OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מילוטין ג'ורוביץ'

מילוטין ג'ורוביץ (במונטנגרית: Милутин Ђуровић; נולד ב-3 באוגוסט 1967) הוא בריגדיר גנרל מונטנגרי המשמש כראש המטה הכללי של הכוחות המזוינים של מונטנגרו.

==ביוגרפיה==
ג'ורוביץ' נולד בביילו פולה ב-3 באוגוסט 1967. הוא למד בבית ספר תיכון במויקובץ ולאחר מכן באקדמיה של צבא יוגוסלביה בבלגרד. ב-1997 הוא סיים את לימודיו באקדמיה והוצב כמפקד מחלקה בבריגדה הממונעת ה-83. בין 2004–2011 הוא שרת בבריגדה הממונעת ה-5. בין 2011–2015 הוא שירת כמפקד גדוד, ובין 2015–2017 שימש כמפקד רגימנט. לאחר מכן שימש כראש מרכז המבצעים עד 2018. ב-2018 החל למלא תפקידים בכירים במטה הכללי של מונטנגרו, וב-16 באפריל 2021 מונה לראש המטה הכללי.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nato.int/cps/en/natohq/who_is_who_183236.htm ביוגרפיה] באתר נאט"ו

קטגוריה:מונטנגרים
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:מונטנגרו: צבא וביטחון
קטגוריה:ילידי 1967
יחסי ברוניי–הודו

סולטאן ברוניי חסן אל-בולקיה (מימין) נפגש עם [[ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי במנילה שבפיליפינים, 2017]]
ברוניי והודו כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1984.

== היסטוריה ==
היחסים הבילטרליים בין המדינות כוננו ב-10 במאי 1984.<ref name="bi"></ref><ref name="ib"></ref> הסולטאן חסן אל-בולקיה ערך ביקור ממלכתי בהודו בספטמבר 1992.<ref name="bi" /><ref name="ib" /> מאז גילוי הנפט בברוניי ב-1929, היגרו מספר הודים לברוניי כדי לעבוד במגזרי הנפט ושירותי הברית; מאוחר יותר, רבים הגיעו כמורים, וחלקם התחתנו עם תושבים ברונאים מקומיים. לפי המקורות הרשמיים של הממשל המקומי, בברוניי חיים כ-10,000 הודים, נכון לשנת 2013.<ref name="ib" />

== יחסים כלכליים ==
חמישה מזכרי הבנות נחתמו על ידי שתי המדינות במאי 2008, בנושאים כמו הסכמי קידום והגנת השקעות דו-צדדיות (BIPA), טכנולוגיית מידע ותקשורת (ICT), תרבות, סחר וחלל. הייצוא העיקרי של ברוניי להודו הוא נפט גולמי, בעוד שהודו ייצאה בעיקר את כוח האדם שלה לברוניי, הן אנשי מקצוע והן עובדים מיומנים למחצה. לאנשי עסקים הודים יש כמעט מונופול בתחום הטקסטיל של ברוניי, ורוב הרופאים בברוניי הם מהודו.\ בין 2010 ל-2011, היצוא ההודי לברוניי גדל מ-34.55 מיליון דולר ל-36.77 מיליון דולר, והיצוא של ברוניי להודו עלה מ-674 מיליון דולר ל-1266 מיליון דולר, שנבע בעיקר מהעלייה במחירי הנפט של חברות פטרוכימיה הודיות.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* ברוניי מחזיקה בהודו נציבות עליונה בניו דלהי.
* הודו מחזיקה בברוניי נציבות עליונה בבנדר סרי בגוואן.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
שבועת זרת

שבועת זרת
שבועת זרת (באנגלית: Pinky swear) היא מחווה המקובלת בין ילדים, ובה הנשבעים מתחייבים לקיים הבטחה שקיבלו.<ref></ref>

המחווה כוללת נעילת זרתות של מבטיח ההבטחה ושל מקבלהּ, או של שני מבטיחי הבטחה, ומסמנת שאצבעו של מפר ההבטחה תישבר, או ראויה להישבר.

בעת המחווה נהוג לומר משפטים שונים.<ref></ref> בישראל, לאחר מריבה בין ילדים, נהוג לשלב את אצבעות הזרת זו בזו תוך אמירת מילות פיוס: "שולם שולם לעולם ברוגז ברוגז אף פעם". בארצות הברית נהוג לומר: "Pinky, pinky, Whoever tells a lie, Will sink down to the bad place, And never rise up again" (בתרגום חופשי: "זרת, זרת, מי שיספר שקר, ישקע למקום רע, ולעולם לא ישוב").<ref></ref> ביפן נהוג לומר: "指切り拳万、嘘ついたら針千本呑ます" (בתרגום חופשי: "שבועת זרת, עשרת אלפים אגרופים, מי שישקר יבלע אלף מחטים").

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחוות גופניות
קטגוריה:שבועה
קטגוריה:אצבעות
שמעון רודי

שמעון רודי היה אישיות תל אביבית מפורסמת בשנות ה-30 וה-40. עסק בפיתוח הגוף והופיע ברחבי הארץ במופעי ראווה ושימש כמוכתר של שכונת התקווה. דמותו הציורית מופיעה בזיכרונותיהם של חיים חפר, חיים גורי ויורם קניוק.

== ביוגרפיה ==
שמעון רודי נולד ב-1912 בשם זיידל בעיירה קרינקי שבפולין למשפחה חרדית. אביו ציפה שיהיה תלמיד ישיבה אולם בנעוריו צפה במופע של איש השרירים סיגמונד ברייטבארט והחליט לאמץ אורח חיים דומה. רודי החל להתאמן באגרוף, האבקות, הרמת משקולות וכיפוף מוטות ברזל. בהמשך עבר לביאליסטוק וב-1937 עלה ארצה. באליפות הפועל, שהתקיימו באותה תקופה, ניצח בריצת 1500 מטר.

רודי התיישב בשכונת התקווה וכוחו וגודלו הפכו אותו למוכתר הלא רשמי של השכונה. רודי הפך למפעיל באר המים של השכונה מטעם חברת "עזרא" ובתמורה למים גבה תשלומים מדיירי השכונה. בתקופת המרד הערבי הגדול עמדה השכונה תחת מתקפות של ערבים ורודי לקח על עצמו להמשיך להפעיל את מפעל המים כדי להבטיח אספקת מים לשכונה.

רודי המשיך לפתח את יכולותיו ואת שריריו וצמח לגובה של 190 ס"מ, משקל של 135 ק"ג והיקף חזה של 144 ס"מ. הוא החל להופיע ברחבי הארץ בהופעות בהם הדגים את יכולותיו והיה מזמין אנשים מהקהל להתמודד איתו ואף הציע פרס למי שיביס אותו.

שמעו של רודי הגיע גם לארץ מולדתו פולין שם התפרסמו מאמרים עליו. ב-1938 ביקר את משפחתו בקרינקי והמשיך לסיבוב הופעות בארצות הברית ואירופה.

רודי השתמש בהכנסותיו כדי להיכנס כשותף בקפה "מקסים" בתל אביב.

ב-1947 התפרסמו שמועות שרודי הסגיר אנשי אצ"ל לבריטים ולכן חייו עמדו בסכנה ואף נפוצו שמועות שאנשי הארגון רצחו אותו. ההערכה היא שהחשש מאנשי אצ"ל הביא את רודי לעזוב את הארץ ולגור בפריז שם נדון ב-1948 לארבע שנות מאסר בעוון רמאות. לאחר שחרורו מהכלא המשיך רודי את נדודיו והגיע למינכן שם היה בעליו של בית קפה. בסופו של דבר נדד לברזיל שם נפטר. תאריך פטירתו לא ידוע. על פי מקור אחד נפטר בשנות ה-50 ומקורות אחרים בשנות ה-60 או ה-70.

== בספרות ==
.

.

.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.facebook.com/BneyYehudaMuseum/posts/334757759978108/ שמעון רודי], באתר קבוצת "בני יהודה" בפייסבוק
* [https://onegshabbat.blogspot.com/2012/12/blog-post_9035.html און ושלטון (ו): יהדות השרירים – שמעון רוּדִי ורפאל הלפרין], באתר עונ"ג שבת, 27 בדצמבר 2012
* [https://jfc.org.il/news_journal/27477-2/93465-2/ השרירן שמעון רודי במפגן כוח בתל אביב], יומני כרמל, 27 בדצמבר 1937
* [https://web.archive.org/web/20230128202142/http://focus-security.co.il/revealed/cases/property-owner-shimon-rudi/ תיק חקירה: איתור בעלי המגרש בלב העיר], באתר focus-security.co.il (אורכב)
* [https://www.facebook.com/BneyYehudaMuseum/posts/334757759978108/?paipv=0&eav=Afa0fV0sdJJQnMzrlLqwINXKt-Q9j4PefFn1orUND_vboY1HR2W-vXKHXz_mlSYmR8U&_rdr שמעון רודי-"מוכתר שכונת התקוה"], במוזיאון בני יהודה בפייסבוק

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1912
פול ת'אגארד

פול ריצ'רד ת'אגארד (באנגלית: Paul Richard Thagard; נולד ב-28 בספטמבר 1950) הוא פילוסוף קנדי המתמחה במדע קוגניטיבי, פילוסופיה של הנפש ופילוסופיה של המדע והרפואה. ת'אגארד הוא פרופסור לשעבר לפילוסופיה באוניברסיטת ווטרלו. הוא סופר, ותרם למחקר באנלוגיה ויצירתיות, מסקנות, קוגניציה בהיסטוריה של המדע ותפקיד הרגש בהכרה.

