OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
לני קור

לני קור שרה בשידור חי ב-2008.
לני קור (בהולנדית: Lenny Kuhr; נולדה ב-22 בפברואר 1950 באיינדהובן) היא זמרת-יוצרת יהודייה-הולנדית.

ב-1967 היא התחילה את קריירת השירה שלה בהולנד, בביצוע שירים במסורת שאנסון הצרפתית. 

ב-1969 היא ייצגה את הולנד באירוויזיון עם השיר De troubadour (מילים של דוד הרטסמה; התזמורת בניצוחו של פרנץ דה קוק). היא הייתה אחת מתוך ארבע הזוכות באותה שנה.

ב-1982 קור התארחה בתחרות השירים הלאומית, התחרות ההולנדית הרשמית לקראת האירוויזיון.

לני קור התגיירה בגיל 20 בישראל בשנת 1970.<ref></ref>

כשפרצה מלחמת יום כיפור, הגיעה לני לישראל בניסיון להעלות את המוראל הלאומי. היא הופעה במוסדות שיקום לפצועים ובבית החולים תל השומר, שבו היו מאושפזים הרבה פצועי מלחמה. אחת ההופעות במלחמה הופיע לני בתוך מטוס של חיל האוויר כשהיא לבושה בשכפ"ץ. היא הגיעה לישראל גם במלחמת המפרץ.

לני עצמה גרה בישראל מספר שנים עם בעלה הראשון ובנותיהם שרון ודפנה, ולאחר גירושיהם חזרה להולנד עם בנותיה והמשיכה לנהל אורח חיים יהודי. 

היא נשואה בשנית לרוב פרנק (שגם הוא יהודי כמו בעלה הראשון).

שתי בנותיה גרות כיום ברמת גן, ולכל אחת מהן יש שני ילדים. 

לני היא חלק מהקהילה היהודית באיינדהובן וגם מכהנת כשגרירה בהולנד של גבעת חביבה.

באירוויזיון 2021 הופיעה עם שיר זכייתה משנת 1969, De troubadour, במסגרת הופעות אורח של זוכי עבר.

במרץ 2024 הותקפה באלימות על ידי מפגינים פרו-פלסטינים שפוצצו את ההופעה שלה.

== דיסקוגרפיה ==
* 1969: De troubadour
* 1971: e zomer achterna
* 1972: Les enfants
* 1972: De wereld waar ik van droom
* 1974: God laat ons vrij
* 1975: n Avondje Amsterdam'
* 1976: n Dag als vandaag'
* 1980: Dromentrein
* 1981: Avonturen
* 1982: Oog in oog
* 1983: De beste van Lenny Kuhr
* 1986: Quo vadis
* 1990: Het beste van Lenny Kuhr
* 1990: De blauwe nacht
* 1992: Heilig vuur
* 1994: Altijd heimwee
* 1997: Gebroken stenen
* 1997: Stemmen in de nacht
* 1998: De troubadour
* 1999: Oeverloze liefde
* 2000: Visite
* 2001: Fadista
* 2004: Op de grens van jou en mij
* 2005: Panta Rhei

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גרות
קטגוריה:נציגי הולנד באירוויזיון
קטגוריה:זמרים יהודים הולנדים
קטגוריה:זמרות יהודיות
קטגוריה:זמרות הולנדיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 1969
קטגוריה:זוכי האירוויזיון: הולנד
קטגוריה:מוזיקאיות יהודיות
קטגוריה:מוזיקאים יהודים הולנדים
קטגוריה:הולנדיות שנולדו ב-1950
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1950
יחסי איי שלמה – ארצות הברית

יחסי איי שלמה – ארצות הברית הם היחסים הבילטרליים בין איי שלמה לבין ארצות הברית של אמריקה.

==היסטוריה==
ארצות הברית החלה בקיום יחסים דיפלומטיים עם איי שלמה בעקבות עצמאותה של איי שלמה ב-7 ביולי 1978. נציגות ארצות הברית באיי שלמה מטופלת על ידי השגרירות בפורט מורסבי, שם גם השגריר מתגורר. בהוקרה על הקשר ההדוק בין ארצות הברית לבין תושבי איי שלמה במלחמת העולם השנייה, הקונגרס האמריקאי מימן את בנייתו של בניין הפרלמנט של איי שלמה. ישנם כ-95 אזרחים אמריקאים המתגוררים באיי שלמה.

==סיועים==
שתי המדינות שייכות למגוון של ארגונים אזוריים, כגון: הקהילה הפסיפית ותוכנית הסביבה האזורית של האוקיינוס השקט. ארצות הברית ואיי שלמה משתפות פעולה גם במסגרת הסכם דיג הטונה של ארצות הברית, במסגרתו מעניקה ארצות הברית כ-18 מיליון דולר בשנה למפלגות האי באוקיינוס השקט, והן מספקות גישה לאוניות הדיג של ארצות הברית.

משמר החופים של ארצות הברית מספק הכשרה לקצינים המגנים על הגבול של איי שלמה, וגם הצבא האמריקאי מספק קורסים צבאיים מתאימים והכשרה לאנשי ביטחון לאומי.

חיל השלום האמריקאי השהה את תוכניתו ביוני 2000 בשל האלימות המוסרית והתמוטטות השלטון. יותר מ-70 מתנדבים, ששירתו בכל רחבי המדינה בפיתוח קהילות הכפרים, החינוך, הניהול הסביבתי ותוכניות הנוער, פונו.

המסחר של ארצות הברית עם איי שלמה מאוד מוגבל. ב-2001 היצוא של ארצות הברית הווה 5% מכל הייצואים שלה, בעוד שהיצוא של איי שלמה לארצות הברית באותה שנה היה זניח.

בעקבות רעידת האדמה והצונמי באיי שלמה ב-2007, ארצות הברית סיפקה כ-250,000$ במענקי סיוע אנושי ושלחה את אוניית המכולות USNS Stockham עם מסוק לתמיכה באזור.

==קישורים חיצוניים==

מאמר זה משלב יצירה של הממשל הפדרלי של ארצות הברית ממחלקת המדינה של ארצות הברית – "[https://www.state.gov/r/pa/ei/bgn/2799.htm U.S. Relations With the Solomon Islands]".
עונת 1975/1976 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

עונת 1975/1976 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה העשירית של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-29 באוקטובר 1975 והתחרות הסתיימה ב-17 במרץ 1976. בתחרות השתתפו 20 קבוצות. משתתפי הגמר של העונה הקודמת ספרטק לנינגרד והכוכב האדום בלגרד לא השתתפו בתחרות.

בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 6 עולות לשלב הבתים. לקבוצות אלו התווספו רבוטניצ'קי סקופיה וצסק"א סופיה. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ שלצורכי חישוב נחשבו כ"מפגש בודד". בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות. 

התחרות הסתיימה בניצחון של צ'ינזנו מילאנו מאיטליה, בפעם השלישית בתולדות המועדון. 

==מהלך התחרות==

===שלב הבתים===

בית א' 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || רבוטניצ'קי סקופיה
| 3 || 5 || 2 || 1 || 552 || 537 || 15
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || טור בסקט
| 3 || 5 || 2 || 1 || 546 || 523 || 23
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || צסק"א סופיה
| 3 || 4 || 1 || 2 || 534 || 555 ||21-
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || אולימפיאקוס
| 3 || 4 || 1 || 2 || 492 || 509 ||17-
|}

בית ב'

{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || אסטודיאנטס מדריד
| 3 || 6 || 3 || 0 || 576 || 507 || 69
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || צ'ינזנו מילאנו
| 3 || 5 || 2 || 1 || 543 || 513 || 30
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || קריסטל פאלאס
| 3 || 4 || 1 || 2 || 498 || 526 ||28-
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || האגן
| 3 || 3 || 0 || 3 || 494 || 565 ||71-
|}

===שלבי הגמר===

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
הפועל גבת/יגור הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לאולימפיאקוס 89-62 ו-73-82

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c2/C2_76.htm פירוט התוצאות באתר לינואספורט]
* [http://www.todor66.com/basketball/Eurocups/Men_CWC_1976.html פירוט התוצאות באתר טודור]

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1976
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1975
קטגוריה:עונות בגביע ספורטה
צ'הל סותון

צֶ'הֶל סוֹתוּן (בפרסית: چهل ستون, "ארבעים עמודים") הוא ארמון באמצע פארק בקצה של בריכה ארוכה בעיר אספהאן שבאיראן. הוא נבנה בשנת 1647 על ידי עבאס שאה השני משושלת הספווים כדי לשמש לו כמקום למסיבות ולבידור. בארמון זה קיבלו עבאס השני ויורשיו את פני הפקידים הבכירים של הממלכה ואת פני השגרירים. קבלת הפנים נערכה על המרפסת או באחד מאולמות המסיבות. שם הבניין, שמשמעותו בפרסית "ארבעים עמודים", בא מעשרים עמודי עץ שעליהם נשענת תקרתו של ביתן ("טאלאר") הכניסה. הם משתקפים במים ויוצרים מראה של כאילו ארבעים עמודים.

בדומה לארמון עאלי קאפו, הבניין הזה כולל ציורי קיר רבים וציורים על קרמיקה. רבים מהפאנלים מקרמיקה הוצאו ממנו ונמצאים כיום ברשות מוזיאונים חשובים בעולם המערבי. הם מתארים סצנות היסטוריות כמו קרב צ'לדיראן הזכור לשמצה נגד כוחות הסולטאן העות'מאני סלים השני, קבלת הפנים של מלך אזבקי בשנת 1646, בדיוק אחרי השלמת בנייתו של הארמון, קבלת הפנים של הקיסר המוגולי הומאיון שמצא מקלט באיראן בשנת 1544, קרב טאהראבאד משנת 1510 שהסתיים עם ניצחונו של שאה אסמאעיל הראשון על האוזבקים ומותו של מלך האוזבקים. ציורים חדשים יותר מתארים את ניצחונו של נאדר שאה על הצבא ההודי בקרב קרנאל בשנת 1739. ישנן גם תמונות בסגנון המיניאטורה המסורתית המהללים את שמחת החיים והאהבה.

ארמון צ'הל סותון נמנה עם תשעת הגנים הפרסיים שנרשמו על ידי אונסק"ו ביחד כאחד מ-23 אתרי מורשת העולמית של איראן, בשם "הגן הפרסי".

==קישורים חיצוניים==

* הערך I. Luschey-Schmeisser [http://www.iranicaonline.org/articles/cehel-sotun Čehel Sotūn], ב"אנציקלופדיה איראניקה", 1990.
ארמון צ'הל סותון באספהאן בלילה
ארמון צ'הל סותון בספרו של הנוסע הצרפתי [[ז'אן שארדן, סביבות 1670]]

קטגוריה:איראן: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:אספהאן: מבנים
אירופה של חופש ודמוקרטיה ישירה

אירופה של חופש ודמוקרטיה ישירה (Europe of Freedom and Direct Democracy-EFDD) הייתה מפלגה פוליטית אירוסקפטית בפרלמנט האירופי. המפלגה מהווה באופן עקיף המשך לקואליציית החירות והדמוקרטיה (EFD) שהייתה בפרלמנט האירופי השביעי, עם שינויים משמעותיים בחברים שבמפלגה.

==היסטוריה==
===קואליציית "אירופה של חופש ודמוקרטיה"===
"אירופה של חופש ודמוקרטיה" (EFD) הייתה קואליציה פוליטית ימנית אירופאית בפרלמנט האירופי. הקבוצה הוקמה לאחר הבחירות לפרלמנט האירופי ב-2009, והורכבה בעיקר מאלמנטים של שתי קואליציות מפלגתיות בין לאומיות, האחת נקראת "עצמאות / דמוקרטיה" (Independence/Democracy-IND / DEM) והאחרת נקראת "האיחוד למען אירופה של האומות" (UEN-Union for Europe of the Nations) - שתיהן התקיימו במהלך הפרלמנט האירופי ה-6.

ה- EFD הייתה קואליציה של עשר מפלגות פוליטיות - הגדולות שבהן הן מפלגת העצמאות הבריטית (UKIP) עם 11 מושבים, והליגה הצפונית האיטלקית, עם תשעה מושבים - יחד עם מושב אחד עצמאי. ה-EFD התנגדה למגמת חיזוק האינטגרציה האירופית ותמכה בצמצום ההגירה לשטח האיחוד האירופי.

ב-24 ביוני 2014 קבוצת ה-EFD התארגנה למפלגת "אירופה של חופש ודמוקרטיה ישירה" (EFDD) עבור הפרלמנט האירופי השמיני, עם המשך החברות של רק אחת מתוך כל המפלגות הפוליטיות שיצרו את ה-EFD.

===כינונו של הפרלמנט האירופי ה-8 ===
בעקבות הבחירות לפרלמנט האירופי ב-2014, נתקלה קבוצת אירופה של חופש ודמוקרטיה (EFD) בקשיים ברפורמה בפרלמנט האירופי ה-8, עם מפלגות שונות וחברי הפרלמנט האירופי של ה-EFD של המונח הקודם, או שגורמים לקבוצות פרלמנטריות שונות או שלא נבחרו מחדש.

ב-4 ביוני 2014, מפלגת העם הדנית ופינס (פינלנד) הודהו בשמרנים האירופיים והרפורמיסטים (ECR) ולכן לא היו קשורים עוד ל-EFD. 

ב-12 ביוני 2014, תנועת חמשת הכוכבים (M5S) של איטליה, שנדחתה על ידי קבוצות הירוקים / EFA וברית של הליברלים והדמוקרטים לאירופה, הציעה לפעילים שלה משאל עם מקוון מוגבל לבחירה קבוצת הפרלמנט האירופי למפלגה, שבה 78% מהפעילים המשתתפים הצביעו בעד ה- EFD.

ב-16 ביוני 2014, חברת הפרלמנט הולנדית מס בלדר של המפלגה הרפורמית הפוליטית (SGP) עברה מ EFD לקבוצת ECR.

קבוצת ה- EFD תוקנה ב -18 ביוני 2014 עם חברי הפרלמנט האירופי (MEP) ממפלגות החברות הקיימות: בריטניה, המפלגה העצמאית בבריטניה (בריטניה) והסדר והצדק (ליטא), בנוסף לשותפים חדשים: תנועת חמשת הכוכבים, השוודיה הדמוקרטים (שוודיה), מפלגת האזרחים החופשיים (הרפובליקה הצ'כית), איגוד האיכרים הלטבים (לטביה) וחברת MEP צרפתית עצמאית, לשעבר של החזית הלאומית.

ב-24 ביוני 2014, שם הקבוצה EFD תוקן לאירופה של חופש ודמוקרטיה ישירה (EFDD), ודייוויד בורלי מתנועת חמשת הכוכבים נבחר כנשיא החדש של הקבוצה הנכנסת.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הפרלמנט האירופי: מפלגות
לכובע שלי שלוש פינות

כובע טמבל – מהצד נראה משולש. כאשר משטחים [[כובע טמבל, רואים כי הוא מקבל צורת משולש. ראשית הימצאותו בישראל (סוף המאה ה-19) תואמת לזמן בו השיר נכתב בגרמניה.]]
לכובע שלי שלוש פינות הוא שיר משחק שמקורו גרמני. בנוסף יש לשיר גרסאות בשוודית, דנית, אנגלית, הולנדית, ספרדית, פורטוגזית ועברית.

מילות השיר בגרמנית:
<div class="mw-content-ltr">
Mein Hut, der hat drei Ecken,
drei Ecken hat mein Hut.
Und hätt er nicht drei Ecken,
so wär’s auch nicht mein Hut.
</div>

מילות השיר בעברית:

זהו שיר משחק הכולל תנועת ידיים מותאמת לכל מילה בשיר – הצבעה על הראש במילה "כובע", הצבעה על המרפק במילה "פינות", הצגת שלוש אצבעות במילה "שלוש" וכו'. המשחק כולל חזרה פעמים אחדות על מילות השיר, כאשר בכל חזרה מוחלפת מילה בצליל ריק ("הממ"), כך שהמילה מוצגת רק בתנועת הידיים המתאימה. המשחק מסתיים כאשר השיר בשלמותו מושר באמצעות תנועות ידיים בלבד.

השיר מציג תנאי הכרחי: כדי שזה יהיה "הכובע שלי" חובה עליו להיות כובע שלוש פינות (כובע שנפוץ במאה ה-18 באירופה ובאמריקה, והיה פריט לבוש אזרחי וחלק ממדי צבא וצי גם יחד).

לחן הגרסה העברית שונה מלחנו בשפות האחרות.
הלחן המקובל בעברית הוא לחן גרמני שעבורו נכתב גם השיר "על ראש הגבעה", גם הוא שיר שמקורו בגרמנית. הלחן המקובל בגרמנית הוא לחן איטלקי. אין אלו מקרים נדירים שבהם נלקחו יצירות לילדים בגרמנית ותורגמו לעברית (למשל שניים סינים עם כינור גדול).

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=BSKk0qdU9K4 לכובע שלי], בערוץ "שירים לילדים ופעוטות" באתר YouTube
* [https://www.youtube.com/watch?v=LsTE7AiB8hc לכובע שלי], בערוץ "הופ! ילדות ישראלית" באתר YouTube
* [https://www.youtube.com/watch?v=M_G1jFTP1wc לכובע שלי], בערוץ "zurisipuri" באתר YouTube
* [http://ingeb.org/Lieder/meinhuth.html לכובע שלי שלוש פינות] בגרמנית, באנגלית, בשוודית ובפורטוגזית
* [https://www.zemereshet.co.il/song.asp?id=1933 לכובע שלי – בלחן איטלקי, אתר זמר רשת]

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי משחק
קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירים שתורגמו לעברית
קטגוריה:שירים על ביגוד ואופנה
עונת 1976/1977 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

עונת 1976/1977 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה ה-11 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-20 באוקטובר 1976 והתחרות הסתיימה ב-29 במרץ 1977. בתחרות השתתפו 25 קבוצות. 

בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 6 עולות לשלב הבתים. לקבוצות אלו התווספו צ'ינזנו מילאנו (מחזיקת הגביע) וספרטק לנינגרד. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות. 

התחרות הסתיימה בניצחון של פורסט קאנטו מאיטליה, בפעם הראשונה בתולדות המועדון. 

==מהלך התחרות==

===שלב הבתים===

בית א' 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || רדניצ'קי בלגרד
| 6 || 10 || 4 || 2 || 540 || 475 || 65
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || צ'ינזנו מילאנו
| 6 || 9 || 3 || 3 || 540 || 504 || 36
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || ספרטק לנינגרד
| 6 || 9 || 3 || 3 || 514 || 491 || 23
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || סלביה פראג
| 6 || 8 || 2 || 4 || 426 || 550 ||124-
|}

בית ב'

{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || פורסט קאנטו
| 6 || 10 || 4 || 2 || 599 || 495 || 104
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || חובנטוד בדאלונה
| 6 || 10 || 4 || 2 || 539 || 528 || 11
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || סטיאווה בוקרשט
| 6 || 9 || 3 || 3 || 484 || 522 ||38-
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || אסוול ליון-וילרבאן
| 6 || 7 || 1 || 5 || 503 || 580 || 77-
|}

===שלבי הגמר===

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
הפועל גבת/יגור הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לסטיאווה בוקרשט 71-83 ו-92-62

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c2/C2_77.htm פירוט התוצאות באתר לינואספורט]
* [http://www.todor66.com/basketball/Eurocups/Men_CWC_1977.html פירוט התוצאות באתר טודור]

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1976
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1977
קטגוריה:עונות בגביע ספורטה
מאיר חזנוביץ

250px
אנשי השומר ב[[כפר גלעדי. משמאל לימין: מאיר חזנוביץ', יהודה פרוסקורובסקי, יוסף נחמני, גד אביגדורוב, צבי בקר, ישראל גלעדי ויצחק נדב|שמאל|]]
אנשי השומר{{ש}}מימין לשמאל: מאיר חזנוביץ, [[שמואל הפטר, יוסף נחמני, יצחק נדב|שמאל|]]
בית הקברות של כפר גלעדי|שמאל|]]
250px
מאיר "מאירק'ה" חזנוביץ (1890 - 20 במאי 1913) - מאנשי העלייה השנייה וממייסדי הארגונים בר גיורא והשומר.

== ביוגרפיה ==
חזנוביץ' נולד ב-1890 במינסק שברוסיה למשפחה ענייה. אם המשפחה עסקה בהכנת סיגריות. למד בתלמוד תורה ובהתבגרותו עבר לבאקו שבקווקז שם עבד כשוליה בבתי מלאכה לסנדלרות ולחייטות. בעיר פגש את יחזקאל ניסנוב וצבי בקר שגם הם באו ללמוד מלאכה בעיר. בבאקו החל להיות פעיל בתנועת נוער ציונית ובמקביל הצטרף לקבוצת הגנה יהודית. בפרעות שפרצו לאחר מהפכת 1905 הגן עם הקבוצה על יהודי העיר. ב-1906 עלה ארצה במסגרת העלייה השנייה והחל לעבוד בחקלאות במושבות במרכז והצפון.

בספטמבר 1907 נערכה פגישה חשאית בביתו של יצחק בן-צבי שביפו והוחלט בה על יסוד ארגון בר גיורא וחזנוביץ' נכלל בין החברים בו. לראש הארגון נבחר ישראל שוחט והוא וחבריו עברו ל"קולקטיב" שבחוות סג'רה שם פעלו על מנת להחליף את השמירה. חזנוביץ עצתו נשלח משם לשמור בחוות כנרת. ב-1908 נשלח לשמור במצפה.

ב-12 באפריל 1909 נוסד ארגון השומר וחזנוביץ' היה בין מייסדיו. לאחר הקמת הארגון עבר לשמור על סג'רה. באותן שנים למד את השפה הערבית ואת מנהגי ערביי הגליל ואף התלבש כמותם וזכה על כך להערכה רבה מהם.

בתחילת 1910 מונה לנהל את השמירה בסג'רה ובית-גן ולקראת סופה עבר לשמור בחדרה. ב-1911, לאחר כשנה בחדרה, עבר לשמור ברחובות. ב-14 בספטמבר 1912 נערכה ברחובות האספה הרביעית של ארגון השומר ואחריה נערכה חתונה למספר חברי השומר ובניהם גם לחזנוביץ ובחירת ליבו סוניה גורדין.

לאחר החתונה עבר הזוג לשמור במרחביה. ב-18 במאי 1913, במהלך אחת מהפעולות נגד ערביי הסביבה נפגע מירי של שומר אחר (משה שר) נפצע קשה, הובא לבית חולים בנצרת שם נפטר. הובא לקבורה במרחביה ולאחר שנים הועבר ארונו לבית הקברות בכפר גלעדי.

כשנפטר הייתה אשתו בחודש השמיני וכששמעה על מותו הפילה את הוולד.

== מורשתו ==
בתקופת פעילותו בארגון השומר הוכיח חזנוביץ אומץ לב רב, מצד אחד, ורצון עז לשמור של רוחם של אנשי הארגון, מצד שני. תכונותיו אלו הקנו לו מקום מרכזי בארגון והשאירו רושם רב על אלו שהכירוהו.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://israelitombstones.blogspot.co.il/2015/07/20.html מאיר חזנוביץ - נהרג מאש חברו בקרב מול שודדים], באתר "מצבות מספרות", 1 ביולי 2015
* [http://www.gal-ed.co.il/nachal/info/n_show.aspx?id=24699 מאיר חזנוביץ] , באתר "גלעד"
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי השומר
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בחלקת השומר בכפר גלעדי
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1890
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1913
גל טרוכואידי

אורך הגל ב-<math>\lambda</math> ומהירות המופע ב-c.]]
במכניקת הזורמים, גל טרוכואידי או גל גרסטנר הוא פתרון מדויק של משוואות אוילר בעבור גלי כבידה מחזוריים בזורם. התאוריה של גלים טרוכואידים מתארת גל מתקדם בעל צורה קבועה על פני השטח של שכבת זורם בלתי דחיס בעלת עומק אינסופי. פני השטח של המים בפתרון הגלי הזה הם בצורת טרוכואיד מהופך - עם שיאים חדים יותר ושפלים שטוחים יותר. הפתרון הזה נתגלה לראשונה על ידי גרסטנר ב-1802, ונתגלה מחדש באופן בלתי תלוי על ידי ויליאם ג'ון מקורן רנקין ב-1863.

שדה הזרימה המקושר לגל הטרוכואידי אינו אי-רוטציוני - יש לו ערבוליות. הערבוליות היא בחוזק ופילוג אנכי כזה שהמסלולים של אלמנטי הזורם הם מעגלים מושלמים. זה עומד בניגוד לתצפית האמפירית השגרתית של סחיפת סטוקס המקושרת לתנועה הגלית. למעשה, ניתן להבין את פילוג הערבוליות כ"פיצוי" על היעדר סחיפת סטוקס. בנוסף, מהירות המופע של הגל אינה תלויה באמפליטודה של הגל הטרוכואידי, בשונה מתאוריות גלים לא ליניאריות אחרות (כמו אלו של גלי סטוקס וסוליטונים) ותצפיות שלהן. מסיבות אלו - כמו גם בשל העובדה שפתרון בעבור עומק סופי חסר - גלים טרוכואידים הם בעלי חשיבות מעשית מוגבלת לצרכים הנדסיים, וחשיבותם נחה בהיותם הדגמה חשובה לעקרונות התאוריה של גלי מים.

== גזירת פרופיל הגל מעקרונות ראשוניים ==
נצא מההנחה שמסלולי אלמנטי הזורם הם מעגלים מושלמים ונסיק ממנה את צורת הגל. נתחיל מהתנאי הקינמטי על מהירות הזורם בפני המים (ראו גם תאוריית הגלים של איירי#גזירת פונקציית הפוטנציאל), כאשר הפעם לא נזניח את תלילות הגל:

<math>u_z = \frac{\partial\eta}{\partial t}\ + u_x\frac{\partial\eta}{\partial x}</math>

כיוון שמסלול האלמנט הוא מעגל מושלם, נכון להניח ש-:
<math>u_z = Vsin(kx - \omega t), u_x = Vcos(kx - \omega t) </math>.

כלומר מתקיים:

<math>Vsin(kx - \omega t) = \frac + Vcos(kx - \omega t)\frac </math>

אם נעזר בהנחה שהגל נע אופקית במהירות התקדמות קבועה, אז ניתן להראות ש-:

<math>\frac = -c \frac </math> 

כאשר c היא מהירות התקדמות הגל, וכך נקבל:

<math>\frac = \frac </math>

ניזכר כעת בהצגה הפרמטרית של עקום טרוכואידי:

<math>x = a\theta - b \sin(\theta) \,</math>

<math>y = a - b \cos(\theta) \,</math>

ונקבל: 
<math>dx = (a - b \cos(\theta)) d\theta \,</math>

<math>dy = b \sin(\theta) d\theta \,</math>

כלומר:

<math>\frac = \frac </math>

וזוהי בדיוק הצורה האלגברית של הפתרון שהתקבל לשיפוע פרופיל הגל! כלומר פני הגל הם בהכרח טרוכואידים. הפרמטר a של הטרוכואיד (רדיוס המעגל המתגלגל) הוא:

<math>a = \frac </math> 

בעוד הפרמטר b הוא מחצית גובה הגל <math>b = \frac </math>.

שים לב גם שהפתרון הטרוכואידי מתכנס לפתרון הטריגונומטרי (היינו פונקציית סינוס) בגבול שבו היחס b/a שואף לאפס; כלומר גלים טרוכואידים מתכנסים לגלי איירי כאשר היחס בין אמפליטודת הגל לאורך הגל קטן מאוד.

== השוואה עם תאוריות גלים אחרות ==

== ראו גם ==
* תאוריית הגלים של איירי

קטגוריה:מכניקת הזורמים
עונת 1977/1978 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

עונת 1977/1978 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה ה-12 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-29 באוקטובר 1977 והתחרות הסתיימה ב-29 במרץ 1978. בתחרות השתתפו 25 קבוצות. 

בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 7 עולות לשלב הבתים. לקבוצות אלו התווספה גבטי קאנטו (מחזיקת הגביע). המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות. 

התחרות הסתיימה בניצחון של גבטי קאנטו מאיטליה, בפעם השנייה בתולדות המועדון ובפעם השנייה ברציפות. 

==מהלך התחרות==

===שלב הבתים===

בית א' 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || גבטי קאנטו
| 6 || 11 || 5 || 1 || 529 || 486 || 43
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || קן בסקט
| 6 || 10 || 4 || 2 || 557 || 535 || 22
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || דן בוס
| 6 || 8 || 2 || 4 || 515 || 515 || 0
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || קוורנר רייקה
| 6 || 7 || 1 || 5 || 470 || 535 || 65-
|}

בית ב'

{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || סינודיה בולוניה
| 6 || 10 || 4 || 2 || 550 || 515 || 35
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || ברצלונה
| 6 || 9 || 3 || 3 || 565 || 525 || 40
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || סטיאווה בוקרשט
| 6 || 9 || 3 || 3 || 550 || 591 || 41-
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || סודרטליה
| 6 || 8 || 2 || 4 || 493 || 527 ||34-
|}

===שלבי הגמר===

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
הפועל תל אביב הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לאולימפיאקוס 60-79 ו-75-55

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c2/C2_78.htm פירוט התוצאות באתר לינואספורט]
* [http://www.todor66.com/basketball/Eurocups/Men_CWC_1978.html פירוט התוצאות באתר טודור]

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1978
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1977
קטגוריה:עונות בגביע ספורטה
יחסי סרי לנקה – שווייץ

יחסי סרי לנקה–שווייץ הם היחסים הדו צדדיים, הפוליטיים, המדיניים והשיתופיים בין סרי לנקה ושווייץ. יחסים הדיפלומטיים בוססו בשנת 1956, ובעיקר כוללים את היחסים הכלכליים ושיתוף הפעולה בין המדינות.

== היסטוריה ==
שווייץ מיד הכירה בעצמאותה של סרי לנקה ב-1948. כינון היחסים הדיפלומטיים התרחש שבע שנים מאוחר יותר, ב-1956. מועצת הברית של שווייץ מינתה את השגריר הראשון לקולומבו ב-1968.

== יחסים דיפלומטיים ==
בשנות השמונים התגברו היחסים הפוליטיים בין שווייץ לסרי לנקה בעקבות טמילים רבים מסרי לנקה שנמלטו מהעימות האתני כדי למצוא מקלט בשווייץ.

==קישורים חיצוניים==
הוואסונג-14

הוּאַסוֹנְג-14 (בקוריאנית: 화성-14, בהנג'ה: 火星 14, בתרגום לעברית: מארס 14) הוא טיל בליסטי בין-יבשתי המפותח ומיוצר בקוריאה הצפונית. הוא מוכר גם בשם הקוד האמריקאי: KN-20.

טיסת הבכורה של הטיל נערכה ב-4 ביולי 2017, במקביל ליום העצמאות של ארצות הברית. נכון להיום, קוריאה הצפונית היא המפעילה המוכרת היחידה של הטיל הזה.

==ראו גם==
* הוּאַסוֹנְג-13 (KN-08)
*הוואסונג-15

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טילים בליסטיים צפון-קוריאניים
קטגוריה:טילים בליסטיים בין-יבשתיים
אמדינה

אמדינה (שם מדעי: Amadina) היא סוג של ציפורי שיר ממשפחת האסטרילדיים החיות באפריקה שמדרום לסהרה. בסוג זה קיימים שני מינים.

== מאפיינים ==
האמדינות הן ציפורים קטנות באורך 12–16 ס"מ. בעלות גוף אפור וצהוב בהיר וראש אדום. מקוריהן עבים ומשמשים אותן לפיצוח זרעים שונים. הזכרים צבעוניים יותר מהנקבות, תכונה המשמשת אותם למציאת נקבה לזיווג.

הנקבות המקננות בונות קן מעוגל בין ענפי העצים. אם טורף מתקרב אל הקן הן אינן בורחות אלא מפתלות את גופן לצורת נחש קטן, במטרה להרתיע את התוקף ולהציל את הביצים.

==מינים==
*אמדינה מזוקנת או אָמָדִינָה (Amadina fasciata)
*אמדינה אדומת ראש (Amadina erythrocephala)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם ג'ון סווינסון
קטגוריה:אסטרילדיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1827
למה לי

"למה לי" הוא סינגל של הזמרת הים תיכונית שרית חדד. הסינגל יצא לאור ב-20 בספטמבר 2016, כסינגל הראשון והפותח מהאלבום. הסינגל זכה להצלחה רבה, אך ביקורות רבות מצד אתרי האינטרנט וחדשות הבידור טענו שהשיר לא מייצג את חדד ואת הסגנון שאליו התרגל הקהל הרחב. הסינגל הצליח להיכנס לרשימות השמעה ולמצעדים רבים בישראל וביוטיוב הפך הווידאו קליפ לוויראלי כאשר צבר למעלה מ-10 מיליון צפיות. השיר הגיע למקום ה-12 במצעד השנתי של רשת גימל.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שיצא לסינגל בוים על ידי נדב אליהו, והופק על ידי דן מילר, וטל אורן. בווידאו קליפ נראית חדד בחדר עם מסך כחול, כשהיא רוקדת וזזה לצלילי השיר. בין לבין ניתן לראותה עונדת שרשרת זהובה, מעיל עור כחול, ואת הרקדנים לבושים בבגדי אדידס.

נכון לספטמבר 2017, מונה הצפיות של הווידאו קליפ עומד על למעלה מ-8 מיליון צפיות, דבר אשר הופך אותו לנצפה ביותר של חדד.

== ביקורות ==
השיר זכה לביקורות חיוביות, וגם שליליות. מאקו הגדירו את השיר כניסיון להשתלב במוזיקה החדשה של היום, וכתבו כי: "כמו כל אמנית גדולה ששורדת לאורך זמן, גם שרית חדד יודעת כמה חשוב לחדש, להפתיע ולהישאר רלוונטית. בשיר החדש שלה היא הולכת לכיוונים שלא הייתה בהם מעולם, ומתחברת לסצנת הטרופיקל-האוס העולמית. מה דעתכם?"

בעיתון הארץ בן שלו אמר כי: "אחרי הדואט המביך עם שלום חנוך, שבו היא נשמעה כאילו היא באה לאולפן בעיקר מתוך הדרת כבוד, כל דבר יהיה בגדר שיפור. הסינגל החדש של שרית חדד הוא שיפור מינורי מאוד. "למה לי" הוא ניסיון מובהק להצעיר את הסגנון של חדד. לעשות שרית 2.1."

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2016
קטגוריה:שירי שרית חדד
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי הנרי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי הנרי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי הנרי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים על פרידה
שחמיים

[[שחמי מפרשן - מין המבלבל את אויבו באמצעות כתם דמוי-עין על סנפיר הזנב.]]
שחמיים (שם מדעי: Plesiopidae) היא משפחת דגי שונית מסדרת הדקראים החיים באזור האינדו פסיפי. במשפחה זו 50 מינים.

דגים אלה יכולים להגיע לאורך 30 ס"מ והם בעלי גופים מקושטים עם סנפיר גבי גדול דמוי מפרש וראשים קטנים ומעוגלים אך עם שפתיים ועיניים גדולות. הם חיים בין האלמוגים והסלעים ונמלטים אליהם בעת סכנה. הם ניזונים מדגים וסרטנים קטנים שהם תופסים בלסתותיהם.

לחלק מהמינים זנבות וסנפירים אחוריים גדולים ובעלי כתמים דמויי-עין העוזרים להם לבלבל טורפים. טורף המסתכל על דג כזה חושב שזנבו הוא ראשו ומכוון לשם את מתקפותיו, מה שמאפשר לדג לברוח לכיוון שהטורף לא מצפה לו.

==סוגים==
* Acanthoclinus
* Acanthoplesiops
* Assessor
* Beliops
* סוג ומין יחיד Belonepterygion fasciolatum
* Calloplesiops - בו שחמי מפרשן
* סוג ומין יחיד Fraudella carassiops
* Notograptus
* Paraplesiops
* Plesiops
* Steeneichthys
* Trachinops

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1861
קטגוריה:דמויי-דקר
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלברט גינטר
לובוטיים

לובוטיים (שם מדעי: Plesiopidae) היא משפחת דגי מסדרת הדקראים החיים בימים ובאוקיינוסים הטרופיים והסובטרופיים. במשפחה סוג יחיד - לובוט בו שני מינים. הם קרוביהם של המשפחות Datnioididae וHapalogenyidae.
== מאפיינים ==
דגים אלה יכולים להגיע לאורך 1.10 מטר והם בעלי גוף עגלגל עם סנפיר גב ישר גדול המתעקל בסופו וזנב גדול עם סנפיר שת גדול. הראש וסנפירי החזה קטנים והפיות מגודלים. 

הדגים חיים באוקיינוס הפתוח ברחבי האוקיינוס האטלנטי מחופי אמריקה עד לחופי הים התיכון ובאוקיינוס השקט. הם טורפים בעיקר דגי סרדין ואנשובי וגם מגוון מיני סרטנים. בתורם הם נאכלים על ידי כרישים ודגי גרם גדולים יותר.

==מינים==
*לובוט פסיפי (Lobotes pacificus)
*לובוט כלל-ימי (Lobotes surinamensis)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1830
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
קטגוריה:דמויי-דקר
כופיתיים

כופיתיים (שם מדעי: Caproidae) הם משפחת דגי שונית מסדרת הדקראים החיים בים. במשפחה 2 סוגים החיים כיום, בהם 12 מינים.

בעבר בני המשפחה נחשבו לשייכים לסדרת הזאוסאים ובהמשך עברו לסדרה עצמאית. כיום הם משפחה בסדרת הדקראים בתת-סדרת עצמאית - Caproidei. כמה חוקרים מחשבים אותם כמשפחה בסדרה עצמאית.

הם בעלי גוף אדום מגודל עם סנפירי חזה קטנים, ראשים גדולים ופיות הפונים מעלה. לתזונתם הם מחפשים יצורים קטנים, אותם שואבים בשפתיהם.

==מיון==
*משפחה כופיתיים (Caproidae)
**סוג Antigonia
**סוג ומין יחיד כופית החדק (Capros aper)
**סוג Proantigonia
**סוג Eoantigonia

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1843
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריצ'רד תומאס לואו
קטגוריה:דקראים
שרבביים

דג מהסוג Eucinostomus
שַׁרְבָּבִיִּים (שם מדעי: Gerreidae) היא משפחת דגים מסדרת הדקראים. 

דגים אלה חיים בימי הים הקריבי מחופי אמריקה הדרומית עד למפרץ מקסיקו וחופי אמריקה הצפונית וכן בכמה מחופי האיים הקריביים, אך חלקם חיים במזרח האוקיינוס השקט עד לחופי יפן וקוריאה וחלק מהמינים חיים במימי האזור האינדו פסיפי עד לחופי אפריקה וגם במפרץ אילת. 

הם בעלי גוף אפור וכחול עם זנבות ארוכים מפוצלים וסנפירי חזה ארוכים. אורכם יכול להגיע לאורך 35 ס"מ. הם ניזונים מיצורי ים קטנים ומתגודדים בלהקות גדולות, מה שעוזר להם להתגונן מטורפים כמו כרישים.

==מיון==
*משפחה שרבביים (Gerreidae)
**סוג ומין יחיד Deckertichthys aureolus
**סוג Diapterus
**סוג Eucinostomus
**סוג Eugerres
**סוג שַׁרְבָּב (Gerres)
**סוג ומין יחיד Parequula melbournensis
**סוג ומין יחיד Pentaprion longimanus
**סוג ומין יחיד Ulaema lefroyi

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1859
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיטר בליקר
קטגוריה:דמויי-דקר
סקטיים

סקטיים (שם מדעי: Scatophagidae) היא משפחת דגים ימיים מסדרת הדקראים הקרובה לבתרניים.

דגים אלה חיים באוקיינוס ההודי והאוקיינוס השקט ויכולים לעלות גם למים מליחים. הם בעלי צורה שטוחה וגופם אפור עם גבשושיות כהות לאורך הגוף. הגב מוגבה בקצהו קוצי סנפיר גבי לקראת הזנב שתי אונות גדולות והזנב קצר. הראש קטן ביותר ביחס לגוף והשפתיים צרות. 

אלו דגים הניזונים מזואופלנקטון וממזון צמחי כמו אצות או עשבי ים ולעיתים גם מצואה של דגים אחרים. הם חיים בשוניות וימים רדודים וקלים לגידול בשבי.

==מיון==
*משפחה סקטיים (Scatophagidae)
**סוג Scatophagus - בו 2 מינים
**סוג Selenotoca - בו 2 מינים

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1876
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיטר בליקר
קטגוריה:דמויי-בתרן
קטגוריה:אורגניזמים אוכלי צואה
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו באאוקן
אמנון בס טווסי

אמנון בס טווסי (שם מדעי: Cichla monoculus) הוא דג טורף ממשפחת האמנוניים החי באמריקה הדרומית באגן האמזונאס, הופץ גם לפלורידה, הוואי ופנמה.
== מאפיינים ==
האמנון הבס הטווסי מגיע לאורך 80 ס"מ ושוקל עד 9 ק"ג. הוא בעל מצח מגודל ופה גדול הפונה מעלה. צבעו ירוק כהה עם צידיים ירוקים בהירים. הסנפירים אדומים עזים והגוף מפוספס מלמעלה במשולשים שחורים. לקראת הזנב ישנו כתם-עין גדול. הזנב גדול ועוזר לדג להסתער קדימה.

זהו דג טורף החי במים העכורים של האמזונאס. הוא ניזון מחרקים, סרטנים ובעיקר מדגים אחרים שהוא צד במהירות.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:אמנוניים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לואי אגאסי
קטגוריה:ברזיל: דגי מים מתוקים
קטגוריה:דגי האמזונאס
דגי גרזן

דגי גרזן (שם מדעי: Gasteropelecidae) היא משפחת דגים טרופיים מסדרת החריתאים החיים רק בנהרות ואגמים באמריקה הדרומית מפנמה עד צ'ילה. בעבר הם נכללו במשפחת החריתיים הגדולה. במשפחה 3 סוגים.

דגים אלה מגיעים עד לאורך 9 ס"מ והם בעלי גוף שטוח, דמוי-גרזן ושקוף והם בעלי מבנה אווירודינמי העוזר להם לקפץ מעלה. זנבם קטן אך מוגבה ובטנם וחזם מנופחים מאוד. הפנים שלהם קטנות ופונות מעלה.

בעת סכנה הם יכולים לשגר את עצמם מעל פני המים במהירות עד לגובה של 2.5 מ'. הם גם קופצים בלהקות, כך שדגים טורפים רבים מוותרים על המרדף אחריהם.

הם אוכלי כל הניזונים משיריים, אצות, חרקים קטנים וסרטנונים וגם מדגיגים. הם נפוצים באקווריומים רבים בעולם.

==מיון==
*משפחה דגי גרזן (Gasteropelecidae)
**סוג Carnegiella
**סוג Gasteropelecus
**סוג Thoracocharax

==קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1859
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיטר בליקר
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חריתאים
חמש נזירות וגבר אחד

חמש נזירות וגבר אחד (באנגלית: Lilies of the Field) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1963 בכיכובם של סידני פואטייה וליליה סקלה בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על רומן בשם Lilies of the Field מאת ויליאם אדמונט בארט שיצא לאור ב-1962.

העלילה היא על מפגש בן גבר שחור וחמש נזירות גרמניות החיות בדוחק במקום נידח בנוואדה ומשוכנעות שהוא נשלח בידי אלוהים כדי לבנות להן קפלה.

סידני פואטייה זכה בפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר ובפרס דוב הכסף בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין עבור משחקו בסרט זה.

ליליה סקלה הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר כן היה הסרט מועמד לפרס אוסקר על הצילום, התסריט והבימוי.

שם הספר והסרט לקוח מהדרשה על ההר ובו משווה הנזירה מריה את הנזירות לשושנים בשדה.

הספר עובד למחזמר בשם Look to the Lilies שהוצג בברודוויי ב-1970 עם שירלי בות' בתפקיד הראשי.

==תקציר העלילה==
הומר סמית' (סידני פואטייה) הוא חייל משוחרר הנודד עם מכוניתו המרופטת באזורים נידחים של אריזונה ומציע את שירותיו לתיקון ושיפוץ בתים.

יום אחד הוא עוצר בחווה כדי למלא מים במכוניתו. תוך המילוי הוא מבחין בחמש נזירות עובדות בשדה. נזירה אחת המזדהה כמריה (ליליה סקלה) מסתכלת עליו בהערצה ומבקשת ממנו באנגלית עילגת ובמבטא גרמני, כי יעזור להן לתקן את הגג הדולף. הוא מסכים לכך בחוסר רצון, מקווה לתשלום ומסכים להתארח אצלם ללילה.

הן מזמינות אותו לארוחה דלה ומריה מספרת לו שהן ברחו מהמשטר הקומוניסטי במזרח גרמניה דרך חומת ברלין והתגלגלו למקום הנידח הזה כדי לעזור לאנשים העניים שם.

רק מריה מדברת קצת אנגלית במבטא גרמני וקוראת לו שמידט. סמית' מתחיל ללמד את הנזירות אנגלית בסיסית ובסיום השיעור הראשון הוא שר אתם גוספל כשהנזירות מלוות אותו בפזמון במילה אמן.

מריה רואה בסמית' שליח אלוהים שהגיע אליהם כדי לעזור להם לבנות קפלה במקום. הוא מסרב בהתחלה אך מסיע אותן למכוניתו לעיירה הסמוכה. הן מפיצות את השמועה על רצונן לבנות קפלה ולאט לאט האנשים שראו את הנזירות כמוזרות מחליטים לעזור להן. בקשות לתרומות מארגונים שונים נדחות.

האנשים מהעיירה מגיעים לחווה עם רכב עמוס בלבנים. סמית' מתחיל לבנות את הקפלה וכולם מתבוננים בו אך עד מהרה מצטרפים אליו אנשי העיירה והנזירות וסמית' מסיים את העבודה בהצבת צלב על הקפלה.

סמית' חוגג עם הנזירות ומריה מזמינה אותו לבוא למיסה החגיגית למחרת. הם מתחילים לשיר שוב את הגוספל "אמן" אך תוך השירה יוצא סמית', מתניע את מכוניתו ועוזב את החווה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=8aL0ml00S9Q קדימון לסרט חמש נזירות וגבר], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=bdtl4SwNEW0 סידני פואטייה שר את הגוספל "אמן" עם הנזירות], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=qCzTyxXPy1o סידני פואטייה מקבל פרס אוסקר על חמש נזירות וגבר], באתר יוטיוב
* [http://www.tcm.com/tcmdb/title/81430/Lilies-of-the-Field/ חמש נזירות וגבר אחד], באתר TCM

קטגוריה:סרטי 1963
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטי שחור-לבן
קטגוריה:סרטי נצרות
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי יונייטד ארטיסטס
אנא בקראנו

שמן על בד מאת איזידור קאופמן (לפני 1907)]]
אָנָּא בְּקָרְאֵנוּ הוא פיוט שנאמר על ידי יהודי ספרד כחלק מאמירת הסליחות ביום כיפור, לאחר תפילת ערבית של יום הכיפורים. הפיוט חובר על ידי ר' דוד אבן בקודה במאה ה-11.
הפזמון החוזר בפיוט, המסתיים לסירוגין במילים "ה' שמעה", "ה' סלחה", מבוסס על התחינה שב: .

הפיוט מפרט את חטאי העם ומבקש שה' ישמע את בקשתו ויסלח עליהם.

נעימת הפיוט המסורתית קצבית.

==מבנה הפיוט==
האותיות הראשונות בכל בית בפיוט יוצרות אקרוסטיכון של "דוד חזק", המרמזות על שם המחבר.

הפיוט בנוי במשפטים בהם יש חזרה.
בכל משפט יש תקבולת משלימה. השיר בנוי על דרך ההקבלה. ישנה הקבלה פנימית בתוך כל אחד משני הפסוקים המרכיבים את הפזמון וכן הקבלה חיצונית בין הפסוק הראשון לפסוק השני. הקבלה דומה, פנימית וחיצונית, קיימת גם בבתי השיר.

הפזמון החוזר (רפרן) בפיוט, שבדרך כלל מושר על ידי הקהל, הוא המילים המבקשות שהאל ישמע ויסלח. הקהל העונה לעומת החזן אחרי כל בית בקריאה-זעקה-שירה: אָנָּא בְּקָרְאֵנוּ לְקוֹל שַׁוְעֵנוּ - ה' שְׁמָעָה, ולסירוגין: אָנָּא בְּרַחֲמֶיךָ עֲוֹן בִּצְעֵנוּ - ה' סְלָחָה.

==קישורים חיצוניים==

* (ניתן להאזין ללחנים שונים של הפיוט באתר)
* [https://web.archive.org/web/20170917123614/http://hibba.org/node/452 אָנָּא בְּקָרְאֵנו], באתר חיבה

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:סליחות
עונת 1978/1979 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

עונת 1978/1979 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה ה-13 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-1 בנובמבר 1978 והתחרות הסתיימה ב-22 במרץ 1979. בתחרות השתתפו 22 קבוצות. 

בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 5 עולות לשלב הבתים. לקבוצות אלו התווספה גבטי קאנטו (מחזיקת הגביע), סינודיה בולוניה (מפסידה במשחק הגמר) ואסוול. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות. 

התחרות הסתיימה בניצחון של גבטי קאנטו מאיטליה, בפעם השלישית בתולדות המועדון ובפעם השלישית ברציפות. 

==מהלך התחרות==

===שלב הבתים===

בית א' 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || ברצלונה
| 6 || 11 || 5 || 1 || 566 || 520 || 46
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || סינודיה בולוניה
| 6 || 10 || 4 || 2 || 539 || 499 || 40
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || רדניצ'קי בלגרד
| 6 || 9 || 3 || 3 || 526 || 543 ||17-
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || UBSC וינה
| 6 || 6 || 0 || 6 || 473 || 542 ||69-
|}

בית ב'

{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || דן בוס
| 6 || 11 || 5 || 1 || 536 || 482 || 54
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || גבטי קאנטו
| 6 || 10 || 4 || 2 || 548 || 518 || 30
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || אסוול
| 6 || 9 || 3 || 3 || 537 || 516 || 21
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || שליונסק ורוצלב
| 6 || 6 || 0 || 6 || 480 || 585 || 105-
|}

===שלבי הגמר===

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
הפועל תל אביב הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא הפסידה לדן בוס מהולנד 83-67 ו-86-81

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c2/C2_79.htm פירוט התוצאות באתר לינואספורט]
* [http://www.todor66.com/basketball/Eurocups/Men_CWC_1979.html פירוט התוצאות באתר טודור]

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1978
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1979
קטגוריה:עונות בגביע ספורטה
כל הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט

כל הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט הוא כלל הלכתי שנאמר בתלמוד על אדם שמקיים מצווה על אף שיש לו פטור מלקיימה. כלל זה לא הוזכר בתלמוד בבלי, אך בראשונים הביאו כלל זה מדברי התלמוד ירושלמי, ואף הוזכר בספרי ההלכה.

== מקור וטעם הביטוי ==
מקור ביטוי זה הוא מתלמוד ירושלמי, לעניין חתן הקורא קריאת שמע אף על פי שפטור ממצות קריאת שמע, מחמת אי יכולתו לכוון כראוי, וכן לעניין אדם שמפסיק באכילתו לצורך תפילה, בשעה שאינו חייב בכך. 

הלכה זו נפסקה ברמ"א שכתב כלל זה בדיני סוכה, לעניין היושב בסוכה בשעת ירידת גשמים, מאחר שבמקרה כזה ישנו פטור של 'מצטער, שפטור מן הסוכה' אם בכל זאת אינו יוצא מהסוכה נכלל בדין של 'כל הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט'.

בטעם הדבר שאין להחמיר ונקרא הדיוט ישנם כמה טעמים בספרי האחרונים: 

המהר"ם פאדובה כתב שהוא מטעם שמיחזי כיוהרא - נראה כגאווה. וכעין דברי התלמוד בבלי: . וכן כתבו עוד אחרונים. הסבר זה כתב גם ראבי"ה, והוסיף משום כך שכלל זה לא נאמר על מי "שמורגל בפרישות גם בשאר דברים" משום שאצלו אין זה נראה כיוהרא.

הרמב"ם מתייחס לכלל זה בהקשר של חסיד שוטה המוזכר בתלמוד הבבלי:

== מתי נאמר כלל זה ==
הרב אברהם גומבינר בספרו מגן אברהם כתב שצריך להתיישב בדין זה מתי נאמר ומתי לא, ולא כתב כלל בדין זה.

הגאון מווילנה תמה על מה שנראה בתלמוד בכמה מקומות ש'אף על פי שפטור מן הדבר אם עושה - הוא מצווה מן המובחר', ופעם אחת אמרו 'כל הפטור מדבר ועושהו - נקרא הדיוט', וכתב לחלק שבכל מקום שהוא מצווה בעצם אלא שלא הצריכוהו לעשותו, כגון שתיית מים בסוכה, בזה המחמיר הוא מצווה מן המובחר. אך במקום שהוא פטור כללי, על זה אמרו שנקרא הדיוט. כעין זה כתבו לפניו כמה מהראשונים בעניין מה שאמרו בתלמוד שנשים רשאיות לסמוך על הקורבן אם ירצו, ולא חששו מדברי הירושלמי ש'הפטור מן הדבר ועושהו נקרא הדיוט' וכתבו לחלק בין מעשה שהוא מצווה רק שלא נצטוו בה שרשאי אדם להחמיר, לבין מעשה שאינו מצווה כלל.

הריטב"א כתב לבאר על פי חילוק זה את הכלל שאמרו בתלמוד בכמה מקומות גדול המצווה ועושה ממי שאינו מצווה ועושה, שנראה מזה שאף מי שאינו מצווה ועושה יש לו שכר מסוים; שכן מדובר שהוא עושה מצוות שציוותה בהן התורה לאחרים, "אבל העושה מאליו מצוות שלא ציותה בהם תורה כלל - זו היא שאמרו כל שאינו מצווה בדבר ועושהו נקרא הדיוט".

יש מהאחרונים שכתבו שבהלכה שהייתה בה מחלוקת, ונפסק להקל, בזה אינו רשאי להחמיר על עצמו. 

בנוסף, יש שכתבו שמאחר שכל הטעם שנקרא הדיוט הוא משום יוהרא (גאווה) לכך אם מחמיר ביחיד שאין חשש יוהרא. מותר, ודווקא בציבור ובהפרסיא יש לאסור.

=== מצוות שבין אדם לחברו ===
הרב חיים יוסף דוד אזולאי בספרו פתח עיניים כתב שכלל זה תקף רק בנוגע למצוות שבין אדם למקום, אך במצוות שבין אדם לחברו, רשאי אדם להחמיר על עצמו אף במקום שאינו חייב.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הלכה
קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
קטגוריה:כללי המצוות
הבערה ביום טוב

מלאכת הבערה, היא אחת מל"ט אבות המלאכות האסורות בשבת. כחלק מהיתר התורה לבצע מלאכת אוכל נפש ביום טוב, הותרה גם מלאכת הבערה לצורך זה.

== מקור ההיתר וגדריו ==
נאמר בתורה: , ומכאן שהתירה התורה לבצע מלאכת אוכל נפש. בכלל זה נכללת גם מלאכת הבערה, הואיל ועל ידה ניתן להדליק את התנור ביום טוב וכיוצא בזה. ולמדו חכמים שמתוך שהותרה הדלקת אש עבור מלאכת אוכל נפש, הותרה גם לשם מטרה שאינה צורך ישיר של אוכל נפש, אלא לצורך יום טוב.

== איסור יצירת אש ==
 
אף על פי שהתורה התירה להבעיר אש ביום טוב, חכמים סייגו את ההיתר להעברת אש קיימת לחומר בערה שעוד לא הובער, אך יצירת אש חדשה אסורה. איסור זה מכונה מוליד. ואף שהאש נצרכת לבישול ואפיית מאכלי החג, כיוון שאפשר להדליק אש מערב יום טוב ולהשתמש בה ביום טוב, אסרו חכמים להדליק אש חדשה ביום טוב. לדעת פוסקים רבים; בכלל האיסור, הדלקת אש על ידי גפרור.<ref>יחוה דעת ח"א סימן ל"ב ועוד רבים. </ref>

אמנם העברת אש קיימת, אף שיוצרת להבה חדשה או גדולה יותר, מותרת. לכן מותר להגביר ביום טוב אש קיימת על ידי הוספת עצים. ואם האש דולקת על גז או נפט, מותר להגביר אותה על ידי הוספה של גז או נפט. ואם יש צורך להדליק שלהבת נוספת לצורך בישול מאכלים, מותר להדליק קיסם מהאש הקיימת ולהדליק על ידו להבה נוספת. גם ברזל או חוט להט שהתאדם מרוב חום נחשב כאש, וכן גחלת עמומה נחשבת כאש, ומותר להדליק מהם גפרור, שאין זה נחשב כמוליד אש חדשה.

כיוון שאיסור הדלקת אש חדשה ביום טוב הוא מדברי חכמים ולא מהתורה, מותר לצורך מצווה או לצורך גדול לבקש מגוי להדליק אש חדשה. למשל, כאשר הנרות כבו, ובני הבית נמצאים בחשכה, ואין שם אש שאפשר להדליק ממנה נר להאיר בסעודה, מותר לבקש מגוי להדליק.

יש אומרים שאם מחמת אונס לא הצליח להכין אש מערב יום טוב, או שהכין וכבתה, מותר לו להדליק אש חדשה ביום טוב כדין מכשירי אוכל נפש. ויש אומרים שגם במקרה של אונס אסור להוציא אש חדשה, מפני שדין יצירת אש כדין יצירת כלי שלם, שגם אם היה אנוס בערב יום טוב אסור לעשותו ביום טוב. ועוד, שגם במכשירי אוכל נפש שלא יכל להכין בערב יו"ט אין מורים היתר לרבים. יש המפשרים בין הדעות, שבשעת הדחק כשאינו יכול להביא אש משכניו, אפשר לסמוך על המקילים, בהדלקה בשינוי, שבאופן זה גם המחמירים יכולים להקל.

עבר ויצר אש ביו"ט, מותר בדיעבד ליהנות מהאש.

== חשמל וגפרורים ביום טוב ==
נחלקו הפוסקים בדין הדלקת גפרורים ונורה חשמלית ביום טוב, יש אומרים, שהואיל וישנה גפרית וחומרי בעירה בראש הגפרור הרי זה נחשב שהאש מצויה בגפרור ובחיכוך אין משום הולדת אש, והוא מותר ביום טוב. וכן לעניין החשמל; שהחשמל כבר נמצא בחוט, אין בכך איסור 'מוליד', ומותר להדליק, ויש מתירים גם לכבות את החשמל. ויש אומרים שההדלקה נחשבת כ'מוליד', ועל כן אסור מדברי חכמים להדליק.

== ראו גם ==
* מתוך שהותרה לצורך הותרה שלא לצורך
* מלאכה ביום טוב
* מלאכת מבעיר

== קישורים חיצוניים ==
* הרב אליעזר מלמד באתר פניני הלכה (מועדים), [http://ph.yhb.org.il/category/%d7%9e%d7%95%d7%a2%d7%93%d7%99%d7%9d/05-%d7%94%d7%91%d7%a2%d7%a8%d7%94-%d7%9b%d7%99%d7%91%d7%95%d7%99-%d7%95%d7%97%d7%a9%d7%9e%d7%9c/ הבערה כיבוי וחשמל].
* הרב מאור קיים הרחבות לפניני הלכה, [http://ph.yhb.org.il/plus/12-05-05/ חשמל ביום טוב].

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הלכות יום טוב
קטגוריה:ביצה: סוגיות תלמודיות
עונת 1979/1980 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל

עונת 1979/1980 בגביע אירופה למחזיקות גביע בכדורסל הייתה העונה ה-14 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-30 באוקטובר 1979 והתחרות הסתיימה ב-19 במרץ 1980. בתחרות השתתפו 22 קבוצות. 

בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ בהם נקבעו 5 עולות לשלב הבתים. לקבוצות אלו התווספה גבטי קאנטו (מחזיקת הגביע), פרק ליידן (הולנד) וברצלונה. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת משחק בית/משחק חוץ והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות. 

התחרות הסתיימה בניצחון של פלקנסטרו אמרסון וארזה מאיטליה, בפעם השנייה בתולדות המועדון. גבטי קאנטו מאיטליה השתתפה בגמר בפעם הרביעית ברציפות, אך השנה הפסידה. 

==מהלך התחרות==

===שלב הבתים===

בית א' 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || גבטי קאנטו
| 6 || 11 || 5 || 1 || 641 || 568 || 73
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || פארקר ליידן
| 6 || 10 || 4 || 2 || 577 || 540 || 37
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || פנאתינייקוס
| 6 || 8 || 2 || 4 || 545 || 574 ||29-
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || קן
| 6 || 7 || 1 || 5 || 514 || 595 ||81-
|}

בית ב'

{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || אמרסון וארזה
| 6 || 11 || 5 || 1 || 571 || 456 || 115
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || ברצלונה
| 6 || 10 || 4 || 2 || 547 || 509 || 38
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || זאדאר
| 6 || 8 || 2 || 4 || 518 || 590 ||72-
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || אזצ'יבאצ'י
| 6 || 7 || 1 || 5 || 470 || 551 ||81-
|}

===שלבי הגמר===

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
הפועל רמת גן הייתה הנציגה הישראלית בתחרות. היא התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב הראשון בו היא ניצחה את "אמיקל" מלוקסמבורג 91-105 ו-83-99. בשלב השני היא נפגשה עם זאדאר והפסידה 80-75, 90-96.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c2/C2_80.htm פירוט התוצאות באתר לינואספורט]
* [http://www.todor66.com/basketball/Eurocups/Men_CWC_1980.html פירוט התוצאות באתר טודור]

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1980
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1979
קטגוריה:עונות בגביע ספורטה
סכר סרדר סרובר

סכר סרדר סרובר במהלך הגבהה, 2006
סכר סרדר סרובר (בהינדית: सरदार सरोवर परियोजना) הוא סכר כבידה על נהר נרמדה, בסמוך לנווגאם, גוג'ראט שבהודו. הסכר נהגה על ידי סרדר ולאבהבאי פאטל, בנייתו ארכה 56 שנים והוא נחנך על ידי ראש הממשלה נרנדרה מודי ב-17 בספטמבר 2017.

ארבע מדינות בהודו, גוג'ראט, ראג'סטאן, מהאראשטרה, ומאדהיה פרדש נהנות מהסכר בעיקר לטובת חקלאות ואספקת חשמל. הסכר מהווה חלק מפרויקט עמק נרמדה, פרויקט הנדסת מים ומשאבי סביבה גדול המשלב בניית מספר סכרים על הנרמדה  לצורך השקיה ופתרונות כח הידרואלקטריים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:הודו: מבנים
סרדר סרובר