חיים עוזר גרודזנסקי

הרב חיים עוזר גרודזנסקי (מימין) משוחח עם הרב [[שמעון שקופ.]]
קברו של הרב חיים עוזר, בבית הקברות החדש בווילנה
פנים אוהל הקבר, בו נראים גם מצבת אשתו, בתו ואחיו
הרב חיים עוזר גרודזנסקי (ט' באלול תרכ"ג, 24 באוגוסט 1863 - ה' באב ת"ש, 9 באוגוסט 1940) היה מגדולי התורה בליטא בתקופה שקדמה לשואה, פוסק בולט בתקופתו, ונשיא מועצת גדולי התורה. השפיע רבות על דמותה של היהדות החרדית הליטאית.

==תולדות חייו==
נולד בעיירה איוויה שבליטא לרבי דוד שלמה, שכיהן כרב המקום במשך כחמישים שנה. התחנך בין השאר בישיבת וולוז'ין, בה היה ידוע בכינוי "העילוי מאיוויה". ידידו בוולוז'ין היה רבי חיים מבריסק, שאת יחס ר' חיים עוזר כלפיו מגדיר הרב שלמה זווין כזה של "תלמיד חבר". השניים נותרו ביחסי רעות כל חייהם.

בשנת תרמ"ג, בהיותו בן עשרים, נשא את לאה בתו של הרב אליהו אליעזר גרודזינסקי, שהיה חתנו של רבי ישראל מסלנט, ואשר שימש ברבנות בעיר וילנה.

בשנת תרמ"ז נפטר חותנו. אף שהרב חיים עוזר לא כיהן כרבה הרשמי של העיר, הוא הוכר כסמכות תורנית והלכתית בולטת. השפעתו הקיפה את כלל היהדות החרדית באותה תקופה. השתתף במועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, מיסודה ועד פטירתו. השתתף בהקמת ארגון ועד הישיבות והיה פעיל בו. הוא עצמו לא מסר שיעורים בישיבות.

לאחר מות רעייתו הראשונה נשא את יאחא, בתו של הרב מאיר אטלס, רבה של שאוולי, שהיה גם חותנו של הרב אלחנן וסרמן. לעומת גיסו הרב אלחנן וסרמן, שהתנגד בתקיפות לציונות ולהתיישבות חרדים על אדמות הקרן הקיימת, נקט הרב חיים עוזר עמדה מהוססת הנוטה למתינות. כך לדוגמה כאשר הכריזה ההסתדרות הציונית על חרם נגדי על גרמניה הנאצית, בעקבות החרם הכלכלי אותו הכריזה על יהודי גרמניה, פנה גיסו הרב וסרמן שיביע התנגדות לחרם זה. משיקולים של איסור מרידה באומות, סירב לכך הרב חיים עוזר באומרו שגם האומה הישראלית היא אומה, ואין למרוד בה.

כשהוציא את ספרו הראשון ב-1922 כתב:

ב-1939 כבר היה המצב העולמי קשה לאין ערוך והרב הוציא את ספרו האחרון: . את הפתרון הוא רואה בהפצת תורה, השרשתה, הנחלתה ובחיזוק הישיבות, אמונה שבאה לידי ביטוי בעסקנותו בענייני חינוך מסורתי, יסודי וישיבתי.

בשנה הראשונה של מלחמת העולם השנייה התרכזו בווילנה הכבושה בידי הרוסים פליטים בני ישיבות, ונעשה מאמץ למצוא להם מקלט בארצות מבטחים. הוא האמין שמדינת ליטא העצמאית תשמש מקום הצלה ליהודי המדינה ולפליטים עד תום המלחמה, ולכן הוא לא עודד את ההגירה והבריחה מליטא לארצות חופשיות. הרב מאיר בר-אילן שלח אליו סרטיפיקט לעליה לארץ ישראל, אך הוא לא ניצל זאת.
בזמן זה, שהיה השנה האחרונה לחייו, לא חדל ר' חיים עוזר מפעילות ומעסקנותו הציבורית ונותר הדמות הרבנית הדומיננטית בעיר. נפטר ממחלת הסרטן ב-9 באוגוסט 1940, בגיל 76.

קבור בבית העלמין החדש של וילנה.

על שמו ישיבת רבנו חיים עוזר בבני ברק, שכונת נוה אחיעזר בעיר, רחוב "חיים עוזר" בפתח תקווה (שבו שוכנת עיריית פתח תקווה), רחוב "חיים עוזר" בשכונת בית ישראל בירושלים, ורחוב אחיעזר באשדוד.

==תורתו==
כרזה לקראת הספד שנערך ב[[ישיבת חברון בירושלים עם פטירת רח"ע]]

בולט אצל ר' חיים עוזר היחס לפוסקים והמפרשים האחרונים, שאחרי דבריהם הוא עוקב ואיתם הוא מתדיין. בניגוד לרבי חיים מבריסק, תורתו היא הלכה למעשה, ויצירתו הגדולה היא ספר שו"ת "אחיעזר". אינו נמנע מפלפול, אך לא מאריך בו יותר מדי. שו"ת אחיעזר כולל תשובות ארוכות המנתחות את הסוגיה בסגנון למדני והפסיקה איננה במרכז הדיון. בהתאם לכך, השו"ת מרבה לצטט את רבי עקיבא איגר.

