OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אורי קואל

אורי קואל (נולד ב-24 בינואר 1990) הוא עיתונאי ומגיש ישראלי בערוץ i24NEWS.

== ביוגרפיה ==
נולד וגדל בתל אביב, כבכור משני אחים. הוא בנם של עו"ד דן קואל, מבכירי הפליליסטים בישראל ושל סמדר, קצינה בכירה במשטרת ישראל.

קואל למד בתיכון "רוטברג" ברמת השרון. עם גיוסו בשנת 2008 לגלי צה"ל הוא שובץ במחלקת האקטואליה תחילה ככתב לענייני משפט ולאחר מכן ככתב משטרה בתל אביב. בתוך כך, שימש כקריין ועורך מהדורות חדשות בתחנה.

לאחר שחרורו בשנת 2011, עבר לעבוד ככתב במערכת "ערב טוב עם גיא פינס". בין היתר סיקר את פרשת "משחקי חברה" ופרשת המטען מתחת לרכבה של הזמרת מרגלית צנעני.

ב-2014 הצטרף קואל לחדשות 10 כמבזקן. בהמשך שימש גם ככתב מגזין במהדורה המרכזית ובמגזיני סוף השבוע וכמגיש רצועות אקטואליה. בין היתר נשלח לסקר את מלחמת אוקראינה–רוסיה ואת רעידת האדמה בטורקיה.

במהלך עבודתו בחדשות 13 יצא קואל לא פעם נגד אמירות אנטי-להט"ביות של מרואיינים<ref></ref>, אישי ציבור וחברי כנסת.

בפברואר 2024 הודיע על מעברו לערוץ החדשות בעברית של i24NEWS שם יגיש תוכנית אקטואליה יומית. הערוץ החל את שידוריו ב-30 ביוני 2024 ובאותו יום החל קואל להגיש את תוכניתו שם.

קואל יצא מהארון בשנת 2010. הוא רווק ומתגורר בתל אביב.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מגישי חדשות ישראלים
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:סגל חדשות 13
קטגוריה:סגל i24NEWS
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:מנחי טלוויזיה להט"בים ישראלים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
גרייט וסטרן (אונייה, 1838)

אוניית הקיטור "גְּרֵייט וֶסְטֶרְן" (באנגלית: SS Great Western) הייתה אוניית משוטה בריטית עשויה עץ שהושקה ב-1838. היא תוכננה על ידי המהנדס הבריטי איזמבארד ברונל להפלגות נוסעים סדירות בין בריסטול וניו יורק, ונחשבת לאוניית הקיטור הטרנס-אטלנטית הייעודית הראשונה, כזו המסוגלת לחצות את האוקיינוס בכוח מנועיה בלבד, ללא עזרת מפרשים.

בעקבות הצלחתה המסחרית של "גרייט וסטרן" תכנן ברונל אונייה חדשנית ופורצת דרך נוספת, "גרייט בריטיין" (1843), אוניית מדחף טרנס-אוקיאנית עשויה ברזל והיא אוניית הנוסעים המודרנית הגדולה הראשונה בעולם. "גרייט וסטרן" התמידה בהפלגותיה לניו יורק במשך שמונה שנים, וב-1847 נמכרה לחברת אוניות הדואר המלכותי Royal Mail Steam Packet Company . בשנים 1847–1855 ערכה האונייה הפלגות סדירות מסאות'המפטון לאיי הודו המערבית ואחר כך הושבתה. ב-1855, במהלך מלחמת קרים, חכרה ממשלת בריטניה את האונייה להובלת גייסות אל זירת הלחימה וממנה, ובאוגוסט 1856 היא הוחזרה לבעליה, נמכרה ונגרטה.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Corlett, Ewan (1975). The Iron Ship: the Story of Brunel's SS Great Britain. Conway.
* Doe, Helen (2017). The First Atlantic Liner: Brunel's Great Western Steamship. Gloucestershire, Amberley Publishing.
* Dumpleton, Bernard and Muriel Miller (2002). Brunel's Three Ships. Intellect Ltd.
* Farr, Grahame (1963), The S.S. Great Western: The First Atlantic Liner. Bristol Historical Association pamphlets, no. 8, 1963. [https://archive.org/details/bha008 Digitized copy] in Internet Archive.
* Gibbs, Charles Robert Vernon (1957). Passenger Liners of the Western Ocean: A Record of Atlantic Steam and Motor Passenger Vessels from 1838 to the Present Day. John De Graff.
* Rolt, L. T. C. (1970). Victorian Engineering. Allen Lane. The Penguin Press.
* "Accidental death". Bristol Mercury. No. 2478. Bristol. 19 August 1837.
</div>

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* Conebeare, John (2011). "Thomas Guppy (1797–1882)" in: [https://www.engineerswalk.co.uk/tg_walk.html Engineers Walk], Retired Professional Engineers' Club – Bristol.
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוניות נוסעים
קטגוריה:ספינות קיטור
רב א-ת'לאת'ין

רב א-ת'לאת'ין (, בהגייה מדוברת לבנונית, בקירוב: רַ֫בֶּ-תְלֵאתִ֫ין או רֻ֫בֶּ-תְלַאתִ֫ין) הוא כפר לבנוני בנפת מרג' עיון בדרום לבנון. הכפר שוכן בסמוך לגבול עם ישראל, לא רחוק מקיבוץ משגב עם.

לפי אדוארד הנרי פאלמר, השם "רוּבּ תֶ'לַאתִ'ין" מגיע מהמילה "רוּבּ" (رُبّ) שמשמעותה סירופ ות'לאת'ין כלומר שלושים.<ref>Palmer, 1881, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp00conduoft#page/32/mode/1up 32]</ref>

== היסטוריה ==
בשנת 1875, ויקטור גרן מצא שזהו כפר המיושב על ידי מתואלים. הוא ציין עוד כי המסגד בכפר נבנה על חורבות כנסייה ישנה.<ref>Guérin, 1880, p. [https://archive.org/stream/descriptiongogr00gugoog#page/n312/mode/1up 272]</ref>

בשנת 1881 תיארה מפת הקרן לחקר ארץ ישראל כי נמצאים בכפר "מספר משקופים ובורות מים".<ref>Conder and Kitchener, 1881, SWP I, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp01conduoft#page/138/mode/1up 138]</ref>

עוד תיארו זאת: "כפר קטן, בנוי אבן, המכיל כ-100 מתואלים, ממוקם על ראש גבעה, מוקף תאנים ואדמה חקלאית לעיבוד; אספקת המים מגיעה מבורות מים וממעיינות בקרבת מקום, ומבריכה קטנה".<ref>Conder and Kitchener, 1881, SWP I, pp. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp01conduoft#page/89/mode/1up 89]–90</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
חופשון (אפטר)

חופשון הוא המונח העברי למילת הסלנג הצבאית אַפְטֶר, ומשמעותו היא רשות לצאת מן היחידה או מן המחנה לפרק זמן מוגבל, בדרך כלל לכמה שעות. רוביק רוזנטל מגדיר אפטר כ"חופשת ערב (צבאי)".

המונח שהתקבע בשימוש בצה"ל, אפטר, הוא קיצור לביטוי האנגלי "אפטר דיוטי" (After Duty), בתרגום חופשי: אחרי התפקיד, וליתר דיוק After Duty Pass - אישור יציאה לאחר התפקיד. מונח זה הגיע בירושה מתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל. ב-2023 יצאה האקדמיה ללשון העברית במיזם משותף עם צה"ל וגלי צה"ל למציאת חלופה עברית למונח הלועזי. השם שנבחר מתוך 1,350 הצעות שונות הוא חוּפְשוֹן.

מדובר באישור יציאה למספר שעות שמקבלים חיילים המשרתים ביחידות סגורות ובזמן זה הם בדרך כלל מבלים בעיר הקרובה, או עושים ביקור קצרצר אצל משפחתם או אצל בני זוגם.
בכתבה מ-1969 מתאר יהונתן גפן את נושא האפטר: העיר תל אביב נחשבה כיעד מועדף לבילוי באפטר, וסוגי הבילוי המועדפים היו: קולנוע, בית קפה, סטייקיה, בית החייל ושפת הים. הוא מתאר את הרגשת החייל: .

==אפטר בתרבות==
ב-1977 יצא הסרט הישראלי הקצר "אפטר", בבימויו של רנן שור, המתאר דילמות רומנטיות של צעירים אחרי מלחמת יום הכיפורים.
בספרו של יהושע קנז, "התגנבות יחידים", שיצא לאור ב-1986 ומתאר את 1955, יוצאים הגיבורים - טירונים בצריפין, פעמיים לאפטר, לבילוי במעברה הסמוכה. כשמוקדי הבילוי הם בית קפה עם מוזיקה, ביקור אצל זונה וצריכת שתייה חריפה.
ב-1991 יצא הסרט הישראלי הקצר "אפטר", בבימויו של איתן פוקס, המתאר טירון המבלה את האפטר שלו בגן העצמאות בירושלים, בצפייה במפגש הומוסקסואלי שבו מעורב מפקדו.

