OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אפקט עיניים אדומות

תמונה עם אפקט קיצוני של עיניים אדומות
אפקט עיניים אדומות הוא תופעה בצילומי צבע, המתבטאת בצביעת עיני המצולם בצבע אדום, ובבעלי חיים – אף בצבעים אחרים.

==גורם התופעה==
צביעת העיניים באדום מתרחשת במצב בו המבזק קרוב לעדשת המצלמה. פעולת המבזק, אשר מיועדת להארת סביבות חשוכות, מאירה את השכבה הדמית שבעין, ובשל הקרבה אל העדשה מוחזרות קרני האור האדומות מהעין ישירות אל העדשה. בבעלי חיים שונים, בשל מסנני ראייה בעיניהם המאפשרים ראיית לילה ברמות שונות, נתקלות קרני האור במסננים המחזירים לעדשת המצלמה את צבעם, שאינו בהכרח אדום. ככל שאיכות ראיית הלילה אצל בעל החיים יורדת, כך צבע העיניים, בשעת פעולת המבזק, דומה לזה האדום של בני האדם.

==מניעה==
קיימות מספר דרכים להימנע מהתופעה:
*אי שימוש במבזק
מניעת השימוש במבזק ושימוש בתאורה טבעית ככל האפשר.
*הרחקת המבזק מהעדשה
הרחקת מקור אור המבזק מהעדשה ממעיטה מהחזרת האור הישירה מהעין אל עדשת המצלמה, ובכך מצמצמת את עוצמת האפקט. הרחקה זו עשויה להיות מובנית בגוף המצלמה, על ידי התקן מבזק הרחוק מהעדשה, או על ידי חיבור התקן מבזק חיצוני.

כמו כן קיימות מצלמות עם מצב היוצר מספר הבזקים לפני ההבזק המיועד לצילום עצמו, כך שההבזקים המוקדמים גורמים לרפלקס צמצום אישון העין, ולהסתרת כלי הדם שבו.

==תיקון אחרי הצילום==
אם בכל זאת נוצרות "עיניים אדומות", ניתן לתקן את התמונה באופן ממוחשב.
*הסרה באמצעות תוכנת עריכת תמונה

ניתן להסיר עיניים אדומות מצילום, באמצעות עריכה גרפית שלו על ידי תוכנות מתאימות. קיימות אף תוכנות המכילות כלים ייחודיים לטיפול בתופעה. דוגמה טובה לכך היא התוכנה Snapseed המוצעת על ידי גוגל.

==ראו גם==
* אפקט עין העש
* דיוקן

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:צילום
יחיאל שיינבוים

יחיאל שיינבוים
יחיאל (איליה) שיינבויים (1914 – 1 בספטמבר 1943) היה לוחם מחתרת יהודי בגטו וילנה ומראשי המחתרת.

==קורות חיים==
מסע ההלוויה של יחיאל שיינבוים (1944), שנהרג בקרב ב-[[1 בספטמבר 1943]]
יחיאל (איליה) שיינבוים נולד ב-1914 באודסה. עם התייתמותו מאמו בגיל 3 עבר לעיר קובל שבווהלין. למד בגימנסיה תרבות, חבר בתנועת "דרור" ובהכשרת קלוסובה. למד הנדסת חשמל, ושירת כקצין בצבא הפולני. ארגן את סניפי תנועת "דרור" בפולין. עבר הכשרה בקיבוץ בורוכוב והתכונן לעלייה לארץ ישראל. נישא, דחה את עלייתו ונשאר בווילנה בשליחות התנועה. בשלהי שנת 1939 עסק בהעברת חברים מפולין, מהחלק שהיה תחת הכיבוש הנאצי, דרך ווהלין אל וילנה.
עם הכיבוש הנאצי היה אחד ממפקדי הלוחמים בגטו וילנה; יחידתו כונתה "יחידת הלוחמים של יחיאל".

==יחידת לוחמי יחיאל==
מלבד פ.פ.או. היה קיים בגטו וילנה צוות לוחמים שני, "יחידת הלוחמים של יחיאל". חבריו נטלו חלק בולט בעיצוב תנועת ההתנגדות. ארגון זה הציב לעצמו כמטרה להקים קבוצות גדולות ככל האפשר ולהוציאן למלחמת פרטיזנים ביער. הארגון (בהנהגתו של יחיאל שיינבוים) הצליח להעביר ליערות כמה מאות פרטיזנים שהיו הגרעין לקבוצות הפרטיזנים היהודיות.

יחיאל נהרג במהלך קרב נגד הנאצים בגטו ווילנה. הוא נקבר בבית העלמין הישן בעיר. אשתו פסיה, שלחמה לידו, ניצלה וברחה ליערות, עלתה לישראל והקימה משפחה. בין הפריטים שהביאה פסיה לארץ לאחר השואה הייתה פיסת בגד ספוגה בדמו של שיינבאום מיום מותו. ב-10 באוגוסט 2021 הובאה הפיסה לקבורה בקיבוץ יגור, שם היא נקברה לצד קברה של אחותו של יחיאל, אורה.

==לקריאה נוספת==
* פנקס קאוועל, הוצאת הארגון, בואנוס איירס 1951, עמ' 235–239. 
* חיים לזר-ליטאי, חורבן ומרד, מוזיאון הלוחמים והפרטיזנים, 1988.
* יצחק ארד, וילנה היהודית במאבק ובכליון, הוצאת יד ושם, אונ' תל אביב, וספרית פועלים, תל אביב, תשל"ו.
* .

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.israeli-kovel-org.org/kovelbook.html ספר קובל, הוצאת הארגון, 1957. עמ' 526-7]
* 
* [http://www.infocenters.co.il/gfh/notebook_ext.asp?book=34303&lang=heb&site=gfh דיוקנו של יחיאל-איליה שיינבוים]: תצלום בארכיון בית לוחמי הגטאות
* [http://www.infocenters.co.il/gfh/notebook_ext.asp?book=34304&lang=heb&site=gfh מסע ההלוויה של יחיאל-איליה שיינבוים בגטו וילנה]: תצלום בארכיון בית לוחמי הגטאות
* [http://www.infocenters.co.il/gfh/notebook_ext.asp?book=34306&lang=heb&site=gfh המצבה על קברו של יחיאל-איליה שיינבוים בגטו וילנה]: תצלום בארכיון בית לוחמי הגטאות
* [https://www.yadvashem.org/he/from-our-collections/yechiel-struggle-group-vilna-ghetto.html קבוצת המאבק של יחיאל], באתר יד ושם
* [https://www.yadvashem.org/he/vilna/during/final-days-of-the-ghetto.html וילנה בתקופת השואה: סופו של הגטו], באתר יד ושם
* [http://www.israeli-kovel-org.org/sheinboim.html על משפחתו] באתר יוצאי קובל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים בצבא הפולני
קטגוריה:אסירים בגטו וילנה
קטגוריה:אנשי מחתרת שנספו בשואה
קטגוריה:וילנה: אישים
קטגוריה:יהודים בשואה: ליטא
קטגוריה:פרטיזנים יהודים מליטא
קטגוריה:ילידי 1914
קטגוריה:ליטאים שנפטרו ב-1943
דשנים וחומרים כימיים

סמליל החברה (ישן)
דשנים מקבוצת ICL הוא מפעל לייצור דשן בישראל, המשתייכת לקונצרן ICL.

==בעלות==
חברת דשנים וחומרים כימיים הוקמה בשנת 1946. החברה הייתה בבעלות משותפת של גורמים ציבוריים ופרטיים, בהם ממשלת ישראל, פיק"א, המשביר המרכזי וחברת האשלג. משנות ה-50 הייתה רוב הבעלות של החברה בידי ממשלת ישראל. בסוף שנת 1958 ביקש שר האוצר לוי אשכול למכור את המפעל למשקיע פרטי, אולם בגלל התנגדות של שר הפיתוח ושל חברי כנסת, המכירה לא יצאה אל הפועל.
בשנת 1975 העבירה הממשלה את מניותיה לחברה הממשלתית דאז, כימיקלים לישראל ובכך הפכה את דשנים לחברה בת של ICL. במסגרת תהליכי ההפרטה של כימיקלים לישראל שהחלו ב-1992 הופרטה גם חברת דשנים וחומרים כימיים.

==פעילות החברה==
המפעל של חברת דשנים הוקם בצמוד לבתי הזיקוק בחיפה במטרה לנצל את הפסולת של בתי הזיקוק לייצור דשנים. בהקמת המפעל הושקעו כחצי מיליון לירות. בשנת 1951 המפעל היה מושבת במשך זמן רב בגלל העדר חומרי גלם. חברת דשנים קיבלה זיכיון לכריית פוספטים בנגב, ובספטמבר 1951 יצאו משלוחים ראשונים של פוספטים מהנגב למפעל בחיפה. בתחילת דרכו ייצר המפעל דשנים זרחניים בלבד. אולם בתחילת שנות ה-50 הורחב המפעל לשטח של מעל 600 דונם לייצור מגוון רחב של דשנים וחומרים כימיים. 

