OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יחזקאל ירדני

יחזקאל ירדני (נולד ב-1931) הוא אמן ופסל ישראלי, יליד ארגנטינה.

==ביוגרפיה==
ירדני עלה לישראל בשנת 1951 והיה ממייסדיו של קיבוץ אור הנר. בשנת 1956 למד בסמינר אורנים והיה למורה לציור. במקביל הוא למד פיסול אצל דב פייגין ויחיאל שמי. בשנת 1957 הוצגה עבודה שלו בתערוכה של אמנים צעירים בבית האמנים תל אביב. יצירה נוספת שלו הוצגה באותו מקום בתערוכה שנפתחה בתחילת 1960.

בשנת 1960 עבר ירדני ללונדון, בה למד שנתיים בבית הספר ע"ש סנט מרטין, ואחר כך עבר להורות באותו בית ספר. בהמשך למד בלונדון אצל אנטוני קארו ועבד במשך שנתיים כעוזרו של הנרי מור.

בשנת 1971 שב לישראל ולימד בפקולטה לאדריכלות ב"טכניון".
הוא לימד גם באקדמיה לאמנות "בצלאל", במכון לאמנות ב"מכללת אורנים", ובשנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב.

ירדני זכה בפרסים רבים, בהם פרס שר החינוך והתרבות (1987), ועבודותיו הוצגו ב-35 תערוכות יחיד וב-50 תערוכות קבוצתיות בישראל ובעולם. הוא עיצב תפאורות וייצג את ישראל בביאנלות ואירועים אמנותיים בעולם. בשנת 2011 יצא הספר "כיוונים" מאת שירלי משולם על יצירותיו בשנים 1955–2010.

==קישורים חיצוניים==
* 
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:סגל בצלאל
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראלים ילידי ארגנטינה
קטגוריה:אור הנר: אישים
קטגוריה:בוגרי אורנים - המכללה האקדמית לחינוך
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
הימן טיקטין

הימן טיקטין (Heimann Hariton Tiktin; 9 באוגוסט 1850 - 13 במרץ 1936), בלשן ומילונאי יהודי רומני יליד ברסלאו, פרוסיה, שהתנצר בגיל מבוגר והוסיף את השם הריטון. ממיסדי הבלשנות הרומנית המודרנית.

==קורות חיים==
הימן נולד בברסלאו במשפחת רבנים וכמי שיועד להמשיך במסורת המשפחתית קיבל חינוך תואם וגם השכלה קלאסית. בגיל 18 עבר ליאשי, נסיכות מולדובה והתחתן עם עמליה מאירהופר (Amalia Mayerhoffer) וכעבור שנה קיבל אזרחות רומנית. הוא סיגל לעצמו את השפה הרומנית, לימד לטינית, יוונית עתיקה וגרמנית בבתי הספר של יאשי ולקח חלק בחיי התרבות של העיר. בחוגי ז'ונימאה (Junimea) פגש את מיכאי אמינסקו והתיידד איתו ובהמשך יצר קשרים עם אישים רומנים מובילים דוגמת ניקולאה יורגה, טיטו מאיורסקו ואחרים. בשנת 1884 קיבל דוקטורט מאוניברסיטת לייפציג על מחקריו בבלשנות רומנית. הוא התעניין במיוחד בפונטיקה ובדקדוק והיה מהפועלים ליצירת אלפבית רומני פונטי. הוא חיבר את המילון הגרמני רומני הראשון, הנחשב לשיא יצירתו.

בשנת 1900 המיר דתו לנצרות ובשנת 1904 התמנה למרצה באוניברסיטת ברלין וכעבור שנתיים פתח חוג ללימודי בלשנות רומנית. הוא שב לרומניה בשנת 1910 ובשנת 1919 התמנה כחבר לשם כבוד של האקדמיה הרומנית. מת בשנת 1936 בברלין ונקבר ביאשי.

== מספריו ==
* 1883 Gramatica românã "הדקדוק הרומני".
* 1884-1890 Viaţa cuvântului "חיי המילה".
* 1905 Rumänisches Elementarbuch "ספר לרומנית בסיסית".

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20110823034559/http://embedit.in/WDwMl9jRcw מילון הספרות הרומנית] 

קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים רומנים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים גרמנים
קטגוריה:מורים ללטינית
קטגוריה:יהודים מומרים רומנים
קטגוריה:מתנצרים
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה הרומנית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לייפציג
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1850
קטגוריה:נפטרים ב-1936
בראהמגופטה

בראהמגופטה (בהינדית: ब्रह्मगुप्त) (598–668) היה מתמטיקאי ואסטרונום הודי חשוב. נודע בעיקר בזכות היותו הראשון שטבע כללי חישוב שיטתיים למספרים חיוביים ושליליים ופישוט המושג אפס.
בראהמגופטה נולד בעיר בהינאמל שבצפון מערב הודו, וכנראה חי שם כל חייו. 

הוא היה ראש מצפה כוכבים באוג'אין שהיה אז המרכז של חקר המתמטיקה בהודו.

עם הישגיו בתחום האסטרונומיה ניתנים לציון חישובים למיקום השמש והירח, חישובי ליקוי חמה וליקוי ירח. הוא היה בדעה שכדור הארץ עגול ומסתובב.

==פועלו במתמטיקה==
בראהמגופטה פישט מושג חשוב ביותר למתמטיקה: המושג אפס. ספרו בראהמספהוטסידהאנטה
הוא הטקסט המוקדם ביותר בו אפס מוצג כמספר בזכות עצמו, ולא "סתם" תוספת למספר אחר. 
אך ספרו מגיע מעבר לזה, בקביעת חוקים אריתמטיים למספרים שליליים ואפס, שקרובים מאוד בתפיסתם לתפיסה המודרנית. כמו כן בספר זה מהתיעודים המוקדמים ביותר לפתרון כללי למשוואה ריבועית. על שמו קרואים נוסחת ברהמגופטה, משפט בראהמגופטה והזהות של בראהמגופטה, המופעים בספריו. 
בשנת 665 כתב ספר נוסף 'קאנדאקאדיקה' – Khandakhadyaka.

==קישורים חיצוניים==

* מתן צור ואפי קניגסברג, [https://web.archive.org/web/20151002100059/http://www.ma.huji.ac.il/~ehud/MH/b.pdf עבודת גמר על בראהמגופטה]
* 

קטגוריה:מתמטיקאים הודים
קטגוריה:אסטרונומים הודים
קטגוריה:מתמטיקאים מהמאה ה-7
קטגוריה:ילידי 598
קטגוריה:נפטרים ב-670
אלי אמלינג

אליזבת שרה (אלי) אמלינג (בהולנדית: Elisabeth Sara (Elly) Ameling; נולדה ב-8 בפברואר 1933) היא זמרת סופרן הולנדית.

==ביוגרפיה==
אמלינג, ילידת רוטרדם, למדה אצל בודי ראפ ופייר ברנאק. הקריירה שלה החלה כשזכתה בפרס הראשון בתחרות ווקאלית בהולנד בשנת 1956 ובתחרות הבינלאומית "דה מוזיק" בז'נבה, שווייץ, 1958.

את הקריירה שלה פיתחה בעיקר כזמרת קונצרטים ולידר, עם גיחות מזדמנות לאופרה. מוניטין בינלאומיים עשתה לה ברסיטלים של שירים צרפתיים וגרמניים ובכשרונה יוצא הדופן לפרשנות מוזיקלית. אלי אמלינג מצליחה בה במידה במוזיקה קאמרית ותזמורתית, באופרות ובאורטוריות. הרסיטל הראשון שלה בארצות הברית התקיים במרכז לינקולן בניו יורק ב-1968 והופעתה הראשונה באופרה באמריקה הייתה בתפקיד איליה ב"אידומניאו" של מוצרט, בשנת 1974 בוושינגטון.

יצירות בנות זמננו, בעיקר משל בני ארצה, ברטוס ואן ליר ורוברט הפנר, תופסות אף הן מקום ברפרטואר הגדול שלה. אמלינג הקליטה יותר מ-150 אלבומים וזכתה בפרסי תקליטים רבים.

==פרסים ואותות הוקרה==
* פרס אדיסון
* גראן פרי דה דיסק
* פרס מבקרי התקליטים הגרמנים
* תואר אבירות מטעם ממשלת הולנד על שירותיה למוזיקה.

==קישורים חיצוניים==

<div style="direction: ltr;">
* [https://web.archive.org/web/20070319151050/http://www.sonybmgmasterworks.com/artists/ellyameling/ Discography at SonyBMG Masterworks]
</div>

קטגוריה:זמרי סופרן
קטגוריה:זמרות במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:רוטרדם: אישים
קטגוריה:זמרות הולנדיות
קטגוריה:זמרות לידר
קטגוריה:ילידות 1933
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1933
תמי עזריה

תמי (תמר) עזריה (נולדה ב-25 באפריל 1950) היא זמרת ושחקנית ישראלית.

==ביוגרפיה==
תמי עזריה נולדה וגדלה בקיבוץ עין חרוד איחוד, שבעמק יזרעאל. החלה את הקריירה האמנותית כזמרת ושחקנית בלהקת הנח"ל, שהעלתה ב-1969 את תוכניתה ה-22 "שא לשלום", הידועה כ"בהיאחזות הנח"ל בסיני". בין שירי התוכנית היו "שיר לשלום", "הבן יקירי לי" ו"בהיאחזות הנח"ל בסיני". "הבן יקיר לי" צולם כקליפ לטלוויזיה הישראלית בימיה הראשונים. זו הייתה חשיפתה הטלוויזיונית הראשונה.

במהלך החזרות וההופעות של להקת הנח"ל השתתפה עזריה ב"פינות פוגי", במסגרת תוכנית הרדיו של דורי בן זאב, "ממנו אלייך" ובהקלטת אופרת הרוק "סיפורי פוגי" מאת דני סנדרסון שכללה מעברים מוזיקליים ונונסנס, בתפקיד קרלה ובת האיכר. סנדרסון, שאסף כמה מחבריו מהלהקה, הקליט את החזרות לאופרה "סיפורי פוגי" שנערכו במרתף ביתו ושראו אור לראשונה באוסף "כוורת בקופסה" (2013).

לאחר שחרורה מצה"ל הוחתמה עזריה על ידי המפיק אברהם דשא (פשנל), והופיעה יחד עם בוגרי להקות צבאיות נוספים בהצגה "ג'אמבו". בשנת 1972 השתתפה בהצגה "שוקולד מנטה מסטיק" (על שום קריאת מוכרי הממתקים שהיו עוברים אז בבתי הקולנוע בזמן ההפסקות), שנולד בעקבות ההפקה קונגרס הצחוק הציוני. יחד עימה הופיעו חברותיה ללהקת הנח"ל, ירדנה ארזי ורותי הולצמן. ההצגה, אשר עסקה בחיי תל אביב הקטנה, הייתה להצלחה גדולה. בעקבות ההצגה הקים פשנל את השלישייה המקורית של "שוקולד מנטה מסטיק", שהופיעה לראשונה במסגרת ההצגה ובמקביל בפסטיבל שירי ילדים מס' 3 עם השיר "אברא קדברא". בעקבות הצלחת השיר וזכייתו במקום השני, הפכה השלישייה להצלחה, שבעקבותיה נוצרה תוכנית הטלוויזיה "חג לי" לחג הפסח, חג השבועות וראש השנה. ההופעות המשמעויות הבאות של ההרכב היו בפסטיבל הזמר והפזמון 1973, בו ביצעו יחד עם שלישיית אף אוזן גרון את השיר "נצח ישראל לא ישקר" (שבוצע במקור על ידי רותי נבון) ובכנס להקות הנח"ל שנערך כמה שבועות לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים. בתום המלחמה ובעקבות מות אמה, פרשה עזריה מהשלישייה והביאה במקומה את חברתה מלהקת הנח"ל לאה לופטין. עקב נישואיה נסעה לארצות הברית. שם, ילדה את שתי בנותיה והמשיכה להופיע במסגרות שונות.

בשנת 1977 חזרה עזריה לישראל והשתתפה במופע "שלושים שנה ושיר". הצטרפה אל תיאטרון "הקיבוץ" ולקראת סוף שנות השמונים משסיימה לימודי משחק ב"סמינר הקיבוצים" הופיעה בהצגות "עלי כינור" ו"חתונת הדמים" בתיאטרון "הבימה".

==הצגות והפקות בהשתתפותה==
*"ג'אמבו" - התיאטרון "העממי"
*"שוקולד מנטה מסטיק" - התיאטרון "העממי"
*"הרוטשילדים" - התיאטרון "העממי"
*פסטיבל שירי ילדים מס' 3
*פסטיבל הזמר והפזמון 1973
*"שלושים שנה ושיר"
*"פסטיבל הזמר החסידי"
*"כיבוי אורות" - תיאטרון "הקיבוץ"
*"הר העצה הרעה" - תיאטרון "הקיבוץ"
*"להיות אפרוח ביער" - תיאטרון "הקיבוץ"
*"הנקודה" - תיאטרון "הקיבוץ"
*"ורדה'לה הולכת אל העם" - תיאטרון "הקיבוץ"
*"מסכת חרסינה" - תיאטרון "הקיבוץ"
*"עלי כינור" - תיאטרון "הבימה"
*"חתונת הדמים" - תיאטרון "הבימה"

==קישורים חיצוניים==

*
*
*
*
* [https://olam.eu-central-1.linodeobjects.com/pages/1902/f-29.png "חילוף נשי בשוקולד", עיתון "העולם הזה, גיליון 1902. 13 בפברואר 1974, עמ' 29]
* [http://archive.habima.co.il/personPage/?itemId=1080 תמי עזריה באתר ארכיון תיאטרון "הבימה"]

קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:חברות להקת הנח"ל
קטגוריה:שוקולד מנטה מסטיק
קטגוריה:משתתפות פסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:עין חרוד איחוד: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
ה'תרל"ח

==אירועים==
[[יואל משה סלומון.]]
* כ"ח באדר א' - בולגריה זוכה בעצמאות מהאימפריה העות'מאנית
*כ"ט בתמוז - רכישת אדמות פתח תקווה על ידי יואל משה סלומון, יהושע שטמפפר, זרח ברנט ודוד גוטמן (המושבה עצמה נוסדה בז' בחשוון ה'תרל"ט). אירוע ההגעה אל הקרקע מונצח בשירו של יורם טהרלב "הבלדה על יואל משה סלומון": .

==נולדו==
* י"ד בתשרי - הרב מנחם מנדל אלתר, רבה של העיר פאבניץ. (נרצח ב-ה'תש"ב)
* ה' באדר א' - מרטין בובר, פילוסוף יהודי (נפטר ה'תשכ"ה)
* י"ח בניסן - הרב לוי יצחק שניאורסון, הרב של העיר יקטירנוסלב, אביו של הרבי מליובוויטש 
* כ"א בתמוז - יאנוש קורצ'אק, סופר, רופא ומחנך יהודי (נספה ב-ה'תש"ב)

==נפטרו==
* כ"ג בתשרי – הרב נסים יצחק אלגראנאטי, רב ודרשן באזמיר.
* ד' בכסלו – הרב יעקב דוד קאליש, האדמו"ר הראשון לבית אמשינוב.
* י"ט בכסלו – רבי שמואל בונדי, מייסד ורב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת במגנצא.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ה'תרל"ט

[[ז' בחשוון ה'תרל"ט - יסוד המושבה פתח תקווה. בתמונה - סמל העיר פתח תקווה כיום.]]

==אירועים==
*ז' בחשוון – יסוד המושבה פתח תקווה.
* כ"ז בטבת – מלחמת הזולו: בני שבט הזולו מביסים את הבריטים בקרב איסאנדלוואנה.

==נולדו==
* י"א בחשוון – נולד הרב אברהם ישעיהו קרליץ ה"חזון איש" והמנהיג של החרדים בדור שלאחר השואה
* ח' בטבת – גרייס קולידג', אשתו של נשיא ארצות הברית קלווין קולידג' והגברת הראשונה של ארצות הברית במהלך כהונתו (נפטרה ה'תשי"ז)
* י"ב בשבט – פנחס רוטנברג, ממנהיגי היישוב העברי וחלוץ התעשייה המודרנית בארץ ישראל, מייסד חברת החשמל (נפטר ה'תש"ב)
* י"ט באדר – אלברט איינשטיין, פיזיקאי יהודי, מגלה תורת היחסות (נפטר ה'תשט"ו)
* י"ב בניסן – יהושע זאב ברטונוב שחקן בתיאטרון הבימה

==נפטרו==
* ד' בתשרי - הרב יהודה בן שלמה חי אלקלעי, ממבשרי הציונות.
* ט"ז בתשרי - רבי יצחק דב במברגר, הרב מוירצבורג, מגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה בתקופה המודרנית, נודע בשל התנגדותו לרש"ר הירש בפולמוס הפרדת הקהילות בגרמניה. (נולד בה' בחשוון ה'תקס"ח)
* א' בשבט - מהר"ם שיק, מראשי הרבנים בהונגריה.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרל"ז

==אירועים==
* י"ט באדר – המצאת המיקרופון
* מינוי הרב שמואל ארנפלד להיות רבה הראשי של העיר מטרסדורף בהונגריה.
==נולדו==
*אלול – אליעזר יהודה פינקל, ראש ישיבת מיר בעיירה מיר, ומייסדה מחדש בארץ ישראל. חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרל"ו

==אירועים==
* י"ד באדר - שיחת הטלפון הראשונה בין אלכסנדר גרהם בל לעוזרו ווטסון

==נולדו==

==נפטרו==
* כ"ט באדר – רבי אברהם שאג-צוובנר, מתלמידי החתם סופר, רב וראש ישיבה בקוברסדורף שבשבע קהילות ובסוף ימיו בירושלים (נולד בד' באייר ה'תקס"א)
* כ"ה בניסן – רבי חיים הלברשטאם מצאנז, בעל ה"דברי חיים" ומייסדה של חסידות צאנז. (נולד בה'תקנ"ז)
* י"ג באלול – רבי יעקב ישראל טברסקי, אבי חסידות צ'רקס.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרל"ה

==אירועים==
* כ"ח בתשרי - נחתמת אמנת ברן ונוסד איגוד הדואר העולמי

==נולדו==
* י"ח בכסלו - חיים ויצמן, כימאי, מראשי הציונות, נשיאה הראשון של מדינת ישראל ונשיאה הרביעי של ההסתדרות הציונית (נפטר ה'תשי"ג)
* ד' בשבט - ישי שור, מתמטיקאי יהודי (נפטר ב-ה'תש"א)
* י"ט באב - שאול טשרניחובסקי, משורר עברי (נפטר ב-ה'תש"ד)
* י"ד באלול - הרב משולם ראטה, רב, דיין ופוסק הלכה, מחבר הספר "קול מבשר".

==נפטרו==
* כ"ד בתשרי – רבי אליהו גוטמכר מגריידיץ, ראש ישיבה ומקובל, ממבשרי הציונות. (נולד בי"א באב ה'תקנ"ו)
* ה' בחשוון – הרב צבי הירש קלישר, רב בטורון, ומחבר "דרישת ציון" על העלייה לארץ ישראל וחידוש עבודת הקרבנות, ממבשרי הציונות.
* כ' בחשוון- הרב יוסף אלטמן, רב אורתודוקסי וראש ישיבה בקרלסרוהה.
* ד' בטבת – רבי יחזקאל משה פישמן, רב הונגרי יליד בוהמיה, רבה של מישקולץ. (נולד בה'תקנ"ו)
* כ"ז באדר – רבי יוסף שאול נתנזון, רבה של לבוב, מחשובי הפוסקים בגליציה, בעל שו"ת "שואל ומשיב".

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרל"ד

==אירועים==
* א' בחשוון – נוסד בית המדרש לרבנים בברלין.

