OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פהד אבו ח'דרה

פהד אבו ח'דרה (בערבית: فهد أبو خضرة; תעתיק מדויק: פהד אבו ח'דרה; נולד באל-רינה ב-1939) הוא משורר, סופר, עורך בשפה הערבית, וחוקר המורשת הספרותית והאינטלקטואלית הפלסטינית. היה מרצה בחוג לשפה ולספרות ערבית באוניברסיטת חיפה וערך מספר כתבי יד בשפת הערבית.

== ביוגרפיה ==
אבו ח'דרה נולד בכפר אל-רינה (الرينة) בקרבת נצרת, ולמד בבית הספר היסודי בכפר. את לימודי התיכון השלים בנצרת. בשנת 1978 קיבל תואר דוקטור לספרות ערבית קלאסית מהאוניברסיטה העברית בירושלים. הוא היה מרצה באוניברסיטת חיפה ובמכללה להכשרת מורים ערבים בחיפה.

אבו ח'דרה היה חבר מערכת כתב העת הספרותי "אל-ג'דיד" ועורך כתב העת "אל-ע'דד".

בשנות ה-90 הוא היה עורך ראשי של הרבעון "מואקף", שייסד יחד עם חנא אבו חנא ואינטלקטואלים אחרים, שהיה מוקדש לביקורת ספרות<ref></ref>.

== פרסומיו ==
אבו ח'דרה פרסם שבעה ספרי שירה, נובלה, מחזה ומחקרים רבים. יצירתו הראשונה, נובלה בשם "הליל והגבולות" (מטבעת אל-חכים), ראתה אור ב-1964. קובץ שיריו הראשון, "הלילך והאותיות" (מג'ג'לת "אל-שרק"), ראה אור ב-1972. הוא פרסם שירים ומאמרים בעיתונים ערביים רבים, בהם "אל-מוג'תמע" ו"אל-שרק". הקובץ "חלום ליל אביב" תורגם לעברית בידי נביל טנוס בשנת 2001. מנשורת "מואקף", מהדורה מכונסת של שירתו, ראתה אור ב-1996 <ref></ref>.

=== ספרים ===
* "הליל והגבולות" / الليل والحدود (מטבעת אל-חכים) (1964)
* "הלילך והאותיות" / الزنبق والحروف (מג'ג'לת "אל-שרק") [نظمهُ] (1972)
* قصائد مختارة من الشعر العربى الحديث : مع مقدمة وتراجم ومراجع [أعدّه] (שירה) (1980)
* ابن المعتز الرجل وإنتاجه الأدبى (1980) 
* الندى والاقاح : مجموعة شعرية (שירה) (1986) 
* البحث عن أجنحة [نظَمه] (שירה) (1987)
* النسور (שירה) (1990)
* كتابات على طريق الوصول (שירה) (1994)
* مسارات عبر الزوايا الحادة (שירה) (1998)
* حلم ليلة ربيعية (שירה) (2001)
* الأعمال الشعرية الكاملة (שירה) (2015)

=== מחקרים ===
* (בשיתוף עם פרופ. ג'ורג' קנאזע) פוצול אל-תמאת'יל פי תבאשיר אל-סרור שכתב עבדאללה אבן אל-מועתז (فصول التماثيل في تباشير السرور), האקדמיה ללשון ערבית, דמשק 1989.

=== אנתולוגיות וקבצים ספרותיים ===
* החזרה אל השבט: אנתולוגיה שירה ערבית מתורגמת, התאחדות אגודות הסופרים בישראל, האגודה הערבית, 1996
* מעורב ערבי: קובץ ספרותי נבחר מארצות ערב
* בשני קולות – קובץ דו-לשוני מיצירותיהם של משוררים וסופרים ערבים ויהודים לפי בחירתם

=== ביקורת ===
* ארבע קטגוריות למשמעות בשירה – השירה של פהד אבו ח'דרה, 1993, (בשפה הערבית) - פרשנות לשירה המודרנית ויחסה למציאות החיצונית בעקבות כתיבתו של המשורר פאהד אבו חדרה, מאת אבראהים טאהא

== הכרה ==
בשנת 1983 אבו ח'דרה זכה בפרס היצירה על שם ראש הממשלה לוי אשכול.

== ראו גם ==
* ג'ורג' קנאזע
* אבראהים טאהא
* חנא אבו חנא

== לקריאה נוספת ==
* סאלם ג’ובראן, העיתונות הערבית בישראל: תוצר של שינוי, זרז של שינוי. קשר, אוניברסיטת תל אביב, 1999, עע' 83–87.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: שפה וספרות ערבית
קטגוריה:זוכי פרס היצירה לסופרים ומשוררים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
קייל ווקר-פיטרס

קייל לאונרדוס ווקר-פיטרס (באנגלית: Kyle Leonardus Walker-Peters; נולד ב-13 באפריל 1997 בלונדון שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת סאות'המפטון ובנבחרת אנגליה.

== קריירת מועדונים ==

== קריירה בינלאומית ==
מיטשל הוא ממוצא ג'מייקני. הוא זכה עם נבחרת אנגליה עד גיל 20 בגביע העולם עד גיל 20 בשנת 2017.

ב-21 במרץ 2022 זומן לראשונה לסגל נבחרת אנגליה לקראת משחקי הידידות נגד נבחרות שווייץ וחוף השנהב. ב-26 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 1–2 על נבחרת שווייץ.

== תארים ==
;נבחרת אנגליה עד גיל 20
* גביע העולם עד גיל 20 (1): 2017

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:מגני כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני סאות'המפטון
קטגוריה:לונדון: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אנגליה
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1997
גלוק 26

גלוק 26 (באנגלית "Glock 26") הוא אקדח שעוצב ופותח על ידי חברת גלוק האוסטרית המיועד לנשיאה סמויה . דגם זה הוא דגם מוקטן של גלוק 19 מבית אותה חברה היצרן מכנה אותו גרסה "תת קומפקטית" בסדרת אקדחי גלוק הוצג ב-1995, בעיקר לשוק האזרחי.<ref></ref> יש הטוענים כי מדובר באחד מאקדחי הנשיאה הפופולריים בארצות הברית.<ref></ref>

== סקירה טכנית ==
צינת האקדח עשויה מתכת וגוף האקדח פולימר, אורך האקדח 16.3 ס"מ, רוחבו 3.2 ס"מ, גובהו 10.6 ס"מ, ומשקלו 615 גרם, עם קליע בגודל 9×19 מ"מ.

הוא כולל מסגרת קטנה יותר בהשוואה לגלוק 19, עם אחיזת אקדח שתומכת רק בשתי אצבעות, קנה ומגלשה קצרים יותר ומחסנית ערימה כפולה (דו טורית) בקיבולת סטנדרטית של 10 כדורים.

לגלוק 26, כמו לכל אקדחי גלוק, יש שלושה מנגנוני בטיחות נפרדים. אלו כוללים פין נעילת הדק שהוא חלק אינטגרלי מההדק, ויש ללחוץ ביחד עם ההדק על מנת לאפשר ירי, פין הגנה במנגנון הנקירה שמונע מה-striker (הרכיב שמכה בנוקר, בדומה לפטיש) להכות בנוקר אם ההדק לא נלחץ ומנגנון בטיחות למקרה נפילה של האקדח (עושה שימוש באותו פין הגנה המונע מה-striker להכות בנוקר). העדר נצרה חיצונית רגילה כסטנדרט משמעו שלחיצה על ההדק (כולל פין נעילת ההדק) תוביל לירייה, דבר שיצרנית האקדחים מפרסמת כיתרון לשימוש מיידי באקדח בשעת צורך.<ref></ref>

כמו לכל דגמי גלוק, גם לגלוק 26 יש "מחוון כדור בקנה" המתבסס על מנגנון החולץ תרמילים, באנגלית "Chamber Indicator (LCI)" המחוון מאפשר לראות ולהרגיש (במישוש) אם קיים כדור בקנה.<ref></ref>

ישנה אפשרות לקנות מאריך למחסנית שנותן אחיזה נוחה יותר וקיבולת של עוד שני כדורים, בנוסף, מחסניות מפעל מה-גלוק 17, גלוק 18 ו-גלוק 19, בעלי קיבולות של 15, 17, 19, 24, 31 ו-33 כדורים, יתפקדו בגלוק 26.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אקדחים
יום טוב אלנקווה

שער ספר שביתת יום טוב לרבי יום טוב אלנקווה
הרב יום טוב אלנאקוה (אלנקוה) (?-1786) היה רב, מו"ץ ואב בית דין בקושטא. מחבר ספר שביתת יום טוב.

== חייו ==
תלמידו המובהק של רבי אברהם מיוחס, מחבר ספר שדה הארץ, כלשונו של רבי יום טוב: .

כיהן כאב בית דין איסור והיתר בקושטא והיה דורש בק"ק גאלאט. סבל ייסורים רבים בחייו.

נפטר בשנת בכ"ח בניסן תקמ"ו (1786) ונקבר בקושקונג'וק. על מצבתו נכתב: "החכם השלם, הדיין המצוין". לאחר פטירתו, בשנת התקמ"ח (1788) נדפס ספרו, שביתת יום טוב.

== חיבורו ==
ספר שביתת יום טוב (שאלוניקי 1788) - שו"ת על סדר ארבעה טורים, חידושים על משנה תורה לרמב"ם, וביאורים ללשונות הבית יוסף וטור חושן משפט. בסוף הספר 8 דרשות בנושאים: הספדים - על רבו ,על אמו, על עמיתו בתורה, ועל הגביר משה אשכנזי, מעלת הספד הצדיקים, צדקה, פרשת חיי שרה וקבלת התורה.

== לקריאה נוספת ==
* שם הגדולים, מערכת ספרים, שביתת יום טוב.
* אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, עמוד 307–308.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:נפטרים ב-1786
לולה פלנרי

לולה פלנרי (באנגלית: Lola Flanery; נולדה ב-26 במאי 2005) היא דוגמנית ושחקנית אמריקאית. ידועה בשל תפקידה בסדרות "100" בתור מאדי ו"ציידי הצללים" בתור מלכת הפיות, כמו כן בתפקידה בסרט "כולם חוזרים הביתה" בתור איזבל.

== ביוגרפיה ==
פלנרי נולדה ב-26 במאי 2005 בלוס אנג'לס, קליפורניה אך בגיל שלוש עברה לטורונטו, קנדה. אביה הוא השחקן שון פטריק פלנרי , ואמה, סשה גרירסון, היא עוזרת הפקה. הוריה התגרשו שהייתה צעירה, ואביה נישאה בשנית לדוגמנית לורן מישל היל <small>(אנ')</small>, בעקבות כך יש לה שני אחים צעירים למחצה, פורטר וצ'ארלי פלנרי.

בנוסף לאנגלית, לולה דוברת צרפתית ומנדרינית.

== קריירה ==
את הקריירה שלה החלה כדוגמנית לקמפיינים של מותגים כמו גאפ, טארגט ולמותג הקנדי Roots. 

בשנת 2015, קיבלה את תפקידה הראשון בסרט הטלוויזיה של ערוץ לייפטיים <small>(אנ'),</small> "Last Chance For Christmas" שם היא שיחקה לצד הילרי ברטון. באותה שנה קיבלה את התפקיד הראשי לצד דרמוט מלרוני וג'סטין לונג בסרט המותחן "לבנדר" <small>(אנ')</small> שהוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים טרייבקה 2016. 

בשנת 2017 שיחקה בסרט הקומדיה הרומנטית "כולם חוזרים הביתה" <small>(אנ'),</small> שבו היא כיכבה לצד ריס וית'רספון, כאשר גילמה את בתה הבכורה, איזבל. 

== פילמוגרפיה ==

=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
| rowspan="2" |2016
|לבנדר <small>(אנ')</small>
|אליס רוטר
|
|-
|Sadie's Last Days on Earth
|סאדי מיטשל
|
|-
| rowspan="2" |2017
|כולם חוזרים הביתה <small>(אנ')</small>
|איזבל
|
|-
|Touched
|קייטלין
|
|-
|2024
|Deadly Invitations
|ניקול
|
|-
| rowspan="2" |TBA
|A Natural Selection
|גוון פירס
|
|-
|The Book of Jobs
|לוסי
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
|2015
|Last Chance For Christmas
|מדיסון
|סרט טלוויזיה של Lifetime <small>(אנ')</small>
|-
| rowspan="2" |2017
|הערפל
|לילה דה ויט
|4 פרקים
|-
|Neverknock
|ג'נה
|סרט טלוויזיה של Syfy <small>(אנ')</small>
|-
| rowspan="2" |2017–2019
|ציידי הצללים
|מלכת הפיות
|תפקיד משני (עונות 2–3); 8 פרקים
|-
|מרי הורגת אנשים <small>(אנ')</small>
|קאמבי האריס
|14 פרקים
|-
|2018
|Season for Love
|רוזי דוסון
|סרט טלוויזיה של הולמרק
|-
|2018–2020
|100
|מאדי גריפין
|תפקיד ראשי (עונות 5–7); 31 פרקים
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:דוגמניות אמריקאיות
קטגוריה:דוגמניות ילדות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2005
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2005
צבי סימן טוב

הרב צבי מתתיה סימן טוב (1934 – 10 בפברואר 2022) היה רבה הראשי של יהדות אפגניסטן בארץ ובעולם, ראש ישיבה וראש כוללים במדינת ישראל.

== ביוגרפיה ==
צבי סימן טוב נולד באפגניסטן לאביו יששכר ולאמו רבקה. עלה לארץ בגיל 5 ולמד בתלמוד תורה בני ציון אצל הרב יוסף שרבני ורבי יעקב בלוי ולאחר מכן בישיבת מקור חיים של הרב חיים אהרן טורצ'ין ואצל הרב מבריסק, לאחר מכן עבר לישיבת פורת יוסף שם למד אצל מורו ורבו הרב עזרא עטייה שאף קבע עימו סדר לימוד בחברותא וכן הסתופף בהיכלה של ישיבת חברון שם התקרב לראשי הישיבה ובמיוחד עם הרב אהרן כהן והרב יחזקאל סרנא.

בראשית שנות הכ' נשלח על ידי מורו ורבו הרב עזרא עטייה לנטוע את הנטיעה הראשונה של עולם התורה הספרדי בבני ברק וייסד את ישיבת אור התורה, יחד עם הרב דוד מלינובסקי עמד בראשות הישיבה במשך 30 שנה אשר העמידה אלפי תלמידים שמביניהם ראשי ישיבות ראשי כוללים דיינים ורבני קהילות בארץ ובגולה ונקט בגישה מקלה בקבלת תלמידים לישיבתו.
ברבות השנים אף התעטר כרבה של יהדות אפגניסטן בארץ ובעולם ובתפקידו זה היה רועה נאמן לבני עדתו אב ומורה דרך
בהכתרתו השתתפו הרב יהודה צדקה[שהתבטא עליו "המנורה הטהורה אספקלריא המאירה שכל מעשיו לשם שמים ובצנעה היוצאים מתוך לב טהור] הרב שמחה זיסל ברוידא ראש ישיבת חברון והרב שלום שבדרון.

עמד במשך 40 שנה בראש בית מדרש לתורה נתיב בנימין בירושלים ובת"א שרבים מתלמידה הפכו לרבנים ומורי הוראה מרביצי תורה ומזכי הרבים בכל רחבי הארץ "בית הכנסת ובית מדרש אור ברוך" ארגון ברית בני תורה ועוד.

שימש כראש קיבוץ בישיבת חזון עובדיה,

חמיו היה הרב יצחק אוחנה, רבה של קריית שמונה. כמו כן היה גיסו של הרב יעקב משה הלל, ראש חברת אהבת שלום.

בניו. הרב יעקב עזרא סימן טוב רב קהילת נועם מילאנו

הרב אהרן יוסף סימן טוב רו"מ בית מדרש לתורה נתיב בנימין

הרב צבי סימן טוב נפטר בי' אדר א' התשפ"ב, 10 בפברואר 2022.

הספדים נאמרו עליו על ידי מספר רבנים, ביניהם הרב יצחק יוסף, הרב משה צדקה, גיסו הרב יעקב משה הלל, הרב שלמה עמאר והרב מסעוד בן שמעון.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים ילידי אפגניסטן
קטגוריה:ראשי ישיבה ישראלים
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
הפיגוע המשולב בבאר שבע

הפיגוע המשולב בבאר שבע הוא פיגוע דקירה ודריסה כחלק מגל הטרור 2022 בישראל, שביצע המחבל מוחמד ראלב אחמד אבו אל־קיעאן, תושב חורה, ב-22 במרץ 2022 בשלוש זירות בבאר שבע. בפיגוע נרצחו ארבעה אזרחים: שתי נשים ושני גברים, ונפצעו שני אזרחים נוספים. אבו אל-קיעאן נורה למוות על ידי אזרחים חמושים שעצרו אותו בעודו חמוש בסכין.

זהו הפיגוע הראשון בעיר מאז המהומות בישראל ב-2021, בהן אירע בעיר פיגוע דריסה.

==הפיגוע==
הפיגוע התחיל מעט לאחר השעה 16:00 בדרך לתחנת הדלק בדרך חברון, בכניסה הדרומית לבאר שבע, שם המחבל דרס למוות את הרב משה קרביצקי תושב העיר, בעת שרכב על אופניו. אופניו של קרביצקי נגררו מתחת לרכבו של המחבל והוא נאלץ לעצור בתחנת הדלק שהייתה 200 מטרים ממקום הדריסה, שם דקר למוות את תושבת העיר לורה יצחק בת ה-43. לאחר מכן, המשיך המחבל עם רכבו ועצר במרכז הקניות "מבנה" (לשעבר One) ורצח בדקירות את דוריס יחבס בת ה-49 ממושב גילת ופצע שתי נשים נוספות באורח קשה. לאחר מכן עלה המחבל לרכבו שוב, התנגש ברכב אחר, יצא מרכבו ודקר למוות את מנחם יחזקאל מנוחין בן ה-67.

ארתור חיימוב, נהג אוטובוס ואיש קבע בדימוס, נקלע לזירה במהלך עבודתו. הוא יצא לסייע כאשר חשב תחילה כשמדובר בתאונת דרכים.<ref></ref> כשראה את המחבל החמוש, שלף לעברו אקדח וקרא לו להוריד את הנשק. המחבל לא עצר ואף ניסה לדקור את חיימוב, וחיימוב ירה בו ונטרל אותו. במקביל הגיע לנקודה אזרח נוסף שירה במחבל, ירי שגרם למותו של המחבל. חלק מהפיגוע תועד במצלמת אבטחה, וחיסול המחבל תועד בצילומי וידאו על ידי עוברי אורח.<ref name=":0"></ref>

המחבל, מחמוד אבו אל-קיעאן, היה בדואי תושב חורה, מורה לשעבר, שריצה בעבר עונש מאסר בישראל בין השנים 2016 ל-2020, עקב תמיכה בארגון הטרור המדינה האסלאמית (דאעש) והסתה.

