OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אלכסנדר קוצ'ין

אלכסנדר סטפָּנֹוביץ' קוּצ'ין (ברוסית: Александр Степанович Кучин; 1888 באונגה, ארכנגלסק - 1913? במקום לא ידוע בים קארה) היה אוקיינוגרף רוסי וחוקר החוג הארקטי.
== חייו ==
קוצ'ין, שבא ממשפחה דלת-אמצעים, התחיל לשרת כימאי באונייה נורווגית כבר בגיל שבע-עשרה. בשנת 1907 עבד קוצ'ין בברגן, בתחנה ביולוגית נורווגית, והיה לסטודנט באוקיינוגרפיה אצל המומחה בתחום, פרופסור ביורן ביאלאנד הנסן. השפה הנורווגית התחבבה על הצעיר והוא השתלט עליה תוך שנה. התלהבותו לשפה זו הייתה כה גדולה, עד שחיבר "מילון רוסי-נורווגי קטן" («Малый русско-норвежский словарь») כדי לשתף את בני ארצו בידע שרכש.

בשנים 1910–1911 היה אלכסנדר קוצ'ין הזר היחיד במשלחת הקוטב הדרומי של רואלד אמונדסן, באונייה פראם. הוא ערך תצפיות רבות באוקיינוס הדרומי כאוקיינוגרף וכנווט. אחרי שובו לנורווגיה, בדצמבר 1911, נשא אלכסנדר קוצ'ין לאישה את בתו בת ה-18 של עיתונאי נורווגי חשוב.

בשנת 1912 חזר קוצ'ין לרוסיה, שם הצטרף למשלחת של ולדימיר רוסאנוב כרב חובל של הספינה "הרקולס". מטרת המשלחת הייתה לבחון את פוטנציאל כריית הפחם בארכיפלג סוולבארד. המשלחת הפליגה מפולייארני, בקרבת מורמנסק ב-26 ביוני. הצוות כלל שלושה-עשר גברים ואישה אחת, ארוסתו הצרפתיה של רוסאנוב. מלבד רוסאנוב היו במשלחת עוד גאולוג וזואולוג.

בסיום קיץ של עבודת שדה מוצלחת מאוד, חזרו שלושה מחברי המשלחת (הגאולוג, הזואולוג ורב-המלחים של הספינה) לרוסיה דרך גרנפיורדן בנורווגיה. שאר העשרה, ובהם רב החובל אלכסנדר קוצ'ין, יצאו עם רוסאנוב, בלי להתייעץ עם הרשויות בסנקט פטרבורג, להרפתקה פזיזה ביותר, בניסיון להגיע אל האוקיינוס השקט דרך נתיב הים הצפוני. אבל ספינתם, "הרקולס", הייתה קטנה מדי למשלחת מן הסוג שרוסאנוב ראה בעיני רוחו.

הידיעה האחרונה על משלחת רוסאנוב הייתה כלולה במברק, שנמסר במאטוצ'קין שאר בנוביה זמליה והגיע לסנקט פטרבורג ב-27 בספטמבר 1912. במברק הודיע רוסאנוב, שבכוונתו להקיף את הקצה הצפוני של נוביה זמליה ולפנות מזרחה בים קארה, אבל דבר לא נודע על גורלה של ה"הרקולס" ואנשיה לאחר זאת. הספינה נעלמה ללא זכר בשנה שלאחריה, מעבר לחוף הצפוני של סיביר.

הסקונר של משלחת רוסאנוב, "הרקולס"

בשנים 1914–1915 הופקדה המשימה הבלתי-אפשרית כמעט של חיפוש משלחת רוסאנוב (ובד בבד את רב החובל ברוסילוב, שנעלם באופן דומה עם משלחת אחרת) בידי אוטו סוורדרופ, באונייה "אקליפס". מאמציו עלו בתוהו.

בשנת 1937 ארגן המכון הארקטי של ברית המועצות משלחת אל ארכיפלג נורדנשלד על הספינה "טורוס". שרידים של המשלחת בספינה "הרקולס", שגורלה נגזר בשנים 1912–1913, נמצאו על אחד מאיי מונה ובאי פופובה צ'וקצ'ינה, ב-'56 74° צפון, '18 86° מזרח.

שני איונים קטנים סמוך לארץ פרנץ יוזף נקראו על שם אלכסנדר קוצ'ין. אשתו הנורווגית של קוצ'ין מתה בשנת 1987.

== כתבים == 
<div class="mw-content-ltr">
«Малый русско-норвежский словарь» (“Small Russian–Norwegian dictionary”), 1907
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנטארקטיקה: מגלי היבשת
קטגוריה:חוקרי האזור הארקטי
קטגוריה:מגלי ארצות רוסים
קטגוריה:מגלי ארצות נורווגים
קטגוריה:רבי חובלים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1888
קטגוריה:נפטרים ב-1913
קרנס

קרנס (בגרמנית: Kerns) הוא כפר בקנטון אובוולדן שבשווייץ. אוכלוסיית קרנס מנתה בסוף 2014 6,000 תושבים.

== היסטוריה ==
קרנס מוזכר לראשונה במסמך משנת 1036 בשם Chernz, למרות שאזכור זה הוא למעשה מהמאה ה-14 והוא העתק של המסמך המקורי. לאחר 1101 מוזכר היישוב בדרך כלל בשם Chernes.

שטחו של קרנס נכון לשנת 2006 הוא 92.6 קמ"ר. מתוך שטח זה, 46.7% משמשים למטרות חקלאיות, 28.8% הוא שטח מיוער, 2.5% הוא שטח מיושב או דרכים ו-21.9% הוא שטחי נהרות קרחונים או הרים.

היישוב ממוקם על גבי טרסה על המורדות הדרום-מערביים של הרי שטנסרהורן וארביגרט בעמקים סרנרטל ומלכטל. זהו היישוב הגבוה ביותר בקנטון. 

האתרים החשובים בקרנס הם: הקפלה של ניקולאוזן הקדוש, הגשר העתיק Hohe Brücke וכנסיית עולי הרגל, מלכטל. אתר הסקי מלכזי-פרוט והאגם מלכזי, הם חלק משטחו המוניציפלי של הכפר. מעל הכפר, בגובה של 1,976 מטר מעל פני הים ממוקם מאגר המים טנזי.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אובוולדן: ערים
קולובוס

לצאצאי הקולובוס פרווה לבנה
קולובוס (שם מדעי: Colobus) הוא סוג של קופים ממשפחת קופים בעלי זנב החיים באפריקה, הקרובים לסוג קולובוס אדום. מקור השם "קולובוס" במילה היוונית (κολοβός) שפירושה "קטום", ונובע מהאגודל הקטום המאפיין את הקופים מסוג זה.

== מאפיינים ==
קופי קולובוס צמחוניים וניזונים מעלים, פירות, פרחים וזרדים. בשל תזונתם הצמחית יש להם תפקיד חשוב בהפצת זרעים. בתי הגידול שלהם כוללים יערות צפופים וערבות עשב מיוערות. לקופים אלו מערכת עיכול דומה למערכת עיכול של מעלי גירה, והיא מאפשרת להם לאכלס נישות שבהן פרימטים אחרים אינם מסוגלים לחיות.
קופי הקולובוס חיים בקבוצות טריטוריאליות המונות כתשעה פרטים, זכר אחד ומספר נקבות וצאצאיהן. הצאצאים בעלי פרווה לבנה לחלוטין. בקרב קופים אלו נצפתה תופעה של טיפול בצאצאים על ידי פרטים בקבוצה שאינם האם הביולוגית. קופי הקולובוס מהווים טרף עבור טורפים רבים ביער, ובנוסף נשקפת להם סכנה בשל ציד, כריתת עצים והרס בית הגידול הטבעי שלהם.

==מינים==
בסוג זה של קופים חמישה מינים ולפחות שמונה תת-מינים:
*קולובוס שחור (C. satanas)
**קולובוס שחור גבוני (C. s. anthracinus)
**קולובוס שחור ביוקו (C. s. Satanas)
*קולובוס אנגולי (C. angolensis)
**קולובוס אנגולי ע"ש סקלייטר (C. a. angolensis)
**קולובוס אנגולי ע"ש פאוול-קוטון (C. a. cottoni)
**קולובוס אנגולי ע"ש אדולף פרידריך או קולובוס רוונזורי (C. a. ruwenzorii)
**קולובוס אנגולי ע"ש קורדייה (C. a. cordieri)
**קולובוס אנגולי ע"ש פריגוגין (C. a. prigoginei)
**קולובוס אנגולי ע"ש פיטרס או קולובוס טנזני (C. a. palliatus)
*קולובוס מלכותי (C. polykomos)
*קולובוס דובי (C. vellerosus)
*קולובוס גרזה (C. guereza)

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Mantelaffe-mit-Baby-Zoo-Muenster.jpg|קולובוס גרזה
קובץ:Colubus Monkey 005.jpg|קולובוס אנגולי
קובץ:Colobus Monkey - Marwell Wildlife.jpg|קולובוס מלכותי
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון קרל וילהלם יליגר
קטגוריה:קולובים
אלפנך

אלפנך (בגרמנית: Alpnach) הוא כפר בקנטון אובוולדן שבשווייץ. שטחו המוניציפלי כולל את הכפרים אלפנך דורף, אלפנך שטט ושוריד.
== היסטוריה ==
הכפר מוזכר לראשונה במקור משנת 870 לערך בשם Alpenacho.

