OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עוף בקשיו

עוף בקשיו (בסינית:腰果雞丁) הוא מאכל סיני-אמריקאי המשלב עוף (בדרך כלל מוקפץ אך מדי פעם מטוגן בשמן עמוק, תלוי בווריאציה), עם אגוזי קשיו ורוטב שום חום בהיר או רוטב סמיך העשוי מציר עוף, רוטב סויה ורוטב צדפות.

== עוף קשיו מסורתי ==
הגרסה המסורתית של עוף קשיו מוקפצת בווק. נתחי עוף משולבים עם אגוזי קשיו קלויים פריכים, ירקות מבושלים ברוטב שעשוי משום, רוטב סויה ורוטב הוזין, מדלול במים. <ref></ref>

== עוף קשיו בסגנון ספרינגפילד ==
הגרסה המטוגנת בשמן עמוק של המנה. המנה היא ווריאציה של העיר ספרינגפילד, מיזורי .<ref name="NYTEdge"></ref><ref name="fm-2015mar27"></ref> עוף קשיו מטוגן בשמן עמוק הוגש ככל הנראה לראשונה ב-1963 ב-Grov Supper Club בספרינגפילד. על ידי דייוויד ליונג (1920–2020),<ref name="obit"></ref> שף שעבר לארצות הברית מסין ב-1940, שרצה לאכול את המאכלים של מולדתו ולכן החל לחפש מנה שתהיה לטעמם של התושבים המקומיים. [https://www.theinstantpottable.com/instant-pot-cashew-chicken-recipe/ הגרסה שלו לעוף קשיו] מטוגן בשמן עמוק היה כל כך פופולרי עד שפתח במהרה את בית התה של ליונג בספרינגפילד.<ref name="NL"></ref><ref name="sbj-2012dec20"></ref><ref name="sbj-2013aug20"></ref> המנה הפכה לפופולרית ביותר באזור ספרינגפילד ולעיתים קרובות הייתה מצוטטת כ"מנה של העיר" הלא רשמית. ספרינגפילד אפילו מארח פסטיבל שנתי שבמרכזו מנת העוף הזו: Springfield Sertoma's Cashew Craze. <ref></ref> <ref></ref>
צלחת עוף קשיו בסגנון ספרינגפילד (מטוגן בשמן עמוק) מוגש עם אורז מטוגן ואגרול.
בשל האהבה המקומית לעוף מטוגן, לאונג המציא וריאציה של המנה הקיימת. במקום לטגן את העוף, כפי שנהוג לעשות בדרך כלל, הוא טיגן את נתחי העוף בשמן עמוק. לאחר מכן כיסה אותם ברוטב הרגיל העשוי מציר עוף, רוטב סויה ורוטב צדפות, והוסיף את חופן הקשיו. הוא כלל גם בצל ירוק קצוץ בתור טוויסט וזה הפך ללהיט מיידי בקרב הקהל המקומי. ככל שהתפשטה השמועה על המנה, כך גם המתכון. בית התה של ליונג נסגר ב-1997, אבל עוף קשיו בסגנון ספרינגפילד עדיין מוגש בלמעלה מ-70 מסעדות סיניות, כמו גם במסעדות רבות שאינן סיניות, באזור המטרופולין של ספרינגפילד ובסביבתו, ובמקומות אחרים במיזורי ובמדינות אחרות.<ref name="nevada"></ref> עוף קשיו בסגנון ספרינגפילד הוזכר בערוץ האוכל של ארצות הברית.<ref name="foodchannel"></ref> <ref></ref>

בשנת 2010, בנו של ליונג, בסיוע אביו, פתח מסעדה חדשה בספרינגפילד המגישה את אותו סגנון של עוף קשיו.<ref name="kytv"></ref><ref name="417mag"></ref> ליונג מת בגיל 99 ב-21 ביולי 2020.

== מנות דומות ==
צלחת של קאי פאט עם ממואנג (עוף בקשיו מוקפץ בסגנון תאילנדי) בתאילנד
במטבח התאילנדי, יש מנה מוקפצת בשם קאי פאט.

עוף בשקדים, המוגש בדרך כלל במסעדות סיניות אמריקאיות, דומה לעוף בקשיו. <ref></ref>

במטבח ההאיטי, יש תבשיל עוף עם אגוזי קשיו בשם poul ak nwa הכולל פלפלים סקוטיים . <ref></ref> <ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

*[https://foody.co.il/foody_recipe/עוף-מוקפץ-עם-קשיו-ממש-כמו-בתאילנד/ עוף מוקפץ ממש כמו בתאילנד]

*[https://omermiller.co.il/עוף-בקשיו/ עוף בקשיו]
== הערות שוליים ==

* קטגוריה:טיגון עמוק
קטגוריה:המטבח הסיני אמריקאי
קטגוריה:המטבח התאילנדי
קטגוריה:מאכלי עוף
רמת ארבל

רמת ארבל הוא יישוב בגליל התחתון. שתי המשפחות הראשונות של היישוב התיישבו בו ביולי 2022. היישוב ייבנה על קרקע שרובה או כולה בבעלות מספר רוכשים יהודים. הקמת היישוב אושרה בהחלטת ממשלה ביולי 2002 ובעידוד המועצה המקומית, ואושרה שוב ב-2023, עם זאת כיום המגורים במקום אינם לפי החוק.

בכסלו תשפ"ג היישוב פונה ונבנה באותו יום מחדש על ידי מתיישביי המקום. בניסן תשפ"ג שוב המקום נהרס כליל ונבנה נחדש. באלול תשפ"ג הוצאו צווי הריסה מנהליים ליישוב אך הם לא בוצעו עד היום. בניסן תשפ"ד חודשו צווי ההריסה, ועדיין לא בוצעו. כיום ישנם במקום כעשרה מבנים מבנייה קלה ומעץ ומתגוררות בהם שלוש משפחות.

== הליך התכנון ==
מספר יהודים רכשו קרקע במטרה להקים עליה יישוב יהודי. על פי התכנית הראשונית ביקשו בעלי הקרקע, בהובלת עו"ד דוד קירשנבום, להגיש הצעה לפיה יבנו ביישוב 1,600 יחידות דיור. בעקבות התנגדויות שונות אישרה הוועדה המחוזית תוכנית בת 500 יחידות דיור. לפי התכנון היו אמורות להיבנות במקום 500 יחידות דיור. במרץ 2013 המועצה הארצית לתכנון קבעה שיש לאשר בממשלה את התכנית. ב-2 ביולי 2023 החליטה ממשלת ישראל על ביצוע עבודות מטה לצורך הקמת יישוב חדש באזור רמת ארבל. המועצה האזורית הודיעה שתהיה אכיפה נחושה נגד התיישבות לא חוקית הסמוכה למחלף מסד.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מועצה אזורית הגליל התחתון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2022
קטגוריה:ישראל: יישובים עתידיים
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:ישראל: יישובים
נורת'האמפטון

נורת'האמפטון (באנגלית: Northampton) היא בירת מחוז נורת'האמפטונשייר במזרח המידלנדס באנגליה. העיר נמצאת על גדות הנהר , כ-100 קילומטר צפונית-מערבית ללונדון וכ-80 קילומטר דרומית-מזרחית לבירמינגהאם. נורת'האמפטון היא אחת מהערים הגדולות באנגליה; לפי תוצאות בעיר גרים 245,899 תושבים מה שהופך אותה לעיר ה-20 בגודלה ב.

עדויות ארכאולוגיות על התיישבות באזור מתוארכות לתקופת הברונזה. בימי הביניים העיר הייתה מוקפת חומה וכללה טירה, כנסיות רבות, מנזרים ואוניברסיטה. נורת'האמפטון קיבלה צ'רטר מלכותי והוכרזה כעיר על ידי ריצ'רד הראשון ב-1189 ומונה לה ראש עיר על ידי המלך ג'ון ב-1215. בתקופה זו התחוללו בעיר שני קרבות, אחד ב-1264 וקרב נורת'האמפטון ב-1460.

בזמן מלחמת האזרחים האנגלית, העיר הייתה בצד של תומכי הפרלמנט מה שהוביל לכך שבפקודתו של צ'ארלס השני נהרסו חומות העיר ורובה של הטירה.

התפתחות העיר הייתה מוגבלת בעקבות מלחמות העולם עד שהוגדרה כ"עיר חדשה" ("New Town") ב-1968, דבר שהאיץ את פיתוח העיר שנמשך גם ב. נורת'האמפטון הגישה בקשה למעמד של עיר שלושה פעמים (ב-2000, 2002 וב-2022) אך נדחתה.

== אטימולוגיה ==
נורת'האמפטון הוזכרה לראשונה בכתב בשנת 914 בשם "Ham tune". התחילית נורת' (צפון) נוספה מאוחר יותר כדי להבדיל מערים אחרות שנקראו "האמפטון", במיוחד מסאות'המפטון. בספר יום הדין שפורסם ב-1086 העיר מוזכרת בשם "Northantone" שהתפתח ל-"Norhamptone" ב ומאוחר יותר ל-"Northampton" ב.

== ערים תאומות ==
לנורת'האמפטון שתי ערים תאומות:
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנגליה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-12
יוהני קסקאלה

פַּאוּלִי יוּהַנִי קֶסְקֶאַלַה (בפינית: Pauli Juhani Kaskeala; נולד ב-26 ביולי 1946) הוא אדמירל פיני בדימוס, אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של כוחות ההגנה של פינלנד בין השנים 2001–2009.

==ביוגרפיה==
קסקאלה נולד בקואופיו ב-26 ביולי 1946. הוא התגייס לצי הפיני ב-1965. בין 1982–1989 הוא שימש כעוזרו הצבאי של נשיא פינלנד מאונו קויביסטו. לאחר מכן שימש כמפקד שייטת ספינות טילים עד 1991. לאחר מכן שימש כנספח הצבאי הפיני בלונדון ואז בהאג ובבריסל. ב-1994 הוא הוחזר לפינלנד ומונה למזכיר במועצת ההגנה. ב-1998 הוא מונה למפקד הצבאי של טורקו ופורי. בתחילת 2001 הוא מונה לשגריר צבא פינלנד למוסדות נאט"ו והאיחוד האירופי בבריסל. ב-3 ביוני של אותה שנה הוא מונה לראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של פינלנד. כהונתו הוארכה בקדנציה נוספת. הוא סיים את תפקידו ב-31 ביולי 2009.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.europeanleadershipnetwork.org/person/juhani-kaskeala/ יוהני קסקאלה] באתר רשת המנהיגות האירופית

קטגוריה:ראש ההגנה (פינלנד)
קטגוריה:אדמירלים פינים
קטגוריה:פינים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:ילידי 1946
ארטי פרושאן

ארטי פרושאן (Artemas Bolour-Froushan, הידוע בשם הבמה Arty Froushan; בפרסית: آرتماس بلور-فروشان; נולד ב-16 באפריל 1993) הוא שחקן בריטי-אמריקאי ממוצא איראני.

== ביוגרפיה ==
פרושאן מתגורר בלונדון אך נולד בקונטיקט ארצות הברית. אביו הוא המשורר האיראני אבול פרושאן שהיגר לבריטניה; אמו צרפתייה.

הוא למד צרפתית וספרות באוניברסיטת אוקספורד. לאחר שסיים את לימודיו ב-2015 <ref>[https://press.amazonstudios.com/us/en/cast/arty-froushan/1556 Arty Froushan] bei Amazon Studios, abgerufen am 10. </ref> לקח שיעורי משחק באקדמיה למוזיקה ואמנות דרמטית של לונדון.<ref name="Express"></ref>

== קריירה ==
בשנת 2019 פרושאן החל לשחק בסדרת הטלוויזיה קרניבל רואו. בשנת 2019 הופיע במחזה לאופולד-שטאט שכתב טום סטופארד. המחזה הוצג בריטניה וב-2022 בניו יורק. בשנת 2022 הופיע בסדרת הטלוויזיה בית הדרקון. במרץ 2023 לוהק פרושאן לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה דרדוויל: נולד מחדש .<ref></ref> באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע "The Persian Version".<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני תיאטרון בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1993
ארי פוהלוינן

ארי טפני פוהלוינן (בפינית: Ari Tapani Puheloinen; נולד ב-26 בדצמבר 1951) הוא גנרל פיני בדימוס אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של כוחות ההגנה של פינלנד בין השנים 2009–2014.

==ביוגרפיה==
פוהלוינן נולד בטאיפלסארי ב-26 בדצמבר 1951. ב-1970 הוא התגייס לצבא פינלנד, ועד 1983 למד בבתי ספר צבאיים בפינלנד ובברית המועצות. ב-1983 הוא סיים את לימודיו ולאחר מכן שימש כעוזר הנספח הצבאי במוסקבה עד סוף המלחמה הקרה. עם סיום המלחמה הוא חזר לפינלנד ומונה למפקד גדוד שריון. ב-1999 הוא מונה למפקד בריגדת שריון. בשנת 2004 הוא מונה למפקד פיקוד המזרח של צבא פינלנד. ב-2007 הוא מונה לראש המטה הכללי - תפקיד שבפינלנד הוא טכני בעיקרו. ב-31 ביולי 2009 הוא מונה לראש ההגנה הוא כיהן בתפקיד עד 31 ביולי 2014.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20090819001959/http://www.mil.fi/perustietoa/henkiloita/cv/fi/puheloinen.dsp ארי פוהלוינן] באתר צבא פינלנד

קטגוריה:ראש ההגנה (פינלנד)
קטגוריה:גנרלים פינים
קטגוריה:ילידי 1951
יהורם בן-חיים

יהורם בן-חיים (נולד ב-4 ביולי 1956) הוא קלע רובה שהשתתף בשתי משלחות אל המשחקים הפאראלימפיים.

ב השתתף בן-חיים בשלוש תחרויות קליעה:
* בתחרות ירי רובה אוויר בעמידה בדרגת נכות SH1 קלע 542 נקודות וסיים במקום הרביעי.
* בתחרות Mixed English לדרגות נכות SH1-3 קלע 571 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 15 במקצה המוקדמות.
* בתחרות Mixed SB Rifle 3X40 לדרגות נכות SH1-2 קלע 1034 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר.

ב השתתף בשלוש תחרויות קליעה:
* בתחרות ירי Free Rifle 3X40 לדרגת נכות SH1 קלע 1093 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 18 במקצה המוקדמות.
* בתחרות ירי Mixed English לדרגת נכות SH1 קלע 572 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 24 במקצה המוקדמות.
* בתחרות ירי Mixed Air Rifle Prone לדרגת נכות SH1 קלע 589 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 30 במקצה המוקדמות.

בן-חיים הוא מרכז תחום הקליעה בבית הלוחם בחיפה. בעל הסמכה כמאמן ממכון וינגייט, נשוי ואב לשלושה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/yoram-ben-haim פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים], באתר הרשמי של IPC 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:קלעים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:קלעים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
אליהו חברה

אלי (אליהו) חברה (נולד ב-27 ביוני 1956) הוא קלע אקדח שהשתתף בשלוש משלחות אל המשחקים הפאראלימפיים, חבר נבחרת הקליעה הפאראלימפית.

חברה הוא נכה צה"ל, משותק ברגלו השמאלית וחבר בית הלוחם בתל אביב.

ב השתתף בשתי תחרויות קליעה:
* בתחרות ירי אקדח אוויר לדרגת נכות SH1 קלע 552 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 13 במקצה המוקדמות.
* בתחרות ירי Mixed Free Pistol .22 לדרגת נכות SH1 קלע 502 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 20 במקצה המוקדמות.

ב השתתף בשתי תחרויות קליעה:
* בתחרות ירי Mixed Free Pistol לדרגת נכות SH1 הפעיל למקצה הגמר ובו סיים במקום הרביעי עם 608.2 נקודות.
* בתחרות ירי אקדח אוויר לדרגת נכות SH1 קלע 553 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 12 במקצה המוקדמות.
לאחר משחקים אלה שמר במשך מספר שנים על דירוג בין 8 הראשונים בעולם.

ב השתתף בשתי תחרויות קליעה:
* בתחרות ירי אקדח אוויר לדרגת נכות SH1 קלע 548 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 28 במקצה המוקדמות.
* בתחרות ירי Mixed Free Pistol לדרגת נכות SH1 קלע 513 נקודות ולא העפיל למקצה הגמר. דורג במקום 15 במקצה המוקדמות.

כחבר נבחרת הקליעה הפאראלימפית הלאומית של ישראל, בשנת 2019 השתתף בתחרות הקליעה הקבוצתית (עם יוליה צ'רנוי ועופר צור) ברובה אוויר לעשרה מטרים באליפות הפתוחה של גרמניה וזכה עם הנבחרת במקום השלישי. בשנת 2022 זכו השלושה במקום הראשון באליפות אירופה ברובה אוויר בתחרות ירי רובה אוויר בשכיבה למרחק עשרה מטרים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/eliahu-chabra פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים], באתר הרשמי של IPC 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:קלעים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:קלעים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004)
קטגוריה:קלעים במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
חיוך (סרט)

חיוך הוא סרט אמריקאי מ-1975, המהווה קומדיה סאטירית על תחרות יופי וכיצד היא משפיעה על העיירה בה נערכת התחרות. הסרט הוצג בפסטיבל הסרטים של ניו יורק. הוא עובד למחזמר בעל אותו שם בברודוויי.

==עלילה==
ביג בוב פרילנדר הוא סוכן במכוניות ומשמש כיושב ראש חבר השופטים של תחרות היופי "מיס אמריקאית צעירה" (Young American Miss Pageant) הנערכת בסנטה רוזה. ברנדה דיקרלו היא מנהלת התחרות ובעלה אנדי הוא אלכוהוליסט.

33 בחורות מרחבי ארצות הברית מגיעות לעיר על מנת להשתתף בתחרות, ביג בוב, בנו של בוב הגדול, מבצע תחבולות על מנת לצלם את המתמודדות במצבים שונים שהן אינן לבושות, והוא מצלם אותן במקלחות של האודיטוריום בו נערת התחרות, אך נתפס על ידי ווילסון, מפיק התחרות.

המתמודדות רובין גיבסון נותנת לשותפתה לחדר דוריה טיפים להצטיינות ובהם מריחת וזלין על השפתיים כדי לשפר את החיוך שלה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 1975
קטגוריה:סרטים על תחרויות יופי
תקווה אהרוני

אשירה (תקווה) אהרוני היא טניסאית ישראלית וספורטאית ספורט נכים.

==ביוגרפיה==
אהרוני נולדה עם רגל אחת וגדלה עם תותב. בצעירותה החלה להתאמן במרכז הספורט לנכים ברמת גן ועסקה בכדורסל כיסאות גלגלים ובשחייה. מאוחר יותר התמקדה בטניס כיסאות גלגלים והגיעה להישגים בארץ ובעולם.

התנדבה לשירות צבאי בחיל החימוש ולאחר מכן למדה והוסמכה כמאמנת במכון וינגייט.

ב התחרתה בטניס והפסידה לנציגת הולנד מוניק ון דן בוש בשלב המוקדם, בשמינית הגמר. בטורניר הזוגות השתתפה עם מלי מילר והן סיימו בשלב המוקדם, ברבע הגמר.

ב התחרתה בטניס והפסידה לנציגת אוסטריה בשלב המוקדם. בטורניר הזוגות השתתפה עם כנרת וואלך והן סיימו בשלב רבע הגמר.

בשנת 2015 שינתה את שמה הפרטי מתקווה לאשירה.

הייתה נשואה בעבר לספורטאי ספורט נכים ששון אהרוני להם שני ילדים. בנה הוא הזמר חן אהרוני.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/tiki-aharoni פירוט השתתפותה בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* 

קטגוריה:ספורטאיות פאראלימפיות ישראליות
קטגוריה:טניסאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:טניסאים נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:טניסאים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:טניסאים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
אריק דנון

אריק דנון (בצרפתית: Éric Danon; נולד ב-22 בפברואר 1957) הוא דיפלומט יהודי-צרפתי שכיהן כשגריר צרפת בישראל בין אוגוסט 2019 לאוגוסט 2023.

== ביוגרפיה ==
לאחר לימודים בתיכון לואי הגדול בפריז, אריק דנון למד באקול נורמן סופרייר - סן קלו.<ref></ref> הוא קיבל תעודת ’אגרגסיון’ במדעי הפיזיקה ב-1980.

הוא התמחה בפיזיקה גרעינית. לאחר מכן עשה שירות צבאי מ-1982 עד 1983 בחיל האוויר הצרפתי, שם עבד במשך שנה על מערכות לנשיאת מטענים גרעיניים על גבי טילים.

במקביל התקבל למכון למדע המדינה פריז ב-1979, בו סיים את לימודיו ב-1983. לאחר מכן למד בבית הספר הגבוה לממשל, כיתת "דני דידרו".

== קריירה ==
אריק דנון הקדיש את רוב הקריירה שלו, במגזר הציבורי ובמגזר הפרטי, לנושאים אסטרטגיים, למאבק באיומים פליליים ולשיתוף פעולה של צרפת עם מדינות מתפתחות.

=== שגריר צרפת בישראל ===
ב-21 ביוני 2019 מונה על ידי הנשיא עמנואל מקרון לשגריר הרפובליקה הצרפתית במדינת ישראל.

בינואר 2020, ארבעה חודשים לאחר כניסתו של דנון לתפקיד, ערך עמנואל מקרון את ביקורו הראשון בישראל כנשיא.

בתקופתו כשגריר צרפת התחוללה מגפת הקורונה, ובעקבות זאת פעל לקדם פעילויות תרבות דרך האינטרנט כתחליף לפעילות תרבותית פיזית ובטיפול בבקשות לדרכונים צרפתיים בעקבות המגבלות.

במאי 2021 זומן לשיחת נזיפה אצל שר החוץ שר החוץ גבי אשכנזי בעקבות דבריו של שר החוץ הצרפתי ז'אן-איב לה דריאן כי ישראל עלולה להפוך למדינת אפרטהייד אם לא תהיה מדינה לפלסטינים.

== חיים פרטיים ==
אריק דנון נשוי למארי-כריסטין דופווי-דנון ואב לחמישה ילדים.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שגרירי צרפת בישראל
קטגוריה:דיפלומטים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1957
גוסטב יונסון

גוסטב יונסון (באסטונית: Gustav Jonson; 7 בינואר 1880 – 15 בנובמבר 1942) היה איש צבא אסטוני, אשר מונה בידי ברית המועצות למפקד הצבא האסטוני למשך שנה בין יוני 1940 ליוני 1941. לאחר כיבוש אסטוניה בידי הגרמנים במבצע ברברוסה, הוציאו אותו הסובייטים להורג.

==ביוגרפיה==
יונסון נולד בוויליאנדי. ב-1901 הוא התגייס לצבא האימפריה הרוסית, ולחם בשורותיו במהלך מלחמת העולם הראשונה. ב-1917 נשלח לאסטוניה במטרה להקים גדוד פרשים אסטוני שיילחם בשורות הצבא הקיסרי. הוא המשיך לפקד על הגדוד שלו גם לאחר שאסטוניה הכריזה על עצמאותה מהאימפריה, ופיקד עליו במהלך מלחמת העצמאות האסטונית כנגד ברית המועצות. הוא המשיך לפקד על הגדוד עד 1924. ב-1927 הוא מונה למפקד האקדמיה הצבאית האסטונית. בין 1934–1939 הוא שימש כעוזרו הצבאי של נשיא אסטוניה קונסטנטין פטס.

ב-1939 פרש יונסון מהצבא בדרגת גנרל מאיור. ב-16 ביוני 1940 פלשו הסובייטים לאסטוניה, וכבשו אותה תוך יום. הסובייטים אילצו את מפקד הצבא האסטוני יוהאן ליידונר להתפטר מתפקידו, ומינו את יונסון למפקד במקומו. ב-3 בספטמבר של אותה שנה, סיפחו הסובייטים את כל הצבא האסטוני לתוך הצבא האדום במסגרת "קורפוס הרובאים הטריטוריאלי האסטוני ה-22". יונסון מונה למפקד הקורפוס בדרגת גנרל לייטננט.

במהלך מבצע ברברוסה ביוני 1941, כבשו הגרמנים את אסטוניה. בעקבות כך, איבדו הסובייטים את האמון באסטונים, ופיטרו את כל הקצינים האסטונים מהצבא האדום. יונסון נשלח למוסקבה בתואנה של השלמת הכשרתו באקדמיית המטה הכללי. ב-19 ביולי הוא נעצר בידי הנ.ק.ו.ד. ב-15 במאי 1942 הוא נידון למוות. גזר הדין בוצע בצ'ליאבינסק ב-15 בנובמבר 1942.

==קישורים חיצוניים==

* [https://generals.dk/general/Jonson/Gustav/Estonia.html גוסטב יונסון] באתר הגנרלים של מלחמת העולם השנייה

קטגוריה:גנרלים אסטונים
קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג ברוסיה וברית המועצות
קטגוריה:ילידי 1880
קטגוריה:נפטרים ב-1940
אהרון אקוקה

אהרון הנרי אקוקה הוא ספורטאי ספורט נכים ישראלי שהשתתף שלוש פעמים ב.

==ביוגרפיה==
אקוקה התגייס לצה"ל בשנת 1975 ושירת בחטיבת גולני. בשנת 1976 נפגע בתאונת אימונים ואיבד את ראייתו.

ב התחרה בשחייה בדרגת נכות B1: במשחה 50 מטרים בסגנון חופשי דורג במקום השלישי בסבב המוקדמות עם תוצאה של 33.42 שניות וסיים במשחה הגמר במקום השביעי עם תוצאה של 32.48 שניות. במשחה 50 מטרים בסגנון חזה דורג במקום הרביעי בסבב המוקדמות עם תוצאה של 46.18 שניות וסיים במשחה הגמר במקום השביעי והאחרון עם תוצאה של 47.93 שניות.

השתתף ב וב עם נבחרת הכדורשער לעיוורים.

בשנת 1991 הבקיע אקוקה את שער הניצחון במשחק הגמר של אליפות אירופה בכדורשער והביא לניצחון הנבחרת הישראלית.

אקוקה המשיך בפעילות ספורטיבית כשוער נבחרת הכדורשער של בית חינוך עיוורים. בעונת 2018/19 זכה עם הנבחרת באליפות המדינה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/henri-aharon-akoka פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחיינים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורשער ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:שחקני כדורשער במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:שחקני כדורשער במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:עיוורים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
4F

4F היא חברת ביגוד פולנית שהוקמה בשנת 2003 ובסיסה בוויליצקה, בדרום פולין. החברה נמצאת בבעלות OTCF SA שחברות הבנות האחרות שלה כוללות מותגים כמו Outhorn ו-4Faces. היא מציעה בגדי ספורט, תיירות ולבוש קז'ואל, כמו גם אביזרי אופנה שונים. המותג מפעיל כיום 230 חנויות במזרח-מרכז אירופה ומוצריו נמצאים בכ-500 חנויות מותגים ב-40 מדינות ביניהן ישראל (באתר Shoesonline).

4F מייצרת מגוון רחב של מוצרי ספורט ומוצרי לבוש קז'ואל, כגון חולצות טריקו, מכנסיים קצרים, ז'קטים, בגדי ים, סנדלים, כפכפים, תיקים ותרמילים. ציוד הספורט של החברה כולל חליפות סקי וקסדות אופניים.
חנות 4F בפולין
== היסטוריה ==
בשנת 2003, חברת Horn Partner (כיום OTCF SA) פתחה את החנות הקמעונאית הראשונה שלה המציעה בגדי ספורט תחת המותג 4Fun. בשנת 2007 שינתה החברה את השם ל-4F Performance, ומאז 2010 היא אימצה את השם 4F. בשנת 2008, היא החלה רשמית בשיתוף פעולה עם הוועד האולימפי הפולני (PKOl). המותג נבחר להלביש את הספורטאים הפולנים באולימפיאדת החורף 2010 בוונקובר, אולימפיאדת הקיץ 2012 בלונדון, אולימפיאדת החורף 2014 בסוצ'י,<ref></ref> משחקי אירופה 2015 בבאקו וכן אולימפיאדת הקיץ 2016 בריו דה ז'ניירו. <ref></ref> היא גם סיפקה בגדי ספורט לספורטאים פולנים צעירים במשחקים האולימפיים לנוער בסינגפור ובנאנג'ינג. מלבד PKOl, מאז 2010, החברה משתפת פעולה גם עם הוועד הפראלימפי הפולני.<ref></ref>

4F משתפת פעולה עם שבע ועדות אולימפיות לאומיות אחרות והלבישה 8 נציגויות לאומיות, כולל נבחרות מפולין, סרביה,<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> קרואטיה, לטביה,<ref></ref> יוון,<ref></ref> צפון מקדוניה,<ref></ref> ליטא וסלובקיה .<ref></ref>

בשנת 2016, פתחה חברת 4F את החנויות הראשונות שלה מחוץ לפולין בלטביה, סלובקיה, רומניה וצ'כיה.<ref></ref>

המותג הוא גם שותף רשמי של ארגונים כמו התאחדות הסקי הפולנית (2007), התאחדות הביאתלון הפולנית (2010), התאחדות האתלטיקה הפולנית (2013),<ref></ref> התאחדות הפולנית להחלקה מהירה (2014), התאחדות הכדוריד הפולנית (2017). ואיגוד הביאתלון הסלובקי (2018).<ref></ref><ref name="historia"></ref>

בשנת 2018, חברת 4F הייתה אחת מנותני החסות של טורניר ארבע הגבעות שנערך בגרמניה ואוסטריה עבור ארבע המהדורות הבאות של האירוע <ref></ref> וכן אליפות העולם בסקי אלפיני של FIS בשנת 2021.<ref></ref> החברה גם פתחה את החנות הראשונה שלה באסיה בבנגקוק, תאילנד.<ref></ref> בשנת 2020, החברה הפכה לאחת השותפים הגלובליים הרשמיים של המהדורה השביעית של Wings for Life World Run. <ref></ref> החברה גם פתחה את חנות הדגל הראשונה שלה באוקראינה בקייב עם שתי פתיחה נוספות מתוכננות עד סוף השנה. <ref></ref>

בשנת 2021, החברה החלה את שיתוף הפעולה שלה עם קבוצת הכדורעף הפולנית ZAKSA Kędzierzyn-Koźle, הזוכה בליגת האלופות CEV 2020–21 . <ref></ref> מה- EuroBasket 2022 האחרון, החברה הפכה לספק הרשמי החדש של נבחרת פולין בכדורסל ששיחקה בבית.

החל משנת 2023 משווקת החברה את מוצריה בישראל באתר המסחר אלקטרוני shoesonline.

== שגרירים של המותג ==
* איוונה ברנרדלי - רץ למרחקים ארוכים
* מרסין חבובסקי - רץ למרחקים ארוכים
* נטליה צ'רוונקה - מחליקה מהירה
* פאולינה בטובסקה פיאלקובה – ביאתלטית
* פאולה גוריקקה - רוכבת אופניים
* מוניקה הוג'ניש - ביאתלטית
* לוקאש קובוט - טניסאי
* וילפרדו לאון - שחקן כדורעף <ref></ref>
* רוברט לבנדובסקי <ref></ref> - כדורגלן
* קמיל סטוך <ref></ref> – קופץ סקי

== ראו גם ==
* בגדי ספורט
* תעשיית האופנה
* כלכלת פולין

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות ביגוד
קטגוריה:חברות פולניות
סאנדיי אדטונג'י

סאנדיי דמילארה אדטונג'י (באנגלית: Sunday Damilare Adetunji; נולד ב-10 בדצמבר 1997 בלאגוס שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק במעדת החלוץ בנבחרת ניגריה.

== קריירת מועדונים ==
אדטונג'י שיחק בקבוצות אביה ווריורס, אנימבה, לובי סטארס, פלאטאו יונייטד וריברס יונייטד מליגת העל הניגרית, וכן בפריברם מליגת העל הצ'כית.

ב-27 באוגוסט 2021 חתם בק.פ. שקופי מליגת העל המקדונית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 54 הופעות ליגה והבקיע 31 שערים. בעונת זכה עם המועדון באליפות מקדוניה הצפונית, והיה מלך השערים של הליגה עם 20 שערים. בתום עונת שוחרר מהמועדון.

== קריירה בינלאומית ==
ב-11 בספטמבר 2018 ערך אדטונג'י את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניגריה, בניצחון 2-1 על נבחרת ליבריה במשחק ידידות.

== תארים ==
;ק.פ. שקופי
* אליפות מקדוניה הצפונית (1): 2021/2022

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ניגרים
קטגוריה:כדורגלני אנימבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1997
אלזה (לביאה)

אלזה (28 בינואר 1956 – 24 בינואר 1961) הייתה לביאה שגודלה יחד עם אחיותיה "Big One" ו-"Lustica" על ידי פקח שמורות הטבע ג'ורג' אדמסון ואשתו ג'וי אדמסון לאחר שהתייתמו בגיל כמה ימים בלבד. Big One ו-Lustica נמסרו לאחר תקופה לגן החיות ברוטרדם, הולנד, ובני הזוג אדמסון גידלו את אלזה בעצמם ואימנו אותה לשרוד, עד שניתן היה לשחרר אותה לטבע.

סיפורה סופר במספר ספרים של בני הזוג אדמסון, וכן בסרטי קולנוע, בהם "לחופש נולדה" משנת 1966.

== חייה ==
אלזה ואחיותיה התייתמו ב-1 בפברואר 1956 לאחר שג'ורג' אדמסון נאלץ להרוג את אמם כשזו תקפה אותו. מאוחר יותר הבין אדמסון שהתקיפה נעשתה בניסיון להגן על גורותיה. עקב כך, אימצו ג'ורג' ואשתו ג'וי את הגורות שהיו בנות ארבעה ימים.

אלזה גדלה במובנים רבים כמו כל חיית מחמד ביתית, אולם ג'וי אדמסון, שבה בטחה אלזה יותר מכולם, התייחסה אליה כשווה אליה עצמה ונוצרה ביניהן תקשורת מפותחת והבנה הדדית. לאחר ששתי אחיותיה נשלחו לגן חיות, הייתה ג'וי נחרצת בנחישותה להעניק לאלזה את האימון שהיא זקוקה לו כדי לחזור לצוד ולחיות בטבע. מאמציה נשאו פרי סיפור חייה המוקדמים של אלזה פורסם בספר "לחופש נולדה".

כשאלזה הייתה בת שלוש, היא הובילה את שלושת הגורים שלה לפגוש את ה"להקה" שבה גדלה - משפחת אדמסון. בני הזוג נתנו לגורים את השמות "ג'ספה" (זכר), "גופה" (זכר) ו"אלזה הקטנה" (נקבה). היא המשיכה לשמור על קשר חם ואוהב עם בני הזוג אדמסון והפגינה כלפיהם חיבה רבה.

חיי אלזה וגוריה מתוארים בספר חיים בחופש, שיצא זמן קצר לאחר מכן.

אלזה מתה בזרועותיו של ג'ון, כתוצאה מקדחת הקרצית . היא נקברה ב בקניה.

== לקריאה נוספת ==
* לחופש נולדה: סיפורה של הלביאה אלזה, הוצאת אחיאסף, 1988
* [https://anonymous.org.il/art111.html| ביוגרפיה של לביאה], באתר אנימלס

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.fatheroflions.org/Elsa.html מחווה לאלזה] (באנגלית) - מידע ורשימות של ספרים, סרטים, תמונות ואפילו מכתבים שנכתבו על ידי ג'וי וג'ורג' אדמסון.
* [http://www.bornfree.org.uk קרן לחופש נולדה] (אנגלית)
* [https://www.youtube.com/watch?v=jc-BbxHjinE אלזה הלביאה (1961)] סרט תיעודי מקורי

קטגוריה:אריות מפורסמים
ג'וליאן סטרות'ר

ג'וליאן לי סטרוֹת'ר (באנגלית: Julian Lee Strawther; נולד ב-18 באפריל 2002) הוא כדורסלן אמריקאי-פוארטו ריקני המשחק בעמדת הסמול פורוורד בדנוור נאגטס.

==קריירה==
סטרוֹת'ר נולד בלאס וגאס, נבדה.<ref></ref> אִמו היא ממוצא פוארטו-ריקני, ומתה מסרטן השד כשהיה בן תשע.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> הוא החל לשחק כדורסל בתיכון מקומי,<ref></ref> ובעונתו השלישית בתיכון העמיד ממוצעים של 27.3 נקודות ו-8.8 ריבאונדים למשחק.<ref></ref> בעונתו הרביעית העמיד ממוצעים של 31.5 נקודות, 11.1 ריבאונדים ו-2.2 אסיסטים למשחק,<ref></ref> כולל משחק שבו קלע 51 נקודות.<ref></ref><ref></ref> סטורת'ר בחר לייצג את נבחרת פוארטו ריקו בגביע העולם עד גיל 19 ב-2019, העמיד ממוצעים של 22 נקודות ו-6.1 ריבאונדים למשחק, ועזר לנבחרתו לסיים במקום השישי. הוא רשם 40 נקודות, 10 ריבאונדים וארבעה אסיסטים בהפסד לנבחרת רוסיה במשחק על המקום החמישי.

לאחר התיכון הוא בחר לשחק עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת גונזגה.<ref></ref> בעונתו הראשונה באוניברסיטה קלע 3.4 נקודות בממוצע למשחק, ושימש בעיקר כגיבוי לקורי קיספרט.<ref></ref> בעונתו השנייה העמיד ממוצעים של 11.8 נקודות ו-5.4 ריבאונדים למשחק, הכריז על מועמדותו לדראפט 2022 ב-NBA<ref></ref> אך בחר לשוב לעונה נוספת באוניברסיטה. ב-28 בינואר 2023 קלע שיא קריירה של 40 נקודות, בניצחון 82–67 על פורטלנד,<ref></ref> ובסך הכל במהלך עונתו האחרונה העמיד ממוצעים של 15.2 נקודות, 6.2 ריבאונדים, 1.3 אסיסטים ו-0.8 חטיפות ב-31.2 דקות למשחק.

ב-11 באפריל 2023 הכריז כי יתמודד בדראפט 2023 ב-NBA.<ref></ref> בדראפט נבחר בבחירה ה-29 על ידי אינדיאנה פייסרס,<ref></ref> אך הועבר בטרייד לדנוור נאגטס.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> ב-6 ביולי חתם על חוזה בקבוצה,<ref></ref> והצטרף לסגל הקבוצה לליגת הקיץ של ה-NBA.<ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים פוארטו ריקנים
קטגוריה:נבדה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת גונזגה
קטגוריה:כדורסלני דנוור נאגטס
קטגוריה:בחירות דראפט של אינדיאנה פייסרס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2002
קטגוריה:פוארטו ריקנים שנולדו ב-2002
אנדרטת גדוד 42 ברמלה

לוח הסבר לאנדרטת גדוד 42 ברמלה
אנדרטת גדוד 42 ברמלה, היא אנדרטה לזכרם של 35 חללי גדוד 42 מחטיבת קרייתי שנפלו במלחמת העצמאות. האנדרטה נמצאת בגן ההגנה ברמלה. אנדרטה גדוד 42 בצריפין היא אנדרטה נוספת המנציחה את חללי הגדוד.
==רקע היסטורי==
חטיבת קרייתי, הוקמה בפברואר 1948 על בסיס חי"ש של ההגנה ממרחב תל אביב. בתחילת מלחמת העצמאות פעלו בהגנה על תל אביב ובהמשך נשלחו הגדודים למבצעים באזור המרכז ולהגנת הדרך לירושלים. בחודש יולי 1948, במסגרת מבצע דני, לחם גדוד 42 במערב רמלה. ב-1958 הוקמה אנדרטה ברמלה להנצחת הגדוד ו-35 לוחמיו שנפלו במלחמת העצמאות.
==האנדרטה==
האנדרטה ממקומת בכניסה לגן ההגנה. במרכזה במה קטנה מדורגת, מעליה נישא פסל אבן דמוי עץ שענפיו גדועים. בראש העץ דגל ישראל. על גזע העץ לוח מוארך ובו נכתב: "לזכר מגיני מולדת. באילן פגע ברק אך בדיו יפרחו". הבמה נתחמת על ידי שני קירות נמוכים. על האחד פרטי ההנצחה ובשני שמות הנופלים.
הקמת האנדטה ביוזמת העירייה. והיא הוקמה בשנת 1958 בתכנון מהנדס העיר משה לבנר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.izkor.gov.il/en_fa46c51af7b40424bb29dac10daa62dc רמלה- אנדרטה לחללי גדוד 42 מחטיבת קרייתי במלחמת העצמאות] - באתר יזכור

גדוד 42 ברמלה
קטגוריה:חטיבת קרייתי
גדוד 42 ברמלה
קטגוריה:רמלה: מבנים
שלמה לזמי

שלמה לזמי הוא ספורטאי ספורט נכים ישראלי, בעבר שוער נבחרת ישראל בכדורשער לעיוורים ואלוף העולם (2017 ו-2018) בכדורת לעיוורים.

== ביוגרפיה ==
לזמי שירת בחיל ההנדסה הקרבית בשירות סדיר ובמילואים. בשנת 1986 נשלח כאיש מילואים לסייע בפינוי שדה מוקשים באזור מסעדה ונפצע באורח קשה מהתפוצצות מוקש.

היה שוער נבחרת ישראל בכדורשער לעיוורים והשתתף ב.

לאחר שפרש ממשחק כדורשער, החל להתאמן בכדורת לעיוורים והיה אחד מחלוצי התחום בישראל. כשחקן כדורת השתתף מספר פעמים באליפות העולם לעיוורים ובשנת 2017 זכה במדליית זהב. בשנת 2018 זכה פעם נוספת במדליית זהב באליפות העולם ובאותה שנה זכה גם במדליית זהב באליפות אירופה. בשנת 2019 זכה במדליית כסף באליפות צ'כיה הפתוחה.

בשנת 2017 הוענק לו פרס ספורטאי השנה מטעם הפועל.

לזמי נשוי ואב לשלושה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/shlomo-lazmy פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורשער ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורת ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:שחקני כדורשער במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:עיוורים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קובי בראון

קובי בראון (באנגלית: Kobe Brown; נולד ב-1 בינואר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד בלוס אנג'לס קליפרס.

==קריירה==
בראון נולד בהאנטסוויל, אלבמה, לאב כדורסלן עבר ומאמן כדורסל, ונקרא על שם קובי בראיינט.<ref></ref> הוא שיחק כדורסל בתיכון מקומי,<ref></ref><ref></ref><ref></ref> בו שימש אביו כמאמן קבוצת הכדורסל, ושיחק לצד אחיו. לאחר התיכון בחר לשחק עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מיזורי.<ref></ref><ref></ref> בעונתו הראשונה באוניברסיטה קלע 5.8 נקודות והוסיף 3.7 ריבאונדים בממוצע למשחק,<ref></ref> בעונתו השנייה העמיד ממוצעים של 8 נקודות ו-6.2 ריבאונדים למשחק,<ref></ref> בעונתו השלישית העמיד ממוצעים של 12.5 נקודות, 7.6 ריבאונדים ו-2.5 אסיסטים למשחק<ref></ref> ובעונתו האחרונה העמיד ממוצעים של 15.8 נקודות, 6.4 ריבאונדים ו-2.5 אסיסטים ב-29.5 דקות למשחק.<ref></ref>

ב-23 באפריל 2023 הכריז כי יתמודד בדראפט 2023 ב-NBA.<ref></ref> בדראפט נבחר בבחירה ה-30 על ידי לוס אנג'לס קליפרס,<ref></ref> חתם על חוזה בקבוצה ב-3 ביולי<ref></ref> והצטרף לסגל הקבוצה לליגת הקיץ של ה-NBA.<ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:אלבמה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת מיזורי
קטגוריה:כדורסלני לוס אנג'לס קליפרס
קטגוריה:בחירות דראפט של לוס אנג'לס קליפרס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2000
ג'ורג'ט הייר

ג'ורג'ט הייר (באנגלית: Georgette Heyer; 16 באוגוסט 1902 – 4 ביולי 1974) הייתה סופרת בריטית שזכתה להצלחה גדולה במהלך המאה העשרים ונחשבת למייסדת סוגת הרומן ההיסטורי הרומנטי (historical romance) ותת הסוגה שלו – רומן היסטורי רומנטי של תקופת הריג'נסי (Regency romance). היא כתבה גם רומנים בלשיים ומסות ובסך הכל פרסמה במהלך חייה מעל ל-50 ספרים שנמכרו ביותר מ-30 מיליון עותקים ברחבי העולם.

הייר נולדה בשכונת וימבלדון בלונדון, הבכורה מתוך שלושה אחים, וכבר כשהייתה בת 17 החלה לכתוב את הרומן הראשון שלה במטרה לבדר את אחיה בוריס שסבל מהמופיליה. שנתיים לאחר מכן, בעידודו ובהשפעתו של אביה שהתרשם מכתיבתה, התפרסם הרומן בשם "The Black Moth" (1921) וזכה להצלחה מסחרית מיידית.

מאותו רגע החלה הייר לפרסם ספרים מדי שנה או שנתיים – רובם התרחשו בתקופה הג'ורג'יאנית – עד שבשנת 1935 פרסמה את הספר "Regency Buck" שהחל את עיסוקה בתקופה ההיסטורית שהפכה למזוהה ביותר עם כתיבתה – תקופת הריג'נסי באנגליה. העיסוק של הייר בתקופת הריג'נסי הושפע מהרומנים של ג'יין אוסטן, אך להבדיל מאוסטן שהייתה בת התקופה, הייר ביססה את ספריה על מחקר היסטורי מדוקדק שהפך לסימן ההיכר שלה.

בשנת 1950 ראה אור הספר סופי הגדולה, שנחשב לאחד מספריה הטובים והאהובים ביותר של הייר. הספר, שמתרחש בשנת 1816, מתאר את קורותיה של סופי – צעירה בת 19 שמגיעה לשהות אצל קרוביה בלונדון לאחר שאביה נשלח למשימה דיפלומטית בדרום אמריקה. דודתה של סופי, ליידי אומברסלי, נחושה לגרום לאחייניתה להשתלב בחברה הלונדונית הגבוהה, אך סופי לא תמיד מוכנה להתיישר על פי הכללים: היא ישירה, אמיצה וקולנית, והיא מחליטה לנסות ולפתור את סבך הבעיות האישיות והרומנטיות שבני דודיה שקועים בו בדרכה הייחודית.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 

קטגוריה:סופרי מתח ואימה אנגלים
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1902
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1902
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1974
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית
מתוקה רצח

מתוקה רצח (באנגלית: Abigail) הוא סרט אימה בבימוים של מאט בטינלי-אולפין וטיילר ג'ילט, מתוך תסריט שנכתב על ידי סטיבן שילדס וגיא בוסיק. בסרט מככבים מליסה באררה, אלישה ויר, דן סטיבנס, קווין דורנד, קתרין ניוטון, אנגוס קלאוד, ויל קטלט וג'אנקרלו אספוזיטו.

הסרט עלה לאקרנים ב-19 באפריל 2024, תחת הפצת "סרטי יוניברסל".

==שחקנים==
* מליסה באררה<ref name=":0"></ref>
* אלישה ויר<ref></ref>
* דן סטיבנס<ref></ref>
* קווין דורנד<ref></ref>
* קתרין ניוטון<ref name=":1"></ref>
* אנגוס קלאוד<ref name=":1" />
* ג'אנקרלו אספוזיטו<ref name=":2"></ref>
* ויל קטלט<ref name=":1" />

==הפקה==
===פיתוח===
באפריל 2023, דווח כי Radio Silence Productions מפתחת סרט מתח מפלצתי עבור סרטי יוניברסל, וכי הבמאים בטינלי-אולפין וטיילר ג'ילט יביימו את הסרט יחד, כאשר צ'אד ויללה משמש כמפיק לצד ויליאם שרק, פול נינשטיין וג'יימס ונדרבילט ב-X Project-Entertainment, בעוד שסטיבן שילדס וגיא בוסיק יכתבו את התסריט.<ref name=":0" /><ref></ref>

===ליהוק===
באפריל 2023, מליסה באררה לוהקה לסרט, ושיחקה בעבר בסדרת סרטי צעקה. בחודש שלאחר מכן נוספו לצוות השחקנים דן סטיבנס, קווין דורנד, אלישה ויר, קתרין ניוטון, אנגוס קלאוד וויל קטלט.<ref name=":1" /> ביוני 2023, הוכרז כי ג'אנקרלו אספוזיטו לוהק לסרט.<ref name=":2" />

===צילום===
הצילום הראשי החל ביוני 2023 בדבלין שבאירלנד. קלאוד סיים לצלם את הסצנות שלו לפני מותו ב-31 ביולי. באותו החודש הופסקו הצילומים עקב שביתת אמני הטלוויזיה והרדיו.

==הפצה==
הסרט עלה לאקרנים ב-19 באפריל 2024.

==קישורים חיצוניים==

* 

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2024
קטגוריה:סרטי אימה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2024
מועדון הכדורגל קרטרו

מועדון הכדורגל קרטרו הוא מועדון כדורגל מקסיקני מהעיר קרטרו שבמדינת קרטרו אשר משחקת בליגת העל המקסיקנית.

== היסטוריה ==
הצעת הפדרציה המקסיקנית לכדורגל בשנת 1949 הביאה ליצירת "סגונדה דיוויזיון" לקידום הספורט. התאריך הרשמי להקמת הקבוצה הוא ה-8 ביולי 1950.
בשנת 2002, קבוצת "סי אפ לה פיאדד" מהליגה העל הוזזה מעיר לה פיאדד בכדי לשחק בסנטיאגו דה קרטרו, שם נשארה למשך שנתיים תחת השם "קרטרו". הקבוצה הראתה ביצועים נמוכים במשך ארבע עונות. לאחר מכן, בשנת 2004, הוחלט להפחית את מספר הקבוצות בליגת העל המקסיקנית מ-20 ל-18, ובחרה להוציא את שתי הקבוצות עם המצב הכלכלי הגרוע ביותר, ביניהם נמנתה גם קרטרו. ב-28 במאי 2006, קרטרו עלתה לליגה העל המקסיקנית לאחר שניצחה את פואבלה. לאחר עונת 2007-08 בליגת המשנה המקסיקנית, בה הקבוצה לא הצליחה להגיע לפלייאוף, דברים השתנו ב-2008. קרטרו, הפכה לקבוצה ההתקפית המסוכנת ביותר בליגה והשיגה את מספר הנקודות הגבוה ביותר בליגת המשנה. בין השנים 2002 ל-2012, הקבוצה חוותה ירידות ועליות, עם רגעים חשובים כמו הזכייה בליגת המשנה והעלייה לליגה הבכירה. הקבוצה נתקלה בקשיים כלכליים ושינויים בבעלות. ואף נתקלה באיסורים ובעיות אלימות על ידי הקהל שלה ב-2022, שתובילו להעברת הקבוצה לבעלות אחרת.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל מקסיקניות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1950
דהאננג'איה ישוואנט צ'נדראצ'וד

דהאננג'איה ישוואנט צ'נדראצ'וד (במראטהית: यशवंत विष्णू चंद्रचूड; נולד ב-11 בנובמבר 1959 במומבאי, הודו) הוא משפטן הודי, המכהן כנשיא בית המשפט העליון של הודו מנובמבר 2022 וכשופט בית המשפט העליון של הודו ממאי 2016. <ref></ref> <ref></ref> כיהן בעבר כשופט העליון של בית המשפט העליון של אללהאבאד (אוטר פרדש) בין השנים 2013 ל-2016 וכשופט של בית המשפט העליון של בומביי (מהאראשטרה) בין השנים 2000 ל-2013.

== שנותיו הראשונות והשכלתו ==
דהאננג'איה ישוואנט צ'נדראצ'וד נולד ב-11 בנובמבר 1959. אביו ישוואנט וישנו צ'נדראצ'וד , כיהן כנשיא בית המשפט העליון של הודו,<ref></ref> ואמו, פראבהה, הייתה מוזיקאית קלאסית ששרה עבור רדיו כל הודו.<ref></ref>

צ'נדראצ'ור קיבל תואר ראשון במשפטים מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת דלהי ב-1982, ותואר שני במשפטים מבית הספר למשפטים של הרווארד ב-1983. ב-1986 השלים צ'נדראצ'ור דוקטורט למשפטים בהרווארד.<ref></ref> עבודת הדוקטורט שלו עסקה באפליה מתקנת, ובמשפט השוואתי.<ref name="hawaii.edu"></ref>
נשיאת הודו, דרופדי מורמו משביעה את צ'אנראצ'וד כנשיא בית המשפט העליון של הודו]]
עם שובו להודו, עסק צ'אנדאצ'ור בעריכת דין בבית המשפט העליון של הודו ובבית המשפט העליון של בומביי. הוא הוגדר כפרקליט בכיר, הראשי להופיע בפני בית המשפט העליון, על ידי בית המשפט העליון של בומביי ביוני 1998. באותה שנה, הוא מונה לפרקליט הכללי הנוסף של הודו, תפקיד שמילא עד מינויו לשופט.

צ'אנדאצ'ור מונה לשופט בבית המשפט העליון של בומביי ב-29 במרץ 2000. במקביל כיהן כמנהל האקדמיה המשפטית של מהרשטרה. ב-31 באוקטובר 2013 מונה צ'אנדאצ'ור לשופט העליון של בית המשפט העליון של אלאהבאד.<ref name="supremecourt"></ref>

ב-13 במאי 2016 מונה צ'אנדאצ'ור לשופט בבית המשפט העליון של הודו.<ref name="supremecourt" /> באפריל 2021 הצטרף צ'אנדאצ'ור לוועדת בית המשפט העליון של הודו האחראית על מינוי השופטים בבית המשפט העליון של הודו ובבתי המשפט העליונים של מדינות הודו.

ב-17 באוקטובר 2022, הוא מונה לנשיא בית המשפט העליון של הודו ולאחר פרישתו של השופט העליון, אודאי אומש ללית, הוא הושבע לתפקיד ב-9 בנובמבר 2022.<ref name="54CJI"></ref>

== חיים אישיים ==
אשתו הראשונה, רשמי, נפטרה בשנת 2007 מסרטן. צ'אנדואצ'ור התחתן בשנית עם עורכת הדין קלפנה דאס. יש לו שני בנים ושתי בנות אומנה. <ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:משפטנים הודים
קטגוריה:שופטים
קטגוריה:נשיאי בתי משפט עליונים
קטגוריה:ילידי 1959
מיידסטון

מיידסטון (באנגלית: Maidstone) היא העיר הגדולה ביותר ועיר המחוז בקנט, אנגליה. מיידסטון היא עיר חשובה מבחינה היסטורית ונמצאת במרחק מדרום-מזרח ללונדון. במרכז העיר עובר המחבר אותה עם ושפך התמזה. במשך ההיסטוריה, הנהר שימש להובלת חלק ניכר ממסחר העיר כמרכז המחוז החקלאי קנט, הידוע כ"גן של אנגליה". מאז מלחמת העולם השנייה, כלכלת העיר עברה מהסתמכות על תעשייה כבדה לתעשייה קלה וסיפוק שירותים.

נכון ל-2021, אוכלוסיית העיר מונה כ-176,700 תושבים.

== אטימולוגיה ==
ארמון הארכיבישוף
מוזיאון מיידסטון
השמות המתועדים הקדומים ביותר של העיר, "de maeides stana" ו-"maegdan stane" נמצאו בתעודות סקסוניות המתוארכות לשנת 975. משמעותיהם המשוערות הן "אבן העלמות" או "אבן העם" אשר עשויה להתייחס ל"", מונומנט אבן סמוך שסביבו התקיימו התכנסויות. בספר יום הדין השם כבר התפתח ומופיע בתור Medestan או Meddestane ובשנת 1396 הופיע בגרסה Mayndenstan. השם המודרני הופיע לראשונה בשנת 1610.

== היסטוריה ==
באזור נמצאו אמבטיות מהתקופה הרומאית המעידות על וילה רומאית שהיו במקום. באזור גם נמצאו ממצאים מהתקופה הנאוליתית.

מיידסטון מילאה תפקיד חשוב במהלך מרד האיכרים האנגלי ב-1381. הכומר ג'ון בול, אחד מהמורדים, נכלא בעיר ושוחרר על ידי מורדים מקנט בפיקודו של ווט טיילר.

מיידסטון קיבלה צ'רטר מלכותי והוכרזה כעיר ב-1549; ההגדרה בוטלה לזמן קצר, אך חודשה בשנת 1551 ואושררה בשנת 1619 על ידי המלך ג'יימס הראשון. לעיר עוצב שלט אצולה, עם תומכים אריות מוזהבים וייצוג לנהר החוצה את העיר. בהמשך התווספו לשלט ראש של סוס לבן המייצג את המוטו של קנט ואיגואנודון (בעקבות גילוי שרידי איגואנודון באזור במאה ה-19 הנמצאים כיום במוזיאון הטבע בלונדון). מיידסטון קיבלה את הזכות להקים כלא בתחומה ב-1604.

במהלך מלחמת האזרחים האנגלית השנייה, התרחש בעיר אשר הוביל לניצחונם של תומכי הפרלמנט. אנדרו ברוטון, שהיה ראש העיר ב-1649 (וגם פקיד בבית המשפט הגבוה לצדק) היה אחראי להכרזה על גזר דין המוות של צ'ארלס הראשון.

כלא מיידסטון נמצא מצפון למרכז העיר ובנייתו הושלמה ב-1819.

בשנים 1897–1898 הכתה בעיר מגפת טיפוס קשה שהרגה לפחות 132 בני אדם, והייתה למגפת הטיפוס הגדולה ביותר באותה תקופה.

=== היסטוריה מודרנית ===
משרדי מועצת המחוז נבנו מצפון למרכז העיר בין 1910 ל-1913.
בית החולים הכללי של מיידסטון נפתח בפאתי העיר בשנת 1983, והחליף את בית החולים הכללי של מערב קנט, שנפתח 150 שנים קודם לכן.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קנט: יישובים
קטגוריה:דרום-מזרח אנגליה: ערים
תחנת דנקנר

[[פארק יד לבנים, הנמצא בסמוך לתחנה]]
תחנת דנקנר היא אחת מהתחנות בקו האדום כחלק מהדנקל. מיקומה על רחוב ז'בוטינסקי, לקראת קצהו המזרחי והצטלבותו עם רחוב זאב אורלוב בפתח תקווה. התחנה ממוקמת בין שכונות נווה גן מצפון ורמת ורבר מדרום,<ref></ref> והיא התחנה הרביעית מתחילת תוואי הרכבת הקלה מכיוון מזרח.

התחנה נפתחה, יחד עם שאר הקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן, בתאריך 18 באוגוסט 2023.

== הקמת התחנה ==
בשנת 2009 הוחל בעבודות, שהסתיימו ב-2011, על נתיב תחבורה ציבורית לאורך רחוב ז'בוטינסקי בפתח תקווה. במקום לא הייתה תחנת אוטובוס כחלק מהנתיב.

בנובמבר 2014 נסגר נתיב התחבורה הציבורית. הסיבות לסגירת הנתיב היו העובדה שבציר נהרגו כ-21 אנשים מתאונות דרכים, והיות המסלול חלק מתוואי הקו האדום בפתח תקווה. על מנת לתת מענה תחבורה ציבורית ראוי הועברו תחנות האוטובוס, שהיו לאורך הנתיב, בחזרה לצידי הכביש.

בדצמבר 2018 החלו עבודות להנחת מסילות מסילות הרכבת בתוואי והקמת תשתיות בשבילן. בינואר 2020 פורסמו צילומי אוויר במסלול הקו בהם בין היתר תועדה התחנה והמסילות אשר מוקמות במקום.
[[מוזיאון פתח תקווה לאמנות, מרחק הליכה מהתחנה]]
בעקבות סיום הבנייה ומתן האישורים, התחנה נפתחה יחד עם שאר הקו האדום, בתאריך 18 באוגוסט 2023.
== סביבה ==
התחנה נמצאת סמוך לנקודת ההצטלבות של שני רחובות ראשיים בפתח תקווה: רחוב ז'בוטינסקי ורחוב זאב אורלוב, שניהם חלק מכביש 481. שכונות נווה גן ורמת ורבר נמצאות צפונית ודרומית (בהתאמה) לתחנה.

במרחק של כ-300 מטרים מהתחנה לתוך שכונת רמת ורבר שוכן פארק יד לבנים, ובו גן החי בפתח תקווה, הארכיון לתולדות פתח תקווה ומוזיאון האדם והסביבה.

מתחמים קרובים במיוחד לתחנה, אך המשורתים על ידי תחנות רכבת אחרות בקו האדום, הם הקניון הגדול, הפארק הגדול ובו האגם האקולוגי של העיר. מתחמים אלו משורתים על ידי תחנת בילינסון.

שכונה נוספת המשורתת על ידי התחנה היא שכונת בר יהודה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nta.co.il/light-rail/red-line/דנקנר/ תחנת דנקנר באתר נת"ע]

== הערות שוליים ==

דנקנר
קטגוריה:פתח תקווה: תחבורה
קטגוריה:פתח תקווה: מבנים
קטגוריה:כביש 481: תחבורה ציבורית
הפסד הובר

בסטטיסטיקה, הפסד הובר (Huber loss) היא פונקציית הפסד המהווה שילוב של שגיאה מוחלטת ממוצעת (MAE) ושגיאה ריבועית ממוצעת (MSE), ולמעשה היא הכללה שלהן. היא רגישה לחריגים פחות מאשר MSE אך יותר מאשר MAE. היא הוגדרה על ידי הסטטיסטיקאי השווייצרי פיטר ג'וסט הובר כך:<ref></ref>

:<math>
L_\delta (a) = \begin{cases}
 \frac{1}{2}{a^2} & |a| \le \delta, \\
 \delta \cdot \left(|a| - \frac{1}{2}\delta\right), & \text{תרחא}
\end{cases}
</math>
הפונקציה תלויה בפרמטר דלתא, ככל שהוא גדול יותר כך הפונקציה תהיה ריבועית ביותר נקודות (ליתר דיוק עבור כל הנקודות בסביבת דלתא של 0), ובנקודות שמחוץ לטווח הפונקציה תהיה בצורה ליניארית.
הדרך בה משתמשים בפונקציה זאת בתור מטריקת הערכה היא כאשר <math>a</math> מסמל את ההפרש בין הערך האמיתי לערך המנובא מן המודל, כלומר <math>a = y - f(x)</math> ואז מקבלים את הנוסחא:

:<math>
L_\delta(y, f(x)) = \begin{cases}
 \frac{1}{2}(y - f(x))^2 & |y - f(x)| \le \delta, \\
 \delta\ \cdot \left(|y - f(x)| - \frac{1}{2}\delta\right), & \text{תרחא}
\end{cases}
</math>
כשכנהוג ש <math>y</math> מסמל את הערך האמיתי, ו <math>f(x)</math> את הערך הלא אמיתי (הערך שהמודל ניבא או שמדדנו בניסוי/מעבדה).

=== שימושים והשוואות ===
משתמשים במטריקה זאת בשביל להעריך נכונות ניבויים של מודלי למידת מכונה (בתחום זה הן נקראות מטריקות הערכה).

==הערות שוליים==

קטגוריה:סטטיסטיקה
גדי ספקטור

גדי ספקטור (נולד ב-27 באפריל 1950) הוא שיט פאראלימפי.

ספקטור נולד בתל אביב ובשירותו הצבאי היה לוחם סיירת חרוב. במהלך לימודיו האקדמיים באוניברסיטת ניו יורק חזר לארץ להילחם במלחמת יום הכיפורים. הוא שירת כסגן מפקד פלוגה בחצי האי סיני ונפצע באורח קשה מהפגזה ארטילרית, פציעה בעקבותיה עבר קטיעה של רגל שמאל.

בתום שנת שיקום חזר ספקטור לארצות הברית וסיים את לימודיו. הוא התמחה באנתרופולוגיה פיזית והתנהגותית של קופים ובסיום הלימודים עבד תקופה באפריקה. בשנת 1978 החל לימודי פסיכולוגיה התפתחותית ב ובסיומם נמנה מספר שנים על סגל ההוראה של המכללה האקדמית בית ברל.

ספקטור עסק בספורט נכים בענפים שונים (שיט תחרותי, רכיבה ואופני יד) והצטרף לפעילות עמותת אתגרים. ב היה יחד עם ארנון אפרתי ודרור כהן חבר בנבחרת השייט שדורגה במקום השמיני.

ספקטור תושב חופית.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/gadi-spector פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* [https://shayaloni.co.il/portfolio/גדי-ספקטור/ גדי ספקטור] באתר הצילום של שי אלוני

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שייטים נכים ישראלים
קטגוריה:שייטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:שייטים במשחקים הפאראלימפיים סידני (2000)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חופית: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:בוגרי המרכז האקדמי רופין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
אני פה בגלל אשתי

אני פה בגלל אשתי הוא מחזה ישראלי מאת איז'ו ליבוביץ' שעלה לראשונה על הבמות בשנת 1994. 

המחזה תורגם לרוסית ולאנגלית והוצג בהוליווד, ונחשב עד היום לאחד מהצגות הבידור המצליחות בארץ.

==עלילה==
שלושה זוגות ישראליים טיפוסיים מגיעים לקליניקה של דוקטור הפי מריג' לטיפול קבוצתי, על מנת לפתור בעיות שבחיי הנישואים שלהם. לכל זוג המטען הרגשי והסיפור המשותף לו, ויחד עם שאר הקבוצה מנסים לעורר זכרונות, פחדים, חששות וחלומות - ולשחרר אותם.

==הפקות==
המחזה עלה לראשונה לבמה בשנת 1994. 

בשנת 2012 עלתה הפקה נוספת עם קאסט מחודש בבימויו של אביחי (שוקו) זיו, כאשר את דמותו של הדוקטור מילא ניקי גולדשטיין ולצידו שיחקו חי דוידוב, שרון חזיז, יניב סוויסה, הילה סורג'ון, אלדד פריבס/אביחי (שוקו) זיו, וחן שילוני/אלין לוי. את התפאורה והתלבושות עיצב אדם קלר, ינון פורת עיצב את הווידאו, את המוזיקה יצר אפי שושני ואת התאורה ביים צחי כרמלי.

בשנת 2022 העלה התיאטרון העברי חידוש למחזה, בעיבוד של גדי צדקה וארז שלם ובבימויו של צדקה. צוות השחקנים כלל את יניב פולישוק, סופי צדקה/מעיין אשכנזי, גיל וסרמן/אסף פרי, מורן מלכה, דניאל היב/שרי גבעתי ופיני טבגר. את דוקטור הפי מריג' שיחק יובל אברמוביץ'.

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.mantver.co.il/אני_פה_בגלל_אשתי תוכניית המחזה] באתר Mantver
* עינב כהן, [https://www.israelbursa.co.il/מאמרים_בורסה/?ThisPageID=1006 אני פה בגלל ההצגה - אני פה בגלל אשתי חוזרת לבמות] באתר IsraelBursa, פברואר 2012

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחזות ישראליים
הספוט עליי

"הספוט עליי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן.<ref name=":1"></ref> הוא יצא לאור ב-21 ביוני 2022, בהוצאת חברת התקליטים ITModels, כסינגל שלא מתוך האלבום.<ref name=":1" /> את השיר כתבו וקסמן ואיתי שמעוני שהלחינו אותו עם ערן גולדברג.<ref name=":1" /> השיר יצא ארבע שנים לאחר יציאת שירה האחרון של וקסמן, "בוא איתי".<ref></ref>

השיר זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרים שונים.<ref name=":2"></ref><ref name=":3"></ref>

== ביקורת ==
השיר נכתב על ידי איגי וקסמן ואיתי שמעוני, הולחן על ידי וקסמן, שמעוני וערן גולדברג והופק על ידי חן קורדובה, אביב ברנהולץ וינון יהל.<ref name=":1" /> לאחר ארבע שנות הפסקה, חזרה וקסמן עם "הספוט עליי" והדבר זכה לביקורות חיוביות. בריאיון ל-103fm הצהירה: .<ref name=":3" /> בריאיון מקיף שערכו עם וקסמן בישראל היום קבעו כי: .<ref name=":2" />

ברשת 13 טענו שמדובר בשיר: . גם במעריב סקרו את "הספוט עליי" תוך ציון הרקע להקלטה שלו. בכתבה נוספת שפורסמה באתר, נכתב: . גם בכלכליסט צוין השיר.

במהלך ריאיון שערכה וקסמן עם מאקו בסמוך ליציאת השיר, הצהירה: .

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של "הספוט עליי" הועלה ליוטיוב ב-21 ביוני 2022, ביום יציאתו של השיר כסינגל. את הקליפ ביים איתמר לידר שירי שהיה אחראי גם על הקונספט שלו. הקליפ משלב סצנות שונות בהן ניתן לראות רקדניות, גיטריסט ואת וקסמן עצמה, מבצעת את השיר. מסביבה מפוזרים שלל מיקרופונים בגבהים שונים.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה משלוש מאות אלף צפיות.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|21 ביוני 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|ITModels
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי איתי שמעוני
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי איתי שמעוני
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי ערן גולדברג
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ינון יהל
קטגוריה:שירים על תהילה