עבודתה הסוציאלית, על יחסיה עם אזרחים אחרים וארץ ישראל. כיום, הפנקס נמצא במוזיאון ההיסטוריה היהודית בבלגרד.<ref>Хедвига Бошковић: „Збирка старих хебрејских рукописа у Јеврејском историском музеју у Београду“, Београд, 1979, стр. 23.</ref>

== ראו גם ==
* יהדות מקדוניה הצפונית

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.ezrm.org.mk/index.php/mk/sinagoga בית הכנסת בית יעקב]
<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הבזאר הישן (סקופיה)
קטגוריה:סקופיה: מבנים
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: דת
קטגוריה:אירופה: בתי כנסת
מערב סולאווסי

מערב סולאווסי (באינדונזית: Sulawesi Barat) הוא מחוז באינדונזיה שממוקם במערב האי סולאווסי. עיר הבירה של המחוז היא מאמוג'ו.
ב-2004, המחוז התפצל מהמחוז דרום סולאווסי.

== גאוגרפיה ==
המחוז מחולק ל-5 נפות:
* פולוואלי מנדר
* ממסה
* מינה ממג'ו
* ממוג'ו המרכזית
* פסאנגקאיו

== תגליות ארכאולוגיות ==
ב-11 בדצמבר 2019, קבוצה של חוקרים בראשות דר. מקסים אאוברט, מצאה את ציורי הציד הישנים ביותר באומנות הפרהיסטורית. הציור, של אנשים צדים חזיר ותאו, תוארך על ידי הארכאולוגים בעזרת תוריום ואורניום רדיואקטיביים.

== דמוגרפיה ==
האוכלוסייה של המחוז גדלה ב-2.67% כל שנה. 171,356 תושבים הם מתחת לקו העוני.

=== דת ===
==== טבלת דתות ע"פ עיר/נפה ====
{| class="wikitable sortable"
|+
!נפה/עיר
!אסלאם
!פרוטסטנטים
!קתולים
!הינדו
!בודהיזם
!קונפוציאניזם
!דתות עממיות
|-
|מינה
|99.75%
|0.10%
|0.10%
|0.02%
|0.03%
|0.00%
|0.00%
|-
|ממזה
|20.29%
|70.80%
|4.35%
|2.92%
|0.01%
|0.01%
|1.62%
|-
|ממוג'ו
|81.61%
|16.61%
|0.87%
|0.88%
|0.02%
|0.01%
|0.00%
|-
|ממוג'ו המרכזית
|80.24%
|12.90%
|2.18%
|4.57%
|0.10%
|0.01%
|0.01%
|-
|פסאנגקאיו
|86.98%
|6.99%
|1.83%
|4.19%
|0.01%
|0.01%
|0.00%
|-
|פולוואלי מנדר
|96.00%
|2.77%
|1.00%
|0.19%
|0.04%
|0.00%
|0.00%
|-
|מערב סלוואסי - כל המחוז
|82.22%
|14.82%
|1.47%
|1.25%
|0.04%
|0.01%
|0.19%
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אינדונזיה: מחוזות
1801 בגרמניה

== הנהגה ==
=== האימפריה הרומית הקדושה ===
* פרנץ השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.

=== ממלכות ===
* פרוסיה – פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה.<ref></ref>

=== דוכסויות גדולות ===
* הדוכסות הגדולה של מקלנבורג-שוורין – פרידריך פרנץ הראשון, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין.<ref name=":0"></ref>
* הדוכסות הגדולה של מקלנבורג-שטרליץ – קרל השני, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שטרליץ.
* הדוכסות הגדולה של אולדנבורג – וילהלם, דוכס אולדנבורג, פטר הראשון, הדוכס הגדול של אולדנבורג.<ref></ref>
* הדוכסות הגדולה של סקסוניה-ויימאר-אייזנך – קרל אוגוסט, הדוכס הגדול של סקסוניה-ויימאר-אייזנך.

=== נסיכויות ===
* נסיכות שאומבורג-ליפה – גאורג וילהלם, נסיך שאומבורג-ליפה.
* נסיכות שוורצבורג-רודולשטדט – לודוויג פרידריך השני, נסיך שוורצבורג-רודולשטדט.
* נסיכות שוורצבורג-זונדרסהאוזן – גינטר פרידריך קרל הראשון, נסיך שוורצבורג-זונדרסהאוזן.
* נסיכות רויס-גרייץ – היינריך השלושה עשר, נסיך רויס-גרייץ.
* נסיכות ולדק ופירמונט – פרידריך קרל אוגוסט, נסיך ולדק ופירמונט.

=== דוכסויות ===
* דוכסות אנהלט-דסאו – לאופולד השלישי, דוכס אנהלט-דסאו.
* דוכסות סקסוניה-אלטנבורג – פרידריך, דוכס סקסוניה-אלטנבורג.<ref name=":0" />
* דוכסות סקסוניה-קובורג-זאלפלד – פרנץ, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד.
* דוכסות סקסוניה-מיינינגן – גאורג הראשון, דוכס סקסוניה-מיינינגן.<ref></ref>
* דוכסות שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק – פרידריך קרל לודוויג, דוכס שלזוויג-הולשטיין-זונדרבורג-בק.
* ממלכת וירטמברג – פרידריך הראשון, מלך וירטמברג.<ref></ref>

=== אחר ===
* רוזנות הסן-דרמשטאדט – לודוויג הראשון, הדוכס הגדול של הסן.<ref name=":0" />

== אירועים ==
* יוהאן וילהלם רייטר מגלה את הקרינה האולטרה סגולה.

