הסדר טיעון

הסדר טיעון, הידוע גם בשם עסקת טיעון, הוא הסכם שנערך במסגרת משפט פלילי, בין רשויות התביעה לנאשם. במסגרת ההסדר, הנאשם מודה בחלק מן האישומים המיוחסים לו, ובתמורה התביעה מסירה חלק מן האישומים מתוך כתב האישום. לעיתים ההסדר כולל הסכמה על חומרת העונש שידרש בגין האישומים בהם הודה הנאשם.

הסדר טיעון מאפשר לתביעה ולנאשם להסכים על תוצאת המשפט הפלילי ובכך הוא חוסך את ניהול המשפט, ואף מספק לצדדים ודאות באשר לתוצאתו. כאשר מדובר בעבירות מין, התביעה בוחרת להתקשר בהסדר טיעון כדי למנוע מקורבן העבירה את הצורך להעיד בבית המשפט. הסדר הטיעון הוא המקבילה הפלילית לפשרה, המקובלת במשפט האזרחי.

בחלק מהמדינות, כגון ארצות הברית, הסדר הטיעון יכול לכלול הסכמה על העונש שיגזר על הנאשם. במדינות אחרות, כמו אנגליה ואוסטרליה, העונש נקבע על ידי בית המשפט ואין לצדדים אפשרות להסכים עליו ביניהם.

בארצות הברית, כ-95% מההרשעות הן תוצאה של הודאות באשמה, לרוב במסגרת הסדרי טיעון.

==בישראל==
הסדר טיעון אינו מוגדר בישראל בחקיקה, הוא נוצר בהתנהלות של פרקליטות המדינה ואושר בפסיקה. השופטת דורית ביניש סקרה את התפתחות הסדרי הטיעון בפסיקה:

הסדר הטיעון כולל במקרים רבים הסכמה בין התביעה לנאשם על העונש או על טווח ענישה אותו תבקש התביעה. במקרים אחרים הסדר הטיעון אינו כולל הסכמה על העונש אלא רק על עובדות כתב האישום וסעיפי האישום (אשר מגדירים את עונשי המקסימום שניתן לגזור על הנאשם). בית המשפט העליון קבע שכאשר הצדדים אינם מגיעים להסכמה ביחס לעונש שיתבקש בית המשפט לגזור, על התביעה לטעון לעונש בהתאם לכתב האישום המתוקן והיא אינה יכולה לדרוש עונש לפי כתב האישום המקורי.

בדין הישראלי כל הסדר טיעון מובא לאישורו של בית המשפט הדן בתיק, וחייב לקבל את אישורו כדי שייכנס לתוקף. ברובם המכריע של המקרים מקבל בית המשפט את הסדר הטיעון, אך הוא רשאי לחרוג ממנו, לקולא או לחומרא. על פי פסיקת בית המשפט העליון משנת 2002, רק במקרים יוצאי דופן יסרב בית המשפט לקבל את הסדר הטיעון. פסיקת עונש בהתאם להסדר הטיעון אינה שוללת את זכותה של התביעה או ההגנה לערער על העונש. עם זאת, בתי המשפט נוהגים לדחות ערעורים על עונשים הנמצאים בתוך תחומי ההסכמות של הסדר הטיעון ואף נקבע ש"אין זה ראוי שערכאת הערעור תראה להתערב בגזר דין המצוי בטווח ענישה, עליו הוסכם במסגרת הסדר טיעון" וכי התערבות כזאת תעשה רק במקרים יוצאים מן הכלל.

לפי מחקר אמפירי שנערך בבתי המשפט המחוזיים בישראל, 77% מהתיקים הפליליים מסתיימים בהסדר טיעון. מחקר מאוחר יותר מראה כי כ-77% מהכרעות הדין בבתי משפט השלום וכ-86% מהכרעות הדין בבתי המשפט המחוזי מתבססים על הסדרי טיעון.

===לאחר הרשעה===
לרוב, יגובש הסדר טיעון לפני תחילת המשפט או בשלביו המוקדמים. עם זאת, לעיתים מגיעים הצדדים להסכמה לגבי הסדר הטיעון לאחר שהנאשם הורשע. הדוגמה הבולטת ביותר היא הסדר טיעון הנערך במהלך הערעור על פסק הדין המרשיע. שופטי בית המשפט העליון נחלקו ביחס לשימוש בהסדרי טיעון לאחר ההרשעה. השופטת עדנה ארבל הבחינה בין הסדר טיעון שנערך לפני ההרשעה, להסדר שהתגבש לאחריה. לשיטתה, דרושות נסיבות מיוחדות כדי להצדיק הסדר טיעון שנערך לאחר הרשעת הנאשם:

לעומתה, השופט יורם דנציגר סבר שהסדר טיעון הוא פרקטיקה ראויה גם לאחר הרשעת הנאשם:

גם נשיא בית המשפט העליון, אשר גרוניס, תמך בעריכת הסדרי טיעון בשלב הערעור שלאחר ההרשעה:

===חזרה מהסדר טיעון===
 קובע: "הודה הנאשם בעובדה, אם בהודיה שבכתב לפני המשפט ואם במהלך המשפט, רשאי הוא בכל שלב של המשפט לחזור בו מן ההודיה, כולה או מקצתה, אם הרשה זאת בית המשפט מנימוקים מיוחדים שיירשמו".

במקרה בו נאשם הודה ברצח במסגרת הסדר טיעון שאפשר לאחיו הרשעה בסיוע ברצח בלבד, קבע בית המשפט העליון שהנאשם רשאי לחזור בו מההודאה בהסדר הטיעון ולנהל משפט מלא (לרבות שמיעת עדויות והבאת ראיות), לאור העובדה שהאחים היו מיוצגים על ידי אותו עורך דין וכי מלכתחילה הנאשם עצמו לא הרוויח דבר מההודאה.

דוגמה מפורסמת לחזרה של נאשם מהסדר טיעון היא מקרהו של נשיא המדינה, משה קצב, שבו נחתם הסדר טיעון בין קצב לפרקליטות המדינה. למחרת החתימה הגיש קצב את התפטרותו מתפקיד נשיא המדינה שנכנסה לתוקף ב-1 ביולי 2007. בעקבות הסדר הטיעון הגישה הפרקליטות כתב אישום מתוקן נגד קצב, בו הוסרה הטענה לאונס ונותרו ההאשמות רק על הטרדה מינית ועל הטרדת עד. אך בעת פתיחת משפטו ב-8 באפריל 2008, שבו היה אמור קצב להודות בחשדות המיוחסים לו, הודיעו פרקליטיו כי קצב חזר בו מהסדר הטיעון. בעקבות חזרתו של קצב מהסדר הטיעון, גיבשה פרקליטות המדינה כתב אישום מחמיר הכולל עבירות של אונס וזה הוגש לבית המשפט המחוזי בתל אביב ב-19 במרץ 2009.

==לקריאה נוספת==
* אורן גזל, "הסדר טיעון ובעיית החף", משפטים לה(1), 2005

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.knesset.gov.il/mmm/data/pdf/m02670.pdf הסדרת השימוש בהסדרי טיעון במשפט הפלילי], באתר הכנסת
*[http://www.knesset.gov.il/committees/heb/material/data/H19-10-2010_11-28-37_536.pdf הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 65) (הסדר טיעון), התש"ע-2010], באתר הכנסת
*[http://www.justice.gov.il/Units/StateAttorney/Criminal/Pages/PleaBargaining.aspx הסדרי טיעון], באתר פרקליטות המדינה
* 
*אורי וייס ויוסף זוהר [http://din-online.info/pdf/mht11-5.pdf ״האם משחק עסקאות הטיעון הוא משחק סחיטה״?] משפט, חברה ותרבות - משפט צדק? ההליך הפלילי בישראל - קשיים ואתגרים (בעריכת אלון הראל, אוניברסיטת תל אביב, 2017)
* 
* 
* 
*
*
*
*
*
*
* אשר גרוניס, [https://glz.co.il/גלצ/תוכניות/האוניברסיטה-המשודרת-שופטים-ומשפטים/הסדרי-טיעון-במשפט-הפלילי-עם-נשיא-העליון-בדימוס-אשר-גרוניס הסדרי טיעון במשפט הפלילי], באתר האוניברסיטה המשודרת של גלי צה"ל, אוקטובר 2017
*[https://judicature.duke.edu/articles/going-going-but-not-quite-gone-trials-continue-to-decline-in-federal-and-state-courts-does-it-matter/ Going, Going, But Not Quite Gone: Trials Continue to Decline in Federal and State Courts. Does it Matter?]
* 
*ד"ר עמיר פוקס וד"ר גיא לוריא, [https://www.idi.org.il/articles/38125 מורה נבוכים לעסקאות טיעון], באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 18 בינואר 2022
*כפיר מזרחי, [https://hamishpat.colman.ac.il/wp-content/uploads/2018/12/%D7%9E%D7%94-%D7%91%D7%99%D7%9F-%D7%A6%D7%93%D7%A7-%D7%97%D7%A7%D7%A8-%D7%94%D7%90%D7%9E%D7%AA-%D7%95%D7%94%D7%A1%D7%93%D7%A8%D7%99-%D7%98%D7%99%D7%A2%D7%95%D7%9F.pdf מה בין צדק, חקר האמת והסדרי טיעון?], המשפט ח, 2002
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדר דין פלילי