תל מיכל

תֵּל מִיכַל הוא אתר ארכאולוגי ובית גידול ים תיכוני הנמצא על רכס הכורכר החופי, מול מרינה הרצליה בדרום־מערבה של הרצליה. באתר חמש גבעות, ארבע מהן צמודות זו לזו, והוא מתנשא לגובה מרבי של 30 מטרים מעל פני הים בפינתו הדרום־מערבית.

== שם האתר ==
שמו הקדום של האתר אינו ידוע. בערבית הוא כונה בשם "דְהרת מכמיש", ומקור שמו הנוכחי בהצעה משנות ה־20 של המאה ה־20, לפיה השם הערבי הוא שיבוש של השם "מכליש",<ref name=":0"></ref> הנובע משם האל הפיניקי רשף שהיה ידוע גם בשם "מכל".<ref>KAI 38–40, CIS I 89–94 (כתובות מקדש אידליון)</ref><ref name=":6">Ze'ev Herzog, [http://www.penn.museum/documents/publications/expedition/PDFs/20-4/Tel.pdf Tel Michal-A Coastal Site in the Sharon Plain], Expedition Volume 20, Number 4 Summer 1978, pp. 45</ref> עם זאת, ההגייה המודרנית הולכת אחר הגיית שמה של מיכל בת שאול.

==היסטוריה==
בתל נמצאו ממצאים ארכאולוגיים מתקופת האדם הקדמון. הממצאים מהתקופות השונות באתר מעידים על קיום תחנת מסחר, ותושביו המקומיים עסקו בגידול גפנים, ייצור כלי חרס ודיג (לפי ממצא משקולות וטין לרשתות).<ref name=":7"></ref>

=== תקופת הברונזה ===
הסימנים הראשונים להתיישבות במקום הם מתקופת הברונזה התיכונה IIב עד תקופת הברונזה המאוחרת I–II. באתר התקיימה תחנת מסחר, בעיקר עם הים האיגאי וקפריסין.<ref name=":7" /> התל של היום הוא קודקודו המזרחי בלבד של מה שהיה תל קדום ריבועי גדול הרבה יותר.<ref name=":1"></ref> חלק מהתל הראשוני התמוטט בתקופת הברונזה, ובחלקו האחר מילאו המתיישבים לאחר ההתמוטטות מילוי מלאכותי, שחלקו כלל אף שברי חרס מהיישוב הקודם. כלי חרס, חלקם בייבוא מקפריסין, נמצאו מכל שלבי היישוב בתקופת הברונזה. היישוב סחר במוצרים שונים כגון כלי בהט עם ממלכת החיקסוס במצרים. מתקופת הברונזה המאוחרת I נמצאו מבנה ציבור (אולי מצודה) ובתי מגורים.<ref name=":2"></ref> היעדר כלים מיובאים מיקניים (האופייניים לסוף תקופת הברונזה המאוחרת) מעיד על חורבן או נטישה בשלהי המאה ה־14 לפנה"ס.

=== תקופת הברזל ===
לאחחר שלוש מאות שנה, כשהתחדש היישוב בסוף המאה ה־11 לפנה"ס או תחילת המאה ה־10 לפנה"ס, הוא התרחב לשלוש התלוליות שבמזרח, בהן התגלו שרידי מקדש שנבנה בתחילת תקופת אותו יישוב ומבנים נוספים, אולי גם הם מקודשים,<ref></ref> וכן בתי מגורים שהם, כנראה, מטיפוס בית ארבעת המרחבים. נראה כי התפתחות קשרי מסחר בין ממלכת ישראל המאוחדת לממלכה הפיניקית בצור הפיניקים היו מעורבים בהקמת היישוב; על כך מעידים גם ממצאיו הפולחניים. המבנים שבתלולית המזרחית שימשו לפולחן, והיה בהם מתחם מגודר של 10×10 מטר, ובמרכזו בסיס למזבח. אין עדות לפעילות של ממלכת ישראל בשרון התיכון, ולכן הסיקו החוקרים שמדובר בתחנת מסחר פיניקית משיא פעילותם. בסוף המאה ה־8 לפנה"ס ניטש האתר לכ־150 שנה.

=== התקופה הפרסית ===
אבן השחזה מ[[בזלת, התקופה הפרסית בתל מיכל]]
בתקופה הפרסית הגיע תל מיכל לשיאו,<ref name=":3"></ref> וראשית העדויות מאותה תקופה הן מהמחצית השנייה של המאה ה־6 לפנה"ס.<ref name=":4"></ref> גם בתקופה הפרסית היווה האתר, בין השאר, תחנת מסחר עם קפריסין והים האיגאי.<ref name=":7" /> בתל הגבוה נמצאו מהתקופה הפרסית שישה שלבי יישוב. בשלב הראשון של היישוב נמצאו ממגורות, תנורי בישול ומצד, וכנראה שמדובר היה במחנה של הצבא הפרסי בו החיילים חיו באוהלים.<ref name=":5"></ref> שלב היישוב הבא היה במחצית הראשונה של המאה ה־5 לפנה"ס, בו נמצאו כלים מעוטרים (כנראה מקפריסין), כנראה מימי אשמונעזר השני מלך צידון, שעל ארונו נכתב: . שלב היישוב השני נהרס, אולי, במרידת מצרים בפרס ב־459 לפנה"ס. השלב הבא של היישוב דומה לקודמו. בשלב הרביעי נמצא באתר מחסן ובו כעשרים קנקנים. השלב החמישי מיוחד לימי עבדעשתרת הראשון מלך צידון, על בסיס שישה מטבעותיו שנמצאו באתר. בשלב זה הוגברה הבנייה באתר, ונבנה בו מצד, כמו בשלבים הקודמים.<ref></ref> השלב האחרון של היישוב הפרסי, מהמחצית השנייה של המאה ה־4 לפנה"ס עד סופה. בשכבה זאת התקיימו באתר מצד, בתי מגורים וממגורות.
מימין, מקטר מהתקופה הפרסית מתל מיכל
מחוץ לתל המרכזי התגלה מהתקופה הפרסית יישוב מתוכנן, ובו היה אף ייצור כלי חרס בכבשנים. בתחום הפולחני נמצא בו שרידי מקדש פיניקי<ref> (ראו [https://www.researchgate.net/publication/281220149_Between_Large_Forces_Palestine_in_the_Hellenistic_Period גישה חופשית])</ref> שהיה פעיל עד למאה ה־2 לפנה"ס, וכן חרסים, פסלונים ותכשיטים. עוד התגלו עשרות צלמיות חרס, בתלולית המזרחית נמצא מבנה לבנים בעל יסודות אבן ובו ספסלים מטויחים; בקרבתו נמצא מטמון שישה נרות לא משומשים שהוגשו כמנחה. בבית הקברות ביישוב, שרק כעשירית משטחו המשוער נחפרה, נחשפו כמאה ועשרים קברים, בהם קברי ארגז של אבן או לבני חמרה, קברי שוחה ללא בנייה, קבורה בקנקנים, וקיימות עדויות לקבורה בארונות עץ או כיסוי נקברים בלוחות עץ. עוד נמצאו בבית הקברות קערות ברונזה, כלי ברזל לעבודה, טבעות כסף, חרוזים וחותמי טביעה.

יש המשערים שיישובם של תל מיכל וארשף בקרבה כה גדולה הוא ביטוי של התחרות בין צידון לצור ביישוב המוגבר בדרום פיניקיה בתחילת התקופה הפרסית, כאשר ארשף הייתה עיר חסות צידונית ותל מיכל הייתה צורית.<ref></ref>

=== התקופה ההלניסטית ===
אין עדות לחורבן היישוב בסוף התקופה הפרסית, אך היישוב בתקופה ההלניסטית שונה ממנו לחלוטים.<ref></ref> במקום המצד הקטן בצפון התל שאפיין את היישוב הקודם, הוקמה בימי בית תלמי מצודה גדולה במרכזו, ובצפונו נבנו בנייני מגורים. במרכז הגבעה נבנתה גת ציבורית.<ref></ref> אלה המשיכו לשמש גם בימי הממלכה הסלאוקית.

מסורת קיום הפולחן בתלולית המזרחית, שראשיתה עוד במאה ה־10 לפנה"ס, נשמרה אף בתקופה ההלניסטית, ובתקופה ההלניסטית התקיימה חצר ובה מזבח מלבני קטן על שרידי המקדש מהתקופה הפרסית.<ref></ref>

היישוב נחרב, ככל הנראה, בכיבושי יוחנן הורקנוס. אלכסנדר ינאי הקים באתר מצודה. בתחילת המאה הראשונה הוקמה מצודה גדולה על הריסות המצד החשמונאי, ועם נטישתו נקטע הרצף היישובי בתל.<ref></ref>

=== התקופה הרומאית ===
בתקופה הרומאית, באמצע המאה ה־1 לפנה"ס נבנתה מצודה גדולה על ראש התל אשר השקיפה על הים. לאחר נטישתה נקטע רצף היישוב בתל הגבוה.

<gallery>
קובץ:TelMichal007.jpg|הגבעה הבודדת בתל ועליה המצודה הרומית
קובץ:TelMichal025.jpg|שרידי המצודה הרומית
קובץ:TelMichal011.jpg|שרידים במצודה הרומית
</gallery>

=== ימי הביניים ===
בתקופה הערבית הקדומה הקימו העבאסים לזמן קצר בלבד מגדל שמירה.<ref></ref> במאה ה־13 נמצאו על התל כמה קברים בודדים שהם העדויות האחרונות לקיומו של יישוב במקום. לאחר מכן התל ננטש וכוסה בחול.

==החי והצומח==
באזור צמחי חוף: חבצלת החוף, נר־הלילה החופי, רותם המדבר, לענה חד זרעית, מתנן שעיר ועוד. כמו כן מצויים בו בעלי חיים כגון שועל מצוי, מריון מצוי, ארנבת מצויה, כרוון מצוי, צב יבשה מצוי, זוחלים רבים ועופות האופייניים לאזורים חוליים.
ההרס בחלקו המערבי של התל
מבט מתל מיכל דרומה לעבר תל אביב
הבניה המסיבית לאורך קו החוף בישראל פגעה קשה בבתי גידול חופיים, ומאז התל הוא סביבה חופית הנמצאת בסכנת הכחדה. במהלך הקמת מרינה הרצליה, נהרס חלקו המערבי של התל ותחתיו נסלל כביש.

== לקריאה נוספת ==
* 
<div style="direction: ltr;">
* Ze'ev Herzog, [http://www.penn.museum/documents/publications/expedition/PDFs/20-4/Tel.pdf Tel Michal-A Coastal Site in the Sharon Plain], Expedition Volume 20, Number 4 Summer 1978, pp. 44-49
* 
* Ze'ev Herzog, Archaeology and history at Tel Michal, Mediterranean Historical Review, Volume 3, Issue 1 1988, pp. 87 - 102
* Ze'ev Herzog, George Rapp, George Robert Rapp (eds.), Excavations at Tel Michal, Publications of the Institute of Archaeology, No 8, (1989)
* Herzog, Zeev; Negbi, Ora; Moshkovitz, Shmuel, Excavations at Tel Michal, 1977, Tel Aviv, Volume 5, Numbers 3-4, September 1978, pp. 99-130(32)
* Bakler, Nathan, Geology of Tel Michal and the Herzliya Coast, Tel Aviv, Volume 5, Numbers 3-4, September 1978, pp. 131-135(5)
* Schulman, Alan R., Two Scarab Impressions from Tel Michal, Tel Aviv, Volume 5, Numbers 3-4, September 1978, pp. 148-151(4)
* Mozel, Ilana, A Note on the Flint Implements from Tel Michal and Nahal Poleg, Tel Aviv, Volume 5, Numbers 3-4, September 1978, pp. 152-158(7)
* Kindler, Arie, A Ptolemaic Coin Hoard from Tel Michal, Tel Aviv, Volume 5, Numbers 3-4, September 1978, pp. 159-169(11)
* Amir Gorzalczany, The 1996 Excavations along the Northern Hill at Tel Mikhal (Tel Michal), Atiqot 62, 2006, pp. 1-20
</div>

==קישורים חיצוניים==

*
* [http://www.antiquities.org.il/BestSitesMap_Item_heb.asp?id=4947 תל מיכל], באתר רשות העתיקות
* [http://www.inature.info/wiki/תל_מיכל תל מיכל] באתר "טבע ונופים בישראל"
* [http://amudanan.co.il/#!wiki=P681002 תל מיכל], באתר עמוד ענן
* [http://www.herzliya.muni.il/?CategoryID=289 תל מיכל], באתר עיריית הרצליה
* [http://www.teva.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Hertzelya.pdf התוכנית לפיתוח חופי דרום הרצליה]
* 
* אריה פלדי, וידאו קצר של [https://www.youtube.com/watch?v=ER6Gypz47Xs בעלי חיים בתל מיכל], באתר יוטיוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיניקים: מושבות
קטגוריה:הרצליה: היסטוריה
מיכל