יעקב הצדיק

לפי הברית החדשה, יַעֲקֹב (ביוונית: Iάκωβος, יָאקוֹבּוֹס) היה אחיו של ישו הנוצרי וממנהיגי הנצרות הקדומה. במסורת הנוצרית הוא נחשב לבישוף הראשון של ירושלים, למחבר איגרת יעקב (אחת מספרי הברית החדשה) ולקדוש, והוא מכונה יעקב הצדיק. מיוחסים לו מספר חיבורים אפוקריפיים (שאינם חלק מהברית החדשה), ביניהם הבשורה על-פי יעקב. 

==שמו וכינוייו==
באיגרת אל הגלטים, אותה כתב פאולוס עוד בחייו של יעקב (שנת 50 לערך), הוא מכנה את יעקב אֲחִי אֲדֹנֵינוּ (Ἰάκωβον τὸν ἀδελφὸν τοῦ κυρίου), בהיותו אחיו של ישו, האל הבן. משום כך בנצרות היוונית-אורתודוקסית יעקב מכונה אַדֶלְפוֹתֶאוֹס (Αδελφόθεος), שפירושו אחי האל.

הכינוי "יעקב הצדיק" (Δίκαιος) אף הוא עתיק-יומין, ומקורו בכתביהם של הגסיפוס וקלמנס מאלכסנדריה מהמאה ה-2.

ביוונית, שפת המקור של הברית החדשה, נכתב שמו יָאקוֹבּוֹס (Iάκωβος), בדומה לאחרים ששמם העברי יעקב, וכך גם בלטינית של הוולגטה (Iacobus). שם זה, שנהיה מקובל בעולם הנוצרי כשמם של קדושים, התגלגל לצורות שונות: בלטינית וולגרית התעוות השם ליָאקוֹמוּס (Iacomus), וממנו באו גַ'אקוֹמוֹ (Giacomo) באיטלקית, גֵ'יימְס (James) באנגלית ושֵׁיימוּס (Séamas) באירית. מהצירוף "סנקטוס יאקובוס" (יעקב הקדוש בלטינית) נוצרו סָנְטְיַאגוֹ (Santiago) בספרדית וטִיאַגוֹ (Tiago) בפורטוגזית. בצרפתית הוא נקרא זַ'אק (Jacques), בארמנית הַאקוֹבּוֹס (Հակոբոս), ובסינית יָגֶה (雅各).

==קורות חיים==
=== ראשית חייו ===
לחם קודש) נראה אל יעקב (מימין), מאת ניקולו במביני (1722 לערך), מוצג בכנסיית סן סטאה בוונציה]]
לא ידוע רבות על ראשית חייו של יעקב. האזכור הראשון שלו בבשורות הוא אגב תיאור משפחתו של ישו, מתוך דברי המתפללים בבית הכנסת בנצרת, כאשר בא ישו ללמד שם: 

אם כן, הרי שיעקב הוא הראשון מבין ארבעת אֶחָיו של ישו , ולפי ההיכרות המעמיקה של תושבי נצרת עם המשפחה, ניתן להסיק שהאחים גדלו בעיר. כאחיו של ישו, ניתן היה להניח שיעקב נולד לאותם ההורים - יוסף (שהוא הֶחָרָשׁ) ומרים, אלא שלפי המסורת המקובלת מרים הייתה בתולה כל חייה, ולא היו לה ילדים חוץ מישו, כך שיש חילוקי דעות לגבי מוצאו של יעקב. פאולוס כתב שאחיו של ישו היו נשואים, ובמשתמע גם ליעקב הייתה אישה, אך לא ידוע עליה דבר.

אחיו של ישו ירדו עמו לכפר נחום לאחר החתונה בקנה, אך הם לא הרבו להיראות לצידו לאחר מכן, ונראה שבשלב מסוים נוצר קרע ביניהם: כאשר האחים ומרים באו לפגוש את ישו שדרש בפני קהל, הוא סירב לבוא אליהם, ובפעם אחרת האחים הציעו לישו לעלות לרגל ליהודה בגלוי, והוא לא שמע לעצתם, . חלק מקרוביו של ישו אף חשבו שהוא משוגע וניסו לעוצרו. מכל מקום, יעקב הצדיק אינו מוזכר בבשורות בשמו (להבדיל מאחרים ששמם יעקב, כמו השליחים יעקב בן־זבדי ויעקב בן־חלפי) אלא בדברי תושבי נצרת דלעיל.