== נולדו ==
* 16 בפברואר – קונסטנטין, נסיך הוהנצולרן-הכינגן, הנסיך האחרון של הוהנצולרן-הכינגן (נפטר ב-1869)
* 21 בפברואר – היינריך פליישר, בלשן, מחלוצי חוקרי השפה הערבית המודרנית, ומגדולי המזרחנים בסוף המאה ה-19 (נפטר ב-1888)
* 22 ביוני – ארנסט פריז, צייר נוף גרמני במעבר מהרומנטיקה לריאליזם (נפטר ב-1833)
* 29 ביוני – קרל, נסיך פרוסיה, איש צבא ונסיך גרמני מבית הוהנצולרן (נפטר ב-1883)
* 18 באוגוסט – יוהאן קרל בר, צייר וסופר גרמני (נפטר ב-1869)
* 23 באוקטובר – אלברט לורצינג, מלחין גרמני (נפטר ב-1851)

== נפטרו ==
* 23 באוקטובר – יוהאן גוטליב נאומן, מלחין, מנצח וקאפלמייסטר גרמני (נולד ב-1741)
* 19 בספטמבר – יוהאן גוטפריד קלר, אסטרונום גרמני שידוע בעיקר בשל גילוין של הגלקסיות M59 ו-M60 בשנת 1779 והצביר הפתוח M67 (נולד ב-1745)
* 9 בנובמבר – קרל שטאמיץ, מלחין בוהמיאני, הבולט ביותר בדור השני של מה שכונה אסכולת מנהיים (נולד ב-1745)
* 16 בדצמבר – קרל לודוויג, נסיך הכתר של באדן, נסיך הכתר של באדן, אולם נהרג בתאונת מרכבה קודם מיתת אביו, ועל כן ירש בנו קרל, הדוכס הגדול של באדן את השלטון (נולד ב-1755)

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

*
ג'יימי הופקאט

ג'יימי הופקאט (באנגלית: Jamie Hopcutt; נולד ב-23 ביוני 1992) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר.

==קריירה==
הופקאט נולד ביורק שבאנגליה, הממלכה המאוחדת. הופקאט התחיל את בקבוצת הנוער של יורק סיטי והתקדם עד שהצטרף לקבוצה הבוגרת של המועדון. אחרי יורק סיטי, הופקאט שיחק עבור ויטבי טאון, סטוקסליי, אוסט טאון וטדקסטר אלביון.

בדצמבר , הופקאט חתם באסטרסונד מהליגה השוודית השלישית. ב-26 במאי 2012, הופקאט הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-4 נגד סריאנסקה. בסיום העונה, נבחר לשחקן העונה של הקבוצה, היה שותף לעליה של הקבוצה לליגה השנייה והאריך חוזה בשנתיים נוספות. בעונת , אסטרסונד עלתה לליגת העל השוודית והופקאט נבחר לכדורגלן העונה בליגה. ב-13 ביולי 2017, הופקאט ערך את הופעת הבכורה שלו בזירה האירופית בניצחון 0-2 נגד גלאטסראיי במסגרת מוקדמות הליגה האירופית, בו גם הבקיע את השער השני.

ב-19 באוגוסט 2019, הופקאט חתם בסונדסוואל, בה שיחק שנה וחצי.

ב-10 בפברואר 2021, הופקאט חתם לשנה וחצי בהפועל כפר סבא מליגת העל.

בקיץ , הופקאט חתם באולדהאם אתלטיק.

ב-20 בפברואר 2024 חזר לקדנציה שנייה באסטרסונד.

==תארים==
; אסטרסונד
*הליגה השוודית השלישית: 
*הגביע השוודי: 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלני אסטרסונד
קטגוריה:כדורגלני סונדסוואל
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני אולדהאם אתלטיק
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בשוודיה
קטגוריה:ספורטאים אנגלים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בפינלנד
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1992
יחסי ירדן–תוניסיה

יחסי ירדן–תוניסיה הם היחסים שבין הממלכה הירדנית ההאשמית לבין הרפובליקה התוניסאית. שתי המדינות הן חברות מלאות ב ובאו"ם.

== סקירה כללית ==
בספטמבר 2019 עבדאללה השני, מלך ירדן קיבל בארמון אל חוסייניא את שר החוץ התוניסאי ח'מיס ג'ינאוי. במהלך הפגישה אישר המלך את היחסים המושרשים בין ירדן לתוניסיה, והביע נכונות להרחבת שיתוף הפעולה בתחומים שונים, לקראת שגשוג שתי המדינות והעמים ובשירות למטרות ערביות ואיסלאמיות. הדיונים התייחסו גם לחשיבות המשך התיאום וההתייעצות בין שתי המדינות בנוגע להתפתחויות האזוריות האחרונות ולנושאים שונים שעניינם הדדית לשתי המדינות.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* ירדן מחזיקה בתוניסיה שגרירות בתוניס.
* תוניסיה מחזיקה בירדן שגרירות בעמאן.

==הערות שוליים==
תחנת הרכבת רעמסס

תחנת הרכבת רעמסס (בערבית: محطة رمسيس) היא תחנת הרכבת המרכזית של קהיר, מצרים. השם נגזר משמו של מלך מצרים העתיקה והפרעה, רעמסס השני.

