OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שניאנג

שֶׁנְיָאנְג (בסינית מפושטת: 沈阳; בסינית מסורתית: 瀋陽; בפין-יין: Shěnyáng; ; מילולית: "הגדה הצפונית של נהר שן"; במנצ'ורית: 17px - מוּקְדֶן) היא תת-מחוז עירוני, עיר הבירה והעיר המאוכלסת ביותר במחוז ליאונינג שבצפון-מזרח הרפובליקה העממית של סין. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 התגוררו בתת-המחוז העירוני כ-9.07 מיליון תושבים, מתוכם כ-7.885 מיליון בשטח האורבני. שניאנג מהווה מרכז חשוב של תעשייה כבדה וכן את צומת התחבורה והסחר העיקרי בצפון-מזרח המדינה.

העיר הוקמה על ידי מדינת יֶן בתקופת המדינות הלוחמות, בשנת 300 לפנה"ס לערך. בשנת 1625 העתיק המנהיג המנצ'ורי נוּרְהָאצִ'י את בירתו לשניאנג, ובשנת 1634 הוחלף שמה למוּקְדֶן במנצ'ורית, או שֶׁנְגגִ'ינְג (סינית: 盛京, פיניין: Shèngjīng) בסינית, שמשמעו "הבירה המשגשגת". היא נשארה עיר הבירה של שושלת צ'ינג המנצ'ורית עד להכנעת שושלת מינג וכיבוש בייג'ינג ב-1644. עם זאת נותרה לה חשיבות מיוחדת בחצר הקיסרות, הארמונות שבה החזיקו ברבים מאוצרות הממלכה, וקברי הקיסרים הראשונים שבה המשיכו להוות מוקד עלייה לרגל עוד זמן רב. כיום מהווים קברים אלו חלק מאתר מורשת עולמית. ארמון מוקדן מהווה אף הוא, ביחד עם העיר האסורה בבייג'ינג, אתר מורשת עולמית נוסף.

לאחר הנחת פסי רכבת שחיברו את המזרח הרחוק הרוסי עם צפון-מזרח סין, הפכה העיר למוקד השפעה רוסי. בשנת 1905 התחולל בעיר קרב מוקדן, הקרב החשוב האחרון במלחמת רוסיה יפן. במקום הוקמה אנדרטה לזכר החיילים הרוסיים שעומדת נטושה ואינה מתוחזקת.

לאחר הניצחון היפני, הפכה העיר למוקד הפעילות הכלכלית של יפן בדרום מנצ'וריה. לאחר כיבוש מנצ'וריה והקמת מנצ'וקוו הפכו היפנים את העיר למרכז תעשייה כבדה.

בשנת 2014 החל בנייה של מרכז הסחר העולמי הפיננסי באוננג שן-יאנג, אך היא הוקפאה לאחר השלמת השלב הראשון.
==גאוגרפיה ואקלים==
תת-המחוז משתרע על פני 12,870 קמ"ר במרכז מחוז ליאונינג, מצפון לנהר חוּן, יובל חשוב של , כ-630 קילומטרים צפון-מזרחית לבייג'ינג בירת סין. אקלימה של העיר הוא יבשתי לח עם השפעה מונסונית. הקיץ חם ולח, עם טמפרטורת מקסימום של C° 36.1, בהשפעת מונסונים, והחורף קר ויבש, עם טמפרטורת מינימום של C° 28.5−, בהשפעת אנטי ציקלון סיבירי. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 705.5 מ"מ.
[[תצלום לווין של שניאנג]]

==חלוקה מנהלית==
תת-המחוז העירוני שניאנג מחולק לעשר מועצות, שתי נפות כפריות ונפה עירונית אחת:
* מועצת חֶפִּינְג (和平区/Hépíng Qū)
* מועצת שֶׁנְחֶה (沈河区/Shĕnhé Qū)
* מועצת דָאדוֹנְג (大东区/Dàdōng Qū)
* מועצת חְוָואנְגְגוּ (皇姑区/Huánggū Qū)
* מועצת טְיֶישִׂי (铁西区/Tiĕxī Qū)
* מועצת סוּגְ'יָאטוּן (苏家屯区/Sūjiātún Qū)
* מועצת חוּן-נָאן (浑南区/Húnnán Qū)
* המועצה החדשה שֶׁנְבֶּיי (沈北新区/Shĕnbĕi Xīnqū)
* מועצת יוּ'חוֹנְג (于洪区/Yúhóng Qū)
* מועצת לְיָאוֹג'וֹנְג (辽中区/Liáozhōng Qū)
* נפת קָאנְגְפִּינְג (康平县/Kāngpíng Xiàn)
* נפת פָֿאקוּ (法库县/Făkù Xiàn)
* הנפה העירונית שִׂינְמִין (新民市/Xīnmín Shì)

==ערים תאומות==
* 
* 
* 
* 
* 
*
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערי מיליונים

קטגוריה:ליאונינג: ערים
קטגוריה:מחוזות הרפובליקה העממית של סין: ערי בירה
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: ערים תת-מחוזיות
החיטה צומחת שוב

[[בול יום הזיכרון ה'תשע"ה שהוקדש לשיר זה]]

"הַחִטָּה צוֹמַחַת שׁוּב" הוא שיר אבל וזיכרון שנכתב בשנת 1974 על ידי דורית צמרת, חברת קיבוץ בית השיטה, בעקבות ההלם והאבל הכבד שאחזו בקיבוץ בית השיטה עם נפילתם של 11 מבניו במלחמת יום כיפור. שיר זה הוא אחד השירים המזוהים ביותר עם שירי יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
השיר הולחן בשנת 1978 על ידי חבר קיבוץ שער הגולן, חיים ברקני, ומילותיו עובדו והותאמו אל הלחן.

עמק חרוד מצולם מפסגת הר [[הגלבוע - נוף המתואר בשיר]]
השיר מתאר את נוף עמק חרוד בו שוכן הקיבוץ, הכולל עצי חרוב, זית ואת מראה הגלבוע, ותמה כביכול על אדישותו של הנוף היפה ("ואל ערבו העמק נאסף / ביופי שעוד לא היה כמוהו"), אל השכול, האובדן וכאב חסרונם של הנעדרים ("אתם אינכם ולא תוכלו לשוב.../ אך החיטה צומחת שוב"). השיר מתאר את הנוף המקומי הנשקף מחלון ביתה של המחברת, כשבמקביל הוא גם כלל-ישראלי ונוגע בדימויי תנ"ך, וכן מאזכר דימויים אוניברסליים ("ועל הדשא ילד וכלבו / מואר החדר ויורדים לילות"). האזכורים מלווים בתחושות תימהון ובכאב שאין לו תקנה. במקביל, השיר מבטא תקווה לעתיד, ומתאר את המשכיות העולם עם כל הטוב שבו, חרף האובדן.

השיר נשלח להלחנה לנעמי שמר, אשר העבירה אותו לחיים ברקני וכתבה לו "השיר יפיפה, אבל קשה. מדובר בבנים שלא חזרו. אינני מסוגלת נפשית להתמודד עם השיר ואני מעבירה אותו אליך. יש בו חומר נפצי רגשי רב אבל אני תקווה שאתה עם רגישותך לנושא תוכל לנסות וגם להצליח.".

השיר התפרסם תחילה בעיבודו של אילן גלבוע ובביצוע להקת הגבעטרון. ב-1983 הקליטה אותו חוה אלברשטיין בעיבודו של מנחם ויזנברג לתקליטה "נמל הבית". בין המבצעים הנוספים של השיר: רוחמה רז, אסף נגל, דודו זכאי, דפנה ארמוני, להקת צעירי תל אביב, אחינועם ניני, דוד דאור, שלומית אהרון, מירי מסיקה, איה כורם, דורית פרקש, קרן פלס ולהקת "האשקולית" של בית השיטה.

במלאת 100 שנים לדגניה א' ולתנועה הקיבוצית הופיע אלבום אוסף שכלל שירים של בני התנועה הקיבוצית, ונקרא בשם השיר. כמו כן, בול יום הזיכרון ה'תשע"ה (2015) הוקדש לשיר זה.

בשנת 2023 הוציא ירמי קפלן גרסת כיסוי לשיר במסגרת 50 שנה למלחמת יום הכיפורים.

בעקבות מתקפת הפתע על ישראל בשנת 2023, הקליטו חברי הגבעטרון גרסה חדשה לשיר לכבוד חברי הקיבוצים שבתיהם נחרבו במתקפה, ושנאלצו לעזוב את קיבוצם ולעבור למגורים זמניים עד לסיום המלחמה ושיקום הקיבוצים. בגרסה החדשה, שהגה אורי רביץ, הם החליפו מספר מילים לנוסח . בדצמבר אותה שנה שי המבר הוציאה ביצוע מחודש לשיר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20081009073825/http://beithashita.org.il/lhe/apage/13329.php דף השיר] באתר קיבוץ בית השיטה
* [https://web.archive.org/web/20131007043937/http://plaot.com/product/62,65,101.aspx דף השיר] באתר "סיפורו של שיר" עם סיפורי הנופלים
* [https://web.archive.org/web/20160303192213/http://www.kibbutz.org.il/itonut/2008/dafyarok/081007_beit-hashita.htm?findWords=השר אתם אינכם ולא תוכלו לשוב], הזמן הירוק, 7 באוקטובר 2008 (תערוכת ציורים בהשראת השיר, לרגל 80 שנה לבית השיטה)
* זהר קיזלר, [https://hechalutz.com/life-florish/ פרשנות לשיר], המדרשה באורנים
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1974
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:גבעטרון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי חיים ברקני
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:שירים על קיבוצים
קטגוריה:הקיבוץ בתרבות ובאמנות
קטגוריה:בית השיטה
קטגוריה:עמק חרוד
קטגוריה:שירי מלחמת חרבות ברזל
כפר דאן

כַּ֫פַר דָאן (בערבית: كفر دان) הוא כפר פלסטיני בצפון השומרון שנמצא כ-3 ק"מ צפונית-מערבית לג'נין.

היישוב מונה, נכון לשנת 2006, כ-5,115 תושבים מוסלמים.

== שם הכפר ==
מקור השם אינו ידוע. זאב וילנאי מביא גרסה נוספת לשם הכפר: כפר אדאן.<ref></ref><ref>ייתכן שמדובר בקיצור של ال (סימן היידוע) בסמיכות לשם המקובל دان (דאן)</ref>

== היסטוריה ==
גרעין הכפר שוכן על אתר שהיה מיושב בתקופה הרומית ומאז תקופת הערבית הקדומה ואילך.

פרופסור יואל אליצור מזכיר את האמור בתלמוד הירושלמי על "רבי יוסי דכפר דן" (מכפר דן).<ref></ref> שדרש בהלכות בית שאן, שאינה רחוקה מהכפר הנוכחי.

צבי מסיני כותב שיש בכפר יקב קטן השייך לחמולת "אבו פָארוּק", לדבריו שם משפחה שעשוי להצביע על מקור שומרוני.<ref></ref>

== אוכלוסין ==
{| class="wikitable"
| colspan="3" |מפקדי אוכלוסין
|-
|שנה
|מספר תושבים
|הערות
|-
|1922
|486
|
|-
|1931
|603
|
|-
|1945
|850
|
|-
|1961
|1,262
|
|-
|1982
|1,400
|
|-
|1987
|2,300
|
|-
|1997
|3,816
|
|-
|2005
|4,967
|
|-
|2007
|5,254
|<ref name=":0"></ref>
|-
|2017
|6,591
|<ref></ref>
|}

== אדמות, חקלאות ומים ==
שטח הכפר הוא 7,328 דונם, 7,292 דונם אדמות פרטיות ו־28 דונם מושע.<ref name=":0" />

רוב האדמות החקלאיות נמצאות במישור שמצפון מזרח לכפר, עד גדר ההפרדה. בעבר גידלו סוגים שונים של גידולי שדה וכיום יש גם חממות רבות.

את המים מפיקים התושבים מספר מעיינות בוואדי חסן (לאורך הכביש מבורקין לאל-יאמון הסמוכים) וכן מעשרות בארות שנחפרו באדמות החקלאיות שבמישור.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רכס אמיר: יישובים
קטגוריה:נפת ג'נין
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
כפר ראעי

כפר ראעי (בערבית: كفر راعي) הוא כפר פלסטיני בצפון השומרון<ref></ref>, הממוקם 18 ק"מ דרום-מערבית לג'נין. היישוב מונה, נכון לשנת 2006, כ-7,819 תושבים מוסלמים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:השומרון: יישובים
קטגוריה:נפת ג'נין
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
מיית'לון

מֵיתַ'ל֫וּן (בערבית: ميثلون) הוא כפר פלסטיני בשומרון, הממוקם 28 ק"מ דרומית מג'נין. היישוב מונה, נכון לשנת 2006, כ-7,006 תושבים מוסלמים.

== גאוגרפיה ==
הכפר מיית'לון שוכן בצפון השומרון, ומשתייך לנפת ג'נין של הרשות הפלסטינית.<ref name="ARIJEnviro"></ref> היישובים הסמוכים הם סנור, סיריס וג'ודידה מדרום, עקאבה ממזרח, סיר וא-זבאבדה מצפון מזרח, ומיסיליה מצפון.

הכפר ממקום על הקצה המערבי של עמק סנור, שהופך בשלהי החורף לאגם עונתי.<ref name="Zertal245">Zertal, 2004, p. [https://books.google.com/books?id=Vt-IvRhCEyYC&pg=PA245 245]</ref> זהו היישוב הגדול ביותר מבין שבעת היישובים השוכנים לצידי העמק, והוא מחזיק בחלק הארי של אדמותיו הפוריות.<ref>Merkel, 2002, p. 150.</ref> הגובה הממוצע של הכפר הוא 385 מטר מעל פני הים.<ref name="Zertal244">Zertal, 2004, p. [https://books.google.com/books?id=Vt-IvRhCEyYC&pg=PA244 244]</ref> הגרעין העתיק של הכפר בן 18 דונמים,<ref name="Zertal244" /> והיישוב מחזיק סה"כ ב-12,495 דונמים.<ref></ref> 

=== ח'ירבת חייבר ===

צפון-מזרחית מהכפר נמצא ח'ירבת ח'ייבר, אתר ארכאולוגי השוכן על גבי גבעה בגובה 423 מטרים מעל פני הים. במקום נמצאו שרידי תל מבוצר, יסודות בניינים, קבר ומאגרי מים חצובים בסלע.<ref name="ARIJEnviro" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:השומרון: יישובים
קטגוריה:נפת ג'נין
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
סילת אל-חארית'יה

סילת אל-חארית'יה (בערבית: السيلة الحارثية, אַ-סִּ֫ילַה אל-חַארִתִ֫'יַּה) הוא כפר פלסטיני בצפון השומרון, בגובה ממוצע של 150 מ' מעל פני הים, הממוקם כ-10 ק"מ מצפון־מערב לג'נין. היישוב מונה, נכון לשנת 2017, כ־11,450 תושבים מוסלמים.<ref name=":0"></ref>

== מקור השם ==
המלה הראשונה של השם היא מהשורש הערבי סיל (سيل) שהוראתו זרם חזק, או מי שיטפון והמלה השנייה היא חארת'ה (حارثة), שם השבט שהיה באזור זה בימי קדם.<ref name=":1"></ref>

== היסטוריה ==
הכפר הוקם על שתי חורבות קדומות: ח'רבת זאיד וח'רבת אל-קוסור. באזור ח'רבת זאיד יש שרידי עתיקות ובין היתר: בורות מים חצובים בסלע, חלקי עמודים, חרסים ופסיפסים.<ref name=":1" />

=== התקופה העות'מאנית ===
אדם זרטל מצא כי הכפר לא הוזכר במפקד העות'מאני שנערך בשנת 1596. להערכתו הסיבה היא שהכפר "נספר" יחד עם כפר תיעניכ הסמוך.<ref></ref>

=== התקופה הבריטית ===
על פי מפקד ב-1922 חיו בכפר 1,041 איש, ב-1931 היו 1,259 ובשנת 1945 חיו בכפר 1,860 איש.<ref name=":1" />

תושב הכפר - יוסף סעיד אבו דורה (ממשפחת ג'רדאת) השתתף באירועי המרד הערבי 1936-1939. בין היתר לחם נגד הבריטים בקרב על אום אל-זינאת וכן היה בין תוקפי כלא עתלית (קרב שבו שוחררו אסירים ערבים). נידון למוות בירושלים והוצא להורג ב-30/9/1939.<ref name=":1" />

== קרקעות, חקלאות ומים ==
שטח הכפר הוא 8,931 דונם מתוכם 5,188 דונם אדמות פרטיות והיתר בבעלות משותפת של הכפר.<ref name=":0" />

== פח"ע ==
בכפר נולדו יוסוף אבו דורה (1900), ממנהיגיו הבולטים של פרעות תרצ"ו, וגם עבדאללה עזאם (1941), מייסד אל-קאעידה, שלאחר מלחמת ששת הימים היגר עם משפחתו לירדן.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רכס אמיר: יישובים
קטגוריה:נפת ג'נין
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
עאנין

עאנין (בערבית: عانين) הוא כפר פלסטיני בקצה הצפון־מערבי השומרון, ממזרח (מעבר לקו הירוק) לאום אל-פחם, בגובה של כ 490 מ' מעל פני הים.

הכפר שייך למועצה המקומית יעבד שבמחוז ג'נין, של הרשות הפלסטינית.<ref></ref>

היישוב מונה, נכון לשנת 2007 2006, כ־3,822 תושבים מוסלמים.<ref name=":0"></ref> 

== מקור השם ==
על פי וילנאי, יש סברה ששם המקום משמר את השם בית עניא שמוזכר אצל אבסביוס במאה הרביעית: וכפר בית עניא רחוקה מקיסריה 15 מילין לצד מזרח, יושבת בהר. אומרים שיש שם מרחצאות מרפא".<ref></ref>

יש המזהים את הכפר עם היישוב הקדום עננין, הנזכר בכתובת רחוב התלמודית כאחת העיירות היהודיות בתחום סבסטיה לעניין מצוות התלויות בארץ. 

תושבי המקום סבורים שהשם מגיע מהמלה הסוּרית עָאנִים (عانيم) שמשמעותה מעיינות מים.

== קרקעות, מים וחקלאות ==
סך כל האדמות בכפר מגיע לכדי 15,049 דונם, מהם 9,431 בבעלות פרטית ועוד 5,618 דונם ב "מושע".<ref name=":0" /> לכפר עאנין היו קרקעות ממערב לכפר שהופרדו בעקבות הסכם שביתת הנשק ב-1949.<ref name=":1"></ref>

הגידול העיקרי הוא עצי זית ויש בכפר שני בתי בד מודרניים. 

בכפר ובסביבתו יש 8 מעיינות מים: עין אל-זייתונה, עין אל-חרובה, עין פאדי, עין אום אל-דויוק, עין קמר, עין צוריק, עין אל-נבע ועין אל-סופרה. 

== תעסוקה ==
בעבר עבדו תושבים רבים בישראל ובעיקר בעיר אום אל-פחם הסמוכה. ב 2003 נבנתה גדר ההפרדה והדבר השפיע לרעה על כלכלת הכפר. 

לצורך בניית הגדר הופקו אדמות (אין נתונים) חלק מהאדמות נשארו מחוץ לגדר והגישה אליהן מצריכה היתר ותיאום מיוחד עם צה"ל.<ref name=":1" />

== דת ==
בכפר שני מסגדים וכן מקאם שיח רדון (מבטאים רדואן). התושבים אינם יודעים מיהו האיש ומה מקור השם. המקאם הוא מבנה מרובע שעל גגו כיפה עגולה והוא בנוי מעל מערה עם פתח מסותת. <ref></ref>

== אישים בולטים ==
הסופר איברהים זעארור (إبراهيم زعرور), יליד 1939, נולד בכפר וכיום חי בעמאן . 

פרופסור איברהים מחמוד חליל (إبراهيم محمود إبراهيم خليل ) יליד 1948, מרצה באוניברסיטת עמאן. סופר, משורר ומבקר ספרותי. חבר ועד אגודת הסופרים הירדנית.<ref name=":1" />

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:השומרון: יישובים
קטגוריה:נפת ג'נין
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:רכס אמיר: יישובים
סיוון (זמרת)

סיוון בהנם (נולדה ב-24 במאי 1981), המוכרת בשמה הפרטי, סיוון, היא זמרת ומוזיקאית ישראלית.

==ביוגרפיה==
סיוון נולדה, גדלה והתחנכה בתוכנית למד בתל אביב למשפחה מסורתית יוצאת איראן. לאחר שירותה הצבאי בצה"ל, בתחילת שנות האלפיים החלה סיוון את הקריירה המוזיקלית שלה כשהוציאה, בעקבות היכרות עם סאבלימינל, יחד עם משפחת תאקט, מספר להיטים ובהם, "תקווה", "לא תצליחו לעצור אותי", "המקום המושלם" ו"האור והצל". את פריצתה לתודעה השיגה בזכות החידוש שהוציאה יחד עם משפחת תאקט לשיר, "פרחים בקנה".

בשנת 2003 לקחה חלק בדיבוב העברי לסרט "אחי הדב" של אולפני וולט דיסני. סיוון שרה את שיר הפתיחה "נשמות גדולות" שנכתב והולחן בידי פיל קולינס. שפרירה זכאי ביימה את הדיבוב והפיקה אותו, ועל הניהול המוזיקלי היה אמון רוני וייס.

בשנת 2005 הוציאה סיוון שני סינגלים, "אין גבולות", שהגיע למקום ראשון במצעד של גלגלצ, ו"תסתכל עלי עכשיו", שהגיע לראשי המצעדים.

למרות הצלחת השירים, הדבר לא דחף את סיוון להוציא אלבום באותה התקופה, והיא המשיכה להופיע עם סאבלימינל וחבריו בישראל ומחוצה לה, ובתוך כך עבדה על האלבום הראשון שלה. בנוסף לעבודה על אלבום הבכורה הנחתה סיוון את תוכנית הרדיו "דבש", ששודרה ב-91FM, ובה אירחה אמנים שהציגו סינגלים מאלבומים חדשים שלהם.

באותה השנה החלה סיוון להוציא את הסינגלים החדשים מהאלבום החדש, "שוברת שתיקה", שיצא בגרסת קליפ, ו"בינינו". בשנת 2009 השיקה את האלבום, שנשא את השם "דף חדש". האלבום נמכר מסחרית החל משנת 2008.

בפברואר 2011 פורסם רשמית כי סיוון עזבה את משפחת תאקט, שם הייתה חתומה כעשור עוד מימי נערותה. העזיבה נבעה מסכסוך בין סיוון וסאבלימינל.

לאחר העזיבה, התמודדה בתחרות הקדם-אירוויזיון עם השיר "קח אותי", שנכתב עם המוזיקאי חן מצגר-אדר. בתחילת שנת 2013 השתתפה בתוכנית הריאליטי "The Voice", התקבלה לנבחרת של שרית חדד ונפלה בשלב הדו-קרב.

בשנים הבאות המשיכה בקריירה מוזיקלית והופיעה באירועים פרטיים בקהילות יהודיות בחו"ל ובפרסומות.

ב-2023 הצטרפה למופע האיחוד של סאבלימינל והצל ומשפחת תאקט בהיכל מנורה. לאחר הצלחת מופעי האיחוד השיקה סינגל חדש - "ויסקי ודמעות".<ref name=":0" />

סיוון נשואה עם ילדה אחת.<ref name=":0" />

== דיסקוגרפיה ==
===יחד עם משפחת תאקט===
* האור והצל – 2002
* אולסטארז – 2004
* אני תל אביבי – 2009
* פזצטא – 2009
* Jew-Niversal – 2011

===אלבומי סולו===
* דף חדש - (2008)

=== סינגלים ===

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרות פופ ישראליות
קטגוריה:זמרי פופ ישראלים
קטגוריה:זמרות רוק ישראליות
קטגוריה:זמרי רוק ישראלים
קטגוריה:אמנים ישראלים הידועים בשם במה
קטגוריה:מתמודדות The Voice ישראל
קטגוריה:מתמודדות קדם-האירוויזיון
קטגוריה:אמני תאקט
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1981
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1981
כחליים

[[כחל מצוי, מצוי גם בישראל.]]
[[כחל הודי]]
כחליים (שם מדעי: Coraciidae) היא משפחת עופות מסדרת הכחלאים הכוללת 2 סוגים, ובהם 11 מינים. בישראל קיים מין אחד ממשפחת הכחליים: כחל מצוי ונצפה פעם אחת גם המין כחל רחב-מקור.

זוהי משפחת עופות בעלי צבעים עזים שהעיקרי בהם הוא הכחול, ומכאן שמם בשפה העברית. שלא כברוב העופות צבעוניותם זהה בין הזוויגים.
מבנה גופם מוצק בעלי צוואר קצר וראש גדול דבר המשווה להם מראה דומה לשל עורביים, ומכאן שמם המדעי, (Coraciidae). תפוצתם מוגבלת לעולם הישן כאשר שבעה מינים חיים באפריקה מדרום לסהרה וארבעה מינים חיים באזור המדבריות של מערב אסיה ובמזרח אירופה.

אורך מיני המשפחה נע קרוב ל-30 סנטימטרים. הכחליים הם מעופפים טובים ובעונת החיזור הם מבצעים תרגילי אירובטיקה מרהיבים. ולעומת זאת רגליהם חלשות עד כי הם אינם הולכים אלה מקפצים קפיצות מגושמות כדי להתקדם על הקרקע.

מזונם מורכב מחרקים, רכיכות, וחולייתנים קטנים. אותם הם צדים על ידי המתנה בנקודות תצפית, מהן הם עטים על טרף חולף.

הכחליים מקננים במחילות שהם חופרים בסלע בכוכים מוכנים ואף בעצים חלולים, הם אינם מרפדים את קיניהם. הנקבה מטילה כ-2–4 ביצים לבנות. כאשר שני בני הזוג משתתפים בדגירה ובטיפול בגוזלים לאחר הבקיעה.
הגוזלים בוקעים ערומים, ושוהים בקן כ-3–4 שבועות.

==מיון==
*סוג כחל (Coracias)
**מין כחל מצוי (Coracias garrulus)
**מין כחל סנגלי Coracias abyssinicus
**מין כחל כחול-בטן (Coracias cyanogaster)
**מין כחל לילכי (Coracias caudatus)
**מין Coracias naevius
**מין כחל הודי (Coracias benghalensis)
**מין Coracias temminckii
**מין כחל זנב-מחבט (Coracias spatulatus)
*סוג כחל עב-מקור (Eurystomus)
**מין כחל כחול-גרון (Eurystomus gularis)
**מין כחל צהוב-מקור (Eurystomus glaucurus)
**מין Eurystomus orientalis
**מין Eurystomus azureus

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1815
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קונסטנטין סמואל רפינסק
קטגוריה:כחלאים
מחוז הוט ספרינגס

מחוז הוט ספרינגס (באנגלית: Hot Springs County) הוא מחוז של מדינת ויומינג שבארצות הברית. נכון לשנת 2000 התגוררו במחוז 4,882 תושבים. בירת המחוז היא העיר תרמופוליס.

המחוז הוקם בשנת 1911.

==גאוגרפיה==
שטחו של מחוז הוט ספרינגס 5,196 קמ"ר מהם 5,190 קמ"ר הם שטחי יבשה, ו-6 קמ"ר (0.12%) הם שטחי מים. מחוז ואשאקי גובל במחוז הוט ספרינגס ממזרח, מחוז פרימונט גובל בו מדרום, ומחוז פארק גובל בו מצפון וממערב.

==אוכלוסין==
נכון לשנת 2000 מתגוררים במחוז 4,882 תושבים. צפיפות האוכלוסין הממוצעת היא נפש אחת לקמ"ר.
23.3% מתושבי המחוז הם ממוצא גרמני, 17% ממוצא אנגלי, 12.2% ממוצא אירי, ו-6% ממוצא נורווגי.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://nationalregisterofhistoricplaces.com/WY/Hot+Springs/state.html מחוז הוט ספרינגס] במרשם הלאומי של מקומות היסטוריים

תרמופוליס, בירת המחוז. מבט מראש פסגת ראונדטופ

הוט ספרינגס
מחוז ואשאקי

מחוז ואשאקי (באנגלית: Washakie County) הוא מחוז של מדינת ויומינג שבארצות הברית. נכון לשנת 2000 התגוררו במחוז 8,289 תושבים. בירת המחוז היא העיר וורלנד.

המחוז הוקם בשנת 1911 והוא נקרא על שם ואשאקי - ראש שבט השושוני האינדיאני, אשר סייע למתיישבים האירופאים בבואם לאזור.

==גאוגרפיה==
שטחו של מחוז ואשאקי 5,809 קמ"ר מהם 5,802 קמ"ר הם שטחי יבשה, ו-7 קמ"ר (0.12%) הם שטחי מים. מחוז ביג הורן גובל במחוז ואשאקי מצפון, מחוז ג'ונסון גובל בו ממזרח ומחוז נאטרונה גובל בו מדרום מזרח, מחוז פרימונט מדרום, מחוז הוט ספרינג ממערב ומחוז פארק מצפון מערב.

==אוכלוסין==
נכון לשנת 2000 מתגוררים במחוז 8,289 תושבים. צפיפות האוכלוסין הממוצעת היא נפש אחת לקמ"ר.
27.1% מתושבי המחוז הם ממוצא גרמני, 13.1% ממוצא אנגלי, ו-9.9% ממוצא אירי.

==קישורים חיצוניים==

* 

ואשאקי
נבחרת הרפובליקה הדומיניקנית בכדורסל

נבחרת הגברים של הרפובליקה הדומיניקנית בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של הרפובליקה הדומיניקנית ומנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל של הרפובליקה הדומיניקנית. 

הישג השיא של הנבחרת באליפות אמריקה בכדורסל הוא המקום השלישי, בו סיימה בשנת 2011.

הנבחרת העפילה ארבע פעמים לאליפות העולם בכדורסל. בשנת 1978 סיימה במקום השנים עשר. בשנת 2014 סיימה במקום השלושה עשר. בשנת 2019 סיימה במקום השישה עשר ובשנת 2023 סיימה במקום הארבעה עשר.

נבחרת הרפובליקה הדומיניקנית מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים.

==כל אליפויות העולם==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות העולם בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1954|| colspan="4" rowspan="6" |לא העפילה
|-
| 1959
|-
| 1963
|-
| 1967
|-
| 1970
|-
| 1974
|-
| 1978||מקום 12||7||2||5
|-
| 1982|| colspan="4" rowspan="8" |לא העפילה
|-
| 1986
|-
| 1990
|-
| 1994
|-
| 1998
|-
| 2002
|-
| 2006
|-
| 2010
|-
| 2014||מקום 13||6||2||4
|-
| 2019||מקום 16||5||2||3
|-
| 2023||מקום 14|| 5|| 3||2
|-
| 2027
|
|
|
|
|-
|סך הכל||4 הופעות||23||9||14
|}
==כל אליפויות אמריקה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות האמריקות בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1980|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1984||מקום תשיעי||8||1||7
|-
| 1988|| colspan="4" |העפילה אך פרשה
|-
| 1989||מקום שישי||8||5||3
|-
| 1992|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1993||מקום תשיעי||4||0||4
|-
| 1995||מקום שביעי||8||3||5
|-
| 1997||מקום תשיעי||4||0||4
|-
| 1999||מקום שביעי||8||2||6
|-
| 2001|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 2003||מקום שמיני||8||2||6
|-
| 2005||מקום שישי||7||3||4
|-
| 2007|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2009||מקום חמישי||8||4||4
|-bgcolor=cc9966
| 2011||מקום שלישי||10||6||4
|-
| 2013||מקום רביעי||10||6||4
|-
| 2015||מקום שישי||8||2||6
|-
| 2017||מקום שביעי||3||1||2
|-
| 2022||מקום שמיני||4||1||3
|-
| 2025
|
|
|
|
|-
|סך הכל||14 הופעות||98||36||62
|}
==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

הרפובליקה הדומיניקנית
קטגוריה:הרפובליקה הדומיניקנית: כדורסל
נבחרת איי בהאמה בכדורסל

נבחרת הגברים של איי הבהאמה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של איי בהאמה, הנחשבת לאחת החלשות ביותר ביבשת אמריקה ובעולם. 

הישג השיא של הנבחרת הוא השתתפות באליפות אמריקה בכדורסל שנערכה בשנת 1995, ובה סיימה במקום השמיני מתוך עשר נבחרות.

הנבחרת מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים או לאליפות העולם בכדורסל.

==כל אליפויות אמריקה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות האמריקות בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1980|| colspan="4" rowspan="6" |לא נרשמה
|-
| 1984
|-
| 1988
|-
| 1989
|-
| 1992
|-
| 1993
|-
| 1995||מקום שמיני||8||2||6
|-
| 1997|| colspan="4" rowspan="6" |לא נרשמה
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005
|-
| 2007
|-
| 2009|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2011|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 2013|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 2015
|-
| 2017
|-
| 2022
|-
| 2025
|
|
|
|
|-
|סך הכל||הופעה אחת||8||2||6
|}
==הערות שוליים==

איי הבהאמה
קטגוריה:איי בהאמה: ספורט
נבחרת ברבדוס בכדורסל

נבחרת הגברים של ברבדוס בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של ברבדוס.

הנבחרת נחשבת לאחת החלשות ביותר ביבשת אמריקה ובעולם. 

הנבחרת השתתפה פעם אחת באליפות אמריקה בכדורסל שנערכה בשנת 1995 ובה סיימה במקום העשירי והאחרון.

הנבחרת מעולם לא השתתפה במשחקים האולימפיים או באליפות העולם בכדורסל.

==כל אליפויות אמריקה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות האמריקות בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1980|| colspan="4" rowspan="6" |לא נרשמה
|-
| 1984
|-
| 1988
|-
| 1989
|-
| 1992
|-
| 1993
|-
| 1995||מקום עשירי||4||0||4
|-
| 1997|| colspan="4" rowspan="6" |לא נרשמה
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005
|-
| 2007
|-
| 2009|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2011|| colspan="4" rowspan="5" |לא נרשמה
|-
| 2013
|-
| 2015
|-
| 2017
|-
| 2022
|-
| 2025
| colspan="4" |לא העפילה
|-
|סך הכל||הופעה אחת||4||0||4
|}
==הערות שוליים==

ברבדוס
קטגוריה:ברבדוס: ספורט
נבחרת אקוודור בכדורסל

נבחרת הגברים של אקוודור בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של אקוודור.

הנבחרת נחשבת לאחת החלשות ביבשת אמריקה ובעולם. 

הנבחרת העפילה פעם אחת לאליפות העולם בכדורסל הראשונה שהתקיימה בשנת 1950 וסיימה במקום השמיני מתוך עשר קבוצות לאחר שהפסידה לנבחרות מצרים וצרפת ולאחר מכן ניצחה במשחקי הדירוג על מקומות 7-10 את נבחרות יוגוסלביה וספרד והפסידה לפרו.

מאז לא השתתפה הנבחרת בטורנירים משמעותיים נוספים עד לאליפות אמריקה בכדורסל שנערכה בשנת 1989 ובה סיימה במקום ה-12 והאחרון.

מאז ועד היום לא השתתפה נבחרת אקוודור בטורנירים משמעותיים נוספים.

נבחרת אקוודור מעולם לא השתתפה במשחקים האולימפיים

==כל אליפויות העולם==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות העולם בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1950||מקום שמיני||5||2||3
|-
| 1954|| colspan="4" rowspan="16" |לא העפילה
|-
| 1959
|-
| 1963
|-
| 1967
|-
| 1970
|-
| 1974
|-
| 1978
|-
| 1982
|-
| 1986
|-
| 1990
|-
| 1994
|-
| 1998
|-
| 2002
|-
| 2006
|-
| 2010
|-
| 2014
|-
| 2019|| colspan="4" |לא השתתפה
|-
| 2023|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2027
|
|
|
|
|-
|סך הכל||הופעה אחת||5||2||3
|}
==כל אליפויות אמריקה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות האמריקות בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1980|| colspan="4" rowspan="3" |לא נרשמה
|-
| 1984
|-
| 1988
|-
| 1989||מקום 12||5||0||5
|-
| 1992|| colspan="4" rowspan="10" |לא נרשמה
|-
| 1993
|-
| 1995
|-
| 1997
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005
|-
| 2007
|-
| 2009
|-
| 2011|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2013|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 2015|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2017
|-
| 2022|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 2025|| colspan="4" |לא העפילה
|-
|סך הכל||1||5||0||5
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

אקוודור
כדורסל
נבחרת פרגוואי בכדורסל

נבחרת הגברים של פרגוואי בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של פרגוואי. מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל של פרגוואי. 

הישג השיא של הנבחרת הוא המקום התשיעי שבו סיימה באליפות העולם בכדורסל בשנת 1954. הנבחרת הפסידה בשלב הראשון לנבחרות הפיליפינים וברזיל אך ניצחה בכל שלושת משחקי הדירוג על מקומות 9–12 את נבחרות פרו, צ'ילה ויוגוסלביה.
הנבחרת העפילה פעם נוספת לאליפות העולם בכדורסל בשנת 1967 אך הפעם סיימה במקום ה-13 והאחרון לאחר שהפסידה בכל משחקיה.

נבחרת פרגוואי השתתפה שלוש פעמים באליפות אמריקה בכדורסל. בשנת 1989 סיימה במקום העשירי מתוך 12 נבחרות ובשנת 2011 סיימה במקום התשיעי מתוך 10 נבחרות לאחר שהפסידה בכל משחקיה. גם בשנת 2013 הפסידה פרגוואי בכל משחקיה וסיימה במקום האחרון.

נבחרת פרגוואי מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים.

==כל אליפויות העולם==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות העולם בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1950|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1954||מקום תשיעי||5||3||2
|-
| 1959|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 1963
|-
| 1967||מקום 13||8||0||8
|-
| 1970|| colspan="4" rowspan="14" |לא העפילה
|-
| 1974
|-
| 1978
|-
| 1982
|-
| 1986
|-
| 1990
|-
| 1994
|-
| 1998
|-
| 2002
|-
| 2006
|-
| 2010
|-
| 2014
|-
| 2019
|-
| 2023
|-
| 2027
|
|
|
|
|-
|סך הכל||2 הופעות||13||3||10
|}
==כל אליפויות אמריקה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות האמריקות בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1980|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1984|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1988|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1989||מקום עשירי||5||1||4
|-
| 1992|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1993|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1995|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 1997
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 2005|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2007|| colspan="4" rowspan="2" |לא נרשמה
|-
| 2009
|-
| 2011||מקום עשירי||4||0||4
|-
| 2013||מקום עשירי||4||0||4
|-
| 2015|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 2017
|-
| 2022
|-
| 2025
|
|
|
|
|-
|סך הכל||3 הופעות||13||1||12
|}
==הערות שוליים==

פרגוואי
קטגוריה:פרגוואי: ספורט
ריצ'רד ארקרייט

ריצ'רד ארקרייט (באנגלית: Richard Arkwright; 23 בדצמבר 1733 - 3 באוגוסט 1792) היה ממציא בריטי ואחד מן היזמים המובילים של המהפכה התעשייתית. ארקרייט ידוע בעיקר כממציא מסגרת המים, המכונה לטוויית כותנה. שיטות הארגון שלו, אשר משלבות כוח אדם מקצועי למחצה עם מיכון, מהוות את הבסיס למפעלים המודרניים.
== חייו ==
ארקרייט נולד בפרסטון שבאנגליה למשפחה ענייה, והיה הצעיר מ-13 אחים. עד גיל 28 עבד כספר, ואחר כך כסוחר בפאות נוכריות. הכנסותיו מהמצאת צבע עמיד במים לפאות אפשרו לו לייצר אבטיפוס למכונת טווייה.

בשנת 1768, בגיל 36, בנה ארקרייט מכונה לטוויית כותנה, שאמצעותה ניתן היה לטוות חוט עדין וחזק במידה מספקת כדי שישמש שתי. קודם לכן נעשה השתי מפשתן ורק הערב נעשה מכותנה. בשנה שלאחר מכן בנה מטווייה, שהופעלה תחילה בכוחו של סוס, ובהמשך בכח המים. פועלים ויצרנים ניסו להכשיל את מפעלו מחשש שהמכונות ינשלו אותם מעבודתם - באמצעות המכונות של ארקרייט, פועל אחד הפיק עבודה שוות ערך לזו של 130 אנשים בעבודה ידנית. ארקרייט גבר על המכשולים, וצבר הון רב.

רק לאחר שמלאו לו 50 שנה, התחיל לרכוש את יסודות ההשכלה. בשנת 1786 העניק לו המלך תואר אבירות.

ארקרייט מת בגיל 60, ב-3 באוגוסט 1792.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ממציאים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1732
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1792
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית
מחוז שרידן (ויומינג)

מחוז שרידן (באנגלית: Sheridan County) הוא מחוז של מדינת ויומינג שבארצות הברית. נכון לשנת 2000 התגוררו במחוז 26,560 תושבים. בירת המחוז היא העיר שרידן.

המחוז הוקם בשנת 1888.

==גאוגרפיה==
שטחו של מחוז שרידן 6,545 קמ"ר מהם 6,535 קמ"ר הם שטחי יבשה, ו-10 קמ"ר (0.15%) הם שטחי מים. המחוז גדול פי 1.5 ממדינות רוד איילנד. מחוז ביג הורן שבמדינת מונטנה גובל במחוז שרידן מצפון, מחוז פאודר ריוור שבמדינת מונטנה גובל בו מצפון-מזרח, מחוז קמפבל שבמדינת ויומינג גובל במחוז שרידן ממזרח, מחוז ג'ונסון שבמדינת ויומינג מדרום, ומחוז ביג הורן שבמדינת ויומינג ממערב.

==אוכלוסין==
נכון לשנת 2000 מתגוררים במחוז 26,560 תושבים. צפיפות האוכלוסין הממוצעת היא 4 נפשות לקמ"ר.
24.8% מתושבי המחוז הם ממוצא גרמני, 12.3% ממוצא אנגלי, 10.3% ממוצא אירי, 6% ממוצא נורווגי, ו-5.1% ממוצא פולני.

==קישורים חיצוניים==

* 

שרידן
אבי פלד

אבי פלד (נולד ב-1 בנובמבר 1969) הוא קצין מילואים בדרגת תת-אלוף בצה"ל. בתפקידו האחרון שימש ראש החטיבה לקשרי חוץ באגף התכנון ופיקד עליה בזמן תהליך הקמתה מחדש כחטיבה. לשעבר נספח צה"ל בהודו. קודם לכן שירת כמפקד חטיבת גולני בשנים 2008–2010.

== ביוגרפיה ==
פלד נולד בבת ים למשפחת ניצולי השואה מפולין. תשעה מבני משפחת סבו וסבתו נספו בשואה, ואחרים נאבקו בנאצים עם הפרטיזנים. מבת ים עברה משפחתו ללוד, והוא הצטרף שם לתנועת הצופים.

בשנת 1988 התגייס לצה"ל, עבר את החודשים הראשונים בקורס טיס, הודח ובחר לשרת בחטיבת גולני והתקבל לסיירת גולני. פלד עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. לאחר קורס קצינים שירת כמפקד מחלקה 3 בפלוגה ב' בגדוד 51, סמ"פ, מפקד פלוגה וסמג"ד. בשנת 1999 הועלה לדרגת סא"ל ושירת כמפקד גדוד 51 אותו הוביל במבצעים מורכבים בלחימה בדרום לבנון ובנסיגה ממנה עד שנת 2001, אז מונה לסגן מפקד חטיבת גולני, בשנת 2002 אחרי מבצע חומת מגן מונה למפקד יחידת אגוז ושימש בתפקידו זה עד שנת 2003. לאחר לימודים, מונה בשנת 2004 למפקד החטיבה הדרומית באוגדת עזה שבגזרתה התרחשה חטיפת גלעד שליט ביוני 2006.

בשנת 2006 לאחר מלחמת לבנון השנייה מונה לסגן מפקד עוצבת הגליל, בקיץ 2008 מונה פלד למפקד חטיבת גולני ופיקד עליה בלחימה במבצע עופרת יצוקה. בעת הכניסה הקרקעית לעזה במבצע עופרת יצוקה, בערב 3 בינואר 2009, הוביל פלד את לוחמיו לשטח האש בצפון רצועת עזה, שבו התקיימה מרבית הפעילות של חטיבת גולני במבצע. בערב 5 בינואר, בסוף היום העשירי למבצע, אירעה תקרית קשה של ירי דו צדדי, שבו ירה טנק פגז לעבר מה שזיהה כקבוצת מחבלים, ופגע בבית נטוש בפאתי מחנה הפליטים ג'באליה, שבו שהו באותהּ העת כוחות גולני. מהפגיעה בבית נהרגו 3 חיילים ונפצעו עוד עשרות, בהם פלד, אשר נפגע באורח קל. פלד סירב להתפנות לקבלת טיפול רפואי, ופיקד על פעולות החילוץ ופינוי הנפגעים. לאחר שהושלם פינוי כל הפצועים התפנה פלד לקבלת טיפול רפואי בבית החולים. ביום שלאחר מכן השתחרר מבית החולים וחזר לפקד על החטיבה.

בהמשך שירת כנספח צה"ל בהודו. בשנת 2014 הועלה לדרגת תא"ל ומונה לראש מחלקת צבאות זרים באגף התכנון. בתחילת 2015, עם ההקמה מחדש של החטיבה לקשרי חוץ, הועמד בראשה. בשנת 2016 סיים את תפקידו והשתחרר ב-2017. בהמשך פלד נבחר להרכב השיפוט שדן בערעורו של אלאור אזריה.

פלד נשוי ואב לשלושה ילדים. בנו שירת אף הוא בחטיבת גולני, אחת מבנותיו כעת קצינת משא"ן ובתו הקטנה 
תלמידת תיכון ומדריכה בצופים.

==קישורים חיצוניים==

* .
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:בוגרי תיכון עמל א' רמלה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:לוחמי סיירת גולני
קטגוריה:מפקדי החטיבה הדרומית באוגדת עזה
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבת גולני
קטגוריה:מפקדי חטיבת גולני
קטגוריה:מפקדי יחידת אגוז
קטגוריה:נספחים צבאיים ישראלים במדינות אסיה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
שרידן

שֶׁרִידַן (בכתיב לועזי: Sheridan) הוא גרסה האנגלית של השם האירי או'שירידאיין (Ó Sirideáin).

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אנגליים
חמאם אל-באשה

חמאם אל-באשה הוא חמאם היסטורי השוכן מדרום למצודת עכו, בצפונה של עכו העתיקה.

==היסטוריה==
החמאם הוקם בשנת 1795 על ידי מושל צפון הארץ, אחמד אל-ג'זאר, והוא קרוי על שמו. לפי הסברה הוא הוקם על שרידיו של בית מרחץ צלבני, וחזיתותיו המזרחית והצפונית חופפות למבנה הקדום. בדומה לחמאמים אחרים ברחבי האימפריה העות'מאנית, הוא שימש גם כמקום מפגש חברתי. עד קום המדינה תפקד המבנה כחמאם, ומ-1954 ועד שנות ה-90 כמוזיאון עירוני.

בין השנים 2000–2003 שופץ המבנה על ידי רשות העתיקות והחברה לפיתוח עכו העתיקה, וכיום מוצגת בו מצגת אור-קולית קבועה בשם "הבלן האחרון". המופע מתחקה אחר תולדות העיר באמצעות סיפורה של שושלת בלנים דמיונית, ועושה שימוש באלמנטים הוויזואלים של המבנה. 

תרשים החמאם
תקרת בית המרחץ איפשרה כניסת אור שמש למקום

==המבנה==
חדרי החמאם ערוכים סביב חצר פנימית (3 בתרשים) המובילה אל מלתחה שבמרכזה מזרקת שיש ולאורך קירותיה ספסלי שיש (4 בתרשים). משם עברו הרוחצים דרך חדרי שירות לחדר פושר (7 בתרשים) שבשני צדדיו ארבעה חדרים פרטיים, ולאחריו לחדר חם (8 בתרשים) שאליו צמודים תנור הסקה ומאגר מים. החדר החם בנוי בצורת מתומן ובארבע פינותיו חמישה חדרים קטנים לשימוש אישי (בפינה הצפון-מזרחית יש שני חדרים). החדר החם וכל חדרי המשנה עטורים בכיפות. כיפת החדר החם נחה על ארבעה עמודי שיש מסיביים, והיא מחוררת בפתחים עגולים קטנים רבים, המחדירים את אור קרני השמש דרך חלונות זכוכית צבעונית. קרני אור אלה יצרו אפקט ייחודי בשילוב אדי המים שעלו מרצפת החדר. מבנה בית המרחץ מעוטר ברצפות שיש, בעמודי גרניט ופורפיר ובאריחי קרמיקה צבעוניים שהובאו מדמשק ומאנטוליה.

==החמאם הקטן==
בדרומה של העיר שוכן חמאם נוסף הידוע בשם "החמאם הקטן" או חמאם אל-שעבי. חמאם זה, שנבנה בידי דאהר אל-עומר, קטן בהרבה מחמאם אל-באשה. הוא נזכר לראשונה בשנת 1704 כחלק ממסגד אל-רַמל, והיה בשימוש עד שנות ה-40 של המאה ה-20. כיום הוא הרוס חלקית.
"הבלן האחרון": אחד החדרים בחמאם כחלק מסיור ההדמיה האור-קולי במקום
==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.akko.org.il/%D7%90%D7%AA%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%95%D7%9E%D7%9C%D7%A6%D7%99%D7%9D-%D7%A2%D7%9B%D7%95-%D7%94%D7%A2%D7%AA%D7%99%D7%A7%D7%94-%D7%97%D7%9E%D7%90%D7%9D-%D7%90%D7%9C-%D7%91%D7%90%D7%A9%D7%94 חמאם אל באשה ותערוכת "הבלן האחרון"], באתר האינטרנט של החברה לפיתוח עכו העתיקה
* [http://www.iaa-conservation.org.il/Projects_Item_heb.asp?subject_id=10&site_id=5&id=111 חמאם אל-פאשה: שימור מזרקה], באתר האינטרנט של [http://www.iaa-conservation.org.il מינהל שימור], רשות העתיקות, 2009
* [https://web.archive.org/web/20121223013242/http://archnet.org/library/sites/one-site.jsp?site_id=6363 החמאם], באתר "ArchNet"

קטגוריה:עכו: מבנים
קטגוריה:אחמד אל-ג'זאר
קטגוריה:עכו: מוזיאונים
קטגוריה:עכו העתיקה
מחוזות האיים המלדיביים

מבחינה מנהלית האיים המלדיביים הייתה מחולקים ל-7 מחוזות (Province). החל משנת 2010 היא מחולקת ל-17 אטולים ו-4 ערים בעלי מעמד נפרד. שמותיהם של האטולים הם למעשה ראשי התיבות של שמותיהם המקוריים בשפת הדיבהי, משום שהשמות המקוריים קשים להגייה בפי זרים המגיעים למדינה.

מפת מחוזות המלדיביים

{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
| מס'|| קוד מקוצר|| קוד מלא|| שם || בירה || שם בשפת המקור || אוכלוסייה נכון ל-2014||שטח
|-
| A|| HA|| Haa Alif||הא אליף||דידהו || Thiladhunmathi Uthuruburi || 12,939||- 
|-
| B|| HDh|| Haa Dhaalu||הא דאלו||קולחודופושי || Thiladhunmathi Dhekunuburi|| 18,515||- 
|-
| C|| Sh|| Shaviyani||שאביאני||פונאדהו || Miladhunmadulu Uthuruburi|| 12,091||- 
|-
| D|| N|| Noonu||נונו||מאנאדהו || Miladhunmadulu Dhekunuburi|| 10,483||- 
|-
| E|| R|| Raa||ראה||אונגופרו|| Maalhosmadulu Uthuruburi|| 14,862||- 
|-
| F|| B|| Baa||באה||אידפושי || Maalhosmadulu Dhekunuburi|| 8,878||- 
|-
| G|| Lh|| Lhaviyani||לביאני||נאיפרו || Faadhippolhu|| 7,905||- 
|-
| H|| K|| Kaafu||קאפו||טולוסדהו || Malé Atoll|| 12,166||- 
|-
| U|| AA|| Alif Alif||אליף אליף||ראסדו|| Ari Atoll Uthuruburi|| 5,905||- 
|-
| I|| ADh|| Alif Dhaal||אליף דאל||מאחיבדו || Ari Atoll Dhekunuburi|| 8,145||- 
|-
| J|| V|| Vaavu||וואבו||פלידו || Felidhu Atoll|| 1,601||- 
|-
| K|| M|| Meemu||מאאמו||מולי || Mulak Atoll|| 4,705||- 
|-
| L|| F|| Faafu||פאפו||מאגודו|| Nilandhe Atholhu Uthuruburi|| 4,119||- 
|-
| M|| Dh|| Dhaalu||דאלו||קודחובדו || Nilandhe Atholhu Dhekunuburi|| 5,305||- 
|-
| N|| Th|| Thaa||טאה||ביימנדו || Kolhumadulu|| 8,901||- 
|-
| O|| L|| Laamu||לאמו||פונדו|| Haddhunmathi|| 11,795||- 
|-
| P|| GA|| Gaafu Alif||גאפו אליף||ווילינגלי || Huvadhu Atholhu Uthuruburi|| 8,334||- 
|-
| Q|| GDh|| Gaafu Dhaalu||גאפו דאלו||טינדו|| Huvadhu Atholhu Dhekunuburi|| 11,587||- 
|-
| R|| Gn|| Gnaviyani||גנביאני||פואמולקו || Fuvammulah|| 7,984||- 
|-
| S|| S|| Seenu||סנו||חיטדו|| Addu Atoll|| 19,319||- 
|-
| T|| -|| -||מאלה||מאלה || Malé Atoll|| 129,381||- 
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://statisticsmaldives.gov.mv/yearbook/2019/wp-content/uploads/sites/6/2019/08/3.3.pdf נתוני אוכלוסייה]
* [https://www.atollsofmaldives.gov.mv/atolls תיאור האיים]
* [https://www.lga.gov.mv/page/82/12 אתר השלטון המקומי]

*
*
מוזיאון עוקשי

מוזיאון עוקשי הוא מוזיאון לאמנות בעכו העתיקה. ובשמו המלא "מוזיאון עוקשי לאומנות"

המוזיאון שוכן במבנה מהתקופה העות'מאנית, המאופיין בתקרה בעלת קמרונות צולבים, בסמוך לכלא עכו ומול מסגד אל-ג'זאר. במבנה שכנה בעבר הסדנה של האמן אבשלום עוקשי, ממייסדי קבוצת אופקים חדשים. לאחר מותו ב-1980 הוסבה הסדנה למוזיאון, שנפתח בפסטיבל עכו באוקטובר 1983. המוזיאון מכיל תצוגת קבע מיצירותיו, המתמקדות בסצינות מן המקרא ובנופי ארץ ישראל. כן מוצגות במוזיאון תערוכות מתחלפות.

המוזיאון מנוהל מאז 1997 בידי עמותת מוזיאון פרטי עוקשי לאמנות - עכו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.akko.org.il/%D7%A2%D7%9B%D7%95-%D7%94%D7%A2%D7%AA%D7%99%D7%A7%D7%94-%D7%90%D7%AA%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%95%D7%9E%D7%9C%D7%A6%D7%99%D7%9D-%D7%9E%D7%95%D7%96%D7%99%D7%90%D7%95%D7%9F-%D7%A2%D7%95%D7%A7%D7%A9%D7%99 מוזיאון עוקשי] באתר עכו העתיקה

==הערות שוליים==

עוקשי
קטגוריה:עכו: מוזיאונים
קלינט מנסל

קלינט מנסל (באנגלית: Clinton Darryl "Clint" Mansell; נולד ב-7 בינואר 1963) הוא מוזיקאי ומלחין בריטי, בעבר סולן וגיטריסט להקת "Pop Will Eat Itself".

== קריירה ==
מנסל הקים את הלהקה, שסגנונה רוק אלטרנטיבי-דאנס, בשנת 1981, עם עוד ארבעה חברים, תחת השם "From Eden". ב-1986 שונה שם הלהקה ל-"Pop Will Eat Itself" ("הפופ יאכל את עצמו"), והיא הוציאה 11 אלבומים עד פירוקה ב-1997, ועוד מספר אלבומים לאחר איחודה מחדש ב-2005.

לאחר פירוקה הראשון של הלהקה, פנה מנסל לקריירה עצמאית של מלחין מוזיקת רקע לסרטים כאשר חברו, הבמאי דארן ארונופסקי, ביקש ממנו להלחין את המוזיקה לסרטו "פאי". המוזיקה שכתב קצרה ביקורות חיוביות, ולאחריה הלחין מנסל את המוזיקה לסרט נודע נוסף של ארונופסקי, "רקוויאם לחלום". בהמשך כתב את המוזיקה לסרטים כגון "החלל" (the Hole), מוזיקה לפרק הפיילוט של סדרת המתח "CSI - ניו יורק", "להתאהב מחדש", וכן למספר סרטים נוספים של ארונופסקי כגון "המתאבק" (the Wrestler), "המעיין" שאף היה מועמד לפרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר ב-2007, ו"ברבור שחור אגב הוא הלחין לMass effect 3בשנת 2011".

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלחינים בריטים
קטגוריה:מלחיני קולנוע
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1963
יוסף קארה

מארי יוסף בן סאלם (שלום) קארה (ה'תקכ"ט – י"ז באלול ה'תר"ט, 1769 – 4 בספטמבר 1849) היה הראב"ד הקבוע השמיני בבית דין צנעא.

== ביוגרפיה ==
נולד לסאלם בן צאלח קארה ברובע היהודי בעיר צנעא בירת תימן.

היה מתלמידיו המובהקים של מהרי"ץ ונחשב כממשיך דרכו העיקרי בפסיקת הלכה. התפלל ולימד בבתי הכנסת בית אלאוסטא ובית כחלאני שבעיר, שבהם התפלל בנוסח השאמי. לאחר פטירת חברי בית הדין הקבוע השביעי בשנת ה'תקס"ט (1809), נתמנה בית דין זמני לתקופה של 3 שנים, ובשנת ה'תקע"ב (1812) נבחר מארי יוסף לשמש כראב"ד קבוע של הרכב בית הדין הקבוע השמיני.

נפצע מחרב במצחו בשנת ה'תקע"ח (1818), בפרעות שעשו הערבים ביהודי צנעא בזמן "מרד בכיל". תקופה מסוימת גלה מעירו צנעא לכפר באזור חג'בה, שם התארח אצל התושבים.

צוואתו לבניו נכתבה בפנקס בית הדין בצנעא (המסוודה). נפטר בצנעא ביום שלישי, י"ז באלול ה'תר"ט (1849).

== תורתו ==
מארי יוסף פתח ישיבה בביתו, שבה למדו כל לילה כשעתיים לפני עלות השחר. את שיעוריו העביר בעל פה, ושלט בעל פה בסוגיות התלמוד ומפרשיו. את רוב זמנו הקדיש ללימוד ולהנהגת הקהילה. עיקר לימודו היה תלמוד ומשנה תורה להרמב"ם. היה רב ראשי פעיל ביותר, ותיקן תקנות רבות לציבור, כגון צמצום הוצאות החתונות כדי למנוע את התרוששות העניים. במחלוקת על ברכת המוציא, צידד במנהג הקדום, כדעת רבו מהרי"ץ.

למרות היותו מתפלל בנוסח השאמי, הוא היה ממשיך דרכו של רבו מהרי"ץ, שהיה ממשיכה של דרך הפסיקה הקדומה של יהודי תימן. הוא ראה בזרם השאמי עניין של נוסח תפילה בלבד, אך סבר שיש לפסוק כפי מסורת הפסיקה של יהדות תימן המקובלת מדורי דורות, ועל כן יצא בתקיפות נגד חבריו שרצו לחדש ולפסוק בתימן כדעת השולחן ערוך.

בין תלמידיו בניו מארי סלימאן קארה ששימש כראב"ד לאחר פטירתו, ומארי אברהם קארה, מארי חיים קורח, מארי סאלם חבשוש ראש הישיבה הכללית, מארי סלימאן צאלח ששימש כראב"ד העשירי, ובנו הצעיר מארי יחיא.

חיבר את הספר "זבחי אלהים" על הלכות שחיטה, שהיה נפוץ מאוד בתימן, ואף זכה לקיצור על ידי מארי דוד עראקי. בנוסף לחיבורו, כתב תשובות רבות בהלכה ופסקי דין הפזורות בספריות ובידי יחידים.

הוא הנחה את השד"ר שהגיע לתימן ר' ברוך בן שמואל מפינסק שהגיע לצנעא בשנת ה'תקצ"ג (1833), והסביר לו כיצד להתנהג כדי להישמר מהתושבים המוסלמים. בסופו של דבר ר' ברוך לא הקשיב לעצותיו והוצא להורג.

הרב עמרם קורח כתב עליו:

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אחרוני תימן
קטגוריה:אבות בתי דין צנעא
קטגוריה:דיינים בבית דין צנעא
קטגוריה:ילידי 1769
קטגוריה:נפטרים ב-1849
פתרון (תורת המשחקים)

פתרון עבור משחק בצורה קואליציונית הוא וקטור המחלק את הרווח בין השחקנים כאשר לכל שחקן מיוחסת קואורדינטה בווקטור. 

הגדרה פורמלית:
תהי U משפחת משחקים בצורה קואליציונית (על קבוצה כלשהי של שחקנים).
מושג פתרון (עבור המשפחה U) הוא פונקציה <math>\varphi</math> המתאימה לכל משחק <math>(N;v)\in U</math> תת-קבוצה <math>\varphi(N;v)</math> של R<sup>N</sup>.

ייתכן כי עבור משחק מסוים <math>(N;v)\in U</math> יתקיים <math>\varphi(N;v)=\empty</math>.

מושג הפתרון נקרא נקודתי אם לכל משחק <math>(N;v)\in U</math> הקבוצה <math>\varphi(N;v)</math> בת איבר אחד.

פתרון נקודתי מציע לכל משחק נתון ולכל מבנה קואליציוני פתרון אחד ויחיד שהוא למעשה הדרך לחלוקת הרווח בין חברי הקואליציה.
דוגמאות לפתרון נקודתי הם ערך שפלי והגרעינון.

פתרון קבוצתי מציע לכל משחק נתון ולכל מבנה קואליציוני קבוצה של וקטורי תשלומים.
דוגמה לפתרון קבוצתי היא הליבה.

פתרון <math>\varphi</math> נקודתי נקרא יעיל אם <math>\sum_{i=1 }^N\varphi_i(N;v)=v(N)</math> לכל משחק <math>(N;v)\in U</math>.

פתרון <math>\varphi</math> קבוצתי נקרא יעיל אם לכל <math>x\in\varphi(N;v)</math> ולכל משחק <math>(N;v)\in U</math> מתקיים <math>\sum_{i\in N}x_i=v(N)</math>.

==ראו גם==
* פתרון סביר

== לקריאה נוספת ==
*

קטגוריה:תורת המשחקים
XNOR לוגי

אלקטרוני]]
סימול סכמתי
באלגברה בוליאנית, XNOR (לעיתים exnor או Nxor) הוא שילוב של הפעולות הבוליאניות XOR ו-NOT, כלומר הוא מחזיר את ההפך ממה ש-XOR מחזיר.

פעולה זו היא למעשה פעולת השוואה בין שני אופרנדים, אשר במקרה של שוויון תוצאתה "אמת".

XNOR הוא קומוטטיבי ("חילופי") ואסוציאטיבי ("קיבוצי").

==טבלת אמת==
להלן טבלת אמת המראה את ההבדלים שבין XOR ל-XNOR:

{| class="wikitable"
|+
|-
! A XNOR B !! A XOR B !! B !! A
|-
| 1 || 0 || 0 || 0
|-
| 0 || 1 || 1 || 0
|-
| 0 || 1 || 0 || 1
|-
| 1 || 0 || 1 || 1
|}

בפעולת XNOR על יותר משני אופרנדים, התוצאה תהיה זהה לזו של XOR כאשר מספר האופרנדים אי זוגי, ותהיה הפוכה ממנו (0 הופך ל-1, ו-1 הופך ל-0) אם מספר האופרנדים זוגי.

==ראו גם==
* אם ורק אם

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:לוגיקה מתמטית
קטגוריה:לוגיקה בוליאנית
קטגוריה:מעגלים ספרתיים
קטגוריה:קשרים לוגיים

it:Algebra di Boole#XNOR
ערך השרידים

[[האצטדיון האולימפי של ברלין]]
ערך השרידים (בגרמנית: Ruinenwert) היא תאוריה אדריכלית שהעלה האדריכל הנאצי אלברט שפר. התאוריה מהווה הרחבה להשקפתו של האדריכל הגרמני בן המאה ה-19 גוטפריד סמפר בדבר העדפה של בנייה בחומרים טבעיים כגון סלע, על השימוש בחומרים מודרניים כברזל.

==הבסיס התאורטי==

בהתבסס על תפישתו של היטלר לגבי האדריכלות הנאצית, אימץ שפר את הרעיון בדבר בנייה בחומרים טבעיים שיוכל לשמש כגשר תרבותי לדורות הבאים. הימנעות משימוש בחומרים מודרניים "חסרי ייחוד" כבטון ופלדה בבניית מבני המפלגה ומונומנטים אדריכליים אחרים, יאפשר את יצירת אותו קשר בין העבר לעתיד. 

הרעיון העומד מאחורי התאוריה טוען, כי מבנים אשר יבנו בהווה, ואשר יתמוטטו ויהרסו בעתיד הרחוק, יותירו אחריהם הריסות "אסתטיות" כדוגמת הריסות רומא העתיקה. לטענתו של שפר הבנייה שתתבסס על תאוריית ערך השרידים תיצור מבנים הדורשים תחזוקה שוטפת מינימלית ולכן יהיו גם שימושיים ומרשימים יותר וישמשו בתפקידם לאורך דורות רבים.

==היסטוריה==

הרעיון הראשוני עלה במוחו של שפר בתקופת הכנותיו ותכנוניו לאולימפיאדת ברלין שנערכה ב-1936. הביטוי הפומבי הראשון לרעיון ניתן על ידו ב"תוכנית ארבע השנים" בשנת 1937. במאמרו "אבן ולא ברזל" נתן כדוגמה את מבנה הפרתנון באתונה העומד על מכונו במצב שימור מצוין מן התקופה של יוון העתיקה ועד היום. שפר טען כי בנייה מודרנית מחזיקה מעמד כ-50 שנה לכל היותר, לעומת הבנייה בחומרים טבעיים בתרבויות העתיקות כמצרים ורומא המשתמרת עד ימינו.הפרתנון

היטלר אימץ בחום רב את רעיונותיו של שפר וראה בהם אמצעי וסמל להוכחת גדולתו של הרייך השלישי, בדיוק כפי שהשרידים ברומא וביוון מסמלים את גדולתן של התרבויות ההן.

שפר הציע וקיבל את אישורו של היטלר לקביעת "חוק ערך השרידים" למרות הסתייגויות מקורביו האחרים.

מרבית המבנים המתוכננים לא ניבנו מעולם, ובאחרים נעשה, למרות החוק, שימוש בבטון במקום בחומרים טבעיים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://tspace.library.utoronto.ca/citd/holtorf/7.4.html A Theory of Ruin-value]

קטגוריה:אדריכלות נאצית
קטגוריה:אלברט שפר
ישיבת קמניץ

חזית מבנה הישיבה
ישיבת קמניץ היא ישיבה חרדית בירושלים שנוסדה על ידי הרב משה ברנשטיין, חתנו של הרב ברוך בר ליבוביץ, ובנו הרב יעקב משה ליבוביץ לזכרם ושמם של הרב רבי יצחק אלחנן קובנר-ספקטור ראב"ד קאוואנא והרב ברוך בר ליבוביץ ראש ישיבת כנסת בית יצחק בקמניץ.

== היסטוריה ==
בשנות ה-30 כיהנו הרב ברנשטיין והרב ליבוביץ כר"מים בישיבת כנסת בית יצחק, שעברה מסלבודקה לקמניץ, ושבראשה עמד עד אז הרב ברוך בר ליבוביץ בעל הברכת שמואל. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נסגרה הישיבה. השניים נמלטו מליטא ועלו לארץ ישראל. עם בואם ייסדו את ישיבת קמניץ בירושלים ברחוב יחזקאל 22 בשכונת גאולה פינת רחוב עזרא 10 בשכונת הבוכרים שב-25 שנה האחרונות התרחב תלמוד תורה קמניץ למבנה נוסף ענק גם של בית משהיוף בפינת הרחובות, "אדוניהו הכהן", "דוד חזן", ורחוב דוד הנקרא גם "רחובות הבוכרים", ובשנת 1945 מנתה הישיבה 85 תלמידים. כאשר עלה לישראל ב-1950 מונה הרב אליהו לופיאן כמשגיח רוחני של הישיבה.

לאחר פטירתו של הרב ברנשטיין בשנת 1956, מונו חתניו - הרב יצחק שיינר והרב אשר ליכטשטיין לראשי הישיבה. לאחר פטירת הרב שיינר בשנת 2021 החליפו בנו הרב אברהם, לאחר פטירת הרב ליכטשטיין בשנת 1998 החליפו בנו הרב ברוך דב. כמו כן כיהן כראש ישיבה, הרב חיים שלמה ליבוביץ עד למינוי לאחד מראשי ישיבת פוניבז'. לאחר פטירתו בשנת 2016 החליפו בנו הרב ברוך דב, בתפקידי רמי"ם משמשים הרב נפתלי גפן, הרב ישראל אליעזר גרוזובסקי, הרב ישעיה קוסובסקי, והרב שמעון "שימי" קראוס בן הרב יעקב קראוס ונכדו של הרב יצחק שיינר. כיום הדמות הפופולרית בישיבה הוא הרב ברוך דוב ליכטשטיין שהערכה שרכש לו בקרב הבחורים ידועה לשם דבר. 

מוסדות ישיבת קמניץ כוללים גני ילדים, בית הכנסת, תלמוד תורה, ישיבה קטנה (תפארת משה), ישיבה גבוהה (כנסת בית יצחק) וכולל אברכים, חלק מהמיתחם מושכר למוסדות אחרים של חסידויות שונות.

הישיבה הגדולה והתלמוד תורה שכנו בעבר במבנה שהוקם על גבי "בית משהיוף" בקרן הרחובות דוד חזן-רחובות הבוכרים בשכונת הבוכרים, ששומר במהלך הבנייה באופן חלקי, הישיבה הקטנה שכנה בעבר בבניין ישיבת חברון-גאולה ברחוב חגי.

בהמשך הישיבה הגדולה עברה למבנה שנחנך בסוכות שנת תשע"ט המבנה נתרם במרביתו על ידי שלמה יהודה רכניץ. 

וכן הישיבה הקטנה עברה גם היא לקומה הרביעית שבאותו מבנה שברחוב יחזקאל 22 פינת רחוב עזרא 10 בירושלים.

הישיבה נתמכת בתקציבים ממשלתיים ובתרומות. עם זאת, בשנת 1980 פורסם כי היא השיבה מרצונה למשרד האוצר את התקציב שהפקיד בחשבונה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קמניץ
קמניץ
קמניץ
קמניץ
קמניץ
קמניץ
קמניץ
אלסנדרה צ'לטי

אלסנדרה צֶ'לֶטי (באיטלקית: Alessandra Celletti; נולדה ב-6 ביוני 1966) היא פסנתרנית ומלחינה איטלקית.

== ביוגרפיה ==
צ'לטי נולדה ברומא. היא למדה פסנתר באקדמיה הלאומית למוזיקה סנטה צ'צ'יליה ברומא. לאחר מכן המשיכה את לימודיה והתמקדה במוזיקה אימפרסיוניסטית צרפתית. בשנת 1994 יצא האלבום הראשון שלה, "Les Sons Et Les Perfums" ("קולות וניחוחות") בו ביצועים ליצירות של אריק סאטי, מוריס ראוול וקלוד דביסי. בשנת 1997 הוציאה אלבום שני, "Viaggio a Praga" ("ביקור בפראג"), עם ביצועים ליצירות של המלחין הצ'כי לאוש יאנאצ'ק. בהמשך הוציאה תקליטורים שהתמקדו במלחינים ספציפיים, בהם סקוט ג'ופלין, פיליפ גלאס, אריק סאטי וגורדייף.

בנובמבר 2007 הוציאה דיסק עם 16 יצירות מקוריות לפסנתר שהלחינה, ובו השפעה של מלחינים מודרניים ומינימנליסטים שאותם ביצעה במהלך הקריירה שלה.

== דיסקוגרפיה ==
<div style="direction: ltr;">
* Les sons et les parfums (1994)
* Viaggio a Praga (1994)
* Overground (1997)
* Hidden Sources (1998)
* Esoterik Satie (2000)
* Black Baby (2002)
* Metamorphosis (2005)
* Chi mi darà le ali (2006)
* The Golden Fly (2007)
* Way Out (2008)
* Alessandra Celletti Plays Baldassarre Galuppi (2009)
* Celletti and Roedelius Sustanza di cose sperata (2009)
* Above the Sky (2013)
* Working on Satie (2016)
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:פסנתרנים איטלקים
קטגוריה:מלחינות איטלקיות
קטגוריה:פסנתרניות
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-20
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-21
קטגוריה:מלחינות מן המאה ה-20
קטגוריה:מלחינות המאה ה-21
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-1966
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1966