הצינור הבלטי

רשת היעד של צינורות גז פולניים
ייצור חשמל פולני לפי מקור
הצינור הבלטי (באנגלית: Baltic Pipe), הוא צינור גז טבעי להולכת הגז בין צינור Europipe II (החוצה את הים הצפוני בין נורווגיה לגרמניה) לפולין. זהו פרויקט תשתית אסטרטגי ליצירת מסדרון חדש לאספקת גז לאירופה. <ref></ref>

הצינור הבלטי, מעביר גז טבעי מהים הצפוני לפולין דרך דנמרק בכמות של עד 10 מיליארד מטר מעוקב גז בשנה.<ref name="bpipe20220928"></ref> <ref></ref> הפרויקט פותח על ידי מפעילת מערכת הולכת הגז והחשמל הדנית אנרג'ינט ומפעילת מערכת הולכת הגז הפולנית Gaz-System .<ref></ref> הפרויקט מוכר כפרויקט שאינטרסים רבים שותפים בו מצד האיחוד האירופי דנמרק, פולין וגרמניה.<ref name="euractiv270619">

</ref>

הצינור הבלטי החל לפעול באופן רשמי ב-27 בספטמבר 2022, <ref></ref> יום אחד לאחר שסדרת פיצוצים גרמו לדליפות הגז בצינור הגז נורד סטרים ב-26 בספטמבר 2022 והפכו את הצינורות הגז Nord Stream 1 ו- Nord Stream 2 מרוסיה לגרמניה לבלתי פעילים.<ref name="scolke22"></ref>

== היסטוריה ==
הפרויקט החל בשנת 2001, כשחברת הנפט והגז הדנית דונג אנרג'י וחברת הנפט והגז הפולנית PGNiG חתמו על הסכם על הקמת הצינור ואספקת הגז הנורווגי לפולין.<ref name="warsaw2">

</ref> הוסכם על הקמת קונסורציום להנחת צינור הגז כשחלוקת המניות בין החברות תהיה ששני שלישים מהמניות תהיינה השייכות ל-DONG ושליש ל-PGNiG תוך השתתפות אפשרית של אקוינור חברת הנפט השייכת לממשלת נורווגיה.<ref name="warsaw1">

</ref> עם זאת, זמן קצר לאחר מכן הושעה הפרויקט מנימוקים של היתכנות כלכלית.

ב-2 במאי 2007, הפרויקט התחדש לאחר שחברת אנרג'ינט, מפעילת מערכות הולכה הגז הדנית, שהשתלטה על רשת ההולכה הדנית של גז טבעי מידי דונג אנרג'י והוסכם על חתימת הסכם בין אנרג'ינט ו-PGNiG הפולנית לבחינת האפשרות להקים את הצינור הבלטי. <ref></ref> באוגוסט 2008, ממשלת פולין החליפה את PGNiG במפעילת מערכת צינורות הגז הממשלתית גז-סיסטם Gaz-System כשותפה בפרויקט.<ref name="upstream280808">

</ref>

ב-18 במאי 2009 השיקה הנציבות האירופית קול קורא להצעות למענקים במסגרת התהליך להתאוששות תוכנית האנרגיה האירופית. הנציבות הציעה להקצות כ-150 מיליון אירו עבור יישום הפרויקטים: א. סקאנלד להנחת צינור גז ימי המחבר את שוודיה, נורווגיה ודנמרק, ב. פרויקט הצינור הבלטי.<ref name="eu180509">

</ref> הנציבות האירופית נתנה 3.2 מיליון אירו עבור התכנון הטכני של הצינור. <ref>

</ref><ref name="wnp240909">

</ref> ב-16 ביוני 2009 השעתה חברת גז-סיסטם הפולנית את יישום פרויקט צינור הגז הבלטי עקב השעיית פרויקט סקאנלד והיעדר ביקוש לגז טבעי בפולין.<ref name="wnp231209">

</ref> הפרויקט חודש בפברואר 2010 לאחר בדיקה חוזרת של הפרויקט על ידי ממשלת פולין,<ref name="wnp110210">

</ref> מתוך הצורך לצמצם את השימוש בפחם ובגז מהמזרח (רוסיה).<ref name="shotter"></ref>

בשנת 2016, נערכה בדיקת היתכנות מחודשת<ref name="pipelineinternational250519">

</ref> והפרויקט נכלל ברשימת הפרויקטים בעלי עניין משותף על ידי הנציבות האירופית בדומה לבדיקות שהתקיימו בשנים 2013, וב-2015. ב-24 בנובמבר 2017 הוא נכלל ברשימה זו בפעם השלישית.<ref name="biznesalert200718">

</ref> באמצע 2017, אנרג'ינט וגז-סיסטם השיקו את נוהלי העבודה ופתיחת עונה העבודות הראשונה.<ref name="ceep270717">

</ref><ref name="biznesalert270717">

</ref> בינואר 2018 החברות חתמו על הסכמי קיבולת ל-15 שנים עם השותפים. בשנת 2018 התקיימו דיונים פומביים בדנמרק, שוודיה, גרמניה ופולין.<ref name="biznesalert200718" /> באפריל 2019, הנציבות האירופית העניקה 214.9 מיליון אירו לפרויקט.<ref name="eln150419">

</ref>

בין השנים 2018 ו-2020 התבצעו עבודות אנליטיות, סקר ותכנון על מנת לקבל את ההיתרים הנדרשים לבנייה ותפעול של הצינור הימי הבלטי.

בשנת 2018, 48% מהחשמל שהופק בפולין הגיע משרפת פחם אבן, 29% מליגניט (פחם חום), 13% ממקורות מתחדשים (בעיקר אנרגיית רוח) ו-7% מגז טבעי. <ref></ref>

ב-3 ביוני 2021, הוועדה הדנית לערעורים לאיכות הסביבה והמזון הודיעה שהיא ביטלה את היתרי הקרקע שניתנו ב-2019 לטובת הבנייה והנחת הצינור הבלטי באורך 210 קילומטרים על אדמת דנמרק. על פי ועדת הערר, ההיתר לפרויקט שניתן על ידי הסוכנות הדנית להגנת הסביבה לא פירט מספיק את האמצעים שיינקטו כדי להגן על עכברים נמנמיים, עכברי ליבנה ועטלפים, במהלך בניית הצינור שיונח על אדמת דנמרק. משמעות ההחלטה הייתה שהסוכנות לאיכות הסביבה של דנמרק התחייבה לבצע מחקרים נוספים כדי לחדש את ההיתר. <ref></ref>

ב-19 ביוני 2021, הסוכנות הדנית להגנת הסביבה הודיעה כי פרויקט הצינור הבלטי יכול להמשיך בעבודות הבנייה בחלקים ספציפיים מתוך 210 הקילומטרים שעל אדמת דנמרק. הצפי היה שהפרויקט הכולל יתעכב ב-3 חודשים והוא יוכל לספק חלק גדול מהקיבולת המוסכמת עד אוקטובר 2022 תוך כדי עבודה לקראת אספקת קיבולת מלאה עד סוף 2022. <ref></ref>

ב-21 בדצמבר 2021, הסוכנות להגנת הסביבה הדנית החלה את תקופת השימוע של 8 שבועות להכנת דוח הערכת ההשפעה הסביבתית של הצינור הבלטי. <ref></ref>

ב-1 במרץ 2022, הסוכנות הדנית להגנת הסביבה הוציאה היתר סביבתי חדש להנחת הצינור הבלטי לאחר שההיתר המקורי בוטל על ידי הוועדה הדנית לערעורים לאיכות הסביבה והמזון ב-2021. על פי ההיתר החדש, חברת אנרג'ינט יכלה להתחיל את עבודות הבנייה של חלקים מהפרויקט בחלקו המזרחי של חצי האי יוטלנד ובחלקו המערבי של האי פין.

באפריל 2022 נוצר החיבור לים הצפוני. כשהעבודות על היבשה עדין נמשכו. <ref></ref>

חברת אנרג'ינט החלה להפעיל את הצינור הבלטי ב-27 בספטמבר 2022, תוך שימוש בחלקים ממערכת הולכת הגז הקיימת בדנמרק כתחליף זמני לחלקים שעוכבו. הפרויקט כולו צפוי להיות מבצעי בקיבולת שנתית מלאה של עד 10 מיליארד מטרים מעוקבים גז בשנה עד לתאריך 1 בינואר 2023.<ref name="en2022feb"></ref> עד אוגוסט 2022, הצינור כבר רותך, נבדק ונוקה בין דנמרק לפולין. <ref></ref> ב-15 בספטמבר 2022, חברת PGNiG הפולנית הודיעה כי לא נמצאו פחמימנים בשדה הנפט והגז הנורווגי על שם קופרניקוס, שיש להם בו בעלות של 50%. <ref></ref> ב-23 בספטמבר, החברות PGNiG ואקוינור הכריזו על חוזה אספקת גז ל-10 שנים באמצעות צינור הגז הבלטי בקיבולת של 2.4 מיליארד מטרים מעוקבים, בין השנים 2023 ועד 2033. <ref></ref> אירוע פתיחת הצינור הבלטי התקיים בשצ'צ'ין, פולין ב-27 בספטמבר 2022.<ref name="regjeringen20220927"></ref>

== נתונים טכניים ==
קטע הצינור הימי, של 275 הקילומטרים התת-ימיים שחיבר בין הצינור בפקסה Faxe, בדנמרק ופוגורזליצה Pogorzelica בפולין, עלות בנייתו הוערכה ב-335–350 מיליון אירו, תלוי בקוטר הצינור. הוא תוכנן להיבנות כך שיאפשר זרימת גז לשני הכיוונים.<ref name="energinet">
</ref>

הפרויקט מורכב מחמישה מקטעים עיקריים:
* מקטע מס 1 - קטע הצינור הבלטי בים הצפוני, הוא צינור ימי בין מערכת הגז הנורווגית הנמצאת בים הצפוני למערכת הולכת הגז הדנית, המסתעפת מהצינור Europipe II המחבר בין נורווגיה לגרמניה. קצה הצינור הבלטי, הימי, במקטע זה מגיע לחוף המערבי של דנמרק ליד העיירה הדנית Blaabjerg. מקטע הצינור הימי הזה נבנה ומופעל על ידי חברת אנרג'ינט.
* מקטע מספר 2 - על החוף של דנמרק – מערכת ההולכה הדנית היבשתית הקיימת מותקנת בכיוון ממערב למזרח, כוללת 210 קילומטרים של צינורות חדשים. העבודות בדנמרק כללו הקמת קטע יבשתי של הצינור הבלטי מ-Blaabjerg לעיר Nybro ובניית מאגר קולט גז בניברו. בניית צינור חדש על האי זילנד מ- Kongsmark אל הים הבלטי בחלק הדרום-מזרחי של זילנד. הצינור נבנה ומופעל על ידי אנרג'ינט.
* מקטע מספר 3 - הקמת תחנת דחיסת גז בחלק המזרחי של האי זילנד, הנחוצה לצינור בין דנמרק לפולין. תחנה זו מבטיחה גם את זרימה הגז ההפוכה. תחנת הדחיסה נבנתה ומופעלת על ידי אנרג'ינט, והיא ממומנה על ידי חברת גז-סיסטם.
* מקטע מספר 4 - קטע הצינור בים הבלטי באורך 275 קילומטרים בין דנמרק לפולין מאפשר הולכה דו-כיוונית של גז. נתיב הצינור עובר באזורים הימיים של דנמרק ופולין ובאזור הכלכלי הבלעדי של שוודיה, עם חיבורים יבשתיים בפקסה שבדרום דנמרק ופוגורזליקה בפולין. הצינור הימי נבנה ומופעל על ידי חברת גז-סיסטם הפולנית.
* מקטע מספר 5 - עבודות ההקמה של מקטע הצינור הבלטי על אדמת פולין כללו הרחבת מערכת הולכת הגז הפולנית, באורך 230 ועד 340 קילומטרים של הצינור החדש ושלוש תחנות דחיסת גז. בנוסף להקמת צינור הגז היבשתי בוצע החיבור של צינור הגז הימי למערכת ההולכה הארצית הפולנית. קטע הצינור הזה נבנה ומופעל על ידי חברת גז-סיסטם.

לאחר ההפעלה המלאה של הצינור הבלטי, תהיה לו יכולת הולכת גז של 10 מיליארד מטרים מעוקבים של גז בשנה מנורווגיה לדנמרק ופולין, ו-3 מיליארד מטרים מעוקבים גז בשנה מפולין ועד דנמרק.<ref name="wp250619">

</ref> אורך הצינור מהים הצפוני לפולין הוא 900 קילומטרים.

לצינור הבלטי תהיה יכולת להחליף כ-60% מיבוא הגז של פולין מהגז המגיע מרוסיה באמצעות צינור ימל . <ref></ref>

== ראו גם ==
* נורד סטרים
* נורד סטרים 2
* גז טבעי בישראל

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [https://ec.europa.eu/info/news/launch-baltic-pipe-2022-sep-27_en אודות הצינור הבלטי באתר האיחוד האירופי] 
* 
* [https://www.euronews.com/2022/09/27/baltic-pipe-norway-poland-gas-pipeline-opens-in-key-move-to-cut-dependency-on-russia פתיחה-חגיגית-של-צינור-הגז-בצינור-הבלטי באתר euronews]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הים הבלטי
קטגוריה:פולין: כלכלה
קטגוריה:גז טבעי
קטגוריה:צינורות גז טבעי
קטגוריה:צינורות תת-ימיים