יחסי הודו–קזחסטן

יחסי הודו–קזחסטן הם היחסים הדו-צדדיים בין הרפובליקה של הודו לרפובליקה של קזחסטן. חשיבות היחסים הדיפלומטיים עלתה ב לאחר שנשארו תחילה פסיביים בשנות ה-90. שתי המדינות שואפות לפתח שותפות מסחרית ואסטרטגית נרחבת באזור מרכז אסיה.

== היסטוריה ==
ראש ממשלת הודו [[נרנדרה מודי מקבל משמר כבוד במהלך ביקורו בקזחסטן ביולי 2015.]]
ראש ממשלת הודו [[מאנמוהאן סינג ונשיא קזחסטן נורסולטן נזרבייב באסטנה; 2011.]]
ראש ממשלת הודו [[אטאל ביהארי ואג'פאיי, נשיא טורקיה אחמט נג'דט סזר, נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, ונשיא קזחסטן נורסולטן נזרבייב (משמאל לימין) נפגשו באלמטי; 2002.]]
הודו הכירה בעצמאותה של קזחסטן מברית המועצות לאחר פירוקה של האחרונה ב-1992, למרות היותה אחת מבעלי הברית הידידותיים הקרובים ביותר עם הסובייטים במהלך רוב המלחמה הקרה.<ref name="J"></ref> בשנים האחרונות, הודו ביקשה להגביר את המסחר והקשרים האסטרטגיים שלה עם קזחסטן, שהיא המדינה השנייה בגודלה ברפובליקות הסובייטיות לשעבר ותופסת שטח גדול במרכז אסיה עם מאגרי נפט, גז טבעי ומינרלים נרחבים. הודו ביקשה להרחיב את הקשרים לאחר הדאגה הגוברת מהצמיחה של ההשפעה הכלכלית והאסטרטגית של הרפובליקה העממית של סין.<ref name="J" /> בשנת 2002 ערך נורסולטן נזרבייב ביקור רשמי בהודו, ובאותה שנה השתתף ראש ממשלת הודו, אטאל ביהארי ואג'פאיי, בפסגת הוועידה לאינטראקציה ואמצעים לבניית אמון באסיה בעיר הבירה לשעבר של קזחסטן, אלמטי.<ref name="J" />

== פיתוח יחסים בילטרליים ==
נכון לשנת 2003, הסחר בהודו-קזחסטן עמד על 78,910,000 דולר.<ref name="R"></ref> כדי לחזק את המסחר, שתי המדינות הקימו את המועצה העסקית המשותפת הודו-קזחסטן.<ref name="INDIA"></ref> למרות שהודו לא הצליחה לרכוש הון בשדה הנפט קורמנגאזי, תאגיד הנפט והגז הטבעי של הודו עומד לרכוש נתח בשדה Satpayev.<ref name="INDIA" /> החברה הלאומית הקזחית KazmunayGaz הציעה ל-ONGC לבחור בין שדות Satpayev ומקהמבט וביקשה השתתפות הודית בפרויקטים תעשייתיים פטרוכימיים באזורי Atirau ו-Aktau.<ref name="INDIA" /> שתי המדינות גם ביקשו ליצור שיתוף פעולה נרחב ומסחר בטכנולוגיית מידע, חקר חלל, בנקאות והגדלת היקף הסחר הדו-צדדי.<ref name="INDIA" /> הודו הציעה לקזחסטן הלוואות בסך 1,000,000,000 דולר ואילו האחרונה העניקה הקלות מס גדולות לחברות הודיות.<ref name="INDIA" /> קזחסטן ביקשה גם לנהל משא ומתן על הסכם רב צדדי עם איראן וטורקמניסטן ליצירת מסדרון תחבורה להודו כדי להבטיח נתיב סחר אמין ולספק לקזחסטן גישה מסחרית וספנות לנמלי המים החמים של הודו.

הודו פועלת לפיתוח תעשיית האנרגיה הגרעינית האזרחית שלה כחלופה נקייה כדי לספק את צורכי האנרגיה העצומים שלה. מכיוון שלקזחסטן יש שפע של אורניום הנדרש לאנרגיה גרעינית, הודו מפתחת מערכת יחסים חזקה עם קזחסטן. הודו הזמינה את נשיא קזחסטן לחגיגות יום הרפובליקה בניו דלהי, בינואר 2009.

=== מאזן סחר ===
המוצרים העיקריים המיוצאים לקזחסטן על ידי הודו כוללים תרופות, מוצרים רפואיים, תה, מכשירי טלפון, טבק גולמי ומכונות בנייה. היצוא העיקרי מקזחסטן ומיובאת על ידי הודו כולל: שמני נפט, שמנים ממינרלים ביטומניים; יסודות כימיים רדיואקטיביים; אזבסט וטיטניום.<ref name="MEA_Kazakhstan_2014"></ref>

קזחסטן היא הספקית הגדולה ביותר של אורניום להודו וסיפקה 5,000 טון במהלך השנים 2015—2019. <ref></ref>

=== סיוע הומניטרי ===
קזחסטן שלחה להודו ציוד רפואי וציוד מגן בתגובה למקרי COVID-19 החדשים שחלו במאי 2021.<ref name="aid_may2021"></ref>

== שיתוף פעולה אסטרטגי ==
הודו וקזחסטן פיתחו שיתוף פעולה הדוק במלחמה בטרור אסלאמי והקצנה, כמו גם בקידום הביטחון האזורי. מזכר משותף שנחתם בדצמבר 2002 איפשר פרויקטים משותפים כגון הכשרת קציני צבא, פיתוח פרויקטים צבאיים-תעשייתיים משותפים והקמת שותפות בין התעשיות הביטחוניות של הודו וקזחסטן.<ref name="J" /> הודו גם סיפקה תמיכה והתגלתה כשותפה בניסיון של קזחסטן לפתח צי ימי בים הכספי, למרות התנגדות שכנתה הצפונית של קזחסטן, רוסיה.<ref name="J" /> נשיא קזחסטן, נורסולטן נזרבייב, ביקר בהודו בינואר 2009 ונכרתה הסכם גרעיני אזרחי עם הודו, במסגרתו המדינה העשירה באורניום במרכז אסיה תספק דלק למפעלי גרעין בהודו. <ref></ref>

שתי המדינות ערכו את התרגילים הצבאיים המשותפים של פראבל דוסטיק בקזחסטן ב-2016 ובאזור הימאצ'ל פראדש ב-2017.<ref name="PrabalDostyk"></ref>

== קזחסטן ו-TAPI ==
הודו העלתה את הרעיון של צינור פחמימנים עם קזחסטן שיזרים דלק דרך נתיב של חמש מדינות. הודו חשפה את קונספט הצינור, שבעתיד ניתן יהיה להרחיב אותו לרוסיה, במהלך פגישה בין שר החוץ ההודי סלמאן קורשיד לבין מקבילו הקזחי המבקר ארלן אידריסוב. שני השרים יבחנו מחדש את הרעיון כאשר הם ייפגשו פעמיים בחודשים הקרובים - תחילה בשולי מפגש תהליך איסטנבול על אפגניסטן באלמטי ומאוחר יותר במהלך ביקור עצמאי של מר קורשיד בבירת קזחסטן, אסטנה.

הצינור המוצע יכסה כ-, ובכך יהיה ארוך יותר מהצינור המתוכנן טורקמניסטן-אפגניסטן-פקיסטן-הודו (TAPI) שישמש מודל לחיקוי. הוא יצא מהעיר שימקנט, לשעבר דרך המשי, הידועה כיום בזיקוק נפט, וייכנס לאוזבקיסטן. משם יעבור לאפגניסטן ולאחר מכן יעקוב אחר המסלול שיעבור על ידי צינור TAPI להודו דרך פקיסטן. גורמים רשמיים אמרו שכרגע רוב צינורות הפחמימנים ממרכז אסיה נמצאים על ציר מזרח-מערב. צינור זה יהיה, כמו TAPI, על ציר צפון-דרום, ויספק נתיב חדש לדרום אסיה עבור פחמימנים המופקים ממרכז אסיה. <ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==