אגודת קדושת ציון

"אגודת קדושת ציון - התאחדות החרדים לדרישת ציון על טהרת הקודש" היא אגודה חרדית השואפת לקדם אהבת ארץ ישראל, מצוות כיבוש ארץ ישראל וכינון מדינה יהודית על פי התורה.

== על האגודה ==
הוועידה הארצית של אגודת קדושת ציון תשפ"ד
==== ייסוד ====
הוקמה בכ"ח באייר (יום ירושלים) תשע"ה על ידי יהודה אפשטיין (יושב ראש האגודה), הרב יצחק ברנד, פסח הלפרין, יהודה שרז, ועוד מספר אברכים חרדים ליטאיים חלקם בוגרי ישיבת אדרת אליהו. כתב העת "קדושת ציון" יצא לאור לראשונה בחודש אלול של אותה שנה, ובכ"ח באייר תשע"ו התקיימה הוועידה הראשונה.

במהלך השנים שלאחר מכן הצטרפו להנהלה הרב בצלאל גנז - חסיד גור, חיים איינהורן - שנשוי לנכדה של הרב זלמן נחמיה גולדברג, ומספר אנשים נוספים מהמגזר החסידי, ווכן מהמגזרים החרדי - ספרדי והליטאי כולל מהפלג הירושלמי.

=== פעילות ===
====תוכן====
* הוצאת גיליון חודשי או דו חודשי בשם "קדושת ציון" העוסק בנושאי יישוב ארץ ישראל, מדינה על פי תורה, תהליכי הגאולה ועוד. ראו פסקה ייעודית להלן.
* מכון "דעת תורה" של האגודה מוציא לאור ומפיץ חומרי הסברה וספרות תורנית, כמו הספר "אם הבנים שמחה" והספר "נחמו נחמו עמי" על שבע דנחמתא, פרי עטם של רבני האגודה.

====אירועים====
* מדי שנה מתקיימת ועידה ארצית בסמוך לכ"ח באייר (יום ירושלים), בה דנים בחזון ובתחומי הפעילות, וחוגגים את שחרור ירושלים וחלקים נוספים מארץ ישראל במלחמת ששת הימים. בין היתר נשאו דברים בוועידות הרבנים שלמה משה עמאר, יואל שוורץ, יצחק ברנד, והאדמו"ר מבוסטון. פעילים מנטורי קרתא והפלג הירושלמי פועלים מדי שנה לסכל את האירוע, בין השאר על ידי הטרדת רבנים שמשתתפים בו. מספר פעמים ביטלו רבנים מוכרים את השתתפותם בשל פעילות זו, הבולט ביניהם הוא הרב מאיר מאזוז.
* אירוע מצומצם בי"ז בכסלו, יום הצהרת בלפור. וכן ערב עיון וגיבוש לפעילים בחנוכה.
* בתאריך י"ג בשבט, יום השנה של הרב ישכר שלמה טייכטל, נערך כינוס לזכרו. בכינוס נמכר הספר "אם הבנים שמחה" של הרב טייכטל במחיר מסובסד.
* בראש חודש אייר, יום השנה לפטירת רבי עקיבה יוסף שלזינגר, נערך כינוס מיוחד לזכרו. בשנת תשפ"ב (2022) צוין יום השנה ה-100 לפטירתו בשורת כינוסים ואירועים, וכן בגיליון מיוחד שהוקדש לדמותו.

===פעילויות===
* שיעורים מדי ליל שישי הפונים לבחורי ישיבות.
* טיולים וסיורים בירושלים, ביהודה ושומרון ועוד, בהשתתפות עשרות חרדים.
* שבתות גיבוש לבחורי ישיבות חרדיים. בתשע"ט התקיימה שבת במצפה יריחו ובתש"פ ותשפ"ג התקיימה שבת בחברון.
* בשנת תשע"ט החלה לעסוק בעידוד התיישבות חרדית ביהודה ושומרון, ובייחוד בעמנואל. היא גם החלה לארגן סיבובי שערים מחוץ הר הבית וסיורים מודרכים במקום.
* בתחילת שנת תש"פ הכריזה על תחרות כתיבת מאמרים בנושאי גאולה. נושא השנה היה "למה יהודי שומר מצוות בחוץ לארץ צריך לעלות לארץ ישראל". הזוכה מקבל את "פרס הרב זילברמן", על שם הרב יצחק שלמה זילברמן שהאגודה רואה בו את אחד ממעצבי דרכה.

==== כתב העת "קדושת ציון" ====
החל מאלול תשע"ה (2015) יוצא לאור מדי חודש את ירחון "קדושת ציון", בעריכת הרב יהודה אפשטיין. הירחון נשלח למנויים ומופץ בעשרת אלפים עותקים בריכוזים חרדיים.

בכתב העת מופיעים מאמרי הלכה והשקפה בענייני ארץ ישראל, בשאלת היחס של הציבור החרדי לעם ולארץ, בשאיפה לכינון מלכות התורה ובדרכי עבודת ה' בימינו. יש בו מדורים בענייני הגאולה, עליית תלמידי הגר"א ותלמידי הבעל שם טוב לארץ ישראל, הספר קול התור, יחס גדולי ישראל לארץ ישראל, דעת החת"ם סופר בעניין זה וסיפור עליית תלמידיו ארצה. בעבר הופיעה סדרת מאמרים של הרב חיים והב עם מענה לספר "ויואל משה" והצגת דעת גדולי ישראל בנושא, וכן מאמרים בעניין שלוש השבועות.

מפעם לפעם מופיע ראיון עם דמות תורנית, בין השאר התראיינו לגיליון הרב זלמן נחמיה גולדברג, אדמו"ר מקופיטשניץ, איש ירושלים הרב ישראל גליס ועוד. הרב זלמן נחמיה גולדברג אף פרסם בגיליון מאמר פרי עטו. במלאת שנה לפטירת הרב שמחה קוק נערך בגיליון ראיון לזכרו עם נכדו.

באחד המדורים ישנה גם התייחסות לעניינים אקטואליים. בעקבות התגברות האנטישמיות בעולם ועוד קראה האגודה ליהודי הגולה לעלות לישראל, ובכך גם להכריע את שאלת הזהות של המדינה כמדינה יהודית ותורנית.

== עמדות האגודה ==
האגודה מדגישה כי מצוות יישוב ארץ ישראל היא מצווה מרכזית ביהדות, מפני שהתורה יכולה להתקיים בצורה האידיאלית רק כשעם ישראל נמצאים כאומה על אדמתם ומתנהלים על פי התורה. מסיבה זו היא רואה הכרח בלימוד הלכות דת ומדינה במטרה לגבש חוקה תורנית שתאפשר לנהל את המדינה כמדינה המתנהלת על פי התורה מוקדם ככל הניתן. הם מרבים להזכיר את דברי החתם סופר:

כמו כן הם מדגישים שהעיסוק בנושא הוא חובת כל יהודי, ואף בנושא זה הם מצטטים את דברי החתם סופר

אנשיה רואים בתהליכים ההיסטוריים שהתרחשו בעשרות השנים האחרונות חלק מתהליך הגאולה, קיבוץ גלויות וקץ שעבוד מלכויות, ביחס למדינת ישראל הם מציגים עמדה מורכבת: מחד, עצם קיומה של מדינת יהודית והצלחתה הוא קידוש השם, הסותם את הגולל על טענות הנצרות שהיהודים נכרתו מעם ישראל. אך מאידך היותה מדינה חילונית שאינה מתנהלת לפי התורה היא כחילול השם, שיש לפעול ככל האפשר לשנותו.

לטענתה, האידאולוגיה שלה היא המשך להשקפתם של אישים כמו החזון איש, הרב איסר זלמן מלצר והרב יוסף חיים זוננפלד, וכממשיכי עליות תלמידי הגר"א ותלמידי הבעל שם טוב.

בהקשר זה הם מצטטים את דבריו של רבי יוסף חיים זוננפלד, הגאב"ד הראשון של העדה החרדית, אשר בדומה לאידאולוגיה שלהם - התנגד נחרצות לציונות החילונית אך ראה בפריחת הארץ אתחלתא דגאולה:

כמו כן הם מביאים את דברי החזון איש לאדם שהסתפק על עלייה לישראל: 
ומסבירים שבדבריו אלו רואים שלדעתו לא חלק הרמב"ם על הרמב"ן הקובע כי ישנה מצווה מדאורייתא לשבת בארץ ישראל ואף לכונן בה שלטון יהודי, וכן שהוא סבר שאכן זו ההלכה המחייבת אף בזמנינו.

לדעת אנשי האגודה הצהרת בלפור וועידת סאן רמו הם מעין הצהרת כורש. אחרי הרישיון שנתן כורש לבנות את בית המקדש, ואחרי שכבר החלה בנייתו, נכתבה "שטנה" על היהודים והמלך הורה לעצור את העלייה ואת בניית הבית, ובדומה לכך - אחרי שהכירו האנגלים בבעלותו של העם היהודי על ארץ ישראל כתבו את הספר הלבן, המגביל את עלייתם לארץ.

בשנת תש"פ, בסימן מאה שנים לוועידת סן רמו, יצאה בקמפיין לפרסום מכתבו של רבי מאיר שמחה מדווינסק, ה"אור שמח", שבו כתב כי בעקבות ההחלטה בסאן רמו "סר פחד השבועות מעלינו", כלומר פג החשש להקים שלטון יהודי מכוח שלוש השבועות, מכיוון שהאומות נתנו רשות ליהודים להקים מדינה.

אנשיה מרבים להשתמש במושגים 'אתחלתא דגאולה', 'גאולה בדרך הטבע' ו'איתערותא דלתתא'. עם זאת, הם אינם רואים בממשלת ישראל ריבון מבחינה תורנית. לדעתם העובדה שראשי המדינה הם חילונים והיא אינה מתנהלת לפי חוקי התורה היא חילול השם. גם בשאלת הגיוס לצה"ל נוקטת בעמדה החרדית כי כל עוד אין הצבא מתנהל על פי תורה אסור לשרת בו.

בשנת תשפ"א (2020) יצא לאור את הספר "מדינה של תורה" המלקט מדברי גדולי ישראל ורבנים חרדים שקראו לכינון חוקת התורה במדינת ישראל. באירוע ההשקה לספר נשאו דברים בין היתר הרב מרדכי נויגרשל, הרב פרופ' אברהם שטיינברג והרב יואל שוורץ.

== תמיכה והתנגדות ==
הרב מנחם מנדל טוביאס נואם בוועידה השלישית
בין הרבנים שהביעו תמיכה פומבית באגודה: הרב זלמן נחמיה גולדברג, הרב לייב מינצברג, הרב יואל שוורץ, האדמו"ר מקופיטשניץ, האדמו"ר מקרעטשניף - קריית גת, האדמו"ר מבוסטון, הרב שלמה משה עמאר, הרב דב קוק, הרב מרדכי שריקי, הרב יצחק ברנד, הרב , הרב מנחם מנדל טוביאס - מרבני שטפנשט ואב"ד דרכי שמואל בבני ברק, הרב אליהו שלזינגר רבה של שכונות גילה ומקור חיים בירושלים, הרב יצחק דוד אלתר - בנו של האדמו"ר הפני מנחם מגור, הרב יעקב פרץ - מרבני שכונת נוה יעקב בירושלים, ראש ישיבת מדרש ספרדי ברובע היהודי ומרבני ישיבת אור חברון שבחברון, הרב יוסף קמינצקי - נכדו של הרב יעקב קמינצקי ומרבני הציבור החרדי - אמריקאי בישראל, הרב פנחס זביחי ראש מוסדות עטרת פז והרב חיים זאב מלינוביץ' - עורכו הראשי של ש"ס שוטנשטיין ורב בציבור החרדי יוצא ארצות הברית. כמו כן נמנה עם תומכיה הרב מאיר מאזוז שאף נועד להשתתף בוועידה השנתית הראשונה אך נאלץ לבטל את השתתפותו בעקבות לחצים.

אישים בחוגי הקנאים, בפרט הקשורים לנטורי קרתא וחסידות סאטמר, יצאו נגדה והגדירו אותם כמינים ואפיקורסים. לפני כינוסי האגודה התפרסמו פשקווילים נגדה. יו"ר האגודה הרב אפשטיין ואחרים סבלו מהתנכלויות, וקנאים קיימו הפגנה מחוץ לאולם הכנס.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* [http://www.qdushat-zion.022.co.il/BRPortal/br/P103.jsp?cat=721163 מאמרי וספרי קדושת ציון], באתר קדושת ציון
* 
* 
* 
* 
* 
* [http://actualic.co.il/יור-אגודת-קדושת-ציון-הרב-יהודה-אפשטיי/ יו"ר אגודת 'קדושת ציון' הרב יהודה אפשטיין: "מדינה בלי תורה תביא להתבוללות"], באתר אקטואליק
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:ארגונים דתיים בישראל
קטגוריה:יחסי דת ומדינה
קטגוריה:יהדות חרדית בישראל