== היסטוריה ==
תחנת הרכבת המקורית נבנתה כמסוף קישור מקו הרכבת שמחבר את אלכסנדריה וקהיר ב-1856. מבנה התחנה הנוכחי הוקם ב-1892 ושופץ לראשונה ב-1955.

בינואר 2001 חודשה התחנה בהתאם לסטנדרטים בינלאומיים, עשור לאחר מכן בעקבות מהפכת 25 בינואר שנערכה במדינה הוחלט לשדרג פעם נוספת את התחנה, היא נבנתה מאפס והפכה לתחנה חדשה וממוזגת, התחנה חוברה לרציפי הרכבת בעזרת דרגנועים, מבקרי השדרוג טוענים כי המודרניזציה שעברה התחנה הייתה מוקצנת מדי והרסה חלק ניכר מהעיצוב המקורי של המקום<ref>[http://www.egyptindependent.com/opinion/saving-cairo-station "Saving Cairo Station"] (Egypt Independent)</ref>.

הודא שעראווי, פמיניסטית מצרית שכונתה במדינות ערב "אם הפמיניזם" הסירה כאן את הרעלה שלה כאקט מחאתי ובכך יזמה יחד עם מספר מחברותיה את "מהפכת כיסוי הפנים", בה הנשים הסירו וקרעו את כיסוי הפנים, ה"ניקאב", מעל פניהן ויחד יצאו לרחובות בפנים חשופות.

בפברואר 2019 אירעה בתחנה תאונת רכבת, התאונה קרתה לאחר שהרכבת דהרה במהירות אל עבר מחסום בתחנה ונשמטה מהמסילה. כתוצאה מכך ניצת מכל הדלק של הרכבת ונגרמה שרפה. 25 בני אדם נהרגו בתאונה ועוד 50 נפצעו.

== מבנה ==
מחוץ לתחנה היה בעבר פסלו של רעמסס השני שהועבר לאזור גיזה ב־25 באוגוסט 2006, כהכנה הסופית במוזיאון הגדול המצרי, שם הוצב ב-2018.

הפסל המצרי "תחיית מצרים" הוצב בתחנה ב-20 במאי 1928 ונחנך בטקס רב רושם, שהיה גם הפגנת כוח של מפלגת הוופד. בטקס נכחו אלף איש, בהם כל חברי בית הנבחרים והסנאט; הרב הראשי של מצרים, חיים נחום אפנדי; הפטריאך הקופטי; ראשי העולמא של אוניברסיטת אל-אזהר; אינטלקטואלים ואנשי תקשורת ממצרים ומהעולם. "נסיך המשוררים", אחמד שאוקי, פרסם מקאמה לכבוד האירוע ובו תיאר את מוח'תאר כיוצרה של הזהות הלאומית המצרית בתקופה המודרנית. אולם מאוחר יותר, עם התחזקות הכוחות האסלמיים, תואר הפסל כיצירה פגנית המבקשת להתרפס מול האסתטיקה האירופאית ונטע זר שיש להסירו. באביב 1955 הורה נשיא מצרים, גמאל עבד אל נאצר להסיר את הפסל ממקומו המרכזי ולהעתיקו לשולי העיר, לשכונת גיזה, תוך הנמכת כן הבסיס שלו משבעה מטרים לשניים בלבד.

== שירותי רכבת ==
תחנת רעמסס משרתת את הרוב המכריע של שירותי הנוסעים הבין עירוניים של רשת הרכבות הלאומית של מצרים.

== גלריה ==
הכניסה לתחנת הרכבת
רציפי הרכבת
דלת הכניסה הראשית לתחנה

== ראו גם ==
* רכבות במצרים

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מצרים: רכבות
קטגוריה:הנצחת רעמסס השני
קטגוריה:תחנות רכבת
קטגוריה:מצרים: מבני תחבורה
קטגוריה:קהיר: מבנים
יחסי החוץ של ירדן

לחיצת יד בין [[חוסיין, מלך ירדן לבין יצחק רבין, ובתווך ביל קלינטון, לאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל לירדן, 26 באוקטובר 1994]]
יחסי החוץ של ירדן מאמצים בעקביות מדיניות חוץ פרו-מערבית. באופן מסורתי לירדן היו קשרים הדוקים עם ארצות הברית ובריטניה. יחסים אלו נפגעו כשירדן הכריזה על נייטרליותה במהלך מלחמת המפרץ ושמרה על היחסים עם עיראק. בפומבי המשיכה ירדן לקרוא להסרת הסנקציות של האו"ם נגד עיראק.

מאז תום המלחמה, ירדן החזירה במידה רבה את יחסיה עם מדינות המערב באמצעות השתתפותה בתהליך השלום ב ואכיפת הסנקציות של האו"ם נגד עיראק.

ירדן חתמה על הסכם אי-תוקפנות עם ישראל (הצהרת וושינגטון) בוושינגטון הבירה ב-25 ביולי 1994. ירדן וישראל חתמו על אמנת שלום היסטורית ב-26 באוקטובר 1994, בה נוכח נשיא ארצות הברית ביל קלינטון בליווי שר החוץ וורן כריסטופר. ארצות הברית השתתפה עם ירדן וישראל בדיוני פיתוח משולשים שבמהלכם נושאים מרכזיים היו חלוקת מים וביטחון; שיתוף פעולה בנושא פיתוח בקעת הירדן; פרויקטי תשתית; ונושאי סחר, פיננסים ובנקאות.

