OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
צבי דנילביץ'

צבי דנילביץ' (הרשלה) (1882–1941) היה משורר יידיש ומתרגם יהוד-פולני. 

==קורות חיים==
צבי דנילביץ' נולד בליפנו, פולין למשפחת יערנים, אך עוד בהיותו ילד עבר לוורשה, למד ב'חדר', ורכש גם השכלה כללית. היה פעיל בנעוריו בארגוני מחתרת מהפכניים, ואף נעצר כמה פעמים. הוא ברח לשווייץ ושהה בה כמה שנים.

בשנת 1922 חזר לפולין, השתקע בעיירה הנריקוב, ועסק בעריכה, הגהה והבאה לדפוס. יצירותיו לילדים, שירי העם המעובדים, מעשיותיו וההומורסקות שכתב לאורך השנים, כולן ביידיש, התחבבו מאוד על המוני קוראי השפה, הורים וילדים. על יצירותיו לילדים נהג לחתום בשם הרשלה, ובשם זה נתפרסם בין הקוראים.

לאחר כיבוש פולין בידי הנאצים גורש צבי דנילביץ' לגטו ורשה, היה פעיל בתנועת המחתרת היהודית ואף כתב והוציא, עד סמוך למותו, עלונים מחתרתיים, נגד הגרמנים ועוזריהם. ב-1941 מת מרעב בגטו. 

צבי דנילביץ' היה גם אספן ידוע של יצירות פולקלור יהודיות, שאת חלקן גם פרסם בקובצי פולקלור שערך והוציא לאור. 1,200 שירי-עם ביידיש, מהאוסף הענק שלו, העביר למשורר ח"נ ביאליק. ביאליק ציין שהסתייע בשירים אלה כשכתב את שירים ופזמונות לילדים. בבית הספרים הלאומי בירושלים מצויים גם תרגומיו ליידיש, משל פרידריך שילר ואחרים.

קטגוריה:סופרים כותבי יידיש
קטגוריה:מתרגמים יהודים פולנים
קטגוריה:סופרים יהודים פולנים
קטגוריה:נספים בגטו ורשה
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:נפטרים ב-1941
מיקרוגרפיה (ספר)

תמונת שער הספר מיקרוגרפיה מאת רוברט הוק
תרשים הפרעוש של הוק במיקרוגרפיה
מיקרוגרפיה הוא ספרו רב המכר של רוברט הוק שיצא לאור בשנת 1665 בלונדון. הספר יצא לאור בחסות החברה המלכותית של לונדון לשיפור הידע במדעי הטבע והפרסום שלו עזר לשמה הטוב של החברה ככזו המיטיבה לפעול בשליחות הקידמה המדעית. 

במיקרוגרפיה מתאר הוק תצפיות שערך בעזרת מיקרוסקופ שבנה. מופיעים בו עשרות רישומים מעשה ידיו של מספר רב של אובייקטים בהם צפה ובנוסף לכך הסברים, תיאורים והשערות. בפרט מופיעות בספר תצפיות בשכבות דקות של נציץ, בועות סבון, ושכבות שמן על מים. תצפיות אלו הובילו את הוק למסקנה שהאור הוא סוג של גל הנע במהירות גבוהה מאוד. הוק מתאר בספר גם עין של זבוב ותאי צמח. הוא השתמש לראשונה במונח תא כי המראה הזכיר לו חדרים של נזירים. המראות המרהיבים והתרשימים שהכין הוק הראו את העוצמה הגלומה בשימוש במיקרוסקופ. 

הספר הפנה את תשומת הלב לעולם הזעיר המיקרוסקופי. הוא כולל גם דיון בנושא כוכבים, תאוריה של האור, מקור המאובנים ונושאים פילוסופיים, טיפות הנסיך רופרט ומדעיים אחרים. הרושם הרב שהספר הותיר אחריו הביא את סמיואל פיפס לכתוב שזהו הספר המבריק ביותר שהוא קרא מעודו.

== ראו גם ==
* תאוריית התא

== לקריאה נוספת ==
<div dir=ltr align=left>
* Robert Hooke. Micrographia: or, Some physiological descriptions of minute bodies made by magnifying glasses. London: J. Martyn and J. Allestry, 1665.
</div>
== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070320002504/http://stwww.weizmann.ac.il/tech-center/mot-net/teachers/edna-lebel/microscopehist1.htm#Hook רוברט הוק ותולדות המיקרוסקופ], מכון ויצמן
* [http://www.roberthooke.org.uk/micro1.htm מיקרוגרפיה] באתר לכבודו של רוברט הוק
* [https://web.archive.org/web/20030920204017/http://shl.stanford.edu/Eyes/MICRO_FINI/Hooke/micrographia.htm מיקרוגרפיה] באתר אוניברסיטת סטנפורד
* [http://digicoll.library.wisc.edu/cgi-bin/HistSciTech/HistSciTech-idx?id=HistSciTech.HookeMicro מיקרוגרפיה], ההיסטוריה של המדע והטכנולוגיה
* [http://www.chlt.org/sandbox/lhl/Hooke1745/page.d.php צילום דפי הספר מיקרוגרפיה], ספריית לינדה הול
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי עיון
קטגוריה:היסטוריה של המדע
קטגוריה:החברה המלכותית
קטגוריה:ספרי שנות ה-1660
כלב (סוג)

כלב (שם מדעי: Canis) הוא סוג של טורף במשפחת הכלביים. בתוך סוג זה מצוי כלב הבית (Canis lupus familiaris) שהוא תת-מין מבוית של הזאב המצוי.

מינים אלה הם הגדולים ביותר במשפחה ורבים מהם חיים בלהקות ומשתמשים בתקשורת מורכבת. הם טורפים קטלניים היכולים להרוג מינים הגדולים מהם בהרבה.

==מינים בסוג כלב==
{| cellspacing="0" class="wikitable sortable"
! שם !! שם מדעי !! תמונה/איור !! תפוצה !! הערות
|-
| זאב מצוי || Canis lupus|| כלב הבית הוא תת-מין מבוית שלו בעל תפוצה כלל-עולמית
|-
| זאב ערבות|| Canis latrans|| ידוע גם בשם קויוט
|-
| זאב אדמוני || Canis rufus|| נכחד בטבע (ראו בערך עליו)
|-
| זאב אלגונקווין || Canis lycaon|| בעבר נחשב לתת-מין זאב מצוי או של זאב אדמוני
|-
| תן זהוב || Canis aureus|-
| זאב זהוב אפריקני ||Canis lupaster || בעבר נחשב לתת-מין של תן זהוב 
|-
| זאב חבשי|| Canis simensis|}
==מינים שנכחדו==
* Canis apolloniensis
* Canis armbrusteri
* Canis arnensis
* Canis brevicephalus
* Canis cedazoensis
* Canis chihliensis
* Canis cipio
* זאב בלהות (Canis dirus) - ייתכן ששייך לסוג Aenocyon
* זאב אדוארד (Canis edwardii)
* כלב אטרוסקוס (Canis etruscus)
* Canis ferox
* Canis gezi
* Canis leilhardi
* Canis lepophagus
* Canis longdanensis
* כלב מוסבכנסיס (Canis mosbachensis)
* Canis nehringi
* Canis othmani
* Canis palmidens
* Canis variabilis

ככל הנראה גם בני תת-הסוג קסנוקיון משויכים לסוג, אף שהוגדרו לראשונה כסוג נפרד.

==קישורים חיצוניים==
כלב, באתר [https://havhav.co.il/ HAVHAV] (בעברית)

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
הפילהרקסם של מיקי

הפילהרקסם של מיקי (באנגלית: Mickey's PhilharMagic) הוא סרט תלת־ממדי המוקרן בממלכת הקסם שבדיסניוורלד בפלורידה וכן בדיסנילנד הונג קונג.

אורך המופע 12 דקות והוא כולל סרט תלת־ממדי, ריחות, ומים שמותזים על הקהל. בסרט משתתפות דמויות רבות של סרטי ההנפשה של דיסני. מסך הסרט הוא מסך הסרט התלת־ממדי הגדול בעולם - שרוחבו 46 מטרים.

מתקן זה ייחודי בכך שבהקמתו חברו יחד שתי חברות בת של חברת וולט דיסני - אולפני ההנפשה של וולט דיסני ווולט דיסני אימג'ינירינג (חבירה מעין זו נעשתה גם בהקמת המתקן פנטזמיק!).

==תיאור המתקן==
הכניסה לסרט
על פי עלילת הסרט, מיקי מאוס מנצח על התזמורת שלו - הפילהרקסם - בבית האופרה של ממלכת הקסם. לפני שהמופע מתחיל, דונלד דאק חובש את כובע הקסמים של מיקי (הכובע המופיע בסרט "פנטסיה"), והקסמים מתחילים להשתולל. דונלד עובר דרך סצנות מהסרטים "בת הים הקטנה", "אלאדין", "פיטר פן", "מלך האריות", "היפה והחיה" ו"קוקו" (החל משנת 2021). לבסוף מיקי מגיע ומציל את המצב, אולם בפיצוץ שמתרחש דונלד עף מעל הקהל ונתקע בקיר מאחורי הקהל (בשלב זה מדובר בבובת אודיו אנימטרוניק).

