פרדו פארמה

פורדוּ פארמה (באנגלית: Purdue Pharma LP, בעברית גם: פרדיו, פורדיו, פרדו) היא חברת תרופות פרטית אמריקאית, בבעלותם העיקרית של שותפי וצאצאי מורטימר וריימונד סאקלר. בשנת 2007 היא שילמה את אחד הקנסות הגדולים לחברת תרופות אי פעם, בשל הטעיה לגבי המוצר שלה, תרופת "אוקסיקונטין", (משכך כאבים אוקסיקודון), ושלושה ממנהליה הורשעו בפלילים. אף על פי שהחברה העבירה את המיקוד שלה לפורמולציות "המרתיעות-משימוש-לא-ראוי", ממשיכה פורדו לשווק ולמכור אופיואידים, ולהיות מעורבת בתביעות סביב מגפת האופיואידים .

== היסטוריה ==
פורדו נוסדה בשנת 1892 על ידי הרופאים ג'ון פורדו גריי וג'ורג' פרידריך בינגהאם במנהטן בשם חברת פורדו פרדריק.

ב-1952 נמכרה החברה לשני רופאים נוספים, ריימונד ומורטימר סאקלר, שהעבירו את העסק ליונקרס שבניו יורק. אחיהם הבכור, ארתור סאקלר, החזיק גם הוא שליש מהאופציות של פורדו פארמה, אשר לאחר מותו נמכרו לאחיו. בשנים שלאחר מכן, פתחה החברה משרדים נוספים בניו ג'רזי ובקונטיקט. המטה נמצא בסטמפורד, קונטיקט.

החברה הנוכחית, Purdue Pharma LP, התאגדה בשנת 1991, ומתמקדת בתרופות לטיפול בכאב, כאשר היא מכנה עצמה "חלוצה בפיתוח תרופות להפחתת כאב, גורם עיקרי לסבל האנושי".

בחודש ספטמבר 2015 דיווח אתר האינטרנט של החברה כי יש לה כ-1,700 עובדים.
בספטמבר 2016 הודיעה על פשיטת רגל.

== מבנה ==
הסניפים של החברה כוללים את Purdue Pharma LP, את חברת Purdue Frederick, Purdue Pharmaceutical Products LP, ואת מוצרי Purdue LP. הייצור של החברה מתקיים בשלושה אתרים: Purdue Pharmaceuticals LP, מפעל הממוקם בווילסון צפון קרוליינה, מעבדות PF בטוטובה שבניו ג'רזי ורודס טכנולוגיות בקובנטרי שברוד איילנד. ל-Purdue Pharma LP יש גם מעבדות מחקר בקראנבורי שבניו ג'רזי. אוקסיקונטין מופצת כעת בכל רחבי ארצות הברית, קנדה ומקסיקו. ההפצה מתרחשת ממעבדות PF בטוטובה, ניו ג'רזי.

רודס תרופות (Rhodes Pharmaceuticals) הוקמה ברוד איילנד בשנת 2007. החברה היא אחת היצרניות הגדולות של אופיאידים גנריים נטולי-פטנטים בארצות הברית.

== מחלוקת ==

פורדו פארמה מייצרת משככי כאב כגון הידרומורפון, אוקסיקודון, פנטניל, קודאין והידרוקודון. היא ידועה בייצור של תרופות כגון MS-Contin, Oxycontin, ו-Ryzolt. ב-1972 פותחה "Contin" (מערכת לשחרור סמים מבוקרת). בשנת 1984 החל שיווק פורמולצית השחרור המורחבת של מורפיום MS-Contin. ב-1996 החל שיווק אוקסיקודון בשחרור מושהה, אוקסיקונטין.

המחלוקת סביב החברה צמחה כתוצאה מהתרופות שייצרה והדרך בה נוצר פוטנציאל גבוה לשימוש לא ראוי על ידי אנשים עם עבר של התמכרות. התרופות הנפוצות ביותר המשמשות את החברה הן MS Contin ואוקסיקונטין. בשתיהם ניתן להשתמש באופן לא ראוי על ידי ריסוק, לעיסה, הסנפה, או הזרקת המוצר המומס. זהו סיכון משמעותי עבור המשתמש, העלול ליטול מנת יתר ולמות. טקטיקות שמכורים משתמשים בהן כדי להשיג את הסם כוללות "שוק רופאים", כלומר, ביקור רופאים שונים כדי לקבל מרשמים נוספים וסירוב לעבור מעקב ובדיקות מתאימות. יחד עם הפוטנציאל הגבוה לשימוש לא ראוי על ידי מכורים, קיים גם סיכון להתרגלות (וירידה בהשפעה) ולתלות פיזית של חולים הנוטלים את התרופות הללו. עם זאת, משככי כאבים חזקים מקובלים כחיוניים לחולים הסובלים מכאב חריף חמור ולחולים עם כאב הקשור בסרטן מתקדם.

אוקסיקונטין, המשווק מ-1995, היווה פריצת דרך של פורדו פארמה בתחום הטיפול בכאב כרוני. על פי אסטרטגיה שיווקית שארתור סאקלר היה חלוץ שלה עשרות שנים קודם, החברה לחצה בתקיפות על הרופאים לרשום את התרופה, חיזרה אחריהם בטיולים חינם לסמינרים-לניהול-כאב ושילמה על מפגשי הסברה. המכירות זינקו. למרות שלא הייתה עדות מדעית לכך, התרופה שווקה כ"איזון-כאב חלק ומתמשך כל היום וכל הלילה", כאשר נלקחה מדי 12 שעות, וכבעלת פוטנציאל שימוש-לרעה נמוך יותר מאשר אוקסיקודון בשחרור מיידי בגלל תכונות השחרור שלה. בשנים הראשונות הללו, פורדו פארמה הייתה מודעת לשימוש-לרעה באוקסיונטין, כולל "דיווחים על כך שהכדורים רוסקו ונשאפו, נגנבו מבתי מרקחת, וכי חלק מהרופאים הואשמו במכירת מרשמים". כך על פי הניו יורק טיימס, עלה מדו"ח סודי של משרד המשפטים שנחשף במאי 2018. למעלה ממאה תזכירים פנימיים בין השנים 1997 ו-1999 כללו את המילים "המחיר ברחוב", "לרסק" או "לשאוף".

בתחילת שנת 2000 התפרסמו דיווחים נרחבים על שימוש לרעה באוקסיקונטין. בעקבות זאת נערכה בחסות חברת Purdue Pharma LP תוכנית מחקר למעקב יזום אחר שימוש לרעה, הנקראת 'מעקב שימוש לרעה, הסחה והתמכרות' (RADARS). המחקר מצא כי בין התרופות המשמשות-לרעה, אוקסיקונטין ו-hydrocodone הן תרופות הכאב הנפוצות ביותר. ב-2012 פרסם "ניו אינגלנד ג'ורנל אוף מדיסין" מחקר שמצא כי "76% מאלה המבקשים עזרה עקב התמכרות להרואין החלו את ההתמכרות בתרופות, בעיקר אוקסיקונטין" ושורטט קו ישיר בין שיווק אוקסיקונטין על ידי פורדו לבין מגפת ההרואין בארצות הברית.

ב-2003, מינהל אכיפת הסמים מצא כי "שיטות אגרסיביות" של פורדו "החריפו מאוד את ההתמכרות הנרחבת לאוקסיקונטין".<ref></ref>

תחקיר לוס אנג'לס טיימס שנערך בשנת 2011 דיווח כי אצל אנשים רבים נטילת אוקסיקונטין פעם ב-12 שעות איננה מאזנת כאב ומביאה לתסמיני גמילה הכוללים השתוקקות עזה לתרופה. העיתונאים הציעו כי בעיה זו נותנת "תובנה חדשה מדוע כל כך הרבה אנשים הפכו מכורים". באמצעות מסמכים של פורדו ורשומות אחרות, הם טוענים כי חברת פורדו הייתה מודעת לבעיה זו עוד לפני שהתרופה נכנסה לשוק, אך "שימרה בקנאות את טענתה על 12 שעות של הקלה, בין היתר כדי להגן על הכנסותיה [עקב] הדומיננטיות בשוק של אוקסיקונטין ומחירו הגבוה - עד מאות דולרים לבקבוק - אשר נשענו על עניין 12 השעות".

אוקסיקונטין הפך לתרופה שוברת קופות. על פי מאמר שפורסם ב-New Yorker ב-2017, פורדו פארמה היא "בבעלות אחת המשפחות העשירות ביותר באמריקה, עם שווי נקי של שלושה עשר מיליארד דולר".

בשנת 2018, רשמה פורדו פארמה פטנט על צורה חדשה של בופרנורפין, אשר שולטת בהשתוקקות ומשמשת לטיפול בהתמכרות לאופיואידים כגון אוקסיקונטין.

מדינת אוקלהומה תובעת במשפט המתנהל שם (2019), את החברות פורדו, טבע וג'ונסון את ג'ונסון בטענה שמדיניות השיווק שלהן הגזימה בתיאור התועלת הקלינית של משככי הכאבים, והמעיטה בתיאור תופעות הלוואי של השימוש בהן ובעיקר ההתמכרות להם. פרדו למשל קידמה את מכירות משכך הכאבים הנרקוטי Oxycontin, באמצעות תיאור סיפורו של סופר בן 54 שסובל מדלקת פרקים ניוונית שחזר לעבודה באמצעות השימוש באוקסיקונטין. החומר השיווקי של פרדו טען ששיעור המתמכרים לתרופה הוא פחות מ-1%.

== סוגיות משפטיות ==
לא פחות מ–2,500 תביעות שונות הוגשו נגד חברת פרדו על רקע פרשת האופיואידים, והליכים נפתחו נגד החברה ב–49 מתוך 50 המדינות הקיימות בארצות הברית. פרדו התפשרה במקרים רבים, תוך שהיא מתנה את חתימתה על הפשרה בכך שהמסמכים המשפטיים יוותרו חסויים.

בשנת 2007 הודתה חברת פרדו לראשונה בעבירות פדרליות של הטעיה מסוג תיוג מטעה (Missbarnding) בשיווק התרופה אוקסיקונטין. שלושה ממנהלי החברה הודו בעבירות, ספגו קנסות אישיים, וחברת פרדו שילמה 600 מיליון דולרים בקנסות. עם זאת, אף אחד מבני משפחת סאקלר לא הועמד לדין<ref></ref>. במסגרת ההסדר שנעשה עם משרד המשפטים האמריקאי, המסמכים המרשיעים כנגד משפחת סאקלר ומעורבותה בהטעיה של רופאים נותרו חסויים<ref></ref>.

לאחר ההסדר, החל מ-2008, משפחת סאקלר החלה למשוך דיווידנדים מחברת פרדו בשיעורים גדולים: החל מ-2008 ועד 2017, ״שאבו״ הסאקלרים למעלה מעשרה מיליארד דולרים מן החברה. משרד המשפטים האמריקאי טען כי העברות על מנת למנוע כספים מנושים עתידיים<ref></ref>. פורסם כי החברה העבירה כספים לחשבונות בשווייץ והשתמשה בהם למטרות פרטיות שונות.

בשנת 2015 הוגשה נגד הסאקלרים תביעה נזיקית בגין חלקה בפרשת האופיואידים במדינת קנטאקי. במסגרת התביעה, נגבה תצהיר עדות מצולם של ריצ׳רד סאקלר. פרדו התפשרה בסכום של 24 מיליון דולרים, אך סירבה לאפשר חשיפה של התצהיר, ונאבקה שלוש בבית משפט נגד חשיפתו, אך הפסידה בסופו של דבר, והדברים פורסמו. זו ככל הנראה הפעם הראשונה שחבר משפחת סאקלר העיד ביחס למעורבותו בשיווק האוקסיקונטין. בתצהיר הוצגו בפני סאקלר ראיות רבות למעורבות המשפחה במשבר האופיאידים, ידיעתו על הסכנות האמיתיות באוקסיקונטין וכדומה<ref></ref><ref></ref>.

באוקטובר 2020 הושג סיכום בין משרד המשפטים האמריקאי לבין עורכי הדין של משפחת סאקלר. לפי ההסכם, הסאקלרים ישלמו רק 225 מיליון דולר מכיסם הפרטי (הונה של המשפחה מוערך בכ-10-13 מיליארד דולרים, חלק ניכר מהם הרוויחו הודות לאוקסיקונטין). כמו כן, חברת פרדו תשלם שמונה מיליארד דולרים בקנסות ועונשים שונים. אף אחד לא צפוי לעמוד לדין פלילי באופן אישי. כמו כן, אין הודאה אישית באשמה של אף אדם, וכן ההסכם מותנה בסילוק כל התביעות. כמו כן, החברה נמצאת בהליך פשיטת רגל, ולא ברור אם הכסף ישולם<ref name=":0" /><ref></ref>.

==סוגיות כלכליות==
סה"כ עד שנת 2017 חברה פרדו פארמה הרוויחה הכנסות נקיות בסך 35 מיליארד דולר מאוקסיקונטין. מתוך סכום זה כ-13 מיליארד הגיע בסופו של דבר אל משפחת סאקלר. סכומים אלה מתגמדים לעומת כמות הנזק הכלכלי שהוטל על הציבור הכללי. לפי מחקר משנת 2011, העלות הכלכלית של שימוש באופיואידים בעלי מרשם שלא לצורך רפואי עלתה 53 מיליארד דולר בשנת 2006 לבדה. מתוך סכום זה 42 מיליארד (79%) נבע מאובדן בפריון העבודה. עם זאת המחקר לא כלל עלויות של אובדן איכות חיים ואת עלות אובדן החיים עצמם. מחקר של המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) מצא כי נזקי משבר האפיאודים גרמו לנזקים כלכלים בגובה של 1200 מיליארד דולר בשנת 2017 לבדה. רוב הנזק הכלכלי נבע מפגיעה באיכות החיים עקב הפרעות לתפקוד בגלל האופיואידים או אובדן חיים עקב מנות יתר של אופיואידים. עד שנת 2020 הנזק עלה לסכום של כמעט 1500 מיליארד דולר בשנה.

==קישורים חיצוניים==

*-ד"ר יובל דרור
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יצרני תרופות
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:חברות אמריקאיות
קטגוריה:מגפת האופיואידים