אותיות גדולות וקטנות בתנ"ך

ע' ו-ד' גדולות ב[[קריאת שמע]]
ל' גדולה בפרשת נצבים]]
אותיות גדולות וקטנות (בארמית: אותיות רבתיות וזעירות) הן אותיות שעל פי המסורה נכתבות בגודל גופן שונה משאר האותיות בתנ"ך - אותיות גדולות נכתבות מעט יותר גדול משאר האותיות, ואילו אותיות קטנות נכתבות בגופן קטן במעט משאר האותיות.

יש שכתבו שמקורם של שינויים אלה הוא בהלכה למשה מסיני.

== רשימת אותיות גדולות וקטנות שבתורה ==
אות ח' - שבמילה 'חור' - גדולה, ב[[מגילת אסתר.]]
במניין האותיות הגדולות והקטנות שבתורה, ישנן שתי גרסאות:

דעה ראשונה היא דעתו של רבי יוסף טוב עלם כפי שהובאה במחזור ויטרי שבתורה לבדה נמצאות כל אותיות האלפבית (כולל סופיות) באותיות גדולות:

דעה אחרת היא דעתו של רבי מנחם המאירי בספרו קריית ספר שעל פיה בתורה ישנן 10 אותיות גדולות ו-6 קטנות, וציטט שיש מוסיפין את וא"ו של המילה שלום מהפסוק 'הנני נותן לו את בריתי שלום', שבתחילת פרשת פנחס.

בפועל בספרי התורה והנ"ך שבידינו ישנן בסך הכל 22 אותיות גדולות ו-22 אותיות קטנות, כאשר מתוכם עשר אותיות גדולות, ושש אותיות קטנות הן בתורה, כדעת המאירי.

רשימת האותיות הגדולות והקטנות שבתורה לדעה זו:
{| class="sortable mw-collapsible" border="1" cellspacing="0" cellpadding="4"
|מספר
|מקור
|סדר הפסוקים
|מקור
|סדר הא' ב
|-
|1
|
|<big>ב</big>ראשית - ב רבתי
|
|<big>ב</big>ראשית - ב רבתי
|-
|2
|
|ב<small>ה</small>בראם - ה זעירה
|
|והת<big>ג</big>לח - ג רבתי
|-
|3
|
|<big>נ</big>צר חסד - רבתי (למנהג התימנים – רגילה)
|
|<big>ה</big>לה תגמלו - ה רבתי
|-
|4
|
|ולב<small>כ</small>תה - כ זעירה
| -
|גח<big>ו</big>ן - ו רבתי
|-
|5
|
| <small>ק</small>צתי - ק זעירה
|
|<big>י</big>גדל נא - י רבתי
|-
|6
|
|לאל אח<big>ר</big> – ר רבתי
|
|ויש<big>ל</big>כם - ל רבתי
|-
|7
|
| ויקר<small>א</small> - א זעירה
|
|<big>נ</big>צר חסד - נ רבתי (למנהג התימנים – רגילה)
|-
|8
|
|<small>מ</small>וקדה – מ זעירה (למנהג התימנים - רגילה)
|
|משפט<big>ן</big> - ן רבתי
|-
|9
| -
|גח<big>ו</big>ן - ו רבתי
|
|שמ<big>ע</big> - ע רבתי
|-
|10
|
|והת<big>ג</big>לח - ג רבתי
|
|לאל אח<big>ר</big> – ר רבתי
|-
|11
|
|<big>י</big>גדל נא - י רבתי
|
| ויקר<small>א</small> - א זעירה
|-
|12
|
|משפט<big>ן</big> - ן רבתי
|
|ב<small>ה</small>בראם - ה זעירה
|-
|13
|
|תש<small>י</small> - י זעירא
|
|תש<small>י</small> - י זעירא
|-
|14
|
|שמ<big>ע</big>...אחד - ע רבתי
|
|ולב<small>כ</small>תה - כ זעירה
|-
|15
|
|ויש<big>ל</big>כם - ל רבתי
|
|<small>מ</small>וקדה – מ זעירה (למנהג התימנים - רגילה)
|-
|16
|
|<big>ה</big>לה תגמלו - ה רבתי
|
|<small>ק</small>צתי - ק זעירה
|-
|}

== טעמים לשינוי האותיות ==
בחז"ל כמעט ולא נזכרו טעמים לשינוי האותיות הגדולות והקטנות. בספרי הראשונים והאחרונים כתבו לעיתים פירושים לשינויים נוספים, וכן דברים אשר נרמזים באותם שינויים, וכן ישנם מספר הסברים במדרש אותיות של רבי עקיבא. דוגמה אחת ידועה היא הטעם שנכתבה האות אל"ף של המילה בתחילת פרשת ויקרא קטנה כפי שנזכרת בבעל הטורים, מפני שמשה רבנו מפני ענוותנותו ביקש מהקב"ה לכתוב רק 'ויקר ה' אל משה', כפי שמופיע אצל בלעם, 'ויקר ה' אל בלעם', שפירושו הוא שנקרא רק במקרה, משלא נעתר, ביקש משה בשנית לכותבה קטן יותר, ונתרצה לו הקב"ה לזה.

הסבר אחר נתן רבי יחיאל מיכל אפשטיין לכך שבספר דברים פרק ו', פסוק ד, "שְׁמַ<big>ע</big>, יִשְׂרָאֵל: יְהוָה אֱלֹהֵינוּ, יְהוָה אֶחָ<big>ד", </big>במילה 'אחד' נכתבה הדל"ת גדולה, ואילו בספר שמות פרק ל"ד פסוק י"ד, "לאל אח<big>ר</big>", נכתבה המילה ברי"ש גדולה. לדעתו נעשה הדבר על מנת להדגיש את האותיות כדי שלא יתחלפו בטעות - המילה אח<big>ד</big> לאח<big>ר</big> וכן המילה אחר לאחד - מאחר שהאותיות דומות, בייחוד באותם הפסוקים, שיכול הדבר לגרום למשמעות הפוכה לגמרי. הסבר זה אינו מבאר את שאר המקומות שנשתנו האותיות, ובייחוד לא את השינוי הנוסף באותו פסוק עצמו במילה "שמע" שנכתבת ב-ע' גדולה גם היא.

=== חציין של אותיות ===
יש מהאחרונים שרצו לבאר מה שאמרו בתלמוד:בספרי האחרונים התקשו בביאור דברים אלו - שהאות ו' של המילה "גחון", חוצה את אותיות התורה לשניים - מאחר שדברי הברייתא אינם תואמים כלל לספרי התורה של נוסח המסורה המצויים בידינו, שכן המילה גחון אינה נמצאת כלל באמצע מילות התורה. הסברים שונים הוצעו על מנת ליישב סתירה זו.

הרב ראובן מרגליות יישב את דברי התלמוד, בטוענו כי אין כוונת התלמוד שהאות ו' של גחון היא חציין של כלל אותיות התורה, אלא רק לאותן אותיות משונות. מאחר שמניין האותיות הגדולות והקטנות שבתורה הוא 16, ובצירוף האות וא"ו של המילה 'שלום' שבפסוק "הנני נותן לו את בריתי שלום", שאף היא שונה משאר האותיות מאחר שהיא נכתבת ב-"ו' קטיעה", נמצא שמספר האותיות המשונות הן 17, והאות האמצעית של כל אותן האותיות היא האות ו' שבמילה 'גחון'.
==לקריאה נוספת==
* הרב חיים דוד הלוי, הקדמה לשו"ת עשה לך רב חלק ה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סת"ם
קטגוריה:אותיות משונות בתנ"ך