OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אנדרטת הצוללת אח"י דקר

האנדרטה המרכזית לזכר הצוללת אח"י דקר היא אתר הזיכרון המרכזי לזכר 69 חללי הצוללת אח"י דקר שאבדה בים התיכון ביום כ"ד בטבת תשכ"ח, 25 בינואר 1968, ושרידיה נמצאו ביום 28 במאי 1999. האנדרטה מוצבת בגן הנעדרים לזכר חללי צה"ל שמקום קבורתם לא נודע בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. האנדרטה בנויה מבטון חשוף.

==מבנה ופרטים==
האנדרטה בנויה בטון מזוין ומעוצבת כצוללת שחלקה טמון בתוך ההר כאשר סיפונה העליון בולט כלפי מעלה ודפנותיו של החלק העליון מכוסות לוחות שיש לבן ומלוטש. על הדופן בצד הכניסה לכיוון גן הנעדרים חקוקה הכתובת: "לזכר אח"י דקר צ-77" ולצדה פסוק מתהילים: . הגישה אל פנים האנדרטה, המשמש כחדר זיכרון, היא באמצעות מעבר מקורה וארוך המקביל אל אנדרטת מגיני הרובע היהודי במלחמת השחרור הסמוכה. בקירות חדר הזיכרון קבועים לוחות זיכרון לזכר 69 חללי הצוללת שטבעו בים. הקירות התוחמים את החלל הפנימי התת-קרקעי יוצרים גוש שצורתו דומה לצריח של צוללת. אל תוך החלל חודר אור מבעד לחריץ שנוצר במפגש תקרת האנדרטה והגוש שנמצא במרכז האנדרטה. 

לאחר מציאת שרידי הצוללת נוספו לאנדרטה גם בית מצוף ההצלה שלה שנמצא במקום הטביעה והותקן באתר באוקטובר 2000 ונוסף שלט זיכרון המספר את סיפורה של הצוללת עד מציאתה. ביזמת המאתרים והחוקרים הוצב ליד שברי הצוללת במעמקים שלט זיכרון. 

האדריכל דוד אנטול ברוצקוס, שעיצב ותכנן את האנדרטה, קבע כי .

חללי הצוללת דקר מונצחים גם באנדרטת חללי חיל הים שבאשדוד.
גשר הצוללת המוצב ליד מוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה נחשב כחלק ממוצגי המוזיאון ולא כאנדרטה.

==רשימת החללים המונצחים באנדרטה ==
* מקור הרשימה: מוזיאון ההעפלה וחיל הים

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:PikiWiki Israel 12290 dakar submarine memorial in mount herzl.jpg
קובץ:DAKAR12.jpg
קובץ:The Dakar Memorial IMG 1303.JPG
קובץ:PikiWiki Israel 12289 dakar submarine memorial in mount herzl.jpg|בית מצוף ההצלה של הצוללת דקר
קובץ:12dakuwmemplate.jpg|השלט "לא נשכחתם" שהוצב על שבר חרטום הדקר במעמקים.
קובץ:HN-INS-Dakar-2.jpg|גשר הפיקוד של דקר מוצב בפתח מוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה.
</gallery>

== ראו גם ==
* המשט לזכר הצוללת דקר

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.izkor.gov.il/en_7550b036157d5523e63aa2d657544cd6 על האנדרטה], באתר יזכור
* [https://web.archive.org/web/20070117004700/http://dakar.coral.co.il/ אתר הזיכרון לזכר נופלי אח"י דקר]
* מיכאל יעקובסון, [http://michaelarch.wordpress.com/2012/06/24/%d7%a1%d7%99%d7%91%d7%95%d7%91-%d7%91%d7%90%d7%a0%d7%93%d7%a8%d7%98%d7%94-%d7%9c%d7%97%d7%9c%d7%9c%d7%99-%d7%94%d7%a6%d7%95%d7%9c%d7%9c%d7%aa-%d7%93%d7%a7%d7%a8-%d7%91%d7%94%d7%a8-%d7%94%d7%a8%d7%a6/ סקירה אדריכלית והיסטורית על האנדרטה] באתר "חלון אחורי", 23 ביוני 2012
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אח"י דקר
אח"י דקר
קטגוריה:הנצחת נעדרים בהר הרצל
קטגוריה:חיל הים הישראלי: אנדרטאות
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן דוד אנטול ברוצקוס
ז'לגיריס ארנה

ז'לגיריס ארנה או ז'לגיריו ארנה (בליטאית: Žalgiris Arena או Žalgirio Arena) הוא מתקן ספורט רב-תכליתי בעיר קובנה שבליטא, הנושא את שמה של קבוצת הכדורסל המקומית, ומשמש גם כאולמה הביתי. האולם הוא אחד הקומפלקסים החדישים והמפוארים באירופה. הוא נבנה לקראת אירוח משחקי אליפות אירופה בכדורסל של קיץ 2011. בנייתו של ההיכל החלה בשנת 2008 והוא נחנך ב-18 באוגוסט 2011, במשחק בין נבחרת ליטא המארחת לנבחרת ספרד.

האולם ממוקם על אי במרכז נהר הנמונאס שעובר בעיר.

<gallery>
קובץ:Žalgiris Arena interior 18 Aug 2011.jpg|משחק הראווה שחנך את האולם בין נבחרות ליטא וספרד (2011-08-18)
קובץ:Žalgiris Arena interior 18 Aug 2011 2.jpg|משחק הראווה שחנך את האולם בין נבחרות ליטא וספרד (2011-08-18)
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

ז'לגיריס
קטגוריה:ז'לגיריס קובנה
קטגוריה:קובנה: ספורט
קטגוריה:קובנה: מבנים
רוברטו פונצ'ץ

רוברטו פונצ'ץ (בקרואטית: Roberto Punčec; נולד ב-27 באוקטובר 1991) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת בוטב פלובדיב.
== קריירה ==
פונצ'ץ גדל במחלקת הנוער של ואראז'דין, וכבר בגיל 17 היה חלק מסגל הקבוצה הבוגרת. ב-2 בנובמבר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק נגד היידוק ספליט. בעונת היה שותף להגעה לגמר הגביע הקרואטי.

בתחילת עונת שיחק פונצ'ק במדי ואראז'דין במוקדמות הליגה האירופית ובמשחק אחד בליגת העל הקרואטית, לפני שהגיע לישראל וחתם במכבי תל אביב. בתום עונה זו הושאל לאוניון ברלין מההבונדסליגה השנייה. בתום עונת ההשאלה חתם על חוזה חדש באוניון ברלין. ב-17 ביוני 2017 חתם ברייקה. ב-4 בדצמבר 2019 הצטרף לספורטינג קנזס סיטי האמריקאית. ב-14 בפברואר 2022 חתם בבוטב פלובדיב.

פונצ'ץ עבר בכל הנבחרות הצעירות של קרואטיה, והיה שותף באליפות אירופה לנוער ב-2010, גביע העולם עד גיל 20 ב-2011, ובמוקדמות אליפות אירופה לנבחרות צעירות ב-2011.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים קרואטים
קטגוריה:בלמי כדורגל קרואטים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני אוניון ברלין
קטגוריה:כדורגלני רייקה
קטגוריה:כדורגלני ספורטינג קנזס סיטי
קטגוריה:כדורגלני בוטב פלובדיב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בישראל
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בגרמניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בארצות הברית
קטגוריה:ספורטאים זרים בבולגריה
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1991
האנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה

האנדרטה המרכזית לזכר כ"ג יורדי הסירה בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים היא אתר ההנצחה המרכזי לזכר 23 חברי ארגון ההגנה שנעלמו בלב ים בעת ביצוע משימת חבלה בבתי הזיקוק בטריפולי בלבנון. האנדרטה היא גוש סלע מבטון מזוין, מעוצב בדמות סירה המשוקעת בבריכה מרוצפת עם מים רדודים, עליו חקוקים שמות החללים, כולל שמו של הקצין הבריטי פאלמר שאבד יחד איתם. על האנדרטה חקוקה הכתובת:

:

מעצב ומתכנן האנדרטה הוא האדריכל ד"ר אשר חירם שתכנן את בית הקברות הצבאי בהר הרצל. האנדרטה נחנכה ב-22 במאי 1957 והיא נמצאת בסמוך אל גן הנעדרים לזכר חללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע.

לוח זיכרון בטיילת נחל הירקון בתל אביב מציין את המקום בו התאמנו הכ"ג לצורך המשימה בחופי לבנון, ואנדרטה לזכרם ניצבת בשיכון למד. הרחוב המוביל אל הכניסה הראשית אל נמל תל אביב נקרא על שמם.

== ראו גם ==
* האנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה (תל אביב)

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.izkor.gov.il/en_2a64e7138b55e06f98a960acbf95b9dc אנדרטה לכ"ג יורדי הסירה], באתר "יזכור"
* [https://www.youtube.com/watch?v=kAs9DSqYoXc&feature=em-uploademail טקס הסרת הלוט מהאנדרטה], יומני כרמל (התחלה: 02:16)
* [https://youtu.be/_ex2Pbot0zw?list=PLT-roSWIpp1Gw49p47hfE88qJyabx5g4y&t=15 אנדרטה לזכר כ"ג יורדי הסירה], סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1957 <small>(<small>התחלה 0:15)</small></small>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנדרטאות בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:הנצחת נעדרים בהר הרצל
כ"ג יורדי הסירה
כ"ג יורדי הסירה
כ"ג יורדי הסירה
ואמרתם כה לחי

"וַאֲמַרְתֶּם כֹּה לֶחָי" הוא פיוט אשר נכתב ככל הנראה על ידי הרב יוסף חיים מבגדאד, הפיוט עוסק בדמותו של רבי שמעון בר יוחאי שנחשב לאבי תורת הנסתר ושעל פי המסורת מייחסת לו את ספר הזוהר. מקובל על פי המסורת רבי יוסף חיים כי שר אותו בקבר רשב"י במירון בל"ג בעומר תרכ"ט.

== תוכן הפיוט ==
הרב יוסף חיים סידר לפי סדר האל"ף בי"ת את תיאור חייו של רבי שמעון בר יוחאי. הוא מתאר את ההערצה הרבה שלה זכה מבני דורו והדורות שלאחריו ואת כוחו הגדול בתורת הנגלה ובתורת הנסתר. הוא עוסק גם בסיפור חייו, המחבוא במערה, לימוד תורת הנסתר, טיהור העיר טבריה, פטירתו והמקום שאותו בחר לו בגן עדן. כל בית בפיוט נחתם במילים "אֲדוֹנֵנוּ בַּר יוֹחַאי". 

== זמני אמירתו ==
ביום ל"ג בעומר, אשר בו על פי המסורת נפטר רשב"י, נהוג לשיר את השיר בכל קהילות ישראל.

== גרסאות ==
יש גורסים בפיוט ואמרתם כה לחי רבי שמעון בר יוחאי / ואמרתם כה לחי רבי שמעון צדיקאי לגרסה זו אין כל מקור.

== ראו גם == 
*בר יוחאי (פיוט)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/digitallibrary/gallery/yearly_cycle/lag_baomer/Pages/lag-baomer.aspx ביצועים שונים לפיוט] באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:רבי שמעון בר יוחאי
קטגוריה:ניגוני מירון
קטגוריה:שירי המאה ה-19
קטגוריה:פיוטים
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
חביבי יה חביבי

כותב הפיוט, אשר מזרחי
חֲבִיבִי יָהּ חֲבִיבִי הוא פיוט ידוע שחיבר המשורר אשר מזרחי.

== תוכן הפיוט ==
הפיוט, ידוע על שם הפתיח שלו "חביבי" המתייחס לקדוש ברוך הוא. על פי פרשנות הראשונים לשיר השירים הקדוש ברוך הוא מכונה "רֵע" של כנסת ישראל "אני לדודי ודודי לי". 

הפיוט פופולרי במיוחד בקרב עדות המזרח והוא נושא תפילה לאלוהים שישלח את משיח בן דוד שיגאל את עם ישראל וישיב אותם לשליטה הרוחנית והפיזית בארץ ישראל ובירושלים עיר הקודש, בניית בית המקדש והדלקת המנורה בהיכל בית המקדש, בנוסף הוא מייחל לשיבת הקרבת הקרבנות בהר הבית בשלושת הרגלים.

== לחנים ==
הפיוט התפרסם בלחנו של רחמים עמר, והוא מבוצע על ידי זמרים וחזנים שונים במשך השנים.

ביצוע נוסף שהתפרסם, הולחן על ידי יוסי גרין, ובוצע על ידי אברהם פריד בדיסק ברכה והצלחה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי אשר מזרחי
מועצה למחקר מדעי ותעשייתי

מועצה למחקר מדעי ותעשייתי, (מלמ"ת, Board for Scientific and Industrial Resrearch) הייתה גוף שהקימה ממשלת המנדט הבריטי לשם ייעוץ והצעות תמיכה ממשלתית במחקר מדעי וטכני, באפריל 1945. לנוכחותה ולפעלה של המועצה הייתה השפעה חשובה על ארגון המדע במדינת ישראל בשנותיה הראשונות. מטרותיה המוצהרות, של המועצה, היו "פיתוחם או שיפורם של החקלאות, התעשייה והמסחר בארץ-ישראל, או של הבריאות והרווחה של הארץ ושל תושביה".
פרופ' שמואל סמבורסקי
מינואר 1949, נלקח מבנה המלמ"ת ואופי פעילותה אל גוף ישראלי רשמי, אשר נקרא "המועצה המדעית לישראל"; ומזכירה והעומד בראשה בפועל בתקופת המנדט, ד"ר שמואל סמבורסקי, מונה להמשיך בתפקידו על ידי דוד בן-גוריון.

==תולדותיה==
המועצה ירשה, מבחינה מנהלית, גוף ממשלתי בשם "מועצת ההספקה הבריטית המלחמתית למזרח התיכון", אשר פעל בשנות מלחמת העולם השנייה, בשנים 1944-1942. אולם המשכיותה על ידי השלטונות הבריטים, הגם שהיו נתונים אז בעימות קשה עם המחתרות העבריות, הייתה מחווה של הערכה ליישוב על תרומתו הרבה למאמצים הכלכליים והביטחוניים בתקופת המלחמה. תשעה חברים הרכיבו את מלמ"ת; מהם חמישה אנשי מדע ששימשו נציגים ב"מועצת ההספקה"; ושניים פקידי ממשלת המנדט, שאחד מהם היה יושב ראשה. לידה הוקמה וועדה מייעצת שכללה אנשי מדע ותעשייה יהודים, ובהם למשל, פרופ' יצחק וולקני-אלעזרי מנהל התחנה לחקר החקלאות ברחובות. ד"ר שמואל סמבורסקי מונה למזכיר מלמ"ת בשלהי 1945.

במאי 1946, צורפה מלמ"ת אל "המחלקה למסחר ולתעשייה" של ממשלת המנדט, אשר הקציבה לה 10,000 לא"י בשנה; תקציב שיועד לחוקרים ומחקרים בחסות המועצה. בעקבות הביסוס המוסדי והכלכלי, הוקמו לידה, ארבע וועדות-מייעצות: וועדת מחקר בסיסי (שנקרא אז גם "מחקר טהור"), וועדת מחקר תעשייתי ("מחקר שימושי"), וועדת מחקר חקלאי וועדת כספים למימון ותקצוב. לוועדות אלו הוקמו וועדות משנה, שעסקו בתחומי חקר מוגדרים: וועדה "למחקר כימי פיזיקלי של המים, לחקר מוצרי-הדרים, לחקר הסלעים ולחקר האקלים בבתים", וכן וועדה למחקר רפואי. המחקרים בוצעו בפיקוח מדען בכיר או מנהל המחלקה האוניברסיטאית או מוסדית אחרת, שבה הועסק החוקר. 7 סיכומי-מחקרים שנתמכו על ידי מלמ"ת, ראו אור בדו"ח מלמ"ת (Report of Activities) שהושלם במרץ 1948.

==מפרסומיה==

<div style="direction: ltr;">
* Report of Activities, April 1945 - March 1948, Government of Palestine, Board for Scientific and Industrial Research, Jerusalem, 1948. Prepared by the Executive Secretry.</div>

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20160303190611/http://www.archives.gov.il/ArchiveGov/ArchiveNavigation.aspx?ID=84 תיק המועצה למחקר מדעי ותעשייתי - ממשלת א"י], באתר גנזך המדינה

==הערות שוליים==

קטגוריה:המנדט הבריטי: כלכלה
קטגוריה:ישראל: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:ישראל: ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:היישוב: מדע וטכנולוגיה
אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה

אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה היא אתר ההנצחה המרכזי לזכר מתנדבי היישוב העברי בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי שהתנדבו לשרת בצבא הבריטי, וחלקם לחמו במסגרת הבריגדה היהודית (החי"ל), נפלו בחוץ לארץ ולא נקברו בארץ. האנדרטה ניצבת בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. 

האנדרטה ממוקמת סביב רחבה גדולה שאותה תוחמים קירות מאבן ירושלמית שהובאו ממחצבות הקסטל. בצִדה האחד מצוי לוח שיש לבן ועליו חקוקה הכתובת: "גלעֵד למתנדבי היישוב העברי במלחמת העולם השנייה, שנפלו בנכר ולא נקברו בישראל", לידו חקוקות מילותיו של הנביא ישעיהו: . בצִדה השני של האנדרטה מצוי לוח שיש שחור שעליו חקוקים שמותיהם של 572 החללים לפי יחידותיהם בצבא הבריטי "כולל סמלי היחידות הצבאיות": "החטיבה היהודית הלוחמת (החי"ל), הרגימנט הארץ ישראלי, חיל ההנדסה הבריטי, חיל התובלה הבריטי, חיל החפרים הבריטי, חיל התותחנים הבריטי, חיל האוויר הבריטי, חיל הים הבריטי, חיל החימוש הבריטי, חיל הציוד הבריטי, חילה קשר הבריטי, חיל הנשים הבריטי, חיל הרפואה הבריטי, חיל המודיעין הבריטי, חיל הצנחנים הבריטי, ויחידות פשיטה (קומנדו) בריטיות. מעל האנדרטה ומעל לוחות השיש מצויה אבן גדולה ובתוכה מצוי פתח בצורת מגן דוד. בכניסה אל האנדרטה מצויה אבן ועליה מצוירת יד האוחזת חרב ולצידה מגן דוד ומעליו חקוקה המילה "נזכור".

באנדרטה מונצחים גם חללים מעטים, ששירתו בצבאות אחרים של בעלות הברית.

האנדרטה הוקמה בשנת 1973. היא תוכננה על ידי האדריכל ד"ר אשר חירם, מתכנן הר הרצל ואנדרטאות נוספות. בשנת 1980 נוספו לה לוחות הזיכרון ועליהם שמות הנופלים.

== גלריה ==

<gallery>
תמונה:Memorial for the Yeshuv volunteers in World War II IMG 1326.JPG

תמונה:אנדרטת מתנדבי הישוב - הר הרצל 1.jpg
תמונה:אנדרטת מתנדבי הישוב - הר הרצל - 2.jpg
</gallery>

== ראו גם ==
* התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה
* אנדרטת המתנדבים העברים ליחידות הצבא הבריטי במלחמות העולם
* היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה
* שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה
* מתנדבי היישוב בחיל החפרים

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.izkor.gov.il/en_a22784ba08e1e2eb53881693899b407d האנדרטה], באתר יזכור
* [http://www.e-mago.co.il/Editor/history-1511.htm ההתנדבות לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה] באתר e-mago

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מבנים, אתרים ואנדרטאות שתכנן אשר חירם
קטגוריה:מתנדבי היישוב
קטגוריה:אנדרטאות בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:ישראל: הנצחת חיילים יהודים בצבאות זרים
מתנדבי היישוב
קטגוריה:אנדרטאות לחיילי בריטניה
הווה אמינא

הווה אמינא (מארמית, בעברית: הייתי אומר) הוא ביטוי מהתלמוד הבבלי המתייחס לסברא שבסופו של דבר לא התקבלה כמסקנה, במהלך בירור סברות שונות. המילים "הווה אמינא" פותחות דברי ההסבר על האפשרות האחרת שהיה ניתן לומר, לולי ההלכה שחידש התנא או האמורא. להווה אמינא יש משמעות הלכתית לעיתים קרובות, שכן אף על פי שהיא לא נפסקה להלכה, ניתן ללמוד ממנה באופן עקיף הלכות רבות שמופיעות בתוכן ההווה אמינא.

==רקע==
אמוראי התלמוד הבבלי פירטו שלב אחרי שלב את ההוכחה להלכה שחידשו. רובו של התלמוד הבבלי בנוי משאלות ותשובות, וכאשר ההלכה נדרשת מפסוק ממנו נלמדת ההלכה, מפורט מהו הפסוק, מהם הפירושים שניתן לומר בביאור הפסוק, ומדוע יש לדחות כל אחד מהם מלבד הפירוש האמיתי.

==משמעות המונח==
פירושו של הביטוי "הווה אמינא" הוא "הייתי אומר" או "היינו אומרים". לעיתים, ה"הווה אמינא" היא הדעה שניתן היה לומר לולי היו נכתבות אות או מילה מסוימת בפסוק. בתלמוד הבבלי מבואר באריכות מדוע נצרכת מילה זו או אחרת, ולפעמים אפילו מדוע נצרך פסוק מסוים שנכפל מספר פעמים בתורה, ומוסבר שלולי הייתה נכתבת מילה מסוימת זו, 'הייתי אומר' שההלכה היא כך, ולכן אנו צריכים את המילה האחרת, המלמדת אותנו כך וכך.

== חשיבות ==
להווה אמינא חשיבות רבה, הן מצד העיסוק התאורטי בסברתם של חכמי התלמוד הבבלי המלמד רבות על דרך חשיבתם והן מצד היכולת להסיק ממנה, בדרך עקיפה, מסקנות הלכתיות. מסיבות אלו, הקדישו מפרשי התלמוד הבבלי חשיבות רבה לפירוש וביאור ה"הווה אמינא", ולעיתים מוקדשים לשם כך מאמרים רבים המקשים על המבואר ב"הווה אמינא" או מתרצים אותו.

במסקנת הדברים, כאשר ה"הווה אמינא" נדחתה, הגמרא מסיימת את הדברים במילים קא משמע לן שתרגומה "משמיע לנו" בלשון רבים, ומכאן שגם את הביטוי "הווה אמינא" ניתן להבין כלשון רבים.

==לקריאה נוספת==
* עדין שטיינזלץ, מדריך לתלמוד, כתר ספרים, ירושלים, 1984. עמוד 103

קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
קטגוריה:מונחים תלמודיים
ערכת נושא

תוכנה המוצגת במספר ערכות נושא שונות: פלסטיק, קרמיקה ו[[ווינדוס קלאסי]]

ערכת נושא היא מערכת אלמנטים גרפיים אופציונלית, המיועדת להחלה במכשירים בעלי יכולות תצוגה מתאימות.
==כללי==
רכיב התוכנה האחראי על ממשק תצוגה ממוצע מתקבל מהיצרן כשהוא מגיע עם מאפיינים ואלמנטים גרפיים ידועים מראש. 

עם התפתחות מערכות ההפעלה הובנו ברבות מהם יכולות לשינוי ערכות הנושא כדי לאפשר עיצוב אישי התלוי ברצון המשתמש. לעיתים קרובות מנהלי חלונות מכילים יכולת שכזאת.

בנוסף נוצרו ערכות נושא אשר תצורת הגרפיקה שלהן הותאמו לפתור בעיות אשר נוצרו אצל לקויי ראייה.
כיום תוכנות שונות מציעות אפשרות לשינוי מראיהן באופן יחידני ואשר אינו תלוי בכלל מערכת ההפעלה.
קיימים אתרים רבים ברחבי הרשת הורדת ערכות נושא ישירות אל המכשיר בו משתמשים.

==סוגי ערכות הנושא==
ערכות הנושא כפי המשתמע משמן, מכילות מערכת אלמנטים הסובבים נושא מסוים. הנושא עשוי להיות רחב וגמיש. 
בין ערכות הנושא ניתן לצפות בקטגוריות הבאות:
*ערכות נושא תלויות צבע.
*ערכות נושא תלויות נושא. (כגון מדע, ספורט, אומנות, סרטים)
*ערכות נושא הנוצרות בסמוך לחגים ואירועים לאומיים.

קטגוריה:ממשקי משתמש
טומאת עבודה זרה

בהלכות טומאה וטהרה, טומאת עבודה זרה היא טומאה מדברי חכמים החלה על עבודה זרה חפצים ששימשו אותה, ודברים המוקרבים לה.
==המקור במשנה==

במשנה אחרת, מופיעה מחלוקת בין חכמים לרבי עקיבא בעניין 

לפי המפורש במסכת שבת, למחלוקת בין חכמים לרבי עקיבא יש שתי פרשנויות:
===שיטת רבה===
רבה מפרש שגם חכמים וגם רבי עקיבא מודים שעבודה זרה מטמאה בטומאת משא כמו נדה, אלא שנחלקו אודות טומאת אבן מסמא, שהיא כאשר העבודה זרה אינה נושאה את האדם למרות שהיא מתחתיו, למשל כאשר הניחו אבן על יתדות ומתחתיהן ישנם כלים, שלמרות שהאדם יושב על האבן הכלים אינם נושאים את משקל גופו, כך שמדין טומאת משא לא היו הכלים נטמאים, והמחלוקת היא האם גם לעניין זה שקולה עבודה זרה כנידה, וכמו שנידה מטמאה גם באופן כזה כך גם עבודה זרה, שחכמים סוברים בניגוד לרבי עקיבא, שעל כך יש את הפסוק המדמה את העבודה זרה לשרץ כדי לומר שכמו ששרץ אינו מטמא באופן כזה (הנקרא "אבן מסמא") כך גם העבודה זרה, ואילו רבי עקיבא סבור שכמו נידה - גם עבודה זרה מטמאת אבן מסמא.

בנוסף, סוברים חכמים, שעבודה זרה אינה מטמאה כאשר היא רצוצה (שבורה לחלקים), שחכמים סוברים שכשם שנדה אינה שייך טומאתה בנדה המחולקת לאיברים, שהרי במצב כזה היא אינה גוף חי ולא חל עליה טומאת נידה וכמובן שאין דמה נחשב לדם נדה וממילא אינה מטמאה ב"אבן מסמא" (אלא רק בטומאת מת), כך גם עבודה זרה אם נחתכה לחתיכות דקות או גדולות אין חלקיה מטמאים במגע או במשא. הראיה לכך היא בכך שהעבודה זרה לא השוותה לנבלה, שגם היא מטמאה בטומאת משא ולא באבן מטמא, כדי לומר שאינה מטמאה באבן מסמא.

===שיטת רבי אלעזר===
רבי אלעזר מפרש את המחלוקת בצורה אחרת, שהיא: נחלקו האם העבודה זרה מטמאת את נושאיה בטומאת משא כנדה או שאינה מטמאת את נושאיה כשרץ. לפי רבי עקיבא ההקשה לשרץ היא רק לעניין שרק היא עצמה מטמאת את נושאיה ולא משמשיה - הכלים המשמשים לעבודה זרה ולמרות המשמעות מהמילים "כי חרם הוא" שמכך משמע לכאורה, שכל דבר שדינו כחרם שאסור בהנאה כלול בדין העבודה זרה שמטמא במשא, אך העבודה זרה עצמה כן מטמאת במשא. לפי החכמים שהעבודה זרה אינה מטמאה במשא, ההקשה לנדה הוא רק לעניין זה שאינה מטמאה לאיברים (כמוסבר).
==פרטי הדינים==
טומאת עבודה זרה מתחלקת לארבע סוגי דברים המטמאים והם: עבודה זרה עצמה כגון פסל, משמשי עבודה זרה כגון בית שבונים לה או פרטי לבוש שעליה, דברים שמקריבים לעבודה זרה, ויין שנתנסך לה.

כאשר העבודה הזרה ומשמשיה מטמאים רק במגע ולא במשא, ורק כאשר גודלן הוא כזית ההבדל בין עבודה זרה עצמה למשמשיה הוא שהיא מטמאת רק כאשר היא שלמה ואילו משמשיה מטמאים גם כאשר הם מפורקים או שבורים. דין מיוחד בבית עבודה זרה הוא שמי שנכנס אליה לפחות רובו אדם או אפילו כלים נטמאים כמו הנוגע, בדומה לטומאת ביאה לבית. 

הדברים שקרבים לעבודה זרה ויין שנתנסך לה מטמאים במגע ובמשא כמו נבלה, ואף מטמאים בחיבורין כלומר כל עוד האדם נוגע בטומאה הוא מטמא כל מה שנוגע בו והופך אותו לראשון לטומאה, בניגוד לאחרי שהוא נוגע שהיה הופך אותו לשני לטומאה. יין נסך הכוונה יין שנתנסך בפועל לעבודה זרה ולא כל יין גויים שנחשב כיין נסך.

==הערות שוליים==
 
עבודה זרה
קטגוריה:פרשת עקב
קטגוריה:איסורי עבודה זרה
I'm with You (אלבום)

I'm With You הוא אלבום אולפן מאת להקת הרוק האמריקאית, רד הוט צ'ילי פפרז, שיצא באוגוסט 2011. זהו אלבום האולפן העשירי של הלהקה.

== רשימת שירים ==

== מבצעים ==
*אנתוני קידיס - שירה
*ג'וש קלינגהופר - גיטרה
*פלי - גיטרה בס
*צ'אד סמית - תופים

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 2011
קטגוריה:אלבומי רד הוט צ'ילי פפרז
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ריק רובין
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני שנגרי-לה
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הדני
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:אלבומי חברת וורנר רקורדס
קטגוריה:אלבומי פלטינה בברזיל
ידידי השכחת

"יְדִידִי הֲשָׁכַחְתָּ" הוא פיוט אשר נכתב על ידי רבי יהודה הלוי. ככל הנראה, הפיוט נכתב במקורו כרשות לנשמת כל חי בחג הפסח. נהוגים לשורר פיוט זה בחלק מקהילות ישראל בעיקר בשביעי של פסח.

הפיוט חובר על ידי רבי יהודה הלוי בשנת ד'תתקכ"א (1161). הפיוט נדפס בסידורים ובקובצי תפילה של עדות רבות, ונחשב לאחד מהפיוטים והפזמונים המוכרים והמרכזיים במסורתם של קהילות ארם צובא, עיראק ומרוקו.

==מבנה הפיוט==
הפיוט כתוב במבנה השיר הקלאסי של שירת ימי הביניים של יהדות ספרד (השאול מן המבנה הקלאסי בשירה הערבית): שיר בחרוז מבריח בסופי הבתים, השקול במשקל היתדות והתנועות, ואשר כל בית בו מתחלק לשני חלקים שווים הקרויים דלת וסוגר. הפיוט "ידידי השכחת" שקול במשקל המכונה "הארוך": פעמיים יתד ותנועה יתד ושתי תנועות (פְּעוּלִים מְפֹעָלִים פְּעוּלִים מְפֹעָלִים) בדלת, וכן בסוגר.

== זמני שירת הפיוט ==
כאמור, ייעודו המקורי של הפיוט היה לתפילת שחרית של יום טוב של פסח, כרשות לאמירת נשמת כל חי. במאות השנים שחלפו מאז חיבורו, מקובל היה לומר אותו גם בזמנים אחרים, שלא כייעודו המקורי.

ב"מחזור חזונים" (המייצג כנראה את נוסח צפון אפריקה הקדמון) מופיע הפיוט כרשות לנשמת כאשר שושן פורים חל בשבת (פורים משולש).

נוהגים לפייטו בשביעי של פסח – היום אשר ים סוף נבקע ועם ישראל זימר את שירת הים (שהייתה אז שירת הגאולה הראשונה) – וכן בליל שבת (לפי מנהגי עדות המזרח) ואף בחתונות.

מקובל לבצע את שירת הפיוט כך שהפייטן שר והקהל, מנגד, עונה לו; סגנון הנקרא שירת מענה (רספונסוריום) המקובל מאז העת העתיקה בארצות אגן הים התיכון, ובקרב יהודים בפרט. אימוץ סגנון זה מבטא, כביכול, את כלל ישראל עונה לפייטן בעוצמה רבה, והפייטן שב ושואל ומזכיר "יְדִידִי הֲשָׁכַחְתָּ?!".

==לקריאה נוספת==
* פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי, תרגום: מיכאל שורץ, הוצאת מאגנס, 2011, הפרק "ידידי השכחת", עמ' 276–278.
* אפרים חזן, שירו לו זמרו לו, ירושלים תש"ם, עמ' 11–15.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20131005162656/http://kehilotsharot.org.il/ידידי-השכחת-מסורת-מרוקו-מתוך-שבת-פיוט ידידי השכחת, מסורת מרוקו, מתוך שבת פיוט], באתר קהילות שרות
* חנה פתיה, [http://web.nli.org.il/sites/nlis/he/song/Pages/Articles/מאמר_ידידי_השכחת__עיון_בפיוט.aspx ידידי השכחת - עיון בפיוט], באתר הפיוט והתפילה
* 	
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:רשויות לנשמת
קטגוריה:פיוטים לפסח
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:שירי המאה ה-12
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
יודוך רעיוני

יוֹדוּךָ רַעְיוֹנַי הוא פיוט לשבת, אשר נכתב על ידי המשורר הרב ישראל נג'ארה מהמאה ה-16. השיר נדפס על ידי מחברו בספרו זמירות ישראל.

הפיוט מושר בלחנים שונים בכמה עדות, בפרט אצל יהודים רומניוטים, יהודי עדות המזרח ויהודים ספרדים. 

אצל יהודי מרוקו מפייטים אותו בסדר הבקשות ל"פרשת בא", ואצל יהודי חלב הוא מושר בשירת הבקשות לשבת, ובקהילת יהודי בבל הוא מושר בדרך כלל בליל שבת.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.tapuz.co.il/blog/ViewEntry.asp?EntryId=1250281&r=1 יודוך רעיוני - פיוט לשבת קודש (מסורת מרוקו)], באתר הבלוגיה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי ישראל נג'ארה
קטגוריה:שירת הבקשות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
יום השבת אין כמוהו

"יוֹם הַשַּׁבָּת אֵין כָּמוֹהוּ" הוא פיוט המושר ביום שבת בקהילת יהודי בבל.

הפיוט יוֹם הַשַּׁבָּת אֵין כָּמוֹהוּ חובר על ידי משורר יהודי בשם מנצור. רעיון הפיוט הוא הפיכתו לשיר כיסופים והבלטת הרעיון של הגעגוע ליום השבת במשך כל ימי החול בשבוע. בפיוט, מודגשת השבת כיום של שמחה וקדושה, יום מיוחד והמייחד את כל קהילות עם ישראל ומבדיל את העם היהודי מבין עמי הגויים בעולם.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
יושיהיקו נודה

יושיהיקו נודה (ביפנית: 野田 佳彦; נולד ב-20 במאי 1957) הוא ראש ממשלת יפן לשעבר.

==ביוגרפיה==
נודה נולד בעיר פיואנבאשי במחוז צ'יבה, בנו של צנחן בכוחות ההגנה העצמית של יפן. הוא בוגר לימודי תואר ראשון בבית הספר למדעי המדינה וכלכלה של אוניברסיטת ואסדה ובוגר המחזור הראשון של מכון מאטסושיטה לממשל וניהול. במקביל עבד כקורא מוני גז, בין השאר על מנת להכיר טוב יותר את אוכלוסיית המחוז שלו לקראת כניסה לפוליטיקה.

את הקריירה הפוליטית שלו החל בבחירות למועצת הנבחרים של מחוז צ'יבה ב-1987, הוא התמודד כמועמד עצמאי ללא תמיכה של מפלגה פוליטית והחל בכהונתו הראשונה באפריל 1987, ב-1991 נבחר לכהונה נוספת. לאחר הקמתה של מפלגת JNP הצטרף אליה, התמודד על מקום בדיאט של יפן, ונבחר ב-1993 לכהן כנציג המחוז הרביעי של צ'יבה בבית הנבחרים התחתון. הוא הפסיד בבחירות ב-1996, אך שב וניצח בשנת 2000 ומאז נבחר לתפקיד עוד 3 פעמים. בדיאט כיהן כיו"ר ועדת התקציבים.

נודה הצטרף למפלגה הדמוקרטית של יפן והתמודד בבחירות המקדימות לנשיאות ב-2002. מטעם המפלגה כיהן כאחראי על הרפורמות הרגולוטריות ושר האוצר בממשלת הצללים, יו"ר ועדת יחסי הציבור של המפלגה ומזכ"ל המפלגה בפועל. בספטמבר 2009 מונה לסגן שר האוצר בממשלתו של יוקיו הטויאמה וביוני 2010 מונה לשר האוצר בקבינט של נאוטו קאן. כשר אוצר נקט במדיניות של ריסון פיסקלי, שכללה צמצום בהוצאות הציבוריות, הורדת החוב הציבורי של יפן והעלאת מיסים הוא התערב במדיניות המוניטרית ופעל להורדת שער הין על מנת לסייע בייצוא. הוא תומך נלהב בתוכנית החלל של יפן.

לאחר התפטרותו של קאן באוגוסט 2011, בחרה המפלגה הדמוקרטית בנודה כיורשו של קאן כמנהיג המפלגה ובתפקיד ראש ממשלת יפן, נודה זכה לרוב בפרלמנט ומונה על ידי הקיסר לתפקיד ראש הממשלה ב-2 בספטמבר. נודה ציין כי האתגרים הגדולים ביותר העומדים בפניו הם שיקום יפן בעקבות רעידת האדמה והצונמי בסנדאי (2011), סיום המשבר הגרעיני בעקבות הפגיעה בתחנת הכוח הגרעינית פוקושימה 1 והתמודדות עם שער הין המתחזק.

נודה נשוי ואב לשני ילדים, הוא בעל חגורה שחורה בג'ודו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

* [http://www.dpj.or.jp/english/member/?detail_204=1 פרופיל] באתר המפלגה הדמוקרטית
* [http://online.wsj.com/article/SB10001424053111904199404576537571252107278.html Yoshihiko Noda Is Low-Key Politician With Hawkish Bent], וול סטריט ג'ורנל, 30 באוגוסט 2011

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ואסדה
קטגוריה:ראשי ממשלת יפן
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1957
Beat It

Beat It הוא השיר השלישי מתוך האלבום Thriller של הזמר והיוצר מייקל ג'קסון, אשר יצא ב-14 בפברואר 1983.
הגיטריסט ההולנדי-אמריקאי אדי ואן היילן מנגן סולו גיטרה, למרות שנמנע על ידי חברת ההפקות שלו, להופיע בקליפ.

השיר זכה בשני פרסי גראמי בשנת 1984 ושני פרסי המוזיקה האמריקני ונכנס להיכל התהילה של הפקת וידאו-קליפים.

השיר דורג על ידי מגזין הרולינג סטון במקום ה-344 מתוך "500 השירים הטובים בכל הזמנים" ובמקום ה-81 מתוך "100 שירי הגיטרה הטובים בכל הזמנים"
.

== הפקה ==
המפיק, קווינסי ג'ונס, רצה לכלול שיר רוקנרול לאלבום למרות שג'קסון מעולם לא הראה התעניינות בסגנון זה. כאשר פנה ג'ונס אל אדי ואן היילן מלהקת ואן היילן, ואן הלן חשב שזו שיחת מתיחה. לאחר שהבין כי השיחה אותנטית, הוא הקליט את סולו הגיטרה ללא תשלום. למרות שלהקתו וסביבתו חשבה שנהג בטיפשות הוא טוען כי ראה בזה טובה אישית.

== ביקורת ==
=== רשימות כל הזמנים ===
{| class="wikitable sortable plainrowheaders" style="margin-left: auto; margin-right: auto; border: none;"
!ארגון
!רשימה
!מיקום
!מקור
|-
|בילבורד
|500 שירי הפופ של כל הזמנים
|209
|<ref></ref>
|}

== מצעדים ודרוגים ==
"Beat It" שהה במקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 במשך 3 שבועות. השיר צעד עם "Billie Jean", הסינגל הקודם של ג'קסון, בו זמנית בחמשת הגדולים.
השיר כבש את המצעדים במדינות רבות. לאחר מותו של ג'קסון ב-2009, חזר השיר למצעדי העולם.

== פרסים ודרוגים ==

* מקור:

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! אוסטרליה (ARIA)
| פלטינה
| 70,000
|-
! קנדה (Music Canada)
| פלטינה
| 100,000
|-
! דנמרק (IFPI Danmark)
| פלטינה
| 90,000
|-
! צרפת (SNEP)
| פלטינה
| 1,000,000
|-
! גרמניה (BVMI)
| פלטינה
| 500,000
|-
! איטליה (FIMI)
| פלטינה
| 100,000
|-
! יפן (RIAJ)
| פלטינה
| 250,000
|-
! מקסיקו (AMPROFON)
| יהלום
| 330,000
|-
! הולנד (NVPI)
| זהב
| 100,000
|-
! ניו זילנד (RMNZ)
| זהב
| 7,500
|-
! הממלכה המאוחדת (BPI)
| פלטינה ×2
| 1,200,000
|-
! ארצות הברית (RIAA)
| פלטינה ×8
| 8,000,000
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שירי 1982
קטגוריה:שירי מייקל ג'קסון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי שיין דרייק
קטגוריה:שירי דאנס-רוק
קטגוריה:שירי הארד רוק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בספרד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד אירופה הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים של RPM
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים
קטגוריה:זוכי פרס גראמי להקלטת השנה
קטגוריה:שירי זהב בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים בהוצאת איילנד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
בית"ר בנימינה

בית"ר "שי" בנימינה הייתה קבוצת כדורסל ישראלית מהמושבה בנימינה ששיחקה בליגה הלאומית.

== היסטוריה ==
הקבוצה הוקמה באמצע שנות ה-90, על ידי שי סגיר וצביקה גל. בשנת 2001 התווספה המילה "שי" לשם הקבוצה, בעקבות נפילתו של שחקן הקבוצה סרן שי כהן, מפקד ביחידת שמשון.

בעונת 2004/05 זכתה הקבוצה בגביע האיגוד לאחר ניצחון בגמר מול הפועל גבעתיים.

בתחילת עונת 2005/06 החלה לשחק בליגה הלאומית לאחר שהחליפה את הפועל צפת שלא השיגה תקציב מתאים.

בחודש אפריל 2007 עזב את הקבוצה המאמן רמי הדר לאחר חמש שנים רצופות. בסיום עונת 2008/09 נשרה הקבוצה לליגה הארצית, בה שיחקה במשך עונה אחת והכריזה על סגירת קבוצת הבוגרים.

בסך הכול שיחקה הקבוצה במשך ארבע עונות בליגה הלאומית. מחלקת הנוער של המועדון, הכוללת שמונה קבוצות גיל, ממשיכה לפעול.

==שחקנים בולטים בעבר==
* אנטון שוטבין
* קני ויליאמס
* ג'וש גומז
* יריב רוקני
* ליאור שגב
* גרג קורנליוס
* סהר עטיה

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20110906223302/http://www.30900.com/heb/articles/132.html סיפור הקבוצה], באתר בראל נכסים

==הערות שוליים==

בנימינה
בנימינה
קטגוריה:בנימינה
מהיר ועצבני 2

מהיר ועצבני 2 (באנגלית: ) הוא סרט פעולה אמריקאי משנת 2003 וסרט ההמשך לסרט הראשון בסדרת הסרטים המצליחה מהיר ועצבני. בסרט מככבים פול ווקר, טייריס גיבסון, אווה מנדס, קול האוזר ולודקריס. הסרט יצא לאקרנים ב-3 בינואר 2003 וזכה להצלחה קופתית גדולה כשהכניס 236 מיליון דולר, אך גם לביקורות מעורבות וקיבל 36% מפי מבקרי קולנוע באתר Rotten Tomatoes.

== תקציר העלילה ==
במבוא לסרט השני, אוקונר עוזב את לוס אנג'לס לפני שלמשטרת לוס אנג'לס תהיה הזדמנות לעצור אותו. בשעה שה-FBI מנהל אחריו מצוד ארצי, אוקונר מגיע למקומות כמו אריזונה, ניו מקסיקו וטקסס ומנצח בכל מרוץ רחוב בו הוא משתתף. אולם, הוא נאלץ לנטוש את מכוניתו מאחור כאשר למשטרה נודע דבר מיקומו. הוא תופס טרמפ ומגיע לחניון מכוניות משומשות. אוקונר קונה ניסאן סקייליין משומשת ומשדרג אותה. בעזרתה הוא מנצח במרוצי רחוב נוספים. הוא נוסע מזרחה לאטלנטה, ג'ורג'יה בדרכו למיאמי, פלורידה - נקודת הפתיחה של הסרט השני.

בסרט השני, בריאן אוקונר כעת במנוסה, לאחר שנתן לדומיניק לחמוק מידי המשטרה. הוא מגיע למיאמי כדי לפתוח בחיים חדשים, אך עד מהרה הוא שוב מדרדר לעולם מרוצי הרחוב הבלתי חוקיים. סוכני שירותי המכס עוצרים אותו ומציעים לו עסקה שתסיר את האישומים כנגדו אם יבצע עבודה נוספת כסוכן סמוי. בריאן מסכים ומגייס לעזרה חבר ילדות בשם רומן פירס, פושע לשעבר. השניים מבצעים משלוחי כסף שחור עבור ברון סמים עשיר בשם קרטר ורון, ועובדים יחד עם סוכנת שירותי המכס מוניקה פואנטז כדי להפילו.

== שחקנים ודמויות ==
*פול ווקר - בריאן אוקונר
*טייריס גיבסון - רומן פירס
*אווה מנדס - מוניקה פואנטס
*קול האוזר - קרטר ורון, ברון סמים, האנטגוניסט הראשי של הסרט
*לודקריס - טאג' פארקר
*דבון אוקי - סוקי
*דרו סידורה - בוסטס
*ג'יימס רימר - מארהאן
*טום ברי - בילקינס
*גינג איונג - ג'ימי
*מארק בון - ויטורט

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי 2003
קטגוריה:מהיר ועצבני
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי מרוצי מכוניות
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים שהולחנו על ידי דייוויד ארנולד
מליסה גילברט

בית קטן בערבה בצעירותה, 1975]]
מליסה אלן גילברט (באנגלית: Melissa Ellen Gilbert; נולדה ב-8 במאי 1964) היא שחקנית, סופרת ובמאית יהודייה-אמריקאית; ידועה בעיקר בשל תפקידה הראשי כלורה אינגלס בסדרת הדרמה בית קטן בערבה. 

==ביוגרפיה==
גילברט נולדה בלוס אנג'לס קליפורניה לקתי ווד ודייוויד דרלינגטון ויום לאחר מכן אומצה על ידי השחקן פול גילברט ואשתו השחקנית והרקדנית היהודייה ברברה קריין. כתוצאה מהאימוץ היא גדלה על-פי דתה של אמה המאמצת. אחותה מהמשפחה המאמצת היא השחקנית שרה גילברט.

== קריירה ==
גילברט החלה את הקריירה שלה עוד כילדת פלא בסוף שנות השישים כשהופיעה בפרסומות וכשחקנית אורחת בסדרות טלוויזיה. התפרסמה בשל תפקידה הראשי כלורה אינגלס בסדרה בית קטן בערבה בשנים 1974–1983.
שיחקה גם בסרטי קולנוע וטלוויזיה רבים, ביניהם שבועת דם בשנת 1987, משפחה של זרים בשנת 1993 ונמל מבטחים בשנת 2007. השתתפה בסדרות נוספות רבות כמו בגבולות המסתורין ובאטמן.

גילברט נבחרה פעמיים לתפקיד נשיאת גילדת שחקני המסך, וכיהנה בתפקידה בין השנים 2001-2005.<ref></ref>

באוגוסט 2015 הודיעה על כוונתה להתמודד מטעם המפלגה הדמוקרטית על נציגות מחוז הבחירה ה-8 של מדינת מישיגן, בבחירות לבית הנבחרים של ארצות הברית בנובמבר 2016, היא זכתה במועמדות המפלגה אך פרשה לפני הבחירות הכלליות מסיבות בריאותיות.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ילדי פלא
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים אמריקאים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:במאיות טלוויזיה יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:כותבות זיכרונות
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: טלוויזיה
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (ארצות הברית)
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1964
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1964
משגר GX

ה־GX תוכנן להיות משגר לוויינים שישמש לשיגור לוויינים מסחריים. המשגר תוכנן על ידי חברת Galaxy Express Corporation, שהייתה איחוד של מספר חברות, בהן IHI Corporation, הסוכנות היפנית לחקר החלל, ULA, לוקהיד מרטין ומספר חברות יפניות נוספות.

השלב הראשון של המשגר יועד להיות אותו שלב ראשון המשמש את הטיל אטלס 5 (בתחילה תכננו להשתמש בשלב ראשון של אטלס 3) שסופק על ידי ULA, והשלב השני היה אמור להיות שלב חדש לגמרי שיבנה על ידי חברת IHI.

את הטיל תכננו לשגר החל מ־2012 מבסיס חיל האוויר ונדנברג בקליפורניה, אבל הממשלה היפנית פרשה מהתוכנית בדצמבר 2009 וחברת גלקסי אקספרס התפרקה בסביבות מרץ 2010.

==ראו גם==
* הסוכנות היפנית לחקר החלל

קטגוריה:משגרי לוויינים וחלליות
קטגוריה:תוכנית החלל היפנית
Lulu

Lulu הוא אלבום אולפן משותף של להקת המטאל מטאליקה וגיטריסט הרוק לו ריד. האלבום יצא לאור ב-31 באוקטובר 2011 והיה אלבום האולפן האחרון בו השתתף ריד, ואלבום האולפן ה-10 של מטאליקה.

הרעיון לשיתוף הפעולה הגיע כשמטאליקה ולו ריד ניגנו יחד בטקס לציון 25 שנים להיכל התהילה של הרוק אנד רול. בפברואר 2011 פרסם גיטריסט הלהקה, קירק האמט, שהלהקה מתחילה לעבוד על פרויקט חדש, "שלא יהיה מאה אחוז אלבום של מטאליקה". ביוני 2011 פרסמה הלהקה שהיא הקליטה אלבום עם לו ריד.

ריד חיבר אוסף של שירים למחזה בשם "לולו", הפקה תיאטרלית של סיפורים שנכתבו במקור על ידי המחזאי הגרמני פרנק ודקינד. ריד שיתף את חברי מטאליקה ברעיונותיו, וביקש את עזרתם בקידום הנושא.

ב-27 בספטמבר יצא השיר "The View" בתור סינגל ראשון מהאלבום.

== רשימת שירים ==

== מבצעים ==
*לו ריד - שירה, גיטרה, סינתיסייזרים
*ג'יימס הטפילד - שירה, גיטרת ליווי, עיבודים
*קירק האמט - גיטרת סולו, עיבודים
*רוברט טרוחיו - גיטרה בס, עיבודים
*לארס אולריך - תופים, עיבודים

אורחים
*סארת' קלהון - קלידים ומחשב
*ג'ני שיינמן - כינור, ויולה, עיבוד למיתרים
*גייב ויצ'ר - כינור
*מייגן גולד - כינור
*רון לורנס - ויולה
*מאריקה יוז - צ'לו
*אולריך מייס - צ'לו ("Little Dog" ו"Frustration")
*רוב וסרמן - קונטרבס חשמלי ("Junior Dad")
*ג'סיקה טרוי - ויולה ("Junior Dad")

הפקה ועיצוב
* אנטון קורביין - צילום עטיפה
* סטן מוסילק - צילום עטיפה
* גרג פידלמן - הפקה מוזיקלית, טכנאי הקלטה, מיקסים
* האל וילנר - הפקה מוזיקלית
* ולאדו מלר - מאסטרינג

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלבומי מטאליקה
קטגוריה:אלבומי לו ריד
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת וורנר רקורדס
קטגוריה:אלבומים משותפים
ולדימיר יאקובלב

ולדימיר אנאטולייביץ' יאקובלב (ברוסית Владимир Анатольевич Яковлев; יליד אוליוקמינסק, יקוטיה, רוסיה הסובייטית, ברית המועצות, נולד ב-25 בנובמבר 1944) הוא מדינאי רוסי ממוצא פיני, שכיהן בעבר כמושל סנקט פטרבורג הראשון, והיה השר לפיתוח אזורי (2004–2007).

== ביוגרפיה ==
יאקובלב נולד בעיירה קטנה ביקוטיה, שאליה הוגלתה אמו.

ב-1974 הוא סיים את לימודיו במכון הפוליטכני הצפון-מערבי בלנינגרד ועבד בחברות בנייה שונות השייכות לעיריית לנינגרד.

ולדימיר יאקובלב הוא בעל תואר שלישי למדעי הכלכלה, פרופסור המחלקה לפיתוח עירוני של האוניברסיטה הטכנית של סנקט פטרבורג, והיה לדוקטור כבוד של אוניברסיטת סנקט פטרבורג הממלכתית לכלכלה ופיננסים, וחבר באקדמיה הבינלאומית להנדסה.

ב-1969 היה לחבר במפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.

באוקטובר 1993 היה לסגן ראש עיריית סנקט פטרבורג אנטולי סובצ'ק וראש הוועדה למשק עירוני של העירייה. בשנת 1994 קודם לתפקיד הסגן הראשון. באותה תקופה ולדימיר פוטין היה אחד מסגניו של ראש העיר.

ב-2 ביוני 1996 ניצח בבחירות למושל העיר וזכה בסיבוב השני עפ 47.5% אחוזי תמיכה, כשיריבו אנאטולי סובצ'אק, ראש העיר הקודם, מפסיד בפער קטן מאוד (45.8%). בבחירות 1999 הוא נבחר לדומה כאחד מראשי התנועה מולדת – רוסיה כולה. הוא ויתר על מושבו כי רצה להמשיך להיות מושל העיר. במאי 2000 זכה בקדנציה שנייה רצופה כמושל סנקט פטרבורג, לאחר שניצח כבר בסיבוב הראשון תוך זכייה ב-72% מהקולות.

ביוני 2003 התפטר מתפקיד המושל ומונה לסגן ראש הממשלה, והיה ממונה על פרויקטים לאומיים לבינוי ושיכון ואחראי על עבודות התשתית והתחבורה. ב-24 בפברואר 2004 פוזרה הממשלה בראשות מיכאיל קסיאנוב, וב-9 במרץ אותה שנה מונה לנציג המיוחד של הנשיא במחוז הפדרלי הדרומי במקום ויקטור קזאנצב. חלק מאמצעי התקשורת ראו בכך הורדה בתפקיד. צוין שכבר מזמן מקובל ברוסיה לשלוח את האנשים שלא הצליחו בבירה לקווקז. שנת 2004 התאפיינה בפעילות אקטיבית של המורדים הצ'צ'ינים באזור ומספר רב של פעולות טרור.

ב-14 בספטמבר 2004 מונה לשר הראשון לפיתוח אזורי תוך הקמת משרד לפיתוח אזורי של רוסיה החדש. במהלך השנים 2005–2006 נמתחה ביקורת קשה על פעילותו בראש המשרד. ב-4 באפריל התקיים דיון רחב בדומה והתקבלה החלטה על הישגים דלים של יאקובלב בתפקיד. ב-24 בספטמבר 2007 הוא פוטר ויצא לפנסיה.

מאז 28 באפריל 2009 הוא נשיא איגוד הבנאים הרוסי (Российский союз строителей).

==בני משפחתו==
ולדימיר נשוי לאירינה ויש לו ממנה בן, איגור יאקובלב (נולד ב-1970).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.lenta.ru/lib/14159670/full.htm Яковлев, Владимир Анатольевич באתר לנטה-פדיה]

קטגוריה:מושלי סנקט פטרבורג
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1944
אוויה סולושנז גרופ ארנה

אוויה סולושנז גרופ ארנה (בליטאית: Avia Solutions Group arena; עד נובמבר 2020 – סימנס ארנה) הוא אולם ספורט רב-תכליתי הנמצא בבירת ליטא, וילנה. המתקן הוא השני בגודלו בליטא, אחרי ז'לגיריס ארנה, ונחנך ב-30 באוקטובר 2004. האולם משמש גם כאולמה הביתי, בחלק מהמשחקים, של קבוצת הכדורסל המקומית, ריטאס וילנה.

האולם הוא אחד המבנים החשובים מבחינת אירועי הספורט והתרבות בליטא. ב-2004 הוא נבחר למבנה הספורט הטוב ביותר של השנה בליטא, ובאותה השנה אף נבחר לארח חלק ממשחקי אליפות אירופה בכדורסל 2011.

<gallery>
Image:SiemensArenaBasketball.jpg|משחק כדורסל
Image:Siemens Arena during ice hockey match.jpg|משחק הוקי קרח בהיכל
</gallery>
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אולמות כדורסל בליטא
קטגוריה:ריטאס וילנה
קטגוריה:ליטא: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:אצטדיונים ומתקני ספורט לאומיים
קטגוריה:וילנה: ספורט
קטגוריה:וילנה: מבנים
שפת לינקוס

שפת לינקוס (lincos) היא שפה בינארית המשמשת לקידוד מידע. השפה פותחה ותוארה בשנת 1960 על ידי המתמטיקאי הנס פרוידנטל כדי לשמש תשתית לתקשורת עם ציויליזציות חדשות, אם יתגלו עם הזמן. מקור שם השפה הוא קיצור המילים הלטיניות לינגואה קוסמיקה (שפה קוסמית).

==רקע==
עם התקדמות יכולת האדם לתקשר עם החלל החיצון באמצעים שונים, עלתה הסוגיה כיצד יוכל האדם לתקשר עם חוצנים אם ימצאו כאלו, שכן קיימת סבירות נמוכה מאוד להתפתחות שפה על ידי החוצנים שתובן על ידי האדם ולהפך. מכיוון שכך הוצעו במהלך השנים פתרונות מגוונים לבעיה. רבים מן הפתרונות שהוצעו היו קשורים למדע המתמטיקה במידה כזו או אחרת, והדבר נבע מתוך הבנת יוצרי הפתרונות כי עקרונות המתמטיקה הם מוחלטים ותקפים בכל תרבות בעלת יכולת הבנה וניתוח מינימליים. שפת לינקוס אף היא מבוססת על עקרונות מתמטיים פשוטים, הדומים לשפות תכנות שונות, שם המידע מקודד לשני תוים בודדים בלבד.

שפת לינקוס מעולם לא נוסתה בפועל, אך היוותה תשתית לרעיונות דומים נוספים, וביניהם תקשורת אלגוריתמית (תקשורת באמצעות תוכנת בינה מלאכותית הלומדת את שפות שני המשוחחים ומתרגמת ביניהם).

==ראו גם==
*פרויקט סט"י

==הערות שוליים==

לינקוס
יורי סדיך

יורי גאורגייביץ' סדיך (באוקראינית: Юрій Георгійович Сєдих; ברוסית: Ю́рий Гео́ргиевич Седы́х; 11 ביוני 1955 – 14 בספטמבר 2021) היה אתלט שייצג את ברית המועצות, פעמיים ברציפות אלוף אולימפי (מונטריאול 1976 ומוסקבה 1980), אלוף עולם (טוקיו 1991) ושיאן העולם הנוכחי (2021) ביידוי פטיש מאז שנת 1986.

== ביוגרפיה ==
סדיך החל את הקריירה האתלטית שלו בשנת 1967. הוא התאמן תחילה באגודת בורווסטניק ולאחר מכן עבר להתאמן ב"מועדון הספורטיבי המרכזי של הצבא" (צסק"א) שבקייב. בשנת 1976 זכה סדיך במדליה האולימפית הראשונה שלו כאשר יידה למרחק של 77.52 מטרים באולימפיאדת מונטריאול. הוא המשיך וזכה במדליית זהב גם באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בפראג בשנת 1978 (77.28 מטרים).

ב-16 במאי 1980, מעט לפני אולימפיאדת מוסקבה שבר סדיך את שיא העולם לראשונה כאשר קבע 80.38 מטרים בתחרות שהתקיימה בגאורגיה. בהמשך התחרות, נשבר שיאו על ידי יורי טאם (80.46 מ') ועוד באותו היום שבר סדיך את שיא העולם בשנית כשיידה את הפטיש למרחק של 80.64 מטרים. השיא החזיק שמונה ימים בלבד, עד שנשבר בידי יריבו סרגיי ליטבינוב ב-24 במאי.

במשחקים האולימפיים של שנת 1980 חזר סדיך וזכה במדליית זהב נוספת תוך שבירת השיא העולמי בפעם השלישית (81.80 מ'). למרות ששיאו נשבר שוב על ידי ליטבינוב טרם אליפות אירופה באתלטיקה שנערכה באתונה 1982, זכה סדיך במדליית זהב באליפות (81.66 מ') והמשיך את שליטתו בענף. 

בשנת 1984 חזר סדיך ושבר את שיא העולם כשקבע 86.34 מ'. ב-22 ביוני 1986, הוא שבר את שיאו שוב כשקבע 86.66 מטרים ובאליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בשטוטגרט כחמישה שבועות לאחר מכן ניפץ את שיאו בשלישית והעמיד אותו על 86.74 מטרים, שיא אשר טרם נשבר עד היום.

סדיך המשיך וזכה במדליית כסף באולימפיאדת סיאול, ובמדליית זהב באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בטוקיו בשנת 1991 בטרם פרש.

נפטר ב-14 בספטמבר 2021.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:אתלטים סובייטים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: יידוי פטיש (גברים)
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:אלופים אולימפיים מברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת מונטריאול (1976)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת מוסקבה (1980)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת סיאול (1988)
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1955
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2021
מהיר ועצבני 3

מהיר ועצבני: טוקיו דריפט (באנגלית: The Fast and the Furious: Tokyo Drift) הוא סרט פעולה אמריקאי משנת 2006. זהו השלישי בסדרת הסרטים "מהיר ועצבני", אך הוא עומד בפני עצמו ואינו ממשיך את העלילה מהסרטים הקודמים באופן ישיר.

פסקול הסרט כולל שירים של פאר איסט מובמנט, דון עומר, די ג'יי שהאדו ועוד.

==עלילה==
הסרט השלישי עוסק בקווי עלילה שונים לחלוטין מהשניים שקדמו לו, ומתמקד הפעם בסצנת מרוצי הרחוב בטוקיו, יפן. שון בוזוול הוא תלמיד קולג' וחובב מרוצים אשר נשלח לחיות עם אביו ביפן כאלטרנטיבה לשהייה במוסד לעבריינים צעירים. ביפן מתוודע שון למרוצי הדריפט ("מרוצי סחיפה"), מרוצים מסוכנים ומהירים מאוד ששונים בתכלית ממה שהכיר עד כה. הוא חובר לטווינק, המתמחה במכירות ועסקים שמכיר לו את עולם הדריפט, ולהאן, לו הוא הורס את המכונית עד היסוד במרוץ הדריפט הראשון שלו בטוקיו נגד מלך הדריפט טקאשי. עד מהרה שון מסתבך בהוויי החבורות המתחרות, כולל עם היאקוזה היפנית, ומתאהב בחברתו היפהפייה של טקאשי, נילה. בסופו של הסרט שון מתחרה נגד טקאשי על תואר מלך הדריפט של טוקיו.

בסוף הסרט וין דיזל מגיע וחוזר לגלם את דמותו של דומיניק טורטו.

==שחקנים ודמויות==
*לוקאס בלאק - שון בוזוול
*באו וואו - טווינקי
*סונג קאנג - האן סיאול-הו
*בריאן טי - טאקשי, הנבל הראשי של הסרט
*נטלי קליי - נילה
*ג'ייסון טובין - אירל
*קאיקו קיטאקוה - ראיקו
*סוני צ'יבה - קמאטה
*בריאן גודמן - אבא של שון
* הופעת קמע: וין דיזל - דומיניק טורטו

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:סרטי מרוצי מכוניות
קטגוריה:סרטי 2006
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פשע אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:מהיר ועצבני
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:טוקיו בקולנוע
ורדה זקהיים

ורדה זקהיים (נולדה ב­–24 בנובמבר 1932) היא פעילה חברתית ישראלית, המכהנת כיושבת ראש עמותת ליל"ך לסיוע במגזרים חלשים בקהילה. לאורך חייה התנדבה זקהיים בפעילויות רבות למען חיילים, נוער בסיכון, עולים חדשים, אסירים משוחררים וקשישים. יקירת העיר תל אביב-יפו לשנת 2006.

== ביוגרפיה ==
זקהיים נולדה בתל אביב להורים שעלו לארץ ישראל מרוסיה בשנת 1919, באונייה "רוסלאן". אביה, משה פרנקל, היה מנהל מחלקת הגבייה הראשון של עיריית תל אביב, וממייסדי מגן דוד אדום בישראל. זקהיים למדה בבית הספר העממי "הכרמל" (כיום "גבריאלי") ואחר כך בגימנסיה העברית "הרצליה". בהמשך למדה בסמינר לוינסקי, וסיימה כגננת מוסמכת. 

זקהיים החלה להתנדב במגן דוד אדום בעודה תלמידת בית ספר תיכון. ב-1967 הקימה קבוצה שפעלה למען חיילים, בשם "קרן התנדבות לביטחון". בשנות השבעים ארגנה פעילות למען נוער משוטט ברחוב. הפעילות למען הנוער הובילה להקמת עמותה שהושיטה עזרה לעולים מברית המועצות בתקופת גל העלייה הגדול של שנות השבעים. בשנות השמונים הקימה זקהיים את "קשב לקשיש", עמותה בתל אביב שהושיטה עזרה נפשית לקשישים במצוקה. 

בשנת 1996 החלה זקהיים לעמוד בראש עמותת ליל"ך, והיא ממשיכה עד היום בתפקיד זה.

זקהיים הייתה יושבת ראש ועדת הרווחה בעיריית תל אביב-יפו במשך שתי קדנציות. בנוסף היא חברה בדירקטוריון עירוני "גחלת", חיסכון ללימודים להשכלה גבוהה. היא נוטלת חלק פעיל בעמותות נוספות, בהן העמותה לשיקום האסיר, ו"עינבר", עמותה ישראלית לנפגעים במחלות ראומטיות. 

בשנת 1998 קיבלה זקהיים את אות המתנדב מטעם שר העבודה והרווחה; היא קיבלה את האות יחד עם בתה אסתי זקהיים ואביה המנוח משה פרנקל. בשנת 2002 קיבלה את אות הנשיא למתנדב, על פעילותה למען רווחת הפרט. בשנת 2006 קיבלה את אות יקיר העיר תל אביב-יפו.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרות בית הספר הכרמל (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי בית הספר הכרמל (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרות מכללת לוינסקי לחינוך
קטגוריה:בוגרי מכללת לוינסקי לחינוך
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:מקבלי אות הנשיא להתנדבות
קטגוריה:יקירות תל אביב-יפו לשנת 2006
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 2006
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
בתרונות רוחמה

שְׁמוּרַת בִּתְרוֹנוֹת רֻחָמָה היא שמורת טבע באזור קיבוץ רוחמה בנגב המערבי.

==גאוגרפיה==
השטח שהוכרז כשמורת טבע כולל שני אזורים נפרדים, ממזרח וממערב לקיבוץ. הגוש המזרחי מאופיין בנוף בתרונות, ואילו הגוש המערבי מאופיין ברכס כורכר, ונמצא מדרום לכביש 334. מול הגוש המערבי של השמורה מוצעת כיום שמורת טבע נוספת (שמורת חורבת גממה). קילומטרים ספורים צפונית לשמורה נמצא נחל שקמה ושמורת נחל חצב, ומזרחית לה שמורת פורה. 

השמורה מגנה על אזור הנחלים רוחמה, דורות ויובלים נוספים של נחל שקמה. נחלי אכזב אלה התחפרו באדמת הלס ויצרו בתרונות באזור מישורי, החושפים את הכורכר שמתחת לשכבת הלס.

==צמחייה==
הצמחייה באזור אופיינית לספר האזור הים-תיכוני. מרבית ימות השנה השמורה צחיחה, אך במהלך החורף מתכסות אדמותיה בפריחה של כלניות, נוריות, דבורניות ואירוס ארצישראלי, המפנים מקומם לחרציות עם בוא האביב. צמחייה מדברית יותר כוללת, בין היתר, מתנן שעיר ושמשון הדור.

==היסטוריה==
תוכנית השמורה הופקדה בספטמבר 1966 ואושרה במאי 1967. השמורה הוכרזה רשמית בדצמבר 1969. שטח השמורה בעת הכרזתה היה כ-4800 דונם. בשנת 1979 הופקדה שינוי לתוכנית והשינוי אושר בינואר 1980.

== גלריה ==
<gallery>
Ruhama 088a.jpg|
Ruhama 062a.jpg|
Ruhama 068a.jpg|
Ruhama 090a.jpg|
</gallery>

== ראו גם ==

* בתרונות
* בתרונות בארי

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.inature.info/wiki/שמורת_בתרונות_רוחמה שמורת בתרונות רוחמה], באתר הטיולים "טבע ונופים בישראל"
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הנגב: שמורות טבע
קטגוריה:הנגב
קטגוריה:רוחמה
קטגוריה:גאומורפולוגיה
שריונית

שריונית [[Sd.Kfz. 234 הגרמנית ממלחמת העולם השנייה]]
שריוניות T17E1 Staghound של יחידת סיור (גדוד סיור) 135 במפגן יום העצמאות ברמלה, 1954
שריונית היא רכב קרבי משוריין המונע על גלגלים עטויי צמיגים (ולא על זחלים) ומוגן בדרך כלל בשריון קל וחמוש בכלי נשק קלים, כגון מקלעים, או בתותח בקוטר קטן. לרוב, מדובר בכלי רכב המיועד לסיור וקשר ואינו מיועד לקרבות גדולים.

שריוניות הופיעו בסוף המאה ה-19, אך הפכו לנפוצות רק בתחילת מלחמת העולם הראשונה. השריוניות היו נפוצות עד אחרי מלחמת העולם השנייה, ובהדרגה הוחלפו בנגמ"שים כבדים יותר, חלקם זחליים וחלקם אופניים (כלומר: נעים על גלגלים עטויי צמיגים). 

בארץ ישראל, חיילי המנדט הבריטי הפעילו שריוניות, ומאוחר יותר, במלחמת העצמאות, הן צה"ל והן הכוחות הערביים הפעילו שריוניות. השריוניות הופעלו כתחליף לטנקים תקניים, מאחר שהיישוב העברי לא היה מצויד במספיק טנקים ערב פרוץ המלחמה. אחרי מלחמת העצמאות, כאשר צה"ל רכש כמות מספקת של טנקים דוגמת ה-M4 שרמן, הוצאו השריוניות משירות.

בגדוד סיור 135 שפעל תחת מפקדת גייסות השריון, בשנות ה-50 של המאה ה-20, השתמשו בשריוניות מדגם .

ב-1966 הקים צה"ל מחדש כוח שריוניות, סיירת דוכיפת, במסגרת חטיבת הצנחנים. זו הפעילה שריוניות מדגם פאנהארד AML במשך מספר שנים, ולקחה חלק משמעותי בקרבות של פיקוד המרכז במלחמת ששת הימים, במבצע תופת ועוד.

== ראו גם ==
* שריונית וייט
* שריונית סיור M3
* משוריין פרפר

==קישורים חיצוניים==

*