חברת נתיבי איילון

הלוגו הקודם של החברה (2005-2018)
מפת נתיבי איילון (כביש 20) וסביבתם - מהקצה הצפוני, ליד [[כפר שמריהו, ועד הקצה הדרומי במחלף חולות]]
חברת נתיבי איילון היא חברה ממשלתית ישראלית העוסקת ביזום, ניהול, תכנון וביצוע פרויקטים תחבורתיים במרחב העירוני והמטרופוליני, בעיקר בגוש דן אך גם בשאר רחבי הארץ.

==היסטוריה==
====== שנים ראשונות ======
בשנת1965 הוקמה מסגרת מנהלית בשם "נתיבי איילון" לצורך הקמת נתיבי איילון. בתחילת 1969 אישרה הממשלה את הקמת נתיבי איילון כחברה.

חברת נתיבי איילון בע"מ התאגדה בשנת 1970 על-פי דיני מדינת ישראל כחברה פרטית. מאז הקמתה החברה הייתה בבעלות משותפת של מדינת ישראל ועיריית תל אביב-יפו.

====== הרחבת הפעילות ======
החברה עסקה לא רק בבנייה ותחזוקה של כביש נתיבי איילון, אלא גם בבניית הפרדות מפלסיות בדרכים עירוניות בתל אביב במרכז העיר ובשכונות עבר הירקון, בהכשרת נתיבי תחבורה ציבורית, בהכשרת רצועות עבור מסילות רכבת ואף מעורבת בפרויקטים בערים אחרות, כגון הפרדה מפלסית למסילות רכבת ברחובות, בבאר יעקב ובלוד.

בתחילת שנות ה-90 התרחבה פעילות החברה מחוץ למטרופלין תל אביב, היא הקימה שני חברות בת: "נתיבי גליל" ו"נתיבי כרמל" שפעלה בחיפה, והייתה אחראית גם על פרויקט מנהרות הכרמלב-1994, פרסם היועץ המשפטי לממשלה, מיכאל בן יאיר, חוות דעת משפטית לפיה נתיבי איילון, הנמצאת בבעלות משותפת ושווה של הממשלה ועיריית תל אביב, אינה מורשית לעבוד מעבר לגבולות מטרופולין תל אביב. בעקבות ההחלטה בשנת 1998 מוזגה חברת "נתיבי כרמל" עם חברת יפה נוף של עיריית חיפה. במקביל התקבלה החלטה, שלא בוצעה, לסגור את החברה בסוף 2004.

====== רפורמה בתחבורה הציבורית ======
כמו כן תכננה החברה תוכנית לרפורמה בתחבורה הציבורית בגוש דן על מנת להתאימה לצורכי הציבור. ביצועה המעשי התעכב והחל רק באוגוסט 2010, כאשר השינוי המהותי ביותר התבצע ב-1 ביולי 2011 עם ביצוע הפעימה השנייה בארגון מחדש. במסגרת השינוי, בוטלו עשרות קווים, אחרים שינו מסלולם וקווים חדשים נוספו. בתגובה לביקורת, בוצעו בקווים שינויים נוספים בשנים הבאות.

====== מעבר לבעלות ממשלתית מלאה ======
ב-25 במאי 2014, אישרה הממשלה להעביר את החברה לבעלות מלאה של המדינה. ולרכוש את חלקה של עיריית תל אביב-יפו בחברה, ובכך להפוך את החברה לחברה ממשלתית. בעקבות כך הוחלט שהחברה תבצע פרויקטים במרחב העירוני והמטרופוליני, לא רק בגוש דן אלה גם בשאר רחבי הארץ.

במרץ 2017, התקבלה החלטת ממשלה שהגדירה מחדש את מטרות החברה ונתיבי איילון הפכה לחברה ממשלתית בבעלות מלאה. במתכונתה הנוכחית, חברת נתיבי איילון היא חברה ממשלתית המובילה פרויקטים תחבורתיים רחבי היקף ותקציב במרחב העירוני והמטרופוליני, אשר תכליתם הוא לייצר העדפה לתחבורה ציבורית ושיתופית והפחתת שימוש ברכב הפרטי, תוך שימוש בטכנולוגיות מתקדמות.

