OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
צלב ארמני

צלב ארמני
צלב ארמני (בארמנית: Հայկական խաչ; խաչ, חַץ' – צלב) הוא טיפוס צלב ייחודי המשמש בכנסייה הארמנית כסמל לנצרות.

זרועותיו של הצלב הארמני מסתעפות בקצותיהן ומסתיימות בפרחים מסוגננים, והזרוע התחתונה ארוכה מהיתר. צלב זה מופיע בלב מצבות החצ'קר, שבהן הוא מוקף בעיטורים למיניהם, בעיקרם צמחיים וגאומטריים.

הצלב הארמני מוצב על כיפות כנסיות, מגולף בקירות מנזרים, במצבות קבורה ובאנדרטות זיכרון, מצויר על מזבחות, רקום על בגדי אנשי הדת, וכיוצא באלה. צלב זה מכונה גם "צלב פורח". הפריחה מייצגת את כוח החיים המגולם בצלב הארמני ואת התבדלותו מהצלב המסמל עינויים ומוות.

==גלריה==
<gallery widths="150px" heights="150px">
Goshavanq 2015 2015 jun pic 08.JPG|צלב ארמני מגולף בחזית המערבית של כנסיית גרגוריוס המאיר במנזר גושוואנק 
Ijevan Ashot Yerkat statue (cropped).jpg|אנדרטת מלך ארמניה אשוט השני הברזל באיג'באן
2014 Prowincja Kotajk, Klasztor Geghard (03).jpg|הצלב הארמני מתנוסס מעל כיפת הקתוליקון במנזר גרארד
490 Monastère de Tatév Sommet de la colonne d'alerte sismique.JPG|צלב אבן במנזר טאטב , מתוארך לראשית המאה ה-10
Stonework at the Cathedral of Saint James in the Armenian Quarter of Jerusalem 2.jpg|חצ'קר בקיר קתדרלת יעקב הקדוש ברובע הארמני בירושלים, 1440
Խաչքար՝ Անհայտ զինվորի.jpg|מצבת קבר החייל האלמוני בקפאן
</gallery>

==ראו גם==
* חצ'קר
* צלב
* הכנסייה האפוסטולית הארמנית

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סמלים נוצריים
קטגוריה:צלבים
קטגוריה:ארמניה: סמלים לאומיים
קטגוריה:אמנות נוצרית
סלעניים

Chlorodiella cytherea.
Zosimus aeneus, מהמינים הרעילים ביותר במשפחה, בשונית ב[[ראוניון.]]
סלעניים המכונים גם סרטני גורילה, סרטני חלוקים או סרטני הריסות (שם מדעי: Xanthidae) היא משפחה של סרטנים קצרי בטן השוכנים לאורך חופים שונים בכל היבשות. זוהי אחת מהגדולות שבמשפחות הסרטנים, כשהיא מכילה 14 תת-משפחות, 133 סוגים ו-572 מינים.

הסלעניים קרויים כך עקב מנהגם לחיות קרוב לסלעים שונים, ביניהם הם חיים והם בעלי מבנה קשיח דומה לסלעים. הם חיים הן במים עמוקים והן ברדודים, לרוב בתוך הים ונוטים לשכון סביב חופים סלעיים או בשוניות אלמוגים. חלק מהמינים ניזונים משיריים או מאצות ואחדים מהם טורפים בעלי צבתות חזקות מאוד.

מינים אלו הם מהרעילים ביותר שבסרטנים, כשהם מכילים בגופם טטרודוטוקסינים חזקים, המזכירים את רעלי הנפוחיתיים ונוצרים בידי חיידקי Vibrio החיים בסימביוזה איתם. רעלים אלה חסרי נוגדנים והם אינם נהרסים בבישול, מה שהופך אותם לחלק מהחזקים שברעלים.

לא כל הסלעניים רעילים באופן שווה, כשהרעילים ביותר מצויים בסוגים: Zosimus, Lophozozymus, Atergatis, Platypodia ו-Demania.

==תת-משפחות==
* Actaeinae
* Antrocarcininae
* Chlorodiellinae
* Cymoinae - בה הסוג Cymo
* Etisinae
* Euxanthinae
* Glyptoxanthinae - בה הסוג Glyptoxanthus
* Kraussiinae
* Liomerinae
* Polydectinae
* Speocarcininae - בה הסוג Speocarcinus
* Xanthinae
* Zalasiinae
* Zosiminae

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטנים קצרי בטן
קטגוריה:פרוקי רגליים רעילים
הטבח בחברון (1517)

הטבח בחברון אירע בעיר חברון בשנת 1517 לקראת סוף המלחמה העות'מאנית-ממלוכית (1516–1517), כאשר העות'מאנים הטורקים הביסו את הממלוכים וכבשו את סוריה העות'מאנית. הטבח פגע באנשי היישוב היהודי בחברון, והיווה למעשה פוגרום, מהסוג שכוון נגד יהודים בארצות רבות אחרות.<ref name="tucker"></ref>

== מהלך האירועים ==
תיאור של האירוע, שפורסם על ידי יפת בן מנשה, יהודי שגר ביוון בשנת 1518, מציין שאת המתקפה יזמו כוחות טורקים בראשות מוראד ביי, סגנו של הסולטן מירושלים.<ref name="SkolnikBerenbaum2007"></ref><ref name="Auerbach2009"></ref> יהודים הותקפו והוכו ורבים נהרגו כאשר בתיהם ועסקיהם נבזזו ונשדדו.<ref name="JudaicaStudies1999"></ref> נטען כי מצבם הכלכלי היציב של יהודי חברון באותה תקופה הוא שמשך את החיילים הטורקים לעסוק בביזה ההמונית.<ref name="SkolnikBerenbaum2007" /> אחרים מייחסים את הפוגרום להתקוממות של הממלוכים נגד השליטים העות'מאנים החדשים, שהיהודים היו מזוהים איתם.<ref name="Crown1989"></ref> אלו ששרדו את האסון נמלטו לביירות ויהודים חזרו לחברון רק 16 שנים מאוחר יותר ב-1533.<ref name="JudaicaStudies1999" /> זאב ארליך מעריך שהטבח הביא לקצו את הקיום של קראים בחברון.

== ראו גם ==
* טבח חברון (1929)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברון: היסטוריה
קטגוריה:היישוב היהודי בחברון: היסטוריה
קטגוריה:פוגרומים ביהודי מדינות ערב והאסלאם
קטגוריה:1517
הר אחרנר

הר אחרנר או הר אכרנר או הר אצ'רנר (באנגלית: Mount Achernar) הוא פסגה הממוקמת אזור חוף שקלטון של שטח חסות רוס שבאנטארקטיקה. 

הר אחרנר מהווה את הקצה הצפון--מזרחי של גבעות מקאלפיין. 

הר אחרנר ממוקם לגדתו הדרומית של קרחון לואו.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד (New Zealand Geological Survey Antarctic Expedition; בראשי תיבות: NZGSAE), אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבין השנים 1961 - 1962.

ההר נקרא על שם הכוכב אכרנר - הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים ארידנוס והוא גם הכוכב העשירי בבהירותו בכלל כיפת השמים, אשר שימש את משלחת הסקר בניווט אסטרונומי.

אחרנר
אחרנר
הליקון ארומה מיוזיק

הליקון ארומה מיוזיק (באנגלית: Helicon Aroma Music) הוא מותג העוסק בהפצה וקידום של מוזיקה ישראלית בחנויות המוזיקה המקוונות ושירותי הסטרימינג. החברה הוקמה בשנת 2021 כחברת מטרייה של חברות המוזיקה הגדולות בישראל הליקון וארומה מיוזיק.

==רקע==
באוגוסט 2021 פורסם כי חברות הליקון וארומה מיוזיק, שתי החברות הגדולות בשוק המוזיקה הישראלי לצד NMC, מנהלות משא ומתן למיזוג, הכולל מיזוג במניות החברות, כשחברת הליקון מחזיקה ברובן. המותג הממזג בין החברות הוקם כחודש לאחר מכן. בעקבות המיזוג, אתרה הרשמי של הליקון שונה בהתאם.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות תקליטים ישראליות
יחסי הוותיקן–הונגריה

יחסי הוותיקן–הונגריה הם יחסי החוץ בין הוותיקן להונגריה.

== סקירה כללית ==
הקשרים בין ממלכת הונגריה למדינת האפיפיור החלו לפני יותר מאלף שנים, כאשר האפיפיור סילבסטר השני הכיר באישטוואן הראשון, מלך הונגריה כמלך נוצרי, והביא לחיזוק הנצרות בהונגריה. בשנת 1920 הנונציו הראשון החל את תפקידו בבודפשט ונפתחה שגרירות הונגריה בכס הקדוש ברומא.

היחסים נותקו באפריל 1945 בשלהי מלחמת העולם השנייה, כאשר הנזיר אנג'לו רוטה נאלץ לעזוב את בודפשט, אולם הדיאלוג הדיפלומטי מעולם לא פסק.

היחסים הדיפלומטיים בין הונגריה והכס הקדוש התחדשו בפברואר 1990 לאחר תקופה במהלך המלחמה הקרה שבה התקיים דיאלוג.

מאז, אבני דרך כוללות ביקורים בהונגריה של יוחנן פאולוס השני בשנים 1991 ו-1996, ובשנת 2001 אירח מוזיאון הוותיקן תערוכה המוקדשת לאלף שנות הנצרות ההונגרית.

כבעלת הנשיאות התורנית של האיחוד האירופי ב-2011, ארגנה הונגריה קונצרט חגיגי בוותיקן לאפיפיור בנדיקטוס השישה עשר.

