OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קרולינה לאה ויליאמסדוטיר

קרולינה לאה ויליאמסדוטיר (באיסלנדית: Karólína Lea Vilhjálmsdóttir; נולדה ב-8 באוגוסט 2001) היא כדורגלנית איסלנדית המשחקת בעמדת החלוצה בבאייר לברקוזן מהבונדסליגה לנשים בהשאלה מבאיירן מינכן ובנבחרת איסלנד.

== קריירת מועדונים ==
הפנרפיירדיר

ויליאמסדוטיר החלה את קריירת הכדורגל שלה כשהצטרפה לקבוצת הנוער של המועדון הפנרפיירדיר מהעיר הפנרפיירדיר שמחוז הבירה באיסלנד. שלושה חודשים לפני יום הולדתה ה-15, ב-14 במאי 2016, ערכה ויליאמסדוטיר את הופעת הבכורה של במדי הקבוצה הבוגרת של הפנרפיירדיר, בניצחון 1:0 על אקרנס במסגרת ליגת העל האיסלנדית. לאחר הופעת הבכורה שותפה החלוצה ב-13 משחקי ליגה נוספים באותה עונה. בעונה שלאחר מכן כבשה ויליאמסדוטיר שערים נוספים במספר הופעות במדי הקבוצה.

ברייבאבליק

לקראת עונת 2018 עברה וילאמסדוטיר לאלופת איסלנד ברייבאבליק, שם הפכה לשחקנית הרכב במהירות, אך לעיתים רחוקות שיחקה 90 דקות מלאות. כשהקבוצה זוכה בדאבל המקומי באותה העונה, זכתה החלוצה בשני התארים הראשונים שלה.

בעונת 2019/20 שותפה החלוצה בכל שבעת משחקי הקבוצה במסגרת ליגת האלופות לנשים, במהלכם הבקיעה מספר שערים, לרבות שער בניצחון 3:2 על ספרטה פראג בשמינית הגמר. הקבוצה הודחה מהטורניר ברבע הגמר לאחר הפסד מוחץ לפריז סן-ז'רמן. באותה עונה זכתה החלוצה באליפות איסלנד בפעם השנייה.

באיירן מינכן

בינואר 2021 עברה ויליאמסדוטיר למועדון באיירן מינכן מהבונדסליגה לנשים.

ביוני 2023 עברה ויליאמסדוטיר בהשאלה לבאייר לברקוזן.

== קריירה בינלאומית ==
ויליאמסדוטיר החלה לשחק במדי הנבחרות הצעירות באיסלנד ב-2016. לאחר שבע הופעות במדי נבחרת איסלנד עד גיל 16, שותפה החלוצה במשחקי מוקדמות אליפות אירופה עד גיל 17 באוקטובר 2016. בטורניר עצמו שהתקיים באירלנד, הבקיעה החלוצה במשחק הראשון נגד בלארוס. אחרי ניצחון והפסד בשני המשחקים הנותרים, עלתה הנבחרת לסיבוב השני בטורניר. בסיבוב השני שהתקיים במרץ-אפריל 2017, ניצחונות על שוודיה ופורטוגל לא הועילו לנבחרת לעלות לסיבוב הגמר לאחר שהפסידה לספרד. ויליאמסדוטיר המשיכה לשחק במדי הנבחרת עד גיל 17 עד אמצע 2018.

ויליאמסדוטיר שיחקה במדי נבחרת איסלנד עד גיל 19 לראשונה, כששותפה בטורניר שהתקיים בלה מנגה שבספרד. החלוצה שותפה ב-22 משחקים במדי הנבחרת עד גיל 19, כשמשחקיה האחרונים היו במרץ 2020, אז נידחו או בוטלו רוב אירועי הספורט ברחבי העולם עקב מגפת הקורונה.

ויליאמסדוטיר זומנה לראשונה לסגל נבחרת איסלנד ביוני 2019, וערכה את הופעת הבכורה שלה במשחק ידידות נגד נבחרת פינלנד. החלוצה זומנה לסגל הנבחרת למוקדמות יורו 2022, אך לא שותפה במשחקים בתחילה. לאחר הפגרה העולמית עקב מגפת הקורונה, זומנה ויליאמסדוטיר שוב ושותפה בשלושה משחקים. החלוצה שותפה בששת המשחקים הראשונים במוקדמות גביע העולם 2023, במהלכם הבקיעה ארבעה שערים.

ב-11 ביוני 2022 זומנה ויליאמסדוטיר לסגל איסלנד ליורו 2022.

== הישגים ותארים ==
בריידאבליק
* אליפות איסלנד: 2018, 2020
* הגביע האיסלנדי: 2018
* הסופרקאפ האיסלנדי: 2019

באיירן מינכן
* בונדסליגה: 2021

== חיים אישיים ==
ויליאמסדוטיר היא אחייניתו של כדורגלן העבר גילפי סיגורדסון.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלניות איסלנדיות
קטגוריה:חלוצות כדורגל
קטגוריה:כדורגלניות באיירן מינכן
קטגוריה:ילידות 2001
2023 02
בן שרף

בן אברהם שָׂרָף (נולד ב-14 באפריל 2006) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הרכז ברטיופארם אולם מליגת העל הגרמנית בכדורסל.

==ביוגרפיה==
שרף גדל במושב גן יאשיה שבמועצה אזורית עמק חפר. אביו ידיד שיחק כדורסל במחלקת הנוער של בני הרצליה ואף שיחק במדי הקבוצה הבוגרת למשך עונה אחת, ואמו אלה שיחקה בנבחרות כדורסל הנשים של ישראל וב. הוא החל את דרכו במחלקת הנוער של הפועל עמק חפר, ושיחק בקבוצת הנוער של המועדון כבר בגיל 16.

בפברואר 2022 נבחר לקבוצת פטרס הכלל-אירופאית בטורניר הדור הבא של יורוליג בסקטבול, אותה אימן ואסיליס ספאנוליס.

===אליצור עירוני נתניה (2022–2023)===
ב-10 באוגוסט 2022 חתם שרף באליצור עירוני נתניה מהליגה הלאומית בכדורסל, ועבר לכדורסל מקצועני בגיל 16 בלבד.

שרף נבחר למצטיין המחזור ה-11 בעונת , לאחר שרשם 32 נקודות, 3 ריבאונדים, 4 אסיסטים ו-33 נקודות מדד יעילות בניצחון 93–85 על אליצור שומרון, ונבחר בסך הכל שלוש פעמים לחמישיית המחזור בעונה הסדירה.

בדצמבר 2022 זומן שרף בפעם השנייה ברציפות לטורניר הדור הבא, שוב בקבוצת פטרס, הפעם תחת המאמן פטרי קופונן. בטורניר עצמו, שנערך בפברואר 2023, העמיד שרף ממוצעים של 18.8 נקודות, 4.2 ריבאונדים 2.8 אסיסטים ו-2.8 חטיפות.

ב-10 באפריל 2023 נבחר לשחקן השישי ותגלית העונה בליגה הלאומית לאחר שהעמיד ממוצעים של 14 נקודות, 3.3 ריבאונדים ו-2.9 אסיסטים.

===עירוני קריית אתא (2023–2024)===
ב-11 ביולי 2023 חתם שרף בעירוני קריית אתא מליגת העל בכדורסל.

ב-4 בדצמבר 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה ורשם 19 נקודות, 5 ריבאונדים, 4 אסיסטים ו-26 נקודות מדד ב-26 דקות בניצחון 100–72 על הפועל חיפה במחזור הפתיחה של עונת . בסיום העונה נבחר לתגלית העונה בליגת העל בכדורסל לאחר שהעמיד ממוצעים של 10.7 נקודות, 3.7 אסיסטים, 3.2 ריבאונדים ו-1.0 חטיפות למשחק. הוא הוביל את קבוצתו לחצי גמר הפלייאוף, בו הפסידה בתוצאה 1–2 להפועל תל אביב.

=== רטיופארם אולם (2024–הווה) ===
ב-20 ביוני 2024 חתם שרף לשלוש שנים ברטיופארם אולם מליגת העל הגרמנית בכדורסל.

== קריירה בנבחרת הלאומית ==
בקיץ 2022 שיחק במדי נבחרת הקדטים (עד גיל 16) של ישראל, איתה הגיע למקום החמישי באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 16, העמיד ממוצעים של 24.3 נקודות, 6.7 ריבאונדים ו-4.1 אסיסטים, נבחר לחמישיית הטורניר והוכתר למלך הסלים.

ב-2024 זומן שרף לסגל נבחרת הנוער של ישראל לאליפות אירופה בכדורסל עד גיל 18. ב-31 ביולי הוא רשם 40 נקודות, 8 ריבאונדים, 4 חטיפות ו-3 אסיסטים בניצחון 102–89 בשמינית הגמר על ספרד. וכעבור שלושה ימים שחזר את ההישג עם 40 נקודות, 6 ריבאונדים, 5 אסיסטים ו-8 חטיפות בהפסד 114–115 לסרביה בהארכה כפולה בחצי הגמר. הוא הוביל את הנבחרת למקום הרביעי, הישג השיא שלה בכל הזמנים, סיים כמלך הסלים ונבחר ל-MVP לאחר שהעמיד ממוצעים של 28.1 נקודות, 5.3 אסיסטים, 5.0 ריבאונדים ו-4.0 חטיפות למשחק.

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.basket.co.il/player.asp?PlayerId=13275 פרופיל], באתר ליגת העל בכדורסל
*[https://www.fiba.basketball/en/player/295661/Ben-Avraham-Saraf פרופיל], באתר פיב"א
*[https://www.euroleaguebasketball.net/ngt/players/_/011437 פרופיל], באתר טורניר הדור הבא של יורוליג בסקטבול
*
*
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:גן יאשיה: אישים
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני אליצור מכבי נתניה
קטגוריה:כדורסלני עירוני קריית אתא
קטגוריה:כדורסלני רטיופארם אולם
קטגוריה:ספורטאים ישראלים בגרמניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2006
דוד קופרמן

דוד קופרמן-קויפמן (בספרדית: David Cuperman-Coifman; נולד ב-8 בנובמבר 1996) הוא כדורגלן ישראלי–קולומביאני, המשחק בעמדת המגן השמאלי בהפועל תל אביב מליגת העל.

==מהלך הקריירה==
קופרמן גדל בבוגוטה, בירת קולומביה וחי שם כחלק מהקהילה היהודית ולמד בבית ספר יהודי, בגיל 18 עבר לארצות הברית, שם למד באוניברסיטת אוורט ובמקביל שיחק בקבוצת הכדורגל של האוניברסיטה במסגרת מלגת ספורט שקיבל שלוש שנים.

ובמקביל הוזמן לשחק במסגרת המכביה בשנת 2017 באותה שנה הוא הגיע למבחנים בהפועל תל אביב אך לא הרשים את המאמן מוטי איווניר. בשנת בגיל 21 חזר לקולומביה, וחתם בפורטלזה סאיף מהליגה השנייה במדינה ולראשונה שיחק כדורגל מקצועני. בעונת הצטרף לאליאנסה פטרולרה מליגת העל הקולומביאנית, ובמדיה לו 11 הופעות בליגה. בסיום העונה חזר לפורטלזה.

באוגוסט חתם במ.ס. אשדוד מליגת העל, זאת לאחר שקיבל גם אזרחות ישראלית לה הוא זכאי בזכות מוצאו היהודי. ב-3 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 3-0 להפועל ירושלים.

ב-16 בפברואר 2024 חתם קופרמן בהפועל תל אביב בחוזה לעונה וחצי הוא ערך את הופעת הבכורה שלו כבר במשחק הליגה הראשון בו היה בסגל נגד הפועל חדרה בו הקבוצה הפסידה 1-0.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.htafc.co.il/קופרמן-מאמין-שאוכל-לגדול-ולהתפתח-ביחד/ ראיון היכרות עם קופרמן] באתר הרשמי של הפועל תל אביב

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים קולומביאנים
קטגוריה:כדורגלנים קולומביאנים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:כדורגלנים יהודים
קטגוריה:מגני כדורגל קולומביאנים
קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מגני כדורגל יהודים
קטגוריה:בוגוטה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אליאנסה פטרולרה
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:עולים בשנות ה-2020
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-1996
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
וארונה

וארונה (בסנסקריט: वरुण) היה אל השמיים, המים, האוקיינוסים ומגן האלמוות במיתולוגיה ההודית.

וארונה הוא בנו של קאשיאפה (אחד משבעת החכמים הקדומים) ובעלה של וארוני אלת היין והחוכמה ביחד הם שולטים במעמקי הים. נשקו של וארונה הוא פאשה (סוג של לולאה) ויש אומרים שהו אביה של ושיסטה.

==פולחן==
חלק ניכר מהאגדות עליו הן סביב מאבקו עם אל קדום יותר בשם אינדרה. וארונה נוצח ואינדרה תפס את מקומו כמלך האלים. ב"ריג ודה", קובץ של מזמורים הינדואיסטים, קיים מזמור העוסק בבקשתו של המלך הרישצ'נדרה מוורונה שהלה יוליד לו בן, והאל נעתר לבקשתו.

בשכבה המוקדמת של הריגבדה וארונה הוא אל החוק המוסרי והמעניש של כל החוטאים ולאחר מיכן הוא מצוין גם כאל המערב. מפני שהיה מיוחס פעם לאל השמיים יש הטוענים שהיה פעם מלך האלים אך הובס בידי אינדרה ויש אפילו שאומרים שוארונה הוא גילגול של אינדרה בים.

וארונה מוזכר גם באפוס רמאיאנה שם יש דיאלוג בין ראמה לוארונה. בסיפור ראמה רוצה לחצות את האוקיינוס בשביל להגיעה ללנקה ממלכתו של רוואנה בשביל להציל את אשתו סיטה. במשך שלושה ימים ושלושה לילות ראמה מתפלל לוארונה אך האל לא מגיב. לבסוף ראמה אומר לאחיו לקשמנה שאם האל לא מבין בטפילות עדינות הוא יבין באלימות קשה. בבוקר הרביעי ראמה הכועס מתכנן לישרוף את האוקיינוס כולו בשביל שהוא וצבא הקופים שלו יוכלו להגיעה אל לנקה. לאחר שראמה יורה כמה חצים וארונה הגדול עולה מין הים ואומר לראמה שהים אפכפך עמוק ולא ניתן לשינוי לכן אינו יכול לחצות אותו אבל וארונה כן עוזר לראמה לבנות גשר עד ללנקה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלים הינדואים
קטגוריה:אלי השמיים ומזג האוויר
קטגוריה:אלי שאול
קטגוריה:אלים ואלות ים ונהר
ויקטור אפנסייב

ויקטור אפנסייב (ברוסית: Виктор Михайлович Афанасьев; ) הוא קוסמונאוט סובייטי ורוסי שטס ב-4 משימות חלל כמפקד צוות לתחנת החלל מיר ולתחנת החלל הבין-לאומית.

== ביוגרפיה ==
ויקטור אפנסייב נולד בבריאנסק למשפחת פועל. בשנת 1966 הוא גויס לצבא ברית המועצות ועבר קורס טיס. בשנים 1970–1976 הוא היה טייס ביחידת חיל האוויר הסובייטי שהוצבה בגרמניה המזרחית. בשנת 1976 הוא נשלח לקורס הסבה למטוס "סוחוי Su-7" ו-"סוחוי Su-17". הוא שירת כטייס ניסוי. בשנת 1980 הוא סיים לימודי הנדסת אווירונאוטיקה באוניברסיטה.

בשנת 1985 אפנסייב נכלל ביחידת הקוסמונאוטים והחל הכנות לטיסות במסגרת מעבורת החלל בוראן. תוכנית זו בוטלה והוא עבר להכנות לטיסות לתחנת החלל מיר.

בשנת 1990 אפנסייב שוגר לחלל כמפקד בטיסה סויוז TM-11. החללית התחברה בהצלחה לתחנת החלל מיר וצוות החל בביצוע מחקרים כמשלחת מס' 8. במהלך שהייה בתחנת החלל אפנסייב ביצע פעילות חוץ רכבית 4 פעמים. הוא חזר לאחר 175 ימים.

בשנת 1994 הוא ביצע טיסה בחללית סויוז TM-18 כמפקד צוות. הם התבחרו לתחנת החלל מיר בה כבר פעלה משלחת מס' 14. לאחר ביצוע חפיפה היא עדבה את תחנת החלל ומשלחת מס' 15 בפיקוד אפנסייה החלה את פעילותה. אפנסייב חזר לכדור הארץ לאחר 182 ימים.

בשנת 1999 אפנסייב היה מפקד צוות של סויוז TM-29. החללית התחברה לתחנת החלל מיר בה כבר פעלה משלחת מס' 26 בפיקוד גנאדי פדאלקה. לאחר הליך של העברת אחריות החלה עבודה סדירה של משלחת מס' 27 בפיקוד אפנסייב. במהלך טיסה זו הוא 3 פעמים ביצע פעילות חוץ רכבית ושהה בחלל 188 ימים. הוא חזר לכדור הארץ בחללית סויוז TM-29 ביחד יתר חברי משלחתו.

עד לשנת 2001 אפנסייב היה מפקד צוות של סויוז TM-33 לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 8 ימים.

החל משנת 1998 אפנסייב היה סגן מפקד יחידת הקוסמונאוטים. הוא סיים את השירות בשנת 2006 ויצא לגמלאות. הוא מתגורר בעיר הכוכבים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.spacefacts.de/bios/cosmonauts/english/Afanasyev_Viktor.htm תקציר נתונים באתר ספייספאקטס]
* [http://www.astronautix.com/a/Afanasyev.html נתונים מאנציקלפדיית החלל]
* [https://www.gctc.ru/main.php?id=1040 ביוגרפיה] 
* [https://warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=2277 ביוגרפיה מפורטת] 

קטגוריה:קוסמונאוטים סובייטים
קטגוריה:טייסים סובייטים
קטגוריה:מעוטרי גיבור ברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:קוסמונאוטים רוסים
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1948
הרישצ'נדרה

הרישצ'נדרה (בסנסקריט: हरिश्चन्द्र) היא דמות אגדתית של גיבור, המופיעה במיתולוגיה ההינדואית.

==הרישצ'נדרה במיתולוגיה ההינודאית==
הרישצ'נדרה כיהן כמלך ממלכת השמש. באחד ממזמורי ה"ריג ודה", קובץ של מזמורים הינדואיסטים, מסופר כי הרישצ'נדרה ביקש מהאל וארונה כי הלה יביא להולדתו של צאצא למלך, והאל נעתר לבקשתו. גרסה מעובדת של סיפור זה תורגמה לשפה המשוחזרת פרוטו-הודו-אירופית.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:דמויות בדיוניות
אליעזר מילרוד

אליעזר מילרוד (כ"ח בכסלו ה'תרנ"ז, דצמבר 1896 - ח באלול ה'תשכ"ב, 7 בספטמבר 1962)
היה מחלוצי העלייה השלישית, חבר "קבוצת הר כנרת" וממייסדי כפר ביל"ו, ראש העירייה הנבחר הראשון במגדל אשקלון (1951 – 1953)
וראש המועצה המקומית הממונה הראשון בדימונה (1956–1959).

==ביוגרפיה==
נולד בשפטיבקה לישראל והניה. היה פעיל בוועד הקהילה היהודית בעירו, והצטרף לפעילות ציונית ב"צעירי ציון" וב"קבוצת שפטיבקה" שפעלה במסגרת תנועת "החלוץ". בפרוץ פרעות פטליורה ארגן את קבוצתו להגה על העיר מפני הפורעים. הקבוצה עלתה לארץ ישראל ב-1920 בעקבות מאורעות תל חי, והצטרפה ל"קבוצת הר כנרת", שם היה כנראה בעל תפקיד ניהולי, ובחנוכה ה'תרפ"א היה ציר מטעמה לכנס הייסוד של ההסתדרות הכללית של העובדים העבריים בארץ ישראל שהתקיים בחיפה. משם עבר לרחובות, שם היה חבר במועצת פועלי רחובות, והיה מנהל "חבורת הדרום" שהתארגנה ברחובות וייסדה את כפר ביל"ו, שם ניהל משק חקלאי. הוא נבחר לוועד הכפר. היה חבר מפא"י והשתתף בכינוסיה. לאחר מלחמת העצמאות ניהל את האפוטרופוס הממונה על נכסי נפקדים באזור מגדל אשקלון. בשנת 1950, עם כינונה של עירייה במגדל אשקלון נבחר כחבר במועצת העיר. ב־1951, לקראת הבחירות לראשות העירייה, נבחר לעמוד בראש רשימת מפא"י. בבחירות, שהתקיימו ב-12 ביוני, הרשימה זכתה במירב הקולות, ומועצת העיר בחרה בו לעמוד בראשות העיר. לאחר הבחירות הוגש ערעור על תוצאות הבחירות בטענה כי הן אינן חוקיות, בין השאר משום שמילרוד לא גר באשקלון אלא בכפר ביל"ו. בית המשפט פסל את הבחירות, אך מבלי להתייחס לחוקיות מועמדותו של מילרוד. בשל המצב שנוצר, מינה אותו שר הפנים משה שפירא לראש עיר זמני עד שיתקיימו בחירות חוזרות בעיר. ב-20 באוגוסט התקיימו שוב בחירות, ומפא"י זכתה שוב במירב הקולות והוא נבחר שוב לתפקיד, חרף הביקורת על כך שאינו מתגורר בה, ולכן עבר להתגורר בדירה בשכונת אפרידר בעיר. התנגד לקיומה של המועצה המקומית אשקלון, שכללה את אפרידר וסביבתה בנפרד מעיריית מגדל אשקלון, ופעל לאיחודן
. עם כינונה של עירייה מאוחדת ב-1955, התמנה יחזקאל זונאבנד, שכיהן עד אז כראש מועצת אשקלון, לראש העירייה המאוחדת, ומילרוד פרש שב לכפר ביל"ו

בשנת 1956 נשלח על ידי משרד הפנים והסוכנות היהודית למשמש כראש המועצה המקומית הממונה בדימונה, עד -1959. המשיך לנהל תחום הביטחון בעיריית דימונה עד יום מותו.

נפטר לאחר מחלה ב-7 בספטמבר 1962 נקבר בבית הקברות ברחובות.

על שמו רחובות באשקלון ובדימונה.

==חיים אישיים==
היה נשוי לחווה לבית סומואטיצקי, שאותה הכיר בקבוצת הר כנרת, ואב לשניים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://billiongraves.com/grave/אליעזר-מילרוד/20289805 קברו] באתר BillionGraves.
* [https://web.archive.org/web/20140818020608/http://www.dimona.muni.il/hacerDimona/rasheyArim/Pages/eliezerMilrod.aspx אליעזר מילרוד], באתר עיריית דימונה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:כפר ביל"ו: אישים
קטגוריה:מייסדי מושבים
קטגוריה:ראשי עיריית אשקלון
קטגוריה:ראשי עיריית דימונה
קטגוריה:ראשי מועצות מקומיות בישראל
קטגוריה:חברי מועצת העיר אשקלון
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:פעילים ציונים באוקראינה
קטגוריה:חברי צעירי ציון
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם מפא"י
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1896
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1962
חוליאן סראטי

חוליאן סראטי (בספרדית: Julián Cerati; נולד ב-26 בינואר 1998) הוא שחקן ארגנטינאי.

== ביוגרפיה ==
סראטי נולד בשנת 1998. בשנת 2017 החלה קריירת המשחק שלו. תפקידו הראשון היה בסדרת הטלוויזיה הארגנטינאית "Once" , ששודרה בערוץ דיסני XD, בה גילם את דמותו של פליפה אראגון במשך שלוש עונות.

בשנת 2020 נבחר סראטי לגלם את דמותו של רוקו בדרמת הנעורים הקולומביאנית "Noobees" , ששודרה בערוץ ניקלודיאון.

בשנת 2022 החל לשחק לצד מישל בראון בסדרת הדרמה והמתח הקולומביאנית "הלב המסומן" מבית נטפליקס, את דמותו של תומאס גומז.

החל מפברואר 2023 מופיע סראטי בסדרה "הפעם הראשונה" מבית נטפליקס.

== פילמוגרפיה ==
=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
!שנה
!סדרה/סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2017–2019
|Once
|פליפה אראגון
|
|-
|2019
|Ando Cantando
|לוצ'ו
|
|-
| rowspan="3" |2020
|Noobees
|רוקו
|
|-
|גם כן קוסם
|סמואל
|
|-
|גם כן חג מולד
|
|
|-
|2022–2023
|הלב המסומן 
|תומאס גומז
|20 פרקים
|-
| rowspan="2" |2023
|Freeks 
|אוליסס
|
|-
|הפעם הראשונה
|
|
|}

=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
!שנה
!סרט
!תפקיד
|-
|2021
|Misfit
|ניקו
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ארגנטינאים
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1998
יצחק אריה (כדורגלן)

יצחק אריה (נולד ב-3 באוקטובר 1940 סופיה, ממלכת בולגריה), הוא כדורגלן עבר ישראלי, אשר שיחק בעמדת הקשר הימני והקיצוני הימני בקבוצת מכבי יפו.

==קורות חייו==
יצחק אריה נולד בסופיה בירת בולגריה לוויזה ונסים אריה. אביו שנולד בסמוקוב היה נצר למשפחת אריה שהיגרה מווינה לסמוקוב, ובניה היו בנקאים ותעשיינים אשר בין השאר בנו את בית הכנסת בסמוקוב. ב-1948, במסגרת העלייה ההמונית עלתה המשפחה לישראל והתיישבה ביפו, סמוך לפרדס דג'אני אשר בתחומו הוקם "מגרש הפחים" של מכבי יפו. בית המשפחה היה צמוד לגדר המגרש.

ב-1951 הצטרף לקבוצת הילדים של מכבי יפו תחת המאמן [https://gravez.me/en/deceased/9C08D3B8-B7DD-4195-955A-FEB17D2A41D5 מישו אלבס] (1935–2019). אריה הוא בן מחזורם של צ'וצ'קו לוי, בובי קלמי ואיינשטיין קליש. בעונת 1956/1957 בליגה הלאומית עלה לקבוצה הבוגרת, ומשחקו הראשון היה ב-26 בינואר 1957 מול בית"ר תל אביב. במקביל, המשיך לשחק גם בקבוצת הנוער. על פי רוב שיחק אריה בעמדת הקשר הימני והקיצוני הימני. ב-6 ביולי 1957 שיחק אריה במשחק גמר גביע המדינה 1956/1957 בו הפסידה יפו להפועל פתח תקווה 1–2.

בעונת 1957/1958 זכה עם קבוצת הנוער בגביע קרנר לאחר שמכבי יפו גברה על גדנ"ע יהודה בתוצאה 3–2, כאשר אריה כבש את אחד השערים ושניים נוספים נכבשו על ידי ישראל אשכנזי. אריה שיחק בשורות יפו עד לסיום עונת 1960/1961 ומשחק הליגה האחרון שלו היה ב-30 במאי 1961 מול הפועל חיפה. בסך הכל הופיע אריה ב-53 משחקים בליגה הראשונה ובהם כבש 13 שערים.

בשל מחלת אביו, נאלץ אריה לעזוב את מכבי יפו ואת ענף הכדורגל ולסייע בפרנסת המשפחה. אביו היה בעל בית מלאכה לייצור אביזירי וילונות, ויצחק תפס את מקומו.
יצחק אריה מתגורר בחולון, הוא אלמן, אב לבן ובת וסב לנכדים.

== תארים ==
;מכבי יפו
* גביע קרנר בעונת 1957/1958

==לקריאה נוספת==
* ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי יפו
קטגוריה:ישראלים ילידי בולגריה
קטגוריה:ילדים בשואה: בולגריה
קטגוריה:ניצולי השואה: בולגריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
גביע העולם למועדונים 2022

גביע העולם למועדונים 2022 (באנגלית: 2022 FIFA Club World Cup, בערבית: كأس العالم للأندية 2022), הוא גביע העולם למועדונים ה-19, המפגיש בין אלופות שש הקונפדרציות של פיפ"א ואלופת המדינה המארחת. הטורניר נערך בטנג'יר וברבאט שבמרוקו בין 1–11 בפברואר 2023. צ'לסי, מחזיקת גביע 2021, לא הייתה זכאית להגן על תוארה, מאחר שהודחה ברבע הגמר בליגת האלופות. בגמר שהתקיים ב-11 בפברואר זכתה ריאל מדריד, אלופת אירופה, בגביע, לאחר ניצחון במשחק הגמר 5–3 על אל-הילאל, אלופת אסיה.

== קבוצות משתתפות ==
{| class="wikitable"
!קבוצה
!קונפדרציה
!תואר
!תאריך העפלה
!השתתפויות (זכיות בכתב בולט)
|-
! colspan="5" |נכנסות בחצי הגמר
|-
| ריאל מדריד
|אופ"א
|אלופת אירופה 2021/22
|28 במאי 2022
|6 <small>(2000, 2014, 2016, 2017, 2018)</small>
|-
| פלמנגו
|CONMEBOL
|מחזיקת גביע ליברטדורס 2022
|29 באוקטובר 2022
|2 <small>(2019)</small>
|-
! colspan="5" |נכנסות בסיבוב השני
|-
| אל-הילאל
|AFC
|אלופת אסיה 2021
|23 בדצמבר 2022
|3 <small>(2019, 2021)</small>
|-
| וידאד קזבלנקה
|CAF
|אלופת אפריקה 2022
|30 במאי 2022
|2 <small>(2017)</small>
|-
| סיאטל סאונדרס
|CONCACAF
|אלופת צפון ומרכז אמריקה 2022
|4 במאי 2022
|1
|-
! colspan="5" |נכנסות בסיבוב הראשון
|-
| אוקלנד סיטי
|OFC
|אלופת אוקיאניה 2022
|17 באוגוסט2022
|10 <small>(2006, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017)</small>
|-
| אל-אהלי
|CAF (מארחת)<ref>וידאד קזבלנקה זכתה גם בליגה המקומית וגם באליפות אפריקה לשנת 2022 ולכן אל-אהלי (סגנית אלפות אפריקה) תפסה את מקומה של המארחת בסיבוב הראשון</ref>
|סגנית אלופת אפריקה 2022
|16 בדצמבר 2022
|8 <small>(2005, 2006, 2008, 2012, 2013, 2020, 2021)</small>
|}

== אצטדיונים ==
המשחקים התקיימו באצטדיון אבן בטוטה שבטנג'יר ובאצטדיון הנסיך מולאי עבדאללה שברבאט.

== משחקים ==
=== סיבוב ראשון ===

=== סיבוב שני ===

=== חצי הגמר ===

=== משחק על המקום השלישי ===

=== הגמר ===

{| class="wikitable" style="text-align: center; margin: 0 auto;"
|-
!אלופת העולם בכדורגללשנת 2022
|-
|<br />ריאל מדריד<br/>זכייה חמישית
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גביע העולם בכדורגל לקבוצות
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2022
קטגוריה:תחרויות ספורט במרוקו
מצוקה נפשית

מצוקה נפשית כוללת את הסימפטומים והחוויות של חייו הפנימיים של אדם, שלרוב נחשבים כמטרידים, מבלבלים או יוצאי דופן. מצוקה נפשית עלולה להוביל לשינוי התנהגותי, להשפיע על רגשותיו של אדם בצורה שלילית, ולהשפיע על מערכות היחסים שלו עם האנשים הסובבים אותו.

חוויות חיים טראומטיות מסוימות (כגון שכול, מתח, מחסור בשינה, שימוש בסמים, תקיפה, התעללות או תאונות) עלולות לגרום למצוקה נפשית. אנשים מאוכלוסיות פגיעות עלולים לחוות אפליה המציבה אותם בסיכון מוגבר לחוות גם מצוקה נפשית. לעיתים ניתן לצאת מתקופה של מצוקה נפשית ללא התערבות רפואית כולשהי, אם כי אנשים הסובלים מהתסמינים הללו לטווח ארוך נוטים פעמים רבות יותר להיות מאובחנים כחולים במחלת נפש.

מצוקה נפשית יכולה להיגרם ממגוון גורמים, כולל אירועים טראומטיים, שינויים חברתיים וכלכליים ומחלות פיזיות. אסונות טבע כמו רעידות אדמה, צונאמי ושיטפונות מעלים משמעותית את רמות המצוקה הנפשית וההפרעות הפסיכיאטריות כמו PTSD ודיכאון.<ref></ref> מגפת הקורונה והסגרים שנלוו לה גרמו לעלייה במצוקה רגשית עקב חששות בריאותיים, שיבושים כלכליים ובידוד חברתי. מחקרים מצאו כי המצוקה הרגשית שהייתה קיימת לפני המגפה היא המנבא החזק ביותר למצוקה במהלך המגפה.<ref></ref> מחקרים מתמשכים מצביעים על קשר בין מצוקה נפשית ותמותה מסרטן, בעיקר בסרטן המעי הגס, סרטן הערמונית, סרטן הלבלב וסרטן הוושט. בנוסף, מצוקה נפשית עשויה להשפיע על מערכת החיסון ולהגביר את הסיכון להתפתחות מחלות כרוניות.<ref></ref>

== סוגים ==
להלן סוגי מצוקה נפשית גדולה:<ref name="EthnoMed"></ref>
* הפרעת חרדה
* הפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD)
* דיכאון
* הפרעה דו-קוטבית
* סכיזופרניה
* התקף זעם.

== קישורים חיצוניים ==
<div class="mw-content-ltr">
*Louise Stone, [https://theconversation.com/when-does-mental-distress-become-a-mental-illness-191754 When does mental distress become a mental illness?], The Conversation, December 5, 2022 
</div>
==הערות שוליים==

קטגוריה:בריאות הנפש
חבורת רמון

חבורת רמון היא חבורה גאולוגית הכוללות תצורות גאולוגיות שהורבדו בתור הטריאס. סלעי החבורה חשופים בכל רחבי ישראל (וכן בסיני).
תור הטריאס נקרא כך על שם שלושת מרכיביו:
*תקופה שבה הושקעו סלעי משקע ימיים המורכבים משלדי יצורים ימיים שחיים בעמודת המים או על הקרקעית.
*תקופה שבה הושקעו סדימנטים בסביבת היווצרות יבשתית כתוצאה מארוזיה או סחיפה על ידי נהרות.
* תקופה שבה הושקעו סלעים אוופוריטים הנוצרים בסביבה של לגונות, סבחות ( ביצות מלוחות) כתוצאה מהתאדות המים ושקיעת המלחים.

הפציאס שעל בסיסו הוגדר הטריאס הוא פציאס גרמני המבוסס על ממצאים גאולוגיים באזור דרום גרמניה, שהיה בשולי ים תטיס. אזור ארץ ישראל היה מצידו השני של ים תטיס, ובו נוצרה תמונת ראי של פציאס זה, כפי שבא לידי ביטוי בחבורת רמון.

== תצורות בחבורה ==
=== תצורת רעף ===
תצורה המורכבת מגיר ומעט שכבות חוואר. הגיר עשיר במאובנים דוגמת אמוניטים, צדפות וחבצלות ים- מסביבת היווצרות ימית רדודה. הגיר מעיד על העמקה זמנית של מפלס המים (תצורת צפיר שקודמת לה ותצורת גוונים שמאוחרת לה הן תצורות בסביבת היווצרות יבשתית או ימית רדודה מאוד, המורכבות מסלעים קלסטיים). בירדן קיימת תצורה מקבילה בואדי חיסבאן.
=== תצורת גוונים ===
תצורה המורכבת מאבן חול, סילט וחרסיות. התצורה נוצרה בסביבת היווצרות יבשתית וימית רדודה מאוד. וכוללת מבנים סדימנטרים דוגמת שיכוב צולב ושינויי עובי גדולים. בתצורה זו נמצאו שכבות דלות ועשירות במאובנים ימיים. אחת השכבות היא דרגש המיאלינה שבה כמות גבוהה מאוד של צדפות מיאלינה.
=== תצורת סהרונים ===
תצורה הדומה באופיה לתצורת גוונים, אך הגבול ביניהן מבוסס על היעדר ייצוג משמעותי של אבן חול, וככלל המרכיב הקלאסטי נמוך יותר, בעל גרגרים דקים יותר וממוין טוב יותר. קיומם של משקעים אוופוריטים בגג התצורה מלמדים על רדידות המים. המאובנים בתצורה נותרו ברובם שלמים, מה שמלמד על אנרגיית מים נמוכה. מאובנים כגון מרבצי אצות וסטרומטוליטים מלמדים על כך שסביבת ההיווצרות הייתה על תנודה של שולי הים.
=== תצורת מוחילה ===
תצורה אוופוריטית המורכבת מגבס, מאנהידריט (עם שכבות דולומיט, פצלים וגיר) כאשר גג התצורה נסחף באירוזיה בסוף הטריאס. ברמון עובי התצורה 200 מטר. בתקופה שבה הושקעה התצורה היו תנועות דיפרנציאליות שגרמו להשתפלות גושים.
=== תצורת בודרה ===
תצורה נוספת הנחשפת בדרום מערב סיני שנכללה בחבורה כאשר הוגדרה, עוד קודם להשבת סיני לידי המצרים. התצורה מורכבת מאבן חול, סילט וחרסית. הסלעים עשירים בתחמוצות ברזל ולכן אדומים מאוד.

==לקריאה נוספת==
* י' ארקין ואח' (עורכים: נחמה שפרן ועמנואל מזור), נדבכים בגאולוגיה של ישראל, האוניברסיטה הפתוחה, 1987

קטגוריה:ישראל: חבורות גאולוגיות
לט 3

לט 3 () היא להקת רוק מודרנית מרייקה שבקרואטיה, שהוקמה בשנת 1987. סולניה הם דאמיר מרטינוביץ' וזוראן פרודאנוביץ'. היא פופולרית מאוד ברחבי מדינתה ובשאר מדינות חבל הבלקן. שיריה מכילים מילות "סלנג", שמעוררים פרובוקציה ונתונים למחלוקת. הופעותיה מוכרות גם כן בשל השימוש באקטים מיניים על הבמה, כמו ביצוע שירים בעירום מלא.<ref name="peddie"></ref> לאחר זכייתה ב-Dora נבחרה הלהקה לייצג את קרואטיה באירוויזיון 2023, שהתקיים בליברפול שב, עם השיר "".

== קריירה ==
הלהקה הוקמה ברייקה בשלהי שנות ה-80. עד מהרה עוררה עניין בכלי התקשורת באזור בזכות הופעותיה החדשניות, שהדגימו את אופיה המיוחד ואת ה"רוח" הצעירה שהביאה לסצנת הרוק הבלקני.<ref name="stray"></ref> הלהקה תמכה בזכויות נשים וב, וחרתה על דגלה את ערך הליברליזם כעליון.<ref name="muzika"></ref><ref name="index"></ref><ref name="moric"></ref>

ב-9 בדצמבר 2022 הוכרזה לט 3 כאחת מתוך שמונה-עשרה המתשתתפים בקדם הקרואטי לאירוויזיון 2023 עם השיר "".<ref name=dora></ref> ב-11 בפברואר 2023 נערך הקדם, בו דורגה במקום הראשון עם 279 נקודות.<ref name="Eurovision World"></ref> ב-11 במאי 2023 ביצעה הלהקה את """ על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2023. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-12 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. קרואטיה הופיעה כמדינה ה-25, לפני הממלכה המאוחדת ואחרי סלובניה. בגמר האירווזיון הם הגיעו למקום ה-13 עם 123 נקודות.

בשנת 2024 ניסתה הלהקה לייצג את קרואטיה בפעם השנייה באירוויזיון 2024. היא השתתפה בקדם הארצי עם השיר "Babaroga", ודורגה בערב הגמר במקום השלישי, מאחורי וינקו ובייבי לזניה בהתאמה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2023
קטגוריה:נציגי קרואטיה באירוויזיון
קטגוריה:להקות קרואטיות
Mama ŠČ!

"" הוא סינגל שהוקלט על ידי להקת הרוק הקרואטית לט 3. את השיר הוציאה לאור ב-20 בינואר 2023 חברת התקליטים דאלאס רקורדס, ולאחר ניצחונו ב-Dora 2023 נבחר לייצג את קרואטיה באירוויזיון 2023, שהתקיים בליברפול שב.<ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref><ref></ref>

== על השיר ==
בריאיון לעיתון הקרואטי Jutarnji list דווח כי ההשראה לשיר נעוצה באות הראשונה של האלפבית העתיק בעולם. לדברי חברי הלהקה, "" הוא שיר שלום.<ref name=":3"></ref>

== לפני האירוויזיון ==
Dora 2023 הייתה המהדורה ה-24 של הקדם הקרואטי לתחרות הזמר של האירוויזיון. היא כללה שמונה-עשר משתתפים שהתחרו על הזכות לייצג את מדינתם באירוויזיון 2023.<ref name=":0"></ref> על פי כלי התקשורת בקרואטיה, היה השיר המועמד המוביל לזכייה באירוע. במהלך הופעתו לבשה הלהקה מדים צבאיים, כשחבר אחד אף מחופש לוולדימיר איליץ' לנין, שאוחז בידיו שתי רקטות. בתום ההצבעה נחשף כי "" דורג במקום הראשון.<ref></ref>

== באירוויזיון ==
על פי חוקי האירוויזיון, כל האומות למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת) נדרשות להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר<ref name="Rules"></ref>; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים בהתבסס על דפוסי הצבעה מתחרויות קודמות, כאשר מדינות עם דפוס הצבעה דומה הוכנסו לאותו סל. ב-31 בינואר 2023 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. קרואטיה שובצה למחצית הראשונה של חצי הגמר הראשון, שהתקיים ב-9 במאי 2023.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2023 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. קרואטיה הופיעה שביעית, לפני שווייץ ואחרי אירלנד.<ref name="order"></ref> ב-9 במאי 2023 ביצעה הלהקה את """ על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2023. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-12 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. קרואטיה הופיעה כמדינה ה-25, לפני הממלכה המאוחדת ואחרי סלובניה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2023
קטגוריה:שירי קרואטיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בקרואטית
עיר האזמרגד של עוץ

עיר האזמרגד של עוץ (באנגלית: The Emerald City of Oz) הוא הספר השישי בסדרת ספרי עוץ של ליימן פרנק באום.

== תקציר עלילה ==
בספר זה דורותי גייל, הדוד הנרי והדודה אמי נקלעים למצוקה כלכלית ושוקלים לעבור לעיר. בעקבות כך דורותי מציעה שהם יעברו לגור בעיר האזמרגד אשר בארץ עוץ המופלאה, שם הם יוכלו לחיות בנחת וללא מחסור כלשהו. עם זאת, לארץ עוץ השלווה יש כעת איום חדש - מלך הננסים, אשר הובס על ידי דורותי בעלילה של הספר השלישי בסדרת ספרי עוץ, זומם כעת לכבוש את ארץ עוץ, לשעבד את תושבי עיר האזמרגד ולהשיב לרשותו את חגורת הקסם שלו אותה לקחו ממנו הנסיכה עוצמה ודורותי גייל. לאור חולשתם של הננסים לאור היום, במסגרת התוכנית של מלך הננסים, צבא הננסים יחפור מנהרה תת-קרקעית אשר תסייע להם לחצות את המדבר הקטלני ולהגיע הישר אל תוך עיר האזמרגד.

עלילת הספר מציגה את התאקלמותם של דוד הנרי ודודה אם וטיול בחברת כמה מחבריה של דורותי כמו: הקוסם ואיש הצבא הבכיר אומבי אמבי בין כמה ארצות שנמצאים במערב כמו: ארץ שעשויה מדמויות נייר שמולכת עליהם מלכה אנושית שמשמשת כבוראתן וארץ שכל תושביו הם תצרפים מהלכים, שבהמשך דורותי הולכת לאיבוד עם טוטו והתרנגולת בילינה ומגלה עוד כמה ארצות כמו: ארץ שתושביה הם מאפים, ארץ שתושביה הם כלי בית ורהיטים וארץ שמאוכלסת בארנבים. 

עלילה נוספת עוסקת בגיוס של גנרל חדש של הננסים בשם גאף של בני ברית שונים לפלישה.

העלילות מפגשות שדורותי ובני משפחתה שומעים על הפלישה מאיש הפח ואף הם שומעים שהדחליל עבר לגור בארצו בארמון משלו העשוי קש ותירס. 

הנסיכה עוצמה מפגינה תושייה יוצאת דופן ומשתמשת בכוחותיה על מנת להערים על צבא הננסים, ולהוביל אותם היישר לתוך מעיין השיכחה, ובעקבות כך לגרום להם לשכוח את כל התוכניות המרושעות שלהם ולחזור לארצם.

על מנת למנוע פלישה עתידית של נבל כלשהו וחשש ששוב יהיה מישהו חיצוני שיבוא לארץ עוץ מהאוויר, הקוסמת הטובה מהדרום גלינדה משתמשת בקסם שהופך את ארץ עוץ לבלתי נראית ובלתי נגיש לכולם מלבד לאנשים שנמצאים בארץ עוץ.

בסוף הספר ישנה שבירה של הקיר הרביעי שבו דורותי שולחת מכתב לבאום עצמו על גבי נוצה, שבו היא מספרת על המצב שלה ושל משפחתה בארץ עוץ.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרת ספרי עוץ
ביבי ווד

ביאטריס "ביבי" ווד (באנגלית: Beatrice "Bebe" Wood; נולדה ב-8 באוגוסט 2001) היא שחקנית וזמרת אמריקאית.<ref> Retrieved 2023-01-26</ref> היא ידועה בשל דמותה של שאניה בסדרת הטלוויזיה של NBC, "הנורמלים החדשים",<ref> Retrieved 2016-10-23</ref> ובתור שאנון בקומדיית המצבים של ABC, "The Real O'Neals",<ref> Retrieved 2016-10-23</ref> ובדמותה של לייק בדרמת הנעורים הלהט"בית של הולו, "באהבה, ויקטור".<ref></ref>

==ביוגרפיה==

ווד נולדה בקנזס סיטי, מיזורי<ref> Retrieved 2016-10-23</ref> ב-2001. ווד סיפרה שרצתה להיות שחקנית מאז שהייתה בת 3.<ref> Retrieved 2016-10-23</ref> ושיחקה בתוכנית טלוויזיה בפעם הראשונה בגיל 10.

==פילמוגרפיה==
===קולנוע===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2014
|A Merry Friggin' Christmas <small>(אנ')</small>
|ורה מיטשל
|
|-
|2018
|Quadratic Equations
|
----
|סרט קצר; במאית ותסריטאית
|-
|2019
|Emmett
|ג'וי
|
|-
|2021
|ציידי הטרולים: עלייתם של הטיטאנים <small>(אנ')</small>
|שאנון לונגאנון
|דיבוב
|-
|2022
|Crushed
|קייט
|
|-
|2024
|ילדות רעות: המחזמר
|גרטשן ווינרס
|
|}

===טלוויזיה===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
|2011
|Submissions Only
|ליזי ווקן
|סדרת רשת; פרק: "The Miller/Hennigan Act"
|-
|2012
|רוק 30
|קאט
|פרק: "Murphy Brown Lied to Us"
|-
|2012
|ויפ
|תלמידה
|פרק: "Baseball"
|-
|2012–2013
|הנורמלים החדשים <small>(אנ')</small>
|שאניה קלמונס
|תפקיד ראשי; 22 פרקים
|-
|2013–2014
|תראו את אבא... <small>(אנ')</small>
|אמנדה סאליבן
|4 פרקים
|-
|2014
|רווק פלוס ילד
|קייטי
|פרק: "About a Kiss"
|-
|2015
|קיץ אמריקני חם ורטוב: היום הראשון במחנה <small>(אנ')</small>
|אבי הצעירה
|פרק: "Lunch"
|-
|2016–2017
|The Real O'Neals <small>(אנ')</small>
|שאנון אוניל
|תפקיד ראשי (2 עונות); 29 פרקים
|-
|2016–2018
|ציידי טרולים: סיפורי ארקדיה
|שאנון לונגאנון
|דיבוב; 4 פרקים
|-
|2018
|אמא אמריקאית <small>(אנ')</small>
|אלן
|פרק: "Blondetourage"
|-
|2018–2019
|שלושה בהסוואה: סיפורי ארקדיה <small>(אנ')</small>
|שאנון לונגאנון
|דיבוב; 9 פרקים
|-
|2020
|מכשפים: סיפורי ארקדיה <small>(אנ')</small>
|שאנון לונגאנון
|דיבוב; פרק: "Wizard Underground"
|-
|2020–2022
|באהבה, ויקטור
|לייק מריווד'ר
|תפקיד ראשי (3 עונות); 28 פרקים
|-
|2023
|נאשמים
|ג'סי
|פרק: "Jessie's Story"
|}

===שמע===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!כותרת
!תפקיד
!הערות
|-
|2021
|Kate in Waiting
|קייט
|ספר שמע - תפקיד ראשי
|}

==דיסקוגרפיה==
===השמעות נרחבות===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! scope="col" style="width:14em;" |כותרת
! scope="col" style="width:18em;" |הערות
|-
! scope="row" |21st Century Hippie
|
* פורסם: 15 באוקטובר 2021
* פורמט: הורדה דיגיטלית
|}

== סינגלים ==
# Mathew Street
# Don’t Call Me Flower
# 21st Century Hippie

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:זמרות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2001
ג'ודית שרמן

ג'ודית דורותי שרמן (באנגלית: Judith Dorothy Sherman; נולדה ב-12 בנובמבר 1942) היא טכנאית קול ומפיקה מוזיקלית אמריקאית.

== ביוגרפיה ==
שרמן נולדה בקליבלנד, אוהיו בשנת 1942. היא למדה באוניברסיטת ולפראיסו, שם סיימה תואר ראשון בשנת 1964. היא קיבלה תואר שני באמנויות יפות מאוניברסיטת באפלו בשנת 1971. לאחר שסיימה את לימודיה, שרמן עבדה עבור אד קלהוף בשנים 1971–1972 בניו יורק.<ref></ref> היא המשיכה לעבוד בתחנת הרדיו WBAI בניו יורק, שם התחילה כטכנאית קול ועשתה את דרכה למפיקה ולמנהלת מוזיקלית.<ref name=":0"></ref>

ב-1976 היא הקימה את חברת "ג'ודית שרמן הפקות", שם היא עובדת מאז כטכנאית קול ומפיקה עצמאית.<ref name=":1"></ref>

שרמן הייתה נשואה למפיק זוכה הגראמי מקס וילקוקס, עד שהשניים התגרשו.<ref></ref> היא נשואה לכנר קרטיס מקומבר.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפיקים מוזיקליים אמריקאים
קטגוריה:מפיקות מוזיקליות אמריקאיות
קטגוריה:טכנאי קול אמריקאים
קטגוריה:מהנדסות אמריקאיות
קטגוריה:מהנדסים אמריקאים
קטגוריה:זוכות פרס גראמי
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ואלפראיסו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת באפלו
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת באפלו
קטגוריה:קליבלנד: אישים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1942
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1942
יוקובואה

יוקובואה
יוקובואה (ביפנית: 横笛) הוא חליל רוחבי יפני או . הסוגים השונים כוללים את Komabue ,Nōkan ,Ryūteki ו-Shinobue.

==סוגים שונים של יוקובואה==
לחלילים אלו תא סגור במיוחד (לשיפור האיכויות הגוון והטונאלי), המשתרע מעבר לסנטר עד לכתף שמאל וניתן להשתמש בו כמנוחה, כמו שניתן להניח כינור על הכתף השמאלית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חליל צד
קומבואה

הקומבואה (ביפנית: 高麗笛, "חליל קומה") הוא חליל הנקרא חליל במבוק רוחבי, נקרא גם קומבואה פיו Fue המשמש במוזיקת חצר יפנית מסורתית.
קומבואה פו

==קומבואה פו==
הקומבואה בנוי בדרך כלל מבמבוק. זהו חליל רוחבי עם שישה חורים באצבעות. הוא 36 ס"מ, קצר יותר מחליל ריוטקי.

הקומבואה משמש גם בגאגאקו וגם בקומאגקו. מבחינה היסטורית משפחת אוגה משפחה של מוזיקאים ביפן התמחתה בקומבואה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חליל צד
Yankee Hotel Foxtrot

Yankee Hotel Foxtrot הוא אלבום האולפן הרביעי של להקת הרוק האמריקאית וילקו, שיצא ב-18 בספטמבר 2001. ההקלטות לאלבום החלו בסוף שנת 2000. הקלטות אלו, שתועדו עבור הסרט "I Am Trying to Break Your Heart: A Film About Wilco", היו מלאות קונפליקטים כולל החלפת מתופפים וחילוקי דעות בין חברי הלהקה והמפיקים לגבי שירים. למרות זאת, האלבום הושלם בתחילת שנת 2001. האלבום הציג סאונד ניסיוני יותר מהפרויקטים הקודמים של הלהקה, והוא תואר כאלבום ארט רוק ואינדי רוק על ידי מבקרי מוזיקה.<ref></ref><ref></ref> זה היה האלבום הראשון של הלהקה עם המתופף גלן קוצ'ה, והאחרון עם הנגן והכותב ג'יי בנט.

רפרייז רקורדס, חברת התקליטים של וילקו באותה תקופה, סירבה להוציא את האלבום מכיוון שהם לא היו מרוצים מהתוצאה הסופית; זה הוביל לעזיבתה של וילקו את החברה. לאחר מכן, הלהקה רכשה את הזכויות על האלבום ומאוחר יותר הוציאה את האלבום כולו בחינם באתר האינטרנט שלה ב-18 בספטמבר 2001. בנובמבר של אותה השנה, וילקו חתמה עם Nonesuch Records, שהוציא את האלבום בופן מסחרי ב-23 באפריל 2002. האלבום זכה לשבחים רבים ממבקרי מוזיקה עם יציאתו, והוא נחשב כאחד האלבומים הגדולים ביותר של שנות ה-2000.<ref></ref><ref></ref> זהו גם הפרויקט הנמכר ביותר של הלהקה, לאחר שהגיע למקום ה-13 במצעד הבילבורד 200.<ref></ref><ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

=== מצעדים שנתיים ===

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2001
קטגוריה:אלבומי 2002
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית
קטגוריה:אלבומי אינדי רוק
אהרן הכהן מראגוזה

רבי אהרן בן דוד הכהן מראגוזה (נולד ב-1580 לערך) היה רב בראגוזה,<ref name="je"></ref> בימינו דוברובניק.

סבו מצד אמו היה המקובל רבי שלמה אוהב, גם הוא רב באותה עיר. רבי אהרן למד בעיר הולדתו ולאחר מכן בוונציה, ומשם חזר לכהן כרב בראגוזה. בשנת 1623 נכלא כשותף כביכול של יצחק ישורון, שהואשם באשם כוזב בעלילת דם. דרשותיו של רבי אהרן, "זקן אהרן", יחד עם דרשות סבו, "שמן הטוב", וסיפור מותו של יצחק ישורון, פורסמו בוונציה בשנת 1657,<ref></ref> לאחר פטירתו.

תיאורה של עלילת הדם, יחד עם מסמכים מארכיון ראגוזה, פורסמו ב-1882.

== לקריאה נוספת ==
* שם הגדולים, חלק ב, מערכת ש, אות פט (שמן הטוב).

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עלילות דם
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-17
קטגוריה:ילידי המאה ה-16
זניט (סדרת לוויינים)

200px
זניט (ברוסית:Зенит) סדרת לווייני ריגול שפותחה בברית המועצות. השיגורים בוצעו בשנים 1961–1994 ובתקופה זו שוגרו כ-500 לוויינים.

הלוויין תוכנן בOKB-1 על בסיס חללית "ווסטוק". הוא כלל בין היתר יחידת נחיתה בקוטר 2.3 מ' ובמשקל של כ-2400 ק"ג. בחללית הותקנו מספר מצלמות. לאחר מספר שיגורים ראשונים התברר שצריך לשפר את יכולות המצלמות ופותחו מצלמות מיוחדות. יחידת נחיתה כללה מערכת פיצוץ עצמי שהייתה יכולה לפעול במידה ונחיתה התרחשה מחוץ לגבולות ברית המועצות. משך פעילות של הלוויין היה 8–15 ימים.

השיגור הראשון בוצע ב-11 בדצמבר 1961 אך היה כשל טכני במשגר. ב-4 באפריל 1962 בוצע שיגור מוצלח ולוויין קיבל שם "קוסמוס 4". השיגור השלישי נערך ב-28 ביולי 1962 ולראשונה בוצע נחיתה מוצלחת לאחר 11 ימי פעילות. החל משנת 1964 לווייני הסדרה הוכרזו כמבצעיות. השיגורים הראשונים בוצעו מקוסמודרום בייקונור בהמשך הם בוצעו גם מקוסמודרום פלסצק.

==דגמים==
* זנית 2 - השיגורים בוצעו בשנים 1962–1970. משקל 4720 ק"ג. בסך הכל בוצעו 81 שיגורים.
* זנית 2M - השיגורים בוצעו בשנים 1968–1978. משקל הלוויין הוגדל ל-6300 ק"ג ולכן היה צורך לעבוד למשגר לוויינים חזק יותר. בוצעו 101 שיגורים. על בסיס דגם זה פותחו לוויינים אזרחים מסדרה "הקטור-פרירודה", ביון ופוטון.
* זנית 4 - השיגורים בוצעו בשנים 1963–1970. היה מצויד במצלמות משופרות. בוצעו 76 שיגורים.
* זנית 4M - השיגורים בוצעו בשנים 1968–1974. היה מצויד במצלמות משופרות ומנועים שהיו מאפשרים לשנות את המסלול מספר פעמים. בוצעו 61 שיגורים
* זנית 4MK - השיגורים בוצעו בשנים 1969–1980. היה מסוגל לטוס במסלול נמוך לקבלת צילומים איכותיים במיוחד. בוצעו 80 שיגורים
* זנית 4MT - השיגורים בוצעו בשנים 1971–1982. היה מיועד לביצוע צילום טופוגרפי. בוצעו 23 שיגורים. על בסיס לוויינים אלו פותחו לוויינים מסדרה Fram לצרכים אזרחיים.
* זנית 6U - השיגורים בוצעו בשנים 1976–1985. יכול לטוס במסלול גבוה ובמסלול נמוך. בוצעו 96 שיגורים
* זנית 8 - השיגורים בוצעו בשנים 1984–1994. היה מיועד לצילומי קרטוגרפיה. משך החיים היה 15 ימים. בוצעו 101 שיגורים.

על בסיס לווייני הסדרה פותחו לוויינים לצרכים אזרחיים. סדרת לווייני "יאנטר" בתחילה השלימה את לווייני "זניט" ובהמשך החליפה אותם.

==קישורים חיצוניים==

* [http://library.voenmeh.ru/cnau/RjJ5Nw2R8VpGKCj.pdf תיאור מפורט של הלוויינים] 
* [http://www.astronautix.com/z/zenit-2satellite.html לוויין זניט 2]
* [http://www.astronautix.com/z/zenit-2msatellite.html לוויין זניט 2M]
* [http://www.astronautix.com/z/zenit-4.html לוויין זניט 4]
* [http://www.astronautix.com/z/zenit-4m.html לוויין זניט M4]
* [http://www.astronautix.com/z/zenit-4mk.html לוויין זניט 4MK]
* [http://www.astronautix.com/z/zenit-4mt.html לוויין זניט 4MT]
* [http://www.astronautix.com/z/zenit-6u.html לוויין זניט 6U]
* [http://www.astronautix.com/z/zenit-8.html לוויין זניט 8]

קטגוריה:לוויינים רוסיים
קטגוריה:לוויינים סובייטיים
קטגוריה:צילום על ידי לוויין
קטגוריה:לווייני ריגול
רעידת האדמה בארזינג'אן (1939)

רעידת האדמה של ארזינג'אן פקדה את מזרח טורקיה בשעה 1:57:23 לפנות בוקר (שעון מקומי) ב-27 בדצמבר 1939 עם עוצמה 8–8.2 בסולם ריכטר, של 7.8 בסולם מגניטודה לפי מומנט (Mw) ועוצמה מקסימלית של XII (אקסטרים) בסולם מראקלי. זוהי רעידת האדמה החזקה ביותר שתועדה בטורקיה, מאז רעידת האדמה בצפון אנטוליה ב-1668 שהייתה חזקה יותר<ref></ref>. רעידת האדמה הייתה בין האירועים הגדולים ברצף של רעידות שהשפיעו על טורקיה בהעתק צפון אנטוליה בין 1939 ל -1999.ברעידה התרחש , עם תזוזה אופקית של עד 3.7 מטר בקטע באורך 360 ק"מ באזור ההעתק. ברעידת האדמה נספו 39,968 אנשים, ונפצעו כ-100,000, מה שהפך אותה לאסון הטבע עם מספר הנפגעים הרב ביותר בטורקיה של המאה ה-20<ref></ref>.

== רקע ==
העתק צפון אנטוליה באסיה הקטנה הוא עיקרי שבו הלוח האירו-אסיאתי מחליק על פני המיקרו-לוח האנטולי הקטן יותר. השבר משתרע על פני 1,600 ק"מ ממזרח טורקיה ועד לים מרמרה. אזור ההעתק היה ונשאר פעיל מאוד. ארזינג'אן נהרסה ברעידות אדמה לפחות 11 פעמים מאז 1,000 לספירה. בין 1942 ל-1967, אירעו שש רעידות אדמה גדולות לאורך אותה שבר, בהן שלוש מעל 7 בMw. 

== רעידת אדמה ==
עם מוקד רעש סמוך לעיר ארזינג'אן, שבר רעידת האדמה התפשט מערבה לאורך של 400 ק"מ. עד היום ניתן לראות את קרעי פני השטח שנוצרו. נוצר קרע של עד 360 ק"מ על פני השטח. חושבה תזוזה ממוצעת של בין 2.3 מטר ל-8.8 מטר. תזוזות אנכיות נמדדו ב-0.5–2.0 מטר. ההחלקה האופקית המקסימלית הייתה 10.5 מטר. הרעידה נמשכה 52 שניות. <sup> </sup> הרעידה גם גרמה לצונאמי בגבהים של 1-3 מטר שפגע בחוף הים השחור. מרעידת האדמה של 1939 קידמה קרעים לכיוון מערב לאורך ההעתק הצפון אנטולי. מאז 1939 עשר רעידות אדמה בעוצמה של 6.7 קרעו חלק של 1,000 ק"מ מההעתק. 

== נזק ==
רעידת האדמה גרמה נזק חמור לכ-116,720 מבנים. כיוון שהרעידה התרחשה בחורף היה למחלצים ולסיוע קשה אף יותר להגיע לאזורים הפגועים.

בתחילה עמד מספר ההרוגים על כ-8,000 איש. למחרת, ב-27 בדצמבר, דווח כי הוא עלה ל-20,000. במהלך אותו יום, הטמפרטורה ירדה ל-30 מעלות צלזיוס מתחת לאפס והחל מבצע חילוץ חירום. עד 5 בינואר, כמעט 33,000 מתו עקב רעידת האדמה ובשל טמפרטורות נמוכות, תנאי סופות שלגים ושיטפונות.

== לאחר הרעידה ==
ההרס המוחלט של רעידת האדמה גרם לטורקיה לאמץ תקנות בנייה סיסמיות. הנזק שנגרם לעיר ארזינג'אן היה כה נרחב, עד שמיקומה הישן ננטש לחלוטין והיא נוסדה מחדש 4 קילומטר צפונית-מערבית למיקום הישן.

בשנת 2023 שוב התרחשה רעידת אדמה בטורקיה, ונשיא טורקיה רג'פ טאייפ ארדואן השווה את האסון לזה של 1939. אולם מבחינת הרוגים, הרעידה האחרונה הייתה קטלנית יותר מזו של 1939, ונהרגו בה למעלה מ-50,000 איש<ref></ref>.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רעידות אדמה ב-1939
1939
קטגוריה:1939
אלף נשיקות קטנות

אלף נשיקות קטנות הוא סרט דרמה ישראלי משנת 1982 בתסריט ובימוי של מירה רקנאטי, עם רבקה נוימן, דינה דורון וגדי רול בתפקידים הראשיים.

התסריט הוא על אם ובתה המתמודדות כל אחת בדרכה עם סוד הבגידה של האב / בעל לאחר שנפטר.

הסרט התקבל לפסטיבל הקולנוע בקאן במסגרת "מבט מסוים" והיה מועמד לסרט הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי בשיקגו.

==תקציר העלילה==
אלמה לויתן (רבקה נוימן) היא מעצבת אופנה, גרה ביפו ועובדת בחנות גדולה לבגדי נשים בדיזנגוף סנטר ביחד עם חברתה נילי (נירית ירון). אביה דוד נפטר והיא מגיעה לבית החולים עם נילי כדי לקבל את בגדיו וחפציו ולבקר באותו זמן את אמה רותה (דינה דורון) שמאושפזת בחשד להתקף לב. היא מראה לרותה את השעון של אביה ומגלה לה שדוד נפטר.

דוד היה צייר חובב ובאחת הגלריות מגלה אלמה ציורים שלו עם הקדשה לאשה בשם מארה. בחיפוש קצר היא מוצאת את מארה (רינה אוטיצ'ל) בעלת מספרה ולה בן בשם מיקה (גדי רול). מסתבר שלאביה הייתה מאהבת במשך שנים והיא ורותה לא ידעו על כך דבר.

היא מגלה זאת לאמה שדורשת שתפסיק מגע עם מארה ומיקה. רותה בטוחה שמיקה הוא בנו של דוד אבל האמת היא שמארה הגיעה לישראל לבדה כשבנה היה בן שלוש ודוד לויתן תמך בה כל הזמן.

מיקה מחזר אחרי אלמה אבל יש לה באותו זמן חבר בשם אורי (דורון תבורי) אתו היא מקיימת יחסים. רותה עוברת משברים נפשיים שמשפיעים על הקשר שלה עם אלי (נסים זוהר). בשלב מסוים היא עוזבת הכל ונוסעת לפריז להתאוורר אבל לבסוף חוזרת. אלמה עוזבת את אורי ומחזקת את הקשר עם מיקה.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|רבקה נוימן
|אלמה לויתן
|
|-
|דינה דורון
|רותה לויתן
|
|-
|גדי רול
|מיקה
|
|-
|רינה אוצ'יטל
|מארה
|אימו של מיקה
|-
|ניסים זוהר
|אלי
|
|-
|דורון תבורי
|אורי
|
|-
|נירית ירון
|נילי
|
|-
|כוכבה הררי
|אסתר
|עוזרת
|-
|דפנה רקנאטי
|דפנה (בת שכנים)
|בתה של הבמאית
|-
|שפרה מילשטיין
|שרה
|שכנה
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://cinemaofisrael.co.il/אלף-נשיקות-קטנות/ אלף נשיקות קטנות], בספר הקולנוע הישראלי
* [https://jfc.org.il/movie/45871-2/ אלף נשיקות קטנות], בארכיון הסרטים הישראלי
* [https://www.edb.co.il/title/t0000211 אלף נשיקות קטנות], באתר אידיבי
* 
* 

קטגוריה:סרטי 1982
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
ג'וזפה דורדוני

ג'וזפה "פינו" דורדוני (באנגלית: Giuseppe "Pino" Dordoni; 19 במאי 1939 - 24 באוקטובר 1998) היה אתלט איטלקי בתחום של הליכה תחרותית. אלוף אולימפי (הלסינקי 1952) ואלוף אירופה (בריסל 1950) בהליכה ל-50 ק"מ. אלוף איטליה בהליכה ל-10 ק"מ (11 זכיות), בהליכה ל-20 ק"מ (10 זכיות) ובהליכה ל-50 ק"מ (5 זכיות).

== ביוגרפיה ==
ג'ודפה דורדוני נולד ב-1926 בפיאצ'נצה, איטליה. ב-1943 הצטרף לרפובליקה הסוציאלית האיטלקית הפשיסטית ועם כיבוש איטליה, ב-1945, על ידי בעלות הברית הושם במעצר במחנה קולטנו שאכלס כ-32,000 מחברי הרפובליקה הסוציאלית האיטלקית וכן משתפי פעולה עם הגרמנים.

ב-1945 שוחרר מהמחנה והחל להתאמן בהליכה תחרותית כשכבר ב-1946 ניצח לראשונה באליפות איטליה בהליכה ל-10 ק"מ. הקריירה הספורטיבית של דורדוני נמשכה עד 1960 ובמהלכה השתתף בארבע אולימפיאדות.

לאחר פרישתו השתלם כטכנאי והחל מ-1962 אימן את נבחרת איטליה בהליכה תחרותית וליווה אותה בעוד שבע משחקים אולימפיים. חניכו המוכר ביותר היה אבדון פמיק שזכה בשתי מדליות אולימפיות.

== קריירה ספורטיבית ==
=== 1948 ===
באולימפיאדת לונדון סיים דורדוני במקום התשיעי בהליכה ל-10 ק"מ.

=== 1950 ===
באליפות אירופה שנערכה בבריסל, בלגיה זכה דורדוני במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 4:44:43 שעות לפני ג'ון לינגרן (4:43:25 שעות) וורנר לינגרן (4:49:28 שעות), שניהם משוודיה.

=== 1951 ===
במשחקי הים התיכון שנערכו באלכסנדריה, מצרים זכה דודוני במדליית זהב בהליכה ל-10 ק"מ בתוצאה של 51:39.6 דקות לפני את'נסיוס אפוספוריס מיוון (54:28.0 דקות) ווהיב סלח ממצרים (1:02:20.9 שעות).

=== 1952 ===
==== אלוף אולימפי ====
באולימפיאדת הלסינקי זכה דורדוני במדליית זהב בהליכה ל-50 ק"מ בשיא משחקים של 4:28:07.8 שעות לפני יוזף דולז'ל מצ'כוסלובקיה (4:30:17.8 שעות) ואנטל רוקה מהונגריה (4:31:27.2 שעות).

=== 1954 ===
באליפות אירופה שנערכה בברן, שווייץ לא הצליח דורדוני לסיים את תחרות הליכה ל-50 ק"מ.

=== 1955 ===
במשחקי הים התיכון שנערכו בברצלונה, ספרד זכה דודוני במדליית זהב בהליכה ל-10 ק"מ באליפות משחקים של 48:21.8 דקות לפני רולנד גריסה (48:44.2 דקות) ולואי שבלייה (49:47.4 דקות), שניהם מצרפת.

=== 1956 ===
באולימפיאדת מלבורן סיים דורדוני במקום התשיעי בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:35:00.4 שעות.

=== 1958 ===
באליפות אירופה שנערכה בסטוקהולם, שוודיה סיים דורדוני במקום השישי בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:36:16.2 שעות. באותן תחרויות לא סיים דורדוני את התחרות בהליכה ל-50 ק"מ.

=== 1960 ===
באולימפיאדת רומא סיים דורדוני במקום השביעי בהליכה ל-50 ק"מ בתוצאה של 4:33:27.2 שעות.

=== 1961 ===
באליפות אנגליה שנערכה ב-1961 זכה דורדוני במדליית כסף בהליכה ל-2 מייל בתוצאה של 13:46.2 דקות אחרי קן מת'יוז מאנגליה (13:24.6 דקות) ולפני קולין וויליאמס מאנגליה (14:12.8 דקות).

== אותות הערכה ==
* 2015: היכל התהילה של ספורטאי איטליה 
* 2018: היכל התהילה של הפדרציה האיטלקית לספורט 
* מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה

== קישורים חיצוניים ==

* [https://worldathletics.org/athletes/italy/giuseppe-dordoni-14553524 ג'וזפה דורדוני], באתר worldathletics.org

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלופים אולימפיים איטלקים: אתלטיקה
קטגוריה:אלופים אולימפיים: 50 ק"מ הליכה
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת לונדון (1948)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1926
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1998