==לאחר הפיגוע==
מיד לאחר הפיגוע המשטרה לקחה את אקדחו של אחד מהאזרחים שירו במחבל לצורך בדיקה בליסטית. היורה, תושב עשהאל, ביקש שישיבו לו את האקדח, שכן הוא זקוק לו להגנה על חייו והוא חושש מניסיונות נקמה. שוטרי התחנה הציעו לו שישכור על חשבונו חברת אבטחה, וכשסירב לעזוב את המקום עד השבת הנשק איימו עליו במעצר. הסיפור התפרסם וגרר ביקורת חריפה על משטרת ישראל. לבסוף, הורה מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי לפתוח את המעבדה בלילה, כדי שיהיה אפשר להשיב את הנשק עד הבוקר, ולאפשר לאזרח להצטרף לבדיקה.<ref></ref> המקרה הוביל לשינוי נהלים במשטרה, לפיו אזרח שנטרל מחבל ונשקו נלקח ממנו ילווה לביתו על ידי שוטרים, ובמצבים מסוימים אף יימסר לו נשק חלופי.

נכבדי שבט אבו אל-קיעאן, שעליו נמנה המחבל, גינו את הפיגוע ופרסמו: .<ref></ref>

יום לפני הפיגוע בוצע פיגוע דקירה בשכונת ארמון הנציב. בשבוע שלאחר הפיגוע בבאר-שבע, התרחשו פיגוע ירי בחדרה ובבני ברק.
==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גל הטרור 2022
באר שבע
באר שבע
באר שבע
באר שבע
קטגוריה:באר שבע: פיגועים
קטגוריה:המדינה האסלאמית: פיגועים בישראל
קטגוריה:ישראל: מיתות מצולמות
קטגוריה:כביש 60: פיגועים
קטגוריה:אירועי דקירה המוניים
הורנוסטייפל

הורנוסטייפל (ביידיש: האָרנאָסטײַפּל – מבוטא "הוֹרְנוֹסְטַייפְּל" או "הורניסטייפיל", באוקראינית: Горностайпіль - "גורנוסטייפִּיל", ברוסית: Горностайполь - "גורנוסטייפּוֹל") הוא כפר באוקראינה, במחוז-המשנה וישגורוד שבמחוז קייב. הכפר שימש כביתה של חסידות הורנוסטייפול, ענף של בית צ'רנוביל וצאצאית של חסידות אניפולי.

== גאוגרפיה ==
הכפר שוכן באוקראינה ליד נהר טטריב וליד מאגר המים קייב. הכפר היה כלול במחוז-המשנה צ'רנוביל שבוטל ב-1988, והוא אחד הבודדים אשר ממוקם מחוץ לאזור ההרחקה של תחנת הכוח הגרעינית צ'רנוביל.<ref></ref>

== אישים ==
* הרב יעקב ישראל קנייבסקי היה מהורנוסטייפל, ושם הכפר העניק לו את הכינוי ה"סטייפלר".
* הרב מרדכי דב טברסקי כיהן כרב בהורנוסטייפל מ-1863 עד לפטירתו ב-1903.
* אטמאן אילייה (אילקו) סטרוק היה מצביא ופוגרומיסט מקרבת הורנוסטייפל, פעיל במלחמת האזרחים בין השנים 1918–1919.<ref>Mikhail Akulov, "War Without Fronts: Atamans and Commissars in Ukraine, 1917–1919."</ref>
* יצחק גיטרמן, מראשי הג'וינט בפולין וממארגני הסעד בפולין הכבושה, פעיל מחתרת והארגון היהודי הלוחם.

== ראו גם ==
* חסידות הורניסטייפול
* אסון צ'רנוביל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיירות יהודיות (שטעטלעך)
קטגוריה:אוקראינה: גאוגרפיה
קטגוריה:יהדות אוקראינה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-13
קמח מניטובה

גבול
קמח מניטובה, המוכר גם בשם "קמח אמריקאי" או "קמח חיטה אדום" (בארצות הברית)<ref></ref>, קרוי על שם מחוז מניטובה, בדרום-מערב קנדה, אשר נחשב למקור זן חיטת המניטובה.

== תכונות ==
החיטה, שעמידה מאוד לקור, מניבה קמח שנחשב לקמח "חזק", להבדיל מקמחים אחרים "חלשים" יותר: חוזק הקמח מצוין על ידי ערך "מקדם W" שנמדד עם מכשיר אלוואוגרף , המודד ערכי חוזק של קמחים: ככל שהערך גבוה יותר, הקמח חזק יותר. לקמח חלש ערך W נמוך מ-170, בעוד שלמניטובה ערך W הגבוה מ-350 <ref></ref><ref name="ilgi_Fari"></ref>.

== מקור החיטה ==
קמח המניטובה קיבל את שמו מאזור הייצור בו גדל במקור זן חיטה חזק ועמיד לקור: מניטובה, מחוז בדרום-מערב קנדה, הקרוי, במקור "Manitou", שמשמעו בקרב שבטי האלגונקוויאן (אנ') במחוז אוטאווה שבקנדה: "כוח החיים הרוחני והבסיסי".

כיום, כל הקמחים בעלי ערך W > 350 מוגדרים כמניטובה, ללא קשר לאזור הגידול של החיטה או לזן החיטה<ref name="urlFlour Perfumes from the Oven"></ref><ref name="Serna-Saldivar2012"></ref>.

== שימושים ==
המאפיין העיקרי של קמח מניטובה הוא התכולה הגבוהה יחסית של חלבונים בלתי מסיסים (גלוטן וגליאדין), אשר כאשר הם באים במגע עם נוזלים בשלב הלישה, הם מייצרים גלוטן. לכן זהו קמח עשיר בגלוטן ועני בעמילן. הגלוטן יוצר רשת חזקה, שבבצקים מוחמצים שומרת על גזי ההתפחה, ומאפשרת לבצק להתפתח במידה ניכרת במהלך האפייה; פסטה, לעומת זאת, שומרת על העמילנים, דבר שיהפוך את הבצק לדביק ויאפשר לו להתבשל לדרגת אל דנטה.

ניתן להשיג את קמח המניטובה באריזות תעשייתיות וגם באריזות לשימוש ביתי; הקמח משמש אופים מקצועיים וגם חובבים, קונדיטורים ופיצריות. על פי החוק האיטלקי<ref name="DPR">[http://www.ispettorisanitari.it/AREA_PROFESSIONALE/Sunto%20Vigilanza%20daquino/1872001.htm DPR 187/2001]</ref> ומספר שינויים שהוכנסו בו על ידי משרד החקלאות האיטלקי<ref>[http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/6230 DPR 41/2013]</ref> ניתן לייצר פסטה לצריכה ביתית (למעט פסטה טרייה) אך ורק עם חיטת דורום. אך במדינות אחרות, קמח מניטובה משמש גם בתעשיית הפסטה המכילה ביצים. טחנות קמח משתמשות בו לעיתים קרובות כדי 'לחתוך' (לערבב עם קמחים מזני חיטה אחרים) קמחים אחרים, ובכך להגדיל את מקדם ה-W הכולל של הקמח. המאפיין העיקרי של בצק מקמח מניטובה הוא החוזק שלו, שבשילוב עם תכולת חלבונים גבוהה וכושר ספיגה גבוה של מים, הופך אותו למתאים לתהליכי אפייה מורכבים ביותר. הבצק יהיה גמיש וחזק יותר מבצק מקמחים אחרים (או "קשה")<ref></ref>, והוא מתאים להכנה של מאפים שונים, קרואסונים, סופגניות ולחם צ'פאטי הודי, לחמים מסוימים (כגון: בגט צרפתי, פנטונה ופנדורו), פיצה בתפיחה ארוכה, פוקאצ'ה או עוגות גבינה לפסחא ופסטות מיוחדות <ref></ref>. בארץ נהוג במיוחד להשתמש בקמח המניטובה לאפיית לחמי מחמצת, הזקוקים לכמות גבוהה של מים.

קמח מניטובה משמש גם כבסיס להכנת סייטן, המשמש צמחונים וטבעונים כמקור חשוב לחלבון.

== ראו גם ==
* קמח
*קמח תירס
*קמח מלא
*טחנת קמח

== הערות שוליים ==

מניטובה
קטגוריה:חיטה
קטגוריה:חלבונים
קטגוריה:מגדנאות
קטגוריה:חומרי גלם (מזון)
קטגוריה:מוצרי יסוד
קטגוריה:דגניים
שגרירות ישראל בסינגפור

שגרירות ישראל בסינגפור היא הנציגות הדיפלומטית של מדינת ישראל בעיר המדינה סינגפור. השגרירות נמצאת ברחוב סטיבנס קלוס 24 בסינגפור.

שגריר ישראל הנוכחי בסינגפור הוא אלי ורד חזן, לאחר שמונה לתפקיד בשנת 2023. חוץ משגריר ישראל בסינגפור, הנושא בתפקיד זה משרת גם כשגריר ישראל למזרח טימור.

== היסטוריה ==
יחסיהן הדיפלומטיים של ישראל וסינגפור כוננו ב-1969, ארבע שנים לאחר עצמאות סינגפור ממלזיה. חגי דיקן מונה לשגריר הישראלי הראשון בסינגפור.