לאחר שישו קם לתחייה הוא הופיע בפני אנשים מספר פעמים: פאולוס כתב על התגלות ל-500 איש כאחד, . ייתכן ש"יעקב" זה הוא יעקב הצדיק, ואם כן, סביר שמאותו רגע ההתגלות נהיה יעקב למאמין.

=== בהנהגת הנוצרים בירושלים ===
יעקב הצדיק נואם במועצת ירושלים, מאת ג'ים פאג'ט (1984)
לאחר עליית ישו השמימה נכחו האחים של ישו בהתכנסות המאמינים שהייתה בירושלים; נראה כי בערך באותם ימים היה יעקב לחבר בקהילה היהודית-נוצרית. כעשר שנים לאחר מכן, כשפטרוס נאסר בשל רדיפות המלך הורדוס אגריפס ונמלט בנס, הוא ביקש להודיע על כך ליעקב לפני שהוא נמלט מירושלים. 

יעקב השתתף במועצת ירושלים , שדנה במעמדם של מאמינים שאינם יהודים, וכך אמר: 

דעתו של יעקב נתקבלה, והמועצה פסקה פה-אחד לאסור על הגויים רק את ארבעת הדברים האלה. 

כאשר פאולוס בא לביקור בירושלים, קיבל את פניו יעקב, שככל הנראה כבר היה בנקודה זו מנהיג הקהילה הנוצרית בעיר לכל דבר. יעקב סיפר לפאולוס , וביקש ממנו להבהיר כי הפטור ממצוות התורה חל רק על המאמינים הגויים, וכי הוא עצמו עדיין שומר את המצוות. לימים ציין פאולוס את יעקב, יחד עם פטרוס ויוחנן, כמי שהופקד על בישור ליהודים (בניגוד לפאולוס עצמו, המבשר לגויים), והוא כינה את השלושה לשבח בתור .

=== מותו ===
יעקב השליח מוצא להורג, מתוך [[המנולוגיון של בסיליוס השני (המאה ה-10)]]
בספר "קדמוניות היהודים" ליוסף בן מתתיהו מסופר שלאחר מותו של הנציב הרומי ביהודה, פורקיוס פסטוס (בשנת 62 לספירה), התמנה כהן גדול חדש והוא חנן בן חנן. חנן היה צדוקי קנאי וחם-מזג, ומאחר שנציב חדש טרם הגיע ליהודה, הוא ניצל את האינטררגנום כדי להיפטר באין מפריע מיריביו, ובראשם איש בשם יעקב, שכונה (בנוסח הקדמוניות המצוי בידינו) "אחיו של ישו הקרוי המשיח". חנן כינס את הסנהדרין, האשים אותם "כאילו עברו חוק" (παρανομησάντων), וגזר עליהם מוות בסקילה. "אלה שנחשבו לצדיקי העיר" התנגדו למעשה, ומקצתם פנו אל לוקיוס אלבינוס, הנציב החדש שהיה אז בדרכו מאלכסנדריה לארץ. אלבינוס זעם ונזף בחנן, אשר הודח ממשרתו לאחר שלושה חודשים בלבד. 

לדברי הגסיפוס, המצוטטים ב"תולדות הכנסייה", הסופרים והפרושים נזעמו בשל השפעתו של יעקב בירושלים והעלוהו לגג בית המקדש, שם נתבע לענות מה יחסו לישו. יעקב החל מיד להצהיר כי הלה המשיח, ובתגובה השליכוהו הפרושים מן הגג, והוא לא מת מיד, אלא הספיק להתפלל על הורגיו בעודם סוקלים אותו באבנים מלמעלה.

==שאלת מוצאו==
בבשורות על-פי מרקוס ומתי מוזכרים ארבעת האחים של ישו - יעקב, יוסה, יהודה ושמעון, לאחר הוריו יוסף ומרים. יעקב מופיע ראשון בשתי הרשימות, דבר המעיד על היותו הבכור מבניהם. גם בקטע מ"קדמוניות היהודים" לעיל נכתב כי יעקב היה אחיו של ישו. משום כך כנסיות פרוטסטנטיות המאמינות שמרים נותרה בתולה רק עד שילדה את בנה סוברות שיעקב ושאר האחים הם בניהם הביולוגיים של יוסף ומרים, אותם ילדה לו כדרך הטבע לאחר לידת ישו (שהוא בנה הבכור של מרים).

מאחר שרוב הנוצרים מאמינים שמרים נותרה בתולה כל חייה, הם אינם יכולים לקבל את הגרסה הזו. אפיפניוס מסלמיס טען שיעקב ואחיו נולדו ליוסף מאשתו הראשונה, ואילו מרים הייתה אשתו השנייה אותה נשא בזקנתו (ובשל גילו גם לא שכב עמה). כך יעקב נחשב לאחיו-למחצה של ישו מצד אביו יוסף, שנחשב גם לאביו של ישו למרות שלא הוליד אותו מזרעו. זו העמדה הרווחת בנצרות האורתודוקסית ובמספר זרמים פרוטסטנטיים.

בכנסייה הקתולית מקובלת דעתו של הירונימוס, שהציע פיתרון מורכב יותר: בהסתמך על הפסוק המתאר את הנשים שנכחו בצליבת ישו, הוא זיהה את "יַעֲקֹב הַצָּעִיר" עם יעקב הצדיק (וגם עם השליח יעקב בן־חלפי), ואת "מִרְיָם אִמּוֹ" עם אחות-אמו של ישו, שלפי יוחנן גם היא הייתה שם. אם כן הרי שיעקב היה בן-דודתו של ישו, ולא אחיו ממש, אך הוא כונה "אחיו" בשל קרבתם.

==הבשורה על פי יעקב==
על פי המסורת, יעקב כתב את "הבשורה על פי יעקב", אולם חוקרים מודרניים סבורים כי האיגרת, אשר נכתבה ביוונית, נכתבה על ידי כותב שיוונית היא שפת אימו, ואילו יעקב היה דובר ארמית, ולכן הם סבורים כי האיגרת נכתבה על ידי סופר אשר תרגם את דברי יעקב או על ידי אחד מתלמידיו של יעקב. חוקרים אחרים, ובהם לוק טימותי ג'ונסון וג'יימס אדמסון, טוענים כי אף שיעקב לא דבר יוונית כשפת אם, הוא יכול היה להגיע לרמת השפה המופיעה באיגרת ולכתוב את האיגרת בעצמו.

האיגרת מביעה את ההשקפה של הנוצרים הראשונים שהיו ממוצא יהודי, ובכך עמדותיה שונות מאיגרות פאולוס הנותנות עדיפות לעקרונות האמונה הנוצרית על קיום חוקי תורת משה.

ספרים נוספים אשר שויכו ליעקב היה הספר הפסאודואפיגרפי "האפוקליפסה הראשונה של יעקב" (בה מצוין כי יעקב נמלט מירושלים בשנת 70 קודם למצור הרומאי על העיר, אולם ייתכן שמדובר בכך שנוצרי העיר שנמלטו קודם למצור נטלו עימם את עצמותיו של יעקב); וכן ה"הבשורה המאוחרת של יעקב" שנכתבה במאה השנייה, אף שנטען בה כי נכתבה על ידי יעקב.

==הגלוסקמה==
[[גלוסקמת יעקב אחי ישו, שנטען כי בה נקבר יעקב הצדיק]]

בשנת 2002 פורסם ב-"Biblical Archaeology Review" דו"ח על גילוי גלוסקמא הנושאת את הכיתוב "יעקב בר יוסף אחי ישוע", גלוסקמא שהייתה בבעלות האספן עודד גולן. גלוסקמא זו, אם הייתה אמיתית, הייתה מהווה ראייה ארכאולוגית ראשונה לקיומו של ישו. בשנת 2003 פרסמה רשות העתיקות דו"ח המסביר מדוע הגלוסקמא אמנם מתקופת בית המקדש השני, אולם הכתובת מזויפת. אמנם, בסופו של הליך משפטי קבע בית המשפט המחוזי בירושלים כי אין הוכחה שהכתובת מזויפת.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20070928022900/http://www.dammarilys.com/comm/jacob_en.html מסורות המתארות את יעקב הצדיק]
* [http://www.studylight.org/his/bc/wfj/antiquities/view.cgi?book=20&chapter=9 יוספוס פלאביוס "קדמוניות היהודים", ספר 20, פרק ט] 
* [http://www.ccel.org/ccel/schaff/hcc1.i.IV_1.27.html מקורות נוצרים המתארים את ג'יימס]
* בועז זיסו ואברם טנדלר, "[https://web.archive.org/web/20131008060917/http://lisa.biu.ac.il/files/lisa/shared/t_17th-B__Zissu_and_A__Tendler-Qidron_Valley.pdf The Kidron Valley Tombs in the Byzantine Period: A Reconsideration]", בתוך: אייל ברוך ואחרים (עורכים), חידושים בחקר ירושלים יז, אוניברסיטת בר-אילן, 2012, עמ' 7*-43*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:הפטריארכים של ירושלים
קטגוריה:נפטרים ב-62