יחסי הולנד–ישראל

בין מדינת ישראל והולנד מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים החל משנת 1949, כאשר לישראל יש שגרירות רשמית בהאג, בעוד שלהולנד יש שגרירות ברמת גן, וכן משרד מידע בירושלים ו-2 קונסוליות כבוד בערים אילת וחיפה. בין שתי המדינות ישנם יחסי ידידות קרובים וחמים, ומתקיימים ביניהן יחסי תיירות ומסחר מפותחים, וכן שיתוף פעולה רחב בסוגיות פוליטיות שונות. הולנד נחשבת לאחת המדינות הקרובות ביותר לישראל.

==יחסים פוליטיים==

קאן, בעליו של הבנק הפרטי Bankierskantoor van Lissa & Kann, הבנקאי הפרטי של בית המלוכה ההולנדי, היה יזם ציוני נלהב שהקים ומימן בהמשך רבים מהמפעלים הציונים כבנק אוצר התיישבות היהודים ובנק אנגלו-פלשתינה, חברת אשלג ארץ-ישראלית (מפעלי ים-המלח), על שמו נרכשו אדמות אחוזת בית היא ראשיתה של תל אביב, והיה לקונסול הולנד הראשון בארץ ישראל (בין השנים 1924–1928). קאן אף העמיד לראשונה לרשותו של הרצל והתנועה הציונית את המימון והקשרים הפוליטיים הדרושים לקיום הקונגרסים הציונים ולהגשמת הרעיון הציוני. 

שגרירות הולנד בישראל, שהקומה על ידי שדרוג קונסוליית הולנד בירושלים למעמד צירות ב-1950, הייתה השגרירות הראשונה בירושלים.

לאחר ניתוק יחסי ברית המועצות–ישראל ביוני 1967, ייצגה שגרירות הולנד במוסקבה את האינטרסים הישראלים בברית המועצות<ref></ref>.

ראש ממשלת הולנד, מארק רוטה, ידוע בתור תומך נלהב של ישראל. במסגרת סקר שערכה שגרירות הולנד בישראל, דורגה הולנד על ידי ישראלים כמדינה השנייה הידידותית ביותר לישראל באירופה, לאחר גרמניה, בעיקר הודות לתמיכתה הפוליטית האיתנה במדינת ישראל ולרמת האנטישמיות הנמוכה יחסית בה.

היחסים החמים באו לידי ביטוי במהלך פגישתו של נשיא מדינת ישראל שמעון פרס עם מלך ומלכת הולנד באוקטובר 2013, במהלכה הגדיר המלך את הידידות בין שתי המדינות כ"ידידות היסטורית" שראשיתה בפועלו של הבנקאי היהודי-הולנדי יעקובוס קאן, וקרא להמשך המעורבות ההולנדית בתהליך השלום ב

===יחס לסכסוך הישראלי-פלסטיני===
הולנד נחשבת על ידי רבים בישראל ומחוצה לה כידידה קרובה של ישראל באיחוד האירופי, לצד גרמניה, ולתומכת עקבית בצד הישראלי ב וזאת חרף חילוקי דעות פנימיים במערכת הפוליטית בהולנד ביחס לכך.

במאי 2024 נכלל בהסכם הקואליציוני להקמת הממשלה בהולנד, העברת שגרירות הולנד בישראל לירושלים "בזמן המתאים"<ref></ref>

==יחסי מסחר==
באוגוסט 1961 נחתמה עסקת נשק בין ישראל להולנד, במסגרתה סיפקה ישראל לצבא הולנד 80,000 תת-מקלעים מסוג עוזי. עסקה זו הייתה עסקת הנשק הגדולה ביותר שביצעה ישראל עד אז.

לאורך השנים, הולנד הייתה שותפת סחר משמעותית של ישראל, כאשר במהלכן נחתמו מספר אמנות והסכמים כלכליים בין שתי המדינות, לרבות הסכם לשיתוף פעולה בתחומי מחקר ופיתוח, וכן אמנה למניעת כפל מס אשר נועדה לעודד את יחסי המסחר בין המדינות. מאמצים אלו נשאו פרי, כאשר שנת 2012 היוותה שנת שיא בסחר ההדדי בין שתי המדינות, אשר היקפו באותה השנה נמדד על למעלה מ-5 מיליארד דולר. הדבר הופך את ישראל ליעד היצוא השלישי בהיקפו באירופה עבור הולנד, לאחר גרמניה ואיטליה, עם 2.84 מיליארד דולר, ואת הולנד ליעד היצוא השני בהיקפו באירופה עבור ישראל, לאחר בריטניה, עם 2.3 מיליארד דולר.

מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בהאג, האחראית על ניהול וקידום יחסי הסחר עם הולנד. מטרת הנספחות היא לסייע לחברות ישראליות להשתלב בשווקים השונים במדינה. בנוסף, הנספחות מקדמת השקעה ושותפות אסטרטגית בין המדינות. הנספח הכלכלי בהאג הוא יורם גלעדי (אחראי גם על דנמרק ושוודיה).

ב-11 בפברואר 2024 במהלך מלחמת חרבות ברזל הורה בית המשפט בהולנד לממשלה לחסום ייצוא חלפי F-35 לישראל בשל הפצצות בעזה.<ref></ref>
==ראו גם==
* יהדות הולנד
* אפליית יהודים בהולנד לאחר מלחמת העולם השנייה
* שגרירות ישראל בהאג

==קישורים חיצוניים==

* [http://embassies.gov.il/hague-en/Pages/default.aspx האתר הרשמי של שגרירות ישראל בהולנד]
* [https://web.archive.org/web/20130926004228/http://www.nazarethinfo.org.il/?p=67 מיקום ושעות פעילות שגרירות הולנד בישראל]
* [http://www.mfa.gov.il/MFAHEB/ConsularService/CountryInfo/Pages/countryinfo_netherlands.aspx ממלכת הולנד], באתר משרד החוץ
* [http://www.moital.gov.il/NR/exeres/72BFB1CA-9D59-4E71-9906-A78F7E085F9E.htm הולנד], באתר משרד הכלכלה
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

*