כתבי אוגרית

לוח ב[[אכדית שנמצא באוגרית]]
כתבי אוגרית הם אוסף של טקסטים עתיקים שנכתבו בכתבי יתדות (אלפביתיים והברתיים) בשמונה שפות לפחות, והתגלו משנת 1928 באתרי העיר אוגרית. עד כה נמצאו מעל 1,300 לוחות ושברי לוחות חרס כתובים באלפבית אוגריתי (רובם באוגריתית, מעטים מהם בחורית ובאכדית, ולוחות אחדים שנמצאו ברחבי כנען וביטאו כנראה ניב כנעני שאיננו אוגריתית)<ref></ref> וכ־1,500 לוחות ושברי לוחות חרס בכתב יתדות הברתי (וכוללים בעיקר אכדית, מעט שומרית, חתית וחורית, ואף טקסטים אחדים באוגריתית).<ref name=":13"></ref> הכתבים נכתבו בסביבות 1400–1200 לפנה"ס.<ref name=":14"></ref>

== לשון ==

כתבי אוגרית משקפים את הלשון האוגריתית בטווח ארוך יותר מ־200 השנים בהם נכתבו: בעוד הכתבים המאוחרים ביותר, שנכתבו ממש לפני חורבן אוגרית, משקפים את לשון היום־יום, חלק מהטקסטים העתיקים – לוחות השירה האוגריתית, שהם גם הארוכים ביותר – ביותר משקפים שלבים קדומים יותר של השפה, שכן הם נמסרו בעל פה כמה דורות לפני שהועלו על הכתב, ונושאים מאפיינים של לשון פואטית כנענית (ממנה התפתחה גם הלשון הפואטית העברית הקדומה, החולקת עם הלשון הפואטית האוגריתית מאפיינים רבים).<ref name=":14"></ref> הלשון הפרוזאית במסמכים ומכתבים המלכותיים קרובה מאוד לטקסטים הספרותיים, וניחנת בעידון ובכתיב מדויק; אך כמה טקסטים לא פורמליים, שנכתבו על־ידי בעלי השכלה לקויה או זרים, חושפים מאפיינים בלשון המדוברת שלא משתקפים באורתוגרפיה הסטנדרטית.<ref></ref>

הכתבים האכדיים משתמשים באכדית הבבלית התיכונה.<ref name=":15"></ref> כאשר נכתבו מלים או שמות אוגריתיים באכדית, לא נשמר הערך הפונטי של העיצורים הגרוניים (שאינם קיימים באכדית), והתנועה o (שגם היא לא קיימת באכדית) הועתקה בתנועה u.<ref name=":15"></ref> מלים אוגריתיות ששולבו בטקסטים אכדיים סומנו לעיתים באמצעות "גלוסה" .<ref name=":15"></ref>

== מיון הטקסטים באוגריתית ==
עד כה נמצאו כ־1,500 טקסטים ושברים, כולם מתוארכים למאות ה־13 וה־12 לפנה"ס. המפורסמים ביותר מבין כתבי אוגרית הם כחמישים השירים האפיים. הכתבים האחרים כוללים 150 לוחות המתארים את הפולחן והטקסים האוגריים, 100 מכתבים, מספר קטן של חוזים וטקסטים משפטיים אחרים (באכדית שנחשבה אז לשפת החוק), ומאות טקסטים מנהליים או כלכליים, בעיקר רשימות שמות וסחורות.

=== לוחות השירה ===
לוח מ[[עלילות בעל וענת]]

הכתבים הבולטים והארוכים ביותר שנמצאו באוגרית הם לוחות השירה.<ref></ref> בין קובצי השירה הבולטים ניתן למנות את עלילות בעל וענת, אגדת כרת ואגדת אקהת, ובלוחות בודדים נמצאו יצירות שירה עלילתית אחרות, כגון הולדת שחר ושלם, חתונת ירח ונכל, לחש עלילת האלים הנאבקים בנחש, וקטעים רבים נוספים.

=== הכתבים הפולחניים ===
UT a, [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010136329 AO 11611])<ref>ח. א. גינזברג, כתבי אוּגרית, מוסד ביאליק, 1936, עמ' 7</ref>|ימין]]
הטקסטים הפולחניים שנמצאו באוגרית הם כתבים שאינם שיריים, ומתארים את הפולחן שננהג בעת כתיבתם. בין כתבים אלה ניתן למצוא רשימות קורבנות: לאלים השונים<ref name=":0">UT 1</ref><ref name=":1">UT 19</ref><ref name=":2">UT 22</ref><ref name=":3">UT 23</ref><ref name=":4">UT 144</ref><ref name=":5">UT 1004</ref>, להגנת העיר אוגרית,<ref>UT 2</ref> לימים השונים בחודש,<ref name=":6">UT 3</ref> ולאלים שונים בתוספת מנחות מתכת.<ref name=":7">UT 5</ref> בין סוגי הקורבנות ניתן למנות שֶׂיִים,<ref name=":0" /><ref name=":6" /><ref name=":7" /><ref name=":8">UT 609</ref> אלופים,<ref name=":0" /><ref name=":7" /><ref name=":8" /> "גדולות"<ref name=":0" /><ref name=":6" /><ref name=":8" /><ref name=":9">UT 9</ref> (בנות בקר) ו"דקות"<ref name=":0" /> (בנות הצאן), צאן,<ref name=":2" /> שלמים,<ref name=":8" /> ציפורים,<ref name=":3" /><ref name=":8" /> ובין המנחות ניתן למצוא "שקלי כסף טוב"<ref name=":7" /> ו"שקלי חרוץ".<ref name=":7" /> בין האלים להם מובאים הקורבנות נמנים האלים המרכזיים במיתולוגיה כגון אל,<ref name=":0" /><ref name=":8" /> רשף,<ref name=":0" /><ref name=":4" /><ref name=":5" /> אשרה,<ref name=":0" /><ref name=":8" /> ענת,<ref name=":0" /> שפש,<ref name=":0" /><ref name=":7" /><ref name=":8" /> ים,<ref name=":0" /><ref name=":8" /> ירח,<ref name=":0" /><ref name=":7" /> עשתרת,<ref name=":1" /><ref name=":2" /><ref name=":3" /><ref name=":5" /><ref name=":7" /><ref name=":8" /> בעל,<ref name=":8" /><ref>UT 9</ref> כושר,<ref name=":8" /> כושרות,<ref name=":8" /> דגון,<ref name=":8" /><ref name=":9" /> ועשתר,<ref name=":8" /> אלים זוטרים כגון שכמן ושנם,<ref name=":0" /> בעל צפון,<ref name=":0" /><ref name=":8" /> צמל (אם הנשרים),<ref name=":0" /> פדרי,<ref name=":0" /><ref name=":8" /> ארצי,<ref name=":8" /> אל לבנון,<ref name=":8" /> ודדמש,<ref name=":8" /> קבוצות כגון "דר אל",<ref name=":0" /> " בעל"<ref name=":0" /> ו" אלים"<ref name=":8" />, כלומר קיבוצי אלים זוטרים הכפופים לאל ולבעל או קיבוץ האלים כולם, אלים חוריים,<ref></ref> ואף צורות נוף כגון "ארץ ושמים",<ref name=":8" /> "צורים (הרים) ועמקים"<ref name=":8" /> ו"צפון"<ref name=":8" /> לבד. כתובת אחת מתארת את הפולחן בחודש הראשון, כולל החגים, הקרבנות, והמנהגים שנדרש המלך לקיים.<ref>UT 173</ref>

בין הרשימות הרבות שנמצאו ישנן רשימות בעלות זיקה פולחנית, כגון רשימת מקדשים,<ref>UT 14</ref> רשימת אלים,<ref>UT 17</ref> רשימת חמורים למעמדות הכהונה,<ref>UT 63</ref> רשימת סוגי התגלויות של אל<ref>UT 107</ref> ועוד. מקדשי אלים, יחד עם שמות אנשים פרטיים, נזכרים ברשימה של כמויות כסף או יין.<ref>UT 1088, 1090</ref> לעיתים מעמדות כהונה נזכרים ברשימות מנהלתיות בין גילדות מקצועיות שונות.<ref>UT 81, 82</ref>

==== דיווחים אסטרונומיים ====
בין הכתבים נמצאו גם דיווחים אסטרונומיים.<ref>UT 143</ref>

=== מכתבים ===
UT 95; [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010144649 AO 19940])]]
בארכיוני אוגרית נמצאו מכתבים רבים, בשפות שונות. בין המכתבים באוגריתית נמצאו מכתבים בהם המוען או הנמען הוא המלך או המלכה,<ref>UT 1005, 1007, 1011, 1012, 1014, 2008, 2010, 2062, 2063, 2064</ref> התכתבויות בתוך משפחת המלוכה,<ref>UT 89, 95, 117, 1013, 1016, 2009, 2061</ref> התכתבויות עם מלכי מקומות אחרים כגון מלכים מעל מלכי אוגרית (מלכי החתים<ref>UT 118, 2060</ref> ופרעה<ref>UT 1018</ref>) ומלכים שווים להם כגון מלכי כרכמיש<ref>UT 1011</ref> וצור,<ref>UT 2059</ref> התכתבויות עם אנשי דת,<ref>UT 18</ref> מכתבים מִן או לִפקידים גבוהים,<ref>UT 100, 2008</ref> מכתבים בתוך המשפחה,<ref>UT 1021</ref> מכתבים בין אנשים שמעמדם לא מובהר,<ref>UT 54, 138, 1015, 1017, 1019, 1020, 1021, 1023, 2065</ref> ומכתבים שתכנם פגום ומעורפל.<ref>UT 13, 20, 21, 26, 101</ref>

הנושאים הנפוצים הנידונים במכתבים הם דרישות שלום (מעבר לברכת הנימוס הרגילה הפותחת מכתבים רבים),<ref>UT 89, 95, 100, 1015, 1018</ref> נושאים כלכליים,<ref>UT 118, 1016, 1017, 1022, 1023</ref> שחרור עבדים/משרתים,<ref>UT 1005, 1012, 1020</ref> ענייני ספנות,<ref>UT 2008, 2059, 2061</ref> ודיפלומטיה.<ref>UT 118, 1018, 2059, 2060, 2065</ref> המכתבים נקראים, כמו במקרא,<ref>; ; ; ; ; ו; ו; ; ; ; ; ; ועוד.</ref> "ספר".<ref>UT 54, 138, 1005, 1022</ref>

=== כתבים מנהליים ===
רשימת בעלי מקצועות ב[[אוגריתית (UT 80; [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010144673 AO 19962])|ימין]]
הכתבים המנהליים האוגריתיים כוללים בעיקר רשימות, כגון רשימות שמות אנשים למטרות שונות,<ref>UT 10, 15, 64, 66, 80, 91, 151, 153, 155, 162, 311, 313, 315, 316, 322, 323, 327, 328, 1061, 1064, 1065, 1066, 1067, 1069, 1070, 1071</ref> רשימות הקשורות בגילדות,<ref>UT 169, 1038, 81, 82, 113, 147, 170, 300, 303, 304, 305, 306, 312, 314, 324, 325, 400, 1024, 1028, 1029, 1030, 1031, 1032, 1033, 1034, 1035, 1036, 1037, 1039, 1042, 1043, 1044, 1047</ref> מיסים מיישובים<ref>UT 65, 110, 111, 112, 159, 1046, 1082</ref> או מאנשים,<ref>UT 326, 1060</ref> תשלומים,<ref>UT 303, 307, 308, 324, 325, 330, 400, 1024, 1055, 1059, 1062</ref> רשימות צבאיות,<ref>UT 113, 306, 321, 1121, 1122, 1123, 1124, 1125</ref> רשימות הקשורות בספנות,<ref>UT 83, 319</ref> רשימות הקשורות במזון,<ref>UT 12, 57, 84, 92, 93, 171, 1099, 1101, 1126, 1128</ref> שמות בעלי שדות, כרמים, אדמות חקלאיות או נחלות,<ref>UT 85, 146, 300, 1063, 1079, 1081, 1102</ref> אורך השירות שהתקבל מיישובים,<ref>UT 109, 110</ref> מפקדי אוכלוסין,<ref>UT 119, 329, 1080</ref> סחורות,<ref>UT 96, 120, 145, 310, 1128</ref> רשימות קשורות ביין,<ref>UT 87, 301, 1084, 1085, 1086, 1087, 1089, 1090, 1091, 1092, 1093, 1099, 1126</ref> בשמן,<ref>UT 1094, 1095, 1096, 1126, 1127</ref> חטים ושעורים, אנשים בעלי תלמידים,<ref>UT 1048, 1049, 1050, 1051, 1052, 1053, 1099</ref> שמות אנשים והממונים עליהם,<ref>UT 1076</ref> לבוש,<ref>UT 164, 1106, 1107, 1108, 1109, 1110, 1111, 1112, 1113, 1114, 1115, 1117</ref> מחירוני סחורות (באוגריתית "חתֿבנ", כלומר חשבון)<ref>UT 1127</ref><ref></ref> ועוד.

כתבים אחרים שאינם רשימות כוללים חוזים,<ref>UT 1006</ref> שטרות הענקת שדות מהמלך,<ref>UT 1008, 1009</ref> הוראות מלכותיות,<ref>UT 1010</ref> שמות על חותמי גליל ("מאַדֿמנ" באוגריתית),<ref>UT c, 168</ref> וכתובות שיוך לאדם או לאנשים.<ref>UT 59, 165, 166, 167</ref>
=== תרגילי כתיבה ===
לוח תרגול כתיבה שנמצא באוגרית
בין הלוחות נמצאו תרגילי כתיבה שונים, כגון סדר האלפבית האוגריתי,<ref>UT 141, 320, 401, 1186, 1188; ראו [https://virtual-museum-syria.org/damascus/303-tablet-alphabet-primer/ לוח אלפביתי] באתר המוזיאון הלאומי של דמשק</ref> רשימת מילים המתחילות באות י',<ref>UT 16</ref> מבחן כתיבה<ref>UT 142</ref> ולוח הכולל העתקה חלקית של מכתב יחד עם כמחצית מאותיות הא"ב לפי סדרן פעמיים וכמה מילים ואותיות ללא הקשר בסוף.<ref>UT 1019</ref>

=== כתבים בשפות אחרות ===
לוח חורי באלפבית אוגריתי
בין הכתובות הזרות באוגרית נמצאו כתובות פולחניות בחורית באלפבית האוגריתי בהם נזכרים אלים כנענים כגון אל, ענת, וכן אלים חוריים כגון כומרבי , נובדיג , חבת ועוד.<ref>UT 4, 7; ראו גם [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010136720 AO 11999], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010136735 AO 12011], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010136740 AO 12016], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010142033 AO 17269], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010142049 AO 17291] במוזיאון הלובר</ref> הטקסט המוזיקלי העתיק בעולם (ככל הנראה) נמצא באוגרית, ונכתב בחורית ואכדית.<ref>[https://virtual-museum-syria.org/damascus/56-tablet-musical-staff/ לוח מוזיקלי] באתר המוזיאון הלאומי של דמשק</ref>

בחלק מהטקסטים האוגריתיים משולב מעט טקסט בכתב יתדות אכדי; ברוב המקרים מדובר במספר מצומצם של מילים בסוף רשימה לצורך זיהוי תוכן הרשימה או לסכמה.<ref>UT 81, 108, 110, 113, 119, 170, 301, 307, 321, 324, 400, 1046, 1181, 2019</ref> בין הלוחות נמצא גם לוח פגום, המשווה אותיות אוגריתיות למקבילותיהן האכדיות העיצוריות.<ref>UT 1189</ref> ייתכן שמספר טקסטים כתובים באכדית בכתב היתדות האוגריתי.<ref>UT 102-105</ref> בדומה לרשימות הרבות שנכתבו באוגריתית, מספר רשימות שנמצאו באתר נכתבו באכדית, על לוחות עליהם נכתב גם טקסט אוגריתי. דוגמות לכך הם לוח עם רשימה קצרה של בדים ומספרים באכדית,<ref>UT 1116</ref> או רשימת כמויות שמן באכדית.<ref>UT 2034</ref>

כתבים אחרים באכדית בלבד כוללים מכתבים,<ref name=":10"></ref><ref></ref> רשימות מנהליות,<ref name=":10" /><ref></ref><ref></ref><ref></ref> חוזים,<ref></ref><ref></ref> טקסטים מילוניים,<ref></ref><ref></ref> ועוד.

באוגרית נמצאו גם כתבים רבים בשומרית,<ref>לוחות שומריים במוזיאון הלובר: [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010141960 AO 17194], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010141968 AO 17200], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010141969 AO 17201], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010141970 AO 17202]</ref> מצבה<ref>[https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010137899 AO 13176] במוזיאון הלובר</ref> וחרפושיות<ref>[https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010144051 AO 19290], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010144048 AO 19287], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010144053 AO 19292], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010144055 AO 19294], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010144056 AO 19295], [https://collections.louvre.fr/en/recherche?q=Ras+Shamra+%253D+Ugarit+egyptien ועוד] במוזיאון הלובר</ref> במצרית עתיקה, ממצאים עם הירוגליפים חתיים,<ref>[https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010137884 AO 13162], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010143335 AO 18558], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010123045 AO 21091], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010152323 AO 28064] במוזיאון הלובר; [https://virtual-museum-syria.org/damascus/113-royal-divorce-decree/ לוח מלכותי] באתר המוזיאון הלאומי של דמשק</ref> ולוח בקיפרו־מינואית .<ref></ref> שני חצים עם כתובות שיוך באלפבית פיניקי נמצאו בעיר.<ref>[https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010154218 AO 29856], [https://collections.louvre.fr/en/ark:/53355/cl010154219 AO 29857] במוזיאון הלובר</ref>

=== מחוץ לאוגרית ===
הלהב שנמצא בנחל תבור, מוצג ב[[מוזיאון ישראל]]
כמה ממצאים כתובים באוגריתית נמצאו מחוץ לאוגרית: ב, קדש, כמד, צרפת (בפיניקיה), נחל תבור, תענך, בית שמש ובקרבת לרנקה.<ref></ref> אחד הוא להב מנחל תבור ועליו כתובת באלפבית האוגריתי "ל[צ]לבעל ב[ן] פלצבעל".<ref name=":11">[https://www.antiquities.org.il/t/item.aspx?CurrentPageKey=1&q=אוגרית פרסום הלהב] באתר רשות העתיקות, ו[https://www.imj.org.il/he/collections/415783 פרסום הלהב] באתר מוזיאון ישראל</ref> שני הוא לוח חרס פגום כתוב באלפבית אוגריתי שנמצא בבית שמש. לא ברור מה תכנו של הלוח, אך הוא כנראה דתי.<ref>[https://www.antiquities.org.il/t/item.aspx?CurrentPageKey=3&q=אוגרית פרסום הלוח] באתר רשות העתיקות</ref><ref name=":12"></ref> כתובת אחרת היא מתענך, וכוללת משלוח של אוכל כלשהו.<ref></ref> שלוש הכתובות כתובות מימין לשמאל, בניגוד למרבית הכתבים שנמצאו באוגרית.<ref name=":12"></ref> כאמור, כמה חפצים אחרים, כגון מצרפת (עיר פיניקית), כמד ואף קפריסין, נמצאו על כתובות באוגריתית עליהם.<ref></ref>

==== המכתב מאוגרית בתל אפק ====
בתל אפק נמצא מכתב מאוגרית בארמון המושל שבתל. המכתב עוסק במשלוחי חיטה מדרום כנען לאוגרית. חיטה מיבולי כנען נשלחת אליה, באמצעות נציב מצרים בכנען, משתי ערי הנמל העיקריות שלו, יפו ועכו, הנזכרות במכתב, ובתיווכה החיטה עוברת לאימפריה החתית.<ref>;משה כוכבי, [https://kotar.cet.ac.il/KotarApp/Index/Book.aspx?nBookID=100483024 אפק - אנטיפטויס חמשת אלפים שנות היסטוריה], רעננה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1989, עמוד 73;[https://www.antiquities.org.il/t/item.aspx?CurrentPageKey=2&q=אוגרית המכתב] באתר רשות העתיקות</ref>

== חשיפה ==
רוב הטקסטים התגלו בחפירות הצרפתיות בין 1929–1969 באתר ראס שמרה; מעטים מהם התגלו מ־1971 והלאה בחפירות סוריות-צרפתיות בראס אבן־האני , דרומית לראס שמרה.<ref name=":13"></ref>

=== הגילוי הראשוני ===
הארמון במלכותי באוגרית
בחפירות העיר אוגרית, שנמצאה במקרה בשנים 1928–1929 בראס שמרה מצפון ללטקיה, נמצאו כמה מרבצים של לוחות חרס בכתב יתדות; כולם מתוארכים לשלב האחרון של אוגרית, בסביבות 1200 לפנה"ס. נמצא כי הטקסטים נכתבו בשפה שמית צפון־מערבית לא ידועה.<ref name="Demsky">Aaron Demsky, 1977. "A Proto-Canaanite Abecedary dating from the period of the Judges and its implications for the history of the Alphabet", Tel Aviv 4:47ff.</ref> לוחות אחרים שנמצאו באתר נכתבו בשפות אחרות של כתב יתדות (שומרית, חורית ואכדית), כמו גם הירוגליפים מצריים וחתיים, וקיפרו־מינואית.<ref name="Demsky" />

הלוחות נמצאו בספריית ארמון, ספריית מקדש ובשתי ספריות פרטיות, כנראה ייחודית בעולם באותה תקופה – האחת שייכת לדיפלומט בשם רפאנו. הספריות באוגרית הכילו כתבים דיפלומטיים, משפטיים, כלכליים, מנהליים, לימודיים, ספרותיים ודתיים.

=== חפירות 1958 ===
במהלך חפירות 1958, נחשפה ספריית לוחות נוספת. עם זאת, אלה נמכרו בשוק השחור ולא הוחזרו מיד. "לוחות קלרמונט – ראס שמרה" נמצאות כעת במכון לעתיקות ונצרות, בית הספר לדת, אוניברסיטת קלרמונט, קלרמונט, קליפורניה. הם נערכו על ידי לורן ר. פישר בשנת 1971.<ref>Loren R. Fisher, The Claremont Ras Shamra Tablets, Loyola Press, 1972, </ref>

=== חפירות 1973 ===
לאחר 1970, היורש של קלוד שפר (חופר אוגרית) היה אנרי דה קונטנסון, ואחריו ז'אן מרגרון, מרגרט יון, ולאחר מכן איב קלבה ובסאם ג'מוס, שמאז 2005 מכהן בתפקיד המנהל הכללי של עתיקות ומוזיאונים.<ref name="HdC">Henri de Contenson, Préhistoire de Ras Shamra, Ras Shamra-Ougarit VIII, 2 volumes, ERC, 1992; Marguerite Yon, The City of Ugarit at Tell Ras Shamra, Eisenbrauns, 2004, (Translation of La cité d'Ugarit sur le Tell de Ras Shamra 1979)</ref> בשנת 1973 התגלה במהלך חפירות הצלה ארכיון המכיל כ־120 לוחות.<ref name="HdC" />

=== חפירות 1994 ===
בשנת 1994 התגלו יותר מ־300 לוחות נוספים, אלפביתיים (כלומר אוגריתיים) והברתיים (אכדיים), המתוארכים לסוף תקופת הברונזה המאוחרת, בתוך בניין גזית גדול; אלה הם כתבי "ארכיון אוּרְתֶנוּ".<ref>Malbran-Labat, F. 1995. [https://www.persee.fr/doc/crai_0065-0536_1995_num_139_2_15480 Les archives de la maison d'Ourtenou], Comptes rendus des séances de l'Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, pp. 443–451</ref>

== חשיבות הכתבים ==
כתבי אוגרית התגלו כחשובים להכרת תולדות המזרח הקדום, ובמיוחד להבנת התנ"ך.<ref></ref> הלוחות שימשו חוקרי התנ"ך להבהרת טקסטים עבריים מקראיים וחשפו הקבלות רבות, תרבותיות, דתיות ולשוניות, בין ישראל ויהודה הקדומות ודתן לתרבויות השכנות.<ref></ref> הלוחות חושפים הקבלות למנהגים הישראלים המתוארים במקרא; לדוגמה, הענקת חלק גדול יותר מהירושה לבן הבכור, ייבום ופדיון הבן היו מנהגים נפוצים גם בקרב האוגריתים. רשימות מסוימות הקשורות בחקלאות<ref>UT 2013</ref> ובמרעה<ref>UT 2018</ref> הושוו לפקידים המלכותיים של דוד המלך המפורטים בדברי הימים ( ו).<ref></ref>

ייחודיים בין הטקסטים האוגריתיים הם הכתבים האקרוסטיכונים האלפביתיים הקדומים ביותר הידועים, רשימות אותיות בכתב יתדות אלפביתי, שבהן ניתן לראות לא רק את הסדר הקאנוני של הכתב העברי־פיניקי, אלא גם השמות המסורתיים לאותיות האלפבית.

== ראו גם ==
* שירה אוגריתית
* מכתבי אל־עמארנה
* מכתבי תענך
* מכתבי כומידו
* ארכיון אבלה
* תעודות נוזי
* מרי
* Keilalphabetische Texte aus Ugarit

== לקריאה נוספת ==

=== פרסומים קיבוציים של הלוחות ===
לפרסומי לוחות השירה בלבד, ראו שירה אוגריתית#לקריאה נוספת.
* 
* צבי ושפרה רין, עלילות האלים, ענבל, 1996.
<div style="direction: ltr;">
* – המהדורה השנייה (והראשונה באנגלית), הנחשבת לעיתים לאוסף הסטנדרטי של הכתבים האוגריתיים
* 
</div>

=== פרסומי לוחות ראשוניים ===

==== באוגריתית ====
לפרסומים ראשוניים ללוחות השירה, ראו שירה אוגריתית#פרסומים ראשוניים של לוחות השירה.<div style="direction: ltr;">
* <ref>כל המאמרים מכתב העת "Syria" נמצאים גם באתר JSTOR, לעיון: https://www.jstor.org/journal/syria</ref>
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* (כולל חוזה באכדית)
* (כולל רשימות באכדית)
* (כולל רשימות באכדית)
</div>

==== באכדית ====
<div style="direction: ltr;">
*
*
*
*
*
*
*
*
*
</div>

=== חומרים על תוכן הכתבים ===
<div style="direction: ltr;">
* 
* 
* 
*Mark S. Smith, [https://www.bibleinterp.com/articles/MSmith_BiblicalMonotheism.shtml The Origins of Biblical Monotheism: Israel's Polytheistic Background and the Ugaritic Texts], Oxford/New York: Oxford University Press, 2001 (Abstract) 
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://collections.louvre.fr/en/recherche?q=Ugarit+tablette לוחות חרס שנמצאו באוגרית ושמורים באוסף מוזיאון הלובר] באתר מוזיאון הלובר
* [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=4288 כתבי אוגרית] באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוגרית
קטגוריה:ארכיונים
קטגוריה:כנען
קטגוריה:תקופת הברונזה המאוחרת
קטגוריה:יצירות שנתגלו
קטגוריה:מכתבים
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית