עזרא הדאיה

הרב עזרא הדאיה (ה'תר"ע, 1910 – י"ד ניסן ה'תש"מ, 31 במרץ 1980) היה דרשן, פוסק הלכה, רבה של בית שמש, ואב בית הדין חיפה וראש ישיבת 'אליהו' בעיר. מחבר השו"ת 'נחלת עזרא'.

== קורות חייו ==
נולד בירושלים לאביו הרב שלום ולאימו שרה לבית משפחת לבטון. נשא את לאה, לזוג ששה ילדים.

למד בבית המדרש 'דורש ציון' אצל רבי חיים אלבוחר. וכן בבית המדרש למורים "מזרחי". לאחר מכן למד בישיבת פורת יוסף.<ref>נכון לשנת תרצ"ה נחשב כאחד מרבני הישיבה, ובו בעת למד שחיטה. ראו 'דין וחשבון על פעולות ישיבת פורת יוסף' עמ' 15, 9.</ref> לאחר זמן מה שימש כמגיד שיעור בישיבת פורת יוסף, ובישיבת שערי ציון שהקים הרב עוזיאל. נסמך על ידי הרב עוזיאל לרבנות, והחשיבו כרבו המובהק והרבה להתכתב עמו בהלכה.<ref>ראו לדוגמה: 'נחלת עזרא' ח"א יו"ד ו; אה"ע א; שם יד; שם כג; חו"מ יג.</ref> מדי שבוע ערך ביקור בביתו של הרב עוזיאל, וסייע לו בעריכת כתביו. הרב עוזיאל הזמינו לעיתים לשאת את הדרשות הגדולות כדרשה לשבת הגדול, שבת שובה, שבת זכור, ועוד. כמו כן היה מבאי ביתם של הרב קוק והרב מלצר, עם האחרון התייעץ בענייני הלכה.<ref>ראו 'נחלת עזרא' חלק א יו"ד ח.</ref>

עם הקמת המדינה נבחר על ידי הרבנים הראשיים לחבר ועדה לבירור השבת במדינה יהודית. התגורר בשכונת אוהל משה בירושלים<ref>ראו: 'תפארת בנים אבותם' עמ' 197.</ref> והתפלל בישיבת המקובלים בית אל.<ref>ראו 'תור הזהב' מס' 74, יתרו תשע"ט, עמ' ז, ראיון עם הרב רפאל הדאיה.</ref>

בין השנים תש"ז - תשי"א שימש כדיין בבית הדין של העדה הספרדית בירושלים, ובאותה תקופה שימש כמורה בתלמוד תורה דורש ציון. במקביל, בין השנים תש"ו - תש"י, שימש כרבה של שכונת נחלאות בעיר.

החל משנת תשי"ד החל לשמש כרבה של הר-טוב ובית שמש. בו' אייר תשט"ז התמנה לדיין רשמי על ידי נשיא המדינה יצחק בן צבי. תקופה קצרה לאחר מינויו הרשמי, התיישב עם משפחתו בחיפה, בה כיהן כדיין במשך כ-25 שנה לצד אב בית הדין הרב יעקב רוזנטל והרב ברוך רקובר.<ref>ראו למשל 'נחלת עזרא' ח"א יו"ד ט.</ref> בהמשך התמנה לאב בית הדין של העיר עד לפטירתו. במקביל שימש כראש ישיבת 'אליהו' בחיפה.<ref>ראו 'ארחות' חלק יד עמ' 34 (בטאון המועצה הדתית, חיפה).</ref>

נפטר בחיפה בי"ד ניסן תש"מ.

=== מפסיקותיו והשקפותיו ===
ראה בחיוב את הקמת מדינת ישראל.<ref>נחלת עזרא ח"א או"ח ו: "בהיות שנתקיימה המדינה העברית בעזרת השם". נחלת עזרא חלק ג, דרוש לשבת הגדול עמ' 165: "והנה בעינינו ראינו ובאוזנינו שמענו את גודל הפלאות שה' עשה לעמו השוכנים בארץ ישראל, ובפרט לירושלים עיר קדשנו ותפארתנו... והודות לאל הגיע מצבנו המדיני והחומרי עד כדון". ושם עמ' 167 הביא משם רבו הרב עוזיאל: "תהי לנו גאולת מצרים דוגמה בהירה לגאולתנו, שזכינו לראות איילת השחר שבקעה אורה".</ref> התיר לסחוט תפוזים בשבת.<ref>ראו יביע אומר חלק ח סימן לו אות ב: "וכאשר נשמעו הדברים שהורתי כאמור בין האברכים בישיבתינו פורת יוסף תכב"ץ, קם הרה"ג רבי עזרא הדאיה (נר"ו), וצווח ככרוכיא על זה, ואמר, שאין הדבר נכון, כי פשוט אצלו שמותר לסחוט תפוזים בשבת, וכמבואר בכף החיים (סי' שכ סק"ח) שלדעת הרי"ף והרמב"ם והרא"ש והטור אין דין סחיטה בשאר פירות כלל, ואפילו כשסוחטם למשקה מותר, ושכן דעת מרן הש"ע".</ref> התיר למשטרה לכתוב בשבת בתנאים מסוימים.<ref>נחלת עזרא ח"א או"ח ו.</ref>

== חיבוריו ==
* שאלות ותשובות - שו"ת על ארבעת חלקי השו"ע, קובצו בספר נחלת עזרא' חלק א.
* חידושים על התלמוד, הרמב"ם והשו"ע - קובצו בספר <nowiki/>'נחלת עזרא' חלק ב.
* פירוש לפרקי אבות ודרשות - קובצו בספר <nowiki/>'נחלת עזרא' חלק ג.

=== ספרים שערך והוציא לאור ===
* בשנת תרפ"ט העתיק את חידושי הרמב"ן לתלמוד, עבור חברת 'אור עולם'.
* השתתף בעריכת ספר 'אוצר הפוסקים' המסכם את ספרות השו"ת על חלק 'אבן העזר'.
* הוציא לאור את הספר 'קרבן נתנאל' לרבי נתנאל משה חבובא, ראב"ד דמשק.

== לקריאה נוספת ==
* תולדות הרב עזרא הדאיה, מבוא לשו"ת נחלת עזרא חלק א, מאת הרב יעקב הדאיה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת ישראלים
קטגוריה:פרשני מסכת אבות
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:רבנים ספרדיים ישראלים
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980
קטגוריה:משפחת הדאיה