ברוך מקוסוב

אוהל על קברו בבית הקברות היהודי בקוסוב]]
רבי ברוך מקוסוב (1720 - י"ג בחשוון תק"ם 1781), חי בדורו של הבעל שם טוב. היה היה רב ומקובל ופעל להפצת תורת הקבלה.

==ביוגרפיה==
רבי ברוך נולד לרבי אברהם מקוסוב, אחיו של רבי משה אב"ד קיטוב (כ"ו בטבת ה'תמ"ח - י"ז בשבט ה'תצ"ח) רבי ברוך קיבל תורה מפיו ואף מצטטו בספרו 'נחמד ונעים' כמה פעמים, "דודי החסיד המפורסם".

נישא לשרה.

נפטר בי"ג בחשוון תק"ם, ונקבר בקוסוב עירו, מצבתו השתמרה בשלמותה עד היום, לצד מצבת הרבנית.

רבי ברוך חי בתקופת הכרעתה הסופית של השבתאות, בה פעל משיח השקר יעקב פרנק. רבי ברוך פעל רבות להציל את לב ההמונים מהסחף, ונסע לשם כך על פני ערים עיירות וכפרים, שם נשא דרשות והתריע מפני פרנק וחבורתו, במסעותיו אלה הגיע למקומות מרוחקים מביתו כמו שאנו למדים על ביקוריו בעיר סעלישט הרחוקה:

==הרקע לכתיבת ספריו==
הסיבה העיקרית שהביאה את לידתה וצמיחתה של כת השבתאים לפי מה שקבעו גדולי ישראל בדור ההוא הייתה, מה שהגשימו והפשיטו הרבה מושגים בקבלה, ופירשו דברים נעלים ונעלמים כפשוטם. ש"צ בעצמו כתב ספר בקבלה בו סילף וגישם הרבה עניינים. אחריו בא תלמידו נחמיה חיון (המכונה נח"ש), וחיבר גם הוא ספרים בדרכו. המקובל רבי יוסף אירגאס יצא נגדו (בשנת תע"ה) למלחמה, בשני ספריו 'תוכחת מגולה' ו'הצד נחש', בהם הוכיח את סילופיו בענייני הקבלה. לבד מזאת חיבר רבי יוסף את ספרו 'שומר אמונים' (בשנת תצ"ו), אשר 'יבאר ויפרש בלשון צחה וברורה, מהות תורת הקבלה, יסודיה ועיניניה, עד שיאירו נתיבותיה גם לאלה שאין להם מושג בתורת הנסתר'<ref>מנוסח שער הספר ירושלים תשכ"ה</ref>.

רבי ברוך אשר היה אף הוא היה מתומכי פרסום תורת הקבלה וביאורה להמונים, הגה רבות בספר זה<ref>כפי שמעיד בספרו</ref> וראה בו צורך נחוץ להצלת הדור. עם זאת סבר שספר זה כבר לא נותן מענה הולם לדור החדש אשר אין לו כלל מושגים בקבלה, וזקוק לספר מורחב ומבואר יותר, אשר יקרב את ענייני הקבלה אל שכלם. על רקע זה חיבר את ספרו העיקרי יסוד האמונה (- על משקל השם שומר אמונים), אשר נכתב ונערך במתכונת השו"א, דהיינו בצורת ויכוח 'שואל ומשיב'. ואלו הם דברי ה'שואל' בשאלתו הראשונה:

==ספריו==

* יסודות והקדמות לחכמת הקבלה.
* ארבעה עשר דרושים ומאמרים, לבאר ענייני קבלה בדרך העבודה.
* דרושים ומאמרים על התנ"ך ועל התלמוד בבלי.

רבי ברוך כתב את ספריו והכינם לדפוס, ואף נטל עליהם הסכמות מגדולי דורו<ref>חמש הסכמות קיבל בשנת תקכ"א בברוד ואחת בלבוב, ובשנת תקכ"ה נטל עוד ארבע הסכמות. עוד מההסכמות נלקחו על ידי בנו ונכדיו מאוחר יותר.</ref>, אך למעשה לא הודפסו בחייו. שני ספריו הראשונים יסוד האמונה ועמוד העבודה, נדפסו לראשונה בצ'רנוביץ שנת תרי"ד (74 שנים לאחר פטירתו), והודפסו בטעות כספר אחד בשם "עמוד העבודה", טעות שהשתרשה במשך דורות, וחזרה על עצמה בכל המהדורות, למרות שבהקדמתו לספרים כותב (לאחר שמפרט את תוכן החלק הראשון):אף ספרו 'נחמד ונעים' נדפס בטעות תחת השם 'יסוד האמונה' או 'יסוד התורה' או 'יסוד האמונה- נחמד ונעים'<ref>דפוס יוזפוף תרמ"ד</ref>. שונה ספר זה מקודמיו, שאותו לא הכין לדפוס רבי ברוך בעצמו, אלא בניו ונכדיו מכתביו שהשאיר<ref>בהקדמת יסוד האמונה כותב: "ובעזרת הא-ל עוד ידי נטויה לכתוב ביאורים על מקצת מקומות בש"ס. יש מהם אמיתים ממש, ויש מהם קרובים לאמת ונראים אמיתים. ועל כמה דיבורים של רש"י בחומש. קצתם מפי עצמי וקצתם מה שלקטתי מפי סופרים וספרים. ומי יתן ואזכה שיתפרסמו ברבים."</ref>. הספרים יצאו לאור במהדורות רבות במשך השנים, ולאחרונה במהדורה מורחבת על ידי יעקב אהרן אילאוויטש בה נקראו שמות הספרים כבמקור (יסוד האמונה - ניו יורק תשס"ז. עמוד העבודה - ניו יורק תשס"ד. נחמד ונעים - ניו יורק תשס"ח).

==השתייכותו לחסידות==
אם כי אין הוכחה ברורה שרבי ברוך קיבל תורה מפי הבעש"ט, סביר להניח שבהיותו תלמיד וקרוב לדודו רבי משה<ref>ראו הערה 4</ref>, רעו ורבו של הבעש"ט<ref>ראו בספר בוצינא דנהורא (מכתבים) מכתב מהבעל שם טוב אליו.</ref>, יצא לו להכיר את הבעש"ט ושיטתו. כמו כן נמצא בספריו רעיונות רבים שהתחדשו בבית מדרשה של החסידות, ובפרט חיבורו העיקרי 'יסוד האמונה' המיוסד על הבנת הצמצום שלא כפשוטו, נושא שעמד במוקד הוויכוח בין החסידים למתנגדיהם, ורבי ברוך נוקט בו עמדה חד צדדית וחריפה כדעת הבעש"ט, מה גם שספרו 'נחמד ונעים' המבאר הרבה ענייני קבלה בדרך העבודה, הוא רעיון שהתחדש בתורת החסידות, אשר צדיקיה עמלו 'לתרגם' את הספירות ושאר ענייני הקבלה ל'שפת' העבודה.

כמו כן מצטט רבי ברוך בספרו את המגיד ממזריטש<ref>נחמד ונעים, לקוטי אמרים אות צ"ז: המפורסם ר' בער מגיד. ושם אות קכ"ח: המפורסים מו"ה בער ממעזריטש. ושלא בשמו: יסוד האמונה ב"ליקוטים" "זכה נוטל חלקו", מופיע באור תורה סימן תפ"ז</ref>, רבי מנחם מנדל מפרמישלן<ref>'מוהר"ם מפרעמישלאן' </ref>, רבי ליב פיסטינער<ref>'המגיד מקאלאמיי' </ref>, ורבי נחמן מקוסוב<ref>'החסיד ר' נחמן מקאסוב'</ref>. וישנם השוואות ומקבילות רבות במאמרים ודברי תורה שהביא בספריו ונדפסו מאוחר יותר גם בספרי תלמידי המגיד ממזריטש<ref>כמו: קדושת לוי (ואתחנן ד"ה או יבואר <small>(השלישי)</small>) ודגל מחנה אפרים (וירא ד"ה ויקרא שם) ועוד, יושר דברי אמת, אורח לחיים, ברית אברם ועוד.</ref><ref>למשל מש"כ בנחמד ונעים, 'דרוש המחשבה' אות מ"ג. על על מאחז"ל 'אותו היצה"ר העבירו מלבבכם' אשר נדפס אחר כך בכמה ספרי חסידות הראשונים ובתוכם צוואת הריב"ש, דרכי ישרים להרה"ק רמ"מ מפרעמישלאן זי"ע, אמרי אמת, אור אמת, קדושת לוי ועוד, ממש אות באות, (כנראה הייתה זו שיחה שהעתיקו הצדיקים כל אחד לעצמו ורבי ברוך היה הראשון שסדרה בספרו). ועד באותו דרוש אות מ"ד עיי"ש.</ref>. עוד נכון לציין כי רבי ברוך מצוטט בספרי חסידות כמו ספרי בעל התולדות ועוד<ref>תולדות יעקב יוסף (המקובל כספר הראשון בתורת החסידות) בפרשת צו: שמעתי בשם הרב ר' ברוך מוכיח. ובספר כתונת פסים פרשת ויקרא: שמעתי מן מוכיח אחד מוהר"ב.</ref>.

היו שכתבו שרבי ברוך היה תלמידו של רבי מנחם מנדל מויטבסק אך קמו עוררים על נכונות עובדה זו, ויש שקבעו שהוא היה תלמידו של רבי מנחם מנדל מפרמישלן, אך גם על קביעה זו פקפקו חוקרים רבים<ref>יעקב אהרן אילאוויטש בהקדמתו ליסוד האמונה ניו יורק תשס"ז</ref>, מה שמסתבר מאד בהתייחס להסכמתו של רבי מנדל לספרי רבי ברוך, שם לא מתארו כתלמיד אלא: "...והיה אתי עמי במחיצה אחת כמה ימים ואמר לי כמה דברים... ".

==משפחתו==
*בנו הגדול רבי יוסף מגיד מישרים בעיר בוטשאן, על שמו נבנה בית הכנסת בבוטשאן שנקרא 'רבי יוסקי'ס שול'.
*בנו רבי אברהם.
*חתנו רבי אברהם כ"ץ גם הוא מגיד מישרים בבוטשאן, ממפיציה הראשונים של החסידות בחבל מרמרוש (נפטר ג' בתשרי תקע"ב או תקס"ט).

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.daat.ac.il/encyclopedia/value.asp?id1=100 רבי ברוך מקוסוב] באתר דעת
*
*[https://www.nidberu.org/viewtopic.php?f=9&t=53#p179 אשכול לחיפוש פרטים אודותיו] בפורום נדברו

==הערות שוליים==

קטגוריה:צדיקי החסידות
קטגוריה:תלמידי המגיד ממזריטש
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:ילידי 1725