OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יחסי דנמרק–מונטנגרו

יחסי דנמרק–מונטנגרו הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק לבין מונטנגרו.

== סקירה כללית ==
דנמרק הכירה במונטנגרו ב-15 ביוני 2006 ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים באותו היום.<ref></ref> דנמרק מסייעת למונטנגרו בעיקר בייצור החקלאי.<ref></ref> שתי המדינות חתמו על הסכם הגנה על השקעות.<ref></ref>

דנמרק תומכת בצירוף מונטנגרו לאיחוד האירופי. שר החוץ הדני הדגיש: "דנמרק תומכת בשילוב מערב ארצות מערב הבלקן אשר יביא יותר איחוד ויותר ביטחון בארצות אירופה."<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
דנמרק מיוצגת במונטנגרו דרך שגרירותה בבלגרד, סרביה,<ref></ref> ובנוסף היא מחזיקה קונסוליית כבוד בפודגוריצה.<ref></ref> מונטנגרו מיוצגת בדנמרק דרך שגרירותה בבלגרד, סרביה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
סטנלי טרנטיין

סטנלי ויליאם טרנטיין היה נגן סקסופון אמריקאי. הוא החל את הקריירה שלו כשהוא מנגן R&B ביחד עם ארל בוסטיץ ' ובהמשך החל לנגן בסגנון סול ג'אז עבור הלייבל Blue Note משנת 1960 ואילך היה חלוץ בסגנון הפיוז'ן עבור חברת התקליטים CTI בשנות השבעים.

<ref name="Telegraphobit"></ref> הוא תואר על ידי המבקר סטיב הוי כנגן "מוכר בזכות צלילו העמוק, המובחן והמושרש בבלוז".<ref name="Huey"></ref> טרנטריין היה נשוי למוזיקאית שירלי סקוט בשנות השישים, איתה הקליט לעיתים קרובות, כמו כן הוא אחיו הצעיר של החצוצרן טומי טרנטרין .
סטנלי טרנטריין ב:13 באוגוסט 1989

== ביוגרפיה ==
טרנטרין נולד במחוז היל בפיטסבורג למשפחה מוזיקלית. אביו, תומאס טרנטרין האב, היה סקסופוניסט שניגן יחד עם אל קופר בהרכב הסאבוי סולטן,<ref name="Larkin"></ref> אמו ניגנה בפסנתר ואחיו הגדול טומי טרנטרין הפך לנגן חצוצרה מקצועי.<ref name="NPR Jazz Profiles"></ref>

הוא החל את הקריירה הפורה שלו עם להקות שניגנו בלוז וריתם אנד בלוז. והושפע מאוד מאילינוי ג'אקט. בשנות החמישים הוא המשיך לנגן עם ההרכבים של לואל פולסון וארל בוסטיץ.<ref name="Larkin"></ref> בהרכבו של בוסטיץ הוא החליף את ג'ון קולטריין בשנת 1953 וכן ניגן בהובלת הפסנתרן והמלחין טאד דמרון .<ref name="Telegraphobit"></ref>

טרנטרין קיבל את הכשרתו המוזיקלית הרשמית היחידה במהלך שירותו הצבאי באמצע שנות החמישים. בשנת 1959 עזב את הצבא ונכנס היישר להרכב של המתופף מקס רואץ'.<ref name="Larkin"></ref>

הוא נישא לשירלי סקוט בשנת 1960 והשניים ניגנו והקליטו לעיתים קרובות יחדיו.<ref name="Larkin"></ref> בשנות השישים החל לעבוד יחד עם נגן האורגן ג'ימי סמית ', והקליט אתו אלבומים רבים גם כמנהיג וגם כמלווה.

סקוט וטרינטיין התגרשו בשנת 1971. באותה תקופה טרנטריין החל לנגן בסגנון הפיוז'ן עבור הלייבל CTI של Creed Taylor .<ref name="Telegraphobit"></ref> אלבומו הראשון בלייבל, Sugar, שהוקלט בשנת 1970, הפך לאלבום המצליח ביותר שלו והיווה אבן דרך ל-CTI.<ref name="Larkin"></ref> הוא ניגן עם פרדי האברד, מילט ג'קסון, ג'ורג 'בנסון, בוב ג'יימס, ריצ'רד טי, אידריס מוחמד, רון קרטר, גרנט גרין ואריק גייל, ועוד רבים אחרים. הוא חזר לשורשים שלו וניגן בסגנון סול ג'אז עד שלהיי הקריירה שלו.

טרנטרין חי בפורט וושינגטון, מרילנד, מראשית שנות התשעים ועד מותו.

הוא נפטר משבץ מוחי בעיר ניו יורק ב־12 בספטמבר 2000, ונקבר בבית העלמין שבאלגני בפיטסבורג.<ref name="Post-Gazette Obituary"></ref>

ב־25 ביוני 2019, המגזין "ניו יורק טיימס" דיווח כי ההקלטות של סטנלי טרנטרין היו בקרב מאות ההקלטות שנהרסו ככל הנראה, בשריפה שהתרחשה באולפני יוניברסל ב-2008 .<ref name="Rosen2"></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:סקסופוניסטים אמריקאים
קטגוריה:נגני ג'אז: סקסופוניסטים
קטגוריה:פיטסבורג: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1934
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2000
יחסי דנמרק – מקדוניה הצפונית

יחסי דנמרק–מקדוניה הצפונית הם היחסים הדו-צדדיים בין ממלכת דנמרק לבין הרפובליקה של מקדוניה הצפונית.

== סקירה כללית ==
דנמרק הכירה במקדוניה הצפונית ב-16 בדצמבר 1993.<ref></ref> שגריר דנמרק בווינה מוסמך עבור מקדוניה הצפונית מאז ינואר 1994. מקדוניה הצפונית הקימה שגרירות בקופנהגן מאז 1996. ב-1 באפריל 2002, שר החוץ הדני פר סטיג מולר ביקר במקדוניה הצפונית, שם הוא פגש את ראש ממשלת מקדוניה הצפונית Ljupčo Georgievski.<ref>[https://web.archive.org/web/20121106052144/http://www.highbeam.com/doc/1G1-84302739.html Denmark's foreign minister visits Macedonia]</ref>

דנמרק מסייעת למקדוניה הצפונית בחיזוק החברה האזרחית והתקשורת החופשית. כחלק מתוכנית דרום-מזרח אירופה, דנמרק מסייעת בארבעה תחומים מרכזיים: נוער, פליטים ועקורים, זכויות אדם, תקשורת המונים. דנמרק תרמה לתוכנית זו 159 מיליון קרונה דנית, ו-73 מיליון קרונה דנית נוספים בשנת 2004.

== נציגויות דיפלומטיות ==
השגרירות הדנית בווינה, אוסטריה אחראית על קשריה עם מקדוניה הצפונית, ואילו מקדוניה הצפונית מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן.<ref></ref><ref name="mkembassy"></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
יחסי אלבניה–דנמרק

שגרירות אלבניה בקופנהגן
יחסי אלבניה–דנמרק הם יחסי החוץ בין אלבניה ודנמרק. כ-8,000 אלבנים חיים בדנמרק.<ref></ref> שתי המדינות הן חברות נאט"ו, והן כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1970.<ref></ref> ב-23 ביוני 1971, נחתם הסכם סחר בין המדינות.<ref></ref><ref></ref>

== ביקורים רשמיים ==
ב-2006, שר החוץ הדני פר סטיג מולר ביקר באלבניה. הביקור התמקד בשיתוף פעולה ונושאים פוליטיים. 3 מיליון קרונה דנית הוקצו עבור זכויות האדם וניהול תקין.<ref></ref>

במאי 2012, שר החוץ הדני וילי סובנדאל והשר לענייני אירופה ניקולאי ואמן נפגש עם סגן הנשיא האלבני, ושר החוץ אדמונד חצ'ינסטו בדנמרק, כדי לדון במצב קוסובו.<ref></ref>

== סיוע ושיתוף פעולה ==
לאחר נפילת הקומוניזם באלבניה, דנמרק סייעה בבניית מוסדות סיוע לעניים באלבניה.<ref></ref>

דנמרק גם מסייעת לאלבניה עם החברה האזרחית והתקשורת העצמאית. הסיוע לאלבניה הוא חלק מתוכנית דרום מזרח אירופה הדנית. 73 מיליון קרונה דנית הוענקו במסגרת התכנית.<ref></ref> בספטמבר 2009, הושקה תוכנית בר-קיימא לפיתוח עסקי.<ref></ref>

בספטמבר 2012, כריסטיאן פריס באך ביקר באלבניה ובקוסובו עבור קידום הדמוקרטיה ופיתוח כלכלי.<ref></ref>

ב-2006, דנמרק חתמה על הסכם לסייע לאלבניה ביישום מנגנון פיתוח נקי (CDM) שמטרתו לעזור להפחית את הפליטה של גזי חממה.<ref></ref>

לאחר השיטפונות באלבניה בשנת 2010, דנמרק תרמה מספוא עבור החקלאים האלבנים<ref></ref><ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
אלבניה מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן, ואילו דנמרק מחזיקה באלבניה שגרירות בטירנה.<ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי בלארוס–דנמרק

יחסי בלארוס–דנמרק הם היחסים הדו-צדדיים בין בלארוס לבין דנמרק. דנמרק, יחד עם נורווגיה הכירה וכוננה יחסים דיפלומטיים עם בלארוס ב-14 בינואר 1992.<ref></ref> שתי המדינות הן חברות הארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה ודנמרק היא חברה מלאה במועצת אירופה בזמן שבלארוס היא מועמדת רשמית לצירוף לארגון.

== סיוע ==
משנת 1990 עד 2003, דנמרק סייעה לבלארוס בסכום של 108 מיליון קרונה דנית.<ref></ref> דנמרק מסייעת לבלארוס בהתפתחות הדמוקרטיה, החברה האזרחית, והתקשורת החופשית, וכן במניעת סחר בבני אדם.<ref></ref> ב-28 בינואר 2009, התקיים מפגש של ארגון חוץ-ממשלתי בלארוסי-דני, ודן בהרחבת שיתוף הפעולה בין בלארוס ודנמרק.<ref></ref>

== יחסי סחר ==
בשנת 2008, הסחר בין בלארוס ודנמרק הסתכם בכ-116 מיליון דולר. היצוא הבלארוסי הסתכם בכ-19 מיליון דולר. היצוא הדני הסתכם ב-96 מיליון דולר.<ref></ref><ref></ref> בשנת 2009, המסחר הסתכם ב-118 מיליון דולר.<ref></ref> דנמרק השקיעה ב-21 חברות בלארוסיות. ב-29 בינואר 2009, משלחת של שתי מדינות, דהו בסחר וביחסים הכלכליים בין שתי המדינות.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
בלארוס מיוצגת בדנמרק, באמצעות שגרירותה בסטוקהולם, שוודיה.<ref></ref> דנמרק מיוצגת באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.<ref></ref>

== הערות שוליים ==
יחסי טוגו–נפאל

יחסי טוגו–נפאל הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הטוגולזית לבין הרפובליקה הפדרלית דמוקרטית של נפאל.

== היסטוריה ==
ב-22 במרץ 2019 כוננו לראשונה יחסים דיפלומטיים רשמיים בין הרפובליקה הטוגולזית לבין הרפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של נפאל. טקס כינון היחסים הדיפלומטיים נעשה בשולי ועידה של האומות המאוחדות כאשר נציגי האו"ם לשתי המדינות חתמו על מזכר הבנות מיוחד בין שתיהן.

שתי המדינות ניהלו אינטראקציות עוד קודם במסגרת חברותן בארגונים משותפים, הן חברות בארגון המדינות הבלתי-מזדהות ובארגון האומות המאוחדות ושיתפו פעולה במסגרת ארגונים אלו פעמים רבות.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* טוגו אינה מיוצגת בנפאל, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
* נפאל אינה מיוצגת בטוגו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.

== הערות שוליים ==
יחסי בהוטן–יפן

יחסי בהוטן–יפן הם היחסים הדיפלומטיים בין המדינות ממלכת בהוטן לבין יפן. היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו לראשונה ב-28 במרץ 1986.<ref></ref>

==נציגויות דיפלומטיות==
יפן אינה מיוצגת בבהוטן בדרג השגרירות, אלא באמצעות שגרירותה שבניו דלהי, בירת הודו הסמוכה, האמונה על בהוטן.
יפן תכננה לפתוח שגרירות בטהימפהו בירת בהוטן כבר ב-2014. אחת מהסיבות לפתיחת שגרירות יפנית בבהוטן היא להילחם בהשפעה הכלכלית של סין על השוק הבהוטני, ולפתח קשרי מסחר חדשים בין יפן לבהוטן. עם זאת, פתיחת השגרירות בבהוטן אשר גובה מחיר רב מהממשלה היפנית, לא מבטיחה ליפן הצלחה בכניסתה לשוק הבהוטני.<ref></ref><ref></ref> נכון לשנת 2017 ליפן עדיין אין ייצוג בדרג שגרירות בבהוטן והיא עדיין מיוצגת על ידי שגרירותה בניו דלהי האמונה על בהוטן.<ref></ref>

==ביקורים רמי דרג==
[[מלך בהוטן (מרכז), המלכה הבהוטנית (משמאל) והנסיך נארוהיטו (מימין), במהלך פגישתם ב-1987]]
מה-15 בנובמבר עד ה-20 בנובמבר 2011 מלך בהוטן, ג'יגמה קיזר נאמגייל ואנגצ'וק ואשתו המלכה ג'טסון פמה ערכו ביקור ממלכתי ביפן.
משפחת הקיסרות של יפן ביקרה גם היא בבהוטן.<ref></ref> הביקור הראשון אירע במרץ 1987 על ידי נארוהיטו, יורש העצר לקיסרות יפן לשעבר וקיסר יפן בהווה. הביקור השני אירע במרץ 1997 על ידי פומיהיטו, נסיך אקישינו ואשתו, קיקו, נסיכת אקישינו. והביקור השלישי אירע ביוני 2017 על ידי בתם של קיקו ופומיהיטו, מאקו, נסיכת אקישנו.<ref></ref><ref></ref>

==סיוע יפני בבהוטן==
בהוטן קיבלה סיוע רב מיפן בזמן שיטפון של אגם קרחוני אשר אירע באוקטובר 1994. מנהלת המחלקה לשירותי הידרו-מטה במשרד הכלכלה של בהוטן, קארמה צרינג, אמרה כי בהוטן מקבלת סיוע מהסוכנות הבינלאומית לשיתוף פעולה ביפן בפיתוח מערכת התרעה מוקדמת זולה ויעילה יותר למזעור נזקים משיטפונות פתאומיים של אגם קרחונים. ממשלת יפן אף ערכה גם מחקרים גאולוגיים בבהוטן על אגמי הקרחונים בהרי ההימלאיה על מנת לעזור לבהוטן להתגבר על הנזק הרב הנגרם בעקבות אגמים אלו. הסוכנות היפנית מתכננת להשלים את הפרויקט של בבהוטן עד 2016.<ref></ref>

==תיירות==
בהוטן נחשבת ליעד פופולרי בקרב אנשי יפן. בתחילת 2012 ציין פונצו ג'ילטשן, מוקד התקשורת הרשמי של מועצת התיירות בבהוטן, כי מספר התיירים היפנים שביקרו בבהוטן גדל משמעותית. בנוסף, ציון גם כי העלייה הדרסטית של התיירים היפנים לבהוטן התרחשה במיוחד לאחר שהמלך ג'יגמה קיזר נאמגייל ואנגצ'וק והמלכה ג'טסון פמה ערכו ביקור במדינה ב-1987.<ref></ref> בשנת 2011 ביקרו בבהוטן כ-7,000 יפנים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
יחסי אוקראינה–דנמרק

יחסי אוקראינה–דנמרק הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק לבין אוקראינה. דנמרק מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב,<ref></ref> ואילו אוקראינה מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן.<ref></ref> דנמרק הכירה באוקראינה ב-31 בדצמבר 1991,<ref name="bilateral"></ref> ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-12 בפברואר 1992.<ref name="history"></ref>

== היסטוריה ==
ב-1918,<ref></ref> או 1919,<ref name="history"></ref> אוקראינה הרפובליקה העממית הוכרה על ידי דנמרק.<ref></ref> במהלך הנשיאות הדנית במועצת האיחוד האירופי, ראש ממשלת דנמרק אנדרס פוג ראסמוסן קעדם בברכה את צירוף אוקראינה לאיחוד האירופי, אך אמר כי אוקראינה צריכה יותר רפורמות לפני שהם יכולים להצטרף לאיחוד האירופי.<ref></ref> בשנת 2004, כדי לחזק את הקשרים עם אוקראינה, דנמרק פתחה שגרירות באוקראינה.<ref></ref>

== ביקורים רמי דרג ==
שר החוץ הדני נילס הלבג פיטרסון ביקר באוקראינה בספטמבר 1998, במהלך הביקור, שתי המדינות חתמו על רוטוקולב ין-ממשלתי בדבר שיתוף פעולה פיננסי.<ref></ref> במרץ 2007, נשיא אוקראינה ויקטור יושצ'נקו ביקר בדנמרק, כדי לקיים פגישות עם בכירים דנים על הסכמים לשיתוף פעולה בתחומי אנרגיה, חקלאות ומזון.<ref></ref> במאי 2011, ראש הממשלה האוקראיני מיקולה אזארוב הזמין את הנסיך הנריק לאוקראינה.<ref></ref>
אנדרס סמולסן [[וולודימיר גרויסמן בקייב, 2018]]

== יחסים כלכליים ==
מחזור המסחר הכולל בין אוקראינה לדנמרק בשנת 2003 היה 250 מיליון דולר.<ref name="bilateral"></ref> בשנת 2006 ייצאה דנמרק לאוקראינה מכונות בשווי 593 מיליון קרונה דנית.<ref></ref> אוקראינה הייתה בשנת 2010, שותפת הסחר ה-44 בגודלה של דנמרק ביצוא.<ref></ref> בשנת 2011, ראש ממשלת אוקראינה מיקולה אזרוב טען כי דנמרק היא שותפה מרכזית בשיתוף פעולה,<ref></ref> וקיווה לשיתוף פעולה נוסף עם דנמרק.<ref></ref> דנמרק השקיעה 1.3 מיליארד דולר באוקראינה מאז 1991. כ-150 חברות דניות פועלות באוקראינה.<ref name="investment"></ref>

== שיתוף פעולה ==
מטוס Il-76MD של חיל האוויר האוקראיני בבסיס האוויר של תולה במהלך "הבז הצפוני"
ב-1 ביוני 1994 חתמו דנמרק ואוקראינה על הסכם להגנת הסביבה.<ref></ref> דנמרק סייעה לאוקראינה בסכום של 18,5 מיליון קרונה דנית, בטיפול בתחנת הכוח הגרעינית צ'רנוביל.<ref></ref>

=== מבצע "בז צפוני" ===
במרץ 2009, חיל האוויר האמריקני, הדני והאוקראיני, הובילו כ-140,000 ליטר דלק ו-17 טונות אספקה מבסיס האוויר של תולה לתחנת נורד, 1,000 ק"מ משם.<ref></ref> אוקראינה סייעה עם מטוס איליושין Il-76.<ref></ref>

== מהגרים ==
כ-200 דנים מתגוררים באוקראינה, רובם עובדים בחברת מארסק.<ref name="investment"></ref> הקהילה הדנית בלבוב היא מהעתיקות באוקראינה שלאחר ברית המועצות.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי אסטוניה–דנמרק

יחסי אסטוניה–דנמרק הם יחסי החוץ בין דנמרק לאסטוניה. דנמרק מחזיקה באסטוניה שגרירות בטאלין,<ref></ref> ואילו אסטוניה מחזיקה בדנמרק שגרירות בהלרופ.<ref></ref> שתי המדינות חברות באיחוד האירופי, נאט"ו ומועצת מדינות הים הבלטי.