==מידע על המתקן==

* פתיחה: 
** ממלכת הקסם: 3 באוקטובר 2003
** דיסנילנד הונג קונג: 12 בספטמבר 2005 (עם פתיחת הפארק)
* מתכננים: וולט דיסני אימאג'ינירינג, אולפני ההנפשה של וולט דיסני
* גודל מסך ההקרנה: 46 מטרים
* אורך הסרט: 12 דקות
* סוג המתקן: סרט תלת־ממדי

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:דיסניוורלד
קטגוריה:דיסנילנד הונג קונג
קטגוריה:סרטי תלת-ממד
קטגוריה:סרטים קצרים מונפשים
קטגוריה:מיקי מאוס
קטגוריה:סרטי קרוס-אובר
מזחלות מטרהורן

המטהורן
המזחלות בשנת 1977
המזחלות בשנת 1983
המזחלות בשנת 2000
מזחלות מַטֵרְהוֹרְן הוא מתקן בדיסנילנד שבקליפורניה. המתקן הוא דגם מוקטן של הר מטרהורן שבהרי האלפים השווייצריים.

==היסטוריה==
המתקן נפתח לציבור בשנת 1959 כאחת האטרקציות של ארץ המחר. בשנות ה-70 הפך למעשה חלק מארץ הפנטזיה. המתקן הוא רכבת הרים צינורית העשויה פלדה (והראשונה מסוג זה שנבנתה בעולם).

בשנת 1978 שופץ המתקן, ונוספו לו בובות אודיו אנימטרוניק הכוללות בובת יטי (המכונה "הרולד") ומנהרת קרח. כמו כן המזחלות הוכפלו, מה שאיפשר להכפיל את מספר המבקרים.

במקומות רבים במתקן, התפאורה כוללת קופסאות שכתוב עליהן "משלחת ולס" - לזכרו של פרנק ולס, שהיה נשיא חברת וולט דיסני ומטפס הרים חובב, ונפטר בהתרסקות מסוק בשנת 1994.

בתוך מבנה ההר נמצא מגרש כדורסל הסגור לקהל, ומשמש את צוות המתקן כאשר המתקן אינו פועל.

==המטרהורן בפארקים אחרים==
מתקן מזחלות מטרהורן תוכנן להיבנות גם בביתן שווייץ בפארק אפקוט, אולם הביתן לא נבנה. בפארק ממלכת החיות של דיסני נבנה המתקן משלחת אוורסט, הדומה במאפייניו ל"מטרהורן".

==נתוני המתקן==

* פתיחה: 14 ביוני 1959
* מתכנן: WED מיזמים, אירו דינמיקס
* גובה ההר: 45 מטרים
* גובה המסילה: 26 מטרים
* אורך המסילה:
** מסילה ראשונה: 620 מטרים
** מסילה שנייה: 650 מטרים
* יחס בין ההר לגובה ההר האמיתי: 1:100
* משך הנסיעה:
** מסילה ראשונה: 2:07 
** מסילה שנייה: 2:26
* מהירות מקסימלית: 30 קמ"ש
* סוג המתקן: רכבת הרים

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rcdb.com/id200.htm מידע על המתקן] - תמונות וסטטיסטיקות.

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:דיסנילנד
דרך השמים

ממוזער
דרך השמים (באנגלית: Skyway) היה מתקן בדיסנילנד שבקליפורניה, ממלכת הקסם שבדיסניוורלד (בפלורידה) ובדיסנילנד שבטוקיו.
מתקן זה היה מעלית גונדולה שהוביל מבקרים מארץ הפנטזיה לארץ המחר וכן בכיוון ההפוך.

== היסטוריה ==
דרך השמים בדיסנילנד נפתחה ב -23 ביוני 1956. בשנת 1959 נבנה בדיסנלינד המתקן מזחלות מטרהורן. המתקן עמד בתוואי הגונדולה ועל מנת שלא להזיזה, נחצב ב"הר" מעבר בעבורה.

אחד האירועים הקשורים למתקן היה ניסיון של מבקר לפתוח את דלת תא הגונדולה ולקפוץ ממנה. המבקר הצליח במעשהו אולם שרד את הנפילה לאחר שפגע בעץ בדרכו מטה.

המתקן בדיסנילנד נסגר בשנת 1994 בשל עייפות המתכת ובעקבות העלות הגבוהה שנדרשה להתקנת שיפורי הבטיחות. המנהרה דרך המטרהורן נסתמה לאחר סגירת המתקן.

בשנת 1998 נסגר המתקן בטוקיו ובמקומו נבנה מתקן הרפתקאותיו הרבות של פו הדוב.

בממלכת הקסם נסגר המתקן בשנת 1999 אולם תחנותיו לא נהרסו עד אמצע 2016.

==נתוני המתקן==

== גלריה ==
<gallery>
Matterhorn Skyway straight on.jpg|כותרת 1
Matterhorn Bobsleds and Skyway at Disneyland.jpg|כותרת 2
Defunct Skyway station at Magic Kingdom.jpg|כותרת 1
Disneyland Skyway Poster.png|כותרת 2
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.yesterland.com/skyway.html מידע על הרכבל]

==הערות שוליים==

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:דיסניוורלד
קטגוריה:דיסנילנד
מכשפות בחוץ-לארץ

מכשפות בחוץ לארץ ספר מסדרת "עולם הדיסק" רבת המכר של טרי פראצ'ט. הספר השלישי בסדרת המכשפות. מכיל פרודיה על מעשיות (בפרט מעשיות האחים גרים) וטיולים לחוץ לארץ.

== עלילה ==

לאחר מותה של המכשפה דיזדרטה, שתפקדה גם כפיה טובה, מועבר שרביט הקסמים שלה למאגרט שן-שום, דבר שהופך אותה לפיה טובה של בחורה צעירה בשם אמבראלה. בגלל שדיזדרטה לא השאירה הוראות הפעלה לשרביט, מאגרט מצליחה בעיקר רק להפוך דברים לדלעת. למרות חוסר ניסיונה, מאגרט נאלצת למלא את הבטחת דיזדרטה לאמבראלה - שהיא לא תחותן עם הדוכס של העיר גנואה. מאגרט מחליטה לנסוע לעיר גנואה, ביחד עם המכשפות הזקנות סבתא רוח-שעווה ונני אוג. מסען רצוף הרפתקאות ושלל חוויות המזכירות אגדות וסיפורים ידועים, והוא משמש פרודיה לחלקן.

לאחר הגעתן לגנואה מאגרט מגלה שלאמבראלה יש שתי פיות טובות - השנייה היא לילי, שלא מחבבת את מאגרט. מתברר שלילי, שהיא בעצמה מכשפה, הקשתה על מסען של המכשפות לגנואה, והיא זאת שגרמה להרפתקאות המוזרות בדרכן. מתברר גם שלילי מנסה לשדך את אמבראלה לדוכס, ושהיא מנסה ליצור בגנואה תרחיש דומה לתרחיש בסינדרלה.
המכשפות, שתופסות את מקומה של אמבראלה בנשף מסכות, מתגלות ומושלכות לצינוק, ומאוחר יותר משוחררות על ידי אמבראלה. ריכוז גבוה של כשף שובר קסם שהופעל על הדוכס, והוא חוזר לצורתו הטבעית - צפרדע. לילי, שרואה שתוכניתה נכשלה, מנסה לברוח אך לבסוף סבתא רוחשעווה מצליחה להביס ולכלוא אותה בתוך מראה. מתגלה ששמה הוא "לילי רוחשעווה" ושהיא אחותה של סבתא רוחשעווה.

אמבראלה מתבשרת כי מכיוון שהדוכס נהפך לצפרדע, ומכיוון שהיא בתו של הברון, השליט הקודם של גנואה, היא עכשיו שולטת על העיר. פעולתה הראשונה בתפקיד היא לבטל את כל הנשפים, שאותם היא מתעבת. לבסוף שלוש המכשפות חוזרות לביתן, אך בדרך הארוכה יותר, מכיוון שבה נמצא פיל אותו הן רוצות לראות.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ספרי עולם הדיסק
קטגוריה:ספרי 1991
קטגוריה:מכשפות בספרות
קטגוריה:ספרי הוצאת כנרת
ככה מפנקים

ככה מפנקים הוא אלבום הבכורה של להקת הרוק הישראלית "אינפקציה", שיצא בשנת 2000.

האלבום הופק מוזיקלית על ידי הלהקה במשותף עם אלי לולאי וברוך בן יצחק מלהקת "רוקפור". חלק משירי האלבום משלבים את צליל המטאל הרועש עם רוח השטות האופיינית ללהקה, המתבטאת, בין היתר, בשיר "בקבוק עלי" שהוא פארודיה על השיר המזרחי "בסבוסה" של שריף ילד הפלא הדרוזי. כמה משירי האלבום עוסקים במציאות קשה או נושאים פרובוקטיביים (ילד מוכה, צעירה שמנסה להתאבד, גילוי עריות, נקרופיליה, ילד הסובל מהצקות בבית הספר) בצורה מעט הומוריסטית וקלילה, חלקם מתאפיינים בסגנון מוזיקלי רגוע או עליז באופן שסותר את נושאי השירים. גם השיר "זכוכיות" הנשמע כמו בלדת אהבה הוא למעשה שיר שבו מישהו מתאר, כבמכתב אהבה לאהובתו, כיצד הוא רוצה להרוג אותה.

