OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ראיית מנהרה

ראיית מנהרה (גם: ראיית צינור, באנגלית: Tunnel vision) היא אובדן עם שימור הראייה המרכזית, וכתוצאה מכך שדה ראייה מצטמצם לכדי עיגול קטן דמוי מנהרה. 

במדינת ישראל, אדם בעל ראיית מנהרה ששדות הראייה שלו 20 מעלות ומטה מוגדר כעיוור על פי חוק (Legally Blind).<ref></ref>

== גורמים ==
בין הגורמים לראיית מנהרה:
* רטיניטיס פיגמנטוזה, מחלת ניוון רשתית.
* גלאוקומה, מחלה של העין.
* איבוד דם (היפובולמיה).
* צריכת אלכוהול.
* תרופות פסיכואקטיביות.
* תרופות ממריצות המשחררות ו/או מונעות ספיגה חוזרת של דופמין ונוראפינפרין, בפרט אמפטמינים.
* פחד או מצוקה קיצוניים, לרוב בהקשר של התקף חרדה.
* התרגשות קיצונית הגורמת לעלייה באדרנלין.
* מחלת גבהים, היפוקסיה במטוסי נוסעים.
* גידולי יותרת המוח.
* חשיפה ממושכת לאוויר המזוהם בנוזלים הידראוליים.
* קטרקט חמור, הגורם להסרה של רוב שדה הראייה.
* מיגרנה.
* הרעלת כספית.
* מחסור בשינה.

== מכשירים אופטיים ==
משקפות, טלסקופים ומיקרוסקופים גורמים לחוויה של ראיית מנהרה בשל העיצוב של הרכיבים האופטיים.

== ראו גם ==
* תסמונת ראיית מחשב

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.infomed.co.il/definitions/tunnel-vision/ ראיית מנהרה], באתר infomed
* [https://www.uclahealth.org/medical-services/ophthalmology/eye-signs-and-symptoms/tunnel-vision ראיית מנהרה], באתר uclahealth

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיוורון
קטגוריה:ראייה
ברנדון ג'ונסון

ברנדון ג'ונסון (באנגלית: Brandon Johnson, נולד ב-27 במרץ 1976) הוא איש חינוך ופוליטיקאי מארצות הברית, המכהן כראש עיירית שיקגו החל ממאי 2023. משנת 2018 שימש כחבר במועצת עיריית שיקגו.

ג'ונסון חבר במפלגה הדמוקרטית, ונחשב לפרוגרסיבי בדעותיו.

==קורות חיים==
ג'ונסון נולד ב, למשפחה בת 9 ילדים. התחתן בגיל 22. השלים תואר ראשון בניהול משאבי אנוש וטיפול בנוער ב, ותואר שני בהוראה באוניברסיטת אורורה.

==קריירה פוליטית==
ג'ונסון עבד כמורה למדעי החברה בבתי ספר בשיקגו, והחל לפעול באיגוד המורים של שיקגו בשנת 2011. נטל חלק בארגון שביתת מורים בשיקגו בשנת 2012, ולאחר מכן היה פעיל בבחירות המקומיות.

בשנת 2018 נבחר למועצת העיר, כאחד מנציגי מחוז קוק, והוביל מספר שינויי חקיקה בתחומי הדיור והחינוך. בשנת 2022 נבחר לכהונה נוספת.

באוגוסט 2019 תמך ג'ונסון באליזבת וורן בבחירות המקדימות במפלגה הדמוקרטית.

הוא התמודד בבחירות לראשות עיריית שיקגו בשנת 2023. במסע הבחירות הדגיש את הנושאים הבאים:
* הגדלת מימון ומשאבים לבתי ספר ציבוריים
* מענה לא-משטרתי לבעיות של ביטחון אישי וציבורי
* מיסוי מקרקעין למימון הטיפול בחסרי בית
* גידול של מיליארד דולר בהכנסות ממיסים, באמצעות מיסים מוגדלים על חברות תעופה, עסקאות פיננסיות, עסקאות נדל"ן גבוהות ובתי מלון.

כמו כן הביע התנגדות נחרצת להפרטה של שירותים ציבוריים.

ב-28 בפברואר זכה במקום השני בסיבוב הראשון, ועלה לסיבוב שני של הבחירות, מול פול ולאס . ב-4 באפריל זכה בסיבוב השני, ונבחר לראשות עיריית שיקגו, במקום לורי לייטפוט. ג'ונסון ייכנס לתפקידו ב-15 במאי.

סקרים מצאו שרוב המצביעים לג'ונסון נמנו בשכונות בעלות רוב שחור בחלק הדרומי והמערבי של העיר, וכן במספר שכונות של לבנים ושל היספנים בצפון-מערב העיר.

==חיים אישיים==
ג'ונסון מתגורר בשכונת , במערב שיקגו. נשוי לסטייסי, ולהם שלושה ילדים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי המפלגה הדמוקרטית (ארצות הברית)
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1976
מומתאז שאנטי

מומתאז שאנטי (28 במאי 1926 - 19 באוקטובר 1994) הייתה כוכבת קולנוע פופולרית מאוד בשנות ה-40 בקולנוע ההודי, וסרטה קיסמט (1943) נחשב לאחד הלהיטים הגדולים ביותר של הקולנוע ההינדי.<ref name=":0"></ref>

== חיים מוקדמים ==
מומתאז נולדה בשנת 1926 בדינגה, במחוז גוג'ראט במדינת פנג'אב בהודו הבריטית למשפחה מוסלמית פנג'בית. אמה של מומתאז נפטרה כשהייתה צעירה מאוד ודודתה טיפלה בה. דודה של מומתאז עודד אותה ללמוד שירה וריקוד. ולאחר מכן היא נסעה לכלכותה ועבדה בסוני קומהראן ב-1937.<ref name=":0" />

== קריירה ==
מומטז שאנטי עם [[אשוק קומאר בסרט קיסמט (1943)]]
שאנטי החלה את הקריירה שלה בתחילת שנות השלושים בלאהור, בעבודה בתיאטרון מקומי. היא קיבלה תפקיד בסרט הפנג'בי מאנגטי (1942) והחלה להתפרסם בבומביי. עם הצלחתם של הסרטים בסנט (1942) וקיסמט (1943), בהם גילמה את תפקיד הנערה הנכה מול אשוק קומאר, הפכה שאנטי לאחת השחקניות הבכירות של הסרטים המדברים בבומביי. היא גם שיחקה את התפקיד הנשי בג'אר קי עיזאת (1948) בתור אשתו הסובלת של דיליפ קומאר. כמו שחקניות רבות בתקופתה, סגנון המשחק שלה היה מאוד תיאטרלי.<ref name=":0" />
שאנטי בבסנט (1942)
קיסמט היה הלהיט הגדול ביותר בקריירה שלה. הסרט בכיכובם שלה ושל אשוק קומאר שבר את כל השיאים הקודמים בכל הקשור להכנסות בקופות. הוא רץ במשך שלוש שנים בקולנוע רוקסי של קולקטה. שיא זה נשבר 32 שנים מאוחר יותר על ידי "שוליי".<ref></ref>

== חיים אישיים ==
באמצע שנות החמישים, לאחר חלוקת הודו, היא היגרה לפקיסטן יחד עם בעלה וואלי-סאהב. סאהב, שהתחיל את הקריירה שלו כסופר בתחילת שנות השלושים בלאהור, נהג לכתוב שירים וסיפורים ומאוחר יותר הפך לבמאי. בפקיסטן, בזמן שמומתאז שאנטי פרשה כדי להיות עקרת בית, סהאב ביים סרטים כגון גודי גודה ב-1956 ואחר כך את לוקאן מוטי וסוני קומרן.<ref></ref> אף אחד מסרטיו לא הצליח בקופות. סאהב מת מאי ספיקת לב בשנת 1977. בנם זפאר איקבל הנו יוצר של סרטים תיעודיים, שעבד בעבר כמפיק במשרד המידע והשידור, של ממשלת פקיסטן.<ref name=":0" />

מומתאז שאנטי נפטרה בלאהור, פקיסטן ב-19 באוקטובר 1994.<ref name=":0" />

== פילמוגרפיה ==
=== בקולנוע ===
{| class="wikitable sortable plainrowheaders"
! style="background:#B0C4DE;" |שָׁנָה
! style="background:#B0C4DE;" | סרט
! style="background:#B0C4DE;" | שפה
|-
| 1937
| סוני קומהראן
| פנג'בי
|-
| 1940
| Chambe Di Kali
| פנג'בי
|-
| 1942
| מאנגטי
| פנג'בי
|-
| 1942
| בסנט
| הינדי 
|-
| 1943
| סוואל
| הינדי
|-
| 1943
| בדלטי דוניה
| הינדי
|-
| 1943
| קיסמט
| הינדי 
|-
| 1944
| בהרטרוהארי
| הינדי
|-
| 1944
| ליידי דוקטור
| הינדי<ref name="muvyz" />
|-
| 1944
| פאגלי דוניה
| הינדי
|-
| 1945
| צ'אנד צ'אקורי
| הינדי<ref name="muvyz" />
|-
| 1946
| דרטי
| הינדי
|-
| 1946
| מגאדראג'
| הינדי
|-
| 1946
| פוג'ארי
| הינדי
|-
| 1946
| שרוואן קומאר
| הינדי
|-
| 1947
| דיוואני
| הינדי
|-
| 1947
| דוסרי שאדי
| הינדי
|-
| 1948
| גר קי עיזאט
| הינדי
|-
| 1948
| Heer Ranjha
| הינדי<ref name="muvyz"></ref>
|-
| 1948
| פדמיני
| הינדי
|-
| 1949
| כבוד הבית
| הינדי
|-
| 1950
| אהוטי
| הינדי
|-
| 1950
| ביווי
| הינדי
|-
| 1950
| פוטלי
| הינדי
|-
| 1952
| סנסקר
| הינדי
|-
| 1952
| Zamane Ki Hawa
| הינדי
|-
| 1975
| אקרמן
| הינדי
|-
| 1983
| צ'טפאטי
| הינדי
|}

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה הודיות
קטגוריה:נשים פקיסטניות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה פקיסטניות
קטגוריה:ילידות 1926
קטגוריה:נפטרות ב-1994
Hi! Hi! Hi!

"" (בעברית: "הַי! הַי! הַי!") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הגרמנייה סנדרה, מתוך אלבום האולפן השני שלה, (1986).<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> הוא יצא לאור בספטמבר 1986, בהוצאת חברת התקליטים וירג'ין רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום.<ref name=":1" /><ref name=":0" /> הוא זכה להצלחה במדינות אירופה בדומה לקודמיו.<ref name=":2"></ref><ref name=":3"></ref>

השיר הגיע למקום השני במצעד הסינגלים היווני.<ref></ref>

== רקע והצלחה ==
"" הופץ כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השני של סנדרה, Mirrors, בסתיו 1986 במטרה לעזור בקידום המסחרי שלו ברחבי העולם.<ref name=":0" /> הוא זכה להצלחה מסחרית בין-לאומית, והגיע לעשירייה הפותחת בגרמניה, ולעשרים העליונים באוסטריה, צרפת ושווייץ.<ref name=":3" /><ref name=":2" /> הוא גם הגיע בשיאו למקום האחד-עשר במצעד האוסטרי,<ref name=":2" /> ובגרמניה למקום ה-12.<ref name=":3" />

את הווידאו קליפ הרשמי של "" ביים דורו (רודי דולזל והנס רוסאכר).<ref></ref> הקליפ נכלל באוספי ה-VHS של סנדרה ו-, שיצאו ב-1987 וב-1992, בהתאמה,<ref></ref><ref></ref> וכן ב-The Complete History משנת 2003.<ref></ref> רמיקס חדש לשיר נכלל ברטרוספקטיבה של סנדרה מ-2006, Reflections.<ref></ref>

== רשימת השמעה ==
* תקליט 7 אינץ
: "" – 3:31
: "You'll Be Mine" – 4:33
* תקליט 12 אינץ
: "" <small>(גרסה מורחבת)</small> – 3:31
: "You'll Be Mine" – 4:33
: "" – 3:31

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|ספטמבר 1986
|תקליט 7 אינץ' • תקליט 12 אינץ'
|וירג'ין
|style="text-align:center;"|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1986
קטגוריה:סינגלים מ-1986
קטגוריה:שירי סנדרה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
Loreen

"Loreen" (בעברית: "לוֹרִין") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הגרמנייה סנדרה, מתוך אלבום האולפן השני שלה, (1986).<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> הוא יצא לאור בנובמבר 1986, בהוצאת חברת התקליטים וירג'ין רקורדס, כסינגל השלישי מתוך האלבום.<ref name=":1" /><ref name=":0" /> הוא זכה להצלחה במדינות אירופה בדומה לקודמיו.<ref name=":2"></ref><ref name=":3"></ref>

השיר הגיע למקום הרביעי במצעד הסינגלים השוודי.<ref></ref>

== רקע והצלחה ==
השיר נכתב על ידי פרנק פיטרסון, מיכאל קרצו וקלאוס הירשבורגר, והופק על ידי קרצו וארמנד וולקר.<ref></ref> הוא הופץ בנובמבר 1986 כסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן השני של סנדרה Mirrors.<ref name=":0" /> התוכן של גרסאות ה-7" וה-12" זהים, כאשר "Loreen" הוא הסינגל היחיד של סנדרה משנות השמונים או התשעים שחסרה לו גרסה מורחבת.<ref name=":4"></ref>

את הווידאו קליפ הרשמי של השיר ביים דורו (רודי דולזל והנס רוסאכר).<ref></ref> הקליפ נכלל באוספי ה-VHS של סנדרה ו-, שיצאו ב-1987 וב-1992, בהתאמה,<ref></ref><ref></ref> וכן ב-The Complete History משנת 2003.<ref></ref>

== רשימת השמעה ==
* תקליטור 7 אינץ
: "Loreen" – 4:17
: "" – 4:49
* תקליטור 12 אינץ
: "Loreen" – 4:17
: "" – 4:49

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|נובמבר 1986
|תקליט 7 אינץ' • תקליט 12 אינץ'
|וירג'ין
|style="text-align:center;"|<ref name=":4" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1986
קטגוריה:סינגלים מ-1986
קטגוריה:שירי סנדרה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
עוגיות יין

עוגיות יין נאפות מקמח מצה מחמשת מיני דגן שעורבב ב"מי פירות", ולכן לא נחשבות לחמץ על פי פוסקים מסוימים.<ref></ref>

ככלל קמח מחמשת מיני דגן שהתערבב במים במשך למעלה מ-18 דקות, מבלי שלשו אותו, נחשב חמץ. לעומת זאת, אם עורבב הקמח מצות במי פירות הבצק אינו נחשב חמץ, גם אם הוא תופח וטעמו כטעם בצק חמץ. לצורך זה "מי פירות" כוללים: יין, דבש, שמן, חלב, מיץ פירות טבעי ועל פי פוסקים מסוימים גם ביצים.

בצק שהוכן בדרך זאת יכול לשמש להכנת מצה עשירה ובכלל זה גם עוגיות יין.

עוגיות יין מסחריות נמכרות תחת השמות עוגיות פפושדו, עוגיות גטניו, עוגיות יין, או עוגיות מצה עשירה ונושאות חותמת "כשר לפסח" של גופים שונים. עוגיות יין מסחריות עשויות מקמח כשר לפסח ויין או מיץ ענבים.

עוגיות יין ביתיות עשויות להכיל קמח רגיל,<ref></ref> קמח מצה או קמח תפוחי אדמה <ref></ref> ותוספות שונות כגון פתיתי קוקוס,<ref></ref> שקדים טחונים, אגוזים ואף ביצים.

== ראו גם ==
המטבח היהודי

המטבח היהודי בפסח

==הערות שוליים==

קטגוריה:מאכלי פסח
קטגוריה:המטבח היהודי: קינוחים
אם ייפול הכוכב שלי

"אם ייפול הכוכב שלי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה החמישית באלבומה שירו שיר לשמש.

== על השיר ==
את השיר כתב, הלחין ועיבד יאיר רוזנבלום בעקבות מלחמת יום הכיפורים. 

הוא התחרה בפסטיבל הזמר והפזמון 1974, והגיע למקום השני (אחרי הבלדה על ברוך ג'מילי). רוזנבלום, שהלחין שני שירים עבור התחרות, התערב עם חברו כי אם יכתוב שיר עבור אילנית, ותהינה בו שורות חוזרות שוב ושוב, הוא יזכה באחד משלושת המקומות הראשונים. את אילנית ליוו באירוע עוזי חיטמן ויגאל חרד. ב-6 במאי 1974 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום השישי. ב-3 ביוני עלה למקום השני –המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-15 ביולי יצא מהדירוג לאחר תשעה שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1974
קטגוריה:סינגלים מ-1974
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירי פסטיבל הזמר והפזמון 1974
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר רוזנבלום
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
נמל התעופה הבין-לאומי נלסון מנדלה

נמל התעופה הבין-לאומי נלסון מנדלה (בפורטוגזית: Aeroporto Internacional Nelson Mandela) הידוע גם בשם נמל התעופה הבין-לאומי פראיה, הוא נמל התעופה של האי סנטיאגו בכף ורדה. הנמל נפתח באוקטובר 2005, והוא החליף את נמל התעופה הבין-לאומי הישן פרנסיסקו מנדס. הנמל ממוקם כ-3&nbsp;ק"מ צפונית מזרחית למרכז העיר פראיה בחלק הדרום מזרחי של האי סנטיאגו.

== היסטוריה ==
הטיסה הראשונה הייתה ב-6 באוקטובר 2005 מסאל. על אף שהנמל משרת את עיר הבירה והעיר הגדולה ביותר, פראיה, וכן את האי סנטיאגו, נמל התעופה הבין-לאומי העמוס ביותר של כף ורדה הוא נמל התעופה הבין-לאומי אמילקר קברל הממוקם באי הקטן יותר סאל.

בינואר 2012 הכריזה של ממשלת כף ורדה כי שמו של נמל התעופה הבין-לאומי פראיה שונה על שם נשיא דרום אפריקה לשעבר נלסון מנדלה.<ref name="rename"></ref>

== סטטיסטיקה ==

{| class="wikitable"
!שנה
! נוסעים
! מטען
|-
| 2012
| 497,049
|
|-
| 2013
| 505,497
| 1,418
|-
| 2016
| 522,584
| 1,109
|-
| 2017
| 662,356
| 959
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==
קטגוריה:אפריקה: שדות תעופה על שם אישים

קטגוריה:כף ורדה: שדות תעופה
קטגוריה:נלסון מנדלה
כשקיבלו את התורה

"כשקיבלו את התורה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבומה שירו שיר לשמש.

== על השיר ==
"כשקיבלו את התורה" נכתב והולחן על ידי לאה נאור ונורית הירש, שעבדה עם אילנית ביצירות עבר, דוגמת "אי שם", "ושוב אתכם", "חמסין בגן חיות", "יחד לתמיד", "ללכת שבי אחרייך" ו"רינגולי". השיר מדבר על הסיפור המקראי מעמד הר סיני בו עם ישראל קיבל את תורת אלוהים מידי משה. ב-9 בספטמבר 1974 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-16. ב-4 בנובמבר עלה למקום השני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-2 בדצמבר יצא מהדירוג, לאחר תשעה שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קט:שירי 1974
קט:סינגלים מ-1974
קט:שירי אילנית
קט:שירים בעברית
קט:שירים שנכתבו על ידי לאה נאור
קט:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קט:שירים המבוססים על התנ"ך
קט:סינגלים בהוצאת הד ארצי
הדיפלומטית

הדיפלומטית (באנגלית: The Diplomat) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית שנוצרה על ידי דבורה קאהן. הסדרה הוקרנה בבכורה בנטפליקס ב-20 באפריל 2023.

== עלילה ==
הסדרה מתמקדת בקייט ויילר (קרי ראסל), שגרירת ארצות הברית החדשה בבריטניה, שצריכה לנטרל משברים בינלאומיים, לכרות בריתות אסטרטגיות בלונדון ולהסתגל למקומה החדש באור הזרקורים, תוך שהיא מנסה לשרוד את נישואיה עם בעלה האל ויילר (רופוס סוול) שגם הוא דיפלומט.

== שחקנים ודמויות ==
* קייט ויילר (קרי ראסל) – שגרירת ארצות הברית בבריטניה, מועמדת ללא ידיעתה לתפקיד סגנית הנשיא של ארצות הברית. אשתו של האל.
* האל ויילר (רופוס סוול) – בעלה של קייט, שגריר לשעבר.
* אידרה פארק (עלי אהן) – ראש תחנת ה-CIA בלונדון, אנגליה. בת זוגו של סטיוארט.
* שוסטין דניסון (דייוויד גיאסי) – שר החוץ הבריטי.
* סטיוארט הייפורד (אטו אסנדו) – ראש הסגל של שגרירות ארצות הברית בבריטניה. בן זוגה של אידרה.
* ניקול טרוברידג (רורי קיניר) – ראש ממשלת בריטניה.
* מיגל גאנון (מיגל סנדובל) – מזכיר המדינה האמריקאי. רוצה לפתוח בקמפיין פוליטי ולרוץ לנשיאות ארצות הברית.
* בילי אפיה (ננה מנשה) – ראשת הסגל בבית הלבן.
* ויליאם רייבורן (מייקל מקין) – נשיא ארצות הברית.
* אליסה (פרל מאקי) – העוזרת האישית של קייט.
* מרגרט רוילין (סיליה אימרי) – פוליטיקאית ידועה לשמצה.
* פרנסס מנינג (פני דאוני) – מנהלת משק הבית של קייט.
* רוני (ג'ס צ'נליאו) – עובדת בשגרירות ארצות הברית בבריטניה.

== הפקה ==
בינואר 2022, פורסם שנטפליקס נתנה אישור להפקתה של הסדרה "הדיפלומטית" שנוצרה על ידי דברה קאהן.<ref name="TheDiplomatOrder"></ref> בפברואר אותה שנה, פורסם שקרי ראסל תשחק בתפקיד ראשי בסדרה ותגלם את הדיפלומטית, קייט ויילר.<ref name="TheDiplomatKeri"></ref> במרץ פורסם כי עלי אהן ורופוס סוול לוהקו לתפקידים בסדרה.<ref name="TheDiplomatCast"></ref> באפריל 2022 לוהקו דייוויד גיאסי, אטו אסנדו, רורי קיניר, מיגל סנדובל, ננה מנשה, מייקל מקין, סיליה אימרי ופני דאוני.<ref></ref>

== פרסים ומועמדויות ==
קרי ראסל מועמדת לפרס אמי 2023 בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר בדרמה על משחקה בסדרה.
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמדים
!תוצאה
!סימוכין
|-
! rowspan="9" |2024
! rowspan="2" |פרס גלובוס הזהב
|סדרת הדרמה הטובה ביותר
|הדיפלומטית
|
| rowspan="2" |<ref></ref>
|-
|השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה
|קרי ראסל
|
|-
! rowspan="3" |פרסי בחירת מבקרי הטלוויזיה
|סדרת הדרמה הטובה ביותר
|הדיפלומטית
|
| rowspan="3" |<ref></ref>
|-
|השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה
|קרי ראסל
|
|-
|שחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה
|רופוס סוול
|
|-
!פרס אמי לבידור בפריים טיים
|שחקנית ראשית בסדרת דרמה
| rowspan="2" |קרי ראסל
|
|<ref></ref>
|-
!פרס גילדת שחקני המסך
|ההופעה הטובה ביותר של שחקנית בסדרת דרמה
|
|<ref></ref>
|-
! rowspan="2" |פרס גילדת הכותבים של אמריקה
|סדרת דרמה
| rowspan="2" |אלי אטי, דבורה קאן, מיה צ'ונג, אנה הייגן, אמנדה ג'ונסון-זטרסטרום, פיטר נואה
|
| rowspan="2" |<ref name=":0"></ref>
|-
|סדרה חדשה
|
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שמתרחשות בלונדון
קטגוריה:סדרות מתח אמריקאיות
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
אהבה אחת קטנה

"אהבה אחת קטנה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית, כאשר הוא נכתב והולחן על ידי רחל שפירא ונורית הירש. את השיר הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השמינית באלבומה של הזמרת "שירו שיר לשמש". ב-12 בפברואר 1975 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים העבריים השבועי. בשבוע שלאחר מכן נכנס למצעד במקום ה-21. ב-23 באפריל עלה למקום השני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-27 במאי יצא מהדירוג לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד השנתי דורג במקום ה-11 – שירה היחידי של אילנית בדירוג. עם זאת, היא עדיין קיבלה את תואר "זמרת השנה" בפעם החמישית ברציפות.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קט:שירי 1974
קט:סינגלים מ-1975
קט:שירי אילנית
קט:שירים בעברית
קט:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קט:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קט:שירי אהבה
קט:סינגלים בהוצאת הד ארצי
בואו ונשיר ביחד

בואו ונשיר ביחד הוא אלבום האולפן התשיעי של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1975 חברת התקליטים התקליט חיפה, זאת לאחר שאלבומה הקודם, שירו שיר לשמש, יצא תחת הד ארצי. רוב שירי האלבום מיועדים לילדים, כמו "בשנה הבאה" ו"אחותי הקטנה".

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קט:אלבומי 1975
קט:אלבומי אילנית
קט:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת התקליט חיפה
פלורידה (SSGN-728)

פלורידה (SSBN-728/SSGN-728; באנגלית: USS Florida), היא צוללת גרעינית מסדרת אוהיו בצי השישי של צי ארצות הברית והיא נקראת על שם מדינת פלורידה.

== בנייה ==
החוזה לבנייתה הוענק לחטיבת כלי השייט החשמליים של ג'נרל דיינמיקס בגרוטון, קונטיקט, ב-28 בפברואר 1975 והשדרית שלה הונחה ביום המאתיים לעצמאות ארצות הברית, 4 ביולי 1976.

שמה ניתן לה על ידי מזכיר הצי ב-19 בינואר 1981. פלורידה הושקה ב-14 בנובמבר 1981. ב-21 בינואר 1983 הצוללת נכנסה לשירות והצוות עלה לסיפונה.

הצוללת יכולה לשאת 154 טילי טומהוק, לטווח של 2,500 ק"מ ועם ראש נפץ של 450 ק"ג.

== הפעלה ==
ב-2011 הצוללת השתתפה בתקיפה הצבאית הבין-לאומית בלוב שיגרה יותר מ-100 טילי טומהוק ליעדים בלוב, במלחמה שבה הופל משטר מועמר קדאפי - וזו הייתה הפעם הראשונה שבה צוללת "אוהיו" השתתפה במלחמה.

ב-6 בנובמבר 2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל הצוללת נשלחה לאזור המזרח התיכון לקרבת ישראל, שטח הנמצא בתחום אחריותו של פיקוד מרכז האמריקאי.

ב-12 בינואר 2024 לאחר שהחות'ים בתימן פגעו בספינות סחר ואיימו על נתיבי השייט הבינלאומיים בים סוף השתתפה הצוללת בתקיפה האווירית בתימן לצד חיל האוויר המלכותי בתקיפה של עשרות מטרות בבירה צנעא, כולל שדה התעופה, וכן בחודיידה ובערים נוספות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צוללות גרעיניות אמריקאיות
הלב של סאליבן

הלב של סאליבן (באנגלית: Sullivan's Crossing) היא סדרת טלוויזיה קנדית המבוססת על סדרת ספרים של רובין קאר, ששודרה לראשונה ב-19 במרץ 2023 ב-CTV.<ref>Morgan Mullin, [https://www.thecoast.ca/arts-music/halifax-shot-series-sullivans-crossing-airs-march-19-30399183 "Halifax-shot series Sullivan's Crossing airs March 19"]. The Coast, March 9, 2023.</ref> 

העונה הראשונה כללה 10 פרקים והסתיימה ב-14 במאי 2023.

העונה השנייה כללה אף היא 10 פרקים ועלתה לשידור ב-14 באפריל 2024. 

בישראל משודרת הסדרה ב-Yes.<ref></ref> 

== רקע ==
הסדרה מבוססת על סדרת רומנים מאת הסופרת רובין קאר, שכתבה גם את הספרים עליהם מבוססת הסדרה "וירג'ין ריבר". בסדרה מככבת מורגן קוהאן בתפקיד מגי סאליבן, נוירוכירורגית שמוצאת את עצמה בצרות משפטיות וחוזרת לעיר הולדתה שבנובה סקוטיה כדי להתחבר מחדש עם אביה המנוכר סאלי (סקוט פטרסון).<ref>Katie Kelly, [https://atlantic.ctvnews.ca/it-hooked-me-pretty-deeply-actor-scott-patterson-thrilled-with-premiere-of-sullivan-s-crossing-1.6321603 "'It hooked me pretty deeply': Actor Scott Patterson thrilled with premiere of 'Sullivan's Crossing'"]. CTV Atlantic, March 20, 2023.</ref>

צוות השחקנים כולל גם את צ'אד מייקל מארי בתפקיד קאל, עוזרו של סאלי במגרש הקמפינג שהוא מנהל, את טום ג'קסון, אנדריאה מנאר וכן את לינדה בויד אלן האוקו, עמליה ויליאמסון, פיטר אאוטרברידג', דקוטה טיילור ולורן המרסלי בתפקידי משנה.<ref>[https://www.saltwire.com/atlantic-canada/lifestyles/robyn-carrs-sullivans-crossing-series-to-shoot-in-nova-scotia-for-ctv-100739833/ "Robyn Carr’s Sullivan’s Crossing series to shoot in Nova Scotia for CTV"]. </ref>

== דמויות ==
=== ראשיות ===
* מורגן קוהאן – מגי סאליבן
* סקוט פטרסון – סאלי
* צ'אד מייקל מארי – קאל ג'ונס
* טום ג'קסון – פרנק קריינבר
* אנדריאה מנארד – עדנה קריינבר

=== משניות ===
* לינדה בויד – פיבי לנקסטר
* אלן האוקו – אנדרו מתיוס
* עמליה ויליאמסון – לולה גונדרסון
* פיטר אאוטרברידג' – וולטר
* לורן המרסלי – קוני בויל
* ריד פרייס – רוב
* דקוטה טיילור – רייף
* לינדורה – סידני שנדון

== סקירת הסדרה ==

== הפקה ==
הסדרה הופקה על ידי Reel World Management בשיתוף עם Bell Media ו-Fremantle.<ref>Holly Jones, [https://variety.com/2022/tv/global/fremantle-sullivans-crossing-robyn-carr-1235338760/ "‘Virgin River’ Author’s Follow-Up ‘Sullivan’s Crossing’ Unveils First-Look Photos"]. </ref> הפקת הסדרה החלה ביוני 2022 בנובה סקוטיה.<ref>Victoria Ahearn, [https://playbackonline.ca/2022/06/01/ctv-drama-sullivans-crossing-readies-cameras-for-nova-scotia/ "CTV drama Sullivan’s Crossing readies cameras for Nova Scotia"]. </ref>

התוכנית מצולמת בשובי פארק, בדארטמות', נובה סקוטיה בקנדה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה קנדיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה קנדיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על ספרים
מכתבים מרישיקש

מכתבים מרישיקש הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 2004 שהופק במסגרת המיזם "סרטים מכאן" של חברות הכבלים בבימויו של דניאל וקסמן, עם ולדימיר פרידמן, לוסי דובינצ'יק, עדי שמואלי ויונתן רוזן בתפקידים הראשיים.

התסריט של דניאל וקסמן, עמית ליאור ועדי שמואלי הוא על אב ישראלי, המחפש אחר בתו הנעדרת ברחבי הודו. הסרט צולם בהודו ומרבית השחקנים בו הם הודים.

==תקציר העלילה==
אלכס ויסמן (ולדימיר פרידמן) בן 45, טס להודו כדי לפגוש שם את בתו אנה (לוסי דובינצ'יק) שנמצאת שנתיים בהודו ומזמינה אותו לפגישה במלון "אום" בניו דלהי. כשהוא מגיע לשם הוא אינו מוצא אותה ובשגרירות ישראל מבררים ואומרים שהיא נמצאת ברישיקש ושינתה את שמה למאיה.

אלכס מתחיל במסע ארוך ברכבת לצפון הודו ובקרון הוא נפגש עם צעירים ישראלים שחלקם תחת השפעת סמים. במלון ברישיקש מתברר לו שאנה עזבה למקום לא ידוע. אנה שינתה את שמה למאיה, למדה ריקוד הודי והשתתפה בהפקת סרט הודי עם חברה מוש (יונתן רוזן).

אלכס מוצא בחדרה את יומנה ובו היא מתארת את חוויותיה בהודו וכן נפגש עם עיתונאית ישראלית בשם רוני ברמן (עדי שמואלי) שריאיינה את אנה שספרה לה על אביה השיכור שזנח את אמה המנוחה. אלכס מתקרב לרוני אך יחסיהם לא מתמששים.

הוא פוגש במוש שנמצא תחת השפעת סמים ומספר לו כי אנה עזבה אותו לטובה מנזר בעיירה לארניש. אלכס נוסע ללארניש, פוגש באנה/מאיה והם משוחחים מעט ברוסית והיא מודיעה לו שהיא נשארת בהודו.

אלכס חוזר ברכבת ומדמה את בתו יושבת מולו.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|ולדימיר פרידמן
|אלכס ויסמן
|
|-
|לוסי דובינצ'יק
|אנה/מאיה ויסמן
|
|-
|עדי שמואלי
|רוני ברמן
|עיתונאית
|-
|יונתן רוזן
|מוש
|חבר של אנה/מאיה
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=FzPxkF-u_h8 קדימון למכתבים מרישיקש], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=AwIEp1kPR0s מכתבים מרישיקש], באתר יוטיוב
* 

קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
אמור (שיר)

"אמור" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. את השיר הוציאה לאור בשנת 1977 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבום הבכורה של הזמרת, לאהוב אותך. ב-13 באוקטובר נכנס למצעד הפזמונים העבריים השבועי של רשת ג' במקום ה-17. ב-17 בנובמבר עלה למקום הרביעי – המיקום הגבוה ביותר שהגיע. לבסוף, ב-19 בינואר 1978 יצא מדירוג לאחר ארבעה-עשר שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:סינגלים מ-1977
קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
אדון השבת

אדון השבת הוא משל המיוחס לישו ומופיע ב בכל שלוש הבשורות הסינופטיות: מתי, מרקוס ולוקאס.

==תוכן==
בכל שלוש גרסאותיו של המשל הפרושים מתלוננים כי תלמידיו הרעבים של ישו החלו לקטוף מלילות, סוג של שיבולים, במהלך יום השבת, מה שעובר על הציווי המקראי . ישו אומר להם כי דוד המלך בבורחו משאול התחבא בנוב, שם הוא רעב ואכל מלחם הפנים, שאכילתו הייתה מותרת לכוהנים בלבד: . משום כך, מותר היה לתלמידיו לחלל את השבת למטרה זו כיוון שהיו רעבים, כשם שדוד עבר על החוק כיוון שהיה רעב.

==גרסאות==
כך בא המשל לידי ביטוי אצל מתי:

מתי מצטט את הביטוי מתוך . הוא אף מוסיף כי גם הכוהנים חיללו את השבת בבית המקדש ולא נענשו על כך.

כך בא המשל לידי ביטוי אצל מרקוס:

כך בא המשל לידי ביטוי אצל לוקאס:

לוקאס מציין את התאריך שבו נערך האירוע: יום השבת השני לספירת העומר.

המשל הוא כנראה אחד הרכיבים הקדומים והאותנטיים ביותר בברית החדשה, וניתן לייחסו בסבירות גבוהה לישו ההיסטורי (בניגוד לרוב האמירות המובאות בשמו). הטקסט במרקוס, המוקדם מבין כתבי הבשורה שלוקאס ומתי התבססו עליו, הוא כנראה תרגום משובש מארמית ליוונית: "הַשַּׁבָּת נִתְּנָה בַּעֲבוּר הָאָדָם וְלֹא הָאָדָם בַּעֲבוּר הַשַּׁבָּת, לָכֵן אָדוֹן בֶּן־הָאָדָם גַּם לַשַּׁבָּת" קשה להבנה, אך מתבהר אם לוקחים בחשבון כי הן "אדם" במשמעות איש והן "בֶּן־הָאָדָם" כתוארו המשיחי (המאוחר) של ישו שניהם "בר אנש" בארמית. לפיכך, ההערכה היא שבמקור כיוון המשל לכך שאנשים רשאים לעשות ביום כחפצם, ולא לכך שישו הוא אדון לשבת.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:משלים בנצרות
השיבה לי

"השיבה לי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1977 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השמינית באלבום הבכורה של הזמרת לאהוב אותך. ב-13 ביוני 1977 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים העבריים השבועי של רשת ג'. בשבוע שלאחר מכן נכנס למצעד במקום ה-21. ב-15 באוגוסט עלה למקום השני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-3 באוקטובר יצא מהדירוג לאחר ארבעה-עשר שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קט:שירי 1977
קט:סינגלים מ-1977
קט:שירי אילנה אביטל
קט:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שייקה פייקוב
קט:שירים שהולחנו על ידי שייקה פייקוב
קט:סינגלים בהוצאת הד ארצי
סוכנות הידיעות תסנים

סוכנות הידיעות תסנים (בפרסית: خبرگزاری تسنیم) היא סוכנות ידיעות רשמית-למחצה באיראן, המקושרת עם משמרות המהפכה האסלאמית (IRGC).<ref></ref> הסוכנות הוקמה בשנת 2012, על מנת לכסות את אירועי האביב הערבי. הסוכנות מכסה מגוון נושאים פוליטיים, חברתיים, כלכליים ובינלאומיים לצד תחומים נוספים.<ref></ref>

מנכ"ל הסוכנות מאז יום הקמתה הוא מג'יד כוליזאדח (Majid Qolizadeh).

== אידאולוגיה ==
מטרותיה המוצהרות של הסוכנות הן "להגן על הרפובליקה האסלאמית מפני מסע תעמולה שלילי בתקשורת ולספק לקוראינו את המציאות בשטח על איראן ועל האסלאם".<ref></ref>

נכון לשנת 2014, המטה הראשי של סוכנות תסנים ממוקם בבירת איראן, טהראן, כשכתבים ברחבי המדינה והאזור שולחים דיווחים.

לתסנים יש קשרים חזקים עם משמרות המהפכה האסלאמית (IRGC). ב-10 באפריל 2013 ביקר ראש משמרות המהפכה, מוחמד עלי ג'עפרי, במטה תסנים וצוטט על ידי סוכנות הידיעות באומרו כי "לתקשורת הנאמנה והמהפכנית יש היום חובה כבדה מאוד בהתמודדות עם מזימות אנטי-אסלאמיות ואנטי-אנושיות של המדכאים".<ref></ref>

== נושאי חדשות ==
כל נושאי החדשות של חדשות תסנים הם בתחומים כמו "התעוררות אסלאמית", פוליטיקה, תרבות, חברה, כלכלה, חדשות בינלאומיות, ספורט, תמונות, גרפיקה, סרטים, אודיו ועוד.<ref></ref>

== חדשות תסנים באנגלית ==
סוכנות הידיעות תסנים מחזיקה מחלקה מאוישת המכילה דוברי שפה כפולה של אנגלית ופרסית אשר מתרגמת חלק ממאמרי הסוכנות לאנגלית.<ref></ref>

== חדשות תסנים בעברית ==
חדשות תסנים בעברית<ref></ref> החלה רשמית לפרסם חדשות ב-3 בינואר 2022, ביום השנה השני לחיסולו של קאסם סולימאני.<ref></ref> החדשות זמינות באתר הרשת.

== מגפת הקורונה ==
על פי דיווח הליגה נגד השמצה, תסנים טענה בסדרת מאמרים כי מגפת הקורונה היא חלק מ"מזימה אמריקאית ויהודית לשליטה עולמית באמצעות שליטה באוכלוסייה" שרקם הנרי קיסינג'ר, המתואר כ"החוקר היהודי הייחודי ואסטרטג אמריקאי" ו"שולט ממשל ומימון בינלאומי".<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* (בפרסית)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משמרות המהפכה האסלאמית
קטגוריה:איראן: פוליטיקה
קטגוריה:סוכנויות ידיעות
קטגוריה:תעמולה
לילה במדבר

"לילה במדבר" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. את השיר הוציאה לאור בשנת 1981 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבומה השלישי של הזמרת, זינוק. נכתב והולחן על ידי שמרית אור וקובי אשרת בהתאמה. ב-3 בדצמבר 1981 נכנס למצעד הפזמונים העבריים השבועי של רשת ג' במקום ה-15. מיקום השיא אליו הגיע בדירוג הוא המקום החמישי. לבסוף, ב-11 בפברואר 1982 יצא מהדירוג לאחר חמישה-עשר שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קט:שירי 1981
קט:סינגלים מ-1981
קט:שירי אילנה אביטל
קט:שירים בעברית
קט:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קט:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:שירים על מקומות
קט:סינגלים בהוצאת הד ארצי
פיקוד החלל של גרמניה

פיקוד החלל של גרמניה, רשמית פיקוד החלל של הצבא הפדרלי (בגרמנית: Weltraumkommando der Bundeswehr, בראשי תיבות: WRKdoBw) הוא גוף פיקודי של הלופטוואפה שבסיסו באודם וכפוף לפיקוד חיל האוויר. הקמתו הושלמה באפריל 2023 והוא פועל בצמוד למרכז למבצעי אוויר וחלל של הבונדסוור.

הפיקוד נועד לאגד את כל הפעילויות הקשורות לחלל של הבונדסוור, מתוך כוונה לתכנן ולבצע פעולות הגנה בחלל. המשימה העיקרית היא לנטר ולהגן על שבעת הלוויינים של הצבא לצורך תקשורת וסיור (כולל מערכות כמו SATCOMBw או SAR-Lupe; מאז 2022 SARah) מפני נזק שנגרם על ידי פסולת חלל או כלי נשק. בין היתר משמש מכ"ם תצפית החלל TIRA של הצבא הגרמני למטרה זו.

==היסטוריה==
הצו להקמת הפיקוד נחתם ב-13 ביולי 2021 על ידי שרת ההגנה הפדרלית, אנגרט קראמפ-קארנבאואר. הוא נוצר מתוך המרכז למבצעי אוויר וחלל, שהוקם רק ב-21 בספטמבר 2020.

העבודות להקמת הפיקוד החלו בשנת 2022 ובסוף שנת 2022 מצבת כח האדם עמדה על 90 איש. עד שנת 2027 צפוי מספר זה לעלות ל-220. בפיקוד מתקיים שיתוף פעולה הדוק עם מרחב הסייבר והמידע וכן עם המרכז הגרמני לתעופה וחלל ומרכז המודעות למצב החלל, שבעבר היה חלק מהמרכז למבצעי אוויר וחלל שולב בתוך הפיקוד החדש.

טקס חניכת מטה הארגון בפאולסברג, אודם, נערך ב-5 באפריל 2023.
== ראו גם ==
* המרכז הגרמני לחקר החלל
* פיקוד החלל של חיל האוויר של ארצות הברית
* חיל החלל של ארצות הברית
* חיל החלל הרוסי

== קישורים חיצוניים ==

* ישראל היום, [https://www.israelhayom.co.il/news/world-news/europe/article/13910332 האימפריה מכה שוב? בחירה תמוהה מביכה את צבא גרמניה], 6.4.2022, אלדד בק

==הערות שוליים==

קטגוריה:גרמניה: צבא וביטחון
קטגוריה:גופי לוחמת חלל
אור בקצה המנהרה

"אור בקצה המנהרה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. את השיר הוציאה לאור בשנת 1985 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הפותחת באלבום האולפן הרביעי של הזמרת, רגעים. הוא נכתב והולחן על ידי יורם טהרלב ואביטל עצמה – אחת מהרצועות היחידות בכל הדיסקוגרפיה שלה שהולחנה על ידה. ב-1 במרץ 1985 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים העבריים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן נכנס אל המצעד במקום ה-16. ב-1 באפריל עלה למקום החמישי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-22 באפריל יצא מהדירוג לאחר חמישה שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
ירושלם (שיר)

"ירושלם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. את השיר הוציאה לאור בשנת 1983 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום האולפן הרביעי של הזמרת, רגעים. הוא נכתב והולחן על ידי שמרית אור והנרי בראטר. ב-12 במאי 1983 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים העבריים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן נכנס אל המצעד במקום ה-13. ב-7 ביולי עלה למקום השני – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע. לבסוף, ב-11 באוגוסט יצא מהדירוג לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. זהו שיר הלל לירושלים, בירת מדינת ישראל.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1983
קטגוריה:סינגלים מ-1983
קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
פפין הראשון, מלך אקוויטניה

דינר של פפין הראשון מאקוויטניה (817 &#x2013; 838). בכתובת כתוב Pippinus rex.
פפין הראשון או פפין הראשון מאקוויטניה (בצרפתית: Pépin; 797 – 13 בדצמבר 838) היה מלך אקוויטניה ודוכס מיין.

== ביוגרפיה ==
=== ראשית חייו ===
פפין היה בנו השני של הקיסר לואי החסיד ואשתו הראשונה, ארמנגרדה מהסבייה. כאשר אביו הקצה לכל אחד מבניו ממלכה (בתוך האימפריה) באוגוסט 817, הוא קיבל את אקוויטניה, שהייתה תת-הממלכה של לואי עצמו בתקופת שלטונו של אביו קרל הגדול. ארמולדוס נייגלוס היה משורר החצר שלו וליווה אותו במסע לברטאן ב-824.

=== מרידות ===
פפין מרד בשנת 830 בהתעקשותו של יועצו של אחיו לותאר, וואלה. הוא לקח עמו צבא של גסקונים וצעד כל הדרך לפריז, בתמיכת הנויסטרים. אביו צעד בחזרה ממערכה בברטאן עד קומפיין, שם כיתר פפין את כוחותיו ושבה אותו. המרד, לעומת זאת, התפרק.

בשנת 832, פפין מרד שוב ואחיו לודוויג הגרמני בא בעקבותיו. לואי האדוק היה באקוויטניה כדי להכניע כל מרד, אך נפנה אל ההתקוממות הבווארית של לודוויג הצעיר. פפין כבש את לימוז' וטריטוריות אימפריאליות אחרות. בשנה שלאחר מכן הצטרף לותאר למרד ובסיועו של אבו, הארכיבישוף של ריימס, הבנים המורדים הדיחו את אביהם ב-833. התנהגותו המאוחרת של לותאר הרחיקה את פפין, והאחרון היה לצד אביו כאשר לואי החסיד הוחזר לתפקידו ב-1 במרץ 834. פפין הוחזר למעמדו הקודם.

=== מותו ===
פפין נפטר בקושי ארבע שנים לאחר שהוחזר למעמדו הקודם, הוא נקבר בכנסיית סנט רדגונדה בפואטייה.

== משפחתו ==
בשנת 822 נישא פפין לאינגלטרוד, <ref>Also called Engelberga, Rigarde, Hringard, or Ringart.</ref> בתו של תיאודוברט, רוזן מדרי, ממנה נולדו לו שני בנים: פפין השני (823-אחרי 864), ושארל (825-830 - 4 ביוני 863), שהפך לארכיבישוף של מיינץ.

שניהם היו קטינים כשפפין מת, אז לואי האדוק העניק את אקוויטניה לבנו הצעיר שלו, אחיו למחצה של פפין, קרל הקירח. לעומת זאת, האקוויטאנים בחרו בבנו של פפין כפפין השני. גם אחיו שארל תבע לזמן קצר את הממלכה. שניהם מתו ללא ילדים. לפפין היו גם שתי בנות, אחת מהן נישאה לז'ראר, רוזן אוברן. <ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפטרים ב-838
קטגוריה:ילידי 797
מושבת דלאוור

מושבת דלאוור הייתה אחת משלוש עשרה המושבות בצפון אמריקה שפרשו מממלכת בריטניה הגדולה בהכרזת העצמאות של ארצות הברית ב-1776.

== היסטוריה ==

בשנת 1664, רגע לפני תחילת מלחמת הולנד–אנגליה השנייה, נכבשה המושבה ההולנדית ניו אמסטרדם על ידי הבריטים. בהסכם ברדה ב-1667 ויתרה הולנד גם על מה שיהפוך לימים למושבת דלאוור לאנגליה. הסכם וסטמינסטר ב-1674 העניק לבסוף את האזור לכתר הבריטי. משנת 1681 אזור מושבת דלאוור לעתיד היה חלק מפרובינציית פנסילבניה. תושבי דלאוור השיגו שלטון עצמי בתוך פרובינציית פנסילבניה, שבסיסה בניו קאסל, בשנת 1702. שלושת המחוזות של דלאוור לא הכריזו על עצמם כעצמאיים עד חודשיים לאחר הכרזת העצמאות של 1776. הבירה הראשונה הייתה ניו קאסל עד שהועברה לדובר ב-1777.

== קישורים חיצוניים ==

דלאוור
מול היערות (סרט טלוויזיה)

מול היערות הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 1999 שהופק במסגרת המיזם "סרטים מכאן" של חברות הכבלים בבימויו של דניאל וקסמן, עם גל זייד וישראל פוליאקוב בתפקידים הראשיים.

התסריט של דניאל וקסמן ודני ורטה הוא עיבוד חפשי בהשראת הסיפור "מול היערות" של א.ב. יהושע משנת 1968.

==תקציר העלילה==
אלכס הררי (גל זייד) הוא היסטוריון צעיר שעובד על עבודת הדוקטורט שלו בנושא "הלוגיסטיקה של הצלבנים" בארץ ישראל. הוא מחפש מקום עבודה שיוכל להתבודד בו בשקט ונענה להצעת עבודה כצופה יערות.

מנהל היער מר זקס (ישראל פוליאקוב) מסביר לו על עבודתו ומוביל אותו למגדל תצפית על היער. משימתו היא מניעת שריפות ביער והוא התקבל לעבודה לאחר שהצופה הקודם דוד, נעלם בלי שהשאיר כל הודעה.

אלכס מתמקם במגדל שם יוכל גם להמשיך במחקרו. הוא מתוודע לאהרון (עובד זיתוני) בנו של זקס שחזר בתשובה ומקבל אותו בחשדנות וגם לפועל הערבי סעיד (סעיד והיב) שאינו מוציא מילה מהפה.

יום אחד הוא מוצא גופה ביער. הוא מזעיק משטרה אך כשהשוטרים מגיעים הם אינם מוצאים גופה וזקס ואהרון מתכחשים לכל זאת ומאשימים את דמיונו של אלכס. אלכס מוצא במקום מטבע עתיקה ועליה דמות שהוא מזהה לפי ספריו כצלבני אדוארדו הגדול אשר לפי הספרים נשבה בקרב חיטין וראשו הותז. על המטבע חקוק השם "נאסראללה". ייתכן שאדוארדו לא נהרג אלא התאסלם והפך לנאסראללה?.

אלכס מזמין את פרופ' קליימן (אריה בובר) ואת ידידתו אריאלה (עדי שמואלי) ומסביר לו על התגלית והם מתלהבים. הוא מתחיל לחפור בחורבות הכפר הערבי שהיה שם אך מוברח על ידי אהרון וחבריו שמנסים גם לדרסו.

הוא נפצע ואז יושב עם סעיד ומראה לו את המטבע. סעיד פותח לראשונה את פיו ומגלה לו את המפעל הקטן ליצירת המטבעות המזויפים. הוא נפגש עם זקס שמציע לו "עסקה" לשיווק המטבעות. אלכס מסרב וחוזר למגדל שם נמצאת אריאלה (תמרה דיין) מזכירתו של זקס. היא מגלה לו שהיא מטעם רשות העתיקות חוקרת על זיוף המטבעות וכי לדעתה הצופה הקודם דוד נרצח לאחר שגילה זו.

זקס ממהר למגדל התצפית, נועל את הדלת, שופך דלק ומצית את המגדל. אלכס ואריאלה מצליחים להינצל ברגע האחרון וסעיד מזעיק את השוטרים שעוצרים את זקס ובנו.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|גל זייד
|אלכס הררי
|
|-
|ישראל פוליאקוב
|מר זקס
|מנהל בקק"ל
|-
|עובד זיתוני
|אהרון זקס
|
|-
|תמרה דיין
|אורלי
|
|-
|עדי שמואלי
|אריאלה
|סטודנטית
|-
|אריה בובר
|פרופ' קליימן
|
|-
|סעיד והיב
|סעיד
|
|-
|עופר לוי
|ברמן
|
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.filmfund.org.il/films/?id=&nom=1544&film=מול%20היערות מול היערות], באתר קרן הקולנוע הישראלי

קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:סרטי 1999
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים על פי ספרי אברהם ב. יהושע
איסקנדר קבב

איסקנדר קבב (בטורקית: Kebapçı Iskender; באזרית: Iskəndər Kabab) הוא מאכל טורקי העשוי מבשר בקר או מבשר כבש, מקורו בטורקיה ונחשב לנפוץ במדינות הקווקז ומרכז אסיה<ref></ref>.

המאכל מורכב מבשר בקר או כבש המעורבבים יחד עם שומן ונצלים על רוטיסרי אנכי<ref></ref>.

נהוג להגיש את המאכל חם כשהוא בליווי רוטב עגבניות, פלפל חריף, לחם פיד ויוגורט<ref></ref>.

למאכל גרסאות שונות ומלבד הגרסה הטורקית, קיימת גרסאות שונות נפוצות בעיקר באזרבייג'ן, גאורגיה, ארמניה, בולגריה, קזחסטן וקירגיזסטן.

== היסטוריה ==
המאכל הוזכר לראשונה במאה ה-19 לאחר שנוצר על ידי השף איסקנדר אפנדי, בהשראת המנה הטורקית והמסורתית דונר קבב<ref></ref>.

אפנדי שהתגורר בעיר בורסה, שאף ליצור גרסה מקומית של הקבב ויצר את האיסקנדר קבב כשהוא מורכב מפרוסות של בשר שהושרו במרינדה, נצלו יחד עם פיתות על רוטיסרי והוגשו בליווי רוטב עגבניות, יוגורט וחמאה מומסת.

כיום, ה-"Kebapçı İskender" הוא סימן מסחרי של יבוז איסקנדרוגלו, שמשפחתו עדיין מנהלת את המסעדה בבורסה<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.taste.com.au/recipes/iskender-kebab-2/ec0780c9-7840-48d4-956a-8234384f6592 מתכון להכנת איסקנדר קבב], באתר Taste

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוכל רחוב
קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:כריכים
קטגוריה:מזון מהיר
קטגוריה:המטבח הטורקי
קטגוריה:המטבח האזרי
הפיגוע בקו 38

הפיגוע בקו 38 היה פיגוע תופת שבוצע ביום שלישי, ז' באדר א' ה'תשל"ח 14 בפברואר 1978 באוטובוס קו 38 בירושלים בו נרצחו 2 יהודים תושבי ירושלים ונפצעו 41 אנשים.

==הפיגוע==
בערב יום שלישי, ז' באדר א' ה'תשל"ח 14 בפברואר 1978 יצא אוטובוס אגד קו 38 משכונת רמות אלון שבצפון ירושלים לעבר מרכז העיר. מעט אחרי השעה 21:00 כאשר עבר ברחוב צפניה בשכונת הבוכרים התפוצץ מטען חבלה שהוטמן באוטובוס מתחת למושב האחרון. כתוצאה מהפיצוץ נפצעו 41 מהנוסעים ושניים נרצחו, כתריאל בלומנפלד ויוסף דב ויסמן.

משטרת ירושלים עצרה מספר אנשים בתגובה לפיגוע.

==ראו גם==
* הפיגוע בקו 12 (1978)

==הערות שוליים==

קטגוריה:ירושלים: פיגועי מטען חבלה
קטגוריה:פיגועים באוטובוסי אגד בירושלים
קטגוריה:פעולות טרור ב-1978
ג'יימס פאד

ג'יימס פאד (באנגלית: James Faed; 4 באפריל 1821 – 23 בספטמבר 1911) היה אמן סקוטי מפורסם.<ref>McKerrow, Mary, The Faeds, Canongate Publishing Ltd., Edinburgh, 1982, pp. 47–54.</ref>

== ביוגרפיה ==
ג'יימס היה בנו השני מבין ששת ילדיו של ג'יימס פאד, ומרי לבית מקג'וך. שניים מאחיו, ג'ון פאד ותומאס פאד ובנו ג'יימס פאד, ג'וניור. גם הפכו לאמנים.

בשנותיו הראשונות אביו שעסק בבנייה חשב שלג'יימס יש כישרון ניכר להנדסה. כשהיה בן שש עשרה הוא בנה סירה במשך שנה. בגיל שבע עשרה הוא נסע למריפורט עם אביו ואחיו ג'ון. בזמן שג'ון צייר מיניאטורות, ג'יימס עשה את אותה עבודה כמו אנשי אביו.

=== יצירה ===
עם זאת, עם מות אביו ב-1842 הצטרף ג'יימס לשני אחיו, ג'ון ותומס, שהתגוררו באדינבורו.<ref>Edinburgh Post Office Directory 1849</ref> ג'יימס החל לצייר נופים, מיניאטורות ודיוקנאות בשמנים ובצבעי מים והפך למציג קבוע באקדמיה הסקוטית המלכותית במשך עשרים שנה. סצנת החוף שלו בצבעי מים בחוף קולונד נמצאת בגלריה לאמנות אברדין. שתיים מהמיניאטורות שלו, "איזבלה לוקהרט" "רוברטסון ומיס מרי דאנקן" משובחות במיוחד.

ג'יימס, שהוצג בפני חרט המצוטינט, ג'ון בונר, התעניין בשיפור התהליך להכנת הלוח עבור החרט - ייתכן עקב העניין ההנדסי בו הבחין אביו. הוא גם פיתח עניין עז במצוטינט, והקריירה שלו עד מהרה החלה להתמקד באמנות זו וכחרט בכלל. בתור חרט הוא יצר במשך למעלה מחמישים שנה. הוא זכה לשבחים בימיו על ידי החרט הדגול סמואל קאזינס (1801–1887). כמה מיצירותיו של פאד הוזמנו על ידי האגודה המלכותית לקידום האמנויות היפות בסקוטלנד.

בערך ב-1871 נסע ג'יימס לאוסטרליה על מנת לבקר את אחיו ויליאם, שהיגר, ושהה בסטוני פארק, ברונסוויק, ביתו של תיאודוטוס ג'ון סאמנר. הבית נהרס מאוחר יותר בשריפה, ואיתם אבדו חריטות רבות של החיים שהיו שם מאת ג'יימס פאד. אך אלה ששרדו נתלו בחדר האוכל של הבית שנבנה מחדש.

חריטות הדיוקנאות שלו זכו לביקוש נרחב והפטרון הראשון שלו היה ג'ון ווטסון גורדון שב-1850 הפך לנשיא האקדמיה הסקוטית המלכותית. פאד חרט לפחות מאה שלושים ושלושה לוחות, אחד מהם היה עבור הוועדה המלכותית לציור של המלכה ויקטוריה והנסיך ארתור. ההזמנה האחרונה שלו הייתה דיוקן של הרוזנת מסיפילד שנתלה באקדמיה המלכותית בשנת 1877.

התחריט האחרון שעשה ג'יימס פאד, בגיל שמונים, היה דיוקנו של רוזן הבית, אביו של ראש הממשלה לעתיד, סר אלק דאגלס-הום. הוא הוצג באקדמיה המלכותית בשנת 1899.

=== מוות ===
הוא מת בפתאומיות בזמן שאכל את ארוחת הצהריים באדינבורו, בשנתו התשעים ואחת.

אשתו מרי קוטון נפטרה ב-1887 בגיל שישים. הם קבורים עם בניהם, ד"ר סטיוארט פאד (1869-1898) ופרנסיס גרנט פאד (1867–1914) בבית הקברות דין.
== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="240">
 File:A family scene with a mother holding a sleeping baby and bei Wellcome V0038762.jpg|אם וילדיה
File:Character sketches of romance, fiction and the drama (1892) (14784778302).jpg|סצנה אהבה בתיאטרון
File:James Faed - Shakespeare in His Study - B1976.1.134 - Yale Center for British Art.jpg|שקספיר בחדר עבודתו
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1821
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1911
וילם הראשון, רוזן אנו

וילם הטוב ( בהולנדית: Willem I van Henegouwen; בצרפתית: Guillaume Ier de Hainaut; 1286 – 7 ביוני 1337) היה רוזן אנו (כווילם הראשון), אווסנס, הולנד (כווילם השלישי) וזיילנד (כווילם השני) מ-1304 ועד מותו.

== ביוגרפיה ==
וילם, נולד ב-1286, והיה בנם של יוהאן השני, רוזן אנו, ופיליפה מלוקסמבורג, בתו של היינריך החמישי, רוזן לוקסמבורג.<ref name="ESII-4">Detlev Schwennicke, Europäische Stammtafeln: Stammtafeln zur Geschichte der Europäischen Staaten, Neue Folge, Band II (Marburg, Germany: Verlag von J. A. Stargardt, 1984), Tafel 4</ref> הוא היה אח של יוהאן מבומון ואליס מאנו.

וילם לא היה צפוי להיות רוזן במקור. לאחר מותם של אחיו הגדולים, יוהאן (נהרג בקורטרייק ב-1302) והיינריך (נפטר ב-1303), הוא הפך ליורש של מחוזות אביו.

לפני שנהפך לרוזן, הוא הובס על ידי גי מנאמור בקרב באי דויבלנד ב-1304. גי ויוהאן השני, דוכס בראבנט כבשו אז את רוב זיילנד והולנד, אך השטחים הללו התאוששו שוב כאשר וילם הפך לרוזן החדש באותה שנה.<ref name="EB8-608">Encyclopædia Britannica, Eleventh Edition, Vol. XIII, Ed. Hugh Chisholm (New York: Cambridge University Press, 1910), p. 608</ref> וילם המשיך במלחמה עם פלנדריה עד לשלום פריז ב-1323, שבמהלכו התנער רוזן פלנדריה מכל התביעות על זיילנד. וילם, בתורו, הרוויח את כל זיילנד אך הסכים לוותר על כל התביעות על פלנדריה הקיסרית.<ref name="EB8-608" /> וילם כבש את רוב בישופות אוטרכט וניסה לכבוש את פריסלנד אך נהדף על ידי הסל מרטנה. עם מותו של דודו, גי ד'אווסנס, הבישוף של אוטרכט, לקח וילם את הפייף של אמסטרדם וסיפח אותו להולנד.<ref name="EB8-608" />

רבות מבנותיו נישאו עם שליטים חשובים באירופה; אדוארד השלישי, מלך אנגליה ולודוויג הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה היו נשואים לבנותיו, ואילו הוא היה נשוי לאחותו של פיליפ השישי, מלך צרפת. <ref>George Andrews Moriarty, The Plantagenet Ancestry of King Edward III and Queen Philippa (Salt Lake City: Mormon Pioneer Genealogy Society, 1985), p. 175</ref> עם הבריתות החשובות הללו זכה וילם להשפעה וכבוד ניכרים, שבהם השתמש כדי לקדם את האינטרסים של מחוזותיו.

== משפחתו ==
חותמת של וילם הראשון
ב-19 במאי 1305 התחתן ויליאם עם ז'אן מוולואה, אחותו של פיליפ השישי, מלך צרפת, <ref>Detlev Schwennicke, Europäische Stammtafeln: Stammtafeln zur Geschichte der Europäischen Staaten, Neue Folge, Band II (Marburg, Germany: Verlag von J. A. Stargardt, 1984), Tafel 22</ref> ונולדו לו הילדים הבאים:
* וילם השני, רוזן אנו (1307–1345)
* יוהאן (נפטר ב-1316)<ref name="ESII-4" />
* מרגרט השנייה, רוזנת אנו (1311–1356), התחתנה עם לודוויג הרביעי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה<ref name="ESII-4" />
* פיליפה מאנו (בערך 1313–1369), התחתנה עם אדוארד השלישי, מלך אנגליה<ref name="ESII-4" />
* אגנס (מתה ב-1327)<ref name="ESII-4" />
* יוהאנה מאנו (1315–1374), התחתנה עם וילהלם החמישי, דוכס ייליך<ref name="ESII-4" />
* איזבל מאנו (1323–1361), התחתנה עם רוברט מנאמור<ref name="ESII-4" />
* לואי (1325–1328)<ref name="ESII-4" />
* יאן אלמאן (1320–1389) בן לא חוקי ואביר

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידי 1286
קטגוריה:נפטרים ב-1337
רגעים (שיר של אילנה אביטל)

"רגעים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. את השיר הוציאה לאור בשנת 1984 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השלישית והמובילה באלבום האולפן הרביעי של הזמרת, רגעים. השיר נכתב על ידי חמוטל בן זאב והולחן על ידי הנרי בארטר. ב-2 בפברואר 1984 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים העבריים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן נכנס אל המצעד במקום ה-27. מיקום השיא אליו הגיע בדירוג הוא המקום השישי. לבסוף, ב-12 באפריל יצא מהדירוג לאחר שמונה שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
בזכות ימים כאלה

"בזכות ימים כאלה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרים הישראליים אילנה אביטל ויזהר כהן. את השיר הוציאה לאור בשנת 1984 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הרביעית באלבום האולפן הרביעי של הזמרת, רגעים. הוא נכתב והולחן על ידי אהוד מנור, מיטש הילר והנרי בראטר. ב-13 בספטמבר 1984 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים העבריים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן נכנס אל המצעד במקום ה-29. מיקום השיא אליו הגיע בדירוג הוא המקום השביעי. לבסוף, ב-11 בדצמבר יצא מהדירוג לאחר אחד-עשר שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קט:שירי יזהר כהן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
היינריך החמישי, רוזן לוקסמבורג

היינריך החמישי הבלונדי (1216 – 24 בדצמבר 1281), שנקרא הגדול, היה הרוזן של ארלון מ-1226 ועד מותו, אדון ליני מ-1240 ועד מותו, רוזן לוקסמבורג ולה רוש מ-1247 ועד מותו, ומרקיז נאמור בין 1256 ל-1264 בתור אנרי השלישי.

== ביוגרפיה ==
היינריך נולד ב-1216 והיה בנם ויורשו של ולראן השלישי, דוכס לימבורג ושל ארמסינדה, רוזנת לוקסמבורג. 

בשנת 1226, בעקבות מות אביו ולראן השלישי, ירש היינריך את רוזנות ארלון.

בשנת 1240 התחתן הנרי עם מרגרט, בתם של אנרי השני, רוזן באר ופיליפה מדרו. נישואיו של היינריך למרגרט הביאו לו את ליני-אן-בארואה כנדוניה שלה, אם כי, לפי סעיף בחוזה הנישואין, היא נשארה תחת השליטה הפיאודלית של רוזנות באר. בזלזול לכך, היינריך נשבע אמונים בשנת 1256 לתאובלד השני, מלך נווארה בתפקידו של האחרון כרוזן שמפאן. גיסו של היינריך תאובלד השני, רוזן באר ניצל את הסכסוך שהתחולל אז בין פרידריך השלישי, דוכס לורן והבישופים של מץ. היינריך החמישי היה לצידו של הדוכס ולכן תאובלד לקח את הצד של הבישוף. היינריך נלכד בקרב ב-Preny ב-14 בספטמבר 1266. ב-8 בספטמבר 1268, לואי התשיעי, מלך צרפת ברר בין שני הרוזנים והיינריך שוחרר וחזר לשלוט בליני, אך תחת שליטה של באר. 

היינריך ירש את לוקסמבורג ואת לה רוש לאחר מותה של אמו, ארמסינדה, בשנת 1247. בשנת 1256, תפס היינריך את נאמור בזמן שהמרקיז השולט, בולדווין השני, היה גם קיסר בקונסטנטינופול. בולדווין מכר את זכויותיו בנאמור לגי, רוזן פלנדריה, אשר כבש את המרקיזות מאת היינריך. שני הצדדים ערכו שלום וגי התחתן עם בתו של היינריך, איזבל.

לאחר שקיבל 15,000 ליברות מהאפיפיור, הצטרף הנרי לאדוארד מאנגליה במסע הצלב התשיעי. הוא חזר עם שומריו הנותרים לאחר שהצלבנים השיגו שביתת נשק עם הסולטנות הממלוכית. 

== משפחתו ==
מנישואיו עם מרגרט מבאר היו לו הילדים הבאים:
* היינריך השישי (נפטר ב-1288), רוזן לוקסמבורג 
* ולראן הראשון (נפטר ב-1288), רוזן ליני ורוסי. הוא המייסד של מה שהפך לענף הצרפתי של בית לוקסמבורג, מה שנקרא בית לוקסמבורג-ליני.
* איזבל (1247–1298), התחתנה עם גי דה דאמפייר, רוזן פלנדריה 
* פיליפה (1252–1311), התחתנה עם יוהאן השני, רוזן הולנד
* מרגריט (שליטת מאכרן), חיה ב-1302
* פליסיטאס
* ז'אן (מתה ב-1310), אם מנזר קליירפונטין

היו לו גם לפחות שני בנים לא חוקיים, כולל:
* היינריך, ממזר מלוקסמבורג (נפטר ב-1288), נישא לאיזבל מהופליז, יורשת הופליז.
* בולדווין 

כל בניו נספו בקרב וורינגן ב-1288.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בית לוקסמבורג
קטגוריה:ילידי 1216
קטגוריה:נפטרים ב-1281
אתה המלך

"אתה המלך" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנה אביטל. את השיר הוציאה לאור בשנת 1987 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום האולפן החמישי של הזמרת, בלי בושה. הוא נכתב והולחן על ידי חיים קינן ואביטל עצמה – אחת מהרצועות היחידות בכל הדיסקוגרפיה שלה שהולחנה על ידה. ב-4 ביולי 1987 הוצג כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים העבריים השבועי של רשת ג'. בשבוע לאחר מכן נכנס אל המצעד במקום ה-14. מיקום השיא אליו הגיע הוא העשירי. לבסוף, ב-8 באוגוסט יצא מהדירוג לאחר ארבעה שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1987
קטגוריה:סינגלים מ-1987
קטגוריה:שירי אילנה אביטל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על מלכים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי