מיכה הלוי

הרב מיכה הלוי עם הרב [[שלמה משה עמאר בעלייה לקרקע בשבי דרום]]

הרב מיכה הלוי (נולד בכ"ח בטבת ה'תשכ"ד, 13 בינואר 1964) הוא רב ישראלי המשמש כרבה הראשי האשכנזי של פתח תקווה וראש "ישיבת עטרת נחמיה" בתל אביב. כיהן במשך למעלה מ-20 שנה כרב שכונת נחלת יצחק בתל אביב-יפו. 

==ביוגרפיה== 
נולד בתל אביב לשלום וחיה הלוי. למד בישיבת נחלים ובישיבת מרכז הרב כתלמידם של הרצי"ה קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא. בהמשך למד בעיקר מהרב חיים שטיינר והרב מרדכי שטרנברג ורואה באחרון את רבו.<ref></ref> לצד זאת, הרב הלוי רואה ברב שלמה גורן אחד מרבותיו, וערך, ייעץ או ריכז את ההוצאה לאור של מרבית ספרי ההלכה והמחשבה של הרב גורן.<ref>ראו במבואות לספרים "תורת המקרא", תשנ"ו; "תורת הפילוסופיה", תשנ"ו; "משנת הגורן", תשע"ו; "תורת המועדים", תשנ"ו; "משנת המדינה", תשנ"ט; "תורת הרפואה", תשס"א; "תרומת הגורן" א, תשס"ה; "תרומת הגורן" ב, תשע"ב; "תורת הארץ", תשפ"ב; הרב מיכה הלוי, 'ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד', בתוך: המעלות לשלמה – ספר זיכרון לרב גורן, תשנ"ו, עמ' 318; ועוד</ref> שירת בצה"ל בחיל התותחנים.

=== פעילות רבנית בתל אביב וראשות ישיבת "עטרת נחמיה" ===
בתחילת שנות ה-90 עבר לתל אביב והקים בה כולל "מכתם לדוד". כעבור זמן התמנה לרב שכונת נחלת יצחק ורב בית הכנסת "הפועל המזרחי". במקביל כיהן במשך תשע שנים כר"מ בישיבת אור עציון. בתקופה זו כיהן כחבר בוועדת הכשרות, הקים בית ההוראה הטלפוני של הרבנות בתל אביב והופקד על תחום כשרות בתי המלון בעיר. 

בשנת ה'תש"נ (1990) הקים את עמותת "אביב התורה" והוא עומד בראשה. העמותה מעודדת מחנכים דתיים להתגורר בתל אביב ולהשתלב בחינוך הדתי בה, מפעילה גני ילדים וצהרונים שבהם לומדים יחד ילדים דתיים וחילונים, וכן מדרשה שמקיימת ימי לימוד תורה שבועיים לנשים מהעיר ומחוץ לה. 

בשנת ה'תש"ס הקים את הישיבה הגבוהה "עטרת נחמיה" בשכונת נחלת יצחק שבתל אביב, בראשה הוא עומד עד היום. 

בשנות העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90 פעל לצד תנועת ויצו תל אביב לקליטת עולים בשכונה. מאז שנת ה'תש"ס (2000) משמש כיועץ הלכתי לעמותת "רעות" המפעילה בתי אבות ובית חולים סיעודיים בתל אביב ובירושלים. הוא חבר בוועדת הלסינקי של משרד הבריאות. בשנת 2007 הקים את פרויקט "עולים בהצלחה" לקליטת יהודי אתיופיה ביפו והביא למינויו של רב קהילה בן העדה הפועל לצדו למען הקהילה המקומית.<ref></ref>

=== הרב הראשי האשכנזי בפתח תקווה ===
בכ"ח שבט ה'תשע"ב (21 בפברואר 2012) נבחר ברוב גדול לתפקיד הרב הראשי האשכנזי של פתח תקווה, לצד עמיתו הרב בנימין אטיאס, הרב הראשי הספרדי.<ref></ref> הקים בעירו מערך כשרות ייחודי, במסגרתו תאגיד כשרות אשר כפוף באופן שוטף לדרישות הרבנות המקומית, מעסיק ומפעיל משגיחי כשרות, כך שהמשגיחים אינם מקבלים את משכורתם מבתי העסק.<ref></ref>

בשנת התשע"ו (2016) עמד בראשות ועדה מיוחדת מטעם הרבנות הראשית לבחינת מערך הכשרות בישראל.<ref>[https://www.chamber.org.il/media/156323/doch-zvat.pdf דוח הוועדה]</ref> באותה שנה, בשל מחלה, העביר הרב יעקב אדלשטיין את סמכויותיו בתחום הכשרות ברמת השרון לרב הלוי.<ref></ref> בשנת ה'תשפ"ב הצטרף כחבר במועצה הציבורית של "בית הציונות הדתית".<ref></ref>

מדי חודש אלול נוהג לקיים בעירו שורת שיעורי תורה בלמעלה ממאה מוקדים שונים, באירוע המכונה "מסע המושבה".<ref></ref> בתקופת המחאה נגד הרפורמה המשפטית הוזמן בידי תומכי הרפורמה ומתנגדיה לפתוח "מעגלי שיח" משותפים בכיכר גורן בעיר.<ref></ref>

=== מועמדות לתפקיד הרב הראשי לישראל ===
בשנת ה'תשפ"ג הודיע על כוונתו להתמודד על תפקיד הרב הראשי לישראל. ועדה שהקים הרב חיים דרוקמן במטרה להציג מועמד ציוני-דתי מוסכם לתפקיד הרב הראשי לישראל, בחרה ברב הלוי על פני הרב אליעזר איגרא.<ref></ref> לאחר מכן ועדת רבנים מוסכמת שנייה שהקים הרב יעקב אריאל, בחרה בסיוון תשפ"ג (בסיבוב שני) את הרב מאיר כהנא, אב בית דין בבית הדין הרבני באשדוד.<ref></ref> 

באייר תשפ"ד, הודיעה ועדת הרב אריאל כי לאור פעילות של "מועמדים רבים נוספים, מהציבור הדתי וקרבתו" נגד החלטת הוועדה, וערעורים כנגדה מצד אנשי ציבור – הוועדה מכירה בכך שלא הצליחה להעמיד "מועמד מוסכם". משכך, החזירה הוועדה את ההחלטה בנושא הבחירות לרבנות הראשית ליו"ר מפלגת הציונות הדתית שר האוצר בצלאל סמוטריץ'.<ref></ref>

== עמדות ופעילות ציבורית ==
בהתאם לפרשנותו להגותו של הראי"ה קוק, רואה הרב מיכה הלוי ברבנות הראשית לישראל כמי ש"מציבה את האידיאל הרוחני המשפיע על כל אחד ואחד בארץ ישראל". לדעתו עיקר תפקיד הרבנות הוא להיות "מלכות של תורה", וערכה לא מצומצם לסוגיית שביעות הרצון הציבורית משירותיה.<ref></ref> הוא מתנגד לגיור ומתן כשרות שלא מכוחה הרבנות הראשית.<ref></ref> תומך במחאה ציבורית כנגד תופעות דוגמת חילול שבת ופירוק המשפחה המסורתית, אולם מדגיש שיש להימנע ממחאות פוגעניות.<ref></ref>

בהתאם לתפיסת ישיבת מרכז הרב בה למד, הרב הלוי רואה בשירות הצבאי מצווה ומחנך לשירות צבאי משמעותי זאת לצד הערכה רבה גם כלפי עולם התורה החרדי <ref></ref>

יחד עם רעייתו יעל, הקים בפתח תקווה את "יסודות - מרכז יהודי למשפחה", במסגרתו מתקיימים פעילויות, הרצאות וסדנאות, בית הוראה למענה על שאלות הלכתיות, קו טלפוני לשאלות בנושאי משפחה וכנסי קיץ גדולים לנשים בפתח תקווה.<ref></ref>

בשנת תשנ"ו היה בין מקימי ארגון רבני צהר, והיה מראשי מיזם עריכת החופות ללא תמורה כספית. מאוחר יותר פרש מהארגון בגלל חילוקי דעות עם ההנהלה בשל תפיסתו כי הפיכת הארגון לאופוזיציה לרבנות פוגעת בזהותה היהודית של המדינה. בשנת 2013, בתקופת הבחירות לרבנות הראשית, הביע התנגדות חריפה למועמדות הרב דוד סתיו לתפקיד הרב הראשי לישראל, בטענה כי דרכו משקפת רצון להציג אלטרנטיבה לרבנות הראשית.

בשנת 2017 הצטרף למכתב רבנים המברך את ראש הממשלה בנימין נתניהו וממשלת ישראל ה-34, "על שמירת קדושת הכותל ועל הפעולות לחיזוק מערך הגיור הממלכתי".<ref></ref> בשנת 2019, לקראת הבחירות לכנסת ה-21, הצטרף למכתב רבנים בו נתבקשו ראשי מפלגות דתיות להתנות כניסה לקואליציה בהכנסת שמירה על "השבת הציבורית" לקווי היסוד שלה.<ref></ref>

רואה בפעילות ארגונים הפועלים בתחום הכשרות שלא במסגרת הרבנות, דוגמת ארגון כושרות, הצגת "אלטרנטיבה לרבנות" בפועל.<ref></ref> מתנגד לעליית יהודים להר הבית ורואה בה "חילול השם".<ref></ref> הביע הסתייגות רעיונית מהיתר הלכתי ללידת ילדים במסגרת משפחה חד-הורית בטענה כי תפקידו של רב להקרין לציבור חזון ולא הלכה בלבד.<ref></ref> לצד רבנים נוספים, השתתף בגיבוש תיקון לחוק בחירת רבני הערים, שנועד להעביר את מירב כח הבחירה של רבני הערים לידי שר הדתות ומועצת הרבנות הראשית, ומכפיף את הרבנים המקומיים לרבנות הראשית.<ref></ref> סבור כי בהתאם להלכה היהודית "משכב זכר" אסור על פי התורה ויש להימנע ממנו.

הרב הלוי מרבה לקיים פעילות משותפות עם מוסדות החינוך הממלכתיים בעירו<ref></ref> אך הביע גם תמיכה במודל ישיבה קטנה לאומית.<ref></ref> בשנת השמיטה תומך בחברת אוצר הארץ של מכון התורה והארץ.<ref></ref> אסר על תפילת הלל עם כלי נגינה בעיר פתח תקווה.<ref></ref> מתנגד לגיור קטנים כאשר הורי הילד לא מתגיירים לצדו,<ref></ref> והביע התנגדות למתווה הגיור<ref></ref> ולרפורמת הכשרות שגיבש שר הדתות מתן כהנא. ואף נפגש עם השר במטרה להניא אותו מתוכניתו ולהפנותו לאפיקים חלופיים.<ref></ref> פרסם קריאה ציבורית לגבאי בתי כנסת, לסייע לילדים שהוריהם גרושים להשתלב בתפילות.<ref></ref>הרב מיכה הלוי רוקד ב[[בית הרב קוק, בהקפות השניות של ישיבת מרכז הרב]]
הרב מיכה הלוי ב[[יום ירושלים בישיבת מרכז הרב לצידו הרב איתן אייזמן והרב שמואל אליהו 2015]]

==משפחתו==
נשוי ליעל (לבית ציטרין) ואב לשמונה. אחיו, פרופ' יונתן הלוי, שימש כמנהל המרכז הרפואי שערי צדק בירושלים. אחותו ורדינה נשואה לרב אלי סדן. הרב והסופר חיים סבתו הוא גיסו (השניים נשואים לאחיות). הרב אהרן (ארל'ה) הראל הוא מחותנו.

== מחיבוריו ==
* הרב על הקו – תשובות בהלכה מאת הרב שמעון אשר, הרב מיכה הלוי והרב משה זנדר, הוצאת בית ההוראה שעל יד המועצה הדתית לתל אביב-יפו, תשס"ח ותשע"א 
* אשיח בפיקודיך: שיעורים בחמישה חומשי תורה, תמוז תשע"ז
* מצות הדלקת נר חנוכה – מאמר הלכתי, שיחה ולקט הלכות, המועצה הדתית פתח תקווה תשע"ט
* הדור קבלוה – לקט הלכות, שיחה בהלכה ושיחה באמונה, המועצה הדתית פתח תקווה תשע"ט
* האחריות הציבורית על לימוד התורה בישראל, קריית ארבע תשע"ט
* מצמיח ישועות בורא רפואות – דברי חיזוק ואמונה בתקופת הקורונה, ישיבת עטרת נחמיה תש"פ
* שלמי שמחה – על מסכתות סדר נשים בתלמוד הבבלי על בסיס שיעורי עיון שמסר בפני הקהל הרחב, תשפ"ב 

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/channel/UCm5zwOex-cX09saSnbn1UjQ אביב התורה – ערוץ ובו שיעורי הרב מיכה הלוי באתר YouTube]
* [https://www.inn.co.il/tags/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%9E%D7%99%D7%9B%D7%94_%D7%94%D7%9C%D7%95%D7%99 כל הכתבות על הרב מיכה הלוי], באתר ערוץ 7
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי ישיבת נחלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:ראשי ישיבות ציוניות
קטגוריה:רבני הציונות הדתית בישראל
קטגוריה:תל אביב-יפו: רבני שכונות
קטגוריה:פתח תקווה: רבנים ראשיים
קטגוריה:רבני ישיבת אור עציון
קטגוריה:תלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא
קטגוריה:תלמידי הרב מרדכי שטרנברג
קטגוריה:משפחת הלוי
קטגוריה:נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
קטגוריה:רבני ערים בישראל