הרב גרודזנסקי עוסק לא מעט במציאת קשרים בין דעות של תנאים, אמוראים ופוסקים במקומות שונים, באופן שדינים בתחומים שונים פה מתבררים כנובעים משיטה אחת. הוא עוסק גם בבירורים בסגנון "צוויי דינים" (בעברית: "שני דינים").

כשנשאל על כיבוי והדלקת חשמל ביום טוב, השיב שהדבר אסור, והתרעם על כך שמתקיים דיון פומבי בשאלה זו, שנותן לגיטימציה לאלו המתירים.

התנגד לקבורת אפר מתים שגופתם נשרפה לבקשתם בבית קברות יהודי כדי למנוע התפשטות דבר זה, שההלכה מתנגדת לו בתוקף.

נודע בחידושו המכונן בהלכות קבלת מצוות בגיור, לפיו כל עוד הגר מקבל עליו את המצוות בכנות, ניתן לגיירו גם אם להערכת בית הדין יעבור על עברות מסוימות לתיאבון, ורק אם "ליבו בל עימו" ואינו מתגייר אלא לפנים - אין לגיירו<ref>שו"ת אחיעזר חלק ג' סימן כ"ו וסימן כ"ח. להרחבה בשיטתו בנושא קבלת מצוות בגיור ראו ב[https://yhb.org.il/shiurim/הסוברים-כדעת-האחיעזר-והחולקים-עליו/ מאמר זה], ובשאלה כיצד הפוסקים הבינו את דבריו ב[https://yhb.org.il/shiurim/%d7%91%d7%99%d7%a8%d7%95%d7%a8-%d7%93%d7%a2%d7%aa-%d7%94%d7%90%d7%97%d7%99%d7%a2%d7%96%d7%a8-%d7%91%d7%92%d7%99%d7%95%d7%a8-%d7%9e%d7%99-%d7%a9%d7%90%d7%99%d7%a0%d7%95-%d7%a6%d7%a4%d7%95%d7%99-%d7%9c/ מאמר זה].</ref>.

בפירושיו אינו נמנע מלעסוק הרבה בתלמוד ירושלמי וגם במדרשי הלכה.

את כתיבתו מאפיינת ההרחבה ופיתוח כל סברא ושיטה, פירוט של טעמיה ונימוקיה, שלילת דעות אחרות והתאמתה עם סוגיות שונות בש"ס. זאת, לעומת רבי חיים מבריסק שבדרך כלל מביא את סברתו בתמצית ללא פירוט יתר.

דעתו של הרב גרודזנסקי הייתה נחשבת רבות בקרב רבני דורו, וכך בזמן גזירת השחיטה בגרמניה, כשהיו רבנים שרצו להתיר שחיטה לאחר הימום, דעתו של הרב גרודזנסקי הייתה לאסור, וקיבלו את דעתו שאר הרבנים.

==מספריו==
*שו"ת אחיעזר, כולל שאלות ותשובות, ביאורי סוגיות, הערות והארות בכמה מקצועות בהלכה, בחלקי שולחן ערוך ובענייני קדשים
* אחיעזר: קובץ אגרות, בעריכת אהרן סורסקי, 1970
*אגרות ר’ חיים עוזר, ליקט, סידר וערך יעקב קוסובסקי-שחור בהגאון ר’ שאול, בני ברק, י’ קוסובסקי-שחור, תש"ס, 2000.

==לקריאה נוספת==
* שמריהו יוסף קרליץ, אחי-עזר - לדמותו של מרן חיים עוזר גרודזנסקי, 1941
* שמואל רוטשטיין, אחיעזר: הגאון רבנו חיים עוזר גרודזנסקי מווילנה - חייו ופעולותיו, 1942
* שלמה יוסף זוין, אישים ושיטות, פרק: ר' חיים עוזר, 1952
* אהרן סורסקי, פרקי חיים, בתוך אחיעזר: קובץ אגרות, 1970
* יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, דברי הגות והערכה - נושאי הציץ והחושן, 1982, עמ' 187–194
* גרשון בקון ויצחק הרשקוביץ, אב-טיפוס של "גדול" במאה העשרים: הרב חיים עוזר גרודז'נסקי, בתוך: בנימין בראון, נסים ליאון (עורכים), הגדולים - אישים שעיצבו את פני היהדות החרדית בישראל, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2017.
* דוד קמינצקי, רבינו חיים עוזר-רבן של כל בני הגולה, ירושלים תשפ"א.

==קישורים חיצוניים==

===ספריו===
* 
* 
* 
===עליו===
* הרב יצחק קוסובסקי, [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=22898&st=&pgnum=285 תולדות רבי חיים עוזר גרודזינסקי], בקובץ "בית מדרש" שיצא לזכרו, תש"א, באתר HebrewBooks
* 
* 
* 'גרודזנסקי, ר' חיים־עוזר ב"ר דוד־שלמה', בתוך: דב ליפץ ונתן גורן (עורכים), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א (תשכ"ז), עמ' 39 טור 2 (, תמונה 1237)
* [http://www.amalnet.k12.il/meida/masa/articles/jews0211.asp?bit=1&tat=8 על רבי חיים עוזר גרודזינסקי] – באתר עמלנט
* 
* 

== הערות שוליים ==
.

קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:רבנים בשואה
קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
קטגוריה:משפחת ליפקין
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:אישים שעל שמם ישיבות בישראל
קטגוריה:וילנה: רבנים
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:ילידי 1863

קטגוריה:נפטרים ב-1940