OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בית החולים הצרפתי סן לואי

בית החולים הצרפתי סן לואי (בצרפתית: Hôpital Français Saint Louis) הוא בית חולים בירושלים שהוקם בשנת 1851 ביוזמת הפטריארכיה הלטינית של ירושלים, שמשמש היום כהוספיס לחולים במחלות חשוכות מרפא.

==היסטוריה==
בית החולים נוסד ב-1851 ביוזמת הפטריארכיה הלטינית של ירושלים. הוא נקרא ע"ש לואי התשיעי, שהוביל שני מסעי צלב (השביעי והשמיני) למזרח התיכון ואף נפל בשבי המוסלמים במצרים. המוסד שכן תחילה בבניין קטן בין החומות, סמוך לשער יפו בבניין הראשון של הפטריארכיה הלטינית והופעל על ידי נזירות ממסדר האחיות סן ז'וזף של ההתגלות. מסדר זה נוסד בשנת 1832 בצרפת, ושם לו למטרה לשלוח אחיות לכל מקום בעולם בו תידרש פעולה רפואית וסיעודית.

לאחר רכישת המגרש על ידי דה פיילא וייעוד חלקו למטרת הקמת בית החולים, החלו בבנייתו ב-1879. את אבן הפינה הניח בראקו (Bracco), הפטריארך הלטיני של ירושלים. את בניית קומת הקרקע והמרתפים מימן הברון דה פיילא ובנייתם הסתיימה ב-1881, ואילו שתי הקומות העליונות והכנסייה שבתוך המכלול נבנו בכספן של אחיות סן ז'וזף, אשר קיבלו לידיהן את הפעלת המוסד. הבנייה הסתיימה ב-1896. כדי להבטיח את הכנסותיו הקבועות של בית החולים הוסיף דה פיילא בניין חנויות ליד חומת העיר העתיקה, מול בית החולים.

דה פיילא ומפעליו קיבלו רק תמיכה מועטה ביותר מן המדינה הצרפתית. בית חולים זה היה המוסד הראשון מחוץ לחומות שעמד לשירות האוכלוסייה המקומית. אמנם, בית חולים במגרש הרוסים נבנה כבר בראשית שנות ה-60, אך הוא שירת בעיקר את הצליינים הרוסים.

סגנון הבנייה של בית החולים אופייני לזה של מוסדות ציבור קתוליים בצרפת באותם ימים, וממזג אלמנטים מהרנסאנס הצפוני המאוחר ומהבארוק. בתוך הבניין צבע דה פיילא בעצמו את קירות הכנסייה בדגמי צלבים ופרחי חבצלת (סמל המלוכה הצרפתית), ועל קיר החומה העליונה צייר את מגני האבירים הצלבניים שכבשו את ירושלים ואת תמונת ירושלים ביום הכיבוש, וכן דמויות גדולות של אבירים ממסדרי הטמפלרים וההוספיטלרים. במלחמת העולם הראשונה כיסו הטורקים את ציוריו בשחור והוא חידש אותם לאחר המלחמה. דה פיילא נפטר בבית החולים סן לואי ב-1925.
נזירה אוחזת בשיניים התותבות של חולה שנפלו מחלון בית החולים סן לואי שעל הקו העירוני אל שטח ההפקר

בין 1948–1967 נמצא בית החולים בסמוך לגבול שחילק את ירושלים בין ישראל לירדן, שעבר בין בית החולים לחומות העיר העתיקה. סיפור מיוחד התרחש כאשר אחת מהחולות הביטה דרך החלון והפילה את שיניה התותבות היישר לתוך שטח ההפקר. רק לאחר תיווכו של האו"ם ומשא ומתן עם הירדנים, הצליחו להיכנס לאזור ולהשיב לחולה את שיניה.

==בית החולים כיום==
כיום משמש בית החולים כהוספיס, המעניק לחולים טיפול תומך בסוף חייהם. הוא משרת אוכלוסייה מגוונת מאוד הכוללת מוסלמים, יהודים ונוצרים. נזירות מסדר "סן לואי" הן בעלות האחריות על בית החולים. רבים מהצוות בבית החולים הם מתנדבים שמגיעים מרחבי העולם לארץ לתקופות שבין שלושה חודשים לשנתיים, על מנת להתנדב בו.

בבית החולים יש 50 מיטות המיועדות לחולים סיעודיים. בבית החולים קיימות שלוש מחלקות: סיעודית, סיעודית מורכבת וכן מחלקה אונקולוגית.

כדי להתאים לצורכי חולים מכל הדתות, המטבח בבית החולים כשר ומותאם גם לדרישות האסלאם. האחות מוניקה דולמן היא האחות הראשית של בית החולים והמנהלת שלו, שבעצמה הגיעה מגרמניה כדי להתנדב בבית החולים לכמה חודשים, ומאז נשארה שם.

==ראו גם==
* המתחם הצרפתי בירושלים

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:ירושלים: בתי חולים
קטגוריה:ארץ ישראל: בתי חולים
מוצר מדבקה

מוצר מדבקה (באנגלית: White-label product) הוא מוצר או שירות המיוצר על ידי חברה אחת (היצרן) אשר חברה אחרת (המשווק) ממתגת אותו כך שיראה כאילו היא עצמה ייצרה אותו.

== היסטוריה ==
מקור השם נגזר מהדימוי של תווית לבנה על האריזה שניתן לרשום בה את שם המשווק. המקור לכך הוא ככל הנראה עוד בתקליטים. לפני שהתקליט שוחרר לציבור ולפני שעוצבה והודפסה עטיפה רשמית, הוא היה נשלח ל-DJ בתוך אריזה לבנה על מנת שיוכלו להשמיע אותו ברדיו ובמועדונים, וכך ליצור עניין בקרב הציבור לרכישת התקליט עוד בטרם הוא נשלח לחנויות המוזיקה. 

== שימוש נפוץ ==
השימוש במוצרי מדבקה הוא לרוב למטרת ייצור המוני של מוצרים גנריים כולל מוצרי אלקטרוניקה ומוצרי צריכה כגון נגני DVD, טלוויזיות, אופניים ואפליקציות. 

חברות רבות מבצעות מיקור חוץ או משתמשות בחברות מוצר מדבקה במטרה לספק שירותים מותאמים מבלי להשקיע בפיתוח של המוצר.

למרכולים רבים יש מוצרי מותג פרטי המסופקים על ידי יצרנים המוכרים את המוצרים למספר מרכולים ומשנים רק את התווית. בנוסף, חלק מהיצרנים יוצרים מותג גנרי מוזל הכולל רק את שם המוצר ("קולה"). כך לדוגמה ברשת המרכולים רמי לוי שיווק השקמה, נמכר מותג פרטי בשם "קנייה חכמה" במקביל למוצרים אחרים המיוצרים על ידי אותו יצרן אך בשם שונה.

== ראו גם ==
*ODM - יצרן ODM מאפשר לאיש העסקים להוסיף עיצוב או מיפרט אל מוצר גנרי/קיים.
*OEM - יצרן OEM מאפשר לאיש העסקים להוסיף מיתוג (Brand) אל מוצר גנרי קיים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שיווק
תסתכל עליי

תסתכל עליי הוא האלבום השלישי של הזמרת רוני דלומי, אשר יצא בשנת 2016, כשלוש שנים לאחר אלבומה השני, "תחזיקו".

האלבום, בהפקתו של אורי אבני, כולל שמונה שירים שכולם נכתבו ורובם גם הולחנו על ידי דלומי, לעומת האלבום הקודם בו לקחה חלק רק בכמחצית מהשירים. בנוסף הלחינו עמה מספר שירים אורי אבני ואביב קורן וטל גורדון כתבה אתה את אחד השירים.

==סינגלים==
*איש של לילה - סינגל הבכורה שיצא ב-3 במאי 2015. זכה להצלחה רבה בתחנות הרדיו השונות והגיע לכשני מיליון צפיות ביוטיוב.
*לשמור עליי - הסינגל השני שיצא ב-19 ביולי 2015. זכה אף הוא להצלחה בתחנות הרדיו השונות והגיע לכחצי מיליון צפיות ביוטיוב.
*תסתכל עליי - הסינגל השלישי שיצא ב-24 בנובמבר 2015.
*אתה אמרת - הסינגל הרביעי שיצא ב-25 בפברואר 2016, כשבוע וחצי לפני צאת האלבום.

==רשימת השירים באלבום==

== סינגלים ==

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי רוני דלומי
איוואן פצאיקין

איוואן פצאיקין על בול רומני משנת 2004
איוואן פצאיקין (ברומנית: Ivan Patzaichin; 26 בנובמבר 1949 – 5 בספטמבר 2021) היה קאנואיסט רומני. היה אלוף אולימפי בעל 7 מדליות מהן 4 זהב (מקסיקו 1968, מינכן 1972, מוסקבה 1980 ולוס אנג'ילס 1984) ואלוף עולם בעל 22 מדליות מהן 9 זהב (קופנהגן 1970, טמפרה 1973, סופיה 1977, בלגרד 1978, דיסבורג 1979, נוטינגהאם 1981, בלגרד 1982 וטמפרה 1983).