בשנת 1955 הותקן במפעל מתקן לייצור חומצה זרחנית בבעלות המדינה שנקנתה בכספי השילומים. בסוף שנת 1955 התקיימו 7 מפעלים שונים בשטח המפעל, ועבדו במקום כ-1000 עובדים. אולם המפעל לא מילא את הציפיות ובמאי 1956 הוקמה ועדת חקירה לברר את מצב החברה ובסוף השנה הממשלה לא נענתה לדרישת המפעל להמשיך בהזרמת תקציבי פיתוח גדולים למפעל. בשנת 1958 השקיעה המדינה 12 מיליון לירות, חציים כמענק וחציים כהלוואה, בהרחבת המפעל.

במשך שנים רבות נהנה המפעל ממעמד של מונופול לייצור דשנים בישראל. אולם באמצע שנות השמונים של המאה ה-20 הוקם מפעל דשן גת והשוק נפתח לתחרות מייבוא, דבר שהביא את החברה להפסדים כבדים. החברה טענה לתחרות בלתי הוגנת כלפיה, עד כדי מצב של להיות או לחדול.

==חומרים מסוכנים==
ועדת שפיר, שהקים המשרד להגנת הסביבה כחלק מתהליך הפקת הלקחים לאחר מלחמת לבנון השנייה לבחינת היערכות מתקנים המכילים חומרים מסוכנים בצפון הארץ למצבי חירום, ציינה את דשנים וחומרים כימיים כמפעל מסוכן. דו"ח הוועדה קובע כי במפעל דשנים וחומרים כימיים משתמשים מדי שנה ב-280 טון כלור המובא אליו באמצעות מכליות שאינן ממוגנות ועלולות להיפרץ מפגיעה צדדית או ישירה. פגיעה במכלית כזו עלולה לגרום, בתרחיש החמור, ל-70 אלף נפגעים בטווח של 8.2 ק"מ. התרחיש הקל מדבר על 20-50 אלף נפגעים, בטווח של יותר משישה ק"מ.

בנוסף למכלית הכלור, החברה מחזיקה במפרץ גם שני מכלים לאחסון אמוניה בקיבולת של 500 טון כל אחד, אך בפועל, על פי גורם בוועדה, מאוחסנת אמוניה רק במכל אחד. על פי הדו"ח מכל זה עלול להיפרץ במקרה של פגיעה ישירה. במקרה כזה קובע הדו"ח שעלולים להיפגע בין 5,000 ל-9,000 איש, בטווח של שלושה עד עשרה ק"מ.

על פי הדו"ח עמידות המתקנים במפעל בפני רעידת אדמה אינה ידועה ויש צורך לערוך בעניין סקר.

==קישורים חיצוניים==
*[http://stwww.weizmann.ac.il/g-chem/learnchem/main.asp?PageKind=3&ID=24 דשנים וחומרים כימיים], אתר מכון ויצמן
* [https://www.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL990049470020205171/NLI#$FL137183731 תוכניות נוף - מפעל דשנים וחומרים כימים], ארכיון שלמה אורן ויינברג, הספרייה הלאומית
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:תעשייה כימית בישראל
קטגוריה:מונופולים בישראל
קטגוריה:החברה לישראל
הבחירה (ספר)

הבחירה (באנגלית: Matched) הוא ספר לנוער המתרחש בעתיד דיסטופי מאת אלי קונדי, הראשון מטרילוגיה. הספר יצא לאור בארצות הברית ב-30 בנובמבר 2010 ובפברואר 2011 זכה במקום התשיעי ברשימת רבי המכר לילדים של הניו יורק טיימס. הספר מספר על קאסיה, נערה שנולדה אל תוך עולם בו שולטים בכל צעד שלה (כולל בחירת בן הזוג וזמן המוות). בנשף ההתאמה שלה היא מקבלת מיקרו כרטיס כדי ללמוד על בן-זוגה העתידי אך כשהיא מפעילה אותו היא מגלה דבר שהמנהלים הסתירו ממנה.

ספר ההמשך "הפריצה" (Crossed) יצא לאור ביוני 2013 בתרגומה של יפעת אדלר (בן יעקב).
הספר השלישי בטרילוגיה "המפנה" (Reached) תורגם על ידי אביגיל בורשטיין לעברית.

== הסרט ==
דיסני רכשה את זכויות ההסרטה של הסרט לטרילוגיה ב-16 בספטמבר 2010, לפני שהספר יצא.
Paramount Pictures לקחו חלק גם כן במכרז, אבל דיסני ניצחו בסופו של דבר.
אדם שנקמן (שביים את סיפור אהבה בלתי נשכח וביים והפיק את היירספריי) וג'ניפר ג'יגבוט הוחתמו כדי להפיק את הסרט.
עדיין לא ידוע אם הפקת הסרט כבר התחילה.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי 2012
דליס אלאלוף מימון

דליס אלאלוף מימון (נולדה ב-30 במאי 1953) היא משוררת ומבקרת ספרות ישראלית. מפרסמת רשימות ביקורת בכתבי עת שונים, כמו מאזנים. שם העט שלה הוא "דליס", ובשם זה היא חותמת על מאמריה ושיריה.

==קורות חיים==
דליס נולדה בתל אביב. בתו של אלפרד אלאלוף, שנולד בסלוניקי והצליח לחמוק מהנאצים אף על פי שכמעט כל בני משפחתו נספו באושוויץ. הוסתר באתונה כמורה לשפות אנגלית וצרפתית. לפני עלותו לארץ הקים משפחה ועסק בלונדון, בענף נכסי דלא ניידי שנקרא: "אדמת-ישראל".

אלאלוף היא מנהלת ומנחה סדנאות לכתיבה יוצרת. מנחה ועורכת אירועים ספרותיים, מופיעה בערבי קריאה, בבית הסופר, בוויצו גבעתיים ועוד. היא חברה באגודת הסופרים העברים, משתתפת בוועדותיה, וכן חברה באקו"ם ופא"ן. כותבת ספרי זיכרונות עם אנשים מבוגרים ועורכת ספרים של כותבים אחרים. עוסקת לפרנסתה בעיצוב פנים.

==ספריה==

*תלתלים פרועים, שירה, הוצאת עקד תל אביב, 1992
*קורעת קו האבן, שירה, הוצאת ירון גולן, תל אביב, 1994
*חיבוקים של רוח, שירה, הוצאת עקד תל אביב, 1998
*פתקאות שהשארתי על הרצפה, שירה, הוצאת עקד, תל אביב, 2003
*סיפורים מחנות יד-שנייה, פרוזה, הוצאת עקד, תל אביב, 2011
*לחזור ולגעת, שירה, הוצאת עקד, תל אביב, 2013 
*הסיפור בקצה הקפה, פרוזה, סיפורים חוויות אנושיות שהתרחשו בבתי קפה. הוצאת 'חדרים-בית הוצאה לאור', ר"ג, 2017
*אשליה של שקט בענן, שירה, הוצאת 'חדרים-בית הוצאה לאור', ר"ג, 2022
===עריכה===
*גנזים 50 : חמישים שנה למכון הלאומי גנזים, הוצאת אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, תל אביב, 2001

==לקריאה נוספת==
* משה בן-שאול, "מתוך החדר אל התמסרות לאור". כתב העת מאזנים, כרך ע"ח, גל' 1 (שבט תשס"ד, פברואר 2004), עמ' 19. (על ספרה של דליס: פתקאות שהשארתי על רצפה)
* יערה בן דוד, "חפצים מספרים", כתב העת מאזנים, כרך פ"ה, גל' 1 (ניסן תשע"א אפריל 2011), עמ' 55–56.( על הספר: סיפורים מחנות יד-שנייה)
* דליס, "המונולוג של דליס: משוררת כותבת פרוזה". בכתב העת פסיפס, גל' 81 (חורף תשע"א 2011), עמ' 41.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:מבקרי ספרות יהודים
קטגוריה:מבקרות ספרות ישראליות
קטגוריה:מבקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:מעצבי פנים ישראלים
קטגוריה:מעצבות פנים ישראליות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
אלי קונדי

אליסון בריית'וויט קונדי (אנגלית: Allyson Braithwaite Condie; נולדה ב-2 בנובמבר 1971) היא סופרת אמריקאית רבת מכר.

== חיים אישיים ==
אלי קונדי למדה באוניברסיטת בריגהאם יאנג וקיבלה מלגה בלימודי אנגלית. היא לימדה אנגלית בבית ספר תיכון ביוטה ובצפון מדינת ניו-יורק.
כיום מתגוררת קונדי עם בעלה ושלושת ילדיה בסולט לייק סיטי, יוטה.

== ספריה ==
*טרילוגיית Yearbook:
**Yearbook - ספטמבר 2006
** First Day - יוני 2007
** Reunion - אוקטובר 2008
* Freshman for President - יוני 2008
* Being Sixteen - ינואר 2010
*טרילוגיית מדע בדיוני:
** Matched - הבחירה - 30 בנובמבר 2010
** Crossed - הפריצה - 1 בנובמבר 2011
** Reached- המפנה - נובמבר 2012

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרות ילדים ונוער אמריקאיות
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בריגהאם יאנג
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בריגהאם יאנג
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1971
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1971
ניו זילנד במשחקים הפאראלימפיים

ניו זילנד השתתפה לראשונה ב בתל אביב (1968) ומשתתפת במשחקי הקיץ הפאראלימפיים מאז בקביעות. במשחקי החורף משתתפת ניו זילנד מאז המשחקים הפאראלימפיים גיילו (1980).

בקרב הזוכים בלטו האתלט פיטר מרטין שזכה בשבע מדליות פאראלימפיות, מהן ארבע מדליות זהב, והשחיינית סופי פאסקו שזכתה ב-14 מדליות פאראלימפיות, מהן תשע מדליות זהב.

==מדליות לפי אולימפיאדה==
===משחקי הקיץ===
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size:100 %; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" width=500
|- bgcolor="#efefef"
! אולימפיאדה
! bgcolor=gold | זהב
! bgcolor=silver | כסף
! bgcolor=#CC9966 | ארד
! סה"כ
|-
| המשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968) || 1 || 2 || 1 || 4
|-
| המשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972) || 3 || 3 || 3 || 9
|-
| המשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976) || 7 || 1 || 5 || 13
|-
| המשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980) || 7 || 6 || 6 || 19
|- 
|המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) || 8 || 10 || 7 || 25
|-
|המשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988) || 2 || 4 || 11 || 17
|-
| המשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) || 5 || 1 || 0 || 6
|- 
|המשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) || 9 || 6 || 3 || 18
|-
|המשחקים הפאראלימפיים סידני (2000) || 6 || 8 || 4 || 18
|-
|המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) || 6 || 1 || 3 || 10
|-
|המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) || 5 || 3 || 4 || 12
|-
|המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) || 6 || 7 || 4 || 17
|-
|המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) || 9 || 5 || 7 || 21
|-
|המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) || 6 || 3 || 3 || 12
|-
| סה"כ || 80 || 60 || 61 || 201
|}

===משחקי החורף===
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size:100 %; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" width=500
|- bgcolor="#efefef"
! אולימפיאדה
! bgcolor=gold | זהב
! bgcolor=silver | כסף
! bgcolor=#CC9966 | ארד
! סה"כ
|-
| המשחקים הפאראלימפיים גיילו (1980) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
| המשחקים הפאראלימפיים אינסברוק (1984) || 1 || 3 || 1 || 5
|-
| המשחקים הפאראלימפיים אינסברוק (1988) || 0 || 1 || 0 || 1
|-
| המשחקים הפאראלימפיים אלברוויל (1992) || 2 || 0 || 0 || 2
|-
| המשחקים הפאראלימפיים לילהאמר (1994) || 3 || 0 || 3 || 6
|-
|המשחקים הפאראלימפיים נאגנו (1998) || 4 || 1 || 1 || 6
|-
|המשחקים הפאראלימפיים סולט לייק סיטי (2002) || 4 || 0 || 2 || 6
|-
| המשחקים הפאראלימפיים טורינו (2006) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|המשחקים הפאראלימפיים ונקובר (2010) || 1 || 0 || 0 || 1
|-
|המשחקים הפאראלימפיים סוצ'י (2014) || 0 || 1 || 0 || 1
|-
|המשחקים הפאראלימפיים פיונגצ'אנג (2018) || 1 || 0 || 2 || 3
|-
|המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2022) || 1 || 1 || 1 || 3
|-
| סה"כ || 17 || 7 || 10 || 34
|}

==ראו גם==
* ניו זילנד במשחקים האולימפיים
* ניו זילנד במשחקים האולימפיים לנוער

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:ניו זילנד: ספורט
שקנאי מצוי

שקנאי מצוי וכן שקנאי לבן (שם מדעי: Pelecanus onocrotalus) הוא עוף השייך למשפחת השקנאיים.

== מאפיינים ==
משקלו כ-10 ק"ג ומוטת כנפיו 2.8 מטר. בעונת הרבייה ניתן להבדיל בין הזוויגים באמצעות צבע עור הפנים, לזכר צבע ורוד בעוד לנקבה צבע כתום-צהוב. מין זה מותאם לחיים במים; רגליים קצרות וחזקות המסתיימות באצבעות רגליים בעלות קרומי שחייה רחבים. שקנאים אלו משתפים פעולה בזמן שיחור המזון ויוצרים מעגל כמעט מושלם סביב הדגים שנלכדים בחלק התחתון של המקור, הדומה בצורתו לשק.

זהו מין נודד ולישראל מגיעה כל האוכלוסייה האירופאית של המין. בארץ ניתן לראות את השקנאים בעיקר בעונת הנדידה: בין החודשים ספטמבר ונובמבר אז הם עפים דרומה ליבשת אפריקה או בדרכם חזרה לאירופה בחודשים מרץ עד מאי. בישראל קיים קונפליקט בין השקנאים ומגדלי הדגים. השקנאים מגיעים לארץ מורעבים ולכן חייבים לעצור לאכילה לפני שיוכלו להמשיך במסלול הנדידה שלהם. הדגים בברכות מהווים טרף קל ומזמין אך להקת שקנאים שנוחתת בברכה שכזאת עלולה לגרום לנזקים כספיים אותם סופגים מגדלי הדגים. למין זה ערך טבע מוגן ופגיעה בו אסורה על פי חוק.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Great White Pelican AdF.jpg
קובץ:Pelican.great.white.arp.750pix.jpg
קובץ:Pelecanus onocrotalus -Walvis Bay, Namibia -pair swimming-8.jpg
קובץ:Great White Pelican RWD.jpg
קובץ:Pelikan Walvis Bay.jpg
קובץ:Kerkini lake in May 11.jpg
קובץ:Great white pelican (Pelecanus onocrotalus).jpg
קובץ:Lake Eyasi-8.jpg
Pelecanus onocrotalus MHNT.ZOO.2010.11.44.1.jpg |Museum specimen 
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

מצפור ויקר במאגר משמר השרון https://maps.app.google./vFjkkFLhqRES8KwP6

* [http://www.birdsbase.com/bbis_test/heb/spec.jsp?id=107 שקנאי מצוי] בתוך [http://www.birdsbase.com מאגר המידע הלאומי לציפורי ישראל ע"ש ]

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:ארץ ישראל: שקנאים
קטגוריה:סודאן: עופות
קטגוריה:קניה: עופות
קטגוריה:אתיופיה: עופות
קטגוריה:נמיביה: עופות
קטגוריה:דרום אפריקה: עופות
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:עיראק: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
פראנתרופוס

פָּרָנְתְרוֹפוּס (שם מדעי: Paranthropus) הוא סוג של הומינינים קדומים שחיו ביבשת אפריקה. מקור השם הוא מיוונית שבו παρα-ליד/קרוב ו-άνθρωπος - אדם. הסוג התקיים בתקופת הפליוקן עד הפליסטוקן שלפני 2.7 עד 1.2 מיליון שנה.

מיני הפָּרָנְתְרוֹפוּס היו קטנים יותר ופחות מוכשרים מאשר מיני הסוג אדם שכנראה התפתחו מהם. הם ניזונו כאוכלי כל וחיו בקבוצות שבטיות קטנות. הומונידים אלה לא ידעו לשלוט באש, מה שגרם להם ליפול לטרף בידי טורפים גדולים כמו חתוליים ענקיים, תניניים וצבועים. עם זאת, הם כנראה נכחדו עקב תחרות עם האדם המיומן מהם.

===מינים===
בסוג זה שלושה מינים:
* פָּרָנְתְרוֹפוּס בויזאי - הומינין קדום שחי בדרום יבשת אפריקה בעל נפח מוח הדומה למוח השימפנזה.
* פָּרָנְתְרוֹפוּס רובוסטוס - הומינין קדום שחי בדרום יבשת אפריקה בעל נפח מוח קטן.
* פָּרָנְתְרוֹפוּס אתיופיקוס (Paranthropus aethiopicus) - הומינין קדום שחי באתיופיה ובקניה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1938
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט ברום
קטגוריה:מינים שנכחדו: הומינידים
קטגוריה:הומיניניים
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1938
בעיית התיחום

בעיית התיחום היא בעיה בפילוסופיה של המדע המתייחסת לקושי שבמציאת כללים או קריטריונים שלפיהם ניתן יהיה להבחין באופן חד משמעי בין המדעים האמפיריים מחד גיסא לבין תאוריות לא מדעיות, ובמיוחד לצורך הבחנה ברורה וחד משמעית בין אמת מדעית לבין תאוריות אשר מתיימרות להיות מדעיות, אך אשר אינן מדעיות. כמו כן בעיית התיחום עוסקת גם במאבק המתמשך בין המדע והדת, ובמיוחד באלמנטים שונים של הדוקטרינה הדתית אשר לדעת רבים יכולים וצריכים להיות נתונים לביקורת מדעית. זהו אחד הנושאים המרכזיים בפילוסופיה של המדע אשר לא נפתרו לחלוטין עד היום.

הפוזיטיביזם הלוגי גורס כי רק קביעות המבוססות על תצפית אמפירית הן בעלות משמעות, ובמשתמע גורס כי כל קביעה המבוססת על אופן אחר של היקש או היסק, כולל קביעות מטאפיזיות הוא חסר משמעות. 

הפילוסוף האוסטרי-בריטי קרל פופר דחה עיקרון זה של הפוזיטיביזם הלוגי והציע במקומו את עקרון ההפרכה לפיו היפותזה חייבת שיהיו לה מסקנות תצפיתיות שניתן להעמידן בניסיונות הפרכה, ורק אז היא נחשבת מדעית. עיקרון זה ספג ביקורת מאנשים כמו תומאס קון, שטען כי ניתנות להפרכה לא שחקה תפקיד סיבתי משמעותי במעבר בין תאוריות מדעיות. אימרה לָקָטוֹש שהיה מתלמידיו של פופר הציע קריטריון נוסף על עקרון ההפרכה שמבחין בין תוכניות חקר פרוגרסיביות ודגנרטיביות. 

== ראו גם ==
* תאוריה
* השערה (מדע)
* עבודת גבול
* תורה ומדע
* תורת ההכרה

קטגוריה:פילוסופיה של המדע
אליעזר בן זכריה

רבי אליעזר בן זכריה פעל בפרובאנס בסביבות המאה ה-12.

רבי אליעזר בן זכריה היה אחד מחמשת חברי בית הדין של נרבונה לצד רבי אברהם בן יצחק אב בית דין ואחרים. בשנת ד'תתצ"ד הוא חתום על גט יחד עם רבי משה בן יוסף.

ממשפחתו ידוע בתקופה מאוחרת יותר רבי יצחק בן מרדכי קמחי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:חכמי פרובנס
אוזבקיסטן במשחקים הפאראלימפיים

אוזבקיסטן השתתפה לראשונה במשחקים הפאראלימפיים באתונה (2004), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף הפאראלימפיים לקחה אוזבקיסטן לראשונה חלק ב.

==היסטוריה==
כל המשלחות אותן שלחה אוזבקיסטן עד המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) היו תמיד משלחות קטנות, ומעולם לא עלו על שני ספורטאים.

במדליה הפאראלימפית הראשונה זכתה המשלחת האוזבקית אל המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) כשהג'ודוקא שריף חלילוב זכה במדליית הכסף (עד 73 ק"ג) כשהפסיד בגמר הטורניר לדימיטרו סולוביי האוקראיני.

אל המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) שלחה אוזבקיסטן את המשלחת הגדולה בתולדותיה - 32 ספורטאים, אשר זכו ב-31 מדליות פאראלימפיות, בהן 8 מדליות זהב.

==מדליות לפי אולימפיאדה==
===משחקי הקיץ===
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size:100 %; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" width=500
|- bgcolor="#efefef"
! אולימפיאדה
! bgcolor=gold | זהב
! bgcolor=silver | כסף
! bgcolor=#CC9966 | ארד
! סה"כ
|-
|המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) || 0 || 1 || 0 || 1
|-
|המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) || 8 || 6 || 17 || 31
|-
|המשחקים הפאראלימפיים טוקיו (2020) || 8 || 5 || 6 || 19
|-
| סה"כ || 16 || 12 || 23 || 51
|}

===משחקי החורף===
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size:100 %; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" width=500
|- bgcolor="#efefef"
! אולימפיאדה
! bgcolor=gold | זהב
! bgcolor=silver | כסף
! bgcolor=#CC9966 | ארד
! סה"כ
|-
|המשחקים הפאראלימפיים סוצ'י (2014) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|המשחקים הפאראלימפיים פיונגצ'אנג (2018) || 1 || 0 || 0 || 1
|-
| סה"כ || 1 || 0 || 0 || 0
|}

==ראו גם==
* אוזבקיסטן במשחקים האולימפיים
* אוזבקיסטן במשחקים האולימפיים לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:אוזבקיסטן: ספורט
דינר עיראקי

דינר עיראקי (בערבית: دينار عراقي) הוא המטבע הרשמי של עיראק והוא כולל שטרות ומטבעות לסוגיהם. התת־מטבע נקרא ריאל.

הדינר העיראקי שבשימוש כיום הוא בשימוש משנת 2003 ודומה במראה לשטרות שהונפקו עד 1990. בין השנים 1990 ל־2003 נשאו השטרות את הדפס דיוקנו של סדאם חוסיין. עם יציאת הצבא האמריקני ב־2011 גדל הביקוש בעולם לדינר העיראקי. משלהי 2011 ועד דצמבר 2013 התחזק הדינר מול הדולר האמריקני מיחס של 1,200 דינר לדולר אמריקני, ל־1,160 דינר לדולר. באוגוסט 2021 הדינר העיראקי נסחר בכ־1458.5 לדולר אמריקני. 

על שטר ה־250 דינר עיראקי מוצגת האנדרטה בכיכר השחרור, שבנה הפסל העיראקי המפורסם ג'וואד סלים .

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.cbi.iq/index.php?pid=Banknotes המטבעות בבנק המרכזי של עיראק]
* 

קטגוריה:מטבעות אסיה
קטגוריה:מטבעות
מנחם קדרון

מנחם קדרון היה מנהל סוכנות החלל הישראלית החל מפברואר 2012 ועד פברואר 2016. 

==ביוגרפיה== 
קדרון הוא בעל תואר ראשון בהנדסה כימית מהטכניון. החל את דרכו המקצועית ברפא"ל בשנת 1972 כמהנדס ומפתח הנעה רקטית, שם התקדם לתפקיד ראש מנהלת וראש שטח מערכות הנעה ונפיצים ולאחר מכן לתפקיד סמנכ"ל בכיר וראש חטיבת מנור וטכנולוגיות ברפא"ל. שימש במשך 13 שנים כסמנכ"ל בכיר וראש חטיבה, ומאז שנת 2009 שימש כראש מִנהלת מערכות חלל.
בין הפרסים שקיבל במהלך עבודתו ברפא"ל: פרס רפא"ל על פיתוח מצטיין של המנוע הרקטי אזוב ופרס רפא"ל על מילוי משימה למופת במסגרת צוות פיתוח מנוע הטיל פופאי.
בין השנים 2012 - 2016 כיהן כמנהל סוכנות החלל הישראלית.

==קישורים חיצוניים==
* עוזיאל סבתו, [http://www.inn.co.il/News/News.aspx/315499 עושים סיבוב - אנחנו מחפשים את האסטרונאוט הישראלי הבא], ב[http://www.inn.co.il/Special/Magazin/Default.aspx/15275 מגזין ערוץ 7], 4 בפברואר 2016
* מתאריך 29 בינואר 2012

קטגוריה:אנשי תוכנית החלל הישראלית
קטגוריה:סגל רפאל
תרשיש (מפלגה)

[[צילום מסך מתוך תשדיר הבחירות]]
תרשיש הייתה מפלגה שהתמודדה בבחירות לכנסת השתים עשרה בשנת 1988. בראש המפלגה עמד משה דואק, שהשליך רימון יד בכנסת בשנת 1957 וריצה בעקבות כך 15 שנות מאסר. סימנה היה "זעמ", היא זכתה ל-1,654 קולות ולא עברה את אחוז החסימה.

מצע המפלגה כלל דרישה לשילוב הספרדים במחצית ממשרדי הממשלה, חברי הכנסת, ההסתדרויות, העיריות, ההנהלה הציונית והסוכנות היהודית. כמו כן דרש דואק להקים טכניון ואוניברסיטה בנתניה ולנהל את משרד ראש הממשלה, משרד הביטחון, משרד החינוך, משרד האוצר ומשרד המשפטים.

תשדיר הבחירות שהגיש נפתח בקריאה "נוער נוער נוער! כולם משקרים לכם, כל הנאבקים לשלטון, מכל המפלגות, הם כנופיות שקרנים שאפתנים קרייריסטים על חשבון העם" והפך עד מהרה לקאלט.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפלגות בישראל שמעולם לא עברו את אחוז החסימה
קטגוריה:1988 בישראל

קטגוריה:מפלגות ציוניות
קטגוריה:ישראל: מפלגות היסטוריות
קטגוריה:ישראל: מפלגות עדתיות
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1988
ליביגיט

ליביגיט (גרמנית Liebigit אנגלית Liebigite) הוא מינרל רדיואקטיבי נדיר של אורניום שנוסחתו היא (Ca<sub>2</sub>(UO<sub>2</sub>)(CO<sub>3</sub>)<sub>3</sub>•11(H<sub>2</sub>O).
בדרך כלל הוא מופיע מעורב עם בצרי אורניום נוספים. צבעו ירוק עד ירוק/צהוב. פלואורסצנטי כשהוא מוקרן בקרינת UV (על-סגול).

נתגלה לראשונה ב-1848 באדירנה שבטורקיה ונקרא על שם הכימאי הגרמני יוסטוס פון ליביג.

==קישורים חיצוניים==

*[http://webmineral.com/data/Liebigite.shtml ליביגיט באתר webmineral]

קטגוריה:מינרלים
Give Peace a Chance

[[ג'ון לנון, טימותי לירי ויוקו אונו במהלך הקלטת השיר]]
"Give Peace a Chance" (בעברית: "תנו צ'אנס (סיכוי) לשלום") הוא פזמון שכתב ג'ון לנון ושהיה חלק ממסע התעמולה לשלום שערכו לנון ורעייתו, יוקו אונו בשנת 1969. השיר הוקלט ב-1 ביוני בחדר מלון במונטריאול, יחד עם חבריהם של בני הזוג ויצא על גבי תקליטון ב-4 ביולי, כאשר לנון היה עדיין חבר בלהקת הביטלס. ג'ון לנון כיבד את ההסכם שהיה לו מראשית ימי הביטלס עם פול מקרטני והקרדיט לכתיבת השיר ניתן ל"לנון-מקרטני". מאידך, חברי הביטלס התנגדו שהתקליטון יופק כתקליטון ביטלס ולכן נרשם שמבצעי השיר הם "Plastic Ono Band".

== כתיבת והקלטת השיר ==
ג'ון לנון כתב את השיר לאחר שהחל מנישואיו ליוקו אונו במרץ 1969 בילו השניים במסיבות עיתונאים בלתי פוסקות במסגרת שביתות מיטה שערכו באמסטרדם, וינה ומונטריאול. לנון ביקש לחדד את המסר לפיו יוקו והוא אינם מטיפים לא לסוציאליזם ולא לקומוניזם ולא לשום "-איזם" אלא כל שהם דורשים הוא שמנהיגי העולם ייתנו סיכוי לפתרון סכסוכים בדרכי שלום, שייתנו צ'אנס לשלום.

החל מ-26 במאי שהו בני הזוג לנון בחדר מספר 1742 במלון "המלכה אליזבת" במונטריאול. ב-1 ביוני הקליטו את השיר. בהקלטה השתתפו חברים רבים של בני הזוג ואישים בעלי מעמד סמלי כ"נביא ה-LSD", טימותי לירי, המשורר אלן גינסברג, הרב אברהם פיינברג, שדרן הרדיו Murray the K, דיק גרגורי, זמרי מנזר הארי קרישנה ואחרים, חלקם מוזכרים בשמם במילות השיר. השיר הוקלט במקביל על ידי רשות השידור הקנדית CBC.

מילות השיר המקוריות כללו את המילה Masturbation (אוננות), אך ג'ון לנון לא רצה שהשיר ייפסל לשידור על ידי הצנזורה ולכן במילות השיר שהודפסו נכתב במקום זאת Mastication (לעיסה).
== מיקומי שיא ==

== בישראל ==
עטיפת התקליטון העברי
סמוך ליציאתו הוקלט השיר על ידי סופרגרופ של מבצעים ישראליים ובהם אריק איינשטיין, שלום חנוך, אורי זוהר, יוסי בנאי, ישראל גוריון, אבי טולדנו, דן בן אמוץ, גבי ברלין, אילן ואילנית, הצ'רצ'ילים, שלישיית התאומים, רבקה מיכאלי, ציפי שביט, שלמה וישינסקי, הגשש החיוור, גילה אלמגור, יעל אביב וחנה אהרוני. השם שניתן להרכב החד-פעמי היה "מקהלת כולם".

בשנות השבעים והשמונים שודר השיר מדי יום בתחנת הרדיו קול השלום, לאחר דקת הדומיה לזכר קרבנות האלימות בעולם.

ב-5 באוקטובר 1995 נשא יצחק רבין נאום בכנסת ובו אמר "ממשלת ישראל החליטה לתת צ'אנס לשלום". הוא הזכיר את מילות השיר גם בפתח נאומו האחרון בעצרת ב-4 בנובמבר.

בהופעת פול מקרטני בתל אביב שר פול מקרטני את השיר כמחווה לג'ון לנון.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.beatlesbible.com/people/john-lennon/songs/give-peace-a-chance השיר באתר "תנ"ך הביטלס"]
* [http://beatles.ncf.ca/pic_essay.html בני הזוג לנון בקנדה והקלטת השיר], באתר (Year One A.P. (After Peace
* [http://www.lyrics007.com/John%20Lennon%20Lyrics/Give%20Peace%20A%20Chance%20Lyrics.html מילות השיר]
* [http://www.icast.co.il/MasaHakesemHamistori פרק 52] בתוכנית מסע הקסם המסתורי (Icast)
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1969
קטגוריה:סינגלים מ-1969
קטגוריה:שירי ג'ון לנון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי מחאה
קטגוריה:שירי שלום
קטגוריה:שירים נגד מלחמה
קטגוריה:בלדות משנות ה-1960
קטגוריה:מלחמת וייטנאם
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפל רקורדס
גיל כהן (שייטת)

גיל כהן (נולדה ב-7 ביולי 1992) היא שייטת ישראלית המתחרה במפרשיות מדגם 470. אלופת העולם 2021, אשר יחד עם נועם חומרי זכתה באליפות העולם המעורבת הראשונה, שנערכה במרץ בפורטוגל<ref name=":0"></ref>.

==ביוגרפיה==
כהן נולדה וגדלה בחיפה, ולמדה בבית הספר הריאלי.

בגיל צעיר הצטרפה כהן למועדון השייט של הפועל תל אביב, והייתה אלופת ישראל באופטימיסט בשנים 2005 ו-2006, ובדגם 420 בשנים 2007 ו-2008. ב-2008 זכתה גם במקום השני באליפות העולם שנערכה ביוון, וב-2009 זכתה, יחד עם דנה ממרייב, במקום השני באליפות העולם לנוער בדגם 470, שנערכה אף היא ביוון. כהן וממרייב זכו גם במדליית ארד בשבוע הייר בשנת 2010.

בשנת 2010 החליטה השייטת הוותיקה ורד בוסקילה לחזור להתחרות בשיט לאחר שנתיים של הפסקה. בת זוגה, ניקה קורניצקי, לא חזרה להתחרות, ובוסקילה וכהן הפכו לצוות, כאשר בוסקילה היא אשת הצוות וכהן ההגאית. השתיים זכו במדליית ארד בתחרות שנערכה בפלמה במסגרת הסבב העולמי בשנת 2011, והבטיחו את השתתפותן באולימפיאדת לונדון (2012) לאחר שסיימו במקום השביעי בטורניר הקדם-אולימפי. בסוף השנה סיימו במקום הרביעי באליפות העולם שנערכה באוסטרליה. במשחקים האולימפיים הן סיימו במקום ה-15.

לאחר פרישתה של בוסקילה, חברה כהן לשייטת דניאל ממן והחלה להתחרות איתה בסבב. באוקטובר 2014 נפצעה בתאונת דרכים עם אופניה ולאחר שבעה חודשים חזרה לפעילות מלאה עם ממן. באליפות אירופה שנערכה באורהוס ביולי 2015 סיימו השתיים במקום התשיעי.

בשנת 2016 החלה כהן להתחרות עם נינה אמיר. השתיים ייצגו את ישראל באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016). באליפות אירופה שנערכה בשנת 2016 בפאלמה דה מיורקה סיימו השתיים במקום ה-18.

ב-2021, יחד עם נועם חומרי, זכתה באליפות העולם המעורבת הראשונה אי-פעם לדגם 470<ref name=":0" />.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נשים שייטות ישראליות
קטגוריה:ספורטאי הפועל תל אביב
קטגוריה:משתתפות ישראליות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:משתתפות ישראליות באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:שייטות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:שייטות באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:בוגרות בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1992
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1992
ראובן גרונאו

ראובן גְרוֹנַאוּ (Gronau; נולד ב-1937) הוא פרופסור אמריטוס לכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים, המתמחה במיוחד בנושא שוק העבודה. עמד בראש ועדות ציבוריות אחדות הקרויות על שמו. החל מאוקטובר 2011 ועד אוקטובר 2021 כיהן כחבר בוועדה המוניטרית של בנק ישראל.

==ביוגרפיה==
ראובן גרונאו נולד בתל אביב להורים יוצאי גרמניה שעלו בעלייה החמישית. הוא למד כלכלה באוניברסיטה העברית וקיבל תואר ראשון ושני ב-1960 ו-1963. הוא המשיך את לימודיו באוניברסיטת קולומביה וב-1967 קיבל תואר דוקטור בכלכלה.

ב-1967 הצטרף לסגל האוניברסיטה העברית, במחלקה לכלכלה, וב-1979 מונה לפרופסור מן המניין. בשנים 1982–1984, כיהן כראש המחלקה לכלכלה באוניברסיטה העברית. הוא כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטאות רבות.

בשנת 2005 זכה גרונאו בפרס מפעל הפיס ע"ש מיכאל לנדאו, בתחום כלכלת ישראל.

==פעילות ציבורית==
גרונאו היה בין המתנגדים להקמת כביש 6 ככביש אגרה, ואף שלל את הכדאיות של קיומו, בנימוקים שהושתתו על ניתוח עלויות הגביה ושל צדק חברתי.

במאי 1996 עמד בראש ועדת גרונאו לבחינת מבנה ענף הזיקוק בישראל.

במהלך השנים 2002–2004 היה המנהל האקדמי של פורום קיסריה.

ביולי 2003 התמנה לעמוד בראש ועדה ציבורית שהוקמה ע"פ חוק לשם קביעת שכרם של חברי הכנסת. הוועדה התמנתה לתקופה של חמש שנים, ומונתה מחדש ביולי 2008 לחמש שנים נוספות.

באוקטובר 2006 התמנה לחבר בוועדת שוחט לבחינת מערכת ההשכלה הגבוהה.

בפברואר 2007 מינה שר התקשורת אריאל אטיאס ועדה לגיבוש כללי תחרות בתקשורת, שבראשה הועמד פרופ' גרונאו. הוועדה הגישה במרץ 2008 דו"ח מפורט שאומץ על ידי שר התקשורת.

באוקטובר 2011 התמנה לחבר נציג ציבור בוועדה המוניטרית של בנק ישראל שהחלה לפעול אז. לפי חוק בנק ישראל מ-2010, הריבית במשק נקבעת על ידי הוועדה המוניטרית של בנק ישראל, ומכהנים בה שלושה נציגים של בנק ישראל ושלושה נציגי ציבור. הוא כיהן בתפקיד עד ינואר 2017.

