משה מזרחי (מקובל)

רבי משה מזרחי הסופר (רמ"מ) היה מרבני ומקובלי דמשק, סופר ועורך. חי ופעל במאה ה-17, והתפרסם בעיקר בזכות עריכותיו לספר הזוהר, שהיו הבסיס למהדורת הזוהר המתוקנת שיצאה בקושטא בשנת תצ"ו (1636), ובזכות עריכותיו לכתבי האר"י, שהן הבסיס לכתבים רבים שנמצאים לפנינו כיום.

== ביוגרפיה ==
מעט מקורות עוסקים בביוגרפיה של רמ"מ, ומרבית החיבורים אודותיו עוסקים בעיקר בתרומתו לעריכת הזוהר וכתבים אחרים מהא"רי ותלמידיו. החוקר העיקרי שכתב באריכות יחסית על חייו הוא יוסף אביב"י, בספרו קבלת האר"י. מהמעט שיש בידינו ניתן ללמוד שהוא חי בדמשק, נולד לקראת סוף המאה הט"ז, משום שר' חיים ויטאל, כותב אודותיו בשנת שע"ג (1613)<ref></ref> "ליל ב' ד' דאדר שע"ג. חלם ר' משה מזרחי הסופר שהיה בבית המדרש א..." ולא סביר שר"ח ויטאל יכנה נער בן פחות מי"ג בתארים כה נכבדים. בשנת תכ"ג (1663) חתם על גביית עדות בבית דינו של ר' שמואל ויטאל<ref></ref> עוד נכתב עליו בדף המגן של אחד מכתבי היד שהעתיק<ref>אביב"י, עמ' 581</ref>:

מכתב היד ניתן ללמוד שרמ"מ האריך ימים, ונפטר לפחות אחרי 1664.

ביולי 2020 נמכר בבית המכירות ווינרס בירושלים במכירה פומבית כתב יד מקורי של רבי משה מזרחי ב-28,000$<ref></ref>

=== חיבורים אחרים ===
מלבד תרומותיו לקבלת האר"י ולנוסח הזוהר, רמ"מ עסק גם במדעים, הוא חיבר ספר מעשי העוסק ברפואה, טכנולוגיה, כימיה, אלכימיה, אסטרולוגיה ועוד<ref></ref>.

=== זיהוי כתב ידו והעתקותיו ===
ישנם שני כתבי יד שבהם שרד הקולופון שבו רמ"מ כותב את שמו ומקומו<ref>כת"י ירושלים אברהמס 18, ס' 38884

כת"י המבורג, לוי 84, ס' 26241</ref>, לפי אביב"י, ניתן לזהות 16 כתבי יד בקבלת האר"י שהועתקו ונערכו על ידו, הזיהוי מסתמך הן על סגנון הכתב, והן על העובדה שבאחד מכתבי ידו הידועים, אחד הבעלים ציין בקולופון שניתן לזהות את כתבי רמ"מ לפי ראשי התיבות של שמו (המסומנים בנקודתיים) בתחילת החיבור<ref></ref>.

== השפעתו על מהדורת הזוהר קושטא תצ"ו ==
=== הגהותיו של רמ"מ על הזוהר ===
בין המהדורות השונות של ספר הזוהר ניתן למצוא שינויים רבים בין המהדורות הקדומות (בעיקר מהדורת מנטובה שי"ח 1558, שהייתה המהדורה שממנה למדו האר"י ותלמידיו) למהדורת קושטא תצ"ו (1736), בעיקר בכל הקשור להתאמת מילות הזוהר לפירושי האר"י, (נוסח מהדורת קושטא הפך בסופו של דבר לנוסח המקובל<ref></ref>). נוסח מהדורת קושטא תצ"ו הוא נוסחו של רמ"מ שנכתב על בסיס הגהותיהם של רח"ו ור' יהודה (יאודה) משען.
רמ"מ התגורר בדמשק בשכנות לרבי חיים ויטל ולרבי יהודה משען, ר"י אביב"י כותב בספרו שטפסי הזוהר שלהם, על כל הגהותיהם ועריכותיהם. היו בידי רבי משה מזרחי, והוא הגיה את העותק שלו על פי תיקוניהם. כתב היד המתוקן שתגלגל לידי המדפיסים בקושטא והם הדפיסו לפיו (ולפי עוד 2 כתבי יד שלא ידועים כיום) את נוסח הזוהר שלהם.

המדפיס, ר' יונה בן יעקב, כותב בהקדמתו לספר על שביסס את נוסחו על מהדורת רמ"מ:

המדפיס הביא את דברי רמ"מ בעוד שני מקומות נוספים<ref></ref> שמהם עולה שרבי משה מזרחי עמל במשך 18 שנה, משנת שע"ח עד שנת שצ"ה, על הגהת הספר.

מהדורת קושטא תצ"ו הייתה הבסיס למהדורת וילנא תרנ"ה (1895), בהוצאת דפוס ראם (האלמנה והאחים), שהיא המהדורה ששימשה בסיס למהדורות הנפוצות כיום, כך שניתן לומר שרמ"מ הוא האחראי לנוסח הזוהר הנפוץ היום.

=== פולמוס הנוסח המתוקן ===
בשנת תקל"ב (1772) הדפיס המקובל רבי שלום בוזגלו מהדורה חדשה של ספר הזוהר באמסטרדם, בניגוד למהדורת קושטא תצ"ו מהדורה זו הסתמכה על נוסח מהדורת מנטובה, בהקדמתו למהדורה יצא רש"ב בחריפות נגד המדפיסים בקושטא שהסתמכו על נוסחו של רמ"מ, הוא כתב "גם המגיה כהה"ר משה מזרחי נ"ע כתב סוף פרשת פקודי... ואני לא אתמה מטעויות הדפוס שנפלו בו לאלפים ורבבות..."

לעומתו החיד"א יצא להגנת נוסחו של רמ"מ, בהקדמתו למהדורת הזהר שהדפיס בליוורנו בתקנ"א הוא יצא להגנת הנוסח וקבע שהוא הנוסח שעליו ראוי להסתמך.

== הגהותיו על תיקוני הזוהר ==
רמ"מ הגיה גם את ספר תיקוני הזוהר, הוא רשם את הגהותיו והערותיו על טופס תיקוני זוהר מנטובה שי"ח<ref>שמור היום ככתב יד ניו יורק, בהמ"ל מיקום 1741, ס' 10839</ref> מהערותיו על הספר ניתן ללמוד שהוא סיים את העבודה על הספר בשנת ת"ז. הגהותיו נשארו בכתב יד ולא נדפסו.

== תרומתו לעריכת כתבי האר"י ==
כפי שצוין לעיל, ישנם 16 כתבים מכתבי האר"י שהועתקו על ידי רמ"מ. ביניהם:
* ספר ההקדמות אסופה של הקדמות נבחרות משלושה ספרים שערך ר"א פנצירי.
* ספר כונת התפילות.
* מאמרי הזוהר פירושים למאמרי הזוהר מתמידי האר"י.
* ספר הקדמות נוסף שהוא ספר הדרוש שערך ר"א פנצירי, בשינויים מסוימים

== לקריאה נוספת ==
* הסוקר העיקרי של תרומות רמ"מ הוא יוסף אביב"י בספרו קבלת האר"י, ירושלים תשס"ח, בהוצאת מכון בן צבי. בעיקר בעמודים 574–582; 1120–1129
* Gerrit Bos, [https://www.jstor.org/stable/40753163?read-now=1&refreqid=excelsior%3A836a8a255a80e8be6b15149e45b1d5d0&seq=1#metadata_info_tab_contents Moshe Mizrachi on Popular Science in 17th Century Syria-Palestine], Jewish Studies Quarterly Vol. 3, No. 3 (1996), pp. 250-279

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים סורים
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:דמשק: רבנים
קטגוריה:רבנים ספרדיים