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.ruvik.co.il/הטור-השבועי/2018/3818.aspx הדרוזים יוצאים לאפטר], הזירה הלשונית - האתר של רוביק רוזנטל, 3 באוגוסט 2018

==הערות שוליים==

קטגוריה:חיי צבא
עבדולקאדיר אומור

עבדולקאדיר אומור (בטורקית: Abdülkadir Ömür; נולד ב-25 ביוני 1999 בצ'ארשיבאשי שבטורקיה) הוא כדורגלן טורקי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת האל סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ ובנבחרת טורקיה.

== קריירת מועדונים ==
אומור גדל במחלקת הנוער של טרבזונספור. בשנת 2016 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הטורקית, ובסך הכל ערך 175 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 22 שערים. הוא זכה עם המועדון באליפות טורקיה, בגביע הטורקי ובסופר קאפ הטורקי.

ב-1 בפברואר 2024 חתם על חוזה לשלוש שנים וחצי בהאל סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-10 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1-0 לסוונסי סיטי במסגרת המחזור ה-31 בליגה לעונת 2023/2024.

== קריירה בינלאומית ==
ב-30 במאי 2019 ערך אומור את הופעת הבכורה שלו בנבחרת טורקיה, בניצחון 2-1 על נבחרת יוון במשחק ידידות.

אומור נכלל בסגל נבחרת טורקיה לטורניר יורו 2020 בשנת 2021, אך לא שיחק בטורניר.

== תארים ==
;טרבזונספור
* אליפות טורקיה (1): 2021/2022
* הגביע הטורקי (1): 2019/2020
* הסופר קאפ הטורקי (1): 2022

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים טורקים
קטגוריה:קשרי כדורגל טורקים
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני האל סיטי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת טורקיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1999
טוראל ביירמוב

טוראל ביירמוב (באזרית: Toral Bayramov; נולד ב-23 בפברואר 2001 בלנצ'ראן שבאזרבייג'ן) הוא כדורגלן אזרי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת קרבאך מליגת העל האזרית ובנבחרת אזרבייג'ן.

== קריירת מועדונים ==
ביירמוב גדל במחלקת הנוער של חזר לנצ'ראן. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של קרבאך במסגרת ליגת העל האזרית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-27 במאי 2021 ערך ביירמוב את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אזרבייג'ן, בהפסד 2-1 לנבחרת טורקיה במשחק ידידות. ב-13 באוקטובר 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 2-0 על נבחרת אסטוניה במסגרת מוקדמות יורו 2024.

== תארים ==
;קרבאך
* אליפות אזרבייג'ן (3): 2019/2020, 2021/2022, 2022/2023
* הגביע האזרי (1): 2021/2022

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אזרים
קטגוריה:מגני כדורגל אזרים
קטגוריה:כדורגלני קרבאך
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אזרבייג'ן
קטגוריה:ילידי 2001
חואנמי לטאסה

חואן מיגל "חואנמי" לטאסה פרננדס לאיוס (בספרדית: Juan Miguel "Juanmi" Latasa Fernández Layos; נולד ב-23 במרץ 2001 במדריד שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת חטאפה מלה ליגה, בהשאלה מריאל מדריד.

== קריירת מועדונים ==
לטאסה גדל במחלקות הנוער של אוניון אדארבה וריאל מדריד. בשנת 2019 החל לשחק בריאל מדריד קסטיליה, קבוצת המילואים של ריאל מדריד. ב-15 במאי 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 1-1 נגד קדיס במסגרת המחזור ה-37 בלה ליגה לעונת 2021/2022. זו הייתה הופעתו היחידה בעונה זו, בה זכתה ריאל מדריד באליפות ספרד.

ב-26 באוגוסט 2022 הושאל לטאסה למשך עונת 2022/2023 לחטאפה מלה ליגה. הוא ערך 18 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שער אחד, וב-2 ביולי 2023 הוארכה השאלתו גם לעונת 2023/2024.

== תארים ==
;ריאל מדריד
* אליפות ספרד (1): 2021/2022

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ריאל מדריד קסטיליה
קטגוריה:כדורגלני ריאל מדריד
קטגוריה:כדורגלני חטאפה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-2001
מרווין פארק

מרווין אולאוולה אקינלבי פארק (בספרדית ובאנגלית: Marvin Olawale Akinlabi Park, בקוריאנית: 마르빈 파르크; נולד ב-3 ביולי 2000 בפלמה דה מיורקה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת לאס פאלמאס מלה ליגה, בהשאלה מריאל מדריד.

== חיים אישיים ==
מרווין נולד בפלמה דה מיורקה שבספרד לאב ניגרי ולאם דרום קוריאנית.

== קריירת מועדונים ==
מרווין גדל במחלקות הנוער של סיוטאט דה פלמה, טרנמיר רוברס, לה סאלה, פניה ארבאל וריאל מדריד. בשנת 2019 החל לשחק בריאל מדריד קסטיליה, קבוצת המילואים של ריאל מדריד. ב-20 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 0-0 נגד ריאל סוסיאדד במסגרת המחזור השני בלה ליגה לעונת 2020/2021. בסך הכל ערך ארבע הופעות ליגה בעונה זו.

ב-12 באוגוסט 2022 הושאל מרווין למשך עונת ללאס פאלמאס מהליגה הספרדית השנייה. הוא ערך 24 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שער אחד, וסייע למועדון להעפיל ללה ליגה. ב-18 באוגוסט 2023 הוארכה השאלתו גם לעונת 2023/2024.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:קשרי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ריאל מדריד קסטיליה
קטגוריה:כדורגלני ריאל מדריד
קטגוריה:כדורגלני לאס פאלמאס
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-2000
תחת עץ האהבה

"תחת עץ האהבה" הוא שיר בביצוע הזמרים הישראלים יוסי בנאי ונורית גלרון. מיכל סנונית כתבה את השיר, ואילן וירצברג הלחין אותו.

השיר נכתב, הולחן והוקלט לתקליט הילדים "ציפור הנפש", המשותף לבנאי ולגלרון, שיצא לאור ב־1988 והתבסס על ספרה רב המכר של מיכל סנונית.

== מצעדים ==
השיר הוצג כמועמד ל"מקום בצמרת", מצעד הפזמונים הישראלי השבועי של רשת ג', ב־16 בפברואר 1988, זכה להצלחה וצעד 12 שבועות עד 24 במאי 1988, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום החמישי ב־29 במרץ 1988.

=== מיקומי שיא ===

==גרסאות נוספות==
ב-2019, יובל בנאי ביצע את השיר במופע "יובל שר יוסי" בדואט עם הזמרת פלורה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://youtu.be/fWMv7RJiIrs?si=4VDBYq3zF1mcUY2i "תחת עץ האהבה" בהופעה בערוץ הראשון (איכות נמוכה)], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1988
קטגוריה:סינגלים מ-1988
קטגוריה:שירי יוסי בנאי
קטגוריה:שירי נורית גלרון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אילן וירצברג
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS ישראל
טיטוס מאקין ג'וניור

טיטוס אודל מאקין ג'וניור (באנגלית: .Titus Odell Makin Jr; נולד 10 ביוני 1989) הוא שחקן, ורקדן אמריקאי. ידוע בעיקר בזכות תפקידו בתור ג'קסון ווסט בסדרת הטלוויזיה הטירון.

== ביוגרפיה ==
מאקין נולד בהונולולו, הוואי. אביו, איש צבא ולכן המשפחה עברה תכופות במהלך ילדותו. טיטוס החל לשיר ולרקוד, ובגיל תשע השתתף בתחרות כישרונות בבית הספר היסודי שלו. אף על פי שידע שהוא רוצה לעסוק במשחק, לא היה לו ניסיון עד שסיים את לימודיו בבואנה היי בעיירה סיירה ויסטה, אריזונה, ב-2006.

לאחר שסיים את התיכון, הוא התקבל לקונסרבטוריון של ניו יורק לאמנויות דרמטיות. בשנתו הראשונה, הוא נבחר ל"ניו יורק ניקס אקרובקט טאמבלר" והופיע בהופעת המחצית במשחקי הניו יורק ניקס במדיסון סקוור גארדן. לאחר שסיים את לימודיו, הוא עבר ללוס אנג'לס כדי להמשיך בקריירת המשחק שלו.

== קריירה ==
אחד מתפקידיו הראשונים היה כרקדן בפרק של סדרת הטלוויזיה ויקטוריוס .

בשנת 2010 הוא נראה כרקדן בשני פרקים של אופרת הסבון "לחיות את החיים". באותה שנה, הוא קיבל תפקיד משנה חוזר בסדרת הטלוויזיה, Glee. הוא שיחק בתפקיד דייוויד בעשרה פרקים עד 2012.<ref></ref>

ב-2011 הופיע לצד לוסי הייל ופרדי סטרומה בתפקיד מיקי או'מאלי בסיפור סינדרלה: היה היה שיר . בנוסף, התארח בסדרות רבות בהן, המפענחת, גרים, שקרניות קטנות וקאסל.<ref></ref>

בסוף פברואר 2013, מאקין ג'וניור לוהק לתפקיד הראשי בתור לוקאס בסדרת הטלוויזיה חוצה כוכבים, ששודרה בין פברואר למאי 2014. <ref></ref>

בשנת 2018 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הטירון. בסדרה הוא מגלם את ג'קסון ווסט, טירון בתחנת מיד-וילשיר, בנו של קצין משטרה שמנסה להדמות לאביו.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:רקדנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1989
Men Without Hats

Men Without Hats היא להקת גל חדש וסינת'-פופ קנדית שהוקמה בשנת 1977 במונטריאול שבקנדה.

== היסטוריה ==
הלהקה הוקמה על ידי איבן דורושוק (הסולן ראשי של הלהקה), אחיו סטפן דורושוק (גיטרה ושירה) וקולין דורושוק (קלידים ושירה). הלהקה, אשר לה היו בתחילה השפעות ניכרות של מוזיקת פאנק רוק, בחרה בהמשך להתמקד ביצירת מוזיקת סינת'-פופ.

הלהקה זכתה לפרסום רב בעקבות פרסום אלבום הבכורה שלהם, Rhythm of Youth, שיצא לשווקים לראשונה ב-1982. האלבום כלל את הסינגל פורץ הדרך שלהם, "The Safety Dance", שהפך ללהיט שזכה להצלחה בינלאומית והפך את הלהקה לאחת מלהקות הסינת'פופ הדומיננטיות ביותר בז'אנר הסינת'-פופ.

במהלך שנות ה-80 הלהקה הוציאה מספר אלבומים - את האלבום "Folk of the 80s" שיצא ב-1984, את האלבום "Pop Goes the World" שיצא ב-1987, ואת האלבום "The Adventures of Women & Men Without Hate in the 21st Century" שיצא ב-1989. האלבומים הללו הכילו בין היתר את הלהיטים "Pop Goes the World" ו-"Where Do the Boys Go?".

לאורך השנים מוזיקאים שונים הצטרפו ועזבו את הלהקה ורק איוון דורושוק הוא חבר הלהקה שנשאר בה לאורך כל השנים.

== חברי הלהקה בהווה ==
* איוון דורושוק - שירה, גיטרה, גיטרת בס, קלידים, סינתיסייזר, תכנות תופים (1977–1993, 2002–2003, 2010–הווה)
* קולין דורושוק - שירה, קלידים, גיטרה, גיטרת בס (1979–1986, 1990–1993, 2020–הווה)
* שו מאריי - גיטרה (2016-הווה)
* אדריאן ווייט - תופים (2018-הווה)
* סהרה סלואן - שירה, קלידים (2023–הווה)

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 1982 - Rhythm of Youth
* 1984 - Folk of the 80's (Part III)
* 1987 - Pop Goes the World
* 1989 - The Adventures of Women & Men Without Hate in the 21st Century
* 1991 - Sideways
* 2003 - No Hats Beyond This Point
* 2012 - Love in the Age of War
* 2022 - Again, Part 2

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:להקות קנדיות
קטגוריה:להקות גל חדש
קסרנבא

קסרנבא (בערבית: قصرنبا, בתעתיק מדויק: קצרנבא, הגייה: קְסַ֫רְנַבַּא, הגייה מקומית: אְסַ֫רְנַבַּא) הוא כפר לבנוני בנפת בעלבכ במחוז בעלבכ-אלהרמל.

== אטימולוגיה ==
השם קסרנבא מורכב משתי מילים: קצר (قصر) שפירושו ארמון ונָבּו (نبو) שהיה שמו של אל אשורי עתיק ששמו נמצא חקוק על אחד השרידים הארכאולוגיים שנמצאו בכפר.<ref name=":0" />

== גאוגרפיה ==
הכפר ממוקם למרגלותיהם המזרחיים של הרי הלבנון, בגובה 1,210 מטר מעל פני הים, כ-25 קילומטר דרומית-מערבית לבעלבכ וכ-65 קילומטר מזרחית לביירות. שטחו 4 קמ"ר.

== אוכלוסייה ==
בשנת 2014 גרו בכפר 2,611 מבוגרים, בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני.<ref></ref> רוב התושבים הם שיעים ומיעוטם נוצרים.<ref name=":1"></ref>

המשפחות השיעיות הגדולות: חיידר (حيدر), אחמד (أحمد), ח'יר א-דין (خير الدّين), דיראני (ديراني).<ref name=":1" />

המשפחות הנוצריות הגדולות: תוויני (تويني), עלם (علم).<ref name=":1" />

== מבצע "עוקץ ארסי" ==
בשנת 1986 נפל הנווט רון ארד בשבי בלבנון. על פי המידע שהיה בידי המודיעין הישראלי, מוסטפא דיראני, תושב קסרנבא, היה מעורב וידע על קורותיו של רון ארד ומקום שביו.
ב-21 במאי 1994, במבצע פשיטה של סיירת מטכ"ל, נחטף מוסטפא דיראני מביתו והובא לחקירה בישראל.<ref></ref><ref></ref> המבצע נקרא "עוקץ ארסי".

דיראני לא חשף בחקירתו מידע חדש על רון ארד ובשנת 2004 הוחזר ללבנון.

== ארמון הבנות ==
ארמון הבנות בקסרנבא
במרכז הכפר בולטים שרידי מקדש אבן גדול ועתיק שנקרא "ארמון הבנות" (قصر البنات).<ref>לא ידוע מקור השם</ref> המקדש נחשב למקדש השני בגודלו אחרי בעלבכ. בנייתו מתוארכת לתקופה הרומית והוא נבנה על שכבות עתיקות יותר. ישנם ארכאולוגים הסבורים שהמקדש נבנה על גבי מקדש יווני מוקדם יותר.<ref></ref> המקדש הוא עוצב בסגנון והאכסדרה הקדמית שלו מורכבת מארבעה עמודים ענקים ושני תומכים. מעל כל עמוד יש אבן כותרת בסגנון קורינתי. הכניסה למקדש היא דרך גרם מדרגות חצוב בסלע הכולל כעשרים מדרגות המובילות לחצר המקדש. מחוץ למקדש ישנו מזבח נפרד. החלקים שנפלו מהחזית המשולשת של המקדש נאספו והונחו על הקרקע בצורתם המקורית. על הכרכוב העליון, יש פסל של גבר מזוקן ומעליו כתוב בלטינית: Nonianus וייתכן שזו הנצחה לכומר שבנה את המקדש.<ref name=":0"></ref>

סמוך למקדש נמצאת מחצבת אבן שממנה ככל הנראה חצבו הרומאים את האבנים לבניית המקדש ולבניית מבנים נוספים בסביבתו.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לבנון: יישובים
קטגוריה:סיירת מטכ"ל
עונת 1977/1978 בגביע קוראץ'

עונת בגביע קוראץ הייתה המהדורה השביעית של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 15 בנובמבר 1977 ל-21 במרץ 1978. בתחרות השתתפו 32 קבוצות, חמש יותר מבמהדורה הקודמת.

פרטיזן בלגרד ניצחה בגמר את בוסנה סרייבו, שתיהן מיוגוסלביה, וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

== קבוצות ==
{| class=wikitable
!מדינה
!מספר קבוצות
!colspan=4|קבוצות
|-
|
|4
|אולימפיה מילאנו
|פלקנסטרו מילאנו
|אמרסון ג'נובה
|סקאבוליני פזארו
|-
| יוון
|4
|פאנליניוס
|א.א.ק. אתונה
|פאניוניוס
|אריס סלוניקי
|-
|
|4
|בוסנה סרייבו
|פרטיזן בלגרד
|ציבונה זאגרב
|אוקק בלגרד
|-
| ספרד
|4
|קנריאס
|חובנטוד בדאלונה
|הליוס
|אסקטואק
|-
|
|4
|ברק
|לה-מאן סארת
|ניס
|פו אורטז
|-
|
|3
|ברוזה במברג
|האגן
|וולפנביטל
|-
|
|2
|גראץ
|ולס
|-
|
|2
|א.ט.א. איסטנבול
|שקרספור
|-
|
|2
|הפועל רמת גן
|הפועל תל אביב
|-
|
|1
|אנדרלכט
|-
|
|1
|רזוביה ז'שוב
|-
|
|1
|אינטר ברטיסלאבה
|}

== סיבוב ראשון ==

== שלב הבתים ==
{|
|
{| class=wikitable
|+בית 1
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| פרטיזן בלגרד
|4
|2
|573
|521
| +52
|-
|2
| ניס
|4
|2
|526
|503
| +23
|-
|3
| אמרסון ג'נובה
|3
|3
|507
|507
|0
|-
|4
| א.א.ק. אתונה
|1
|5
|451
|526
| -75
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 2
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|- bgcolor=#afa
|1
| בוסנה סרייבו
|4
|2
|619
|572
| +47
|-
|2
| ברק
|4
|2
|580
|566
| +14
|-
|3
| סקאבוליני פזארו
|3
|3
|557
|590
| -33
|-
|4
| אינטר ברטיסלאבה
|1
|5
|558
|586
| -28
|}
|-
|
{| class=wikitable
|+בית 3
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|- bgcolor=#afa
|1
| חובנטוד בדאלונה
|6
|0
|555
|472
| +83
|-
|2
| אוקק בלגרד
|3
|3
|522
|541
| -19
|-
|3
| פלקנסטרו מילאנו
|2
|4
|557
|547
| +10
|-
|4
| האגן
|1
|5
|530
|604
| -74
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 4
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| אולימפיה מילאנו
|4
|2
|546
|494
| +52
|-
|2
| לה-מאן סארת
|4
|2
|555
|505
| +50
|-
|3
| ציבונה זאגרב
|4
|2
|537
|520
| +17
|-
|4
| רזוביה ז'שוב
|0
|6
|435
|554
| -119
|}
|}

== חצי גמר ==

== גמר ==

{| class=wikitable style="text-align:center; margin:auto"
!גביע קוראץ' 1977/1978
|-
|פרטיזן בלגרדזכייה ראשונה
|}

== ישראל בתחרות ==
הפועל רמת גן והפועל גבת/יגור, שסיימו במקום השני והרביעי בהתאמה בעונת 1976/1977 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

הפועל רמת גן הוגרלה בסיבוב הראשון מול ציבונה זאגרב, אך הפסידה 188–192 (ניצחון 85–83 בישראל והפסד 103–109 ביוגוסלביה) והודחה.

הפועל גבת/יגור הוגרלה בסיבוב הראשון מול ניס, אך הפסידה 150–160 (הפסדים 84–88 בצרפת ו-66–72 בישראל) והודחה.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.fibaeurope.com/cid_,XObOBMOG0-JbZPV954zm1.pageID_uwPF5YxlHY-Ni66Wx9O410.compID_MsfTeemRHYovSUdkYV76x0.season_1978.html תוצאות], באתר פיב"א אירופה
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c3/C3_78.htm תוצאות], באתר Linguasport
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1977
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1978
קטגוריה:גביע קוראץ'
בית ברנשטיין (תל אביב)

בית ברנשטיין בתל אביב-יפו הוא מבנה לשימור בן שלוש קומות ברחוב יהודה הלוי 45 פינת אלנבי 9. הבית נרכש על ידי קבוצה של 22 משקיעים והוא חלק מפרויקט התחדשות עירונית. במסגרת הפרויקט עומדים להוסיף לבית שתי קומות נוספות. קומה אחת מתוכננת למסחר והקומה הנוספת תכלול 22 דירות חדשות.

אליעזר ברנשטיין יזם את בניית הבית בתחילת שנות השלושים של המאה העשרים כהשקעה, לכן הבית מכונה "בית ברנשטיין". בבית יש משרדים ובתי עסק.

בשנת 1931, כשהבית נוהל על-ידי אליעזר ברנשטיין, נפתח במקום בית מסחר למחוכים ולחזיות. בשנת 1938 התמקם כאן הסופר משה סמבטיון, והפעיל עסק יוצא דופן – ‘מכון למתן שמות עבריים’. בשנת 1941 שכרו שמואל ובלה ורבה אגף אחד של הבניין, והם פתחו בו את ‘מלון גלים’.

ברנשטיין היה הבעלים של הבניין עד 1958, אז מכר את הבניין לאדם בשם יחזקאל עזיזאדה. מיקומו של ‘בית ברנשטיין’ במרחק של עשרות מטרים מהים כשהוא חשוף לרוחות וללחות כבדה הוביל לכך שהוא הלך והפך לבלתי ראוי למגורים, כפי שקרה עם רבים מהבניינים בסביבה, עד אשר שופץ. במסגרת עבודות השימור חוזק הבניין, הורחבו הקומות הקיימות ונוספו שתי קומות. כיום, הבניין משמש למגורים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://golden-lotus.co.il/berenstein/ בית ברנשטיין]
* 

קטגוריה:תל אביב-יפו: מבנים
קטגוריה:ישראל: בתי מגורים
קטגוריה:משפחת ברנשטיין (ישראל)
מדליית הכתרת המלך צ'ארלס השלישי

מדליית הכתרת המלך צ'ארלס השלישי היא מדליית זיכרון לציון הכתרת המלך צ'ארלס השלישי וקמילה ב-6 במאי 2023.

==הממלכה המאוחדת==
===עיצוב===
המדליות עשויות מניקל כסוף. בצידן הקדמי מופיעים דיוקניהם של המלך והמלכה כשהם חובשים כתרים ופונים שמאלה.

על הצד האחורי מופיעה המונוגרמה המלכותית של המלך צ'ארלס השלישי, מעליה כתר טיודור, תחתיהם תאריך ההכתרה, ה-6 במאי 2023, ומסביב זר דפנה.

את המדליות הפיק שירות המדליות של ווסטרשייר, ואת דיוקניהם של המלך והמלכה עיצב הפסל מרטין ג'נינגס. את הצד האחורי עיצב פיל מקדרמוט משירות המדליות של ווסטרשייר.

===זכאות===
מקבלי המדליה מקרב אזרחי הממלכה המאוחדת היו:<ref name="gov.uk"> Text was copied from this source, which is available under an [http://www.nationalarchives.gov.uk/doc/open-government-licence/version/3/ Open Government Licence v3.0]. © Crown copyright.</ref>
* אזרחים שתרמו באופן פעיל לטקסים הרשמיים סביב ההכתרה במנזר וסטמינסטר ובמיקומים נוספים, כמו גם באירועים רשמיים נוספים סביב טקס ההכתרה.
* חברי הכוחות המזוינים של בריטניה שהשלימו לפחות חמש שנות שירות קלנדריות מלאות נכון ל-6 במאי 2023, או שהשתתפו באירועי ההכתרה מטעם הכוחות המזוינים במהלך 2023.
* אנשי כוחות ההצלה, בשכר או בהתנדבות, שמטפלים במקרי חירום כחלק מתפקידם, ושהשלימו לפחות חמש שנות שירות קלנדריות מלאות נכון ל-6 במאי 2023.
* עובדי מערכת הכליאה המועסקים על ידי המדינה שהשלימו לפחות חמש שנות שירות קלנדריות מלאות נכון ל-6 במאי 2023.
* אנשים חיים שקיבלו את צלב ג'ורג' או צלב ויקטוריה.<ref name="gov.uk"/>

סך הכל הוענקו יותר מ-400,000 מדליות.<ref></ref>

==קנדה==
ב-3 במאי 2023 הודיע ראש ממשלת קנדה, ג'סטין טרודו שיופקו 30,000 מדליות הכתרה לכבודם של קנדים שתרמו תרומה משמעותית למדינה, פרובינציה, טריטוריה, אזור או קהילה, או שהגיעו להישג שהאדיר את שמה של קנדה בעולם. עיצוב המדליה הקנדית, כמו גם הבהרות לגבי השותפים לתוכנית,<ref name=CBCMLC></ref> עדיין לא פורסמו. תוכנית הטלוויזיה הקנדית "CBC News: Politics", דיווחה שהליגה המונרכיסטית של קנדה טענה שהעיכוב נובע משתי סוגיות: האחד הוא אי הסכמה בין המלך לבין הקבינט שלו לעניין הכללת תמונתה של המלכה קמילה בצדה הקדמי של המדליה (השרים טוענים שקמילה לא אמורה להופיע על המדליה, מאחר שהיא לא חלק מסדרי הקדימה הממלכתיים ואין לה תפקיד חוקתי), והשני הוא התפטרותו של מזכיר המושל הכללי של קנדה, תפקיד שלו חלק משמעותי ביצירה של אותו כבוד מעין אלה.<ref name=CBCMLC/>

מטבעת המורשת הקנדית (חברה פרטית) יצרה ומכרה מדליית הכתרה שעוצבה על ידי סוזן טיילור, מעצבת בכירה לשעבר במטבעה המלכותית של קנדה. המדליה קיבלה את אישורו של המלך.<ref></ref><ref></ref>

==אוסטרליה==
מדליות ההכתהרה והיובל באוסטרליה מופקות על ידי הממלכה המאוחדת, וניתנות כמתנות אישיות על ידי המלך.<ref name="DoD order of wear"></ref> אזרחים אוסטרלים שעודם בחיים וקיבלו את צלב ויקטוריה, צלב ויקטוריה האוסטרלי, צלב ג'ורג' וצלב העוז האוסטרלי, קיבלו את המדליה, בדומה לנהוג לגבי אזרחי הממלכה המאוחדת.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

צ'ארלס השלישי
קטגוריה:קנדה: מסדרים קנדיים
קטגוריה:צ'ארלס השלישי
אלחנן קלמנזון

אלחנן מאיר קלמנזון (ה'תשמ"ב, 1981 – כ"ג בתשרי ה'תשפ"ד, 8 באוקטובר 2023) היה איש "המוסד" וקצין בצה"ל בדרגת סרן. הוביל את צוות אלחנן, שעם פרוץ מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 חילץ מקיבוץ בארי כמאה מתושבי הקיבוץ. תוך כדי החילוץ נפגע קלמנזון מאש אחד המחבלים ונהרג. על פועלם בבלימת הטבח וחילוץ התושבים, זכו חברי הצוות בפרס ישראל לגבורה אזרחית לשנת ה'תשפ"ד.

== ביוגרפיה ==

אלחנן הוא בנם של הרב בני קלמנזון, נשיא ישיבת עתניאל ויוכי קלמנזון (לבית מרק). הוא נשא את שלומית<ref></ref> והתגורר בעתניאל עם אשתו וחמשת ילדיהם.

עבד ב"מוסד", ובמקביל היה סרן (מיל') ששימש כקצין במפקדת אוגדת יהודה ושומרון בחיל הגנת הגבולות.<ref></ref><ref></ref>

דודו, הרב מיכי מרק, נהרג בפיגוע הירי בכביש 60 ב-2016. בן דודו פדיה, בנו של הרב מיכי מרק, נהרג מאוחר יותר בקרבות ג'באליה במלחמת חרבות ברזל.<ref></ref>

== במתקפת הפתע ==

עם הישמע על מתקפת הפתע על ישראל בבוקר 7 באוקטובר 2023, האחים אלחנן ומנחם קלמנזון הגיעו עצמאית, לאזור עוטף עזה, טרם קבלת צו 8, ונטלו חלק בקרבות. הם נלחמו בקיבוץ בארי משעה 18:00 בערב, ואיתיאל, אחיינם, הצטרף אליהם מעט מאוחר יותר. הצוות נלחם כ-16 שעות, והתמקד בחילוץ תושבים: משעות הערב ועד הבוקר שלמחרת עברו שלושת חברי הצוות בין בתי הקיבוץ, מוכוונים בבני משפחה ומכרים שדיווחו להם על מיקומי אזרחים. הם נכנסו לבתי המשפחות שהיו נצורות בממ"דים, חילצו בכל פעם משפחה אחת ושבו לחילוץ נוסף. כך חילצו כמאה מתושבי הקיבוץ.<ref></ref><ref></ref>

ביום ראשון, 8 באוקטובר, בשעה 10:15, נתקל הצוות במחבל לבוש שחורים שהתחבא בפינת אחד הבתים ופתח על אלחנן בצרור יריות. אלחנן צעק "הותקלתי" ונפל ליד פתח הבית. חבריו לצוות ירו על המחבל וחילצו את אלחנן כשהוא ללא הכרה. לאחר הגעה של כוח צה"ל שנתן חיפוי, פונה אלחנן לתאג"ד, שם המתינו לפינויו במסוק לבית חולים, אולם אנשי התאג"ד נאלצו לקבוע את מותו במקום.

בן 42 היה במותו. הוא הובא לקבורה בעתניאל. קברו הוא קבר החלל היחיד במדינת ישראל שעליו ישנם גם סמל צבא הגנה לישראל וגם סמל המוסד.<ref></ref>

== הנצחה והוקרה ==
איתיאל, שלחם יחד עם אלחנן, קרא לבנו הבכור 'אלחנן אור עמי' על שמו.

ב-25 בינואר 2024 הוכנס ספר תורה לבית הכנסת בקיבוץ בארי לזכרו של אלחנן.<ref></ref> נשיא המדינה יצחק הרצוג כתב את אחת האותיות בספר.<ref></ref>

חברי הצוות זכו בפרס ישראל לגבורה אזרחית לשנת ה'תשפ"ד. בנימוק למתן הפרס נכתב: "מנחם קלמנזון, אחיו אלחנן הי"ד, ואחיינם איתיאל זוהר יצאו מביתם בעתניאל, בשמחת תורה, להציל חיים של תושבי היישובים בעוטף עזה. על אף שאמרו להם שהם לא נצרכים, הם הגיעו לקיבוץ בארי ונכנסו פעם אחר פעם אחר פעם במשך שעות ארוכות לתוך הקיבוץ המותקף וכך הצילו עשרות מתושבי הקיבוץ. בבית האחרון אליו נכנסו, ארב מחבל שירה והרג את אלחנן קלמנזון הי"ד, אחיו של מנחם".<ref></ref>

ב-17 ביולי 2024 פורסם כי החל משנת הלימודים תשפ"ה, משרד החינוך ישלב בתוכנית הלימודים לתלמידי בתי הספר היסודיים, חטיבות הביניים והתיכונים את סיפור נפילתו של אלחנן, לצד נאומו של אחיו מנחם קלמנזון בטקס בו קיבל צוות אלחנן את פרס ישראל לשנת תשפ"ד.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קציני צה"ל
קטגוריה:אנשי המוסד
קטגוריה:מצילים במתקפת הפתע על ישראל (2023)
קטגוריה:חללי צה"ל במתקפת הפתע על ישראל (2023)
קטגוריה:הטבח בבארי
קטגוריה:עתניאל: אישים
קטגוריה:משפחת מרק-קלמנזון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
אפפלשורלה

אַפּפֶלְשוֹרְלֶה (בגרמנית: Apfelschorle) (שפריצר תפוחים), גם Apfelsaftschorle (שפריצר מיץ תפוחים) או Apfelsaft gespritzt (מיץ תפוחים מוגז – שם זה בשימוש נרחב יותר בהסן, בבוואריה ובאוסטריה) הוא משקה קל פופולרי בשווייץ, בגרמניה ובאוסטריה.<ref>Der Duden. Band 7: Günther Drosdowski (Hrsg.): Duden „Etymologie“. Das Herkunftswörterbuch der deutschen Sprache. 2., völlig neu bearbeitete und erweiterte Auflage. Dudenverlag, Mannheim u. a. 1989, , Stichwort Schorle.</ref>

== מאפיינים ==
אפפלשורלה מורכב ממים מינרליים מוגזים (מי סודה) ומיץ תפוחים.<ref></ref> הקטגוריה הרחבה יותר של Fruuchtschorle מורכבת מכל מיץ פירות מעורבב עם מי סודה, אבל אפפלשורלה הוא ללא ספק הנפוץ ביותר. שפריצר (כלומר, יין מעורבב עם מים מוגזים) נקרא בארצות דוברות הגרמנית בשם Weinschorle.

== ערך תזונתי ==
אפפלשורלה מכיל פחות קלוריות והוא פחות מתוק ממיץ תפוחים טהור. המשקה גם כמעט איזוטוני (מדד של דרגת הלחץ האוסמוטי האפקטיבי, פוטנציאל המים של שתי תמיסות המופרדות לחדור זה לזה) וזה הופך אותו לפופולרי בקיץ ובקרב ספורטאים.

== תכולה ==
אפפלשורלה הזמין באופן מסחרי מכיל בדרך כלל בין 50%<ref>[https://www.gerolsteiner.de/en/apple-spritzer/ Apple Spritzer Product Page, Gerolsteiner], 50% apple juice</ref> לבין 60%<ref>[http://www.moehl.ch/04_produkte-seiten/04_02-shorley.html Schorly, Mosterei Möhl], 60% apple juice</ref> מיץ תפוחי עץ. לעיתים קרובות, מוסיפים גם תרכיז מיץ לימון.<ref>[https://www.gerolsteiner.de/en/apple-spritzer/ Apple Spritzer Product Page, Gerolsteiner], Lemon Juice</ref>

== ייצור ==
המותגים של אפפלשורלה בגרמניה כוללים את Spreequell, Gerolsteiner (שמוכרים גם מים מינרליים), Rhodius, Bizzl ועוד הרבה מותגים מקומיים נוספים. המותג המפורסם ביותר בשווייץ הוא Ramseier. עם זאת, בבתים וברוב הברים והמסעדות, אפפלשורלה מעורבב בדרך כלל אד-הוק ממיץ תפוחים ומים מוגזים.

== ראו גם ==
* אפלטייזר

== קישורים חיצוניים ==
* שורלה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הגרמני
קטגוריה:משקאות מוגזים
קטגוריה:משקאות קלים
No Woman, No Cry

"No Woman, No Cry" הוא שיר רגאיי מאת הזמר והיוצר הג'מייקני בוב מארלי. השיר, אשר הוקלט ב-1974 ונכלל באלבום האולפן Natty Dread, הפך מאז לאחת היצירות הפופולריות ביותר של מארלי.

שם השיר והפזמון שלו, "No Woman, No Cry", פירושו "אישה, אל תבכי"<ref></ref>. מחוץ לג'מייקה, שם השיר מתפרש לעיתים בטעות כ"אם אין אישה, אין סיבה לבכות"<ref></ref>. אולם שם השיר מעובד מפטואה ג'מייקנית "No, woman, nuh cry", בה המילה nuh מייצגת צורה "מוחלשת" של "לא".

ההקלטה של השיר בביצוע חי מתוך האלבום Live! מ-1975 שוחררה כסינגל והיא הפכה עם השנים לגרסה המוכרת ביותר של השיר. גרסה זו נכללה גם במספר אלבומי אוסף, כולל אלבום האוסף Legend שמכיל את עם הלהיטים הגדולים ביותר של מארלי. הגרסה בביצוע החי של השיר הוקלטה במקור במהלך הופעה שמארלי ערך בתיאטרון ליסאום בלונדון ב-17 ביולי 1975 במסגרת סבב ההופעות של האלבום Natty Dread.

ההקלטה של השיר בביצוע החי מדורגת במקום ה-37 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של מגזין רולינג סטון.

השיר עוסק בזיכרונותיו של מארלי מהתקופה בה גדל במהלך שנות ה-50 בדיור ציבורי בשכונת טרנצ'טאון אשר בעיר קינגסטון שבג'מייקה, וכמו גם במאבקים עימם מתמודדים תושבי השכונה.

בעקבות הפופולריות הניכרת לה זכה השיר הוא נכלל לאורך השנים במספר רב של סרטים, תוכניות טלוויזיה ופרסומות.

ברבות השנים יצאו לשיר גרסאות כיסוי רבות נוספות, הידועות שבהן בוצעו על ידי להקת פוג'יז והזמרת טמס.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.songfacts.com/facts/bob-marley-the-wailers/no-woman-no-cry עמוד השיר באתר songfacts.com] 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1973
קטגוריה:סינגלים מ-1974
קטגוריה:סינגלים מ-1996
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי טמס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על ג'מייקה
קטגוריה:שירים על עוני
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים בהוצאת איילנד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הוליווד רקורדס
ג'ו הרשברגר

ג'ו אן הרשברגר (באנגלית: Jo Ann Harshbarger; נולדה ב-17 בנובמבר 1956) היא שחיינית עבר אמריקאית, סגנית אלופת עולם (בלגרד 1973) ושיאנית עולם במשחים ל-800 מטר חופשי ול-1500 מטר חופשי.

== ביוגרפיה ==
הרשברגר למדה באוניברסיטת סטנפורד.

===1972===
====שיאנית עולם====
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת מינכן שנערכו בשיקגו, אילינוי ב-6 באוגוסט היא קבעה במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 8:53.83 דקות, שיפרו שליא בן שמונה החודשים של שיין גולד מאוסטרליה (8:58.1 דקות). במשחקים עצמם היא סיימה במקום שישי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:01.21 דקות.

===1973===
===סגנית אלופת עולם===
בתחרות שנערכה בלואיוויל, קנטקי ב-25 באוגוסט 1973 היא קבעה במשחה ל-1500 מטר חופשי שיא עולם חדש של 16:54.14 דקות, שיפור לשיא העולם בן חצי השנה של שיין גולד (16:56.9 דקות), שיאה החזיק מעמד כ-4 חודשים ונשבר על ידי ג'ניפר טורול מאוסטרליה (16:49.9 דקות). באליפות העולם שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה ב-9 בספטמבר היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-800 מטר חפשי בתוצאה של 8:55.56 דקות, אחרי נובלה קליגאריס מאיטליה שקבעה שיא עולם חדש של 8:52.97 דקות ולפני גודרון וגנר ממזרח גרמניה (9:01.82 דקות).

===1974===
באליפות ארצות הברית שנערכה בקונקורד, קליפורניה ב-25 באוגוסט 1974 היא קבעה במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 8:47.66 דקות, שיפור לשיא בן 7 החודשים של ג'ניפר טורול (8:50.1 הדקות), שבוע לאחר מכן, היא שיפרה את שיאה בתחרות בין גרמניה המזרחית לארצות הברית שנערכה אף היא בקונקורד והעמידה אותו על 8:47.59 דקות. שיא זה החזיק מעמד 7 חודשים ונשבר על ידי ג'ניפר טורול (8:43.48 דקות).

== ראו גם ==

* התפתחות שיא העולם במשחה ל-800 מטר חופשי
* התפתחות שיא העולם במשחה ל-1500 מטר חופשי

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחייניות חופשי אמריקאיות
קטגוריה:שחייניות באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:שיאניות עולם אמריקאיות: שחייה
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1956
צוות אלחנן

צוות אלחנן (מכונה גם צוות קלמנזון) היה צוות מבצעי שהורכב מהאחים אלחנן ומנחם קלמנזון, ואחיינם איתיאל זוהר. ב-7 באוקטובר 2023, השלושה לחמו במשך שעות רבות מול מחבלי חמאס שערכו טבח בקיבוץ בארי בעוטף עזה, וחילצו כ-100 מבני הקיבוץ במשך 16 שעות תחת אש.<ref></ref> על פועלם בבלימת הטבח וחילוץ התושבים, זכו חברי הצוות בפרס ישראל לגבורה אזרחית לשנת ה'תשפ"ד.<ref name=":0" />

== רקע ==

אחד ממעשי הטבח הגדולים במתקפת הפתע היה הטבח בבארי, שבו נרצחו כמאה אזרחים ואנשי כוחות הביטחון.

== מהלך הקרבות ==
בבוקר 7 באוקטובר 2023, בעיצומו של חג שמחת תורה, שמעו אלחנן, שהיה סרן (מיל') בחיל הגנת הגבולות, ואחיו מנחם קלמנזון, שניהם תושבי עתניאל, על מתקפת הפתע על ישראל. לאחר הבנת תמונת המצב בעוטף עזה הם הגיעו עצמאית, טרם קבלת צו 8, לאזור עוטף עזה על מנת ליטול חלק בקרבות. החל מאזור השעה 18:00 הם נלחמו בקיבוץ בארי. איתיאל זוהר, אחיינם, הצטרף אליהם מעט מאוחר יותר.

הצוות נלחם כ-16 שעות, והתמקד בחילוץ תושבים על גבי רכב צבאי מסוג דויד שמצאו נטוש בסביבה: משעות הערב ועד הבוקר שלמחרת עברו שלושת חברי הצוות בין בתי הקיבוץ, מוכוונים בבני משפחה ומכרים שדיווחו להם איפה נמצאים אזרחים. הם נכנסו לבתי המשפחות שהיו נצורות בממ"דים, חילצו בכל פעם משפחה אחת ושבו לחילוץ נוסף, וכך חילצו כמאה מתושבי הקיבוץ.<ref></ref><ref></ref>

ב־10:15 בבוקר ביום ראשון נתקלו במחבל לבוש שחור שהתחבא בפינת אחד הבתים ופתח על אלחנן בצרור יריות. אלחנן צעק 'הותקלתי', נפל ליד פתח הבית, ואיבד את הכרתו. חבריו לצוות ירו במחבל וחילצו את אלחנן בסיוע של כח אחר שעבר במקום, אך המחבל ברח. לאחר הגעה של כוח צה"ל אלחנן פונה לתאג"ד, שם המתינו לפינויו במסוק לבית חולים, אולם נאלצו לקבוע את מותו במקום.<ref></ref>

במפגש בין חברי הקיבוץ למשפחת קלמנזון לאחר הטבח בבארי, צוטט מכתבה של חברת הקיבוץ המתארת את הקרב: "...אלחנן חילץ אותנו מחלון הממ"ד, כשהבית בוער...אחרי שעות ארוכות של מצוקה, הוא הגיע כמו מלאך ומיד נסך בנו ביטחון. הפנים שלו יישארו חקוקים בלבי לעד".

== הוקרה ==
אלחנן קלמנזון הוכר כחלל צה"ל.

במרץ 2024 הודיע שר החינוך יואב קיש על הענקת את פרס ישראל בתחום תקומה וגבורה אזרחית ל'צוות אלחנן' בעקבות גבורתם בקרבות ב-7 באוקטובר.<ref name=":0"></ref> בנימוק למתן הפרס נכתב: "מנחם קלמנזון, אחיו אלחנן הי"ד, ואחיינם איתיאל זוהר יצאו מביתם בעתניאל, בשמחת תורה, להציל חיים של תושבי היישובים בעוטף עזה. על אף שאמרו להם שהם לא נצרכים, הם הגיעו לקיבוץ בארי ונכנסו פעם אחר פעם אחר פעם במשך שעות ארוכות לתוך הקיבוץ המותקף וכך הצילו עשרות מתושבי הקיבוץ. בבית האחרון אליו נכנסו, ארב מחבל שירה והרג את אלחנן קלמנזון הי"ד, אחיו של מנחם".<ref></ref><ref>[https://www.gov.il/he/departments/news/prass-israel-2024 האתר הממשלתי, משרד החינוך]</ref>

== מורשת ==
ב-17 ביולי 2024 פורסם כי החל משנת הלימודים תשפ"ה, משרד החינוך ישלב בתוכנית הלימודים לתלמידי בתי הספר היסודיים, חטיבות הביניים והתיכונים את סיפור נפילתו של אלחנן, לצד נאומו של אחיו מנחם קלמנזון בטקס בו קיבל צוות אלחנן את פרס ישראל לשנת תשפ"ד.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* [https://twitter.com/avishaigrinzaig/status/1790441880309612789?s=46 נאומו של מנחם קלמנזון בטקס הענקת פרס ישראל ל'צוות אלחנן'].

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 2024
קטגוריה:מצילים במתקפת הפתע על ישראל (2023)
קטגוריה:בארי
קטגוריה:הטבח בבארי
קטגוריה:עתניאל: אישים
קטגוריה:משפחת מרק-קלמנזון
מחשבות טובות

"מחשבות טובות" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר החרדי מוטי וייס, יצא ב-21 בפברואר 2021. הסינגל מבוסס על לחן שהתפרסם בקרב חסידות חב"ד. מקור הניגון אינו ידוע במדויק אך משוער לאזור המאה ה-19.

== היסטוריה ==
הזמר מוטי וייס שמע ניגון חב"די במהלך טיול בפיליפינים כששהה בבית חב"ד. וייס שינה חלק ממילות הניגון המקורי והוציא אותו כסינגל, בגרסה קצבית יותר מהגרסה המקורית. וייס גם כתב פתיח לשיר בו הוא מספר: "פעם הגיע יהודי לצדיק ואמר לצדיק יש לי מחשבות רעות, ענה לו הצדיק מחשבה טובה ודיבור של אמת".

== הצלחה ==
הסינגל בביצוע מוטי וייס זכה להצלחה רבה: קליפ-הסינגל צבר 6.5 מיליון צפיות באתר יוטיוב, והסינגל דורג במקום ה-15 במצעד המוזיקה השנתי של רדיו "קול ברמה". מבקר המוזיקה נתנאל לייפר העניק ביקורת חיובית לשיר וכתב <ref></ref>

במהלך מלחמת חרבות ברזל השיר צבר תאוצה מחודשת כאשר זמרים רבים ביצעו אותו בהופעות בפני חיילים.

זמרים רבים, דוגמת עדן בן זקן, אודיה, בניה ברבי, חנן בן ארי, ששון שאולוב, ביצעו גרסאות כיסוי לשיר בווריאציות שונות.

==הלחן==
מנדי בלוי, חוקר ניגונים, מציין שלא ידוע מהו מקור הניגון בדיוק, אך ידוע שהוא מהמאה ה-19. בספר תיעוד ניגוני חב"ד, המתחיל בשנות ה-60, הניגון מופיע בכרך א', ללא פרטים על מי כתב או הלחין את המלודיה.

במהלך שואת יהודי רומניה במלחמת העולם השנייה, ישראל דוברוסקין שר את הניגון כילד בביתו. הוא לקח את הניגון והלחין לו מילים שנלקחו מספר תהילים קל"ט: "אנא אלך מרוחך ואנא מפניך אברח, אם אסק שמיים שם אתה, ואציעה שאול הינך", ביצועו התפרסם והושר רבות בגטאות ובמחנות המוות. חנן בן ארי ביצע את "אנא אלך" באלבום צמאה 3 - אמנים שרים ניגוני חב"ד לתהילים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:ניגוני חב"ד
אבוטילון השיח

אַבּוּטִילוֹן הַשִּׂיחַ (שם מדעי: Abutilon fruticosum Guill. & Perr) הוא בן-שיח או שיח קטן מדברי (אוהב חום) נדיר ממשפחת החלמיתיים<ref></ref>. מין זה מסועף, נופו זקוף למדי, גובהו 40 עד 90 ס"מ ומכוסה שערות הדוקות. כל הצמח מכחיל-מכסיף (ירוק-אפור) ונעים למגע ופרחיו צהובים-כתומים בעלי 5 עלי כותרת ואבקנים מרובים במרכזם. הפרח בדרך כלל סגור, נפתח רק אחר הצהריים ופתוח עד למחרת בבוקר<ref name=":0"></ref>. הפריחה מסוף דצמבר עד יוני ועיקרה במרץ ובאפריל<ref></ref>.

== בית גידול ותפוצה ==
ממוזער
הפרי הוא מפרדת
אבוטילון השיח הוא מין טרופי יובשני עונתי (סודני-מדברי), מדרום אפריקה ועד צפון מערב הודו, ומאריזונה ועד ארקנסו ומקסיקו. בישראל הוא מצוי לאורך מצוקי ים המלח כולל אזור עין גדי, נדיר וכתמי בערבה ובנגב המזרחי הנמוך ופזור בהרי אילת הנמוכים<ref name=":1" /><ref name=":0" />. הוא שולט באזור אילת, בערבה, ובמדבר יהודה במדרונות סלעיים הפונים מזרחה ודרומה.

בית גידולו של אבוטילון השיח בכיסי סלעים, במדרונות סלעיים ומצוקים במדבר החם באזורים עם ממוצע משקעים נמוך מ-90 מ"מ.

== מקור השם ==
חלקו הראשון של שם הצמח-אבו טילֻן (أبو طيلون) שאול מערבית (טילֻן, משורש ط و ل בהוראות: גובה, להתארך) נקבע בידי המלומד אבן סינא כשם כולל למשפחת הצמחים. השם חודש במאה ה-18 ונתקבל בידי מתקני ועורכי הלטינית-החדשה.

== מורפולוגיה ==
אַבּוּטִילוֹן הַשִּׂיחַ הוא בן-שיח או שיח קטן מדברי (אוהב חום) מסועף וירוק עד בעל שערות הדקות ומפושקים.

הענפים מרובים, זקופים ומסועפים.

הפטוטרת ארוכה. הלוואים קיימים ואינה משתיירים.

העלים מסורגים, פשוטים, גדולים, דמויי לב בבסיסם, מחודדים מעט בקודקודם, קוטרם 3.5 עד 4.5 ס"מ, שפתם משוננת.

הפרחים דו-מיניים, נכונים (בעלי סימטריה רדיאלית), בעלי עטיף כפול ומפורדי עלי-כותרת, צורתם כגלגל או שבשבת וקוטרם 2 עד 3 ס"מ. הפרחים בדרך כלל סגורים, נפתחים רק אחר הצהריים פתוחים עד למחרת בבוקר<ref name=":1"></ref>. הפרחים נפתחים בשעות הבוקר המוקדמות, והכותרת נושרת עוד באותו יום, בשעות החמות<ref></ref>.

עוקץ הפרח שווה או גדול באורכו מפטוטרת העלה החופה.

אין גביעון מתחת לגביע (לעומת מרבית מיני החלמיתיים).

הגביע בעל 5 עלים מאוחים, פחות או יותר, ונושקים האחד לשני. הוא משתייר לאחר האבקה.

הכותרת בעלת 5 עלים מעוקלים ומעורים בבסיסם עם צינור האבקנים.

האבקנים מרובים, יותר מפי שניים מעלי הכותרת. זירי האבקנים מאוחים לצינור ארוך העוטף את עמוד השחלה.

המאבקים בני לשכה אחת.

השחלה עילית מרובת מגורות, מורכבת מעלי שחלה מרובים ומאוחים (לפחות על ידי עמוד שחלה משותף)<ref></ref>.

עוקץ הפרי ישר, ארוך פי אחד עד שניים מקוטר הפרי.

הפרי מפרדת עבה המורכבת 8 עד 11 פרודות צפופות שערוכות בדור סביב לעמוד מרכזי (נראית כעוגה המורכבת מפלחים).

הפרודות מעוגלות בראשן ושוליהן מפורדות והן נפרדות מציר המצעית ונפתחות לאורכן בשני קשוות.

בכל פרודה 2 או 3 זרעים.

הפריחה מסוף דצמבר עד יוני ועיקרה במרץ ובאפריל.

== גלריית תמונות ==
<gallery>
קובץ:Abutilon fruticosum kz01.jpg
קובץ:Abutilon fruticosum kz02.jpg
קובץ:Abutilon fruticosum kz04.jpg
קובץ:Abutilon fruticosum kz05.jpg
קובץ:Abutilon fruticosum kz07.jpg
קובץ:Abutilon fruticosum kz08.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חלמיתיים
מישל רוסו

מישל רוסו (בצרפתית: Michel Rousseau; נולד ב-8 ביוני 1949) הוא שחיין עבר צרפתי, סגן אלוף העולם (בלגרד 1973), אלוף אירופה (ברצלונה 1970) ושיאן אירופה במשחה ל-100 מטר חופשי.

== ביוגרפיה ==
===1968===
באולימפיאדת מקסיקו סיטי הוא סיים עשירי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 54.5 שניות, במקום 11 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:01.5 דקות ובמקום חמישי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:03.7 דקות.

===1970===
====אלוף אירופה====
באליפות אירופה שנערכה בברצלונה בספטמבר 1970 הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.9 שניות, לפני רולנד מאתס מגמרניה המזרחית (53.5 שניות) וגרגורי קליקוב מברית המועצות (53.7 שניות) ומדליית כסף במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב.

===1972===
באולימפיאדת מינכן הוא סיים שביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.90 שניות, במקום שביעי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:34.13 דקות, כשחיין רביעי הוא קבע ב"זינוק שליחים" תוצאה של 51.66 שניות, במקום תשיעי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:00.79 דקות ובמקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:00.50 דקות

=== 1973 ===
====סגן אלוף עולם====
באליפות העולם שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה ב-9 בספטמבר 1973 זכה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.08 שניות, אחרי ג'ים מונטגומרי מארצות הברית (51.70 שניות) ולפני מייקל ונדן מאוסטרליה (52.22 שניות).

===1975===
באליפות העולם שנערכה בסנטיאגו דה קאלי, קולומביה ביולי 1975 הוא סיים במקום חמישי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי ובמקום שביעי במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי

===1976===
באולימפיאדת מונטריאול הוא סיים תשיעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.36 שניות.

== חיים אישיים ==
בתו, מגלי רוסו, שחיינית אולימפית (בייג'יגנ 2008) במשחה ל-200 מטר פרפר.

== ראו גם ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחייני חופשי
קטגוריה:שחיינים אולימפיים צרפתים
קטגוריה:אלופי אירופה בשחייה
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת מונטריאול (1976)
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1949
Exodus (אלבום)

Exodus (בעברית: אקסודוס) הוא אלבום האולפן התשיעי של להקת הרגאיי הג'מייקנית בוב מארלי והוויילרס אשר הופק על ידי איילנד רקורדס ויצא במקור לשווקים ביוני 1977.

ב-3 בדצמבר 1976, בוצע ניסיון התנקשות בחייו של בוב מארלי, אשתו והאמרגן שלו. ניסיון ההתנקשות בוצע יומיים לפני קונצרט "Smile Jamaica" שארגן ראש ממשלת ג'מייקה, מייקל מנלי, בניסיון לפייס בין שתי הקבוצות הפוליטיות הנלחמות במדינה. השלושה נפצעו קשה מהירי. הקליע פגע במארלי בחזהו, בסמוך לבית השחי ולשריר הזרוע, ולא הוצא מגופו מעולם. למרות פציעתו עלה מארלי להופיע כמתוכנן. בעקבות ניסיון ההתנקשות מארלי ומשפחתו עברו לגור בלונדון, ושם הוא החל לעבוד על האלבום Exodus, ולבסוף הקליט את האלבום באולפני איילנד רקורדס.

האלבום עוסק בתמות שונות כמו צדק חברתי, רוחניות ושחרור אישי. בעוד שהשירים "Natural Mystic" ו-"Exodus" משקפים את האמונות הרוחניות של מארלי, השירים "Jamming" ו-"One Love" עוסקים באחדות ואהבה.

מבחינה מוזיקלית האלבום שילב מקצבי רגאיי מסורתיים עם אלמנטים של מוזיקת פאנק, בלוז ומוזיקה אפריקאית.

האלבום, אשר נחשב לאחת מיצירותיו הגדולות ביותר של מארלי ולאחד מאלבומי הרגאיי הגדולים ביותר בכל הזמנים, זכה להצלחה הן מבחינה ביקורתית והן מבחינה מסחרית, והצלחה זו הייתה מרכיב מרכזי בהפיכתו של מארלי לכוכב בינלאומי. האלבום שהה במשך 56 שבועות רצופים במצעד האלבומים הבריטי.

לאחר צאת האלבום אקסודוס יצא מארלי לסיבוב הופעות באירופה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1977
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת איילנד רקורדס
יחיאל באסאן

הרב יחיאל באסאן (ידוע בכינוי: מהר"י באסאן; 1550, ה'ש"י בקירוב, רודוס – 1625, ה'שפ"ה בקירוב<ref>יש המקדימים את פטירתו לשנת ה'שפ"ד. ראו: </ref>, קונסטנטינופול) היה ראש רבני טורקיה בתחילת המאה ה-17. פעל בקונסטנטינופול שבאימפריה העות'מאנית (טורקיה של ימינו).

== ביוגרפיה ==
נולד באי רודוס בסביבות שנת ש"י (1550) לאביו הרב חיים באסאן שהיה ראש רבני האי, והוא למד בישיבתו ואצל רבי חיים אלפואל. בהיותו כבן שלושים וחמש עבר עם אביו לקונסטנטינופול שבטורקיה, שם החל להתפרסם כגדול בתורה. בערך בשנת ש"ע (1610) נבחר כראש הרבנים לקהילות טורקיה, תפקיד בו כיהן כארבע עשרה שנים, עד פטירתו.

הוא התכתב בהלכה עם רבני דורו שהתייחסו אליו בהערכה רבה, ביניהם הרב אברהם אליגרי, הרב משה הכהן, הרב חיים שבתי והרב יוסף מטראני. רוב תשובותיו ופסקיו אבדו, וחלקן הובאו בשו"ת מהרי"ט. 128 תשובות נוספות נדפסו על ידי נכדו תחת השם שו"ת מהר"י באסן. בפסקיו ותשובותיו נטה להקל ולכתוב בקיצור.

בין תלמידיו ידועים הרב זרחיה גוטה והרב יהודה לירמה. גם הרב שלמה אלגאזי קיבל ממנו בהיותו בקונסטנטינופול.

== לקריאה נוספת ==
* 

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* - עם הקדמה על תולדות המחבר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:איסטנבול: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת: ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
לאסלו נמש

לאסלו נמש (בהונגרית: László Nemes; נולד ב-18 בפברואר 1977) הוא במאי ותסריטאי הונגרי. ידוע ביצירת סרט השואה עטור הפרסים "הבן של שאול".

== ביוגרפיה ==
נמש נולד ב-18 בפברואר 1977 בבודפשט. אמו יהודיה,<ref></ref> והורי סבתו נרצחו בשואה.<ref name=":0"></ref> אביו, , הוא במאי ושחקן. משפחתו של נמש עברה לפריז כשהיה בן 12. הוא החל להתעניין בקולנוע וצילם מספר סרטי אימה קצרים במרתף ביתו בפריז.

אחרי שלמד היסטוריה, יחסים בינלאומיים ותסריטאות במכון למדע המדינה פריז, החל נמש לעבוד כעוזר במאי בצרפת ובהונגריה. במשך שנתיים היה עוזר הבמאי של הבמאי ההונגרי .<ref></ref> ב-2006 ביים את הסרט הקצר "With a Little Patience" , ולאחר מכן החל ללמוד במאות בבית הספר לאמנויות על שם טיש באוניברסיטת ניו יורק.

ב-2012 בילה נמש שבעה חודשים בחממה הבינלאומית לקולנוע של בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה בירושלים, שם פיתח עם התסריטאית הצרפתייה קלרה רוייר את התסריט לסרט הבכורה שלו, "הבן של שאול".<ref name=":0" />

"הבן של שאול", שפורסם במאי 2015, פתח את פסטיבל הקולנוע בקאן וזכה ב"גראן פרי", הפרס השני בחשיבותו בפסטיבל. הוא זכה גם בפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר, בפרס גלובוס הזהב לסרט הזר הטוב ביותר, בפרס סטלייט, בפרס אינדפנדנט ספיריט לסרט הזר הטוב ביותר ובפרס באפט"א לקולנוע לסרט שאינו באנגלית.

בשנת 2016 היה נמש חבר בחבר השופטים של התחרות הראשית בפסטיבל הקולנוע בקאן.

סרטו השני של נמש, , פורסם בספטמבר 2018 והוקרן בפסטיבל הסרטים של ונציה ובפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו.<ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
=== סרטים קצרים ===
* Arrivals (1999)
* With a Little Patience (2006)
* The Counterpart (2008)
* The Gentleman Takes His Leave (2010)

=== סרטים באורך מלא ===
* הבן של שאול (2015)
* (2018)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאי קולנוע יהודים הונגרים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע יהודים הונגרים
קטגוריה:ילידי 1977
איש הזאב (סרט, 2024)

איש הזאב (באנגלית: Wolf Man) הוא סרט אימה על-טבעי אמריקאי שבוים ונכתב על ידי לי ונל, קורבט טאק, לורן שוקר בלאם ורבקה אנג'לו. הסרט הוא אתחול של הסרט משנת 1941 בעל אותו השם. בסרט מככבים כריסטופר אבוט וג'וליה גארנר. ג'ייסון בלאם כמפיק בפועל תחת חברת ההפקה שייסד, "בלאמהאוס הפקות" יחד עם "סרטי מוטל".

הסרט עתיד לעלות לאקרנים ב-25 באוקטובר 2024, תחת הפצת "סרטי יוניברסל".

== צוות השחקנים והדמויות ==
* כריסטופר אבוט – לורנס "לארי" טלבוט / אדם זאב
* ג'וליה גארנר

== הפקה ==

ביולי 2014, הכריזה "סרטי יוניברסל" על אתחול מפלצות יוניברסל, סדרת סרטי אימה שהופקו משנות ה-30 ועד שנות ה-50, ובנוסף הכריזה גם על יקום חדש "היקום האפל של סרטי יוניברסל".<ref></ref><ref></ref> בנובמבר 2014, אושר שארון גוזיקובסקי יכתוב את תסריט סרט האתחול של "איש הזאב" משנת 1941.<ref></ref><ref></ref> ביוני 2016, דיווחה "Deadline Hollywood" על שמועות ש"יוניברסל" רצתה ללהק את דוויין ג'ונסון לתפקיד הראשי.<ref></ref> באוקטובר 2016, פיתוח הסרט החל להתקדם, ודייוויד ק'אלהאם צורף לכתיבת התסריט.<ref></ref> בשנת 2017, עלה לאקרנים הסרט "המומיה"; הסרט הראשון ב"יקום האפל של סרטי יוניברסל". השקת הסרט הייתה כישלון מסחרי, דבר שגרם ל"יוניברסל" לקחת הפסקה מן פיתוח סרטי "היקום אפל".<ref></ref>

=== צילום ===
צילומי הסרט החלו ב-17 במרץ 2024.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2024
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מותחן אימה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי בלאמהאוס הפקות
קטגוריה:סרטי אתחול
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי אימה מ-2024