OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מרואה (קמרון)

מרואה (בצרפתית: Maroua) היא עיר שמשמשת כבירת האזור הצפון הרחוק של קמרון.

== גאוגרפיה ==
העיר נמצאת כ-793.6 קילומטרים מיאונדה, בירת קמרון.

== אקלים ==
הטמפרטורה הממוצעת היא 28 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא אפריל (32 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא אוגוסט (23 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 842 מילימטרים בשנה. חודש אוגוסט הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (261 מ"מ גשם), וחודש ינואר הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (1 מ"מ גשם).

== תנועה ותחבורה ==
העיר נמצאת ליד הכביש הלאומי N1 והכבישים האזוריים P2 ו-P3. בנוסף, בקרבת העיר נמצא נמל התעופה הבינלאומי מרואה סאלאק .

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Eldridge Mohammadou: L´histoire des Peuls Férôbé du Diamaré, Maroua et Pétté, Tokyo 1976
* Jeanne-Françoise Vincent: Données nouvelles sur la fondation et le peuplement de la chefferie de Marva (Nord-Cameroun), in: Shohei Wada, Paul K. Eguchi: Africa 4, Osaka 1992, S. 481–501
* Reinhard Kapfer: Die Frauen von Maroua: Liebe, Sexualität und Heirat in Nordkamerun, Peter-Hammer Verlag 2005
* Émilie Guitard, « Le grand chef doit être comme le grand tas d'ordures » : gestion des déchets et relations de pouvoir dans les villes de Garoua et Maroua (Cameroun), Université Paris Ouest Nanterre La Défense, 2014, 600 p. (thèse), [https://bdr.u-paris10.fr/theses/internet/2014PA100142.pdf lire en ligne]
* Anne Lebel (et Emmanuelle Pontié), « Maroua », in Le Cameroun aujourd'hui, Éditions du Jaguar, Paris, 2011, p. 167-171 
* Mahamat Paba Salé, Maroua : aspects de la croissance d'une ville du nord Cameroun : des années 50 à nos jours, Université Bordeaux 3, 1980, 304 p. (thèse de 3<sup>e</sup> cycle)
* Christian Seignobos et Olivier Lyébi-Mandjek (dir.), « Maroua. Évolution historique », in Atlas historique de la province Extrême-Nord, Cameroun, planche 30, IRD Éditions, MINREST/INC, Paris, 2000 , [http://horizon.documentation.ird.fr/exl-doc/pleins_textes/divers16-08/010022017.pdf lire en ligne]
* Henry Tourneux et Olivier Lyébi-Mandjek, L'école dans une petite ville africaine, Maroua, Cameroun : l'enseignement en milieu urbain multilingue, Karthala, Paris, 1994, 330 p. 
* P. Tjeega et H. Elingui, [http://horizon.documentation.ird.fr/exl-doc/pleins_textes/divers15-09/02893.pdf Dictionnaire des villages du Diamaré], DGRST, ISH, Yaoundé, 1981, 214 p.
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קמרון: ערים
קטגוריה:קמרון: קומונות
וימפי

וימפי (באנגלית: Wimpy) היא רשת מסעדות מזון מהיר, המתמחה בהמבורגרים, צ'יפס וארוחות בוקר, מרכז הרשת היה בארצות הברית ואחר כך עבר לבריטניה. כיום ממוקם בדרום אפריקה. בשיאה הפעילה הרשת כ-1,500 מסעדות ברחבי העולם.
== היסטוריה ==
הרשת נוסדה בשנת 1934 על ידי אדוארד גולד הסניף הראשון נפתח בבלומינגטון שבאינדיאנה בשם וימפי גריל (Wimpy Grills) מקור השם בדמות מסדרת פופאי בשנת 1936. לאחר פתיחת מספר סניפים במערב התיכון נפתח סניף של הרשת בשיקגו משם גם נוהלה הרשת. בשנת 1947 הפעילה הרשת 26 סניפים באזור שיקגו. הרשת הצטמקה בהדרגה ונעלמה מארצות הברית לאחר מותו של המייסד בשנת 1977, בה פעלו 7 מסעדות.

בשנת 1954 קנתה חברת J. Lyons and Co את הזיכיון להפעלת מסעדות וימפי בבריטניה, שבשנים הבאות צמחה הרשת והקימה סניפים במספר מדינות - צרפת, אירלנד, אוסטרליה ודרום אפריקה, בשיאה פעלו ברחבי העולם 1,500 מסעדות וימפי. מאמצע שנות ה-70 הרשת בבריטניה סבלה מתחרות קשה של רשתות מקדונלד'ס וברגר קינג ומספר הסניפים הצטמצם עד ל-67 בשנת 2009 לעומת 500 בשנות ה-70.

לדרום אפריקה נכנסה רשת וימפי ב-1967 ובשנת 2011 פעלו בדרום אפריקה 509 מסעדות וימפי - המספר הגדול ביותר של זכייני וימפי.

== וימפי בישראל ==
לקוחות בסניף וימפי בישראל בשנת 1969 (צילום מתוך [[אוסף דן הדני)]]
וימפי נכנסה לישראל ב-1966, כאשר חברת "ליונס" ( J. Lyons and Co ) הבריטית הקימה את חברת "וימפי (ישראל) בע"מ" בשותפות עם בוריס קישון, תעשיין ויזם יליד רומניה. קישון היה מהנדס מזון, שעלה לישראל בתחילת שנות ה-50, אך אחר כך עבר לאנגליה שם עבד כמנהל מפעל ובהמשך היה שותף להקמת מספר מפעלים. החברה החלה לפעול עם פתיחת שני סניפים, הראשון בתחנת הדלק סונול בזכרון יעקב והשני בכיכר פריז בחיפה. החברה חתמה על הסכם עם חברת סונול להקמת סניפים נוספים בתחנות הדלק של החברה. שאר הסניפים בישראל פעלו בשיטת הזכיינות, כאשר וימפי מספקת להם את הבשר.מחיר כריך ההמבורגר של וימפי באותה עת היה לירה אחת.

באפריל 1969 קיימה וימפי את הכנס העולמי שלה בישראל, בו הציגה מזנון נייד שפותח בישראל לצורך שיווק לזכייני החברה ברחבי העולם. ביוני 1969 הפעילה הרשת כבר 30 סניפים בישראל, וחברת "ליונס" רכשה את מלוא הבעלות על "וימפי ישראל" מידי בוריס קישון.

בשנת 1970 חנכה החברה את מפעל "כתר" למוצרי בשר בחיפה, בשותפות עם החברה הישראלית לקרור והספקה. באותה שנה "וימפי ישראל" פתחה מזנון ראשון בטהראן שבאיראן.
על פי ההיסטריון תום שגב, מסעדות וימפי סימלו פתיחות של ישראל להשפעות מערביות: 

את הרשת בישראל ניהל יואל קרוס עולה חדש מדרום אפריקה. קרוס מינה את אלי טיסונה לסגנו. לאחר שקרוס נפטר באופן פתאומי, ומספר מזנונים של הרשת הוצתו., החליטה חברת "ליונס" למכור את "וימפי ישראל" לאלי טיסונה וקבוצה של משקיעים שארגן ב-1974. טיסונה החל לרכוש בשר לרשת מרחמים אהרוני וטוביה אושרי אנשי "כנופיית הכרם". טיסונה העיד אחר כך, בשנת 1978, בפרשת רשימת ה-11, וטען כי לא היו שותפים ברשת אלא רק ספקים. לעומת זאת ספק הבשר הקודם של "וימפי" העיד שבשנת 1972 רחמים אהרוני איים עליו לאחר שהרשת הפסיקה ללא כל הודעה מוקדמת את ההתקשרות עמו. מספר שנים לאחר שטיסונה רכש את הרשת היא הפסיקה לפעול.

ב-1977 נעצר אלי טיסונה בחשד ששיחד את מזכיר ועד עובדי התעשייה האווירית, כדי לקבל אישר להקמת חנות בשר ומזנון וימפי בתוך המרכול של עובדי התעשייה האווירית. טיסונה נידון לשלושה חודשי מאסר ב-1981.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רשתות מזון מהיר
קטגוריה:חברות דרום אפריקאיות
Homecoming: The Live Album

Homecoming: The Live Album (בעברית: בחזרה הביתה: אלבום הופעה) הוא אלבום הופעה החמישי של ביונסה. האלבום יצא לאור ב-17 באפריל 2019 דרך חברת התקליטים קולומביה רקורדס. האלבום הוקלט במהלך בפסטיבל קואצ'לה שבו הופיעה ביונסה. האלבום ליווה את הסרט על המופע של ביונסה שנקרא, "Homecoming", שהופיע לראשונה באותו היום בנטפליקס.

==הכרזה==
ב-17 באפריל 2019, יצא הסרט "Homecoming" בשיתוף נטפליקס, עם זאת, יצא גם אלבום מותך ההופעה.

==רשימת רצועות==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי ביונסה
קטגוריה:אלבומי הופעה באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ביונסה
קטגוריה:אלבומי חברת פארקווד אנטרטיינמנט
קטגוריה:אלבומי פלטינה בברזיל
מיכאיל יפרמוב (שחקן)

מיכאיל יפרמוב (ברוסית: Михаил Ефремов; נולד ב-10 בנובמבר 1963, מוסקבה) הוא שחקן ובמאי תיאטרון וקולנוע רוסי. הוא זכה בפרס הפדרציה הרוסית. בשנת 1995 הוענק לו תואר "אמן כבוד" של הפדרציה רוסית.

==ביוגרפיה==
מיכאיל יפרמוב נולד במוסקבה למשפחת שחקני תיאטרון אולג יפרמוב ואלה פוקרובסקאיה. כבר בהיותו ילד הוא שיחק בהצגה של התיאטרון האמנותי של מוסקבה ובשנת 1976 לראשונה הצטלם בסרט. לאחר שרות בצבא האדום הוא התחיל ללמוד משחק בשנת 1987 סיים את לימודיו. בשנים 1987–1990 מיכאיל יפרמוב היה בין ראשי תיאטרון-סטודיו "סוברמניק-2".

בשנת 1991 הוא התקבל לתיאטרון על שם צ'כוב במוסקבה. בהמשך הוא עבר לתיאטרון סוברמניק וגילם את פיוטר השלישי, קיסר רוסיה בסרט צוערי הצי 3. כמו כן גילם דמות משנית בסדרה "ק.ג.ב. בסמוקינג".

בשנת 2007 מיכאיל יפרמוב זכה בפרס נשר הזהב על משחקו בסרט 12 והופיע בתפקיד קצר בסרט לפריז, כמו גם בסרט המוערך "צרפתי". במהלך הקריירה הוא הצטלם לעשרות סרטים. בשנת 2020 הוקרן הסרט שוער הגלקסיה בהשתתפותו וב-2021 ייצא סרט הפנטזיה סוסון גבנונון.

משנת 2009 ועד ל-2014 הוא היה מנחה של תוכנית טלוויזיה "חכה לי" בערוץ הראשון.

ביוני 2020 היה מעורב בתאונת דרכים במרכז מוסקבה במהלכה נהרג אדם אחד. שוטרי משטרת מוסקבה עיכבו אותו לאחר שהתברר כי נהג תחת השפעת אלכוהול. הוא נשלח לחודשיים מעצר בית. בספטמבר אותה שנה נשלח לשמונה שנות מאסר לתשלום פיצויים בסך 800 אלף רובל למשפחת ההרוג.

==חיים אישיים==
מיכאיל יפרמוב היה נשוי חמש פעמים ויש לו שישה ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://sovremennik.ru/actors/mikhail-efremov/ דף השחקן באתר תיאטרון סוברמניק] 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה רוסים
קטגוריה:במאים רוסים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה רוסים
קטגוריה:מורשעים בהריגה ברוסיה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1963
בעיית שאנדונג

בעיית שאנדונג (באנגלית: The Shandong Problem) הייתה סכסוך בנוגע לסעיף 156 של חוזה ורסאי ב-1919, שמשמעותו ויתורה של סין על חצי האי שאנדונג לטובת יפן. הבעיה נפתרה לטובת סין ב-1922.

== היווצרות הבעיה ==
מפת מיקום חצי האי שאדונג בצפון סין
במהלך מלחמת העולם הראשונה (1914 - 1918) תמכה סין בבעלות הברית בתנאי שיוחזר לסין השטח הקיאוטצ'ו במפרץ של חצי האי שאנדונג, שהיה שייך לאימפריה הגרמנית לפני כיבושו בידי יפן ב-1914. ב־1915 הסכימה סין באי-רצון לשלושה-עשר הדרישות המקוריות של היפנים, אשר בין השאר הכירה בשליטה היפנית על הטריטוריות הגרמניות לשעבר. הממלכה המאוחדת וצרפת הבטיחו ליפן שהיא תוכל לשמור על טריטוריות אלה. בסוף 1918, סין אישרה מחדש את ההעברה וקיבלה כספים מיפן. סעיף 156 לאמנת ורסאי העביר לאימפריה היפנית את שטחה של קיאוטשצ'ו וכן את הזכויות והפריבילגיות שנרכשו מכוח האמנה הסינית-גרמנית של 1898, ולא החזירו אותן לידי הממשל הסיני.
הפגנות בסין ב-4 במאי 1919, מחאה על בעיית שאנדונג בחוזה ורסאי

== פרשת חוזה ורסאי ==
למרות הסכמתה הרשמית לתנאיה של יפן ב-1915 וב-1918, סין גינתה את העברת הטריטוריות הגרמניות בוועידת השלום בפריז ב-1919, בתמיכתו החזקה של הנשיא וודרו וילסון מארצות הברית. שגריר סין בצרפת, ולינגטון קו, הצהיר כי סין אינה יכולה עוד לוותר על שאנדונג, שהיא מקום הולדתו של קונפוציוס, הפילוסוף הסיני הגדול ביותר, כמו שהנוצרים לא יכולים לוותר על ירושלים. הוא דרש את החזרת שאנדונג, אך דרישתו לא נענתה. הזעם הציבורי הסיני על סעיף 156 הוביל להפגנות ב-4 במאי 1919 ולתנועה תרבותית הידועה בשם תנועת הארבעה במאי. כתוצאה מכך סירב וולינגטון קו לחתום על האמנה.

== סיום ==
סירובה של סין לחתום על חוזה ורסאי חייב הסכם שלום נפרד עם גרמניה ב־1921. הוויכוח על שאנדונג המשיך בתווך ארצות-הברית שנה לאחר מכן, במהלך ועידת הצי בוושינגטון. הפעם הפרשה הסתיימה בניצחון של סין, הריבונות היפנית בשאנדונג הוחזרה לסין בחוזה תשע המדינות. יפן, לעומת זאת, שמרה על הדומיננטיות הכלכלית של קווי הרכבת ושל המחוז כולו.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סין: יחסי חוץ
קטגוריה:יפן: יחסי חוץ
קטגוריה:מלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:הסכמים בין-לאומיים שהופרו
בית הדרקונים

בית הדרקונים (בספרדית: Casa de los Dragones) בסאוטה, שבספרד, הוא דוגמה בולטת לבניין בסגנון אדריכלות אקלקטית, ובראשו ארבעה פסלי ענק של דרקונים.

הבניין נמצא סמוך מאוד לכיכר המרכזית - כיכר המלכים (Plaza de los Reyes) בסאוטה - אחת משתי המובלעות הספרדיות שבצפון אפריקה.

המבנה הוקם בהזמנת ראש עיריית סאוטה פרנסיסקו סרני גונסאלס (Francisco Cerni González) ואחיו ריקארדו. האדריכל היה חוסה מריה מנואל קורטינה פרס (José María Manuel Cortina Pérez), הבניה החלה בשנת 1897 והושלמה בשנת 1905. הבניין בנוי מאבן מלאכותית, ופסלי הדרקונים המקוריים היו עשויים מארד.

הבית עבר בעלים לאורך השנים, ובשנת 1925 הוסרו פסלי הדרקונים המקוריים, ואבדו. בשנת 2006 הותקנו פסלים חדשים של דרקונים, עשויים מתערובת של שרף ופיברגלס וצבועים בצבע דמוי ארד, שהוקמו על ידי האמן אנטוניו רומרו ואייחו (Antonio Romero Vallejo). משקל כל אחד מהפסלים החדשים כ-200 ק"ג בלבד.

{|
|-
|x300px
|x300px
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סאוטה: מבנים
קטגוריה:דרקונים
Causing a Commotion

"Causing a Commotion" (בעברית: "לִגְרֹם לִמְהוּמָה") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה, מתוך הפסקול הראשון שלה, Who's That Girl. השיר יצא לאור ב-25 באוגוסט 1987, כסינגל השני מתוך הפסקול על ידי חברות התקליטים האחים וורנר וסייר רקורדס.

השיר הגיע למקום השני במצעד הבילבורד הוט 100, והראשון במצעד שירי הדאנס קלאב.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והופק על ידי מדונה וסטיבן בריי. את השיר שרה מדונה במהלך סיבוב ההופעות השני שלה, "Who's That Girl World Tour". השיר הוא שיר בסגנון הדאנס-פופ, בדומה לסינגל הראשון מתוך הפסקול, "Who's That Girl".

בשנת 1990, הוציאה מדונה את אלבום הווידאו, Blond Ambition World Tour Live, בו נכלל השיר.

== וידאו קליפ ==
ב-25 באוקטובר 2014, הועלה ליוטיוב הווידאו קליפ של השיר. הקליפ מכיל בתוכו קטעים וסצנות מתוך הסרט "מי הנערה הזו?". בנוסף לכך, הועלה ליוטיוב האודיו של השיר, אשר צבר למעלה מ-1.4 מיליון צפיות.

בנוסף לכך, הועלתה ליוטיוב ההופעה של מדונה עם השיר.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1987
קטגוריה:סינגלים מ-1987
קטגוריה:שירי מדונה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מדונה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סטיבן בריי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מדונה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סטיבן בריי
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סייר רקורדס
המוות המוזר של אירופה

המוות המוזר של אירופה הוא ספר שנכתב בשנת 2017 על ידי הסופר והעיתונאי הבריטי דאגלס מארי, אודות תופעת ההגירה ליבשת אירופה בעשורים האחרונים. בספרו טוען מארי כי תהליך ההגירה ההמוני אל אירופה בשני העשורים האחרונים, בעיקר ממדינות אפריקה, המזרח התיכון ומזרח אסיה, מוביל לשינויי פניה ולאובדן צביונן הלאומי של מדינותיה.

הספר פורסם תחילה בבריטניה, תחת השם The Strange Death of Europe. מאוחר יותר פורסם גם בארצות הברית, ובהמשך תורגם לשפות נוספות. הספר יצר הד ושיח ציבורי אודות היקף תופעת ההגירה והשפעתה על חיי האירופים. בספרו מציג דאגלס את עצם השיח בנושא הגבלת ההגירה כנושא טאבו שרבים מפרשים כגזענות, ומראה כיצד פוליטיקאים ואנשי ציבור שילמו מחיר אישי על נקיטת עמדה בנושא זה.

==תוכן==
הטיעון המרכזי של מארי לאורך כל הספר הוא שתהליך ההגירה לאירופה, אשר צבר תאוצה בשני העשורים הקודמים לכתיבת הספר (החל מסוף שנות ה־90), עלול להביא לשינויים קיצוניים בפני החברה האירופאית ובכך להביא להרס ביבשת כולה. במהלך הספר, מארי מנתח את הסיבות להתרחבות ההגירה ממדינות העולם השלישי למדינות אירופה השונות, ונותן דגש מיוחד לניתוח מעשיהם והצהרותיהם של מנהיגי מדינות אירופה הגדולות, בדגש על גרמניה, צרפת ובריטניה. מארי מעלה פעמים רבות את הטיעונים של תומכי ההגירה, בין אם מסיבות אידאולוגיות או פרקטיות, ונותן להם טיעוני נגד משלו, המבוססים לרוב גם על נתונים סטטיסטיים.

זאת ועוד, הסופר מציג עדויות שלקח מפי מהגרים שהגיעו לנקודות ביניים במסע ההגירה שלהם, דוגמת איים דרומיים באיטליה ויוון. לצידם, מוצגים גם האירועים המרכזיים בנושא ההגירה לאירופה משנות האלפיים, דוגמת ספינת המהגרים שטבעה בלב ים בדרכה מצפון אפריקה לאיטליה בשנת 2013, ובה נספו כ-400 מהגרים. מאריי דן בפן המוסרי של חילוץ המהגרים, לצד ההשלכות הפרקטיות של מדיניות התומכת בהגירה שננקטה ברחבי אירופה בתקופת הזמן המדוברת. הסופר מעלה לדיון גם את שאלת צביונה של החברה האירופאית והרב־תרבותיות שמביאה עמה ההגירה, כולל קונפליקטים בין החברה הנוצרית המקומית לחברת המהגרים האסלאמית ברובה.

==ראו גם==
* משבר ההגירה באירופה

==קישורים חיצוניים==

* [https://thefederalist.com/2017/06/23/podcast-slow-death-european-culture-politics-identity/ ריאיון עם דאגלס מארי] בפודקאסט 'The Federalist'
* [https://www.cfr.org/blog/strange-death-europe-2 ביקורת על הספר על ידי אליוט אברהמס] באתר המועצה לענייני חוץ של ארצות הברית (CFR)
* [https://youtu.be/rdJ9k1gPXTY ראיון של דגלאס מאריי ליעקב אחימאיר בכאן 11]
*[https://mida.org.il/2018/10/25/%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%9E%D7%95%D7%96%D7%A8-%D7%A9%D7%9C-%D7%90%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A4%D7%94-%D7%A4%D7%A8%D7%A7-%D7%9E%D7%A1%D7%A4%D7%A8%D7%95-%D7%94%D7%97%D7%93%D7%A9-%D7%A9/ פרק מן הספר באתר 'מידה']
*[https://mida.org.il/2019/05/15/%D7%94%D7%9C%D7%A7%D7%97-%D7%9C%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C-%D7%9E%D7%9E%D7%A9%D7%91%D7%A8-%D7%94%D7%94%D7%92%D7%99%D7%A8%D7%94-%D7%91%D7%90%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A4%D7%94-%D7%AA%D7%A9%D7%9E%D7%A8/ ריאיון עם דאגלס מארי באתר 'מידה']
* 

קטגוריה:הגירה ועלייה בתרבות
קטגוריה:ספרי עיון
קטגוריה:ספרי הוצאת סלע מאיר
קטגוריה:ספרי 2017
Gambler

"Gambler" (בעברית: "מְהַמֶּרֶת") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה, מתוך הפסקול, Vision Quest. השיר יצא לאור ב-3 באוקטובר 1985, כסינגל מתוך הפסקול על ידי חברות התקליטים גפן רקורדס ו-CBS רקורדס. בשנת 2022, הוחלט להעלות לראשונה את השיר ברשתות הסטרימינג השונות.<ref></ref><ref></ref>

השיר הגיע למקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי מדונה לבדה והופק על ידי ג'ון "ג'ליבין" בניטז שעבד עם מדונה על שירים נוספים במהלך הקריירה שלה.<ref></ref> השיר זכה להצלחה רבה כאשר איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי (BPI) העניק לו את תואר הכסף, על מכירות של למעלה מ-295,000 עותקים במדינה.

את השיר ביצעה מדונה במהלך סיבוב ההופעות הראשון שלה, "The Virgin Tour".

== ביקורות ==
ריקי רוקסי, מחבר הספר, The Complete Guide to the Music of Madonna, השווה את השיר לשירים של הלהקה בלונדי ואמר: "המעבר המהיר בין הקטעים השונים בשיר לא יכול להציל אותו מלהיות רגיל למדי", תוך שהשווה אותו ל-"שפעת שעוברת ב-24 שעות".

אלכס הנדרסון מ-AllMusic כינה את השיר "אבן חן קליטה במיוחד, שלמרבה הצער לא נכללת באף אחד מאלבומי האולפן של מדונה".<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|כסף
|295,000
|-
!יפן (Oricon Charts)
|
|8,510
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי מדונה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מדונה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ון בניטז
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירי דיסקו אמריקאיים
קטגוריה:שירי סינת'-פופ אמריקאיים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת גפן רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת CBS רקורדס
Spotlight (שיר של מדונה)

"Spotlight" (בעברית: "זַרקוֹר") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה, מתוך אלבום הרמיקס הראשון שלה, You Can Dance. השיר יצא לאור ב-25 באפריל 1988, כסינגל הראשון והיחיד מתוך האלבום על ידי חברות התקליטים האחים וורנר וסייר רקורדס.

השיר הגיע למקום השלישי במצעד השירים הבין-לאומיים של יפן.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי מדונה, סטיבן בריי וקרטיס הדסון והופק על ידי סטיבן בריי. אלבום הרמיקסים בו נכלל השיר, זכה להצלחה חסרת תקדים כאשר הפך לאלבום הרמיקסים הנשי הנמכר ביותר בהיסטוריה ולאלבום הרמיקסים השני הנמכר ביותר בהיסטוריה.

בנוסף לכך, שאב השיר השראה מן השיר "Everybody Is a Star" של סליי אנד דה פמילי סטון.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1987
קטגוריה:סינגלים מ-1988
קטגוריה:שירי מדונה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מדונה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סטיבן בריי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סטיבן בריי
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק יפן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סייר רקורדס
צ'ו מין-סון

צ'ו מין-סון (בקוריאנית: 조민선; באנגלית: Cho Min-sun; נולדה ב-21 במרץ 1972) היא ג'ודוקא עבר דרום-קוריאנית, האלופה האולימפית מאטלנטה 1996.

== ביוגרפיה ==
צ'ו השתתפה פעמיים במשחקים האולימפיים בשנים 1996 ו-2000. באטלנטה 1996 היא זכתה במדליית זהב. בסיבוב הראשון היא ניצחה את רוזיקליה קמפוס הברזילאית, בשמינית הגמר היא ניצחה את שיאנבו וואנג הסינית וברבע הגמר היא ניצחה את דולסה פינייה. בחצי הגמר צ'ו ניצחה את קלאודיה סווירס ההולנדית ובגמר גברה על אנטה שצ'פנסקה הפולנית.

באולימפיאדת סידני 2000 צ'ו זכתה במדליית הארד בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג. היא התחילה בשלב שמינית הגמר בו ניצחה בניקוד יוקו את אילניה סקפין לאחר תרגיל אוקורי-אשי-בראי. ברבע הגמר צ'ו ניצחה באיפון את יוליה קוזינה הרוסייה לאחר תרגיל אוצ'י-מטה מוצלח. בשלב חצי הגמר היא הפסידה ביוקו לסיבליס וראנס הקובנית ונשרה לקרב על מדליית הארד בו גברה בניקוד ווזארי על אולה ורברוק הבלגית לאחר תרגיל טאני-אוטושי.

צ'ו מחזיקה בארבע מדליות מאליפויות העולם, שתי מדליות זהב (1993 ו-1995) ושתי מדליות ארד (1989 ו-1997). במשחקי אסיה היא זכתה בשתי מדליות, מדליית כסף (1994) ומדליית ארד (1990). באליפויות אסיה היא זכתה בארבע מדליות; מדליית זהב (1993) ושלוש מדליות ארד (1988, 1995 ו-2000).

במהלך הקריירה צ'ו זכתה במדליות רבות בתחרויות מהסבב העולמי בהן מדליות זהב בטורנירי יפן וצרפת היוקרתיים. לאחר אולימפיאדת סידני 2000 היא פרשה מג'ודו תחרותי. לאחר פרישתה היא נמנתה להיות שופטת בתחרויות ג'ודו בסבב העולמי ובשנת 2018 היא נכנסה להיכל התהילה של איגוד הג'ודו העולמי.

==רשימת הישגים חלקית מטורנירים בסבב העולמי==
{|class=wikitable
|- align=center
!| שנה !!| טורניר !!| מקום !!| קטגוריית משקל
|- align=center
|1990
| Tournoi de Paris || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 56 ק"ג
|- align=center
|1992
| Tournoi de Paris || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 66 ק"ג
|- align=center
|1993
| Fukuoka tournament Japan || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 66 ק"ג
|- align=center
|1994
| World Masters Munich || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 66 ק"ג
|- align=center
|1995
| Tournoi de Paris || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 66 ק"ג
|- align=center
|1996
| ASKO World Tournament Leonding || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 66 ק"ג
|- align=center
|1996
| Fukuoka tournament Japan || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 66 ק"ג
|- align=center
|1997
| World Masters Munich || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 66 ק"ג
|- align=center
|1997
| US Open Colorado Springs || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 72 ק"ג
|- align=center
|1999
| Trofeo Guido Sieni Sassari || bgcolor="gold" align="center" | 1 || עד 60 ק"ג
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ג'ודוקא דרום קוריאנים
קטגוריה:אלופות עולם בג'ודו
קטגוריה:אלופות אולימפיות: ג'ודו
קטגוריה:נשים ג'ודוקא באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:נשים ג'ודוקא באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:אלופות אולימפיות מקוריאה הדרומית
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית מקוריאה הדרומית
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית: ג'ודו
קטגוריה:ילידות 1972
קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1972
שאיוואמוש

שאיוואמוש (בהונגרית: Sajóvámos) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית שאיוואמוש קטנה משמעותית מ-2,303 תושבים בשנת 2004 עד 2,032 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-11%).

==יהודי שאיוואמוש==
בשאיוואמוש חיו מעט יהודים. תושבים יהודים מהכפר שנרצחו בשואה מונצחים בלוח זיכרון בהייצ'בה שבמישקולץ.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|21
|
|-
|1880
|47
|1,559
|-
|1910
|47
|
|-
|1920
|58
|
|-
|1930
|34
|
|-
|1941
|41
|1,913
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=20738 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
נמל התעופה הבין-לאומי קלוז' נאפוקה

נמל התעופה הבינלאומי אברם ינקו (באנגלית: Avram Iancu Cluj International Airport, ברומנית: Aeroportul Internațional Avram Iancu Cluj) הוא נמל תעופה, הממוקם כ-9 ק"מ מזרחית למרכז העיר קלוז'-נאפוקה ברומניה.

הנמל נקרא על שמו של הפוליטיקאי הרומני אברם ינקו ומשמש כבסיס לחברות בלו אייר וויז אייר.

זהו הנמל השני בגודלו ברומניה מבחינת נפח התעבורה האווירית לאחר נמל התעופה הבינלאומי בוקרשט אנרי קואנדה.

== מתקני הנמל ==
בנמל התעופה קיים טרמינל ומסלול המראה ונחיתה יחיד.

== טיסות לישראל וממנה ==
חברות התעופה ויז אייר ובלו אייר מפעילות כל אחת בין 2–3 טיסות שבועיות לנמל התעופה בן-גוריון.

==תחבורה אל הנמל וממנו==
נמל התעופה ממוקם 9 ק"מ ממזרח למרכז העיר על הכביש האירופי E576. הנסיעה ממרכז העיר אורכת כ-20 דקות.

CTP Cluj Napoca, חברת התחבורה הציבורית המקומית, מפעילה את כביש מספר 8 המחבר את נמל התעופה עם כיכר מיכאי האמיץ שבמרכז העיר ואת טרוליבוס מספר 5 לתחנת הרכבת.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://aviation-safety.net/database/airport/airport.php?id=CLJ היסטוריית תאונות בנמל התעופה] באתר Aviation Safety Network

קטגוריה:רומניה: שדות תעופה
קטגוריה:קלוז'-נאפוקה
קטגוריה:אירופה: שדות תעופה על שם אישים
בוראוגדוס סיידה

בוראוגדוס סיידה (שם מדעי: Boreogadus saida) הוא מין של דג קרח יחיד בסוגו ממשפחת השיבוטיים ומצוי רק במימי האזור הארקטי, לצד קרובו מהמין בקלה ארקטית.

מין דג זה קרוב לשיבוט אך קטן יותר ומגיע בממוצע לאורך 40 ס"מ. הוא בעל גוף דק, סנפירים גבוהים וראש בעל עיניים גדולות ושפתיים רחבות בעלות זיפי חישה קטנים. צבעו כסוף-זהוב עם סנפירים מעט כהים יותר. דג זה מצוי צפונה יותר מכל דג אחר, עקב חלבון נוגד קיפאון המצוי בדמו ומאפשר לו לשרוד עד לטמפרטורה של 0–4 מעלות.

דג זה נפוץ קרוב לפני המים בלהקות, הרחק מקרחונים אך הוא יכול לשרוד גם עד לעומק 900 מ' ובטווח של קרחונים קפואים והוא נפוץ עד לקו 84 מעלות, בצפון רוסיה, גרינלנד, אלסקה וקנדה. דגים קטנים אלה ניזונים מפלנקטון וסרטנונים ונאכלים בתורם בידי עופות ימיים, חדשנים, לבתנים וכלבי ים וכן נידוגים כדגי מאכל בעיקר ברוסיה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שיבוטיים
קטגוריה:מקריני סנפיר יחידים בסוגם
קטגוריה:דגי האוקיינוס הארקטי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1774
נמל התעופה הבין-לאומי יאשי

נמל התעופה הבינלאומי יאשי (באנגלית: Iași International Airport, ברומנית: Aeroportul Internațional Iași) הוא נמל תעופה בינלאומי, הממוקם כ-8 ק"מ מזרחית למרכז העיר יאשי ברומניה.

נמל התעופה הוא הרביעי בגודלו מבחינת נפח התנועה האווירית ברומניה, וכן הוא אחד הנמלים הוותיקים ברומניה.

הנמל משמש כבסיסם של בלו אייר, טארום, וויז אייר.

בנמל קיימים 3 טרמינלים, כאשר טרמינל 1 הישן וטרמינל 3 החדש משמשים לטיסות בינלאומיות, בעוד טרמינל 2 משתמש לטיסות פנים.

את הנמל משמש מסלול המראה ונחיתה יחיד.

==טיסות לישראל וממנה==
חברות התעופה טארום וויז אייר מפעילות בין 2–3 טיסות שבועיות מהנמל לתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:רומניה: שדות תעופה
קטגוריה:יאשי: מבנים
ארמון מרינסקי (קייב)

ארמון מרינסקי (באוקראינית: Маріїнський палац; בתעתיק מדויק: מריאינסקי – הארמון נקרא בעברית גם ארמון מריאינסקי) הוא מעונו הרשמי של נשיא אוקראינה בקייב, ובדומה לבניין הנאו-קלאסי של הראדה העליונה (הפרלמנט) של אוקראינה, גם הוא נבנה בסגנון דומה. זהו ארמון בסגנון הבארוק על הגדה ההררית של הנהר דניפרו.

== היסטוריה ==
ארמון מרינסקי בצילום משנת 1918 כששימש מעון המגורים הקיסרי בקייב 
הארמון נבנה בשנת 1744 בהוראת הקיסרית הרוסייה יליזבטה פטרובנה והוא תוכנן על ידי ברתולומאו רסטרלי, האדריכל המפורסם ביותר שעבד עבור האימפריה הרוסית באותה עת. אחד מתלמידיו של ראסטרלי, איוואן מיצ'ין, יחד עם קבוצת אדריכלים אחרים, השלים את הארמון בשנת 1752. הקיסרית יליזבטה, לעומת זאת, לא חיה מספיק זמן כדי לראות את הארמון. הדמות המלכותית הראשונה לשהות בארמון הייתה הקיסרית יקטרינה השנייה, שביקרה בקייב בשנת 1787. בסוף המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19 היה הארמון מקום מגוריו העיקרי של המושל הכללי של קייב.

בתחילת המאה ה-19, הארמון נשרף בסדרת שריפות. כמעט חצי מאה לאחר מכן, בשנת 1870, אלכסנדר השני הורה לשפץ את הארמון והפרויקט בוצע על ידי האדריכל קונסטנטין מאיבסקי, תוך שימוש בציורים ישנים ובאקוורלים. הארמון נקרא על שם הקיסרית השלטת מריה אלכסנדרובנה, שלפי רצונה, הוקם פארק גדול בצד הדרומי של הארמון. הארמון שימש כמקום מגורים לביקורי בני המשפחה הקיסרית עד 1917.

במהלך מלחמת האזרחים הרוסית בשנים 1917–1920, הארמון שימש כמפקדת הוועדה האזורית של קייב, במיוחד במהלך המרד הבולשביקי בקייב. בשנות העשרים היה הבניין שייך לבית ספר חקלאי, זמן קצר לאחר מכן הפך למוזיאון. המרינסקי נפגע קשות במלחמת העולם השנייה ושוחזר בסוף שנות הארבעים. עוד שחזור גדול הושלם בתחילת 1980.

בשנת 2007 הארמון נסגר לשיפוצים ונחנך מחדש בינואר 2018.

== הנס הנשיאותי ==
הנס הנשיאותי שמתנופף מעל ארמון מרינסקי בעת שהייתו של נשיא אוקראינה בארמון 
כאשר הנס נשיאותי אינו מונף בדרך כלל מעל ביתו של הנשיא האוקראיני, זה הפך נפוץ יותר ויותר, בשנים האחרונות, שהנס מתנופף מעל הארמון - במיוחד כאשר הנשיא נמצא בבית או מארח ראשי מדינות אחרות. שינוי זה בפרוטוקול קירב את אוקראינה לקו מדיניות תואם עם מדינות אירופאיות אחרות, שבה נוהגים להרים את הנס של ראש המדינה כסמל לסמכות התפקיד.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="155px">
Presidential_Palace_Ukraine.jpg|מראה חלקו האחורי של הארמון מהגנים שלו
Clinton Kuchma 2000 Kiev.jpg|הנשיא קוצ'מה עם נשיא ארצות הברית קלינטון. 5 ביוני 2000
Visit of Prince Nikolaus of Liechtenstein to Ukraine 04.jpg|ביקור רשמי של הנסיך ניקולאוס של ליכטנשטיין לקייב ביוני 2018.
Украина, Киев - Мариинский дворец 05.jpg|הארמון מוקף במעקות ברזל מסובכים
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20060412013641/http://www.wumag.kiev.ua/wumag_old/archiv/1_98/mariyins.htm מרינסקי: ארמון אלגנטי בפארק מקסים]
* [https://maps.google.com/?t=k&ll=50.448238,30.537593&spn=0.002306,0.005032 הארמון] באתר גוגל מפות

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קייב: מבנים
קטגוריה:אירופה: מעונות רשמיים
מרינסקי
Black Smoke

Black Smoke (בעברית: עשן שחור) הוא שירה של הזמרת הגרמנייה אן סופי שייצג את גרמניה באירוויזיון 2015.

השיר הופיע בגמר האירוויזיון של 2015 בלבד מכיוון שגרמניה היא חלק מ-"5 הגדולות" שנוטלות חלק בגמר בלבד ללא צורך בסינון חצי הגמר. השיר הופיע שבע עשרה בסדר ההופעות, לפני פולין ואחרי מונטנגרו. השיר קיבל 0 נקודות מהשופטים ומהקהל גם יחד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2015
קטגוריה:שירי גרמניה באירוויזיון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אלה אייר
קטגוריה:סינגלים בהוצאת איילנד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
יעקב יצחק וולגלרנטר

280px
הרב יעקב יצחק וולגלרנטר (1900–1966) היה איש חינוך מרכזי וממנהיגי הקהילה היהודית האורתודוקסית של טורונטו; מראשוני תנועת "המזרחי" בקנדה. במשך 25 שנה היה מנהל בית הספר האורתודוקסי "תלמוד תורה עץ חיים" בטורונטו וייסד שם גם את סניף תנועת הנוער "השומר הדתי" בטורונטו (לימים התמזגה עם תנועת בני עקיבא). במשך עשרים שנה שימש גם ככתב העיתון הציוני דער יוד בקנדה. בצעירותו בפולין היה ממייסדי רשת החינוך החרדית לנשים "בית יעקב", ובין מקימי ארגון צעירי אגודת ישראל.

==ביוגרפיה==
יעקב יצחק וולגלרנטר נולד בעיירה צ'ארשניצה (Charschniza), פולין, למשפחה חסידית מיוחסת: הוא היה נצר ישיר (דור שישי), דור אחר דור, של החוזה מלובלין ומצד נוסף התייחסה משפחתו גם לתלמידו של החוזה, הרב איתמר וולגלרנטר מחבר הספר "משמרת איתמר".

בשנת 1921 בוורשה הוא הוסמך לרבנות. שנה לאחר מכן היגר עם הוריו, אשתו ובנו הקטן לטורונטו, קנדה, שם הוזמן אביו, הרב ישראל אלעזר וולגלרנטר, על ידי קהילת יוצאי אוסטרובצה המקומית, לשמש חזן, שוחט ובודק. תחילה סייע לאביו בתפקידי השחיטה אך במהרה השתלב בהוראה בתלמוד התורה המקומי "עץ חיים", עד שהפך למנהל המוסד החינוכי והתמיד בתפקיד זה עד לפרישתו לגמלאות.

בשנים 1950–1966 שימש גם כדרשן הקבוע בקהילת "תורת אמת" שעל יד המוסד החינוכי בניהולו. היה בין היוזמים שהביאו למינויו (בשנת 1938) של הרב יעקב קמנצקי לראש ישיבה בטורונטו.

נודע כאספן ספרים גדול, וספרייתו הפרטית נחשבה כגדולה יותר בקנדה בתחומי ספרי הקודש והיהדות. פרסם כתבות ומאמרי עיתונות רבים ביידיש, לא רק ב"דער יוד" שם שימש נציג העיתון בקנדה, אלא גם בעיתון היידיש המקומי, "דער יידישער זשורנאל".

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.jewage.org/wiki/en/Article:Rabbi_Yaakov_Yitzchak_Wohlgelernter_was_born_in_Charschniza_Poland_in_1901 קורות חיים]

קטגוריה:רבנים קנדים
קטגוריה:טורונטו: רבנים
קטגוריה:בוגרי בני עקיבא
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1900
קטגוריה:קנדים שנפטרו ב-1966
גבעת ריצ'רדסון (אנטארקטיקה)

גבעת ריצ'רדסון או גבעת ריצ'רדסון (באנגלית: Richardson Hill) היא גבעה שאינה מכוסה קרח, בצפון הרי דרווין שבאנטארקטיקה. 

הגבעה מתנשאת מעל ארנת איילנד.

גובהה של הגבעה 1,362 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
=== גילוי הרכס ===

הגבעה מופתה לראשונה על ידי משלחת החקר האנטארקטית של אוניברסיטת וולינגטון מוולינגטון שבניו זילנד, אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת מחקר 1963–1962.

=== מקור השם ===

הגבעה נקראת על שמו של פרופסור ל. ר. ריצ'רדסון (L.R. Richardson) מאוניברסיטת וולינגטון, שתמך בפעילות משלחת החקר.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:0::NO::P5_ANTAR_ID:12607 גבעת ריצ'רדסון] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=130748 גבעת ריצ'רדסון] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=12111&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR גבעת ריצ'רדסון] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://mapcarta.com/25593936 מפת אזור גבעת ריצ'רדסון]

== הערות שוליים ==

ריצ'רדסון
ריצ'רדסון
סבבבנט

סבבבנט היא סדרת טלוויזיה ישראלית לילדים ונוער, ששודרה בשידור חי בערוץ הילדים בין השנים 2010–2011. את הסדרה הנחה הצמד אודי ואביעד, אשר במהלך הסדרה שיחק דמויות שונות. בסדרה היו פינות שונות, אורחים, מערכונים ועוד. פרקי הסדרה היו באורך 25 דקות.

== רקע ==
את הסדרה הנחה הצמד אודי ואביעד, אשר שיחקו בכל פרק דמויות שונות. בכל פרק התארח בסדרה צופה אחד של התוכנית, ואורח מפורסם. בנוסף היו בסדרה פינות שונות, אורחים ומערכונים. בין הפינות שהיו: פינה שבה עוזרים למשהו בעל כישרון מיוחד לצלם קליפ מקורי שיביא לו מילוני צפיות ביוטיוב, פינה של שתי נערות (אותן משחקים אודי ואביעד) אשר מתעדות את עצמן במיני סדרה בשם "פקאצות מחוברות", ופינה שבה עושים מתיחות בטלפון.

== המנחים והדמויות ==
את הסדרה הנחה הצמד אודי ואביעד, שכולל בתוכו את אודי גוטשלק ואביעד בנטוב. במהלך הסדרה אודי ואביעד שיחקו דמויות שונות:
=== הדמויות של אביעד ===
* משהפדיה - אנציקלופדיה וירטואלית שלא יודע כלום על שום דבר. נותן פרשנות משלו לקטעי ווידאו מוזרים שהוא מוצא באינטרנט.
* חרבם, המספר עם השפם
* מוקי ווש ווש
* כרוכית

=== הדמויות של אודי ===
* מרירה - טוקבקיסטית ממורמרת שמגדלת טיגריס מחמד בביתה. נותן סקירת טוקבקים יומית.
* חנניה
* שונית

== אורחים ==
בכל פרק בסדרה התארח אורח מפורסם, בין האורחים המפורסמים שהתארחו בסדרה: טוביה צפיר, דניאל מורשת, חנן סביון, גיא עמיר, עדי הימלבלוי, דנה פרידר, אסף הרץ, עומר דרור, יסמין עיון, מאיה ורטהיימר, ניתאי דגן, דניאל גזלה, גיא סלניק, פבלו רוזנברג, עודד פז, קובי פרג', יאיר ניצני, יעקב כהן ועידן פונדק ומוטי להב (מתמודדים מהעונה השנייה של "המירוץ למיליון").

== הפקה ==
הסדרה התחילה כפינה קטנה בשם "סבבבנט" באורך 3–5 דקות בתוכנית "המקום האמיתי", בה אודי ואביעד ניסו לתפעל מתוך הדירה המבולגנת שלהם את אתר האינטרנט של ערוץ הילדים. לאחר מכן, בתוכנית "חופש במקום האמיתי" אודי ואביעד קיבלו פינה בשם "סבבבקיץ", בה הם עשו שידורים משפת הבריכה של הווילה של ביל גייטס מנכ"ל מיקרוסופט. בעקבות הצלחת הפינות, הפינה הפכה לסדרת טלוויזיה.

הסדרה בוימה על ידי אהרן קפלן, נכתבה על ידי אודי ואביעד ונמרוד אלדאה, הופקה על ידי טל מאור רונן, נערכה על ידי מיכל דבש וליאור ירון, וצולמה על ידי יזהר טרמו, ירון שרון ורזבן טומסקו.

== ראו גם ==
* המקום האמיתי

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות אירוח ישראליות
קטגוריה:תוכניות מערכונים ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה בעברית
אויפן בערגל

אויפן בערגל (מיידיש: "על הגבעה") היה בית כנסת ובית מדרש בעיר קרקוב שבפולין, בית הכנסת נוסד במאה ה-17 וחרב בזמן מלחמת העולם השנייה.

== תולדות בית הכנסת ==
בית הכנסת עמד ברחוב שירוקה, בצמוד לבניין מס' 22. ליד בית הכנסת "הישן".בית הכנסת נוסד במאה ה-17 על ידי משה יעקלעס (יעקובוביץ') אחיו של הפרנס הידוע אייזיק יעקלס, עבור חתנו המקובל הידוע הרב נתן נטע שפירא מחבר הספר מגלה עמוקות.בית המדרש נהרס במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי הפולנים שהאמינו כי בקירותיו העבים הוסתרו אוצרות היהודים.בית המדרש הוא בית הכנסת היחידי שחרב בקרקוב בזמן המלחמה.

== לקריאה נוספת ==
* Michał Rożek: Żydowskie zabytki krakowskiego Kazimierza. Kraków: Oficyna Cracovia, 1990. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קרקוב: בתי כנסת
מקרואאופרקטוס

מקרואאופרקטוס (שם מדעי: Macroeuphractus) הוא סוג נכחד של ארמדיל אשר חי באמריקה הדרומית במהלך סוף המיוקן עד לסוף הפליוקן לפני 9-3 מיליון שנה. הוא השתייך למשפחת הארמדיליים ונחשב למין הארמדיל הגדול ביותר שאינו שייך לקבוצת הגליפטידוניים או הפמפתריים. הוא התגלה בבואנוס איירס, ארגנטינה וסווג ב-1889. מאובנים נוספים נמצאו בכמה אזורים בבוליביה. בסוג זה היו 3 מינים: Macroeuphractus retusus ,Macroeuphractus outesi ו-Macroeuphractus moreni.

המקרואאופרקטוס היה גדול הארמדיליים והיה קרוב רחוק של ארמדיל שש-החגורות החי כיום. הוא הגיע לאורך 0.6 מטר ולמשקל של מעל 100 ק"ג והיה בעל מבנה שיניים גדולות ומבנה ראש וכן שרירים גדולים וזרועות רחבות מאוד המעידים שהיה היפרקרניבור ולא אוכל-כול כמו מרבית הארמדילאים. הוא היה בעל שריון גרמי בולט כמו קרוביו וכנראה שהיה מתחפר באדמה. זהו מין הארמדיל היחיד שהיה אוכל בשר מובהק.

ארמדיל זה ניזון כנראה ממיני דמויי קביה, נוטונגולאטויים קטנים ויונקי מטאתריה קטנים. בשל גודלו הוא כנראה היה טורף-על באזור חיותו לצד עופות האימה, תניני ענק מהמשפחה Sebecidae והספרסודונטים. כל אלה נפגעו מהגעתם של טורפים חזקים יותר עם ההחלפה האמריקאית הגדולה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1908
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פלורנטינו אמחינו
קטגוריה:ארמדיליים
קטגוריה:ארמדילאים פרהיסטוריים
קטגוריה:יונקים שחיו בנאוגן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באמריקה הדרומית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1889
פמפתריים

פמפתריים (שם מדעי: Pampatheriidae; משמעות השם: "בהמות הפמפס") היא משפחה נכחדת של דלשינאים מהסדרה ארמדילאים אשר חיו באמריקה הדרומית מסוף האוליגוקן עד סוף הפליסטוקן לפני 23-0.011 מיליון שנה מהיום. במהלך ההחלפה האמריקאית הגדולה שהתחוללה במשך הפליוקן נע הסוג הולמסינה צפונה עד לדרום ארצות הברית.

בני משפחה זו שהיו קרוביהם של הארמדיליים והגליפטודוניים היו בעלי גוף גדול יותר מכל דלשינאי חי כשהגדולים מביניהם הגיעו למשקל 200 ק"ג והיו בעלי שריון גדול וגרמי עשוי אוסטאודרם ומצופה בקרטין, דומה לזה של מיני הארמדיל המצטנף אך מחוזק יותר. היו להם קרומי שחייה אך לא ברור אם חיו בקרבת המים.

מינים אלה היו נפוצים בערבות העשב של אמריקה הדרומית ובניגוד לארמדילים המודרניים הם היו אוכלי עשב בעלי שרירי לסתות חזקות שחיו בדומה לפרות. לאחר ההחלפה האמריקאית הם החלו להתמעט ונכחדו לחלוטין לפני 11 אלף שנה בערך.

==סוגים==
* הולמסינה (Holmesina)
* Kraglievichia
* Machlydotherium
* Pampatherium
* Plaina
* Scirrotherium
* Tonnicinctus
* Vassallia

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1954
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קרלוס דה פאולה קוטו
קטגוריה:ארמדילאים פרהיסטוריים
מקולוצלה פלי

מקולוצלה פלי (שם מדעי: Maccullochella peelii) הוא מין דג גדול מסדרת הדקראים החי בנהרות דרום-אוסטרליה. בצורתו הוא דומה מעט למין של דקר אך משויך למשפחה אחרת - פרקות ממוזגות והוא מצוי בטבע בסכנת הכחדה חמורה.

דג זה יכול להגיע לאורך של 80-100 ס"מ. הדג הגדול ביותר שנתפס הגיע לאורך 1.8 מטר ולמשקל 113 ק"ג. הוא בעל גוף חביתי המזכיר מבנה של דקר, עם סנפירי גב קוצניים נמוכים, סנפירי חזה רחבים וזנב גדול המשמש לתאוצה. הדג בעל פה רחב ובתוכו שיניים חדות וקטנות דמויות מחטים. הפה בעל שפתיים בשרניות הבולטות החוצה מעט. צבע הדג ירוק כהה ולעיתים חום או אף שחור ומעוטר בכתמים בצבע שיש. הבטן בהירה יותר מהגב והסנפירים צהובים עד ירוקים.

דג זה שוחה בנהרות של אגן מארי-דרלינג שבחלק הדרום-מזרחי של אוסטרליה, בעיקר בנהר מארי ובמספר אגנים ופלגים המצויים בשפלה ושם הוא טורף ממארב מוסווה דגים אחרים, סרטנים, עופות מים וזוחלים, בהיותו טורף-על של נהרות אוסטרליה. הוא מצוי כיום בסכנה גדולה שהחלה מאז בוא האירופאים לאוסטרליה, עקב דיג מופרד, פגיעה בנהרות והסתת זרם הנהר לערים הצורכות מים. בעת האחרונה חלה גדילה מסוימת של כמה אוכלוסיות במספר נהרות.

==קישורים חיצוניים== 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דמויי-דקר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס מיטצ'ל
קטגוריה:מגה-פאונה של אוסטרליה
קטגוריה:אוסטרליה: דגי מים מתוקים
וידיט גוג'ראתי

וידיט סנטוש גוג'ראתי (; נולד ב-24 באוקטובר 1994) הוא שחמטאי הודי בדרגת רב-אמן.

הוא השיג את דרגת רב-האמן בינואר 2013, בגיל 18 שנים ושלושה חודשים. בספטמבר 2017 עבר את רף 2700 הנקודות במד כושר, והיה להודי הרביעי בהיסטוריה שעשה זאת.

נכון למרץ 2022, מדורג במקום השני בהודו וה-25 בעולם לפי מד כושר.

==ביוגרפיה==
גוג'ראתי נולד בנאסיק שבמדינת מהאראשטרה בהודו לד"ר סנטוש גוג'ראתי ולד"ר ניקיטה סנטוש גוג'ראתי.

עם המאמנים שאימנו את גוג'ראתי, נמנים רבי האמנים אלון גרינפלד הישראלי ואביהגיט קונטה ההודי.

==הישגים בולטים==
* 2006 - השיג דרגת אמן פיד"ה, לאחר שחלק מקום ראשון-שני באליפות הנוער של אסיה לגילאים עד 12 (התחרות נערכה ב-2005, כאשר היה בן 11).
* 2008 - השיג ציון לדרגת אמן בינלאומי, כאשר צבר 7 נקודות מתוך 13 אפשריות באליפות השחמט ה-45 של ולאמאל
* 2008 - סיים בעשיריה הראשונה באליפות חבר העמים.
* 2009 - סיים במקום השני באליפות העולם לנוער לגילאים עד 16, כאשר חלק את המקום הראשון-שני עם 9 נקודות עם המנצח הסופי ס'פטורמן, גם הוא מהודו.
* 2008 - השיג ציון השלישי והאחרון לאמן בינלאומי לאחר שזכה באליפות העולם לנוער לגילאים עד 14, והיה להודי הראשון שעשה זאת. הוא צבר 9 נקודות מתוך 11 אפשריות.
* 2011 - השיג ציון ראשון לתואר רב-אמן באליפות העולם לנוער לגילאים עד 20 שנערכה בצ'נאי, לאחר שצבר 8 נקודות מתוך 11 אפשריות.
* 2011 - השיג ציון שני לתואר רב-אמן בתחרות הבינלאומית הפתוחה בנאגפור גוג'ראתי סיים עם 8 נקודות מתוך 11, נקודה אחת פחות מהזוכה, זיאור רחמן .
* 2013 - השיג את הציון השלישי ואחרון לתואר רב-אמן בסיבוב השמיני של תחרות השחמט הפתוחה רוז קולקטה, בה סיים במקום השלישי.
* 2013 - זכה במדליית ארד באליפות העולם לנוער לגילאים עד 20 שנערכה בטורקיה וסיים במקום השלישי בתחרות השחמט הבינלאומית בהיידראבאד בשנת 2013.
* 2018 - זכה בתחרות המשנה של טאטא סטיל, ובכך הבטיח השתתפות בתחרות הראשית בשנת 2019. הישגו +5 =8 (חמישה ניצחונות ושמונה תוצאות תיקו ללא הפסד) והקדים בנקודה את המסיים במקום השני.
* 2019 - סיים במקום ה-6 תחרות העל טאטא סטיל, לאחר שהיה מדורג במקום ה-13 מתוך 14 בתחילת התחרות. בתחרות זו ניצח את המדורג שני, שחריאר ממדיארוב ואת אלוף העולם לשעבר, ולדימיר קראמניק.

==תחרויות לדוגמה בהן השתתף==
* תחרות העל טאטא סטיל בשנים 2019, 2022
* גביע העולם בשחמט בשנים 2019, 2021

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבי-אמנים הודים
קטגוריה:ילידי 1994
Landwind Rongyao

דגם "Landwind Rongyao"
Landwind Rongyao הוא קרוסאובר קומפקטי עם מאפייני SUV (ראשי תיבות: Sport utility vehicle) מתוצרת יצרנית הרכב הסינית Landwind (שיתוף פעולה (joint venture) בין "JMCG" ויצרנית הרכב הסינית "Changan Automobile" אשר מיוצר משנת 2019 ועד היום.

==מאפיינים==
* שם קוד לדגם (בתקופת הפיתוח) - E315.
* דגם "Landwind Rongyao" הוצג לראשונה בתערוכת המכוניות הבינלאומית בשאנגחאי ב-16 באפריל 2019.
* 5 דלתות.
* 5 נוסעים.
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין מגדש טורבו.

==ראו גם==
* Landwind X5
* Landwind X8
* Landwind Xiaoyao

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://lufengxiaoyao.landwind.com/ אתר היצרן] (lufengxiaoyao.landwind) 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2019
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
Rongyao
עכברון קנגורו

עכברון קנגורו (שם מדעי: Microdipodops) הוא סוג של מכרסם ממשפחת הירבועניים, יליד המדבריות של דרום מערב ארצות הברית, ובעיקר בנבדה. השם "עכברון קנגורו" מתייחס ליכולת הקפיצה יוצאת הדופן של בני הסוג.

==מינים==
המינים בסוג זה:
* עכברון קנגורו חיוור - Microdipodops pallidus .
* עכברון קנגורו כהה - Microdipodops megacephalus .

שני המינים של עכברון הקנגורו חיים באזורים מדבריים חוליים, ועיקר מזונם הוא הזרעים והעשבים שגדלים בסביבתם. עכברון הקנגורו הכהה לעיתים אוכל גם חרקים ופגרים. העכברון שותה מים רק לעיתים נדירות, ואת הנוזלים הוא מקבל מהמזון שהוא אוכל. עכברוני הקנגורו אוגרים מזון ושומרים מצבורים במחילות שלהם, שגודלן נע בין מטר 1 ל-2.5 מטרים. המחילה משמשת גם כמסתור בשעות היום וגם להמלטות. המאורות של עכברון הקנגורו החיוור נחפרות רק בחול דק, בעוד שעכבר הקנגורו הכהה מעדיף אדמה סלעית, אולם לעיתים גם הוא חופר את המאורות בחול. עכברוני קנגורו הם פעילי לילה, ועיקר שעות פעילותם הם השעתיים שאחרי השקיעה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1891
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קלינטון הארט מריאם
קטגוריה:ירבועניים
ג'ייק פבלקה

ג'ייק פבלקה (באנגלית: Jake Pavelka; נולד ב-27 בינואר 1978) הוא טייס, דוגמן וידוען אמריקאי שהשתתף בתוכניות מציאות בין היתר כוכב העונה ה-14 של "הרווק".

== ביוגרפיה ==
פבלקה נולד בדאלאס כאמצעי מבין שלושה בנים, הוא גדל בדנטון והחל לקחת שיעורי טייס בגיל שתים עשרה.

ב-1999 גילם את צ'אק נוריס הצעיר בסדרה ווקר, ב-2000 ביצע זאת גם בסרט הטלוויזיה "אנשי הנשיא" (The President's Man).

הוא עובד כטייס בחברת התעופה "Atlantic Southeast Airlines", בנוסף הוא הופיע במספר פרסומות לטלוויזיה בטקסס.

ב-2009 היה פבלקה בין המתמודדים בתוכנית המציאות "הרווקה" שם הודח בשבוע השישי. ב-2010 נבחר בעצמו לשמש כרווק בעונה הארבע עשרה של התוכנית הרווק הנקראה "הרווק: על כנפי האהבה", בתוכנית הוא בחר להציע נישואים לוויינה ג'ירארדי אך לבסוף ביוני 2010 הזוג נפרד.

ב-2010 הופיע בתוכנית האמריקאית של רוקדים עם כוכבים.

ב-2011 החל להופיע במספר פרקים של אופרת הסבון היפים והאמיצים, בשנה זו גם השתתף בתוכניות המציאות "Bachelor Pad" ו"Famous Food".	

ב-2012 השתתף במופע החשפנים של "צ'יפנדיילס".

ב-2020 פתח חשבון באתר "Cameo" שם הוא מעלה סרטוני ברכות ואיחולים לכל מי שמבקש. נכון להיום החשבון עדיין פעיל.[https://www.cameo.com/jakepavelka]

מאז 2020 הוא מכהן כמנכ"ל חברת "Rhino Removal".[https://www.linkedin.com/in/jake-pavelka-bb98945a?challengeId=AQERJCY52l3mPwAAAYEKEm4un7e_dqfU5iKzn8bohdP-Rwc9lQSpoS7TVyIS48OBUCe-f9rdp2pM3O5XJjqVzfqMFC0tRTTGtg&submissionId=a8c982a7-ef3b-f316-a2ed-622cf0ec0c31&original_referer=https%3A%2F%2Fwww.linkedin.com%2Fcheckpoint%2FchallengesV2%2FAQERJCY52l3mPwAAAYEKEm4un7e_dqfU5iKzn8bohdP-Rwc9lQSpoS7TVyIS48OBUCe-f9rdp2pM3O5XJjqVzfqMFC0tRTTGtg%3Foriginal_referer%3Dhttps%253A%252F%252Fwww.google.com%252F]

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טייסים אמריקאים
קטגוריה:טריאתלטים אמריקאים
קטגוריה:דוגמנים מטקסס
קטגוריה:משתתפים בתוכניות מציאות אמריקאיות
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (ארצות הברית)
קטגוריה:אמריקאים ממוצא צ'כי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת צפון טקסס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1978
ליאון קלנר

ליאון קלנר (בגרמנית ובאנגלית: Leon Kellner; 17 באפריל 1859 – 5 בדצמבר 1928) היה מילונאי ומומחה לדקדוק בשפה האנגלית, חוקר יצירתו של ויליאם שייקספיר ומראשוני הציונות.

==קורות חייו==
קלנר נולד בטרנוב שבגליציה, למד עברית בגיל שלוש, ובגיל חמש החל ללמוד בחדר. בשנת 1876 החל את לימודיו בסמינר התאולוגי בברסלאו. בשנת 1880 החל את לימודיו באוניברסיטת וינה שם למד שפות גרמאניות בדגש על השפה האנגלית וספרות אנגלית. בשנת 1883 קיבל תואר דוקטור. בשנת 1887 עבר ללונדון ושם המשיך בפעילותו האקדמית. בשנת 1890 חזר לאוניברסיטת וינה ולימד בה ספרות אנגלית. בשנת 1904 החל ללמד באוניברסיטת צ'רנוביץ כפרופסור לאנגלית. בשנת 1914 עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נמלט מצ'רנוביץ. אחרי המלחמה שימש כמתורגמן בלשכת נשיא אוסטריה, ולימד באוניברסיטה הטכנית של וינה.

בתו של קלנר, דורה, הייתה נשואה מספר שנים לפילוסוף ולטר בנימין. בת נוספת, פאולה ארנולד, הייתה עיתונאית וצפרית שאף חיברה מדריך לציפורי ישראל. בנו ויקטור (אביגדור) קלנר, יליד 1896, אגרונום, עלה לפלסטינה בשנת 1920 והיה ממייסדי המושבה בנימינה.
קלנר נפטר בווינה ב-1928.

==פעילותו הציונית==
בשנת 1896 הפך קלנר לחברו ולעוזרו של חוזה המדינה, תאודור הרצל, וסייע לו בארגון הקונגרס הציוני העולמי הראשון. אף נשמעה הטענה כי קלנר הוא שתרם להרצל את המוטו "אם תרצו - אין זו אגדה" לספרו "אלטנוילנד", שאותו גם סייע לו לתרגם לאנגלית.

קלנר הרבה לפרסם בעיתון הציוני Die Welt, אך כיוון שנשא במשרה ציבורית עשה זאת תחת שם העט Leo Rafaels. לאחר פטירתו של הרצל מונה קלנר על עזבונו הספרותי. בשנת 1908 פרסם שני כרכים של כתבי הרצל, בשנת 1920 פרסם חלק ראשון מתוך ביוגרפיה של הרצל. קלנר גם סייע להנס הרצל בתרגום יומניו של אביו לאנגלית.

== קישורים חיצוניים ==

* שלמה הרמתי, "[https://drive.google.com/file/d/0B7y12FST3flDUGtpTmd6Q24zQ1U/view המחבר הנשכח של הסיסמה הציונית המפורסמת ביותר]". "האומה". גיליון 171, 2008
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל די ולט
קטגוריה:עיתונאים יהודים אוסטרים
קטגוריה:פובליציסטים יהודים אוסטרים
קטגוריה:ראשוני הציונות
קטגוריה:פעילים ציונים באוסטריה
קטגוריה:חוקרי ספרות אנגלית
קטגוריה:וינה: אישים
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברסלאו
קטגוריה:סגל אוניברסיטת צ'רנוביץ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת וינה
קטגוריה:ילידי 1859
קטגוריה:נפטרים ב-1928
שושטופלווה

שושטופלווה (בהונגרית: Sóstófalva) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית שושטופלווה קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-305 תושבים בשנת 2003 עד 210 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-31%).

בשושטופלווה חיו מעט יהודים.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|14
|
|-
|1880
|8
|191
|-
|1910
|10
|
|-
|1920
|9
|
|-
|1930
|13
|
|-
|1941
|4
|341
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=13268 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
סירמבשניה

סירמבשניה (בהונגרית: Szirmabesenyő) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. הכפר אוחד בשנת 1939 עם כפר סמוך בשם שאיובסניה (Sajóbesenyő).

אוכלוסיית סירמבשניה קטנה משמעותית מ-4,836 תושבים בשנת 1990 עד 4,102 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-15%).

==יהודי סירמבשניה==
בסירמבשניה חיו מעט יהודים. תושבים יהודים מהכפר שנרצחו בשואה מונצחים בלוח זיכרון בהייצ'בה שבמישקולץ.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|9
|
|-
|1880
|85
|1,883
|-
|1910
|57
|
|-
|1920
|50
|
|-
|1930
|37
|
|-
|1941
|25
|2,671
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=9496 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
אויצ'נאלוש

אויצ'נאלוש (בהונגרית: Újcsanálos) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. 

באויצ'נאלוש חיו מעט יהודים.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|24
|
|-
|1880
|31
|1,051
|-
|1910
|14
|
|-
|1920
|10
|
|-
|1930
|11
|
|-
|1941
|15
|1,266
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=12487 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
וארבו

וארבו (בהונגרית: Varbó) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה גם אוכלוסיית וארבו קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות מ-1,170 תושבים בשנת 1990 עד 1,070 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-8%).

בווארבו חיו מעט יהודים ובמקום קיים בית קברות יהודי.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|9
|
|-
|1880
|11
|654
|-
|1910
|13
|
|-
|1920
|12
|
|-
|1930
|7
|
|-
|1941
|6
|1,139
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=21810 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
הרנאדנמטי

הרנאדנמטי (בהונגרית: Hernádnémeti) היא עיירה במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.

==יהודי הרנאדנמטי==
יהודים התיישבו במקום במחצית השנייה של המאה ה-18 ובית הכנסת של הקהילה נבנה בשנת 1800. במקום היה גם בית קברות יהודי.

בשנת 1942 נשלחו תשעה מיהודי הכפר לעבודות כפייה ובאפריל 1944, נצטוו היהודים לענוד טלאי צהוב, ותנועתם במקומות ציבוריים הוגבלה. אחרי חג הפסח רוכזו יהודי הכפר בחצר בית הכנסת והובלו לגטו שאטוראליאויהיי מקום ריכוז יהודי המחוז. ביוני 1944 שולחו יושבי הגטו למחנה ההשמדה אושוויץ.

אחרי המלחמה חזרו להרנאדנמטי ארבעה יהודים שמצאו את בתיהם שדודים ואת בניין בית הכנסת ובית הקברות הרוסים. ותוך זמן קצר הם עזבו את הכפר לתמיד.

{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|31
|
|-
|1880
|109
|1,925
|-
|1910
|89
|
|-
|1920
|58
|
|-
|1930
|58
|
|-
|1941
|40
|2,922
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=03504 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]
* [https://dbs.bh.org.il/he/הרנאדנמטי/מקום קהילת הרנאדנמטי] באתר בית התפוצות
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה