OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Bishop of Hexen

Bishop of Hexen (בעברית: בישוף אוף הקסן; תרגום חופשי: הבישוף של הקסן) היא להקת בלאק מטאל סימפוני ישראלית.

הלהקה הוקמה ב-1994 תחילת 1995 ברמת השרון. לאחר כמה שינויים בהרכב, הלהקה החלה לעבוד באופן אינטנסיבי יותר, ובדצמבר 1995 נכנסה לאולפן כדי להקליט את דמו הבכורה שלה: "Ancient Hymns of Legends & Lore", שיצא לאור ב-1996. תוך זמן קצר, כל 450 העותקים נמכרו לחלוטין. חברות תקליטים רבות רצו להחתים את הלהקה, ולבסוף חתמה בחברת התקליטים "HammerHeart Productions" על חוזה של אלבום אחד.
ב-1996 נכנסה הלהקה להקליט שוב, הפעם את אלבומה הראשון, "Archives Of An Enchanted Philosophy", שיצא באפריל 1997. חברי הלהקה עמדו בפני תחילת שירותם הצבאי, ולכן עבודת ההקלטה והכתיבה עצמה היו אינטנסיביות ומהירות.
האלבום נשען בעיקר על עבודת קלידים, כשלגיטרות תפקיד משני בלבד. האלבום הוא אלבום קונספט, כשהקונספט עצמו נתווה בידי חברי הלהקה.
לאחר 7 שנים של שתיקה, הלהקה הוקמה מחדש, ביחד עם שני חבריה החדשים: לורד קודר בשירה, ואריאל E על הגיטרה.
ביוני 2004 הקליטו דיסק פרומו; "Unveil the Curtain of Sanity" שהכיל 4 שירים חדשים.
בתחילת שנת 2005 חתמה הלהקה עם הלייבל האוסטרי "CCP Records" על חוזה של 3 אלבומים, וחבר חדש הצטרף ללהקה בתור בסיסט: סילנפולטר.
האלבום השני יצא ב-2006.
עטיפת האלבום Archives Of An Enchanted Philosophy

==חברי ההרכב==
* לורד קודר - שירה ותופים
*דימרוסט - קלידים
* אבישס - גיטרה ובס
* אריאל אשכר (Ariel E)- גיטרת סולו

===חברים לשעבר===
* באלזמון - שירה
* לורד ולקארן - גיטרה
* גרדום - גיטרה
* אלון שגיא (The Bene Geserit) - בס, סשן
*סילנפולטר - בס
*אביב (magor) הדרי - גיטרה
*פרופסור ואן הלסינג - תופים

==דיסקוגרפיה==
* Ancient Hymns of Legends & Lore - 1996 (דמו)
* Archives of An Enchanted Philosophy - 1997
* Unveil the Curtain of Sanity - 2004 (מיני-אלבום)
* The Nightmarish Compositions - 2006
* A Ceremony at the Edge of a Burning Page - 2012 (פרומו)
* 2020 - The Death Masquerade (אלבום מלא)

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.metalist.co.il/interviewprivate.asp?id=72 ריאיון עם חברי הלהקה במגזין המטאל הישראלי "מטאליסט"]
* [http://www.icast.co.il/default.aspx?p=Podcast&id=339964&cid=400570 חברי הלהקה מתארחים בתוכנית הרדיו "התוכנית הסודית"]

קטגוריה:להקות בלאק מטאל ישראליות
פולימיוזיטיס

פולימיוזיטיס או דלקת רב־שרירית היא מחלת שרירים אוטואימיונית.

במחלה זו נוצרת דלקת מסביב לשרירים בגוף. המערכת החיסונית של הגוף תורמת להתפתחות הדלקת, ולכן הטיפולים במחלה זו הם בדרך כלל באמצעות תרופות נוגדות למערכת החיסונית (methotrexate, azathioprine).

המחלה נדירה מאוד וקיימת לרוב אצל אנשים מבוגרים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הפרעות רקמות חיבור מערכתיות
קטגוריה:מחלות אוטואימוניות
קטגוריה:דלקת
סיעת מורשה

מורשה היא רשימה שהוקמה לקראת הבחירות לכנסת האחת עשרה בשנת 1984. הורכבה משני פלגי מפלגות:
*מצ"ד (מחנה הציונות הדתית), אשר פרשה מן המפד"ל בשנת 1983, על רקע הישארות המפד"ל בממשלה לאחר פינוי חבל ימית. בראש הפורשים עמד הרב חיים דרוקמן (שהיה חבר הכנסת העשירית, ופרש מסיעת המפד"ל בכנסת, אך ועדת הכנסת לא אישרה לו להקים את הסיעה כבר בכנסת העשירית). עמו פרשו: הרב משה צבי נריה, הרב יצחק לוי, הרב חנן פורת, יוסף שפירא ואורי אליצור, שלא היו חברי הכנסת.
*פא"י (פועלי אגודת ישראל), אשר יוצגה בכנסת במשך שנים רבות, פעמים כסיעה עצמאית ופעמים כסיעה בתוך אגודת ישראל, אך בבחירות לכנסת העשירית (1981-1984) לא הצליחה לעבור את אחוז החסימה. בראשה עמד הרב אברהם ורדיגר.

== תולדות המפלגה ==
הרשימה התמודדה לכנסת ה-11, וקיבלה 33,287 קולות, אשר הקנו לה 2 מנדטים. מטעמה כיהנו בכנסת הרב חיים דרוקמן (נציג מצ"ד) והרב אברהם ורדיגר (נציג פא"י). כמו כן כיהן בממשלת האחדות הלאומית יוסף (יוסקה) שפירא, שהיה ממקימי הסיעה, כשר בלי תיק.

ב-8 ביולי 1986 פרשו הרב דרוקמן וסיעת מצ"ד מסיעת מורשה, וחזרו למפד"ל. ורדיגר המשיך עד סוף הקדנציה כסיעת יחיד, אשר נקראה מורשה-פא"י, ולקראת הבחירות לכנסת השתים עשרה, בשנת 1988, התמזגה מחדש עם סיעת אגודת ישראל.

סיעת מורשה סיימה את דרכה הפוליטית בשנת 1988, לאחר מערכת בחירות אחת וקדנציה אחת בכנסת.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סיעות בכנסת
קטגוריה:מפלגות יהודיות דתיות בישראל
קטגוריה:ישראל: מפלגות ימין היסטוריות
מורשה
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1984
שירות הקשר

אלחוטניות של ההגנה בקיבוץ [[גניגר, 1948]]
שירות הקשר הייתה יחידה מחתרתית של ארגון ההגנה בתקופת המנדט הבריטי, שנתנה שרותי קשר ליחידות הלוחמות וליישובים העבריים. לקראת סיום מלחמת העצמאות, הפך השרות לחיל הקשר של צה"ל.

== היסטוריה ==
בראשית שנות השלושים, לאחר שהוקמו פלוגות קשר בחיפה, תל אביב וירושלים, הפעילה "ההגנה" רשת קשר ארצית המבוסס על אותות ראייה. למרות הקשיים הרבים בהפעלת קשר האותות, היא הוכיחה עצמה בעת המרד הערבי הגדול (1936–1939), כאשר המפקדה הארצית של ההגנה קיבלה דיווחים בזמן אמת מהיישובים השונים.

בשנת 1937 הוקם "שירות הקשר הכללי". ההגנה רכשה מכשירי קשר נייחים, הקימה תחנות אלחוט ויצרה רשת קשר רדיו שהגיעה לכל יישוב בארץ. 

להגנה היו שלוש רשתות רדיו עצמאיות ומבחינה מקצועית האחריות והפיקוד על האלחוטנים היו של שירות הקשר. האלחוטנים ותחנות קשר הרדיו נועדו לתפקד כצינור התקשורת בין הפיקודים המקומיים של הארגון. על בסיס העבודה היום יומית המשותפת, התפתחו בכל פיקוד מקומי קשרי חברות בין האלחוטן לבין המפקד. מצב בו הנאמנות של האלחוטן נתונה ראשית למפקד המקומי ולאזור בו הוא פועל נתפס כבעיה קריטית לשירות הקשר הארצי, והוחלט לנסח כללים ברורים שיגדירו את אופי מערכת היחסים שבין כלל האלחוטנים לבין מקבלי ההחלטות בפיקודים באזורים השונים.

תחת שירות הקשר הפעילה "ההגנה" קשר אלחוטי עם ספינות המעפילים שהגיעו לארץ באמצעות יחידת "הגדעונים", שהייתה אמונה על קיום קשר הרדיו בין הארץ לחו"ל, באמצעות אוניות או מתחנות ביבשה.

עם פרוץ מלחמת השחרור היה לשירות הקשר 150 תחנות אלחוטיות, אך לא היה ציוד נייד. הכוחות הלוחמים נאלצו תחילה להשתמש ברצים שקישרו בין העמדות השונות. במבצע רכש מזורז בארצות הברית נקנו בינואר 1948 מכשירי קשר ניידים (מ.ק.), עודפי מלחמת העולם השנייה שהיו כבדים ומסורבלים ועם בעיות קליטה ושידור. האלחוטנים הוכשרו בעיקר על ידי לוחמי היישוב יוצאי הצבא הבריטי. למרות המגבלות, עמד השירות במתן קשר לכוחות הלוחמים ותוך כדי הלחימה אורגנו יחידות קשר גדודיות וחטיבתיות. לאספקת הקשר נעשה גם שימוש במשוריינים. כמו כן פותחו נהלים שונים, כמו נוהל הדיבור בקשר, שמשמשים עד היום את צה"ל. באוקטובר 1948 הפך השירות לחיל הקשר של צה"ל.

==ראו גם==
* יוני דואר בשירות ההגנה וצה"ל

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.hahagana.org.il/lexicon/lexiconpage/?itemId=48128 שירות הקשר] באתר ההגנה
* דניאל רוזן, [https://www.idf.il/%D7%90%D7%AA%D7%A8%D7%99%D7%9D/%D7%9E%D7%A2%D7%A8%D7%9B%D7%95%D7%AA/%D7%91%D7%99%D7%9F-%D7%94%D7%9E%D7%A2%D7%A8%D7%9B%D7%95%D7%AA/%D7%9E%D7%A2%D7%A8%D7%9B%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%92%D7%A0%D7%94-%D7%93%D7%A0%D7%99-%D7%A8%D7%95%D7%96%D7%9F/?fbclid=IwAR3Rt9z_vAK4MqRs2YQcwmshjrKLIzSjlQqjfY4j9HFVvKflAoRzZg5rLXU שירות הקשר בהגנה : מקשר מחתרתי לחיל קשר מודרני], אתר צה"ל.
* דניאל רוזן, "כְּסוּמָא בַּאֲרֻבָּה: הצופן בשירות הקשר של 'ההגנה'", בתוך: ניר מן (עורך), עלי זית וחרב: מפנה האימפריות, כרך י"ט, בן-שמן: מודן, משרד הביטחון והמרכז לחקר כוח המגן מייסודו של ישראל גלילי, 2019, עמ' 125–152.
קטגוריה:יחידות ההגנה
קנדלמאס

הצגת ישו במקדש, מאת: האנס הולביין האב (1500)
קנדלמאס (באנגלית: Candlemas, בלטינית: Festum candelarum, Candelariaׂ - חג הנרות), הידוע בכנסייה האורתוקדסית כ"חג המפגש" – היפאפנטה (ביוונית: Η Υπαπαντή, ביוונית מודרנית: "אי איפאפאנדי") או בפולחנן של כל הכנסיות כ"חג הצגת האדון" או "חג הצגתו של ישו בבית המקדש" (בלטינית: Praesentatio Jesu in Templo, בבולגרית: Сретение Господне) הוא חג נוצרי המציין את היטהרותה של מרים אם ישו לאחר לידת ישו (בלטינית: Purificatio Beatae Mariae Virginis ), הצגתו של ישו הרך הנולד במקדש, ותפילתו ונבואתו של שמעון הקדוש. זהו החג האחרון בשנה הנוצרית שתאריכו נקבע ביחס לחג המולד. החגים הבאים בתור מחושבים ביחס לחג הפסחא.

החג חל ב-2 בפברואר, 40 יום לאחר חג המולד. על פי המקרא, אישה שילדה בן זכר טמאה ארבעים יום ולאחריהם תבוא להיטהר במקדש. כך מציין החג את היטהרותה של מרים לאחר לידת ישו.

השם "קנדלמאס", בעברית "מיסת נרות", מגיע ממנהג הכנסייה הקתולית, לפיו עורך המיסה ב-2 בפברואר מברך את הנרות בהם יעשה שימוש במשך יתרת השנה. הנרות צריכים להיות עשויים דונג דבורים.

==ראו גם==
* טומאת יולדת
* יום המרמיטה

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.catholic.co.il/index.php?option=com_content&view=article&id=4113:feast-of-the-presentation-in-the-temple-february-2_he&catid=35&Itemid=339&lang=he חג הבאתו של ישו אל בית המקדש – 2 בפברואר]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהגים נוצריים
קטגוריה:מועדים נוצריים
קטגוריה:אירועים בחודש פברואר
סירט (נהר)

סירט (באוקראינית: Серет; ברוסית: Сирет; ברומנית: Siret) הוא נהר הנובע בהרי הקרפטים הצפוניים ונשפך לתוך נהר הדנובה. נביעתו בגובה 1,238 מטר מעל פני הים, בתחום אוקראינה ולאחר דרך קצרה ממשיך ברומניה. על גדותיו שוכנות הערים: סירט, ליטן, פשקאן, רומאן, בקאו וגאלאץ.

אורכו של הסירט 706 קילומטרים ובאגן הניקוז שלו נכללים הנהרות:
* מולדובה Moldova אורכו 216 קילומטר
* ביסטריצה Bistriţa אורכו 283 קילומטר
* סוצ'אבה Suceava אורכו 170 קילומטר
* בְרלאד Bârlad אורכו 207 קילומטר
* טרוטוש Trotuş
* פוטנה Putna
* בוזאו Buzău

שטח אגן הניקוז שלו הוא 44,835 קילומטרים רבועים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קצרמר גאוגרפיה של אוקראינה
קטגוריה:רומניה: נהרות ונחלים
קטגוריה:אוקראינה: נהרות ונחלים
קטגוריה:יובלי הדנובה
פרוט (נהר)

נהר פרוט (באוקראינית וברוסית: Прут; בפולנית וברומנית: Prut) נובע ממורדותיו המזרחיים של הר הוברלה בהרי הקרפטים (ליתר דיוק מ"הקרפטים המיוערים"), ההר הגבוה ביותר בתחום אוקראינה. הנהר זורם מזרחה ובחלק גדול ממסלולו דרום-מזרחה. בהמשכו מהווה הנהר את קו הגבול שבין רומניה לרפובליקת מולדובה, ולבסוף הוא נכנס לתוך רומניה גופא ונשפך לתוך הדנובה באזור העיר גאלאץ. בדלתה שלו נמצא האי פרוט, המכונה גם "אוסטרוב פרוט". אגן נהר פרוט, בהיותו אגן חוצה גבולות, נמצא בשטחן של שלוש מדינות: 28% במולדובה, 33% באוקראינה, ו-39% ברומניה.<ref></ref>

אורכו של הנהר 953 קילומטרים. יש אזורים לאורכו הניתנים למעבר כלי שיט. בחורף, כשמימיו קופאים, ניתן לחצותו ברגל.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוקראינה: נהרות ונחלים
קטגוריה:מולדובה: נהרות ונחלים
קטגוריה:רומניה: נהרות ונחלים
קטגוריה:נהרות גבול
קטגוריה:יובלי הדנובה
קונסטנדינוס קוואפיס

קונסטנדינוס קוואפיס בשנת 1900
קונסטנדינוס פ. קוואפיס (ביוונית: Κωνσταντίνος Π. Καβάφης; באנגלית: K. Cavafy; 29 באפריל 1863 – 29 באפריל 1933) היה משורר בן הקהילה היוונית של העיר אלכסנדריה, שבה חי רוב חייו.

שירתו של קוואפיס נטועה בהיסטוריה היוונית והנוצרית-מזרחית. את עצמו כינה קוואפיס "משורר הלני". בנוסף לנושאים היסטוריים ומיתולוגיים, כתב קוואפיס גם שירה אישית מאוד על חוויותיו כהומוסקסואל, שירה שלעיתים קרובות הייתה חדורת פסימיות. כמה משירים אלה התכתבו עם המסורת היוונית הקלאסית של אפיגרמים ושירי אהבה חד-מיניים.

==ביוגרפיה==
קוואפיס נולד בשנת 1863 באלכסנדריה שבמצרים למשפחה זעיר-בורגנית. בשנת 1870 נפטר אביו. בין השנים 1872–1879 התגוררה המשפחה בלונדון ובמנצ'סטר שבאנגליה, ובין השנים 1882–1885 התגוררה בקונסטנטינופול, שם התוודע קוואפיס אל מקורות יווניים וביזנטיים. הוא החל לכתוב בשפה האנגלית שירי אהבה ותרגומים. בתום השהות בקונסטנטינופול חזר קוואפיס לאלכסנדריה ומיעט לצאת ממנה עד למותו. הוא הועסק כעיתונאי ואחר כך כפקיד במשרד ההשקיה שבמיניסטריון העבודות הציבוריות, שם עבד משנת 1892 ועד תחילת שנות העשרים של המאה ה-20. בשנים אלו פרסם שירים בכתבי עת בשפה היוונית.
==תרגומים לעברית==
* קוואפיס, קונסטנדינוס, כל השירים, תרגום יורם ברונובסקי, הוצאת כרמל, ירושלים, 1993.
* Constantine P. Cavafy, זכור, גוף קונסטנדינוֹס קָוָואפיס, שירי זיכרון ותשוקה, תרגום דורי מנור עם ישראלה אזולאי-נחום, הוצאת נהר ספרים,2017.
* ראשיתם, ארבעה תרגומים לשיר מאת שמעון הלקין, אריה זקס, יורם ברונובסקי ודורי מנור עם ישראלה אזולאי. באתר הארץ, 26 באפריל 2023

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20071009110220/http://www.hagada.org.il/hagada/html/modules.php?name=News&file=article&sid=747 "איתקה", בתרגומו של יורם ברונובסקי] מיוונית, אחד משיריו המפורסמים ביותר של קוואפיס
* , בביצוע המלחין שם טוב לוי
* 
* [http://www.newlibrary.co.il/HTMLs/page_867.aspx?c0=15899&bsp=13412 "טרם ישנה אותם הזמן"], בתרגום שמעון הלקין (1982). אתר הספריה החדשה.
* 
* 
* , בתרגומו של שמעון בוזגלו.
* 
* 
* 
* 
* [https://www.ramisaari.com/interview-constantine-cavafy/ קונסטנטינוס קוואפיס – העיתונאי והשדרן רון נשיאל מראיין את רמי סערי]
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משוררים יוונים
קטגוריה:יוונים ממצרים
קטגוריה:אלכסנדריה: אישים
קטגוריה:להט"בים יוונים
קטגוריה:עיתונאים יוונים

קטגוריה:ילידי 1863
קטגוריה:נפטרים ב-1933
חוק עזר

חוק עזר עירוני הוא חוק משנה שתקף בתחומה של רשות מקומית מסוימת במדינת ישראל. חוק עזר חייב להיות מאושר על ידי מועצת הרשות המקומית ולא להידחות על ידי שר הפנים (במקרים מסוימים נדרש אישור של שר הפנים) על מנת שייכנס לתוקף.

הסמכות להתקנת חוקי עזר עירוניים ניתנת לכל סוגי הרשויות המקומיות, הן על פי החוקים הכלליים המתייחסים אליהם (פקודת העיריות, פקודת המועצות המקומיות, צו המועצות האזוריות) והן מהוראות חוק מפורטות לנושאים שונים (למשל פקודת התעבורה).

הרשות המקומית המנסחת את חוקי העזר, אינה יכולה להוסיף על הכתוב בחקיקה הראשית ואם יעשו זאת, זה לא יעמוד בביקורת שיפוטית. מקרים מפורסמים שבית המשפט החליט שהרשות המקומית חרגה מסמכותה בחוקי העזר הם:
*חוקי עזר שאסרו על פתיחת עסקים במהלך יום שלם באמצע שבוע. בית המשפט קבע שמחוקק המשנה רשאי לקבוע שעות פתיחה וסגירה של עסקים, אך אינו מוסמך לקבוע סגירה מוחלטת ביום שאינו חג או שבת.
*חוקי עזר שאסרו מכירת בשר חזיר בתחומי יישובים. בית המשפט קבע שחקיקה כזאת מנוגדת לחוק יסוד "חופש העיסוק". מחוקק המשנה יכול לקבוע אזורים מותרים ואזורים אסורים, אך אינו יכול להטיל איסור כולל.

נושאים נפוצים לחוקי עזר:
#ארנונה ואספקת מים
#הסדרת חנייה
#ביוב
#איכות הסביבה
#שעות פתיחת עסקים
#שילוט
#פיקוח על עסקים

הטיפול בעבירות על חוקי העזר העירוניים נעשה על ידי הפקחים של הרשות המקומית שהם בעלי סמכות הזהה לזו של שוטר בהקשר לאכיפתם. לרוב העבירות על חוקי העזר הן עבירות קנס או ברירת קנס.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.justice.gov.il/NR/rdonlyres/4F0A4D58-12DB-403D-AEE1-45F61153949C/0/23100.pdf חקיקת משנה - נוהל והנחיות], הנחיות היועץ המשפטי לממשלה, פרק 27 מכיל מידע על חוקי עזר עירוניים.

קטגוריה:ישראל: חקיקת משנה
קטגוריה:שלטון מקומי בישראל
עברי גיטליס

עברי גיטליס (בצרפתית: Ivry Gitlis; 22 באוגוסט 1922 – 24 בדצמבר 2020) היה כנר ישראלי-צרפתי, מהידועים במחצית השנייה של המאה ה-20–ראשית המאה ה-21.

==קורות חיים==

גיטליס נולד בחיפה בשם יצחק-מאיר גיטליס, להורים יוצאי רוסיה. לאחר שברוניסלב הוברמן שמע את נגינתו הוא נסע בהמלצתו ללמוד בקונסרבטואר של פריז. בין מוריו היו קרל פלש, ז'יל בושרי, ג'ורג'ה אנסקו וז'אק טיבו.

ב-1940 הצליח ביחד עם אימו להימלט בספינה מצרפת הכבושה לאנגליה. בתקופה שהיה חשש שהגרמנים יפלשו לאנגליה הוצע לו להחליף את שמו לשם פחות מצלצל כיהודי והוא בחר בשם "עברי" כדי להישאר עם שם ישראלי-עברי.

גיטליס ניגן עם היוקרתיות בתזמורות העולם, ורבות מהקלטותיו נחשבות לקלאסיקה. החל מסוף שנות השישים ועד למותו הוא התגורר בפריז. ניגן על כינור סטרדיוואריוס "Chant du Cygne" מ-1737 ו-גוארנרי "Ysaye", וכן על סטרדיוואריוס מ-1713.

בשנת 1968 השתתף בפרויקט Dirty Mac של ג'ון לנון. בשנת 1971 כתב ברונו מאדרנה את "יצירה לעברי" למענו. בשנת 1975 שיחק גיטליס בסרט סיפורה של אדל ה. של הבמאי הנודע פרנסואה טריפו. גיטליס שיחק בסרט מהפנט, ואף פונה במהלך הסרט לעוזרת שלו בעברית.

בשנת 1988 התמנה גיטליס לשגריר רצון וטוב מטעם אונסק"ו. מטרתו המוצהרת הייתה "תמיכה בחינוך ותרבות של שלום וסובלנות".

בשנת 2009 יצא בצרפת סרט על חייו "Ivry Gitlis, a Violinist beyond the Limits".

בשנת 2012 היה אורח כבוד בקורס הקיץ של קשת אילון.

נפטר ב-24 בדצמבר 2020 בפריז.

==גלריית תמונות==
<gallery widths=250px>
קובץ:Ivry Gitlis.JPG|גיטליס בהופעה בצרפת, 2011.
קובץ:Ivry Gitlis.jpg|גיטליס (שני מימין, עם הכינור ביד) בקונצרט של קשת אילון בקיבוץ אילון, קיץ 2012.

קובץ:Martha Argerich & Ivry Gitlis 02.jpg|גיטליס (בגיל 96), עם הפסנתרנית מרתה ארחריץ' לאחר קונצרט קאמרי, פתיחת העונה בפילהרמונית הישראלית, היכל התרבות, 2018.

</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* יוסי שיפמן, [http://www.habama.co.il/Pages/Description.aspx?Subj=5&Area=1&ArticleID=12801 הזכות לשגות והכוח ליצור], באתר הבמה, 14 ביולי 2010
* 
* 
* [http://www.haaretz.co.il/gallery/music/classicalmusic/.premium חגי חיטרון, "הכנר שלימד את כולם", גלריה הארץ] 27 ביולי 2014
* 

קטגוריה:כנרים ביישוב
קטגוריה:כנרים ישראלים
קטגוריה:כנרים יהודים צרפתים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1922
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1922
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2020
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2020
בטא לקטמאז

בטא לקטמאז (Beta-lactamase), המכונה גם פניצילינאז (Penicillinase), הוא אנזים המיוצר על ידי חיידקים מסוימים (לדוגמה: Staphylococcus aureus), הן גראם-חיוביים והן גראם-שליליים.חיידקים גראם-חיוביים המפרישים בטא לקטמאז מפרישים את האנזים אל מחוץ לתא בעוד שבחיידקים גראם-שליליים האנזים מופרש לחלל הפריפלזמי,(ולכן ריכוזו גבוה יותר בהשוואה לגראם-שליליים) לרוב בתגובה להמצאות אנטיביוטיקה והוא המקנה להם את עמידות כנגד אנטיביוטיקה המכילה טבעת בטא-לקטם (לדוגמה: פניצילין, אמוקסיצילין וצפלוספורין).
את האנזים מקודד בדרך כלל גן הנמצא בטרנספוזון או פלסמיד.
האנזים גורם להידרוליזה של טבעת הלקטם - הוא גורם לפתיחת הטבעת ולסיפוח של מולקולת מים אל מולקולת האנטיביוטיקה. במספר סוגים של בטא לקטמאז משמש אטום אבץ כאתר הפעיל של האנזים.

תרשים המתאר את המכניזם של פירוק פניצילין על ידי בטא לקטמאז

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנזימים
קטגוריה:בטא לקטמים
MRSA

MRSA (ראשי תיבות באנגלית של Methicillin-resistant Staphylococcus aureus; בעברית: סטפילוקוקוס זהוב עמיד למתיצילין) הם חיידקי Staphylococcus aureus בעלי עמידות נרחבת כנגד אנטיביוטיקה. MRSA אינו מהווה גורם סיכון משמעותי באוכלוסייה רגילה, אך הוא גורם זיהום נפוץ בבתי חולים, ועמידותו בפני מרבית סוגי האנטיביוטיקה הופכת אותו לאיום משמעותי על מאושפזים (בייחוד מאושפזים בעלי מערכת חיסון מדוכאת), שעשויים להידבק בו במהלך אשפוז בבית חולים (זיהום נוזוקומי).

חיידקים אלו מייצרים את האנזים בטא לקטמאז וכן יש להם חלבונים קושרי פניצילין בעלי אפיניות מופחתת לאנטיביוטיקה. תכונות אלה מקנות להם עמידות כנגד סוגים רבים של אנטיביוטיקה. החיידקים עמידים לכל סוגי הפניצילין והצפלוספורין, תרופות הבחירה המיועדות לטיפול בזיהומים שנגרמים על ידם.

MRSA רגישים לאנטיביוטיקות הבאות: ואנקומיצין, פוסידין ולינזוליד. חיידקי MRSA אינם אלימים יותר מ-S. aureus רגישים למתיצילין (MSSA), אולם התגלו כבר מקרים של MRSA עמיד בפני ואנקומיצין.
בשנת 2012 דיווח צוות חוקרים מאוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו על גילוי תרכובת אנטיביוטית חדשה, מקבוצת המקרולידים (Macrolide), שנקראת Anthracimycin. תרכובת זו נמצאה יעילה מאוד בהשמדת חיידקי MRSA (כמו גם חיידקי Bacillus anthracis). אפשרות אחרת להתמודדות עם זיהומי MRSA היא באמצעות סוג בקטריופאג' התוקף באופן טבעי את החיידק.

חולי סיסטיק פיברוזיס המטופלים במינים שונים של אנטיביוטיקה מועדים לתקיפה של MRSA. על פי הערכה שניתנה בארצות הברית בשנת 2005, מתים במדינה זו בין 800 ל-955 אנשים בשנה מזיהומים שיוצרים חיידקים אלו. על פי פרסומים עדכניים יותר (2007) נראה כי חיידקים אלו יצאו מבתי החולים והם מתפתחים גם במקומות צפופים המאופיינים בהיגיינה בעייתית, כגון בגני ילדים, בתי ספר ומחנות צבאיים. החיידק תוקף ביתר שאת אנשים בעלי מערכת חיסונית חלשה. לפי הערכות חדשות, בארצות הברית מת אדם בכל 30 דקות כתוצאה מחיידקים אלו, העמידים כאמור בפני אנטיביוטיקה. הערכות המוות השנתיות בארצות הברית עומדות על כ-35,000 אנשים שמתים מהחיידק מדי שנה. גורמים רפואיים בארצות הברית משווים את הסכנה הטמונה בחיידקים אלו כגדולה מזו של נגיף ה-HIV. הערכות עולמיות חדשות מדברות על עד כ-53 מיליון בני אדם ברחבי העולם המהווים נשאים של החיידק, אשר התפרצותו אצל בני אדם מאופיינת בעיקר בזיהומי עור קשים.

מקובל לחלק זיהומי MRSA לזיהומים הנרכשים בבתי חולים (HA-MRSA), אשר נוטים לגרום לדלקת ריאות ולמחלות חריפות, ולזיהומים הנרכשים בקהילה (CA-MRSA) אשר גורמים בדרך כלל לזיהומים שטחיים בעור.

זנים מסוימים של CA-MRSA מייצרים את הטוקסין PVL ההורס לויקוציטים, גורם נקרוזה ובכך מהווה גורם וירולנטיות משמעותי, אשר הופך חיידקים אלו ל"אלימים" במיוחד.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חיידקים אמיתיים
קטגוריה:Firmicutes
קטגוריה:רפואה
קטגוריה:חיידקים עמידים לאנטיביוטיקה
גן יפני

גן בסגנון 'נוף יבש' במקדש בודהיסטי בקיוטו, יפן
גן סמוך למצודת הירושימה
גן בקיוטו, יפן
פנסי אבן, אלמנט נפוץ בגנים יפניים
סויקינקוצו כפול בטירת איוואסקי, נישין, מחוז איצ'י
גנים יפניים (קנג'י: 日本庭園), במסורת של יפן, עשויים להימצא בבתים פרטיים, בפארקים שכונתיים או עירוניים, במקדשים בודהיסטיים או במקדשי שינטו ובנקודות ציון היסטוריות כדוגמת מצודות עתיקות. רבים מהגנים היפניים המפורסמים ביותר במערב וביפן עצמה, הם גני זן. מסורתם של מומחי התה הניבה גנים יפניים מעודנים בסגנון פשוט וכפרי.

גנים יפניים טיפוסיים מכילים, באופן ממשי או סמלי, אחדים מהאלמנטים הבאים:
*מקור מים
*אי
*גשר אל האי
*פנס, לרוב במבנה אבן
*בית תה או ביתן
*עצי בונסאי ננסיים
גנים יפניים עשויים להיות באחד מהסגנונות הבאים:
*גני טיול, לצפייה מהשביל
*גני ישיבה, להתבוננות ממקום אחד

מקדשי זן רבים מאופיינים בגן בסגנון 'נוף יבש' (枯山水). אין בהם מים, אך לרוב הם מעוררים תחושה של מים באמצעות שביל עם חלוקי אבן ובחצץ או בחול מגורף בקפידה. אופייניים לסגנון הנוף היבש, סלעים שנבחרו בשל צורתם ותבניתם המיוחדת, אזוב ושיחים נמוכים. מפורסם במיוחד הגן במקדש Ryōan-ji בקיוטו.

גם גנים אחרים משתמשים בסלעים דומים לקישוט. חלקם מובאים מחלקיה הרחוקים של יפן. בנוסף, חזרן וצמחים קרובים, ירוקי-עד כולל אורן שחור יפני ועצים נשירים כמו מייפל צומחים מעל שטיח של שרך ואזוב. בחלק מהגנים מותקנים קישוטים המשלבים אקוסטיקה טבעית ושימושיות כגון הסוּיקינקוּצוּ.

Shakkei (借景), "נוף מושאל", הוא טכניקה שבה משתמשים גננים יפנים כדי לשוות לגן קטן, מראה מרווח יותר. באמצעות שתילה מחושבת של שיחים שיחסמו את המראה של מבנים סמוכים, הם מעודדים את הצופה להביט לעבר ההרים ולחשוב עליהם כעל חלק מהגן.

==גנים יפניים בישראל==
*בקיבוץ חפציבה על צלע הר הגלבוע - גן שהוקם על ידי חברי תנועת המקויה. הגן ניתן לחברי הקיבוץ לרגל חג היובל כסמל לקשר האמיץ.
*גן בשדרות ירושלים בחולון [http://www.kalmanovitz.co.il/k_comm/Israel/English/Maps/Cities/Holon-Neighbourhood/JapaneeseGarden/obj/index.htm]
*סמוך לדרך דיפנבייקר באזור שער הגיא[https://web.archive.org/web/20051103141959/http://www.megalim.co.il/inner.asp?category_code=6&object_id=5394] - גן שהוקם על ידי אגודת בית שלום היפנית
* גן וואהל לוורדים בירושלים כולל גם גן יפני.
* גן יפני בבית הספר אפק, ראש העין

==ראו גם==
* סויקינקוצו
* אסתטיקה יפנית

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.jgarden.org/ Jgarden - Japanese Garden Database]
* [https://web.archive.org/web/20060206085807/http://mcel.pacificu.edu/as/students/chee/garden.html Japanese Gardens]
* אריה קוץ, [https://www.gotravel.co.il/travel/?p=2316 אדריכלות נוף יפנית], באתר האגודה לידידות ולשכת המסחר ישראל-יפן
* דינה היימן, [http://www.dinaheimann.co.il/articleView.asp?ID=31 לדבר אל העצים ואל האבנים], מסע אחר
* 
* [https://www.facebook.com/Japanese-garden-kibutz-heftzi-ba-גן-יפני-חפצי-בה-1433789800204027 האתר הרשמי של הגן היפני בחפצי-בה]
* 

*
קטגוריה:יפן: תרבות
יפני
אברהם יצחק שטרן

אברהם יצחק שטרן (ג' בחשוון תרצ"ו, 30 באוקטובר 1935 – ה' באייר ה'תשנ"ז, 12 במאי 1997) היה חבר הכנסת ה-14 מטעם המפד"ל ומזכ"ל תנועת בני עקיבא.

==ביוגרפיה==
אברהם יצחק שטרן נולד בחיפה בשנת תרצ"ו (1935), ונקרא על שם הרב אברהם יצחק הכהן קוק, שנפטר חודשיים קודם לכן. למד בבית הספר יבנה בחיפה ולאחר מכן בישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה. התגייס בשנת 1953 לצה"ל, ושירת בגרעין נח"ל דתי. למד תואר ראשון בחינוך וניהול באוניברסיטת חיפה.

שטרן היה פעיל בתנועת הנוער "בני עקיבא", ומילא בה מספר תפקידים, עד שהגיע לתפקיד המזכיר הכללי (מזכ"ל) של התנועה, בו כיהן מספר שנים. כמו כן כיהן משך שנים רבות כמזכיר המדיני של הקיבוץ הדתי וכממלא מקום יו"ר לשכת המפד"ל.

בשנת 1996 נבחר לכהן כחבר הכנסת הארבע עשרה וייצג את האגף היוני במפד"ל. היה חבר בוועדת הכנסת ובוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, וכן היה נציג הכנסת בוועדה למינוי דיינים. הספיק לכהן כחבר הכנסת רק 11 חודשים עד פטירתו לאחר מחלה קשה, ביום העצמאות ה'תשנ"ז, 12 במאי 1997.

היה חבר קיבוץ עין הנציב, בו נקבר כשנפטר במאי 1997.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המפד"ל
קטגוריה:מזכ"לי בני עקיבא
קטגוריה:עין הנצי"ב: חברי הכנסת
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה 
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1997
קטגוריה:בוגרי בני עקיבא
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים

קטגוריה:חברי כנסת שמתו במהלך כהונתם
פנחס ביזברג

פנחס בִּיזְבֶּרג (בכתיב יידי: ביזבערג; בספרדית: Pedro (Pinjas) Bizberg; 20 ביולי 1898 – 1970) היה סופר יידיש, מבקר ספרות ועורך.

==קורות חיים==
ביזברג נולד בעיירה זגיֶיז' שליד העיר לודז' בפולין, בן למשפחת סוחרים יהודים.

קיבל חינוך מסורתי, ב"חדר" ואחר כך גם בישיבות. אך כבר בשנת 1918, בהיותו כבן עשרים, יצא לעיר זוננברג שבגרמניה, השלים שם את לימודי הבגרות שלו, ולאחר שעמד בהם בהצלחה, החל בלימודי אגרונומיה באוניברסיטאות קיל ובון.

בשנת 1923 קיבל תואר אגרונום מדופלם, ועבד במקצועו בגרמניה, דנמרק וצרפת. בשנת 1927 התמנה לאגרונום של יק"א, למושבות הברון היהודיות בארגנטינה. בבואנוס איירס התמנה ביזברג למזכיר של ייוו"א (המכון המדעי היהודי), והקים בתי ספר יהודיים דוברי יידיש בארגנטינה.

פנחס ביזברג החל בכתיבתו הספרותית ככתב-קורספונדנט של העיתון היידי הוורשאי "היינט" ('היום') בגרמניה. עם הגיעו לארגנטינה כתב סיפורים ומאמרים לעיתונות היידיש בארגנטינה. היה עורך "נייע צייט", ביטאון פועלי ציון בבואנוס איירס. כן ערך כמה אנתולוגיות וכתב כמה ספרים. הוא היגר לצ'ילה, וזמן קצר לאחר מכן עלה לישראל.

אף ספר מספריו לא תורגם לעברית.

ארכיון של כתביו שמור בספריה הלאומית.<ref></ref>

==ספריו==
* נייע היימען: דערציילונגען און נאוועלן, בואנוס איירס: עבודה, 1939.
* מיגעל סאכאראוו: פערציק יאר צו דינסט דער קאאפעראציע; מאנאגראפיע און רעדאקציע: פנחס ביזבערג; ארויסגעגעבן פון די אידיש-קאלקאניסטישע קאאפעראטיוועט..., בואנוס איירס: (דפוס Cultura),
* ד"ר ירחי-בוך: לכבוד דעם אנדענק פון ד"ר נח ירחי, פערציק יאר נאך זיין פטירה; מאנאגראפיע און רעדאקציע: פנחס ביזבערג, בואנוס איירס: באערונגס-קאמיטעט, תשי"ב [!] 1953.
* אמאל איז געווען א דאקטער: וואר און לעגענדע וועגן נח ירחי, בואנוס איירס: [חמו"ל], תשי"ג 1953.1940.
* שבת-יום-טובדיקע יידן: דאס געזאנג פון א דור, בואנוס איירס: צענטראל-פארבאנד פון פוילישע יידן אין ארגענטינע ('דאס פוילישע יידנטום'), 1949.

===בעריכתו===
* משה דוד גיסער, דאס געזאנג פון א לעבן; מיט א הקדמה פון פנחס ביזבערג, בואנוס איירס: ארויסגעגעבן דורכן צענטראל-פארבאנד פון פוילישע יידן אין ארגענטינע און באערונגס-קאמיטעט פאר משה דוד גיסער אין טשילע ('דאס פוילישע יידנטום'), תשי"ג 1953.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* "Pedro Bizberg", in: Ana E. Weinstein, Eliahu Toker, La letra ídish en tierra argentina: Bio-bibliografía de sus autores literarios, Buenos Aires: Editorial Milá, 2004, p. 14. 
</div>
== הערות שוליים ==

קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1970
קטגוריה:סופרים כותבי יידיש
קטגוריה:סופרים יהודים ארגנטינאים
קטגוריה:אגרונומים יהודים
קטגוריה:סגל היינט
קטגוריה:עיתונאים יהודים גרמנים
קטגוריה:עיתונאים כותבי יידיש
קטגוריה:עיתונאים יהודים ארגנטינאים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים ארגנטינאים
קטגוריה:פעילים ציונים בארגנטינה
קטגוריה:חברי פועלי ציון
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
פרנסואה דה מאלרב

פרנסואה דה מאלרב (בצרפתית: François de Malherbe; 1555 – 16 באוקטובר 1628) היה משורר ומבקר ספרותי צרפתי.

== קורות חייו ==
דה מאלרב נולד בעיר קן שבנורמנדיה לאב שהיה שופט מחוזי. הוא למד בקן, בפריז, בהיידלברג ובבזל. בשנת 1576, עם סיום למודיו, נסע לפריז ונכנס לשירותו של אנרי השני דוכס אנגולם שהיה מושל פרובנס. הוא שימש כמזכירו בעיר אקס אן פרובנס ונישא שם ב-1581. ב-1586 פטרונו נפטר ודה מאלרב איבד את משרתו, אך חרז חרוזים שעבורם קיבל מענק כספי ניכר מאנרי השלישי מלך צרפת. הוא התגורר לחליפין בפרובנס ובנורמנדיה במשך כעשרים שנה.

דה מאלרב המשיך לכתוב שירים ובשנת 1596 פרסם "שיר למלך אנרי הגדול" (אנרי הרביעי מלך צרפת). ב-1600 מארי דה מדיצ'י עברה באקס אן פרובנס בדרכה לנישואיה עם המלך אנרי הרביעי בפריז. דה מאלרב כתב לכבודה "שיר קבלת פנים למלכה מארי דה מדיצ'י", שהיה שירו החשוב הראשון. ב-1605 נסע לפריז והתקבל על ידי אנרי הרביעי שהזמין אצלו שיר על מנת לחגוג את המערכה הצבאית שלו בחבל לימוזן. דה מאלרב כתב את השיר "תפילה עבור המלך אנרי הגדול בצאתו ללימוזן". שיר זה זיכה אותו בתואר משורר החצר של המלך. ב-1610, אחרי שאנרי הרביעי נרצח בפריז, הפך דה מאלרב לבן חסותה של מארי דה מדיצ'י ולמשורר החצר של בנה, לואי השלושה עשר מלך צרפת. בשנת 1624, כאשר הקרדינל רישלייה נתמנה לשר הראשי של המלך לואי השלושה עשר, הפך דה מאלרב לבן חסותו של רישלייה שמינה אותו לגזבר אוצר המדינה. ב-1627, בנו של דה מאלרב, מארק אנטואן נהרג בדו-קרב. הוא עשה ככל שביכולתו להביא לדין את האשמים (החל משנת 1626 הפך הדו-קרב לבלתי חוקי בצרפת), אך נפטר ב-1628 בפריז.

לשירתו של דה מאלרב נודעה השפעה רבה על הספרות הצרפתית. בהשפעתו התפתחו בהדרגה כללי השירה הקלאסית ששלטו בכיפה עד הופעתה של השירה הרומנטית. כמבקר ספרותי דה מאלרב דרש יתר שלמות ופשטות באוצר המילים ובחריזה. האקדמיה הצרפתית שנוסדה שבע שנים אחרי מותו הורכבה בחלקה מתלמידיו שאימצו את תפיסתו. המשורר והמבקר הספרותי ניקולה בואלו הרעיף עליו שבחים וכתב בספרו "אמנות הפיוט": "לבסוף הגיע דה מאלרב". לא זו בלבד שדה מאלרב היה אדון השירה, אלא גם אדון הלשון הצרפתית. מספרים כי לפני מותו נזף באחות רחמנייה מפני שאינה מדברת צרפתית כראוי.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:משוררים צרפתים
קטגוריה:ילידי 1555
קטגוריה:נפטרים ב-1628
פוטוקרטיטיס

פוטוקרטיטיס היא דלקת קרנית העין כתוצאה מחשיפה לקרינת אור מסוג על-סגול B &רלמ;(UVB). זוהי למעשה כווייה של הקרנית שהיא החלק השקוף על גלגל העין. נקראת גם הבזקי הרתכים (welder's flash) או עיוורון שלג (snow blindness). יכול להיגרם כתוצאה מהשתקפות חזקה של אור השמש על גבי מים צלולים, שלג, זכוכיות, בעת ליקוי חמה וכן מכל מקור מלאכותי של קרינת UVB, כגון מיטות שיזוף, רתכות, נורות הלוגן, הבזקים של מצלמות וכדומה. 

בצביעה פלואורסצנטית תחת אור כחול ניתן לראות כיבים בקרנית. התסמינים כוללים כאב, דמעת, אדמומיות, כאבי ראש, עפעפיים נפוחים, פרכוס עפעפיים (עפעוף בלתי נשלט של העפעף, Blepharospasm), רגישות לאור (פוטופוביה), ראיית הילה מסביב למקורות אור וראייה מעורפלת. יכול לכלול גם אובדן ראייה זמני ותחושה של הימצאות חול בעין. התסמינים יכולים להתפתח תוך כ-6-12 שעות לאחר החשיפה.

בדרך כלל התופעה חולפת לאחר ריפוי טבעי שאורך כ-18-48 שעות. הטיפול נועד להקלה בתסמינים: תמיסות אנטיביוטיות למניעת סיבוכים, טיפות עיניים משככות כאבים ושמירה על העפעף סגור- ניתן אפילו על ידי פלסטרים. 

מניעה כוללת שימוש במשקפי שמש בעלי הגנה נגד קרינת UVB. מומלץ על שימוש במשקפיים בעלות מגני צדדים למניעת כניסת קרינה מצידי הראש.

קטגוריה:הפרעות בלובן העין, בקרנית, בקשתית ובגוף הריסני
קטגוריה:שלג
הנחת אוילר-ברנולי

הנחת אוילר-ברנולי, הנקראת על שם דניאל ברנולי ולאונרד אוילר, היא הנחה פיזיקלית הטוענת כי בכפיפה סימטרית של קורות, חתך מישורי וניצב לציר הקורה לפני הכפיפה יישאר מישורי וניצב לציר הקורה גם בעת הכפיפה.

הנחה זו תקפה אם אורך הקורה גדול משמעותית מרוחבה. תאונה של מטוס בואינג התרחשה מכיוון שתנאי זה לא התקיים: פין החיזוק של אחד המנועים נסדק וגרם לנפילת המנוע. חקירה בנושא העלתה כי השימוש בהנחה היה מוטעה מכיוון שיחס ממדי הפין היו 1:1.5.

בתורת הכפיפה של לוחות, הנחה מקבילה לתנאי ברנולי-אוילר היא הנחת קירכהוף-לאב (Love).

350px

להלן פיתוח משוואת אוילר-ברנולי, כמתואר באיור.

העיבור בציר c-c יחסית לציר הנייטרלי הוא:
:<math>\ dx=\rho d\theta\ \Rightarrow\qquad \epsilon_{x,cc}= \epsilon_{x,y}= \frac{(\rho-h)d\theta-\rho d\theta}{\rho d\theta}= -{y\over\rho}</math>
מחוק הוק:
:<math>\ \epsilon_x= {\sigma_x\over E}- {\nu\sigma_y\over E}- {\nu\sigma_z\over E}</math>
המאמצים בכיוונים y,z זניחים יחסית למאמץ בכיוון x ולכן:
:<math>\ \sigma_x\approx E\epsilon_x= -{Ey \over\rho}</math>
נגדיר את המומנט ואת כיוונו יחסית לציר הנייטרלי:
:<math>\ M(x)= -\int_A y\sigma_xdA= {E\over\rho}\int_A y^2dA = {EI\over\rho}</math>
אם נציב תוצאה זו בחוק הוק נקבל:
:<math>\ \sigma_x=-{My\over I}</math>
כלומר כאשר הקורה אחידה, המאמץ עקב כפיפה לא תלוי בחומר.

כעת נרצה למצוא את משוואת השקיעה w של הקורה. נשתמש בקשרים שקיבלנו על מנת לבטא את העקמומיות המקומית של הקורה:
:<math>\ {1\over\rho}={M\over EI}</math>
באמצעות גאומטריה דיפרנציאלית ניתן להראות כי מתקיים:
:<math>\ {1\over\rho(x)}= \frac{w(x)}{\left(1+[w'(x)]^2\right)^{3/2}}</math>
כאשר מדובר בדפורמציות קטנות, ניתן להניח <math>\ [w'(x)]^2\ll 1</math> ואז:
:<math>\ {1\over\rho}={M\over EI}=w(x)</math>

== ראו גם ==
* חוק הוק

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מכניקה
קטגוריה:לאונרד אוילר
מספר אטומי אפקטיבי

מספר אטומי אפקטיבי (effective atomic number), הוא מספר האלקטרונים המקיפים מתכת מעבר כאשר היא נמצאת בתוך קומפלקס. המספר האטומי האפקטיבי שווה על פי רוב למספר האלקטרונים של הגז האציל הנמצא באותו מחזור כמו המתכת. מספר זה כולל את אלקטרוני המתכת עצמה ואת האלקטרונים של הקשר עם הליגנדים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תכונות כימיות
מרוץ לפיד

חיילי [[חטיבה 401 במרוץ לפיד ברמת הגולן 1987]]
נשיא המדינה ראובן ריבלין מזניק את מרוץ הלפיד המסורתי של ארגון נכי צה"ל, דצמבר 2017]]
מרוץ לפיד הוא מרוץ שליחים שבו הרצים מעבירים לפיד. 

בשנת 1936, לקראת אולימפיאדת ברלין הוחל בגרמניה מסורת של מרוץ לפיד עם הלפיד האולימפי ומסורת זאת נמשכת עד היום. במחאה על קיום האולימפיאדה בסין התקיים "מרוץ לפיד זכויות האדם" שהוביל לפיד מאתונה לקליפורניה

תנועת המכבי הצעיר החלה בחנוכה תש"ה (1944) מסורת של מרוץ לפיד המתחיל באזור קברות המכבים שליד מודיעין ומשם מופץ ברחבי הארץ. הלפיד מובא בין השאר לנשיא המדינה בירושלים. 

בחנוכה תש"י קיים הגדנ"ע מרוץ לפיד של שמונה לפידים שהובאו ממקומות שונים בישראל אל הר הרצל לידי ראש הממשלה. 

מאז מתקיימים בישראל מרוצי לפיד רבים במקומות שונים. אחד מהם הוא מרוץ תל חי שהתקיים לקראת י"א באדר יום תל חי. חלק מבתי הספר משתתפים במרוץ לתלמידי היסודי. תלמידי כיתות יא' ויב' מתחילים בנקודה במודיעין.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=Y8wobmTJqvQ&feature=em-uploademail מבצע "לפיד", מרוץ האורים גדנ"ע תש"י]. יומני כרמל דצמבר 1949 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חנוכה
קטגוריה:אולימפיאדה
אורי חזקיה

אוֹרי חזקיה (נולד ב-18 בספטמבר 1979) הוא סטנדאפיסט, שחקן, תסריטאי ומוזיקאי ישראלי.

==ביוגרפיה==
חזקיה נולד וגדל בירושלים, להורים צברים ממוצא בולגרי ותימני. אביו הוא מלאכי חזקיה, אשר שימש קריין החדשות ב"קול ישראל". בבגרותו, עבר חזקיה עם משפחתו לתל אביב ולמד בגימנסיה העברית "הרצליה" עד שנת 1997.

את שירותו הצבאי עשה בחיל האוויר כמפקד קורס ביטחון שדה בבית הספר למקצועות התעופה בעובדה, במהלכו החל להופיע במועדוני סטנדאפ כגון הקאמל קומדי קלאב.

עם שחרורו מצה"ל החל חזקיה להופיע בתוכניות טלוויזיה שונות, בהן: "טיאר ברשת", "חדשואו", "יומטוב", "על כל בעיה חזקיה" בערוץ הילדים ובתוכניתו של יגאל שילון "פספוסים". כמו כן, השתתף ככותב בתוכנית "ערב אדיר" של ערוץ 2. במסגרת התוכנית "האקדמיה לצחוק" נפגש כבוחן עם חברו לימים אבי נוסבאום. השניים חברו להנחות את התוכנית הסאטירית "מכת מדינה" בערוץ ביפ, וכן גם תוכנית בוקר ברדיו 99.

בשנים 2008–2011 חזקיה השתתף בתוכנית הבידור של רשת "צחוק מעבודה" בערוץ 2, בהנחייתו של שלום אסייג (עונות 1–6) ובה התגלה לקהל הרחב. בשנת 2010 החל להוביל את קמפיין הפרסום של החטיף "ביסלי" מבית "אסם" וכן הוציא את השיר השני שלו, "סיבוב קיץ". בראשית 2011 הגיש לצד רועי לוי את הספיישל "קבלו אותם", לרגל השקת ערוץ הוט קומדי סנטרל. באותה שנה זכה בתואר "האיש של השנה" בעיתון "מעריב לנוער".

ביוני 2012 הוציא את השיר "מזייף בפזמון".

ב-2013 חזקיה כיכב בתפקידו הקולנועי הראשון בסרט המתח הקומי "פלאות" בבימויו של אבי נשר, בהשתתפות אדיר מילר.

בינואר 2014 הוציא את השיר "שללה" יחד עם עמית פרקש ובהשתתפות ירון ברלד. באוקטובר באותה שנה, החל להשתתף בעונה החמישית של תוכנית הבידור של קשת "מועדון לילה" בערוץ 2, והמשיך להשתתף בעונות השישית והשביעית של התוכנית.

ב-14 בדצמבר 2022 חזקיה הוציא את השיר "AND WHEN THE SKY IS TILILI".

ב-2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, הוציא את סדרת הפודקאסטים "המרתף של אורי".

==חיים אישיים==
באפריל 2017 נישא לבת זוגו, אריאל, והם הורים לשלושה ומתגוררים ברמת החייל שבתל אביב.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:סטנדאפיסטים ישראלים
קטגוריה:פרזנטורים ישראלים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:סגל רשת
קטגוריה:סגל קשת
קטגוריה:זוכי טקס נבחרי הילדים: קומיקאים
קטגוריה:מנחים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
אגוז לוז

אגוזי לוז בשלים - שלמים וקלופים
[[טמיאס אוכל אגוז לוז]]
אגוז לוז או אִלְסָר ("בונדוק" בערבית) הוא הפרי האכיל של שיחים נשירים בסוג Corylus. את השיחים מגדלים כיום לצרכים מסחריים בארצות שונות (טורקיה, ארצות הברית, ספרד, איטליה, צרפת, סין ואוסטרליה). הם זקוקים למזג אוויר קר וחורפי על מנת לפתח תפרחת.

אגוזי הלוז גדלים באשכולות על השיח. כשהאגוזים מבשילים, הפרי הגדול והשעיר נפתח, והאגוז נושר לאדמה, מוגן בקליפתו הקשה. לשיח הלוז אורך חיים גבוה במיוחד והוא מספק אגוזים במשך מאות שנים. 
לאגוז עצמו קליפה דקה שעטופה במעטה מגן עבה. את האגוז צורכים טרי או קלוי.

==ערכים תזונתיים==

האגוז עשיר בשומן, חלבון, סיבים תזונתיים, ויטמין E וברזל. כמו כן הוא מכיל זרחן, אשלגן וסידן. כ-80% מתכולת השומן באגוז הוא שומן חד בלתי רווי.

מקילוגרם אגוזים אחד נשארים 460 גרם לאחר קילוף.

==שימושים רפואיים לפי מקורות קדומים ובימינו==
בתקופה הקלאסית האמינו שהאגוז מועיל לקיבה, מרפא שיעול ומצמיח שיער. בימי הביניים גידלו את הצמח באזור והשתמשו בו לניקוי ולחיזוק המעיים, לסתירת רעלים, לשיפור הזיכרון, לריפוי שטפי דם בחזה ובריאה, להפחתת גזים, לגרימת עצירות והקאה, לריפוי דלקות בדרכי השתן, לטיפול במחלת הנפילה, בפצעים פתוחים ובעוויתות בפנים. ברפואה העממית בימינו משמש האגוז לטיפול במחלות מעיים ולהורדת רמת הכולסטרול בדם, לטיפול בדימום, במחלות עיניים, וכן לשיפור הזיכרון, לריבוי הזרע ולריבוי חלב אם.

== גלריית תמונות ==
אגוזי לוז בתפזורת
{| align=center
|<gallery widths="220px" heights="260px" perrow="2">
תמונה:Peeled Corylus avellana.jpg|אגוזי לוז מקולפים
תמונה:Stamp of Israel - Festivals 5713 - 220mil.jpg|בול "מועדים לשמחה ה'תשי"ג" עם ציור של ענף אגוז בעיצובו של אוטה וליש
 </gallery>
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פירות נשירים
קטגוריה:שדריים
לוז
סולם

סולם בסיסי
סולם לגג הבניין
סולם (בניקוד: סֻלָּם) הוא כלי המשמש לטיפוס לגובה.

== מבנה ==
לסולם מבנה בסיסי של שלבּים־שלבּים (בעברית גם שליבות מן שְׁלִיבָה או חֲווָקים מן חָווָק) המוחזקים בין שני מוטות אופקיים זה לזה ומאונכים לקרקע. הוא עשוי מחומרים חזקים המסוגלים לשאת משקל אדם, כגון מתכת, פלסטיק או עץ.
את הסולמות משעינים על הקיר, או מעגנים אליו, כשסוג נוסף של סולמות אינו אלא שני סולמות הנשענים זה על זה.
===סולם חבלים===
סולם חבלים הוא סולם שחלקיו השונים עשויים לא מחומר קשיח אלא מחבל (לעיתים יש בפרקים חיזוקי מתכת). הוא קל משקל וניתן לקיפול, ועל כן נוח להובילו ממקום למקום ולאחסנו, ובשל גמישותו נוח להתקינו באתרים שבהם המשטח האנכי שעליו מטפסים איננו חלק אלא קמור (לדומה – קיר סלע). עם זאת, כדי להשתמש בו על המטפס להשקיע עוד מאמץ ומיומנות, שכן הוא נוטה להתנועע בעת הטיפוס עליו. יש סולמות חבלים ששלביהם עשויים מחומר קשיח.

סולם החבלים נוח ומשמש לרוב בטיולים ובמחנאות, בפעילויות צבאיות וכן בפעולות חילוץ והצלה.
===סולם במשחק===
סולמות משמשים גם למשחק ילדים בגני שעשועים. בדרך כלל לשלביהם פרופיל מעוגל למניעת פציעות, בניגוד לשלביהם של סולמות העבודה, שהם בעלי פרופיל מלבני.
=== ברכבי הצלה ===
ברכב מכבי אש מותקן סולם, ובעזרתו הכבאים מגיעים לקומות העליונות בבניין בוער אם לא ניתן להגיע אליהן דרך המדרגות הפנימיות. לעיתים הסולם מורכב על צריח מסתובב בגג המשאית של מכבי האש, והשליטה עליו יכולה להיעשות משני מרכזי פיקוד – מהמשאית עצמה או מקצהו העליון של הסולם (סלסילה). לאורך סולם הכבאים מורכב צינור מים.

אף כי הסולם משמש לעלייה ולירידה, הוא נתפס ככלי לעלייה. למשל במשחק הלוח "סולמות ונחשים", הסולמות מציינים את העלייה, בעוד שהנחשים (או החבלים) מסמלים את הירידה.

=== בטיחות ופציעות ===
בשל החשש מנפילות העבודה בסולם דורשת ניסיון ומיומנות, ומעל גובה של 2 מ' נדרש גם אישור עבודה בגובה<ref></ref>.

התאונות משימוש בסולם יכולות לקרות בשל מספר סיבות:
* חוסר ייצוב - הישענות על אלמנט שאינו חזק דיו לשאת את כובד הסולם והאדם שעליו, או הטיית גוף מחוץ למרכז הכובד של הסולם מה שעשוי להביא להתהפכות בשל אפקט המנוף.
* שבירה - העמסת משקל יתר יחסית לחוזקו של הסולם (מושפע מסוג החומר שהסולם בנוי ממנו או מזווית הפריסה שלו).
* סגירת רגליים - בסולמות דו רגליים שינוי שיווי המשקל עשוי להביא את הרגליים להיסגר זו על זו ולנפילת הסולם.

== גלריה ==
<gallery widths="150px" heights="250px" perrow="3">
Ladder and telegraph pole.jpg|סולם
PikiWiki Israel 12261 Yard of the kindergarten.jpg|ילדים מטפסים על מתקן הסולמות במושב צופית
US Navy 040720-N-2544P-173 Sonar Technician 2nd Class Charles Baggs, assigned to the guided missile destroyer USS Shoup (DDG 86) ascends a ladder during a Visit Board Search and Seizure (VBSS) training evolution.jpg|סולם חבלים
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:מתקני שעשועים
קטגוריה:מדרגות
לא תנאף

לֹא תִנְאָף היא מצוות לא תעשה על קיום יחסי מין בין אישה נשואה לגבר זר. איסור זה מופיע בעשרת הדיברות, וממוקם בין האיסור על רצח לאיסור על גנבה () (). האיסור מופיע במקומות נוספים בתורה.

בנוסף לאיסור על ניאוף קיים איסור בעשרת הדיברות לחמוד אשת איש, שיש המפרשים כעשיית מעשים כדי להשיגה ().

==האיסור==
רש"י מפרש כי הביטוי "ניאוף" מתייחס לקיום יחסי מין עם אשת איש בלבד, ולראיה מביא פסוקים נוספים המתייחסים לכך: , או . גם הרמב"ן ורבינו בחיי סוברים כמותו. חיזוק לשיטתם מביא רבנו בחיי, שטוען כי העבירות הנכללות בעשרת הדיברות הן רק כאלה שחייבים על ביצוען מיתת בית דין.

האבן עזרא ה"חזקוני לעומתם סבורים כי בגדר ניאוף נכללים כל יחסי המין האסורים, וספורנו שסובר כמותם, מסביר כי הביטוי משמש בעיקר לעברת ניאוף עם אשת איש.

== חומרת האיסור ==
מעשה הניאוף נחשב ביהדות לאחד משלוש העבירות החמורות ביותר, שעליהן נאמר "ייהרג ואל יעבור". כך למשל מתואר הניאוף בספר משלי:
:.

על פי החוק המקראי אנשים שחטאו בניאוף דינם מיתה. חז"ל פסלו ראיות נסיבתיות לחטא הניאוף ודרשו עדויות מוצקות ביותר וגם התראה, כך שמימוש העונש היה כמעט בלתי אפשרי. מסכת סוטה עוסקת בדיני אישה שנחשדת על ידי בעלה בניאוף.

אדם שנולד כתוצאה מניאוף הוא ממזר, שעליו קבעה התורה (): "לא יבוא ממזר בקהל ה', גם דור עשירי לא יבוא לו בקהל ה'". לפיכך הממזר (וצאצאיו) אינו רשאי לשאת יהודיה כשרה, והוא רשאי להינשא רק לממזרה, לשפחה או לגיורת.

איסור על ניאוף קיים גם בדתות ובתרבויות אחרות.

==אסורה לבעלה ולבועלה==
כאמור, העונש על ניאוף הוא מיתה, אך עונש זה אינו מופעל בימינו. עונש המופעל בימינו הוא הכלל "אסורה לבעלה ולבועלה" - על האישה הנואפת להתגרש מבעלה, ואסור לה להינשא לזה שאתו נאפה. גם בהקשר זה נדרשת עדות של שני עדים שראו את מעשה הניאוף, עדות שאותה קשה להשיג. 

כאשר לבית הדין הרבני מוצגת עדות נסיבתית, למשל עדות כי האישה התייחדה בחדר בבית מלון עם גבר זר, אף שלא תמיד יחייבו את האשה להתגרש, יופעל הכלל "אסורה לבעלה ולבועלה", ואם בסופו של דבר תתגרש, הרי תהיה אסורה לאדם שעמו נאפה (על פי החשד). בשנת 2015 הוציא נשיא בית הדין הגדול הנחיות המסדירות את הבירור בנושא זה.

אשת איש שנאנסה אינה נאסרת על בעלה, אלא אם כן הבעל כהן.

==ראו גם==
* ניאוף
* סוטה
* איסור קדשה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות שבין אדם לחברו
קטגוריה:מצוות לא תעשה
תנאף
קטגוריה:הלכות אישות
קטגוריה:משפט עברי: דיני משפחה ואישות
קטגוריה:איסורי עריות
קטגוריה:מיניות ביהדות
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:פרשת יתרו
קטגוריה:חייבי חנק
קטגוריה:יחסים מחוץ לנישואים
מורש (נהר)

מוּרשׁ (ברומנית: Mureş; בהונגרית: מארושׁ Maros) הוא נהר הנובע מהרי הקרפטים המזרחיים, ברומניה, זורם לאורך 803 קילומטרים, מהם 761 קילומטרים ברומניה ו-42 קילומטרים בהונגריה.

מקורו של המורש נמצא בגובה 850 מטר מעל פני הים, במעיין ההשמאשו מארה (ה"השמאש הגדול") Hăşmaşu Mare, בהר הרגיטה Harghita ונשפך לתוך נהר טיסה, ליד העיר סגד.

בדרכו קולט מורש את מי הנחלים הבאים:
* גורגיו Gurghiu
* סבש Sebeş
* סטראי Strei
* אמפוי Ampoi
* ג'ואג'וּ Geoagiu
* אריאש Arieş
* טרנבה (הקטנה) Târnava Mică
* טרנבה (הגדולה) Târnava Mare
* נירז' Niraj

==קישורים חיצוניים==

* [https://pdfslide.net/documents/184635870-atlasul-cadastrului-apelor-din-romaniapdf.html אטלס הקדסטר של המים ברומניה - עמודים 125 עד 186] 

קטגוריה:קצרמר גאוגרפיה של הונגריה
קטגוריה:רומניה: נהרות ונחלים
קטגוריה:הונגריה: נהרות ונחלים
לא תענה ברעך עד שקר

לא תענה ברעך עד שקר הוא מצוות לא תעשה על נתינת עדות שקר. איסור זה הוא הדיבר התשיעי בעשרת הדיברות.

== מקור האיסור ומהותו ==
מקור איסור זה מופיע ב: "לֹא תִּרְצָח לֹא תִּנְאָף לֹא תִּגְנֹב לֹא תַעֲנֶה בְרֵעֲךָ עֵד שָׁקֶר". בנוסח עשרת הדברות המופיע ב ישנו פסוק דומה מאד: "לֹא תִּֿרְצָח וְלֹא תִּֿנְאָף וְלֹא תִּֿגְנֹב וְלֹא תַעֲנֶה בְרֵעֲךָ עֵד שָׁוְא".
== עדים זוממים ==

דין אדם שהעיד עדות שקר, מופיע ב. בפסוק מפורטת מצוות עשה העוסקת בענישת עדים אשר נמצא שהעידו עדות שקר, עדות שקר היא עדות של אדם שהודה או שהוכח שיש טעות בעדות עצמה. לדוגמה - נמצאה הוכחה שבעדות עצמה יש פרט לא נכון. העונש על עדות שקר הוא מלקות.

ישנו סוג נוסף המקביל לעדות שקר הנקרא 'עדים זוממים'. עדים זוממים הם עדים שהעידו עליהם שיש טעות לא בגוף העדות, אלא בעדים עצמם. לדוגמה - יגיעו עדים אחרים ויעידו שהעדים הזוממים היו איתם באותה שעה של הפשע, ולכן לא הגיוני שהם מעידים, זה נקרא הזמת עדות.

על פי התורה בית הדין מחיובים לנהוג בהם כפי שהיו שזממו לעשות בנאשם החף מפשע שהעידו עליו את עדות השקר.

==ראו גם==
* עדים זוממים

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:עשרת הדיברות
קטגוריה:פרשת יתרו
קטגוריה:מצוות שבדיבור
מירי מסיקה (אלבום)

מירי מסיקה הוא אלבום הבכורה של הזמרת מירי מסיקה, אשר יצא לאור לחנויות באפריל 2005 לאחר עבודה של שלוש שנים.

האלבום הופק על ידי אורי זך ושמוליק נויפלד בחברת התקליטים הד ארצי תחת הלייבל "עננה". כעבור חמישה חודשים, קיבל האלבום מעמד זהב על מכירות של יותר מ-20,000 עותקים. שלושה חודשים אחר-כך האלבום הגיע למעמד פלטינה על מכירות של למעלה מ-40,000 עותקים. עד היום הגיע אלבום זה למעמד "פלטינה כפולה" ונמכרו ממנו למעלה מ-80,000 עותקים בישראל.

הסינגל "לשם" הפך ללהיט והופק לו קליפ. השיר מתאר מערכת יחסים בין גבר מאוהב לאשה שאיננה מחזירה לו אהבה. השיר זכה בכמה מצעדים כ"שיר השנה" והיה מועמד לשיר השנה בטקס פרסי העמ"י בערוץ 24. האלבום היה אף מועמד לתואר "אלבום השנה" בטקס פרסי עמ"י.

באלבום, לצד השירים המקוריים, ישנן שתי גרסאות כיסוי (קאברים) לשירים מוכרים: "הצל ואני" שכתב, הלחין ושר במקור יהודה פוליקר (נכלל באלבומו "פחות אבל כואב"), ו"שיר לשירה" שכתב יהונתן גפן (נכתב במקור בספרו "הכבש השישה עשר") והולחן על ידי קורין אלאל (ובוצע גם במקור על ידה). גרסתה של מסיקה זכתה להצלחה ולהשמעות רבות ברדיו.

==רשימת רצועות==

{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;"
|- bgcolor="#efefef"
!width=100|שיר
!width=70|אורך
!width=70|מילים
!width=70|לחן
!width=70|עיבוד
|-
! נובמבר
| 03:28
| קרן פלס
| קרן פלס
| אורי זך ושמוליק נויפלד
|-
! אתה אף פעם
| 03:55
| איה כורם
| איה כורם
| אורי זך ושמוליק נויפלד
|-
! טיפה טיפה
| 03:55
| דידי שחר
| דידי שחר
| אורי זך ושמוליק נויפלד
|-
! מפלס המצב רוח
| 03:23
| מיכאל וקנין
| תמיר חיטמן
| אורי זך
|-
! בקרקס הזה
| 04:19
| קרן פלס
| קרן פלס
| אורי זך
|-
! באה אליכם
| 02:58
| דידי שחר
| דידי שחר
| אורי זך ושמוליק נויפלד
|-
! אף אחת
| 04:02
| צרויה להב
| שמוליק נויפלד
| אורי זך, שמוליק נויפלד וגיל פלדמן
|-
! טיול לילי
| 03:33
| קרן פלס
| קרן פלס
| אורי זך ושמוליק נויפלד
|-
! שיר תקווה
| 04:33
| מיכאל וקנין
| שמעון בוסקילה
| אורי זך ושמוליק נויפלד
|-
! לשם
| 04:00
| קרן פלס
| קרן פלס
| אורי זך ושמוליק נויפלד
|-
! תן לי סימן
| 03:52
| איתי זילברשטיין ומאיר עמר (נערי רפול)
| איתי זילברשטיין ומאיר עמר
| אורי זך ושמוליק נויפלד
|-
! שני כוכבים
| 02:37
| ארז ברזוליק
| אורי זך ומירי מסיקה
| אורי זך
|-
! הצל ואני
| 05:27
| יהודה פוליקר
| יהודה פוליקר
| אורי זך בשיתוף דנה אביתר, גיא יונה ואסף ברק
|-
! שיר לשירה
| 05:00
| יהונתן גפן
| קורין אלאל
| אורי זך ושמוליק נויפלד
 |}

==סינגלים==

==המשתתפים באלבום==
תופים: אשר פדי, תומר צידקיהו
<br>
בס: בנצי גפני, מיקי ורשאי
<br>
סינתי בס: אורי זך
<br>
תכנותים, קלידים: אורי זך, שמוליק נויפלד, רביב בן מנחם
<br>
פסנתר: אורי זך, גיל פלדמן
<br>
עוּד, סאז: יניב טייכמן
<br>
רביעיית מיתרים: לודה אוזריצקי
<br>
גיטרות: דודו טסה, יונתן פריג', לידור לוי
<br>
כלי הקשה: אורן בלבן
<br>
כינור: פליקס מזרחי
<br>
חליל: אמיר שהסאר
<br>
אקורדיון: שמוליק נויפלד

== קישורים חיצוניים ==

* באתר 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2005
קטגוריה:אלבומי מירי מסיקה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
תשעת המכובדים

התיאור האמנותי המוכר הקדום ביותר של תשעת המכובדים. בית העירייה הישן של קלן, גרמניה
תשעת המכובדים ([[Alcalá de Henares, 1585).]]
תשעת המכובדים (בצרפתית: Neuf Preux) הוא הכינוי שניתן לתשע דמויות היסטוריות בהן מגולם האידיאל האבירות של ימי הביניים. הופעתם הראשונה של תשעת המכובדים באמנות האירופית הייתה במאה ה-14, בחיבורו של ז'אן דה לונגויון "שבועת הטווס" (Voeux du Paon). תשע הדמויות המופיעות בחיבור היו, לפי התפיסה הרווחת בימי הביניים, דמויות אביריות ראויות לציון בעת העתיקה, במקרא ובהיסטוריה ובאגדה הנוצרית של ימי הביניים. לאחר הופעתם של תשעת המכובדים בחיבור הצרפתי, הם הפכו להיות נושא נפוץ בספרות והאמנות של אירופה באותה התקופה, וזכו להערצה ששרידיה ניכרים עד לימינו ביחס לו זוכות דמויות אלו בקרב האגדה והאמנות העכשוויות.

תשעת המכובדים היו:
* פגאנים: הקטור, אלכסנדר הגדול, יוליוס קיסר.
*עברים: יהושע בן נון, דוד המלך, יהודה המכבי.
*נוצרים: המלך ארתור, קרל הגדול, גוטפריד מבויון.

כמה מהגרסאות המאוחרות של הרשימה כוללות את הגיבורה ז'אן ד'ארק כמכובדת העשירית.

כקבוצה מציגות הדמויות את כל הפנים הקיימים בלוחם המושלם. כל המכובדים, למעט הקטור, נודעו בשל מעשי הכיבוש שביצעו. כל המכובדים, למעט יהושע, היו צאצאים למשפחות מלכותיות או אציליות. כל הדמויות ברשימה זיכו את מדינותיהם ועמם בכבוד ויוקרה וסימנו את הכח והעורמה הצבאית שנחשבו בימי הביניים לתכונות ראשונות במעלה. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כלכלה, חברה ותרבות בימי הביניים
קטגוריה:יוליוס קיסר
קטגוריה:אלכסנדר הגדול
קטגוריה:דוד בתרבות ובאמנות
קטגוריה:קרל הגדול
קטגוריה:9 (מספר)