OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קיאנקוונצי

מחוז קיאנקוונצי (באנגלית, בסוואהילי: Kyankwanzi) הוא אחד ממחוזותיו האדמיניסטרטיביים של האזור המרכזי במדינת אוגנדה. בדומה למחוזות נוספים במדינה, המחוז נקרא על שם העיר הראשית שלו, קיאנקוונצי.

== מיקום ==
המחוז גובל במחוזות הוימה ומאסינדי מצפון, במחוז נאקאסאקה ממזרח, במחוז קיבוגה מדרום מזרח ובמחוזות מובנדה וקיבאלה מדרום מערב. מטה המחוז יושב בעיר הבירה של המחוז. עיר הבירה והעיר הגדולה של המחוז היא קיאנקוונצי.

== רקע ==
במקור נחשב המחוז לחלק ממחוז קיבוגה. ב-1 ביולי 2010, התפצל המחוז והפך למחוז עצמאי, כחלק מתוכנית ממשלתית להקטין את המחוזות במדינה, ובכך יועברו הכספים גם לעיירות הקטנות, ולא יישארו בידיי הערים הגדולות במחוז, כפי שקרה עד אז. עוד לפני כן היה המחוז נפת הגבול הצפון-מזרחי של ממלכת בוגנדה.

בתחילה, שירותי הנהלת המחוז סופקו לתושבים מעיר הבירה של מחוז קיבוגה, אך בשל המרחק, עברה מועצת המחוז לשבת במרדי הנהלת מחוז מובנדה הסמוך, ולבסוף עברה לשבת בעיר הבירה של המחוז. סיבה נוספת להקמת המחוז הייתה המרחק הרב אותו נדרשו התושבים לעבור כדי לקבל שירותים מהנהלת המחוז שישבה בעיר קיבוגה.

בתקופת מלחמת האזרחים האוגנדית, הפך המחוז לבסיס עבור כוחות תנועת ההתנגדות הלאומית (NRM), והיה מוקד השליטה החזק שלהם במדינה עד שניצחו במלחמה. כיום יושב בעיר הבירה של המחוז המכון למנהיגות לאומית, שמספק הדרכה לכוחות הצבאיים ולמשרתי הציבור של אוגנדה.

== כלכלה ==
בבדיקה ממשלתית שנערכה בשנת 2009, נמצא המחוז, שבאותה התקופה היה מוגדר כנפה במחוז קיבוגה, בתחתית רשימת העושר באזור המרכזי של המדינה, כאשר 40% מהאוכלוסייה מתפרנסים בפחות מדולר ליום.

ענפי הכלכלה המרכזיים במחוז הם גידול מקנה, חקלאות וחטיבת עצים לייצור פחם.

ענף החקלאות במחוז משמש הן לייצוא והן לשימוש פרטי. הגידולים החקלאיים הנפוצים הם: תירס, שעועית, אורז, אננס, טבק, בננה, תפוח אדמה, קסאווה, דוחן ודורה.

== אוכלוסייה ==
קצב גידול האוכלוסייה הוא 2.6% בשנה. כ-80% מתושבי המחוז גרים באזורים כפריים.
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!אומדן אוכלוסייה
|-
|1991
|250,500
|-
|2002
|329,900
|-
|2014
|422,800
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קיאנקוונצי
Woke Up Late

"Woke Up Late" (בעברית: התעוררתי מאוחר) הוא סינגל של הלהקה הניו זילנדית דרקס פרוג'קט.

== רקע ==
בספטמבר 2019, הלהקה דרקס פרוג'קט הקליטה מחדש את השיר ל-Waiata / Anthems , אוסף שירי פופ בניו זילנד שהוקלטו מחדש לקידום שבוע השפה של מאורי. הגרסה החדשה, שכותרתה מחדש "I Moeroa / Woke Up Late", הוצגו מילים שפרשנו מחדש על ידי טימוטי קרטו .<ref></ref> הגרסה הזו הגיעה למקום 6 בדירוג הסינגלים של האמנים הניו זילנדיים של איגוד תעשיית ההקלטות הניו זילנדי.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|פלטינה
|30,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!מקור/רמיקס
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
! rowspan="4" |ברחבי העולם
|16 במרץ 2018
| rowspan="4" |הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה
|מקור
| rowspan="5" |
|<ref name="iTunes"></ref>
|-
|12 באוקטובר 2018
|רמיקס Royale Avenue
|<ref name="Royale Avenue"></ref>
|-
|26 באוקטובר 2018
|רמיקס Lash
|<ref name="Lash"></ref>
|-
|9 בנובמבר 2018
|רמיקס Adam Trigger
|<ref name="Adam Trigger"></ref>
|-
!ארצות הברית
|5 בפברואר 2019
|להיט ברדיו
|מקור
|<ref></ref>
|}

== הגרסה של דרקס פרוג'קט עם היילי סטיינפלד ==

גרסת הדואט מציגה את השחקנית והזמרת האמריקאית, היילי סטיינפלד, יצא ב-21 בינואר 2019 כסינגל הראשי מהאלבום Drax Project (2019).<ref name="Duet"/>

=== רקע ===
הלהקה אמרה שהיא , וכך הם שיתפו פעולה עם סטיינפלד כי הם אהבו את שיריה "Starving" ו-"Let Me Go".<ref name="Billboard"/> iHeartRadio ציינו כיצד השיר .<ref name="iheart music video" />

במרץ 2019, הגרסה המציגה את היילי סטיינפלד הוצגה בפרק מסוים של העונה השלישית של מקגייוור.<ref></ref> במאי 2019 יצא רמיקס לשיר של סם פלדט.<ref></ref>

=== וידאו קליפ ===
הווידאו קליפ הרשמי יצא בערוץ היוטיוב של הלהקה ב-9 באפריל 2019. הווידאו קליפ בוים על ידי ג'ונתן זינגר-ויין וצולם בלוס אנג'לס. בווידאו קליפ נראית גם היוטיובריות האמריקאית ליזה קושי.<ref name="iheart music video"></ref><ref></ref>

=== ביקורת ===
המגזין האמריקאי בילבורד כינה את השיר והחמיא הן ללהקה והן של סטיינפילד.<ref name="Billboard"></ref> Idolator תיארה את השיר , ואמר שהופעתה של סטיינפלד .<ref></ref> חברת המצעדים הרשמית כינתה את הלהקה ואמרה כי השיר , אותו תיארה .<ref></ref>

=== מיקומי שיא ===

=== נתוני מכירות ===
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|פלטינה 2×
|140,000
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|פלטינה 4×
|120,000
|}

=== היסטוריית יציאות לאור ===
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!מקור/רמיקס
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
! rowspan="2" |ברחבי העולם
|21 בינואר 2019
| rowspan="2" |הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה
|מקור
| rowspan="2" |
|<ref name="Duet"></ref>
|-
|2 במאי 2019
|רמיקס סם פלדט
|<ref name="Sam Feldt"></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי היילי סטיינפלד
קטגוריה:שירים באנגלית
עושה שלום במרומיו

עושה שלום במרומיו הוא חלק מבקשה הנאמרת בהזדמנויות שונות. הנוסח המפורסם ביותר הוא נוסח יהדות אשכנז: עושה שלום במרומיו הוא יעשה שלום עלינו ועל כל ישראל ואמרו אמן. מקורו של הביטוי "עושה שלום במרומיו" הוא בפסוק בספר איוב. הבקשה מופיעה בכתובים החל מתקופת הגאונים. בקשה זו זכתה ללחנים ולביצועים רבים. אחד הלחנים המוכרים הוא לחן של נורית הירש.
==תפילות בהן נאמר==
* קדיש - בסיום כל קדיש (למעט חצי קדיש), נאמרת בקשה זו.
* תפילת העמידה - לפי המנהג המובא בשולחן ערוך נאמרת בקשה זו בצורה הבאה: 
* ברכת המזון - בסיום ברכת המזון נאמרת בקשה זו לפי מנהגים רבים.
==נוסחים שונים==
* נוסח יהודי תימן - בסיום הקדיש אומרים יהודי תימן את הבקשה בנוסח זה: 
* נוסח הספרדים - למנהג יהודי ספרד מוסיפים שתי תיבות "ברחמיו", ו"עמו" - 
* שינוי "עושה השלום" בעשרת ימי תשובה - בחלק מקהילות האשכנזים וכן לפי נוסח הספרדים נהוג בעשרת ימי תשובה לומר: עושה השלום.
* בקהילות רבות הנוהגות ברוח ההומניזם היהודי נהוג להוסיף לאחר ״ועל כל ישראל״ את התוספת האוניברסלית ״ועל כל יושבי תבל״.

==פירושים ומדרשים==
הביטוי "עושה שלום במרומיו" עורר חשיבה רבה, פירושים ודרשות רבות. הדגש לפיו יש צורך בעשיית שלום בין מלאכי עליון ובין כוכבי השמים, הביא גם להסקת מסקנות מוסרית. כך למשל בדברי בר קפרא: 

בתלמוד ירושלמי קושר רבי יוחנן את הפסוק ליחסי החמה והלבנה: 

==קישורים חיצוניים==
*[https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=2314&wrkid=2509 עושה שלום במרומיו], בביצוע צמד רעים, באתר שירונט

==הערות שוליים==

קטגוריה:ברכת המזון
קטגוריה:תפילת העמידה
קטגוריה:ליטורגיה יהודית
קטגוריה:איוב
קטגוריה:קדיש
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
מזרק אפיפן

מזרק אפיפן אוטומטי הוא מזרק אוטומטי המשמש להזרקת כמות מדודה של אדרנלין (אפּינפּרין), השימוש באפיפן הוא לרוב במקרה של אנפילקסיס.

השם "אפיפן" ניתן למזרק על ידי חברת "מיילן", אך ישנן גרסאות גנריות של חברות נוספות. מזרק האפיפן האוטומטי הראשון שווק בשנת 1983.

==שימושים==
אפיפן משמש כטיפול חירום ראשוני במקרה של אנפילקסיס, בהזרקה עצמית או על ידי חובש. האדרנלין מונע את חסימת קנה הנשימה, מכווץ את כלי הדם ומגביר את קצב פעולת הלב.

השפעת האדרנלין מוערכת בכעשרים דקות, משכך יש משמעות רבה לפינוי מהיר לבית חולים להמשך טיפול בתגובת רגישות היתר (אנטיהיסטמין או סטרואידים). אנשים הסובלים מרגישות מסכנת חיים, נוטלים עימם מזרק זה באופן קבוע.

כיון שהשימוש במזרק האוטומטי הוא רק במקרה של סכנת חיים מיידית, אין התווית נגד לשימוש שכזה.
===מינון===
קיימים 2 מזרקים בעלי מינונים שונים, מזרק למבוגרים (בצבע צהוב) המכיל 0.3 מ"ג ומזרק לילדים (בצבע ירוק) המכיל 0.15 מ"ג.
===אופן ההזרקה===
הזרקה לשריר הירך
לצורך ההזרקה, יש לשחרר את הנצרה ולהצמיד את חלקו התחתון של המזרק לירך המטופל ולהמתין כ-10 שניות עד להזרקת החומר. עיסוי מקום ההזרקה מזרז את ספיגת החומר.

בשנת 2018 אושר בישראל חוק המחייב הצבת מזרק אפיפן במוסדות החינוך.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רפואת חירום
קטגוריה:אלרגיה
רק בנות

רק בנות הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי איתי לוי, יחד עם הזמר הישראלי סטפן לגר. השיר יצא לאור ב-24 ביוני 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברות התקליטים ליאם הפקות ויוניסל.

== רקע וכתיבה ==
במהלך יוני 2020, הוכרז כי לוי ולגר הקליטו שיר חדש ביחד, לאחר מכן, ב-18 ביוני, שבוע לפני צאת השיר, השיקו את השיר במסיבת בריכה.<ref name=":0"></ref> השיר הוא שיר פופ שנכתב והולחן על ידי לגר, בשיתוף רון ביטון ודולי ופן, והופק על ידי דולי ופן. השיר הוא שיתוף הפעולה השני של השניים, לאחר הלהיט "מאמו", שנכתב גם בשיתוף דולי ופן. בשיר מופיע בית בשפה הצרפתית המבוצע על ידי לגר, בדומה לשירם הקודם.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של איתי לוי ב-24 ביוני 2020, בסמוך לצאתו של הסינגל עצמו. בקליפ נראים לוי ולגר במסיבת בריכה יחד עם בנות, כמתואר בשיר, בהן אשת העסקים פנינה רוזנבלום והדוגמנית נטלי דדון.<ref name=":0" /> אל הקליפ הצטרפו גם יוצריו של השיר דולי ופן ורון ביטון.

נכון למאי 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-14 מיליון צפיות.

== ביקורת ==
יוסי חרסונסקי ביקר את השיר באופן שלילי, תוך שהעניק לו ציון של שני כוכבי זהב וחצי, ואמר, "בואו נצחק לקורונה בפנים. נשיר ונרקוד חבל"ז. זה כולל שף ואנטריקוט ובקבוקים בכמויות. לב נקי מדאגות. הכניסה לבנים אסורה. רק איתי וסטפן נכנסים להתהולל", והוסיף כי "יגידו – הקיץ הגיע. עזוב אותך מקורונה. תצטרף, אבל אני בן, והם הזמינו רק בנות. אני נשאר בחוץ, אוכלוסיית סיכון. תישמר הנפש מהשיר הזה".<ref></ref>

בעקבות האונס הקבוצתי באילת, מספר אושיות ברדיו ובטלוויזיה החליטו לפרסם פוסטים פומביים נגד המסר המועבר בשיר, בהם ירון אילן, אסי לביא ומוטי פרנסיס. הזמרת-יוצרת נרקיס כתבה בעמוד הפייסבוק שלה: "תפסיקו להחפיץ אותנו... 'הזמנתי שף ואנטריקוט' / 'בקבוקים בכמויות' / 'לא יהיו פה חברים' / 'אחי הזמנתי רק בנות'... מה המסר כאן?... אפשר לכתוב על אהבה ותשוקה מבלי להוזיל אותנו. תפסיקו להעלות תכנים על גבול הפורנו שמעבירים מסר דפוק לנערות, שהן לא מספיקות איך שהן כדי להיות חלק מפנטזיה לא אמיתית, שבסופה 30 גברים אונסים נערה אחת".

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!ישראל
|24 ביוני 2020
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|ליאם הפקות • יוניסל
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997008730627505171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי איתי לוי
קטגוריה:שירי סטפן לגר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רון ביטון
פיירינה לניאני

פיירינה לניאני מצולמת בעת סיור הופעות בלונדון, 1891. בכיתוב על הצילום נאמר:"סיניורינה פיירינה לניאני, פרימה בלרינה אסולוטה"
פיירינה לניאני (באיטלקית: Pierina Legnani; 30 בספטמבר 1863 – 15 בנובמבר 1930) הייתה בלרינה איטלקייה, שנחשבת לאחת הבלרינות הגדולות ביותר בכל הזמנים.

== ביוגרפיה ==
לניאני נולדה ב-30 בספטמבר 1863 במילאנו, והחלה את לימודי הריקוד אצל רקדנית הבלט המפורסמת קטרינה ברטה בבית הספר לבלט של תיאטרון לה סקאלה, שם פיתחה את המצוינות הטכנית שלה. הקריירה המקצועית שלה נסקה, כאשר הופיעה כפרימה בלרינה בבלט של קאזאטי, "סאלאנדרה", בתיאטרון אלהמברה בלונדון. היא התמנתה לפרימה בלרינה של לה סקאלה בשנת 1892, ובאותה שנה עברה לסנקט פטרבורג, שם נחלה תהילה כשרקדה בלהקת בלט מריאינסקי הצארית בתיאטרון מריאינסקי עד 1901.

בהנחיית הכוריאוגרף הנודע מריוס פטיפה, יצרה לניאני תפקידים רבים, בהם "סינדרלה" ב-1893, אגם הברבורים ב-1895, "ריימונדה" ב-1898 ו"קארמארגו" ב-1901. שמה יצא ברבים כבלרינה הראשונה שביצעה 32 פואטה אן טורנאן (סיבובים מהירים על הבהונות) בקודה של הגראן פא ד'אקסיון של הבלט "סינדרלה".

ביצוע 32 סיבובים מהירים על בהונות הוא הישג מזהיר, המעיד על כוחה של הרקדנית ועל הטכניקה המעולה שלה. רצף של 32 סיבובי פוּאַטֶה שולב בהמשך בכוריאוגרפיה של סולו הברבור השחור במערכה השלישית של "אגם הברבורים" ועודנו בשימוש עד ימינו אלה. לניאני הייתה אחת משתי רקדניות הבלט היחידות שמונו לפרימה בלרינה אסולוטה בתיאטרון מריאינסקי.

הופעתה האחרונה הייתה בבלט "לה קאמארגו" ב-28 בינואר 1901; לאחר הופעה זו פרשה לחיים בווילה שלה על אגם קומו.

לאחר פרישתה מן הבמה חיה לניאני באיטליה וישבה במועצת הבוחנים של בית הספר לבלט בלה סקאלה עד 4 חודשים לפני מותה. היא הלכה לעולמה ב-15 בנובמבר 1930.

==גלריה==
<gallery class="center" widths="150px" heights="150px" >
File:Cinderella -title role -Pierina Legnani -1893.jpg|Legnani in the title role of the Petipa/Lev Ivanov/Enrico Cechetti ballet Cinderella. St. Petersburg, 1893.
File:Pierina Legnani.jpg|Legnani as the Tsar Maiden in Petipa's revival of the Arthur Saint-Léon/Cesare Pugni ballet The Little Humpbacked Horse. St Petersburg, 1895.
File:Legnani-whitepearl.jpg|Legnani as the White Pearl in the Petipa/Drigo La Perle, a ballet created for the coronation of Tsar Nicholas II. Moscow, 1896.
File:Pierina Legnani in Raymonda, act I, 1898 - "Danse du voile".JPG|Legnani in the title role of the Petipa/Glazunov Raymonda. She is costumed for Act I of the ballet. St. Petersburg, 1898.
File:Corsaire -Pavel Gerdt as Conrad -Pierina Legnani as Medora -Alfred Bekefi as Pasha -1899.jpg|Legnani as Medora in Petipa's final revival of the Joseph Mazilier/Adolf Adam ballet Le Corsaire. St. Petersburg, 1899.
File:Pierina Legnani-Camargo-1901.jpg|Legnani in the title role of the Petipa/Ludwig Minkus La Camargo, revived by Lev Ivanov. St. Petersburg, 1901.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://petipasociety.com/pierina-legnani/ פיירינה לניאני], באתר אגודת מריוס פטיפה
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בלרינות
קטגוריה:פרימה בלרינה אסולוטה
קטגוריה:רקדניות איטלקיות
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-1863
קטגוריה:נפטרות ב-1923
סוהו (חברה)

סוֹהוּ (בסינית: 搜狐; בפין-יין: Sōuhú; בתרגום לעברית: שועל-חיפוש) היא חברת אינטרנט סינית אשר בסיסה בבייג'ינג.<ref>"[http://corp.sohu.com/contact/ Contact Us]." Sohu. Retrieved on December 27, 2010. "Headquarter Office Sohu.com Internet Plaza, No.1 Park, Zhongguancun East Road, Haidian District, Beijing 100084, PRC ."</ref><ref>"[https://money.cnn.com/magazines/fortune/fortunefastestgrowing/2009/snapshots/3.html Sohu.com]." CNN Money. Retrieved on August 19, 2009.</ref> סוהו וחברות הבת שלה מציעות שירותי פרסום, חיפוש, משחקי אונליין, ושירותים אחרים.

==היסטוריה==
סוהו נוסדה כ"טכנולוגיות אינטרנט לסין" בשנת 1996 על ידי צ'ארלס ג'אנג אחרי שהוא סיים את התואר שלו במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), וקיבל מימון מהעמיתים שפגש שם.
בשנה שלאחר מכן שינה ג'אנג את שם החברה לסוהוו בהשראה מחברת האינטרנט יאהו! האמריקאית. 
לאחר שהוא פגש את השותף מייסד של יאהו, ג'רי יאנג, הוא שינה את שם החברה ל"סוהו" על מנת להבדילה מהחברה האמריקאית.
סוהו נרשמה למסחר בבורסת הנאסד"ק ביולי 2000.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות סיניות
יחסי אסטוניה–מקסיקו

יחסי אסטוניה–מקסיקו הם היחסים הדו-צדדיים שבין רפובליקת אסטוניה לבין המדינות המקסיקניות המאוחדות. שגרירות אסטוניה בוושינגטון די. סי, ארצות הברית מייצגת את אסטוניה במקסיקו, ומצידה של מקסיקו השגרירות בהלסינקי, פינלנד, מייצגת אותה באסטוניה. לאסטוניה קונסוליית כבוד במקסיקו סיטי, ואילו למקסיקו קונסוליית כבוד בטאלין.

== היסטוריה ==
אסטוניה ומקסיקו ייסדו יחסים דיפלומטיים לראשונה ב-28 בינואר 1937 בטקס שנערך בניו יורק. ב-3 בינואר 1938 נכנס לתוקפו הסכם ידידות בין המדינות, אולם זמן קצר לאחר מכן, ב-1940, נכבשה אסטוניה על ידי ברית המועצות כחלק מהסכם ריבנטרופ-מולוטוב, שלא מנע מגרמניה לכבוש את אסטוניה שנה מאוחר יותר. אחרי מלחמת העולם השנייה, בספטמבר 1944 אסטוניה סופחה לברית המועצות. מקסיקו סירבה להכיר בסיפוח הסובייטי.

באוגוסט 1991, בתקופת התפרקות ברית המועצות, אסטוניה הכריזה על עצמאות, וב-5 בספטמבר אותה שנה מקסיקו הכירה בה. ב-5 בדצמבר שתי המדינות חידשו את היחסים הדיפלומטיים ביניהן.

בשנת 2018 תרמו אמני גרפיטי מקסיקנים 30 ציורי קיר לציון 100 שנה להיווסדה של אסטוניה.

== הסכמים ==
*1995 – הסכם לשיתוף פעולה טכנולוגי
*2005 – הסכם לשיתוף פעולה חינוכי, תרבותי וספורטיבי
*2012 – הסכם למניעת כפל מס והשתמטות ממס

== סחר ==
בשנת 2019 הסתכם היקף הסחר בין אסטוניה ומקסיקו ב-117 מיליון דולר. עיקר הסחורות שאסטוניה ייבאה ממקסיקו בהיקף של 51 מיליון דולר היו כלי רכב, רכבות חשמליות וציוד חשמלי. עיקר הסחורות שמקסיקו ייבאה מאסטוניה בהיקף כולל של 65.7 מיליון דולר היו ציוד חשמלי וכלי רכב.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי מקסיקו–שוודיה

יחסי מקסיקו–שוודיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין מקסיקו לבין ממלכת שוודיה. שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי ובאו"ם.

== היסטוריה ==
היחסים הראשוניים בין מקסיקו לשוודיה החלו בשנת 1850 כשנפתחה קונסוליה שוודית בעיר וראקרוס. ב-29 ביולי 1885 נחתם הסכם הידידות, המסחר והניווט בין שתי המדינות. בשנת 1956 נפתחה השגרירות השוודית במקסיקו סיטי.

בשנת 1980, נשיא מקסיקו חוסה לופס פורטייו ערך ביקור רשמי בשוודיה. בשנת 1982, ביקרו המלך קרל השישה עשר גוסטף משוודיה והמלכה סילביה משוודיה ביקור רשמי במקסיקו. המלכים ביקרו בהמשך ביקור ממלכתי שני במקסיקו בשנת 2002. כמו כן נערכו מספר ביקורים רמי דרג של נשיאי מקסיקו וראשי ממשלת שוודיה במדינות זו של זו בהתאמה.

בשנת 1982 קיבלו אלפונסו גרסיה רובלס ממקסיקו ואלווה מירדאל, שוודיה, פרס נובל לשלום "[על] עבודתם המפוארת במשא ומתן במסגרת האו"ם, שם שניהם מילאו תפקידים מכריעים וזכו להכרה בינלאומית". בשנת 2013 ביקר ראש ממשלת שוודיה פרדריק ריינפלט ביקור רשמי במקסיקו ונפגש עם נשיא מקסיקו אנריקה פניה נייטו. במהלך הביקור הדגישו שתי המדינות את חשיבות היחסים בין שתי המדינות וחתמו על כמה הסכמים דו צדדיים.

== ביקורים רמי דרג ==
ראש ממשלת שוודיה, פרדריק ריינפלד, נפגש עם נשיא מקסיקו אנריקה פינה ניטו במקסיקו סיטי, 2013.
ביקורים רמי דרג ממקסיקו לשוודיה
* הנשיא חוסה לופס פורטייו (1980)
* הנשיא מיגל דה לה מדריד (1988)
* הנשיא קרלוס סלינס (1993)
* הנשיא ויסנטה פוקס (2003)

ביקורים רמי דרג משוודיה למקסיקו
* ראש הממשלה תורביורן פלדין (1981)
* המלך קרל השישה עשר גוסטב (1982, 2002)
* ראש הממשלה אולוף פלמה (1984)
* ראש הממשלה ינגוואר קרלסון (1986)
* ראש הממשלה פרדריק ריינפלט (2013)

== הסכמים דו צדדיים ==
במהלך השנים שתי המדינות חתמו על כמה הסכמים דו-צדדיים כמו חוזה ידידות, מסחר וניווט (1885); הסכם על ביטול אשרות לבעלי דרכונים רגילים (1954); הסכם לשיתוף פעולה מדעי וטכני (1980); הסכם על הימנעות ממיסוי כפול ומניעת הונאת מיסים (1993); הסכם סחר חופשי בין האיחוד האירופי למקסיקו (1997); הסכם להקמת ישיבה משותפת לדיון באינטרסים משותפים (1998); הסכם לקידום והגנה על השקעות הדדיות (2000); הסכם לשיתופי אשראי ויצוא (2013) והסכם לשיתוף פעולה בכרייה (2013).