==נולדו==
* ז' באדר – משה סמילנסקי, משורר ופובליציסט עברי (נפטר ה'תשי"ד)
*הרב נסים יהודה דנון, הראשון לציון

==נפטרו==
* י' באייר – רבי יצחק יהודה יחיאל ספרין, האדמו"ר מקומרנא
* י"ד באב – רבי צבי הירש פרידמן מליסקא, מייסד חסידות ליסקא – הונגריה
* י"ט באדר – רבי דויד מדינוב בעל ה"צמח דוד", האדמו"ר השני בשושלת דינוב

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרל"ג

==אירועים==
* כ"ג בשבט - נוסדה התנועה הפוליטית הראשונה של היהדות האורתודוקסית, "תנועת מחזיקי הדת" בגליציה והונגריה, על ידי רבי יהושע רוקח האדמו"ר השני מבעלזא
* כ"ג באייר - לוי שטראוס וג'ייקוב דייוויס רושמים פטנט על הג'ינס

==נולדו==
* י' בטבת - נולד חיים נחמן ביאליק, מגדולי המשוררים העבריים בעת החדשה.
* ח' בסיוון - אוטו לוי, פרמקולוג גרמני-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נפטר ב-ה'תשכ"ב)

==נפטרו==
* י"ט בטבת - הרב אברהם שמואל בנימין סופר, המוכר יותר בכינויו ה"כתב סופר" על שם ספריו
* כ"א בטבת - יוהנס וילהלם ינסן, סופר ומשורר דני, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ב-ה'תשי"א)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרל"ב

==אירועים==
* כ"א באדר א' - פארק ילוסטון מוכרז כפארק הלאומי הראשון בעולם

==נולדו==

==נפטרו==
* ה' בכסלו – רבי אהרן טברסקי מאדמו"רי חסידות טשרנוביל. (נולד בה'תקמ"ז)
* כ"ה בכסלו – רבי יעקב אטלינגר, רבה של אלטונה, פוסק הלכה ומחבר "ערוך לנר" ושו"ת בנין ציון. (נולד בכ"ט באדר ה'תקנ"ח)
* י"ז בסיוון – רבי אהרן מקרלין, מאדמו"רי חסידות קרלין. (נולד בא' בסיוון ה'תקס"ב)
* כ"ז באלול – רבי צבי בנימין אוירבך, ממנהיגי האורתודוקסיה ביהדות גרמניה ומחבר "נחל אשכול". (נולד בכ"ז באייר ה'תקס"ח)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרל"א

==אירועים==

==נולדו==
* ג' בתשרי -אברהם שפירא, "זקן השומרים", ראש שומרי פתח תקווה.
* י"ב בחשוון - לורד הרברט לואיס סמואל, הנציב העליון הראשון של בריטניה בארץ ישראל.

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
אמולציה

אֵמוּלַצְיָה או חיקוי (באנגלית: Emulation; כלומר דימוי) היא היכולת של התקן חומרה או תוכנה לדמות תוכנה אחרת, על מצע חומרתי מסוים.

דוגמה אפשרית אחת לאמולציה היא כאשר תוכנת מדפסת מסוג אחד יכולה לדמות את פעילותה של תוכנת מדפסת מסוג אחר ובכך להפעיל את אותה מדפסת גם ללא תוכנת-המקור שלה. 

דוגמה אפשרית נוספת לאמולציה היא תוכנה המדמה סביבת פלייסטיישן בסביבת מחשב, ומאפשרת להפעיל משחקי פלייסטיישן במחשב. האמולטור (בעברית: חַקַּאי) משתמש בחומרת המחשב ליצור סביבת תוכנה הדומה לזו של פלייסטיישן ובכך מטה את תוכנת המשחק לזהות את המחשב כפלייסטיישן ובכך לפעול עליו.

לא תמיד ניתן להריץ אמולציות, ובשביל להריצן באופן תקין צריך שהחומרה תהיה מתאימה מספיק. בהינתן והחומרה מתאימה מספיק, האתגר הנותר הוא לפתח תוכנת אמולציה יציבה שתגרום לדימוי יציב ותקין של הסביבה אותה רוצים לדמות.

==סוגי אמולציות עיקריים==
אמולציה משמשת בחיי היום-יום בעיקר להרצת משחקי וידאו המיועדים לקונסולות משחקים כמו גיימבוי או מגה דרייב על מכשירים רב-תכליתיים כגון מחשב, טלפון נייד, מחשב כף יד ואייפד.

* אמולציה של משחקי וידאו וקונסולות משחקים באמצעות תוכנות דוגמת Project64 - אמולטור ל-Windows המריץ את משחקי הקונסולה נינטנדו 64.
* אמולציה של מערכות הפעלה
* אמולציה של מסוף מחשב ושרתים
* מכונות וירטואליות באמצעות תוכנות כגון VirtualBox.

==פיתוח אמולציות==
אמולטורים מפותחים בעיקר על ידי מהנדסי תוכנה ומתכנתים העוסקים בפיתוח תוכנה במגוון פלטפורמות.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

*
ה'תר"ל

==אירועים==
* י"ג בכסלו - תעלת סואץ נפתחת
* כ"ד בטבת - ויליאם סמפל רושם פטנט על המסטיק
* כ"ח באדר א' - נשיא פרגוואי פרנסיסקו סולנו לופז נהרג בתום מלחמת הברית המשולשת אותה יזם, ושהביאה חורבן על ארצו
* י"ד באדר ב' - נוסד בית הספר החקלאי מקוה ישראל, על ידי חברת כל ישראל חברים

==נולדו==
*הרב ברוך בר ליבוביץ

==נפטרו==
* י"ב בטבת – רבי אלכסנדר זוסמן אדלר, רב אורתודוקסי גרמני, רבה של קהילת יהודי ליבק-מויסלינג, וחבר מועצת העיר ליבק. (נולד בכ"ו באדר ה'תקע"ו)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ספקטרום בליעה

שלושת סוגי הספקטרום, [[ספקטרום רציף, ספקטרום בליעה וספקטרום פליטה. הפסים הבולטים אותם ניתן לראות בספקטרום הבליעה והפליטה בעלי אנרגיה התואמת למעברי אלקטרונים ברמות האטום.]]
המנורמל של פיגמנטים קולטי אור אשר ברשתית העין. הקנים מכילים רודופסין (עקום שחור מקווקו) והמדוכים פוטופסינים (עקומים צבעוניים רציפים). ה-melanopsin הוא תא נוסף הרגיש לאור.]]
ספקטרום הבליעה של [[כלורופיל a ו-b המהווים את אבני היסוד של תהליך הפוטוסינתזה]]
ספקטרום הבליעה של חומר הוא קבוצת תדרים של קרינה אלקטרומגנטית הנבלעת באותו חומר. לכל יסוד כימי יש ספקטרום בליעה ייחודי המאפיין אותו, הנוצר כתוצאה מרמות האנרגיה של האלקטרונים שלו, ולכן ניתן להשתמש בספקטרום הבליעה הייחודי כדי לאבחן חומר. ספקטרום הבליעה כולל תדרים בדידים ולא רצף של תדרים. 

דרך מקובלת למדוד את ספקטרום הבליעה היא להקרין פוטונים מספקטרום רחב של אורכי גל אל מסך, דרך החומר הנבדק, כך שעל המסך יראו "חורים" בספקטרום של הקרינה לפי האנרגיות השונות שהחומר בלע.

==ראו גם==
*ספקטרום רציף
*ספקטרום פליטה
*מודל האטום של בוהר
*ניסוי פרנק-הרץ
*ניסוי רתרפורד
*קווי פראונהופר

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספקטרוסקופיה
ה'תרכ"ח

==אירועים==

==נולדו==
* כ"ב באייר - מגנוס הירשפלד, רופא והומוסקסולוג גרמני יהודי (נפטר ב-ה'תרצ"ה)
* כ"ד בסיוון - קרל לנדשטיינר, רופא וביולוג יהודי-אוסטרי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נפטר ב-ה'תש"ג)

==נפטרו==
* י"ז בשבט - רבי חיים פלאג'י מגדולי חכמי טורקיה נולד י"ז בטבת ה'תקמ"ח
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרכ"ז

==אירועים==

==נולדו==
* י' בכסלו – הרב שלמה אהרן ורטהיימר, חוקר תורני, דיין וראש ישיבה מהיישוב הישן בירושלים, ראשון מפרסמי גניזת קהיר. (נפטר בי' בתמוז ה'תרצ"ה) 
* י"ח באדר ב' – ארטורו טוסקניני מנצח איטלקי. ניצח על הקונצרט הראשון של התזמורת הפילהרמונית הישראלית (נפטר ב-ה'תשי"ז)
*הרב בצלאל זאב שפרן, רב ופוסק ברומניה. פעל רוב שנות חייו בעיר בקאו שבחבל מולדובה (נפטר ב-ה'תר"ץ)

==נפטרו==
* ג' בחשוון – רבי יהודה ליב שניאורסון, האדמו"ר מקאפוסט, ענף של חסידות חב"ד, ובנו של רבי מנחם מנדל שניאורסון (צמח צדק). (נולד בה'תקס"ט)
* י' באדר א' – רבי יוסף ברוך הלוי אפשטיין, "היהודי הטוב מניישטאט" (נולד ב-ה'תקס"ב)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרכ"ו

==אירועים==
* מלחמת שבעת השבועות

==נולדו==
* כ' באדר - הרב משה מרדכי אפשטיין, מייסד ישיבת חברון
* הרב חיים חג'בי, מחכמי יהדות תימן, נשיא אב"ד במחוז כולאן שבתימן, רב ו מקובל (נפטר כ' בחשוון שנת ה'תש"י)

==נפטרו==
* י' בתשרי - יום הכיפורים - שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), פרשן מקרא, בלשן עברי, מתרגם ופילוסוף
* י"ח בטבת - רבי משה טברסקי, אבי חסידות קוריסטשוב
* כ"ג באדר - רבי יצחק מאיר אלתר, בעל "חידושי הרי"ם", האדמו"ר הראשון של חסידות גור (נולד ה'תקנ"ט)
* כ"ט באדר - רבי שלמה הכהן רבינוביץ', מחבר ספר 'תפארת שלמה', האדמו"ר הראשון של חסידות ראדומסק
* י"ג בניסן - רבי מנחם מנדל שניאורסון (הצמח צדק), האדמו"ר השלישי של חסידות חב"ד
* י"ט בניסן - רבי שמואל אביגדור תוספאה, אב"ד קרלין, מחבר הפירוש "תנא תוספאה" על התוספתא, וספר השו"ת "שאילת שמואל".

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרכ"ה

==אירועים==
* כ"ב בטבת - למרקוס אדנה תומפסון רושם פטנט על רכבת ההרים.

==נולדו==
* י"א בניסן - רבי אלימלך לאווי (הראשון) מחסידות טאש (נפטר ב-ה'תש"ג)
*כ"ח בתמוז – הרב אהרון הפנר, רבם של הקהילות קוזמין <small>(אנ')</small> וירוצין <small>(אנ'),</small> ד"ר לתאולוגיה והיסטוריון יהודי גרמני. (נפטר ב-ה'תרצ"ט)
* ט"ז באלול - הרב אברהם יצחק הכהן קוק, מגדולי הרבנים והוגי הדעות היהודיים בדורות האחרונים. רבם של יפו והמושבות, רבה האשכנזי של ירושלים, הקים את הרבנות הראשית וכיהן כרבה הראשי האשכנזי הראשון לא"י, ראש ישיבת "מרכז הרב".

==נפטרו==
* ט' בשבט - ר' יהוסף שוורץ, שד"ר, מראשוני חוקרי ארץ ישראל בעת החדשה.
* ח' באב - רבי שמואל שמעלקא טויבש, רבה של יאס ומחבר הספר חיי עולם.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרכ"ד

==אירועים==

==נולדו==
* ד' באדר א' - ישראל זנגוויל, סופר יהודי אנגלי ופעיל ציוני (נפטר ה'תרפ"ו)
* י' באייר - נתן בירנבוים, הוגה דעות אוסטרי יהודי
* י"ח בסיוון - הרמן מינקובסקי, מתמטיקאי ופיזיקאי גרמני ממוצא יהודי (נפטר ב-ה'תרס"ט)

==נפטרו==
* י"א באב - רבי הלל מפאריטש, מנהיג חסידי ברוסיה הלבנה.
* ג' באלול - רבי משולם זוסיא השיל, האדמו"ר הרביעי מזינקוב
* ט"ו בשבט - רבי ישראל שו"ב טאלניר (טולנר) מראשי הקהילה היהודית בוואסלוי, רומניה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרכ"ג

==אירועים==
* כ"ה בכסלו - הגנרל יוליסס ס. גרנט מוציא צו גירוש ליהודי טנסי, מיסיסיפי וקנטקי. הנשיא אברהם לינקולן ביטל את הצו כעבור מספר ימים.

==נולדו==

==נפטרו==
* י"א בטבת – רבי שלמה זלמן אולמן, אב"ד מאקו (מאקאווא), מחבר ספר השו"ת "יריעות שלמה".
* כ"ה בטבת – רבי יהודה מאיר למברט, מרא דאתרא ביהדות מץ ורב הקונסיסטוריה של מץ והמוזל, ראש ישיבה במץ ומנהל בית המדרש לרבנים בעיר.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרכ"ב

==אירועים==

==נולדו==
* כ"א בכסלו - רבי יצחק מאיר השיל, אבי חסידות קופיטשניץ
* כ"ג בניסן - רבי אברהם שטרנהרץ, ממנהיגי חסידות ברסלב בדור הרביעי.

==נפטרו==
* י"ב באדר ב', רבי וידאל קואינקה, מקובל ירושלמי ומחבר ספרי קבלה
* י"ח אייר, חכם יצחק אקשוטי, מחבר ספר בני ישחק, דיין ורב בקושטא

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרכ"א

==אירועים==
* י"ח בחשוון – חנוכת "משכנות שאננים", השכונה הראשונה מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים, שנבנתה ביוזמת משה מונטיפיורי.
* כ"ט באדר – מלחמת האזרחים בארצות הברית: חוקת קונפדרציית המדינות של אמריקה נחתמת

==נולדו==
* ב' בתשרי – שמעון דובנוב, היסטוריון ופעיל פוליטי ביהדות מזרח אירופה, מחבר "דברי ימי עם עולם", מייסד פאלקס-פארטיי ומראשי האוטונומיסטים. (נרצח בי"ח בכסלו ה'תש"ב)
* כ' בחשוון – רבי שלום דובער שניאורסון, אדמו"ר הרש"ב, האדמו"ר החמישי בשושלת חסידות חב"ד. (נפטר ב' בניסן ה'תר"פ).
* ט"ו באדר – מאיר דיזנגוף, ראש העיר הראשון של תל אביב (נפטר ב-ה'תרצ"ז)
* א' באייר – ישראל בלקינד, ממייסדי תנועת ביל"ו, מחלוצי העלייה הראשונה ומייסד גדרה. (נפטר בכ"ג באלול ה'תרפ"ט)

==נפטרו==
* כ"א בשבט – רבי חיים נסים אבולעפיה, רבה של טבריה, וחכם באשי והראשון לציון בירושלים.
* רבי דוד טביל ממינסק, רבה של מינסק ומחבר "נחלת דוד".

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ז'אקרי

מרד הז'אקרי היה התקוממות איכרים רחבת היקף שפרצה בצרפת ב-1358, בתקופת מלחמת מאה השנים בין צרפת לממלכת אנגליה, וזכורה כאחת ממרידות האיכרים הקשות שהכירה המדינה בתולדותיה. מקור השם "ז'אקרי": כינוי נלעג לאיכר – "ז'אק התם", ששורשו במושג "jacque" – מדי הקרב הבלויים שלבש האיכר בצאתו למלחמה. בראש האיכרים המורדים עמד גיום קאל, בן פיקרדיה.

==לקריאה נוספת==
*ברברה טוכמן, ראי רחוק: המאה ה-14 הרת הפורענויות, תרגמה מאנגלית כרמית גיא, הוצאת דביר, תל אביב תשנ"ה, 1995.

==קישורים חיצוניים==

* צבי זהבי, [https://web.archive.org/web/20050308122720/http://www.e-mago.co.il/e-magazine/Jacquerie.html המאה הארבע עשרה: מרד הז'אקרי], אי-מאגו
* 

קטגוריה:צרפת: מרידות
קטגוריה:המאה ה-14
קטגוריה:ממלכת צרפת
קטגוריה:מרידות איכרים
קטגוריה:הפגנות בצרפת
ה'תר"ך

==אירועים==
* ז' בטבת – בכנס של האקדמיה הצרפתית למדעים מוכרז על גילויו של כוכב הלכת וולקן
* ב' באדר – נוסדה חברת כל ישראל חברים (כי"ח), ארגון יהודי-צרפתי לסיוע ליהודים ברחבי העולם ולקידום חינוך יהודי מודרני.
* אכלוס שכונת משכנות שאננים, וראשית היציאה היהודית מחומות ירושלים העתיקה.

==נולדו==
* י"א בתשרי – אלפרד דרייפוס, קצין יהודי בצבא צרפת, שהואשם בבגידה על לא עוול בכפו. (נפטר בי"א בתמוז ה'תרצ"ה)
* י"ב בשבט – יצחק ליב גולדברג, נדבן ופעיל ציוני ליטאי, ממייסדי חברת הכשרת הישוב וגואל אדמות הר הצופים. (נפטר בט"ו באלול ה'תרצ"ה)
* י' באייר – בנימין זאב הרצל, "חוזה המדינה", עיתונאי והוגה דעות, מקים הציונות כתנועה לאומית-יהודית ממוסדת, וממפתחי הציונות המדינית. (נפטר בכ' בתמוז ה'תרס"ד)
* רבי מרדכי זוסיא טברסקי, האדמו"ר השלישי של חסידות טריסק. (נפטר בכ"ז באדר ה'תרצ"ו)
* רבי שמעון יהודה הכהן שקופ, מגדולי ראשי הישיבות ומחבר שערי יושר (נפטר ה'ת"ש)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרי"ט

==אירועים==
* ט' בניסן – עלילת הדם בגאלאץ: בגאלאץ מופצת עלילת דם ומתפרצות פרעות כנגד יהודי העיר.
* כ"ד באייר – שרפה פרצה ביונגבונצלאו (בומסלא) שבבוהמיה. לזכר המאורע כתב מרא דאתרא של הקהילה היהודית המקומית, רבי יצחק אלבוגן , סליחות.

==נולדו==
* ל' בכסלו - רבי יוסף ענגיל, רב, ראש ישיבה ומחבר ספרים רבים, מייסד שיטה בלימוד התלמוד (נפטר ה'תר"פ)
* כ"ו באדר א' - שלום עליכם, סופר יהודי, מחשובי הסופרים היידישאים (נפטר ה'תרע"ו)
* ב' באלול - הרב יעקב מזא"ה, רב, סופר רבה של העיר מוסקבה ומנהיג ציוני חשוב (נפטר ה'תרפ״ה)  
* רבי אפרים דוב הכהן לאפ, אב"ד וורז'בלובה שבליטא ומחבר ספר גיליון אפרים וזבחי אפרים (נפטר ט״ז בחשון ה'תרפ״ו) 

==נפטרו==
* כ"ב בשבט - רבי מנחם מנדל מקוצק, מייסד חסידות קוצק
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ה'תרי"ח

==אירועים==
* כ"ח בטבת - נפוליאון השלישי ניצל מניסיון התנקשות
* י"ח בתמוז - רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים החל למלא את תפקידו כרבה של סיגט

==נולדו==
* כ"א בטבת - אליעזר בן-יהודה, מחיה השפה העברית (נפטר ב-ה'תרפ"ג)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרי"ז

==אירועים==
* י"ג בטבת – רעידת אדמה בעוצמה של 7.9 בסולם ריכטר בקליפורניה גורמת להרוג אחד
* כ"ט באדר – הפטיפון נרשם כפטנט
* י"ז בניסן – החלה בנייתו המחודשת של בית הכנסת החורבה ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים, במימון משה מונטיפיורי ומשפחת רוטשילד.
* כ"ג בתמוז – רבי אברהם יעקב פרידמן, האדמו"ר הראשון מסדיגורא, השתחרר ממאסרו בצ'רנוביץ. היום נחוג כיום שמחה בחסידות סדיגורא ובחסידות בויאן.
* רבי יוסף שאול נתנזון, מחבר שו"ת "שואל ומשיב", התמנה כרבה של הקהילה היהודית בלבוב (למברג).

==נולדו==
* כ' בשבט – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי". (נפטר בכ"ט בטבת ה'תרפ"ח)
* כ"ח בשבט – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים. (נפטר בה'תש"א)
* אדר – רבי מאיר לרנר, רב קהילה בלונדון ורבה של אלטונה. (נפטר בי"ג בתמוז ה'תר"ץ)
* כ"ט באב – רבי יוסף מאיר טברסקי, אדמו"ר חסידי ומייסד חסידות מכנובקה. (נפטר בכ"ט באב ה'תרע"ז)

==נפטרו==
* כ"ו באייר – רבי יצחק אייזיק אפשטיין, רב ואב"ד הומל וראש ישיבה בה, מראשוני חסידי חב"ד.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרט"ז

==אירועים==

==נולדו==
* כ"ז בתשרי - דוד וולפסון, פעיל ציוני ונשיאה השני של ההסתדרות הציונית העולמית (נפטר ה'תרע"ד)
* א' באייר - זיגמונד פרויד, חוקר ונוירולוג אוסטרי יהודי מייסד הפסיכואנליזה (נפטר ה'ת"ש)
* ז' באייר - הרב יעקב מאיר - הראשון לציון והרב הראשי הספרדי הראשון של ארץ ישראל
* ו' בסיוון - אהרן דוד גורדון, חלוץ, הוגה דעות ומורה דרך לתנועת הפועלים בישראל

==נפטרו==
* ט"ו בחשוון – רבי יוסף משה השיל, בנו של רבי אברהם יהושע השל מאפטא, אדמו"ר משושלת אפטא במז'יבוז'.
* ה' בכסלו – רבי דוד לוריא (רד"ל), רב ליטאי, נודע בעיקר בשל פרשנותו למדרשים, ובפרט לפרקי דרבי אליעזר. (נולד בה'תקנ"ח)
* י"ז בשבט – רבי יחזקאל מקוזמיר, האדמו"ר המייסד של חסידות קוזמיר, וסבו של רבי ישראל ממודז'יץ. (נולד בה'תקל"ב)
* י' באייר – רבי מיכאל יעקב ישראל, רבה הראשי של יהדות רודוס, ובסוף ימיו אב בית דין בירושלים.
* כ"ו בסיוון – רבי יחיאל מיכל אוירבך, האדמו"ר מאניפולי, ונכדו של רבי זושא מאניפולי.
* י"ח בתמוז – רבי משה דוד אשכנזי, רב הונגרי, ובסוף ימיו רב הקהילה האשכנזית בצפת. (נולד בה'תקל"ד)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרט"ו

[[א' באלול ה'תרט"ו – משה מונטיפיורי מניח את אבן הפינה של משכנות שאננים – תחילת היציאה מן החומות.]]

==אירועים==
*י"ח בסיון – תלמוד תורה "עץ חיים" נוסד בירושלים בידי הרב שמואל סלנט
*כ"ח באב – רכישת השטח של משכנות שאננים על ידי משה מונטיפיורי.
*א' באלול – הנחת אבן הפינה של משכנות שאננים – תחילת היציאה מן החומות.

==נולדו==
==נפטרו==
*א' באדר – רבי יצחק מאיר השיל (ז'ינקוב), אדמו"ר מז'ינקוב
*ט"ו בתמוז – רבי יאושוע אברהם קריספין, מחבר ספר אברהם במחזה.
*ט"ו באב – רבי מאיר נתן מצאנז.
*כ"ז באלול – הרב שלום רוקח, האדמו"ר הראשון בשושלת בעלזא.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ה'תרי"ד

==אירועים==
* י"ג בטבת - המצאת האקורדיון

==נולדו==

==נפטרו==
* כ"ב בתשרי - צבי הירש להרן, ראש ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם שעסק באיסוף וארגון כספי החלוקה
* ז' בטבת - רבי מרדכי יוסף ליינר האדמו"ר הראשון מאיזביצה ראדזין. הקים את חסידות איזביצה ראדזין עם פרישתו מחצר רבי מנחם מנדל מקוצק.
* כ"ה בטבת - אוהב גר לוצאטו, בלשן יהודי-איטלקי (נולד ב-ה'תקפ"ט)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרי"ג

==אירועים==
* כ"ו בטבת – פרנקלין פירס, הנשיא הנבחר של ארצות הברית, ואשתו ניצלים מתאונת רכבת ליד אנדובר, מסצ'וסטס, אך בנו נהרג

==נולדו==
* ח' בטבת – אלברט אברהם מייקלסון, מודד מהירות האור והאמריקני הראשון שזכה בפרס נובל (נפטר ב-ה'תרצ"א).
* כ' באדר ב' – וינסנט ואן גוך, צייר הולנדי (נפטר ב-ה'תר"ן).
* הרב חיים הלוי סולובייצ'יק, רבה של בריסק, ומחבר ספר חידושי רבנו חיים הלוי על הרמב"ם, נפטר ב-ה'תרע"ח.

==נפטרו==
ט"ו בכסלו – יוסף פרידלנדר, רבה של דוכסות וסטפאליה ותומך ב

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרי"ב

==אירועים==

==נולדו==
* הרב שמעון אגסי, ראש ישיבה, מקובל, דרשן ופייטן, מגדולי רבני בגדאד

==נפטרו==
* ז' בתשרי - רבי מנחם נחום טברסקי ממקארוב, מייסדה של חסידות מקארוב
* י"ד בטבת - לואי ברייל, מורה, ממציאו של כתב ברייל לעיוורים (נולד ב-ה'תקס"ט)
* כ"ז בשבט - מיכה יוסף לבנזון, משורר יהודי, מאנשי תנועת ההשכלה (נולד ב-ה'תקפ"ח)
* י"ז בניסן - הרב יהודה ביבאס

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תרי"א

==אירועים==

* נכנסה לתוקפה 'גזירת המלבושים' ברוסיה המחייבת את היהודים בין היתר להחליף את לבושם המסורתי ללבוש מודרני.

==נולדו==
*כ"ג בחשוון – ישראל דוב פרומקין, מחלוצי העיתונות העברית בארץ ישראל

==נפטרו==
* ז' בתשרי – רבי מנחם נחום טברסקי (מקארוב), אבי חסידות מקארוב
* ג' בחשוון – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, מייסד שושלת רוז'ין ואדמו"רה הראשון. ידוע בכינויו "הרוז'ינאי" (הרוז'ינר)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"י

==אירועים==

==נולדו==
* רבי שמואל וינברג מסלונים (נפטר י"ט בשבט ה'תרע"ו) 
* כ"ח באייר - הרב שמעון סופר מערלוי (נספה בשואה בשנת ה'תש"ד)
* ג' באלול - הרב יהונתן אליאשברג - רבן של פומפיאן, מריאמפולה ווולקוביסק, מעסקני חובבי ציון (נפטר בה'תרנ"ט).

==נפטרו==
* כ"א בטבת - הרב ישראל דב בער ב"ר יוסף מווילדניק, מחברו של "שארית ישראל" (בעל הידית)
* כ"ט באייר - רבי מאיר מפרמישלאן
* ד' בסיוון – רבי אברהם בנימין זאב המבורג, ראש ישיבת פיורדא האחרון, מבכירי רבני אשכנז בראשית המאה ה-19. (נולד בכ"ז בטבת ה'תק"ל)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"ט

==אירועים==
* פרסומו הראשון של 'צעטיל קטן', קובץ הנהגות חסידיות המיוחס לרבי אלימלך מליז'נסק.

==נולדו==
* ו' בכסלו – רבי יוסף חיים זוננפלד, מרבני היישוב הישן בירושלים, ורבה הראשון של העדה החרדית. (נפטר בי"ט באדר ב' ה'תרצ"ב)
* י' באב – מקס נורדאו, הוגה דעות, סופר ונואם, ממייסדי התנועה הציונית. (נפטר בה'תרפ"ג)
* רבי נתן צבי פינקל ("הסבא מסלבודקה"), מייסד ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה), ומראשי תנועת המוסר בליטא ובארץ ישראל. (נפטר בכ"ט בשבט ה'תרפ"ז)

==נפטרו==
* י"ד בחשוון – אבראהים פאשא, שליט ארץ ישראל ובנו של מחמד עלי.
* י"ח בכסלו – רבי חיים יהודה אברהם, דיין ופוסק באזמיר, ומחבר שו"ת 'אחי וראש'.
* ח' בטבת – רבי יהושע אברהם יהודה, פוסק ופקיד הקהילה באזמיר, ולאחר מכן בירושלים.
* י"ד באדר – רבי שאול יחזקאל גרינפלד, מראשוני הצדיקים החסידיים ביהדות הונגריה. (נולד בה'תקנ"ד)
* ט' באייר – רבי יצחק ברנייס, רבה של המבורג וממבשרי הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה.
* כ"ו באייר – רבי יצחק מוולוז'ין, ראש ישיבת וולוז'ין ורב העיירה, ממנהיגי יהדות רוסיה.
* א' בתמוז – רבי חיים קיצה, רבה של אירשה שבהונגריה.
* כ"ד באב – רבי יעקב ישראל כרמי, רבה של רג'ו אמיליה שבאיטליה, ונציג יהדות רג'ו אמיליה בסנהדרין של פריז. (נולד בה'תקכ"ז)
* י"ז באלול – רבי אברהם קארה מחכמי יהדות צנעא, רבו של רבי יחיא אביץ'. (נולד בה'תקכ"ט)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"ח

==אירועים==

==נולדו==
* רבי יעקב אריה לייב טברסקי, האדמו"ר השני מטריסק (נפטר בכ"ח באייר ה'תרע"ח)
* כ"ד בתמוז - ארתור ג'יימס בלפור, ראש ממשלת בריטניה (נתן את הצהרת בלפור בעת שהיה שר החוץ הבריטי) (נפטר ב-ה'תר"ץ)

==נפטרו==
* י"ט באדר א' - ג'ון קווינסי אדמס, נשיאה השישי של ארצות הברית (נולד ב-ה'תקכ"ז)
* כ"א בניסן - רבי יצחק מוורקא היה תלמידו של רבי שמחה בונים מפשיסחא, שימש כאדמו"ר לאחר פטירתו של רבי שמחה בונים

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"ז

==אירועים==
* ט' בטבת - איווה מתקבלת כמדינה ה-29 של ארצות הברית
* ט"ו בטבת - העיר ירבה בואנה בקליפורניה משנה שמה לסן פרנסיסקו

==נולדו==
* ב' בטבת - רבי אברהם מתתיהו פרידמן, "הצדיק משטפנשט"
* י"ד בטבת - רבי יצחק יעקב רבינוביץ, האדמו"ר בעל ה"דברי בינה" מביאלא
* כ"ה בשבט - תומאס אלווה אדיסון, מגדולי הממציאים בכל הזמנים (נפטר ב-ה'תרצ"ב)
* ט"ו באדר א' - אלכסנדר גרהם בל, ממציא (נפטר ב-ה'תרפ"ב)
* כ"ט בניסן – רבי יהודה אריה ליב אלתר מגור, בעל ה"שפת אמת" (נפטר ב-ה'תרס"ה)
* ט"ו באב – רבי אריה ליבש הורוויץ, רבה של סטאניסלב (נפטר ב-ה'תרס"ט)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"ו

==אירועים==
* ל' בכסלו – טקסס מתקבלת כמדינה ה-28 של ארצות הברית.
* י"ג בתמוז – התפרסם גליונו הראשון של "שומר ציון הנאמן", שיצא באלטונה בעריכת רבי יעקב אטלינגר. כתב העת ייצג את עמדת היהדות האורתודוקסית בגרמניה ונאבק ברפורמים. הוא נחשב לעיתון החרדי הראשון.
* תמוז – בברסלאו מתכנסת הועידה השלישית מועידות היסוד של התנועה הרפורמית.
* פרץ הסבב הראשון של פולמוס אתרוגי קורפו.

==נולדו==
* ט"ז בניסן – שלמה מנדלקרן, סופר ומשורר, מחבר הקונקורדנציה לתנ"ך "היכל הקודש". (נפטר בט"ו באדר ב' ה'תרס"ב)
* כ"ו באב – רבי יהושע סיגל, רב ופוסק הלכה בפולין ובניו יורק, מקים העירוב הראשון במנהטן. (נפטר בי"ג באדר א' ה'תר"ע)
* ה' באלול – רבי יעקב אלחאייק, רב ודיין של קהילת הגראנה בתוניס. (נפטר בכ"ה בשבט ה'תרע"ד)
* י' באלול – רבי יעקב יצחקי, אב"ד דגסטן והרב הראשי ליהודי הקווקז, מייסד המושבה באר יעקב. (נפטר בכ"א בסיוון ה'תרע"ז)
* י"ד באלול – רבי נפתלי שוורץ, רב וראש ישיבה בעיר מאד שבהונגריה. (נפטר בי"ב בכסלו ה'תרנ"ז)

==נפטרו==
*י"ז בטבת – רבי אריה לייב ליפשיץ, רב ואדמו"ר גליציאני, מחבר 'אריה דבי עילאי', ומייסד חסידות וישניצא. (נולד בה'תקכ"ז)
* כ"ה בשבט – הרב דב בעריש הרציגר, רבה של העיר בנדין שבפולין.
* שבט – דוד דבית הלל, נוסע יהודי ליטאי שעלה לארץ ישראל ונסע ברחבי הקהילות היהודיות במזרח התיכון ובהודו.
* ו' באדר – רבי יצחק איציק אוירבך, רבה של העיר לונטשיץ שבפולין.
* ו' באדר – רבי דניאל פרוסטיץ, ראש בית הדין של הקהילה היהודית בפרשבורג בימי החתם סופר. (נולד בה'תקי"ט)
* אדר – רבי יהודה קורייאט, רב ומשורר מחכמי מרוקו ודיין בליוורנו שבאיטליה.
* כ"ט בניסן – רבי יהודה בכרך (הגרי"ב), רבה של סייני שבליטא.
* ט"ז בסיוון – חיים מיכל, ביבליוגרף, ביבליופיל ואספן של כתבי יד עבריים. (נולד בכ' בניסן ה'תקנ"ב)
* כ"ח באלול – רבי משה ריבלין, מגיד מישרים וממנהיגי הקהילה האשכנזית בירושלים. (נולד באלול ה'תק"ם)
* רבי יוסף דוד אייזנשטט, רבה של מיר וראש ישיבת מיר.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"ה

==אירועים==
* ועידת פרנקפורט, אחת מועידות היסוד של התנועה הרפורמית.

==נולדו==
* י"ח באדר ב' – וילהלם רנטגן, פיזיקאי גרמני. (נפטר בה'תרפ"ג)
* א' בסיוון – חיים יחיאל בורנשטיין, חוקר, תוכן, כרונולוג ומתרגם. עסק בחקר לוח השנה בכלל ולוח השנה העברי בפרט. תרגם את המחזה המלט לעברית. (נפטר בה'תרפ"ח)
* ט"ז באב – הברון רוטשילד, הידוע בכינוי "הנדיב הידוע", תומך עיקרי ביישוב היהודי בארץ ישראל בתקופת העלייה הראשונה. (נפטר בה'תרצ"ה)

==נפטרו==
* י' בטבת – רבי נתן מברסלב, תלמידו המובהק ומדפיס ספריו של רבי נחמן מברסלב. 
* י"ד באדר א' – שלום הכהן, משורר עברי איש תנועת ההשכלה, מייסד "ביכורי העתים". (נולד בה'תקל"ב)
* י"ד בניסן – רבי אשר ישעיה רובין, האדמו"ר השני מרופשיץ.
* ג' באלול – רבי משה חיים מצליח, רב טורקי ומחבר ספר אם הבנים.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"ד

==אירועים==
*י"ט בתשרי – הוקם הארגון בני ברית.
* כ"ה בסיוון – בבראונשווייג התכנסה ועידת רבנים גרמנים ליברלים לצורך קביעת שינויים בהלכה ובמנהג, שלימים נודעה בתור האספה הראשונה של התנועה הרפורמית

==נולדו==
* כ"ג בתשרי – יחיאל מיכל פינס, הוגה דעות ציוני, מאבות הציונות הדתית, איש חיבת ציון. (נפטר בו' באדר ב' ה'תרע"ג)
* כ"ט בתשרי – משה לייב ליליינבלום, סופר איש תנועת ההשכלה ברוסיה, מראשי חובבי ציון והציונות המעשית. (נפטר בג' באדר א' ה'תר"ע)
* י"ב בחשוון – חיים פרס, חוקר הלשון העברית וממחיי השפה, עורך כתב העת הירושלמי שערי ציון. (נפטר בכ"ט באדר א' ה'תרנ"ד)
* א' בכסלו – הרב דוד צבי הופמן, פרשן מקרא ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין וממנהיגי "תורה עם דרך ארץ". (נפטר בי"ט בחשוון ה'תרפ"ב)
* ט"ז בכסלו – דויד פופר, צ'לן יהודי-בוהמי
* ל' בשבט – לודוויג בולצמן, אבי המכניקה הסטטיסטית (נפטר בה'תרס"ו)
* י"ד באדר – רבי מרדכי הורוויץ, רבה של פרנקפורט, מחבר שו"ת 'מטה לוי' והיסטוריון. (נפטר בט"ז באדר ב' ה'תר"ע)
* א' בניסן – יעקב שכביץ, מאנשי העלייה הראשונה ומראשוני גדרה. (נפטר בט"ו בטבת ה'תרצ"ג)

==נפטרו==
* ו' באדר – רבי משה סטניצר, צדיק חסידי מתלמידי החוזה מלובלין, שלא שימש כאדמו"ר בפועל.
* כ"ה באדר – רבי בנימין דיסקין, רב ליטאי, ראב"ד הורדנה ומרא דאתרא בוולקוביסק ולומז'ה. (נולד בה'תקנ"ח)
* י"א באייר – רבי יהודה צבי ברנדויין, אדמו"ר בסטרטין ומייסד חסידות סטרטין.
* י"ב בסיוון – בן ציון רפאל פריצי, פילוסוף, רופא והוגה דעות ממנטובה, מחבר פירוש לאגדות חז"ל. (נולד בה'תקט"ז)
* ט' באלול – אהרן חורין, רב באראד שבהונגריה, בעל עמדות משכיליות שתמך בשינויים רדיקליים בהלכה, נחשב ממבשרי התנועה הרפורמית. (נולד בכ"ח באב ה'תקכ"ו)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"ג

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* ל' בכסלו – רבי פרץ זאבל איגר, רב פוסק ואב"ד בעיר בראונשווייג והמחוז בגרמניה. (נולד בה'תקכ"ח)
* ל' בניסן – רבי משולם זלמן אשכנזי, מפוסקי יהדות פולין, ורבה של לובלין. (נולד בי"ז באייר ה'תקל"ב)
* י"ח בסיוון – רבי ישכר דב בארון, אבי שושלת רדושיץ ורב ברדושיץ ובפשדבורז.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תר"ב

==אירועים==
* רבי חיים אברהם גאגין (הרב אג"ן) מתמנה למשרת הראשון לציון ולחכם באשי של ארץ ישראל
* רבי אשר ניסן לוינזון מתמנה כרבה של בירז' שבליטא
* רבי אהרן משה טויבש מתמנה כרבה של יאשי שברומניה
* רבי יקיר גירון מתמנה לחכם באשי של יהדות קושטא שבטורקיה
* רבי ברוך מרדכי ליבשיץ מתמנה כרבה של סמיאטיץ' שבפולין

==נולדו==
* ו' בטבת – אברהם אפשטיין, חוקר ספרות המדרש ומאנשי חכמת ישראל. (נפטר בי"ט בניסן ה'תרע"ח)
* ג' בשבט – רבי בנימין אריה וייס, אב"ד צ'רנוביץ ורב הקהילה האורתודוקסית בעיר. (נפטר בח' בטבת ה'תרע"ג)
* כ"א בשבט – רבי נתן במברגר, מרא דאתרא של וירצבורג והמחוז, בנו וממשיכו של רבי יצחק דוב הלוי במברגר. (נפטר בכ"ח בניסן ה'תרע"ט)
* י"ב באייר – חנוך יהודה קאהוט, בלשן, מזרחן ורב נאולוגי, מחבר "ערוך השלם", מהדורה מודרנית של ספרהערוך, וממקימי בית המדרש לרבנים באמריקה. (נפטר בי"ט באייר ה'תרנ"ד)
* ט' באב – רבי משה הלברשטאם, האדמו"ר השני בחסידות שינאווא. (נפטר בי"ב בחשוון ה'תרע"ט)
* רבי משה עידאן, דיין ומקובל בג'רבה ובגאבס שבתוניסיה. (נפטר בד' באלול ה'תרנ"ד)
* רבי נחום דובער שניאורסון, האדמו"ר השני מחסידות אוורוטש, ענף של בית צ'רנוביל. (נפטר בח' בכסלו ה'תרנ"ו)
* אברהם בן-שבת, סוחר וממנהיגי הקהילה היהודית באספי שבמרוקו. (נפטר בד' בטבת ה'תרע"ז)
* רבי שמואל בן קיקי, דיין, שד"ר ופייטן, אב בית דין בטבריה. (נפטר בג' בטבת ה'תרע"ט)
* רבי שמואל רוזנברג, רב וראש ישיבה באונסדורף . ישיבתו משכה בחורים מכל רחבי הונגריה. (נפטר בי"א בסיוון ה'תרע"ט)
* רבי שמריה נח שניאורסון, רב בבוברויסק, והאדמו"ר מקאפוסט, ענף של חסידות חב"ד. (נפטר בט"ו בטבת ה'תרפ"ג)
* ברוך פפירמייסטר, מהנדס ואדריכל, מראשוני ראשון לציון וראש ועד המושבה. (נפטר בה'תרפ"ו)
* רבי משה יוסף הופמן, ראש ישיבה בפאפא שבהונגריה, ואחר כך מרבני בתי אונגרין בירושלים. (נפטר בא' בניסן ה'תרפ"ח)

==נפטרו==
* יג בכסלו – רבי ברוך גויטיין, אב"ד וראש ישיבה בהעדיעס שבהונגריה, ומחבר "כסף נבחר".
* כ"ו בתמוז – רבי נחום טרייביטש, אב"ד פרוסטיץ, מרא דאתרא של ניקלשבורג ו"הרב הכולל" למדינת מוראביה, פרשן התלמוד הירושלמי. (נולד בג' באלול ה'תקל"ט)
* י' באלול – רבי יצחק רבינו אלבעלי, דיין וראש ישיבה באיזמיר.
* כ"ט באלול – רבי מנחם מנדל קרגוי, מרבני ישיבת פיורדא, ומחבר "גידולי טהרה" על הלכות מקוואות. (נולד בה'תקל"ב)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ת"ר

==אירועים==
* א' באדר א' - פרשת עלילת דמשק נפתחת בהיעלמותו של נזיר נוצרי

לפי מסורת שאמינותה שנויה במחלוקת במחקר, הגאון מווילנה ותלמידיו ראו בפסוק משיר השירים "קול התֹר נשמע בארצנו" (ב', י"ב) רמז לאתחלתא דגאולה, ומתוך כך קבעו כי החל משנת ה'ת"ר (1840) זו תקופת אתחלתא דגאולה ובעקבות כך עלו לארץ ישראל.

==נולדו==
* כ"ח באדר ב' - אמיל זולא, סופר צרפתי, כתב את "אני מאשים" בעקבות פרשת דרייפוס (נפטר ב-ה'תרס"ב)
* י"ט בחשוון - <span>הרב </span>יצחק יעקב ריינס<span>, מגדולי התורה ב</span>יהדות ליטא<span> ו</span>רוסיה הלבנה<span>, ומייסד תנועת "</span>המזרחי<span>" (נפטר </span>ה'תרע"ה<span>)</span>

==נפטרו==
* כ"ה בתשרי – החת"ם סופר, אב"ד וראש ישיבה במטרסדורף ובפרשבורג, ומגדולי הרבנים והפוסקים בדורות האחרונים, ממעצבי ההשקפה היהודית-אורתודוקסית. (נולד בה'תקכ"ג).
* ט' באב - הרב רפאל אהרן מונסונייגו - אב בית הדין ורבה של פאס.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
הת'ר הרפר

הת'ר הרפר (באנגלית: Heather Harper, 8 במאי 1930 - 22 באפריל 2019) הייתה זמרת אופרה אירית בקול סופרן.

== חייה ==
הת'ר הרפר נולדה בבלפסט, אירלנד הצפונית, שם החלה בהכשרתה המוזיקלית. היא למדה נגינה בפסנתר בטריניטי קולג' למוזיקה בלונדון ופיתוח קול כמקצוע שני, ושרה במקהלת ה-BBC.

הופעת הבכורה שלה כזמרת מקצועית הייתה ב-1954 ב"מדיאה" במועדון האופרה של אוניברסיטת אוקספורד. משנת 1956 עד 1975 הייתה חברה ב"להקת האופרה האנגלית". ראויות לציון הופעותיה כאלזה ב"אראבלה" של ריכרד שטראוס, אלן אורפורד ב"פיטר גריימס" של בריטן והאומנת ב"טבעת החנק" שלו.

להת'ר הרפר הייתה גם קריירה נרחבת כזמרת קונצרטים, הכוללת שירה בהופעת הבכורה של רקוויאם המלחמה של בריטן בשנת 1962. היא הופיעה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן, בפסטיבל ביירוית ובמטרופוליטן אופרה (בתפקיד הרוזנת אלמביבה בנישואי פיגארו וב"פיטר גריימס").

נפטרה ב-22 באפריל 2019.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קצרמר צפון אירלנד
קטגוריה:זמרי סופרן
קטגוריה:זמרות אופרה בריטיות
קטגוריה:מוזיקאים אירים
קטגוריה:מוזיקאיות בריטיות
קטגוריה:זוכות פרס גראמי
קטגוריה:מפקדים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1930
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1930
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-2019
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2019
ג'נט בייקר

ג'נט בייקר (אנגלית: Janet Baker, נולדה ב-21 באוגוסט 1933) היא זמרת מצו-סופרן אנגליה, הנודעת כזמרת אופרה, קונצרטים ולידר.

שמה של בייקר נקשר בעיקר עם אופרה מתקופת הבארוק ואופרה איטלקית מוקדמת ועם יצירותיו של בנג'מין בריטן. במהלך הקריירה שלה, שנמשכה משנות ה-50 עד שנות ה-80 של המאה ה-20, נחשבה לשחקנית מזמרת משכמה ומעלה וזכתה להערכה והתפעלות רבה על עוצמתה הדרמטית, המיוצגת, אולי, באופן הטוב ביותר בגילומה המפורסם את דידו, הגיבורה הטרגית של "הטרויאנים", יצירת המופת של ברליוז. כזמרת קונצרטים הצטיינה בייקר בפרשנויותיה למאהלר ואלגר.

== קורות חיים ==
ג'נט בייקר נולדה בהאטפילד, דרום יורקשייר. בשנת 1956 הופיעה לראשונה על הבימה עם מועדון האופרה של אוניברסיטת אוקספורד בתפקיד מיס רוזה ב-"הסוד". אותה שנה הופיעה לראשונה גם בפסטיבל גליינדבורן. ב-1959 שרה את אדוויגה ב"רודלינדה" של הנדל; תפקידים אחרים מאופרות של הנדל שביצעה היו אריודנטה (1964) ואורלנדו (1966), ששרה במכון בארבר בברמינגהאם.

עם "להקת האופרה האנגלית" בפסטיבל אלדבורו שרה בייקר את דידו ואניאס של פרסל בשנת 1962, פולי (בגרסה של בריטן ל"אופרת הקבצנים") ולוקרציה. בגליינדבורן הופיעה שוב כדידו (1966), כדיאנה/יופיטר (ב"לה קאליסטו" של פרנצ'סקו קאוואלי) וכפנלופ (ב"שיבת אוליסס למולדת" של מונטוורדי. עם האופרה הסקוטית שרה את דוראבלה ב"כך עושות כולן" של מוצרט, דידו, אוקטביה, המלחין ב"אריאדנה בנקסוס" של ריכרד שטראוס ואורפיאו ב"אורפיאו ואאורידיצ'ה" של גלוק.

ב-1966 הופיעה בייקר לראשונה בתפקיד הרמיה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן בלונדון והמשיכה להופיע שם כדידו של ברליוז, קייט ב"אוון וינגרייב", ויטליה ואידאמנטה של מוצרט, קרסידה של וולטון ואלצ'סטה של גלוק (1981). עם האופרה האנגלית הלאומית שרה את פופיאה, את מרי סטיוארט של דוניצטי, שרלוט ב"ורתר" של ז'יל מאסנה ואת התפקיד הראשי ב"יוליוס קיסר" של הנדל.

במקביל הרשימה לא פחות את קהל המאזינים באולמות הקונצרטים, הן בתפקידי אורטוריות והן ברסיטלים לקול סולו. בין הישגיה הזכורים ביותר הקלטותיה בתפקיד המלאך ב"חלומו של גרונטיוס" של אלגר, בניצוח סר ג'ון ברבירולי בדצמבר 1964 וסר סיימון ראטל עשרים שנה אחר כך; הופעתה ב"תמונות ים" של אלגר, שהוקלטה גם היא עם ברבירולי, והקלטת ביצוע הבכורה של אורטוריית חג המולד "הודיה" של ראלף ווהן ויליאמס משנת 1965, בניצוח סר דייוויד וילוקס. בייקר קצרה שבחים רבים עם על שירת ה"רפסודיה לאלט" ולידר רבים של יוהנס ברהמס.

בשנת 1982 פרשה בייקר מן האופרה, אחרי ששרה את "מרי סטיוארט" באופרה הלאומית האנגלית ואת "אורפיאוס" של גלוק בגליינדבורן. היא הוציאה ספר זכרונות בשם "סיבוב שלם" בשנת 1982 ונבחרה לנשיאות אוניברסיטת יורק בשנת 1991. בתפקיד זה החזיקה עד 2004, אז החליף אותה גרג דייק.

ג'נט בייקר קיבלה תואר דיים בשנת 1976 והייתה לחברה במסדר כבוד בשנת 1993.

==פרסים==
* פרס לאוני סונינג למוזיקה (1979; דנמרק)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:זמרות מצו סופרן
קטגוריה:זמרות במוזיקה הקלאסית
קטגוריה:מוזיקאיות בריטיות
קטגוריה:זוכות פרס גראמי
קטגוריה:גבירות מפקדות במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:חברים במסדר עמיתי הכבוד
קטגוריה:זוכי פרס לאוני סונינג למוזיקה
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1933
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1933
מרכוס קמבי

מרכוס דיון קמבי (באנגלית: Marcus Dion Camby; נולד ב-22 במרץ 1974 בהרטפורד, קונטיקט) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר. גובהו 2.11 מטר.

== קריירה ==
קמבי שיחק באוניברסיטת מסצ'וסטס לפני שהצטרף לליגת ה-NBA. שיחק בעמדת הסנטר. נבחר במקום השני בדראפט 1996 על ידי טורונטו ראפטורס והקדים שחקנים כמו קובי בראיינט, סטיב נאש וג'רמיין אוניל.

קמבי התחיל את קריירת ה-NBA שלו בטורונטו ראפטורס, ולאחר שתי עונות במדי הקבוצה עבר לניו יורק ניקס, שם שיחק ארבע שנים עד שעבר בעונת לדנוור נאגטס, לקראת עונת עבר לקליפרס.

קמבי נבחר לשחקן ההגנה של העונה ב-NBA לעונת , לחמישייה ההגנתית בעונת , וכן זכה ארבע פעמים בתואר "מלך החסימות של ה-NBA", לאחר שהוביל את הליגה בממוצע חסימות למשחק. שלוש מהפעמים ברציפות: בעונת , עונתו השנייה, חסם 3.7 פעמים למשחק ב-31.8 דקות למשחק ב-58 משחקים, ב- השיג 3.3 חסימות למשחק ב-33.2 דקות למשחק ב-56 משחקים, ב- חסם 3.3 פעמים ב-33.8 דקות למשחק ב-70 משחקים, וב- חסם 3.6 פעמים ב-34.9 דקות למשחק ב-79 משחקים. בשתי האחרונות אף היה "מלך החסימות" במספר החסימות בעונה (231 ו-285 חסימות) וכך גם ב-, כשחסם 199 פעמים (ממוצע של 3 חסימות למשחק).
ב-24 ביולי 2012 חתם קמבי בניקס לעונה אחת.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלני טורונטו ראפטורס
קטגוריה:כדורסלני ניו יורק ניקס
קטגוריה:כדורסלני דנוור נאגטס
קטגוריה:כדורסלני לוס אנג'לס קליפרס
קטגוריה:כדורסלני פורטלנד טרייל בלייזרס
קטגוריה:כדורסלני יוסטון רוקטס
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת מסצ'וסטס
קטגוריה:זוכי פרס שחקן ההגנה של העונה ב-NBA
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:בחירות דראפט של טורונטו ראפטורס
קטגוריה:קונטיקט: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1974
אווטוואז

אוטוואז (ברוסית : АвтоВАЗ), AvtoVAZ, היא חברה בת רוסית (בעבר סובייטית) של רוסטק, לייצור כלי רכב. החברה הוקמה בשנת 1966 בעיר טוליאטי, במחוז סמרה, באמצעות ידע איטלקי מחברת פיאט. העיר נקראה כהוקרה לאיטליה על שמו של פלמירו טוליאטי. בעבר נקראה בשם VAZ (וולז'סקי אוטומבילני זאווד).

המפעל ייצר בעבר את מכוניות ה"ז'יגולי", רכב השטח "ניבה", ומכוניות ה"סמרה" שאף יובאו באופן סדיר לישראל. תוצרת המפעל בהווה משווקת תחת המותג "לאדה". אווטוואז היא יצרנית כלי הרכב הגדולה ברוסיה, ומקדימה את מפעל כלי הרכב של גורקי.

==היסטוריה==
===תקופת ברית המועצות===
לאדה 1200 משנת [[1982]]
"Lada Vesta" משנת 2015
ב-20 ביולי 1966 הוחלט על הקמה של מפעל ממשלתי לייצור כלי רכב בעיר טוליאטי. לפי ההסכם, תוכניות ההקמה, הספקת הציוד והכשרת העובדים הייתה באחריות פיאט. ב-14 בינואר 1967 החלה בניית מפעל הייצור בפרויקט שהוכרז כ"כלל סובייטי". אלפי אנשים, צעירים בעיקר, הועסקו בבניית המפעל הגדול. משנת 1969 התחילה ההכשרה של עובדי המפעל, ברובם אותם האנשים שבנוהו. כמו כן נמשכה ההרכבה של הציוד שהיה מיוצר ב-844 מפעלים בברית המועצות, ו-900 מפעלים ממדינות אחרות.

ב-19 באפריל 1970 יצאו מפס היצור שש מכוניות ראשונות מדגם "ז'יגולי" (VAZ 2101), הבנויות על בסיס של המכונית האיטלקית פיאט 124. בכך השלים המפעל הגעה לייצור מכוניות תוך 3 שנים בלבד, לעומת השש הצפויות. בשנת 1976 החל ייצור דגם VAZ 2106 שהיה הדגם היוקרתי של המפעל במהלך בסוף שנות ה-70 ועד למחצית שנות ה-80.

ב-21 בדצמבר 1973 עבר המפעל ביקורת של מבקרי המדינה הסובייטיים בציון "מעולה", לאחר שכלי הרכב המיליון יצא מפס הייצור.

===לאחר התפרקות ברית המועצות===
בשנת 2003 נוצר אב-טיפוס של מכונית ספורט לאדה רבולושן.

ב-22 בדצמבר 2006 נחתם הסכם עם החברה הקנדית MAGNA INTERNATIONAL למטרת הקמה של מפעל יצור חדיש למכוניות. הפרויקט בהשקעה משותפת של 1.6-1.7 מיליארד דולר מיועד להקים מפעל נוסף בעל כושר ייצור של 440 אלף כלי רכב בשנה. הפרויקט לא יצא לפועל.

בעשור השני של המאה ה-21 עומדת יכולת הייצור של המפעל על 670 אלף מכוניות בשנה. ג'נרל מוטורס האמריקאית מחזיקה בבעלות חלקית על מניותיו ומייצרת בו רכב שטח בשם "שברולט ניבה". עוד מחזיקות במניות המפעל חברת פז'ו הצרפתית וממשלת רוסיה. כיום חברת האם היא רנו.

המפעל מייצר חלקי חילוף גם לדגמים שלא מיוצרים כבר. הייצור מכוון לרוב לשוק המקומי, ומוביל במכירות ברוסיה ומדינות ברית המועצות לשעבר. בשנת 2008 יצר המפעל כ-800 אלף מכוניות. ואולם בהמשך הואט קצב הייצור ובשנת 2012 נבנו כ-600 אלף מכוניות ובשנת 2017 כ-490 אלף מכוניות. בשנת 2015 מונה בו אנדרסון למנכ"ל. הוא ביצע תוכנית רחבה של התייעלות ופיטורים. למרות זה המפעל לא הצליח להתרומם ולעבור לרווח. בשנת 2021 יצר המפעל כ-340 אלף מכוניות. בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה בתחילת 2022 חברת רנו החליטה לצאת מפעילות ברוסיה. המפעל מתכנן לחרוז לייצור דגמים מקוריים.

==דגמים ביצור סדרתי==
* משפחת "Lada Classic";
* משפחת "Lada Samara II";
* "Lada 4×4"(הנקרא "Lada Niva" עד שנת 2005);
* משפחת "Lada Kalina" משנת 2004 עד 2011;
* "לאדה פריורה" משנת 2007 עד 2015;
* "לאדה גרנטה", משנת 2011
* "אוקה"
* "לאדה וסטה", משנת 2015
* "לאדה XRAY", משנת 2016

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Riva.jpeg|לאדה 1500 ממודל 1985
קובץ:Lada Kalina front 20081218.jpg|לאדה קאלינה, 2008
קובץ:Lada 2170 Priora.jpg|Lada Priora
קובץ:Lada Largus in Tomsk.JPG|Lada Largus
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טוליאטי
ארנב הפסחא

[[ביצת פסחא ועליה דמות ארנב]]
ארנב הפסחא הוא דמות של ארנבון, שעל-פי המסורת הנוצרית נותן מתנות בחג הפסחא, בדרך-כלל סלסלות מתנה לילדים בחג עצמו (או בעונת האביב). מקורה של מסורת זו הוא בתרבויות גרמאניות וליתר דיוק כנראה מחבל אלזס, שם לדמות זו של הארנב יש מסורת רבת שנים. עם זאת היום היא כבר נפוצה בכל אירופה במשך הרבה מאוד זמן. במקור הייתה זו דמות של ארנבת ולא ארנבון אך בחלק מהמקומות זה השתנה עם הזמן.

ארנב הפסחא הוא דוגמה למיתולוגיית פולקלור, כמו גם דמויות אחרות כגון סנטה קלאוס ופיית השיניים.

מקורה של מסורת ארנב הפסחא זו נעוצה בהיותו של הארנבון סמל פריון. גם ביצים מסמלות פריון ועל כן קיימת מסורת רבת שנים של קישוט וצביעה של ביצים מבושלות בחג הפסחא, הקרויות ביצי פסחא. הקשר של החג לפריון קשור למועד החג, תחילת האביב, בו האדמה נעשית פורייה.

באוסטרליה, הארנב נחשב למכת מדינה בשל הנזקים הרבים שהוא גורם לחקלאות, ועל כן בשנות ה-90 החליפו את ארנב הפסחא בבילבי הפסחא על שמו של הבילבי הענק שהוא כיסאי דמוי ארנב הפופולרי יותר בקרב המקומיים וארגוני השימור ומצוי בסכנת הכחדה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ארנבים בדיוניים
קטגוריה:פולקלור
קטגוריה:פסחא