OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יסמין (אלבום)

יסמין הוא אלבום הסולו השמיני של הזמר הישראלי אריק איינשטיין, שיצא בנובמבר 1972. האלבום הוקלט במהירות תוך ימים אחדים, יש בו 29 דקות של מוזיקה ומערכון אחד מהסדרה "לול". האלבום כולל שלושה קאברים באנגלית לשירים של טים הארדין, הביטלס ואלטון ג'ון וקאבר אחד בעברית ל"יצאנו אט" של הצ'יזבטרון.

== הפקה ==
שנת 1972 הייתה מהשנים היותר פוריות של איינשטיין; בשנה זו השתתף בסרטו של אורי זוהר "מציצים" (התצלום על גבי עטיפת האלבום צולם בעת הצילומים לסרט) ובתוכניות הטלוויזיה "לול", וכן הקליט שירים חדשים.

אחרי מספר שיתופי פעולה פוריים בין איינשטיין לבין המוזיקאים הצעירים שלום חנוך ומיקי גבריאלוב, ששהו באותה התקופה בבריטניה בניסיון להגיע להצלחה בינלאומית, נותר איינשטיין ללא שותף מוזיקלי, עובדה הניכרת היטב באלבום "יסמין". עם זאת, באלבום "יסמין" החל שיתוף הפעולה הפורה בין איינשטיין למוזיקאי שם טוב לוי, שהלחין שניים משירי האלבום. שניהם הפכו עם השנים לקלאסיקות ישראליות: "שיר של אחרי מלחמה" ו"דון קישוט" (שיר שמשוער שנכתב על אייבי נתן ומאבקו למען השגת שלום, בהשראת הדמות הספרותית הידועה דון קישוט). שלום חנוך הלחין את השיר "כמה טוב שבאת הביתה" (לעיבוד של יצחק קלפטר) ו"ברלה צא" (שהוקלט בגרסה אינסטרומנטלית שנתיים קודם לכן ומופיע כשיר הנושא באלבום "שבלול"). מיקי גבריאלוב הלחין את השיר "אמא אדמה".

איינשטיין שר באלבום גירסות כיסוי לשיר "יצאנו אט" ולשלושה שירים באנגלית: "I Need You To Turn To" של אלטון ג'ון, "Reason To Believe" של טים הרדין, ו-"Here, There and Everywhere" של הביטלס. איינשטיין עצמו כתב את המילים לשירים "ברלה צא" ו"שיר של אחרי מלחמה".

מרבית שירי האלבום הוקלטו באולפני קולינור, למעט הביצוע ל"יצאנו אט", שהוקלט באולפני "קול ישראל" בבית המורה בתל אביב. בהקלטות האלבום השתתפו בין היתר שמוליק בודגוב, אלי מגן, שם טוב לוי, אלונה טוראל, מורטון קם וכן להקת הצ'רצ'ילים החדשים.

את עטיפת האלבום עיצב הגרפיקאי דוד טרטקובר, עם צילום מאת אלונה איינשטיין. תמונה נוספת בעטיפת האלבום מציגה את איינשטיין כדון קישוט, בעת צילומי הקליפ לשיר "אני ואתה" עבור התוכנית "לול".

את האלבום חותם המערכון "חידון התנ"ך" מתוך התוכנית "לול", שכתבו איינשטיין ואורי זוהר ומתאר את חידון התנ"ך המסורתי המתקיים ביום העצמאות, ובו משתתפים נציגים ממדינות שונות, כשאת תפקיד המתחרים משחק איינשטיין ואת תפקיד המתורגמן משחק זוהר. לצדם השתתפו במערכון דורי בן זאב כשדרן ואורי גרוס כשופט.

האלבום נקרא על שם בתו של איינשטיין שנולדה ב-1971.

==רצועות האלבום==

==קרדיטים==
* אריק איינשטיין - שירה, מילים ל"שיר של אחרי מלחמה" ו"ברלה צא"
* שם טוב לוי - חליל, לחנים ל"שיר אחרי מלחמה", "דון קישוט", עיבודים (חוץ מ"כמה טוב שבאת הביתה" ו"אמא אדמה") והפקה מוזיקלית
* יצחק קלפטר - גיטרות חשמליות, עיבוד ("כמה טוב שבאת הביתה")
* דורון סלומון, רוני דמול, יוסי לוי, שמוליק בודגוב - גיטרות
* יגאל חרד - גיטרות (גיטרה מובילה ב"דון קישוט")
* עמנואל קרטן - גיטרות (קלאסית ב"דון קישוט")
* אלי מגן ושייקה ברק - גיטרה בס
* מיקי גבריאלוב - גיטרה בס, עיבוד ולחן "אמא אדמה"
* ירון גרשובסקי - פסנתר, צ'מבלו
* אלונה טוראל - פסנתר
* עמי טרייבטש ויוסי "פפו" לוי - תופים
* מורטון קם וזאב דיקוורט - סקסופונים
* לידו - אבוב
* דוד טרטקובר - עיצוב עטיפה
* צבי שיסל - מפיק

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אלבומי אריק איינשטיין
קטגוריה:אלבומי חברת פונוקול
סברבנק

הלוגו הישן
סְבֵּרבַּנְק או סְבֵּר בַּנְק (ברוסית: Сбер Банк, ראשי תיבות של Сберегательный банк תרגום מילולי: בנק החיסכון) הוא הבנק האוניברסלי הגדול ביותר ברוסיה ובמזרח אירופה, עם למעלה מעשרים אלף סניפים ברוסיה. המשרד הראשי ממוקם בסבר סיטי במוסקבה<ref>https://www.youtube.com/watch?v=iJx7ukI1w-M</ref>.

בעל השליטה העיקרי בבנק הוא הבנק המרכזי של רוסיה, המחזיק בכ-64% מהמניות. הבנק מתפרש במעל 20 אלף סניפים עם 232 אלף עובדים. רווחי הבנק בשנת 2013 הסתכמו בכ-12 מיליארד דולר. שווי הבנק, נכון ל-2013, מסתכם בכ-486 מיליארד דולר. רבים רואים אותו יותר כסוכנות ממשלתית מאשר כבנק, עקב הטיפול המיוחד שהוא זוכה לו מצד הממשלה, בייחוד לאחר משבר הרובל ב-1998.

נכון לשנת 2014 הבנק דורג בתור הבנק הגדול ביותר ברוסיה ובמזרח אירופה ולבנק השלישי בגודלו באירופה והוא ממוקם במקום 33 בדירוג הבנקים העולמיים.

הבנק הוא חברה ציבורית, הנסחרת בבורסת מוסקבה וכל מניותיו נמצאות בידי הציבור. הבנק מציע ללקוחותיו שירותים בנקאיים מקיפים בכל תחומי הפעילות הפיננסית, באמצעות רשת סניפים בפריסה ארצית ובאמצעות שירותי בנקאות ישירה ובנקאות מקוונת. לבנק פעילות מחוץ לרוסיה, באמצעות חברות בנות השייכות לו וממוקד בתחומים עסקיים-מסחריים ובנקאות פרטית.

==היסטוריה==
הבנק החל את דרכו ברפורמה הפיננסית של שנת 1841 שיזם גאורג לודוויג קנקרין,<ref></ref> עם הקמת רשת של בנקי חסכונות בבעלות המדינה. עד סוף המאה ה-19 הרשת גדלה והייתה לגדולות מסוגה בשטחי האימפריה הרוסית.<ref></ref> בשנת 1905 הסניפים החלו למכור ביטוחים ולאחר 1910 שיתפו פעולה עם מוסדות פיננסיים במתן הלוואות. ב-1915 החברה החלה לקבל איגרות חוב ממשלתיות.<ref></ref> לאחר מהפכת אוקטובר בנקי החסכונות הולאמו והפכו לחלק ממערך הבנקאות הממשלתי בברית המועצות.

בשנת 1991 בנק החסכונות אורגן כחברת מניות פרטית בשם "סברבנק" שגדלה להיות לבנק הגדול ביותר במדינה והוא נמצא בבעלות הבנק המרכזי של רוסיה. הבנק מפעיל חברות בת שונות בתחום הביטוח כמו "NPF סברבנק".

בספטמבר 2020 נערך מיתוג מחדש במהלכו עודכן הלוגו ושם הבנק שונה מ"סברבנק" ל"סבר בנק" (Sber Bank) והקבוצה רכשה 40% ממניות קבוצת רמבלר, המחזיקה בין השאר בבעלות על רשת בתי הקולנוע הגדולה ברוסיה: סינמה פארק ופורמולה קינו. הלוגו עצמו הוא עיגול לא-גמור בצבע כחול-צהוב-ירוק ובתוכו סימן V.

==ראשי הבנק==
* פאבל ז'יחארב (מרץ 1991 — מרץ 1993)
* אולג יאשין (מרץ 1993 — ינואר 1996)
* אנדריי קאזמין (ינואר 1996 — נובמבר 2007)
* הרמן גרף (נובמבר 2007 — ואילך)

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://biz.yahoo.com/ic/53/53328.html פרופיל החברה] ביאהו! עסקים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות ממשלתיות ברוסיה
קטגוריה:רוסיה: בנקים
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך במוסקבה
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בלונדון
קטגוריה:מוסקבה: חברות
כרטיס צהוב

ממוזער
[[כרטיס אדום וכרטיס צהוב]]
בספורט תחרותי, כרטיס צהוב מבטא אזהרה בפני שחקן, שאם וכאשר יבצע עבירה נוספת על חוקי המשחק כמפורט להלן, הוא יראה את הכרטיס פעם נוספת, ומיד לאחר מכן יורחק מתחומי המגרש בכרטיס אדום, וזכותו להשתתף במשחק הבא תישלל. שחקן שכבר ספג כרטיס צהוב ובאותו המשחק מבצע עבירה שעליה שולפים כרטיס אדום ישירות – הכרטיס האדום יישלף לעברו מיידית ללא צהוב שני.

הכרטיס הצהוב נמצא בשימוש בענפי ספורט רבים, ביניהם: כדורגל, כדוריד, רוגבי, בדמינגטון, אתלטיקה, כדורעף, כדורמים, הוקי שדה, MMA ובנדי. השימוש בכרטיס משתנה בהתאם לחוקים הנהוגים בכל ענף, אך לרוב הוא מבטא אזהרה.

הכללים להנפת כרטיס צהוב רשומים בחוקת משחק הכדורגל שנכתבה על ידי ארגון ה-IFAB, תחת חוק מספר 12: עבירות והתנהגות בלתי הולמת:

ניתן לשלוף כרטיס צהוב לשחקנים על המגרש, מחליפים, ומ-2019 גם לאנשי צוות.

==היסטוריה==
עד 1966 נהג השופט להרחיק שחקן על ידי שריקה לעבירה והצבעה אל מחוץ למגרש לכיוון קו האמצע שבין ספסלי הקבוצות. שחקן שעבר עבירה חמורה שלא חייבה הרחקה נרשם בפנקסו של השופט כך שלאחר עבירה דומה נוספת יכול היה השופט להרחיקו. רוב השחקנים והשופטים דיברו באותן שנים רק את שפת האם שלהם. הרעיון להשתמש בכדורגל בכרטיסים צבעוניים המובנים בכל שפה כדי להעביר את כוונותיו של השופט הועלה על ידי השופט האנגלי קן אסטון . אסטון מונה לוועדת שופטי פיפ"א והיה אחראי לכל השופטים במונדיאל 1966. ברבע הגמר שיחקה אנגליה מול ארגנטינה באצטדיון ומבלי, במשחק בו פרצה מהומה לאחר שהשופט הגרמני הרחיק שחקן ארגנטינאי וזה סירב לרדת מהמגרש במשך דקות. לאחר המשחק דיווחו בעיתונים כי השופט רודולף קרייטליין הזהיר את האנגלים בובי וג'ק צ'רלטון (ללא שידעו על כך גם לאחר המשחק), וכן הרחיק את אנטוניו ראטין הארגנטינאי. השופט לא הבהיר את החלטותיו במהלך המשחק. תקרית זו גרמה לאסטון לחשוב על דרכים להבהיר את החלטות השופט הן לשחקנים והן לצופים. אסטון סבר כי שיטת קידוד לפי צבעים המבוססת על אותו עיקרון כמו בשימוש ברמזורים תתגבר על מחסומי השפה ותבהיר באם שחקן הוזהר או הורחק. שיטה זו התקבלה וכתוצאה מכך, במונדיאל 1970 הונהג לראשונה כרטיס צהוב לציון אזהרה וכרטיס אדום (בו לא נעשה שימוש באותו טורניר) לציון הרחקה.

פרט לכרטיס הצהוב ולכרטיס האדום קיימים סוגים נוספים של כרטיסי ענישה ואזהרה בענפי ספורט שונים: כרטיס לבן, כרטיס ירוק, כרטיס כחול וכרטיס שחור.

=== צבירת צהובים ===
בחלק מהמסגרות, לאחר ששחקן צבר מספר כרטיסים צהובים במשחקים שונים באותה המסגרת, הוא יורחק מהמשחק הבא.

למשל, בליגת העל בכדורגל שחקן יורחק ממשחק אחד באם במצטבר במהלך עונה אחת, קיבל 5, 9 או 12 צהובים, וכך ממשיך בעליה של 3 מנקודה זו. בתחרות הכדורגל באולימפיאדת פריז שחקן הורחק ממשחק אחד בכל פעם שקיבל כרטיס צהוב בשני משחקים שונים מאז ההרחקה הקודמת על כך, למעט ממשחק הגמר.

== ראו גם ==

*כרטיס אדום

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מושגים בכדורגל
קטגוריה:כדורגל: חוקים
צהוב

en:Penalty card#Yellow card
sl:Kazenski karton#Rumeni karton
קרוב

קרוב הוא אלבומו השני של הזמר אהוד בנאי. האלבום יצא ב-1989, בשנה שבה יצא גם האלבום "תחת שיח היסמין".

אלבום זה של בנאי נחשב לבעל צליל יותר מזרחי ופחות רוקיסטי מאלבומו הראשון, "אהוד בנאי והפליטים". בין להיטי האלבום: "כולם יודעים", "רחוב האגס 1" ו"רוחות הצפון". מתוך האלבום התפרסם גם השיר "החזיון לפרנצ'סקו גויא", אותו ביצע בנאי בדואט עם יהודית תמיר.

== רשימת השירים ==
{|border=0
|-
|
#רוחות הצפון (4:51)
#כולם יודעים (3:32)
#החיזיון לפרנצ'סקו גויא (4:54) (עם יהודית תמיר)
#הכנאפה מתוקה (5:26)
#האגס 1 (7:30)
#אסתר (3:45) (בעקבות שיר עם אפגני)
#ג'מלי פורוש (4:00)
#כל הלילה על האש (2:29)
#נגעת בצמרות העצים (5:18)
|}
* כל המילים והלחנים: אהוד בנאי (מלבד "החיזיון לפרנצ'סקו גויא" - מילים פנחס שדה).
* בקלטת: שירים 1–4 - צד א', שירים 5–9 - צד ב'.

==משתתפים באלבום==
* עיבודים: אהוד בנאי ועובד אפרת.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:אלבומי 1989
קטגוריה:אלבומי אהוד בנאי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי עובד אפרת
קטגוריה:אלבומי רוק אלטרנטיבי
קטגוריה:אלבומי פלטינה בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
סעודה מפסקת

סעודה מפסקת היא הסעודה האחרונה הנאכלת לפני יום תענית מלא ביהדות. ישנן רק שתי תעניות המתקיימות יממה שלמה, משקיעת החמה עד צאת הכוכבים למחרת: יום כיפור ותשעה באב. לשתי הסעודות מאפיינים שונים לגמרי, בהתאם למאפיינים ייחודיים לכל צום. הסעודה המפסקת נקראת כך מכיוון שהיא ה'מפסיקה' את האכילה, ולאחריה מתחיל צום.

==בערב יום הכיפורים==
קערת קרעפלאך במרק עוף

יום הכיפורים הוא יום טוב, והתענית שבו איננה תענית אבל ועצב אלא תענית שמטרתה תשובה. בגלל היותו יום טוב, חז"ל הדריכו להתכונן אל הצום בצורה טובה ושמחה, תוך אכילת סעודה טובה ודשנה בערב הצום, כתחליף לסעודה שאינה מתקיימת ביום כיפור עצמו.

חז"ל מבססים באופן דרשני את הצורך באכילה בערב הצום על הפסוק הבא (ויקרא כג, לב): "שַׁבַּת שַׁבָּתוֹן הוּא לָכֶם וְעִנִּיתֶם אֶת-נַפְשֹׁתֵיכֶם; בְּתִשְׁעָה לַחֹדֶשׁ בָּעֶרֶב, מֵעֶרֶב עַד-עֶרֶב, תִּשְׁבְּתוּ שַׁבַּתְּכֶם". היממה ביהדות מתחילה בערב, וכך צום יום הכיפורים מתחיל בתחילת יום י' בתשרי, כלומר – בלילה. לפיכך, העובדה שהפסוק מכנה את תחילת הצום "תשעה לחודש בערב" – מעוררת תמיהה. על תמיהה זה חז"ל דורשים (בבלי ברכות, ח, ב):
:וכי בתשעה מתעניין? והלא בעשרה מתעניין! אלא לומר לך: כל האוכל ושותה בתשיעי – מעלה עליו הכתוב כאילו מתענה תשיעי ועשירי.

דבר זה שנאמר על כל ערב יום הכיפורים (כלומר – יום ט' בתשרי), מקבל ביטוי מוגבר בסעודה המפסקת, שהיא האחרונה לפני הצום.

אמרו חכמים להתפלל מנחה (הכוללת וידוי) לפני הסעודה המפסקת כדי להספיק לחזור בתשובה "שמא ייחנק בסעודה קודם שיתודה.".

===מאכלים===
בקרב יוצאי תוניס יש מנהג לאכול ריבת חבושים, הריבה מסמלת את המתקת הדין, והחבוש – את כל החבושים (אסירים בלשון חז"ל). האשכנזים נוהגים לאכול "קרעפלאך" – כיסוני בצק ממולאים בבשר. הבשר מסמל את עולם החומר שאחראי לחטאים או את הדין, והבצק העוטף – את התקווה ל"כיסוי" החטאים ברחמי שמים.

היו שנהגו להכין בערב החג, חלות עגולות בדמות עופות עם כנפים, משום שלפי המסורת, ביום כיפור דומים ישראל למלאכים.

==בערב תשעה באב==
נהוג לאכול בערב ט' באב ביצה קשה עם מעט אפר
בשונה מיום הכיפורים, תשעה באב הוא יום אבל, והוא שיאה של תקופת אבל ארוכה – ימי בין המצרים. לפיכך, אופייה של הסעודה המפסקת בערב תשעה באב, שונה מאוד מאופייה של הסעודה בערב יום הכיפורים.

נאסר על פי חז"ל לאכול בסעודה זו יותר מתבשיל אחד, נאסרה אכילת בשר, (אף למי שנוהג לאכול בשר בכל תשעת הימים) ונאסרה שתיית יין. הגבלות אלו אמורות רק על סעודה מפסקת הנערכת לאחר חצות היום. בערב תשעה באב שחל בשבת אין נוהגות כל הגבלות, מאחר שבשבת אין נוהגים מנהגי אבלות בגלוי.

רוח העצבות השורה בימים אלו, הכתיבה למנהגי אבלות מעבר להלכה הבסיסית. הרמב"ם, לדוגמה, מתאר את מנהג החכמים בתקופתו:

הראשונים מזכירים מנהגים נוספים, ביניהם:
* הימנעות מאכילה בקבוצה כדי לא להתחייב בזימון (שהוא מבטא סעודת רעות, שזהו דבר משמח).
* אכילת ביצה, כדרך האבלים.
* אכילת פת או ביצה עם מעט אפר, זכר לחורבן.

בערב תשעה באב נהגו יהודי איראן ובעוד קהילות לאכול מאכלי עדשים וביצה קשה הטבולה באפר כסמל לאבלות, לפי ש"אפר" הוא היפוך המילה "פאר", כדי לסמל את הצער על חורבן המקדש.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סעודות מצווה
קטגוריה:יום הכיפורים
קטגוריה:תעניות
רויטלינגן

רויטלינגן () היא העיר התשיעית בגודלה במדינת באדן-וירטמברג שבגרמניה.

==אודות העיר==

רויטלינגן שוכנת במרכז המדינה, כ-15 קילומטרים מזרחית לטיבינגן, 31 קילומטרים דרומית לשטוטגרט ו-57 קילומטרים מערבית לאולם. העיר שוכנת בקצה הצפוני של אזור גאוגרפי הנקרא היורה השוואבית (בגרמנית: Schwäbische Alb), והעיר מכונה "השער ליורה השוואבית". נהר קטן - אחץ (Echaz) - עובר בעיר ונשפך בקרבת מקום אל נהר הנקר.

בשנת 2013 חיו בעיר יותר מ-111,000 תושבים; את קו ה-100,000 עברה העיר ב-1989, אז הפכה ל"עיר גדולה" רשמית בגרמניה, החדשה מבין תשע הערים הגדולות בבאדן-וירטמברג. שטחה של העיר הוא 87 קמ"ר. 15.2% מתושבי העיר אינם בעלי אזרחות גרמנית. ברויטלינגן חמישה מוזיאונים ומכללה, בה לומדים כ-4,000 סטודנטים.

כ-25% מבנייני העיר נהרסו בהפצצות בעלות הברית במלחמת העולם השנייה. רבים מהם שוקמו ובעיר העתיקה של רויטלינגן בניינים נאים רבים, מספר כנסיות עתיקות, שרידים של חומת העיר העתיקה, שני שערים מרשימים ועשרות סמטאות צרות מרוצפות אבן. מספר דקות הליכה ממרכז העיר נמצא ההר אחאלם (Achalm), אשר פסגתו מגיעה ל-707 מטרים מעל לפני הים. בראש ההר שרידים של מצודה עתיקה, ומהם נשקף נוף נרחב. למרות כל זאת, רויטלינגן אינה נחשבת לעיר תיירות מובהקת, וטיבינגן השכנה מאפילה עליה ומושכת את רוב התיירים המגיעים לאזור.
==ערים תאומות==
* 
* 
*
*
*
*
*

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:באדן-וירטמברג: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-13
ברכת הבנים

ברכת הבנים היא ברכה הנהוגה בחלק מקהילות ישראל, בה ההורים (או האב בלבד) מברכים את ילדיהם בליל שבת ובערב יום הכיפורים, ובקצת קהילות אשכנז גם במוצאי שבת. נוסח הברכה העיקרי הוא ההקדמה של ברכת יעקב - "ישימך אלהים כאפרים וכמנשה" ולאחריה שלושת הפסוקים של ברכת כהנים.

ברכה זו היא מנהג שמתועד לראשונה בראשית תקופת האחרונים.

== מקור הברכה ==
במקרא בפרשת ויחי, מובא שכשברך יעקב את נכדיו אפרים ומנשה, הקדים ואמר . לפי פרשני המקרא, הכוונה במילים "בך יברך ישראל" היא כי יעקב קבע שברכה זו תהיה נוסח קבוע של ברכה בה יברך ההורה את ילדיו. אולם מפסוק זה אין ללמוד חיוב או מצווה.

=== מקור המנהג ===
מנהג ברכת הבנים הופיע לראשונה בסוף המאה השש-עשרה בספרו של הרב חיים בן בצלאל אחי המהר"ל מפראג, וכך הוא כותב:

מנהג זה השתרש בהרבה קהילות ישראל, ומובא גם הרב יוזפא שמש הביא בספרו מנהגי וורמיזא מנהג זה, גם הרב אהרן ברכיה ממודנה בספרו מעבר יבק תומך במנהג זה ומחזק אותו במקורות קבליים, את דבריו העתיק הרב יחיא צאלח בפירושו לתכלאל.

=== יום הכיפורים ===
הרב אפרים זלמן מרגליות והרב אברהם דנציג מביאים שהמנהג הנפוץ לברך את הילדים לפני ההליכה לבית הכנסת.

==נוסחים==
נוסח הברכה הנפוץ הוא:

לבנים: ישימך אלהים כאפרים וכמנשה.

יברכך ה' וישמרך, יאר ה' פניו אליך ויחונך, ישא ה' פניו אליך וישם לך שלום.

השורה הראשונה היא ציטוט מדברי יעקב במעמד המפגש בינו לבין יוסף ובניו השורה הבאה היא נוסח ברכת כהנים כלשונה.

לבנות: (במקום השורה הראשונה): ישימך אלהים כשרה, רבקה, רחל ולאה.

גרסה זו מושפעת כנראה מדברי העם לבעז ב, "יִתֵּן ה' אֶת-הָאִשָּׁה הַבָּאָה אֶל-בֵּיתֶךָ, כְּרָחֵל וּכְלֵאָה אֲשֶׁר בָּנוּ שְׁתֵּיהֶם אֶת-בֵּית יִשְׂרָאֵל".

== הנחת ידיים על הראש ==
המנהג המקובל הוא שהאב מניח את ידיו על ראש הילדים בעת הברכה, בדומה למעשה יעקב בעת שבירך את בני יוסף – מנשה ואפרים. הרב יעקב עמדין לאחר שמביא מנהג זה בסידורו כותב שיש לברך בנשיאת ידיים על ראש הילדים. כדבריו כתב גם הרב יצחק למפרונטי ולדעתו יש להניח יד ימין על יד שמאל.

בספרות ההלכה תמהו על מנהג זה שהרי קיים איסור להדיוט לברך את ברכת כהנים ככהן.

מחמת חשש זה, מסופר הגר"א, שהאב לא יניח את שתי ידיו בעת הברכה, אלא יד אחת בלבד. אולם הרב עובדיה בשו"ת יחווה דעת דחה הסבר זה למסופר על הגר"א, ומביא טעמים נוספים להקל, ושכך נהגו המקובלים.

== מנהגים נוספים ==

* בקהילות גרמניה היו שנהגו שגם האב וגם האם מברכים את הילדים בליל שבת.
* יש שנהגו שהאב מברך את בנו גם לפני כניסתו לחופה, ולהבדיל, סמוך לפטירתו של האב.
* במעט קהילות בירך כך המורה את תלמידיו, ובאחרות - רב בית הכנסת את ילדי המתפללים.
* בני עדות מזרח אחדות נוהגים שהאב פורס את טליתו על כל צאצאיו בשעת ברכת כוהנים, ומברכם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* הרב יוסף צבי רימון, [https://etzion.org.il/he/halakha/orach-chaim/prayer-and-blessings/blessing-children-shabbat ברכת הבנים], מתוך אתר ישיבת הר עציון
* (ברכת הבנים והבנות בלחנו של מיכאל בן נעים)
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/digitallibrary/pages/viewer.aspx?presentorid=NLI_EDU&docid=NNL03_EDU700276030 ברכת הסב לילדים בערב יום הכיפורים, 1914], באתר החינוך של הספרייה הלאומית
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהגים יהודיים
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:יום הכיפורים
קטגוריה:ברכות (מנהג דתי)
ארץ ישראל הישנה והטובה (אלבום)

"ארץ ישראל הישנה והטובה" הוא אלבום הסולו התשיעי של הזמר הישראלי אריק איינשטיין, שיצא בשנת 1973.

האלבום, ששמו הפך למטבע לשון בשפה העברית, מורכב מחידושם של שירים עבריים מהקלאסיקה הישראלית, בעיבודיו של שם טוב לוי.
== הפקה ==
לבד משמונת השירים הישנים, הכיל האלבום שני שירים נוספים, שבהם ניגנה להקת הצ'רצ'ילים, שכללה את מיקי גבריאלוב, עמי טרייביש, רוני דמול ושמוליק בודגוב. שני השירים הנוספים הם "יכול להיות שזה נגמר", שהפך ללהיט מהאלבום וביטא יותר מכל את המשך שיתוף הפעולה בין איינשטיין לשם טוב לוי, שהלחין את השיר למילותיו של יהונתן גפן, והשיר "הבלדה על יואל משה סלומון", שהוקלט מחדש בעיבוד אחר (שלוש שנים אחרי שנכלל באלבומם של איינשטיין ושלום חנוך "שבלול" ב-1970).

בגרסת התקליט של האלבום, שעיצב הגרפיקאי דוד טרטקובר, עוצבה עטיפת התקליט כאלבום תמונות ישן עם הבלטה, אך הדפסות מאוחרות יותר וכן גרסת התקליטור של האלבום יצאו בעטיפות פשוטות.

אלבום זה מהווה למעשה את ראשיתה של סדרת אלבומים שהוציא איינשטיין במהלך שנות ה-70 וה-80 שנקראה "ארץ ישראל הישנה והטובה", והורכבו משירים ישנים או שירים ברוח הדומה לזאת של שירי ארץ ישראל.

==רשימת השירים==

==קרדיטים==
* אריק איינשטיין - שירה
* שם טוב לוי - עיבודים, הפקה מוזיקלית וחליל
* אלי מגן ועמי פרנקל - גיטרה בס
* יצחק קלפטר - גיטרה חשמלית, גיטרה אקוסטית
* יוסי "פפו" לוי - תופים
* יוסי לוי - גיטרות נוספות

=== הצ'רצ'ילים ===
* מיקי גבריאלוב - גיטרה בס
* עמי טרייבטש - תופים
* שמוליק בודגוב ורוני דמול - גיטרות

== נוספים ==
* דוד טרטקובר - עיצוב עטיפה
* צבי שיסל - מפיק
* שמוליק בורנשטיין - מפיק

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://open.spotify.com/playlist/1h91jpRIuVqiOecDo7Eq0X?si=af4c4a91450545b1 רשימת השמעה של ארץ ישראל הישנה והטובה חלקים א׳-ה׳] ביישום המוזיקה ספוטיפיי

ארץ ישראל הישנה והטובה
קטגוריה:אלבומי חברת פונוקול
קטגוריה:אלבומי אריק איינשטיין
קטגוריה:אלבומים בעברית
מקסים קריבונוס

קריקטורה בת-הזמן של קריבונוס.
מקסים קריבונוס (1600? – נובמבר 1648) היה מפקד קוזאקים שנטל חלק במרד חמלניצקי. הוא זכור בשל מעשי הטבח שערך ביהודים בערים רבות, בעיקר נמירוב וטולצ'ין.

==ביוגרפיה==
מעט ידוע על מוצאו. השם "קריבונוס" (או "קריבוניס") הוא כנראה כינוי, כי פירושו "עקום־האף". הצטיין בקרבות נגד הטורקים והטטרים של קרים בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-17. ב-1648 הצטרף לבוגדן חמלניצקי והתמנה למפקד החיל של מחוז צ'רקסי, תחת פיקודו שרתו 20,000 איש. הנחיל תבוסה לפולנים בקרב קורסון, לאחר מכן הביס את צבאם בפילאבצי, מחנובקה וקונסטנטינוב. בדרכו טבח בכל הקהילות היהודיות שהיו במקומות אותם כבש: ב-31 במאי (כ' סיון) את נמירוב, ב-6 ביוני כבש את שרהורוד, פוהרבישצ'ה, מ-18 עד 22 ביוני לאחר מצור כבש את טולצ'ין, ב-15 ביולי כבש את באר והשמיד בה יהודים שהסתתרו מעיירות סמוכות, ב-18 ביולי כבש את קונסטנטינוב, ביולי כבש את פולנאה, מז'יבוז', נראל, קרשניק וולודבה. לאחר שכבש את מצודת לבוב והמשיך לזמושץ', פרצה במחנהו מגפת דבר, ובה נספה.

==יחס לקריבונוס בהיסטוריוגרפיה==
באוקראינה נחשב כגיבור לאומי שהביא ביחד עם חמלניצקי לשחרור אוקראינה מהפולנים. על שמו קרואים רחובות בערים הגדולות שם. האוקראינים גם רואים את האצולה הפולנית כמעמד שדיכא של האיכרות, ואת הדת הקתולית השלטת בפולין דאז כדת שנכפתה על האוקראיני האורתודוקסי, לכן אנשים מהסוג הזה נחשבים כגיבורים. בהיסטוריה היהודית לעומת זאת רואים את קריבונוס כצורר גדול, אכזר וחסר רחמנות, כך הוא מוזכר בכל הכרוניקות המתארות את גזרות ת"ח ות"ט – "טיט היוון", יוון מצולה, ו"מגילת עיפה". נתן נטע הנובר הזכירו כ"צורר היהודים קריוואנוס ימח שמו וזכרו."

==לקריאה נוספת==
* [http://books.google.co.il/books?id=-h6r57lDC4QC&pg=PA290 Kryvonis, Maksim] בתוך: The Historical Dictionary of the Ukraine, Rowman and Littlefield, 2000. עמ' 290.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פולין: היסטוריה
קטגוריה:אוקראינה: היסטוריה
קטגוריה:ילידי 1600
קטגוריה:נפטרים ב-1648
מחנה שרגא

מחנה שרגא הוא מחנה צבאי, הממוקם מערבית לקיבוץ לוחמי הגטאות, המשמש כבסיס האם של חטיבת גולני ויחידת אגוז.

המחנה קרוי על שמו של סרן , שנפל ביוני 1948 בקרב מול כוחות הצבא העיראקי בעמק הירדן. שרגא היה איש פלמ"ח וחבר בוועד ההגנה של אזור חיפה, וסגן מפקד גדוד בחטיבת כרמלי. הוא נקבר בבית העלמין הצבאי בהר הרצל בירושלים.

מחנה שרגא הוקם באזור בו הייתה קיימת התיישבות למן תקופת הברונזה ובאתר ארכאולוגי אשר הועבר מחוץ לתחום הבסיס לאור תלונות רשות העתיקות. קיימים ממצאים למן תקופה זו ועד לתקופה הממלוכית.

== יחידות פעילות ==

* מפקדת חטיבת גולני - המפקדה החטיבתית הכוללות את כל יחידות המטה של חטיבת גולני: משא"ן, רפואה, קשר, טנ"א, לוגיסטיקה, אג״ם ומרכז האש. 

* סיירת גולני - סיירת גולני היא יחידת סיור מובחרת, תפקידה להוות כוח קומנדו חטיבתי ולשפר את יכולות הלוחמה החטיבתיות על ידי שימוש באמצעים ייעודיים. לוחמי הסיירת מהווים את הכוח הלוחם האיכותי ביותר של החטיבה ונועדו להוביל את החטיבה כולה.
* יחידת אגוז - יחידת קומנדו יבשתי הכפופה לחטיבת עוז. היחידה מתמחה בפעילות יבשתית מורכבת,לוחמת גרילה לחימה בשטחים סגורים, בסבך, שדאות, הסוואה ועוד.

== ראו גם ==
* חצרות יסף

שרגא
מחנה שרגא
שרגא
פרנסואה סלזי פוטוצקי

פרנסואה סלזי פוטוצקי (פולנית: Franciszek Salezy Potocki; 1700–1772) היה אציל פולני ממשפחת פוטוצקי, מושל חבל פודוליה וווהלין במאה ה-18. בנו של יוסף פוטוצקי. 

ב-1732, לאחר מות דודו סטניסלב, ירש את נחלותיו שכללו את חבל פודוליה, לבוב, וקייב. הוא היה אחד מחשובי אצילי פולין, ועודד הגירה יהודית לתחומי שלטונו, במיוחד לחבל פודוליה. בשנת 1750 קיבל ממלך פולין אות הצטיינות "הנשר הלבן". פוטוצקי השתתף בבחירות של כל מלכי פולין החל מ-1736. 

בגלל נחלותיו הרבות באוקראינה נקרא "נסיך רוסיה" בפי המקומיים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פולין: היסטוריה
קטגוריה:אוקראינה: היסטוריה
קטגוריה:אבירי מסדר העיט הלבן
קטגוריה:מקבלי עיטור אנדריי הקדוש
קטגוריה:מקבלי עיטור אלכסנדר נבסקי (האימפריה הרוסית)
קטגוריה:ילידי 1700
קטגוריה:נפטרים ב-1772
אנטוניו לוטי

אנטוניו לוטי (איטלקית: Antonio Lotti; 1667 - 5 בינואר 1740) היה מלחין איטלקי.

==לימודים וקריירה==
לוטי נולד בוונציה או בהאנובר (שם כיהן אביו מתאו כמנצח תזמורת). אחרי תקופת לימודים אצל ג'ובאני לגרנצי, החל לוטי בקריירה מוזיקלית בבזיליקת סן מרקו בוונציה, תחילה כזמר אלט, אחר כך כעוזר לנגן העוגב השני, משם התקדם לנגן עוגב שני בעצמו ובהמשך (משנת 1704) לנגן עוגב ראשון. בשנת 1736 התמנה למאסטרו די קאפלה, משרה בה התמיד עד מותו. כמו כן חיבר מוזיקה עבור "אוספדאלה דליי אינקוראבילי" (בית החולים לחשוכי המרפא), שם גם עסק בהוראה. בשנת 1717 נסע לדרזדן, שם הופקו כמה מהאופרות שכתב. הוא חזר לוונציה בשנת 1719 ונשאר שם עד מותו בשנת 1740.

==יצירתו המוזיקלית==

לוטי כתב יצירות במגוון צורות מוזיקליות, ביניהן מיסות, קנטטות, מדריגלים, כשלושים אופרות, ויצירות לכלים שונים. יצירות הקודש הכוראליות שלו נכתבו במקרים רבים למקהלה ללא ליווי (אקאפלה). סגנון יצירתו נחשב לגשר בין סגנון הבארוק הממוסד לניצני הסגנונות הקלאסיים.

לוטי היה מורה בעל שם. עם תלמידיו נמנו דומניקו אלברטי, בנדטו מרצ'לו, בלדאסארה גאלופי, ג'וזפה סאראטלי ויאן דיסמאס זלנקה. אשתו הייתה זמרת הסופרן הנודעת סנטה סטלה.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.icking-music-archive.org/ByComposer/Lotti.php תווים ליצירותיו של לוטי], icking-music-archive.org
* [http://www.cipoo.net/music_a.html אפשרות להאזין או לקרוא תווים ליצירותיו],www.cipoo.net
* [http://www.cpdl.org/wiki/index.php/Antonio_Lotti מלחניו של לוטי], תווים וקטעי שמע
* 

קטגוריה:נגני עוגב איטלקים
קטגוריה:מורים למוזיקה
קטגוריה:מלחינים מתקופת הבארוק
קטגוריה:ילידי 1667
קטגוריה:נפטרים ב-1740
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-17
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-18
קטגוריה:מלחיני אופרה איטלקים
נמרוד (טיל)

נמרוד הוא טיל נ"ט ארוך טווח תוצרת התעשייה האווירית לישראל. למרות שהטיל במקור פותח נגד טנקים, ניתן להשתמש בו כנגד מגוון רחב של מטרות כמו: נגמ"שים, ספינות, בונקרים וריכוזי חיילים. 

הטיל מונחה-לייזר חצי אקטיבי, ובעל יכולת פעולה ביום ובלילה. מסלול המעוף שלו יכול להיות מתחת לגובה העננים, בעוד קבוצה של חיילים משתמשים בציין לייזר על מנת להנחות אותו למטרה ממרחק רב מאחוריו. הטיל נחשף לראשונה ללקוחות בינלאומיים ב, ביוני 1989.

ייחודו של טיל זה הוא טווח הפעולה שלו, הנע בין 26 ל-50 ק"מ (תלוי בדגם), לעומת 3–8 ק"מ של טילים כדוגמת טאו, ו-8 ק"מ של הלפייר.

פלטפורמת המשגר, ובו 4 טילים, ניתנת להתקנה על-גבי רכב שטח, נ"נ אביר, או רכב קרבי משוריין. בנוסף בוצע ניסוי שיגור של הטיל ממסוק ה-CH-53 סי סטאליון ("יסעור").

==נמרוד 3==
התעשייה האווירית חשפה את הטיל נמרוד 3 בתערוכת יורוסאטורי 2008. לטיל טווח ארוך לעומת הדגמים הקודמים - 50 ק"מ. הטיל משלב הנחיית GPS ולייזר. טיל זה מבוסס על מערכת רקטות לטווח ארוך שפותחה על ידי התעשייה הצבאית.
איור של הטיל נמרוד 3

==מפעילים==
* : לפי פרסומים זרים הטיל נמצא בשימוש צה"ל
* 

==ראו גם==
* ספייק NLOS
* AGM-169 JCM

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.iai.co.il/31015-16160-en/Business_Areas_Military_Land_Precision_Munitions.aspx?btl=1 נמרוד 3 באתר התעשייה האווירית]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טילים נגד טנקים ישראליים
קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: טילים
קטגוריה:טילים נגד טנקים מהדור השני
האריו

מחוז האריו (באסטונית: Harju maakond), הוא אחד מבין 15 מחוזות אסטוניה. המחוז ממוקם בחלקה הצפוני של המדינה וגובל במחוז לאנה במערב, מחוז לאנה-וירו במזרח, במחוז יארבה בדרום-מזרח ומחוז ראפלה בדרום.

בירת המחוז היא טאלין, בירתה של אסטוניה כולה.

==ממשלת המחוז==
בראש כל מחוז עומדת ממשלת המחוז (באסטונית: maakonnavalitsus) הנשלטת בידי מושל (maavanem), אשר ממונה בידי ממשלת אסטוניה לקדנציה בת חמש שנים. מאז 2006 משרת מושל המחוז מאוישת על ידי ורנר לוטסמאן.

==גאוגרפיה==
מחוז האריו גובל במפרץ הפיני מצפון. לחופה עשרה איים גדולים ועשרות איונים.

== היסטוריה ==
עד לרפורמה המנהלית באוקטובר 2017 מנה המחוז 24 נפות, מתוכן 6 עירוניות והשאר כפריות.

==נפות==
המחוז מפוצל ל-16 נפות בהתפלגות הבאה: ישנן 4 נפות עירוניות ו-12 נפות כפריות:

נפות עירוניות (linnad):
* טאלין (Tallinn, בירת אסטוניה)
* קיילה (Keila)
* לוקסה (Loksa)
* מארדו (Maardu)

נפות כפריות (vallad):
* אניה (Anija)
* הארקו (Harku)
* ייאלכטמה (Jõelähtme)
* לאנה האריו (Lääne-Harju): הוקמה ב-2017 וכוללת את הנפות לשעבר פלדיסקי, פאדיסה, ואסאלמה והנפה הכפרית של קיילה.
* קוסאלו (Kuusalu)
* קוסה (Kose)
* קילי (Kiili)
* ראסיקו (Raasiku)
* ראה (Rae)
* סאקו (Saku)
* סאואה (Saue)
* וימסי (Viimsi)

נפות כפריות לשעבר (vallad):
* אאגווידו (Aegvidu)
* ואסאלמה (Vasalemma)
* ניסי (Nissi)
* פאדיסה (Padise)
* פלדיסקי (Paldiski) (נפה עירונית לשעבר)
* פלדיסקי (Paldiski)
* קרנו (Kernu)

<gallery>
Tuhala Witches Well1-21-03-2013.jpg|
Kiviloo mõisa peahoone.jpg|
Laitse mõisa peahoone2, 19.saj.jpg|
Kose kirik suvi 2012.jpg|
Jägala juga 22-03-2013.JPG|
Paadimees Paunküla veehoidlal.jpg|
Arukyla Mois.jpg|
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

האריו
A Day at the Races

A Day at the Races (בעברית: יום במרוצים) הוא האלבום החמישי של להקת הרוק הבריטית קווין, שיצא בדצמבר 1976.

האלבום היה האלבום הראשון שהלהקה הפיקה באופן עצמאי, לאחר שיתוף פעולה ממושך עם מפיקים אחרים, כגון רוי תומאס בייקר וג'ון אנתוני.

בדומה לאלבום הקודם שיצא כשנה קודם לכן, A Night at the Opera (לילה באופרה), שם האלבום נשאל מסרט של האחים מרקס. כמו כן, עטיפות האלבומים כמעט זהות.

לאחר ההצלחה הרבה של אלבומם הקודם הכולל את הלהיט Bohemian Rhapsody, הלהקה קבלה חופש יצירתי באלבומם הבא, שהמשיך באותו הקו כמו באלבומים הקודמים. בעוד שבאלבומם הקודם ניתן היה לראות שילוב מאוד רב גוני ורחב בין סגנונות מוזיקה שונים, באלבום זה חברי הלהקה שמרו על קו אחיד בין מוזיקת הארד רוק ומוזיקה קלאסית. השירים באלבום מסודרים לרוב בצורה בה מופיע שיר בעל פן של רוק ולאחריו שיר המייצג את הצד הקלאסי בלהקה. לרוב, ברצף זה נוצר מצב בו מופיע שיר הארד רוק שנכתב על ידי הגיטריסט בריאן מיי ולאחריו שיר קלאסי שנכתב על ידי פרדי מרקיורי, הסולן והפסנתרן.

האלבום עצמו נפתח בקטע אינסטרומנטלי בהרמוניום ממנו מתפתחים שאר השירים, ולאחר השיר האחרון באלבום – Teo Toriatte, חוזרת על עצמה אותה מנגינה מהפתיחה שסוגרת את האלבום. בריאן מיי אמר על כך כי באופן זה האלבום הופך ליצירה אחת שחוזרת על עצמה בלי לעצור, ללא התחלה או סוף. טכניקה זו נקראת "Bookends".

בשיר- Teo Toriatte, שרים חברי הלהקה ביפנית, כהוקרה למעריציהם הרבים ביפן.

== רשימת השירים ==
=== צד ראשון ===
<div style="direction: ltr;">
{|border=0
|
*#Tie Your Mother Down * (מיי)- (4:47)
*#You Take My Breath Away (מרקיורי)- (5:08)
*#Long Away (מיי)- (3:33)
*#The Millionaire Waltz (מרקיורי)- (4:54)
*#You and I * (דיקון)- (3:25)
|}
</div>

=== צד שני ===
<div style="direction: ltr;">
{|border=0
|
*#Somebody to Love * (מרקיורי)- (4:56)
*#White Man * (מיי)- (4:59)
*#Good Old-Fashioned Lover Boy * (מרקיורי)- (2:54)
*#Drowse (טיילור)- (3:45)
*#Teo Toriatte (Let Us Cling Together) (מיי)- (5:57)
|}
</div>

=== רצועות בונוס במהדורת הוליווד רקורדס משנת 1991 ===
<div style="direction: ltr;">
{|border=0
|
*# "I'm in Love with My Car (1991 Bonus Remix by Mike Shipley)" (טיילור) (3:28)
*# "You're My Best Friend (1991 Bonus Remix by Matt Wallace)" (דיקון) (2:52)
|}
</div>

=== רצועות בונוס ממהדורת Anniversary מ-2011 ===
<div style="direction: ltr;">
{|border=0
|
*#Tie Your Mother Down (Backing Track Mix 2011)
*#Somebody to Love (Live at Milton Keynes, June 1982)
*#You Take My Breath Away (Live in Hyde Park, September 1976)
*#Good Old-Fashioned Lover Boy (Top of the Pops, July 1977)
*#Teo Torriatte (Let Us Cling Together) (HD Mix)
*המסומנים יצאו כסינגלים.
|}
</div>

== משתתפים ==
*פרדי מרקיורי – שירה, פסנתר
*בריאן מיי – גיטרה, פסנתר ב-Teo Torriatte, הרמוניום, שירה ב-Long Away
*ג'ון דיקון – בס, גיטרה אקוסטית ב-You and I
*רוג'ר טיילור – תופים, כלי הקשה, שירה וגיטרה חשמלית ב-Drowse
*מייק סטון - קולות ב-Good Old-Fashioned Lover Boy

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://queen.musichall.cz/index_en.php?s=sa ניתוח מוזיקלי של רבים משירי קווין]

קטגוריה:אלבומי קווין
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
קטגוריה:אלבומי חברת אלקטרה רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת הוליווד רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת EMI
טרטו (מחוז)

מחוז טרטו (באסטונית: Tartu maakond) הוא אחד מבין 15 מחוזות אסטוניה. המחוז ממוקם בחלקה המזרחי של המדינה וגובל במחוז פילבה בדרום, מחוז ולגה בדרום-מזרח, מחוז ויליאנדי במערב ומחוז ייגבה בצפון.

בירת המחוז היא טרטו, שעל שמה נקרא המחוז.

==ממשלת המחוז==
בראש כל מחוז עומדת ממשלת המחוז (באסטונית: maakonnavalitsus) הנשלטת בידי מושל (maavanem), אשר ממונה בידי ממשלת אסטוניה לקדנציה בת חמש שנים. מאז 2004 משרת מושל המחוז מאוישת על ידי אסטה טם.

==גאוגרפיה==
מחוז טרטו גובל בשניים מאגמיה הגדולים של אסטוניה: פייפוס ווורטסיירב. הנהר היחידי שניתן לשוט בו באסטוניה, האמאיוגי (Emajõgi) (אורכו 100 ק"מ), זורם דרך המחוז, ומחבר את שני האגמים. 

הארץ ברובה שטוחה. שליש מהשטח מכוסה ביערות, ושליש מעובד. רבע מהווה את מישורי ההצפה של האמאיוגי.

העובדה שמחוז טרטו נמצא לחופו של אגם פייפוס השפיעה על הסמל שלו. מחוז נוסף שגובל באגם הוא מחוז ייגבה, ובאמת שני הסמלים דומים. 

== היסטוריה ==
עד לרפורמה המנהלית באוקטובר 2017 מנה המחוז 22 נפות, מתוכן 3 עירוניות והשאר כפריות.

==נפות==
המחוז מפוצל ל-8 נפות. ישנן נפה עירונית אחת ו-7 נפות כפריות.

נפות עירוניות (linnad):
* טרטו (Tartu)

נפות כפריות (vallad):
* אלבה (Elva), נפה עירונית לשעבר
* טרטו (נפה כפרית - Tartu)
* לוניה (Luunja)
* נאוֹ (Nõo)
* פייפסארה (Peipsääre)
* קמביה (Kambja)
* קאסטרה (Kastre): הוקמה ב-2017 וכוללת את הנפות לשעבר וונו האסלבה ומקסה.
 
נפות כפריות לשעבר:
* אילנורמה (Ülenurme)
* אלטסקיבי (Alatskivi)
* האסלבה (Haaslava)
* וונו (Võnnu)
* ורה (Vara)
* טאכטברה (Tähtvere)
* מקסי (Meeski)
* מקסה (Mäksa)
* מקסי (Meeski)
* קאלאסטה (Kallaste), נפה עירונית לשעבר
* קונגוטה (Konguta)
* פיריסארה (Piirisaare)
* פוכיה (Puhja)
* רנו (Rannu)
* רנגו (Rõngu)

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

טרטו
יער יתיר

יער יתיר ו[[חורבת ענים]]
מאגר יתיר ביער יתיר
מצודת היערנים. משמשת גם לאירוח מטיילים.
יער יתיר, יער על גבול המדבר
יער יתיר הוא היער הנטוע הגדול בישראל, והיער הגדול בעולם שניטע על ידי אדם באזור מדברי למחצה – חבל יתיר בדרום הר חברון. היישובים הר עמשא ובית יתיר תוחמים אותו ממזרח והיישובים ליבנה (שני) ועשהאל מצפון. בקרבת מאגר המים ביער נבנה אמפיתיאטרון המשמש את תושבי היישובים הסמוכים.

==היסטוריה==
שטחו של היער הוא כ-40,000 דונם, והעצים הראשונים בו ניטעו על ידי יערני הקרן הקיימת לישראל בשנת 1964, שהמשיכו להרחיבו עד לגודלו הנוכחי. היער נקרא על שם עיר הלווים הכלולה בשטחו, יתיר, הכתובה במקרא: .

ביער יתיר וסביבותיו ישנו מגוון רחב של אתרים ארכאולוגיים, המתוארכים החל מן התקופה הישראלית (תל ערד, חרבת יתיר) ועד תקופת בית שני (חרבת ענים, סוסיא). ביער עצמו ישנן גתות ומתקנים חקלאיים שונים המעידים על אורח חיי התושבים בתקופות השונות.

==הצומח והחי ביער==
היער כולל כמיליון עצים, רובם עצי מחט – אורן ירושלמי וברוש מצוי. בנוסף מצויים ביער עצים רחבי עלים (אלה אטלנטית, אשל, שיזף מצוי, חרוב מצוי, אלת הבוטנה – הפיסטוק), עצי בוסתן (זית, תאנה), אקליפטוסים ושיטים, כרמים ליין ושיחים שונים כמו רותם המדבר ושיח אברהם מצוי. בחודשים נובמבר עד דצמבר פורחת החלמונית הגדולה. בחודשים פברואר עד מרץ פורחים הכלנית, הפרג, הנרקיס והצבעוני. ניתן לראות בין עצי האורנים גם רקפת מצויה.

ביער יש מגוון רחב של בעלי חיים: יונקים – תן זהוב, שועל מצוי, צבי ארץ-ישראלי, קרקל, ארנבת מצויה, צבוע מפוספס, גירית מצויה, דורבן מצוי, נמייה מצויה, דלק הסלעים, סמור משויש, זאב אפור וחזיר בר.

עופות – ינשוף עצים, ינשוף שדות, תנשמת, אוח, דיה, חיוויאי, עקב עיטי, בז אדום, בז מצוי, שחרור, עורבני, כרוון מצוי, חוברה, עיט שמש, עיט זהוב, חוחית, ירקון, חוגלה ושרקרק מצוי.

==גאוגרפיה ואקלים==
היער ממוקם באזור גבוה יחסית (בין 400 ל-850 מטרים מעל גובה פני הים), באזור ספר המדבר בארץ ישראל, בו ממוצע הגשמים הרב-שנתי עומד על כ-250 מ"מ. על פי אתר "מרכז המדע למחקר ופיתוח המדבר על שם ניומן" בין השנים 2000–2003 נמדדו כמות משקעים שבין 306–341 מ"מ גשם. הלחות נמוכה. בקיץ נוח, ובחורף קר. לעיתים אף יורד שלג באזור.

הקרקע באזור מורכבת מסלעי גיר קשים וסלעי קירטון רכים. באזור שוכן גם "מאגר יתיר", מאגר מים בנפח 650,000 מ"ק, שהוקם במטרה לסייע בהשקיית הכרמים והמטעים של יישובי חבל יתיר בעונת הקיץ.

ביער מתקיימת פעילות מחקרית בראשות פרופסור דן יקיר ממכון ויצמן למדע, בשיתוף חוקרים ממוסדות נוספים. מטרת המחקר – הבנת קשרי הגומלין שבין היער לסביבתו. המחקר הוא חלק מרשת FLUXNET, פרויקט מחקר של נאס"א, החוקר את הקליטה והפליטה של פחמן דו-חמצני, אדי מים ואת האנרגיה בין יערות לסביבתם ברחבי העולם.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.kkl.org.il/forestsearch/Yatir_Forest.aspx יער יתיר, באתר הקרן הקיימת לישראל]
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

יתיר
יתיר
קטגוריה:שביל ישראל
מתילקובלמין

תרכובות המכונה ויטמין B<sub>12</sub>.האות R בתרשים מסמנת את הקשר השישי של יון הקובלט, במקרה של מתילקולבמין, האות R מסמנת מתיל (CH<sub>3</sub>).]]

מתילקובלמין (Methylcobalamin) הוא אחד מתוך סדרה של תרכובות המכונות ויטמין B<sub>12</sub>.

מתילקובלמין משמש כקואנזים עבור האנזים מתיונין סינתאז (&lrm;Methionine Synthase ובקיצור: MS; האנזים מכונה גם 5-מתיל-טטרא-הידרו-פולאט-הומוציסטאין-מתיל-טרנספראז &lrm;5-Methyltetrahydrofolate-Homocysteine Methyltransferase ובקיצור: MTR).

המבנה המולקולארי של ויטמין B<sub>12</sub> מפורט בתרשים. במרכזו - יון קובלט (Co), המקושר לחמישה אטומים של חנקן (N).

במתילקובלמין הקשר השישי של הקובלט, (מסומן בתרשים באמצעות האות R), היא מתיל (CH<sub>3</sub>).

==ראו גם==
*ויטמין B<sub>12</sub>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ויטמינים
קטגוריה:קואנזימים
אדנוסילקובלמין

תרכובות המכונה ויטמין B<sub>12</sub>.האות R בתרשים מסמנת את הקשר השישי של יון הקובלט, במקרה של אדנוסילקובלמין, האות R מסמנת 5'-דאוקסי-אדנוזיל.]]

אדנוסילקובלמין (Cobamamide או Adenosylcobalamin) הוא אחד מתוך סדרה של תרכובות המכונות ויטמין B<sub>12</sub>.

אדנוסילקובלמין משמש כקואנזים עבור האנזים מתיל-מלוניל-קואנזים-A מוטאז (&lrm;Methylmalonyl Coenzyme A Mutase; MUT).

המבנה המולקולארי של ויטמין B<sub>12</sub> מפורט בתרשים. במרכזו - יון קובלט (Co), המקושר לחמישה אטומים של חנקן (N).

באדנוסילקובלמין הקשר השישי של הקובלט (מסומן בתרשים באמצעות האות R), הוא ל-5'-דאוקסי-אדנוזיל (&lrm;5'-deoxyadenosyl).

==ראו גם==
*ויטמין B<sub>12</sub>

קטגוריה:ויטמינים
קטגוריה:קואנזימים
קווין סמית' (שחקן)

קווין טוד סמית (באנגלית: Kevin Tod Smith; 16 במרץ 1963 – 15 בפברואר 2002) היה שחקן קולנוע וטלוויזיה ניו זילנדי.

==ביוגרפיה==
סמית' נולד באוקלנד, ניו זילנד. אמו הייתה מטונגה, ואביו מקומי. כשהיה בן 7 עברה משפחתו לעיר טימרו. 
סמית' התעניין בדרמה, וב-1979, הצטרף למועדון הדרמה.
בתיכון הוא ניגן בלהקות רוק אנד רול. הוא גם אהב לצייר ולשחק רוגבי, והוא קיווה להצטרף לקבוצת הרוגבי המפורסמת "All Blacks".
בגיל 17 עבר סמית' לקרייסטצ'רץ' ועבד בכמה עבודות שונות לפני שנרשם לאוניברסיטת קאנטרבורי.
בגיל 20, ב-1986 הוא התחתן עם חברתו מהתיכון, סו. לזוג נולדו שלושה בנים: אוסקר, טיירון ווילארד.

הוא שיחק בסרטים וסדרות טלוויזיה רבות, אך התפקיד שהקנה לו פרסום כלל עולמי הוא דמותו של ארס - אל המלחמה המיתולוגי בסדרות "הרקולס: המסעות המופלאים" ו"זינה הנסיכה הלוחמת".

בשנת 1993 גילם את לורנס הייס בסרט הדרמה "תקנות נואשות" לצד קליף קרטיס ומייקל הרסט.

==מותו==
סמית' נהרג בתאונה טרגית בגיל 38, בשנת 2002 על סט הצילומים. בעת שהשתתף בצילומי הסרט "חיילי הצדק 2" בבייג'ינג שבסין, נפל סמית' נפל מגובה רב, נפגע קשות בראשו, ונפטר לאחר יום.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.kevinsmithtrust.com אתר קרן התרומות על שמו של קווין סמית', שהוקמה על ידי משפחתו] 
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ניו זילנדים
קטגוריה:ילידי 1963

קטגוריה:נפטרים ב-2002
מתיונין סינתאז

תרשים פעולת האנזים
מתיונין סינתאז (MS, Methionine Synthase) הוא אנזים המשמש להפיכת הומוציסטאין למתיונין, ובמקביל להפוך 5-מתיל-טטרא-הידרו-פולאט ל-טטרא-הידרו-פולאט.

אנזים זה משתמש במתילקובלמין (אחד הווריאנטים של ויטמין B<sub>12</sub>) כקואנזים לפעולתו.

שם נוסף לאנזים זה הוא: 5-מתיל-טטרא-הידרו-פולאט-הומוציסטאין-מתיל-טרנספראז &lrm;5-Methyltetrahydrofolate-Homocysteine Methyltransferase, ובקיצור: MTR.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנזימים
אדר א'

אדר א הוא כינויו של חודש בלוח העברי (שמו הרשמי הוא אדר ראשון), אותו מוסיפים בשנה מעוברת. אדר א' חל לפני חודש אדר "הרגיל", שנקרא בשנה זו אדר ב. חודש זה בן שלושים יום.

אירועים המתרחשים בחודש אדר בכל שנה שאינה מעוברת ("שנה פשוטה"), יצוינו בשנה מעוברת באדר ב', למעט אזכרות שאותן מקובל לפי מנהג אשכנז לציין בחודש אדר א'.

א' באדר א' יכול לחול בימים שני, רביעי, חמישי ושבת.

==עיבור השנה==

לוח השנה העברי מבוסס בעיקרו על שנת לבנה של כ-354 יום. עם זאת, מהפסוק האומר "שמור את חודש האביב ועשית פסח לה' אלוהיך" למדו חז"ל כי הלוח העברי חייב להתאים גם לשנה שמשית של כ-365 יום. הפער בין השנה השמשית לירחית, המוערך בכ-11 יום, מצטבר משנה לשנה ומחייב 'תיקון', בצורת הוספת חודש נוסף מדי כמה שנים - פעולה הנקראת, "עיבור השנה". בלוח הבבלי נהגו להוסיף גם חודש אלול, אך בלוח העברי מעברים דווקא את חודש אדר.

==שמותיו==
בהלכה נקרא אדר זה בשם "אדר ראשון" או "אדר הראשון", אך נהגו לכתוב בקיצור אדר א' כאשר האות א' מסמלת את המילה ראשון כבספרות עבריות, ומכאן התקבל הכינוי "אדר א". 

בלשון חז"ל הוא נקרא גם "אדר הסמוך לשבט". היות שהוא מתווסף ללוח השנה רק בשנה מעוברת, נקרא חודש זה גם "חודש העיבור".

==מצבים מיוחדים==
כיוון שחודש זה קיים רק לסירוגין, עשויים להתעורר מצבים מיוחדים: אחת התופעות המפורסמות היא, שילד שנולד לפני ילד אחר (למשל, כאשר שהראשון נולד בסוף אדר א', והשני בתחילת אדר ב') יחוג את בר המצווה שלו לאחר חברו, אם השנה שבה חלה בר המצווה, היא שנה פשוטה.

תופעה אפשרית נוספת היא, לידת תאומים בליל ראש חודש אדר בשנה פשוטה. אם אחד ייוולד קודם שקיעת החמה (כלומר, בל' בשבט), והשני - לאחריה (כלומר, בא' באדר), יחוגו התאומים את בר המצווה שלהם, בהפרש של חודש זה מזה, אם תחול בר המצווה בשנה מעוברת. האחד בל' בשבט, והשני בא' באדר ב'.

תופעה מעניינת נוספת היא, לידת תאומים בליל ראש חודש אדר ב' בשנה מעוברת. אם אחד ייוולד קודם שקיעת החמה (כלומר, בל' באדר א'), והשני - לאחריה (כלומר, בא' באדר ב'), יחוגו התאומים את בר המצווה שלהם, בהפרש של חודש זה מזה, אם תחול בר המצווה בשנה פשוטה – הנולד ראשון בא' בניסן, והשני בא' באדר. כלומר, השני לפני הראשון.

בנוסף לכך, אדם הנולד בשנה מעוברת בל' באדר א', יתקשה לחגוג את יום הולדתו בשנים פשוטות, וזה משום שבאדר "רגיל" אין שלושים יום. הדבר דומה לאדם הנולד ב-29 בפברואר, שהרי חודש זה, הוא לרוב בן 28 ימים. אם נפטר אדם בל' באדר א', מקובל לקיים לו אזכרה בל' בשבט בשנה פשוטה. מנגד, נער שנולד בל' אדר א' לפי כמה דעות אינו נעשה בר מצווה עד א' בניסן.

ההשלכות ההלכתיות הן, כמו שנאמר, מועד חיובם במצוות של הנולדים בחודש זה, ומועד האזכרה לאדם שנפטר בחודש זה. אבל אבלות נמשכת רק שנים עשר חודש, ללא תלות בעיבור השנה, כך למשל אדם שהתחיל להתאבל בחודש תשרי של שנה מעוברת, יסתיימו ימי אבלו באלול והאזכרה תהיה רק חודש אחר כך בתשרי.

לעולם לא תהיה בת מצווה באדר א', כי 12 שנים לפני ואחרי שנה מעוברת יש תמיד שנה פשוטה.

==מועדים עיקריים==
* פורים קטן

==ראו גם==
* הלוח העברי

==הערות שוליים==

חל
קטגוריה:אדר
דומניקו אלברטי

דומניקו אלברטי (איטלקית: Domenico Alberti; 1710 לערך - 14 באוקטובר 1740) היה זמר, נגן צ'מבלו ומלחין איטלקי, שיצירותיו מהוות גשר בין שלהי הבארוק לתקופה הקלאסית.

אלברטי נולד בוונציה ולמד מוזיקה אצל אנטוניו לוטי. הוא כתב אופרות, שירים וסונאטות לכלי מקלדת, שבהן הוא נודע ביותר בימינו. הסונאטות האלה עושות שימוש תדיר בסוג מסוים של ליווי ארפג'י ביד שמאל, המוכר כיום בשם בס אלברטי. הוא מורכב מאקורדים שבורים סדירים, כשהצליל הנמוך מופיע ראשון, אחריו הגבוה, האמצעי ושוב הגבוה. המתכונת הזאת חוזרת על עצמה שוב ושוב. כיום נחשב אלברטי למלחין זוטר וכמעט אין מנגנים או מקליטים את יצירותיו, אבל בס אלברטי שימש מלחינים רבים בתקופות מאוחרות יותר ונעשה ליסוד חשוב במוזיקה לכלי מקלדת בתקופה הקלאסית.

בתקופת חייו הוא, התפרסם אלברטי כזמר. לעיתים קרובות היה מלווה את עצמו בצ'מבלו. לא הרבה ידוע על חייו, אבל הוא היה שגריר ונציה בספרד בשנת 1736, שם שמע את שירתו הזמר הקסטרטו הנודע פארינלי. על פי השמועה, פארינלי התרשם, אם כי אלברטי היה חובב.

יצירותיו המוכרות ביותר של אלברטי הן הסונאטות שלו לכלי מקלדת, אם כי גם הן מבוצעות לעיתים נדירות מאוד. משערים, שכתב בסביבות 36 סונאטות, ומהן שרדו 14. לכולן שני פרקים, כל אחד מהם בצורה בינארית.

קרוב לוודאי שהסונטות הראשונות לכינור של מוצרט, שנכתבו בגיל שבע, עוצבו לפי הדגם של אלברטי, אם כי הדוגמאות של מוצרט נחשבות בדרך כלל לעולות על קודמותיהן.

אלברטי מת ברומא בשנת 1740.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1710
קטגוריה:מלחינים מן התקופה הקלאסית
קטגוריה:נגני צ'מבלו איטלקים
קטגוריה:נפטרים ב-1740
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-18
שרון ששון

שרון ששון (נולד ב-16 במרץ 1978 בגבעתיים) הוא כדורסלן עבר ישראלי.

למד בתיכון עירוני ט' תל אביב. בעונת 1996–1997 זכה עם בית ספרו באליפות ליגת העל לתיכונים ונבחר לשחקן המצטיין. את דרכו בכדורסל החל ששון בקבוצת בני יהודה, בשנת 1998 עבר ששון לשחק בהפועל גליל עליון ושיחק שם חמש עונות עד שנת 2002. עד העונה החמישית היה בעיקר שחקן ספסל אולם בעונה האחרונה שיחק כבר יותר מ-30 דקות במשחק. ששון עבר לעירוני נהריה בה שיחק שתי עונות, בממוצע למעלה מעשרים דקות למשחק. נהריה שיחקה בעונה השנייה ביורוקאפ וששון התבלט בקבוצה ובסוף העונה הוצע לו חוזה בקבוצת אוראל גרייט הרוסית ששיחקה ביורוליג. 

ששון שיחק עונה אחת ברוסיה עם ממוצעים של למעלה מ-30 דקות ו-17 נקודות למשחק. בסוף אותה עונה הוא שוחרר מהקבוצה והצטרף למכבי תל אביב כאשר חתם לשלוש שנים בקבוצה. ב-9 באוגוסט 2007 חתם בהפועל ירושלים עימה זכה בגביע המדינה לעונת 2007/8, תוך שהוא קולע בגמר 15 נקודות. ששון עזב את ירושלים לאחר שלוש שנים בשנת 2010 וחתם בבני השרון.

באוגוסט 2011 פרש מכדורסל.

ששון נשוי למאי, בתו של אבנר קופל.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.maccabifans.co.il/segel_show.asp?num=234 עמוד השחקן מאתר האוהדים הרשמי "הלב הצהוב"]
* [http://www.maccabifans.co.il/Gallery.asp?Category=234&Dad=1 גלריית התמונות של שרון ששון מאתר "הלב הצהוב"]
* [http://www.maccabifans.co.il/forum/index.php?showtopic=85&hl=%F9%F9%E5%EF שרון ששון מתארח בפורום "הלב הצהוב"]
* [https://web.archive.org/web/20060913163958/http://www.tzahevet.co.il/sasson.asp דף השחקן מתוך אתר "צהבת"]

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני הפועל גליל עליון
קטגוריה:כדורסלני עירוני נהריה
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים ברוסיה
קטגוריה:כדורסלני אורל גרייט
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ט' (תל אביב)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
אדריאן פאונסקו

אדריאן פאונסקו (ברומנית: Adrian Păunescu; 20 ביולי 1943 – 5 בנובמבר 2010) היה משורר, פובליציסט ופוליטיקאי רומני.

== ביוגרפיה ==
פאונסקו נולד ביישוב קופצ'ן, במחוז בלץ שבבסרביה (היום ברפובליקת מולדובה).

ראשית הופעתו כמשורר הייתה בשנת 1960 ומשנת 1973 הנהיג את המגזין "פלאקרה" (הלהבה= Flacăra).

פאונסקו ריכז את כתב העת והחוג "פלאקרה" (הלהבה) ונחשב ברומניה לאחד המשוררים המודרניים הפוריים ביותר. בשנות ה-1970 תחת משטרו של ניקולאה צ'אושסקו ארגן באישור השלטון אסיפות המוניות של הנוער לשם שירה ודיקלום בציבור, עידוד כישרונות בתחום היצירה והביצוע, במסגרת "החוג של פלאקרה" (Cenaclul Flacăra).האירועים הופסקו ופאונסקו הודח מעריכת כתב העת ב-1985, כנראה בגלל חשש המשטר מפני הפופולריות הרבה שלו ומפני הבעותיו ה"חופשיות" מדי. בעקבות תדמיתו כאחד ממשוררי החצר שהחניף לזוג צ'אושסקו, לאחר המהפכה הרומנית (1989) לא הושב לתפקידו. ב-1990 יזם את כתב העת Totuşi iubirea (בכל זאת האהבה) וכפובליציסט ניהל את העיתון Sportul românesc (הספורט הרומני) וגם שידר ברדיו תשדירי כדורגל.

הוא נבחר פעמיים לסנאטור - כחבר ב"מפלגה הסוציאליסטית של העבודה" (שראתה עצמה המשך למפלגה הקומוניסטית הרומנית) מטעם מחוז דולז' בשנים 1992–1996, ואחר כך כחבר המפלגה הסוציאל-דמוקרטית מטעם העיר חונדוארה ב-2004–2008.

==הנצחה==
*ספטמבר 2011 - בשדרת התהילה ("הקלאסיקונים" ) בעיר קישינב, בירת רפובליקת מולדובה, הוצב פסל דיוקן של המשורר 

==ספרים==
פאונסקו כתב 70 ספרים - 60 קובצי שירים ו-10 כרכי פרוזה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20101102040026/http://www.adrianpaunescu.ro/ adrianpaunescu.ro] האתר של אדריאן פאונסקו 
* 

קטגוריה:משוררים רומנים
קטגוריה:פובליציסטים רומנים
קטגוריה:פוליטיקאים רומנים
קטגוריה:רומנים מבסרביה
קטגוריה:נוצרים אורתודוקסים
קטגוריה:ילידי 1943
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-2010
צבי איילון

צבי איילון (מימין) עם [[יוסף אבידר, 1949]]
צבי איָילון (לשצ'ינר) (15 ביוני 1911 – 4 במרץ 1993) היה איש "ההגנה" ואלוף בצה"ל, מפקד פיקוד המרכז הראשון וסגן הרמטכ"ל הראשון; סמנכ"ל משרד הביטחון ושגריר ישראל ברומניה.

==קורות חיים==

איילון נולד באימפריה הרוסית בקיץ 1911, בנם של אסתר ומאיר לשצ'ינר. קיבל חינוך מסורתי בעירו. בשנת 1923, בהיותו נער, עלה לארץ ישראל. למד בבית הספר הריאלי בחיפה ובבית הספר החקלאי מקוה ישראל. בגיל 16 הצטרף לארגון 'ההגנה'. במאורעות תרפ"ט (1929) היה מפקד מחלקה, ובמהלכם נפצע.

שירת מ-1936 במנגנון הקבע של 'ההגנה' במחוז חיפה, ומילא תפקידי פיקוד והדרכה במחוז, ולאחר-מכן בגליל הצפון (שם היה קצין תכנון). היה שותף לגיבוש רעיון חיל השדה (חי"ש) ותורת-הלחימה של 'הגנה התקפתית'. ב-1943 הדריך בקורס הקצינים של ארגון 'ההגנה' בג'וערה. ב-1944 מונה למפקד גליל הצפון. בהמשך היה קצין מטה בכיר במטכ"ל. ערב פרוץ מלחמת העצמאות שימש כקצין תכנון במטכ"ל. בינואר 1948 מונה לתפקיד סגן הרמטכ"ל, ועם הקמת צה"ל במאי אותה שנה המשיך בתפקידו, בדרגת אלוף. במקביל לתפקידו כסגן הרמטכ"ל היה מפקד חזית ג' (היום פיקוד המרכז), שפיקדה על הכוחות שנלחמו בירושלים ובסביבתה. 

בגלל מחלתו של הרמטכ"ל יעקב דורי הוא תיפקד זמן מה כרמטכ"ל בפועל. בתפקידו זה חתם על צווי מעצר של נאשמי אלטלנה וכן על צו המעצר של מאיר טוביאנסקי. 

לאחר המלחמה הוא היה אחראי על קיום מצעד צה"ל ביולי 1949, שהתקיים לאחר כישלון המצעד שלא צעד ביום העצמאות. 

ב-1952 מונה לראש אג"א (אגף אפסנאות, היום אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה – אט"ל), וב-1954 מונה למפקד פיקוד המרכז, תפקיד אותו מילא עד פברואר 1956, עת יצא ללימודים בארצות הברית. באוגוסט 1957 מונה לראש אגף בינוי ונכסים במשרד הביטחון, ביולי 1958 מונה על ידי ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון לסמנכ"ל משרד הביטחון לעניינים כלכליים, וב-1959 מונה לעמוד בראש משלחת משרד הביטחון בבריטניה. ב-1964 היה לשגריר ישראל ברומניה, וב-1965 פרש מהשירות הצבאי. מנובמבר 1966 שימש מנהל אגף הרישוי במשרד התחבורה וכמבקר עיריית תל אביב. בשנת 1968 היה שותף להקמת המועצה לישראל יפה.

== חיים אישיים ==
בשנת 1931 נשא את רחל כצנלסון (נפטרה באביב 1970), והיה אב לשניים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:מפקדי פיקוד המרכז
קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:סגני רמטכ"ל
קטגוריה:ראשי אט"ל
קטגוריה:ראשי אגפים במשרד הביטחון
קטגוריה:עובדי משרד התחבורה
קטגוריה:עובדי עיריית תל אביב-יפו
קטגוריה:שגרירי ישראל ברומניה
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי מקוה ישראל
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1990
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:מבקרי פנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1911
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1993
קטגוריה:חברי המטה הכללי במלחמת העצמאות