אדוארד הבסבורג-לורן, שגריר הונגריה בכס הקדוש אמר כי בהזדמנויות הנדירות שפנה לאפיפיור, "האפיפיור פרנציסקוס השיב בהונגרית ואמר שאלוהים יברך את הונגריה".

לרגל יום השנה ה-30 ליחסים בין המדינות, הנשיא יאנוש אדר ביקר בוותיקן, שם גם התקבל על ידי האפיפיור פרנציסקוס בספטמבר 2013. בשנת 2020 צוינו 100 שנים ליחסים הדיפלומטיים בין המדינות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
אנדרס בלנטה

אנדרס פליפה בלנטה סיפואנטס (בספרדית: Andrés Felipe Balanta Cifuentes; 18 בינואר 2000 – 29 בנובמבר 2022) היה כדורגלן קולומביאני ששיחק בעמדת הקשר האחורי.

== קריירת מועדונים ==
בלנטה גדל במחלקת הנוער של דפורטיבו קאלי. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הקולומביאנית, ובסך הכל ערך 96 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.

ב-22 ביוני 2022 הושאל בלנטה למשך שנה אחת לאתלטיקו טוקומאן מליגת העל הארגנטינאית. ב-2 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1-0 על ולס סארספילד במסגרת עונת . בסך הכל ערך שבע הופעות ליגה במדי המועדון עד למותו.

== קריירה בינלאומית ==
בלנטה היה חלק מסגל הנבחרות הצעירות של קולומביה.

== מותו ==
ב-29 בנובמבר 2022 מת בלנטה בגיל 22 לאחר שהתמוטט במהלך אימון בשל דום לב.

== תארים ==
;דפורטיבו קאלי
* אליפות קולומביה (1): 2021 קלאוסורה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים קולומביאנים
קטגוריה:קשרי כדורגל קולומביאנים
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו קאלי
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו טוקומאן
קטגוריה:קאלי: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים שמתו במהלך הקריירה
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-2000
קטגוריה:קולומביאנים שנפטרו ב-2022
ביטוח תאונות אישיות

ביטוח תאונות אישיות הוא ענף ביטוח המבטיח למבוטח סכום קבוע מראש במקרה של תאונה שמובילה למוות של המבוטח, לנזק לגופו או לצורך באשפוז. 

פוליסת ביטוח תאונות אישיות מפרטת את סוגי הנזקים המבוטחים ואת הסכום שישולם למבוטח במקרה שיתרחש אחד מנזקים אלה. בחלק מהנזקים ניתן לקבוע, בעת רכישת הביטוח, את גובה הפיצוי שישולם, ובהתאם לכך נקבע גובה הפרמיה הנדרשת. לעיתים נדרשת פרמיה נוספת לשם ביטול החרגה של תאונות מסוימות, כגון תאונה מחמת עיסוק בספורט אתגרי או ברכיבה על אופנוע. 

נזקים מקובלים בביטוח תאונות אישיות:
* מות המבוטח
* נכות של המבוטח
* אשפוז עקב תאונה
* מצב סיעודי עקב תאונה
* שברים וכוויות
* ניתוח אורתופדי.

סכום הפיצוי בגין כל נזק קבוע מראש, בלי קשר להוצאה בפועל עקב מקרה הביטוח. במקרה של אשפוז הסכום תלוי במספר ימי האשפוז, אך הסכום ליום קבוע, בלי קשר להוצאה בגין האשפוז. הפיצוי בביטוח תאונות אישיות משולם בדרך כלל גם כאשר למבוטח ניתן פיצוי מגורם אחר מחמת אותה תאונה, למשל במקרה של תאונה המזכה בדמי מחלה מהמעסיק או במקרה של תאונת עבודה, שמזכה בדמי פגיעה מהמוסד לביטוח לאומי<ref></ref><ref></ref>.

ביטוח תאונות אישיות הוא בדרך כלל ביטוח וולונטרי, לפי רצון המבוטח. במקרים אחדים חלה חובה לכלול ביטוח תאונות אישיות בשירות הניתן:
* חוק לימוד חובה מחייב כל רשות חינוך מקומית לבטח בביטוח תאונות אישיות כל תלמיד הזכאי לחינוך חינם במסגרתה. 
* תקנות מכוח חוק הפיקוח על מעונות יום לפעוטות מחייב מפעיל של מעון יום לפעוטות לרכוש ביטוח תאונות אישיות לפעוטות שבהשגחתו.
* מתנדבים בשירות לאומי-אזרחי מבוטחים בביטוח תאונות אישיות על ידי ארגוני ההתנדבות המפעילים אותם.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.aig.co.il/wp-content/uploads/Recover-פוליסת-ביטוח-בריאות-נגיש.pdf פוליסת ביטוח תאונות אישיות], באתר של חברת AIG ישראל

==הערות שוליים==

קטגוריה:ביטוח
קטגוריה:תאונות
כס הטווס (קאג'ארי)

כס הטווס (בפרסית: تخت طاووس) הוא הכס המלכותי של איראן. בעבר נקרא "כס השמש" (تخت خورشید), בשל עיגול שמש בראשו. המונח "כס הטווס" הפך לכינוי לשושלת הקאג'ארית ולשפע שלה.

== היסטוריה ==
הכס נבנה עבור פתח-עלי שאה קג'אר, מלך פרס, בתחילת המאה התשע-עשרה ושימש ככס ההכתרה מאז ואילך. על העבודה היו אמון האדריכל מוחמד חוסין ח'אן צדר אצפהאני, ובבנייתו השתתפו צורפים ואומנים מאצפהאן. הכס מעוטר באלפי אבני חן בצבעים שונים.
בתחילה כונה הכס המלכותי "כס השמש" בזכות המראה העגולה במוצבת בראשו ומדמה את השמש הקורנת. ייתכן כי השם שונה כמחווה לכס הטווס המוגולי, אם כי סברה אחרת גורדסת כי כאשר נשא השאה את טאוס ח'אנום תאג' א-דוולה לאישה ב-1809, טקס הנישואין התקיים על כס המלכות, ומאז הכס קרוי על שמה.

לכס המלכות צורה של במה מוגבהת אליה הובילו שתי מדרגות. המדרגות מציגות דימויים של חיות. מסביב לבמה מעקה זהב מעוטר בקליגרפיה של פסוקי קוראן. באמצע הבמה היה יושב השאה, מוגבה ורם. בכס הוצגו גם שתי ציפורים מפוסלות משני צדי השמש, כשפניהן מופנות אליה. עיטור זה הוסיף לסמליות של כס המלכות המוגבה, בכך שיצר תחושה כאילו הכס ניצב הרחק מהקרקע ונוטה לכיוון השמים.

עד 1980 כס הטווס ניצב באולם המראה של ארמון גולסטן. ב-1980 הוחלט להעביר אותו לכספת של תכשיטי הכתר האיראניים בבנק המרכזי של איראן, שם הוא מוצג כעת.

<gallery>
1892 throne of Fath Ali Shah Teheran.png|איור של כס השמש, 1892
Nasseraldinshah3.png|נאסר א-דין שאה יושב על מדרגות כס השמש באולם המראה של ארמון גולסטן
Khalili_Collection_Islamic_Art_laq-0020a-front.jpg|פתח-עלי שאה על כס השמש: ציור מסביבות 1835
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כסים
קטגוריה:איראן בימי שלטון השושלת הקאג'ארית
Asking for It

"Asking for It" (בעברית: מבקש את זה) הוא סינגל של להקת הרוק האמריקאית שיינדאון. הסינגל יצא לאור ב-5 באפריל 2016 כסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן החמישי שלהם, Threat to Survival. השיר הגיע למקום השני במצעד הרוק המיינסטרימי של מגזין הבילבורד.

==רקע==
בחודש אפריל 2016, מעט לאחר שיצא לרדיו, הופיע השיר לראשונה בביצוע חי גם בטלוויזיה, כשהלהקה ביצעה אותו בתוכנית הטלוויזיה "ג'ימי קימל לייב".<ref></ref> סולן הלהקה, ברנט סמית, סיפר שהשיר היה הראשון שנכתב בתהליך של כתיבת האלבום Threat to Survival.<ref name="Blab1"/> עוד צוין שנדיר ששיר שנכתב בשלבים המוקדמים של כתיבת האלבום מוצא את מקומו בתוצר הסופי, שכן הלהקה כותבת לרוב 40–60 שירים לאלבום, ולרוב החומרים המוקדמים יותר אינם נכנסים לאלבום.<ref name="Blab1"/> הווידאו קליפ לשיר ארך זמן רב יותר מהשיר עצמו והוגדר על ידי הלהקה כ"סרט קצר". בסרט לועגת הלהקה הן לעצמה והן לתעיית המוזיקה כולה.<ref name="Loudwire1"/> מטרת הלהקה הייתה ליצור משהו חדש ושונה שיבלוט ביוטיוב, ולא רק וידאו שיתבסס על הופעות חיות, דבר שהם חשו שנעשה פעמים רבות מדי ולא היה מקורי.<ref name="TeamRock"></ref>

==נושא השיר וכתיבתו==
סמית תיאר את משמעות השיר:

המתופף ברי קרץ' הרחיב וציין שהשיר הושפע גם מכך שחברי הלהקה נאלצו לשקול את מילותיהם בראיונות ובהופעות, כי דברים שאמרו חזרו לרדוף אותם. קרץ' לא ציין דוגמה ספציפית. הווידאו של השיר סובב סביב דעות אמיתיות שהביעו אנשים שונים על הלהקה, כגון תלונות לפיהן הם אינם באמת להקת הבי מטאל, שהם לא באמת להקת רוק ושהם התמסחרו והיו טובים יותר כשהיו "נרקומנים עצלנים ושמנים", בהתייחס למאבקו של סמית בהתמכרות לסמים והשמנת יתר בסוף שנות ה-2000.<ref name="Loudwire1"></ref><ref name="TeamRock"/><ref></ref> סמית תיאר את סגנונו המוזיקלי של השיר כפאנק רוק, וציין את "Cheap Trick" ואת בילי ג'ואל כהשפעות.<ref name="Blab1"/>

