OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
משרד משאבי המים

משרד משאבי המים היה משרד של ממשלת ישראל, הממונה על כלל תחום המים במדינת ישראל.

המשרד הוקם על ידי ממשלת ישראל השלושים וחמש, כחלק ממהלך של הקמת שישה משרדי ממשלה חדשים, באמצעות הוצאת תחום המים ממשרד האנרגיה. על המשרד מונה לראשונה השר זאב אלקין, בנוסף לתפקידו כשר ההשכלה הגבוהה והמשלימה. ב-23 בדצמבר 2020 הודיע על התפטרותו מהממשלה. ראש הממשלה בנימין נתניהו מילא את מקומו עם כניסת התפטרותו של אלקין לתוקף.

== מבנה ארגוני ==
המשרד התנהל בעזרת אגפים, מינהלים, רשויות וחברות ממשלתיות.

למשרד היו תאגידים וחברות ממשלתיות הכפופות לו מקצועית ומיניסטריאלית, כגון:

==== חברות ממשלתיות ====
* חברת מקורות
* המכון לחקר ימים ואגמים

==== יחידות סמך ====
* הרשות הממשלתית למים ולביוב

== היסטוריה ==
לאחר המשבר הפוליטי בישראל במסגרת הקמת ממשלת ישראל השלושים וחמש מינה ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו את זאב אלקין לשר משאבי המים. תחומי האחריות של המשרד נלקחו ממשרד האנרגיה בהם רשות המים, מקורות, תאגידי מים וביוב וכל נושאי המים שהיו באחריות משרד האנרגיה.

לקראת הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש, נקבע בהסכם הקואליציוני בין יש עתיד לימינה כי המשרד משאבי המים ייסגר וסמכויותיו ישובו אל משרד האנרגיה. בהתאם להחלטת הממשלה ב-19 ביולי 2021, המשרד נסגר ב־3 באוגוסט.

== השרים למשאבי המים ==
{| class="wikitable" style="text-align:center;" align="center" width="100%"
!מספר
!תמונה
!שם<small>(תקופת חיים)</small>
!סיעה
!תחילת הכהונה
!סיום הכהונה
!ממשלה
|-
! style="background:#1F5AA5"; |
|104x104 פיקסלים
|זאב אלקין
<sub>(1971-)</sub>
| rowspan="3" | הליכוד
|1 ביוני 2020
| 27 בדצמבר 2020
| rowspan="3" |ממשלת ישראל השלושים וחמש
|-
! style="background:#1F5AA5"; |
| rowspan="2" |112x112 פיקסלים
| rowspan="2" |יובל שטייניץ 
<sub>(1958-)</sub>
|8 בינואר 2021
|8 באפריל 2021
|-
! style="background:#1F5AA5"; |
|3 במאי 2021
|13 ביוני 2021
|-
! style="background:#0841a2"; |
|70x
|קארין אלהרר
<small>(1977-)</small>
|יש עתיד
|13 ביוני 2021
|3 באוגוסט 2021
|ממשלת ישראל השלושים ושש
|-
|}

== מנכ"לי המשרד ==
{| class="wikitable"
|- bgcolor="#efefef"
!מספר
! שם !! תחילת כהונה !! סיום כהונה
|-
!1
| חזי ליפשיץ || 2 ביוני 2020 ||3 באוגוסט 2021
|}

== ראו גם ==
* משק המים והשפכים בישראל
*משרד האנרגיה
*התפלה בישראל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אספקת מים בישראל
קטגוריה:משרדי אנרגיה
משאבי המים
משאבי המים
אורים ותומים (ספר)

אורים ותומים (בעגה הישיבתית "התומים") הוא ספר על שולחן ערוך חלק חושן משפט. הספר נכתב על ידי רבי יהונתן אייבשיץ, ויצא לאור עשר שנים לאחר מותו.

== שם הספר ==
שם הספר נלקח מהאורים ותומים, וכוונת הקריאה בשם זה היא דמיון לאורים ותומים שהיו פריטים מסוימים שהונחו בדרך קבע בתוך החושן שלבש הכהן הגדול על חזהו והשלימו אותו, גם ספר זה אמור להשלים את חושן המשפט, אורים שמאירים את דברי השולחן ערוך, ותומים שמתמים (מלשון תם - מושלם) את דבריו.<ref>ההקדמה לספר</ref>

טעם נוסף לשם הספר הוא מביא בהקדמה לספרו 'כרתי ופלתי': , כלומר קרא שם זה עקב היות הספר המשך לקודמיו הסמ״ע והש״ך הכהנים, והשלמתם.

== חלקי הספר ==
הספר מחולק לשני חלקים. החלק הראשון הוא ה'תומים' הכולל פלפול בדברי השולחן ערוך. והחלק השני הוא 'אורים' שהוא החלק ההלכתי המסיק את מסקנות מקבילו התומים.

ספר זה נדפס בפני עצמו ולא נדפס השולחן ערוך, ככל הנראה מחמת אורכו, עם זאת הספר מגיע רק עד סימן קנ"ב בשולחן ערוך.

== על הספר ==
ספר זה נכתב בסגנון עיוני, כמו שהמחבר עצמו מציין בהקדמתו לספרו 'כרתי ופלתי' את "איכתו וחריפות ענינו" של הספר, ודרכו "לפלפל בחכמה בכל דברי ראשונים ואחרונים ולתור בחכמה על המשפט אשר יאמרו קדמונים". עם זאת מציין שספר זה מיועד לכולם .

הספר קבע בניגוד לפרשני השולחן ערוך הקודמים לו את סמכות הפסיקה של השולחן ערוך והרמ"א כבלתי ניתנת לערעור: <ref>אורים ותומים, קיצור תקפו כהן</ref>. במובן מסוים, עולה כאן התמונה הדיכוטומית, של הפרדה בין השיח ההלכתי שהוא קבוע כדעת השולחן ערוך והרמ"א לבין הלימוד האינטלקטואלי.

הספר שימש רבות את הרב אריה לייב הלר בכתיבת ספרו קצות החושן, ואת הרב יעקב לורברבוים בכתיבת ספרו נתיבות המשפט. בעל הקצות החושן עצמו מציין זאת בהקדמתו לספרו: .

על הספר נכתבו ביאורים והערות בשם "משפט יונתן" מטעם מכון זכרון אהרן.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי חידושים תורניים
קטגוריה:פירושים על שולחן ערוך
קטגוריה:ספרי 1775
פרקינסוניזם

פרקינסוניזם (בלועזית: Parkinsonism), היא אוסף של תסמינים וסימנים תנועתיים קליניים במערכת המוטורית, המאופיין ברעד, באיטיות בתנועה, היפוקינזיה, עוויתיות והפרעת שיווי משקל. פרקינסוניזם נכלל בקבוצת תסמינים רחבה יותר בשם .

התסמינים מופיעים כתוצאת לוואי בחולים הלוקים במחלת פרקינסון, בדמנציה עם מחלת גופיפי לוי ודמנציה המערבת מחלת פרקינסון.

מגוון רחב של סיבות עלול להוביל לקבוצה זו של תסמינים, כולל מצבים עצביים, תרופות, רעלים, מחלות מטבוליות ומצבים נוירולוגיים שאינם מחלת פרקינסון.

==סיבות תרופתיות==
חלק מבני האדם הסובלים מפרקינסוניזם פיתחו את התסמינים כתוצאה מתופעות לוואי של תרופות, בעיקר כתוצאת לוואי של נטילת טיפול תרופתי אנטי-פסיכוטי נוירולפטי (חוסמי דופמין, בסוג הטיפוסי יותר מאשר הלא טיפוסי), כולל פנותיאזינים (כמו פרפנזין וכלורפרומאזין), תיוקסנתנים (כמו פלופנטיקסול וזוקלופנתיקסול) ובוטירופנונים (כמו הלופרידול), ולעיתים נדירות תרופות נוגדות דיכאון. שכיחות הפרקינסוניזם הנגרם על ידי תרופות עולה עם הגיל. פרקינסוניזם הנגרם על ידי תרופות נוטה להישאר ברמה הנוכחית ואינו מחמיר כמו מחלת פרקינסון. התופעה מופיעה אצל כ־15% מן המטופלים בתרופות האנטי-פסיכוטיות הטיפוסיות, בדרך כלל תוך כ-5 עד כ-90 ימים ממועד תחילת השימוש בתרופה. מטופלים מבוגרים ונשים הם בעלי סיכון גבוה יותר לפיתוח פרקינסוניזם. ניתן לטפל בתופעת לוואי זו באמצעות מתן תרופות אנטי-כולינרגיות כדוגמת ביפרידן.

==רעלים==
קיימות עדויות לקשר בין חשיפה מתמשכת לחומרי הדברה וקוטלי עשבים לבין פרקינסוניזם. וכך גם חשיפה מתמשכת למנגן.

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.sheba.co.il/פרקינסוניזם פרקיסוניזם] באתר בית החולים שיבא
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הפרעות חוץ-פירמידיות ותנועתיות
מרק שום

Sopa de ajo (ספרדית)
מרק שום (אוסטרי)
מרק שום הוא סוג של מרק שבו שום משמש כמרכיב עיקרי.

== מרק השום לפי מדינה ==
=== הרפובליקה הצ'כית ===
בצ'כיה, מרק השום נקרא česnečka. ומכינים אותו עם שום ותפוחי אדמה ומעליו לחם מטוגן. <ref></ref> לפעמים מוסיפים במרק גבינה, בשר חזיר או ביצים.

=== סלובקיה ===
Česnečka הוא גם חלק מהמטבח הסלובקי.

=== ספרד ===
במטבח הספרדי, sopa de ajo (מרק שום) הוא מרק מסורתי המבושל עם לחם, ביצה <ref></ref> ומבושל יחד עם עוף<ref name="Bayless"></ref> ועגבניות שרי.

== ראו גם ==

*שום
* לחם שום
* טורן

== לקריאה נוספת ==
* 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

שום
אירוויזיון: Europe Shine a Light

אירוויזיון: Europe Shine a Light (באנגלית: Eurovision: Europe Shine a Light) הייתה תוכנית בשידור חי, שאורגנה על ידי איגוד השידור האירופי והופקה על ידי רשתות השידור ההולנדיים AVROTROS, NOS ו-NPO. היא החליפה את תחרות האירוויזיון 2020, שתוכננה להתקיים ברוטרדם, הולנד, אך בוטלה עקב מגפת הקורונה.

התוכנית שודרה בשידור חי מהילברסום, הולנד ב-16 במאי 2020 ונמשכה כשעתיים. היא הוגשה על ידי שנטל יאנזן, אדסיליה רומבלי ויאן סמיט, שנבחרו להנחות את תחרות האירוויזיון 2020 לפני ביטולו.

==רקע==
מכיוון שתחרות האירוויזיון 2020 לא הייתה יכולה להתקיים עקב התפרצות מחלת נגיף קורונה 2019 באירופה, החליט איגוד השידור האירופי לארגן את האירוע "אירוויזיון: אירופה מאירה אור" כחלופה. השם נוצר בהשראת השיר "Love Shine a Light" מאת קתרינה והגלים, שזכה בתחרות האירוויזיון 1997. זו הייתה הפעם הרביעית שאיגוד השידור האירופי ארגן מופע מיוחד במתכונת האירוויזיון, אחרי המופעים ל-25 שנה, 50 שנה ושישים שנה. כמו מופעי יום השנה ה-25 וה-60, זה היה מופע לא תחרותי.

==פורמט==
במהלך התוכנית, כל 41 השירים שנבחרו להשתתף בתחרות האירוויזיון 2020 זכו לכבוד במתכונת לא תחרותית. משתתפים מהעבר הוזמנו להופיע. יחד ביצעו האמנים את "Love Shine a Light" מארצות מולדתם. כמו כן הוצגו קטעי מעריצי האירוויזיון לשיר "What's Another Year" מאת ג'וני לוגן, שזכה בתחרות האירוויזיון 1980 בהאג.

===מיקום===
ב-1 באפריל 2020 הילברסום אושרה כעיר המארחת של האירוע ואולפן 21 במדיה פארק אושר כמקום המופע. זו הייתה הפעם השנייה בה הילברסום אירחה אירוע אירוויזיון, לאחר שאירחה בעבר את האירוויזיון 1958.

===מנחים===
אדסיליה רומבלי, [[יאן סמיט ושנטל יאנזן, המנחים של המופע]]
את המופע הנחו שלושה מגישים: השחקנית ומנחת הטלוויזיה שנטל יאנזן, הזמר והפרשן לתחרות יאן סמיט, והזמרת אדסיליה רומבלי, שייצגה את הולנד בתחרויות 1998 ו-2007. הם היו שלושת המנחים שנבחרו להנחות את אירוויזיון 2020. בלוגרית היופי ניקי דה יאחר, המכונה גם NikkieTutorials, הייתה המארחת של התוכן המקוון של המופע.

===הופעות===
בתוכנית הופיעו אמני האירוויזיון הבאים:
{| class="sortable wikitable"
|-
! scope="col"| סדר
! scope="col"| מדינה
! scope="col"| מבצע
! scope="col"| שיר
|-
| 01
| אירלנד
| ג'וני לוגן
| "What's Another Year"
|-
| 02
| שוודיה
| מונס סלמרלוב
| "Heroes"
|-
| rowspan="2"| 03
| ישראל
| גלי עטרי <small>(מחלב ודבש)</small>
| rowspan="2"| "הללויה"
|-
| הולנד
| משתתפי העבר של אירוויזיון הילדים
|-
| 04
| איטליה
| דיודאטו
| "Nel Blu Dipinto Di Blu (Volare)"
|-
| 05
| סרביה
| מריה שריפוביץ'
| "Molitva"
|-
| 06
| הולנד
| התזמורת הפילהרמונית של רוטרדם
| "Love Shine a Light"<small>(מנגינה)</small>
|-
| rowspan="2"| 07
| גרמניה
| מיכאל שולטה
| rowspan="2"| "Ein bißchen Frieden"
|-
| הולנד
| אילזה דלנגה <small>(מ-The Common Linnets)</small>
|-
| 08
| ישראל
| נטע
| "Cuckoo"
|-
| 09
| הולנד
| דאנקן לורנס
| "Someone Else"
|-
| rowspan="2"| 10
| כל המדינות<small>(מלבד בלגיה)</small>
| המבצעים של אירוויזיון 2020 <small>(מלבד הוברפוניק)</small><br />
| rowspan="2" | "Love Shine a Light"
|-
| הממלכה המאוחדת
| rowspan="2"| קתרינה לסקאניש <small>(מקתרינה והגלים)</small>
|-
|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מגפת הקורונה בטלוויזיה
קטגוריה:מגפת הקורונה במוזיקה
קטגוריה:אירוויזיון 2020
קטגוריה:2020 במוזיקה
קטגוריה:הולנד: תרבות
קטגוריה:2020 בהולנד
אגודת פרחי הדובדבן

אגודת פרחי הדובדבן או סקורקאי (ביפנית: 桜会) הייתה התאגדות לאומנית חשאית, שהוקמה על ידי קצינים צעירים בצבא היפני הקיסרי בספטמבר 1930. אנשי האגודה האמינו בארגון מחדש של האימפריה היפנית, תוך התבססות על אידאולוגיה מיליטריסטית וטוטליטרית והפיכתה לדיקטטורה צבאית הנשלטת על ידי הקיסר והצבא.

חזונם העיקרי היה החלת "הרסטורציה של שווה", במסגרתה ישוקם מעמדו של הקיסר הירוהיטו והוא ישוחרר מהשפעתם של הפקידים הסובבים אותו, אותם ראו כמושחתים. ההתאגדות האמינה באלימות ובהפיכה צבאית ככלי להשגת מטרותיה.

אגודת פרחי הדובדבן הונהגה על ידי הלוטננט קולונל קינגורו האשימוטו, ששימש באותו זמן כראש המחלקה הרוסית במטה הכללי של הצבא היפני הקיסרי ועל ידי קפטן איסמו צ'ו. היא נתמכה גם על ידי הגנרל סדאו אראקי.

עם הקמתה מנתה היחידה כעשרה קצינים, ששירתו במטה הכללי של הצבא היפני. בהמשך הצטרפו אליה קצינים מיחידות נוספות, כך שעד פברואר 1931 נמנו על חבריה כ-50 קצינים ואילו עד אוקטובר מנתה כבר כמה מאות קצינים. אחד מחבריה הבולטים היה קוניאקי קויסו, לימים ראש ממשלת יפן.

במהלך 1931 תכננה אגודת פרחי הדובדבן שתי הפיכות צבאיות - תקרית מרץ ותקרית אוקטובר, אך שתיהן לא יצאו אל הפועל. לאחר תקרית מרץ נעצרו מנהיגיה של האגודה, מה שגרם למעשה לפירוקה.

לאחר ניסיון ההפיכה של 15 במאי 1932 הצטרפו רבים מחבריה לסיעת הטוסי-הא שנוצרה בתוך הצבא.

==ראו גם==
* קודו-הא
* מרד הנפל של 26 בפברואר 1936

קטגוריה:יפן: ארגונים
קטגוריה:האימפריה היפנית: פוליטיקה
נעלי בלט

נעלי בלט
נעלי בלט הן נעליים המעוצבות עבור ריקוד בלט. נעליים אלו עשויות בדרך כלל מעור, קנבס או סאטן. הן קלות משקל באופן יחסי, ולהן סוליה דקה וגמישה המבליטה את צורת כף הרגל.

באופן מסורתי, רקדניות נועלות נעלי בלט ורודות, ורקדנים נועלים נעליים לבנות או שחורות. בבלט מודרני נועלים לפעמים נעליים בצבע גוף המעניקות אשליה של רגליים יחפות.

בדרך כלל בשיעורי בלט הרקדנים נועלים נעלי בלט במהלך כל השיעור, ואילו הרקדניות נועלות אותן בתחילת השיעור ואחרי כן מחליפות לנעלי פוינט.

כשנוסד ריקוד הבלט הרקדניות בתחילה רקדו על נעלי ריקוד בעלות עקב - נעלי עקב. באמצע המאה השמונה עשרה הרקדנית הצרפתייה מארי-אן דה קופיס דה קמרגו הייתה הראשונה שלא נעלה עקבים בעת הבלט, ולאחר המהפכה הצרפתית עקבים הוצאו מהסטנדרטים של נעלי הבלט.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.russianpointe.com/blog/2013/04/30/history-pointe-shoes/ היסטוריה של נעלי הבלט]
* [https://www.crfashionbook.com/fashion/a24663992/the-history-of-ballet-flats/ התפתחות נעלי הבלט השטוחות]

קטגוריה:בלט: אביזרים
קטגוריה:סוגי הנעלה
שיר היונה

"שיר היונה" הוא פזמון שכתבה שמרית אור, הלחין ועיבד מתי כספי וביצעה נתנאלה.

== רקע ==
השיר בוצע על ידי הזמרת נתנאלה בפסטיבל הזמר והפזמון 1974. נתנאלה ששירתה בלהקת חיל האוויר השתתפה בתחרות טרם שחרורה, וביצעה את השיר בעודה לובשת מדי צה"ל. השיר הוגש לתחרות שנתיים קודם לכן, אך לא התקבל אליה.

נתנאלה סיפרה על השיר:"ב-1974 מספר חודשים טרם שחרורי מצה"ל, קיבלתי טלפון שבישר לי שמתי כספי רוצה לתת לי שיר לפסטיבל הזמר. ההפתעה הייתה עצומה. קבענו שניפגש ושהוא ישמיע לי אותו. מאוד התרגשתי. מתי התיישב כשהגיטרה בידיו והחל לשיר, והיופי שבצלילים וההרמוניות העשירות עטפו אותי באושר שלא ידעתי על קיומו. לאחר שסיים אמר: 'טוב, עכשיו בואי ונעבור על השיר'. וכך לימד אותי את השיר".

במצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל לשנת תשל"ד (1974) דורג השיר במקום ה-12.

מתי כספי שהלחין את השיר ביצע את השיר באלבומו "צד א' צד ב'" שהוציא בשנת 1978. האלבום כלל גרסאות חדשות שביצע, לשירים שהלחין בעבר לאחרים.

== השיר בספרי תווים ==
* פסטיבל הזמר הישראלי תשל"ד 1974, עמ' 12, הוצאת נגן, 1974. 
* רחל כוכבי, הנרי קלאוזנר, גיל אלדמע (עורכים), שירי מקהלה, עמ' 4, הוצאת המרכז לתרבות ולחינוך, 1975. 
* מתי כספי, ברית עולם, עמ' 74, הוצאת י. שרברק, 1980. 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997010406282905171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1974
קטגוריה:סינגלים מ-1974
קטגוריה:שירי נתנאלה
קטגוריה:שירי פסטיבל הזמר והפזמון 1974
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתי כספי
קטגוריה:שירים על בעלי כנף
אולד פאשנד

אולד פאשנד (באנגלית: Old fashioned) הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי<ref name="IBA-wcc"></ref> אותו מכינים על ידי ערבוב סוכר עם אנגוסטורה ביטרס, בורבון או ויסקי אחר ולעיתים ברנדי במקום וויסקי, וקישוט בקליפת תפוז. קוקטייל זה מוגש באופן מסורתי בכוס אולד פאשנד, שקדמה לקיומו של הקוקטייל.

הקוקטייל פותח במהלך המאה ה-19 וקיבל את שמו בשנות השמונים של אותה מאה. זהו גם אחד מששת המשקאות הבסיסיים המופיעים בספר The Fine Art of Mixing Drinks של המחבר דייוויד א. אמברי.

== היסטוריה ==
ההגדרה המתועדת הראשונה של המילה "קוקטייל" הייתה בהדסון, ניו יורק בתגובה למכתב של קורא בעיתון The Balance and Columbian Repository שביקש להגדיר את המילה ב-6 במאי 1806. בגיליון של אותו עיתון ב-13 במאי 1806 כתב עורך העיתון כי מדובר בריקוח של משקאות חריפים, ביטרס, מים וסוכר.<ref></ref><ref></ref> ג'יי.אי. אלכסנדר מתאר את הקוקטייל באופן דומה בשנת 1833, כפי שהוא נתקל בו בעיר ניו יורק.<ref></ref>

בשנות השישים של המאה ה-20, היה מקובל להוסיף לקוקטייל קוראסאו, אבסינת וליקרים אחרים. המתכון המקורי, אם כי ביחסים מעט שונים, חזר לאופנה וכונה "מיושן" (old-fashioned).<ref></ref><ref name="Wondrich =2007"></ref> הקוקטיילים הפופולריים "המיושנים" היו מיוצרים מוויסקי, כאשר שיפון פופולרי יותר מבורבון.

האזכור הראשון בדפוס "קוקטיילים מיושנים" היה ב-Chicago Daily Tribune בפברואר 1880.<ref></ref> עם זאת, המועדון Pendennis, מועדון גברים שנוסד בשנת 1881 בלואיוויל, קנטאקי, טוען שהקוקטייל המיושן שהומצא שם.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קוקטיילים
בלסטוציסט

בלסטוציסט (או כִּיסְתָה רִאשׁוֹנִית) הוא המבנה שנוצר בשלבי ההתפתחות הראשוניים של היונקים.

המבנה מורכב משני חלקים: מסת התאים הפנימית (ICM, או אמבריובלסט), שמאוחר יותר תהפוך לעובר. חלק זה נוצר עוד קודם להשתרשות ברירית הרחם. החלק החיצוני מכונה טְרוֹפוֹבְּלַסְט והוא מורכב מחלל הנבט (Blastocoel) ומשכבת התאים החיצונית המקיפה את כלל הבלסטוציסט. הטרופובלסט תהפוך בהמשך לשליית העובר.

בבני אדם, הבלסטוציסט נוצרת כ-5 ימים לאחר ההפריה, כאשר חלל נוצר במורולה, השלב הראשוני ביצירת העובר, המורכב מ-16 תאים. לבלסטוציסט קוטר של כ-0.1–0.2 מילימטר, והיא מורכבת מכ-200–300 תאים, ולאחר מכן עוברים התאים תהליך התחלקות מהיר. כשבעה ימים מאוחר יותר עוברת הבלסטוציסט השרשה, כאשר היא משתרשת אל דופן הרחם, ממשיכה בהתפתחותה, כולל תהליך הגסטרולציה.

== מבחר תמונות ==
<gallery mode="packed">
Human blastocyst.jpg|בלסטוציסט אנושית (מסת התאים הפנימית למעלה)
Blastulation.png|השלבים הראשונים של התפתחות העובר – בלסטולציה: (1) מורולה; (2) בלסטולה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היריון
קטגוריה:ביולוגיה התפתחותית
ורד כהן

ורד כהן (נולדה ב-23 במאי 1988) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת בעמדת הקשרית אמצע במ.כ רמת השרון מליגת העל בכדורגל נשים ובנבחרת ישראל. במהלך הקריירה שלה כשחקנית זכתה ב-8 אליפויות וב-13 גביעי המדינה.

==קריירה מקצועית==
כהן החלה להתאמן בגיל 12.5 בקבוצת מכבי תל אביב מליגת הנשים והייתה חלק מסגל הקבוצה עד התפרקותה ב-2002.

משנת 2003 שיחקה במכבי חולון עד שנת 2014, וזכתה איתה ב-9 גביעי המדינה ו-6 אליפויות.

ב-2014 עברה לשתי עונות במ.ס. קריית גת וזכתה בגביע המדינה כשבעונת 2015/2016 הבקיעה 18 שערים והייתה מלכת השערים בקבוצתה.

ב-2016 הצטרפה לשורות אס"א תל אביב וזכתה בגביע המדינה.

באמצע עונת 2017/2018 עברה עד סוף העונה למ.כ רמת השרון וזכתה בגביע המדינה.

בעונת 2018/2019 חזרה לשורותיה של אס"א תל אביב וזכתה בדאבל, באותה עונה כבשה 11 שערים והייתה מלכת השערים בקבוצתה.

בעונת 2019/2020 עברה לקבוצת מ.כ רמת השרון וזכתה איתה באליפות.

==בנבחרת==
עוד לפני גיל 17 ובמהלך השנים 2004–2006 שיחקה במסגרת נבחרת ישראל בכדורגל נשים עד גיל 19 בשלושה קמפיינים של מוקדמות אליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19. במסגרת זו שיחקה 11 משחקים והבקיעה 4 שערים. בשנים 2005–2008 שיחקה בנבחרת הבוגרת כשמשחק הבכורה שלה היה מול נבחרת מולדובה בנובמבר 2005. בשנת 2019 זומנה שוב לסגל הנבחרת. נכון לשנת 2020 רשמה 12 הופעות והבקיעה 3 שערים.
ב-20 באוגוסט 2019 הבקיעה את השער היחיד של הנבחרת במשחק הידידות מול קבוצת צ'לסי האנגלית מהסופר ליג לנשים, כשבמשחק נכחו 8,534 צופים ובכך נשבר שיא הצופים למשחק כדורגל נשים בישראל.

==תארים==
===מכבי חולון===
* אליפות המדינה: (6) - 2002/2003, 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009
* גביע המדינה: (9) - 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008, 2008/2009, 2009/2010, 2012/2013

===מ.ס. קריית גת===
* גביע המדינה: (1) - 2015/2016

===אס"א תל אביב===
* אליפות המדינה: (1) -2018/2019
* גביע המדינה: (2) -2016/2017, 2018/2019

===מ.כ רמת השרון===
* אליפות המדינה: (1) -2019/2020
* גביע המדינה: (1) - 2017/2018

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.football.org.il/players/player/?player_id=5543 פרופיל] באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* יניב טוכמן, [https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/3/ART/782/435.html סיפורם של לירן כהן ואחותו, ורד, שחקנית נבחרת ישראל], באתר מקור ראשון, 13 בספטמבר 2004
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלניות ישראליות
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשריות כדורגל ישראליות
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלניות מכבי חולון
קטגוריה:כדורגלניות אס"א תל אביב
קטגוריה:כדורגלניות מ.כ. רמת השרון
קטגוריה:כדורגלניות מ.ס. קריית גת
קטגוריה:ראשון לציון: כדורגלניות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1988
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
יום טוב ישראל (שיריזלי)

הרב יום טוב ישראל (שיריזלי; ה'תקפ"א, 1821 – י"ג באב ה'תרנ"א, 1891) היה רב הקהילה היהודית בקהיר שבמצרים.

==קורות חייו==
נולד בירושלים בשנת תקפ"א לרבי אליהו ישראל שיריזלי. נשא את מרים, בת רבי משה זכותא. בשנת תר"ז עבר לקהיר יחד עם אביו שמונה לרב הקהילה היהודית בעיר במקומו של הרב משה יוסף אלגאזי. רבי יום טוב עמד לצד אביו בהנהגה והיה אחראי על ייצוג הקהילה במוסדות הממשלה ובבתי המשפט. מתוקף תפקידו זה שימש כחבר ב"ועדת הממשלה" ו"ועדת הפנים" של ממשלת מצרים.

עם פטירת האב בשנת תרכ"ו מונה בנו רבי יום טוב לשמש תחתיו ברבנות. מלבד עיסוקו בהוראה היה אחראי על כל ענייני הציבור. רבי רפאל אהרן בן שמעון, ששימש כרב הקהילה אחריו מתאר את פעילותו:

עזרתו לקהילה התבלטה במיוחד בתקופת המאורעות שפרצו במצרים בשנת 1884 קודם הכיבוש הבריטי של מצרים, כאשר כמעט כל ראשי הקהילה נמלטו ממצרים נשאר הרב בעיר וייצג אותה בפני השלטונות.

בשנת תרמ"ד החליט לשוב לעיר מולדתו ולעלות לירושלים. על פי בקשת בני הקהילה הסכים להמשיך ולכהן בתפקיד באופן רשמי, כאשר בפועל מינה את הרב חיים דוד שבתי טאראגאנו שימלא את תפקידי הדת בעיר. מירושלים המשיך רבי יום טוב להיות מעורה בענייני הקהילה והיה מכריע בשאלות הקשות. כך למשל כותב בתשובה לראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר בעניין הקשור לאחד מיהודי מצרים: "מצאתי את עצמי בריא בחיובא להעמיס על עצמי לשנות האי פירקא... להיות נדון זה אחד מעניי עמינו ק"ק ברוך עמי מצרים יע"א, אשר שם ישבתי למשפט ימים ושנים להורות להם הדרך ילכו בה, ואף כי עתה רחקה ממני ויצאתי מחוץ לאהלה, האמנם היו עיני ולבי שם כל הימים... לשאת במשא העם הזה כל עוד נשמתי בי וארוצה ואבואה לפניהם עד זיבולא בתרייתא".

בתקופה שבתו בירושלים פעל יחד עם אחיו רבי יצחק ורב נוסף להכשיר את קבר רחל לכניסת כהנים, זאת באמצעות בניית חלל בתוך הכיפה שעל הקבר. על פי עדותו של רבי יצחק אלפיה נהגו מאז כל הרבנים החסידים שהיו כוהנים להיכנס לקבר רחל בלי חשש.

בשנת תר"נ נפטר הרב טאראגאנו, ורבי יום טוב שב למצרים על מנת למצוא מחליף קבוע לתפקיד. מספר חודשים לאחר מכן נבחר הרב רפאל אהרן בן שמעון לרבה של קהיר וטקס המינוי נערך בכ"ה שבט תרנ"א.

באדר תרנ"א שב לירושלים ונפטר בה בי"ג אב תרנ"א. נטמן בהר הזיתים.

==יצירתו==
*[https://www.hebrewbooks.org/8878 מנהגי מצרים] – אוסף מנהגי קהילת קהיר בעניינים שונים ועל סדר ארבעת חלקי השולחן ערוך. ספרו זה היווה את הבסיס לספר נהר מצרים מאת רבי רפאל אהרן בן שמעון. נדפס לראשונה בירושלים תרל"ג.
*הגהות והערות לספר טיב גטין של הרב חיים מודעי אותו הדפיס בירושלים בשנת תרל"ה.
*תשובות הלכתיות שכתב מפוזרים בקובץ התורני "תורה מציון" ובספרי חכמי דורו. תשובות אלו נאספו לתוך הספר ליקוטי תשובות על ידי מכון טוב מצרים (ירושלים, תשס"ח). בין הנושאים בהן עסק הן: זמן קריאת המגילה בשכונות ירושלים החדשות, היתר המכירה בשביעית, מגורי יהודים במצרים בעת הזו ועוד.

==לקריאה נוספת==
*מנהגי מצרים, מכון טוב מצרים (ירושלים, תשס"ח), תולדות המחבר.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.hyomi.org.il/page.asp?id=440 חכם יום טוב ישראל], באתר החכם היומי
* [http://www.cherezli.com/myhtml/cherezli-heb.html סיפורה של משפחת ישראל-שריזלי], באתר משפחת ישראל-שיריזלי
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:קהיר: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:נפטרים ב-1891
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
פיינל רזולושן (2010)

{| class="wikitable" align="left"
|-
! colspan="3" align="center" | פיינל רזולושן (2010)
|-
! colspan="3" align="center" <small>הפוסטר הרשמי של האירוע בכיכובם של Fortune</small>
|-
! colspan="3" align="center" | מידע
|-
| ארגון || colspan="2" | Total Nonstop Action Wrestling
|-
| תאריך || colspan="2" | 5 בדצמבר 2010
|-
| עיר || colspan="2" | אורלנדו, פלורידה
|-
| אולם || colspan="2" | אימפקט זון
|-
| מספר צופים || colspan="2" | 1,100
|-
! colspan="3" | סדרת אירועי שלם וצפה של TNA
|-
|align="center"|טרנינג פוינט
|align="center"|פיינל רזולושן(2010)
|align="center"|ג'נסיס
|-
! colspan="3" align="center" | סדרת אירועי פיינל רזולושן
|-
|align="center"|2009
|align="center"|פיינל רזולושן(2010)
|align="center"|2011
|}
פיינל רזולושן (2010) היה אחד מאירועי השלם וצפה של ארגון ההיאבקות האמריקאי, Total Nonstop Action Wrestling. האירוע נערך ב-5 בדצמבר 2010 באולם האימפקט זון שבאורלנדו, פלורידה. האירוע היה האירוע השביעי בסדרת אירועי פיינל רזולושן. באוקטובר 2017, עם השקת רשת ה-Global Wrestling Network, האירוע התווסף לספריית תוכני ה-VOD של הארגון.

תשעה קרבות התנהלו באירוע. בקרב המרכזי, ג'ף הארדי ניצח את מאט מורגן ושמר על אליפות העולם במשקל כבד של TNA בקרב ללא פסילות שבו מר אנדרסון שימש כשופט המיוחד. עוד ברשימת הקרבות, המוטור סיטי מאשין גאנס (אלכס שלי וכריס סייבן) ניצחו את ג'נריישן מי (ג'רמי באק ומקס באק) בקרב פול מטאל מייהם ושמרו על אליפות הזוגות העולמית של TNA, ג'ף ג'ארט ניצח את סמואה ג'ו בקרב הכנעות, ורוב ואן דאם ניצח את ריינו בקרב הראשון שמדמם.

==עלילות==

האירוע כלל קרבות שנבעו מעלילות מתוסרטות מתוכניות Impact.

==תוצאות==

{| class="wikitable"
|-
! מס' !! תוצאות !! התניות !! זמן
|-
| 1 || ביר מאני, אינק (ג'יימס סטורם ורוברט רוד) ניצחו את אינק אינק (ג'סי ניל ושאנון מור) || קרב זוגות אשר קבע את הטוענים לכתר לאליפות הזוגות העולמית של TNA || 10:45
|-
| 2 || טארה ניצחה את מיקי ג'יימס || קרב ספירות בכל מקום || 10:25
|-
| 3 || רובי אי (א) ניצח את ג'יי לית'ל בפסילה || קרב יחידים על אליפות ה-X דיוויז'ן של TNA || 08:11
|-
| 4 || רוב ואן דאם ניצח את ריינו || קרב הראשון שמדמם || 12:24
|-
| 5 || דאגלס ויליאמס ניצח את AJ סטיילס (א) || קרב יחידים על אליפות הטלוויזיה של TNA || 14:50
|-
| 6 || המוטור סיטי מאשין גאנס (אלכס שלי וכריס סייבן) (א) ניצחו את ג'נריישן מי (ג'רמי באק ומקס באק) || קרב פול מטאל מייהם על אליפות הזוגות העולמית של TNA || 16:27
|-
| 7 || אביס ניצח את דיאנג'לו דינרו || קרב ארון קבורה || 11:40
|-
| 8 || ג'ף ג'ארט ניצח את סמואה ג'ו || קרב הכנעות || 09:05
|-
| 9 || ג'ף הארדי (א) ניצח את מאט מורגן || קרב ללא פסילות על אליפות העולם במשקל כבד של TNA (מר אנדרסון שימש כשופט המיוחד) || 12:31
|-
! colspan="4" align="center" | (א) - מתייחס למתאבק/מתאבקים שהגיעו לקרב כאלוף/אלופים
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:אירוע היאבקות מקצועית
קטגוריה:2010 בספורט
קטגוריה:2010 בארצות הברית
פרשת האלכוהול המזויף (2018)

פרשת האלכוהול המזויף החלה בישראל בשנת 2018. לפחות 13 אנשים מתו לאחר ששתו משקאות אלכוהוליים מזויפים, ורבים אחרים התעוורו. האלכוהול במשקאות הכיל ריכוז גבוה של מתנול, שעלול לגרום להרעלת מתנול שיכולה לגרום לעיוורון ואף למוות.

בפרשה היה מעורב ארגון פשע, ובו יצרני אלכוהול מזויף, מפיצים סיטונאים, רשת הפצה ארצית והעלמות מס בסכומים גבוהים.

עד היום לא הוגש כתב אישום כלשהו בפרשה.

==השתלשלות הפרשה==
ביולי 2018 פשטה המשטרה על מחסן במושב אחוזם שנמצא בבעלותו של פליקס סיבוני, אביה של מירי רגב, ושל אדם נוסף, והחרימה מתוכו 1,500 בקבוקי אלכוהול. בבדיקה שנערכה במשרד הבריאות נמצא בבקבוקים ריכוז גבוה מאוד של מתנול. נפתחו תיקים פליליים נגד סיבוני ונגד כמה בעלי מכולות שהפיצו את הבקבוקים המזויפים, בחשד לעבירות של חבלה ברשלנות, שימוש בחומר רעיל ומסוכן וגרימת מוות ברשלנות. סיבוני טען שהוא לא ידע מה מכילים המשקאות שמכר.

עד אוגוסט 2018 מתו שבעה בני אדם ושלושה התעוורו לגמרי לאחר שצרכו משקאות אלכוהוליים מזויפים.

בנובמבר 2018 נעצרו חמישה חשודים נוספים בהכנה ובאספקה של אלכוהול מזויף. באחד מבתי החשודים נמצא "סליק" ובו 24 חביות מתנול, ששימשו להכנת אלכוהול מזויף.<ref></ref>

לפי דיווחי משרד הבריאות, עד אוגוסט 2019 מתו 13 ישראלים וחמישה התעוורו כתוצאה מהרעלת אלכוהול. ככל הנראה המספרים הללו נמוכים בהרבה מנתוני האמת, מפני שבתי חולים לא תמיד מתעדים את סיבת המוות כהרעלת אלכוהול.

מקרי המוות וההתעוורות התרחשו במקומות שונים בישראל, דבר המעיד על כך שהאלכוהול המזויף הופץ בתפוצה רחבה. המפיץ הראשי לא נתפס, ולא הוגשו כתבי אישום בפרשה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסונות מעשה ידי אדם בישראל
קטגוריה:2018 בישראל
קטגוריה:פשע בישראל
קטגוריה:ישראל: בריאות הציבור
הדיוויזיה ה-117 (האימפריה הגרמנית)

סמל היחידה
הדיוויזיה ה-117 (בגרמנית: 117. Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-1 באפריל 1915, ולמפקדה מונה ארנסט קונצה. בתחילה לחמה הדיוויזיה בחזית המערבית, והשתתפה בקרב ארטואה השני, קרב ארטואה השלישי והקרב על הסום. באוגוסט 1916 הועברה הדיוויזיה לרומניה, שם לחמה בקרבות השונים. באוקטובר 1917 הועברה הדיוויזיה לאיטליה, שם היא נטלה חלק בקרב קפורטו. במרץ 1918 הועברה הדיוויזיה שוב לחזית המערבית, שם היא השתתפה במתקפת האביב, ולאחר מכן לחמה במתקפת מאה הימים. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-30 באפריל 1919 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* ארנסט קונצה (6 באפריל 1915 – 26 באוגוסט 1916)
* פאול זיידל (27 באוגוסט 1916 – 24 בנובמבר 1917)
* פאול פון דראביך-וכטר (25 בנובמבר 1917 – 12 באפריל 1918)
* קרל הפר (13 באפריל 1918 – 30 באפריל 1919)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

==קישורים חיצוניים==

117
117
רוברט לאות'

רוברט לאות (באנגלית Robert Lowth; 27 בנובמבר 1710 - 3 בנובמבר 1787) היה הבישוף של הכנסייה האנגליקנית, עמית החברה המלכותית, פרופסור לשירה באוקספורד,חוקר השירה העברית הקדומה ומחבר אחד מספרי הלימוד המשפיעים ביותר על דקדוק אנגלי.

==חייו==
לאות' נולד בהמפשייר, בריטניה, בנו של ד"ר ויליאם לאות', איש דת ופרשן תנ"כי. הוא התחנך במכללת וינצ'סטר ועבר לניו קולג' באוקספורד בשנת 1729. את התואר הראשון קיבל בשנת 1733 ואת התואר השני באומנויות בשנת 1737. בשנת 1735, בעודו באוקספורד, לאות' קיבל מינוי מהכנסייה האנגליקנית ככומר באוווינגטון, המפשייר, תפקיד אותו מילא עד 1741, אז מונה לפרופסור לשירה באוקספורד.

הבישוף לאות' תרגם את ספר ישעיהו לאנגלית בשנת 1778. התאולוג האדוונטיסטי ואגונר אמר בשנת 1899 שתרגומו של לאות' לישעיהו היה .

בשנת 1750 התמנה לארכידקון(סגן בישוף) של וינצ'סט. בשנת 1752 התפטר מתפקידו כפרופסור באוקספורד והתחתן עם מרי ג'קסון. זמן קצר לאחר מכן, בשנת 1753, מונה לואת' לרקטור של מזרח וודהיי. בשנת 1754 הוענק לו דוקטור לתאולוגיה על ידי אוניברסיטת אוקספורד, בעבור עבודתו על שירה עברית בשם Praelectiones Academicae de Sacra Poesi Hebraeorum (על שירת העברים הקדושה). מסה זו התפתחה מסדרת הרצאות ופורסמה במקור בלטינית. היא תורגמה לאנגלית בידי ג'ורג' גרגורי בשנת 1787 כLectures on the Sacred Poetry of the Hebrews.

לאות' נבחר לחברות המלכותיות של לונדון וגטינגן בשנת 1765. הוא הוקדש לבישוף סנט דייוויד בוויילס בשנת 1766; אך עוד באותה השנה הוא הועבר לאוקספורד. הוא נשאר בישוף של אוקספורד עד 1777 אז מונה לבישוף של לונדון וכן לדיקן הקפלה המלכותית. בשנת 1783 הוצע לו תפקיד הארכיבישוף מקנטרברי, אך הוא סירב בגלל מצב בריאותו.

לאות' היה בידידות טובה עם דייוויד יום, כפי שציין מוכר הספרים הסקוטי הבולט אנדרו מילאר ".

לאות' כתב אפיטף בלטינית Cara, Vale ("להתראות, יקירה") על מות בתו מריה. האפיטף זכה לכבוד רב בסוף המאה ה-18 ותחילת המאה ה-19, והולחן על ידי המלחין האנגלי ג'ון וול קאלקוט.

לאות' נפטר בשנת 1787, ונקבר בחצר "כנסיית כל הקדושים", פולהאם.
מצבה לזכרו של לאות' על קברו בפולהאם

==מחקריו על המקרא==
נראה כי לאות' היה המלומד הראשון בתנ"ך בתקופה המודרנית שהבחין במבנה הפואטי של ספר תהילים ושל חלקים גדולים בספרות הנבואית במקרא. הוא הקדיש סדרה בת 34 הרצאות למבנה ולתכונות הספרותיות של כתבי הקודש. בהרצאה 19 הוא מביא את ההגדרה הקלאסית של התקבולת, שעודנה הקטגוריה הבסיסית ביותר להבנת השירה המקראית. הוא מזהה שלוש צורות של תקבולות: נרדפת (סינונימית), ניגודית (אנטיתטית) ומשלימה (סינתטית). רעיון זה השפיע רבות על לימודי הברית הישנה עד ימינו.

הושפעו ממנו וביקרו אותו: יוהאן גוטפריד הרדר ומאוחר יותר שלמה לויזון.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.eighteenthcenturypoetry.org/authors/pers00031.shtml Robert Lowth] at the [http://www.eighteenthcenturypoetry.org/ Eighteenth-Century Poetry Archive (ECPA)]
*[https://books.google.com/books?id=V0AAAAAAYAAJ&pg=PR1&dq=editions:ISBN0766188558#PPR1,M1 1815 Edition of "Lectures on the Sacred Poetry of the Hebrews"] סרוק בספרית גוגל
* [https://discovery.nationalarchives.gov.uk/details/c/F63204 ארכיון רוברט לאות'] בארכיון הלאומי הבריטי
* [https://www.npg.org.uk/collections/search/person.php?LinkID=mp55837 דיוקנאות של רוברט לאות'] בגלריית הדיוקנאות הלאומית
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרי מקרא
קטגוריה:הבישופים של לונדון
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:בלשנים ולשונאים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1710
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1787
הדיוויזיה ה-123 (האימפריה הגרמנית)

הדיוויזיה ה-123 (הסקסונית ה-7) (בגרמנית: 123. Infanterie-Division (7. Königlich Sächsische)) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-20 במרץ 1915, ולמפקדה מונה קרל לוציוס. בתחילה לחמה הדיוויזיה בחזית המערבית, והשתתפה בקרב ארטואה השלישי והקרב על הסום. באוגוסט 1916 הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית, שם לחמה בקרבות השונים. בנובמבר 1917 הועברה הדיוויזיה שוב לחזית המערבית, שם היא השתתפה במתקפת האביב, ולאחר מכן לחמה במתקפת מאה הימים, ובכלל זה ב, הקרב השני על המארן וקרב סן-מייל. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-4 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* קרל לוציוס (20 במרץ 1915 – 6 באוגוסט 1918)
* אוטו פון אומפטדה (7 באוגוסט 1918 – 4 בינואר 1919)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

123
123
ניצחת איתי הכל (שיר)

"ניצחת איתי הכל" (ידוע גם כ"ניצחת איתי הכל (מוזיקה)") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עמיר בניון. השיר יצא לאור בשנת 2003, על ידי חברת התקליטים הליקון, כסינגל ראשון מתוך אלבום האולפן הרביעי שלו, "ניצחת איתי הכל".

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי עמיר בניון והופק על ידי בניון בשיתוף נדב ביטון, שמוליק דניאל, ליאור שושן ואודי תורג'מן. במהלך ראיון בניון סיפר כי כתב את השיר על אהבתו למוזיקה.

== הצלחה ==
השיר, יחד עם האלבום עצמו, הביא לפריצת דרכו של בניון. במצעד השבועי של רשת ג' הגיע השיר בשיאו למקום השני. במצעד השנתי של התחנה, זכה השיר להצלחה רבה תוך שדורג במקום השישי. במצעד השנתי של גלגלצ זכה השיר להצלחה אף רבה יותר, תוך שדורג במקום החמישי.

בשנת 2004, זכה השיר בפרס אקו"ם להישג השנה ע"ש משה וילנסקי.<ref></ref> את הכסף אותו קיבל עבור זכייתו בפרס, תרם בניון לאנשים עניים.

בשנת 2009 ערכו ערוץ 24 ומאקו את מצעד "פסקול העשור", בו דורג השיר במקום השני. באותה השנה, נערך "המצעד של המדינה" המדרג את 500 השירים הטובים ביותר בזמר העברי, בו דורג השיר במקום ה-70.

== מיקומי שיא ==

== גרסתם של ישי ריבו ואמיר דדון ==
ב-18 ביולי 2019, במהלך הופעתו בבריכת הסולטן, ביצע הזמר-יוצר ישי ריבו את השיר ביחד עם הזמרים אמיר דדון ועמיר בניון. השיר יצא לאור ב-13 באוגוסט 2019, כסינגל שלא מתוך אלבום. נכון לינואר 2024, לסינגל למעלה מ-26.6 מיליון צפיות באתר יוטיוב.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990041207590205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי ישי ריבו
קטגוריה:זוכי פרס אקו"ם
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
פרסט פאסט

פרסט פאסט (באנגלית: First Facet; מילולית: הדופן הראשונה או הפן הראשון) הוא מצוק תלול שאינו מכוסה קרח, בחוף סקוט, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

המצוק נמצא ממזרח למצוק סקנד פאסט (מילולית: הדופן השנייה).

המצוק מהווה את הגדה הצפונית של קרחון דבנהאם יחד עם מצוק סקנד פאסט.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי המצוק ===

המצוק התגלה ומופה על ידי המשלחת הבריטית לחקר אנטארקטיקה (משלחת טרה נובה), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910–1913, בפיקודו של רוברט פלקון סקוט.

=== מקור השם ===

שמו של המצוק ניתן לו על ידי סקוט.

השם הוא תיאורי - על־שם היותו אחד משני המצוקים המהווים את הגדה הצפונית של הקרחון.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:4933 פרסט פאסט] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=4624&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR פרסט פאסט] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=4933&fid=antgeo_108 תצלום לוויין של אזור פרסט פאסט]
* [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/First_Facet/ מזג אוויר נוכחי עדכני בפרסט פאסט]
** [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/First_Facet/long.html תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור פרסט פאסט]
** [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/First_Facet/statistics.html נתוני מזג אוויר סטטיסטיים והיסטוריית מזג אוויר עבור פרס פאסט]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חוף סקוט
קטגוריה:ארץ ויקטוריה: צוקים
סקנד פאסט

סקנד פאסט (באנגלית: Second Facet; מילולית: הדופן השנייה או הפן השני) הוא מצוק תלול שאינו מכוסה קרח, בחוף סקוט, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

המצוק נמצא ממערב למצוק פרסט פאסט (מילולית: הדופן הראשונה).

המצוק מהווה את הגדה הצפונית של קרחון דבנהאם (יחד עם מצוק פרסט פאסט).

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי המצוק ===

המצוק התגלה ומופה על ידי המשלחת הבריטית לחקר אנטארקטיקה (משלחת טרה נובה), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910–1913 בפיקודו של רוברט פלקון סקוט.

=== מקור השם ===

השם הוא תיאורי - ומתאר את היותו אחד משני המצוקים המהווים את הגדה הצפונית של הקרחון.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:13517 סקנד פאסט] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=12967&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR סקנד פאסט] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/Second_Facet/ מזג אוויר נוכחי מעודכן בסקנד פאסט]
** [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/Second_Facet/long.html תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור סקנד פאסט]
** [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/Second_Facet/statistics.html סטטיסטיקות מזג אוויר עבור סקנד פאסט]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חוף סקוט
קטגוריה:ארץ ויקטוריה: צוקים
יחסי גאורגיה–גבון

יחסי גאורגיה–גבון הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין גאורגיה לבין הרפובליקה הגבונית.

== היסטוריה ==
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין גאורגיה לבין הרפובליקה הגבונית כוננו ב-19 בספטמבר 2011 כאשר נפגש שר החוץ הגאורגי גרגול ושדזה עם עמיתו הגבוני פול טונגוי בשולי העצרת הכללית של האו"ם בניו יורק. שתי המדינות חתמו באותה הפגישה על הסכם דו-צדדי ראשון ביניהן. ב-2015 נפגש שר החוץ גיורגי קבירקשווילי עם עמיתו הגבוני עמנואל איסוזה-נגונדה שהפך לימים לראש ממשלת גבון ואלו שוחחו בנוגע לאפשרויות להרחבת היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות.

בסוף אוגוסט 2018 ספינת משא עם 17 מלחים גאורגים עליה נעלמה באזור חופה של מערב אפריקה. הספינה נמצאה שבוע לאחר מכן בנסיבות מסתוריות בגבון ועוגנה בנמל בדרום העיר ליברוויל בעזרת חברת הנפט הבינלאומית של גבון.

בין שתי המדינות לא מתקיימים הסכמי אשרה מטעמים של חוסר עניין הדדי מצד האזרחים.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* גאורגיה אינה מיוצגת בגבון, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
* גבון אינה מיוצגת בגאורגיה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.

== הערות שוליים ==
הדיוויזיה ה-103 (האימפריה הגרמנית)

הדיוויזיה ה-103 (בגרמנית: 103. Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-11 במאי 1915, ולמפקדה מונה לודוויג פון אסטורף. הדיוויזיה לחמה בחזית המזרחית, ולאחר מכן לחמה במהלך המערכה על סרביה. באפריל 1916 הועברה הדיוויזיה לחזית המערבית, שם לחמה בקרב ורדן וב. בשנת 1917 היא לחמה ב, ובשנת 1918 היא השתתפה במתקפת האביב, ובכלל זה ב וב, ולאחר מכן לחמה במתקפת מאה הימים. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-27 בנובמבר 1918 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* לודוויג פון אסטורף (11 במאי 1915 - 28 באוגוסט 1916)
* פריץ פון אונגר (29 באוגוסט 1916 - 18 בספטמבר 1916)
* ארתור פון גאביין (18 בספטמבר 1916 - 1 בינואר 1917)
* פרידריך וילהלם פון אויר (2 בינואר 1917 - 3 בינואר 1918)
* הנס פאודור לפר (5 בינואר 1918 - 27 בנובמבר 1918)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

103
103
עונג אפרון

עונג אפרון (נולד ב-7 בדצמבר 1992) הוא שחקן ישראלי.

==ביוגרפיה==
אפרון נולד וגדל בזכרון יעקב בבית דתי, ובהתבגרותו יצא בשאלה.<ref></ref>

בנה של המשוררת חמוטל בן זאב, נכדו של השחקן מרדכי בן זאב, אחיינם של שדרן הרדיו דורי בן זאב והשחקן ערן בן זאב.

== פילמוגרפיה ==

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרויקט
!תפקיד
!הערות
|-
|2011
|2.3 בשבוע
|מיכאל
|
|-
|2012
|יומני החופש הגדול
|איתי ניסים
|שודרה בערוץ דיסני ב-yes
|-
|2014
|מועדון החנונים
|דני
|
|-
|2016–2021
|נעלמים
|אלון קליין
|שודרה בערוץ ניקלודיאון
|-
|2020
|בלקספייס
|עומר רוקח
|שודרה ברשת 13; עונה ראשונה
|-
|2022
|שנות הירח
|רן
|
|}

=== בקולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרויקט
!תפקיד
!הערות
|-
| rowspan="2" |2013
|בננות
|דדי
|
|-
|ערבים רוקדים
|שי
|
|-
|2016
|מעבר להרים ולגבעות
|אלישע
|
|}

=== כמפיק מוזיקלי ===
בנוסף לעבודות המשחק, הפיק עפרון גם את הווידאו קליפים הבין לאומיים של הזמר דניס לויד Never Go Back ו-GFY.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:יוצאים בשאלה
קטגוריה:מפיקים ישראלים
קטגוריה:משפחת בן-זאב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1992
בוקרמנגה

בּוּקָרָמַנְגָּה (בספרדית: Bucaramanga) היא עיר קולומביאנית, בירת מחוז סנטנדר. בבוקרמנגה מתגוררים 528,575 תושבים, ויחד עם פלורידבלנקה, חירון ופיידקסטה, היא יוצרת את מטרופולין בוקרמנגה הכולל 1,141,694 תושבים, המטרופולין החמישי בגודלו במדינה. הוא ממוקם 384 ק"מ מבוגוטה, בירת המדינה.

==אקלים==

==היסטוריה==
התושבים הילידים שהתיישבו באזור לפני כיבוש אמריקה בידי הספרדים היו הגואנים. תחומיה הנתמכים על ידי מסמכי אומת צ'יבצ'ה הגובלת במערב לזו של היריג'יאס, בצפון עם זה של הצ'יטרוס, במזרח עם זה של הלאכים, ובדרום ודרום-מזרח עם זה של הכוכבים muiscas. גבולות אלה הוגדרו, על ידי המערב, על ידי התוואי שנלקח על ידי רכס ההר Yariguíes, על ידי גבעת זאפטוקה וחלק מהריו דה אורו עד לנקודה בה מתרוקן נהר סוראטה.

==כלכלה==
כלכלת העיר מבוססת על מסחר, תעשיות הטקסטיל והנעלה גם אספקת סחורות ושירותים ומגזר הבנייה.

==ספורט==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:קולומביה: ערים
קטגוריה:מחוזות קולומביה: ערי בירה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1622
יחסי אנדורה – מזרח טימור

יחסי אנדורה–מזרח טימור הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין נסיכות אנדורה לבין הרפובליקה הדמוקרטית של מזרח טימור.

== היסטוריה ==
היחסים שבין נסיכות אנדורה לבין הרפובליקה הדמוקרטית של מזרח טימור כוננו ב-20 בספטמבר 2011.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מזרח טימור אינה מיוצגת באנדורה, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי. נציגותה של מזרח טימור בבריסל, בירת בלגיה, אמונה על היחסים עם אנדורה.
* אנדורה אינה מיוצגת במזרח טימור, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.

== אשרת כניסה ==
אזרחי מזרח טימור פטורים מאשרה למדינות אמנת שנגן ובהן בפועל אנדורה אשר לה גבולות פתוחים עם ספרד וצרפת.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
אליהו ישראל (שיריזלי)

הרב אליהו ישראל (שיריזלי) (? – י' באב תרכ"ו, 1866) היה רב ומנהיג הקהילה היהודית בקהיר שבמצרים.

==קורות חייו==
נולד ליצחק ישראל שיריזלי, שעלה מהעיר שיריז שביוון לארץ ישראל בשנת תקס"ז (1807)<ref>השם שיריזלי נוסף למשפחה על מנת להבדילם ממשפחות "ישראל" אחרות.</ref> והתיישב בירושלים. יחד עמו עלו בניו חיים משה ורבי אליהו.

בירושלים היה מעורה בחיי הקהילה הספרדית, וכאשר נקלעה הקהילה לחובות נשלח על ידה למרוקו ופעל בעיר מקנס אצל ראשי הקהילה שיקציבו לירושלים חלק מהכנסות הקופות של רבי מאיר בעל הנס ורבי שמעון בר יוחאי שנועדו מתחילה לערים צפת וטבריה בלבד.

בשנת תר"ז (1847), לאחר פטירתו של רבה של קהיר הרב יוסף משה אלגאזי הוזמן לשמש תחתיו, תפקיד בו החזיק 19 שנה, עד למותו. השד"ר ר' יעקב ספיר, שביקר בקהיר בשנת תר"י (1850) הזכירו ותיאר את פעילותו:<ref>יעקב הלוי ספיר, אבן ספיר, חלק א, דף יא ע"א.</ref>

היה נשוי לאסתר הלוי ולרוביסה סולטנה ונולדו לו ארבעה בנים ובת. אחיו חיים משה היה פקיד בוועד העדה הספרדית בירושלים.

נפטר בי' אב תרכ"ו. בנו רבי יום טוב ישראל שימש אחריו כרב הקהילה בקהיר ונודע בחיבורו "מנהגי מצרים".

==לקריאה נוספת==
גיורא פוזיילוב, חכמי יהודי מצרים, ספריית המורה הדתי (ירושלים תשנ"ח) עמ' 172–173.

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.cherezli.com/myhtml/cherezli-heb.html סיפורה של משפחת ישראל-שריזלי], באתר משפחת ישראל-שיריזלי

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:קהיר: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1866
ארקטופס

ארקטופס (שם מדעי: Arctops; מילולית: "פני דוב") הוא סוג של זוחל מקבוצת התראפסידה, שחי בסוף תקופת הפרם בדרום אפריקה. לתראפסיד זה הייתה גולגולת מוארכת באורך 30 סנטימטרים שהזכירה גולגולת יונק, והייתה בעלת ניבים ארוכים בקדמתם, דומות לניבי סמילודון. אורך הגוף הגיע ל-2 מטרים בממוצע.

הסוג התגלה לראשונה בדרום אפריקה, תואר ב-1914 בידי החוקר דייוויד מרדית' סירס ווטסון והוא כלל בתוכו 3 מינים: A. willistoni, A. watsoni ו-A. kitchingi. בסוג זה קיים רק המין A. willistoni נחשב לתקף בעוד השאר בטלים ונחשבים לנרדפים למין הראשון או משויכים לסוג Smilesaurus.

התראפסיד ידוע רק ממספר גולגולות, והוא נקרא בשמו עקב המבנה החזק שלהם שהזכיר גולגולת דוב. הוא היה טורף מטיל אימה דומה לגורגונופס שארב כנראה לטרף איטי כמו תראפסידים אחרים, זוחלים שונים ואולי גם דו-חיים. לצידו חיו מינים דומים ממשפחת הגורגונופסיים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:גורגונופסיים
קטגוריה:בעלי חיים שחיו בפרם באפריקה
אמורוזאורוס

איור של אמורוזאורוס
אמורוזאורוס (שם מדעי: Amurosaurus; משמעות שמו: "לטאת נהר אמור") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת ההדרוזאוריים אשר חי ברוסיה של הקרטיקון העליון לפני 70 עד 66 מיליון שנה מזמננו, במשך המאסטריכט - הגיל האחרון של הקרטיקון. הדינוזאור קרוי על שם נהר אמור שבסביבתו התגלה ב-1990 ותואר בידי החוקרים יורי בולוטסקי וסרגיי קורזנוב. הסוג כלל מין אחד - Amurosaurus riabinini.

דינוזאור זה היה קרובו של הלאמבאוזאורוס, והיה בעל ציצה גבוהה בחלקו העליון של הגולגולת ששימשה להפקת צלילים רמים. הממצאים שהתגלו הגיעו לאורך 6 מטרים אך כנראה השתייכו לפרטים צעירים, בעוד פרט בוגר יכול היה, על פי החוקר גרגורי ס. פאול להגיע לאורך 8 מטרים ומשקל של 3,000 ק"ג בקירוב. הממצאים שלו היו בודדים, וחלקם הכילו שרידי נשיכות של טורפים תרופודים שהתגלו באזור.

מדינוזאור זה נמצאו שרידים רבים מאוד, מכאן הסיקו החוקרים שהדרוזאור היה הנפוץ ביותר באזור רוסיה. הוא שגשג לאורך הקרטיקון, אך כמו קרוביו נכחד לפני 66 מיליון שנה, עם הכחדת הקרטיקון הגדולה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:לאמבאוזאוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באסיה
קטגוריה:רוסיה: מאובנים
הוגו לופס-גטל רמירס

הוגו לופס-גטל רמירס (נולד ב-22 בפברואר 1969) הוא אפידמיולוג מקסיקני, חוקר, פרופסור ובכיר בציבור. מאז 1 בדצמבר 2018 הוא ראש תת-המזכירות למניעה וקידום בריאות, במשרד הבריאות של מקסיקו.<ref name=":1"></ref> <ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
הוגו לופס-גטל רמירס נולד ב־22 בפברואר 1969 במקסיקו סיטי, בנם של פרנסיסקו לופס-גטל טרוחיו ומרגריטה רמירס דוארטה. אביו נולד בטרגונה בקטלוניה שבספרד בשנת 1925 והגיע למקסיקו עם סבו וסבתו כגולים רפובליקנים אחרי מלחמת האזרחים בספרד. אביו היה אורולוג ואמה הייתה אחות, והם נפגשו כששניהם עבדו בבית החולים ב־20 בנובמבר.

לופס-גטל למד בקולחיו מדריד . מאוחר יותר הוא נכנס ל, שם סיים את לימודיו כרופא בשנת 1994. יש לו התמחות ברפואה פנימית מהמכון הלאומי למדעי הרפואה והתזונה סלבדור סוביראן , אותו סיים בשנת 2000; תואר שני במדעי הרפואה, השיניים והבריאות מהאוניברסיטה הלאומית האוטונומית של מקסיקו ופוסט-דוקטורט באפידמיולוגיה, אותו סיים בבית הספר לבריאות הציבור בלומברג באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, שהושג בשנת 2006. במהלך הפוסט-דוקטורט ביצע מחקר מחקר פרוספקטיבי על השפעת שחפת על הישרדותם של גברים הנגועים ב-HIV, שפורסם כמאמר בשנת 2008.<ref></ref><ref name=":1"></ref><ref></ref>

משנת 1998 עד 1999 היה ראש רופאים תושבים במכון סלבדור סוביראן, שם בין השנים 1999–2001 היה רופא מומחה. משנת 2013 עד 2018 הוא היה מנהל חדשנות במעקב ובקרה על מחלות זיהומיות במכון הלאומי לבריאות הציבור במקסיקו, ומשנת 2008 עד 2012 שימש כסגן מנכ"ל אפידמיולוגיה במשרד הבריאות. בתפקיד זה הוא הוביל את הקמתה של מערכת המעקב האפידמיולוגי הלאומית (Sinave, סינבה), הִנדוס מחדש של מערכת הבריאות הציבורית המקסיקנית שמטרתה "לכידת, ניתוח והוצאת דוחות" על מעקב אפידמיולוגי וגילוי התפרצויות במדינה מוקדם. מאז 1 בדצמבר 2018, הוא מכהן בתפקיד ראש התת-מזכירות למניעה ולקידום בריאות במזכירות הבריאות של מקסיקו.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אפידמיולוגים
קטגוריה:מדענים מקסיקנים
קטגוריה:מקסיקו: בריאות ורפואה
קטגוריה:ילידי 1969
התמחות (רפואת שיניים)

התמחות היא שלב מתקדם בהכשרתו של רופא שיניים, הנערך לאחר שרופא השיניים קיבל רישיון לעסוק ברפואת שיניים, ובו רוכש רופא השיניים ידע וניסיון מורחבים באחד מתחומי רפואת השיניים, מעבר לידע של רופא שיניים שאינו מומחה.

==התמחות בישראל==

בישראל, תחום ההתמחויות ברפואת שיניים נמצא בסמכותה של המועצה המדעית של ההסתדרות לרפואת שיניים.

משך ההתמחות הוא 3–5 שנים בהתאם לתחום. רופא השיניים המתמחה מועסק על ידי מוסד רפואי שהוכר על ידי המועצה המדעית ומשרד הבריאות להכשרת מתמחים. רופא השיניים המתמחה עובד במוסד הרפואי תחת הדרכה ופיקוח של רופאים שיניים מומחים בתחום התמחותו. עם זאת, רופא שיניים מתמחה הוא רופא שיניים בעל רישיון, והוא נושא באחריות ובסמכות המוגדרות בפקודת רופאי השיניים כמו כל רופא שיניים. בניגוד להתמחות ברפואה כללית, ברפואת שיניים המתמחים בדרך כלל אינם משתכרים מהמוסד בו הם מתמחים, אך דבר זה תלוי במתי ואיפה למדו ועד כמה הם טובים בתחום. ואף נדרשים לשלם שכר לימוד שנתי הנע כיום בין 30,000 ל-120,000 ש"ח לשנת לימודים. יוצאים מן הכלל הם המתמחים בכירורגיית פה ולסתות והמתמחים ברפואת שיניים ציבורית במשרד הבריאות שנחשבים עובדים של המוסד ומשתכרים.

בסוף ההתמחות, או לקראת סיום ההתמחות בתחומים מסוימים, נדרש המתמחה לעמוד בבחינות שלב א' (עיוני בכתב) ושלב ב' (מעשי בעל פה מול ועדת בוחנים) של המועצה המדעית.

מתמחה שסיים את משך ההכשרה באופן הנדרש ועבר את בחינות ההסמכה, יכול לפנות למועצה המדעית בבקשה להכרה כמומחה. המועצה דנה בבקשתו המלווה באסמכתאות ובהמלצות הנדרשות. אם הוחלט כי המתמחה עמד בכל הדרישות, ממליצה המועצה המדעית למשרד הבריאות להכיר ברופא כמומחה. משרד הבריאות מנפיק לרופא השיניים רישיון מומחה בתחום בו התמחה.

==מסלולי התמחות==
בישראל מוכרים 10 מסלולי ההתמחות הבאים:

===התמחות בסיסית===

===התמחות על===
* שיקום פנים ולסתות, התמחות על של המומחיות בשיקום הפה
בעבר היו מספר ניסיונות לייסד התמחות על ברדיולוגיה אוראלית, אך ניסיונות אלו לא צלחו ונושא זה נשאר בתחום המומחיות ברפואת הפה.

==מקומות התמחות==
{| class="wikitable"
!המוסד
!רפואת הפה
!שיקום הפה
!טיפולי שורש
!כירורגיית פה ולסתות
!חניכיים
!אורתודונטיה
!רפואת שיניים ציבורית
!פתולוגיה אוראלית
!רפואת שיניים לילדים
!שיקום פנים ולסתות
|-
|הדסה והאוניברסיטה העברית בירושלים
|V
|V
|V
|V
|V
|V
|V
|
|V
|V
|-
|אוניברסיטת תל אביב
|V
|V
|V
|
|V
|V
|
|V
|V
|
|-
|המרכז לרפואת שיניים של חיל הרפואה
|
|V
|V
|
|V
|V
|
|
|
|
|-
|בית הספר להתמחויות רמב"ם
|
|
|V
|V במרכז הרפואי רמב"ם
|V
|V
|
|
|
|V
|-
|המרכז הרפואי לגליל בנהריה
|V
|
|
|V
|
|
|
|
|V
|
|-
|מרכז רפואי ברזילי באשקלון
|V
|
|
|V
|
|
|
|
|V
|
|-
|מרכז רפואי שיבא בתל השומר
|V
|
|
|V
|
|
|
|
|V
|V
|-
|האגף לבריאות השן, משרד הבריאות בירושלים
|
|
|
|
|
|
|V
|
|
|
|-
|}
ההתמחות בכירורגיית פה ולסת במרכז הרפואי רמב"ם אינה נחשבת כחלק מבית הספר להתמחויות, אף על פי שמתקיימת באותו המבנה.

==איגודי המומחים==
לכל תחום מומחיות ישנו איגוד מקצועי המסונף להסתדרות לרפואת שיניים. יוצאים מן כלל המומחיות ברפואת שיניים ציבורית שאין לה איגוד, והמומחיות בפתולוגיה אוראלית שהמומחים בה חברים באיגוד הישראלי לרפואת הפה.

==ראו גם==
*המרכז לרפואת שיניים
*האיגוד הישראלי לרפואת הפה
*האיגוד הישראלי לשיקום הפה

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nevo.co.il/law_html/law01/p210_008.htm תקנות רופאי שיניים (אישור תואר מומחה ובחינות), תשל"ז-1977]

==הערות שוליים==

קטגוריה:רפואה: לימודים והדרכה
קטגוריה:ישראל: רפואת שיניים