ב-13 בינואר 2000 חתמה אינפקציה על הסכם הפצה בלעדי עם חברת MCI תקליטים בע"מ, להפצת הדיסק, שהוקלט על ידי הלהקה. MCI רצתה לנכות את עלויות המימון של העותקים מהחלק של הלהקה ברווחים, ואילו הלהקה טענה שיש לנכות את העלויות מההכנסות הכוללות, כלומר - גם מחלקה של החברה. הסכסוך הוכרע משפטית לטובת הלהקה. חברת MCI התפרקה מאוחר יותר. 

==רשימת השירים==
# ככה מפנקים (2:53)
# מסעדות דגים (2:54)
# אציטון (3:13)
# אלטעזאכן (1:28)
# ורד (2:50)
# בקבוק עלי (2:23)
# שוקי (3:17)
# זכוכיות (4:17)
# פתח תקווה (3:35)
# טניס (2:23)
# נקרופיל (2:37)
# הברוך של סלקום (סלט של כרוב) (2:58)
#: שם השיר מתייחס לתקלת רשת ממושכת שהייתה לסלקום. באמצע השיר יש רפרנס מוזיקלי לשיר "טוטו כדורגל" של צמד דרום.
# פירמידות (10:04) (קטע אינסטרומנטלי)
#: קרובים קרובים (נסתר, 3:58)

==נגנים==
* גיא בן שטרית - שירה וגיטרה ליווי
* ירון שראל - גיטרה בס
* ניר טרטר - שירה וקלידים
* רן יורגנסון - תופים
* גיא שמי - גיטרה מובילה
* יעל קראוס - שירה ב"קרובים קרובים"

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20171201031050/http://mooma.mako.co.il/Discs.asp?ArtistId=14604&AlbumId=2893 עמוד האלבום באתר מומה]
* 
*ככה מפנקים [https://www.kan.org.il/content/kan/radio_articles/p-11437/168211/ במצעד האלבומים האלטרנטיביים הישראליים הגדולים של כאן 88]

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2000
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי אינפקציה
סר

סֵר (מאנגלית: Sir) הוא תואר כבוד בריטי שבעבר היה משויך לאבירוּת בלבד. גם כיום הצורה הנכונה להתייחסות לאביר היא שימוש בקידומת "סר". המילה היא גלגול של המילה הלטינית Senior (אדם מבוגר), שהפכה בצרפתית ל-Sieur (אדון) ותורגמה לאנגלית עתיקה כ-Sire. האופן הנכון לשימוש בתואר הוא הצמדתו לפני שם פרטי או לפני שם מלא, ולא לשם המשפחה.

התואר ניתן לרוב למצטיינים בנתיני הממלכה המאוחדת (אנגליה, סקוטלנד, ויילס, צפון אירלנד), ואף לנתיני הקולוניות הבריטיות שהפכו למדינות בעצמן (קנדה, אוסטרליה, ניו זילנד) שעד ימינו שלטונן בצורה פורמלית עוד כפוף למונרכיה הבריטית.

בתקופה המודרנית מיוחס התואר, ללא ציון שמו של האדם, לאנשים בדרגה גבוהה יותר או ממעמד גבוה יותר (כמו מחנכים ומצביאים), בפיהם של ילדים כלפי אנשים מבוגרים יותר, כצורה הנאותה שבה אמור לפנות מוכר ללקוח, בפניות רשמיות (Dear Sir וכדומה), או בעת פנייה אל אדם זר. לפני כן שימשה המילה גברים בעלי מעמד שווה שכינו אחד את השני "סר" מתוך נימוס. המילה המקבילה לסר אצל נשים היא מאדאם (Madam) או מא'אם (ma'am). במקרה שמדובר באישה לא נשואה או בבחורה צעירה, היה נהוג בעיקר בעבר ופחות בשנות האלפיים, השימוש בתואר מיס (Miss).

בעבר היה נהוג בעברית לתואר זה התשמו"ץ (תרגום שומר משמעות וצליל) שַׂר, לדוגמה, השר משה מונטיפיורי.

הגרסה ליידי (Lady) היא לרעייתו של סר שנמשח על ידי מסדר האימפריה הבריטית, או לרעייתו של ברון.

הגרסה דיים (Dame) היא לאבירה שנמשחה בעצמה על ידי מסדר האימפריה הבריטית, או לברונית (שלא מתוקף נישואיה בלבד).

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: תרבות
קטגוריה:תוארי אצולה
דוד אמסלם (כדורגלן)

דוד אמסלם (נולד ב-4 בספטמבר 1971) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.

==קריירת כשחקן==
===קריירה במועדונים===
אמסלם נולד וגדל בלוד, ככדורגלן שיחק אמסלם בקבוצות הבוגרים בעמדת המגן השמאלי, אף שבנעוריו שיחק בעמדת החלוץ. אמסלם החל את הקריירה במחלקת הילדים של איילת-לוד והמשיך משם למחלקות הנוער של הפועל תל אביב ובני יהודה.

עונת 1990/1991 הייתה עונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת של בני יהודה, בה שיחק עד עונת , בה התגלעו חילוקי דעות בינו לבין הנהלת בני יהודה בנוגע לכרטיס השחקן שלו. בעקבות כך, נכנס אמסלם לשנת הסגר, כשאחריה עבר להפועל תל אביב בה שיחק עונה אחת. בעונת עבר לבית"ר ירושלים, עימה זכה בעונות ו- בשתי אליפויות. בעונת 1997/1998 זכה עם בית"ר ירושלים גם בגביע הטוטו.

בעונת עבר לשחק בקבוצת קריסטל פאלאס האנגלית, אך הציג יכולת בינונית ושותף רק ב-10 משחקים במשך העונה, מהם פתח בהרכב רק בחמישה. בראיון שנערך בשנת 2006 אמר אמסלם בהתייחסות לתקופה שבה שיחק באנגליה: .

בעונת חזר לארץ, וחתם בקבוצת הפועל חיפה, עמה השתתף במוקדמות ליגת האלופות. בעונת שב לקדנציה שנייה בבית"ר. בין השאר שיחק תחת המנג'ר אלי אוחנה, ששיחק יחד איתו בבית"ר בשנות התשעים. כאשר לואיס פרננדז הגיע לארץ והתמנה למאמן בית"ר ירושלים, הוא התרשם מיכולת המשחק של אמסלם בן ה-35 ואף רצה להחתימו לעוד שנתיים במועדון. פרננדז הסיט את אמסלם לעמדת הבלם האחורי, לאחר שהקבוצה נקלעה למצוקה בעמדות הבלמים.

בעונת זכה אמסלם עם בית"ר באליפות השלישית שלו, תחת המאמן יוסי מזרחי. בעונת מונה אמסלם לקפטן הקבוצה אך מיעט לשחק. בתום העונה זכה להניף את גביע המדינה בו זכתה בית"ר, בנוסף לעוד אליפות.

בסיום עונת , בגיל 37, הודיע אמסלם על פרישה ממשחק פעיל.

===בנבחרת הלאומית===
במדי נבחרת ישראל הצעירה שיחק אמסלם 11 משחקים ובמדי נבחרת ישראל שיחק אמסלם 31 משחקים.
הופעת הבכורה שלו בנבחרת הלאומית הייתה בשנת 1992 במשחק הידידות בין נבחרות ישראל לאיסלנד, שהסתיים בתוצאה 2:2. ההופעה האחרונה שלו במדי הנבחרת הלאומית הייתה בשנת 1999.

==קריירת אימון==
בעונתו האחרונה כשחקן, עונת , זכה אמסלם עם בית"ר בגביע שני ברציפות. בסיום העונה פרש ממשחק ומונה לעוזר המאמן של יצחק שום בבית"ר ירושלים. במהלך עונת , בעקבות פיטוריו של יצחק שום, מונה אמסלם למאמן הקבוצה. בעקבות הבאתו של אורי מלמיליאן לאמן את בית"ר ירושלים, הועבר אמסלם לתפקיד הסקאוט.

באמצע עונת ,לאחר התפטרותו של אורי מלמיליאן, התמנה אמסלם לעוזר מאמן בית"ר ירושלים לצד המאמן רוני לוי. ביולי 2011 מונה למאמן הקבוצה, אך התפטר מתפקידו מספר ימים לפני פתיחת הליגה.

לקראת עונת מונה אמסלם שוב לתפקיד עוזר המאמן בבית"ר ירושלים, לצידו של המאמן אלי כהן. בדצמבר 2013 פוטר כהן מתפקידו, ואמסלם המשיך בקבוצה כעוזרו של רוני לוי ששב לעמדת המאמן. בתום העונה סיים אמסלם את תפקידו במועדון.

==קישורים חיצוניים ==

* [http://www.beitar-jerusalem.net/player_17 דוד אמסלם] באתר בית"ר.נט

==הערות שוליים==

קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני קריסטל פאלאס
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באנגליה
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני בית"ר ירושלים
קטגוריה:לוד: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
ניאמיי

ניאמיי היא בירת ניז'ר.

בעיר נמצאים מוסדות הממשל, החינוך, הבנק המרכזי ושדה התעופה הבינלאומי. העיר ממוקמת על נהר הניז'ר ומשמשת כעיר נמל. העיר גם קרובה לגבול שבין ניז'ר למאלי ובורקינה פאסו.

== היסטוריה ==
ניאמיי יושבה כפי הנראה במאה ה-18, אך הייתה בעלת חשיבות מזערית עד שהצרפתים כבשו את אזור ניז'ר ב-1890 וייסדו בו קולוניה. ניאמיי גדלה במהירות למרכז חשוב וב-1926 היא הפכה לעיר הבירה של ניז'ר. בשנות ה-80 של המאה ה-20 הגיעו מהגרים רבים מהסביבה הכפרית של ניז'ר אל העיר, כתוצאה מבצורת. במהלך שנות ה-90 והעשור הראשון של המאה ה-21 חל תהליך פרוור שבמהלכו קמו באופן לא רשמי יישובים מסביב לעיר. בשנים האחרונות ישנה גדילה נוספת מאוד בכמות התושבים, בעיקר בגלל ילודה גבוהה ויצירת מקומות עבודה רבים המושכים מהגרים משאר המדינה.

== דמוגרפיה ==
אוכלוסיית העיר מונה 1,302,910 נפש, נכון לשנת 2011. מתוכם: 80% מוסלמים, 15% נוצרים ו5% אחרים. עקב הגירה בתקופות בצורת במהלך השנים גדלה אוכלוסיית העיר בהתמדה : 3,000 תושבים בשנת 1930, 30,000 בשנת 1960, 250,000 בשנת 1980 ו-674,950 בשנת 2002.

== אקלים ==
האקלים בעיר ניאמיי יבש וצחיח. בחורף יורדים בממוצע 540 מ"מ של גשם, באביב מגיעות הטמפרטורות ל-36 מעלות צלזיוס, בקיץ ניתן למדוד 45 מעלות ובסתיו 21 מעלות.

== אתרים חשובים בעיר ==
*המוזיאון הלאומי הניז'רי, הכולל בתוכו גן חיות
*מוזיאון של ארכיטקטורה מקומית
*מרכז עיצוב
*תערוכה הכוללת שלד דינוזאור ואת העץ של תנרה' (Ténéré)
*נמל התעופה דיורי האמאני
*בית הספר הלאומי לניהול
*אוניברסיטת ניאמיי אבדו מומוני השוכנת בגדה השמאלית של נהר ניאמיי

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ניז'ר: ערים
קטגוריה:אפריקה: ערי נמל
קטגוריה:ערי חוף
קטגוריה:אפריקה: ערי בירה
קטגוריה:ערי מיליונים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1890
איגור מיטרסקי

איגור מיטרסקי (במקדונית: Игор Митрески; ) הוא כדורגלן עבר מקדוני ששיחק בעמדת הבלם.

== קריירה ==
מיטרסקי החל את הקריירה בשנת 1998 במועדון המקדוני סילקס קארטובו שבו שיחק עד עונת 2000/2001. בעונת 2001/2002 עבר לספרטק מוסקבה הרוסית ושיחק בליגת האלופות שבה הציג יכולת טובה שגרמה להתעניינות מצד מספר מועדונים בכירים באירופה. הוא המשיך לשחק בספרטק עד עונת 2004/2005. לאחר שסיים את חוזהו בספרטק, חתם מיטרסקי בפורטסמות' מהפרמייר ליג, אך העסקה נכשלה והוא נאלץ לחפש קבוצה אחרת.

בעונת 2005/2006 עבר לשחק בקבוצת מטאלורג זפוריז'יה האוקראינית במשך חצי עונה, ומשם עבר לבית"ר ירושלים. את שער הבכורה שלו בישראל כבש בנגיחה בניצחון 0-4 על עירוני קריית אתא במסגרת משחקי שמינית גמר גביע המדינה. מיטרסקי לא זכה להצלחה רבה בבית"ר ועזב אותה בתום העונה. לאחר מכן הצטרף לאנרגי קוטבוס הגרמנית, שם זכה ליותר הזדמנויות משחק. מיטרסקי שיחק בקוטבוס ברציפות עד שנת 2010, למעט תקופת השאלה בבירשחוט הבלגית.

בינואר 2010 חתם לשנתיים בצסק"א סופיה הבולגרית, אולם חוזהו הותר בטרם הסתיים, דבר שאיפשר לו לחתום בנפטצ'י באקו האזרית. בהיותו ב"נפט'י" הוא זכה באליפות הליגה שלוש פעמים. בסוף עונת עזב את המועדון.

מיטרסקי הוא שחקנה לשעבר של נבחרת מקדוניה הצפונית. בשנת 2001 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת צ'כיה. בשנת 2011 הודיע על פרישה מהנבחרת, לאחר ששיחק במדיה עשר שנים ורשם 70 הופעות ושער אחד.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים מקדונים
קטגוריה:בלמי כדורגל מקדונים
קטגוריה:כדורגלני ספרטק מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני מטאלורג זפוריז'יה
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני אנרגי קוטבוס
קטגוריה:כדורגלני צסק"א סופיה
קטגוריה:כדורגלני נפטצ'י באקו
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מקדוניה הצפונית
קטגוריה:ספורטאים זרים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים באוקראינה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בישראל
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בבולגריה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים באזרבייג'ן
קטגוריה:מקדונים שנולדו ב-1979
כלבי השמש

כלבי השמש

כלבי השמש, או בשמה המדעי, פרהליה (לצד השמש), הם תופעה אופטית אטמוספירית בה נצפים שני כתמים בהירים משני צדי השמש, המלווים לרוב בהילה הנקראת "הילת 22 המעלות" . שני הכתמים נמצאים באותה זווית עילוי כמו השמש.

כלבי השמש הם חלק ממשפחת ההילות הנוצרות בידי אור שבא במגע עם גבישי קרח באטמוספירה. כלבי השמש יכולים להיראות בכל מקום בעולם ובכל עונות השנה, אך לא תמיד באופן ברור. כלבי השמש נראים בבהירות כאשר השמש נמוכה בשמיים.

==היווצרות התופעה ומאפייניה==
כלבי השמש לרוב נוצרים על ידי שבירת אור מגבישי קרח משושים דמויי צלחת הנמצאים בענני צירוס או במהלך מזג אוויר קר, הנעים באוויר בגבהים נמוכים (במקרה זה, הם נקראים אבק יהלומים ). הגבישים מתנהגים כמו מנסרה, ומכופפים את קרני האור העוברות דרכם בהטיה מינימלית של 22 מעלות. אם הגבישים מסודרים בצורה אקראית, נוצרת טבעת מלאה מסביב לשמש, היא ההילה המדוברת. לרוב הגבישים שוקעים באוויר ומסתדרים בצורה אופקית, ואור השמש, שנשבר במעבר דרך הפאות האנכיות שלהם, מתכופף אופקית; כך נוצרים שני כלבי השמש משני צדדיה ובאותו גובה בקירוב.

כאשר השמש עולה בשמיים, הקרניים העוברות דרך הגבישים מוטות יותר ויותר מהמישור האופקי. זווית הסטייה שלהם עולה, בעוד כלבי השמש מתרחקים מהשמש. בכל זאת, הם שומרים על זווית עילוי הזהה לזווית השמש.

כלבי השמש נצבעים באדום בצד הקרוב לשמש. בצד היותר רחוק, הגונים נעים מכתום לכחול, אך בגלל חפיפה רבה של צבעים, ניתן להבחין לרוב רק בצבעי האדום והכחול בקצוות, ובצבע לבן במרכז.

==אטימולוגיה==
האטימולוגיה המדויקת של "כלב השמש" נשארת תעלומה. מילון אוקספורד האנגלי מכנה זאת כ"מוצא מעורפל" (obscure origin).

בספרו של אברהם פלמר "Folk-Etimology: A Dictionary of Verbal Corruptions Or Words Perverted in Form Or Meaning, by False Derivation Or Mistaken Analogy" משנת 1882, הוא מזכיר את המונח כלבי השמש:

לחלופין, ג'ונס פרסון הציע שהמונח מגיע מן המיתולוגיה הנורדית ושמות ארכאיים בשפה הסקנדינבית, כקבוצת כוכבים של שני זאבים הצדים את השמש ואת הירח: אחד אחריה, ואחד לפניה.

המונח פרהליון מגיע מיוונית (παρήλιον), ומשמעו "לצד השמש".

==קישורים חיצוניים==

* [http://arie-science.blogspot.co.il/2010/02/blog-post_900.html הטיל וכלבי השמש, מהבלוג "מדע פשוט"]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תופעות אופטיות אטמוספיריות
הבזק ירוק

הבזק ירוק שנצפה ב[[מצפה הכוכבים לא-סילא ב-15 באוקטובר 2005|]]
הבזק ירוק הוא תופעה אופטית אטמוספירית המתרחשת במקרים נדירים זמן קצר אחרי שקיעת השמש, או לפני זריחתה, ואשר בה קצה השמש נראה בצבע ירוק במשך שנייה או שתיים.

הגורם למראה זה הוא שינוי צפיפות האוויר באטמוספירה שפועל כמנסרה המסיטה את קרני האור, ומפרידה אותן לצבעיהן השונים. קרני השמש באטמוספירה נעות במסלולים עקומים הנקבעים על ידי עקרון פרמה, ואלו שמגיעות אל עין הצופה הן הקרניים בעלות אורך גל הקצר יותר. כתוצאה מכך נראה קצה השמש בצבע ירוק, או שמופיע כתם ירוק נפרד בקרבת השמש. הסיבה לנדירות התופעה היא שנדרשת אחידות רבה בשינוי צפיפות האוויר על פני מרחק גדול.

