OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פקריטיניב

פקריטיניב<ref></ref> הנמכרת תחת השם Vonjo, היא תרופת מרשם מסוג "", המיועדת לטיפול במבוגרים הסובלים ממיאלופיברוזיס עם טרומבוציטופניה משמעותית (אשר ערך טסיות הדם בספירת הדם שלהם נמוך מ-50,000 לליטר). 
התרופה פותחה על ידי חברת CITI BIOPHARMA.

התרופה אושרה לראשונה בארצות הברית בפברואר 2022 עבור טיפול במיאלופיברוזיס. התרופה אושרה במסלול מהיר בעקבות תוצאות מרשימות בשלב המחקר השלישי, שהדגימו הקטנה משמעותית בגודל הטחול.
בנוסף יעילות התרופה עבור אינדיקציות נוספות נמצאת במחקר<ref></ref> בשלב שני עבור מחלת השתל נגד המאכסן.

התרופה זמינה במינון של 100 מ"ג וניתנת באופן פומי (אוראלי).

== מנגנון פעולה ==
פקרטיניב היא תרופה המעכבת באופן ספציפי את אנזים ה-JAK2 (JAnus Kinase 2) כמו גם את Fms-Like receptor Tyrosine kinase 3) FLT3). שני האנזימים מתווכים על מסלול העברת האותות במסגרת תהליכי אריתרופויזה<ref></ref>. המוטציה V617F בJAK2 גורמת לאקטיבציה בלתי מבוקרת של האנזים ונמצאת בחולים רבים בסרטנים מסוג polycythemia vera ומיילופיברוזיס ראשונית<ref></ref>. עיכוב JAK2 גורם לעיכוב בפוספורילציות הנעשות על ידי האנזים STAT5 במורד מסלול העברת האותות בתאי דם פרוג'ניטורים (erythroid progenitor), בהתאמה שימוש בתרופה נמצא כמדכא ייצור שורות תאים במח העצם<ref></ref>.

== תופעות לוואי ==
תופעות הלוואי העיקריות בשימוש בתרופה הן: דימום, שלשול, תרומבוציטופניה, הארכת מקטע QT, אירועים לבביים (מחלות לב), תרומבוציטוזיס, הופעת גידולים ממאירים שניוניים וכמו כן, סיכוי מוגבר לזיהומים.

== איסור שימוש ==
התרופה אסורה לשימוש עבור מטופלים אשר נוטלים תרופות העוברות מטבוליזם בעזרת CYP3A4 כגון: ציקלוספורין, Tacrolimus, דקוטקסל, אנטיביוטיקות מסוג מקרולידים, ועוד רשימה ארוכה של תרופות.

נכון ל-2022 התרופה בשימוש עבור מבוגרים בלבד. אין מספיק מידע האם השימוש בטוח עבור נשים בהריון ו/או ילדים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תרופות
כלורתיאזיד

כלורותיאזיד (באנגלית: Chlorothiazid) היא תרופה להורדת לחץ דם. התרופה שייכת לקבוצת תרופות הנקראות משתנים תיאזידיים, ושם מסחרי נפוץ הוא "דיוריל".

תרופות אלו מסלקות עודפי מים מהגוף ומפחיתות נוזלים במטופלים הסובלים מיתר לחץ דם, אי ספיקת לב המלווה בבצקות, שחמת כבד, ומחלות כליות. השפעה זו מיטיבה את תפקוד הכליות ומסייעת בהפחתת נפיחות בקרסוליים, רגליים, ידיים או בטן וכן הפחתת תסמינים של קשיי נשימה.

כלורותיאזיד נרשם כפטנט בשנת 1956, והוא חלק מרשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי.

== מנגנון פעולה ==
כלורותיאזיד הוא משתן תיאזיד המעכב ספיגה חוזרת של נתרן בצינוריות הכליה הדיסטליות (distal renal tubules) וכתוצאה מכך מוגבר סילוק של נתרן ומים בשתן.

== התוויות ==
ההתויה של כלורותיאזיד היא יתר לחץ דם, בצקת הקשורה לאי-ספיקת לב, שחמת הכבד, סטרואידים, טיפול באסטרוגן, תפקוד לקוי של הכליות.

התוויות נוספות הן נפרוליטיאזיס, אוסטאופורוזיס, וסוכרת.

התרופה נמכרת טבליות, ותדירות נטילת התרופה היא פעם אחת בבוקר (או לפי הוראות הרופא). טווח מינון הוא במבוגרים 250–1000 מ"ג ליום. תחילת השפעה היא תוך שעתיים, ומשך ההשפעה 6–12 שעות.

בעבר השתמשו לטיפול טרום ויסתי, ומשתמשים בה כדי למנוע הישנות של סוגים מסוימים של אבני כליה.

== התוויות נגד ==
רגישות יתר לכלורותיאזיד או סולפונאמידים, אנאוריאה.

כלורותיאזיד מגביר סילוק אשלגן ובכך גורם להפרעות קצב לב ולחולשת שרירים, בעיקר בקרב מטופלים בדיגוקסין. לכן, נהוג לתת תוספות של אשלגן ניתן עם תיאזידים.

== תופעות לוואי ==
בפחות מאחוז באוכלוסייה ייתכנו תופעות לוואי הבאות: אקזמה, תסמונת סטיבנס-ג'ונסון, נמק אפידרמלי, הפרעה במבנה ההמטופוייטי, הפטוטוקסיות, זאבת (SLE).

לעיתים נדירות ביותר ייתכנו התופעות לוואי הבאות: לחץ דם נמוך, רגישות לאור, פריחות, אורטיקריה, היפרגליקמיה, עצירות, שלשול, אובדן תיאבון, בחילות והקאות, חוסר איזון אלקטרוליטי, היפרגליצמיה, היפראוריצמיה, ספסטיות, סחרחורת, כאב ראש, ראייה מטושטשת, קסנתופסיה ואימפוטנציה.

שימוש ממושך בתרופה עלול להוביל לאיבוד יתר של אשלגן ולערעור מאזן המלחים האחרים. לכן מומלץ לבצע בדיקות דם תקופתיות לניטור תפקוד הכליות ולבדיקת רמות סוכר, אשלגן, חומצת שתן ומלחים אחרים בדם.

== בטיחות בהריון ==
כלורותיאזיד עלול לגרום לאיבוד נתרן אצל האם, ועדיף להימנע מלתת לאישה בהריון. התרופה עלולה לגרום לצהבת ילודים, טרומבוציטופניה, וייתכנו תגובות שליליות אחרות שהתרחשו אצל המבוגר. יש להימנע משימוש במשתנים עבור יתר לחץ דם הנגרם על ידי הריון בשל הסיכון לירידה בזליגת השליה.

אצל קשישים מסוימים יהיה צורך בהפחתת מינון.

== פרמקוקינטיקה ==
זמן מחצית חיים: 145-120 דקות.

התחלה: השפעה ראשונית: 2 שעות, השפעה מקסימלית: 4 שעות.

משך זמן השפעה: 6-12 שעות.

שיא זמן פלזמה: בהזרקה: 30 דקות; דרך הפה: 4 שעות.

זמינות ביולוגית: מוגבלת מאוד.

חילוף חומרים: לא נראה מטבוליזם.

הפרשה: שתן (96%).

ניתן לדיאליזה: לא.

== ביבליוגרפיה ==
* [https://www.infomed.co.il/drugs/chlorothiazide/ כלורתיאזיד באתר infomed]
*[https://reference.medscape.com/drug/diuril-chlorothiazide-342411 מידע על התרופה] 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרופות משתנות
דניאל סוורן

דניאל א. סוורן (אנגלית: Daniel Swern; 21 בינואר 1916 - 5 בדצמבר 1982) היה כימאי אמריקאי אשר גילה את חמצון סוורן. עיקר עיסוקו היה בכימיה אורגנית.

== ביוגרפיה ==
סוורן היה בוגר הסיטי קולג' של ניו יורק, אוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת מרילנד.

הוא שימש ככימאי במשרד החקלאות האמריקאי מ-1937 עד 1963. ב-1963 הוא הצטרף לפקולטה של אוניברסיטת טמפל.

במהלך חייו זכה סוורן בפרסים רבים ממגוון אגודות כימיות על מחקריו, ופרסם יותר מ-280 מאמרי מחקר ושישה ספרים.

בשנת 1982, בגיל 66, לקה בהתקף לב בפילדלפיה ונפטר.

== לקריאה נוספת ==
*
*

קטגוריה:כימאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי הסיטי קולג' של ניו יורק
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מרילנד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1916
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1982
אליוטסמיתיה

אליוטסמיתיה (שם מדעי: Elliotsmithia) הוא סוג של סינאפסיד פליקוזאור, אשר התקיים במשך הפרם של דרום אפריקה. הוא נחשב לסינאפסיד האמיתי העתיק ביותר מיבשת גונדוונה, מתוארך לטווח של לפני 265 עד 259 מיליון שנה מימינו. המאובנים שלו נמצאו ב-1917 בידי ד"ר ואן הופן ברצועת הקארו וידועים ממנו רק 2 ממצאים, הכוללים בעיקר עצמות גולגולת, שרידי לסת תחתונה מוארכת, חוליות צוואר וכמה צלעות. לצידו התגלו עוד מספר סינאפסידים כמו הטאפינוצפלוס. נמצאו עוד מספר דגימות אפשריות שלו ב-2001 ו-2010, אך ייתכן שהם שייכים לסוגים אחרים.

סוג זה נקרא ב-1937 בידי החוקר הסקוטי-דרום אפריקאי רוברט ברום להוקרת החוקר האוסטרלי-בריטי גרפטון אליוט סמית . בסוג ידוע מין אחד - Elliotsmithia longiceps, שפירושו: "ראש ארוך".

סוג זה נחשב לסינאפסיד בסיסי ביותר, מהמשפחה Varanopidae. הוא קרוב בעיקר לסוגים Varanops, Aerosaurus ו-Varanodon. כמותם היה בעל גוף נמוך עם גפיים קצרות, גולגולת צרה דומה מעט לזו של לטאת כוח והיה מותאם לציד טרף קטן.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1937
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט ברום
קטגוריה:סינאפסידה
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בפרם באסיה
קטגוריה:סינאפסידים שחיו בפרם
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1937
יוקי קובאיאשי

יוקי קובאיאשי (ביפנית: 小林 友希; נולד ב-18 ביולי 2000 בקובה שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת סלטיק מליגת העל הסקוטית.

== קריירת מועדונים ==
קובאיאשי גדל במחלקת הנוער של ויסל קובה. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל היפנית. הוא הושאל מהמועדון למצ'ידה זלביה מליגת המשנה היפנית, וליוקוהמה מליגת העל היפנית.

ב-23 בנובמבר 2022 חתם קובאיאשי על חוזה לחמש שנים בסלטיק מליגת העל הסקוטית החל מ-1 בינואר 2023.

== קריירה בינלאומית ==
קובאיאשי היה חלק מסגל נבחרת יפן עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2019, וערך ארבע הופעות בטורניר.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים יפנים
קטגוריה:בלמי כדורגל יפנים
קטגוריה:כדורגלני ויסל קובה
קטגוריה:כדורגלני סלטיק
קטגוריה:ספורטאים זרים בסקוטלנד
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-2000
קרחון זלוקוצנה

קרחון זלוקוצנה (באנגלית: Zlokuchene Glacier; בבולגרית: ледник Злокучене ) ,הוא קרחון הממוקם באזור חוף נורדנשלד שבארץ גראהאם אנטארקטיקה שבצפון חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.

קרחון זלקוצנה ממוקם מצפון לקרחון ריסימינה; קרחון זלוקוצנה ממוקם ממזרח לקרחון רוגוש.

קרחון זלוקוצנה ממוקם מדרום לנתיב התחתון של קרחון דריגאלסקי.

קרחון זלוקוצנה מנקז את אוכף מראהורי, לכיוון מזרח, והוא זורם ביןרכס קיוסטנדיל לבין רמת לובץ'.

קרחון זלוקוצנה נשפך אל ים ודל, בסמוך מצפון מערב לנונאטאק פדרסן.

== היסטוריה ==
=== מיפוי אזור הקרחון ===

אזור קרחון זלוקוצנה מופה לראשונה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1978.

=== מקור השם ===

הקרחון נקרא על שם היישובים זלוקוצ'נה שבמערב ובדרום בולגריה .

== לקריאה נוספת ==


* [http://apcbg.org/gazet-bg.pdf הגאזט האנטארקטי הבולגרי] 

== קישורים חיצוניים ==
* [https://copernix.io/#?where=-61.055898772949206,-64.85533406243513,12&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור קרחון אוסלנה, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix

זלוקוצנה
זלוקוצנה
ששת (אלבום)

ששת הוא אלבומם היחיד של להקת ששת, אשר יצא בשנת 1977.

==רקע==
חברי "ששת" קיבלו רק לאחר פיזורם הצעה מחברת תקליטי "סי-בי-אס" להפיק אלבום המתעד את פעילותם. התקליט, הנושא את שם ההרכב, הוקלט בתקציב נמוך בשלושה ימי הקלטה חיה באולפן בלבד<ref></ref>.

ייחודו של האלבום טמון בשילוב יוצא דופן בין סגנונות מוזיקליים מגוונים. הוא אינו תקליט רוק "כסאחיסטי", אך חידושו בשילוב מוזיקה בלקנית ומזרחית וניחוח ישראלי עממי, במוטיבים קלאסיים של רוק מתקדם, ג'אז וסמבה - תערובת בלתי אפשרית לכאורה שמוזגה יחדיו באופן קולח, זורם ובלתי מאולץ. דוגמאות לכך הן למשל הקטע "דבקה" המתחיל ברוח הריקוד המזרחי הידוע אך מסתיים כקטע רוק מובהק, או בקטע "ענבלים" הפותח את האלבום, אשר נעימתו בעלת גוון מלודי וקצבי ישראלי-מזרחי, אולם היא עטופה בעיבוד ג'אז רוק. תערובת זו נותנת את הטון בכל קטעי האלבום.

ארבעה מקטעי האלבום הם קטעים אינסטרומנטליים, ובחמישה הנותרים הסולנים הם רביץ ולוי. ברוח התקופה, שלושה מקטעי האלבום הולחנו לשירי משוררים: "ענבלים" למילותיו של נתן אלתרמן (שהוקלט במקור על ידי נתנאלה<ref></ref>), "לו באת" למילים של יונתן רטוש ו"בלילות הסתיו", מהמושמעים בשירי האלבום, למילים של דוד פוגל. השיר "דבקה" מבוסס על "שיר לאדמה" (עודד אבישר/דוד זהבי) אשר לא הוקלט מעולם.

טכנאי ההקלטה באלבום היו לואי להב וטומי פרידמן, ועיצוב העטיפה נעשה בידי דוד טרטקובר, לימים חתן פרס ישראל.

האלבום לא נחל הצלחה מסחרית בזמן הוצאתו. עם השנים זכה להכרה ולהערכה, ושירים ממנו זכו להשמעות תכופות ברדיו. בשנת 1993 יצא האלבום במהדורת תקליטור, ובשנת 2007 יצאה מהדורה מחודשת הכוללת גם את פסקול "מסע אלונקות".

השיר המצליח באלבום, "בלילות הסתיו", זכה לביצוע נוסף, מצליח אף הוא, של שם-טוב לוי עם שלמה גרוניך באלבומם "אלבום משפחתי" בשנת 1983.

== רשימת רצועות ==

==קרדיטים==
=== חברי הלהקה ===
*יהודית רביץ (גיטרה אקוסטית, כלי הקשה, קולות ושירה)
*שם טוב לוי (חליל, חליליות, קולות ושירה)
*שמוליק בודגוב (גיטרה חשמלית ואקוסטית, קולות)
*עדי רנרט (פסנתר, פנדר רודס, האמונד, סינתיסייזר, קולות)
*שמוליק ארוך (בס, כלי הקשה, קולות)
*איקי לוי (תופים וכלי הקשה)
=== אנשים נוספים ===
*הפקה: שם טוב לוי, דורית לנץ
*הוקלט באולפני טריטון - אוגוסט 1977 - אוקטובר 1977
*טכנאי הקלטה: טומי פרידמן, לואי להב
*עוזרת טכנאי: אורית זולוטוב
*צילומים: ז'ראר אלון
*עיצוב עטיפה: דוד טרטקובר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1977
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני טריטון
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי רוק מתקדם
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
אורזו

אורזו, או ריזוני (גרגירי אורז) היא צורה קצרה של פסטה, אשר נראית כמו גרגיר גדול של אורז.

אורזו מיוצר באופן מסורתי מקמח, אך ניתן להכין אותו גם מדגנים מלאים. הוא נעשה לעיתים קרובות עם סולת, סוג של קמח העשוי מחיטת דורום.

השם אורזו מוכר בצפון אמריקה לפסטה זו, אך פחות באיטליה אשר משמעות המילה היא "שְׂעוֹרָה".

== שימושים ==
ישנן דרכים רבות להגיש אורזו. ניתן להגיש אורזו לבד, במרק, וכחלק מסלט, פילאף או אפוי בקדרה.

ניתן לצבוע את האורזו באמצעות זעפרן, צ'ילי ושעועית שחורה כדי להניב פסטה צהובה, כתומה או שחורה בהתאמה.

== מוצרים דומים ==
האורזו דומה למנה היוונית "κριθαράκ" (מילולית: שעורה קטנה), במטבח הטורקי יש את ה-"arpa şehriye" (אטריית שעורה), ובמטבח המצרי יש את מנת ה-"-لسان العصفور" ('לשון דרור').

בספרד, הפסטה המקבילה לאורזו נקראת "piñones" (מילולית: צנוברים).

בישראל המקבילה לאורזו היא הפתיתים. הפתיתים היא פסטה בצורת גרגיר אורז שפותחה בשנות החמישים בישראל על ידי חברת אסם כתחליף לאורז.

הם גם חלק מהמטבח המסורתי של מזרח צרפת, מלוריין ועד פרובנס, שם הם נקראים "pépinettes" או "riewele", תלוי באזור.

== הכנה ==
אורזו בדרך כלל מורתח במרקים איטלקים כמו: מינסטרונה. הוא יכול גם להיות מורתח וטיפה מטוגן כדי ליצור מנה אשר דומה לריזוטו.

== ראו גם ==
* המטבח האיטלקי
* אוריקייטה
* ריגטוני

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סוגי פסטה
קטגוריה:המטבח היווני
קטגוריה:המטבח הטורקי
קטגוריה:המטבח הים-תיכוני
זיטי

זיטי היא סוג של פסטה שמקורה בקמפניה. היא מעוצבת כצינור רחב וארוך, באורך כ-25 סנטימטרים. לפני הבישול, יש לשבור את הפסטה לחתיכות קטנות יותר. זיטי דומה לבוקטיני אך היא עבה יותר<ref></ref>.

זיטי ממולאת ונאפית לעיתים קרובות, כאשר פנה, פסטה צינורית נוספת אך כזו שקצרה יותר, נאכלת עם רוטב או משומשת בסלטי פסטה.

