נאום בנימין נתניהו בפני הקונגרס של ארצות הברית (2015)

ב-3 במרץ 2015 נאם ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, בפני מושב משותף של שני בתי הקונגרס של ארצות הברית, בנושא ההסכם המתגבש בין איראן למעצמות בנוגע לתוכנית הגרעין האיראנית. נתניהו סקר את ההיסטוריה של הסתרת הפיתוח הגרעיני על ידי האיראנים והציג את הסכנה ממרוץ חימוש גרעיני שעתיד להתרחש בקרב מדינות ערב בעקבות הצטיידותה של איראן בנשק גרעיני.

את ההזמנה לנאום שלח יושב ראש בית הנבחרים דאז, ג'ון ביינר. מכיוון שההזמנה נשלחה בינואר 2015, יותר מחודש לאחר שהוחלט שיהיו בחירות כלליות בישראל במרץ, נמתחה ביקורת בישראל ובארצות הברית על כך שההזמנה יכולה להתפרש כהתערבות אמריקאית במערכת הבחירות בישראל לטובת נתניהו. מחלוקת נוספת שעלתה לפני הנאום, הייתה העובדה שביינר, הרפובליקני, הודה בפומבי כי ההזמנה נעשתה ללא התייעצות עם הבית הלבן. השאלה, אם היה על נתניהו להיענות להזמנה או לאו, עוררה מחלוקת בציבור הישראלי והאמריקאי כאחד; נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, הביע התנגדות לנושא הנאום ולעיתויו ולא נכח בקונגרס בעת נשיאתו.

==רקע==
במהלך המשא ומתן בין איראן למעצמות בנושא תוכנית הגרעין האיראנית הביע נתניהו אי-שביעות רצון מהתוצאה שבה מסתפק נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, העלולה, לדעת נתניהו, לאפשר לאיראן להגיע ליכולת גרעינית צבאית.

בסוף שנת 2014 הסתמן הסכם בין המעצמות, ובראשן ארצות הברית, לבין איראן – הסכם לפיו, לדעת נתניהו, איראן תוכל להיות מדינת סף גרעינית. בעקבות זאת החלו יושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית ג'ון ביינר ומנהיג המיעוט הרפובליקני בסנאט באותה עת, מיץ' מקונל, לדון בהזמנת ראש ממשלת ישראל לפרוס את עמדתו בפני הקונגרס בנושא איום הגרעין האיראני.

ב-20 בינואר 2015 נשא אובמה את נאום מצב האומה בו הביע התנגדות חריפה ליוזמת הקונגרס להחריף את הסנקציות על איראן כל עוד המשא ומתן הבינלאומי עם איראן נמשך, ואיים שיטיל וטו על חקיקה בנושא. לדבריו: 

לאחר בחירות אמצע הכהונה של 2014, היה למפלגה הרפובליקנית רוב בשני בתי הקונגרס (הסנאט ובית הנבחרים), והיה ברור שהנשיא אובמה יתקשה להעביר הסכם עם איראן בקונגרס. אובמה ואנשיו טענו שאין להם צורך באישור להסכם כזה, וכי באפשרותם לעשות זאת במסגרת "הסכמה נשיאותית". לאחר מאבק פוליטי בנושא, שתי המפלגות הגיעו לפשרה - חוק שקבע שהנשיא יציג את הסכם לשני בתי הקונגרס ויאפשר להם להצביע עליו, אם יחפצו בכך. הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית הושלם ונחתם ב-14 ביולי 2015. הוא אכן הוצג בקונגרס, מתוך הבנה כי גם במקרה שבו הרפובליקנים ימנעו את אישורו, אובמה יוכל לעקוף זאת באמצעות הטלת וטו.

==ההזמנה לנאום==
ב-20 בינואר 2015 אחר הצהריים הודיע ביינר לשגריר ישראל, רון דרמר, על החלטתו לשגר הזמנה לראש ממשלת ישראל, לנאום בפני הקונגרס. לשכתו של ביינר פרסמה פירוט של האירועים שהובילו להזמנה, ובו הודגש שהיוזמה לנאום הייתה של ביינר עצמו. לדברי נתניהו, מועד הנאום נקבע כדי להקדים את המועד האחרון להשגת הסכם עם איראן, 24 במרץ.

ב-21 בינואר 2015 שלח יו"ר בית הנבחרים דאז ג'ון ביינר הזמנה רשמית לנתניהו, לנאום בפני הקונגרס בנושא איום הגרעין האירני. ביינר יידע את הבית הלבן על הנאום הצפוי של נתניהו בבוקרו של אותו יום. ביחס לאי שיתוף הבית הלבן בהזמנה ציין ביינר, כי ההחלטה להזמין מנהיג לנאום בפני הקונגרס, היא בסמכותו כיו"ר בית הנבחרים של ארצות הברית.
הנשיא אובמה הודיע שלא יפגש עם נתניהו, עקב הסמיכות לבחירות בישראל.

נתניהו התייחס להזמנה בפומבי: 

===תגובות להזמנה לנאום===
נתניהו נימק את החלטתו לנאום בקונגרס: . ראש הממשלה חזר על דבריו בפתח ישיבת הממשלה.

החלטתו של נתניהו להופיע בפני הקונגרס עוררה ויכוח ציבורי בישראל ובארצות הברית, יש שתמכו בצעד זה, בנימוק שחשוב להציג את עמדת ישראל בסוגיית הגרעין האיראני ושכך ניתן למנוע הסכם רע עם איראן, ויש ששללו אותו, בנימוק שהנאום נועד לצורכי תעמולת בחירות ושהוא פוגע ביחסי ארצות הברית–ישראל. עם התומכים בנאום נתניהו בקונגרס מתוך ארצות הברית נמנו הסנאטור ג'ון מקיין, ג'ו ליברמן. ראש עיריית ניו יורק לשעבר רודי ג'וליאני, מושל ארקנסו לשעבר מייק האקבי, חברי הקונגרס דניס רוס ורוברט פיטנגר, המשפטן פרופ' אלן דרשוביץ וחתן פרס נובל לשלום אלי ויזל.

עם המתנגדים בארצות הברית נמנו היועצת לביטחון לאומי סוזן רייס, מנהיגת המיעוט הדמוקרטי בבית הנבחרים ננסי פלוסי, הדיפלומט דניס רוס, וחברי בית הנבחרים ג'ן שקובסקי, סטיב כהן וג'ון ירמות'. סגן נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, לא נכח בנאום ובמקום זאת שהה בביקור מדיני בגואטמלה.

שגריר ישראל בארצות הברית רון דרמר התייחס להזמנה: "חובה מוסרית עליונה לשאת דברים בפני הקונגרס בנוגע לאיום הקיומי שמציבה איראן לישראל." דרמר הכריז כי "מטרתו של ראש הממשלה בארצות הברית היא אחת - לדבר כל עוד ניתן לדבר. לדבר כל עוד ניתן לשנות את המציאות". לעומת זאת יצחק הרצוג תקף בחריפות את ראש הממשלה, וטען שהוא מקריב את יחסי ישראל ארצות הברית, על מזבח האינטרסים האישיים שלו. בהתבטאות נוספת טען הרצוג כי הנאום מסכן את ביטחון ישראל. יו"ר מרצ זהבה גלאון קראה לראש הממשלה לבטל את הנאום "לפני שיחמיר את המשבר הדיפלומטי שיצר". ראש "המוסד" לשעבר, מאיר דגן, אמר כי: "נתניהו גרם את הנזק האסטרטגי הכי גדול בנושא איראן".

נתניהו השיב בכנס "ועידת הנשיאים" בירושלים לביקורת של האופוזיציה על הנאום ואמר: "הקונגרס ממלא תפקיד קריטי בהפעלת לחץ על המשטר האיראני ויכול להשפיע על עסקה סופית עם איראן... התשובה לכל שלוש השאלות היא למעשה זהה. למה וושינגטון? למה הקונגרס? למה עכשיו? בגלל הסכנות החמורות שמציבה העסקה המונחת בזה הרגע על השולחן."

עם צאתו של נתניהו לנאום הצטרף למגיבים שר החוץ האיראני, מוחמד ג'וואד זריף, והביע התנגדות חריפה לנאום. חמיד אבוטלבי, יועץ מדיני לנשיא איראן, חסן רוחאני, ולשעבר שגריר איראן באו"ם, טען שהנאום יועיל מאוד לאיראן, בהרחיבו את הפערים שבין ישראל למעצמות.

בישראל פורסם מכתב חתום על ידי 60 מרבני הציונות הדתית, בו הם מברכים את נתניהו על "עמידתו הנחושה והאמיצה". ומנגד אנשי תנועת "מפקדים למען ביטחון ישראל" תקפו את נאומו הצפוי של ראש הממשלה בקונגרס בנימוק: "במקום לעבוד יד ביד עם נשיא ארצות הברית, נוסעים ותוקעים לו אצבע בין העיניים".

יום לפני נאומו בקונגרס נאם נתניהו בפני ועידת איפא"ק בוושינגטון, ובנאום זה התייחס בהרחבה לנאומו הצפוי למחרת בקונגרס.

==שידור הנאום בישראל==
סיעות האופוזיציה פנו לוועדת הבחירות המרכזית בבקשה למנוע את שידור הנאום. היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין התייחס לעתירה זו: "עיתוי ההזמנה נקבע על סמך לוח זמנים הקשור להתקדמות שיחות המעצמות עם איראן, סביב סוגיית הגרעין, והרצון לשמוע את עמדת ישראל בסוגיה זו. אחד מתפקידי התקשורת הוא לחשוף את ציבור הצופים לסוגיות אקטואליות, ונאומו של ראש הממשלה, באופן ברור, הוא כזה". יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, השופט סלים ג'ובראן, דחה את בקשת סיעות האופוזיציה. הוא התנה את שידור הנאום ברשתות הטלוויזיה ובערוצי הרדיו בהשהיה בת 5 דקות, שבה יוודאו העורכים שאין בנאום תעמולת בחירות. ההוראה לא כללה את אתרי האינטרנט, והם יכלו לשדר את הנאום ללא השהיה. יו"ר ועדת הבחירות נימק את החלטתו: "שידור הנאום אינו בגדר תעמולת בחירות. משכך, אינו אסור מעיקרו לשידור", וציין כי "קיים טעם חיצוני לקיומו דווקא בעת זו." בהתייחסו להשפעת הנאום על הבוחרים כתב: "את השפעת הנאום לא ניתן לאיין באמצעות מתן צו מניעה שימנע את שידורו כלל".

==הנאום==

את נאומו בקונגרס החל נתניהו בדברי תודה לנשיא ארצות הברית, ברק אובמה, ולחברי הקונגרס, על תמיכתם המתמשכת בישראל ובביטחונה, בין היתר באמצעות מימון מערכת "כיפת ברזל". בהמשך הציג נתניהו את הסכנות לישראל ולמזרח התיכון כולו מאיראן המצוידת בנשק גרעיני. הוא קבע שההסכם המתגבש עם איראן הוא הסכם רע, משום שהוא מותיר בידיה את כל התשתיות לייצור נשק גרעיני, ולאחר עשר שנים יוסרו ממנה אף מעט המגבלות שההסכם יטיל עליה. נתניהו חזר והדגיש מספר פעמים לאורך הנאום שההסכם המתגבש הוא "הסכם רע", וציין שהחלופה להסכם המתגבש היא הסכם טוב יותר, שירחיק את איראן מנשק גרעיני.

נתניהו ציין כי לפני הסרת המגבלות על תוכנית הגרעין האיראנית, "על העולם לתבוע מאיראן לעשות שלושה דברים. ראשית, להפסיק את תוקפנותה נגד שכנותיה במזרח התיכון. שנית, להפסיק לתמוך בטרור ברחבי העולם. שלישית, להפסיק לאיים בהשמדת המדינה שלי, ישראל, המדינה היהודית האחת והיחידה."

ימי הפורים הסמוכים שימשו את נתניהו לאזכור סיפור הניסיון להשמדת העם היהודי על ידי המן במסגרת האימפריה הפרסית לפני כ-2,500 שנים. נוכחתו של אלי ויזל ביציע האורחים שימשה את נתניהו לאזכור השואה. בנאומו פנה נתניהו לאלי ויזל ואמר: .

בנאום נכחו 477 חברי קונגרס, רפובליקנים דמוקרטים ועצמאיים, מתוכם 92 סנאטורים ו-385 חברי בית הנבחרים. 58 חברי קונגרס דמוקרטים ועצמאיים, נעדרו מהאולם בעת הנאום - בהם 8 סנאטורים, ו-50 חברי בית הנבחרים. בכיסאותיהם ישבו אנשים שאינם חברי קונגרס, בהם עוזרים פרלמנטריים.

בנאומו הסתייע נתניהו בגרסה מודפסת של הנאום שהודפסה בגופן ענק (כ-60 נקודות), והשתרעה לפיכך על עשרות דפים.

==תגובות לנאום==

נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, קיים במהלך הנאום שיחת ועידה שעסקה במלחמה באוקראינה. בשיחה עם כתבים לאחר הנאום אמר שקרא תמליל של הנאום ולא מצא בו חדש. הוא שלל את העמדה שהציג נתניהו בנאומו, ואמר שללא הסכם איראן תאיץ את תוכנית הגרעין שלה. אובמה הוסיף כי חשוב להימנע מפוליטיזציה של היחסים בין ישראל לארצות הברית.

יושב ראש בית הנבחרים דאז, ג'ון ביינר, אמר בסיום הנאום: "זה היה נאום שהעם האמריקאי היה צריך לשמוע. אני רוצה להודות אישית לבנימין נתניהו. בנוכחותו כאן הוא הראה כי הפוליטיקה לעולם אינה יכולה לבוא לפני מחויבותנו לעתידנו." ביינר העניק לנתניהו פסלון של וינסטון צ'רצ'יל, לציון העובדה שרק צ'רצ'יל קדם לנתניהו כמנהיג של מדינה זרה שנאם שלוש פעמים בקונגרס.

מנהיגת הדמוקרטים בבית הנבחרים, ננסי פלוסי אמרה: "העציב אותי העלבון לאינטליגנציה של ארצות הברית כחלק משש המעצמות (המקיימות את המשא ומתן עם איראן), והעציבה אותי ההתנשאות על הידע שיש לנו על האיום האיראני והמחויבות שלנו למנוע ממנה התחמשות גרעינית".

ביום שלאחר הנאום, עסקה התקשורת בארצות הברית ובישראל בהרחבה בנאום ובתגובות לו, בהסכם הגרעין בין איראן למעצמות, ובהשפעת הנאום על הבחירות בישראל.

==בעקבות הנאום==

נאומו של בנימין נתניהו בקונגרס, שנועד לדבריו למנוע את סכנת התממשותו של ההסכם עם איראן,<ref></ref> התקיים בתחילת מרץ 2015. הנאום לא מנע את הסכמות לוזאן על תוכנית הגרעין האיראנית באפריל 2015 ולא מנע את החתימה על ההסכם בין איראן למעצמות לאחר כארבעה חודשים באמצע יולי 2015 אך היחסים עם ארצות הברית והנשיא אובמה לפני הנאום ולאחריו מנעו מעורבות והשפעה של ישראל הרשמית על פרטי ההסכם המתגבש וכפי שצוטט אלוף (מיל') עמירם לוין: "המטרה היא בטהרן ולא בוושינגטון. מנהיגים מדברים בחדרי חדרים ולא בפומבי. הביקור והנאום הוא בדיוק ההיפך. במקום לעבוד יד ביד עם נשיא ארצות הברית, נוסעים ותוקעים לו אצבע בין העיניים.".<ref></ref> במקום זאת קיבלה ישראל נוסח של ההסכם לעיונה רק לאחר חתימתו והוצגה ע"י הממשל האמריקאי כמתנגדת בודדת להסכם.<ref></ref>

בסנאט כלל לא נערכה הצבעה על אישור ההסכם. הרפובליקנים התעקשו על קיום הצבעה בבית הנבחרים במטרה להוכיח כי למהלך אין רוב. ההסכם לא קיבל אישור, אך לכל הצדדים היה ברור כי משמעות הדבר היא סמלית בלבד, ללא כל השפעה מעשית.

בשנת 2021, הוצג נאומו של נתניהו כהצלחה אדירה ע"י חה"כ צחי הנגבי, לעתיד ראש המטה לבטחון לאומי, שנלווה לנתניהו בעת נאומו בקונגרס, בהשגת המטרה להביא לכך שלנשיא ארצות הברית אובמה לא יהיה רוב בקונגרס לתת גיבוי להחלטה הנשיאותית שלו על ההסכם כך שכשהגיע טראמפ יכול היה לבטל את ההסכם הזה בלי שנזקק לגיבוי מהקונגרס. לעומת טענה זאת, בפועל לא נזקק אובמה להסכמת הקונגרס וטראמפ היה יכול לפרוש מההסכם ללא קושי מיוחד בלי תלות בתוצאת ההצבעה בקונגרס.

לאחר כניסתו של דונלד טראמפ לתפקיד נשיא ארצות הברית הודיע באוקטובר 2017 על אי אשרור ההסכם<ref></ref> ובמאי 2018 בתמיכתו של בנימין נתניהו הודיע על פרישה מההסכם.

לאחר פרישת ארצות הברית מההסכם החלו להתקבל עדויות מודיעיניות על הפרות מצד איראן. במאי 2019, כשנה לאחר פרישת ארצות הברית מההסכם, הודיעה איראן שהיא מפסיקה חלק מההתחייבויות שלה לפי ההסכם, ונתנה לשותפים האחרים חודשיים לפצות על הסנקציות האמריקניות. כשזה לא קרה השעתה איראן את המגבלות על העשרת אורניום וחזרה לפעילות העשרה בהיקף גבוה. בתחילת ינואר 2020 ארה"ב הרגה את מפקד כוח קודס של משמרות המהפכה האיראניים, הגנרל קאסם סולימאני. יומיים אחר כך איראן הודיעה שהיא משעה את המגבלות האחרונות של הסכם הגרעין. מסוף 2019 איראן מעשירה אורניום בקצב גבוה. בנובמבר 2020 פרסמה הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית, שלפי בדיקתה הפרה איראן את ההסכם בכך שהעשירה אורניום בכמות של פי 12 יותר מאשר הסף העליון שנקבע בהסכם, ובכך שהתקינו במפעל תת-קרקעי בנתנז צנטריפוגות מתקדמות מסוג "IR-9" שלא אושר בהסכם. איראן המשיכה לצבור אורניום מועשר. בתחילת 2021 היא התחילה להשתמש באורניום המועשר לרמת 5% כחומר גלם להעשרה נוספת ל-20%, ובהמשך השנה התחילה להעשיר אורניום לרמה של 60%. רמה כזו נחשבת צעד אחד לפני העשרה לרמה של חומר צבאי, מה שהפך את איראן למדינת סף גרעינית. בזמן קיום ההסכם איראן אכן צימצמה באופן דרסטי את פעילות העשרת האורניום שלה ולעומת זאת פרישת ארצות הברית מהסכם הגרעין, התניעה תהליך שבו איראן הפכה למדינת סף גרעינית הרבה לפני התאריך המיועד לסיום ההסכם שנחתם ב-2015.<ref name=":0" />

באפריל 2024, נטען בדו״ח של שירות המחקר של הקונגרס של ארה״ב (CRS) שלאיראן דרושים כ-10 עד 15 יום כדי לסיים את העשרת האורניום הדרושה להכנת פצצה גרעינית ומספר חודשים לייצור נשק גרעיני .<ref></ref> במאי 2024 פרסמה הסוכנות לאנרגיה אטומית שני דו"חות מהם עולה כי מלאי האורניום המועשר של איראן גדל ב-60% ועלה ל-142 ק"ג. כמות זו, עולה פי 30 מהמגבלה שנקבעה בהסכם הגרעין מ-2015. בדו"ח נאמר כי לפי הגדרות הסוכנות, באופן תיאורטי נדרשים כ-42 ק"ג אורניום מועשר לדרגה זו כדי לייצר פצצת גרעין אחת. כך שלמעשה איראן מחזיקה בדי חומר בקיע לייצור כמה פצצות גרעין.

כבר ב-2021, שלוש שנים לאחר פרישת ארצות הברית מההסכם, נשמעו הערכות של בכירים ישראליים לפיהם, ההסכם היה טוב יותר מכלום בהתחשב בהתקדמות תוכנית הגרעין האיראנית למרות מדיניות הלחץ המקסימלי של ארה"ב, בין הבכירים הישראליים שהתבטאו כנגד הפרישה מההסכם היו עמוס ידלין ואהרון זאבי פרקש ראשי אמ"ן לשעבר, תמיר פרדו, ראש המוסד לשעבר, משה יעלון רמטכ"ל ושר הביטחון לשעבר וגדי אייזנקוט הרמטכ"ל לשעבר.<ref></ref> גם ראש המוסד לשעבר יוסי כהן הודה ב-2021 שהמצב היום עם איראן גרוע יותר.<ref></ref>

==ראו גם==
* הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית
* [https://www.atlanticcouncil.org/blogs/iransource/netanyahus-iran-policy-is-expected-to-fail-again/ מדיניותו של נתניהו לגבי איראן צפויה להיכשל שוב], מאת דני ציטרינוביץ, 19 בינואר 2023 באתר Atlantic Council באנגלית
* [https://jstribune.com/arad-israels-policy-toward-irans-nuclear-program/ מדיניות ישראל כלפי תוכנית הגרעין של איראן - כמה הערות נוגדות] מאת עוזי ארד, מרץ 2023 פורסם ב-Jerusalem Strategic Tribune באנגלית
* 

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.mako.co.il/mako-vod-channel2-news/main-newscast-2015/march/VOD-bbbfcb73630eb41006.htm?Partner=searchResults הנאום בתרגום סימולטני לעברית] ערוץ 2
* [http://www.pmo.gov.il/MediaCenter/Speeches/Pages/speechcong030315.aspx תמליל הנאום בעברית] (הטקסט עבר התאמת עריכה)
* [http://www.pmo.gov.il/English/MediaCenter/Speeches/Documents/congress030315he.doc PM Netanyahu's Speech in Congress PM Netanyahu] - תמליל הנאום באנגלית
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:2015 בארצות הברית
קטגוריה:2015 בישראל
קטגוריה:בנימין נתניהו
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ישראל
קטגוריה:נאומים בארצות הברית
קטגוריה:הקונגרס של ארצות הברית: היסטוריה
קטגוריה:סכסוך איראן-ישראל
נאום נתניהו
קטגוריה:2015 בפוליטיקה הישראלית