בפילוסופיה של המדע, ת'אגארד מדבר על עבודתו ועל השימוש במודלים חישוביים בהסבר מהפכות מושגיות; תרומתו המובהקת ביותר לתחום היא מושג הקוהרנטיות ההסברתית, אותו יישם על בסיס מקרים היסטוריים. הוא מושפע מאוד מפרגמטיסטים כמו צ'ארלס פרס, ותרם לחידוד רעיון ההסקה להסבר הטוב ביותר.

בפילוסופיית התודעה הוא ידוע בניסיונותיו ליישם מודלים קוהרנטיים אודות קוהרנטיות הנוגעות בתיאוריות של מחשבה ופעולה אנושית. הוא ידוע גם בזכות HOTCO ("קוהרנטיות חמה"), שהיה הניסיון שלו ליצור מודל ממוחשב של קוגניציה המשלבת רגשות ברמה בסיסית.

בגישתו הכללית לפילוסופיה, ת'אגארד מבקר בחריפות את הפילוסופיה האנליטית בשל היותו תלוי יתר על המידה באינטואיציות כמקור לראיות.

==קישורים חיצוניים==
* [https://paulthagard.com/contact/ אתר האינטרנט הרשמי של ת'אגארד]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדעני מחשב קנדים
קטגוריה:פילוסופים קנדים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת טורונטו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ווטרלו
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1950
מפרצון יונדולה

מפרצון יונדולה או יונדולה קוב או זאליב יונדולה (באנגלית: Yundola Cove; בבולגרית: залив Юндола) הוא מפרצון בחוף הצפוני של האי רוברט באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.

מפרצון יונדולה ממוקם ממערב לנקודת לברנוב.

רוחב פתחו של מפרצון יונדולה הוא 1.34 קילומטרים. המפרצון חודר 670 מטרים לתוך שטח האי.

== היסטוריה ==
=== מיפוי אזור המפרצון ===

אזור המפרצון מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגרים בשנת 2009.

=== מקור השם ===

המפרצון נקרא על שם אוכף יונדולה בין הר רילה לבין רכס הרי רודופי שבדרום בולגריה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://copernix.io/#?where=-59.59512395992254,-62.33851847075404,14&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור הנקודה, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix

יונדולה
יונדולה
Less than Zero

Less than Zero הוא סינגל של הזמר-יוצר הקנדי דה ויקנד, מתוך האלבום Dawn FM. השיר יצא כסינגל הרביעי מהאלבום ב-7 ביולי 2022, והוא נכתב על ידי דה ויקנד, מקס מרטין ואוסקר הולטר.

==רקע==
שם השיר נחשף לראשונה ב-5 בינואר 2022, כאשר דה ויקנד פרסם את רשימת הרצועות לאלבום Dawn FM. קליפ מילים של השיר בבימויו של מיכה ביקהם יצא ב-9 בינואר 2022. זה היה גם אחד השירים שבוצעו ב-The Dawn FM Experience.

השיר יצא ב-7 ביולי 2022 לרדיו להיטים עכשוויים בצרפת כסינגל הרביעי מהאלבום Dawn FM.

"Less than Zero" שימש כאחד משני שירי הנושא הרשמיים של רסלמניה 39 של WWE בשנת 2023. זו השנה הרביעית ברציפות ששיר של דה ויקנד משמש כשיר הנושא באירוע שנתי זה.<ref></ref>

==מילים ולחן==
"Less than Zero" הוא שיר בסגנונות הגל החדש והסינת'-פופ שבו דה ויקנד שר על רגשות חרטה שנותרו לו לאחר סיום מערכת יחסים וכיצד הוא מאשים את עצמו.<ref name="auto1"></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

==ביקורות==
השיר זכה לביקורות חיוביות, ושבחים ניתנו להפקת השיר, למילים ולשירה של דה ויקנד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי דה ויקנד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אוסקר הולטר
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מקס מרטין
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מקס מרטין
קטגוריה:שירי גל חדש
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ריפבליק רקורדס
על הקרח

על הקרח (באנגלית: On Ice) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1935, הלוקח חלק בסדרת הסרטים "מיקי מאוס" בהפקת אולפני ההנפשה של וולט דיסני.<ref></ref> זהו הסרט הקצר ה-79 של מיקי מאוס שיצא לאקרנים, והשמיני באותה השנה.<ref></ref>

סרט זה מציג את כל חמשת הדמויות המצוירות הגדולות של דיסני: מיקי מאוס, מיני מאוס, דונלד דאק, גופי ופלוטו. שני דמויות נוספות, הוראס הורסקולר וקלרבל הפרה, מבצעים הופעה קצרה.

== עלילה ==
הסרט סובב סביב שלושה קווי עלילה שונים המתרחשים כולם על אגם קפוא במהלך החורף. בראשון, מיקי מאוס עוזר למיני מאוס ללמוד להחליק. בשני, גופי מנסה לתפוס דגים על ידי הטלת טבק למים מה שגורם לדגים לעלות לפני הקרקע בכדי לירוק לתוך מרקקה. בקו העלילה השלישי, דונלד דאק מבצע מעשה קונדס על פלוטו, שנמצא מחוץ שטח האגם הקפוא, על ידי הנחת מחליקי קרח על רגליו ומפתה אותו אל הקרח.

עלילות המשנה מתחברות כאשר דונלד מחליק על הקרח כשלגבו מחובר עפיפון. הרוח השועטת שולחת אותו אל על מעבר למפל. מיקי שומע את זעקותיו לעזרה ומציל אותו על ידי משיכת החוטים של הסוודר שלו, אך דונלד עף היישר לתוך מי האגם ויוצא מהחור בוא גופי מנסה לדוג.

== דמויות ומדבבים ==
* מיקי מאוס - וולט דיסני
* מיני מאוס - מרסלייט גארנר
* גופי - פינטו קולביג
* דונלד דאק - קלרנס נאש
* פלוטו - פינטו קולביג
* הוראס הורסקולר
* קלרבל הפרה

== טריוויה ==
* הסרט הוא אחד מארבעת הסרטים הקצרים מהריצה המקורית הכוללים את כל חמשת החברים; מיקי, מיני, דונלד, גופי ופלוטו, האחרים הם "חופשה בהוואי", "מצעד הסטנדרט" ו"עץ חג המולד של פלוטו" (אם כי באחרון מיני, דונלד וגופי מופיעים לקראת הסוף).
* זהו הסרט השני שמציג את מיני בצבע, הופעתה הראשונה הייתה בסרט המיוחד לטקס פרסי אוסקר ה-5 בשנת 1932, "מצעד מועמדי הפרסים".
* במהלך הופעת הקמאו של הוראס וקלרבל, בעודם נראים בקדמת החזית, ניתן להבחין בהם מחליקים ברקע האחורי.
* סצנת ניסיון ההחלקה של פלוטו הביאה השראה לסצנה בסרט "במבי" משנת 1942, בה טמפר מלמד את במבי איך להחליק.
* זה הסרט הראשון בו גופי שר את "The World Owes Me a Living" מהסרט הקצר "הצרצר והנמלה" שבסדרת "סימפוניות טיפשיות". הרצועה בה הוא שר את זה, הייתה אחת מהרצועות הקוליות הרבות שנעשו בשימוש חוזר בסרטים המצוירים הבאים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים קצרים של דיסני
קטגוריה:מיקי מאוס
בן אשנדן

בן אשנדן (באנגלית: Ben Ashenden; נולד ב-1989) הוא שחקן, קומיקאי ותסריטאי בריטי ממוצא אירי.

==ביוגרפיה==
בן אשנדן נולד ב-1989 לאב בנאי ולאם מוכרת ספרים כאשר יש לו אחות אחת. הוא נולד בווטפורד שבאנגליה וגדל בברדלט. הוא למד בבית הספר "Haberdashers" שבהרטפורדשייר, הופיע עם הלהקה הבריטית "Chickenshed" ובהמשך החל ללמוד ספרות אנגלית בטריניטי הול באוניברסיטת קיימברידג'.

לצד עמיתו אלכס אוון יצרו לצד הקומיקאים: ג'ואי בייטי, ג'ו באניסטר, מארק פידמן וסימון היינס תוכנית המערכונים: "Good Clean Men", כחלק מהתוכנית המצליחה: "The Pin" ששודרה ב-"BBC Radio 4". בהמשך החלו להופיע בסבבי הופעות באמריקה.

אשנדן החל גם לשחק במחזות החל מ-2009 בכמה הצגות מאדינבורו פרינג' פסטיבל וכן הופיע במספר תפקידים בטלוויזיה ובקולנוע ביניהם: באווניו 5, W1A, המשחק האנגלי של נטפליקס, "Brotherhood", ברידג'ט ג'ונס בייב, ועולם היורה: עולם חדש ו-The Bubble מ-2022. בנוסף הוא כתב מספר פרקים לכמה קומדיות.