משנת 2013 הוא עומד בראש המועצה הציבורית לסטטיסטיקה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20061001174451/http://economics.huji.ac.il/facultye/gronau/cv.pdf קורות חייו], באתר האוניברסיטה העברית 
* 
* [https://web.archive.org/web/20131101164758/http://www.newsinsos.co.il/פרופ-ראובן-גרונאו-מונה-ליושב-ראש-המועצ/ פרופ' ראובן גרונאו מונה ליושב ראש המועצה הציבורית לסטטיסטיקה.]
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:כלכלנים ישראלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: כלכלה
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס לנדאו למדעים ולמחקר
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:חברי הוועדה המוניטרית של בנק ישראל
קטגוריה:נשיאי האגודה הישראלית לכלכלה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
מעאן (מחוז)

מחוז מעאן (בערבית: محافظة معان) הוא אחד משנים עשר המחוזות של ירדן. הוא ממוקם בדרום-מזרח המדינה ובירתו היא העיר מעאן. המחוז גובל בערב הסעודית.

המחוז מחולק לארבע נפות. זהו המחוז הגדול ביותר בירדן, שטחו 33,832.3 קמ"ר. אוכלוסייתו מונה 116,200 נפש, וצפיפות האוכלוסייה בו היא הנמוכה ביותר בממלכה, פחות מארבעה אנשים לקמ"ר.

==נפות==
המחוז מחולק לארבע נפות:
* נפת קסבת מעאן
* נפת פטרה
* נפת שובכ
* נפת חוסיינייה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ירדן: מחוזות
פלוגת עונשין

פלוגת עונשין (בגרמנית: Bewährungsbataillon) הייתה פלוגת אסירים בוורמאכט במהלך מלחמת העולם השנייה, שהורכבה מאזרחים וחיילים עבריינים ואשר נשלחה תחת פיקודה וניהולה של המשטרה הצבאית הגרמנית "פלדז'נדרמרי" (בגרמנית: Feldgendarmerie) למשימות שבהן רמת הסיכון והסיכוי להיהרג גבוהים, ללא ציוד מספיק.

לקראת שנת 1943 התהפך מהלך הלחימה במלחמת העולם השנייה לרעת גרמניה הנאצית. בשל כך, ובעקבות האבדות שספג הוורמאכט והצורך לשמור על משמעת ומורל, הורה הפיקוד העליון של הוורמאכט כי פלוגות עונשין נוספות תוקמנה מאלפי האסירים בוורמאכט השוהים בבתי המעצר ותצורפנה למאמץ המלחמתי. המשימות שהוטלו על פלוגות אלו היו מסוכנות ולעיתים כונו משימות התאבדות, לדוגמה: נטרול שדה מוקשים, התקפת מטרות המוגדרות כקשות והגנה על יעדים כאשר במיעוט. כמו כן, חיילי פלוגות אלו נשלחו ככוח עבודה פיזי בחזית למטרת עבודות בניין, תיקון תשתיות צבאיות וביצורים.

אסירים ששרדו משימות אלו קוטלגו כ"ראויים להילחם" ונשלחו חזרה לשדה הקרב, הפעם כלוחמים מן המניין עם זכויות מלאות. השימוש בפלוגות העונשין היה בעיקר בחזית המזרחית, אף על פי שמספר פלוגות נשלחו לחזית המערבית לאזור הארדנים כחלק מניסיון המתקפה הגרמני האחרון בקרב על הבליטה בדצמבר 1944.

=== בתרבות ===
בספר והסרט הנשר נחת נשלחים צנחני ורמאכט ליחידה זו בעקבות עימות עם האס.אס. בסרט הגרמני "סטלינגרד" מ-1993 נשלחים גיבורי הסרט ליחידה זו, שם הם מנטרלים מוקשים ונלחמים בטנקים סובייטים. במיני סדרה הגרמנית "דור מלחמה" נשלחת אחת מהדמויות, וילהלם, אל יחידה כזו לאחר שערק. 

קטגוריה:ורמאכט
-וש

בסלנג עברי, וּש היא סיומת (מוספית) שמקורה בשפות סלאביות וביידיש ונועדה להביע חיבה, בעיקר כשהיא מצורפת לשמות פרטיים. כך, למשל, חנה בצירוף הסיומת הופכת לחנוש, דן הופך לדנוש וכיוצא בזה.
לעיתים יצרה הסיומת את כינוי החיבה בו מוכר אדם, כמו במקרה של איש הפלמ"ח גבריאל רפפורט, שכונה "גברוש". יוצרי סדרת הטלוויזיה "רגע עם דודלי" ששודרה בשנות ה-70 בחרו בכינוי "חביתוש" לדמות בתוכנית שהייתה עשויה מחבית.

בעשור השני של המאה ה-21 התפתח השימוש בסיומת בשפת הפקצות, והתרחב גם לשמות עצם שאינם שמות פרטיים, ואף למילים נוספות. בין המילים הבולטות "היי ו"ביי" (מילים שכשלעצמן מקורן באנגלית), שהפכו ל"הַיוּש" ו"בַּיוּש", בהתאמה. פרודיה על שימוש זה בסיומת נעשתה בסדרה "ארץ נהדרת", בה הדמות קשת ליבליך (שני כהן) נערכה לחגיגות ה"בת מצווש" שלה, תוך שימוש מופרז במילים עם הסיומת.

אף שככלל הסיומת יוצרת הקשר חיובי, יוצאת מן הכלל היא המילה "ערבוש", מילת גנאי לערבים. רוביק רוזנטל סבור כי השימוש בסיומת במקרה זה נועד להקטין את הערבי ולהציגו כחלש.

רשת שיתוף התמונות אינסטגרם מכונה גם בשם אינסטוש<ref></ref>.

ב-2019, כמתיחה לכבוד אחד באפריל, פרסמה האקדמיה ללשון העברית פוסט בפייסבוק אודות אישור הסיומת כתקנית בעברית ואודות משמעותה ושימושיה.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סלנג עברי
אלגוריתם מקוון

במדעי המחשב, אלגוריתם מקוון (online algorithm) הוא אלגוריתם אשר מאולץ לפלוט החלטות לפני השלמת קבלת כל הקלט. מאידך גיסא, אלגוריתם שאינו מקוון (offline algorithm) מורשה לעבור על כל הקלט בטרם ייאלץ לפלוט את החלטתו הראשונה. מסיבה זו, אלגוריתם מקוון עשוי להגיע להחלטות שאינן אופטימליות יחסית לאלגוריתם שאינו מקוון. 

ניתוח התחרותיות (competitive analysis) של האלגוריתם הוא חקר איכות החלטות של אלגוריתמים מקוונים. זהו ניתוח של החרטה של אלגוריתם מקוון.

==דוגמאות==
===ניהול זיכרון מטמון===

בין שאר תפקידיה, מערכת הפעלה של מחשב מתפעלת מידע המחולק פנימית לדפים. המשתמש מבצע פעולות המתרגמות לבקשות גישה לדפים. רק לחלק מדפים אלה יש מקום בזיכרון המטמון של המחשב, ורובם נשמרים בדיסק הקשיח שלו. זמן הטעינה של דפים מהדיסק הקשיח לזיכרון הוא ארוך מאוד בהשוואה לרוב פעולותיו האחרות של המחשב. מסיבה זו, כשהמשתמש מבצע פעולה המתרגמת לצורך לטעון דף לזיכרון, ויש צורך לפנות דף אחר מהזיכרון לצורך כך, אידיאלית היה כדאי לפנות את הדף שיבוקש האחרון בעתיד. דא עקא, שהמחשב אינו יודע בשלב זה את כל סדרת הבקשות בעתיד, ולכן זו בעיה מקוונת.

===משחק בעל יותר משחקן יחיד===

רוב המשחקים בעלי יותר משחקן יחיד (לדוגמה שחמט או דמקה) הם, לפי ההגדרה, מקוונים. אי אפשר לקבל מראש את סדרת ההחלטות של היריב, מפני שפעולותיו של כל צד נקבעות בין היתר על פי פעולת הצד השני.

===בעיית k-השרתים===

בעיית k השרתים (K-Server problem) היא אחת מהבעיות הידועות באלגוריתמים מקוונים והוצגה לראשונה ב-1988. בבעיה זו ישנם k שרתים מפוזרים במרחב מטרי סופי (מעין "חדר"). הבעיה מוגדרת כך: בהינתן k שרתים הנמצאים בנקודות במישור, ובקשות שמגיעות מנקודות שונות באופן מקוון, צריך להחליט לכל בקשה איזה שרת להזיז לנקודה שלה כדי לטפל בה. המטרה היא להזיז את השרתים במרחק הכולל (על פי המרחב המטרי) הקטן ביותר האפשרי. 

השערה רווחת היא כי יחס התחרותיות של בעיית k-השרתים הוא k. ידוע כי k הוא הערך הטוב ביותר האפשרי וכי לבעיית 2 השרתים ידוע אלגוריתם 2-תחרותי. לערכים גדולים יותר היחס הטוב ביותר הידוע הוא 2k-1.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדעי המחשב
קטגוריה:קבלת החלטות
ויקטור צ'וקרין

ויקטור איבנוביץ' צ'וקרין (באוקראינית: Віктор Іванович Чукарін; 9 בנובמבר 1921 - 25 באוגוסט 1984) היה מתעמל סובייטי, הראשון מבין גדולי המתעמלים של ברית המועצות. אלוף אולימפי כולל בתחרות קרב-רב אישי פעמיים ברציפות (הלסינקי 1952 ומלבורן 1956), בעל 11 מדליות, מהן 7 זהב, 3 כסף ו-1 ארד ואלוף עולם (1954) בעל 4 מדליות מהן 3 זהב ו-1 ארד. 

צ'וקרין מדורג במקום 15 בהיסטוריה מבין כל הספורטאים ובמקום 6 מבין כל המתעמלים, במניין מדליות הזהב שצבר (7). מדורג במקום 17 בהיסטוריה מבין כל הספורטאים ובמקום 8 מבין כל המתעמלים, במניין המדליות שצבר (11).

==ביוגרפיה ==
צ'וקרין נולד בקרסנוארמייסקה, שבחצי האי קרים. הוא לחם ביחידת ארטילריה בצבא האדום בתקופת מלחמת העולם השנייה. הוא נלקח בשבי ושהה במשך 4 שנים במחנה ריכוז סנדבוסטל שבסקסוניה התחתונה (צפון גרמניה) בין המבורג לברמן.

===אלוף אולימפי===
למרות גילו המבוגר יחסית, בן 31, זכה צ'וקרין באולימפיאדת הלסינקי (1952) ב-6 מדליות, מהן 4 זהב ו-2 כסף והיה לספורטאי המצטיין במשחקים אלו. מדליית זהב בתחרות הקרב-רב אישי לפני בן ארצו גרנט שאגיניאן ויוזף שטלדר משווייץ, בתחרות הקבוצתית, בתרגיל על סוס הקפיצות ועל סוס הסמוכות. מדליות כסף בתרגיל על המקבילים ועל הטבעות. נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי בתרגיל על המתח ובמקום 29 בתרגיל הקרקע.

===אלוף עולם===
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1954 זכה צ'וקרין ב-4 מדליות, מהן 3 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב בתחרות הקרב-רב אישי, בצוותא עם בן ארצו ולנטין מורטוב ולפני גרנט שאגיניאן, בתחרות הקבוצתית ובתרגיל על המקבילים ומדליית ארד בתרגיל על סוס הסמוכות. 

באולימפיאדת מלבורן (1956) זכה צ'וקרין ב-5 מדליות, מהן 3 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, בתחרות הקרב-רב אישי הוא הגן על תוארו, לפני טקאשי אונו מיפן ובן ארצו יורי טיטוב, בתחרות הקבוצתית ובתרגיל על המקבילים. מדליית כסף בתרגיל הקרקע ומדליית ארד בתרגיל על סוס הסמוכות. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי בתרגיל על המתח ובמקום שביעי על סוס הקפיצות ועל הטבעות.

לאחר סיום הקריירה עבד צ'וקרין כמאמן התעמלות בעיר לבוב. הוא נפטר ב-25 באוגוסט 1984 בלבוב.

==תארים והשגים ==
בשנת 2009 זכה צ'וקרין להיכלל בהיכל התהילה הבינלאומי בהתעמלות.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתעמלים סובייטים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: קרב-רב (גברים)
קטגוריה:אלופים אולימפיים: מקבילים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: סוס סמוכות
קטגוריה:אלופים אולימפיים: טבעות
קטגוריה:אלופי עולם בהתעמלות
קטגוריה:אלופים אולימפיים מברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:סובייטים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1921
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1984
פסח אליהו פאלק

הרב פסח אליהו פאלק (באנגלית: Pesach Eliyahu Falk; תמוז ה'תש"ד (1944) – כ"ג בטבת ה'תש"ף (20 בינואר 2020)) היה מחנך ופוסק הלכה חרדי-בריטי. לימד בישיבת גייטסהד ובסמינר גייטסהד שבאנגליה.

== ביוגרפיה ==
נולד במנצ'סטר לאברהם צבי ולשרה, ניצולי השואה. למד בישיבות מנצ'סטר וגייטסהד, ואחר כך בישיבת בריסק בירושלים אצל רבי יוסף דוב סולובייצ'יק. נישא לבת רבי שרגא פייבוש שטיינהויז, תושב גייטסהד, שם למד בכולל אברכים.

כעבור מספר שנים החל ללמד בסמינר גייטסהד, שם מסר שיעורים בהלכות שבת, צניעות ושיעורי השקפה. במקביל מסר גם בישיבת גייטסהד שיעורים בהלכות שבת והלכות ברכות. במשך שבוע היה מוסר 35 שיעורים.

הרב פאלק החל את העיסוק בענייני התולעים והחרקים בפירות ובירקות, תחום שהמודעות אליו ברמה ההלכתית לא הייתה מפותחת, אחריו החל הרב משה ויא תלמידו לעסוק בנושא זה.

== חיבוריו ==
הרב פאלק הוא מחבר ספר אותות ומופתים שעוסק בניסים בתנ"ך וספר השו"ת מחזה אליהו העוסק בין היתר בדיני שבת וטכנולוגיה.

פרסומו העיקרי של הרב פאלק הגיע בעקבות ספרו "עוז והדר לבושה" (668 עמ') המנסח קוד הלכתי להלכות צניעות הביגוד לנשים. הספר יצא לאור בשנת 2004 באנגלית ואחר כך בעברית, ולאחר מכן אף תורגם לספרדית וצרפתית. נכון ל-2020 הופץ הספר בלמעלה מ-110,000 עותקים. שמו של הספר לקוח מהפיוט "אשת חיל": . הספר כולל מאמרי השקפה בנושאי צניעות כמו גם פסקים והדרכות בנושאי לבוש והתנהגות. הרב פאלק כותב בהקדמה שמוטב שלא היה נכתב הספר, אך מה שהיה מובן בעבר אינו מובן היום.

גיסו של הרב פאלק הוא הרב מתתיהו סלומון, משגיח ישיבת לייקווד. בנו הוא נפתלי פאלק, מייסד הארגון אבות ובנים, חתנו של יוסף לוינשטיין.

==ספריו==
* עוז והדר לבושה, על הלכות צניעות, הלכה והשקפה, ירושלים תשס"א.
* שו"ת מחזה אליהו, חלק א' בני ברק תשל"ט, חלק ב' ירושלים תשע"ו. כרכים נוספים נמצאים בשלבי עריכה לדפוס.
* לבושה של תורה מקורות וביאורים לספר עוז והדר לבושה, ירושלים תשס"ז.
* זכור ושמור על הלכות שבת.
* מדריך לבדיקת תולעים
* פיה פתחה בחכמה, ג' חלקים, ירושלים תשע"ה-תשע"ח.
* הלכות שבת למעשה - תשובות לשאלות מצויות בהלכות שבת, עם ביאורים והוספות מהרב אברהם יוסף גורדון, ניו יורק טבת תשע"ה. מהדורה שנייה עם תיקונים והשלמות, סיון תשע"ה.

== לקריאה נוספת ==
* טוביה פריינד, הפוסק מאנגליה שהאיר באור תורתו תוספת תורנית לעיתון המודיע י"ט בשבט תש"פ

==קישורים חיצוניים==
* [http://books.google.co.il/books/about/עוז_והדר_לבושה.html?id=XCmQHwAACAAJ&redir_esc=y צניעות בלבוש ובהנהגה : הלכות והשקפות], Books.Google
* [http://www.hebrewbooks.org/21547 שו"ת מחזה אליהו], Hebrewbooks
* [https://web.archive.org/web/20070321001857/http://www.medethics.org.il/articles/ASSIA/ASSIA4/R0041083.asp שבת וטכנולוגיה], Medethics
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים בריטים
קטגוריה:לונדון: רבנים
קטגוריה:בוגרי ישיבת גייטסהד
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:אנשי חינוך בריטים
קטגוריה:אנשי חינוך חרדים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1944
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2020
שחר מגן

שחר מגן (נולד ב-9 בינואר 1976) הוא תסריטאי, במאי וסופר ישראלי.

== ביוגרפיה ==
שחר מגן נולד ב-1976 ברמת גן. הוא בוגר החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב.
שימש כעורך מדור התרבות של ynet.
ביים את הסרטים התיעודיים – "האמא של הגבעטרון", "קורות חיים" ו"מיתה משונה".
פרסם ב-2006 רומן ביכורים, "שחיטה שחורה" (הוצאת כתר), שהיה מועמד לפרס ספיר לספרות.
יוצר וכותב ראשי (לצדה של מאיה הפנר) של שתי העונות של הדרמה היומיות "חשופים".
יוצר ותסריטאי ראשי (לצדה של נועה רוטמן) של סדרת הדרמה "ילדי ראש הממשלה". כתב את הפרק על אביבה אורי בסדרה "מקוללים" של חגי לוי.
ב-2014 עלתה לשידור בהוט דרמת המתח שכתב "בתולות". את הסדרה יצר יחד עם אדם סנדרסון. ב-2017 שודרה העונה השנייה של "בתולות". ב-2019 שודרה העונה השלישית של "בתולות".
ב-2019 צולמה הסדרה "Possessions" ("דיבוקים") שיצר עבור ערוץ הכבלים צרפתי "קאנאל פלוס". הסדרה נכתבה יחד עם ואלרי זנאטי ובוימה על ידי תומא וינסנט. הסדרה שודרה במהלך 2020 בצרפת וגם בישראל (yes). הסדרה נרכשה לשידור על ידי HBO Max. ב-2023 ראה אור ספרו השני, ״ארץ המנזרים״ (הוצאת ״אחוזת בית״). הספר היה מועמד לפרס ספיר לספרות. 

== יצירתו ==
* האמא של הגבעטרון (2002, תיעודי)
* קורות חיים (2004, תיעודי)<ref></ref>
* שחיטה שחורה (2006, רומן, הוצאת כתר)
* חשופים, שתי עונות (2008–2009, הוט)
* מיתה משונה (2008, תיעודי)
* ילדי ראש הממשלה, שתי עונות (2011–2012, הוט
* אביבה אורי, מתוך הסדרה המקוללים (2014, הוט)
* בתולות, שלוש עונות (2014–2019, הוט)
* דיבוקים, עונה אחת (2020, קאנאל פלוס, HBO Max ו-yes)
* ארץ המנזרים (2023, רומן, הוצאת אחוזת בית)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

מכתביו
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:במאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:תסריטאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
רטרוספקטיבה

רטרוספקטיבה (בלטינית: retrospectare, "במבט לאחור") בדרך כלל מתייחס להסתכלות אחורה על אירועים שכבר התרחשו. לדוגמה: המונח משמש ברפואה כדי לתאר מבט לאחור על ההיסטוריה הרפואית של המטופל או אורח החיים שלו.

השימוש במונח קיים בתחומים שונים:
* באמנות - המונח מתייחס לתערוכת עבודות של אמן במשך תקופה ארוכה.
* במוזיקה - אוספים רטרוספקטים מורכבים לעיתים ממיטב הלהיטים של האמן.
* פרס רטרוספקטיבי - פרס המוענק לכל האנשים שהיו זוכים בו בעבר, או שהיו זוכים בו תחת כללי הפרס הנוכחיים. כך ההגדרה הנוכחית של זכאות הפרס מייצרת זוכים חדשים שבתקופת זכאותם, הפרס בהגדרתו הנוכחית, טרם חולק. אולם הענקת פרסים אלה נדירה.
* בפיתוח תוכנה או הנדסת תוכנה - הרטרוספקטיבה היא פגישה הנערכת על ידי צוות הפרויקט בסיומו או במהלכו כדי לדון בהצלחתו, או השיפורים שניתן לבצע בו ואיך לתעל את ההצלחה לפרויקטים עתידיים אחרים.
* חקיקה רטרוספקטיבית - היא חלק מחקיקה למפרע שהיא חקיקה שתחילת תוקפה נקבעה למועד שקדם להשלמתה. זאת, בניגוד לעיקרון הבסיסי לפיו נורמות חדשות שקובע המחוקק הן צופות פני עתיד. חקיקה רטרוספקטיבית, אינה משנה את המצב החוקי למפרע, בניגוד לחקיקה רטרואקטיבית, אך היא משנה את תוצאותיהן של פעולות שנעשו בעבר. חוק רטרוספקטיבי, שבא לתת תוקף חוקי למעשים חסרי תוקף כזה שנעשו בעבר, נקרא חוק תשריר.
* מחקר רטרוספקטיבי - או ניסוי רטרוספקטיבי מתבסס על נתונים שנאספו במהלך רגיל של טיפול רפואי, ללא כל קשר לניסוי בעת שנאספו הנתונים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סוגות בקולנוע
קטגוריה:תערוכות
כרכ (מחוז)

מחוז כרכ (ערבית: محافظة الكرك) הוא אחד משנים עשר המחוזות של ירדן. הוא ממוקם במערב המדינה ובירתו היא העיר כרכ. המחוז גובל בישראל, כאשר נהר הירדן וים המלח במערב מהווים גבול בינלאומי.

המחוז מחולק לעשר נפות. שטחו 3,217 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 239,000 נפש.

==נפות==
המחוז מחולק לעשר נפות:
* נפת כרכ
* נפת אל-מזאר אל-ג'נובי
* נפת אל-אע'ואר אל-ג'נובייה
* נפת אל-קסר
* נפת ע'ור אל-מזרעה
* נפת פקוע
* נפת עי
* נפת מואב
* נפת אל-קטראנה
* נפת אל-מוג'ב

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ירדן: מחוזות
קטגוריה:יישובים באזור ים המלח
קטגוריה:בקעת ים המלח
רדיו-אסטרונומיה

[[המערך הגדול מאוד, אינטרפרומטר רדיו בניו מקסיקו, ארצות הברית]]
רדיו-אסטרונומיה הוא תת-תחום במדע האסטרונומיה העוקב אחרי גרמי השמיים ביחס לקרינת גלי הרדיו הנפלטת מהם.

הגילוי הראשוני של קרינת גלי רדיו מעצם שמיימי היה בשנת 1930, כשהפיזיקאי האמריקאי קרל ג'נסקי צפה בקרינת רדיו הבוקעת משביל החלב. בהמשך זוהו מספר מקורות רדיו נוספים ברחבי החלל, ובתוכם כוכבים וגלקסיות. בנוסף זוהו מקורות שלא היו ידועים לפני-כן כעצמים בעלי משמעות ובהם קוואזרים, פולסרים, ומייזרים. גילוי קרינת הרקע הקוסמית בתדרי רדיו נחשב לתמיכה משמעותית בתיאורית המפץ הגדול.

קליטת קרני הרדיו מתבצעת על ידי אנטנות רדיו המכונות טלסקופי רדיו, המוצבות באופן יחיד או כקבוצת טלסקופים מקושרים המשתמשים בטכניקת אינטרפרומטריית רדיו. שימוש באינטרפרומטריה מאפשר לרדיו-אסטרונומיה להגיע לרזולוציה אופטית גבוהה, מכיוון שיכולות ההבחנה של אינטרפרומטר נקבעות על ידי המרחק בין מרכיביו, ולא על פי גודל רכיביו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:רדיו אסטרונומיה
בארץ עתיקה

בארץ עתיקה (באנגלית: In An Ancient Land) מאת אמיטאב גוש הוא ספר אנתרופולוגי והיסטורי הכתוב בגוף ראשון. הספר חוקר תמורות, עם חלוף תקופות ההיסטוריה, של סובלנות דתית, אתנית ולאומית.

==תקציר הספר==
בעודו סטודנט באוקספורד, נתקל גוש במספר רשמים על סוחר יהודי בן המאה ה-12 ועבדו ההודי בהודו. גוש לא ידע עד אז על יהודים שחיו בהודו בתקופה זו, וסוקרן מאוד. לאחר שלמד ערבית, נרשם גוש ללימודים באוניברסיטת אלכסנדריה שבקהיר, ופרופסור שם ארגן לו מגורים בכפר עני בסביבה.

הספר מתאר שני סיפורים שונים:
# חייו של הסוחר היהודי, אברהם בן ייג'ו, עבדו בומה, ודמויות אחרות באותה תקופה, במלבר שבהודו ובעדן שבתימן. המקורות הידועים על הדמויות, כולל מקורות שגוש מצא בעצמו בגניזת קהיר, אינם מספיקים לציור תמונה שלמה, ולכן גוש מציין מה האפשרויות השונות בהתאם למה שידוע על אותה תקופה.
# חייו של גוש עצמו בכפר מצרי עני בתחילת שנות השמונים, ותיאור השינויים שעברו על הכפר ועל העולם הערבי בכלל כששב לביקור בסוף שנות השמונים.

==נושאים==
דרך שילוב שני הסיפורים, מנסה גוש לבחון את נקודות הדמיון והשוני של יחסה של חברה לשונים ממנה: יחסו של כפר המצרי בשנות השמונים אליו, היחס בהודו של המאה ה-12 למיעוטים אתניים, יחס היהודים לעמים אחרים, הלאומנות הערבית וההינדית בעת החדשה, ועוד.
==תרגום לעברית==
הספר תרגום לעברית על ידי עדי גינצבורג-הירש ויצא לאור בשנת 2006 בהוצאת חרגול.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.text.org.il/index.php?book=0604013 פרק ראשון מתוך "בארץ עתיקה"] מאתר Text

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי 1994
נבלט (אתר מקראי)

תצפית על הגבעה של נְבַלָּט מעבר לערוץ נחל נְבַלָּט
פסיפסים וגתות עתיקות בגבעה של נְבַלָּט
נְבַלָּט היה יישוב מקראי. בתקופת שיבת ציון כאשר התאפשרה חזרתם של הגולים מבבל לארץ ישראל לאחר הכרזת כורש, יושבה נבלט על ידי בני שבט בנימין, על פי המסופר בספר נחמיה:

.

במאה ה-20 הציעו לזהותה בבית נבאלא, הסמוכה למושב בית נחמיה של ימינו, מצפון מזרח ללוד, ואשר נמצאת צפונית לתל חדיד, וזאת בהתאם להקשר המקראי.

בתל הסמוך לבית נבאלא נתגלו שרידים מתקופת הברונזה עד התקופה הביזנטית.

יש לציין כי בתוספתא נזכרת על ידי חז"ל "משפחת בית נבלטא", וכמו כן, בשטר גירושין בארמית ממדבר יהודה, המתוארך לתקופת המרד הגדול, מצוין כי שם האישה הוא "מרים בת יהונתן מן הנבלטא".

הנחל העובר באזור נקרא כיום נחל נבלט, על שם העיר מקראית, ובראשית ימיו נקרא מושב בית נחמיה בשם "בית נבלטא".

==לקריאה נוספת==
* הערך: נבלט, לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 644.
* יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 165.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.hadashot-esi.org.il/report_detail.aspx?id=154&mag_id=110 חורבת נבלט באתר רשות העתיקות]

==הערות שוליים==

קטגוריה:שיבת ציון
קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:שפלת יהודה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני