OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
חסם (מתמטיקה)

במתמטיקה, חֶסֶם של תת-קבוצה של קבוצה סדורה חלקית הוא איבר של הקבוצה הסדורה שבינו לבין כל אחד מאברי התת-קבוצה מתקיים אי-שוויון חלש. חסם הגדול או שווה לכל אחד מאברי התת-קבוצה נקרא חסם מלעיל, וחסם הקטן או שווה לכל אחד מאברי התת-קבוצה נקרא חסם מלרע. קבוצה שיש לה חסם מלעיל וחסם מלרע נקראת קבוצה חסומה. דוגמה: קבוצת המספרים הממשיים שבקטע הסגור [0,1] חסומה מלרע על ידי 0 ומלעיל על ידי 1. גם הקטע הפתוח (0,1) חסום מלרע על ידי 0 ומלעיל על ידי 1.

==הגדרה פורמלית==
תהא <math>\ (X,\leq)</math> קבוצה סדורה ותהא <math>\ A\subseteq X</math> תת-קבוצה שלה.
* איבר <math>\ x\isin X</math> ייקרא חסם מלעיל של <math>\ A</math> אם לכל <math>\ a\isin A</math> מתקיים <math>\ a\le x</math>.
* איבר <math>\ x\isin X</math> ייקרא חסם מלרע של <math>\ A</math> אם לכל <math>\ a\isin A</math> מתקיים <math>\ x\leq a</math>.

==מקרים מיוחדים של חסמים==
הגדרת החסם מחייבת שהוא יהיה שייך לקבוצה הסדורה, אך לאו דווקא לתת-הקבוצה אותה הוא חוסם. נתבונן למשל בתת-הקבוצה של הטבעיים {1,2,3}. המספר 4 הוא חסם מלעיל של תת-הקבוצה כי הוא שייך לטבעיים וגדול מכל אחד אברי תת-הקבוצה, אף שהוא עצמו אינו שייך לקבוצה. לעומת זאת, המספר 3 הוא גם חסם מלעיל של תת-הקבוצה וגם שייך לה. חסם מלעיל ששיך לתת-הקבוצה אותה הוא חוסם נקרא "מקסימום", וחסם מלרע השייך לתת הקבוצה נקרא "מינימום".

חסם מלרע מקסימלי וחסם מלעיל מינימלי, כאשר הם קיימים, נקראים אינפימום וסופרמום בהתאמה (החסם התחתון והחסם העליון בעברית). חסמים אלה הם "הדוקים" במובן זה שאין חסם מלרע או חסם מלעיל שגדול או קטן מהם בהתאמה. אקסיומת השלמות מבטיחה קיום של אינפימום או סופרמום לכל קבוצה חסומה מלרע או מלעיל בשדה המספרים הממשיים (בניגוד לשדה המספרים הרציונליים), לדוגמה: לקבוצת המספרים הממשיים שבקטע הפתוח (0,1) יש חסם תחתון 0 וחסם עליון 1. בנוסף, המינימום או המקסימום של תת-קבוצה, כאשר הם קיימים, הם גם האינפימום והסופרמום שלה, כי המינימום לדוגמה הוא בהגדרה איבר בתת-קבוצה ולכן כל חסם מלרע, והאינפימום בפרט, קטן או שווה לו. כמו כן, הלמה של צורן מבטיחה קיום של חסם כזה גם בקבוצות כלליות יותר, בהינתן תנאים מסוימים.

==קיום של חסם==
הקיום של חסם מלעיל וחסם מלרע מובטח לכל תת-קבוצה סופית של קבוצה סדורה היטב ולא ריקה. במקרה של הקבוצה הריקה, כל איבר בקבוצה הסדורה מקיים באופן ריק הן את התנאי של חסם מלעיל והן את התנאי של חסם מלרע. יותר מכך, כל איבר של קבוצה סדורה חלקית יכול לשמש כחסם מלעיל ומלרע של הקבוצה הריקה. עבור קבוצה חלקית סופית ולא ריקה של קבוצה סדורה היטב מובטח קיומם של מקסימום ומינימום, ואלה כאמור חסמים מלעיל ומלרע בהגדרה. לעומת זאת, בקבוצות אינסופיות לא תמיד קיים חסם מלעיל או מלרע, לדוגמה: לקבוצת המספרים השלמים אין חסם מלעיל ואין חסם מלרע; המספר 1 הוא חסם מלרע של קבוצת המספרים הטבעיים, אך אין לה חסם מלעיל (עקרון הסדר הטוב). הטענה לגבי תת-קבוצות סופיות לא מתקיימת בהכרח כשמחליפים את הדרישה לקבוצה סדורה היטב בדרישה לקבוצה סדורה חלקית.

==ראו גם==
* אינפימום וסופרמום
* קבוצה חסומה
קטגוריה:חשבון אינפיניטסימלי

pl:Kresy dolny i górny
אל-בוראק

רפרודוקציה של מיניאטורה הודית מהמאה ה-17
[[מוחמד רוכב על אל-בוראק; מיניאטורה פרסית מן המאה ה-16]]
המקום בכותל [[הר הבית אליו, על פי האמונה, נקשר אל-בוראק בלילת אלאסראא' ואלמעראג']]
אל-בּוּראק (בערבית: البُراق, אלבֻּראק, הבָּרק) במסורת המוסלמית היא בהמה פלאית מעופפת דמוית סוס או פגסוס, שעל גבה רכב הנביא מוחמד ממכה אל "המסגד הקיצון" ב"ליל המסע והעלייה לשמים".

יש חוקרים הסבורים כי הביטוי "אל-בוראק" הוא גלגול של סוסיא ברקא המוזכר בתלמוד הבבלי.

==אל-בוראק במסע הלילי==
לפי המסורת, לשם המסע הועמדה לרשות מוחמד בהמה מיוחדת, אל-בוראק, שכל צעד שלה מגיע עד האופק. עוד באותו לילה הגיע מוחמד אל המסגד הקיצון (בערבית: אלמסג'ד אלאקצא; ניתן להבנה בתור מסגד אל-אקצא) עלה לרקיע השביעי וקיבל בו את המצווה להתפלל חמש פעמים ביום. משחזר לאדמה, חיכתה לו אל-בוראק והביאה אותו בחזרה למכה. על-פי המסורת, המסע היה מהיר כל-כך, שמיטתו של מוחמד עוד הייתה חמה עם חזרתו.

==התפתחות המסורת==

הקוראן מזכיר בפסוק אחד (סורה 17 פסוק 1) את אותו הלילה, כך כתוב:

אל-בוראק אינה מוזכרת אך לפי המסורת המוסלמית הדרך למסגד המרוחק הייתה על גבה.

המסורת המוסלמית מרחיבה ומספרת כי המלאך גבריאל ציווה על מוחמד לקום משנתו ולצאת אל "המסגד האחרון".

=== מיקומו של המסגד האחרון ===
תחילה פירשו את המסגד האחרון או המרוחק כמסגד שמיימי, יש שפרשו שאותו מסגד סמוך אל הכפר ג'יעראנה. כשנאסר על בני דמשק הסונים להגיע אל מכה בשנת 682 החלו לטעון שהמסגד המרוחק הוא מסגד אל אקצא ולעלות אליו לרגל.

בתקופת צלאח א-דין, שהיה מעוניין לחזק את מעמדה של ירושלים בעולם המוסלמי, החלו לטעון כי המדובר במסגד הבנוי על הר הבית בירושלים (מסגד אל-אקצא), אולם מדובר בזיהוי מאוחר שאינו מן הקוראן.

מסורת ערבית מאוחרת קובעת כי הכותל המערבי הוא הקיר שאליו קשר מוחמד את אל-בוראק עם הגיעו למסגד הקיצון. על פי מסורת זו ניתן לכאורה לזהות זוג חורים בפינת הכותל, בין הכותל המערבי לבין הכותל הדרומי, אליו נקשרה אל-בוראק. נראה שמסורת זו מושפעת מהחשיבות שמייחסים יהודים לכותל המערבי. המסורת הזו נעשתה מקובלת יותר ויותר בקרב ההוגים המוסלמים במהלך המאה ה-20 ככל שהסכסוך בין היהודים לערבים בירושלים גבר, בפרט מאז מאורעות תרפ"ט שהחלו בכותל המערבי, ומכונות לפיכך בערבית "מהפכת אל-בוראק". יש ערבים מוסלמים המכנים את הכותל המערבי "אל-בוראק" על שם אותה בהמה פלאית, וזה היה שמו הרשמי של האתר בתקופת השלטון הירדני במזרח ירושלים. הכותל מכונה בשם זה בנוסח החלטת אונסק"ו ב-2016 שיזמו אחדות ממדינות ערב על מנת לגנות עבודות שתוכננו בכותל.

== ראו גם ==
* אתונו של בלעם
* מפלצות וחיות אגדיות
* חד קרן

== קישורים חיצוניים ==

* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/digitallibrary/gallery/Islam-Collection/Pages/Lail-al-Isra.aspx ליל המסע והעלייה] באתר הספרייה הלאומית
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוחמד
קטגוריה:הכותל המערבי
קטגוריה:יצורים מיתולוגיים
קטגוריה:מיתולוגיה אסלאמית
קטגוריה:נסים באסלאם
יום טוב הסמוך לשבת

על פי קביעות הלוח העברי הנוהגת כיום, אחדים מהחגים בהם ישנה חובת שבתון יכולים לחול ביום שישי או ביום ראשון. במקרה כזה תהיה התוצאה שני ימים רצופים שהם ימי שבתון לפי ההלכה היהודית. מחלוקת היא במשנה האם חג ושבת החלים יחד יוצרים קדושה אחת או שתי קדושות נפרדות.

==חגים רלוונטיים==

בארץ ישראל, יום הכיפורים, סוכות ושמחת תורה אינם יכולים לחול בצמידות לשבת, בשל אחד מכללי היסוד של הלוח העברי: "לא אד"ו ראש". מפגש בין שבת ומועד יכול לחול רק בראש השנה (המקרה היחידי בו ישנה אפשרות של שלושה ימי שבתון בארץ ישראל), בפסח (ליל הסדר ושביעי של פסח) ובשבועות.

בחגים שנמשכים יומיים, כדוגמת ראש השנה בארץ ישראל וכל החגים (למעט יום הכיפורים) בחוץ לארץ בהם נוהג יום טוב שני של גלויות, ייתכן מצב שבו החג יחול ביום חמישי או ביום ראשון, ואז ייווצר רצף של שלושה ימי שבתון. 

בחוץ לארץ, שבה נוהג יום טוב שני של גלויות, צירוף של שלושה ימי שבתון הוא אירוע נפוץ. לדוגמה בשנה שבה היום הראשון של ראש השנה ביום חמישי, חלים שלושה ימי שבתון הן בראש השנה, הן ביום טוב ראשון של סוכות והן בשמיני עצרת.

==צמידות חג ושבת בהלכה==

===איסור מלאכה===

בכל החגים פרט ליום הכיפורים מותר לאפות ולבשל אוכל לאותו היום, מה שמכונה "מאלכת אוכל נפש", כך שבימי החג אין כל קושי להכין מאכלים, אף כאשר חלים בצמידות לשבת. יום הכיפורים, אסור אפילו במלאכת אוכל נפש, אינו חל לעולם בצמידות לשבת, כך שלא יכול להיווצר מצב שבו אסור להכין אוכל יומיים רצופות. 

לעניין הכנת אוכל מחג לשבת - מדין תורה מותר להכין מאכלים בחג לצורך שבת, אולם מחשש שמא יסיקו אנשים מכאן כי ניתן להכין גם מחג ליום חול, גזרו חז"ל שהדבר אסור. פתרון המאפשר הכנה מחג לשבת בכל אופן הוא ערוב תבשילין.

מידת היכולת להשתמש בעירוב תחומין שונה עבור שבת לעומת יום טוב.

===הבדלה===

אין עורכין הבדלה במוצאי יום טוב שבא אחריו שבת, שכן חומרת שבת גדולה מחומרת יום טוב, ולכן אין הקדושה פוחתת ואין סיבה להבדיל. 

במוצאי שבת, אף כאשר חל חג באותה עת, עורכין הבדלה. הבדלה זו משולבת בקידוש ומכונה 'יקנה"ז' (יין, קידוש, נר, הבדלה, זמן – כלומר ברכת "שהחיינו").

==שלושה ימי שבתון רצופים בחוק הישראלי==

שלושה ימי שבתון רצופים יוצרים בעיה מסוימת למחוקק בישראל, שאינו חפץ ליצור חילול חג במקום שאין בו הכרח של פיקוח נפש, אך מתקשה להשלים במקרים מסוימים עם שלושה ימי שבתון רצופים.

עצור אמור לראות שופט בתוך 24 שעות ממעצרו. לפי תקנות סדר הדין הפלילי מ-1997, במקרה של מעצר בערב ראש השנה שחל ביום חמישי, יובא העצור בפני שופט לא יאוחר מתום 32 שעות מעת מעצרו, אף אם לשם כך ייאלץ השופט לקיים דיון בעיצומו של היום השני של ראש השנה. על השופט לנסות ולהמעיט בחילול החג ככל האפשר ומסתבר שאין צורך לרשום פרוטוקול. העצור החושש מחילול החג יכול לבקש שיובא לפני השופט במוצאי השבת, בהקדם האפשרי.

דיון ארוך ביחסה של ההלכה לתקנה זו ערך הרב בניהו ברונר, ובסופו הוא מסיק:
:"יש מקום להקל בדבר משום כבוד הבריות, שהרי מדובר ביום טוב שני שאיסור המלאכה בו הוא מדרבנן. אמנם עדיף להימנע מאיסורי דאורייתא, למשל: עדיף שהשופט יגיע ברגל לבית המעצר, ולא ירשום את החלטתו אלא במוצאי החג. אבל גם אם לצורך קיום ההליך, יצטרכו השוטרים להסיעו ברכב, יש מקום להיתר, כיוון שאיסור הנסיעה ביום טוב הוא מדרבנן במקום שאין בעיה של תחומין".

קטגוריה:שבת
קטגוריה:יום טוב
ריימונדוס מרטיני

ריימונדוס מרטיני (Raymundus Martini) או רמון מרטי (Ramón Martí) (1220–1285) היה חכם נוצרי שנודע בעיקר בשל חיבורו "פגיון האמונה נגד המוסלמים והיהודים" (Pugio fidei adversus Mauros et Iudaeos).

== כתיבתו ==
מרטיני, נזיר דומיניקני ומיסיונר ספרדי, חיבר את "פגיון האמונה" על מנת להוכיח את האמת שבנצרות מתוך כתבים יהודיים, דרך הוכחה מתוחכמת וחדשה שנוסתה עוד לפני כן בוויכוח ברצלונה שהתנהל עם הרמב"ן. בוויכוח זה היה למרטיני חלק פעיל. מרטיני, ככל הנראה לא שלט בעברית ובארמית ולשם כתיבתו היה נעזר במקורות לטינים שציטטו את המקורות העבריים.<ref></ref>

בספרו נוהג מרטיני, להביא תחילה את המקור העברי בו חפץ לעשות שימוש, ורק לאחר מכן את התרגום הלטיני. במדרשים שהביא, שכדי להגיע אליהם הסתייע בצוות עוזרים, נעשה שימוש רחב בפולמיקה הנוצרית בדורות הבאים, בין השאר בוויכוח טורטוסה. על ההתנצחות באמצעות המסורות התלמודיות הרומזות לדעתו למסורות נוצריות אמר:

מרטיני הביא לא רק מדרשים המרמזים על ישו, אלא גם מדרשים שבעיניו היו כפירה גמורה, כדי להוכיח שלא ייתכן שיהודי ההווה אוחזים באמונה המקראית.

חלק מהמדרשים שהביא מרטיני הם בעלי מקור לא ברור, ושאלה גדולה היא האם הם מזויפים, כפי שטענו חכמי ישראל בוויכוח טורטוסה, או שמא נכתבו בחוגים יהודיים. כיום נוטה הכף לצד שסובר שהמדרשים אותנטיים. חלקם, מקורם כנראה במדרש בראשית רבתי של רבי משה הדרשן (שממנו ציטט רש"י לא פעם). ברור, בכל אופן, שמרטיני הרבה להוציא דברים מהקשרם ולסלף את משמעותם.

הרשב"א, שהיה בן דורו של מרטיני, כתב חיבור מיוחד כנגד "פגיון אמונה".

== ראו גם ==
* הפולמוס היהודי-נוצרי

==לקריאה נוספת==
* בין יהודים לנוצרים, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, כרך ג'
* רם בן שלום, מול תרבות נוצרית, פרק חמישי
* חננאל מאק, ספר פגיון האמונה — Pugio Fidei — ומקורות נוצריים אחרים, בתוך: מסודו של משה הדרשן, הוצאת מוסד ביאליק, תש"ע
*ראובן בונפיל, דמותה של היהדות בספרו של ריימונד מרטיני "פגיון האמונה", תרביץ מ (תשל"א), עמודים 360–375.
*Philippe Bobichon, "Le manuscrit Latin 1405 de la Bibliothèque Sainte-Geneviève (Paris), [Pugio Fidei] autographe et œuvre d’un converti" in: Ramon Martís Pugio Fidei. Studies and Texts, G. K. Hasselhoff and A. Fidora (dir), Santa Coloma de Queralt, Obrador Edendum, 2017, pp. 39-101 [https://www.academia.edu/35580287/_Ramon_Mart%C3%AD_Pugio_fidei_Le_manuscrit_Latin_1405_de_la_Biblioth%C3%A8que_Sainte_Genevi%C3%A8ve_Paris_autographe_et_%C5%93uvre_d_un_converti online] 
* Philippe Bobichon, "Quotations, Translations, and Uses of Jewish Texts in Ramon Martí's Pugio Fidei" in The Late Medieval Hebrew Book in the Western Mediterranean. Hebrew Manuscripts and Incunabula in Context, J. del Barco (dir.), Leiden, Brill, 2015, pp. 266-293 [https://www.academia.edu/16648090/Quotations_Translations_and_Uses_of_Jewish_Texts_in_Ramon_Mart%C3%AD_s_Pugio_Fidei online] 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי דת נוצרים
קטגוריה:מיסיונרים
קטגוריה:הבראיסטים
קטגוריה:דת, מסדרים ותנועות דתיות בימי הביניים
קטגוריה:ילידי 1215
קטגוריה:נפטרים ב-1285
Cygwin

Cygwin היא חבילת תוכנה שפותחה במקור על ידי Cygnus Solutions, על מנת לאפשר למערכת ההפעלה חלונות להתנהג בצורה דומה למערכת יוניקס. תוכנות שהוסבו ל־Windows על ידי Cygwin רצות בצורה אופטימלית במערכות Windows NT, וחלקן גם יכולות לרוץ בצורה משביעת רצון במערכות Windows 9x. כיום, Cygwin מפותחת על ידי צוות המפתחים של Red Hat ואחרים כתוכנה חופשית.

== תיאור ==
Cygwin כוללת ספרייה שמיישמת את פקודות המערכת של תקן POSIX בעזרת פקודות מערכת של חלונות, כלי פיתוח מבית GNU (כגון GCC ו־GDB) כדי לאפשר פיתוח תוכנה בסיסי, וכן מספר גדול של כלי יוניקס נפוצים. החבילה לא מאפשרת להריץ יישומי לינוקס על חלונות, ויש צורך לבנות את התוכנות מקוד המקור שלהן כדי שיפעלו תחת חלונות.

חברת Red Hat מפיצה את Cygwin תחת רישיון GPL, אך עם סעיף המחייב שתוכנות המשתמשות ב־Cygwin יהיו תחת רישיון של קוד פתוח. החברה גם מאפשרת לרכוש רישיון מסחרי שמתיר להפיץ תוכנה קניינית אשר מבוססת על Cygwin.

== היסטוריה ==
Cygwin החלה את דרכה ב־1995 כפרויקט של סטיב צ'מברלין, מהנדס ב־Cygnus, ששם לב שחלונות NT ו־95 משתמשות בפורמט לקובצי אובייקטים שכבר היה בשימוש ב־GNU, ושממילא GNU עצמה תומכת במחשבים מבוססי x86. כך, לפחות בתאוריה, ניתן היה לנתב את GCC כדי שהוא יהדר עבור חלונות. תאוריה זו הוכחה כנכונה ושימשה כבסיס לאב־הטיפוס של Cygwin.

השלב הבא היה לפתח גרסה של GCC שתרוץ על מערכות Windows, מה שדרש פונקציונליות רבה של יוניקס, כך שהפתרון היה "לתרגם" קריאות של יוניקס לפקודות בחלונות.

עד 1996 מפתחים נוספים הצטרפו לפרויקט, והיה כבר ברור ש־Cygwin תהיה דרך נוחה לספק את הכלים של Cygnus למערכות Windows (קודם לכן השתמשו ב־DJGPP).
בסביבות 1998, Cygnus החלה להציע את Cygwin כחבילה נפרדת העומדת בזכות עצמה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://cygwin.com אתר הבית של פרויקט Cygwin]

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:כלי תכנות
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1995
פשפשאים

פשפשאים או שׁוֹנֵי-כָּנָף (שם מדעי: Hemiptera) היא סדרה במחלקת החרקים בעלי גלגול חסר המונה כ-80 אלף מינים<ref></ref>. בישראל ידועים כ-800 מינים.

== מאפיינים ==
שוני-כנף הם סדרה במחלקת החרקים אשר מאופיינת בגפי פה המשמשים למציצת נוזלים. גודלם נע ממ"מ אחד ועד 100 מ"מ. הם ניזונים בדרך כלל ממוהל צמחים או נוזלי גוף של בעלי חיים, שהם מוצצים בעזרת גפי הפה הדוקרניות וחדק בעל 2–4 פרקים. הלסתות האמצעיות והעליונות הן דוקרנים שייעודם הוא ניקוב השכבה החיצונית בצמח או בעור בעלי החיים. חיבור הלסתות יוצר שני צינורות: האחד משמש למציצת נוזלים והשני להפרשת רוק המכיל חומרי קרישת דם ואנזימים המסייעים בתהליך העיכול במקרה של הפשפש.
תחום המחיה של שוני-כנף מגוון מאוד וניתן למצוא אותם ביבשה, על פני המים ואף בתוך המים.
עדויות מאובנים ראשונות לסדרה ניתן לראות כבר מתחילת תור הפרם בעוד הפשפשים הופיעו רק בתור הטריאס.

== אטימולוגיה ==
שמם הלטיני – hemi (=חצי) + pteron (=כנף) – מתאר את המבנה של כנפי החפייה שהן קשות בבסיסן אך בעלות קרום ממברני בסופן. אף על פי ששם זה אינו מתאר נאמנה את כל הפרטים בסדרה זו, לאחר שהוחלט לצרף לסדרה את אחידי כנף ( ציקדות וכנימות ) שהם בעלי כנפיים ממברניות אחידות.

== מיון ==
באופן מסורתי נהוג היה לחלק סדרה זו לשתי תת-סדרות. אחידי הכנף (Homoptera) ופשפשים (Heteroptera); החלוקה התבססה על הבדלים בכנפיים ומבנה החדק. כיום מקובל לחלק את הסדרה לארבע תת-סדרות לאחר שהוחלט כי משפחות אחידי הכנף אינן קרובות זו לזו כפי שחשבו תחילה.

== תת-סדרות בסדרה זו ==
* פשפשים (Heteroptera)
* ציקדות (Auchenorrhyncha)
* כנימות (Sternorrhyncha)
* Coleorrhyncha – סדרה הכוללת משפחה אחת שאיננה קיימת בישראל.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20130901025936/http://insects.net46.net/gallery/main.php/Hemiptera/ אלבום שוני-כנף מישראל] באתר החרקים של ישראל.

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:חרקים
פרשת נח

עגינת התיבה של נח לאחר המבול
פרשת נֹחַ היא פרשת השבוע השנייה בספר בראשית. לפי חלוקת הפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב.

הבולט בפרשה הוא סיפור המבול ותיבת נח, וסיפורים נוספים הם שכרות נח ומגדל בבל. בנוסף, מפורטים בפרשה צאצאי בני נח אחרי המבול. את פרשת נח קוראים בין התאריכים א' בחשוון-ו' בחשוון.

==תוכן הפרשה==
===המבול===

החלק הראשון של הפרשה עוסק בפרשת המבול שהביא אלוהים על העולם בגלל חטאי בני האלוהים. נח, שהיה "איש צדיק תמים בדורותיו את האלקים התהלך נח", נבחר להיות מי שישרוד את המבול עם משפחתו וייסד את האנושות החדשה אחרי המבול. הוא מצוּוה לבנות תיבה שבה ישהו הוא, משפחתו ובעלי החיים במשך המבול. הוא מעלה אל התיבה את משפחתו ואת כל החיות זוגות-זוגות, מלבד החיות "הטהורות" שמהן העלו שבע זוגות.

המבול נמשך ימים רבים ומוחה את כל החיים מעל פני האדמה. הגשמים פוסקים לאחר ארבעים יום וארבעים לילה רצופים בהם ירד המבול, והמים מתייבשים במשך מאה וחמישים יום עד שנחה תיבת נח על הרי אררט.

===ברית הקשת===

לאחר שנח לומד שיבשה הארץ, באמצעות היונה ששולחה ולא שבה, הוא יוצא מן התיבה ומקריב קורבנות. לאחר יציאת בעלי החיים מן התיבה, אלוהים מבהיר שמותר לבני אדם לשחוט בעלי חיים למאכל, ושלעומת זאת רצח של בני אדם הוא אסור. אלוהים מבטיח לנח שלא יביא מבול נוסף על העולם, וכאות להבטחתו זו הוא נותן את הקשת בענן.

בניו של נח מוצאים אותו מעורטל ושיכור.
מגדל בבל מאת פיטר ברויגל האב.]]
===שכרותו של נח===

נח נוטע כרם ומשתכר מן היין. בנו חם רואה אותו שוכב עירום באוהלו ומספר על כך לשם ויפת, שמכסים אותו כדי למנוע את המשך השפלתו. בעקבות זאת מקלל נח את כנען בן חם, ולעומת זאת מברך את שם ויפת.

===תולדות בני נח===

בעקבות המבול שגרם להכרתת האנושות הקודמת והישארותם של בני נח מסופר על התהוות האנושות והתפלגותה לעמים ולשונות מבני נח היחידים שנותרו. ומסופר בו על נמרוד הגיבור ציד ותחומי ממלכתו.

===מגדל בבל===

בהמשך הפרשה מפורטים קורותיהם של צאצאי נח. בתוך הדברים מסופר על הניסיון לבנות את מגדל בבל ועל הדרך בה אלוהים מנע זאת באמצעות בלילת שפתם של הבונים והפצתם על פני כל הארץ.

===עשרה דורות מנח עד אברהם===
בהמשך באה רשימת עשרת הדורות מנח עד אברהם, שבסיומה באה היכרות ראשונה עם משפחתו של אברהם, שבשלב זה עוד נקרא "אברם". מסופר כיצד החל אביו תרח ללכת מאור כשדים לארץ כנען, אך החליט להישאר בחרן ובסופו של דבר מת שם.

==תאריכי הקריאה==
השבת בה קוראים את פרשת נח יכולה לחול בארבעה תאריכים שונים:
*שנת השא ושנת הכז, שנת השג ושנת החא - א' בחשוון
*שנת גכה ושנת גכז - ג' בחשוון
*שנת בשה ושנת בחג, שנת בשז ושנת בחה - ד' בחשוון
*שנת זשג ושנת זחא, שנת זשה ושנת זחג - ו' בחשוון

==הפטרה==
מפטירים בספר ישעיהו , החל מ. הספרדים מסיימים ב, התימנים ב, והאשכנזים ואיטלקים שם ב. בהפטרה מזכיר הנביא את השבועה שנשבע אלוהים "מעבור מי-נח עוד על הארץ". בנוסח רומניא, התחילו , וסיימו .

בשנים המתחילות ביום חמישי (כ-31.9% מהשנים) פרשת נח נקראת בשבת ראש חודש חשוון וקוראים בה את הפטרת "השמים כסאי", ובנוסח רומניא, הפטירו כבכל שבת ראש חודש ב עד פסוק יח.

==קישורים חיצוניים==

*
נח
קטגוריה:נח
ברדא (נהר)

בַּרַדַא (בערבית: بردى) הוא הנהר המרכזי שחוצה את דמשק, בירת סוריה.

הנהר מוזכר בתנ"ך בשם אמנה או אבנה כמקום בו חשב נעמן להתרפא מצרעתו. פליניוס הזקן מזכיר את הנהר בחיבורו תולדות הטבע. שם הנהר נקרא חיזרו-ראה שפירושו ביוונית הוא זרם הזהב.

==קישורים חיצוניים==

* 
הגשר במעבר [[סוק ואדי ברדא ; ציור בספרה של קתרין טובין "צללי המזרח", 1855]]

קטגוריה:סוריה: נהרות
פנגולין עצים קטן

פנגולין עצים קטן (שם מדעי: Phataginus tricuspis) הוא מין בסוג פנגולין עצים הנפוץ ביערות הטרופיים של דרום-מזרח אפריקה.

== מאפיינים ==
אורך גופו של הפנגולין כ-45 ס"מ כשאורך זנבו הוא 30 ס"מ. משקלו 3–4 ק"ג ומספר הוולדות 1–2. הוא ניזון מנמלים וטרמיטים.

צבע גופו בצידו העליון הוא חום וגחונו לבן. ממצחו עד קצה הזנב והרגליים במחציתם מכוסים קשקשים קשים. בכל קשקש שלושה חודים והם סדורים כרעפים ומשמשים להגנה. הזנב חזק דיו כדי לשמש גם להנסת אויבים. שערות מכסות את החרטום המוארך, השפתיים, תחתית העיניים והגחון. לשונו של הפנגולין גמישה, ארוכה מאוד, ודביקה בקצותיה, והיא מקופלת בתוך פיו. כשהוא מאתר מזון, לשונו נשלפת במהירות והוא מכה בה בחרקים ובכך מצמיד אותם אל לשונו ובולע אותם. הפנגולין חסר שיניים וריסוק החרקים ולעיסתם מתבצע על ידי שיניים קרניות קטנות המצויות בשוער הקיבה.

חוש ראייתו חלש ושמיעתו בינונית משום שהוא חסר כל אפרכסות אוזניים. לעומת זאת, חוש הריח שלו מפותח למדי. רגליו קצרות ובקצות אצבעותיהן טפרים מאונקלים, חזקים וחדים מאוד. בעזרת הטפרים חודר הפנגולין לקני הנמלים ולתלי טרמיטים. לאחר מכן הוא מחדיר לקנים את חרטומו, שולף את לשונו וצד את מזונו.

שחייתו מהירה למדי אך תנועתו על הקרקע איטית, הן בהליכה והן בטיפוס אל צמרות העצים. הוא פעיל בלילה ובשעות היום שוכן בצמרות העצים כשהוא מקופל בין הענפים. הוא מסתייע בלפיתת זנב לשם אחיזה נוספת, בעיקר בשעה שהוא משתמש בגפיו הקדמיות כדי לחדור לקני נמלים וטרמיטים.

הנקבה ממליטה פעם בשנה ונושאת את גוריה על זנבה עד שהם יכולים להלך באופן עצמאי. בעת סכנה היא מצטנפת ומכנסת את הגורים למרכז המעגל שיצרה, ובצורה זו היא מגוננת עליהם בעזרת הקשקשים הקשים והחדים, אותם היא זוקפת עד חלוף הסכנה. המין נמצא בסכנת הכחדה בשל ציד והרס יערות הגשם.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.iucnredlist.org/search/details.php/12767/all פנגולין עצים קטן], באתר IUCN 

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קונסטנטין סמואל רפינסק
קטגוריה:פנגוליניים
קטגוריה:קניה: יונקים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: יונקים
קטגוריה:גינאה: יונקים
קטגוריה:מינים בסכנת הכחדה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:חוף השנהב: יונקים
דגל מקדוניה הצפונית

דגל מקדוניה הצפונית מורכב משמש עולה צהובה ממנה יוצאות שמונה קרניים לקצוות הדגל, על רקע אדום. הדגל מסמל את "השמש החדשה של החופש", כפי שמופיע בהמנון הלאומי "דנס נד מקדוניה" ("היום מעל מקדוניה"):

:"היום, מעל מקדוניה, נולדה
:השמש החדשה של החופש
:המקדונים נלחמים
:למען זכויותיהם!"

==דגלים קודמים==

לפני שנת 1995 הופיע בדגל שמש ורגינה, מה שהוביל למחאות מצד השכנה יוון בשל מקורו של אותו סמל קדום, שהיה סמלם של כמה ממלכי מוקדון העתיקה. (יוון התנגדה גם לשימוש בשם "הרפובליקה של מקדוניה", וסיבת שתי ההתנגדויות הייתה חשש מפני תביעות מקדוניות, ולו סמליות, לשטחים בצפון יוון).

עד שנת 1991, כל זמן שהרפובליקה הסוציאליסטית של מקדוניה הייתה חלק מהרפובליקה הסוציאליסטית הפדרלית של יוגוסלביה, דגלה היה אדום עם כוכב אדום בפינה העליונה של צד התורן.

==ראו גם==

*היסטוריה של רפובליקת מקדוניה
* מירוסלב גרצ'ב - מעצב הדגל הנוכחי

==קישורים חיצוניים==

* 

מקדוניה
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: סמלים לאומיים
מקדוניה
דגל ליבריה

דגל ליבריה הוא הדגל הלאומי של רפובליקת ליבריה. הדגל מורכב מ-11 פסים אופקיים לבנים ואדומים שווים באורכם, ומקנטון בצד הפונה לתורן, המכיל ריבוע כחול ובו כוכב לבן.

אחד-עשר הפסים מסמלים את חותמי הצהרת העצמאות של ליבריה. הצבעים אדום ולבן מסמלים אומץ והצטיינות מוסרית. הכוכב הלבן מסמל את החופש שניתן לעבדים-לשעבר. לפי גרסה אחרת מסמל הכוכב את השמש הזורחת מעל יבשת אפריקה, שאותה מסמל הריבוע הכחול.

הדגל הליברי דומה מאוד לדגל ארצות הברית, מה שמדגיש את מוצאם האמריקאי של העבדים המשוחררים שהקימו את המדינה.

דגל ליבריה מונף על ידי ספינות רבות ברחבי העולם, שכן ליבריה מאפשרת זאת תמורת תשלום. חברות ספנות עושות כן כדי להימנע מתשלום מיסים גבוהים ומהגבלות אותן מטילות מדינות אחרות. ההערכה היא שכ-1600 ספינות ברחבי העולם מניפות את דגל ליבריה כדגל נוחות; מה שתורם לחלק ניכר מהכנסות המדינה.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

*
* 

ליבריה

קטגוריה:ליבריה: סמלים לאומיים
ליבריה
ליבריה
ז'ורז' פיקאר

ז'ורז' פיקאר (בצרפתית: Georges Picquart; 6 בספטמבר 1854 – 18 בינואר 1914) היה קצין בצבא צרפת שנאבק בנחישות להוכחת חפותו של אלפרד דרייפוס, בימי הפרשה שנקראה על שמו. מאוחר יותר כיהן פיקאר כשר המלחמה בממשלתו של ז'ורז' קלמנסו.

== חייו ==
ז'ורז' פיקאר נולד בשטרסבורג, בירת חבל אלזאס ב-1854. הוא פנה לקריירה צבאית, נתגלה כקצין מוכשר והגיע לדרגת קולונל. ב-1895 נתמנה לראש מחלקת המודיעין הצבאי ("המשרד השני"). בתפקידו זה, הגיעו לידיו קרעי נייר של מזכר בכתב יד, שעובדת המודיעין הצרפתי מצאה בלשכת הנספח הצבאי של גרמניה בצרפת; מהמזכר המשוחזר עלה כי בוגד צרפתי פועל בשליחות הגרמנים, וזה היה הבסיס להאשמתו של אלפרד דרייפוס בבגידה. פיקאר הניח כי סיבת הרשעתו של דרייפוס הייתה היותו הקצין היהודי היחיד במטה הכללי של צבא צרפת; תרמה לכך העובדה כי כתב ידו היה דומה, לכאורה, לכתב היד במזכר המרשיע.

לאחר חקירה מעמיקה הגיע פיקאר למסקנה כי המזכר, ששימש כעדות המרשיעה, נכתב על ידי הקצין פרדיננד אסטרהאזי. פיקאר הביא את הפרטים הללו לידיעת הממונים עליו, אך הם הזהירו אותו שלא לחשוף את הגילויים ואף הרחיקוהו מצרפת כשב-1896 הוצב לשרת בתוניס. פיקאר היה מנוע, כקצין צבא, מלחשוף גילוייו בפומבי, אך בהיותו בחופשה בפריז נתן תצהיר חתום בידי עורך דין ממיודעיו. התצהיר פורסם ופיקאר נשפט בגין התנהגות בלתי הולמת, פוטר מהצבא, ונדון לשנת מאסר.

ב-13 ביולי 1906 קיבל בית הנבחרים החלטה להחזיר הן את פיקאר והן את דרייפוס לשירות פעיל בצבא צרפת, תוך קידומם לדרגות בהן היו זוכים לו היו משרתים במהלך שתים עשרה השנים שחלפו מאז החלה הפרשה (פיקאר לגנרל, ודרייפוס לרב-סרן). לימים הגיע פיקאר למשרת שר המלחמה בממשלתו של ז'ורז' קלמנסו. פיקאר נפטר לאחר שנפצע בעת נפילה מסוסו ב-1914, בעיר אמיין, בגיל 59.

ברברה טוכמן כותבת כי פיקאר לא פעל ממניעים פוליטיים אלא ממניעים של יושר וכבוד, ומשגילה כי המזכר שהפליל את דרייפוס מזויף, חש חובה לחשוף את האמת - ולו במחיר אישי כבד. לדברי טוכמן פיקאר היה, כרבים מבני דורו, נגוע באנטישמיות, אך המחשבה שאדם חף מפשע נענש על דבר שלא עשה - לא נתנה לו מנוח, תהא דתו של אותו אדם אשר תהא.

==פיקאר ופרשת דרייפוס בתרבות==
בשנת 2019 עלה לאקרנים הסרט קצין ומרגל המבוסס על הספר בעל אותו השם. עלילת הסרט סובבת סביב מאבקו האישי והציבורי של פיקאר בגילומו של השחקן ז'אן דוז'רדן מרגע מינויו למנהל המשרד השני, ומסתיים בכהונתו כגנרל וכשר המלחמה.

== ראו גם ==

* אלפרד דרייפוס

==לקריאה נוספת==
* ברברה טוכמן, המגדל הגאה, הוצאת דביר, 1998.
* ז`אן דני ברדן, פרשת דרייפוס, הוצאת עם עובד, 2003
* רוברט האריס, "קצין ומרגל", הוצאת כנרת זמורה-דביר, 2015

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פר לשז
קטגוריה:גנרלים צרפתים
קטגוריה:פוליטיקאים צרפתים
קטגוריה:פרשת דרייפוס: אישים
קטגוריה:מקבלי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1854
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1914
דרימוורקס

סרטי דרימוורקס (באנגלית: DreamWorks Pictures) הוא אולפן קולנוע אמריקאי בבעלות אולפני אמבלין, שמפיק סרטי קולנוע בעיקר בהנפשה ממוחשבת. בראשית דרכה, שמה של החברה היה DreamWorks SKG, כשראשי התיבות בשם החברה "ס.ק.ג." נלקחו משמות המשפחה של מייסדיה: סטיבן ספילברג, ג'פרי קצנברג ודייוויד גפן. משרדיה הראשיים של החברה שוכנים בגלנדייל, קליפורניה, סמוך ללוס אנג'לס.

== היסטוריה ==
ב-1994 החברה הוקמה על ידי סטיבן ספילברג (הבמאי והמפיק), ג'פרי קצנברג (לשעבר מנהל חטיבת ההנפשה באולפני דיסני) ודייוויד גפן (מייסד חברת המוזיקה Geffen Records), עם תמיכה כספית מצדו של פול אלן (ממייסדי מיקרוסופט).

חטיבת המוזיקה של החברה לא עמדה בציפיות, ונמכרה ב-2003 לחברת Universal Music Group.

דרימוורקס רשמה הצלחה מרשימה בתחום סרטי הקולנוע, ובמיוחד בסרטי האנימציה. בעקבות ההצלחה החליטה החברה להפריד את פעילותה בתחום האנימציה במסגרת חברת אולפני ההנפשה של דרימוורקס, ויצאה להנפקה בבורסה.

בעקבות חובות של למעלה מ-400 מיליון דולר נמכרה חברת דרימוורקס (לא כולל חטיבת האנימציה שכאמור הונפקה בנפרד) לחברת סרטי פרמאונט תמורת 1.3 מיליארד דולר כולל כיסוי החובות.

בלוגו של החברה (שמופיע בתחילת כל סרטיה) מוצג חצי ירח, עליו יושב איש ובידו חכה.

== הפקות בולטות לאורך השנים ==
כניסה לאולפני החברה

סרטים בולטים שהופקו בסטודיו דרימוורקס לאורך השנים:

==== שנות ה-90 של המאה ה-20 ====

==== העשור הראשון של המאה ה-21 ====

==== העשור השני של המאה ה-21 ====

==== שנות ה-20 של המאה ה-21 ====

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.dreamworks.com/ דרימוורקס], האתר הרשמי 
* [http://www.imdb.com/List?production-companies=DreamWorks%20SKG%20%5Bus%5D&&tv=on&&heading=18;produced+by;DreamWorks%20SKG%20%5Bus%5D דרימוורקס], במסד־הנתונים הקולנועיים IMDb 
* מאיה שני, [http://www.news1.co.il/Archive/001-D-211255-00.html?tag=03-28-09 סטיבן שפילברג חוזר לעצמאות], באתר חדשות מחלקה ראשונה, 19 באוגוסט 2009
* 
* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברות אמריקאיות להפקת סרטים
אי-שוויון המשולש

250px
במתמטיקה, אי-שוויון המשולש הוא אי-שוויון מהצורה <math>\ d(A,C)\leq d(A,B)+d(B,C)</math>, כאשר <math>\ d(\cdot,\cdot)</math> היא פונקציית מרחק. אי-השוויון מתאר את העובדה הגאומטרית שהקו הישר הוא הדרך הקצרה ביותר בין שתי נקודות; בפרט, אורכה של צלע במשולש אינו עולה על סכום אורכי הצלעות האחרות. אי-שוויון המשולש נחשב לתכונה יסודית של כל שיטה למדידת מרחק, ומשום כך מניחים, כאקסיומה, שהוא מתקיים בכל מרחב מטרי או נורמי. הגרסה החזקה <math>\ d(A,C)\leq \max\{d(A,B),d(B,C)\}</math> נקראת אי-שוויון המשולש למטריקות לא ארכימדיות.

== אי-שוויון המשולש בין מספרים ממשיים ==
ניתן לראות את אי-שוויון המשולש במספרים הממשיים כמקרה פרטי של אי-השוויון על הישר הממשי. כיוון שהמרחק בין שתי נקודות על הישר נמדד באמצעות הערך המוחלט, אי-השוויון במקרה זה שקול ל-<math>\ |a-c|\leq |a-b|+|b-c|</math>, לכל <math>\ a,b,c \in R</math>. 

כשבוחרים c=0, b=y ו-a=x+y, מתקבלת הצורה החלופית <math>\ |x+y|\leq |x|+|y|</math>. צורה זו אפשר להוכיח בעזרת חיבור שני האי-שוויונים <math>\ -|x|\leq x \leq |x|</math> ו-<math>\ -|y|\leq y \leq |y|</math>, או בדיקה של האפשרויות השונות לסימנים של x ושל y.

גרסה נוספת של אי-שוויון המשולש היא: <math> \bigg||x|-|y|\bigg| \leq |x-y|</math>.

=== הוכחה פורמלית ===
לצורך הוכחת אי השוויון נשתמש בתכונות <math>\ |a|=|-a|</math> ו-<math>\ a\leq|a|</math>. אם <math>\ x+y \geq 0</math> אז <math>\ |x+y| =x+y\leq |x|+|y|</math>. אחרת, <math>\ x+y<0</math> ומכאן <math>\ |x+y| =-x-y\leq |-x|+|-y|=|x|+|y|</math> ולכן <math>\ |x+y|\leq |x|+|y|</math>. 

דרך נוספת היא להשתמש בשוויון <math>\ |a| = \max\{a,-a\}</math>, ואז <math>\ |x+y| = \max\{x+y,-x-y\} \leq \max\{|x|+|y|,|-x|+|-y|\} = \max\{|x|+|y|,|x|+|y|\} = |y|+|x|</math>.

=== המקרה המרוכב ===
אי-שוויון המשולש ב הוא הטענה <math>\ |x+y|\leq |x|+|y|</math>, המתייחסת למספרים מרוכבים. ניתן להוכיח את נכונותו שם בכמה דרכים: גאומטרית, הוא שקול לתכונות היסוד של משולש; אלגברית, אפשר לקבל אותו על ידי העברת אגפים מתאימה והעלאה בריבוע; וניתן להסיק אותו מאי-השוויון הממשי באמצעות משפט פיתגורס.

== אי-שוויון המשולש במרחבים מופשטים ==
אי-שוויון המשולש מבטא את העובדה שלא ניתן לקצר את הדרך מ-A ל-C על ידי מעבר בנקודה B. זוהי תכונה יסודית כל-כך של מושג ה"מרחק", עד שהיא מהווה אחת מהאקסיומות המגדירות מטריקה ומרחב מטרי. מאותה סיבה, מניחים את האקסיומה <math>\ \|x+y\|\leq \|x\|+\|y\|</math> בהגדרה של נורמה ומרחב נורמי. 

==ראו גם==
*אי-שוויון המשולש האינטגרלי

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:משפטים באנליזה
קטגוריה:מרחבים מטריים
קטגוריה:אי-שוויונות
קטגוריה:משולש
הזב הקטן

הזב הקטן (ערבית الزاب الاسفل - תעתיק מדויק: אלזאב אלאספל; פרסית زاب کوچک; יוונית עתיקה Καπρος; לטינית Caprus) הוא נהר הנובע בצפון מערב איראן ברכס הרי הזגרוס, וזורם דרומה לאורך 402 ק"מ עד שהוא מתמזג עם נהר החידקל צפונית לעיר באיג'י שבעיראק. הנהר הוא מקור מים חשוב של החידקל ומשמש להשקיה ולהפקת אנרגיה הידרואלקטרית באמצעות סכרים הבנויים עליו.

==ראו גם==
* הזב הגדול
מפת נהרות הזב הקטן למטה 
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:איראן: נהרות
קטגוריה:עיראק: נהרות
קטגוריה:חידקל
זב
קטגוריה:גבול איראן–עיראק
קטגוריה:כורדיסטן העיראקית: גאוגרפיה
חגב נודד

נחיל חגבים קטנים ב[[קזחסטן.]]
חגב נודד (שם מדעי: Locusta migratoria) הוא חרק, מין יחיד בסוגו ממשפחת החגביים.

חגב בוגר יכול להגיע לאורך של 60 מילימטר. הוא בעל חיים צמחוני ובעל תפוצה עולמית רחבה פרט לאזורי הקוטב הקרים. מנגנון ההתפתחות שלו הוא גלגול חסר. בהטלה אחת מטיל כ־10-15 ביצים.
==תת-מינים==
*Locusta migratoria migratoria (מערב ומרכז אסיה ומזרח אירופה)
*Locusta migratoria migratorioides (מרכז אפריקה)
*Locusta migratoria capito (מדגסקר)
*Locusta migratoria manilensis (מזרח אסיה)

==מופעים בטבע==
אפשר למצוא אותו בטבע בשני מופעים:
*מופע בודד (מצוי יותר) – גדל בצפיפות נמוכה ומסוגל לפתח מגוון צבעים בהתאם ללחות. בלחות גבוהה החגב יפתח צבע ירוק ובנמוכה צבע המתאים לסביבתו, מצהוב בהיר דרך אדמדם, חום, אפור ועד שחור.
*להקה (נדיר יותר) – מופע המוני בו תחת תנאי אקלים מסוימים מאות מיליוני פרטים מתלהקים יחד ומכסים שטחים גדולים. בעברית מכונה תופעה זו בשם ארבה. בצורת הארבה חלים בחגבים שינויים פיזיולוגיים והתנהגותיים: הם מפתחים תבנית צבע אחידה: שחור עם כתמים אדמדמים, שאינה תלויה בתנאי הסביבה. כמות הביצים שמטילה נקבת הארבה גדול יותר מזו שמטילה נקבה של הצורה הבודדת. להקות עצומות של חגבים נודדות יחדיו כדי למצוא מקורות מזון חדשים. נדידתם מתקיימת בשעות הבוקר המאוחרות ובשעות הערב המוקדמות. הארבה גורם לנזקים עצומים בשטחי חקלאות ולצמחיה הטבעית.

== חגב כמזון ==

החגבים מהווים מקור עם אחוז חלבוני גבוה מאוד, סיבים תזונתיים, ויכולים לשמש כמשפרי טעם.

==קישורים חיצוניים==

* אתר חברת [https://hargol.com/ חרגול פודטק]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:חגביים
קטגוריה:פרוקי רגליים יחידים בסוגם
קטגוריה:ארץ ישראל: חגבאים
קטגוריה:מזרח אפריקה: חרקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
בורגול

טורקית בגרמניה]]
בורגול מבושל. הצבע האדום הוא תוצאה של תבלינים וירקות שהוספו לתבשיל.
בּוּרְגוּל (מערבית: بُرْغُل, תעתיק מדויק: בֻרְעֻ'ל; בעברית מקראית: רִיפוֹת) הוא מוצר מזון ים-תיכוני העשוי מגרגרי חיטה מבושלת, שיובשה ונגרסה.

השם העברי המקורי לבורגול הוא "ריפות", כנזכר בספר שמואל: .

מאכלים נפוצים העשויים מבורגול הם קובה מטוגנת (נבלוסיה), סוג של מג'דרה - בורגול מבושל עם עדשים ושמן וסלט הטאבולה הנעשה מבורגול מושרה ומרוכך בליווי ירקות ועשבי תיבול.

בורגול טחון דק נקרא גם גרישה או ג'ריש.

==בהלכה==
בפסח הבורגול נחשב חמץ, כיוון שעבר בישול במים.

רבים מהפוסקים סבורים שאין איסור בישולי עכו"ם בבורגול, ולכן גופי כשרות רבים אינם מצריכים השגחה צמודה על בורגול המיובא מחו"ל.

ברכתו של הבורגול היא מזונות, כיוון שהוא נחשב לתבשיל. הברכה האחרונה שיש לברך עליו היא 'על המחיה'.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.foodisgood.co.il/general/איך-מכינים-בורגול/ איך מכינים בורגול בדרך הנכונה], מאתר FoodisGood מתכונים
* [https://web.archive.org/web/20070304074421/http://www.ayurveda.org.il/Recipes/recipes-wheat.html סלט טאבולה עם בורגול], מהאתר הישראלי לרפואה הודית
* [http://food.walla.co.il/?w=/903/1203 מג'דרה בורגול] מאתר וואלה
* 
* [https://web.archive.org/web/20041016023315/http://www.alshamal.com/burgul_health_center.html בורגול באתר חברת א-שמאל] מידע על בורגול מאתר חברת א-שמאל מחלב, סוריה 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:חיטה
קטגוריה:המטבח הים-תיכוני
קטגוריה:המטבח הערבי
גרמניום

קערת גרמניום

גרמניום (Germanium) הוא יסוד כימי ממשפחת המתכות למחצה שסמלו הכימי Ge ומספרו האטומי 32.

==תכונות==
זהו יסוד חזק, בצבע אפור-לבן מבריק עם המבנה הגבישי של יהלום. בנוסף לכך, גרמניום הוא מוליך למחצה עם תכונות ביניים של מתכת וחומר מבודד. גרמניום גבישי אינו מושפע מהאוויר ונשאר מבריק גם בנוכחותו.

==שימושים==
למרות מראהו המתכתי, הוא אינו מוליך טוב של חשמל, ולכן משמש בתעשיית האלקטרוניקה לייצור טרנזיסטורים ומוליכים למחצה. תעשיית הסיבים האופטיים היא צרכנית גדולה של גרמניום. היסוד משמש גם כזרז בתעשיית הפולימרים (בעיקר PET - פוליאתילן טרפתלאט), ובשל שקיפותו לקרינה תת-אדומה הוא משמש בייצור ציוד אופטי תת-אדום.

לסגסוגת צורן-גרמניום יישומים חשובים בתעשיית המוליכים למחצה והמעגלים המשולבים. מעגלים אלקטרוניים שמכילים גרמניום וצורן מהירים יותר ממעגלים שמכילים צורן בלבד.

טרנזיסטורי גרמניום עדיין פופולריים בפדלים-אפקטים לגיטרה החשמלית, בניסיון לחקות את צליל ה"Fuzz" מימי הרוק של שנות ה-60 - אז הגרמניום היה עדיין בשימוש, לפני שהוחלף על ידי הצורן.

==היסטוריה==
הגרמניום זוהה בשנת 1886 על ידי הכימאי הגרמני קלמנס וינקלר, שהפריד אותו מהמינרל ארגירודיט. מנדלייב חזה את קיומו עוד בשנת 1871, לפי הטבלה המחזורית, וניבא כי תכונותיו יהיו דומות לאלו של צורן.

התפתחות הטרנזיסטור שמבוסס על גרמניום פתחה אין ספור דלתות ליישומים באלקטרוניקה. משנת 1950 ועד 1970 הדרישה לגרמניום רק גברה. הדרישה פסקה כאשר ניתן היה לייצר צורן טהור. צורן החל להחליף את גרמניום בייצור טרנזיסטורים, דיודות ורכיבים אלקטרונים נוספים. לצורן ישנן התכונות המתאימות ביותר לתעשיית האלקטרוניקה, אך הוא מחייב רמת טיהור גבוהה במיוחד שטכנולוגיית העבר לא יכלה לספק. היום, 85% מהגרמניום המופק מופנה לסיבים אופטיים, מערכות ראיית לילה ותעשיית הפלסטיק (כזרז בייצור פוליאתילן טרפתלאט).

==צורה בטבע==
כיום גרמניום מופק כתוצר לוואי של הפקת אבץ, נחושת ועופרת מעפרותיהן, ולעיתים ממחצבי פחם ואפר פחם. כרבע מתצרוכת הגרמניום העולמית היא של חומר ממוחזר, היתר מופק בעיקר בבלגיה, סין ורוסיה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Ge/index.html גרמניום בWebelements (אנגלית)]

קטגוריה:מתכות למחצה
קטגוריה:יסודות כימיים
אלה בן בעשא

אֵלָה בן בַּעְשָׁא הוא דמות מקראית, מלך ישראל, לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנים 883 עד 882 לפנה"ס, איש שבט יששכר, הוא עלה למלוכה לאחר מות אביו, בעשא בן אחיה מלך ישראל. ימי מלכותו לא נמשכו זמן רב ולא מסופר רבות על מפעלי חייו, מלבד על מלחמה שערך נגד פלשתים.

כמו אביו, ניסה גם אלה להמשיך במאבק עם יהודה, אך מאמצו המיידי היה להמשיך בניסיון לכיבוש גבתון, במטרה לכתר את יהודה ממערב ולנתק את המגע הישיר בין ממלכת יהודה לפלשת וכך נאמר בספר מלכים: "וְהָעָם חֹנִים עַל-גִּבְּתוֹן אֲשֶׁר לַפְּלִשְׁתִּים". מסתבר שהמלך עצמו לא חונך ברוח לחימה, ובחר לבלות את זמנו - בעת שצבאו חנה "על גבתון אשר לפלשתים" - בתרצה, עיר בירתו, תוך שתייה לשכרה. וכך מסופר על נסיבות מותו:
:"וַיִּקְשֹׁר עָלָיו עַבְדּוֹ זִמְרִי שַׂר מַחֲצִית הָרָכֶב וְהוּא בְתִרְצָה שֹׁתֶה שִׁכּוֹר בֵּית אַרְצָא אֲשֶׁר עַל-הַבַּיִת בְּתִרְצָה. וַיָּבֹא זִמְרִי וַיַּכֵּהוּ וַיְמִיתֵהוּ בִּשְׁנַת עֶשְׂרִים וָשֶׁבַע לְאָסָא מֶלֶךְ יְהוּדָה וַיִּמְלֹךְ תַּחְתָּיו. וַיְהִי בְמָלְכוֹ כְּשִׁבְתּוֹ עַל-כִּסְאוֹ הִכָּה אֶת-כָּל-בֵּית בַּעְשָׁא לֹא-הִשְׁאִיר לוֹ מַשְׁתִּין בְּקִיר וְגֹאֲלָיו וְרֵעֵהוּ".
זמרי שהיה שר של אלה רצחו, ומלך אחריו במשך שבוע, עד להריגתו בידי עומרי ועליתו לכס המלוכה של בית עומרי.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:קורבנות רציחות פוליטיות בארץ ישראל
קטגוריה:קורבנות רצח בתנ"ך
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס
פוליריתמיקה

המחשה של פולירתמיקת 4:3
במוזיקה, פוליריתמיקה או ריבוי קצבים היא השמעה או נגינה של שני קצבים או יותר במקביל כאשר כל קצב עצמאי ואינו תלוי בקצב האחר. דוגמה פשוטה לפוליריתמיקה תהיה 3 תווים מרווחים בצורה שווה, מנוגנים באותו הזמן של 2 תווים מרווחים בצורה שווה, כאשר תבנית הקצב של 3 התווים היא מהירה יותר מהתבנית של 2 התווים, והתבניות אורכות אותו זמן. קצב זה נקרא שלוש נגד שתיים. פוליריתמיקות פשוטות אחרות הן 3:4, 4:3, 5:4, 7:4 וכולי.

הפוליריתמיקה, על אף שהיא מופיעה רבות במוזיקה קלאסית במאה העשרים, נכנסה למוזיקה הפופולרית המערבית ממקצבים אפריקאיים ואפיינה את מוזיקת הג'אז, ומאוחר יותר נכנסה גם לרוק המתקדם. כמו כן ניתן למצוא מקורות פוליריתמים רבים במוזיקה לטינית מדרום אמריקה. בגלל המורכבות של הנגינה בפוליריתמיקה, היא נדירה למדי עד היום.

צורה נוספת של פוליריתמיקה, שנקראת גם פולימטר (בעברית - ריבוי משקלים), היא כאשר נשמע משפט מוזיקלי שהדגשים הקצביים בו תואמים משקל השונה משאר המוזיקה. דוגמה נפוצה לזה קיימת בג'אז, כאשר מבצע הסולו מנגן במסגרת משקל של 3\4, בעוד שאר הנגנים מנגנים במשקל של 4\4. 

מוזיקה אפריקנית מסורתית עושה שימוש נרחב בפוליריתמיקה. פרנק זאפה, במיוחד לקראת סוף הקריירה שלו, השתמש בחלוקות פוליריתמיות מורכבות (לדוגמה: פוליריתמיקה של 11:17), ואף בחלוקות פוליריתמיות משניות בתוך פוליריתם ראשי (לדוגמה: 3:2 על זוג הרבעים הראשון בחלוקה של 7:4).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קצב
משפט (מתמטיקה)

במתמטיקה, משפט (בלועזית: תאורמה; באנגלית: Theorem) הוא פסוק שניתן להוכיח אותו במסגרת מערכת אקסיומות מסוימת. הוכחת משפטים היא מהפעילויות המרכזיות במתמטיקה.

למשפט ישנם שני חלקים: התנאים הדרושים להתקיימותו, והמסקנות שהמשפט מסיק על סמך אותם תנאים.

דוגמה למשפט: "אם המשולש שאורכי צלעותיו הם <math>a,b,c</math> הוא משולש ישר-זווית, ו-<math>c</math> הוא אורך היתר שלו, אז <math>a^2+b^2=c^2</math>". זהו משפט פיתגורס המפורסם. התנאי כאן הוא שהמשולש הנתון הוא ישר-זווית, והמסקנה היא המשוואה הקושרת את אורכי הצלעות.

דוגמה נוספת למשפט: "המספר <math>\sqrt{2}</math> הוא אי רציונלי". כאן לכאורה אין תנאים מוקדמים, אך בפועל ישנה הנחה של הסכמה על כמה מושגים בסיסיים, דוגמת ההסכמה על הגדרת המושג "מספר", והאקסיומות העוסקות במספרים.

נשים לב כי הוכחת המשפט אינה נחשבת חלק ממנו, אך קיומה של הוכחה אחת לפחות הכרחי על מנת לקרוא לטענה "משפט". לאותו משפט יכולות להיות הוכחות רבות – למשפט פיתגורס ידועות מאות הוכחות שונות. טענה שמנוסחת כמשפט אך לא ידועה לה הוכחה נקראת השערה.

לא כל הטענות המתמטיות המנוסחות כמשפט אכן נקראות "משפט". נהוג לקרוא "משפט" רק לטענות מעניינות או בעלות ערך. זוהי הגדרה מעורפלת ומאוד לא מתמטית, ואין כלל מדויק הקובע מתי נקראת טענה כלשהי "משפט".

לעיתים משתמשים במילה "לֶמה" (lemma) כדי לציין משפט שחשיבותו העיקרית היא כטענת עזר למשפטים אחרים. רוב הלמות הן טכניות ואין להן חשיבות עצמאית. מאידך יש למות, כדוגמת הלמה של צורן, הלמה של בורל-קנטלי ורבות אחרות, שיש להן גם ערך משל עצמן.

כמו כן נהוג לכנות בשם "מסקנה" תוצאה שנובעת ישירות ממשפט כלשהו, ובשם "טענה" כדי לכנות טענות כלליות שאינן מעניינות מספיק כדי להיקרא "משפט". ההבדל, כאמור, הוא טרמינולוגי בלבד ואין לו השלכות של ממש.

משפט הפוך (למשפט נתון) הוא משפט שבו מוחלפים חלק מן ההנחות והמסקנה בתפקידיהם. דוגמה:
*משפט: אם מספר טבעי מתחלק ב-2 וב-3, הוא מתחלק גם ב-6.
*משפט הפוך: אם מספר טבעי מתחלק ב-6, הוא מתחלק גם ב-2 וב-3.

לא תמיד המשפט ההפוך מתקיים. לדוגמה נכון המשפט "כל מספר המתחלק ב-4 הוא זוגי", אך לא נכון המשפט ההפוך "כל מספר זוגי מתחלק ב-4". כאשר משפט והמשפט ההפוך מתקיימים נהוג לאחדם למשפט יחיד בעזרת הקשר אם ורק אם. למשל "מספר טבעי מתחלק ב-2 וב-3 אם ורק אם הוא מתחלק ב-6".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:הוכחה
שלהוב

שלהוב (באנגלית: Flaming) הוא מנהג של כתיבת הודעות תוקפניות, מקוממות ועוינות בפורומי אינטרנט, קבוצות דיון או דואר אלקטרוני.

הודעת שלהוב יכולה להראות ככל הודעה אחרת, אך מטרתה שונה - במידה רבה לפחות, אין בכוונת המשלהב לתרום לדיון, להבהיר את עמדתו או לשכנע משתתפים אחרים בדעתו. המניע לשלהוב הוא בעיקרו פסיכולוגי או חברתי ורצון המשלהב הוא לזכות בתשומת לב, להבליט את עליונותו או סמכותו בנושא הנדון. המשלהב מפיק הנאה בעיקר מסרקזם שהוא מפזר באותו דיון. 

לעיתים אין כוונה בשלהוב אלא להעליב ולהציק למשתתפי הדיון האחרים. משהחל המשלהב לפעול כך באופן עקבי, יש שיראו בהתנהגותו "טרוליזם", ופעולה זו נקראת לרוב גם "הטרלה".

ניתן לטפל בשלהוב באמצעות הגבלת תוכן, שמאפשרת למשתתפים לסנן חומרים מסוג זה.

== ראו גם ==

* אפקט הדיס-אינהיבציה המקוון

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תרבות אינטרנט
אנתוני קידיס

אנתוני קידיס (באנגלית: Anthony Kiedis; נולד ב-1 בנובמבר 1962) הוא מוזיקאי וזמר אמריקאי, סולן להקת הרוק רד הוט צ'ילי פפרז.

==ביוגרפיה==
קידיס נולד בגרנד ראפידס שבמישיגן, ארצות הברית. קידיס בנם של בלאקי דמט ומרגרט נובל. סבו מצד אביו היה בן למהגרים ליטאים (שם המשפחה קידיס הוא ליטאי), ומלבד כך למשפחתו שורשים אנגליים, איריים, הולנדיים, צרפתיים ומוהיקנים. הוריו התגרשו כשהיה בן 3. יש לו שתי אחיות ואח למחצה.

בילדותו ובנעוריו השתתף קידיס כשחקן בסרט "נקודת פריצה" ואחרים, כיום הוא ממשיך לשחק מדי פעם בתפקידי משנה קטנים. אחד הסרטים האחרונים שבהם שיחק הוא "F.I.S.T" בכיכובו של סילבסטר סטאלון, בתפקיד בנו של הגיבור.

בנעוריו הושפע קידיס מהמוזיקאים סטיבי וונדר, סליי סטון (Sly and the Family Stone), גרנדמאסטר פלאש אנד דה פיוריוס פייב (Grandmaster Flash and the Furious Five), וגם מג'ימי הנדריקס, איגי פופ, ג'יימס בראון, הנרי רולינס ולד זפלין. את השפעתם ניתן לזהות במוזיקה של הרד הוט צ'ילי פפרז.

לאחר מותו של הלל סלובק (חבר להקת רד הוט צ'ילי פפרז לשעבר) ממנת יתר ב-25 ביוני 1988, שהה קידיס בכפר נידח במקסיקו לתקופה שבמהלכה התנקה מסמים. בשנת 1992 השתתף בסרטון נגד שימוש בסמים בשם "Trip on This" שבו השתתפו גם הלהקות ג'יינס אדיקשן והביסטי בויז.

בשנת 2004 הוציא אנתוני קידיס אוטוביוגרפיה בשם "Scar Tissue" בהוצאת Hyperion. שיר באותו שם יצא קודם לכן באלבום Californication. הספר הגיע למקום 17 ברשימת רבי המכר של הניו יורק טיימס.

==חיים אישיים==
קידיס הוא טבעוני, מתאמן באופן קבוע בשיטת המדיטציה "ויפאסאנה" ומתעניין בקבלה.

ב-2 באוקטובר 2007 נולד לקידיס ולדוגמנית הת'ר קריסטי בן. שם בנם Everly Bear Kiedis. קידיס וקריסטי נפרדו ביוני 2008.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מוזיקאי רוק
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:חברי להקת רד הוט צ'ילי פפרז
קטגוריה:צמחונים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:טבעונים אמריקאים
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:אמריקאים ממוצא אינדיאני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1962
מדד גליקמי

גרף המתאר את רמת הגלוקוז והאינסולין (אדום וכחול בהתאמה) בדם, לאורך היום בו נאכלו שלוש ארוחות.]]

מדד גליקמי, ערך גליקמי או אינדקס גליקמי (באנגלית: Glycemic index, בר"ת: GI) הוא מערכת דירוג לפחמימות המבוססת על השפעתן על רמת הגלוקוז בדם, שהומצאה על ידי ד"ר דייוויד ג'. ג'נקינס ב-1981.

הפחמימות שמתפרקות במהירות ובקלות במהלך תהליך העיכול, והשפעתן על רמת הגלוקוז בדם היא מהירה וחדה, הן בעלות הערכים הגליקמיים הגבוהים ביותר. פחמימות שמתפרקות לאט, ומשחררות גלוקוז באופן הדרגתי למערכת הדם, הן בעלות מדד גליקמי נמוך.

כדי לקבל מדד גליקמי עבור מזונות שונים, מחשבים את השפעתם על הגלוקוז בדם בהשוואה למזון שנבחר כבסיס להשוואה. פרסומים מדעיים נוטים להשתמש בגלוקוז כבסיס להשוואה, ולכן לגלוקוז מדד גליקמי של 100. יש לכך יתרון של יכולת השוואה פשוטה.

בדרך כלל מפרשים מדדים גליקמיים באופן הבא:
* מדד נמוך: מדד גליקמי נמוך מ-55
* מדד בינוני: מדד גליקמי בין 55 ל-69
* מדד גבוה: מדד גליקמי גבוה מ-70
==פקטורים המשפיעים על המדד==

*יכולת קרישת העמילנים	
*כליאה פיזית של הפחמימות
*רמת עמילוז גבוהה יחסית לעמילופקטין
*גודל החלקיק המכיל את הפחמימות
*צמיגות הסיבים התזונתיים
*כמות הסוכר השולחני
*חומציות המזון
*כמות השומנים במזון

למאכלים מלאים (קמח מלא, סובין) ולמאכלים המכילים סיבים תזונתיים יש מדד גליקמי נמוך מזה של מקביליהם המזוקקים.

המדד הגליקמי של לחם לבן יכול להשתנות בהתאם לסוג הקמח והטחינה. בישול יתר של פסטה מעלה את המדד הגליקמי שלה.

נוכחות של שומן או סיבים תזונתיים יכולה לעכב את עיבוד הפחמימות, ובכך להקטין את המדד הגליקמי.

== חשיבותו של המדד הגליקמי ==

מזון בעל מדד גליקמי נמוך משחרר את האנרגיה לגוף באופן איטי וקבוע ומומלץ לחולי סוכרת, לבעלי משקל עודף ולאתלטים העוסקים בסיבולת. מזון בעל מדד גליקמי גבוה גורם לעלייה מהירה וחדה ברמת הסוכר בדם, ולכן מסוכן לחולי סוכרת. אצל אנשים בעלי לבלב תקין, שאינם חולי סוכרת, עלייה מהירה וחדה של רמת הסוכר בדם גורמת לעלייה חדה ברמת האינסולין בדם, דבר שעלול לגרור השמנה ומחלות אחרות.

עם זאת, המדד הגליקמי אינו חזות הכול, וישנם מזונות בעלי מדד גליקמי נמוך שהם דווקא מזיקים. למשל פרוקטוז (סוכר פירות) הוא סוכר בעל מדד גליקמי נמוך, אבל הוא גורם לכבד לפתח תנגודת לאינסולין (סוכרת סוג 2) וכן לעליה במשקל ולהפרעות בכולסטרול בדם. במחקר אומניקרב (OmniCarb) שבדק השפעת תזונה עם מדד גליקמי נמוך לא נמצאה השפעה על גורמי הסיכון למחלות לב וכלי דם.

==עומס גליקמי==
צורה אפקטיבית לדעת כמה משפיע מזון מסוים בזמן ארוחה, הוא על ידי חישוב העומס הגליקמי.
העומס הגליקמי מחושב על ידי הכפלת האינדקס הגליקמי של המזון, בכמות הפחמימות למנה, וחלוקה המכפלה ב-100.
==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיזיולוגיה
קטגוריה:תזונה
גליקמי
תגובת פיצוי

תגובת פיצוי היא תגובה חיובית של פרט או אוכלוסייה כלפי טריפה. יחסי טורף-נטרף מצויים בשיווי משקל בטבע, ולמרות הסברה שפרט או אוכלוסייה ניזוקים מן הטורף, לא כך תמיד הם פני הדברים, ופעמים רבות צומחת מכך תועלת, הן לפרט והן לאוכלוסייה.

תגובת פיצוי של אוכלוסייה מתרחשת כאשר פגעי הטריפה מתאזנים באמצעות גידול האוכלוסייה באותו שיעור בו הוקטנה. כאשר מתקיימת תחרות תוך מינית חזקה של פרטים באוכלוסייה על כמות מזון זמינה קבועה, ובשל תחרות זו חולים ומתים פרטים או שמהגרים מיחידת השטח, אזי הפחתת מספר הפרטים באוכלוסייה בשל טריפה, מורידה את שיעור התחרות התוך מינית, ובעקבות זאת גם את שיעור הנגרעים ממנה בשל מוות והגירה, כך שסכום הפרטים באוכלוסייה נותר מאוזן כשהיה.

תגובת פיצוי של פרט היא למשל התגובה של צמח על אכילת חלקים ממנו. הצמח מפצה על הנזק שנגרם לו בהחלפה מהירה של רקמות שנאכלו ברקמות חדשות, וקצב ההטמעה כמעט שאינו יורד.
הפיצוי נגרם בשל כמה סיבות: 
* סיבה אחת היא שישנם בצמח חלקים בעלי כושר הטמעה, אבל אין ביכולתם לבצעה משום שהאור איננו מגיע אליהם. חלקים אלה מהווים עול על הצמח, ועצם אכילתם או אכילת חלקים סמוכים אליהם שהיעדרם מאפשר חדירת אור, תורמת באופן חיובי למאזן האנרגיה של הצמח.
* סיבה אחרת היא המצאות חומרי תשמורת בצמח. אלה משתחררים ומזינים את הצמח עד אשר ביכולתו ללבלב מחדש ולהצמיח רקמות. מובן שככל שיעשה שימוש בחומרי תשמורת אלה, מאגרם ידולדל והצמח לא יוכל עוד לנצלם. 
* סיבה נוספת היא שאם מערכת השורשים אינה נפגעת, הרי אלה מעבירים לנצר מינרלים ומים בכמות דומה אולם לפחות יחידות נפח בצמח ועל כן התזונה בצמח משתפרת באופן כללי.

קטגוריה:אקולוגיה
שועל-רקון מצוי

שועל רקון בגרמניה

שועל רקון מצוי, שׁוּעַל רָקוּן, או טאנוקי (שם מדעי: Nyctereutes procyonoides) הוא מין ממשפחת הכלביים השייך לסוג שועל-רקון. הוא נפוץ בצפון-מזרח אסיה עד איי יפן, מזרח סיביר ובצפון-מזרח אירופה. למרות הדמיון החיצוני לדביבון הוא איננו קרוב אליו אלא רק בעל כסות פנים דומה, ולמרות שמו העברי הוא אינו שועל אלא דמוי-שועל.

מין זה תואר ב-1834 בידי ג'ון אדוארד גריי ונחשב למין היחיד בסוגו. עם זאת שועל-רקון יפני הופרד מדרגת תת-מין למין עצמאי לאחר מחקרים מורפולוגיים.

==אנטומיה==
גופו של שועל הרקון מכוסה פרווה עבה וארוכה שצבעה חום-זהוב וקצותיה שחורים. ראשו רחב, חרטומו מוארך וחוטמו שחור. עיניו מוקפות בכתמים שחורים דמויי משקפיים. אוזניו מעוגלות ושוליהן מוקפות בפס שחור. זיפי שפמו ארוכים משני צידי פיו. זנבו שעיר מאוד ושמוט כלפי מטה. צבע רגליו החזקות חום כהה עד שחור ובקצות אצבעותיהן ישנם טפרים חדים. הוא מיטיב לרוץ ולשחות.

אורך הגוף: 50-80 ס"מ
אורך הזנב: 25 ס"מ
משקל: 5-7 ק"ג

==תזונה והתנהגות==
שועל הרקון המצוי הוא טורף לילי יחידאי, השוכן ביערות ובמקומות של צמחייה סבוכה הסמוכים למקווי מים. בשעות היום הוא מצוי במאורתו הכוללת פתח כניסה, מקום לאחסון מזון, מדור לשינה ומספר יציאות מילוט. חושי הראייה והריח שלו חדים מאוד. ביוצאו לאתר את מזונו, הוא מסתתר בסבך הצמחייה ואורב לטרף.

הוא ניזון ממכרסמים, מדגים, מסרטנים, מחרקים, מביצים, מציפורים, מפירות ומגרגרי יער. את הדגים הוא לוכד בעומדו בתוך המים, כאשר הוא ממתין שיתקרבו לגדה. מזונו מצוי בשפע בעיקר בקיץ ובסתיו, בטרם קופאים המים, והשלג מכסה את היערות. הוא גם חודר לחצרות כדי לתפוס תרנגולות ולכן אינו אהוד בעיני החקלאים. 

אין לו אויבים טבעיים ואויבו הגדול ביותר הוא האדם, אשר צד אותו בכמויות גדולות בשל פרוותו הצמרית היקרה מאוד. במזרח אירופה לשם הובא לפני 80 שנים הוא מין פולש ובשוודיה מנסים להשמיד אותו כליל.

==רבייה==
עונת הרבייה מתקיימת בשלהי החורף והנקבה ממליטה רק פעם בשנה. הגורים נולדים עיוורים וחסרי ישע, אך התפתחות גדילתם מהירה. הם מסוגלים למצוא מזון באופן עצמאי כבר בגיל שלושה חודשים בלבד. אורך חייו מגיע ל-3–4 שנים בטבע ואילו בשבי אורך חייו הוא עד 11 שנה.

משך ההיריון: 9 שבועות
מספר ולדות: 6-8

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20080625021140/http://www.canids.org/PUBLICAT/CNDNEWS2/racoondg.htm The Raccoon Dog: a successful canid] 
* [https://web.archive.org/web/20061211104801/http://www.lioncrusher.com/animal.asp?animal=25 Lioncrusher's Domain] 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1834
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:כלביים
קטגוריה:בעלי חיים בטייגה
קטגוריה:סיביר: יונקים
קטגוריה:קוריאה הדרומית: יונקים