==פילמוגרפיה==
===קולנוע===
{| class="wikitable"
! שנה
! שם
! שם באנגלית
! תפקיד
!הערות
|-
| 2016
|
| dir="ltr" | Bridget Jones's Baby
| פירס
|
|-

| rowspan="2" | 2019
|
| dir="ltr" | Horrible Histories: The Movie – Rotten Romans
| שליח
|
|-
|
| dir="ltr" | After Ever After
| פונגו
|
|-
| 2020
|
| dir="ltr" | Sulphur and White
| שון
|
|-
| rowspan="2" | 2022
|
| dir="ltr" | The Bubble
| טיפ
|
|-
| עולם היורה: עולם חדש
| dir="ltr" | Jurassic World: Dominion
| טיילר
|
|-
|TBA
|
|Seize Them!
|פנדה
|
|}

===טלוויזיה===
{| class="wikitable"
! שנה
! שם
! שם באנגלית
! תפקיד
|-
| 2014
|
| dir="ltr" | Siblings
| מייקל
|-
| 2015
|
| dir="ltr" | Brotherhood
| דן
|-
| 2017
| W1A
| dir="ltr" | W1A
| עוזר מנהל קומה
|-
| 2017
| אווניו 5
| dir="ltr" | Avenue 5
|
|-
|-
| 2018
|
| dir="ltr" | Sick Note
| סגן ארול
|-
| 2020
| המשחק האנגלי
| dir="ltr" | The English Game
| קטרמול
|-
| 2021
| רוחות רפאים
| dir="ltr" | Ghosts
| קפטן המשמר
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1989
יצחק בן מתתיה אבוהב

רבי יִצְחָק בֶּן מַתַּתְיָה אַבּוֹהַב (1631–1707), הידוע גם בשם יצחק אבוהב החמישי, היה רב וחכם בן הקהילה היהודית באמסטרדם.

אבוהב נולד באמסטרדם שבהולנד. אביו, מתתיה אבוהב, צאצא של יצחק אבוהב השני, נולד בשם מנואל דיאס אנריקס בפורטו למשפחת אנוסים, חזר לחיק היהדות באמסטרדם ב-1626 והיה שליח ציבור קהילת בית יעקב.
 
יצחק אבוהב היה בן דודו ובן זמנו של יצחק אבוהב דה-פונסיקה. בצעירותו התיידד אבוהב עם המלומד הנוצרי וילם סירנהאוס (Surenhuys). היה לסוחר אמיד בהודו המזרחית, וסחר עם ספרד ופורטוגל תחת השם דניס יניס.

אבוהב חיבר ספר מוסר לבנו, שיצא לאור באמסטרדם בשנת 1687 תחת הכותרת "Exortação Paraque os Tementes do Senhor na Observança dos Preceitos de sua S. Ley". מספר מיצירותיו קיימות בכתב יד, בהן אילן היוחסין של משפחת אבוהב ו-"Comedia de la Vida y Successos de Josseph".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמסטרדם: רבנים
עיצור ענבלי, מסודק

עיצור ענבלי מסודק הוא צליל עיצורי המצוי בחלק מהשפות המדוברות. סימן ה-IPA לעיצור הוא /qʼ/ 

== התרחשות ==
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
!שפה
!מילה
!IPA
!משמעות
|-
|גאורגית
|ყვავილ
|[qʼʷɑvili]
|'פרח'
|-
|קצ'ואה
|q'illu
|<nowiki>qʼɛʎʊ</nowiki>
|'צהוב
|}

== ראו גם ==

קטגוריה:עיצורים
נגיף אבעבועות הקוף

נגיף אבעבועות הקוף (MPV, MPXV, hMPXV) הוא זן של נגיף DNA דו-גדילי שגורם לאבעבועות הקוף בבני אדם ובחיות אחרות. הנגיף הוא מסוג Orthopoxvirus ממשפחת נגיפי האבעבועות. נגיף אבעבועות הקוף הוא אחד מנגיפי הOrthopoxvirus האנושיים יחד עם הנגיפים שגורמים לאבעבועות שחורות, אבעבועות הפרות ווקסיניה. הנגיף הוא לא אב קדמון ישיר או צאצא ישיר של וירוס הVariola שגורם לאבעבועות שחורות. אבעבועות הקוף דומה לאבעבועות שחורות אך הוא גורם לפריחה קלה יותר ושיעור התמותה ממנו נמוך יותר.

== מאגר ==

נגיף אבעבועות הקוף נישא על ידי בעלי חיים כולל פרימטים. הנגיף זוהה לראשונה על ידי פרבן פון מגנוס בקופנהגן, דנמרק ב-1958 בקופים מסוג מקוק הסרטנים שישמשו כחיות מעבדה. בהתפרצות הנגיף בארצות הברית ב-2003 המקור לנגיף היה חולדות אוגרות גמביאניות שיובאו מאקרה, בירת גאנה.<ref></ref> הנגיף זוהה לראשונה אצל בני אדם ב-1970.

נגיף אבעבועות הקוף גורם למחלה גם אצל פרימטים וגם אצל אחרים. הנגיף נמצא בעיקר באזורי יערות הגשם הטרופיים של מרכז ומערב אפריקה.

== הדבקה ==
הנגיף מדבק גם מבעלי חיים וגם מאנשים. הדבקה של אדם על ידי בעל חיים יכולה להתרחש בנשיכה או במגע ישיר עם נוזלי גוף של בעל חיים נגוע. הנגיף יכול לעבור מאדם לאדם על ידי מגע ישיר עם הפריחה המדבקת הנגרמת ממנו, נוזלי גוף, בעקיפין על ידי נגיעה בחפצים (כגון בגדים) שבאו במגע עם הפריחה של אדם חולה או עם נוזלי גוף של אדם חולה. נשים בהריון יכולות להעביר את הנגיף לעובר שלהן דרך השליה. 

תקופת הדגירה של הנגיף היא בין 10 ל-14 ימים. תסמינים מקדימים למחלה כוללים נפיחות של בלוטות הלימפה, כאבי שרירים, כאבי ראש, וחום שמופיעים עוד לפני הופעת הפריחה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נגיפים
היחידה לאכיפה סביבתית

267x267 פיקסלים
היחידה לאכיפה סביבתית (בראשי תיבות: היל"ס) הוקמה ביוני 2021 כיחידה משותפת לאשכל רשויות נגב מזרחי ואשכול רשויות נגב מערבי<ref>
כתבה על הקמת היחידה לאכיפה סביבתית (היל״ס)</ref>. היחידה הוקמה מתוך דרישה של הרשויות המקומיות בנגב לתת מענה למשבר השלכת הפסולת המתרחש באזורם
. עם הקמת היחידה נמנו בשורותיה 7 פקחים המוסמכים לאכיפה סביבתית. היחידה זכתה למימון מחלק מהרשויות בנגב, משרד הפנים ובהמשך מהמשרד להגנת הסביבה.

==תחומי אחריות==
היחידה אחראית על אכיפת השלכות פסולת שנעשית על ידי קבלנים ותושבים בנגב. ההתמקדות של היחידה היא בהשלכת פסולת מסוגי פסולת בניין, פסולת חיות, פסדים, פגרים, גזם, פסולת נוזלית ופסולת גושית.

==פעולות==
תורת העבודה של היחידה כוללת שיתופי פעולה עם גופי אכיפה נוספים על מנת לייצר הרתעה אצל העבריינים אשר פוגעים בסביבה .
אחת מפעילויות השיא של היחידה הייתה חקירה נגד מפעל בטון ששפך שאריות בטון במשך תקופה ארוכה מאוד לנחל שובל בנגב. נגד המפעל הוגש כתב אישום והוחרמו 7 משאיות וטרקטור שופל אחד. בהמשך נתפסה משאית נוספת של אותו מפעל אשר המשיך בפעילות העבריינית. כמו כן פועלת היחידה נגד מפגע שריפות הפסולת אשר שכיח בדרום.

היחידה יזמה פעילות ראשונה מסוגה כנגד קבלנים המזייפים תעודות הטמנה. בזכות פעילות היחידה נעצרו אנשים והוחרמו 10 כלים של אותו קבלן.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:ישראל: ארגוני אכיפת חוק
קטגוריה:ארגונים להגנת הסביבה בישראל
קטגוריה:הנגב
לדאנבנה

לדאנבנה (בהונגרית: Ladánybene) הוא כפר בנפת קצ'קמט שבמחוז באץ'-קישקון במרכז הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית קטנה.

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בלדאנבנה נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,649 תושבים, ובשנת 2021 רק 1,609 תושבים.

האזור מיושב מאות שנים והאזכור הראשון של הכפר הוא משנת 1385.

== יהודי לדאנבנה ==
מעט יהודים ישבו בלדאנבנה במאה ה-19 ובשנת 1944 נרצחו בשואת יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1910
|6
|2,395
|-
|1920
|6
|
|-
|1941
|2
|2,409
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
אין מדינה לאהבה

"אֵין מְדִינָה לָאַהֲבָה" הוא שיר שכתב יהונתן גפן והלחין צביקה פיק. את השיר ביצע במקור פיק בשנת 1971. הוא הקליט את השיר מחדש ב-1977 לאלבומו "שירי משוררים", ככל הנראה בעקבות שגיאת הגייה בשיר (בביצוע המקורי המילה הָענן, בביצוע המחודש הֶענן). קאבר מחודש של נורית גלרון משנת 1996 זכה גם להצלחה במצעדים והגיעה למקום ה-40 במצעד השנתי ה'תשנ"ז-1997 של רשת ג'.

השיר זכה גם במקום 6 במצעד שירי צביקה פיק, שנערך ברשת ג' באפריל 2012 ובמקום 44 ב"מצעד של המדינה" שנערך על ידי עיתונאים ואנשי רדיו שונים בראש השנה תש"ע (2009).

פיק סיפר כי כתב את הלחן לשיר בתוך כמה דקות. גפן כתב בשירו "שיר אהבה פוליטי" שהושר על ידי חנן יובל את המילים: "אם האהבה הייתה מדינה
אני הייתי שר החוץ".

==צביקה פיק (1971)==
את השיר בגרסה זו עיבדו פיק ואלכס וייס.

השיר נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל ב־5 ביולי 1971 וצעד תשעה שבועות, עד 6 בספטמבר 1971. בשיאו הגיע למקום השני (ב-9 באוגוסט 1971).

==גרסאות כיסוי==
===נורית גלרון (1996)===
את השיר בגרסה זו עיבדו ליאור טבת וגיל פלדמן.

גלרון הקליטה את גרסתה לשיר במסגרת המופע שנלווה לאלבומה "המקום ההוא". השיר צורף למהדורה המחודשת של האלבום. הוא הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־6 באוקטובר 1996, זכה להצלחה והגיע למקום השלישי במצעד ב־3 בנובמבר 1996. בסך הכול צעד שמונה שבועות, עד 8 בדצמבר 1996, ובמצעד השנתי תשנ"ז של התחנה דורג במקום ה־40.

===גרסאות כיסוי נוספות===
*בשנת 2022 ביצעו השחקנים אבי קושניר, גידי גוב, דובלה גליקמן, מוני מושונוב ושלמה בראבא, את השיר במסגרת התכנית זהו זה.
*בשנת 2005 ביצע הזמר הראל מויאל את השיר במסגרת ההצגה "כמו בסרט".

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:שירי נורית גלרון
קטגוריה:שירי צביקה פיק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יהונתן גפן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי צביקה פיק
לאיושמיז'ה

לאיושמיז'ה (בהונגרית: Lajosmizse) היא עיר בנפת קצ'קמט שבמחוז באץ'-קישקון בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בה קהילה יהודית.

האזור מיושב מאות שנים ככל הנראה מאז תקופת הברונזה. היישוב הפך לעיר רשמית משנת 1993.

== יהודי לאיושמיז'ה ==
יהודים התיישבו בעיירה במחצית השנייה של המאה ה-19. רוב היהודים עסקו במסחר זעיר ובמלאכה והקהילה התארגנה רשמית בשנת 1898 והצטרפה לזרם האורתודוקסי. בית כנסת נבנה בעיר בשנת 1925.

בקיץ 1941 נשלחו עובדי כפייה יהודים מלאיושמיז'ה לחזית אוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים, אחדים מהם נפלו בשבי הרוסי. לעיירה הובאו עובדי כפייה ממקומות אחרים והועסקו בעבודות בניין וחפירת תעלות.

בסוף אפריל 1944, לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, רוכזו יהודי לאיושמיז'ה בגטו שנתחם בכמה בתים. בסוף יוני הועברו עם יהודי היישובים הסמוכים לגטו שהוקם בבית חרושת במונור (Monor), וכעבור זמן קצר שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.

יהודים מעטים חזרו לעיר אחרי המלחמה וחיי הקהילה לא התחדשו.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בעיר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|16
|5,354
|-
|1910
|129
|
|-
|1920
|82
|
|-
|1930
|60
|
|-
|1941
|52
|12,689
|-
|}

== לקריאה נוספת ==
* [https://books.google.co.il/books?id=M60JAQAAIAAJ&lpg&hl=iw&pg=PA335#v=onepage&q&f=false לאיושמיז'ה בפנקס הקהילות הונגריה], עמ' 335.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
בית הכנסת איתיפאק

בית הכנסת איתיפאק הוא בית כנסת הממוקם בטהראן, איראן.

== היסטוריה ==
לאחר מלחמת העולם השנייה, עם הקמת ממשלה חדשה בעיראק, הידרדר מצבם של יהודי עיראק. לאחר שנעצרו חברים בולטים בקהילה היהודית כמו לורה חוזואי, ושפיק עדס, איש עסקים יהודי מצליח, אשר נתלה, החליטו רבים מיהודי עיראק להגר. חלקם עזבו לישראל בעוד אחרים החליטו להתיישב באיראן. הם הגיעו לאיראן בעזרת יהודים כורדים ורבים הגיעו לח'וראמשהר. בעזרתו של הארון עבדולנאבי, אחד מפרנסי הקהילה בחורמשהר, הצליחו חלקם להגיע לטהראן ולהשיג מסמכים משפטיים. מ-1946 עד 1951 עברו יהודים עיראקים רבים לטהראן, בעוד שאחרים עברו לאירופה ולארצות הברית. בסיוע יהודי איראן, החליטו יהודי עיראק להקים מרכז תרבותי.

בשנת 1946 קנה מאיר עבדאללה בטסון חלקת אדמה גדולה בשטח של למעלה מ-5000 מטרים רבועים ליד אוניברסיטת טהראן, ברחוב גוהדס. הוא השאיר חלקת אדמה של למעלה מ- והחלה בניית בית כנסת, בעזרתם של סאלח ודאבוד משי, השכל חיים מראשי הקהילה ואחרים. הקהילה רצתה לקרוא לבית הכנסת על שם מאיר עבדאללה, אך הממשלה לא הסכימה למתן שם זה, זאת משום שהיה אזרח זר. "beh Ettefagh" פירושו "ביחד" בפרסית.<ref name=":0"></ref> מכאן נבחר השם "איתיפאק", והוא הפך למקום ההתכנסות העיקרי של יהודי עיראק בטהרן.

אדריכלות בית הכנסת תוכננה בסגנון האדריכלות הבבלית, והותקנה בה מערכת המיזוג המתקדמת ביותר באותה תקופה. רוב ספרי התורה בבית הכנסת הובאו על ידי היהודים שהגיעו מעיראק, ולבית הכנסת נתרם תלמוד בבלי בכתב יד ארמי. יהודים עיראקים רבים היגרו מאיראן במהלך המהפכה האיראנית, וכיום רק משפחות בודדות (בעיקר יהודים איראנים) עדיין משתמשות בבית הכנסת. <ref>http://etefagh.ir/moarefi.asp</ref> <ref></ref>

== בית ספר איתיפאק==
בבית הכנסת היה גם בית ספר תיכון פרטי באותו שם הקשור אליו. בשנות ה-70, בית הספר היה ידוע בהצטיינות לימודי השפה האנגלית. תלמידים ממשפחות מיעוטים דתיים באיראן למדו בבית הספר בשנות ה-70, ביניהם נוצרים ובהאים. לאחר המהפכה האיראנית הולאם בית הספר והוא מנוהל כיום על ידי המדינה כבית ספר לבנות בלבד.

== הערות שוליים ==

איתיפאק
רובן וזו

רובן מיגל נונס וזו (בפורטוגזית: Rúben Miguel Nunes Vezo; נולד ב-25 באפריל 1994) הוא כדורגלן פורטוגזי, המשחק בעמדת הבלם בקבוצת לבאנטה.

== קריירה ==
=== ויטוריה סטובל ===
וזו נולד בסטובל לאב מכף ורדה ולאם פורטוגזית, והצטרף למערכת הנוער המקומית של ויטוריה סטובל בגיל 11. הוא הועלה לקבוצה הראשונה של המועדון לקראת עונת 2013/2014 וב-18 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה בליגה הפורטוגלית בהפסד 1–3 על פורטו.

=== ולנסיה ===
ב-4 בנובמבר 2013 חתם על חוזה לארבע שנים בולנסיה.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בלה ליגה ב-8 בפברואר 2014 בהפסד 5–0 לריאל בטיס. שבועיים לאחר מכן כבש שאת שער הבכורה כשכבש בדקה ה-90 והעניק לקבוצתו ניצחון 1–2 על גרנדה.

ב-31 באוגוסט 2016 הושאל לעונה אחת לגרנדה. בסך הכל הופיע 19 פעמים עם הקבוצה אך לא עזר לה להימנע מירידת ליגה בתום העונה.

=== לבאנטה ===
ב-29 בינואר 2019 חתם בלבאנטה. ארבעה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה בתיקו 0-0 עם חטאפה. ב-21 באפריל כבש שער בכורה בתיקו 2-2 נגד אספניול. הוא ירד ליגה פעם נוספת, הפעם עם לבאנטה בסיום עונת 2021/2022.

=== נבחרת פורטוגל הצעירה ===
וזו ערך 5 הופעות בנבחרת פורטוגל עד גיל 21, בהן כבש שני שערים.

== תארים ==
ולנסיה
* גביע המלך הספרדי: 2018/2019

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים פורטוגזים
קטגוריה:בלמי כדורגל פורטוגזים
קטגוריה:סטובל: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ויטוריה סטובל
קטגוריה:כדורגלני ולנסיה
קטגוריה:כדורגלני גרנדה
קטגוריה:כדורגלני לבאנטה
קטגוריה:פורטוגזים שנולדו ב-1994
בנות ברק

בנות ברק היא תוכנית מציאות תיעודית ישראלית העוקבת אחר נשים חרדיות מהעולם החרדי של בני ברק. התוכנית משודרת בערוץ HOT3.

