OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קברדינו-בלקריה

רפובליקת קברדינו-בלקריה (ברוסית: Кабарди́но-Балка́рская Респу́блика, קברדינית: Къэбэрдей-Балъкъэр Республикэ, בלקרית: Къабарты-Малкъар Республика) היא רפובליקה השוכנת בדרום הפדרציה הרוסית, באזור הקווקז. רוב אוכלוסיית קברדינו-בלקריה הם מוסלמים.

== היסטוריה ==
במהלך ההיסטוריה, אזור הרפובליקה היה נתון תחת השפעתן של:
* שליטה מונגולית 1242–1295.
* שליטה גאורגית 1295–1387
* שליטה של האימפריה הטימורית 1387–1405
* שליטה גאורגית 1405–1505
* שליטה פרסית ספווית 1502–1516
* שליטה עות'מאנית 1516–1557

קברדיה נשלטה במהלך ההיסטוריה בעיקר על ידי הנסיכים הקרברדינים. קברדיה הייתה נתונה להשפעה רוסית מאז שנת 1557 אחרי נישואיו של איוואן האיום עם נסיכה קברדינית. במסגרת השפעתה של רוסיה, נבנו מספר מבצרים בגבולה של קברדיה שיושבו על ידי כוחות רוסיים. חלק מהשטח סופח לרוסיה במסגרת הסכם קוצ'וק קאינרג'ה ויתרת קברדיה נכבשה ב-1827 במהלך המלחמה הרוסית-צ'רקסית, בין הגורמים שהביאו לכיבוש האזור היו יחסיהם של הנסיכים הקברדינים עם הצארים הרוסיים.

ב־1 בספטמבר 1921, שטחה של קברדיה הפך למחוז האוטונומי הקברדיני, השם שונה לאחר צירוף בלקריה למחוז האוטונומי הקברדינו-בלקרי בהמשך אותה השנה. ב־5 בדצמבר 1936, היא הפכה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוטונומית קברדינו-בלקריה. בשנת 1944 חשד סטלין בשיתוף פעולה של הבלקרים עם הנאצים, ולכן גירש אותם לסיביר. השם שונה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוטונומית הקברדינית עד שנת 1957, שבה הורשו הבלקרים לחזור לשטחם.

לאחר התפרקות ברית המועצות הוקמה הרפובליקה הנוכחית כחלק של רוסיה וכנשיא שלה נבחר ולרי קוקוב שהיה לפני זה ראש המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות באזור. הוא היה ראש הרפובליקה עד לשנת 2005 כאשר במקומו נבחר ארסן קנוקוב. בשנת 2019 לראש הרפובליקה מונה קזבק קוקוב, בנו של הנשיא הראשון.

== גאוגרפיה ==
קברדינו-בלקריה נמצאת בדרום רוסיה, באזור הקווקז, וגובלת ממזרח, מדרום-מזרח ומדרום בצפון אוסטיה - אלניה, ממערב ומצפון-מערב ברפובליקת קאראצ'אי-צ'רקסיה, ומצפון ומצפון-מזרח במחוז סטברופול. כמו כן, גובלת קברדינו-בלקריה מדרום בגאורגיה. הגבול משמש גם גבול בין רוסיה לגאורגיה.

בתחום הרפובליקה נמצא הר אלברוס, שהוא ההר הגבוה ביותר באירופה ובקווקז, והוא משתייך לאירופה משום שרפובליקה זו נמצאת בצד האירופי של רוסיה. ברפובליקה נכללים גם מדרונותיו הצפוניים של הר שחארה.

בין הנהרות העוברים ברפובליקה נהר טרק ונהר מלקה.

אוצרות טבע:
* מוליבדן
* טונגסטן
* פחם

== דמוגרפיה ==
הרפובליקה מאוכלסת על ידי שני עמים שונים בעלי שפות שונות, הבלקרים הדוברים בלקרית (שפה טורקית) והקברדינים הדוברים קברדינית (שפה קווקזית שמוצאה צ'רקסי). הקברדינים מהווים 57% מכלל האוכלוסייה, הבלקרים מהווים 13% והרוסים מהווים 22%, והיתר מיעוטים אחרים.

נכון ל-2012, תושביה המוסלמים מהווים רוב של כ-70% מאוכלוסיית הרפובליקה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070928103130/http://www.mountain-jews.co.il/History/History4.htm יהודי ההרים בקברדינו-בלקריה באתר יהודי ההרים] 
* 

*
קטגוריה:רוסיה: רפובליקות
קטגוריה:קווקז
קטגוריה:גאורגיה: מחוזות היסטוריים
קטגוריה:ממלכת גאורגיה
קטגוריה:צפון הקווקז
קטגוריה:צ'רקסים
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1936
ארמון דולמאבהצ'ה

מבט על ארמון דולמאבהצ'ה מכיוון הבוספורוס
מדרגות הבדולח המפורסמות
האולם הראשי (פרט)
ארמון דולמאבהצ'ה (בטורקית: Dolmabahçe Sarayı) הוא ארמון הממוקם באיסטנבול שבטורקיה, על הגדה האירופית של הבוספורוס.
הארמון שימש מקום מגורי הסולטאנים ומרכז השלטון של האימפריה העות'מאנית מ־1856 עד 1923.

==מקור השם==
המקום בו נמצא הארמון היה במקור מפרץ על גדת הבוספורוס. במהלך המאה ה-18 מולא המפרץ על מנת לשמש גן מלכותי. שמו של הארמון מתאר תהליך זה: דולמה (dolma) פירושו ממולא, ובהצ'ה (bahçe) פירושו גן.

==היסטוריה==
במהלך המאות ה־18 וה־19 עברו הסולטאנים הטורקים מארמון טופקאפי המיושן לארמונות שנבנו בגן זה, בשל היותם מודרניים. היו בהם מים זורמים ותאורת גז ובשלב מאוחר יותר גם חשמל וטלפון. במהלך השנים נבנו במקום מספר ארמונות. הארמון הנוכחי נבנה בשנת 1856 על ידי הסולטאן אבדילמג'יט הראשון, בתכנונם של האדריכלים הארמניים קאראבט באלייאן ובנו ניקוגוס באלייאן.

ב־3 במרץ 1924 נחקק חוק שהעביר את הארמון לבעלות הרפובליקה הטורקית. מייסד הרפובליקה ונשיאה הראשון, מוסטפא כמאל אטאטורק, השתמש בו כארמון הנשיא ונפטר בו ב־10 בנובמבר 1938.

כיום הארמון משמש לעיתים לקבלת פנים של ראשי מדינות המבקרים בטורקיה.

==חלקי הארמון==
בארמון שלושה חלקים עיקריים:
* ה־Mabeyn-i Hümâyûn או Selamlık הוא האזור המיועד לסולטאן.
* Muayede Salonu - אולם הטקסים.
* ההרמון - Harem-i Hümâyûn - אזור נשות הסולטאן.

שטחו של הארמון כ־45,000 מ"ר, ובו 285 חדרים, 46 אולמות, 6 חדרי אמבטיה (חמאמים) ו־68 חדרי שירותים.

המפורסם בחדרי הארמון הוא חדר מדרגות הבדולח - בו כל מעקי המדרגות והמנורות עשויים בדולח באקארה.

בארמון מוצג אוסף תמונות שכולל מעל ל-200 יצירות. האוסף כולל 23 יצירות של איוואן אייווזובסקי ויצירות של ציירים נוספים כמו גוסטב בולאנז'ה, ז'אן-לאון ז'רום, אז'ן פרומנטן ועוד.

== ראו גם ==

* ארמון טופקאפי

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.pbase.com/dosseman/dolmabahce סיור צילומי בארמון]

קטגוריה:איסטנבול: מבנים
דולמאבהצ'ה
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: מבנים
אלכסנדר פריי

אלכסנדר פריי (בגרמנית: Alexander Frei; נולד ב-15 ביולי 1979 בבזל) הוא כדורגלן עבר שווייצרי ששיחק בעמדת החלוץ, והוא מלך השערים של נבחרת שווייץ בכל הזמנים עם 42 כיבושים. כיום משמש פריי כמאמנה של אראו. 

פריי היה מלך השערים של הליגה הצרפתית בעונת 2004/2005 עם 29 כיבושים, והוא הוכרז באותו השנה כשחקן השנה של שווייץ. הוא שיחק במדי נבחרת שווייץ במהלך טורניר יורו 2004, ובסך הכל ערך 84 הופעות במדי הנבחרת. במהלך טורניר יורו 2008 נפצע פריי ולא היה יכול לשחק יותר בטורניר, ממנו הודחה שווייץ.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:כדורגלנים שווייצרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל שווייצרים
קטגוריה:בזל: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. בזל
קטגוריה:כדורגלני תון
קטגוריה:כדורגלני לוצרן
קטגוריה:כדורגלני סרבט ז'נבה
קטגוריה:כדורגלני סטאד רן
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה דורטמונד
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:ספורטאים שווייצרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים שווייצרים בגרמניה
קטגוריה:מאמני כדורגל שווייצרים
קטגוריה:מאמני פ.צ. בזל
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-1979
איבר חונך

איבר חונך או מנגנון זרימת האוויר מתייחס לאיבר המווסת את זרם האוויר בגוף האדם על ידי תנועתו וכיוון זרימתו, כדרך ליצירת העיצורים. קיימים שלושה איברים המווסתים את זרם האוויר ושני כיוונים לזרימתו. רוב העיצורים מופקים במנגנון ריאתי מחוצן.
* מנגנון ריאתי מחוצן (Pulmonic egressive) הוא מנגנון המווסת את זרימת האוויר החוצה באמצעות תנועת הסרעפת העולה כלפי מעלה כשהיא מפעילה לחץ חיובי על בית החזה וגורמת להתכווצות הריאות ולשחרור האוויר החוצה דרך חלל הפה או האף. העיצורים ברוב השפות מופקים על ידי שימוש במנגנון זרימת אוויר זה.

ישנם עוד חמישה מנגנוני זרימת אוויר אפשריים:
* מנגנון גרוני מחוצן (Glottalic egressive) הוא מנגנון המווסת את זרימת האוויר החוצה באמצעות תנועת פיקת הגרון העולה כלפי מעלה כשהיא מפעילה לחץ חיובי בחלל הפה מאחורי מקום חסימת זרם האוויר וגורמת לשחרור האוויר החוצה דרך חלל הפה או האף. העיצורים המסודקים מופקים על ידי שימוש במנגנון זרימת אוויר זה.
* מנגנון גרוני מפונם (Glottalic ingressive) הוא מנגנון המווסת את זרימת האוויר פנימה באמצעות תנועת פיקת הגרון היורדת כלפי מטה כשהיא יוצרת לחץ אוויר שלילי בחלל הפה מאחורי מקום חסימת זרם האוויר וגורמת לשאיפת האוויר פנימה לתוכה. העיצורים המפונמים מופקים על ידי שימוש במנגנון זרימת אוויר זה.
* מנגנון וילוני מפונם (Velaric ingressive) הוא מנגנון המווסת את זרימת האוויר פנימה באמצעות תנועת הווילון היורד כלפי מטה כשהיא יוצרת לחץ אוויר שלילי בחלל הפה מאחורי מקום חסימת זרם האוויר וגורמת לשאיפת האוויר פנימה לתוכו. העיצורים המצוצים מופקים על ידי שימוש במנגנון זרימת אוויר זה.

ישנם שני מנגנונים אפשריים נוספים שאינם מוכרים משום שפה טבעית בעולם אלא רק משפה אחת שנקראת שפת הדאמין והיא כנראה מתוכננת:
* מנגנון ריאתי מפונם הוא מנגנון המווסת את זרימת האוויר פנימה באמצעות תנועת הסרעפת היורדת כלפי מטה כשהיא מפעילה לחץ שלילי על בית החזה וגורמת להתרחבות הריאות ושאיפת האוויר פנימה לתוכן.
* מנגנון וילוני מחוצן הוא מנגנון המווסת את זרימת האוויר החוצה באמצעות תנועת הווילון העולה כלפי מעלה כשהיא יוצרת לחץ אוויר חיובי בחלל הפה מאחורי מקום חסימת זרם האוויר וגורמת לשחרור האוויר החוצה דרך חלל הפה או האף.

קטגוריה:פונטיקה
אושה

אוּשָׁה הוא קיבוץ בעמק זבולון, מדרום לקריית אתא. בעבר השתייך לחבר הקבוצות, לאיחוד הקבוצות והקיבוצים ולתנועה הקיבוצית, וכיום הוא משתייך לתנועה הקיבוצית. הקיבוץ נכלל במועצה אזורית זבולון.

מקור השם הוא העיר הקדומה אושא, שבה ישבה הסנהדרין לאחר מרד בר כוכבא, והשם נשתמר בכפר הערבי הושה. תחילה, בראשית שנות השלושים, ניתן השם לקיבוץ הנקרא היום רמת יוחנן. משניתן לקיבוץ רמת יוחנן שמו, 'התפנה' השם, וניתן, כאמור להלן, לקיבוץ סמוך.

== היסטוריה ==
מראה נוף באושה, 28 באוגוסט 1946
קיבוץ אושה נוסד בקיץ 1937, והיה לקיבוץ הראשון של תנועת הנוער הציוני. הגרעין המייסד שהורכב מחניכי תנועת הנוער הציוני בפולין, התארגן עוד ב-1930 בפתח תקווה והכשירו את עצמם להתיישבות במושבות השרון כפר סבא, מגדיאל ופתח תקווה. לאחר שכוונה להתיישב באזור קריית ענבים התבטלה, עברו שני פלגים של הגרעין, שבינתיים התפצל לארבע, לכפר אתא, בהמתנה לעלייה לקרקע לאדמות הקרן הקיימת באושא, כאשר כל אחד משני הפלגים דורש להתיישב באדמות אושא. באוגוסט 1937 נמצאה פשרה, כאשר שטח האדמה שיועד להתיישבות באושא הוכפל ושני הפלגים עלו להתיישבות במרחק של כמה מאות מטרים זה מזה. אחד הפלגים נשא את השם "כפר אושה", והשני, שכונה תל יצחק, עזב את המקום בקיץ 1938 והתיישב בנקודת הקבע שלו בשרון. הגם שהעלייה להתיישבות של אושא לא לוותה בבניית חומה ומגדל, נחשבת אושה לאחד מיישובי חומה ומגדל. באוקטובר 1938 הונחה אבן פינה לשלושה בתים ראשונים של יישוב הקבע, עם תקווה להשלמת הבנייה תוך מספר חודשים.

במלחמת העצמאות הותקפו אושה ורמת יוחנן הסמוכה בידי הגדוד הדרוזי של "צבא ההצלה" של פאוזי אל קאוקג'י, אולם תושבי היישובים הצליחו להדוף את ההתקפות.

במקום היה מפעל לעדשות פלסטיות ("אופטיפלס"). כיום קיימים מספר ענפי משק הכוללים חוות סוסים, מטעי אבוקדו, נגריה, גידולי שדה ועוד.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* יערה שאלתיאל, [http://www.iaa-conservation.org.il/Projects_Item_heb.asp?site_id=67&subject_id=8 חורבת אושה (אושא)- תוכנית לשימור האתר ולפיתוחו], [http://www.antiquities.org.il/default.aspx אתר רשות העתיקות] - [http://www.iaa-conservation.org.il/ מינהל שימור], 2008
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1937
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:קיבוצים במחוז חיפה
*
קטגוריה:מקבלי נס הקוממיות
קטגוריה:עמק זבולון
אצבוע

[[טוקטה דידקטית לצ'מבלו שנועדה להדגים את עקרונות האצבוע באמצעות סימנים גרפיים, מאת אלסנדרו סקרלטי, תחילת המאה ה-18.]]
אצבוע בכתב ידו של [[יוהאן סבסטיאן באך, בספר של יצירות קלות שיצר עבור בנו, וילהלם פרידמן.]]
אִצְבּוּעַ הוא מושג במוזיקה המתייחס למכלול האפשרויות של הנחת האצבעות השונות על כלי הנגינה לשם יצירת צלילים שונים. השימוש באִצבועים שונים (העדפת שימוש באצבע זו או אחרת) נועד לנוחות הנגן ולשם הפקת צליל טוב או מתאים יותר לקטע המוזיקלי.

==אצבוע בכלי הנגינה השונים==
* בכלי מיתר הצמדת המיתרים אל הגשר מקצרת אותם וגורמת להם להפיק צליל גבוה יותר. בכלים אלה מתייחס המושג אצבוע לבחירה באיזו אצבע לקצר מיתר, ובאיזה סדר להשתמש באצבעות.

* בכלי נשיפה ממתכת ישנם בדרך כלל שלושה עד חמישה שסתומים וכל צירוף מאפשר הפקת מספר צלילים על ידי שינוי מתח השפתיים ועוצמת הנשיפה. חלק מהצלילים ניתנים להפקה על ידי יותר מאצבוע אחד, עובדה שפותחת פתח לשימוש באצבועים חלופיים. בכלי נשיפה ממתכת ללא בוכנות, כמו ביוגל או טרומבון אין אצבוע משום שהשליטה על גובה הצליל לא נעשית בעזרת האצבעות.

* לכלי נשיפה מעץ בין שבעה לעשרים חורים (קלאפות). גם בכלי נשיפה מעץ ניתן להפיק חלק מהצלילים ביותר מאצבוע אחד.

* בכלי מקלדת קליד ייחודי לכל צליל. השימוש במושג אצבוע בכלי מקלדת מתייחס בדרך כלל לסדר השימוש באצבעות.

==הוראות אצבוע==
הוראות אצבוע מסומנות בעזרת ספרות מעל התווים, המייצגות את האצבעות (1=אגודל, 2=אצבע, 3=אמה, וכן הלאה). בכלי נשיפה הוראות אצבוע משמשות בדרך כלל רק בשלבים הראשונים של לימוד הנגינה, כדי להזכיר לנגן כיצד להפיק צליל מסוים.

בכלי מקלדת ומיתר הוראות האצבוע מנחות לבחירת האצבע האופטימלית שתאפשר למבצע תנועה ונוחות מרביות להשגת נגינה רציפה ומהירות. בדרך כלל ישאפו הוראות אצבוע בכלי מקלדת להציע דרך לנגן מבלי להרים את כף היד מהמקלדת. בניגוד לשימושן בכלי נשיפה, הוראות אצבוע משמשות בכלי מקלדת גם בנגינה ברמה גבוהה, כדי להציע פתרונות לדרישות טכניות מסובכות ביצירה.

מאחר שנוחות היא סובייקטיבית, הוראות אצבוע הן בגדר המלצה בלבד.

==אצבועים חלופיים==
אצבוע חלופי (באנגלית Alternate Fingering או False Fingering) הוא מושג מתחום כלי הנשיפה. זהו אצבוע נוסף לאצבוע המקובל, אשר מפיק מן הכלי את אותו הצליל, בדרך-כלל בכיוון מעט שונה (גבוה או נמוך יותר מהאצבוע המקובל). אצבועים חלופיים משמשים למספר מטרות:
*הקלה על נגינה של קטע מוזיקלי מהיר, בו האצבוע המקובל לא נוח. במקרים כאלה גם אם האצבוע החלופי פחות מכוון לא יספיק המאזין לשמוע זאת. 

*פתרון לבעיית כיוון של הכלי. בחלק מכלי הנשיפה, כמו הטובה, מקובלים מספר אצבועים שונים לאותו הצליל, ובהתאם למיקום הצליל במנעד ואופיו של הכלי הספציפי בוחר הנגן את האצבוע המכוון ביותר.

*אפקטים. לעיתים משמשת נגינה חוזרת של צליל אחד באצבועים שונים כאפקט, הנתפש על ידי המאזין כצליל חוזר המשנה גוון. נגני ג'אז רבים השתמשו באפקט זה, ביניהם סקסופוניסט הג'אז לסטר יאנג, שהפך אותו למאפיין בולט של סגנונו האישי.
:אפקט נוסף המושג בעזרת אצבועים חלופיים בכלי נשיפה מעץ הוא מולטיפוניק, נגינה של שני צלילים ויותר בו זמנית. ג'ון קולטריין היה מהראשונים לחקור אפשרות זו בנגינה בסקסופון. 
:שימוש באפקטים אלה אופייני למלחיני מוזיקה קלאסית מודרנית.

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20050131184241/http://home.tiscali.nl/multiphonics/what%20is%20multiphonics.html הסבר על מולטיפוניקס בליווי דוגמאות מוקלטות] (בתחילה מוסברים מולטיפוניקס בכלי נשיפה ממתכת, ולאחר מכן בכלי נשיפה מעץ).

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תאוריית המוזיקה
קטגוריה:אצבעות
מנגנון זרימת אוויר

מנגנון זרימת אוויר (באנגלית: Airstream mechanism) הנקרא גם חניכה, הוא הדרך בה נוצרת תנועת האוויר במערכת הקול. האיבר המווסת את תנועת האוויר במערכת הקול נקרא האיבר החונך והוא יכול להיות אחד משלושת החונכים המוכרים בלשונות האנושיות הריאות, הגרון או הווילון.

ניתן לחלק את מנגנוני זרימת האוויר ללחץ ויניקה. בראשון האיבר המבצע את החניכה יוצר לחץ חיובי במערכת הקול וגורם לתנועת האוויר החוצה, הגאים המבוצעים בדרך זאת נקראים מחוצנים, באחר האיבר המבצע את החניכה יוצר לחץ שלילי במערכת הקול וגורם לשאיבת האוויר פנימה, הגאים המבוצעים בדרך זאת נקראים מפונמים.

==חניכה ריאתית==
החניכה הריאתית היא חניכה המתחילה בריאות, רובם המוחלט של הגאי השפות האנושיות מתבצע תוך חניכה ריאתית, כל התנועות ורובם של העיצורים נוצרים במנגנון הריאתי המחוצן. זאת ועוד בשפות רבות כל ההגאים הם ריאתיים מחוצנים.

==חניכה גרונית==
החניכה הגרונית היא חניכה המתחילה בגרון, מאחר שהחללים העליונים במערכת הקול קטנים מאוד מהריאות לא ניתן לבצע עיצורים מקורבים או תנועות עם חניכה גרונית.

בביצוע חניכה גרונית מחוצנת יורדת פיקת הגרון כמו בעת ניסיון לשיר תו נמוך, נסגרים מיתרי הקול כמו בעת הגיית עיצור סדקי סותם, נחסם בסיס חיתוך בחלל הפה ואז עליית פיקת הגרון גורמת להיווצרות לחץ חיובי בחלל הפה מאחורי הסתימה.

בביצוע חניכה גרונית מפונמת עולה פיקת הגרון, כמו בניסיון לבצע תו גבוה, לאחר מכן נחסם בסיס חיתוך בחלל הפה, אז יורדת פיקת הגרון תוך יצירת לחץ שלילי בחלל הפה מאחורי הסתימה.

==חניכה וילונית==
החניכה הווילונית היא חניכה המתחילה בחך הרך (הווילון), עיצורים סותמים וילוניים-מפונמים מוכרים כעיצורים מצוצים. העיצור החכי המצוץ (צקצוק לשון) מסמן בהרבה שפות אירופאיות ובעברית הבעת רגשי צער. העיצור המכתשי מצוץ צדי משמש רבות את פרשי הסוסים כדי להאיץ את סוסיהם.

בביצוע חניכה וילונית מפונמת נוצרת סתימה בחלל הקדמי של הפה ולאחר מכן מתקרב גב הלשון אל החך הרך ונע עוד אחורנית כך שנוצר לחץ שלילי בחלל הפה שלאחר החסימה הראשונה וכשהחסימות נפתחות האוויר נע מהחוץ פנימה.

לא ניתן לבצע עיצורים סדקיים, אפיגלוטיים, לועיים או ענבליים בחניכה וילונית מאחר שבסיסי חיתוך אלו מופיעים מאחורי האיבר החונך. כמו כן משום שחלל האוויר הזמין לחניכה הווילונית אינו גדול דיו נחשבת הגיית עיצורים חוככים ועיצורים מקורבים כבלתי אפשרית. מאחר שהחניכה הווילונית מתבצעת מעל מיתרי הקול, ניתן לייצר רק עיצורים אטומים בחניכה זאת.

קטגוריה:פונטיקה
קרליה (רפובליקה)

רפובליקת קרליה (ברוסית: Респу́блика Каре́лия, בקרלית: Karjalan Tazavalla) היא רפובליקה בצפון מערב הפדרציה הרוסית.

== היסטוריה ==
השטח היה בידיים רוסיות כבר בשלב מוקדם בהיסטוריה, כחלק של רפובליקת נובגורוד. מהמאה ה-13 והלאה חלקים שונים של קרליה צורפו לשוודיה תחת השם קרליה השוודית. במאה ה-18 רוסיה כבשה את השטח.

בשנת 1923 הפכה קרליה לרפובליקה הסובייטית הסוציאלית האוטונומית של קרליה, ובשנת 1940 לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקרלו-פינית עם צירוף הרפובליקה הדמוקרטית הפינית בזמן מלחמת החורף. בהתאם לכך עד לשנת 1956 קרליה הייתה רפובליקה סובייטית שהיא חלק של ברית המועצות.

בשנת 1956 המעמד שונה לרפובליקה הסובייטית הסוציאלית האוטונומית של קרליה כחלק של הרפובליקה הרוסית הסובייטית. במהלך המלחמה כבשה פינלנד חלקים מקרליה אך השטחים חזרו לידיים רוסיות בשנת 1944.
הרפובליקה הקרלית הוכרזה כרפובליקה ב-13 בנובמבר 1991 כחלק של תהליך התפרקות ברית המועצות וכינון רוסיה. באותה תקופה הוקמה גם האספה המחוקקת של קרליה שכוללת 35 צירים.

== גאוגרפיה ==
רפובליקת קרליה היא החלק הרוסי של חבל הארץ קרליה. רפובליקה זו נמצאת בצפון רוסיה, על הגבול עם פינלנד, ליד הים הבלטי והים הלבן. כ־85 אחוזים משטח הרפובליקה הוא יער ותעשיית העץ ברפובליקה זו היא משגשגת מאוד. הרפובליקה גובלת בתחום רוסיה במחוז לנינגרד, מחוז ארכנגלסק ומחוז וולוגדה.

אוצרות טבע:
* יהלומים
* ונדיום
* מוליבדן
* ברזל
* עץ

== דמוגרפיה ==
בשנת 2002 תושבי קרליה מתחלקים לכ־73 אחוזים רוסים, כ־10 אחוזים קרלים (מבחינה אתנית נחשבים פינים), כ־7 אחוזים בלארוסים, כ־3 אחוזים וחצי אוקראינים, כ־2 אחוזים פינים וכל השאר מיעוטים. הדתות העיקריות באזור הם הנצרות הפרבוסלבית והנצרות הלותרנית.

יש לציין שהחלק של אוכלוסייה קרלית באוכלוסיית האזור קטן בהתמדה. בתחילת המאה ה-20 הם היו כ-20% מאוכלוסיית האזור וכ-10% בשנת 2002. בהתאם לנתוני מפקד אוכלוסין של שנת 2010, זה ירד לכ-7.5%.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

*
ורנים

ורנים או ורינים (בגרמנית: Warnen או Wariner), היו שבט גרמאני קטן שחי בצפון-מזרח גרמניה של ימינו, ליד הים הבלטי. על קיומו של השבט ידוע רק ממניין השבטים של תלמי בספרו "גאוגרפיה". תלמי ממקם שבט זה במקום המכונה "וירונוי" או "וירונום", קרוב למקום מושבם של הסואבים. ניתן להניח כי שבט קטן זה נטמע בסואבים במועד כלשהו אחרי כתיבת "גאוגרפיה" במאה השנייה לספירה.

==מקורות==
* [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Periods/Roman/_Texts/Ptolemy/2/10.html מפה על פי כתבי תלמי]

קטגוריה:שבטים גרמאניים
קרליה (חבל היסטורי)

חלקי חבל קרליה כפי שהם מתחלקים כיום
קָרֶלְיָה (קרלית, פינית ואסטונית: Karjala; רוסית: Карелия) היא חבל ארץ היסטורי בצפון אירופה, המחולק כיום בין פינלנד לבין רוסיה, רובו בריבונות רוסיה. החלק הרוסי של קרליה שוכן ברפובליקת קרליה, במחוז לנינגרד (המצר הקרלי) ובסנקט פטרבורג (רובו ברובע הנופש).

אזור קרליה היה אזור מריבה במשך שנים רבות בין מדינות האזור. במהלך המאה ה-14 נערכו באזור מלחמות בין שוודיה לבין רפובליקת נובגורוד שהסתיימו בהסכם שלום בשנת 1329. בהתאם להסכם זה החלק המערבי עם מרכזו בעיר ויבורג עבר לשליטת שוודיה. לאחר סיום מלחמת הצפון הגדולה הועברו חלקים נוספים של האזור לשליטת האימפריה הרוסית. במאה ה-19, כאשר הדוכסות הגדולה של פינלנד הייתה חלק מהאימפריה הרוסית נכללו חלקים של קרליה בשטחה. עם קבלת עצמאותה של פינלנד נקבע הגבול בהתאם להסכם משנת 1920.

ב-30 בנובמבר 1939, שלושה חודשים לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה התקיפה ברית המועצות את פינלנד וכבשה את חבל קרליה ב"מלחמת החורף" שהסתיימה ב-13 במרץ 1940 בהסכם השלום של מוסקבה. כיבוש זה גונה על ידי חבר הלאומים ולאחר כשנה, במלחמת ההמשך, נכבש החבל בחזרה על ידי פינלנד. בסוף מלחמת העולם השנייה נכבשה קרליה שוב על ידי ברית המועצות ובחוזה פריז (1947) אושרו תנאי הסכם הכניעה של פינלנד ושביתת הנשק בינה לברית המועצות, שהוסכמו ב-19 בספטמבר 1944. לפי הסכם זה ויתרה פינלנד על חלקים ניכרים משטחה, כולל רובו של חבל קרליה.

לאורך ההיסטוריה הפינית, ניכרה השאיפה לשוב ולשלוט בו. המשוררת הפינית אווה קילפי, ילידת המחוז, עסקה בכתיבתה בין היתר בגעגועיה לנוף ילדותה. גם המלחין הפיני, ז'אן סיבליוס, הלחין מספר יצירות אותן הקדיש למחוז, המוכרת שבהן היא "הסוויטה לקרליה" שנכתבה בשנת 1893, עת הייתה פינלנד תחת כיבוש רוסיה חלקי.

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:רוסיה: גאוגרפיה
קטגוריה:פינלנד: גאוגרפיה
קטגוריה:פינלנד במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ברית המועצות במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מלחמת החורף
אוסיפים

האוּסיפּים (Usipii), היו שבט גרמאני קטן שעל קיומו ידוע לנו רק ממניין השבטים של תלמי ב"גאוגרפיה" שלו. תלמי כותב כי "מבין אלו המאכלסים את גרמניה בצד השני של נהר הריין, אם אנו הולכים צפונה, נמצאים הברוקטרי הקטנים והסיגאמברי, ותחתיהם הסואבי לונגוברדי; ואז הטנקטרי והאינקריונס, בין הריין והרי אבנובאי; ואז האינטוארגי והורגיונים והקריטנים, ותחתיהם הויספי והדסרטים של ההלווטים עד אותם הרים אותם אנו מכנים האלפים". ניתן להניח כי שבט קטן זה נטמע בשבטים אחרים סביבו במועד כלשהו אחרי כתיבת "גאוגרפיה" במאה השנייה לספירה. 

==קישורים חיצוניים==
* [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Periods/Roman/_Texts/Ptolemy/2/10.html מפה על פי כתבי תלמי]
* [https://web.archive.org/web/20050919081410/http://www.tu-berlin.de/fb1/AGiW/Auditorium/LaVoSprA/SO8/PtoGerm.htm השבטים שמונה תלמי (גרמנית)]

קטגוריה:שבטים גרמאניים
קריטנים

הקריטנים (Caritni או Karitnoi) היו שבט גרמאני קטן שעל קיומו ידוע רק ממניין השבטים של תלמי ב"גאוגרפיה" שלו. 

כך כותב תלמי על שבט זה:

ניתן להניח כי שבט קטן זה נטמע בשבטים אחרים סביבו במועד כלשהו אחרי כתיבת "גאוגרפיה" במאה השנייה לספירה. 

==מקורות==
* [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Periods/Roman/_Texts/Ptolemy/2/10.html מפה על פי כתבי תלמי]
* [https://web.archive.org/web/20050919081410/http://www.tu-berlin.de/fb1/AGiW/Auditorium/LaVoSprA/SO8/PtoGerm.htm השבטים שמונה תלמי (גרמנית)]

קטגוריה:שבטים גרמאניים
מרחב רגולרי

בטופולוגיה, רגולריות ותכונת <math>T_3</math> הן דוגמאות לתכונות הפרדה. מרחב רגולרי הוא מרחב טופולוגי המפריד בין נקודות לבין קבוצות סגורות, באמצעות סביבות פתוחות. מרחב רגולרי שבו כל נקודה מהווה קבוצה סגורה, נקרא מרחב <math>T_3</math>. 

מרחב טופולוגי הוא רגולרי, אם לכל קבוצה סגורה <math>F</math> ונקודה <math>x</math> שאיננה ב-<math>F</math>, קיימות קבוצות פתוחות וזרות, שאחת מהן מכילה את <math>x</math> והשנייה את <math>F</math>. תכונה זו נקראת 'הפרדה בקבוצות פתוחות'. 
ניסוח אחר: לכל נקודה <math>x</math> וקבוצה פתוחה <math>G</math> במרחב, כך ש-<math>x \isin G</math>, קיימת קבוצה פתוחה <math>V</math> כך ש-<math>x \isin V \subseteq \overline{V} \subseteq G</math>.

כל מרחב <math>T_3</math> הוא מרחב אוריסון (הקרוי גם מרחב <math>T_{2\frac{1}{2}}</math>), כלומר אפשר להפריד בו בין נקודות באמצעות סביבות סגורות וזרות. בפרט, מרחב כזה הוא מרחב האוסדורף (מרחב <math>T_{2}</math>), שבו אפשר להפריד בין נקודות באמצעות סביבות פתוחות.

מרחב האוסדורף שהוא גם מרחב קומפקטי מקומית הוא מרחב רגולרי.

תכונת הרגולריות סגורה למכפלות: אם <math>X,Y</math> רגולריים, אז גם המכפלה <math>X \times Y</math> רגולרית.

== ראו גם ==

* אקסיומות ההפרדה
* מרחב רגולרי לחלוטין

==קישורים חיצוניים==
* 

רגולרי
פרזיטואידים

כנימה]]
רימות של [[צרעה ניזונים מבפנים מהזחל שבתוכו הוטלו על ידי אימן.]]
פרזיטואידים הם טפילים הניזונים מהרקמות הרכות של קורבנם, ובכך גורמים למותו. המונח הוכנס לשימוש על ידי אודו מוראנל רויטר.

== מאפיינים ==
פרזיטואידים נבדלים מפרזיטים ביחסים שלהם עם הפונדקאי. ביחסים פרזיטיים אמיתיים הטפיל והפונדקאי חיים זה לצד זה. הטפיל משתמש בחומרי הזנה מהפונדקאי ולא גורם לו כמעט שום נזק ומשאיר לפונדקאי מלאי משלו. ביחסים פרזיטואידיים הפונדקאי בדרך כלל נהרג לאחר ההתפתחות המלאה של הפרזיטואיד. למעשה הפרזיטואיד אינו יכול להגיע לבגרות בלעדיו וסביר להניח שלא יוכל לשרוד בכוחות עצמו. יחסים כאלה מתרחשים בדרך כלל באורגניזמים בעלי קצב התפתחות מהיר (כמו חרקים).

מנגנון הברירה הטבעית פועל לטובת פונדקאים בעלי יכולת טובה יותר להסתתר ולכן גם לטובת פרזיטואידים בעלי יכולת טובה יותר למציאת פונדקאים.

=== סיווג ===
שבע סדרות חרקים ידועות כפרזיטואידיות. הידועות מכולן הן הדבוראים הטפילים המכונים "צרעות פרזיטואיות" וכוללים 61 משפחות שונות. לרבים מהם יש איבר הטלה הדומה לצינור מחודד.

{|
|
*קבוצה אל-שנצאים (Symphyta)
***משפחה Orussidae
*קבוצה שנצאים (Apocrita):
***משפחה Scolebythidae
***משפחה Bethylidae
***משפחה Chrysididae
***משפחה Sclerogibbidae
***משפחה Dryinidae
***משפחה Embolemidae
***משפחה Tiphiidae
***משפחה Thynnidae
***משפחה Sapygidae
***משפחה Mutillidae
***משפחה Bradynobaenidae
***משפחה Chyphotidae
***משפחה Sierolomorphidae
***משפחה Braconidae
***משפחה Ichneumonidae
***משפחה Pompilidae
***משפחה Rhopalosomatidae
***משפחה Aulacidae
***משפחה Evaniidae
|
***משפחה Gasteruptiidae
***משפחה Stephanidae
***משפחה Megalyridae
***משפחה Trigonalidae
***משפחה Ibaliidae
***משפחה Liopteridae
***משפחה Figitidae
***משפחה Austroniidae
***משפחה Diapriidae
***משפחה Heloridae
***משפחה Monomachidae
***משפחה Pelecinidae
***משפחה Peradeniidae
***משפחה Proctotrupidae
***משפחה Roproniidae
***משפחה Vanhorniidae
***משפחה Platygastridae
***משפחה Scelionidae
***משפחה Megaspilidae
***משפחה Ceraphronidae
***משפחה Mymarommatidae
**על-משפחה כלצידים (Chalcidoidea) – בה 19 משפחות
***משפחה Ampulicidae
|
|}

למרות שהדבוראים הם הנפוצים ביותר בין חרקים אלה, ישנם עוד 6 סדרות של חרקים פרזיטואידים:
* מרושתי-כנף (Neuroptera) – בהם כמה ממיני הטרפרגליים
* חיפושיות (Coleoptera) – בהם המשפחות: Ripiphoridae ו-rhipiceridae. הסוג Aleochara ממשפחת הקצרחפיתיים וחלק מהרצניתיים
* בני סדרת המניפאים (Strepsiptera)
* זבובאים (Diptera) – בהם הזריזבוביים, הבומביליים, הכדוראשיים (Pipunculidae), הגדול-ראשיים (Conopidae) וחלק מהשחמטניים
* שעירי כנף (Trichoptera) – בה משפחת השעירניתיים
* פרפראים (Lepidoptera) – בה המשפחות: Cyclotornidae ,Epipyropidae והסוג Chalcoela מהמשפחה Crambidae

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פרזיטולוגיה
רוגיאנים

אזורי התיישבות של הרוגיאנים: [[רוגלנד, פומרניה (מאז המאה ה-1), רוגילנד (המאה ה-5); ריגן (לא ברור)]]
הרוּגִי (בלטינית: rugii) היו שבט גרמאני שמקורו ככל הנראה באזור רוגלנד בנורווגיה, אשר התיישב מאוחר יותר באזור שמזרחית לשפך נהר האודר ומערבית לשפך הויסטולה.

האזכור הראשון לרוגי נמצא ב"גאוגרפיה" של תלמי, המזכיר קבוצה בשם "רוּטיבקלאיאוי" או "רוּגיקלאי" (קלאן הרוגיאנים) היושבת בין ממזרח לאודר ועד הויסטולה. גם יורדנס, היסטוריון הגותים, מזכיר את הרוגיאנים כאחד השבטים שעדיין נותרו בסקאנצה. למידע זה יש להתייחס בפקפוק מסוים משום שיורדנס כתב את דבריו במאה השישית, בתקופה בה היו רוגיאנים רבים באיטליה. שמו הישן של אזור מושבם היה ריגיאפילקה (Rygiafylke), כשה-y בשם צריכה להיקרא כמו ü ב-Rügen, מה שמחזק את הסברה שזה היה מקום מושבם בסקנדינביה.

הרוגיאנים נותרו משך זמן באזור פומרניה ובתחילת המאה הרביעית הם עברו דרומה והתיישבו באזור הונגריה של היום, בחלק העילי של נהר טיסה. מאוחר יותר, הוכנעו הרוגיאנים על–ידי ההונים ונטלו חלק במסעות המלחמה של אטילה, אך עם מותו מרדו ויצרו ממלכה משלהם בשטח אוסטריה של היום. הרוגיאנים הובסו על ידי המלך אודואקר בשנת 487 והצטרפו לאוסטרוגותים. מאוחר יותר הם הצטרפו למלך האוסטרוגותי תיאודריך הגדול כאשר פלש לאיטליה בשנת 489. הרוגיאנים כשבט מובחן נעלמו ביחד עם האוסטרוגותים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Periods/Roman/_Texts/Ptolemy/2/10.html מפה על פי כתבי תלמי]
* [https://web.archive.org/web/20050919081410/http://www.tu-berlin.de/fb1/AGiW/Auditorium/LaVoSprA/SO8/PtoGerm.htm השבטים שמונה תלמי (גרמנית)]
* [http://www.acs.ucalgary.ca/~vandersp/Courses/texts/jordgeti.html יורדנס, "מקורם ומעשיהם של הגותים"]
* 

קטגוריה:שבטים גרמאניים
79–70 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 79 – 70 לפנה"ס

==אירועים בולטים בעולם==
* 74 לפנה"ס – תחילת מלחמת מיתרידטס השלישית
* 73 לפנה"ס – מלחמת העבדים השלישית מתחילה, והמרד בראשותו של ספרטקוס מתחיל באיטליה
* 73 לפנה"ס – לפי התאריך המסורתי, לוד בן הלי מתחיל להיות מלך על בריטניה
* 71 לפנה"ס – מלחמת העבדים השלישית מסתיימת, והמרד בראשותו של ספרטקוס מתמוטט
* 71 לפנה"ס – נסבר הנמצאת כיום בבולגריה נכנסת תחת שליטה רומי
* 70 לפנה"ס – גנאיוס פומפיוס מגנוס ומרקוס ליקיניוס קראסוס נבחרים לקונסולים

==נולדו==
* 74 לפנה"ס – הורדוס
* 72 לפנה"ס (משוער) – ורקינגטוריקס, ראש שבט גאלי

==נפטרו==
* 78 לפנה"ס – לוקיוס קורנליוס סולה, מדינאי ומצביא רומאי, מראשי סיעת האופטימאטים בסנאט הרומי
* 76 לפנה"ס – אלכסנדר ינאי, מלך יהודה מבית חשמונאי.
* 73 לפנה"ס – הלי, מלך בריטי קדום
* 72 לפנה"ס – קווינטוס סרטוריוס, מצביא ומדינאי רומי
* 71 לפנה"ס – ספרטקוס (מת במלחמת העבדים השלישית)

==קישורים חיצוניים==

*
08
490-499 לפנה"ס

שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 499–490 לפנה"ס

==אירועים בולטים בעולם==
* 496 לפנה"ס – קרב רגילוס (תאריך משוער) בין הרומאים לאטרוסקים
* 497 לפנה"ס – קרב סלמיס שבקפריסין בין הצי הפיניקי בשירות דריווש הראשון מלך פרס לבין הצי האיוני
* 495 לפנה"ס – הקמת מקדש לכבודו של מרקוריוס בסירקוס מקסימוס שברומא
* 494 לפנה"ס – קרב לאדה – הקרב הימי שהכריע את גורל המרד האיוני, נערך בין הצי הפרסי לבין צי הערים האיוניות המורדות
* 494 לפנה"ס – בחירה ראשונה של טריבון העם ואידיל העם ברומא
* 493 לפנה"ס – יסוד פיראוס, עיר הנמל של אתונה
* 493 לפנה"ס – תמיסטוקלס נבחר לארכון אתונה
* 492 לפנה"ס – פלישה ראשונה של דריווש הראשון ליוון, תחילת המערכה בין יוון לפרס
* 490 לפנה"ס – מתקיים קרב מרתון, שבו ניצח צבא יוון את צבא האימפריה הפרסית
* 490 לפנה"ס – לאונידס הראשון נכנס לתפקיד מלך ספרטה

== נולדו ==
* 495 לפנה"ס – פריקלס, מדינאי אתונאי (נפטר ב-429 לפנה"ס)
* 495 לפנה"ס – זנון מאלאה, פילוסוף יווני (נפטר ב-430 לפנה"ס)
* 495 לפנה"ס – סופוקלס, פילוסוף יווני (נפטר ב-406 לפנה"ס)
* 490 לפנה"ס – אמפדוקלס, פילוסוף יווני
* 490 לפנה"ס – פרוטגורס, פילוסוף יווני

== נפטרו ==
* 496 לפנה"ס – פיתגורס – פילוסוף ומתמטיקאי יווני (תאריך משוער)
* 496 לפנה"ס – סון דזה – איש צבא סיני, מחבר ספר "אמנות המלחמה"

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:המאה ה-5 לפנה"ס לפי שנים
חומצה אספרטית

חומצה אספרטית (Aspratic acid, או: אספרטט, Aspartate) היא אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע.

== מבנה ==
זוהי אחת משתי חומצות האמינו היחידות שלהן שייר חומצי, יחד עם חומצה גלוטמית. השייר של חומצה אספרטית מורכב מקבוצת מתילן (CH<sub>2</sub>) אליה קשורה קבוצת קרבוקסיל (COOH). שייר זה זהה כמעט לזה של חומצה גלוטמית, למעט קבוצת מתילן נוספת הקיים בשייר של האחרונה.

קבוצת הקרבוקסיל נוטה לאבד את אטום המימן שלה, ומכאן החומציות (חומצה מוגדרת כתרכובת הנוטה לאבד יוני מימן). כשזה מתרחש, נותר השייר בצורת יון קרבוקסילט (<sup>-</sup>COO), ואז נהוג לקרוא לתרכובת אספרטט. ב-pH נייטרלי (7) נוטה חומצה אספרטית לאבד את אטום המימן ולהופיע בצורת האספרטט. המטען החשמלי של אספרטט הוא 1-, עקב יון הקרבוקסילט השלילי.

חומצת האמינו אספרגין היא נגזרת של חומצה אספרטית. במקום קבוצת קרבוקסיל היא מכילה קבוצת אמיד (CONH); היא נוצרת כשחומצה אספרטית מגיבה עם אמוניה (NH<sub>3</sub>). עקב הקרבה בין שתי החומצות קיים סימול ארוך המציין אספרגין או חומצה אספרטית - Asx - וכן סימול קצר - D. חומצה אספרטית קיבלה את שמה מאספרגין, אשר בתורה קיבלה את שמה מצמח האספרגוס, בו נתגלתה לראשונה.

==ראו גם==
*אספרטיים (ממתיק מלאכותי שאחד ממרכיביו הוא חומצה אספרטית).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חומצות אמינו
הידרופיליות

הידרופיליות (מיוונית: ύδρο, הידרו – מים; φιλια, פיליה – ידידות, אהבה) מתארת את התכונה הפיזיקלית של מולקולה להיקשר למים: בהתאם לחוקי התרמודינמיקה, מולקולות הידרופיליות מסיסות במים ובכל ממס קוטבי אחר.<ref></ref>

התכונות האופייניות למולקולה (או חלק ממולקולה) הידרופילית, להיות טעונה או קוטבית ובדרך כלל בעלת יכולת ליצור קשר מימן, מאפשרות לה להתמוסס בקלות יחסית במים מאשר בשמן או בממסים הידרופוביים אחרים.

למולקולות סבון ולחלק מהליפידים קצה הידרופילי וקצה הידרופובי מה שגורם להן ליצור מיצלות בתוך מים באופן ספונטני. חומרי גלם לתעשייה לעיתים מסומנים כ-HP כדי לזהותם כהידרופילים, בניגוד ל-LP.

אם החומר הידרופילי חזק, תגובת ההמסה עלולה להיות אקסותרמית (כמו גבס, חומצה גופרתית, חומצה חנקתית וסודה קאוסטית).
==ראו גם==
* אמפיפיליות
* קשרי מימן

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כימיה פיזיקלית
קטגוריה:תכונות כימיות
הידרופוביות

טיפות טל על עלה הידרופובי
הידרופוביות (מיוונית: ύδρο, הידרו - מים; φόβος, פובוס - פחד) מתארת את התכונה הפיזיקלית של מולקולה להידחות ממים.

מולקולות הידרופוביות נוטות להיות לא קוטביות ולכן מעדיפות מולקולות נייטרליות אחרות או ממסים לא קוטביים. מולקולות הידרופוביות מתקבצות במים לצבר מולקולות הנקרא מיצלה. זהו גוש קולואידי בו ראשים הידרופיליים באים במגע עם הסביבה המימית, בעוד זנבות הידרופוביים מופנים כלפי המרכז.

מולקולות הידרופוביות לדוגמה הן אלקאנים, שמנים, שומנים וככלל חומרים שמנוניים אחרים. חומרים הידרופוביים משמשים להוצאת שמן ממים, לטיפול בדליפות נפט ובתהליכים כימיים המסירים מרכיבים לא קוטביים ממרכיבים קוטביים.

לעיתים קרובות המונחים הידרופוביות וליפופיליות ("אהבת שומן") מוצגים כהיינו הך, אך שני המושגים אינם זהים. למרות שחומר הידרופובי הוא בדרך כלל גם ליפופילי, ישנם יוצאי דופן, לדוגמה - סיליקון.

== רקע כימי ==
על פי חוקי התרמודינמיקה חומר שואף לרמת האנרגיה הנמוכה ביותר. קשרים כימיים מקטינים את האנרגיה הכימית ולכן מים שהם חומר קוטבי היכול ליצור קשרי מימן בין המולקולות שלו, שואפים ליצור את אותם הקשרים. אך מאחר שחומרים הידרופוביים אינם קוטביים ואינם יכולים ליצור קשרי מימן, המים דוחים אותם וקושרים קשרי מימן בינם לבין עצמם. תופעה זו היא שגורמת לאינטראקציה ההידרופובית (שלמעשה שמה שגוי מפני שהכוח הדוחה מגיע מהמולקולות ההידרופיליות). שתי הפאזות הללו שאינן ניתנות לערבוב (הידרופובית והידרופילית) יצמצמו את שטח הפנים הנמצא במגע אחת עם השנייה למינימום. התופעה מכונה היפרדות פאזות.

==ראו גם==
*תוצא לוטוס
* אמפיפיליות

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כימיה פיזיקלית
מלנוציט

מלנוציט ו[[מלנין]]
מלנוציט או תא מלנין הוא סוג תא הממוקם לאורכה של השכבה התחתונה של האפידרמיס בעור, ברשתית העין ובמספר מקומות נוספים. מלנוציטים מייצרים ומפרישים מלנין, פיגמנט אשר בולע קרינה באורכי גל קצרים (בעיקר קרינה על-סגולה) ומגן על הגוף מפניה. בסרטן עור מסוג מלנומה תאים אלו עוברים התמרה סרטנית ומתחלקים בצורה לא מבוקרת.

==תיאור==
בעור, כל תא עשירי בממוצע, הוא מלנוציט. מלנוציטים שבעור מרוכזים בשכבה הממוקמת מתחת ל) של האפידרמיס ומעל לדרמיס. מלנוציטים מסנתזים מלנין, פיגמנט כהה האחראי לצבע העור. לאחר הסינתזה נאגר המלנין באברונים מיוחדים הקרויים . המלנוזומים הם אברונים תוך תאיים דמויי ביצה (זו צורתם בשלבי התפתחותם המתקדמים), הנראים כשלפוחית מגורגרת, הקשורה ל (כמו אברונים תוך תאיים נוספים). אברונים אלו אחראים לייצור המלנין, לאגירתו ולהגנה על התא מפני תוצרי ביניים רעילים לתא, הנוצרים במסלול ה של מלנין ויכולים לחמצן את הליפידים בממברנה הציטופלסמטית. המלנוזומים מועברים לתאי העור השכנים (קרטינוציטים) ויוצרים בכך פיגמנטציה. כך, בעור כהה יש יותר מלנוזומים מאשר בעור בהיר. צפיפות המלנוציטים אינה אחידה בכל הגוף. למשל, צפיפותם באזורים מוצנעים (איברי המין) גבוהה יותר מאשר בגב. חשיבותה של צפיפות המלנוציטים לפיגמנטציה של העור פחותה מחשיבותן של הכמות המלנין המיוצר ואיכותו. תכונות אלה מתבטאות בהופעת מלנוזומים גדולים יותר (המכילים יותר מלנין) באנשים כהי עור לעומת בהירי עור. 

==מוצא עוברי של המלנוציטים<ref></ref>==
מוצאם העוברי של המלנוציטים הוא מתאי הרכס העצבי (Neural Crest). התאים מתנתקים ממקורם, באזור הדורסלי של צינור העצבים (neural tube) אשר במערכת העצבים המרכזית (Central Nervous System). לאחר התנתקותם הם נודדים לאזורים ונטרליים בתוך הדרמיס העוברי, מתחת לאקטודרם, שם הם מתחילים להתמיין למלנוציטים. תהליך הנדידה וההתמיינות מווסת על ידי חלבונים, המדכאים או מעודדים את הנדידה, כמו אפרין או פרוטאוגליקנים, בהתאמה, ועל ידי אינטראקציות בין רצפטורים (כמו KIT, שהוא RTK, Receptor Tyrosine Kinase) לליגנדים מתאימים (לדוגמה steel).

==ייצור מלנין<ref></ref>==
שני סוגי מלנין עיקריים מיוצרים במלנוזום:
*אומלנין (eumelanin) - בצבע שחור- חום
*פאומלנין (pheomelanin) - בצבע צהוב- אדום

הפעלת MC-1R &רלמ;(), על ידי עלייה בריכוז הליגנד הנקשר אליו, αMSH &רלמ;(), גורמת לעלייה בפעילות האנזים TYR &רלמ;(TYRosinase). האנזים TYR אחראי לכמה פעולות במסלול סינתזת המלנין מחומר המוצא (סובסטרט), חומצת האמינו טירוזין, ובהן: טירוזין הידרוקסילאז, דיהידרוקסיפנילאלנין (תוצר הביניים הראשון בסינתזת המלנין), ודיהידרוקסיאינדול אוקסידאז.

==התרבות מלנוציטים==
מלנוציטים הם בעלי שיעור מיטוזה נמוך, אולי בשל מוצאם העוברי מתאי עצב, ועל אף זאת נצפית עלייה במספר המלנוציטים הפעילים בתגובה לקרינת UV, כמו גם עלייה בגודלם, עלייה בשיעור פעילות האנזים TYR, ועלייה במספר המלנוזומים הבוגרים (הנמצאים בשלבים המתקדמים בהתפתחותם). את העלייה במספר המלנוציטים הפעילים נהוג לייחס להפעלתם של מלנוציטים קיימים, אך רדומים, ופחות למיטוזה.

==מלנומה<ref></ref>==
החלבון GP100, המכונה גם HMB-45, הוא marker לתאי מלנומה של האדם, ומובן שהוא מופיע גם במלנוציטים שלא עברו התמרה סרטנית. חלבונים ייחודיים רבים למלנוציטים (TYR, TRP-1 ועוד) משמשים במחקר למציאת טיפול למחלה זו.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטולוגיה
קטגוריה:תא
קטגוריה:עור
לאזית

לאזית (ლაზური, לאזוּרי או לאזוּרי נֶנה, ლაზური ნენა; גאורגית: ლაზური, לאזורי או צ'אנוּרי, ჭანური; טורקית: Lazca) היא שפה המדוברת בצפון-מזרח טורקיה ובדרום-מערב גאורגיה, על ידי הלאזים. הלאזית משתייכת למשפחת השפות הכרתווליות. היא מדוברת על ידי כ-22,000 לאזים מתוכם כ-20,000 בטורקיה (נכון לשנת 2007), כאשר סך אוכלוסיית הלאזים מונה 92,000 איש (נכון לשנת 1980).

==הגיית השפה וכתיבתה==
האלפבית המשמש את השפה הוא הגאורגי (מחדרולי) או הלטיני.
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|+פונמות בלאזית
|
! colspan=2 | סדקי
! colspan=2 | ענבלי
! colspan=2 | וילוני
! colspan=2 | חכי
! colspan=2 | בתר־{{ש}}מכתשי
! colspan=2 | מכתשי
! colspan=2 | שפתי(־שיני)
|-
! אפי
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width=15px style="border-left: 0;"|n||width=15px style="border-right: 0;"|
| width=15px style="border-left: 0;"|m||width=15px style="border-right: 0;"|
|-
! סותם
| colspan=2 |
| width=15px style="border-left: 0;"| ||width=15px style="border-right: 0;"|qʼ
| width=15px style="border-left: 0;"|g||width=15px style="border-right: 0;"|k<span style="color:red;">ʼ</span>
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| style="border-left: 0;"|d||style="border-right: 0;"|t<span style="color:red;">ʼ</span>
| style="border-left: 0;"|b||style="border-right: 0;"|p<span style="color:red;">ʼ</span>
|-
! מחוכך
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width=15px style="border-left: 0;"|ʤ||width=15px style="border-right: 0;"|ʧ<span style="color:red;">ʼ</span>
| style="border-left: 0;"|ʣ||style="border-right: 0;"|ʦ<span style="color:red;">ʼ</span>
| colspan=2 |
|-
! חוכך
| width=15px style="border-left: 0;"| ||width=15px style="border-right: 0;"|h
| colspan=2 |
| style="border-left: 0;"|ɣ||style="border-right: 0;"|x
| colspan=2 |
| style="border-left: 0;"|ʒ||style="border-right: 0;"|ʃ
| style="border-left: 0;"|z||style="border-right: 0;"|s
| style="border-left: 0;"|v||style="border-right: 0;"|f
|-
! rowspan=2 | מקורב(צדי)
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width=15px style="border-left: 0;"|j||width=15px style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| style="border-left: 0;"|l||style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-
! רוטט
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| style="border-left: 0;"|r||style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-
| colspan=19 align=right | <span style="color:red;">*</span> תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט
|}
האזור בו מרוכזים רוב דוברי השפה הלאזית במפת דוברי השפות הכרתווליות ב[[קווקז]]

==ניבים==
*כוֹפּוּרִי (ხოფური) - מדוברת בהופה ובאג'ריה
*וִיצוּר-אַרכִיבּוּלִי (ვიწურ-არქაბული) - מדוברת בארהווי (נפת ארטווין) ובפינדיקלי (נפת ריזה)
*צ'כַאלוּרִי (ჩხალური) - מדוברת בכפר דוזקוי (צ'אחלה) בבורצ'קה
*אַתִינוּרִי (ათინური) - מדוברת בפאזאר (אתינה לשעבר)
*אַרטַאשֶנוּרִי (არტაშენური) - מדוברת בארדצ'ן

==ראו גם==
*לאזים
*לאזיסטן

==קישורים חיצוניים==
* 
*[http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=lzz לאזית] באתר אתנולוג
* 

קטגוריה:שפות כרתווליות
קטגוריה:גאורגיה: שפות
קטגוריה:טורקיה: שפות
1990 בקולנוע

== סרטים שוברי קופות ==

#"שכחו אותי בבית"
#"רוח רפאים", בכיכובה של דמי מור
#"רוקד עם זאבים", בכיכובו של קווין קוסטנר 
#"אישה יפה", בכיכובם של ריצ'רד גיר וג'וליה רוברטס
#"צבי הנינג'ה"
#"המרדף אחר אוקטובר האדום"
#"זיכרון גורלי", בכיכובו של ארנולד שוורצנגר
#"מת לחיות 2",בכיכובו של ברוס ויליס
#"דיק טרייסי", בכיכובו של וורן בייטי 
#"שוטר בגן ילדים", בכיכובו של ארנולד שוורצנגר

== פרסי אוסקר ==
*הסרט הטוב ביותר: "רוקד עם זאבים"
*הבמאי הטוב ביותר: קווין קוסטנר ("רוקד עם זאבים")
*השחקן הטוב ביותר: ג'רמי איירונס ("תהפוכות הגורל")
*השחקנית הטובה ביותר: קתי בייטס ("מיזרי")

== נולדו ==
* 13 בינואר – ליאם המסוורת', שחקן אוסטרלי
* 24 במרץ – קיישה קאסטל-יוז, שחקנית
* 9 באפריל – קריסטן סטיוארט, שחקנית
* 15 באפריל – אמה ווטסון, שחקנית
* 16 במאי – תומאס סאנגסטר, שחקן
* 13 ביוני – אהרון טיילור-ג'ונסון, שחקן
* 2 ביולי – מרגו רובי, שחקנית אוסטרלית
* 9 באוגוסט – ביל סקארסגארד, שחקן
* 15 באוגוסט – ג'ניפר לורנס, שחקנית

== נפטרו ==
* 20 בינואר – ברברה סטנוויק, שחקנית
* 25 בינואר – אווה גרדנר, שחקנית
* 3 בפברואר – ניסים עזיקרי, שחקן
* 15 באפריל – גרטה גרבו, שחקנית
* 23 באפריל – פולט גודארד, שחקנית
* 16 במאי – סמי דייוויס ג'וניור, זמר ושחקן 
* 16 במאי – ג'ים הנסון, יוצר החבובות
* 18 במאי – ג'יל איירלנד, שחקנית
* 2 ביוני – רקס הריסון, שחקן
* 8 בדצמבר – מרטין ריט, במאי

== סרטים אחרים ==
*"אייר אמריקה"
*"טקססוויל"
*"התעוררות" בכיכובם של רוברט דה נירו ורובין ויליאמס
*"צעדיי הראשונים במאפיה" בכיכובם של מרלון ברנדו ומתיו ברודריק
*"ימי הרעם"
*"המספריים של אדוארד", בכיכובם של ג'וני דפ ווינונה ריידר
*"הסנדק 3"
*"החבר'ה הטובים" בכיכובם של רוברט דה נירו, ג'ו פשי (שזכה באוסקר עבור שחקן המשנה) וריי ליוטה
*"ג'ו נגד הוולקנו"
*"הטורף 2", בכיכובו של דני גלובר
*"צומת מילר, סרטם של ג'ואל ואיתן כהן בכיכובו של גבריאל ביירן
*"בחזרה לעתיד 3"
*"משחק ילדים 2"
*"ילדה רעה"
*"המסע לירח של פטר"
*"ברנרד וביאנקה במבצע אוסטרליה"

== ראו גם ==
*1989 בקולנוע 
*1990
*1991 בקולנוע
*שנים בקולנוע
*סרט קולנוע

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.imdb.com/year/1990/ שנת 1990] במסד-הנתונים הקולנועיים IMDb
שפות אנטוליות

השפות האנטוליות הן קבוצת שפות שנכחדו המשויכת למשפחת השפות ההודו־אירופיות, או לפי חלק מהסיווגים קרובה מאוד למשפחה זו.

== היסטוריה ==
השפות האנטוליות דוברו באסיה הקטנה בעת העתיקה. השפה האנטולית המוכרת ביותר היא החתית. שפות נוספות המשתייכות למשפחה זו הן הלוּוִִית, השפה שכנראה הייתה בשימוש "כתב הירוגליפים חתיים", והפאלאית. כן מוכרות לחוקרים מספר כתובות וטקסטים קצרים בלידית וליקית, שתיהן שפות מאוחרות מהשפות שהוזכרו עד כה. שפות נוספות ששייכות כנראה לקבוצה הן קרית, מיסית, קפדוקית (שדוברה בחבל קפדוקיה), פיסידית (לשון פיסידיה) ופּפלאגונית. 

בשנת 1906 חשפה משלחת גרמנית לאסיה הקטנה שרידים של התרבות החיתית. בבוגאזקוי נמצאה עיר הבירה של החתים. השלטון החתי באזור נמשך משנת 1900 לפנה"ס ועד לשנת 1200 לפנה"ס. בין השרידים נמצאו אלפי לוחות חרס, עליהם כתובות בכתב יתדות. לוחות אלו נוצרו ברובם בין 1700 לפנה"ס ל־1400 לפנה"ס. בשנים 1916–1917 פענח בדז'יך הרוזני עת הכתובות שעל לוחות החרס. הרוזני קבע כי שפה זו שייכת למשפחת השפות ההודו־אירופיות. המורפולוגיה של השפה החתית פשוטה יותר מזו של שפות הודו־ארופיות עתיקות אחרות. 

לא ברור מתי בדיוק נכחדו השפות האנטוליות; על כל פנים, השפעה הלניסטית ניכרת חדרה לאזור אסיה הקטנה בימי אלכסנדר מוקדון, וההשערה המקובלת היא שעד תקופת הרומאים השפות האנטוליות כבר לא היו בשימוש.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.ediana.gwi.uni-muenchen.de/ אתר קבוצת המחקר eDiana למחקר השפות האנטוליות], אוניברסיטת מרבורג
* 
* 

קטגוריה:שפות הודו-אירופיות
קטגוריה:שפות עתיקות
מלך בניו יורק

מלך בניו יורק (באנגלית: A King in New York) הוא סרט קולנוע קומי בריטי, שיצא בשנת 1957. צ'ארלי צ'פלין כתב וביים את הסרט, שיחק בו בתפקיד הראשי, הפיק אותו לצד ג'רום אפסטיין, וגם היה אחד מכותבי פסקול הסרט.

הסרט הותר להקרנה בארצות הברית רק ב-1967, כיוון שהוא מהווה סאטירה חריפה על ארצות הברית וכל מה שהיא מייצגת. הסרט נוצר אחרי שצ'פלין גורש למעשה מארצות הברית, ומהווה מעין כתב אישום מריר כנגד המדינה בה היה גדול כוכבי הקולנוע במשך עשרים שנה.

צ'פלין היה בעת צילום הסרט בן 68, ומבוגר מדי לקומדיה המלווה בתנועות פיזיות כבשנים קודמות, אך הוא הצליח להמיר תנועות אלו במימיקה טובה וליצור סדרה של סצנות שזכו לביקורות חיוביות (בהן ההזמנה במסעדה, צילום הפרסומת, הביקור בבית הספר, הביקור בתיאטרון, מתיחת הפנים, הופעה בוועדת מקארתי ועוד).

== פרטי עלילה ==
בסרט, מגיע מלכה המודח של מדינה קטנה לניו יורק, ושם הוא חווה את מיטב הרעות החולות של ארצות הברית מנקודת מבטו של צ'פלין: הצביעות ביחסי האנוש, פולחן הנעורים (מתבטא בסצנה בה צ'פלין עובר מתיחת פנים), הפרסומות הצבועות (סצנת צילום הפרסומת הסמויה, ששוחזר שנים רבות לאחר מכן בסרט "המופע של טרומן"), ההאלהה לרגע וצייד המכשפות האנטי־קומוניסטי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1957
קטגוריה:סרטי קומדיה בריטיים
קטגוריה:סרטי צ'ארלי צ'פלין
אורות הבמה

ממוזער
אורות הבמה (באנגלית: Limelight) הוא סרט משנת 1952 שנכתב, בוים והופק על ידי צ'ארלי צ'פלין, שגם שיחק בו בתפקיד הראשי; צ'פלין אף הלחין את המוזיקה המקורית של הסרט ושימש כאחד מהכוריאוגרפים ומהמעבדים המוזיקליים שלו.

==תקציר עלילה==
באורות הבמה מגלם צ'פלין את דמותו של קאלוֵורו, בדרן וודוויל שהיה פעם מלך הבמה. עתה, לאחר שנים רבות, חולה, עזוב ונשכח, הוא שותה עצמו למוות כדי לשכוח את עלבונו, עד שלחייו נכנסת תרזה (קלייר בלום), רקדנית צעירה, שרגליה קורסות תחתיה מפחד ההצלחה. שני ההפכים: המלך שהודח, והצעירה הפוחדת להצליח, הזקן והצעירה, מסייעים זה לזה להתגבר על פחדיהם ובדרך אף מתאהבים בדרך חרדה ומבוהלת. בסוף הסרט, עולה קאלוורו על הבמה למופע גדול אחרון עם בן זוגו משכבר הימים (באסטר קיטון). אחרי שהוא יורד מן הבמה, גווע, הוא מבקש לצפות בתרזה, המצליחה סוף-סוף לרקוד, ומת. מותו של קאלוורו הוא כמובן סמל, לצ'פלין עצמו, לדורו ולסוג האמנות שייצג.

== שחקנים ==
{| class="wikitable"
|-
! שם השחקן !! שם הדמות
|-
| צ'ארלי צ'פלין || קאלוורו
|-
| קלייר בלום || טרי
|-
| ניג'ל ברוס || פוסטאנט
|-
| באסטר קיטון || השותף של קאלוורו
|-
| סידני אירל צ'פלין || נוויל
|-
| נורמן לויד || בודלינק
|-
| מליסה היידן || הרקדנית שרקדה עם טרי
|-
| ג'רלדין צ'פלין || ילדה קטנה בסצנת הפתיחה
|-
| ג'אוספין צ'פלין || ילדה בסצנת הפתיחה
|-
| צ'ארלס צ'אפלין הבן || קלאוון
|-
| מייקל צ'פלין || ילד בסצנת הפתיחה
|-
| אונה או'ניל || אקסטרה
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:סרטי 1952
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה קומית
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית
קטגוריה:סרטי צ'ארלי צ'פלין
מסייה ורדו

מסייה ורדו (באנגלית: Monsieur Verdoux) הוא סרט משנת 1947 שבוים והופק על ידי צ'ארלי צ'פלין, שגם שיחק את התפקיד הראשי בו. צ'פלין היה גם אחד מכותבי הסרט (הכותב האחר היה אורסון ולס, הוגה הרעיון של הסרט) וגם כתב את המוזיקה של הסרט.

הסרט הוא קומדיה שחורה, ובו משחק צ'פלין פקיד בבנק, בעל לאישה חולה וילד, המשיג את הונו באמצעות פיתוי גברות עשירות ורציחתן. בסרט זה נוטש צ'פלין גם את מניירות הסרט האילם וגם את דמות הנווד ומגלם להפליא את דמותו של מסייה ורדו, הרוצח המעודן. הסרט עורר בזמנו סערה גדולה, במיוחד בגלל דמותו של ורדו, שאינו ניחם על מעשיו עד הרגע האחרון.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1947
קטגוריה:סרטי דרמה קומית
קטגוריה:סרטי פשע אמריקאיים
קטגוריה:סרטי צ'ארלי צ'פלין
קטגוריה:סרטי פולחן
הבהלה לזהב (סרט)

The Gold Rush
הבהלה לזהב (במקור: The Gold Rush) הוא סרט קולנוע אילם שנכתב, בוים, הופק ונערך על ידי צ'ארלי צ'פלין, שגם שיחק את התפקיד הראשי בסרט. צ'פלין גם היה אחד מכותבי המוזיקה של גרסת 1942 של הסרט.

== תקציר העלילה ==

ג'ים הגדול, כורה זהב במהלך הבהלה לזהב באלסקה, בדיוק מצא מכרה מלא בזהב כשלפתע פורצת סופת שלגים. הנווד (צ'ארלי צ'פלין) גם כן נקלע לסופת השלגים הזאת במטרה למצוא זהב. הוא מועד לתוך בקתה של בלק לרסון, פושע ידוע לשמצה. לרסון מנסה להוציא את הנווד, כאשר גם ג'ים הגדול נכנס. לרסון מנסה כעת להוציא את שניהם ללא הצלחה, ולבסוף הם מסכימים ששלושתם יישארו בבקתה.

הסרט הותיר כמה סצינות בלתי–נשכחות, ובהן "ריקוד הלחמניות" שמבצע צ'פלין עם צמד מזלגות וצמד לחמניות, הסצנה בה מבשל הנווד את נעלו ואוכל אותה יחד עם רעו ג'ים הגדול כשהם תקועים בצריף בסופת שלג ללא מזון, וסצנת "התרנגולת", בה מוחו המורעב של ג׳ים מדמה שצ׳ארלי הוא תרנגולת גדולה ועסיסית ורודף אחריו להורגו.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
מתוך הסצנה בה הנווד אוכל את הנעל

קטגוריה:סרטים אילמים
קטגוריה:סרטי צ'ארלי צ'פלין
קטגוריה:סרטים בשימור ספריית הקונגרס
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:בהלות זהב
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 1925
חבילת נתונים

חבילת נתונים, חבילה או חבילת מידע (באנגלית – Packet, מכונה בעברית פקטה) היא קבוצה בסיסית של נתונים המועברים ברשת מחשבים. חבילת נתונים מורכבת משלושה חלקים – תקורה (header) שמכיל את המידע הנחוץ על מנת להעביר את החבילה מהמקור אל היעד, בהתאם לפרוטוקול המשמש להעברת החבילה, נתונים (נקראים data או payload), וסוגר (trailer) אופציונלי, שמסמן את סוף החבילה, ולעיתים מכיל מידע שנועד להבטיח את הגעת הנתונים ללא שגיאות. ניתן להמשיל חבילת נתונים למכתב – הפתיח והסוגר הם המעטפה, והכתובת שנכתבת עליה, והנתונים הם המכתב שהוכנס אל תוך המעטפה.

חבילות מאפשרות לרשת המחשבים להעביר נתונים בצורה אמינה ויעילה יותר. החבילות, מהיותן יחידות בעלות גודל מוגבל, מאפשרות איתור מהיר של שגיאות ומפשטות את התכנון של נתבים ומתגים, ומאפשרות ביצוע של מיתוג מנות.

המושג "חבילת נתונים" התפתח בשנות ה-60 עם העלייה של תקשורת מחשבים והצורך בשיטה יעילה להעברת מידע ברשתות. התפתחות ה-ARPANET, הקדם לאינטרנט, הדגימה את חשיבות החבילת נתונים כאמצעי לתקשורת דיגיטלית. <ref></ref>

== טרמינולוגיה ==
במודל ה-OSI של תקשורת נתונים, חבילת מידע (או Packet) מתייחס ליחידת מידע בשכבה השלישית, שכבת הרשת.

בשכבות אחרות נעשה שימוש בשמות שונים עבור יחידות מידע מתאימים. כך בשכבה השנייה, שכבת הקו, יחידת מידע תיקרא "מסגרת", ובשכבה הרביעית, שכבת התעבורה, תיקרא "דטא-גרם" (Datagram).

==ראו גם==
* תקשורת מחשבים – מונחים
* מיתוג מנות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מבני נתונים
קטגוריה:תקשורת מחשבים