חסידות סטוטשין

חסידות סטוטשין היא חסידות גליציאנית, ענף מחסידות רוזבדוב מגזע דז'יקוב-רופשיץ. מקים החסידות היה רבי יצחק הורוביץ. חסידות סטוטשין היא היחידה מחצרות בית רופשיץ ששרדה אחרי השואה וקיימת עד היום, על אף שרוב החסידים נרצחו בשואה.

==תולדות החסידות==
יהודה הורוביץ מסטוטשין בבית הקברות היהודי העתיק בטבריה]]
רבי יצחק נולד בדז'יקוב בשנת תרכ"ב לרבי משה הורוביץ מרוזבדוב ולאמו בת רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים מסיגט. היה חתנו של רבי מנחם מנדל אייכנשטיין מזידיטשוב. בשנת תרמ"ד החל לכהן ברבנות סטוטשין, ולאחר פטירת אביו בשנת תרנ"ד החל לכהן גם באדמו"רות. לפני זמן מלחמת העולם הראשונה עבר לטרנוב. בתקופה זו התבודד מספר שנים ועסק בתורה כשהוא לא יוצא מחדרו. היה בעל מנגן גדול ורבים באו לשמוע את תפילתו וזמירותיו בנוסח רוזבדוב. התפרסם בחריפותו ובשנינותו הרבה. בסוף ימיו דיבר רבות על הגאולה ועל ביאת משיח. היה מתנגד חריף לציונות. נפטר בסאנוק בכ"ד באדר א' ת"ש בזמן שרצה לברוח לרוסיה. בנותיו נישאו לרבי ישראל יוסף מריגליץ ולרבי נפתלי משנדישוב.

בנו, רבי יהודה מילא את מקומו. נולד בי"ג בתמוז תרנ"ב. היה חתנו של בן דודו רבי יהושע מריבטיטש. לאחר מעברו של אביו לטרנוב בשנת תר"פ מילא את מקומו בסטוטשין ומסר שיעורים לבחורים. אביו צווה עליו ליטול קויטלאך ושלח אליו אנשים לברכות. התגורר תקופה בארץ ישראל, ואחר כך שב לגליציה וכיהן כאדמו"ר בסטוטשין. לאחר מלחמת העולם השנייה היגר לארצות הברית ופתח בבורו פארק בית כנסת סטוטשין, ושרידי חסידי סטוטשין התקבצו אליו. היה מנשיאי כולל גליציה. נודע כבעל מנגן ומלחין. נפטר בט' בחשוון תשמ"ב. כתב את סדרת הספרים מנחת יהודא, על התורה ועל המועדים. הייתה לו בת יחידה.

==החסידות כיום==
הרב אליעזר יהושע יודקובסקי ב[[הכנסת ספר תורה]]
לאחר פטירת רבי יהודה ללא בנים, החל חתנו הרב עובדיה יודקובסקי, ליטאי, לכהן ברבנות בית הכנסת. כעבור שנה החל בנו רבי אליעזר יהושע יודקובסקי לכהן באדמו"רות, על מקום סבו. חלק מהחסידים פרשו ופתחו בית כנסת עצמאי בשם "תולדות יהודה דחסידי סטיטשין", והעמידו בראשו את תלמידו של האדמו"ר, הרב מרדכי מנשה זילבר. בין הפלגים שררה מתיחות קלה, שבאה לסיומה בשנת תשע"ה, לאחר הסכם שקהילת הרב זילבער תכונה "קהל תולדות יהודה דתלמידי סטוטשין"<ref></ref>.

הקהילה מונה כיום בסביבות ה-100 משפחות. האדמו"ר, רבי אליעזר יהושע מתנהג בצורה ייחודית ואינו מקפיד על גינוני כבוד הנהוגים בחצרות האדמו"רים. הוא עוסק בקירוב בחורים נושרים ובהשכנת שלום בית.

בשנת תשע"ח מונה בנו בכורו הרב יהודא לכהן כרב וראש כולל של הקהילה.

===קהל תולדות יהודה דתלמידי סטיטשין===

הרב [[מרדכי מנשה זילבר בהכנסת ספר תורה]]
כאמור, לאחר פטירת רבי יהודה פרשו חלק מהחסידים והקימו קהילה עצמאית. בראשם העמידו את הרב מרדכי מנשה זילבר, שבתחילה כונה "ראש החבורה" או "רב", אולם בהמשך השנים החל לכהן באדמו"רות. הוא התפרסם כמשפיע מעבר לקהילתו, ומאות משתתפים בשיעוריו. 

בשנים האחרונות הוקמו על ידי חסידיו בתי כנסיות בירושלים, בני ברק, בית שמש, וויליאמסבורג, בלייקווד, במונרו ובמונסי. בשנת תשפ"ג הוקמה ישיבה גבוהה.

נוהג לשהות בישראל מדי שנה בחודשי הקיץ, והוא עורך את התפילות והטישים באהל מיוחד המוקם בירושלים בתקופה זו. רבים שאינם מחסידיו מגיעים להשתתף באירועים שעורך.

==דרך החסידות==
חסידות סטוטשין ממשיכה את דרך חסידות רופשיץ, הדוגלות בלימוד התורה בהתמדה ובעבודת ה' בצניעות. ניגוני החסידות מיוסדים על נוסח רוזבדוב, שהיה מורכב מתנועות קצרות של "התייפחות" או שמחה. כן נוהגים להתפלל במבטא גליציאני.

לפי מסורת פנימית בחסידות סטוטשין, היא הממשיכה העיקרית של חסידות רופשיץ.

==לקריאה נוספת==
*החכמה מאין, בני ברק. תולדותיו ותורותיו של רבי יצחק מסטוטשין. חיבר משמשו הרב יאשע ליפשיץ.
*משמיה דרבי תנחום, ברוקלין. תולדותיו של רבי יהודה מסטוטשין. חיבר תלמידו הרב איסר פירסט

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חצרות חסידיות
קטגוריה:חצרות בית רופשיץ
קטגוריה:חסידות במערב גליציה