OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הציר המונומנטלי

בניין הקונגרס הלאומי של ברזיל בכיכר שלוש הרשויות ממנו מתחילה השדרה
הציר המונומנטלי (בפורטוגזית: Eixo Monumental פירושה: הציר המונומנטלי, נקראת גם דרך מספר 1) היא השדרה הלאומית של ברזיל, הממוקמת במרכז הבירה ברזיליה וחוצה כמעט את כל העיר. לאורך הציר שוכנים מבני ציבור וממשל שונים, בהם הקונגרס הלאומי של ברזיל, קתדרלת ברזיליה והאצטדיון הלאומי של ברזיליה. הציר הושלם ונחנך בשנת 1960, בטקס בו עברה הבירה הרשמית של ברזיל לעיר ברזיליה. 

הציר, כשאר רשת הרחובות של העיר, תוכנן על ידי האדריכל לוסיו קוסטה, ורבים ממבני הציבור שלאורכו נבנו על ידי האדריכל המודרניסטי הנודע אוסקר נימאייר. לאורך הציר מספר אזורים בעלי שימושים מוגדרים, שיטת תכנון המכונה הפרדת שימושים. רוחב הציר, הדגש למכונית והפרדת השימושים אופייניות לתכנון הערים המודרניסטי לפי העקרונות שקבע האדריכל לה קורבוזיה. 

הציר המונומנטלי נחשב לאחד הרחובות הגדולים בעולם וגם אחד הכבישים הרחבים ביותר בעולם (ביחד עם שדרת 9 ביולי הנמצאת בבואנוס איירס בירת ארגנטינה), עם 6 נתיבי נסיעה לכל כיוון. ספר השיאים של גינס מנה את הציר בשנת 2008 בתור הכביש הרחב ביותר בעולם עם פס ההפרדה הגדול ביותר בעולם

== מהלך השדרה ==
תחילתו של הציר בבניין הקונגרס הלאומי של ברזיל התוחם אותו מכיוון דרום ומשם הוא ממשיך צפונה כאשר הוא חוצה כמה אזורים חשובים במרכז העיר. האזור הראשון התוחם אותו מכיוון דרום נקרא כיכר שלוש הרשויות, הכולל את בניין הקונגרס הלאומי. לאחר מכן ממשיך הציר לעבר האזור השני הנקרא שדרת משרדי הממשלה, הכולל גם את קתדרלת ברזיליה. מכאן ממשיך הציר אל האזור השלישי הנקרא אזור התרבות, ובו נמצאים המוזיאון הלאומי אונסצ'ינו גימראס, הספרייה הלאומית של ברזיל והתיאטרון הלאומי של ברזיל. צפונה משם נמצאת תחנת האוטובוסים המרכזית של ברזיליה הממוקמת במפגש עם כביש DF-002 החוצה את כל העיר בכיוון מערב-מזרח. משם ממשיך הציר לעבר מרכז הטלוויזיה והרדיו של ברזיל שנמצא בסמוך למגדל הטלוויזיה של ברזיליה ואחריו מתחיל אזור בתי המלונות. לאחר מכן ממשיך הציר אל אזור הספורט והפנאי שבו נמצאים האצטדיון הלאומי של ברזיליה, הפארק המרכזי של ברזיליה, הפלנטריום הלאומי של ברזיל ומרכז הקונגרסים - אויליסס גומרס. לאחר מכן מתחיל אזור משרדי העירייה ואחריו האזור האחרון שנקרא האזור הצבאי. הציר מסתיים לפני תחנת הרכבת של ברזיליה התוחם את הציר בצפון העיר.

== אתרים ==
=== מבני ממשלה ===
* הקונגרס הלאומי של ברזיל

* בית המשפט העליון של ברזיל
* ארמון איטאמאראטי (משרד החוץ של ברזיל)
* ארמון פלנלטו (משכן נשיא ברזיל)
* ארמון הצדק (משרד המשפטים של ברזיל)

=== מבני תרבות ===
* המוזיאון הלאומי אונסצ'ינו גימראס
* הספרייה הלאומית של ברזיל
* התיאטרון הלאומי של ברזיל
* הפלנטריום הלאומי של ברזיל 
* מרכז הקונגרסים - אויליסס גומרס

=== מבני ציבור ===
* מגדל הטלוויזיה של ברזיליה

=== מבני דת ===
* קתדרלת ברזיליה
* טנקרדו נבס - הפנתיאון של המולדת וחירות

=== מבני ספורט ===
* האצטדיון הלאומי של ברזיליה

=== מבני תחבורה ===
* תחנת האוטובוסים המרכזית של ברזיליה
* תחנת הרכבת של ברזיליה

=== גנים ===
* הגן הבוטני הלאומי של ברזיל
* גן ע"ש מקס בורלה

=== אנדרטאות ===
* אנדרטת ג'ון קנדי
* אנדרטת קוביצ'ק

== פנורמה ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ברזיליה: מבנים
קטגוריה:רחובות ושדרות
קטגוריה:אדריכלות מודרנית בברזיל
אדם לאנג

אדם לאנג (בהונגרית: Ádám Lang; נולד ב-17 בינואר 1993) הוא כדורגלן הונגרי המשחק כבלם בקבוצת אומוניה ניקוסיה.

==קריירת מועדונים==
לאנג החל לשחק כדורגל בקבוצת וספרם בגיל 11. בשנת 2008, עלה לקבוצה הבוגרת הבכירה של מועדון עיר הולדתן, וערך 2 הופעות ליגה בגיל 16 בלבד. בעונה שלאחר מכן, כלל לא שותף במשחקי ליגה, אך בשתי העונות הבאות כבר הפך לשחקן בכיר יותר במועדון, לאחר שצבר 17 ו-25 משחקי ליגה בהתאמה בעונות הללו. בעונת 2012–2013, חתם בקבוצת גיור. לאחר שלוש עונות בגיור, חתם לעונת 2015–2016 בקבוצת MOL וידי.

==קריירה בינלאומית==
לאגג ערך את הופעת הבכורה שלו עבור נבחרת הונגריה ב-22 במאי 2014, במהלך משחק ידידות מול דנמרק שהסתיים בתיקו 2-2. לאנג נכלל בסגל הנבחרת ההונגרית לטורניר היורו 2016 בצרפת, יורו 2020 ויורו 2024.<ref></ref>

== תארים ==
;גיור
* ליגת העל ההונגרית: 2012/13
* הסופרקאפ ההונגרי: 2013

;צ'.פ.ר. קלוז'
* ליגת העל הרומנית בכדורגל: 2018/19
* הסופרקאפ הרומני: 2018

;אומוניה ניקוסיה
* ליגת העל הקפריסאית: 2020/21
* הגביע הקפריסאי: 2021/22, 2022/23
* הסופרקאפ הקפריסאי: 2021

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים הונגרים
קטגוריה:בלמי כדורגל הונגרים
קטגוריה:וספרם: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני גיור
קטגוריה:כדורגלני פהרוואר
קטגוריה:כדורגלני דיז'ון
קטגוריה:כדורגלני נאנסי
קטגוריה:כדורגלני צ'.פ.ר. קלוז'
קטגוריה:כדורגלני אומוניה ניקוסיה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הונגריה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים זרים ברומניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקפריסין
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1993
ארתור לואיס אהרון

ארתור לואיס אהרון (באנגלית: Arthur Louis Aaron; 5 במרץ 1922 – 13 באוגוסט 1943) היה טייס יהודי בריטי בחיל האוויר המלכותי, שעוטר בצלב ויקטוריה, העיטור הגבוה ביותר על גבורה מול אויב המוענק בכוחות הבריטיים וכוחות חבר העמים הבריטיים.

== קורות חיים ==
אהרון נולד בלידס, יורקשייר, ולמד בבית הספר ראונדהיי ובבית הספר לאדריכלות בלידס. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הוא גויס לחיל האוויר המלכותי, והוכשר כטייס בטקסס. בחזרתו לבריטניה, הוא הצטרף לטייסת 218 "גולד קוסט", והטיס מפציצי שורט סטירלינג כבדים. הוא טס 90 שעות מבצעיות וביצע 19 גיחות, וקיבל את מדליית התעופה המצוינת לאחר מותו.

== הפעולה עליה זכה לצלב ויקטוריה ==
בגיחה ה-20 שלו, בהיותו בן 21, נפגע מטוסו של אהרון מאש מקלעים קרוב ליעד שלו בטורינו. הנווט הקנדי של המטוס, קורנליוס ברנן, נהרג ושאר אנשי הצוות נפצעו. אהרון עצמו נפגע בפניו וריאותיו, לסתו פורקה והוא לא היה יכול לדבר. בעזרת תנועות הוא הכווין את צוותו להנחית את המטוס בשדה התעופה בון שליד אנבה באלג'יריה, שם נפטר תשע שעות מאוחר יותר מפצעיו.

בחקירת האירוע הועלתה ההשערה שהירי על המטוס הייתה אש ידידותית מסטרלינג אחר.

== הנצחה ==
במסדרון הראשי של בית הספר ראונדהיי הוצב שלט זיכרון עם תיאור המעשה של אהרון בו קיבל את צלב ויקטוריה.

