רכבלית

נסיעה הרצה ברכבלית בחיפה
הרַכַּבְלִית היא רכבל השייך למערך התחבורה הציבורית בחיפה ומקשר את מרכזית המפרץ ואת הצ'ק פוסט עם הטכניון ועם אוניברסיטת חיפה. הרכבלית היא הרכבל הארוך בישראל ורכבל תחבורה ציבורית הראשון בישראל להסעת המונים. את הרכבלית מפעילה חברת כבל אקספרס.

הרכבלית הוקמה כדי לתת לנוסעים חלופה לרכב פרטי ולאוטובוסים בשל מצוקת התחבורה בעיר ולהקל את מצוקת החנייה בקמפוסים שבמעלה הכרמל.

לרכבלית יש גם פן תיירותי – תחנת האוניברסיטה סמוכה לפארק הכרמל, מוזיאון הכט, חי-בר כרמל ו"שווייצריה הקטנה".

==מבנה==

מערכת הרכבלית מורכבת בין היתר מתחנות, תוואי הרכבלית, עמודים בתוואי, ומערכת הנעת הרכבלית המסופקת על ידי חברת דופלמאייר.

אורך מסלול הרכבל כ-4.4 קילומטרים, והוא מגשר על הפרש גבהים של 460 מטרים. הרכבל מקשר בין שלוש תחנות נוסעים: מרכזית המפרץ, הטכניון ואוניברסיטת חיפה. לרכבל עוד שלוש תחנות, תפעוליות בלבד<ref name="feb2019" />, בצומת הצ'ק פוסט, ברחוב רב-אלוף יעקב דורי ובטכניון. הנסיעה ממרכזית המפרץ עד הטכניון נמשכת כ-10 דקות, ומהטכניון עד אוניברסיטת חיפה כ-9 דקות.

את המערכת משרתות 148 קרוניות. כל קרונית יכולה להסיע עד עשרה נוסעים, שמונה מהם בישיבה ושניים בעמידה. לפיכך ההספק הפוטנציאלי עומד על 2,400 נוסעים בשעה בכל כיוון. הקרוניות יוצאות לדרכן בכל 15 שניות, והן נגישות לבעלי מוגבלויות. מהירות הנסיעה היא 5 מ' בשנייה (18 קמ"ש) באוויר, וכשהקרונית מגיעה לתחנה, המהירות יורדת ל-0.3 מ' בשנייה, אך לא עוצרת לחלוטין. הדלתות נפתחות אוטומטית בכניסה לתחנה ונסגרות אוטומטית ביציאה ממנה. הקרוניות אינן כוללות מזגן
אלא אפשרות לאוורור טבעי על ידי פתיחת החלונות, כיוון שמערכת מיזוג אוויר הייתה מכבידה על משקל הקרונות ומסרבלת את המבנה שלהן.

לאורך התוואי הוצבו 36 עמודי פלדה על בסיסי בטון תת-קרקעיים, שגובהם נע בין ארבעה ל-30 מטרים, בהתאם לטופוגרפיה ולסביבה.

הרכבל יוצר על ידי התאגיד השווייצרי-אוסטרי "דופלמאייר-גאראוונטה שבנה גם את מערכי קרונות הכרמלית שסופקו בשנת 2018 במהלך שיפוצה.

בקרוניות הרכבלית מותקן אינטרקום חירום המחובר למרכז הבקרה. בתחנות יש חדר בקרה המפקח על תמונת המצב בכל קרוניות הרכבל ועל מערכת טלוויזיה במעגל סגור שמצלמת את כל הקרוניות בתנועה ועוד מיני מערכות. בתחנת טכניון עליון נמצא הדפו של הרכבלית, המשמש גם מקום חנייה לקרוניות כאשר היא אינה נמצאת בשימוש, ומקום תחזוקה שאליו נכנסות אוטומטית כל 148 הקרוניות במערכת.

בקרוניות הרכבלית מותקנים גם לחצן מצוקה המחובר ישירות למוקד החברה ומערכת כריזה קולית המציינת את שמות התחנות לאורך התוואי. הכריזה מופעלת מחדר הבקרה של הרכבל, באמצעות חיבורי תקשורת אלחוטית/קווית לאורך מסלול הרכבל. כשהקרונית נמצאת 20 מטרים מהתחנה, הכריזה נשמעת בשלוש שפות: עברית, ערבית ואנגלית. כריזת חירום מותקנת לאורך כל התוואי של הרכבלית בתחנות ובקרוניות ומאפשרת שליטה ומתן הנחיות לנוסעים במקרים כגון תקלות.

== נתונים טכניים ==
* אורך: 4.4 ק"מ לכל כיוון
* כמות קרוניות: 156
* תדירות: כל 15 שניות יוצאת קרונית מהתחנה
* קיבולת לקרון: 8 אנשים בישיבה + 2 אנשים בעמידה
* קיבולת מרבית לשעה: 2,400 אנשים בכל כיוון
* כמות תחנות: 6 (מתוכן, 3 תחנות נוסעים ו-3 תחנות תפעוליות)

==היסטוריה ==
לראשונה העלתה עיריית חיפה הצעה להקמת רכבל בין מפרץ חיפה, נווה שאנן עד לטכניון ולאוניברסיטה בשנת 1965, אך הנושא לא קודם במשך שנים רבות.

הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בחיפה, בראשות ראש העיר עמרם מצנע, אישרה עקרונית את תוכנית הקמת הרכבל במרץ 1999. על פי תוכנית שהוגשה על ידי חברת תשתיות יפה נוף, שבבעלות העירייה. בפברואר 2002 הקפיאה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה בחיפה את דיוניה בעניין הקמתו של הרכבל, עקב התנגדות הטכניון לתוואי המוצע. במאי 2003, בתום שנה של דיונים אינטנסיביים במהלכם הוחלט להזיז את התוואי, אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה בחיפה את התוכנית.

באוקטובר 2007, הכריזה עיריית חיפה על השקת הפרויקט בעלות של כ-180 מיליון שקל. באפריל 2008, החלה עיריית חיפה לערוך בחינת כדאיות כלכלית מחודשת לפרויקט. זאת, על רקע גידול חזוי של כ-17% בעלויות הפרויקט לכ-210 מיליון שקל. במקביל פרסמה את המכרז להקמת הרכבל ובחרה שלושה ספקים בין־לאומיים שעברו את שלב המיון המוקדם במכרז (Pre-qualification P.Q) לפרויקט מתוך עשרה מתמודדים.
הרכבלית בפעולה
בינואר 2014 מסר יונה יהב ראש עיריית חיפה, שבניית הפרויקט החלה וכי הוא צפוי להפוך לתפעולי בתוך כשנה וחצי, אך הפרויקט התעכב. במאי 2016, הודיע שר התחבורה, ישראל כץ, כי יקדם את פרויקט הרכבל, שעלותו עודכנה לכ-280 מיליון ש"ח.

בפברואר 2017 התקיימו קידוחים ניסיוניים באוניברסיטת חיפה לטובת הפרויקט. ביוני 2017 הונחה אבן הפינה.

באפריל 2018 החלו עבודות הבניה. ביולי 2018 דווח שעלות הפרויקט תגיע לכ-315 מיליון שקל.

בפברואר 2019 החלה הצבת העמודים הראשונים של ה"רכבלית" בחיפה<ref name="feb2019"></ref>.

ביוני 2019 זכו החברות "נתיב אקספרס" מקבוצת משפחת עפיפי ו"בורסה" הטורקית במכרז להפעלת הרכבלית והן הקימו את חברת כבל אקספרס לצורך הפעלת הרכבלית. החברה מקבלת ממשרד התחבורה סובסידיה העולה על מיליון ש"ח בחודש.

בפברואר 2020 הושלמה הצבת העמודים ונמתחו הכבלים בין העמודים במקטעים B, A ו-C.
באפריל 2020 דווח על עיכובים בהתקדמות הפרויקט לאחר שעובדי התאגיד גאראוונטה-דופלמאייר עזבו את הארץ נוכח התפרצות מגפת הקורונה. בספטמבר 2020 הסתיימו מתיחת הכבלים בין העמודים במקטעים E, D ו-F.

ביולי 2020 הפסיק משרד התחבורה את ההתקשרות עם חברת יפה נוף, האמונה על הפרויקט מטעם העירייה, עקב טענות המשרד על חריגות תקציביות ועיכובים בפרויקטי החברה. האחריות לביצוע הפרויקט הועברה לחברת נתיבי ישראל.

ניסוי הקרוניות בקטע בין הטכניון לבין האוניברסיטה מעל רחוב אוסקר שינדלר, אוגוסט 2021
באפריל 2021 נפתח אחד ממקטעי הרכבל לבדיקות הרצה, והפתיחה הרשמית נקבעה ל-10 באוקטובר 2021 (פתיחת השנה האקדמאית). עם זאת, היא נדחתה למועד לא ידוע עקב סכסוך כספי-משפטי של משרד התחבורה והחברה המבצעת הקודמת - חברת "יפה נוף" עם היצרן השווייצי־אוסטרי - גאראוונטה דופלמאייר.

בדצמבר 2021 נחתם הסכם פשרה בין משרד התחבורה, נתיבי ישראל, החברה העירונית של חיפה - יפה נוף והיצרן האוסטרי דופלמאייר.

בתחילת מרץ 2022 החלה הרכבלית להסיע נוסעים בחינם כחלק מתהליך ההרצה, בשלוש תחנות פעילות: מרכזית המפרץ, טכניון מרכז ואוניברסיטת חיפה.

פתיחתו הרשמית לקהל הרחב תוכננה ל-25 במרץ 2022, הרכבלית תוכננה לפעול שבעה ימים בשבוע. עם זאת התגלתה מחלוקת בין משרד התחבורה והשרה מרב מיכאלי הדוחפת להפעיל את הרכבלית גם בשבת, לבין עיריית חיפה ופוליטיקאים חרדים. במסגרת המחלוקת נטען על ידי בכירים במשרד התחבורה ונתיבי ישראל כי העירייה מסרבת להעניק טופס 4 לרכבלית בגלל הכוונה להפעילה בשבת. לבסוף הוחלט כי הרכבלית תחל לפעול בימי חול בלבד.

ב-3 באפריל 2022 נחתם טופס 4 לרכבלית, לאחר דחיות ולאחר שתוקנו הליקויים הבטיחותיים בתחנות. בעקבותיו העבירה חברת נתיבי ישראל באופן רשמי את הפרויקט לידי החברה המפעילה כבל אקספרס<ref></ref>. ב-11 באפריל החלה הפעלה סדירה של הרכבלית, והיא נפתחה לציבור הרחב. על הקרוניות מתנוססים שני לוגואים, הראשון לוגו החברה המפעילה כבל אקספרס, והשני לוגו שמצויר עליו רכבל על רקע כחול לבן וירוק, כאשר הוא גם מתנוסס בתחנות.

בשבעת החודשים הראשונים לפעילות הרכבלית השתמשו בה כ-5,000 נוסעים ביממה בממוצע, מעט מאוד בהשוואה לקיבולת המרבית, שהיא 2,400 נוסעים בשעה. בתקופות חופשה מלימודים השימוש ברכבלית גבוה יותר, משום שהיא משמשת גם כאטרקציה תיירותית.

ליד תחנת האוניברסיטה נבנה גשר הולכי רגל שמחבר בין חניון טללים לבין התחנה, מעל לשדרות אבא חושי (כביש 672).

== תחנות ==
{| class="wikitable"
|+
!סימון
!שם
!תמונה
!מיקום
!גובה מעל פני הים
!קישור לתחבורה ציבורית
!מרחק לתחנה הבאה
!סוג
|-
|A
|מרכזית המפרץ
|תחנת מרכזית המפרץ
|מרכזית המפרץ
|מטרים ספורים
|כן
|850
|נוסעים
|-
|B
|צ'ק פוסט
|תחנת הצ'ק פוסט
|צ'ק פוסט
|כ-10 מ'
|לא
|850
|תפעולית
|-
|C
|(רב-אלוף) דורי
|תחנת יעקב דורי
|רחוב רב-אלוף יעקב דורי
|כ-120 מ'
|לא
|1000
|תפעולית והנעה
|-
|D
|טכניון מרכז
|תחנת טכניון מרכז
|סמוך לבניין דנציגר בטכניון
|כ-200 מ'
|כן
|700
|נוסעים
|-
|E
|טכניון עליון (אלונים)
|תחנת טכניון עליון והדיפו

|סמוך לבניין קנדה בטכניון
|כ-250 מ'
|לא
|1000
|תפעולית דיפו ובקרה
|-
|F
| אוניברסיטת חיפה
|תחנת אוניברסיטת חיפה
|בכניסה לאוניברסיטת חיפה
|כ-460 מ'
|כן
|0
|נוסעים
|}

==ראו גם==
* רכבל חיפה
* הרכבל לכותל
* מרכזית המפרץ

==לקריאה נוספת==
* עידו דרופיבסקי, שועאע זועבי, "רכבלית חיפה", תנועה ותחבורה מס' 143 (דצמבר 2022), עמודים 19-14.

==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://web.archive.org/web/20130618062954/http://www1.haifa.muni.il/apps/project/Infrastructure/cablemifratz.asp רכבל לב המפרץ], באתר עיריית חיפה
* 
* אורליה קירמאיר, [https://www.pinat.co.il/post/סיפורה-הארוך-של-הרכבלית סיפורה (הארוך) של הרכבלית], בבלוג "פינת רחוב - בלוג עירוני חיפאי", 20 ביוני 2021
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: רכבלים
קטגוריה:2022 בישראל
קטגוריה:רובע רמות הכרמל
קטגוריה:תחבורה ציבורית בחיפה
קטגוריה:כביש 4
קטגוריה:דופלמאייר-גאראוונטה