121 מנוע לשינוי חברתי

עמותת 121 – מנוע לשינוי חברתי היא ארגון לא מפלגתי וללא כוונת רווח, המתמחה בקידום מדיניות חברתית-כלכלית.

== רקע ==
עמותת 121 הוקמה במטרה לפתח הצעות חקיקה ומדיניות לשיפור רשת הביטחון החברתית-כלכלית של כל אזרחי המדינה בתחומים: תעסוקה, רווחה, חינוך, דיור, גיל שלישי ובריאות.

העמותה משתפת פעולה עם ארגונים חברתיים ועסקיים, מומחים מהפרופסיה ומהאקדמיה, התארגנויות אזרחיות ובעלי עניין אחרים בתחומים שבהם היא עוסקת. יחד עמם היא מפתחת, על בסיס מחקר והניסיון המצטבר בשטח, הצעות ממוקדות שמטרתן חיזוק אוכלוסיות מוחלשות, צמצום פערים חברתיים והגברת השוויון והצדק החברתי בישראל. את יישומן של ההצעות מקדמת העמותה באמצעות עבודה שוטפת מול שרי הממשלה, חברי הכנסת והפקידות המקצועית הבכירה.

== מטרות העמותה ==

לייצג את הציבור הישראלי כמעין חבר הכנסת ה-121, לזהות אתגרים חברתיים משמעותיים, לעבוד ביחד עם פעילים בזירה הציבורית, להשמיע את הקול החברתי בכנסת ובממשלה כדי להשפיע על נבחרי הציבור לקבל החלטות שיחזקו את התשתיות החברתיות.<ref></ref>

* חיזוק התשתיות החברתיות ורשת הביטחון החברתית-כלכלית – זיהוי אתגרים חברתיים משמעותיים והבאת קולו של הציבור כדי לגרום למקבלי החלטות לאמץ חקיקה, מדיניות ותקציבים, המקדמים חינוך, תעסוקה, דיור, רווחה ובריאות.
* העצמת ארגונים החברתיים וחיזוקם – עבודה משותפת מאפשרת לארגונים, החסרים זרוע מדיניות, לתרום לשיפורים משמעותיים ממוקדים בתחומי החינוך, הבריאות, התעסוקה, הדיור והרווחה.
* עידוד מעורבות הציבור – באמצעות קמפיינים ואקטיביזם.

==הקמה וצוות==

עמותת 121 הוקמה בשנת 2017 על ידי טלי ניר, העומדת בראש העמותה, ורועי מאור, המשמש כמנהל פיתוח המדיניות.

ניר כיהנה בעבר כסמנכ"לית האגודה לזכויות האזרח וניהלה את המחלקה לזכויות חברתיות וכלכליות ואת המחלקה לפעילות ציבורית, ובין השאר השתתפה בהובלת המאבקים להפסקת ניתוקי מים לחסרי אמצעים, הכנסת רפואת שיניים לילדים לסל הבריאות והפסקת תוכנית ויסקונסין. קודם לכן הייתה עוזרת משפטית של פרקליטת המדינה, וכתבת, עורכת ומגישה בחברת החדשות של ערוץ 2 ובגלי צה"ל.

מאור שימש בעבר מנכ"ל, סמנכ"ל, חבר ועד ויועץ של ארגונים בתחומי זכויות אדם, ליווה את הקמתם של כמה ארגונים לשינוי חברתי ושימש שש שנים כסמנכ"ל מרחבים – המכון לקידום אזרחות משותפת בישראל.

צוות העמותה כולל אנשי מקצוע בתחומים: מחקר, קידום מדיניות, ניהול שותפויות וקבוצות אקטיביסטיות, תקשורת ודיגיטל, גיוס משאבים ועוד.

עם חברי המועצה הציבורית של 121 נמנים: רינה מצליח, יוסי קוצ'יק, פרופ' יוסי זעירא, הרב ד"ר רפי פוירשטיין ועוד.

==פעילות ונושאי קידום מדיניות==
* מלחמת חרבות ברזל - מענה מדינתי לאזרחים ולעסקים: נוכח הנזק הכבד שנגרם למשפחות שנפגעו ישירות וכן לעובדים ולמעסיקים המושבתים מעבודה, פעלה עמותת 121, עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל בחודש אוקטובר 2023, להצפת הצרכים ציבורית ופוליטית כדי שהמדינה תסייע להם במגוון דרכים: סיוע כספי ישיר למי שהוצאו לחל״ת או צומצמה העסקתם, הלוואות בערבות מדינה ועוד. יחד עם 50 ארגוני חברה אזרחית, שכנעה העמותה את המדינה לתת דמי אבטלה ומענקי סיוע לעובדים שפוטרו או הוצאו לחל"ת בעת המלחמה. למרות ההתנגדות הראשונה של משרד האוצר, התוכנית הכלכלית למלחמה שהתקבלה בנובמבר 2023 כללה את רוב המענים שנדרשו. כל מי שמפוטר או מוצא לחל"ת יקבל דמי אבטלה מהיום הראשון, ולא יקוזזו לו ימי חופשה. בנוסף, אושר חל״ת קצר של מינימום 14 ימים במקום מינימום של 30 יום. בני 67 ומעלה קיבלו דמי אבטלה של 75% מהמשכורת החודשית, עד גובה של 4,000 ש"ח. תקופת האכשרה, שמעניקה זכאות לדמי אבטלה, קוצרה ל-6 חודשי עבודה בלבד. לאנשים עם מוגבלויות היא קוצרה ל-3 חודשים. מובטלים חוזרים (מי שקיבל דמי אבטלה ב-4 שנים האחרונות) קיבלו הטבה של אי הפחתת תקופת קבלת דמי האבטלה.
* הכשרות מקצועיות וקידום מקצועי: העמותה יזמה והקימה את שותפות "המקפצה – המטה להשקעה במקצועות המחר", המונה כיום 52 ארגונים חברתיים, מעסיקים, מפעילי הכשרות ועוד, ויחד עמם גיבשה עוד טרם משבר הקורונה תוכנית מפורטת להרחבת ההשקעה הממשלתית בהקניית מיומנויות לעולם העבודה החדש. בעקבות זאת, לאחר שלושה עשורים שבהם הזניחו ממשלות ישראל השונות את תחום התעסוקה, השתנתה הגישה לנושא, וכיום קיימת נכונות ממשלתית להשקעה משמעותית בהכשרות מקצועיות ולקידום רפורמה באופן הוצאתן לפועל, בהתבסס על עקרונות התוכנית של "המקפצה". צוות 121, יחד עם השותפים ב"המקפצה", ממשיכים לעבוד עם הדרג הפוליטי והמקצועי בממשלה ובכנסת על שכלול ופיתוח המודלים להכשרות: הפניית תקציבים לקורסים רלוונטיים לצורכי המשק, בשיתוף עם מעסיקים, ושיפור המדיניות הממשלתית בכל הנוגע למתן תמריצים להשתתפות בהכשרות. המטרה היא לאפשר למובטלים מאוכלוסיות מוחלשות, שאינם פונים לאקדמיה, לקחת חלק בקורסים מקצועיים, שיביאו לשינוי מצבם התעסוקתי, הכלכלי והחברתי. כמו כן, בעקבות קמפיין תקשורתי נרחב ועבודה מול מקבלי ההחלטות, אוחדו כל הגופים הממשלתיים הפועלים בתחום התעסוקה תחת משרד אחד (משרד הכלכלה). בנוסף, העמותה הובילה לשינוי חקיקה שביטל לצמיתות את הקיצוץ בסך 30% מדמי האבטלה של מפוטרים שמשתתפים בהכשרות במימון המדינה.
*חינוך איכותי לגיל הרך: עמותת 121 הקימה בשנת 2020 את שותפות "בידיים טובות – המטה להשקעה בגיל הרך", המונה 62 ארגונים חברתיים וחינוכיים ופועלת לקידום חינוך איכותי לגילאי לידה עד שלוש. כיעד ראשון, מקדמת השותפות השקעה ממשלתית בפיתוח מקצועי של כל הצוותים במסגרות לגיל הרך, המסובסדות והפרטיות כאחד. לפי בדיקה שערכה העמותה, למעלה מ-70% מהעובדות במעונות היום, הגנים והמשפחתונים – לא עברו אפילו יום הכשרה אחד. התוצאה באה לידי ביטוי הן באיכות הטיפול והחינוך לפעוטות והן במשבר כוח האדם הקשה במסגרות לגיל הרך. לכן, כבר בתחילת 2021 הגישה השותפות למקבלי ההחלטות תוכנית מפורטת להכשרות מקצועיות ולהדרכות שוטפות לכל המחנכות-מטפלות העובדות בתחום, כולל הדרכים לביצוען. שרת החינוך, יפעת שאשא-ביטון, הכריזה שרוב התקציב שניתן למעבר לשנת 2022 ישמש להכשרת כ-7,000 מחנכות-מטפלות. יחד עם שותפיה, 121 גם מפעילה לחץ על מנת שבוגרות ההכשרות יזכו להעלאת שכר, להדרכות שוטפות ולאפשרות לפיתוח מקצועי.
*ביטול האיסור על "כפל קצבאות": עם תחילת משבר הקורונה התברר כי כ-40 אלף מהעובדים שפוטרו, ומקבלים קצבת קיום מהביטוח הלאומי, כמו מזונות, זקנה, נכות (תוספת תלויים) או השלמת הכנסה – נפלו בין הכיסאות ולא היו זכאים לדמי אבטלה מלאים. מובטלים אלה הם ממילא המוחלשים ביותר במשק ושכרם נמוך מאוד גם בימי שגרה. העמותה פעלה - תחילה לבדה, ולאחר מכן יחד עם 33 הארגונים החברתיים בשותפות "המטה לקידום תעסוקתי" שהקימה - לשנות את רוע הגזרה. ואכן הממשלה ביטלה את האיסור בהוראת שעה, שהוארכה שוב עד סוף 2021. העמותה ושותפיה המשיכו במאבק, הן בתקשורת והן מול מקבלי ההחלטות – ובפברואר 2022 שוכנעו חברי הכנסת ושרי הממשלה להאריך את השעיית העיוות בחוק עד סוף 2022.
*מענק הסתגלות לעובדים מעל גיל 67: בתחילת משבר הקורונה פוטרו או הוצאו לחל"ת ללא מועד תפוגה כ-150 אלף עובדים מעל גיל 67, שאינם זכאים על פי החוק לדמי אבטלה. לחלק גדול מהאנשים שממשיכים לעבוד אחרי גיל זה אין פנסיה או שהפנסיה שלהם נמוכה מאוד, ולכן התוצאה המיידית של הפסקת עבודתם הייתה מצוקה כלכלית וסכנת הידרדרות לעוני. העמותה הפעילה לחץ תקשורתי, ציבורי ופוליטי על מקבלי ההחלטות, ובהוראת שעה החליטה הממשלה להעניק לקבוצה זאת "מענקי הסתגלות" בגובה של עד 4,000 שקלים לחודש. בסך הכול היו זכאים לקבלת מענקי הסתגלות 50 אלף מפוטרים בני 67 ומעלה. ההיקף הכולל של הוצאות הממשלה על המענקים, שניתנו ממרץ 2020 ועד ספטמבר 2021, עמד על 1.5 מיליארד שקלים. עם פקיעת תוקפה של הוראת השעה, בספטמבר 2021, כ-19 אלף מהמפוטרים המבוגרים לא חזרו לעבודתם הקודמת ולא מצאו עבודה חדשה. מאז מפעילה עמותת 121, יחד שותפיה ל״מטה לקידום תעסוקתי״, לחץ על מקבלי ההחלטות לגבש ולהוציא לפועל תוכנית ממשלתית לתמיכה בתעסוקה של בני 67 ומעלה, כולל הרחבה משמעותית של שירותי הליווי והתמיכה הניתנים לדורשי עבודה בגיל השלישי; מתן תמריצים כספיים למעסיקים פרטיים שיעסיקו עובדים מעל גיל 67; יצירת משרות ייעודיות בשירות הציבורי לציבור זה, בין השאר באמצעות תקציבים ליצירת משרות בשלטון המקומי ובמגזר השלישי; ועידוד יזמות בגיל השלישי, באמצעות הכשרות וליווי עסקי מסובסד, הלוואות ומענקים ייעודיים ועוד.
*העלאת שכר לעובדים מבוגרים בטרם קיזוז קצבת הזקנה: עד סוף 2021 קבע חוק ביטוח לאומי קיצוץ של 60% ומעלה מקצבת הזקנה למי שעבדו בין גיל הפרישה (62 לנשים ו-67 לגברים) לגיל הזכאות (70 ומעלה) והרוויחו מעל 6,014 שקלים ברוטו לחודש. עמותת 121 פיתחה יחד עמותת "והדרת – הכוח השלישי" הצעת חוק להפסקת הקיצוץ. יחד עם 12 ארגונים חברתיים נוספים, שהצטרפו ל "פורום 60 ומעלה" שיזמה העמותה, שיכנע הפורום את הממשלה לאמץ את ההצעה. בחוק ההסדרים לשנת 2022 תוקן חוק ביטוח לאומי והועלה רף ההכנסה לפני קיצוץ הקצבה ל-6,750 שקלים לשנת 2022 ול-7,750 שקלים לשנת 2023. בנוסף פועלת עמותת 121 להסרת חסמים המונעים גידול בתעסוקת מבוגרים, וממשיכה לפתח הצעות לתמריצים ממשלתיים שיעודדו תעסוקה של עובדים מבוגרים.
*דואגים לתלמידים הרעבים: כיום מתמודדים כ-60,000 תלמידים ותלמידות בחינוך העל-יסודי עם חוסר ביטחון תזונתי. שלא כמו בחינוך היסודי, שבו קיים מפעל הזנה בפריפריה החברתית והגאוגרפית, בחטיבות הביניים ובתיכונים אין פתרון מערכתי לתופעה. המצוקה מובילה את התלמידים הסובלים מרעב לבעיות התנהגות, היעדרויות, איחורים, ואף נשירה מבתי הספר, והשלכותיה הן ארוכות טווח: התפתחותם הפיזית והנפשית נפגעת באופן בלתי הפיך, והפגיעה בלימודיהם תלווה אותם בחייהם הבוגרים ותקשה עליהם להשתלב בחברה ובעבודה. בתי הספר, רשתות החינוך והרשויות המקומיות מתקשים לתת מענה לבעיה. רק מעטים מהם מצליחים לגייס תקציבי תרומות להזנת התלמידים, ובדרך כלל המענה אינו מלא, יציב ובר קיימא. עמותת 121, יחד עם שותפיה למטה "מתכון להצלחה", שבו חברים 20 רשתות חינוכיות, ארגונים חברתיים, ארגוני ביטחון תזונתי וארגוני הורים, גיבשה הצעה מפורטת לתוכנית לאומית להזנת התלמידים הרעבים, כאשר בשלב הראשון מדובר במתן פתרון ייעודי ומעשי לתלמידים הלומדים ב-214 מסגרות של "הזדמנות שנייה" (בתי ספר לנוער בסיכון). ההצעה מתבססת על מחקר עומק שערכה העמותה, אשר ממפה את הצרכים, העלויות והתועלות הן לתלמידים והן למדינה בטווח הארוך.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://www.120plus1.org.il/121-news/ פרסומים בתקשורת], עמותת 121
* [https://www.120plus1.org.il/121-association-staff/ מועצה ציבורית וחברי צוות] עמותת 121 מנוע לשינוי חברתי
* 
* 
* טלי ניר, [https://www.inn.co.il/news/627878 תנו תקווה לוותיקים], באתר ערוץ 7, בתאריך 1.2.24
* סוניה גורודיסקי, [https://www.israelhayom.co.il/business/article/15182643 ללא פרנסה ועם קצבה מזערית: "האזרחים הוותיקים מידרדרים לעוני"], באתר ישראל היום, בתאריך 29.1.24
* 
* טלי ניר, [https://www.israelhayom.co.il/opinions/article/15047489 האם המדינה מעודדת אבטלה?], באתר ישראל היום, בתאריך 4.1.24
* 
* רועי מאור, [https://www.makorrishon.co.il/opinion/701729/ שקופים במלחמה: המדינה מתעלמת מהעובדים השעתיים], באתר מקור ראשון, בתאריך 26.11.23
* שלומית לן, המלחמה שבתוך המלחמה: העובדים השעתיים הם הנפגעים הגדולים של הכאוס במשק, באתר שומרים, בתאריך 20.11.23
* 
* טלי ניר בשיחה עם עפר שלח על המציאות המשתנה, [https://podcasts.apple.com/il/podcast/טלי-ניר-מה-המדינה-יכולה-לעשות-בשבילנו/id1576526768?i=100053249 האמת היא, עפר שלח, 19 באוגוסט 2021.]
* טלי ניר מעמותת 121 - מנוע לשינוי חברתי על [http://102fm.co.il/shows/58?listen=5b6311389149d30a9023c0eb&b=2 הניסיון לחבר את השחקנים הפועלים בזירה החברתית]. אודי סגל, רדיו תל אביב, יום שישי, 3 באוגוסט 2018.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: עמותות