בשנת 2013, אישרה ארצות הברית את תוכנית עץ השקמה החשאית המופעלת על ידי ה-CIA, שבסיסה בירדן, ומטרתה להכשיר ולחמש את המורדים הסורים.

ירדן משתתפת גם בשיחות השלום הרב-צדדיות, ולאחרונה חתמה ירדן על הסכם סחר חופשי עם ארצות הברית. ירדן היא חברה פעילה באו"ם וכמה מסוכנויות המתמחות והקשורות שלה, כולל ארגון המזון והחקלאות (FAO), הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (IAEA) וארגון הבריאות העולמי (WHO). ירדן היא חברת הבנק העולמי, קרן המטבע הבינלאומית (IMF), הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי (OIC), ארגון המדינות הבלתי מזדהות, והליגה הערבית.

במסגרת "מדיניות השכנות האירופית" של האיחוד האירופי, האיחוד האירופי וירדן אימצו במשותף תוכנית פעולה לחיזוק התלות ההדדית הפוליטית והכלכלית שלהן, ולהממש עוד יותר את הסכם ההתאגדות הנוכחי שלהן. תוכנית פעולה זו מכסה פרק זמן של שלוש עד חמש שנים ותעודד ותומכת ביעדי הרפורמה הלאומית של ירדן ובהמשך שילובם במבנים הכלכליים והחברתיים האירופיים.

ישראל כבשה בשנת 1967 את ירושלים, השוכנת ב של נהר הירדן. מאז 1967 דורשת פקיסטן את בינאום העיר ברמה הבינלאומית. ירדן יחד עם פקיסטן ממלאת תפקיד יעיל בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי (OIC).

== קישורים חיצוניים ==

ירדן
מורגן פרייר

מורגן ג'יימס פרייר (באנגלית: Morgan James Ferrier; נולד ב-15 בנובמבר 1994) הוא כדורגלן גיאני-אנגלי, המשחק בעמדת החלוץ באומוניה ארדיפו.

==קריירה==
פרייר התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של ארסנל, בגיל 17 הצטרף למחלקת הנוער של ווטפורד ושנה לאחר מכן הצטרף לנוטינגהאם פורסט. בשנת , פרייר הושאל לקטרינג טאון מליגת הכדורגל הדרומית לשלושה חודשים.

בהמשך הקריירה, פרייר שיחק בעיקר בקבוצות מהליגות הנמוכות באנגליה ביניהן: קריי וונדררס, בישופ'ס סטורטפורד, האמל המפסטאד טאון, בורהם ווד ודאגנהאם אנד רדברידג'.

באוגוסט , פרייר חתם בוולסול מהפוטבול ליג הראשונה.

ב-1 באוגוסט 2019, פרייר חתם בטרנמיר רוברס.

ב-21 בפברואר 2021, פרייר חתם במכבי פתח תקווה מליגת העל.

ב־2 ביולי 2021, פרייר חתם ל-3 שנים בעירוני קריית שמונה מליגת העל.

בקיץ חתם בנאקהון ראצ'סימה מליגת העל התאילנדית.

בינואר סיכם בהפועל עכו.

במרץ זומן לסגל נבחרת גיאנה לקראת המשחק נגד בסוף החודש, אך טרם רשם דקות משחק במדי הנבחרת.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים גיאנים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל גיאנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלני קריסטל פאלאס
קטגוריה:כדורגלני וולסול
קטגוריה:כדורגלני טרנמיר רוברס
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:אנגלים ממוצא גיאני
קטגוריה:ספורטאים אנגלים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בתאילנד
קטגוריה:ספורטאים זרים באיחוד האמירויות הערביות
קטגוריה:ספורטאים זרים בקפריסין
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1994
יחסי ירדן–תימן

יחסי ירדן–תימן הם היחסים שבין הממלכה הירדנית ההאשמית לבין הרפובליקה התימנית. שתי המדינות הן חברות מלאות ב ובאו"ם.

== סקירה כללית ==
במהלך מלחמת האזרחים של צפון תימן תמכה ירדן בממלכת תימן כנגד הכוחות הרפובליקנים ומצרים בראשותו של גמאל עבד אל נאצר.

במהלך מלחמת האזרחים השנייה בתימן השתתפה ירדן לצד הקואליציה בראשות ערב הסעודית במבצע סופה נחרצת כנגד החות'ים.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* ירדן מחזיקה בתימן שגרירות בצנעא.
* תימן מחזיקה בירדן שגרירות בעמאן.

==הערות שוליים==
תל צפצפות

תל צפצפות הוא גן לאומי, הממוקם בעמק יזרעאל (מזרחית לקיבוץ דברת) במיקום המזוהה עם עין דור המקראית שבו פעלה בעלת האוב מעין דור. זיהוי האתר כעין דור הוצע לראשונה על ידי הארכאולוג נחמיה צורי בשנת 1977. התל נמצא במפה מספר 3 של הוועדה לשבילי ישראל.

האתר הוכרז כגן לאומי בשנת 2013 ושטחו הוא כ-71 דונם.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עמק יזרעאל: גנים לאומיים
ברוך הוא וברוך שמו

ברוך הוא וברוך שמו הן מילות שבח שנהוג לומר כתגובה לשמיעת שם ה'. ישנם מנהגים שונים האם לומר שבח זה על כל הזכרת השם, רק כשהיא בתוך ברכה או רק בברכות מסוימות.

==המנהג ומקורו==
בתלמוד הבבלי נאמר: 

מדברים אלו מביא הרא"ש בתשובותיו סמך למנהגו של אביו רבי יחיאל, לומר "ברוך הוא וברוך שמו" אחרי ששמע הזכרת שם הנאמרת בכל ברכה: למעשה מדובר במנהג קדום יותר שהיה רווח בקרב חסידי אשכנז ומוזכר כמנהג נפוץ כבר בכתבי רבי אלעזר מגרמייזא (הרוקח).

את דברי הרא"ש הביא בנו רבי יעקב בעל הטורים בספר ארבעה טורים, ובעקבותיו הם נפסקו בידי רבי יוסף קארו: .

מן האחרונים יש שהביאו מקור מפורש לאמירת המילים "ברוך הוא וברוך שמו" מדברי המדרש.

===חיוב האמירה===
הספר פרי חדש סבור כי אמירת "ברוך הוא וברוך שמו" היא מעיקר הדין. לעומתו רבי חיים בן עטר חלק על כך, משום שאין הוראה זו מפורשת בתלמוד, ולכן לדעתו המנהג הוא "מדת חסידות" ואינו מן הדין. על הגאון מווילנא נכתב שלא היה מקפיד לומר "ברוך הוא וברוך שמו", מפני ששליח הציבור אינו ממתין עד שהציבור יסיימו את אמירת "ברוך הוא וברוך שמו", אלא מסיים את הברכה בעוד שהציבור אומרים אותה, ובכך מפסיד את חזרת הש"ץ לדעתו. תלמידי הגר"א ויהודי תימן לא עונים בחזרת הש"ץ.

בוידוי של רב ניסים גאון הנדפס במחזורים נאמר וכן בספר חמדת ימים הוראה להתוודות על כך. הרב עובדיה יוסף הורה לדלג על קטע זה בווידוי, ובהשפעתו השמיטו חלק מהמדפיסים את הדברים.

==לאחר שמיעת השם שלא בברכה==
בספר "פרי חדש" הורה לומר "ברוך הוא וברוך שמו" אחרי שמיעת כל הזכרת שם, גם כשאינה נאמרת במסגרת ברכה. נימוקו הוא על פי דברי התלמוד המורה לשבח ולברך את ה' לאחר שמיעת שמו מבלי להתנות שהשם יאמר במסגרת ברכה.

==לאחר הזימון==
יש שנהגו שהמזמן אומר "ברוך הוא וברוך שמו" לאחר הזימון. בסידורים לפי מנהג מרוקו המזמן אומר כן יחד עם המסובים.

==בברכות שיוצאים בהן ידי חובה==
הרא"ש ובעקבותיו רבי יוסף קארו הורו לענות "ברוך הוא וברוך שמו" ולא חילקו בין אם שמע הזכרת שם הנאמרת בברכות שאין יוצא בהן ידי חובה וכגון ששומע חזרת הש"ץ לאחר שהתפלל, לבין אלו שיוצא בהן, וכגון כששומע קידוש או הבדלה. וכלשון רבי יוסף קארו: . למרות זאת התגלעו חילוקי דעות בין הפוסקים האם אכן ההוראה הייתה לענות על הזכרה הנאמרת בברכות שיוצא בהן ידי חובה.

הראשון שהעלה את הנושא הוא רבי שמואל אבוהב בתשובותיו, הוא טען שמאחר ועל ידי שמיעת הברכה נחשב השומע כאילו אמרה, שדין השומע כעונה, נמצא שכאשר מוסיף לאחר שמיעת השם "ברוך הוא וברוך שמו", תוספת שאינה מנוסח הברכה, נחשב הדבר כאילו שינה ממטבע הברכה. כדבריו פסקו פוסקים נוספים והמשנה ברורה הורה לחשוש לדבריהם לכתחילה.

לעומתם האריך רבי מסעוד חי רקח לקיים את המנהג, שלדבריו נהגו בו כל תפוצות ישראל, לאומרה גם כאשר יוצא ידי חובה. הוא דוחה את ההשוואה הגורפת לכאורה של השומע למברך, שאם כך תיקשה ההוראה המוסכמת לענות אמן על ברכות שיוצא בהן ידי חובה על אף שאין היא נחוצה כדי לצאת ידי חובת הברכה, כי הלוא לדברי רבי שמואל אבוהב המשווה את העונה והמברך יש להקשות, מדוע אין בכך משום עניית אמן על ברכת עצמו שהדבר מגונה. הוא מציין שאפילו בקהילתו של רבי שמואל אבוהב לא קיבלו את דבריו. כדבריו כתבו רבי חיים פלאג'י ופוסקים נוספים. 

כיום, רבים נוהגים שלא לענות ברוך הוא וברוך שמו בברכות שיוצאים בהם ידי חובה, וביניהם רוב יוצאי אשכנז וחלק מיוצאי המזרח. רוב יוצאי צפון אפריקה נוהגים לענות ברוך הוא וברוך שמו.