== ראו גם ==
* יחסי ישראל–סינגפור
* יחסי ישראל–מלזיה
* נציגויות דיפלומטיות של ישראל בעולם

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

סינגפור
קטגוריה:יחסי ישראל–סינגפור
קטגוריה:סינגפור: יחסי חוץ
קטגוריה:סינגפור: מבנים
מאיפו (נהר)

הנהר מאיפו (בספרדית: Río Maipo) הוא נהר הזורם ממזרח למערב במרכז צ'ילה דרומית לסנטיאגו דה צ'ילה, בירת צ'ילה. מוצא הנהר בהרי האנדים, הוא זורם במחוז מטרופולין סנטיאגו ונשפך לאוקיינוס השקט במחוז ולפראיסו. הקניון "קחון דל מאיפו" (Cajón del Maipo) הוא אזור תיירות פופולרי. אספקת מי השתייה וההשקיה של אזור הבירה מסופקים ברובם על ידי המאיפו ויובליו בהרי האנדים.

==תיאור==
באורך של כ-250 קילומטר, המאיפו הוא אחד מהנהרות הארוכים והחשובים ביותר בצ'ילה. אזור מקורות הנהר נמצא על הגבול עם ארגנטינה, בדרום-מזרח אזור הבירה בקומונה . שם, בהרי האנדים באזור לוס נסימיינטוס (Los Nacimientos) שלמרגלות הר הגעש , בגובה של 3,135 מטרים, המים זורמים מהמדרונות המערביים והדרומיים של החרוט הגעשי ומההרים הנגדיים הדרומיים של גבול הקלדרה, יוצרים דרך מפגשם את הנהר מאיפו. מלוס סימנטוס המאיפו זורם בתחילה לצפון-מערב עם שיפוע ממוצע של 2.9% עד שנשפך אליו הנהר ריו וולקאן (Río Volcán), 62 ק"מ משם, ליד העיירה סן גבריאל (San Gabriel). לאחר 2 ק"מ נוספים, נשפך אליו הריו יסו (Río Yeso) ואחרי 25 ק"מ נוספים זורם לתוכו הריו קולרדו (Río Colorado). בנקודה זו משנה הנהר את כיוונו מערבה.

הנהר, שגדל ללא הרף בשל יובליו הרבים, מתגבר על שיפוע ניכר, המשמש את תחנות הכוח הידרואלקטריות לייצור חשמל או לרפטינג. קניון מאיפו, הקרוי "קחון דל מאיפו" (Cajón del Maipo), וכמה מהעמקים הצדדיים שלו היו מיושבים מאז התקופה הפרהיסטורית, כפי שמעידים ממצאים ארכאולוגיים רבים. כיום זוהי הקומונה , שהנפות הפזורים בה נמצאים בטור לאורך גדות הנהר. קחון דל מאיפו היה אטרקציה תיירותית פופולרית ומקום נופש מאז המאה ה-19.

לאחר כ-110 ק"מ, עוזב המאיפו את רכס הרי האנדים ונכנס למישור מאיפו בעיר שנמצאת בגובה של כמעט 800 מטרים מעל פני הים. הנהר , המגיע מסנטיאגו דה צ'ילה, זורם תחילה דרך העיר ואז נשפך למאיפו. לאחר חציית רכס החוף מגיע הנהר מאיפו לעיירה יויאו (Llolleo) ליד עיר הנמל , שם הוא זורם לאוקיינוס השקט.

==גלריה==
<gallery mode=packed widths="200px" heights="200px">
Nacimiento del rio Maipo.jpg|לוס נסימיינטוס בגובה 3,135 מטרים מעל פני הים. שלושה נחלים, אשר בתורם נוצרים מפלגים רבים, מתאחדים כאן ויוצרים את הנהר מאיפו.
Predio Cascada de Las Ánimas San José de Maipo 06.JPG|מאיפו זורם לאורך 110 ק"מ בנקיקים עמוקים דרך הרי האנדים ומתפתח לנהר גועש המשמש לתחנות כוח הידרואלקטריות או רפטינג. "קחון דל מאיפו" (בספרדית ערוץ המאיפו) הוא אזור נופש חשוב לתיירים מקומיים וזרים.
Río Maipo.jpg|המאיפו מתפתל דרך מישור מאיפו ורכס החוף אל חוף האוקיינוס השקט, על פני ערים רבות. החול והחצץ הנשטפים מההרים נכרים באפיק הנהר. ההשקיה החקלאית של האזור דרכו הוא זורם מתבצעת במידה רבה ממי הנהר שלו.
Llolleo Desembocadura Río Maipo.jpg|אף על פי שמים רבים נשאבים ממנו להשקיה ולמי שתייה הספיקה של המאיפו כה גדולה שהוא עדיין מגיע לשפך ביויאו.
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:צ'ילה: נהרות
רומואלדו מארנקו

רומואלדו מארנקו (באיטלקית: Romualdo Marenco 1 במרץ 1841 - 9 באוקטובר 1907) היה מלחין איטלקי, שנודע בראש ובראשונה במוזיקה לבלט. מארנקו החל את הקריירה המוזיקלית שלו ככנר בתיאטרון דוריה בגנואה. היצירה הראשונה שלה הייתה הבלט "נחיתת גריבלדי במרסאלה". הוא התמנה למנצח התזמרת בלה סקאלה, מילאנו וכן ניהל את להקת הבלט שם במשך שבע שנים. הבלטים המוכרים ביותר שלו נכתבו בשיתוף פעולה עם הכוריאוגרף לואיג'י מאנזוטי במהלך תקופה זו.

מארנקו זכור בייחוד בבלט "אקסלסיור", שחובר בשנת 1881. "אקסלסיור" הוא מחווה לקדמה המדעית והתעשייתית של המאה ה-19, מתאורת החשמל ועד לטלגרף, קטר קיטור, מנהרת הרכבת פרז'וס ותעלת סואץ. כמות שהוא, בישר הבלט את תנועת הפוטוריזם. בתשעת החודשים הראשונים עלה הבלט עלהבמה 100 פעמים באיטליה ומחוצה לה. הוא עדיין מבוצע וב-2002 הוצג במילאנו.

== יצירותיו ==
Modesta camera in casa dell'affittaiolo Rienzi, "מודסטה קאמרה בקאזה דלקאפריטאיולו ריאנצי", עיצוב תפאורה ל"אהבה ואמנות", מערכה 2 תמונה 2, 1870

=== אופרה ===
* "לורנצינו דה מדיצ'י" (לברית מאת ג. פרוזיו, לודי 1874)
* "אי מונקאלדה" (לברית מאת פולג'י, מילאנו 1880)
* "פדריקו סטרואנזה" (נובי ליגורה 1908)

=== אופרטה ===
* Le Diable au corps (לברית מאת א. בלום ו-פ. טושה, פריז 1884)
* "אסטרטגיית האהבה" (לברית מאת ק. א. בלנג'י, מילאנו 1896)

=== בלט ===
"פיאצה דל טמפיו דל סולה בפרספולי", עיצב תפאורה ל"דליאל", מערכה 1 תמונה 1 (1880)
* "נחיתת גריבלדי במרסאלה" (כוריאוגרפיה פרטזי, מילאנו 1868)
* "אהבה ואמנות" (מילאנו, לה סקאלה 1869)
* "ביאנקה מנברס" (מילאנו, לה סקאלה 1872)
* "שבעת החטאים" (מילאנו, לה סקאלה 1873)
* "פיתוי" (נקרא מחדש: "אראמנציה", מילאנו, לה סקאלה 1874)
* "זיאבה" (טורינו, 1878)
* "דליאל" (מילאנו, לה סקאלה 1880)
* "אקסלסיור" (מילאנו, לה סקאלה 1881)
* "דאי נאטה" (מילאנו, לה סקאלה 1882)
* "L'astro di Afgan" (מילאנו, לה סקאלה 1883)
* "אמור" (מילאנו, לה סקאלה 1886)
* "חניבעל" (מילאנו, תאטרו דאל ורמה 1888)
* "טאודורה" (מילאנו, לה סקאלה 1889)
* "דיי-סין" (מילאנו, לה סקאלה 1891)
* "ספורט" (מילאנו, לה סקאלה 1897)
* "אאוריקה" (מילאנו, לה סקאלה 1901)
* "באקו וגמברינוס" (מילאנו, לה סקאלה 1904)
* "אור" (מילאנו, לה סקאלה 1905)

=== יצירות אחרות ===
* שתי סימפוניות
* שיר לכת לפתיחת התערוכה בטורינו
* "שווצריה היפה", פולקה לפסנתר
* "מזמור לטיצ'ינו" (לוגנו 1899)

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?v=mI8oMG79Hkc יוטיוב, גראנד פינאלה מתוך הבלט "אקסלסיור"]

קטגוריה:מלחינים איטלקים
קטגוריה:ילידי 1841
קטגוריה:נפטרים ב-1907
Friend Like Me

Friend Like Me (בעברית: ג'יני – לא היה לך חבר כמותי, בתרגום מילולי לעברית: חבר כמותי) הוא שיר מתוך הסרט "אלאדין" של חברת וולט דיסני משנת 1992, אשר נכתב על ידי הווארד אשמן והולחן והופק על ידי אלן מנקן. השיר מבוצע בסרט על ידי הג'יני, כאשר בגרסת המקור דובב על ידי רובין ויליאמס ובגרסה העברית דובב על ידי טוביה צפיר. השיר היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-65 ולפרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר בטקס פרסי גלובוס הזהב ה-50 ב-1993.

בחידוש הקולנועי שיצא לסרט בשנת 2019, ביצע את השיר ויל סמית' אשר גילם את הג'יני, כאשר בגרסתו העברית דובב על ידי דדי זהר. בכתוביות הסיום של הסרט, ביצע סמית' את השיר בגרסת ראפ יחד עם די ג'יי חאלד.

== הפקה ==
השיר תוכנן במקור כביצוע של להקה בסגנון של קאב קאלוויי. לאחר ליהוקו של רובין ויליאמס, הוא עובד מחדש כשיר קומי יותר, מלא בתרבות פופ.

== השיר בסרט ==
לאחר שאלאדין משחרר את הג'יני מהמנורה, הג'יני אומר שהוא יכול לתת לאלאדין כמעט כל דבר בגבול של שלוש משאלות. הג'יני מוכיח את כוחו הכמעט-כל-יכול לאלאדין עם ביצוע מוזיקלי מרשים, ומדגיש שהוא חבר שלא כמו כל האחרים. שיר זה דומה לשימוש ברפרנסים עכשוויים כמו "Be Our Guest" המופיע בסרט "היפה והחיה" ו-"A Guy Like You " מהסרט "הגיבן מנוטרדאם". אותו דבר קורה בחידוש הלייב אקשן שיצא בשנת 2019.

== בתרבות הפופולרית ==
בשנת 1995 אלווין והצ'יפמאנקס הקליטו גרסת כיסוי לשיר לאלבום הקונספט שלהם בנושא דיסני "When You Wish Upon a Chipmunk".<ref></ref><ref></ref>

בשנת 1996 הקליט טופאק את השיר "Never Had a Friend Like Me", המכיל אינטרפולציה של "Friend Like Me". השיר הזה מופיע בפסקול המקורי של הסרט "נעולים" משנת 1997.

ני-יו ביצע גרסת כיסוי של השיר באלבום "We Love Disney" משנת 2015 . הקליפ הרשמי לביצוע זמין באינטרנט ובמהדורת הפלטינה של הסרט משנת 2015.<ref></ref>

ויל סמית', בתור הג'יני, מבצע את השיר בחידוש הלייב אקשן של הסרט, אלאדין,<ref>Archived at [https://ghostarchive.org/varchive/youtube/20211205/DYxrVBu2_gc Ghostarchive] and the [https://web.archive.org/web/20190522120213/https://www.youtube.com/watch?v=DYxrVBu2_gc&gl=US&hl=en Wayback Machine]: </ref> וכראפ בכתוביות הסיום עם די ג'יי חאלד.<ref>Archived at [https://ghostarchive.org/varchive/youtube/20211205/4PofrJqEQv0 Ghostarchive] and the [https://web.archive.org/web/20190522044212/https://www.youtube.com/watch?v=4PofrJqEQv0&gl=US&hl=en Wayback Machine]: </ref><ref>Archived at [https://ghostarchive.org/varchive/youtube/20211205/1at7kKzBYxI Ghostarchive] and the [https://web.archive.org/web/20190807045601/https://www.youtube.com/watch?v=1at7kKzBYxI Wayback Machine]: </ref>

== מיקומי שיא ==
=== הגרסה של ויל סמית' ===

== תארים ==
=== הגרסה של ויל סמית' ===
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!עותקים
|-
!בריטניה (BPI)
|כסף
|200,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|זהב
|500,000
|-
| colspan="3" |<small>נתוני מכירות+סטרימינג מבוססים על התואר בלבד.</small>
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1992
קטגוריה:סינגלים מ-1992
קטגוריה:שירי אלאדין של דיסני
קטגוריה:שירי ני-יו
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי הווארד אשמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אלן מנקן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אלן מנקן
קטגוריה:שירים על חברות
קטגוריה:שירי פופ ראפ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וולט דיסני רקורדס
שייניאנג

שׂייֵנְיָאנְג (בסינית מפושטת: 咸阳; בסינית מסורתית: 咸陽; בפין-יין: Xiányáng) היא נציבות עירונית במרכז מחוז שאאנשי במרכז הרפובליקה העממית של סין, הממוקמת על כמה קילומטרים במעלה הזרם מערבית לבירת המחוז שיאן. בעבר הייתה בירתה של שושלת צ'ין ולפי מפקד האוכלוסין משנת 2020 אוכלוסייתה מנתה 4,983,340 תושבים, מתוכם 1,568,579 בשטח האורבני. לשייניאנג שטח כולל של 10,324 קילומטרים רבועים. שייניאנג היא מקום מושבו של נמל התעופה הבינלאומי שיאן שייניאנג, המשרת את שיאן, הוא נמל התעופה הגדול ביותר בצפון-מערב סין, ואחד מ-40 נמלי התעופה העמוסים ביותר בעולם.

==אקלים==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שושלת צ'ין
קטגוריה:שאאנשי: ערים
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: נציבויות עירוניות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
Boyfriend (שיר של דאב קמרון)

Boyfriend (בעברית: בֶּן-זוּג) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת והשחקנית האמריקאית דאב קמרון.<ref name=":0"></ref> השיר יצא לאור ב-11 בפברואר 2022, בהוצאת חברות התקליטים דיסטרופר רקורדס וקולומביה רקורדס.<ref name=":0" /> הוא נכתב על ידי קמרון, דילייסי, אוון בלייר וסקיילר סטונסטריט, והופק על ידי אוון בלייר.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
קמרון פרסמה סרטון המכיל חלק מהשיר ברשת החברתית טיקטוק, שזכה ליותר מ-4.7 מיליון לייקים והפך לאחד מהסרטונים הוויראליים ביותר כאשר פורסם.<ref name=":1"></ref> אף על פי שהשיר לא נועד לצאת בפברואר, כשהוא הפך לוויראלי, היא הודיעה מאוחר יותר באינסטגרם שהוא יופץ ברחבי העולם להאזנה ורכישה ב-11 בפברואר 2022.<ref name=":1" />

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-90 מיליון השמעות.<ref></ref>

== משמעות ==
"Boyfriend" מתייחס ועוסק במיניות של קמרון לאחר שיצאה כקווירית ב-2021.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|11 בפברואר 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|דיסטרופר • קולומביה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירי פלטינה כפולה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
יודית מבוואריה, דוכסית שוואביה

יודית מבוואריה, דוכסית שוואביה (19 במאי 1100 - 27 באוגוסט 1130) הייתה אשתו של פרידריך השני, דוכס שוואביה ואמו של פרידריך הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, הידוע לאורך ההיסטוריה כ"ברברוסה".

== ביוגרפיה ==
יודית נולדה ב-19 במאי 1100, בתו הבכורה של היינריך התשיעי, דוכס בוואריה ווולפהילדה מסקסוניה, בתם של מגנוס, דוכס סקסוניה וסופיה מהונגריה, ובשל כך חברה בבית ולף. היו לה שלושה אחים: היינריך העשירי, דוכס בוואריה, קונרד ו-ולף; ושלוש אחיות: סופיה, מתילדה ווולפהילד. היה לה בנוסף לשבעת אחיה הלגיטימיים, אח אחד למחצה, אדלברט, שנולד לאביה מחוץ לנישואים.

בתאריך לא ידוע בין 1119 ו-1121, היא נישאה כאשתו הראשונה של פרידריך השני, דוכס שוואביה; נישואים שושלתיים אלה איחדו את בית ולף ובית הוהנשטאופן, שתי המשפחות החזקות והמשפיעות ביותר בגרמניה.

בשנת 1125, אביה תמך בתחילה במועמדותו של בעלה לרשת את היינריך החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה כמלך גרמניה, אולם בסופו של דבר שינה את תמיכתו ללותאר השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. עריקתו של אביה של יודית יצרה איבה בין הוולפים והשוואבים שתהיה לה השלכות מרחיקות לכת בגרמניה שתימשך לאורך המאה ה-12. לא ידוע כיצד זה השפיע על היחסים בין יודית לבעלה.

היא מתה ב-27 באוגוסט 1130 ונקברה בוולדבורג בהייליגן פורסט, אלזס. זמן קצר לאחר מותה של יודית התחתן פרידריך עם אשתו השנייה, אגנס מזארבריקן.

== צאצאיה ==
* פרידריך הראשון ברברוסה (1122–1190)
* ברטה (נקראה גם יודית) משוואביה (1123–1195), התחתנה עם מתייה הראשון, דוכס לורן

== אילן יוחסין ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:נסיכות בוואריה
קטגוריה:בית ולף
קטגוריה:ילידי 1100
קטגוריה:נפטרים ב-1131
היטלר צדק

היטלר צדק או היטלר לא עשה דבר שגוי (באנגלית: Hitler was Right ו-Hitler did Nothing Wrong) הם כינויים למכלול של הצהרות גזעניות ותופעות אינטרנט שליליות. כינויים אלה נועדו לשם הבעת תמיכה בדיקטטור הנאצי אדולף היטלר, או לשם הטרלה. השימושים בכינויים אלה מאפשרים לנאו-נאצים אמיתיים לא לקחת אחריות על השקפותיהם.

==היסטוריה ושימוש==
קולין ג'ורדן מנהיגה של התנועה הנאציונל-סוציאליסטית הבריטית טען בנאום משנת 1962 שכותרתו "היטלר צדק". כמה עדים נזכרו שראו כרזות שעליהן נכתב "היטלר צדק". בשנות ה-60 של המאה ה-20 המוקדמות, פעיל נאו נאצי קנדי בשם דייוויד סטנלי הפיץ עלוני "היטלר צדק". בגרמניה בשנות ה-60 הורשעו נאו-נאצים בהפצת עלון "היטלר צדק".

ב-29 ביוני 2011, משתמש באתר 4chan פרסם לראשונה רשומה שכותרתה היא "היטלר לא עשה דבר שגוי", והמשפט המשיך להיות בשימוש לאחר מכן. לאחר שתפוצת הביטוי הפכה נרחבת, האתר "4chan" פרסם התנצלות רשמית בגין השימוש הנרחב באימרה בקרב משתמשיה. באוגוסט 2012, חלק ממשתמשי האתר תקפו מסע פרסום ממומן של חברת המשקאות "מאונטן דיו" , ששמה היה "כַּנוּ את הטל" (משחק מילים עם שם החברה באנגלית: "Dew" משמעותו "טל"), בתחרות ששמה היה "היטלר לא עשה דבר שגוי". הכתובה הכילה ביטויים נאציים וכן בדיחות שואה, כדי לעורר פרובוקציה ולהתפרסם באתר "4chan". בשל התכתובות הפרו-נאציות של חברי האתר בתחרות, חברת "מאונטן דיו" סגרה אותה.

Adweek השוו את האירוע לקמפיין אחר שנחטף בנסיבות דומות שבהן המוזיקאי פיטבול נשלח להופיע בקודיאק, אלסקה בקידום של וולמארט.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> ניתוח של USA Today מצא כי Teespring היו מוכרים חולצות טריקו עם הכיתוב "היטלר לא עשה דבר שגוי" ואחת עם תמונה של ביל קוסבי בשילוב עם הסיסמה "המשקאות עליי גבירותיי".<ref></ref> אחרי המחלוקת הגדולה, אתר בגדים אמריקאי עדיין ממשיך למכור חולצות טריקו עם סלוגנים נאציים.<ref></ref>

במהלך מבצע צוק איתן פוטרה עיתונאית שהועסקה ברשת הבריטית "BBC", לאחר שזו השתמשה בביטוי "היטלר צדק" בהוסיפה ש"ישראל היא נאצית יותר מהיטלר" בציוץ שצייצה ברשת החברתית טוויטר.

ב-2016, הצ'טבוט של חברת מיקרוסופט, טאי הוכשרה על ידי משתמשים באינטרנט להצהיר "היטלר לא עשה דבר שגוי" ו"היטלר צדק אני שונא את היהודים". הוא הועבר למצב לא מקוון עקב הצהרות אלה.

אנשים שצייצו "היטלר צדק" צוטטו כדוגמה לפשיזם ברשתות החברתיות. תחקיר של פרופבליקה מ-2017 העלה כי פייסבוק אפשרה למפרסמים לפלח משתמשים באמצעות קטגוריות מודעות אנטישמיות כולל "היטלר לא עשה שום דבר רע".

ב-2018, יוצר תאוריות הקשר, סטיב ווסט זכה בבחירות המקדימות של המפלגה הרפובליקנית במחוז בבית הנבחרים של מדינת מיזורי לאחר שהצהיר כי "היטלר צדק". המפלגה הרפובליקנית במיזורי לא תמכה בווסט.<ref></ref> חברת הקונגרס מטעם המפלגה הרפובליקנית מרי מילר ספגה ביקורת על כך שהצהירה בהסתערות על הקפיטול ש"היטלר צדק בדבר אחד. הוא אמר 'מי שיש לו את הנעורים יש לו את העתיד'".

הליגה נגד השמצה הצהירה כי מצאה 17,000 ציוצים המשתמשים בווריאציה של הביטוי "היטלר צדק" שפורסמו בין ה-7 ל-14 במאי 2021 במהלך המהומות בישראל ב-2021.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:אדולף היטלר בתרבות
קטגוריה:תופעות אינטרנט
קטגוריה:טרמינולוגיה נאו-נאצית
Carte Blanche

Carte Blanche הוא אלבום האולפן השני של המפיק הצרפתי די ג'יי סנייק, שיצא ב-26 ביולי 2019 תחת הוצאת גפן רקורדס.<ref></ref>

הוא כולל את הסינגלים "Magenta Riddim", "Taki Taki" (בהשתתפות סלינה גומז, אוזונה וקארדי בי ), "Try Me" (עם פלסטיק טוי), "SouthSide" (עם אפטיק), "Enzo" (עם שק ווס בהשתתפות אופסט, 21 סבאג' וגוצ'י מיין), "Loco Contigo" (עם ג'יי באלווין בהשתתפות טייגה) ו-"Fuego " (עם שון פול ואניטה בהשתתפות טייני), כמו גם שיתופי פעולה נוספים עם אניטה, מאג'יד ג'ורדן וברייסון טילר.<ref name="da"></ref><ref></ref>

== קידום ==
די ג'יי סנייק הצהיר ברשתות החברתיות ב-15 ביולי שיש לו "הודעה גדולה" למחרת. ב-16 ביולי הוא חשף את תאריך היציאה ופרסם את עטיפת האלבום, תמונה של הפינה השמאלית של שער הניצחון בפריז, שעליו הוא הופיע ב-2017.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==
נתונים מאפל מיוזיק.<ref name="apple"></ref>

== מיקומי שיא ==

== תארים ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!עותקים
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|זהב
|500,000
|-
!ברזיל (Pro-Música Brasil)
|פלטינה 3×
|120,000
|-
!מקסיקו (AMPROFON)
|פלטינה+זהב
|90,000
|-
!סינגפור (RIAS)
| rowspan="2" |זהב
|5,000
|-
!צרפת (SNEP)
|50,000
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2019
חכמת נשים

חכמת נשים הוא ארגון ישראלי שמטרתו היא לקדם זכויות נשים בקהילות היהדות האורתודוקסית בישראל ובארצות הברית. מטרתם היא לעלות מודעות למדיניות שעלולה לפגוע בנשים בתוך הקהילות האורתודוקסיות.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> פעילות הקבוצה כוללת הקמת מאגר תמונות הכולל את תמונותיהן של נשים אורתודוקסיות, ושימוש בפרסומים סאטיריים, המחקים את לימוד התורה היהודית שמטרתה לחנך לאי שוויון בקרב אורתודוקסים.

== פעילויות ==
ארגון חכמת נשים והפעילות שלה מתמקדות במגבלות החברתיות שהנשים עומדות מולן, לדוגמה, הן נאבקות כנגד העגינות, והן נאבקות נגד הסתרת הנשים במרחבים בישראל. כמו כן, הקבוצה מקדמת הסברה מול נשים חרדיות.

הקבוצה מארחת פודקאסט קבוע במגוון נושאים בהשתתפות רייצ'ל סטומל, אן גורדון והמייסדת המשותפת של הקבוצה, שושנה קיטס יאסקול. את הפודקאסט מפיקים ומארחים בית הקפה היהודי.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2021, השיקה חכמת נשים מעין אלבום תמונות, שלהם הם קראו "בנק תמונות". בתמונות היו פרצופים של נשים חרדיות, והארגון הפיץ את האלבום בעולם החרדי כאקט מחאה כנגד צנזורה של תמונות נשים בעיתונים חרדיים. לטענת הקבוצה, הצנזורה בעיתונות נובעת ממנהג שאינו מהיהדות, והוא תורם להדרת נשים יהודיות, בעיקר בעולם החרדי. האלבום מורכב ממגוון רחב של נשים חרדיות מארצות הברית ומישראל, והתמונות משקפות את חיי היומיום של נשים אורתודוקסיות וחרדיות.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2022, לאחר התאבדותו של חיים ולדר, 750,000 פליירים המצדדים דברי תמיכה רבניים בנפגעי התעללות מינית, הופצו בערים חרדיות במדינת ישראל. על הפליירים נכתב המשפט "כולנו מאמינים לנפגעות ולנפגעים".<ref></ref>

== ראו גם ==
* נשים בישראל
* פמיניזם בישראל
* פמיניזם דתי

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארגונים פמיניסטיים בישראל
קטגוריה:ארגונים פמיניסטיים בארצות הברית
קטגוריה:ארגונים דתיים בישראל
קטגוריה:ארגונים דתיים
קטגוריה:פמיניזם דתי (יהדות)
קטגוריה:פמיניזם בישראל
חמישה ימים בממוריאל (תוכנית טלוויזיה)

חמישה ימים בממוריאל (באנגלית: Five Days at Memorial) היא מיני-סדרה מסוג דרמה רפואית ואסונות אמריקאית המבוססת על ספר באותו שם משנת 2013 מאת שרי פינק. המיני-סדרה פותחה, נכתבה ובוימה על ידי ג'ון רידלי וקרלטון קיוז. הסדרה עלתה לראשונה ב-12 באוגוסט 2022 באפל TV פלוס.

== רקע ==
הסדרה מתמקדת בבית החולים ממוריאל בניו אורלינס, לואיזיאנה, בהתמודדות עם סופת ההוריקן קתרינה. לאחר הסופה נמצאו 45 גופות בבית החולים שהיה מנותק מחשמל, מים ואספקת מזון ותרופות במשך מספר ימים.

== שחקנים ==
* ורה פרמיגה - ד"ר אנה פו
* שרי ג'ונס - סוזן מולדריק
* קורניליוס סמית גוניור - ד"ר בריאנט קינג
* רוברט פיין - ד"ר הוראס בלאץ

== הפקה ==
צילומי הסדרה התקיימו בין 25 במאי ל-10 בנובמבר 2021. הסדרה צולמה בניו אורלינס וטורונטו.

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמד(ים)
!תוצאה
!מקור
|-
!2024
!פרס אמי האמנותי
|האפקטים החזותיים המיוחדים הטובים ביותר בפרק
|אריק דרסט, מתיו ווילן, דני מקנייר, גוראן פאבלס, רפאל סולורזאנו, ג'ון מקגיליבריי, ויקטור מולר, מנואל טאוש וגונזלו אסקודרו
|
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אפל TV פלוס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שמתרחשות בניו אורלינס
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על ספרים
ממלכת פגן

ממלכת פגן בשנת 1044
ממלכת פגן או בגן (בבורמזית: ပုဂံခေတ် - כיום מבטאים בערך "בגן חי" - "תקופת פגן ", ידועה גם כשושלת פגן או אימפריית פגן או בגן) הייתה הממלכה הבורמזית הראשונה שאיחדה את האזורים שהיוו לימים את ארץ מיאנמר או בורמה של ימינו. ממלכת פגן שלטה למשך 250 שנה בעמק הנהר איראוואדי ועל סביבותיו. בתקופתה התפשט העם הבורמזי במיאנמר העליונה ויחד איתו השפה הבורמזית ותרבותה, כמו כן נפוצה והתחזקה הדת הובודהסיטית טהרוואדה בשטחי מינמר ובדרום-מזרח אסיה.

הממלכה צמחה מתוך התיישבות קטנה בשם פגן (כיום בגן) שהקימו הבורמזים או בני מרנמה בכניתסם לעמק הנהר איראוואדי מכיוון ממלכת ננג'או. לאורך מאתיים השנים הבאות גדלה הנסיכות הקטנה על ידי סיפוחם של אזורים בסביבה עד שבשנים 1050–1060 ייסד המלך אנוראטה את ממלכת פגן שכללה את עמק איראוואדי ועוד שטחים מסביבו. בשלהי המאה ה-12 יורשיו של אנוראטה הרחיבו את השפעתם דרומה אל
חצי האי המאלאי, מזרחה לפחות עד הנהר סלווין, צפונה עד קרוב לגבול סין של ימינו, ומערבה אל אראקן הצפונית וגבעות צ'ין. במאות ה-12 - ה-13, לצד האימפריה החמרית, הייתה ממלכת פגן אחת משתי האימפריות העיקריות בדרום מזרח אסיה היבשתית.
עד לשלהי המאה ה-12 השפה הבורמזית ותרבותה הפכו לדומיננטיות בעמק איראוואדי העילי ודחקו הצידה את השפות פיו, מון ופאלי. הבודהיזם טהרוואדה התשפט אט-אט בכפרים, אף על פי שפרקטיקות דתיות אנימיזם, טנטריות, הינדואיזם ושל הבודהיזם מהאיאנה נותרו טבועות עמוקות בכל המעמדות החברתיים. שליטי פגן בנו יותר מ-10,000 מקדשים בודהיסטים מתוכם שרדו מעל אלפיים ב"אזור הארכאולוגי בגן".
הממלכה התחילה לרדת בכוחה באמצע המאה ה-13 במקביל להתחזקות עושרו של מעמד אנשי הדת הפטורים ממסים שפגעה יכולת המלכות להבטיח לעצמה את נאמנותם של האצילים ושל אנשי הצבא.
התעורר מעגל קסמים של מהומות פנימיות ואתגרים חיצוניים מצד עמים שכנים - אראקנים, בני מון, מונגולים ובני שאן. פלישות חוזרות של המונגולים (1301-1277) דרדרו את הממלכה אחרי ארבע מאות שנות קיום. אחרי קריסת הממלכה למשך 250 שנה התחוללה התפצלות פוליטית שנמשכה עד למאה ה-16.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.seasite.niu.edu/burmese/cooler/BurmaArt_TOC.htm Richard Cooler The Art and the Culture of Burma] Northern Illinois University

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מיאנמר: היסטוריה
קטגוריה:מדינות לשעבר
לארס ולדוויק

לארס ולדוויק (באנגלית: Lars Veldwijk; נולד ב-21 באוגוסט 1991) הוא כדורגלן דרום אפריקאי המשחק בעמדת החלוץ בקאסטיון.

==קריירת מועדונים==
ולדוויק התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל פולנדם. ב-21 בינואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0–2 נגד רוסנדאל. בקיץ ולדוויק חתם באוטרכט.

בקיץ ולדוויק הושאל לדורדרכט. ב-27 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 2–4 נגד דן בוס. את העונה סיים עם 14 שערי ליגה. עונה לאחר מכן, שיחק באקסלסיור רוטרדם בה רשם את עונת השיא שלו בקריירה, כאשר כבש במדיה 30 שערי ליגה ב-38 משחקים.

ב-12 ביוני 2014, ולדוויק חתם בנוטינגהאם פורסט תמורת חצי מיליון פאונד. ב-16 באוגוסט 2014 ולדוויק ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד בולטון וונדררס. בעונת , ולדוויק הושאל לזוולה במדיה כבש 14 שערים ב-33 הופעות ליגה. ב-23 באוגוסט 2016 הבקיע את שערו היחיד בקבוצה בניצחון 1–2 נגד מילוול במסגרת גביע הפוטבול ליג.

ב-31 במרץ 2017, ולדוויק הושאל לאולסון עד לסיום העונה, עם אופציה לרכישה. עם זאת, במהלך העונה עזב את אולסון וחתם בחרונינגן. בקיץ חתם בספרטה רוטרדם מהליגה ההולנדית השנייה, במדיה כבש 24 שערים ב-36 הופעות.

ב-15 בינואר 2020, ולדוויק חתם בג'אונבוק יונדאי מוטורס מליגת העל של קוריאה הדרומית. ב-4 במרץ, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 נגד סידני במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות האסיאתית. ב-16 במאי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2 נגד בוסאן איפארק.

ב-17 ביולי 2020, ולדוויק חתם לשנתיים וחצי בסוואן מהליגה השנייה בקוריאה הדרומית.

==קריירה בינלאומית==
ולדוויק נולד בהולנד, אך החליט לייצג את דרום אפריקה בזירה הבינלאומית, זאת בזכות שורשיו במדינה.

באוקטובר זומן לראשונה לסגל נבחרת דרום אפריקה וערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד . נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע אפריקה לאומות 2019.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:כדורגלנים דרום אפריקאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל הולנדים
קטגוריה:חלוצי כדורגל דרום אפריקאים
קטגוריה:כדורגלני פולנדם
קטגוריה:כדורגלני אוטרכט
קטגוריה:כדורגלני דורדרכט
קטגוריה:כדורגלני אקסלסיור רוטרדם
קטגוריה:כדורגלני נוטינגהאם פורסט
קטגוריה:כדורגלני זוולה
קטגוריה:כדורגלני קורטרייק
קטגוריה:כדורגלני אולסון
קטגוריה:כדורגלני חרונינגן
קטגוריה:כדורגלני ספרטה רוטרדם
קטגוריה:כדורגלני צונבוק יונדאי מוטורס
קטגוריה:כדורגלני קאסטיון
קטגוריה:כדורגלני נבחרת דרום אפריקה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים בספרד
קטגוריה:ספורטאים זרים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקוריאה הדרומית
קטגוריה:ספורטאים זרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בספרד
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1991
קטגוריה:דרום אפריקאים שנולדו ב-1991
פרידריך הרביעי, דוכס שוואביה

פרידריך הרביעי, דוכס שוואביה מבית הוהנשטאופן (1145–1167) היה דוכס שוואביה, וירש את בן דודו, פרידריך ברברוסה, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, בשנת 1152.

== ביוגרפיה ==
פרידריך היה בנם של קונראד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ושל אשתו השנייה גרטרוד פון זולצבאך ולפיכך היורש הישיר של הכתר, לו הייתה תורשה אמיתית. עם זאת, על ערש דווי, קונרד השלישי יעץ לכאורה לשני האנשים היחידים שנכחו, אחיינו פרידריך ברברוסה והבישוף של במברג, למנות את פרידריך ברברוסה; ומסר לו את הסמל הקיסרי.

ברברוסה לא בזבז זמן כדי להביא את אנשי הדת הבוואריים לאמץ אותו, והורה לארכיבישוף של קלן לכנס רייכסטאג נמהר. שם בחרו האלקטורים של האימפריה (בניכוי ה"פרימוס אינטר פארס" שלהם, היינריך הראשון, הארכיבישוף של מיינץ, בעל ברית של האפיפיור) בפרידריך ברברוסה להיות מלך, במקום בן דודו פרידריך בן השש, אשר הצעיר מונה לדוכס שוואביה במקום זאת.

פרידריך השתתף במסעותיו של ברברוסה באיטליה, והפך לאחד מהנפגעים הרבים של הצבא הקיסרי. הוא נכנע למחלה לאחר שכבש את רומא ב-1167. לאחר מכן נתן ברברוסה את שוואביה לבנו בן השלוש, פרידריך החמישי.

== משפחתו ==
פרידריך הרביעי התחתן עם גרטרוד מבוואריה. היא הייתה בתם של היינריך הארי, דוכס סקסוניה ובוואריה ואשתו הראשונה קלמנטיה מצרינגן. לא היו להם ילדים ידועים.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:דוכסים גרמנים
קטגוריה:ילידי 1145
קטגוריה:נפטרים ב-1167
איסור עבודה במקדש בראש פרוע

האיסור לכהן להיכנס למקדש ולעבוד את עבודת הקרבנות בראש פרוע, הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות התורה, לפיה אסור לכהן לעבוד במשכן או במקדש בעודו מגודל שיער.

== מקור האיסור ==
לאחר מותם של נדב ואביהוא בני אהרון הכהן, שהקריבו אש זרה לפני ה', אמר משה לאהרון ולבניו הנותרים - אלעזר ואיתמר: .<ref>.</ref>

בנוסף, כשהתורה מתארת את הכהן הגדול והמצוות המיוחדות שחלות עליו, היא אומרת: .<ref>.</ref>

הפסוקים שבתורה מדברים על איסור פריעת ראש כדרך אבלות. נחלקו הראשונים מה המקור ההלכתי לאיסור, וכן מהו המקור לכך שהאיסור תקף גם על שיער המגודל שלא כדרך אבלות: הרמב"ם סובר שפסוקים אלו מהווים את המקור ההלכתי לאיסור, ומהכפילות של הציווי יש ללמוד כי הוא חל גם על כהן הפורע את ראשו שלא כדרך אבלות. הרמב"ן סובר שהפסוקים מדברים על הוראת שעה לאחים שלא להתאבל על נדב ואביהוא, בעוד המצווה לדורות נלמדת בהלכה למשה מסיני.<ref></ref>

גם בתיאור דיני הכהנים שבספר יחזקאל כתוב איסור פריעת הראש במקדש, בלי קשר לאבלות: .<ref>.</ref>

== טעמים למצווה ==
ספר החינוך מסביר שטעם האיסור הוא משום כבוד המקדש, שיש לבוא אליו בששון, שמחה ותענוג, ולא בדרך אבלות: .

== חומרת האיסור ==
כהן שנכנס למקדש ועבד בעבודת הקרבנות כששערו פרוע - חייב מיתה בידי שמים. ואם נכנס למקדש פרוע ראש כדרך אבלות אך לא עבד - הרמב"ם סובר שעבר באיסור תורה, ואילו הרמב"ן סבור שמדובר באיסור דרבנן בלבד.

== דיני המצווה ==
כהן עובר על איסור זה אם לא הסתפר 30 יום ונכנס לעבוד בבית המקדש, כיוון שלאחר 30 יום שערו נחשב ל'פרוע'.<ref>.</ref>

נחלקו לגבי המיקום בו חל האיסור: הרמב"ן סבור שהאיסור מהתורה הוא דווקא על מי שעובד ממש, ומדרבנן אסורה כניסה בלי עבודה רק בשטח שבין האולם למזבח, לא כולל השטח המקביל למזבח. הרמב"ם סבור שהאיסור מהתורה חל על כל השטח שמהמזבח ולפנים, כולל השטח שמקביל למזבח. בנוסף, לדעתו יש איסור מדרבנן על כל ישראל להיכנס לעזרת ישראל פרועי ראש באופן לא מכובד.<ref>.</ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:מצוות הנעשות על ידי כהן
בילי סאמרס

בילי סאמרס הוא רומן פשע מאת סטיבן קינג, שפורסם ב-3 באוגוסט 2021 בהוצאת סקריבנר. הסיפור עוקב אחר רוצח שכיר בשם בילי סאמרס, שמקבל עבודה אחרונה לפני הפרישה. במהלך ההכנות לביצוע ההתנקשות, בילי יוצר זהות בדויה של סופר שמגיע לעיירה קטנה כדי להתמקד בכתיבה שלו. המשרדים שהוא שוכר נמצאים בזווית שמאפשרת לו להתנקש במטרה שלו בקלות לכשזה יגיע לבית המשפט המקומי לעמוד למשפט. 
קינג כתב את הספר ב-2020 וזמן התרחשות הספר הייתה אמורה להיות זהה, אולם בשל התפרצות מגפת הקורונה העולמית, והעובדה שהעלילה בספר לא מתייחסת למגפה כלל, הוא שינה את שנת ההתרחשות ל-2019 עם אזכורים קלים לכך שחצי שנה לאחר תום הסיפור העולם ייכנס לסחרור המגפה העולמית.

==רקע==
קינג הזכיר לראשונה את הספר בראיון שנתן באפריל 2020 שם התייחס לנושא שינוי השנה שבה הסיפור מתרחש שנה קודם לכן בשל התפרצות מגפת הקורונה, לאחר חודש קינג הזכיר את הספר "בילי סאמרס" שוב בשיחה עם הסופר ג'ון גרישם בלייב סטרימינג, ושם סיפר שזה הולך להיות סיפור על מתנקש.
המגזין "אנטרטיימנט וויקלי" הכריז רשמית על "בילי סאמרס" ב-28 בינואר 2021, ועל תאריך היציאה לאור הרשמי שלו - 3 באוגוסט 2021.

==עיבוד טלוויזיוני==
בפברואר 2022, דווח שהספר יעובד לסדרת טלוויזיה על ידי חברת ההפקות של ג'יי ג'יי אברהמס, "Bad Robot", כשאברהמס, קינג, אד זוויק ומארשל הרשקוביץ מיועדים להיות המפיקים בפועל של הסדרה.

==ביקורות==

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי סטיבן קינג
יהודה גזבר-פניגשטיין

יהודה גזבר־פניגשטיין (נולד ב-25 במרץ 1989) הוא סופר, משורר ומנחה סדנאות כתיבה ישראלי.

==ביוגרפיה==
גזבר נולד ב-25 במרץ 1989 בירושלים, בנם השני של הרב יאיר גזבר ולאה, בתו של הרב שמואל יניב. גדל בקריית משה ובהר נוף. בילדותו למד בתלמוד תורה מורשה ולאחר מכן בישיבת ירושלים לצעירים.

בשנת 2008 החל ללמוד בישיבת ההסדר אור עציון, ולאחר שלוש שנים החל לשרת בחיל השריון. אחרי הפרק הצבאי עבר ללמוד בישיבת שיח יצחק. הוא בעל תואר ראשון בחינוך מהמכללה האקדמית הרצוג ותעודת תסריטאות ממעלה - בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה.

גזבר החל לפרסם את כתיבתו בפורומי כתיבה מקוונים, דוגמת במה חדשה וביכורים. בנוסף פרסם סיפורים וביקורת ספרות בעלון עולם קטן. בשנת 2011 החל לפרסם דברים שכתב בפוסטים בפייסבוק, שם צבר קהל קוראים רחב. בראיון לישראל היום, סיפר גזבר כי הגיע לפייסבוק בעקבות עוזי וייל:

במקביל לכתיבה בפייסבוק החל גזבר לפרסם בבלוג אישי בשם "הכריכה האחורית".

בפברואר 2020 יצא לאור ספרו הראשון, "ופלים לימון", אסופה של 21 סיפורים קצרים ונובלה אחת. את הספר ערך אסף שור, והוא יצא לאור בהוצאת ידיעות ספרים. בביקורת בעיתון "הארץ" כתבה תמר רותם כי הספר , אך ציינה כי .

בדצמבר 2021 החל לכתוב טור זוגי עם רעייתו, מרב פניגשטיין־גזבר, בירחון "נשים". בשנת 2022 פרסם שני סיפורים בהמשכים בשם "כל המשפחות המאושרות" ו"ימי מילואים" באתר האינטרנט של מקור ראשון.

במרץ 2022 יצא לאור ספרו השני, "סיפור; הגדה", אשר כולל שילוב בין קטעי פרוזה לבין הגדה של פסח וקטעי עיון. את הספר עיצב דוב אברמסון, והוא יצא לאור בהוצאת ידיעות אחרונות. אריאל פייגלין מערוץ 7 כתב כי . יצחק טסלר מ-ynet כתב כי . בביקורת בעיתון מקור ראשון כתב צור ארליך:

==כתיבתו ==
בכתיבתו עוסק גזבר בסוגיות שונות כמו זוגיות ורווקות, מיניות, שמירת מצוות, הורות, חינוך ונושאים נוספים. בראיון לכתב העת "גרנטה" תיאר גזבר בהרחבה את תהליך הכתיבה שלו, ואמר כי הוא מתחיל . בהמשך הראיון אמר כי המבקר צור ארליך כינה את סגנון הכתיבה שלו "גזבריזם", וכתב כי . בכתיבתו הוא מרבה לעשות שימוש בז'רגון המזוהה עם המגזר הדתי לאומי, וכן מתייחס לספרות התורנית.

==חיים אישיים==
גזבר נשוי למרב פניגשטיין־גזבר, מעצבת פנים, ולהם שלשה ילדים. הם גרים בירושלים. בנוסף ליצירתו הספרותית, גזבר־פניגשטיין עוסק בשיווק ובעריכה.

==ספריו==
*
**[https://www.grantahebrew.com/אהרון-פוגש-בחורה-ושוגה-באהבתה-תמיד/ אהרון פוגש בחורה ושוגה באהבתה תמיד], גרנטה 5, דצמבר 2017
**
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://gizbar.wordpress.com הכריכה האחורית], הבלוג של יהודה גזבר־פניגשטיין
* יובל גלעד, [https://www.yekum.org/2013/12/פילוסוף-של-פרוזה-יהודה-גזבר/ פילוסוף של פרוזה: יהודה גזבר], באתר יקום תרבות, 4 בדצמבר 2013
* עמית הכט, [https://www.grantahebrew.com//ירושלים-מרכז-שפירא-אפרת-שיחה-עם-יהודה-ג/ ירושלים-מרכז שפירא-אפרת: שיחה עם יהודה גזבר פניגשטיין], באתר גרנטה בעברית, מרץ 2019
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:בוגרי ישיבת ירושלים לצעירים
קטגוריה:בוגרי ישיבת ההסדר אור עציון
קטגוריה:בוגרי ישיבת שיח יצחק
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית הרצוג
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
קטגוריה:בוגרי תלמוד תורה מורשה