ב-3 בדצמבר 2018, חנכה החברה את משרדיה הראשיים בעזריאלי ראשונים, ראשון לציון; לאחר שעברה מתל אביב.

====== ציוני דרך חשובים ======
בינואר 2020 נחנך גשר יהודית, פרויקט שמשרד התחבורה וחברת נתיבי איילון הובילו, המחבר בין שדרות יהודית שבשכונת מונטיפיורי לבין מגדלי אלון שבמערב שכונת ביצרון בתל אביב. הגשר נועד ליצור חיבור נוסף בין מרכז תל אביב לבין השכונות שממזרח לנתיבי איילון ולשרת את נוסעי תחנת יהודית בקו האדום של הרכבת הקלה.

במרץ 2020, הוחלט במשרד התחבורה וחברת נתיבי איילון להאיץ את העבודות בפרויקט הנתיבים המהירים לאור הירידה בהיקף התנועה כתוצאה ממשבר הקורונה, ובכך קוצרו זמני הפרויקט.

באוגוסט 2021, משרד התחבורה העניק לחברת נתיבי איילון סמכויות המרחיבות את תחומי פעילויות החברה למטרופולין חיפה, לרבות תפעול ואחזקה של מתחמי התחבורה הציבורית במטרופולין, הקמת צוות תוכנית אב למרחב צפון והקמת מרכז ניהול תנועה מטרופוליני שישמש את חיפה וסביבותיה. במסגרת הסמכויות התפעוליות שקיבלה לידה, ניתן למנות בין היתר תפעול ואחזקת תחנת רכבת מרכזית המפרץ, תחנת רכבת העמק, הרכבלית, אחזקת ציר המטרונית והמסופים באזור חיפה וסביבתה.

באוגוסט 2022, נפתחו לתנועה כ-11 ק"מ של נתיבי תחבורה ציבורית ושיתופית בנתיבי איילון לכיוון דרום וצפון. בנתיבי איילון לכיוון צפון, נפתחו לתנועה נתיבי תחבורה ציבורית ושיתופית, בין צומת חולון למחלף השלום אשר משלימים את התוואי לתחבורה ציבורית ושיתופית ממבוא איילון ועד מחלף השלום. כמו כן, בנתיבי איילון לכיוון דרום, נפתחו לתנועה נתיבי תחבורה ציבורית ממחלף השלום ועד מחלף וולפסון, שמתחבר לפיצול בין 20 לכביש 1.

בספטמבר 2023, נפער בולען בנתיבי איילון, ברמפת היציאה למחלף השלום לכיוון איילון דרום. לאחר בדיקות הנדסיות וטכנולוגיות מעמיקות שנערכו מטעם החברה למען בטיחות משתמשי הדרך, במשך חודש, נפתחה רמפת היציאה למחלף השלום לכיוון איילון דרום עבור משתמשי הדרך.

== תפקידי החברה ==

# ייזום, תכנון, הקדמה, אחזקה וניהול של תשתיות תחבורה במרחב העירוני והמטרופוליני בישראל.
# הפעלה וניהול של צוות תוכנית אב לתחבורה מטרופולינית, בכל תחומה התחבורה, תוך קידום תכנון ארוך טווח וגזירת תוכניות לביצוע בטווח הזמן המיידי.
# קידום התחבורה החכמה על ידי ניהול, חזון ופיתוח פתרונות טכנולוגיים חדשניים ושילובם בתשתיות בכל הארץ, תוך התאמתם להתפתחויות בשוק הרכב והתחבורה.
# קידום תחבורה ציבורית, תוך מתן על דגש ניהול ביקושים, קישוריות ופתרונות תחבורה בני-קיימא במרחב העירוני והמטרופוליני.
# ניהול תנועה והסדרתה במרחב העירוני והמטרופוליני.

== רשויות תמרור ותפקידה של נתיבי איילון ==
רשות תמרור היא הסמכות הבלעדית לקביעת הסדרי תנועה. בנוסף מי שאחראי על רשות תמרור באזורו אחראי על אחזקת ההסדרי תנועה בכל התחום הדרך, מבטיח תקינות ההסדרים התחבורתיים ואמון על התקינות המשפטית של ההסדרים.

=== האזורים בהן נתיבי איילון משמשת כרשות תמרור ===
מחוז חיפה והצפון:
* כביש 4 מצומת כורדני עד צומת בן צבי
* כביש 781 מצומת הצריף עד צומת יוספטל
* כביש 752 מצומת מגבול נשר בצפון עד מסוף יגור
* כביש 705 מצומת בר יהודה עד גבול נשר (אוסקר שינדלר)

מחוז תל אביב והמרכז:
* כביש 2 ממחלף נתניה עד מחלף שפיים
* כביש 20 ממחלף שפיים עד מחלף חולות
* ציר הכיכרות בראשון לציון כולל מתח"ם ראשון לציון
* הוד השרון - ציר רמתיים מצומת משה שרת עד צומת עדנים
* קריית אונו/ סביון/ יהוד מונוסון - ציר אלכסנדרוני (4622) מצומת מבואות עד צומת סביון
* רמלה/ באר יעקב - כביש 200 ממחלף רמלה מערב עד מחלף האצ"ל (כביש 44) כולל הפרדה 131

== פעילות החברה ==
חברת נתיבי איילון היא חברת תשתית ממשלתית המובילה, יחד עם משרד התחבורה והרשויות המקומיות פרויקטים תחבורתיים רחבי היקף ותקציב במרחב העירוני - מטרופוליני שמטרתם לייצר מארג של פתרונות תחבורה מתקדמים עבור משתמשי הדרך אשר יגרמו להפחתת השימוש ברכב הפרטי.

====== הפרויקטים כוללים ======
הקו החום הוא פרויקט לאומי של משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון המחבר את הערים ראשון לציון, באר יעקב, רמלה ולוד למטרופולין ת"א, באמצעות מערכת הסעת המונים חדשנית, חשמלית ובטוחה. המערכת תשפר משמעותית את הנגישות וההתניידות בערים ומחוצה להם לרווחת משתמשי הדרך המתגוררים בתוואי. בנוסף, המערכת תכלול כלי רכב רבי קיבולת, תדירים ומתקדמים בנתיב תחבורה ציבורית ייעודי להם, לצד פיתוח מרחב אורבני לרבות סלילת שבילי אופניים, הצבת תחנות מתקדמות וחידוש התשתיות בתוואי הקו.<ref name="זגריזק"></ref>

הקו הכחול הוא פרויקט לאומי של משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון המחבר את הערים ראשון לציון, נס ציונה ורחובות למטרופולין ת"א, באמצעות מערכת הסעת המונים חדשנית, חשמלית ובטוחה. המערכת תשפר משמעותית את הנגישות וההתניידות בערים ומחוצה להם לרווחת משתמשי הדרך המתגוררים בתוואי. בנוסף, המערכת תכלול כלי רכב רבי קיבולת, תדירים ומתקדמים בנתיב תחבורה ציבורית ייעודי להם, לצד פיתוח מרחב אורבני לרבות סלילת שבילי אופניים, הצבת תחנות מתקדמות וחידוש התשתיות בתוואי הקו.

פרויקט הנתיבים המהירים של משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון הוא פרויקט שמטרתו לאפשר הגעה מהירה בתחבורה ציבורית ושיתופית למוקדי התעסוקה במטרופולין תל אביב. אורכם הכולל של הנתיבים המהירים החדשים לתחבורה שיתופית וציבורית שנסללים בימים אלו הוא כ-75 ק"מ קילומטר, בתוואי שבין ראשון לציון דרך תל אביב - יפו ועד מחלף 57 (נתניה). הפרויקט כולל הקמת שני חניוני ענק, בשולי המטרופולין, בשפיים ובראשון לציון, מהגדולים מסוגם בעולם, אשר יאפשרו חנייה לכ-12,000 רכבים. בחניונים הללו יופעלו שירותי הסעות נוחים וחינמיים באמצעות מערך שאטלים חשמליים ומודרניים, בתדירות גבוהה למוקדי תעסוקה מרכזיים במטרופולין תל אביב. במהלך שנת 2022 נפתחו לתנועה נתיבי תחבורה ציבורית ושיתופית לאורך איילון צפון ודרום, שנסללו כהכנה לפרויקט הנתיבים המהירים, בתוואי שבין צומת חולון למחלף השלום לכיוון איילון צפון, וכן בתוואי שבין מחלף השלום ועד מחלף וולפסון, שמתחבר לפיצול בין כביש 20 לכביש 1 לכיוון איילון דרום. במהלך שנת 2025 צפוי להיפתח כל מערך הנתיבים המהירים לאורך כביש 20 וכביש החוף. חשוב לציין, שלצד פרויקט הנתיבים המהירים, החברה מתחזקת ומנהלת את כביש 20.

מרכזי ניהול תנועה במטרופולין תל אביב-יפו וחיפה הם פרויקט לאומי של משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון לניהול תנועה מתקדמת ומטרופולינית בזמן אמת. בימים אלו מקודמים מרכזי ניהול תנועה במטרופולין תל אביב וחיפה הפועלים מסביב לשעון ומשתמשים בנתוני דרך הנאספים באמצעות טכנולוגיה מתקדמת כדי לייעל את התנועה בזמן אמת, תוך שיתוף פעולה הדוק ומלא עם הרשויות בערי המטרופולין וגופי החירום.

רשת אופנידן הוא פרויקט לאומי של משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון הכולל רשת שבילי אופניים בינעירוניים בגוש דן של שבילים רציפים שמתפרשים על פני 14 רשויות בין ראשון לציון שבדרום ועד הרצליה שבצפון. שבילי האופניים יהיו רחבים, מוצללים ומופרדים מתנועת המכוניות ומהולכי הרגל.

הרשת המטרופולינית-מהיר לעיר הוא פרויקט לאומי של משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון לשדרוג מערך התחבורה הציבורית במרכז הארץ שעתיד לייצר אלטרנטיבה יעילה, מהירה ואיכותית לרכב הפרטי עבור תושבי המרכז. במסגרת הפרויקט: ניתנת העדפה לנוסעי התחבורה הציבורית באמצעות צביעת נתיבי תחבורה ציבורית ייעודיים, מוצבות תחנות חדשות ומתקדמות, נסללים שבילי אופניים עירוניים, כמו כן נעשה שיפור בתדירות קווי האוטובוס ומסלולם בהתאם ובשיתוף התושבים.

התוכנית הארצית לקידום מתקני תחבורה ציבורית הוא פרויקט לאומי של משרד התחבורה, הרשות לתחבורה הארצית וחברת נתיבי איילון במטרה לאפשר למדינה לעמוד ביעדיה הן בנוגע להעלאת השימוש בתחבורה הציבורית, והן בנוגע למעבר לאוטובוסים חשמליים. כחלק מהתוכנית, חברת נתיבי איילון מקדמת, מתכננת, מקימה ומתחזקת מתקני תחבורה ציבורית ברחבי הארץ. לצד זו, מקדמת החברה עמדות טעינה בפריסה ארצית הן ברמה הרגולטורית והן ברמה היישומית לטובת המעבר לאוטובוסים חשמליים.

פרויקטים תחבורתיים ביישובים החברה הערבית והדרוזית הוא פרויקט לאומי של משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון לקידום פרויקטים תחבורתיים ביישובי החברה הערבית והדרוזית בתכנון ובביצוע בפריסה ארצית לצד קידום תוכנית האסטרטגית כאשר המטרה היא שבתוך עשור תהיה רשת תחבורתית הולמת ובטיחותית שתשפר את איכות החיים לתושבים ותאפשר תשתית טובה להעברת שירות בתחבורה הציבורית.

== תחבורה חכמה ==
חברת נתיבי איילון משמשת כזרוע הטכנולוגית של משרד התחבורה במטרה לקדם מיזמים פורצי דרך בתחום התחבורה החכמה בכדי להצעיד את מדינת ישראל לעבר תחבורת המחר.

מיזמי התחבורה החכמה שהחברה מקדמת מתמקדים בהגברת חווית המשתמש לצד הטמעת טכנולוגיות חדשניות בפרויקטי תחבורה שונים של החברה ומחוצה לה. בין המיזמים ניתן למנות: רמזורים אדפטיביים, V2X, תחבורה ציבורית אוטונומית ועוד.

תפקיד נוסף הוא לאפשר ולייצר אקו-סיסטם בין חברות האוטו-טק לבין המדינה. החברה עושה זאת באמצעות הקמת פלטפורמות מקצועיות שידעו לתת מענה הן לבדיקות וניסויים בעולמות התחבורה והתשתיות (מרכז הניסויים לתחבורה חכמה באשדוד) והן להגנה מפני איומי סייבר בעולמות התחבורה והתשתיות (מרכז הסייבר לתחבורה חכמה בבאר שבע).

מיזמי התחבורה החכמה כוללים:

מרכז הניסויים לתחבורה חכמה באשדוד הוא פרויקט לאומי של משרד התחבורה וחברת נתיבי איילון אשר נועד לאפשר ולקדם מיזמים בתחום התחבורה החכמה, תוך העמדת תשתית ייחודית ומתקדמת לביצוע ניסויים, הן עבור תעשיית האוטו-טק והן עבור המדינה. במרכז שהוקם בסוף שנת 2020 מבוצעים ניסויים רבים במגוון נושאי הליבה בתחום התחבורה החכמה, לרבות מעבר לרכבים אוטונומיים, אוטומציה והטמעת תשתיות טכנולוגיות בתחום תחבורה. הקמת המרכז נועדה לאפשר ולייצר אקו-סיסטם בין חברות האוטו-טק לבין הרשויות, לתת במה לשיתופי פעולה בין חברות האוטו-טק שפועלות במרכז ולקדם מיזמים פורצי דרך בתחום התחבורה החכמה.

מיזם הרחפנים הלאומי הוא פרויקט המהווה שותפות של גופי ממשלה אותו מובילים משרד התחבורה, נתיבי איילון, רשות החדשנות, ורשות התעופה האזרחית. מטרת המיזם היא לתמוך ולקדם אקוסיסטם באמצעות טכנולוגיה, רגולציה ותשתיות לשימוש בכלי טיס מתקדמים ולהכשיר את המרחב האווירי לטיסות של כלי טיס אלו מתוך כוונה להקל על העומסים בכבישי ישראל, לייעל שירותים מסחריים וציבוריים ולייצר יתרון תחרותי לחברות היי טק ישראליות בתחום הרחפנים לפרוץ לשוק הגלובלי. מיזם הרחפנים עוסק גם בהסדרת המרחב האווירי ובניית תשתיות רגולטוריות להטסת כלים אוטונומיים לתועלת הציבור. המיזם עובד בשיתוף פעולה עם גופים מסחריים וציבוריים נוספים: חיל אוויר, רשות שדות התעופה, רשויות מקומיות וגופים רלוונטיים נוספים.

מרכז הסייבר לתשתיות לאומיות ולתחבורה חכמה בבאר שבע (CYITS) הוא פרויקט של משרד התחבורה באמצעות חברת נתיבי איילון, מערך הסייבר הלאומי וקונסוצרסיום בהובלת חברת אלתא של התעשייה האווירית. המרכז מהווה מוקד ידע ומעבדה לבחינת טכנולוגיות מתקדמות בתחום התחבורה היבשתית. במרכז מתבצעות בדיקות חוסן ומחקרים על חולשות וסכנות בתחום התחבורה החכמה. מטרתו להבטיח תחבורה בטוחה ולהיערך לכניסת כלי תחבורה מתקדמים לישראל. הוא משרת יצרנים, יבואנים, חברות ותעשיות בתחום התחבורה, ומציע שירותים גם למדינות אחרות המיישמות מערכי תחבורה חכמים. המרכז מהווה חלק מההיערכות הלאומית של מדינת ישראל במטרה להבטיח תחבורה בטוחה לציבור וכזו העונה לחדשנות הגלובלית לכניסתם של כלי-תחבורה מתקדמים למדינת-ישראל בעשור הקרוב.

== כביש 20 (נתיבי איילון) ==
נתיבי איילון (או כביש 20) הוא הכביש העיקרי במטרופולין תל אביב-יפו. הכביש חוצה את המטרופולין מצפון לדרום והוא כביש מהיר ברובו, ולצידו מסילת רכבת ונחל איילון שמנקז גשמים מכל אזור השפלה.

בקטע המרכזי של הכביש (בין מחלף קיבוץ גלויות למחלף גלילות) עוברים כמיליון כלי רכב ביום והוא אחד מצירי התנועה העמוסים ביותר בישראל. הוא מחבר את כל הכבישים הבין עירוניים שמגיעים לתל אביב: כביש 4 מאשדוד והדרום, כביש 1 מירושלים, כביש 5 מאריאל, כביש 431 ממודיעין ומדרום־מזרח, כביש 531 מצפון־מזרח, וכביש 2 מחיפה ומהצפון.

מפת נתיבי איילון (כביש 20) וסביבתם ב-2017 - מאזור כפר שמריהו עד הקצה הדרומי במחלף חולות

ציר נתיבי איילון מורכב מהקטע המרכזי שעובר בתוך העיר תל אביב לאורך אפיק נחל איילון שהיה ידוע בעבר כ"ואדי מוסררה" קטע זה העניק לנתיבים את שמם. לציר זה המשכים לכיוון צפון, דרך הרצליה עד חיבור לכביש 2 דרומית לנתניה בסמוך לקיבוץ שפיים; לכיוון דרום, בין חולון לבת ים וראשון לציון עד כביש 4 ומזרחית לפתח תקווה וכביש 5.

לכל אורך הציר המרכזי והצפוני עוברות שלוש מסילות רכבת ועליהן ארבע תחנות רכבת ישראל בתל אביב. בחלק מהקטע (מתחנת תל אביב מרכז ועד תחנת האוניברסיטה) עוברות ארבע מסילות, אשר שתיים מהן ממשיכות לכיוון חיפה והאחרות לכיוון הוד השרון. ציר זה הוא החיבור הרכבתי היחיד במרכז גוש דן ועוברות בו למעלה מ־200 רכבות נוסעים ביום. החל מספטמבר 2011 נפתחו לתנועה בקטע הדרומי (מדרום למחלף קיבוץ גלויות) שתי מסילות רכבת לאורך הכביש, ועליהן תחנות הרכבת בחולון, בת ים וראשון לציון, ובהן עוברות כ-3 רכבות בשעה. המסילות ממשיכות לאחר מחלף חולות לכביש 4 לכיוון יבנה, אשדוד ואשקלון. סמוך לתחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין ישנן ארבע מסילות, אשר שתיים מהן נקטעות כמספר מטרים לאחר תחנה זו. בעתיד מתוכנן חיבור מסילות אלה למסילת 431.

הרעיון לנצל את ואדי מוסררה כנתיב תחבורה עלה כבר במהלך שנות ה-50 של המאה ה-20, אך רק בשנת 1964 החליטה הממשלה על קידום המיזם וב-1965 החל התכנון. בשנת 1967 נעשתה בדיקת היתכנות וכדאיות כלכלית שבעקבותיה התקבל מלווה של 20 מיליון דולר מהבנק העולמי. הפעולות הראשונות שנעשו היו הסדרת נחל האיילון בתוך תעלה, לאחר שבמשך שנים הוא היווה מטרד והציף שכונות בתל אביב. כבר מראשיתו תוכנן המיזם לכלול כביש שיגיע עד חדרה.

כדי לבצע את הפרויקט הוקמה ב־1970 חברת נתיבי איילון" בבעלות שווה של ממשלת ישראל ועיריית תל אביב. ב-1973 הציגה החברה את התוכנית "לכביש מהיר, רב־נתיבים שיחצה את האזור המטרופוליטני של תל אביב רבתי מצפון לדרום, ויחבר את רשתות הכבישים הבין־עירוניים לירושלים, לחיפה ולאשדוד. לפי התכנון הכביש יושלם עד שנת 1985 ויעביר כ-200,000 כלי רכב ליממה." הכביש תוכנן נמוך ממפלס מערכת הכבישים העירוניים, כך שהפרש המפלס יאפשר בניית כבישים חוצים והצטלבויות דו־מפלסיות תוך המעטת מטרדי רעש ומפגעים אסתטיים הנגרמים על ידי מעברים עיליים. במסגרת הפרויקט הציגה החברה גם תוכנית לבניית מסילות רכבת במקביל לכביש, שמיועדות לקשר את רשת המסילות הצפונית בישראל עם רשת המסילות הדרומית (עד בניית מסילת איילון, הייתה תחנת הרכבת תל אביב מרכז תחנת הקצה של מסילת החוף לכיוון חיפה, ותחנת הרכבת תל אביב דרום הייתה תחנת הקצה לרכבות מירושלים, מרחובות ומבאר שבע). כמו כן תכננו המסילות לשמש כמערכת תעבורה להסעת המונים לכל האזור המטרופוליטני של תל אביב עם שלוחות בין-עירוניות. הכביש תוכנן מראש כבעל ארבעה או חמישה נתיבים לכל כיוון ולנסיעה במהירות של 100 ק"מ לשעה. כמו כן תוכננו מחלפים ראשיים רבי־מפלסים במקומות הבאים: תל־גיבורים, צומת לחולון, צומת לה־גרדיה, דרך השלום, דרך פתח־תקוה, ורחוב ההלכה, שדרות רוקח וצומת רשפון (שלבסוף נבנו רק כהצטלביות דו־מפלסיות). בתכנון מ-1973 נלקחה גם בחשבון האפשרות שבעתיד יוסטו מי האיילון לים התיכון, דרך יפו, ועל ידי כך יפונה תוואי התעלה לשירותים תחבורתיים נוספים.

ב-1978, כביש 1 לירושלים חובר הכביש לתחילתו של מחלף קיבוץ גלויות. באפריל 1982 נפתח הקטע הראשון של הכביש בין מחלף השלום להלכה. ביולי 1984 נפתח קטע נוסף בין מחלף השלום למחלף לה גוארדיה. קטע הכביש המרכזי נפתח סופית לתנועה ביולי 1991 עם חנוכת קטע רוקח-גלילות. לאורך שנות ה-80 וה-90 מוספרו נתיבי איילון ככביש 2 עד שלקראת סוף שנות ה-90 נקבע מספרם ככביש 20, עת החלו העבודות לפיתוח הכביש מצפון למחלף גלילות והובילו ליצירת קטע המקביל לכביש 2 הקיים.

במהלך שנות ה-90 ובתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 הורחב הקטע המרכזי של הכביש לשלושה נתיבים ואחר כך לארבעה ועובתה תשתית הרכבת לאורכו. כמו כן, בשנת 2000 הוארך הכביש עד הרצליה למחלף שבעת הכוכבים. ב-25 בינואר 2005 נחנך הקטע הדרומי של הכביש עם פתיחת מחלפי דב הוז ויוספטל. הנחת מסילות הרכבת בקטע הדרומי הסתיימה וקו הרכבת נפתח לתנועה בחודש ספטמבר 2011. קטע זה של נתיבי איילון הפך גם הוא לכביש מהיר.

בחודש אוקטובר2013 נחנך נתיב נסיעה חמישי בנתיבי איילון צפון, בקטע שבין מחלף קק"ל להסתעפות עם מחלף גלילות. קטע זה של הכביש הוא אחד מקטעי הדרך העמוסים במדינה, בו נוהגים מדי יום מעל 120 אלף נהגים. חודשיים קודם לכן נפתח נתיב שלישי בין מחלף חולות למחלף חולון.

במהלך 2014 נחנך נתיב תחבורה ציבורית בנתיבי איילון צפון, בין ראשון לציון ומחלף קוממיות עד מחלף חולון בין השעות 7:00 ל-9:00, במטרה להקל על אוטובוסים הנוסעים במהלך שעות הבוקר בציר התחבורה העמוס מדרום לכיוון התחנה המרכזית בתל אביב וצפונה. ב-2017 הורחבו שעות נתיב התחבורה עד לשעה 10:00.

בדצמבר 2016 נפתח מחדש לתנועה הקטע הצפוני ביותר של נתיבי איילון, שהיה פתוח מספר שנים לכיוון צפון, עד ינואר 2014. הקטע מקשר את נתיבי איילון לכביש 531.

באפריל 2017 נחנך הכביש בכיוון צפון לכל אורכו המתוכנן עד מחלף רשפון-געש, בחיבור עם כביש החוף. במסגרת הזו הועתקה מסילת החוף אל בין מסלולי נתיבי איילון. באוגוסט 2018 נפתח לתנועה קטע הכביש לכיוון דרום שבין מחלף שמריהו מזרח למחלף שבעת הכוכבים, דבר המאפשר הגעה לנתיבי איילון מכיוון כביש 531.הקמת הכביש הסתיימה בדצמבר 2018 עם חנוכת הנתיב ממחלף רשפון-געש לכיוון דרום וחיבור מסילת הרכבת של כביש 531 למסילת החוף.

באוקטובר2019 הוסב נתיב נסיעה בכיוון צפון, ממחלף מבוא איילון עד מחלף קיבוץ גלויות, לנתיב המיועד לתחבורה ציבורית ולנסיעה משותפת בלבד, במסגרת מיזם נתיב פלוס של משרד התחבורה.

במרץ 2020, הוחלט במשרד התחבורה ונתיבי איילון להאיץ את העבודות בפרויקט הנתיבים המהירים לאור הירידה בהיקף התנועה כתוצאה ממשבר הקורונה, ובכך קוצרו זמני הפרויקט.

באוגוסט 2022, נפתחו לתנועה כ-11 ק"מ של נתיבי תחבורה ציבורית ושיתופית בנתיבי איילון לכיוון דרום וצפון. בנתיבי איילון לכיוון צפון, נפתחו לתנועה נתיבי תחבורה ציבורית ושיתופית, בין צומת חולון למחלף השלום אשר משלימים את התוואי לתחבורה ציבורית ושיתופית ממבוא איילון ועד מחלף השלום. כמו כן, בנתיבי איילון לכיוון דרום, נפתחו לתנועה נתיבי תחבורה ציבורית ממחלף השלום ועד מחלף וולפסון, שמתחבר לפיצול בין 20 לכביש 1.

בספטמבר 2023, נפער בולען בנתיבי איילון, ברמפת היציאה למחלף השלום לכיוון איילון דרום. לאחר בדיקות הנדסיות וטכנולוגיות מעמיקות שנערכו מטעם החברה למען בטיחות משתמשי הדרך, במשך חודש, נפתחה רמפת היציאה למחלף השלום לכיוון איילון דרום עבור משתמשי הדרך.

==ראשי החברה==
===מנכ"לים===
* ברוך עמיר
* ישראל גרנית (1975–1976)
*דן חירם (1976–1982)
*דני הולצמן (עד 93)
* דורון בלשה (1995–1998)
*יהודה בר-און (1999–2003)
*אריה בר (2003–2005)
*שי ברס (2005–2010)
*אבי חודין (2011–2017)
*איתמר בן מאיר (2017–2021)
*אורלי שטרן (2022–הווה)

===יושבי ראש הדירקטוריון===
* אלדד בוקשפן (1983–1999)
* פרופסור ישראל בורוביץ (2013–1999)<ref></ref>
*דן הראל (2018–2017)
*מאיר חן (2021–2018)
*מקסין פסברג (2021–הווה)

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.ayalonhw.co.il אתר חברת נתיבי איילון] - כולל דיווחי תנועה ומצלמות בזמן אמת
* 
* 
* רשות החברות הממשלתיות - [http://mof.gov.il/GCA/CompaniesInformation/Pages/CompanyInfo.aspx?k=379 פרטי חברת נתיבי איילון בע"מ]
* 

==הערות שוליים==

נתיבי איילון, חברת
קטגוריה:נתיבי איילון
נתיבי איילון, חברת
קטגוריה:משרד התחבורה והבטיחות בדרכים
קטגוריה:תל אביב-יפו: תחבורה
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות