OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
חמישיות כלי נשיפה אופוס 56 של דאנצי

כריכת ההוצאה הראשונה של הסט
שלוש החמישיות לכלי נשיפה מעץ (חליל, אבוב, קלרינט, קרן ובסון) של המלחין הגרמני פראנץ דאנצי, הן מן היצירות הראשונות והחשובות להרכב זה. חמישיות אלו הן הסט הראשון מתוך שלושה של חמישיות כלי נשיפה אשר כתב דאנצי, והוא המבוצע ביותר מביניהם, ומבין מרבית יצירותיו של המלחין. הוא פורסם לראשונה בפריז בשנת 1821.

==רקע==

הז'אנר של חמישיית כלי נשיפה מעץ החל להתפתח בשלהי התקופה הקלאסית, בראשית המאה ה-19. המלחין שיסד את ההרכב, פשוטו כמשמעו, היה אנטון רייכה, אשר היה הראשון לכתוב להרכב זה - למעלה משני תריסרים של יצירות. בתגובה לפרסום חמישיותיו של רייכה משנת 1817 והצלחתן הרבה מאוד, החל דאנצי לכתוב את סט החמישיות הראשון שלו, שיצא לאור בשנת 1821 בפריז. אופוס זה הוקדש לרייכה, ועל הכריכה של ההוצאה הראשונה ניתן לראות ששמו של רייכה בולט אף יותר משמו של דאנצי עצמו. ייתכן שצעד זה נעשה מסיבות שיווקיות, שכן חמישיותיו של רייכה היו פופולריות מאוד, וייתכן פשוט, שדאנצי רצה להוקיר את רייכה על ההרכב שיסד.

==סגנון ומבנה==

החמישיות שבאוסף זה כתובות על פי המסורת הקלאסית, בסגנונו הייחודי של דאנצי. הן עשירות במלודיות, בפיתוחים מוטיביים דרמטיים ובכרומטיקה עדינה שמאפיינת את כתיבתו של דאנצי. כמו כן, החמישיות מצלצלות כאילו הן כתובות באופן וירטואוזי במיוחד, וזאת הודות להיכרותו העמוקה של דנצי עם הכלים ויכולותיהם, שכן מבחינה טכנית הן אינן קשות. כמו כן, בולטים החליל והאבוב בקווים המלודיים העליונים, בעוד ששלושת הכלים הנמוכים מנגנים את הליווי לרוב, אך מקבלים מפעם לפעם קטעי סולו. 

בסט שלוש חמישיות בסולמות שונים: חמישייה ראשונה בסי במול מז'ור, שנייה בסול מינור, ושלישית בפה מז'ור. הסולמות הללו מאפשרים לנגן את כל החמישיות על קלרינט בסי במול. סדר הפרקים זהה בכל החמישיות; פרק ראשון בקצב מתון יחסית בצורת סונטה (אשר בחמישייה בפה מז'ור מקדימה אותו פתיחה איטית), פרק שני איטי, פרק שלישי שהוא מינואט, אשר קרוב באופיו לסקרצו, ופרק פינאלה ווירטואוזי.

==פירוט הפרקים==

1. חמישייה בסי במול מז'ור
*אלגרו
*אנדנטה קון מוטו
*מינואט - אלגרטו
*אלגרטו

2. חמישייה בסול מינור
*אלגרטו
*אנדנטה
*מינואט - אלגרטו
*אלגרטו

3. חמישייה בפה מז'ור
*אנדנטה סוסטנוטו - אלגרו
*אנדנטה
*מינואט - אלגרטו
*אלגרטו

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.editionsilvertrust.com/danzi-wind-quintet-op.56-No.2.htm פירוט על החמישייה השנייה וקטעי שמע]

קטגוריה:יצירות במוזיקה קלאסית
קטגוריה:יצירות לחליל
קטגוריה:יצירות קאמריות
כביש טבעת

כביש טבעת (כחול) המרכז כבישים מהירים מחוץ לעיר ובתוכה (צהוב) - ברלין
מספר כבישי טבעת זה בתוך זה במדריד
כביש טבעת (באנגלית: Ring road, Belt או Orbital motorway) הוא כביש היקפי, פעמים רבות בעל מאפיינים של כביש מהיר, המקיף עיר או אזור עירוני בנוי. 

כביש טבעת עשוי לעבור מחוץ לעיר או בתוכה, ולהקיף את כולה או את חלקה. פעמים רבות מקיף כביש הטבעת רק את מרכזה של העיר. בערים רבות בעולם כבישי הטבעת אינם יוצרים טבעת היקפית מלאה בשל מגבלות טופוגרפיות או תקציביות. 

מטרת הקמתו של כביש טבעת היא למנוע מכלי רכב הנדרשים לחצות את העיר, מלעבור דרכה. עוד מחבר כביש הטבעת את כל הדרכים המובילות אל העיר אלה עם אלה, ועם הדרכים המובילות ממנו אל מרכזה. בדרך זו הוא מאפשר להגיע ביתר קלות לחלק מוגדר בעיר. כבישי טבעת תורמים להפחתת עומסי התחבורה בעיר, וכפועל יוצא מכך להפחתה בזיהום האוויר והרעש, ולשיפור איכות החיים בעיר.

לעיתים כביש טבעת הוא צירוף של מספר כבישים בעלי איכויות שונות, אשר יוצרים יחדיו תוואי היקפי סביב העיר. במקרה כזה אין הכרח שכל קטעי הכביש ישאו את אותו שם או סימון. לעיתים נסלל כביש טבעת לפי תוכנית מושכלת ובמטרה לשמש עורק היקפי סביב העיר. דוגמאות לכך ניתן לראות בכבישים ההיקפיים של פריז, רומא או ברלין. 

בערים רבות קיימים מספר כבישי טבעת המקיפים את העיר במרחקים שונים ממרכזה. התופעה נגרמת בשל חיבור עורקי תנועה הנמצאים במרחקים שונים ממרכז העיר למספר כבישי טבעת; או בשל התפשטות האזור העירוני הבנוי וסלילת כבישי טבעת חדשים בהתאם לכך.

==כבישי טבעת ידועים==
* בולוואר פריפריק וכביש A86 - פריז
* GRA - רומא
* МКАД - מוסקבה
* M25 - לונדון
* O-20 - אנקרה
* O-1 - איסטנבול
* M-0 - בודפשט
* A10 - ברלין
* A10 - אמסטרדם
* M30, M40, M50 - מדריד
* R0 - בריסל
* I-495 - וושינגטון
*כביש הטבעת המזרחי - ירושלים

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:דרכים וכבישים
מועדון הכדורגל שפילד

מועדון הכדורגל שפילד (באנגלית: Sheffield Football Club; ידוע גם כשפילד אפ.סי. או כשפילד) הוא מועדון כדורגל חובבים אנגלי מהעיר שפילד שבדרום יורקשייר, אשר נוסד בשנת 1857 ומוכר רשמית כמועדון הכדורגל הוותיק ביותר בעולם. המועדון משחק כיום בחטיבה 1 הדרומית של הפרמייר ליג הצפונית.
== היסטוריה ==
הקבוצה התבססה בתחילה במגרשים שונים ברחבי שפילד, ביניהם בראמל ליין, המגרש הביתי הנוכחי של שפילד יונייטד. כיום היא משחקת באצטדיון ברייט פינאנס בדרונפילד שבדרבישייר. המועדון ידוע גם בשל יריבות הכדורגל העתיקה ביותר בעולם. שפילד שיחקה נגד האלאם במפגש בין המועדונים הראשון בעולם ב-1860; המשחק ידוע בשם "הדרבי של שפילד" או "דרבי החוקים".

ההישג הטוב ביותר של המועדון הוא זכייה בגביע ה-FA לחובבים בשנת 1904, תחרות אשר נוסדה כיוזמה של שפילד. המועדון אף סיים במקום השני באגרטל ה-FA ב-1977. מועדון הכדורגל שפילד קיבל את תואר המצוינות של פיפ"א (FIFA Order of Merit) והוכנס להיכל התהילה של הכדורגל האנגלי בשל תרומתו לכדורגל.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://soccernet.espn.go.com/columns/story?id=324398&root=england&cc=4716 The original football club], באתר Soccernet
* 

שפילד
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הכדורגל האנגלי
שפילד
שפילד
שפילד
שפילד
אנטילופת סוס שחורה

אנטילופת סוס חוצה כביש בדרום אפריקה
אנטילופת סוס שחורה (שם מדעי: Hippotragus niger) היא מין של אנטילופה מסוג אנטילופת סוס, הנפוצה בסוואנות המיוערות במזרח אפריקה, דרום קניה, ובדרום אפריקה.

==תת-מינים==
ישנם ארבעה תת-מינים של אנטילופת סוס שחורה:

*Hippotragus niger niger (אנטילופת סוס דרומית) - מתגורר מדרום לזמבזי ונחשב כתלוי בשימור. מתייחד בכך שהנקבות שחורות כמעט כמו הזכרים. 
*Hippotragus niger variani - (אנטילופת סוס ענקית) ממרכז אנגולה מצויה בסכנת הכחדה חמורה. בעלת קרניים יחסית ארוכות, חסרי פס על הלחי ובעלי ברכיים חומות. הזכרים שונים מאוד מהנקבות, גדולים יותר, שחורים יותר, ובעלי קרניים גדולות יותר. 
*Hippotragus niger kirkii - (אנטילופת סוס זמביאנית) ממרכז אנגולה וממערב זמביה המסווגת במצב שימור פגיע.
*Hippotragus niger roosevelti - תת-המין עם הקרניים הקצרות ביותר. מתגורר אך ורק באזור החוף של ההינטרלנד של קניה וטנזניה.

==תיאור==

גובהם בכתף הוא בין 120 ל-140 ס"מ ומשקלם בין 200 ל-270 קילוגרם. הזכרים גדולים מן הנקבות. צבען של הנקבות הוא בין ערמוני לחום כהה ומתכהה עם הגיל, בזמן שהזכרים שחורים. לשני המינים יש בטן, לחיים, וסנטר לבנים. יש להם רעמה מדובללת בעורף. יש לאנטילופת הסוס השחורה קרניים טבעתיות שמתקשתות אחורה. אצל הנקבות הן מגיעות לאורך של מטר, ואצל הזכרים הן מעל מטר וחצי.

==אקולוגיה והתנהגות==

אנטילופות סוס שחורות חיות בסוואנות מיוערות, שם הן אוכלות דשא באורך בינוני ועלים. הן פעילות ביום, אך פחות פעילות בשעות החמות של היום. אנטילופות סוס שחורות יוצרות עדרים של בין עשר לשלושים נקבות ועגליהן שהן מונהגות על ידי זכר אחד. הזכרים נלחמים ביניהם. הם כורעים על ברכיהם ומשתמשים בקרניים.

עדר של אנטילופת סוס שחורה גדל בתנאים טובים בקצב של 20% בשנה. בעדר של אנטילופה ענקית נכללו כ-24 פרטים בממוצע, אך בתת-מינים אחרים העדרים קטנים יותר. 

במחקר בדרום אפריקה נמצא שעדר של אנטילופת סוס שחורה שהוכנסה לשמורה אקולוגית 
התרבתה באופן המצופה רק בשנה החמישית לאחר הכניסה לשמורה. שתי השערות הועלו כדי להסביר התנהגות זאת. השערה אחת היא שלוקח לאנטילופת הסוס השחורה מספר שנים כדי להכיר את אזור המחיה החדש שלה ולהתרגל אליה. השנייה היא שהשנים הראשונות היו שחונות ולא היה מספיק גשם כדי לגדל עשב ירוק בכמות מספקת.

==אחר==
* אנטילופת הסוס השחורה הייתה לאחד מסמלי רודזיה (כיום זימבבואה).
* אנטילופת הסוס השחורה יובאה לטקסס בתור ציד בחוות פרטיות.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:ראמים
קטגוריה:יונקים בסוואנה האפריקנית
קטגוריה:דרום אפריקה: יונקים
קטגוריה:מגה-פאונה של אפריקה
קטגוריה:רודזיה הדרומית: סמלים לאומיים
כרומוזום פילדלפיה

איור 2: תיאור סכמטי של היווצרות כרומוזום פילדלפיה

כרומוזום פילדלפיה (Ph) הוא פגם כרומוזומלי מסוים הקשור ללוקמיה מיאלואידית כרונית (CML). הפגם הוא תוצאה של טרנסלוקציה רציפרוקאלית בין כרומוזום 9 ו-22 המסומנת: (t(9;22)(q34;q11 (ראה איור 2). אצל 95% מהחולים ב-CML קיים כרומוזום פילדלפיה ולכן הוא מהווה מדד בעל רגישות גבוהה למחלה. אמנם, בדיקה חיובית לכרומוזום פילדלפיה אינה מדד מספיק לאבחנת CML משום שהוא קיים גם בהרבה מהמקרים של לוקמיה לימפובלסטית חריפה (ALL) ובחלק מהמקרים של לוקמיה מיאלואידית חריפה (AML).

בעבר חשבו כי הכרומוזום הוא סימפטום של הלוקמיה, אך התברר כי הוא הגורם למחלה: הטרנסלוקציה גורמת לאיחוי בין שני גנים BCR- ABL היוצרים יחדיו טירוזין קינאז שגורם לשיגשוג תאי הלוקמיה.

תרופה יעילה (במיוחד בשלב ראשוני יחסית של המחלה) נגד מצב זה היא אימטיניב או בשמה המסחרי - גליבק.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גידולים ממאירים ראשוניים במערכת הלימפה וברקמות יוצרות דם
קטגוריה:כרומוזומים
על-ענק כחול

תמונת מחשב של [[ריג'ל - על-ענק כחול אופייני]]
על-ענק כחול הוא כוכב על-ענק הנמצא בחלקה העליון של דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל, כלומר דרגת הבהירות של על-ענק כחול היא I והסיווג הספקטרלי שלו הוא O-B. כוכבים אלו הם בעלי טמפרטורת פני שטח חמה במיוחד בין 20,000 ל-50,000 קלווין והם הכוכבים החמים ביותר והבהירים ביותר שנתגלו עד כה. הכוכב ריג'ל מקבוצת הכוכבים אוריון, הוא דוגמה לעל-ענק כחול.

==התפתחות==
כוכב על-ענק כחול הוא כוכב מסיבי עם מסה של 10 - 50 מסות שמש שנמצא בסוף התפתחותו ומסיבה כלשהי תהליכי ההיתוך הגרעיני שבו הואטו. כתוצאה מכך הכוכב התכווץ לרדיוס של עשרות רדיוסי שמש (בהשוואה לרדיוס של מאות רדיוסי שמש בעל-ענקים אדומים), שטח פניו הצטמצם, אך כמות האנרגיה הנפלטת ממנו לא קטנה בהרבה כך שטמפרטורת פני השטח שלו עלתה בהרבה. כוכב על-ענק אדום עשוי להפוך באופן זה לעל-ענק כחול כאשר בזמן המעבר הוא עובר דרך הסוגים הספקטרלים השונים כעל-ענק צהוב וכעל-ענק לבן. אם תהליכי ההיתוך הגרעיני מאיצים שוב, הכוכב יכול להפוך בחזרה לעל-ענק אדום כשהוא שוב עובר דרך אותם סוגים ספקטרלים וחוזר חלילה.

על-ענק כחול מתאפיין ברוח שמש מהירה ודלילה לעומת רוח שמש איטית וצפופה של על-ענקים אדומים. מכיוון שעל-ענק כחול היה בעברו על-ענק אדום, רוח השמש המהירה שלו מתנגשת ברוח השמש האיטית והדחוסה שנפלטה בשלב העל-ענק האדום ודוחסת אותה ליצירת מעטפת גז דקה ודחוסה. אם הכוכב עובר מספר מחזורי מעבר בין על-ענק אדום ועל-ענק כחול, ייווצרו מספר מעטפות כאלו זו בתוך זו. כמעט לכל על-ענק כחול שנצפה עד כה יש לפחות מעטפת אחת כזאת, מה שמרמז שעל-ענקים כחולים נוצרים בדרך כלל מעל-ענקים אדומים.

בשל מסתו הגבוהה תוחלת חייו של על-ענק כחול היא קצרה למדי - בין מיליוני שנים לעשרות מיליוני שנים בלבד שבסופן הכוכב צפוי להתפוצץ כסופרנובה. על-ענקים עם מסה נמוכה יחסית, סביב 10 מסות שמש עשויים לאבד מספיק מסה בתהליכי ההתרחבות וההתכווצות ולסיים את חייהם כננס לבן נדיר שעשוי מחמצן ומניאון. בעבר היה מקובל להניח שרק על-ענקים אדומים הופכים לסופרנובות, כך שעל-ענקים כחולים יהפכו תמיד לעל-ענקים אדומים לפני סוף חייהם. הנחה זו נסתרה כאשר סופרנובה 1987A נוצרה ישירות מעל-ענק כחול. מכיוון שמוצאים כיום הרבה יותר על-ענקים אדומים מאשר על-ענקים כחולים וכמעט כל אירועי הסופרנובה נוצרו מעל-ענקים אדומים, סביר להניח שכוכבים על-ענקים נמצאים רוב הזמן במצב של על-ענק אדום ורק חלק קטן מהזמן כעל-ענק כחול. שכיחותם הגדולה יחסית בין הכוכבים הבהירים בשמים נובעת מבהירותם המוחלטת הגדולה כך שניתן לראותם גם ממרחקים גדולים מאוד.

==על-ענקים כחולים בולטים==
*ריג'ל A הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי B8 Iab
*נאוס הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי O4 I
*אלנילם הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי B0 Iab
*אלניטק Aa הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי O9 Iab
*אלודרה הוא על-ענק כחול מסוג ספקטרלי B5 Ia

== ראו גם ==
* ענק כחול

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

*
על-ענק

על-ענקים הם מהכוכבים המסיביים ביותר, בעלי הרדיוס הגדול ביותר והמאירים ביותר. בדיאגרמת הרצשפרונג-ראסל הם נמצאים בקצה העליון של הדיאגרמה (בהירות מדרגה Ia או Ib) והם בעלי בהירות מוחלטת מדרגה 5- ועד ל 12-. הכוכבים הבהירים ביותר מביניהם נקראים לפעמים גם היפר-ענקים (דרגת בהירות 0).

לעל-ענקים יש מסה גדולה מ-10 מסות שמש שיכולה להגיע גם ל-70 מסות שמש. הרדיוס שלהם משתנה בין עשרות רדיוסי שמש ועד למעל 1,000 רדיוסי שמש ועוצמת ההארה שלהם נעה בין פי עשרות אלפים לפי מאות אלפים מעוצמת הארתה של השמש. ככל שרדיוסם של העל-ענקים גדל, טמפרטורת פני השטח שלהם יורדת, כך שעל-ענקים בעלי רדיוס גדול במיוחד הם תמיד על-ענקים אדומים או כתומים בעוד שאלו בעלי רדיוסים קטנים יותר עשויים להיות גם צהובים, לבנים או כחולים.

בשל המסה הגדולה, תוחלת החיים של על-ענקים היא קצרה יחסית - בין מאות-אלפי שנים לעשרות-מיליוני שנים בלבד. הם נצפים בעיקר במקומות בהם נוצרים כוכבים חדשים כמו הזרועות של גלקסיות ספירליות או בגלקסיות לא סדורות וכן בצבירים פתוחים ופחות מכך באזור המרכז של גלקסיות ספירליות. נדיר למצוא אותם באזורים של כוכבים זקנים כמו צבירים כדוריים או בגלקסיות אליפטיות. העל-ענקים בעלי מסה נמוכה יחסית (עד 12 מסות שמש) עשויים להפוך בסוף חייהם לננסים לבנים של חמצן וניאון, אך בדרך כלל על-ענקים מסיימים את חייהם בסופרנובה. בעבר שיערו שרק על-ענקים אדומים יכולים ליצור סופרנובות, אך סופרנובה 1987A נוצרה דווקא מעל-ענק כחול.

נראה שעל-ענקים אדומים הופכים לעיתים לעל-ענקים כחולים בשל האטה מסוימת בתהליכי ההיתוך הגרעיני שמביאה לכיווצם ולצמצום משמעותי בשטח הפנים שלהם תוך ירידה מתונה יותר בקצב פליטת האנרגיה, כך שטמפרטורת פני השטח עולה באופן משמעותי. אם תהליכי ההיתוך מואצים שוב בשל העלייה בצפיפות הגז, הכוכב חוזר להיות על-ענק אדום ותהליך זה עשוי לחזור מספר פעמים. בזמן המעבר בין על-ענק אדום ועל-ענק כחול, עובר הכוכב דרך הסוגים הספקטרליים שביניהם ולמשך פרק זמן של עשרות אלפי שנים או אף מאות אלפי שנים הכוכב יכול להיות על-ענק לבן או צהוב.

דוגמאות לעל-ענקים:
* ביטלג'וז הוא על-ענק אדום
* דלתא בקפאוס הוא על-ענק צהוב
* דנב הוא על-ענק לבן
* ריג'ל הוא על-ענק כחול

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:שלבים במחזור החיים של כוכבים
מנתור

מַנְתּוּר (שם מדעי: Matthiola) הוא סוג במשפחת המצליבים, המאופיין בפרחים ריחניים. בארץ ישראל גדלים בר שבעה מינים מסוג זה, ומספר מינים מגודלים כצמחי גן וקטיף.

==תיאור הסוג==
הסוג מונה כ-50 מיני צמחים עשבוניים חד-שנתיים או רב-שנתיים. תפוצתם הטבעית בעולם הישן: היבשות אסיה, אירופה ואפריקה.

פרחי המנתור גדולים יחסית לסוגים אחרים במשפחתם. פרט ליופיים של הפרחים וצורתם המסלוסלת האופיינית, הם מתייחדים גם בריח עז ומתוק שנידף מהם, בייחוד בשעות הערב. תכונות אלו הפכו את המנתור לצמח נוי מבוקש, ומספר ממיניו מגודלים כצמח גינה חד-שנתי, וכן הוא מגודל בהיקף קטן כצמח קטיף.

מיני סוג זה נחשבים לצמחי יום קצר, ולכן בהמיספירה הצפונית הם מגודלים כצמחי חורף, כאשר טמפרטורות גבוהות גורמות להאצת הפריחה ולהפרגה.

מקור השם העברי בשמו הערבי של הצמח, המבוטא "מנת'ור". שמו הלטיני, Matthiola, נגזר משמו של הרופא וחוקר הטבע האיטלקי פיאטרו אנדראה מטיולי (Mattioli; בלטינית: מטיולוס, Matthiolus), שפעל באיטליה במאה ה-16. באנגלית מכונה הסוג "סטוק" (Stock).

===תיאור מורפולוגי===
תחת סוג זה כלולים כ-50 מיני עשבים חד ורב-שנתיים. במינים רבים העלים מכוסים שערות המשוות לצמח מראה מאפיר. פרח המנתור אופייני למשפחה, גדול באופן יחסי, ובמינים רבים הוא מסולסל בצורה אופיינית. צבע כותרת הפרח משתנה ממין למין, כאשר הצבעים הנפוצים הם ורוד, סגול, צהוב ולבן. הפרחים חסרי חפים וערוכים באשכול.

פרי המנתור הוא מטיפוס תרמיל צר וארוך, ובמינים רבים בקצה הפרי קיימות בליטות דמויות קרן. בליטות אלה מאפשרות הגדרה של מין המנתור, ברוב המקרים. זרעי המנתור ערוכים במגורות, טור אחד בכל מגורה.

==מיני הסוג==
===מיני הסוג בארץ ישראל===
מובאים בסדר סיסטמטי:

*מנתור ערבי (Matthiola arabica) – מין המנתור הרב-שנתי היחיד הגדל באופן טבעי בארץ. זהו מין נדיר הגדל בדרום הנגב ובאדום. צבע הכותרת צהוב. הפרי נטול קרניים. 
*מנתור החוף (נקרא בעבר מנתור שלושת החודים; Matthiola tricuspidata) – אופייני לחגורת הרסס שלחופי הים התיכון בצפון מישור החוף של ישראל. הפרי בעל שלושה חודים בראשו. צבע הכותרת סגול.
*מנתור אפור (Matthiola incana) – מין מקובל בגינון, גדל גם כפליט תרבות נדיר בארץ, בעיקר בסדקי חומות. 
*מנתור קטן-פרחים (Matthiola parviflora) – מין נדיר הגדל במחוזות המדבריים של הארץ. צבע הכותרת סגול-ורוד. הפרי בעל שתי קרניים.
*מנתור מצוי (Matthiola longipetala) – גדל במרכז ודרום ישראל, בבתות. צבע הכותרת ורוד-לבן. לפי זוג קרניים הכפופות בצורה מעוגלת. 
*מנתור מחוספס (Matthiola aspera) – גדל בעיקר במדבר יהודה. זהו מין אנדמי לישראל ושכנתה ירדן. צבע הכותרת ורוד. בפרי שתי קרניים ישרות יחסית. 
*מנתור המדבר (Matthiola livida) – צמח נפוץ בחבלי הארץ במדבריים. צבע הפרח ורוד, הפרי מסתלסל בצורה אופיינית.

===מינים שמשמשים כצמחי תרבות===
*מנתור אפור (Matthiola incana) – מין מקובל בגינון, גדל גם כפליט תרבות. מגודל כצמח חד-שנתי חורפי, פותחו בו צורות שונות- פרח מלא, פרח ריק, אורך עמוד תפרחת שונה וכן הלאה.

==לקריאה נוספת==
*נעמי פינברון-דותן ואבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל, ירושלים: הוצאת כנה, 1991, עמ' 237–239. 
*אבי שמידע, החי והצומח של ארץ ישראל, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1983, כרך 10, עמ' 104. 
* קטלוג צמחים – משתלת מלצר, כפר ידידיה, 2007.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=119870 מנתור], באתר הפלורה של סין 

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1812
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם טאונסנד אייטון
קטגוריה:צמחי נוי
קטגוריה:מצליבים
היום הלבן

היום הלבן (מיפנית: ホワイトデー) הוא חג אהבה שנוסד ביפן ב-1978.
היום הלבן נחוג ב-14 במרץ, חודש לאחר יום ולנטיין, חג האהבה הנוצרי. החג נחוג בעיקר ביפן, בקוריאה הדרומית ובטאיוואן.

== היום הלבן ביפן==
חודש לפני היום הלבן נחוג ביפן יום ולנטיין, בו נשים מעניקות מתנות שוקולד לגברים, כהבעת אהבה, מתוך נימוס או מתוך אילוץ חברתי. אם השוקולד לא נקנה אלא הוכן בבית, הדבר מסמל למקבל שהוא בחיר לבה של המעניקה. ביום הלבן מתהפכים התפקידים: גברים שקיבלו "הוֹנְמֶאִי-צ'וקו" (本命チョコ, "שוקולד אהבת אמת") או "גירי-צ'וקו" (義理チョコ, "שוקולד חובה") ביום הלבן מחזירים את הטובה ומעניקים מתנות לנשים. על פי המסורת, המתנות שמעניקים ביום הלבן הן עוגיות, תכשיטים, שוקולד לבן, הלבשה תחתונה לבנה ומרשמלו. לעיתים משתמשים בביטוי סָאנְבָּאי גָאֶשׁי (三倍返し, "להחזיר פי שלושה") על מנת לתאר את הנוהג לפיו על שווי המתנה ביום הלבן להיות פי שלושה משווי המתנה שניתנה ביום ולנטיין.

== מקור החג ומנהגים == 
עוגת היום הלבן
ישנן מספר תאוריות למקורו של היום הלבן. אחת מהן מספרת שבשנת 1965, מפעל לייצור מרשמלו הציע לגברים להחזיר מרשמלו לנשים בתמורה לשוקולד ולשאר המתנות שהם קיבלו ביום ולנטיין, וכינה זאת "יום המרשמלו" (Marshmallow Day).

לאחר מכן, המפעלים שמו לב שהם יכולים להרוויח בזכות מסורת זו, הם הציעו לגברים לקנות שוקולד לבן. במקור, המתנה שהוענקה על ידי הגברים הייתה בצבע לבן, לכן יום זה נקרא היום הלבן. מסורת זו השתנתה וכיום המתנות הנפוצות הן בגדים ותכשיטים.

למתבגרים יש מסורת שונה. הבנים מעניקים סרט לבן לאהובת לבם גם אם היא לא הביאה להם מתנה ביום ולנטיין. אם בסוף היום הלבן בנות אלו שמו את הסרט (על השיער, זרוע או תיק), זהו סימן שהן מרגישות את אותם הרגשות כלפי מעניק המתנה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חגים יפניים
קטגוריה:חגי אהבה
קטגוריה:אירועים בחודש מרץ
פוארטו בקריסו מורנו

פּוּאֵרְטוֹ בָּקֵרִיסוֹ מוֹרֵנוֹ (בספרדית: Puerto Baquerizo Moreno) היא עיר הבירה של מחוז גלאפגוס באקוודור, הכולל את קבוצת איי גלאפגוס. העיר שוכנת בקצהו הדרומי של האי סן קריסטובל ששטחו 558 קילומטרים רבועים וגובהו המרבי 730 מטרים. בעיר כ-5,600 תושבים, רובם דייגים, והיא השנייה בגודלה באיי גלאפגוס.

העיסוקים העיקריים בעיר הם דיג, תיירות וחקלאות. העיר נקראת על שם אלפרדו בקריסו מורנו, שהיה נשיא אקוודור שלוש פעמים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אקוודור: ערים
קטגוריה:ערי חוף
קטגוריה:איי גלאפגוס: יישובים
על-ענק צהוב

על-ענק צהוב הוא כוכב על-ענק, על פי רוב בסיווג ספקטרלי F או G, אשר התפתח מן הסדרה הראשית ונעשה בהיר הרבה יותר מכוכבי הסדרה הראשית בעלי סיווג ספקטרלי דומה. על-ענקים אלה פחות גדולים מעל-ענקים אדומים וגם יותר נדירים, אבל בשל בהירותם הגדולה ניתן לראותם ממרחק גדול ולצפות בחלקם ללא אמצעי עזר אופטיים - למשל, כוכב הצפון. כוכבים אלה הם במקרים רבים משתנים קפאידיים, ובכלל זה δ בקפאוס. בגלקסיית אנדרומדה נתגלו 16 על-ענקים צהובים.

לכוכבים אלה טווח צר של טמפרטורה שנקבע כתוצאה מהסיווג הספקטרלי שלהם, החל מ-4,000 ועד 7,000 מעלות קלווין, בעוד עוצמת ההארה שלהם היא החל מפי 1,000 מהשמש ועד לפי 100,000 מהשמש. לפיכך, על-ענקים צהובים הם גדולים משמעותית מהשמש, מ-30 רדיוס שמש ועד כמה מאות רדיוסים שמש. המסה משתנה מאוד, החל מפחות ממסת שמש ועד 20 מסות שמש ואף יותר.

==התפתחות==
שלבי ההתפתחות של כוכב עם 5 מסות שמש
כוכבי הסדרה הראשית עם מסות של מעל 8 מסות שמש הם כוכבים חמים מסוגים ספקטרלים B ו-O והם מכלים את המימן שבליבתם במהירות. כאשר אוזל המימן בליבת הכוכב מתחילים הכוכבים להתנפח ולהתקרר והופכים לתת-ענקים כחולים, לענקים כחולים או לבנים ואז לענקים צהובים או לעל-ענקים צהובים ולבסוף לעל-ענקים אדומים. מכיוון שהשלב בו הכוכבים הם על-ענקים צהובים הוא קצר יחסית, כוכבים אלה נדירים למדי, אך בשל עוצמת ההארה שלהם ניתן לראותם ממרחקים גדולים. לעיתים, על-ענקים אדומים הופכים בשל שינויים בקצב יצירת האנרגיה בתוכם לעל-ענקים כחולים וחלקם הופכים חזרה לעל-ענקים אדומים. מעבר זה הוא הדרגתי ובמהלכו הכוכבים עוברים דרך הסוגים הספקטרלים השונים כך שבחלק מזמן המעבר הם שוב על-ענקים צהובים. כוכבים שמסתם אינה מספיקה כדי ליצור סופרנובה מסיימים את חייהם כננסים לבנים כאשר המעבר מעל-ענק אדום לננס לבן עשוי לעבור שוב דרך על-ענק צהוב.

==על-ענקים צהובים בולטים==
*כוכב הצפון הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ib
*δ בקפאוס הוא על-ענק צהוב שסוגו הספקטרלי משתנה בין F5 Ib ובין G2 Ib
*סאדאלסוד וסאדאלמליק הם על-ענקים צהובים מסוגים ספקטרלים G0 Ib ו-G2 Ib בהתאמה
*וזן הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ia
*מירפק הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F5 Ib
*סאדר הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ib
*מבסוטה הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי G8 Ib

==ראו גם==
* ענק צהוב

==קישורים חיצוניים==

*
על-ענק לבן

על-ענק לבן הוא כוכב על-ענק, בסיווג ספקטרלי A, אשר התפתח מן הסדרה הראשית ונעשה בהיר הרבה יותר מכוכבי הסדרה הראשית בעלי סיווג ספקטרלי דומה.

על-ענקים אלה פחות גדולים מעל-ענקים אדומים או צהובים וגם יותר נדירים וקיימים מעט מאוד מהם שניתנים לצפייה ללא אמצעי עזר אופטיים - למשל, דנב. בדומה לעל-ענקים כחולים, חלקם הם כוכבים משתנים שמסווגים כ-משתנה α בברבור (על שמו של דנב). בהתאם לסיווג הספקטרלי, הטמפרטורה שלהם נעה בין 7,500 ובין 9,500 קלווין, בעוד עוצמת ההארה שלהם היא החל מפי 1,000 מהשמש ועד לפי 100,000 מהשמש. רדיוסם נע מעשרות רדיוסי שמש ועד כמה מאות רדיוסי שמש. המסה משתנה מאוד, החל ממספר מסות שמש ועד לעשרות מסות שמש.

==התפתחות==
כוכבי הסדרה הראשית עם מסות של מעל 8 מסות שמש הם כוכבים חמים מסוגים ספקטרלים B ו-O והם מכלים את המימן שבליבתם במהירות. כאשר אוזל המימן בליבת הכוכב מתחילים הכוכבים להתנפח ולהתקרר והופכים לתת-ענקים כחולים, לענקים כחולים או לבנים ואז לענקים צהובים או לעל-ענקים צהובים ולבסוף לעל-ענקים אדומים. הכוכבים המסיביים שביניהם יכולים להפוך גם לעל-ענקים לבנים בתהליך זה, לפני שיהפכו לעל-ענקים צהובים. לעיתים, על-ענקים אדומים הופכים בשל שינויים בקצב יצירת האנרגיה בתוכם לעל-ענקים כחולים, וחלקם הופכים חזרה לעל-ענקים אדומים. מעבר זה הוא הדרגתי ובמהלכו הכוכבים עוברים דרך הסוגים הספקטרלים השונים כך שבחלק מזמן המעבר הם על-ענקים לבנים.

==על-ענקים לבנים בולטים==
*דנב הוא על-ענק לבן מסוג ספקטרלי A2 Ia
*אספידיסקה הוא על-ענק לבן מסוג ספקטרלי A7 Ib
*υ בשדרית A הוא על-ענק לבן מסוג ספקטרלי A8 Ib

==ראו גם==
* ענק לבן

*
שרונה פיק

שרונה פיק (נולדה ב-9 בפברואר 1980) היא זמרת ומלחינה ישראלית, נודעה בעיקר כחלק מההרכב "האחיות פיק", שבו פעלה יחד עם אחותה הצעירה דניאלה.

==ביוגרפיה==
פיק נולדה ברמת השרון, בת לזמר צביקה פיק ולפזמונאית מירית שם-אור. הוריה התגרשו בילדותה. בנוסף לאחותה דניאלה יש לה אח נוסף, בנלי, הגדול ממנה.

שרונה ודניאלה פיק פעלו כהרכב פופ מצליח בשם "האחיות פיק" בין השנים 2003–2005. את הסינגל הראשון שלהן, "זאת אהבה", הוציאו בנובמבר 2002. הסינגל המוכר ביותר שלהן הוא "השיר הזה", אותו הוציאו בשנת 2003. בשנת 2004 הוציאו מיני-אלבום, גם הוא בשם "השיר הזה". האלבום נמכר ביותר מ-20,000 עותקים וזכה באלבום זהב. באמצע 2005, זמן קצר לאחר השתתפותן בתחרות הקדם אירוויזיון, פורק ההרכב, והשתיים פנו לקריירות שירה נפרדות.

פיק החלה לעבוד על אלבום פופ, שמועד הוצאתו נדחה שוב ושוב על ידי חברת התקליטים אן אם סי. האלבום מעולם לא יצא, אך היא הוציאה מספר סינגלים ממנו – "טומי", "למה לא", "מזרח וירג'יניה" ו"באופן זמני", שזכו להצלחה חלקית בלבד, ולא הצליחו לשחזר את ההצלחה של הסינגלים המשותפים של השתיים. במקביל עבדה פיק על אלבום לועזי שיועד להפצה בארצות הברית. כמו כן הקליטה סינגל בשם "אהבה מחשמלת" יחד עם רנו פסקאל, במסגרת תוכנית הטלוויזיה שלו בערוץ ביפ. בשנת 2007 הוציאה סינגל נוסף לרדיו – "מתלבטת". הסינגל לא זכה להצלחה מרובה. באותה התקופה התחילה לעבוד על אלבום חדש, שהיה אמור לצאת בלייבל של אביה, צביקה פיק. האלבום טרם ראה אור.

בנוסף לפעילותה כזמרת, הלחינה וכתבה שירים לזמרות כמו אישתאר, מיכל אמדורסקי ושרית חדד. בשנת 2008 הקליטה פיק גרסת כיסוי לשיר "חולצה כחולה", עבור הפרויקט המוזיקלי "עבודה עברית".

במרץ 2009 השתתפה בתוכנית המציאות "האח הגדול VIP" לצד אחותה דניאלה.

==חיים אישיים==
ביוני 2011 התחתנה עם איש המלונאות דניאל פדרמן, בנו של המיליארדר מיקי פדרמן. להם שלושה ילדים משותפים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרות פופ ישראליות
קטגוריה:זמרי פופ ישראלים
קטגוריה:מתמודדות קדם-האירוויזיון
קטגוריה:מתחרי האח הגדול (ישראל)
קטגוריה:משפחת שם אור
קטגוריה:משפחת פדרמן
קטגוריה:מלחינות ישראליות
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1980
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
דניאלה פיק

דניאלה פיק (נולדה ב-21 בנובמבר 1983) היא זמרת ישראלית. הייתה חברה בצוות המוזיקלי "האחיות פיק" יחד עם אחותה שרונה.

==ביוגרפיה==
פיק נולדה ברמת השרון, בת לזמר צביקה פיק ולפזמונאית מירית שם אור. הוריה התגרשו בילדותה. בנוסף לאחותה שרונה יש לה אח גדול.
פיק סיפרה בראיונות שהיא "שרה עוד לפני שהחלה לדבר", ושחלמה לשיר ולהיות זמרת מגיל צעיר מאוד.

שירתה ביחידה 9900 בחיל המודיעין.

=== קריירה מקצועית ===
שרונה ודניאלה פיק פעלו כהרכב פופ מצליח בשם "האחיות פיק" בין השנים 2005-2003. את הסינגל הראשון שלהן, "זאת אהבה", הוציאו בנובמבר 2002. הסינגל המוכר ביותר שלהן הוא "השיר הזה", אותו הוציאו בשנת 2003. בשנת 2004 הוציאו מיני-אלבום, גם הוא בשם "השיר הזה". המיני-אלבום נמכר ביותר מ-20,000 עותקים וזכה באלבום זהב. בשנת 2005 השתתפו השתיים בקדם אירוויזיון 2005 עם השיר "הלו הלו", וסיימו במקום ה-12. זמן קצר לאחר מכן פורק ההרכב, והשתיים פנו לקריירות שירה נפרדות.

לאחר פירוק הצמד המוזיקלי, הוציאה דניאלה פיק את הסינגל "רחוק", ששימש כשיר הנושא של הסדרה "פיק אפ" ששודרה בערוץ 10 ב-2005.

בשנת 2007 השתתפה פיק בעונה השלישית של תוכנית הטלוויזיה "רוקדים עם כוכבים".

במרץ 2009 השתתפה פיק בתוכנית המציאות "האח הגדול VIP" יחד עם אחותה שרונה.

בסוף ספטמבר 2011, הוציאה פיק סינגל בינלאומי ראשון, אשר הוקלט באנגליה, בשם "Yalla Yalla".

ביוני 2012 הוציאה פיק גרסת כיסוי בסגנון בלדה לשיר "What is love" של הזמר "Haddaway". יחד עם גרסת הכיסוי, פיק פרסמה שני שירים נוספים באנגלית, כחלק מדיסק מתוכנן. באותה שנה השתתפה בתוכנית "הדיבור", בהנחייתו של אלירז שדה.

ביוני 2019 פיק הופיעה הופעת קמאו בסרטו של בעלה, טרנטינו, "היו זמנים בהוליווד".

== חיים אישיים ==
בנובמבר 2018 נישאה לקולנוען האמריקאי קוונטין טרנטינו.
השניים הכירו בשנת 2009, כאשר טרנטינו הגיע לישראל לרגל קידום סרטו ממזרים חסרי כבוד. 

בפברואר 2020 נולד בנם הראשון. ביולי 2022 נולדה בתם.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות פופ ישראליות
קטגוריה:זמרי פופ ישראלים
קטגוריה:מתמודדות קדם-האירוויזיון
קטגוריה:מתחרי האח הגדול (ישראל)
קטגוריה:משפחת שם אור
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (ישראל)
קטגוריה:בוגרות תיכון רוטברג (רמת השרון)
קטגוריה:בוגרי תיכון רוטברג (רמת השרון)
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1983
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
יאקו הינטיקה

יאקו הינטיקה ב-2013
יאקו הינטיקה (בפינית: Kaarlo Jaakko Juhani Hintikka; 22 בינואר 1929 - 12 באוגוסט 2015) היה פילוסוף ולוגיקן פיני.

== קורות חיים ==
הינטיקה נולד בעיר ונטה בדרום פינלנד. הוא סיים דוקטורט בפילוסופיה באוניברסיטת הלסינקי. במהלך הקריירה האקדמית לימד באוניברסיטת הרווארד (1959-1956), אוניברסיטת הלסינקי, האקדמיה הפינית, אוניברסיטת המדינה של פלורידה, אוניברסיטת סטנפורד ואוניברסיטת בוסטון. 

הינטיקה פרסם למעלה מ-300 מאמרים אקדמיים ויותר מ-30 ספרים. עיקר תרומותיו בשטח הפילוסופיה הן בתחומים: לוגיקה מתמטית, לוגיקה פילוסופית, פילוסופיה של המתמטיקה, תורת ההכרה, פילוסופיה של הלשון ופילוסופיה של המדע. חיבוריו התפרסמו בשפות רבות בעולם. בעיני רבים הוא נחשב למייסד הלוגיקה האפיסטמית, תת-תחום של לוגיקה מודלית, העוסק בחקר הלוגיקה באפיסטמולוגיה. בעשורים האחרונים לחייו עסק בסמנטיקת משחקים (Game semantics).

בשנים 2002-1962 הינטיקה ערך את כתב העת Synthese ושימש כיועץ עריכה ליותר מעשרה כתבי עת פילוסופיים. הוא שימש כסגן הנשיא הראשון של ההתאחדות הבינלאומית לחברות פילוסופיות (בצרפתית: Fédération Internationale des Sociétés de Philosophie), כסגן נשיא המכון הבינלאומי לפילוסופיה, וכחבר בארגונים פילוסופיים נוספים. 

בשנת 2005 זכה בפרס רולף שוק בלוגיקה ופילוסופיה "על תרומותיו החלוציות לניתוח הלוגי של מושגים מודליים, במיוחד מושגי הידע והאמונה".

==ספריו==
<div style="direction: ltr;">
* Socratic Epistemology; Explorations of Knowledge-Seeking by Questioning 
* The Philosophy of Mathematics 
* The Principles of Mathematics Revisited 
* Paradigms for Language Theory and Other Essays 
* Lingua Universalis vs Calculus Ratiocinator 
* Inquiry as Inquiry: A Logic of Scientific Discovery 
* Language, Truth and Logic in Mathematics 
* Ludwig Wittgenstein: Half-Truths and One-and-a-Half-Truths 
* Analyses of Aristotle 
* The Logic of Epistemology and the Epistemology of Logic 
</div>

==ספרים על הגותו==
<div style="direction: ltr;">
* Auxier, R.E., and Hahn, L., eds., 2006. The Philosophy of Jaakko Hintikka (The Library of Living Philosophers). Open Court. Includes a complete bibliography of Hintikka's publications. 
* Bogdan, Radu, ed., 1987 Jaakko Hintikka, Kluwer Academic Publishers 
* Daniel Kolak, 2001 On Hintikka, Wadsworth 
* Daniel Kolak and John Symons, eds., 2004 Quantifiers, Questions and Quantum Physics: Essays on the Philosophy of Jaakko Hintikka Springer 
</div> 
* אברהם צבי בראון (ערך והקדים מבואות), מבחר טקסטים פילוסופיים - מפארמנידס עד הוגי ימינו : מקראה באונטולוגיה, ירושלים: הוצאת מאגנס, 1995.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.bu.edu/philo/faculty/hintikka.html דף הבית של יאקו הינטיקה] באתר אוניברסיטת בוסטון
* [http://people.bu.edu/hintikka/Jaakko/Bibliography.html ביבליוגרפיה של חיבורי יאקו הינטיקה]

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הלסינקי
קטגוריה:פילוסופים פינים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:זוכי פרס רולף שוק ללוגיקה ולפילוסופיה
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:פינים שנולדו ב-1929
קטגוריה:נפטרים ב-2015
הוועד למען הפלאשים

הוועד למען הפלאשים שמם של מספר ארגונים שפעלו באירופה, ארץ ישראל וצפון אמריקה לפילנתרופיה למען ביתא ישראל.

כרזה של הוועד האמריקאי למגבית.

== באירופה ==
* איטליה - הוועד נוהל על ידי הרב שמואל צבי מרגליות ויותר מאוחר על ידי קרלו אלברטו ויטרבו.
* גרמניה
* בריטניה

== בארץ ישראל ==
רבים מהפעילים הצטרפו והקימו בשנות ה-60 את "הוועד הישראלי למען יהודי אתיופיה" בראשותו של אריה טרטקובר.

== בצפון אמריקה ==

הוועד האמריקאי למען הפלאשים (אנגלית: American Pro-Falasha Committee, בקיצור: APFC) היה ארגון שפעל למען חינוכם של ביתא ישראל. ועד זה תמך באופן כספי בפעילותו של הד"ר יעקב פייטלוביץ' למען ביתא ישראל. פעילות הארגון התבססה בעיקר על תרומות של יהדות ארצות הברית ויהדות קנדה.

הוועד הוקם ב-1922 בניו יורק ושנתיים לאחר מכן החל את פעילותו באתיופיה, הוועד הקים בתי ספר, בתי כנסת ותירגם ספרי קודש, מדע ותנ"ך לשפות של ביתא ישראל וכן פעל לשפר את תנאי מחייתה של הקהילה. בראש הוועד עמדו שלושה אישים מרכזים הרב ג'. מקס ויס ("J. Max Weis"), ד"ר נורמן סליט ("Norman Salit") וד"ר יעקב פייטלוביץ'.

פעילותו של הוועד נקלעה לעיתים קרובת בבעיות כספיות וכן בהתנכלויות של הממשל האתיופי והכיבוש האיטלקי באתיופיה. לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, מלסה תכלה ניסה לעניין יהודי ארצות הברית בנושא, אך ללא הצלחה. 

לאחר מותו של פייטלוביץ' בשנת 1955 פעילות הוועד הופסקה כליל עד שמייסדיה חזרו והפעילו אותה בשנת 1969.

ב-1974 הארגון התמזג יחד עם ארגון חברי ביתא ישראל כדי ליצור את האגודה האמריקאית למען יהודי אתיופיה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ארגונים למען יהודי אתיופיה
קטגוריה:יחסי ביתא ישראל–יהדות העולם
פרופן

פּרוֹפֵן (בכתיב לועזי: Propene), הידוע גם בשם פּרוֹפִּילֵן (Propylene), הוא תרכובת אורגנית בלתי רוויה, בעלת הנוסחה הכימית C<sub>3</sub>H<sub>6</sub>. לתרכובת קשר כפול אחד, והיא האלקן השני הפשוט ביותר, והשנייה בתפוצתה הטבעית, לאחר אתן (אתילן).

==תכונות==
בטמפרטורת החדר, פרופן הוא גז חסר צבע וריח. כאשר הוא משמש כדלק מוסיפים לו לעיתים קרובות כמויות זעירות של תרכובת גופרית בעלות ריח חזק (תיולים, קרויים גם מרקפטאנים), כדי להקל על גילוי דליפות.

לפרופן צפיפות ונקודת רתיחה גבוהות יותר משל אתן (אתילן), עקב המסה המולקולרית הגבוהה יותר שלו, והמולקולות הגדולות יותר. נקודת הרתיחה שלו נמוכה במקצת מזו של פרופאן, ולכן הוא נדיף יותר. אין בו קשרים בעלי קוטביות חזקה, אולם למולקולה מומנט דיפול קטן עקב הסימטריה המופחתת שלה (מיקום קשר כפול באחד מצידי המולקולה שובר את סימטריה השיקוף שקיימת בפרופאן).

לפרופן אותה הנוסחה הכימית כמו לציקלופרופאן, אולם האטומים מקושרים בדרכים אחרות, ולכן אלה הם איזומרים.

==הפקה==
פרופן מופק ממקורות מתכלים: נפט או מאגרי גז טבעי, ובמידה פחותה גם מפחם. על כן זהו דלק מאובנים. פרופן מופק ממקורות אלה בעזרת זיקוק למקוטעין בעת זיקוק נפט, אך עקב הביקוש הרב הוא מופק בעיקר בעזרת פיצוח, תהליך בו המולקולות הארוכות בנפט מפורקות לשברים קטנים יותר, ביניהם פרופן, אותו מפרידים מהתערובת בעזרת זיקוק למקוטעין.

==שימושים==
פרופן הוא חומר הגלם לייצור פוליפרופילן, פולימר בעל שימושים נרחבים, ובמיוחד אריזה. מפיקים פוליפרופילן מפרופן בתהליך פולימריזציה בעזרת קטליזת זיגלר-נטה, שיוצרת פוליפרופילן איזוטקטי. פרופן ובנזן הם חומרי הגלם הבסיסיים בתהליך קומיני, תגובה תעשייתית לייצור אצטון ופנול. פרופן משמש גם בתהליך הייצור של מוצרים כימיים רבים אחרים, דוגמת איזופרופנול (propan-2-ol), אקרילוניטריל, ופרופילן אוקסיד (epoxypropane).

בין השנים 2000 ל-2008 ייצור הפרופן באירופה וצפון אמריקה נאמד בכ-35 מיליון טון לשנה, ללא גידול, אך ייצורו הלך וגדל במזרח אסיה, בייחוד בסינגפור וסין. הייצור הכלל-עולמי של פרופן הוא כמחצית משל אתן (אתילן).

==ריאקטיביות==
בדומה לאלקנים אחרים, פרופן עובר תגובות סיפוח בקלות יחסית, בטמפרטורת החדר. התגובה מתרחשת על הקשר הכפול, הזמין יותר לתגובה מקשר יחיד (קשר רווי).
==בחלל==
בשנת 2013 דווח כי החללית קאסיני-הויגנס החוקרת את כוכב הלכת שבתאי איתרה פרופן על הירח טיטאן בחלק התחתון של האטמוספירה שלו. מקור הפרופן הוא כנראה מתגובות של רדיקלים הנוצרים משבירת מולקולות מתאן בהשפעת קרינת השמש

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלקנים
אי-שוויון פלי-זיגמונד

במתמטיקה, אי-שוויון פלי-זיגמונד מספק חסם על ההסתברות שמשתנה מקרי אי-שלילי הוא קטן ביחס לתוחלת ולשונות שלו. הוכחה ראשונה לאי-השוויון הזה ניתנה על ידי אנתוני זיגמונד וריימונד פלי ב-1932.

משפט: יהי Z ≥ 0 משתנה מקרי בעל שונות סופית, ויהי <math>\ 0 < \theta < 1</math> קבוע. אז <math>\Pr \lbrace Z \geq \theta\, \operatorname{E}(Z) \rbrace \geq (1-\theta)^2\, \frac{(\operatorname{E}(Z))^2}{\operatorname{E}(Z^2)}</math>.

הוכחה. פירוק לפי משתנים מציינים נותן 
<math>\operatorname{E} Z = \operatorname{E} \lbrace Z \, \mathbf{1}_{Z < \theta \operatorname{E} Z} \rbrace + \operatorname{E} \lbrace Z \, \mathbf{1}_{Z \geq \theta \operatorname{E} Z} \rbrace</math>. המחובר הראשון אינו עולה על <math>\theta \operatorname{E}(Z)</math>. השני הוא לכל היותר <math> \lbrace \operatorname{E} Z^2 \rbrace^{1/2} \lbrace \operatorname{E} \mathbf{1}_{Z \geq \theta \operatorname{E} Z} \rbrace^{1/2} = \Big( \operatorname{E} Z^2 \Big)^{1/2} \Big(\Pr \lbrace Z \geq \theta\, \operatorname{E}(Z) \rbrace\Big)^{1/2} </math> לפי אי-שוויון קושי-שוורץ.

== אי-שוויונות קרובים ==
הגרסה החד-צדדית של אי-שוויון צ'בישב נותנת חסם טוב יותר: <math>\Pr \lbrace Z \geq \theta\, \operatorname{E}(Z) \rbrace \geq \frac{(1-\theta)^2 \, (\operatorname{E}(Z))^2}{(1-\theta)^2 \, (\operatorname{E}(Z))^2+ \operatorname{Var} Z}</math>. זהו חסם הדוק, המתקבל למשל כאשר <math>\ \epsilon \rightarrow 0</math> במשתנה המקרי המקבל את הערך <math>\ \theta+d</math> בסיכוי <math>\ (1-\theta)/d</math> ואת הערך <math>\ \theta - \epsilon</math> בסיכוי המשלים.

== מקורות ==
<div class="mw-content-ltr">
* R.E.A.C.Paley and A.Zygmund, A note on analytic functions in the unit circle, Proc. Camb. Phil. Soc. 28, 1932, 266–272
*Y Katznelson, Harmonic Analysis, Third Edition, 2002, 280.
</div>

פלי-זיגמונד
גלידרייה

גלידרייה של [[בן אנד ג'ריס בסינגפור]]
גלידרייה של [[לה גופרה בגן יבנה בישראל]]
ייצור גביע גלידה ב[[סטוקהולם בשוודיה]]
מזנון-גלידרייה בעיר האג בהולנד]]
[[ג'לאטו בגלידרייה ברומא]]
מגוון כלי גלידה בגלידרייה ב[[פירנצה: בכד מימין גביעי ופלה, במעמד משמאל גביעי ופל, מאחור על המדפים "כוסות" חד-פעמיות להגשת גלידה ומכלי קלקר לקניית גלידה במשקל]]
גְּלִידֶרִיָּה היא מסעדה המתמחה בגלידות ומגישה לעיתים קינוחים נוספים כגון ופל, פרוזן יוגורט, משקאות קלים ומשקאות חמים כגון קפה ושוקו. ישנן גם גלידריות המגישות ארוחות קלות, כמו בבתי קפה. חלק מהגלידריות מציעות מקומות ישיבה, חלקן הן מזנונים המוכרים את מרכולתם מעבר לדלפק.

בית הקפה Le Procope, שנפתח בפריז בשנת 1686 על ידי פרנצ'סקו פרוקופיו דה קולטלי (Francesco Procopio de Coltelli) הסיציליאני, (שהיה השף לשעבר של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת) נחשב כגלידרייה הראשונה משום שכלל מנות עשויות קרח ופירות.

גלידריות מציעות גלידה בתפזורת, בין שהיא גלידה אמריקאית רכה הנמזגת ממכונה, גלידה שנמכרת מתוך אריזות היצרן או גלידה המיוצרת במקום. גלידה אמריקאית נמכרת לרוב רק בטעמי שוקולד, וניל או שניהם יחד ("חצי-חצי"). גלידה רגילה נמכרת בגלידריות במגוון טעמים ומרקמים, לרוב במנה אישית שטעמיה נבחרים על ידי הלקוח, המוגשת בגביע גלידה אכיל או בקערית (המכונה "כוס"). יש גלידריות המציעות תוספות למנה האישית - טבילת הגלידה בשוקולד חם המתקרר ומתקשה, מזיגת סירופ על הגלידה, ציפויה בסוכריות צבעוניות זעירות או בפירורי אגוזים.

בנוסף מוצעת הגלידה בגלידריות למכירה לצריכה ביתית, והיא נארזת לשם כך במקום באריזה חד-פעמית (מקלקר, למשל). הטעמים נבחרים על ידי הלקוח והאריזות קיימות במספר מידות. בגלידריות בישראל נפוצות אריזות של קילוגרם וחצי קילוגרם.

פרוזן יוגורט או גלידת יוגורט משווקים בגלידריות לרוב בטעם בסיסי יחיד. לתוך הפרוזן יוגורט נטחנות במקום תוספות לפי בחירת הלקוח; בגלידת יוגורט התוספות מוגשות מעל הגלידה.

בחלק מהגלידריות קיים תפריט של מנות המבוססות על גלידה כגון מילקשייק, בננה ספליט, פנקייק או ופל עם גלידה, עוגת-גלידה, גלידת סנדיי (Sundae) - גביע גלידה גדול (לרוב מזכוכית שקופה) עם תוספות - פירות, אגוזים, סירופ, קצפת וכדומה.

בישראל חטיפי גלידה כגון שלגון, קרחון, טילון וכדומה אינם נמכרים לרוב בגלידריות אלא בקיוסקים, אך ישנן מדינות בהן הם נמכרים גם בגלידריות. בישראל מוצרי גלידה נמכרים גם במזנונים ניידים - כלי רכב המותאמים לכך, המכונים בסלנג "גזלן". כמו כן הם נמכרים בקיץ על שפת הים על ידי סוחרי רחוב, המוכרים אותם מתוך ארגזי קלקר.

במדינות חמות גלידריות פעילות כל השנה אך במדינות קרות חלקן נסגרות בחודשי החורף.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

*
סחלב אנטולי

סחלב אנטולי [[לבקן, ביוון]]
סחלב אנטולי (שם מדעי: Orchis anatolica) הוא אחד המינים הנפוצים ביותר בסוג סחלב בישראל. הוא גדל על מגוון קרקעות בחבל הים-תיכוני, ופורח בחודשים מרץ-אפריל.

הסחלב האנטולי גדל בארץ ישראל מהרי יהודה ועד לחרמון.
ניכר אף ללא פרחים בעליו, המנוקדים בנקודות אדומות-חומות בלתי-סדירות על רקע ירוק.

פורח באביב. התפרחת דלילה (7–15 פרחים). פרחיו ניכרים בדרבן צר וארוך יחסית המעוקל כלפי מעלה. גון הפרח סגול עז, השפית מנוקדת בשורה אחת או שתים של נקודות אדומות כהות על רקע של פס בהיר הנמשך לאורך מרכזה. הפרח כולו עדין, מאורך ואלגנטי יותר ממינים אחרים.
תפוצתו העולמית משתרעת במזרחו של הים התיכון ובמזרח התיכון. שכיח בטורקיה, נאסף שם להכנת משקה הסחלב.

== קישורים חיצוניים ==

* אילן בן-טוב, [http://www.ynet.co.il/home/0,7340,L-2380,00.html סחלבים בישראל], באתר ynet

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1844
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אדמון בואסייה
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים
קטגוריה:סחלביים
קטגוריה:פרחים ורודים בארץ ישראל
קטגוריה:ארץ ישראל: סחלביים
מגדלי שתיקה

מגדל שתיקה באזור [[יזד שבאיראן]]
מגדלי שתיקה (בפרסית: دخمه, תעתיק מדויק: דָחְ'מַה, או برج خاموشان, תעתיק מדויק: בָּרְג' חָאמוּשָׁאן) הם מבנים מעגליים המשמשים את מאמיני דת זרתוסטרא לטיפול בגופות המתים ולקבורתם. הכינוי "מגדלי שתיקה" באנגלית ניתן למבנים בשנת 1832 על ידי מתרגם של הממשל הבריטי בהודו.

לפי דת זרתוסטרא, גופת המת היא "נאסו", משמע, טמאה. לפי אמונתם יסודות העולם (אש, אדמה, מים) הם מקודשים, ולכן לא ניתן לקבור את הגופה בארץ, לשרוף אותה או לשלח אותה לנהר או לים מחשש לטמאם. לכן נוהגים להניח את הגופה על גבי המגדלים, שם להקות של ציפורים טורפי נבלות, שעשו את סביבת המגדלים לביתם, אוכלות את הגופה, ושאריות הבשר והעצמות מתייבשות לאור השמש. התהליך הזה, לפי מאמיני הדת הזורואסטרית, מטהר את העצמות מהטומאה, וכעבור תקופת זמן של עד כשנה אוספים את עצמות המת והן מוכנסות לבור קבורה בתוך המגדל. שם מפוזר סיד על העצמות שמאיץ את התפוררותן, לבסוף האפר נשטף במי גשמים, עובר מסננות של פחם וחול, עד שלבסוף נשטף אל הים.

המגדלים הם בדרך כלל זהים בצורתם. הם בעלי גג שטוח, שבו מונחות הגופות בשלושה מעגלים: החיצוני יועד לגברים, האמצעי לגופות נשים והפנימי ביותר לילדים.

כבר במאה ה-5 לפנה"ס, מספר ההיסטוריון היווני הרודוטוס על הפרסים, ש"ישנו מנהג נוסף שנהוג לקמץ בו במילים, ולא לדבר עליו גלויות, באשר למתים. אומרים כי גופה של גבר פרסי לעולם לא נקברת, לפני שציפור טרף או כלב ביתר אותה" ("היסטוריה", ספר ראשון, 140).

חריטה של מגדל שתיקה ב[[מומבאי, 1882]]

כיום צומצם השימוש במנהג ממספר סיבות. החל משנות ה-90, הצטמצמה אוכלוסיית העופות הדורסים בהודו ביותר מ-99 אחוזים בעקבות הרעלות, והאוכלוסייה הקיימת לא מסוגלת לטפל בכמות הגופות. כיום מנסים לגדל ציפורים בשבי על מנת שישמשו בתפקיד המסורתי. כמו כן, מותקנות על גגות המגדלים מראות גדולות שמרכזות את קרני השמש בגופות ומאיצות את תהליך הריקבון. בארצות מערביות, בהן לא מקובל להקים מבנים שכאלה, מצאו הזורואסטרים פתרון הלכתי, והם שורפים את המת בחשמל, שאינו יסוד מקודש.

הזכות לקבורה במגדלי שתיקה היא נושא לוויכוח בקרב קהילת הפארסי (זורואסטרים שמוצאם מאיראן והיגרו לדרום-מזרח אסיה בין המאות השמינית והעשירית לספירה, להבדיל מקהילת ה"איראני", שהיגרו מאיראן להודו במאה ה-19), אחת משתי קהילות הזורואסטריוּת הגדולות בהודו. המגדלים מנוהלים על ידי אנשי דת שמרנים, שאינם מאפשרים לילדים מנישואים מעורבים, בהם הורה אחד הוא אינו זורואסטרי, להיקבר בהם.

==ראו גם==
* קבורת שמים

==לקריאה נוספת==
* Wadia, Azmi, "Evolution of the Towers of Silence and their Significance", in Godrej, Pheroza J.; Mistree, Firoza Punthakey, A Zoroastrian Tapestry, New York: Mapin, 2002
==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זורואסטריות
קטגוריה:גופת מת והטיפול בה
פיל קאוגן

פיליפ ג'ון "פיל" קאוגן (באנגלית: Philip John "Phil" Keoghan; נולד ב-31 במאי 1967) הוא מנחה טלוויזיה אמריקאי אשר זכה בשישה פרסי אמי על עבודתו כמנחה תוכנית המציאות האמריקאית "המירוץ למיליון" ברשת השידור CBS.

קאוגן נולד בניו זילנד ובילה את רוב ילדותו באנטיגואה ובקנדה. הוא עבד ביותר מ-70 ארצות כמנחה טלוויזיה, מפיק, כתב וצלם.

קאוגן יצר והנחה את תוכנית הטלוויזיה "שום הזדמנות לא מבוזבזת" ששודרה בארצות הברית (בערוץ דיסקברי) ובקנדה.

החל מ-2020, יצר והנחה את תחרות הריאלטי "חזקים כמו מסמסרים", תחרות ריאלטי הבוחנת 12 עובדי צווארון כחול במסגרת מגוון תחרויות עבודת כפיים, בתחרויות אישיות וקבוצתיות.

אחיו של פיל, אנדרו קאוגן, הוא זמר ג'אז מצליח אשר בעברו היה כתב חדשות בטלוויזיה של ניו זילנד.

נכון ל-2009 קאוגן גר בלוס אנג'לס עם אשתו, לואיס, ובתו, אל.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מנחי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: הפקת תוכנית מציאות
קטגוריה:מנחי טלוויזיה ניו זילנדים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1967
מלקולמייה

מַלְקוֹלְמִיָּה (שם מדעי: Malcolmia) הוא סוג במשפחת המצליבים. ארבעה מינים מסוג זה נכללים בצמחיית ארץ ישראל.

==תיאור הסוג==
סוג זה כולל כ-35 מיני עשבים שתפוצתם באסיה ובאגן הים התיכון. שמו העברי של הסוג הוא לפי השם הלטיני. השם הלטיני נגזר משמו של גנרל צבא בריטי. 

ארבעה מינים מסוג זה מופיעים כצמחי בר בארץ ישראל. גודלם צנוע ולרוב הם נחבאים אל הכלים, ועם זאת המגלה אותם ישים לב מיד ליופיים העדין. המין מלקולמייה ימית (Malcolmia maritima) מגודל כצמח גינה חד-שנתי, ושמו העממי באנגלית הוא 'וירג'יניאן סטוק'. השם העממי 'סטוק' משותף לצמחים מסוג זה וגם לצמחים מהסוג מנתור. 

המין מלקולמייה אפריקאית (Malcolmia africana), שמקורו באגן הים התיכון וכיום גדל בר בחבלים היובשניים של הארץ, הופץ בעקבות האדם למערב ארצות הברית ונחשב שם למין פולש במדינות נבדה ויוטה.

===תיאור מורפולוגי===
עלה המלקולמייה משונן, ולעיתים שסוע. בעוד העלים התחתונים, הצעירים הם בעלי פטוטרת, העלים העליונים צמודים לגבעול (מכונה 'עלה יושב'). הפרח אופייני למשפחה, גדול באופן יחסי. צבע כותרת הפרח אינו אחיד בסוג: לבן, ורוד, סגול וצהוב הם הצבעים הנפוצים. ברוב המינים, צבע בסיס עלה הכותרת שונה מצבע רוב הכותרת. התפרחת היא מטיפוס אשכול, והיא חסרת חפים. 

פרי המלקולמייה הוא מטיפוס תרמיל. התרמיל ארוך.

==מיני הסוג==
מובאים בסדר סיסטמטי (רשימה חלקית):

*מלקולמייה צהובה (Malcolmia exacoides) – מין נדיר ביותר, שקיים ספק לגבי הימצאו בארץ ישראל. צבע הכותרת צהוב. 
*מלקולמייה חרוקה (Malcolmia crenulata) – גדל באזורים שונים בארץ. העלים הקירחים מאפיינים מין זה. 
*מלקולמייה אפריקנית (Malcolmia africana) – גדל בחבלים היובשניים של הארץ. גדל גם כמין פולש במערב ארצות הברית.
*מלקולמייה הררית (Malcolmia chia) – גדל בחבלי הצומח הים תיכוני בישראל.

==בספרות==
שם הסוג מופיע בשם ספרו של ס. יזהר, "מלקומיה יפהפייה".

==לקריאה נוספת==
*נעמי פינברון-דותן ואבינעם דנין, המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל, ירושלים: הוצאת כנה, 1991, עמודים 234–235 

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=119531 מלקולמייה], באתר צמחיית סין 

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1812
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם טאונסנד אייטון
קטגוריה:מצליבים
קטגוריה:צמחי נוי
רצף (קולנוע)

בקולנוע, רֶצֶף (באנגלית: Sequence, בתעתיק לעברית: סיקוונס) הוא סדרה של סצנות היוצרות יחד יחידה עלילתית אחת, בדרך כלל, באמצעות עיקרון אחדות המקום או אחדות הזמן. לדוגמה, סרט שוד עשוי לכלול רצף של סצנות העוסקות בגיוס משתתפים למשימת השוד על ידי מנהיג הכנופיה, רצף של ביצוע השוד, רצף הבריחה, וכן הלאה. כל אחד מרצפים אלה עשוי לכלול עוד תת-רצפים; לדוגמה רצף השוד עלול להכיל רצף כניסה, רצף פריצה בטוחה, וכן הלאה.

הרצף הוא אחת היחידות בהיררכיה המשמשות לתיאור המבנה של סרטי קולנוע בדרגות שונות של אחידות. סרט מורכב מסדרת רצפים; הרצף מורכב ממספר סצנות; הסצנה מורכבת ממספר שוטים, והשוט מורכב מסדרה של פריימים.

== ראו גם ==
* שוט
* סצנה
* מערכה

==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מינוחים בקולנוע
משקפי מגן

משקפי מגן
אישה הלובשת קסדה ומשקפי מגן
משקפי מגן הם סוג של משקפיים שנועדו להגן על אזור העיניים מפגיעה פיזית, ועל מנת למנוע חדירה של חלקיקי גופים זרים.

המשקפיים משמשים בפעילויות ספורט שונות כמו שחייה וסקי למניעת פגיעה פיזית וחדירת מים לעיניים. הם מהווים אמצעי הגנה מחייב בעבודות כמו קידוח, ניסור ועיבוד עץ כדי להגן מפגיעה של חלקיקים כגון חומרים כימיים ושבבי עץ.

==היסטוריה==
האסקימואים יצרו משקפי מגן מקרניים של אייל הצפון ומעטפת עץ, כדי להגן על העיניים מפני עיוורון שלגים. במשקפיים שייצרו, חתכו חריץ במרכז כך שיורכב על אפו של המשתמש, תוך יצירת מרווח חשיפה קטן ככל האפשר של אזור העיניים לאור אולטרה סגול. המשקפיים הורכבו על הראש באמצעות גיד של איל הצפון.

בתחילת המאה ה-20 שימשו משקפי מגן להגנה על העיניים מפני רוח ואבק בעת נהיגה במכוניות ללא גג, ובעת טיסה במטוסים הראשונים שלא כללו גג סגור.

==שימושים==
* מעבדה ומחקר - להגנה מפני חומרים כימיים ולייזר. נדרשים אישורים שונים, פיקוח ותו תקן למשקפיים אלו, המעידים על כך שהם בעלי צפיפות אופטית גבוהה, המונעת מחשיפת העיניים ללייזר באמצעותם.
* ריתוך - משקפי מגן חשובים לבטיחות הרתך בעת הפעולה. האש הנוצרת בזמן ריתוך פולטת קרני אולטרה סגול הפוגעים בקרנית העין ואף עלולים לשרוף את הרשתית. לכן משקפי המגן כהים במיוחד, למניעת חדירה של קרני UV לאזור העיניים.
* תעופה - במטוסים בהם תא הטייס פתוח (כמו במטוס דו-כנפי), צריך היה להרכיב משקפי מגן מפני הרוח.
* ספורט חורף - משקפיים מגנים במהלך סקי, סנובורד והוקי קרח מפני קרינה, סינוור, וחלקיקים שעפים מהקרקע.
* בשחייה ובצלילה מונעת המסיכה חדירה של מים לעיניים. בעת שחייה המים כוללים מלחי ים במקרה של שחייה בים, או כלור בבריכת שחייה, ואלו יוצרים גירוי לעיניים, טשטוש זמני של הראייה ואף דלקת עיניים. בעזרת משקפי המגן, ניתן לראות בבירור מתחת למים. עם זאת, משקפיים אלו לא שמישים בעומק רב יחסית מתחת למים, בשל הלחץ בעומק המים הגורם למשתמשים בהם ללחץ כבד באזור הפנים.
* אופנועים - משקפי מגן לרכיבה ולפעילויות תנועה דומות באוויר הפתוח, משמשים למניעת חדירת חרקים, רוח ואבק לאזור עיניים.
* כדורסל - מספר שחקנים ידועים בליגת ה-NBA נהגו לחבוש משקפי מגן (בצורת מסכה) במהלך המשחק, בהם כרים עבדול-ג'באר, ג'יימס וורת'י והוראס גרנט. המשקפיים נועדו להגן מפני פגיעה משחקנים אחרים באזור העיניים בעת ניסיון לתפוס את הכדור.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Inuit Goggles.jpg|משקפי מגן של אסקימואים העשויים מקרן אייל
קובץ:Albert-Plohnke-2.jpg|טייס המרכיב משקפי מגן
קובץ:Giannutri.jpg|צולל עם משקפי מגן (מסכת מגן) בעת צלילה
קובץ:Night vision goggles experimental.jpg|משקפי מגן לראיית לילה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://jfc.org.il/news_journal/27231-2/91681-2/ חידוש בלול: משקפי מגן לתרנגולות, 1940], באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

קטגוריה:משקפיים
קטגוריה:ציוד בטיחות
קטגוריה:בגדי עבודה
הפועל תל אביב (כדורסל נשים)

הפועל תל אביב הייתה קבוצת כדורסל נשים ישראלית, אשר נוסדה בשנת 1957, שהתמודדה בליגת העל בכדורסל נשים והתפרקה לאחר עונת 2011/12.

הקבוצה זכתה בשתי אליפויות בתחילת בשנות ה-60, בשנים 1961 ו-1962, והגיעה לשיאה בסוף שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70 כשזכתה בארבע אליפויות נוספות בשנים 1969, 1970, 1974 ו-1975. באותה תקופה בלטה נועה סקלי אשר זכתה עם הקבוצה בשתי אליפויות כשחקנית (בשנים 1969 ו-1970) ושתי אליפויות כמאמנת (בשנים 1974 ו-1975). 

בעונת 2003/04 זכתה הקבוצה בגביע האיגוד ובעונת 2005/2006 זכתה הקבוצה באליפות השביעית בתולדותיה.

בעונת 2009/2010 עברה הקבוצה תחת ניהולו של שאול אייזנברג לשחק בקיבוץ יד מרדכי שם שיחקה שנתיים. בעונת 2011/2012 עברה הקבוצה לשחק באריאל ושינתה את צבע מדיה מאדום לורוד.

בסיום עונת 2011/12, הודיעה הנהלת הקבוצה על הקפאתה לשנה, שבסיומה יוחלט אם לחדש את פעילותה או להפסיקה לאלתר.

==תארים והישגים==

*ליגת העל נשים:
**אליפות (7): 1960/1961, 1961/1962, 1968/1969, 1969/1970, 1973/1974, 1974/1975, 2005/2006

*גביע המדינה:
**זכייה (3): 1960/1961, 1969/1970, 1972/1973
**סגנית (6): 1962/1963, 1965/1966, 1968/1969, 1971/1972, 1973/1974, 1975/1976

*גביע האיגוד:
**זכייה (1): 2003/2004

== ראו גם ==
* הפועל תל אביב (כדורסל)

== קישורים חיצוניים ==
* [http://wiki.red-fans.com/ אתר ויקיפועל - אנציקלופדיית הפועל תל אביב]
*[http://www.ibba.one.co.il/IBA/Team.aspx?t=315 הקבוצה באתר איגוד הכדורסל]
* 
* [http://www.safsal.co.il/article.aspx?id=5777 פעם אחת.. לפני 31 שנים] - אורלי קלינגר, אתר "ספסל".
== הערות שוליים ==

תל אביב (כדורסל נשים)
קטגוריה:הפועל תל אביב
קטגוריה:הפועל תל אביב (כדורסל)
תל אביב