דוד אמאדו

הרב דוד אמאדו (1777 – 1832) היה דיין, פוסק, שליח ציבור, ראש ישיבה, דרשן ורבה של אזמיר.

== תולדותיו ==
נולד לרבי יעקב אמאדו. למד אצל הרב חיים יאודה אליעזר<ref>שמחת יאודה דף קע"ב</ref>. נתמנה בצעירותו לדיין וישב בהרכב עם הרב רפאל אשכנזי, והרב חיים יצחק אלגאזי. למד קבלה יחד עם הרב יוסף רפאל חזן (מחבר ספר חקרי לב), והאחרון העיד עליו כי היה בקי בחכמת האמת. עמד בראש ישיבת בית הלוי באזמיר, אותה ייסד הגביר יאושע שם טוב הלוי מורינו. בישיבה זו למדו גם בניו ונכדיו של רבי דוד<ref>רבי מאיר מזרחי, בן הרמה, הקדמת המחבר</ref>.

תיקן תקנות והנהגות רבות בעירו. היה דרשן ושליח ציבור כה דגול בק"ק גברת<ref>רבי אברהם פאלאג'י, ברך את אברהם, סדר ואתחנן דרוש ו'</ref>, עד שמעיד הרב אברהם פאלאג'י על זקנו היר"ח שהתאוה תמיד להשתתף בתפילה זו: .

היה בקשרי ידידות עם הרב יצחק ארדיט<ref>נר יצחק, חידושי רמב"ם דף ל'</ref>. היה מעניש את מי שלא היה מגיע לשמוע פרשת זכור ופרשת פרה<ref>כף החיים פאלאג'י כד נד</ref>. היה מזהיר את הממונים על הקנסות ואת השוטרים מטעמו להסתובב ברגלים בגנות ובפרדסים כדי לשמור שלא ישבו גברים ונשים יחד ויבואו לידי חטא<ref>יפה ללב לרבי אברהם פאלאג'י, חלק ג סימן תקכט אות ח'</ref>. נשאל על ידי הרב חיים פלאג'י "שאלה בעניין קשה" בשנת התקפ"ה<ref>שו"ת לב חיים סימן קי"ב</ref>.

חתם יחד עם הרבנים יצחק נאבארו ושמואל חכים על פסק האוסר לקרוא בספרי תנ"ך וספרי תהלים הנדפסים על ידי כת מסיונרים נוצרית וגזרו כי הם טעונים שריפה מן הדין<ref>שו"ת שמן המשחה סימן ו'</ref>.

בשנת תק"ף הקדיש רבי דוד ספר תורה שכתב לקהילת קודש גברת, שם דרש לכבוד המאורע רבי רפאל אשכנזי<ref>מראה הגדול חלק ב' דרוש ה' לספר תורה</ref>.

החבי"ף מעיד עליו:

רבי דוד עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. בשנת תקנ"ג עזב אותה ועבר לחברון, ולאחר מכן שב לאזמיר מסיבה בלתי נודעה.

נפטר בי"ג בכסלו תקצ"ב במהלך מגפה שפרצה באזמיר.

הספידוהו רבי יאושע אברהם קריספין<ref>ספר אברהם במחזה דרוש ו' להספד</ref>, רבי שלמה חכים<ref>ספר כיסא שלמה דרוש ח' להספד</ref>, רבי חיים ביז'ה<ref>חיים עד העולם דרוש ב' להספד</ref> ועוד.

בניו הם רבי יעקב אמאדו (מחבר ספר אמרי אמת), רבי חיים משה, ורבי אברהם, שנישא לבתו של הרב מאיר בן גבאי, בשנת ה'תק"ס<ref>בחתונה דרש הרב בכור יצחק נאבארו ונדפס דרוש זה בסוף ספרו פני מבין.</ref>. ציווה לאחר מותו לבניו שילמדו בכל סעודה ספר שולחן ערוך<ref>כף החיים פאלאג'י סימן כד אות נד</ref>.

== תלמידיו ==
העמיד תלמידים הרבה, ומהמפורסמים שבהם נמנים:
* הרב חיים יהושע אלעזר הכהן חמצי, אב"ד חיפה.
* הרב חיים מאיר מזרחי, מחבר ספר בן הרמה.
* רבי חיים שונשול, מחבר ספר שמחה לאיש.

== חיבוריו ==
שער ספר תהלה לדוד
* תהלה לדוד ([https://beta.hebrewbooks.org/24704 חלק א'], [https://beta.hebrewbooks.org/24705 חלק ב']) - 74 דרשות על פי נושאים על שבת כלה שלפני חג השבועות, שבת הלבשה, שבת הגדול, שבת זכור, הספדים, בין השאר לרבי חיים אברהם אישטרושה, ועוד.
* [https://beta.hebrewbooks.org/7300 עיני דוד] - חידושים על הרמב"ם, לקוטי דינים, ליקוטים על התנ"ך והש"ס, ושו"ת.

== קישורים חיצוניים ==

* 

=== ספריו ===
* 
* 
* 
* [https://viewer.rsl.ru/ru/rsl01007210494?page=5&rotate=0&theme=white גישה מקוונת לספר עיני דוד] באתר הספרייה הממלכתית של רוסיה
* [https://viewer.rsl.ru/ru/rsl01006746392?page=5&rotate=0&theme=white גישה מקוונת לספר תהלה לדוד (חלק א')] באתר הספרייה הממלכתית של רוסיה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:ראשי ישיבה
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:חזנים
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-18
קטגוריה:ילידי 1770
קטגוריה:נפטרים ב-1832