== רקע ==
העונה הראשונה של הסדרה עלתה לשידור ב-11 בספטמבר 2022.

התוכנית היא תוכנית המציאות התיעודית הראשונה מסוגה, במרכזה חייהן של חמש נשים מהעולם החרדי של בני ברק. הנשים מתועדות במצבי חיים שונים. הסדרה עוסקת בין היתר בפערים בין העולם החילוני לחרדי, ומעלה סוגיות כמו: ויתור על "טלפון טיפש" לטובת טלפון חכם (סמרטפון), נוכחות ברשתות חברתיות ועוד<ref></ref>. המשתתפות מציגות את חיי היומיום שלהן וחושפות את המתח שקיים בחייהן בין העיסוק בעולמות הביוטי והבילויים ובין הקהילה שבה הן חיות.

לדברי יוצרי הסדרה יוני פארן ואילת הלר, הסדרה היא "דוקו ריאליטי קליל ומצחיק, כזה שבא לספק הצצה לחיי היום יום, לשגרה, למשפחה, לזוגיות, לחלומות ולתשוקות החיים. היציאה של חמשת הנשים לחוויה הזו היא התקרבות אמיתית לעולם השונה והזר מחוץ למשעולי בני ברק".

== המשתתפות ==
* ננה הלפרין – יזמית ואשת עסקים, תושבת בני ברק; אם לחמישה ילדים; נכדתו של הרב לנדוי, ממייסדי בני ברק; בעלה ממשפחת מייסדי רשת "אופטיקה הלפרין".
* עופרה שמעוני– יזמית ואשת עסקים חרדית<ref name=":0" /> שהקימה את מגזין האדריכלות "דירה נאה".
* סימי הרשקופ – בעלת עמוד הבידור "דוס סלבס". המסקר את עולם הבידור מהזווית החרדית-דתית שלו.
* אסתי סוקולובסקי – מאפרת מפורסמת בחברה החרדית ובלוגרית איפור, מתגוררת ברמת גן על גבול בני ברק.
* יעל זילברמן – בעלת עסק עצמאי לעיצוב ותפירת פאות, ובלוגרית פמיניסטית מוצהרת.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות מציאות תיעודיות ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2022
קטגוריה:HOT: תוכניות וסדרות
קטגוריה:חרדיות ישראליות
קטגוריה:יהדות חרדית בטלוויזיה
קטגוריה:פמיניזם דתי (יהדות)
קטגוריה:נשים בחברה החרדית
קטגוריה:בני ברק בתרבות ובאמנות
יובל פרידמן (עיתונאי, 1987)

יובל פרידמן (נולד ב-2 בספטמבר 1987, ח' באלול ה'תשמ"ז) הוא מנחה טלוויזיה, עיתונאי, יזם ואיש עסקים ישראלי, ואלוף ישראל לטיפוס ספורטיבי.

== ביוגרפיה ==
נולד ב-1987 לצבי, אחראי למיפוי רשתית העין בתל השומר ואהובה, אחות חדר ניתוח בתל השומר ומזכירת איגוד האחיות באיחוד האירופי. גדל בשיכון רופאים בתל השומר עד למעבר משפחתו לנווה סביון. התחנך בבית הספר היסודי ויצמן ובתיכון בליך ברמת גן. במהלך שנות התיכון, התחרה פרידמן בתחרויות טיפוס ספורטיבי וזכה בתואר אלוף ישראל כ-4 פעמים, כולל ייצוג באליפות אירופה בשנת 2005.

התגייס בשנת 2006 ושירת כקצין בשייטת 13. לאחר שחרורו, למד לתואר ראשון בתקשורת ומדעי החברה באוניברסיטת בר-אילן.

== קריירת טלוויזיה ==
בשנת 2011, זכה פרידמן בשעשועון 'קח אותי לרר' ששודר בתוכנית "צינור לילה" ונועד למצוא את המגיש הבא בתוכנית. בעקבות הזכייה, השתתף פרידמן בתוכנית ככתב שטח עד לשנת 2013.

== יזמות וקריירה עסקית ==
ב-2012 הקים פרידמן ביחד עם שותפו עומר רופא חיים את אפליקציית שנועדה לקשר בין הורים לבייביסיטרים. האפליקציה הגיע למאות אלפי משתמשים ב-22 מדינות, ונמכרה בשנת 2014. בעקבות המכירה, העביר יובל הרצאה על הנושא במסגרת TedX ואוניברסיטאות שונות.

ב-2017 הקים ביחד עם שותפו אלעד פרג'ון את סוכנות הפרסום Legendary Media. במהלך השנים, ניהלו קמפיינים פוליטיים כגון מפלגת 'כולנו', מפלגת 'אשדודים', חברת הכנסת מירב בן ארי ואחרים, וכן ניהול קמפיינים לאמנים כגון דיקלה, מוקי, היהודים, דודו אהרון ולקוחות נוספים בסקטור הפרטי והציבורי כגון חברת שרוטונים, בוליגו קפיטל, שמיים, פלייטיקה ועוד.

בנוסף ניהלו השניים את מערך הדיגיטל בקבוצת 'אני שולמן' וכן הובילו בדיגיטל את מאבק המתמחים של עמותת 'מרשם'. בפברואר 2022, הפיקו והשיקו את פרויקט ה-NFT של אוניברסיטת בר-אילן.

בשנים 2018–2022 שימש פרידמן ככתב מוניציפלי במקומוני הערים חולון, ראשון לציון ופתח תקווה, כעורך האתרים Start Israel ו-Israel Clouds, וכותב תוכן לאתרים דה מארקר ומעריב הבוקר.

== חיים אישיים ==
מתגורר בקרית אונו ונשוי לעדי.

== תארים ==
* אלוף ישראל לנוער בטיפוס ספורטיבי (קיר איילת) - 2001
* אלוף ישראל לנוער בטיפוס ספורטיבי (קיר העוגן) - 2003
* אלוף ישראל לנוער בטיפוס ספורטיבי (קיר שגיא) - 2004
* אלוף ישראל לנוער בטיפוס ספורטיבי (קיר איילת) - 2005
* מקום 6 באליפות אירופה לטיפוס ספורטיבי - 2005
* תואר ראשון בתקשורת ומדעי המדינה מאוניברסיטת בר-אילן - 2014

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון בליך
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:לוחמי שייטת 13
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987
תכף יפתח

"תכף יפתח" הוא סינגל של הזמר והיוצר ישי ריבו שיצא ב-28 באוגוסט 2022 מתוך אלבומו "סוף חמה לבוא".

==רקע וכתיבה==
את השיר כתבו והלחינו ישי ריבו ועקיבא תורג'מן, את קליפ המילים יצר מתי שריקי ואת קולות הרקע ביצעו יפתח דקל, ישי ריבו ומאור שושן.

==וידאו קליפ==
לא פורסם וידאו קליפ רשמי לשיר. ריבו העלה לערוץ היוטיוב שלו את האודיו הרשמי של השיר ב-28 באוגוסט 2022, בסמוך לצאת הסינגל עצמו. האודיו הרשמי מציג בתוכו את עטיפת הסינגל ומילות השיר.

נכון לאפריל 2023 צבר השיר ביוטיוב כ-2 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* ישי שיין, [https://miktzav.com/assets/uploads/files/1665270311603-מגזין-מוזיקה-למייל.pdf למה התכוון המשורר - ישי ריבו תכף יפתח], מגזין למוזיקה - תווים, גיליון ח סוכות תשפ"ב, עמ' 4 - 5.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי ישי ריבו
קטגוריה:שירים בעברית
בלגיקה אנטארקטיקה

בלגיקה אנטארקטיקה (שם מדעי: Belgica antarctica) הוא מין החרק היחיד ביבשת אנטארקטיקה. הוא שייך למשפחת הימשושיים שבסדרת הזבובאים. מין זה מצליח להתקיים באזור הקוטב במשך כל השנה, בניגוד לחרקים אחרים שהם מינים פולשים צמודי אדם כמו תיקנים וזבובים. למעשה זהו בעל החיים היבשתי, שאיננו ימי כלל, הגדול ביותר על פני היבשת. הוא גם החרק העמיד ביותר לקרה.

==תיאור==
בלגיקה אנטארקטיקה הוא זבובאי קטן שגודלו 2–6 מ"מ, חסר כנפיים ואנדמי ליבשת אנטארקטיקה. מחזור החיים של החרק הוא דו-שנתי ובמהלכו זחל מתגלם לארבע צורות שונות לפני התבגרותו לבוגר קצר ימים. הזחל ניזון מאצות יבשתיות, חזזיות ונשורת אורגנית. הבוגרים מגיחים באביב ובקיץ וחיים רק כעשרה ימים.

החרק בעל מבנה חיים המתאים להישרדות רק בתנאי קרה. בטמפרטורה העולה על 10 מעלות הזחלים ימותו תוך שבוע, וטמפרטורה של מעל 30 מעלות תהרוג את החרק תוך שעות. מאידך אינו יכול לשרוד טמפרטורות מתחת למינוס 15 מעלות צלזיוס, למרות שהטמפרטורה באזור יכולה לרדת גם למינוס 40 מעלות צלזיוס. הוא מתמודד עם טמפרטורות כאלה באמצעות נבירה בקרחונים ובשלגים לעמוק המבודד מהקור הרוחות סביבו. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ימשושיים
קטגוריה:אנטארקטיקה: פרוקי-רגליים
גיהנום פיתוחי

פיתוח מוארך (באנגלית: Development hell; ”גיהנום פיתוחי”) הוא כינוי במדיה ובתעשיית התוכנה עבור פרויקט, קונספט או רעיון שנשארים בפיתוח במשך זמן רב במיוחד, ומשנים לעיתים קרובות צוותי פיתוח, תסריטים או אולפנים שונים לפני שהם מתקדמים לייצור, אם הוא בכלל קורה. לפרויקטים בפיתוח מוארך יש בדרך כלל מטרות שאפתניות מאוד, והן מתעכבות בניסיון לעמוד ביעדים הללו ברמה גבוהה. הפקה מוארכת (באנגלית: Production hell, ”גיהנום הפקתי”) היא ביטוי המתייחס למצב שבו סרט נכנס להפקה אבל נשאר במצב זה במשך זמן רב מבלי להתקדם לפרסום.<ref></ref>

המונח מתייחס גם לכל פרויקט שמטרותיו או ביצועו דעכו באופן בלתי צפוי בשלבי התכנון או הבנייה שלו, או שתאריך סיומו סטה בצורה קיצונית מתאריך הסיום הצפוי ההתחלתי שלו.

== סקירה ==
=== בקולנוע ===
חברות בתעשיית הקולנוע קונות לעיתים קרובות את זכויות הסרט לרומנים פופולריים רבים, משחקי וידאו וחוברות קומיקס, אך עשויות לחלוף שנים רבות עד שאלו יצאו לאור כסרט מוצלח, ולעיתים קרובות דבר זה מוביל לשינויים ניכרים בעלילה, בדמויות ובטון הכללי. לא פעם, פרויקט שנמצא במצב זה למשך תקופה ממושכת יינטש על ידי כל בעלי העניין או יבוטל על הסף. מכיוון שתעשיית הקולנוע בהוליווד מתחילה פי עשרה פרויקטים ממה שהיא מוציאה לאור, תסריטים רבים יגיעו למצב הפיתוח המוארך הזה. פחות משני אחוזים מכל הספרים שזכויותיהם נקנות על ידי חברות סרטים מגיעים למעשה למסך הגדול.<ref name="Kean"> Available via ProQuest.</ref> פיתוח מוארך קורה לרוב עם פרויקטים שיש להם פרשנויות מרובות ושמשקפים כמה נקודות מבט.

=== בטלוויזיה ===
סדרות טלוויזיה יכולות להיות במצב של הפקה מוארכת בין עונות, וכתוצאה מכך יהיה עיכוב ארוך בין עונה אחת לאחרת. יכול גם להיות מצב של הפקה מוארכת במקרה של הפקת סדרת-בת.

=== במשחקי וידאו ===
פיתוח משחקי וידאו יכול להיעצר למשך שנים, לפעמים למשך למעלה מעשור, לעיתים קרובות עקב העברת הפרויקט לאולפני הפקה שונים, עקב גרסות מרובות של המשחק שנוצרות וננטשות, או בשל קשיים בפיתוח תוכנת המשחק עצמה.

== עסקאות החלפה ==
אם סרט נמצא בפיתוח אך לעולם אינו מקבל את כספי ההפקה הדרושים, אולפן אחר עשוי לבצע עסקת החלפה ולהפיק את הסרט בהצלחה. לדוגמה, אולפני סרטי קולומביה הפסיקו את הייצור של אי.טי. - חבר מכוכב אחר (1982). לאחר מכן, אולפני סרטי יוניברסל קנו את זכויות הסרט והפכו אותו להצלחה. כאשר אולפן נוטש לחלוטין פרויקט קולנועי, העלויות נמחקות כחלק מהוצאות התקורה של האולפן, ובכך מפחיתות את ההכנסה החייבת במס. <ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פיתוח משחקי וידאו
קטגוריה:קולנוע
אלה בשלישימו

אלה בשלישימו (חננו ה' חננו) הוא פיוט "סליחה" שחובר על ידי רבי שלמה הבבלי. הפיוט נאמר בסליחות כמנהג האשכנזים. ב"מנהג פולין" הוא נאמר ביום השישי של הסליחות, ולפיכך הוא אינו נאמר בשנים שבהן ראש השנה ביום חמישי או בשבת. בנוסף, צורף הפזמון גם לסליחות של תעניות שובבי"ם ת"ת, בשבוע של פרשת בא. מחרוזת הפזמון של הפיוט לבדה נאמרת במנהג אשכנז המערבי בתפילת נעילה ביום הכיפורים.

==מבנה הפיוט==
הפיוט מורכב משמונה בתים, אשר יוצרים את האקרוסטיכון "שלמה הקטן". בנוסף, ראשי השורה השלישית בשלושת הבתים הראשונים יוצרים את האקרוסטיכון "שלמ". עזרא פליישר סבור שיש להשלים את האקרוסטיכון עם האות "ה", או זו שבאמצע השורה השלישית של הבית השלישי (הֱיוֹת נִסְתָּרִים) או שבשורה השלישית של הבית הרביעי יש להוסיף "ה" (?ה?שׁוֹבֵר).
כל בית מורכב משלוש שורות, בחלוקה הבאה: שתי השורות הראשונות בנויות, הן במבנה והן בתוכן, על בסיס הפסוק , המדבר על הניגוד בין הגויים, שמסתמכים במלחמה על כוחם הפיזי ועצמתם הצבאית, לבין עם ישראל, המסתמך על הקב"ה. השורה הראשונה בבית מקבילה לחציו הראשון של הפסוק, המדבר על הגויים, ומורכבת משתי צלעיות, כאשר הצלעית הראשונה פותחת במילה "אלה", והצלעית השנייה פותחת במילה "ואלה". שתי הצלעיות מתארות את אמצעי הקרב בהם נוקטים הגויים, תוך שימוש בדימויים שונים ממקורות היהדות לאמצעים המשמשים במלחמה (כך בשורה הראשונה - אֵלֶּה בְּשָׁלִישֵׁימוֹ / וְאֵלֶּה בְּפָרָשֵׁימוֹ / בִּקְרָב). בבתים הראשון, שני, שלישי ושמיני, בהם השורה מביאה שמות עצם בהם נוקטים הגויים, מובאת מילת סיום נוספת לשורה, המתארת את הפעולה אותה עושים עם העצמים (כך בשורה השנייה - אֵלֶּה בְּמָגִנָּתָם/ וְאֵלֶּה בְּצִנָּתָם / מִסְתַּחֲרִים). שורות אלו כוללות חמש מילים בשורה, ובהן יש חריזה נפרדת לשתי הצלעיות הראשונות, וחריזה נפרדת לצלעית השלישית, אשר זהה לחריזת שאר הבית. בבתים הרביעי עד השביעי מובאות בכל שורה רק פעולות אותן עושים הגויים, והשורות מכילות שתי צלעיות בנות שלוש מילים (סך הכל שש מילים בשורה). בשורות אלו שתי הצלעיות חורזות בחריזה הכללית של הבית.
השורה השנייה בכל בית מבוססת על חציו השני של הפסוק, וכמוהו פותחת במילה "ואנחנו", תוך הבאת תיארים שונים לקב"ה וליחס בין עם ישראל לבינו. השורה השלישית משלימה את השורה השנייה, וממשיכה את תיאור הקב"ה שמופיע בה.
 מחרוזת הפזמון של הפיוט בנויה מצירוף של קטעים מתוך ארבעה פסוקים: חָנֵּנוּ ה' חָנֵּנוּ / עֲנֵנוּ ה' עֲנֵנוּ / עָזְרֵנוּ אֱלֹהֵי יִשְׁעֵנוּ / כִּי עָלֶיךָ נִשְׁעָנְנוּ. עזרא פליישר משער שאולי המחרוזת לא הופיעה במקורה בפיוט.
בתבנית הפיוט של שלמה הבבלי כתב רבי שמעון בן יצחק את סליחתו "אלה בשן סלע מצודתם".

==לקריאה נוספת==
* עזרא פליישר, פיוטי שלמה הבבלי, ירושלים תשל"ג, עמודים 320–322
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סליחות
קטגוריה:פיוטי שלמה הבבלי
ג'יי ברנשטיין

ג'יי ברנשטיין (באנגלית: Jay M. Bernstein; נולד ב-27 במאי 1947) הוא פילוסוף יהודי-אמריקאי ופרופסור בניו סקול.<ref>[https://www.newschool.edu/nssr/faculty/?id=4e54-6b30-4f51-3d3d Jay Bernstein – University Distinguished Professor]</ref><ref></ref> ברנשטיין הוא מומחה לפילוסופיה קונטיננטלית ופרשן מוביל של תאודור אדורנו.

== ביוגרפיה ==

ברנשנטיין קיבל תואר ראשון מ-Trinity College ב-1970 ודוקטור מאוניברסיטת אדינבורו ב-1975.

ברנשטיין ממקם את אדורנו במרכז הוויכוח הפילוסופי העכשווי אודות אתיקה, בטענה שיש לחפש תגובה אתית אמיתית בשוליים המודחקים של החברה.<ref></ref>

ברנשטיין פרסם שני ספרים על אמנות: The Fate of Art (גורל האמנות) ו-Against Voluptuous Bodies: Late Modernism and the Meaning of Painting (נגד גופים חושניים: מודרניזם מאוחר ומשמעות הציור). בראיון ל- Brooklyn Rail בעקבות הפרסומים הללו, קבע ברנשטיין כי "הרציונליות המודרנית שיוצרת את המדע המודרני, שיוצרת את הכלכלה הקפיטליסטית, שיוצרת רציונליות בירוקרטית, צריכה להיפטר מהחומריות החושנית, הקונקרטיות ומהחוויה של הדברים האלה."<ref></ref>

ברנשטיין היה עמית פרס ברלין לשנת 2013 באקדמיה האמריקאית בברלין. הוא עורך שותף של כתב העת Critical Horizons.

ברנשטיין ידוע בהרצאותיו על קאנט ועל הגל, שחלקן הוקלטו במסגרת הפרויקט The Bernstein Tapes.<ref></ref>

== ספרים ==
<div class="mw-content-ltr">
* The Philosophy of the Novel: Lukács, Marxism and the Dialectics of Form. The Harvester Press, 1984.
* Recovering Ethical Life: Jurgen Habermas and the future of Critical Theory. Routledge, 1995.
* The Fate of Art: Aesthetic Alienation from Kant to Derrida and Adorno. Pennsylvania State University Press, 1992.
* Adorno: Disenchantment and Ethics. Cambridge University Press, 2001.
* Against Voluptuous Bodies: Late Modernism and the Meaning of Painting. Stanford University Press, 2006.
* Torture and Dignity: An Essay on Moral Injury. University of Chicago Press, 2015.

</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אדינבורו
קטגוריה:סגל ניו סקול
קטגוריה:פילוסופים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אסתטיקנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1947
קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-21
מסעוד חזן

הרב מסעוד חזן (1910–1962) היה רב וראש ישיבה באל-קלעה שבמרוקו, רב מושב נועם ורבה הראשון של העיירה שלומי.

==ביוגרפיה==
נולד בשנת 1910 בכפר דגאנה. למד בישיבתו של רבי יעקב דהאן במרקש. לאחר גמר לימודיו התמנה למלמד תינוקות בכפר סמוך לאל-קלעה, ולפרנסתו עסק בתפירת כפתורים. לאחר פטירת הרב יהודה אלמליח, התמנה תחתיו כרבה של אל-קלעה, ועמד שם בראשות ישיבה גדולה. על תלמידיו נמנה הרב אברהם אלמליח.

בשנת 1955 עלה עם משפחתו לארץ, וב-1956 החל לכהן כרב מושב נועם שבחבל לכיש. הוא היה חבר בוועדה מיוחדת לענייני דת באזור חבל לכיש (שפעלה מטעם מועצה אזורית שפיר), והיה אחראי מטעמה לפקח על צורכי הדת במושבים זבדיאל, זרחיה, כרמון, מנוחה, רווחה ונועם

בשנת 1959 התמנה לרבה של שלומי. נהג להעביר שיעורים לרבני הגליל המערבי.

נפטר בפתאומיות בה' בתשרי ה'תשכ"ג, 3 באוקטובר 1962, ונקבר לבקשתו בהר המנוחות בירושלים. לאחר פטירתו התברר כי משרד הדתות לא שילם עבורו את תשלומי הביטוח הלאומי, ולכן אלמנתו לא קיבלה קצבאות כנהוג.

בנו דוד חזן כיהן כראש מועצת שלומי בין 1969 ל-1983.

שמו הונצח ברחוב בשלומי. יורשו בתפקיד, הרב מסעוד ריוח, ייסד ישיבה על שמו בשלומי.

==קישורים חיצוניים==
* [https://billiongraves.com/grave/מסעוד-חזן/23849864 קברו] באתר BillionGraves.
* הרב אליהו אברז'ל, 
* הרב אברהם אסולין, 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שלומי: רבנים
קטגוריה:רבני מושבים
קטגוריה:רבנים מרוקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:ראשי ישיבה מרוקאים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1962
קטגוריה:תלמידי רבי יעקב דהאן
קטגוריה:מועצה אזורית שפיר: אישים
גריגורי סורקיס

גריגורי מיכאילוביץ' סורקיס (באוקראינית: Григорій Михайлович Суркіс; נולד ב-4 בספטמבר 1949) הוא איש עסקים ופוליטיקאי יהודי אוקראיני, עסקן כדורגל. סגן נשיא אופ"א בין 24 במאי 2013 ל-7 בפברואר 2019. נשיא התאחדות הכדורגל האוקראינית בין 2000–2012. נשיא דינמו קייב בשנים 1993–1998. חבר הראדה העליונה של אוקראינה של הכינוס השלישי, הרביעי, והתשיעי<ref>https://file.liga.net/persons/grigorii-syrkis</ref>.

==קורות חיים==
גריגורי סורקיס נולד ב-4 בספטמבר 1949 במשפחה יהודית באודסה. אחיו הצעיר הוא איגור סורקיס, נשיא דינמו קייב.

גריגורי סורקיס בעל השכלה גבוהה, בשנת 1972 סיים את לימודיו במכון הטכנולוגי של קייב לתעשיית המזון עם תואר במכונות ומכשור לייצור מזון, הסמכה - מהנדס מכונות.

בשנים 1998–2006: חבר הראדה העליונה. במשך תקופה ארוכה היה חבר בגופים המנהלים של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של אוקראינה .

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאים יהודים אוקראינים
קטגוריה:חברי המועצה העליונה של אוקראינה
קטגוריה:יהודים חברי הפרלמנט האוקראיני
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים אוקראינים
קטגוריה:עסקני כדורגל יהודים
קטגוריה:מהנדסי מכונות יהודים
קטגוריה:ילידי 1949
מצבת זכרון לקדושי יהודי אוסטריה

מצבת זיכרון לקדושי יהודי אוסטריה (בגרמנית: Gedenkstätte für die in der Shoah ermordeten Jüdischen Kinder, Frauen und Männer aus Österreich) הידועה גם בשם הקצר "קירות השמות", היא אנדרטה שהוקמה בווינה לזכר יהודי אוסטריה אשר נרצחו במהלך השואה.

== רקע ==
המצבה מקרוב, עם שמותיהם של נרצחים בשואה ושנות לידתם
בתחילת שנות האלפיים, קורט יעקב טוטר, יליד אוסטריה וניצול שואה, קרא על הצעתו של שמעון ויזנטל למועצת העיר וינה להקים אנדרטת זיכרון גדולה לזכר כ-65 אלף יהודי אוסטריה שנרצחו בשואה. במשך זמן רב ההצעה לא קודמה, וטוטר הקים עמותה לקידום בניית האנדרטה. לאחר הבחירות באוסטריה בסוף 2017, זמן קצר לאחר הקמת הממשלה באוסטריה, פנה טוטר אל הקנצלר החדש סבסטיאן קורץ בנוגע להקמת האנדרטה, וזה האחרון קידם את ההקמה ובמרץ 2018, יום השנה ה-80 לאנשלוס, הוחלט להקים את האנדרטה.<ref></ref>

טוטר הציע את הרעיון לעיצוב האנדרטה, וב-2010 האדריכל פרופ' ג'ון סירקה תכנן אותה ומשרד האדריכלים הוינאי 'ווהופר אדריכלות' עיצב את הקירות.<ref></ref>

האנדרטה הוקמה בפארק אוסטריצ'י, שנמצא בכיכר אוטו וגנר שברובע התשיעי, ונחנכה ב-9 בנובמבר 2021, יום השנה ה-83 לליל הבדולח. בטקס השתתפו ניצול השואה קורט יעקב טוטר שקידם את הקמת האנדרטה, הקנצלר אלכסנדר שלנברג, ראש הקהילה היהודית בווינה אוסקר דויטש, שר התפוצות הישראלי נחמן שי ונציגים נוספים.<ref></ref>

== ראו גם ==
* קבורת אפר יהודי אוסטריה
* שואת יהודי אוסטריה
* השרות למען זיכרון השואה באוסטריה

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

2022 08
קטגוריה:אירופה: אנדרטאות להנצחת השואה
קטגוריה:וינה: מבנים
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי אוסטריה
לכסון (שיטת הוכחה)

לכסון הוא כלי הוכחה נפוץ בתורת הקבוצות אשר השימוש העיקרי שנעשה בו הוא הפרכת היותן של קבוצות בנות מנייה, זאת אומרת הוכחה שעוצמתן גדולה ממש מ<math> \!\ \aleph_0 </math> . השימוש המפורסם ביותר של השיטה הוא באלכסון של קנטור, אך יש לציין שפול דו בואה ריימון עשה בה שימוש כבר ב[https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN235181684_0008 1875].

==אופן ההוכחה==
תהי<math> \!\ X </math> קבוצה. מטרתנו להוכיח ש<math> \aleph_0 </math> < <math> |X| </math>.

1.נניח בשלילה ש<math> \!\ X </math> בת מנייה, זאת אומרת שקיימת לקבוצה מנייה (פונקציה מהטבעיים ל<math> \!\ X </math>). נסמן מנייה זו <math> \!\ \langle x_n \mid n \in \mathbb{N} \rangle </math>.

2.נבנה איבר <math> \!\ x </math> מתוך איברי המנייה כך שהוא שונה מכל איבר בה. באלכסון של קנטור, למשל, בונים מספר <math> \!\ r </math> בקטע הפתוח <math> \!\ (0,1) </math>, כך שלכל <math> \!\ n \in \mathbb{N} </math>, הספרה באינדקס <math> \!\ n </math> אחרי הנקודה מוגדרת להיות שונה מהספרה באינדקס ה-<math> \!\ n </math> של<math> \!\ r_n </math> במנייה (לכאורה) של <math> \!\ (0,1) </math>.

3.נוכיח שאכן מתקיים<math> \!\ x \in X </math>.

4.נשים לב שלכל <math> \!\ n \in \mathbb{N} </math>, מתקיים <math> \!\ x \neq x_n </math> (כפי שבנינו את <math> \!\ x </math>).

5. מכאן יש איבר ב-<math> \!\ X </math> שאינו במנייה, אך זוהי סתירה להגדרת האחרונה. לכן<math> \!\ X </math> לא בת מנייה, קרי,<math> \aleph_0 </math> < <math> |X| </math>, כנדרש.

== האלכסון של קנטור ==

הדוגמה המפורסמת ביותר לשימוש בלכסון היא האלכסון של קנטור, המשמש להוכחה שעוצמת המספרים הממשיים גדול ממש מעוצמת המספרים הטבעיים. קנטור הוכיח זאת בהתבסס על כך ש<math> \!\ | \mathbb{R} | = |(0,1)| </math> (למשל, הפונקציה <math> \!\ f: (0,1) \rightarrow \mathbb{R}, x \mapsto tan(\pi \cdot x-\frac{\pi}{2})) </math> היא חד חד ערכית ועל ולכן מתקיים השוויון).

ההוכחה מתחילה בהנחה בשלילה שהקבוצה <math> \!\ (0,1) </math> היא בת מנייה, זאת אומרת שקיימת לה מנייה
<math> \!\ \langle x_n \mid n \in \mathbb{N} \rangle </math>.

ידוע שלכל מספר יש פיתוח עשרוני יחיד (עד כדי החלפת זנב של תשיעיות בזנב של אפסים), ולכן עבור <math> \!\ r \in (0,1) </math> נסמן <math> \!\ r = 0.r^{(0)}r^{(1)}... </math>.

קנטור יצר מספר <math> \!\ r = 0.r^{(0)}r^{(1)}r^{(2)}... </math> בקטע <math> \!\ (0,1) </math> ששונה מכל המספרים במנייה של <math> \!\ (0,1) </math>, באופן הבא:
<math>\forall n \in \mathbb{N}~ r^{(n)} =\left\{ \begin{matrix} 1 & r_n^{(n)}=7 \\ 7 & r_n^{(n)} \neq 7 \end{matrix} \right.</math>

כאשר <math> \!\ r_n^{(n)} </math> היא הספרה באינדקס ה<math> \!\ n </math> אחרי הנקודה ב<math> \!\ r_n </math> (למשל, אם נניח
<math> \!\ r_3=0.672... </math> אז <math> \!\ r_3^{(0)} = 6, r_3^{(1)}=7, r_3^{(2)} =2 </math> וכן הלאה.
למעשה, 'סידרנו' את המנייה בשורות ויצרנו את <math> \!\ r </math> בעזרת האלכסון שהתקבל בסידור זה, ומכאן שם השיטה.)

בבירור <math> \!\ r \in (0,1) </math>, אך היות שבהכרח <math> \!\ \forall n \in \mathbb{N}~ r^{(n)} \neq r_n^{(n)} </math> מתקבל <math> \!\ \forall n \in \mathbb{N}~ r \neq r_n </math> ומכאן <math> \!\ r </math> לא במנייה. זו סתירה, ולכן מנייה כזו לא קיימת. מכאן <math> \!\ |(0,1)| \neq \aleph_0 </math>, זאת אומרת <math> \!\ |\mathbb{R}| \neq \aleph_0 </math>.

==קישורים חיצוניים==
*

קטגוריה:תורת הקבוצות
למתודה חטאתיו

למתודה חטאתיו הוא פיוט הקדמה לנפילת אפיים מאת רבי משה אבן עזרא. הפיוט נאמר בחלק מקהילות הספרדים בהקדמה לנפילת אפיים בסליחות, במקום הפיוט בזכרי על משכבי.

==מבנה הפיוט==
הפיוט בנוי בצורה של פזמון אזורי, ומכיל ארבעה בתים, כאשר בין בית לבית חוזר כפזמון הפסוק . הבית הראשון, בן שלוש שורות, מהווה בית הקדמה, ושלושת שורותיו חורזות בחרוז החוזר של הפיוט 'מָיו'. שלושת הבתים הבאים יוצרים אקרוסטיכון של המילה "משה". שלושת הבתים כוללים ארבע שורות בכל בית, שלושת השורות הראשונות חורזות בחריזה פנימית, והשורה האחרונה חורזת בחריזה האזורית "מָיו", ומובילה אל הפזמון. נוסף לחריזה בין השורות, כל שורה בנויה משתי צלעיות, וכל צלעית ראשונה בשורה חורזת בחרוז פנימי נפרד לבית. (כך למשל, החריזה הפנימית של הבית השני היא "נִי", והחריזה של הצלעיות הראשונות היא "תִּי"). צלעיות המעבר לפזמון הן שיבוץ מקראי.

==תוכן הפיוט==
בשני הבתים הראשונים, הפיוט מציג על צערו של האדם שחטא כל ימיו, וכעת מבין שמעשיו היו טעות. בשני הבתים הבאים, הפיוט מספר את הצרות העוברות על האדם ועל עם ישראל, ומתאר את התחושה שהקב"ה זנח אותו.
==אמירת הפיוט==
שורת הפזמון של הפיוט, "נִפְּלָה נָּא בְּיַד ה' כִּי רַבִּים רַחֲמָיו", משמשת כפתיחה לנוסח נפילת אפיים הנהוג כיום בקהילות אשכנז. בקהילות ספרד נהוג לומר את הפרק לְדָוִד אֵלֶיךָ ה' נַפְשִׁי אֶשָּׂא, אך יש שכתבו שכאשר אומרים את הפיוט "למתודה חטאתיו" (או את מקבילו בזכרי על משכבי, שלו פזמון זהה) יש לומר קודם "לדוד אליך ה'" את "הפסוק "נפלה נא".
יש קהילות שנהגו לומר במקום חציו השני של הפיוט את הבית האחרון של "בזכרי על משכבי".

==הערות שוליים==

קטגוריה:סליחות
קטגוריה:פיוטי משה אבן עזרא
אלן סיינט-מקסימין

אלן אירנה סיינט-מקסימין (בצרפתית: Allan Irénée Saint-Maximin; נולד ב-12 במרץ 1997) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקיצוני בפנרבחצ'ה מליגת העל הטורקית.

== קריירה ==
סיינט-מקסימין נולד בשאטן-מלאברי, קומונה בפרוורים הדרום-מערביים של פריז, להורים ממוצא גוואדלופי וצרפתי.<ref></ref> הוא נשוי ואב לשלושה.<ref></ref>

סיינט-מקסימין ערך את הופעת הבכורה שלו בליג 1 ב-1 בספטמבר 2013 בסנט אטיין, בניצחון 1–2 על בורדו.

ב-31 ביולי 2015 חתם במונקו, ומיד הושאל להנובר 96. ב-22 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה בהפסד 0–1 לבאייר לברקוזן. את השער היחיד שלו בקבוצה כבש ב-4 בדצמבר בהפסד 1–3 לשאלקה 04.

ב-28 ביולי 2016 חתם בבסטיה. ב-12 באוגוסט ערך הופעת בכורה בהפסד 0–1 לפריז סן-ז'רמן. ב-20 באוגוסט כבש שער ראשון בקבוצה בניצחון 0–3 על לוריאן. ב-4 באוגוסט 2017 ערך את הופעתו היחידה במדי מונקו, בניצחון 2–3 על טולוז.

ב-7 באוגוסט 2017 חתם בניס. ב-11 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה בהפסד 1–2 לטרואה. ב-2 בדצמבר ערך הופעת בכורה בניצחון 1–3 על מץ.

ב-2 באוגוסט 2019 חתם בניוקאסל יונייטד בחוזה לשש שנים.<ref></ref> הוא ערך את הופעת הבכורה שלו תשעה ימים לאחר מכן בהפסד לארסנל 0–1 במחזור הפתיחה של עונת 2019/2020. ב-5 בדצמבר כבש שער בכורה בפרמייר ליג בניצחון 0–2 על שפילד יונייטד.

ב-30 ביולי 2023 חתם באל-אהלי ג'דה הסעודית תמורת 23 מיליון פאונד. הבקיע את שער הבכורה שלו ב־16 בספטמבר 2023 כשהבקיע את שער הניצחון בניצחון 2–3 על אל טוואן.

ב-16 ביולי 2024 הושאל לפנרבחצ'ה לעונה אחת.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלני סנט אטיין
קטגוריה:כדורגלני מונקו
קטגוריה:כדורגלני הנובר 96
קטגוריה:כדורגלני בסטיה
קטגוריה:כדורגלני ניס
קטגוריה:כדורגלני ניוקאסל יונייטד
קטגוריה:כדורגלני אל-אהלי ג'דה
קטגוריה:כדורגלני פנרבחצ'ה
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1997