OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הנדסה כימית

הנדסה כימית או הנדסת כימיה היא ענף בהנדסה העושה שימוש בעקרונות של כימיה, פיזיקה, מתמטיקה וכלכלה, לצורך שימוש, ייצור, והמרה של כימיקלים, חומרים ואנרגיה. ההנדסה הכימית עוסקת במעבר מפיתוח תהליכים בקנה מידה מעבדתי, דרך הקמת מתקני פיילוט לייצור ראשוני ובחינת היתכנות ועד לתפעול ושדרוג מתקני ענק בתעשייה הגדולה.

מהנדסי כימיה ממלאים מגוון רחב של תפקידים: פיתוח ראשוני משלב הרעיון, הקמת מערכי ייצור "בינוניים" ללימוד בעיות תפעוליות וניהול מערכי ייצור מלאים בתעשייה התהליכית.

המקצוע הוא רב-תחומי ומאפשר השתלבות במגוון רחב של תעשיות ותפקידים.

מהנדסי הכימיה לעיתים מכונים גם "מהנדסי תהליך", בשל עיסוקם בתהליכי ייצור.פורטסמות', ארצות הברית]]
בעולם התעשייתי של היום, כמעט כל מוצר מיוצר לפחות בחלקו בתהליכים של הנדסה כימית - בצורתו הסופית או בצורת חומרי הגלם המשמשים לייצורו.

== ההיסטוריה של ההנדסה הכימית ==

== פעולות יסוד בהנדסה הכימית (Unit operations) ==
הנדסת התהליך מרכבת מפעולות יסוד שחוזרות על עצמן, המהוות את אבני הבניין של המקצוע. הפעולות העיקריות, המרכיבות כמעט כל תהליך הנדסי כימי הן:

=== שינוע ===
העברת חומרים ממקום אחד לשני. בניגוד למעבדה, שבה ניתן להעביר מגיבים או תוצרים באופן ידני, בתעשייה מדובר בכמויות חומר גדולות ובקצבי מעבר גבוהים. תכנון תהליכי שינוע מחייבים הבנה מעמיקה בתכונות החומר, תהליכי זרימה והעברה, והערכת סיכונים.

=== העברת חום ===
בחימום או קירור של זרמי תהליך יש צורך לשלוט בטמפרטורות ובמצב הצבירה של החומרים (פלזמה, גז, נוזל, מוצק). נדרשת הבנה של מעבר החום במרחב ובחומר, וציוד תהליכי ייעודי ומבוקר על מנת לאפשר שליטה ובקרה.

=== תהליך ===
בלב התהליך לרוב מתקיימת ריאקציה כימית, שבה חומרים מגיבים בריאקטור, על מנת לייצור תוצרים. בניגוד למעבדה שבה התהליכים מתבצעים בקנה מידה קטן או בינוני, בתעשייה "ריאקטור" (כלי בו מבצעים את הריאקציה) עשוי להיות בעל ממדים של מבנה. הבעיות שאיתן יש להתמודד שונות מהותית מאלו שבמעבדה.

=== הפרדה ===
כאשר חומרים מגיבים זה עם זה, נוצרים תוצרים רצויים, אולם עשויים להיווצר גם תוצרי לוואי. במקביל, ייתכן מצב שבו החומרים מגיבים זה עם זה, אבל לא בשלמות. במקרה זה יש ליישם תהליכי הפרדה, על מנת לנקות את התוצר הרצוי משאר החומרים. מהנדסי כימיה לומדים את מגוון פעולות ההפרדה הקיימות בתעשייה על מנת לבצע את ההפרדה היעילה והטובה ביותר בהתאם לחומרים אותם יש להפריד.

==מוצרים המיוצרים בטכנולוגיה של הנדסה כימית==

בנוסף, בהנדסה כימית מיוצרים כל המוצרים אשר במהלך ייצורם יש המרה או שינוי של מבנה כימי אחד באחר.

== תהליכים המשמשים בהנדסה כימית ==
* תגובה כימית (ריאקציה)
* גיבוש
* התאיידות, עיבוי וגם זיקוק
* הפרדת פאזות
* אוסמוזה (הפוכה גם כן)
* מיצוי
* כרומטוגרפיה

== תחומים קרובים ==

== ראו גם ==
* תעשייה כימית בישראל

== קישורים חיצוניים ==

* [http://stwww.weizmann.ac.il/g-chem/learnchem כימיה ותעשייה כימית בשירות האדם], באתר מכון ויצמן למדע
* 
* 

*
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:תחומים בכימיה
בעיית יוספוס

בעיית יוספוס היא חידה בקומבינטוריקה שלה גרסאות אחדות. החידה קרויה על שמו של יוספוס פלביוס (יוסף בן מתתיהו), שעל-פי המסופר בגרסת פסאודו-הגסיפוס, עיבוד לטיני לספרו "תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים", בזכות פתרון חידה זו, הוא היה אחד משני הניצולים היחידים מבין 41 לוחמים יהודים שנלכדו במערה על ידי הרומאים. חבריו בחרו להתאבד ולא ליפול בשבי, ולכן הסתדרו במעגל, כך שכל לוחם שני במעגל יתאבד, עד למות כולם. יוספוס לא התלהב מהרעיון שנגזר עליו למות, ולכן חישב היכן במעגל עליו לעמוד כך שיהיה האחרון ברשימה (19).

בימי הביניים עלתה גרסה אחרת של החידה, שמופיעה בספר החידות של קלוד באשה, והוצגה קודם לכן על ידי ניקולו טרטליה: בספינה נמצאים 15 "טובים" ו-15 "רעים", ועקב סופה יש להשליך 15 נוסעים לים. יש לסדר את 30 הנוסעים במעגל, כך שאם שולפים כל אדם תשיעי מהמעגל ומשליכים אותו לים, יינצלו חייהם של כל הנוסעים ה"טובים".
על-פי האגדה פתר רבי אברהם אבן עזרא חידה זו, ובכך הציל את חייו וחיי תלמידיו. 

גרסה נוספת: לאיכר עשיר היו 30 ילדים, 15 מתוכם מאשתו הראשונה, שנפטרה, ו-15 מאשתו השנייה. האשה השנייה רצתה שבנה הבכור יירש את הנחלה, ולכן פנתה לבעלה בהצעה לסדר את 30 הילדים במעגל, להתחיל בספירה מאחד מהם, ולהוציא מהמעגל כל ילד תשיעי, עד שיישאר רק ילד אחד, והוא יהיה היורש. זמן מה לאחר התחלת התהליך האיכר שם לב שכל 14 הילדים שהוצאו עד לאותו שלב הם ילדיה של אשתו הראשונה. הוא שם לב שהבא בתור לצאת הוא הילד האחרון מאשתו הראשונה, ולכן עצר את התהליך והציע שיהפכו את כיוון הספירה, החל מאותו ילד. האשה, שנדרשה להחלטה מהירה, העריכה שההסתברות לבחירת יורש שהוא פרי בטנה הוא 15 ל-16, ולכן קיבלה את ההצעה. מי נבחר להיות היורש?

הנוסח הכללי של בעיה זו הוא: n אנשים עומדים במעגל, ונתון מספר טבעי m, כך ש: . מתחילים עם אדם כלשהו במעגל, ומוציאים מהמעגל כל אדם m. תהליך זה נמשך עד שנותר אדם אחד בלבד. סדר ההוצאות של האנשים נותן את תמורת יוספוס (Josephus permutation), ויש לחשב תמורה זו. דוגמה: במעגל שבעה אנשים, ומוציאים כל אדם שלישי. סדר ההוצאה הוא, משמאל לימין: {3,6,2,7,5,1,4}. 

הבעיה התגלגלה גם לפתחם של העוסקים במדעי המחשב, כדוגמה לאלגוריתם, לפתרון הנאיבי יש סיבוכיות זמן ריצה ליניארית, אך ישנם אלגוריתמים הפותרים זאת בזמני ריצה נמוכים יותר.

פתרון ב #c<syntaxhighlight lang="c#">
static int Josephusproblem(int n, int m)

{

if (n ==1){

return 1;

}

return (Josephusproblem( n-1, m)+m-1) % (n)+1;

}
</syntaxhighlight>

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* W.W. Rouse Ball and H.S.M Coxeter, Mathematical Recreations and Essays
</div>

==קישורים חיצוניים==
* 
*

<div dir=ltr>
* Alexander Bogomolny, [http://www.cut-the-knot.org/recurrence/flavius.shtml Josephus Flavius game], in Cut-the-Knot site.
* [http://www.auto.tuwien.ac.at/~blieb/woop/josephus.html Josephus' Problem]
</div>

קטגוריה:קומבינטוריקה
קטגוריה:בעיות נודעות במתמטיקה
קטגוריה:חידות
קטגוריה:יוסף בן מתתיהו
פרויקט גוטנברג

פרויקט גוטנברג (באנגלית: Project Gutenberg; בראשי תיבות: PG) הוא מיזם ליצירת ספרייה ממוחשבת (ארכיון דיגיטלי) חופשית באינטרנט, של ספרים ופרסומים שונים מתוך הקלאסיקה האנגלית והעולמית. הטקסטים (לעיתים מכונים גם e-texts) במיזם הם מסוג הפריטים הנחשבים כשייכים לנחלת הכלל או רשות הציבור, משמע, יצירות אשר אינן מוגנות על ידי זכויות יוצרים, שתוקפן של זכויות היוצרים פג, או שהתקבל אישור המחבר להכללתן במיזם.

המיזם החל בשנת 1971 על ידי פרופסור מייקל הארט (Michael Hart), באוניברסיטת אילינוי<ref></ref>. הוא נקרא על שם ממציא מהפכת הדפוס במאה ה-15, יוהאן גוטנברג. המיזם מכיל יותר מ-70,000 כותרים.

למיזם זה קיים מיזם מקביל בשפה העברית, הנקרא פרויקט בן-יהודה.

פרויקט מקביל נוסף הוא פרויקט רונברג לספרות של המדינות הנורדיות.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספריות דיגיטליות
קטגוריה:תוכן חופשי
קטגוריה:אתרי אינטרנט אמריקאיים
קטגוריה:דיגיטציה המונית
פרנקו וספקטור

פרנקו וספקטור סדרת דרמה טלוויזיונית ישראלית העוסקת במשרד עורכי דין ששודרה בשנים 2003–2004 על ידי זכיינית ערוץ 2, קשת.

==הפקה ושידור==
הסדרה הייתה ניסיון ליצור גרסה ישראלית לסדרה האמריקאית "הפרקליטים". בכתיבת התסריט השתתפו עורכי דין, כדי לספק לה אמינות.

"פרנקו וספקטור" צולמה בקיץ 2003, ועלתה לשידור ב-6 בנובמבר 2003. הסדרה זכתה למדרוג (רייטינג) ממוצע של כ-9%. 

הסדרה הייתה מעומדת לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריית "סדרת הדרמה הטובה".

==עלילה==
הסדרה מביאה את סיפורם של עובדי המשרד שנפלטו ממערכות קודמות בהם עבדו או חיו ומנסים לשקם את הקריירה שלהם במסגרת חדשה. הדמויות הראשיות בה הן: עו"ד דוד פרנקו (בגילומו של משה איבגי), עו"ד דפנה ספקטור (רונית אלקבץ), עו"ד נמרוד סגלסון (מארק איווניר), מזכירת המשרד, עו"ד מרגלית בר-ששת (רותי בורנשטיין) והחוקר נועם נאור (צחי גראד). הסדרה חושפת בכל פרק דילמה מוסרית או משפטית ובוחנת איך עורכי הדין מתמודדים איתה. במקביל מתוארות מערכות היחסים בין עובדי המשרד והקונפליקטים הפנימיים של כל אחד מהם, כשבמהלך הסדרה נחשף הפער העמוק בין החוק לצדק בחברה הישראלית.

== הדמויות ==
=== דמויות ראשיות ===
* עו"ד דוד פרנקו (משה איבגי)
* עו"ד דפנה ספקטור (רונית אלקבץ)
* עו"ד נמרוד סגלסון (מארק איווניר)
* עו"ד מרגלית ברסקי (רותי בורנשטיין)
* נועם נאור (צחי גראד): חוקר
* יונתן פרנקו (אושרי כהן): בנו המתבגר של דוד פרנקו

=== דמויות נוספות ===
* ישראלה טביב (עירית קפלן)
* עו"ד ברבן (דורון צפריר)
* אירנה (יבגניה דודינה)
* רון (גיא אריאלי)
* אמיר (ליאור אשכנזי)
* רחום (דובר קוסאשווילי)
* גברת פרנקו (לילית נגר)
* שרון נמס (ניקו ניתאי)
* ג'ורג' מרקמן (איתי טיראן)
* איציק (פיני קידרון)
* חברה של פרנקו (אנה סטפן)

== פרקים ==
{| class="wikitable"
!עונה
!פרק
!תאריך שידור
!יום שידור
|-
|1
|1
|14 בנובמבר 2003
|שישי
|-
|1
|2
|21 בנובמבר 2003
|שישי
|-
|1
|3
|28 בנובמבר 2003
|שישי
|-
|1
|4
|5 בדצמבר 2003
|שישי
|-
|1
|5
|12 בדצמבר 2003
|שישי
|-
|1
|6
|16 בדצמבר 2003
|שלישי
|-
|1
|7
|23 בדצמבר 2003
|שלישי
|-
|1
|8
|30 בדצמבר 2003
|שלישי
|-
|1
|9
|6 בינואר 2004
|שלישי
|-
|1
|10
|13 בינואר 2004
|שלישי
|-
|1
|11
|20 בינואר 2004
|שלישי
|-
|1
|12
|27 בינואר 2004
|שלישי
|}
רצועת השיעור שודרה בליל שישי החל מתאריך 14 בנובמבר 2003, ומהפרק החמישי הוחלפה לימי שלישי.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:סדרות דרמה ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:עורכי דין בדיוניים
מדעי החברה

מדְעי החברה (באנגלית: Social sciences) מהווים קורפוס של מדעים, העוסקים בחקר החברה האנושית על היבטיה המגוונים, ובאינטראקציה של זו עם הלא-אנושי. לדוגמה: גאוגרפיה המתייחסת להשפעות האדם על הסביבה הפיזית כמו שינויי אקלים; אנתרופולוגיה המתייחסת לאלמנטים בתרבות החומרית ובאינטראקציה של התרבות האנושית עם אורגניזמים; פסיכולוגיה – תחום העוסק בחקר הנפש, התפיסה וההתנהגות, ומטרתו לחקור את התנהגות האדם – הן כפרט והן כחברה.

== גבולות התחום ==

מחקר במדעי החברה, נעשה על ידי מגוון של מתודות הנסמכות, הן על גישות פוזיטיביות עם אוריינטציה כמותנית, והן על גישות פרשניות עם אוריינטציה איכותנית. מבחינה היסטורית, בעקבות משבר מדעי אודות הבנת העולם, מדְעי החברה צמחו מתוך מדְעי הרוח החל מסוף המאה התשע עשרה. סוציולוגיה, כלכלה, מדע המדינה ופסיכולוגיה מהווים את אבן הראשה, ואף משמשים באופן היסטורי את התשתית המחקרית והאינטלקטואלית שעליו נבנה תחום הידע במדעי החברה. בתי ספר ופקולטות מקצועיות כגון בתי הספר למשפטים, בתי הספר לחינוך, בתי הספר למנהל עסקים, לעבודה סוציאלית ולבריאות הציבור עומדים בקשר הדוק עם הדיסציפלינות השונות של מדעי החברה ובמידה רבה מיישמים את הידע ממדעי החברה לתחומיהם. תחומי הדעת (דיסציפלינות) העיקריים של מדעי החברה תלויים בהקשר התרבותי האקדמי ועלולים להשתנות בהתאם. להלן התחומים המרכזיים:
* סוציולוגיה – חקר החברה וההתנהגות החברתית של האדם. מהסוציולוגיה, נגזרים תחומי משנה כגון יחסי מגדר, יחסי דתיים-חילוניים, יחסי מדע חברה, זהות.
* אנתרופולוגיה – שמה דגש באתנולוגיה ובחקר התרבויות.
* גאוגרפיה – תחום בין-תחומי העוסק בהגירה, קיימות, תכנון ערים, אדריכלות, פסיכולוגיה, מדעים קוגניטיביים, דמוגרפיה, כלכלה, ותרבות.
* מדע המדינה – מתמקד בחקר הפוליטיקה, השוואת משטרים, מחשבה מדינית, ההתנהגות הפוליטית והמדיניות הציבורית ברמת המדינה וכן ברמה הכלל־עולמית.
* יחסים בין-לאומיים – ענף המתמקד בהתנהגות הפוליטית, החברתית והכלכלית בזירה הבין-לאומית.
* מדיניות ציבורית – עוסקת בהבנת הגורמים המעצבים את תהליך המדיניות הציבורית ואת תוצאותיו.
* פסיכולוגיה – חקר הנפש וההתנהגות, כפי שאלה נקבעים בזיקה לחברה כולה.
* קרימינולוגיה – עוסקת בעניינים ובתרחישים חברתיים הקשורים בפשיעה ובהתנהגות פושעת.
* כלכלה – עוסקת ביחסים האנושיים והחברתיים הקשורים בהשגת אמצעים חומריים, והחוקים והיחסים החברתיים הנוגעים לייצורו ולחלוקתו של קניין.
* תקשורת – עוסקת בהעברת מידע בין שני משתתפים או יותר.
* בלשנות – מחקר השפות והתפתחותן. תחום שנחשב גם כחלק ממדעי הרוח.
* דמוגרפיה – תחום מחקר העוסק במחקר ותיעוד של אוכלוסייה אנושית.
* לימודים אזוריים – שדה מחקר בין תחומי שמתמקד באזור גאוגרפי, לאומי או תרבותי.
* עבודה סוציאלית – מתייחסת לרווחת האדם ברמות ניתוח שונות והיבטים מגוונים של הפרט, המדינה, המשפט, החברה, הכלכלה והתרבות.

==ראו גם==
* מדעי הרוח
* זוכי פרס ישראל למדעי החברה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

*
קטגוריה:תחומי מחקר מדעיים
קטגוריה:אדם
עיצוב גופנים

[[FontForge היא תוכנת קוד פתוח לפיתוח גופנים דיגיטליים]]
אמנות עיצוב גופנים היא תחום בעיצוב גרפי שעוסק בעיצוב של גופנים. 

התחום נוגע לעיצוב גופנים לקריאה בפורמט מודפס או במדיה אחרת וסידורן יחד עם אלמנטים גרפיים ואחרים. 

על עיצוב הגופנים וסידורם להתאים למגוון מטרות, תוך כדי עמידה בכללים שונים של אסתטיקה ונוחות. מטרת עיצוב הגופנים לייעל העברת מידע טקסטואלי ולספק לעוסקים באמצעי תקשורת כלשהו או בדפוס מגוון רחב של סגנונות כתיבה שונים.

עיצוב גופנים משויך לעיתים לתחום הרחב יותר של טיפוגרפיה.

== ראו גם ==
* גופן
* עיצוב גרפי

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:עיצוב גרפי
קטגוריה:טיפוגרפיה
מספר טבעי

במתמטיקה מספר טבעי הוא מספר שלם חיובי, המשמש בדרך כלל לתיאור מספר האיברים בקבוצה סופית, כמו 1,2,3 או כמו 72. מקובל לסמן את קבוצת המספרים הטבעיים באות <math>\mathbb {N}</math>. קבוצה זו מכילה את כל המספרים השלמים בין 1 ועד אינסוף. בדרך כלל המספר אפס אינו נכלל בין המספרים הטבעיים, אך ישנן הגדרות הכוללות אותו.

המספרים הטבעיים הם הקלים ביותר להבנה, והראשונים שנלמדים על ידי ילדים. למספרים טבעיים שתי מטרות:
* מנייה, למשל: יש שלושה תפוחים על השולחן.
* סדר, למשל: זו העיר השלישית בגודלה במדינה.

תכונותיהם של המספרים הטבעיים נחקרות במסגרת תורת המספרים.

מספרים טבעיים יכולים להיות זוגיים (כלומר מתחלקים ב-2 ללא שארית) או אי-זוגיים (אינם מתחלקים ב-2).

קבוצת המספרים הטבעיים היא אינסופית ובת מנייה, כלומר עוצמתה היא<math>\!\, \aleph_0</math> (אָלֶף אֶפֶס).

== הגדרה ובנייה ==
המספרים הטבעיים הם הראשונים שהופיעו כמושגים נבדלים: מספר טבעי מונה את האיברים בקבוצה. אפשר לראות את ההבחנה שיש משהו משותף בקבוצה של שלושה אנשים, שלושה תפוחים או שלושה נמרים כהכללה המתמטית הראשונה שעשו בני האנוש (ישנם מחקרים המראים שגם לבעלי חיים מסוימים יש יכולת הכללה זו). לאופולד קרונקר אמר ש"האל יצר את המספרים הטבעיים – כל השאר הוא יציר האדם".

במסגרת היציקה המודרנית של המתמטיקה לשפת תורת הקבוצות, הציע הלוגיקאי גוטלוב פרגה שהמספר שלוש הוא, בפשטות, קבוצת כל הקבוצות שיש בהן שלושה איברים (היינו, שהאיברים שלהן נמצאים בהתאמה לקבוצה מסוימת בת שלושה איברים). בגישה זו יש פרדוקסים, הנובעים מכך שאוסף כל הקבוצות הוא מקור לפרדוקסים מחמת גודלו, ואינו יכול להוות קבוצה בפני עצמו (ראו פרדוקס קנטור).

הבניה של מערכת פאנו מאפשרת לקבוע שמספר טבעי הוא איבר של מערכת פאנו (כל המודלים של אקסיומות פאנו הם איזומורפיים).

פון נוימן הציע בנייה מפורשת, המקובלת היום כייצוג סטנדרטי של המספרים הטבעיים בתוך תורת הקבוצות האקסיומטית: המספר 0 מוגדר כקבוצה הריקה, וכל מספר <math>\ n</math> מוגדר כקבוצה <math>\ n = \{0,1,\dots,n-1\}</math>. כך למשל, <math>\ 4 = \{0,1,2,3\} = \{\phi,\{\phi\},\{\phi,\{\phi\}\},\{\phi,\{\phi\},\{\phi,\{\phi\}\}\}\}</math>.

==מספרים טבעיים ראשוניים ופריקים==
מספרים ראשוניים ופריקים

בתורת המספרים, מספר ראשוני הוא מספר טבעי גדול מ-1, שלא ניתן להציגו כמכפלה של בדיוק שני מספרים טבעיים קטנים ממנו.
הראשוניים הם אבני הבניין של תורת המספרים, משום שאפשר להרכיב מהם, באמצעות פעולת הכפל, כל מספר טבעי.

מספר טבעי גדול מ-1 שאינו ראשוני נקרא מספר פריק.

המספר 1 אינו נחשב ראשוני, וגם לא פריק.

לפי "המשפט היסודי של האריתמטיקה", שהוצג לראשונה עם הוכחה, על ידי אוקלידס, כל מספר טבעי גדול מ-1 אפשר להציג באופן יחיד כמכפלה של מספרים ראשוניים (למשל: <math>\ 28 = 7\times 2\times 2</math>).

==ראו גם==
* היסטוריה של האריתמטיקה – על ייצוגם של מספרים טבעיים בתרבויות שונות

== קישורים חיצוניים==

*[http://primes.utm.edu/curios/home.php מידע על מספרים טבעיים]
* 
* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת המספרים
אמין

אמוניה
אמינים הם קבוצת תרכובות אורגניות. אמינים רבים נמצאים בטבע ולהם חשיבות רבה בביולוגיה.

האמינים הם נגזרות של אמוניה (NH<sub>3</sub>), כשאחד, שניים או כל אטומי המימן מוחלפים באטומי פחמן, וליתר דיוק – בקבוצת אלקיל (שרשרת פחמימנית).

כשאחד או יותר מאטומי הפחמן קשור לאטום חמצן בקשר כפול (כלומר, מהווה קבוצת קרבוניל), אזי משתייכת התרכובת לקבוצת האמידים.

למתן שמות לאמינים, ראו מונחון IUPAC.

==סוגי אמינים==
אמין ראשוני
אמין שניוני
אמין שלישוני
נהוג להבדיל בין אמינים ראשוניים (החנקן קשור לקבוצת אלקיל אחת), שניוניים (החנקן קשור לשתי קבוצות אלקיל) ושלישוניים (החנקן קשור לשלוש קבוצות אלקיל). ה-R בנוסחאות המבנה מייצגת קבוצת אלקיל. הקבוצה הפונקציונלית אמינו מוגדרת כ-NH<sub>2</sub>, ומצויה אם כן רק באמינים ראשוניים.

==טרנסאמינציה==
תגובת טרנסאמינציה היא תגובה שבה מועברת קבוצת אמינו מתרכובת אחת לשנייה; תגובה זו שכיחה בתאיהם של יצורים חיים. חומצת האמינו אלנין, למשל, הופכת לחומצת הקטו פירובט באמצעות מסירה של קבוצת אמינו. תגובה זו מאפשרת לתאים לנצל חומצות אמינו (כלומר: חלבונים) לשם הפקת אנרגיה; הפירובט שנוצר נכנס ישירות למעגל קרבס, מהחשובים שבמסלולי הפקת האנרגיה בתא.

==חימצון==
האנזים מונואמין אוקסידאז (MAO) מסוגל בין היתר לחמצן אמינים ראשוניים, שניוניים ושלישוניים.
מעכב מונואמין אוקסידאז חוסם את פעולת ה-MAO.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:קבוצות פונקציונליות
Internet Relay Chat

IRC (ראשי תיבות של Internet Relay Chat, בעברית: ממסר שיחוח מרשתת) הוא פרוטוקול המשמש לשיחה טקסטואלית ברשת האינטרנט. השימוש העיקרי ב-IRC הוא לשיחות מרובות משתתפים, אך הוא מאפשר לקיים גם שיחות פרטיות.

את הפרוטוקול ניסח יארקו אויקארינן (Jarkko Oikarinen) ב־1988, והוא פיתח את התוכנה הראשונה שמימשה אותו, כתחליף לתוכנת MUT ששימשה לצרכים דומים עד אז. השימוש הראשון בתוכנה החדשה נעשה ב־BBS בשם OuluBox בפינלנד.

התוכנה קנתה לעצמה פרסום בתקופת מסך הברזל, שבה היא שימשה להעברת הודעות בין ברית המועצות לבין העולם המערבי.

IRC הוא פרוטוקול שרת–לקוח ברמת שכבת התוכנה של מודל ה־OSI ושל ה־מודל ה־TCP/IP. הוא משתמש ב-TCP להעברת המידע ברשת ובמידת הצורך גם ב־SSL כדי להצפין את תעבורת המידע.

תוכנות IRC נכתבו עבור מגוון פלטפורמות, לרבות Windows, יוניקס, לינוקס ו־Mac OS X.

== לקוחות ==
* mIRC
* מירנדה IM ו־Pidgin כוללים תמיכה בפרוטוקולי מסרים מיידיים רבים, וגם ב־IRC.
* מוזילה כוללת גם תוכנת IRC.
* מוזילה פיירפוקס כולל את אותה תוכנה כהרחבה בשם ChatZilla.

== רשתות ==
בפרוטוקול IRC שרתים יכולים להיות מחוברים ביניהם ביחד לרשת. כל לקוח שמחובר לאחד השרתים ברשת יראה את אותם הדברים שרואה לקוח שמחובר לכל שרת אחר ברשת.

ישנן אלפי רשתות IRC ציבוריות. ביניהן:

* Quakenet - הרשת הגדולה ביותר כיום.
* IRCNet - הרשת השנייה בגודלה כיום, שרת ה - IRC הראשון irc.oulu.fi עדיין מחובר לרשת.
* EFNet - איגדה במקור את רוב שרתי ה־IRC באינטרנט.
* Freenode - רשת קטנה יותר אשר מיועדת לפרויקטים מבוזרים, כגון פרויקטי תוכנה חופשית.
* OFTC - רשת נוספת לתמיכה בפרויקטי תוכנה חופשית. משמשת את פרויקט דביאן.

=== בישראל ===
שרתי IRC פעילים בארץ:

* meatball.ddns.net - צ'ט פלאפל.
* ivrit.irc.co.il רשת עצמאית.

== משתמשים ==
כל משתמש מזוהה על ידי כינוי, שיכול להיות כמעט כל צירוף של תווי ASCII. במקור לא הייתה כמעט שום הזדהות, למעט הסתמכות על פרוטוקול IDENT. שרתים חדשים הוסיפו דרכי הזדהות שונות: אם כחלק מההתחברות, ואם כשרות הזדהות נפרד (NickServ - משתמש מיוחד שצריכים לשלוח לו הודעה עם הסיסמה).

== ערוצים ==
עיקר התקשורת בפרוטוקול IRC היא שיחה בערוצים (channels. נקראים גם חדרים - rooms). כל משתמש יכול להיות במספר ערוצים בו־זמנית. כל משתתף מקבל את כל ההודעות שנשלחות לערוץ (ולכן מתקבל הרושם של שיחה בחדר). ברוב המקרים שם הערוץ מתחיל בסימן '#'. מלבד שמו, יש לכל חדר שורת נושא אשר מתארת אותו בקצרה.

המשתמש הראשון שמנסה להיכנס לערוץ שלא קיים, יוצר אותו. הוא גם מקבל הרשאות מפעיל (op, קיצור של operator). הוא רשאי להעניק הרשאה זו לאחרים. הוא רשאי גם לבעוט משתמשים אחרים מהערוץ (kick) או למנוע מהם להיכנס שוב (ban). פעולות שנדרשות לעיתים כנגד טרולים.

== ראו גם ==
* מסרים מיידיים
* מונחים ברשת מחשבים

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.faqs.org/rfcs/rfc1459.html RFC 1459] - מפרט טכני של IRC
* [https://web.archive.org/web/20100511190516/http://linmagazine.co.il/node/view/5456 IRC - מי נגד מי?], מבוא ל-IRC בעברית מאת אורנה אגמון

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
קטגוריה:אינטרנט
קטגוריה:מסרים מיידיים
קטגוריה:פינלנד: המצאות
נקודת רתיחה

גרף מעברים בין מצבי צבירה]]
נקודת רתיחה היא הטמפרטורה שבה לחץ אדים של חומר נוזלי כלשהו משתווה ללחץ האטמוספירי שמופעל עליו, ובכך הופך החומר מנוזל לגז.

==הגדרות ותכונות פיזיקליות==
מכיוון שנקודת הרתיחה תלויה בלחץ האטמוספירי שבו מתרחש התהליך, ככל שהלחץ הסביבתי נמוך יותר טמפרטורת הרתיחה תהיה נמוכה יותר. (למשל טמפרטורת הרתיחה של המים שבגובה פני הים היא 100 מעלות צלזיוס, עולה בים המלח ל-101 מעלות צלזיוס ויורדת ל-71 מעלות באוורסט). כשמצוינת טמפרטורת הרתיחה של חומר מסוים, הכוונה היא לטמפרטורת הרתיחה בלחץ סביבתי של אטמוספירה אחת, שהוא הלחץ בגובה פני הים. 

בסיר לחץ אוטמים את הסיר, כדי להגביר את הלחץ של האדים. פעולה זו מעלה את טמפרטורת הרתיחה בתוך הסיר ומאפשרת בישול מהיר יותר.

נקודת הרתיחה נקראת כך בדרך כלל כאשר דנים בחומרים המהווים מוצק או נוזל בטמפרטורת החדר. כאשר דנים בחומרים המהווים גז בטמפרטורת החדר, מתייחסים בדרך כלל לנקודת הניזול שלהם. למשל כאשר מדברים על חנקן.

נקודת הרתיחה היא גם נקודת העיבוי בעת קירור של אדי חומר. 

האנרגיה הנדרשת כדי להפוך נוזל לגז בנקודת הרתיחה נקראת אנתלפיית אידוי. 

נוזלים יכולים להפוך לגזים גם בטמפרטורות שמתחת לנקודת הרתיחה, על ידי התאיידות.

==נקודות רתיחה של חומרים==
נקודת הרתיחה הנמוכה ביותר של חומר היא נקודת הרתיחה (ניזול) של ההליום; 269- מעלות צלזיוס, כמעט האפס המוחלט (273-).

נקודת הרתיחה של חומר תלויה בעוצמת קשרי ואן דר ואלס וקשרי המימן שבין המולקולות שלו.

==מדידה==
תרשים של מד רתיחה
ניסיונית ניתן למצוא את נקודת הרתיחה של חומר בעזרת מַד רְתִיחָה (אֶבּוּלְיוֹמֶטֶר). המכשיר מוצא את הטמפרטורה של נקודת שיווי המשקל נוזל-גז, בתהליך איזוברי או איזותרמי. מד הרתיחה משמש כלי למדידת אחוז הכהל ביינות יבשים.

==ראו גם==
*נקודת התכה
*אבני רתיחה
*נקודה משולשת
*נקודה קריטית
* התאיידות

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:תכונות כימיות
קטגוריה:טמפרטורה
קטגוריה:מעבר פאזה
דונם

דונם (בטורקית: dönüm), היא יחידת מידה עות'מאנית לשטח. היא אינה שייכת למערכת היחידות הבינלאומית, בה יחידת השטח היא מטר רבוע.

מקור השם הוא מהמילה הטורקית העות'ומאנית ﺿﻨﻤﻕ (dönmek) שמשמעותה "להפוך" או "לעבד". פירוש המילה הוא שטח שאדם יכול לחרוש ביום אחד. בעבר, לא הוגדרה המידה במדויק, וגודל השטח המוחלט השתנה משמעותית ממקום למקום. במדינות רבות שהיוו חלק מהאימפריה העות'מאנית, המונח נמצא עדיין בשימוש. במדינות אלו המונח מוגדר בצורה מדויקת, אם כי באופן שונה ממדינה למדינה. מידת השטח הנהוגה ביוון, הסטרמה (Stremma), שקולה בגודלה לדונם.

== גדלים ==

גודלו של דונם אחד במדינות שונות:

* 1,000 מטרים רבועים, "דונם מטרי": בישראל, ירדן, לבנון, בוסניה והרצגובינה (נקרא דולום dulum), סרביה (дунум, dunum) וטורקיה.
* בתקופת השלטון העות'מאני בארץ ישראל ובתחילת המנדט הבריטי (עד שנת 1928) הוגדר הדונם כ-919.3 מ"ר.
* בצפון קפריסין דונם הוא 1,337.8 מ"ר.
* בעיראק דונם הוא 2,500 מ"ר.

==דונם ביחס ליחידות מידה אחרות==
דונם מטרי אחד שווה ל:
* 1,000 מטר רבוע, שהם 0.001 קילומטר רבוע.
* ריבוע שאורך הצלע שלו הוא בקירוב 31.62 מטר.
* 10 ארים (אר שווה ל-100 מטרים רבועים. דונם שווה דקאר אחד (10 ארים), או 0.1 הקטאר).
* 0.2471 אקר (בקירוב).
* 1,196 יארד רבוע (בקירוב).
* 10,760 רגל רבוע (בקירוב).
* 4 אבלק (evlek) - מידת שטח הנהוגה בטורקיה.
* ברוסיה הצארית דסיאטינה היא 10,926.512 מ"ר.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hagertygrain.com/weights_and_me.htm משקלים ומידות שהיו בעבר בשימוש] 
* [http://www.sizes.com/units/doumlnuumlm.htm סיכום קצר באנגלית אודות דונם]

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות מידה: שטח
קטגוריה:מילים וביטויים בטורקית
תכסיס (תורת המשחקים)

בתורת המשחקים, תכסיס (אסטרטגיה) היא תוכנית פעולה שמורה לשחקן איך לפעול בכל מצב אפשרי של המשחק.

לדוגמה: במשחק איקס מיקס דריקס, כל תכסיס של השחקן המתחיל אומר לו איפה לשים את האיקס הראשון, לאחר מכן איפה לשים את האיקס השני, זאת על פי המהלך שהשחקן השני ביצע, וכן הלאה.

דוגמה נוספת: בדילמת האסיר יש לכל שחקן שני תכסיסים – "בגוד" או "שתף פעולה".

חשוב לשים לב שהתכסיס מייצג את כל הבחירות שיכול שחקן לעשות בהתרחשות אחת של המשחק. כלומר, אותו תכסיס לא יכול להגיד לשחקן לעשות שני דברים שונים באותו מצב.

כאשר אין מעורב מזל במשחק, תוצאת המשחק נקבעת בצורה בלעדית על פי בחירת התכסיסים על ידי השחקנים. כאשר מעורב מזל במשחק, ונותנים ערך מספרי לכל אחת מתוצאותיו עבור כל שחקן, ניתן לדבר על התוחלת של הרווח שמביאה בחירת התכסיסים המסוימת הזו.

תכסיס אופטימלי של שחקן הוא תכסיס שמבטיח לו את הרווח הגדול ביותר במשחק סכום אפס, בלי תלות במעשי השחקנים האחרים.

כאשר לא מתעניינים בפרטיו של משחק, אלא רק בתוצאותיו, נהוג להשתמש במודל של משחק בצורה תכסיסית, שבו לכל בחירה אפשרית של תכסיסים במשחק מותאם הרווח המושג מהם לכל שחקן.

==ראו גם==
* תכסיס מעורב
* משחק בצורה תכסיסית
* מונחים בתורת המשחקים

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:תורת המשחקים
קטגוריה:אסטרטגיה
המופע של רן וסטימפי

רן וסטימפי (באנגלית: The Ren and Stimpy Show) היא סדרת אנימציה בהפקת אולפני "ניקלודיאון" שגיבוריה הם כלב צ'יוואווה רגזן ויהיר בשם רן, וחתול טיפש אך שמח בשם סטימפי. השניים גרים יחד ובעולמם המגוחך יש גיבור-על בצורת לחם ("איש-אבקת-אפיית-הטוסט" בתרגום חופשי), בול-עץ בתור צעצוע לילדים, ובטלוויזיה יש מכירות של דברים מוזרים כגון: אגרוף גבינה, עשב סוכר, מי כלבים ועוד.

הסדרה שודרה בישראל בערוץ ניקלודיאון ובעבר גם בערוץ הילדים במסגרת הרצועה "זמן ניקלודיאון" בבוקר שבת, ומאוחר יותר "שש פלוס" ו"טלמאניה" בערב. ב-2012 הסדרה יצאה שוב אבל למסך המחשב ולא לטלוויזיה.

== רן וסטימפי למבוגרים בלבד ==

רן וסטימפי למבוגרים בלבד (באנגלית: Ren and Stimpy Adult Party Cartoon) הייתה ספין-אוף של הסדרה הישנה, מאת אולפני "ספייק TV" שיצאה ב-26 ביוני 2003. הסדרה, בניגוד לסדרה הקודמת של רן וסטימפי לא מיועדת לילדים צעירים ואף הפעם כוללת איברי מין, אלימות חריפה מאוד, הומור גס, רמיזות מינית והומוסקסואלית בין רן לסטימפי. משום החופשיות ברשת הכבלים תכנן יוצר הסדרה ג'ון קריספלוסי לעשות את רן וסטימפי בצורה שהוא תמיד רצה. הסדרה עצמה נכשלה מבחינה ביקורתית, אחוזי צפייה נמוכים במיוחד ובוטלה אחרי שישה פרקים בלבד. רק שלושה מהם היו משודרים לצפייה בכבלים ושאר שלושת פרקי הסדרה יצאו ישירות ל-DVD. בישראל היא שודרה בעבר בערוץ yes 2. בחצות לסדרה היו גם עוד 3 פרקים נוספים שהם כוללים את הפרקים 9,8,7 הפרק התשיעי של הסדרה היה אמור להיות סרט טלוויזיה שבשמו רן וסטימפי החיים המסריחים אך היה בוטלה בסופו של דבר פרקי המשך שכנראה שודרו לסדרה היה אמור לצאת עונה שנייה.

== גרסה מחודשת ==
ב-5 באוגוסט 2020 הוכרז כי הסדרה תשוב לגרסה מחודשת בערוץ קומדי סנטרל. נכון ל-2022 אין תאריך יציאה רשמי.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1990
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
קטגוריה:קומדיות מצבים מונפשות
קטגוריה:קומדיות מצבים אמריקאיות
קטגוריה:ניקלודיאון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:מחלוקות באנימציה
קטגוריה:מחלוקות בטלוויזיה בארצות הברית
מרכז עסקים ראשי

[[מנהטן בלילה]]
מרכז העיר [[פרנקפורט]]
מרכז עסקים ראשי (מע"ר) הוא מונח מתחום הגאוגרפיה העירונית, המתייחס למרכזה העסקי-פיננסי והמינהלי של עיר. מרכז העסקים הראשי ממוקם בדרך כלל בנקודה מרכזית בעיר בזכות נגישותה ודרכי התחבורה המובילות אליה. במרכז זה מתבצעת מרבית הפעילות העסקית, כשהמדובר במטותיהן ובמשרדיהן הראשיים של חברות ולא בפעילות תעשייתית הנדחקת לשולי העיר או מחוץ לה. בשטח זה קיימים לרוב מעט מאוד אזורי מגורים.

בערים מתמחות העיסוק העיקרי שלהן תמיד יתרכז במרכז העיר ליד או בתוך מרכז העסקים הראשי. 

העסקים שמאכלס מרכז העסקים הראשי כוללים לרוב בורסות למסחר בניירות-ערך, מרכזיהם של בנקים גדולים, חברות ביטוח, משרדים ועסקים של בעלי מקצועות חופשיים ושל נותני שירותים הפועלים בשירות החברות הגדולות ועוד.

בדרך כלל מרכז עסקים ראשי ישכון לרוב במרכז העיר כדי להקל אליו את הנגישות משאר חלקי העיר, ומשם הוא מתוכנן להתרחב ולהתפשט בשלבים יותר מאוחרים אל יתר חלקי העיר.

בערים קטנות בדרך כלל ישנו מרכז עסקים אחד אך בערים הגדולות ישנם כמה ואף כמה כאלה המסווגים לפי נושאים שונים עבור: צרכים פיננסים, תרבותיים, תיירותיים, טכנולוגיים או פוליטיים.

== היסטוריה ==
בתקופות עתיקות לא היו מקומות מסחר מרוכזים כגון קניונים, פסאג'ים, ומרכזים מסחריים. מרכזי עסקים ראשיים נועדו יותר להולכי רגל ופחות לאמצעי תחבורה. אמצעי התחבורה היו בעיקר בעלי-חיים כגון חמורים, גמלים או כרכרות רתומות אל סוסים.

מרכזי העסקים העירוניים הראשונים נועדו יותר עבור מתן שירותים ופחות עבור מסחר.

לאחר המהפכה התעשייתית בתקופות שבהן עדיין לא היו אזורי תעשייה, שכנו רוב המפעלים באזור מרכז העיר בתוך בתי מגורים או לצידם.

כיום בעולם המערבי הולכים ומוקמים מרכזי עסקים חדשים לצד כבישים מהירים עם תחנות רכבת או הפיכתם של אזורי תעשייה ישנים הקרובים אל מרכזי הערים כמרכזי עסקים משניים.

== מרכז עסקים ראשי משני (מע"ר משנה) ==
בערים גדולות או מטרופולין יתפתח גם מרכז עסקים ראשי משני לצידו של מרכז העסקים הראשי.

== מרכז עסקים ראשי אנכי ==
ישנן ערים בהן קיימים מרכזי עסקים המצויים לאורך רחוב ראשי אחד. מרכז עסקים ראשי אנכי מיוחס לדגם העיר האנכית שנהגה על ידי האדריכל הספרדי ארתורו סוריה בשנת 1882.

== מרכז עסקים מטרופוליני ==
מרכז עסקים מטרופוליני מתפתח לעיתים על כביש מהיר בין שתי ערים גדולות כגון מרכזי העסקים הפזורים על כביש איילון המשותפים לרמת גן ותל אביב.

== מרכז עסקים ראשי בינלאומי ==
בדרך כלל בערי בירה גדולות יתפתחו גם לעיתים מרכזי עסקים המיועדים עבור חברות בינלאומיות וחברות ממשלתיות זרות.

== דגם ליבה-מסגרת ==
מודל תאורית מסגרת קור

דגם ליבה-מסגרת הוא דגם עירוני למרכז עסקים ראשי המציג את הליבה הפנימית של מרכז העסקים הראשי שבו הקרקע יקרה ויש בו שימוש אינטנסיבי וכתוצאה מכך צורת ההתפתחות שלו תהיה בצורה אנכית. אזור זה אמור להיות המוקד של מערכת התחבורה ויש לו תנועה אנושית רבה בשעות היום. הליבה והמסגרת החיצוניות בעלי ערך קרקע נמוכים יותר ומפותחים פחות. שימושי הקרקע השונים צמודים לתיאורית ערך הקרקע. אזור המעבר הוא בעל ערך קרקע נמוך.

== ראו גם ==
* עיר עולם
* כלכלה
* פרבר
* האגודה הבינלאומית למרכזי הערים

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:גאוגרפיה עירונית
תכסיס מעורב

בתורת המשחקים, תכסיס מעורב (או אסטרטגיה מעורבת) הוא הפעלה של אחד מאוסף תכסיסים מוגדרים מראש ("תכסיסים טהורים"), לפי הגרלה מתוך התפלגות הסתברות. לעיתים קרובות דרך פעולה כזו מבטיחה לשחקן שמשחק את התכסיס המעורב תוחלת רווח גדולה יותר מאשר בחירה ודאית בתכסיס אחד.

==הגדרה מתמטית==

בניסוח מתמטי, במקרה שבו יש מספר סופי של תכסיסים, אם <math>\ S=(s_1,s_2,\ldots,s_n)</math> היא קבוצת התכסיסים של שחקן כלשהו, ו-<math>P=(p_1,p_2,\ldots,p_n)</math> היא התפלגות הסתברות – כלומר, n-יה של משקלים המקיימת 
# <math>\forall i:0\le p_i\le 1</math>
# <math>\sum_{i=1}^n p_i=1</math>
– אז תכסיס מעורב הוא משתנה מקרי השווה לכל אחד מהתכסיסים שבקבוצה בהסתברות המתאימה לו:
:<math>P_S(s) = \begin{cases} p_1,& \text{if }s=s_1,\\p_2,& \text{if }s=s_2,\\ ... \\p_n,& \text{if }s=s_n. \end{cases}</math>

ניתן לראות תכסיס טהור כמקרה פרטי של תכסיס מעורב, שבו אחד המשקלים הוא 1 וכל השאר הם 0.

==שימוש בתכסיסים מעורבים==
על פי משפט נאש, בכל משחק מרובה משתתפים קיים שיווי משקל נאש, אם מרשים שימוש בתכסיסים מעורבים. קיימים משחקים בהם האסטרטגיה השולטת היא תכסיס מעורב. לדוגמה, אם שיחת טלפון בין שני חברים מתנתקת, נדרשת אסטרטגיה כדי להקים את השיחה מחדש. אם שניהם מתקשרים שוב, שניהם ייענו בקו תפוס. אם שניהם יחכו שהצד השני יתקשר, השיחה לא תתחדש. כך ששתי האסטרטגיות - תמיד להתקשר שוב ותמיד לחכות שהצד השני יתקשר - מביאות לכישלון, גם אם חוזרים עליהן מספר רב של פעמים. ללא שיטה מוסכמת מראש, לאף אחד מהצדדים אין עדיפות להתקשר או לחכות, ונאמר שהמשחק מצוי בשיווי משקל נאש. שני הצדדים יכולים להיחלץ מהמצב ללא תיאום בעזרת תכסיס מעורב: אם כל צד יטיל מטבע ויחליט באקראיות אם להתקשר או לחכות, יהיה רק סיכוי של חצי שהשיחה לא תתחדש, ויידרשו בממוצע רק שני ניסיונות כדי להקים את השיחה מחדש.

==ראו גם==
*תורת המשחקים - מונחים
*אסטרטגיית התנהגות
קטגוריה:תורת המשחקים
הרחבת העירוב של משחק

בתורת המשחקים לעיתים קרובות מתברר שאין דרך פעולה בודדת בה משתלם לשחקן לנהוג, והסיכוי הטוב ביותר שלו להרוויח הוא אם הוא יגריל את דרך הפעולה שלו. הרחבת העירוב של משחק היא מודל מתמטי, שמציג משחק לא שיתופי (כלומר, כזה שבו השחקנים לא מסוגלים לחתום על הסכמים מחייבים) בצורה תכסיסית, שבו משתמשים השחקנים בתכסיסים מעורבים - תכסיסים שאינם דרך פעולה מוגדרת אחת, אלא יכולים להיות אחד מכמה דרכי פעולה בהסתברות מסוימת (ומכאן ה"עירוב" שבשמם).

הרחבת העירוב של משחק היא אם כן הרחבה של המודל הבסיסי של משחק. היתרון בה הוא שמשפט המינימקס מבטיח כי במשחק סכום אפס תהיה דרך פעולה אופטימלית לשני השחקנים - כלומר, יהיה קיים לכל אחד מהשחקנים תכסיס מעורב שהוא הטוב ביותר עבורו. דבר זה לא מתקיים בהכרח אם לא מורשים תכסיסים מעורבים. כמו כן, במשחק לא שיתופי כללי מבטיח משפט נאש שתהיה לפחות נקודת שיווי משקל נאש אחת אם ניתן לעשות שימוש בתכסיסים מעורבים.

==הגדרה פורמלית==
מבחינה מתמטית, הרחבת העירוב מוגדרת כך:
יהי <math>G=(S_1,S_2,\ldots,S_n,\pi_1,\pi_2,\ldots,\pi_n)</math> משחק n שחקנים בצורה תכסיסית. הרחבת העירוב של המשחק היא המשחק <math>G^*=(P_1,P_2,\ldots,P_n,\pi^*_1,\pi^*_2,\ldots,\pi^*_n)</math> כאשר לכל i, <math>\ P_i</math> הוא תכסיס מעורב (בתורת המשחקים) של השחקן i, ופונקציית התשלום <math>\pi^*_i:P_1\times P_2 \times\ldots\times P_n\rarr \R</math> מתאימה לכל בחירת תכסיסים מעורבים על ידי השחקנים את הרווח שהשחקן i משיג מכך.

קטגוריה:תורת המשחקים
אומניסייד

אומניסייד (הלחם מאנגלית שפירושו המילולי "רצח הכל") הוא תהליך או תופעה העשויים להביא להכחדת מינים או אוכלוסיות. במושג נעשה גם שימוש כללי יותר, בהקשרים של השתנות קיצונית של האקלים והסביבה או לחלופין, בהקשר של מלחמה גרעינית (לעיתים כדי לציין את הסבירות הנמוכה למלחמה שכזו).

== מלחמה גרעינית ==
על פי תורות הלחימה של ארצות הברית וברית המועצות, מתקפה גרעינית כוללת של אחד הצדדים הייתה אמורה להיענות ב"מכה שנייה" כוללנית. אחר כך, כשיתפזרו העננים הרדיואקטיביים, משתי המעצמות היו נותרים שברי אדם ושרידים מפויחים מתרבות שהתרסקה.

ספק אם בפועל היה מחליט מנהיג כלשהו על תגובה חסרת היגיון כזאת. לכאורה עדיפה עבדות למעצמה השנייה, שאולי היא זמנית, על פני חורבן מוחלט שיכלול רצח מיליארדים חפים מפשע, ויאפשר את קיומה של חברה אנושית מתפקדת רק בחצי הכדור הדרומי, גם זאת רק בהנחה שמעורבותן בלחימה של אוסטרליה ומדינות אפריקה תהיה מינימלית.

הפרדוקס היה שהאפשרות שבכל אופן קיים מנהיג לוחמני דיו כדי לגמול בשואה על שואה, היא ששמרה על השלום העולמי במשך ארבעים שנה, שכן רק היא יצרה הרתעה שמנעה מלפתוח במלחמה גרעינית.

לא ניתן לתאר כיצד היה נראה העולם אחרי מימוש דוקטרינת ההרס ההדדי. מומחה האטום אבנר כהן כותב על כך:

לא במקרה מזכירות מילותיו של אבנר כהן את הדברים שנאמרו על השואה. על אושוויץ אמר הסופר ניצול השואה, ק. צטניק, שהייתה ב"פלנטה אחרת". קשה לחשוב על מצב, שבו הפלנטה עצמה תיראה כאילו היא "פלנטה אחרת".

אומניסייד אינו ריאלי היום ככל הנראה, בעולם שאחרי המלחמה הקרה, אבל האפשרות לאפוקליפסה מקומית, יזומה בידי מדינה עוינת או ארגון טרור, שרירה וקיימת, במיוחד לאחר פיגועי 11 בספטמבר.

==ראו גם==
*סיכוני אסון עולמיים
*חורף גרעיני
*דוקטור סטריינג'לאב
*מאזן האימה
*עיסה אפורה
*סכנה קיומית מבינה מלאכותית כללית

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושגים ומונחים במלחמה הקרה
מחקר מתאמי

מחקר מתאמי הוא סוג של מחקר בשיטות מחקר במדעי החברה וברפואה, שבו נבדק האם ישנו מתאם בין משתנים שונים. 

מחקר מסוג זה מבוצע בדרך כלל כאשר אין אפשרות לטפלל (לבצע מניפולציה) את המשתנים הנחקרים, בין אם משום שהדבר אינו אפשרי מסיבה מעשית, יותר מדי משתנים, אין אפשרות להקיש על ממצאי המעבדה לחיים אל מחוץ לה ובעיות אתיקה. 

מחקר זה יכול לבחון האם ישנו קשר בין שני משתנים, ולכן השערות המחקר ינוסחו באופן שבוחן האם קיים קשר בין המשתנים, ולא כהשערות סיבתיות, לפיהן משתנה אחד משפיע על המשתנה האחר.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שיטות מחקר במדעי החברה
שיטת דיואי

בספרנות, שיטת דיואי היא שיטה למיון וסימון ספרים הנהוגה בספריות, כשמיון הספרים נעשה על פי נושאים והנושאים מחולקים לתת-נושאים וכך הלאה ומסומנים על ידי מספרים, הסימון נקרא נוטציה (Notation). 
שיטת דיואי מבוססת על השיטה העשרונית, ולכן מאפשרת פירוטי משנה של נושאים כמעט ללא הגבלה.

את השיטה הגה מלוויל דיואי ב-1876, ספרן בן 21 בארצות הברית. הוא נתן פתרון לבעיה שהתעוררה עם ריבוי הספרים והנושאים, שקשה היה לאתרם בספריות ובמאגרי הספרים לקראת סוף המאה ה-19. עם התפתחות המדע ויצירת תחומים חדשים (כגון תחום המחשבים) בוצעו עדכונים ושינויים בשיטה. הגרסה הנוכחית היא גרסה 23 שיצאה לאור באמצע 2011. בעלי הזכויות כיום על השיטה היא חברת OCLC מאוהיו המתמחה בקיטלוג ומיון פרטי דפוס.

==החלוקה הראשית==
דיואי חילק את התחומים לעשרה תחומים עיקריים, שהם בחלוקה ראשית כדלהלן:

:000 - ספרות כללית הכוללת מילונים ולקסיקונים
:100 - פילוסופיה ופסיכולוגיה
:200 - דת
:300 - מדעי החברה
:400 - בלשנות
:500 - מדע טהור
:600 - מדעים שימושיים (כולל טכנולוגיה ורפואה)
:700 - אמנות
:800 - ספרות
:900 - היסטוריה וגאוגרפיה

==חלוקות משנה==
את הנושאים הכלליים ניתן לחלק לחלוקות משנה בלי הגבלה, כשמקובל אחרי שלוש ספרות לשים נקודה כדי להקל על ההתמצאות.

לדוגמה, תחום המדע הטהור מחולק לענפים בצורה הבאה:

:510 - מתמטיקה
:520 - אסטרונומיה ומדעים קרובים
:530 - פיזיקה
:540 - כימיה
:550 - גאולוגיה ומדעים קרובים
:560 - פאליאונטולוגיה (מדע המאובנים)
:570 - מדעי החיים
:580 - בוטניקה
:590 - זואולוגיה

דוגמה לתת-חלוקה של הנושא אסטרונומיה:

:523.1 - קוסמולוגיה
:523.4 - כוכב לכת

את נושא הקוסמולוגיה אפשר לפצל לנושאים ספציפיים יותר על ידי הוספת ספרות מימין. הנושאים יכולים להיות ספציפיים כמו כגון: קרינת רקע קוסמית, תאוריית המצב היציב, היקום האינפלציוני.

דוגמה: ספר שעוסק בנושא המפץ הגדול יקוטלג במספר 523.101, ספר העוסק באיורים או קריקטורות שמתארות את המפץ הגדול יקוטלג במספר 523.101.022.

==בישראל==
ברוב הספריות הציבוריות בישראל נהוג להשתמש בגרסה מצומצמת של שיטת דיואי. בשיטה זו פירוט המשנה של הנושאים מצומצם יותר. בנוסף מוסיפים לספרים הקשורים לארץ ישראל את האות E לפני מספר המדף (או את הספרה 9 בסוגריים אחרי מספר המדף), וישנם מספר שינויים בסימון המייחס למדינות ואזורים מסוימים.

חלק מהספריות האקדמיות בישראל משתמשות בשיטת דיואי, אך חלקן מעדיפות שיטות אחרות, כגון: שיטת ספריית הקונגרס ושיטת UDC. בחלק מהאוניברסיטאות משתמשים במספר שיטות במקביל, בהתאם לצרכים השונים של כל אוסף ספציפי.

==שיטת שלום==
בחלק מהספריות בישראל נהוגה שיטה לצורך מיון נושאים ביהדות הנקראת "שיטת שלום". השיטה פותחה על ידי פרופסור גרשם שלום, חוקר הקבלה, שהיה ספרן בבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי בירושלים. שלום פיתח את השיטה, כיוון ששיטת דיואי לא פיתחה מספיק את תחומי המחקר ביהדות (עיקר הדגש בשיטת דיואי בהקשר של דתות הוא מחקר על נצרות). שיטת מיון זו מרחיבה את המיון בשיטת המיון של דיואי בתחום היהדות, בהיסטוריה של עם ישראל, בלימודי ארץ ישראל ומארגנת את מיון הנושאים בתנ"ך לפי המסורת היהודית. תוספת זו מאפשרת לספריות למיין את ספרות המחקר הענפה בתחומים הללו.

פיתוח מסוים של השיטה נמצא כיום בשימוש בין השאר גם בחלק מספריות אוניברסיטת בר-אילן.

==ראו גם==
* שיטת ספריית הקונגרס
* שיטת UDC
* שיטת קטר המתפשטת
* שיטת המיקום הקבוע

==קישורים חיצוניים==

* 
[http://bpeck.com/references/ddc/ddc.htm טבלת שיטת מיון דיואי מפורטת] 
* 
* 

==הערות שוליים==

דיואי
קטגוריה:המצאות במאה ה-19
ספרן

"[[הספרן", ציור מאת ג'וזפה ארצ'ימבולדו, 1556]]

ספרנית בספריית תיכון רוטברג
ספרן הוא מי שבמקצועו מתמחה בקטלוג ספרים, במיונם, בחיפוש מידע בספרים ובמאגרי מידע דיגיטליים, ובניהול ספריות.

== ספרנות ==
מקצוע הספרנות נלמד ברוב האוניברסיטאות יחד עם מקצוע המידענות, שמטרתו להעניק לספרן-מידען את הכלים לנווט בין מקורות הידע הרבים, לאתר ולשלוף את המידע הנדרש תוך כדי שימוש במערכות מידע ושיטות חיפוש מתוחכמות במחשב. בשל מטרות אלה של המקצוע, הספרן-מידען נדרש למודעות חברתית והשכלה רחבה, בנוסף ליכולת תקשורתית וידע טכנולוגי.

בשל הגידול במרכזיותה של התקשורת בחברה המודרנית והדרישה הגוברת והולכת למידע איכותי, מקצוע הספרנות הופך במאה ה-21 לדינמי ומורכב יותר. עם השינוי בתפקיד הספרן לצד ההתקדמות הטכנולוגית, משתנה גם הדימוי שלו. אם בעבר היה דימוי של אדם רציני, הקבור בתוך כרכים עבי כרס ודורש שקט. כיום ספרנים הופכים להיות פעילים יותר ברמה ציבורית וחברתית. ספריות מרכזות פעילויות תרבותיות, ויוצרות קהילה סביבם. הספרן אינו רק "שומר הסף של מתחם הספרים" אלא גם פעיל בקהילה.

לימודי המקצוע מעניקים לספרן-מידען את העקרונות העיוניים של המקצוע, תוך הבלטת תפקידי הספרייה כגורם חברתי, ומפתחים את הכושר לניתוח מערכות מידע לסוגיהן.

במאה ה-21, במרכזי מידע וספריות רבות, ספרנים עוסקים גם בתחום המידענות, וכך, עבודתם כוללת מיון ואיתור מידע באמצעים ממוחשבים.

==מקצוע הספרנות בישראל==
באקדמיה ישנם בתי ספר לספרנים ולמידענים, המעניקים תעודות "ספרן מוסמך וספרן מורשה"
* אוניברסיטת בר-אילן – תארים ראשון, שני ודוקטור
* אוניברסיטת חיפה – לימודי תעודה במסגרת הפקולטה למדעי התואר ולימודי מ.א. במסגרת בית הספר לניהול
* המכללה האקדמית גליל מערבי – לימודי החוג ללימודי מידע, בחסות אקדמית של אוניברסיטת בר-אילן
* המכללה האקדמית בית ברל
* המכללה לחינוך ע"ש דוד ילין – לימודי ספרן מורשה ולימודי M.Ed
* אורנים - המכללה האקדמית לחינוך – לימודי ספרן מורשה.

בשנת 2009 התאחדו שני ארגוני הספרנים, אס"י ואסמ"י, לארגון אחד. מטרת האיחוד הייתה שיתוף פעולה בין כל עובדי הספריות בישראל – ציבוריות, אקדמיות, מיוחדות ובתי ספר. הארגון המאוחד נקרא "ארגון הספרנים והמידענים בישראל", והוא פועל בתחומי ההעסקה, שכר ותגמול, כנסים וימי עיון, הכשרה מקצועית, פרסים לסטודנטים, ותקנים. בשנת 2010 נערכו בחירות כלליות ונבחר ד"ר שחף הגפני.

בשנת 2011 השתתף הארגון בקמפיין הארצי נגד נעילת שעריה של הספרייה העירונית בקריית שמונה.

==ראו גם==
* שיטת דיואי
* שיטת ספריית הקונגרס
* ארגון הספרנים והמידענים בישראל
* עיצוב ספרים
* דמטריוס מפלרום
* חמשת חוקי הספרנות
* רשימת ספרנים ומידענים

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Solomon, Y. (2016). Librarians in Flux: The New Serendipity Agents, Paper presented at #VisDom 2016 Conference, Potsdam, Germany (May 27-28, 2016); DOI:10.13140/RG.2.1.3013.2729</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.asmi.org.il אסמ"י] - אתר האינטרנט של ארגון הספרנים והמידענים בישראל
* 
* 
* ערן גולדנברג, [http://www.daat.ac.il/daat/ktav_et/maamar.asp?ktavet=2&id=1730 להיות ספרן יעץ בספריות אקדמיות - עבר, הווה, עתיד], מתוך "לימודים - כתב עת וירטואלי לענייני חינוך והוראה", גיליון מס' 13 - תשע"ז - 2016/17; באתר "דעת"
* מילון למונחי ספרנות, באתר האקדמיה ללשון העברית | [https://terms.hebrew-academy.org.il/Millonim/ShowMillon?KodMillon=11 1976] | [https://terms.hebrew-academy.org.il/Millonim/ShowMillon?KodMillon=237 2003] |
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מקצועות המדע והטכנולוגיה
קטגוריה:ספרנות
יוממות

שעת השיא ברכבת התחתית של טוקיו, תופעה אופיינית בערים שרבים מהעובדים בהן הם יוממים]]
יוֹמְמוּת היא תופעה חברתית המתקיימת כאשר אנשים המתגוררים ביישוב מסוים נוסעים מדי יום אל מקום עבודתם הנמצא ביישוב אחר, בדרך כלל בעיר הגדולה בהשוואה למקום מגוריהם. אנשים אלה מכונים יוֹמְמִים (ביחיד: יוֹמֵם), אם כי הכינוי אינו נפוץ מחוץ לספרות המקצועית.

תופעת היוממות היא מסימניה של המהפכה התעשייתית, כאשר נגישות גבוהה לתחבורה יעילה מאפשרת לעובדים לעבוד במרחק רב מביתם, בניגוד למצב ששרר במדינות המערב עד המאה ה-19 כאשר רוב האנשים גרו במרחק הליכה ממקום עבודתם.

בערים מרכזיות בישראל, כגון תל אביב, מרבית העובדים הם יוממים המגיעים לעבודה בעיר מערים אחרות במטרופולין תל אביב. מצב הפוך מתקיים בערים שבהן מקורות תעסוקה מעטים, שם מתגוררים בדרך כלל יוממים רבים. ערים כאלו מכונות לעיתים "ערי שינה".

מקובלת הטענה לפיה זמן יוממות קצר יותר שקול לחיסכון רב יותר בהוצאות על אנרגיה כלכלית וסביבתית.

==ראו גם==
* פִּרְווּר

==לקריאה נוספת==
* משה ברור, "יוממות", לקסיקון גאוגרפי, (עמ' 9), הוצאת יבנה, תשס"א

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:גאוגרפיה עירונית
קטגוריה:הסעה
קטגוריה:התיישבות בת קיימא
קלוד בשה

קלוד גַסְפָר בָּשֶׁה דה מזיריאק (בצרפתית: Claude-Gaspard Bachet dit de Méziriac; 9 באוקטובר 1581 - 26 בפברואר 1638) היה מתמטיקאי וחידונאי צרפתי.

קלוד בָּשה למד אצל הישועים בליון ובמילאנו. בשנת 1601 הצטרף למסדר הישועים, אך עזב כעבור שנה עקב מחלה.

בָּשה כתב ספרים על חידות מתמטיות ושעשועים מתמטיים, ולמעשה הניח את היסוד לכל הספרות שנכתבה לאחר מכן בתחום זה. ספרו Problèmes plaisans et délectables<ref></ref> יצא לאור בשנת 1612, ומהדורה מורחבת שלו יצאה לאור בשנת 1624. דוגמה לבעיה המופיעה בספר היא בעיית יוספוס. חידה מפורסמת אחרת מספר זה היא: מהו המספר המזערי של משקולות הנחוץ כדי לשקול במאזני כפות כל מספר שלם של קילוגרמים בין 1 ל-40?

כמתמטיקאי, פרסומו העיקרי נובע מתרגום ספרו של דיופנטוס, "אריתמטיקה", מיוונית ללטינית בשנת 1621, צעד שהביא ספר זה לתרבות האירופית. על ספר זה כתב פייר דה פרמה בשוליו את הערתו המפורסמת, הידועה בשם "המשפט האחרון של פרמה".

בשנת 1635 נבחר לאקדמיה הצרפתית.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* W.W. Rouse Ball and H.S.M Coxeter, Mathematical Recreations and Essays
Schaaf, William (1970). "Bachet de Méziriac, Claude-Gaspar". Dictionary of Scientific Biography 1. New York: Charles Scribner's Sons. pp. 367–368. .
</div>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מתמטיקאים צרפתים
קטגוריה:חידונאים
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית
קטגוריה:ילידי 1581
קטגוריה:נפטרים ב-1638
המנון הרשות הפלסטינית

"פדאא'י" (בערבית: فدائي), או "לוחם", הוא שמו של ההמנון הלאומי הפלסטיני. 

== מוטני ==
החל בשנות השלושים של המאה העשרים היה "מוטני" (בערבית: موطني), או: "מולדתי", המנון הבלתי-רשמי של הפלסטינים. השיר חובר על ידי המשורר הפלסטיני אבראהים טוקאן בשנת 1936, והולחן על ידי המלחין הלבנוני מחמד פליפל. למרות שהוא נעדר מעמד רשמי, הוא זוכה לפופולריות בקרב הציבור הפלסטיני. 

בשנת 2003 הוא נקבע כהמנון הלאומי של עיראק.

==בילאדי, בילאדי, בילאדי==
על רקע פריחת הפאן ערביות, אימצו הפלסטינים כהמנון בלתי רשמי את "בילאדי, בילאדי, בילאדי", שיר מצרי שלימים הפך להמנון מצרים. מאז נהוג לחשוב שזהו ההמנון הפלסטיני.

== פדאא'י ==
"פדאא'י" נכתב על ידי סעיד אל-מוזיין והולחן על ידי המלחין המצרי עלי אסמאעיל. תנועת פת"ח השתמשה בו בעת הפיכת מוסדות התנועה למוסדות הלאומיים הפלסטיניים ועל כן נודע בשם "המנון המהפכה הפלסטינית". 

בשנת 1972 אומץ רשמית על ידי הארגון לשחרור פלסטין (אש"ף) ואומץ על ידי הרשות הפלסטינית עם הקמתה. 

== מאפייני ההמנון ==

בהמנון ניכרת הרוח הלאומית, ובולטת בהיעדרה כל התייחסות בעלת גון דתי, למשל לעניין האסלאם, אזכור האל או הג'יהאד. תחת הערכים הדתיים, בולטים אתוסים לאומיים: הלאומיות, המאבק והשיבה.

== מילות השיר ==

{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! תעתיק עברי !! ערבית
|-
|<poem>לוחם, לוחם, לוחם
הוי אדמתי, אדמת האבות
לוחם, לוחם, לוחם
הוי עמי, עם הנצח

בזכות נחישותי, והאש שלי, ובעוצמת נקמתי,
 ובגעגועֵי-דמִּי לארצי ולביתי,
עליתי על ההרים ויצאתי למאבק,
הבסתי את הבלתי-אפשרי וריסקתי את המגבלות

לוחם, לוחם, לוחם
הוי אדמתי, אדמת האבות
לוחם, לוחם, לוחם
הוי עמי, עם הנצח

בנשוב הרוח ולנוכח אש הנשק
ובעקשנותו של עמי על המאבק
פלסטין היא ביתי, היא אדמת ניצחוני
פלסטין היא נקמתי ואדמת העמידה האיתנה

לוחם, לוחם, לוחם
הוי אדמתי, אדמת האבות
לוחם, לוחם, לוחם
הוי עמי, עם הנצח

בשם השבועה, בצל הדגל,
בשם אדמתי, ובשם עמי, ובשם אש הכאב,
אחיה כלוחם, אשאר לוחם, 
אמות כלוחם, עד אשר אשוב,
לוחם</poem>
|<poem>פדאא'י, פדאא'י, פדאא'י,
יא ארצ'י יא ארצ' אלג'דוד
פדאא'י, פדאא'י, פדאא'י
יא שעבי, יא שעב אלח'לוד

בעזמי ונארי וברכאן ת'ארי
ואשואק דמי לארצ'י ודארי
צעדת אלג'באל וח'צ'ת אלנצ'אל
קהרת אלמחאל חטמת אלקיוד

פדאא'י, פדאא'י, פדאא'י,
יא ארצ'י, יא ארצ' אלג'דוד
פדאא'י, פדאא'י, פדאא'י,
יא שעבי, יא שעב אלח'לוד.

בעצף אלריאח ונאר אלסלאח,
ואצראר שעבי לח'וצ' אלכפאח,
פלסטין דארי וארצ' אנתצארי,
פלסטין ת'ארי וארצ' אלצמוד,

פדאא'י, פדאא'י, פדאא'י,
יא ארצ'י, יא ארצ' אלג'דוד,
פדאא'י, פדאא'י, פדאא'י,
יא שעבי, יא שעב אלח'לוד,

בחק אלקסמ, תחת ט'ל אלעלמ,
בארצ'י ושעבי ונאר אלאלם,
סאחיא פדאא'י ואמצ'י פדאא'י,
ואקצ'י פדאא'י אלא אן אעוד
פדאא'י.</poem>
|<poem>فدائي.. فدائي.. فدائي
يا أرضي يا أرض الجدود
فدائي.. فدائي.. فدائي
يا شعبي يا شعب الخلود

بعزمي وناري وبركان ثاري
وأشواق دمي لأرضي وداري
صعدت الجبال وخضت النضال
قهرت المحال حطمت القيود

فدائي.. فدائي.. فدائي
يا أرضي يا أرض الجدود
فدائي.. فدائي.. فدائي
يا شعبي يا شعب الخلود

بعصف الرياح ونار السلاح
وإصرار شعبي لخوض الكفاح
فلسطين داري و أرض انتصاري
فلسطين ثاري وأرض الصمود

فدائي.. فدائي.. فدائي
يا أرضي يا أرض الجدود
فدائي.. فدائي.. فدائي
يا شعبي يا شعب الخلود

بحق القسم تحت ظل العلم
بأرضي وشعبي ونار الألم
سأحيا فدائي وأمضي فدائي
وأقضي فدائي إلى أن أعود
فدائي</poem>
|}

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הרשות הפלסטינית: סמלים לאומיים
הרשות הפלסטינית
קטגוריה:המנונים לאומיים בערבית
המנון צרפת

לה מרסֵיֶיז (בצרפתית: La Marseillaise) הוא ההמנון הלאומי של צרפת.

== היסטוריה ==
ההמנון חובר בשנת 1792, בעיצומה של המהפכה הצרפתית, בידי קצין צבא בשם רוז'ה דה ליל. ההמנון נקרא "המרסֵיֶיז" משום שהראשונים שאימצו אותו היו חיילים בני מרסיי. במשך השנים שימש ההמנון, בנוסף לצרפת, גם את הרפובליקה הרוסית. יש לו מסר לאומני ברור (כולל לפחות 11 התייחסויות לאלימות) - מסר מהפכני שנועד לסחוף את הצרפתים למלחמה נגד העריצות. תחת הסיסמה "סכנה למולדת!" התבצע גיוס המוני של תומכי המהפכה.

לאחר נפילתו של נפוליאון נאסרה שירת "המרסייז", והוא נחשב להמנון השמאל הצרפתי. בתקופת הרפובליקה השלישית (החל משנת 1879) הוא הפך להמנון הצרפתי.

מנגינת ההמנון הצרפתי שימשה גם כהמנון הרפובליקה הרוסית.

== מילות השיר ==
{| cellpadding="15" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! צרפתית
|-
| <poem>קומו ילדי המולדת,
הגיע יום התהילה.
נגדנו ניצבת העריצות,
דגל מוכתם בדם הונף.
דגל מוכתם בדם הונף.
שומעים אתם, בשדות
גועים הגייסות הפראים הללו,
מגיעים עד זרועותיכם
לשסף את בניכם, את רעיכם.

אל הנשק, אזרחים!
היערכו בגדודים,
צעד, צעד!
ירווה דם טמא
את תלמינו.

אהבה קדושה למולדת
הדריכי, תמכי בידינו הנוקמות.
חירות, חירות יקרה,
הילחמי לצד מגינייך;
הילחמי לצד מגינייך.
תחת דגלינו, כדי שהניצחון
ירוץ לקול צלילייך הגבריים;
כדי שאויבייך הגוססים
יחזו בניצחונך ובתהילתנו!

אל הנשק...
</poem>

| dir="ltr" | <poem>Allons enfants de la Patrie,
Le jour de gloire est arrivé!
Contre nous de la tyrannie,
L'étendard sanglant est levé,
L'étendard sanglant est levé,
Entendez-vous dans les campagnes
Mugir ces féroces soldats?
Ils viennent jusque dans vos bras
Égorger vos fils, vos compagnes!

Aux armes, citoyens
Formez vos bataillons
Marchons, marchons!
Qu'un sang impur
Abreuve nos sillons!

Amour sacré de la Patrie,
Conduis, soutiens nos bras vengeurs
Liberté, Liberté chérie,
Combats avec tes défenseurs!
Combats avec tes défenseurs!
Sous nos drapeaux que la victoire
Accoure à tes mâles accents,
Que tes ennemis expirants
Voient ton triomphe et notre gloire!

Aux armes...
</poem>
|}

== המנון צרפת במוזיקה ==

=== יהודית ===

* הרבי (האחרון) מליובאוויטש הצמיד את מילות הפיוט האדרת והאמונה למנגינת המארסלייז.

=== קלאסית ===
המנון צרפת שולב בחלקו מספר פעמים ביצירות קלאסיות, ביניהן:
* השיר "שני הגרנדירים" מאת רוברט שומאן.
* הפתיחה 1812 מאת פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי.
* האופרה אנדריאה שנייה מאת אומברטו ג'ורדאנו.
* הביטלס בשיר "All You Need Is Love"

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

* [http://www.bergoiata.org/mid/La%20Marseillaise.mid מנגינת ההמנון]

צרפת, המנון
קטגוריה:צרפת: סמלים לאומיים
קטגוריה:שירי המאה ה-18
חידונאי

חידונאי הוא אדם העוסק בחיבור חידות ובהצגתן הפומבית.

כבר בתנ"ך רווח הנוהג לחוד חידות. שמשון חד לפלשתים חידה לא פתירה ("חידת חמיצר" בלשון ימינו) כדי למצוא תואנה להכות בהם. מלכת שבא באה לביקור אצל שלמה המלך ומנסה אותו בחידות כדי לעמוד מקרוב על גודל חכמתו.

במאה ה-12 עסק אברהם אבן עזרא בחיבור חידות ובפתרון חידות. על-פי המסופר, ניצלו חייו וחיי תלמידיו בזכות פתרון שמצא לבעיית יוספוס הכללית.

בשנות השישים של המאה ה-20 זכה להצלחה רבה בישראל החידונאי שמואל רוזן, שהציג את חידותיו (בעיקר חידות לשוניות וחידות דעת) בתוכנית הרדיו השבועית "קפד ראשו", וכן ערך חידונים פומביים. חידונאי נוסף שפעל באותה עת הוא שבח וייס, לימים יו"ר הכנסת, שעסק בתחום זה בעת שהיה סטודנט.

==חידונאים מפורסמים במדינות שונות==
* קלוד באשה, שפעל במאה ה-16 בצרפת.
* הנרי ארנסט דודני, שפעל במאה ה-19 בבריטניה, ופרסם את חידותיו (בעיקר חידות מתמטיות) בכתבי עת ובספרים.
* סם לויד, שפעל במאה ה-19 בארצות הברית, ופרסם את חידותיו (בעיקר חידות מתמטיות, אך גם חידות מכניות) בכתבי עת ובספרים.
* מרטין גרדנר שפעל במאה ה-20 בארצות הברית, ופרסם חידות מתמטיות במשך חצי יובל שנים בטורו בירחון Scientific American. כמו כן עסק בהוצאה מחודשת של כתבי קודמיו, דודיני ולויד.

<gallery>
קובץ:Henry Dudeney.jpg|הנרי ארנסט דודני
קובץ:Martin Gardner.jpeg|מרטין גרדנר
קובץ:Shmuel Rosen1959.jpg|שמואל רוזן
קובץ:DanChamizer62007.jpg|דן חמיצר
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:מקצועות הבידור