OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ללכת שבי

ללכת שבי הוא ספר שנכתב על ידי אהרן ברנע ועמליה ארגמן ברנע. הספר יצא לאור לראשונה בשנת 1986 בהוצאת עידנים. הספר מספר על מערכת היחסים של המחברים עם אחד ממנהיגי הפת"ח, צלאח תעאמרי, ועל הסכסוך הישראלי-פלסטיני.

== עלילה ==
במהלך שנת 1983 כתב "קול ישראל" לענייני ערבים, אהרן ברנע, הלך לראיין בכלא את צלאח תעאמרי, איש הפת"ח הבכיר ביותר שנפל לידי ישראל אי פעם, בזמן מלחמת לבנון הראשונה. תוך זמן קצר הם מגלים כי יש ביניהם הרבה במשותף ונרקמת ביניהם חברות. לאחר מספר מפגשים ביניהם מגלה ברנע, כי אשתו של תעאמרי, דינה בינת עבד אל חמיד, היא מלכת ירדן לשעבר והיא מתגוררת בלונדון.

במהלך תקופת מאסרו של תעאמרי הוא נפגש עם ברנע מספר רב של פעמים, במחנה המעצר לשבויים כלא אנצאר, שם הנהיג את אסירי המחנה. יום אחד גילה תעאמרי לברנע את סקרנותו הגדולה בנוגע לשואה. באישור שלטונות צה״ל, נטל ברנע את תעאמרי השבוי וערך לו סיור מקיף בישראל, בין היתר ביקר באתר ההנצחה "יד ושם". הוא ביקר בביתו של ברנע ברמת השרון, הכיר את אשתו ואף נלקח לראות מה זה קיבוץ. בחולדה, שם נפגש עם הסופר עמוס עוז. ב-24 בנובמבר 1983, בעקבות עסקה לשחרור שבויים שארגנה דינה, משוחרר צלאח מהכלא הישראלי בתמורה למספר שבויים ישראלים.

== דמויות ==
אהרן ברנע - כתב קול ישראל לענייני ערבים, מסקר המון אירועים צבאיים. בתחילה, הוא מעט מופתע מכמה שיש לו במשותף עם צלאח אך הם מצליחים להתחבר ולהבין, אפילו אם במעט, אחד את השני.

עמליה ארגמן ברנע - אשתו של אהרן.

צלאח תעאמרי - בכיר הפת"ח שנתפס על ידי צה"ל, נחשב למתון יחסית בין חברי הפת"ח ומתנגד לפעולות טרור אלימות.

דינה בינת עבד אל חמיד - מלכת ירדן לשעבר, אשתו של צאלח, מוצגת כאישה חכמה ועצמאית המצליחה להרכיב עסקת שבויים גדולה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני: סיפורת
מוזר יותר מפאנפיק

מוזר יותר מפאנפיק הוא ספר שנכתב על ידי הסופר כריס קולפר. הספר יצא לאור לראשונה בארצות הברית ב-28 בפברואר 2017 על ידי Little Brown Books for Young Readers ולאחר מכן בישראל בפברואר 2018 על ידי אריה ניר-מודן, מודן. הספר הופיע ברשימת ה-"bestseller for young adults" של ה-New York Times.<ref name=":0"></ref>

== עלילה ==
קאש קרטר הוא השחקן הראשי בסדרת הטלוויזיה הבדיונית "ילדי הפלא", הסדרה שחיברה בין ארבע הדמויות הראשיות, סם, טופר, ג'ואי ומו. הארבעה החליטו לצאת לטיול לפני שייפרדו דרכיהם וכל אחד מהם ילך לקולג' אחר. הם מזמינים את קאש להצטרף אליהם כבדיחה, אך להפתעתם הרבה קאש מופיע ומצטרף לטיול. החמישה יוצאים לטיול בין אטרקציות ומדינות שונות. במהלך הטיול ארבעת החברים הטובים מגלים כי השחקן האהוב עליהם הוא אינו מה שהם חשבו ועד סופו של הטיול גילו הארבעה כי גם אחד את השני לא הכירו באמת אך סודותיהם נחשפים לבסוף.<ref name=":0" />

== דמויות ==
* קאש: השחקן הראשי בסדרת "ילדי הפלא", בעל גידול סרטני שאותו מסתיר
* ג'ואי:&nbsp; בן אפרו- אמריקאי וגיי שמתקשה לצאת מהארון בפני אביו הכומר וההומופוב
* סם (סמנתה): טרנסג'נדר (נולד בת, אך מרגיש בן) שמתקשה לצאת בפני אימו וחבריו.
* מו: בת אמריקאית- אסיאתית שחלומה הוא להיות סופרת אך אביה מתעקש שתלך לסטנפורד ללמוד כלכלה.
* טופר (כריסטופר): בן אינטליגנט עם אח בעל צרכים מיוחדים לו הוא צריך לדאוג, שמאוהב בסם.<ref name=":0" />

== ביקורות ==
הספר קיבל ביקורות טובות בעקבות כתיבתו של הסופר שהייתה מעניינת והציגה נושאים חשובים וכבדים בצורה קלה לעיכול.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי 2017
קטגוריה:ספרי הוצאת מודן
טוניוגמטולץ'

טוניוגמטולץ (בהונגרית: Tunyogmatolcs) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר סומש שבצפון מזרח הונגריה. 

בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טוניוגמטולץ' קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-2,559 תושבים בשנת 1990 עד 2,294 תושבים בשנת 2020.

הכפר הוקם בשנת 1950 מאיחוד של שני כפרים: מטולץ' (Matolcs) וטוניוג (Tunyog).

==קהילה יהודית==
יהודים חיו בשני הכפרים שמרכיבים את טוניוגמטולץ' בתקופות זמן שונות. ליד בית הקברות הציבורי בכפר יש שלושים מצבות שהיו שייכות לבית קברות יהודי בכפר 
===יהודי מטולץ'===
בדף הקהילה של מטולץ במסגרת מפקד קהילות הונגריה כתבו חברי הקהילה שיש בה 28 חברים ואין רב למקום. בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|22
|
|-
|1880
|26
|1,079
|-
|1910
|21
|
|-
|1920
|21
|
|-
|1930
|14
|
|-
|1941
|40
|1,649
|-
|}

===יהודי טוניוג===
בדף הקהילה של טוניוג במסגרת מפקד קהילות הונגריה כתבו חברי הקהילה שיש בה 72 חברים ויש רב לקהילה. בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|30
|
|-
|1880
|79
|860
|-
|1910
|66
|
|-
|1920
|76
|
|-
|1930
|87
|
|-
|1941
|70
|1,283
|-
|}

==ילידי המקום==

* מאטה זלקה, במקור בלה פרנקל (בהונגרית: Zalka Máté; מטולץ', 23 באפריל 1896<ref name="szül">[https://familysearch.org/ark:/61903/3:1:S3HT-X9YR-M3?i=37&wc=collection%2F1452460%2Fwaypoints&cc=1452460 Születése bejegyezve Matolcs állami akv. 47/1896. folyószám alatt.]</ref> – וסקה, ספרד, 11 ביוני 1937) היה סופר, גנרל יהודי-הונגרי.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
ג'וסאיה ביגול

ג׳וסאיה ויליאמס ביגול (אנגלית: Josiah Williams Begole; 20 בינואר 1815 – 5 ביוני 1896) היה חבר בית הנבחרים של ארצות הברית בין השנים 1873–1875 והמושל ה-19 של מישיגן בין השנים 1883 עד 1885.

== ביוגרפיה ==
ביגול נולד בעיירה גרובלנד, ניו יורק. אבות אבותיו היו הוגנוטים צרפתים שהיגרו לארצות הברית ברבע האחרון של המאה ה-18 כדי להימלט מרדיפות דתיות והתיישבו בהייגרסטאון, מרילנד. אביו של ג'וסאיה, ויליאם (1788–1862) נולד שם ועבר למחוז ליווינגסטון, ניו יורק בשנת 1802. האב ויליאם שירת במלחמת 1812 והתחתן עם בתו של חייל ותיק שנלחם במלחמת העצמאות של ארצות הברית.

שלושה מבניו של ויליאם, כולל ג'וזיה, הבכור, עברו בסופו של דבר למחוז ג'נזי שבמישיגן. ג'וסאיה למד בבתי הספר הציבוריים ב Mount Morris ובאקדמיה של טמפל היל בג'נסאו, ניו יורק.

ביגול עבר לפלינט, מישיגן באוגוסט 1836 ולימד בבית הספר בשנים 1837 ו-1838. באביב 1839 נישא להרייט א. מיילס. הוא עסק בחקלאות בין השנים 1839 עד 1856 והיה פקח בית הספר, שופט שלום וגזבר העיירה.

בהיותו פעיל נגד העבדות,<ref></ref> הוא הפך לחבר בארגון המפלגה הרפובליקנית. הוא היה גזבר המחוז בין השנים 1856–1864. בשנת 1863 עסק זמן קצר בעסקי עצים. בנו הבכור נהרג במהלך מלחמת האזרחים האמריקאית ליד אטלנטה, ג'ורג'יה בשנת 1864, דבר שגרם לו לצער רב ביותר. הוא היה חבר בסנאט של מישיגן ב־1870 וב־1871, וחבר במועצת העיר פלינט במשך שלוש שנים. באותה תקופה הוא כיהן בוועדות האוצר ומסילות הברזל, והיה יו"ר הוועדה למכון לחירשים ואילמים ועיוורים.

הוא היה נציג לוועידה הלאומית הרפובליקנית בפילדלפיה בשנת 1872, שפעלה כדי למנות מחדש את נשיא ארצות הברית יוליסס ס. גרנט ולמנות את הנרי וילסון לסגן הנשיא החדש.

=== בקונגרס האמריקאי ===
ביגול נבחר כרפובליקני ממחוז הקונגרס השישי של מישיגן לבית הנבחרים של ארצות הברית לקונגרס ה-43, וכיהן מ-4 במרץ 1873 עד 3 במרץ 1875.<ref></ref>

באותה תקופה הוא היה חבר בוועדה להוצאות חקלאיות וציבוריות. הוא לא הצליח במועמדותו לבחירה מחודשת בשנת 1874, ולכן חידש את עבודתו בעסקי העצים, בחברת "ביגול פוקס ושות'". מאוחר יותר עסק בייצור קרונות והקים את בית החרושת לייצור קרונות רכבת Flint Wagon Works במישיגן, ובנוסף עסק גם בבנקאות.

=== כמושל ===
בשנת 1882, בגול היה מועמד לתפקיד מושל מישיגן מטעם מפלגת "Greenback" והמפלגה הדמוקרטית, והביס את דייוויד ג'רום המכהן הרפובליקני ביותר מ-7,000 קולות.

הוא כיהן כהונה אחת משנת 1883 עד 1885. כרפובליקני לשעבר שהדיח מכהן רפובליקני, ביגול עמד בפני מכשולים רבים מול בית מחוקקים הנשלט על ידי הרפובליקנים.<ref></ref> כתוצאה מכך, פעילותו למען הקמת הלשכה הממלכתית לסטטיסטיקה של עבודה הייתה אחת הפעולות הבודדות שאושרו. הוא התמודד לבחירה מחודשת בשנת 1884, אך הובס על ידי רפאל ראסל אלגר. לאחר פרישתו חזר לפעילותו העסקית לשעבר.

הוא היה מראשוני הפעילים למען זכות הבחירה לנשים, ובשנת 1884 הפך ביגול לסגן נשיא ארגון זכות הבחירה לנשים הראשון ברחבי המדינה, שנקרא "איגוד שוויון הצבעה במישיגן".

ביגול היה חבר במסדר הבונים החופשיים ואח בלשכת פלינט מספר 23 בפלינט, מישיגן.<ref></ref>

הוא נפטר בגיל שמונים ואחת בפלינט ונקבר שם בבית הקברות גלנווד.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://politicalgraveyard.com/bio/beetle-belch.html#R9M0IP4HZ PoliticalGraveyard] -Index to Politicians
* [https://www.nga.org/governor/josiah-williams-begole/ National Governors -] josiah williams
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מושלי מישיגן
קטגוריה:אמריקאים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1815
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1896
טיוודר

טיוודר (בהונגרית: Tivadar) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טיוודר קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-228 תושבים בשנת 1990 עד 168 תושבים בשנת 2020.

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-14.

==יהודי טיוודר==
יהודים חיו בטיוודר בתקופות זמן שונות. בשנת 2009 נהרס בית קברות יהודי שהיה בכפר בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|13
|
|-
|1880
|9
|249
|-
|1910
|7
|
|-
|1920
|12
|
|-
|1930
|17
|
|-
|1941
|7
|383
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
80,000 שעות

80,000 שעות היא ארגון ללא מטרות רווח שבסיסו בלונדון. הארגון עורך מחקר על טיוב אפיקי קריירה. מטרתו היא "לעודד אנשים למקסם את הקריירה שלהם מבחינת עריכת אפקט חיובי חברתי בהתבסס על המחקר של הארגון"<ref></ref>. הארגון מספק ייעוץ באתר אינטרנטי, בפודקאסט, ובפגישות פרטניות. הארגון הוא חלק מהמרכז לאלטרואיזם אפקטיבי, שמקושר לפקולטה לפילוסופיה באוניברסיטת אוקספורד<ref></ref>. שמו של הארגון מתייחס לפרק הזמן האופייני הכולל בו אדם צפוי לעבוד למשך כל הקריירה<ref></ref>. הארגון נוסד על ידי האקסלרטור Y Combinator בשנת 2015.

== עקרונות ==
על פי 80,000 שעות, ישנן קריירות שמטרתן לעשות טוב שעושות זאת ביעילות רבה בהרבה מקריירות אחרות. הארגון אומד בעיות שאנשים יכולים להתמקד בפתרונן במונחים של "סולם" (scale), "הזנחה" (neglectedness) ו"פתירות" (solvability) שלהם. הארגון מדרג מסלולי קריירה על פי פוטנציאל ההשפעה החברתית שלהם, עד כמה הם מפתחים אדם שישפיע בהמשך, ועל התאמה אישית עם המועמד למסלול<ref></ref>.

הארגון מדגיש כי יש למדוד את ההשפעה החיובית של בחירת עיסוק מסוים בכמות ה'טוב הנוסף' שנוצר כתוצאה מאותה בחירה, ולא בכמות הטוב הנוצרת ישירות<ref></ref>.

הארגון מדגיש כי יש לשקול גם דרכים עקיפות להשפיע על הסביבה, דוגמת השתכרות לשם נתינה (להרוויח משכורת גבוהה במסלול קריירה נורמטיבי, ותרומה של חלק גדול ממנה), וכן דרכים ישירות, דוגמת מחקר מדעי או השפעה על מדיניות ציבורית.

הפילוסוף התועלתני פיטר סינגר מציין את הדוגמה של בנקאות ופיננסים כקריירה בעלת השפעה רבה על ידי תרומות כאלה בהרצאת TED שלו, "The why and how of effective altruism", שם הוא דן בעבודה של 80,000 שעות<ref></ref>.

== תחום עיסוק ==
עיקר תחום העיסוק של הארגון הוא בייעוץ לבוגרי אוניברסיטה טריים בין הגילאים של 20 ו-40<ref></ref>. הארגון תומך בגישה "אריכות טווח" (longtermism), כלומר, שההשפעה המוסרית החשובה ביותר של הפעולות שלנו הן ההשלכות שלהן על הדורות הבאים, בגלל הכמות הגדולה של האנשים שעתידים, או עשויים, להתקיים בעתיד<ref></ref><ref></ref>. בהתאם, הארגון משקיע משאבים במחקר על אודות אירועים הנחשבים לעשות שינויים קבועים לאורך זמן, דוגמת מלחמה גרעינית, מגפות, שיפור היחסים בין סין וארצות הברית, או קבלת ההחלטחת בארגונים גדולים<ref></ref>.

== ביקורות וקבלה ==
ההמלצה של 80,000 שעות על השתכרות לשם נתינה, הנוהג לפיו כדאי לאדם להרוויח משכורת גבוהה במסלול קריירה נורמטיבי, ותרומה של חלק גדול ממנה לעמותות קוסטאפקטיביות. המלצה זו התקבלה בספקנות<ref></ref>. בירחון, [https://oxfordleftreview.com/ Oxford Left Review], פיט מילס טען שמכיוון שקשה לכמת את הסבירות לחולל שינוי חברתי, 80,000 שעות מוטות לשיטות הניתנות לכימות, כמו השתכרות לשם נתינה<ref></ref>.

לאורך פעילותם, 80,000 שעות הפחיתו את תמיכתם בהשתכרות לשם נתינה לטובת מסלולים חלופיים כמו מחקר, הסברה או רפורמה במדיניות, והחלו להמליץ לעבוד על בעיות שפתירתן קשה יותר לכימות<ref></ref><ref></ref>.

== הערות שוליים וקריאה נוספת ==

== ראו גם ==
* אלטרואיזם אפקטיבי

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: ארגונים
קטגוריה:ארגונים
קטגוריה:עמותות
קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:סוציולוגיה של הנתינה
קטגוריה:שוק העבודה
סהדי שקרי אאוגרייהו זילי

סהדי שקרי אאוגרייהו זילי הוא פתגם ארמי, שמשמעותו היא שהעדים שנשכרים להעיד עדות שקר הם בזויים גם בעיני אלה ששוכרים את שירותם.
==מקור הביטוי==
הביטוי מופיע בתלמוד כאזהרה לעדים. לפני שהם מעידים, מזהירים אותם בטענה זו, שעדי שקר אינם חשובים גם בעיני שוכריהם. כך מפרש רב אשי בשם נתן בנו של מר זוטרא את דברי המשנה 

הביטוי המקראי עליו מסתמך הביטוי לקוח ממעשה כרם נבות, שם איזבל מיעצת לאחאב להשתמש בעדי שקר כדי להביא למותו של נבות. הביטוי בו איזבל משתמשת לגבי עדי השקר הוא "בני בליעל".

הרמב"ם ובעקבותיו השולחן ערוך הגדירו את האזהרה לעדים כך: 

בספרות האחרונים הביטוי משמש לעיתים במשמעות שאפילו ההולכים בדרך מסוימת מכירים בשקרה, בדומה לביטוי ניכרים דברי אמת.

==הערות שוליים==

קטגוריה:משפט עברי: דיני ראיות
קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
פירקאנמה

פירקאנמה (בפינית: Pirkanmaa, בשוודית: Birkaland) הוא אזור בפינלנד הגובל בסאטקונטה, אוסטרובוטניה הדרומית, פינלנד המרכזית, פּאייט-המה, קאנטה-המה ודרום-מערב פינלנד. האזור נקרא גם טמפרה.

זהו האזור השני בגודלו מבחינת אוכלוסייה בפינלנד ונכון ליולי 2020, מונה 518,703 תושבים <ref></ref>.

== רשויות מקומיות ==
האזור כולל 22 רשויות מקומיות, 12 מהן ערים (מסומנות):

* המנקירו (טווסטקירו) - אוכלוסייה: 10,384
* קנגסלה - אוכלוסייה: 32,255
* קוהוינן (קוהמויס) - אוכלוסייה: 2,161
* למפאלה (למבויס) - אוכלוסייה: 23,877
* נוקיה - אוכלוסייה: 34,525
* אוריווסי - אוכלוסייה: 8,987
* פירקאלה (בירקלה) - אוכלוסייה: 19,904
* פלקנה - אוכלוסייה: 6,408
* טמפרה (טמרפורס) - אוכלוסייה: 241,672
* וסילהטי (וסילקס) - אוכלוסייה: 4,390
* ילוירווי - אוכלוסייה:33,377
* יקאלינן (יקליס) - אוכלוסייה: 6,880
* קיהניו - אוכלוסייה: 1,814
* פרקנו - אוכלוסייה: 6,352
* יופיוקי - אוכלוסייה: 1,797
* מנטה-ויפולה (מנטה-פילפולה) - אוכלוסייה: 9,645
* רווסי - אוכלוסייה: 4,203
* וירט (וירדויס) - אוכלוסייה: 6,490
* אקה (אקס) - אוכלוסייה: 16,402
* אורילה (אורדיאלה) - אוכלוסייה: 4,651
* ואלקקוסקי - אוכלוסייה: 20,744
* פונקליקון (פונגליטיו) - אוכלוסייה: 2,778
* ססטמלה - אוכלוסייה: 24,068

== סמל האזור ==
סמל האזור נוצר בשנת 1957 על ידי האמן והמעצב הפיני גוסטף הרמן פון נומרס. צבעי הסמל מתארים את היסטוריית האזור - הזהב מתאר את סטקונטה והאדום מתאר את האמה, שני אזורים היסטוריים שהיו קיימים במקום<ref></ref>.

== שמורות טבע, אגמים ופארקים ==

* הטנפה ארבורטום - הארבורטום הוקם בשנת 1971, והוא כולל שלושה אזורים: אחוזת הטנפה, וילה אידמן ופארק הטנפה<ref></ref>. 

* הפארק הלאומי סייטסמינן - כולל חווה שהוקמה בשנת 1930 ושוחזרה וניתן לצפות במוצגים מאותה תקופה <ref></ref>
* אגם וולוניארבי - אגם באורך 1.1 קילומטר. היערות בגדתו המזרחית שייכים לשמורת הטבע הייקילנמטסה. על גדות האגם מצוי מרכז צפרות.

== מזון מקומי ==
מוסטמקארה (בתרגום - נקניקיה שחורה) הוא מאכל אופייני לאזור, שנהוג לאכול בתוספת ריבת חמוציות הרים<ref></ref>. הנקניקיה יוצרה לראשונה במאה ה-19 באזור ונמכרת בעיקר בדוכני שווקים<ref></ref>.

== יום קיץ בקנגסלה ==
המנון האזור הוא "יום קיץ בקנגסלה" (En sommardag i Kangasala) שחיבר ההיסטוריון, הסופר והמשורר הפיני זכריס טופליוס והלחין המלחין והכנר הפיני גבריאל לינסן<ref></ref>. קנגסלה היא עיר הממוקמת כ-16 קילומטרים מטמפרה. בשנת 1853 הלסינקי חוותה התפרצות כולרה. טופליוס נמלט מהמקום ועבר אל אזור פירקאנמה והתאהב בנופים המקומיים, ובמיוחד מהנוף הנשקף מרכס הריולה. במקום זה חיבר את השיר שהפך להמנון מקומי ולאחד מהשירים הידועים ביותר בפינלנד<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://www.esitteemme.fi/pirkanmaa/WebView/ עלון - פירקאנמה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פינלנד: אזורים
עונת 1976/1977 בליגת העל ההולנדית

עונת 1976/1977 הייתה העונה ה-21 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה אייאקס באליפות הליגה. דה חראפסחאפ ומועדון הכדורגל איינדהובן ירדו לליגת המשנה.

==מבנה==
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו פנלו 03 והארלם שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות שסיימו במקומות 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה.

===טבלת הליגה===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||אייאקס
 ||34||23||6||5||62||26||36||52||העפלה לגביע אירופה לאלופות
|-bgcolor=#09DWAf
|2.||פ.ס.וו. איינדהובן
 ||34||20||7||7||64||31||33||47||rowspan=2 align=right| העפלה לגביע אופ"א
|-bgcolor=#09DWAf
|3.||א.ז 67
 ||34||19||8||7||75||29||46||46
|-
|4.||פיינורד
 ||34||16||12||6||65||35||30||44||
|-
|5.||רודה
 ||34||17||8||9||53||35||18||42||
|-
|6.||פ.צ. אוטרכט
 ||34||16||6||12||59||66||7-||38||
|-
| 7.||ספרטה רוטרדם
 ||34||12||12||10||52||47||5||36||
|-
| 8.||נאק ברדה
 ||34||11||12||11||41||53||12-||34||
|-bgcolor=#08beef
| 9.||פ.צ. טוונטה
 ||34||12||7||13||52||40||12||33||מחזיקת הגביע ההולנדי העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע
|-
| 10.||דאן האג
 ||34||10||12||12||50||42||8||32||
|-
| 11.||גו אהד איגלס
 ||34||10||11||13||43||63||20-||31||
|-
|12.||הארלם
 ||34||11||7||16||35||47||12-||29||
|-
| 13.||פנלו 03
 ||34||8||11||15||37||60||23-||27||
|-
| 14.||טלסטאר ספורטקלאב
 ||34||7||12||15||35||57||22-||26||
|-bgcolor=#f6a342
| 15.||פ.צ. אמסטרדם
 ||34||7||11||16||41||58||17-||25||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
| 16.||ניימכן
 ||34||6||12||16||41||54||13-||24||
|-style="background:#FF8888
| 17.||מועדון הכדורגל איינדהובן
 ||34||6||12||16||28||63||35-||24|| rowspan=2 align=right|ירידה לליגת המשנה
|-style="background:#FF8888
| 18.||דה חראפסחאפ
 ||34||6||10||18||29||56|| 27-||22
|}

קטגוריה:עונות בליגת העל ההולנדית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1976
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1977
קטגוריה:1976 בהולנד
יש בליבי כינור

"יש בליבי כינור" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית מאיה בוסקילה, מתוך אלבום הבכורה שלה, סיפור מכור.<ref></ref> השיר יצא לאור בנובמבר 2003, על ידי חברות התקליטים הד ארצי ובייס רקורדס, כסינגל הראשון מתוך האלבום וכסינגל הבכורה של בוסקילה.<ref name=":0"></ref> חודשיים בודדים לצאתו, הוציאה את "סיפור מכור" כסינגל גם כן.<ref></ref>

השיר זכה להצלחה נאה ברדיו בישראל, כאשר הגיע בשיאו למקום העשירי ברשת ג' ושהה בו במשך עשרה שבועות בסך הכול.<ref name=":0" />

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי נורית בת-שחר צפריר, הולחן על ידי עידן רייכל והופק על ידי יעקב למאי.<ref></ref> "יש בליבי כינור" הוא בלדת פופ, העוסקת בזיכרונות ואהבה. במהלך השיר, מדמה בוסקילה את ליבה לכינור; כלי נגינה שמזוהה לעיתים עם עצב ושרה "יש בליבי כינור ולא פעם הוא בכה".<ref name=":1"></ref> בסוף השיר, מתארת בוסקילה יחסים שתוקנו.<ref name=":1" />

ב-ynet סקרו את בוסקילה כשפרצה לתודעה וכתבו כי "הסינגל הראשון, "יש בליבי כינור", כבר סימן את הפריצה הגדולה שלה".<ref></ref>

== וידאו קליפ והצלחה ==
עד לפני יציאת הסינגל השלישי מהאלבום ("הלב"), לא זכו שני הסינגלים הראשונים של בוסקילה ליחס רב מתחנות הרדיו. בעקבות זאת כמו הסינגל השני שלה, גם "יש בליבי כינור" לא זכה להצלחה משמעותית תחילה, אך הצליח להתברג בעשירייה הפותחת של רשת ג' (מקום 10) ובמצעד השנתי של התחנה דורג במקום ה-38.<ref></ref><ref name=":0" />

הווידאו קליפ של השיר הועלה ליוטיוב ב-6 בספטמבר 2010, אך לא לערוץ הרשמי של בוסקילה, אם כי צבר למעלה מ-200 אלף צפיות.<ref></ref>

== גרסאות כיסוי ==
*בשנת 2005 ביצע הזמר מישה קירקילן את השיר במסגרת הגמר הגדול של העונה השלישית של התכנית "כוכב נולד".

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990036481630205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2003
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2003
קטגוריה:שירי מאיה בוסקילה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עידן רייכל
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על כינורות
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
מנחם כהן (עורך)

מנחם מנדל כהן (נולד בב' באלול תשמ"ו, 6 בספטמבר 1986) הוא עיתונאי, עורך שבועון כפר חב"ד. בעבר שימש עורך אתר כיכר השבת.

==ביוגרפיה==
נולד בכפר חב"ד ב' לרותי ולדניאל כהן. למד בישיבות אחי תמימים־חב"ד בכפר חב"ד ובישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד, לקראת שנת תשס"ז נסע ללמוד בישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית – 770 בברוקלין שבניו יורק.

בעודו תלמיד בישיבה קטנה החל לעסוק בכתיבה והגהה של ספרים וכתבות במסגרת שבועון כפר חב"ד, לקראת פסח תשס"ו הוציא לראשונה במסגרת כפר חב"ד מגזין חג בשם 'והגדת'.

בשנת תשס"ד החל לעבוד כעורך באתר col - חב"ד און ליין, עד פרישתו באייר תשע"ו.

בחודש כסלו תשס"ט התחיל להוציא לאור את החינמון "COL", שהיה מגזין שבועי שהופץ בקרב קהילות חב"ד בישראל. לאחר כחצי שנה נפסקה הופעתו בעקבות בקשת שבועון כפר חב"ד.

במאי 2009 עם הקמת אתר כיכר השבת התמנה לכהן בצוות העורכים באתר והיה לעורך ראשי, עד להתפטרותו בסוף שנת תשע"ב.

מחודש שבט תש"ע הוא עורך את המדור "חיים יהודים" בעלון השבת שיחת השבוע בה הוא מראיין אישיות כלשהי או סוקר מיזם תורני וכדומה.

בכ"ג אלול תשע"א, 22 בספטמבר 2011 נישא לפנינה ברכה בת יהודה קוסקס.

בחודש אוקטובר 2012, חשוון תשע"ג, מונה לעורך שבועון כפר חב"ד תחת העורך הראשי אהרן דב הלפרין. מאז הוא כותב בעיתון טור דעה שבועי במקביל לעריכת המגזין. בנוסף, הוא עורך את מוסף החדשות היוצא לצד העיתון ומכהן כיועץ תוכן למוסף הנשים השבועי במסגרת העיתון.

מאז כסלו תש"פ הוא עורך ביחד עם לוי שייקביץ את מגזין "נשמה" היוצא בשיתוף צעירי חב"ד המיועד בעיקר למקורבי בתי חב"ד בישראל. 

מפרסם מדי פעם טורים בעיתון ידיעות האחרונות.

כהן מתגורר בעיר אלעד ואב לשבעה ילדים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל שבועון כפר חב"ד
קטגוריה:עיתונאים ושדרנים חסידי חב"ד
קטגוריה:אלעד: אישים
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:עורכי עיתונים חרדים
קטגוריה:סגל כיכר השבת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
תחנת פארק פובדי

תחנת פארק פובדי (ברוסית: Парк Победы) היא תחנה חוצה פלטפורמות של הרכבת התחתית של מוסקבה בקו ארבטסקו פוקרובסקאיה וקו סולנצבסקאיה.

התחנה ממוקמת ברובע דורוגומילובו וקרויה על שם פארק באותו השם.

תחנת וורוביובי גורי נפתחה ב-6 במאי 2003, כחלקו מקו ארבטסקו פוקרובסקאיה, וב-31 בינואר כחלק מקו סולנצבסקאיה<ref>https://stroi.mos.ru/metro/station/35</ref>.

פארק פובדי היא התחנה העמוקה ביותר במטרו של מוסקבה<ref>https://stroi.mos.ru/specprojects/metro/assets/images/map/map_deep.png.</ref>.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="140px">
קובץ:Dorogomilovo District, Moscow, Russia - panoramio (234).jpg|כניסה לתחנה 
קובץ:Parkpobedy-escalator.jpg|דרגנועים
קובץ:Park Pobedy Arbatsko-Pokrovskaya Line Moscow Metro platform.jpg|פלטפורמה
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

פארק פובדי
צבי גדליהו סוכובולסקי

צבי גדליהו סוכובולסקי (12 באפריל 1886 – 8 באוגוסט 1968) היה חלוץ איש העלייה השנייה.

== חייו ==
נולד בביאליסטוק (אז באימפריה הרוסית), לאברהם זאב ואסתר אטקה, משפחה שהעניקה לילדיה חינוך מסורתי וכללי, והוא למד ב"חדר עברי". אחיו דוד היה פעיל בתנועה ומזכירו של הרב שמואל מוהליבר), שעסק בהוראת השפה העברית לבני נוער. בשנת 1904, בגיל 18 עלה לארץ ישראל, בה התגוררו כבר אחיו יחזקאל דנין (סוכובולסקי) ותמימה סוכובולסקי, כדי להגשים את האידיאלים הציוניים של העלייה השנייה - עבודה עברית וכיבוש העבודה. עבד כפועל חקלאי ובחפירת בארות במושבות ראשון לציון, פתח-תקווה ונס ציונה, בפרדסים ביפו, ביער בן שמן, במלחמיה בגליל, היה חבר במשך שנתיים בקבוצת חולדה וחי שלוש שנים בחיפה. השתלם תקופות קצרות בלימודי חקלאות בשווייץ וברוסיה.

התיישב ברחובות וחי בה כ-30 שנה. בהמשך היה מראשוני כפר ביל"ו הסמוך לרחובות. עבודת האדמה הייתה אהובה עליו והסבה לו סיפוק רב. במקביל לעבודה החקלאית היה פעיל בתנועת העבודה - היה ממייסדי "הפועל הצעיר", הסתדרות העובדים הכללית, תנועת המושבים. היה חבר "מרכז קופת חולים" ושותף להקמת מרפאות ביישובים שונים ובית הבראה בחיפה. היה חבר במועצת ההסתדרות הכללית ובוועד הפועל של תנועת המושבים, חבר המועצה המקומית רחובות, חבר מועצת הפועלים, חבר הנהלת קופת מלווה של העובדים (כיום בנק הפועלים) ברחובות, עובד לשכת המס של מועצת הפועלים וחבר מפא"י. יזם את הקמת "בית הפועלים" ברחובות, תמך בפועלי המושבה, בייצוגם מול הרשויות ובהקמת משקים עבורם.

ב-1935 היה ציר בקונגרס הציוני העולמי ה-19 בלוצרן. במאורעות 1936–1939 היה נוטר.
רחוב סוחובולסקי צבי ב[[רחובות]]
סוכובולסקי עסק גם בכתיבה, כתב את הפרק "ראשית הפועל הצעיר" בספר "העלייה השנייה", פרסם עשרות טורים ומאמרים בעיתונות בענייני הציבור והיישוב, רבים מהם מהווי המושבה רחובות. פרסומיו כונסו לאחר מותו בספר "אדם ועמלו" (בהוצאת המרכז החקלאי, 1973) בעריכת יוסף שפירא.

ב-1913 נישא לדבורה פדוה, ילדיהם: זאב, יוכבד ונירה.

פעילותו החלוצית בארץ ישראל וברחובות בפרט הוכרה באירועים שונים במהלך השנים, בהם הוזמן לשאת דברים כנציג העלייה השנייה.

על שמו רחוב "סוחובולסקי צבי" בעירו רחובות.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.rehovotarchive.org.il/cgi-webaxy/item?727 צבי גדליהו סוכובולסקי], באתר הארכיון לתולדות רחובות
* [https://web.archive.org/web/20180209182348/www.rishonim.org.il/rehovot/info/founder_show.aspx?id=81988 צבי גדליהו סוכובולסקי], באתר "ראשונים"
* מפרסומיו בעיתונות:
** 
** 
** 
** 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:כפר ביל"ו: אישים
קטגוריה:חברי הפועל הצעיר
קטגוריה:חובבי ציון
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1968
טלסטאר ספורטקלאב

טלסטאר ספורטקלאב (בהולנדית: Telstar voetbalclub) הוא מועדון כדורגל הולנדי מהעיר איימאודן שבצפון הולנד, המשחק בליגת המשנה ההולנדית.

==היסטוריה==
המועדון נוסד ביולי 1963 כאיחוד בין שני מועדונים מליגת המשנה "rivals VSV" ו-"Stormvogels" ונקרא טלסטאר על שם לוויין החלל טלסטאר 1.

את עונתה הראשונה סיימה הקבוצה במקום השני בליגת המשנה והעפילה לראשונה לליגת העל ההולנדית. הקבוצה שיחקה כ-14 עונת רצופות בליגת העל ההולנדית כאשר הישג השיא היה המקום ה-6 בעונת 1973/74. בעונת 1977/78 סיימה הקבוצה במקום ה-18 והאחרון ונשרה לליגת המשנה בה היא משחקת ברציפות עד היום. בעונת 1991/92 רשמה הישג שיא בגביע ההולנדי כאשר העפילה מליגת המשנה לחצי גמר הגביע, אז הודחה לאחר הפסד 0–3 לרודה. בין השנים 2001 ל-2008 נקראה הקבוצה סטורמווגלס טלסטאר ובשנת 2009 חזרה לשמה המקורי.

==שחקנים בולטים בעבר==
* גליינור פלט
* ג'ימי פלויד האסלביינק
* ירואן טסלר

==מאמנים בולטים בעבר==
ג'ק מנסל

==תארים==
"rivals VSV"
*גביע ההולנדי
**זכייה (1) 1937/38
***סגנות (1) 1916/17
"טלסטאר ספורטקלאב"
*אליפות ליגת המשנה
**סגנות (1) 1963/64

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל הולנדיות
קטגוריה:צפון הולנד
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1963
תחנת ארבטסקאיה

תחנת ארבטסקאיה (ברוסית: Арбатская) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו ארבטסקו פוקרובסקאיה. 

תחנת ארבטסקאיה נפתחה ב-5 באפריל 1953, והיא ממוקמת בין התחנות פלושאד רבוליוציי וסמולנסקאיה.

התחנה קיבלה את שמה מרחוב ארבאט, כמו גם תחנה בשם זהה בקו פיליובסקאיה.

התחנה היא חלק ממחלף הגדול ביותר במוסקבה, ויש לה מעבר לתחנות הבאות: "ביבליאוטקה אימני לנינה" של קו סוקולניצ'סקאיה, "אלכסנדרובסקי סאד" של קו פיליובסקאיה, ו"בורוביצקאיה "של קו סרפוחובסקו-טימיריאזבסקאיה<ref>https://um.mos.ru/houses/stantsiya_arbatskaya/</ref>.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

ארבטסקאיה
FIPS 140-3

FIPS 140-3 (בשם המלא: Federal Information Processing Standard Publication 140-3, תרגום: הפרסום הסטנדרטי לעיבוד מידע פדרלי 140-3) או FIPS PUB 140-3<ref></ref><ref></ref> הוא תקן אבטחת מחשבים פדרלי אמריקאי, המשמש לאישור מודולים קריפטוגרפיים. כותרת התקן היא דרישות אבטחה עבור מודולים קריפטוגרפיים (Security Requirements for Cryptographic Modules). הפרסום הראשוני היה ב-22 במרץ 2019 והוא מחליף את קודמו בסדרת FIPS-140, הוא FIPS 140-2 שפורסם בשנת 2001.

== מטרה ==
המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה (NIST) פרסם את סדרת FIPS 140 כדי לתאם את דרישות ותקנים למודולי הצפנה הכוללים רכיבי חומרה ותוכנה כאחד. סוכנויות ומחלקות פדרליות יכולות לאמת שהמודול שבשימוש מכוסה בתעודת FIPS 140 קיימת המציינת את שם המודול המדויק, חומרה, תוכנה, קושחה או מספרי גרסת יישומון. המודולים הקריפטוגרפיים מיוצרים על ידי המגזר הפרטי או קהילות קוד פתוח לשימוש ממשלת ארצות הברית ותעשיות מוסדרות אחרות (כגון מוסדות פיננסיים ובריאות) שאוספים, מאחסנים, מעבירים, חולקים ומפיצים מידע רגיש אך לא מסווג (SBU) .

== ראו גם ==
* HSM

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תקנים באבטחת מידע
קטגוריה:קריפטוגרפיה
קטגוריה:ארצות הברית: חוק ומשפט
קוף עכביש שחור-פנים

קוף עכביש שחור-פנים (שם מדעי: Ateles chamek) הוא מין של פרימט מהסוג קוף עכביש וממשפחת קופי עכביש, החי ביערות הגשם של אמריקה הדרומית.

== מאפיינים ==
אורכו של קוף זה עד 70 סנטימטרים, וזנבו מגיע לאורך של מטר. פריט בוגר שוקל כ־9 קילוגרמים.

כמו מרבית הקופים גם קוף זה הוא אוכל-כול וניזון מעלים, פירות, דבש, פרחים, חרקים קטנים כמו טרמיטים ובעלי חוליות כמו ציפורי שיר וצפרדעים.

הקוף ידוע בכך שהוא מפיץ את הזרעים של פירות רבים ביער האמזונאס.

הקוף חי בקבוצות של עד 30 פרטים ובטריטוריה של עד 12 פרטים בשטח של עד 20 קילומטרים. לעיתים הוא חי עם קופים אחרים מסוגו, קופים מהסוג צמרן וקופים מהסוג שאגן.

עונת הרבייה של הקוף היא בכל השנה אם כי מרבית הלידות הם בתחילת הסתיו.

תקופת ההריון היא 140 ימים והצאצאים עצמאיים בגיל 10 חודשים ותוחלת חייהם היא עד 20 שנה.

כמו שאר המינים בסוג גם מין זה נמצא בסכנת הכחדה עקב בירוא יערות וציד.
==תפוצה==
קוף העכביש שחור-הפנים נפוץ בעיקר ביערות הגשם של אמריקה הדרומית אך גם בבתי גידול נוספים כמו יערות יבשים, יערות הרריים הסמוכים להרי האנדים, יערות מוצפים וסוואנת הסראדו.

תפוצתו במערב ברזיל, צפון בוליביה וצפון-מזרח פרו.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלכסנדר פון הומבולדט
קטגוריה:קופי עכביש
קטגוריה:ברזיל: יונקים
קטגוריה:יונקים ביער האמזונאס
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1812
לידיה בר-אב

לידיה בר-אב (נולדה ב-1949) היא מורה, סופרת ומשוררת ישראלית.

== ביוגרפיה ==
בר-אב נולדה לשמעון ואידה חסן בעיר אל-ח'ומס בצפון מערב לוב, ולה חמש אחיות ושלושה אחים. אביה היה ראש הקהילה היהודית בלוב<ref name=":0"></ref><ref></ref>.

ב-1950 עלתה המשפחה ארצה והתגוררה במעברת שפרעם (ידועה גם כ"גיל-עם") במשך שבע שנים, תקופה שתיארה בספרה "זעקי מעברה אהובה“<ref></ref>. עם סיום לימודיה התיכוניים בהצטיינות במגמת חינוך בבית הספר א.ד. גורדון בחיפה, קיבלה דחיית שירות מצה"ל כדי שתוכל לצאת ללימודים באוניברסיטת חיפה.

כשהייתה בת 20 נישאה לסופר אברהם בר-אב, ולשניים נולדו שלושה בנים ובת<ref name=":0" />.

בר-אב החלה לכתוב שירה, והייתה מורה ומחנכת בבית-ספר לקציני-ים בעכו. בשנת 2014 השתתפה בסדנת 'מרעיון לרומן' בהנחיית אורנה לנדאו, של "המגרה" - בית הספר של כנרת זמורה ביתן.

בר-אב מחזיקה בתואר ראשון במקרא וספרות מאוניברסיטת חיפה ותואר שני בספרות מאותו מוסד<ref></ref>.

היא מתגוררת ביישוב עדי שבעמק יזרעאל<ref></ref>.

== יצירותיה ==
* למגע החבוי (ספרית פועלים, תשנ"א 1991)
* קשורה ומותרת (עיתון 77, 1993)
* ילדה רצה וגופה סכר וחמציצים (ב' הסופר, תשנ"ו 1996)
* רוכבת על היומיום : שירים (עקד, תש"ע 2009)
* זעקי מעברה אהובה : רומן (כרמל, 2017)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.seeingthevoices.com/skn/he/c82/e16115021/וידאו/לידיה_בר_אב?nsid=2 לידיה בר-אב], מתוך פרויקט "רואים את הקולות" לתיעוד מורשתם של יהודי ארצות ערב ואיראן (יוטיוב)
* [https://maabarot-story.org/maabarot/גיל-עם/ מעברת שפרעם – גילעם - סיור עם הסופרת לידיה בר-אב]
* [https://www.youtube.com/watch?v=C6ZEweXU768 לידיה בר-אב מספרת על חייה במעברת גיל-עם על פי הרומן "זעקי מעברה אהובה"], יום עיון "הכצעקתה" של אוניברסיטת תל אביב (יוטיוב)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:ישראלים ילידי לוב
קטגוריה:מורות בישראל
קטגוריה:מורים בישראל
קטגוריה:עדי: אישים
קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:עולות לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1949
איל פארן

איל פארן הוא ציון מקום המופיע פעם אחת בתנ"ך, בסיפור מלחמת ארבעת המלכים את החמישה.

==בתנ"ך==
בסיפור מלחמת ארבעת המלכים את החמישה מצוין: "ובארבע עשרה שנה בא כדרלעמר והמלכים אשר אתו ויכו את רפאים בעשתרת קרנים ואת הזוזים בהם ואת האימים בשוה קריתים. ואת החרי בהררם שעיר עד איל פארן אשר על המדבר.". בפסוק הבא מתואר המשך מסע ארבעת המלכים: "וישובו ויבואו אל עין משפט היא קדש".

יש המפרשים שארבעת המלכים הגיעו עד "איל פארן". אחרים מפרשים את איל פארן כציון גבול ההתפרשות של החורים בהר שעיר.

==זיהוי==
פירושים שונים נתנו למילה "איל" בביטוי "איל פארן". ישנם, כמו פירוש רש"י לתורה, שראו בו שם פרטי. אחרים, כמו תרגום השבעים והפשיטתא ורוב החוקרים המודרניים, פירשו את "איל" כמציין עץ או קבוצת עצים. אחרים, כמו אונקלוס והמדרש, פירשו איל כ"מישור".

בנימין מזר כותב: "לפי העניין הכוונה כנראה למקום יישוב בקצהו הדרומי של עבר הירדן מזרחה, דרומה מהר שעיר. ... וייתכן שאין איל פארן אלא אילת.". יוחנן אהרוני יותר נחרץ וכותב ש"איל פארן" הוא בוודאי אילת.

יואל אליצור טוען שאיל פארן מציין מרחב ולא נקודה, ומזהה את "איל פארן" עם הערבה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי המקרא
היורשת (סדרת טלוויזיה)

היורשת היא סדרת דרמה מוזיקלית שנוצרה על ידי היוצרים אורי סלעי ועומר טובי עבור ערוץ קשת 12.

הסדרה עלתה לשידור ב-6 ביוני 2021.

==תקציר העלילה==
הסדרה מציגה בפני הצופה את תעשיית המוזיקה המזרחית. היא עוסקת במסעה של טופז, זמרת מתחילה ממוצא מזרחי, שחולמת להצליח בעולם הזמר המזרחי. נוסף על קשיים שונים בדרך, טופז נאלצת להתמודד עם סבתהּ, זוהרה (אוולין הגואל), שאינה מתלהבת מכך שנכדתה תצליח, ובתגובה מנסה להצר את צעדיה.

==סקירה==

==צוות השחקנים והדמויות==
===דמויות ראשיות===
* טופז בדש (נופר סלמאן) – בתה של לבנה ונכדתה של זוהרה. זמרת מתחילה בשמי הזמר המזרחי.
* ספיר איבנוב (בתאל משיאן) – בתו של קלוד ואחותו החורגת של מאור, שהופכת להיות האמרגנית של טופז.
*זוהרה בדש (אוולין הגואל) – זמרת עבר וסבתהּ הקנאית והתככנית של טופז, שמנסה להצר את צעדיה, נפטרה בפרק 8 לפני העלייה להיכל התרבות.
* שריקי (יעקב כהן) – אמרגן ומתחרה מול ספיר על ייצוג של טופז. 
* ורד (אגם רודברג) – אישה העובדת במשרדו של שריקי ואלמנתו של בני. בסוף מתחרטת ועוזרת לספיר.
* מאור איבנוב (ישראל אטיאס) – בנו של קלוד ואחיה החורג של ספיר.
* קלוד איבנוב (איציק כהן) – אביהם של מאור וספיר ואמרגן לשעבר שנכנס לכלא בעקבות מעילה.
* אהובה (ליטל שוורץ) – עובדת במשרד של ספיר.
* צחי (נדב גדג') – תאורן בהיכל התרבות.

===דמויות נוספות===
* נהוראי שריקי (אלי מלכה) - בנו של שריקי.
*לילי שריקי (דליה בגר) - אשתו של שריקי.
*אתי (הילה סרג'ון) - חברה של זוהרה ואילנה מהשכונה.
*אילנה (פלורנס בלוך) - חברה של זוהרה ואתי מהשכונה.
*נטשה (נטשה מנור) - אמא של מאור
*לבנה בדש (אילנית בן-יעקב) - בתה של זוהרה ואמא של טופז.
* בני שריקי - בעלה של ורד שנהרג.

בנוסף, הזמרות נסרין קדרי, אביבה אבידן, רינת בר, ליאת בנאי ואגם בוחבוט מופיעות בסדרה בתפקיד עצמן.

==קישורים חיצוניים==

כתבות:
* 
* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:סדרות דרמה מוזיקליות ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2021
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
מלאני סטנסברי

מלאני אן סטנסברי (באנגלית: Melanie Ann Stansbury; נולדה ב-31 בדצמבר 1979) היא פוליטיקאית אמריקאית, המכהנת כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס הראשון של מדינת ניו מקסיקו, שבתחומו נמצאים רוב העיר אלבקרקי ופרווריה. היא נבחרה לתפקיד בבחירות מיוחדות שהתקיימו בראשית יוני 2021, בעקבות התפטרותה של נציגת המחוז דב האלנד לשם מינויה לתפקיד מזכירת הפנים של ארצות הברית. כמו כן, בשנים 2019–2021 הייתה חברת בית הנבחרים המדינתי של ניו מקסיקו.

== ביוגרפיה ==
סטנסברי נולדה בפרמינגטון שבצפון ניו מקסיקו, וגדלה באלבקרקי. לאחר שסיימה את לימודיה בבית הספר התיכון סיבולה, בשנת 2002 השלימה סטנסברי במכללת סנט מרי של קליפורניה (Saint Mary's College of California) לימודי תואר ראשון באקולוגיה אנושית ובמדעי הטבע. לאחר מכן, בשנת 2007, קיבלה מאוניברסיטת קורנל תואר שני בסוציולוגיה חקלאית עם תחום התמחות משני במדעי עמים ילידים בארצות הברית. סטנסברי החלה את נתיבתה המקצועית כמדריכה אקולוגית במוזיאון להיסטוריה ומדע של ניו מקסיקו. כעמיתת הבית הלבן עבדה כיועצת מדיניות במועצה לשוויון אקלימי. מאוחר יותר הייתה יועצת במעבדות סנדיה הלאומיות וכבוחנת מיזמים במשרד הניהול והתקציב במהלך נשיאותו של ברק אובמה. בהמשך נמניתה בין חברי הסגל של ועדת האנרגיה ומשאבי הטבע של הסנאט של ארצות הברית והייתה עוזרת אישית לסנאטורית מריה קנטוול.

בבחירות האמצע שהתקיימו בשנת 2018 התמודדה סטנסברי ללא התנגדות אל בית הנבחרים של ניו מקסיקו במחוז הבחירה ה-28. ביום הבחירות גברה על ג'ימי צ'ארלס הול, נציג המחוז המכהן מטעם המפלגה הרפובליקנית, בפער בן כעשרה אחוזים. בבחירות 2020 התמודדה פעם נוספת ללא התנגדות בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית, ובבחירות הכלליות גברה על מועמד המפלגה הליברטריאנית רוברט וילנקורט ועל תומאס ר. סטול הרפובליקני. בבית הנבחרים המדינתי הציגה סטנסברי חקיקה לשיפור שימור האנרגיה וניהול משאבי המים של נוי מקסיקו.

לאחר מינויה של דב האלנד למזכירת מחלקת הפנים של ארצות הברית בידי הנשיא ג'ו ביידן, הכריזה סטנסברי על השקת מסע הבחירות שלה לבית הנבחרים האמריקאי לשם מילוי מקומה של האלנד. בסבב ההצבעה הראשון של חברי הוועד המנהל במפלגה הדמוקרטית המדינתית, סטנסברי הגיעה למקום השני אחרי אנטואנט סדילו לופז, חברת הסנאט של ניו מקסיקו, ואוטומטית העפילה לסיבוב שני. בסיבוב השני של ההצבעה ניצחה את סדילו לופז בפער של שישה קולות בלבד. מכיוון שאף רפובליקני לא ייצג את המחוז מאז 2009, העיתון "Santa Fe New Mexican" הצביע על סטנסברי כמועמדת הבטוחה לזכייה בבחירות המיוחדות. סטנסברי ניצחה את חבר הסנאט המדינתי מארק מורס הרפובליקני ב-1 ביוני, ונבחרה אל בית הנבחרים של ארצות הברית.

בשאלון שיצר המכון "Adelante Progressive Caucus", התחייבה סטנסברי לתמוך בחקיקות שיעניקו מדיקר לכל, והביעה תמיכה באיסור פדרלי על כלי נשק, במתן מעמד מדינה לוושינגטון הבירה, בביטול חובות הלוואות סטודנטים, בלגליזציה של סמים קלים ובמדיניות פרוגרסיביות אחרות. ב-14 ביוני 2021 סטנסברי הושבעה לתפקידה בקונגרס האמריקאי.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי מכללת סנט מרי בקליפורניהֿ
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קורנל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קורנל
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מניו מקסיקו
קטגוריה:חברות בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-117 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-118 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1979
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1979
סאקיה גון

סאקיה גון (26 במאי 1987 – 11 במאי 2003) הייתה לסבית אפרו-אמריקאית בת 15, שנרצחה בניוארק ברצח שנחשב פשע שנאה.

ריצ'רד מק'קולו, גבר אפרו-אמריקאי הואשם במותה ונידון ל-20 שנות מאסר<ref name="Kleinknecht">Kleinknecht, William. "Lesbian Teen's Family Confronts Killer", The Star-Ledger, April 22, 2005.</ref>.

== הרצח ==
ב-11 במאי 2003 בשעות הלילה, חזרה סאקיה גון מבילוי לילי בגריניץ' וילג' שבניו יורק עם חברותיה. בזמן שהן המתינו לאוטובוס התחילו עם גון וחברותיה שני גברים אפרו-אמריקאים, הן דחו אותם ואמרו לזוג הגברים שהן לסביות. בתגובה להצהרה זו, החלו הגברים לתקוף את גון. גון ניסתה להילחם חזרה ואחד הגברים, ריצ'רד מק'קולו דקר אותה בחזה ולאחר מכן שני הגברים ברחו באופן מיידי מהמקום ברכבם. לאחר שאחד מחברותיה של גון סימנה לנהגים חולפים לעצור, הגיע נהג שהביא את גון לבית החולים הסמוך, אך שם נפטרה מפצעיה<ref name="meenan">Meenan, Mick. "Newark Schools Drop the Ball", Gay City News, May 30-June 5, 2003.</ref>.

== גזר הדין ==
מק'קולו, שהסגיר את עצמו לרשויות מספר ימים לאחר מכן, נעצר בקשר ב-16 במאי 2003<ref>Carter, Barry. "Suspect In Teen's Stabbing Surrenders." The Star-Ledger, May 16, 2003.</ref>. במסגרת הסדר טיעון בוטלו אישומי הרצח ובמרץ 2005 הורשע מק'קולו באשמת הריגה בנסיבות מחמירות, תקיפה בנסיבות מחמירות. באפריל 2005 הוא נידון ל-20 שנות מאסר.

== תגובות לאירוע ==
מותה של גון היה נושא לסדרה כתבות שהתפרסמה במשך יומיים בוושינגטון פוסט באוקטובר 2004 פרי יצירתה של הכתבת אן האל, שבילתה חודשים במחקר על חייהן של לסביות צעירות בניוארק<ref>https://www.washingtonpost.com/national/braving-the-streets-her-way/2015/12/02/dac51a18-9911-11e5-94f0-9eeaff906ef3_story.html</ref>. הסדרה זיכתה את הכותבת בפרס פוליצר לכתיבה עלילתית ב-2005<ref>https://www.pulitzer.org/finalists/anne-hull-2</ref>.

מותו של גון עורר זעם מצד הקהילה הגאה ולסבית בעיר. הקהילה, בשיתוף עם הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה ביקשו מראש העיר להקים מרכז קהילתי להומוסקסואלים ולסביות ואף ביקשו כי שוטרים יסיירו ברחוב בו התרחש הרצח 24 שעות ביממה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:להט"ביות אמריקאיות
קטגוריה:קורבנות של אלימות נגד להט"ב בארצות הברית
קטגוריה:אפרו-אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1987
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1987
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2003
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2003
השקיעה האחרונה

השקיעה האחרונה (באנגלית: The Last Sunset) הוא מערבון אמריקאי משנת 1961 בבימויו של רוברט אולדריץ', עם קירק דאגלס, רוק הדסון, דורותי מלון וקרול לינלי בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי דלטון טרמבו והוא מבוסס על הרומן "Sundown at Crazy Horse" של הווארד ריגסבי.

==תקציר העלילה==
ברן או'מאלי (קירק דאגלס) נמלט מטקסס למקסיקו לאחר שרצח אדם. הוא מגיע לחוות בקר גדולה של ג'ון ברקנברידג' (ג'וזף קוטן) שחי שם עם אשתו בל (דורותי מלון), אהובתו לשעבר של ברן ועם בתם מליסה "מיסי" (קרול לינלי).

למקום מגיע השריף דיינה סטריבלינג (רוק הדסון) הרודף אחרי ברן כדי להביאו לדין בטקסס.

ג'ון מציע לשניהם לעזור לו להעביר את העדר הגדול לטקסס והם מסכימים למרות היריבות ביניהם. במהלך הדרך הם מותקפים על ידי אינדיאנים וסטריבלינג מצליח להציל אותם על ידי מתן חמישית מהעדר לאינדיאנים. שלושה בוקרים מצטרפים אליהם בדרך ומנסים לשדוד אותם אך מחוסלים על ידי ברן וסטריבלינג.

ג'ון נהרג בדרך בקטטה באחר הברים בדרך.

ברן מחזר אחרי בל אך היא דוחה אותו, סטריבלינג מצליח איתה יותר. במשך הדרך הם מתעמתים פיזית. סטריבלינג מגלה לברן כי האדם שהוא רצח היה גיסו וכי אחותו תלתה את עצמה לאחר מכך. באחד המקומות שוקע סטריבלינג עם סוסו בחול טובעני וברן מחלץ אותו למרות היריבות ביניהם.

מיסי הצעירה מתאהבת בברן המבוגר לדאבונה של בל. לבסוף הם מגיעים לגבול, חוצים את הריו גרנדה ומגיעים לעיירה "Crazy Horse". בל מבקשת מברן שיפסיק את קשריו עם מיסי ומגלה לו לבסוף שמיסי היא למעשה בתו.

זה שובר את ברן. לאור השקיעה האחרונה בעיירה, הוא הולך לדו-קרב אקדחים עם סטריבלינג. בכוונה אינו טוען את אקדחו אך האקדח וסטריבלינג הורג אותו.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|רוק הדסון
|דיינה סטריבלינג
|
|-
|קירק דאגלס
|ברנדן "ברן" או'מאלי
|
|-
|דורותי מלון
|בל ברקנברידג'
|
|-
|קרול לינלי
|מליה "מיסי" ברקנברידג'
|
|-
|ג'וזף קוטן
|ג'ון ברקנברידג'
|חוואי
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.tcm.com/tcmdb/title/80942/the-last-sunset#overview השקיעה האחרונה], באתר TCM
*[https://www.youtube.com/watch?v=tz6kC7MOEDM קדימון להשקיעה האחרונה], באתר יוטיוב
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1961
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:מערבונים
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי רוק הדסון
קטגוריה:סרטי קירק דאגלס
קטגוריה:סרטי פולחן
דינמו ולדיווסטוק (כדורגל)

דינמו הוא מועדון כדורגל סובייטי–רוסי מהעיר וולדיווסטוק, שנוסד לראשונה בשנת 1944 והתמודד בעיקר באליפויות המחוז. פעל בחסות שירות משמר הגבול<ref></ref> ובעונת 1957 התמודד בגביע הסובייטי ובליגה הסובייטית השנייה. פורק לאחר 1965. במאי 2021 הוקם מחדש בחסות אגודת דינמו ומשטרת ולדיווסטוק.

==היסטוריה==
המועדון הוקם בשנת 1944 וזכה שבע פעמים באליפות פרימוריה, תשע פעמים בגביע פרימוריה ופעם אחת באליפות רוסיה הסובייטית לקבוצות חובבניות בשנת 1965.

בשנים 2010–2012, המועדון אורגן מחדש.<ref></ref> בשנת 2021 הוקם מחדש כדי לייצג את המחוז בליגת הכדורגל המקצוענית של רוסיה וב בו העפיל עד לשלב 64 האחרונות.

==הישגים לפי עונה==
{| class="wikitable"
!עונה
!ליגה
!
!גביע
!מאמנים
!הערות
|-
| style="text-align:center;" |2021/2022
| style="text-align:center;" |הליגה השנייה
| style="text-align:center;" |
| style="text-align:center;" |64 אחרונות
| style="text-align:center;" | סרגיי בויקו
| style="text-align:center;" |
|-
|}

==תארים==
;אליפות רוסיה הסובייטית לקבוצות חובבניות
* זכייה (1): 1965
;גביע פרימוריה
* זכייה (9): 1953, 1954, 1955, 1956, 1958, 1959, 1961, 1962, 1968
* סגנות (3): 1957, 1950, 1965
;אליפות פרימוריה 
* זכייה (7): 1958, 1959, 1960, 1962, 1963, 1964, 1966
* סגנות (4): 1953, 1954, 1956, 1965

== ראו גם ==
*לוץ' ולדיווסטוק
== קישורים חיצוניים==

* [http://footballfacts.ru/clubs/120600-dinamo-vladivostok המועדון באתר footballfacts]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קבוצות כדורגל סובייטיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל רוסיות
קטגוריה:ולדיווסטוק: ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1944
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2021
מוריץ אהרנטייל

מוריץ אהרנטייל (בהונגרית: Ehrentheil Móric; סילאדינאג'פלו (Szilágynagyfalu), 1825 – בודפשט, 27 בדצמבר 1893)<ref></ref> היה מורה, סופר ועיתונאי יהודי-הונגרי.

== ביוגרפיה ==
מוריץ אהרנטייל נולד במשפחה יהודית והוריו התכוונו שהוא יהיה רב וכפי שהיה מקובל באותה תקופה העניקו לו חינוך עברי בלבד. בגיל ארבע עשרה למד בישיבה בארמייהאיפלבה (Érmihályfalva) ואחר כך עבר לבית המדרש לרבנים בברטיסלבה (שהייתה אז מקום מושבו של האספה הלאומית ההונגרית ולמעשה בירת הונגריה. בשנת 1845 הוא החל לעבוד בסאלאץ' כמחנך וכמורה ואף על פי שלא ידע לכתוב או לקרוא בהונגרית ובגרמנית (רק לדבר), הדבר נסלח לו בשל הידע המשמעותי שלו בעברית. בשנת 1847 לימד בבית הספר היסודי היהודי בהודמזוושרהיי והציג את התנ"ך גם בתרגום להונגרית. בשנים 1848–1849 בתקופת מהפיכת 1848 בהונגריה, שמכונה בהונגריה מלחמת העצמאות, הוסב בית הספר היהודי לבית חולים צבאי. לאחר מלחמת העצמאות הוא עזב את העיר ובשנת 1851 עבר למשרת הוראה בקהילה היהודית באפושטג (Apostag) במחוז באץ'-קישקון. אחר כך ניגש לבחינה במכון להכשרת מורים הקתולית בעיר פץ' וזכה בתעודת הוראה לכל כיתות בית הספר היסודי. לאחר מכן עבד כמורה וכמנהל בבתי הספר העירוניים היהודיים בנג'קרש, יאסברני, בוניהד, ארד, דברצן וגיור. משנת 1867 התגורר בבודפשט. הוא פרסם מאמרים מדעיים בעיתונים ובכתבי עת שונים.

אהרנטייל הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב שלגוטריאני בבודפשט.

== משפחתו ==
אשתו הייתה יהודית פולק (1835–1907) ,<ref></ref> בתם של ג'רג' פולק ושרה קליין.

ילדיהם:
* גבור אהרנטייל (1860–1943)<ref></ref>
* מרק אהרנטייל (1863–1942) היה סוחר. אשתו הייתה לודמילה בכרך (1855–1929).<ref></ref>
* יוז'ף פוגאן (אהרנטייל) (1868–1943)<ref></ref> היה מנהל חברת ביטוח. אשתו הראשונה הייתה הרמינה לאנאטור (1869–?), <ref></ref> אשתו השנייה הייתה אמיליה ברטה (1876–1938).
* לאיוש אהרנטייל (1870–1942) היה פקיד חברת ביטוח. אשתו הייתה ריזה שפיצר (1875–1957).<ref></ref>
* רוזליה אהרנטייל (1873–1951)
* אילונה אהרנטייל (1876–?). בעלה היה דיולה לאקוש (לייבוביץ'), פקיד.<ref></ref>
* ארנולד אהרנטייל (1880–1947)

== עבודותיו ==
* דקדוק הונגרי (תחת השם הבדוי מור אריני);
* Kleine deutsche Sprachlehre (1865);
* Jüdische Charakterbilder (1866);
* מילון עברי-הונגרי לחמשת חומשי התורה (שארושפטק, 1868);
* Jüdisches Familienbuch (1880);
* Der Geist des Talmud (1880);
* Reception und Orthodoxie (1892).

הוא פרסם גם שני כתבי עת לזמן קצר: Jüdische Volksschule ו-Das traditionelle Judentum, האחרון תחת שם בדוי ד"ר פרויד.

== מקורות ==
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. [http://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0224.html מוריץ אהרנטייל]
* יוזף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. בודפשט, 1891-1914.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:מורים יהודים במאה ה-19
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1825
קטגוריה:נפטרים ב-1893
תחנת קיטאי-גורוד

תחנת קיטאי-גורוד (ברוסית: Китай-город) היא תחנה חוצה פלטפורמות של הרכבת התחתית של מוסקבה בקו קלוז'סקו-ריז'סקאיה וקו טגנסקו-קרסנופרסננסקאיה.

התחנה ממוקמת על גבול רובע טברסקוי ובסמאני, חלק מהיציאות מובילות לרובע טגנסקי. קרויה על שם רובע היסטורי באותו שם.

תחנת קיטאי-גורוד נפתחה ב-3 בינואר 1971, והיא אחת מהתחנות העמוסות במטרו של מוסקבה<ref>https://um.mos.ru/houses/stantsiya-metro-kitay-gorod/</ref>.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קיטאי-גורוד
עונת 1977/1978 בליגת העל ההולנדית

עונת 1977/1978 הייתה העונה ה-22 של ליגת העל ההולנדית בכדורגל, שהיא הליגה ההולנדית הבכירה. בסיום אותה עונה זכתה פ.ס.וו. איינדהובן באליפות הליגה. טלסטאר ספורטקלאב ופ.צ. אמסטרדם ירדו לליגת המשנה.

==מבנה==
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 18 קבוצות, (16 ששיחקו בעונה שעברה, אליהן הצטרפו פולנדם וויטסה ארנהם שעלו מליגת המשנה) ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 17 משחקים כל אחד - 34 מחזורים בסה"כ. בסיומם הראשונה זכתה באליפות והקבוצות שסיימו במקומות 17 ו-18 ירדו לליגת המשנה.

===טבלת הליגה===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||פ.ס.וו. איינדהובן
 ||34||21||11||2||74||21||53||53||העפלה לגביע אירופה לאלופות
|-bgcolor=#09DWAf
|2.||אייאקס
 ||34||20||9||5||85||36||49||49||העפלה לגביע אופ"א
|-bgcolor=#08beef
|3.||א.ז 67
 ||34||19||9||6||75||30||45||47||מחזיקת הגביע ההולנדי העפלה לגביע אירופה למחזיקות גביע
|-bgcolor=#09DWAf
|4.||פ.צ. טוונטה
 ||34||18||9||7||61||32||29||45||העפלה לגביע אופ"א
|-bgcolor=#f6a342
|5.||ספרטה רוטרדם
 ||34||14||12||8||54||33||21||40||rowspan=5 align=right| העפלה לגביע האינטרטוטו
|-bgcolor=#f6a342
|6.||רודה
 ||34||12||12||10||41||40||1||36
|-bgcolor=#f6a342
| 7.||פולנדם
 ||34||13||8||13||50||58||8-||34
|-bgcolor=#f6a342
| 8.||פ.צ. אוטרכט
 ||34||11||11||12||40||45||5-||33
|-bgcolor=#f6a342
| 9.||ויטסה ארנהם
 ||34||10||13||11||48||62||14-||33
|-
| 10.||פיינורד
 ||34||10||12||12||52||47||5||32||
|-
| 11.||נאק ברדה
 ||34||10||11||13||37||51||14-||31||
|-bgcolor=#f6a342
|12.||דאן האג
 ||34||11||6||17||45||57||12-||28||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
| 13.||הארלם
 ||34||8||12||14||37||55||18-||28||
|-bgcolor=#f6a342
| 14.||פנלו 03
 ||34||9||10||15||46||66||20-||28||rowspan=2 align=right| העפלה לגביע האינטרטוטו
|-bgcolor=#f6a342
| 15.||ניימכן
 ||34||10||8||16||39||59||20-||28
|-
| 16.||גו אהד איגלס
 ||34||11||5||18||49||53||4-||27||
|-style="background:#FF8888
| 17.||פ.צ. אמסטרדם
 ||34||9||8||17||41||73||32-||26|| rowspan=2 align=right|ירידה לליגת המשנה
|-style="background:#FF8888
| 18.||טלסטאר ספורטקלאב
 ||34||3||8||23||25||81|| 56-||14
|}

קטגוריה:עונות בליגת העל ההולנדית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1978
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1977
אוארסניס

אוארסניס ("Ouarsenis", שבשפה הברברית פירושו "דבר גבוה") הוא רכס הרים באזור מיושב בצפון-מערב אלג'יריה.

== גאוגרפיה ==
הרכס ממוקם כ -80 ק"מ דרומית לים התיכון, בין אגן נהר הצ'ליף (Chelif River) בצפון ובמזרח, אואד מינה (Oued Mina) במערב ורמת סרסו (Sersou plateau) בדרום.

הגובה המרבי הוא של 1,985 מ' בהר סידי עמר, הסמוך לעיירה בורג' בונעאמה.

פסגות חשובות נוספות הן אחאון (1,808 מ'), ג'בל מדאד (1,787 מ'), קף סיגה (1,784 מ'), סרא עבדלקאדר (1,776), ראס אל ברארית (1,750 מ'), מונט בלכהיירט (1,620 מ'), ג'בל אמרונה (1,512 מ') ), הר טמדררה ורונד פוינט דה סדרס (1,461 מ'), רוקבה אטבה (1,300 מ').<ref></ref> אזור רכס ההרים מיושב על ידי ברברים.<ref></ref>

== בעלי חיים באזור ==
ביערות ההרים מתגוררים כמה בעלי חיים כמו זאבים, שועלים, קראקאל, חזירים, צבועים, קיפודים. האזור היה מיושב בעבר על ידי אריות ופנתרים. הגנרל הצרפתי, ז'אן אוגוסט מרגריט, אשר שירת באלג'יריה דיווח, כי אדם יחיד משבט בני מהרז (Beni Mahrez) ליד ת'ניט אל חד (Theniet El Hed) הרג 14 אריות ושלושה פנתרים בשנות ה -40 של המאה העשרים.

אף על פי, שחלק ממדרונותיו שימשו באופן מסורתי לגידול דגנים, ברכס יש עדיין יערות ארז האטלס טבעיים גדולים יחסית.

הפארק הלאומי Théniet El Had הוא אזור מוגן הממוקם למרגלות רכס Ouarsenis.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלג'יריה: גאוגרפיה
קטגוריה:רכסי הרים לפי מדינה
קטגוריה:שמורות טבע