אליעזר אלינר

אליעזר אֵלִינָר (18 ביוני 1904 – 31 במאי 1980) היה פעיל בתנועת המזרחי, מחברי ההנהלה הארצית הראשונה של תנועת בני עקיבא, מורה ומחנך, סופר, יקיר ירושלים.

==ביוגרפיה==
אלינר נולד בה' בתמוז ה'תרס"ד בליפאיה שאז הייתה שייכת לאימפריה הרוסית (כיום בלטביה), לאביו פייבוש אורדאנג. קיבל חינוך דתי, למד בישיבת ריגה ובמקביל עמד בבחינות הבגרות בגימנסיה הריאלית בעיר. לאחר מכן למד כימיה באוניברסיטת ריגה, ובהמשך למד בבית המדרש לרבנים בברלין.

בשנת 1927 עלה לארץ ישראל, ולמד באוניברסיטה העברית בירושלים יוונית, היסטוריה קלאסית וידיעת הארץ. באותה תקופה היה יושב ראש "יבנה", ברית הסטודנטים הדתיים, ופעיל בתנועה למשמרת השבת, שחבריה היו עוברים ברחובות ירושלים לקראת כניסת שבת ומזכירים לסוחרים לסגור את חנויותיהם. אלינר נהג ללכת עם תכלת של חסידות ראדז'ין בטלית הקטן שלו.

בשנים 1934–1941 לימד מקצועות קודש בתיכון מעלה ובבית המדרש למורות של "המזרחי" (לימים נקרא "מכללת אפרתה"). בשנים 1942–1945 ניהל את בית הספר של "המזרחי" בבני ברק. לאחר תום מלחמת העולם השנייה נשלח לאיטליה, לקיים פעילות חינוכית אצל העקורים. בשנת 1947 חזר לארץ ישראל, והיה לסגן מנהל בית המדרש למורות של "המזרחי" בירושלים. משנת 1952 ועד 1957 היה למנהל בית המדרש למורות. החל משנת 1957 עבד במחלקה לחינוך ותרבות תורניים של הסוכנות היהודית, ובמסגרת עבודתו כתב ספרים פופולריים להסברת ערכי היהדות בסגנון עממי ושווה לכל נפש. משנת 1963 כיהן כיושב ראש הוועד הפועל של החברה קדישא בירושלים.

בשנת 1965 היה חבר נשיאות חידון התנ"ך העולמי ביחד עם דוד בן-גוריון. היה שותף גם לעריכת פירוש דעת מקרא על ספר שמואל.
בשנים 1967–1971 היה אלינר חבר בצוות היועצים והמסייעים לרב שלמה טל בהוצאת סידור רינת ישראל.

נפטר בירושלים בט"ז בסיון ה'תש"מ, 31 במאי 1980.

על שמו נקראה הוצאת הספרים של המחלקה לתרבות תורנית של הסוכנות היהודית – ספריית אלינר. כיום הספרייה שייכת למחלקה לשירותים רוחניים בתפוצות של ההסתדרות הציונית העולמית.
אחיו של אליעזר אלינר, טוביה אורדנג, נהרג במלחמת השחרור. בתו היא הסופרת דפנה עבר הדני.

==ספריו==
* חנוך ללמוד תורה ולקיום מצוות (בשיתוף עם פרופ' ישעיהו ליבוביץ), בהוצאת המחלקה לענייני הנוער – הנוער הדתי, של הנהלת ההסתדרות הציונית, ירושלים, ה'תש"ג.
* סוכות: מאסף לענייני חינוך והוראה (בשיתוף עם חיים חמיאל), בהוצאת המחלקה לחינוך ולתרבות תורניים בגולה של ההסתדרות הציונית העולמית, ירושלים, ה'תשכ"ו.
* ספר זיידל: מאמרים בחקר התנ"ך מוגש לכבוד ד"ר משה זיידל למלאת לו שבעים וחמש שנה, בעריכת א' אלינר, חמ"י גבריהו, י"א זיידמן, בהוצאת קריית ספר, ירושלים, ה'תשכ"ב.
* שעורים במסכת בבא בתרא: סוגיות נבחרות, בהוצאת ההסתדרות הציונית העולמית, המחלקה לחינוך ולתרבות תורניים בגולה, ירושלים, ה'תשל"ד.

===מאמרים===
* [http://www.daat.ac.il/daat/tfila/habrahot.htm הברכות האמצעיות של תפילות שבת], מתוך: מעיינות ח', בהוצאת המחלקה לחינוך ולתרבות תורנית בגולה, ה'תשכ"ח, באתר "דעת"
* [http://www.daat.ac.il/DAAT/tfila/altfilat.htm על תפילת שמונה עשרה], מתוך: מעיינות ח', בהוצאת המחלקה לחינוך ולתרבות תורנית בגולה, ה'תשכ"ח, באתר "דעת"
* תפילת הרגלים, מתוך [http://www.hebrewbooks.org/33654 מאסף לענייני חינוך והוראה], בהוצאת המחלקה לחינוך ולתרבות תורנית בגולה, ירושלים, ה'תש"ל
* עשרת הדיברות וקריאתם, מתוך מאסף לענייני חינוך והוראה, בהוצאת המחלקה לחינוך ולתרבות תורנית בגולה, ירושלים, ה'תש"ל
* מהלכות השמיטה, מתוך אוסף [http://www.hebrewbooks.org/37158 דבר השמיטה], בהוצאת ההנהלה הארצית של ארגון בני עקיבא בישראל, ירושלים, ה'תרצ"ח
* דגשין ורפין שלא כדין, מתוך "ספר זיידל", עמ' 309–315.

==לקריאה נוספת==
*תורה ועבודה בחזון ובמעש, הוועד הפועל של הסתדרות הפועל המזרחי בארץ ישראל, תשמ"ה, עמוד 238
*הרב משה צבי נריה, 'ר' אליעזר אלינר ז"ל', ליקוטי הראי"ה, כרך ג, ירושלים תשע"ה, עמ' 336–353.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.eliner.co.il אתר ספריית אלינר]
* .
* [http://www.beit-harav.org.il/images/my/my165.pdf רבי אליעזר אלינר], "מגד ירחים" (עלון חודשי להנחלת משנת הראי"ה ומורשתו בהוצאת בית הרב), גיליון 165, סיוון תשע"ג, עמ' 4
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציונות דתית: אנשי חינוך
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברלין
קטגוריה:יוצרי פירוש דעת מקרא
קטגוריה:יהודים לטבים
קטגוריה:משפחת צבי בנימין אוירבך
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980
קטגוריה:סגל מכללות בישראל