התמכרות לעבודה

התמכרות לעבודה (או "וורקהוליזם") היא עבודה בכפייתיות , עבודה שאדם עשוי ליהנות ממנה אך גם לחוש דחף בלתי נשלט ומוגזם לבצעה. התמכרות זו וכן מצבים כגון דחק, הפרעת אישיות טורדנית-כפייתית, והפרעה טורדנית-כפייתית עשויים להיות קשורים לעבודה. התמכרות לעבודה אינה זהה לעבודה קשה. כמו להתמכרויות רבות, גם עבור התמכרות זו יש טיפול ואף תוכנית החלמה במסגרת תוכניות ה-12 צעדים (כגון "אלכוהוליטים אנונימיים" ועוד) בשם "מכורי עבודה אנונימיים".

==מקור השם ומשמעויותיו בהקשרים שונים==
המונח "וורקהוליזם" הוא הלחם של המילה האנגלית "Work" - עבודה, עם סיומת המילה "אלכוהוליזם" - התמכרות לאלכוהול. השימוש הראשון במונח נעשה בעיתון "Toronto Daily Star" ב-5 באפריל 1947. לאורך ההיסטוריה וגם כיום, התופעה לא מוגדרת כאבחנה פסיכיאטרית רשמית במדריכי האבחנות DSM ו-ICD.

יש המשתמשים במונח "וורקהוליק" כביטוי חיובי של מסירות לעבודה, אולם לרוב מונח זה מתאר דפוס התנהגות שלילי, הכולל השקעת זמן מוגזמת בעבודה, דחף בלתי נשלט לעבוד והזנחת המשפחה וחיי החברה. התמכרות לעבודה מיוחסת לרוב למשרה, אך עשויה להתייחס גם לעיסוק התמכרותי בתחומים שונים, כגון, ספורט, אמנות, מדע או מוזיקה.

== הקשר בין עבודה מוגזמת ועבודה כפייתית ==
בעקבות ההתפתחות הטכנולוגית והאפשרויות הנרחבות לעבודה מרחוק, החלו להיטשטש בהדרגה הגבולות של עבודה וחיים. לאור זאת, יותר ויותר עובדים חווים קושי להתנתק מהעבודה והופכים למכורי עבודה. התמכרות לעבודה מאופיינת בדחף פנימי [https://www.tipulpsychology.co.il/cbt-%D7%98%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%9C-%D7%A7%D7%95%D7%92%D7%A0%D7%99%D7%98%D7%99%D7%91%D7%99-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA%D7%99/%D7%90%D7%95%D7%91%D7%A1%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%AA.html אובססיבי] לעבוד.<ref></ref> המושג משלב בתוכו שני ממדים: התנהגותי וקוגניטיבי. המימד הראשון הוא עבודה מוגזמת שמאופיינת במרכיב התנהגותי.<ref></ref> מימד זה עוסק בכך שמכורים לעבודה מבלים זמן רב בפעילויות הקשורות לעבודה, על מנת לעמוד בדרישות הארגוניות. המימד השני הוא עבודה כפייתית שמאופיינת במרכיב קוגניטיבי.<ref></ref> מימד זה מרמז על כך שמכורי עבודה אובססיביים לעבודתם וחושבים בהתמדה על העבודה.

== מיקוד יתר כגורם סיכון להתמכרות לעבודה ==

מיקוד יתר, או היפר-פוקוס (באנגלית: Hyperfocus) הוא מצב של ריכוז אינטנסיבי, הממקד את התודעה בעיסוק או בקו המחשבה הנוכחי של האדם.
במהלך מיקוד יתר מתרחשת שקיעה מוחלטת של האדם בפעילות הנוכחית, עד כדי התעלמות או ניתוק מכל דבר אחר.
כתוצאה מכך מיקוד היתר יוצר בעיה הפוכה מזו של קשיי קשב. בעוד שקשיי קשב יפגעו ביכולת של האדם להתמקד בדבר אחד לאורך זמן, מיקוד היתר פוגע ביכולת להפסיק להתרכז בעיסוק הנוכחי.

===הפרעת קשב ומיקוד יתר בעולם העבודה===

רוב האנשים הסובלים מקשיי ריכוז כרוניים מסוגלים להתרכז היטב בפעילויות שמעניינות אותם. לכן, לצד קשיי הקשב, אנשים עם הפרעת קשב יכולים גם להיכנס למצב של מיקוד יתר. למעשה, בהשוואה לאוכלוסייה הכללית, לאנשים עם הפרעת קשב יש נטייה מוגברת להיכנס למצב של מיקוד יתר.

מיקוד יתר עלול לגרום לעבודה מופרזת הכוללת עבודה בשעות הערב ובסופי שבוע, מתוך מטרה למנוע הסחות דעת וכדי להשיג ביצועים שווי ערך לעמיתים, מה שמוביל להשקעה מופרזת בעבודה<ref></ref>. בנוסף, האופי האימפולסיבי של אנשים בעלי הפרעות קשר וריכוז גורם להם להסכים לקחת על עצמם משימות רבות מעבר למה שהם מסוגלים, מה שעשוי לגרום להתמכרות לעבודה<ref></ref>.

בהקשר הזה למיקוד היתר עלולות להיות סכנות גדולות יותר בעולם העבודה בהשוואה לפעילויות פנאי, שמתעוררות בעקבות הנטייה של מעסיקים לתגמל את עובדיהם על פי התפוקה שלהם במסגרת התפקיד.
זאת משום שקבלת תמריצים על הישגים שהתאפשרו בעקבות כניסה למצב של מיקוד יתר, עלולה לגרום להתמכרות לעבודה בקרב אנשים עם הפרעת קשב בגילאי הבגרות.
לכן, על המעסיקים לשים לב לנטייה זו ולסייע לעובדים עם הפרעת קשב לנצל את היתרונות של מיקוד היתר בצורה מאוזנת שלא תוביל לשחיקה.

==השלכות של התמכרות לעבודה==

ההתמכרות לעבודה ממשיכה לעיתים להתקיים גם לאחר שנפגעו חיי החברה של האדם המכור ובריאותו. הגורמים להתמכרות עשויים להיות חרדה, הערכה עצמית ירודה וקשיים ביצירת קשרים חברתיים. המכורים לעבודה נוטים להתקשות בביזור סמכויות העבודה לזולת, ומתאפיינים בציונים גבוהים בשאלונים הבוחנים תכונות אישיותיות כגון נוירוטיות, פרפקציוניזם ומצפוניות.

מכורים לעבודה חשים צורך להיות עסוקים ללא הרף, עד כדי כך שהם מבצעים גם מטלות שאינן נחוצות או הכרחיות להשלמת עבודתם. כיוון שהם מתמקדים בתעסוקה ולא בפריון עבודה, הם נוטים להיות עובדים לא יעילים. הם נוטים להתקשות בשיתוף פעולה בעבודת צוות, מתקשים לסמוך על עמיתיהם, ונוטלים על עצמם כמות עבודה מוגזמת שאינם יכולים לעמוד בה - התנהגויות בעייתיות לארגון. מכורים לעבודה סובלים לעיתים מחוסר שינה, גורם הפוגע בתפקודם הקוגניטיבי. בנוסף, חוסר השינה מתבטא בבעיות שינה, עייפות בזמן העבודה, קשיים בהתעוררות בבוקר ונדודי שינה<ref></ref>. יתרה מכך, מכורים לעבודה נוטים לסבול מבעיות לב וכלי דם ומדווחים על כאבים פיזיים בעקבות מחסור בפעילויות גופניות ופעילויות פנאי<ref></ref>.

ביפן, ההתמכרות לעבודה היא בעיה חברתית חמורה, שבמצבים קיצוניים עלולה לגרום אף למוות בטרם עת כתוצאה מדום לב או מעקה, הנובעת מלחצים גבוהים במיוחד בשעת העבודה. לתופעה זו קיימת מילה ייחודית בשפה היפנית: "קארושי" (בתרגום חופשי לעברית: "מוות כתוצאה מעבודת יתר"). מותו של ראש ממשלת יפן, קייזו אובוצ'י, משבץ מוחי, יוחס לתופעה זו.

התופעה אינה ייחודית ליפן; ב-2013 נפטר מתמחה בבנק אוף אמריקה בלונדון, לאחר שעבד 72 שעות ברציפות.

== מבחן הסיכון להתמכרות לעבודה - WART ==
מבחן זה הוא שאלון התייחסות להתמכרות לעבודה והוא פותח על-ידי מספר חוקרים. רובינסון ושותפיו פיתחו את השאלון תוך התבססות על ניסיונם של קלינאים המטפלים באנשים מכורים לעבודה<ref name=":0"></ref>. השאלון בנוי מ-25 הצהרות עליהן המשיבים עונים בסקלה מהספרה 1 המייצגת את התשובה "לעולם לא נכון", עד לספרה 4 המייצגת את התשובה "תמיד נכון". הציון הכולל הוא סכום התגובות בין 25-100 וככל שהציון המתקבל גבוה יותר, כך האדם נמצא בסיכון יותר גבוה להתמכרות לעבודה<ref name=":0" />. באמצעות שימוש בגרסה הצרפתית למבחן זה, נמצא כי 22% מהעובדים היו בסיכון גבוה להתמכרות לעבודה, ובעיקר נשים. ליתר דיוק, בממצאי המחקר, נראה כי 27% מהמשיבים היו נשים ו-15% היו גברים.

== אחריות המנהלים על עובדים מכורים לעבודה ==
לבעלי תפקידים ניהוליים ישנה אחריות העולה כחלק מתפקידם, שכן יש ביכולתם לתרום למניעת עובדים מכורי עבודה להכריח את עצמם להתייצב בעבודה, גם כאשר חולים<ref name=":1"></ref>. ישנם חוקרים המצביעים על החשיבות לבצע התערבות מוקדמת ולקדם התמקדות בהכשרת מנהלים, שתגרום להם לפתח מיומנויות מנהיגות תומכות<ref name=":1" />.

עוד נאמר כי תמיכתו של המנהל בעובדיו עשויה להפחית את הלחץ שלו להגיע לעבודה גם כאשר חולה ועשויה להניע אותו להישאר בביתו ולנוח<ref name=":1" />.

== התמכרות לעבודה ואיזון חיים ==
איזון חיים משמעותו שמירה על איכות חיים משמעותית ומספקת. אולם, כאשר אנשים מכורים לעבודה, הם משקיעים יותר מידי אנרגיה במשימות ובכך ניתן פחות מענה לתחומים אחרים בחייהם התורמים לאיזון בין חייהם האישיים לעבודה<ref name=":2"></ref>. לחץ, חרדה והפרעות שינה הם חלק מהסממנים להיותו של אדם מכור לעבודה והם מפחיתים מרמת האיזון בין עבודתו לחייו האישיים<ref name=":2" />. בנוסף, חוקרים מצאו כי ישנם הבדלים בתחומים שונים של איזון חיים בין אנשים שקיבלו שירותי ייעוץ לעומת אלו שלא. תחומים אלו קשורים לשביעות רצונם מהקריירה, לחברויות, לשימוש בסמים ולתפיסה חיובית<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* [https://www.tipulpsychology.co.il/cbt-%D7%98%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%9C-%D7%A7%D7%95%D7%92%D7%A0%D7%99%D7%98%D7%99%D7%91%D7%99-%D7%94%D7%AA%D7%A0%D7%94%D7%92%D7%95%D7%AA%D7%99/%D7%90%D7%95%D7%91%D7%A1%D7%A1%D7%99%D7%95%D7%AA.html מכון טמיר, אובססיות | מהי אובססיה ואיך משתחררים ממנה]?

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איזון עבודה-חיים
קטגוריה:שוק העבודה
קטגוריה:התמכרות