כתב דרום-ערבי עתיק

הכתב הדרום-הערבי העתיק, או בשמו המקומי מוּסְנַד (בכתב המקורי 𐩣𐩯𐩬𐩵, בתעתיק שמי ms<sup>3</sup>nd, בערבית מודרנית מֻסְנַד), השתלשל מהכתב הפרוטו-סינאי בערך במאה ה-9 לפני הספירה. הוא שימש לכתיבה של שפות דרום-ערב העתיקות – שבאית, קתבאנית, חצ'רמותית, מעינית (והניב שלה, חסאית) – ושל השפה האתיופית געז באזור דעמת. הכתובות המוקדמות ביותר בכתב זה מתוארכות למאה ה-9 לפני הספירה באזור צפון הים האדום, לאורך חוף אריתריאה.<ref>Fattovich, Rodolfo, "Akkälä Guzay" in Uhlig, Siegbert, ed.</ref> כיוון ששבאית היא השפה הנפוצה ביותר בממצאים, הוא לעיתים קרוי גם "האלפבית השבאי".

כמו רוב הכתבים במרחב השֵמי, זהו כתב עיצורי (אבג'ד), כלומר האותיות משקפות עיצורים בלבד. להבדיל מהניקוד בכתב העברי והתשכיל בכתב הערבי, בכתב הדרום-ערבי אין מערכת דיאקריטית לסימון התנועות, אלא הן מסומנות באמצעות אמות קריאה (כמו אותיות אהו"י בעברית). הכתב התפתח לצורתו הסופית סביב שנת 800 לפני הספירה, והשימוש בו נמשך עד המאה ה-6 לספירה, כולל כתובות בשפות צפון-ערב העתיקות בגרסאות שונות, כאשר הן נדחקו בידי האלפבית הערבי,<ref>Ibn Durayd, Ta‘līq min amāli ibn durayd, ed. al-Sanūsī, Muṣṭafā, Kuwait 1984, p. 227 (Arabic).</ref> עם התפשטות האסלאם.

השפה נכתבה בידי חלק מהשבטים בתימן העתיקה, כולל חמיר, חאשד (حاشد), צרוואח (صرواح), חמלאן (حملان), ע'ימאן (غيمان) ורדמאן (ردمان). בעוד שדוברי געז, אמהרית ושפות צפון-ערב העתיקות השתמשו באותו כתב כמו שפות דרום-ערב העתיקות,<ref>Winnett, F.V. and Reed, W.L., (1970) Ancient Records from North Arabia (Toronto: University of Toronto)</ref><ref>Beeston, A.F.L. (1962). "Arabian Sibilants". Journal of Semitic Studies 7 (2): 222–233</ref> בתחילה התפתו להסיק מכך שכל השפות האלה משתייכות לאותו ענף במשפחה השמית, אך למעשה געז ואמהרית משתייכות לענף האתיו-שמי,<ref>The Semitic Languages - روبرت هتزرون p.12</ref><ref>[https://royalsocietypublishing.org/doi/full/10.1098/rspb.2009.0408 Bayesian phylogenetic analysis of Semitic languages identifies an Early Bronze Age origin of Semitic in the Near East Andrew Kitchen1,*, Christopher Ehret2, Shiferaw Assefa2 and Connie J. Mulligan1] </ref> ואילו שפות צפון-ערב משתייכות לענף השמי המרכזי.

באתיופיה ובאריתריאה הוא השתלשל מאוחר יותר לכתב געז, התפתחות שנמשכה מאות שנים וכללה הוספת סימונים לתנועות על גבי האותיות העיצוריות, לכדי יצירת כתב הברתי, וכן הוספת אותיות לצלילים שקיימים בשפות האתיופיות ולא בשפות דרום-ערב. כתב געז קיבע את כיוון הכתיבה משמאל לימין, ומשמש עד היום לכתיבת שפות אתיו-שמיות (אמהרית, תיגרינית ותיגרה) וכן לשפות כושיות ולנילו-סהריות.

== מאפייני הכתב ==
המילה "ויקיפידיה" כתובה בכתב דרום-ערבי עתיק: בשורה הראשונה מימין לשמאל, ובשנייה משמאל לימין. שימו לב שהאותיות בכתב ראי.
* כיוון הכתיבה: הכתב הדרום-ערבי בדרך כלל נכתב מימין לשמאל. בניגוד לרוב כתבי השפות השמיות (מלבד געז), מוסנד ניתן לכתיבה גם משמאל לימין, ואז התווים מתהפכים בכתב ראי (ראו בתמונה של לוגו ויקיפדיה למטה). בנוסף, לעיתים הוא נכתב בצורת חריש השור, כלומר מימין לשמאל ומשמאל לימין לסירוגין בכל שורה.
* ריווּח: הפרדה בין המילים מתבצעת באמצעות קו אנכי " | ".
* חיבור: האותיות אינן מתחברות זו לזו, בניגוד לכתב הערבי.
* ניקוד: הוא אינו משתמש בסימנים דיאקריטיים, בשונה מהכתב העברי המנוקד ומהכתב הערבי המודרני.

== אותיות ==
דוגמאות לאותיות שבאיות בעמוד 274 בספר "Illustrirte Geschichte der Schrift" ("היסטוריה מאוירת/מוּערת של הכתב") מאת קרל פאולמן, 1880
דוגמאות לאותיות שבאיות בעמוד 275 בספר "Illustrirte Geschichte der Schrift" מאת קרל פאולמן, 1880
טבלת האותיות
{| class="wikitable sortable"
! colspan="2" |אות
! rowspan="2" |שם יוניקוד<ref></ref>
! rowspan="2" class="unsortable" |תעתיק שמי
! rowspan="2" class="unsortable" |הצליל המיוצג באות (אפ"ב)
! colspan="5" |האות המקבילה בכתבים שמיים אחרים
|-
! class="unsortable" |<small>תמונה</small>
!<small>טקסט</small>
!פיניקית
!געז
!עברית
!ערבית
!סורית
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|he
|h
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|lamedh
|l
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |19x19 פיקסלים
|
|heth
|ḥ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|mem
|m
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |28x28 פיקסלים
|
|qoph
|q
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|waw
|w
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|shin
|s² (ś, š)
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|resh
|r
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|beth
|b
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|taw
|t
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|sat
|s¹ (š, s)
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|kaph
|k
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|nun
|n
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|kheth
|ḫ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|sadhe
|ṣ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|samekh
|s³ (s, ś)
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|fe
|f
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|alef
|A
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |25x25 פיקסלים
|
|ayn
|A
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|dhadhe
|ṡ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|gimel
|g
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|daleth
|d
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|ghayn
|ġ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|teth
|ṭ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|zayn
|z
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|dhaleth
|ḏ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|yodh
|y
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|thaw
|ṯ
|//
|
|
|
|
|
|-
| align="center" |22x22 פיקסלים
|
|theth
|ṱ
|//
|
|
|
|
|
|}

== מספרים ==
מספרים נכתבים באמצעות שישה סימני סְפָרוֹת:
{| class="wikitable"
!1
! 5
! 10
! 50
! 100
! 1000
|- align="center"
| 𐩽
| 
| 
| 
| 
| 
|}
הסימן המייצג את המספר "50" נוצר ככל הנראה על ידי הסרת המשולש התחתון מהסימן עבור 100.<ref name="L208044"></ref> הסימן המייצג את המספר "1" משמש בנוסף גם כסימן הפרדה בין מילים. יתר ארבעת הסימנים משמשים במקביל כאותיות וכמספרים, כך שכל אחד מהם הוא האות הראשונה בשמו של כל מספר: – ח' עבור "5" (חמש), ע' עבור "10" (עשר), מ' עבור "100" (מאה), א' עבור "1000" (אלף),<ref name="L208044"/> וזאת בדומה לשיטה הסְפָרוֹת היווניות והרומיות.

כאשר מספר מופיע בתוך טקסט, משתמשים בסימן נוסף, מיוחד – 𐩿 – להפרדת הספרות מהטקסט שמסביבן, כמו סוגריים סביב המספר,<ref name="L208044"/> לדוגמה הרצף <bdo dir="rtl">𐩿𐩭𐩽𐩽𐩿</bdo> מתועתק כך: " [ 115 ] ", ומייצג את המספר 7.

שבעת סימנים מיוחדים אלה משמשים כמערכת המתווספת מעבר לאלפבית, הדומה למערכת המספרים היוונית והרומית לייצוג כל מספר (לא כולל אפס). הספרות מתחברות בפעולת חיבור, כמו בגימטריה, לדוגמה:
* "17" כתוב כ־1+1+5+10: <bdo dir="rtl">𐩲𐩭𐩽𐩽</bdo>
* "99" כתוב כ־1+1+1+1+5+10+10+10+10+50: 𐩾𐩲𐩲𐩲𐩲𐩭𐩽𐩽𐩽𐩽

{| class="wikitable"
|+דוגמאות למספרים מ-1 עד 20
! 1
! 2
! 3
! 4
! 5
! 6
! 7
! 8
! 9
! 10
|- align="center"
| 𐩽
| <bdo dir="rtl">𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩽𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩽𐩽𐩽𐩽</bdo>
| 𐩭
| <bdo dir="rtl">𐩭𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩭𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩭𐩽𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩭𐩽𐩽𐩽𐩽</bdo>
| 𐩲
|-
! 11
! 12
! 13
! 14
! 15
! 16
! 17
! 18
! 19
! 20
|- align="center"
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩽𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩽𐩽𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩭</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩭𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩭𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩭𐩽𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩭𐩽𐩽𐩽𐩽</bdo>
| <bdo dir="rtl">𐩲𐩲</bdo>
|}
אלף ומעלה: מספרים גדולים יותר נכתבים בשתי דרכים שונות.
* אלפים נכתבים באמצעות סימן "1000" כמה פעמים, לדוגמה "8,000" נכתב 8 פעמים "1000": <bdo dir="rtl">𐩱𐩱𐩱𐩱𐩱𐩱𐩱𐩱</bdo>.
* בערכים גדולים יותר, משתמשים שוב בספרות של עשר, חמישים ומאה, גם עבור 10,000 (עשרת אלפים), 50,000 (חמישים אלף) ו-100,000 (מאה אלף), בהתאמה, משום שהם שוב מיוצגים באותיות הראשונות של שמות המספר. לדוגמה:
** "31,000" נכתב כ-1000 ואז שלושה 10,000: <bdo dir="rtl">𐩲𐩲𐩲𐩱</bdo> (שעלול לבלבל עם "1,030" <bdo dir="rtl">𐩱𐩲𐩲𐩲</bdo>ל אם קוראים בסדר שגוי).
** "40,000" נכתב ארבעה 10,000: <bdo dir="rtl">𐩲𐩲𐩲𐩲</bdo> (הזהה ל-"40").
** "253,000" נכתב: פעמיים 100,000 + 50,000 + שלושה 1000: <bdo dir="rtl">𐩣𐩣𐩾𐩱𐩱𐩱</bdo> (שעלול לבלבל עם "3,250" <bdo dir="rtl">𐩱𐩱𐩱𐩣𐩣𐩾</bdo>).

אולי בגלל עמימות זו, לפחות בכתובות המונומנטליות, לצד הספרות תמיד נכתבים המספרים גם במילים.

== זַבּוּר ==
כתובת זבּוּר
כתב "זַבּוּר", הידוע גם בשם "האותיות הקטנות של הכתב הדרום-ערבי",<ref>Stein 2005.</ref> הוא צורה מחוברת (קורסיבית), ששימשה את אנשי ממלכת סבא, בנוסף לאותיות הרישיות הלא-מחוברות ("הכתב המונומנטלי") המכוּנות מוּסְנַד<ref></ref> – בדרום-ערבית עתיקה: 𐩣𐩯𐩬𐩵, מתועתק ms<sup>3</sup>nd.

זבור היה מערכת כתב בתימן העתיקה בשימוש במקביל למוסנד. מוסנד שימש לתיעוד אירועים היסטוריים, ואילו זבור שימש לכתבי דת או לתיעוד עסקאות יומיות בקרב תימנים קדומים. כתובות המשתמשות בכתיב זבור מופיעות בפלימפססטים (מסמכים שנמחקו והושמשו מחדש) הכתובים על פפירוס או על גבעולים של כפות תמרים.<ref>Jacques Ryckmans, Inscribed Old South Arabian sticks and palm-leaf stalks: An introduction and a paleographical approach, p. 127</ref><ref>S. Horovitz, Koranische Untersuchungen, p. 70</ref>

== יוניקוד ==
הכתב הדרום-ערבי הוּסף לגרסה גרסה 5.2 של תקן יוניקוד באוקטובר 2009. הטווח (בלוק) ביוניקוד שנקרא Old South Arabian הוא U+10A60-U+10A7F. שימו לב כי "U+10A7D OLD SOUTH ARABIAN NUMBER ONE (𐩽)" מייצג הן את הספרה "1" והן את הסימן מפריד המילים.<ref name="L208044"/>

{| class="wikitable nounderlines" style="border-collapse:collapse;background:#FFFFFF;font-size:large;text-align:center"
| colspan="17" style="background:#F8F8F8;font-size:small" |כתב דרום-ערבי עתיק ביוניקוד (החל מגרסה 13.0)
[https://www.unicode.org/charts/PDF/U10A60.pdf Official Unicode Consortium code chart] (PDF)

|- style="background:#F8F8F8;font-size:small"
| style="width:45pt" |
| style="width:20pt" |0
| style="width:20pt" |1
| style="width:20pt" |2
| style="width:20pt" |3
| style="width:20pt" |4
| style="width:20pt" |5
| style="width:20pt" |6
| style="width:20pt" |7
| style="width:20pt" |8
| style="width:20pt" |9
| style="width:20pt" |A
| style="width:20pt" |B
| style="width:20pt" |C
| style="width:20pt" |D
| style="width:20pt" |E
| style="width:20pt" |F
|- style="font-family:Noto Sans Gothic, Segoe UI Historic"
| style="background:#F8F8F8;font-size:small;font-family:sans-serif" |U+10A6x
| title="U+10A60: OLD SOUTH ARABIAN LETTER HE" |&#x10A60;
| title="U+10A61: OLD SOUTH ARABIAN LETTER LAMEDH" |&#x10A61;
| title="U+10A62: OLD SOUTH ARABIAN LETTER HETH" |&#x10A62;
| title="U+10A63: OLD SOUTH ARABIAN LETTER MEM" |&#x10A63;
| title="U+10A64: OLD SOUTH ARABIAN LETTER QOPH" |&#x10A64;
| title="U+10A65: OLD SOUTH ARABIAN LETTER WAW" |&#x10A65;
| title="U+10A66: OLD SOUTH ARABIAN LETTER SHIN" |&#x10A66;
| title="U+10A67: OLD SOUTH ARABIAN LETTER RESH" |&#x10A67;
| title="U+10A68: OLD SOUTH ARABIAN LETTER BETH" |&#x10A68;
| title="U+10A69: OLD SOUTH ARABIAN LETTER TAW" |&#x10A69;
| title="U+10A6A: OLD SOUTH ARABIAN LETTER SAT" |&#x10A6A;
| title="U+10A6B: OLD SOUTH ARABIAN LETTER KAPH" |&#x10A6B;
| title="U+10A6C: OLD SOUTH ARABIAN LETTER NUN" |&#x10A6C;
| title="U+10A6D: OLD SOUTH ARABIAN LETTER KHETH" |&#x10A6D;
| title="U+10A6E: OLD SOUTH ARABIAN LETTER SADHE" |&#x10A6E;
| title="U+10A6F: OLD SOUTH ARABIAN LETTER SAMEKH" |&#x10A6F;
|- style="font-family:Noto Sans Gothic, Segoe UI Historic"
| style="background:#F8F8F8;font-size:small;font-family:sans-serif" |U+10A7x
| title="U+10A70: OLD SOUTH ARABIAN LETTER FE" |&#x10A70;
| title="U+10A71: OLD SOUTH ARABIAN LETTER ALEF" |&#x10A71;
| title="U+10A72: OLD SOUTH ARABIAN LETTER AYN" |&#x10A72;
| title="U+10A73: OLD SOUTH ARABIAN LETTER DHADHE" |&#x10A73;
| title="U+10A74: OLD SOUTH ARABIAN LETTER GIMEL" |&#x10A74;
| title="U+10A75: OLD SOUTH ARABIAN LETTER DALETH" |&#x10A75;
| title="U+10A76: OLD SOUTH ARABIAN LETTER GHAYN" |&#x10A76;
| title="U+10A77: OLD SOUTH ARABIAN LETTER TETH" |&#x10A77;
| title="U+10A78: OLD SOUTH ARABIAN LETTER ZAYN" |&#x10A78;
| title="U+10A79: OLD SOUTH ARABIAN LETTER DHALETH" |&#x10A79;
| title="U+10A7A: OLD SOUTH ARABIAN LETTER YODH" |&#x10A7A;
| title="U+10A7B: OLD SOUTH ARABIAN LETTER THAW" |&#x10A7B;
| title="U+10A7C: OLD SOUTH ARABIAN LETTER THETH" |&#x10A7C;
| title="U+10A7D: OLD SOUTH ARABIAN NUMBER ONE" |&#x10A7D;
| title="U+10A7E: OLD SOUTH ARABIAN NUMBER FIFTY" |&#x10A7E;
| title="U+10A7F: OLD SOUTH ARABIAN NUMERIC INDICATOR" |&#x10A7F;
|}

== גלריה ==
* תמונות מהמוזיאון הלאומי של תימן:
<gallery>
קובץ:Sana'_national_museum_02.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_03.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_04.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_05.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_06.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_08.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_09.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_10.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_11.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_12.jpg||
קובץ:Sana'_national_museum_13.jpg||
</gallery>
* תמונות מהמוזיאון הצבאי של תימן:
<gallery>
קובץ:Sana'_military_museum_05.JPG||
קובץ:Sana'_military_museum_06.JPG||
קובץ:Sana'_military_museum_08.JPG||
</gallery>

== ראו גם ==
* הערביסט והארכאולוג אדוארד גלזר
* הגאוגרף קרל רתיינס

== מקורות נוספים ==
<div style="direction: ltr;">
* 
* 
* 
* .
</div>
== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.mnh.si.edu/epigraphy/e_pre-islamic/musnad-al-janubi.htm המוזיאון הלאומי סמיתסוניאן להיסטוריה של הטבע]
* [http://www.omniglot.com/writing/sabaean.htm הכתב הדרום-ערבי העתיק באתר אומניגלוט]
*[http://www.omniglot.com/writing/southarabian.htm שפות דרום-ערב העתיקות באתר אומניגלוט]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אבג'דים
קטגוריה:ארכאולוגיה
קטגוריה:בלשנות שמית
קטגוריה:חצי האי ערב: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:כתב מימין לשמאל
קטגוריה:עומאן: היסטוריה
קטגוריה:ערב הסעודית: היסטוריה
קטגוריה:תימן: היסטוריה