אבן קתייבה

אבּוּ מֻחַמד עַבּדאללה בּן עַבּד אל-מַג'יד בּן מֻסְלִם בּן קֻתַ֫יְבַּה א-דִּינַוַרִיּ אל-מַרְוַזִיּ או פשוט אִבְּן קֻתַ֫יְבַּה (, ; 828 - 13 בנובמבר 889 לספירה / 213 - 15 רג'ב 276 לספירת ההג'רה)<ref>Joseph T. Shipley, Encyclopedia of Literature, Volume 1 - Page 37</ref> היה מלומד מוסלמי ממוצא פרסי.<ref></ref><ref></ref><ref>Camilla Adang, Muslim Writers on Judaism and the Hebrew Bible: From Ibn Rabban to Ibn Hazm, BRILL (1996), p. 58</ref><ref>Arnold E. Franklin, This Noble House: Jewish Descendants of King David in the Medieval Islamic East, University of Pennsylvania Press (2012), p. 63</ref> הוא שימש כשופט במהלך הח'ליפות העבאסית, אך היה ידוע בעיקר בזכות תרומתו לספרות הערבית.<ref name="ox">[http://www.oxfordreference.com/view/10.1093/oi/authority.20110803095955647 Abd Allah Abu Muhammad Abd Allah ibn Muslim al-Dinwari Ibn Qutaybah] from The Oxford Dictionary of Islam. Oxford Reference, Copyright © 2013.</ref> הוא היה איש אשכולות<ref>Michael Bonner, Jihad in Islamic History: Doctrines and Practice, Princeton University Press (2008), p.8</ref><ref>Issa J Boullata, Literary Structures of Religious Meaning in the Qu'ran, Routledge (2013), p. 61</ref><ref>Sean Anthony, The Caliph and the Heretic: Ibn Sabaʾ and the Origins of Shīʿism, BRILL (2011), p. 162</ref> שכתב על נושאים מגוונים, כגון פרשנות הקוראן, החדית', תאולוגיה, פילוסופיה, חוק ומשפט, בלשנות, פילולוגיה, היסטוריה, אסטרונומיה, חקלאות ובוטניקה.

== ביוגרפיה ==
שמו המלא הוא אבּוּ מֻחַמד עַבּדאללה בּן עַבּד אל-מַג'יד בּן מֻסְלִם בּן קֻתַ֫יְבַּה א-דִּינַוַרִיּ. הוא נולד בכופה שבעיראק,<ref name="aug">John C. Lamoreaux, "Sources on Ibn Bahlul's Chapter on Dream Interpretation." Taken from Augustine and His Opponents, Jerome, Other Latin Fathers After Nicaea, Orientalia, pg. 555. Ed. Elizabeth A. Livingstone. Volume 33 of Studia patristica. Peeters Publishers, 1997. </ref> ממוצא איראני; אביו היה ממרב. לאחר שלמד מסורת ופילולוגיה הוא מונה לקאדי בדינאוואר במהלך שלטונו של אל-מתוכל הראשון, ולאחר מכן למורה בבגדאד שם נפטר. הוא היה הנציג הראשון של בית הספר לפילולוגים בבגדאד שהחליף את בתי הספר של קופה בצרה.<ref> Thatcher, Griffithes Wheeler (1911). "Ibn Qutaiba". In Chisholm, Hugh (ed.). Encyclopædia Britannica. 14 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 222</ref> הוא היה ידוע כמתנגד חריף לאסלאם שועובי, הפתוח לחוכמה ולערכים שאינם אסלאמיים.<ref name="Hoyland-2014"></ref>

== מוֹרֶשֶׁת ==
אבן קותייבה נחשב על ידי המוסלמים הסונים כאשף החדית', בראש ובראשונה פילולוג, בלשן ואיש אשכולות. בנוסף לביקורת הספרותית ולאנתולוגיות שלו, הוא היה ידוע גם בפועלו בתפסיר (פרשנות הקוראן). הוא חיבר גם עבודות בנושא אסטרונומיה ותורת משפט.<ref name="aug"></ref> ספרו עיון אל-אח'באר, יחד עם הספרות הרומנטית של מוחמד בן דאוד אל-זהרי ואבן אבי טהיר תיפור, נחשבו על ידי הלקסיקוגרף אבן דורייד לשלוש היצירות החשובות ביותר עבור אלה שרצו לדבר ולכתוב ברהיטות.<ref>Shawkat M. Toorawa, "Defing Adab by re-defining the Adib: Ibn Abi Tahir Tayfur and storytelling." Taken from On Fiction and Adab in Medieval Arabic Literature, pg. 303. Ed. Philip F. Kennedy. Volume 6 of Studies in Arabic language and literature. Wiesbaden: Harrassowitz Verlag, 2005. </ref><ref>Shawkat M. Toorawa, "Ibn Abi Tayfur versus al-Jahiz." Taken from ʻAbbasid Studies: Occasional Papers of the School of ʻAbbasid Studies, pg. 250. Ed. James Edward Montgomery. Volume 135 of Orientalia Lovaniensia analecta. Peeters Publishers, 2004. </ref>

== יצירות ==
אבן קותייבה כתב יותר מ-60 ספרים,<ref>Nabi Bakhsh Khan Baloch, Great books of Islamic civilization, Pakistan Hijra Council, 1989, p. 136</ref> ובהם:
* ע'ריב אל-קוראן (בגרסה אחרת: מֻשְׁכִּל אל-קוראן), מורכבות מילונית בקוראן.
* תַאְוִיל מֻחְ'תַלִף אל-חדית' (הפרשנות לסיפורים סותרים), הגנה על החדית' נגד מבקרים מועתזילים.<ref name="jacb2"></ref>
* כִּתַאבּ אַ֫דַבּ אל-כַּ֫אתִבּ ("אדב אל-כאתב של אבן קתייבה", בעריכת מקס גרונרט, ליידן, 1900)
* כתאב אל-אַנְוַ֫אא'. (היידראבאד, 1956)
* כתאב אל-מַעַ֫אנִי אל-כביר פי אַבְּיַ֫את אל-מעאני. 2 כרכים. (היידראבאד, 1949)
* כתאב אל-מַעַארִ֫יף, היסטוריה אוניברסלית קצרה, מהבריאה ועד הגַ'אהִלִ֫יַּה (התקופה הקדם-אסלאמית); עם רשימת בני לווייתו של מוחמד, פוסקי הלכה מפורסמים ומומחי חדית' ("Ibn Coteiba’s Handbuch der Geschichte", בעריכת פרדיננד ווסטנפלד, גטינגן, 1850); (עורך, Tharwat 'Ukāshah, קהיר, 1960).
* כתאב א-שִּעְר וא-שֻּעַרַ֫אא' (עורך: מ. ז'. דה חואז'ה, ליידן, 1904)
* כתאב עֻי֫וּן אל-אח'באר. 4 כרכים. (קהיר, 1925-30); היסטוריה ביוגרפית של דמויות בולטות.<ref>See: Luisa Arvide, Relatos, University of Almeria Press, Almeria 2004 (in Arabic and Spanish).</ref><ref>Arvide Cambra, L.M. (2014), "Kitab 'Uyun al-Akhbar of Ibn Qutayba (828-889)", Advances in Education Research (Proceedings of the 4th International Conference on Applied Social Science, ICASS 2014), vol. 51, pp. 650-653.</ref>
* כתאב אל-אמוואל
* כתאב אל-ערב ועֻל֫וּמֻהַא; היסטוריה של חוקרים ערבים
* כתאב אל-אַ֫שְרִבַּה; משקאות אלכוהוליים.
* כתאב דַלַאאִל אל-נֻּבֻּ֫וַּה, או אַעְלַ֫אם א-נֻּבֻּ֫וַּה, על הוכחות הנביאים.
* כתאב פַדְ֗ל אל-עַ֫רַב עלא אל-עַ֫גַ'ם, בשבח הערבים על פני הפרסים.
* כתאב אִעְרַ֫אבּ אל-קוראן, פרשנות פילולוגית על הקוראן.
* כתאב אל-אִחְ'תִלַ֫אף פי א-לַּפְז וא-רַּדּ עלא אל-ג'חמיה וול-מֻשַבִּّהַה, הפרכה של האלגוריזמים והאנתרופומורפיסטים. (מצרים, כמה מהדורות)
* כתאב אל-אִשְתִקַ֫אק
* כתאב אִסְ֗לַ֫אח עַ֫'לַט, תיקונים של ע'ריב אל-חדית' על ידי אל-קאסם בן סלאם.
* כתאב גַ'אמִע אל-פִקְהּ, משפט משפטי, שנפסל כלא אמין על ידי א-תעברי ואבן סורייג', וכך גם אל-אמוואל של אבן קותייבה.
* כתאב גַ'אמִע א-נַּחוּ אל-כביר וגַ'אמִע א-נַּחוּ אל-סַּ֗עִ'יר
* כתאב אל-ג'ראת'ים, בלשנות.
* כתאב אל-גַ'וַאבַּ֫את אל-חַ֫אדִ֗רַה.
* כתאב אל-מעאני אל-כביר
* כתאב אל-אִמאמה וא-סיאסה (שנוי במחלוקת)
* כתאב אל-מַסַ֫אאִל וַאל-אַ֫גְ'וִבַּה.
* כתאב אל-מַיְסַר ואל-קִדַאח ('קוביות ומזלות').
* כתאב א-נַּעְם ואל-בַּהַ֫אאִם, בקר ובעלי חיים.
* כתאב א-נַּבַּאת, בוטניקה.
* כתאב אל-קִרַאאַ֫את ('הקריאות הקנוניות').
* כתאב א-רַּדּ עלא אל-קַ֫אאִל בִּחַ'לְק אל-קוראן ('התשובה למי שטוען שהקוראן נברא').
* כתאב א-רַּדּ עלא א-שֻּעַיְבִּ֫יַּה ('הפרכה של השועייביה' – תת-כת של עַגַ֫'ארִדַה עַטַוִ֫יַּה, שהם בעצמם תת-כת של החַ'וַארִג').
* כתאב א-רַּחְל ואל-מַנְזִל.
* כתאב תעְבּיר א-רֻּ֫אְיַא ('פרשנות החלומות').
* כתאב תַלְקִ֫ין אל-מֻתַעַלִּם מן א-נַּחוּ, על הדקדוק.
* כתאב עֻי֫וּן א-שִּעְר, על שירה.

== ראו גם==
* אסלאם סוני
* הח'ליפות העבאסית
* תור הזהב של האסלאם

== לקריאה נוספת ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20111002090705/http://almuttaqoon.com/index.php?showtopic=888 האימאם אבן קותייבה]
* [https://worldcat.org/identities/lccn-n83-43339/ עבודותיו של אבן קותייבה] בקטלוג WorldCat
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוסלמים סונים
קטגוריה:ערבים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים
קטגוריה:מדענים
קטגוריה:היסטוריה אסלאמית
קטגוריה:תאולוגיה אסלאמית
קטגוריה:נפטרים ב-885