מלכיאור לנדייל

מלכיאור (מֶנְיהֵרְט) לנדייל (במקור לייבוביץ, בהונגרית: Lengyel Menyhért; בלמזויווארוש, 12 בינואר 1880 – בודפשט, 23 באוקטובר 1974) היה סופר, פובליציסט, מחזאי, תסריטאי, הונגרי-יהודי. הוא היה גם הבמאי המשותף של "תיאטרון מרכז העיר" בבודפשט (1930-1929).

== ביוגרפיה ==
[[פרוטומה של מלכיאור לנדייל בבלמזויווארוש]]
מלכיאור לייבוביץ' נולד בבלמזויווארוש, עיירה באזור הערבה הגדולה במזרח המישור ההונגרי הגדול. הוא סיים את בית הספר התיכון בעיר מישקולץ.<ref>Király István: Balmazújvárosi krónika. Balmazújváros, 1998</ref> את הקריירה הספרותית התחיל כעיתונאי, עבד תחילה בקושיצה ואחר כך בבודפשט.<ref>Lengyel Menyhért: Életem könyve (szerk.: Vinkó József). Gondolat, Budapest, 1987. </ref> בשנת 1907 הציג את עצמו כמחזאי ואגודת תאליה הציגה את מחזהו "הארכידוכס". הדרמה שלו "הדורות הבאים אסירי תודה" הוצגה לראשונה על ידי התיאטרון הלאומי של בודפשט בשנת 1908 והוענק לו פרס וויניץ של האקדמיה ההונגרית למדעים.<ref>פרס ווֹיְנִיץ הוקם על ידי האקדמיה ההונגרית למדעים בשנת 1906. בצוואתה משנת 1904 הורישה לאקדמיה אלמנתו של תיאודור וויניץ 20,000 פנגו והורתה להעניק מתוך הרבית פרס לסופר שכתב את הדרמה ההונגרית המצליחה ביותר" בכל שנה. הפרס תיגמל מחזאים רבים לאורך השנים, כולל מלכיאל לנדיאל על מחזהו "הארכידוכס" (1908).</ref><ref>A M. Tud. Akadémia jegyzőkönyvei. Harminczkettedik akadémiai ülés, Kilenczedik összes ülés 1906. deczember 17-én. 57-58. old.</ref>בשנת 1909 הופיע מחזהו ה"טייפון" שהפך להצלחה עולמית. הוא גם פרסם בכתב העת הספרותי ההונגרי החשוב ביותר באותה תקופה ניוגט.

במהלך מלחמת העולם הראשונה (1918-1914) עבד בשווייץ מטעם היומון, אֶשְט שפירושו בהונגרית "ערב".הוא שלח משם מאמרים אנטי מלחמתיים, שפורסמו גם בעיתונים גרמניים וצרפתיים. מאמרים אלה פורסמו אחר כך בכרך "מחשבות פשוטות" שיצא לאור בשנת 1918. בשנת 1916 כתב את "המנדרין הנפלא". "סיפור פנטומימה" (בניסוח המחבר עצמו), ממנו נולד הבלט באותו השם שהפך למפורסם בכל העולם של המלחין בלה בארטוק.<ref>Bartók Béla - Lengyel Menyhért: A csodálatos mandarin. Magyar Bibliofil Társaság/Tevan Kiadó, 1990. TE 047</ref>

אחרי המלחמה יצא לטיול ארוך לארצות הברית ופרסם שם את חוויותיו ב"יומן אמריקאי" (1922). בשנות העשרים של המאה העשרים היה פעיל גם בקולנוע מלבד התיאטרון ובמשך זמן מה היה הדרמטורג של May-Film הברלינאי. בשנים 1929 עד 1930 עבד עם פרידייש קארינתי כמנהל משותף של תיאטרון מרכז העיר.<ref></ref> בשנת 1931 נשלח על ידי העיתון פשטי נפלו ככתבו בלונדון.

בשנת 1937 עבר לגור בארצות הברית והחל לעבוד כתסריטאי בהוליווד. רבים מסרטיו זכו להצלחה גדולה ברחבי העולם, וחלקם עדיין מוצגים בבתי קולנוע ובטלוויזיה (כמו נינוצ'קה, בכיכובה של גרטה גרבו, שהייתה מועמדת לפרס אוסקר בשנת 1942 או "להיות או לא להיות". (גם מחזמר של קול פורטר גרבי משי, שמבוסס על נינוצ'קה, שהגרסה הקולנועית שלו הופקה בשנת 1957). עם זאת, בסוף 1960, הוא התיישב שוב באירופה, בעיקר באיטליה, ברומא. בשנת 1963 זכה בפרס הגדול של העיר רומא על עבודתו הספרותית.<ref></ref>

לאחר 1956 הוא ביקר בהונגריה מספר פעמים, בשנת 1974 רצה לחזור סופית להונגריה, אך זמן קצר לאחר הגעתו נפטר בבודפשט בגיל 94.

== מחזותיו העיקריות ==

== תסריטיו החשובים ==
* גן העדן האסור (1924) - ר .: ארנסט לוביטש
* קטאלין נגי, קתרינה הגדולה (1934) - ר ': פול ציינר, נ': אליזבת ברגנר
* מרחב לישנים (1934, עם גזה צ'זיפרה ואדורגן סטלה מתוך מחזהם של זיגפריד גייר ולסלו פקטה בוס)
* סיפורו של זנב (סיפורי מנהטן) (1934, עם לאסלו ואדנאי ולסלו פודור) - ר ': ג'וליאן דויוויאר, מ.ס.: צ'ארלס לאכטון, פול רובסון
* קרוון (1934) - ר ': אריך קאר, נ': צ'ארלס בויר, לורטה יאנג
* רמברנדט (1934) - פס צ'ארלס לאכטון
* הצר והמוזיקאי (1935) - Ph .: ארתור ריצ'מן
* מלון אימפריאל (1935, עם לאגוס ביירו) - R .: אוטו פרמינגר
* אנג'ל (אנג'ל) (1937) - ר ': ארנסט לוביטש, פס': מרלן דיטריך
* נינוצ'קה (1939) - ר ': ארנסט לוביטש, פס': גרטה גרבו
* להיות או לא להיות (1942) - R: ארנסט לוביטש, פס .: קארול לומברד
* Days of Glory (1944) - ר ': קייסי רובינסון, ו': גרגורי פק
* סקנדל רויאל (1945) - ר ': אוטו פרמינגר
* גרבי משי (1957, גרסה קולנועית-מוזיקלית של נינוצקה) -

== רומנים, סיפורים קצרים, מאמרים ==
* Menyert Lengyel - Jenő Török: מבית הארחה קטן ; Molnárok Lapja Ny., Bp., 1906
* מחשבות פשוטות ; Pallas Ny., Bp., 1918
* כתב עת אמריקאי ; אתנהאום, ב ', 1922
* העיר המאושרת. רומן ; אתינאום, ב ', 1931
* ספר חיי. בולי עץ, שברים ביוגרפיים ; עורכים, הקדמה, הערות, אינדקס József Vinkó; Gondolat, Bp. 1987

== מקורות ==

*[http://mek.oszk.hu/01100/01149/html/lengyelm.htm לקסיקון הונגרי לקורות חיים]
*לקסיקון יהודי הונגרי
*[https://nyugat.oszk.hu/html/alkotok/lengyelm.htm Száz éves a Nyugat – Lengyel Menyhért]
*Lengyel Menyhért az Internet Movie Database oldalon (באנגלית)
*[https://web.archive.org/web/20120311212141/http://szinhaz.net/pdf/1987_07.pdf# עדותו של כותב דרמה] Vinkó József: Egy drámaíró vallomásai
*[http://www.cinegraph.de/etc/ateliers/may.html May-Film] (בגרמנית)
*[https://www.filmsite.org/nino.html Ninotchka/Ninocska] (באנגלית)
* Köves Gábor: Hollywoodi kapcsolat. Magyar Narancs, é.n.
* Lengyel Menyhért a PORT.hu-n (בהונגרית)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מחזאים יהודים הונגרים
קטגוריה:במאי תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים אסורים (הונגריה 1944)
קטגוריה:תסריטאי קולנוע יהודים הונגרים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע יהודים אמריקאים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1880
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1974