OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יונה ראם

הרב רפאל יונה ראם (מבוטא: רוֹם; ה'תרל"א/ה'תרל"ב, 1871 – כ"ד באלול ה'תרפ"ב, 17 בספטמבר 1922) היה רב ירושלמי, חבר בית דין צדק אשכנזים פרושים בירושלים, חבר מועצת הרבנות הראשית הראשונה, דיין בבית הדין לערעורים ורב שכונות בעיר.

== ביוגרפיה ==
נולד בבירז' שבליטא לרב שלמה רום וחווה רבקה לבית מגיד, נינת הרב אליהו, בנו של רבי אברהם אחי הגר"א. אחיו הצעיר היה הרב אליהו ראם. בשנת ה'תרמ"ג או ה'תרמ"ד, כשהיה כבן 13, עלה עם משפחתו לירושלים. למד בישיבת עץ חיים בחורבת רבי יהודה החסיד אצל הרב שמואל סלנט, ועם הקמת ישיבת תורת חיים עבר ללמוד בה. בין השאר, למד בחברותא עם הרב יעקב משה חרל"פ והרב צבי פסח פרנק, ובין השניים נותרו קשרי חברות אמיצים עד לפטירת הרב ראם. כמו כן, הצטרף ל"ישיבת אור חדש", בית מוסר מיסודם של תלמידי רבי שמחה זיסל זיו מקלם. בשנת ה'תרנ"ב התחתן עם גולדה בתו של הסוחר והלמדן ר' אברהם קרצ'מר שעלה מביאליסטוק ליפו, והיה ממקימי הקהילה האשכנזית ביפו ומייסדי השכונות נווה שלום ונווה צדק. גיסיו היו הרבנים נפתלי הירץ קרצ'מר (בעל "נעם המצוות") ויוסף גרשון הורביץ (לימים רב שכונת מאה שערים, ראש ישיבת מאה שערים וחבר בית הדין של הפרושים בירושלים). לתקופה מסוימת שימש כר"מ בישיבת אור חדש. לצד לימודו בתורת הנגלה, התקרב למקובלי ירושלים, ובפרט לרבני ישיבת המקובלים בית אל ולרב שמעון צבי הורוביץ, עד שהחל להתפלל בסידור עם כוונות הרש"ש. עם זאת, נהג להסתיר את עיסוקו בקבלה.

בי' בתמוז ה'תרס"ו התמנה (בברכת ר' שמואל סלנט) לרב השכונות כרם, בתי הורודנא, בית יעקב ומחנה יהודה. הוא עבר להתגורר בשכונת שערי צדק, מול בית החולים שערי צדק. בשנת ה'תרע"ז, בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה, נפטר הדיין הרב אריה לייב הרשלר, והרב ראם נבחר על ידי הרב פרנק למלא את מקומו כחבר בית הדין הפרושי, על אף התנגדותם של חלק מעסקני העדה. בשנת 1919 היה חבר משרד הרבנות לעדת ישראל בירושלים. כשהוקמה הרבנות הראשית לישראל בשנת ה'תרפ"א, התמנה לחבר המועצה הראשונה מטעם העדה האשכנזית. באותה התקופה, חברי מועצת הרבנות הראשית היו גם דייני בית הדין לערעורים. מסופר, שכאשר באו לבית הדין בעלי דין שאינם אשכנזים והוא לא הבין את לשונם, היה לומד בזמן שאמרו את טענותיהם למתורגמן, וכך הספיק לגמור ספרי שו"ת רבים. בשנת ה'תרפ"ב חלה במחלת כליות, ולאחר מספר חודשים, בכ"ד באלול, נפטר, בגיל 52. נקבר בחלקת הפרושים בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

בתו חיה גיטל נישאה לרב ישראל מאיר טיקוצ'ינסקי. בנם הוא הרב רפאל יונה טיקוצ'ינסקי ויצחק טיקוצ'ינסקי. 

==מתלמידיו==
* הרב שמואל גדליה ניימן – מראשי ישיבת עץ חיים ובעל "גידולי שמואל" על הש"ס.
* הרב שמואל אהרן שזורי – מזכיר הרבנות הראשית לישראל ועורך "קול תורה".

==לקריאה נוספת==
* הרב שבתי דב רוזנטל (עורך), אדרת אליהו: ספר זיכרון לרב אליהו ראם, ירושלים תשנ"א, פרק י"א.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.yeshiva.org.il/midrash/13230 הספדו של הרב שזורי על הגאון ר' יונה ראם זצ"ל], אתר ישיבה, אדר תש"ע
* [https://mountofolives.co.il/he/איתור-קבר/?id=83330&lo=31.7768721121881&ln=35.2419973605194 כרטיס הקבר של הרב יונה ראם] באתר הר הזיתים

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים ליטאים
קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:בוגרי ישיבת עץ חיים
קטגוריה:בוגרי ישיבת תורת חיים
קטגוריה:רבנים ביישוב
קטגוריה:ירושלים: רבני שכונות
קטגוריה:דייני בית דין צדק אשכנזים פרושים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:חברי מועצת הרבנות הראשית
קטגוריה:משפחת טיקוצ'ינסקי
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1871
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1922
גיילניוב

גיילניוב (בפולנית: Gielniów) הוא כפר במחוז פשיסחה בפרובינציית מזוביה בדרום מזרח פולין. הכפר הוא מקום מושבו של גמינה (מחוז מנהלי) בשם גיילניוב. הכפר שוכן בחלק הצפוני של פולין קטן ההיסטורית, כ-10 ק"מ ממערב לפשיסחה וכ-100 ק"מ מדרום לוורשה. הכפר מונה כ-900 תושבים (נכון ל-2011).

==היסטוריה==
גיילניוב הייתה עיר מ-1455 עד 1869 או 1870. היא קיבלה זכויות מגדבורג בזכות מאמציו של האציל המקומי טומאש משצ'וי (Mszczuj) מבז'זינקי. עד חלוקת פולין השתייכה גיילניוב למחוז סנדומייז' בפולין אך היא נותרה עיירה קטנה מאוד ובה כמאה תושבים, כפי שהייתה באמצע המאה ה-17. בין השנים 1815–1915 הייתה גיילניוב חלק מפולין הקונגרסאית שנשלטה על ידי האימפריה הרוסית. לאחר כישלון מרד ינואר איבדה את זכויות העיר. באמצע המאה ה-19 נמנו על אוכלוסייתה כ-500 תושבים, ואחרי איבוד זכויות העיר ירד מעמדה ופחת מספר תושביה.

==יהודי גיילניוב==
ב-1827 נמנו בכפר 60 יהודים, ב-1857 נמנו בו 124 יהודים, ב-1897 נמנו 176 יהודים וב-1921 נמנו בו 171 יהודים שהיו כ-18% מהאוכלוסייה. ערב המלחמה נמנו בכפר 190 יהודים. ליהודים היה בית כנסת, בית קברות ובית מדרש, אך לא היה להם רב ומבחינה מנהלית הם השתייכו לקהילת פשיסחה הקרובה.

הכפר נכבש על ידי כוחות גרמניה הנאצית ב-9 בספטמבר 1939 וכעבור ימים ספורים הנאצים שרפו את בית הכנסת. במהלך השנים שלאחר מכן ועד הקמת הגטו הגיעו לכפר מאות פליטים יהודים מפלוצק, ראדום, סקרנביץ, ז'ירארדוב, מוגיילניצה, גרוייץ, קוניצ'קי (חלק מאנטוניובקה המודרנית) וכפרים נוספים בסביבה, כך שמספר היהודים הגיע ל-450. תוך זמן קצר הוקם יודנראט שאנשיו ניסו להקל על התנאים הקשים והצליחו להשיג עזרה מסוימת מהג'וינט וארגוני סעד יהודים אחרים. בנוסף תושבי הגטו הועסק בעבודות כפייה.

במהלך 1942 הוטלו הגבלות נוספות על היהודים הוקם בגיילניוב גטו עם תנאי צפיפות ותברואה קשים מאוד, וביום כיפור באותה שנה נערך על ידי כוחות המשטרה הכחולה של פולין והז'נדרמריה הגרמנית פוגרום שבו נהרגו מספר יהודים. ב-22 באוקטובר ניתנה הוראה לפנות את יהודי הגטו לאופוצ'נו. בתגובה ברחו עשרות יהודים ליער. יתר היהודים גורשו לאופוצ'נו ומשם לטרבלינקה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מזוביה: יישובים
זאינסק

זאינסק (ברוסית: Заинск; בטטרית: Зәй, בכתב לטיני: Zəy) היא עיר ברפובליקת טטרסטן, רוסיה.

==היסטוריה==
זאינסק הוקמה כטירה שתפקידה היה להגן על גבולותיה של רוסיה, אבן הפינה לטירה החדשה הונחה ב-1652 ובנייתה הושלמה כעבור ארבע שנים.

בינואר 1774 הטירה נכבשה על ידי מורדיו של ימליאן פוגצ'וב. ב-1920 התרחש כאן מרד איכרים כנגד השלטון הקומוניסטי בעקבות החרמת המזון לצרכים צבאיים.

==אוכלוסייה==
אוכלוסיית זאינסק לפי שנים:
{| class="wikitable"
| ||שנה || מספר תושבים
|-
|1 || 1939 || 3,200
|-
|2 || 1979 || 30,251
|-
|3 || 1989 || 36,621
|-
|4 || 2001 || 42,900
|-
|5 || 2005 || 42,201
|-
|6 || 2008 || 42,100
|-
|7 || 2010 || 41,803
|-
|8 || 2015 || 41,046
|-
|9 || 2019 || 39,938
|}

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טטרסטן: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1656
אאודי סוג SS

אאודי סוג SS (בגרמנית: Audi Typ SS) היא מכונית סלון מתוצרת אאודי אשר יוצרה בין השנים 1929–1932 בגרמניה.

בשנת 1932, בתקופת ייצור הדגם, אוחדו אאודי, DKW , הורך וונדראר לחברה אחת - AG Auto Union .

==תצורות==

* 4 דלתות - סדאן.
* 2 דלתות - קבריולה.

=="אאודי סוג SS"==
* יחידות שיוצרו - 457.
* דגמי "אאודי סוג SS" יוצרו בעיר צוויקאו, גרמניה.
* 5 נוסעים (דגם 4 דלתות סדאן).
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין.
* סוג הנעה: הנעה אחורית.
* מערכת חשמל 12 וולט.

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="190">
קובץ:Audi typ SS -Zwickau-.jpg | "אאודי סוג SS"
קובץ:August Horch Museum Zwickau - gravitat-OFF - Horch 479 und Audi typ SS Zwickau 1930.jpg | "אאודי סוג SS", שנת 1930 (מימין)
</gallery>

==ראו גם ==
* אאודי
* אאודי סוג C
* אאודי סוג E
* אאודי סוג M
* אאודי סוג P
* אאודי סוג R
* אאודי סוג T

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכוניות סלון
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1929
קטגוריה:כלי רכב גרמניים
SS
גניה גבנדה

גניה גבנדה-דוידסון הייתה אלופת ישראל לנשים השלישית בשחמט (1960).

==ביוגרפיה==
גבנדה נולדה וגדלה באוזבקיסטן. היא עלתה לבית השיטה.

בינואר 1960 זכתה גבנדה בגיל 16 בלבד, בתואר אלופת ישראל השלישית בשחמט לנשים.

באליפות שהסתיימה בתחילת ינואר 1962 סיימה גבנדה במקום שלישי אחרי קלרה פרידמן ומרים חיימוביץ.

בשנת 1968 נישאה גבנדה בקנדה לדוידסון וזכתה באליפות קנדה לנשים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלופות ישראל בשחמט
קטגוריה:ישראליות ילידות אוזבקיסטן
קטגוריה:ישראלים ילידי אוזבקיסטן
קטגוריה:בית השיטה: אישים
ג'יי רודרמן

ג'יי רודרמן (באנגלית: Jay Ruderman; נולד ב-16 במרץ 1966) הוא פילנתרופ ופעיל חברתי אמריקאי, המכהן כנשיא קרן משפחת רודרמן, הפועלת לשילוב אנשים עם מוגבלויות בכל תחומי החיים והחברה ולחיזוק הקשר בין ישראל לקהילה היהודית בארצות הברית. לקרן משרדים בבוסטון, ניו יורק ורחובות. נבחר על ידי הג'רוזלם פוסט לאחד מ-50 היהודים המשפיעים של השנה לשנת 2016 ולשנת 2022<ref></ref>. בשנת 2019 זכה בפרס מטעם הארכיון היהודי בארצות הברית על פועלו לחיזוק הקשר של ישראל עם הקהילה היהודית בארצות הברית.

== ביוגרפיה ==
ג'יי רודרמן נולד ב-16 במרץ 1966 למשפחה יהודית בבוסטון. הוא הבכור מבין שלושת ילדיהם של מרשה ומורטון רודרמן. אביו היה מהמקימים של חברת מדיטק (Meditech) המספקת שירותי ניהול ידע עבור חברות בתחום הרפואי. הוא בעל תואר ראשון מאוניברסיטת ברנדייס ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת בוסטון. לאחר סיום בית הספר למשפטים הוא עבד כעוזר לתובע המחוזי בסיילם, מסצ’וסטס. בסתיו 2001 מונה לסמנכ”ל של הוועד האמריקאי-ישראלי לענייני ציבור (איפא"ק) במדינות ניו אינגלנד. בשנת 2005 ג’יי התגייס לצבא הגנה לישראל, והיה לאיש הקשר בין צה”ל ובין יהדות התפוצות. לאחר סיום שירותו הצבאי הוא חזר לאיפא”ק, הפעם כמנהל תחום המנהיגות במשרדי הארגון בישראל.

רודרמן עוסק בפעילות מקצועית ציבורית, הן בתחומי הפוליטיקה והמשפט, והן בסנגור ובכתיבה למען קידום התחומים המזוהים עם הקרן שהוא עומד בראשה. בתחום השילוב הוא יזם את הענקת פרס מורטון א. רודרמן לקבוצות ויחידים שקידמו את תחום השילוב. בין הזוכים בפרס נמצאים גם השחיין האולימפי מייקל פלפס והשחקנית זוכת פרס האוסקר מרלי מטלין. רודרמן היה ממובילי המאבק למען ייצוג הולם של אנשים עם מוגבלויות בתעשיית הבידור בהוליווד, כולל מתן אות הוקרה לסדרות וסרטים שעושים זאת. כמו כן רודרמן גם הוביל את הקמת לינק20, רשת פעילים חברתיים עם וללא מוגבלות הפועלת ברחבי העולם לקידום השיח ושינוי התפיסה בנושא השילוב. בתחום יחסי ישראל והקהילה היהודית בארצות הברית רודרמן יזם את הקמתה של תוכנית רודרמן ללימוד יהדות ארצות הברית באוניברסיטת חיפה. בנוסף, רודרמן הביא משלחות של חברי כנסת לסיורים לימודיים בארצות הברית, היה ממקימי השדולה ליחסי ישראל - יהדות ארצות הברית בכנסת, ויזם ימי עיון וכנסים בנושא לחברי הכנסת.

רודרמן מכהן בוועד המנהל של הסוכנות היהודית<ref></ref>, אוניברסיטת חיפה, ושל ארגון הג'וינט העולמי והוא פעיל בקרב ארגונים שונים הפועלים לחיזוק הקשר בין יהדות ארצות הברית לבין ישראל. בנוסף, הוא בעל תואר ד"ר לשם כבוד מטעם אוניברסיטת ברנדייס ומטעם אוניברסיטת חיפה.

ג'יי נשוי לשירה רודרמן ויש להם ארבעה ילדים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* טל טננבוים, [https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/54/ART2/325/584.html?hp=54&cat=871&loc=10 הפרקליט האמריקאי שעלה לישראל ומחלק מיליונים לצדקה], באתר Nrg. פורסם 11 בינואר 2012
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נדבנים אמריקאים
קטגוריה:פעילים חברתיים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברנדייס
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1966
מוריה קור

מוריה קור (נולדה ב-18 במאי 1982) היא עיתונאית ואשת תקשורת ישראלית, עורכת מדור הדעות של "ישראל היום".

==ביוגרפיה==
קור נולדה לסופרת זהבה קור ולד"ר אבשלום קור, והיא נכדתו של ניצול השואה דוד (דוגו) לייטנר. גדלה בתל אביב ולמדה בבית ספר לאמנויות. בגיל 14 עברה לתיכון צייטלין.

בעלת תואר ראשון מאוניברסיטת בר-אילן בחוגים לספרות עם ישראל ומדעי המדינה, תואר שני בבר-אילן במחלקה לספרות ישראל. בנוסף למדה במכללה למדינאות. על עבודת המוסמך שלה בנושא ספרות מגדרית-פוליטית קיבלה את פרס המרכז לחקר האישה ביהדות.

=== קריירה ===
התחילה את הקריירה התקשורתית שלה ברשות השידור ככתבת בחדשות המקומיות. אחרי תפקידה ככתבת שטחים ברשות השידור ניגשה למכרז ועברה לנהל את המחלקה ״מורשת ישראל״ בערוץ הראשון. שימשה כתבת לענייני התיישבות בכאן 11, עורכת ומגישה בחטיבת התוכניות וניהלה את המחלקה לתרבות יהודית בטלוויזיה. במסגרתה הכניסה את הממשק הדיגיטלי לשימוש תוכן בחטיבת התוכניות. במקביל התחילה לערוך ולהגיש בגלי צה"ל ובהמשך הייתה עורכת ראשית של אתר "מאקו יהדות". בעבר הגישה בגלי ישראל, וכן כתבה והשתתפה בתוכנית "עד כאן!" כסאטיריקנית מהצד הימני במשך ארבע עונות. כותבת טורי דעה יומיים ופרשנות וכתבות במוסף הפוליטי בעיתון "ישראל היום". הגישה את התוכנית "המזנון" בערוץ כנסת יחד עם יובל קרני, ישי שנרב ועמיחי אתאלי.

במרץ 2022 מונתה לעורכת מדור הדעות של העיתון "ישראל היום".

בתחילת 2023 חזרה לערוץ כנסת ומגישה את התוכנית השבועית "הספינרים" לצד יובל קרני.

במאי 2023 השתתפה בתוכנית הטלוויזיה התיעודית "מדורות השבטים" של כאן 11<ref></ref>.

==חיים אישיים==
בגיל שמונה עשרה נישאה למאיר לפיד, בנה של מרים לפיד, ולהם ארבעה ילדים. לאחר 10 שנים השניים התגרשו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאיות ישראליות שחזרו בתשובה
קטגוריה:עיתונאים ישראלים שחזרו בתשובה
קטגוריה:מגישים בערוץ כנסת
קטגוריה:סגל גלי צה"ל
קטגוריה:סגל ישראל היום
קטגוריה:סגל גלי ישראל
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - שידורי הטלוויזיה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרות בית הספר צייטלין
קטגוריה:בוגרי בית הספר צייטלין
קטגוריה:בוגרות בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:בוגרי בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:משפחת קור
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1982
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
תתנו לו צ'אנס

"תתנו לו צ'אנס" הוא שיר שכתב והלחין הקומיקאי ציון ברוך וביצעה מה קשור? בה הוא חבר. השיר יצא לאור בשנת 2005.

את השיר עיבדו דודו טסה, עדי גולדשטיין ושמואל דניאל.

== רקע ==
בשנת 2005 הוציאה השלישייה הקומית "מה קשור" (ציון ברוך, שלום מיכאלשווילי ואסי ישראלוף) אלבום מוזיקלי, שנקרא תחילה "תתנו לו צ'אנס" אך תוקן לאחר מכן ל"תנו לו צ'אנס". מתוך שירי האלבום, היה "תתנו לו צ'אנס" ללהיט.

"תתנו לו צ'אנס" הוא שיר הומוריסטי, והושר על ידי ציון ברוך, כאשר חבריו לשלישייה מלווים אותו בשירה. הדובר בשיר טוען כי אמנם אין לו כישורים מוזיקליים כשל זמרים רבים אותם הוא מציין, אך יתרונו הגדול לדבריו הוא שהוא "שר מהלב".

== תוכן השיר ==
הדובר מזכיר בשיר זמרים רבים, כדוגמה לכך שאינו זמר מקצועי כמותם.

בבית הראשון מוזכרים הזמרים אהוד בנאי, גידי גוב ושלמה ארצי.

בבית השני מזכיר הדובר את אריק איינשטיין, שלום חנוך, שלמה גרוניך ואת יוני בלוך.

בבית השלישי מוזכרים דודו טסה, הפזמונאי אהוד מנור (היחיד מהשמות הנזכרים שאיננו זמר), וסמיר שוקרי תוך אזכור כישרונו בנגינה בכינור.

בפזמון החוזר מבקשים המלווים בשיר לתת לדובר צ'אנס, כי הוא שר מהלב.

בבית הבא אומר הדובר שאיננו עמיר בניון הידוע במנעד הקולי שלו, ואיננו שירי מימון, שי גבסו או נינט טייב, שעלו לגמר בתוכנית המציאות כוכב נולד בשנת 2003, ופתחו בקריירה מוזיקלית בעקבות כך.

הבית הבא חורג מן הבתים הקודמים. בכל שורה מציין הדובר שם של זמר, והמלווים מציינים שיר שלו. כך מוזכרים דני רובס ושירו "איך הוא שר", דני ליטני ושירו "יחס חם" ודני סנדרסון ושירו "אצל הדודה והדוד". בשורה האחרונה מוזכרת שורה מן השיר "אני לא יכולה בלעדיך" ששרה דנה אינטרנשיונל.

בפזמון החוזר שמופיע בהמשך יש התייחסות לשיר הפתיחה של הסדרה לילדים "הלב".

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ לשיר בוים על ידי בן בכר והשתתפו בו ידוענים רבים, בהם דני רובס (שמופיע במקביל לשורה בשיר "אני לא דני רובס"), ישראל קטורזה, אדיר מילר, אסי כהן, אסי לוי, דוד ד'אור, אלי פיניש, יגאל שילון, עמוס תמם ודודו טופז. המשתתפים בקליפ מגלמים אסירים וסוהרים בבית סוהר המשתתפים בקטטה במהלך מרד אסירים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2005
קטגוריה:סינגלים מ-2005
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דודו טסה
קטגוריה:שירים על ידוענים
קטגוריה:שירים על מוזיקה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
מרישין (לודז')

רחוב בשכונת מרישין
שלט הנצחה לילדי מרישין ברחוב ילדי מרישין בפתח תקווה
מרישין (בפולנית: Marysin) היא שכונה ברובע באלוטי בצפון העיר לודז' שבפולין. גבולות השכונה הם הרחובות ורשבסקה (Warszawska) ולגייבניצקה (Łagiewnicka) וכן יער לגייבניצקי (Łagiewnicki). אופייה הארכיטקטוני של השכונה הוא בתים בודדים, בעיקר וילות. לצד שכונת מרישין בצפון לודז' נמצאות השכונות רוגי (Rogy) ויוליאנוב (Julianów) .

אחד הנהרות של לודז' - סוקולובקה - זורם דרך מרישין. לפני עשרות שנים היו בריכות בשכונה זו, לשם שחיה, דיג וספורט ימי, כולל חתירה בקיאקים. היום אין זכר לכך, למעט אגן קטן שבו עמדו בעבר מים. הנהר הפך לחלק ממערכת הביוב העירונית. בדצמבר 2012 הושלמה בנייתה של בריכת "Staw Wasiaka" על הסוקולובקה, הסמוך לרחובות שכונת מורלובה בלודז' (Morelowa, Deczyńskiego, Rybacka ו-Kryzysowa).

בשכונה קיימת תחנת רכבת וכן אנדרטה שנבנתה ב-2005 לזכר קורבנות גטו לודז'.

==בשואה==
בתקופת השואה הייתה מרישין חלק מגטו לודז'. במאי 1940 הוקם אגף לטיפול בגנים ובחלקות החקלאיות בגטו. לאחר מכן החלה החכרת חלקות אדמה לעיבוד חקלאי במרישין. 

מטרת הקמת האגף הייתה כפולה: האחת לקדם אידאולוגיה של ערכי הציונות  - עבודת אדמה והחיבור לאדמה. השנייה, לייצר מזון עשיר ונוסף (ירקות ובשר) כדי לספקו לאנשי הגטו. זאת תוך כדי לימודים והכשרה חקלאית לילדים ונוער.  <ref></ref>

מדריכי תנועות נוער הקימו במרישין קיבוצי הכשרה בהם ניסו לקיים פעילות תנועתית ותרבותית. ראש היודנרט, מרדכי חיים רומקובסקי תמך בכך ויזם הקצבות מזון גדולות יחסית לחברי ההכשרות במרישין.

רומוקוסקי ראה בפעילות תנועות הנוער, את המשך ההכשרה של הנוער הציוני לקראת העלייה לארץ ישראל. <ref></ref>

בקיץ 1940 היו במרישין מעל עשרים קבוצות ציוניות ובהן כמעט אלף חברים, וכן קבוצות לא ציוניות של צוקונפט (תנועת הנוער של הבונד) ושל אגודת ישראל. במרישין קמו גם קבוצות נוער על סמך היכרות מבית הספר, רובן ציוניות. חלקם הקימו תנועה בשם "חזית דור בני המדבר" (חדב"מ).

חברי ההכשרות עסקו בעיבוד אדמה, בהדרכה בבתי יתומים, סיוע בבתי חולים ובתי תמחוי ובסלילת דרכים. הם קיימו פעילות תרבותית וחינוכית בהתאם לאופי הרעיוני של הקבוצה, בעיקר לימוד עברית והיסטוריה יהודית. מאות מצעירי הגטו הגיעו לפעולות במרישין. נערכו ערבי שירה וריקוד וכן אזכרות לאישים.

בסוף 1940 שבו רבים לבתי הוריהם בגטו עקב הרעב. במקביל החלו רבים לעבוד בגטו במפעלים ("רסורטים"). עד מרס 1941 פורקו הקיבוצים במרישין. ב-1943 פסקו הגירושים והפעילות התנועתית התחדשה עד לתום ימי הגטו.

==ראו גם==
* רחל ביהם

==קישורים חיצוניים==

===תמונות ממרישין בתקופת השואה===
* [https://www.yadvashem.org/yv/he/exhibitions/live_with_honor/culture.asp (תצלום שני) - אביב 1941, בני חזית בני דור המדבר בגטו לודז' רוקדים במעגל], באתר יד ושם
* [https://www.yadvashem.org/yv/he/exhibitions/museum_photos/02/11.asp חניכי "חזית דור בני מדבר" עורכים עצרת זיכרון לחיים נחמן ביאליק ולתאודור הרצל בגטו לודז', פולין 1943], באתר יד ושם

==הערות שוליים==

קטגוריה:לודז'
קטגוריה:גטו לודז'
ריס פרסקוד

ריס פרסקוד (באנגלית: Reece Prescod; נולד ב-29 בפברואר 1996 בלונדון שבאנגליה) הוא אצן בריטי, סגן אלוף אירופה (ברלין 2018) בריצת 100 מטרים.

==ביוגרפיה==
===2017===
באליפות העולם נשערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת בשנת 2017 סיים פרסקוד במקום שביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.17 שניות. בשלב רבע הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 10.03 שניות ובשלב חצי הגמר הוא קבע תוצאה של 10.05 שניות.

===2018===
בליגת היהלום שנערכה בשנגחאי ב-12 במאי 2018 הוא ניצח בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.04 שניות. 
====סגן אלוף אירופה====
באליפות אירופה שנערכה ברלין, גרמניה ב-7 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.96 שניות, אחרי בן ארצו ז'ארנל יוז שקבע שיא אליפות חדש של 9.95 שניות ולפני ז'אק אלי הרווי מטורקיה (10.01 שניות).

בגראנד פרי שנערך בבירמינגהאם ב-18 באוגוסט אותה שנה הוא קבע בריצת 100 מטר שיא איש חדש של 9.94 שניות.

===2019===
בתחרות שנערכה בברלין באולם ב-1 בפברואר 2019 ניצח פרסקוד בריצת 60 מטר בתוצאה של 6.53 שניות.

בליגת היהלום שנערכה בשנחאי ב-18 במאי אותה שנה הוא סיים במקום רביעי בריצת 100 מטר בתוצאה של 9.97 שניות.

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* ריצת 100 מטר: 9.94 שניות (2018)
* ריצת 200 מטר: 20.38 שניות (2016)
===אולם===
* ריצת 60 מטר: 6.53 שניות (2019)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אצנים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1996
גטר יאני

גטר יאני (באסטונית: Getter Jaani; נולדה ב-3 בפברואר 1993) היא זמרת אסטונית.

==ביוגרפיה==
יאני נולדה בטאלין.

ב-2009 השתתפה בעונה השלישית של "Eesti otsib superstaari", הגרסה האסטונית של אמריקן איידול שם הייתה במקום הרביעי.

השתתפותה בתוכנית הובילה לקבלת תפקיד שארפיי בהפקה האסטונית של היי סקול מיוזיקל.

היא ייצגה את אסטוניה באירוויזיון 2011 עם השיר Rockefeller Street, היא עלתה לגמר התחרות אך בגמר הייתה במקום ה-24.

באותה שנה גם לקחה חלק בגרסה האסטונית של "רוקדים עם כוכבים".

באירוויזיון 2012 הציגה את הניקוד של אסטוניה.

ב-2013 שיחקה את סנדי במחזמר גריז.

ב-2014 יצא האלבום שלה "DNA".

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* [https://eurovision.tv/participant/getter-jaani]

קטגוריה:זמרות אסטוניות
קטגוריה:זוכי אסטי לאול
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2011
קטגוריה:נציגי אסטוניה באירוויזיון
קטגוריה:ילידות 1993
קטגוריה:אסטונים שנולדו ב-1993
נעם ריף

נעם ריף (נולד ב-1974) הוא השליח המרכזי של ההסתדרות הציונית העולמית בלונדון. לפני כן היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, שבתפקידו האחרון שירת כראש להק השתתפות ומסוקים במטה חיל האוויר.

==ביוגרפיה==
ריף התגייס לצה"ל ב-1993, סיים קורס טיס והוכשר כטייס מסוקים. בשנים 2002–2006 שימש סגן מפקד טייסת 190, בשנים 2006–2010 שימש סגן מפקד טייסת 113 ובשנים 2010–2014 על טייסת 160. הוא שימש ראש ענף סיוע באש בלהק השתתפות ומסוקים וב-2015 מונה לראש מחלקת הסגל בלהק כוח האדם.

במרץ 2019 מונה לראש להק השתתפות ומסוקים ושירת בתפקיד עד מרץ 2021.

לאחר שחרורו צה"ל מונה לנציג (שליח מרכזי) של ההסתדרות הציונית העולמית בלונדון.

ריף בעל תואר ראשון בהנדסת מכונות ממכללת אפקה ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. הוא נשוי ואב לשניים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ראשי להק האוויר למסוקים
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
קטגוריה:שליחי ההסתדרות הציונית העולמית
אפרת לכטר

אפרת לכטר (נולדה ב-11 במרץ 1987) היא עיתונאית ישראלית, כתבת התוכנית "אולפן שישי" בחברת החדשות של ערוץ 12.

== ביוגרפיה ==
אפרת לכטר, בת לישי ונגה לכטר, גדלה בחיפה וסיימה את בית הספר הריאלי העברי בעיר. את שירותה הצבאי עשתה ביחידת דובר צה"ל כדוברת מבצעית בשטחים. אחרי שחרורה מהצבא, סיימה תואר ראשון במדע המדינה ותקשורת מאוניברסיטת תל אביב, ולימודי עיתונאות בבית הספר "כותרת". בהמשך למדה לתואר שני ואת התזה שכתבה, הקדישה לפתרון סכסוכים בינלאומיים. הייתה עוזרת הוראה בחוג למדע המדינה והיום מרצה בחוג לתקשורת באוניברסיטת רייכמן.

החלה את דרכה העיתונאית בגיל 23 כתחקירנית בתוכנית "עובדה". לאחר ארבע שנים עברה להיות כתבת תחקירים ומגזין בחברת החדשות בכלל וב"אולפן שישי" בפרט.

בשנת 2019 נסעה לסוריה לסקר את המלחמה באזור, והייתה לישראלית הראשונה שנכנסה לעיר הסורית א-רקה, ששימשה "בירת המדינה האסלאמית". בין השנים 2015–2017 נשלחה מספר פעמים לעיראק לסקר את המלחמה נגד ארגון דאעש ולתעד את חטיפות הנשים היזידיות, והייתה העיתונאית הישראלית היחידה שהתלוותה לכוחות הכורדים בקרבות לכיבוש העיר מוסול. בנוסף, נסעה לאפריקה שם חשפה סחר בלתי חוקי בנשק ישראלי במדינות תחת אמברגו בינלאומי.
בקיץ 2021 סיקרה לכטר עבור חדשות 12 את הנסיגה האמריקנית מאפגניסטן.
בשנת 2022 סיקרה את העימות בין אוקראינה ורוסיה, ככתבת חוץ עבור חדשות 12, בערים קייב, אודסה, לבוב וערים נוספות במזרח אוקראינה.

באוגוסט 2023 הודיעה שהיא עוברת להתגורר באופן זמני בארצות הברית, לאחר שנבחרה לאחת מ-19 העיתונאיות בתוכנית היוקרתית של אוניברסיטת מישיגן.

לכטר נשואה לעומר ויש להם שני בנים.

==פרסים והוקרה==
* 2012 - פרס "העיתונאי הצעיר", על שם דב יודקובסקי, על עבודתה כתחקירנית בתוכנית "עובדה".
* 2012 - פרס "פרימור" על תחקיר הלוביסטים שערכה בשיתוף עם עמרי אסנהיים.
* 2018 - נבחרה לרשימת 30 המבטיחים של המגזין "פורבס".
* פרס פורום היוצרים הדוקומנטריים על התחקיר בכתבתו של איתי אנגל, שחשף חטיפות פליטים בסיני ומכירתם בישראל עבור כופר.
* 2022 - אות האבירות של מרכז פרס לשלום.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* [https://il.linkedin.com/in/efrat-lachter-3a637a6a אפרת לכטר], ברשת החברתית לינקדאין
* [https://www.mako.co.il/news-team/Editor-f3a14c328f45e41004.htm כתבותיה של אפרת לכטר], באתר מאקו
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סגל חברת החדשות
קטגוריה:חיילי דובר צה"ל
קטגוריה:חיילות דובר צה"ל
קטגוריה:בוגרות בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרות כותרת - בית ספר לעיתונאות ולתקשורת
קטגוריה:בוגרי כותרת - בית ספר לעיתונאות ולתקשורת
קטגוריה:תחקירניות ישראליות
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים
קטגוריה:פורבס 30Under30: ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1987
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987
קטגוריה:כלות אות אבירות מרכז פרס לשלום ולחדשנות
ארד (חברה)

ארד בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית המתמחה בפיתוח, ייצור ושיווק מוצרי מדידת-מים לשווקים וליישומים שונים. החברה כלולה במדד תל אביב 125 ובמדד תל אביב טק-עילית.

==היסטוריה==
ארד הוקמה בשנת 1941 בקיבוץ דליה על בסיס מסגריה שהפעילו הגרעינים המייסדים של הקיבוץ (גרעין "במפנה" של יוצאי גרמניה וגרעין "מעלה" של יוצאי רומניה) עוד לפני שעבר ליישוב הקבע, ועל בסיס מפעל קטן בחיפה למכניקה עדינה ולייצור חלקי מודדי מים, בבעלותו של מר רקוביצקי, מורה בטכניון (שלימים שינה את שם משפחתו לרכבי). מקור השם החברה הוא ראשי התיבות של איחוד רכבי דליה. בשנת 1950 חתמה החברה על הסכם לשיתוף פעולה טכני עם מפעל שווייצרי למדי מים בשם "אקווה-מטרו" והחלה מייצרת מדי מים לפי דגמי המפעל. ב-1954 הורחב המפעל, והוקם בניין חדש וקיבוץ רמות מנשה נתקבל כשותף. בשנת 1955 ייצא לראשונה המפעל את תוצרתו לטורקיה. עד שנת 1964 סיפק המפעל 500,000 מתוך 600,000 מדי המים שהותקנו במדינת ישראל והחברה נכנסה לתחום חדש של מערכות אוטומציה להשקיה.

בשנת 2000 החלה לפתח מדי מים לקריאה מרחוק - קר"מ (באנגלית A.M.R - Automatic Meter Reading), ללא צורך של קריאה פיזית של כל מונה וכך להביא לחסכון בעלות ניהול מערכות מים. את הטכנולוגיה לקריאה מרחוק סיפקה חברת "תדיראן טלמטיקס" מקבוצת איתוראן. מדי המים לקריאה מרחוק זכו להצלחה רבה ותוך שנתיים וחצי כבשה נתח של 17% מהשוק האמריקני.

בשנת 2010 זכתה במכרז הגדול בתולדותיה, לאספקת מדי מים משולבים עם מערכות קריאה מרחוק, בהיקף של כ-215 מיליון שקל תאגיד המים Southern Water בבריטניה.
בשנת 2018 זכתה במכרז של חברת "מי אביבים", חברת המים של העיר תל אביב-יפו, לאספקת 230 אלף מדי מים חדשים בהיקף של כ-130 מיליון שקל.

==מניות החברה==
רוב מניות החברה מוחזקת על ידי הקיבוצים דליה ורמות מנשה.

החל משנת 2004 הפכה החברה לציבורית והיא נסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.

בשנת 2007 נרכשו כ-16% ממניות החברה ע”י קרן ההשקעות “מיילסטון” שבבעלות איש העסקים האמריקאי ביל דוידסון.

בשנת 2019 חצה שווי שוק החברה את רף מיליארד ש"ח.
מד מים מתוצרת ארד
==חברות בת==
* ארד טכנולוגיות בע”מ - הוקמה בשנת 2000 וממוקמת ביקנעם. עוסקת בפיתוח טכנולוגיות מתקדמות לשליטה וקריאה אוטומטית של מערכות למדידת מים.
* Master Meter Inc - חברה המייצרת ומשווקת מדי-מים ומערכות קריאה מרחוק וניהול משקי מים. ממוקמת בדאלאס, טקסס שבארצות הברית.
* קונטזרה (Contazara) - חברה המתמחה בפיתוח וייצור מערכות מדידת מים לשוק הביתי והתעשייתי. הוקמה בשנת 1984 בסרגוסה, ספרד, נרכשה על ידי קבוצת ארד בשנת 2009.
* ווטרטק (Watertech) - חברה העוסקת בפיתוח, בייצור ובהפצה של ציוד לקריאת מדי מים ביתיים, תעשייתיים ועוד, בעיקר באיטליה, וב-2016 רכשה את השליטה (62%) בחברת לאסה (Lassa) הקולומביאנית.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:התעשייה הקיבוצית
ימקגאשי

ימקגאשי (שם מדעי: Rhabdophis tigrinus) הוא מין של נחש בן משפחת הזעמניים הקרוב לנחשי המים ומצוי בטבע במזרח ודרום-מזרח אסיה. לנחש הימקגאשי ניבי ארס אשר ממוקמים בחלק האחורי של פיו. נחש זה מיוחד בכך שבנוסף לרעל שמיוצר בבלוטות הארס שבפיו, הוא משתמש גם ברעל שמקורו בתזונתו אותו הוא מפריש על גבו. 

אורך נחש הימקגשי 60-100 ס"מ וצבע קשקשיו ירוק-זית עם רצועות שחורות וצידיים כתומים משורטטים. במראהו דומה הנחש לנחשי המים שוכני אירופה. הוא בעל ראש קטן ועיניים גדולות בעלות טבעות צהובות סביבן.

נחש זה מצוי לאורך גדות נהרות ואגמים רדודים, ערבות עשבוניות ויערות וגם בקרבת יישובים. הוא נפוץ ברוסיה במחוזות פרימוריה וחברובסק, סין, קוריאה הצפונית והדרומית, טאיוואן, וייטנאם, ולאורך יפן עד איי ריוקיו. 

נחש זה ניזון ממינים שוכני מים כמו דגים, זוחלים קטנים יותר אך בעיקר מצפרדעים וקרפדות ביניהם מינים רעילים, והוא מסוגל להשתמש בארס הקרפדות כדי להגן על עצמו: הנחש מפריש לאורך גבו את ארס הקרפדות שאכל. אם יותקף במזג אויר קר, כאשר אינו יכול לנוע מהר ולנוס מאויביו, הנחש יזקוף את צווארו וגבו כדי להבליט את בלוטות הרעל שעליהם. הרעל מכיל סטרואיד שעשוי לעיתים להרוג אדם, אך מדובר בתקריות נדירות הנגרמות בעיקר מתרומבוציטופניה של הננשך. הנחש אינו מייצר את הרעל בגופו, ולכן עוצמת הרעילות תלויה בתזונת הנחש: באזורים בהם אין מספיק צפרדעים רעילות למזונו, הנחש לא יכול להפריש רעל על גבו.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרידריך בויה
קטגוריה:נחשי מים
קטגוריה:יפן: זוחלים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1826
קטגוריה:בעלי חיים רעילים
קטגוריה:נחשים תת-ארסיים
ליטל מידלנד

ליטל מידלנד (באנגלית: Little Midland, קרויה גם: LM) היא מכונית פתוחה, 2 מושבים מסוג סייקלקאר מתוצרת the Little Midland Light Car Co Ltd אשר יוצרה בין השנים 1905–1922 בבריטניה בעיר לנקסטר במספר בתי מלאכה.

==ליטל מידלנד==

* החברה נוסדה בעיר Clitheroe על ידי ויליאם קנינגהאם (William Cunningham).
* המכונית הראשונה יוצרה בשנת 1905, שני מושבים, פתוחה והופעלה על ידי מנוע 1 צילינדרים.
* בשנת 1907 פותח דגם עם חמישה מושבים.
* משנת 1911 פותח דגם שהורכב בו מנוע 2 צילינדרים, מקורר אוויר.
* לאחר מלחמת העולם הראשונה פותח דגם אשר הורכב בו מנוע 2 צילינדרים 980 סמ"ק.
* מכונית פתוחה לחלוטין ללא חלונות.
* 2 מושבים.
* מנוע בנזין.
* מערכת היגוי - מימין.
* בשנת 1920 מחיר היחידה עמד על 200 שטרלינג (בבריטניה).
* בשנת 1919 החברה אורגנה מחדש, קיבלה בעלות חדשה. מטה ומפעל החברה עבר לעיר בלקברן. בשנת 1920 עברה החברה לעיר "City of Preston" .

=="Cyclecar"==
"Cyclecar" הייתה סוג של מכונית קטנה, וזולה שיוצרה באירופה ובארצות הברית בין 1910 לתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20. מטרתה של ה-"Cyclecar" הייתה למלא פער בשוק בין האופנוע לבין המכונית.

מועדון "Clubs Moto Cycliste" פרסם ב-14 בדצמבר 1912 תקנון לגבי מכוניות ה-"Cyclecar". הדגמים בקטגוריה של המכוניות הגדולות הוגבלו למשקל מקסימלי של 350 ק"ג ולמנוע בעל נפח עד 1,100 סמ"ק. הדגמים בקטגוריה של המכוניות הקטנות הוגבלו למשקל בין 150-300 ק"ג ולמנוע עד נפח 750 סמ"ק.

==ראו גם==
* "Cyclecar" 
* ריצ'רדסון (סייקלקאר 1919)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1905
קטגוריה:מכוניות בריטיות
קטגוריה:כלי רכב מסוג Cyclecar
גבעת אשמר

גִּבְעַת אֶשְׁמָר או תֵּל אֶל־אַסְמַאר היא גבעת בזלת בצורת חרוט הנמצאת ברמות מנשה, מצפון לנחל מִדְרָךְ, בין משמר העמק ומדרך עוז. באתר נמצאות מפולות של , המכוסות צמחייה עבותה. בראש הגבעה נמצאים שרידי מצודה מרובעת (27x28 מטר). הכניסה למצודה נמצאת בחלקה הדרומי-מערבי של הגבעה. בצידה הדרומי-מזרחי נמצאו שרידים אפשריים של מגדל. במרחק של כ-25 מטרים מצפון למצודה, במורדות הגבעה, התגלתה סוללה המקיפה את חלקה הצפוני של הגבעה. בתצלומי אוויר משנת 1944 ניתן לזהות חלוקה של הגבעה לחלקות קרקע, כנראה מהתקופה הרומית או מהתקופה הביזנטית. באתר נמצאו חרסים בודדים מן התקופה הרומית, הביזנטית והממלוכית. חלק מהחרסים עשויים להשתייך לתקופה הפרסית ולתקופה הצלבנית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רמות מנשה:אתרים ארכאולוגיים
LSD (אלבום)

Labrinth, Sia & Diplo Present... LSD הידוע גם כ-LSD (בעברית: לאברינת', סיה ודיפלו מציגים... LSD) הוא אלבום הבכורה של הלהקת פופ LSD. האלבום יצא לאור ב-12 באפריל 2019, על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס.

במקור, חברי הלהקה הכריזו על צאת האלבום ב-2 בנובמבר 2018, אך לבסוף הוצאתו נדחתה לשנת 2019.

==סינגלים==
* "Genius" - יצא לאור ב-3 במאי 2018, כסינגל הראשון מתוך האלבום. לסינגל זה יצא ווידאו קליפ אנימציה.
* "Audio" - יצא לאור ב-14 במרץ 2018, כסינגל השני מתוך האלבום. לסינגל זה יצא ווידאו קליפ.
* "Thunderclouds" - יצא לאור ב-9 באוגוסט 2018, כסינגל השלישי מתוך האלבום. לסינגל זה יצא ווידאו קליפ.
* "Mountains" - יצא לאור ב-ב-1 בנובמבר 2018, כסינגל הרביעי מתוך האלבום. לסינגל זה לא יצא קליפ רשמי אלא קליפ אודיו בלבד.
* "No New Friends" - יצא לאור ב-14 במרץ 2019, כסינגל החמישי מתוך האלבום. לסינגל יצא ווידאו קליפ.

==רשימת רצועות==

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דיפלו
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
קטגוריה:אלבומי פלטינה בברזיל
גטו מוהילב

גטו מוהילב (ביידיש: מולב; בבלארוסית: Магiлёў; ברוסית: Могилёв) היה גטו שהוקם במוהילב שבבלארוס בתקופת השואה.

==אוכלוסייה==
לפני השואה היו במוהילב כ-20,000 יהודים מתוך כ-100,000 תושבים. הם התפרנסו ממנהל וממשל וכן מעבודה בבתי חרושת ובמלאכה זעירה. לאחר פלישת גרמניה הנאצית לפולין בספטמבר 1939 הגיעו למוהילב מאות פליטים יהודים מפולין. עם פלישת הגרמנים לברית המועצות ביוני 1941 ברחו חלק מיהודי העיר מזרחה לעומק ברית המועצות, חלק התגייסו ל וכאלפיים מהם נהרגו בקרבות כיבוש העיר.

==הכיבוש הגרמני והקמת הגטו==
הגרמנים מינו יודנרט בעיר וציוו עליו לקיים מפקד אוכלוסין. באוגוסט 1941 נמנו בעיר כמעט 6,500 יהודים. היהודים נצטוו לענוד טלאי זיהוי בצורת מגן דוד על בגדיהם. באותה תקופה הוקם הגטו בעיר, ובו נכלאו גם יהודים מיישובים סמוכים. הגטו הוקטן ולאחר מכן הועבר אל מעבר לנהר דוברובנקה (Dubrovenka). מעל מאה מהיהודים נרצחו על ידי הגרמנים בעת המעבר לגטו החדש.

==חיסול הגטו==
בשני מועדים שונים באוקטובר 1941 רצחו הגרמנים בעזרת בלארוסים מקומיים כ-6,000 יהודים מהגטו בסמוך לעיר. מעל אלף יהודים נותרו בגטו, נרצחו או הועברו למחנה עבודה סמוך. בדצמבר 1941 נרצחו יתרתם, ככל הנראה במשאיות גז.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

מוהילב
קטגוריה:פרעות ופוגרומים בשואה
קטגוריה:מוהילב
מייבי בייבי

מייבי בייבי (באנגלית: Maybe Baby) הוא סרט קומדיה בריטי משנת 2000 בכיכובם של יו לורי וג'ואלי ריצ'רדסון. את התסריט כתב בן אלטון, והוא ביים יחד עם לורי. הסרט מבוסס על ספרו של אלטון "Inconceivable".

==תקציר עלילה==
סם בל (לורי) ואשתו לוסי (ריצ'רדסון) מתאמצים להביא לעולם ילד, וניסו כל דבר שעלה בדעתם כדי לשפר את סיכוייהם להרות. סם שעובד כמפיק דרמה ב-BBC מתחיל לחוש חוסר סיפוק מעבודתו. הוא מחליט לכתוב תסריט משלו, אבל הוא סובל ממחסום כתיבה.

עולה בדעתו רעיון לכתוב על בעיות הפריון שלהם, אבל לוסי מתנגדת לכך בחריפות. סם כותב את התסריט ומסתיר אותו ממנה. הוא קורא את היומן של לוסי ומשתמש בו כדי להביע בעזרתו את הקול הנשי. כשלוסי מגלה שהסרט שסם עובד עליו מספר את סיפור חייהם היא מזדעזעת, ועוזבת את סם. לבסוף הם מתפייסים ובסוף הסרט הם עדיין מנסים להיכנס להריון.

==צוות השחקנים==
* יו לורי – סם בל
* ג'ואלי ריצ'רדסון – לוסי בל
* מת'יו מקפדיין – נייג'ל
* אדריאן לסטר – ג'ורג'
* יסמין בנרמן – מלינדה
* ג'ואנה לאמלי – שילה
* רייצ'ל סטירלינג – ג'ואנה
* דייב תומפסון – דייב הקומיקאי
* אמה תומפסון – דרוסילה
* ג'יימס פיורפוי – קרל פיפס
* טום הולנדר – יואן פרוקליימר
* רואן אטקינסון – מר ג'יימס
* קלי ריילי – ניב
* דון פרנץ' – שרלין

==פסקול==
שירו של באדי הולי כשם הסרט מבוצע על ידי פול מקרטני בהפקת מקרטני וג'ף לין שמנגן בכל הכלים.

השיר "I Don't Wanna Fight" מתוך אלבום הבכורה של וסטלייף מנוגן בחלקו האחרון של הסרט.

השיר "Suddenly Monday" של מלאני סי מופיע גם הוא בפסקול, כמו גם שירים של רוקסי מיוזיק, לין מרלין, אטומיק קיטן, אלביס קוסטלו, ג'ורג' מייקל ומאדנס.

לורי היה שותף לכתיבה של שיר בלוז הומוריסטי בשם "Sperm Test in the Morning" והוא ביצע אותו.

==קבלה==
באתר Rotten Tomatoes קיבל הסרט דירוג של 46% בציון ממוצע של 5.1 מתוך 10 המבוסס על 28 ביקורות. עם יציאתו לאקרנית בבריטניה היה הסרט מדורג שלישי בטבלת ההכנסות אחרי "גלדיאטור" ו"יעד סופי".

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים בריטיים משנת 2000
הוגו פון פול

הוגו פון פול (גרמנית: Hugo von Pohl; 25 באוגוסט 1855 – 23 בפברואר 1916) היה אדמירל בצי הקיסרות הגרמנית, אשר פיקד על צי הים הפתוח במהלך מלחמת העולם הראשונה.

==ביוגרפיה==
===ראשית חייו===
הוגו פול נולד ב-25 באוגוסט 1855 בברסלאו. ב-18 באפריל 1872 הצטרף פול לצי הגרמני הקיסרי, ולאחר הכשרה בסיסית שלו על היבשה ועל SMS רובר הוא סיים את לימודיו באקדמיה של הצי.

בגיל 24, קודם פול וקיבל את הפיקוד על הקורבטה קרולה. בשנות ה-80 של המאה ה-19 הוא שירת עם קורבנטקפיטן אלפרד פון טירפיץ, והיווה חלק ממה שנקרא "כנופיית טורפדו", שדגלה בדגש רב יותר על ספינות טורפדו בצי הגרמני. פול קיבל את הפיקוד על הספינת טורפדו אולאן, ספינת טורפדו מוקדמת, ניסיונית, בשנת 1882. שנתיים לאחר מכן, בסוף ספטמבר 1884, הוא היה מעורב בניסוי עם עיצובים חדשים של ספינות טורפדו, של החברות שינאו, תורניקרופט, א.ג. וולקן, ו-AG Weser; פול פיקד על אחת מסירות השינאו. במהלך התרגילים התנגשה סירתו של פול עם הסירה בפיקודו של אוגוסט פון הירינגן. בסירה הראשונה נוצר דליפה, בעוד ההיגוי של הסירה השנייה נפגעה, אך שתיהן חזרו בבטחה לנמל.

בשנות ה-90 של המאה ה-19 הועבר פול למטה הצי, שם הוא חזר לעבוד עם טירפיץ לאחר שהלה התמנה לתפקיד מזכיר המדינה של הצי. בשנת 1900 מונה פול למפקד הצי שנשלח לסין כדי לסייע בדיכוי מרד הבוקסרים. בזמן שהותו בסין, הוא פיקד על הסיירת המוגנת, ה-SMS הנזה, שהפגיזה את מבצרי הטאקו. במאי אותה שנה, פול הועלה לדרגת קורבטנקפיטן, ובשנת 1905 הוא מונה למפקד SMS אלזס. בשנת 1906 הוא הועלה לדרגת קונטר-אדמירל, ולאחר מכן הוא שימש כמפקד כוחות הסיור של הצי הגרמני. בשנת 1913 הוא קיבל תואר אצולה, ובאפריל מונה לראש מטה האדמירליות, תפקיד שבו החזיק במשך שנתיים.

כראש המטה של האדמירליות, היה פול מעורב בדיונים הגרמניים במהלך משבר יולי, בעקבות רצח פרנץ פרדיננד על ידי טרוריסטים סרבים בחודש הקודם. פול, הלמוט פון מולטקה הצעיר, ראש המטה הכללי הגרמני ותאובלד פון בתמן-הולווג, הקנצלר, פגשו את הקייזר וילהלם השני לאחר שהלה חזר מהפלגה לנורווגיה עם רוב צי הים הפתוח. פול והאחרים נכחו בכמה מפגשים עם הקיסר, שהפיקו בסופו של דבר את "המחאה הריקה" לאוסטרו-הונגריה; החלטה זו סייעה בסופו של דבר לדחוף את אירופה למלחמת העולם הראשונה עד סוף החודש.

===מלחמת העולם הראשונה===
כבר בתחילת מלחמת העולם הראשונה, דרש פול תקיפות של הצוללות הגרמניות נגד ספינות סוחר זרות, ושוב ב-9 בינואר 1915 הוא קרא להגברת הלחימה הימית ושימוש בצוללות במאבק נגד ספינות סוחר. לאחר קרב שרטון דוגר (24 בינואר 1915) מונה פון פול ב-2 בפברואר 1915 למפקד צי הים הפתוח במקומו של אדמירל פרידריך פון אינגנול.

ב-4 בפברואר 1915 הוא חתם על צו למלחמת צוללות בלתי מוגבלת, שאחריו היה ניתן להטביע ללא אזהרה את כל הספינות הזרות במימי בריטניה ואירלנד. צו זה נכנס לתוקף ב-18 בפברואר 1915. עם זאת, רק צי קטן של 23 צוללות היה מוכן לשימוש.

עד מהרה, פול חלה קשה, כך שב-23 בינואר 1916, מונה ויצה-אדמירל ריינהרד שר למפקד צי הים הפתוח במקומו. חודש לאחר מכן, ב-23 בפברואר מת פול בברלין, בגיל 60.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אדמירלים בצי הקיסרי הגרמני
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:האימפריה הגרמנית: אישים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1855
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1916
Never Really Over

Never Really Over (בעברית: לעולם לא באמת נגמר) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית קייטי פרי. השיר יצא לאור ב-31 במאי 2019, על ידי חברת התקליטים קפיטול רקורדס, כסינגל ראשון מתוך האלבום Smile.<ref></ref>

== רקע והפקה ==
ב-27 במאי 2019, החלה לרמוז חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ, שבקרוב יצא פרויקט חדש, כאשר כמה אוהדים בלעדיים הוזמנו לאירוע פרטי אשר נקרא "קייטי פרי אירוע המעריצים". האירוע מתוכנן להתקיים ב-29 במאי.

ב-28 במאי 2019, חשפה פרי את שמו של הסינגל ועטיפות בעמוד האינסטגרם שלה, הסינגל "Never Really Over", צפוי לצאת ב-31 במאי. השיר היה זמין עבור הזמנה מוקדמת רק בספוטיפיי כרגע.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על ידי פיליפה פרייס, ופורסם בסמוך לצאתו של השיר כסינגל, ב-31 במאי 2019. סוזי בירן מ-Yahoo! ערכה כתבה שלמה על קליפ השיר, בו היא סוקרת בו כל פרט ופרט.

בפחות מ-24 שעות, הצליח קליפ השיר לצבור 14 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|31 במאי 2019
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
| rowspan="2" |קפיטול
|
|-
!ארצות הברית
|4 ביוני 2019
|40 שירי הרדיו העכשוויים
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי קייטי פרי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי זד
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קייטי פרי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
גז'גוז' פיטלברג

גְזֶ'גוֹז' פיטלברג (בפולנית: Grzegorz Fitelberg; 18 באוקטובר 1879 - 10 ביוני 1953) היה מנצח, כנר ומלחין יהודי-פולני. הוא היה חבר בקבוצת Młoda Polska, יחד עם אמנים כמו קרול שימנובסקי, לודומיר רוז'יצקי ומייצ'יסלב קרלוביץ'.

פיטלברג נולד באזור השייך כיום ללטביה, למשפחה יהודית. אביו, הושיאש פיטלבראג, אמו, מטילדה פינצוף ואחותו, לאה וכולדר, נספו בשואה. בשנת 1908 ניצח על האופרה של ורשה, ב-1912 על האופרה של וינה. בתקופת מלחמת העולם הראשונה עבד בשיתוף פעולה עם בלט רוס; הוא ניצח על ההצגה הראשונה של "מאוורה" מאת איגור סטרווינסקי. מ-1921 עד 1934 היה המנצח הראשי של התזמורת הפילהרמונית של ורשה, שם עסק רבות בקידום מוזיקה מודרנית. בשנת 1935 ארגן את תזמורת הרדיו הלאומית של פולין. הוא מת בקטוביץ, פולין, ביוני 1953.

בנו היה המלחין הפולני-אמריקאי יז'י פיטלברג, שהלך לעולמו לפניו. אשתו השנייה, האלינה שמולץ, הייתה רקדנית בלט, שמתה ב-1939, מפציעה שנגרמה בהפצצת גשר פוניאטובסקי. ביתם, וילה פיטלברגה, שופץ לאחרונה.

תחרות ניצוח בינלאומית, שמקיימת הפילהרמונית של שלזיה מאז 1979, קרויה על שמו.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://fitelbergcompetition.com/en Official website of The Grzegorz Fitelberg International] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנצחים יהודים פולנים
קטגוריה:כנרים יהודים פולנים
קטגוריה:מלחינים יהודים פולנים
פיטלברג
קטגוריה:ילידי 1879
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1953
ישי אילעזרוב

יִשַׂי אִילַעֲזָרוֹבִיץ' אִילַעֲזָרוֹב (ברוסית: Исай Иллазарович Иллазаров; 20 בפברואר 1920 – 6 בספטמבר 1944) היה יהודי הררי סובייטי, שעוטר לאחר מותו כגיבור ברית המועצות על פועלו כמפקד צוות נ"ט במהלך מלחמת העולם השנייה.

==קורות חיים==
ישי נולד בעיר נלצ'יק, בברית המועצות (כעת ברוסיה) במשפחתו של פועל. ישי סיים בית ספר עם שבע שנות לימוד וקורסי נהגים לאחר מכן. ישי עבד כנהג במפעל לאפיית לחם.

ישי התגייס לצבא האדום ב-1941. הוא הגיע לחזית המלחמה בקרב על מוסקבה. בדצמבר של אותה השנה ישי נפצע קשות.

בקיץ 1942 קיבל עיטור עוז על עצירת טנק וורמאכט. בהמשך נלחם בקרב קורסק ובבלארוס. הצטיין בקרבות במחוז ויטבסק.

ב-4 בספטמבר אותה השנה כשהוא פצוע עוטר על פועלו בעיטור "גיבור ברית המועצות". ב-6 בספטמבר נפטר מפצעיו. ישי נקבר ליד הכפר קירקלי במחוז באוסקה (כעת בלטביה).

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים מעוטרי גיבור ברית המועצות
קטגוריה:רוסים וסובייטים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהודים אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהודים בכוחות המזוינים של ברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מעוטרי עיטור התהילה
קטגוריה:אנשי הצבא האדום בקרב קורסק
קטגוריה:יהודי ההרים
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1920
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1944
מלחמת בבל–יהודה

מלחמת בבל–יהודה היא מלחמה שנערכה בין ממלכת יהודה והאימפריה הנאו בבלית ונמשכה מ-601 לפנה"ס עד ל-586 לפנה"ס. מלחמה זו סימנה את סופה של ממלכת יהודה והפסקה ממושכת של עצמאות יהודית עד למרד החשמונאים במאה השנייה לפנה"ס. אחרי שבבל כבשה את ירושלים, היא הרסה את בית המקדש הראשון והתחילה את גלות בבל. מלחמה זו מתועדת בספר מלכים ב, בפרקים ו.

== רקע ==
מצרים הייתה כוח אזורי עד קרב כרכמיש ב-606 לפנה"ס. מאוחר יותר, בבל באה וסיימה את השלטון המצרי, החלה את השלטון שלה באזור, והפכה את יהודה לווסאלית שלה.

== המרד היהודי ==
במשך שלוש שנים שילמה יהודה מיסים לבבל, עד שהחליט יהויכין להפסיק לשלמם ובתגובה יצאה בבל למלחמה נגדו. למסע המלחמה לצד בבל הצטרפו מואב, עמון והכשדים.

==== המצור הראשון על ירושלים ====

נבוכדנצר צר על ירושלים ב-597 לפנה"ס, והצליח ללכוד את העיר ואת יהויכין, ביחד עם כל האצולה של ירושלים. הוא גם בזז את האוצרות של המקדש, כולל את כלי הזהב. נבוכדנצר הגלה את יהויכין והאצולה, יחד עם 10,000 סריסים, ואת עבדיו, ו-7,000 חיילים. תחתיו המליך נבוכדנצר את מתניה, דודו של יהויכין, כמלך יהודה. מאוחר יותר, הוא שינה את שמו לצדקיהו.

==== המצור השני על ירושלים והקרב ביריחו ====

ביולי 587 לפנה"ס, מרד צדקיהו כנגד בבל, וכרת ברית עם מצרים. נבוכדנצר שלח את נבוזראדן 'שר טבחים' לצור על ירושלים שוב, והרעיב את תושביה במשך שנתיים וחצי. מאוחר יותר, הצליחו החיילים הבבלים להבקיע את החומות וכבשו את העיר, אך צדקיהו וכמה מחייליו הצליחו לברוח ליריחו, ולחמו נגד הבבלים (נקראו כשדים על ידי התנ"ך), אשר תפסו את צדקיהו ואת בניו והביאו אותם כבולים לבבל, בו נרצחו בניו של צדקיהו לעיניו בידי נבוכדנאצר. בשביעי לאב, נכנסו הבבלים לבית המקדש, חיללו את קדושתו, בזזו אותו, שתו ואכלו בו, עד שבתשיעי לאב שרף נבוזראדן את מקדש שלמה. לאחר מכן הרס את חומות ירושלים, והגלה את שאר היהודים לבבל. הוא מינה את גדליהו כנציב על היהודים שלא הוגלו מיהודה. יהודה חדלה מלהתקיים לאחר כשנה, ב-586 לפנה"ס. גדליהו נרצח ארבע שנים מאוחר יותר, ב-582 לפנה"ס.

== ראו גם ==
*בית המקדש הראשון
*גלות בבל

== לקריאה נוספת ==
*התנ"ך: מלכים ב פרקים כ"ד וכ"ה, ספר ירמיהו, ספר יחזקאל, וספר דברי הימים ב פרק ל"ו

==קישורים חיצוניים==
יוסף ניצן; ד"ר יהושפט נבו, [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=9524 ארץ ישראל ושכנותיה - בבל והמקרא,] באתר מט"ח

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:בבל
בבל–יהודה
קטגוריה:התקופה הישראלית
בבל–יהודה
עתודה מדעית טכנולוגית

עתודה מדעית טכנולוגית (ראשי תיבות: עמ"ט) היא תוכנית מצוינות שש שנתית של משרד החינוך שמטרתה להעלות את מספר התלמידים המסיימים לימודי חמש יחידות במתמטיקה, מדעים ומדעי המחשב.

== אודות התוכנית ==
מסלול עתודה מדעית טכנולוגית הוא מסלול שש שנתי – מכיתה ז' ועד כיתה י"ב (מלבד בעיר רמת גן, בה התוכנית מתקיימת במשך ארבע שנים - בין כיתה ט' לכיתה י"ב). 
על מנת להתקבל לתוכנית, יש לעבור מבחן, אליו ניגשים תלמידי כיתה ו' המעוניינים לקחת חלק בפרויקט. בחטיבת הביניים מקבלים משתתפי התוכנית שעות תוספתיות במתמטיקה, פיזיקה, מדעי המחשב וביולוגיה על פי תוכנית ייחודית. בחטיבה העליונה מקבלים תלמידי התוכנית שיעורי תגבור במתמטיקה ובמקצועות המדעים על פי צורכיהם האישיים. התוכנית מתקיימת בבתי ספר רבים ברחבי הארץ, וביניהם בתל אביב (בתיכון חדש ושבח מופת), ברמת-גן (באהל שם ותיכון בליך), בגבעתיים (בתיכון קלעי, ובן צבי), ברעננה (בתיכון אוסטרובסקי ומטרו-ווסט), בחיפה (בבית ספר חוגים), בראשון לציון (הגימנסיה הריאלית ועמית עמל), עתיד למדעים בלוד, בחדרה, ברשת אורט ישראל, בירושלים, במודיעין, בבית שמש, ברמת-גן, בראשון לציון, ברחובות, בטבריה, בבאר שבע, בקריית שמונה, ופתח תקווה ועוד.

==קישורים חיצוניים==
* [http://edu.gov.il/tech/amat/Pages/Home-Page.aspx עתודה מדעית טכנולוגית] באתר משרד החינוך

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: חינוך
תרתי דסתרי

תַּרְתֵּי דְּסָתְרֵי הוא תיאור מקרה בו ישנה סתירה והתנגשות בין שתי הלכות, שכל אחת בפני עצמה נפסקה להלכה. במקרה של תרתי דסתרי אין לפסוק להקל כשתיהן, מאחר שהדינים סותרים זה את זה.

לכתחילה יש להימנע מלהגיע למצבים שכאלו, או להחמיר ולאסור במקרה שכזה.

== מקור ==

בתלמוד אין מקור מפורש לדין זה, אך בספרי הראשונים למדו כן, מסוגיית שני שבילין הנזכרת ב :

מבואר במשנה שבמקרה ונשאלו שניהם כאחד, שניהם טמאים, על אף שכל אחד בפני עצמו היה ניתן לטהר, אך לא ניתן לטהר את שניהם כאחד, מאחר שהדבר 'תרתי דסתרי', דאם נניח שהראשון טהור, הטעם הוא משום שתולין שהטומאה היא בשביל השני, וכן להפך, ומאחר ואי אפשר לטהר את שניהם, יש לנו לטמא את שניהם.

== דוגמאות ==
=== פלג המנחה ===
בתלמוד נחלקו רבי יהודה ורבנן בזמן תפילת המנחה, לדעת רבי יהודה זמנה של תפילת המנחה הוא עד פלג המנחה ולאחריו מתחיל זמנה של תפילת ערבית, אך לדעת חכמים זמנה של תפילת מנחה הוא עד הלילה, וזמנה של תפילת ערבית הוא רק מהלילה. בתלמוד לא נפסקה הלכה כדברי אחד מהם, וכך אמרו , פירוש הדבר שכל אדם יכול לנהוג בדין זה כרצונו. אמנם כתבו בראשונים, שמכל מקום אי אפשר להתפלל מנחה ומעריב לאחר פלג קודם הלילה, מאחר שהדברים הם תרתי דסתרי, דאם זמן זה הוא זמנה של תפילת המנחה אין להתפלל בו ערבית וכן להפך.

בגדר הדבר נחלקו בראשונים, יש שכתבו שכל אדם יכול לנהוג, ביום אחד כדעת רבי יהודה וביום אחר כדעת רבנן, ורק באותו יום אין לנהוג כדעת שניהם משום 'תרתי דסתרי'. אמנם יש שכתבו שאף מיום ליום איש לנהוג באותה הדעה, ואם התפלל יום אחד מנחה לאחר פלג, שוב לעולם לא יוכל להתפלל בזמן זה ערבית, מדין תרתי דסתרי.

=== רצה ויעלה ויבוא ===
דוגמה נוספת נזכרה בפוסקים לעניין ראש חודש שחל להיות במוצאי שבת, שלכתחילה יש להקפיד שלא תימשך הסעודה שלישית למוצאי שבת, והטעם לזה, כדי שלא להתחייב בהזכרת 'יעלה ויבוא' שהרי יש לו להזכיר 'רצה' בברכת המזון כיוון שהתחיל לאכול בשבת, ולא ניתן להזכיר רוצה ויעלה ויבוא ביחד, מאחר שהדברים הם 'תרתי דסתרי', דאם מזכיר רצה נראה שהוא שבת, ואם מזכיר יעלה ויבוא נראה שהוא כבר מוצאי שבת. אמנם יש חולקים על זה וסבורים שמקרה זו אינו בכלל 'תרתי דסתרי'. אם בכל זאת נמשכה הסעודה אף בלילה, ישנם כמה דעות בפסוקים.

== ראו גם ==
* אוקסימורון

== קישורים חיצוניים ==

* הרב רצון ערוסי - [https://net-sah.org/audio/18083 סעודה שלישית שנסתיימה במוצ"ש ערב ר"ח - האם חייב להוסיף "יעלה ויבוא" בברכת המזון?] באתר נצח ישראל
* [http://www.dirshu.co.il/רצה-יעלה-ויבוא-או-גם-וגם-כיצד-נוהגים-בב/ רצה, יעלה ויבוא, או גם וגם?] באתר הידברות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דיני ספקות
קטגוריה:כללים ועקרונות בהלכה
Borderline

"Borderline" (בעברית: "קַו גְבוּל") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה, מתוך אלבום הבכורה שלה, Madonna.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> השיר יצא כסינגל החמישי מהאלבום ב־15 בפברואר 1984, על ידי חברות התקליטים האחים וורנר וסייר רקורדס.

השיר הגיע למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי.

בשנת 2023 פורסמה רשימת "500 שירי הפופ הגדולים בכל הזמנים", בה דורג "Borderline" במקום ה-218.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי רג'י לוקאס שגם היה למפיק השיר. כמו כן, ג'ון "ג'ליבין" בניטז שהיה למפיק השיר "Lucky Star", לקח חלק גם בהפקת שיר זה. איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי (RIAA) העניק לשיר את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-500,000 עותקים במדינה. כמו כן, נמכר השיר בבריטניה בכ־310,000 בסך הכול.

מבקר המוזיקה ג'יי רנדי טארבורי, סקר את "Borderline", יחד עם "Holiday" וטען שהם שני שירי המפתח שעזרו למדונה לבסס את עצמה בתעשיית המוזיקה.

== ביקורות ==
=== רשימות כל הזמנים ===
{| class="wikitable sortable plainrowheaders" style="margin-left: auto; margin-right: auto; border: none;"
!ארגון
!רשימה
!מיקום
!מקור
|-
|בילבורד
|style="text-align:center;"|"500 שירי הפופ הגדולים בכל הזמנים"
|style="text-align:center;"|128
|style="text-align:center;"|<ref></ref>
|}

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר צולם בלוס אנג'לס, קליפורניה, בין 30 בינואר ל-2 בפברואר 1984 והיה הקליפ הראשון שצילמה מדונה ביחד עם הבמאית מרי למברט.<ref></ref> בהמשך למברט ביימה עבור מדונה את הקליפים של "Like a Virgin", "Material Girl", "La Isla Bonita" ו-"Like a Prayer".<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

הסופר אלן מאטז ציין כי הקליפ של השיר "מוצג בצורה איכותית". הקליפ נחשב לאבן דרך בקריירה של מדונה.

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|זהב
|500,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|זהב
|500,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1983
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:שירי מדונה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רג'י לוקאס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי רג'י לוקאס
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי מרי למברט
קטגוריה:שירי פוסט-דיסקו
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סייר רקורדס
תל שור

תֵּל שׁוֹר, הידוע גם כתֵּל תּוֹרָה או תֵּל תּ'וֹרָה הוא תל ארכאולוגי קטן במרכזו של עמק יזרעאל השוכן כקילומטר מצפון-מזרח לנחל קישון. בתל נמצאו חרסים המעידים על התיישבות בו בכל תקופה מאז תקופת הברונזה המאוחרת (הכנענית), תקופת הברזל (הישראלית) ועד שלהי המאה ה-19 (העות'מאנית). שטחו של התל כ-3 דונם וגובהו כ-5–6 מטר מעל המישור שמסביבו. בין התל לאפיק נחל קישון נובעים מעיינות היוצרים סביבה ביצתית. על ראשו של התל מפוזרות אבני בנייה בודדות. בין הממצאים נמצאה צלמית חרס מקינית מתקופת הברונזה המאוחרת ופריט מאבן גיר הנראה כמו ראש של אלה. בסוף ימי ההתיישבות בתל, בשלהי המאה ה-19, הייתה בתל התיישבות עונתית של רועי צאן טורקמנים. מדרום לתל נמצאה באר בנויה אשר הייתה בשימוש עד ימי השלטון הבריטי בארץ ישראל.

באתר נמצאו חרסים מהתקופות הבאות: הברונזה המאוחרת, הברזל, הפרסית, ההלניסטית, הרומית, הביזנטית, הערבית הקדומה, הצלבנית, הממלוכית והעות'מאנית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:עמק יזרעאל: אתרים ארכאולוגיים
יוהו ריינבאל

יוהו ריינבאל (בפינית: Juho Reinvall; נולד ב-24 באוגוסט 1988) הוא ג'ודוקא פיני אשר מתחרה בקטגוריית המשקל עד 60 ק"ג.

הוא התחרה באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016 והודח בסיבוב השני לאחר שהפסיד לצנד-אוצ'ירין צוגטבאטר המונגולי.

==קישורים חיצוניים==

* [https://judoinside.com/judoka/31428/Juho_Reinvall/judo-career יוהו ריינבאל] באתר JudoInside

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספורטאים פינים
קטגוריה:ג'ודוקא באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:פינים שנולדו ב-1988