OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Shots

"Shots" הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית Imagine Dragons. הוא נכתב על ידי חברי הלהקה בן מקי, דניאל פלצמן, דן ריינולדס וויין סרמון ויצא לאור כסינגל השלישי והאחרון מתוך אלבום האולפן השני שלהם Smoke + Mirrors.

== הרכב ==
השיר מראה השפעה של מוזיקה תעשייתית עם שימוש רב בסינתיסייזר. השירה של ריינולדס קלילה, למרות התוכן הלירי האפל, מוזיקה בסגנון משנות ה-80.<ref></ref>

== קידום ==
הלהקה ביצעו את הרצועה במהלך פרסומת חיה עבור "Taeget" בפעם הראשונה ראשונה אי פעם במהלך פרסי הגראמי (2015). הפרסומת צולמה ברחוב פרמונט בלאס וגאס בניצוחו של ג'ונאס אוקרלונד. הפרסום קידם מהדורה בלעדית של האלבום הזמינה ב-Target הכוללת ארבעה רצועות בונוס. שהוערכה בעלות של 8 מיליון דולר והוגדרה במקום ה-2 ב-Billboard Trending 140.

== קליפ ==
ב-12 בפברואר 2015, Imagine Dragons הוציאה את הקליפ הרשמי של "Shots". הסרטון בוים על ידי רוברט היילס ונעשה בהשראת יצירות האמנות שנוצרו על ידי הצייר טים קנטור מסן דייגו. אותה יצירה משמשת גם כאמנות העטיפה של כל הסינגלים של האלבום. קנטור עצמו מופיע כתיאור חי של אחד מציוריו.

== כוח אדם ==
* דן ריינולדס&nbsp;– שירה מובילה, כלי הקשה, כתיבת שירים, הפקה
* וויין סרמון&nbsp;– גיטרה, כתיבת שירים, הפקה
* בן מקי&nbsp;- גיטרה בס, סינתיסייזרים, כתיבת שירים, הפקה
* דניאל פלצמן&nbsp;– תופים, כלי הקשה, כתיבת שירים, הפקה

== רמיקס Broiler ==
באפריל 2015, הדיג'יי הנורווגי וצמד המוזיקה האלקטרונית Broiler (מיקל כריסטיאנסן וסימן אוקה) הוציאו רמיקס של "Shots". שהפך ללהיט בפני עצמו ב־VG-lista, מצעד הסינגלים הנורווגי הרשמי, שהגיע למקום הרביעי במצעד. קליפ לרמיקס שוחרר כחודשיים לאחר מכן, ב-4 ביוני.
== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2015
קטגוריה:שירי Imagine Dragons
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-2010
קטגוריה:בלדות סינת'-פופ
קטגוריה:בלדות רוק
קטגוריה:שירי סינת'-פופ אמריקאיים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
Can I Be Him

"Can I Be Him" הוא שיר של הזמר-יוצר הבריטי, ג'יימס ארתור, שיצא על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס, ב-28 באוקטובר 2016. ב-15 באפריל 2017, השיר הוכרז כי הוא יהיה הסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן השני שלו, Back from the Edge.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

נכון לפברואר 2022, השיר הושמע למעלה מ-460 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של הסינגל יצא בערוץ היוטיוב של ג'יימס ארתור, ב-8 במאי 2017. נכון לפברואר 2022, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-151.8 מיליון פעמים.<ref></ref>

הווידאו קליפ הלירי של הסינגל יצא בערוץ היוטיוב של ג'יימס ארתור, ב-30 בנובמבר 2021. נכון לפברואר 2022, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-1.7 מיליון פעמים.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!מכירות
|-
!קנדה (Music Canada)
|פלטינה
|80,000
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|זהב
|45,000
|-
!איטליה (FIMI)
|זהב
|25,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|פלטינה
|600,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable sortable plainrowheaders" style="text-align:center"
!אזור
!תאריך
!פורמט
!חברת תקליטים
!הערות
|-
! scope="row" | הממלכה המאוחדת
| 15 באפריל 2017
| הורדה דיגיטלית
| rowspan="2" | קולומביה
|<ref name=":0" />
|-
! scope="row" | ארצות הברית
| 26 ביוני 2017
| רדיו עכשווי למבוגרים
|<ref name="AC Radio"></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי ג'יימס ארתור
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
I Bet My Life

I Bet My Life (בתרגום לעברית: אני מהמר על חיי) הוא שיר של להקת הפופ הרוק האמריקאית Imagine Dragons. השיר, שנכתב על ידי חברי הלהקה בן מקי, דניאל פלצמן, דן ריינולדס וויין סרמון, שוחרר כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השני שלהם Smoke + Mirrors ב-27 באוקטובר 2014. הופעת הבכורה של הלהקה ברשת בביצוע הרצועה התרחשה בטקס פרסי המוזיקה האמריקאית, שם היא קיבלה את הפרס לאמן אלטרנטיבי מועדף.

== הרכב ==
=== ערכות נושא ===
הסולן דן ריינולדס הצהיר כי השיר עוסק ביחסיו עם הוריו והסביר כי בעוד "לפעמים זה היה מתוח וקשה... בסופו של דבר, 'I Bet My Life' חוגג את הקשר שאנו עדיין נאחזים בו ."

== קליפ ==
ב-12 בדצמבר 2014, Imagine Dragons הוציאה את הקליפ הרשמי של "I Bet My Life". הסרטון בוים על ידי ג'ודב וכולל את השחקנים דיין דהאן ואלכס נוישטדר. צילומים מהסרטון שהוצג בפרסום של יצרנית הרכב האמריקאית Jeep בטקס פרסי המוזיקה האמריקאית, לפני פרסום הסרטון.

=== תַקצִיר ===
ההתחלה והסיום של הסרטון מתרחשים בנהר סולט באריזונה. מוצגת מכונית נוסעת אל הנהר. צוות השחקנים הם חברי Imagine Dragons, וקרוביהם וחבריהם. במקום אחר בנהר, ילד בחולצה (דהאן) וילד בסרבל (נויסטדטר) נלחמים על מיטת המים. בעודו מתרחק, נויסטדטר בסופו של דבר דוחף את דהאן לנהר, ומשתמע שדהאן שוחה משם, בעוד הראשון בוהה בהלם. דהאן נמשך לעבר סכר, בו הוא נשאב פנימה. הוא נוחת בבית, מביט מבעד לחלון ומוצא הכל מתחת למים. הוא מוצא מיטה והולך לישון. למחרת בבוקר, דהאן מוצא את עצמו בסירת מפרש ומשתלט עליה. הוא מנסה ללא הצלחה להימנע ממפל, אך בסופו של דבר עף מעל היבשה בסירה כשהוא עובר את המפל. בעודו מסתכל על הסירה, הוא מחליט להפוך אותה. הוא נופל לתוך עיר, ומראים קהל נושא אותו. הם זורקים ומסובבים אותו, עד שהוא מבין שזה היה חזון והוא הועף מחוסר הכרה בסכר. הוא נמשך בחזרה אל פני השטח על ידי Neustaedter, ושורד. הצילום האחרון של הסרטון מתרחק מהנקודה שבה DeHaan נאסף, והסרטון מסתיים.

== בתקשורת ==
השיר הזה הופיע בטריילר השני של הסרט אלפא מ-2018.

== רמיקסים ==
Bastille, Alex Adair, Lost Kings, Imagine Dragons ו-Riot Games הוציאו כולם רמיקסים.
== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable sortable"
!פרס
!שנה
!קטגוריה
!תוצאה
|-
! rowspan="1" |פרסי בחירת הנוער
| rowspan="1" |2015
|שיר הרוק הנבחר
|
|}

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2014
קטגוריה:שירי Imagine Dragons
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פולק רוק
קטגוריה:שירים על הורות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
יחיאל כשר

יחיאל מאיר כשר (נולד ב־9 ביוני 1961) הוא שופט בית המשפט העליון החל משנת 2022.

== ביוגרפיה ==
כשר נולד ברמת גן בשנת 1961, בן לאברהם ואיילה. אביו, יליד פולין, היה ד"ר לפיזיקה, מורה ומחנך. אמו, ילידת בלגיה, הייתה מנהלת הייצור בבית החרושת המשפחתי. כשהיה בן חמש עברה משפחתו להרצליה פיתוח. בתיכון למד בגימנסיה הרצליה בתל אביב.

בין השנים 1979–1982 שירת בחיל התותחנים והשתתף במלחמת לבנון הראשונה כמפקד צוות תומ"תים.

עם שחרורו מצה"ל החל ללמוד משפטים באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1986 סיים בהצטיינות את לימודי התואר הראשון והתמחה במשרדו של פרופ' יובל לוי, שאצלו למד דיני עונשין. ב־1987 קיבל רישיון עריכת דין והועסק כעורך דין שכיר במשרדו של לוי עד שנת 1993, אז הפך שותף והוביל את הליטיגציה במשרד. בשנת 2014 התמזג המשרד עם משרדו של דוד תדמור וכשר התמנה לראש מחלקת הליטיגציה.

כעורך דין עסק כשר בליטיגציה מורכבת במגוון תחומים, בדגש על המשפט האזרחי, המסחרי והמנהלי. בין היתר עסק בתובענות ייצוגיות, דיני תאגידים, דיני חיובים, דיני מקרקעין ותכנון ובנייה, דיני בנקאות, דיני תשתיות ואנרגיה, עתירות מנהליות לבג"ץ, בוררויות וגישורים.

בפברואר 2022 אושר מינויו לשופט בית המשפט העליון כנציג השוק הפרטי של לשכת עורכי הדין והוא הושבע לתפקיד ב-9 ביוני 2022. שר המשפטים גדעון סער תמך במועמדותו לאחר שסומן כבעל זיקה שמרנית, וזאת אף שעמדותיו החוקתיות אינן ידועות. אל התפקיד הגיע כשר ללא רקע בתפקיד שיפוטי קודם.

==פסיקתו==

== חיים אישיים ==
כשר נשוי לדורית ומתגורר ברעננה. לזוג שלושה ילדים ושלושה נכדים.

כשר הוא אוהד של קבוצת הכדורגל מכבי נתניה, ועד מינויו לבית המשפט העליון היה חבר בוועדת הביקורת של המועדון.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים==

קטגוריה:שופטי בית המשפט העליון
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:רעננה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
מזהגייש

מזהגייש (בהונגרית: Mezőhegyes) היא עיר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בה קהילה יהודית. בשנת 1990 חיו בכפר 7,100 תושבים ובשנת 2023 רק 4,393 תושבים.

האזור היה מיושב בעת העתיקה וממצאים ארכאולוגיים מעידים כי בני אדם חיו באזור בתקופת הברונזה. מזהגייש עצמה מוזכרת לראשונה בכתבים משנת 1421. היישוב הפך לעיר רשמית בשנת 1989.

== יהודי מזהגייש ==
יהודים חיו במזהגייש במאה ה-19 ובשנת 1944 נרצחו יהודים מהעיר בשואת יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|43
|3,380
|-
|1910
|35
|
|-
|1920
|26
|
|-
|1930
|17
|
|-
|1941
|6
|8,159
|-
|}

==ערים תאומות==
לטורקווה ברית ערים תאומות עם:
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
מפתח העיר

[[דמיטרי מדבדב מקבל את מפתח העיר במדריד, ספרד.|299x299 פיקסלים]]
ממוזער
אות מפתח העיר הוא עיטור כבוד המדמה את מפתח העיר הניתן על ידי ראש העיר.

העיטור ניתן לעיתים בהחלפת ראש עירייה, כאות כבוד לאישים שונים בהערכה על פועלם, ולערים שונות בעולם כהבעת קרבה.

לעיתים מכונה המפתח "מפתח זהב".

== מקור ==
המנהג מתוארך לימי הביניים, אז ערי אירופה היו מוקפות חומות או גדרות עם שערים נעולים. ייתכן שהמפתח לשערי העיר ניתן למכובד שהגיע לשם, כמו שליט זר בכדי להראות שהוא התקבל לעיר מרצונו וכחבר. מפתחות העיר נמסרו גם לסוחרים ודיפלומטים חשובים כדי שיוכלו לנוע בחופשיות לעיר מבלי לשלם מכס שערים.

גרסה אחרת קובעת שהמלכים החדשים שהוכתרו מימי הביניים ביקרו באזורים כדי לאשר מחדש את כוחם וקיבלו את המפתחות כאות להסכמתם המקומית.

בימינו המפתח ניתן בכמה אירועים, בהחלפת ראש עיר, בכריתת ברית ערים תאומות, ולאישים שונים בהערכה על פועלם.

== אישים שקיבלו את מפתח העיר בישראל ==
הרב ראובן מרגליות - תל אביב-יפו, אברהם קריניצי - רמת גן, סטפן צ'יצ'ל (סגן נשיא קונגו) - חולון, יצחק שמיר - תל אביב, פרנק סינטרה - נצרת, אנואר סאדאת - באר שבע, בנימין נתניהו - אילת, לאון מ'בה - תל אביב, גולדה מאיר - נצרת ונצרת עילית, יצחק נבון - רחובות, יצחק רבין - נצרת עילית, סמואל לואיס - תל אביב, רפי סער - כפר סבא, רות רזניק - אשדוד, אידה נודל - רחובות, סטס מיסז'ניקוב - מאילת, אמיר כוכבי - הוד השרון, בריאן וילסון - תל אביב, הרב שמעון וינר - יהוד, הרב בנימין קרניאל - גדרה, ג'ייל וקארן טייב - קריית שמונה.
טקס הענקה ב[[מדריד]]

== ערים שקיבלו את מפתח העיר מישראל ==
לונדון - תל אביב, אתונה - חיפה, פריז - תל אביב, מונטווידאו - תל אביב, טרנטון - אילת, מרסיי - חיפה, ניו יורק - נצרת, סירן - חולון, אמסטרדם - תל אביב, בולטימור, מיאמי - תל אביב.

== אירועים בולטים ==
* יישוב קצרין מסר ב-1977 למנחם בגין את מפתח העיר, לאחר שנה דרשו שיחזיר להם את המפתח בדבריהם אמרו שלאחר שמסר את ימית למצרים "אינו נאמן עליהם בשמירת עירם".
* השחקן ראובן שפר באחד המחזמרים שלו מסר מפתח לאדם שהצליח לנקות את תל אביב מעכברושים, שפר תכנן למסור מפתח כזה גם לשלמה להט כרמז לאי ניקיונה של העיר.
* ב-22 במאי 2020 הוענק בניו זילנד אות מפתח העיר לחתול בית מקומי.<ref></ref>
* בעיריית תל אביב קיים ביתן בשם "ביתן הערים" בו שמורים מפתחות מערים שונות בעולם.

== בחסידות חב"ד ==
לרב מנחם מנדל שניאורסון מנהיג חסידות חב"ד ניתנו עשרות מפתחות עיר, ביניהם: עפולה, צפת, אור עקיבא, אילת, יהוד, זכרון יעקב, חדרה, טבריה, לוד, נצרת עילית, קריית גת, קריית שמונה
, ראשון לציון, רחובות, ועוד ערים מרחבי העולם.

באחד מטקסי קבלת המפתח אמר כך:

== ראו גם ==
* טקס המפתחות
* יקיר העיר

== קישורים חיצוניים ==

* הערך [http://chabadpedia.co.il/index.php/מפתח_העיר מפתח העיר] בחב"דפדיה
* 
* [http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=16702&CategoryID=2542 ערים שלמות, קריות ומוסדות נמסרו לרבי באמצעות 'מפתח'], במדור 'ניצוצי רבי', שבועון התקשרות 1366

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אותות ועיטורים אזרחיים
הדיוויזיה ה-244 (ורמאכט)

דיוויזיית הרגלים ה-244 הייתה דיוויזיה של הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה ב-8 בספטמבר 1943 באנטוורפן, בלגיה, ולאחר מכן נשלחה לצרפת. ב-1944 הייתה הדיוויזיה בדרום צרפת, ונלחמה נגד בעלות הברית המערביות במבצע דרגון עד ל-28 באוגוסט, אז נכנעה במרסיי.

== מפקדים ==
* גנרל לויטננט מרטין גילברט (1 בספטמבר 1943–14 באפריל 1944)
* גנרל לויטננט הנס שפר (14 באפריל 1944–28 באוגוסט 1944)

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Infanteriedivisionen/244ID-R.htm הדיוויזיה ה-244] באתר lexikon-der-wehrmacht 

244
מיל (יחידת מידה תלמודית)

מִיל הוא יחידת מידה תלמודית, המשמשת למדידת מרחק. לפי המקובל בפוסקים, המיל שווה ל-2,000 אמות (כקילומטר אחד).

==בחז"ל==
המיל מוזכר פעמים רבות בתלמוד ובספרות חז"ל, הן כמדד למרחקים בין נקודות, והן כמדד לזמנים המוגדרים על פי שיעור הילוך מיל.

בין המרחקים המצוינים בחז"ל:
* בין חמתן לטבריה - מיל אחד. הדרך בין שני המקומות, שהייתה מסלול הליכה קבוע ומוכר באותם ימים, משמשת בדברי חז"ל כהמחשה לשיעור מיל למי שאינו בקי במדידה אך מכיר את הדרך.
* בין מודיעים לירושלים – מרחק 15 מילין.
* בין כזיב לסולמא דצור – מרחק שלושה מילין.
* בין ציפורי לטבריה – מרחק 18 מילין.
* בין לוד לאונו – מרחק שלושה מילין.

==בהלכה==
חז"ל שיערו מספר דינים על פי שיעור 'מיל':

* בהלכות נטילת ידיים נקבע כי מי שאין לו מים לנטילה, עליו ללכת עד מיל כדי למצוא מים, או עד ארבעה מילין במקרה שהוא הולך ממילא לאותו הכיוון. דין דומה נאמר לגבי תפילה במניין. 
* בהלכות פורים, יישוב שרחוק מעיר מוקפת חומה פחות ממיל אחד נחשב "סמוך" לעיר ודינו בתנאים מסוימים כעיר מוקפת חומה.
* בהלכות פסח, בצק ששהה ללא לישה שיעור כדי הילוך מיל, הופך לחמץ. 
* בהלכות מליחה נקבע שהבשר צריך לשהות במלח כדי הילוך מיל.

==שיעור המיל==
שיעור המיל באמות לא מוזכר במפורש בתלמוד, אך במדרש נאמר שמיל הוא 2,000 אמות, שהן בין 912 ל-1152 מטרים, וכך היא הדעה המקובלת בראשונים ובפוסקים. מפיוט שכתב רבי אלעזר הקליר נראה שסבר שמיל הוא 1425 אמות בלבד.

חוקרים בעת החדשה טענו כי לא מסתבר שחז"ל חידשו מידה של 2,000 אמות בשם "מיל", בעוד שבזמנם היה נפוץ השימוש במיל הרומי, ששיעורו כ-2,800 אמות. לדעתם המיל המוזכר בחז"ל הוא המיל הרומי. גם המרחקים בין היישובים המוזכרים בחז"ל, מתאימים יותר לשיעור המיל הרומי. יש שכתבו שגם אם בציון מרחקים השתמשו חז"ל במיל הרומי, בעניינים הלכתיים הכוונה היא למיל של 2,000 אמות.

==טבלת המרה==
{| class="wikitable"
|+ מיל הלכתי
|-
! שיטה !! באמות !! במטרים
|-
| רבי חיים נאה || 2,000|| 960
|-
| החזון אי"ש || 2,000 || 1,152
|-
| שיטת "דרהם קטן" || 2,000|| 912
|-
| מיל רומי || כ-2,500 – 3,000 || כ-1,479
|}

==ראו גם==
* מיל (יחידת מידה)
* כדי הילוך
* תחום שבת

==לקריאה נוספת==
* 
* 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שיעורי חז"ל
קטגוריה:יחידות מידה קדומות
קטגוריה:יחידות מידה המבוססת על גוף אדם
ח'וואל

גלויה ובה רקדן ח'וואל (לפני 1907)
במצרים, ח'וואל (בערבית: خوال) היה רקדן המופיע בפומבי ובעבור תשלום כאשר הוא לבוש בגדי נשים. תופעה זו רווחה במצרים עד שלהי המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19. בערבית מצרית מודרנית השם ח'וואל הוא כינוי גנאי להומוסקסואל<ref name=":0"></ref>.

== אטימולוגיה ==
לפי המילון הערבי הקדום ביותר, כתאב אל-ע'ין , ח'וואל הייתה מילה נרדפת למשרת או עבד. ייתכן שנרכשו או היו שלל מלחמה, אבל בניגוד לעבדים, הח'וואל לא נחשבו רכוש בעליהם.

בערבית מצרית מודרנית השם הוא כינוי גנאי להומוסקסואל, במשמעות של התנהגות פסיבית<ref name=":0" />.

== היסטוריה ==
גברים החלו מופיעים לבושים בגדי נשים לאחר שמוחמד עלי אסר על נשים לרקוד בפומבי, זאת במטרה לפייס את אנשי הדת במצרים, אבל גם בתגובה לביקורת האוריינטליסטית נגד מצרים וכחלק מתוכניות המודרניזציה שיזם<ref name=":1"></ref><ref></ref>.

רקדני ח'וואל חיקו רקדניות על ידי שימוש בקסטנייטות, עיטור ידיהם בחינה ושזירת חרוזים בשערם הארוך. הופעתם כנשים הייתה דומה מאוד לזו של רקדניות בתשלום, שכונו ע'וואזי (בערבית "כובשות", על שום שכבשו את ליבם של הצופים)<ref></ref>.

ח'וואלאת נשארו בתלבושות ובמנהגים נשיים גם בחיי היומיום שלהם. הם נעו בחופשיות במרחבים ציבוריים ונהנו מעדיפות בביצוע ריקודים על פני רקדניות, במיוחד בסביבה מסורתית<ref name=":1" />. הם נבדלו מנשים על ידי ערבוב פריטי לבוש גבריים ונשיים<ref></ref>. הם הופיעו באירועים שונים, כמו חתונות, לידות, בריתות ופסטיבלים שונים. 

ח'וואלאת הוצגו לעיתים בפני מבקרים זרים שהגיעו למצרים במהלך המאה ה-19, מה שעורר לעיתים קרובות זעזוע, שאט נפש או להבדיל, עניין הומו-ארוטי<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.mykalimag.com/en/2021/12/13/khawalat/ Khawalat] באתר המגזין המקוון My.Kali

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מצרים: תרבות
איברוספינוס

איברוספינוס בהשוואה לאדם.
איברוספינוס (שם מדעי: Iberospinus; מילולית: "קוץ איברי") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הספינוזאוריים שהתקיים בתחילת הקרטיקון של פורטוגל לפני 129.4 עד 125 מיליון שנה מזמננו. מאובני הדינוזאור התגלו ב-1999 בתצורות בפורטוגל לצד משלחות שיצאו ב-2004 ו-2008. ב-2011 החליטו רוב החוקרים לסווג את העצמות לסוג בריוניקס שחי באירופה בתקופתו, אך ב-2022 החליטו החוקרים אוקטביו מתאוס ודריו אסטרביס-לופז (Darío Estravis-López) לסווג אותו לסוג נפרד. הסוג כולל מין יחיד - Iberospinus natarioi, לכבוד קרלוס נטאריו, מגלה הממצאים.

החוקים רואים באיברוספינוס דינוזאור קדום למשפחות הנמצא בין הספינוזאורים דמויי-הספינוזאורוס הענקי בעל המפרש לבין הבריוניקיים דמויי-הבריוניקס הקטן וחסר המפרש, כשהוא נחשב לסוג ללא מקור במשפחתו.

הוא הגיע לאורך של 7 עד 8 מטרים, לפי הנחה מהממצאים והיה בעל גפיים גדולות ולסת תחתונה בעלת חיישנים רגישים לתנודות במים, כל עוד הלסתות או השיניים הונחו במים וישנה מחלוקת אם היה לו מפרש בדומה לספינוזאורוס, בהתאם לחיבור חוליות הגב. מבנה העצמות מרמז שחי באופן אמפיבי וכנראה שניזון מדגים וטרף דומה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ספינוזאוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון תחתון באירופה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2022
חנא ספייא

חנא ספייא (1979-1910) היה צלם פלסטיני.

==ביוגרפיה==
ספייא נולד וגדל במשפחה ערבית-נוצרית בשכונת מוסררה בירושלים. הוא התחיל לצלם בגיל שתים עשר ובהיותו בן חמש עשרה התחיל למכור את תצלומיו.

בשנות ה-30 של המאה ה-20 שימש כשוליה של הצלם אריק מטסון (Matson) ובשנת 1936 החל לעבוד כצלם עבור סוכנות הצילום של המושבה האמריקאית בירושלים (אוסף מטסון).

בשנות ה-40 עבד עבור שלטונות המנדט הבריטי. בראשית שנות הארבעים הוא הוזמן לעבוד כצלם בסרט "בני" שהופק על ידי אולפן הקולנוע הראשון שנוסד בתלפיות בירושלים. האולפן נוסד בהשקעה משולבת של יהודי ושני פלסטינים. הוא הרבה לצלם את הסכסוך ואת המלחמה המתפתחת בין הפלסטינים, הירדנים והישראלים. הוא צילם את תוצאות הטבח שערכו כוחות ישראלים בדיר יאסין ב-9 באפריל 1948 ותיעד את הלווייתו של עבד אל-קאדר אל-חוסייני, שנהרג בקרב הקסטל ליד ירושלים. בחודש מאי תעד את כניעת הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים לצבא הירדני ואת הקרב על גוש עציון ליוה מתוך הטנק של עבדאללה אל טל מפקד כוחות הלגיון.

בשנות ה-50 של המאה ה-20 פתח סטודיו ברחוב א-זהרה במזרח ירושלים. בנוסף, צילם יצר סרטי קולנוע ויומני חדשות. הוא ליווה משלחות ארכאולוגיות לים המלח, תיעד את ועידת יריחו בשנת 1950 בה הרחיב המלך עבדאללה את סמכויותיו אל שטחי הגדה המערבית.

הוא צילם את ביקור האפיפיור בירושלים בשנת 1964, ועקב אחר הריסת בתי פלסטינים ברובע היהודי לאחר מלחמת ששת הימים ב-1967 ואת הצתת מסגד אל-אקצא בשנת 1969.

בשנת 1967 נפרץ ונבזז הסטודיו שלו בירושלים. חלק מתמונותיו שרדו רק מפני שפורסמו בעיתונים ובכתבי עת בינלאומיים: נשיונל ג'יאוגרפיק, רידרס דייג'סט, לונדון ניוז, סוכנות הידיעות אסושייטד פרס וארגונים נוספים שרכשו ממנו תמונות. עיקר יצירתו של ספייא היה בתיעוד היסטורי של הסכסוך היהודי-ערבי, לצד תיעוד של חיי היומיום.

אחד מתצלומיו, נשים פלסטיניות מפגינות ליד השער החדש לעיר העתיקה מתגוננות בנעליהן נגד הצבא הבריטי שנשלח לפזרן, עורר בשנות השלושים מחאה בפרלמנט הבריטי והקמת ועדת חקירה מיוחדת לבדיקת האירוע.

=== תערוכות ===
* "מרחב של מרחקים" מאי 1999 - עמי שטייניץ אמנות עכשווית
* "הצלמים – ירושלים בעיני צלמיה 1950-1900" - מוזיאון מגדל דוד, אוצר: ד"ר שמעון לב

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צלמים פלסטינים
קטגוריה:צלמים ארץ-ישראלים
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1910
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-1979
קלנקורה

קלנקורה (שם מדעי: Kelenkura) הוא סוג נכחד של יונק דלשינאי מקבוצת הגליפטודוניים שהתקיים בערבות אמריקה הדרומית של סוף המיוקן לפני 9.64 עד 8.8 מיליון שנה מזמננו. המאובנים שלו התגלו בפטגוניה, ארגנטינה בשכבות סלעים ב-"Arroyo Chasicó Formation" וב-"Loma de Las Tapias Formation".

הסוג ידוע ממספר שרידים מקוטעים מתחילת המאה ה-20, אך ב-2005 נחשפו בתצורות אלה מספר שרידים של חוליות, גולגולת בעלת רכס, עצם ירך ימנית ואף שרידי שריון עשוי אוסטאודרם ועצמות גפיים מבודדים. הסוג תואר ב-2022 כששמו לקוח משפת אנשי מפוצ'ה: "këlen" - זנב, "kura" - סלע, כלומר: "זנב דמוי-סלע", עקב המבנה המוזר שלו. שם המין ניתן לכבוד ד.ר. קסטרו שעזר לגלות חלק מהממצאים.

יונק קדום זה היה קרובו של הדואדיקורוס הענקי ובעל גולגולת עבה באורך 211 מ"מ נמוכה בעלת טוחנות משולשות והיא חוזקה במטעה חלש של אוטאודרם בדומה לשריון העורף. מדידה של אורך הירך באורך 295 מ"מ כשמשקל היונק עצמו הגיע ל-160 ק"ג. הזנב היה קצר ומגושם עם שני לוחות אוסטאודרם שהסתיימו בבליטה קוצנית להגנה. הקלנקורה התגונן בעזרת הצלפה של זנבו נגד טורפים.

היה זה יונק צמחוני שחי מרעיית שיחים לצידם של יונקים קדומים כמו עצלני קרקע, גליפטידונים אחרים, מרידיונגולטיים, מכרסמים גדולים והטורפים ספרסודונטה ועופות האימה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:גליפטידוניים
קטגוריה:יונקים שחיו במיוקן באמריקה הדרומית
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באמריקה הדרומית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2022
דיוויזיית היגר ה-114 (ורמאכט)

דיוויזיית היגר ה-114 הייתה דיוויזיית חי"ר קלה של הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה באפריל 1943, לאחר ארגון מחדש ועיצוב מחדש של דיוויזיית הרגלים ה-714. הדיוויזיה הועברה לאיטליה בינואר 1944, כדי לתגבר את חזית אנציו. <ref>Hoyt, p 141</ref> הדיוויזיה הושמדה במהלך הלחימה בזירה האיטלקית באפריל 1945.

המטרה העיקרית של דיוויזיות ה-jäger הגרמניות הייתה להילחם בשטח קשה שבו יחידות קטנות ומתואמות היו מסוגלות להילחם בקלות רבה יותר מאשר הכוח הכבד שהציעו דיוויזיות חיל הרגלים הסטנדרטיות. דיוויזיות ה-jäger היו מצוידות יותר מדיוויזיית הרים, אך לא חמושות כמו דיוויזיית חי"ר גדולה יותר. בשלבים המוקדמים של המלחמה הם היו הכוחות שנלחמו בשטחים קשים ובמרגלות גבעות וכן באזורים עירוניים, בין ההרים והמישורים. ה-jägers (ציידים בגרמנית), הסתמכו על רמה גבוהה של הכשרה ותקשורת מעט עדיפה, כמו גם על התמיכה הארטילרית הלא מבוטלת שלהם. בשלבי הביניים של המלחמה, עם צמצום דיוויזיות החי"ר הסטנדרטיות, הפך מבנה ה-Jäger של דיוויזיות עם שני רגימנטים חי"ר לצורת הארגון הסטנדרטית.<ref name="mc"></ref>

== פשעי מלחמה ==
דיוויזיית היגר ה-114 הייתה מעורבת בפשע מלחמה בכפר פילטו די קמרדה, כאשר שבעה עשר גברים נורו כנקמה על הריגת ארבעה חיילים גרמנים ב-7 ביוני 1944 וחלקים מהכפר נשרפו. המפקד באותה תקופה היה מתיאס דפרגר, שהפך לבישוף במינכן לאחר המלחמה ונאלץ להתפטר כאשר חקירות הרצח נפתחו מחדש ב-1969.

הדיוויזיה הייתה מעורבת בטבח מדונה דל'אלברו, אמיליה-רומאניה, ב-27 בנובמבר 1944, אז הוצאו להורג 56 אזרחים.<ref name="Madonna"></ref><ref name="Onejagar"></ref>

הדיוויזיה גם השתתפה בירי בארבעים אזרחים בגוביו ב-22 ביוני 1944, כנקמה על התקפת פרטיזנים על שני קצינים, אחד מהם נהרג והשני נפצע. <ref></ref>

הדיוויזיה הייתה אחת מאלו שצוינו בתערוכה UK-66, הדו"ח הבריטי על פעולות תגמול גרמניות על פעילות פרטיזנים באיטליה במשפט פשעי המלחמה של בית הדין הצבאי הבינלאומי בנירנברג:

נמצאו ראיות המראות שחלק גדול מהזוועות באיטליה בוצעו על ידי דיוויזיית פאנצר מוצנחת הראשונה הרמן גרינג, דיוויזיית הצנחנים הראשונה, דיוויזיית הפאנצרגרנדיר אס אס ה-16 ודיוויזיית היגר ה-114.

== מפקדים ==
* גנרל הכוחות ההרריים קרל אגלזר (אפריל 1943 - 1 בדצמבר 1943)
* גנרל-לויטננט אלכסנדר בורקווין (1 בדצמבר 1943 - 19 במאי 1944)
* גנרל-לויטננט ד"ר הנס בולסן (19 במאי 1944 - 19 ביולי 1944)
* גנרל-מיור הנס-יואכים אהלר (19 ביולי 1944 - 15 באפריל 1945)
* גנרל-מיור מרטין שטרהאמר (15 באפריל 1945 - 23 באפריל 1945)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Jagerdivision/114JagDiv.htm דיוויזיית היגר ה-114] באתר lexikon-der-wehrmacht 

== הערות שוליים ==

114
הדיוויזיה ה-714 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-714 הייתה דיוויזיית חי"ר של הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה במאי 1941 בפראג, והועברה ליוגוסלביה כדי לנהל פעולות אנטי-פרטיזנים וביטחון פנים. היא הייתה מעורבת במבצע דלפין שהיה מבצע אנטי-פרטיזני בקרואטיה שהתרחש בין ה-15 בנובמבר ל-1 בדצמבר 1943. מטרת המשימה הייתה להשמיד את האלמנטים הפרטיזנים באיים הדלמטיים ליד מרכז דלמטיה. באפריל 1943 הפכה הדיוויזיה לדיוויזיית היגר ה-114 לאחר ארגון מחדש ועיצוב מחדש.

== מפקדים ==
* גנרל-לויטננט פרידריך שטאל (2 במאי 1941 - 31 בדצמבר 1942)
* גנרל-לויטננט יוזף רייכרט (1 בינואר 1943 - 20 בפברואר 1943)
* גנרל הכוחות ההרריים קרל אגלזר (20 בפברואר 1943 - אפריל 1943)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Infanteriedivisionen/714ID.htm הדיוויזיה ה-714] באתר lexikon-der-wehrmacht 

714
הדיוויזיה ה-719 (ורמאכט)

דיוויזיית הרגלים ה-719 הייתה דיוויזיה של הצבא הגרמני במלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה הוקמה בתחילת מאי 1941 ובילתה את רוב מלחמת העולם השנייה בהולנד ובאנטוורפן עד פלישת בעלות הברית לנורמנדי. הדיוויזיה לחמה במספר קרבות הגנה עד להשמדתה באפריל 1945.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה ב-3 במאי 1941 כחלק מגל הגיוס ה-15. בצו מ-13 באפריל 1941, כל מחוז צבאי נדרש להקים שני רגימנטים מתוך שלושים. הדיוויזיה ה-719 כללה שני רגימנטים שהוקמו במחוז הצבאי השלישי (ברלין). אלה היו רגימנטי הרגלים 723 ו-743. כמו שאר הדיוויזיות של הגל ה-15, הדיוויזיה ה-719 כללה רק שניים ולא שלושה רגימנטים חי"ר.<ref name=":5"></ref>

הדיוויזיה ה-719 הועברה לפעילות כיבוש בהולנד. עד יולי 1942 הייתה הדיוויזיה חלק מפיקוד הכוחות הגרמנים בהולנד. ביולי 1942 היא הועברה תחת פיקוד הקורפוס ה-88, מפקדת הכוחות הגרמניים בהולנד, קבוצת ארמיות D. הקורפוס ה-88 הועבר תחת פיקוד קבוצת ארמיות B במאי 1944. הדיוויזיה נשארה שם עד ה-7 בספטמבר 1944, אז הועברה לאנטוורפן כחלק מ-הקורפוס ה-88, ארמיית הצנחנים הראשונה, קבוצת ארמיות B. מהלך זה נועד להתכונן להתקדמות בעלות הברית. תוך חודש הועברה הדיוויזיה שוב תחת פיקוד הקורפוס ה-67, הארמייה ה-15, קבוצת ארמיות B בהולנד. היא נלחמה בפורט מרקסם, וונדרכט, ברדה לפני שהועברה לאזור זארפפאלץ בפברואר 1945. בזארפפאלץ, הדיוויזיה הייתה חלק מהקורפוס ה-85, הארמייה הראשונה, קבוצת ארמיות G. היא נלחמה ב-Œting בזארלאוטרן ובאזור פפאלץ לפני שהושמדה. ייתכן שהדיוויזיה ה-405 (zbV, גרמנית zur besonderen Verwendung מציינת יחידת מטרה מיוחדת, לעיתים קטנה מאוד), אולי עברה רפורמה כדיוויזיה ה-719. אם כן, יחידה זו הייתה קטנה מדי ולא מאורגנת מכדי שתהיה לה משמעות בתום המלחמה.