==לקריאה נוספת==
* אלעד פורטל, ברוך הוא וברוך שמו, אשקלון, תשע"ב.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ברכות
שמורת נחל כפירה

שמורת נחל כפירה היא שמורת טבע באזור פרוזדור ירושלים הכוללת את נחל כפירה היורד מירושלים לכיוון עמק איילון והשפלה. הנחל העובר בשמורה מהווה אחד מהיובלים של נחל איילון. באזור שמורה נמצאים המעיינות עין כפירה ועין נטף. השמורה נמצאים במפה מספר 9 של הוועדה לשבילי ישראל, ושטחה עומד על כ-9,354 דונם. האתר הוכרז כשמורה בדצמבר 2014. במאי 2020 הוצע להרחיב את השמורה בכ-560 דונמים נוספים. רוב שטח השמורה מוגדר כשטח אש של צה"ל.

בנובמבר 2016 פגעה בשמורה שרפה, ועברו כמספר שנים עד שהשתקמה. מבין בעלי החיים הנמצאים בשמורה ניתן למנות צבאים, צבועים, תנים, חזירי בר ושועלים. בשמורה נמצאים גם מספר אתרי עתיקות, ובהם חורבות הכפר הערבי נטאף, חורבת חורש (יישוב מהתקופה הרומית והביזנטית) וח'ירבת מג'נונה (יישוב מהתקופה הביזנטית והערבית הקדומה).

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.parks.org.il/reserve-park/שמורת-טבע-יער-הכפירה/ דף השמורה], באתר רשות הטבע והגנים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:השפלה: שמורות טבע
קטגוריה:מועצה אזורית מטה בנימין
פארק תעשיות קדמת גליל

פארק תעשיות קדמת גליל הוא פארק תעשייה הממוקם בגליל התחתון, בסמוך לכביש 77. את הפארק מנהלות עיריית טבריה, המועצה המקומית טורעאן ומועצה אזורית הגליל התחתון. מנהל הפארק הוא איציק נחום. שטח הפארק עומד על כ-618 דונם, ועובדים בו כ-500 איש. בפארק ישנן מפעלי אחזקות, ייצור מזון וציוד וכן מפעל של חברת ויסוצקי.

באוגוסט 2012 הושקע בקדמת גליל כ-12 מיליון ש"ח ממשרדי האוצר והכלכלה. במרץ 2017 הוכרז על השקעה נוספת של כ-300 מיליון שקלים חדשים בפארק, והקמת כ-20 מפעלים חדשים שצפויים להעניק תעסוקה למאות אנשים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טבריה: כלכלה
קטגוריה:מועצה אזורית הגליל התחתון
קטגוריה:ישראל: אזורי תעשייה
אדמירל שייטת

אדמירל שייטת היא דרגת הדגל הנמוכה ביותר, דרגה מעל קפטן, בצי המודרני של בלגיה, בולגריה, דנמרק, פינלנד, גרמניה ושוודיה. הדרגה שוות ערך לדרגות קומודור או אדמירל אחורי מדרג נמוך בצי ארצות הברית, בריטניה ומדינות אחרות.

== סימולי הדרגה בצבאות שונים ==
:
<gallery align="left">
קובץ:Rank insignia of Комодор of the Bulgarian Navy.png|הצי הבולגרי - флотилен адмирал
קובץ:Generic-Navy-O8.svg|הצי הדני - flotilleadmiral
קובץ:Lippueamiraali hihalaatta.svg|הצי הפיני - lippueamiraali
קובץ:SWE-NavyOF6.svg|הצי השוודי - Flottiljamiral
</gallery>

== גרמניה ==
{| style="border: 1px solid rgb(136, 136, 170); background-color: rgb(247, 248, 255); padding: 5px; font-size: 95%; margin: 0px 12px 58px 0px; float: left; width: 250px;" class=""
| align="center" bgcolor="#efefef" colspan="2" |30x30 פיקסלים פלוטילנאדמירל
|-
| align="center" colspan="2" style="border-bottom:2px solid gray;font-size:smaller" |
{| align="center"
|159x159 פיקסלים
|153x153 פיקסלים
|}
|-
| bgcolor="#efefef" |<small>סימון הדרגות</small>
| bgcolor="#dfefff" |דרגות הצבא הגרמני
|-
| bgcolor="#efefef" |<small>הצבא והלופטוואפה</small>
| bgcolor="#dfefff" |בריגדה-גנרל
|-
| bgcolor="#efefef" |שווה ערך בנאט"ו
| bgcolor="#dfefff" | OF-8
|-
| bgcolor="#efefef" |<small>חיל הים</small>
| bgcolor="#dfefff" |<small>קומודור</small>
|}
פלוטילנאדמירל (בקצרה: FltlAdm ברשימות FADM) היא דרגת קצין דגל הנמוכה ביותר של הצי הגרמני, הדרגה שוות ערך לאדמירל אחורי מדרג נמוך של הצי האמריקני או קומודור של הצי המלכותי. כמו כן הדרגה שוות ערך לבריגדה-גנרל בבונדסוור.

סימני הדרגה שלו, שנלבשים על השרוולים והכתפיים, הם כוכב אחד עם חמש נקודות מעל פס זהב גדול (ללא הכוכב כאשר לולאות דרגה נלבשות). זו דרגה B6 בכללי השכר של משרד ההגנה הפדרלי.
{| align="left" border="1" cellpadding="4" cellspacing="0" class="toccolours" style="border-collapse: collapse; margin: 0.5em auto 10px; clear: both;"
| align="center" style="background:#cfcfcf;" width="30%" |דרגה זוטרה:<br />קפיטן צור זי
| align="center" style="background:#bfbfbf;" width="40%" |32x32 פיקסלים
<small>(דרגות הבונדסוור)</small>פלוטילנאדמירל
| align="center" style="background:#afafaf;" width="30%" |דרגה בכירה:<br />קונטר-אדמירל
|}
רצף הדרגות (מלמעלה למטה) הוא כדלקמן:
* OF-9:<ref name="NATO1">The abbreviation "OF" stands for de: "Offizier / en: officer / fr: officier / ru: офицер"</ref> אדמירל (גרמניה) / גנרל (גרמניה)
* OF-8: ויצה-אדמירל / גנרל-לויטננט
* OF-7: קונטר-אדמירל / גנרל-מיור
* OF-6: <span style="color:#007;">פלוטילנאדמירל</span> / בריגדה-גנרל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אדמירלים
קטגוריה:הצי הגרמני
ניקיטה קולדונוב

ניקיטה אולגוביץ' קולדונוב (ברוסית: Никита Олегович Колдунов; נולד ב-19 באפריל 2000, סנקט פטרבורג) הוא כדורגלן רוסי, קשר מועדון זניט-2 סנקט פטרבורג, קבוצת המילואים של זניט סנקט פטרבורג.

== קריירה ==
=== נוער ===
מגיל שש שיחק כדורגל. הוא שיחק בקבוצת ילדים גדולים ממנו. בגיל 12<ref>[http://www.pfcsochi.ru/news/interview/2019-2020/znakomtes-nikita-koldunov/ Знакомьтесь, Никита Колдунов!]</ref> עבר ממועדון "מוצב מוסקבה"<ref>[https://fc-zenit.ru/news/2016-10-01-za-zenit-m-debyutiroval-samyy-molodoy-igrok-v-zayavke-sine-belo-golubykh-na-sezon.htm За «Зенит»-м дебютировал самый молодой игрок в заявке сине-бело-голубых на сезон]</ref> לאקדמיה של מועדון הכדורגל זניט. בשנת 2014 הוא סיים במקום השלישי בהרכב נבחרת הערים הרוסיות בפורום הבינלאומי "כדורגל לידידות". הוא נכלל לא פעם ברשימת השחקנים הטובים ביותר בעיר סנקט פטרבורג. בשנת 2015, כחלק מסגל אקדמיית זניט זכה במקום השני בטורניר לזכרו של יורי מורוזוב, בתור הקשר הטוב ביותר בתחרות. במחצית השנייה של 2016 הוא הפך לאלוף העיר סנקט פטרבורג לשחקני כדורגל עד גיל 21 עם שחקני האקדמיה של זניט שנולדו משנת 1999. ב-1 באוקטובר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו באליפות הנוער של רוסיה, במשחק הביתי מול ספרטק (3:0), כשיצא בדקה ה-88. במשך שלוש עונות (2016/17 עד 2018/19) שיחק 48 משחקים, כבש שני שערים.

=== בוגרים ===
בתחילת ספטמבר 2019 עבר למועדון ליגת העל הרוסית סוצ'י. בחלק הסתיו של האליפות הוא שיחק 8 משחקים באליפות הנוער במדי קבוצת הנוער של סוצ'י, כבש שלושה שערים. את הופעת הבכורה שלו באליפות המדינה הוא ערך ב-8 בדצמבר, במשחק הבייתי מול רובין קאזאן (1:1) כשנכנס כמחליף בדקה ה-62 וקיבל כרטיס צהוב כעבור דקה.

בפברואר 2021 הושאל למועדון זניט-2 סנקט פטרבורג.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים רוסים
קטגוריה:קשרי כדורגל רוסים
קטגוריה:סנקט פטרבורג: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני זניט סנקט פטרבורג
קטגוריה:כדורגלני סוצ'י (2018)
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-2000
פאבל דולגוב

פאבל ולדימירוביץ' דולגוב (ברוסית: Па́вел Влади́мирович Долго́в; נולד ב-16 באוגוסט 1996, ממונובו, רוסיה) הוא כדורגלן רוסי, המשחק בעמדת החלוץ במועדון זניט-2, קבוצת המילואים של זניט.

== קריירה ==
הוא בוגר האקדמיה לכדורגל של זניט. בשנת 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו באליפות רוסיה לנוער בכדורגל במסגרת מועדון המילואים של זניט, כשנכנס כמחליף במשחק המחזור הראשון מול קרסנודאר. באוגוסט 2013 הוא הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצת המילואים זניט-2 ושיחק בליגה השנייה.

בשנת 2015, אנדרה וילאש-בואש לקח את דולגוב לקבוצה הראשית של זניט וב-1 באוגוסט במחזור השלישי באליפות ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הרוסית במשחק מול טרק גרוזני הצ'צ'נית כשעלה לדשא כמחליף בדקה 81 במקום ארטיום דזיובה.<ref></ref> ב-10 באוקטובר 2015 הוא שיחק את משחקו הראשון בליגת האלופות, כשנכנס כמחליף בדקה ה-62 במקום אלכסנדר ריאזנצב במשחק מול גנט.

בפברואר 2017 עבר למחצ'קלה למועדון אנז'י, לאחר שחתם על חוזה למשך 2.5 שנים. במרץ 2018, נשלח בהשאלה, למועדון הבלארוסי טורפדו ז'ודינו. לאחר מכן עבר למועדון יניסיי קרסנויארסק.

בפברואר 2021 חזר לסנקט פטרבורג, כשעבר לזניט-2. ערך את הופעת הבכורה בליגת האלופות כשעלה כמחליף בדקות האחרונות במשחק מול צ'לסי, ב־14 בספטמבר 2021, שהסתיים ב-1:0.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלני טום טומסק
קטגוריה:כדורגלני יניסיי קרסנויארסק
קטגוריה:כדורגלני טורפדו ז'ודינו
קטגוריה:כדורגלני אנז'י מחצ'קלה
קטגוריה:כדורגלני זניט סנקט פטרבורג
קטגוריה:כדורגלנים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1996
מוריס בלפורייה

ז'נרל של דיוויזיה מוריס בלפורייה (בצרפתית: Maurice Balfourier; 27 באפריל 1852 – 24 ביוני 1933) היה מפקד בכיר בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה.

==ביוגרפיה==
===תחילת דרכו===
בלפורייה נולד ב-27 באפריל 1852 בפריז, ובשנת 1870 הוא התגייס לצבא צרפת ולחם בשורותיו במהלך מלחמת פרוסיה–צרפת. ב-27 בינואר 1871 הוא הוסמך כלוטננט משנה ברגימנט הרגלים ה-51, ובשנים לאחר מכן מילא תפקידי פיקוד ומטה ביחידות שונות. ב-9 ביולי 1893 הוא הועלה לדרגת מיור ומונה למפקד גדוד ברגימנט הרגלים ה-131, וב-3 באפריל 1899 הועלה לדרגת לוטננט קולונל ובאותה שנה שירת כמפקד 3 רגימנטים שונים, ה-69, ה-19 וה-120. ב-30 בדצמבר 1903 הועלה לדרגת קולונל, וב-30 במרץ 1904 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-130. ב-25 באפריל 1906 הוא מונה לראש מטה האזור המבוצר פריז, וב-19 ביוני 1908 הועלה לדרגת ז'נרל של בריגדה. ב-15 ביולי הוא קיבל את הפיקוד על חטיבת הרגלים ה-21 וחטיבת המשנה של אזור ננסי. ב-21 באוקטובר 1911 הוא מונה למפקד האזור המבוצר של טול, וב-31 בינואר 1912 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-9. ב-26 ביוני אותה שנה הועלה לדרגת ז'נרל של דיוויזיה, וב-1 בנובמבר 1913 מונה למפקד הדיוויזיה ה-11.

===מלחמת העולם הראשונה===

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, ב-29 באוגוסט 1914 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-20, ופיקד עליו במהלך קרב לורן ובמהלך קרב ורדן והקרב על הסום. ב-17 בספטמבר 1916 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-36, ופיקד עליו עד ה-4 במרץ 1917 ולאחר מכן פרש מהצבא.

===אחריתו===
בין השנים 1918–1933 הוא היה נשיא האגודה ולנטין אוי המספקת שירותים עולמיים ואנשי דת. בשנת 1927 אגודת des amis de Saint-Cyr et Coëtquidan הוקמה ביוזמתו כיוון שהיה אז נשיא האקדמיה הצבאית סן-סיר. ביולי 1931 הוא קיבל את עיטור הצלב הגדול של לגיון הכבוד, וב-24 ביוני 1933 הוא נפטר בפריז. לאחר מותו העיר פריז קראה שדרה לכבודו ברובע ה-16, שדרת דו ז'נרל-בלפורייה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אנשי צבא צרפתים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה: אישים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1852
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1933
מרכז מינרבה לזכויות האדם

מרכז מינרבה לזכויות האדם היא מרכז אקדמי המשותף לאוניברסיטה העברית בירושלים ואוניברסיטת תל אביב העוסק בסוגיות הקשורות לזכויות האדם. המרכז מעניק מלגות לתלמידי דוקטורט ופוסט-דוקטורט, מקיים כנסים, ימי עיון, סדנאות והשתלמויות בנושא. המכון נוסד בשנת 1997 והמנהלת היא פרופסור ליאורה בילסקי.

בעבר חנך המרכז מאגר מידע הנוגע לזכויות התלמיד. לאורך השנים המרכז קידם פרויקטים הקשורים למספר נושאים, ובהם:
* "המשפחה, זכויות אדם וגלובליזציה" (2015–2016) – פרויקט שבחן את יחסי הגומלין בין המשפחה, המשפט וזכויות האדם
* "משפט, גלובליזציה והמרחב הטראנסלאומי" (2012–2015)
* "זכויות אדם וצדק ליברלי בישראל" (2014–2015) – פרויקט שעסק בבחינת זכויות האדם בהקשר היהודי והישראלי.
* "זכויות אדם וצדק בתקופות מעבר" (הושק בשנת 2014) בדגש על חקר הסכסוך הישראלי-פלסטיני.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://law.huji.ac.il/book/מרכז-מינרבה-לזכויות-האדם דף המכון], באתר האוניברסיטה העברית
* [https://law.tau.ac.il/minerva דף המכון], באתר אוניברסיטת תל אביב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האוניברסיטה העברית בירושלים: הפקולטה למשפטים
קטגוריה:אוניברסיטת תל אביב: הפקולטה למשפטים
קטגוריה:ארגוני זכויות האדם בישראל