אור החיים (ספר)

אור החיים הוא חיבורו המפורסם של רבי חיים בן עטר והוא ביאור על חמשת חומשי התורה, ומשלב ביאור עם דרש וקבלה. החיבור קודש על ידי ראשי תנועת החסידות, שראו בו ספר יסוד לדרכם והשתדלו להתמיד בלימודו ובהדפסתו, ואף ראו בכך סגולה לעניינים רבים ובעיקר לפוריות והולדה. ברבות השנים הוא הודפס במהדורות שונות של מקראות גדולות לצד ביאורם של הראשונים.

== כתיבת החיבור ==

לעדות המחבר, את כתיבת הביאור הוא החל שנים רבות לפני הדפסתו. כשהוא נתון בשלל מצבים פיזיים וכלכליים, שלא הקלו את מלאכתו. הוא גם רומז לחלק מהקשיים: . למרות הכל הוא התאמץ לכתוב את החיבור כשהוא מייחד לו זמן קבוע .
לאחר שלב הכתיבה, החל המחבר בשלב העריכה שבו ברר המחבר את המובחרים שבחידושיו ורק אותם הכניס לחיבורו הסופי. הדבר גם נרמז בהקדמתו כשהוא כותב 

==הדפסת הספר==
בשנת ה'תצ"ח פקד רעב כבד את מרוקו והמחבר עבר לעיר הנמל הצפונית טטואן וממנה לליוורנו שבאיטליה. באיטליה עמל להשיג מימון להדפסת חיבורו ואף קיבל הסכמות נלהבות מאת רבני מודנה וונציה.

בהדפסת ספר זה, כמו גם ספרו הנוסף "פרי תואר", טיפל שלמה בן יצחק אלוף, מיהודי ליוורנו, ידידו של רבי חיים אבן עטר, שאף גייס לבסוף את המימון הדרוש להדפסתם. ואולם תהליך הדפסת הספר לווה בבירוקרטיה הונציאנית המייגעת שהייתה באותם ימים על הדפסת דברי דפוס עבריים. תהליך הרישוי נמשך על פני שנה שלמה: בא' בשבט ה'תק"א, ניתן רישיון להדפסה מאת ה-cattaverii, וכמעט כשנה לאחר מכן, בה' כסליו ה'תק"ב (1741), ניתן רישיון נוסף מאת ה-reformatory ורק אז ניתן היה להתחיל בהכנת כתב היד לדפוס. כעבור חצי שנה בסיון ה'תק"ב, יצאו הספרים לאור. כפי הנראה, בעקבות הסחבת בהדפסת ספר זה, העדיף שלמה אלוף לקצר הליכים בעת הדפסת ספרו "פרי תואר", ולכן נמסר לדפוס באמשטרדם.

== שם הספר ==
במהדורתו הראשונה נקרא הספר "אורחות חיים", ורק במהדורות הבאות, הושב לו השם המקורי שייעד לו המחבר "אור החיים". את הנימוק לקריאה, הוא כותב בהקדמתו לספר:

== דרכו בפרשנות ==
החיבור, כפי שמקדים המחבר, אינו מהווה ביאור במובן הפשטני, אלא איחוד של פשט לצד רמז, דרש וקבלה. מסיבה זו, בחר המחבר כבר במהדורה הראשונה, שלא להדפיס את החיבור בפני עצמו, אלא לצרפו למהדורת החומש עם תרגום אונקלוס ופירוש רש"י, זאת כדי להוכיח שהביאור הוא רק תוספת לביאורי הראשונים. כך הוא גם מדגיש מפורשות:

עם זאת, פרשנים רבים שבאו בעקבותיו מצאו בו שיטתיות סיסטמטית קבועה. לשיטתו, גם במקומות שהוא נדרש לבאר את פשט הפסוקים, הוא מרשה לעצמו חירות פרשנית שאינה מחויבת לדברי חז"ל, בהסתייגות שלא ישנה הפירוש הלכות מעשיות. את שיטתו הוא מנמק בהקדמתו, כשהוא מבהיר:

== התגלויות ומחזות ==
אף על פי שהחיבור מוקדש בעיקרו לביאור רציונלי של פסוקי התורה, שזורים בו כמה גילויים עם יסודות אוטוביוגרפיים, שבהם חושף המחבר התגלויות וחזיונות אישיים.
כך מפורסמים המילים הראשונות שבהן הוא פותח את ביאורו לפסוק הראשון של ספר בראשית . כך הוא גם מעיד בהקדמתו: 
התגלות חזיונית נוספת, של מאבק אלגורי בכוחות הרע בשטן ובחבורתו, הוא מביא בביאורו לפרשת ויחי (מט, יא): 
בספרות החסידית המוקדמת, יוחסו לחלום משמעויות שונות, כאשר לדברי רבי משה חיים אפרים מסדילקוב בספרו "דגל מחנה אפרים" (פר' שופטים) לא היה זה חלום, אלא מלחמה ממשית שניהל המחבר עם כוחות הרע. ניסיון מאוחר של דרוש מורחב בהתגלות הזו, נעשה על ידי הרב מנחם מנדל פומרנץ בספר "אחישנה", להקיש מהדברים אקטואליה לתקופת אחרית הימים.

משפט מרומז נוסף, שעורר תהיות ושאלות באשר לפיענוחו, נמצא בביאורו לפרשת ראה שם נכתב המשפט ,<ref>אור החיים על </ref> דבר שמעורר פרשנות כי המחבר רומז על עצמו. האזכור נשמט במהדורת שקלוב משנת תקמ"א, ועל כך סופר כי ההשמטה נעשתה על ידי אדם בשם 'אשר' שבהשתדלותו נדפס הספר, וכי כאשר הראו את ההשמטה לרבי פנחס מקוריץ, הוא הצביע על טעות נוספת שנפלה במהדורה זו, בדברי האור החיים בפרשת נשא, שם מוזהרת אשה סוטה שם באם נטמאה "בין מאיש זה ובין מאיש אחר", אלא שבמהדורה זו נכתב "בין מאיש אשר", דבר שפורש לו כקלון אישי. ואכן לאחר זמן נתגלה קלונו של אותו אדם. פרשנות נוספת שניתנה לדברים, טוענת שהכוונה היא לרבי חיים אבולעפיה מכיוון שהוא נולד בארץ ישראל.

== ביקורת והשפעה ==
הראשונים שאמצו את הספר וקידשוהו, היו ראשי תנועת החסידות בפולין, ובראשם רבי ישראל בעל שם טוב שאף ניסה בעקבות כך להיפגש עם המחבר. את התופעה מציין תלמיד המחבר החיד"א בחיבורו הביבליוגרפי "שם הגדולים" בערך הספר: . הגיעו הדברים לכדי כך, שכאשר העיז מישהו לפקפק בעובדה שהספר נכתב על ידי רוח הקודש, נחשב לו הדבר במחוזות מסוימים ככפירה שיש לשרש אחריה. הדבר גם עורר פולמוס הלכתי, כאשר בקהילה אירופאית אחת העיז מלמד תשב"ר לפקפק ברוח הקודש ששרתה על המחבר בעת הכתיבה. ובני הקהילה דרשו לפטרו. רבי חיים הלברשטאם מצאנז שנדרש לסוגיה ההלכתית, פסק בספרו כי . עם זאת, במקורות שונים, נטען כי היו סיבות אחרות שהביאו את פסק ההלכה הנחרץ הזה.

== סגולות ותיקונים ==
אדמו"רי החסידות, ייחסו ללימוד בספר סגולות ומעלות רבות, בעיקר ליראת שמים והישגים רוחניים. כך טען רבי פנחס מקוריץ כי הספר מועיל לפוריות וזאת משום . 

== ביאורים וספרי עזר ==
כדי להנגיש את הספר לכל דורש, יצאו לאור בשנים האחרונות חיבורי עזר וביאורים על הביאור, שמנגישים אותו לקורא המודרני. להלן רשימה נבחרת של מהדורות מוערות ומהדורות ביאור:
* "אור הגנוז" - הרב יצחק מילר
* "סגולת משה" - רבי משה ב"ר נפתלי הירץ האפשטיין מווישנאוויץ
* "אור יקר" - רבי יצחק מאיר הזנפרץ
* "ברכת שמעון" - הרב ברוך שמעון שניאורסון ראש ישיבת טשעבין
* "אור בהיר" - הרב ישעיהו הלוי ווייס
* "נר למאור" - הרב ראובן מרגליות
* "אור לעיניים" - הרב שמואל נחום הלחמי, ובו ביאורים מאת האדמו"ר מאמשינוב
* מהדורת "מאורי אור" ו"מאורי החיים" של הרב מנחם מנדל פומרנץ, בהוצאת מכון "עוז והדר"
* "ישמח משה" - הרב אפרים משה קורנגוט

==לקריאה נוספת==
* אלעזר טויטו, רבי חיים בן-עטר ופירושו אור החיים על התורה, ירושלים: משרד החינוך והתרבות, ה'תשמ"ב 1981 (ומהדורה נוספת: ה'תשנ"ז 1997. ומהדורת מכללת אורות ישראל, 2012)
* דן מנור, ללשון הרזים של ר' חיים בן עטר, בתוך: דעת - גיליון 22, אוניברסיטת בר-אילן, חורף ה'תשמ"ט, עמ' 99–107
* חיים בנטוב, "אור החיים", הפירוש לתורה של רבי חיים בן עטר, מחניים 4 (ה'תשנ"ג) 282–291.
* דוד אסף, 'שאינו מאמין בגדולי הדור': המאבק החסידי על כבודו של ספר 'אור החיים' ומשמעותו ההיסטורית, מחקרי חסידות, ירושלים ה'תשנ"ט, עמ'125–149 [= נאחז בסבך (ה'תשס"ו) 235–254].
==קישורים חיצוניים==
* 
;מהדורות של הספר
* [http://www.sefaria.org/texts/Tanakh/Commentary/Or%20HaChaim טקסט מלא] באתר [http://www.sefaria.org/texts Sefaria]
* 
* 
* אור החיים על התורה: [http://www.toratemetfreeware.com/online/f_01608.html בראשית], [http://www.toratemetfreeware.com/online/f_01609.html שמות], [http://www.toratemetfreeware.com/online/f_01610.html ויקרא], [http://www.toratemetfreeware.com/online/f_01611.html במדבר], [http://www.toratemetfreeware.com/online/f_01612.html דברים]
* [http://www.hebrewbooks.org/14147 אור החיים חלק א] ו[http://www.hebrewbooks.org/14148 חלק ב].
* 

;על הספר
* אריה סטריקובסקי (עורך), [http://meyda.education.gov.il/files/Tarbut/PirsumeAgaf/KitveEt/276pdf.pdf ר' חיים בן עטר - אור החיים הקדוש,]דף לתרבות יהודית, גיליון 276, ירושלים: האגף לתרבות תורנית - משרד החינוך, ה'תשס"ח. בגיליון מלוקטים מאמרי מחקר רבים על רבי חיים אבן עטר ועל ספרו "אור החיים"

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי מחשבת ישראל
קטגוריה:פירושי התנ"ך
קטגוריה:ספרי שנות ה-1740
קטגוריה:חיים בן עטר