OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
רוני בן-חור

רוני בן חור (נולד ב-9 ביולי 1962) הוא גיטריסט ג'אז ישראלי שהיגר לארצות הברית בשנת 1985. בן להורים מיהדות תוניסיה.

== ביוגרפיה ==
רוני בוקובזה<ref></ref> נולד בדימונה, ישראל. הוא הצעיר מבין שבעה ילדים ואחד משניים שנולדו לאחר שהמשפחה היגרה מתוניסיה לישראל בשנת 1955. שם משפחתו שונה לבן-חור בהיותו בגיל 10.

כשהיה בן 11, התחיל לנגן בגיטרה. הוא למד לדעת על ג'אז מתוך האזנה לאוסף התקליטים של חבר בתיכון. בישראל הופיע במועדונים, בחתונות ובר מצוות עד שחסך די כסף כדי לעבור לארצות הברית. הוא הגיע לניו יורק בשנת 1985, ובילה Jazz Cultural Theater של הפסנתרן בארי האריס. הוא קיבל שיעורים מהאריס, ואז הפך לחבר בלהקתו.

כמורה ומחנך מוזיקלי, בן חור פתח שלוש תוכניות מוצלחות ומתמשכות של מוזיקת ג'אז בתיכון ב"בית הספר לאומנויות הבמה המקצועיות", וב"The Coalition School for Social Change" ו-Landmark High School, כולם בעיר ניו יורק.

התנהגותו מעוררת ההשראה וכישורי התקשורת שלו יצרו קשר אישי חזק עם תלמידיו, מה שגרם לשחקנית ופעילה חברתית/חינוכית, בט מידלר, לבקש מבן חור להכין תוכנית לחינוך מוזיקלי עבור בתי ספר ציבוריים אחרים בניו יורק.<ref></ref> הוא הקים בשנת 1992, את תוכנית הג'אז ב " Lucy Moses School", והוא המנהל המייסד של תוכנית זו בבית הספר הממוקם ב"מרכז קאופמן למוזיקה" באפר ווסט סייד של מנהטן בניו יורק, שם הוא מלמד.

בן-חור הקים, בנוסף, מחנה ג'אז Saint-Cézaire-sur-Siagne,<ref></ref> בצרפת, עם המוזיקאי נגן הבאס סאנטי דבריאנו. הוא אף הקים, עם נילסון מאטה נגן הבס הברזילאי, מחנה לנגינת ג'אז ומוזיקה ברזילאית בעיירה Bar Harbor, במיין, שניהם מיועדים לחובבי ג'אז מבוגרים.

ספרו "Talk Jazz: Guitar" (בהוצאת מל ביי, 2004) כולל תקליטור עם ביצועי גיטרה של בן חור המבצע את התרגילים בספר עם טארדו האמר בפסנתר, ארל מאי בבס ולירוי ויליאמס בתופים.

אלבומו "Anna's Dance" נחשב על ידי השבועון וילג' ווייס (The Village Voice) לאחד מאלבומי הג'אז הטובים ביותר של 2001. אתר המוזיקה All About Jazz כינה אותו "גיטריסט וירטואוזי עם קצב סווינג ללא דופי".<ref></ref> בשנת 2000, הוא זכה בסקר הקוראים של המגזין "Jazziz" בתואר "הכישרון החדש הטוב ביותר" ("Best New Talent".)

בן חור מתגורר בטינק, ניו ג'רזי, עם אשתו, הזמרת איימי לונדון ושתי בנותיהם.<ref></ref>

הוא מגיע לישראל מדי פעם לקונצרטים בהם ניגן עם נגנים ישראלים וביניהם דני גודפריד, אהרלה קמינסקי ויוראי אורון.<ref></ref>

== דיסקוגרפיה ==
<div class="mw-content-ltr">
* Backyard with Barry Harris (TCB, 1995)
* Sofia's Butterfly (TCB, 1998)
* Anna's Dance (Reservoir, 2001)
* Signature (Reservoir, 2005)
* Keepin' It Open (Motéma, 2007)
* Smile with Gene Bertoncini (Motéma, 2008)
* Fortuna (Motéma, 2009)
* Mojave with Nilson Matta (Motéma, 2011)
* Our Thing with Santi Debriano, Duduka Da Fonseca (Motéma, 2012)
* Alegria de Viver with Leny Andrade (Motéma, 2014)
* Introspection with Harvie S. (Jazzheads, 2018)
* Stories (Dot Time Records, 2021)<ref></ref>
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.scribd.com/document/360050301/Talk-Jazz-001-032-pdf רוני בן-חור - Talk Jazz]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נגני ג'אז: גיטריסטים
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
סבת-בית

סֶבַּת-בֵּית (בסבת-בית: ሰባትቤት "סֶבַּתְבֵּת") היא שפה שמית המדוברת באתיופיה. היא משתייכת לקבוצת השפות האתיו-שמיות בענף השמי הדרומי. המשמעות המילולית של השם "סבת-בית" היא "שבעה בתים", כינוי לשבעת העמים הגדולים החולקים שפה זו.

סבת-בית היא אחת משפות גוראגה, המדוברת באזור גוראגה המערבי שבמדינת האומות, הלאומים ועמי הדרום בדרום אתיופיה. על פי מיון המקובל, יש לשפה כמה ניבים:<ref></ref>
* צ'חה (čehā, čexā, Chaha, Cheha) מדובר במחוז צ'חה והוא הניב הנחקר ביותר.
* אז'ה (Ezha, Eza, Izha) מדובר באזור אֵזַ'ה-נַה וּוֹלֵנֵה.
* מוּחֵר (Muher, Muxar) מדובר בהרים מצפון לצ'חה ולאז'ה-נה וולנה.
* גוּרָה מדובר במחוז גוּרוֹ
* גוּמֵר (Gwemarra, Gʷəmarə) מדובר במחוז גומר
* אינור (Enemor) מדובר במחוז אֵנֵמוֹרִי-נַה אֵאֲנֵר.
** גְיֵיטוֹ, אַנְדֵגֵגְן והשפה שנכחדה מסְמס* נחשבים לפעמים תת-ניבים של אינור.

על פי מאגר אתנולוג, הניבים של סבת-בית הם: צ'חה, אֵזַ'ה, גוּמֵר (או גְװֵּמַרֵה), גוּרַה, גְײֵטוֹ (או גְײֵטַה) ומוּחֵר (או מוּהֵר, מװַּחֵר או מװַּהֵר). עם זאת, חלקן נחשבות לפעמים לשפות בפני עצמן. בפרט, מוּחֵר שונה כל כך מיתר הניבים, עד כדי כך שרוברט חצרון, בדעת יחיד,<ref></ref> אינו מסווג אותו בקבוצת שפות גוראגה המערבית כלל.<ref></ref>

צ'חה נחקר יותר מהניבים האחרים.

== פונולוגיה ==
מערך הפונמות בסבת-בית גוראגה הוא טיפוסי למדי לענף האתיו-שמי, עם שלשות של עיצורים חוסמים קולי–אטום–מסודק. 

== לקריאה נוספת ==

== קישורים חיצוניים ==
* מידע על [http://wals.info/languoid/lect/wals_code_chh צ'חה] באטלס העולמי של מבני השפות
*[https://www.youtube.com/watch?v=KJ__sSHnMT0 "סרט ישו" בגוראגה מערבית]
*[http://ling.ucsd.edu/~rose/GSRG/index.htm קבוצת המחקר של גוראגה וסילטה] באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
*[http://ling.ucsd.edu/~rose/ דף הבית של שרון רוז] במחלקה לבלשנות באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
*[https://web.archive.org/web/20070312062045/http://beteguraghe.org/index.htm BeteGuraghe.org]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתיופיה: שפות
קטגוריה:שפות שמיות דרומיות
קטגוריה:בלשנות שמית
רקאדה

רקאדה; שרידי [[מאגר מים קטוּר]]
רקאדה (בערבית: رقادة), תוניסיה, קילומטרים ספורים מדרום-מערב לקירואן, היא אתרהּ של עיר היסטורית, שהייתה בירתם השנייה של האע'לבים עד מפלתם ב-909.
== היסטוריה ==
ב-876 קבע בה האמיר האע'לבי אבראהים השני (שלט בשנים 875–902) את בירתו. הוא ויורשיו בנו בה ארמונות, קסרקטינים ומאגרי מים, והיא הוקפה בגנים. העיר חולקה לשני רבעים שווים בשטחם. באחד מהם שכן ארמון האמיר על קסרקטיניו והשני הוקצה לפמליית האצילים שלו וכלל בנייני ציבור – מסגד, שווקים, בתי מרחץ ואכסניות לעוברי אורח.

ב-909, אחרי ניצחונו על האע'לבים, השתכן בה עוביד אללה אל-מהדי, מייסד השושלת הפאטמית, אך ב-921 העביר את בירתו למהדיה. הח'ליף הפאטמי הרביעי, אבו תמים אל-מֻעִז א-דין אללה (שלט בשנים 932–975), שהעביר את בירתו לקהיר אחרי כיבוש פוסטאט ב-969, הורה על הריסת רקאדה עד היסוד, ובאתרהּ נותרו רק הגנים ובריכות האגירה.

ב-1960 נבנה במקום ארמון נשיאותי, וב-1986 נחנך בו המוזיאון הלאומי של תוניסיה לאמנות אסלאמית . המוזיאון מתמחה באמנות אסלאמית מימי הביניים ופועל בו מרכז מחקר של מורשת התרבות של תוניסיה. במוזיאון אצורים ומוצגים חפצים מאתרי קירואן ורקאדה וכן ממנסוריה . גאוותו של המוזיאון היא על אוסף כתבי יד קוראניים, במקורם מספריית המסגד הגדול של קירואן, ובייחוד על דפי הקוראן הכחול. ברקאדה נמצא קמפוס הפקולטה למדעי הרוח של אוניברסיטת קירואן.

==קישורים חיצוניים==

* על [http://islamicart.museumwnf.org/pm_partner.php?id=Mus01;tn&museumlng=fr&type=museum&theme=ISL& המוזיאון ברקאדה באתר "מוזיאונים ללא גבולות"] 
<div style="direction: ltr;">
* Mohamed Rebai, "[http://www.kairouan.org/fr/decouverte/Histoiredekairouan/museeraqqada.htm Musée national d'art islamique de Raqqâda]", Les nouvelles de Kairouan en ligne 
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוניסיה: תרבות
קטגוריה:מוזיאונים לאומיים
קטגוריה:מוזיאונים לארכאולוגיה
קטגוריה:ערים עתיקות שנהרסו
I'm a King

"I'm a King" (בעברית: "אני המלך") הוא שיר שהוקלט על ידי הראפר בובי סשנס ביחד עם הראפרית האמריקאית מייגן די סטליון, מתוך פסקול הסרט "מגלה את אמריקה 2" (2021).<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-5 בפברואר 2021, בהוצאת חברת התקליטים דאף ג'אם, כשיר הנושא מתוך הסרט.<ref name=":0" /><ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי AJRuinedMyRecord, BL$$D, מייגן די סטליון, צ'לסיה ל. ריבס ובובי סשנס והופק על ידי AJRuinedMyRecord ו-BL$$D.<ref name=":1"></ref> בשנת 2021 יצא הסרט "מגלה את אמריקה 2"; הסרט היה אמור לצאת לאקרנים על ידי סרטי פרמאונט ב-7 באוגוסט 2020 ואז הועבר אל 18 בדצמבר 2020, אולם עקב מגפת הקורונה זכויות הסרט נמכרו לאולפני אמזון ב-125 מיליון דולר אשר עומדים להפיץ את הסרט באופן דיגיטלי ב-5 במרץ 2021 בפריים וידאו, מלבד ארצות אחרות שם פרמאונט יפיצו את הסרט בקולנוע.<ref></ref>

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-2.2 מיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
קליפ המילים הרשמי של השיר פורסם ב-5 בפברואר 2021.<ref></ref> בהמשך, האודיו הרשמי של השיר הועלה ליוטיוב גם כן.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|5 בפברואר 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|דאף ג'אם
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מייגן די סטליון
קטגוריה:שירים על מלכים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת דף ג'אם רקורדינגס
אנדראה דלה רוביה

אנדראה דלה רוביה (באיטלקית: Andrea della Robbia; 1435, פירנצה- 1525, פירנצה) היה פסל רנסאנס איטלקי שעבד בעיקר עם חומר קרמי.

התמחה אצל דודו לוקה דלה רוביה שיצר טכניקה של שימוש בטרקוטה מזוגגת (גלזורה).

אנדראה השתמש בטכניקה שלמד מדודו עבור פסליו אותם הביא לדרגה גבוהה של ריאליזם.

אנדראה המשיך את בית מלאכה שדודו הקים ובניו ג'ובאני דלה רוביה וג'ירולמו דלה רוביה המשיכו את בית המלאכה לאחר מותו.

==גלריה==
<gallery>
Spedale innocenti, putto.JPG|טונדו של תינוק בבית היתומים אוספדלה דלי אינוצ'נטי
Andrea della robbia, gentildonna.JPG|דיוקן נערה במוזיאון הלאומי ברג'לו
Portrait of a young man by Andrea della Robbia.jpg|דיוקן של איש צעיר במוזיאון בודה
The Annunciation by Andrea della Robbia-Italian Renaissance reliefs in the Bode-Museum-Berlin.jpg|הבשורה למרים במוזיאון בודה
Virgin Child Cherubim Della Robbia.jpg|המדונה והילד במוזיאון הלובר
Andrea della robbia, sant'ambrogio, 1490 ca-Bode-Museum-Berlin.jpg|אמברוזיוס במוזיאון בודה
Saint Gregory by Andrea della Robbia, Florence, c. 1490, glazed terracotta - Bode-Museum-Berlin.jpg|גרגוריוס הראשון במוזיאון בודה
Glazed terracotta relief by the Della Robbia workshop-Andrea della Robbia with Giovanni della Robbia.jpg|מתי במוזיאון האזולז'וס הלאומי בליסבון
Glazed terracotta relief by the Della Robbia workshop-Andrea della Robbia with Giovanni della Robbia-3.jpg|יוחנן כותב הבשורה במוזיאון האזולז'וס הלאומי בליסבון
Glazed terracotta relief by the Della Robbia workshop-Andrea della Robbia with Giovanni della Robbia-4.jpg|מרקוס המבשר במוזיאון האזולז'וס הלאומי בליסבון
Andrea della robbia, assunta e santi 02.JPG|עליית מרים בבזיליקת אוסרוואנצה בסיינה
Virgen de la Granada, atribuida a Andrea della Robbia (Capilla de Scalas de la catedral de Sevilla).jpg|הבתולה של גרנדה בקתדרלת סביליה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

 

קטגוריה:פירנצה: אישים
קטגוריה:פסלים מתקופת הרנסאנס
קטגוריה:אמני קרמיקה
קטגוריה:פסלים איטלקים במאה ה-15
קטגוריה:פסלים איטלקים במאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1435
קטגוריה:נפטרים ב-1525
אימפיריאל ג'פניז איירווייז

אימפיריאל ג'פניז איירווייז (ביפנית: 大日本航空株式会社) הייתה חברת התעופה הלאומית של האימפריה היפנית במהלך מלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
לוח שנה שהוציאה החברה
עם תחילת מלחמת סין–יפן השנייה, היה צורך גדול ביכולת ההובלה האווירית של הצבא היפני, שגייס באופן מסורתי את משאביו של חברת התעופה הלאומית, תאגיד התעבורה האווירית של יפן . עם זאת, התעוררו עימותים רבים בין הצבא היפני הקיסרי והצי הקיסרי היפני על תעדוף והממשלה החלה לראות צורך ביצירת מונופול בתחום התעופה הלאומי של יפן. הממשלה רכשה כ-50% מתאגיד התעבורה האווירית של יפן ובדצמבר 1938 שינתה את שמה ל"דאי ניפון קוקו".

בסוף שנות השלושים הפעילה החברה רשת בינלאומית ענפה של טיסות עם מטוסים יפנים ומטוסים זרים. חברת התעופה עבדה באופן צמוד עם מנצ'וקו נשיונל איירווייז שטסה ליעדים במדינת הבובות של האימפריה היפנית, מנצ'וקוו וליעדים נוספים בשטחים שיפן כבש בסין<ref name="tt39">[http://www.tt-museum.jp/war_0020_dnk1939.html Timetable and route map, 1939] 20th century timetable museum</ref>. החברה גם הפעילה כמה טיסות שכר ארוכות יותר, בהם טיסות לאיראן ואיטליה כבר ב-1939.

לאחר תחילת המערכה באסיה ובאוקיינוס השקט בדצמבר 1941, החברה הפכה לחברה בבעלות ממשלתית מלאה ולמעשה פעלה כשתי יחידות נפרדות, אחת על ידי הצבא היפני ואחת על ידי הצי היפני. עד 1943 הפעילה החברה מסלול שירות צבאי מעגלי שעובר מטאיוואן דרך הפיליפינים, תאילנד, סינגפור, אינדונזיה ודרום סין<ref>[http://www.tt-museum.jp/war_0080_dnk1943.html Flight schedule, 1943] 20th century timetable museum</ref>.

לאחר כניעת האימפריה היפנית באוגוסט 1945 הופסקו הטיסות המבצעיות בפרט והטיסות של החברה בלל, חודש לאחר מכן בעלות הברית כבשו את נמל הבית של החברה, נמל התעופה האנדה על ידי בעלות הברית כבר חודש לאחר הכניעה. באוקטובר 1945 החברה פרוקה באופן רשמי<ref name="jcal">[http://airhistory-nippon.la.coocan.jp/ Routes development history etc.] JCAL</ref>.

במהלך הכיבוש האמריקאי של יפן הוחרמו כלי טיס בכל רחבי יפן ותעופה אזרחית ביפן נאסרה עד להקמת ג'פאן איירליינס ב-1951.

==הערות שוליים ==

קטגוריה:האימפריה היפנית
קטגוריה:חברות תעופה יפניות
קטגוריה:חברות תעופה שנסגרו
דיאנדרה במברי

דיאנדרה פייר במברי (באנגלית: DeAndre' Pierre Bembry; נולד ב-4 ביולי 1994) הוא כדורסלן אמריקאי, שמשחק בקבוצת מילווקי באקס מליגת ה-NBA, בעמדות הקלע והסמול פורוורד. בן דודו של שחקן פילדלפיה 76', ג'יידן ספרינגר.

==קריירת מכללות==
במברי נולד וגדל בשארלוט שבקרוליינה הצפונית, ובשנת 2013 החל ללמוד באוניברסיטת סנט ג'וזף בפילדלפיה. כבר בעונתו הראשונה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה שימש כשחקן חמישייה קבוע, לצד הרכז לנגסטון גאלוויי, ובשתי העונות הבאות הפך לשחקן המוביל של הקבוצה, ורשם ממוצעים של 17.6 נקודות, 7.7 ריבאונדים ו-4.1 אסיסטים למשחק.

==קריירת משחק מקצועית==
===אטלנטה הוקס===
בדראפט ה-NBA{{כ}} 2016 נבחר במברי על ידי אטלנטה הוקס, בבחירה ה-21. לאורך 4 עונותיו עם ההוקס קלע 6.2 נקודות ואסף 3.4 ריבאונדים בממוצע למשחק.

===טורונטו ראפטורס===
בנובמבר 2020 חתם על חוזה בטורונטו ראפטורס. בעונתו היחידה בקבוצה קלע 5.7 נקודות בממוצע למשחק. ב-16 במאי 2021 קלע שיא קריירה של 23 נקודות, בהפסד של הראפטורס מול אינדיאנה פייסרס.

===ברוקלין נטס===
באוגוסט 2021 חתם במברי על חוזה בברוקלין נטס. ב-27 בנובמבר קלע שיא עונתי של 18 נקודות כולל 9 ריבאונדים בהפסד לפיניקס סאנס. ב-10 בפברואר 2022 שוחרר מהקבוצה.

===מילווקי באקס===
ב-16 בפברואר 2022 חתם במברי במילווקי באקס.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:קרוליינה הצפונית: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת סנט ג'וזף
קטגוריה:בחירות דראפט של אטלנטה הוקס
קטגוריה:כדורסלני אטלנטה הוקס
קטגוריה:כדורסלני סולט לייק סיטי סטארס
קטגוריה:כדורסלני טורונטו ראפטורס
קטגוריה:כדורסלני ברוקלין נטס
קטגוריה:כדורסלני מילווקי באקס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1994
הארווי אליוט

הארווי דניאל ג'יימס אליוט (באנגלית: Harvey Daniel James Elliott; נולד ב־4 באפריל 2003) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקיצוני בליברפול ובנבחרת אנגליה עד גיל 21.

== קריירת מועדונים ==
=== פולהאם ===
אליוט למד באקדמיה של פולהאם ובמהלך אותה תקופה למד בבית הספר לבנים של קומבה בניו מאלדן.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבכירה של פולהאם בגיל 15 בגביע הליגה ב-25 בספטמבר 2018 נגד מילוול, כשעלה כמחליף בדקה ה-81 בניצחון 1–3. הוא היה בבית הספר מוקדם יותר באותו יום וחזר לבית הספר למחרת בבוקר. בגיל 15 שנים ו-174 ימים הוא הפך לשחקן הקבוצה הצעיר ביותר אי פעם של המועדון והצעיר ביותר שהשתתף אי פעם בתחרות.

ב-4 במאי 2019, ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה לאחר שנכנס כמחליף בדקה ה-88 בהפסד 0–1 לוולברהמפטון וונדררס. בכך הפך לשחקן הצעיר ביותר שמופיע אי פעם בפרמייר ליג, בגיל 16 שנים ו-30 יום, ושבר את השיא שקבע שחקנה של פולהאם מתיו בריגס בשנת 2007.

=== ליברפול ===
ב-28 ביולי 2019 חתם אליוט בליברפול. כבר באותו יום הוא ערך את הופעתו הראשונה במועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד במשחק ידידות 0–3 לנאפולי.

הוא ערך את הופעת הבכורה התחרותית שלו במועדון ב-25 בספטמבר 2019 במשחק גביע הליגה נגד מילטון קינס דונס, בגיל 16 שנים ו-174 ימים, הוא הפך לשחקן הצעיר ביותר אי פעם שפתח בהרכב המועדון, והשני הצעיר ביותר שהופיע במשחק תחרותי, שני לג'רום סינקלייר. בחודש שלאחר מכן, במהלך הניצחון בדו-קרב פנדלים בסיבוב הבא של התחרות על ארסנל, הפך אליוט לשחקן הצעיר ביותר שפתח בהרכב הקבוצה במשחק רשמי באצטדיון אנפילד, כשעשה זאת בגיל 16 שנים ו-209 ימים. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג במדי ליברפול ב-2 בינואר 2020, כשעלה כמחליף בניצחון 0–2 על שפילד יונייטד.

ב-9 ביולי 2021 חתם אליוט על חוזה ארוך טווח במועדון.

=== בלקברן רוברטס ===
באוקטובר 2020, הושאל לבלקברן רוברס מהצ'מפיונשיפ. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בהפסד 1–3 לווטפורד ב-21 באוקטובר. הוא כבש את שערו הראשון בניצחון 0–4 על קובנטרי סיטי ב-24 באוקטובר 2020.

באפריל 2021 הוא היה מועמד לשחקן הצעיר של העונה בצ'מפיונשיפ. הוא סיים את עונת 2020/2021 עם שבעה שערים ו-11 בישולים. הוא זכה גם בשער העונה על השער שכבש מול מילוול.

=== החזרה לליברפול ===
ב־16 בפברואר 2022, בגיל 18 שנה ו־318 ימים, הפך אליוט לשחק ליברפול הצעיר ביותר שעולה בהרכב הקבוצה בליגת האלופות, שיא שהיה שייך קודם לכן לטרנט אלכסנדר ארנולד. ב־27 באוגוסט 2022 כבש שער בכורה בפרמייר ליג, בניצחון ליברפול 9-0 על בורנמות'.

ב־12 באוקטובר 2022 כבש אליוט את שערו הראשון בליגת האלופות, בניצחון 1–7 על ריינג'רס בשלב הבתים.

== קריירה בינלאומית ==
ב-25 במרץ 2022 ערך אליוט הופעת בכורה בנבחרת אנגליה עד גיל 21 בניצחון 1–4 על אנדורה.

== תארים ==
==== ליברפול ====
* הסופר קאפ האירופי: 2019
* גביע העולם למועדונים: 2019
* גביע הליגה האנגלי: 2021/2022, 2023/2024
* גביע אנגלי: 2021/2022
* מגן הקהילה: 2022

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלני פולהאם
קטגוריה:כדורגלני ליברפול
קטגוריה:כדורגלני בלקברן רוברס
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-2003
פסגת ברנום

פסגת ברנום (באנגלית: Barnum Peak) היא פסגה באזור חוף דופק של שטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.

הפסגה מתנשאת מעל הקצה המזרחי של מצוק סלעי מכוסה שלג, בסמוך למוצאו של קרחון ליב, בסמוך מדרום לשפכו של קרחון לאוורן.

גובהה של פסגת ברנום 2,940 מטרים מעל פני הים; והיא הפסגה ה-272 בגובהה באנטארקטיקה.

== היסטוריה ==
=== גילוי הפסגה ===

הפסגה התגלתה מהאוויר על ידי אדמירל אחורי ריצ'רד בירד במהלך טיסת המשלחת האנטארקטית של בירד לקוטב הדרומי שנערכה בנובמבר 1929.

=== מקור השם ===

שמה של הפסגה ניתן לה על ידי ריצ'רד בירד.

הפסגה נקראת על שמו של ג'יי. די. ברנום (J.D. Barnum), המוציא לאור של עיתון הפוסט-סטנדרד (The Post-Standard), שיצא לאור בעיר סירקיוז, במדינת ניו יורק, שבארצות הברית. ברנום תרם למשלחת.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:1001 פסגת ברנום] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=923&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR פסגת ברנום] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://peakery.com/barnum-peak-antarctica/ פסגת ברנום] באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים)

== הערות שוליים ==

ברנום
ברנום
All About Jazz

All About Jazz הוא אתר אינטרנט שהוקם על ידי מייקל ריצ'י בשנת 1995. <ref></ref>

צוות המתנדבים העובד באתר מפרסם חדשות, ביקורות על אלבומים, מאמרים, סרטונים ורשימות של קונצרטים ואירועים אחרים הקשורים לג'אז. ריצ'י מנהל עוד אתר אינטרנט קשור בשם: Jazz Near You, ובו פרסומים על קונצרטים ואירועים מקומיים ברחבי העולם.<ref></ref>

איגוד עיתונאי הג'אז בחר במשך שלוש עשרה שנים רצופות בין 2003 ל – 2015 את האתר, כאתר הטוב ביותר המכסה אירועי ג'אז.<ref></ref>

בשנת 2015, אמר ריצ'י, כי האתר קיבל שיא של 1.3 מיליון קוראים בחודש בשנת 2007. מקור אחר טוען, כי לאתר יש למעלה מ -500,000 קוראים ברחבי העולם.

ריצ'י נולד בפילדלפיה. הוא האזין למוזיקה קלאסית וג'אז מאוסף המוזיקה של אביו. הוא ניגן בחצוצרה והופיע בקונצרט הג'אז הראשון שלו כשהיה בן שמונה. עם רקע בתכנות מחשבים, הוא שילב את התעניינותו בג'אז ובאינטרנט על ידי יצירת אתר All About Jazz בשנת 1995.<ref></ref>

האתר מפרסם ביקורות, ראיונות ומאמרים הנוגעים לג'אז בארצות הברית ובעולם, כולל מידע על פסטיבלים, קונצרטים ואירועים אחרים.<ref></ref>

בשנת 2016 הוענק לריצ'י פרס Jazz Bridge Ambassador על תרומתו לג'אז בפילדלפיה.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://www.allaboutjazz.com/ האתר הרשמי]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי מוזיקה
קטגוריה:מאגרי מידע
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-1995
אגודת החירשים הרוסית

אגודת החירשים הרוסית (ברוסית: Всероссийское общество глухих) היא ארגון ציבורי רוסי של אנשים בעלי לקות שמיעה מוחלטת או משמעותית.

הארגון הוקם כגוף ציבורי כלל-רוסי של אנשים עם מוגבלויות בשם אגודת החירשים הרוסית. הוא נוצר ברוסיה הסובייטית (ברית המועצות) בשנת 1926. המשימה העיקרית שלה היא הגנה על הזכויות המשפטיות והאינטרסים של אזרחי הפדרציה הרוסית עם ליקויי שמיעה, שיקומם החברתי ושילובם בחברה המודרנית, הבטחת שוויון הזדמנויות עם אזרחים אחרים. האגודה חברה באיגוד העולמי לחירשים (WFH). נשיא ה-WFH חבר במועצת WFH, מנהל המזכירות האזורית WFH למזרח אירופה ומרכז אסיה.

הארגון מונה כ-100,000 איש בשורותיו, מתוכן 95% לקויי שמיעה. הארגון כולל 76 סניפים אזוריים ו-878 סניפים מקומיים, המשרתים כ-230,000 רוסים חירשים. ישנן יחידות ארגוניות עיקריות של האגודה בכל הסובייקטים הפדרליים של הפדרציה הרוסית.

הארגון מפעיל 35 מפעלים חברתיים ושיקומיים הפותרים את בעיות ההכשרה המקצועית והתעסוקה של נכים, מממנים את הפעילות הסטטוטורית של הארגון וכוללת גם 52 מוסדות חברתיים ותרבותיים אזוריים ו-182 מקומיים, כמו גם תיאטרון החיקוי והמחווה, אתר הבריאות מאיאק בסוצ'י ומרכזי בילוי ותיירות אחרים ברוסיה.
== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:לקויות שמיעה
קטגוריה:רוסיה: ארגונים
חצי משוגעת

חצי משוגעת הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית נסרין קדרי. את השיר הוציאה חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק, ב-23 באוגוסט 2021, כסינגל שלא מתוך אלבום. השיר נכתב והולחן על ידי אלמוג קריאף, נדב אהרוני, שגם הפיק את השיר.

== ביקורות ==
מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי כתב ביקורת שלילית על השיר, העניק לו שלושה כוכבי זהב מתוך חמישה, ואף ציין לרעה את הפקתו. – כתב בביקורת.

== רשימת השמעה ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברות תקליטים
|-
!עולם
|23 באוגוסט 2021
|הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|הליקון ארומה מיוזיק
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי נסרין קדרי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
נפלאות עולם

נפלאות עולם הוא ירחון מדעי לילדים המיועד לציבור החרדי, והוא נוצר כתוצאה משיתוף פעולה בין חברת התוכן 'תרבותא' ונשיונל ג'יאוגרפיק.

המגזין כולל כתבות בנושאי רפואה, בוטניקה, מדע ופיזיקה. במגזין מופיע תוכן הנכתב על ידי המערכת, לצד תוכן מקורי של נשיונל ג’יאוגרפיק שעבר עיבוד והתאמה לציבור החרדי.

עורכת המגזין היא ריקי ליבוביץ.

==היסטוריה==
המגזין נוצר בידי חברת 'תרבותא' בעקבות תקופת הקורונה, לאחר שבמהלכה יצרה החברה מגוון גדול של חוברות תוכן והעשרה לילדים עבור הרשויות המקומיות החרדיות, ביניהן ירושלים, בני ברק, בית שמש, ביתר עלית.

טקס השקת המגזין נערך בחודש מרץ 2021 בירושלים בהשתתפות נבחרי ציבור, אנשי חינוך, מעצבי דעת קהל ואנשי תקשורת, והעיתון הראשון הופץ ב-90,000 עותקים בערים החרדיות ובריכוזי האוכלסייה החרדיים.

במגזין נוצרו הדמויות המדעיות של 'דודוני' ו'נפלאון' שיוצאים לניסויים מדעיים במדור הקומיקס שלהם.

בראיון לתוכנית קלמן ליברמן ברשת ב' הרחיבה גולדי גלהר, מנכ"לית תרבותא ומנהלת המגזין, על מטרות המגזין ואמרה כי במקום שיש התנגשות בין התורה למדע הם "לא נוגעים", והוסיפה כי תוכן המגזין עובר אישור של חברת נשיונל ג'יאוגרפיק העולמית ושל ועדת הכשרות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: עיתוני ילדים ונוער
קטגוריה:עיתוני ילדים ונוער
קטגוריה:עיתונות חרדית
יש לו את זה

יש לו את זה (באנגלית: He's All That) הוא סרט קומדיה רומנטית לבני הנעורים משנת 2021, שבוים על ידי מארק ווטרס על פי תסריט של ר. לי פלמינג ג'וניור. הסרט הוא עיבוד מחודש מבוסס שינוי-מגדר של הסרט "יש לה את זה" משנת 1999, ומככבים בו אדיסון ריי, טאנר ביוקנן, מדיסון פטיס, רייצ'ל לי קוק, פייטון מאייר ומת'יו לילארד. הסרט הוקרן לראשונה בבית "NeueHouse" בהוליווד, קליפורניה, ב-25 באוגוסט 2021, לפני שעלה לשידור בשירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-27 באוגוסט 2021.

==תקציר העלילה==
לאחר שפאדג'ט סוייר, אושיית רשת פופולרית העוסקת במייקאוברים, מושפלת בעקבות בגידתו של בן זוגה, היא מקבלת את האתגר לעשות מייקאובר לנער הדחוי ביותר בבית ספרה, קמרון קוולר, ולהפוך אותו למלך נשף, בניסיון לזכות חזרה בפופולריותה.

==צוות השחקנים==
* אדיסון ריי – פאדג'ט סוייר
* טאנר ביוקנן – קמרון קוולר
* מדיסון פטיס – אלדן הוליס
* רייצ'ל לי קוק – אנה סוייר, אמה של פאדג'ט.
* פייטון מאייר – ג'ורדן ואן דרנן
* מת'יו לילארד – המנהל בוש
* מירה מולוי – קווין
* איזבלה קרואטי – ברין קוולר, אחותו הקטנה של קמרון.
* אנני ג'ייקוב – נישה מנדיאם
* אנדרו מאטאראזו – לוגן, חברו של ג'ורדן.
* ונסה דובאסו – אניסטון
* בריאן טורס – תלמיד בכיתת כימיה / מלצר
* רומל דה סילבה – סבסטיאן וו
* דומיניק גודמן – טראק, חברו של ג'ורדן
* ראיין הוליס – אביה של אלדן
* טיפאני סיימון – תלמידה בכיתת כימיה
* קורטני קרדשיאן – ג'סיקה מיילס טורס

==הפקה==
בספטמבר 2020, נמסר כי חברת "מירמקס" שוקדת על פיתוח עיבוד מחודש מבוסס חילופי-מגדר לסרט "יש לה את זה" משנת 1999, אותו יביים מארק ווטרס על פי תסריט מאת ר. לי פלמינג ג'וניור ובכיכובה של אושיית הרשת אדיסון ריי. בהמשך, דווח על ליהוקם של טאנר ביוקנן, מיירה מולוי, מדיסון פטיס, פייטון מאייר, איזבלה קרואטי ואנני ג'ייקוב.

בדצמבר 2020, דווח על ליהוקה של רייצ'ל לי קוק לצוות השחקנים; בנוסף, אושר כי דמותה של קוק אינה קשורה לדמותה מהסרט המקורי. עוד דווח על ליהוקם של אנדרו מטראזו, ונסה דובאסו, בריאן טורס, רומל דה סילבה, דומיניק גודמן, ראיין הוליס וטיפאני סיימון.

צילומי הסרט התקיימו ביוניון סטיישן, לוס אנג'לס, במהלך דצמבר 2020. העיר ספגה ביקורת על החלטתה לסגור אתר בדיקות לגילויי הידבקות במגפת הקורונה על מנת לאפשר את הצילומים. בעקבות הביקורת, ההחלטה בוטלה ואתר הבדיקות המשיך לעבוד בזמן הצילומים. באוגוסט 2021, נוצרה גרסת כיסוי לשיר "Kiss Me" עבור פסקול הסרט.

==שידור==
הסרט שודר בבכורה עולמית בבית NeueHouse בהוליווד, קליפורניה ב-25 באוגוסט 2021, לפני שהופץ ב-27 באוגוסט 2021, בכל הפלטפורמות של "נטפליקס".

==ביקורות==
על פי אתר הביקורות "Rotten Tomatoes", הרט זכה לציון 32% על בסיס 37 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 3.9/10. בקונצנזוס נכתב כי "על רקע היעדר כימיה בין כוכביו, 'יש לו את זה' מסתפק בהזדמנויות מועטות לשפר את חומר המקור שלו שהוחלף מגדרית." באתר הביקורות המשוקללות "Metacritic", הסרט זכה לציון 34/100 על בסיס 18 ביקורות, דבר שמעיד על "ביקורות שליליות לרוב".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית
ברנהרד קלרמן

ברנהרד קלרמן (בגרמנית:Bernhard Kellermann, 4 במרץ 1879 - 17 באוקטובר 1951) היה סופר גרמני, בשנותיו האחרונות חי בגרמניה המזרחית. כתב בהשפעת הנאו-רומנטיזם (הרומנים "יסטר ולי", "אינגבורג", "המנהרה"). התנגד להשקפות הפאשיזם והנאציזם, שאת דמותם תיאר ברומן "ריקוד המתים".

==ספרים==
* Yester und Li (1904) (יסטר ולי) – רומן
* Ingeborg (1906) -(אינגבורג) – רומן
* Der Tor (1909) - (המטומטם) – רומן
* Das Meer (1910) (הים) – רומן
* Ein Spaziergang in Japan (1910) (טיול ביפן) – רשמי מסע
* Sassa yo Yassa. Japanische Tänze (1911) – סאסה יו סאסה, ריקודים יפניים
* Der Tunnel (1913) - (המנהרה) – רומן
* Der Krieg im Westen (1915) (המלחמה במערב) – רשמי מלחמה
* Krieg im Argonnerwald, Kriegsbericht (1916) (מלחמה ביער ארגון) – רשמי מלחמה
* Der 9. November (1920) (התשעה בנובמבר) – רומן
* Die Heiligen (1922) (הקדושים) – רומן
* Schwedenklees Erlebnis (1923) – חוויית התלתן השוודי
* Die Brüder Schellenberg (1925) (האחים שלנברג) – רומן
* Die Wiedertäufer von Münster (1925) (האנבפטיסטים ממינסטר) – דרמה
* Auf Persiens Karawanenstraßen (1928) (בדרכי שיירות של פרס) – רשמי מסע
* Der Weg der Götter. Indien, Klein-Tibet, Siam (1929) (דרך האלים. הודו, טיבט הקטנה, סיאם) – רשמי מסע.
* Die Stadt Anatol (1932) (העיר אנטול) – רומן
* Jang-tse-kiang (1934) (יאנג צה-קיאנג)
* Lied der Freundschaft (1935) (שירי ידידות)
* Das blaue Band (1938) (הסרט הכחול)
* Meine Reisen in Asien (1940) (מסעותי באסיה)
* Georg Wendlandts Umkehr (1941) (חזרתו של גאורג ונדלאנדט) – רומן
* Was sollen wir tun? (1945) (מה עלינו לעשות?)
* Totentanz (1948) (ריקוד המתים)
* "Wir kommen aus Sowjetrußland" (1948) ("אנחנו באים מרוסיה הסובייטית") – רשימות

==בתרגום לעברית==
*אינגבורג – כרכים א ו-ב – בתרגום דוד צמח, הוצאת שטיבל, ורשה, שנת תרע”ט ,1919
*המנהרה – תרגום ראשון מאת מ. טמקין - ספריית תרבות, הוצאת מצפה תרפ"ט 1929
הוצאת זמורה - 1981

==קישורים חיצוניים==

* אהוד בן עזר, [https://www.yekum.org/2019/12/מנהרה-טרנס-אטלנטית-הידד-על-הספר-המנהר/ מנהרה טרנס אטלנטית – הידד! על הספר “המנהרה” מאת ברנרד קלרמן], באתר יקום תרבות; פורסם במקור במוסף "תרבות וספרות" של עיתון הארץ, 27 ביולי 1973
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:סופרים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1879
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1951
וסטרן סידני וונדררס

מועדון כדורגל וסטרן סידני וונדררס הוא מועדון כדורגל מקצועני אוסטרלי מהאזור המערבי של סידני, ניו סאות' ויילס. המועדון מתחרה בליגת העל האוסטרלית (A-League).<ref name="A-League Licence"></ref> המועדון ביסס את עצמו ככוח מרכזי בכדורגל האוסטרלי ובכדורגל האסיאתי, לאחר שזכה בפעם אחת ב-A-League ופעם אחת בליגת האלופות האסיאתית.

המועדון הוקם באפריל 2012. בעונתו הראשונה, עונת 2012/2013 המועדון שיחק בליגת העל וסיים במקום הראשון וזכה בתואר הפריימרשיפ, כמו כן באותה עונה המועדון הפסיד במשחק הגמר של הליגה האוסטרלית. בעונתו השנייה של המועדון, הוא סיים שנית במקום השני בגמר הליגה האוסטרלית, וזכה בליגת האלופות האסיאתית ובכך הפך למועדון האוסטרלי הראשון והיחיד עד כה (2021) שזכה בתואר זה.

==יריבויות==
===הדרבי של סידני===
היריב העירוני של וסטרן סידני וונדררס הוא מועדון הכדורגל סידני, שהוקם ב-2004. היריבות בין שני המעודנים נחשבת ליריבות הגדולה ביותר בליגת העל האוסטרלית. היריבות קיימת בעיקר בשל היריבות ההיסטורית-גאוגרפית ששוררת בספורט בין החלק המזרחי של סידני לחלק המערבי שלה. המשחקים בין שני המועדונים מכונים הדרבי של סידני . במשחק הדרבי הראשון בין שני המועדונים שנערך ב-20 באוקטובר 2012 ניצח מועדון הכדורגל סידני את וסטרן סידני וונדררס בתוצאה 1–0 לאחר שאלסנדרו דל פיירו כבש מבעיטת עונשין.

==סגל שחקנים==
נכון ל-7 בפברואר 2023

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2012
קטגוריה:קבוצות כדורגל אוסטרליות
אוניברסיטת סנט גאלן

אוניברסיטת סנט גאלן (בגרמנית: Universität St. Gallen, נקראת גם:HSG) היא אוניברסיטה ציבורית בעיר סנט גאלן המתמחה במנהל עסקים, כלכלה, משפטים ויחסים בינלאומיים.

== תולדות האוניברסיטה ==
במאי 1898 מועצת הקנטון החליטה על הקמת אקדמיה למסחר ומינהל בעיר. ההרצאות הראשונות נערכו בשנת 1899. בשנת 1963 המוסד עבר לבניין החדש שתוכנן ל-900 סטודנטים, אך כבר בשנת 1963/64 נרשמו 1150 סטודנטים. בשנת 1978 נפתחה פקולטה למשפטים. בשנת 1994 מועצת הקנטון שינתה את שם המוסד לשם הנוכחי.

בשנת 2002 האוניברסיטה עברה ארגון מחדש תוך התאמת תוכניות הלימודים ותוארים שהיא מעניקה להסכם בולוניה. באוקטובר 2005 נפתח בית ספר לניהול, טכנולוגיה ומשפט. בשנת 2011 האוניברסיטה אורגנה מחדש וכיום היא כוללת פקולטה לניהול, פקולטה למשפטים, פקולטה למדעי הכלכלה ופוליטיקה, פקולטה למדעי החברה ופקולטה לניהול אוצר ותקצוב. בנוסף לכך במסגרת הפקולטה פועלים כ-40 מרכזי מחקר.
כ-25% מהסטודנטים מגיעים מחוץ לשווייץ.

החל משנת 1970 האוניברסיטה מארגנת את סימפוזיון סנט-גאלן.

בשנת 2020 למדו באוניברסיטה 9,047 סטודנטים.

בשנת 2019 מועצת הקנטון החליטה על הרחבת האוניברסיטה כך שלקראת 2027 מספר הסטודנטים יגדל ב-3000. 

== מבנה אקדמי ==
אוניברסיטת סנט גאלן מורכבת משישה בתי ספר<ref></ref>:

* בית הספר לניהול - בין המכונים ומרכזי המחקר בבית הספר נכללים מכון לחשבונאות, בית ספר לניהול וטכנולוגיה, מכון מחקר לניהול בינלאומי, מכון למדעי ההתנהגות, מכון לשיווק, מכון למנהיגות וניהול המשאב האנושי ועוד.
* בית ספר למדעי החברה והרוח - בין המקצועות הנלמדים בבית הספר נכללים היסטוריה, אנגלית, לימודי מגדר, יישוב סכסוכים, פסיכולוגיה, פילוסופיה, סוציולוגיה, שפות ועוד.
* בית הספר למשפטים - בבית הספר מתקיימות תוכניות לתואר ראשון, שני ושלישי במשפטים וכן תוכניות משולבות במשפטים וכלכלה ותוכנית למשפט בינלאומי בשפה האנגלית.
* בית הספר לכלכלה ומדעי המדינה - בבית הספר מתקיימות תוכניות לתואר בוגר ומוסמך בכלכלה, תואר שלישי בכלכלה ופיננסים, תואר ראשון, שני ושלישי ביחסים בינלאומיים, וכן תוכנית לימודי תעודה במדעי הנתונים.
* בית הספר לפיננסים - תוכניות הלימוד בבית הספר מתמקדות במקצועות הפיננסים, ביטוח ובנקאות.
* בית הספר למדעי המחשב - בבית הספר נערכות תוכניות לתואר בוגר ומוסמך במדעי המחשב.

== בוגרים ידועים ==
בין בוגריה הידועים של אוניברסיטת סנט גאלן נכללים:

* הנס אדם השני, נסיך ליכטנשטיין
* אדריאן הסלר - ראש ממשלת ליכטנשטיין בין השנים 2013 - 2021
* הנסיך לורנץ מבלגיה

חתני פרס נובל הבאים קיבלו דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת סנט גאלן:

* מרטי אהטיסארי - נשיא פינלנד בין השנים 1994-2001, חתן פרס נובל לשלום לשנת 2008.
* אוליבר ויליאמסון - חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 2009

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

סנט גאלן
קטגוריה:סנט גאלן (קנטון)
חקלאות באימפריה היפנית

בניין משרד החקלאות היפני שב[[טוקיו, 1923]]
החקלאות באימפריה היפנית הייתה מרכיב חשוב בכלכלה היפנית שלפני מלחמת העולם השנייה. למרות שיפן הייתה מעבדת רק כ-16% משטחה לפני המלחמה, מעל כ-45% ממשקי הבית היפנים התפרנסו מחקלאות. האדמה המעובדת היפנית מוקדשת בעיקר לאורז, למעשה יפן הייתה אחראית על כ-15% מייצור האורז העולמי בשנת 1937.

== היסטוריה ==
=== תקופת מייג'י ===
לאחר סיום שוגונות טוקוגאווה עם רסטורציית מייג'י ב-1868, החקלאות היפנית נשלטה על ידי מספר חקלאים מרכזיים. ממשלת מייג'י ביססה את תוכנית התיעוש שלה על הכנסות ממסים מהבעלות על קרקעות פרטיות, ורפורמת מס הקרקעות שהחלה ב-1873 הגבירה את תהליך הבעלות על בעלי הדירות, כאשר האדמות של חקלאים רבים הוחרמו בגלל אי-יכולתם לשלם את המיסים החדשים.

מצב זה הוחמר על ידי המדינה הכלכלית הדפלציונית של ראש ממשלת יפן, מצוקטה מאסיושי בשנים 1881–1885, אשר העלתה קשות את מחירי האורז, והובילה לפשיטות רגל נוספות ואף להתקוממות כפרית בהיקף נרחב נגד הממשלה. בסוף תקופת מייג'י, למעלה מ-67% מכל משפחות האיכרים גורשו לדירות מגורים, מכיוון שהדיירים נאלצו לשלם יותר ממחצית היבול שלהם על דמי שכירות, הם נאלצו לעיתים קרובות לשלוח נשים ובנות לטחנות טקסטיל או לשלוח נשים לעבוד בזנות כדי להשיג מספיק כסף על מנת שהם יוכלו לשלם מיסים.

=== תקופת טאישו ===
איגוד החקלאות הקיסרי היה ארגון מרכזי לקואופרטיבים חקלאיים באימפריה היפנית. הארגון הוקם ב-1910 וסיפק סיוע לקואופרטיבים בודדים באמצעות מכירת מוצרי חקלאות בזול. האיגוד החקלאי הקיסרי היה בשיאו של מבנה בן שלוש שכבות של מערכת שיתופית חקלאית-לאומית-מקומית-מקומית. לארגון זה הייתה חשיבות חיונית לאחר ששווקים ארציים אוחדו והכופפו לארגונים עליהם הממשלה אחראית, צעדים שנעשו לאחר לקיחת לקחים ממהומות האורז של 1918 והמשבר הכלכלי ההולך וגובר כבר מסוף שנות ה-20 של המאה ה-20.

לאחר מהומות האורז של 1918, איכרים רבים היו תחת השפעת תנועות פועלים בעלות רעיונות סוציאליסטיים, קומוניסטים או אגרריים, שיצרו מחלוקות פוליטיות רציניות.

=== תקופת שואה ===
בשנות ה-30, הצמיחה של הכלכלה העירונית ומנוסת החקלאים לערים הגדולות החלישו בהדרגה את אחיזת בעלי הבית. בשנים הבין -מלחמתיות נרשמה גם החדרה המהירה של החקלאות הממוכנת, ותוספת של דשנים טבעיים לבעלי חיים בדשן כימי ופוספטים מיובאים.

ב-1943 הוקמה ההתאחדות החקלאית המרכזית, ההתאחדות הייתה אמונה על יישום המדיניות החקלאית של הממשלה ועל אספקת מזון לשווקים המקומיים ולצבא היפני הקיסרי, הארגון פורק רק לאחר תום מלחמת העולם השנייה.

קטגוריה:האימפריה היפנית
קטגוריה:יפן: כלכלה
יפן
שורש 4

שורש 4, "קו חותך" או פּיֶה בּוּ (בסינית: 丿部, פיניין: Piě bù) הוא השורש הרביעי של הכתב הסיני. פירושו "חתך" או "עיקול" והוא אחד מתוך 6 (מתוך 214 השורשים הקאנגקסיים) המורכבים מקו אחד בלבד.

במילון קאנגשי, יש 33 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.

הוא דומה מאוד לקאטאקאנה היפנית "לא", ולכן מכונה בשפה היפנית "לא".

<gallery>
קובץ:Yongzi Bafa 6.svg|הקו השישי 掠 lüè כמו ב- 永
קובץ:Yongzi Bafa 7.svg|הקו השביעי 啄 zhuó כמו ב-永
</gallery>
== התפתחות ==
<gallery>
קובץ:丿-bigseal.svg|השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
קובץ:丿-seal.svg|השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.unicode.org/cgi-bin/GetUnihanData.pl?codepoint=4E3F מאגר Unihan - U+4E3F]

קטגוריה:שורשים (כתב סיני)
שורש 5

שורש 5 או יִיבּוּ (乙部, פיניין: Yǐbù) הוא השורש החמישי של הכתב הסיני. פירושו "שני" או "קרס דיג", הוא אחד מתוך 6 (מתוך 214 סה"כ שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מקו אחד בלבד. במערכת התווים המחזורית הסינית העתיקה, 乙 מייצג את הגזע השמימי (天干tiāngān) השני.

בסין, יחד עם 14 סימנים אחרים קשורים, כולל ,וכו', מותאמים לשורש חדש (או ), שהוא רכיב האינדקס העיקרי החמישי בטבלת אינדקס רכיבי התווים הסיניים שאומצו בעיקר על ידי מילוני סינית מפושטת.<ref>GF 0011-2009 汉字部首表 (The Table of Indexing Chinese Character Component )</ref> בדרך כלל, רק כמה מתוך 15 המרכיבים השונים רשומים תחת השורש באינדקסים של מילונים.

== התפתחות ==
<gallery>
קובץ:乙-oracle.svg|השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
קובץ:乙-bronze.svg|השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
קובץ:乙-bigseal.svg|השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
קובץ:乙-seal.svg|השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.unicode.org/cgi-bin/GetUnihanData.pl?codepoint=4E59 מאגר Unihan - U+4E59]

==הערות שוליים==

קטגוריה:שורשים (כתב סיני)
יעל מן

יעל מן (נובמבר 1936 – 27 באוגוסט 2021) הייתה אשת "המוסד", שהשתתפה במבצעים שונים בארצות ערב, המפורסם שבהם איסוף מודיעין למבצע "אביב נעורים".

==ביוגרפיה==
איליין שטיינר (שמה של יעל מן בלידתה) נולדה ב-1936 בקנדה, ובגיל שלוש עברה עם משפחתה לניו ג'רזי, בת למשפחה יהודית – אב פיזיקאי ואם עקרת בית. ב-1968 עלתה לישראל ממניע אידאולוגי ציוני ועבדה כמתכנתת מחשבים. 

== שירות במוסד ==
ב-1971 התגייסה ל"מוסד", בשם צופן "נילסן". מפעיליה בנו עבורה סיפור כיסוי של תסריטאית, הכותבת סדרת טלוויזיה על חייה של הסטר לוסי סטנהופ, פעילה פוליטית וחברתית בריטית, בת המאה ה-19, שהתגוררה גם בלבנון ובסוריה. את מלאכת הכתיבה למדה אצל שבתי טבת. תחת סיפור כיסוי זה נשלחה ב-1973 ללבנון והתאקלמה בה.

מן שירתה ב"מוסד" במשך 15 שנים, בהן השתתפה במבצעים רבים. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 סיימה את פעילותה המבצעית ב"מוסד".

=== מבצע "אביב נעורים" ===
סיפור הכיסוי כתסריטאית, אפשר לה לנוע בחופשי ברחבי לבנון, ובאמצעות מצלמה נסתרת, שהייתה בתיקה, צילמה את כל המקומות הרלוונטיים ללוחמי מבצע "אביב נעורים", שנערך באפריל 1973. לאחר סיום מבצע "אביב נעורים" נשארה מן בלבנון, על מנת שסיפור הכיסוי שלה לא ייחשף, ורק לאחר ימים אחדים טסה מביירות ללונדון. מן עזבה את לונדון שבוע לאחר מכן, וכשהגיעה לישראל התקבלה אחר כבוד בביתה של ראש הממשלה, גולדה מאיר.

על מבצע "אביב נעורים" נעשה סרט דוקו-דרמה טלוויזיוני בשם "סוכנת בלב ביירות" בבימויו של דני סירקין, בכיכובם של לירון וייסמן כסוכנת יעל מן, גיל פרנק כמייק הררי ודודי גזית לוי כאהוד ברק.

== הוקרה והנצחה ==

* 1982, צל"ש הרמטכ"ל

== חיים אישיים ==
מן נישאה בגיל מבוגר, למורה שלה לעברית, עמו חיה עד למותה. 

נפטרה ב-27 באוגוסט 2021, בגיל 85. עם מותה ספד לה אהוד ברק: "הלכה לעולמה יעל מן. אשת המוסד. אגדה מהלכת של אומץ, קור רוח ומקצוענות. היא שהשלימה לנו את המודיעין למבצע ׳אביב נעורים׳ לחיסול ראשי המחבלים בבירות. הייתה שם בעודנו קרבים לוודא שאכן הם בדירותיהם ונשארה בשטח רק כדי לא להותיר סימנים."

==לקריאה נוספת==
* אפרת מס, יעל - לוחמת המוסד בביירות, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2015.
*המרכז למורשת המודיעין, יעל - סיפורה של לוחמת מוסד,<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* הדר פרי, [https://hadarperry.wordpress.com/2019/04/27/איליין-שטיינר-לוחמת-המוסד-שהשתתפה-ב/ איליין שטיינר – לוחמת המוסד שהשתתפה במבצע אביב נעורים], בבלוג "נקודת ראות", 27 באפריל 2019
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מרגלים שריגלו למען ישראל
קטגוריה:מרגלות
קטגוריה:ישראליות ילידות קנדה
קטגוריה:ישראלים ילידי קנדה
קטגוריה:נשות המוסד
קטגוריה:אנשי המוסד
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:מעוטרי צל"ש הרמטכ"ל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2021
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
נילס הלוויי פיטרסן

נילס לולק הלוויי פיטרסן (בדנית: Niels Lolk Helveg Petersen; 17 בינואר 1939 – 3 ביוני 2017) היה פוליטיקאי דני, שכיהן כשר החוץ של דנמרק בין השנים 1993–2000<ref name=":0"></ref> וכשר הכלכלה בין השנים 1988–1990. הוא היה חבר הפולקטינג מטעם המפלגה הליברלית-חברתית הדנית בשנים 1966–1974, 1977–1993, ושוב משנת 1994 ועד 2011.<ref name=":1"></ref>

== ביוגרפיה ==
פיטרסן נולד בשנת 1939 בעיר אודנסה.<ref name=":1" /> הוא למד משפטים באוניברסיטת קופנהגן וסיים שם את לימודיו בשנת 1965. בשנים 1961–1962 למד באוניברסיטת סטנפורד במסגרת תוכנית חילופי סטודנטים.<ref name=":1" /> במהלך שנותיו באוניברסיטת קופנהגן היה חבר פעיל באגף הנוער של המפלגה הליברלית-חברתית הדנית ואף ערך את עיתונם.

פיטרסן התמודד לראשונה בבחירות לפרלמנט הדני בשנת 1964 מטעם מפלגתו. בשנת 1966 נבחר לראשונה כחבר פרלמנט והיה חבר בוועדת מדיניות החוץ. בשנת 1974 עזב את דנמרק כדי לעבוד ב. הוא חזר לפוליטיקה הדנית בשנת 1977. בשנת 1978 הפך לראש המפלגה הליברלית-חברתית הדנית, וכיהן בתפקיד זה עד שנת 1990.<ref name=":1" />

ב-3 ביוני 1988 מונה לשר הכלכלה של דנמרק, בממשלתו של פול שליטר. ב-18 בדצמבר 1990 פרשה מפלגתו מהממשלה עקב תוצאות גרועות בבחירות. עקב כך, הוא פרש מראשות המפלגה.<ref name=":1" />

הוא מונה לשר החוץ בממשלותיו של פול נירופ ראסמוסן ב-25 בינואר 1993 והתפטר ב-21 בדצמבר 2000.<ref name=":1" />

פיטרסן מת בשנת 2017, בגיל 78, מסרטן הוושט, בביתו שבלנגלנד.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== חיים אישיים ==
פיטרסן נשוי לקירסטן לי, חברת הפרלמנט הדני לשעבר. בנו הבכור, מורטן, היה חבר הפולקטינג מ-11 במרץ 1998 ועד אוגוסט 2009.<ref name=":0" /> בנו השני, רסמוס, היה חבר הפולקטינג בין השנים 2011–2015 ושוב בשנת 2019, ושר בין השנים 2013–2015.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאים דנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קופנהגן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:נפטרים מסרטן
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1939
קטגוריה:דנים שנפטרו ב-2017
לורידיה פיניקסי

לורידיה פיניקסי (שם מדעי: Loureedia phoenixi) הוא מין של עכביש בסוג לורידיה ממשפחת הסרבולניים, הידועים גם כעכבישי קטיפה. המין התגלה בשנת 2020 באיראן.

שמו המדעי של הסוג, Loureedia ניתן לו על שם המוזיקאי לו ריד, סולן להקת מחתרת הקטיפה, מאחר שמדובר בעכביש ממשפחת עכבישי הקטיפה החי במחילות מתחת לאדמה (משמעותה של המילה "מחתרת" באנגלית, Underground, היא גם "מתחת לאדמה"). שמו של המין ניתן לו על שמו של השחקן חואקין פיניקס לאחר שהחוקרים שגילו את המין שמו לב לדמיון בין הדוגמה שעל גבו של העכביש לבין דמותו של פיניקס בסרט ג'וקר.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרבולניים
קטגוריה:בעלי חיים הקרויים על שם מפורסמים
קטגוריה:המזרח התיכון: עכבישים
סימונה ארנסטדט

סימונה ארנסטדט (בשוודית: Simona Ahrnstedt; נולדה ב-10 בספטמבר 1967) היא פסיכולוגית קוגניטיבית התנהגותית שוודית, שהתפרסמה כסופרת.

==ביוגרפיה==
ארנסטדט נולדה בפראג בירת צ'כיה. בגיל צעיר היגרו הוריה לשוודיה.

היא הוסמכה כפסיכולוגית ועוסקת כמטפלת קוגניטיבית התנהגותית. אך עיקר פרסומה בא לה מספריה, הנחשבים פופולריים בסוגת הספרות הרומנטית וספרות נשים .

ספריה הראשונים של ארנסטדט היו רומנים על רקע היסטורי. ספריה תורגמו ליותר מ-20 שפות ובהן עברית.

==ספריה==
ספריה של ארנסטדט ראו אור כטרילוגיות (להלן ניתן השם המקורי בשוודית מאחר שרוב ככל ספריה לא תורגם לעברית נכון ל-2021):
<div class="mw-content-ltr">
===Wadenstierna===
# Överenskommelser, 2010
# Betvingade, 2012
# De skandalösa, 2013

===High Stakes===
# En enda natt, 2014 (ספר זה תורגם לעברית: עוד לילה אחד, תרגום (מאנגלית): סיון הרלינג, כנרת זמורה, 2019)
# En enda hemlighet, 2015
# En enda risk, 2016

===Opposites Attract===
# Allt eller inget, 2017
# Bara lite till, 2019
# Med hjärtat som insats, 2020
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.salomonssonagency.se/simona-ahrnstedt/ סימונה ארנסטדט], דף הסופר באתר סוכנות סלומונסון 

קטגוריה:סופרות שוודיות
קטגוריה:פסיכולוגיות קוגניטיביות
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1967
שורש 6

שורש 6 או ג'וּאֶה בּוּ (בסינית: , פיניין: Jué bù) הוא השורש השישי של הכתב הסיני. פירושו "וו" והוא האחרון מבין 6 (מתוך 214 סה"כ שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים מקו אחד בלבד.

במילון קאנגשי, יש 19 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.

בסינית מפושטת, השורש הזה מוזג לשורש 2 - . בטבלת אינדקס רכיבי התווים הסיניים ,מופיע כרכיב אינדקס קשור של. עם זאת, לעיתים קרובות הוא מושמט במילוני המיינסטרים, כולל שיאנדאי האניו צדיאן.

== התפתחות ==
<gallery>
קובץ:亅-seal.svg|השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
</gallery>

== תווים נגזרים ==
{| class="wikitable"
!מספר קווים
! תו
|-
| +0
| style="font-size: large;" |亅
|-
| +1
| style="font-size: large;" |了
|-
| +2
| style="font-size: large;" |亇(=个<small>->丨</small>/個<small>->人</small>)
|-
| +3
| style="font-size: large;" |予
|-
| +5
| style="font-size: large;" |争<sup>SC/JP</sup> (=爭<small>->爪</small>)
|-
| +7
| style="font-size: large;" |亊(= 事)
|-
| +8
| style="font-size: large;" |事
|}

== לקריאה נוספת ==
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.unicode.org/cgi-bin/GetUnihanData.pl?codepoint=4E85 מאגר Unihan - U+4E85]

קטגוריה:שורשים (כתב סיני)
לורידיה

לורידיה (שם מדעי: Loureedia) הוא סוג של עכביש ממשפחת הסרבולניים, הידועים גם כעכבישי קטיפה. המין הראשון בסוג זה, צמירן עקוד, סווג בשנת 2012 בישראל ששויך עד אז לסוג Eresus. מינים נוספים התגלו, ונכון לשנת 2021 מונה הסוג ארבעה מינים.

שמו המדעי של הסוג, Loureedia ניתן לו על שם המוזיקאי לו ריד, סולן להקת מחתרת הקטיפה, מאחר שמדובר בעכביש ממשפחת עכבישי הקטיפה החי במחילות מתחת לאדמה (משמעותה של המילה "מחתרת" באנגלית, Underground, היא גם "מתחת לאדמה").

==מינים==
*צמירן עקוד (Loureedia annulipes) <small>(Lucas, 1857)</small> - אלג'ריה, תוניסיה, לוב, מצרים וישראל
*לורידיה קולני (Loureedia colleni) (<small>Henriques, Miñano & Pérez-Zarcos, 2018</small>) - ספרד
*לורידיה לוקאסי (Loureedia lucasi) <small>(Simon, 1873</small>) - מרוקו ואלג'יריה
*לורידיה פיניקסי (Loureedia phoenixi) <small>(Zamani et Marusik, 2020</small>) - איראן

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2012
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'רמי מילר
קטגוריה:סרבולניים
קטגוריה:בעלי חיים הקרויים על שם מפורסמים
יחיא הכהן

מארי יחיא בן מארי שלום הכהן (במקור: אַלְכֹּהֵן, ה'תקמ"ז בערך – ז' באדר ב' ה'תרכ"ז, 1787 בערך – 14 במרץ 1867) היה חכם מחכמי יהדות צנעא בתחילת המאה ה-19, ודיין בבית הדין הגדול בצנעא.

== ביוגרפיה ==
נולד לשלום בעיר צנעא בירת תימן, בשנת ה'תקמ"ז בערך (1787). למד בישיבת בית אלאוסטא, שבראשה עמד מארי יוסף עראקי נכדו של מארי שלום עראקי.

בשנת ה'תקצ"ו (1836) נכנס כדיין בבית הדין בראשות מארי יוסף קארה, ולאחר פטירתו בראשות בנו מארי סלימאן קארה, ושימש שם כדיין כ-30 שנה. כנראה שימש כסופר בית הדין.

עמד בראש הישיבה שהתקיימה בבית הכנסת בית אלכסאר, ושימש גם כרב בית הכנסת. בנוסף עמד בראש ישיבה ללימוד חוכמת הנסתר. חתום על הגט שכתב משיח השקר שוכר כחיל לאשתו. היה בקי מאוד בחסרות ויתרות בתורה, והיה יודע לתקן ספרי תורה תוך כדי קריאה.

נפטר בז' באדר ב' ה'תרכ"ז (14 במרץ 1867).

== תורתו ==
היה בקיא במשנה, בגמרא, בהלכה ובקבלה. בתפילותיו היה מדקדק בכוונות האר"י, ומתנהג במנהגי קדושה וחסידות על פי הקבלה.

תמך במנהג תימן הקדום והלך בדרך מהרי"ץ, אך התפלל בנוסח השאמי.

כתב עליו הרב עמרם קורח:

השד"ר ר' יעקב ספיר כתב עליו:

== חיבוריו ==
* תשובות בנושא המחלוקת שהייתה בצנעא בנוגע לברכת המוציא (בפעם השנייה שפרצה בשנת ה'תק"ף).
* חיי שלום – פירוש על התורה על דרך הקבלה (יצא לאור לראשונה כצילום כתב יד על ידי מארי חיים כסאר, ושנית בהדפסה בשנת ה'תשנ"ג).
* סידור על פי הנוסח השאמי עם פירושים וחידושים.
* חידושים על שלוש מגילות (שיר השירים, רות וקהלת)
* כוונות על פי האר"י.

== לקריאה נוספת ==
* ד"ר משה גברא, אנציקלופדיה לחכמי תימן, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 257

== קישורים חיצוניים ==
* [https://teman.org.il/content/6844 מארי יחיא בן שלום הכהן], באתר האגודה לטיפוח חברה ותרבות
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אחרוני תימן
קטגוריה:דיינים בבית דין צנעא
קטגוריה:ילידי 1787
קטגוריה:נפטרים ב-1867
אתה בחרתנו (ניגון)

אתה בחרתנו הוא ניגון שמחה מניגוני חב"ד. זהו אחד הניגונים שלימד הרבי מלובביץ'. הניגון נפוץ גם מחוץ לחסידות חב"ד, מושר בקהילות שונות, וזכה לביצועים רבים.

==אודות הניגון==
מילות הניגון הן המילים הפותחות את ברכת קדושת היום בתפילת שבע בשלוש רגלים, ראש השנה ויום הכיפורים המפרש את ההודיה של עם ישראל לה' על הבחירה שלהם על ידי הבורא לעם ואחריות לעבוד אותו ולהפיץ את אור האמת לכל האומות.

את הניגון לימד הרבי הרבי מלובביץ' את חסידיו בשמחת תורה ה'תשכ"א (1960) קודם תחילת הניגון ציין, שזה מכיל שני בתים, כאשר הבית הראשון מכוון כנגד הצדיקים ואילו הבית השני מכוון כנגד בעלי תשובה, משנת תשכ"ג היה הניגון מושר בחצר הרבי בזמן ששליח ציבור היה מיסים קדושה בחזרת הש"ץ בתפילת שחרית ומוסף של חגים, וכך נהוג בבתי כנסיות של חב"ד בעולם והוא אחד מהניגונים המכוונים אותם נוהגים לנגן בזמנים מיוחדים.

הניגון מופיע בספר הניגונים – חב"ד ניגון מספר רכ"ט (229).

==עיבודים מוזיקליים==
בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 הופיע השיר באלבום "ניגוני חב"ד" 2 של ניח"ח, ב־1995 הופיע הניגון באלבום "ניגוני הרבי" של אבי פיאמנטה, ב־2011 הופיע באלבום פסח בירושלים, ב־2015 הופיע הניגון באלבום "צמאה 1" בביצוע אהרן רזאל, ב־2017 הופיע הניגון באלבום "הניגונים" של משה לאופר בביצוע שמחה פרידמן ועוד.

השיר בוצע במהלך השנים גם על ידי אלי מרקוס, בני פרידמן ואחרים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/4402093 קטע וידאו ששרים את הניגון אצל הרבי מליובאוויטש], לצפייה באתר Chabad.org.
* .
* לנגן ביחד, רבי לילדים, תוכנית מס' 104, [https://www.youtube.com/watch?v=bQEkxD9KnyM אתה בחרתנו], לצפייה באתר יוטיוב.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניגונים חסידיים
קטגוריה:ניגוני הרבי מנחם מנדל שניאורסון
לוקמאן חכים שמס א-דין

לוקמאן חכים בן שמס א-דין (במלאית: Luqman Hakim bin Shamsudin; נולד ב-5 במרץ 2002 בקוטה בהארו שבמלזיה) הוא כדורגלן מלזי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ניארדוויק מליגת העל האיסלנדית ובנבחרת מלזיה.

== קריירת מועדונים ==
שמס א-דין נולד במלזיה וגדל במחלקות נוער מקומיות. בחודש יולי 2020 חתם שמס א-דין בקורטרייק מליגת העל הבלגית. ב-23 באוקטובר ערך שמס א-דין את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–3 לאנדרלכט במסגרת המחזור העשירי בליגה לעונת .

ב-7 בפברואר 2023 שמס א-דין הושאל לניארדוויק מליגת העל האיסלנדית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-3 ביוני 2021 ערך שמס א-דין את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מלזיה, בהפסד 0–4 לנבחרת איחוד האמירויות הערביות במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים מלזים
קטגוריה:חלוצי כדורגל מלזים
קטגוריה:כדורגלני קורטרייק
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מלזיה
קטגוריה:ילידי 2002
שורש 7

התו 𠄩, המכיל את שורש 7, 二, (מצד ימין)
שורש 7 או אר בּוּ (בסינית: 二部, פיניין: Èr bù) הוא השורש השביעי של הכתב הסיני. פירושו "שניים" והוא הראשון מתוך 23 (מתוך סך הכל 214 שורשי הקאנגשי) שורשים המורכבים משני קווים.

במילון קאנגשי יש 29 תווים (מתוך 49,030) שניתן למצוא תחת שורש זה.

במילוני סינית מפושטת ובחלק מהמילונים הסיניים המסורתיים של הונג קונג, שורש 7, או רדיקל 7, מתמזג עם שורש 1 ().

== התפתחות ==
<gallery>
קובץ:二-oracle.svg|השורש בכתב עצמות הניחוש, (甲骨文, גְ'יָאגוּוֶן, פיניין: Jiǎgǔwén) מלפני 3,500 שנה
קובץ:二-bronze.svg|השורש בכתב כתובות הברונזה, (גִ'ין וֶן; 金文; פיניין: Jīn wén) מלפני 2,500-3,000 שנה
קובץ:二-bigseal.svg|השורש בכתב החותם הגדול (דָאגְ'ווָאן; 大篆; פיניין: Dàzhuàn) לפני מעל 2,000 שנה
קובץ:二-seal.svg|השורש בכתב החותם הקטן (שְׂיָאוגְ'ווָאן, 小篆, xiǎozhuàn)
</gallery>

== תווים נגזרים ==
{| class="wikitable"
!מספר קווים
! תווים מכילים
|-
| 0
|二
|-
|1
|亍于亏
|-
|2
|云互亓五井亖
|-
|3
|亗
|-
|4
|亚亘亙𠄦 𠄧
|-
| 5
|些亜𠄩
|-
| 6
|亝亞亟𠄯㐩
|-
|7
| 𠄳
|-
| 8
| 𠄶
|-
| 9
| 𠄺
|-
| 10
| 𠄻
|-
| 11
| 𠄼 𠄽
|}

== ראו גם ==
* ספרות סיניות

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>
* ליי לי: "התחקות אחר שורשי הדמויות הסיניות: 500 מקרים". בייג'ינג 1993,

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.unicode.org/cgi-bin/GetUnihanData.pl?codepoint=4E8C מאגר Unihan - U+4E8C]

קטגוריה:שורשים (כתב סיני)