אלדאר קומיאט

אלדאר קומיאט (במקור קורח, בהונגרית: Komját Aladár; קושיצה, 11 בפברואר 1891 – פריז, 3 בינואר 1937) היה משורר, עיתונאי, עורך, עורך דין הונגרי-יהודי, אחיו ואחותו היו מור קורח ויוליה קניירש.

== ביוגרפיה ==
אביו היה פילפ קורח.<ref>[https://familysearch.org/pal:/MM9.3.1/TH-1942-23411-30612-39?cc=1452460&wc=923N-PTL:40679501,49363601,40680103 Testvérének, Kenyeres Júliának születési bejegyzése]. Bejegyezve Letenye állami akv. 37/1895. folyószám alatt.</ref> אלדאר היה ילד במשפחה של פקיד בשרות הציבורי, אביו היה פקיד מס שהוצב על ידי הממונים עליו במקומות שונים. זו הסיבה שהמשורר, נולד במקרה בקושיצה, את לימודיו סיים בלטניה (כפר גדול של כ-4000 תושבים במערב טרנסדנוביה במפגש הגבולות הונגריה, קרואטיה, סלובניה, בצד ההונגרי), אחר כך ברייקה ובבודפשט. ברייקה היה המקום בו השפה האיטלקית נדבקה עליו. אבל בקרוב ילמד גם גרמנית וצרפתית. בגיל 20 הוא ומשפחתו עברו כאמור לרייקה, שם עבד קומיאט כפקיד בבית המשפט. שנתיים לאחר מכן עבר לפרקליטות של בודפשט. בשנת 1914 היה חשב שכר במפעל המצברים טודור. במהלך מלחמת העולם הראשונה (1914-1918) הוא היה אחד החברים המובילים בתנועה האנטי-מיליטריסטית ובקבוצה הסוציאליסטית המהפכנית. תחילה כתב בכתב העת "המעשה" (A Tett) ולאחר סגירתו בכתב העת "מא" (Ma), כלומר "היום" נתן מקום לפרסום שיריו. כתב עת זה הושק על ידי לאיוש קשאק, ככתב עת ספרותי ואמנותי (1916-1925) שהוציא לאור וערך אותו קשאק בעצמו עד לסגירתו. במטרותיו שאף כתב העת לשנות את האמנות ואת החברה, תוך השינויים ההיסטוריים בהונגריה. על כן הוא נתן במה גם לציירים כמו לאיוש טיהני ולפסלים שונים. בשנת 1917 ראה אור כרך השירים הראשון של קומיאט, "הזעקה" (Kiáltás). בשנת 1918 הפך לקומוניסט ופנה נגד לאיוש קשאק המו"ל של כתבי העת "המעשה" ו"היום"; הוא פרסם בשנת 1918 יחד עם יוז'ף לנדיאל ויוז'ף רוואי אנתולוגיה שכותרתה הייתה "שחרור" (Szabadulás). בשנת 1919 כתב במגזין "אינטרנציונלה" עם דיולה הבשי. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית הוא היה חבר במנהלת הסופרים. משנת 1920 ירד למחתרת ואחריה היגר מהונגריה. למעשה בשנת 1921 גורש מהונגריה. שנה לאחר מכן, בווינה, הוא ערך את המגזין הקומוניסטי "אחדות" (Egység) שהוקם על ידו יחד עם מוזס כהנא. בשנת 1931 הופיע במוסקבה ספרו "אנחנו רוצים הכול" (Mindent akarunk) ובשנת 1937, אחרי מותו בפריז, יצא לאור ספרו, "האדמה זזה" (Mozdul a föld).

אלאדאר קומיאט היה למעשה המשורר הקומוניסטי הראשון בהונגריה, כלומר המשורר הראשון בתוך הונגריה שהפך לקומוניסט. הוא היה משורר לוחם מתוך שכנוע מוסרי והכרת האמת ההיסטורית, אף שהיה נשמה לירית עדינה באישיותו שבזמנים אחרים ובנסיבות אחרות היה אמן שמחפש מלים יפות במצב רוח מהורהר, אבל הוא היה צריך להיות מדריך, דוגמה, תועמלן. וזה מה שקרה.

== יצירתו ==
בשפת המקור:
* Új költők könyve. György Mátyás, Kassák Lajos, Komját Aladár, Lengyel József lírai antológiája; Ma, Bp., 1917
* Kiáltás (versek, 1917)
* Új Internationale. Versek; s.n., Bp., 1919 (Vörös könyvtár)
* Mindent akarunk. Versek; Centrizdát, Moszkva, 1931 (Sarló és Kalapács könyvtára. Szépirodalmi sor)
* Megindul a föld. Versek; Atelier de Paris, Paris, 1937
* Válogatott versek; összeaáll., bev. Keszi Imre; Szikra, Bp., 1949
* Komját Aladár összegyűjtött művei; összegyűjt., sajtó alá rend., bibliográfia, repertórium, jegyz. Hegedüs Éva, bev. Komját Irén, idegen nyelvű szövegford. Gábor György; Szépirodalmi, Bp., 1957
* Versek; bev. Méliusz József; Irodalmi, Bukarest, 1962
* Komját Aladár válogatott művei; sajtó alá rend., jegyz. Komját Irén, bev. Király István; Szépirodalmi, Bp., 1962 (Magyar klasszikusok)
* Két világ mesgyéjén. Válogatott versek; vál., sajtó alá rend., utószó Waldapfel József, ill. Reich Károly; Magyar Helikon, Bp., 1962
* Életre köszöntő. Válogatott versek; vál., jegyz. Komját Irén; Magyar Helikon, Bp., 1966

בתרגום לעברית:
* ספר המשוררים החדשים. György Mátyás, Lajos Kassák, Aladár Komjat, the Lyrical Anthology של יוזף לינגל ; מא, ב., 1917
* הזעקה (שירים 1917)
* הבינלאומי החדש. שירים ; sn, Bp., 1919 (הספרייה האדומה)
* אנחנו רוצים הכל. שירים ; Centrizdát, מוסקבה, 1931 (ספריית שרלו וקלפאץ'). בדיוני)
* האדמה מתחילה. שירים ; אטלייה דה פריז, פריז, 1937
* שירים נבחרים ; להגדיר, inc. אימרה קיסי; Spark, Bp., 1949
* עבודותיו של אלדאר קומיאט שנאספו ; אוספים, הודעות לעיתונות, ביבליוגרפיה, רפרטואר, תזכיר Éva Hegedüs, bev. קומי הוא אירן, מתרגם לשפה זרה. Gábor Gábor; בדיוני, עמ ', 1957
* שירים ; בב. József Méliusz ; ספרות, בוקרשט, 1962
* עבודותיו הנבחרות של אלדאר קומיאט; הודעה לעיתונות, הערה מבוא קיראי אישטוואן הביאה לדפוס אירן קומיאט; ספרות יפה, עמ ', 1962 (קלאסיקות הונגריות)
* באגדה של שני עולמות. שירים נבחרים ; עורך יוז'ף וולדפל וקארוי רייך; הליקון ההונגרי, ב., 1962
* ברוך הבא לחיים. שירים נבחרים ; אפשרות, הערה Komén Iren; הליקון ההונגרי, ב., 1966

== ראו גם ==
* דיוקנאות הספרות ההונגרית. [https://mek.oszk.hu/01100/01149/html/komjata.htm אלדאר קומיאט]. A magyar irodalom arcképcsarnoka
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. [http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC07165/08270.htm אלדאר קומיאט.]
* Alpári Gyula: Komját Aladár: Megindul a föld. Versek; Hoffmann Ny., Praha, 1937
* Szabó György: K. A. költészete (Bp., 1958. 2–3. sz.)
* Szabó György: „Az új rend katonája mindhalálig” (Élet és Irod. 1959. 14. sz.)
* Waldapfel József: K. A. helye irodalmunk történetében (Az MTA I. Oszt. Közl. 1960)
* Király István: Az első kommunista költő (Társadalmi Szemle, 1960. 3 sz.)
* Komját Irén: Egy költői életmű gyökerei. Komját Aladár verseinek keletkezéstörténete; utószó Sőtér István; Szépirodalmi, Bp., 1981

== לקריאה נוספת ==
* מי ומי בספרות ההונגרית. הוצאת טארוגטו. Ki kicsoda a magyar irodalomban? Tárogató könyvek 
* מי ומי בספרות ההונגרית. הוצאת קנבקוצקו. Ki kicsoda a magyar irodalomban? Könyvkuckó Kiadó, Budapest, 1999 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים אסורים (הונגריה 1944)
קטגוריה:קומוניסטים הונגרים
קטגוריה:קומוניסטים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:משוררים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי דין יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1891
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1937