OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עבדאללה בו-חביב

עבדאללה בּוּ-חָבּיבּ (בערבית:عبد الله بوحبيب; נולד ב-21 בנובמבר 1941), הוא כלכלן, סופר ודיפלומט לבנוני המכהן כשר החוץ בממשלת לבנון, מאז ספטמבר 2021.<ref name=":0"></ref> בו-חביב שימש בעבר במספר תפקידים בבנק העולמי, היה שגריר לבנון בארצות הברית, בו-חביב ייסד וניהל את מרכז עיסאם פארס ללבנון (באנגלית: Issam Fares Center for Lebanon) לחשיבה על מפלגתית, לקידום והבנת סוגיות עולמיות, אזוריות ומקומיות, המשפיעות על לבנון.

בו-חביב הוא נוצרי מרוני.<ref name=":0" />

== ראשית חייו וחינוך ==
בו חביב נולד ב (جديدة المتن), שמצפון לביירות. בשנת 1960 הוא סיים את לימודיו בבית הספר התיכון ב (برومانا) ולאחר מכן למד באוניברסיטה האמריקאית של ביירות, שם קיבל, בשנת 1967 תואר ראשון בכלכלה ובשנת 1970 את התואר השני בכלכלה. הוא עבר ללמוד באוניברסיטת ונדרבילט בנאשוויל, טנסי ובשנת 1975 הוא קיבל את הדוקטורט שלו בכלכלה. עבודת הדוקטורט שלו הייתה על "אספקת הנפט הגולמי לטווח ארוך בארצות הברית".

תוך כדי לימודיו הוא לימד במחלקה לכלכלה של האוניברסיטה: כעוזר הוראה (1975-76), כעמית הוראה בכיר (1973-75).

== קריירה ==
בשנת 1976, בו-חביב החל לעבוד בבנק העולמי, ככלכלן ולאחר מכן כפקיד הלוואות בכיר עד 1983.

בין השנים 1983–1990 כיהן בו-חביב כשגריר לבנון בארצות הברית<ref name=":0" />, ולאחר מכן הוא שב לעבוד בבנק העולמי. ב-1992 ושימש כיועץ בכיר לסגן נשיא אזור המזרח התיכון וצפון אפריקה - MENA עד לפרישתו בשנת 2001.<ref name=":0" />

בין השנים 2002–2003 הוא שימש כמרצה באוניברסיטת נוטרדאם, לבנון (NDU).

בו-חביב ללבנון ושימש כיועץ בכיר של סגן ראש ממשלת לבנון, עיצאם פארס, עד אוגוסט 2005.<ref></ref> <ref></ref>

== מרכז עיצאם פארס ללבנון ==
בשנת 2007 בו-חביב הקים וניהל את מרכז עיסאם פארס ללבנון, המרכז אינו מזוהה פוליטית והוא צוות חשיבה אמריקאי בביירות, שמטרתו לקדם הבנה "מאוזנת ומציאותית של סוגיות אזוריות ופנימיות עולמיות מרכזיות המשפיעות על לבנון".<ref></ref>

המרכז קרוי על שם (בערבית: عصام فارس) איש עסקים, מדינאי ופילנתרופ לבנוני.<ref></ref>

לאורך שהותו בלבנון, בין השנים 2003–2015 הוא שימש כמרצה באוניברסיטת לה סאג'ס, לבנון (Université La Sagesse - Au Liban).

== ספרים ==
בו-חביב כתב ששלושה ספרים:

* הערכים והאינטרס של אמריקה: חצי מאה של מדיניות חוץ של ארצות הברית במזרח התיכון, 2019 (America's Values and Interest/ A Half Century of US Foreign Policy in the Middle East, 2019).
* ספר בערבית: اللون الأصفر (תעתיק עברי: אל-דאו אל אצפר. מילולית: הצבע הצהוב), 1991, על מדיניות ארצות הברית כלפי לבנון, תיעוד של שבע שנותיו של בו חביב כשגריר לבנון בארצות הברית.<ref></ref>
* עבודת הדוקטורט שלו יצאה לאור בשנת 1979 כספר: אספקת הנפט הגולמי לטווח ארוך בארצות הברית (The Long-Run Supply of Crude Oil in the United States, (Vanderbilt University, 1975) published by Arno Press, NY, 1979).

במהלך שלושים השנים האחרונות בו-חביב פרסם מספר רב של מאמרים על לבנון בכתבי עת מדעיים, בעיתונות האזורית והבינלאומית.

== חיים אישיים ==
בו-חביב נשוי לג'וליה סיברוק קול (Julia Seabrook Cole) ויש להם שלושה ילדים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידי 1941
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ואנדרבילט
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה האמריקנית בביירות
קטגוריה:שרי החוץ של לבנון
קטגוריה:ממשלת לבנון
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:שגרירים בארצות הברית
DNA הומבייס

DNA הומבייס (באנגלית: DNA Homebase) הוא צמד מוזיקלי ישראלי, המורכב מהזמרת-יוצרת דנה ברגר והמוזיקאי עדי שרון.<ref></ref>

סינגל הבכורה של הצמד "מקלט ציבורי" יצא בשנת 2019.<ref name=":0"></ref> בתחילת שנת 2020 יצא אלבום הבכורה של הצמד, DNA.<ref name=":1"></ref> מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים בסך הכול, מתוכם בלטו "וואלה יופי" ו"עצים".<ref name=":2"></ref><ref name=":3"></ref> בשנת 2022 יצא אלבום ההמשך שנשא את אותו השם, DNA.<ref name=":4"></ref> מתוך האלבום יצא סינגל אחד בשם "רק אתה (יודע לאהוב אותי)".<ref name=":5"></ref>

== ביוגרפיה ==
=== 2019–הווה: הקמת הצמד ===
בשנת 2019 הכריזו דנה ברגר ועדי שרון על יציאת הסינגל "מקלט ציבורי".<ref name=":0" /> בהמשך לכך, יצא "סליחה".<ref></ref> בתחילת שנת 2020 יצאו שני הסינגלים "וואלה יופי" ו"עצים".<ref name=":3" /><ref name=":2" /> לאחריהם, יצא אלבום הבכורה של הצמד, DNA.<ref name=":1" /> במסגרת האלבום הוקלטו אחד-עשר שירים בסך הכול, שהופקו בידי השניים.<ref></ref> בשנת 2021 התארחו אצל רבקה מיכאלי במהלך מגפת הקורונה והצהירו: .<ref></ref>

ב-5 בדצמבר 2022 יצא הסינגל "רק אתה (יודע לאהוב אותי)".<ref name=":5" /> בהמשך אליו, יצא אלבום נוסף בשם DNA.<ref name=":4" />

== חברי ההרכב ==
* דנה ברגר – נולדה ב-2 בנובמבר 1970. היא זמרת, מלחינה, פזמונאית ושחקנית טלוויזיה ישראלית, "זמרת השנה" לשנים 2000 ו-2003.
* עדי שרון – בן זוגה של ברגר. מוזיקאי ומפיק מוזיקלי.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2020: DNA
* 2022: DNA

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צמדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים ישראלים
פשוט כל כך

פשוט כל כך הוא אלבום האולפן התשיעי של הזמרת-יוצרת הישראלית קורין אלאל. את האלבום הוציאה ב-28 באוגוסט 2008 לאור חברת התקליטים הליקון על גבי תקליטור.

== רקע ==
פשוט כל כך יצא לאור לאחר ארבע שנים מאז אלבום האולפן השמיני של אלאל, הכחול של השמיים. אגי משעול כתבה את רובו, ואלאל הלחינה את כולו. לטענת כלי התקשורת, מדובר באלבום המספר את מאורעות חייה של הזמרת ועוסק בנושאים יומיים, כמו געגוע, אהבה והודיה. זהו אלבומה הראשון של אלאל שיצא דרך חברת התקליטים הליקון ולא NMC.

== ניתוח מוזיקלי ==
נגנים רבים השתתפו בהפקתו: ב"השקט" ניגנה אהובה עוזרי על בולבול טרנג וב"קשה לה" הרשים שלומי שבן את מבקרי המוזיקה ב-ynet בכישורי הנגינה שלו על פסנתר. באותו השיר מצטרפים אל שבן גם אלי סורני, חן אופק ואלון אוחנה על הקלידים, ישראל נחום בתופים ומיכאל פרוסט על גיטרת הבס. סורני, מפיק האלבום, דאג שלא יישמע סאונד מלאכותי או אלקטרוני, ולכן הפציר במשתתפים בו להיות נמרצים באנרגיות.

מבחינה טקסטואלית, רצועות רבות מתקשרות לנושאים אנושיים יומיים כמו געגוע ("סוף אפריל", שכתב ארז ברזוליק) והודיה ("תודה", שכתבו רותי אלאל ומאיר גולדברג). לטענתה של תימורה לסינגר מ-ynet, כמה מהשירים שנכללו בפשוט כל כך מזכירים שירי עבר של אלאל: "ארץ קדושה", שנכתב על ידי מירי פיינגבאום, מזכיר במילותיו את "ארץ קטנה עם שפם" מהאלבום אנטארקטיקה ו"שיר ליונתן", שנכתב על ידי ברזוליק ודומה בשמו ל"שיר לשירה".

== ביקורות ==
אסף נבו ממאקו סבר כי הבחירה של אלאל להיצמד להפקותיו של סורני גרמה ליצירת אלבום טוב, לא מעולה ולא גרוע. – כתב. בגלובס נטען כי האלבום מיועד לקהל מעריציה של אלאל, ואין בו שום חידוש. – נכתב.

== רשימת רצועות ==

== קרדיטים ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2008
קטגוריה:אלבומי קורין אלאל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
כל אהבה לטובה

כל אהבה לטובה הוא אלבום האולפן התשיעי של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה ברגר שפורסם ב-23 בינואר 2022, בהוצאה עצמית.<ref name=":0"></ref>

== רקע ==
לאחר תום מגפת הקורונה והקמת הצמד המוזיקלי DNA הומבייס החליטה ברגר להוציא אלבום אולפן מלא בהוצאת עצמית.<ref></ref><ref name=":0" /> הסינגל המוביל והיחיד מתוך כל אהבה לטובה יצא לאור ב-6 בדצמבר 2021 בשם "בגלל ש".<ref></ref> וידאו קליפ נלווה פורסם בסמוך לכך במטרה לעזור בקידום המסחרי שלו.<ref></ref> בריאיון עם איריס קול ב-103fm הצהירה ברגר: .<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2022
קטגוריה:אלבומי דנה ברגר
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית
קרושוביצה

בקבוק בירה של בירה קרושוביצה
המבשלה המלכותית קרושוביצה (בצ'כית: Královský pivovar Krušovice; בקיצור: Krušovice) היא מבשלת בירה צ'כית, שהוקמה בשנת 1581 בקרושוביצה, עירייה וכפר בנפת Rakovník במחוז בוהמיה המרכזית של צ'כיה. יש בה כיום כ-600 תושבים.

== היסטוריה ==
המבשלה הוקמה בשנת 1581.<ref></ref> היא נמכרה לרודולף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ב-1583, והכתר הקיסרי של אוסטריה (בגרמנית: Österreichische Kaiserkrone) הפך לחלק מהלוגו של החברה. ארנושט יוזף ולדשטיין קנה את המבשלה ב-1685.

לאחר 1945, מבשלת קרושוביצה הפכה לחברה בבעלות ממשלתית. המבשלה הופרטה ב-1993, והחלה לייצא לארצות הברית ולבריטניה. היא נרכשה על ידי היינקן בשנת 2007.<ref></ref>

הבירה נמכרת גם בישראל.

== מותגים ==
* Krušovice 10 - בירה חיוורת 10.3° מהחבית עם 4.2% כוהל בנפח (ABV)
* Krušovice Lager – לאגר חיוור 12° עם 4.8% ABV
* Krušovice 12 - לאגר חיוור 12.3° עם 5.0% ABV
* Krušovice Dark – בירה כהה 9.7° עם 3.8% ABV
* Krušovice Mušketýr Filtr - בירה חיוורת 10.9° מהחבית עם 4.5% ABV.
* Krušovice Mušketýr Nefiltr – לאגר לא מסונן 11.8° עם 4.9% ABV.
* Krušovice Malvaz - לאגר חצי כהה 13° עם 5.6% ABV
* Krušovice Pšeničné – בירת חיטה לא מסוננת 11.5° עם 4.3% ABV.

== ראו גם ==
* הבירה בצ'כיה

== קישורים חיצוניים ==

* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:דפים עם נקודות ציון חסרות בוויקינתונים
קטגוריה:צ'כיה: מותגי בירה
דודא (מוזיקאי)

יובל ניאזוב כהן (נולד ב-26 ביולי 1994) הוא ראפר ומפיק מוזיקלי ישראלי, חבר לשעבר בהרכב ההיפ הופ האשדודי "מבוא הדודאים".

==ביוגרפיה==
גרפיטי של להקת "מבוא הדודאים" ברחוב באשדוד הנושא את אותו השם
ניאזוב גדל באשדוד. אמו היא מזכירה רפואית בתל השומר ולו שני אחים. הוריו התגרשו כשהוא היה בגיל 12 ובגיל 15 ניתק עם אביו הקשר. לטענתו של ניאזוב אביו התמכר לאלכוהול ונהג באלימות. בתו הבכורה של ניאזוב נולדה במהלך שירותו הצבאי.

ניאזוב החל להתעניין במוזיקת היפ הופ בגיל 12, לאחר שלדבריו, תלמיד העיר לו בבית הספר על סגנון הלבוש שלו כי הוא "נראה כמו ראפר". כבר באותו היום הוא הזמינו לביתו והכיר לו את אולפן ההקלטות הביתי שלו וחזר משם לביתו שלו והחל ליצור מוזיקה אלקטרונית ולכתוב שירה. ב-2014 הכיר את המוזיקאי אלמוג גוזלן במועדון היפ הופ בעיר ומאז החלו ליצור יחד. ב-2017 הקימו את הרכב ההיפ הופ מבוא הדודאים, ששמה נבע ממעבר הדירה של משפחתו לרחוב מבוא הדודאים ברובע ח' בעיר באותה השנה שהחל ליצור מוזיקה.

בתחילת 2020 ובמהלך מגפת הקורונה בישראל, הוציאו את השירים "כוונות", "אריה לא יירא", ו"מכאן רואים" מאלבומם הראשון "הכל או כלום". בשנת 2021, יצא אלבום הבכורה של ההרכב, "הכל או כלום" שנדחה בשנה עקב מגפת הקורונה.

=== קריירה עצמאית ===
ב-2022 ההרכב התפרק, וניאזוב החליט לצאת לדרך עצמאית. במרץ 2023 יצא אלבום הסולו הראשון שלו, "אפור", הכולל הופעות אורח של דוד לב ארי, טדי נגוסה, קרן קריספיל, גלעד כהנא ויוסי פיין. באפריל 2023 הפיק והשתתף באלבום הבכורה של הראפר ליעד מאיר, "פלואו של טמבל", שזכה להצלחה רבה וביקורות חיוביות. ביולי, השתתף לצידו בשיר "שוטים" שהגיע למקום ה-33 במצעד היטליסט של מאקו. באוגוסט, יצא שירו של מאיר "טיל פצמר" אותו הפיק, שהגיע לעשירייה הפותחת במצעד העשירייה של כאן גימל.

בנובמבר 2023 הוציא יחד עם הסופרגרופ "דודא גאנג" הכולל את דודא, ליעד מאיר, רון חיון וזיו שביט, את השיר "מי משוגע?", המופנה כנגד הארגונים ופעילי הטרור שהיו מעורבים במתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר ובמלחמת חרבות ברזל. השיר הגיע למקום ה-57 במצעד היטליסט של מאקו והוסר מפלטפורמת ספוטיפיי מספר ימים לאחר מכן, בטענה ל"תוכן שמעודד אלימות נגד קבוצה על בסיס הלאום שלה".

במהלך שנת 2024 הפיק את שירי אלבום הבכורה של רון חיון הנקרא 16 ואף השתתף ב3 שירים באלבום.

ב-24 במרץ 2024 הפיק את השיר "יש לה" של מאי טוויק

ב-7 באפריל 2024 השתתף בסינגל "חלקת אלוהים" של דוד מעיין.<ref></ref>

ב-18 ביוני 2024 הפיק את השיר "בסטיז" של מאי טוויק

==דיסקוגרפיה==

===אלבומי אולפן===
* 2023: אפור

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אשדוד: אישים
קטגוריה:מפיקי היפ הופ ישראלים
קטגוריה:ראפרים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1994
טבעת של מים זוהרים

טבעת של מים זוהרים (באנגלית: Ring of Bright Water) הוא ספר אוטוביוגרפי מאת גאווין מקסוול המספר על חייו בבקתה נידחת באזור החוף המערבי של סקוטלנד, שבה גידל שתי לוטרות כחיות מחמד. הספר פורסם לראשונה בשנת 1960 ונהפך במהרה לרב-מכר, מכר יותר ממיליון עותקים בבריטניה לבדה וכשני מיליון עותקים ברחבי העולם<ref></ref>, ונחשב כיצירת מופת על ידי קוראים ומבקרים ברחבי העולם<ref></ref>.<ref name=":0"></ref> בשנת 1969 יצא סרט קולנוע בעל אותו שם, בהשראת הספר המקורי.

הספר תורגם לעברית בשנת 2010 על ידי המתרגמת חנה כהנא ופורסם בהוצאת ספרית מעריב. הגרסה העברית לוותה בעריכה מדעית על ידי מספר ביולוגים ואקולוגים ישראלים, שסייעו בתרגום המונחים המקצועיים ואף הוסיפו הערות מדעיות בהערות שוליים לספר.

== תקציר הספר ==
הספר מורכב משני חלקים. הראשון נקרא "מפרץ האלמונים" ומספר על הדרך שבה הגיע גאווין מקסוול, להיות הבעלים של בקתה נידחת בסנדייג, באזור החופי של מערב סקוטלנד, מול האי סקאי. מקסוול מכנה בספר את סנדייג "קאמוספיארנה", מפרץ האלמונים, על שם העצים הגדלים לאורך הפלג, ומנמק את בחירתו שלא לקרוא למקום בשמו האמיתי בכדי שלא לוותר על ריחוקו ובידודו, ולקרב בכך את מי שהוא רואה כאויביו של המקום - התעשייה והחיים העירוניים.

הפרק מתאר בהרחבה את הטבע העשיר וחיות הבר ב"קאמוספיארנה", את שכניו המועטים והמרוחקים של מקוול, את תנאי המחיה הבסיסיים במקום הנידח, ואת ידידותו האמיצה עם כלבו ג'וני, עד למותו של הכלב ממחלת הסרטן. בעקבות מותו של ג'וני מחליט מקסוול לגדל בעל חיים אחר כחיית מחמד, ובוחר בלוטרה.

החלק השני של הספר נקרא "לחיות עם לוטרות" ומספר את קורותיהן של שלוש הלוטרות שמקסוול היה בעליהן, ובמיוחד שתי הלוטרות שגידל ב"קאמוספיארנה". הלוטרה הראשונה הגיעה לידיו בשנת 1956 בעת שסייר בביצות של דרום-מזרח עיראק, אך היא מתה זמן קצר לאחר שנרכשה. לאחר מכן הגיע לידי מקסוול זכר-לוטרה נוסף, שאותו לקח מקסוול בחזרה לסקוטלנד ונתן לו את השם מידג'ביל. מדובר בלוטרה שלא הייתה ידועה למדע באותה עת, ולאחר בדיקה זואולוגית קפדנית הוכרה כתת-מין חדש של לוטרה מלאית, שקיבלה את השם הלטיני Lutrogale perspicillata maxwelli, "הלוטרה של מקסוול"<ref></ref>.

מקסוול גידל את מידג'ביל במשך כשנה, כחיית מחמד שרוב זמנה נמצאה מחוץ לבית ובילתה בשחיה, שיטוטים ושיחור מזון. לאחר שמידג'ביל נורה למוות על ידי עובר אורח, חיפש מקסוול שבור הלב לוטרה אחרת, ובאופן מקרי לחלוטין הפך לבעליה של לוטרה חדשה בשם אדאל, שבעליה נאלצו להפרד ממנה וחיפשו לה בעלים. עלילותיה של אדאל מסופרות עד לסוף הספר.

== ביקורת והשפעה תרבותית ==
הספר טבעת של מים זוהרים זכה להצלחה יוצאת דופן ולשבחים רבים שהכתירו אותו כיצירת מופת, נמכר בלמעלה משני מיליון עותקים ברחבי העולם והפך לספר פולחן לאוהבי טבע<ref></ref>. המבקרים שיבחו את תיאורי הטבע של מקסוול - הצבעים, הריחות, חיות הים, העופות ובעלי החיים, כנמנים עם היפים ביותר שנכתבו אי פעם.<ref name=":0" />
פסלה של הלוטרה אדאל
בשנים שחלפו מאז פרסום הספר לראשונה, הפך המפרץ שבו חי מקסוול ובו גידל את הלוטרות שלו, למוקד עליה לרגל למבקרים ואוהבי טבע, הפוקדים את קברה של הלוטרה אדאל שעליו כתב מקסוול: "את האושר שהיא נתנה לך, תן בחזרה לטבע". במקום מצוי גם פסל של אדאל בגודל טבעי.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי 1960
קטגוריה:ספרים על בעלי חיים
קורין אלאל / פירות אסורים

קורין אלאל / פירות אסורים הוא מארז התקליטורים הראשון של הזמרת-יוצרת הישראלית קורין אלאל. המארז יצא לאור ב-2002, על ידי חברת התקליטים NMC, והוא מחולק לשני תקליטורים שונים, האחד קורין אלאל והשני פירות אסורים.

לכל תקליטור במארז יש עטיפה משלו.

== רקע ==
בשנת 1984 הוציאה אלאל את אלבום הבכורה שלה, הנושא את שמה. לאחר שלוש שנים הוציאה את פירות אסורים, ממנו יצאו שלל להיטים כדוגמת "כבשים", "פירות אסורים" וכדומה. שני האלבומים יצאו תחת CBS ישראל.

בשנת 2002 הוחלט לאחד את שני האלבומים למארז תקליטורים, אשר יצא על ידי חברת התקליטים NMC.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-2002
קטגוריה:אלבומי קורין אלאל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
יחסי גיאנה – טרינידד וטובגו

הקונסוליה של גיאנה בפורט אוף ספיין
יחסי גיאנה-טרינידד וטובגו מתייחסים ליחסים בין הרפובליקה של גיאנה לרפובליקה של טרינידד וטובגו. לגיאנה יש שגרירות בפורט אוף ספיין ובטרינידד וטובגו יש שגרירות בג'ורג'טאון.<ref></ref><ref></ref> שתי המדינות הן חלק מ-CARICOM, איחוד פוליטי של המדינות הקריביות.

== היסטוריה ==
קיימים קווי דמיון רבים בין שתי האומות בשל תרבותם הדומה, השימוש הלשוני (בשתי המדינות השפה הרשמית היא אנגלית), הדתות וששתי המדינות היו חלק מהאימפריה הבריטית בשלב מסוים בהיסטוריה שלהם. שתי המדינות הן חלק מחבר העמים הבריטי ו-CARICOM. ב-26 במאי 1966 כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שתי המדינות. בשנות ה-90, במסגרת הסכם המועדון של פריז, טרינידד וטובגו שמטו חובות בשווי מאות מיליוני דולרים של גיאנה.<ref></ref> בשנת 2017, גיאנה פתחה את הנציגות הדיפלומטית הראשונה שלה בטרינידד וטובגו.<ref></ref> בשנת 2018, שתי המדינות חתמו על מזכר הבנות בנושא אנרגיה כדי לאפשר עוד יותר שיתוף פעולה בין שתי המדינות בנושא צורכי אנרגיה והחלפת משאבים.<ref></ref>

== ספורט ==
שתי המדינות הן חלק מקבוצת הקריקט הרב-לאומית של איי הודו המערבית.

== מסחר ==
טרינידד וטובגו ייצאה בשווי 417 מיליון דולר לגיאנה.<ref></ref> גיאנה ייצאה בשווי 204 מיליון דולר לטרינידד וטובגו (שנת 2017).<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
האלבומים המקוריים (אלבום של קורין אלאל)

האלבומים המקוריים הוא מארז התקליטורים השני של הזמרת-יוצרת הישראלית קורין אלאל. המארז יצא לאור ב-2009, על ידי חברת התקליטים NMC, והוא מחולק לארבעה תקליטורים שונים: קורין אלאל, פירות אסורים, אנטארקטיקה וזן נדיר.

לכל תקליטור במארז יש עטיפה משלו.

== רקע ==
בשנת 1984 הוציאה אלאל את אלבום הבכורה שלה, הנושא את שמה. לאחר שלוש שנים הוציאה את פירות אסורים, ממנו יצאו שלל להיטים כדוגמת "כבשים", "פירות אסורים" וכדומה. בשנת 1989 פרסמה את אלבומה השלישי, אנטארקטיקה, שכלל את "שיר הנושא", "התעשייה האבירית", "ארץ קטנה עם שפם" ו"שיר לשירה". שלושת האלבומים יצאו תחת CBS ישראל. אלבום נוסף שנכלל במארז יצא ב-1992 דרך NMC, זן נדיר.

בשנת 2009 הוחלט לאחד את שני האלבומים למארז תקליטורים, אשר יצא על ידי חברת התקליטים NMC.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-2009
קטגוריה:אלבומי קורין אלאל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
קופסאות (סרט)

קופסאות (בצרפתית: Les Boites) הוא סרט צרפתי משנת 2007 וסרטה הראשון כבמאית של ג'יין בירקין. בירקין גם מככבת בסרט לצד ג'רלדין צ'פלין ומישל פיקולי. הסרט מבוסס על חייה המשפחתיים של בירקין עצמה, ומגולל את סיפורם של שלושה נישואין ושלושת ילדיה שנולדו מנישואין אלו.<ref>[https://www.theguardian.com/music/2007/oct/28/worldmusic.paris A charmed life] The Guardian. 28 October 2007</ref> הכותרת מרמזת על האופן שבו היא מחלקת את מערכות היחסים והתקופות השונות בחייה לתאים נפרדים.

הסרט היה מועמד לפרס בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של ברטיסלבה ובנוסף הוקרן בבכורה במסגרת Un Certain Regard בפסטיבל הקולנוע בקאן בשנת 2007.<ref>[http://www.festival-cannes.fr/en/theDailyArticle/55533.html Out of Competition - Special Screening: "Boxes" by Jane Birkin] Festival de Cannes. Retrieved on 29 July 2011</ref>

== עלילה ==
בבריטני, אישה בגיל העמידה, אנה, גרה בבית עם אביה הלפעמים מת (פיקולי), אמה הדעתנית (צ'פלין) והזכרונות של שלוש בנותיה הבוגרות. בעוד אנה נאבקת במשבר אמצע החיים שלה, החפצים והתצלומים בבית מתחילים לעורר את זיכרונותיה מהעבר.

רוב הזיכרונות המתעוררים בה הם משלושת בעליה ומהילדים שלה. נישואיה הראשונים לאביה האנגלי של פאני (Hurt) נכשלו וכתוצאה מכך, פאני (רגנייה) בקושי מכירה אותו. אחותה למחצה של פאני היא קמיל (דויון), אנה הייתה עם אביה של קמיל עד שהוא מת, אביה של קמיל הוא מקס (בניצ'ו). יש גם את בעלה השלישי, ז'אן (קריו), אבא של לילי (אקסרכיופולוס), אבל הוא עזב כדי לנהל רומן. <ref>[https://www.variety.com/index.asp?layout=cannes2007&jump=review&reviewid=VE1117933709 Boxes] Variety. May 21, 2007</ref>

== דמויות ושחקנים ==

* ג'רלדין צ'פלין בתור אמא
* מישל פיקולי בתור אבא
* ג'יין בירקין בתור אנה
* Natacha Régnier בתור פאני
* לו דויון בתור קמיל
* ג'ון הרט בתור אביה של פאני
* מוריס בניכו בתור מקס
* צ'קי קאריו בתור ז'אן
* אדל אקסרקופולוס בתור לילי
* אנני ז'יררדו בתפקיד ג'וזפין

== הפקה ==
בירקין כתבה את התסריט לסרט ב-1995, זמן קצר לאחר מות אביה. <ref>Tranchant, Marie-Noelle. Jane Birkin se dévoile à film ouvert. 6 June 2007</ref> הסרט צולם בבית משפחתה של בירקין בלנדדה. <ref>Cinéma: Jane Birkin réalisatrice, fin de tournage. SDA. 28 June 2006</ref> בירקין הציעה לג'רלדין צ'פלין את התפקיד הראשי של אנה, אך צ'פלין דחתה את התפקיד.<ref name="hu">Levieux, Michèle. Qu'est-ce qui fait courir Jane ?. L'Humanité. 28 December 2007</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי דרמה צרפתיים
קטגוריה:סרטי 2007
קטגוריה:סרטים באנגלית
התיאטרון העברי

התיאטרון העברי הוא תיאטרון רפרטוארי ישראלי שמייסדיו הם המחזאים ובמאי התיאטרון גדי צדקה ואשתו פנינה ברט-צדקה. משכנו העיקרי נמצא בתיאטרון הצפון בקריית חיים.

התיאטרון הוכר בשנת 2011 כתיאטרון רפרטוארי ומאז נתמך על ידי המדינה.

==היסטוריה==
בשנת 1993 המחזאי ובמאי התיאטרון גדי צדקה בסוף לימודי משחק שנה ב', התקבל לתפקיד רומיאו בהצגה "רומיאו ויוליה" באנסמבל עיתים של רנה ירושלמי, בו שיחק בשנים 1993–1994. בתפקיד יוליה שיחקה פנינה ברט, הם התאהבו, נישאו והקימו ביחד ב-1996 את התיאטרון העברי (בתחילה נקרא "תיאטרון הפקות"), אותו הם מנהלים עד היום. גדי הוא המנהל, מחזאי ובמאי הבית ולפעמים משחק ופנינה היא המנהלת האמנותית, שחקנית ולפעמים מביימת.

כמקובל בתיאטרון רפרטוארי, נדדו שחקני ההצגה בין תיאטראות שונים ברחבי ישראל.

בשנת 2020, לאחר שתיאטרון הצפון נקלע לקשיים כלכליים, רכש אותו צדקה במטרה להפכו לאולם הבית של "התיאטרון העברי". מאז, מלבד היותו הבעלים, צדקה משמש גם כמנכ"ל תיאטרון הצפון.
התיאטרון העלה הצגות רבות ובהן "איש חסיד היה", "בעלת הארמון", "דע מאין באת", "שלומציון" בתפקיד שלומציון המלכה, "אהבת רחל "בתפקיד חיותה, "אנטיגונה" בתפקיד איסמנה, ובקומדיה המצליחה "שוקו וניל", שם גילמה פנינה לראשונה תפקיד קומי, כצפרירה, אימו הפולניה של גדי רוזנברג (ארז שלם), גיבור העלילה.

בנוסף, במסגרת התיאטרון העברי, שיחקו הזוג צדקה בהצגה "הרופא וגרושתו", המספרת על במאי ואשתו השחקנית שנמצאים על סף גירושים ועושים חזרה על "הרופא וגרושתו" מאת ש"י עגנון. בעוד הסיפור המקורי נגמר בגירושים של בני הזוג, ההצגה (בבימויו של גדי צדקה) מסתיימת בהסכמת הזוג לשוב יחד הביתה ולשקם את חייהם הזוגיים.

במסגרת התיאטרון העברי, מככבת פנינה ברט בהצגת היחיד "קברט ז׳בוטינסקי" מאת גדי צדקה, שם היא מגלמת את דמותה של הגננת לאה ישורון, ששומעת ברדיו שראש הממשלה, אהוד אולמרט, שהיה תלמיד בגן הילדים שלה, מכריז על גיוס כללי ומתכוון לצאת למלחמה. לאה מחליטה לעלות למשרד ראש הממשלה בירושלים ולבקש מ"אודי", כפי שהיא קוראת לו, לחזור בו מהחלטתו. הצגה זוה היא הראשונה שהוצגה בתיאטרון ומועלית מאז במשך יותר מעשור.

בשנת 2021, לרגל חגיגות עשור לתיאטרון, הועלו המחזות "ברוך ג'מילי", "ברלין", "אהבה", "אור" וכמו כן מחזות הזמר המקוריים "האופנובנק", "איש חסיד היה", "אום כולתום" בכיכובה של הזמרת דקלה וכן "כנר על הגג" בבימויו של נתן דטנר ובכיכובו.

צדקה והבמאים הנוספים העלו בתיאטרון מעל 40 הפקות מקוריות. התיאטרון מפעיל מפעל מינויים והצגות קבועות בתל אביב, בבית ציוני אמריקה.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

==הערות שוליים==

התיאטרון העברי
ג'ון טרי (שחקן קולנוע)

ג'ון טרי (באנגלית: John Terry; נולד ב-25 בינואר 1950) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ובמה אמריקאי לשעבר. הוא יידוע בעיקר בזכות תפקידו ככריסטיאן שפרד בסדרת הטלוויזיה אבודים, ולארי מקוי בסדרת הטלוויזיה לאס וגאס. הוא גם אביה של שחקנית הכדורגל האנה טרי שמשחקת בליגה השוודית לכדורגל נשים.

== חיים מוקדמים ==
טרי נולד בוורו ביץ', פלורידה, שם למד בתיכון ורו ביץ'. הוא גם התחנך במכינה יוקרתית בווינדזור, קונטיקט, והחל בקריירה של בניית בתי עץ מקוריים מותאמים אישית בצפון קרוליינה. הוא שיחק בתפקידים בתיאטרון המקומי לפני שעבר לאלסקה, שם ייסד חברת רפטינג בנהר, אך העניין שלו במשחק לא פחת. בגיל 30 עבר לניו יורק והפך לשחקן במשרה מלאה.

== קריירה ==
תפקיד הבכורה של טרי היה כדמות הראשית בסרט הפנטזיה "הוק הקוטלת" משנת 1980, ואחריו תפקידים בסרטים אחרים. לאחר מכן הקריירה שלו תפסה עלייה משמעותית כאשר הוקצו לו התפקידים של לוטננט לוקהארט ב-Full Metal Jacket של סטנלי קובריק, ופליקס לייטר בסרט ג'יימס בונד The Living Daylights. שום דבר בולט לא הגיע מיד לאחר מכן, אם כי הוא קיבל הודעות טובות על תפקידו בסרט "בארץ" של נורמן ג'וויסון. טרי גילם את סלים בעיבוד הקולנועי ל-Of Mice and Men ב-1992 והופיע גם ב-The Resurrected.

הוא מצא הצלחה חדשה בטלוויזיה. הוא הופיע בפרקים הראשונים של ER כששיחק את ד"ר דיב ססוויק. מאוחר יותר הוא שיחק תפקיד חוזר בעונה השנייה של פוקס 24, בתור בוב וורנר, אביו של הגיבור ג'ק באואר ושל בת אחרת שארוסה חשוד כטרוריסט.

לאחר תקופה קצרה בלאס וגאס של NBC, הוא לוהק לתפקיד כריסטיאן שפרד, אביהם של ג'ק שפרד וקלייר ליטלטון ב"אבודים" של ABC. טרי פגש את רוב דמויות הסדרה במספר הזדמנויות בפלאשבקים, בהם גם התגלה שנהרג, לפני שהופיע על האי כגלגול של "האיש בשחור". היה לו תפקיד אורח בפרק של חוק וסדר משנת 2006, כמו גם תפקידו של ג'ייקוב ווילר המבוגר בסדרה Into the West של סטיבן ספילברג, שהייתה מועמדת ל-16 פרסי אמי ב-2006. הוא הופיע גם ב"זודיאק" של דייוויד פינצ'ר.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1950
זהבה יעקבי

זהבה יעקבי (סופיה לבית פייגנבוים ;24 בינואר 1940 - דצמבר 1999) הייתה היסטוריונית אמנות ישראלית שהתמחתה בחקר אמנות צלבנית.

יעקבי נולדה בלבוב, פולין (כיום באוקראינה). אביה, יוסף פייגנבאום, נספה בשואה; אמהּ, אלה (לבית פביאן), ניצלה על ידי בריחה מרכבת שהובילה אותה למחנה השמדה והצטרפה לתנועת ההתנגדות הפולנית. בתקופה זו יעקובי, שהוטבלה ושמה שונה לברברה, חיה בסתר בביתה של פולנייה. לאחר המלחמה היא התאחדה עם אמה; מ-1945 עד 1949 הן נדדו בפולין, גרמניה, איטליה ודרום אמריקה. בשנת 1949 התיישבו בישראל, אך האם נפטרה באותה שנה.<ref name="haifa"></ref>

בשנת 1964 סיימה יעקבי לימודים לתואר ראשון בספרות אנגלית ובספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים. היא החלה ללמד בחוג לתולדות האמנות של אוניברסיטת חיפה ב-1970, קיבלה תואר שני בתולדות האמנות ב-1972, והייתה למרצה בכירה ב-1973. בשנת 1976 קיבלה יעקבי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית. בין השנים 1978 עד 1982 עמדה בראש החוג לאמנות באוניברסיטת חיפה. תחום ההתמחותה היה פיסול רומנסקי וצלבני, והיא הקדישה את רוב זמנה לפסלים שנמצאו בישראל.
 
אחת מתוצאות מחקריה של יעקובי הייתה האפשרות לייחס פסלים לסדנאות ספציפיות, כגון זו שפעלה בקרבת הר הבית בירושלים, ולאפשר הנחות לגבי מקורם של סתתי האבן שלה. במחקרה על הכותרות שהתגלו ליד כנסיית הבשורה בנצרת, יעקובי סברה שניתן לשחזר לפיהן את השער המערבי שאליו השתייכו במקורן.
באמצעות רישום מהמאה ה-18 של אלעזר הורן הצליחה יעקבי להציע שחזור של קבר מלך ירושלים בולדווין החמישי, שנהרס בעקבות השרפה בכנסיית הקבר בירושלים ב-1808.<ref></ref>

יעקבי הייתה נשואה להיסטוריון דוד יעקבי, איתו נולדו לה שתי בנות. היא מתה בפתאומיות בדצמבר 1999. מפעל חייה, אוסף 800 תצלומים של שרידי הפיסול הצלבני בישראל, נותר בלתי גמור. משפחתה תרמה את פרי מחקריה, אוסף תצלומים של פיסול צלבני בישראל, לספריית יונס וסוריה נזריאן, ששמרה עליו והנגישה אותו לציבור.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://haifa-primo.hosted.exlibrisgroup.com/primo-explore/collectionDiscovery?vid=HAU&inst=972HAI_MAIN&collectionId=81180118810002791&lang=iw_IL תמונות של פיסול צלבני בארץ ישראל] מעזבונה של זהבה יעקבי, אוסף ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
* [https://lib.haifa.ac.il/images/inner/zyne.pdf הפרסומים של זהבה יעקבי] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: אמנות היצירה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חוקרי תולדות האמנות ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1999
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1999
ערי נעורי

"ערי נעורי" הוא שיר שכתב הסופר והמשורר דוד פוגל. ידוע לחנו של קובי אשרת בביצוע צילה דגן.

"ערי נעורי" שירו של פוגל נכתב בצרפת בזמן מלחמת העולם השנייה ב-29 בספטמבר 1944 לפני שנרצח באושוויץ. את השיר רשם פוגל במחברת שירים שנכתבו לפני המלחמה. קובי אושרת הלחין את השיר וביצעה אותו לראשונה ומה שהפך לביצוע המפורסם, צילה דגן.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

השיר הופיע לראשונה ב-"מסכת : מאסף לספרות יפה ולדברי מחשבה", שהוציאה אגודת הסופרות והסופרים העברים בישראל בשנת ה'תשי"ב, שערכו יהודה בורלא ואברהם קריב.<ref name=":0" />

השיר הופיע באלבומה של דגן, "נפשי כלתה לחרוזים".

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קסקקולן

קסקקולן (בקזחית: Қасқақұлан) הוא אי לשעבר, בימת אראל. הוא שוכן כ-21 קילומטרים מערבית לנפת ג'ינגילטובק (Жыңғылтүбек) שעל גדת הימה והוא חלק משמורת הטבע ברסה-קלמס.

האי לשעבר והשטח סביבו צורפו לאתר המורשת העולמית מדבריות החורף הקרים של טוראן של ארגון אונסק"ו שהוכרז בספטמבר 2023 במהלך המושב ה-45 של ועדת המורשת העולמית בריאד בערב הסעודית.

==תיאור==
האי משתרע על שטח בן 9.3 קילומטרים רבועים. האי מורכב משתי פסגות הנקראות "ההר הגדול" ו"ההר הקטן". הסלעים המקומיים כאן הם אבן חול מהאוליגוקן, חוואר ומעט אבן גיר. המצוק בצד הצפוני של האי שבור. רוב הצמחים הם מיני לענה. כשיש מי מלוחים, הם צומחים בצפיפות למרגלות ההרים ולחופי הים. בין היונקים הבולטים עדרים של פראים. בעבר היה בקסקקולן קולקטיב לגידול דגים, מפעל לעיבוד דגים, בית ספר תיכון, מועדון, ספרייה, מרכז רפואי, סניף דואר ושדה תעופה. האי כיום אינו מיושב. נותרו רק שתי בארות בקסקקולן, המחוברות לחוף, שמימיהם חמימים וטעמם עז.

ב-22 באוגוסט 2013, בוגרי הכפר שעזבו את קסקקולן הקימו אנדרטה במקום הולדתם. גובהה כ-6 מטרים. השם קסקקולן כתוב באותיות גדולות על האנדרטה, ובתחתיתה נכתב שירו של המשורר שינטמיר אמישייב, "הירח יבש, הצמיחה קמלה, התהילה פחתה, במקום שבו נולדתי."

==קישורים חיצוניים==
<div style="direction: ltr;">
* [https://whc.unesco.org/document/192658 Nomination Text] - UNESCO site
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:קזחסטן: גאוגרפיה
קטגוריה:איים לשעבר
סמל ראשון מוסטפא רבינוביץ'

סמל ראשון מוסטפא רבינוביץ הוא ספר מאת אשר קרביץ אשר מתאר את חייו של לוחם ביחידת המסתערבים "דובדבן" בימי האינתיפאדה השנייה. הספר יצא לאור לראשונה בשנת 2005 בשם "אני מוסטפא רבינוביץ'", ומאוחר יותר נערך מחדש ויצא לאור בשנת 2008 תחת השם "סמל ראשון מוסטפא רבינוביץ'", בהוצאת ידיעות ספרים.<ref></ref>

== תקציר העלילה ==
גיבור הספר הוא חייל צה"ל בשם יאיר רבינוביץ', כבן 20, אשר משרת כצלף ביחידת המסתערבים "דובדבן", בה הוצמד לו הכינוי מוסטפא. לאורך הספר מנסה רבינוביץ' לשמור על שפיות יחסית ומוסר גבוה נוכח המשימות אליהן הוא נשלח, התנהגות גורמי הפיקוד, ההנחיות שהוא מקבל מהממונים ומערכת יחסים חדשה שנכנסת לחייו.

רבינוביץ' נדר נדר שלא להרוג אף אדם בחייו - נדר שלא עולה בקנה אחד עם היותו צלף בדובדבן, שתפקידו להוציא לפועל משימות חיסול טרוריסטים.

הספר נפתח בתיאור מארב לפעיל חמאס בכפר ערבי, שמטרתו לנטרל אותו מפעילות ולמנוע ממנו לגייס נערים פלסטינים לפיגועי התאבדות. המשימה מוכתרת בהצלחה. לאורך הפרקים הראשונים הקורא נחשף יותר ויותר לאופיו המוסרי והאחראי של רבינוביץ'.

רבינוביץ' ממשיך ומתאר בפני הקורא משימות נטרול ומשימות חיסול שהוא נקרא אליהן, חלקן מוכתרות בהצלחה וחלקן מסתיימות בכישלון.

תפנית בעלילה מתרחשת כאשר לאחר מעצר מבוקש, רבינוביץ' נפצע באצבעו באורח קשה ומפונה לבית חולים. שם הוא מתחיל להרהר בחייו הרומנטיים ובהשפעות הפסיכולוגיות שיש לשירות ביחידה על רגשותיו ועל תפקודו התקין. הוא מתחיל לפתח שיחות עומק עם חולה נוסף בבית החולים בשם עמנואל, שמצליח לשנות את זווית ראייתו על שירותו הצבאי.

במקביל, הוא מפתח קשר רומנטי עם בחורה יפה שפגש באוטובוס בשם הדס. הוא אף נוסע ליישוב המרוחק בו היא גרה ומבלה אצלה יומיים שלמים.

בוקר אחד הוא מחליט, בניגוד לכל היגיון, לנסוע לשכם ולהתחזות לפועל בניין פלסטיני. הוא מסתבך עם אנשים שמתחילים לחשוד בו ונקלע לסכנת חיים, אך לבסוף מצליח לשוב לשטח ישראל בשלום.

== דמויות ==
* סמ"ר יאיר "מוסטפא" רבינוביץ': צלף ב"דובדבן", גיבור הספר. מתאר את הקורה לו בגוף ראשון. חכם, שנון, מוסרי ובעל חוצפה.
* סמ"ר ירמי "מג'די": חברו הטוב ביותר של יאיר מהיחידה. מתגורר ברמת הגולן ובקשר לא טוב עם הוריו. נהרג במהלך תרגיל הכנה לפעילות מבצעית לקראת סוף הספר.
* סרן אבישי: מפקדם הישיר של יאיר וירמי. חכם ופרקטי. בעל ידע רב בכל הקשור לנחשים.
* הדס: בחורה שיאיר פוגש באוטובוס ומתאהב בה. נרקם בין השניים קשר רומנטי.
* עמנואל: ניצול פיגוע שיאיר פוגש בבית החולים ומפתח איתו שיח פוליטי עמוק. מצליח לשנות את תפיסת עולמו של יאיר.
* אביגיל: אחות בבית החולים שמטפלת ביאיר.
* בוקי: כלבו הנאמן של יאיר, אותו יאיר אוהב מאוד ומתואר בהרחבה בסיפור.

== פרשת הגניבה ==
מספר שנים לאחר צאת הספר רכש המפיק יואב הלוי מקרביץ את הזכויות לעלילת הסיפור במטרה ליצור סרט קולנוע על בסיסה. הלוי פנה לבמאי אסף ברנשטיין במטרה לשתף איתו פעולה ביצירת הסרט.

בסופו של דבר, הסרט לא הופק, וברנשטיין לוהק להיות הבמאי של עונתה הראשונה של הסדרה "פאודה", שבין עלילתה ועלילת הספר ישנן נקודות דמיון רבות. הלוי פתח בהליכים משפטיים נגד ברנשטיין, אך התיק נסגר ללא פיצוי.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי 2008
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-ערבי
קטגוריה:צה"ל בתרבות ובאמנות
קטגוריה:ספרי ידיעות ספרים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:יחידת דובדבן
ארנבות משוקולד

ארנבות משוקולד הוא אלבום הילדים הראשון של הזמרת-יוצרת הישראלית קורין אלאל, והעשירי מבין דיסקוגרפיית אלבומי האולפן שלה. את האלבום הוציאה בשנת 2011 לאור חברת התקליטים PIL. בכל רצועותיו שרה אלאל עם ילדה בשם סילאן אבישר, והוא כולל שירי משוררות כמו מרים ילן-שטקליס ולאה גולדברג אותם הלחינה אלאל.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2011
קטגוריה:אלבומי קורין אלאל
קטגוריה:אלבומים בעברית
יום יום (עיתון ערב)

יום יום היה עיתון ערב שיצא בישראל בין פברואר 1948 לאוגוסט 1949.

העיתון יצא לאור ביוזמת לייב מאירסון, שרכש את השבועון "השבוע" והפך אותו לעיתון יומי. מו"ל העיתון היה הוצאת עיתון הארץ. 

במאמר המערכת בצאת העיתון לראשונה, ב-15 בפברואר 1949, נכתב: 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:ישראל: עיתונים
קטגוריה:קבוצת הארץ
כשותנית זאץ

כשותנית זאץ או ז'טצקי (בגרמנית: Saaz Hopfen) הוא זן "אצילי" של כשותנית. היא נקראת על שם העיירה הצ'כית ז'אטץ (בגרמנית: Saaz, תעתיק זאץ). כשותנית זו נמצאת בשימוש נרחב בבוהמיה כאחד מהמרכיבים של בירה כמו הבירה פילזנר אורקוול הצ'כית.

כשותנית זאץ היוותה יותר מ הכשותניות של 2009 בצ'כיה.<ref name="hopstats"></ref> זהו זן הכשותנית העיקרי המשמשת בייצור בירה כמו פילזנר אורקוול, סטלה ארטואה הבלגית וכן בבירות רבות אחרות.

== מאפיינים ==
לזאץ יש טעם מיוחד. בשימוש בבירה, הארומה המתקבלת היא עדינה מאוד, אדמתית, צמחית ומתובלת. למרות הפופולריות והייחוס האצילי שלה, לזאץ בדרך כלל רמת חומצת אלפא נמוכה מאוד ואינה יעילה במיוחד ככשותנית מרירה. כשותנית זו משמשת בדרך כלל עבור לאגר ים ופילזנרים בסגנון בוהמיה.<ref name="howtobrew">
</ref>

מגוון נוסף של כשות זאץ הופץ בארצות הברית של אמריקה. לזן האמריקאי יש תכולת חומצות אלפא גבוהה יותר מהזן הצ'כי המקורי.<ref name=":0"></ref>

== פירוק חומצה ושמן ==
{| class="wikitable"
! width="300" |תכונה
! width="100" | זן כשותנית צ'כית
! width="100" | זן כשותנית ארצות הברית<ref name="designingbeers"></ref>
|-
| align="center" | יבול (ק"ג/הא)
| align="center" | 800–1,200
| align="center" | לא ידוע
|-
| align="center" | חומצות אלפא (%)
| align="center" | 2.5–4.0
| align="center" | 6.3–7.0<ref name="hopsdirect"></ref>
|-
| align="center" | חומצות בטא (%)
| align="center" | 4.6–6.0
| align="center" | לא ידוע
|-
| align="center" | יחס אלפא/ביתא
| align="center" | 0.6–0.9
| align="center" | לא ידוע
|-
| align="center" | קוהומולון (% מחומצות אלפא):
| align="center" | 23–26
| align="center" | לא ידוע
|-
| align="center" | קולפולון (% מחומצות אלפא):
| align="center" | 39–43
| align="center" | לא ידוע
|-
| align="center" | סך כל השמנים (מיליליטר ל-100 גרם כשות מיובשת)
| align="center" | 0.4–1.0
| align="center" | 0.6
|-
| align="center" | מירסן (כמו % מסך השמנים)
| align="center" | 25–40
| align="center" | 37
|-
| align="center" | לינאלול (כמו % מסך השמנים)
| align="center" | 0.4–0.8
| align="center" | לא ידוע
|-
| align="center" | קריופילן (כמו % מסך השמנים)
| align="center" | 6–9
| align="center" | 7
|-
| align="center" | הומולן (כמו % מסך השמנים)
| align="center" | 15–25
| align="center" | 23
|-
| align="center" | פרנסנה (כמו % מסך השמנים)
| align="center" | 14–20
| align="center" | לא ידוע
|-
| align="center" | סליננים (כמו % מסך השמנים)
| align="center" | 0.5–1.5
| align="center" | לא ידוע
|-
| align="center" | תחליפים אפשריים
| colspan="2" align="center" | Centennial, Amarillo, Motueka, Stirling, Summer
|-
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צ'כיה: כלכלה
רפיו דורוסינמי

רפיו אדקונלה דורוסינמי (באנגלית: Rafiu Adekunle Durosinmi; נולד ב-1 בינואר 2003 בלאגוס שבניגריה) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ויקטוריה פלזן מליגת העל הצ'כית.

== קריירת מועדונים ==
דורוסינמי שיחק במחלקות הנוער בניגריה, ובשנת 2021 הגיע למחלקת הנוער של מ.פ.ק. קרבינה. הוא ערך 34 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הצ'כית וליגת המשנה הצ'כית, בהן הבקיע ששה שערים.

ב-9 בינואר 2023 הושאל דורוסינמי עד לתום עונת לוויקטוריה פלזן מליגת העל הצ'כית. ב-1 ביולי חתם על חוזה קבוע במועדון.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ניגרים
קטגוריה:כדורגלני ויקטוריה פילזן
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-2003
שמורת הטבע ברקטלי גרגום

שמורת הטבע ברקטלי גרגום (בטורקמנית: Bereketli Garagum goraghanasy) היא שמורת טבע מדברית במחוז אחאל בטורקמניסטן, דרומית למדבר קאראקום. היא משתרעת על שטח של כ-870 קילומטרים רבועים. היא הוקמה בשנת 2013 במטרה להגן ולשמור את על המערכות האקולוגיות של מדבר קאראקום. השמורה כוללת את השפלה המרכזית ואת זאוונגוז-קראקום, וכן בחלקה את שרשרת אגמי המים המלוחים של אונגוז של אפיק הנהר העתיק של אמו דריה, שחוצה את מדבר קאראקום לכל רוחבו ממזרח למערב. מגוון הנופים משפיע על הרכב הצמחייה באזור.

יוזמת מדבר מרכז אסיה (בראשי תיבות באנגלית CADI) עובדת על פרויקט להרחבת גבולות השמורה, כדי לספק תנאי חיים טובים יותר לפרסתנים הנודדים מחוץ לשמורה אל בורות המים.

השמורה צורפה לאתר המורשת העולמית מדבריות החורף הקרים של טוראן של ארגון אונסק"ו שהוכרז בספטמבר 2023 במהלך המושב ה-45 של ועדת המורשת העולמית בריאד בערב הסעודית.

==צמחייה ובעלי חיים==
בשטח השמורה יש יותר מ-1,000 מינים של בעלי חיים, 20 מיני יונקים, 150 מיני עופות, 15 מיני זוחלים, מין אחד של דו-חיים, והשאר מיוצגים על ידי חסרי חוליות. עיט זהוב, כרוון מצוי, צבי הזפק ואחרים כלולים בספר האדום של טורקמניסטן.

בשמורה 293 מינים של צמחים, כולל 210 מינים של צמחים עילאיים. אלה הזקוקים להגנה קפדנית כוללים את הצבעוני הסוגדיאני.

==קישורים חיצוניים==
<div style="direction: ltr;">
* [https://whc.unesco.org/document/192658 Nomination Text] - UNESCO site
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:טורקמניסטן: גאוגרפיה
ז'וריס שוטאר

ז'וריס שוטאר (בצרפתית: Joris Chotard; נולד ב-24 בספטמבר 2001 באורנז' שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת מונפלייה מליגת העל הצרפתית.

== קריירת מועדונים ==
שוטאר גדל במחלקות הנוער של RC דה פרובנס, FA שאטורנאר, לה פונטה גראן אביניון ומונפלייה. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצת המילואים של מונפלייה, ובשנת 2019 החל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון במסגרת ליגת העל הצרפתית.

== קריירה בינלאומית ==
שוטאר נכלל בסגל נבחרת צרפת עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023.

נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של צרפת לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:קשרי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלני מונפלייה
קטגוריה:כדורגלנים צרפתים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2001
סובלנות תקלות

סובלנות תקלות היא יכולתה של מערכת להמשיך לפעול כראוי במקרה של כשל או חוסר תפקוד משמעותי באחד או יותר ממרכיביה. אם איכות ההפעלה שלה יורדת בכל זאת, הירידה היא יחסית לחומרת התקלה, בהשוואה למערכת מעוצבת בפשטות, שבה אפילו תקלה קטנה יכולה להוביל להשבתה מוחלטת. סובלנות תקלות מבוקשת במיוחד במערכות עם זמינות גבוהה או משימה קריטית. היכולת לשמור על פונקציונליות כאשר חלקים של מערכת מתקלקלים מכונה דעיכה חיננית (graceful degradation).

עיצוב סובלני לתקלות מאפשר למערכת להמשיך את פעולתה המיועדת, אולי ברמה מופחתת, במקום להיכשל לחלוטין, כאשר חלק כלשהו של המערכת נכשל. המונח משמש לרוב לתיאור מערכות מחשב שנועדו להמשיך לפעול פחות או יותר באופן מלא עם, אולי, הפחתה בתפוקה או עלייה בזמן התגובה במקרה של כשל חלקי כלשהו. כלומר, המערכת בכללותה אינה נעצרת עקב בעיות בחומרה או בתוכנה. דוגמה בתחום אחר היא רכב מנועי שתוכנן כך שימשיך להיות ניתן לנהיגה אם אחד הצמיגים ינוקב, או מבנה המסוגל לשמור על שלמותו בנוכחות נזקים עקב גורמים כמו התעייפות, קורוזיה או פגם בייצור.

במסגרת מערכת אינדיבידואלית ניתן להשיג סובלנות לתקלות על ידי צפיית תנאים חריגים ובניית המערכת להתמודדות איתם, ובאופן כללי, שאיפה לייצוב עצמי כך שהמערכת תתכנס למצב נטול תקלות. עם זאת, אם ההשלכות של כשל במערכת הן קטסטרופליות, או שהעלות של הפיכתה לאמינה מספיק גבוהה מאוד, פתרון טוב יותר עשוי להיות שימוש בסוג כלשהו של כפילות. בכל מקרה, אם התוצאה של כשל במערכת היא כה קטסטרופלית, המערכת חייבת להיות מסוגלת לחזור למצב בטוח.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הנדסת מערכות
שייח' חוסיין

שייח' חוסיין (באמהרית: ሼክ ሁሴን) היא עיירה בדרום-מערב אתיופיה. העיירה ממוקמת באזור בייל באורומיה והגובה שלה הוא 1,386 מטר מעל פני הים.

== סקירה כללית ==
מגלה הארצות הגיע לשייח' חוסיין ב-21 בספטמבר 1894 ובילה שם מספר ימים.

ב-23 בדצמבר 2007 דיווח עיתון אתיופי שחברת SATCON Construction השלימה בניית כביש של 170 קילומטרים דרך האזור ההררי של אורומיה המחבר את שייח' חוסיין עם העיירה מיצ'טה.

== קבר שייח' חוסיין ==
העיירה נקראת על שם מקום קדוש בעיני מוסלמים באתיופיה: קברו של שייח' חוסיין: קדוש סומלי מהמאה ה-13 מ, שהכיר את האסלאם לאנשי סידאמו שחיו באזור באותה תקופה. הוא גם ייסד את ומספרים שעשה ניסים רבים. מספר ניסים אלו תועדו בהגיוגרפיה שפורסמה בקהיר בשנות ה-20 של המאה ה-20. אף על פי שעיירה זו נמצאת כעת בתחומי המולדת של בני האורומו, היא ממשיכה להיות יעדם של כ-50,000 עולי רגל מאתיופיה פעמיים בשנה במהלך החודשים המוסלמיים שבהם חלו החג' ורביע אל-אוול. העלייה לרגל הראשונה היא להנצחת לידתו, והשנייה היא למותו. באופן מסורתי הם נושאים מקלות שסועים המכונים "אול שייח' חוסיין", שהם קטנים ואינם מנוצלים לכל מטרה מעשית. ברגע שהם מגיעים למקדש, עולי הרגל נכנסים בתורם לקבר הקדוש בזחילה דרך פתח קטן.<ref name=NAI-web></ref>

המתחם הדתי הנרחב המוקדש לשייח' חוסיין כולל את העיירה ואת העמק הסמוך של קצ'מסרה. במהלך המאה ה-18, האמיר עבד אל-שקור בן יוסף מהרר בנה מקדש לקדוש הבגדאדי עבד אל-קאדר אל-ג'ילאני ליד קברו של שייח' חוסיין. כחלק מהמתחם נחנך גם בית קברות. במתחם יש את המסגד של אביו של שייח' חוסיין, שניהם עם "גובה" מסוג הרר. כמו כן, נמצאות בסמוך שלוש מערות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
Jingle Bell Rock

"Jingle Bell Rock" הוא שיר חג המולד אמריקאי שיצא במקור על ידי בובי הלמס ב-28 בנובמבר 1957. שיר החג הקלאסי הזה הפך למרכיב עיקרי בעונת חג המולד בארצות הברית ונחשבת לשירו הידוע של בובי הלמס. השילוב הייחודי של השיר של אלמנטים של מוזיקת חג המולד, רוק אנד רול, רוקבילי וקאנטרי תרם לפופולריות המתמשכת שלו.

== רקע ==
"Jingle Bell Rock" הולחן על ידי ג'וזף קרלטון ביל (1900–1967) וג'יימס רוס בות' (1917–1976). עם זאת, הייתה מחלוקת ארוכת שנים, כשבובי הלמס וגיטריסט השיר האנק גרלנד טוענים שהם שינו באופן משמעותי את השיר המקורי, שלטענתם נקרא "Jingle Bell Hop", לפני שהקליטו אותו. למרות תרומתם, לא הלמס ולא גרלנד קיבלו קרדיטים לכתיבה או תמלוגים עבור השיר.

== הגרסה של בובי הלמס ==
הגרסה של בובי הלמס מ-1957 לשיר, בהפקתו של פול כהן, נותרה אחד הביצועים הידועים ביותר לשיר. הרצועה כוללת הפניות לשירים פופולריים אחרים משנות ה-50 ומזכירה את "Jingle hop". מרכיבים בולטים בהקלטה זו כוללים את הגיטרה החשמלית שמבוצעת על ידי האנק גרלנד וקולות רקע של אניטה קר זינגרס.

הלמס הקליט את השיר מספר פעמים במהלך הקריירה שלו, כולל הקלטות חוזרות ב-1965, 1967, 1970 ו-1983. כל גרסה תרמה למורשת המתמשכת של השיר.

== הגרסה של ברנדה לי ==
ב-1964 הקליטה ברנדה לי את הביצוע שלה ל-"Jingle Bell Rock" לאלבומה Merry Christmas from Brenda Lee. ההקלטה הזו, שפורסמה ב-19 באוקטובר 1964, הפכה להצלחה במצעדים והמשיכה להיות קשורה לעונת החגים.

== גרסאות כיסוי ==
במהלך השנים, "Jingle Bell Rock" בוצע על ידי אמנים שונים, כולל לינדזי לוהן ב-2022 עבור הסרט "חג מולד בלתי נשכח" של נטפליקס.

== מיקומי שיא ==
הגרסה המקורית של בובי הלמס ל-"Jingle Bell Rock" זכתה להצלחה משמעותית במצעדי מוזיקה שונים, הן עם יציאתו הראשונית והן בשנים שלאחר מכן. השיר נכנס באופן עקבי למצעדים במהלך עונת החגים. ראוי לציין כי בשנת 2019, השיר הגיע לעשירייה הפותחת של בילבורד הוט 100, וקבע שיא של ההמתנה הארוכה ביותר לכניסה לעשירייה הפותחת, 60 שנה, ארבעה חודשים ושבועיים לאחר כניסתו הראשונית למצעד.

=== הגרסה של בובי הלמס ===

==== מצעדי סוף שנה ====

=== הגרסה של ברנדה לי ===

=== הגרסה של ג'ורג' סטרייט ===

=== הגרסה של ארון טיפין ===

=== הגרסה של רסקל פלאטס ===

=== הגרסה של בלייק שלטון ומירנדה למברט ===

=== הגרסה של Hall & Oates ===

== נתוני מכירות ==
=== הגרסה של בובי הלמס ===
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!עותקים
!מקור
|-
!איטליה (FIMI)
|פלטינה
|70,000
|<ref></ref>
|-
!בריטניה (BPI)
| rowspan="2" |פלטינה 2×
|1,200,000
|<ref name=":0"></ref>
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|180,000
|<ref></ref>
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|פלטינה
|30,000
|
|-
!ספרד (PROMUSICAE)
|זהב
|25,000
|<ref></ref>
|-
!פורטוגל (AFP)
|פלטינה
|10,000
|<ref></ref>
|-
! colspan="4" |סטרימינג
|-
!יוון (IFPI Greece)
|פלטינה
|2,000,000
|<ref></ref>
|}

=== הגרסה של Hall & Oates ===
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!עותקים
!מקור
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|פלטינה
|70,000
|<ref></ref>
|-
!בריטניה (BPI)
|כסף
|200,000
|<ref name=":0" />
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|זהב
|15,000
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1957
קטגוריה:שירי 1964
קטגוריה:שירי 1967
קטגוריה:סינגלים מ-1957
קטגוריה:שירי ביל היילי
קטגוריה:שירי ברנדה לי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי חג המולד
קטגוריה:שירים על מוזיקת רוק
מונוטוניקס

מונוטוניקס היא להקת גראז' רוק ישראלית שפעלה בין 2005 ל-2011. הלהקה הורכבה מהסולן עמי שלו המתופף חגי פרשטמן והגיטריסט יונתן גת.
הלהקה הוציאה שני אלבומים.

בשנת 2008 הגדיר מגזין המוזיקה "ספין" את הלהקה כ"להקת הרוקנרול עם ההופעה הטובה ביותר".

==היסטוריה==
בשנת 2004 הוציאו חברי להקת מונו אדיקטד אסיד מן (עמי שלו, רן שמעוני וליאור מיכל) את השיר Lucky One בלייבל פאסט מיוזיק תחת השם מונוטוניקס.

באוקטובר 2005 הלהקה שחררה EP ראשון גם הוא בליבל פאסט מיוזיק, כשאת הגיטריסט ליאור מיכל החליף יונתן גת מלהקת פאנקייק.

הלהקה התפרסמה בכך שלא נגנה על הבמה אלא בתוך הקהל, ובווליום גבוה, עד כדי כך שלא מעט פעמים כיבו להם את החשמל או הזמינו משטרה.

בשנים 2006–2007 הלהקה נגנה בארצות הברית ואירופה כ-300 הופעות. חלקם בפסטיבלים גדולים וחממו את להקת סילבר ג'וז במספר הופעות. לקראת סוף ההופעות הלהקה הייתה מדליקה את התופים ולפעמים הקהל היה מרים את התופים והמתופף. הבמאי הרמוני קורין כתב עליהם שהם "שילוב של תיאטרון אקסטרים וחיזיון".

בשנת 2008 ציין האתר AllMusic את הלהקה כ"אחת מחמשת הלהקות שאסור לפספס את ההופעה שלהן".
באותה שנה החליף המתופף גיא שכטר מהלהקות קרוסלה וראול את המתופף רן שמעוני לסיבוב הופעות אחד. ולבסוף חגי פרשטמן החליף את גיא כמתופף הקבוע של הלהקה.

באפריל 2008 הוציאו בלייבל Drag City מיני-אלבום בשם Body Language שהכיל 6 שירים. את האלבום הפיק טים גרין מלהקת fucking champs.

בספטמבר 2009 הוציאו את אלבומם הראשון Where Were You When It Happened. מתוך האלבום השיר Set Me Free פתח פרק בסדרה האוס.
בנוסף השיר Body Language נכלל במשחק הווידאו המצליח GTA

בסך הכל בין השנים 2005 ל-2009 הלהקה ערכה כ-600 הופעות, רובן בארצות הברית ובאירופה.

בשנת 2010 הקליטו באולפנים של סטיב אלביני ובהפקתו את אלבומם השני Not Yet. האלבום שוחרר בינואר 2011.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:להקות אינדי ישראליות
קטגוריה:להקות פאנק (Punk) ישראליות
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:שלישיות מוזיקליות ישראליות
אמיר חאתמי

אמיר חאתמי (בפרסית: امیر حاتمی) הוא איש צבא איראני שכיהן כשר ההגנה של איראן בממשלתו השנייה של חסן רוחאני. היה קצין בצבא איראן בדרגת בריגדיר גנרל.<ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
אמיר חאתמי נולד בשנת 1966 בעיר זנג'אן.

== קריירה צבאית ==
חאתמי התנדב בבסיג' והשתתף מטעמה בלחימה בשנים האחרונות של מלחמת איראן–עיראק. לאחר המלחמה התגייס לצבא איראן ובו עבר קורס קצינים בפקולטה לקצונה באוניברסיטת אימאם עלי. הוא סיים את לימודיו עם תואר בתחום ניהול מדעי הביטחון.

בהמשך הוא פיקד על יחידות הצבא באזורים המערביים של איראן, במשך כשש שנים.

בשנת 1998, בהיותו בן 32, הועלה חאתמי בשתי דרגות, לדרגת "בריגדיר שני", על ידי האייתוללה ח'אמנאי, ומונה לתפקיד סגן מפקד המודיעין של הצבא. הוא שימש בתפקיד זה שמונה שנים.
אמיר חאתמי ללא מדים
לפני גיל 40, חאתמי הועלה לדרגת תת-אלוף ובשנת 2005 מונה לסגן ראש משאבי אנוש במטכ"ל האיראני.

בהמשך, על פי סוכנות הידיעות האיראנית, הוא שירת בתפקידים הבאים:<ref name=":0" />
* סגן שר הביטחון בממשלה ה-11,
* סגן הרמטכ"ל,
* אחראי על הובלת יחסי חוץ ופיתוח שיתוף פעולה צבאי עם כמה מדינות באזור,
* ראש המשרד ליחסים בין-לאומיים של הצבא.

בשנת 2006 מונה לסגן ראש המטה הכללי ובשנים 2013–2017 היה סגן שר הביטחון.<ref></ref>

חאתמי מונה לתפקיד שר ההגנה על ידי נשיא איראן חסן רוחאני ב-8 באוגוסט 2017. ב-20 אוגוסט 2017 אושר המינוי בפרלמנט.<ref></ref> קודמיו בתפקיד שר ההגנה, בעשרים שנה האחרונות, היו קצינים ממשמרות המהפכה. שר ההגנה האחרון מקרב אנשי הצבא היה מוחמד חוסיין ג'לאלי ב-1989.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שרי ההגנה של איראן
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1956
סאלי קורנבלות'

סאלי אן קורנבלות (באנגלית: Sally Ann Kornbluth; נולדה ב-1961) היא ביולוגית תאים אמריקאית ממוצא יהודי,<ref name=":1"></ref> המכהנת כנשיאה ה-18 של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס מאז ינואר 2023.

קורנבלות' שימשה כמנהלת אקדמית של אוניברסיטת דיוק בין השנים 2014 ל-2022 וכסגנית הדיקן למדע בסיסי של בית הספר לרפואה של אוניברסיטת דיוק מ-2006 עד 2014.

== ביוגרפיה ==
קורנבלות' נולדה בפטרסון שבניו ג'רזי, וגדלה בפייר לון.<ref name=":1"></ref> אביה ג'ורג' היה רואה חשבון<ref name=":1" /> ואמה, מריסה גלווני , הייתה זמרת אופרה.

קורנבלות' קיבלה תואר ראשון BA עם התמחות במדע המדינה מוויליאמס קולג' ב-1982 ותואר ראשון במדעים עם התמחות בגנטיקה מעמנואל קולג' של אוניברסיטת קיימברידג' הבריטית ב-1984. היא קיבלה תואר דוקטור לפילוסופיה באונקולוגיה מולקולרית מאוניברסיטת רוקפלר ב-1989.

== קריירה ==
קורנבלות' הפכה לחברה בפקולטה באוניברסיטת דיוק ב-1994. היא כיהנה כסגנית דיקן למדעים בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת דיוק בין השנים 2006 ל-2014.

ב-2014 היא נבחרה למנהלת אקדמאית של אוניברסיטת דיוק, האישה הראשונה שמשרתת בתפקיד זה.<ref></ref>

=== נשיאת המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס ===
בשנת 2022 נבחרה קורנבלות' לנשיאה ה-18 של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס וירשה את ליאו רפאל רייף , היא נכנסה לתפקיד בשנת 2023, בטקס הכניסה היא ציינה כי את יעדיה כנשיאה לרבות האצת העבודה על שינויי אקלים וחיזוק הקשרים בין הנדסה ומדעי החיים.

בעקבות מתקפת הפתע על ישראל (2023), קורנבלות' ושתי נשיאות אוניברסיטה נוספות (ליז מגיל מאוניברסיטת פנסילבניה וקלודין גיי מאוניברסיטת הרווארד) זומנו לשימוע בקונגרס בדצמבר 2023, לאחר שהועלתה ביקורת ציבורית כנגדן שלא פעלו לכאורה נגד האנטישמיות בקמפוסים<ref></ref> ולא גינו את חמאס בצורה מספקת. קורנבלות', ממוצא יהודי<ref name=":1" />, נחקרה על ידי אליס סטפניק האם קריאות ל"רצח עם של יהודים" מהוות עבירה של הטרדה ובריונות, וענתה שהן יכולות להיות "אם הן מכוונות ליחידים, ולא רק הצהרות פומביות".<ref name=":0"></ref> בנוסף אמרה קורנבלות' שהיא לא שמעה קריאות לרצח עם.<ref name=":0" /> על פי סטפניק קריאות "אינתיפאדה" ו"מהנהר עד לים" עשויות להיחשב כ"קריאה לרצח עם" של העם היהודי.<ref></ref> סטפניק אמרה לאחר השימוע כי התשובות שניתנו הן אנטישמיות ובלתי קבילות.<ref></ref> לאחר מכן קיבל בית הנבחרים החלטה לקרוא לקורנבלות' ולנשיאות האחרות להתפטר מתפקידן.<ref></ref> קורנבלות' היא היחידה מבין השלוש שלא התפטרה.

== חיים אישיים ==
קורנבלות' נשואה לדניאל לו, פרופסור לפרמקולוגיה וביולוגיה של הסרטן בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת דיוק. יש להם שני ילדים.<ref name=":1" /> קורנבלות' היא ממוצא יהודי.<ref name=":1" />

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בוגרות ויליאמס קולג'
קטגוריה:בוגרי ויליאמס קולג'
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת רוקפלר
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת רוקפלר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת דיוק
קטגוריה:מיקרוביולוגיות
קטגוריה:מיקרוביולוגים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1961
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1961