בעין-דור

בְּעֵין-דּוֹר היא בלדה עברית מאת המשורר שאול טשרניחובסקי, שנכתבה בנעוריו באודסה ב-1893 ופורסמה בחודש תשרי תרנ"ח (אוקטובר 1897). הבלדה, אחת מכמה שהקדיש טשרניחובסקי לשאול המלך (לצד "המלך", "על הרי גלבוע", "אנשי חיל חבל" ו"על חרבות בית-שן"), נכתבה בעקבות המסופר ב, והיא מתארת את ביקורו של שאול המלך אצל בעלת האוב בעין דור ערב הקרב הגורלי בפלשתים שבו נהרג, ושיחתו שם עם רוחו של שמואל הנביא. בבלדה, כמו בסיפור המקראי, נמצא במרכז הסיפור הדיאלוג שבין שאול לשמואל, אך המילים ששם טשרניחובסקי בפי השניים שונות מאלה שבסיפור המקראי. זוהי אחת הבלדות הידועות ביותר בשירה העברית.

==פרסום==
הבלדה נכתבה ב-1893, בעת שהיה טשרניחובסקי כבן 18, והיא משיריו הראשונים. היא התפרסמה לראשונה בעיתונו של אליעזר בן-יהודה "הצבי" (ירושלים) בי"ד בתשרי תרנ"ח (10 באוקטובר 1897), ובכ"ו בתשרי (22 באוקטובר) שבה ונדפסה בעיתונו של בן-יהודה "השקפה". זמן קצר אחרי כן היא נכללה בקובץ שיריו הראשון, החשוב, "חזיונות ומנגינות" (ורשה: תושיה, תרנ"ט–1898), ולאחר מכן בכל קובצי השירה של טשרניחובסקי שראו אור בחייו: "שירים - הַשִּׁלֹחַ", "ספר הבלדות" (הוצאת אמנות, תרצ"ג), "כתבי וילנה א", "שירים" (בהוצאת קרן ישראל מץ, 1937), "ראי אדמה: שירים" (הוצאת שוקן, ת"ש) ו"שירים" (הוצאת שוקן, תש"ג).

==מבנה==
הבלדה מורכבת מ-28 בתים בני שתי שורות כל אחד. הבלדה מתחילה בשלוש נקודות, שהן הודעה לקורא שתחילתו של סיפור זה אמורה להיות מוכרת לו ממקום אחר (ספר שמואל).

ניתן לזהות בבלדה פרקים אחדים:
* בתים 2-1: הגעת שאול לעין דור. אברהם רגלסון העיר על תיאורו של שאול בפרק זה: "העטה טשרניחובסקי את שאול המלך מחלצות מעולם זר לגמרי – שיוה לו דמות אבירית-פיאודלית. רגילים אנו לקשור את שאול עם אתונות, וכאן, כאיזה לוֹנסֵילוֹט או אַייבֶנהוֹ רוכב המלך עין-דורה על סוס קל."
* בתים 10-3: המפגש של שאול עם בעלת האוב ואווירת הכשפים האופפת אותו. אברהם רגלסון ציין: "ובעלת האוב – מכשפה שכספּירית היא."
* בתים 18-11: זכרונותיו של שאול מימי עלומיו השלווים. זכרונות אלה נמצאים בניגוד מוחלט להווה הקודר שבו נתון שאול.
* בתים 26-19: המפגש של שאול עם שמואל. חלקו של שמואל במפגש זה קטן מחלקו של שאול, בניגוד לתיאור המקראי, המקדיש מקום רב יותר לדברי שמואל.
* בתים 28-27: חזרתו של שאול למחנהו. הבית שלפני האחרון בבלדה משקף את מילותיו של הבית הראשון, ובכך סוגר מעגל ומקנה לבלדה שלמות - מההגעה לעין דור בחשכת הליל ועד לשיבה למחנה באשמורת הבוקר.

==ביקורת==
חוקר הספרות אברהם שאנן ראה בבלדות "בעין-דור" ו"הכוזר האחרון" את פסגת יצירתו הבלדית של טשרניחובסקי, בעיקר בהתייחס להגדרתה של סוגה זו במאה ה-19. לדבריו, "שאול המלך זכה לכמה בלדות... אולם 'בעין דור' היא המושלמת בהן". זאת, "דוקא מפני פשטנותה, מפני אפייה העממי המובהק ומפני המוזיקליות הקלה שלה, מעין זו המצויה בשירי העלילה של זמרי-עם במזרח ובמערב, על קוויה החריפים".

חוקר הספרות יונה דוד ציין כי "שיר זה שייך לסוג הספרותי של בלדת הבלהות, הנושאת עליה את תו הגורל".

היו שמצאו פגמים שונים בבלדה. מבקר הספרות ברוך קורצווייל, אף ששיבח את שליטתו של המשורר הצעיר בטכניקה הבלדית, טען כי "בעין דור" סובלת מחולשה מהותית:
:אין גמישות ואין העמקה בתפיסת דמות הנביא. אפילו ניתוח קל זה מעמיד אותנו על חסרון האחדות האמנותית שבבלדה זו. הרבה סיבות לחוסר-אחדות זה, ואחת מהן – כך נדמה – אי-יכולתו של טשרניחובסקי לתפוס תפיסה עיונית את הבעיה הדתית המהדהדת בנושא הבלדה. אמנם תופס הוא את הדברים תפיסה שירית, ספונטנית, אבל כשהוא עומד להיכנס לוויכוח על משמעותה של היהדות ההיסטורית, כשהוא מנסה לברר לעצמו את פשר המתיחות בין החוזה למלך, הוא מאכזב אותנו. שאול אמנם נראה לעינינו, אבל שמואל נשאר מעין שריד בלבד ללא חיים. מה עצומה ההתפתחות וההעמקה בתפיסת הבלדה מצד טשרניחובסקי כשמשווים את הרבוֹנות האמנותית שב"על הרי גלבע" עם ניסיון נעוריו להנציח את דמות שאול המלך!

נחמה ליבוביץ נהגה בהרצאותיה לשים ללעג את הבלדה, שלדעתה מאריכה בדברים דווקא במקומות שהסגנון התנ"כי נוקט את הצמצום והאיפוק הנדרשים.

== במוזיקה ==
בלדה זו הולחנה על ידי המלחינים יוסף טל, אלי פרויד, יצחק בן צבי ואהרון חרל"פ.

==לקריאה נוספת==
* יונה דוד, שירת טשרניחובסקי, תל אביב: מישלב, המרכז הישראלי להשכלה, תשל"ד 1973, הפרק "בעין דור", עמ' 80–83.
* יהודה ת' רדאי ומגדלנה שולץ, "שתי המכשפות: סוגיה בבלשות ספרותית", אלפיים, 11 (תשנ"ה), עמ' 149–165.
* ברוך קורצווייל, ביאליק וטשרניחובסקי - מחקרים בשירתם, מהדורה שלישית, הוצאת שוקן, 1967, עמ' 217–220.

==קישורים חיצוניים==

* שאול טשרניחובסקי, [http://benyehuda.org/tchernichowsky/beein_dor.html בְּעֵין-דּוֹר], בפרויקט בן-יהודה
פרסומיה הראשונים של הבלדה:
* , 
* 
* שאול טשרניחובסקי, [http://rosetta.nli.org.il/delivery/DeliveryManagerServlet?dps_pid=IE20380856 חזיונות ומנגינות: שירים], כרך א, ורשה: תושיה, תרנ"ט 1898, עמ' 45–57, באוסף הספרייה הלאומית

על הבלדה:
* אברהם רגלסון, [http://benyehuda.org/regelson/czernichowsky_ballads.html טשרניחובסקי – בַּעַל הַבַּלַּדָה], מאזנים ד, ו (חשוון–טבת תרצ"ו), 581–590, בפרויקט בן-יהודה
* מיכאל פדידה, [https://unglueit-files.s3.amazonaws.com/ebf/5cc5bc91d0fe460093bd4bd203495764.pdf טשרניחובסקי בעין דור]
* אוריאל סימון, [http://www.daat.ac.il/daat/tanach/rishonim/haov.htm שאול בעין-דור], בתוך: משה בר-אשר (עורך), ספר היובל לרב מרדכי ברויאר, ירושלים: אקדמון, תשנ"ב, כרך א, עמ' 113–124, באתר דעת

==הערות שוליים==

קטגוריה:בלדות
קטגוריה:שירי שאול טשרניחובסקי
קטגוריה:שירי המאה ה-19
קטגוריה:שירים המבוססים על התנ"ך