זיטי בארצות הברית מקושרת לרוב למאכל האיטלקי-אמריקאי של זיטי אפויה , למרות שמשתמשים בה גם בפסטה אלה נורמה.

בסיציליה, הזיטי מוגשת באופן מסורתי בסעודת חתונה. מקור המילה זיטי, Ziti, היא צורת הרבים של המילה zito, שפירושה "כלה" או "חתן" בדיאלקט סיציליאני<ref></ref>.

הביטוי "קופסת זיטי" משמש כמטאפורה לאלף דולר. המונח הזה התפשט והפך לסלנג בניו יורק בסדרת דרמת הפשע 'The Sopranos'.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הסיציליאני
קטגוריה:סוגי פסטה
קטגוריה:המטבח האיטלקי
הדיוויזיה ה-62 (בריטניה)

הדיוויזיה ה-62 (ווסט ריידינג ה-1) הייתה דיוויזיית חי"ר של הצבא הבריטי שלחמה בחזית המערבית במהלך מלחמת העולם הראשונה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה כחלק מהצבא הטריטוריאלי, דיוויזיה משלימה לדיוויזיה ה-49 (ווסט ריידינג). הדיוויזיה לחמה בחזית המערבית בבולקור בקרב אראס, באברנקור בקרב קמברה. במהלך מבצע מיכאל, בשנת 1918, לחמה הדיוויזיה ליד אראס ובקרב השני על המארן, בעמק ארדרה. בפתיחת הקרב השני על הסום (1918), היא לחמה בקרב אברנקור והמשיכה מעבר לתעלת סן קנטן במרקוינג, לפני שהחלה בהתקדמות הלחימה למובז' שעל הסמבר. 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עוצבות בריטיות שלחמו בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה
62
אלסקה (סרט)

אלסקה הוא סרט קולנוע ישראלי שהופק ב-2016 ועלה לאקרנים ב-2018 בכתיבתו, הפקתו ובימויו של יצחק צפל ישורון, עם אלי גורנשטיין ושפרה מילשטיין בתפקידים הראשיים.

הסרט הופק במסגרת המחלקה ליצירת סרטי עלילה בבית הספר לאמנויות הקול והמסך במכללה האקדמית ספיר.

העלילה היא על זוג קשיש כשהגבר סובל מדמנציה וחולם על טיול משותף לאלסקה והמשפחה הקרובה נאלצת להתמודד עם המצב המורכב הזה.

==תקציר העלילה==
לולק (אלי גורנשטיין) בוהה בטלוויזיה בסרט על אלסקה ומתקשה להפעיל את השלט. הוא נשוי למרתה (שפרה מילשטיין) המבוגרת ממנו במספר שנים ומתכנן אתה נסיעה לאלסקה. בעבר היה לו רומן עם השכנה בדירה הצמודה, פאני (רבקה גור).

לולק סובל מדמנציה ובניתוק מהמציאות אם כי לפעמים הוא חוזר לעצמו. בדרך לקופת חולים מרתה נופלת ונפצעת והוא מטפל בה. לפעמים הוא מבטא את רצונו בפניה כי טוב יהיה אם יגמרו את חייהם ביחד.

לזוג יש בן, רמי (שמואל אדלמן) הנשוי לאביבה (רחל/רוחל'ה הפלר) ולהם בת צעירה ונאה בשם נטלי (שמרית אילדיס). נטלי קשורה מאוד ללולק ואילו רמי הוא קצר רוח, לא מתעניין בהם ורוצה לשלוח אותם לבית אבות.

פאני מתעלפת בחדר המדרגות. מרתה ונטלי גוררות אותה לדירתה אבל היא נפטרת. מרתה לוקחת מהמקרר עוף חתוך ובו תכשיטים השייכים לשתיהן. לולק מקבל את מות פאני קשה וכאשר הוא מוצא את התכשיטים הוא טוען כי מרתה היא למעשה המשרתת שלהם והיא גנבה את התכשיטים. הוא מחביא את התכשיטים בשירותים והנכדים של פאני, יונתן (נמרוד ברגמן) ודוד (עומר בן סימון) לא מצליחים למצוא אותם.

נטלי מצליחה לשכנע את לולק להתחתן עם ה"המשרתת" והוא מסכים ונרגע. לאחר טקס הנישואים במטבח הוא חוזר לחדרו, נוטל כדורי שינה ואומר למרתה שלא תזעיק רופא כי הוא רוצה "ללכת לבד".

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|אלי גורנשטיין
|לולק
|
|-
|שפרה מילשטיין
|מרתה
|
|-
|רבקה גור
|פאני
|שכנה
|-
|שמואל אדלמן
|רמי
|בנם של לולק ומרתה
|-
|רחל הפלר
|אביבה
|כלתם של לולק ומרתה
|-
|שמרית אילדיס
|נטלי
|נכדתם של לולק ומרתה
|-
|נמרוד ברגמן
|יונתן
|נכד של פאני
|-
|עומר בן סימון
|דוד
|נכד של פאני
|-
|דורי אנג'ל
|רופא
|
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://www.youtube.com/watch?v=cTtvzeK7wu קדימון לסרט אלסקה], באתר יוטיוב
*[https://www.ishim.co.il/m.php?s=אלסקה אלסקה], בספר הקולנוע הישראלי
*[http://srita.net/2018/02/15/alaska_review/ ביקורת על אלסקה], באתר "סריטה"

קטגוריה:סרטי 2018
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי יצחק צפל ישורון
קטגוריה:זקנה בקולנוע
המראה (אלבום)

המראה הוא אלבום האולפן השביעי של המוזיקאי הישראלי צביקה פיק. את האלבום הוציאה לאור חברת התקליטים CBS ישראל במרץ 1980.

==רקע==
שם האלבום, "המראה", נלקח ממופעו של פיק משנת 1979 בהפקת אברהם דשא ובבימויו של צדי צרפתי, והוא מסכם את פעילותו של פיק בשנה זו. בדומה לאלבומו הקודם "מוזיקה", גם באלבום זה הלחין ועיבד פיק את כל השירים. בין השירים באלבום נמנים "מסיבת יום ששי", אותו יצר פיק עבור פסקול הסרט "דיזנגוף 99" וגרסה אינסטרומנטלית ל"שיר הפרחה" שבוצע במקור על ידי עפרה חזה. באלבום נכללה גם גרסה מחודשת לשיר "מה עכשיו?" שהוקלט במקור כשיר הנושא של אלבומו השלישי, שיצא ב-1974.

==הצלחה מסחרית==
האלבום זכה להצלחה מסחרית יוצאת דופן מיד לאחר צאתו, כשהצליח למכור כ-60 אלף עותקים תוך פחות מחודש מצאתו. כל השירים מתוך האלבום נכנסו למצעדים העבריים השבועיים של תחנות רשת ג' וגלי צה"ל, למעט הגרסה האינסטרומנטלית של "שיר הפריחה" והגרסה המחודשת ל"מה עכשיו?". מהם בלטו השירים "המראה", "אין איש מלבדי", "כוכבים בדו" ו"על חטא", שהגיעו לצמרת המצעדים השבועיים ואף הצליחו להתברג במצעדים השנתיים, כשהמצליח מביניהם היה "על חטא", שהגיע למקום השני במצעד השנתי של רשת ג' ודורג על ידי מעריב כשיר הפופולרי ביותר לשנת 1980.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי 1980
קטגוריה:אלבומי צביקה פיק
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי פופ
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי פלטינה בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
דוד פיטל

דוד פיטל (1939 – 28 בדצמבר 2022) היה אלוף-משנה בצה"ל, אשר פיקד על חטיבת הנגב.

== ביוגרפיה ==
עם גיוסו לצה"ל בשנת 1957, התנדב פיטל לצנחנים ושובץ בגדוד 890. הוא עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. הוא לחם במלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה ובמלחמת יום הכיפורים. לאחר המלחמה שימש כסמח"ט חטיבת צנחנים מילואים 525 ופיקד על חטיבת הנגב.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפקדי חטיבת הנגב
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:חיילי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת ההתשה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
איילת חן

איילת חן הוא פיוט מאת רבי שלום שבזי. בקהילות יהדות תימן נהוג לשיר אותו לחתן במהלך שבעת ימי המשתה. הפיוט שואל ביטויים וכינויים מדברי הרעיה והדוד מתוך שיר השירים.

בקהילות תימן השיר שייך לשירי הזאפה - שירי חופה אותם שרים לחתן ולכלה. איילת חן נחשב לשיר הזאפה המרכזי אותו שרים לחתן מלוויו בדרכו לביתו לאחר תפילת שחרית בשבת שבע ברכות. נהוג גם לשיר את הפיוט בשעת החופה.

==ביצועים מודרניים==
להקת צלילי הכרם הקליטו גרסה משלהם לפיוט שהובאה באלבום "המיטב - א". בשנת 2004 הקליט מאיר בנאי גרסה בלחן חדש לפיוט במסגרת האלבום "שמע קולי".
==קישורים חיצוניים==
*

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על יופי
קטגוריה:שירים על תורה
קטגוריה:פיוטים
לודווייק ואן דן ברג

לודווייק ואן דן ברג (באנגלית: Lodewijk van den Berg; 24 במרץ 1932, זיילנד – 16 באוקטובר 2022) היה מדען אמריקאי ואסטרונאוט מטעם נאס"א. ואן דן ברג נולד בהולנד, בשנת 1975 קיבל אזרחות אמריקאית ולפי החוק ההולנדי איבד את האזרחות ההולנדית.

== ביוגרפיה ==
לודווייק ואן דן ברג נולד בשנת 1932 בכפר בזיילנד. בשנים 1949–1961 הוא למד באוניברסיטת הטכנולוגיה של דלפט אותה סיים עם תואר בכימיה. הוא עבר להמשך לימודים לארצות הברית, סיים תואר שני ובהמשך תואר שלישי בשנת 1974.

ואן דן ברג קיבל עבודה ב-EG&G Corporation שבקליפורניה ועסק בגידול גבישים. החברה פעלה בתחום תעשיות ביטחוניות ולכן ואן דן ברג נאלץ לקבל אזרחות אמריקאית שבאותה התקופה גרר באופן אוטומטי שלילת אזרחות הולנדית. ואן דן ברג עסק בתחום שנים רבות. בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 התגבש רעיון לבצע סדרת מחקרים בתחום זה בחלל. ואן דן ברג וחבריו בעבודה תכננו מערכת לגידול גבישים שהייתה מיועדת לשיגור לחלל. שימוש במערכת דרש מיומנות מיוחדת ובנאס"א הוחלט לכלול בקורס הכנה לאסטרונאטים מדען. החברה בה עבד ואן דן ברג התבקשה לתת שמונה שמות של מועמדים. מכיוון שבין העובדים המתאימים נמצאו רק שבע, סוכם ברגע האחרון להוסיף ואן דן ברג לרשימה. באותה תקופה הוא כבר היה מעל ל-50 והערכה הייתה שהוא ייפסל על ידי נאס"א. אמנם לאחר מבדקים הוא היה בין שני מדענים שנכללו בקורס.

לאחר סיום קורס הכנה ואן דן ברג נכלל בצוות STS-51-B שנשלח לחלל על סיפון מעבורת החלל צ'לנג'ר באפריל 1985. כל המחקרים בתחום גידול גבישים בוצעו וצוות חזר לכדור הארץ לאחר 168 שעות.

תוך זמן קצר ואן דן ברג עזב את נאס"א וחזר לעבודתו. בהמשך הוא עבר לפלורידה וקיבל מינוי של מדען ראשי בחברת Constellation Technology Corporation.

ואן דן ברג לא חידש אזרחות הולנד גם לאחר שינוי החוק, אך ביקר במולדת באופן קבוע. בשנת 2004 בטלוויזיה הולנדית הוקרן סרט תעודה על חייו. בשנת 2007 אסטרואיד 11430 Lodewijkberg נקרא על שמו.

==מאמרים עיקריים==
*"Fabrication of mercuric iodide radiation detectors", Lodewijk van den Berg and Ron D. Vigil, Nuclear Instruments and Methods in Physics Research Section A: Accelerators, Spectrometers, Detectors and Associated Equipment, Volume 458, Issues 1–2, February 1, 2001, Pages 148–151<ref></ref>
*"Improved yield of high resolution mercuric iodide gamma-ray spectrometers", Vernon Gerrish and Lodewijk van den Berg, Nuclear Instruments and Methods in Physics Research Section A: Accelerators, Spectrometers, Detectors and Associated Equipment, Volume 299, Issues 1–3, December 20, 1990, Pages 41–44<ref></ref>
*"Vapor growth of HgI2 by periodic source or crystal temperature oscillation", by M. Schieber, W.F. Schnepple, L. Van den Berg. Journal of Crystal Growth, Volume 33, Issue 1, April 1976, Pages 125–135<ref></ref>

== קישורים חיצוניים==

* [http://www.collectspace.com/news/news-101722a-lodewijk-van-den-berg-astronaut-obituary.html ביוגרפיה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסטרונאוטים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דלאוור
קטגוריה:אמריקאים ממוצא הולנדי
קטגוריה:כימאים הולנדים
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1932
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2022
לאון גנוט

לאון גנוט הייט (בספרדית: León Genuth Hejt; 5 באוגוסט 1931 – 10 במרץ 2022) היה מתאבק יהודי ארגנטינאי, מקום שישי ב (הלסינקי 1952), פעמיים ברציפות אלוף המשחקים הפאן-אמריקאיים (1950 ו-1955), אלוף המכביות (השלישית 1950 והרביעית 1953) ו-9 פעמים ברציפות אלוף ארגנטינה (1948–1956).

== ביוגרפיה ==
====אלוף המכביה====
ב שנערכה באוקטובר 1950 הוא זכה בשתי מדליות זהב במשקל בינוני, בהיאבקות בסגנון יווני-רומי לפני ברמן מישראל וקוסובר מקנדה ובהיאבקות בסגנון חופשי לפני לאסקי מארצות הברית וקוסובר.

====אלוף אמריקה====
ב הראשונים שנערכו בבואנוס איירס, ארגנטינה בשנת 1951 הוא זכה במדליית זהב בהיאבקות בסגנון חופשי במשקל עד 79 ק"ג לפני לואיס נורטון מארצות הברית ואדוארדו אסאם ממקסיקו 

====מקום שישי במשחקים האולימפיים====
באולימפיאדת הלסינקי (1952) הוא סיים בהיאבקות בסגנון חופשי במקום שישי במשקל עד 79 ק"ג, למרות פציעה בכתף. בסיבוב הראשון הוא ניצח בהחלטת שופטים את וייקו לאטי מפינלנד (1-2), בסיבוב השני הוא ניצח בהפלה (12:45) את אדאלברטו לפרי מאיטליה, בסיבוב השלישי הוא הפסיד בהפלה (5:55) לחולם טאחטי מאיראן שזכה במדליית הכסף ובסיבוב הרביעי הוא הפסיד בהחלטת שופטים (0-3) לגוסטב גוקה מגרמניה שסיים במקום רביעי. בשל הפציעה הוא לא השתתף בתחרות בסגנון חופשי.

ב שנערכה בספטמבר 1953 הוא הגן על תואריו וזכה בשתי מדליות זהב בהיאבקות בסגנון יווני-רומי ובהיאבקות בסגנון חופשי במשקל בינוני. בקרב הגמר הוא ניצא את מ. קני מדרום אפריקה, במה שהוגדר הקרב היפה בתחרות.

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו במקסיקו סיטי בשנת 1955 הוא הגן על תוארו וזכה במדליית זהב בהיאבקות בסגנון חופשי במשקל עד 79 ק"ג, לפני הבצל הובל מארצות הברית ואדוארדו אסאם ממקסיקו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.facebook.com/macabibsas/photos/testimonio-de-león-genuthmi-experiencia-como-representante-de-macabi-en-luchacor/424936917702437/ TESTIMONIO DE LEÓN GENUTH], 11 באוגוסט 2015 
* By César R. Torres and David MK Sheinin, [https://nuevasion.com.ar/archivos/31686 Max Nordau y el judaísmo muscular en Argentina], 6 באוקטובר 2021 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתאבקים בסגנון יווני-רומי
קטגוריה:מתאבקים בסגנון חופשי
קטגוריה:ספורטאים ארגנטינאים
קטגוריה:מתאבקים יהודים
קטגוריה:אלופי המכביה: מתאבקים
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ארגנטינאים שנפטרו ב-2022
רודולפו נרי-ולה

רודולפו נרי-ולה (בספרדית: Rodolfo Neri Vela) (נולד ב-19 בפברואר 1952, צ'ילפנסינגו) הוא מדען מקסיקני ואסטרונאוט מטעם נאס"א. הוא היה המקסיקני הראשון שטס לחלל.

== ביוגרפיה ==
רודולפו נרי-ולה נולד בשנת 1952 בצ'ילפנסינגו למשפחה בעלת שורשים מאיטליה. לאחר סיום בית הספר הוא למד באוניברסיטה במקסיקו סיטי וסיים אותה בשנת 1975 עם תואר בבניית מכונות וחשמל. בשנת 1976 הוא קיבל תואר שני בטלקומוניקציה מאוניברסיטת אסקס. בשנת 1979 הוא קיבל תואר שלישי מאוניברסיטת ברמינגהאם עבור מחקר בתחום קרינה אלקטרומגנטית.

לאחר סיום הלימודים נרי-ולה חזר מקסיקו ועבד במספר מוסדות ממשלתיות בתחום חשמל וטלקומוניקציה. בשנת 1983 הוא התחיל לעבוד בפרויקט לוויין מקסיקני Morelos במשרד התקשורת.

בסוף שנת 1982 נחתם הסכם לפיו בעקבות שיגור מספר לוויינים מקסיקנים, המדינה קיבלה אפשרות לשלוח אסטרונאוט לחלל. בחירת המועמדים החלה רק בשנת 1985 וביוני נשלחו שלושה נבחרים לקורס בנאס"א.

לאחר סיום קורס הכנה רודולפו נרי-ולה נכלל בצוות STS-61-B שנשלח לחלל על סיפון מעבורת החלל אטלנטיס בנובמבר 1985. במהלך הטיסה בין היתר שוחרר לוויין תקשורת Morelos-B.

בשנים 1989–1990 נרי-ולה שהה בהולנד ועבד בסוכנות החלל האירופית. בהמשך הוא חזר למקסיקו ותקופה ארוכה הוא מלמד באוניברסיטה במקסיקו-סיטי כפרופסור בפקולטה לבניית מכונות.

נרי-ולה פרסם מספר ספרים ומספר רב של מאמרים מדעים.

== קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20100620174338/http://vuelolibre.tv/index.php/programas-anteriores/817-entrevista-con-el-dr-rodolfo-neri-vela-y-ultraligeros-rep-checa ריאיון עם נרי-ולה] 

קטגוריה:טייסי חלל
קטגוריה:מדענים מקסיקנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברמינגהאם
קטגוריה:ילידי 1952
שמורת מבוא אשדוד

שְׁמוּרַת מבוא אשדוד היא שמורת טבע של מקבץ עצי השיטה המלבינה הגדול ביותר בישראל. גודל השמורה הוא כ-863 דונם, והיא הוכרזה ב-12 באפריל 1973.

==היסטוריה==
בשנות ה-60 הייתה השמורה אתר לטיולים לחובבי טבע. תוכנית מפורטת של השמורה אושרה בספטמבר 1969. הכרזה על השמורה התעכבה ורשות שמורות הטבע הצהירה שתאפשר לחברת החשמל להשתמש ב-8 דונם משטח השמורה לצורך הקמת חוות שנאים. לבסוף השמורה הוכרזה באפריל 1973. לימים, בשנת 2011, נגרע שטח החווה משמורת הטבע.

בתחילת ספטמבר 2020 אירעה שריפה גדולה בשמורה וכשליש משמורת הטבע נשרפה.

==מיקום==
השמורה שוכנת מצפון למחלף אשדוד ומחוברת במסדרון אקולוגי עם חולות פלמחים.

==צמחייה==
בשמורה נמצאת מקבץ השיטה המלבינה הגדול ביותר בישראל.

בשמורה נמצאים גם עצי שקמים ואקליפטוסים, רותם המדבר, אטד החוף וטבורית נטויה וכן רימונים וצבר מצוי שנותרו מבוסתנים שחרבו. בשמורה מצויים מספר צמחים נדירים כמו אירוס הארגמן, היפוכריס קרח, קחוון פלשתי, חרצית דביקה וגלונית פלשתית. צמחים נוספים הגדלים בשמורה הם פרחי סביונים וחומעה עטוייה. בשנת 1981 הועברו מספר פרטים של סחלב הביצות לשמורה אך אלו לא נצפו בשנים האחרונות. במרץ 2014 נצפה בשמורת מבוא אשדוד, מגלית מצרית, שנחשב במשך זמן רב לפרח שנכחד מארץ ישראל.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.inature.info/wiki/שמורת_מבוא_אשדוד שמורת מבוא אשדוד], באתר "טבע ונופים בישראל"

==הערות שוליים==

קטגוריה:מישור החוף הדרומי: שמורות טבע
תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער

תחרות פרסי הטלוויזיה (הישראלית) לילדים ולנוער הוא פרס שניתן מדי שנה על ידי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה לאנשי הטלוויזיה המצטיינים, החל משנת 2021.

עד שנת 2020 ניתנו פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער במסגרת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה.

בשנת 2021, החליטה האקדמיה לקולנוע וטלוויזיה לנהל טקס שנתי נפרד להענקת פרסי כבוד לעולם התוכן של הילדים והנוער. תוכן זה יזכה לתחרות נפרדת וטקס משלו בשם "תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער" שיתקיים לראשונה בחודש אוגוסט וישודר בערוצי ניקולדיאון. ב-25 באוגוסט 2021, שודר הטקס לשנת 21–2020 בשידור חי בניקלודיאון במדיטק בחולון.

הטקס לשנת 22–2021 התקיים ב-29 בדצמבר 2022, הכריזה האקדמיה כי הטקס יועבר באמצעות סרטוני טיקטוק וReel. ביום הטקס, תפרסם האקדמיה בעמוד היוטיוב כ-15 סרטונים קצרים שונים בהם יוענקו הפרסים לזוכים. הטקס ישודר בכאן חינוכית ב-5 בינואר 2023.

==תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער ה-1==

* סדרת דרמה: "פלמ"ח – עונה 1"
* סדרה קומית: "ילדי בית העץ – עונה 4"
* סדרת תעודה: "להציל את חיות הבר – עונה 3"
* תוכנית לגיל הרך: "קפה עמליה – עונה 2"
* תוכנית מגזין, בידור והעשרה: "סליחה על השאלה – ילדים – עונה 1"
* השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה: "נאיה בינשטוק – פלמ"ח"
* השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה: "אברהם ארנסון – פלמ"ח"
* השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית: "גאיה באר גורביץ' – אבא מטפלת"
* השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית: "יובל סמו – אבא מטפלת"
* בימוי בסדרת דרמה: "יהונתן בר אילן, עומר גולדמן, נועה גוסקוב – פלמ"ח"
* בימוי בסדרה קומית: "שירילי דשא – ילדי בית העץ"
* תסריט בסדרת דרמה: "יהונתן בר אילן, עדן גוריון, נעה גוסקוב, דניאל ברק, ליאור אמסטרדמסקי, ירון ארזי, עומר גולדמן – פלמ"ח"
* תסריט בסדרה קומית: "נטלי מרכוס, אסף בייזר, נעם נבו, יעל כץ, הדר תדמור, יובל פרידמן, ניר ברגר, רמי פרג – צפוף"

==תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער ה-2==

* סדרת דרמה: "כראמל – עונה 1"
* סדרה קומית: "האחיין שלי בנץ – עונה 1"
* סדרת תעודה: "להציל את חיות הבר – עונה 4"
* תוכנית לגיל הרך: "פרפר נחמד – עונה 1"
* תוכנית מגזין, בידור והעשרה: "סליחה על השאלה – ילדים – עונה 3"
* השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה: "לירית בלבן - כראמל"
* השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה: "יובל סגל - כראמל"
* השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית: "נטע רוט - לבד בבית"
* השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית: "יובל סמו – אבא מטפלת"
* בימוי בסדרת דרמה: "לליב סיון - מיוחדת"
* בימוי בסדרה קומית: "שירילי דשא – ילדי בית העץ"
* תסריט בסדרת דרמה: "רועי שגב, שירילי דשא – כראמל"
* תסריט בסדרה קומית: "דרור ויידמן, ברק כהן, מתן בלומנבלט, מאיה סובול, איל אפטר, לילך ברנע לשם, הדר תדמור – האחיין שלי בנץ"

==תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער ה-3==

==ראו גם==
* פרס מסך הזהב
* פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:פרסי טלוויזיה ישראלית
הטיית תגובה אופטימית

הטיית תגובה אופטימית (באנגלית: Optimistic Bias) היא הטיה קוגניטיבית שגורמת לפרט להאמין כי הסבירות לתוצאות שליליות היא נמוכה יותר מסבירותה הסטטיסטית בפועל. ההטיה ידועה גם בתור אופטימיות לא מציאותית או אופטימיות השוואתית. למשל, קוגניציות בשירות העצמי שגורמות לאדם להסתכל על עצמו באור חיובי; הערכת הסיכוי שלו לתוצאות חיוביות כיותר גדול משל אנשים אחרים, ולתוצאות שליליות כיותר קטן משל אנשים אחרים, או האמונה כי האדם פחות חשוף לדברים רעים ופחות פגיע מאנשים אחרים. לדוגמה, אדם שמזניח אינפורמציה המכילה חדשות בלתי רצויות (כמו למשל, הסתברות גבוהה ולא צפויה שאירוע שלילי עלול להתרחש), או מעשן שמאמין שיש לו סיכוי נמוך יותר לחלות בסרטן מאשר מעשנים אחרים.

הטיית תגובה אופטימית היא נפוצה והיא חוצה מגדר, מוצא אתני, לאום וגיל.<ref name=":1"></ref> הטיית אופטימיות אפילו מדווחת בבעלי חיים כמו חולדות וציפורים.<ref name=":1" /> עם זאת, מחקרים מלמדים כי אנשים עם אוטיזם בתפקוד גבוה פחות רגישים להטיית תגובה אופטימית.

ארבעה גורמים יכולים לאדם לחוש אופטימיות לא מציאותית: התוצאות הרצויות שלו, המנגנונים הקוגניטיביים שלו, המידע שיש לו על עצמו לעומת אחרים ומצב רוח כללי.<ref name=":2"></ref>

למרות שהטיית אופטימיות מתרחשת הן עבור אירועים חיוביים (אדם המאמין שהוא מצליח כלכלית יותר מאחרים) והן עבור אירועים שליליים (סיכון נמוך יותר לחלות בסרטן), יש יותר מחקרים וראיות המצביעות על כך שההטיה עוצמתית יותר עבור אירועים שליליים (valence effect; אפקט הערכיות).<ref name=":2" /> כאשר הטיה זאת מתרחשת עבור אירועים חיוביים התוצאה היא לרוב תחושה מוגברת של רווחה נפשית והערכה עצמית, בעוד שאירועים שליליים מובילים להשלכות הכרוכות בסיכון רב יותר, כגון נטילת סיכונים ואי נקיטת אמצעי זהירות. אנשים נוטים ללקות בהטיה אופטימית כאשר הם מאמינים שהם שולטים בהתרחשויות יותר מאנשים אחרים. למשל, אם האדם מאמין שיש לו שליטה רבה על הסיכוי לחלות בסרטן, הוא ייטה לתפוס את הסיכון כנמוך.<ref></ref> מחקרים מלמדים כי קשה מאוד לטפל בהטיה האופטימית. חלק מהחוקרים מאמינים שניסיון לצמצם את ההטיה עשוי לעודד אנשים לאמץ התנהגות בריאה יותר.<ref name=":3"></ref> מנגד, מחקרים הראו שלא ניתן לצמצם את ההטיה, וכי מאמצים לצמצם אותה מובילות לתוצאות מוטות יותר.<ref name=":3" /> בספרות הקרימינולוגית מוכרת הטיה זו כ"סופר-אופטימיות" (Super-optimism) – אמונה כי האדם יכול להתחמק מהתוצאות השליליות של כל התנהגות אנטי-חברתית באשר היא.

הטיית תגובה אופטימית היא אחת מני אשליות חיוביות רבות. בספרות המקצועית קיימת מחלוקת בין גישות הרואות אשליות חיוביות כתופעה שכיחה ונורמלית ומדגישות את החלק החיובי וההסתגלותי שבה, לבין גישות המדגישות כי באשליות חיוביות קיים אספקט שלילי של עיוות מציאות, הנתפס כפוגע בהסתגלות.<ref name=":0"></ref>

== ראו גם ==
* בשם המשאלה – ניסיון לגרוף הסכמה לטיעון תוך ניצול הנחה לא-רציונלית כי העובדות עשויות להשתנות משום שהטוען מביע משאלה שהן תשתנינה.
* האדרה עצמית – המוטיבציה לשמור על דימוי עצמי גבוה ככל האפשר.
* חשיבה מייחלת – חשיבה מייחלת היא הקשר בין העדפות/משאלות לבין ציפיות.
* חיפוש אחר ריגושים - תכונת אישיות המאופיינת בהטיית תגובה אופטימית

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אשליות
קטגוריה:טעויות
קטגוריה:עצמי
קטגוריה:הטיות קוגניטיביות
מגלית מצרית

מגלית מצרית (שם מדעי: Hypecoum aegypitacum) הוא עשב חד-שנתי, מין נדיר בסוג מגלית.

==תיאור==
גובה המגלית המצרית הוא 10–25 סנטימטר. יש לו שני עלי גביע משוננים וארבעה עלי כותרת.

==תפוצה==
מגלית מצרית גדלה באזור אלכסנדריה במצרים, חצי האי סיני וישראל. בשנת 1928 תועדה בפעם הראשונה והאחרונה המצאות של המגלית המצרית בארץ ישראל, במהלך המאה ה-20. מאז נחשב הפרח לנכחד בישראל. אולם במרץ 2014 נצפה הפרח שוב בשמורת מבוא אשדוד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פאול אשרסון
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1887
קטגוריה:צמחי בר בסכנת הכחדה בישראל
קטגוריה:פרגיים
ג'ואנה שימקוס

ג'ואנה מארי פואטייה (באנגלית: Joanna Shimkus נולדה ב-30 באוקטובר 1943) היא שחקנית קולנוע קנדית. היא אלמנתו של השחקן סידני פואטייה ואמה של השחקנית סידני טמיה פואטייה.<ref></ref><ref></ref>

== ביוגרפיה ==
ג'ואנה מארי שימקוס<ref name="shimkus">[https://dam.tmz.com/document/4a/o/2022/01/18/4a03d2e92a1e4beb9af476973b6a237a.pdf Sidney Poitier death certificate], tmz.com. Accessed April 28, 2022.</ref> נולדה בהליפקס, נובה סקוטיה, ליוזף שימקוס,<ref name="NSA">[https://archives.novascotia.ca/vital-statistics/marriage/?ID=260587 Marriage Register - Nova Scotia Archives] archives.novascotia.ca</ref> יהודי ממוצא ליטאי<ref></ref> ומארי פטרי,<ref name="NSA" /> קתולית ממוצא אירי.<ref></ref> אביה עבד עבור הצי המלכותי הקנדי.<ref></ref> היא למדה בבית ספר ששכן במנזר<ref></ref> וגדלה במונטריאול.<ref></ref>

=== קריירה ===
היא עשתה את הופעת הבכורה שלה בשנת 1964 בסרטו של ז'אן אורל "דה ל'אמור". (היא הופיעה לראשונה בסרט הקצר של ז'אן-לוק גודאר "מונפרנס-לוואלואה", תרומתו לסרט האנתולוגיה "שש בפריז"; הוא צולם בדצמבר 1963,<ref>Wheeler W. Dixon, The Films of Jean-Luc Godard (SUNY Press, 1997), p. 57.</ref> אך הסרט יצא לאקרנים רק ב-1965. אז הבחין בה במאי הקולנוע רוברט אנריקו, שבחר בה להופיע בשלושה מסרטיו; "Les aventuriers" (1967), מול אלן דלון ולינו ונטורה, טאנטה זיטה (1968) ו"הו!" (1968).

היא הופיעה בסרטו של ג'וזף לוסי "בום!" (1968), מול אליזבת טיילור וריצ'רד ברטון, והאיש האבוד (1969), מול סידני פואטייה. הקריירה הקולנועית שלה נמשכה עד תחילת שנות ה-70, עם תפקידים בהם ב-"L'Invitée" (1969), "הבתולה והצועניה" (1970), "נישואיו של ברוקר צעיר" (1971) ו"זמן לאהבה" (1972).

=== חיים אישיים ===
שימקוס התחתנה עם סידני פואטייה ב-1976, ויש להם שתי בנות: אניקה וסידני טמייה, שהיא גם שחקנית. לשימקוס שלושה נכדים; שניים מאניקה ואחד מסידני טמייה. סידני פואטייה מת ב-6 בינואר 2022, בגיל 94.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה קנדיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה קנדים
קטגוריה:יהודים קנדים
קטגוריה:יהודיות קנדיות
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1934
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1934
קומודיאנוס

קוֹמוֹדְיַאנוּס (בלטינית: Commodianus) היה משורר לטיני נוצרי, שפרח בערך בשנת 250 לספירה.

הסופרים הקדומים היחידים שמזכירים אותו הם (סוף המאה ה-5), בספרו "De scriptoribus ecclesiasticis" (על סופרי הכנסייה), והאפיפיור גלסיוס הראשון בדקרטל "De libris recipiendis et non recipiendis" (על לקבל ולא לקבל ספרים), שבו יצירותיו מסווגות כ, כנראה בגלל הצהרות אפיקורסיות מסוימות הכלולות בהן. קומודיאנוס אמור להיות מהפרובינקיה הרומית באפריקה, על רקע הדמיון שלו לקיפריאנוס, וגם משום שהאסכולה האפריקאית הייתה המרכז הראשי של הנצרות הלטינית במאה השלישית; הועלתה גם השערה שמוצאו מסוריה.

כפי שהוא עצמו אומר לנו, הוא במקור היה עובד אלילים, אך התנצר כאשר התבגר, והרגיש שהוא נקרא להורות לבורים את האמת. הוא היה מחברם של שני אוספי שירה לטיניים ששרדו, "Instructiones" (הוראות) ו-"Carmen apologeticum" (שיר להגנת הדת) שפורסמו לראשונה ב-1852 על ידי ב-Spicilegium Solesmense. כיום באוסף מידלהיל (Middlehill collection), כעת בצ'לטנהאם, שלפי ההשערה הובאו ממנזר .

האסופה "Instructiones Adversus Gentium Deos Pro Christiana Disciplina" (הוראות נגד אלילי הכופרים למען הדיסציפלינה הנוצרית), כוללת כ-80 שירים, שכל אחד מהם הוא אקרוסטיכון (למעט שיר 60, שבו האותיות הראשונות בסדר אלפביתי). בקריאה לאחור של תחילת כל שורה בשיר 80 מתקבל המשפט "Commodianus Mendicus Christi" (קומודיאנוס הקבצן של ישו). האסופה "Carmen apologeticum adversus Gentes et Judaeos" (שיר להגנת הדת כנגד היהודים ועובדי האלילים), בקצרה Carmen Apologeticum, היא ללא ספק של קומודיאנוס, אף על פי ששם המחבר (כמו גם הכותרת) נעדר, ואינו מוגבל באקרוסטיכון. הכותרת של שיר מספר 39 היא Nomen Gazaei ולכן יש שהסיקו מכך שקומודיאנוס היה מעזה. החלק הראשון של ההוראות מופנה לעובדי האלילים וליהודים. הוא תוקף את היהודים על דחיית ישו, והתנבא על גאולת עשרת השבטים, "היהודים הקדושים", והוא מגחיך את אלוהויות המיתולוגיה הקלאסית; השני מכיל הרהורים על אנטיכריסט, סוף העולם, תחיית המתים, ועצות לנוצרים, חוזרים בתשובה ואנשי הדת. ב-Apologeticum הוא קורא לכל האנושות לחזור בתשובה, לאור סוף העולם המתקרב. הופעתו של אנטיכריסט, המזוהה עם נירון קיסר והאיש מהמזרח, צפויה במועד מוקדם. אף על פי שהם מפגינים להט דוגמטי לוהט, השירים אינם יכולים להיחשב די אורתודוקסים. את החוקר הקלאסי המשקל לבדו מעניין. אף על פי שהם כתובים לכאורה ב, כללי הכמות מוקרבים לשם ההטעמה. ניתן לצטט את ארבע השורות הראשונות של ההוראות לשם המחשה:
<div style="direction: ltr;">

</div>
שורות אלה מראות שהשינוי כבר עבר על הלטינית שהביא להיווצרותן של השפות הרומאניות. השימוש במקרים ומגדרים, בניית פועל ומילות יחס והצורות המילוליות מפגינים אי סדרים בולטים. המחבר, לעומת זאת, מפגין היכרות עם המשוררים הלטיניים הורטיוס, ורגיליוס ולוקרטיוס.

==קישורים חיצוניים==
* 
<div style="direction: ltr;">
*[http://www.thelatinlibrary.com/commodianus.html Texts] at The Latin Library
*Paul Lejay (1908). "Commodianus". In Catholic Encyclopedia. 4. New York: Robert Appleton Company.
*[http://www.documentacatholicaomnia.eu/30_10_0200-0300-_Commodianus.html Opera Omnia by Migne Patrologia Latina with analytical indexes]
</div>

==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אבות הכנסייה
קטגוריה:סופרים רומאים
קטגוריה:משוררים רומאים
רסיסים של חיבה

רסיסים של חיבה (באנגלית: A Thousand Acres) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1997 בבימויה של ג'וסלין מורהאוס, עם ג'סיקה לאנג, מישל פייפר, ג'ניפר ג'ייסון לי וג'ייסון רוברדס בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הרומן "A Thousand Acres" של ג'יין גרייבס סמיילי משנת 1991 שזכה בפרס פוליצר לסיפורת ול"פרס חוג מבקרי הספר הלאומי" לסיפורת.

העלילה היא בהשראת המחזה המלך ליר של ויליאם שקספיר – אב זקן וחולה עומד לחלק ירושה לשלוש בנות.

ג'סיקה לאנג הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט דרמה.

==תקציר העלילה==
לארי קוק (ג'ייסון רוברדס) הוא בעל חווה חקלאית גדולה באיווה. יש לו שלוש בנות, הבכורה-ג'יני (ג'סיקה לאנג) – נשואה לטאי סמית' (קית' קאראדין) ואין להם ילדים. השנייה היא רוז (מישל פייפר) הנשואה לפיטר לואיס (קווין אנדרסון) ולהם שתי בנות מתבגרות – פאמי (מישל ויליאמס) ולינדה (אליזבת מוס) והשלישית היא קרולין (ג'ניפר ג'ייסון לי) שמתגוררת בדה מוין ועוסקת בעריכת דין.

לארי הוא אלמן ומתקשה לתפקד. הוא רוצה להוריש את החווה לבנותיו כדי שתמשכנה לנהל את החווה בעזרת בעליהן. ג'יני ורוז מסכימות וקרולין מסרבת. לארי כועס ומנתק את הקשר עם קרולין.

יחסיה של ג'יני עם בעלה לא יציבים על רקע חוסר יכולתה ללדת. היא מקיימת קשרים אינטימיים עם ג'ס קלארק (קולין פירת') בנו של חוואי שכן בשם הרולד קלארק (פאט הינגל). ג'ס היה בעבר בן זוגה אבל הוא עזב את המקום וחזר כעבור 13 שנים.

מצבו הנפשי והקוגניטיבי של לארי הולך ומתערער. הוא מרבה בשתיית אלכוהול, נפצע בתאונה וג'יני אוסרת עליו לנהוג. הוא מפתח שנאה כלפי ג'יני ורוז ומבקש לנשל אותן מהחווה בעזרת עורכת הדין קרולין. בשלב זה מגלה רוז לג'ני כי לארי אביהן ניצל אותן מינית בילדותן. הוא התחיל בג'יני ואחר כך עבר לרוז. ג'יני שהייתה עד אז בהדחקה, מקבלת זאת קשה.

לארי טוען ששתיהן גורמות נזק לחווה אך מפסיד במשפט. פיטר נהרג בתאונה עצמית לאחר שהיה שיכור. ג'יני עוזבת את החווה ומתחילה לעבוד כמלצרית. לאחר זמן מתקשרת אליה רוז ומגלה לה כי סרטן השד ממנו סבלה מספר שנים, התפרץ שוב ומצבה קשה. ג'יני נפרדת ממנה בבית החולים, חוזרת לחווה, מוכרת אותה לתאגיד ועוברת משם עם פאמי ולינדה.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|ג'סיקה לאנג
|ג'יני קוק סמית'
|
|-
|מישל פייפר
|רוז קוק לואיס
|
|-
|ג'ניפר ג'ייסון לי
|קרולין קוק
|
|-
|ג'ייסון רוברדס
|לארי קוק
|
|-
|קולין פירת'
|ג'ס קלארק
|
|-
|קית' קאראדין
|טאי סמית'
|
|-
|קווין אנדרסון
|פיטר לואיס
|
|-
|מישל ויליאמס
|פאמי לואיס
|
|-
|אליזבת מוס
|לינדה לואיס
|
|-
|פט הינג'ל
|הרולד קלארק
|חוואי
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=XeRvtW14m30 קדימון לרסיסים של חיבה], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=wJ-SbKdHKV0 רוז משוחחת עם ג'יני על ההתעללות המינית על ידי אביהן], באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 1997
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים על אחיות
קטגוריה:התעללות מינית
הפיגוע בסניף שופרסל בירושלים

הפיגוע בסניף שופרסל בירושלים היה פיגוע תופת של ארגון הטרור החזית העממית לשחרור פלסטין, שהתרחש ב-21 בפברואר 1969 בסניף אגרון של רשת שופרסל. בפיגוע נרצחו שני ישראלים ותשעה אנשים נפצעו.

== הפיגוע בסניף שופרסל ==
ב-21 בפברואר 1969 הופעל מטען חבלה, שהונח בסניף של רשת המרכולים שופרסל ברחוב אגרון בירושלים, מרכול הומה אדם. כתוצאה מכך נרצחו שני אנשים ונפצעו תשעה. בפיגוע זה נרצחו בן ה-21 מנתניה ו בן ה-22, סטודנטים באוניברסיטה העברית, שנכנסו למרכול כדי לקנות מצרכים לטיול. מטען חבלה שני נמצא במרכול ונוטרל.

בחקירה שלאחר הפיגוע נחשף ארסנל של נשק, אשר כלל חומרי נפץ.

== אחרי הפיגוע ==
ב-25 בפברואר 1969, ארבעה ימים אחרי הפיגוע בסניף שופרסל, הטמינו אותם מחבלים של החזית העממית שתי פצצות בחלון של הקונסוליה הבריטית בירושלים. המטען התפוצץ בדירתה של מזכירה בקונסוליה, שלא הייתה בבית באותה עת. לא היו נפגעים, למרות שהחדר ניזוק. ניסיון להניח מטען בקונסוליה ביום שישי קודם לכן נכשל כשהמטען התגלה ונוטרל.

=== המחבלים ===
חמישה מחבלים המעורבים בפיגוע הועמדו לדין. שלושה מהם נדונו למאסר עולם, אחד נדון ל-15 שנות מאסר ואחת - לחמש שנות מאסר.

אחת מהנידונים למאסר עולם, רסמיה עודה, נמנתה בשנת 1979 עם 78 אסירים ששוחררו על ידי ישראל במסגרת עסקה לשחרור החייל השבוי אברהם עמרם, וגורשה לירדן. בשנת 1994 היא היגרה לארצות הברית, שם נתגלה שהפרה את חוקי ההגירה האמריקאים, בכך שהשמיטה את העובדה כי הורשעה במעורבות בפיגוע בירושלים ב-1969 וישבה כעשור בכלא הישראלי. עקב כך גורשה מארצות הברית בשנת 2017, לפי החלטת בית המשפט האמריקאי.

== קישורים חיצוניים ==
* ; 
* ; 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:החזית העממית לשחרור פלסטין
קטגוריה:ירושלים: פיגועי מטען חבלה
קטגוריה:טרור פלסטיני
קטגוריה:1969 בישראל
קטגוריה:פעולות טרור ב-1969
קטגוריה:שופרסל
קאוטוקיינו (כפר)

הכפר קאוטוקיינו (בנורווגית: Kautokeino, בסאמית צפונית: Guovdageainnu (מילולית "דרך מרכז") או Guovdageaidnu (מילולית: "הדרך של המרכז")), הוא המרכז המנהלי של מטרופולין קאוטוקיינו במחוז טרומס ופינמרק בנורווגיה. הכפר נמצא לאורך , בערך 60 ק"מ דרומית לכפר מאסי ובערך 40 קילומטרים צפונית לגבול פינלנד-נורווגיה.<ref name="snl"></ref>

הכפר משתרע על שטח של 2.45 קמ"ר, ונכון ל-2022 היו בו 1,510 תושבים, וצפיפות אוכלוסין של 616 תושבים לקמ"ר<ref name="ssb"></ref>.

בכפר נמצאים כנסיית קאוטוקיינו, האוניברסיטה הסאמית, בית הספר התיכון, בית הספר לרעיית איילים והאולם האזורי, וכן מוקדים מסחריים כמו תחנת הדלק, ומשרדים של העיתון הסאמי "". במרכז נמצא מרכז קניות Márkan Senteret, סניף , סניף צפון של בנק ומשרדי השידור הציבורי NRK. מסעדת "בודו" ("הפסקה" בסאמית) שהייתה גם היא במרכז נסגרה. בכפר ישנו גם סניף של , ופאב מקומי בשם "Mara's pub" שמארח הופעות חיות. לאורך כביש E45 דרומית לכפר, נמצא האזור המסחרי עם סניפים של רשת המרקט ושל רשת הדיסקאונט .

הכביש האירופי E45 (לשעבר כביש לאומי 93) עובר בכפר בדרכו דרומה אל אלטה. שדה התעופה הקטן של קאוטוקיינו ממוקם צפונית לכפר.

== היסטוריה ==
ב-1852 התחולל בכפר מרד קאוטוקיינו.

בשנים 1882–1883 הקים בכפר מצפה לזוהר הקוטב. הוא לא הצליח לתעד בצילומים את זוהר הקוטב, אך השתמש במצלמה כדי לתעד נופים, מבנים ואנשים. הוא היה הראשון שתיעד את הסאמים בקאוטוקיינו בפורטרטים עם שמותיהם המלאים, שלא על תקן תייר או כדגימות לגזע. האוסף של טרומהולט הפך ב-2012 לחלק ממסמכי המורשת של נורווגיה לפי אונסק"ו, כך לפי תצוגה בחזית בניין באוניברסיטת ברגן<ref></ref>.

קאוטוקיינו שימשה בתור אתר הצילומים של סדרת הדרמה בשנת 2020<ref name="Keslassy"></ref><ref name="Gunleik"></ref>.

== גלריה ==
<gallery widths=200px>
Skjöldebrand-Kautokeino.jpg|ציור של הכפר קאוטוקיינו ב-1799, מאת 
Kautokeino med Kautokeino kyrkje.jpg|נוף בקאוטוקיינו 2007. כנסיית קאוטוקיינו מימין.
This is the center of the sami town Kautokeino.jpg|מרכז הכפר קאוטוקיינו ב-2009, במרכז תחנת הדלק Esso.
KautokeinoEsso.JPG|תחנת הדלק Esso בקוטוקיינו בשנת 2012, וברקע בניין קמפוס דייהטוסידה, מקום מושבה של האוניברסיטה הסאמית.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורווגיה: יישובים
דיפ פאנק (Funk)

דיפ פאנק (Funk) (באנגלית: Deep funk) הוא תת-סוגה מוזיקלית של מוזיקת פאנק (Funk) הכולל הדגשה של הגרוב ואלתור. המונח משמש גם לתיאור הקלטות פאנק "נדירות" שנבדקו על ידי אספנים ותקליטנים. אמנים כמו ג'יימס בראון והמטרס היוו מעין בסיס לתת-הסוגה המוזיקלית הזו.

== רקע ==
מקורה של תת-הסוגה המוזיקלית היא בשנות ה-60 וה-70, בארצות הברית.

הסוגה המוזיקלית נורת'רן סול, שהיא מעין סוגת מוזיקה וריקוד שצמח בצפון ומרכז אנגליה בסוף שנות ה-60 מסצנת המוד הבריטית, בעלת קווי דמיון לדיפ פאנק.

== הערות שוליים ==

דיפ פאנק (Funk)
קטגוריה:פאנק (Funk)
בויוס

בויוס או בויוז הוא מאפה טורקי ממקור יהודי ספרדי,<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> המזוהה בפרט עם העיר איזמיר, טורקיה.

בימינו, נותרה איזמיר העיר היחידה שבה מכינים את הבויוס באופן מסחרי ובהתאם למתכון המקורי כפי שפותח בידי יהודי העיר, והוא נמכר בה בדוכנים כאוכל רחוב. בקרב תושבי העיר נחשב הבויוס לאחד מסמלי העיר ולכמיהה לשוב אליה כשהם נמצאים הרחק ממנה<ref></ref>. הבויוס בגרסתו הפופולרית ביותר באיזמיר הוא ללא מילוי, אולם ניתן גם להוסיף לו מלית בשר או גבינה או תרד.

מקובל להגיש את הבויוס לצד תה שחור וביצה קשה עם פלפל שחור.

== מקור ==
כמעט כל המקורות מסכימים כי מקורו של הבויוס במטבח היהודי ספרדי. מקור המאכל בקהילה היהודית שהתיישבה באימפריה העות'מאנית לאחר שגורשה מספרד בשנת 1492. היהודים התיישבו במספר רב של ערים עות'מאניות בולטות בתקופה, וביניהן בלטה במיוחד איזמיר כאחד היעדים העיקריים. הסברים אלה נתמכים על ידי נוכחותו של מאפה דומה מאוד במסורות הקולינריות של מדינות אחרות שהושפעו מהתרבות הספרדית כדוגמת ארגנטינה, צ'ילה, פרו ומקסיקו, שבהן הבולוס פופולריים במיוחד בקרב יהודים ספרדיים, לרוב עם מילוי גבינה ותרד. הן בספרדית של תקופת הרנסאנס והן בשפת הלאדינו פירוש המילה בולוס הוא "צרור, חבילה".

עד לאחרונה, כל האופים שהכינו בויוס באיזמיר היו בני הקהילה היהודית של העיר, והאופים הנוכחיים הוכשרו כולם על ידי אברהם אוסטה, ששמו מהדהד עד היום בסלוגנים השיווקיים שאומצו על ידי חלק מהאופים הללו, המשווקים את ה"בויוס של אברהם אוסטה".

== הכנה ==
בצק הבויוס עשוי מתערובת של קמח, שמן חמניות ומעט טחינה. לאחר שמערבבים את המרכיבים השונים, לשים את העיסה ביד, מגלגלים אותה לכדור ומניחים אותו בצד למשך שעתיים. לאחר מכן משטחים את העיסה לרוחב צלחת ומשאירים אותה שוב לנוח. לאחר מכן לשים את הבצק שוב ופותחים אותו פעם נוספת, ואז יוצרים ממנו גליל ומשאירים אותו לנוח למשך מספר שעות. כאשר העיסה עדיין רכה אך עומדת להתפצל לחתיכות, בוצעים ממנה כדורים קטנים, מכניסים לשורות של מחבתות קטנות ומשרים בשמן צמחי בין חצי שעה לשעה. לאחר מכן, העיסה מקבלת צורה אליפטית במרקם שמזכיר מילפיי. לאחר מכן מכניסים את הכדורים הקטנים על מגש לתנור בטמפרטורה גבוהה מאוד עם מלית של גבינה או תרד או ללא מלית כלל.

== ראו גם ==
* בורקס
* בולמאס
* קניש

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מילים וביטויים בטורקית
קטגוריה:המטבח היהודי ספרדי
קטגוריה:המטבח היהודי
קטגוריה:איזמיר
קטגוריה:המטבח הטורקי
המאסטרו

המאסטרו הייתה תוכנית דוקו-ריאליטי שעקבה אחר חיי הזמר צביקה פיק. התוכנית שודרה בערוץ ביפ בשנת 2005 והחל מה-16 באוגוסט 2022 משודרת באפליקציית הסטרימינג של קשת 12 +12.

המאסטרו הייתה דוקו ריאליטי הסלב הראשון בישראל, בדומה למשפחת אוסבורן וסללה את הדרך לתוכניות דומות בהם הבוזגלוס והגולדשטיינים.

במאית התכנית והעורכת הראשית היא סיגל שביט. לסדרה 10 פרקים.

גיא מזיג כתב וגם ביצע את שיר הנושא.

==עלילה==
צביקה פיק הוא זמר פופ ומלחין מצליח שחי עם בת זוגו הנערה בת ה-18 שירה מנור.
התכנית התמקדה בחייו האישיים, לצד שירה ובנותיו דניאלה ושרונה. במהלך העונה התכונן פיק לתחרות קדם אירוויזיון 2005, בה הפסיד לבסוף לשירי מימון, והוצג הליך כתיבת לחן השיר והפקתו, איתור זמרות הליווי וכו'.
כמו כן, הגיע פיק לעיר הולדתו בפולין במסגרת טיול שורשים, קיבל את דמותו שהוצגה במוזיאון השעווה הישראלי במגדל שלום והגיע להצגת מרי לו.

שם הסדרה ניתן לה בעקבות ראיון שנתן פיק ובו הסביר על ההבדל בין היחס לו זכה בישראל לבין הכבוד בארצות זרות. הוא המשיך להשתמש בכינוי לאחר התכנית באופן קבוע בחברת ההפקה שלו, כשופט בכוכב נולד ועוד.

==משתתפים ואורחים==
צביקה פיק - זמר פופ ומלחין מצליח ונערץ בן 55, בן זוגה של שירה, אוהב גלידה ומתמודד בתחרות קדם האירוויזיון.

שירה מנור - נערה בת 18, בת זוגו של צביקה קטנה ממנו ב-36 שנים. בפרק הראשון של התוכנית מסופר כי היא וצביקה הכירו במסיבה.

אורית ברדה - סוכנת הבית.

בתוכנית התארחו רבים מחבריו, מכריו ומשפחתו של פיק כגון אימו פאולינה, בנותיו הזמרות שרונה ודניאלה, אמיר פרישר גוטמן (שבאותם הימים שמו היה אמיר פיי גוטמן), רינת גבאי ועוד.

==הפקה==
ב-25 ביוני 2004 פורסם באתר החדשות ynet על סדרת מציאות חדשה על צביקה פיק ב-20 באוגוסט פורסם באתר החדשות הארץ שדרוש לתוכנית בית מפואר בן 5 חדרים וב-25 באוגוסט שהתוכנית בוטלה.

התוכנית שודרה בשעה 22:00.

לאור הצלחת התוכנית הוחלט ב-19 ביוני 2005 על תכנון עונה שנייה לתוכנית אך למעשה זה לא צלח ולא יצאה עונה שנייה לתוכנית.

הצילומים אינם נערכו בביתו של פיק אלא בוילה שנשכרה במיוחד לתוכנית.

==פרקים==
*מסע בעקבות השמאלץ - פיק מבקר בעיר הולדתו בפולין.
*לגור איתו - חניכת סט הצילומים ברמת השרון.
*הספירה לאחור - חגיגת סילבסטר בסוף שנת 2004.
*דג ושמו צביקה - פיק מבקר באילת ומגלה כי חנכו זן דגים חדש על שמו בפארק המצפה התת-ימי באילת.
*יהלומים לנצח - צביקה ושירה מגיעים לחתונה של פנינה רוזנבלום.
*ארוחה משפחתית - חגיגות יום ההולדת לאמו של צביקה.
*צביקה וחברים - האודישנים לבחירת זמרות הליווי.
*סיפור הפרוורים - הצגת מרי לו.
*פגוש את העיתונות - ראיון לאמיר קמינר.
*קו הסיום - תחרות קדם האירוויזיון.

==קישורים חיצוניים==

* 
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:צביקה פיק
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות מציאות ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות מבוססות על פורמט אמריקאי