יהושע אייזיק שפירא

הרב יהושע אייזיק שפירא (ה'תקס"א, 1801 – ד' בטבת ה'תרל"ג, 3 בינואר 1873) הוא רב ליטאי-בלארוסי, נודע כאב בית דין סלונים וכמחבר ספרים תורניים. כונה ר' אייזל חריף על שכלו החריף ולשונו החדה. מעשים רבים מסופרים עליו בהקשר זה.

==מראשית חייו עד הרבנות==
נולד בגלובקה שבליטא לר' יחיאל שפירא, בנו של ר' מרדכי שפירא ממקורבי הגר"א. סבו רבי מרדכי היה מצד אמו נכדו של רבי יצחק אייזיק הלפרין אב"ד קוידינוב, בנו של רבי יחיאל היילפרין בעל "סדר הדורות"<ref>. אך בספר 'רֵבּ אַייזְל חָרִיף, חייו ואמרי פיו' (אסתר רפאלי, ירושלים תש"ע) נטען, שאשתו של רבי מרדכי הייתה נכדתו של רבי יצחק אייזיק.</ref>. בגיל 9 כבר היה בקי בש"ס ומפרשיו והתקבל לישיבה הגבוהה במינסק ששכנה ב"בית המדרש של בלומקה". במינסק סיים את שני התלמודים, הבבלי והירושלמי, 69 פעמים, ונודע בכינוי "העילוי מגלובוקה".

התארס כבר בגיל 12 ונשא לאישה את חיה, בתו היחידה של ר' יצחק פיין ממינסק ידיד של אביו. על שם חותנו, הוצמד לו הכינוי 'חריף', ראשי תיבות של "חתן רבי יצחק פיין", והצביע גם על חריפותו ולשונו החדה. בגלל ירידתו מנכסיו של חותנו, נאלץ להפסיק את שקידתו בלימוד התורה ושימש כמלמד עד שקיבל בתקצ"ב את משרת ראש ישיבת מינסק.

==כרב קהילה==
הוא נענה להפצרות יהודי קלווריה לכהן כרב הקהילה. בתחילת כהונתו הייתה בעיה שהוא עדיין לא היה בקיא בספרי ההלכה והפוסקים, אך בתוך כשנה למד בעל פה את השולחן ערוך ובמשך הזמן היה בקיא גם בספרות זו.

כיהן מאוחר יותר כרבה של קוטנא, אך עזב בגלל מחלוקות עם החסידים שהוא היה ממתנגדיהם החריפים, ובתר"ט החל לכהן כרבה של טיקטין. לאחר שהרב דב בריש אשכנזי, מחבר "נודע בשערים", עבר לכהן כרבה של לובלין החליפו ר' אייזל חריף כרבה של סלונים.

היה דרשן מחונן שאמר דרשותיו בניגון כדרך המגידים שסובבו בין הקהילות היהודיות, אך לא הטיף למוסר בדרשותיו, בניגוד למגידים הללו. דגל בלימוד ישר ללא פלפולים.

אף שהתנגד בחריפות לחסידות ונראה ממעשיות שפורסמו עליו שזלזל בר' אברהם וינברג הראשון, שהיה הרבי מסלונים במקביל לשנות רבנותו בעיר, שניהם היו בידידות רבה.

השיא את בתו לרב יוסף שלופר (בן הרב צבי הירש) שהיה אחריו ראב"ד סלונים, מחבר "מרכבת יוסף" ו"פורת יוסף" על הש"ס. הרב יוסף שלופר למד בישיבת וולוז'ין אצל הנצי"ב, ור' אייזל חריף הגיע בתקופה שלמד שם למצוא בה חתן לבתו. הוא שאל שאלה חמורה בסוגיה שלמדו ואמר שמי שיתרץ אותה יהיה חתנו. רבים מהתלמידים ניסו לתרץ את הקושיה, אך לא הצליחו. לאחר זמן מסוים נואש ר' אייזל למצוא תלמיד שיתרץ את הקושיה והלך. התלמיד יוסף שלופר רץ אחריו ושאל אותו מה התירוץ של הקושיה, כי הוא משתוקק לדעת את התירוץ הנכון. אז אמר לו ר' אייזל חריף שאותו הוא ייקח כחתן לבתו בזכות אהבת התורה שבו. וחתנו זה הפך בפני עצמו לגאון ידוע בדורו.

==ר' אייזל חריף בספרות היהודית העממית==
התפרסם רבות באמרות חריפות ושנונות שהופיעו במקורות רבים בעברית וביידיש כגון:
*אלתר דרויאנוב, ספר הבדיחה והחידוד.
*מאיר צבי פרוש, חד וחלק: אוצר חידודים, דברי בדיחה ופרפראות, משל גדולי ישראל ומפי העם (ארבעה כרכים), בהוצאת "ספריית אוצר", תל אביב תשל"א-תש"ם.
*הרב מאיר יואל ויגודר, [http://www.hebrewbooks.org/34993 רוח חכמים] (אמרות חוכמה ופתגמים מרבנים גדולים מפורסמים), ירושלים, תרצ"ג. הרב ויגודר הוסיף לספר קונטרס "דבר בעטו" שבו אמרות כאלו משלו, וקונטרס דברי תורה בשם "מנחת יהודה" (שם אביו יהודה ליב) שהוא מעט מחיבורו "מנחת עני" על התפילות של כל השנה.
*הרב שמואל אליעזר שטראוס, גן שמואל [http://www.hebrewbooks.org/3219 על חומש בראשית], ברוקלין, תש"ה; וגן שמואל על חומש שמות, ברוקלין תש"ז. כולל מאמרים בעניינים שונים על כל פרשה, ואמרות חריפות ושיחות של רבנים מותאמות לכל עניין.
*הרב יחזקאל שרגא ברנדסדורפר, [http://www.hebrewbooks.org/22034 אוצר פתגמים ושיחות: לקט מעשיות של רבנים ואדמו"רים] (שלושה כרכים), בהוצאת המחבר, ירושלים תשל"ג-תשמ"א (הכרך השני יצא בתשל"ו).
*הרב יחזקאל שרגא ברנדסדורפר, [http://www.hebrewbooks.org/20608 לקט מאוצר החסידות], דפוס קריית נוער - מגמה לאומנויות הדפוס, ירושלים תשל"ו. כולל מעשיות קצרות גם מרבנים שאינם מתנועת החסידות.
*הרב משה הכהן גורדון, [http://www.hebrewbooks.org/3115 ויקהל משה] על התורה (שני כרכים), ברוקלין תשט"ז. בספר דרשות על פרשות השבוע ומדור "מדי דברי בו" שבו אמרות וחידודים של רבנים חשובים ותולדות חייהם בקיצור. החלק הראשון על חומשי בראשית ושמות, והשני על חומשי ויקרא ובמדבר ודברים.
*הרב ד"ר אהרן רוזמרין, [http://www.hebrewbooks.org/41403 געדאנק און חכמה], ניו-יורק, תשט"ו (1954). כולל דברי חז"ל, דברי תורה וחוכמה מרבנים ובהם משלים וחידודים.
*אברהם אנגלשר, [http://www.hebrewbooks.org/36737 דער יודישער אוצר: א זאמלונג פון גלייכווערטלעך פון אלע גדולי ישראל (שיחות חולין שנעשו על טהרת הקודש)], דפוס "קדם", ורשה תרצ"ז-תרצ"ח. יצא גם בדפוסי צילום בניו יורק תש"י; ובהוצאת "יהדות", בני ברק תשכ"ו.
*מ' רייצסזון, פון ר’ אייזעלע’ס מויל, בהוצאת "גמילות-חסדים-קאסע", סלונים תרצ"א. משיחותיו ואמרותיו של ר' אייזל חריף.

==חיבוריו==
*עמק יהושע - ספר הכולל שני חלקים: חלק א' הוא שו"ת וחלק ב' הוא דרשות לשבתות ומועדים. יצא לראשונה בוורשה תר"ב. ובהדפסות נוספות בירושלים-ניו יורק תרפ"ה ([http://www.hebrewbooks.org/1341 מהדורת תרפ"ה] בהיברובוקס), בפיוטרקוב תרנ"ו עם חידושים מבניו הרבנים משה שפירא ויששכר בר שפירא והספד על ר' אייזל בשם "עמק הבכא" של הבן הרב משה שהביא את החיבור לבית הדפוס (מהדורה זו הודפסה שוב בירושלים תשכ"ו ותשל"ד והובאה לדפוס בפעמיים האלו בידי זלמן שפירא, נין המחבר).
*נועם ירושלמי - מהפירושים החשובים על הירושלמי. כולל ארבעה כרכים שיצאו לראשונה בווילנה תרכ"ג-תרכ"ט: [http://www.hebrewbooks.org/20385 על סדר זרעים בתרכ"ג], [http://www.hebrewbooks.org/21737 על סדר מועד בתרכ"ו], [http://www.hebrewbooks.org/21546 על סדר נשים בתרכ"ח] ו[http://www.hebrewbooks.org/21074 על סדר נזיקין בתרכ"ט]. בירושלים תשכ"ח יצא דפוס צילום ראשון בשני כרכים (זרעים-מועד ונשים-נזיקין), ובירושלים תשנ"ב יצא דפוס צילום בידי זלמן שפירא.
*נחלת יהושע - חלק ראשון - שו"ת וחלק שני - דרשות וחידושים ודברי מוסר. [http://www.hebrewbooks.org/1259 יצא לאור בוורשה תרי"א]. יצא דפוס צילום בירושלים תש"ל בהוספת מפתחות שנערכו על ידי ישראל קלפהולץ, ונוסף בירושלים תשל"ח שבו נוספו גם חידושים ותשובות בסוף. נכדו, זלמן שפירא (בן יחיאל), הביא את החיבור לבית הדפוס בדפוסי הצילום.
*עצת יהושע - ביאור על האגדה במסכת בכורות דף ח' בעניין השאלות ששאלו "סבי דבי אתונא" את רבי יהושע בן חנניה ותשובותיו. [http://www.hebrewbooks.org/6137 יצא לראשונה בווילנה תרכ"ח]. בירושלים תשכ"ט יצא דפוס צילום יחד עם "מרבה עצה" ו"מרבה תבונה", וכך גם בברוקלין תשנ"ו בתוספת 24 עמ' שבהם מפתח חדש.
*מרבה עצה - ביאור של אגדות רבה בר בר חנה ועוד אגדות מהש"ס. [http://www.hebrewbooks.org/6077 יצא לאור בווילנה תר"ל]. יצאו שני דפוסי צילום בירושלים תשכ"ט וברוקלין תשנ"ו יחד עם "עצת יהושע" ו"מרבה תבונה", כשבברוקלין נוספו 25 עמ' שבהם מפתח חדש.
*מרבה תבונה - מוסר. [http://www.hebrewbooks.org/6076 יצא לאור בווילנה תרל"ב]. יצאו שני דפוסי צילום בירושלים תשכ"ט וברוקלין תשנ"ו יחד עם "עצת יהושע" ו"מרבה עצה", כשבברוקלין נוספו 24 עמ' שבהם מפתח חדש.
*שפת הנחל - דרשות לשבתות וימים טובים. יצא לאור בקניגסברג, תרי"ד. 
*אבי הנחל - דרשות לשבתות ומועדים. [http://www.hebrewbooks.org/5547 יצא לאור ב]קניגסברג תרי"ז. יצאו דפוסי צילום בירושלים תשל"ב (נכדו זאב שפירא הביא החיבור לבית הדפוס), ובניו-יורק תשס"ג יחד עם "שפת הנחל".
*ימים טובים. [http://www.hebrewbooks.org/5549 יצא לאור בקניגסברג תרי"ט]. יצא דפוס צילום בירושלים תשל"ג בתוספת מפתחות כשנכדו זאב שפירא הביא את החיבור לבית הדפוס, והדפסה זו הודפסה שוב בניו-יורק תשס"ג.

==ילדיו==
* הרב משה שפירא - רב בווילקומיר, מחבר "פני משה" על מסכת פסחים ([http://www.hebrewbooks.org/14753 יצא במקור בווילנה תרל"ב] ובדפוס צילום בתשל"ה כשנכדותיו הביאו את החיבור לבית הדפוס) ועל הגדה של פסח ([http://www.hebrewbooks.org/4990 יצא במקור בוורשה תרנ"ה] ובדפוסי צילום בירושלים תשמ"ב וכן בתשנ"ד בידי "ספריית בני תורה'" של "המוסד לעידוד לימוד התורה", וגם ניו-יורק תשנ"ח כרוך יחד עם הגדה עם ביאור "מים אדירים" של הרב ישראל מרדכי [בן הרב זאב יוסף] טונקלנג); "ברכת משה על הנ"ך ([http://www.hebrewbooks.org/5717 יצא לאור בפיוטרקוב תרס"ט] ובדפוסי צילום בבני-ברק) תשל"ו ובניו-יורק תשנ"ג); 'דרשות מהר"ם' עם שו"ת בסופו ([http://www.hebrewbooks.org/6068 יצא בפיוטרקוב תר"ס] ובדפוס צילום מוקטן ובהדפסה מצומצמת בירושלים תשמ"ב), וכן חיבר הערות וחידושים על "עמק יהושע" של אביו, בשם "שפת העמק".
* הרב יששכר בר שפירא - חידושיו צורפו להדפסת תרנ"ו של "עמק יהושע" שהביא לבית הדפוס אחיו הרב משה.
* יחיאל שפירא - בנו זאב שפירא הביא לבית הדפוס כמה מחיבורי סבו ר' אייזל.
*נחמה. אשת הרב יוסף שלופר.

==לקריאה נוספת==
* אסתר רפאלי, רֵבּ אַייזְל חָרִיף, חייו ואמרי פיו, אסתר רפאלי, הוצאת "דבורה", ירושלים תש"ע. המחברת היא בת נינו שכתבה ספר מקיף עליו, על משפחתו והסובבים אותו. היא כללה בו את דור תלמידי הגר"א, רבותיהם של רבותיו, ועד לצאצאיו בימינו. הספר כולל מפות וצילומים ונספחים שונים, ובהם לוחות גנאלוגיים של צאצאי ר' אייזל חריף עד היום.
* יהודה ליב לוין, רבי אייזל חריף, הוצאת "נחליאל", ירושלים תשל"א.
* יהודה ליב הכהן מימון, שרי המאה, חלק ששי, פרק ד, ע' 62-49, מוסד הרב קוק: ירושלים תשנ"ט.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.worldcat.org/identities/lccn-n84-36817 רשימת כתבי יהושע אייזיק שפירא] באתר WorldCat Identities
* 
* 'שפירא, ר' יהושע־אייזיק ב"ר יחיאל („ר' אייזל חריף”)', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 101 (, תמונה 1299).
*[https://www.mytzadik.com/tzadik.aspx?id=783 רבי יהושע אייזיק שפירא חריף] באתר MyTzadik.com
*[https://merhav.nli.org.il/primo-explore/search?query=creator,contains,שפירא,%20יהושע%20אייזיק%20בן%20יחיאל,AND&tab=default_tab&search_scope=ULI&vid=ULI&lang=iw_IL&mode=advanced&offset=0&fromRedirectFilter=true פרסומיו של ר' יהושע אייזיקשפירא], בקטלוג המאוחד של הספריות בישראל
*[http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=1958&CategoryID=673 לא תלך רכיל בעמך], סיפור מעשה עם ר' אייזיל חריף במדור "מעשה שהיה" בגרסה המקוונת של העלון "שיחת השבוע", גיליון 957, פרשת קדושים, כ"ז בניסן תשס"ה (6 במאי 2005)
*[https://web.archive.org/web/20101226170203/http://benyehuda.org/droyanov/gdolim.html הפרק "גדולים ומפורסמים" ב"ספר הבדיחה והחידוד], על ר' אייזל בסיפורים 2335–2354.
* (למי שאינו מנוי זמינים 150 העמודים הראשונים)
* 
* , 
* [http://toladot.blogspot.co.il/2012/12/blog-post_17.html רבי אייזל חריף] באתר תולדות ושורשים - עצי משפחה, 17 בדצמבר 2012

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:ראשי ישיבה ליטאים במזרח אירופה
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:מינסק: רבנים
קטגוריה:קלווריה: רבנים
קטגוריה:טיקטין: רבנים
קטגוריה:סלונים: רבנים
קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:אבות בתי דין