== תחבורה ==
קיימות טיסות ישירות בין מקסיקו לשוודיה עם חברות התעופה הבאות: תומאס קוק איירליינס סקנדינביה ו-TUIfly נורדיק.

== יחסי סחר ==
בשנת 1997 חתמה מקסיקו על הסכם סחר חופשי עם האיחוד האירופי (הכולל את שוודיה). מאז, הסחר בין שתי המדינות גבר באופן דרמטי. בשנת 2018 הסתכם המסחר בין מקסיקו לשוודיה במיליארד דולר. שוודיה היא שותפת הסחר הגדולה ביותר של מקסיקו בעולם. בין המוצרים שמקסיקו מייצאת לשוודיה הם: מוצרים מוגמרים ואלכוהול. הייצוא השוודי למקסיקו הוא כולל בעיקר מוצרים מוגמרים, מכוניות ותרופות. יש כיום למעלה ממאתיים חברות שוודיות הפועלות במקסיקו, ביניהן: אסטראזנקה, אריקסון, סנסל סלולוזה א.ב. וולוו.

== נציגויות דיפלומטיות ==
שגרירות מקסיקו בסטוקהולם
* מקסיקו מחזיקה בשוודיה שגרירות בסטוקהולם.
* שוודיה מחזיקה במקסיקו שגרירות במקסיקו סיטי.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
מיכאל האוזר טוב

מיכאל האוזר טוב (נולד ב-24 בדצמבר 1996) הוא עיתונאי ישראלי, הכתב הפוליטי של העיתון "הארץ". בעבר שימש כתב פוליטי בגלי צה"ל.

==ביוגרפיה==
נולד וגדל בתל אביב לצבי האוזר, אז דובר התאחדות הסטודנטים, ששימש מאוחר יותר מזכיר הממשלה וחבר הכנסת מטעם סיעת דרך ארץ, ולהילה טוב, בזמנו כתבת בעיתון "חדשות" ועורכת בגלי צה"ל, ובהמשך יועצת אסטרטגית ומנכ"לית הטלוויזיה החברתית. הוא למד בבית הספר לאמנויות תל אביב ובתיכון תלמה ילין. תחום התמחותו היה קולנוע. בצעירותו הגיש תוכניות רדיו לנוער בקול ישראל.

התגייס בשנת 2015 לגלי צה"ל, והחל ככתב לענייני חינוך. באותה שנה, בעת שסיקר את הפגנת העדה האתיופית בצומת עזריאלי, הותקף על ידי שוטרים. האוזר טוב הגיש תלונה למח"ש, אך החקירה נסגרה מחוסר עניין לציבור. לאחר מכן המשיך לסקר בנוסף גם את תחום התקשורת, ובמסגרתו סיקר בין היתר את משבר סגירת רשות השידור והקמת תאגיד השידור הישראלי. בשנת 2017 עבר לשמש כתב גלי צה"ל בכנסת.

במרץ 2018, מעט לפני סיום שירותו הצבאי בגלי צה"ל, החליף את עידו בנבג'י ככתב הפוליטי של התחנה.

ב-2019 הגיש יחד עם ישי שנרב את התוכנית "המזנון" בערוץ הכנסת.

בין חשיפותיו הבולטות: שורת תחקירים על התנהלותו של שר התקשורת איוב קרא. בדצמבר 2018 חשף לראשונה בגלי צה"ל כי קרא טס במסגרת תפקידו כשר כדי לקדם את ענייניהם העסקיים של מקורביו האישיים, ושיגר אלפי איגרות ראש השנה לפעילי ליכוד במרמה ועל חשבון דואר ישראל שעליו פיקח. עוד חשף באוקטובר 2017 כי שופט בית המשפט העליון נעם סולברג השתתף בטקס לציון 50 שנה להתיישבות ביהודה ושומרון, למרות החלטת הנשיאה מרים נאור. כמו כן ערך ראיון בלעדי עם המיליארדר האמריקני שלדון אדלסון, שבו נחשפה לראשונה המתיחות בינו לבין ראש הממשלה בנימין נתניהו.

בבחירות לכנסת ה־21–23 בשנים 2019–2020 יצא לפסק זמן מתפקידו בתחנה ונמנע מלסקר את מערכות הבחירות בשל ניגוד עניינים, מאחר שאביו התמודד בהן. עם זאת, סיקר את המשא ומתן הקואליציוני שנערך לאחר כל אחת ממערכות הבחירות הללו. 

באפריל 2021 הודיע שיסיים את עבודתו בגלי צה"ל, ויצטרף לעיתון "הארץ", שם ישמש הכתב הפוליטי של העיתון, במקום חיים לוינסון.

האוזר טוב נכלל ברשימת פורבס 30Under30 של המגזין "פורבס ישראל" לשנת 2022<ref></ref>.

== חיים אישיים ==
מתגורר בתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:פרשנים פוליטיים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר לאמנויות תל אביב
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:פורבס 30Under30: ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
קורי העכביש (סרט)

קורי העכביש (באנגלית: The Cobweb) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1955 בבימויו של וינסנט מינלי עם ריצ'רד וידמרק, גלוריה גראהם, שרל בואייה, לורן באקול וליליאן גיש בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הרומן "קורי העכביש" של ויליאם גיבסון המתאר את הנעשה במוסד פסיכיאטרי פרטי שבו הרופאים ומשפחותיהם, הצוות הרפואי והמנהלי, והמאושפזים הקשורים אחד לשני כמו בקורי עכביש.

הסרט הוא גם הופעת בכורה בקולנוע של שני שחקנים צעירים - ג'ון קר וסוזן סטרסברג המופיעים בתור שני מאושפזים צעירים במוסד.

==תקציר העלילה==
ד"ר סטיוארט מקייבר (ריצ'רד וידמרק) הוא פסיכיאטר המנהל מוסד פרטי לחולי נפש. הוא גר במקום ביחד עם אשתו קארן (גלוריה גראהם) ושני ילדיהם. הוא משקיע הרבה בעבודה ובחולים ופחות באשתו וילדיו. על רקע זה היחסים ביניהם מידרדרים.

בין המאושפזים המבוגרים נמצאים גם זוג צעירים: סטיב הולט (ג'ון קר) הסובל מדיכאון ועבר כמה ניסיונות התאבדות, וסו ברט (סוזן סטרסברג) הסובלת מחרדות קשות. סטיב מציע לה לצאת איתו לקולנוע אך היא דוחה אותו בגלל חרדה.

מג ריינהרט (לורן באקול) היא מזכירה של המוסד. מג היא אלמנה לאחר שבעלה ובנה נהרגו בתאונה. ד"ר מקייבר מתחיל ביחסים איתה לאחר שהיחסים עם אשתו התערערו.

המנהלת האדמיניסטרטיבית של המוסד היא ויקטוריה אינץ' (ליליאן גיש) אישה רווקה מזדקנת וחמורת סבר הנמצאת במוסד מאז הקמתו.

הרופא הראשי במוסד הוא ד"ר דבנל (שרל בואייה), מאהב שרמנטי ורודף נשים. הוא מתחיל לחזר אחרי קארן וויקטוריה לא סובלת זאת וכותבת נגדו דו"ח אותו היא מתכוונת להגיש לחבר הנאמנים של המוסד. ד"ר מקייבר משכנע אותה לא לעשות זאת וד"ר דבנל מגיש את התפטרותו.

בהתייעצות עם המאושפזים מחליטים להחליף את וילונות הספרייה וסטיב בעל כישורי הציור מתמנה לתכנן אותם. קארן עוקפת את ויקטוריה ובהסכמת הנאמנים היא מזמינה וילונות מודרניים לטעמה אך בינתיים מאחסנת אותם בדירתה. סו מסכימה לבסוף לצאת העירה וג'ון לוקח אותה לקולנוע ובחזרה למוסד היא מרשה לו לנשק אותה על לחיה.

קארן מגלה שבעלה בוגד בה עם מג ובחמת זעם היא תולשת את הוילונות ומחליפה אותם בווילונות שלה. כאשר זה מתברר לסטיב הוא מקבל התקף זעם, רץ לנהר הסמוך ומבקש להתאבד.

מוזעקת משטרה ומחפשים. ד"ר מקייבר ומג מגיעים והיא אומרת לו שלדעתה כדאי להם להיפרד. הוא חוזר למוסד עם קארן במחשבה שסטיב אבוד. להפתעתם הם רואים אותו בפתח המוסד, רועד עם בגדים קרועים. הם מטפלים בו ותוך כל זה הם מתקרבים זה לזה.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
! שם השחקן/ית
! שם הדמות
! הערות
|-
|ריצ'רד וידמרק
|ד"ר סטיוארט מקייבר
|מנהל המוסד
|-
|גלוריה גראהם
|קארן מקייבר
|אשתו של ד"ר מקייבר
|-
|שרל בואייה
|ד"ר דבנל
|רופא בכיר
|-
|לורן באקול
|מג ריינהרט
|מזכירה
|-
|ליליאן גיש
|ויקטוריה אינץ'
|מנהלת אדמיניסטרטיבית
|-
|ג'ון קר
|סטיב הולט
|מאושפז
|-
|סוזן סטרסברג
|סו ברט
|מאושפזת
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=lmHS_kZT7_I קדימון לקורי העכביש], באתר יוטיוב

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי מטרו גולדווין מאייר
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:פסיכולוגיה בקולנוע
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 1955
פפאיים

פפאיים (בלועזית: Caricaceae) היא משפחת צמחים מסדרת צלפאים הכוללת שישה סוגים וכארבעים וחמישה מינים. רוב מיני הפפאיים צומחים ביבשת אמריקה, אולם שני מינים צומחים גם באפריקה וביערות הגשם הטרופיים.

רוב המינים במשפחה הם עצים או שיחים בגובה של שלושה עד עשרה מטרים. אחד מהמינים הוא ליאנה בעוד אחרים הם צמחים עשבוניים. המין המוכר ביותר במשפחה הוא הפפאיה שמקורו באמריקה המרכזית אך הופץ לשאר האזורים הטרופיים עקב פרי המאכל שלו.

לדעת החוקרים, מקור המשפחה הוא באפריקה בעידן הקנוזואיקון. לדעתם הצמח הופץ מאפריקה לאמריקה המרכזית לפני כ-35 מיליון שנה בתקופת האאוקן. וממרכז אמריקה הגיעה המשפחה לאמריקה הדרומית לפני 19–27 מיליון שנה בתקופת המיוקן.

==קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1829
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ברתאלמי שארל ז'וזף דומורטייה
קטגוריה:פפאיים
דנאי סוארס

דנאי סוארס פרנאנדס (בספרדית: Danay Suárez Fernández; נולדה ב-1985) היא זמרת רית'ם אנד בלוז, ראפרית, פזמונאית ומלחינה קובנית, שהתפרסמה באירופה, ובעיקר בצרפת.

== ביוגרפיה ==
סוארז נולדה ברובע סרו שבהוואנה, בירת קובה. לאחר שהוריה התגרשו, עברה להתגורר עם אימה באזור סנטה פה בהוואנה.

בשנת 2014 הוציאה חברת יוניברסל את אלבום הבכורה של סוארז, Polvo de la Humedad, המשלב בתוכו את סגנונות ההיפ הופ והרגאיי.<ref></ref> האלבום זכה לתשבחות רבות, ובאותה השנה הוזכרה במגזין הבילבורד כאחת מ-10 אמני הרגאטון העולים.<ref></ref>

בשנת 2017 הוציאה את אלבום האולפן השני שלה, Palabras Manuales, הכולל בתוכו גרסה בשפה הספרדית לשירו של המוזיקאי הישראלי עידן רייכל, "עכשיו קרוב", בשם "Closer Now".<ref></ref> האלבום זכה להצלחה מסחרית רבה, זכה לתשבחות רבות ואף הועמד בטקס פרסי גראמי הלטיני ה-18 לאלבום השנה.<ref></ref>

בשנת 2019 התארחה באלבום הסולו השני של המוזיקאי הישראלי עידן רייכל, "ואם תבואי אליי", בשיר "La Eternidad Que Se Perdió", שכתבה ללחנו של רייכל.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2014: Polvo de la Humedad
* 2017: Palabras Manuales

=== מיני-אלבומים ===
* 2010: The Havana Cultura Sessions

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות קובניות
קטגוריה:ראפריות
קטגוריה:פזמונאיות
קטגוריה:מלחינות
קטגוריה:ילידות 1985
קטגוריה:קובנים שנולדו ב-1985
הר בראון (ארץ אלכסנדר)

הר בראון או הר ברון (באנגלית: Mount Braun) הוא הר בקצה הצפון מערבי של הרי אוניברסיטת סופיה, בצפון האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.

גובהו של ההר 900 מטרים מעל פני הים; והוא ההר ה-2,259 בגובהו באנטארקטיקה.

ההר מהווה את החלק הצפון-מזרחי של מצוק בצורת פרסה.

ההר ממוקם 6.5 קילומטרים ממזרח - דרום-מזרח להר הולט.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי ההר ===

ההר מופה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד, בהתבסס על סקרים על הקרקע שנערכו בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1975–1976.

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

ההר נקרא על שמו של לוטננט קומנדר ויליאם ק. בראון (William K. Braun), מצי ארצות הברית, מפקד מטוס C-121J (Super Constellation) בטייסת VXE-6 במהלך מבצע דיפ פריז בשנת 1970 ובשנת 1971.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:1857 הר בראון] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=1787&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר בראון] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://peakery.com/mount-braun-antarctica/ הר בראון] באתר peakery (מרחק לאתרים סמוכים)
* [https://www.mountain-forecast.com/peaks/Mount-Braun/forecasts/900 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור הר בראון (לפי גבהים)]

== הערות שוליים ==

בראון
הר בורודין

הר בורודין (באנגלית: Mount Borodin) הוא הר בחצי האי בטהובן בדרום-מערב האי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.

ההר מכוסה ברובו קרח, למעט מצוק סלע במדרונותיו המזרחיים.

גובהו של ההר 695 מטרים מעל פני הים.

ההר ממוקם 13 קילומטרים צפונית-צפון-מזרחית מפסגת גלוק.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי ההר ===

ההר מופיע לראשונה במפה של משלחת החקר האנטארקטית רון מעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1947–1948.

ההר מופה בשנת 1960 על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) מסקר שטחי חסות איי פוקלנד, על בסיס תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1947–1948.

המיפוי עודכן בהתבסס על ידי תצלומי לוויין לנדסאט של ארצות הברית בינואר 1973.

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

ההר נקרא על שמו של המלחין הרוסי אלכסנדר בורודין; וזאת בדומה לאתרים סמוכים רבים באזור אשר נקראו על ידי הוועדה המייעצת על שמם של מלחינים ויצירות מוזיקליות.

== ראו גם ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:1701 הר בורודין] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=117183 הר בורודין] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=1626&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר בורודין] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.mountain-forecast.com/peaks/Mount-Borodin/forecasts/695 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור הר בורודין (לפי גבהים)]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלכסנדר בורודין
קטגוריה:ארץ אלכסנדר: הרים
רוז'ה קוקרמן

רוג'ה קוקרמן (בצרפתית: Roger Cukierman; נולד ב-1936) הוא בנקאי, איש עסקים ונדבן יהודי-צרפתי. כיהן כנשיא קריף, ארגון הגג של יהדות צרפת וסגן נשיא הקונגרס היהודי העולמי.

==ביוגרפיה==
קוקרמן נולד בפריז שבצרפת. הוא קיבל תואר ראשון במשפטים ותואר שלישי בכלכלה מבית ספר למנהל עסקים בפריס - ESCP Business School. בנו הוא איש העסקים הישראלי-צרפתי, אדוארד צוקרמן/קוקרמן. נכדו הוא שחקן הטניס הישראלי, דניאל צוקרמן.

===קריירה עסקית===
משנת 1963 עד ינואר 1999 עבד בקבוצת אדמונד דה רוטשילד. הוא שימש כמנכ"ל החברה בצרפת בין השנים 1993 עד 1999. כמו כן, שימש כיו"ר בנק כללי לישראל החל משנת 1988, ויו"ר קרן הנאמנות ישראל 2000. כיהן בדירקטוריונים של קלאב מד, בולורה, PEC, שאטו מרגו, פובליסיס ועוד. שימש כמנהל התאחדות הבנקאים הצרפתיים.

בשנת 1993 הקים יחד עם בנו אדוארד קוקרמן את בית ההשקעות "קוקרמן ושות", הפועל בצרפת ובעיקר בישראל. בשנת 2005 הבנק גיבש קבוצה של משקיעים להתמודדות על רכישת בנק לאומי. הוא משקיע בעיקר במיזמים בענפי ההיי-טק והשירותים הרפואיים.

===פעילות ציבורית ונדבנות===
כיהן כנשיא "קריף" בין השנים 2001 ל-2007 ושוב בין 2013 ל-2016. במהלך הבחירות לנשיאות צרפת בשנת 2002, בעקבות עליית ז'אן-מארי לה פן לסיבוב השני, עורר סערה כשאמר בריאיון לעיתון הארץ: "צריך להודות שיש כרגע אינטרס משותף ליהודים ולימין הקיצוני", ושבהצלחת לה פן יש "מסר למוסלמים שיישבו בשקט". שבוע אחר כך חזר בו ואמר לעיתון "לה מונד" שדבריו סולפו, וייחס זאת לבעיות תרגום.

==פרסומים==
קוקרמן כתב שני ספרים.
<div class="mw-content-ltr">
* Le Capital dans l'économie japonaise (préface de Maurice Byé), Presses universitaires de France, 1962.
* Ni fiers ni dominateurs, Éditions du Moment, 2008.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [https://cukierman.co.il/ בית ההשקעות קוקרמן]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי עסקים יהודים צרפתים
קטגוריה:נדבנים יהודים צרפתים
קטגוריה:מנכ"לים צרפתים
קטגוריה:דירקטורים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1936
About a Girl

About a Girl (בתרגום חופשי: על נערה) הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית נירוונה. השיר נכתב על ידי סולן הלהקה, קורט קוביין, ויצא לאור כחלק מאלבום הבכורה Bleach ב-15 ביוני 1989.

ב-18 בנובמבר 1993 הופיעה הלהקה בתוכנית הטלוויזיה MTV Unplugged במהלכה ביצעה שיר זה ושירים נוספים בגרסאות אקוסטיות. ב-24 באוקטובר 1994, מספר ימים לפני צאתו לאור של אלבום ההופעה MTV Unplugged in New York ולצורך קידום מכירותיו, הוציאה הלהקה את הביצוע האקוסטי של השיר כסינגל. היה זה הסינגל הראשון שהוציאה לאחר מותו של קוביין.

== רקע ==
על פי צ'אד צ'אנינג, המתופף של הלהקה בעת שחרור אלבום הבכורה, כאשר נחשף לשיר לראשונה ושאל על המשמעות שלו ענה קוביין "זה על נערה."<ref></ref>

הנערה, על פי ספרו הביוגרפי של מיכאל אזרד על הלהקה "Come as You Are: The Story of Nirvana", הייתה טרייסי מרנדר, בת זוגו של קוביין באותה העת. השיר נכתב, ככל הנראה, בעקבות מרנדר ששאלה את קוביין מדוע מעולם לא כתב שיר עבורה, והוא מדבר על מערכת היחסים הרעועה בין השניים הנגרמה, בין היתר, בעקבות דרישתה של מרנדר מקוביין שימצא עבודה.<ref></ref> בסרטו התיעודי של ניק ברומפילד "Kurt & Courtney" חשפה מרנדר כי קוביין מעולם לא סיפר לה שהשיר מדבר עליה, אלא גילתה זאת רק לאחר שקראה את ספרו של אזרד.

== ביקורות ==
השיר קיבל בעיקר ביקורות חיוביות ושבחים, מבקרים רבים ציינו שהשיר מהווה עדות מוקדמת לכישרונם של קוביין וחברי הלהקה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> מגזין הרולינג סטון הציב את השיר במקום השמיני ברשימה המדרגת את כל 102 שירי הלהקה.<ref></ref> עיתון הגרדיאן הציב את השיר במקום זהה ברשימה המדרגת את 20 שירי הלהקה הטובים ביותר.<ref></ref> כמו כן, המגזין פיצ'פורק הציב את השיר במקום ה-112 ברשימה המדרגת את 200 השירים הטובים ביותר של שנות ה-80.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי נירוונה
קטגוריה:שירי 1989
קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי רוק אלטרנטיבי
קטגוריה:שירי גראנג'
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיסלנד
איאד סרחאן

איאד סרחאן (בערבית اياد سرحان נולד בשנת 1969) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר שימש כראש מנהלת התיאום והקישור לעזה (רמת"ק עזה) ביחידה לתיאום פעולות הממשלה בשטחים. קודם לכן שימש רמת"ק רמאללה, רמת"ק עוטף ירושלים ורמת"ק בית לחם.

== ביוגרפיה ==
סרחאן, בנם של נג'יב ושפיקה סרחאן, נולד וגדל במע'אר. בשנת 1988 התגייס לצה"ל כקצין אקדמאי, מילא מספר תפקידים עד להתחלת שירותו במנגנון התיאום הביטחוני, לאחר החתימה על הסכמי אוסלו ותחילת מימושם. בשנת 1995 מונה לקצין במנגנון התיאום הביטחוני. בהמשך שימש סגן מפקד מת"ק שכם וסגן מפקד RSC. בשנת 2003 מונה לסגן רמת"ק וקצין תיאום ביטחוני בבית לחם. לאחר מכן מונה לסגן רמת״ק וקצין תיאום ביטחוני ביריחו. בשנת 2008 מונה לרמת"ק בית לחם. בשנת 2013 מונה לרמת״ק עוטף ירושלים. לאחר מכן מונה לרמת״ק רמאללה בין השנים 2015–2018. שימש כרמת"ק עזה בין השנים 2018–2021, אחריו מונה אל"ם משה טטרו.

== חיים אישיים ==
סרחאן מתגורר בכפר מע'אר, נשוי ואב לשלושה ילדים. בעל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במדעי המדינה ובביטחון לאומי מאוניברסיטת חיפה.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="170px" caption='מינוי אל"ם איאד סרחאן לראש מנהלת התיאום והקישור לעזה, פברואר 2018'>
קובץ:Iyad Sarhan. VI.jpg
קובץ:Iyad Sarhan. VII.jpg
קובץ:Iyad Sarhan. VIII.jpg
</gallery>
<gallery mode="packed" heights="170px">
קובץ:Iyad Sarhan. I.jpg|אל"ם איאד סרחאן, ראש מנהלת תיאום וקישור לעזה
קובץ:Iyad Sarhan. IV.jpg|ראש מנהלת התיאום והקישור לעזה, אל"ם איאד סרחאן במרכז
קובץ:Iyad Sarhan. V.jpg|אל"ם איאד סרחאן במשרדו
קובץ:Iyad Sarhan. II.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.karmel.co.il/חברה/אל-מ-איאד-סרחאן-דמות-מקובלת-ואחראית אל"ם איאד סרחאן דמות מקובלת ואחראית], באתר הכרמל
*[https://13news.co.il/item/news/politics/security/gaza-rehabilitation-978475/ "במקום הפרות סדר - גידול תותים": הצצה למציאות החדשה ברצועה], ברשת 13
* 
* 
* [https://www.israelhayom.co.il/article/745849 "הפלסטינים מדקלמים כל נאום של בר סימן טוב ושל נתניהו על קורונה"], ישראל היום
*[https://www.makorrishon.co.il/news/134337/ "אם הייתה להם אפשרות, הרצועה הייתה מתרוקנת מתושביה"], מקור ראשון
*[https://13news.co.il/item/news/politics/security/gaza_packages-947723/ עשרות רחפנים, סכינים וציוד צלילה: מתפ"ש סיכלה הברחת ענק לעזה], ערוץ 13
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:דרוזים ישראלים
קטגוריה:מע'אר: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
Shoot for the Stars, Aim for the Moon

Shoot for the Stars, Aim for the Moon (בעברית: לירות לכוכבים, לכוון לירח) הוא אלבום הבכורה של הראפר האמריקאי פופ סמוק.<ref name=":0"></ref> האלבום יצא לאור ב-3 ביולי 2020 על ידי חברות התקליטים ריפבליק רקורדס וסטיבן ויקטור.<ref name=":0" /> מתוך האלבום יצאו שני סינגלים.

==רקע והכרזה==
בחודש מאי 2020, הוכרז כי האלבום צפוי לצאת ב-12 ביוני. אך נדחה בשל צאת הסינגל "Make It Rain", באותו תאריך, והוכרז כי האלבום יצא לאור ב-3 ביולי, מתוך כבוד מחאות ג'ורג' פלויד. שם האלבום ועטיפתו נחשפו ב-16 ביוני, באותו כשהוא ניתן להזמנה מראש. בהמשך הוכרז כי חברת ההקלטות Warner Chappell Music, רכשה את אלבומיו הקודמים של פופ סמוק ואת אלבומו החדש.

==רשימת רצועות==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!עולם
|3 ביולי 2020
|תקליטור • הורדה דיגיטלית
|ריפבליק רקורדס • סטיבן ויקטור
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2020
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהתפרסמו לאחר מות מבצעיהם
קטגוריה:אלבומי היפ הופ
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים האוסטרלי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים האירי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הדני
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הקנדי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד 200
קטגוריה:אלבומי זהב באוסטרליה
קטגוריה:אלבומי זהב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בקנדה
קטגוריה:אלבומי חברת ריפבליק רקורדס
You Never Gave Up on Me

"You Never Gave Up on Me" (בעברית: מעולם לא ויתרת עליי) הוא סינגל שנכתב על ידי לסלי פרל והוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית קריסטל גייל.<ref name=":0"></ref> השיר יצא לאור ב-20 בפברואר 1982, כסינגל השני מתוך האלבום, Hollywood, Tennessee.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום החמישי במצעד שירי הקאנטרי.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי לסלי פרל והופק על ידי אלן ריינולדס.<ref name=":1" /> במקור, הוציאה גייל את אלבום האולפן שלה Hollywood, Tennessee, כבר באוגוסט 1981, תוך שהשיר נכלל בו כרצועה, אך לא יצא מתוכו כסינגל.<ref name=":2"></ref> בהמשך, הוחלט להוציא את השיר כסינגל רשמי מתוך האלבום, על מנת לעזור בקידומו.<ref name=":1" /><ref name=":2" />

כמה עשורים לאחר צאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם מיליון השמעות.<ref></ref>

== משמעות ==
השיר הוא מעין דו-שיח בין גייל לבן הזוג שלה.<ref name=":1"></ref> בתחילת השיר, מספרית גייל על כל הפעמים שבן הזוג שלה תמך בה ועזר לה לקום בעת שנפלה, תוך שזו העניקה לו יחס מזלזל ולא טוב שהיה גורם למישהו אחר לעזוב אותה.<ref name=":1" /> בהמשך, היא אומרת כי "מעולם לא ויתרת עליי כשוויתרתי עליך" ובעצם טוענת שבן הזוג שלה מעולם לא ויתר עליה.<ref name=":1" />

באחד מבתי השיר, אומרת גייל כי "היו פעמים בהן יכולת לארוז את חפציך ולעזוב אותי" ובעצם מתארת את בן הזוג שלה כאחד שבאמת אהב אותה בכל מצב.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|20 בפברואר 1982
|תקליט
|קולומביה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1981
קטגוריה:סינגלים מ-1982
קטגוריה:שירי קריסטל גייל
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
במקום הכי רחוק

במקום הכי רחוק הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי בניה ברבי. השיר יצא לאור ב-3 בדצמבר 2019, כסינגל הראשון מתוך האלבום "קרן שמש", על ידי חברת התקליטים NMC.

== רקע וכתיבה ==
השיר הוא בלדה מזרחית שנכתבה והולחנה על ידי בניה ברבי ואבי אוחיון, והופקה על ידי מתן דרור. ברבי שיתף פעולה יחד עם השניים גם בלהיטים "ממה את מפחדת" ו"תפסת לי מקום", שנחשבים לשירים המוכרים ביותר של ברבי. השיר הוא בסגנון המזרחית, המאפיין שירים נוספים של ברבי.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר, בוים על ידי רומן בוצ'אצקי והועלה לערוץ היוטיוב של ברבי ב-3 בדצמבר 2019, בסמוך לצאת הסינגל עצמו. נכון ליולי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-8 מיליון.

== הצלחה ==
השיר הצליח להגיע למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט, ובכך הפך לשירו הרביעי של ברבי שהגיע למעמד זה.<ref></ref> כמו כן, השיר הגיע בשיאו למקום ה-33 במצעד שירי הספוטיפיי, תוך שצבר כ-49,123 השמעות באותו השבוע.<ref></ref> נכון ליולי 2020 הצליח השיר לצבור שם למעלה מ-1.2 מיליון השמעות.<ref></ref>

== ביקורת ==
יוסי חרסונסקי העניק לשיר ציון של שלושה כוכבי זהב וחצי מתוך חמישה ונתן לשיר ביקורת מעורבת: "בניה ברבי ואבי אוחיון יצרו עוד טקסט שבלוני על גבר שבור שכותב לאהובה. מה בדיוק קרה כאן? – לא ברור. האם אכזבה אותו או שמא חיפש יותר את עצמו, וממה בדיוק הוא פוחד. עזבו חפירות. תנו לרגש לרוץ לפני המילים. בניה ברבי מצוין בזה, במיוחד במתכוני בלדת הפופ הנוגה-רכה במנעד גבוה ובקול מסתלסל, שעולה ומטפס לשיאי הרגש, לפני שהוא עולה גם למסלול קצבי קצר שמאיץ למסלול Radio Friendly. ענוג הוא הקול, יפה היא המנגינה. אני לא מתייחס לשירים האלה נרטיבים דרמטיים אותנטיים".<ref></ref>

בן שלו מהארץ ביקר את השיר אף הוא: "אבי אוחיון וברבי אספו חצי מהקלישאות הטקסטואליות של הפופ הישראלי העכשווי ולחצו על "ערבל": "חיפשתי לי שקט בקצה העולם"... "כמה ניסיתי לשמור עלינו"... "אהיה לך שיר ומנגינה..." וכמובן: "כמוני משוגעת". המוזיקה נשמעת אף היא כמו הפעלה עצלה של נוסחה משומשת, לרבות המנהג הנפסד להדהד להיט אהוב של עידן רייכל ("הנך יפה"). נפסד אבל יעיל: בפעם הקודמת שאוחיון וברבי עשו את זה, בשיר "ממה את מפחדת" (עם אייל גולן), יצא להם להיט מדינה".

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997011593749605171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי בניה ברבי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אבי אוחיון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתן דרור
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
מה עשה לנו הזמן

מה עשה לנו הזמן הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עדן מאירי. השיר יצא לאור ב-1 בספטמבר 2019, כסינגל השני מתוך אלבום עתידי, על ידי חברת התקליטים NMC.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי מורן דוד, שכתבה והלחינה קודם לכן את השיר "לך עם האמת שלך" של מאירי, הולחן על ידי מורן ומאי דוד והופק על ידי מתן דרור. השיר, לדברי מאקו, עוסק ב"געגועים לדברים הפשוטים של פעם; לפני המהפכה הטכנולוגית של השנים האחרונות".

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר פורסם בערוץ היוטיוב של מאירי ב-1 בספטמבר 2019, בסמוך לצאתו של הסינגל עצמו. נכון ליולי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-2 מיליון.

== הצלחה ==
השיר, בדומה ל"לך עם האמת שלך", הצליח להגיע למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט.<ref></ref> גם בסטרימינג זכה השיר להצלחה, תוך שדורג בשיאו במקום ה-54 במצעד שירי הספוטיפיי, והצליח לצבור שם למעלה מ-950 אלף השמעות.<ref></ref><ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997011342149405171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי עדן מאירי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
תאודור הנרי רובינסון

תיאודור הנרי רובינסון (באנגלית: Theodore Henry Robinson) 9 באוגוסט 1881 – 26 ביוני 1964 היה מלומד בריטי שעסק בלימודים שמיים ובחקר המקרא.

==חייו ולימודיו==
רובינסון, נצר למשפחת כומר בפטיסטי, נולד באדנברידג' למד תאולוגיה ופילולוגיה במכללת סנט ג'ון בקיימברידג', ב-Regent’s Park Baptist College בלונדון ובאוניברסיטת גטינגן. את הדוקטורט בתאולוגיה קיבל מאוניברסיטת לונדון. הוא לימד עברית וסורית במכללת סרמפור (במערב בנגל) במשך זמן מה, בטרם נסע לאוניברסיטת קארדיף בשנת 1915, שם עבד כמרצה. משנת 1927 עד פרישתו בשנת 1944 כיהן כפרופסור לשפות שמיות.

פרסומיו משתרעים על תחום רחב באופן יוצא דופן: החל בספר הלימוד הסורי הראשון שלו, שיצא בשנת 1915 (ומהדורה שישית שלו יצאה בשנת 2013 (!) ), וכלה ביצירות על תולדות הדת בישראל הקדום וההיסטוריה שלה ופרשנויות על הברית החדשה. ספר פירושיו על הושע, יואל, עמוס, עובדיה, יונה ומיכה פורסם בגרמנית בשנת 1938 ובהמשך הופץ מחדש מספר פעמים.

רובינסון פיתח שיטת ביקורת-טקסט חשוב לספר רות ולמגילת איכה שאומצה בשתי מהדורות חשובות של המקרא במאה העשרים: המהדורה השלישית של תנ"ך קיטל והBHS. מהדורת ה-BHS הופיעה בדפוס זמן רב לאחר מותו.

רובינסון היה מזכיר האגודה לחקר הברית הישנה במשך זמן רב (משנת 1917 עד 1946) ופעמיים כיהן כנשיאהּ (בשנים 1928 ו-1946). ב-1926 התכבד בהצגת מחקרו במסגרת הרצאות שווייך של האקדמיה הבריטית. רובינסון קיבל דוקטור לשם כבוד בתאולוג מאוניברסיטת אברדין, מאוניברסיטת ויילס ומהפקולטה התאולוגית של אוניברסיטת האלה-ויטנברג.

==ממחקריו==
בספרו Prophecy and the Prophets in Ancient Israel, רובינסון ניסח תאוריה האומרת שחיבור רוב ספרי הנבואה נעשה בתהליך בן שלושה שלבים. ראשית הנביא נשא נאומים בעל פה, שעברו מפה לאוזן ולוקטו ונרשמו בידי תלמידיו, שנית, קובצי הנבואה הכתובים (הכוללים את שם הנביא) נערכו לפי נושאים שונים ובשלב האחרון נערכו ועובדו לכדי ספרים.

==מעבודותיו==
<div class="mw-content-ltr">
* Paradigms and exercises in Syriac grammar, Oxford 1915.
* Prophecy and the prophets in ancient Israel, London 1925.
* A history of Israel. Vol. 1: From the exodus to the fall of Jerusalem, 586 B.C., Oxford 1932.
* The Epistle to the Hebrews, London 1933.
* The Gospel of Matthew, London 1947.
* The poetry of the Old Testament, London 1947.
* [https://books.google.co.il/books?id=y0UJAQAAIAAJ Prophecy and the Prophets in Ancient Israel], London 1950
* Die zwölf kleinen Propheten (= Handbuch zum Alten Testament 1, 14), Tübingen 1938.
* Biblia Hebraica Stuttgartensia, Faszikel 13a: Liber Ruth und Faszikel 13d: Liber Threnorum (1975)
</div>

==קישורים חיצוניים==
* [https://biography.wales/article/s2-ROBI-HEN-1881 קורות חייו] במילון הביוגרפיות הוולשי, 2001
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חוקרי מקרא
קטגוריה:תאולוגים נוצרים

קטגוריה:היסטוריונים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1881
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1964
ג'ורג' אסקנדר

ג'ורג' אסקנדר (בערבית: جورج اسكندر; נולד ב-21 באוגוסט 1979) הוא שחקן ערבי-ישראלי.

== ביוגרפיה ==
אסקנדר גדל בחיפה, למשפחה ערבית-נוצרית. מתגורר בשכונת חיפה אל עתיקא<ref></ref>. בוגר בית צבי.

== קריירה ==

=== בקולנוע ===
בשנת 2013, בתחילת דרכו, שיחק בסרט המצליח "בית לחם" לצד צחי הלוי ושאדי מרעי.

בשנת 2015 שיחק בסרט "סבנה".

בשנת 2016 שיחק בסרט "הלהקה האחרונה בלבנון".

=== בטלוויזיה ===
ב-2017 השתתף בעונה השנייה של המדרשה לצד יהודה הלוי ודניאל ליטמן בבימוי של דני סירקין.

ב-2019 גילם את האני אל ג'עברי, מנהיג הזרוע הצבאית של חמאס ברצועת עזה בעונה השלישית של הסדרה "פאודה" של yes, לצד ליאור רז, עלא דקה, יעקב זדה-דניאל, ריף נאמן ועוד.

בשנת 2020 הופיע הופעה קצרה בפרק הראשון בסדרה "טהרן". באותה שנה השתתף בסדרת הנוער "ספיידרז" של Hot.

בשנת 2023 גילם את ראאד, מחבל פלסטיני בסדרה שמיים אדומים ברשת 13.

=== בתיאטרון ===
בתיאטרון חיפה ("אמא תרזה איננה"), תיאטרון הבימה, תיאטרון גשר ותיאטרון הערבי-עברי ביפו.

==פרסים==
אסקנדר הוא זוכה פסטיבל עכו לשנת 2014 על משחקו בהצגה "סלים סלים". באותה שנה זכה בפרס קיפוד הזהב בקטגוריית שחקן המשנה הטוב ביותר על משחקו בהצגה "אום כולת'ום".
בשנת 2015 שב וזכה בפרס קיפוד הזהב באותה קטגוריה על משחקו בהצגה "הטווס מסילוואן".

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני תיאטרון הבימה
קטגוריה:זוכי פרס קיפוד הזהב
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ערבים נוצרים ישראלים
קטגוריה:נוצרים מזרח תיכוניים
קטגוריה:שחקנים ערבים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית צבי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
קטגוריה:חיפה: אישים
מירב בריקמן

ראש אט"ל, האלוף [[יצחק תורג'מן, ומפקדת המרה"ס, תא"ל מירב בריקמן, בטקס הקמת המרה"ס]]
מירב בריקמן (נולדה ב־8 בנובמבר 1971) היא קצינת צה"ל בדרגת תת-אלוף במילואים. בתפקידה האחרון, שימשה כמפקדת הראשונה של מרכז הספקה אחוד (מרה"ס) באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל). קודם לכן שירתה כמפקדת מרכז ציוד.

==ביוגרפיה==

בריקמן החלה את שירותה הסדיר כחיילת בודדה, לאחר שהוריה שרה והרמונד עברו לקנדה כשהייתה בת 18. התגייסה לחיל התחזוקה ושירתה במגוון רחב של תפקידים בחיל. בין היתר שימשה כראש מדור וראש ענף במרכז הציוד בשנים 2010–2012 שירתה כמפקדת מרכז הדלק. בשנים 2015–2018 שירתה כמפקדת מרכז ציוד בדרגת אלוף-משנה. בתפקידה זה איחדה את מרכז ציוד, מרכז ציוד רפואי (מצר"פ) ומרכז הדלק. יצאה ללימודים במכללה לביטחון לאומי. ב-17 ביולי 2019 הועלתה לדרגת תת-אלוף, וב-1 באוגוסט 2019 מונתה למפקדת מרכז הספקה אחוד (מרה"ס). באוגוסט 2022 פרשה משירות בצה"ל.

בעלת תואר ראשון בלוגיסטיקה וכלכלה מאוניברסיטת בר-אילן, תואר שני במינהל עסקים ותואר שני נוסף במדעי המדינה וביטחון לאומי. בנוסף, היא בוגרת המכללה לביטחון לאומי.

מתגוררת עם משפחתה בראש העין. בעלה, אלון בריקמן, הוא ממקימי עמותת "אלון ואלה". לזוג שני ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קציני אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה
קטגוריה:קצינות צה"ל בדרגת תת-אלוף
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1971
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
תהילים קל"ח

תהילים קל"ח הוא המזמור ה-138 בספר תהילים. (מזמור 137 בנוסח תרגום השבעים ובוולגטה).
מזמור זה הוא אחד הראשון מתוך אסופת מזמורים המשויכים לדוד. המזמור הוא אחד מארבעה עשר מזמורים הפותחים במילה 'לדָוִד'.<ref>ראו פרקים: כ"ד, כ"ה, כ"ו, כ"ז, כ"ח, ל"ב, ל"ד, ל"ה, ל"ז, ק"א, ק"ג, ק"י, קל"ח, קמ"ד.</ref>

==חלוקת המזמור==
המזמור נחלק לשלושה חלקים:
{| class="wikitable"
|+
|-
! פסוקים !! כותרת
|-
| א'-ג' || המשורר מהלל את ה'
|-
| ד'-ו' || מלכי הארץ משבחים את ה'
|-
| ז'-ט' || תפילת המשורר לגאולה
|}

==כותרת המזמור==

המשורר מבקש להודות לה': "אוֹדְךָ בְכָל-לִבִּי; נֶגֶד אֱלֹהִים אֲזַמְּרֶךָּ." ורש"י מפרש נגד אלהים אזמרך - לעיני השרים (מלאכים). ר' דוד אלטשולר מפרש "נגד אלהים - הם השופטים והחכמים כמו עד האלהים יבא דבר שניהם" (). המשורר מבקש להודות לה' בנוכחות הגויים ואלילים אשר הם המכנים אותם אלוהים וזאת כדי להדגיש כי ה' הוא האלוהים. האלוהים אשר מופיע בפסוק א' הוא אלוהי המלכים אשר מודים לו (פסוק ד').
איור מזמור קל"ח מתוך [[השעות העשירות מאוד של דוכס ברי]]

==תוכן המזמור==

המזמור הוא מזמור תודה לה' הנאמרת על ידי אדם יחיד. המזמור נפתח בהודיה וסיומו נאמרים דברי תחינה מפי בעל המזמור. דברי התודה נאמרים בתחילה על ידי המשורר ואחר כך מפי מלכי הארץ. המשורר בדבריו מספר המשורר כי בעבר חטא אך קריאתו לה' חיזקה את אמונתו והוא שב והתחזק ועל כך הוא מודה לה'. המשורר מבקש לתת במה לתודתו ולפרסמה בקרב הגויים אשר ראוי שיברכו ויודו לה'. לאחר דברי ההודיה מסיים המשורר בתחינה לה' שיצילו מכף אויביו.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קלח