==ביוגרפיה==
פצאיקין נולד בכפר קטן מילה 23 במחוז טולצ'ה בחבל דוברוג'ה שברומניה, בן למשפחה ליפובנית. אביו ויקול פצאיקין היה דייג ואמו תופרת. בהשראת סבו מילדותו עסק בחתירה קאנו. ואחרי שב-1966 צפה בטלוויזיה בתוכנית ספורט בשני שייטי קאנו מכפרו, ויקול קלביצ'וב וסרגיי קובליוב, שניצחו באליפות העולם לצמדים, החליט גם הוא לפנות לקריירה של חותר. בגיל 18 ב-1967 עבר לגור בבוקרשט, בירת רומניה, והצטרף למועדון השייט של מועדון הספורט "דינמו בוקרשט". כעבור שנה, ב-1968 נכלל בנחברת הלאומית בתחום וזכה יחד עם קובליוב במדליית זהב באולימפיאדת מקסיקו. עם פרישתו מעולם התחרויות הפך למאמן הנבחרת הלאומית הרומנית בשייט וכונה "האדמירל". תלמידיו, וביניהם האלוף האולימפי בשייט באולימפיאדת סידני (2000), פלורין פופסקו, זכו ביחד ביותר מאלף מקצי שיט שונים.
 
נפטר ב-5 בספטמבר 2021.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ספורטאים רומנים
קטגוריה:ליפובנים
קטגוריה:חותרי קאנו
קטגוריה:אלופים אולימפיים: קאנו/קיאק
קטגוריה:מעוטרי המסדר האולימפי
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1949
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-2021
אברהם יצחק קליין

הרב אברהם יצחק קליין (י"ז באלול ה'תרל"ה, 17 בספטמבר 1875 - כ"ח בטבת ה'תשכ"א, 16 בינואר 1961) היה רב הקהילה האורתודוקסית בנירנברג. בסוף ימיו רבה של הקהילה החרדית בחיפה וחבר מועצת גדולי התורה בארץ ישראל.

==ביוגרפיה==
נולד בדונפלדוואר הסמוכה לפקש שבהונגריה, לאסתר ושמואל קליין. אביו נפטר זמן קצר לאחר שנהיה בר מצווה, אחותו היחידה מרים גרה בבודפשט ולא נישאה עד פטירתה ב-1937. הוא למד בתלמוד תורה בפרשבורג, ב אצל הרב משה כ"ץ ואחר כך בישיבת פרשבורג אצל הרב שמחה בונם סופר, שם התיידד עם בנו עקיבא, ידידות שנמשכה כל חייהם. נישא ליעטל בת הרב , רבה של קֶמפּנוֹ הסמוכה לפוזנן, ומחבר הספר "גט מסודר". לאחר נישואיהם התגוררו בני הזוג ליד הוריה. הוא ניסה לעסוק במסחר וכשל, ולכן החל במסלול הכשרה לרבנות שכחלק ממנו נסע ללמוד פילוסופיה באוניברסיטת ברסלאו כדי לרכוש תואר אקדמי. התזה שלו הייתה ספר על היחס בין גוף לנשמה, שהיה הספר היחיד שהוציא לאור בחייו.

משרתו התורנית הראשונה הייתה כרב הסמינר למורים בווירצבורג. זמן קצר לאחר שהחל לשמש במשרה זו (1909), הוכתר כרבה של הקהילה האורתודוקסית "עדת ישראל" בנירנברג. חמיו עזב את רבנות העיר קמפן ועבר להתגורר בסמוך אליו. לאחר פטירת הרב שלמה זלמן ברויאר, רבה האורתודוקסי של פרנקפורט, ניסו אישי ציבור שונים ובהם יעקב רוזנהיים להסדיר את מינויו לתפקיד, המהלך כשל והוא נותר בנירנברג עד סמוך למלחמת העולם השנייה. יום לפני ליל הבדולח יצא לריגה שבלטביה לבקר את בנו, בליל הבדולח הגיעו לביתו עם רשימה מוכנת מראש כדי לעוצרו, בדירה המשותפת התגורר הרב שמואל הכהן מונק והוא נעצר. אחד מבני הקהילה שלח אליו לריגה מכתב אזהרה שלא ישוב עוד לנירנברג. הוא שהה עוד עשרה חודשים בריגה, בה למד עם הרב המקומי ר' מנחם מנדל זק, ואחר כך עלה לארץ ישראל כשהוא עובר דרך וילנה וורשה.

כשהגיע לארץ ישראל התגורר בתל אביב וקיבל תמיכה כפליט, משהוצעה לו רבנות קהילת "מקור חיים" בחיפה נענה בחיוב והחל את תפקידו בתחילת חודש כסליו ה'ת"ש. הוא כיהן גם כרבה של קהילת יוצאי גרמניה בחיפה, "אהבת תורה". בלילות שבת, העביר בקהילה זו סדרת הרצאות עיוניות בנושאים שונים, במסגרתה העביר את סדרת המסות שלו על יסודות הנבואה, שקובצו לאחר פטירתו בספרו "נביאי אמת". בשנת 1950 נסע לארצות הברית כדי לטפל בהדפסת הספר "גט מסודר" של חמיו וכדי לבקר את יוצאי קהילתו בנירנברג שהיגרו לארצות הברית, אנשי קהילה זו תרמו לאחר פטירתו את משכן בית הכנסת "בית אברהם יצחק" לזכרו.

הוא נפטר לאחר מחלה בכ"ח בטבת ה'תשכ"א, 16 בינואר 1961, ונקבר בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק.

==משפחתו==
בתו ליזל (לאצא) נישאה לרב יוסף אברהם וולף, בתו אסתר נישאה לרב אברהם מונק (בן הרב עזריאל הכהן מונק, רב קהילת "עדת ישראל" החרדית בברלין), שתיהן התגוררו בבני ברק. בנו הבכור חנוך ומשפחתו שהו בריגה בפרוץ מלחמת העולם השנייה וככל הנראה נספו בשואה.

==ספריו==
* קובץ חידושי תורה ושו"ת בראש הספר נביאי אמת: יסודות כתבי הקודש, בעריכת חתנו הרב יוסף אברהם וולף, בני ברק: הוצאת נצח, תשכ"ט
* נחלת אברהם יצחק - חידושים על תנ"ך, פרקי אבות, ענייני המועדים ופסקי הלכה, בני ברק, תשל"ב

==לקריאה נוספת==
* הרב יוסף אברהם וולף, ראשי פרקים לתולדות מורנו הגאון רבי אברהם־יצחק קליין זצ"ל גב"ד נירנברג, בראש ספרו נביאי אמת, בני ברק תשכ"ט

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים גרמנים
קטגוריה:חיפה: רבנים
קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
קטגוריה:מחברי ספרי מוסר ומחשבה
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שומרי שבת
קטגוריה:נירנברג: רבנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1875
בוצ'ינו

בוצ'ינו (באיטלקית: Buccino) היא עיירה וקומונה בנפת סלרנו שבאיטליה.
== גאוגרפיה ==
מבחינה מנהלית העיירה משתייכת לנפת סלרנו שבקמפניה. העיירה גובלת בקומונות אולאטה (Auletta), קוליאנו (Colliano), פלומונטה (Palomonte), רומאגנאנו אל מונטה (Romagnano al Monte), סאלביטלה (Salvitelle) וסאן גרגוריו מאגנו (San Gregorio Magno).

בעת העתיקה כונתה העיר וולקיי (Volceii). היא השתייכה מבחינה מנהלית ללוקאניה. בשנת 216 לפנה"ס לאחר קרב קאנאי ערקה העיר לצד חניבעל, אולם הרומאים כבשו אותה בחזרה בשנת 209 לפנה"ס. מספר חורבות רומיות עדיין נמצאות בתחומי הקומונה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קמפניה: ערים
ז'יגמונד סאנה

ז'יגמונד סאנה (במקור זילברשטיין, בהונגרית: Szana Zsigmond, בגרמנית: Sigmund Szana, ברומנית: Sigismund Szana; 23 ביוני 1870 טימישוארה – 24 במאי 1929 שיקגו) היה
איש עסקים, בנקאי ונדבן יהודי אוסטרו-הונגרי ואחר כך רומני, יליד באנאט.
הוא הקים את "טימישאורה - חברה בנקאית ומסחרית בע"מ" ששיחקה תפקיד חשוב בחיים הכלכליים של חבל באנאט בתחילת המאה ה-20. סאנה כיהן לתקופה כיושב ראש איגוד התעשיינים מבאנאט ואחר כך כיושב ראש שותף של האיחוד הכללי של התעשיינים ברומניה.

==קורות חיים==
ז'יגמונד סאנה נולד בטימישוארה, אז באוסטרו-הונגריה, במשפחה היהודית זילברשטיין ששינתה את שמה ל"סאנה". הוא למד באקדמיה למסחר בבודפשט ובמכללה למסחר בברלין.

בשנת 1894 בגיל 24 הוא ביצע את השקעתו הרצינית הראשונה בבית החרושת לגפרורים, למשחות לעגלות ולמוצרים כימיים בטימישוארה, מפעל שהוקם בשנת 1883 בשכונת יוזפין, על ידי איש העסקים קארל שטיינר הבן. מפעל זה הפך למפעל לגפרורים הגדול בכל הונגריה. בשנת 1899 התמנה סאנה למנהל המפעל. 
מאוחר יותר, בשנת 1906, הקים סאנה את החברה הבנקאית והמסחרית טימישוארה (Temeswarer Bank und Handels AG) שנודעה כ"בנק טימישוארה" או "בנק סאנה". חברה זו הייתה לתאגיד הבנקאי הגדול בטימישוארה, ואולי בדרום ממלכת הונגריה.
בנק סאנה היה מעורב בפיתוח התעשייה המקומית, כשבשליטתו נמצאו מפעלים כמו 
"Industria Lânei" (ILSA) ("תעשיית הצמר") (החל משנת 1913),בית החרושת לשוקולד "קנדיה", המפעלים "לומינה" (האור) ו"דורה בע"מ"(לימים מפעל "אלקטרובאנאט"), מבשלת הבירה (החל משנת 1912), טחנת הקמח "בגה" (בעבר - "הונגריה")
ואחרים, שבהם הועסקו כ-1000 עובדים.

בשנת 1913 האדריכל יוזף קרמר תכנן את הבניין המרכזי של בנק טימישוארה, בניין שנודע כ"בניין סאנה" בככר ספנטול גאורגה (גאורגיוס הקדוש) במרכז טימישוארה. 

בשנת 1908 נבחר ז'יגמונד סאנה ליושב ראש איגוד התעשיינים של חבל באנאט. כמו כן התמנה לסגן קונסול ואחר כך לקונסול הכבוד של בריטניה בטימישוארה. בשנים 1914-1913 ניהל סאנה את השלוחה בווינה של הבנק האנגלי-הונגרי, ובשנת 1920 את השלוחה של חברת Gea בבודפשט. 

סאנה נודע גם כמצנט, שתמך בספרות ובאמנויות.הוא נמנה עם מייסדי האגודה "ידידי המוזיקה" בטימישוארה. היה אחד מיושבי הראש השותפים של "הבית ההונגרי" בטימישוארה.

סאנה נפטר מאוטם שריר הלב בשיקגו בעת ביקור עסקים. 
הוא הובא לקבורה בבית העלמין היהודי בטימישוארה. קברו, הבנוי משיש מרושקיצה, עוצב על ידי הפסל פרנץ מגיישי.

==כתבים==
סאנה פרסם בצעירותו קובץ נובלות בשפה הגרמנית. כמו כן כתב מאוחר יותר חוברת על בטהובן.
בשפה ההונגרית כתב סאנה כמה חוברות מקצועיות בתחום הכלכלה:
*Az ipari záloglelekről -(על הרישומים הפיננסיים בתעשייה) 
* A háboru kihatása a pénz lenyegére(השפעות המלחמה על מהות המטבע)

==לקריאה נוספת==
* Kata Sebe, A Temesvári zsidoság a monarchia idején în Délkelet-Europa - South and East Europe International Relations Quarterly, vol. 4, nr. 1, Spring 2013.

==קישורים חיצוניים==
*[https://museum.jewishtimisoara.ro/project/zsigmond-szana/ באתר המוזיאון הווירטואלי "טימישוארה היהודית" ]

==הערות שוליים==

 

קטגוריה:בנקאים יהודים רומנים
קטגוריה:בנקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:תעשיינים רומנים
קטגוריה:תעשיינים יהודים
קטגוריה:נדבנים יהודים רומנים
קטגוריה:נדבנים יהודים הונגרים
קטגוריה:טימישוארה: יהודים
קטגוריה:ילידי 1870
קטגוריה:נפטרים ב-1929
רומי ומישל - פגישת מחזור

רומי ומישל - פגישת מחזור (באנגלית: Romy and Michele's High School Reunion) הוא סרט קומדיה משנת 1997. דמויות הסרט מבוססות על המחזה הבימתי "חדר גברות".

==עלילה==
רומי ומישל הן שתי חברות שגרות בדירה מול הים בלוס אנג'לס. רומי עובדת כקופאית במרכז מכירות של מכוניות יגואר ומישל לא עובדת ומובטלת. שתיהן רווקות וחיות חיים של מסיבות והנאות. 

יום אחד פוגשת רומי במקום עבודה בת כיתה שלהן לשעבר שמספרת לה שבקרוב תיערך פגישת מחזור לשכבתן. במטרה נואשת לעשות רושם טוב מנסות שתיהן להרזות, להשיג עבודה טובה יותר ובני זוג נחשקים יותר לקראת הפגישה. זאת במטרה לסגור מעגל על כך שבתיכון היו תלמידות לא מקובלות. כשהן נכשלות בניסיונות אלו, הן מחליטות להעמיד פני מצליחות על ידי כך שיבואו לפגישה בבגדים ומכוניות יוקרתיים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי 1997
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות
קטגוריה:פגישות מחזור בתרבות
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים משנת 1997
משפחת כבהא

משפחת כבהא (נכתבת גם קבהא ו-כבהה; בערבית: كبها) היא אחת המשפחות (חמולות) הערביות-מוסלמיות הגדולות בישראל. בני המשפחה יושבים בעיקר בסביבת ואדי עארה (נחל עירון).

בני המשפחה מתגוררים בכפרים ברטעה, אום אל-קוטוף (הכפר הוקם על ידי בני כבהא כיישוב בת של ברטעה), עין אל-סהלה, אל-עריאן, ערערה, כפר קרע, עארה, באקה אל-גרבייה וכן בערים נצרת, יפו, שפרעם וחיפה.

חמולת כבהא נדדה מחצי האי ערב לפני כחמש מאות שנה לארץ ישראל.

הכפר ברטעה הוקם באמצע המאה ה-19 על ידי בני שבט כבהא. על פי מסורות בעל פה, בני השבט עברו באמצע המאה ה-18 מבית ג'יברין לעיירה יעבד. באמצע המאה ה-19 חלק מבני כבהא עזבו את יעבד בחיפוש אחר אזור מחיה ורכשו את שטחה של ברטעה, בו מצאו מעיין ומרעה למקניהם. עם הזמן התפתחה ברטעה ונוסדו מסביבה כפרי לוויין, המאוכלסים אף הם בבני כבהא: אום אל-קוטוף, עין אל-סהלה, ואדי עארה וטורא אל-גרביה.

== בני משפחה ידועים ==
* פרופ' מוסטפא כבהא, היסטוריון של העת החדשה, נשיא האקדמיה ללשון הערבית.
* שפיק כבהא – זמר מכפר קרע שבוואדי עארה. נרצח ב-2013.
* ריאד כבהא – ראש מועצת בסמ"ה.
* מרואן כבהא – כדורגלן המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת בני ריינה.
* עלא ראתב עבד אללטיף כבהא – תושב ברטעה, רצח קצין וחייל ופצע עוד 2 חיילים בפיגוע דריסה ליד מבוא דותן ב-16 במרץ 2018 ונפצע במהלך הפיגוע.
* אחיו של עלא, עצאם (עסאם) ראתב עבד אללטיף כבהא, נעצר בעקבות הפיגוע לעיל.
* שהיר כבהא – שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה.

== לקריאה נוספת ==
* ריאד כבהא, שתי גדות לוואדי: סיפור חיי, הוצאת הקיבוץ המאוחד 2015, עמ' 37–39.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערביי ישראל
כבהא
קטגוריה:הגירות מצד מוסלמים לארץ ישראל
דימיטר גנב

דימיטר גָנֶב ורְבָּנוֹב (בבולגרית: Димитър Ганев Върбанов; 28 באוקטובר 1898 – 20 באפריל 1964) היה מהפכן קומוניסטי מחתרתי בבולגריה וברומניה, שנעצר, נשפט ונכלא. גנב היה דיפלומט ופוליטיקאי, שהחזיק בתפקידים נכבדים בבולגריה הקומוניסטית, לרבות ראשות המדינה בשנים 1958–1964 בתור יושב ראש הפרזידיום של האספה הלאומית הבולגרית.

גנב נולד בכפר גראדץ בבולגריה. הוא סיים לימודי בית ספר תיכון בוורנה והשתתף במלחמת העולם הראשונה. ב-1918 הצטרף למפלגה הקומוניסטית הבולגרית. מ-1921 עבד כמורה בנובו סלו, אך לאחר מעורבותו בהתקוממות ספטמבר עבר לסופיה, שם מונה ב-1924 למזכיר איגוד עובדי המזון. בשנים 1925–1929 היה חבר ועד הנהגת איגודי העובדים העצמאיים, ומ-1929 נשלח לפעול ברומניה, בדרום דוברוג'ה, במסווה של לימודים. הוא היה מזכיר הארגון המהפכני הדוברוג'ני (Dobrujanska revoluționna organizația) שפעל לניתוק דוברוג'ה מרומניה. ב-1932 נידון בהיעדרו לחמש שנות מאסר בבית משפט רומני של מחוז קליאקרה. משנת 1934 היה חבר במזכירות המפלגה הקומוניסטית הרומנית.

== מעצר, משפט וכליאה ==

בליל ה-12 ביולי 1935 נעצרו על ידי שלטונות רומניה פעילים קומוניסטים. בעקבות ידיעה שקיבלה סיגורנצה, עקבו סוכניה אחר בית בבוקרשט שנחשד כמקום מפגש והתייעצות של פעילים קומוניסטים. ב-12 ביולי 1935, בסביבות השעה 23.00, סוכני סיגורנצה עצרו שלושה אנשים שיצאו מתוך הבית, אנה פאוקר, דימיטר גנב ושמיל מרקוביץ', שלושתם חברי מזכירות המפלגה הקומוניסטית הרומנית המחתרתית. במהלך המעצר ירו הסוכנים ופצעו את פאוקר ברגליה, ואת גנב בראשו. על גופו של גנב נמצאו מסמכי זהות מזויפים על שמו של קאלף איב יורדן, ששימשו אותו להתחמק מזיהוי. השלושה וקומוניסטים נוספים, שנעצרו בנסיבות אחרות, הועמדו למשפט בבוקרשט, אך בגלל ההפגנות הועבר המשפט לקראיובה. מרקוביץ', פאוקר וגנב נמצאו חייבים בדין והוטל על כל אחד מהם עונש של עשר שנות מאסר, מאה אלף לאי קנס והגבלת זכויות אזרחיות לעשר שנים.

גנב שוחרר לאחר הסכם קראיובה ושב לפעול במפלגה הקומוניסטית הבולגרית וב-1942 התקבל ללשכה הפוליטית.

== התקופה הקומוניסטית ==
לאחר מלחמת העולם השנייה, עם שינוי השלטון בבולגריה, כיהן גנב בתפקידים מפלגתיים בכירים. בשנים 1947–1948 היה שגריר בולגריה ברומניה ומ-1948 עד 1952 היה שר לסחר חוץ בממשלת בולגריה. בשנים 1952–1954 כיהן כשגריר בולגריה בצ'כוסלובקיה ומ-1954 כיהן כמזכיר הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית הבולגרית. מיולי 1957 קיבל חברות מלאה בפוליטבירו. מ-1 בדצמבר 1958 ועד מותו היה יושב ראש הפרזידיום של האספה הלאומית של בולגריה, תפקיד שנחשב באותם הימים לראש המדינה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:קומוניסטים בולגרים
קטגוריה:דיפלומטים בולגרים
קטגוריה:פוליטיקאים בולגרים
קטגוריה:מהפכנים בולגרים
קטגוריה:שרי ממשלת בולגריה
קטגוריה:שגרירי בולגריה ברומניה
קטגוריה:שגרירי בולגריה
קטגוריה:שגרירים בצ'כוסלובקיה
קטגוריה:בולגרים שנולדו ב-1898
קטגוריה:בולגרים שנפטרו ב-1964
מורניים

מורניים (באנגלית: Moray Eel; השם המדעי: Muraenidae) היא משפחה בסדרת הצלופחאים ובה 17 סוגים.

== מאפיינים ==
מיני המשפחה נפוצים מאוד בים התיכון, אך גם בימים טרופיים וסובטרופיים, ובמיוחד בחופים סלעיים ובשוניות אלמוגים.

לצלופחי המורנה סנפיר גב ארוך מראשם ועד זנבם. למינים ממשפחה זו אין סנפיר חזה ובטן. צורתם המוארכת מזכירה במידת מה נחש. המורנות מצוידות בפה אימתני ובלסתות חזקות, ועלולות לגרום לפציעות חמורות לאויביהן. חלקם עלולים לתקוף בני אדם המתקרבים למאורתם או מושיטים לעברם מזון.

המין הגדול ביותר במשפחה הוא ניבן ענקי שאורכו 3 מטרים ושוקל 30 ק"ג והמין הארוך ביותר הוא ניבן נפיל שאורכו 4 מטר.

באימפריה הרומית נחשבו מספר מיני מורנה למעדן (מורנה ים־תיכונית למשל), וגודלו בבריכות ואקווריומים שיוחדו לצורך זה.

==סוגים==
*תת־משפחה Muraeninae
**סוג ומין יחיד Cirrimaxilla formosa
**סוג ומין יחיד Diaphenchelys pelonates
**סוג עכנון (Echidna) – בו מורנת שרשרת
**סוג Enchelycore
**סוג ומין יחיד Enchelynassa formosa
**סוג ומין יחיד עכנון צר־פסים (Gymnomuraena zebra)
**סוג ניבן (Gymnothorax)
**סוג ומין יחיד Monopenchelys acuta
**סוג מורנה (Muraena)
**סוג ומין יחיד Pseudechidna brummeri
**סוג ומין יחיד מורנת אף־עלה (Rhinomuraena quaesita)
**סוג Scuticaria
**סוג ומין יחיד ניבן נפיל (Strophidon sathete)
*תת־משפחה Uropteryginae
**סוג Anarchias
**סוג Channomuraena
**סוג ניבנית (Uropterygius)

== גלריה ==
<gallery mode=packed>
Porec aquarium IMG 8446 Muraena helena.jpg
ToraUBk.jpg|ניבן נמרי
Lembeh13 6-12-11 - 30 beautiful in blue (6569449935).jpg|מורנת אף־עלה
Gymnomuraena zebra by NPS.jpg
Scuticaria tigrina.jpg
Fangtooth moray.jpg|ניבן שינני
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1810
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קונסטנטין סמואל רפינסק
כוח התחרה

כוח התחרה (שם מדעי: Varanus varius) הוא מין של כוח ממשפחת הכוחיים המצוי ביבשת אוסטרליה והוא מהזוחלים טורפי העל בה יחד עם הכוח האוסטרלי והשני בגודלו בלטאות היבשת. הכוח מכוסה ברצועות כהות לאורך גופו ומכאן שמו.

הכוח הוא יצור מרשים באורך של 2.1 מ' ובמשקל של עד 20 ק"ג והזנב מהווה כחצי מגופו. הוא מצוי מקווינסלנד עד דרום אוסטרליה באזורים טרופיים וכן ביערות. הם מטפסים טובים על העצים ונאחזים בהם באמצעות רגליהם השריריו וטפריהם הגדולים והקשים.

הכוח הוא צייד גדול שמהווה טורף על באוסטרליה, למעט מתקפות נדירות של כלבי דינגו, עופות דורסים ולטאות כוח גדולות יותר. הכוח ניזון מחרקים, דוחיים, זוחלים שונים, עופות ויונקים עד לגודל של וולבי אדום-צוואר. בתוך פיו ישנם בקטריות ארסיות העוזרות לו להרוג את טרפו. הכוח ניזון גם מנבלות שונות, כולל נבלות שנדרסו בכבישים והוא גם קניבל.

הנקבות מחפשות בשביל להטיל ביצים, חפירים, קיני טרמיטים או תילים של עופות ממשפחת הדגרתיליים, כמו דגרתל ההודו והליפואה, הקוברים את הביצים שלהם במדגרות גדולות. הכוח מטילה 14 ביצים בתל ולאחר מכן היא תקבור את הביצים בחול ותעזור להם לקראת הבקיעה לחפור פתח החוצה.

הכוח אינו טורף של בני אדם, אך הוא עלול להיות מסוכן אם הוא נדחק לפינה. שיניו החדות יכולות לגרום לפצעים גדולים.

== גלריה ==
<gallery mode=packed heights=150>
קובץ:Lace Monitor in Tamborine National Park, Cedar Creek Falls, Queensland, Australia.jpg
קובץ:Lace Monitors.jpg|עימות של 2 זכרים
קובץ:Goanna Varianus varius.jpg
קובץ:(1)goanna Heathcote NP 136a.jpg
קובץ:Lace monitor444.jpg
קובץ:(1)Goanna-1.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון ווייט
קטגוריה:כוחיים
קטגוריה:אוסטרליה: זוחלים
קטגוריה:זוחלים: טורפי-על
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1790
קטגוריה:זוחלים ארסיים
כוח תניני

כוח תניני (שם מדעי: Varanus salvadorii) הוא מין של לטאת כוח גדולה החיה במערב גינאה החדשה (שבאינדונזיה) ובפפואה גינאה החדשה והוא הלטאה הגדולה ביותר בגינאה החדשה. כוח תניני הוא קרובו הרחוק של דרקון קומודו, שהוא הלטאה הגדולה בעולם.
== מאפיינים ==
כוח תניני יכול להגיע לאורך של 2.55 מטר, על פי המקורות שיש להם תעוד. האורך הזה הוא של פרט שנמצא במוזיאון בבון. דווחים ידועים על 4.75 מטר, על ידי החוקר מיקל פופ, בפורט מורסבי, לא אומתו, על פי רוב הטענות, כי נכתב שאי אפשר לעקוב אחרי הלטאה שיוחס לה אורך של 4.75 מטרים, אבל ספר השיאים של גינס קבל את הדווח הזה כאמת. משקל של 90 ק"ג יוחס לאורך של 4.75 מטר.<ref> 
 https://www.eaza.net/assets/Uploads/CCC/BPG-2022/2021-Crocodile-Monitor-EAZA-Best-Practice-Guidelines-Approved.pdf הוא מקור לכל דווחי האורך.</ref>. והוא בעל זנב ארוך מאד ודק יחסית למינים אחרים של כח. הראש קצר ורחב המקנה לו צורת תנין ומכאן השם. צבעו ירוק והזנב גדול ביותר. הכוח חי ביערות גשם ובביצות מנגרובים בגינאה החדשה והוא מטפס על עצים ומחפש מזון על העצים וכמו כן יודע לשחות. הוא בעל לשון מפוצלת העוזרת לו לחוש את סביבתו.

לטאות אלה אינן ארסיות, אך בעלות שורות של שיניים חדות, ישרות באורך 2.5 סנטימטרים, העוזרות להרוג את טרפם. הם ניזונות מיצורים קטנים יותר כמו זוחלים שונים, עופות, ביצים ויונקים קטנים וגם נבלות.

הילידים לעיתים צדים את הכוח מכיוון שהוא "מביא רוחות רעות".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי וילהלם פטרס
קטגוריה:כוחיים
קטגוריה:זוחלים: טורפי-על
קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: זוחלים
קטגוריה:מגה-פאונה של אוקיאניה
קטגוריה:זוחלים ביערות הגשם של אוקיאניה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1878
חבר המועצות המקומיות

חבר המועצות המקומיות הוקם באפריל 1938. החבר נרשם כאגודה עות'מאנית והממשלה המנדטורית הכירה בו כגוף המייצג את השלטון המקומי. 

מטרתו הייתה להוות גוף לפעולה משותפת של המועצות מול המוסדות הלאומיים ושלטונות המנדט הבריטי. בשנת 1939 דרש החבר שחבריו ישותפו כחברים בוועד הלאומי ושהוועד הלאומי ירכז את פעילותו בשטח שיפוטן של המועצות המקומיות אך ורק דרך המועצות. הסכמה על כך הושגה בסוף 1939. פעילות זאת הייתה למורת רוח מפלגות הפועלים שראו בכך ניסיון של הארגונים האזרחיים להשיג יתרונות פוליטיים. מנהל החבר היה חיים אריאב שהיה גם מזכיר התאחדות האיכרים, דבר שהביא לבקורת מצד ארגוני הפועלים שטענו שהחבר מהווה זרוע של התאחדות האיכרים. 

בשנת 1940 היו מיוצגים בחבר היישובים העירוניים למחצה: בני ברק, רמת גן, בת ים ונתניה והמושבות הגדולות: רחובות, ראשון לציון, פתח תקווה, חדרה, הרצליה, כפר סבא ורעננה. 

החבר שימש מכשיר מרכזי להדרכה ולכיוון של המועצות המקומיות; לברר את הדרכים לקידום הפעולה המוניציפלית ולהכניס בה אחידות, תוך הבנה הדדית עם השלטונות והמוסדות הלאומיים.

מהתחלה צנועה גדל החבר והקיף כמעט את כל המועצות המקומיות העבריות- כעשרים במספר. ראשי המועצות היו בתוקף תפקידם חברי הנהלת החבר. החבר היה נציגות של המועצות העבריות שדנה בשאלות המשותפות לכולן.

החבר עסק בחינוך ותרבות, אספקה, תחבורה, רווחה ובריאות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שלטון מקומי בישראל
דב סקיבין

דב סקיבין (29 בספטמבר 1881 - 12 במרץ 1945) היה ממקימי העיר כפר סבא, שימש כמזכיר ועד המושבה והאחראי על ספרי "האחוזה", הרישומים של בעלות חלקות הקרקע.

==ביוגרפיה==
=== ילדותו===
סקיבין נולד בדז'יסנה שבליטא להוריו מנוחה ומנחם סקיבין שהיה סוחר.<ref name=":1"></ref> כשהגיע סקיבין לגיל שלוש-עשרה הציע הרב, שערך לו את אירוע בר המצווה, לאביו לשלוח אותו לישיבה הקרובה לביתו. סקיבין עבר לישיבת פולאצק ולמד שם במשך שנתיים. במהלך לימודיו, בהיותו בן 15, עבד סקיבין בבית החרושת לטבק של ר' יעקב שלמה ריבלין. כחלק מתפקידו סקיבין היה האחראי על עבודות סידור הכספים במפעלו של הרב, ועל כתיבת המכתבים לארץ ישראל. סקיבין לקח חלק בתנועת חובבי ציון.

ב-1904, בגיל 21 החליט לנסוע לארץ ישראל.

=== ארץ ישראל - שנותיה הראשונות של המושבה ===
כשהגיע דב לארץ ישראל, חברת יק"א שהייתה אחראית על הקרקעות בכפר סבא ביקשה להיפטר מהן, כי הקרקעות לא הצליחו לעניין מתיישבים חדשים. איכרי פתח תקווה, ומספר תושביה רכשו חלק מאדמותיה של כפר סבא במחיר נמוך, בניהם היה דב סקיבין.

סקיבין השתמש בקרקע אשר קנה בכפר סבא לנטיעת כרם שקדים שאותו הוא טיפח בזמנו הפנוי. <ref></ref>לאחר כמה שנים התאפשר לסקיבין להגדיל את חלקת האדמה שלו, ולרכוש אדמות נוספות. סקיבין היה בין מייסדי כפר סבא ובין הראשונים שבנו את ביתם במקום. כאשר סקיבין התיישב בכפר סבא, הוא ואשתו מאשה החליטו לשפר את איכות החיים בכפר סבא.

=== לאחר הקמת המושבה ===
סקיבין היה מזכיר ועד המושבה "כפר סבא". כשגורשו המתיישבים מכפר סבא לחדרה במהלך מלחמת העולם הראשונה, סקיבין טמן קופסת מתכת, ובה ספרי האחוזה ושטרי הנחלות. עד היום הקופסה לא נמצאה<ref></ref>.

מהקמת המושבה ועד מותו סקיבין היה פעיל ציבורי. כחלק מפעילותו השתתף במשלחת אל הנציב העליון הרברט סמואל לאחר פרעות תרפ"א, ייצג את המושבה באספת הנבחרים הראשונה, ושימש כנציג הצבור החקלאי. בנוסף לעבודתו הציבורית הוא פרסם מספר מאמרים בנושאי חקלאות. סקיבין תמך בזכות בחירה לנשים שקידמה אשתו. <ref></ref>

===חיים אישיים ומותו===
בשנת 1907 נשא לאשה את מאשה לבית אורלוב,<ref></ref> לזוג היו חמישה ילדים: יהודית גנדלמן [1985-1909] <ref></ref>, אביבה זורר [1980-1911], נחמה אופק [1996-1914] <ref></ref>, עדה טנאי [….], שמשון סקיבין [1980-1921], שחקן בהפועל כפר סבא וחבר מועצת העיר.<ref name=":1" />

ב-1942 לקה בשיתוק בחצי גופו והפך לאילם<ref></ref><ref name=":0"></ref>, בזמן זה עלה במוחו הרעיון לכתוב ספר על קורות חייו "זכרונות איש כפר סבא". אותו הקדיש לאשתו.

סקיבין נפטר ב-12 במרץ 1945, ונקבר בבית העלמין בכפר סבא<ref name=":0" />.

נכדו, בנה של בתו יהודית הוא השחקן דובי גל.

==עץ משפחה==

== לקריאה נוספת ==
*דב סקיבין זכרונות איש כפר סבא, הוצאת "מסדה", תש"ז

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* דב סקיבין, [https://www.nli.org.il/he/newspapers/dhy/1923/12/02/01/article/23/?srpos=200&e=-------he-20--181--img-txIN%7ctxTI-%d7%a1%d7%a7%d7%99%d7%91%d7%99%d7%9f-------------1 מכתב גלוי למר מ. סמילנסקי, יו"ר התאחדות האכרים], ⁨⁨דאר היום⁩, 2 דצמבר 1923⁩

==הערות שוליים==

קטגוריה:כפר סבא: מייסדים
קטגוריה:מייסדי יישובים בארץ ישראל
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1881
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1945
נתן רפופורט (ראשוני כפר סבא)

נתן רפופורט (יוני 1886, סיוון ה'תרמ"ו - 5 במאי 1921, כ"ז בניסן ה'תרפ"א) היה מראשוני כפר סבא. נלחם במאורעות תרפ"א בפתח תקווה ונפל בקרב.

==נעוריו==
נתן רפופורט נולד בשאוולי שבליטא בבית אבי-אמו, הרב יוסף זכריה שטרן. אביו, הרב יעקב דב רפפורט, היה הרב בקהילת זימל. למד בישיבת אביו ואחר כך בישיבת טלז, שבראשה עמד אז הרב אליעזר גורדון, ורכש ידיעה רבה בש"ס ובפוסקים.

כשהתחילה התנועה הציונית הצעירה לחדור לתוך העיירות עמד נתן בן ה-16 והודיע יום אחד להוריו שאינו מוכן לשבת על ספסל בית המדרש וכי חובה על כל יהודי לעבוד עבודה של ממש בארץ ישראל. ב-1905, בתקופת העלייה השנייה, עזב את בית אביו, עלה לארץ ישראל והתיישב כפועל בפרדסי פתח תקווה. כאשר רוב הפועלים עזבו את פתח תקווה נשאר נתן על מקומו, ועל שאלת ידידיו השיב, כי מי שרוצה לעבוד יש לו אפשרות לחיות על עבודתו בארץ. הוא התמחה בכל העבודות החקלאיות, ובייחוד ידע לטפל בבעלי חיים.

==חייו כפועל==
היה מן הראשונים שהתיישבו במושבה החדשה כפר סבא ושם נטע כרם שקדים לעצמו וגם בשביל אביו הרב, שחסך ממשכורתו הדלה לשם מצוות יישוב ארץ ישראל.
קיבל על עצמו עבודות שונות במושבה ואחרי שעבר זמן מועט כבר ידע את כל הסביבה וקיבל על עצמו את השמירה. יחיד היה עובר רכוב על סוסו ושומר על כפר סבא ועל עין חי. מביתו הקטן (בן שני חדרים, והוא אותה שעה כבר בעל משפחה) מסר חדר לספריה ואחר כך לגן ילדים. כשחלק מן המגורשים מיפו התיישב בכפר סבא מסר את ביתו הקטן לרשות הוועד. במלחה״ע הראשונה עבר עם משפחתו לחדרה וגם שם נתמנה שומר.
מסופר עליו כי התמכרותו לעבודה עברית לא ידעה גבול, אם כי לא תמיד חי בשלום עם הפועלים שעבד איתם. הוא היה דורש הרבה מעצמו ומאחרים והיה מדבר בהתלהבות על עבודתם המסורה של החלוצים.

