ברוך צ'מרינסקי

ברוך צֶ'מֶרינסקי (ז' באלול תרמ"ט, 3 בספטמבר 1889 – י' בניסן תש"ו, 11 באפריל 1946) היה במאי, שחקן, דרמטורג ומתרגם לתיאטרון. בשנות השלושים והארבעים היה, לצד צבי פרידלנד, אחד משני הבמאים העיקריים של תיאטרון הבימה.

==ביוגרפיה==
צ'מרינסקי נולד בשנת 1889 במוראפה שבפודוליה, בדרום-מערב רוסיה (אוקראינה). למד ציור בבית ספר באודסה.
עבד בתור מורה בגימנסיה העברית בעיר ויניצה (1917–1919) והעלה ביחד עם תלמידיו הצגות בשפה העברית. באותה עת שיחק וביים בלהקות חובבים ביידיש והופיע איתן ברחבי פודוליה; חלק מההצגות היו עיבודים שעשה לסיפורים של שלום עליכם. כיהן כיושב ראש אגודת השחקנים היהודיים בעיירה ויניצה (1918–1920).

הוא התקבל להבימה במוסקבה וב-1920 צורף לקולקטיב. נבחר לגלם את דמותו של מאיר, שמש בית המדרש בהצגה "הדיבוק". מכיוון שהיה בקיא בתנועת החסידות, נבחר לשמש כעוזרם של הבמאים אלכסיי דיקי בהצגה "האוצר" ובוריס וורושילוב בהצגה "הגולם". ביוני 1927 כשהתגלע הפילוג בהבימה, הנהיג את קבוצת הרוב בתיאטרון ביחד עם אהרן מסקין וחנה רובינא, שעברה לברלין, מתוך כוונה להשתקע בארץ ישראל. בשנת 1928 עלה עם הלהקה לארץ ישראל.

במחצית השנייה של שנות העשרים כתב בעיתונים ביידיש שראו אור בקובנה, בוורשה ובריגה.

ההצגה הראשונה שביים הייתה "כבלים", פרי עטו של ה. לייוויק. המחזה הועלה לראשונה בשנת 1930 בתיאטרון היידי האמנותי בניו יורק, בניהולו של מוריס שווארץ, שגם ביים את ההצגה. ההצגה רצה 126 פעמים וזכתה לאהדת הביקורת.
צבי פרידלנד וברוך צ'מרינסקי העלו במשותף בשנת 1933 את המחזה "עמך" על-פי יצירתו של שלום עליכם "דאס גרויסע געווינס" ('הזכייה הגדולה'), בעיבודו של עליכם ובתרגומו של י"ד ברקוביץ'. ההצגה זכתה להצלחה קופתית ורצה 135 פעמים. חיים נחמן ביאליק שיבח מאוד את ההצגה, מכיוון שהיא שימרה את אוצר היידיש בלשון העברית.
לעומת זאת מבקר התיאטרון י"ס ביקר את ההצגה, על שהיא משמרת את הגלות, שהאידאולוגיה הציונית ניסתה להשתחרר ממנה (רעיון "שלילת הגלות").

עד קום המדינה רוב המחזות שנכללו ברפרטואר של הבימה נכתבו במקור ביידיש ועסקו בהווי השטעטל. ב-1943 עלתה ההצגה "טוביה החולב" בבימויו של צ'מרינסקי, היא רצה 260 פעמים ובכך הייתה לאחת מההצגות הבימה בעלות ההצלחה הקופתית הגדולה ביותר עד קום המדינה. לפני כן ביים גם את "כבלים" (1931) ו"מי האיש" מאת לייוויק (1939) ואת "אלוהים, אדם ושטן" מאת יעקב גורדין (1943).

צ'מרינסקי ביים גם מספר הצגות המבוססות על סיפורי התנ"ך. מתוכן היחידה שנחלה הצלחה אמנותית וקופתית הייתה "מיכל בת שאול" מאת אהרן אשמן. בתפקידים הראשיים כיכבו חנה רובינא בתפקיד מיכל ואהרן מסקין בתפקיד שאול.
צ'מרינסקי ביים בסך הכל עשרים הצגות (בשנים 1931–1943) וגילם עשרים ושמונה תפקידים. לימד בסטודיה של צבי פרידלנד וישב בהנהלת התיאטרון.
חוקרת התיאטרון דורית ירושלמי מסכמת את דרכו בבימוי:

שיחק בתפקיד הראשי בהצגה "עמך", אותה ביים ביחד עם צבי פרידלנד (1932). הוא גילם את דמותו של שימלי סורוקר, חייט עני, שחלומו לזכות בהגרלה הגדולה. הוא זוכה בפרס הגדול, אולם מתברר שחלה טעות והוא לא זכה בפרס. בתחילה הוא נתקף יאוש, אך לאחר מכן הוא מתאושש ושב לאיתנו.
גילם את דמותו של הרב גבריאל המקובל בהצגה "היהודי זיס", בבימויו של פרידלנד (1933).