==ביקורת==
האתר AllMusic הגדיר את "Asking for It" ואת "Cut the Cord" כשני שיאי האלבום, ותיאר אותם כ"שניים מהשירים החזקים ביותר (ושנשמעים כקלאסיקות)...שניהם קליטים ו"פוצעים".<ref></ref> גם האתר Loudwire שיבח את השיר וציין שמדובר בשיר קליט שעוצב באווירה שממשיכה את הסאונד של היצירות המוקדמות של הלהקה, אך גם דוחפת את הלהקה קדימה.<ref name="Loudwire2"></ref>

==מיקומי שיא==

==משתתפים==
שיינדאון
* ברנט סמית – שירה
* זק מאיירס – גיטרה
* אריק בס – בס
* ברי קרץ' – תופים

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:סינגלים מ-2016
קטגוריה:שירי שיינדאון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
כס הטווס (נאדרי)

כס הטווס (בפרסית: تخت طاووس) הוא שמו של כס המלוכה המוגולי שנאדיר שאה הביא לאיראן מהודו כשלל מלחמה. הכס נבנה עבור שאה ג'האן, השליט המוגולי של הודו במאה ה-17 והוצב בדיוואן הפנימי במצודה האדומה בדלהי. האומן האחראי על עיטורי הזהב והכתב היה מוחמד סעיד לאהיג'י (מוכר גם כסעיד גילאני וכ"בי-בדל ח'אן"), קליגרף ואמן איראני.

הכס כונה כך בשל שני טווסים המוצגים עליו, נוצותיהם מעוטרות באבני חן שונות, למשל אבני אודם, אמרלד, פנינים, ספיר. גודל הכס היה כ-2.5 מ' והוא התמשא לגובה של ארבעה מטרים. דפנותיו היו מקושטים ומשובצים גם הם באבני חן יקרות, ואל המושב המוגבה הובילו שלוש מדרגות. בניית הכס ארכה כשבע שנים, מתחילת שלטונו של ג'האן. בין אבני החן שעיטרו את כס הטווס מונים את הקוהינור, יהלום אכבר שאה, יהלום השאה, ספינל סאמרי ואחרים, שנכללו מאוחר יותר בתכשיטי הכתר האיראניים.
הכס נחנך ברוב פאר ב-22 במרץ 1635 לציון שבע שנות מלוכה של שאה ג'האן. במועד זה נחוגו וצוינו גם עיד אל-פיטר וגם הנורוז, ראש השנה האיראני.

המלך האחרון של האימפריה המוגולית הגדולה היה מוחמד שאה, שהובס על ידי נאדיר שאה אפשאר. נאדר שאה כבש את האימפריה המוגולית ב-1738 וחזר לאיראן ב-1739 עם שלל רב, בכללו כס הטווס.
במהלך המהומות שבאו בעקבות ההתנקשות בנאדר שאה אפשאר ב-1747, כס הטווס נעלם, וכנראה שפורק לרכיביו.
מאוחר יותר, בתקופת שלטונו של פתח עלי שאה קג'אר, נבנה כס מלכות חדש בשם כס הטווס, אך אין קשר מבני או צורני בין השניים.

<gallery>
Shah Jahan op de pauwentroon.jpg|שאה ג'האן על כס הטווס, 1635 לערך
Shah_Alam_II_(1759-1806),_the_blind_mughal_Emperor,_seated_on_a_golden_throne..jpg|שאה עלאם השני יושב על כס הטווס. ציור משנת 1800 לערך, אז כבר היה הכס אבוד
Sixteen views of monuments in Delhi Peacock Throne Red Fort Delhi 1850.png|ציור הודי המדמה את החלק הפנימי בארמון בו ניצב כס הטווס בדלהי, 1850
Nadir Shah on the Peacock Throne after his defeat of Muhammad Shah. ca. 1850, San Diego MOA.jpg|נאדר שאה יושב על כס הטווס
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האימפריה המוגולית
קטגוריה:כסים
מי מפחד ממדינה יהודית?

מי מפחד ממדינה יהודית? – היבט חוקתי ואידאולוגי הוא ספר עיון משפטי של החוקר יהודה כהן. הספר, בעריכתו של משה פלבר, יצא לאור ב-2001 על ידי ההוצאה לאור של לשכת עורכי הדין. אורכו של הספר 355 עמודים, והוא מחולק למבוא, שבעה פרקים ושלושה ונספחים. נושא הספר הוא המהפכה החוקתית הישראלית שהחלה ב-1995, כשכהן סוקר את התהליכים שהובילו למהפכה, את המהפכה עצמה ואת השלכותיה, תוך כדי הבעת ביקורת עליה והצעת פתרון שיתקן אותה. את הספר, כהן כתב בזמן לימודי הדוקטורט שלו.

הספר, שנוקט בגישה שמרנית ביחס למשפט הציבורי, מקובל בקרב הימין הפוליטי בישראל, והצעת החוק המובאת בסופו הוכנה לבקשת חבר הכנסת מטעם מפלגת מפד"ל חיים דרוקמן. ב-2003, כהן הציג בועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת את מסקנות הספר, כחלק ממיזם "חוקה בהסכמה רחבה".

== סקירה ==
הספר נפתח במבוא, בו כהן סוקר בקצרה את תוכן הספר. עוד במבוא, כהן מכווין את הקורא בחלוקת הספר על מנת שיוכל להתמצא בעמודיו ולבחור מה לקרוא ומה לא, היות שחלק מן הנספחים הם ניתוח משפטי-אקדמי שמיועד בעיקרו למשפטנים מקצועיים. הפרקים הראשונים עוסקים בהגדרת המשפט החוקתי בכללו ובישראל בפרט כראייתו של כהן, ולאחר מכן הם סוקרים את ההתומדדות בפועל של בית המשפט העליון עם המשפט החוקתי לעומת ההתמודדות הרצויה – תוך כדי הצעת פתרונות. כהן מביא בכתביו דוגמאות רבות לביסוס טענותיו, בהן למשל מחקר השוואתי להתנהלות בריטניה וניו זילנד בשיפוט חוקתי, היות שלשתיהן אין חוקה, בדומה לישראל. בנוסף, כהן מעלה על נס את מגילת העצמאות בקביעה כי היא נעלית מעל כל חוקי הכנסת, מביע ביקורת חריפה נגד נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק (בעיקר על החלטתו להפר ביודעין ובמכוון את חוק יסודות המשפט) ותובע כי התנהלות בית המשפט העליון פוגעת בזהות היהודית של ישראל ומכרסמת בה.

בנספח הראשון, כהן מבצע ניתוח לעומק של פסק דין בנק המזרחי, בו הוא מציג את פסק הדין של ברק ומפריך אותו, תוך כדי הענקת דגש לעמדת המיעוט של מישאל חשין, וכן מתייחס למאמרו התאורטי של קלוד קליין בנושא ומפריך גם אותו. עוד בנספח זה, כהן סוקר את מאמריהם של נפתלי הורנשטיין, אמנון רובינשטיין, יזהר טל, דוד קרצמר, רות גביזון, יעקב צמח ויצחק זמיר בנושא. בנספח השני, כהן מביא מחקר השוואתי פרי עטו של מצב המשפט החוקתי בישראל לעומת דמוקרטיות אחרות בעולם, ובהן קוריאה הדרומית, דרום אפריקה, סרי לנקה, ניו זילנד ובריטניה. בנספח השלישי, והאחרון, כהן מביא כפתרון לפלונטר המשפטי את הצעת החוק שלו, "חוק יסוד: חוקה".

== קישורים חיצוניים ==
* 
* "[https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH002107770/NLI מי מפחד ממדינה יהודית?]", באתר הספרייה הלאומית
* אברהם קריתי, [https://www.priestspublishing.com/jewishstate-kiryati מי מפחד ממדינה יהודית? – היבט חוקתי ואידאולוגי]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי עיון בעברית: משפט
קטגוריה:ספרי 2001
ביצנית עדינה

ביצנית עדינה (שם מדעי: Tringa stagnatilis) היא מין של חופמאי ממשפחת החרטומניים. זוהי ביצנית קטנה יחסית, המקננת בערבות דשא פתוחות וטייגה ממזרח אירופה ועד למזרח הרחוק הרוסי.
בישראל היא חולפת וחורפת מצויה במספרים קטנים, בעיקר בצפון הארץ ובמרכזה.<ref name=":0"></ref>
ביצנית עדינה מתמתחת

==אטימולוגיה==
שם הסוג Tringa הוא השם הלטיני שניתן לביצנית שחורת-כנף על ידי אוליסה אלדרובנדי בשנת 1599, על בסיס trungas מיוונית עתיקה, שמקורה בחופמאי בגודל קיכלי בעל על-שת לבן המנענע את זנבו, שהוזכר על ידי אריסטו. שם המין הספציפי stagnatilis הוא מלטינית stagnum, "ביצה".<ref name="job"></ref>

== תיאור ==
הביצנית העדינה מזכירה ביצנית ירוקת-רגל, בעלת מקור עדין ארוך ורגליים צהבהבות וארוכות מאוד. כמו הירוקת-רגל, היא חומה אפרפרה בלבוש קיץ, וחיוורת יותר בחורף. בגבה יש טריז לבן הנראה במעוף. עם זאת, היא קרובה יותר לביצנית אדומת-רגל ולביצנית מנומרת. אורכה כ-22–26 ס"מ, מוטת כנפיה היא כ-55–59 ס"מ, ומשקלה בין 45 ל-120 גרם.

== התנהגות ==
הביצנית העדינה נוהגת לעקוב אחר חופמאים אחרים בסביבתה ולזהות מתי אלה מצאו אזור עשיר במזון. קולות, שפת גוף וקצב אכילה מוגבר - מושכים מיד את הביצנית העדינה, וכך גם היא נהנית משפע חרקים, סרטנים זעירים, רכיכות ומטעמים נוספים.<ref name=":0" />

== תפוצה ==
הביצנית העדינה מקננת באזור הפלארקטי. זהו מין נודד, רוב הפרטים חורפים באפריקה ובהודו, וחלקם נודדים לדרום מזרח אסיה ואוסטרליה. היא מעדיפה בחורף שטחי מים מתוקים כמו ביצות ואגמים ולרוב נצפית בבודדים או בקבוצות קטנות.

ביצניות עדינות הן מזדמנות נדירות בצפון אמריקה, כשרוב התצפיות באלסקה ובקליפורניה. הביצנית העדינה הראשונה שתועדה בקנדה נמצאה ב-30 באפריל 2022 בת'דפורד, מחוז למטון, אונטריו על ידי ג'יימס הולדסוורת', ומשכה אליה למעלה מאלף צפרים מאונטריו וממישיגן, כמו גם צפרים מטקסס ומדינת וושינגטון.<ref></ref>
ביצי ביצנית עדינה, אוסף מוזיאון טולוז]]
ביצנית עדינה היא אחד המינים עליהם חל ההסכם לשימור עופות מים נודדים אפריקאים-אירו-אסייתים (AEWA).

== סטטוס ==
גודל האוכלוסייה העולמית של הביצנית העדינה מוערך (נכון לספירה מ-2015) בכ-260,000–1,200,000 פרטים בוגרים, מתוכם 24,100–60,600 באירופה.<ref name=":1"></ref>

למין תחום תפוצה נרחב ואוכלוסייה גדולה. על-אף שהאוכלוסייה נמצאת במגמת ירידה מסוימת, היא לא חדה מספיק, ובשל כך מוגדרת הביצנית העדינה במצב שימור של ללא חשש ברשימה האדומה של ה-IUCN.<ref name=":1" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1803
קטגוריה:ארץ ישראל: חרטומניים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן מתאוס בכשטיין
וין הופ

וינפריד לסנהופ (בגרמנית: Wyn Hoop; נולד ב-29 במאי 1936), ידוע בשם הבמה שלו, וין הופ, הוא זמר גרמני, שהתפרסם בזכות השתתפות באירוויזיון 1960.

== ביוגרפיה ==
הופ נולד וגדל בהנובר שבגרמניה. בתחילת שנות ה-50 הקים להקת ג'אז בשם קפיטלוס. טרם התפרקותה ב-1958 הופיעה הלהקה ברחבי המדינה ושיריה הושמעו רבות בתחנות הרדיו המקומיות. תחילה פרסם הופ מספר שירי סולו תחת השם פרד ליסן.

בשנת 1960 השתתף הופ בקדם הלאומי של גרמניה לאירוויזיון עם השיר "Bonne nuit ma chérie". עם זכייתו נבחר להוביל את המשלחת הגרמנית לאירוע הבין־לאומי, שהתקיים בלונדון ב-29 במרץ.<ref></ref> הופ ושירו דורגו במקום הרביעי עם 11 נקודות.<ref></ref><ref></ref>

לאחר האירוויזיון הקליט הופ מספר גרסאות כיסוי בגרמנית ללהיטים באנגלית, דוגמת "". ב-1962 הקליט מספר רצועות עם הזמר הפיני פירקו מנולה. החל משנת 1964 עבד במשותף עם הזמרת האוסטרית אנדראה הורן, לה נישא שלוש שנים קודם לכן.<ref></ref><ref></ref> בשנת 1978 הזוג פרש מקריירת המוזיקה המשותפת שלהם. מאז הם ביססו את מעמדם כמוציאים לאור מצליחים של ספרי הדרכה לשייט.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים גרמנים
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 1960
קטגוריה:נציגי גרמניה באירוויזיון
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1936
אלימאר השני, רוזן אולדנבורג

אלימאר השני, רוזן אולדנבורג (גם אגילמר) היה רוזן אולדנבורג מ-1108 עד 1142.

== ביוגרפיה ==
אלימאר מופיע בשטר ביסוס למנזר איבורג ליד אוסנבריק משנת 1108. הוא היה בנם של אלימאר הראשון, רוזן אולדנבורג ואשתו ריכנצה, בתה של אידה פון אלסדורף. בשנת 1108 מת אביו, ואלימאר ירש את נחלותיו. בשנת 1141, הכרוניקה המלכותית של קלן דיווחה על סכסוך גדול בין אלימאר והרוזנים אקברט פון טקלנבורג ואוטו פון רוונסברג. לכאורה, אלימאר השני הפסיד בקרב הנשק הראשון, רק כדי ללכוד את יריביו. נראה כי תביעות הירושה של איליקה למורשת וידוקינד בצפון אוסנבריק היו שנויה במחלוקת. הריב כנראה לא היה חיובי עבור אלימאר השני כפי שנטען בכרוניקה. ככל הנראה זה הסתיים בנישואים בין בתו של אלימאר, איליקה, להיינריך פון טקלנבורג. איליקה קיבלה נדוניה ענקית מהנכס שבמחלוקת.

== משפחתו ==
אלימאר נשא לאישה לפני 1102 את איליקה פון ורל-ריטברג, בתו של היינריך, רוזן ריטברג, ממנה נולדו לו חמישה ילדים:
* היינריך הראשון, רוזן אולדנבורג
* ביאטריקס מאולדנבורג, התחתנה עם לורד פרידריך מאמפפורט
* כריסטיאן הראשון, רוזן אולדנבורג
* איליקה מאולדנבורג התחתנה עם היינריך הראשון, רוזן טקלנבורג
* אוטו פון אולדנבורג

קטגוריה:נפטרים ב-1142
אלימאר הראשון, רוזן אולדנבורג

אלימאר הראשון, רוזן אולדנבורג או אגילמר הראשון<ref>...Comes Egilmarus... (Oldenburgisches Urkundenbuch (1926), II, 15, p. 8.)</ref> (בערך 1040–1112) היה הרוזן הראשון של אולדנבורג ושלט בין 1091–1108.

== ביוגרפיה ==
אלימאר התחתן עם ריקסה (הנקראת גם ריכנצה), שלפי דברי הימים של סטאד הייתה בתו של דדי או אדלגר,<ref>Donald C. Jackman, Canes palatini: Dynastic Transplantation and the Cult of St Simeon, p. 8</ref> ולפי אותו מקור, אמה הייתה אידה פון אלסדורף. ה"אנלס סטדנס" קובעים עוד כי אידה הייתה אשת אצולה ממוצא שוואבי וכי אביה של אידה היה אחיו של הקיסר הנרי השלישי ואמה של אידה הייתה אחותו של האפיפיור לאו התשיעי (ששמו החילוני היה ברונו).

שמו של אלימאר נמצא באמנה משנת 1108. אשתו טענה שהוא צאצא של ויטקינד, מגן בולט של הסקסונים והמתנגד הראשי של קרל הגדול במהלך מלחמות הסקסונים של 777 עד 785, אך אין לכך ראיות נוספות.<ref>The Athenæum (1894), p. 494</ref>

לאלימאר וריקסה היו 3 ילדים, ביניהם אלימאר השני, שירש אותו כרוזן של אולדנבורג.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בית אולדנבורג
קטגוריה:ילידי 1040
קטגוריה:נפטרים ב-1112
גאורג אלברט, נסיך שוורצבורג-רודולשטאדט

גאורג אלברט, נסיך שוורצבורג-רודולשטאדט (בגרמנית: Georg Albert von Schwarzburg-Rudolstadt; 23 בנובמבר 1838 – 19 בינואר 1890) היה הנסיך הריבוני הלפני אחרון של שוורצבורג-רודולשטאדט.

== ביוגרפיה ==
גאורג אלברט נולד ב-23 בנובמבר 1838 ברודולשטאדט, לאלברט, נסיך שוורצבורג-רודולשטאדט ואוגוסטה, נסיכת זולמס-בראונפלס, בתם של פרידריך וילהלם, נסיך זולמס-בראונפלס ופרדריקה ממקלנבורג-שטרליץ, בתו של קרל השני, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שטרליץ.

לאחר מותו של דודו פרידריך גינתר ב-28 ביוני 1867, עלה אביו אלברט לשלטון ובכך הפך גאורג ליורש העצר. אביו מת ב-26 בנובמבר 1869, שנתיים לאחר עלייתו לכס המלכות, וגאורג הפך לנסיך הריבוני החדש.

במהלך שלטונו, הקונפדרציה הצפון-גרמנית פורקה בעקבות ניצחון ממלכת פרוסיה בגיבוי מדינות הקונפדרציה במלחמת צרפת–פרוסיה על האימפריה הצרפתית השנייה. כתוצאה מכך, ב-18 בינואר 1871, מלך פרוסיה הוכרז כקיסר גרמניה ולכן הנסיך גאורג לא שלט עוד על מדינה עצמאית שכן שוורצבורג-רודולשטאדט הפכה למדינה בתוך הקיסרות הגרמנית ולכן הנסיך גאורג היה כפוף לקיסר גרמניה.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
הנסיך גאורג היה מאורס למריה, דוכסית מקלנבורג-שוורין, בת דודתו השנייה, אולם היא ביטלה את האירוסין כדי להינשא לולדימיר אלכסנדרוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה. לאחר מכן, הוא מעולם לא התחתן ובעקבות מותו ברודולשטאדט ירש אותו כנסיך בן דודו הראשון, גינתר ויקטור. הוא מת ב-19 בינואר 1890 ונקבר ב-Stadtkirche ברודולשטאדט.<ref></ref>

== אילן יוחסין ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נסיכים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1838
קטגוריה:נפטרים ב-1890
חאודה (הולנד)

חאודה (לעיתים נקראת גאודה; בהולנדית: Gouda) היא עיר במרכז הולנד, כ-15 ק״מ מצפון־מזרח לרוטרדם. בחאודה מתגוררים 75,000 תושבים והיא מפורסמת בשל גבינת הגאודה שלה, השטרופוואפל, המקטרות, ובית העירייה שנבנה במאה ה-15. שלל הכנסיות ההיסטוריות והמבנים בה הופכים אותה ליעד פופולרי ומתויר מאוד לטיולי יום.

בימי הביניים התיישבו משפחת ואן דר חאודה בשטחי העיר, ובנו טירה מבוצרת. האזור, שבמקור היה מלא בביצות, התפתח במהלך מאתיים השנים האלו. עד 1225, תעלת מים הייתה מקושרת לחואה ומהר מאוד הפכה לנמל לתושבי העיר. לעיר הוענקו "זכויות עיר" בשנת 1272.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Gouda vanuit de lucht.jpg|מרכז חאודה וכנסייתה מלמעלה
קובץ:Beleef Gouda op grote hoogte, Gouda (2022) 45.jpg|רחוב בחאודה (2022)
קובץ:Gouda haven.jpg|גראחת בחאודה
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:הולנד: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-13
רודולשטאדט

רודולשטאדט (בגרמנית: Rudolstadt) היא עיירה במדינה הפדרלית הגרמנית תורינגיה, הגובלת עם יער תורינגיה בדרום־מערב, וינה וויימאר בצפון. בעבר הייתה העיירה עיר הבירה של שוורצבורג-רודולשטאדט. העיירה בנויה לאורך נהר הזאלה בתוך עמק רחב מוקף ביערות. רודולשטאדט נוסדה בשנת 776 ויש לה חוק עירוני מאז 1326. נקודת הציון של העיירה היא טירת היידקסבורג אשר ניצבת על גבעה מעל העיר העתיקה. עיריית רמדה-טייכל לשעבר מוזגה לתוך רודולשטאדט בינואר 2019.

רודולשטאדט הייתה ידועה בעבר בזכות אבני העוגן של חברת הצעצועים ריכטר ומפעלי הפורצלן, החל מהקמת ייצור הפורצלן של Volkstedt בשנת 1762.

== היסטוריה ==
=== היסטוריה מוקדמת ===
קיימות עדויות ארכאולוגיות למבצר גבעה על הווינברג באוברפריליפ מתקופת התרבות המאוחרת של אורנפילד ותקופת הברזל המוקדמת. <ref>Michael Köhler: Thüringer Burgen und befestigte vor- und frühgeschichtliche Wohnplätze. </ref> התיישבות קלטית באה בעקבות ההתיישבות הגרמנית וההשתייכות לדוכסות תורינגיה. מהמאה ה-6 ואילך, תיעוד ארכאולוגי מצביע על התיישבות סלאבית באזור.

האזכור המתועד הראשון של שם המקום היה בשנת 776 בשם Rudolfestat (התיישבות של רודולף) כמתנה מקרל הגדול למנזר הרספלד <ref></ref>

=== אוכלוסייה היסטורית ===
גרף האוכלוסייה של רודולשטאדט מ-1834 עד 2016
מספר תושבים (מ-1960 נכון ל-31 בדצמבר, אלא אם צוין אחרת):
{| border="1" cellpadding="2" cellspacing="0"
| valign="top" width="20%" | 1834 עד 1960
* 1834: 0 5,929
* 1890: 1
* 1925: 15,711
* 1933: 16,863
* 1939: 19,331
* 1946: 22,100 <sup>1</sup>
* 1950: 28,234 <sup>2</sup>
* 1960: 27,678
| valign="top" width="20%" | 1970 עד 1997
* 1970: 31,683
* 1981: 31,547
* 1984: 32,232
* 1985: 32,408
* 1994: 29,118
* 1995: 28,691
* 1996: 28,438
* 1997: 28,521
| valign="top" width="20%" | 1998 עד 2005
* 1998: 28,241
* 1999: 27,996
* 2000: 27,528
* 2001: 26,940
* 2002: 26,549
* 2003: 26,010
* 2004: 25,793
* 2005: 25,397
| valign="top" width="20%" | 2006 עד 2013
* 2006: 25,131
* 2007: 24,650
* 2008: 24,285
* 2009: 24,033
* 2010: 23,762
* 2011: 23,998
* 2012: 22,811
* 2013: 22,739
| valign="top" width="20%" | מאז 2014
* 2014: 22,667
* 2015: 22,855
* 2016: 22,704
* 2017: 22,560
* 2018: 22,283
|}

== תרבות ==
רודולשטאדט מארחת את פסטיבל הפולק, השורשים ומוזיקת העולם הגדול ביותר בגרמניה, TFF Rudolstadt (Tanz&FolkFest), המתקיים מדי שנה בסוף השבוע המלא הראשון של יולי. <ref>[http://www.tff-rudolstadt.de/english/index.htm Official website of TFF.]</ref>

רודולשטאדט מקיימת קשרי ערים תאומות עם לטרקני, מחוז דניגול, אירלנד <ref></ref>

מאז 2012 רודולשטאדט מארחת את מרוץ Gettough, מרוץ המכשולים הקשה ביותר באירופה.

== כלכלה ==
המטה של קבוצת EPC, חברת הנדסה ובנייה עולמית, נמצא ברודולשטאדט.<gallery widths="200px" heights="160px">
קובץ:Richtersche Villa.jpg|"וילה ריכטרש" (אחוזת ריכטרס).
קובץ:Rathaus Rudolstadt.jpg|בית העירייה של רודולשטאדט
קובץ:Bobo 2006.jpg|בובו 2006
קובץ:CFK Schwarza VEB Logo.svg|התעשייה הכימית של מזרח גרמניה
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תורינגיה: ערים
קטגוריה:אירופה: ערי בירה לשעבר
עלינא אשבל

עלינא אשבל (נולדה ב-1948) היא בובנאית ובמאית תיאטרון ישראלית, ממייסדי תיאטרון הקרון.

== ביוגרפיה ==
אשבל, בוגרת החוג לתולדות האמנות באוניברסיטה העברית, הקימה ב-1978 עם סמדר תירוש ורחל ברקמן את תיאטרון בו-בדים וההצגה "משפכים"<ref></ref>.

ב-1981 חברה למייקל שוסטר, הדס עפרת ומריו קוטליאר בהקמת תיאטרון הקרון, והייתה ממעצבי התיאטרון בעשור הראשון לקיומו<ref></ref>. בין היתר סייעה בהפקת פסטיבל תיאטרון הבובות הבינלאומי הראשון בירושלים בשנת 1984<ref></ref>.

לימדה ומלמדת חוגים, קורסים והשתלמויות במוסדות שונים ברחבי הארץ, ביניהם מוזיאון ישראל, מוזיאון תל אביב, בית הספר לתיאטרון חזותי, סמינר הקיבוצים ובית 9<ref></ref>.

ב-1994 נבחרה אשבל להחליף את הדס עפרת בתפקיד יו"ר אונימ"ה-ישראל. היא שימשה בתפקיד במשך 5 שנים ובשנת 1999 החליף אותה אילן סביר.

בשנת 2000 השיקה את מיזם "מטריית החלומות" עם עדנה פינצ'ובר מנהלת בית הספר לילדים מאושפזים בבית החולים הדסה עין כרם, במסגרתו היא יוצרת הצגות אינטימיות לילדים המאושפזים בבית החולים. כל יצירה מיועדת לילד אחד בלבד, ומשלבת בין אמנות תיאטרון הבובות וצרכי הילדים המאושפזים. ב־2012 התרחב המזים גם לבית החולים שערי צדק ומאז לוקחים בו חלק כל בתי החולים הגדולים בישראל<ref></ref>.

== הצגות שיצרה ==
* קשרים, סיפור מצמר - תיאטרון בובות המשולב עם אומנות הטקסטיל (מוזיאון ישראל, 1981)<ref></ref>
* נדודים - סיפור והדגמות של 4 מסורות של תיאטרוני בובות נודדים (מוזיאון ישראל, 1982)<ref></ref>
* הרפתקה בירושלים (מוזיאון תל אביב, 1983)<ref></ref>
* בילים... פילים - על יחסים בין פיל ופילה, ביל ובלהה (תיאטרון הקרון, 1986-1993)<ref></ref>
* משחקי מלחמה - 13 תמונות מלחמה בעולם עשוי פח (בית הספר לתיאטרון חזותי, 1988-1990)<ref></ref>
* הזמיר - עיבוד לתיאטרון בובות לאגדת זמירו של קיסר סין (תיאטרון הקרון, 1992-2021)<ref></ref><ref></ref>
* ילדה בתוך עציץ - מופע על פי שירי שלומית כהן-אסיף (הקרון, 1999-2015)<ref></ref>
* המלך שלמה והדוכיפת (הקרון, 2001)<ref></ref>
* קו, נקודה! (2011)<ref></ref>
* הקרקס של לולו - רצף קטעים לולייניים בביצוע בובות (הקרון, 2014)<ref></ref>
* גברת כלום - עיבוד חדשני של רינת שטרנברג לאגדת הדייג ודג הזהב (הקרון, 2014)
* מעבר לים - מופע לילדים המבוסס על שירי ביאליק (הקרון, 2019)<ref></ref>
* אדונית התבלינים - במסגרת פסטיבל הקרון הבינלאומי ה-31, 2022<ref></ref>

== חיים אישיים ==
אשבל מתגוררת בשכונת בקעה בירושלים. מתרגלת טאי צ'י וצ'י קונג ומוסמכת להוראת צ'י קונג בשיטת שנג ז'ן גונג<ref></ref>.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחזאיות ישראליות
קטגוריה:מחזאים ישראלים
קטגוריה:במאיות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:במאי תיאטרון ישראלים
קטגוריה:בובנאיות ישראליות
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
אלברט, נסיך שוורצבורג-רודולשטאדט

אלברט, נסיך שוורצבורג-רודולשטדט (בגרמנית: Albert von Schwarzburg-Rudolstadt; 30 באפריל 1798 – 26 בנובמבר 1869) היה נסיך ריבוני של שוורצבורג-רודולשטאדט.

== ביוגרפיה ==
אלברט נולד ב-30 באפריל 1798 ברודולשטאדט, והיה בנם השני של לודוויג פרידריך השני, נסיך שוורצבורג-רודולשטאדט וקרולינה, נסיכת הסן-הומבורג. אביו נפטר ב-28 באפריל 1807, ואחיו פרידריך גינתר ירש אותו כנסיך ריבוני כאשר אלברט הפך ליורש העצר. אמו שימשה כעוצרת עבור אחיו של אלברט, פרידריך גינתר עד שהגיע לבגרות ב-1814. כלויטננט פרוסי, אלברט בן ה-16 השתתף בשנים 1814 ו-1815 כקצין במטה של לודוויג וילהלם, רוזן הסן-הומבורג, דודו, במערכה הפרוסית נגד נפוליאון בונפרטה. הוא שירת בצבא הפרוסי, וב-1827 התחתן עם אוגוסטה, נסיכת זולמס-בראונפלס, אחייניתו של המלך הפרוסי.

לאחר מותו של אחיו פרידריך גינתר ב-28 ביוני 1867, אלברט ירש את אחיו כנסיך מכהן במקום אחיינו זיצו, נסיך לויטנברג, שנולד כתוצאה מנישואים מורגנטיים.<ref>[http://www.heraldica.org/topics/royalty/HGSchwarzburg.htm House Laws of Schwarzburg]</ref> שלטונו הקצר בן השנתיים הגיע לסיומו בעקבות מותו ברודולשטדט ב-26 בנובמבר 1869, ובנו גאורג אלברט, נסיך שוורצבורג-רודולשטאדט עלה לשלטון במקומו.

== משפחתו ==
ב-26 ביולי 1827, הנסיך אלברט התחתן עם אוגוסטה, נסיכת זולמס-בראונפלס, בתם של פרדריקה ממקלנבורג-שטרליץ ופרידריך וילהלם, נסיך זולמס-בראונפלס ואחייניתו של פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה. נולדו להם ארבעה ילדים:
* הנסיך קרל גינתר (1828)
* הנסיכה אליזבת (1833–1896), התחתנה עם לאופולד השלישי, נסיך ליפה
* הנסיך גאורג (1838–1890)
* הנסיך ארנסט היינריך (1848)

== אילן יוחסין ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נסיכים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1798
קטגוריה:נפטרים ב-1869
אוסטריה באירוויזיון 1971

אוסטריה השתתפה באירוויזיון 1971 עם השיר "Musik" ("מוזיקה"), שבוצע על ידי הזמרת האוסטרית מריאן מנדט. זו הייתה השתתפותה ה-13 של המדינה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

== לפני האירוויזיון ==
רשות השידור האוסטרית בחרה באופן פנימי את מנדט לייצוג המדינה. כשבוע לאחר חשיפת הנציגה הוציאה רשות השידור את השיר האוסטרי לאירוויזיון 1971 לאור, "Musik", שנכתב על ידי ריצ'רד שונהרז ומנואל ריגוני.

== באירוויזיון ==
ב-3 באפריל 1971 בוצע השיר על ידי מנדט באירוויזיון. היא שובצה ראשונה בסדר ההופעות, לפני מלטה עם "Marija L-Maltija". בסופה של התחרות היא דורגה במקום ה-16 עם 66 נקודות.

=== נקודות שהוענקו לאוסטריה ===

=== נקודות שהוענקו מאוסטריה ===

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1971
קטגוריה:אוסטריה באירוויזיון
שלו לוגשי

שלו לוגשי (נולד ב-24 בספטמבר 2001) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הסמול פורוורד בבני הרצליה מליגת העל.

==ביוגרפיה==
לוגשי גדל בקבוצת הנוער של עמק יזרעאל ומשם המשיך לשחק במסגרת הנוער של הפועל עמק יזרעאל עמה זכה בגביע המדינה בכדורסל לנוער לשנת 2018 בניצחון על מכבי תל אביב. לאחר מכן פנה לקריירה מקצוענית.

לוגשי נרשם ליום הפתוח המתוקשר שערכה עירוני נהריה בעונת 2018/2019 למציאת שחקן שיעבה את סגל הקבוצה להמשך העונה בליגת העל בכדורסל. בסיומו הרשים לוגשי, ומאמן הקבוצה, דני פרנקו, בחר להחתימו עד לתום העונה אך הוא לא זכה לקבלת דקות משחק והעדיף לעבור לשחק במדי מכבי קריית מוצקין ששיחקה בליגה הלאומית.

במדי קריית מוצקין שיחק עד לעונת 2020/2021, ולאחר מכן עבר לשחק בעירוני קריית אתא בליגה הלאומית. בסדרת הגמר גברה הקבוצה על מכבי עירוני רמת גן מהמקום השלישי 0–3, הישג יוצא דופן עבור קריית אתא, ששיחקה בכל שלבי הפלייאוף, למעט משחקים מספר 1 ו-2 של רבע הגמר, עם זר אחד בלבד, לאחר פציעה של שחקן הקבוצה קנט פנדרבוק. לוגשי זכה בתואר המצטיין בשלב הפלייאוף, בסיומו העפילה קריית אתא לליגת העל.

ב-20 ביולי 2023 חתם במכבי ראשון לציון.

ב-11 ביולי 2024 חתם בבני הרצליה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.basket.co.il/player.asp?PlayerId=13035 פרופיל], באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* [https://ibasketball.co.il/player/21-שלו-לוגשי/ פרופיל], באתר איגוד הכדורסל הישראלי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2001
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:כדורסלני עירוני נהריה
קטגוריה:כדורסלני מכבי קריית מוצקין
קטגוריה:כדורסלני עירוני קריית אתא
קטגוריה:שמשית: אישים
ביקה

ביקה (בפורטוגזית: Bica) הוא משקה חם הנפוץ בפורטוגל ומשמש כביטוי מקביל למילה קפה.

המשקה דומה במרכיביו לאספרסו, ונוצר מחליטה באמצעות הזרמת כמות קטנה של מים על סף רתיחה ובלחץ גבוה דרך פולי קפה קלויים, טחונים ודחוסים.

ניתן לשתות את המשקה בכל שעות היממה ולהגישו בספל קפה בתוספת סוכר.

== היסטוריה ==
קפה הביקה הופיע לראשונה בפורטוגל בשנת 1905, בעיר ליסבון, בבית קפה בשם הברזיליירה (A Brasileira) שהוקם על ידי אדריאנו טלס (Adriano Telles) במטרה למכור קפה ברזילאי אמיתי.

על מנת לקדם את המותג, הציע טלס ללקוחותיו שקנו קפה טחון לקבל כוס קפה בחינם<ref></ref><ref></ref>.

ישנה אמונה רווחת בקרב מקומיים המאמינים שהמילה ביקה (Bica) נגזרת מהמשפט שתה את זה עם סוכר (Beba Isso Com Açúcar)<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://portugueserecipes.ca/recipe/1042/3/Portuguese-Bica-Coffee-with-Beirão-Liqueur-Recipe מתכון להכנת ביקה], באתר Portugueserecipes

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הפורטוגזי
קטגוריה:המטבח הברזילאי
קטגוריה:משקאות חלב
קטגוריה:קפה
גיבתון צווארון

ביצים של גיבתון צווארון, אוסף מוזיאון טולוז]]
גיבתון צווארון (שם מדעי: Emberiza aureola) הוא מין של ציפור שיר ממשפחת הגיבתוניים, המצוי ברחבי דרום־מזרח אסיה והמזרח הפלארקטי. שם הסוג Emberiza הוא מ-Embritz, גיבתון בגרמנית עתיקה. שם המין הספציפי aureola הוא מלטינית ומשמעותו "זהוב".<ref name="job"></ref>

בישראל הוא מזדמן נדיר מאוד, בעיקר בין ספטמבר לנובמבר. 12 תצפיות תועדו עד עתה, האחרונה מביניהן באוגוסט 2007 בעמק החולה.<ref></ref>

עד שנת 2004, האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע דירג את מצב השימור של גיבתון הצווארון ללא חשש, אך מאז 2004, הוא הידרדר בהדרגה עד למעמד של מין בסכנת הכחדה חמורה עקב ירידה מהירה בגודל האוכלוסייה.<ref name="iucn status"> </ref> ירידה זו מיוחסת לצייד הנרחב של המין בסין, דרכה עוברים רוב הפרטים במהלך הנדידה.

== תיאור ==
גיבתון צווארון הוא ציפור שיר קטנה, אורכו בין 14 ל-16 ס"מ ומשקלו בין 17 ל-26 גרם. יחסית לגיבתון הוא נחשב גדול וחסון.

לזכר בלבוש חיזור יש חלקים תחתונים בגוון צהוב בהיר עם פסי צד שחורים, חלקים עליונים חומים, פנים וגרון שחורים ומקור ורדרד. לנקבה גב אפור-חום מפוספס בכבדות, וחלקים תחתונים צהובים פחות בהשוואה לזכר. יש לה פנים לבנבנות עם כיפה כהה, פסי עין ולחיים. הצעיר דומה לה, אך אצלו הצבע הכללי של החלקים התחתונים והפנים הוא צהוב-בז'.

== תפוצה ובית גידול ==
תת-המין Schoeniclus aureolus aureolus מקנן בטייגות של פינלנד ועד לים ברינג ונודד לאזור הודו-סין. תת-המין Schoeniclus aureolus ornatus מקנן מנהר אמור ועד למנצ'וריה, צפון קוריאה, קמצ'טקה ואיי קוריל. הוא נודד, חורף בדרום מזרח אסיה, הודו ודרום סין. זהו מזדמן נדיר אך קבוע למערב אירופה. ישנם גם כ-4 תצפיות מהאיים האלאוטיים של אלסקה ותצפית בודדת ב-2017 מלברדור, קנדה. המין חורף בלהקות גדולות בשטחים מעובדים, בשדות אורז ובשטחי עשב, ומעדיף ללון בשדות אורז.

== קינון ==
גיבתון צווארון מקנן בשטחים פתוחים המורכבים משדות אורז יבשים לחיפוש מזון וחישות קנים בקרבת מקור מים למנוחה. הוא מטיל ארבע עד שש ביצים בקן על הקרקע. מזונו מורכב בעיקר מזרעים, אולם את הצעירים הוא מאכיל בחרקים.

== שימור ==
מספריו ירדו באופן חד מאז תחילת שנות ה-2000, והמין נחשב כיום בסכנת הכחדה חמורה. הירידה במספרים של גיבתון הצווארון עשויה להיגרם מלכידה משמעותית במהלך הנדידה ובמיוחד באתרי חורף. ציפורים מוברחות ואז נתפסות ברשתות ערפל, כדי להימכר לצריכה כ"דרורים" או "ציפורי אורז". למרות שהפעולות האלו הוגבלו לאזור קטן בדרום סין, הוא הפך לנפוץ יותר ופופולרי יותר ככלי להגדלת העושר, וציידים נוסעים כעת למרחקים ארוכים כדי למצוא מספיק ציפורים. שינויים בשיטות ההשקיה של שדות אורז הפחיתו את האיכות והכמות של בתי הגידול החורפיים, לרבות אובדן כיסי מים, ואובדן חישות קנים שהפחית את אתרי הלינה הזמינים.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Sẻ_đồng_ngực_vàng.jpg| גיבתון צווארון נקבה
קובץ:Wiki-simaaoji1.jpg| זכר בשירה
קובץ:П. Борисов. Золотистый подорожник.jpg| איור של זכר עם קן וביצים
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פטר סימון פאלאס
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1773
קטגוריה:גיבתוניים
קטגוריה:ארץ ישראל: גיבתוניים
קטגוריה:רוסיה: עופות
קטגוריה:סין: עופות
קטגוריה:תאילנד: עופות
קטגוריה:מיאנמר: עופות
פרידריך וילהלם, נסיך זולמס-בראונפלס

פרידריך וילהלם, נסיך זולמס-בראונפלס (בגרמנית: Friedrich Wilhelm Prinz zu Solms-Braunfels; 22 באוקטובר 1770 – 13 באפריל 1814) היה גנרל מיור פרוסי וחבר בבית זולמס-בראונפלס.

== ביוגרפיה ==
פרידריך וילהלם נולד ב-22 באוקטובר 1770 בבראונפלס, והיה בנם הרביעי של פרדיננד, נסיך זולמס-בראונפלס וסופיה כריסטינה וילהלמינה, רוזנת זולמס-לאובאך.

הוא נודע בעיקר בזכות נישואיו לנסיכה פרדריקה ממקלנבורג-שטרליץ. היא הייתה אלמנתו של לודוויג קרל, נסיך פרוסיה. כשהיא נכנסה להריון ב-1798, הוא התחתן איתה כדי למנוע שערורייה. הבת נפטרה זמן קצר לאחר הלידה. נטען כי פרידריך וילהלם נטה מאוד לצרוך אלכוהול ונאלץ להפסיק את השירות הצבאי בשנת 1805 מסיבות בריאותיות. הוא גם איבד את הכנסתו ואפילו אחיו יעץ לפרדריקה להתגרש. היא הייתה נגד זה בתחילה, אך כאשר ב-1813 פגשה את ארנסט אוגוסטוס, דוכס קמברלנד וטביוטדייל, גם היא רצתה להתגרש. אולם לפני שהם הגיעו לזה, פרידריך וילהלם מת ב-13 באפריל 1814 בסלאוויצ'יצה.

== משפחתו ==
מנישואיו לדוכסית פרדריקה ממקלנבורג-שטרליץ, ידועים הילדים הבאים:
* סופיה, נסיכת זולמס-בראונפלס (1799)
* פרידריך וילהלם, נסיך זולמס-בראונפלס (1800)
* פרידריך וילהלם היינריך קזימיר גאורג קרל מקסימיליאן, נסיך זולמס-בראונפלס (1801–1868)
* אוגוסטה לואיזה תרזה מתילדה, נסיכת זולמס-בראונפלס (1804–1865)
* בת מתה (1805)
* אלכסנדר פרידריך, נסיך זולמס-בראונפלס (1807–1867)
* פרידריך וילהלם לודוויג גאורג קרל אלפרד אלכסנדר, נסיך זולמס-בראונפלס (1812–1875)

== אילן יוחסין ==

קטגוריה:נסיכים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1770
קטגוריה:נפטרים ב-1814
מצוק לואיס

מצוק לואיס או לואיס קליף (באנגלית: Lewis Cliff) הוא מצוק שפסגתו לא אחידה בצורתה. המצוק ממוקם באזור חוף שקלטון של שטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.

אורכו של המצוק 22 קילומטרים. ראשיתו בהר אחרנר, והוא ממשיך מההר לכיוון דרום, לאורך הגדה המערבית של נווה וולקוט.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של המצוק ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

המצוק נקרא על שם ריצרד אי. לואיס (Richard E. Lewis), שהיה טכנאי אלקטרוניקה מוטס, בצי ארצות הברית, שנפצע במהלך מבצע דיפ פריז II (Operation Deep Freeze II), אשר נערך בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1956 - 1957.

לואיס
לואיס
נישואין על שרטון

נישואין על שרטון (באנגלית: Marriage on the Rocks) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1965 בבימויו של ג'ק דונהיו, עם פרנק סינטרה, דברה קר ודין מרטין בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על איש עסקים שאשתו מתגרשת ממנו בטעות לאחר 19 שנות נישואין ונישאת בטעות גדולה יותר לשותפו בעסק עד שהמצב חוזר לקדמותו.

ננסי סינטרה, בתו של פרנק סינטרה משחקת את בתו גם בסרט.

הזמר טריני לופז מופיע בסרט כזמר בדמות עצמו ושר את להיטו "Sinner Man".

==תקציר העלילה==
דן אדוארדס (פרנק סינטרה) מנהל משרד פרסומת גדול יחד עם שותפו ארני ברואר (דין מרטין). דן נשוי לואלרי (דברה קר) במשך 19 שנה ואב לטרייסי (ננסי סינטרה) בת ה-18 המאורסת לפסיכולוג ג'ים בלייק (טוני ביל) ולדייוויד (מישל פטיט). בנוסף להם נמצאת בבית גם חמותו ג'יני מקפרסון (הרמיוני באדלי) שמתגאה במוצאה הסקוטי, מנגנת כל הזמן בחמת חלילים ומוציאה אותו מדעתו.

דן הוא "מרובע" השרוי כל הזמן בעסק ולא שם לב לאשתו שמתחדשת בבגד סקסי לרגל יום השנה ה-19 לנישואיהם. לעומת דן בעל המשפחה, ארני הוא רווק מושבע מוקף ב"מזכירות" יפהפיות.

כולם הולכים לקפה א-גו גו בו מופיע טריני לופז וואלרי וארני רוקדים בהתלהבות בעוד דן יושב ביחד עם טרייסי וארוסה "המרובע" ג'ים. ואלרי לא יכולה לסבול עם אדישותו של דן, פונה לעורך הדין המשפחתי שאד נתן (ג'ון מקגיוור) ומבקשת להתחיל בתהליכי גירושים. שאד משכנע את הזוג לצאת לירח דבש שני במקסיקו.

במקסיקו הם מתאכסנים במלון של מיגואל סנטוס (סזאר רומרו) שהוא גם עורך דין בענייני גירושין ונישואין. לאחר הלילה הראשון בו תינו את אהבתם הם מתחילים לריב ובלהט הריב מחתים אותם סנטוס על הסכם גירושין. הם נפרדים לזמן קצר אך נפגשים שוב ורוצים להתחתן. סנטוס מתכנן להם חתונה מפוארת בהשתתפות ראש העיר והתושבים. דן נקרא בדחיפות בענייני המשרד ולא יכול לשוב לחתונה. במקום זה הוא שולח את ארני שמגיע באמצע החגיגה וראש העיר מחתן אותו בטעות עם ואלרי.

ארני מתעלף ורוצה לבטל את חוזה הנישואין אבל הפעם ואלרי לא מסכימה. הם חוזרים ללוס אנג'לס אבל דן לא כועס אלא להפך, הוא מעוניין לעשות חיים כמו שארני עשה. כעת הוא עובר לדירתו של ארני ומתחיל להתעסק עם המזכירות היפהפיות ואילו ארני מתגורר בביתו של דן והופך לבעל משפחה משעמם, שרב כל הזמן עם הילדים ועם החמות.

בסעודת חג ההודיה יושבים כולם מלבד דן. בעת הארוחה מופיע דן שהגיע למסקנה שכדאי לחזור למצב הקודם בייחוד מפני שואלרי מודיעה לו שהיא בהיריון ממנו. ארני חוזר לדירת הרווקים והכל מסתיים בשלום.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|פרנק סינטרה
|דן אדוארדס
|
|-
|דברה קר
|ואלרי אדוארדס
|
|-
|דין מרטין
|ארני ברואר
|
|-
|ננסי סינטרה
|טרייסי אדוארדס
|
|-
|טוני ביל
|ג'ים בלייק
|ארוס של טרייסי
|-
|הרמיוני באדלי
|ג'יני מקפרסון
|אמא של ואלרי
|-
|טריני לופז
|זמר
|בתפקיד עצמו
|-
|סזאר רומרו
|מיגואל סנטוס
|עורך דין
|-
|מישל פטיט
|דייוויד אדוארדס
|
|-
|ג'ון מקגיוור
|שאד נתן
|עורך דין
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=7hiHCIFJuJg קדימון לנישואין על שרטון], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=R85b67Rj968 טריני לופז שר "Sinner Man"], באתר יוטיוב
* [https://prod-www.tcm.com/tcmdb/title/24787/marriage-on-the-rocks#overview נישואין על שרטון], באתר TCM

קטגוריה:סרטי 1965
קטגוריה:סרטי דברה קר
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:סרטי פרנק סינטרה
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
פכיארמתריום

פכיארמתריום (שם מדעי: Pachyarmatherium) הוא סוג נכחד של דלשינאי מסדרת הארמדילאים, אשר התקיים באמריקה הדרומית והצפונית שלפני 4.9 מיליון שנה עד לפני 11,000 שנה מזמננו, ונכחד לפני ההולוקן. הסוג נקרא בשמו בידי החוקרים די דאונינג ווייט (Downing and White) ב-1995.

בסוג נכללו שלושה מינים:
* Pachyarmatherium leiseyi - שמאובניו התגלו בפלורידה שלפני 4.9 עד 0.3 מיליון שנה.
* Pachyarmatherium tenebris - שמאובניו התגלו בוונצואלה שלפני 800 עד 11 אלף שנה.
* Pachyarmatherium brasiliense - שמאובניו התגלו במדינת ריו גראנדה דו נורטה שבברזיל לפני 100 אלף שנה.

זהו דמוי-ארמדיל גדול יחסית ששכן הן באמריקה הצפונית והן באמריקה הדרומית, כך שהוא שרד את ההחלפה האמריקאית הגדולה שבסוף הפליוקן. בעבר הוא נחשב לקרוב לגליפטודוניים או לפמפתריים, שחיו לצידו אך בימינו רואים בו בן למשפחה נפרדת.

הפכיארמתריום היה בעל כסות שריון אוסטאודרם, המכסה את שריונם של הארמדילים החיים להגנה. היה לו חוטם צר בעל שיניים מעטות וחלשות יחסית וככל הנראה הוא השתמש בלשון ארוכה כדי לאכול נמלים. המינים הגדולים עלו בגודלם על ארמדיל ענק מודרני והגיעו למשקל מוערך של 100 ק"ג.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ארמדילאים פרהיסטוריים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפליסטוקן באמריקה הדרומית
קטגוריה:יונקים שחיו בפליסטוקן באמריקה הדרומית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1995
TOX1C

{{כ}}TOX1C וסקאזי מופיעים בפסטיבל "[[Tomorrowland" בבלגיה – פסטיבל מוזיקת הדאנס-אלקטרונית הגדול בעולם]]
TOX1C הוא צמד מוזיקלי ישראלי, שהוקם בשנת 2013 על ידי מאור סוסנה ואופק פילו.

== רקע ==
סוסנה ופילו הכירו בתיכון בו למדו. הם הפכו לחברים טובים בעלי חלום משותף בתחום המוזיקה. את תהליכי ההפקה למדו אצל עמית מרדכי ועידו נצר מהצמד Triangle. תחילת הפעילות של הצמד כללה בעיקר הופעות במועדוני לילה באזור צפון מדינת ישראל. במרוצת הזמן הוזמנו להופיע במספר מקומות נוספים, דוגמת מועדון ה"סלינה" באילת, פורום באר שבע ומתחם התחנה, אקספו והאנגר 11 שבתל אביב-יפו.

== קריירה ==
בשנת 2019 יצא הסינגל הראשון של הצמד בהוצאת חברת הליקון, גרסת כיסוי לשירו של עידן רייכל, "הנך יפה", "Yalle". בשנת 2020 פורסם שיתוף הפעולה הראשון של TOX1C עם סקאזי ו-Triangle בשם "Ayy Muchacho", שצבר חצי מיליון צפיות ביוטיוב וכ-1.5 מיליון השמעות בשירותי הסטרימינג השונים, כמו ספוטיפיי ואפל מיוזיק. לאחר מכן פורסם גרסת רמיקס ל-"Hit and Run" של סקאזי. בעקבות ההצלחה לה זכתה הרצועה הוחלט להחתים את הצמד תחת ניהולם המשותף של סקאזי ושל מושית דיין.

בתקופה לאחר מכן הופיעו במספר אירועים, הן מקומיים והן בין־לאומיים. בשנת 2021 פרסמו שלוש רצועות שונות בשם "Islands In the Sky", "Memories" ו-"Bad Bitches" בהוצאת חברת התקליטים הגרמנית ספין טוויסט. במרץ 2022 הופיעו לצד עם Swedish House Mafia, דייוויד גטה, אלוק ואפרוג'ק ב-"Join the Moment 2022". בקיץ אותה השנה הופיעו לצד סקאזי בפסטיבל המוזיקה האלקטרונית הגדול בעולם, "Tomorrowland" – הישראלים הצעירים ביותר עשו זאת. מאוחר יותר יצא לאור הסינגל "סיוופלה" בהשתתפות נונו. הצלחתו של השיר בארץ הייתה כבירה: הוא דורג במקום השלישי במצעד העשירייה והאודיו שלו הפך לוויראלי ברחבי ה"טיקטוק". ב-29 ביוני 2023 שיתפו פעולה עם רביב כנר בהוצאת הסינגל הבין-לאומי הראשון שלו, "Together Alone".

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צמדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:הרכבי מוזיקה אלקטרונית ישראלים
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2013
סבכי שחור-גרון

Curruca ruppeli
סבכי שחור-גרון (שם מדעי: Curruca ruppeli) הוא סבכי מהסוג Curruca. הוא מקנן ביוון, בטורקיה ובאיים הסמוכים. הוא מין נודד, וחורף בצפון מזרח אפריקה. זהו מזדמן נדיר למערב אירופה.

בישראל הסבכי חולף. הוא נפוץ יותר בנדידת האביב, לעיתים במספרים יפם, בעיקר בחבל המדברי ולאורך חוף הים התיכון. שיא הנדידה מתרחש בחצי השני של חודש מרץ. בסתיו נדיר הרבה יותר, ונצפה בעיקר בנגב הצפוני.<ref></ref>

שם הסוג Curruca בא מהמילה הלטינית לציפור קטנה בלתי מזוהה שהוזכרה על ידי המשורר הרומי יובנאליס.<ref></ref> הסוג פוצל מהסוג סבכי ברשימת ה-Howard and Moore Checklist ב-2014 לאחר מחקר פילוגנטי שפורסם ב-2011.<ref></ref> הפיצול מוכר כיום על ידי רוב הרשימות המודרניות.<ref name="Avibase2022"></ref>

זהו סבכי "קורוקה" טיפוסי, דומה בגודלו אך רזה יותר מסבכי שחור-ראש. לבוגרים גב אפור רגיל וחלקים תחתונים בגוון אפור בהיר יותר. המקור מחודד, רגליו חומות ועיניו אדומות. הזכר ייחודי, בעל ראש וגרון שחורים, המופרדים על ידי פס שפם לבן. לנקבות גרון חיוור, והראש אפור ולא שחור. לגב האפור שלהן יש גוון חום. השירה היא טרטור איטי ועמוק יותר מזה של שחור-ראש.

יחד עם הסבכי הקפריסאי הוא יוצר מין-על עם גרונות כהים, פסי שפם לבנים ושולי אברות בהירים. זה בתורו קשור למיני סבכים בים התיכון והמזרח התיכון שלהם טבעת עין חשופה, כמו סבכי רונן, סבכי שחור-ראש וסבכי אשלים. לשתי הקבוצות יש פס שפם לבן, אך זה לא בהכרח יוצר פס ברור בקבוצה האחרונה. מעל הלבן, ראשי הזכרים כהים באופן אחיד.<ref>Helbig, A. J. (2001): Phylogeny and biogeography of the genus Sylvia. </ref><ref>Jønsson, Knud A. and Fjeldså, Jon (2006): A phylogenetic supertree of oscine passerine birds (Aves: Passeri). </ref>

ציפורים אוכלות חרקים אלה מצויות בשיחים קוצניים עבים, שם הם בונים את הקינים שלהן ומטילות ארבע עד שש ביצים.

השם האנגלי וה-ruppeli משם המין הספציפי מנציחים את הזואולוג והחוקר הגרמני אדוארד רופל (1794–1884).<ref></ref><ref name="job"></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קונרד יאקוב טמינק
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1823
קטגוריה:סבכיים
קטגוריה:ארץ ישראל: סבכיים