OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הנפשה ממוחשבת

הנפשה ממוחשבת היא יצירת אשליה של תנועה באמצעות דגמים, ציורים או איורים שנוצרו באמצעות מחשב.
דוגמה להנפשה ממוחשבת אשר מופקת בשיטת "[[לכידת תנועה"]]

השיטה הנפוצה ביותר ליצור התמונות היא גרפיקת תלת-ממד המאפשרת ליצור תמונות עשירות וריאליסטיות גם לצורך פעלולים בסרטים מצולמים וגם ליצירת סרטי הנפשה טהורים.

== עקרונות ההנפשה הממוחשבת ==

הבסיס של ההנפשה הממוחשבת כבכל הנפשה הוא יצירת סדרת תמונות (24–30 תמונות בשנייה) שכל אחת שונה אך במקצת מרעותה. הקרנת סדרת התמונות ברצף יוצרת אשליה של תנועה.

התמונות הבודדות נוצרות בדרך כלל בטכניקה הקרויה גרפיקת תלת-ממד (אף כי יש שיטות אחרות, מתוחכמות פחות). בטכניקה זו האמן מגדיר אובייקטים במערכת צירים קרטזית תלת־ממדית, וכן מקורות תאורה ומצלמות. לאחר קביעת כל ההגדרות המחשב מבצע תהליך הקרוי תיצוג (באנגלית: rendering) ובו מחושבת התמונה הסופית.

כדי ליצור תנועה יש להגדיר כיצד האובייקטים, מקורות התאורה או המצלמות משתנים כפונקציה של הזמן. שלוש שיטות עיקריות מאפשרות לבצע הגדרות אלה.
* אנימציית תמונות מפתח (Keyframe animation) – בשיטה זו האמן בוחר נקודות מפתח על ציר הזמן ומגדיר את מיקומי האובייקטים (או ערכי הפרמטרים האחרים המשפיעים על התמונה) רק בנקודות זמן אלה. המחשב משלים את התנועה בין נקודות המפתח בשיטה הקרויה אינטרפולציה. לדוגמה, אם רוצים ליצור תנועה של כדור מנקודה א' לנקודה ב', ממקמים את הכדור בנקודה א' בזמן 0:00 ובנקודה ב' בזמן 0:10 (עשר שניות לאחר מכן). המחשב ישלים לבד תנועה רצופה בין שתי הנקודות שתמשך עשר שניות.
* לכידת תנועה (באנגלית: Motion capture) – בשיטה זו מלבישים אדם חי (או חיה אמיתית כלשהי) חליפה מיוחדת שמאפשרת למחשב לצפות ולהקליט כל תנועה שהוא עושה בגופו. את התנועות הללו ניתן להעתיק לאחר מכן לאובייקט דמיוני שהוגדר על ידי האמן. בשיטה זו נעשו חלק מהסצנות של שר הטבעות בהן הופיע גולום. השחקן ששימש ליצירת התנועה היה אנדי סירקיס.
* סימולציה – בשיטה זו מגדירים למחשב חוקים פיזיקליים כגון כבידה, והוא מחשב לבד כיצד יזוזו האובייקטים שבסצנה. שיטה זו שימושית עבור יצירת פיצוצים והתרסקויות למיניהם, בהם אלפי חתיכות מונעות באופן אוטומטי על ידי המחשב. אפשר לשלב שיטה זו גם עם השיטות הקודמות. אפשר, למשל, להוסיף בגדים ושער או פרווה לדמות שהונעה על ידי אחת הטכניקות האחרות והמחשב יחשב לבד כיצד התנועה תשפיע עליהם (כגון, מתי ייווצרו קפלים בבגד או תנודות בשער).

== הנפשה ממוחשבת כיום ==
כיום, הנפשה ממוחשבת היא התחום השולט בהפקות אנימציה. החברות השולטות בתחום כיום הן אולפני ההנפשה של וולט דיסני, פיקסאר ואולפני ההנפשה של דרימוורקס. חברות בולטות נוספות הן אולפני ההנפשה של ארמדן, אולפני ההנפשה Noice, סרטי סוני הנפשה, Blue Sky Studios והאחים וורנר.

==ראו גם==
* אמנות מדיה חדשה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.ted.com/talks/lang/heb/andrew_stanton_the_clues_to_a_great_story.html אנדרו סטנטון: איך כותבים סיפור גדול] – הרצאה באנגלית על יצירת סרטי אנימציה. מאתר [http://www.ted.com/ TED] עם כתוביות בעברית 
* 

==הערות שוליים==

*
*
קטגוריה:גרפיקה ממוחשבת
קטגוריה:טכניקות בהנפשה
טיגריס בנגלי

טיגריס בנגלי (שם מדעי: Panthera tigris tigris) הוא תת-מין של טיגריס. תפוצתו בתת-היבשת ההודית. הטיגריס הוא סמל תרבותי חשוב ברחבי אסיה, ונחשב לחיה לאומית בבנגלדש והודו. הטיגריס הוא טורף-על במקום חיותו אך אוכלוסייתו הצטמצמה בטבע.

== מאפיינים ==
ממוצע המשקל של הזכרים הוא ושל הנקבות . רוב גופו של הטיגריס הבנגלי כתום ומפוספס בפסים שחורים וצרים, למעט הגחון, צידן הפנימי של הרגליים, הלחיים וכתם גדול ליד העיניים, שהם לבנים עם פספוס שחור. פרוותו משמשת כהסוואה טובה בשטחי הביצות ההבילים בהודו ובמישורי העשב היבשים בדרום-מזרח אסיה.

===תקיפת אנשים===
לעיתים טיגריסים תוקפים אנשים ממספר סיבות ביניהן הגנה על טריטוריה, כאשר הם מופתעים וגם כדי לטרוף אנשים. מקרים נוספים תועדו בתנאי שבי. במספר מקרים טיגריסים שחלו או הזדקנו ואיבדו את כושרם ואת שיניהם הסתגלו לטריפת אנשים עקב קושי בציד של טרף אחר, כשחקלאים החלו להסתובב בקרבת הכפרים ללא השגחה דרך קבע או לאחר שטיגריסים התרגלו לאכול גופות של אנשים שפוזרו. התוקפניים שבטיגריסים הם הטיגריסים השוכנים בסונדרבאנס שם נהרגים 50 עד 60 אנשים בשנה מציד של טיגריסים, אף שלאחרונה התקיפות נמצאות בירידה.

=== סכנת הכחדה ===
הטיגריס הבנגלי נמצא על סף סכנת הכחדה, עקב שילוב של מספר גורמים:
* ציד בידי ציידים להגנה עקב טריפות של אנשים ובעלי חיים.
* ציד לשם ספורט. בגלל גודלו ופראותו, נחשב ציד הטיגריס בהודו כספורט מלהיב.
* ציד לצורך מסחר בפרווה.

לנוכח סכנת ההכחדה של הטיגריס הבנגלי ננקטו בהודו אמצעים להגנתו: נאסר איסור חמור לפגוע בטיגריסים בלא היתר מן הרשויות והוקמו שמורות מיוחדות במטרה להגן על אוכלוסיות הטיגריסים.

== גלריה ==
<gallery widths="200px" heights="150px" perrow="4">
תמונה:Panthera tigris tigris.jpg
תמונה:Bengal tiger yawning 1.jpg
תמונה:Singapore Zoo Tigers.jpg|טיגריסים בנגליים לבנים בגן החיות של סינגפור
תמונה:India Tiger cubs.jpg|שלושה גורים
תמונה:Tigress at Jim Corbett National Park.jpg
תמונה:Bengal-Tiger Corbett Uttarakhand Dec-2013.jpg
תמונה:Karmazari Pench National Park 2.jpg
תמונה:Panthera tigris tigris Tadoba India wild tiger.jpg
</gallery>

==ראו גם==
* טיגריס לבן
* מאצ'לי

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* Isabelle Gerretsen, [https://edition.cnn.com/2019/04/21/world/bengal-tigers-sundarbans-scn-intl/index.html Bengal tigers could vanish from one of their final strongholds], CNN, April 2019
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טיגריס
קטגוריה:הודו: חתולים גדולים
קטגוריה:בנגלדש: סמלים לאומיים
קטגוריה:הודו: סמלים לאומיים
קטגוריה:בנגלדש: יונקים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:תת-מיני בעלי חיים
צפורה פוזין

צפורה פוזין (20 בנובמבר 1904 – 23 בדצמבר 1995) הייתה סופרת ומשוררת. פוזין נולדה בדרגנובו שברוסיה. היא למדה בגימנסיה רוסית בנובורוסק, ואחר כך היא סיימה לימודי מדעי החברה והיסטוריה באוניברסיטת מינסק.

פוזין הוגלתה לקזחסטן בעוון פעילות ציונית, ושהתה שם ארבע שנים. היא עלתה לארץ ישראל בשנת 1930 ועסקה בעבודה חקלאית. אחרי נישואיה עברה לגור בשכונת נחלת יצחק בתל אביב. היא פרסמה סיפורים ושירים בכתבי עת שונים, ובשבועוני ילדים.

צפורה פוזין נפטרה בשכונת נחלת יצחק ב-23 בדצמבר 1995 ונקברה בבית העלמין דרום.

==ממבחר יצירותיה==
* "כוכבים בגינה" מחרוזת ספורי ילדים, ממוזגים בדמיון ומציאות, הוצאת יזרעאל (1963)
* "פריחה לבנה", הוצאת טרקלין (1978)
* "רוח בוקר, רוח ערב", קובץ שירים למבוגרים, הוצאת טרקלין (1980)
* "גמד בתוך כפית של דבש", מחרוזת שירי ילדים, הוצאת עקד (1983)
* "אופקים כחולים", הוצאת רשפים, (1984)
* "אורות צללים ואתמולים", הוצאת רשפים, (1987)

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראליות ילידות האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1995
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1995
יען הנגב

יען הנגב או יען סורי (מיון מדעי: Struthio camelus syriacus) הוא תת-מין במין יען מצוי שגדל בעבר במדבר הסורי, בירדן, בנגב ובסיני. הוא קטן בממדי גופו מהיען האפריקני. בנוסף, ליען הארץ ישראלי הייתה ביצה חלקה, בעוד שביצת היען האפריקני בעלת נקבוביות עמוקות. היען נעלם מן הטבע בישראל במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 עקב ציד.

==תפוצה וגידול==
על מציאותו של היען בנוף הארץ ישראלי בתקופות הקדומות ישנן עדויות ארכאולוגיות רבות. הרבה שרידים של קני יענים נמצאו באזורים המדבריים של הארץ. קני יענים ובהם ביצים שלמות נמצאו גם בשפיים וליד תל מיכל (הרצליה), דבר המעיד על תפוצתם גם באזור מישור החוף. עדויות נוספות לשכיחות היענים הם ציורי סלע מאזורים רבים מדרום הארץ בהם נראים עופות אלה, למשל באתר ה'מרכבות' בבקעת תמנע (המאות הארבע עשרה- חמש עשרה לפנה"ס) או עדר יענים וציד שלהם בדרום סיני.

בתקופת ימי הביניים עדיין היו היענים שכיחים ונצפו באזורים שונים של ארץ ישראל עד אמצע שנות העשרים. בשנת 1929 הוצג ביריד המזרח בתל אביב יען חי שניצוד במרחק של כשעתיים הליכה מבאר שבע. זהו הפרט האחרון של יען הנגב שניצוד בארץ. מאז בוצעו ניסיונות להשיב את המין לטבע, אך ללא הצלחה.<ref></ref>

ניסיונות לגדל יענים לצורך שימוש בנוצותיהם נעשו בארץ עוד בתחילת המאה העשרים. החלוץ בתחום זה היה שמואל צבי הולצמן (1883–1960), לימים מגואלי הקרקעות בגוש עציון, שהחליט להקים חוות יענים בארץ ונתקל בקשיים רבים. ידיעה נוספת על גידול יענים בארץ מופיעה בעלון החקלאים משנת 1913. אך ניסיונות הגידול נערכו בעיקר ביענים שיובאו מאפריקה, ולא בתת-המין המקומי.

==ביצי היענים==

ביצי יענים שימשו בעת העתיקה לצרכים שונים. ממצא של שימוש בקליפות של ביצי יענים להכנת חרוזים לתכשיטים, נמצא בדרום סיני ובתל אל-עג'ול מהאלף השני לפנה"ס. אולם השימוש הרווח בביצים היה ככלי קיבול, כפי שהתגלה באתרים ארכאולוגים רבים בארץ. שימוש בביצי יענים ככלי קיבול למים התקיים עד העת החדשה, כפי שהעיד ישראל אהרוני בהיותו במדבריות שבעבר הירדן המזרחי.

ביצי יענים שימשו גם לקישוט וכאובייקט בעל משמעות סמלית במקומות קדושים לבני דתות שונים. דוגמה לכך ניתן לראות עד היום בתקרה של כמה מהחדרים שבהם מצויים ציוני המצבות של האבות במערת המכפלה בחברון. דוגמאות נוספות ניתן למצוא במסגדים ובכנסיות המזרחיות בכל המזרח התיכון. לביצים אלו היה שימוש פרקטי; הן נתלו מעל מנורות התאורה שהשתלשלו מהתקרה והיוו מחסום והגנה על שמן המאור מפני חולדות ועכברים רעבים. תליית ביצים הייתה תופעה עממית גם בבתים פרטיים, ושימשה כנגד עין הרע.

==נוצות היען==
נוצות היען שימשו לקישוט במזרח ובמערב עוד מתקופות קדומות, נוהג שהיה מקובל גם בארץ ישראל. הנוצות (Pennes) נזכרות ברשימות המיסים, שהוטלו על הסחורות בעיר עכו במחצית הראשונה של המאה ה-13. המסחר בנוצות, קרוב לוודאי נוצות של יענים, נזכר רבות במזרח התיכון, והיהודים נטלו בו חלק נכבד. מרי אליזה רוג'רס שערכה מסע לארץ ישראל באמצע המאה ה-19 מתארת את לבושם של כמה משבטי הבדווים בצפון הארץ, ואת חניתותיהם המעוטרות בנוצות יענים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1919
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי וולטר רוטשילד
קטגוריה:יעניים
קטגוריה:עופות שהוכחדו בידי האדם
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים שנכחדו
קטגוריה:עופות שנכחדו בהולוקן
קטגוריה:אסיה: עופות שנכחדו
לפטון

הלפטונים (מיוונית: "לפטוס" - "קל", בניגוד להאדרון - "כבד") הם קבוצה של חלקיקי יסוד בעלי ספין חצי שלם, כלומר פרמיונים, אשר אינם מגיבים לכוח החזק. במיון החלקיקים, הלפטונים מהווים קבוצה המקבילה לקבוצת הקווארקים.

מקור השם הוא, כאמור, במילה היוונית "לפטוס", שפירושה "קל"; שם זה נתקבל בתקופה שבה עדיין לא היה ידוע הטאו, שהוא כבד יותר מהפרוטון ומהנייטרון, וכל הלפטונים הידועים היו קלים מאוד בהשוואה לחלקיקים אחרים.

==מאפיינים==
הלפטונים הם האלקטרון, המיואון והטאו, ושלושה סוגי נייטרינו המקבילים להם, וכן האנטי-חלקיקים המתאימים להם.

לכל הלפטונים מטען שלם, כאשר ללפטונים עצמם מטען שלילי, לאנטי-לפטונים מטען חיובי, ולנייטרינואים מטען 0. ללפטונים הטעונים יכול להיות ספין הן שמאלי והן ימני, ואילו בקרב הנייטרינואים יש הפרדה: הנייטרינואים מתנהגים כבורג שמאלי, והאנטי-נייטרינואים - כבורג ימני.

בתגובות בין חלקיקי יסוד, המספר הלפטוני, מספר הלפטונים מכל סוג ("דור"), משתמר כמעט בכל המקרים (יוצא דופן בולט הוא תנודת נייטרינואים). חוק שימור נוסף, המתקיים גם הוא כמעט תמיד (יוצא הדופן הוא האנומליה הכיראלית), הוא שימור מספר הלפטונים הכולל.

==הלפטונים==
{| border="1" cellspacing="0" cellpadding="2" style=text-align:center
! שם
! סימון
! מטען
! מסה (MeV/c<sup>2</sup>)
|- 
|align=right| אלקטרון
| <math>\ e^- </math>
| 1-
| 0.511
|- 
|align=right| נייטרינו אלקטרוני
| <math>\ \nu _e </math>
| 0
| <math><2.2\times 10^{-6}</math>
|- 
|align=right| מיואון
| <math>\ \mu^- </math>
| 1-
| 105.6
|- 
|align=right| נייטרינו מיואוני
| <math>\ \nu _{\mu} </math>
| 0
| 0.17>
|- 
|align=right| טאו
| <math>\ \tau^- </math>
| 1-
| 1777
|- 
|align=right| נייטרינו טאוני
| <math>\ \nu _{\tau} </math>
| 0
| 15.5>
|}

==ראו גם==

*המודל הסטנדרטי
*מיון החלקיקים

==קישורים חיצוניים==
* [http://pdg.lbl.gov מידע מוסמך על תכונות החלקיקים שנאסף על ידי ה-Particle Data Group]
* 

*
קטגוריה:פרמיונים
סטאף

נערה אוחזת בשני מקלות סטאף, [[מנזנר, 1943, צולם על ידי אנסל אדמס]]
סטאף שייך לאומנויות הלהטוטנות. הסטאף הוא מקל באורכים שונים שמסובבים אותו בעזרת הידיים, ולעיתים משתמשים בשני מקלות בו זמנית (מקל אחד בכל יד). ניתן להשתמש בכל דבר כסטאף, החל ממקל של מטאטא וכלה במקלות מיוחדים שעשויים מחומרים קלים אך עמידים. ישנם גם, מקלות שניתן להבעיר באש. ישנם מספר סוגי סטאף, כגון: קונטקט סטאף, דרגון סטאף וספינינג סטאף.

==ראו גם==
* דוויל סטיק
* להטוטנות עם אש
* קרקס

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.homeofpoi.com/lessons_all/teach Home of Poi], אתר המלמד איך להשתמש בסטאף 

קטגוריה:קרקס
להטוטנות עם אש

להטוטן עם אש
להטוטנות עם אש היא שימוש באביזרי להטוטנות בוערים באש.

==חומרי דליקה==
החלק הבוער נעטף בקוולר (חומר מרוכב) ונטבל בחומר דליקה. חומרי דליקה שונים ידלקו לאורך זמן שונה ובצבעי אש שונים.
* קרוסין - חומר נקי. חומר זה מיוצר לשימוש במטוסים ואינו נגיש לציבור הרחב. לכן יש כמה תחליפים:
* נפט - נוח לשימוש ולא דליק מדי, אך מפיץ עשן סמיך וריח.
* גז בוטאן נוזלי (נוזל מצתים) - חסר ריח הלוואי של הנפט, דליק.
* בנזין - דליק ומסוכן.
* בנזין לבן
* שמן מנורות - ללא עשן, כמעט ללא ריח, נדלק מצוין ומתאים במיוחד לשימוש להטוטנות.

==ביהדות==
.

==ראו גם==
* אומנויות הקרקס

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20080922040010/http://lahat-team.sipur.net/ להטים מופעי אש - אתר המכיל מידע רב בנוגע לאומנות האש]
* [http://www.homeofpoi.com/fuel.htm Home of Poi - בטיחות ושימוש באש בלהטוטנות]

קטגוריה:קרקס
קטגוריה:אש
פיטר זימן

פיטר זימן (בהולנדית: Pieter Zeeman; 25 במאי 1865 – 9 באוקטובר 1943) היה פיזיקאי הולנדי, זכה בפרס נובל לפיזיקה לשנת 1902 יחד עם הנדריק לורנץ על גילוי אפקט זימן הקרוי על שמו ועל התרומה למחקר על השפעת המגנטיות על תופעת הקרינה.

זימן נולד בעיר זונמייר שבהולנד. כבר מגיל צעיר התעניין בפיזיקה. בהיותו תלמיד תיכון צפה בתופעת זוהר הקוטב בהולנד בשנת 1883 ושרטט תיאור של התופעה שפורסם במגזין Nature. לאחר סיום הלימודים בתיכון החל ללימוד שפות קלאסיות בעיר דלפט, אז דרישה מקדימה ללימודים באוניברסיטה, שם פגש לראשונה בהאיקה קמרלינג אונס, לימים המנחה בעבודת התזה שלו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:פיזיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:זוכי פרס נובל לפיזיקה
קטגוריה:פיזיקאים הולנדים
קטגוריה:אמסטרדם: אישים
קטגוריה:זוכי פרס נובל הולנדים
קטגוריה:זוכי פרסי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אמסטרדם
קטגוריה:זוכי מדליית רמפורד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:זוכי מדליית הנרי דרייפר
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1865
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1943
קטגוריה:זוכי מדליית פרנקלין
אלופי העולם בשחמט

אלופי העולם בשחמט נקבעים בתחרויות של אליפות העולם בשחמט, שפתוחות גם להשתתפות נשים. משנת 2023 מחזיק בתואר דינג לירן. אליפות העולם בשחמט לנשים נערכת בנפרד. כמו כן, מתקיימות אליפויות עולם בשחמט לנערים ונערות, לוותיקים וותיקות ולתוכנות מחשב.

==אלופי עולם רשמיים==

==אלופי פיד"ה בין השנים 1993–2006==
 אנטולי קרפוב (1993–1999)
 אלכסנדר חליפמן (1999–2000)
 וישוואנתן אנאנד (2000–2002)
 רוסלן פונומריוב (2002–2004)
 רוסטם קסימג'אנוב (2004–2005)
 וסלין טופאלוב (2005–2006)

בין השנים 1993 - 2006 לא היה אלוף עולם מוסכם, אך קספרוב היה כמעט בלתי מנוצח (רק קראמניק ניצח אותו בדו-קרב בלונדון ב-2000).

==אלופות העולם בשחמט לנשים==
תחרויות הנשים נערכות בנפרד מהתחרויות הפתוחות, שבהן משתתפים בעיקר הגברים. החל מ-1927 נערכו תחרויות אליפות העולם בשחמט לנשים. השחמטאית שנחשבת לטובה ביותר בהיסטוריית השחמט, יהודית פולגאר, מעולם לא לקחה חלק בתחרויות אלה.

סוזן פולגאר מעולם לא הפסידה את תוארה במשחק, אך התואר נלקח ממנה לאחר שסירבה לשחק בנסיבות שהוכתבו לה על ידי פיד"ה. על התואר שנלקח ממנה התחרו שיה ג'ון ועליסה גליאמובה והראשונה זכתה. סוזאן פולגאר תבעה את פיד"ה וזכתה לפיצוי, אך לא חזרה להתחרות על התואר.

==שחמטאים שנחשבו לשחקנים הטובים ביותר בתקופתם טרם אליפויות העולם ==
 פדרו דמיאנו (בערך 1520)
 רוי לופס דה סגורה (בערך 1560)
 ג'ובאני לאונרדו די בונה (בערך 1575)
 פאולו בוי (בערך 1575)
 אלסנדרו סלביו (בערך 1600)
 ג'ואקינו גרקו (בערך 1620)
 לגל דה קרמר (בערך 1730–1747)
 פרנסואה אנדרה פילידור (בערך 1747–1795)
 אלכסנדר דשאפל (בערך 1800–1820)
 לואי שארל דה לה בורדונה (בערך 1820–1840)
 הווארד סטאונטון (1843–1851)
 אדולף אנדרסן (1851–1858)
 פול מורפי (1858–1859)
 אדולף אנדרסן (1859–1866)
 וילהלם שטייניץ (1866–1886)

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:שחמט
קטגוריה:רשימות אישים
קטגוריה:רשימות בנושא ספורט
מדעים מדויקים

מדעים מדויקים (באנגלית: Exact sciences) הוא תחום אקדמי ושם כוללני לתחומי המדע העוסקים במתמטיקה ובתופעות של החומר הדומם (להבדיל ממדעי החיים). המדעים המדויקים עוסקים בחומר מן הרמה הפשוטה ביותר שלו, שהיא אטומים וחלקיקים, דרך הרמה המורכבת יותר שלו, הכוללת יסודות, תרכובות, תערובות ומולקולות, וגופים גדולים יותר, עד לכוכבים וגלקסיות.

בעבר נכללו המדעים המדויקים, יחד עם מדעי החיים, בתחום שנקרא מדעי הטבע. עם גידולן של האוניברסיטאות והעמקת ההתמחות, פוצלה באוניברסיטאות רבות הפקולטה למדעי הטבע לשתי פקולטות נפרדות, מדעים מדויקים ומדעי החיים. בישראל מתקיים פיצול זה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בר-אילן, ואילו באוניברסיטה העברית, באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באוניברסיטת חיפה, באוניברסיטת אריאל ובאוניברסיטה הפתוחה פועלת פקולטה מאוחדת למדעי הטבע.

==תחומים עיקריים במדעים המדויקים==
* הנדסת חשמל
* מתמטיקה
** מתמטיקה עיונית
** מתמטיקה יישומית
** סטטיסטיקה וחקר ביצועים (בחלקם התאורטי; בחלקם היישומי נחשבים כחלק ממדעי החברה והניהול)
** תורת המשחקים (כל העוסקים בה הם מתמטיקאים אולם הם לא מחשיבים אותה לחלק מהמתמטיקה)
* מדעי טבע מדויקים:
** כימיה
*** כימיה פיזיקלית
**** כימיה קוונטית (מהווה גשר בין הכימיה הפיזיקלית ובין הפיזיקה הקוונטית)
*** כימיה אנליטית
*** כימיה אורגנית
**** ביוכימיה (מהווה גשר בין הביולוגיה ובין הכימיה האורגנית, ובכך נכללת גם במדעי החיים)
*** כימיה אי-אורגנית
** פיזיקה
*** פיזיקה קלאסית
*** פיזיקה קוונטית
*** פיזיקה גרעינית
*** פיזיקת חלקיקים
*** פיזיקה של אנרגיות גבוהות כולל תורת המיתרים
*** תרמודינמיקה
*** פיזיקה של חומר מעובה ופיזיקה של מצב מוצק
*** אסטרונומיה, אסטרופיזיקה וקוסמולוגיה
*** פיזיקה של מערכות מורכבות
*** פיזיקה רפואית
** מדעי כדור הארץ
*** גאודזיה
*** גאוכימיה
*** גאופיזיקה
*** גאולוגיה
*** מדעי הסביבה
** מדעים פלנטריים
** ננוטכנולוגיה (בין-תחומי)
** ביוטכנולוגיה (בין-תחומי)

==קישורים חיצוניים==

* [https://esc.biu.ac.il/ אוניברסיטת בר-אילן - הפקולטה למדעים מדויקים] 
* [http://science.haifa.ac.il/ אוניברסיטת חיפה - הפקולטה למדעים]
* [http://science.huji.ac.il האוניברסיטה העברית - הפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע]
* [http://telem.openu.ac.il/nature/ האוניברסיטה הפתוחה - המחלקה למדעי הטבע והחיים]
* [http://www.tau.ac.il/exact_sciences/site/index-heb.shtml אוניברסיטת תל אביב - הפקולטה למדעים מדויקים]

קטגוריה:תחומי מחקר מדעיים
קטגוריה:מדעי הטבע
זמן לאמנות

פנים חלל התצוגה
מרכז "זמן לאמנות" היה חלל תצוגה מוזיאלי אשר פעל במרכז תל אביב בין השנים 2002–2005. מטרת המרכז הייתה להוות בית ומרכז תרבותי לאמנים ישראלים ויצירותיהם ולכלל שוחרי האמנות. המרכז הוקם במבנה בסגנון אקלקטי בן שלושה מפלסים ברחוב מונטיפיורי 36 בתל אביב, אשר שומר בידי האדריכל גד הלפרין. 

הרעיון בהקמת המרכז היה בשילוב של מסעדה ומוזיאון באותו המבנה, כאשר רווחי המסעדה היו אמורים למממן את פעילות המוזיאון. המרכז הוקם ומומן על ידי יורם ואילנה וקשלק, והוא הציג בשנות פעילותו תערוכות קבוצתיות שונות בנושאים מגוונים. מרבית התערוכות נאצרו על ידי חוקר האמנות הישראלית ד"ר גדעון עפרת. על התערוכות נמנו ""שיבת ציון, מעבר לעיקרון המקום"; "'מחורבותייך אבנך...', דימוי החורבה בישראל 1803-2003"; "'כן תעשה לך', תחיית היהדות באמנות הישראלית"; "OmanutIsrael.com". בהמשך נאצרו עוד תערוכות נוספות, חלקן של עפרת, וחלקן של אוצרים ואוצרות אחרים כגון תמי כץ-פרימן והאוצרת נטע גל-עצמון. בשנת 2005 המרכז נסגר ובמקומו נפתח - "מונטיפיורי מכירות פומביות". כיום פועל במקום בית המלון "מונטפיורי". 

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.montefiore.co.il מונטפיורי מכירות פומביות]
* 
* 

קטגוריה:תל אביב-יפו: מוזיאונים
זמן לאמנות
קטגוריה:לב העיר
קטגוריה:ישראל: מוזיאונים שנסגרו
האיגוד הישראלי לשחמט

האיגוד הישראלי לשחמט הוקם ב-1935 ונקרא בשם האגודה השחמטית הארץ ישראלית, והוא מוביל ומרכז חלק נכבד מפעילות השחמט בישראל, לרבות כלל הליגות לשחמט במדינה. בין היתר, פועל האיגוד להפצת השחמט בישראל, לייצוג השחמטאים ומועדוני השחמט הישראלים בישראל ומחוצה לה.

האיגוד חבר באיגוד השחמט העולמי פיד"ה ובאיגוד השחמט האירופאי ECU, ולו זכות ההשתתפות הבלעדית במפעלים השונים של גופים אלו.

== מטרות ==
בין מטרות האיגוד: הפצת השחמט בישראל, פיתוחו וקידומו. החדרת השחמט כנושא לימוד פורמלי בכל מוסדות הלימוד בארץ. קידום וסיוע לאגודות השחמט בישראל. קביעת חוקים, תקנונים, תקנות נהלים וסדרים. עריכת תחרויות שחמט, לקבוצות וליחידים בישראל ומחוצה לה. מיונם ודירוגם של השחמטאים בישראל. קביעת נציגי ישראל, יחידים ונבחרות, ושיגורם לתחרויות הרשמיות של פיד"ה.

== סמכויות ==
לשם השגת מטרותיו מוסמך האיגוד, בין היתר: ליזום, לערוך ולנהל תחרויות שחמט. לארגן אליפויות ליחידים ולקבוצות לרבות אליפות ישראל. לארגן את הליגה לשחמט. למיין, לסווג ולדרג שחמטאים וקבוצות. לארגן הדרכה ושיעורים. לפרסם מידע רלוונטי במדיה הדיגיטלית ובתקשורת. לאסוף ולגבות כספים.

== חברות באיגוד ==
כל גוף, אגודה או קבוצה בישראל שהתארגנו כעמותה ו/או מלכ"ר בהתאם לחוק העמותות והמורכב משמונה אנשים לפחות, בעלי כרטיס שחמטאי בתוקף, יוכל להיות חבר באיגוד.

== ליגה ==
האיגוד יקיים בכל שנה תחרויות של קבוצות המייצגות את האגודות. לשם כך תחולקנה הקבוצות המשתתפות בתחרויות אלו למספר ליגות. הסמכות בידי ההנהלה לקבוע את כללי הליגה ולאשרם.

כל אזרח ו/או תושב ישראל רשאי לשחק במשחקי הליגה בכפוף לכללי הליגה. כל שחקן הרשום בפיד"ה, גם אם אינו אזרח או תושב ישראל, רשאי לשחק בליגה בכפוף לתנאי הליגה.

עם מייסדי האיגוד נמנה אליעזר פאר.

בעשור הראשון של המדינה עמד בראשו אלוף ליטא לשעבר בשחמט, אלכסנדר מאכט.

יו"ר האיגוד הישראלי לשחמט הוא ד"ר צבי ברקאי. עם קודמיו בתפקיד נמנו יוסף לפיד, אביב בושינסקי, אביעד יפה, אליהו שפייזר ומשה שלו. נשיא האיגוד הוא תיאודור אור. עם נשיאי האיגוד בעבר נמנו מרדכי בן דרור ופנחס רוזן שימש כנשיא כבוד. מנכ"ל האיגוד הוא גיל בורוחובסקי, אביו של רב-אמן אביטל בורוחובסקי.

==ראו גם==

*שחמט בישראל

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

שחמט
קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:ארגוני שחמט בישראל
פולסר

הפולסר במרכז [[ערפילית הסרטן]]
סוגים שונים של כוכבי נייטרונים (איור)
פולסר הוא כוכב נייטרונים מסתובב הפולט קרינה אלקטרומגנטית. כוכב נייטרונים הוא גוף צפוף מאוד שנוצר מכוכב מסיבי בעת סופרנובה.

הפולסר קורן קרינה אלקטרומגנטית לחלל בשתי אלומות צרות בכיווני הקטבים המגנטיים שלו, שיכולים להיות שונים מכיוון ציר סיבובו. כאשר צופה נמצא קרוב מספיק לחרוט הדמיוני שיוצר ציר הקטבים המגנטיים של הפולסר במרחב, הוא יכול למדוד פולסים של קרינה, שמחזוריותם היא מחזוריות הסיבוב של הכוכב. פולסים אלו נתנו לפולסר את שמו.

הפולסר הקרוב ביותר למערכת השמש מקוטלג כ-CP0950. מרחקו ממערכת השמש כמאה שנות אור, ומחזור סיבובו 0.2530646 שנייה.

הפולסר הראשון התגלה ב-28 בנובמבר 1967 על ידי ג'וסלין בל ברנל ואנתוני הייוויש מאוניברסיטת קיימברידג', ובתחילה חשבו האסטרונומים שמדובר בשידור של חוצנים אינטֶליגנטיים, בשל המחזוריות המדויקת שלו. הם אף כינו את המקור "LGM-1" כראשי תיבות של "Little green men" ("אנשים ירוקים קטנים")

==מיפוי מערכת השמש על ידי פולסרים בפיוניר 10 ופיוניר 11==
מיקום מערכת השמש יחסית לארבעה עשר פולסרים ולמרכז הגלקסיה ב[[דיסקית פיוניר]]

בדיסקית פיוניר שנשלחה עם הגשושיות פיוניר 10 ופיוניר 11 נעשה ניסיון לציין את מיקום מערכת השמש בגלקסיית שביל החלב באמצעות ארבעה עשר פולסרים. אם אכן תגיע הדיסקית לחוצנים מתקדמים טכנולוגית הם יוכלו, על ידי זיהוי הפולסרים, לגלות את מיקום כדור הארץ ואף את המועד שבו שולחה הדיסקית לחלל.

תדר המחזור של ארבעה-עשר הפולסרים, המשורטטים בדיסקית, מובע באמצעות סימנים בינאריים כשהמפתח הוא תדר הגל של המימן, היסוד הנפוץ ביותר בחלל, שהאטום שלו מתואר בדיסקית. המרחק ביניהם לבין מערכת השמש מתואר באמצעות קווים בעלי אורך יחסי, וכאשר החוצנים יזהו את הפולסרים על-פי מחזוריותם, הם יוכלו לקשר בינם לבין מרחקם ממערכת השמש. צירוף זה נותן נקודת ציון למיקום כדור הארץ.

בנוסף לכך יוכלו אותם יצורים גם לדעת מתי שוגרה החללית בגלל השינוי הקבוע בפליטה המחזורית של הפולסרים. רק ברגע נתון מסוים התרחש צירוף של תדירות 14 הפולסרים כמתואר בדיסקית - זהו רגע שיגור החללית.

בשיטה המקובלת לקיטלוג הפוסרים שמו כולל נתונים של עלייה ישרה ונטייה. למשל PSR J0537-6910 הוא בעל עלייה ישרה של 5 שעות 37 דקות ונטייה של 69- מעלות ו-10 דקות. 
==בתרבות==
* על עטיפת האלבום Unknown Pleasures של להקת ג'וי דיוויז'ן מופיע פלט אות של גלי רדיו מפולסר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רדיו אסטרונומיה
קטגוריה:כוכבים
אינטרלינגואה

אינטרלינגואה (או אינטרלינגווה, אינטרלינגוה; Interlingua) היא שפה מתוכננת המבוססת על השפות המערב-אירופיות העיקריות, אשר נועדה לשמש כשפת עזר בינלאומית. אינטרלינגואה, שפורסמה לראשונה בשנת 1951, היא השפה המתוכננת המדוברת ביותר אחרי אספרנטו. תקופה מוסימת היא נוצלה כשפת פיבוט בכנסים.

לשם בניית הדקדוק ואוצר המילים של אינטרלינגואה נבחרו מספר "שפות בקרה" שהן: אנגלית, צרפתית, איטלקית, ספרדית ופורטוגזית (כאשר שתי האחרונות נחשבות כיחידה אחת), בנוסף לשתי שפות אפשריות נוספות - גרמנית ורוסית. 

אוצר המילים של אינטרלינגואה נבנה על סמך בדיקת אוצר המילים של כל אחת משפות הבקרה: אם מילה הופיעה בשלוש מתוך ארבע שפות הבקרה, היא נכנסה לאוצר המילים של אינטרלינגואה; אם מילה הופיעה רק בשתי שפות בקרה, אך גם בגרמנית או ברוסית, גם היא נכנסה לאוצר המילים של השפה החדשה. 

הדקדוק של אינטרלינגואה נבנה כך שאם כלל דקדוקי כלשהו היה חסר באחת משפות הבקרה, כלל זה לא נכנס לדקדוק השפה החדשה. התוצאה הייתה דקדוק פשוט הדומה לדקדוק האנגלי, משום שהדקדוק האנגלי נחשב מכמה בחינות כפשוט יותר מהדקדוק של שפות הבקרה האחרות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:שפות מתוכננות
אפקט סטרופ

<div style="background:#CCC;border:1px solid #666;float:left;width:20%;padding:1em;margin:0 0 1em 1em;">
הדגמת האפקט

נסו לומר במהירות מהו הצבע שבו צבועות המילים להלן:
----
<span style="color:red">כחול</span> <span style="color:green">צהוב</span> <span style="color:blue">אדום</span><br /><span style="color:blue">ירוק</span> <span style="color:red">צהוב</span> <span style="color:yellow">ירוק</span>
----
</div>
אפקט סטרוּפ הוא המחשה של הפרעות בזמן תגובה של אדם במטלה. האפקט פורסם לראשונה באנגלית ב-1935 על ידי ג'ון רידלי סטרופ, וקרוי על שמו (למעשה האפקט פורסם לראשונה ב-1929, אך בגרמנית בלבד). מטלות סטרופ מדגימות את ההבחנה בין תהליכים קוגניטיביים אוטומטים לבין תהליכים קוגניטיביים נשלטים.

בניסוי המדגים אפקט זה, מתבקש אדם לציין את שם הצבע שבו כתובה מילה. המילים הן שמות צבעים, והן רשומות במגוון צבעים שונים. על פי האפקט, נדרש לאדם זמן תגובה ארוך יותר לומר "כחול" כאשר המילה "אדום" כתובה בכחול, מאשר כאשר המילה "כחול" כתובה בצבע כחול.

ההסבר המקובל לתופעת סטרופ הוא היפותזת זיהוי המילים האוטומטי: חשיפה למילה מעלה באופן אוטומטי את התוכן הסמנטי כלומר את המשמעות של המילה, ודבר זה מפריע למשימת זיהוי הצבע בו כתובה המילה. זוהי דוגמה של תפיסה של מלמעלה-למטה.<br />
התופעה מתרחשת גם במילים שקשורות לצבע (שמים, אש) וגם בצירופי אותיות שדומים למילים המתארות צבעים (wred, bloo).

בשנות החמישים השתמשו בארצות הברית בתופעה זו כדי לזהות סוכנים סובייטים על ידי כתיבת מילים ברוסית בצבעים שונים ובקשה מהנבדקים להגיד מהו צבע המילים. אם הם היו יודעים רוסית, זה היה מפריע להם בקריאת המילים.
כיום משתמשים באפקט זה על מנת לאבחן דיסלקסיה, וכן פגיעות נוירולוגיות. משתמשים בו גם כמדד לפגיעה בתהליכים אינהיבטוריים.

יש כיום מטלות רבות דמויות סטרופ (stroop-like), לדוגמה אפקט סטרופ מספרי שבו אדם מתבקש לציין איזו ספרה מתוך שתיים היא הגדולה יותר - פעם אחת הוא נשאל באשר לגודל הפיזי של הספרה (גודל הגופן) ופעם אחרת לגבי הערך המספרי של הספרה.

הדרך הפשוטה ביותר שבה אפשר להערים על הבוחן היא טשטוש ראייה רצוני ויזום עד למידה שבה אי אפשר לקרוא את המילים, אבל אפשר לזהות את הצבע שלהן.

מבחינה נירולוגית מטלות סטרופ מפעילות את פיתול החגורה הקדמי.

מבחינת מודעות, "אפקט סטרופ" קשור למנגנוני הקשב, כאשר למעשה נדרש מאיתנו לבצע inhibition in attention, זאת אומרת, עיכוב לגירוי שתופס את הקשב ותשומת ליבנו. במקרה של האפקט, התוכן הסמנטי של המילה תופס את תשומת ליבנו במידה יותר גדולה, ואנו נדרשים להתעלם ממנו, ולהבחין בשם צבע הגירוי.

==ראו גם==
* פסיכולוגיה קוגניטיבית
* מונחים בפסיכולוגיה קוגניטיבית

==קישורים חיצוניים==

* [http://psychclassics.yorku.ca/Stroop/ המאמר המקורי של סטרופ מ-1935]
* [http://faculty.washington.edu/chudler/java/ready.html התנסו באפקט]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אשליות
קטגוריה:צבעים
ג'ון רידלי סטרופ

ג'ון רידלי סטרופ (באנגלית: John Ridley Stroop; 21 במרץ 1897 – 1 בספטמבר 1973) היה פסיכולוג אמריקאי.

סטרופ נולד חמישי מבין שישה אחים, בקהילת חוואים סמוך לטנסי, ארצות הברית.
עקב בעיות בריאות בגיל צעיר הוא היה פטור מעבודות פיזיות בחווה בניגוד לשאר משפחתו. לאחר סיום לימודי התיכון החל סטרופ ללמוד בקולג' בשם "ג'ורג פיבודי" בנשוויל שם קיבל בשנת 1933 דוקטורט בפסיכולוגיה. בשנת 1935 פרסם את מחקרו המפורסם על שיום צבעים, בו הציג אפקט שלימים נודע בשם אפקט סטרופ. סטרופ היה מאמין נוצרי אדוק, ולצד הוראת הפסיכולוגיה בקולג' לימד גם תנך ותאולוגיה.

==ראו גם==
פסיכולוגיה קוגניטיבית - קשב

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20141006173032/http://www.arts.uwaterloo.ca/~cmacleod/Research/Stroopbiog.htm ביוגרפיה של ג'ון רידלי סטרופ]

==הערות שוליים==

קטגוריה:כמרים אמריקאים
קטגוריה:פסיכולוגים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1897
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1973
רפואת חירום

צוותי רפואת חירום מחיל האוויר של ארצות הברית בתרגיל המדמה טיפול בנפגעי רעידת אדמה
רפואת חירום היא ענף במדעי הבריאות העוסק בטיפול במצבי חירום רפואיים בתנאי שדה, כלומר, שלא במסגרת בית חולים. צוותי רפואת חירום במגזר האזרחי פועלים בעיקר במערכי אמבולנסים ומסוקים של גופי רפואת חירום ממלכתיים ופרטיים, ביחידות חילוץ, בגופים ביטחוניים, וכן במסגרות צבאיות דוגמת חיל הרפואה בצה"ל.

התפתחות רפואת חירום כוללת שימוש בטכנולוגיות מתקדמות, כגון אינטליגנציה מלאכותית, המייעלת תהליכים כמו זיהוי ראשוני של מצבי חירום וניהול משאבים רפואיים בשטח. ישנה עלייה משמעותית בשימוש ברחפנים להובלת ציוד רפואי דחוף כמו דפיברילטורים אוטומטיים, המשפרים את סיכויי ההישרדות במקרים של דום לב בשטח.<ref></ref>

==קריאה לעזרה==

ניידת טיפול נמרץ חדשה עם ציוד רפואי, אמצע שנות ה־80
עזרה-ראשונה היא עזרה המוגשת בשטח, סמוך למועד האירוע, על מנת להציל חיים ולמנוע הידרדרות, אך הטיפול הרפואי הראשוני בנפגע אינו מסתכם בכך. 

מטרת המוקדן במוקד החירום היא לקבל את תמונת האירוע ולהחליט על דרך העזרה הרפואית המתאימה ועל דחיפות המקרה. בהתאם לתמונה המתקבלת יזניק המוקד את הניידות המתאימות וכן גורמי סיוע נוספים במידת הצורך. על-פי אופי המקרה יכול המוקדן להדריך טלפונית את המתקשר בדבר פעולות אשר יכולות לסייע לנפגע עד להגעת העזרה הרפואית.

==ערכת עזרה ראשונה==

בישראל נדרש להתקין "ארגז עזרה ראשונה" בכל מקום עבודה, לפי סעיף 147 (א) וסעיף 151 לפקודת הבטיחות בעבודה (נוסח חדש), התש"ל-1970. אף כי תכולת הארגז קבועה בפקודה, מתריע פרופסור יואל דונחין, מנהל המרכז לבטיחות החולה בבית החולים הדסה עין כרם, כי בפועל נמכרים גם פריטים יקרים שאינם מועילים להצלת חיים. פרופ' דונחין ממליץ להכין בכל בית ארגז ולרשום עליו את מספרי הטלפון של מגן דוד אדום ושל שירותי כבאות והצלה. לטענת פרופ' דונחין:

==ראו גם==
*מגן דוד אדום
*הצלה ישראל
* איחוד הצלה
* אירוע רב נפגעים
* החייאה
* פרמדיק
* ATLS
* רפואה טקטית

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:תחומים ברפואה
קטגוריה:חירום
Copyleft

[[סמל ה־Copyleft, שעוצב כפרפרזה על הסמל של Copyright. בניגוד לסמל ה־copyright, לסמל זה אין כל תוקף חוקי.]]
Copyleft (תעתיק עברי: קוֹפִּילֶפְט) הוא שם כולל לסוג של רישיונות למידע או מדיה כלשהם (תוכנה, מסמכים, סרטים וכו'), המבטיחים את חופש השימוש בהם.

== אטימולוגיה ==
השם "copyleft" הוא פרפרזה על המונח "copyright" שמגביל את חופש השימוש באינפורמציה (באנגלית: "right" = זכות, וגם ימין). על כן, משמעות השימוש במילה ההפוכה "left" (באנגלית: "שמאל", וגם "נותר") היא שזכות השימוש נותרת בידי המשתמש.

בעברית הוצע השימוש במינוח "יוצרים זכויות" כפרפרזה על זכויות יוצרים.

== הרעיון ==
המוטיבציה להמצאת המושג היא רצון לשמור על החופש של המשתמש באינפורמציה; בתחילה, היה מדובר בעיקר בתוכנה. תוכנה חופשית למשתמש היא תוכנה שהמשתמש יכול להריץ, ללמוד, לשנות ולהפיץ. בהתאם להגדרה זו, תוכנה שנמצאת במרחב הציבורי, כזו הניתנת לשימוש ללא כל הגבלה, היא תוכנה חופשית למשתמש המקבל אותה. קיימת אפשרות, שגוף עסקי יחליט לאמץ את התוכנה הזאת, להוסיף לה מספר מאפיינים ולהפיץ או למכור רק את קובצי ההרצה, ללא קוד המקור. במקרה כזה, המשתמשים כבר לא מקבלים תוכנה חופשית, מכיוון שהאפשרות לשנות ולהבין אותה נחסמת באופן טכני.

שידוך מסמכים משפטיים עלול לפגוע גם בחופש השימוש בתוכנה וגם בחופש ההפצה. מקרים כאלה כבר התרחשו בעבר. אחת הדוגמאות הבולטות היא מערכת ה-X-Windows, שפותחה ב-MIT כמערכת חופשית לחלוטין. חברות מסחריות השתמשו במערכת ומכרו גרסה סגורה שלה תחת שמן. רישיון ה-copyleft נועד למנוע מצב כזה. הרישיון מאפשר את שימור החופשיות של התוכנה, ומונע מכל גורם להפוך את התוכנה לתוכנה שאיננה חופשית. המשמעות עבור משתמש בתוכנה המשוחררת ברישיון קופילפט היא:
* מותר להריץ, ללמוד, לשנות, לפרק, להפיץ ולמכור את התוכנה.
* אסור להגביל את החופש לאותם דברים מהאנשים להם אתה מפיץ או מוכר את התוכנה.

הדרישה השנייה מיושמת על ידי חיוב שידוך מסמך הרישיון לתוכנה המופצת.

השם "copyleft" הוא, כאמור, פרפרזה למונח "copyright". כשם ש-copyright מגביל את השימוש בתוכנה, כך copyleft מגביל את ההגבלה של שימוש בתוכנה.

רישיון מסוג "קופילפט חלש" מנוצל ליצירת סיפריות תוכנה. דוגמאות לכך הם הרישיון הציבורי של מוזילה ו-APL.

גם האינפורמציה שבאנציקלופדיית ויקיפדיה מוגנת על ידי copyleft. ההבטחה שהתרומה תישאר חופשית תמיד, היא תנאי הכרחי להמשך פעולתם של כותבים רבים.

== היסטוריה ==
הרעיון של copyleft נהגה ומומש על ידי ריצ'רד סטולמן, במסגרת עבודתו על פרויקט גנו. הרישיון הראשון והנפוץ ביותר, המהווה copyleft נקרא GPL. רישיון copyleft נפוץ נוסף הוא רישיון Creative Commons, אשר אחת הגרסאות שלו (ייחוס-שיתוף זהה 3.0) נמצאת בשימוש בפרויקטים של קרן ויקימדיה.

== ראו גם ==
ויקיפדיה

תוכנה חופשית

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.gnu.org/copyleft/copyleft.html הסבר על מהות Copyleft] 
* 

סוגי רישיונות:
* ויקיפדיה:רשימת תבניות/תמונות
* ויקיפדיה:רישוי תמונות
** ויקיפדיה:רישוי תמונות/רישיונות חופשיים
** ויקיפדיה:רישוי תמונות/שימוש הוגן

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:רישיונות זכויות יוצרים
סקנדינבים

סקנדינבים
סקנדינבים, או נורדים, הם בני העמים הצפון-גרמאניים שמוצאם מסקנדינביה, חצי אי בצפון אירופה הכולל את שטחיהן של נורווגיה ושוודיה בימינו. במובן הרחב יותר כוללת סקנדינביה גם את דנמרק, איסלנד ואיי פארו.

הסקנדינבים כוללים כיום את הדנים, הנורווגים, השוודים והאיסלנדים. לשונותיהם קרובות מאוד זו לזו ובני עם אחד מבינים לרוב את שפתו של עם אחר, להוציא את האיסלנדית, שהשתמרה בבידוד מהשפות הנורדיות המודרניות. נוהגים לסבור בטעות כי גם הפינים הם סקנדינבים, ככל הנראה, משום שפינלנד גובלת בחצי האי הסקנדינבי, ומשום שכמו יתר בני סקנדינביה אף הם נוטים להיות בהירי-שיער ועיניים, אולם הפינים הם עם ממוצא אחר ולשונם רחוקה מאוד מן השפות הסקנדינביות, ומשתייכת למשפחת השפות האורליות (עם זאת השוודית היא שפה רשמית בפינלנד ונלמדת ברוב בתי הספר).

החיים הסקנדינבים מפורסמים בתחושת הרווחה שלהם. דו"ח האושר העולמי של האו"ם מדרג כעת את דנמרק, פינלנד, איסלנד, נורווגיה ושוודיה בראש דירוג האושר העולמי. הדבר הראשון שמציינים הסקנדינבים כמקור לאושרם הוא מסירותם להנאה בפועל מחייהם. פסק הזמן לעבודה שהממשלה מאפשרת לאזרחיה הוא אבסורדי בסטנדרטים אמריקאים. היתרון הסקנדינבי על החיים הטובים ביותר בא לידי ביטוי בחופשת לידה ואבהות, המפורסמות כנדיבות ביותר בעולם.<ref></ref>

== שמות נוספים ==

"ויקינגים" היה מונח נפוץ לסקנדינבים בתקופת ימי הביניים המוקדמת, במיוחד בהקשר לפשיטות וביזת נזירים בידי הסקנדינבים בבריטניה ובאירלנד.

המונח "fin-galls" (ויקינגים נורדים או נורווגים), "gal-goidel" (גאלים זרים) היה בשימוש לגבי אנשים ממוצא נורדי המתגוררים באירלנד או בסקוטלנד, ונטמעו בתרבות הגאלית.

== ראו גם ==
* מיתולוגיה נורדית

* דנים (שבט גרמני)
* גותים
* פנוסקנדיה
* סקנדינביה
* נורדים
* המדינות הנורדיות
* המועצה הנורדית

==הערות שוליים==

קטגוריה:עמי אירופה
קטגוריה:איסלנד: דמוגרפיה
קטגוריה:דנמרק: דמוגרפיה
קטגוריה:נורווגיה: דמוגרפיה
קטגוריה:שוודיה: דמוגרפיה
קטגוריה:עמים גרמאניים
קלאוויקורד

קלוויקורד משנת 1728

קְלָוִיקוֹרְד הוא כלי מקלדת עתיק שראשיתו במאה ה-15. 

בקלוויקורד מופק הצליל על ידי לשוניות מתכת המתחככות במיתרים. זאת בניגוד לצ'מבלו (שהומצא באותה התקופה) שבו פורטים על המיתרים, ובניגוד לפסנתר (שהומצא שלוש מאות שנה מאוחר יותר), ובו גורמת הלחיצה על הקליד להקשה על המיתר. 

בניגוד לפסנתר, (שכאשר מקישים הפטישונים שלו על המיתרים, מחזיר אותם מנגנון מיוחד אחורנית לאחר הנקישה, והמיתר חופשי לרטוט למלוא אורכו) בקלוויקורד נשארת הלשונית צמודה אל המיתר, ורק חלקו של המיתר יכול לרטוט, רק זה שבין הלשונית והגשר הקבוע על לוח התהודה. 

הקלוויקורד הוא כלי רגיש למדי בעל צליל רך ועדין. תקופת פריחתו הייתה במאה ה-18, אז היה חביב על מוזיקאים רבים. במאה ה-20, עם התגברות ההתעניינות בנגינת מוזיקה עתיקה, הוחל שוב בבניית קלוויקורדים, אך צלילם העדין מגביל אותם לשימוש בחדר קטן, בעיקר להנאת המנגן עצמו.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כלי מקלדת
קטגוריה:כלי הקשה
קטגוריה:כלים אותנטיים
קטגוריה:כלי מיתר
אוכלוסייה

אחוז אוכלוסיית העולם לפי מדינה (2017)
אֻכְלוּסִיָּה או אֻכְלוּסִין (מיוונית: ὄχλος – המון אדם) היא כלל התושבים במקום מוגדר (מדינה, אזור, עיר) ובזמן מוגדר. האוכלוסייה של כדור הארץ היא כ־8 מיליארד, ובשנים האחרונות אוכלוסיית העולם גדלה מדי דקה בכ־160 איש בקירוב.

לעיתים מורחב השימוש במילה זו לאוכלוסייה שאינה של אנשים, למשל "אוכלוסיית הנמרים בנגב". לעיתים מצומצמת משמעות המילה כך שהיא אינה מתייחסת לכל האנשים במקום מסוים, אלא לחלק מסוים של האנשים, למשל אוכלוסיית הרווקות בתל אביב.

האוכלוסייה נחקרת מנקודות מבט מגוונות. דמוגרפיה עוסקת בדינמיקה של אוכלוסיית האדם, כלומר השינויים החלים בה בהתאם למאפיינים שונים, כגון מין, גיל, השכלה, גזע וכו׳. היבטים אחרים של האוכלוסייה נחקרים במסגרת הסוציולוגיה, הכלכלה והגאוגרפיה. מידע רב על אודות האוכלוסייה במדינת ישראל מסופק על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

צפיפות האוכלוסייה משקפת את מספר הפרטים באוכלוסייה ליחידת שטח.

==ראו גם==
* מדינות לפי אוכלוסייה, שטח, צפיפות, תמ"ג ופיתוח אנושי.
== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:דמוגרפיה
אנדמיות (ביולוגיה)

בטקסונומיה, אֶנְדֵּמִיּוּת היא מצב בו טקסון כלשהו, בדרך-כלל מין, מתקיים באזור תפוצה מצומצם ומוגדר היטב. לדוגמה לבנון הירקון הוא דג אנדמי לישראל ואינו גדל באופן טבעי בשום מקום אחר בעולם. התנאים הפיזיים בתחום תפוצתו של טקסון אנדמי שונים מהתנאים באזור הסובב (מטריקס), שבו לא נמצא הטקסון. מינים אנדמיים נתונים לעיתים קרובות בסכנת הכחדה גבוהה, שכן שינוי אקולוגי באזור מוגבל אחד יכול להביא להכחדתם.

המונח "אנדמי" מקורו ביוונית, בשילוב של en (בתוך) עם demos (אוכלוסייה).
* אנדמיות צעירה (Neoendemism) נוצרת כאשר טקסון חדש נגזר מטקסון-אם והוא מוגבל בתפוצתו לאזור בו נוצר. במקרה זה האנדמיות היא תוצאה של העובדה שהטקסון החדש עדיין לא הופץ לאזורים שמחוץ לאזור בו נוצר, או שעדיין לא התפתחו בו תכונות שיאפשרו לו לגדול ולהתחרות בטקסון המוצא שלו באזורי המטריקס. דוגמאות לכך בצמחית הארץ הם סביון יפו ותורמוס ארץ-ישראלי.
* אנדמיות עתיקה (Paleoendemism) נוצרת כאשר טקסון עתיק שהיה רחב תפוצה בעבר הוכחד ממרבית תחום התפוצה העתיק שלו וחי כיום בסביבה מצומצמת ומבודדת עם מחסומים שלא נותנים לו להתפשט בחזרה אל תחום התפוצה שהיה לו בעבר (לדוגמה, חיות כיס של אוסטרליה); או שטקסון עתיק שהיה רחב תפוצה בעבר הצטמצם לתחום תפוצה קטן בגלל תחרות עם מינים אחרים או משום שתחום התפוצה של סביבתו האקולוגית הצטמצם (לדוגמה, סקוויה נאה, או למשל שיטת הנגב שבעבר הייתה נפוצה בכל מרחבי הנגב, ועקב שינויי אקלים הצטמצמה לתוואי נחלים).
* תת-אנדמי הוא מין אנדמי לאזור מסוים אשר שייך מבחינה פוליטית ליותר ממדינה אחת. למשל מינים המוגבלים לים המלח הם תת-אנדמיים לישראל מכיוון שהם קיימים גם בצד הירדני.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אקולוגיה
פונדקאי

פונדקאי או מאכסן, הוא אורגניזם הנושא טפיל, או יצור סימביונטי, על גופו או בתוכו, ומספק לו חומרי הזנה, מקלט ולעיתים דברים נוספים. במקרה של טפיל, הוא עושה זאת בעל-כורחו ונפגע מהקשר. במצב של סימביוזה הוא לא נפגע מהקשר ולעיתים גם מרוויח ממנו. במקרה זה הקשר נקרא קומנסליזם, כאשר כל אחד מהאורגניזמים מספק לשני אמצעי מחייה ואינו פוגע בו. דוגמה לכך יכולות לשמש החזזיות שהן אורגניזם סימביוטי בין אצה לפיטריה

דוגמאות:
* תאי בעל חיים או צמחים יכולים להיות פונדקאי של נגיף, כאשר זה חודר לתוכו. במצב זה הנגיף נחשב כטפיל ומנצל את התא על מנת להתרבות. לטפיל זה יש השפעה שלילית על הפונדקאי. התא מתפוצץ לאחר שלא יכול להכיל עוד את כל הנגיפים שנוצרו בתוכו והנגיף ממשיך להדביק תאים חדשים של האורגניזם.
* רקמות בעלי חיים או צמחים יכולות להיות פונדקאי של חיידקים פתוגניים המאפשרים לחיידקים לחדור לתוכה, להתרבות ולשחרר אנדוטוקסינים ואקסוטוקסינים הפוגעים באורגניזם ואף מאפשר נדידה של החיידקים לאברים אחרים באמצעות מערכת כלי הדם והלימפה
* בעל חיים יכול להיות פונדקאי של תולעת, כאשר היא מקבלת ממנו חומרי הזנה ומקלט, ולרוב פוגעת בו.

בעל חיים יכול להיות פונדקאי גם לחיידקים החיים במעיו, החיידקים מצידם מקבלים מקלט וחומרי הזנה, ומפרישים חומרי עיכול. הפונדקאי, מצידו, מאבד כמות קטנה של חומרי הזנה, אבל יכול לעשות שימוש בתוצרי הפירוק של החיידקים. לשותפות זו קוראים אנדוסימביוזה.

== ראו גם ==
* טפילות
* מאגר (אפידמיולוגיה)
* וקטור (ביולוגיה)
* זואונוסיס

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:סימביוזה
ביוץ

השינויים ב[[שחלה במהלך מחזור הווסת: שלב 4 באיור זה הוא הביוץ אצל נשים]]
שחלה העומדת לשחרר ביצית
ביוץ הוא תהליך יציאת ביצית בשלה מהשחלה. התהליך מתרחש אך ורק בנקבות של אורגניזמים המתרבים ברבייה מינית (זוויגית).

מבדילים בין ביוץ ספונטני וביוץ מותנה. ביוץ ספונטני מתרחש באופן אוטומטי אחת לתקופה מסוימת. לדוגמה, אצל נשים מתרחש הביוץ בממוצע אחת ל-28 ימים והוא חלק של תהליך הנקרא המחזור החודשי. ביוץ ספונטני גורם לכך שזכרים מסוגלים להפרות את הנקבות רק בתקופות מסוימות, בהן מתרחש הביוץ.

בביוץ מותנה, ההזדווגות היא הגורם הישיר ליציאת הביצית מהשחלה. התופעה ידועה אצל חרקים ויונקים מסוימים, דוגמת החתולה והנאקה וקיימת כנראה גם אצל עופות.

לאחר הביוץ נודדת הביצית מהשחלה אל החצוצרה שם, אם יש תאי זרע, היא עשויה להיות מופרית. קיים חלון הזדמנות של כ-24 שעות להפריית הביצית.

מהחצוצרה הביצית ממשיכה את תנועתה לעבר הרחם. אצל האישה, אם הופרתה הביצית, היא תיצמד לקיר האנדומטריום של הרחם. אם לא היא נפלטת יחד עם מעט רקמות ודם, בתהליך הנקרא וסת.

בעיות בתהליך הביוץ עלולות לגרום לאי-פוריות באישה.

==ניבוי מועד הביוץ אצל נשים==
ניבוי מועד הביוץ חשוב הן לאישה המבקשת להיכנס להריון והן לאישה המנסה להימנע מהריון ומשתמשת בשיטת "הימים הבטוחים". הבעיה העיקרית בניבוי מועד הביוץ, נובעת מכך שדמם ווסתי מתרחש כ-14 ימים לאחר הביוץ, אך כיוון שהמחזורים שונים באורכם זה מזה, ניתן לדעת רק בדיעבד מתי היה הביוץ. מכיוון שהמחזורים יכולים לנוע בין 21 ל-39 יום, מועד הביוץ יכול להשתרע על טווח נרחב של כשבועיים, החל מהיום השביעי במחזור של 21 יום וכלה ביום ה-25 במחזור של 39 יום.

באמצעות בדיקת "חום שחר" מיד לאחר היקיצה, ניתן לאתר את הביוץ. לאחר הביוץ טמפרטורת הגוף עולה בכחצי מעלה. שיטה זו איננה מדויקת מכיוון שהיא מנבאת את מועד הביוץ בקירוב של יומיים. גם בדיקת שתן, שבודקת עלייה ניכרת ברמת ריכוז הפרוגסטרון, או באחד מתוצרי הפירוק שלו, מעידה כי הביוץ כבר התרחש. שתי שיטות אלו אינן יעילות, מכיוון שהן מנבאות למפרע לאחר התבצעות הביוץ.

רמזים לניבוי הביוץ באופן מקורב ניתן לעשות באמצעות:
*הדימום הווסתי חל בשכיחות גבוהה אצל האישה כ-14 ימים לאחר הביוץ. עקב השונות הגדולה שחלה ממחזור למחזור, יש להעריך את אורך המחזור באמצעות מיצוע של אורך המחזור בשלשת החודשים האחרונים ולהחסיר 14 ימים. עדיין קשה להגיע למהימנות מספקת כדי לקבוע את מועד הביוץ מתחילת הווסת האחרונה, אך הדבר יכול לתת אומדן מסוים.
*אפשרות נוספת היא על פי השינוי שנעשה בריר צוואר הרחם. בימים שלפני הביוץ צוואר הרחם מפריש בהשפעת האסטרוגן ריר בעל צמיגות נמוכה שמטרתו לאפשר לזרע לשרוד, ואילו לאחר הביוץ בהשפעת הפרוגסטרון יופרש ריר מועט בעל צמיגות גבוהה, שמטרתו להשמיד את הזרע.

=== חיזוי ביוץ באופן מדויק ===
זיהוי הביוץ אצל אישה המנסה להרות יכול להיעשות באמצעות בדיקת שתן ביתית המזהה את הזינוק בהורמון ה-LH המתרחש בין 12 ל-36 שעות לפני הביוץ.

אפשרות נוספת לזהות את מועד הביוץ היא באמצעות בדיקת אולטרה סאונד אצל רופא. בדיקה זו נחשבת לאמינה מאוד.

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.yoledet.co.il/fertility-tool.asp מחשבון ביוץ] בפורטל יולדת - הריון ולידה
*[http://www.poriyut-guide.com/2011/01/24/ovulation/ ביוץ - המדריך למתחיל] - מאמר בנושא ביוץ מתוך המדריך להורים בנושא פוריות.
* 

קטגוריה:המחזור החודשי
קטגוריה:רבייה
ז'אן בורידן

ז'אן בורידן (בצרפתית: Jean Buridan; בלטינית: Iohannes Buridanus; 1298–1358) היה כומר צרפתי וסכולסטיקן. כיהן כפרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת פריז ואף שימש כרקטור האוניברסיטה מספר פעמים. הוא הרבה לחקור את כוח ההתמדה והיה הדמות החשובה ביותר הקשורה במושג האימפטוס. במיוחד זכור משל החמור שיצר, אשר ידוע כ"חמורו של בורידן": החמור מת מצמא ומרעב לאחר שלא הצליח להחליט מה לעשות תחילה - לשתות משוקת המים או לאכול מערימת שבולת השועל.
תורתו של בורידן - מודל האימפטוס, מסביר כיצד גופים ממשיכים לנוע לאחר הפסקת הפעלת הכוח עליהם. הסבר: כאשר אדם דוחף גוף הוא מעניק לו אימפטוס מסוים, כלומר, מטמיע בו כוח שגורם לו להמשיך ולנוע זמן מסוים בכיוון התנועה המקורי. זו הסיבה לכך שגוף ממשיך לנוע גם לאחר הפסקת הכוח עליו. תלמידו אלברט מסאקסוניה המשיך לחקור מודל זה.

בורידן היה נומינליסט. הוא למד תחת ויליאם איש אוקאם ובחר להגיע לפילוסופיה דרך מסלול שבע האמנויות החופשיות במקום דרך תאולוגיה. החל מ-1340 הוא התנגד לתורתו של מורו בצעד שנחשב לתחילת הספקנות הדתית וכמבשר את המהפכה המדעית. הוא נירדף על ידי הריאליסטים ולכן עבר לגרמניה, הקים בית-ספר ולימד גם בווינה. הוא מת בסביבות שנת 1358.

=== מכתביו שתורגמו לעברית ===
* Marcello Landi, Un contributo allo studio della scienza nel Medio Evo. Il trattato Il cielo e il mondo di Giovanni Buridano e un confronto con alcune posizioni di Tommaso d'Aquino, in Divus Thomas 110/2 (2007) 151-185.

=== ספריו ===
Œuvres de Jean Buridan
Commentaires sur Aristote, comme en témoignent les titres de ses écrits :
Compendium Logicae, Venise, 1487, in-folio
Expositio et Quaestiones in Aristotelis 'De Caelo', édi. par Benoît Patar, Louvain-la-Neuve, 1996.
In Aristotelis Metaphysica (Métaphysique), Paris, 1516-1518, in-folio.
Quaestio de puncto (Traité du point, 1335), édi. par V. Zoubov, Mediaeval and Renaissance Studies, V, 1961, p. 63-95.
Quaestiones in X libros Ethicorum Aristotelis (Paris. 1489, in-fol., et Oxford, 1637, in-4) ; réimpression de l'édition de Paris 1513, Francfort 1968
Quaestiones in VIll libros Physicorum Aristotelis, in libros de Physica et in parva naturalia, Paris, 1516, in-4° ; réimpression de l'édi. de Paris 1509, Francfort, 1964.
Plusieurs commentaires à la Physique d'Aristote : 1) Tertia lectura comprenant deux Expositio ou Secunda lectura selon Benoît Patar6, ou Lectura antiquior (1350 selon Thijssen). 2) Subtilissimae quaestiones ou Ultima lectura (1352-1357 selon Thijssen)7.
Sophismata (vers 1345 ?), in-8°
Summulae de dialectica, Paris, 1487, in-folio

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.newadvent.org/cathen/03078a.htm ז'אן בורידן], באתר האנציקלופדיה הקתולית
* Gyula Klima, [http://www.fordham.edu/gsas/phil/klima/Intro.htm The Summulae of John Buridan], באתר Fordham University
* [http://www.fordham.edu/gsas/phil/klima/BuridanSubstantialConcepts.htm John Buridan on the Acquisition of Simple Substantial Concepts], באתר Fordham University
* 

קטגוריה:פילוסופים צרפתים
קטגוריה:ילידי 1295
קטגוריה:נפטרים ב-1361
יהורם (מלך יהודה)

יְהוֹרָם (או יוֹרָם) היה מלך יהודה ובנו של יהושפט. שלט על יהודה בשנים 851 עד 846 לפנה"ס כעוצר, ובשנים 846 עד 843 לפנה"ס כמלך.

== עלייתו לשלטון ==
כאשר מת יהושפט, התחולל משבר בדרך לעלייתו של יהורם לשלטון: (-ד).

זכותו של יהורם לשלטון הובטחה עוד בימי אביו, וככל הנראה גם שימש עוצר בין השנים 851 עד 846 לפני הספירה. אולם, מסיבה שאינה ברורה הוא הרג את אֶחיו. ייתכן שהיה כאן משבר אמון מצד יהורם, שחשד באחיו, או שהוא הושפע על ידי אשתו עתליה. אולם ייתכן כי הייתה חתירה מצד אחיו וחלק מהשרים.

== פעילותו נגד הדת ==
יהורם הושפע מדרכי בית אחאב בשל נישואיו לעתליה בת אחאב. הוא נחשב לאחד ממלכי בית דוד שלא הלכו בדרך דוד אביהם, ועשו את הרע בעיני ה'<ref>; .</ref>. יהורם בנה במות הרי יהודה, והדיח את בני יהודה לעבודת האלילים<ref>.</ref>. בשל פשעיו הוא ננזף באיגרת שנשלחה אליו מאליהו הנביא, ונאמר לו שכעונש יביא האלוהים נגף גדול בעמו בבניו בנשיו ובכל רכושו, והוא עצמו יינגף בחוליים רבים<ref>.</ref>.

== המלחמה באדום ומרד לבנה ==
עם עלייתו לשלטון, מרדה בו אדום, ועל כך במלכים ב ח, כ-כב (ובמקבילה בדברי הימים ב כא, ח-י): (-כב).

אמנם לפי תיאור זה הצליח יהורם להנחיל תבוסה לצבא האדומי, אך לא לכבוש מחדש את אדום. עובדה זו תרמה להחלשת ממלכת יהודה בימי יהורם, משום שנפגע מקור פרנסה חשוב של הממלכה – סחר השיירות שעבר בארץ אדום ומכרות הנחושת בערבה. מנקודה זו החלה ממלכת יהודה להידרדר.

באותה תקופה מופיעה גם "פשיעת לִבְנָה" מתחת ידו של המלך, שמיוחסת לכך שהמלך "עזב את ה' אלוהי אבותיו" (). על פי המפרשים (רש"י ועוד) אנשי לבנה מרדו בשלטונו של יהורם. לבנה הייתה עיר כוהנים (ספר יהושע, פרק כ"א, פסוק י"ג; ספר דברי הימים א', פרק ו', פסוק מ"ב), מה שמעלה את האפשרות שכוהני ה' מרדו בשלטונו של יהורם בשל פעולותיו כנגד האלוהים.

== הידרדרות הממלכה וסופו ==
כמימוש העונש השמימי שהובטח בידי אליהו, פשטו על יהודה הפלשתים והערבים ופרצו עד בית המלך תוך שהם שובים את בניו, נשותיו וכל הרכוש. רק בנו אחזיהו (=יהואחז) נותר לפליטה (). ייתכן שהיה לדבר קשר להתערערות מערך ההגנה הדרומי של יהודה בעקבות מרד אדום.

יהורם מת "בתחלואים רעים". לאחר מותו לא שרפו את כלי תשמישו, כמנהג שהיה מקובל לגבי מלכים "וְלֹא-עָשׂוּ לוֹ עַמּוֹ שְׂרֵפָה, כִּשְׂרֵפַת אֲבֹתָיו" (). בנו אחזיה מלך אחריו.

==עדויות ארכאולוגיות==
לפי השחזור המקובל, כתובת תל דן מזכירה את יהורם כאביו של המלך אחזיהו, שברציחתו מתפאר כנראה מחבר הכתובת.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלכי יהודה
קטגוריה:אישים בתנ"ך המוזכרים במקורות חיצוניים
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס