OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בקצה ההר (שיר)

"בקצה ההר" הוא שיר בביצוע הזמר הישראלי גידי גוב, שהתפרסם ב־2005 כסינגל וכשיר הנושא של אלבומו של גוב "בקצה ההר".

== יחס הביקורת ==
בתוך ביקורת מעורבת שלו על האלבום, ציין עופר סקר מוואלה! לטובה כמה שירים ובעיקר את שיר הנושא: "גם רגעים של נס שבהם אפשר רק להיאנח בנחת נמצאים כאן, להתמלא מהקסם הנצחי של גידי ולחשוב שהיה שווה לחכות. [...] ובעיקר, שיר הנושא הנפלא שחיברו בניון ואסף אטדגי – שיר שאמור וצריך להיות להיט המחץ והקלאסיקה המיידית מהאלבום הזה – אין לטעות במי שסוחב את העגלה. כי לא משנה כמה אנשים בוחשים בקדירה, כשגידי גוב מחליט לקחת שיר לידיים, הוא שלו ורק שלו".

== מצעדי פזמונים ==
השיר הוצג למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־10 בפברואר 2005 וצעד שבעה שבועות, עד 7 באפריל 2005, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השביעי ב־10 במרץ 2005.

=== מיקומי שיא ===

== משתתפים ==
* גידי גוב – זמרה
* אלכס פולק – גיטרה
* בנצי גפני – בס
* אלון הלל – תופים
* רוני עברין – כלי הקשה
* אורי סנדר – פסנתר
* אלון אולארצ'יק – דוגם צלילים, קולות רקע
* נמרוד מור – תכנותים

=== הפקה ===
* מפיק מוזיקלי ומעבד – אלון אולארצ'יק
* הקלטה, מיקס – יואב שדמה
* טכנאי הקלטה – עדי דרוקר, שחר שיין
* מאסטרינג – יעקב מורנו

== קישורים חיצוניים ==

* [https://youtu.be/_z-vJW2ppWA?si=I7iG0cCqhN3ygtwh "בקצה ההר" בביצוע עמיר בניון (גרסת פסנתר)], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2005
קטגוריה:סינגלים מ-2005
קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אסף אטדגי
קטגוריה:שירים על הרים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
משחק הרפתקאות מבוסס טקסט

צילום מסך של המשחק "Colossal Cave Adventure" במסוף מחשב מדגם VT100
משחקי הרפתקאות מבוססי טקסט (באנגלית: Text-based games, או Interactive fiction), הוא תת-ז'אנר של ז'אנר משחקי ההרפתקאות הממוחשבים בהם נעשה רק שימוש בממשק משתמש מבוסס טקסט<ref name="fundamentals"></ref> והשחקן נדרש לרוב להוביל דמות ראשית בסיפור אינטראקטיבי, הממוקד בחקר עולם המשחק ו/או בפתרון חידות.

== היסטוריה ==
תחילתו של טירוף משחקי הרפתקאה מבוססי טקסט מתחיל בשנת 1976 כאשר יצא לשווקים המשחק Colossal Cave Adventure אשר פותח על ידי וויל קראותר. המשחק הניח את היסודות למשחקי הרפתקאות מבוססי טקסט בהם צריכים גם לפתור חידות שונות ותרם רבות לגל היצירתיות והחדשנות בקרב החברות שפיתחו משחקים בז'אנר.

חברת אינפוקום, אשר נוסדה ב-1979, הפכה בהמשך לאחת מחברות הפיתוח הבולטות ביותר למשחקים מהסוג הזה<ref name="dm4-46"></ref> והיא הפיקה משחקים בולטים כמו סדרת משחקי "Zork", המשחק "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" והמשחק "טריניטי" .

בעקבות הדעיכה בפיתוח של משחקי הרפתקאות מבוססי טקסט מסחריים במהלך שנות ה-90 התפתחו בהדרגה באינטרנט קהילות מקוונות שונות שהוקדשו לפיתוח והערכה של משחקי הרפתקאות מבוססי טקסט.

== משחקיות ==
צילום מסך של המשחק "Zork" במחשב Kaypro
במשחקים מהסוג הזה מוצגים בפני השחקן קטעי טקסט עם תיאורים אודות עולם המשחק, הדמויות, ואירועים המתרחשים בו, והוא נדרש להקליד בשדה טקסט את הוראתו - לדוגמה, הוראה לדמות הראשית לפתוח או לסגור חפץ מתואר, לנוע בכיוון מסוים (מערבה, מזרחה, דרומה או צפונה), לדבר עם או לשאול דמות אחרת, ללקט פריט למלאי האישי, לעיין במלאי האישי, לשמוט או לעשות שימוש בפריט מהמלאי, וכדומה. קוד המשחק יודע לפענח מספר רב של פקודות, אבל מוגבל לפעולות הגיוניות, וככה המשחק מבצע חלק גדול מהפקודות שהשחקן רושם במהלך המשחק.

לרוב השחקן נדרש לקרוא בקפידה את הטקסטים ולהסיק מסקנות שונות על מנת להצליח להתקדם במשחק. המשחק יכול להסתיים לרוב באופן שונה בהתאם לבחירות של השחקן במשחק. לעיתים רבות השחקן צריך לפתור חידות שונות במהלך המשחק.

לרוב השחקן נע בין מיקומים ספציפיים בעולם המשחק, מתפעל אובייקטים שונים, ויוצר אינטראקציה עם דמויות שונות שנמצאות באותם המיקומים. לעיתים רבות ישנן גם דמויות שאינם שחקנים במיקומים אליהם מגיעים איתם ניתן לקיים אינטראקציה.

בנוסף לכך במשחקים הללו השחקן נדרש לקבלת החלטות רבות המשפיעות על האופן בו עלילת הסיפור מתפתחת. ההחלטות של השחקן יכולות להוביל לתוצאות מגוונות במשחק. האפשרות לקחת בחירות שונות לאורך המשחק מעודדת לעיתים רבות את השחקנים לשחק במשחק פעמים רבות על מנת לראות את כל התוצאות האפשריות השונות כאשר הבחירות הן שונות.

== משחקים בולטים בז'אנר ==
* סדרת משחקי זורק - סדרת משחקים שנוצרה על ידי חברת Infocom בין השנים 1977 עד 1982. במשחקים הללו השחקן חוקר אימפריה תת-קרקעית נטושה בחיפוש אחר אוצר. אלו המשחקים שזכו להצלחה המסחרית הגדולה ביותר בסוגה זו.
* Colossal Cave Adventure - משחק שנוצר על ידי וויל קראותר ודון וודס ואשר היה משחק ההרפתקאות מבוסס הטקסט הראשון שנוצר.
* The Hitchhiker's Guide to the Galaxy - משחק המבוסס על סדרת ספרי המדע הבדיוני הקומית מדריך הטרמפיסט לגלקסיה מאת דאגלס אדמס. המשחק נוצר על ידי חברת Infocom בשיתוף פעולה עם דאגלס אדמס ופורסם לראשונה ב-1984.

== ראו גם ==
* רומן חזותי
* משחק הרפתקאות ממוחשב
* משחק תפקידים
* נרטיב אינטראקטיבי

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סוגות משחקי וידאו
יוז'ף מיסלי

יוזף מיסלי (בסלובנית: Jožef Peter Alkantara Mislej; 17 באוקטובר 1761 – סביבות 1840) היה רופא ופילוסוף סלובני, מחבר מערכת מתמטית - פילוסופית - תאולוגית שאפתנית.

== עבודות ==
* "מתווה של מתמטיקה בסיסית כוללת, או יישום של מתמטיקה לאובייקטים מנטליים טהורים" (1818)
* "גילוי המדע הבסיסי הכולל היחיד האפשרי על ידי איחוד מוחלט של הסיבות הראשונות שטופלו רק באופן חלקי של מקור הפילוסופיה והמתזה, כרך השני של המתמטיקה הבסיסית הכוללת" (1825)
* "מבחינה מתמטית, אם כן, יישוב מיטבי של כל הסתירות הדיאלקטיות והמחלוקות המתמשכות בספרות מופשטת על ידי גילויו של מדע יסוד רציונלי חמישי בקרב ארבע הפקולטות שאומצו עד כה. כחטיבה הראשונה של הכרך השלישי של המתודה הבסיסית הכוללת" (1829)
* "אמנות מדידת כל השכלולים המוסריים האפשריים ביקום, ובה בעת הדרך הראשונה להכנה מתמטית מוצקה לאמונה בלתי מעורערת, שנבנתה על ידי מאזניים אסימפטוטיים שהומצאו בשמחה של כל הרעידה של העולם כולו. - חוקי צדק מוחלט. כחלקו השני של הכרך השלישי של המתודה הבסיסית הכוללת" (1830)

קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-19
קטגוריה:פילוסופים סלובנים
קטגוריה:פילוסופים רציונליסטים
קטגוריה:ילידי 1761
קטגוריה:נפטרים ב-1840
שמעון וונדה

שמעון וונדה (נולד בשנת 1989) הוא אמן פלסטי ישראלי אוטודידקט, צייר גרפיטי וצייר קירות הידוע בשם האמנותי Shimda.
== ביוגרפיה ==
וונדה נולד בשנת 1989 בקריית ים להורים יוצאי אתיופיה. הוא למד בבית ספר יסודי דתי ובתיכון הדתי לוינסון, במגמת אלקטרוניקה. מגיל צעיר החל להתעניין באמנות וללמוד עצמאית.

לאחר התיכון המשיך ללימודי עתודה כהנדסאי אלקטרוניקה באקדמית כנרת, ובשירותו הצבאי עסק בתחום האלקטרוניקה והמחשבים בחיל האוויר.

ציורי הקיר של וונדה מעטרים חללים ציבוריים ברחבי ישראל, בין השאר בחיפה,<ref></ref> אשדוד, בקריית אתא, בנשר, בהר חברון, ובעיר הולדתו.

וונדה שואב השראה מההיסטוריה של העלייה האתיופית לישראל, ומושפע עמוקות מחוויותיהם האישיות של הוריו, אשר עלו לישראל בהליכה ברגל דרך סודאן ובהמשך בטיסה במסגרת מבצע של חיל האוויר להעלאת יהודי אתיופיה. אמנותו מתאפיינת בצבעים עזים וצורות מופשטות.

יצירותיו הופיעו בתערוכה "100 זריחות ביממה" ברחבי העיר חיפה.

מתגורר בחיפה ועובד ויוצר בסטודיו פירמידה, המרכז לאמנות עכשווית בואדי סאליב בחיפה.

==גלריית תמונות==
<gallery mode="packed-hover" heights="170" caption="ציורי קיר">
קובץ:האב היזמות לנוער של אשדוד, מרכז קהילתי עוזיאל, מאי 2024 03.jpg|ציורי קיר על חזית האב היזמות לנוער של אשדוד ברובע א'
קובץ:מגרש משחקים ברחוב הלילך בנשר עם ציור של שמעון וונדה 08.jpg|ציור קיר במגרש משחקים בשכונת רמות יצחק בעיר נשר
קובץ:ציור קיר בעבודה של האמן שמעון וונדה בגבעת נשר 11.jpg|ציור קיר במגרש משחקים בשכונת גבעת נשר
קובץ:מתקני ספורט בספורטק נשר 13.jpg|ציורים על הרצפה במתחם סקייטבורדינג, בספורטק נשר
</gallery><gallery widths="200" heights="170" perrow="4" mode="packed-hover" caption="ציורים">
קובץ:שמעון וונדה - GLAZE 2022 s.jpg|GLAZE 2022
קובץ:שמעון וונדה - אסייה-2022.jpg|אסיה – 2022
קובץ:שמעון וונדה - secrets 2020.jpg|Secrets – 2020
קובץ:שמעון וונדה ללא שם-תל אביב.jpg|ללא שם – תל אביב
קובץ:ציור של שמעון וונדה ללא שם הצצה לסקצ'בוק.jpg|ללא שם – הצצה לסקצ'בוק
קובץ:ציור של שמעון וונדה GLAZE 2022.jpg|GLAZE 2022
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

*[https://studio.youtube.com/playlist/PL25VcBa26fj9wNw5fbGjmBwMskPeNuZ00/videos סרטונים בפלייליסט "שמעון וונדה"] באתר יו טיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמני גרפיטי ישראלים
קטגוריה:חיפה: אישים
קטגוריה:קריית ים: אישים
מריסה אבלה

מריסה גבריאל אבלה (באנגלית: Marisa Gabrielle Abela; נולדה ב-7 בדצמבר 1996) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה בריטית יהודייה.

== ביוגרפיה ==
אבלה נולדה בברייטון וגדלה ברוטינגדין עם אחיה הגדול ג'ק<ref></ref>, לשחקנית קרוליין גרובר ולבמאי אנג'לו אבלה וגדלה. אביה ממוצא מלטזי-לובי ואנגלי, ואמה ממוצא יהודי פולני ויהודי רוסי<ref></ref>. היא למדה בבית הספר רודיאן ולמדה משחק בסדנת לתיאטרון. ב-2019 סיימה את לימודיה ב (RADA).

== קריירה ==
בשנת 2008 הופיעה לראשונה אבלה, בהיותה בת 11 בתור אליס במותחן "אדם בקופסה".

עם סיום לימודיה ב-RADA בשנת 2019 ערכה את הופעות הבכורה שלה בטלוויזיה, בערוץ Sky One במותחן הפוליטי קוברה בדמות של אלי סאתרלנד ובערוצים BBC Two ו-HBO בדרמה האמריקאית "התעשייה"<ref></ref> בדמות הראשית של יסמין קארה-חנני. ב-2022 היא הופיעה בסרט היא אהבה בדמות של לואיז ובסרט סוכן נוכל בדמות של סופי ג'ונס.

בשנת 2023, השתתפה בסרט ברבי<ref></ref> בתפקיד ברבי טין טוק.

=== הפריצה ===
בשנת 2024 כיכבה בתור איימי ווינהאוס<ref></ref> בסרט Back to Black, סרט דרמה ביוגרפי על הזמרת בבימויה של סם טיילור-ג'ונסון. בסרט אבלה גם מבצעת את השירים של ווינהאוס<ref></ref>.

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2008
|אדם בקופסה
|אליס
|
|-
|rowspan="2"|2022
| סוכן נוכל
| סופי ג'ונס
|
|-
| היא אהבה
| לואיז
|
|-
|2023
|ברבי
|ברבי טין טוק
|
|-
|2024
|Back to Black
|איימי ווינהאוס
|
|-
|TBA
|Black Bag
|
|
|}
=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!שם הסדרה
!תפקיד
!הערות
|-
|rowspan="2"|2020
| קוברה
| אלי סאת'רלנד
|תפקיד ראשי (עונה 1); 6 פרקים
|-
| התעשייה
| יסמין קארה-חנני
| שחקנית ראשית
|}

== קישורים חיצוניים ==

* עינב שיף, [https://www.ynet.co.il/entertainment/article/yokra13868184 רצינו לחגוג את החיים של איימי ויינהאוס, לא רק להתפלש בטרגדיה], ynet פלוס

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה בריטיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות בריטיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1996
אורחים לקיץ

"אורחים לקיץ" (מוכר בשם: "אצלנו בחצר") הוא שיר שכתבה והלחינה נעמי שמר ובוצע על ידה וגם על ידי שלישיית הגשש החיוור ומופיע באלבומם הגשש החיוור בשירי נעמי שמר.

== רקע לכתיבת השיר ==
את השיר כתבה שמר עבור השירוויזיון תחרות זמר ישראלית לילדים בהפקת אברהם דשא (פשנל), יוסי פלג וגד אורון שהתקיימה בשנת 1979. השיר בוצע לראשונה בידי שלישיית "הגשש החיוור". נעמי שמר ביקשה שבשיר יופיעו ילדי שגרירים זרים המתגוררים בישראל כדי שישירו את השיר בשפתם. בספר השירים "הכל פתוח" של שמר נכתב כי מקור השם 'קוקו ממרוקו' הוא כינויו של אחיינה של שמר. אותו אחיין כינה את השיר "שיר ערש לצבעים".<ref></ref>

==גרסאות כיסוי==
בין ביצועים הנוספים לשיר נמנים: ביצוע של שמר עצמה, ביצוע מתוך הקלטת שירים קטנים 2 בכיכובם של עוזי חיטמן וחני נחמיאס, ביצוע של אתי קסטרו מתוך "גן הצוציקים מארח", ביצוע מתוך הקלטת "אצלנו בפסנתר" בכיכובם של מיקי קם, חיים צינוביץ' ורינת גבאי ושל כוכבי "פרפר נחמד" מתוך הפרק "מגוון", כאשר שמה חלק ממילות השיר שונו.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1979
קטגוריה:סינגלים מ-1979
קטגוריה:שירי הגשש החיוור
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
פמה קהנדו

פמה קהנדו (נולד ב־21 באוגוסט 1979) הוא פוליטיקאי הודי המכהן כראש השרים של ארונאצ'ל פרדש מ־2016.

== ביוגרפיה ==
פמה קהנדו נולד ב־21 באוגוסט 1979 ל, לימים ראש השרים של ארונאצ'ל פרדש.

מ־1998 היה מעורב בפעילותו הפוליטית של אביו. אביו פרש מהקונגרס הלאומי ההודי ב־1996 ושב אליו לאחר גלגולים במספר מפלגות אחרות ב־2004, וב־2005 מונה פמה למזכ"ל ועדת הקונגרס של ארונאצ'ל פרדש. לאחר מות אביו בתאונת מסוק באפריל 2011, נבחר לחבר האספה המחוקקת של ארונאצ'ל פרדש במחוז הבחירה של אביו. במאי 2011 מונה לשר לפיתוח משאבי המים ותיירות בממשלת המדינה, ובנומבר 2011 מונה לשר העבודה הכפרית והתיירות.

בשלהי 2015 התמרדו מרבית חברי הקונגרס הלאומי ההודי באספה כנגד ראש השרים . המשבר הפוליטי שנוצר נמשך כמחצית השנה, וביולי 2016 נאלץ טוקי להתפטר וקהנדו מונה לראש השרים מטעם הקונגרס. בספטמבר 2016 עזב קהנדו את המפלגה וחבר ל, מפלגה אזורית ותיקה.

בדצמבר 2016 המפלגה העממית של ארונצ'ל הדיחה את קהנדו משורותיה, במטרה להקים ממשלה בראשות מועמד מטעמה. קהנדו חבר למפלגת העם ההודית יחד עם 33 מחברי האספה.

ב־2019 שב ונבחר לראשות ממשלת ארונאצ'ל פרדש.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי ממשלות המדינות והטריטוריות של הודו
קטגוריה:ארונאצ'ל פרדש
קטגוריה:ראשי שרים מטעם הקונגרס הלאומי ההודי
קטגוריה:ראשי שרים מטעם מפלגת העם ההודית
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1979
סרט אינטראקטיבי

סרט אינטראקטיבי (באנגלית: Interactive film, או Movie game) הוא תת-ז'אנר של ז'אנר משחקי ההרפתקאות הממוחשבים בהם רוב התוכן צולם מראש במלואו עם שחקנים בסט צילומים, או שהוא כולל סרטונים מונפשים שהוכנו מראש, והתוכן הזה מאוחסן במדיה דיגיטלית כמו לייזר דיסק או תקליטור, אשר ניתן להציג במהירות.

במשחקים הללו השחקן נדרש לקבלת החלטות שונות המשפיעות על האופן בו עלילת הסיפור מתפתחת. ההחלטות של השחקן יכולות להוביל לתוצאות מגוונות במשחק.

== משחקיות ==
במשחקים מהסוג הזה לרוב תוכנת המשחק מציגה סצנה והשחקן צריך בתגובה להזיז את הג'ויסטיק וללחוץ על כפתור, וכל קלט שמתקבל מהשחקן גורם למשחק לנגן את הסצנה הבאה. מכיוון שהמשחקים הללו מוגבלים לתוכן שנוצר במיוחד עבור המשחק, האינטראקטיביות של המשחקים הללו היא לרוב מוגבלת, ובחירות או החלטות שגויות לעיתים רבות גורמות לכך שהמשחק נגמר וסצנת הסיום של המשחק מוצגת בפני השחקן.

== היסטוריה ==
הקונספט של סרטים אינטראקטיבים התפתח לראשונה בעקבות הפיתוח של טכנולוגיית הלייזרדיסק אשר אפשרה הצגת סרטוני וידאו בצורה לא ליניארית. משחק הווידאו הראשון בסוגה שהיה מבוסס על טכנולוגיית לייזרדיסק היה המשחק "Astron Belt" של חברת סגה אשר פותח בשנת 1982 ויצא לשווקים ביפן במרץ 1983.<ref name="AtariHQ"></ref><ref></ref> המשחקים "מאורת הדרקון" ו-"Space Ace", אשר פותחו על ידי אותה החברה ויצאו לשווקים בשנת 1983, היו מהמשחקים המכוננים בז'אנר בתחילת הדרך. בעקבות ההצלחה של המשחקים הללו פותחו בשנים הבאות משחקים דומים רבים.

בסוף שנות ה-80 חברת American Laser Games הפיקה מגוון רחב של משחקי וידאו אינטראקטיביים מבוססי לייזרדיסק אשר התבססו על שימוש באקדח אלקטרוני כמכשיר הקלט במקום ג'ויסטיק.

כאשר התקליטורים הפכו נפוצים במחשבים האישיים במהלך שנות ה-90 משחקים שהתבססו אך ורק על הצגה של וידאו מסוג לייב אקשן נחשבו לחדשניים במיוחד במדיום הזה. כמה מהמשחקים הבולטים ביותר בז'אנר שפותחו באותה העת למחשבים האישיים כללו בין היתר את המשחקים Voyeur, Star Trek: Klingon, Star Trek: Borg ו-Psychic Detective. עם זאת, בשל מגבלות הנפח בתקליטורים ועלויות ההפקה הגבוהות, האינטראקטיביות במשחקים הללו הייתה מוגבלת למדיי.

בעקבות הפיתוח של פורמט ה-DVD בסוף שנות ה-90 נוצרו משחקים רבים מהסוג הזה גם לפורמט ה-DVD.

הפופולריות של הסרטים האינטראקטיביים דעכה במהלך שנות ה-90 בעקבות העלייה בפופולריות של משחקי הווידאו שהכילו גרפיקת תלת־ממדית בזמן אמת.

== ראו גם ==
* קולנוע אינטראקטיבי
* וידאו אינטראקטיבי
* משחק הרפתקה ממוחשב

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:סוגות משחקי וידאו
בשם החוק

בשם החוק הוא ספר עיון משפטי מאת השופט אנטונין סקאליה שיצא לאור בהוצאת סלע מאיר בשנת 2022. הספר מבוסס על מאמרים הרצאות ופסקי דין שנתן סקאליה במהלך השנים. בנוסף בספר מופיעות הערות הקושרות חלק מן המאמרים למציאות המשפטית בישראל.

== סקירה ==
הספר נפתח בהקדמה מאת שר המשפטים לשעבר דניאל פרידמן שבו הוא מסביר על חשיבות לימוד כתביו של סקאליה והבנתם. לאחר מכן יהושוע שגב כותב הקדמה נוספת אשר מסבירה על עמדותיו של סקאליה בנושאים נתונים ומסבירה באופן ראשוני את שני הקווים המנחים החשובים ביותר של סקאליה בבואו לפסוק, הטקסטואליזם שדוגל בפסיקה אך ורק על פי לשון החוק<ref></ref> והאוריגינליזם שדוגל בהיצמדות למשמעות סעיפי החוקה בעת כתיבתה<ref></ref>.

הספר מחולק לחמישה חלקים, בחלק הראשון, "משפט חוקתי", מאוגדים יחדיו שלושה נאומים ופסק דין אחד של השופט סקאליה אשר ביחד אמורים להוות מבוא למערכת הדמוקרטית בכלל והמשפטית בפרט של ארצות הברית. בנאומים הוא מסביר על חשיבות החוקה והמנגנון הטכני שלה בד בבד עם ההכרח לפסוק לפי השיטה האוריגינליסטית והטקסוטאלית.

בחלק השני, "שפיטה ושופטים" מאוגדים שני נאומים שני מאמרים ושלושה פסקי דין שבהם סקאליה מסביר על הכלים המשפטיים שעומדים לרשות כל שופט דוגמת דעת המיעוט, ועל הכישורים שבהם הוא צריך להיות ניחן יחד עם הביקורת הגדולה שלו על אימוצם של שופטים ככוהני דת וכפוסקים חברתיים והשימוש המוגבר בפסקי דין ותקדימים זרים.

בחלק השלישי, "השלטון לרשותיו" מאוגדים שני נאומים פסק דין אחד ומאמר אחד שבהם השופט סקאליה מסביר על החשיבות הרבה שיש לאיזונים ובלמים בשיטה הדמוקרטית ומדגים זאת על השיטה למינוי שופטים בארצות הברית יחד עם ביקורת על קלות הראש שבה מאפשרים לאחת הרשויות לפלוש לתחומה של האחרת והסבר מעמיק על המשותף לטקסטואליזם ולאורגינליזם ולמקור של שתי השיטות.

בחלק הרביעי, "מקצוע השופט והחינוך המשפטי" מאוגדים חמישה נאומים ובהם סקאליה מדגיש את תפיסתו החינוכית לגבי הוראת המשפטים כשהוא מדבר כפרופסור אמריטוס. בנאום הרביעי הוא מסביר על הקריירה המשפטית של אברהם לינקולן ועל עמדותיו הנחרצות הרבה לפני שנהיה פוליטיקאי, והנאום החמישי הוא רואסט על השופטת רות ביידר גינסבורג שמדגים את הקשרים הידידותיים החמים ששררו בינה ובין סקאליה<ref></ref>.

בחלק החמישי, "משפט פוגש חברה" מאוגדים שישה נאומים ופסק דין אחד שבהם סקאליה מרשה לעצמו להתרחק מעט מן הסוגיות המשפטיות הסבוכות ולהתעסק יותר במהות, כך לדוגמה ארבעה מהנאומים מוקדשים לסוגיות של דת ואמונה וכיצד הם משתלבים בחברה, נאום אחד עוסק בשאלה: מה הופך אדם לאמריקני ושני נאומים עוסקים ביהדות כשהנאום האחרון כולל בתוכו את המכתב ששלח ג'ורג' וושינגטון לחברי הקהילה היהודית בניופורט<ref></ref>.

== ביקורת ==
עיתונאי "הארץ" נתנאל שלומוביץ', תיאר את הספר כ"(ספר ש)נועד להעניק תוקף למגוון עמדות שמרניות בישראל ולסייע בהכשרת משפטנים בדמותו (של סקאליה) בארץ" ומסביר כי את המאמרים שהספר מכיל תרגם עוזרו הפרלמנטרי של חבר הכנסת שמחה רוטמן כסימן להתעצמות ההשפעה של פורומים המייבאים חשיבה שמרנית אמריקאית למדינת ישראל<ref></ref>. לעומתו עיתונאי "מעריב" שמואל רוזנר, סובר כי אין להחיל את דעותיו של סקאליה על השיח המשפטי בישראל מכיוון שהמערכת המשפטית והפוליטית בארצות הברית שונה באופן מהותי מזו של מדינת ישראל ועל כן יש לקחת בערבון מוגבל את התומכים בהחלת דעותיו על מערכת המשפט הישראלית<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==
*
*
* באתר הוצאת סלע מאיר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי עיון בעברית
קטגוריה:ספרי הוצאת סלע מאיר
קטגוריה:ספרי 2022
קטגוריה:משפט וספרות
המפלגה הרפובליקנית של הודו

המפלגה הרפובלקנית של הודו הייתה מפלגה פוליטית בהודו שייצגה את הדלית. המפלגה הייתה גלגול שלישי של מפלגות שהוקמו בידי בהימראו ראמג'י אמבדקר.

== היסטוריה ==
המפלגה הראשונה שהוקמה בידי אמבדקר הייתה מפלגת העובדים העצמאית ( Independent Labour Party, ILP), שהוקמה ב־1936. המפלגה נועדה לכלל המעמדות המדוכאים, כשמה, אך כשלה בניסיונה לגייס תמיכה מחוץ לשורות הדלית. ב־1942 הפכה המפלגה לפדרציית הקסאטות הנספחות (Scheduled Castes Federation), שפנתה באפן רשמי לבני הדלית בלבד. גם מפלגה זו לא הצליחה לגייס תמיכה נרחבת מחוץ למהראשטרה, מקום מושבו של אמבדקר.

ב־13 באוקטובר 1956 הודיע אמבדקר על כוונתו לפזר על המפלגה ולהקים מפלגה רפובלקנית תחתיה. השם נלקח בהשפעת המפלגה הרפובליקנית האמריקאית ומתוך הערצה לאברהם לינקולן, מסיים העבדות בארצות הברית.

אמבדקר מת קודם ההקמה הרשמית של המפלגה, שנעשתה ב־3 באוקטובר 1957. המטרה בהקמת המפלגה הייתה להפוך את התנועה מתנועה המזוהה עם בני הדלית בלבד ולהפוך אותה לתנועה המובססת על קווי מעמדות. 

המפלגה הייתה פעילה בתנועה לפיצול מדינת בומביי על פי קווים לשוניים, דבר שהוביל ב־1960 לחלוקתה למהראשטרה וגוג'ראט. בשנות הששים הצליחה המפלגה ליצור נוכחות באוטר פרדש, כאשר נציגיה נבחרו בבחירות ב־1962 ו־1967 ל. נוכחות זו הסתייעה בקהילה המוסלמית במדינה, שבעקבות המהומות ב ב־1961 עזבו את הקונגרס הלאומי ההודי.

שנות הששים המוקדמות הביאו את המפלגה להתמקדות גדולה יותר בסוגיות סוציו־אקונומיות כלליות, כמו רפורמות אגרריות. ההתמקדות הזו לא הייתה לרוחם של ותיקי המפלגה, ומחלוקות פנימיות גרמו להופעת פלגים שונים של המפלגה. עד שנות השבעים ארבעה מפלגות פעלו בשם המפלגה הרפובליקנית של הודו.

בבחירות ללוק סבהה ב־1977 פעלו ארבעת פלגי המפלגה בשיתוף פעולה עם הקונגרס הלאומי ההודי ואינדירה גנדי, אך שיתוף הפעולה לא סייע בידיהם לחזק את ייצוגם הפוליטי. בשנות השמונים עד אמצע שנות התשעים לא עלה בידי פצלי המפלגה להשפיע במידה גדולה.

לקראת הבחירות ללוק סבהה ב־1998 הצליח , נכדו של בהימראו ראמג'י אמבדקר ומנהיג אחד מפלגי המפלגה, לאחד את כלל הפלגים ליחידה אחת, שזכתבה ב־4 מושבים בלוק סבהה. המפלגה המאוחדת לא החזיקה מעמד זמן רב ובבחירות ב־1999 התמודדו שלושה פלגים נפרדים של המפלגה.

== תוצאות בחירות ==
{|class="wikitable"
|-
!colspan="4"|בחירות ללוק סבהה
|-
!שנה
!מושבים
!קולות
!%
|-
!colspan="4"|פדרציית הקאסטות הנספחות
|-
|1951–1952
|
|2,521,695
|2.38%
|-
|1957
|
|2,038,890
|1.07%
|-
!colspan="4"|המפלגה הרפובלקנית של הודו
|-
|1962
|
|3,255,985
|2.83%
|-
|1967
|
|3,607,711
|2.47%
|-
|1971
|
|153,794
|0.10%
|-
|1977
|
|155,972
|0.08%
|-
|1980
|
|351,987
|0.18%
|-
|1984
|
|22,877
|0.01%
|-
|1989
|
|129,300
|0.04%
|-
|1991
|
|36,541
|0.01%
|-
|1996
|
|1,454,363
|0.43%
|-
|1998
|
|1,351,019
|0.37%
|-
|1999
|
|505,664
|0.14%
|-
|2004
|
|295,545
|0.08%
|-
|2009
|
|294,650
|0.07%
|-
|2014
|
|87,952
|0.02%
|-
|2019
|
|12,015
|0.00%
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הודו: מפלגות היסטוריות
אישטוואן צ'ילאג (עיתונאי)

אישטוואן צ'ילאג (בהונגרית: Csillag István; בודפשט, 12 בינואר 1922 – בודפשט, 10 בדצמבר 1978) היה עיתונאי יהודי-הונגרי, סופר. משתתף ומנחה קבוע בתוכניות רדיו וטלוויזיה במשך שנים רבות. חבר מערכת העיתון הלאומי "מדיאר נמזט" (האומה ההונגרית), מחברם של ספרים אחדים וכן תסריטאי של אחד הסרטים ההונגריים הידועים ביותר.

== קורות חיים ==
אישטוואן צ'ילאג נולד במשפחה יהודית כבנם של דז'ה צ'ילאג (1895–1975), סוחר, ושל לנקה קלמאר (1899–1969).<ref></ref> לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר למשחק של התאחדות השחקנים הארצית ב-1942 הוא נשלח מייד למחנות שירות עבודה בגלל מוצאו היהודי (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). הוא שרד את השואה וב-1945 חתם על חוזה עם התיאטרון הלאומי של סגד לזמן קצר. ב-1947 נרשם לפקולטה לרפואה של אוניברסיטת פאזמאן פטר בבודפשט (שמה כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד), אך שנה לאחר מכן קטע את לימודיו וחתם על חוזה עם הרדיו ההונגרי ככתב ספורט, שם עבד עד 1952. בין 1953 לבין 1958, הוא עבד עבור העיתונים:
* Béke és Szabadság (שלום וחירות)
* Hétfői Hírlap (ידיעון יום שני)
* Magyar Hírlap (ידיעון הונגריה)
* נפסבה

בין 1958 לבין 1960 היה ראש מחלקת העיתונות של "המנהלת הלאומית ליעור".

משנת 1960 ועד מותו כתב את מאמריו, דוחותיו ודעותיו למדיאר נמזט כמעט ללא הפרעה, בעיקר בנושאי מפוליטיקה פנימית, תרבות וספורט.

סדרת הפורטרטים העיתונאיים שלו הוצגה בתוכנית הטלוויזיה (וידויים באותיות דפוס מעופרת)

ב-1973 הוא ערך טיול מסביב לעולם על ספינת תענוגות בשם "הונגריה", וכתב על חוויותיו ורשמיו בספר בשם "מקולומבו לרוטרדם על ההונגריה. הספר הוא מסע ימי ארוך באונייה שנשאה משלוח גומי גולמי מהרפובליקה של סרי לנקה. טיול ים כזה מציע חוויות מעניינות רבות, כמה יפה מקצוע הימאות, איך נראית בירת האיים הקנריים, לאס פלמאס בחג המולד. איך חיים וחושבים ההונגרים שערקו לרפובליקה של דרום אפריקה.

== כתביו (חלקי) ==
* גיבורי העבודה (לקט סדרת מאמרים, בודפשט, 1951, 1952)
* [https://filmtett.ro/filmek/civil-a-palyan אזרח על המגרש] (1952) כתיבת תסריט לסרט באותו השם (Civil a pályán)
* [https://www.antikvarium.hu/konyv/a-korzeti-megbizott-759352-0 הממונה על המחוז] A körzeti megbizott) (1956))
* [https://moly.hu/konyvek/csillag-istvan-colombotol-rotterdamig-a-hungarian מקולומבו לרוטרדם על ה"הונגריה"] (בודפשט, 1978) (Colombótól Rotterdamig a Hungárián)

== לקריאה נוספת ==
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában ([https://opac-nevter.pim.hu/en/record/-/record/PIM50260 נתוניו] במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
* Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ([https://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC02469/02812.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* (מאדיאר נמזט: אישטוואן צ'ילאג מת)
* Révai új lexikona IV. (Bűn–Cyt). Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1999. (הלקסיקון החדש של רוואי)
== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/c-cs-74E9A/csillag-istvan-74FF1/ ביוגרפיה של אישטוואן צ'ילאג באתר] Arcanum
== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:אישים במחנות שרות העבודה (הונגריה)
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1922
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1978
Fångad av en stormvind

"Fångad av en stormvind" (בעברית: "לכודה ברוח סערה") הוא שיר של הזמרת והיוצרת השוודית קרולה הגקוויסט. הוא נכתב והופק על ידי סטפן ברג. השיר ידוע בתור השיר המנצח של שוודיה באירוויזיון 1991 שהתקיים ברומא, איטליה, עם 146 נקודות.

השיר הגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים השוודי ולמקום השישי במצעד הסינגלים הנורווגי, בעוד הגרסה שלו בשפה האנגלית "Captured by a Lovestorm" הגיעה למצעד באוסטריה, בבלגיה ובהולנד.

== באירוויזיון ==
קרולה זכתה בזכות לייצג את שוודיה באירוויזיון 1991 לאחר שזכתה במלודיפסטיבלן 1991.

באירוויזיון 1991, שהתקיים ברומא, איטליה, הופיע השיר שמיני בסדר ההופעות התחרות, אחרי השיר של לוקסמבורג ולפני השיר של צרפת. בתום ההצבעה, שוודיה וצרפת היו בתיקו במקום הראשון, כשלכל אחת מהן 146 נקודות, ושתיהן קיבלו את אותו מספר של 12 נקודות. עם זאת, שוודיה הוכרזה כמנצחת מכיוון שקיבלה יותר פעמים 10 נקודות מאשר צרפת, שכן זה היה נוהל שובר השוויון באותה תקופה.<ref name=":0"></ref> כלל זה הוכנס כדי למנוע מצב של שוויון במקום הראשון, כפי שקרה באירוויזיון 1969. זו הייתה הפעם הראשונה והאחרונה בה נעשה שימוש בנוהל זה.

קרולה העניקה לשוודיה את הניצחון השלישי שלה באירוויזיון, אחרי אבבא עם "Waterloo" ב-1974 והרייס עם "Diggi-Loo Diggi-Ley" ב-1984. זו הייתה גם הפעם השנייה שקרולה ייצגה את שוודיה באירוויזיון: היא השתתפה באירוויזיון 1983 עם השיר "Främling", שסיים במקום השלישי. היא ייצגה את שוודיה בפעם השלישית כעבור 15 שנים באירוויזיון 2006 עם השיר "Invincible", שסיים במקום החמישי.<ref name=":0" />
== מיקומי שיא ==

== ראו גם==
* זוכי תחרות הזמר של האירוויזיון

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1991
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1991
קטגוריה:שירי שוודיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:שירים בשוודית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אריולה רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
I Can't Live with You

"I Can't Live with You" (בעברית: "אני לא יכול לחיות איתך") הוא שיר של הרוק הבריטית קווין, שיצא בשנת 1991, כסינגל הרביעי מאלבומם ה-14 Innuendo. השיר נכתב על ידי גיטריסט הלהקה בריאן מיי, אך הכתיבה נזקפה גם לזכותם של יתר חברי קווין. השיר הוצא לאור כסינגל קידומי בארצות הברית בלבד, שם הגיע למקום ה-28 במצעד המיינסטרים רוק של בילבורד ביוני 1991.

==כתיבת השיר==
"I Can't Live with You" במקור יועד לאלבום הבכורה של בריאן מיי Back to the Light אך לבסוף השיר הוקלט על ידי קווין לאחר ששלושת חברי ההרכב הביעו את חיבתם לשיר. בראיון בשנת 1991 למגזין הגיטרות "Guitar World" אמר מיי בנוגע לשיר: "ככל שהזמן חולף, כך אני מוצא שאני מודאג ממילות השיר יותר מאשר אי פעם. הרבה אנשים אומרים שאתה יכול ליצור כשאתה מרגיש כאב. אבל כשבאמת חשתי כאב, לא יכלתי ליצור שום דבר. כשאתה מטפס החוצה ומתחיל לסדר דברים בקופסאות הנכונות שוב, זה גם מתי שאתה יכול להכניס את המוזיקה לתוכן. יש לא מעט מהדברים האלה באלבום הזה. יש משהו מזה ב'I Can't Live with You'. זה מאוד אישי, אבל ניסיתי שלא לעשות את זה אוטוביוגרפי בגלל ההיצרים האלה שהם יותר מידי. ניסיתי לבטא את זה בצורה שכולם יוכלו להתחבר אליו".

==הקלטת השיר==
בראיון שלו למגזין "Guitar World", מיי דיבר על הקושי שביצירת מיקס לשיר. "מסיבה כלשהי, היה כמעט בלתי אפשרי ליצור מיקס ל 'I Can't Live with You'. זה היה אחד הדברים שבהם אתה שם את כל הפיידרים למעלה וזה נשמע די טוב, ואתה חושב, 'נעבוד על זה כמה שעות'. אחר כך זה נהיה גרוע יותר ויותר. המשכנו לחזור למיקס הגולמי. זה קיבל את האווירה לתוך זה. אני חושב שזה נשמע מאוד מיוחד כי שמרנו הרבה מהדמו בתוך השיר. בדרך כלל מתישהו זה מוחלף."

==הוצאה לאור==
לשם ההוצאה לאור של השיר כסינגל קידום בארצות הברית, המפיק האמריקאי בריאן מאלוף ערך מחדש את הרצועה המקורית מהאלבום, שגם זכתה לכינוי "המיקס של מאלוף" ("the Malouf Mix"). המיקס משתמש ברצועות שירה מובילות מעט שונות של פרדי מרקיורי, רצועות הרמוניה חזקות ומהודקות יותר, ותופים סינת'יים מתוכנתים מחדש, מה שגורם לה להיות גרסת פופ נמרצת יותר ומוגזמת יותר ממה שנכלל באלבום. גרסה אלטרנטיבית של השיר הופיעה באלבום האוסף Queen Rocks משנת 1997, ונקראה "'97 Rocks Retake". נאמר כי זה יותר היה בכיוון של איך שבריאן מיי ורוג'ר טיילור רצו במקור שהרצועה תישמע, עם אדג' רוק קשיח יותר מונע גיטרה ותופים אמיתיים במקום סינת' שתוכנת מחדש. הקול של הגרסה המקורית שימש בעיבוד החוזר הזה.

==קליטה ביקורתית==
עם הוצאתו של השיר לאור, במגזין בילבורד שבחו את השיר כ"לחן קצבי, החרוט בשכבות החתימה של קווין עם ההרמוניות וההגשה הדרמטית של מרקיורי". בסקירה רטרוספקטיבית של Innuendo, גרג פראטו מהאתר AllMusic חש כי השיר "מראה את הרגישות של הלהקה לפופ במלוא העוצמה."

==קרדיטים==
*פרדי מרקיורי - שירה וקולות רקע.
*בריאן מיי - גיטרה, קלידים, קולות רקע, תכנות תופים.
*רוג'ר טיילור - תופים, קולות רקע.
*ג'ון דיקון - גיטרה בס.
*דייוויד ריצ'רדס - קלידים.

==מיקומי שיא==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1990
קטגוריה:שירי קווין
קטגוריה:שירים באנגלית
בסיס ח'ראב אל-ג'יר

בסיס ח'ראב אל-ג'יר הוא בסיס צבאי של פיקוד מרכז של ארצות הברית בצפון מזרח סוריה.<ref></ref>

הבסיס הותקף ברקטות מספר פעמים על ידי מיליציות פרו-איראניות בסוריה.<ref></ref><ref></ref> בסיס ח'ראב אל-ג'יר משמש כתחנה לאיסוף כלי רכב הנכנסים ויוצאים משטחי סוריה בשל קרבתו לגבול סוריה-עיראק.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארצות הברית: בסיסים ומתקנים צבאיים
קטגוריה:סוריה: צבא וביטחון
פריס ברלס

פריס ברלס (באנגלית: Paris Berelc נולדה ב-29 בדצמבר 1998 <ref></ref> <ref></ref> ) היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית.

== ביוגרפיה ==
ברלס נולדה במילווקי, ויסקונסין. היא ממוצא פיליפיני למחצה. <ref></ref> <ref></ref> היא התגלתה על ידי פורד מודלס בגיל תשע, והופיעה בקמפיינים פרסומיים של Kohl's, Boston Store, סירס ו־K-mart. היא הופיעה על השער של מגזין American Girl עבור גיליון נובמבר/דצמבר שלהם בשנת 2009. בשנת 2010, החלה ללמוד משחק בסטודיו למשחק בשיקגו. שנתיים לאחר מכן, הוריה של ברלס החליטו לקחת אותה ללוס אנג'לס כדי להתמקד במשחק בצורה מקצועית. היא החלה את קריירת המשחק המקצועית שלה ב-2013, בגיל 14.<ref name="Sweety High Blog"></ref>

== קריירה ==
בשנת 2013, כיכבה בתפקיד סקיילר סטורם בקומדיית המצבים והאקשן של דיסני XD "מייטי מד". <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> בשנת 2015 שיחקה בסרט המקורי של ערוץ דיסני "שקוף שזאת אחותי", שהוקרן בבכורה באוקטובר.<ref name="InvisibleSister"></ref> באותה שנה חזרה לגלם את דמותה של סטורם לאחר ירידת הסדרה בסדרת הספין-אוף שלה "מעבדה לכוחות על: יחידת עילית", שהוקרנה לראשונה ב-2 במרץ 2016. <ref></ref> <ref></ref>

באפריל 2017 לוהקה ברלס לתפקיד הראשי בקומדדית המצבים "אלכסה וקייטי" של נטפליקס, שהוקרנה לראשונה ב-23 במרץ 2018.<ref name="DH-A&K"></ref> בשנת 2019, היא שיחקה בסרט המקורי של נטפליקס "נערה גבוהה" בתור ליז.<ref name=":0"></ref> בשנת 2020, היא הופיעה בתור מייגן בסרט המקורי של נטפליקס "יובי יציל את האלווין".<ref name="Hubie"></ref>

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable"
|+תפקידי קולנוע
!שנה
! הופעה
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2018
| #SquadGoals
| בריטני גומז
|
|-
| rowspan="2" | 2019
| Confessional
| ג'ון
|
|-
| נערה גבוהה
| ליז
|
|-
| 2020
|יובי יציל את האלווין
| מייגן
|
|-
| rowspan="2" | 2022
|1Up
| ויויאן
|
|-
|עושות נקמה
| מייגן פרז
|
|-
|טרם פורסם
|מיס ולנטיין
|סמנתה פורסטר
|בהפקה
|}
{| class="wikitable"
|+תפקידי טלוויזיה
! שנה
! הופעה
! תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2013–2015
| מייטי מד
| סקיילר סטורם
| תפקיד ראשי
|-
| 2014
|Just Kidding
|עצמה
| 2 פרקים
|-
| 2015
| שקוף שזאת אחותי
| מולי
| סרט מקורי של ערוץ דיסני
|-
| rowspan="2" | 2016
|מעבדה לכוחות על: יחידת עילית
|סקיילר סטורם
| תפקיד ראשי
|-
|WTH: Welcome to Howler
| סופיה
| סדרות אינטרנט; תפקיד חוזר, 6 פרקים
|-
| 2018–2020
| אלכסה וקייטי
| אלכסה
| תפקיד ראשי<ref name="DH-A&K" />
|-
| 2018
| משפחת רעם
| פיבי שחקן
|פרק אחד
|-
| 2019
|Sugar Rush
|עצמה
|שופטת אורחת
|-
| 2020
|Group Chat with Jayden & Brent
|עצמה
|פרק אחד
|-
| rowspan="2" | 2021
|The Crew
| ג'סי דה לה קרוז
| תפקיד חוזר, 5 פרקים
|-
|רובוט צ'יקן
| האלמנה השחורה
| תפקיד קולי; פרק אחד
|-
|2023
|Pretty Stoned
|דארסי
|סרט טלוויזיה
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דוגמניות אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1988
קטגוריה:אמריקאים ממוצא פיליפיני
שיר של אחרי מלחמה

"שיר של אחרי מלחמה" הוא שיר שנכתב על ידי אריק איינשטיין והולחן על ידי שם טוב לוי. השיר מופיע באלבומו השמיני של איינשטיין, יסמין. השיר הושמע לראשונה לאחר מלחמת ההתשה. איינשטיין כתב את מילות השיר ושם טוב לוי, שהחל באותה תקופה את הקריירה המקצועית שלו הלחין.

== רקע לכתיבת השיר ==
לאחר שחרורו של לוי מלהקת פיקוד המרכז, הוא היה מועמד לעמדת נגן חליל קלאסי בתזמורת הפילהרמונית הישראלית. הוא התאמן על נגינה בפסנתר אצל שכנתו של איינשטיין באותו בניין. השכנה סיפרה לאיינשטיין אודות המוזיקאי הצעיר שמנגן אצלה ושאלה אותו אם הוא מעוניין להקשיב למוזיקה שהוא כותב. הלחן הראשון שהושמע היה הלחן לשיר שלימים נודע בשם "שיר של אחרי מלחמה". לאחר כמה חודשים יצר איינשטיין קשר עם לוי ובישר לו כי כתב מילים ללחנו. הוא הזמין את לוי לאולפן וזה האחרון אף עיבד את השיר מוזיקלית.<ref></ref>

השיר צעד במצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל 14 שבועות. שבועיים מתוכם צעד בראש המצעד.<ref></ref>

== ביצועים נוספים לשיר ==
את השיר ביצעו שלמה ארצי, לוליק ואושיק לוי בתוכנית הטלוויזיה "טוב לשמור על קשר" ששודרה בתחילת מלחמת יום הכיפורים. ידוע גם ביצועו של גידי גוב לשיר בתוכניתו "לילה גוב".<ref></ref> להקת רוקפור והזמרת אילנית חידשו את השיר ואף הופיעו בקליפ משותף שיצא לציון 7 שנים לפטירתו של איינשטיין. הביצוע שלהם הופיע במסגרת הפרויקט המוזיקלי צו השעה.<ref></ref> גרסת כיסוי אחרת ידועה היא של פיטר רוט שעבד בעבר עם איינשטיין.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1972
קטגוריה:סינגלים מ-1972
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שם טוב לוי
הגדת גרציאנו

[[רבן גמליאל מתוך הגדת גרציאנו]]
הגדת גרציאנו (באנגלית: Graziano Haggadah) היא הגדה של פסח מאוירת שצוירה ככל הנראה בשליש הראשון של המאה ה-14 ושנת מכירתה הוא 1328. כתב היד נמצא בספריית בית המדרש לרבנים באמריקה ומספרו שם 9300 .MS.

==היסטוריה==
בדומה להגדות הספרדיות מימי הביניים הכותב השמיט את הקולופון, שמציין את המיקום והתאריך שבו נוצר כתב היד. החוקרת אוולין מ. כהן ציינה כי על פי המראה והסגנון של כתב היד נראה שכתב היד עוצב בתחילת המאה ה-14. רישום בהגדה מראה שהמכירה שלה נעשתה ב-1328 ונמכרה שוב ב-13 בפברואר 1334. ככל הנראה כתב היד הועבר לאיטליה בסוף המאה ה-15, אך בוודאות הוא נמצא שם במאה ה-17, כאשר מצוין בהגדה חתימה הצנזור שמעידה כי ההגדה נבדקה על ידי פרה לואיג'י דה בולוניה ב-1600 ועל ידי פרה ג'ירולאמו דה דוראלנו ב-1640. רישום ב-4 עמודים שונים בהגדה מצביע כי אברהם יוסף שלמה גרציאנו רכש את ההגדה בכ"ד בניסן ה'ת"ה (21 בספטמבר 1645). ההגדה לאחר מכן הגיעה לאספן הספרים העבריים אלקן נתן אדלר, שמכר בשנת 1923 את הכתב יד לבית המדרש לרבנים באמריקה.

== תוכן ההגדה ==
14 עמודים הראשונים של ההגדה ללא ציורים והחל מעמוד 15 בהגדה המילים הראשונות בקטעי ההגדה מעוצבות בזהב עם עלי כסף בתוך תיבה צבועה, והדמויות שמצוירות מודגשות עם פריחה שמתחילה מלמעלה או למטה של אותיות מסוימות שבתיבה.

כתב היד נכתב באותיות ספרדיות מרובעות ברורות, אך כפי הנראה החלק הלא מעוטר בהגדה נכתב על ידי סופר פחות מיומן, כאשר ניתן להבחין בטעויות שנעשו בכתב היד, כמו: חריגה מגבולות העמודות או שצוין שרבי אלעזר בן עזריה בן 17 שנה במקום בן 70 שנה כמו שמצוין בכלל ההגדות.

בדומה להגדות קטלוניה נראה גם בהגדה זו מאפיינים דומים לשאר ההגדות, כמו ציור המרור או ציור המצה. יש בכתב היד כמה קווי דמיון סגנוניים להגדת האחות ואחדים מעמודיהן זהים לחלוטין הן מבחינת חלוקת הטקסט הן מבחינת העיטורים, בנוסף לכך קיים גם דמיון להגדת הזהב.

==גלריה==
<gallery mode=traditional heights=150 widths=150>
קובץ:Graziano Haggadah Hallelujah.jpg|הללויה מתוך הגדת גרציאנו
קובץ:Graziano Haggadah Hallelujah2.jpg|הללויה מתוך הגדת גרציאנו
קובץ:Graziano Haggadah Shfoh.jpg|שפוך חמתך מתוך הגדת גרציאנו
קובץ:Graziano Haggadah Layel Shimorim.jpg|ליל שמורים אותו אל חצה מתוך הגדת גרציאנו
קובץ:Graziano Haggadah Maror.jpeg|מרור מתוך הגדת גרציאנו
קובץ:Graziano Haggadah Matzah.jpeg|מצה מתוך הגדת גרציאנו
קובץ:Graziano Haggadah Rabbi Akiva.jpg|רבי עקיבא מתוך הגדת גרציאנו
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.academia.edu/104703219/Evelyn_M_Cohen_The_Graziano_Haggadah_Women_s_League_Outlook_vol_64_no_3_Spring_1994_16_18 הסבר על ההגדה] במאמר של אוולין מ. כהן
* [https://cja.huji.ac.il/browser.php?mode=set&id=715 תמונות דפי ההגדה] באתר [https://cja.huji.ac.il/ The Bezalel Narkiss Index of Jewish Art]
* [https://digitalcollections.jtsa.edu/islandora/object/jts%3A236799#page/1/mode/1up תמונות דפי ההגדה] באתר [https://digitalcollections.jtsa.edu/ JEWISH THEOLOGICAL SEMINARY]

==הערות שוליים==

קטגוריה:כתבי יד עבריים מאוירים
גרציאנו
קטגוריה:ספרי המאה ה-14
נאסיר (טיל)

נאסיר (בפרסית: نصیر)<ref>[https://www.isna.ir/news/96020200613/تحویل-انبوه-موشک-جدید-کروز-ضد-کشتی-نصیر-به-نیروی-دریایی-سپاه Massive delivery of the new Nasir anti-ship cruise missile to the IRGC navy] isna.ir. Retrieved 6 July 2020</ref> הוא טיל שיוט איראני. הוא מיוצר על ידי משרד ההגנה והלוגיסטיקה של הכוחות המזוינים האיראנים.

== היסטוריה ==
הנאסיר נחשף רשמית ב-15 באפריל 2017 במהלך תערוכת ההישגים של משרד ההגנה האיראני ב-22 באפריל 2017.<ref>https://www.mashreghnews.ir/news/712939/تلفیق-هوشمندانه-موشک-های-دریایی-چین-و-روسیه-نسل-جدید-کروزهای</ref> הוא הועבר בכמויות גדולות למשמרות המהפכה האסלאמית ב-2 במאי 2017.<ref>https://www.nasim.news/بخش-امنیتی-نظامی-155/2094989-تحویل-انبوه-موشک-جدید-کروز-ضد</ref>

ה-Nasir נבדק בתרגיל המכונה Welayat-95 בשנת 2017. <ref></ref>

== עיצוב ==
הנאסיר יכול לשמש כטיל חוף אל ים או ים אל ים, וניתן לשיגור גם מסירות מהירות.<ref name="MEI">https://mei.edu/publications/irgc-navy-receives-new-anti-ship-cruise-missiles</ref>

=== גרסאות ===
ה-CM-90 הוא דגם יצוא של הנאסיר. <ref>https://www.eurasiantimes.com/iranian-missiles-show-up-in-us-backyard-venezuela/</ref>

== משתמשים ==
* : בשימוש על ידי חיל הים האירני וחיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית.
* : CM-90, גרסת היצוא של הטיל, נמצאת בשימוש חיל הים הבוליברי של ונצואלה.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טילים איראניים נגד ספינות
קטגוריה:טילי שיוט
עאהד רחאל

עאהד רחאל (בערבית: عاهد رحال) הוא ראש מועצה אזורית אל-בטוף משנת 2018 וראש פורום ראשי רשויות בדואיות בצפון.

רחאל שירת 20 שנה בצה"ל ובמשטרת ישראל.

שירת בתפקיד סייר בתחנת מעלה אדומים. בפברואר 2002 ביצע בדיקה של רכב חשוד שהתברר כרכב גנוב וממולכד, בפעולה זו נהרג שותפו אחמד מזאריב ושניהם עוטרו בשנת 2003 בעיטור המופת על שבמעשיהם פעלו באומץ לב הראוי לשמש מופת.

רחאל תושב הכפר רומת אל-הייב ובשנת 2018 נבחר אחרי שני סבבי בחירות לראש המועצה האזורית אל-בטוף. בשנת 2024 נבחר לכהונה שנייה.

רחאל עומד בראש פורום ראשי הרשויות הבדואיות בצפון ותחת הנהגתו הורחב הפורום בשנת 2020 משמונה רשויות המקומיות ל-21 יישובים המורכבים משמונה הרשויות המקוריות ובנוסף להן 13 יישובים השייכים למועצות אזוריות בצפון.

חבר הנהלת מועצת הגליל.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רומת אל-הייב
קטגוריה:שוטרים שעוטרו בעיטור המופת
קטגוריה:ראשי מועצות אזוריות בישראל
קטגוריה:ערבים בראשות רשויות מקומיות בישראל
קטגוריה:מועצה אזורית אל-בטוף
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:בדואים ישראלים
אוניברסיטת ג'ורג' מייסון

אוניברסיטת ג'ורג' מייסון היא אוניברסיטת מחקר ציבורית במחוז פיירפקס בווירג'יניה ליד וושינגטון הבירה. האוניברסיטה נוסדה ב-1949 כשלוחה אזורית של אוניברסיטת וירג'יניה, נקראה על שם האב המייסד של ארצות הברית ג'ורג' מייסון ב-1959, והפכה לאוניברסיטה עצמאית ב-1972. היא האוניברסיטה הציבורית הגדולה ביותר בווירג'יניה.<ref></ref>

האוניברסיטה מפעילה ארבעה קמפוסים בווירג'יניה, במחוזות פיירפקס , ארלינגטון, פרונט רויאל ופרינס וויליאם . היא גם מפעילה קמפוס בינלאומי באינצ'ון בדרום קוריאה. קמפוס הדגל של האוניברסיטה נמצא בפיירפקס .

שני פרופסורים מהאוניברסיטה, ג'יימס מ. ביוקנן וורנון סמית', זכו בפרס נובל לכלכלה.<ref></ref>

סטיקר של מכללת ג'ורג' מייסון
[[מושל וירג'יניה א. לינווד הולטון חתם על צו המפריד בין אוניברסיטת ג'ורג' מייסון לאוניברסיטת וירג'יניה ב-7 באפריל 1972]]

פסל של [[ג'ורג' מייסון בקמפוס]]
נכון לשנת 2017, באוניברסיטה רשומים 34,904<ref></ref> סטודנטים, מה שהופך אותה לאוניברסיטה הגדולה ביותר בווירג'יניה.<ref>[https://archive.today/20091019115421/http://www2.timesdispatch.com/rtd/news/local/education/article/GMUU15_20091014-221605/299431/ In head count, George Mason edges VCU | Richmond Times-Dispatch]. .timesdispatch.com. Retrieved on March 11, 2011.</ref>

== מחקר ==
אוניברסיטת ג'ורג' מייסון מחלקת 149 מיליון דולר בפרויקטי מחקר ממומנים מדי שנה, נכון ל-2019.<ref></ref>

המחקר מתמקד בבריאות, קיימות וביטחון. בתחום הבריאות, החוקרים מתמקדים במניעת מחלות, אבחון מתקדם וניתוח ביו-רפואי. מחקר על קיימות בוחן שינויי אקלים, חיזוי אסונות טבע והערכת סיכונים. מומחי הביטחון של מייסון חוקרים אבטחה מקומית ובינלאומית וכן אבטחת סייבר.<ref></ref>

=== מימון קרן קוך ===
אוניברסיטת ג'ורג' מייסון עוררה ביקורת על כך שקיבלה תרומות מקרן צ'ארלס קוך למחלקה לכלכלה,<ref></ref><ref></ref> קרן שנתפסת כליברטריאנית. מסמכים של האוניברסיטה חשפו כי האחים קוך קיבלו את היכולת לבחור אנשי צוות כתנאי לתרומתם.<ref name="elg"></ref> אוניברסיטת ג'ורג' מייסון שינתה את אופן קבלת התרומות שלה בעקבות הביקורת.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארצות הברית: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:וירג'יניה: חינוך
ואסוקי אינדי

ואסוקי אינדי (שם מדעי: Vasuki indicus) הוא מין יחיד בסוגו ואסוקי, מין נכחד של נחש ממשפחת המדצואידיים (Madtsoiidae) שחי באמצע האאוקן בהודו. אורכו המוערך של הוואסוקי בין 11 ל-15 מטר והוא אחד הנחשים הגדולים ביותר שחיו אי פעם.

==גילוי ומתן שם==
הולוטיפ של ואסוקי, IITR/VPL/SB 3102-1-21, נמצא במשקעים במכרה במחוז קוץ' במדינת גוג'ראט שבמערב הודו. מאובנים של הנחש נמצאו באזור 2004, וב-2024 המין תואר. שמו ואסוקי ניתן לו על שם ואסוקי מלך הנחשים במיתולוגיה הינדואית. שם המין, indicus, מתייחס למדינת המוצא הודו.

==תיאור==
הערכת אורך גופו של הוואסוקי נעשתה על בסיס רגרסיה, כשאורך גופו על בסיס חלק מהחוליות הוא 10.9–12.2 מטרים ואילו על פי הערכה אחרת אורכו 14.5–15.2 מטרים.<ref></ref> 

הוא חי בביצה בקרבת החוף.

על בסיס ניתוח פילוגנטי שייך הוואסוקי למשפחת מדצואידיים והוא קבוצת אחות למדצויה ולגיגנטופיס.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדצואידיים
נאסר-א באסיר

נאסר-א באסיר (בפרסית: نصر بصیر) הוא טיל שיוט איראני נגד ספינות שנחשף ב-24 באוגוסט 2014 במהלך תערוכה בטהראן, יחד עם ציוד צבאי נוסף כמו טיל הקאדר והכטב"מים מוהאג'ר וכראר.<ref></ref>

== ראו גם==
* נור
* ח'ליג' פארס
* הורמוז 2

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טילי שיוט
קטגוריה:טילים איראניים נגד ספינות
ספאתה

שחקן שחזור של התקופה הרומית מחזיק העתק של ספאתה רומית מאוחרת
ספאתה (באנגלית: Spatha, ביוונית: σπάθη) היא חרב בינונית, ארוכה יותר מן הגלאדיוס, שאורכה נע בין 50 ל-100 ס"מ ובעלת ניצב באורך 18–20 ס"מ. הספאתה נקלטה בצבא הרומאי במאה הראשונה לספירה ושירתה בו עד לנפילת האימפריה הרומית. חרב הספאתה שימשה הן למלחמה בשדה הקרב והן לקרבות גלדיאטורים. היו שתי גרסאות שלה: גרסה עם חוד ארוך ששימשה את חיל הרגלים, אשר מאוחר יותר החליפה את הגלאדיוס בתור הנשק של הרגלים הכבדים בעוד הגלאדיוס הפכה לנשק משני; וגרסה עם חוד מעוגל יותר ששימשה את חיל הפרשים כאשר החוד הוקהה כדי למנוע דקירה בטעות של הרוכב או סוסו.

מעריכים כי מקורות הספאתה הם השבטים הברבריים של צפון אירופה ומייחסים אותה גם לגרמאנים וגם לקלטים. אחרי נפילת האימפריה הרומית, הספאתה שימשה כבסיס לחרבות העמים הנודדים וכנראה גם לחרבות של הויקינגים.

== אטימולוגיה ==
המילה ספאתה מגיעה מהמילה הלטינית spatha<ref></ref>, שמגיעה בתורה מהמילה היוונית σπάθη (פונ': spáthē) המתורגם כ"כל להב רחב, מעץ או מתכת" וגם "להב רחב של חרב".<ref></ref>

== שימוש ==
במהלך המלחמה הפונית השנייה, שכירי חרב קלטיים הכירו את הספאתה לצבא הרומי. הספאתה הייתה נשק ששירת את חיל הפרשים של רומי, בעוד חיל העזר הרומי והליגיונרים של חיל הרגלים הרומי השתמשו בגלאדיוס במקום.

במשך הזמן, לקראת סוף המאה השנייה, חיל הרגלים הרומי אימץ את הספאתה.

זו הייתה חרב בעלת שינויים רבים, מהמקור של בגאליה, ועד לשימוש שלה בידי הצבא הרומי. אורך הלהב השתנה בין 60-75 ס"מ

== חישול ==
חישול הלהב נעשה באמצעות חישול דפוסי<ref>ויקיפדיה, פלדת דמשק, שם מוטעה לפי דף הוויקיפדיה האנגלית, pattern welding.</ref> בכדי לחזק את ליבת הלהב. מראה המתכת אף הועצם בעזרת מתכות בעלות צבעים מנוגדים. בנוסף החרב כללה שקע אורך אחד ולפעמים גם שניים, מה שהפך את הספאתה לחרב עמידה וקלת משקל.

== בתרבות ==
* בסדרת הספרים "גיבורי האולימפוס" מאת ריק ריירדן ישנה דמות בשם הייזל לבסק הידועה במיומנותה בספאתה
* בסרט גלדיאטור אחד הנשקים בשימוש הוא ספאתה
* בסדרה ספרטקוס הלוחמים הרומים נושאים את החרב
* במשחק המחשב "Assassin's Creed: odyssey" מסדרת המשחקים Assassin's Creed ישנה חרב הנקראת ספאתה; אך החרב המוצגת מבוססת על הקסיפוס ובנוסף, קיום ספאתה במשחק אינו תואם לתקופה.
* במשחק המחשב "Total War: Attila" מסדרת המשחקים Total War ספאתה הוא נשק שאפשר לחמש בו פרשים

== גלריה ==
<gallery heights="130">
קובץ:Roman Cavalry 2 - cropped.JPG|שחקן שיחזור של פרש רומי נושא ספאתה
קובץ:Spatha action at Carnuntum01.jpg|שיחזור של פרש המשתמש בספאתה בגן הארכאולוגי קרנונטום
קובץ:Het zwaard van Woerden (1).jpg|"החרב של וורדן", החרב נמצאה בחפירות בעיר וורדן שבהולנד
קובץ:Tombstones of Rome horsemen in Germany.jpg|מצבה של פרש רומי שנקבר בגרמניה: האוקסיליה הרומית, מצבה במיינץ; נושא נס של טורמה, מצבה בוורמס

</gallery><gallery widths="200">
קובץ:The Decurio 02 (II).jpg|ספאתה
קובץ:Spadalongobarda 270.jpg|העתק של ספאתה לומברדית, מוצגת במוזיאון הארכאולוגי האזרחי בברגמו
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חרבות
קטגוריה:לוחמה בימי הביניים
קטגוריה:הרנסאנס
אופיר יוגב

אופיר (אופירי) יוגב (נולד ב-1 באוקטובר 1991) הוא מפיק, יוצר, די ג'יי וראפר ישראלי.

== ביוגרפיה וקריירה ==
יוגב נולד ברעננה. בתור ילד החל לרקוד ברייקדאנס, ובשנות ה-20 לחייו התחרה בתחרויות בינלאומיות, תחת הכינוי WhiteO, ואף זכה במדליית ארד באליפות אירופה.

לאחר פציעה קשה בברך, אשר אילצה אותו להפסיק לרקוד באופן מקצועי, החל ללמוד לתואר ראשון במדעי המחשב, אך פרש לאחר כשנה וחצי. לאחר מכן, החל לעסוק בתקלוט והפקה מוזיקלית, וללמוד מוזיקה ברימון.<ref></ref>

בשנת 2018 יצא אלבומו הראשון של יוגב, "גרייטסט היטס", וב-2020 יצא אלבומו השני, "יומנו של משפיען".

בשנת 2021 הפיק את אלבומה השני של הראפרית אקו, "שנייה".

בשנת 2022 שיתף פעולה עם ג'ני פנקין, כאשר הפיק את שירה "עוד פעם", מתוך אלבומה הראשון "זה מה שזה". כמו כן, כתב והלחין את השיר "קריוקי", עמה ועם ג'יי למוטה, אשר ביצעו את השיר. בנוסף, הפיק ועיבד מוזיקלית גרסת כיסוי לשירו של משה טבנקין, "ביום מסה", בביצועה של פנקין. באותה שנה, הפיק את שירו של הראפר עוזאל, "מערב פרוע".

בשנת 2024 הפיק את אלבומה של ג'יי למוטה, "אסולין", ואף כתב חלק משירי האלבום. כמו כן, הפיק מספר שירים מתוך אלבום הבכורה של ליהי טולדנו, "מי אני חושבת שאני". ב-20 במאי, יצא אלבומו השלישי, "שירים על בנות".

יוגב הפיק שירים לזמרים נוספים, כדוגמת שחר טבוך, אורקה, עדי נח, איתן פלד ומירב הלינגר.

== חיים אישיים ==
יוגב מעביר הצגת יחיד בשם "בקצב ההיפ-הופ", בתיכונים ברחבי הארץ, כחלק מסל התרבות של משרד החינוך.

מתגורר בגבעתיים יחד עם בת זוגו.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2018: גרייטסט היטס
* 2020: יומנו של משפיען
* 2024: שירים על בנות

=== סינגלים ===
* 2019: תודה (תודה רבה)
* 2020: ירוחם
* 2022: בואי נתקרב
* 2023: אחלה ידיד
* 2023: סנד
* 2023: ילדה של סנטר (עם ג'ני פנקין)
* 2024: רעשים

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראפרים ישראלים
קטגוריה:ראפרים יהודים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מפיקי היפ הופ ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:רעננה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1991
עד שהמשפחה תפריד בינינו

עד שהמשפחה תפריד בינינו (באנגלית: The Family Stone) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמה קומית משפחתית סרט חג המולד משנת 2005 בכתיבה ובימוי של תומאס בזוקה , עם דיאן קיטון ושרה ג'סיקה פרקר בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על משפחה של זוג הורים וחמשת ילדיהם שמוזמנים לבלות את חג מולד אצל ההורים ובתקופה זו מתגלות הבעיות במשפחה.

הסרט היה שובר קופות. שרה ג'סיקה פרקר הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי. דיאן קיטון, קרייג טי. נלסון ורייצ'ל מקאדמס היו מועמדים לפרס סטלייט.

==תקציר העלילה==
קלי סטון (קרייג טי. נלסון) ואשתו סיביל (דיאן קיטון) גרים בעיירה קטנה בניו אנגלנד. סיביל סובלת מסרטן שד במצב מתקדם והם רוצים להזמין את חמשת ילדיהם לחגוג את חג המולד ובאותה הזדמנות לגלות להם על מחלת אימם.

הבכור הוא אוורט (דרמוט מלרוני) שעובר כמנהל בכיר במנהטן והוא מתכונן להביא את ארוסתו הטרייה מרדית' (שרה ג'סיקה פרקר) שחוששת איך תתקבל על ידי המשפחה ולכן מבקשת שיזמינו גם את אחותה ג'ולי (קלייר דיינס).

הבן השני הוא בן (לוק וילסון), עורך סרטים בברקלי (קליפורניה) ומצדד בחיים חפשיים.

הבת הגדולה היא סוזנה (אליזבת ריזר) נשואה ואם לילדה ובהריון מתקדם.

הבן הנוסף הוא טד (טיירון ג'ורדנו) שהוא חרש והומוסקסואל שמביא את בן זוגו פטריק (בריאן וייט) והם מתכננים לאמץ ילד.

הבת הצעירה היא איימי (רייצ'ל מקאדמס), מורה רווקה. היא מכירה את מרדית' מקודם ולא סובלת אותה.

בסעודה מתפתח ויכוח על נטייה מינית ומרדית' מעוררת כעס בגלל יחסה העוין להומוסקסואליות. קלי נוזף בה והיא נעלבת ובורחת ובן רודף אחריה ולוקח אותה לפאב. היא מוצאת חן בעיניו והם מבלים את רוב הלילה בחוץ וחוזרים לישון בחדרה של מרדית' בבית המשפחה דבר שגורם לקטטה בין אוורט לבן.

בין אוורט לג'ולי מתפתח רומן אהבה. סיביל מודיעה לכולם על מחלתה והם עצובים.

סצנת הסיום היא בחג המולד כעבור שנה. כולם מתאספים ליד עץ חג המולד ותמונתה של סיביל, בן עם מרדית' אוורט עם ג'ולי, איימי עם ידידה בראד (פול שניידר), סוזנה עם משפחתה וטד ופטריק עם תינוקם המאומץ.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|דיאן קיטון
|סיביל סטון
|אם המשפחה
|-
|קרייג טי. נלסון
|קלי סטון
|אב המשפחה
|-
|דרמוט מלרוני
|אוורט סטון
|הבכור
|-
|לוק וילסון
|בן סטון
|
|-
|אליזבת ריזר
|סוזנה סטון-טראוסדל
|
|-
|טיירון ג'ורדנו
|טד סטון
|
|-
|רייצ'ל מקאדמס
|איימי סטון
|הבת הצעירה
|-
|שרה ג'סיקה פארקר
|מרדית' מורטון
|ארוסתו של אוורט
|-
|קלייר דיינס
|ג'ולי מורטון
|אחותה של מרדית'
|-
|בריאן ווייט
|פטריק תומאס
|בן זוג של טד
|-
|פול שניידר
|בראד
|ידיד של איימי
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=ps8DhuMfScQ קדימון לסרט], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=MB5PMwcYLqg הוויכוח על נטייה מינית], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=3RXm8_orD4E סצנת הסיום], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=3lgcViU45Fs סצנת הקטטה], באתר יוטיוב
*[https://www.edb.co.il/title/t0011811/ עד שהמשפחה תפריד בינינו], באתר אידיבי

קטגוריה:סרטי 2005
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי חג המולד
קטגוריה:סרטי פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטי להט"ב אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה קומית
קטגוריה:סרטים על משפחות