חורבת פצה

חורבת פצה היא חורבה גדולה, השוכנת בראש כיפה במרכז שלוחה המופרדת מסביבתה על ידי יובליו של נחל שילה ונמצאת מצפון ליישוב נווה צוף ומזרחית לכפר נבי סאלח בבנימין.<ref></ref>

== היסטוריה וסקרים ראשונים ==

חורבת פצה (Kh. Fassa) היא חורבה גדולה השוכנת בראש כיפה במרכז שלוחה המופרדת מסביבתה על ידי יובליו של נחל שילה. האתר נסקר בעבר על ידי צוות סקר החירום, צוות סקר אפרים ובמסגרת סקר דרום השומרון. בסקרים דווח על חרסים רבים שמייצגים רצף יישובי למן תקופת הברונזה התיכונה ועד לימי הביניים.

== ממצאים ==

באתר נמצאו טראסות ומתקנים חקלאים, שרידי מבנים, בורות מים, קולומבריום, מקווה טהרה, מערות קבורה, מחילות מסתור וחרסים מתקופות שונות.<ref></ref>

=== תיאור האתר ===

התיעוד המפורט ביותר שנערך עד כה באתר נעשה במרץ 2015 במסגרת 'סקר דרום השומרון החדש'. שרידי היישוב משתרעים על פני שטח של כ-30 דונם בראש גבעה ובמדרונותיה. במהלך הביקור התברר שהאתר נפגע לאחרונה באופן חמור מעבודות פיתוח וחציבה שבוצעו בידי כלי מכני כבד בחלקו הדרום-מערבי. עבודות אלו פגעו במבנים קדומים וכיסו את פתחה של מערכת המסתור.

=== בית בד ===

במדרון המערבי של הגבעה נתגלו מתקני בתי בד ככל הנראה מתקופת הברזל המורכבים משקעי פריכה בקוטר 80 ס"מ שלצידם שני שקעים לעיגון מתקני סחיטה.

=== מקווה טהרה ===
מישל יתאח דיווח על הימצאותו של מקווה טהרה חצוב ומדורג בחלקו הצפון-מערבי של האתר. במהלך סיור באתר בדצמבר 2008 אותר ושורטט מקווה טהרה זה.מערת קבורה מימי הבית השני צפונית לחורבה

=== מערות קבורה ===
הנקרופוליס של האתר משתרע ממזרח ומצפון לאתר וכולל לפחות שישה קברי כוכים, שלושה קברי דו-מקמר, קבר מקמרים וקבר שלא הושלמה חציבתו. מבין קברי הכוכים ראויים לציון שניים: קבר בעל מבוא העשוי כקמרון חביתי ופתח בנוי אבני גזית המוביל לחדר הקבורה. המבוא ודופן הפתח הבנויה טויחו בטיח לבן. קבר שהוא קבר מרשים בגודלו המזכיר במידותיו ובתוכניתו את הקברים בתל תמנה הסמוך ובו התגלה גם שבר גלוסקמה. מחילת מסתור בחורבת פצה

=== מערכת מסתור ===
בדצמבר 2008 תועדה בחלקו הדרומי של האתר מערכת מסתור טיפוסית בידי דביר רביב. המערכת כוללת מגוון מרכיבים המאפיינים מערכות מסתור: חיבור בין מתקנים קדומים, מחילת מסתור בעלת חתך טיפוסי, שקעים לנרות, מתקן נעילה, פיר אוורור, שינוי מפלס ומחילה הפונה בזווית חדה. במערכת נצפו שברי כלי חרס המתוארכים לתקופה שבין המרידות, מה שמאפשר להניח שהיא נחצבה ושימשה בימי מרד בר-כוכבא.

=== חרסים ===
נרות הרודיאניים שנתגלו בחורבת פצה בסקר דרום השומרון
ברחבי האתר נלקטו חרסים מהתקופות רבות: ברונזה תיכונה, ברזל, פרסית, הלניסטית, חשמונאית, רומית קדומה (כולל התקופה שבין המרידות), ביזנטית וממלוכית. בין הממצאים ראויים לציון חרטומים של נרות הרודיאניים שלוקטו בסקר דרום השומרון.

== הרס ושוד עתיקות ==
בשנת 2015 התברר שהאתר נפגע באופן חמור מעבודות פיתוח וחציבה שבוצעו בידי כלי מכני כבד בחלקו הדרום-מערבי. עבודות אלו פגעו במבנים קדומים וכיסו את פתחה של מערכת המסתור אשר תועדה זה מכבר. כמו שנמצא באתרים אחרים גם כאן היו חפירות לשם שוד עתיקות.פתח למקווה טהרה בחורבת פצה

== גלריית תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="140">
קובץ:paza12.jpg|שרידי קיר קדום בבסיס טראסה חקלאית
קובץ:paza20.jpg|מבט מצפון על רקע יער אום צפא
קובץ:pava14.jpg|פעולות הרס באתר 12/2015
</gallery>

== ראו גם ==
* ח'רבת תיבנה
* נווה צוף

== לקריאה נוספת ==
* גופנא ר' ופורת י', תשל"ב, "הסקר בארץ אפרים ומנשה", בתוך: מ' כוכבי (עורך), יהודה שומרון וגולן, סקר ארכאולוגי בשנת תשכ"ח, ירושלים, עמ' 234.
*יתאח מ', תשס"ב, "מקוואות טהרה וכלי אבן בארץ בנימין בימי הבית השני", בתוך: י' אשל (עורך), מחקרי יהודה ושומרון, יא, אריאל, עמ' 86.
*קליין א' ורביב ד', תשע"ג, "מערכות מסתור בתחומי הפלכים גופנא ותמנה וגבולו הצפוני של האזור עליו שלט בר-כוכבא", בתוך: ב' זיסו (עורך), ירושלים וארץ-ישראל, 9-8, רמת גן, עמ' 213–216.
*רביב ד', תשע"ב, היישוב בפלך תמנה משלהי ימי הבית השני ועד מרד בר כוכבא, עבודת מוסמך, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, עמ' 14–15.
*רביב ד', תשע"ד, "היישוב היהודי בפלך תמנה משלהי ימי הבית השני ועד מרד בר-כוכבא", בתוך: מ' ביליג (עורכת), מחקרי יהודה ושומרון, כג, אריאל, עמ' 168.
*רביב, ד' (תשע"ח), היישוב בדרום השומרון בתקופות ההלניסטית והרומית לאור תוצאות סקר ארכאולוגי, כרך ב: קורפוס האתרים, עבודת דוקטורט, אוניברסיטת בר-אילן, עמ' 73–74.
*Finkelstein I., Lederman Z. & Bunimovitz S., 1997, A Highland of Many Cultures, The Southern Samaria Survey, The Sites, Tel Aviv, pp. 386-388

== הערות שוליים ==

2021 01
קטגוריה:השומרון: אתרים ארכאולוגיים