שטח הכפר, נכון ל-2006 הוא 53.8 קמ"ר. מתוכם 32.1% משמשים למטרות חקלאיות, 54.1% מיוערים, 5% הוא שטח מיושב או משמש לדרכים ו-8.9% הוא שטחי נהרות קרחונים הוא הרים.

היישוב ממוקם על הרמות שמעל שני נחלים, השלייר הגדול והשלייר הקטן. במהלך אמצע המאה ה-19 היה הכפר יישוב ליניארי ובמאה ה-20 הוא התרחב והיה ליישוב בלתי מתוכנן וצפוף שנבנה סביב לכיכר המרכזית.

נכון לסוף שנת 2014 מונה אוכלוסיית הכפר 5,384 תושבים.

את הכפר משרתות שתי תחנות רכבת הנמצאות על קו ברינינג העובר בו בדרכו מלוצרן לאינטרלאקן. כמו יוצאת מן הכפר הרכבת אל הר פילאטוס, שהיא רכבת גלגלי השיניים התלולה בעולם והוא מקושר בקו שיט המספק אמצעי תחבורה חלופי מלוצרן אל היישובים על חופה של ימת ארבעת הקנטונים. אטרקציות נוספות בכפר הם שרידי אחוזה רומית ובית דפוס המופעל ידנית.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אובוולדן: ערים
עונת 1984/1985 בליגה הארצית

עונת 1984/1985 בליגה הארצית הייתה העונה התשיעית של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. את העונה סיימה בני יהודה תל אביב במקום הראשון והעפילה לעונת 1985/1986 בליגה לאומית לצד מכבי שעריים והפועל ירושלים שסיימו אחריה בהתאמה. עלייתה של הפועל ירושלים נקבעה במחזור האחרון לאחר שניצחה במחזור הסיום בקרב ראש בראש את הפועל רמת השרון באצטדיון ימק"א בתוצאה 0-1. להפועל ירושלים היה מספיק תיקו ואילו רמת השרון הייתה זקוקה לניצחון.

הפועל אשקלון, הפועל ראשון לציון והפועל קריית שמונה ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=ccffcc
|1|| בני יהודה תל אביב||30||18||6||6||48||23||25||60||rowspan=3 align=center|עלו ליגה
|-bgcolor=ccffcc
|2|| מכבי שעריים||30||17||8||5||49||26||23||59
|-bgcolor=ccffcc
|3|| הפועל ירושלים||30||15||9||6||39||11||28||54
|-
|4|| הפועל רמת השרון||30||14||9||7||36||20||16||51||rowspan=10|
|-
|5|| הפועל חדרה||30||13||9||8||44||32||12||48
|-
|6|| הפועל חולון||30||10||13||7||42||34||8||43
|-
|7|| מכבי רמת עמידר||30||9||11||10||36||35||1||38
|-
|8|| הפועל יהוד||30||9||11||10||35||34||1||38
|-
|9|| הפועל מרמורק||30||10||8||12||38||45||7-||38
|-
|10|| הפועל טבריה||30||9||9||12||41||39||2||36
|-
|11|| הפועל רמת גן||30||9||8||13||32||45||13-||35
|-
|12|| בית"ר רמלה||30||8||10||12||25||40||15-||34
|-
|13|| בית"ר חיפה||30||8||9||13||26||39||13-||33
|-bgcolor=#ffcccc
|14|| הפועל אשקלון||30||6||14||10||30||34||4-||32||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה
|-bgcolor=#ffcccc
|15|| הפועל ראשון לציון||30||6||12||12||27||39||12-||30
|-bgcolor=#ffcccc
|16|| הפועל קריית שמונה||30||2||8||20||15||68||53-||14
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1984
קטגוריה:1984 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1985
קטגוריה:1985 בישראל: כדורגל
עונת 1985/1986 בליגה הארצית

עונת 1985/1986 בליגה הארצית הייתה העונה העשירית של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. את העונה סיימה בית"ר נתניה במקום הראשון והעפילה לעונת 1986/1987 בליגה לאומית לצד בית"ר תל אביב והפועל לוד שסיימו אחריה בהתאמה.

הפועל רמת השרון, הפועל בית שמש ובית"ר חיפה ירדו לליגה השלישית. ירידתה של רמת השרון נקבעה במחזור האחרון לאחר שנוצחה בקרב ראש בראש נגד הירידה במחזור הסיום מול הכח מכבי רמת גן באצטדיון וינטר. הכח הייתה חייבת ניצחון ואילו לרמת השרון היה מספיק תיקו. במשחק הזה ניצחה הכח רמת גן בתוצאה 0-3.

ישראל פוגל מבית"ר נתניה שכבש 17 שערים היה מלך השערים של העונה.

==טבלת הליגה==
 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="ccffcc"
|1|| בית"ר נתניה||30||17|| 8|| 5||56||29|| 27||59||align=center rowspan=3|עלו ליגה 
|-bgcolor="ccffcc"
|2|| בית"ר תל אביב||30||16|| 7|| 7||54||27|| 27||55
|-bgcolor="ccffcc"
|3|| הפועל לוד||30||13||11|| 6||35||26|| 9||50
|-
|4|| צפרירים חולון||30||13|| 8|| 9||35||30|| 5||47
|-
|5|| הפועל טבריה||30||12|| 8||10||37||32|| 5||44
|-
|6|| הפועל חדרה||30||12|| 8||10||36||32|| 4||44
|-
|7|| מכבי רמת עמידר||30||11||11|| 8||26||32||6-||44
|-
|8|| הפועל מרמורק||30||11|| 8||11||36||36|| 0||41
|-
|9|| הפועל עכו||30||10||10||10||36||31|| 5||40
|-
|10|| בית"ר רמלה|||30|| 8||14|| 8||27||27|| 0||38
|-
|11|| הפועל רמת גן||30||10|| 7||13||35||37||2-||37
|-
|12|| הכח רמת גן||30||10|| 6||14||22||34||12-||36
|-
|13|| הפועל יהוד||30|| 8||11||11||32||29|| 3||35
|- bgcolor=#ffcccc
|14|| הפועל רמת השרון||30|| 8||11||11||31||37||6-||35||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה
|- bgcolor=#ffcccc
|15|| הפועל בית שמש||30|| 5|| 9||16||23||47||24-||24
|- bgcolor=#ffcccc
|16|| בית"ר חיפה||30|| 2||11||17||20||48||28-||16
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isra86.html נתוני העונה]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1986 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1985
קטגוריה:1985 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1986
עונת 1986/1987 בליגה הארצית

עונת 1986/1987 בליגה הארצית הייתה העונה ה-11 של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. את העונה סיימה צפרירים חולון במקום הראשון והעפילה לעונת 1987/1988 בליגה לאומית. בעקבות החלטה על צמצום הליגות, היא הייתה הקבוצה היחידה שעלתה. 

בסיום העונה הפועל בית שאן, בית"ר רמלה, בית"ר נהריה והפועל דימונה ירדו לליגה השלישית. יתרה מכך, הקבוצות שזכו במקומות 11 ו-12 השתתפו במשחקי המבחן שבעקבותם גם הפועל מרמורק ירדה ליגה.

==טבלת הליגה==
 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="ccffcc"
|1|| צפרירים חולון||30||14||11||5||36||16||20||53||align=center|עלתה ליגה
|-
|2|| הפועל ירושלים||30||15||8||7||36||24||12||53||rowspan=9| 
|-
|3|| הפועל חיפה||30||13||11||6||40||23||17||50
|-
|4|| הפועל חדרה||30||13||9||8||40||36||4||48
|-
|5|| הפועל טבריה||30||12||7||11||38||34||4||43
|-
|6|| הפועל יהוד||30||11||9||10||31||30||1||42
|-
|7|| מכבי רמת עמידר||30||12||6||16||26||29||3-||42
|-
|8|| הפועל עכו||30||9||14||7||30||25||5||41
|-
|9|| מכבי שעריים||30||9||13||8||25||19||6||40
|-
|10|| הכח רמת גן|||30||11||7||12||27||25||2||40
|- bgcolor=#ffcccc
|11|| הפועל מרמורק||30||11||6||13||35||36||1-||39||rowspan=2 align=center|משחקי המבחן
|- bgcolor=#ffcccc
|12|| הפועל רמת גן||30||9||11||10||23||26||3-||38
|- bgcolor=#ff9999
|13|| הפועל בית שאן||30||7||16||7||26||29||3-||37||rowspan=4 align=center|ירדו ליגה 
|- bgcolor=#ff9999
|14|| בית"ר רמלה||30||8||13||9||25||37||12-||37
|- bgcolor=#ff9999
|15|| בית"ר נהריה||30||4||8||18||19||39||20-||20
|- bgcolor=#ff9999
|16|| הפועל דימונה||30||4||7||19||21||51||30-||19
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1987 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1986 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1987
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1986
פרשת סיריל קרן

פרשת סיריל קרן היא פרשת שוחד ושחיתות לכאורה שנחשפה בשנת 2002, לאחר פרסום דו"ח מבקר המדינה, שבה היו מעורבים ראש הממשלה לשעבר אריאל שרון, בניו גלעד ועומרי ואנשי עסקים שהיו מקורבים לשרון. במסגרת הפרשה נבדקו חשדות כי שרון קיבל, בתיווך בנו גלעד, הלוואה בסך 1.5 מיליון דולר מאיש העסקים הדרום-אפריקאי סיריל קרן (Cyril Kern), שהיה ידיד המשפחה. מטרת ההלוואה הייתה לסייע לשרון להחזיר את התרומות הבלתי חוקיות שקיבל לכיסוי הוצאותיו בבחירות הפנימיות לראשות הליכוד שנערכו בשנת 1999. קרן שימש על פי החשד כאיש קש של איל ההון האוסטרי מרטין שלאף שהיה המקור לכספים אלה ולמיליוני דולרים נוספים שהועברו למשפחה כשוחד לקידום האינטרסים הכלכליים שלו בישראל.

בחודש אוקטובר 2001, בעקבות פרסום דו"ח מבקר המדינה, הורה היועץ המשפטי לממשלה, אליקים רובינשטיין, לפתוח בחקירה משטרתית בחשד לעבירות פליליות שבוצעו במהלך הבחירות הפנימיות שנערכו בליכוד ב-2 בספטמבר 1999, שבהן נבחר אריאל שרון לתפקיד יו"ר הליכוד. פרשה זו כונתה בשם "פרשת אננקס", כשמה של החברה שבאמצעותה הועברו כספים, על פי החשד, למימון מערכת הבחירות. מבקר המדינה, אליעזר גולדברג, שהתייחס לנושא כתב בין השאר בדו"ח שפרסם: "מסקנתי ממכלול הראיות היא על כן, כי הקו המבחין בין הכנה לפריימריס לבין פעולותיו של יו"ר מפלגה בתוקף תפקידו נחצה במקרה זה".

בשנת 2010 החליטה המשטרה להעמיד לדין את שלאף, עבור מה שהוגדר על ידה כ"פרשת שחיתות מהחמורות שנחקרו ביאח"ה - העברות כספים של מיליוני דולרים למשפחת שרון". בשל הקושי לחקור את שלאף בווינה, כמו גם את שרון שנפל לתרדמת ב-2006, המליצה לבסוף המשטרה להגיש כתב אישום נגד בניו של שרון, גלעד שרון ועמרי שרון, ובינואר 2013 נסגר התיק כליל מחוסר ראיות.

==ראו גם==
* ליאורה גלט-ברקוביץ'
* פרשת האי היווני

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

סיריל קרן
סיריל קרן
קטגוריה:אריאל שרון
עונת 1987/1988 בליגה הארצית

עונת 1987/1988 בליגה הארצית הייתה העונה ה-12 של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 14 קבוצות. לאחר שני סיבובים הליגה פוצלה לבית העליון ובית התחתון. העונה הסתיימה בניצחון של הפועל ירושלים שעלתה לעונת 1988/1989 לליגה לאומית לצד הפועל טבריה.

בסיום העונה הכח רמת גן והפועל עכו ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==
===הבית העליון===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="ccffcc"
|1|| הפועל ירושלים||33||22||5||6||61||32||29||71||rowspan=2 align=center|עלו ליגה
|-bgcolor="ccffcc"
|2|| הפועל טבריה||33||19||7||7||69||43||26||64
|-
|3|| הפועל חיפה||33||18||8||7||32||23||9||62||rowspan=6|
|-
|4|| מכבי יבנה||33||16||8||9||38||30||8||56
|-
|5|| הפועל חדרה||33||13||8||12||50||45||5||47
|-
|6|| מכבי שעריים||33||13||7||13||42||43||1-||46
|-
|7|| הפועל רמת גן||33||11||8||14||31||36||5-||41
|-
|8|| הפועל יהוד||33||8||12||13||43||52||9-||36
|}

===הבית התחתון===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-
||9|| מכבי יפו||31||9||10||12||34||37||3-||37||rowspan=4|
|-
|10|| מכבי רמת עמידר|||31||9||9||13||34||42||8-||36
|- 
|11|| הפועל בת ים||31||8||11||12||34||39||5-||35
|- 
|12|| בית"ר נתניה||31||9||6||16||32||47||15-||33
|- bgcolor=#ffcccc
|13|| הכח רמת גן||31||8||6||17||27||36||9-||30||rowspan=2 align=center|ירדו ליגה 
|- bgcolor=#ffcccc
|14|| הפועל עכו||31||6||7||18||24||46||22-||25
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1987 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1988 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1987
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1988
שי קיפניס

250px
שי קיפניס (21 בספטמבר 1925 – 2 בנובמבר 2014) היה חבר הפלמ"ח, חייל בצה"ל ועסקן ציבור ברמת השרון.

== ביוגרפיה ==
קיפניס נולד בראשון לציון כבן בכור ללוין ומרים קיפניס (בתו של אחד ממייסדי המושבה דב חביב לובמן). הוא נחשב לילד הראשון בארץ ישראל בעל השם שי. לאחר לידתו עברה המשפחה לתל אביב שם למד. לאחר מספר שנים החל האב לבנות את ביתו בראשון לציון. בשנת 1935 הסתיימה בניית הבית והמשפחה חזרה למושבה למרות פטירתה של אימו באותה שנה. לאחר המעבר עבר קיפניס ללמוד בכפר הנוער בן שמן.

בשנת 1942 התגייס לפלמ"ח והוצב לפלוגה א' של הגדוד הראשון שם היה מעורב בפעילות בעמק יזרעאל ועמק הירדן. ב-1945 השתתף בפריצה למחנה המעצר בעתלית וליווה את המעפילים במסע ליגור. במלחמת העצמאות הוצב לפקד על היאחזות הפלמ"ח "ג'יב יוסף" (שהפכה לימים לקיבוץ עמיעד). בהמשך השתתף בקרבות על משמר הירדן ובבלימת הסורים. נפצע בניסיון הפריצה למנרה הנצורה.

לאחר סיום המלחמה גויס קיפניס לצה"ל ושירת בתפקידי פיקוד ומטה בנח"ל שם הגיע לדרגת סא"ל והשתחרר ב-1970.

לאחר שחרורו מצה"ל עבד קיפניס במועצת רמת השרון במספר תפקידים (מנהל מחלקת תרבות, נוער וספורט במועצת העיר, חבר מזכירות מועצת הפועלים, חבר הנהלת רשת המתנ"סים, יו"ר רשת המרכזים הקהילתיים, יו"ר הסתדרות הגמלאים ברמת השרון, חבר המועצה המקומית ועוד).

== משפחתו ==
קיפניס היה הבכור להוריו ולאחריו נולדה אחותו ניצה ב-1930. לאחר מות אימו ב-1935 נשא אביו בשנית את דבורה קרסנוב. ב-1959 נשא קיפניס לאשה את ציונה יזרעאלי בת קיבוץ עין חרוד, שהייתה אלמנת הטייס [https://www.izkor.gov.il/עמרי%20אריאב/en_45b472235c7cb75a55ae10fddc46100e עמרי אריאב], ואימץ את בנה ירום אריאב. לזוג נולדו 2 בנות: מילי ולימור. המשפחה גרה ברמת השרון ובשנת 2005 הוענק לקיפניס תואר יקיר העיר. קיפניס נפטר ב-2 בנובמבר 2014 ונקבר בעין חרוד.

==ספרים שערך==
* חלק מן הערכים על מלחמת העצמאות ופלמ"ח אצל מרדכי נאור בלקסיקון כח המגן – ההגנה, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1992

== לקריאה נוספת ==
* שי קיפניס, לנשק ולמשק - תנועות הנוער והפלמ"ח, מתוך "תנועות הנוער 1920-1960", הוצאת יד יצחק בן-צבי, עמוד 146

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.gen-mus.co.il/person/?id=1861 שי קיפניס], באתר מוזיאון ראשון לציון
* 
* אלי אלון, [https://web.archive.org/web/20171213142207/http://cafe.themarker.com/post/3161255/ הלך לעולמו איש הפלמ"ח שי קיפניס בנו של המשורר לוין קיפניס], קפה דמרקר, 5 בנובמבר 2014 (אורכב)
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:ראשון לציון: אישים
קטגוריה:יקירי רמת השרון
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי כפר הנוער בן שמן
קטגוריה:סגני-אלופים בצה"ל
קטגוריה:אישים הקבורים בעין חרוד מאוחד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
דניאל סמוכין

דניאל סמוכין (נולד ב-12 במרץ 1998) הוא מחליק אמנותי אמריקאי יליד ישראל. הוא אלוף העולם לנוער בהחלקה אמנותית לגברים (דברצן 2016). הוא אחד המחליקים הבודדים בעולם שקופץ פעמיים קפיצה של 4 סיבובים בתרגיל הקצר ו-3 קפיצות של 4 סיבובים בתרגיל החופשי ובסך הכל 5 קפיצות מרובעות בתחרות.

== ביוגרפיה ==
סמוכין נולד בתל אביב, בגיל 3 עבר עם הוריו לארצות הברית וחברו לשאר בני משפחה שם. הוא גדל בסן דייגו, קליפורניה. בגיל 5 החל להחליק על הקרח. הוא מתאמן בהדרכת אביו, איגור סמוכין, ואמו, אירנה היא הכוריאוגרפית שלו. הוריו עלו ארצה מרוסיה ב-1996. יש לו סב שמתגורר כיום ברוסיה, וסבתא שמתגוררת בישראל. אחיו הגדול, סטניסלב, התמודד בהחלקה אמנותית וייצג גם את רוסיה וגם את ישראל.

== קריירה ==
באליפות אירופה בהחלקה אמנותית על הקרח שנערכה בסטוקהולם, שוודיה בינואר 2015 סיים סמוכין במקום עשירי בתחרות ליחידים בתוצאה של 209.93 נקודות (תרגיל קצר - 72.65 נקודות, תרגיל חופשי - 137.28 נקודות).

בספטמבר 2015 סיים במקום הראשון בסולט לייק סיטי קלאסיק, תחרות בינלאומית יוקרתית בארצות הברית בהחלקה אמנותית.

באליפות אירופה בהחלקה אמנותית על הקרח שנערכה בברטיסלאבה, סלובקיה בינואר 2016 סיים סמוכין במקום שביעי בתחרות ליחידים בתוצאה של 232.08 נקודות (תרגיל קצר - 82.73 נקודות, תרגיל חופשי - 149.35 נקודות).

באליפות העולם בהחלקה אמנותית לנוער שנערכה בדברצן, הונגריה במרץ 2016 זכה סמוכין במדליית זהב בתחרות האישית בתוצאה של 236.65 נקודות (תרגיל קצר - 71.27 נקודות, תרגיל חופשי - 165.38 נקודות), לפני ניקולס נדיאו מקנדה עם 224.76 נקודות וטומקי היוואטישי מארצות הברית עם 222.57 נקודות.

בשנת 2018 השתתף לראשונה במשחקי החורף האולימפיים באולימפיאדת פיונגצ'אנג. סמוכין סיים במקום השלוש עשר בתחרות ליחידים בתוצאה של 251.44 נקודות (תרגיל קצר - 80.69 נקודות, תרגיל חופשי - 170.75 נקודות).

== ראו גם ==

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.isuresults.com/bios/isufs00034509.htm דניאל סמוכין] באתר איגוד ההחלקה הבינלאומי

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחליקים אמנותיים על קרח ישראלים
קטגוריה:מחליקים אמנותיים על קרח באולימפיאדת פיונגצ'אנג (2018)
קטגוריה:ספורטאים אולימפיים ישראלים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1998
מנאנדרוס רטור

מנאנדרוס רטור (יוונית: Μένανδρος Ῥήτωρ) מלאודיקי על הליקוס  היה רטוריקן ומבאר יווני מסוף המאה ה-3 לספירה.

== זהותו וכתביו ==
שתי מסות לא שלמות על נאומים טקסיים נשמרו תחת שמו של מנאנדרוס, אולם הסברה היא שהם אינם יכולים להיות מאת אותו מחבר. הפילולוג הגרמני קונראד בורסיאן משייך את הראשונה למנאנדרוס, שאותו מיקם במאה ה-4 לספירה, ואת השנייה לרטוריקן אנונימי מאלכסנדריה טוראס , שייתכן שחי בזמנו של הקיסר דיוקלטיאנוס. אחרים, מכותרת כתב היד של פאריס, משייכים את הראשונה לרטוריקן היווני גנתליוס  מפטרה (המחצית השנייה של המאה ה-3).

בהתאם למסורת הכללית העתיקה, ששתי המסות היו פרי עטו של מנאנדרוס, ייתכן שהמחבר של השנייה לא היה זהה למנאנדרוס הנזכר בסודא, מאחר שהשם מופיע לעיתים תכופות בספרות היוונית המאוחרת. המסה הראשונה, ששמה "חלוקת סגנונות הנאום הטקסי" (Division of Epideictic Styles, Διαίρεσις τῶν Ἐπιδεικτικῶν), עוסקת בסוגים השונים של נאומים טקסיים. במסה השנייה, "על נאומים טקסיים" (On Epideictic Speeches, Περὶ Ἐπιδεικτικῶν), יש שמות מיוחדים לכל פרק.

== מנאנדרוס על חג העברים ==
מנאנדרוס מאפיין בחיבורו (Epidictica) את החגים ההמוניים, ומביא כדוגמה את החגים היהודיים: "פאר החג מתעצם כאשר אלה המכריזים על ההתכנסות הם עצמם שמם הולך לפניהם, כמו גם כאשר אלה המתכנסים הם או עצומים במספר או בעלי מוניטין. דוגמה לסוג האחרון הם אלה ההולכים לאולימפיה, לאספה הידועה יותר שם; בזמן שאת המוני העם הגדולים ביותר ניתן למצוא בחג העברים החיים בסוריה פלשתינה, כאשר הם מתאספים במספרים גדולים מאד מרוב הארצות". תיאור זה משקף בוודאי מצב שכבר לא היה קיים בזמנו של מנאנדרוס - כאשר בית המקדש השני עמד על תלו בשיא הדרו בתקופת בית שני, והמוני עולי רגל מכל ארצות התפוצה היהודית היו באים לירושלים לחגוג את שלוש הרגלים.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Heath, Malcolm, Menander: A Rhetor in Context. Oxford: OUP, 2004. Secondary study.
* Russell, D.A. and N.G. Wilson (edd.), Menander Rhetor. Oxford: Clarendon Press, 1981. Text, translation and commentary.
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20160305191736/http://encyclopedia.jrank.org/MEC_MIC/MENANDER.html Menander], באתר און ליין אנציקלופדיה (הופיע במקור באנציקלופדיה בריטניקה, המהדורה האחת-עשרה) 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רטוריקנים ביוון העתיקה
קטגוריה:מחברים כותבי יוונית
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-4
עונת 1988/1989 בליגה הארצית

עונת 1988/1989 בליגה הארצית הייתה העונה ה-13 של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

ערב פתיחת העונה החליטה ההתאחדות לכדורגל על צמצום הליגה הלאומית מ-14 קבוצות ל-12 קבוצות ולכן נקבע שרק קבוצה אחת תעלה לליגה הלאומית באותה עונה.

הליגה כללה 14 קבוצות. לאחר שני סיבובים פוצלה הליגה לבית העליון ובית התחתון. העונה הסתיימה בניצחון 2-0 של הפועל רמת גן על הפועל חדרה ובכך עלתה לעונת 1989/1990 לליגה לאומית.

בסיום העונה הפועל יהוד ובית"ר רמלה ירדו לליגה השלישית. 

בסיום אותה עונה היו אמורות לרדת הפועל בת-ים והפועל יהוד, ובית"ר רמלה הייתה אמורה להישאר בליגה הארצית. אולם, לאחר סיום העונה התגלה שבית"ר רמלה ניסתה לשחד שחקני יריבות שלא יתאמצו מולה כדי להבטיח את ניצחונותיה. הקבוצה הורשעה בידי ההתאחדות לכדורגל בהורדה לליגה א', והפועל בת-ים נשארה במקומה בסיום העונה בליגה הארצית.

==טבלת הליגה==
===הבית העליון===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="ccffcc"
|1|| הפועל רמת גן||31||20||5||6||52||26||26||65||align=center|עלתה ליגה 
|-
|2|| מכבי יבנה||31||18||10||3||43||15||28||62
|-
|3|| מכבי פתח תקווה||31||14||11||6||40||22||18||53||rowspan=4|
|-
|4|| מכבי יפו||31||13||8||10||43||28||15||47
|-
|5|| הפועל חדרה||31||12||9||10||35||34||1||45
|-
|6|| מכבי שעריים||31||10||8||13||27||42||15-||38
|}

===הבית התחתון===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-
|7|| הפועל חיפה||33||8||15||10||33||39||6-||39||rowspan=6|
|-
|8|| מכבי רמת עמידר||33||9||12||12||27||37||10-||39
|-
||9|| בית"ר נתניה||33||7||15||11||32||36||4-||36
|-
|10|| מכבי טמרה|||33||6||18||9||24||29||5-||36
|- 
|11|| הפועל לוד||33||8||11||14||27||43||16-||35
|- 
|12|| הפועל בת ים||33||8||9||16||23||28||5-||33
|- bgcolor=#ffcccc
|13|| הפועל יהוד||33||6||12||15||30||43||13-||30||rowspan=2 align=center|ירדו ליגה
|- bgcolor=#ffcccc
|14|| בית"ר רמלה||33||5||17||11||21||33||12-||28
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1989 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1988 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1989
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1988
ביורן הלאנד-הנסן

ביורן הלאנד-הנסן (בנורווגית: Bjørn Helland-Hansen; 16 באוקטובר 1877 – 7 בספטמבר 1957) היה מדען נורווגי, חלוץ בתחום האוקיינוגרפיה. הוא חקר את דפוסי ההשתנות של מזג האוויר באוקיינוס האטלנטי הצפוני ושל האטמוספירה.

== חייו ==
פרופסור הלאנד-הנסן פיתח ב-1910 את הפוטומטר הקרוי על שמו, שהובא אל סיפון האונייה "מיכאל סארס". הפוטומטר הופעל לראשונה סמוך לאיים האזוריים בעומק שבין 500 ל-700 מטרים. בשנת 1915 התמנה לפרופסור לאוקיינוגרפיה במוזיאון של ברגן, וב-1917 למנהל המכון הגאופיזי באוניברסיטת ברגן.

ה-1933 קיבל את מדליית אלכסנדר אגאסיז. ב-1939 התמנה לנשיא האיגוד הגאודזי והגאופיזי. הוא היה חבר באקדמיה הפרוסית למדעים וחבר בסגל האקדמיה למדעים של גרמניה המזרחית.

הלאנד-הנסן הנחה את אלכסנדר קוצ'ין, האוקיינוגרף הרוסי שיצא לאנטארקטיקה במשלחת הקוטב הדרומי של רואלד אמונדסן. אי בים קארה הרוסי, מזרחית לאיי הייברג נקרא גלאנדה-גאנסנה על שמו של הלאנד-הנסן.

== קישורים חיצוניים ==

* 
<div class="mw-content-ltr">
https://portal.dnb.de/opac.htm?method=simpleSearch&query=11751408X
</div>

קטגוריה:מדענים נורווגים
קטגוריה:ילידי 1877

קטגוריה:נורווגים שנפטרו ב-1957
עונת 1989/1990 בליגה הארצית

עונת 1989/1990 בליגה הארצית הייתה העונה ה-14 של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות ושיטת הבתים בוטלה. העונה הסתיימה בניצחון של צפרירים חולון שעלתה לעונת 1990/1991 לליגה לאומית לצד הפועל תל אביב. הפועל צפרירים חולון הבטיחה את המקום הראשון מחזור אחד לסיום העונה, ואילו הפועל תל אביב ומכבי יבנה ניהלו מאבק צמוד שהוכרע במשחק האחרון בלבד. שתי הקבוצות התייצבו למחזור הסיום עם מספר נקודות והפרש שערים זהים, כאשר מכבי יבנה הקדימה בטבלה את הפועל תל אביב בזכות העובדה שכבשה יותר שערים ערב המחזור האחרון. הפועל תל אביב אירחה במחזור האחרון את מכבי רמת עמידר ומכבי יבנה אירחה את בית"ר נתניה. כאשר הסתיימו המחציות בשני המגרשים, הוליכה כל קבוצה 0–2 כאשר בשלב הזה מכבי יבנה הייתה העולה ללאומית. במחצית השנייה כבשה הפועל תל אביב ארבעה שערים נוספים וניצחה 0–6. מכבי יבנה ניצחה את בית"ר נתניה רק 0–4, מה שאומר שהפועל תל אביב עלתה לליגה הלאומית, ואילו יבנה נשארה עונה נוספת בליגה הארצית.

בסיום העונה הפועל ראשון לציון והפועל לוד ירדו לליגה השלישית. מכבי טמרה ירדה לליגה השלישית בעקבות משחקי המבחן.

בני טבק ממכבי יבנה היה מלך השערים של הליגה עם 19 כיבושים.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|- bgcolor="ccffcc"
|1|| צפרירים חולון||30||17|| 9|| 4||54||24|| 30||60||rowspan=2 align=center|עלו ליגה
|- bgcolor="ccffcc"
|2|| הפועל תל אביב|| 30||15||10|| 5||47||22|| 25||55
|-
|3|| מכבי יבנה|| 30||15||10|| 5||49||26|| 23||55
|-
|4|| מכבי שעריים||30||13||12|| 5||36||21|| 15||51
|-
|5|| הפועל טבריה|| 30||15|| 6|| 9||54||41|| 13||51
|-
|6|| מכבי פתח תקווה|| 30||12||11|| 7||31||21|| 10||47
|-
|7|| בית"ר נתניה||30||11|| 7||12||39||36|| 3||40
|-
|8|| מכבי יפו|| 30||10|| 8||12||33||39||6-||38
|-
|9|| הפועל חיפה||30|| 8||11||11||28||37||9-||35
|-
|10|| מכבי רמת עמידר||30|| 9|| 8||13||23||36||13-||35
|-
|11|| הפועל טירת כרמל|| 30|| 8||10||12||24||33||9-||34
|-
|12|| הפועל בת ים||30|| 7||13||10||33||44||11-||34
|-
|13|| הפועל חדרה|| 30|| 8|| 9||13||37||46||9-||33
|- bgcolor=#ccccff
|14|| מכבי טמרה|| 30|| 7||12||11||25||34||9-||33||align=center|משחקי מבחן
|- bgcolor=#ffcccc
|15|| הפועל ראשון לציון||30|| 5|| 9||16||41||57||16-||24||rowspan=2 align=center|ירדו ליגה
|- bgcolor=#ffcccc
|16|| הפועל לוד||30|| 3|| 9||18||27||64|| 37-||18
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isra90.html נתוני העונה]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1989 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1990 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1989
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1990
רוז'ה גימן

רוז'ה שארל לואי גימן (בצרפתית: Roger Charles Louis Guillemin; 11 בינואר 1924 – 21 בפברואר 2024) היה רופא ומדען מוח צרפתי. הוא זכה במדליה הלאומית למדעים בשנת 1976, ובפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 1977 יחד עם אנדרו שלי, על תיאור הורמון פפטידי המופק במוח.

==ביוגרפיה==
גימן נולד בדיז'ון שבצרפת. הוא למד באוניברסיטת בורגונדי שבצרפת, ובשנת 1949 קיבל תואר דוקטור לרפואה מהפקולטה לרפואה בליון. הוא עבר לקנדה על מנת לעבוד עם הנס סלייה במכון לרפואה ניסויית וכירורגיה באוניברסיטת מונטריאול, שם קיבל תואר דוקטור ב-1953. באותה שנה היגר לארצות הברית כדי להצטרף לסגל בית הספר לרפואה ביילור שביוסטון. בשנת 1965 קיבל אזרחות אמריקנית. ב-1970 הוא עזר להקים את מכון סאלק בלה הויה שבקליפורניה, שם עבד עד לפרישתו בשנת 1989.

גימן ואנדרו שלי גילו את מבנה ה-TRH וה-GnRH במעבדות שונות. תהליך הגילוי המדעי במעבדתו של גימן היה נשוא מחקר שנערך על ידי ברונו לאטור וסטיב וולגר, כפי שפורסם במעבדת החיים.

גימן חתם יחד עם זוכי פרס נובל נוספים על עצומה המבקשת משלחת של הוועדה לזכויות הילדים של האו"ם לבקר את גנדן צ'ואקי ניאמה, צעיר טיבטי שנמצא במעצר בית בסין מאז 1995, אשר הוכרז על ידי הדלאי לאמה ה-14, טנזין גיאטסו, כגלגול של הפאנצ'ן לאמה (התואר השני בחשיבותו מבין רשויות הדת בטיבט).

נפטר בסן דייגו, קליפורניה שבארצות הברית ב-21 בפברואר 2024.

==פרסים והוקרות==
* האקדמיה הלאומית למדעים (ארצות הברית), 1974
* פרס קרן גרדנר, 1974
* פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי, 1975
* פרס דיקסון לרפואה, 1976
* פרס פסאנו למדעי הרפואה, 1976
* המדליה הלאומית למדעים, 1976
* פרס האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים, 1977
* פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, 1977

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה
קטגוריה:זוכי פרס נובל צרפתים
קטגוריה:צרפתים חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:אנדוקרינולוגים צרפתים
קטגוריה:רופאים צרפתים
קטגוריה:זוכי המדליה הלאומית למדעים
קטגוריה:צרפתים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:קצרמר אישים
קטגוריה:מדעני מוח
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מונטריאול
קטגוריה:זוכי פרס דיקסון ברפואה
קטגוריה:זוכי פרס קרן גיירדנר הבינלאומי
קטגוריה:זוכי פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי
קטגוריה:צרפתים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1924
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2024
ואלפובו

וָאלְפּוֹבוֹ (בקרואטית: Valpovo) היא עיירה ורשות מקומית במזרח קרואטיה, השוכנת 25 קילומטרים צפונית מערבית לאוסייק וסמוכה לנהר דראווה.

==היסטוריה==
קיימת עדויות ארכאולוגיות לקיומו של יישוב הסמוך לעיירה המודרנית, אשר תוארכו לתקופת הקיסרות הרומית. התיעוד הראשון בכתובים ליישוב בשם ולפובו הוא משנת 1332 עת נשלט האזור על ידי ממלכת הונגריה. ב-1543 נכבש היישוב על ידי צבאו של סולימאן הראשון, סולטאן האימפריה העות'מאנית. לאחר מלחמת האימפריה העות'מאנית-הליגה הקדושה (1683–1699) עבר היישוב לחזקת ממלכת הבסבורג.

בהמשך, נכלל בשטחי האימפריה האוסטרו-הונגרית ולאחר מלחמת העולם הראשונה עבר לחזקת ממלכת יוגוסלביה. באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה תקפה גרמניה הנאצית את יוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. בהמשך, הועבר אזור ואלפובו לחזקת ממשלת בובות של מדינת קרואטיה העצמאית שנשלטה על ידי האוסטאשה.

לאחר המלחמה נכללה ואלפובו בשטחי יוגוסלביה. בין 1991 ל-1995, במהלך מלחמת העצמאות של קרואטיה הפך האזור לזירת קרב. לאחר סיום המלחמה, נכללה ואלפובו בשטחי קרואטיה.

==הקהילה היהודית==
קהילה יהודית אשכנזית מתועדת בעיירה ממחצית המאה ה-19. ב-1860 נוסד בית העלמין וב-1898 הוקם בית הכנסת.
ב-1921 מנתה הקהילה 205 נפשות שהיוו 5.5 אחוזים מכלל האוכלסייה. מבחינה הלכתית נמסכה קהילת ואלפובו על רבני אוסייק. 

ב-1931 נמנו בוואלפובו 157 יהודים ובפרוץ מלחמת העולם השנייה מנתה הקהילה 140 נפשות. לאחר כיבוש יוגוסלביה בידי גרמניה הנאצית הוחל ברדיפות יהודים. יהודי ואלפובו נעצרו וגורשו ל מחנות ריכוז: טניה, ג'קובו, ובהמשך לסטארה גרדישקה וליאסנובאץ. רובם המוחלט נרצחו.

בית הכנסת הוחרב ולאחר המלחמה לא חודשה הקהילה. שרידי בית העלמין עדיין מצויים במקום.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://yvng.yadvashem.org/index.html?language=en&s_lastName=&s_firstName=&s_place=valpovo רשימת נרצחים בשואה מהעיירה ואלפובו], במאגר המידע של יד ושם

==הערות שוליים==

קטגוריה:קרואטיה: ערים
ואלפובו
יחסי מלזיה–קטר

בין מדינת קטר לבין מלזיה מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים. מלזיה מחזיקה שגרירות בדוחה אשר בקטר, ואילו קטר מחזיקה שגרירות בקואלה לומפור.

== יחסים כלכליים ==
היחסים העיקריים בין שתי המדינות הם היחסים הכלכליים. שתי המדינות הודיעו על קרן השקעות משותפת בעלת סכום של כ- 2 מיליארדים של דולר אמריקאי וחתמו על הסכמי שיתוף פעולה בתחומים התיירות וההשכלה גבוהה. חברות מלזיות רבות משתפות פעולה עם חברות קטריות ובעלות אשרות עבודה לקטר. בשנת 2013 קטר איירווייז הרחיבה את שירותיה עד לתוך מלזיה תוך כדי שיתוף פעולה עם חברת התעופה מלזיה איירליינס. קטר הביעה עניין גם בפיתוח התעופה באחת מהמדינות המלזיות, סראוואק, יחד עם השקעות בתחום האנרגיה והתעשייה.

== קישורים חיצוניים ==
*[http://www.pmo.gov.my/ucapan/?m=p&p=paklah&id=3220 אתר המתאר את יחסי המסחר בין שתי המדינות]
*[http://www.mofa.gov.qa/en/SiteServices/MediaCenter/News/Pages/News20140108121455.aspx אתר משרד החוץ הקטרי מתאר את ביקורו של מלך מלזיה]

== הערות שוליים ==
Ein ungefärbt Gemüte, רי"ב 24

Ein ungefärbt Gemüte (בעברית: נפש בלתי צבועה), רי"ב 24, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון הרביעי שאחרי חג השילוש הקדוש, שחל ב-20 ביוני 1723.

==רקע==
באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי.

בפברואר 1723 נבחן באך עם עוד כמה מועמדים לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא התקבל לתפקיד והחל את עבודתו בחודש מאי באותה שנה. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. עם זאת, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים.

קנטטה זו הייתה השלישית שהלחין במסגרת תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75 ורי"ב 76 והרביעית שביצע, לאחר שבשבוע הקודם ביצע את רי"ב 21, אותה הלחין וביצע לראשונה בוויימאר. את הקנטטה הזו ביצע לפני תפילת המיסה ואילו לאחר התפילה ביצע את רי"ב 185, גם היא מתקופת ויימאר.

ב-1855 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 5 של פרסומיה.

==מילים ומוזיקה==
סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת אל הרומאים ומהדרשה על ההר מהבשורה על-פי לוקאס. באך השתמש בלברית שנכתבה על ידי הכומר והמשורר הגרמני - לותרני ארדמן נוימסטר (Erdmann Neumeister). המשורר יצר סימטריה כאשר במרכז הקנטטה הוא מצטט פסוק מהדרשה על ההר מהבשורה על-פי מתי, כשהוא מוקף בשני רצ'יטטיב וסביבם שתי אריות. חלק הסיום הוא קטע ממזמור של המשורר הגרמני יוהאן הרמן (Johann Heermann).

הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני אלט טנור ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, ביוגל, שני אבובים, שני אבובי ד'אמורה, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה שישה חלקים:
# אריה לאלט: Ein ungefärbt Gemüte (נפש בלתי צבועה)
# רצ'יטטיב לטנור: Die Redlichkeit ist eine von den Gottesgaben (כנות היא אחת ממתנות אלהים)
# מקהלה: Alles nun, das ihr wollet (לכן כל מה שתרצו)
# רצ'יטטיב לבס: Die Heuchelei ist eine Brut (צביעות היא מדגרה)
# אריה לטנור: Treu und Wahrheit sei der Grund (תן לנאמנות ולאמת להיות בסיס)
# כורל: O Gott, du frommer Gott (הו אלהים, אתה אלהים צדיק)

==הקלטות==
היצירה הוקלטה במלואה כ-10 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1972), טון קופמן (ב-1997), מסאקי סוזוקי (ב-1998) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.bach-cantatas.com/BWV24.htm פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך]
* [http://www.bach-cantatas.com/Texts/BWV24-Heb1.htm טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
גיזוויל

גיזוויל (בגרמנית: Giswil) הוא כפר בקנטון אובוולדן שבשווייץ. הכפר מוזכר לראשונה במקורות מהמאה ה-11 בשם Kisevilare.

== גאוגרפיה ==
גיזוויל ממוקם על קצהו הדרומי של אגם סרנן. הוא כולל חלקים מהכפרים גרוסטייל, קליינטייל, רודנץ ודיכטרסמט וכן כמה בתי חווה. שטח הכפר הוא 85.9 קמ"ר, מתוכם 35.9% משמשים לחקלאות, 53.3% מיוערים, 2.2% הם שטח בניו ו-8.7% מהווים שטחי נהרות, קרחונים והרים.

נכון לסוף שנת 2014 מונה אוכלוסיית הכפר 3,558 תושבים. לאחר תקופות של עוני והגירה שלילית בסוף המאה ה-19, כאשר גודל האוכלוסייה עמד במשך זמר רב על כ-1,600 איש, גדלה אוכלוסיית הכפר בהדרגה במהלך המאה ה-20. ב-40 השנים האחרונות גדלה האוכלוסייה בכ-38% בעיקר בשל המצב הכלכלי באזור ובשל שיפור התחבורה הציבורית ללוצרן.

את גיזוויל משרתת תחנת הרכבת המקומית הניצבת על מסילת לוצרן-אינטרלאקן והכפר גם מחובר לכביש המהיר A-8. האטרקציות העיקריות בכפר הן שתי חורבות: רוזנברג ורודנץ ובתי חווה מסורתיים ביישוב גרוסטייל.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אובוולדן: ערים
פירמידת חעפרע

פירמידת חעפרע
300px
הפירמידה של חעפרע (בשמו היווני: Χεφρήν- חפרן ובמצרית: ח'עפר'ע) היא הפירמידה המצרית השנייה בגובהה ובגודלה במתחם הפירמידות בגיזה שבמצרים העתיקה. הפירמידה נבנתה סביב שנת 2550 לפנה"ס בערך ונקראה בפי המצרים "וויר ח'עפרע'" שפירושו הוא "חעפרע הגדול". חעפרע (ששלט בשנים 2558–2532 לפנה"ס במהלך השושלת ה-4 במצרים) הוא בנו ויורשו של ח'ופו - בונה הפירמידה הגדולה של גיזה.

== גודל הפירמידה ==
אורך הבסיס של הפירמידה הוא: 215.5 מטר (706 רגל), גובהה היום: 136.4 מטר (448 רגל) ובמקור: 143.5 מטר או 471 רגל (מה שאומר שהייתה נמוכה ב-3.1 מטר מהפירמידה הגדולה) ונפחה: 2,211,096 מטר מעוקב (78,084,118 רגל). הפירמידה (כמו שאר הפירמידות בגיזה) בנויה מלבנים עשויות אבן גיר במשקל של יותר מ-2 טונות כל אחת, והיא בשיפוע של 53 מעלות - יותר תלולה מהפירמידה הגדולה שלידה. מה שגורם לפירמידה להראות גבוהה יותר הוא סלע יסוד בגובה של 10 מטרים שעליו היא בנויה.

== היסטוריה ==
הפירמידה כנראה נפתחה ונשדדה כבר במהלך תקופת הביניים הראשונה. בתקופת השושלת ה-19, בהוראת רעמסס השני, נלקחו כמה מאבני הציפוי בשביל לבנות מקדש בהליופוליס (און). תיעוד של ההיסטוריון איבן עבד אל-סלאם ו"גרפיטי" בערבית על חדר הקבורה מאותה תקופה מעידים כי הפירמידה נפתחה שנית ב-1372. לא ידוע מתי נעלמו שאר אבני הציפוי, ידוע רק שכאשר ג'ון גרייבס, פרופסור לאסטרונומיה באוניברסיטת אוקספורד, ביקר שם ב-1646, אבני הציפוי עדיין עמדו במקומן. הפירמידה נחקרה לראשונה ב-2 במרץ 1818 על ידי החוקר האיטלקי ג'ובאני בלזוני.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מצרים העתיקה
קטגוריה:פירמידות
חעפרע
PowerPC

לוגו המותג
מעבד PowerPC {{כ}}601 של IBM.
PowerPC (ראשי תיבות של Performance Optimization With Enhanced RISC – Performance Computing) היא ארכיטקטורת מעבדים מסוג RISC. מעבדי ארכיטקטורה זו נוצרו ב-1991 כתוצאה מיוזמה משותפת של אפל, IBM ומוטורולה. במהלך השנים אפל ו-IBM ייצרו מחשבים עם מעבדים מסוג זה.

==השימוש במעבדי PowerPC בחברת אפל==
עבור מחשבי אפל, מעבדי PowerPC היו בשימוש עבור כל מחשבי המקינטוש שיוצרו החל משנת 1994 כחלופה למעבדי המוטורולה שבהם השתמשה אפל קודם לכן.
המעבדים בהם אפל השתמשה הם:
*PowerPC G3
*PowerPC G4
*PowerPC G5
אפל השתמשה במעבדים אלו עד שנת 2005, שבה הכריזה על המעבר למעבדי אינטל, על מנת להפוך את מחשבי המקינטוש לחזקים יותר. מחשבי PowerPC נתמכו בגרסאות המקינטוש עד גרסת Snow Leopard, ששוחררה ב-9 ביוני 2009.

==השימוש במעבדי PowerPC בקונסולת משחקים==
מספר יצרני קונסולת משחקים השתמשו במעבדי PowerPC, ביניהם:
* חברת נינטנדו בקונסולת GameCube, Wii U, Wii 
* חברת סוני בפלייסטיישן 3
* חברת מיקרוסופט ב-Xbox 360

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעבד
לונגרן

לונגרן (בגרמנית: Lungern) הוא כפר בקנטון אובוולדן שבשווייץ. בתחומי הכפר נמצא אגם לונגרן, ובנוסף לכפר עצמו נכללים בשטח השיפוט שלו היישובים בירגלן, קייזרשטול ואובזי.

==גאוגרפיה==
הכפר לונגרן שוכן בגובה של 750 מטרים מעל פני הים בחלק הגבוה של קנטון אובוולדן, על חופו המזרחי של אגם לונגרן ולרגלי מעבר ההרים ברינינג. זהו הכפר הגבוה ביותר בעמק סרנרה והוא שוכן על אגן שפתוח רק כלפי צפון ומוקף משאר עבריו ברכסי סלעים ויערות תלולים.

מדרום-מערב לכפר משתרע מעבר ההרים ברינינג. בצדו הצפון-מערבי נקבע גבולו על ידי ההרים וילרהורן וגומה העליון ואגם לונגרן נמצא במלואו בשטחו של הכפר. ממזרח מגיע גבולו של הכפר להרים הוכשטולן וצ'ינגשטול ובתחומו כלול הר גריפפי וחלק מעמק מלכטל הקטן.

בנוסף לכפר לונגרן עצמו, נכללים בשטח השיפוט שלו גם היישובים קייזרשטול ובירגלן השוכנים על הקצה הצפוני של האגם והיישוב אובזי השוכן על קצהו הצפון-מערבי של האגם. אובזי הוא החלק המוחזק בצורה הטובה ביותר בכפר ובו ניתן לראות בתים ישנים במבנה ובסגנון המקורי שלהם.

שטח הכפר הוא 46.51 קמ"ר, שמתוכם 6.48 קמ"ר הם שטחי ביצות ואחו, 19.2 קמ"ר הם שטחי מרעה, 15.97 קמ"ר הם שטחי יערות ו-2.91 קמ"ר הם שטחי בור.

==היסטוריה==
המסמך המשפטי הראשון המהווה הוכחה לקיומו של לונגרן הוא רישום מס של הדיוקסיה של הבישוף של קונסטנץ שבגרמניה משנת 1275. היישוב מוזכר בשם Lutigern וגם de Lungern.

ב-1861, עם השלמת סלילתו של הכביש העובר במעבר ההרים ברינינג, נעשתה הגישה לכפר קלה יותר. ב-1886 עברה כרכרת הדואר הראשונה במעבר ההרים. וב-1888 הושלמה סלילתה של מסילת הרכבת מבריינץ לאלפנשטד (כיום חלק מאלפנך). ב-1887 גרמה הצפה של הנהר אייבך לנזק בכנסייה הישנה של הכפר. ב-1893 נבנתה כנסייה חדשה בסגנון נאו גותי.

בסוף המאה ה-18 הונמך מפלס האגם לאחר מאמצים ארוכי שנים כדי לשפר את תנאי המחיה בכפר. העבודות יצרו שטח אדמה חדש לצורכי חקלאות, בינוי ומנסרה. תוך 80 שנה אבד שטח זה לטובתו של סכר חדש. ב-1922 בנתה חברת CKW תחנת כוח הידרואלקטרית ליד האגם. ב-1942 חושמלה מסילת הרכבת העוברת במעבר ההרים ברינינג.

==דמוגרפיה==
כיום מונה אוכלוסיית הכפר כ-2,000 תושבים. נתון זה הוא די יציב, לכן קיימת עלייה בשיעור האוכלוסייה הבוגרת מתוך כלל האוכלוסייה. למעשה 17.5% מתושבי לונגרן הם בגיל הפנסיה, בהשוואה ל-12% בכלל הקנטון. במידה שהזדמנויות התעסוקה תשארנה מוגבלות, שיעור שזה צפוי לעלות אף יותר בעתיד.

==גלריה==
<gallery>
Lungern seen from a train.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי סקי בשווייץ
קטגוריה:אובוולדן: ערים
פייר דלאדונשאן

פייר דלאדונשאן (בצרפתית: Pierre Deladonchamps; נולד ב-1 ביוני 1978 בנאנסי) הוא שחקן צרפתי זוכה פרס סזאר.

==ביוגרפיה==
דלאדונשאן גילם תפקידים קטנים בסדרות טלוויזיה שונות מאז 2004. בשנת 2013 לוהק לראשונה לתפקיד ראשי בסרט קולנוע, "זרים על שפת האגם". על תפקידו בסרט זכה בפרס סזאר בקטגוריית השחקן המבטיח ביותר, וכן היה מועמד לפרס לומייר באותה קטגוריה. בהמשך, גילם תפקיד ראשי גם בסרט "ילדות" (2015). 

בשנת 2016 גילם תפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "טרפליום" של ערוץ Arte.

בשנת 2016 הנחה את טקס הענקת פרסי סזאר, ובאותה שנה שיחק בסרט "Éternité" של הבמאי הוייטאנמי טראן אן הונג.

בשנת 2021 גילם את אנטואן רסטאק בסרט הקולנוע הביוגרפי "אייפל" אודות חייו של גוסטב אייפל בבימויו של מרטין בורבולון. 

בשנת 2022 שיחק בסרט המותחן הצרפתי "מטרה קלה" <small>(אנ')</small> של הבמאי ז'אן פול סלומה <small>(אנ').</small>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה צרפתים
קטגוריה:זוכי פרס סזאר
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1978
פיתון עבה-קשקשים

פיתון עבה-קשקשים (שם מדעי: Morelia carinata) הוא מין של פיתון עצים הנפוץ באוסטרליה הטרופית.
== מאפיינים ==
הפיתון עבה-הקשקשים יכול להגיע באורכו לשני מטרים והוא בעל קשקשים חיוורים בצבע דבש ועליהם כתמים חומים-אדמדמים. הקשקשים גדולים ונתנו לנחש את שמו והעיניים גדולות עם ראש רחב. הבטן לבנה.

הנחשים נמצאים בעיקר במערב אוסטרליה בחלקים הדרומיים של נהרות מיטשל והנטר והם נפוצים הרחק מהחופים. תפוצתם היא באזורים סלעיים ומכוסי שיחים ועצים. נחש זה נחשב לרגוע באופיו ופעיל בעיקר בשעות בין הערביים, אז הוא יוצא לצוד.

כמו שאר הפיתונים הוא מחכה לטרף במארב והורג אותו על ידי מחיצה בגופו הגדול. הוא ניזון מעופות, עטלפים, יונקי כיס, זוחלים ומכרסמים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לורנס א. סמית
קטגוריה:פיתוניים
קטגוריה:אוסטרליה: זוחלים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1981
פיתון אונפלי

פיתון אונפלי (שם מדעי: Morelia oenpelliensis) הוא מין של פיתון עצים האנדמי לחלקת ארץ ארנהם שבצפון אוסטרליה, לרבות בפארק לאומי קקדו. מין זה נחשב לאחד מהנדירים שבפיתונים ומצוי בבית גידול של יערות, ביצות, נחלים, מערות וסלעים.

נחש זה יכול להגיע לאורך של 4 מטר או אף 5 מטר והוא בעל קשקשים בצבע חום-זית ורצועות שחורות כשהבטן לבנה. הם יודעים אפילו לשנות את צבעם, ליותר כהה ביום ולהפך בלילה. הפיתון דק יחסית לפיתונים אחרים.

הוא איננו ארסי אך יכול לחנוק חיות הגדולים ממנו בהרבה. טרפו העיקרי הוא ציפורים שונות - בעיקר על עצי פרי והוא מספיק מהיר כדי ללכוד אותם במעופם. הוא לוכד גם יונקי כיס כמו פוסומים ומכרסמים אוסטרלים. הוא יכול לארוב לטרפו זמן ממושך במארב.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גריים פרנסיס גו
קטגוריה:פיתוניים
קטגוריה:אוסטרליה: זוחלים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1977
פיתון מים חום

פיתון מים חום (שם מדעי: Liasis fuscus) הוא מין של פיתון מים ממשפחת הפיתוניים המצוי בצפונה של אוסטרליה וכן בפפואה ניו גיני.
== מאפיינים ==
מין זה גדל לאורך של 2-1.2 מטרים ויכול להגיע עד ל-3 מטרים. הוא בעל ראש רחב ושפתיים לבנות גדולות והקשקשים שלו בצבע חום-ירוק כהה עם בטן צהובה בוהקת. הוא נפוץ בצפונה של אוסטרליה מאזור ברום עד למאקאי. כמו כן נפוץ באיי צ'ארלס הארווי שמצפון לאוסטרליה, איים במצר טורס, דרום ומרכז פפואה ניו גיני ובכמה איים באינדונזיה.

הנחש חי הרחק ממקווי מים בדרך כלל ומצוי באזורי יערות, גדות נהר וסלעים. הם נינוחים בטבע, ם אך בשבי לעיתים תקפו את מטפליהם. הם ניזונים ממגוון חולייתנים, אך בנהר אדלאידי שבאוטרליה הם ניזונים בעיקר מחולדות קופצות (Rattus colletti).

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי וילהלם פטרס
קטגוריה:פיתוניים
קטגוריה:אוסטרליה: זוחלים
קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: זוחלים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1873
פיתון ביסמרק טבעתי

פיתון ביסמרק טבעתי (שם מדעי: Bothrochilus boa) הוא מין יחידי בסוגו במשפחת הפיתוניים הנפוץ רק בארכיפלג ביסמרק שממזרח לגינאה החדשה.
== מאפיינים ==
הוא מגיע לאורך 183-152 סנטימטרים והצעירים בעלי צבעים בולטים בצבעי כתום או צהוב-שחור ברצועות. אצל הבוגרים ישנם צבעים שחורים או חומים כהים עם טבעות גדולות, אך לא באופן סדיר ולעיתים בכלל אין טבעות. הראשים שחורים ובעלי לסתות ארוכות מעט.

נחשים חיים ביערות הגשם שבארכיפלג ביסמרק ומטפסים על עצי קוקוס. כמו כן הם נמצאים בשטחים חקלאיים, בחיפוש אחר מזון.

הנחשים מחפשים טרף קטן כמו עכברים ולטאות ונכנסים גם לבתים בחיפוש אחריהם. הם מחפשים את הטרף באופן פעיל. הם לא יתקפו אנשים אלא אם כן יתגרו בהם.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1843
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לאופולד פיטזינגר
קטגוריה:פיתוניים
קטגוריה:זוחלים יחידים בסוגם
קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: זוחלים
קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:זוחלים ביערות הגשם של אוקיאניה
פיתון שחור-ראש

פיתון שחור-ראש (שם מדעי: Aspidites melanocephalus) הוא מין של נחש גדול ממשפחת הפיתוניים המצוי ברחבי צפון אוסטרליה.
== מאפיינים ==
אורכו של פיתון זה 2-1.5 מטרים ואף לאורך 3.5 מטרים והוא שוקל 16 קילוגרם בממוצע. הוא בעל קשקשים גדולים ומפוספס בצבעים בולטים בצבע חום כהה על רקע כתום ובטן לבנה וצהובה. החלק העליון והראש שחורים לגמרי. הגוף מתקצר ככל שהוא קרב לקצה והזנב דק מאוד.

הנחש מצוי בצפונה של אוסטרליה בכל האזורים למעט באזורים יבשים ביותר, באזורים הטרופיים עד לאזורים צחיחים למחצה. הוא מתחבא רוב זמנו בין הסלעים והנקיקים באוסטרליה ובמקרה שיתקפו אותו ישרוק בקול. רק לעיתים נדירות הוא ינשוך לצורך הגנה.

נחשים אלה ניזונים בעיקר מלטאות וזוחלים אחרים וקצת פחות מיונקים. עקב שהותם באזורים חמימים הם יכולים לעכל מהר ולשרוד הרבה זמן ללא מזון. הם יכולים לאכול טרף הגדול מראשם, כשהם מפרידים את הלסתות אחת מהשנייה.

== גלריה ==
<gallery mode=packed>
Blackheaded python.jpg
Aspidites melanocephalus Head.jpg
Harriet Scott - Black-headed Snake, Aspidiotes melanocephalus - Google Art Project.jpg
Aspidites melanocephalus 1.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גרארד קרפט
קטגוריה:פיתוניים
קטגוריה:אוסטרליה: זוחלים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1864