הרפובליקה הדרום-אפריקאית

הרפובליקה הדרום-אפריקאית (בהולנדית: Zuid-Afrikaansche Republiek, או בקיצור ה-ZAR, באפריקאנס: Suid-Afrikaanse Republiek), ידועה גם בשם רפובליקת טרנסוואל, הייתה מדינה עצמאית שהתקיימה במהלך המחצית השנייה של המאה ה-19 בשטחי דרום אפריקה של ימינו.

רפובליקת טרנסוואל השתרעה על פני קרוב למאתיים אלף קילומטרים בחלקה הצפוני של דרום אפריקה המודרנית, מעברו הצפוני של נהר נהר הוואל, כאשר מעבר לו מדרום שכנה מדינת אורנג' החופשית. ממזרח היא קיימה גבול ארוך עם מוזמביק הפורטוגזית, ומצפון וממערב עם מושבת רודזיה הבריטית. בנוסף היו לרפובליקה הדרום-אפריקאית גבולות מצומצים יחסית עם שתי מושבות בריטיות נוספות: בדרום מערב עם מושבת הכף ובדרום מזרח עם מושבת נטאל. בירת המדינה והעיר הגדולה ביותר בה הייתה פרטוריה, הממוקמת בדרום המדינה, על אם הדרך לכיוון בלומפונטיין. בנוסף לפרטוריה הבירה, במהלך יובל שנות קיומה הקימו בה תושביה למעלה משמונים עיירות וכפרים, כשהגדולה מכולם הייתה העיר יוהנסבורג, אשר בשנותיה המאוחרות של הרפובליקה אף האפילה על פרטוריה. בשיאה, לקראת סוף המאה ה-19, התגוררו ברפובליקה הדרום-אפריקאית קרוב ל-300 אלף תושבים. אוכלוסיית הרפובליקה כללה בעיקר חברת איכרים כפרית, דוברת הולנדית ואפריקאנס, שמרנית ונוצרית פרוטסטנטית. הרפובליקה הדרום-אפריקאית קיימה פוליטיקה פנימית המבוססת על משטר רפובליקני דמוקרטי, לרבות מערכות בחירות סדירות ומערכת משפט מרובדת. היה לה מטבע משלה, צבא עצמאי ומוסדות תרבות; מערכות חינוך ובריאות; רשת מסילות רכבת וכיוצא באלו.

למרות התפתחותה המהירה בעשורים הראשונים לקיומה, היא הייתה רחוקה מלהוות תחרות לעושרה ועוצמתה של האימפריה הבריטית, אשר שלטה ברודזיה הכף ונטאל הסמוכות. על רקע מאבקים טריטוריאליים שונים עם האימפריה ידעו היחסים בין המדינות מתיחות מתמדת, אשר הגיעה לשיאה עם פרוץ מלחמת הבורים. בסוף מלחמה זו, בשנת 1902, הרפובליקה הדרום-אפריקאית הובסה וחדלה מלהתקיים. בניגוד ליחסיה עם בריטניה, יחסיה עם מדינות כמו הולנד - מדינת האם שלה, מדינת אורנג' החופשית - מדינה אחות שלה, וגרמניה - היריבה הראשית של הבריטים באזור, היו טובים בדרך כלל והיוו כר פורה לשיתוף פעולה.

לאחר קיצה של המדינה, הקימה האימפריה הבריטית על חורבותיה את מושבת טרנסוואל, אשר התקיימה עד שנת 1910. באותה השנה, עם הקמת איחוד דרום אפריקה שטחי הרפובליקה הדרום-אפריקאית שולבו באיחוד תחת פרובינציית טרנסוואל. עם נפילת האפרטהייד בשנת 1994 שטחי פרובינציית טרנסוואל הפכו לפרובינציות לימפופו, מפומלנגה וחאוטנג, כמו גם לחלקים משטחי הפרובינציה הצפון-מערבית וקוואזולו-נטאל.

==היסטוריה==
===רפובליקה בורית עצמאית===

בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-19 החל גל נדודים גדול של משפחות מתיישבים בורים ממושבת הכף (בקצה הדרומי של יבשת אפריקה) צפונה לעומק היבשת, על רקע חיכוכים עם השלטון הבריטי במושבה. הבורים חיפשו אחר שטחים חופשיים משלטון בריטי, בהם יוכלו להתיישב ולקיים את אורח חייהם המסורתי של עבודת אדמה ואמונה בתנ"ך. עם מציאת השטחים המתאימים, הצליחו ללא קושי להביס את שרידי שבטי הילידים שישבו במקום, ולהתיישב בו. ב-1852 הגיעו כמה אלפי משפחות בוריות להסכם עם השלטון הבריטי על הכרה בעצמאותו של האזור שמצפון לנהר ואל, שטח שנקרא טרנסוואל (= מעבר לוואל). במקביל, הכירו הבריטים בעצמאות האזור שבין הנהרות ואל ואורנג', שם הוקמה מדינת אורנג' החופשית.

ב-1856 הכריזו הבורים על שטח טרנסוואל כרפובליקה, בשם הרפובליקה הדרום אפריקנית (בהולנדית: Zuid-Afrikaansche Republiek - ZAR, שם שאין לבלבל בינו לבין רפובליקת דרום אפריקה - היא מדינת דרום אפריקה המודרנית). כבירת המדינה הוכרזה העיר פרטוריה.

הרפובליקה הדרום אפריקנית נהנתה מעצמאות במשך שני עשורים, עד שב-1877 הכריזה האימפריה הבריטית על סיפוח טרנסוואל, בעילה הרשמית של הגנת הבורים מפני ממלכת הזולו ההולכת ומתעצמת, עם צבאה החזק באזור. הבורים סירבו לראות בסיפוח הבריטי ישועה, והתמרדו. ב-16 בדצמבר 1880 הכריז המנהיג הבורי פול קרוגר על עצמאותה המחודשת של הרפובליקה הדרום אפריקנית, דבר שנתן את האות לפרוץ "מלחמת העצמאות של טרנסוואל", הידועה גם כ"מלחמת הבורים הראשונה". לאחר מספר חודשי לחימה הצליחו כוחות הקומנדו של הבורים הנחושים להביס את הצבא הבריטי האימפריאלי. ב-1881 נחתמה "אמנת פרטוריה" המכירה בשלטונם העצמי של הבורים, וב-1884 אושררה עצמאותם ב"אמנת לונדון", המכירה בעצמאות הרפובליקה הדרום אפריקנית, עם הסדרים הנותנים לבריטים שליטה מסוימת בכלכלה וביחסי החוץ של המדינה.

ב-1886 התגלו מרבצי הזהב הגדולים והעשירים בעולם בשטח טרנסוואל, באזור אגן ויטווטרסראנד שמדרום לפרטוריה. הבהלה לזהב החלה, עם רבבות מהגרים הזורמים לאזור ביניהם מתיישבים בריטים ממושבת הכף, פועלים שחורים מבין ילידי האזור, וכן מהגרים רבים מאירופה. במרכז שונית הזהב פרצה וצמחה במהירות העיר יוהנסבורג, שאוכלסה בעיקר במהגרים זרים שבמהרה עברו במספרם את מספר הבורים המקומיים. חילוקי הדעות והחיכוכים בין השלטונות הבוריים ובין התושבים הזרים (ובעיקר הקבוצה הדומיננטית של בעלי זיכיונות הכריה הבריטים) לא איחרו לבוא, ושימשו עילה לבריטים לנסות שוב להשתלט על שטחי הבורים ולספחם לאימפריה בטרם יעשו זאת אימפריות אירופיות אחרות. לאחר שנכשלו כל המאמצים הדיפלומטים למנעה, פרצה ב-1899 מלחמת הבורים השנייה, בה נלחמו זו לצד זו טרנסוואל ומדינת אורנג' החופשית נגד האימפריה הבריטית.

הבריטים הגיעו הפעם מוכנים יותר למערכה, לאחר גיוס כוחות נרחב מכל רחבי האימפריה. לאחר חודשים אחדים של הצלחות צבאיות לבורים גברה העוצמה האימפריאלית, הבורים ניגפו ושטחיהם נכבשו על ידי הבריטים. מלחמת הגרילה שניסתה האוכלוסייה הכבושה לנהל כנגד הכובש הבריטי דוכאה ביד חזקה, תוך שימוש בטקטיקת אדמה חרוכה ומאסר אוכלוסייה אזרחית במחנות ריכוז. בתום המלחמה בשנת 1902 נותרה אדמת טרנסוואל חרוכה וחרבה, ואוכלוסייתה מובסת ומושפלת. הבריטים לקחו על עצמם את פיצוי האוכלוסייה ושיקום הכלכלה, בעיקר תעשיית המכרות.

===מושבת הטרנסוואל===

====ראשי המושבה====
{| class="wikitable"
|-
! colspan="4" | מושלי המושבה
|-
! מלך !! !! שם !! כהונה
|-
|rowspan="2"| <center>אדוארד השביעי</center> || <center>1</center> || אלפרד מילנרAlfred Milner || 1902–1905
|-
| <center>2</center> || ויליאם פאלמרWilliam Palmer || 1905–1910
|}
{| class="wikitable"
|-
! colspan="6" | ראשי ממשלת המושבה
|-
! !! תמונה !! שם !! כהונה !! שנות חיים !! מקום לידה
|-
|bgcolor="#ADD8E6"| <center>1</center>
|| מרכז
|| לואי בותהLouis Botha
|| 1907–1910<small>(3 שנים)</small>
|| 1862–1919<small>(מת בגיל 57)</small>
|| גרייטאון, 
|-
| colspan="6" | השתייכות מפלגתית: 
|}

==אוכלוסייה==
===התפלגות גזעית===
{| class="wikitable"
|-
! colspan="4" | קבוצות גזעיות באוכלוסיית הרפובליקה הדרום-אפריקאית (1904)
|-
| שחורים || 937,127 || 73.79% ||width="300px"| 
|-
| לבנים || 297,277 || 23.40% || 
|-
| צבעוניים || 24,226 || 1.907% || 
|-
| אסייתים || 11,321 || 0.89% || 
|-
| סה"כ || 1,269,951 || 100% ||
|-
| colspan="4" | <small>הנתונים מתייחסים למפקד האוכלוסין הבריטי שנערך בשטח הרפובליקה כשנתיים לאחר קיצה.</small>
|-
|}

===התפלגות דתית===
{| class="wikitable"
|-
! colspan="4" | קבוצות דתיות ברפובליקה הדרום-אפריקאית (1904)
|-
| דתות אפריקניות עממיות || 867,389 || 68.3% ||width="300px"| 
|-
| פרוטסטנטים || 374,676 || 29.5% ||width="300px"| 
|-
| הכנסייה הרפורמית ההולנדית || 157,540 || 12.4% ||width="300px"| 
|-
| הכנסייה האנגליקנית || 80,915 || 6.4% ||width="300px"| 
|-
| הכנסייה המתודיסטית || 58,460 || 4.6% ||width="300px"| 
|-
| הכנסייה הלותרנית || 29,945 || 2.6% ||width="300px"| 
|-
| הכנסייה הפרסביטריאנית || 21,015 || 1.7% ||width="300px"| 
|-
| קתולים || 18,458 || 1.5% ||width="300px"| 
|-
| אחר || 9,428 || 0.7% ||width="300px"| 
|}

===ערים, עיירות וכפרים===
מפת מסילות הרכבת ברפובליקות האפריקאנריות עם מעברן לשלטון בריטי בראשית המאה ה-20
רחוב ראשי ב[[יוהנסבורג בשנת 1899]]
רחוב ראשי ב[[פרטוריה בשנת 1899]]
מתקנים תעשייתיים בסמוך ל[[פרטוריה בשנת 1899]]
{| class="sortable wikitable"
|-
! colspan="4" | ערים, עיירות וכפרים ברפובליקה הדרום-אפריקאית
|-
! שם !! בשפת המקור !! שנת הקמה !! מחוז
|-
| קלרקסדורפ || <div class="mw-content-ltr">Klerksdorp</div> || 1837 || פוצ'פסטרום
|-
| פוצ'פסטרום || <div class="mw-content-ltr">Potchefstroom</div> || 1838 || פוצ'פסטרום
|-
| ליידנבורג || <div class="mw-content-ltr">Lydenburg</div> || 1849 || ליידנבורג
|-
| חרוט מריקו || <div class="mw-content-ltr">Groot Marico</div> || 1850 || מריקו
|-
| רסטנבורג || <div class="mw-content-ltr">Rustenburg</div> || 1851 || רסטנבורג
|-
| מאפיקנג || <div class="mw-content-ltr">Mahikeng</div> || 1852 || מריקו
|-
| ורייהייד || <div class="mw-content-ltr">Vryheid</div> || 1853 || ורייהייד
|-
| לונבורג || <div class="mw-content-ltr">Luneburg</div> || 1854 || אוטרכט
|-
| פרטוריה || <div class="mw-content-ltr">Pretoria</div> || 1855 || פרטוריה
|-
| קרונדאל || <div class="mw-content-ltr">Kroondal</div> || 1858 || רסטנבורג
|-
| וואקרסטרום || <div class="mw-content-ltr">Wakkerstroom</div> || 1859 || וואקרסטרום
|-
| קריסיאסמיר || <div class="mw-content-ltr">Chrissiesmeer</div> || 1860 || ארמלו
|-
| בלומהוף || <div class="mw-content-ltr">Bloemhof</div> || 1864 || בלומהוף
|-
| מידלבורג || <div class="mw-content-ltr">Middelburg</div> || 1864 || מידלבורג
|-
| ביתאנייה || <div class="mw-content-ltr">Bethanie</div> || 1864 || רסטנבורג
|-
| מודימולה || <div class="mw-content-ltr">Modimolle</div> || 1866 || וואטרברג
|-
| זירוסט || <div class="mw-content-ltr">Zeerust</div> || 1867 || מריקו
|-
| הואדספרוט || <div class="mw-content-ltr">Hoedspruit</div> || 1869 || ליידנבורג
|-
| צ'ריסטינה || <div class="mw-content-ltr">Christiania</div> || 1870 || בלומהוף
|-
| מריקנה || <div class="mw-content-ltr">Marikana</div> || 1870 || רסטנבורג
|-
| ליכטנבורג || <div class="mw-content-ltr">Lichtenburg</div> || 1873 || ליכטנבורג
|-
| פילגרימס רסט || <div class="mw-content-ltr">Pilgrim's Rest</div> || 1873 || ליידנבורג
|-
| ווארמבאד || <div class="mw-content-ltr">Warmbad</div> || 1873 || וואטרברג
|-
| סוורטרוכנס || <div class="mw-content-ltr">Swartruggens</div> || 1875 || מריקו
|-
| אוטוסהופ || <div class="mw-content-ltr">Ottoshoop</div> || 1876 || מריקו
|-
| סטראנדרטון || <div class="mw-content-ltr">Standerton</div> || 1878 || סטראנדרטון
|-
| ארמלו || <div class="mw-content-ltr">Ermelo</div> || 1880 || ארמלו
|-
| פולקשרוסט || <div class="mw-content-ltr">Volksrust</div> || 1881 || וואקרסטרום
|-
| פיט רטיף || <div class="mw-content-ltr">Piet Retief</div> || 1882 || פיט רטיף
|-
| דולסטרום || <div class="mw-content-ltr">Dullstroom</div> || 1883 || מידלבורג
|-
| קרולינה || <div class="mw-content-ltr">Carolina</div> || 1883 || ארמלו
|-
| אוטרכט || <div class="mw-content-ltr">Utrecht</div> || 1884 || אוטרכט
|-
| ברברטון || <div class="mw-content-ltr">Barberton</div> || 1884 || ליידנבורג
|-
| בושבאקרידג' || <div class="mw-content-ltr">Bushbuckridge</div> || 1884 || ליידנבורג
|-
| יוריקה סיטי || <div class="mw-content-ltr">Eureka City</div> || 1885 || ליידנבורג
|-
| שטיינשדורפ || <div class="mw-content-ltr">Steynsdorp</div> || 1885 || ליידנבורג
|-
| פרדריקסטאד || <div class="mw-content-ltr">Frederikstad</div> || 1885 || פוצ'פסטרום
|-
| אמסטרדם || <div class="mw-content-ltr">Amsterdam</div> || 1886 || ארמלו
|-
| היידלברג || <div class="mw-content-ltr">Heidelberg</div> || 1886 || היידלברג
|-
| ונטרסדורפ || <div class="mw-content-ltr">Ventersdorp</div> || 1886 || פוצ'פסטרום
|-
| האנרסטבורג || <div class="mw-content-ltr">Haenertsburg</div> || 1886 || זאוטפאנסברג
|-
| פיטרסבורג || <div class="mw-content-ltr">Pietersburg</div> || 1886 || זאוטפאנסברג
|-
| יוהנסבורג || <div class="mw-content-ltr">Johannesburg</div> || 1886 || היידלברג
|-
| רוזנקאל || <div class="mw-content-ltr">Roossenekal</div> || 1886 || מידלבורג
|-
| בוקסבורג || <div class="mw-content-ltr">Boksburg</div> || 1887 || היידלברג
|-
| אלסבורג || <div class="mw-content-ltr">Elsburg</div> || 1887 || היידלברג
|-
| וונטרסקרון || <div class="mw-content-ltr">Venterskroon</div> || 1887 || פוצ'פסטרום
|-
| סמיתסדרופ החדשה || <div class="mw-content-ltr">Nuwe Smitsdorp</div> || 1887 || זאוטפאנסברג
|-
| קרוגרסדורפ || <div class="mw-content-ltr">Krugersdorp</div> || 1887 || היידלברג
|-
| פאולפיטרסבורג || <div class="mw-content-ltr">Paulpietersburg</div> || 1888 || ורייהייד
|-
| אמרספורט || <div class="mw-content-ltr">Amersfoort</div> || 1888 || וואקרסטרום
|-
| שווייצר-רנקה || <div class="mw-content-ltr">Schweizer-Reneke</div> || 1888 || בלומהוף
|-
| ללידסדורפ || <div class="mw-content-ltr">Leydsdorp</div> || 1890 || זאוטפאנסברג
|-
| בוכום || <div class="mw-content-ltr">Bochum</div> || 1890 || וואטרברג
|-
| בלפסט || <div class="mw-content-ltr">Belfast</div> || 1890 || מידלבורג
|-
| וויטבאנק || <div class="mw-content-ltr">Witbank</div> || 1890 || פרטוריה
|-
| ראנדפונטיין || <div class="mw-content-ltr">Randfontein</div> || 1890 || פוצ'פסטרום
|-
| מיירטון || <div class="mw-content-ltr">Meyerton</div> || 1891 || היידלברג
|-
| וולמאראנסטאד || <div class="mw-content-ltr">Wolmaransstad</div> || 1891 || ליכטנבורג
|-
| נלספרייט || <div class="mw-content-ltr">Nelspruit</div> || 1891 || ליידנבורג
|-
| פריניחינג || <div class="mw-content-ltr">Vereeniging</div> || 1892 || היידלברג
|-
| וואטרפאל בופן || <div class="mw-content-ltr">Waterval Boven</div> || 1894 || ליידנבורג
|-
| פיירוויו || <div class="mw-content-ltr">FairView</div> || 1895 || ליידנבורג
|-
| ביתאל || <div class="mw-content-ltr">Bethal</div> || 1898 || סטראנדרטון
|-
| טריקהארדט || <div class="mw-content-ltr">Trichardt</div> || 1899 || סטראנדרטון
|}

==חלוקה מנהלית==
מפת הרפובליקה הדרום-אפריקאית ו[[מדינת אורנג' החופשית. בתחומי הרפובליקה הדרום-אפריקאית (החלק העליון של המפה, מסומנת בגבולות ירוקים), אפשר לראות את מחוזותיה השונים (לחצו להגדלה).]]
במהלך המחצית השנייה של המאה ה-19 חולקה הרפובליקה הדרום-אפריקאית ל-17 מחוזות מנהליים.
{| class="wikitable"
|-
! colspan="4" | מחוזות הרפובליקה הדרום-אפריקאית
|-
! !! שם !! בשפת המקור !! בירה
|-
| <center>1</center> || פרטוריה || <div class="mw-content-ltr">Pretoria</div> || פרטוריה
|-
| <center>2</center> || פוצ'פסטרום || <div class="mw-content-ltr">Potchefstroom</div> || פוצ'פסטרום
|-
| <center>3</center> || רסטנבורג || <div class="mw-content-ltr">Rustenburg</div> || רסטנבורג
|-
| <center>4</center> || וואטרברג || <div class="mw-content-ltr">Waterberg</div> || ווארמבאד
|-
| <center>5</center> || זאוטפאנסברג || <div class="mw-content-ltr">Zoutpansberg</div> || פיטרסבורג
|-
| <center>6</center> || ליידנבורג || <div class="mw-content-ltr">Lydenburg</div> || ליידנבורג
|-
| <center>7</center> || מידלבורג || <div class="mw-content-ltr">Middelburg</div> || מידלבורג
|-
| <center>8</center> || היידלברג || <div class="mw-content-ltr">Heidelberg</div> || היידלברג
|-
| <center>9</center> || וואקרסטרום || <div class="mw-content-ltr">Wakkerstroom</div> || וואקרסטרום
|-
| <center>10</center> || פיט רטיף || <div class="mw-content-ltr">Piet Retief</div> || פיט רטיף
|-
| <center>11</center> || אוטרכט || <div class="mw-content-ltr">Utrecht</div> || אוטרכט
|-
| <center>12</center> || בלומהוף || <div class="mw-content-ltr">Bloemhof</div> || בלומהוף
|-
| <center>13</center> || מריקו || <div class="mw-content-ltr">Marico</div> || חרוט מריקו
|-
| <center>14</center> || ליכטנבורג || <div class="mw-content-ltr">Lichtenburg</div> || ליכטנבורג
|-
| <center>15</center> || סטראנדרטון || <div class="mw-content-ltr">Standerton</div> || סטראנדרטון
|-
| <center>16</center> || ארמלו || <div class="mw-content-ltr">Ermelo</div> || ארמלו
|-
| <center>17</center> || ורייהייד || <div class="mw-content-ltr">Vryheid</div> || ורייהייד
|}

==פוליטיקה==
===רשויות השלטון===
מועצת העם, פרטוריה, הפרלמנט של הרפובליקה הדרום-אפריקאית]]

במידה רבה המשטר ברפובליקה הדרום-אפריקאית היה נשיאותי, היות שנשיא הרפובליקה היה למוסד החשוב והסמכותי ביותר בפוליטיקה המקומית. אחת לחמש שנים נערכו בחירות ישירות לנשיאות וכך יכלו בעלי זכות ההצבעה ברפובליקה להשפיע על עיצוב עתידם. הנשיא היה ראש הרשות המבצעת. חברי ממשלתו, אשר נקראו חברי "הוועד המנהל" (Uitvoerende Raad), מונו על ידיו אך הם דרשו את אישור הפרלמנט, "מועצת העם" (Volksraad). מועצת העם נבחרה בתורה לתקופת כהונה של כארבע שנים בדרך כלל, באופן דומה לבחירות לנשיאות. מלבד תפקידה בבקרה על הממשלה, היא עסקה גם בחקיקה, כיאה לכל פרלמנט. בעלי זכות הבחירה בבחירות למועצה ולנשיאות היו אזרחים גברים מעל גיל 16, או מהגרים לבנים בעלי רכוש מעל גיל 30.

מערכת המשפט של הרפובליקה כללה היררכיית ערכאות מסודרת כאשר בכל אחד מ-17 מחוזותיה עמד בית משפט מחוזי. בראשות כל בית משפט מחוזי עמדו בין ארבעה לשישה שופטים, כאשר שיטת השפיטה עשתה לרוב שימוש בחבר מושבעים. בראשות בתי המשפט המחוזיים, עמד בית המשפט העליון בפרטוריה, אשר כלל שלושה שופטים.

===נשיא הרפובליקה===
{| class="wikitable"
|-
! !! תמונה !! שם !! כהונה !! שנות חיים !! מקום לידה
|-
|bgcolor="#BFC1C2"| <center>1</center>
|| מרכז
|| מרטינוס פרטוריוסMarthinus Wessel Pretorius
|| 1857–1860 <small>(3 שנים)</small>
|| 1819–1901 <small>(מת בגיל 82)</small>
|| גראף-ריינט, מושבת הכף הבריטית
|-
|bgcolor="#BFC1C2"| <center>2</center>
|| מרכז
|| סטפנוס סקומןStephanus Schoeman
|| 1860–1862 <small>(שנתיים)</small>
|| 1810–1890 <small>(מת בגיל 80)</small>
|| אוודטסהורן, מושבת הכף הבריטית
|-
|bgcolor="#BFC1C2"| <center>3</center>
|| || וילם קורנליס רנסבורגWillem Cornelis van Rensburg
|| 1862–1864 <small>(שנתיים)</small>
|| 1818–1865 <small>(מת בגיל 47)</small>
|| בופורט ווסט, מושבת הכף הבריטית
|-
|bgcolor="#BFC1C2"| <center>(1)</center>
|| מרכז
|| מרטינוס פרטוריוס <small>(כהונה שנייה)</small>Marthinus Wessel Pretorius
|| 1864–1871 <small>(7 שנים)</small>
|| 1819–1901 <small>(מת בגיל 82)</small>
|| גראף-ריינט, מושבת הכף הבריטית
|-
|bgcolor="#BFC1C2"| <center>4</center>
|| מרכז
|| תומאס פרנסיס בורחסThomas François Burgers
|| 1872–1877 <small>(5 שנים)</small>
|| 1834–1881 <small>(מת בגיל 47)</small>
|| גראף-ריינט, מושבת הכף הבריטית
|-
| colspan="6" | בין השנים 1877 ו-1881 הייתה הרפובליקה נתונה לכיבוש בריטי. בין השנים 1880 ו-1883 הנהיגו את המושבה במשותף על ידי טריומווירט שלושהנשיאים במקביל: פול קרוגר, מרטינוס פרטוריוס ופיט יוברט.
|-
|rowspan="3" bgcolor="#BFC1C2"| <center>-</center>
|| מרכז
|| פול קרוגרPaulus "Paul" Kruger
|| 1880–1883 <small>(3 שנים)</small>
|| 1825–1904 <small>(מת בגיל 79)</small>
|| וויטלסי, מושבת הכף הבריטית
|-
|| מרכז
| מרטינוס פרטוריוס <small>(כהונה שלישית)</small>Marthinus Wessel Pretorius
|| 1880–1883 <small>(3 שנים)</small>
|| 1819–1901 <small>(מת בגיל 82)</small>
|| גראף-ריינט, מושבת הכף הבריטית
|-
|| מרכז
| פיט יוברטPetrus Jacobus Joubert
|| 1880–1883 <small>(3 שנים)</small>
|| 1834–1900 <small>(מת בגיל 66)</small>
|| אוודטסהורן, מושבת הכף הבריטית
|-
|bgcolor="#BFC1C2"| <center>(5)</center>
|| מרכז
|| פול קרוגרPaulus "Paul" Kruger
|| 1883–1900 <small>(19 שנים)</small>
|| 1825–1904 <small>(מת בגיל 79)</small>
|| וויטלסי, מושבת הכף הבריטית
|-
|bgcolor="#BFC1C2"| <center>7</center>
|| מרכז
|| שאלק וילם בורגרSchalk Willem Burger
|| 1900–1902 <small>(שנתיים)</small>
|| 1852–1918 <small>(מת בגיל 66)</small>
|| ליידנבורג, הרפובליקה הדרום-אפריקאית
|-
| colspan="6" | השתייכות מפלגתית: 
|}

===מערכות בחירות===
הבחירות בשנת 1857 לא היו בחירות כלליות בהשתתפות הציבור, והצביעו בהם רק חברי הפרלמנט כאשר ניתנה להם האפשרות להצביע בעד או נגד מינויו של מרטינוס פרטוריוס לתפקיד. הבחירות בשנת 1863 נועדו להיות הבחירות הכלליות הראשונות ברפובליקה, אך עקב שיעור השתתפות נמוך במיוחד הן בוטלו, ועקב כך אורגנו בחירות חדשות עוד באותה השנה. בשני מערכות הבחירות של שנת 1863 זכה וילם קורנליס רנסבורג, אך זה הספיק לכהן בתפקידו פחות משנה, עד שהוקדמו הבחירות הבאות לשנת 1864, אז חזר פרטוריוס לתפקידו.

{| class="wikitable mw-collapsible" width="250"
|-
! colspan="3" | מערכות הבחירות לנשיאות הרפובליקה הדרום-אפריקאית
|-
! מועמד !! קולות !! %
|-
! colspan="3" | בחירות 1857 (1)
|-
| בעד מרטינוס פרטוריוס || 22 || <center>88.0</center>
|-
| נגד מרטינוס פרטוריוס || 3 || <center>12.0</center>
|-
| סה"כ || 25 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1863 (2)
|-
| וילם קורנליס רנסבורג || 370 || <center>60.0</center>
|-
| מרטינוס פרטוריוס || 247 || <center>40.0</center>
|-
| סה"כ || 617 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1863 (3)
|-
| וילם קורנליס רנסבורג || 1,106 || <center>50.9</center>
|-
| מרטינוס פרטוריוס || 1,065 || <center>49.1</center>
|-
| סה"כ || 2,171 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1864 (4)
|-
| מרטינוס פרטוריוס || 1,519 || <center>57.6</center>
|-
| וילם קורנליס רנסבורג || 1,118 || <center>42.4</center>
|-
| סה"כ || 2,637 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1869 (5)
|-
| מרטינוס פרטוריוס || 1,493 || <center>71.3</center>
|-
| מרטינוס יאקובס פיליון || 601 || <center>28.7</center>
|-
| סה"כ || 2,094 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1872 (6)
|-
| תומאס פרנסיס בורחס || 2,964 || <center>88.4</center>
|-
| ווילם רובינסון || 388 || <center>11.6</center>
|-
| סה"כ || 3,352 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1883 (7)
|-
| פול קרוגר || 3,431 || <center>74.5</center>
|-
| פיט יוברט || 1,171 || <center>25.5</center>
|-
| סה"כ || 4,602 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1888 (8)
|-
| פול קרוגר || 4,483 || <center>84.3</center>
|-
| פיט יוברט || 834 || <center>15.7</center>
|-
| סה"כ || 5,317 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1893 (9)
|-
| פול קרוגר || 7,911 || <center>52.2</center>
|-
| פיט יוברט || 7,246 || <center>47.8</center>
|-
| סה"כ || 15,157 || <center>100</center>
|-
! colspan="3" | בחירות 1898 (10)
|-
| פול קרוגר || 12,858 || <center>86.5</center>
|-
| פיט יוברט || 2,001 || <center>13.5</center>
|-
| סה"כ || 14,859 || <center>100</center>
|}

===המפקד הכללי===
{| class="wikitable"
|-
! נשיא !! !! שם !! כהונה
|-
|rowspan="2"| <center><small>(אין)</small></center> || <center>1</center> || אנדריאס פרטוריוסAndries Wilhelmus Pretorius || 1851–1853 <small>(שנתיים)</small>
|-
| <center>2</center> || מרטינוס פרטוריוסMarthinus Wessel Pretorius || 1853–1857 <small>(4 שנים)</small>
|-
| <center>פרטוריוס</center> || <center>3</center> || סטפנוס סקומןStephanus Schoeman || 1858–1860 <small>(שנתיים)</small>
|-
| <center>סקומן</center> || <center>4</center> || וילם קורנליס רנסבורגWillem Cornelis van Rensburg || 1860–1862 <small>(שנתיים)</small>
|-
| <center>רוזנברג</center> || <center>5</center> || מרטינוס סטייןMartinus Theunis Steyn || 1862–1863 <small>(שנה)</small>
|-
| <center>פרטוריוס</center> || <center>6</center> || פול קרוגרPaulus "Paul" Kruger || 1863–1873 <small>(10 שנים)</small>
|-
| colspan="4" | בין השנים 1873 ו-1880 התפקיד בוטל, בין השאר עקב הכיבוש הבריטי של הרפובליקה.
|-
| <center>קרוגר</center> || <center>7</center> || פיט ג'וברטPetrus Jacobus Joubert || 1883–1900 <small>(17 שנים)</small>
|-
| <center>בורגר</center> || <center>8</center> || לואי בותהLouis Botha || 1900–1902 <small>(שנתיים)</small>
|}

==סמלים רשמיים==
גלריית אוסף בולים רשמי מהרפובליקה הדרום-אפריקאית

{| class="toccolours"
|-
! הדגל הלאומי !! הסמל הלאומי !! הסיכה הלאומית
|-
}

==ראו גם==
* היסטוריה של דרום אפריקה
* מדינת אורנג' החופשית

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מדינות לשעבר באפריקה
קטגוריה:מדינות שבהן עיר הבירה איננה העיר עם האוכלוסייה הגדולה ביותר