יידוי אבנים

יידוי אבנים בבלעין, 2011
יידוי אבנים הוא ניסיון לפגוע פיזית בבני אדם או בכלי רכב על ידי זריקת אבנים בגדלים שונים. יידוי האבנים נעשה על ידי אדם בודד או על ידי קבוצה של בני אדם. האבן המושלכת עלולה לגרום נזק, לפצוע ואף להרוג את מי שהיא מושלכת עליו. בנסיבות אלה, יידוי אבנים נחשב לעיתים לפעולת טרור.
כאשר יידוי האבנים נעשה לעבר כלי רכב הנוסעים בכביש במהירות גבוהה סכנתו גוברת.

יידוי אבנים נעשה בדרך כלל ללא אמצעי עזר. לעיתים משמש קלע ליידוי אבנים במהירות גבוהה (גם אמצעי זה מגביר את הסכנה שביידוי אבנים).

להגנת שוטרים הנדרשים להתמודד עם מיידי אבנים משמשים מגינים. להגנת כלי רכב משמשים אמצעי מיגון, כגון חלונות מזכוכית משוריינת.

==בישראל==

=== תופעה לפי מיידים ===

==== יידוי אבנים על ידי פלסטינים וערבים ישראלים ====

יידוי אבנים באמצעות [[קלע בבלעין, 2011]]
רכב ישראלי מ[[גוש עציון לאחר שנרגם בידי תושבי בית אומר. שמשות הרכב היו ממוגנות, 2012]]
בכבישי יהודה והשומרון נפוץ יידוי אבנים על ידי פלסטינים לעבר כלי רכב של יהודים וצה"ל. כמו כן מיידים פלסטינים אבנים על חיילי צה"ל המסיירים באופן רגלי באזור זה. יידוי אבנים היה אחד המאפיינים הבולטים של שנותיה הראשונות של האינתיפאדה הראשונה (שאף כונתה "אינתיפאדת האבנים"), אך התקיים גם קודם לה. יידוי האבנים נמשך גם בעשורים לאחר מכן, אך נלוו אליו אמצעי טרור נוספים. על פי נתוני צה"ל בין 2004 ל־2011 דווחו בכל שנה בממוצע 4,066 מקרים של יידוי אבנים. בעשור הראשון של המאה ה־21 התפשטו יידויי האבנים ומספרם גבר גם בקרב ערביי ישראל בגליל ובנגב. ב־2011 דווח על תופעה חדשה של זריקת אבנים על ידי פלסטינים מרכב חולף, דבר שמגביר את סכנת הפגיעה ועוצמתה. לעיתים הנפגעים מיידוי אבנים משיבים בירי. בפברואר 2017 דיווח מנהל רשות המיסים, משה אשר, שמדי שנה מטפל משרדו ב־10,000 מקרי ידויי אבנים.

==== יידוי אבנים על ידי יהודים ====
מפעם לפעם גם יהודים מיידים אבנים לעבר ערבים בתחומי ישראל או ביהודה ושומרון ולעבר חיילי צה"ל.

ביולי 2013 יידו 16 אנשים, כשהם רעולי פנים, עשרות אבנים וסלעים לעבר שני כלי רכב משטרתיים בכביש המוביל להתנחלות יצהר. שישה ממיידי האבנים נלכדו והועמדו לדין, ושני הבוגרים שבהם הורשעו. פסק הדין ציין, בפרט בעקבות עדותו של מפקד חטיבת שומרון, אל"ם יואב ירום, את "ריבוי התנכלויות באמצעות יידוי אבנים על כלי רכב משטרתיים וצבאיים שנעו על צירי תנועה באזור השומרון על ידי צעירים יהודים".

==== יידוי אבנים על ידי חרדים ====
בישראל מרבים פלגים קיצוניים ביהדות החרדית (בעיקר אנשי העדה החרדית) להפגין נגד מה שמהווה לשיטתם חילול קודשי הדת, כמו חילול שבת וחילול קברים. במסגרת פעולות מחאה אלו יידו חלק ממפגינים אלו אבנים בהפגנות השונות, בעיקר על השוטרים, בין השאר במאבקי השבת בירושלים – בכיכר השבת וברחוב בר־אילן, ובמאבקי אתרא קדישא בפעילות ארכאולוגית ובעבודות בנייה וסלילה בטוענם לחילול כבוד המת והפרת האיסור לפינוי קברים.

זריקת אבנים מזוהה אומנם עם אנשי העדה החרדית, אבל על פי פסק הלכה שפורסם על ידי בד"ץ העדה החרדית, זריקת אבנים אסורה. יתרה מזאת, טלטול אבנים בשבת אסור על פי ההלכה.

====יידוי אבנים ביום הכיפורים====
ביום הכיפורים מושבתת כמעט כל תנועת כלי הרכב בישראל. במהלך השנים התפתחה תופעה של יידוי אבנים על כלי רכב שנוסעים ביום זה, ובכלל זה אמבולנסים.

===ענישה===
ענישת מיידי אבנים מתבססת על סעיף 332 לחוק העונשין. בסעיף נאמר בעבר: .

למרות העונש המרבי, המגיע ל־20 שנות מאסר, בתי המשפט לא נהגו לפסוק יותר משנה או שנתיים מאסר על מיידי אבנים, ובמקרים רבים העונשים אף קלים יותר, בין היתר משום שלא תמיד הוכחה כוונה לפגיעה.

בעקבות התגברות יידוי האבנים ורמת הענישה החלה ממשלת ישראל השלושים ושלוש בשנת 2014 בחקיקת תיקון לחוק במטרה להחמיר בענישה גם ללא שהוכחה כוונה לפגיעה. התיקון אושר בכנסת ב־20 ביולי 2015, ובמסגרתו בוטלה פסקה (3) הנ"ל ונוספו שני סעיפים:
:275א. הפרעה לשוטר בנסיבות מחמירות
:המיידה או יורה אבן או חפץ אחר לעבר שוטר או לעבר כלי רכב משטרתי, במטרה להפריע לשוטר כשהוא ממלא את תפקידו כחוק או להכשילו בכך, דינו - מאסר חמש שנים.

:332א. יידוי או ירי של אבן או חפץ אחר לעבר כלי תחבורה
:(א) המיידה או יורה אבן או חפץ אחר לעבר כלי תחבורה בנסיעה, באופן שיש בו כדי לסכן את בטיחותו של הנוסע בכלי התחבורה או את מי שנמצא בקרבת כלי התחבורה, או שיש בו כדי לפגוע בכלי התחבורה בנסיבות שיש בהן כדי לעורר פחד או בהלה, דינו - מאסר עשר שנים.
:(ב) המיידה או יורה אבן או חפץ אחר לעבר כלי תחבורה בנסיעה, באופן שיש בו כדי לסכן את בטיחותו של הנוסע בכלי התחבורה או את מי שנמצא בקרבת כלי התחבורה, במטרה לפגוע בנוסע או במי שנמצא בקרבה כאמור, דינו - מאסר עשרים שנים.

אחד הקשיים בענישת זורקי האבנים שנתפסים היא העובדה שרבים מהם קטינים והשופטים משתדלים להימנע מגזירת מאסר בפועל על קטינים. לעיתים נדירות מרשיעים בתי המשפט מיידי אבנים ברצח. כך קרה באפריל 2013, כאשר הורשע פלסטיני שיידה אבנים באופן שיטתי ממכונית נוסעת לעבר יהודים שנסעו גם הם במכוניות, ובאחד המקרים גרם לרציחתם של אב ובנו התינוק. עם זאת, בית המשפט קבע, כמו בפסיקות נוספות, שלא כל זריקת אבן היא ניסיון רצח.

ב־2 בנובמבר 2015 אישרה הכנסת כהוראת שעה את הצעת החוק של ראש הממשלה בנימין נתניהו ושרת המשפטים איילת שקד המטילה עונשי מינימום על מיידי אבנים ומאפשרת לשלול קצבאות של הביטוח הלאומי מהורים שילדיהם הורשעו ביידוי אבנים וחפצים מסוכנים.

==בעולם==
המהומות בצרפת בשנת 2005, שפרצו בפרוורי פריז והתפשטו לרחבי צרפת וערים נוספות באירופה, כללו בין השאר יידוי אבנים על ידי המתפרעים.

המהומות ביוון בשנת 2008 כללו יידוי אבנים ושימוש בבקבוקי תבערה.

במהומות בממלכה המאוחדת בשנת 2011 הושלכו אבנים ונופצו חלונות ראווה של חנויות לצורך ביזה.

==בספרות==
ברומן "הכנסת כלה", המתרחש בשנת 1820, מתאר ש"י עגנון את מסעם של ר' יודיל חסיד ונטע העגלון:

==ראו גם==
*סקילה (עונש מוות)

== קישורים חיצוניים ==

* עו"ד אביטל צחור, [https://web.archive.org/web/20130928050425/http://haforum.org.il/newsite/article_id.asp?id=3919 יידוי אבנים כפעולת טרור], הפורום המשפטי למען ארץ ישראל
* [http://www.idfblog.com/2013/03/18/rocks-can-kill/ Rocks Can Kill], הבלוג הרשמי של צה"ל
* [http://main.knesset.gov.il/News/PressReleases/pages/press150715-w.aspx נצ"מ שמעון נחמני בדיון שנערך בוועדת חוקה בנושא ענישת מיידי אבנים: בשנת 2013 נרשמו 7,886 אירועי זריקת אבנים, לעומת 18,726 בשנת 2014 השנה נעצרו 634 חשודים עד תום ההליכים], אתר הכנסת, 15 ביולי 2015

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:דרכי מחאה
קטגוריה:אלימות
קטגוריה:אבן