==מותו==
במאי 1921, יומיים לאחר תחילת הפרעות ביפו, נודע לתושבי כפר סבא כי יש תוכנית של ערביי קלקיליה להתנפל על המושבה. רפופורט דרש נשק להגנה על כפר סבא, ומשלא נענה עבר לעין חי ביום שלישי, 3 במאי 1921. תושבי כפר סבא לקחו את עדר הפרות והתפנו לכיוון עין חי (כפר מל"ל), ואחר כך המשיכו לפתח תקווה. בדרך התנפלו עליהם בדואים ושדדו 20 פרות. מפתח תקווה ראו במשקפות איך המושבה נגזלת ונהרסת.
בפתח תקווה נכנס ל"הגנה", וביום חמישי בבוקר, בשעת ההתנפלות, בעמדו בשורות הראשונות של המגינים, נפצע קשה ומת באותו יום, 5 במאי 1921. הרופא שטיפל ברפופורט הפצוע כתב: "רפופורט הלך לעולמו כשהכרתו צלולה עליו עד הרגע האחרון, מתוך מנוחה שלמה ובלי להוציא מפיו אף מלה אחת".

== הנצחה ==
בכפר סבא ובפתח תקווה נקרא רחוב על שמו של נתן רפפורט.

== לקריאה נוספת ==
* שלמה אנגל, 70 שנה לכפר סבא, הוצאת עיריית כפר סבא 1973
* סקיבין דב, זכרונות איש כפר סבא, הוצאת מסדה 1946
* ספר הבנים: בני כפר-סבא שנפלו במערכות ישראל, הוצאת קרן הבנים - גיבורי מערכות ישראל 1979

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.irgon-haagana.co.il/info/n_show.aspx?id=19956 נתן רפופורט], אתר ארגון ההגנה
* [http://www.bestguide.co.il/כפר-סבא-כעיר-מקלט כפר סבא כעיר מקלט]
* [https://ptarchive.wordpress.com/2015/04/19/94-שנים-למאורעות-כז-בניסן-תרפא-1921/ 94 שנים למאורעות כ"ז בניסן תרפ"א (1921)], הארכיון לתולדות פתח תקווה ע"ש עודד ירקוני, 19 באפריל 2015

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:כפר סבא: מייסדים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:חללי מאורעות תרפ"א
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1921
אהרן אוסטרובסקי

אהרן אוסטרובסקי (7 בינואר 1888 - 26 בנובמבר 1978) היה השומר הראשון במושבות כפר סבא, סופר, וחקלאי.

אוסטרובסקי נולד בבוגיסלב ועלה לארץ ישראל בשנת 1904. בשנת 1905 עבד כשומר בזכרון יעקב ובשנת 1906 היה מהמתיישבים הראשונים בכפר סבא. בשנת 1907 הוא שמר בפתח תקווה. בשנים 1909–1912 שמר בכפר סבא. בשבת נחמו של שנת תר"ע (1910), פרצו עשרות ערבים מקלקיליה לח'אן של כפר־סבא, הכו את יושביו היהודים, שברו ובזזו ציוד ולקחו בשבי את אוסטרובסקי ועוד שומר. אוסטרובסקי שוחרר למחרת.

אוסטרובסקי נאבק למען עבודה עברית והיה בין המתנגדים לעבודת ערבים בבן שמן.

בשנת 1912 נסע לצרפת ועמד בבחינות וכתיבת דיסרטציה בפילוסופיה בסורבון בפריז (1914). נסע לניו יורק במטרה להמשיך בלימודיו. לרגלי פרוץ מלחמת העולם הראשונה נאלץ להישאר שם ולמד אנגלית באוניברסיטת ניו יורק.

בשנת 1917 היה מראשוני המתנדבים לגדודים העבריים בארצות הברית. בהחלטת ועד הגדוד נסע מיד לאחר התגייסותו עם שני מתנדבים אחרים לאנגליה עם המשלוחים הצבאיים ומכתב שהסתיר בנעלו לד"ר חיים ויצמן וזאב ז'בוטינסקי בדבר יסוד הגדודים העברים. מאנגליה עבר עם גדודו למצרים ולאחר מכן לארץ ישראל.

לאחר המלחמה עבד כפקיד של ממשלת המנדט במשרד העבודות הציבוריות. במהלך עבודתו, בשנת 1928, פעל לדאוג לכך שתוואי הדרך בין תל אביב לחיפה יעבור דרך מושבות השרון היהודיות ולא דרך הכפרים הערביים, מה שסייע להגנת היישובים היהודיים, במיוחד בימי המרד הערבי הגדול. בשנת 1935 התיישב בכפר יהושע.

בשנת 1936 לקח חלק פעיל בהגנת עמק יזרעאל כחבר ההגנה. בשנת 1947 התחיל לעבוד במחלקת הקליטה של הסוכנות היהודית. בשנות ה-50 ניהל בית אבות בפרדס חנה.

בשנת 1912 נשא אוסטרובסקי את אשתו הראשונה, יהודית גריברג. בשנת 1947 אחרי שהתגרש מיהודית גריברג הוא נשא את צפורה ברייטרמן. לאהרן אוסטרובסקי היו חמישה ילדים, כולם מאשתו הראשונה- יגאל (נספה במלחמת העולם השנייה), ישעיהו יגאל, חיים יגאל, גיורא יגאל, דבורה תלמי. אחרי מות הבן הבכור שינו כל האחים את שם משפחתם ליגאל.

בשנת 1963 הוציא לאור את ספרו הראשון, "מול הניר".

==לקריאה נוספת==
* יעקב שרת ונחמן תמיר, אנשי העלייה השנייה - פרקי זכרונות - כרך א, הוצאת המרכז לתרבות וחינוך תל אביב, 1974, עמודים 50–62

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פריז
קטגוריה:כפר סבא: מייסדים
קטגוריה:כפר יהושע: אישים
קטגוריה:לוחמי הגדודים העבריים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1888
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1978
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:פקידי ממשלת המנדט
קטגוריה:לוחמי ההגנה
אליעזר ברגמן (רופא)

אליעזר לודוויג ברגמן (בפולנית: Ludwig Bregman; 17 במרץ 1901 - 5 במרץ 1963) היה רופא ישראלי, עבד ברפואה ציבורית באבן יהודה, תל אביב וכפר סבא. כתב ופרסם מחקרים ומאמרים בכתבי העת לעבודה סוציאלית, כמו "סעד" ו"איתנים". הוא היה בין מקימי בית הספר מפתן.

== ביוגרפיה ==
===חייו בברלין===
אליעזר ברגמן נולד בוורשה, פולין ובגיל 5 עבר עם משפחתו לברלין. שם זכה לחינוך. הוא סיים בברלין את לימודי הרפואה. בשנת 1925 הקים משפחה עם אשתו אלישבע כהן אלטמן מדיסלדורף, עובדת סוציאלית במקצועה ונולדו להם שתי בנות. הוא עבד בתור רופא עירוני במגדבורג והועמד בראש מערכת הבריאות בעיר. בעקבות עליית הנאצים לשלטון, ד"ר ברגמן ומשפחתו עלו לארץ ישראל בשנת 1933.

===חייו בישראל===
ברגמן ומשפחתו התגוררו בצריף באבן יהודה ואחר כך בחולון. הוא עבד כרופא במשך 3 שנים באבן יהודה. בתקופה זו אבן יהודה הייתה מוקפת ביצות. הוא נתן טיפול לכולם, ליהודים ולערבים כאחד. ממרפאתו רכב על סוס או חמור כדי לחלק כינין לחולי המלריה שבסביבה.

בשנת 1936 חלה ד"ר ברגמן במחלת הפוליו. ד"ר ברגמן שכב במיטה במשך שנה, אך המשיך לטפל ממיטתו בחולים, בעזרת אשתו אלישבע. לאחר שנה קם ממיטת חוליו וחזר לעבוד, אך סימני המחלה ניכרו בהליכתו. לאחר מכן עברה המשפחה לתל אביב ושם נולדה בתם השלישית.

החל מ-1939 עבד בקופת חולים כללית. במשך כל חייו ברגמן עבד כרופא ברפואה ציבורית. הוא היה רופא בתי הספר ובגני הילדים בכפר סבא ובאזור השרון. נוסף לכך נתן ייעוץ במרפאת זמנהוף שבתל אביב. הוא היה ידוע כדיאגנוסטיקן. הוא לימד רפואה ציבורית בבתי ספר לאחיות ובסמינרים.

ברגמן האמין שאדם החולה בפוליו צריך להפעיל את השרירים באזור החולה, כדי שיהיה בתזוזה, לכן חשב, שהטיפול היעיל ביותר הוא טיפול במים. בשנת 1955, עבר עם משפחתו לגור בכפר סבא. בהיותו בכפר סבא היה פעיל בין המקימים של בית הספר "מפתן" בכפר סבא ועבד שם כרופא.

ד"ר ברגמן פרסם בכתב עת בינלאומי מאמר חשוב בנושא של "מחלה בעקבות אבטלה". בסוף 1962 הוציא משרד הסעד חוברת של ברגמן בו הוא המליץ לתמוך במשפחות קטנות.

בחירתו של ד"ר ברגמן לעבוד במערכת הבריאות הציבורית הייתה חלק מהשקפת עולמו הסוציאל-דמוקרטית. הוא היה איש עקרונות, רחב אופקים ושלט ב-8 שפות.

ברגמן נפטר בשנת 1963 ונקבר בבית הקברות נורדאו בכפר סבא.

== פרסים ==
בשנת 1951 זכה ברגמן בפרס כתב העת המדעי של רופאי קופת חולים, "דפים רפואיים" שהוענק לראשונה בתולדות כתב העת.

== הנצחה ==
בית הספר מפתן "השחר" ברחוב בר-אילן 37 בכפר סבא, קרוי על שמו.

== ספרו ==
* תורת שמירת הבריאות, 186 עמודים, יצא לאור על ידי הוצאת תרבות וחינוך, בשנת 1961

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* [http://rishonim-e-y.org.il/היסטוריה/המושבה-1933–1936 אבן יהודה בשנת 1934], באתר מוזיאון בית ראשונים, בית יחיאל, אבן יהודה

==הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאים פנימיים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:כפר סבא: אישים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1901
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1963
לוויניה מילושוביץ'

לוויניה קורינה מילושוביץ (ברומנית: Lavinia Corina Miloșovici; 21 באוקטובר 1976) היא מתעמלת רומניה בעבר, היא אלופה אולימפית בעלת 6 מדליות מהן 2 זהב (ברצלונה 1992), אלופת עולם בעלת 13 מדליות מהן 5 זהב (1991 - 1995) ואלופת אירופה בעלת 7 מדליות מהן 4 זהב (סטוקהולם 1994 וברמינגהאם 1996).

== ביוגרפיה ==
מילושוביץ' נולדה בלוגוז', להורים ממוצא סרבי. אמה, הייתה שחקנית כדורעף ואביה היה מתאבק בנבחרת הלאומית. היא החלה להתאמן בהתעמלות בגיל 6.

===אלופת עולם===
באליפות העולם שנערכה באינדיאנפוליס, אינדיאנה, ארצות הברית בשנת 1991 זכתה מילושוביץ' ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 ארד. מדליית זהב, בתרגיל קפיצות. מדליות ארד, בתחרות קבוצתית ובתרגיל קורה.

===אולימפיאדת השיא===
באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה מילושוביץ' ב-4 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, בתרגיל קפיצות ביחד עם הנרייטה אונודי מהונגריה בתוצאה של 9.925 נק', לפני טטיאנה ליסנקו מהמשלחת המאוחדת (9.912 נק') ובתרגיל קרקע עם הציון המושלם של 10.00 נק', לפני הנרייטה אונודי (9.950 נק') ו-3 מתעמלות שזכו כל אחת במדליית ארד, שאנון מילר מארצות הברית, טטיאנה גוצו מהמשלחת המאוחדת ובת ארצה כריסטינה בונץ (9.912 נק'). מדליית כסף, בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 395.079 נק', אחרי המשלחת המאוחדת (395.666 נק') ולפני ארצות הברית (394.704 נק') ומדליית ארד בתחרות הקרב רב אישי בתוצאה של 39.687 נק', אחרי טטיאנה גוצו (39.737 נק') ושאנון מילר (39.725 נק'). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי בתרגיל מקבילים מדורגים (9.912 נק') ובמקום שמיני בתרגיל קורה (9.262 נק').

באולימפיאדת אטלנטה (1996) זכתה מילושוביץ' בשתי מדליות ארד, בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 388.246 נק', אחרי ארצות הברית (389.225 נק') ורוסיה (388.404 נק') ובתחרות קרב רב אישי ביחד עם בת ארצה סימונה אמנאר בתוצאה של 39.067 נק', אחרי ליליה פודקופייבה מאוקראינה (39.255 נק') ובת ארצה ג'ינה גוג'אן (39.075 נק'). נוסף לכך היא סיימה במ'ום שמיני במקבילים מדורגים (9.750 נק').

==קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אלופות עולם בהתעמלות
קטגוריה:אלופות אולימפיות: קפיצות
קטגוריה:אלופות אולימפיות: קרקע
קטגוריה:מתעמלות באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:מתעמלות באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:אלופות אולימפיות רומניות: התעמלות
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית רומניות: התעמלות
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית רומניות: התעמלות
קטגוריה:רומניות שנולדו ב-1976
נומרטור (תקציב)

נומרטור הוא כלי ישראלי חישובי למעקב אחר הוצאות עתידיות של ממשלת ישראל.

== מטרת הכלי ==
הנומרטור מאפשר מעקב אחר כלל ההתחייבויות התקציביות של הממשלה הישראלית באופן רב שנתי.
הנומרטור כולל מעקב אחר הוצאות מתוכננות והכנסות חזויות ואחר התאמתן לתקרות ההוצאה והגרעון ב-3 השנים שלאחר שנת התקציב השוטפת. תחזיות והערכות אלו תעודכנה לפחות פעם בשנה. הכלי מאפשר קבלת החלטות בעלות משמעות תקציבית בהתאם להתחייבויות עתידיות תוך התחשבות במקורות התקציביים.

הנומרטור מנוהל על ידי אגף התקציבים במשרד האוצר הישראלי. זו תוכנת מחשב שאליה מוזנים כל החלטות הממשלה שיש להן עלות תקציבית. המערכת מחשבת את העלות התקציבית לשנים הקרובות. המערכת מתחשבת בגורמים נוספים כגון: גידול בכמות הילדים, הקשישים, המכוניות ועוד. הנומרטור אמור לשמש את הממשלה להתנהלותה השוטפת. הוא יציג את גודל ההכנסות ממסים הצפויות, גודל הגירעון הצפוי.

== היסטוריה ==
הנומרטור הוא כלי שפיתח אגף התקציבים במשרד האוצר הישראלי והוא נכנס לשימוש החל משנת התקציב של 2016.

הצורך בכלי נוצר כתוצאה ממעבר לתקציב דו-שנתי, שבעקבותיו החלה הממשלה לקבל החלטות שמשפיעות על השנתיים הבאות.

== השפעות ==
הנומרטור מאפשר לממשלה לדעת האם קיים כיסוי תקציבי להחלטות שיתקבלו. הכלי מגביר את השקיפות בקבלת החלטות שכן המידע שמופיע בו חשוף הן לפוליטיקאים והן לציבור. הכלי אמור להקטין לחצים תקציביים שכן, הוא מציג מה המחיר של כל החלטה תקציבית.

לאחר הפעלתו של הנומרטור נעשה שימוש באמצעים לצמצם את השפעתו:
* הגדרת הוראות שעה
* התחייבויות של הממשלה לקיצוצים עתידיים
* שימוש בהוצאות חוץ תקציביות כדוגמת הכנסה ממכירת קרקעות
* הנפקות של אג"ח על ידי חברות ממשלתיות כשהמדינה מתחייבת להחזר הקרן והריבית

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: תקציב המדינה
רון הרפר

רונלד "רון" הרפר (באנגלית Ronald "Ron" Harper; (נולד ב-20 בינואר 1964) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בארבע קבוצות בליגת ה-NBA בין השנים 1986–2001, וזכה ב-5 אליפויות. ממוצעי הקריירה שלו הם 13.8 נקודות, 4.3 ריבאונדים ו-3.9 אסיסטים למשחק. בשנים 2005–2007 שימש במשך שתי עונות כעוזר מאמן בדטרויט פיסטונס.

מאז ילדותו סובל הרפר מגמגום.

== קריירה מקצועית ==
=== קליבלנד קאבלירס (1986–1989) ===
הרפר נבחר בבחירה השמינית של דראפט 1986, על ידי קליבלנד קאבלירס. בעונת הרוקי שלו הוביל את קלעי הקאבלירס עם ממוצע של 22.9 נקודות למשחק, ולאורך 3 עונותיו המלאות בקליבלנד רשם ממוצעים של 19.4 נקודות, 5.0 אסיסטים ו-4.6 ריבאונדים למשחק.

=== לוס אנג'לס קליפרס (1989–1994) ===
במהלך עונת , עונתו הרביעית עם קליבלנד, הועבר יחד עם 3 בחירות דראפט עתידיות לוס אנג'לס קליפרס, בתמורה לדני פרי ורג'י ויליאמס. ב-4 וחצי עונותיו בקבוצה קלע 19.3 נקודות ומסר 4.8 אסיסטים בממוצע למשחק.

=== שיקגו בולס (1994–1999) ===
לקראת עונת חתם הרפר על חוזה בשיקגו בולס. הוא היה שותף לעונת השיא של הקבוצה אשר סיימה עם מאזן הניצחונות הטוב בתולדות הליגה עד אז; 72 ניצחונות ו-10 הפסדים בלבד (מאז נשבר השיא על ידי גולדן סטייט ווריורס). בעונתו השנייה עם שיקגו זכה עמה באליפות ה-NBA, לאחר ניצחון בסדרת הגמר מול סיאטל סופרסוניקס, ובשתי העונות הבאות גברה הקבוצה על יוטה ג'אז בדרך לשתי זכיות נוספות באליפות הליגה. ב-5 עונותיו עם הבולס שימש כרכז הפותח של הקבוצה, והעמיד ממוצעים של 7.9 נקודות ו-2.6 אסיסטים למשחק.

===לוס אנג'לס לייקרס (1999–2001)===
את הקריירה שלו סיים הרפר בקבוצת לוס אנג'לס לייקרס, בה שיחק בשנים 1999–2001. בעונות ו- זכה בשתי אליפויות NBA כשחקן הלייקרס, אשר גברו בסדרות הגמר על אינדיאנה פייסרס ופילדלפיה 76', בהתאמה. בשנת 2001 פרש הרפר ממשחק פעיל, בתום עונתו ה-15 ב-NBA.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:בחירות דראפט של קליבלנד קאבלירס
קטגוריה:כדורסלני קליבלנד קאבלירס
קטגוריה:כדורסלני לוס אנג'לס קליפרס
קטגוריה:כדורסלני שיקגו בולס
קטגוריה:כדורסלני לוס אנג'לס לייקרס
קטגוריה:אוהיו: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1964
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת מיאמי באוהיו
חברת מסחור ידע

חברת מסחור ידע או חברת מסחור טכנולוגיה היא חברה שמטרתה לנהל את הקניין הרוחני של גוף מחקר אליו היא קשורה, הן מבחינת רישומו והן מבחינת מסחורו.

לעיתים במהלך עבודות מחקר של חוקרים באוניברסיטה, הם ממציאים טכנולוגיות שניתן ליישם בתחומים שונים. חברת מסחור טכנולוגיה היא זרוע של האוניברסיטה אשר מזהה טכנולוגיות אלו ומביאה אותן אל החברות המסחריות. חברה כזו מלווה את התהליך החל משלב המחקר דרך רישום הפטנט ועד פיתוח עסקי על מנת למסחר את הפטנטים.

==בישראל==
בישראל פועלות כמה חברות מסחור ידע דוגמת יישום - החברה לפיתוח המחקר של האוניברסיטה העברית בירושלים, ידע חברה למחקר ופתוח של מכון ויצמן למדע, רמות של אוניברסיטת תל אביב, ביראד - חברה למחקר ופיתוח של אוניברסיטת בר-אילן ו"סנה" (SNE) שנבחרה על ידי המועצה להשכלה גבוהה לשמש ספקית של שירותי מסחור קניין רוחני עבור כ-40 מכללות אקדמיות, בתי חולים ומכוני מחקר ממשלתיים.

עם המוצרים הבולטים שפותחו ומוסחרו באמצעות חברות מסחור ידע נמנים:
* התרופה קופקסון לטרשת נפוצה - שיתוף פעולה בין מכון ויצמן למדע לחברת "טבע".
* התרופה אזילקט למחלת פרקינסון - שיתוף פעולה בין הטכניון לחברת "טבע".
* התרופה רביף - שיתוף פעולה בין מכון ויצמן למדע לחברת "אינטרפארם"
* ניהול זכויות דיגיטלי (DRM) והגנה על תוכני טלוויזיה בכבלים ובלוויין מפני פיראטיות - שיתוף פעולה בין מכון ויצמן למדע לחברת NDS
* מערכת הגנה לרכב על בסיס ראייה ממוחשבת - שיתוף פעולה בין האוניברסיטה העברית לחברת מובילאיי.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* [http://most.gov.il/Molmop/Reports/Documents/commercilization.pdf סקר חברות מסחור ידע שליד אוניברסיטאות המחקר 2009-2008], הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 30 בינואר 2012
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות טכנולוגיה
קטגוריה:קניין רוחני
תחנת הרדיו הצבאית פייר-סור-אוט

ממוזער
תחנת הרדיו הצבאית פייר-סור-אוט (בצרפתית: Station hertzienne militaire de Pierre-sur-Haute) הוא מתקן קשר של חיל האוויר הצרפתי הממוקם באתר בגודל 300 דונם בחבל אוברן-רון אלפ.

בשנת 1913 נבנה טלגרף סמפור במיקומו של המתקן הצבאי הנוכחי. המבנה המקורי היה בניין אבן קטן, עם סמפור על הגג. בשנת 1961, במהלך המלחמה הקרה, נאט"ו ביקשה מהצבא הצרפתי לבנות את המתקן כחלק מרשת הקשר. ברשת זו התחנה פייר-סור-אוט (או FLYZ) שימשה ממסר בין תחנת (Lachens (FNIZ בדרום ובין תחנת (Mont-Août (FADZ בצפון המתקן של נאט"ו השתמש בציוד זירוי טרופוספירי מתוצרת ארצות הברית כדי להעביר אותות קול וטלגרף ברשת המשתרעת בין טורקיה לחוג הארקטי בנורווגיה.

== תפקידים ==
תחנת פייר-סור-אוט מנוהלת על ידי חיל האוויר הצרפתי. התחנה משמשת לשידורי פיקוד של יחידות מבצעיות, לרבות כחלק ממערך הנשק הגרעיני הצרפתי.

== בניינים באתר ==
באתר שלושה מגדלי תקשורת. הגבוה בהם הוא מגדל תקשורת אזרחי שגובהו 55 מטר. בראש מגדל תקשורת זה ממוקם מכ"ם הפועל מאז 18 באוגוסט 2009 במתחם בניינים המשמשים מוסכים, מבני מגורים, המקושרים זה לזה באמצעות מנהרות שאורכם הכולל 400 מטרים במטרה לאפשר מעבר בין הבניינים בשלג הכבד בחורף.

=== מתקנים תת-קרקעיים ===
הבונקר התת-קרקעי של המתקן הוא בונקר אב"ך המוגן מפני פולסים אלקטרומגנטיים באמצעות כלוב פאראדיי וכולל לחץ חיובי כדי למנוע ממזהמים מלהיכנס למתקן. הבונקר משמש לפיענוח התשדורות. הוא כולל אספקת מים וחשמל עצמית.

==בקשת המחיקה מוויקיפדיה הצרפתית==
באפריל 2013 פנה המינהל המרכזי למודיעין פנים של צרפת (DCRI) לקרן ויקימדיה בדרישה להסיר את הערך "תחנת הקשר הצבאית בפייר-סור-אוט" מוויקיפדיה הצרפתית בטענה שהוא חושף מידע מסווג. משתמש ויקיפדיה בעל הרשאה למחוק ערכים זומן לחקירה, אף שלא הוא כתב את הערך, ואולץ למחוק אותו תחת האיום שייעצר אם לא יעשה זאת. הערך נמחק, אך הושב לדפי ויקיפדיה באותו היום. עם היוודע הידיעה, הפך לערך הנצפה ביותר בוויקיפדיה הצרפתית בסוף השבוע של 6–7 באפריל, עם יותר מ-120 אלף צפיות.

== ראו גם ==
* אפקט סטרייסנד

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:צרפת: בסיסים ומתקנים צבאיים
קטגוריה:צרפת: טלקומוניקציה
קטגוריה:אוברן-רון-אלפ
קונסול לינוקס

קונסול לינוקס הוא קונסול מערכת פנימי לליבת לינוקס. הוא מספק דרך לליבה ולתהליכים נוספים לשלוח פלט טקסטואלי למשתמש, ולקבל קלט טקסטואלי מהמשתמש. הכנסת קלט הטקסט מתבצעת באמצעות מקלדת וקריאתו מתבצעת על גבי צג המחשב. ליבת לינוקס תומכת בקונסולים וירטואליים, קונסולים הנפרדים באופן לוגי, אך הגישה אליהם מתבצעת באמצעות אותה חומרה של מקלדת וצג. הקונסול של לינוקס (וכן זה הווירטואלי) מנוהל על ידי תת-המערכת TV הקיימת בליבה, ואינו מסתמך כלל על תוכנות שבמרחב המשתמש. צורת מימוש זו זה מנוגדת למימוש מדמה מסוף שהוא תהליך השייך למרחב המשתמש ומדמה מסוף מחשב, ובדרך כלל מוצג בסביבת תצוגה גרפית.

קונסול לינוקס היה אחד מתכונות הליבה הראשונות, ונכתב במקור על ידי לינוס טורבאלדס ב-1991 (ראו ההיסטוריה של לינוקס). קיימים שני יישומים לקונסול לינוקס; framebuffer ו-מצב טקסט. היישום ב-framebuffer קיים כברירת מחדל בהפצות הלינוקס המודרניות, וביחד עם תוכנת הגדרת מצב התצוגה (Mode setting) על ידי הליבה, מסופקת תמיכה ברמת-הליבה להתקני תצוגה ותכונות נוספות, כמו הצגת גרפיקה בזמן עליית המערכת.
היישום במצב הטקסטואלי היה בשימוש במערכות תואמות IBM-PC עם כרטיסים גרפיים מהסוגים CGA, EGA, MDA ו-VGA. מערכות שאינן בנויות על פי ארכיטקטורת x86, תומכות בישום ה-framebuffer בלבד, כיוון שהן אינן מיישמות מצב טקסטואלי כלל. הקונסול של לינוקס משתמש במפת סיביות בגודל קבוע ובגופן ברוחב אחיד, אשר מוגדרים בדרך כלל כברירת מחדל, לגודל של 8x16 פיקסלים.

הקונסול לינוקס הוא אופציה בליבת הלינוקס שאינה חייבת להיות פעילה, וברוב מערכות המחשב המשובצות בלינוקס התכונה אינה פעילה. מערכות שכאלו מספקות בדרך כלל ממשק משתמש חילופי (למשל מבוסס רשת), או שהן מאותחלות היישר לתוך ממשק משתמש גרפי, ומשתמשות בו כאמצעי המרכזי לתקשר עם המשתמש. יישומים אחרים של הקונסול של לינוקס, הם הקונסול ברייל המספק תמיכה בתצוגות ברייל מתרעננות, וקונסול המחובר ליציאה טורית.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:לינוקס