תלמוד תורה מורשה

בית המדרש של מורשה
תלמוד תורה מורשה (או בשמה הרשמי מורשה - קריית חינוך ע"ש לוי יצחק ויהודית רחמני<ref></ref>) הוא תלמוד תורה ציוני דתי בירושלים.

ראשון תלמודי התורה בציונות-הדתית, מכוחו ומדמותו הוקמו עשרות תלמודי תורה ציוניים. 

בצמוד לתלמוד התורה פועל מוסד המשך, ישיבה קטנה מורשה. בראשות הישיבה עמד הרב הלל פלסר, בנוסף לניהולו את התלמוד תורה, עד לפטירתו.

==היסטוריה==
בשנת תשל"ז (1977) עם התרבות אברכי ישיבת מרכז הרב, גדילת משפחותיהם ולידת ילדיהם התעורר צורך במוסד חינוכי מתאים לרמה החינוכית אותה דרשו האברכים בשביל ילדיהם, מוסד המלמד לימודי הקודש ללא שיעבוד לגורמים חיצוניים ולתוכניות לימוד אחרות<ref></ref> ולכן התארגנה קבוצת אברכים מישיבת מרכז הרב שבניהם הגיעו לגיל בית הספר ולא הסתפקו בבית הספר התורני 'נעם' שהוקם מספר שנים קודם לכן על ידי אברכים מישיבת מרכז הרב. בתחילתו שימש המוסד מסגרת של חוגי העשרה לתוכנית בית הספר אך תוך מספר חודשים הוקמה מסגרת על בסיס יום לימוד מלא למחזור ראשון המורכב ממספר שכבות גיל. המוסד הוקם בתמיכת הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם שפירא.<ref>ששלחו מכתבי ברכה ועידוד להנהלת התלמוד תורה.</ref>

בברכתם ועידודם של הרצי"ה קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, על ידי אחדים מתלמידיהם בישיבת מרכז הרב, ובראשם הרב עודד וולנסקי, הרב יעקב לבנון, הרב מרדכי שטרנברג, הרב אריה קורן, הרב אלי סדן, הרב בני אייזנר, הרב יהושע רוזן והרב הלל פלסר, שניהל את המוסד קרוב ל-50 שנה עד לפטירתו בכ"א באב ה'תשפ"ב.

חוגי ההעשרה התקיימו בביתו של הרב אייזנר בקריית משה בירושלים. עם השנים עבר המוסד בכמה מבנים בגבעת שאול וקריית משה ובהמשך בשכונת רוממה. בשלב זה המוסד כלל כיתות גן לכל הגילאים, בית ספר יסודי וחטיבת ביניים.

בשנות ה-80 הוחלט להקים למוסד בניין בפאתי שכונת גבעת שאול, בסיוע נדיבים מישראל ומחוצה לה ובעזרת של עיריית ירושלים. בשנת תשנ"ו (1996) עבר התלמוד תורה לבניין הקבע החדש. המוסד מונה כ-120 תלמידים בשלושה גני ילדים (שניים מהם בקריית משה) וכ-350 תלמידים בגיל בית הספר היסודי.

עד לשנת 2010 היה תלמוד התורה במעמד מוכר שאינו רשמי. באותה שנה הוקם מעמד חדש בתוך החמ"ד – תתמ"ד, בו בית הספר מקבל תקציב ממשלתי מלא אך שומר על עצמאותו. תלמוד תורה מורשה היה הראשון להצטרף למהלך ומעמדו כתתמ"ד נקבע לתקופת ניסיון של 5 שנים.

==מאפיינים==
מערכת הלימוד מתאפיינת בריבוי לימודי קודש על חשבון לימודי חול, עם זאת במוסד נלמדים כמה ממקצועות החול, מתוך הכרה בצורך שבהם - מתמטיקה, עברית, מדעים וספורט. האידאולוגיה החינוכית של המוסד מדגישה את חשיבותן של ארץ ישראל ומדינת ישראל והסתכלות על תהליך שיבת ציון כאתחלתא דגאולה, על פי הגותם ומחשבתם של הרב אברהם יצחק קוק ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק. לימודי המולדת בתלמוד התורה נלמדים במסגרת שייסד הרב אוהד תירוש הנקראת "ארץ נחלה", ועיקרה לראות את התהליכים ההיסטוריים שאירעו לעם ישראל כתהליכי גאולה, ומתוך כך ללמוד היסטוריה וידיעת הארץ. עוד מושם דגש על פיתוח אחריות אישית ולאומית ומשמעת עצמית.

כמנהל התלמוד תורה משמש, נכון לשנת התשפ"ד, הרב משה בן הרוש.

במוסד לא מלמדים את השפה האנגלית, בשל התנגדותו האידאולוגית של הרב צבי יהודה קוק ללימוד אנגלית בתוך המוסד.

==ישיבה קטנה מורשה==
הסמל הישן של הישיבה

רקע

עם השנים התפתח צורך של מסגרת המשך לבוגרי המוסד עקב רצון של חלק ממשפחות התלמידים בישיבה שתכלול 'לימודי קודש' בלבד (ישיבה קטנה לאומית, מסגרת כזו הייתה קיימת עד אז בישיבת מעלה חבר בלבד).

ולצורך כך הוקמה ישיבה קטנה מורשה בשנת הלימודים תשנ"ט (1999).

שנות ההקמה

בתחילה הוקמה הישיבה כמוסד המשך לתלמוד תורה וכעין 'כיתה ט' לאחר שמונת שנות לימודים (א'-ח'). לאחר כשלוש שנים עקב דרישת התלמידים נפתחה בישיבה פנימייה ובכך נהפכה הישיבה כמוסד עצמאי ונפרד מהתלמוד תורה הסמוך לו. 

יחד עם דרישת התלמידים בני המחזורים הראשונים להפוך את הישיבה למוסד עם פנימייה, דרשו התלמידים שהרב הלל פלסר ששימש עד אז כמנהל התלמוד תורה וייסד את הישיבה, ישמש להם כראש ישיבה ויתפנה להיות אחראי ישיר עליהם. בשל הלחץ וחרף לרצונו נעתר הרב פלסר לדרישתם, עזב את ניהול התלמוד תורה והעבודה מול התלמידים של התלמוד תורה (בעודו נשאר הראש החינוכי והכלכלי של המוסד כולו) והחל להעביר בישיבה שיחות בסעודה שלישית ושיעורי אמונה לשכבות הגיל השונות.

== כולל הדרן ==
בתחילת שנת הלימודים ה'תש"ע, נפתח כולל ערב 'הדרן' - ע"ש הדר גולדין, קצין צה"ל שנרצח וגופתו בשבי החמאס.

הכולל נוסד על ידי הרב חיים זק"ש, המשמש גם כר"מ בישיבה הקטנה, ועומד תחת ראשותו. בכולל לומדים בין עשרה לעשרים אברכים בעיקר מישיבת מרכז הרב.

== לקריאה נוספת ==
* מטי דומברובסקי, 'תלמודי התורה הציוניים - ביטוין החינוכי של מגמות ההתבדלות וההסתגרות בציונות הדתית'. בתוך ישי ארנון, יהודה פרידלנדר ודב שוורץ (עורכים), סוגיות בחקר הציונות הדתית: התפתחויות ותמורות לדורותיהן (עמ' 241–273), רמת גן: אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ב

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציונות דתית: חינוך
קטגוריה:מוסדות לצד ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:גבעת שאול
קטגוריה:ירושלים: חינוך
קטגוריה:תלמודי תורה
מורשה