השרידים של הדיוויזיה ה-719 נכנעו לצבא ארצות הברית בתחילת מאי 1945 ליד מינסינגן. 

== מפקדים ==
* גנרל-לויטננט אריך הקר (מאי 1941–ינואר 1944)
* גנרל-לויטננט מקס הורן (ינואר 1944–פברואר 1944)
* גנרל-מיור קרל ואהלה (פברואר 1944–יולי 1944)
* גנרל-לויטננט קרל זיוורס (יולי 1944–ספטמבר 1944)
* גנרל חיל הרגלים פליקס שוואלבה (ספטמבר 1944–דצמבר 1944)
* גנרל-מיור היינריך גדה (דצמבר 1944–אפריל 1945)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Infanteriedivisionen/719ID.htm הדיוויזיה ה-719] באתר lexikon-der-wehrmacht 

== הערות שוליים ==

719
האני טריילס

האני טריילסינסקי (; 4 ביוני 1937 – 17 בפברואר 2022), שהייתה ידועה בשם האני טריילס, הייתה שחקנית, תסריטאית וקומיקאית אורוגוואית יהודייה ילידת גרמניה שהתגוררה רוב חייה בארגנטינה. 

טריילס הייתה ידועה בעיקר בתפקידה גרטה פון-בטהובן בטלנובלה הארגנטינאית "פלוריסיינטה".

==ביוגרפיה==
טריילס נולדה בהמבורג שבגרמניה ובגיל שנה עברה עם אביה אברם טריילסינסקי, סוחר, אמה, לאה גולדנברג ושני אחיה, אלפרד ויואכים לאורוגוואי.

== קריירה ==
בין 2004–2005 טריילס שיחקה בטלנובלה הארגנטינאית המצליחה של המפיקה והיוצרת כריס מורנה, "פלוריסיינטה", בה גילמה את דמותה של גרטה פון-בטהובן לצד פלורנסיה ברטוטי, מריאנה אספוסיטו וסטפנו דה גרגוריו.

=== חיים אישיים ===
נפטרה ב-17 בפברואר 2022 בסן לואיס, ארגנטינה בגיל 84.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אורוגוואיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות ארגנטינאיות
קטגוריה:קומיקאיות
קטגוריה:יהודים ארגנטינאים
קטגוריה:יהודים אורוגוואים
קטגוריה:מהגרים מגרמניה
קטגוריה:תסריטאיות
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1937
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1937
קטגוריה:גרמניות שנפטרו ב-2022
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2022
מעבר קוסטינברוד

מפת רכס סנטינל
מעבר קוסטינברוד (באנגלית: Kostinbrod Pass; בבולגרית: Костинбродски проход) הוא אוכף (מעבר הרים) המכוסה קרח, ברכס סנטינל, בהרי אלזוורת', בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

גובהו של מעבר קוסטינברוד 1,417 מטרים מעל פני הים.

מעבר קוסטינברוד מפריד בין רמת דויראן לבין גבעות פלאוורז.

מעבר קוסטינברוד הוא חלק מקו פרשת הקרחונים שבין קרחון ואלוגה ועמק סיקרה.

מעבר קוסטינברוד ממוקם 6.16 קילומטרים צפונית-מזרחית מהר האבנר; 

מעבר קוסטינברוד ממוקם 9.35 קילומטרים דרומית לפסגת דיקי; ו-7.32 קילומטרים מערבית - צפון-מערבית מפסגת גובש.

== היסטוריה ==
המעבר מופה לראשונה על ידי סוקרים אמריקאים בשנת 1961, המיפוי עודכן בשנת 1988.

המעבר נקרא על שם העיירה קוסטינברוד שבמערב בולגריה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=137250 מידע על המעבר]

קטגוריה:בולגריה באנטארקטיקה
קטגוריה:ארץ אלזוורת': מעברי הרים
מול הר סיני

סנטה קתרינה]]
"מול הר סיני" הוא שיר שנכתב על ידי המשורר והפזמונאי הישראלי יחיאל מוהר (מר), והולחן על ידי משה וילנסקי בשנת 1956, עבור להקת הנח"ל. השיר היווה מעין המנון של מבצע קדש (בדומה לשיר "ירושלים של זהב" בתקופת מלחמת ששת הימים).<ref></ref>

== תוכן השיר ==

בשיר ישנה השוואה בין אירועים מקראיים למבצע קדש, כמו במילים "הנה מול הר סיני, הסנה, הסנה בוער". או "שערי העיר ביד השמשונים" כתזכורת לניתוק ונשיאת שערי העיר עזה בידי שמשון בעוד שבמבצע נכבשה העיר ורצועת עזה בידי "השמשונים" - חיילי צה"ל, ממשיכיו המטאפוריים של שמשון הגיבור. הביטוי "רכב ישראל" המופיע בשיר נלקח מספר מלכים ב' כשאלישע זועק אל אליהו כשהאחרון עולה השמיימה "אבי, אבי רכב ישראל ופרשיו".<ref></ref>

השיר נכתב בתוך שעות ספורות, בעיצומו של המבצע. מיד לאחר סיום כתיבתו נשלחו חברי להקת הנח"ל מהחזית לביתו של יחיאל מר על מנת ללמוד את השיר אותו שרו ליחידות רבות במהלך המבצע, ואף מול פיקוד צה"ל על פסגת הר ג'בל מוסא בדרום סיני.

עוד הוסיף שמואליק טסלר בספרו "שירים במדים", (הוצאת יד יצחק בן צבי, 2007; מערכת במחנה, 28.11.2007)

במהלך הימים הראשונים של מבצע קדש, ביקש קצין החינוך של הנח"ל, ארי הרצברג, מיחיאל מוהר וממשה וילנסקי לחבר שיר שיוקדש למבצע. הוא נסחף בהתרגשות המלחמה והודיע להם ש'מחר יהיה פזמון', ואכן בתוך זמן קצר נכתב שיר חדש ושמו "מול הר סיני". חברי הלהקה הגיעו למנזר קתרינה ממוטטים מעייפות, אך הם לא שכחו לשנן בדרכם את השיר החדש. במנזר התמקם באותה שעה המטה הקדמי של צה"ל. כולם עמדו בחוץ והסתכלו על הר סיני בהתרגשות גואה. אז הוציאה נחמה הנדל את התווים של השיר החדש ואמרה שלחברי הלהקה יש הפתעה. השתרר שקט. 'אולי אתם רוצים ללמוד שיר חדש?' שאלה. כולם הסכימו, ועד מהרה שר כל המטה מול הר סיני את 'לא אגדה רעי'. השירה נמשכה כחצי שעה וההתרגשות הפכה לדמעות חמות. 'תתפלא', נזכר חבר הלהקה חיים טופול, 'אבל כל הגנרלים עמדו ובכו'.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=WKNC9cliAL4 מול הר סיני] בביצוע להקת הנח"ל, סרטון באתר יוטיוב.
* [https://zemer.nli.org.il/song/Bait_Lazemer003821308 מילות השיר באתר בית לזמר העברי].
* [http://www.army-bands.co.il/song.asp?id=186 השיר באתר "שרים במדים"].
* [https://www.nli.org.il/he/scores/NNL_MUSIC_AL990036671960205171/NLI תווי השיר בכתב ידו של משה וילנסקי], מתוך ארכיון משה וילנסקי, הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1956
קטגוריה:שירי להקת הנח"ל
קטגוריה:שירי שושנה דמארי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יחיאל מוהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי משה וילנסקי
קטגוריה:שירים על הרים
סיני
קטגוריה:מלחמת סיני
Fly from the Inside

"Fly from the Inside" הוא סינגל הבכורה של להקת הרוק האמריקאית שיינדאון, מתוך אלבום הבכורה שלה, Leave a Whisper. השיר יצא לאור ב-25 במרץ 2003, הצליח למדי במצעדים השונים, ואף הגיע למקום החמישי במצעד הרוק המיינסטרימי של מגזין הבילבורד. השיר פופולרי גם כ-20 שנה לאחר צאתו, ומנוגן בהופעותיה של הלהקה לעיתים קרובות.

==רקע==
במהלך ראיון שנערך במאי 2004 לאתר KNAC.com הסביר ברנט סמית את משמעות השיר:

לשיר לא יצא וידאו קליפ רשמי, אך כשהאלבום Leave a Whisper שוחרר מחדש צורף אליו סרטון בונוס עם צילומים שלא הופצו קודם לכן.

השיר מופיע בסצנה מהסרט "Grind" משנת 2003. בנוסף הופיע בשני משחקי וידאו; "MX vs. ATV Unleashed" ו-"MVP Baseball series 2003".

==רשימות השמעה==

==מיקומי שיא==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2003
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2003
קטגוריה:שירי שיינדאון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על תעופה
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
הטיול הפנימי

הטיול הפנימי הוא סרט תיעודי, הפקה משותפת ישראלית-פלסטינית משנת 2001 בבימויו של רענן אלכסנדרוביץ'.

הסרט כולל רשמי ביקור של קבוצת פלסטינים בישראל, ומסופר מנקודת מבטם. הסרט הוצג במספר פסטיבלי קולנוע בעולם, וזכה בפרס השני ובציון לשבח בפסטיבל הקולנוע דוקאביב.

אלכסנדרוביץ' רואה בסרט, אותו תיאר כטיול ש<ref></ref>, את הישגו הקולנועי הגדול ביותר, כסרט ששינה את חייו אבל גם את גישתו לעשייה הקולנועית: <ref></ref>.

== רקע ודמויות ==
הסרט מביא את סיפורה של קבוצת פלסטינים המגיעה לטיול מאורגן בן שלושה ימים בישראל, במעין "טיול שורשים", במולדת שאבדה להם ב-1948. בין ה"תיירים" שהצטרפו לטיול: פליט עיוור שהתעשר והיה לסוכן מכוניות ירדני מצליח; אבו דהב, איש פת"ח, שקודם לכן נאסר בבית הסוהר קציעות; סיהאם אל עוק, אלמנה ממחנה פליטים, מטיילת עם תאומיה, מחמוד ואחמד; אבו מוחמד יחיא, זקן המטיילים, בן 81, בתו ונכדתו; וא'אל אל שאכּל; ג'יהאד, אשתו של אסיר עולם שהשתתף ברצח חייל ישראלי.

== פרסים ==
הסרט הוצג בפסטיבלים ברחבי העולם, בהם פסטיבל ברלין 2001 ופסטיבל סאנדנס 2002, וזכה בציון לשבח בפסטיבל הקולנוע דוקאביב 2001<ref name=":0"></ref><ref></ref>, כמו גם פסטיבל אידפא 2001, ואנקובר 2002, MOMA - במאים חדשים 2002, סן פרנסיסקו 2002, סרייבו 2002.

== ביקורת ==
יצחק לאור אמר על הסרט: <ref></ref>

דליה קרפל שאלה את אלכסנדרוביץ': על כך השיב אלכסנדרוביץ': עוד הסביר כי כדי להימנע ממצב שבו הדובר הפלסטיני ניצב מול מצלמה ישראלית ומרגיש צורך "לדבר בשם האומה", המצלמות הועמדו מאחרי גבם של הדוברים במטרה לאפשר שיחה אותנטית ככל הניתן גם בנוכחות מצלמות. סצינות שונות בסרט, כמו זו בה הישיש יחיא חוזר לכפר ענאבה<ref>כיום ח'רבת בית-ענבה. הכפר נכבש במבצע דני במלחמת העצמאות ומאוחר יותר נהרס בהוראת הממשלה. על אדמותיו הוקם המושב כפר שמואל.</ref> ומאתר, על בסיס זיכרון ילדות, את בית הקברות של הכפר ובו קבר אביו, היו ספונטניות לחלוטין<ref></ref>.

== השפעות ==
בסרט הקצר "טייק 3" משנת 2015, שביימה איילת בכר, היא עוסקת בדמותו של אבו מוחמד יחיא, שהופיע קודם לכן גם בסרט של רם לוי משנת 1969<ref></ref>.

== ראו גם ==
* שלטון החוק (סרט)
* מסעות ג'יימס בארץ הקודש

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* [http://www.cinema-invisibile.com/index.php?method=section&action=zoom&id=8 The Inner Tour] באתר cinema invisibile (באנגלית).

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2001
קטגוריה:סרטים תיעודיים העוסקים בסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2001
ארנאוט דנג'ומה

ארנאוט דנג'ומה חרונפלד (באנגלית: Arnaut Danjuma Groeneveld; נולד ב-31 בינואר 1997) הוא כדורגלן הולנדי יליד ניגריה המשחק בעמדת הקיצוני בג'ירונה, בהשאלה מוויאריאל.

== קריירת מועדונים ==
=== פ.ס.וו. איינדהובן ===
דנג'ומה הצטרף לפ.ס.וו. איינדהובן ב-2008 מטופ אוס. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו כשחקן יונג פ.ס. וו. בליגת המשנה ההולנדית ב-7 בדצמבר 2015 נגד נאק ברדה.

=== ניימכן ===
בקיץ 2016 חתם בניימכן.

ב-10 בספטמבר 2016 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו נגד קבוצתו לשעבר, פ.ס. וו. איינדהובן.

=== קלאב ברוז' ===
ביולי 2018, חתם דנג'ומה בקלאב ברוז'. ב-3 באוקטובר 2018, כבש שער מול אתלטיקו מדריד בהפסד 3–1 בשלב הבתים של ליגת האלופות.

=== בורנמות' ===
ב-1 באוגוסט 2019, דנג'ומה חתם בבורנמות' מהפרמייר ליג תמורת תשלום של 13.7 מיליון פאונד, וחתם על חוזה ארוך טווח.<ref></ref>

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בבורנמות' במשחק גביע הליגה נגד ברטון אלביון ב-25 בספטמבר 2019. בסיום העונה נשר איתה לצ'מפיונשיפ.

הוא כבש את שערו הראשון עבור בורנמות' בניצחון 2–3 מול בלקברן רוברס ב-12 בספטמבר 2020.

=== ויאריאל ===
ב-19 באוגוסט 2021, חתם דנג'ומה בוויאריאל מהלה ליגה, בחוזה עד יוני 2026.<ref></ref>

הוא כבש את שערו הראשון עבור המועדון ב-1–1 מול אתלטיקו מדריד ב-29 באוגוסט. הוא כבש את שערו הראשון בליגת האלופות במועדון בתיקו 2–2 נגד אטאלנטה ב-14 בספטמבר. ב-19 בפברואר 2022 כבש שלושער בניצחון 1–4 בליגה על גרנדה.

ב-6 באפריל 2022 כבש את השער היחיד בניצחון ויאריאל על באיירן מינכן, במסגרת רבע גמר ליגת האלופות.

==== השאלה לטוטנהאם הוטספר ====
במהלך ינואר 2023 נשלח דנג'ומה בחזרה לאנגליה לטובת השאלה באברטון, מהפרמייר ליג.<ref></ref> אך ברגע האחרון טוטנהאם הוטספר הלונדונית החליטה לסגור את עסקת ההשאלה.<ref></ref> וב-25 בינואר 2023 הושאל דנג'ומה לטוטנהאם עד לסיום העונה.<ref></ref> ב-28 בינואר 2023 ערך דנג'ומה את הופעת הבכרוה שלו במועדון, כשעלה מהספסל בניצחון 3–0 על פרסטון נורת' אנד במסגרת הגביע האנגלי. ב-15 באפריל כבש שער בכורה בפרמייר ליג בהפסד 2–3 לבורנמות'.

==== השאלה לאברטון ====
ב-23 ביולי 2023 הושאל לאברטון לעונה אחת. ב-2 בספטמבר כבש שער בכורה בקבוצה, בתיקו 2-2 עם שפילד יונייטד.

==== השאלה לג'ירונה ====
ב-31 באוגוסט 2024 הושאל לעונה אחת לג'ירונה.

== קריירה בינלאומית ==
דנג'ומה נולד בניגריה לאב הולנדי ולאם ניגרית, ויכול היה לבחור איזו נבחרת לייצג.<ref></ref>

דנג'ומה זכה לזימון הראשון שלו כאשר רונאלד קומאן זימן אותו לנבחרת הולנד באוקטובר 2018. הוא שיחק את משחקו הבינלאומי הראשון נגד גרמניה ב-13 באוקטובר כשנכנס כמחליף בדקה ה-68. הוא כבש את שערו הראשון ב-16 באוקטובר 2018 מול בלגיה.

== תארים ==
קלאב ברוז
* הסופר קאפ הבלגי: 2018

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:קשרי כדורגל ניגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל הולנדים
קטגוריה:לאגוס: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני ניימכן
קטגוריה:כדורגלני קלאב ברוז'
קטגוריה:כדורגלני בורנמות'
קטגוריה:כדורגלני ויאריאל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הולנד
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני אברטון
קטגוריה:כדורגלני ז'ירונה
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1997
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1997
אוגוסט פוטון

אוגוסט פוטון (נולד בשם ז'אן-בטיסט אוגוסט פוטון; באנגלית: Jean Baptiste Auguste Puton) (16 באוגוסט 1834 - 8 באפריל 1913) היה זואולוג צרפתי, המתמחה פשפשים של האזור הפלארקטי ובפרט בצרפת. פרסם למעלה מ-150 מאמרים וכמה קטלוגים. העוסקים בטקסונומיה, פאוניסטיקה וביולוגיה של אירופה ואזור הים התיכון. במהלך חיים תיאר מינים חדשים רבים, רובם נמצאים כיום בבעלות המוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע (פריז).

בשנת 1869 פרסם את הקטלוג הראשון לפשפשי אירופה והאזור הים-תיכון. במהדורה השנייה בשנת 1875 נוספו מינים מאזור הים התיכון ובמהדורות השלישית והרביעית בשנת 1886 ו-1899 הוסיף מינים מכל האזור הפלארקטי. קטלוג זה היה המקיף ביותר בזמנו.

== עבודותיו ==
<div class="mw-content-ltr">
*Catalogue des hémiptères hétéroptères d'Europe / par A. Puton, .. / Paris : Deyrolle, 1869
*Catalogue des hémiptères-hétéroptères de L'Alsace et de Lorraine [Texte imprimé] / Ferdinand Reiber, A. Puton / Colmar : Decker C, 1876
*Catalogue des hémiptères-homoptères (cicadines et psyllides) de l'Alsace et de la Lorraine et Supplément au catalogue des hémiptères-hétéroptères / Ferdinand Reiber, A. Puton / Colmar : Decker C, 1880
*Synopsis des Hémiptères-Hétéroptères de France T. I, 3ème partie, Reduvides, Saldides, Hydrocorises / Auguste Puton / Paris : Deyrolle, 1880
</div>

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
*Randall T. Schuh, James Alexander Slater, True bugs of the world (Hemiptera:Heteroptera): classification and natural history, Cornell University Press, 1995, , page 11.
</div>

קטגוריה:אנטומולוגים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1834
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1913
פרספון דיאדמה

פרספון דיאדמה (שם מדעי: Hipposideros diadema) הוא מין של עטלף ממשפחת הפרספוניים החי בדרום-מזרח אסיה ואוקיאניה במדינות אוסטרליה, אינדונזיה (באיים ג'אווה, בורנאו, סומטרה, איי מאלוקו, מערב גינאה החדשה וסולאווסי), פפואה גינאה החדשה, מלזיה, מיאנמר, הפיליפינים, תאילנד ווייטנאם.

== מאפיינים ==
מוטת הכנפיים של עטלף זה היא 15 עד 22 סנטימטרים ומשקלו 34 עד 50 גרמים. העטלף בעל פרווה בצבע חום, אוזניים גדולות וכתמים בצבע לבן באזור הכתף.

בעונת הרבייה הנקבה ממליטה צאצא אחד בחודשים מרץ ואפריל. העטלף פעיל לילה וחי במגוון בתי גידול בדרום מזרח אסיה ואוסטרליה כמו מערות, סבכים ויערות לא סבוכים.<ref>Pavey, C. 1998. Colony sizes, roost use and foraging ecology of *Hipposideros diadema* reginae, a rare bat from tropical Australia. Pacific Conservation Biology, 4(3): 232-239.</ref> עטלף זה הוא אוכל חרקים,<ref> Feldhamer, G., L. Drickamer, S. Vessey, J. Merritt. 1999. Mammalogy. New York: McGraw-Hill.</ref> וניזון בעיקר מחרקים כמו פשפשאים, חיפושיות, פרפראים, חגבאים ועכבישאים. הטורפים של עטלף זה כוללים נחשים ועופות דורסים. תוחלת החיים של עטלף זה היא 4 עד 7 שנים בטבע ועד 12 שנים בשבי.<ref>Nowak, R. 1999. Walker's Mammals of the World. Baltimore, Maryland: Johns Hopkins University Press.</ref>

העטלף נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש עקב תפוצה גדולה ונוכחות במספר רב של אזורים מוגנים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פרספוניים
קטגוריה:אוסטרליה: יונקים
צ'לסי (מסצ'וסטס)

צ'לסי (באנגלית: Chelsea) היא עיר במחוז סאפוק, מסצ'וסטס, ארצות הברית.

נכון למפקד 2020, צ'לסי מנתה 40,787 תושבים. עם שטח כולל של 2.46 מייל רבוע בלבד, צ'לסי היא העיר הקטנה ביותר במסצ'וסטס במונחים של שטח כולל. זוהי העיר השנייה בצפיפות האוכלוסין במסצ'וסטס, מאחורי סומרוויל, והיא העיר עם האחוז השני הגבוה של תושבים לטיניים במסצ'וסטס, מאחורי לורנס.

== היסטוריה ==
האזור של צ'לסי נקרא בתחילה וויניסיממט, או "גבעת הביצות" על ידי שבט נאומקיאג, שחי שם אלפי שנים לפני הקולוניזציה האירופית במאה ה-16. סמואל מאבריק הפך לאירופי הראשון שהתיישב לצמיתות בוויניסיממט ב-1624. בשנת 1635, מאבריק מכר את כל וויניסיממט, מלבד ביתו וחוותו, לריצ'רד בלינגהם. הקהילה נשארה חלק מבוסטון עד 1739, אז נקראה על שם צ'לסי, שכונה בלונדון, אנגליה.

עד 1919 אוכלוסיית צ'לסי הגיעה לרמת שיא של 52,662, כאשר תושבים ילידי חוץ מהווים 46 אחוז מהאוכלוסייה. בין 1940 ל-1980 ירדה האוכלוסייה ב-38 אחוזים. צ'לסי איבדה יותר אוכלוסייה מאזורים עירוניים אחרים לאחר שנות ה-50 בגלל בניית הכביש המהיר הצפוני - מזרחי המוגבה שנבנה כדי לחבר את פרברי החוף הצפוני לבוסטון, מאות בתים נהרסו כדי לפנות מקום לכביש המהיר שחתך את העיר לשניים. ההגירה החוצה לקחה איתה הרבה עסקים קטנים ומקומיים. בתים היסטוריים ננטשו, יחד עם מבני תעשייה, שדות, ערימות מלח ומיכלי אחסון גז המנקדים את הנוף העירוני.

בשנת 1973, התרחש אסון כאשר השריפה הגדולה השנייה בצ'לסי שרפה 18 גושי עיר, והותירה כמעט חמישית מהעיר באפר.<ref></ref>

עד 1990, צ'לסי קרסה כלכלית וחברתית. הפשע השתולל, לא מעט בקרב המשטרה ופקידי השלטון המקומי.

== דמוגרפיה ==
נכון למפקד ארצות הברית 2010, התגוררו בעיר 35,177 נפשות, 11,888 משקי בית ו-7,614 משפחות. צפיפות האוכלוסין הייתה 16,036.8 אנשים לכל מייל רבוע, מה שמציב אותה בין הגבוהות בצפיפות האוכלוסין מבין הערים בארצות הברית. ההרכב הגזעי של העיר היה 47.8% לבנים, 8.5% שחורים או אפרו-אמריקאים, 3.1% אסייתים, 1.1% ילידים אמריקאים, 0.09% מאיי האוקיינוס השקט, 33.6% מגזעים אחרים, ו-5.9% היו רב-גזעיים. בנוסף, 62.1% מהתושבים זוהו כהיספנים או לטינים (מכל גזע), הכוללים 18.2% סלוודורנים, 12.7% פוארטו-ריקנים, 8.4% הונדורים, 7.3% גואטמלים, 2.8% מקסיקנים, 2.2% דומיניקנים, 0.5 % קובנים.

בשנת 2010, 38% מתושבי צ'לסי נולדו מחוץ לארצות הברית. זהו האחוז הגבוה ביותר של תושבים ילידי חוץ בערי מסצ'וסטס.

בשנים האחרונות העיר עשתה מאמץ מתמשך לעבוד הן עם קהילות מהגרים והן עם בני מיעוט. "הברית הבין-דתית" שלה מפגישה את חברי הקהילה היהודית, הנוצרית והמוסלמית כדי לקדם הכלה, גיוון וסובלנות.

== יהדות צ'לסי ==
לפי רישומים היסטוריים מקומיים, נתן מורס, התושב היהודי הראשון של צ'לסי, הגיע ב-1864, ועד שנת 1890 חיו בעיר רק 82 יהודים. עם זאת, צ'לסי הייתה יעד מרכזי ל"גל הגדול" של מהגרים רוסים ומזרח אירופאים נוספים, במיוחד יהודים רוסים, שהגיעו לארצות הברית לאחר 1890. עד 1910 גדל מספר היהודים ל-11,225. בשנות ה-30 היו בצ'לסי כ-20,000 תושבים יהודים מתוך אוכלוסייה כוללת של כמעט 46,000. בהתחשב בשטח העיר, ייתכן שבצ'לסי היו הכי הרבה תושבים יהודים לכל מייל רבוע מכל עיר בארצות הברית, למעט ניו יורק.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מסצ'וסטס: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1624
המוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע (פריז)

המוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע, בצרפתית ; בראשי תיבות: MNHN), הוא המוזיאון הלאומי לתולדות הטבע של צרפת וחלק מ. המוזיאון הראשי, עם ארבע גלריות, ממוקם בפריז, צרפת, בתוך ז'רדן דה פלנטס על הגדה השמאלית של נהר הסיין. הוא נוסד רשמית בשנת 1793 במהלך המהפכה הצרפתית, אך החל עוד קודם לכן בשנת 1635 כגן המלכותי לצמחי מרפא. למוזיאון יש כיום 14 אתרים ברחבי צרפת.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.mnhn.fr/museum/foffice/transverse/transverse/accueil.xsp?cl=en האתר הרשמי של MNHN] (גרסה באנגלית)
* [http://www.museum-mineral.fr/home.php?changelg=en הגלריה הווירטואלית למינרלוגיה] (גרסה באנגלית)
* [http://www.flickr.com/search/?q=musee+d%27histoire+naturelle פליקר] בעיקר פריז.
* [http://www.paris-attractions.com/museum-national-d-histoire-naturelle/ תמונות של Muséum National d'histoire naturelle] (גרסה באנגלית)

קטגוריה:הרובע החמישי של פריז
קטגוריה:פריז: מוזיאונים
קטגוריה:מוזיאונים להיסטוריה של הטבע
קאלוש (להקה)

קאלוש (; מעוצב באותיות גדולות) היא להקת ראפ אוקראינית, שהוקמה בשנת 2019. הוקמה על ידי אולֶהּ פסיוק, איהור דידנצ'וק (חבר גם בלהקת גו איי שייצגה את אוקראינה ב-2020 ו-2021), וולאד קורוצ'קה (ידוע גם בשם הבמה MC קילימן). היא נבחרה על ידי רשות השידור האוקראינית, UA:PBC, לייצג את אוקראינה באירוויזיון 2022, עם השיר "Stefania" בה זכו במקום הראשון.

== קריירה ==
קאלוש הוקמה ב-2019, על שם עיר הולדתו של אולֶהּ פסיוק, קאלוש, איוואנו-פרנקיבסק.<ref name=":0"></ref> הווידאו קליפ הראשון שלה לשיר "Ne marynui" (Не маринуй) פורסם בערוץ היוטיוב שלה ב-17 באוקטובר אותה השנה.<ref></ref> במאית הקליפ, דלתא ארתור, עבדה במרוצת השנים עם אמנים אוקראינים נוספים, דוגמת אליונה אליונה. הוא צולם ברחובות קאלוש.<ref></ref>

לאחר יציאת הקליפ השני לשיר "Ty honysh" (Ти гониш) בנובמבר 2019 חתמה הלהקה על חוזה הקלטות עם חברת התקליטים האמריקאית דאף ג'אם. ב-19 בפברואר 2021 יצא לאור אלבום הבכורה של הלהקה, Hotin.<ref></ref><ref></ref> ב-23 ביולי אותה השנה יצא לאור אלבומם השני, Yo-yo (Йо-йо), בהשתתפות הראפר סקופקה.<ref></ref>

=== קאלוש אורצ'סטרה ===
בשנת 2021 הקימה קאלוש להקת-בת בשם קאלוש אורצ'סטרה. בניגוד לקאלוש, היא תתמקד בשילוב מוזיקת היפ הופ וראפ עם מוטיבים עממיים ומסורתיים של העם האוקראיני. טימופי מוזיצ'וק וויטלי דוז'יק הצטרפו לפרויקט החדש.<ref></ref>

ב-12 בפברואר 2022 השתתפה הלהקה בקדם האוקראיני לאירוויזיון 2022, עם השיר "Stefania". היא הגיעה למקום השני עם 14 נקודות.<ref></ref> לאחר התחרות היא טענה כי מפיקיה זייפו את התוצאות עבור אלינה פאש, שהגיעה למקום הראשון. בנוסף, הועלה סרטון יוטיוב קצר בו נראה פסיוק מתעמת עם אחד ממפיקי התוכנית במסדרון.<ref></ref> לבסוף, בעקבות פרישתה של אלינה פאש, הוצע ללהקה לייצג את המדינה בתחרות במקומה.<ref></ref><ref></ref> היא קיבלה את ההצעה ב-22 בפברואר. ב-10 במאי 2022 ביצעה קאלוש אורצ'סטרה את "Stefania" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-14 במאי ביצעה הלהקה פעם נוספת את שירם. היא זכתה במקום הראשון עם 631 נקודות (192 מהשופטים ו-439 מהקהל).

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align: center;"
! scope="col" | שם
! scope="col" | פרטי האלבום
|-
! scope="row" | HOTIN
|
* יצא לאור: 19 בפברואר 2021
* חברת תקליטים: דאף ג'אם
* פורמט: תקליטור, אריך-נגן, הורדה דיגיטלית
|-
! scope="row" | Yo-yo (Йо-йо)
|
* יצא לאור: 23 ביולי 2021
* חברת תקליטים: דאף ג'אם
* פורמט: תקליטור, אריך-נגן, הורדה דיגיטלית
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:להקות אוקראיניות
קטגוריה:להקות היפ הופ
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:נציגי אוקראינה באירוויזיון
קטגוריה:זוכי האירוויזיון: אוקראינה
קטגוריה:זוכי האירוויזיון
פרשת ציצית

פרשת ציצית (מכונה גם: וַיֹּאמֶר) היא פרשיה מפרשת שלח לך בספר במדבר. היא אחת משלוש פרשיות "קריאת שמע" הנאמרות בתפילות שחרית וערבית.

==תוכן==
===ל"ז-ל"ח===
הפרשיה נפתחת בפניית אלוהים למשה שיגיד לבני ישראל לעשות ציצית בכנפות בגדיהם עד סוף הדורות ומפרט מעט על הציצית:

===ל"ט-מ"א===
טעמה של מצווה זו כתוב בתוך ציוויה והוא:

בחלקה השני של הפרשיה מסביר אלוהים למשה את טעמה של מצוות הציצית, שתזכיר לבני ישראל את חובת האדם להיזכר במצוות ולא לתור אחרי הלב והעיניים, כפי שעשו המרגלים ('התרים' בלשון המקרא) שתרו את הארץ אחר מראה עיניהם, דבר שגרם להם לזנות מאחרי ה', ולא זכרו את מצוות ה':

הפרשיה נחתמת בחזרה על עיקרון האמונה באלוהים, וזיכרון יציאת מצרים:

==בקריאת שמע==

"פרשת ציצית" היא הפרשיה השלישית משלוש הפרשיות של קריאת שמע:
*שמע ישראל
*והיה אם שמוע
*פרשת ציצית

"פרשת ציצית" היא השלישית בקריאת שמע. פרשית שמע ישראל ראשונה מפני שיש בה ייחוד ה', אחריה והיה אם שמוע שיש בה ציווי על זכירת שאר כל המצוות, ואחר כך פרשת ציצית שנכתב בה על יציאת מצרים. לדעת רבי אריה לייב גינצבורג, חובת קריאת שמע מדאורייתא כוללת רק את פרשיית שמע, ואילו פרשיות "והיה אם שמוע" ו"פרשת ציצית" צורפו לקריאת שמע מתקנת חכמים.

===בקריאת שמע על המיטה===

בקריאת שמע על המיטה, בטרם השינה, מעיקר הדין יש צורך לקרוא רק את פרשית "שמע ישראל".

אולם, יש מן האחרונים הסבורים, בעקבות האר"י, שראוי לקרוא את קריאת שמע במלואה, לרבות הפרשיות האחרות, משום שבקריאת שמע במלואה (עם אמירת "אל מלך נאמן") יש 248 מילים, כנגד 248 איברי הגוף.

==ראו גם==
*קריאת שמע
*קריאת שמע על המיטה
*לא תתורו

==קישורים חיצוניים==

* משה ארנד, [https://daat.ac.il/he-il/kitveyet/shematin/arend-parashat.htm פרשת ציצית – פרשה שכולה חינוך], שמעתין 100 (1990), באתר דעת
* הרב יהודה ראק, [https://etzion.org.il/he/tanakh/torah/sefer-bamidbar/parashat-shelach/שלח-לך-פרשת-ציצית פרשת ציצית], באתר תורת הר עציון

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרשת שלח לך
קטגוריה:ליטורגיה יהודית
קטגוריה:קריאת שמע
סטפנו אוסי

סטפנו אוסי (באיטלקית: Stefano Ussi ; 3 ספטמבר 1822–1901) היה צייר איטלקי, שנודע בתחילת דרכו בציורי ההיסטוריה שלו, ואחר כך בתיאור נושאים אוריינטלים.

== ביוגרפיה ==
הוא נולד בפירנצה ולמד שם באקדמיה לאמנויות יפות אצל אנריקו פולסטריני. בין עמיתיו היו פייטרו בנבנוטי וג'וזפה בזאוולי. <ref></ref>

לאחר לימודיו באקדמיה, נרשם כמתנדב למלחמת העצמאות האיטלקית הראשונה, במהלכה נפל בשבי הכוחות האוסטריים. לאחר שחזר לפירנצה, הוא זכה בפרס הטריאנלה על ציור "תחיית לזרוס" ב-1849, והציג עבודות בשנים הבאות בנושאים היסטוריים וספרותיים.

הוא מזוהה עם קבוצת הציירים מאקיאיולי - שהיו קבוצת ציירים מאזור פירנצה, שאפשר לראות בהם מבשרי האימפרסיוניזם מבחינת הנושאים והצבעים שהם ציירו. הוא זכה להצלחה רבה עם יצירתו "גירוש הדוכס מאתונה" שהוצג בפירנצה בתערוכה הראשונה בשנת 1861. הוא זכה בפרס בפריז בשנת 1867, על יצירתו המייצגת את הגירוש במאה ה-14 של השליט העריץ של פירנצה.

בתקופתו של אוסי, אירועי ימי הביניים קיבלו משמעויות פטריוטיות חדשות כאשר הממלכה האיטלקית הייתה בתהליכי גיבוש ואיחוד. <ref>Dizionario degli Artisti Italiani Viventi: pittori, scultori, e Architetti, by Angelo de Gubernatis. Tipe dei Successori Le Monnier, 1889, page 531-2.</ref>

אוסי נחשב לאחד מהציירים האוריינטליים החשובים בתקופתו. <ref></ref> הוא ביקר במצרים ב-1869 לרגל פתיחת תעלת סואץ, וחזר ב-1872 בהזמנת החדיב. יחד עם חברו, הצייר צ'זארה ביזאו. הוא ליווה משלחת דיפלומטית איטלקית למרוקו בשנת 1875. הרישומים הרבים שעשה במסעות אלו סיפקו לו חומר בשנים שלאחר מכן.

המשנה למלך מצרים הזמין ציור גדול המתאר ״עלייה לרגל למכה״.

ב-1880, בטורינו הוא הציג את ״פנטזיה מרוקאית״ וכן ״משפחה ערבית במדבר״. בשנת 1881 במילאנו, הוא הציג את ״החג של מוחמד בטנג'יר״. בין שאר יצירותיו ניתן למנות את ״הפרשים הערבים״.

הוא מת בפירנצה ב-1901.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180">

File:Stefano Ussi - The Execution of Savonarola - WGA24194.jpg

File:Stefano Ussi, La cacciata del Duca d’Atene da Firenze (1860, Galleria d’Arte moderna di Palazzo Pitti, Firenze).jpg

File:Artgate Fondazione Cariplo - Ussi Stefano, Beduini a cammello.jpg

File:Stefano Ussi, La Pia de' Tolomei.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים איטלקים
קטגוריה:ילידי 1822
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1901