שיחק בתפקיד הראשי בהצגה "החולה המדומה" מאת מולייר, בבימויו של לאופולד לינדטברג, בה גילם את דמותו של ארגן ההיפוכונדר (1934). באותה שיחק בתפקיד הראשי בהצגה "מעשה כשפים" מאת שלום עליכם, אותה גם ביים (1934). הוא גילם את דמותו של החייט האביון שמעון-אלי ואשתו ציפה-ביילה-רייזה (תמימה יודלביץ) החולמים לזכות קצת באושר.
שיחק בהצגה "האנוסים" מאת מקס צוייג, בבימויו של פרידלנד. בה גילם את דמותו של רבם של האנוסים, יוסף גלנטי. שיחק בתפקיד בנימין בהצגה "מסעות בנימין" מאת מנדלי מוכר ספרים שביים (1937).

הוא כתב בעיתון "דבר" תחת שם העט "בן בית". כמו כן כתב בכתב העת "כתובים".

היה בקיא היטב בשפות עברית, רוסית ויידיש.

ברוך צ'מרינסקי היה נשוי לדבורה. הלך לעולמו בשנת 1946, בגיל 57, חשוך ילדים. נקבר בבית העלמין נחלת יצחק.

לאחר מותו הפכה אלמנתו את חדר עבודתו בדירתם שבקומה השנייה ברח' גורדון 36 למוזיאון צנוע המוקדש לפועלו; בקומת הקרקע הוקם אולפן לציור על שמו, שהיה מסונף למחלקת התרבות של מועצת פועלי תל אביב; וכן גלריה לאמנויות ("גלריה צ'מרינסקי").
על שמו נקרא רחוב בתל אביב. 

אוסף על שמו שמור בספרייה הלאומית<ref></ref>. 

==הצגות בבימויו==
{|class="wikitable"
|-
! שם ההצגה !! שם המחזאי !! תאריך הצגת הבכורה !! מספר ההצגות
|-
| עמך
| שלום עליכם
| נובמבר 1932
| 157
|-
| כבלים
| ה. לייוויק
| 16 בדצמבר 1931
| 126
|-
| יום שישי הקצר
| חיים נחמן ביאליק
| 9 בינואר 1933
| 162
|-
| אותו ואת בנו
| יצחק דב ברקוביץ
| 30 בינואר 1934
| 31
|-
| מעשה כשפים
| שלום עליכם
| 30 באפריל 1934
| 35
|-
| רָחָב
| הארי סקלר
| 11 במאי 1933
| 20
|-
| עלי כינור
| שלום עליכם
| 17 בדצמבר 1935
| 176
|-
| אהבה שבקצבה 
| רונלד גאו , וולטר גרינווד 
| 23 במרץ 1936
| 16
|-
| החשבון האחרון
| נחום סוקולוב
| 14 ביוני 1936
| 6
|-
| מסעות בנימין
| מנדלי מוכר ספרים
| 25 במרץ 1937
| 40
|-
| המגפה הלבנה 
| קרל צ'אפק
| 28 בספטמבר 1938
| 45
|-
| כתריאלים
| שלום עליכם
| 28 במאי 1939
| 22
|-
| מי האיש
| ה. לייוויק
| 7 באוגוסט 1939
| 17
|-
| אדם ושטן
| יעקב גורדין
| 15 באוקטובר 1940
| 33
|-
| מיכל בת שאול
| אהרן אשמן
| 11 בינואר 1941
| 142
|-
| הסוחר מוורשה
| רומן ברנדשטטר 
| 27 באוקטובר 1941
| 31
|-
| שני עולמות
| מקס צוויג
| 18 בינואר 1942
| 27
|-
| האדמה הזאת
| אהרן אשמן
| 19 בספטמבר 1942
| 213
|-
| בת יפתח
| קלרה חוה בושווייץ
| 26 ביוני 1943
| 42
|-
| טוביה החולב
| שלום עליכם
| 25 בדצמבר 1943
| 275 (בשתי ההפקות, השנייה עלתה ב-7 במרץ 1959, לאחר מותו)
|}

==הצגות בהן שיחק==
{|class="wikitable"
|-
! שם ההצגה !! שם המחזאי !! שם הבמאי !! תפקיד !! תאריך הצגת הבכורה !! מספר ההצגות
|-
| היהודי הנצחי
| דוד פינסקי
| ו' מסצ'ילאו
| פלטיאל
| 1919
| 304 (במרוצת השנים)
|-
| הדיבוק
| ש. אנסקי
| יבגני וכטנגוב
| מאיר, שמש בית המדרש; עזריאל, הצדיק ממירופול; בטלן א'; בטלן ב'; חסיד
| 31 בינואר 1922
| 1,029
|-
| הגולם
| ה. לייוויק
| נ' וורושילוב
| המהר"ל
| 15 במרץ 1925
| 340
|-
| המבול
| הנינג ברגר (Henning Berger)
| בוריס וורושילוב, טלישובה
| פריזר
| 20 בנובמבר 1925
| 45
|-
| האוצר
| שלום עליכם
| אלכסיי דיקי
| לוי מוזגובויר
| 29 בנובמבר 1928
| 120
|-
| הלילה השנים עשר
| ויליאם שייקספיר
| מייקל צ'כוב
| מלווליו
| 1930
| 87
|-
| אוריאל ד'אקוסטה
| קארל גוצקוב
| א. גרנובסקי
| דה-קסטרו
| 24 בספטמבר 1931
| 182
|-
| עמך
| שלום עליכם
| צבי פרידלנד, ברוך צ'מרינסקי
| שמל'ה
| נובמבר 1932
| 157
|-
| היהודי זיס
| ליון פויכטוונגר
| צבי פרידלנד
| ר' גבריאל
| 26 ביולי 1933
| 88
|-
| האוצר
| שלום עליכם
| אלכסיי דיקי
| לוי מוגובוייר
| 20 בנובמבר 1933
| 4
|-
| החולה המדומה
| מולייר
| לאופולד לינדטברג
| ארגן
| 11 באוגוסט 1934
|
|-
| מעשה כשפים
| שלום עליכם
| ברוך צ'מרינסקי
| שמעון אלי
| 30 באפריל 1934
| 35
|-
| חלום הגולם
| ה. לייויק
| לאופולד לינדברג
| הזקן העיוור
| 1935
| 37
|-
| רביזור
| ניקולאי גוגול
| צבי פרידלנד
| פיוטר איונוביץ דובצ'ינסקי
| 23 במרץ 1935
| 41
|-
| עלי כינור
| שלום עליכם
| ברוך צ'מרינסקי
| נפתלי בזבורוזדקי
| 17 בדצמבר 1935
| 176
|-
| הסוחר מוונציה
| ויליאם שייקספיר
| ליאופולד יסנר
| גובו הזקן
| 14 במאי 1936
| 47
|-
| וילהלם טל
| פרידריך שילר
| ליאופולד יֶסנֶר 
| ברון פון אטינגהאוזן
| 18 ביולי 1936
| 20
|-
| מסעות בנימין
| מנדלי מוכר ספרים
| ברוך צ'מרינסקי, אברהם ברץ
| בנימין
| 25 במרץ 1937
| 17
|-
| מרד המתים
| אירווין שו
| צבי פרידלנד
| העורך
| 4 במאי 1937
| 57
|-
| האנוסים
| מקס צוויג
| צבי פרידלנד
| יוסף גלנטי
| 27 בדצמבר 1938
| 81
|-
| בנות הנפח
| פרץ הירשביין
| יהושע ברטונוב
| שמואל-שמחה, אבי הנפח
| 13 בינואר 1940
| 28
|-
| ראובני שר היהודים
| מקס ברוד
| צבי פרידלנד
| אליהו מונקה
| 1 ביוני 1940
| 36
|-
| שידוכים
| ניקולאי גוגול
| יהושע ברטונוב
| פודקולוסין
| 15 ביולי 1945
| 27
|}

==ספרים לזכרו==
* דבורה צ'מרינסקי, אהרן אשמן, גרשון חנוך ואברהם ברץ (עורכים), ספר צ'מרינסקי – דרך היצירה של במאי עברי: ליום השנה למות ברוך צ'מרינסקי, אמן הבימה העברית (י' ניסן תש"ו–תש"ז), תל אביב: לעם, תש"ז 1947.
* שלמה שנהוד (עריכה ותרגומים), ספר צ’מרינסקי: פעילותו של איש הבימה; תל אביב: המנורה, תשכ"ז. (לשנת העשרים ואחת לפטירת ברוך צ'מרינסקי; דברים משלו ועליו)

==לקריאה נוספת==
* דורית ירושלמי, דרך הבימוי – על במאים בתיאטרון הישראלי, כנרת זמורה-ביתן דביר, תשע"ג 2013. עמ' 14, 44, 49, 52, 54 (הע' 4), 56, 57, 58 (הע' 20), 59, 61, 87-62, 97-96, 98, 119, 135, 202, 330 (הע' 124), 550, 551, 552.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://archive.habima.co.il/personPage/?itemId=1508 ברוך צ'מרינסקי] באתר מוזיאון ארכיון הבימה
* 
* 
* 
* 
* , (מתוך ההקדמה ל"ספר צ'מרינסקי")
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים==

קטגוריה:במאי תיאטרון ביישוב
קטגוריה:שחקני תיאטרון ביישוב
קטגוריה:מתרגמים ביישוב
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1889
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1946