דנמרק הייתה הספקית הגדולה ביותר של סיוע דו-צדדי לאסטוניה. בשנים 1992–2003 תמכה דנמרק באסטוניה בסכום כולל של 147 מיליון אירו.<ref name="relations"></ref>

== היסטוריה ==
=== אסטוניה הדנית ===
אסטוניה הדנית מתייחסת לשטחי אסטוניה של ימינו שנשלטו על ידי דנמרק תחילה במהלך המאות ה-13–14 ושוב במאות ה-16–17. דנמרק קמה כמעצמה צבאית ומסחרית רב במאה ה-12. היה לה אינטרס לסיים את ההתקפות המזדמנות של הפיראטים האסטונים והקורלנד שאיימו על הסחר הבלטי שלה. ציים דנים תקפו את אסטוניה בשנים 1170, 1194 ו-1197. בשנת 1206, המלך ואלדמר השני והארכיבישוף אנדראס סונוניס הובילו פשיטה על האי אוסל, סארמאה. מלכי דנמרק הגישו תביעה על אסטוניה כחזקתם, שהוכרה על ידי האפיפיור. בשנת 1219 נחת הצי הדני בנמל הגדול של אסטוניה והביס את האסטונים בקרב על לינדניס שהביא את צפון אסטוניה תחת שלטון דני עד להתקוממות אסטוניה בשנת 1343, אז השטחים עברו לשליטת המסדר הטבטוני ונמכרו על ידי דנמרק ב-1346.<ref></ref>

=== אסטוניה המודרנית ===
דנמרק הכירה בעצמאותה של אסטוניה בשנת 1921. ב-18 בדצמבר 1926, שתי המדינות הקימו ועדת פיוס.<ref></ref> ב-13 במאי 1930 נחתם הסכם הדדיות.<ref></ref> לאחר עצמאותה של אסטוניה בשנת 1991, דנמרק הייתה המדינה השנייה שכוננה מחדש את היחסים הדיפלומטיים עם אסטוניה ב-24 באוגוסט 1991.<ref name="relations"></ref> בשנת 1994 נחתם הסכם לשיתוף פעולה ביטחוני. בשנת 1993 חתמה דנמרק על הסכם לביטול דרישות הוויזה עם אסטוניה. דנמרק הייתה המדינה הראשונה שאשררה את חוזה ההצטרפות 2003.

== תיירות ==
12,036 תיירים דנים ביקרו באסטוניה בשנת 2009.<ref name="relations"></ref>

== ביקורים ==
בשנים 2002–2009 ביקר אנדרס פוג ראסמוסן באסטוניה חמש פעמים. מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק ביקרה באסטוניה ביולי 2001, ושר החוץ, פר סטיג מולר, ביקר באסטוניה באוגוסט 2009. שר הסחר וההשקעות הדני, פיה אולסן דיהר, ביקר באסטוניה כדי לקדם שיתוף פעולה מסחרי בין דנמרק למדינה הבלטית, במאי 2013, והשר הדני לענייני אירופה ניקולאי ואמן ביקר באסטוניה במסגרת הסיור במדינות הבלטיות.<ref name="relations"></ref> נשיא אסטוניה, טומאס הנדריק אילווס, ביקר בדנמרק בספטמבר 2007, והנשיא ארנולד רוטל ביקר בדנמרק בשנת 2004.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי דנמרק – קוריאה הצפונית

יחסי דנמרק–קוריאה הצפונית הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק לבין הרפובליקה העממית הדמוקרטית של קוריאה (DPRK), המכונה בדרך כלל צפון קוריאה. דנמרק מיוצגת בקוריאה הצפונית, באמצעות שגרירותה בבייג'ינג, סין.<ref></ref> קוריאה הצפונית מיוצגת בדנמרק, באמצעות שגרירותה בסטוקהולם, שוודיה. דנמרק תומכת במאמצים להחזיר את קוריאה הצפונית לשיחות שש המדינות.<ref></ref>

== היסטוריה ==
דנמרק הייתה אחת המדינות הראשונות שהכירו בקוריאה הצפונית במהלך מלחמת קוריאה.<ref></ref> היחסים הדיפלומטיים בין דנמרק לקוריאה הצפונית כוננו ב-17 ביולי 1973.<ref name="dprk"></ref> באוקטובר 1976 סגרה דנמרק את המשלחת הצפון-קוריאנית לדנמרק, והכריזה על המשלחת כפרסונה נון גראטה, לאחר אישומים על ייבוא שוק שחור, מכירת סמים, אלכוהול וסיגריות. בהמשך עקבו נורווגיה ופינלנד.<ref></ref> קוריאה הצפונית סגרה את שגרירותה בדנמרק בשנת 1998 בגלל הפחתת התקציב שלהם.

דנמרק תמכה בהחלטה 1695 של מועצת הביטחון של האו"ם בנושא תוכנית הנשק של קוריאה הצפונית.

בספטמבר 2009 הגיעו תשעה צפון קוריאנים לשגרירות הדנית בהאנוי, וייטנאם כדי לבקש מקלט.<ref></ref><ref></ref>

לאחר שה-ROKS Cheonan טובעה במרץ 2010, על ידי טורפדו, גינתה שרת החוץ הדנית לנה אספרסן את הטבעתה של Cheonan, וקבעה כי היא מאמינה שקוריאה הצפונית אחראית למעשה, וקראה לה לעמוד בהתחייבויותיה הבינלאומיות.<ref></ref>

לאחר הפצצת ייונפיונג בנובמבר 2010, ראש ממשלת דנמרק לארס לקה ראסמוסן גינה את ההתקפה, וכינה אותה "פרובוקציה צבאית".<ref></ref>

== פיתוח ==
הארגון חוץ-ממשלתי הדני, המשימה מזרח, סיפק 52.5 טון עזרה לעם הצפון קוריאני.<ref></ref> ל-DANIDA שני פרויקטים של בעלי חיים בקוריאה הצפונית הממומנים על ידי משרד האו"ם לשירותי פרויקטים והקרן הבינלאומית לפיתוח חקלאי.<ref></ref> דנמרק מציעה סיוע הומניטרי לקוריאה הצפונית באמצעות ארגונים רב-צדדיים כצלב האדום ותוכנית המזון העולמית.<ref></ref> דנמרק מנסה להשפיע על התפתחות הדמוקרטיזציה, הכבוד לזכויות האדם וליברליזציה של הכלכלה הצפון קוריאנית.<ref></ref> בשנת 2008 הסתכם הסיוע הדני בצפון קוריאה ב-239 מיליון קרונה דנית.<ref></ref>

== הערות שוליים ==
יחסי דנמרק–מולדובה

יחסי דנמרק–מולדובה הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק למולדובה. בשום מדינה אין שגריר תושב. שגריר מולדובה בדנמרק הוא איגור קורמן, שגר בברלין ומונה בשנת 2005. <ref></ref> <ref></ref> השגריר הדני במולדובה הוא אולה הראלד ליסבורג, המתגורר בבוקרשט. <ref></ref>

== היסטוריה ==
הרפובליקה של מולדובה וממלכת דנמרק כוננו יחסים דיפלומטיים ב-20 בינואר 1992. ממלכת דנמרק הכירה בעצמאות מולדובה ב-31 בדצמבר 1991. ב-22 באפריל 2009 נפתחה נציגות דיפלומטית דנית בקישינב. <ref></ref> <ref></ref> הנציגות נכון לשנת 2017 כבר לא פעילה.

== ביקורים רשמיים ==
שר החוץ של מולדובה ביקר בדנמרק ביוני 1996, ושר החוץ של מולדובה ביקר בדנמרק בדצמבר 1997.<ref name="bilateral"></ref> הפוליטיקאי הדני רובן מדסן ביקר בטרנסניסטריה בנובמבר 2010. <ref></ref>

== יחסי סחר ==
בשנת 2008 הסתכם הייצוא הדני למולדובה ב-80 מיליון קרונה דנית, והיבוא היה פחות ממיליון קרונה דנית. <ref></ref>

== סיוע פוליטי, טכני והומניטרי ==
משרד החוץ של דנמרק מספק תמיכה עבור תוכנית נגד סחר בבני אדם במולדובה הפועלת גם באוקראינה ובבלארוס. במולדובה, התוכנית מיושמת על ידי ארגון ההגירה הבינלאומי והאגודה הבינלאומית La Strada.<ref></ref><ref></ref>

הממשלה הדנית סיפקה תרומות כספיות לקרן הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופהן המפקחת על נסיגת הנשק והתחמושת הרוסים מאזור הדנייסטר.<ref></ref>

הסיוע הטכני המוצע על ידי דנמרק למולדובה כולל במיוחד פרויקטים בתחום הסביבה (במחוזות אדינץ, קאחול, טיגינה).<ref name="bilateral"></ref> דנמרק יחד עם שוודיה והאו"ם מספקת גם סיוע כספי לפרלמנט המולדובי שבנייתו ותשתיותיו נפגעו קשה והושמדו ברובם במהלך הפוגרום שלאחר הבחירות באפריל 2009.<ref></ref>

== הסכמים ==
בשנת 2004 הצביע הפרלמנט המולדובי בעד אשרור המזכר המולדובני-דני בנושא יישום פרוטוקול קיוטו, במסגרתו התחייבה דנמרק לממן שורה של פרויקטים שמטרתם הפחתת פליטת גזי חממה במולדובה. <ref></ref>

== הערות שוליים ==
לאו אדלר

לאו אדלר (בגרמנית: Leo Adler; 8 באוקטובר 1891 – 6 באוגוסט 1962) היה תאורטיקן ומבקר אדריכלות, אדריכל ומחבר, חבר ורקבונד ואיגוד האדריכלים הגרמני.

היה אחד מ-450 האדריכלים, שחוקי נירברג אסרו עליו לעבוד.

== חייו ==
לאו אדלר, שמשפחתו הגיע מקונינגסברג (היום קלינינגרד ברוסיה), גדל והתחנך בקרץ' בחצי האי קרים. ב-1910 החל ללמוד אדריכלות באוניברסיטה הטכנית של ברלין, כאשר בסוף 1912 המשיך את לימודיו באוניברסיטה הטכנית של מינכן. לארח סיום לימודיו לחם במלחמת העולם הראשונה ונפצע קשות בורדן. לאחר השתקמות המשיך לדוקטורט אותו סיים ב-1920 תחת קורנליוס גורליט באוניברסיטה הטכנית של דרזדן בנושא "תרומות להיסטוריה של התפתחות האדריכלות". לאחר מכן עבד כתאורטיקן אדריכלי ומבקר, כעובד במרכז הרייך למחקר של השפעות הכלכלה של מבנים ודיור, מ-1926 ועד 1930 הוא עבד כעורך של מילון האדריכלות של הווסמוט (ערכים 1–4) בברלין ולאחר מכן ב-1932 הקים את מגזין אדריכלות Architectura, העסק בהיסטוריה ואסתטיקה של האדריכלות. באחד הפרקים, כעורך המגזין כתב: "זאת עובדה מעניינת שאין כיום מגזין המוקדש אך ורק להיסטוריה ותאוריה של האדריכלות. עובדה מוזרה שכיום אין מגזין המוקדש אך ורק להיסטוריה ותאוריה של האדריכלות. הדהוד החזק שתוכנית המגזין מצא בקרב מומחים הראה כי לרוב מצער על פער זה בכתבי האדריכלות".

ב-1933 ברח, יחד עם אשתו בתו ובנו, מהנאצים והשתקע בתל אביב, שם עבד כאדריכל וניסה כעורך מגזין האדריכלות "חבינאן במשראך הכרוב", כתב עת לארכיטקטורה, להמשיך את לימודיו באדריכלות. הוא פיתח את תאוריית הבנייה מנקודת מבט ללא נקודה מוגז (הנקודה אליה מתכנסים קווים מקבילים ויוצרים אשליית עומק) . בשנת 1952 עבר ליאו אדלר מתל אביב לבתו ורה בקיבוץ עין חרוד, שם התגורר עד מותו בשנת 1962. משנת 1952 עד 1958 היה מורה לציור בבית ספר עין חרוד ומשנת 1955 עד 1958 מהנדס ראשי של אזור הגלבוע.

== עבודותיו ==
=== בניינים ===
* בית רומנוב, תל אביב, 1924
* בית שלגמן, תל אביב, 1936
* מפעל שיני חרסינה, תל אביב
* 2-3 בנייני דירות, תל אביב

=== מאמרים ===
* האופרה הממלכתית של ברלין ל 2500 במקום 1600 צופים, במגזין (The urbanism (1926, גיליון 6, עמ' 88, פסקה 6
* יחד עם ורנר הגמן: אזהרה מפני "אקדמיזם" ו"קלאסיזם ". כתבי העת החודשיים של ווסמוט לאדריכלות, נושא 11, 1927, עמ' 1–10
* דירות נטולות קומות. האדריכל אלכסנדר קליין, ברלין. המגזינים החודשיים של Wasmuth לארכיטקטורה 12 (1928),נושא 10, עמ' 454 23 איור

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עין חרוד: אישים
קטגוריה:מורים לציור בישראל
קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:אדריכלים גרמנים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1891
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1962
דאף 33

דאף 33 (בהולנדית: DAF 33), היא מכונית משפחתית קטנה, 2 דלתות, שיוצרה בהולנד על ידי יצרנית הרכב דאף, (ראשי התיבות שלה: "מפעל המכוניות של דורן" – Doorne’s Automobiel Fabrieken), אשר יוצרה בין השנים 1974–1967.

==תצורות==

* 2 דלתות – סדאן.
* 2 דלתות – טנדר.
* 2 דלתות – מסחרית (3 תצורות: ללא חלונות צד מלבד חלונות צד של תא הנהג, 2 חלונות צד, 4 חלונות צד).

=="דאף 33"==

* יוצרו 131,621 יחידות.
* 2 דלתות.
* 4 נוסעים.
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין.
* מנוע קירור אוויר.
* סוג הנעה: הנעה אחורית.
* קיבולת מכל דלק – 32 ליטר.
* צמיגים: 135x13 אינץ'.
* יחס כוח / משקל: 48.43 כ"ס ל-1,000 ק"ג.
* תאוצה בין 0–80 קמ"ש היא 17 שניות (דגם 2 דלתות – סדאן).

==היסטוריה==

דאף ידועה כמפעל המייצר משאיות, אבל משנת 1958 עד שנת 1975 ייצרה כלי רכב משפחתיים קטנים. בין הרכבים שייצרה: דאף 600, דאף דאפפודיל, דאף 30, דאף 33, דאף 44, דאף 45, דאף 46 ודאף 68. בשנת 1967 פיתחה את ה"דאף 55", עם מנוע מקורר מים, 4 צילינדרים 1,108 סמ"ק. מעצב המכוניות של דאף היה ג'ובאני מיקולטי, שעיצב מספר עצום של אבות־טיפוס.

בדצמבר 1972 יצרנית הרכב וולוו צברה נתח של 33 אחוזים מ-DAF, ובמאי 1975 עם השתלטות השוודים על דאף, נעלם השם דאף והפך לוולוו.

דאף ייצרה 816,000 מכוניות נוסעים.

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Daf 33 in fenced compound.jpg | "דאף 33"
קובץ:1973 DAF 33 Variomatic (15212266236).jpg | "דאף 33", שנת 1973
קובץ:Daf 33 second model (1969 to 1972) - Flickr - Joost J. Bakker IJmuiden.jpg | "דאף 33", מבט לתא הנהג
קובץ:Daf 33.jpg | "דאף 33"
קובץ:Daf 33 (1).jpg| "דאף 33"
</gallery>

<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:DAF 33 Kombi at Schaffen-Diest Fly-drive 2013.JPG | "דאף 33" – מסחרית
קובץ:DAF 33 pic-004.JPG| "דאף 33" – מסחרית
קובץ:Eindhoven DAF-Museum 077.jpg | "דאף 33" – מסחרית
קובץ:Daf 33 Bestel - Van.jpg | "דאף 33" – מסחרית
קובץ:DAF 33 bestel pic2.JPG| "דאף 33" – מסחרית
</gallery>

<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Daf 33 Pick-Up - Flickr - Joost J. Bakker IJmuiden (1).jpg| "דאף 33" – טנדר
קובץ:Daf 33 Pick-Up - Flickr - Joost J. Bakker IJmuiden.jpg | "דאף 33" – טנדר
</gallery>

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכוניות משפחתיות
קטגוריה:טנדרים
קטגוריה:מכוניות מסחריות
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1967
33
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בהולנד
תהילים ל"ו

תהילים ל"ו הוא המזמור ה-36 בתהילים. (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-35). בלטינית: Dixit iniustus ut delinquat in semet" ipso"

==מבנה המזמור==
יש המחלקים את המזמור כך:

{| class="wikitable"
|-
! פסוקים !! כותרת
|-
| א' || פתיחה
|-
| ב'-ה' || תכונות הרשע
|-
| ו' - י' || הודיה ושבח לאל על הצדק והחסד שהוא משליט
|-
| י"א-י"ב|| תחינת המשורר לעזרה מהאל שיגן עליו מהרשעים
|}

==סוגת המזמור==
יש הסוברים כי מזמור זה שייך לספרות החכמה מעצם עיסוקו של השיר בתכונותיהם של הצדיק והרשע. אחרים סוברים כי זוהי קינת יחיד והם נאחזים בשלושת הפסוקים האחרונים בהם מבקש בעל המזמור עזרה מהאל שיציל אותו מהרשעים המבקשים את רעתו. יש מי ששייכו מזמור זה לקבוצת מזמורים הדנים בתפילת אדם חף מפשע שנאשם על לא עוול בכפו וחלה בשל כך. לקבוצה זו משייך חוקר המקרא לזלי את תהילים י"ג, כ"ח, ל"ח, מ"א, ס"ט, ע"א, פ"ו, ק"ב ו-ק"ט.

==כותרת המזמור==
כינוי דוד כעבד ה' המופיע בכותרת, מופיע בעוד מזמור בתהילים בלבד, תהילים י"ח. לשם השוואה משה מכונה עבד ה' כ-15 פעמים התנ"ך.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.929.org.il/page/603 תהילים ל"ו] באתר 929 - תנ"ך ביחד
* [http://www.daat.ac.il/he-il/tanach/iyunim/ktuvim/tehilim/prakim/shapira-tehilim.htm ניתוח מזמור תהילים מאת: דוד שלמה שפירא] סיני, גיליון ס"ח, 1971

==הערות שוליים==

לו
WebAssembly

WebAssembly או בקיצור Wasm הוא תקן פתוח המגדיר פורמט לקוד בינארי יביל (portable binary-code) לקובצי הרצה, יחד עם ייצוג טקסטואלי בשפת סף, והגדרות ממשקים שנועדו להקל על הרצת הקוד בסביבת הריצה המארחת.<ref></ref><ref></ref><ref name=":0"></ref><ref></ref> המטרה העיקרית של WebAssembly היא לאפשר ביצועים גבוהים ביישומי רשת, אבל הפורמט נועד גם לשילוב בסביבות אחרות.<ref></ref><ref></ref>

==היסטוריה==

שיטת השימוש ב-WebAssembly הומלצה על ידי World Wide Web Consortium ב-5 בדצמבר 2019,<ref></ref> לרוץ לצד HTML,CSS ו-JavaScript באופן מובנה בתוך דפדפנים.<ref></ref> 

התקן מתוחזק על ידי W3C עם תמיכה של מוזילה, Microsoft, Google, ו-Apple.

==פיתוח Wasm==

על מנת ליצור Wasm לדפדפנים, מפתחים יכולים להשתמש ב-Emscripten SDK כדי להדר קוד C++ (או כל שפה אחרת נתמכת LLVM כגון D או Rust) לקובץ בינארי שירוץ בארגז חול בו JavaScript רץ. Emscripten מאגד כמה סביבות ממשקים נפוצים כמו WebGL. אין גישה ישירה ל-DOM; עם זאת, אפשר ליצור "פונקציות פרוקסי" לשם כך, למשל דרך stdweb,<ref></ref> web_sys,<ref></ref> ו-js_sys.<ref></ref> בעת שימוש בשפת Rust.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.w3.org/community/webassembly/ W3C Community Group]
* [https://github.com/WebAssembly/design WebAssembly Design]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
קטגוריה:נגישות מידע ותקשורת
קטגוריה:אינטרנט
קטגוריה:דפדפנים
הגר מזרחי

הגר מזרחי (נולדה בשנת 1969) היא רופאה כירורגית ישראלית המשמשת ר' חטיבת הרפואה במשרד הבריאות<ref></ref>. בעבר כיהנה כסגנית מנהל המרכז הרפואי בית החולים על שם ברוך פדה, פוריה (2018–2020), וכמנהלת בפועל של המרכז הרפואי (2020-2022)

==ביוגרפיה==
מזרחי, בוגרת לימודי רפואה באוניברסיטת בן-גוריון, שימשה כרופאה בכירה מרכז רפואי העמק לאחר מכן, השתלמה במשך שנתיים במסגרת "השתלמות עמיתים" באנגליה, בתחום הכירורגיה הקולורקטאלית.

למרכז הרפואי "פדה–פוריה" הגיעה ד“ר מזרחי בשנת 2012, כרופאה בכירה במחלקה הכירורגית.

בשנת 2015, התקבלה למחזור הראשון של תוכנית "ענבר", של משרד הבריאות – תוכנית לימודים ייחודית בת שנתיים וחצי, לבניית עתודות ניהול למערכת הבריאות. במקביל, השלימה תואר שני נוסף, באוניברסיטת תל אביב והתמחות–על במנהל רפואי.

ד“ר מזרחי השתתפה בתוכנית לפיתוח מנהיגות במסגרת "ענבר".

בשנת 2018 מונתה לסגנית מנהל בית החולים פוריה, סגניתו של הד"ר ארז און.

ב-1 במרץ 2020 עם התמנותו של און כראש חטיבת המרכזים הרפואיים הממשלתיים במשרד הבריאות מונתה למנהלת בפועל של בית החולים פוריה.

ב-7 בדצמבר 2021 נבחרה מזרחי לתפקיד ר' חטיבת הרפואה של משרד הבריאות. <ref></ref>

לאחר אירועי ה-7 באוקטובר מונתה מזרחי לעמוד בראש ועדה תקדימית להערכת מצבם הרפואי של החטופים והנעדרים. על פעילותה זו זכתה באות אבירת מרכז פרס לשלום ולחדשנות לשנת 2024.<ref></ref>

==משפחה==
מזרחי נשואה והיא אם ל-2 ילדים, מתגוררת בעין העמק.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.facebook.com/poria.health/videos/חשבנו-שתרצו-להכיר-קצת-יותר-מקרוב-את-דר-הגר-מזרחי-סגנית-מנהל-המרכז-הרפואי-שלנואז-/1697460623634813/ ד"ר הגר מזרחי סגנית מנהל המרכז הרפואי פוריה] (מרכז רפואי ע"ש ברוך פדה)
* [https://www.acri.org.il/post/___29 "הפגיעה בבתי החולים בפריפריה מתגלגלת אל המטופלים"] (האגודה לזכויות האזרח בישראל, 6 במאי 2018)

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלות תואר דוקטור לרפואה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:כירורגיות ישראליות
קטגוריה:כירורגים ישראלים
קטגוריה:סגל מרכז רפואי העמק
קטגוריה:מנהלי מרכז רפואי פוריה
קטגוריה:מנהלות בתי חולים בישראל
קטגוריה:נשות המושב
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:מועצה אזורית מגידו: אישים
קטגוריה:כלות אות אבירות מרכז פרס לשלום ולחדשנות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1969
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
מועדון הכדורגל לוס אנג'לס

מועדון הכדורגל לוס אנג'לס (באנגלית: Los Angeles Football Club, וידוע גם בקיצור LAFC) הוא מועדון כדורגל מהעיר לוס אנג'לס, שבקליפורניה, המשחק בליגת ה-MLS. צבעי המועדון הם שחור, לבן וזהב. המועדון נוסד בשנת 2014, והצטרף לליגה בעונת 2018, העונה בה החל לשחק לראשונה. אצטדיון הבית של המועדון הוא אצטדיון בנק קליפורניה המכיל 22 אלף מקומות ישיבה.

== היסטוריה ==
ב-30 באוקטובר 2014, הודיע ה-MLS שיהיה מועדון כדורגל נוסף ללוס אנג'לס<ref></ref>. ב-15 בספטמבר 2015, הוכרז כי שם המועדון הרשמי יהיה "מועדון כדורגל לוס אנג'לס". ביולי 2017, לוס אנג'לס הכריזה על מינוי בוב בראדלי כמאמן הראשי, והשחקן המקסיקני קרלוס ולה הוחתם כשחקן הראשון של המועדון ב-11 באוגוסט 2017<ref></ref>.

ב-4 במרץ 2018, לוס אנג'לס ערכה את משחקה הראשון ב-MLS נגד סיאטל סאונדרס, המשחק הסתיים בתוצאה 1–0 לטובת לוס אנג'לס. כובש השער במשחק היה השחקן דייגו רוסי, שהפך לכובש הראשון בהיסטוריה של המועדון.

ב-31 במרץ 2018, לוס אנג'לס ספגה את ההפסד הראשון שלה ב-MLS ובהיסטוריה, כששמטה יתרון של 3–0 והפסידה 3–4 ליריבה העירונית לוס אנג'לס גלאקסי במהלך הופעת הבכורה של זלאטן איברהימוביץ' במדי לוס אנג'לס גלאקסי. לוס אנג'לס הייתה הקבוצה השנייה אי פעם שהפסידה משחק MLS לאחר שהובילה 3–0 במהלך המשחק. בסיום העונה הסדירה, לוס אנג'לס השיגה את המאזן הטוב ביותר לקבוצת הרחבה בהיסטוריה של ה-MLS, עם 57 נקודות, סכום ששבר את השיא שהחזיקה שיקגו פייר משנת 1998 בה הצטרפה לליגה והשיגה 56 נקודות.

ב-6 באוקטובר 2018, לוס אנג'לס השיגה את ניצחון הפלייאוף הראשון בתולדותיה לאחר שניצחה 3–0 את קולורדו ראפידס.

לוס אנג'לס הופיעה לראשונה, בליגת האלופות של CONCACAF בשנת 2020, העפילה משלב שמינית הגמר בו ניצחה את לאון המקסיקנית בתוצאה של 3–2 בסיכום שני המפגשים, וכל זאת לאחר שהפסידה 0–2 במשחק הראשון. הקבוצה הגיעה עד הגמר, בו הפסידה לקבוצת טיגרס המקסיקנית בתוצאה 2-1.

== אצטדיון ==
ב-17 במאי 2015, הקבוצה בחרה באתר הזיכרון לספורט של לוס אנג'לס, כדי לבנות אצטדיון שיכיל 22,000 מושבים בשביל ה-MLS, בעלות של 250 מיליון דולר.

ב-6 במאי 2016, אישרה מועצת העיר לוס אנג'לס את בניית האצטדיון, תוך כדי פינוי דרך לבניית האצטדיון.

טקס פורץ דרך נערך ב-23 באוגוסט 2016, באירוע בו השתתפו הבעלים וצוותי הבנייה, הודיע מועדון לוס אנג'לס על עסקת חסות עם בנק קליפורניה בה הוסכם כי האצטדיון יקרא אצטדיון בנק קליפורניה למשך 15 שנים תמורת תשלום של 100 מיליון דולר.

משחק הבית הראשון של המועדון שוחק ב-29 באפריל 2018, נגד סיאטל סאונדרס, בו ניצחה לוס אנג'לס בתוצאה 1–0, משער של לורן סימאן.

== תארים ==
;מגן האוהדים
*זכייה (1): 2019
;אליפות ה־MLS
*זכייה (1): 2022

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבוצות כדורגל אמריקאיות
קטגוריה:קבוצות MLS
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2014
כדורגל
Dance Vault Remixes: Get It Off/Knock Knock

Dance Vault Remixes: Get It Off/Knock Knock הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת מוניקה אשר יצא לאור ב-1 בינואר 2004 על ידי ג'יי רקורדס ומכיל רמיסים לשני השירים "Get It Off" ו-"Knock Knock" אשר יצאו כסינגלים מתוך אלבומה "After the Storm". אלבום זה יצא לאור לצורכי שיווק וקידום בלבד ולכן לא קודם באופן מיוחד ויצא לאור באינטרנט בלבד. האלבום מכיל רמיקסים של המפיקים That Kid ופלאנט פאנק.

במהלך 2004 הוציאה חברת התקליטים EP רמיקסים נוסף בהוצאה מחודשת אשר מכיל שני רמיקסים נוספים של אותם המפיקים.

== רשימת רצועות ==
# Get It Off (That Kid Chris Club Mix) - 8:15
# Knock Knock (Planet Funk Club Mix) - 8:27
# Get It Off (That Kid Chris Mixshow Edit) - 5:51
# Get It Off (That Kid Chris Dub) - 8:56
# Knock Knock (Planet Funk Dub Mix) - 8:36
# Get It Off (That Kid Chris Radio Edit) - 4:03

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-2004
קטגוריה:אלבומי מוניקה
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת ג'יי רקורדס
יחסי בנגלדש–יפן

יחסי בנגלדש–יפן (בבנגלית: বাংলাদেশ-জাপান সম্পর্ক, ביפנית: 日本とバングラデシュの関係) הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה העממית של בנגלדש לבין יפן. שתי המדינות ייסדו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-10 בפברואר 1972.<ref></ref> בשנת 2015 היה הסחר השנתי הדו-צדדי של יפן ובנגלדש עמד על כ-2.3 מיליארד דולר.<ref></ref>

מבחינה היסטורית, יפן ובנגלדש חולקות קשר היסטורי חזק ובן מאות שנים. הקשר בין הבנגלים ליפנים משתקף אף בדגליהם של שתי המדינות. סקר שנערך על ידי ה-BBC קובע כי 71% מהבנגלים רואים את יפן בהשקפה טובה, מה שהופך את בנגלדש לאחת המדינות הפרו-יפניות הגדולות ביותר בעולם.<ref></ref>

==היסטוריה==
בתקופת הראג' הבריטי היחסים בין בנגלדש ליפן היו דלים, זאת בעקבות היחסים הדיפלומטיים בין יפן לאימפריה הבריטית ששלטה בבנגלדש באותה העת. המגעים הראשוניים בין שתי המדינות אירעו באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 כאשר הנציגות הקונסולרית של יפן בדאקה החלה לייצר קשרים תרבותיים עם העם הבנגלי.<ref></ref>

==נציגויות דיפלומטיות==
ב-11 בפברואר 1972 בנגלדש פתחה את שגרירותה בטוקיו, בירת יפן,<ref></ref> ויפן פתחה את שגרירותה בדאקה, בנגלדש.<ref></ref>

==סחר והשקעה==
יפן המדינה המייצאת השביעית בגודלה של בנגלדש נכון לשנת 2015,<ref></ref> ייבוא מבנגלדש מהווה כ-0.17% מכלל הייבוא היפני.<ref></ref> יפן מייבאת מבנגלדש בעיקר טקסטיל, מוצרי עור ושרימפס. יפן היא גם מקור משמעותי וגדול לסיוע בפיתוח בנגלדש.
היעדים הפוליטיים של יפן ביחסיה עם בנגלדש כוללים השגת תמיכה בהצעתם להצטרף למועצת הביטחון של האו"ם, ואבטחת שווקים עבור סחורותיהם. בשנת 2001 היו ביפן כ 9,500 בנגלים. יפן הכירה ברפובליקה העממית של בנגלדש ב-10 בפברואר 1972, זמן קצר לאחר עצמאותה של בנגלדש. שני הצדדים חגגו שלושים שנות יחסים בשנת 2002.

שבעה אזרחים יפנים מתו בפיגועי דאקה של ה-1 ביולי 2016 על ידי חמושים אסלאמיסטים.<ref></ref> ראש ממשלת יפן, שינזו אבה, אמר "אני חש כעס עמוק על כך שכל כך הרבה חפים מפשע איבדו את חייהם בטרור האכזרי."

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==
יחסי דנמרק–זמביה

יחסי דנמרק–זמביה הם היחסים הדו-צדדיים בין דנמרק וזמביה. דנמרק מחזיקה בזמביה שגרירות בלוסקה, ואילו זמביה מיוצגת בדנמרק, באמצעות שגרירותה בסטוקהולם, שוודיה.<ref></ref><ref></ref> ב-1980, תוארו היחסים כ"חמים".<ref name="sub"></ref>

== סקירה כללית ==
ההסכם הראשון בין דנמרק וזמביה היה ב-17 בינואר 1959.<ref></ref> ב-1966, דנמרק עם כמה מדינות אחרות שלחה כמה משאיות וספינות סיוע לזמביה.<ref></ref><ref></ref> ב-12 בדצמבר 1966 נחתם הסכם טכני בין המדינות. בשנים 1966–1967 פיתחה דנמרק משק חלב בקאבווה (Broken Hill) ובמקושי וסייעה לחוות ב-500,000 קרונה דנית. בשנת 1967 סיפקה דנמרק 2 מיליון קרונה דנית למלט צ'ילנגה.<ref></ref><ref></ref> בשנת 1970, דנמרק וזמביה שיתפו פעולה בתחום החקלאות והחינוך.<ref name="sub"></ref> ב-1974, דנמרק, שוודיה והאו"ם סייעו לזמביה בטיפול בנשים עקורות.<ref></ref>

הסיוע הדני לזמביה הוא כ-245 מיליון קרונה דנית לשנה.<ref></ref> דנמרק תומכת בזמביה בתחומים של ממשל טוב, דמוקרטיה וזכויות אדם, חינוך, תוכניות דרך ומים, סביבה, HIV / איידס ותמיכה בפליטים.<ref></ref> חינוך הוא אחד העדיפויות בתמיכה הדנית בזמביה. הסיוע החל בשנת 2000, וניתנו למגזר 21 מיליון דולר.<ref></ref> בשנת 2008 שתי המדינות חתמו על ניהול סביבה ומשאבי טבע וכ-120 מיליון קרונה דנית נעזרו בתמיכה בממשלת זמביה וארגוני החברה האזרחית. הסיוע מורכב משלושה מרכיבים; פיתוח קיבולת, קרן סביבת הביניים וקרן הסביבה של ארגון החברה האזרחית.<ref></ref>

בנובמבר 1964 ביטל נשיא זמביה קנת קאונדה ביקור בדנמרק בגלל לוח הזמנים העמוס שלו,<ref></ref> אך קאונדה ביקר בדנמרק בביקור רשמי בשנת 1968.<ref></ref> 10 פוליטיקאים דנים ביקרו בזמביה ובזימבבואה בשנת 2010.<ref></ref>

בשנת 2008 היצוא הדני לזמביה הסתכם ב-16 מיליון קרונה דנית ואילו היצוא הזמבי לדנמרק הסתכם ב-13 מיליון קרונה דנית.<ref></ref>

== הערות שוליים ==
יחסי מונטנגרו – סן מרינו

יחסי סן מרינו-מונטנגרו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה המרוממת של סן מרינו לבין רפובליקת מונטנגרו.

== היסטוריה ==
=== תקופת יוגוסלביה (1961–2006) ===
יוגוסלביה וסן מרינו חתמו על הסכם לכינון יחסים קונסולריים (לא דיפלומטיים) רשמיים, סן מרינו חתמה על ההסכם ב-25 בספטמבר 1961 ויוגוסלביה חתמה עליו באותה השנה. על פי ההסכם, דיפלומט בכיר בשגרירות של יוגוסלביה ברומא הוגדר כקונסול כללי לרפובליקה של סן מרינו.

בין שתי המדינות נחתם בשנת 1967 הסכם פטור מוויזה. אחד מקפטני המחוז של סן מרינו ביקר ביוגוסלביה ב-1984. בשנת 1985 חתמו שתי המדינות על הסכם במטרה להתחיל שיתופי פעולה כלכליים ארוכי טווח ומסחר בקנה מידה גדול.

=== תקופת מונטנגרו העצמאית (2006–הווה) ===
סן מרינו הכירה לראשונה בעצמאותה של מונטנגרו ב-26 ביוני 2006. היחסים הדיפלומטיים שבין שתי המדינות כוננו לראשונה ב-29 במרץ 2007. למונטנגרו קונסול כבוד בסן מרינו, והשגרירות המונטנגרית באיטליה היא זו האמונה על הטיפול באינטרסים המונטנגרים בסן מרינו.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* סן מרינו אינה מיוצגת במונטנגרו בדרג השגרירות. סן מרינו מיוצגת במונטנגרו בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה בפודגוריצה, בירת המדינה.
* מונטנגרו אינה מיוצגת בסן מרינו, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. השגרירות של מונטנגרו ברומא, בירת איטליה הסמוכה אמונה על הטיפול באינטרסים המונטנגריים בסן מרינו. בנוסף לכך מינתה מונטנגרו קונסול כבוד מטעמה היושב בסן מרינו.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.mfa.gov.rs/Bilteni/Engleski/b150705_e.html About the relations in MFA of Serbia and Montenegro], אתר משרד החוץ של סרביה ומונטנגרו (המאורכב באתר הסרבי)
* [http://www.mvpei.gov.me/en/sections/Bilateral-Relations/Bilateral-Relations/San-Marino San Marino], אתר משרד החוץ של מונטנגרו

== הערות שוליים ==
יחסי בלגיה–דנמרק

יחסי בלגיה–דנמרק הם היחסים הדו-צדדיים בין בלגיה לבין דנמרק. בלגיה מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן.<ref></ref> דנמרק מחזיקה בבלגיה שגרירות בבריסל.<ref></ref> שתי המדינות הן חברות האיחוד האירופי ונאט"ו. ב-13 ביוני 1841, שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים.<ref></ref>

== ביקורים רשמיים ==
בשנת 2002, מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק ביקרה בבלגיה במהלך ביקור רשמי, על פי הזמנה של המלך אלברט השני.<ref></ref>

ב-2017 המלך פיליפ והמלכה מתילדה התקבלו אצל המלכה מרגרטה במהלך ביקור בדנמרק. המלכה העניקה למלכה מתילדה את עיטור מסדר הפיל. מארי, נסיכת דנמרק קיבלה את עיטור הצלב הגדול של מסדר הכתר.<ref></ref>

== יחסי בתי המלוכה ==
בין שתי משפחות המלוכה קיימים קשרים קרובים. בשנת 2007 המלכה מתילדה התבקשה להיות הסנדקית של איזבלה, נסיכת דנמרק.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
איי קוקו

איי קוקו הם קבוצת איים קטנה, במפרץ בנגל הצפון-מזרחי. מנהלית, הם חלק מהאזור האדמיניסטרטיבי יאנגון של מיאנמר. האיים ממוקמים 414 ק"מ דרומית ליאנגון (העיר). איי קוקו מורכבים מ-5 איים, 4 על שונית קוקו הגדולה, ועוד אי בודד על שונית קוקו הקטנה. צפונית לאיי קוקו, שוכנים איי פרפריס השייכים אף הם למיאנמר, ומדרומם, האי לנדפול השייך להודו.

באיי קוקו הוקם בסיס מודיעין של הרפובליקה העממית של סין.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:איים באוקיינוס ההודי
קטגוריה:מיאנמר: גאוגרפיה
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: צבא וביטחון
יחסי דנמרק–פולין

יחסי דנמרק–פולין הם יחסי החוץ בין דנמרק ופולין. שתי המדינות חברות מלאות בנאט"ו ובאיחוד האירופי.

== היסטוריה ==
דנמרק, לצד ספרד, טורקיה ואיראן, התנגדו לחלוקת פולין בשנת 1795.

במהלך מלחמת העולם השנייה שתי המדינות נכבשו על ידי כוחות גרמניה הנאצית. ב-7 ביולי 1945 כוננו יחסים דיפלומטיים בין המדינות. בשנת 1949 הצטרפה דנמרק לנאט"ו, ובשנת 1955 הצטרפה הרפובליקה העממית הפולנית לברית ורשה.

ביוני 2017 חתמו ראשי הממשלה של שתי המדינות על מזכר כוונות להקים את צינור הגז - הצינור הבלטי. בנובמבר 2018, שתי המדינות חתמו על הסכם על תיחום גבול המדינות, לאחר משא ומתן שנמשך יותר מ-40 שנה. בדצמבר 2018 חתמו דנמרק ופולין על מזכר הבנות לפיתוח שיתוף הפעולה בתחום האנרגיה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
דנמרק מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה ו-6 קונסוליות בגדנסק, קרקוב, לודז', פוזנן, שצ'צ'ין וורוצלב. מאידך, פולין מחזיקה בדנמרק שגרירות בקופנהגן וקונסוליה כללית באורהוס.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
אילנה דורפמן

אילנה דורפמן (נולדה ב-10 ביולי 2001) היא אתלטית ישראלית, אלופת ישראל בריצת 100 מטר (2023), בריצת 200 מטר (2023) ובריצת 400 מטר (2021) ושותפה לשיא ישראל בריצת שליחות 4x100 מטר.

== ביוגרפיה ==
דורפמן נולדה בחיפה לאלכסנדר ולסבטלנה דורפמן. בגיל צעיר הם עברו לחולון. היא החלה להתאמן בגיל 12 כחלק ממגמת האתלטיקה בחטיבת הביניים בהדרכתם של רפי גורדצקי ואביב דיין בהפועל חולון. היא זכתה במדליות רבות במסגרת אליפויות ישראל לקדטים ונוער.

באליפות ישראל שנערכה ביולי 2019 זכתה דורפמן במדליית ארד בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 24.90 שניות, אחרי אולגה לנסקי מלידר ירושלים (23.87 שניות) וגל קדמון מאתלטי הנגב (24.10 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 12.13 שניות.

באליפות אירופה לאומות דרג ב' שנערכה בורזדין שבקרואטיה ב-10 באוגוסט היא סיימה במקום שלישי בריצת שליחות 4x100 מטר ביחד עם גל קדמון, דיאנה ויסמן ואולגה לנסקי. באליפות השיגו שיא ישראלי חדש של 44.85 שניות, שיפור לשיא הקודם שעמד על 45.15 שניות.

במסגרת ליגת היהלום שנערכה בפריז ב-24 באוגוסט, סיימה במקום חמישי בריצת שליחות 4x100 מטר ביחד עם גל קדמון, דיאנה ויסמן ואולגה לנסקי בשיא ישראלי חדש נוסף של 44.79 שניות.

באליפות הבלקן שהתקיימה בפראווץ שבבולגריה בתחילת ספטמבר 2019 היא זכתה במדליית זהב בריצת שליחות 4x100 מטר בתוצאה של 45.00 שניות.

בשנת 2021 זכתה בתואר אלופת ישראל בריצת ה-400 מטר עם התוצאה 57.39 שניות.

בשנת 2023 זכתה בתארים אלופת ישראל בריצת 100 (11.70 שניות) ו-200 מטר (24.21 שניות) ונכנסה לרשימת ה-5 הטובות בכל הזמנים בשני המקצועות.

== שיאים אישיים ==
* ריצת 100 מטר: 11.70 שניות (2023)
* ריצת 200 מטר: 24.03 שניות (2023)
* ריצת 400 מטר: 57.39 שניות (2022)

== קישורים חיצוניים ==
* רענן וייס, [https://holon.mynet.co.il/sports/article/m_376902 הכירו את אילנה דורפמן מחולון: הדבר הבא על מסלול הריצה הישראלי], באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 14 באפריל 2014
* [https://raceview.net/#dds.php?showall=y&query=אילנה%20דורפמן אילנה דורפמן], באתר מבט למרוץ
* 
* 
* [https://www.iaa.co.il/html5/arcLookup.taf?_function=details&_ID=34570&did=9489&G=12538&SM=13774 שיא ישראלי חדש בריצת 4x100 מטר נשים], באתר איגוד האתלטיקה בישראל

קטגוריה:ויקיפדיה: ערכים של משתמשים חדשים
קטגוריה:אצניות ישראליות
קטגוריה:אצנים ישראלים
קטגוריה:שיאניות ישראל באתלטיקה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2001
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2001
וספה T5

ספה T5 (באיטלקית: Vespa T5) הוא קטנוע מתוצרת יצרנית הרכב הדו-גלגלי פיאג'ו, ממשפחת המותג וספה, אשר יוצר באיטליה בין השנים 1999–1985.

==דגמים==
* "Vespa T5 Mk1".
* "Vespa T5 Classic".
* "Vespa T5 Millennium".

=="וספה T5"==
* כמו הוספה הקלאסית, לדגם "וספה T5" היו לוחות גוף מלאים מפלדה ומשקלם כ- 112 ק"ג (ריק). המנוע שוכן בצד הימני האחורי בזרוע מתנדנדת והצד השמאלי הכיל גלגל רזרבי. הבלם האחורי הופעל על ידי דוושת רגל ימין.
* מסגרת אופנוע ("Motorcycle frame" ) - יחידה.
* מנוע קירור אוויר.
* מאייד קצר באורך 25 מילימטרים מתוצרת "Dell'orto" סוג מאייד : "Dell'orto 24/24 G".
* מערכת הצתה מסוג "CDI ignition" (סוג של מערכת הצתה אלקטרונית לרכב הנמצאת בשימוש נרחב במנועים חיצוניים, אופנועים, מכסחות דשא, מסורי שרשרת, מנועים קטנים, מטוסים מונעי טורבינה ומספר דגמי מכוניות).
* מערכת החשמל הופעלה באמצעות מגנטו לאחר התנעת המנוע.
* בלמים: קדמי ואחורי: בלמי תוף.
* צמיגים: 12 אינץ'.
* קיבולת שמן למנוע, מצמד ותיבת הילוכים : 500 מיליליטר (0.5 ליטר).

==ראו גם==
* קטנוע
* וספה
* וספה GTS
* וספה קוזה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://www.vespa.com אתר מותג וספה הבינלאומי] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קטנועים
קטגוריה:כלי רכב שהושקו ב-1985
קטגוריה:כלי רכב איטלקיים
קטגוריה:וספה
קטגוריה:כלי רכב דו-גלגליים
הלני בגן

הלני בגן (בהולנדית: Helene Baggen; נולדה ב-1 בינואר 1920 – לא ידוע) הייתה נזירה קתולית, מחסידי אומות העולם, שהצילה במלחמת העולם השנייה ארבעה ילדים יהודים.

== פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים ==
הלני עבדה בבית היתומים של הכנסייה הקתולית במסדר של האחיות וינסנט דה פול () שנמצא בלוון שבבלגיה. היא הייתה אחראית על הילדים בגילאי שבע עד אחת-עשרה.<ref name=":0"></ref>

בית היתומים שימש בין היתר כמקום מחסה לילדים יהודים. האחות הלני טיפלה בהם וגילתה כלפיהם אהבה ודאגה. כשהתחילו אקציות במסגרתן הוצאו משפחות יהודיות מבתיהם, רבים מהם ניסו לחפש מקום מקלט בטוח. האחות מריה (Léontine van Schoonbeeck), הנזירה הראשית שניהלה את בית היתומים, הסכימה להגן על שני ילדים יהודים: יצחק ומאיר, והעבירה אותם לאחריותה של האחות הלני. הוריהם נעצרו לאחר מכן אך שני הילדים שרדו בזכות פעולתה.

ב־8 בספטמבר 1942, המשטרה חסמה את רחוב דו-מירויור בבריסל ועצרה את כל היהודים שהתגוררו שם. יוסף נובאק הצעיר הצליח לשרוד בזכות שהתחבא בארון. לאחר סיום האקציה, יוסף נתקל באיש משטרה שהחליט למסור אותו ל-Oeuvre Nationale de l’Enfance – הארגון הצרפתי לשלום הילד. משם הועבר יוסף לבית היתומים של האחות מרי וגם הוא הועבר לטיפולה המסור של האחות הלני .

מסדר הישועים של לוון העביר לבית היתומים ילדים יהודים נוספים שהוריהם גורשו. באופן זה, בית היתומים סיפק מחסה לכעשרים ילדים יהודים. ארבעה מתוכם היו תחת האחריות הישירה של הלני. היא הצליחה להסוות את הילדים היהודים כשהלבישה אותם בדומה ליתר ילדי בית היתומים.<ref name=":0" />

לאחר הפצצות גרמניות כבדות ב־1944, נאלצו לפנות את בית היתומים. הלני ברחה יחד עם ארבעת הילדים היהודים שבאחריותה לאגנהובן ואברלה (), שם הצליחו להתחבא עד סוף המלחמה בעזרת אנשי מסדר הישועים ואנשי המסדר הסלאסי (). התעוזה של האחות מרי והמסירות של האחות הלני הם שתרמו להצלתם.<ref name=":0" />

== הכרה והנצחה ==
ב-7 לדצמבר 2003 הוכרו הלני והאחות מרי כחסידות אומות עולם בטקס, שהתקיים בבריסל.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בלגיות חסידות אומות העולם
קטגוריה:נזירות נוצריות
קטגוריה:ילידות 1920
יחסי ברוניי–יפן

יחסי ברוניי–יפן (במלאית: Hubungan Brunei - Jepun, ביפנית: 日本とブルネイの関係) הם היחסים הדיפומטיים בין ברוניי לבין יפן. לברוניי יש שגרירות בטוקיו, בירת יפן, וליפן יש שגרירות בבנדר סרי בגוואן, בירת ברוניי.<ref></ref>

==היסטוריה==
היחסים בין שתי המדינות נוסדו לראשונה ב-2 באפריל 1984. הקשרים בין יפן וברוניי הדוקים וחזקים מאוד, במיוחד בתחום הכלכלה. ברוניי מסתמכת על יפן לצורך ייבוא של כלי רכב, ציוד בנייה, מוצרים אלקטרוניים ומוצרי חשמל לבית השולטים בשוק בברוניי.<ref></ref>

==ביקורים רמי דרג==
הסולטן מברוניי ערך ביקור ממלכתי ביפן באפריל 1984. במהלך ביקורו ביפן ערך הסולטן פגישה ממלכתית עם קיסר יפן דאז הירוהיטו בארמון הקיסר של טוקיו. בזמן הפגישה בין הסולטן מברוניי לבין הירוהיטו שני המלכים החליפו תוארי כבוד בין שתי המדינות.
בשנת 1989 ביקר שוב הסולטן מברוניי ביפן כדי להשתתף בהלווייתו של הירוהיטו. שנה לאחר מכן ב-12 בנובמבר 1990 נכח הסולטן בטקס הכתרתו של אקיהיטו לקיסרות יפן.

בספטמבר 1996 ביקר נסיך היטאצ'י, מאסהיטו ואשתו הנאקו בברוניי. זוהי הייתה הפעם הראשונה שמישהו מהמשפחה הקיסרית של יפן ביקר בברוניי.
ב-9 בספטמבר 2004, בין אורחי המלוכה שהוזמנו, השתתף נסיך הכתר נארוהיטו (כיום קיסר יפן) בחתונתו המלכותית של נסיך הכתר של ברוניי.<ref></ref>
ב-5 באוקטובר 2017, לרגל יובל הזהב של הסולטאן מברוניי לכס המלוכה, חתמו הקיסר אקיהיטו והקיסרית מיצ'יקו על ספר הברכה כדי להעביר את ברכתם לסולטן. החתימה התקיימה בשגרירות ברוניי בטוקיו.<ref></ref>

==יחסים כלכליים==
במהלך השנים נחתמו הסכמים כלכליים בין שתי המדינות, כגוון: השותפות הכלכלית ברוניי–יפן.<ref></ref> בתעשיית הנפט והגז נמכרו ליפן למעלה מ־82% גז טבעי נוזלי ברונאי (LNG). חברות יפניות פעלו בהשקעות בברוניי ותכננו פרויקטים חדשים בתחומים אחרים כגון פטרוכימיה ואוכל. שתי המדינות גם רקמו שיתופי פעולה בתחום האנרגיה המתחדשת ובחסכון באנרגיה.<ref></ref> בנוסף, שתי המדינות אשררו את הסכם השותפות הכלכלית האזורית המקיפה שצפוי להיכנס לתוקף בינואר 2022.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==
בידספיריט

בידספיריט (באנגלית: Bidspirit) הוא פורטל אינטרנט ישראלי, המרכז מכירות פומביות של פרטי אספנות בישראל.

==תיאור==
החברה נוסדה בשנת 2012, ומציעה לאלפי בתי מכירות פומביות בישראל ובעולם ממשק אינטרנטי לניהול בית מכירות וניהול מכירות ומכרזים פומביים בשידור חי. האתר מאפשר השארת הצעות מוקדמות, צפייה וחיפוש בכל הקטלוגים משנת 2012 ועד היום.

נכון לשנת 2024, בידספיריט הוא אתר האינטרנט היחידי בישראל שמאגד בתי מכירות פומביות בישראל לכדי אתר אינטרנט אחד. עד לשנה זו נערכו במסגרת האתר יותר מ-37,000 מכירות פומביות והוצעו למכירה כ-12,000,000 פריטים (לוטים).

בין פריטי האתר קיימים פריטי יודאיקה, ישראלינה, ציורים, פסלים, צילומים, אביזרים וכלי אספנות למיניהם (כדוגמת כלי חרסינה, בולים, מטבעות וכרזות) תכשיטים, ואף רכבים ונדל"ן מכונס נכסים (כולל משטרת ישראל).

==בתי מכירות פומביות באתר==
{| class="wikitable mw-collapsed mw-collapsible"
!רשימה מלאה
|-
|
*תירוש מכירות פומביות
*מונטיפיורי מכירות פומביות
*Winner's
*בן עמי אנדרס
*אישתר
*מורשת
*מצארט
*Pasarel
*King David Auctions
*Hammersite
*ירושלים של זהב
*קדם
*גלריה יאיר
*קלאודיו'ס
*שורשים
*מרכז ארכאולוגי יפו
*ארט קלאב
*אמפייר מכירות פומביות
*The bidder
*פריס אוקשונרס
*גלריה יפו
*בידרמן פרייבט ארט קולקשן
*גלריה צמרות
*Hammersite market
*מהדורה מוגבלת
*Mount carmel
*גלריה דצ'קה
*גלריה ליאור
*גלריה זיו
*Collectodo
*ארט קולקט
*Jacob Samuel / גלריה97
*מכירה פומבית חברתית
*עופר היסטוריה למכירה
*watch collect
*גלריה במושב
*מסורת
*גלריה 316
*לונדון ארטס
*גלריית המלכים
*אסופה
*גולדה יד שנייה
*מרכז הזהב
*Art to go
*The bo gallery
*קמאו עתיקות ואומנות
*היסטוראמה
*אוסף פרטי
*גלריה 84
*אומץ מכירות פומביות
*Kookoo
*גלריה ענבל
*אקווה עתיקות ואמנות
*Refaeli
*גלריה אביב
*בית-אבי גלרי
*קדמת דנא
*עלמא
*ביז'ו מכירות פומביות
*גלריית דוד חן
*ארט טיים
*אטליה
*גלריית יוצרים
*גלריית ספראי
*Suissia auction house
*צולמנ'ס מכירות פומביות
*צדקה לחולי לוקמיה
*צפונות
*טדי אומנות & עתיקות
*גלריה אופאל
*עתיקות מהעולם קובה
*פעם שלישית
*סוסיתא מכירות פומביות
*קדמון כירות פומביות
*הזדמנות
*גלריית גרשון
*מעשה באומנות
*רימון מכירות פומביות
*מיה קולקשיין
*גלריית שובל
*גנזים
*גלריה דוד
*גלריה בצלאל
*פנטיקואריו
*ברנד מכירות פומביות
*ארט אסטס
*רויאלס
*הוד קדומים
*שתי וערב
*ד"ר ברוך פלח ספרים
*תפארת
*ארטי
*גלריה בן עמי
*גלריה מסכית
*tre zouze
*ארטפארק
*אוסף Art Pane עתיקות ואומנות
*אמ-ארט
*Art for all
*מלכות
*אנטיוכוס בקיבוץ
*אוריינטל ארמס
*הארכיון בראשית
*קלונדייק
*גלריה רעות
*מדור לדור
*איידלר עולם המטבעות
*תקופת המנדט
*קונגרס הבולאים
*ספרא וסייפא
*היו זמנים
*קשר
*silver lion
*מנדרינה
*פספרטו
*Dynasty
*פנטגון פומביות
*יריב אגוזי
*מינט - Mint
*Maguy art
*סטלה
*נוביה גלריה לאמנות
*May heart gallery
*חרסון מכירות פומביות
*Duzza antiques
*שילה - תרבות ואמנות
*שמאי מכירות פומביות
*אבגיל ארט
*מוזס קולקטיבלס
*שלום עליכם
*הגזנך
*גלריה 74
*Royal jewlery
*גלריה שון
*נגב אנטיקס
*סיגלרי Sigallery
*אוסף מכירות פומביות
*עתיקות בינימינוף
*אוצרות לונדון
*ארץ
*Israstamps
*אוצרות
*אבות
*עדי - בית מכירות
*ארט גייט
*ארסופ קדם
*סיסיליה
*זיטומיר קניין ספרים
*אור הגנוז
*דוד בן עמי
*נדיר
*לוי מכירות פומביות
*אוצרות ירושלים
*קולמוס
*פאר
*שלומי שיק
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:סוחרי אמנות ישראלים
קטגוריה:בתי מכירות פומביות
קטגוריה:אתרי מסחר אלקטרוני ישראליים
קטגוריה:פורטלים ישראליים
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2012