המחקר הגניאלוגי הראה כי אביו של אהרון היה יהודי רוסי מהגר, למרות הכחשות המשפחה לאחר מותו. הוא עצמו, לעומת זאת, התפאר בכך מול חבריו בטקסס בהזדמנויות רבות. הוא הונצח ב AJEX בהנדון, לונדון בתור אחד מתוך שלושה יהודים מקבלי צלב ויקטוריה במהלך מלחמת העולם השנייה (האחרים הם טומי גולד מהצי המלכותי וג'ון קנילי מהמשמר האירי). 
כדי לסמן את האלף החדש, ארגון העיר לידס "סיביק טראסט" ארגן הצבעה כדי לבחור פסל לציון האירוע, ולפרסם גיבורי עברה של העיר. ארתור אהרון ניצח בהצבעה. הפסל ממוקם על כיכר בקצה הצפוני של מרכז העיר, קרוב לתיאטרון מערב יורקשייר, ונחשף ב-24 במרץ 2001 על ידי מלקולם מיצ ' ם, הניצול האחרון של המטוס. פסל ברונזה בגובה חמישה מטרים של גרהאם איבסון מציג את אהרון עומד ליד עץ, כאשר עליו מטפסים בהדרגה שלושה ילדים המייצגים את חלוף הזמן בין 1950 ל-2000, עם הילדה האחרונה משחררת את יונת השלום, המייצגת חופש אותו עזר להבטיח בהקרבתו.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.victoriacross.org.uk/ggalgeri.htm קבורה המיקום של ארתור אהרון] אלג ' ירייה
* [https://web.archive.org/web/20041212044932/http://www.victoriacross.org.uk/ccleeds.htm המיקום של ארתור אהרון צלב ויקטוריה] לידס מוזיאון העיר
* [http://www.yorkshiredailyphoto.com/2009/04/arthur-aaron-vc-dfm-statue-leeds-city.html תמונה של ארתור אהרון פסל בלידס]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טייסים יהודים בריטים
קטגוריה:טייסי חיל האוויר המלכותי
קטגוריה:מעוטרי צלב ויקטוריה
קטגוריה:טייסי חיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא בריטים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1922
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1943
OpenSCAD

OpenSCAD היא תוכנת שרטוט חופשית ליצירת מודלים תלת־ממדים מוצקים ולאנימציה של חלקים נעים. תוכנה זו אינה סימולטור מכני וחוקי הפיזיקה לא ממודלים בה. לדוגמה: גלגל שיניים אחד יכול להיבלע בגלגל שיניים אחר.

התוכנה זמינה עבור מערכות הפעלה Microsoft Windows, macOS, ומערכות לינוקס. ניתן להפיק בה קובצי ייצור המוכרים במדפסות תלת מימד.

OpenSCAD היא תוכנה מודולרית. ניתן לערוך רכיבי מכונה בקבצים נפרדים ואז לייבא אותם לקובץ אחד בו נקבל מכלול. ניתן לייבא מכלולים מקבצים נפרדים לקובץ אחד בו נקבל מכונה שלמה. שינוי באחד הרכיבים יתממש מייד בכל המכלולים המייבאים אותו ובמכונה השלמה שתייבא מכלולים אלה.

== שימושיות==
בשונה מתוכנות צייר, שרטוט, ותוכנות עריכה רבות, אופן יצירת המודל אינו מתבצע על ידי מתיחת קווים באמצעות סמן העכבר אלה באמצעות כתיבת קוד תכנות בשפת תיאור טקסטואלית.

חלון התוכנה מכיל שני חלקים עיקריים:
# הקלט - תיבת הטקסט. שבה נכתב סקריפט (קוד תכנות) בשפת תיאור טקטואלית המתאימה לתוכנה. עורך זה מכיל עזרים לתקינות הקוד כגון סימון שגיאות וצביעת מילים שמורות.
# הפלט - תמונת המודל שבו מתקבלת תמונת תלת־ממדית של המודול. באמצעות העכבר ניתן לסובב, לשנות מרחק מתצוגה, ולהזיז את התצוגה לאזורים במודל.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תוכנות תלת־ממד
קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:תוכנות אנימציה
קטגוריה:תוכנות גרפיות
יום הציידים

יום הציידים (באנגלית: Day of the Hunters) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת אייזק אסימוב שנכתב בשנת 1950. הסיפור תורגם לעברית בשנת 2014 בספר כתבי אייזק אסימוב כרך 4. הסיפור מבוסס על סיפור שאסימוב רשם בצעירותו, בשם Big Game, אשר אבד לו ונמצא באחרית ימיו. הסיפור תורגם בשם 'המשחק הגדול' בגיליון 10 של מגזין פנטסיה 2000. כמו סיפורים רבים של אסימוב, סיפור זה מושפע מהפחד שהיה בתקופת המלחמה הקרה מפני התחמשות הולכת וגברה של המין האנושי שעלולה להביא לידי הכחדה עצמית.

== עלילה ==
קבוצת טכנאים נפגשים בבר, ופוגשים באדם המתברר כפרופסור שבנה מכונת זמן ונסע לעידן המזוזואיקון כדי לגלות מה גרם להכחדת הדינוזאורים. הוא גילה כי הדינוזאורים הגדולים נהרגו בידי דינוזאורים קטנים יותר שהיו חמושים ברובים, ולאחר מכן הרגו אלה את אלה.

קטגוריה:סיפורים קצרים מאת אייזק אסימוב
קטגוריה:יצירות משנת 1950
בניין IBM

בניין יבמ (שמות נוספים: פלאזה יבמ, שדרות וובש צפון 330, באנגלית: IBM plaza, IBM building) הוא גורד שחקים במרכז העיר שיקגו שבארצות הברית. את הבניין תכנן האדריכל המודרניסטי הנודע לודוויג מיס ון דר רוהה, שנפטר לפני תחילת הבנייה. המבנה הושלם בשנת 1973 ונבנה כדי להכיל את המטה והמשרדים של חברת המחשבים והאלקטרוניקה IBM. הבניין נבנה על פי עקרונות הסגנון הבינלאומי המינימליסטי המאוחר, במתכונת ובצורה הדומות לאלו של בניין סיגראם - תיבה מלבנית פשוטה, קירות מסך מזכוכית כהה, קומות מסוימות המודגשות בעזרת חלונות שונים ונסיגה היוצרת כיכר עירונית בחזית הבניין. עם 52 קומות ובגובה של 211.8 מטרים, זהו הבניין השני בגובהו שתכנן מיס, אחרי גורד השחקים במרכז "טורונטו-דומיניון" שבטורונטו.

בשנת 1996 החלה IBM בתהליך עזיבת הבניין, תהליך שארך עשר שנים. במקומה מאכלס הבניין כיום שימושים שונים, ביניהם משרדי חברת התרופות AMA, מלון ומשרד עורכי דין.

בלובי הבניין מוצג פסל ראש של מתכנן הבניין מיס ון דר רוהה, בעיצוב הפסל האיטלקי מרינו מריני.

== בתרבות הפופולרית ==
הבניין מופיע בסרט האביר האפל כמקום בו נמצאים משרדיהם של התובע הארווי דנט וראש העיר אנתוני גרסיה.

== ראו גם ==
* בניין סיגראם
* בניין המזכירות של האומות המאוחדות
* מינימליזם
* הסגנון הבינלאומי

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מבנים שתכנן לודוויג מיס ון דר רוהה
קטגוריה:שיקגו: מגדלי משרדים
קטגוריה:אדריכלות מודרנית
קטגוריה:ארצות הברית:אתרים הרשומים במרשם הלאומי של מקומות היסטוריים
M74

M74 (מ-Messier 74) או NGC 628 היא גלקסיה ספירלית במרחק של כ-30 מיליון שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים דגים. מישור הגלקסיה ניצב לקו הראיה אליה, כך שניתן לראות את המבנה הספירלי שלה במלואו. הגלקסיה מכילה כ-100 מיליארד כוכבים.

==היסטוריה==
M74 התגלתה על ידי האסטרונום הצרפתי פייר מאשן, עוזרו של האסטרונום שארל מסיה בסוף ספטמבר 1780. מסיה עצמו צפה בה ב-18 באוקטובר 1780 והכניס אותה לקטלוג מסיה כשהוא מתאר אותה כערפילית די גדולה, עמומה מאוד, קשה לצפייה, סמוכה לכוכב η (אטא) בדגים. ויליאם הרשל צפה בה ב-20 בספטמבר 1783 ותיאר אותה כערפילית חלשה מאוד ונראה שהיא מורכבת מהמון כוכבים מאוד קטנים. גם בתצפיות מאוחרות יותר הוא ציין את עמימותה וכן שגבולותיה אינם ברורים. ב-1828 וב-1830 צפה בה ג'ון הרשל וציין שיש לה מרכז בקוטר של כדקת קשת בהיר יותר משאר הערפילית. ג'ון דרייר הכניס אותה לקטלוג הכללי החדש תחת הציון NGC 628 כשהוא משער שמדובר בצביר כדורי.

עד היום נצפו ב-M74 שלוש סופרנובות, שתיים מהן הגיעו לדרגת בהירות 12 בשנים 2002 ו-2013 (ניתנת לצפייה בתמונה בצד שמאל למטה) ואחת עמומה יותר בשנת 2003. הסופרנובה משנת 2002 סווגה כהיפרנובה ומשערים שהכוכב שיצר אותה היה בעל מסה של 20–25 מסות שמש.

==תצפית==
M74 נמצאת כ-1.35 מעלות ממזרח-צפון-מזרח לכוכב η (אטא) בדגים, מעט מדרום לקו המחבר אותו עם הכוכבים המל (α בטלה) ושרטן (β בטלה). עם בהירות מדרגה 10 קשה להבחין בה עם טלסקופ חובבים ונדרשים תנאי תצפית טובים לשם כך. רק בצילום ארוך חשיפה דרך טלסקופ מקצועי ניתן להבחין שזו גלקסיה ספירלית ובמבנה הזרועות שלה. גודלה הזוויתי, כ-10 דקות קשת ממרחק של כ-30 מיליון שנות אור, שקול לרדיוס של כ-95,000 שנות אור.

ההסחה לאדום של אור הגלקסיה מראה ש-M74 מתרחקת משביל החלב במהירות של כ-657 קילומטר בשנייה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://messier.seds.org/m/m074.html M74] באתר SEDS
* 
==הערות שוליים==

74
74
קטגוריה:קבוצת הכוכבים דגים
גליל בן שאנן

גליל בן שאנן (נולד ב-27 ביוני 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער.

==קריירה==
בן שאנן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל תל אביב. בעונת עלה לסגל הקבוצה הבוגרת ושימש כשוער שלישי. בעונת הושאל למכבי רמת עמידר על מנת לצבור דקות משחק, ובעונה שלאחר מכן הושאל להפועל מרמורק. בעונת חזר להפועל תל אביב כשוער שני, וב-17 בפברואר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק נגד מ.ס. אשדוד. ב-31 באוקטובר 2007 ספג כרטיס אדום במהלך ההפסד 5-0 לבית"ר ירושלים במסגרת גביע הטוטו. בעונה זו שותף בן שאנן ב-9 משחקי ליגה ו-3 משחקי גביע הטוטו, ובאף אחד מהמשחקים הוא לא הצליח לשמור על שער נקי.

לקראת עונת 2008/2009 הושאל בן שאנן להפועל חיפה ששיחקה אז בליגה הלאומית, והיה שותף לחזרה של המועדון לליגת העל אחרי 4 שנות היעדרות. ב-23 ביוני 2009 סיכם לעונה נוספת בחיפה. ב-19 באוגוסט 2009 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בתיקו 1-1 נגד מכבי אחי נצרת במסגרת שלב הבתים של גביע הטוטו מפנדל בדקה ה-22 של המשחק. בן שאנן התקשה לשחזר יכולתו הטובה בליגת העל ושמר על רשת נקייה רק ב-3 משחקי ליגה מתוך 17. במהלך ינואר חזר להפועל מרמורק.

לקראת עונת חזר להפועל תל אביב כשוער שני, והיה שותף לעלייה ההיסטוריה של הפועל לשלב הבתים של ליגת האלופות ואף שיחק במשקים נגד ז'לייזניצ'אר סרייבו בהם לא ספג, ובמשחק הראשון אף עצר פנדל. לאחר הגעתו של איתמר ניצן במהלך העונה, הפך בן שאנן לשוער השלישי של המועדון. בינואר הושאל למכבי באר שבע. בקיץ חתם בהפועל באר שבע בה שימש כשוער שני, אך קיבל את אפודת השוער הראשון ברוב משחקי הקבוצה בגביע הטוטו והגיע עמה לגמר בו הפסידה להפועל חיפה. לאחר פציעתו של אוסטין אג'ידה השוער הראשון של המועדון, הפך בן שאנן לשוער הראשון של הקבוצה למשך חודש.

בקיץ חתם בן שאנן בהפועל רמת השרון, אך עבר להפועל אשקלון עוד לפני תחילת העונה. ב-15 בינואר 2015 הצטיין בן שאנן במהלך דו-קרב בעיטות הכרעה נגד בית"ר ירושלים במסגרת גביע המדינה כאשר הדף שני פנדלים וסייע לקבוצתו להעפיל לשלב הבא. בינואר שבר את הקרסול ובכך סיים את העונה.

ב-7 ביולי 2016 חתם בן שאנן במכבי יבנה מליגה א' ובמקביל המשיך בהפועל אשקלון כמאמן שוערים. בסיום עונת פרש ממשחק פעיל.

==קישורים חיצוניים==

* [http://wiki.red-fans.com/index.php?title=%D7%92%D7%9C%D7%99%D7%9C_%D7%91%D7%9F_%D7%A1%D7%A0%D7%9F גליל בן שאנן] באתר ויקיפועל - האתר הרשמי של אוהדי הפועל תל אביב

==הערות שוליים==

קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מכבי רמת עמידר
קטגוריה:כדורגלני הפועל מרמורק
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני מכבי באר שבע
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני מכבי יבנה
קטגוריה:חולון: כדורגלנים
קטגוריה:מאמני שוערים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ז' (יפו)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
רודזיה תחת שלטון חברת דרום אפריקה הבריטית

חבל רודזיה תחת שלטונה של חברת דרום אפריקה הבריטית ידע החל משלהי המאה ה-19 פיתוח מואץ לצד התיישבות אירופאית מוגברת. בשנת 1889, העניקה ממשלת בריטניה לחברת דרום אפריקה הבריטית בראשותו של ססיל רודס צ'ארטר מלכותי לשליטתה ברודזיה. כשנה לאחר מכן, בשנת 1890, החברה כבר קבעה בשטח סממנים ראשונים של שלטון ריבוני.

כבר עם ראשית הנוכחות של חברת דרום אפריקה הבריטית ברודזיה, היו מי שבחרו לערער על ריבונותה באזור. לפיכך, את העשור הראשון לשלטונה העבירה החברה בעיקר במאמצים לביסוס אחיזתה במקום. היא גייסה צבא של כמה מאות לוחמים אשר נעזר בכמה אלפי ילידים שחורים אשר בחרו לשתף איתה פעולה, ולאורך שנות ה-90 של המאה ה-19 היא הוציאה לפועל שתי מלחמות גדולות כנגד שבטים מקומיים אשר התנגדו אליה. כך היה במלחמת המאטאבלה הראשונה (1893–1894) וכך גם במלחמת המאטאבלה השנייה (1896–1897). שתי מלחמות אלו, אשר גרמו לעשרות אלפי ילידים הרוגים לצד גם כמה מאות בריטים אנשי החברה, הסתיימו בניצחון מכריע של כוחותיה. בשנת 1895, שנים ספורות לפני מותו של ססיל רודס בשנת 1902, לראשונה נקראה הארץ באופן רשמי בשם רודזיה, על שמו של רודז. האזור נוהל על ידי חברת דרום אפריקה הבריטית עד לראשית שנות ה-20 של המאה ה-20, כאשר בכל אותה התקופה נסללו על ידי החברה מסילות רכבת ודרכים, נבנו גשרים, והארץ עברה מיפוי ומחקר מקיפים. בנוסף, תחת עידודה של החברה ושל הממשלה בלונדון, אלפי מתיישבים אירופאים מדרום אפריקה ומהאיים הבריטים עשו את דרכם לרודזיה וקבעו בה את מגוריהם. בעוד חלק ממתיישבים אלו השתלבו בעבודות מנהל וצבא במסגרת שורות החברה, אחרים בעיקר הקימו יישובים חדשים ומשקים חקלאיים. כל העת, עיקר פעילות החברה, הן הפיתוח הפיזי והן ההתיישבות, נסבו בעיקר סביב השטחים שמדרום לנהר הזמבזי, בדרום רודזיה.

זמן לא רב לאחר מלחמת העולם הראשונה, בשנים 1923 ו-1924, פורק שלטון חברת דרום אפריקה הבריטית ברודזיה. על בסיסה הוקמו בשנים אלו המושבה רודזיה הדרומית והפרוטקטורט רודזיה הצפונית.

==רקע==

==היסטוריה==

==אוכלוסייה==
{| class="wikitable"
|-
! colspan="3" | אוכלוסיית רודזיה
|-
| 1911 || 1,566,095 ||width="250px"| 
|-
| 1921 || 1,846,154 ||width="250px"| 
|-
| 1927 || 1,964,200 ||width="250px"| 
|}

===התפלגות גזעית===
{| class="wikitable"
|-
! colspan="4" | קבוצות גזעיות באוכלוסיית רודזיה
|-
! colspan="4" | 1927
|-
| לבנים || 42,200 || 2.14% ||width="300px"| 
|-
| שחורים || 1,922,000 || 97.86% ||width="300px"| 
|-
| סה"כ || 1,964,200 || 100% ||width="300px"| 
|-
| colspan="4" | הנתונים מתבססים על מפקדי אוכלוסין שנערכו ברודזיה הצפוניתורודזיה הדרומית שנים ספורות לאחר תום שלטון החברה ברודזיה.
|}

==ראו גם==
* רודזיה (חבל ארץ)
* רודזיה הדרומית
* רודזיה הצפונית
* חברת דרום אפריקה הבריטית
* זימבבואה
* זמביה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rhodesiana.com/main.htm#top RHODESIANA - הארכיון הרודזי], ארכיון לתולדות של רודזיה
* [http://www.rhodesia.me.uk/ חלון לרודזיה - היהלום של אפריקה], ארכיון להיסטוריה של רודזיה ולחיים ברודזיה
* [http://www.crwflags.com/fotw/flags/zw-bsac.html חברת דרום אפריקה הבריטית בזימבבואה], באתר Crw Flags
* [http://bsac.greatnorthroad.org/bsac.pdf THE STORY OF RHODESIA], חיבור משנת 1936 של חברת דרום אפריקה הבריטית על רודזיה

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושבות האימפריה הבריטית באפריקה
קטגוריה:רודזיה
קטגוריה:זמביה: היסטוריה
הגאומטריה (ספר)

הגאומטריה, ידוע יותר בשם המקורי בצרפתית, La Géométrie, הוא ספר שפורסם בשנת 1637 ונכתב על ידי רנה דקארט. הספר במקור היה החלק הרביעי והאחרון בספר המקורי של דקארט הכולל את מאמר על המתודה, מטאורולוגיה ואופטיקה. הספר הוא מהידועים מבין ספריו של דקארט ועוסק בפתרון בעיות בגאומטריה על ידי כלים אלגברים, ובכך דקארט בעצם המציא את התחום הידוע כגאומטריה אנליטית, תת-תחום של גאומטריה אלגברית, ובכך בעצם איחד את שני התחומים המרכזיים במתמטיקה באותה תקופה אלגברה וגאומטריה כנושא אחד. עבודתו של דקארט בספר שימשה כבסיס לעבודותיהם של לייבניץ וניוטון בפיתוח החשבון אינפיניטסימלי. 

לרוב מיוחסת לדקארט המצאת מערכת הצירים הקרטזית, אך בספר אין תיאור מדיוק לזוג הצירים x ו-y כצירים, אלה בספר דקארט עוסק ב"בעיות פפוס", העוסקת במציאת מקום גאומטרי עבור נקודות בעלות תכונות מיוחדות ביחס לאוסף קווים ידועים. בשביל לפתור את הבעיה, דקארט סימן זוג קווים מאונכים לא ידועים בתור x ו-y, וקווים ידועים סימן ב-a,b,c וכך הלאה. מרעיון זה נולדה המערכת הצירים הקרטזית, כלי המחקר המרכזי בתחום של גאומטריה אנליטית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.gutenberg.org/ebooks/26400 הספר באתר גוטנברג]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי מתמטיקה
קטגוריה:גאומטריה אלגברית
קטגוריה:ספרי שנות ה-1630
קטגוריה:כתבי רנה דקארט
יוסיף רפופורט

יוסף אברמוביץ' רפופורט (ברוסית: Иосиф Абрамович Рапопорт; 14 במרץ 1912, צ'רניגוב, האימפריה הרוסית – 31 בדצמבר 1990, מוסקבה, ברית המועצות) היה גנטיקאי סובייטי ממוצא יהודי שגילה מוטגנסיס כימי. חבר בהתכתבות של אקדמיה למדעים של ברית המועצות החל משנת 1979.

==קורות חיים==
נולד במשפחת רופא פנימי בעיר צ'רניגוב. לאחר סיום לימודיו בבית הספר התקבל לאוניברסיטת לנינגרד בה גם כתב עבודת המאסטר שלו בתחום גנטיקה. לאחר מכן המשיך את לימודיו במכון לביולוגיה ניסיונית בהנחיית ניקולאי קולצוב. סיים את התזה שלו במכון לגנטיקה.

== שירותו הצבאי ==
עם פלישת גרמניה הנאצית לתוך ברית המועצות התנדב לחזית. התקדם בפיקוד ממפקד מחלקה עד למפקד מטה של רגימנט מס' 184 בגדס"ר מס' 62, נפצע פעמיים, איבד את עינו השמאלית. במהלך שיקום מאחד הפצעים הסמיך הדוקטורט שלו ב-5 במאי 1943. הדוקטורט עצמו נכתב עוד טרם המלחמה והיה צריך להיות מוסמך כבר ב-1941 ונדחה עקב הגיוס.

על פעילותו היעילה בשדות הקרב כמו עצירת טנקים גרמניים בעזרת פאוסטפטרונים (מטולי רימונים) שנתפסו מגרמנים עצמם בדרגת קפטן קיבל עיטורי הדגל האדום (אחד מהם על צליחת דנייפר).

על הפעולה המשותפת עם הכוחות האמריקאיים ליד אמשטטן בהיותו בדרגת רב-סרן קיבל עיטורי המלחמה הפטריוטית הגדולה מדרגה ראשונה ולגיון הצטיינות.

== המשך עבודתו כחוקר ==
לאחר המלחמה המשיך במחקרו של מוטגנים ומוטגני-על בעזרת זבובי דרוזופילה.

כשהתנגד לתורתו של טרופים ליסנקו הוצא בשנת 1949 מן המפלגה הקומוניסטית אליה הצטרף במהלך שירותו הצבאי ב-1943 ומן המחקר הגנטי. עד לשנת 1957 עסק בפלאונטולוגיה וסטרטיגרפיה. בעקבות הוקעת פשעי שלטונו של סטלין בברית המועצות אחרי שנת 1956, התאפשר לו לחזור לעסוק בגנטיקה. בשנת 1962 בעקבות העמדתו יחד עם שרלוט אאורבך כמועמד לקבלת פרס נובל הוצע לו לחזור לשורות המפלגה. הוא סירב להצעה שלא כללה התחשבות בחברותו בעבר.

תוצאות מחקריו הוכנסו לפעילות בגידולים החקלאיים ומיקרוביולוגיה תעשייתית.

ב-25 בדצמבר נפגע ממשאית בתאונה, ונפטר מפצעיו ב-31 בדצמבר.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://web.archive.org/web/20080322231455/http://www.rapoport-genetika.ru/ ביוגרפיה] 

קטגוריה:גנטיקאים יהודים
קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:יהודים אנשי הצבא האדום במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהודים בכוחות המזוינים של ברית המועצות
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה למדעים של ברית המועצות
קטגוריה:גיבורי העמל הסוציאליסטי
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מקבלי עיטור סובורוב
קטגוריה:מקבלי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:סובייטים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בברית המועצות
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1912
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1990
שלמה עמאר (מרקש)

הרב שלמה בן אברהם עמאר (? - ה'תצ"ה) היה אב בית דין וראש ישיבה בעיר מרקש שבמרוקו.

==ביוגרפיה==
נולד וגדל במרוקו במרקש לרבי אברהם עמאר, תלמיד חכם ומקובל. חברו הקרוב היה רבי אברהם אזולאי.

התגורר במרקש ושקד על לימוד התורה כל חייו יחד עם הרב אברהם אזולאי ממרקש. למד אצל הרב יצחק דלויה. את תורת הקבלה למד אצל רבי יעקב מראג'י בטיטואן.

מסופר שקיבל סמיכה לרבנות מהרב דלויה לאחר שביאר סוגיה שרבני ירושלים ובפרט הרב משה גאלנטי התקשו בה.

התמנה לאב בית דין וראש ישיבה במרקש. שימש בבית הדין ביחד עם הרב דוד בנבנישתי, הרב יעקב בן מרדכי אבן חיים והרב יוסף בן סעדון.

ביאוריו בקבלה מובאים בספר מקדש מלך.

נודע בפסקו שאם נפלה חטה בקועה לתבשיל אורז בפסח, התבשיל מותר. אך בהמשך הסתייג מפסק זה, וציין שכתב את ההיתר להלכה ולא למעשה.<ref>ראו: שו"ת ערוגת הבושם עמ' 38.</ref>

על מצבתו נכתב: .

לאחר פטירתו נהגו לומר 'משמת הרב שלמה עמאר בטל כבוד התורה'.

==חיבוריו==
בהיותו אב"ד כתב פסקי דינים שרובם נותרו בכתבי יד ומקצתם נדפסו בשו"ת גושפנקא דמלכא ובשו"ת משפט וצב"י. החיד"א בספריו מביא פסקי הלכה ממנו. וממנו צוטטו פסקיו גם בדרכי תשובה, בן איש חי וכף החיים ואחרים.

התכתבות ארוכה שהייתה לו פורסמה בשו"ת סמא דחיי.

לאחרונה קובצו חידושיו וכתביו ונדפסו בשם כתבי רבי שלמה עמאר. בתוך הספר תורת מראכש.

==תלמידיו ==
* רבי מרדכי עטייא
* רבי חייא הכהן די לארה מחכמי מרקש ואמסטרדם.

== לקריאה נוספת ==
* הרב משה הלל, "תעודה לתולדות חוג מקובלי מראכש בדור הראשון", מן הגנזים, ספר עשירי (תשע"ז), עמ' כג-פ.כעת התברר שנפלה שם טעות מצערת, וכל המאמר צריך להחליף ולתקן, במקום רבי שלמה עמאר לכתוב רבי שלמה בן קיקי.
* מצבות מראכש: תיעוד מצבות החכמים ותולדותם, הוצאת קהילות ישראל, ירושלים תשע"ו, עמ' 498–501.
* "מבוא" ל-מר דרור, פרק ה, אור המערב, ה'תשע"ח

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.mytzadik.com/tzadik.aspx?id=620 המקובל רבי שלמה עמאר] ביוגרפיה באתר להנצחת צדיקים
* [http://www.2all.co.il/Web/Sites/emet1/PAGE5.asp ביוגרפיה מתוך האתר תורת האמת], [http://www.2all.co.il/Web/Sites/emet1/PAGE46.asp תורת אמת 2].
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבות בארצות האסלאם
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1735
דייגו סוזה

דייגו וילרסון פריירה סוזה ובשמו המוכר דייגו סוזה (בפורטוגזית: Dyego Wilverson Ferreira Sousa, נולד ב-14 בספטמבר 1989) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בעמדות החלוץ, באלמריה.

==ביוגרפיה==
סוזה נולד בסאו חוסה דה ריבמאר, מרניאו, ברזיל. בגיל 12 הצטרף למועדון הכדורגל מוטו קלאב. ב-2004 חתם בפלמיירס מהליגה הראשונה. בהמשך עבר לנסיונל מדיירה, עד אשר החל לשחק בבוגרים במועדון אופראירו מהליגה הרביעית בברזיל. באותה השנה סוזה יצא לראשונה לאירופה כאשר חתם בלייקסואס מהליגה השנייה בפורטוגל. בסוף העונה עבר סוזה לאינטרקלובה מליגת העל האנגולית אך לא ערך ולו הופעה אחת בקבוצה בטרם שוחרר.

בשנת 2012, סוזה חזר לאירופה כשחתם בטונדלה מהליגה הפורטוגלית השנייה. לראשונה בקריירה שלו, נהיה סוזה שחקן הרכב במשך עונה שלמה במהלכה כבש 4 שערים. בתום העונה עבר ליריבתה לליגה של טונדלה, פורטימוננסה, לעונה אחת.

לקראת עונת 2013/2014 חתם סוזה בפורטימוננסה במטרה לסייע לה להישאר בליגה. בעונה זו שיחק פחות מאשר בעונה הקודמת, אך רשם את מספר השערים הגדול ביותר שלו עד אז, 6 ב-26 הופעות. בעקבות העונה הטובה שלו, הוחתם במאריטימו בסוף העונה.

ב-13 ביולי 2014, הוא חתם על חוזה לשלוש שנים מאריטימו מליגת העל הפורטוגלית.

בעונת 2015/2016 עשה את הפריצה שלו כשחקן מוביל כאשר כבש 12 שערים ב-36 משחקים.

בשנת 2017 חתם בספורטינג בראגה מצמרת הליגה. ב-10 ביולי 2019 חתם בשנז'ן הסינית. בינואר הושאל לשנה לקבוצת בנפיקה ליסבון.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.foradejogo.net/player.php?player=198909140005&language=2 עמוד השחקן] באתר ForaDeJogo
* [http://www.thefinalball.com/jogador.php?id=149038 עמוד השחקן] באתר thefinalball.com

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני טונדלה
קטגוריה:כדורגלני פורטימוננסה
קטגוריה:כדורגלני מאריטימו
קטגוריה:כדורגלני ספורטינג בראגה
קטגוריה:כדורגלני בנפיקה ליסבון
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פורטוגל
קטגוריה:כדורגלני אלמריה
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1989
שאמו

שאמוּ (Shamu) הייתה לווייתן קטלן נקבה, שהופיעה במופעים בסיוורלד סן דייגו מאמצע עד סוף שנות ה-60.
שאמו הייתה הקטלן הרביעי שנתפס אי פעם, והשנייה מבין הנקבות. היא נתפסה ב-31 באוקטובר 1965 ומתה ב-23 באוגוסט 1971, לאחר כשש שנים בשבי.

לאחר מותה, השם "שאמו" המשיך לשמש במופעי הקטלנים בשם זה לקטלנים שונים בפארקים שונים של סיוורלד .

== חייה ==
תפיסתה של שאמו הייתה הפעם הראשונה שבה נתפס במתכוון קטלן חי ובריא. שלוש תפיסות הקטלנים הקודמות - "וונדה" (Wanda), "מובי דול" ו"נאמו" - היו מקריות יותר. שאמו נתפסה צעירה מאוד, באורך 4.25 מטרים ומשקל 900 קילוגרמים. היא נתפסה באוקטובר 1965, במפרץ פאג'ט , מתוך אוכלוסיית הקטלנים הדרומית של החלק הצפון-מערבי של האוקיינוס השקט של צפון אמריקה על ידי צייד הקטלנים טד גריפין , כדי להיות בת לווייתו של הקטלן הזכר "נאמו" באקווריום הציבורי של גריפין בסיאטל ונקראה "שאמו" (קיצור של היא-נאמו, She-Namu). אלא ששאמו לא הסתדרה עם נאמו ולכן בדצמבר 1965 היא נמכרה לסיוורלד בסן דייגו.

על פי ספרו של אריק הויט (Erich Hoyt), שאמו פלטה קריאות מצוקה במשך כל יומה הראשון בסיוורלד.
ב-19 באפריל 1971, נשכה שאמו את רגליה וירכיה של אן אקיס (Anne Eckis), עובדת של סיוורלד שניסתה לרכוב עליה כחלק מאירוע יחסי ציבור מצולם, וסירבה לשחרר את האשה עד שעובדים אחרים הגיעו לעזרתה ופתחו את לסתה של הקטלנית עם מוט. העובדת נתבקשה לרכוב על שאמו כשהיא לובשת ביקיני, ולא הייתה מודעת לכך שהקטלנית כבר תקפה בעבר אנשים שלבשו בגדי ים רגילים והופיעה רק עם מאלפים שלבשו חליפות צלילה. הקטלנית גם הראתה קודם לכן סימנים של התנהגות בלתי-יציבה ומצוקה ממש לפני האירוע.
קטע וידאו קצר מהאירוע מוצג בסרט התיעודי "בלאקפיש" (2013).

לאחר המקרה, פרשה שאמו מהמופעים. היא מתה כארבעה חודשים לאחר מכן, באוגוסט 1971.

== ראו גם ==
* טיליקום (קטלן)
* בלאקפיש

== קישורים חיצוניים ==
<div class="mw-content-ltr">
* Daniel Francis and Gil Hewlett, [http://thetyee.ca/Life/2008/05/16/OrcaCowboys/ Era of the Orca Cowboys], 16 במאי 2008
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יונקים ימיים מפורסמים
קטגוריה:ארצות הברית: בעלי חיים מפורסמים
קטגוריה:תקיפות בני אדם על ידי בעלי חיים
מטה משה (ספר)

הספר מטה משה הוא ספר הלכה מתקופת האחרונים שחיבר רבי משה מת (ה'שי"א לערך - ה'שס"ו), מחכמי פולין, תלמידו של המהרש"ל.

==הספר==
הספר מטה משה נדפס לראשונה בקרקוב בשנת שנ"א 1591. יש בו דרשות, וכן הלכות וטעמי הלכות על פי סדר השולחן ערוך אורח חיים, מהנהגות רבו המהרש"ל וליקוטים רבים מהרא"ש, הטור, הסמ"ג, ופוסקים רבים אחרים, וכן טעמים וביאורים ששמע בעל פה מחכמי דורו.

==מובאות מהספר==
מובאות רבות מספרו קיימות בספרי האחרונים כגון הכנסת הגדולה, מגן אברהם, משנה ברורה ועוד.
* בעניין איסור הדיבור בשעת הקדיש מביא המשנה ברורה בשמו: .
* כעצה לשמיעת קריאת התורה מביאים המגן אברהם והמשנה ברורה בשמו לקרוא יחד עם בעל הקורא: .

* התורה נתנה רשות לרופא לרפאות גם חולי פנימי.

* החשיב מאד את מעלת הפיוט אדון עולם וכך הביא נוסח שמצא כתוב על הפיוט: "כָּל מִי שֶׁמְּכַוֵּן בְּעֵת הַתְחָלַת אֲדוֹן עוֹלָם – כָּתַב רַבִּי יְהוּדָה הֶחָסִיד וְרָב הָאי גָּאוֹן וְרָב שְׁרִירָא גָּאוֹן – עָרֵב אֲנִי בַּדָּבָר שֶׁתְּפִלָּתוֹ נִשְׁמַעַת, וְאֵין שָׂטָן מְקַטְרֵג עַל תְּפִלָּתוֹ, וְאֵין לוֹ שָׂטָן וּפֶגַע רַע בְּרֹאשׁ הַשָּׁנָה וְיוֹם הַכִּפּוּרִים בִּתְפִלָּתוֹ, וְאוֹיְבָיו נוֹפְלִים לְפָנָיו, וְיֵשׁ אוֹמְרִים אַף יֵצֶר הָרַע מַשְׁלִים אִיתּוֹ". הוא משער שבשל מעלה זו נהוג לומר את הפיוט בהזדמנויות רבות.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hebrewbooks.org/42401 הספר מטה משה] באתר היברובוקס
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי הלכה: אחרונים
קטגוריה:ספרי שנות ה-1590
משה מת

רבי משה מת (1551, שי"א לערך – 
1606, שס"ו) היה אחד מחכמי פולין ותלמידו של המהרש"ל, מחבר הספר "מטה משה".

==ביוגרפיה==
נולד לרב אברהם, בסביבות שנת 1551 (שי"א) בפשמישל שבפולין. אביו נהרג בילדותו על קידוש השם. למד אצל המהרש"ל. ובספרו מובאות הלכות והנהגות רבות בשמו.

בגיל 22 כתב ספר על תרי"ג מצוות בחרוזים. היה רבה של העיירה בלז בגליציה, ייסד שם גם ישיבה. כשנאלץ לצאת מבלז עבר לבית חמיו, הרב שמואל בעיר לודמיר, ושם כתב את ספרו. לאחר מכן מונה לרבה של עיר הולדתו, פשמישל, ולבסוף היה רב באפטא ובקראקא (היא קרקוב). היה חבר בוועד ארבע הארצות. סיים את ספרו "מטה משה" בשנת שמ"ה, והוא נדפס בשנת שנ"א. נפטר באפטא בשנת 1606 (שס"ו). נודע בעיקר בזכות ספרו "מטה משה". גם כתב ספר ביאור על רש"י הנקרא "הואיל משה", שיש בו שני חלקים. באר היטב ובאר התורה, ובסופו נמצא פירוש על המגילות, "באר משה", נדפס בשנת שע"ב.

מתלמידיו המפורסמים היה רבי שבתי סופר בעל הסידור.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחברי ספרי הלכה: ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:אפטא: רבנים
קטגוריה:פשמישל: רבנים
קטגוריה:תלמידי המהרש"ל
קטגוריה:קרקוב: רבנים
קטגוריה:בלז: רבנים
קטגוריה:ילידי 1550
קטגוריה:נפטרים ב-1606
מינהל המודיעין הראשי של ברית המועצות

מינהל המודיעין הראשי או גה-אר-יו בראשי התיבות של שמו (ברוסית: ГРУ, ראשי תיבות של Гла́вное Разве́дывательное Управле́ние – בתעתיק: Glavnoe Razvedyvatel'noe Upravlenie , מינהל המודיעין הראשי), היה שירות המודיעין הצבאי של צבא ברית המועצות והיה האגף העיקרי במטה הכללי הסובייטי. 

הגה-אר-או הוקם לפי פקודת לאון טרוצקי ב-5 בנובמבר 1918 ותפקידו היה לנהל את כל המודיעין הצבאי. הוא פעל מתחנות בכל העולם, בהן תחנת הסיגינט (מודיעין אותות) בלורדס שבקובה, וכן במדינות הגוש המזרחי לשעבר, בעיקר בליטא, בלטביה ובאסטוניה.

הגה-אר-או היה עצמאי לחלוטין ממרכזי כוח אחרים בברית המועצות. בעת הקמתו הורה לנין לצ'קה (שהפכה מאוחר יותר לק.ג.ב.) שלא להתערב במבצעי הגה-אר-או. בתקופה הסובייטית היה קיים מתח רב ויריבות גדולה בין הגה-אר-או לק.ג.ב..

בדצמבר 1991 פורקו הכוחות המזוינים של ברית המועצות וכוחו של הגה-אר-או הסובייטי הצטמצם. במאי 1992 הוקם משרד ההגנה הרוסי והגה-אר-או הוקם מחדש כמינהל המודיעין הראשי של צבא רוסיה.

== היסטוריה ==
סמל הצבא האדום, 1918
מינהל המודיעין של הצבא האדום הוקם בנובמבר 1918, שהפך כעבור זמן לגה-אר-או והיה המחלקה השנייה במטכ"ל הסובייטי.

במהלך מלחמת העולם השנייה רשת בניהולו של לב סרגייב פעלה בארצות הברית והעבירה למוסקבה למעלה מ-20 אלף גיליונות של מסמכים חשאיים.

פיוטר פופוב היה בין אנשי הארגון הראשונים שפעלו לטובת המודיעין האמריקאי. הוא התחיל את פעילתו במהלך שנות ה-50 של המאה ה-20, נחשף והוצא להורג בשנת 1960.

יחידות הספצנאז הסובייטיות ב[[מלחמת אפגניסטן (ברית המועצות).]]
קיומו של הגה-אר-או לא פורסם בזמן השלטון הסובייטי. הארגון נעשה ידוע ברחבי ברית המועצות והמערב מחוץ לקהילת המודיעין בזמן הפרסטרויקה, בעיקר הודות לכתביו של "ויקטור סובורוב" (ולדימיר רזון), סוכן גה-אר-או שערק לבריטניה בשנת 1978 וכתב על חוויותיו בצבא הסובייטי ובשירותי הביון שלו. לפי סובורוב, אפילו המזכיר הכללי של המפלגה הקומוניסטית לא יכול היה להיכנס למפקדת הגה-אר-או ללא סריקה ביטחונית.

== ראשי המודיעין הצבאי הסובייטי ==
{| border=1 cellpadding=4 cellspacing=0
|- bgcolor="#008000"
!שם||תקופת כהונה 
|-
| סמיון אראלוב || 5 בנובמבר 1918 – יוני 1919
|-
| יאקוב דרבקין || יוני – דצמבר 1919
|-
| גיאורגי פיאטאקוב || ינואר – פברואר 1920
|-
| ולדימיר אאוסם || פברואר – יוני 1920
|-
| יאן לנצמן || אוגוסט 1920 – אפריל 1921
|-
| ארביד זייבוט || אפריל 1921 – פברואר 1924
|-
| יאן ברזין || 1924 – 1935
|-
| סמיון אוריצקי || 1935 – 1937
|-
| יאן ברזין || 1937
|-
| סמיון גנדין || ספטמבר 1937 – אוקטובר 1938
|-
| אלכסנדר אורלוב || אוקטובר 1938 – 1939
|-
| איוואן פרוסקורוב || 1939 – 1940
|-
| פיליפ גוליקוב || 1940 – 1941
|-
| אלכסיי פאנפילוב || 1941 – 1942
|-
| איוואן איליצ'ב || 1942 – 1945
|-
| פיודור קוזנצוב || 1945 – 1947
|-
| ניקולאי טרוסוב || 1947 – 1949
|-
| מאטוויי זכארוב || 1949 – 1952
|-
| מיכאיל שאלין || 1952 – 1956
|-
| סרגיי שטמנקו || 1956 – 1957
|-
| מיכאיל שאלין || 1957 – 1958
|-
| איוואן סרוב || 1958 – 1963
|-
| פיוטר איוואשוטין || 1963 – 1987
|-
| ולדלן מיכאילוב || 1987 – 1991
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://militera.lib.ru/research/kolpakidi_prohorov1/index.html אימפריית הגה-אר-או – ספר ברוסית על המודיעין הצבאי הסובייטי] 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קהילת המודיעין הסובייטית
ישראל אנגל

ישראל אנגל (נולד ב-1950) הוא רואה חשבון ישראלי. משמש כסגן המנהל הכללי וראש החטיבה הקמעונאית של בנק מזרחי טפחות. לפני כן היה מנכ"ל בנק טפחות. יושב ראש מועצת המנהלים של בנק יהב.

==ביוגרפיה==

אנגל עבד 18 שנה בסופרגז, בתחילה כחשב החברה וחבר הנהלה ובהמשך הגיע לתפקיד סמנכ"ל.

שימש במשך מספר שנים בתפקידי ניהול בבנק טפחות ובהמשך התמנה למנכ"ל הבנק.

לאחר האיחוד עם בנק מזרחי משנת 2004, משמש סגן המנהל הכללי של הבנק וראש החטיבה הקמעונאית בבנק מזרחי-טפחות.
שימש כדירקטור בבנק יהב ובשנת 2019 מונה כיושב ראש דירקטוריון הבנק. 

נשוי לאלקה לבית ליברמן ומשנות השמונים מתגורר בקרני שומרון.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:מנהלי בנקים ישראלים
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:קרני שומרון: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
ליידה (כדורגל)

קלוב ליידה אספורטיו (בקטלאנית: Club Lleida Esportiu) היא קבוצת כדורגל ספרדית מהעיר ליידה שבקטלוניה. הקבוצה נוסדה בשנת 1939 בשם אוניו אספורטיו ליידה ובשנת 2011 התפרקה וקמה מחדש. הקבוצה משחקת בליגה הספרדית השלישית. אצטדיונה הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון הקאמפ דה אספורטס שבליידה, המכיל 13,500 מושבים.

בסוף עונת הקבוצה ירדה מהליגה הספרדית השנייה לליגה השלישית ומאז משחקת שם גם לאחר פירוק הקבוצה המקורית. לקבוצה קיימת גם קבוצת מילואים, הנקראת ליידה ב, וזו משחקת בליגה הקטלאנית הראשונה (חמישית בחשיבותה בספרד).

==היסטוריה==
הקבוצה המקורית נוסדה בשם הספרדי לרידה בלומפיה (Lérida Balompié), ובשנת 1947 אוחדה עם מספר קבוצות מקומיות וקיבלה את השם אוניון דפורטיבה לרידה (Unión Deportiva Lérida).

בשנותיה הראשונות שיחקה הקבוצה בליגה המחוזית, שהיוותה הרביעית ברמתה בספרד בתקופה זו. בשנת 1943 עלתה לראשונה לליגה השלישית וכעבור 6 שנים, לראשונה בתולדותיה, עלתה לליגה השנייה. כבר בעונתה היחידה השיגה את העפלתה הראשונה לליגה הבכירה, בשנת 1950, אך ירדה כעבור שנה בלבד.

לאחר הירידה שמרה הקבוצה על מקומה בליגה השנייה, אך אחרי 6 עונות ירדה לליגה השלישית. המעבר בין הליגות נמשך כאשר בשנת 1965 עלתה לליגה השנייה, שם שיחקה 3 עונות עד שירדה שוב, ובשנת 1970 חלה ירידה נוספת, כשירדה לליגה הרביעית, אך הקבוצה חזרה לליגה השלישית לאחר שנה.

בשנת 1978, מספר שנים לאחר מותו של הרודן פרנסיסקו פרנקו, שבתקופת כהונתו אסר על קבוצות כדורגל לבחור בשמות לא ספרדיים, שינתה הקבוצה את שמה לגרסה הקטלאנית, אוניו אספורטיבה ליידה.

בשנת 1987, לאחר 19 שנים, חזרה ליידה לליגה השנייה, כאשר שיחקה 16 שנים רצופות בליגה השלישית. תקופה זו הייתה טובה עבור הקבוצה, שאף על פי שירדה בשנת 1989, חזרה כעבור שנה ואף בסוף עונת עלתה לליגה הבכירה לראשונה מזה 43 שנים. זו הייתה עונתה האחרונה עד כה של הקבוצה בליגה הבכירה, אותה סיימה במקום ה19.

עד שנת 2001 שיחקה בליגה השנייה, אז ירדה לליגה השלישית פעם נוספת. בשנת 2004 חזרה לליגה השנייה, אך שהתה בה רק שנתיים, ובסוף עונת ירדה בפעם האחרונה מהליגה השנייה, לשם לא חזרה עד כה.

הקבוצה שיחקה בליגה השלישית עד שבשנת 2011 התפרקה ממניעים כלכליים. לשמחתם של האוהדים, אנשי עסקים הקימו קבוצה חדשה בשם ליידה אספורטיו, שם דומה ואף סמל דומה לזה של הקבוצה הקודמת. הקבוצה החדשה רכשה את זכויות ההשתתפות בליגה השלישית של הקבוצה שהתפרקה ולמעשה המשיכה את דרכה מאין שהפסיקה.

מאז הוקמה הקבוצה החדשה, ליידה אספורטיו מגיעה דרך קבע לצמרת ואף משתתפת 3 פעמים בפלייאוף. בעונת , 10 שנים לאחר השתתפותה האחרונה בליגה השנייה, הגיעה עד לגמר הפלייאוף, לאחר שעברה את ברקאלדו וריאל מדריד קסטיליה. בגמר שיחקה נגד סביליה אתלטיקו, קבוצת המילואים של סביליה, וליידה הפסידה 4-5 בפנדלים.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:קטלוניה: ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1939
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2011
קומדיית מבוכה

קומדיית מבוכה (מאנגלית: Cringe Comedy, בתרגום חופשי לעברית: "קומדיה דוחה / מרתיעה", בשל התחושה שהיא מעוררת בצופה) היא ז'אנר של קומדיה הנפוץ בסדרות טלוויזיה. 

== מאפייני הז'אנר ==
בקומדיות מבוכה ההומור נובע מסיטואציות חברתיות מביכות, לרוב כאשר דמות ראשית שוברת נורמות חברתיות או לא מקפידה על תקינות פוליטית. ברוב המקרים הדמות הראשית אינה מודעת לעצמה ואינה יכולה לראות כיצד היא נתפשת בעיני הדמויות האחרות ובעיני הצופה, דבר המונע מהדמות להשתנות ומוסיף לאלמנט הקומי שבסיטואציה. לעיתים רבות, קומדיית מבוכה תהיה מוקומנטרית ותציג סיטואציות מציאותיות, למשל משרד או מקום עבודה אחר, וללא צחוק מוקלט.

== דוגמאות לקומדיות מבוכה ולדמויות שהופכות אותן לקומדיות כאלה ==
* המשרד - מייקל סקוט.
* סיינפלד - על אף שמדובר בקומדיית מצבים, למעשה כל ארבע הדמויות הראשיות של הסדרה (ג'רי סיינפלד, ג'ורג' קוסטנזה, איליין בניס וקוזמו קריימר) הן מקור לקומדיית מבוכה, אך הבולטים ביותר הם ג'ורג' וקריימר.
* תרגיע - לארי דייוויד.
* טיסת הקונקורד - הדמויות הראשיות ג'מיין קלמנט וברט מקנזי, כמו גם הדמויות הקבועות של מארי (מנהל הלהקה) ושל מל (המעריצה היחידה של הלהקה).
* משפחה בהפרעה - כל בני משפחת בלות', למעט מייקל שמודע לאנוכיותם של בני משפחתו ואף סובל ממנה במהלך הסדרה.
* רון - רון.
* משיח - משיח.
* רמזור - שלוש הדמויות הראשיות (אמיר רוזנר, אייל "איצקו" איצקוביץ' וחפר גורי). הבולטת מביניהן היא דמותו של איצקו.
* זיווגים - סטיב טיילור, ג'ף מרדוק, פטריק מייטלנד וג'יין כריסטי.
* החיים זה לא הכל - מיקי ואורלי ברנשטיין.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://tvtropes.org/pmwiki/pmwiki.php/Main/CringeComedy קומדיית מבוכה], באתר tvtropes (באנגלית)

קטגוריה:סוגות בקולנוע
יהודה ליברמן

יהודה (הודי) ליברמן (נולד ב-1954) הוא מנכ"ל מכללת שערי משפט בהוד השרון ויו"ר עמותת "הקרן לגאולת קרקע". לשעבר ראש מועצת קרני שומרון.

== ביוגרפיה ==
ליברמן נולד בחדרה כילד בכור לצילה, ניצולת השואה שהגיעה ארצה מפולין, ולמרדכי שהגיע ארצה מרוסיה בגיל שלוש ושימש במשך שנים כסגן ראש עיריית חדרה. אחיו הצעיר הוא בנצי ליברמן.

בילדותו למד בבית הספר הממלכתי דתי בחדרה ובבגרותו, במדרשיית נועם בפרדס חנה.

שימש כראש מועצת קרני שומרון במשך כ-10 שנה.

שימש במשך תקופה קצרה גם כראש מטה מועצת יש"ע.

משנת 2013 משמש ליברמן בתפקיד יו"ר "הקרן לגאולת קרקע" - עמותה שהוקמה בתחילת שנות ה-80, ביוזמת אישים ביהודה ושומרון כמו בני קצובר, צבי סלונים, עו"ד משה גליק ואברהם מינץ. הקרן קיבלה מהמדינה לפחות 9,000 דונם ביהודה ושומרון. שווי הקרקעות, לאור הזינוק במחירי המגרשים ביהודה ושומרון, מוערך ב-2–3 מיליארד שקל - קרקעות שאותן היא מפתחת באמצעות חברות מסחריות המוכרות אותן בסופו של דבר למתיישבים ביישובים ביו"ש.

נשוי לאתי ומתגורר בקרני שומרון.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהלי מוסדות אקדמיים ישראלים
קטגוריה:ראשי מועצת קרני שומרון
קטגוריה:ראשי מועצת יש"ע
קטגוריה:בוגרי מדרשית נעם
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
מסת האלקטרון

מסת האלקטרון (מסומנת לרוב m<sub>e</sub>) היא קבוע פיזיקלי שערכו שווה למסת המנוחה של החלקיק היסודי אלקטרון. זו היא גם מסתו של הפוזיטרון. מסת האלקטרון היא מושג יסוד בפיזיקה, ונעשה בה שימוש במגוון תחומים, מפיזיקה של אנרגיות גבוהות ועד פיזיקה של חומר מעובה וכימיה. מסת המנוחה של אלקטרון היא קילוגרם, כ- יחידות מסה אטומית מאוחדת או אלקטרונוולט.

==טרמינולוגיה==
בשימוש בביטויים מסת מנוחה ואנרגיה קינטית יש לקחת בחשבון את ההשפעות הצפויות מתורת היחסות הפרטית על המסה הנצפית של אלקטרון. לא ניתן לשקול אלקטרון שאינו נע כלל, כך שכל המדידות המעשיות צריכות להיות מיושמות על אלקטרונים בתנועה. הדבר תקף גם לגבי כל חלקיק תת-אטומי אחר.

==הגדרה==
מסת המנוחה של אלקטרון מחושבת בעזרת ההגדרה של קבוע רידברג. 
:<math>R_{\infty} = \frac{m_{\rm e}c\alpha^2}{2h} \Rightarrow m_{\rm e} = \frac{2R_{\infty}h}{c\alpha^2}</math>

כאשר <math>\alpha</math> הוא קבוע המבנה הדק, h הוא קבוע פלאנק ו-c היא מהירות האור. המסה היחסית של האלקטרון יכולה להימדד באופן ישיר במלכודת פנינג והיא ניתנת להסקה מהספקטרום של אטומי הליום אנטי-פרוטוני (אטומי הליום שאחד מהאלקטרונים שלהם הוחלף על ידי אנטי-פרוטון) או ממדידות של גורם g של האלקטרון ביונים ההידרוגנים. הדיוק היחסי המקובל לפי ממצאי ועדת CODATA מ-2006 הוא כ-<math>4.2\times10^{-10}</math>.

מסת המנוחה היחסית של האלקטרון הוא פרמטר מותאם בקבועים הפיזיקאים הבסיסיים של ועידת CODATA, בעוד שמסת המנוחה של אלקטרון בקילוגרמים מחושבת בעזרת ערכי קבוע פלאנק, קבוע המבנה העדין וקבוע רידברג. הקורלציה בין שני הערכים הללו היא זניחה (r=0.0003).

==בנוסחאות מדעיות נוספות==
מסת האלקטרון משמשת לשם חישוב מספר אבוגדרו:

:<math>N_{\rm A} = \frac{M_{\rm u} A_{\rm r}({\rm e})}{m_{\rm e}} = \frac{M_{\rm u} A_{\rm r}({\rm e})c\alpha^2}{2R_\infty h}</math>

כאשר:
:<math>A_{\rm r}({\rm X}) = A_{\rm r}({\rm X}^{Z+}) + ZA_{\rm r}({\rm e}) - E_{\rm b}/m_{\rm u}c^2\,</math>

ו<math>E_b</math> היא אנרגיית קשר.
ולכן היא גם קשורה לקבוע המסה האטומית, <math>m_{\rm u}</math>:
:<math>m_{\rm u} = \frac{N_{\rm A}}{M_{\rm u}} = \frac{A_{\rm r}({\rm e})}{m_{\rm e}} = \frac{A_{\rm r}({\rm e})c\alpha^2}{2R_\infty h}</math>

==קישורים חיצוניים==
*[http://gsjournal.net/Science-Journals/Research%20Papers-Mechanics%20/%20Electrodynamics/Download/3477 חישוב מסת המנוחה של אלקטרון] (אנגלית)
*[http://www.universetoday.com/45079/electron-mass/ מסת אלקטרון], באתר אסטרונומיה universetoday.

קטגוריה:פיזיקת חלקיקים
קטגוריה:יחידות מידה: מסה
2016 06
קטגוריה:אלקטרון
נחש טיגריסי

נחש טיגריסי המכונה לעיתים נחש נמרי (שם מדעי: Notechis scutatus) הוא מין יחיד בסוגו של נחש ארסי ממשפחת הפתניים, החי בדרום אוסטרליה, באיים הדרומיים וכן בטסמניה.
== מאפיינים ==
נחשים אלה שחורים ובעלי רצועות מפוספסות שנתנו להם את שמם, אך הצבע משתנה על פי המיקום של הנחש כשפרטים מסוימים הם יותר בהירים בירוק זית, כתום וצהוב ואחרים הם שחורים לחלוטין. הוא יכול להגיע עד לאורך 2.9 מטר והוא אחד מהגדולים בנחשים הארסיים האוסטרלים. הוא גם מאוד ארסי ויכול להרוג בקלות אנשים אך ייתן התראה לפני שיתקוף. הוא יכול להרים את צווארו לאוויר כמו קוברה ולהצליף ממרחק קטן מיריבו.

הנחש הטיגריסי מצוי באזורים מדבריים ובשדות שונים וגם בחוף הים. הוא פעיל בעיקר בלילות ואז הוא יוצא לחפש את טרפו הכולל עופות ויונקים קטנים שונים. חלק מהנחשים הפכו לעיוורים ופצועים עקב מתקפות של שחפים שמגוננים על גוזליהם מהנחשים, אם כי מדי פעם הנחש מצליח לבלוע אפרוח פגיע.

== תת-מינים ==
*Notechis scutatus scutatus
*Notechis scutatus occidentalis

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1861
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי וילהלם פטרס
קטגוריה:פתניים
קטגוריה:זוחלים יחידים בסוגם
קטגוריה:טסמניה: זוחלים
מחסני להב

מחסני להב היא רשת מרכולים ישראלית בבעלות רשת פרשמרקט המונה, נכון לשנת 2020, 12 סניפים ברחבי ישראל. סניפי הרשת ממוקמים ברובם במרכזי ערים.

== היסטוריה ==
הרשת הוקמה על ידי איש העסקים אלי להב בשנת 2003. בשנת 2010, בעת שהרשת מנתה 10 סניפים, מכר להב את הרשת לחברת התחבורה "דן", לה הייתה זו כניסה לתחום הקמעונאות, בכ-100 מיליון ש"ח. בשנת 2017 נמכרה הרשת לאחים יוסי ושלומי אמיר, בעלי רשת "פרש מרקט" תמורת 85 מיליון שקלים, אך היא שומרת על מיתוגה הנפרד.

הרשת מעסיקה כ-1,000 עובדים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רשתות מרכולים בישראל
דרכי משה

דרכי משה הוא חיבור על ספר ארבעה טורים, שכתב הרמ"א באמצע המאה ה-16. החיבור כולל את קיצור דברי הבית יוסף, דברי פוסקים נוספים שלא הובאו בבית יוסף, ואת הכרעותיו של הרמ"א עצמו. את הגהותיו בשולחן ערוך כתב הרמ"א על פי ספר זה.

לאורך השנים קוצר הספר בהדפסה, כדי למנוע כפילויות עם הבית יוסף, וכיום ברוב ההדפסות מודפס על הטור "דרכי משה הקצר", ובסופו החיבור המלא, תחת הכותרת "דרכי משה הארוך".

==כתיבת החיבור==
בהקדמתו לחיבור כתב רמ"א שהוא התחיל לכתוב חיבור שיסכם את כל התשובות התורניות החשובות, ואת מקורותיהם במשנה ובגמרא, והוא החליט לערוך אותם סביב הטור, כיוון שהוא מסודר בצורה מערכתית ונוחה. אך במהלך העבודה הגיעה אליו המהדורה הראשונה של ספר בית יוסף, והוא חשש מאוד שכל העבודה שלו הייתה לשווא, כיוון שרבי יוסף קארו עשה עבודה מקיפה וטובה יותר ממנו. לאחר שלמד את הבית יוסף, הבין רמ"א שהחיבור שכתב עדיין נצרך, כיוון שיש לו שלוש מעלות על פני הבית יוסף:
# הוא תמציתי וקצר יותר, בניגוד לבית יוסף שמאריך מאוד.
# הוא הביא מקורות נוספים רבים, כמו תשובות הגאונים והאחרונים, וספר איסור והיתר הארוך.
# הטעם החשוב ביותר – רבי יוסף קארו נשען על שלושת עמודי ההוראה (רי"ף, רמב"ם, רא"ש), ואילו הרמ"א מביא פסיקות רבות של ראשונים אחרים, ובפרט את הפסיקות שנוהגות במדינות אשכנז.

==הדפסה==
אף על פי שהיה ביקוש להדפסת דרכי משה, הספר לא הודפס ונותר בכתב יד במשך למעלה ממאה שנה. לראשונה הודפס חלק יורה דעה בשנת תנ"ב בזולצבאך , וחלק אורח חיים בתק"כ בפיורדא.

===דרכי משה הקצר והארוך===
מדפיסי הטור בדפוס ברלין (תס"ב-תס"ג) החליטו להוסיף את ספר דרכי משה על גיליון הטור שהדפיסו, אך להשמיט ממנו את כל הקטעים הקיימים כבר בבית יוסף, והדפיסו רק את הדברים הנוספים על הבית יוסף בצורת הערות על הטור והבית יוסף. בצורה הזו (שכונתה "דרכי משה הקצר") המשיכו כל המדפיסים שאחריהם להדפיס את הספר. צורת הדפסה זו גרמה לשיבושים רבים ולחוסר הבנה, בין מפאת שינוי סדרו המקורי של הספר, ובין מפאת שלפעמים הושמטו בטעות גם מדברי הדרכי משה עצמו. בשנים האחרונות נדפס הספר המקורי כולו מכתבי יד, בשם "דרכי משה השלם", ואחר כך הודפס גם במהדורות החדשות של הטור. לספר זה חשיבות רבה להבנת צורת הפסיקה של רמ"א בהגהותיו על השולחן ערוך.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי הלכה
קטגוריה:רמ"א
קטגוריה:ספרי המאה ה-16
קטגוריה:פרשני הטור
חסימות במידה אחידה

במתמטיקה, קבוצה של פונקציות היא חסומה במידה אחידה אם כל הפונקציות מהקבוצה חסומות על יד אותו קבוע. בשקילות, משפחת הפונקציה חסומה כאשר איחוד התמונות של כל הפונקציות השייכות לקבוצה הוא קבוצה חסומה. סדרת פונקציות <math>\{f_n\}_{n \in \mathbb{N}}</math> היא חסומה במידה אחידה אם קבוצת כל הפונקציות שבסדרה חסומה במידה אחידה. 

באנליזה פונקציונלית, משפט בנך-שטיינהאוס מספק תנאים מספיקים לחסימות במידה אחידה של  קבוצה של אופרטורים.

==הגדרה פורמלית==
===הציר הממשי והמישור המרוכב===
תהי <math>\mathcal F=\{f_i: X \to K, i \in I\}</math> משפחה של פונקציות עם <math>X</math> קבוצה כלשהי, <math>I</math> קבוצת אינדקסים ו-<math>K</math> שדה המספרים הממשיים או המרוכבים. <math>\mathcal F</math> חסומה במידה אחידה אם קיים מספר ממשי <math>M</math> כך שמתקיים:
<center>
<math>\forall i \in I \, \forall x \in X:\,\,\, |f_i(x)|\le M </math>.
</center>

===מרחב מטרי===
ביתר כלליות, אם <math>Y</math> מרחב מטרי עם מטריקה <math>d</math>, אז הקבוצה <math>\mathcal F=\{f_i: X \to Y, i\in I\}</math> נקראת חסומה במידה אחידה, אם קיים איבר <math>a \in Y</math> ומספר ממשי <math>M</math> כך שמתקיים <math>\forall i \in I \, \forall x \in X:\,\,\, d(f_i(x), a) \leq M </math>.

==דוגמאות==
* כל סדרת פונקציות אשר מתכנסת במידה שווה בתחום נתון היא חסומה במידה אחידה על התחום.
* סדרת הפונקציות <math>f_n(x)=\sin nx\,</math> כך ש-<math>x</math> ממשי ו-<math>n</math> שלם חסומה במידה אחידה על כל הישר הממשי; החסם הוא 1.
* סדרת הנגזרות של הפונקציות מהדוגמה שלעיל,<math>f'_n(x)=n cos nx</math>, אינה חסומה במידה אחידה על כל הישר: סדרת הערכים <math>\{f_n'(2 \pi)\}</math> איננה חסומה.

== ראו גם ==
* פונקציה חסומה
* קבוצה חסומה
* משפט בנך-שטיינהאוס

קטגוריה:אנליזה מתמטית
ג'יל שטיין

ג'יל אלן שטיין (באנגלית: Jill Ellen Stein; נולדה ב-14 במאי 1950) היא רופאה יהודייה-אמריקאית, אקטיביסטית ופוליטיקאית. שטיין התמודדה בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 מטעם המפלגה הירוקה וזכתה בכ-1.39 מיליון קולות ( 1.04%), קולות אשר מנעו מהילרי קלינטון לזכות בנשיאות. שטיין התמודדה בעבר כמועמדת לנשיאות ארצות הברית (2012), ולמשרת מושלת מסצ'וסטס (ב-2002 וב-2010). מתמודדת לבחירות לנשיאות ארצות הברית גם בשנת 2024 ולפי הסקרים תקבל כ- 4% מהקולות, בעיקר של צעירים.

== קורות חיים ==
נולדה באילינוי, למשפחה יהודית-רפורמית להורים ממוצא רוסי. בשנת 1973, שטיין סיימה בהצטיינות לימודי פסיכולוגיה, סוציולוגיה, ואנתרופולוגיה באוניברסיטת הרווארד. נשואה לרופא וחיה כיום במסצ'וסטס. היא מגדירה את עצמה כאגנוסטית. לאחר מכן המשיכה באוניברסיטה זו לימודי רפואה ולאחר שסיימה את לימודיה, שטיין עסקה ברפואה פנימית במשך 25 שנה. היא פרשה מהעיסוק בשנת 2006. בשנת 1998 החלה באקטיביזם הקשור לקיימות, ואף פרסמה מחקרים רפואיים בנושא.

==יחסה לישראל ==
שטיין האשימה את ממשלת ישראל ב"אפרטהייד", רצח, התנחלויות בלתי חוקיות, הטלת מצורים, בניית פצצות גרעיניות, מעצר ללא הגבלת זמן, עונש קולקטיבי והפרת החוק הבינלאומי.
היא תומכת במאבק החרם של תנועת ה-BDS נגד ישראל ורואה בראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו "פושע מלחמה".
יחד עם זאת, כאשר נשאלה בספטמבר 2016 על עמדתה לגבי עדיפותו של פתרון שתי מדינות על פני פתרון של מדינה אחת, שטיין השיבה: "אני מרגישה שאיני מצויה בנושא כפי שאני צריכה להיות כדי להביע דעה באמת".
עם מותו של ניצול השואה וזוכה פרס נובל לשלום, אלי ויזל, שטיין כתבה לשבחו בדף הפייסבוק שלה, אך מחקה את הפוסט שלה לאחר שפעילים אנטי-ישראלים בטוויטר תקפו את הפוסט בשל הציונות של ויזל.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאיות יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:רופאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:פמיניסטיות יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:פמיניסטים יהודים אמריקאים
קטגוריה:פעילי איכות הסביבה יהודים
קטגוריה:רופאות אמריקאיות במאה ה-20
קטגוריה:מועמדים לנשיאות ארצות הברית מטעם המפלגה הירוקה
קטגוריה:בוגרות בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:פעילות למען זכויות להט"ב בארצות הברית
קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בארצות הברית
קטגוריה:פעילות איכות הסביבה אמריקאיות
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:מועמדים לנשיאות ארצות הברית ב-2012
קטגוריה:מועמדות לנשיאות ארצות הברית ב-2016
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1950
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1950