==נראות התופעה==
בנוסף להיות התופעה נדירה, היא גם זקוקה לתנאים של איכות אוויר גבוהה ושילוב של צפיפות אוויר מסוימת הנדרשת כדי שהתופעה תתרחש. נטען כי בשנים האחרונות, עקב זיהום אוויר ההולך ומחמיר באזורים נרחבים בעולם, תופעת ההבזק הירוק הולכת ונכחדת. ישנם כמה סוגי הבזקים ירוקים עם שכיחות שונה באזורים שונים על פני כדור הארץ.

==ראו גם==
*נפיצה
*שקיעה
*זריחה
*אוויר

==קישורים חיצוניים==

* [http://mintaka.sdsu.edu/GF/ תיאור מפורט של התופעה] כולל תמונות והסברים מקיפים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תופעות אופטיות אטמוספיריות
מוות קליני

מוות קליני הוא מצב זמני שבו מפסיק הלב לפעום ולספק דם וחמצן למוח, תאי רקמת המוח עדיין חיים, אך לא נרשמת כל פעילות גלי מוח במכשירי המדידה. מוות קליני מתרחש בדום לב, כאשר הלב מפסיק לפעום בקצב סדיר באופן עצמאי. אדם החווה מוות קליני יאבד את ההכרה בתוך שניות ספורות, ומוות קליני שלא יטופל יוביל תוך דקות ספורות לנזק מוחי ואף למוות.

לפני המצאת דרכים לטיפול בדום לב (כגון החייאה, דפיברילציה וזריקת אדרנלין) מצב זה נחשב לבלתי הפיך, והיה להגדרה הרשמית של מצב מוות. לאחר הופעתן של שיטות טיפול בדום לב הוא כונה 'מוות קליני' במקום מוות, מאחר שהוא איננו מצב סופי, וניתן לחזור ממנו לתפקוד מלא.

==השלכות על הגוף==
כאשר הלב מפסיק לפעום האדם חווה מוות קליני, על פי ההגדרה, אך למשך שניות ספורות הוא עדיין מסוגל לתפקד. לאחר מספר שניות הפסקת זרימת הדם למוח מביאה לאובדן הכרה, ולאחר חצי דקה גם להשבתת התקשורת העצבית במערכת העצבים המרכזית. שרשרת תהליכים הרסניים בתא העצב, שנקראת תהליך איסכמי, גורמת להרס קרום התא, לפגיעה במחסום דם-מוח ולתגובה דלקתית. אף אם תחודש זרימת הדם למוח, תאי הדם הלבנים שיגיעו עם זרם הדם המתחדש לרקמה העצבית המודלקת יפרישו ציטוקינים שיגרמו לחמצון מואץ של הרקמה הדלקתית. לכן גם דקות ספורות של מוות קליני מובילות בסופו של דבר למוות מוחי או לנזק מוחי חמור ומתמשך, והתאוששות מלאה של המוח לאחר מוות קליני של יותר משלוש דקות בטמפרטורת החדר היא נדירה. לעומת זאת, רקמות אחרות בגוף שצורכות פחות חמצן וגלוקוז מהמוח מסוגלות להתאושש גם אחרי שעות אחדות של עצירת אספקת זרם הדם, אם יישמרו בסביבה חמימה.

==טיפול==
כיום מתנהל מחקר ער בניסיון לצמצם את הנזקים החמורים הנגרמים למוח לאחר חידוש אספקת הדם אליו. היפותרמיה מורידה משמעותית את קצב חילוף החומרים בתאי המוח ומשפרת משמעותית את סיכויי ההישרדות של המטופל, גם אם מצננים את מוחו של המטופל (בצנתר) רק במהלך חידוש זרימת הדם למח. הטיפול היעיל ביותר בתחום משלב הורדת טמפרטורת הגוף בכשלוש מעלות, הפחתת ריכוז כדוריות הדם והעלאת לחץ הדם. בעוד שבטמפרטורת החדר מסתיים מוות קליני במוות מלא תוך דקות ספורות, אדם שנקלע למוות קליני כתוצאה מהיפותרמיה קיצונית עשוי לשרוד גם אחרי יותר משעה של עצירת זרם הדם בגוף. למעשה, ניתוחים לתיקון מפרצת במוח או מומים באבי העורקים עשויים לחייב עצירה של זרם הדם בגוף, הליך המכונה ניתוח בדום לב (Standstill operation). במסגרת הניתוח מדכאים את פעילות המוח בסיוע תרופות, מצננים את הגוף לטמפרטורה של 15 מעלות ומרוקנים את הדם מהגוף. המטופל מנותח במצב של מוות קליני מבוקר למשך עד כשעה, כאשר הורדה נוספת של הטמפרטורה מאפשרת להאריך את משך הניתוח במידת הצורך. הוצע להשתמש בניתוחים אלה גם במקרים של מטופלים הגוססים למוות כתוצאה מאיבוד דם.

==חוויית סף מוות==
 

תועדו דיווחים רבים של אנשים שחוו מוות קליני והעידו על תחושת יציאה מהגוף, ראיית אור לבן, הימשכות למנהרה ומפגש עם אנשים קרובים שנפטרו.

גורם התופעה לא ידוע בוודאות. עם זאת, חוויות אלו המכונות "חוויית סף מוות" מוצגות לעיתים כראיה לחיים שלאחר המוות. מחקר נוירולוגי על תפקוד מערכת העצבים המרכזית בתנאים של חוסר חמצן טוען על פעילויות מוחיות אופייניות במצבים אלו שיכולות לגרום הזיות. 

חוויית סף מוות היא תופעה נפוצה. על פי סקר מכון גאלופ שפורסם בשנת 1992, כ-13 מיליון איש (5% מהאוכלוסייה באותו זמן) חוו חוויה כזו בארצות הברית. סקר אחר שפורסם בגרמניה העריך את שעור החווים בכ-4% מהאוכלוסייה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://iands.org/ אתר IANDS] (האגודה הבינלאומית לחקר תופעות מוות קליני)

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אתיקה רפואית
KLM

[[בואינג 737–900 של KLM בצביעת סקאיי טים]]
[[בואינג 9–787 של החברה]]
KLM (בהולנדית: KLM - Koninklijke Luchtvaart Maatschappij - "חברת תעופה מלכותית") היא חברת התעופה הלאומית של הולנד. החברה היא חלק מתאגיד אייר פראנס-KLM שהוקם בשנת 2004. בסיסה הראשי של החברה נמצא בנמל התעופה סכיפהול שבאמסטרדם.

ביולי 2018 זכתה החברה בתואר: "חברת התעופה הדייקנית ביותר".

== תולדות החברה ==
החברה נוסדה ב-7 באוקטובר 1919, מה שהופך אותה לחברת התעופה הוותיקה בעולם הפועלת עדיין תחת אותו השם, (מוכר כשיא גינס).
בשנת 1920 התבצעה הטיסה הראשונה של החברה ללונדון.
בשנת 1934 התבצעה הטיסה הראשונה של החברה שחצתה את האוקיינוס האטלנטי.
בשנת 2004 התאחדה החברה עם חברת התעופה אייר פראנס.

בשנת 2017 חשף וילם-אלכסנדר מלך הולנד בריאיון לדה-טלגרף ההולנדי כי במשך 21 שנים הוא משמש כטייס משנה בטיסות מסחריות של KLM.

== צי המטוסים ==
צי המטוסים של החברה, נכון לפברואר 2021:

{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse;text-align:center"
|- style="background:#1E90FF;"
! rowspan="2" style="width:150px;" | <span style="color: white;">כלי טיס</span>
! rowspan="2" style="width:50px;" | <span style="color: white;">בשירות</span>
! rowspan="2" style="width:50px;" | <span style="color: white;">בהזמנה</span>
! colspan="4" class="unsortable" | <span style="color: white;">נוסעים</span>
! rowspan="2" style="width:250px;" | <span style="color: white;">הערות</span>
|- style="background:#1E90FF;"
! style="width:25px;" | <abbr title="מחלקת עסקים"><span style="color: white;">C</span></abbr>
! style="width:25px;" | <abbr title="מחלקת תיירים +"><span style="color: white;">Y+</span></abbr>
! style="width:25px;" | <abbr title="מחלקת תיירים"><span style="color: white;">Y</span></abbr>
! style="width:25px;" | <span style="color: white;">סה"כ</span>
|-
|איירבוס A330-200
|8
|—
|18
|36
|214
|268
|
|-
|איירבוס A330-300
|5
|—
|30
|40
|222
|292
|
|-
|בואינג 700–737
|16
|—
|20
|6
|106
|132
|ייצאו משירות עד 2022
|-
|בואינג 737–800
|31
|—
|20
|6
|150
|176
|
|-
|בואינג 737–900
|5
|—
|28
|18
|132
|178
|
|-
|בואינג 777-200ER
|15
|—
|34
|40
|242
|316
|
|-
|בואינג 777-300ER
|14
|2
|34
|40
|334
|408
|
|-
|בואינג 9–787
|13
|—
|30
|48
|216
|294
|
|-
|בואינג 10–787
|6
|10
|38
|36
|264
|338
|יימסרו בשנים 2019–2023
|-
! colspan="8" style="background:#1E90FF;"|<span style="color: white;">צי KLM קרגו</span>
|-
|בואינג 400–747ERF
|3
|—
|colspan="4" class="unsortable" |מטען
|
|-
!סה"כ
!115
!12
!colspan=5|
|}

== פעילות החברה בישראל ==
לפני קום המדינה שימשו שדה התעופה בעזה ונמל התעופה לוד שימש את החברה כחניות ביניים במסלול טיסותיה להודו ואוסטרליה.

כיום, החברה מפעילה טיסה יומית אחת במטוס בואינג 777-200ER מנמל התעופה סכיפהול באמסטרדם לנמל התעופה בן-גוריון.

==ראו גם==
* חטיפת טיסה 366 של KLM

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* מדיה וקבצים בנושא [http://www.airliners.net/search/photo.search?airlinesearch=KLM%20-%20Royal%20Dutch%20Airlines&distinct_entry=true KLM] באתר Airliners.net
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:חברות תעופה לאומיות
קטגוריה:חברות תעופה הולנדיות
קטגוריה:סקאיי טים
קטגוריה:אייר פראנס-KLM
גלעד עדין

מימין לשמאל: [[מיקי חיימוביץ', עדין, יעקב אילון.]]
גלעד עדין בטקס אזכרה לחללי משטרת ישראל, [[8 ביוני 2015]]
גלעד עדין (נולד ב-22 במאי 1966) הוא עיתונאי ישראלי ועורך חדשות. שימש בשנים 2005–2008 מנכ"ל ועורך ראשי של "חדשות 10". כיום הוא משמש כמרצה לתקשורת במרכז הבינתחומי הרצליה, ובעלים של חברה להפקות ומיזמי טלוויזיה ואינטרנט.

== ביוגרפיה ==
בנם של פרופ' אבנר עדין, מומחה מים ומהנדס מהפקולטה לחקלאות ברחובות, ושל שרה עדין.

את שירותו בצה"ל עשה ביחידה 8200. הוא בעל תואר ראשון בכלכלה ותארים ראשון ושני במנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. כמו כן, הוא בוגר קורס כתבי טלוויזיה של בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, ירושלים.

בתחילת דרכו, עבד בערוץ 1, שם שימש כתב שטח בתחומי חינוך, כלכלה, בינוי ושיכון, תחבורה, תעופה ותקשורת. בנוסף לכך, שימש כעורך ומגיש חדשות, במאי כתבות דוקומנטריות ב"יומן" וב"מבט שני" ולעיתים הנחה את תוכנית הנוער "זאפ לראשון". החל מ-1997 ערך והגיש את מהדורת "מבט" ואת המהדורה הפוליטית "שבע וחצי" בערוץ 1. ב-2003 היה העורך הראשי של משדר הבחירות, ועל כך זכה בפרס האקדמיה לטלוויזיה.

בעקבות מחלוקת עם מנכ"ל רשות השידור, יוסף בראל, פרש עדין מהערוץ, ובינואר 2004 הצטרף ל"חדשות 10", שם עבד כמגיש ועורך בכיר, ותפקידו המרכזי היה פיתוח מהדורת ליל השישי של הערוץ - "האולפן המרכזי". "האולפן המרכזי" עקפה באחוזי הצפייה את מהדורת "יומן". ערך ריאיון בדממה עם השרה יהודית נאות, לאחר שאיבדה את קולה, זמן קצר לפני מותה. כן ראיין את ולדימיר פוטין ואת ויקטור יושצ'נקו.

בתחילת דצמבר 2005 פרש מנכ"ל חברת "חדשות 10" אבי ברזילי, ועדין מונה על ידי דירקטוריון "חדשות 10" לתפקיד העורך הראשי והמנכ"ל של החברה.

בבחירות 2006, הקים את פרויקט "כיכר הבחירות", אשר בו שידר ערוץ 10 את משדר הבחירות שלו מאולפן שקוף בכיכר רבין בתל אביב. היה זה משדר הבחירות הראשון שבו עבר ערוץ 10 את ערוץ 1 הממלכתי וצמצם את הפער עם ערוץ 2.

בפברואר 2008 הגיע הפער בין חדשות 10 לחדשות ערוץ 2 ל-2% בלבד. עדין הודיע אז על פרישה מתפקידו ואמר לעובדי "חדשות 10" כי הדמוקרטיה הישראלית הרוויחה חברת חדשות ביקורתית וחסרת פניות.

לאחר שפרש מערוץ 10 הקים חברה להפקות, שבין היתר מפיקה ברישיון ועידות TEDx בישראל.

החל מיוני 2017 משודרת בנמל התעופה בן-גוריון הודעות ביטחון בקולו.

==חיים אישיים==
עדין נשוי לחני ואב לארבעה. מתגורר בהרצליה.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* ארתור שני, [http://portal.idc.ac.il/He/Main/about_idc/news_events/DocLib2/creativity.pdf גלעד עדין: "אפשר להיות יצירתיים גם כשעוסקים בחדשות"], מתוך "[http://portal.idc.ac.il/he/Main/about_idc/news_events/Pages/idcmagazine.aspx אוונגרד]" - מגזין המרכז הבינתחומי הרצליה
* "[http://www.mako.co.il/mako-vod-mako/movies/VOD-2db55f305b8b321006.htm איך מנצחים את שפעת החזירים]", סרט דוקומנטארי של עדין באתר שידורי קשת, 14 בספטמבר 2009

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:אנשי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:במאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:הערוץ הראשון: שדרנים ומנחים
קטגוריה:ערוץ עשר: שדרנים, שחקנים ומנחים
קטגוריה:סגל ערוץ עשר
קטגוריה:סגל המרכז הבינתחומי הרצליה: תקשורת
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רייכמן: תקשורת
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:זוכי פרס האקדמיה לטלוויזיה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
פסק דין פלסי נגד פרגוסון

פסק דין פלסי נגד פרגוסון (באנגלית: Plessy v. Ferguson; מראה מקום: (1896) &lrm;163 U.S. 537) היה פסק של בית המשפט העליון הפדרלי בארצות הברית, אשר קבע דה יורה כי הפרדה על רקע גזעי, גם במקומות ציבוריים כמו תחבורה ציבורית, היא חוקתית, תחת הדוקטרינה "נפרד אך שווה". 

ההחלטה התקבלה ברוב של 7 שופטים נגד שופט אחד שהתנגד. השופט הנרי בילינגס בראון כתב את החלק בפסק הדין שביטא את דעת הרוב, והשופט ג'ון מארשל הארלן כתב את החלק בפסק הדין שביטא את דעת המיעוט. 

דוקטרינת "נפרד אך שווה", נשארה דוקטרינה מקובלת בחוקי ארצות הברית, עד אשר בוטלה ב-1954 בפסק דין בראון נגד מועצת החינוך.

==רקע==
לפני מלחמת האזרחים האמריקנית, בית המשפט העליון הגן על מוסד העבדות, למשל בפסק דין דרד סקוט נגד סנדפורד. בשנים שאחרי תום מלחמת האזרחים, חוקת ארצות הברית תוקנה כדי למנוע את העבדות (התיקון ה-13 לחוקת ארצות הברית) ולהבטיח שוויון זכויות לשחורים במדינותיהם (התיקון ה-14 לחוקת ארצות הברית). מדינות הדרום אשר נאלצו להסכים לתיקונים אלו לחוקה תחת לחצים של מדינות הצפון, הקימו, בעיקר בשלושת העשורים האחרונים של המאה ה-19, מערכת מסועפת של אפליה גזעית חוקית שנועדה למנוע מהאזרחים השחורים, ששוחררו ממוסד העבדות בעקבות המלחמה, לקחת חלק משמעותי במדינות.

==פסק הדין==
משפט זה דן בהתנגדות לחוק שנחקק במדינת לואיזיאנה בשנת 1890. חוק זה דרש קרונות רכבת נפרדים ללבנים ולשחורים. בית המשפט העליון החליט שהתיקון ה-14 נועד להבטיח שוויון בפני החוק, ולא אינטגרציה בין גזעית. לפיכך, כל שירות ציבורי, דיו שיספק שירותים באיכות שווה ללבנים ולשחורים, ואין איסור על אספקתם בנפרד. 

המתנגדים לפסיקה טענו שבית המשפט העליון היה צריך לזהות שמטרת ההפרדה בחוק הייתה מניעת שוויון זכויות ועל כן לבטל את החוק. גישה זאת נתקבלה בסופו של דבר לאחר כ-70 שנה, כאשר מדיניות "נפרד אך שווה" הוגדרה על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית כבלתי חוקתית בפסק דין בראון נגד מועצת החינוך של טופיקה, קנזס.

==קישורים חיצוניים==

* [http://caselaw.lp.findlaw.com/scripts/getcase.pl?court=US&vol=163&invol=537 פסד הדין], Findlaw
* 

פלסי נגד פרגוסון
קטגוריה:זכויות האדם
קטגוריה:ארצות הברית: התנועה לזכויות האזרח
קטגוריה:לואיזיאנה: היסטוריה
קטגוריה:1896 בארצות הברית
מוך טבורי

טבור עם מוך טבורי בצבע ירוק
מוך טבורי הוא הצטברות של סיבי טקסטיל רכים (מוך) בטבור. מקור הסיבים בביגוד, והם נאספים בעקבות חיכוך של הבגדים עם שיער הגוף בטבור. הסיבים נדחקים לטבור עם כיוון צמיחת השיער.

==מחקר==
בשנת 2001, ביצע דוקטור קארל קרוסזלניקי מאוניברסיטת סידני מחקר מפוקפק בנושא. במהלך המחקר בוצע סקר מקיף לאורך זמן על מנת לקבוע את מקורו של המוך. ממצאי המחקר המרכזיים היו כדלהלן:
* המוך מכיל בעיקר סיבים תועים מבגדים משולבים בעור מת, זיעה, שומן ושערות גוף.
* בניגוד למצופה, המוך נוטה לנדוד מעלה מהתחתונים ולא למטה מהחולצה או הגופייה, הסיבה לתהליך היא החיכוך של שיער גוף בתחתונים שגורר סיבים לתוך הטבור.
* כ-3/4 מהדיווחים על התופעה מגיעים מגברים, וכ-1/4 מהדיווחים מגיעים מנשים.
* אצל גברים מבוגרים, להם בדרך-כלל שערות רבות וגסות יותר, התופעה נפוצה יותר.
* צבעו הטיפוסי של המוך נוטה להיות כחול עקב הימצאות סיבים כחולים במרבית הבגדים.
* מוך טבורי אינו מזיק ואינו דורש התערבות רפואית.

קרוסזלניקי שיער ששיער נע לאורך מסלול המוגדר כעקומות אינטגרליות של השדה הווקטורי הנתון על ידי כיוון הצמיחה של השערה, אשר חייב להסתיים בנקודת מגוז לפי משפט הכדור השעיר.<ref></ref> השערה אחרת היא ששפשוף שערות טבור בבגדים תורם להצטברות של חשמל סטטי, וכתוצאה מכך לאיסוף של סיבי לבוש ובמידה פחותה, תאי עור מתים.

על ממצאיו אלה הוענק לדוקטור קרוסזלניקי את הפרס ההומוריסטי פרס איג נובל על מחקר בין-תחומי לשנת 2002.

ד"ר גאורג שטיינהאוזר מהאוניברסיטה הטכנולוגית של וינה העלה כי בגדים חדשים יוצרים יותר מוך מבגדים ישנים, וכי שיער בבטן הוא תנאי מרכזי להצטברות המוך בטבור. הוא גם מצא שסיבי הבד אספו לכלוך בעת שהותם בטבור, והסיק שייתכן שהמוך מסייע בניקויו.

במספר אתרי אינטרנט דווח שגרהאם בארקר מפרת' שבאוסטרליה המערבית, מחזיק בשיא גינס לאיסוף מוך טבורי, אך שיא זה לא דווח בספר השיאים של גינס עצמו. עוד דווח באותם אתרים שבארקר אסף את המוך כמעט מדי יום במשך יותר מ20 שנה החל מה-17 בינואר 1984. בממוצע הוא אסף 3.03 מיליגרם של מוך מדי יום. בניגוד למחקרו של ד"ר קרוסזלניקי, רוב המוך שאסף היה בגוון אדמדם וזאת אף-על-פי שהוא לובש בגדים אדומים לעיתים נדירות בלבד.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.abc.net.au/science/k2/lint/results.htm מוך טבורי - המחקר של הדוקטור קארל קרוסזלניקי]
* 
* [https://www.newscientist.com/article/dn16877-scientist-spends-four-years-studying-navel-fluff/ כתבה באתר] newscientist.com על מחקרו של שטיינהאוזר
* [https://web.archive.org/web/20210519001426/http://www.feargod.net/fluff.html עמוד הבית של גרהאם בארקר, מחזיק שיא גינס למוך טבורי]
* 
* ; ניתוח פיזיקלי של התופעה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סיבים
קטגוריה:זוכי פרס איג נובל
Music Bank

Music Bank הוא מארז תקליטורים של להקת הגראנג' אליס אין צ'יינס שיצא בשנת 1999, וכולל מעל 3.5 שעות של להיטים ושירים נדירים של הלהקה.

מוקדם יותר באותה שנה יצא האוסף Nothing Safe - The Best Of The Box שכולל שירים מתוך Music Bank.

השירים Get Born Again ו-Died הוקלטו במיוחד עבור המארז והם השירים האחרונים שהקליטה הלהקה עם ליין סטאלי.

Music Bank יצא גם בגרסת DVD בת 94 דקות בשם Music Bank - The Videos שכללה וידאו קליפים וסרטונים המתעדים את חברי הלהקה ששולבו ביניהם.

== רשימת השירים ==

Music Bank Multimedia CD4
*The Journey (משחק מחשב)
*Get Born Again (וידאו קליפ)
*Jar of Flies (תוספות)

== Music Bank - The Videos ==
<div dir="rtl" lang="he" class="mw-content-rtl">
כולל את הווידאו-קליפים הבאים:
</div>
*We Die Young (גרסה מוקדמת)
*We Die Young
*Man in the Box
*Sea of Sorrow
*Would?
*Them Bones
*Angry Chair
*Rooster (גרסה מלאה)
*What the Hell Have I
*Down in a Hole
*No Excuses
*I Stay Away
*Grind
*Heaven Beside You
*Again
*Over Now (MTV Unplugged :מתוך)
*Get Born Again
</div>
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי אליס אין צ'יינס
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
סוליטון

משוואת KdV]]
סוליטון הוא גל ממוקם במרחב המתקדם ללא שינוי צורתו למרות קיומה של נפיצה. התנהגותו דומה לזו של חלקיק כיוון שהוא שומר על זהותו גם כאשר הוא מתנגש בסוליטונים אחרים. 

הסוליטון הוא אחד המאפיינים הבולטים של משוואות גלים לא-ליניאריות וצורתו נקבעת מתוך איזון בין נטיית הנפיצה להרחיב את חבילת הגלים לנטיית האפקטים הלא-ליניאריים לצמצמה. הסוליטון הראשון תועד על ידי המהנדס הסקוטי ג'ון סקוט רסל בשנת 1834. בזמן שרכב על סוסו הוא ראה זוג סוסים שגררו סירה בתעלת מים במהירות. הם יצרו גל שנע ללא שינוי צורתו לאורך מרחק רב. רסל, שטען לקיומם של גלים מסוג זה והמשיך לחקור אותם, טבע את המונח "גלים סוליטריים", אולם הקהילה המדעית לא האמינה בקיומם. 

בשנת 1895 פיתחו הפיזיקאי ההולנדי דיאדריק יוהנס קורטווג והסטודנט שלו גוסטב דה-וריס את משוואת KdV המתארת גלי פני שטח במים רדודים. הם הראו שלמשוואה זו אכן יש פתרונות המתארים גלים סוליטריים, ובכך הוכיחו את השערתו של רסל. למרות חשיבות התוצאה, היא לא זכתה להתייחסות הקהילה המדעית עד אמצע שנות השישים של המאה העשרים. התעניינות מחודשת במשוואה באה כאשר ניתן היה לחקור את התנהגות המשוואה בעזרת מחשבים. זבוסקי וקרוסקל שביצעו את החישובים הנומריים הראשונים של משוואת KdV טבעו את המושג סוליטון.

אחד התחומים בהם קרובים ליישום תעשייתי של סוליטונים הוא תקשורת בסיבים אופטיים. בעיצוב נכון של צורת הביטים בזמן וקביעת עוצמתם ניתן לקבל פיצוי מלא של הנפיצה בסיב על ידי אפקטים לא-ליניאריים. 

משוואות גלים לא-ליניאריות, וסוליטונים בפרט, נמצאים כיום בחזית המחקר של הפיזיקה במגוון רחב של תחומים, מאסטרופיזיקה דרך מדעי כדור הארץ, הפיזיקה של לייזרים ושל חומר מעובה, ועד תורת המיתרים.

==ראו גם==
*גל הלם
*משוואת סיין-גורדון
*משוואת בורגרס
*משוואת KP
*משוואת שרדינגר הלא-ליניארית
	

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גלים
קטגוריה:קוואזי-חלקיקים
אורה עתריה

אורה עתריה (נובמבר 1930 - יוני 2002) הייתה משוררת ישראלית.

עתריה נולדה בתל אביב. גרה שנים רבות במושב אודים.

כתיבתה של אורה עתריה הייתה אישית מאוד, ועם זאת הייתה קשורה בקשר אמיץ למקורות ולארץ ישראל.

עתריה נפטרה ביוני 2002 ברמות נפתלי. הייתה נשואה לשמואל מור, עורך השבועון "בול", ואם לחמוטל עתריה ולתמוז.

==ספרים==
* חגיגה בשמש - בהוצאת פרוזה (1986)
* רוח מזרחית / שירים מפלשתינא (א"י) - בהוצאת ספרית פועלים (1989)
* סול ופר - בהוצאת ירון גולן (1992)
* היביסקוס ויסמין - בהוצאת ירון גולן (1994)
* מצולקת אהבות - בהוצאת ידיעות אחרונות / ספרי חמד (1996)

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משוררות ישראליות
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררות כותבות עברית
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:אודים (מושב): אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2002
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
כאוס קוונטי

כאוס קוונטי הוא ענף של תורת הגלים, בפרט מכניקה קוונטית, העוסק במערכות בהן הדינמיקה של קרניים, הנקבעת מעקרון פרמה (או עקרון הפעולה המינימלית) היא דינמיקה כאוטית. מוקד העניין בתחום הוא להבין כיצד בא הכאוס לידי ביטוי בתכונות המערכת הקוונטית, כמו למשל צפיפות המצבים, המוליכות, והמגנטיזציה. 

ישנן ארבע גישות עיקריות לטיפול במערכות כאוטיות קוונטיות:
* הגישה הנומרית
* הגישה הסמיקלאסית
* הגישה הדיאגרמטית
* הגישה הפנומנולוגית

הגישה הנומרית מתבססת על חישובים בעזרת המחשב. בעזרתה נתגלה שלעיתים קרובות לפונקציות גל במערכות כאוטיות יש מעין "צלקות" הנמשכות לאורך המסלולים המחזוריים של המערכת הקלאסית

לפי הגישה הסמיקלאסית, ניתן לקשר תכונות קוונטיות, כמו אלו שהוזכרו למעלה, למסלולים הקלאסיים של המערכת. הנוסחה המרכזית בגישה זו היא נוסחת העקבה של גוצווילר הקושרת בין צפיפות המצבים הקוונטית והמסלולים המחזוריים הקלאסיים של הקרניים.

הגישה הדיאגרמטית דנה בסוג של מערכות כאוטיות לא מסודרות והיא מתבססת על תורת הפרעות שהיא סוג של פיתוח בעוצמת אי-הסדר במערכת. התוצאות העיקריות של גישה זו באו בעיקר לידי ביטוי באפיון תכונות הולכה של מערכות מזוסקופיות בטמפרטורות נמוכות.

תיאור פנומנולוגי סטטיסטי של מערכות כאוטיות קוונטיות נעשה בעזרת תורת המטריצות האקראיות שפותחה על ידי דייסון, ויגנר ומטהה לצורך תיאור התכונות הספקטרליות של גרעינים כבדים המעוררים לרמות אנרגיה גבוהות (ראה פיזיקה גרעינית). בפרט, גישה זו נותנת תיאור סטטיסטי של רמות האנרגיה של מערכות כאוטיות.

==כאוס קוונטי והשערת רימן==

החלק הדמיוני (איור עליון) והממשי (איור תחתון) של פונקציית זטא של רימן, לאורך הקו Re(s)=1/2

אחת הסיבות שהתחום של כאוס קוונטי משך תשומת לב רבה בשנים האחרונות, היא הקשר שבינו להשערה המפורסמת של רימן. פונקציית זטא של רימן מוגדרת על ידי הסכום:

<math display="block">\ \zeta(s)=\sum_{n=1}^{\infty} \frac{1}{n^s}</math>

עבור <math>\Re s>1</math> ועל ידי המשכה אנליטית בכל יתר המרחב המרוכב. לפונקציה זו שני סוגי אפסים: אפסים הממוקמים על הציר הממשי של <math>s</math> בנקודות 2-, 4-, 6-, וכן הלאה, ואפסים הממוקמים במה שקרוי "הרצועה הקריטית", <math>0 < \Re(s)<1</math>. לפי השערת רימן, אפסים אלה ממוקמים כולם על הישר הקריטי: <math>\Re s=\frac{1}{2}</math> (לאפסים אלו קוראים האפסים הלא-טריוואליים). הוכחת ההשערה של רימן היא אחד האתגרים הגדולים בתורת המספרים, ואחד הרעיונות בדרך להוכחה הוא למצוא המילטוניאן שהערכים העצמיים שלו הם בדיוק האפסים של הפונקציה. מציאת המלטוניאן כזה תהווה הוכחה של ההשערה. מתברר שאם אכן קיימת מערכת שרמות האנרגיה שלה הם האפסים הלא-טריוואלים של פונקציית זטא אזי היא כנראה מערכת כאוטית. הסיבה לכך היא שההתפלגות הסטיסטית של האפסים זהה להתפלגות הסטסיסטית הנובעת מתורת המטריצות הרנדומית, והיא דומה מאוד, להתפלגות רמות האנרגיה של מערכות כאוטיות. יתרה מזו, ניתן לרשום את פונקציית זטא לאורך הקו הקריטי בצורה זהה לנוסחת העקבה של גוצווילר. מתוך השוואת הנוסחאות אפשר להסיק שאורכי המסלולים המחזורים של המערכת (ללא חזרות) הם בדיוק המספרים הראשוניים, ושהמרחב בעל עקמומיות שלילית קבועה.

למרות שעדיין לא נמצא ההמילטוניאן המבוקש, הקשר בין מערכות כאוטיות ופונקציית זטא, הוביל למספר רב של תובנות והשערות חדשות, בפרט לגבי פונקציות L של דיריכלה.

==ראו גם==
* השערת רימן

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מכניקת הקוונטים
קטגוריה:תורת הכאוס
שמעון בן הלל

שמעון בן הלל היה נשיא הסנהדרין, כחמישים שנה לפני חורבן בית המקדש השני.

היה בנו של הלל הזקן, והמשיך אותו כנשיא הסנהדרין. אחריו התמנה בנו, רבן גמליאל הזקן, לנשיא תחתיו.

לא ידוע עליו דבר, למעט ממקור אחד, שבו התלמוד (בבלי, שבת טו ע"א) מביא ברייתא בזו הלשון: "הלל ושמעון, גמליאל ושמעון נהגו נשיאותן בפני הבית מאה שנה". התנא מונה בברייתא זו את הנשיאים ב-100 השנים שלפני החורבן (תפקיד שעבר מאב לבן): הלל הזקן, שמעון בנו, רבן גמליאל הזקן ורבן שמעון בן גמליאל הזקן.

הרמב"ם, בהקדמתו למשנה תורה, מזכיר אותו כחלק משלשלת מסירת התורה, כמי שקיבל מהלל ובית דינו יחד עם רבן יוחנן בן זכאי.

המלומד הנוצרי טרברס הרפורד, בפירושו על פרקי אבות משנת 1925, העלה השערה, כי התנא "שמעון בנו" שמוזכר במשנה (אבות א, טז) לאחר רבן גמליאל, אינו בנו של רבן גמליאל, אלא בנו של הלל. זאת, מחמת העובדה שבמשנה הבאה מוזכר במפורש "רבן שמעון בן גמליאל". 
השערה זאת הועלתה כבר בשנת 1699 על ידי אדריאן ריילנט. <BR>
במשנה זו הוא אומר "לא מצאתי לגוף טוב אלא שתיקה", מה שיכול להסביר מדוע הוא ודבריו כמעט אינם מוזכרים במקום אחר. השערה זו מתיישבת יפה עם כך שהוא נקרא במשנה זו "שמעון" ללא תואר ולא "רבן שמעון בן גמליאל".<BR> ואולם, הפרשנות המסורתית המקובלת מזהה את התנא בפרקי אבות כרבן שמעון בן גמליאל הזקן - נכדו של שמעון בן הלל, ובשמו של שמעון בן הלל עצמו לא נמסר דבר. כך מובא בספר "מגן אבות" לרשב"ץ (אבות א, טז), וכן בתוספות יום טוב למשנה זו.

כמה חוקרי נצרות מזהים את שמעון בן הלל עם שמעון הקדוש<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נשיאי הסנהדרין
קטגוריה:הדור הראשון לתנאים
קטגוריה:בית דוד
קטגוריה:שושלת הלל הזקן
מדפים (אלבום)

מדפים הוא אלבום הבכורה של בית הבובות שיצא בינואר 2005.
== הפקה ==
מקורו של האלבום הוא בדרום אמריקה, שם עברו השירים ממטייל למטייל.
חברי הלהקה הקליטו בישראל סקיצות MP3 והעבירו למטיילים שפגשו במסעם, ואלה נתבקשו לצרוב לחבריהם.
השירים זכו לפופולריות גבוהה והגיעו אף למטיילים בהודו, אוסטרליה ויפן. כאשר הלהקה החלה להופיע בארץ נוכחה להם הפופולריות לה זכו שיריהם. סוכני חברות התקליטים נענע דיסק ובארבי רקורדס שהיו בהופעה של הלהקה החליטו להחתים את הלהקה על אלבום.

האלבום קיבל מעמד זהב בנובמבר 2005, ואף זיכה את בית הבובות בפרסי "הרכב השנה" ו"תגלית השנה" בטקס פרסי עמ"י ב־2006. במרץ אותה שנה קיבל האלבום מעמד פלטינה.
ללהקה לא היה שם קבוע במשך זמן רב, ורק זמן קצר לפני הדפסת עטיפת האלבום נבחר השם "בית הבובות", על שם השיר.
כסינגלים יצאו גם "למעני", "שיר בעפרון" ו"סיגפו", שהפך ללהיט.

==רשימת רצועות==

# סיגפו (4:32)
# עומד מול ראי (4:13)
# בית הבובות (4:25)
# מי אם לא אני (4:25)
# הציורים של יובל (4:18)
# אישה כנענית (3:23)
# שיר בעיפרון (3:52)
# שמש (3:32)
# אמן (3:17)
# למעני (4:33). בסוף הרצועה של "למעני" ישנו "שיר נסתר" — מדפים — שעל שמו נקרא האלבום.

==מבצעים ואמנים משתתפים==
*שירה: אמיר אטיאס, איתי שיף
*מילים: אמיר אטיאס, איתי שיף, יובל שטרן
*הלחנה וגיטרה קלאסית: אמיר אטיאס
*עיבוד, גיטרה חשמלית, מפוחית ומנדולינה: נתן סולומון
*גיטרה בס: זיו הרפז, שי חלמיש, דני בושקניץ
*תופים וכלי הקשה: גיל פלוטניק ("קולי")
*כינור: ריטה שטיינפר, לאוניד פורטנוי
*קלידים: זיו לביא
*חצוצרה: אברהם פלדר
*סקסופון טנור: אסף יוריה
*ויולה: לאוניד שפייר

==סינגלים==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2005
קטגוריה:אלבומי פלטינה בישראל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי בית הבובות