OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עבדאללה איקבאל

עבדאללה איקבאל (בדנית: Abdullah Iqbal; נולד ב-27 ביולי 2002 בדנמרק) הוא כדורגלן פקיסטני-דני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת בולקלובן 93 מליגת המשנה הדנית ובנבחרת פקיסטן.

== קריירת מועדונים ==
איקבאל גדל במחלקות הנוער של בולקלובן 1903 וברונדבי. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של בולקלובן 1903.

== קריירה בינלאומית ==
ב-16 בנובמבר 2022 ערך איקבאל את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פקיסטן, בהפסד 1-0 לנבחרת נפאל במשחק ידידות.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים דנים
קטגוריה:בלמי כדורגל דנים
קטגוריה:כדורגלנים פקיסטנים
קטגוריה:בלמי כדורגל פקיסטנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פקיסטן
קטגוריה:דנים שנולדו ב-2002
עבדול ארשד

עבדול ארשד (בדנית: Abdul Arshad; נולד ב-26 בפברואר 2003 בדנמרק) הוא כדורגלן פקיסטני-דני המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת הלרופ מהליגה הדנית השלישית ובנבחרת פקיסטן.

== קריירת מועדונים ==
ארשד גדל במחלקת הנוער של בולקלובן 1903. הוא ערך הופעת ליגה אחת במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת הליגה הדנית השלישית.

ב-11 בפברואר 2022 חתם ארשד בקוגה מליגת המשנה הדנית. הוא ערך 14 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-14 ביולי 2023 חתם ארשד בהלרופ מהליגה הדנית השלישית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-21 במרץ 2023 ערך ארשד את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פקיסטן, בהפסד 1-0 לנבחרת המלדיביים במשחק ידידות.

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים דנים
קטגוריה:קשרי כדורגל דנים
קטגוריה:כדורגלנים פקיסטנים
קטגוריה:קשרי כדורגל פקיסטנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פקיסטן
קטגוריה:דנים שנולדו ב-2003
הארון חמיד

הארון א-רשיד פהים חמיד (באנגלית: Harun Ar-Rashid Faheem Hamid; נולד ב-10 בנובמבר 2003 באנגליה) הוא כדורגלן אנגלי-דני המשחק בעמדת הקשר בנבחרת פקיסטן.

== קריירת מועדונים ==
חמיד גדל במחלקת הנוער של קווינס פארק ריינג'רס. ב-15 בפברואר 2023 הושאל חמיד למשך חודש לקינגסטוניאן מהליגות הנמוכות באנגליה, במדיה ערך חמש הופעות ליגה. ב-26 באפריל 2023 הודיעה קווינס פארק ריינג'רס כי חמיד ישוחרר מהמועדון בתום העונה.

== קריירה בינלאומית ==
ב-21 במרץ 2023 ערך חמיד את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פקיסטן, בהפסד 1-0 לנבחרת המלדיביים במשחק ידידות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים פקיסטנים
קטגוריה:קשרי כדורגל פקיסטנים
קטגוריה:כדורגלני קווינס פארק ריינג'רס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פקיסטן
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2003
אין לי מה לומר לך

"אין לי מה לומר לך" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית איגי וקסמן.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור במאי 1995, על ידי חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל מתוך האלבום, אדום (1995).<ref name=":0" /> את השיר כתבה וקסמן ללחן של שרון הולצמן והפקה של חמי רודנר, שהיה אחראי על הפקת שאר השירים מתוך האלבום.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום השביעי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref name=":1"></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי איגי וקסמן, הולחן על ידי שרון הולצמן והופק על ידי חמי רודנר.<ref name=":0" /> את השיר כתבה וקסמן ככל הנראה בהשראת "Famous Blue Raincoat" של לאונרד כהן.<ref></ref> השיר עצמו זכה להצלחה רבה במצעד העברי השבועי של רשת ג' כאשר דורג בעשירייה הפותחת והיה לראשון של וקסמן שהצליח לעשות זאת.<ref name=":1" />

במצעד העברי השנתי של רשת ג' שפורסם בשנת 1995 דורג השיר במקום ה-38.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של "אין לך מה לומר לי" פורסם בערוץ היוטיוב של מוזיקה ישראלית ב-22 בדצמבר 2009.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|מאי 1995
|תקליטור
|הד ארצי
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1995
קטגוריה:סינגלים מ-1995
קטגוריה:שירי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי איגי וקסמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שרון הולצמן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי חמי רודנר
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
רחמים (שיר)

רחמים הוא שיר בביצוע הזמרת הישראלית עפרה חזה. יחיאל מוהר כתב את מילותיו, ומשה וילנסקי הלחין אותו. השיר נכלל באלבום הסולו התשיעי של חזה, "אדמה", שהתפרסם ב־1985.

== על השיר ==
השיר, שיחיאל מוהר כתב את מילותיו, הולחן על ידי וילנסקי בלחן אחר בשנות ה־50 המוקדמות עבור תיאטרון "המטאטא". ביצעה אותו כוכבה הררי. לימים גילה וילנסקי את המילים בביתו וחשב בטעות שהשיר הוא פרי עטו של נתן אלתרמן. מכיוון ששכח שהלחין אותו בעבר, הלחין אותו וילנסקי מחדש, והקרדיט עבור כתיבת המילים ניתן לנתן אלתרמן. השיר נמסר לעפרה חזה, ורק לאחר שהוקלטו והודפסו האלבום "אדמה" והסינגל התברר שיחיאל מוהר הוא שכתב את המילים. בעקבות הטעות נדחתה הוצאת האלבום בכמה ימים, ומדבקות עם שמו של מוהר הודבקו על התקליטים.

== הצלחה במצעדים ==
"רחמים" הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־16 ביולי 1985. השיר זכה להצלחה והגיע בשיאו למקום הראשון ב־3 בספטמבר 1985 למשך שבוע אחד. בסך הכל צעד השיר במשך 11 שבועות עד 22 באוקטובר 1985, אז יצא מהמצעד. על אף הישגיו במצעד השבועי של רשת ג', לא נכנס השיר למצעד השנתי של התחנה. אומנם במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלי צה"ל השיר דורג במקום ה־22.

=== מיקומי שיא ===

== קישורים חיצוניים ==

* [https://youtu.be/n3FvGEyDfJI "רחמים" בביצוע עפרה חזה, אודיו], באתר יוטיוב
* [https://youtu.be/j1C9T-oaDQU "רחמים" בביצוע כוכבה הררי (בלחן הראשון של וילנסקי)], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יחיאל מוהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי משה וילנסקי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
לא מחכה יותר לדוור

לא מחכה יותר לדוור הוא אלבום האולפן השני של הזמרת איגי וקסמן, אשר יצא בשנת 1997 על ידי חברת התקליטים הד ארצי.<ref name=":0"></ref>

== רקע והפקה ==
בשנת 1997 הוציאה את אלבומה השני, לא מחכה יותר לדוור, שגם אותו הפיק חמי רודנר. רוב הלחנים היו של שרון הולצמן.<ref name=":0" /> נכללו בו הלהיטים "לא מחכה יותר לדוור", "בדרך למילווקי", "שיר הנגב" ו"לעצום עיניים". בעקבות האלבום זכתה וקסמן בתואר "זמרת השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג'.<ref></ref>

גם לאלבום זה הופקו כמה קליפים, וגם הוא זכה לאותה הצלחה שלה זכה האלבום הקודם, אדום. פרסום נוסף שזכתה לו באותה שנה היה כחלק מלהקה שהקימה עם ענבל פרלמוטר בבס ובשירה וטל גורדון ואסי לוי בגיטרה ובשירה. הלהקה התפרסמה בזכות שמה הפרובוקטיבי "המזדיינות", אך לא הספיקה להקליט שירים והתפרקה לאחר חזרות אחדות.

== רשימת רצועות ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1997
קטגוריה:אלבומי איגי וקסמן
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
Barbie: The Album

Barbie: The Album הוא אלבום הפסקול של סרט הקולנוע "ברבי" משנת 2023, בבימויה של גרטה גרוויג. הוא יצא על ידי חברת אטלנטיק רקורדס ב-21 ביולי 2023, באותו היום שבו יצא הסרט לאקרנים בצפון אמריקה. את האלבום קידמו חמישה סינגלים "Dance the Night", "Barbie World", "Speed Drive", "" ו-"Choose Your Fighter". האלבום הגיע למקום הראשון באוסטרליה, קנדה, הולנד, בריטניה וניו זילנד.

== רשימות סוף שנה ==
{| class="wikitable sortable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!ארגון
!רשימה
!מיקום
!מקור
|-
|רולינג סטון
|100 האלבומים הטובים ביותר לשנת 2023
|67
|<ref name=":02"></ref>
|-
|בילבורד
|50 האלבומים הטובים ביותר של 2023: רשימת הצוות
|20
|<ref></ref>
|}

== רשימת רצועות ==

הערות
* "Barbie World" מכיל סימפול של "Barbie Girl", שנכתב על ידי סורן ראסטד, קלאוס נורין, רנה דיף ולן נייסטרום, ובוצע על ידי אקווה.
* "Speed Drive" מכיל אינטרפולציות של "Mickey", שנכתב על ידי מייקל צ'פמן וניקולס צ'ין, ו-"Cobrastyle", שנכתב על ידי קלאס אוהלונד, יואקים אהלונד, פטריק ארווה, אוארט בראון, פביאן טורסון, טרוי רמי, פול רוטה, דייוויד פרקר וסילביה רובינסון.
* "Barbie Dreams" מכיל אינטרפולציה של "Together Again", שנכתב על ידי ג'נט ג'קסון, ג'ימי ג'אם וטרי לואיס ורנה אליזונדו ג'וניור.
* "Push" הוא גרסת כיסוי לשיר של Matchbox Twenty.
* "Closer to Fine" הוא גרסת כיסוי לשיר של אינדיגו גירלז.

== מיקומי שיא ==

=== מצעדי סוף שנה ===

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! אוסטרליה (ARIA)
| זהב
| 35,000
|-
! קנדה (Music Canada)
| זהב
| 40,000
|-
! ניו זילנד (RMNZ)
| זהב
| 7,500
|-
! הממלכה המאוחדת (BPI)
| זהב
| 100,000
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסקולים מ-2023
קטגוריה:ברבי
קטגוריה:פסקולים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי מארק רונסון
קטגוריה:אלבומי היפ הופ
קטגוריה:אלבומי פופ
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הקנדי
קטגוריה:אלבומי זהב בקנדה
קטגוריה:אלבומי חברת אטלנטיק רקורדס
פרפר נחמד (שיר)

"פרפר נחמד" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה ב-31 במרץ 1982 לאור חברת התקליטים הד ארצי כשיר הנושא של סדרת הילדים "פרפר נחמד". נכתב על ידי לאה נאור, והולחן על ידי נורית הירש. מילות הפזמון החוזר () הן מחווה לשיר ילדים קלאסי מאת פניה ברגשטיין. את סרטון ההנפשה המלווה את שיר הפתיחה צייר והנפיש טוביה קורץ, אשר צייר גם את "ציפי ציפור" מהתוכנית "רגע עם דודלי", והפיקה שושנה צחור. בחידוש שנעשה לתוכנית ב-2021 ביצעה נינט טייב את השיר במקום אילנית. הוא לא נכנס לאף אחד ממצעדי הפזמונים בישראל, דוגמת גלי צה"ל ורשת ג'. "פרפר נחמד" נכלל בכל המוצרים הנלווים שיצאו לסדרה, החל מתקליטורים ותקליטים וכלה בקלטות.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1982
קטגוריה:סינגלים מ-1982
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לאה נאור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים מסדרות טלוויזיה
קטגוריה:שירים על פרפרים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
הבית של פיסטוק (שיר)

"הבית של פיסטוק" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1981 לאור חברת התקליטים הד ארצי כשיר הנושא של סדרת הילדים "בבית של פיסטוק". נכתב על ידי לאה נאור, והולחן על ידי נורית הירש. רבים טועים לחשוב שמילות הפזמון הן: "איזה בית יש לפיסטוק, פיסטוק, פיסטוק, פיסטוק, פיסטוק", בעוד שמילות הפזמון הנכונות הן: "איזה בית יש לפיסטוק, טיק טוק טיק טוק טיק טוק טיק טוק". מספר אמנים ישראליים הקליטו גרסאות כיסוי לשיר, דוגמת להקת הגרובטרון ורוני דלומי. הוא לא נכנס לאף אחד ממצעדי הפזמונים בישראל, דוגמת גלי צה"ל ורשת ג'.

== הערות שוליים ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שירי 1981
קטגוריה:סינגלים מ-1981
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לאה נאור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים מסדרות טלוויזיה
קטגוריה:שירים על מקומות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג

אי שם – אוסף שירי הפופ והייצוג הוא אלבום האוסף התשיעי של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים הד ארצי. אלבום האוסף הוא חלק ממארז תקליטורים של חמישה אוספים שונים, הנקרא "כך היה כך יהיה", אותם הוציאה אילנית באותה השנה. הוא קרוי על שם השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 1973, "אי שם".

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-1999
קטגוריה:אלבומי אוסף של אילנית
קטגוריה:אלבומי אוסף בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
אסה ברומה

אסה ברומה (באנגלית: Ese Brume; נולדה ב-20 בינואר 1996) היא אתלטית ניגרית, זוכת מדליית ארד אולימפית (טוקיו 2020), סגנית אלופת העולם (יוג'ין 2022), סגניות אלופת העולם באולם (בלגרד 2022) ושלוש פעמים אלופת אפריקה (מרקש 2014, דרבן 2016 ואסאבה 2018) בקפיצה לרוחק.

== ביוגרפיה ==
ברומה נולדה בניגריה.

=== 2014 ===
==== אלופת אפריקה בפעם הראשונה ====
באליפות אפריקה שנערכה בחודש אוגוסט במרקש שבמרוקו זכתה ברומה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.50 מטר.

=== 2016 ===
==== אלופת אפריקה בפעם השנייה ====
באליפות אפריקה שנערכה בחודש יוני בדרבן שבדרום אפריקה זכתה ברומה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.57 מטר.

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה בחודש אוגוסט בריו דה ז'ניירו שבברזיל סיימה ברומה במקום החמישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.81 מטר.

=== 2017 ===
באליפות העולם שנערכה בחודש אוגוסט בלונדון שבממלכה המאוחדת סיימה ברומה במקום 17 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.38 מטר.

=== 2018 ===
==== אלופת אפריקה בפעם השלישית ====
באליפות אפריקה שנערכה בחודש אוגוסט באסאבה שבניגריה זכתה ברומה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.83 מטר.

=== 2019 ===
==== מדליית ארד באליפות העולם ====
באליפות העולם שנערכה בחודש אוקטובר בדוחה שבקטר זכתה ברומה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.91 מטר, אחרי מלאיקה מיהמבו מגרמניה (7.30 מטר) ומרינה בך-רומנצ'וק מאוקראינה (6.92 מטר).

=== 2021 ===
==== מדליית ארד אולימפית ====
באולימפיאדת טוקיו שנערכה בחודש אוגוסט בטוקיו שביפן זכתה ברומה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.97 מטר, אחרי מלאיקה מיהמבו מגרמניה (7.00 מטר) ובריטני ריס מארצות הברית (6.97 מטר).

=== 2022 ===
==== סגנית אלופת העולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה בחודש מרץ בבלגרד שבסרביה זכתה ברומה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.85 מטר, אחרי איוונה וולטה מסרביה (7.06 מטר) ולפני לוריין אוגן מהממלכה המאוחדת (6.82 מטר).

==== סגנית אלופת העולם ====
באליפות העולם שנערכה בחודש יולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית זכתה ברומה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.02 מטר, אחרי מלאיקה מיהמבו מגרמניה (7.12 מטר) ולפני לטיסיה אורו מלו מברזיל (6.89 מטר).

=== 2023 ===
באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיימה ברומה במקום הרביעי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.59 מטר.

==שיאים אישיים==
===אצטדיון===
* קפיצה לרוחק: 7.17 מטר (2021)

===אולם===
* קפיצה לרוחק: 7.85 מטר (2022)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קופצות לרוחק
קטגוריה:אתלטיות ניגריות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:קופצות לרוחק באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:ניגריות שנולדו ב-1996
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1996
לטיסיה אורו מלו

לטיסיה אורו מלו (בפורטוגזית: Leticia Oro Melo; נולדה ב-5 באוקטובר 1997) היא אתלטית ברזילאית, זוכת מדליית ארד באליפות העולם (יוג'ין 2022) בקפיצה לרוחק.

== ביוגרפיה ==
אורו מלו נולדה בברזיל.

=== 2022 ===
==== מדליית ארד אלופת העולם ====
באליפות העולם שנערכה בחודש יולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית זכתה אורו מלו במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.89 מטר, אחרי מלאיקה מיהמבו מגרמניה (7.12 מטר) ואסה ברומה מניגריה (7.02 מטר).

=== 2023 ===
באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיימה במקום 12 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.12 מטר.

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* קפיצה לרוחק: 6.89 מטר (2022)

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:קופצות לרוחק
קטגוריה:ברזילאיות שנולדו ב-1997
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1997
ארני בוט

ארני בוט (בסינית: 文心一言, wénxīn yīyán), בשמו המלא ייצוג משופר באמצעות אינטגרציה של ידע הוא מוצר שירות צ'אטבוט מבוסס בינה מלאכותית של חברת Baidu. הוא נמצא בפיתוח משנת 2019 ומבוסס על מודל שפה גדול בשם "Ernie 3.0-Titan". הבוט שוחרר ב-17 במרץ 2023.

ב-20 במרץ 2023, Baidu הודיעה ב-WeChat הרשמי שלה ששירות הענן Wenxin Yiyin אמור להיות זמין החל מ-27 במרץ, אך ההשקה נדחתה לתאריך לא ידוע. Baidu השיקה את Wenxin Qianfan, פלטפורמת שירות מודל שפה גדולה. Wenxin Qianfan כולל לא רק Wenxin Yiyin אלא גם סט שלם של Wenxin Big Model של Baidu, ושרשרת כלי פיתוח.

Baidu טוענת כי ארני בוט עובד טוב יותר מ-ChatGPT.

== ראו גם ==
* ChatGPT
* בארד
* טיי

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בינה מלאכותית
קטגוריה:מודלי שפה גדולים
טיק, טיק... בום!

טיק, טיק... בום! (באנגלית: ) הוא מחזמר מאת ג'ונתן לארסון. הוא עוקב אחר מלחין שאפתן בשם ג'ון, שחי בניו יורק ב-1990. ג'ון מודאג שהוא טעה כשבחר בקריירה באומנויות הבמה. הסיפור הוא אוטוביוגרפי למחצה, כפי שציין אביו של לארסון בהערות באלבום המחזמר – לארסון ניסה לבסס את עצמו בתיאטרון מאז תחילת שנות השמונים.

לארסון החל לבצע את היצירה כיצירת סולו ב-1990. לאחר מותו ב-1996, היצירה עובדה על ידי המחזאי דייוויד אובורן כמחזמר בהשתתפות שלושה שחקנים והוצגה בבכורה ב-Off-Broadway ב-2001.<ref name=":0"></ref> מאז, המחזמר הופק באוף ווסט אנד, ווסט אנד, סיבוב הופעות באמריקה, שתי הפקות מחודשות באוף-ברודוויי, בשנים 2014 ו-2016, והפקות מקומיות ובינלאומיות רבות. בשנת 2023 המחזמר צפוי לעלות לראשונה בישראל.

עיבוד קולנועי, בבימויו של לין-מנואל מירנדה ובכיכובו של אנדרו גארפילד בתפקיד הראשי, יצא על ידי נטפליקס בנובמבר 2021. הסרט קיבל ביקורות טובות, וגארפילד קיבל מועמדות לפרס האוסקר על הופעתו.

== דמויות ==
* ג'ונתן (נקרא גם: ג'ון, ג'וני) סוג קול: טנור
* מייקל (משחק גם את: אבא של ג'ון, מנהל, עובד זמני, בחור מחקרי שוק, בחור מכולת, רוזה סטיבנס) סוג קול: טנור
* סוזן (משחקת גם את: רוזה סטיבנס, אמא של ג'ון, מזכירה, ג'ודי רייט, קריסה ג'ונסון) סוג קול: מצו-סופרן

== הפקות ==
*2001 – בכורה באוף ברודוויי
: המחזמר המחודש הוצג בבכורה באוף ברודוויי בתיאטרון ג'יין סטריט ב-23 במאי 2001, וירד ב-6 בינואר 2002. במאי ההפקה היה סקוט שוורץ, עם כוריאוגרפיה של כריסטופר גאטלי, וצוות השחקנים היה ראול אספרזה בתפקיד ג'ון, ג'רי דיקסון בתפקיד מייקל ואיימי שפאנגר בתפקיד סוזן. מולי רינגוולד ונטשיה דיאז החליפו מאוחר יותר את שפאנגר בתור סוזן, וג'ואי מקינטייר החליף את אספרזה בתור ג'ון. ההפקה קיבלה שבע מועמדויות לפרס דרמה דסק, כולל מחזמר מצטיין,<ref></ref> וזכתה בפרס חוג המבקרים החיצוניים למחזמר מצטיין באוף-ברודוויי; אספרזה זכה בפרס אובי על הופעתו.<ref name=":0" /> הקלטת הקאסט המקורית שוחררה בשנת 2001 על ידי RCA Victor Broadway.<ref>ASIN: B00005NQK5</ref>
* 2023 – בכורה ישראלית
: הפקה ישראלית ראשונה צפויה לעלות בסוף שנת 2023, בבימוי ותרגומו של רועי דולב, שיככב גם בתפקיד ג'ון, עם ענבל זואשנין בתפקיד סוזן, ושניר ויילר בתפקיד מייקל. ההופעות מתוכננות לאוקטובר ונובמבר 2023 בחיפה ובתל אביב.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחזות זמר המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:מחזות זמר
לאורי סוטלה

לאורי יוהנס סוטלה (בפינית: Lauri Johannes Sutela; 1 באוקטובר 1918 – 8 בנובמבר 2011) היה גנרל פיני אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של כוחות ההגנה של פינלנד בין 1974–1983.

==ביוגרפיה==
סוטלה נולד באנקוסקי ב-1 באוקטובר 1918. הוא חפץ להפוך לאדריכל, אולם ב-1939 התגייס לצבא פינלנד מתוך תחושת חובה. מספר חודשים בלבד לאחר גיוסו, פרצה מלחמת החורף, וסוטלה לחם במהלכה כמפקד פלוגה. במהלך מלחמת ההמשך הוא שימש כמפקד גדוד. לאחר המלחמה הוא הקים את המודיעין הפיני ועמד בראשו. בין 1966–1968 הוא שימש כראש המטה הכללי - תפקיד טכני בעיקרו. ב-14 במרץ 1974 הוא נבחר לראש ההגנה - מפקד הצבא הפיני. הוא היה ראש ההגנה הראשון שנולד לאחר הכרזת העצמאות של פינלנד ב-1918.

סוטלה נכנס לתפקידו בתקופה מתוחה במיוחד של המלחמה הקרה. סוטלה הוביל מדיניות של נייטרליות, וחפץ שפינלנד לא תהיה מזוהה לא עם נאט"ו ולא עם ברית ורשה. לשם כך, הוא הוביל רכישות מסיביות של נשק הן מבריטניה והן מברית המועצות. עם זאת, הוא דחה בתוקף בקשות סובייטיות חוזרות ונשנות לערוך תמרון צבאי משותף סובייטי-פיני. הוא סיים את תפקידו ב-11 באוקטובר 1983 ופרש מהצבא. הוא נפטר בהלסינקי ב-8 בנובמבר 2011.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.verkkouutiset.fi/a/kaikkien-aikojen-suomalainen-43815/#50773191 מודעה על פטירתו]

קטגוריה:ראש ההגנה (פינלנד)
קטגוריה:גנרלים פינים
קטגוריה:אנשי צבא פינים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ילידי 1918
קטגוריה:נפטרים ב-2011
ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל

ללכת שבי אחרייך – אוסף שירי ארץ ישראל הוא אלבום האוסף העשירי של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים הד ארצי. אלבום האוסף הוא חלק ממארז תקליטורים של חמישה אוספים שונים, הנקרא "כך היה כך יהיה", אותם הוציאה אילנית באותה השנה. הוא קרוי על שם הרצועה השביעית באלבום האולפן החמישי של הזמרת, אילנית, "ללכת שבי אחרייך".

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-1999
קטגוריה:אלבומי אוסף של אילנית
קטגוריה:אלבומי אוסף בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
יאקו ולטנן

יאקו ולטנן (בפינית: Jaakko Valtanen; 9 בפברואר 1925 – 17 בינואר 2024) היה גנרל פיני, אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של כוחות ההגנה של פינלנד בין השנים 1983–1990.

==ביוגרפיה==
ולטנן נולד בהמנלינה ב-9 בפברואר 1925. עם פרוץ מלחמת החורף, הוא התגייס לצבא פינלנד. הוא היה בן 15 בלבד, ומילא תפקידים זוטרים. הוא לחם גם במהלך מלחמת ההמשך. בשנת 1960, בהיותו בן 35 בלבד, מונה ולטנן לסגנו של ראש ההגנה סקרי סימליוס. ב-1967 הוא מונה לשמש כראש מחלקת ההסברה. ב-11 באוקטובר 1983 הוא מונה לראש ההגנה. הוא כיהן בתפקיד עד 28 בפברואר 1990.

נפטר ב-17 בינואר 2024.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.uppslagsverket.fi/sv/sok/view-170045-ValtanenJaakko יאקו ולטנן], באתר אנציקלופדיית פינלנד

קטגוריה:ראש ההגנה (פינלנד)
קטגוריה:גנרלים פינים
קטגוריה:אנשי צבא פינים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:פינים שנולדו ב-1925
קטגוריה:פינים שנפטרו ב-2024
בוב קליבן

רוברט דין "בוב" קאליבן (באנגלית: Bob Kaliban; 6 בנובמבר 1933 – 12 בדצמבר 2020) היה שחקן קול, מוזיקאי ושחקן אמריקאי. הוא נודע בעיקר בשל היותו נשיא הסניף בניו יורק של SAG-AFTRA, כשהוא מדובב את קולו של מפקד המשטרה בחתול בצמרת, ותפקידו ככנקן מכירות של מוצרי Ty-D-Bol שמכונה "Ty-D-Bol Man".

== חיים אישיים וקריירה ==
הוא נולד וגדל כילד בליסבון, איווה ב-6 בנובמבר 1933. הוא עבר לניו יורק כשהיה נער בשנות ה-60 כדי להמשיך בקריירה באמנויות הבמה ובתיאטרון. לאחר מכן למד במכללת לוראס בדובוק.<ref></ref> הוא עבר ללונדון לזמן קצר וקיבל מלגה באקדמיה המלכותית לאמנות דרמטית.<ref></ref> מאוחר יותר היה לו תפקיד בבן פרנקלין בפריז.<ref></ref>

לאחר מכן הפך לנשיא גילדת שחקני המסך ב-1968.<ref></ref> בוב הצהיר על מטרתו בתפקידו כנשיא, "הורדנו מכבודנו ומאמינותנו כשחקנים על ידי כל לקוח שמשתמש באנשים אמיתיים. המגמה חייבת לחזור מאנשים אמיתיים למקצוען האמיתי".<ref></ref>

דודו סם השתחרר מהצבא וסייע לבוב בקבלת תפקידו הראשון בברודוויי שהיה "איך להצליח בעסקים בלי באמת לנסות". מאוחר יותר המשיך בוב ועשה פרסומות מקומיות באזור ניו יורק. למרות שעזב את SAG בשנת 1994, הוא המשיך להיות "נאמן" בתוכנית הפנסיה עד מותו.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

בוב מת ביום ב-12 בדצמבר 2020 בקליפורניה.<ref></ref>

== פילמוגרפיה ==

{| class="wikitable" border="1"
!שנים
! כותרת הסרט
! אופי
|-
| 1978
| אם אי פעם אראה אותך שוב
| מפקח חשבונות
|-
| 1979
| משהו קצר מגן העדן
| ג'ורג' פנדלטון
|-
| 1979
| חג מולד קרקס משפחתי
| אבא
|-
| 1980
| דובי ה-Berenstain פוגש את Bigpaw
| כפה גדולה / קריין
|-
| 1980
| הקישור החסר
| קרואק / סליק
|-
| 1980
| אני הולך פוגו
| בת מבולבלת
|-
| 1983
| הזוג צ'רמקינס
| Bramble Brother #2
|-
| 1987
| המפץ הגדול
| אקסטרה (דיבוב אנגלי)
|-
| 1993
| טרייסי מתמודדת עם ניו יורק
| תוֹסֶפֶת
|-
| 1996
| חג המולד בקריקטאון
| קוֹל
|-
| 2003
| זה עובר במשפחה
| ג'ים לינדזי
|-
| 2011
| החתול העליון: הסרט
| שופט/מפקד משטרה/ראש עיר
|}

== טלוויזיה ==
{| class="wikitable" border="1"
!שנים
! שם הטלוויזיה
! אופי
|-
| 1963
| המופע של פטי דיוק
| צ'רלי אנדרסון (מוכר כרוברט קאליבן)
|-
| 1967
| נוס על נפשך
| ארתור קורט
|-
| 1980
| כוח ציור!
| פופ, קולות נוספים
|-
| 1979-2009
| בית ספר רוק!
| לו, מר צ'יפס, קולות נוספים
|-
| 1995-1996
| סטארלה ורוכבי התכשיטים
| ג'וש, מרלין, המלך ג'ארד (קול)
|-
| 1999-2000
| קצת סקרן
| קטיפה (קול)
|-
| 2007
| ענק אנושי
| דוריטוס איש מסחרי
|}

== דיסקוגרפיה ==
* המיטב של רוק בית הספר (1998)

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1933
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2020
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
ויליאם מקארתור

ויליאם מקארתור (באנגלית: William Surles McArthur; נולד ב-16 ביולי 1951 בליינבורג, קרולינה הצפונית) הוא טייס קרב ואסטרונאוט לשעבר בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א. הוא היה מפקד משלחת קבועה מס' 12 לתחנת החלל הבין-לאומית.

==ביוגרפיה==
ויליאם מקארתור נולד בקרולינה הצפונית וגדל בעיירה רד ספרינגס. הוא למד באקדמיה הצבאית של ארצות הברית וסיים אותה שנת 1973 עם תואר ראשון במדעים והנדסה. לאחר סיום הלימודים הוא עבר קורס טיס והחל לשרת ביחידות של חיל האוויר של ארצות הברית. בין היתר הוא שירת בקוריאה הדרומית. בשנת 1983 הוא קיבל תואר שני ממכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה בהנדסת אווירונאוטיקה.

בשנת 1987 מקארתור קיבל הסמכה כטייס ניסוי והחל לעבוד בנאס"א. בשנת 1990 הוא נבחר ליחידת האסטרונאוטים.

במהלך שירותו הוא הגיע ל-9,000 שעות טיסה ב-41 כלי טיס.
==שירות בתחום החלל==
בשנת 1993 מקארתור השתתף במשימת STS-58 של מעבורת החלל קולומביה כמומחה משימה (ג'ון בלאהה היה מפקד הצוות). המטרה העיקרית הייתה בדיקת השפעת חוסר משקל על פעילות ובריאות אנשי הצוות. בשנת 1995 הוא טס בפעם השנייה על סיפון מעבורת החלל אטלנטיס טיסת STS-74 כמומחה משימה (קנת קמרון היה מפקד צוות). המטרה העיקרית הייתה לבצע עגינה שנייה של מעבורת חלל לתחנת החלל מיר, להביא אספקה ולבצע מספר ניסויים. בשנת 2000 מקארתור היה מומחה משימה של STS-92 של מעבורת החלל דיסקברי (בריאן דאפי היה מפקד צוות). המטרה של המשימה הייתה להמשיך בניית תחנת החלל הבין-לאומית. במהלך טיסה זו הוא ביצע פעמיים פעילות חוץ-רכבית באורך כולל של כ-13 שעות. בשנת 2005 הוא הגיע לתחנת החלל הבין-לאומית בחללית סויוז TMA-7 והיה מפקד משלחת מס' 12 לתחנת החלל הבין-לאומית. במהלך טיסה זו הוא ביצע פעמיים פעילות חוץ-רכבית באורך כולל של כ-11 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר כחצי שנה.

בשנת 2007 מקארתור עזב את יחידת האסטרונאוטים ועבר לעבודה במרכז החלל ג'ונסון. הוא פרש מעבודה בשנת 2017.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.spacefacts.de/bios/astronauts/english/mcarthur_william.htm ביוגרפיה]

קטגוריה:אסטרונאוטים אמריקאים
קטגוריה:טייסי חיל האוויר של ארצות הברית
קטגוריה:טייסי ניסוי אמריקאים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה
קטגוריה:בוגרי בית הספר לטייסי ניסוי של הצי האמריקאי
קטגוריה:מעוטרי מדליית השירות המצוין (צבא ארצות הברית)
קטגוריה:אנשי צוות תחנת החלל הבין-לאומית
קטגוריה:עובדי נאס"א
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1951
כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים

כל מקום – אוסף שירים בינלאומיים הוא אלבום האוסף ה-11 של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים הד ארצי. אלבום האוסף הוא חלק ממארז תקליטורים של חמישה אוספים שונים, הנקרא "כך היה כך יהיה", אותם הוציאה אילנית באותה השנה. הוא קרוי על שם השיר "כל מקום" שנכלל באלבום הבכורה של הצמד המוזיקלי אילן ואילנית.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-1999
קטגוריה:אלבומי אוסף של אילנית
קטגוריה:אלבומי אוסף בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
הלב (שיר של אילנית)

"הלב" הוא שיר הנושא של סדרת הטלוויזיה הנושאת את אותו שם. הלחן חובר על ידי יקויצ'י סקטה, ומילים בעברית נכתבו על ידי לאה נאור. ההקלטה הרשמית של השיר נעשתה על ידי הזמרת הישראלית אילנית, והיא יצאה לאור ב-4 בספטמבר 1983 בעת שידור פרק הבכורה של התוכנית. הוא לא נכנס לאף אחד ממצעדי הפזמונים בישראל, דוגמת גלי צה"ל ורשת ג'.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1983
קטגוריה:סינגלים מ-1983
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לאה נאור
קטגוריה:שירים מסדרות טלוויזיה
קטגוריה:שירים על אמהות
קטגוריה:שירים על דמויות גבריות בדיוניות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
שיר של יום חולין – אוסף הבלדות

שיר של יום חולין – אוסף הבלדות הוא אלבום האוסף ה-12 של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים הד ארצי. אלבום האוסף הוא חלק ממארז תקליטורים של חמישה אוספים שונים, הנקרא "כך היה כך יהיה", אותם הוציאה אילנית באותה השנה. הוא קרוי על שם השיר "שיר של יום חולין", שהפך ללהיט עצום במדינת ישראל.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-1999
קטגוריה:אלבומי אוסף של אילנית
קטגוריה:אלבומי אוסף בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
ושוב איתכם – אוסף שירי אילן ואילנית

ושוב איתכם - אוסף שירי אילן ואילנית הוא אלבום האוסף ה-13 של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים הד ארצי. אלבום האוסף הוא חלק ממארז תקליטורים של חמישה אוספים שונים, הנקרא "כך היה כך יהיה", אותם הוציאה אילנית באותה השנה. הוא קרוי עם שם השיר המשותף של אילן ואילנית, "ושוב אתכם".

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-1999
קטגוריה:אלבומי אוסף של אילנית
קטגוריה:אלבומי אוסף בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
בית המשפט הפדרלי השביעי לערעורים של ארצות הברית

בית המשפט הפדרלי השביעי לערעורים של ארצות הברית (באנגלית: United States Court of Appeals for the Seventh Circuit, מילולית: בית המשפט לערעורים של ארצות הברית עבור המעגל השביעי) הוא בית משפט פדרלי לערעורים בארצות הברית.

לבית המשפט יש סמכות ערעורים על שבעה בתי משפט מחוזיים: שלושה באילינוי (המחוז הצפוני, הדרומי ובמרכזי), שניים באינדיאנה (המחוז הצפוני והמחוז הדרומי) ושניים בוויסקונסין (המחוז המזרחי והמחוז המערבי).

בית המשפט יושב בשיקגו ויושבים בו אחד עשר שופטים.

== שופטים ידועים ==
* ריצ'רד פוזנר, חוקר משפטי וכלכלה בולט נוסף, כיהן בבית המשפט עד פרישתו לגמלאות ב-2017.<ref></ref>
* שרמן מינטון (כיהן בבית המשפט 1941–1949) – מונה לשופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית.
* ג'ון פול סטיבנס (כיהן בבית המשפט 1970–1975) – מונה לשופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית.
* איימי קוני בארט (כיהנה בבית המשפט 2017–2020) – מונתה לשופטת בבית המשפט העליון של ארצות הברית.

== קישורים חיצוניים ==

* , באתר ויקיטקסט 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:בתי המשפט הפדרליים לערעורים של ארצות הברית
קטגוריה:אילינוי: חוק ומשפט
קטגוריה:ויסקונסין
קטגוריה:אינדיאנה
ויקטור פולטרוביץ

ויקטור פולטרוביץ (ברוסית: Виктор Меерович Полтерович; נולד ב-27 בדצמבר 1937 במוסקבה) הוא מתמטיקאי סובייטי-רוסי ממוצא יהודי ומומחה בכלכלה מתמטית, חבר באקדמיה הרוסית למדעים משנת 2003.
==ביוגרפיה==
ויקטור פולטרוביץ' נולד בשנת 1937 במוסקבה למשפחה יהודית. הורים היו מהנדסים. לאחר סיום בית ספר פולטרוביץ החל ללמוד במכון לגז ונפט במוסקבה. במהלך שנת הלימודים השלישית הוא הוצא מהלימודים עקב "רמה פוליטית ירודה" כמו כן הוצא משורות הקומסומול. לאחר שנה פולטרוביץ הוחזר ללימודים. לאחר סיום הלימודים פולטרוביץ עבד במקצוע במכון לאוטומציה של תעשיית הגז והנפט. הוא סיים אוניברסיטת מוסקבה בלימודי ערב במתמטיקה. לאחר קבלת תואר נוסף הוא התקבל לעבודה במכון למתמטיקה וכלכלה של אקדמיה למדעים. בשנת 1990 הוא סיים עבודת הדוקטורט. באותה שנה עבד כשנה באוניברסיטת פנסילבניה.

פולטרוביץ חבר בהחברה האקונומטרית (1989) ובשנת 1992 נבחר ל-Academia Europæa. בשנים 1989–1995 הוא היה חבר מערכת של ירחון מדעי "Econometrica".

פולטרוביץ הוא מומחה בתחום אקונומטריקה ויישומים מתמטיים בכלכלה. על פעילותו הוא זכה במספר פרסים. הוא היה מלמד באוניברסיטת מוסקבה אותה עזב בשנת 2004 עם דרגת פרופסור.

בנו ליאוניד פולטרוביץ מכהן כפרופסור באוניברסיטת תל אביב.

בשנת 2022 פולטרוביץ חתם על מכתב פתוח של מדענים רוסים נגד פלישה לאוקראינה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20210506070359/http://www.ras.ru/news/shownews.aspx?id=2f6bbcf0-ff0f-401e-a490-fb514b860079&_Language=ru ביוגרפיה]
* [http://members.tripod.com/~VM_Polterovich/ ביוגרפיה והישגים]
* [https://www.hse.ru/data/2013/02/21/1306670053/14HUM2013.pdf מאמר מדעי על פולטרוביץ]

קטגוריה:מתמטיקאים רוסים
קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:חברי האקדמיה הרוסית למדעים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1937
יחסי גאורגיה–ליטא

יחסי גאורגיה–ליטא הם יחסי החוץ הבילטרליים בין גאורגיה וליטא.

== היסטוריה ==
היחסים הדיפלומטיים בין גאורגיה לליטא כוננו ב-16 בספטמבר 1994.<ref></ref>

ב-9 באוגוסט 2018, ליטא הציגה הגבלות הגירה על יחידים המופיעים ברשימת אוטחוזוריה-טטונשווילי, רשימה של אנשים שהפרלמנט הגאורגי סבור כי "הפרו את זכויותיהם של אזרחים גאורגים באזורים הכבושים של גאורגיה, אבחזיה וצחינבולי".<ref></ref>

בדצמבר 2020, שר החוץ הליטאי, לינאס לינקביצ'יוס, קרא לנאט"ו לשתף פעולה באופן הדוק יותר עם גאורגיה ואוקראינה ולשמור על מדיניות 'הדלת הפתוחה'.<ref></ref>

ב-25 בפברואר 2021, בתגובה למעצר של ניקה מליה, שרי החוץ של אסטוניה, לטביה וליטא פרסמו הצהרה משותפת שבה הביעו "חששות כבדים מהמצב הפוליטי המתפתח בגאורגיה" וקוראים ל"כל הכוחות הפוליטיים לפעול באיפוק, הנמיכו את הלהבות וחפשו פתרון בונה".<ref></ref> נשיא ליטא Gitanas Nausėda הציע לפעול כמתווך לפתרון המצב.<ref></ref><ref></ref>
[[נשיא גאורגיה גיורגי מרגוולשווילי נפגש עם נשיא ליטא דליה גריבאוסקאיטה בנובמבר 2013.]]

== הערות שוליים ==
יחיאל מיכל מנמירוב

רבי יחיאל מיכל ב"ר אליעזר מנמירוב (נרצח ב-12 ביוני 1648, כ"ב בסיוון ה'ת"ח) היה רב ומקובל, רבה של הקהילה היהודית וראש ישיבה בעיר נמירוב, מחבר הספר "שברי לוחות".

יחיאל מיכל נולד לרבי אליעזר מזלאטשוב, נשא את בתו של רבי מרדכי יפה בעל הלבושים, כיהן כרבה של הקהילה היהודית בנמירוב ועמד בראשות הישיבה בעיר, עד להירצחו בשנת 1648 בגזרות ת"ח–ת"ט.

רבי שבתי הכהן קונן עליו ב"מגילת עיפה" ואמר שידע כל התורה כולה בעל-פה, והיה בקי בכל החכמות.

== הירצחו ==
כאשר הגיעו לנמירוב השמועות על פשיטותיהם של הקוזאקים הסתגרו היהודים עם רכושם בתוך מבצר העיר ונעלו את שעריה.
ביום כ' בסיוון בשנת ה'ת"ח, 10 ביוני 1648, פשטו חיל קריבונוס הקוזאקים על העיר נמירוב תוך שהתחזו לכח ידידותי והניפו דגלים של צבא הכתר של פולין. בהפצרתם של תושבי העיר הגויים ששיתפו פעולה עם הקוזאקים, שוכנעו היהודים בני העיר שמדובר בסיוע מפני התקפות הקוזאקים על הערים. כאשר פלשו הפורעים לעיר טבחו בה כל מי שלא הסכים להמיר דתו לנצרות אורתודוקסית. בטבח זה נרצחו אלפי יהודים.
רבים מן היהודים בנמירוב מסרו נפשם לקדש שם שמים, שלא להמיר את דתם בעידודו של רבם, שגם הוא כמותם קפץ לבריכות המים בסמוך למבצר למסור נפש.
רבי יחיאל מיכל נתפס על ידי אחד מן הפורעים הקוזאקים שכפה עליו להמיר דתו, הצליח להשתחרר ולברוח, ומצא מקום מסתור יחד עם אמו בבית אחד משך כל הלילה עד אור הבוקר.

לאחר הטבח החלו תושבי העיר הגויים לחפש בבתים אם יש מי שהצליח לברוח. רבי יחיאל מיכל ברח עם אמו לבית הקברות בכדי שיובא לקבורה באם ימצאוהו.
ביום כ"ב בסיון, מצאו אחד הגויים תושבי העיר ורצחו לעיני אמו במכות מקל, ולאחר מכן רצח גם אותה.

רק כעבור שלשה ימים הצליחה אשתו להביאו לקבורה.

== תענית כ' בסיוון ==
עקב פרעות אלו חודשה תענית כ' בסיוון בידי ועד ארבע ארצות, לזכר גזרות ת"ח–ת"ט.

רבי אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא (בעל "יסוד ושורש העבודה") מציין את אופי יום זה: .

== ספריו ==
* 

== ראו גם ==
* גזרות ת"ח–ת"ט
* נמירוב, יהודי נמירוב
* תענית כ' בסיוון
* יון מצולה

== לקריאה נוספת ==
* רבי יחיאל מיכל מנמירוב, שברי לוחות, לובלין, ה'ת"מ.
* רבי נתן נטע הנובר, יון מצולה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.hebrewbooks.org/37342 יון מצולה], באתר (היברובוקס)
* [https://www.hebrewbooks.org/39499 שברי לוחות], באתר (היברובוקס)

== הערות שוליים ==

2023 08
קטגוריה:רבנים אוקראינים
אל-ג'ארושיה

אל-ג'ארושיה (בערבית: الجاروشية) הוא כפר פלסטיני בנפת טולכרם במערב יהודה ושומרון, הממוקם 6 קילומטרים צפונית לטולכרם. על פי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, באל-ג'ארושיה היו אוכלוסייה של כ-907 תושבים באמצע שנת 2006.<ref>[http://www.pcbs.gov.ps/Portals/_pcbs/populati/pop03.aspx Projected Mid - Year Population for Tulkarm Governorate by Locality 2004 - 2006] Palestinian Central Bureau of Statistics.</ref> 8.4% מאוכלוסיית אל-ג'רושיה היו פליטים ב-1997.<ref>[http://www.pcbs.gov.ps/Portals/_pcbs/phc_97/tul_t6.aspx Palestinian Population by Locality and Refugee Status] Palestinian Central Bureau of Statistics</ref> ב-2014 גדלה האוכלוסייה והגיעה לכ-1,093 נפשות.<ref>[http://www.reliefweb.int/rw/fullMaps_Sa.nsf/luFullMap/4809864A0C3B9B9F85256FE80050855D/$File/healthinforum_tulkarem_opt280205.pdf?OpenElement Health care Facilities Tulkarm Governorate]</ref>

אל-ג'ארושיה נמצא על שטח של 1400 דונם, והכפר מפורסם בזכות מטעי הזיתים והשקדים שקיימים בו.

== היסטוריה ==
בשנת 1961, תחת השלטון הירדני, מנתה אוכלוסיית אל-ג'ארושיה 245 תושבים.<ref>Government of Jordan, Department of Statistics, 1964, p. [http://users.cecs.anu.edu.au/~bdm/yabber/census/JordanCensusPages/JordanCensus1961-p27.pdf 27]</ref>

=== אחרי 1967 ===
לאחר מלחמת ששת הימים ב-1967 עברה אל-ג'רושיה לשלטון הישראלי ביהודה ושומרון.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.palestineremembered.com/GeoPoints/al_Jaroushiyya_4932/index.html ברוכים הבאים לאל-ג'רושייה]
* סקר פלסטין המערבית, מפה 11: [http://www.iaa-archives.org.il/zoom/zoom.aspx?folder_id=93&type_id=6&id=8373 IAA], Wikimedia Commons

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפת טולכרם
ריגוש זמני

"ריגוש זמני" הוא שיר של הזמרת הישראלית עדן בן זקן.<ref name=":0"></ref> הוא הופץ ב-26 בינואר 2023 כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, 7.<ref name=":0" />

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב, הולחן והופק על ידי תמר יהלומי ויונתן קלימי.<ref></ref> יציאת השיר הייתה שונה מקודמותיה. במאקו פורסם כי: "הפעם, להבדיל משירים קודמים שבהם אנשיה של הזמרת הוציאו את השיר לאנשי תקשורת יממה לפני (לפחות), התקבלה הודעה שהשיר יישלח רק בבוקר היציאה. לפי ההודעה מטרת המהלך היא 'למנוע הדלפות'".<ref></ref>

את "ריגוש זמני" הוציאו זמן קצר לאחר יציאת "ראשון בבוקר" עם אנה זק ונונו.<ref></ref>

== הצלחה ==
בשבוע בכורתו, דורג "ריגוש זמני" היישר במקום השני במצעד הרשמי של מדיה פורסט.<ref>[https://mediaforest-group.com/weekly_charts.html המצעד השבועי], שבוע 05, 2023, באתר מדיה פורסט ישראל <small>(יש לבחור שנה 2023 ושבוע 05)</small></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|26 בינואר 2023
|סטרימינג • הורדה דיגיטלית
|שרית • הליקון ארומה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יונתן קלימי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תמר יהלומי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יונתן קלימי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי תמר יהלומי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי יונתן קלימי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי תמר יהלומי
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על רגשות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת שרית הפקות
יאן קלנברג

יאן גוטפריד קלנברג (בפינית: Jan Gottfrid Klenberg; 22 באוקטובר 1931 - 28 באוגוסט 2020) היה גנרל פיני אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של כוחות ההגנה של פינלנד בין השנים 1990–1994.

==ביוגרפיה==
קלנברג נולד במיקלי ב-22 באוקטובר 1931. הוא נולד למשפחה של קציני צי, ובשל כך התגייס בעצמו לצי הפיני ב-1950. הוא למד באקדמיה הצבאית הימית ולאחר מכן עבר את קורס קציני המטה הכללי. ב-1961 הוא מונה למפקד שייטת ספינות תותחים. בין השנים 1963–1964 הוא שימש כמרצה באקדמיה הצבאית הימית. בין השנים 1965–1971 הוא שימש כעוזר למזכיר הכללי של מועצת ההגנה. ב-1980 מונה למפקד הצי הפיני, וכיהן בתפקיד עד 1983. לאחר מכן כיהן כראש המטה הכללי - תפקיד טכני בעיקרו, עד 1989. ב-28 בפברואר 1990 הוא מונה לראש ההגנה. הוא היה ראש ההגנה הראשון שלא בא משורות צבא פינלנד. כמו כן, הוא היה הראשון בתולדות התפקיד שלא השתתף במלחמת העולם השנייה.

האירוע הבולט ביותר שקרה במהלך הקדנציה של קלנברג היה פירוק ברית המועצות, שהוביל לשינוי כולל ביחסי הכוחות העולמיים וחייב היערכות מחודשת של הצבא הפיני. הוא סיים את תפקידו ב-31 באוקטובר 1994. הוא נפטר בהלסינקי ב-28 באוגוסט 2020.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.blf.fi/artikel.php?id=7676 יאן קלנברג] באתר לקסיקון הביוגרפיות
* [http://runeberg.org/kuka/1978/0400.html יאן קלנברג] באתר פרויקט רונברג

קטגוריה:ראש ההגנה (פינלנד)
קטגוריה:אדמירלים פינים
קטגוריה:פינים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:פינים שנולדו ב-1925
קטגוריה:פינים שנפטרו ב-2020
יחסי אתיופיה–סומלילנד

יחסי אתיופיה–סומלילנד הם היחסים בין הרפובליקה של סומלילנד לבין הרפובליקה הדמוקרטית הפדרלית של אתיופיה. לשתי המדינות אין יחסים דיפלומטיים רשמיים, אבל לאתיופיה יש קונסוליה בהרגייסה ולסומלילנד יש נציגות באדיס אבבה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== היסטוריה ==
=== בעת העתיקה ובתקופה המודרנית המוקדמת ===
היחסים בין סומלילנד לאתיופיה מתוארכים לפחות לתקופת סולטנות אדאל והאימפריה האתיופית. מערכת היחסים בין המדינות הייתה לעיתים קרובות מתוחה, והמתיחות הגיעה לשיאה במאה ה-16 עם מלחמת אתיופיה–אדאל.<ref>Saheed A. Adejumobi, The History of Ethiopia, (Greenwood Press: 2006), p.178</ref><ref>Cambridge illustrated atlas, warfare: Renaissance to revolution, 1492-1792 By Jeremy Black pg 9</ref>

האימפריה האתיופית חתמה על מספר הסכמים עם ממשלת בריטניה בתקופת המנדט הבריטי על סומלילנד. המפורסם מבין האמנות הללו הוא ההסכם האנגלו-אתיופי משנת 1897, שנועד לתחום את הגבול בין אתיופיה לסומלילנד.<ref></ref> ההסכם גם קבע את חופש הסחר והתנועה בין שני הצדדים.

=== בתקופה המודרנית ===
לאחר הקמתה בשנת 1982, החליטה התנועה הלאומית הסומלית ליצור ברית עם משטר הדרג הקומוניסטי באתיופיה נגד כוחותיו של הרודן הסומלי סיאד בארה.<ref name=":40"></ref><ref name=":41"></ref> היחסים בין הרפובליקה של סומלילנד לאתיופיה היו בדרך כלל חיוביים מאז הכריזה סומלילנד על עצמאותה ב-18 במאי 1991. מצב העניינים מסמן יציאה מהעוינות ההיסטורית בין סומליה לאתיופיה.

בשנת 1994, אתיופיה וסומלילנד הגיעו להסכמי ביטחון וסחר שסיפקו שותפות אסטרטגית מורחבת. בין החשובים מבין ההסכמים היה אמנה הקובעת יחסים דיפלומטיים לא רשמיים בין שתי המדינות. אתיופיה וסומלילנד חתמו גם על הסכם הסגרה.<ref></ref>

ב-1 בינואר 2024 חתמו אתיופיה וסומאלילנד על מזכר הבנות המעניק לאתיופיה גישה לים האדום דרך נמל ברברה בתמורה להכרה אפשרית..<ref></ref>

== ראו גם ==
* יחסי החוץ של סומלילנד
* יחסי אתיופיה–סומליה

== הערות שוליים ==
הלוח האנטולי

הלוח האנטולי. הלחיצה של [[הלוח הערבי כנגד האירואסייתי ממזרח לו, בתוספת התנועה השמאלית של ההעתק המזרח אנטולי והתנועה הימנית של ההעתק הצפון אנטולי, יוצרים את תנועת לוח אנטוליה מערבה ביחס ללוחות הנ"ל, ואת התנגשותו עם הלוח האפריקאי מדרום ומדרום מערב.]]
הלוח האנטולי (באנגלית: The Anatolian Plate) הוא לוח טקטוני יבשתי המופרד מהלוח האירו-אסיאתי והלוח הערבי על ידי ההעתק הצפון-אנטולי וההעתק המזרח אנטולי בהתאמה. רוב טורקיה ממוקמת על הלוח האנטולי<ref></ref>, אך גם הים האגאי יוון, קפריסין ו-כרתים<ref></ref>. רוב רעידות האדמה הרבות וההרסניות שהתרחשו בטורקיה לאורך ההיסטוריה, התרחשו על גבולות הלוח הטקטוני הזה<ref></ref>.

== הסביבה הטקטונית ==
הלוח האנטולי נע מערבה ביחס ללוח הערבי שממזרח ומדְרום-מזרח לו, וגם ביחס ללוח האירואסיתי שנמצא מצפונו וממזרחו. תנועה יחסית זו מערבה, נוצרת כתוצאה מהלחיצה ממזרח, של הלוח הערבי כנגד הלוח האירואסייתי, וכתוצאה מהעתק תנועה אופקית שמאלית של ההעתק המזרח אנטולי, ומהעתק תנועה ימנית של ההעתק הצפון אנטולי (ראו מפת התצלום). התנועה היחסית מערבה היא בקצב של כשלושה סנטינמר בשנה בממוצע רב שנתי<ref name=":0" />. ברם קצב זה של תנועה יחסית מערבה מיוחס בעיקר לתנועת ההסטה הימנית בהעתק הצפון אנטולי, בעוד שלאורך ההעתק המזרח אנטולי קצב התנועה היחסית מערבה הוא רק 1.5 סנטימטר בשנה<ref name=":0" />. הבדל זה בקצב התנועה לאורך שני ההעתקים, גורם לתנועה עם רוטציה בניגוד לכיוון השעון<ref></ref><ref name=":0" />. בדרומו של הלוח ובדרום מערבו, מתנגש הלוח האנטולי עם קרום אוקיאני עתיק ששרד מתחת לקרקעית הים התיכון<ref></ref><ref></ref>, ויוצר שם תהליך של הפחתה, אך גם עם הקרום היבשתי של הלוח האפריקאי לאורך הקשת ההלנית והקשת הקפריסאית<ref name=":0"></ref>.

== ראו גם ==
* רעידות האדמה בטורקיה ובסוריה (2023)

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.hayadan.org.il/רעידות-האדמה-בטורקיה-ובסוריה-היו-קטלנ רעידות האדמה בטורקיה ובסוריה] מתוך "הידען", פברואר, 2023

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טורקיה: גאולוגיה
קטגוריה:רעידות אדמה
קטגוריה:העתקים
בילי באראט

בילי אייס באראט (באנגלית: Billy Ace Barratt נולד ב-16 ביוני 2007) הוא שחקן אנגלי. בגיל 13, הוא האדם הצעיר ביותר שזכה בפרס אמי הבינלאומי. <ref></ref>

== ביוגרפיה ==
בילי אייס באראט נולד בבריקסטון, לונדון. אמו היא השחקנית והמנחה קרולין אולט, וחברה בלהקת הבנות "The 411" <ref></ref> וסבו הוא הזמר הוולשי שאקין סטיבנס . <ref></ref>

== קריירה ==
בארט החל לשחק בתפקידי טלוויזיה. בין היתר שיחק בתפקיד חוזר במיני סדרת הטלוויזיה נסיכה לבנה, מר סלפרידג' ורצח אופי. הוא עשה את הופעת הבכורה שלו בסרט "To Dream", שיצא לאקרנים ב-2016. בשנת 2018 הוא קיבל תפקיד קטן בסרט מ-2018 מרי פופינס חוזרת, כשגילם ילד רחוב . בשנת 2019, הוא שיחק בתפקיד ראשי בסרט "Responsible Child", שמספר את הסיפור הבדיוני על ילד בן 12 שהואשם ברצח, ושואל האם ניתן להטיל על ילד אחריות למעשיו. <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> ב-23 בנובמבר 2020, באראט זכה בפרס אמי הבינלאומי לשחקן הטוב ביותר על תפקידו בסרט, והפך לאדם הצעיר ביותר שעשה זאת אי פעם. <ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! סרט
!תפקיד
! הערות
|-
| 2016
|To Dream
| לוק הצעיר
|
|-
| 2018
| מרי פופינס חוזרת
| סטריט אורצ'ין
|
|-
| 2019
|Blinded by the Light
| מאט (10)
|
|-
| 2022
|The Other Me
| ניאזי
| <ref></ref>
|-
| 2023
|המכתש על הירח
| דילן
|
|-
| rowspan="2" | TBA
|The Islander
|נב הצעיר
| אחרי הפקה
|-
|My Spy: The Eternal City
|
| <ref></ref>
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! הערות
|-
| 2016
| מר סלפרידג'
| ראלף סלפרידג'
| 4 פרקים
|-
| 2017
| הנסיכה הלבנה
| הנסיך ארתור
| 4 פרקים
|-
| 2017
| Sharknado 5: Global Swarming
| גיל
| סרט טלוויזיה
|-
| 2018
| רצח אופי
| טד רוזוולט ג'וניור.
|פרק אחד
|-
| 2019
|Responsible Child
|ריי
| סרט טלוויזיה
|-
| 2019
| מזמור לחג המולד
| סקרוג' הצעיר
|פרק אחד
|-
| 2021
|פלישה
| קספר מורו
| תפקיד ראשי
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקנים ילדים אנגלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2007
קורס קצינים נבו

קורס קצינים נבו (קק"ץ נבו) הוא מסלול קצונה בצה"ל המכשיר קציני מטה מאוכלוסיות מוגבלות ביכולתן לביצוע המסלול הסטנדרטי בבה"ד 1 (מסלול נחשון). דרישות הסף למסלול זהות למסלול קצונה "נחשון".

אל הקורס מגיעים חיילים שהתנדבו לשירות בצה"ל (פרופיל 25, 30 או 45), חיילים בעלי מגבלות רפואיות ייחודיות או סעיפים מיוחדים בפרופיל הרפואי (כדוגמת אפילפסיה או סוכרת) אשר מגבילים את הצוערים בפעילות של עד 30 דקות מפינוי מיידי וחיילי תוכנית תתקדמו.

מטרתו המרכזית של הקורס היא ליצור הכשרה מתאימה לכלל הצוערים, ללא הבדל במגבלות הרפואיות השונות. למעשה, תוך התאמת התכנים המועברים בקורס למגבלות הרפואיות של כלל הצוערים, הקורס מתמקד בתכנים הלימודיים תוך דילוג על תכנים פיזיים, שלרוב מהווים סכנה לבריאות הצוערים. בשל כך, ייתכן שפעילות מסוימת תהיה במחזור אחד ובאחר לא (כדוגמת ניהול מטווח), אך לעיתים אותן פעילויות יכולות להיכלל בהכשרה באופן התנדבותי ואופציונלי, תוך יוזמה מהצוערים באותו מחזור, ובמתכונת של "מי שיכול – מוזמן".

אורך ההכשרה כ-8 שבועות והיא מתקיימת במתכונת של פעמיים בשנה במחזורי הקצונה של יוני ודצמבר. הכשרת "נבו" מתחילה מספר שבועות לאחר תחילתה של מגמת "נחשון" שתחתיו היא נמצאת (כך שהיא מסופחת לגדוד "ברוש" שבבה"ד 1 מטעמים לוגיסטיים), וכך שתי ההכשרות מסתיימות באותו יום, ומסתכמות באותו טקס סיום.

== מהלך ההכשרה ==
בפלוגת נבו מועברים התכנים על ידי סגל ייעודי ומצטיין ממסלול "נחשון" אשר התנדב לכך, ואותו סגל נבחר בצורה פרטנית. הקורס ממוקם בקריית ההדרכה שבנגב, ומסופח לאחד הבה"דים בקריית ההדרכה (כיום בה"ד 10). בשל מיקומה הייחודי, ההכשרה נמצאת במרחק מספק ממתחם בית חולים סורוקה שבבאר-שבע.

בהווייתה, ההכשרה דינמית, מתפתחת ומתעדכנת ממחזור למחזור. לרוב, השינויים בהכשרות מתבצעים בעקבות יוזמות שונות מצד הצוערים, כך שכל הכשרה בכל מחזור מתאימה באופן ייחודי לצוערים הנמצאים בה. ההכשרה פוטרת מהעברת התכנים הפיזיים הנדרשים לקצין מטה במגמת "נחשון", כגון ניהול מטווח, נשיאת נשק לאורך ההכשרה, שבוע שטח, בוחן כושר גופני (בוחן בר-אור) ועוד. יתרה מזאת, אין הצוערים נדרשים בפעילויות של תורנויות שונות כגון שמירה, הגנת יישובים, תורנויות מטבח ועוד<ref></ref>.

כלל התכנים המועברים בהכשרת "נבו" זהים לתכנים המועברים בהכשרת "נחשון", ועל כן כלל החומרים, הבחנים והעבודות משותפים בין הקורסים.

== תנאי קבלה להכשרה ==
תהליך המיון להכשרת נבו זהה לזה של שאר ההכשרות (למעט הדרישות הפיזיות כגון בוחן בר-אור), כך שכל חיל מבצע את ההכשרה המתאימה לו. במסגרת כלל תהליכי המיון, נדרשים המועמדים להכשרה להפיק טופס 102. במסגרת הפקת הטופס, ייתכן שיעלה כי המועמד להכשרה נדרש בבחינת המקרה הרפואי שלו באופן פרטני על ידי ענף מיו"ר. כך, התיק הרפואי שלו מועבר לענף מיו"ר, וזה נדרש לאשר את השתתפותו בהכשרת "נבו", כתלות בתקנים המתאימים<ref></ref>.

התקנים למועמדי הקורס נקבעים על ידי וועדה באגף כוח אדם ולא בכל אגף לעצמו כמו בקורס רגיל.

מאחר שהקורס מתבצע במתכונת מצומצמת ורק פעמיים בשנה<ref></ref>, מספר ההקצאות אליו מועט, ועל כן חל קושי נוסף בקבלה אליו (בכל מחזור יש בין 40 ל-60 צוערים בלבד).

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קורסים בצה"ל
אדון שוקו

"אדון שוקו" הוא שיר של הזמר הישראלי אריק איינשטיין. השיר נכתב בידי הסופרת חיה שנהב הולחן הופק ועובד בידי הזמר יוני רכטר ויצא לאור בשנת 1989 כחלק מאלבום האולפן ה-27 של איינשטיין, "הייתי פעם ילד".

== רקע ==
"אדון שוקו" הוא שיר ילדים<ref></ref> באורך של 3:31 דקות<ref></ref>. השיר נכתב בידי הסופרת חיה שנהב<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref>, הולחן הופק ועובד בידי הזמר יוני רכטר<ref name=":2" />. הוא הוקלט באולפן "Hamon", רמת גן שבישראל<ref name=":2" />, ויצא לאור בשנת 1989 כחלק מאלבום האולפן ה-27 של איינשטיין, "הייתי פעם ילד"<ref name=":0" /><ref name=":1" /><ref name=":2" />.

בשנת 2003 נכלל השיר באלבום האוסף "המיטב"<ref></ref><ref></ref>.

== וידאו קליפ ==
בשנת 1991 התארח איינשטיין בתוכנית הבידור זהו זה!, שם צולם וידאו קליפ לשיר בביצועו של איינשטיין ובליווי חברי התוכנית<ref name=":0" />.

== גרסאות כיסוי ==
בשנת 1990 נכלל ביצוע של עוזי חיטמן לשיר בקלטת "שירים קטנים"<ref></ref><ref></ref>. בנובמבר 2012 יצאה לאור גרסת כיסוי של ערוץ הופ! לשירו של איינשטיין אשר בוצע בידי "מקהלת שרונית"<ref></ref>.

== פארודיה ==
ב-9 במאי 2011 יצאה לאור פארודיה על השיר בשם "אדון סאטלה" על ידי חברת שרוטונים<ref></ref><ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1989
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי ילדים
גולה סנגם

גולה סנגם (בפרסית: گل سنگم, באנגלית: Gole Sangam; בתרגום לעברית: "פרח של אבן אני"), לעיתים נקרא גול-י סנגם (באנגלית: Gol-e Sangam) או רק גולה סנג (באנגלית: Gole Sang; בפרסית: گل سنگ), הוא שיר אייקוני בשפה הפרסית משנות ה-70, שהולחן על ידי המלחין והפסנתרן האיראני אנושיראואן רוחאני ומילים שנכתבו על ידי המשורר והתמלילן האיראני ביז'אן סמנדר. הלחן פופולרי באיראן, אפגניסטן וטג'יקיסטן, וזכה גם לתהילה בינלאומית. השיר מדבר על אדם מאוהב, אשר מתמודד עם דחייה מהאדם שהוא/היא אוהב.

== מילות השיר ==
{| class="wikitable"
|+
!השורה בפרסית
!תעתיק לעברית
!תרגום לעברית
|-
|گل سـنگم گل سنگم
|גולה סנגם, גולה סנגם
|פרח של אבן אני, פרח של אבן אני
|-
|چی بـگم از دل تـنـگم
|צ'ה בגם אז דלה תנגם
|מה אומר מלבי הצר
|-
|مثل آفتاب اگـه بـر من
|מסל אפתאב אגה בר מן
|כשמש אם לא תאיר עלי
|-
|نتابی سردم و بیرنگم
|נתאבי סרדם ובי רנגם
|קרה וחסרת צבע אני
|}

== גרסאות לשיר ==
השיר זכה לעשרות פרשנויות והקלטות ומושר בשפות רבות. הביצוע הראשון של השיר בוצע על ידי אמל סאיין , הגרסאות המפורסמות ביותר נעשו לאחר מכן על ידי הזמרים הפרסיים חסן סתאר והיידה ושל הזמר האפגני אחמד זהיר. הביצוע של הזמרת הישראלית ריטה גרמה לפופולריות של השיר בישראל.

קטגוריה:שירי שנות ה-1970
קטגוריה:פרסית
קטגוריה:שירים על פרחים