OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קריסטל – באווירה ים תיכונית

קריסטל – באווירה ים תיכונית הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1992 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליט ותקליטור. זהו אחד משלושת האלבומים היחידים של אל הזמינים בשירותי הסטרימינג השונים, דוגמת ספוטיפיי, דיזר ואפל מיוזיק.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1992
קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
בחפלה משגעת

בחפלה משגעת הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1993 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליט ותקליטור. זהו אחד משלושת האלבומים היחידים של אל הזמינים בשירותי הסטרימינג השונים, דוגמת ספוטיפיי, דיזר ואפל מיוזיק. על-אף שיש בו רק שבע רצועות, אורכו עומד על כשעה. זאת בשל הכללתן של חמש מחרוזות שירים באלבום.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1993
קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
בני אל בלהיטים הגדולים 95

בני אל בלהיטים הגדולים 95 הוא אלבום גרסאות הכיסוי הראשון של הזמר הישראלי בני אל, והשישי במניין האלבומים בדיסקוגרפיה שלו. את האלבום הוציאה בשנת 1995 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. הוא מורכב מכמה מחרוזות של להיטים מוכרים במוזיקה המזרחית, דוגמת "כמה אפשר" של קוקו מאילת, "למה מה קרה" של משה כהן ו"פרי גנך" של אביבה אבידן.
המעבד איתן אלבז (אחיו של בני אל) הפיק את האלבום (למעט השיר ״שקדם״ שעובד ע״י אלי אורלו ואייבי קזס), ניגן בקלידים ותכנת תופים, בס וכלי הקשה.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1995
קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי גרסאות כיסוי
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
ארוממך לכבוד שמך

אֲרוֹמִמְךָ לִכְבוֹד שִׁמְךָ (לפעמים נקרא גם על שם הפזמון: לְעִיר צִיּוֹן הַר קָדְשְׁךָ) הוא פיוט שמחברו לא ידוע שמושר בקהילות עדות המזרח בשמחת תורה. בפיוט מובעת הערגה והציפייה לעליה לרגל לירושלים ולבית המקדש בשלושה רגלים. בשיר שבחים לבורא שמשמשים בסיס לתפילה ולבקשה לגאולת עם ישראל, להשמדת אויביו ולהחזרת עם ישראל למקומו. בקשת הגאולה בפיוט זה היא לישועה מיידית: "גָּדוֹל אַתָּה גְּאַל עַתָּה". הדברים קשורים גם בבקשת מחילת עוונות והפיכתם לזכויות: "סְלַח רִשְׁעִי. מְחֵה פִּשְׁעִי. לִזְכוּת תְּהַפֵּךְ לֵיהּ". כידוע, התלמוד מביא את ההבחנה של ריש לקיש בין שתי מדרגות של תשובה: תשובה מיראה ותשובה מאהבה, בעוד לעושה תשובה מיראה נהפכים הזדונות לשגגות, לעושה תשובה מאהבה נהפכים הזדונות לזכויות, וזו בקשת המשורר שימחלו העוונות ויהפכו לזכויות.

בבית האחרון בקשה לגילויו של אליהו הנביא ולבואו לירושלים.

רוב הפיוט כתוב בעברית, אך משולבות בו, כנראה לצורכי החריזה, מספר מילים בארמית. הפיוט מסודר באקרוסטיכון לפי סדר האלפבית העברי, ומשולבים בו הרמזים רבים. לרוב הוא מושר כדו-שיח בין שליח הציבור לבין הקהל, כאשר שליח הציבור שר את השורות המתחלפות והקהל עונה לו ברפרן: "לְעִיר צִיּוֹן הַר קָדְשְׁךָ. שָׁם נִשְׂמַח וְנַעֲלֶה".

==הערות שוליים==

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.nli.org.il/he/piyut/Piyut1song_010041800000005171/NLI הפיוט ארוממך לכבוד שמך] באתר הפיוט והתפילה של הספרייה הלאומית
* [https://www.youtube.com/watch?v=ukuHGokET80 הפיוט ארוממך לכבוד שמך], בביצוע "חיבת הפיוט", באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=PDGuxoV9G78 הפיוט ארוממך לכבוד שמך], בביצוע משה חבושה, באתר יוטיוב

קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:שמחת תורה
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
אל תיפול

"אל תיפול" הוא סינגל בסוגת המוזיקה החסידית, שבוצע על ידי הזמרים בנצי שטיין אברהם פריד וחיים ישראל. יצא במאי 2023.

השיר, שהולחן על ידי בנצי שטיין ועובד על ידי אלי קליין ואיצי ברי, הפך ללהיט במגזר הדתי והחרדי, וזכה בתואר "שיר השנה" במספר מצעדים לסיכום שנת ה'תשפ"ג במוזיקה היהודית.

== השיר ==
השיר נכתב לאחר שיוסי, ילד הנמצא במחלקה האונקולוגית בבית החולים תל השומר, פנה אל בנצי שטיין דרך ארגון רחשי לב והודה לבנצי על לחניו "אבא" ו"דע לך בני", שלדבריו נותנים לו כח ותקווה לעמוד באתגרים שנפלו בחלקו, וביקש ממנו שילחין עבורו שיר.

השיר מלווה בקליפ, שבסופו נראים הזמרים מבקרים את יוסי בבית החולים ומשמחים אותו בשירת השיר.

== הצלחה ==
באוקטובר 2023 זכה בתואר "שיר השנה" במצעדים של כיכר השבת,<ref></ref> קול חי מיוזיק,<ref></ref> בחדרי חרדים,<ref></ref> והמחדש,<ref></ref> ובמקום השני בקטגוריה זו במצעד של רדיו קול ברמה,<ref></ref> ושל רדיו קול פליי (במצעד האחרון זכה גם בתואר "דואט השנה").<ref></ref>

נכון לאוגוסט 2024, השיר צבר 2.2 מיליון צפיות באתר יוטיוב.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
*[https://youtube.com/watch?v=tq_YKIPAR_M השירים שאהבנו - פרק 1: אל תיפול] ביוטיוב, עיתון משפחה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי אברהם פריד
רבקה אנדרדה

רֵבֵּקָה רודריגז דה אנדרדה (בפורטוגזית: Rebeca Rodrigues de Andrade; נולדה ב-8 במאי 1999) היא מתעמלת ברזילאית, אלופה אולימפית בתרגיל הקפיצות (טוקיו 2020) ובתרגיל הקרקע (פריז 2024) ופעמיים אלופת עולם (2021 ו-2023) בתרגיל קפיצות. אלופת עולם (2022) וסגנית אלופת עולם (2023) בקרב רב. 

==ביוגרפיה==
אנדרדה נולגה וגדלה בגווארוליוס, סן פאולו, היא אחת משמונה ילדים של אם חד הורית, רוזה. אמה ניקתה בתים. היא החלה בהתעמלות כשהייתה בת ארבע לאחר שדודתה לקחה אותה לחדר הכושר שבו עבדה. כשהייתה בת תשע עברה להתאמן בקוריטיבה, ושנה לאחר מכן עברה לריו דה ז'ניירו כדי להתאמן בפלמנגו.

=== 2021 ===
====אלופה אולמפית====
באולימפיאדת טוקיו היא זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בתרגיל קפיצות בתוצאה של 15.083 נק', לפני מיקיילה סקינר מארצות הברית (14.916 נק') ויאו סאו-ג'אונג מקוריאה הדרומית (14.733 נק'). מדליית כסף בתחרות קרב רב בתוצאה של 57.298 נק', אחרי סוניסה לי מארצות הברית (57.433 נק') ולפני אנג'לינה מלניקובה מרוסיה (57.199 נק'). נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי בתרגיל קרקע בתוצאה של 14.033 נק'.

====אלופת עולם בקפיצות====
באליפות העולם שנערכה בקיטקיושו, יפן באוקטובר אותה שנה היא זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בתרגיל קפיצות בתוצאה של 14.966 נק', לפני אסיה ד'אמטו מאיטליה (14.083 נק') ואנג'לינה מלניקובה מרוסיה (13.966 נק') ומדליית כסף בתרגיל מקבילים מדורגים בתוצאה של 14.633 נק', אחרי ויי שיאויואן (14.733 נק') ולפני לו רואי (14.633 נק'), שתיהן מהרפובליקה העממית של סין. נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי בתרגיל קורה בתוצאה של 12.500 נק'.

===2022===
====אלופת עולם בקרב רב====
באליפות העולם שנערכה בליברפול, הממלכה המאוחדת באוקטובר 2022 היא זכתה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בתחרות קרב רב בתוצאה של 56.899 נק', לפני שיליס ג'ונס מארצות הברית (55.399 נק') וג'סיקה גאדירובה מהממלכה המאוחדת (55.199 נק'). מדליית ארד בתרגיל קרקע ביחד עם ג'ייד קארי מארצות הברית בתוצאה של 13.733 נק', אחרי ג'סיקה גאדירובה (14.200 נק') וג'ורדן צ'יליס מארצות הברית (13.833 נק'). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 159.661 נק' ופעמיים במקום שמיני בתרגיל מקבילים מדורגים בתוצאה של 12.800 נק' ובתרגיל קורה בתוצאה של 12.733 נק'. 

===2023===
באליפות העולם שנערכה באנטוורפן, בלגיה באוקטובר 2023 זכתה ב-5 מדליות, 1 זהב,3 כסף ו-1 ארד. מדליית זהב בתרגיל קפיצות, בפעם השנייה בקריירה שלה, בתוצאה של 14.750 נק', לפני סימון ביילס מארצות הברית (14.549 נק') ויאו סאו-ג'אונג מקוריאה הדרומית (14.416 נק'). מדליות כסף בתחרות הקבוצתית בתוצאה של 165.530 נק', אחרי ארצות הברית (167.729 נק') ולפני צרפת (164.064 נק'), בתחרות קרב רב בתוצאה של 56.766 נק', אחרי סימון ביילס (58.399 נק') ולפני שיליס ג'ונס (56.332 נק') ובתרגיל קרקע בתוצאה של 14.500 נק', אחרי סימון ביילס (14.633 נק') ולפני פלביה סרייבה חברתה לנבחרת (13.966 נק'). מדליית ארד בתרגיל קורה בתוצאה של 14.300 נק', אחרי סימון ביילס (14.800 נק') וג'ואו יקין מהרפובליקה העממית של סין (14.700 נק'). 

== תארים והישגים ==
בשנת 2021 זכתה בתואר ספורטאית השנה בברזיל.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלופים אולימפיים מברזיל
קטגוריה:אלופות עולם בהתעמלות
קטגוריה:אלופות אולימפיות: קפיצות
קטגוריה:מתעמלים ברזילאים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:מתעמלות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:נושאי דגל ברזיל באולימפיאדה
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1999
בני אל בלהיטי זהב 97

בני אל בלהיטי זהב 97 הוא אלבום האוסף הראשון של הזמר הישראלי בני אל, והשביעי במניין האלבומים בדיסקוגרפיה שלו. את האלבום הוציאה בשנת 1997 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. כמה מהשירים החדשים של האלבום נכללו גם באלבום האולפן הבא של אל, אל תלכי רחוק.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-1997
קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומי אוסף בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
ניקולה מנצ'ינו

ניקולה מנצ'ינו (באיטלקית: Nicola Mancino) הוא פוליטיקאי איטלקי. הוא היה נשיא הסנאט של הרפובליקה (איטליה) בשנים 1996–2001. הוא היה גם נשיא הפרלמנט האזורי של קמפניה מ-1965 עד 1971, מושל קמפניה מ-1971 עד 1972 ושר הפנים מ-1992 עד 1994.

==ראשית חייו==
מנצ'ינו נולד במונטפלצ'יונה שבפרובינציית אבלינו (נפה) (קמפניה). הוא הפך למזכיר המחוזי הראשון ולאחר מכן למזכיר האזורי של המפלגה הדמוקרטית-נוצרית (איטליה), ונבחר לראשונה לסנאט האיטלקי ב-1976.

==שר הפנים==
ביוני 1992 מונה לשר הפנים על ידי ראש הממשלה ג'וליאנו אמאטו. למחרת הוא הושבע על ידי הנשיא אוסקר לואיג'י סקאלפרו.
במהלך כהונתו כשר הפנים הוא חתם על צו בשם חוק מנצ'ינו, הקובע את פשע ההסתה לשנאה גזעית, ואשר הביא לסגירתן של אגודות נאו-פשיסטיות רבות. כיום זהו כלי החקיקה העיקרי שמערכת המשפט האיטלקית מציעה לדיכוי פשעי שנאה.
הוא שמר על תפקידו כשר הפנים גם הממשלתו של קרלו אזליו צ'אמפי.

בשנת 1994, לאחר פירוק המפלגה הדמוקרטית-נוצרית, הצטרף למפלגת העם האיטלקית (PPI), ושיתף פעולה עם מזכירה, מינו מרטינאצולי. ביולי אותה שנה התנגד לברית עם קואליציית הימין בראשות סילביו ברלוסקוני, וכן התנגד לבחירתו של רוקו בוטיג'ליונה למזכיר PPI.

מאוחר יותר, הוא הפך לחבר בקואליציית דמוקרטיה היא חופש של מפלגות שנולדו מהאגף השמאלי של ה-PPI. לאחר ניצחון קואליציית המרכז-שמאל בראשות רומנו פרודי בבחירות 1996, נבחר מנצ'ינו לנשיא הסנאט האיטלקי, וכיהן ממאי 1996 עד מאי 2001.

הוא המשיך להיות חבר סנאט עד התפטרותו ביולי 2006.

באוגוסט 2006 מונה לסגן נשיא המועצה העליונה של הראשות השופטת תפקיד שמילא עד שנת 2010 ולאחר מכן פרש מהחיים הפוליטיים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1931
קטגוריה:פוליטיקאים איטלקים
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של פולין
פיוטר אווריאנוב

פיוטר איוואנוביץ' אוואריאנוב (ברוסית: Пётр Ива́нович Аверья́нов; 5 באוקטובר 1867 – 13 באוקטובר 1937) היה לוטננט גנרל רוסי אשר שימש כראש המטה הכללי האחרון של צבא האימפריה הרוסית.

==ביוגרפיה==
אוואריאנוב נולד ב-5 באוקטובר 1867 בקארגאלינסקאיה שבמחוז טרק. ב-1885 התגייס לצבא האימפריה הרוסית ולמד באקדמיה הצבאית "ניקולייב". ב-1888 סיים את לימודיו והחל לשרת בדרגת לוטננט משנה ברגימנט המהנדסים הקווקזי ה-2. ב-1894 החל לשרת במחוז הצבאי הקווקזי. ב-1897 נשלח לשרת במשך שנה בשגרירות הרוסית בקונסטנטינופול. ב-1900 הוא הועלה לדרגת פודפולקובניק. ב-1901 הוא חזר לטורקיה, הפעם כמזכיר הקונסוליה הרוסית בארזורום. ב-1904 הועלה לדרגת פולקובניק. ב-1905 הוא מונה לראש מטה מבצר ליבאו. ב-1908 הוא מונה למפקד רגימנט הגרנדירים ה-16. ב-1910 הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. במרץ 1914 הוא מונה לראש מטה המחוז הצבאי אירקוטסק. בנובמבר של אותה שנה מונה לראש מחלקת הגיוס במטה הכללי. במרץ 1915 הועלה לדרגת גנרל-לוטננט. ב-10 באוגוסט 1916 הוא מונה לראש מנהל המטה הכללי הרוסי, תפקיד שהיה חסר משמעות אותה תקופה, מכיוון שהצבא נוהל בידי הסטאבקה - הפיקוד העליון.

לאחר מהפכת פברואר, סולקו כל הקצינים המלוכנים מהמטה הכללי. אווריאנוב מונה לקצין האספקה הראשי בחזית הקווקזית. במקביל, שימש כמושל הצבאי של השטחים הטורקיים שנכבשו במהלך המלחמה. בעקבות פרוץ מלחמת האזרחים הרוסית, התגייס לצבא המתנדבים, ולחם עמו עד סוף המלחמה. ב-1920, לאחר כיבוש חצי האי קרים בידי הצבא האדום, נמלט לטורקיה ומשם ליוגוסלביה. הוא התגייס לצבא היוגוסלבי המלכותי ושימש כמפקד חיל המצב של וליקו גרדיסטה. לאחר מכן לימד באקדמיה הצבאית היוגוסלבית. ב-1936 הוא עזב את הצבא. הוא נפטר בבלגרד ב-13 באוקטובר 1937.

==קישורים חיצוניים==
* [http://hrono.ru/biograf/bio_a/averyanov.php פיוטר אווריאנוב] באתר כרונוס
* [https://encyclopedia.mil.ru/encyclopedia/heroes/USSR/more.htm?id=11869884@morfHeroes פיוטר אווריאנוב] במילון האנציקלופדי הצבאי

קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:אנשי הצבא הלבן
קטגוריה:מהגרים מרוסיה ליוגוסלביה
קטגוריה:נספחים צבאיים
קטגוריה:ילידי 1867
קטגוריה:נפטרים ב-1937
אל תלכי רחוק

אל תלכי רחוק הוא אלבום האולפן השמיני של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1998 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. כמה מהשיריו נכללו גם באלבום האוסף הקודם של אל, בני אל בלהיטי זהב 97.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1998
קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
טיול לילי

"טיול לילי" (מוכר גם בשם "חולות מדבר", ממילות הפתיחה) הוא שיר בביצוע צמד "הדודאים". עמוס אטינגר כתב את השיר, ומאיר נוי הלחין אותו. השיר נכלל באלבום "צמד הדודאים סדרה 2", שהתפרסם ב־1959, וכן באלבום "הם רוכבים ושרים", שהתפרסם ב־1979 במלאת 20 שנה לצמד, בהפקתו המוזיקלית של מתי כספי.

זמרים רבים הקליטו את השיר. בין ההקלטות המוקדמות ניתן למנות את שמעון בר (1960), חבצלת רון (1964), גאולה זוהר (1965), ויפה ירקוני (1966). בין השאר ביצעו אותו גם "הפרברים", אריק סיני, אילנית, "הגבעטרון", רונית אופיר, חופני כהן, שמעון כהן ותזמורת קול ישראל (ביצוע כלי), רן דנקר, ולהקת "גאיה".

== על השיר ==
"טיול לילי" נכתב והולחן ב־1958. השיר הוא שירו הראשון של עמוס אטינגר, שכתב אותו בעת שירותו בלהקת פיקוד המרכז. באותה העת להקת הנח"ל הייתה בשיאה, ואטינגר הרגיש שהלהקה שלו נחותה ממנה – בעיקר מבחינת החומרים שנכתבו להם. בדרכם על משאית לאחת ההופעות של להקת פיקוד המרכז התערב אטינגר עם חברו אילי גורליצקי על ארוחת צהריים במסעדת גורמה ברמלה (שבה שכנה באותם הימים מפקדת פיקוד המרכז) ששירים כמו שנכתבים ללהקה שלהם, הוא יכול לכתוב בתוך חמש דקות. עוד בהיותו על המשאית בדרך להופעה הוא כתב את מילות השיר. למוחרת ביקר אצל המלחין מאיר נוי, שהיה ממקימי להקת פיקוד המרכז ועבד איתה באותה העת. נוי אהב את המילים, הלחין אותן ומסר את השיר לחברי הצמד שהוקם זה לא מכבר "הדודאים", שהקליטו אותו כעבור שלושה ימים. לימים סיפר אטינגר: "את אותה ארוחת צהריים בגין אותה התערבות לא החזיר לי אילי גורליצקי עד היום, אבל השיר, שנכתב אז על המשאית – "טיול לילי" – שהיה השיר הראשון שלי שבוצע בצורה מקצועית, הפך לאחד הלהיטים הגדולים, הוקלט, ואפשר לי לממן הרבה ארוחות צהריים...".

=== גניבה של הלחן ===
הזמר האמריקאי מרק לאנגן פרסם ב־2001 שיר באנגלית בשם "Don't Forget Me" שתואר כגנבה מוזיקלית של הלחן של "טיול לילי" (לאנגן הרבה להופיע בישראל). אטינגר התייחס לכך בריאיון לאלי לפיד ואמר כי זהו השיר הראשון שנגנב ממנו וממאיר נוי, והוסיף: "רק הביצוע של 'הדודאים' יותר טוב".

== מיקומי שיא ==
=== גרסת "גאיה", 2008 ===

== קישורים חיצוניים ==

* [https://youtu.be/BSX396-pSt8?si=hjDLEgr8Z9gaQzp8 "טיול לילי" בביצוע להקת "גאיה"], באתר יוטיוב

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1958
קטגוריה:סינגלים מ-1958
קטגוריה:סינגלים מ-2008
קטגוריה:שירי יפה ירקוני
קטגוריה:שירי הפרברים
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עמוס אטינגר
קטגוריה:שירים על לילות
משלחת מס' 25 לתחנת החלל הבין-לאומית

חברי המשלחת
תג המשלחת
תיאור תחנת החלל בזמן פעילות המשלחת
משלחת מס' 25 (באנגלית: Expedition 25) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-25 בספטמבר 2010 ועד ל-26 בנובמבר 2010. מפקד המשלחת היה דאגלס וילוק מארצות הברית. פעילות המשלחת נמשכה 62 ימים.

ב-1 בנובמבר תחנת החלל הבין-לאומית עברה את 10 שנות פעילותה.
==הרכב המשלחת==
{| class="wikitable"
!שם
!תפקיד
!חללית הגעה
!<small>25.09.2010–10.10.2010</small>
!<small>10.10.2010–26.11.2010
!חללית חזרה
!הערות
|-
| דאגלס וילוק||מפקד המשלחת ||סויוז TMA-19|| סויוז TMA-19 ||חבר משלחת מס' 24, מפקד משלחת מס' 25
|-
| פיודור יורצ'יחין||מהנדס טיסה ||סויוז TMA-19|| סויוז TMA-19 ||מפקד טיסה סויוז TMA-19, חבר משלחת מס' 24, עבר למשלחת מס' 25
|-
| שאנון ווקר||מהנדסת טיסה ||סויוז TMA-19|| סויוז TMA-19 ||חברה משלחת מס' 24, עברה למשלחת מס' 25
|-
| סקוט קלי||מהנדס טיסה ||סויוז TMA-01M|| || סויוז TMA-01M ||חבר משלחת מס' 25 ו-26
|-
| אלכסנדר קאלרי||מהנדס טיסה ||סויוז TMA-01M|| || סויוז TMA-01M ||מפקד טיסה סויוז TMA-01M, חבר משלחת מס' 25 ו-26
|-
| אולג סקריפוצ'קה||מהנדס טיסה ||סויוז TMA-01M|| || סויוז TMA-01M ||חבר משלחת מס' 25 ו-26
|}

==פעילות המשלחת==
פעילות המשלחת החלה ב-25 בספטמבר 2010 עם עזיבת חללית סויוז TMA-18 בה היה מפקד המשלחת מס' 24 אלכסנדר סקבורצוב וחלק מצוותו. בשלב ראשון המשלחת כללה 3 אנשים שהיו חלק של משלחמת מס' 24.

במשך פעילות המשלחת תחנת החלל הייתה מחוברת חללית מטען פרוגרס M-07M.

ב-10 באוקטובר לתחנת החלל הגיע חללית סויוז TMA-01M עם 3 חברי המשלחת החדשים. היא התחברה למודול "פואיסק".

ב-21 באוקטובר בעזרת מדחפי חללית מטען "פרוגרס M-07M" בוצע עדכון גובה מסלול של תחנת החלל.

ב-30 באוקטובר לתחנת החלל הגיע חללית אספקה פרוגרס M-08M עם אספקה חדשה בהיקף של כ-2,500 ק"ג. היא התחברה למודול "פירס". החללית התנתקה מתחנת החלל בינואר 2011.

ב-15 בנובמבר יורצ'יחין וסקריפוצ'קה ביצעו פעילות חוץ-רכבית שבמהלכה בוצעו מספר עבודות תחזוקה. התקנת מצלמה נוספת על מודול "ראסווט" לא הצליחה. הפעילות נמשכה כ-6.5 שעות.

ב-23 בנובמבר בעזרת מדחפי חללית מטען "פרוגרס M-07M" בוצע עדכון גובה מסלול של תחנת החלל.

ב-26 בנובמבר וילוק, יורצ'יחין וווקר נכנסו לחללית סויוז TMA-19 וחזרו לכדור הארץ. אחריות על תחנת החלל עברה למשלחת מס' 26.

חברי המשלחת ביצעו מספר רב של ניסויים מדעים בתחומים שונים.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://www.gctc.ru/print.php?id=272 תיאור פעילות באתר רוסקוסמוס]
* [https://www.nasa.gov/mission/expedition-25/ מידע מאתר נאס"א]
* [http://www.spacefacts.de/iss/english/exp_25.htm פעילות משלחת מס' 25 בתחנת החלל הבין-לאומית]
* [https://tsniimash.ru/science/scientific-experiments-onboard-the-is-rs/cnts/research-program/iss_25_iss_26/ תיאור פעילות של הצוות הרוסי בתחנת החלל]
* [https://web.archive.org/web/20150901152120/http://www.mcc.rsa.ru/progress_m07m.htm פעילות חללית M-07M]
* [https://web.archive.org/web/20150901152120/http://www.mcc.rsa.ru/progress_m08m.htm פעילות חללית M-08M]

קטגוריה:תחנת החלל הבין-לאומית
למה כובע: עלילות בריהו

"למה כובע: עלילות בָּרְיַהוּ" (בצ'כית: Pan Tau) היא סדרת טלוויזיה בת 33 פרקים (בארץ שודרו 13 פרקים) ו-3 עונות ששודרו בין השנים 1970–1979 שנוצרה בידי הטלוויזיה הצ'כו-סלובקית (ČST), בשיתוף פעולה עם אולפני ברנדוב ורשת הטלוויזיה הגרמנית Westdeutscher Rundfunk (WDR). לסדרה קדם סרט פיילוט והיא תמה עם סרט נוסף שהופק בשנת 1988.

הדמות הראשית, הקוסם בריהו, תקשר באמצעות פנטומימה לרוב וגולם בידי אוטו סימאנק (1925–1992). הסדרה נכתבה בידי אוטה הופמן ובוימה בידי ג'ינדריץ' פולאק. הפרקים עקבו אחר הקוסם בריהו שעזר לילדים ומבוגרים, בדרכו המצחיקה, בפתרון בעיות בחייהם.

הקוסם בריהו אופיין בחיוך אדיב ומיודד והיה מאופיין בלבוש אלגנטי, לצד מטריה. הוא היה מזוהה בעיקר בחבישת כובע באולר. באמצעות נקישה כל כובעו, הקוסם בריהו היה הופך לבובת-צעצוע, והיה מחייה חפצים שונים. עבור מבוגרים הוא היה לרוב בלתי נראה.

למרות שבזמן יצירת הסדרה, צ'כוסלובקיה הייתה תחת שליטה קומוניסטית, דבר זה לא הוצג באופן ברור בסדרה עבור הצופים, והקוסם בריהו זכה להצלחה גדולה במספר מדינות משני צדדיו של מסך הברזל, ילדים והורים כאחד.

בשנת 2020 יצא אתחול בכיכובו של השחקן מאט אדוארדס בתפקיד בקוסם בריהו.

בפרק השלישי בעונה אחת "הרפתקאות בשלג" הופיעה איוונה מארי זלניצ'קובה, שלימים תהיה מוכרת כאיוונה טראמפ, גרושתו של דונלד טראמפ, וזה היה תפקידה הראשון בטלוויזיה.<ref></ref><ref></ref>

== פרקים ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!מספר הפרק
!שם הפרק במקור
!שם הפרק בישראל
!תאריך שידור בישראל
|-
|1
|Pan Tau přichází
|בריהו מגיע
|27 באוקטובר 1974
|-
|2
|Pan Tau naděluje
|בריהו מחלק מתנות
|3 בנובמבר 1974
|-
|3
|Pan Tau na horách
|הרפתקאות בשלג
|10 בנובמבר 1974
|-
|4
|Pan Tau a neděle
|יום השבת של בריהו
|17 בנובמבר 1974
|-
|5
|Pan Tau jde do školy
|בריהו והמורה
|24 בנובמבר 1974
|-
|6
|Pan Tau a samá voda
|בריהו וחברו הקטן
|1 בדצמבר 1974
|-
|7
|Pan Tau a Claudie
|בריהו וגליה
|8 בדצמבר 1974
|-
|8
|Pan Tau to zařídí
|בריהו אורז
|15 בדצמבר 1974
|-
|9
|Pan Tau a cesta kolem světa
|בריהו מטייל בעולם
|22 בדצמבר 1974
|-
|10
|Pan Tau v cirkusu
|בריהו בקרקס
|29 בדצמבר 1974
|-
|11
|Hledá se pan Tau
|מעשה במכונית
|5 בינואר 1975
|-
|12
|Pan Tau a tisíc kouzel
|לאן נעלם בריהו
|12 בינואר 1975
|-
|13
|Pan Tau se vrací
|בריהו חוזר
|19 בינואר 1975
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה גרמניות לילדים
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שעלו לשידור בשנות ה-1970
קטגוריה:הערוץ הראשון - תוכניות רכש
קטגוריה:סרטי הרפתקאות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה גרמניות
הטבח בנתיב העשרה

הטבח בנתיב העשרה בוצע על ידי ארגון הטרור חמאס בבוקר שמחת תורה ה'תשפ"ד, 7 באוקטובר 2023 במושב נתיב העשרה הצמוד לגדר הגבול בצפון רצועת עזה, כחלק ממתקפת הפתע על ישראל. בטבח נרצחו לפחות 21 מתושבי המושב.

== רקע ==

== הטבח ==
בשעה 6:29 בבוקר 7 באוקטובר 2023 ירו מחבלים מעמדת תצפית שהשקיפה על נתיב העשרה, אל מגדל התצפית ומערכת רואה-יורה שהגנו על היישוב; בכך נמנע מהתצפיתניות של צה"ל לדווח על מה שקורה ביישוב. המחבלים הראשונים חדרו למושב באמצעות מצנחי רחיפה, עברו מבית לבית, טבחו ב-21 מתושבי המושב, ופצעו רבים נוספים. הם ירו בכל מי שפגשו, שרפו בית בדרום המושב ומרחבים מוגנים. חלק מהנרצחים היו בני אותה משפחה, כמו משפחת וקס, משפחת מולכו, משפחת ינון, משפחת אקוני ומשפחת תעסה. חלק מהנרצחים היו חברי כיתת הכוננות של המושב. בשלב כלשהו נותק החשמל במושב ואנשים היו מסוגרים בחדרי הממ"ד ללא חשמל למשך שעות ארוכות. בהמשך צולם חייל חטוף אחד שנחטף סמוך לנתיב העשרה.
הנשיא [[יצחק הרצוג בביקור המפונים מנתיב העשרה וזיקים במעלה החמישה]]
באוגוסט 2024 זוהו בסיוע צוות ארכיאולוגים מטעם רשות העתיקות, שרידי גופתה של בלהה ינון שנחשבה לנעדרת האחרונה ממתקפת הטרור של 7 באוקטובר. ינון נרצחה לצד בעלה יעקב לאחר שביתם שהוצת על ידי מחבלים.

== קישורים חיצוניים ==
* מפת הטבח ב־7 באוקטובר – פרויקט גיאו־ויזואלי לייצוג מקיף של הזוועות – מקומות, שמות ותמונות הנרצחים, באתר [https://oct7map.com/ oct7map] ובאתר [https://yuval-harpaz.github.io/alarms/oct_7_9.html?fbclid=IwZXh0bgNhZW0CMTAAAR3akJDysf7P8bO5_7IoaLOM81llPW6A2JKE4uzDx6UJ0iAUAv_46_K3vNY_aem_AYjX4n79FXM0uPuFlyow1SKlxKk7mOATldky9b6wPWRMtukVG-iWiD7r_ynu8OsfwV4JnZA9NvrynDnudJQJB5cW github]
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

נתיב העשרה
קטגוריה:פיגועים שבהם נרצחו בני משפחה
קטגוריה:רצח קטינים בישראל על רקע לאומני
קטגוריה:חמאס: פיגועים
קטגוריה:ישראל: מיתות מצולמות
קטגוריה:ירי המוני בישראל
נתיב העשרה
קטגוריה:נתיב העשרה
הטבח בחולית

הטבח בחולית בוצע על ידי ארגון הטרור חמאס בבוקר 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה תשפ"ד, בקיבוץ חולית הסמוך לדרום רצועת עזה, כחלק ממתקפת הפתע על ישראל. בטבח נרצחו 13 מבני הקיבוץ ביניהם חיים כצמן, שני עובדים זרים ושני לוחמי מילואים בלוט"ר. 4 בדואים שעבדו בקיבוץ ושני תושבים נוספים נחטפו לרצועת עזה. 2 מהם, אח ואחות שוחררו ב-30 בנובמבר, במסגרת עסקת חטופים.

== רקע ==

הקיבוץ חולית הוקם ב-1977 בסיני והועתק לחבל שלום מצפון סיני, לאחר שהקיבוץ המקורי פונה במסגרת הסכם השלום עם מצרים ב-1982. טרם הטבח מנה הקיבוץ כ־200 תושבים.

== הטבח ==
המחבלים חדרו לקיבוץ חולית בשעה שמונה בבוקר בערך, עברו מבית לבית בקיבוץ, רצחו 13 מתושבי הקיבוץ, ופצעו רבים נוספים. חלק מהנרצחים היו בני אותה משפחה, כמו משפחת אלחרר, בני הזוג שלומי ושחר דבי מתיאס ומשפחת סולטן. בנוסף נרצחו שני עובדים זרים. בשלב מסוים נותקו החשמל ואספקת המים בקיבוץ ותושבי הקיבוץ ישבו מסוגרים בממ"ד שעות רבות ללא חשמל או מים. המחבלים הגיעו גם לרפת של היישוב, שרפו, בזזו וחטפו ארבעה מבני משפחת אלזיאדנה שעבדו במקום.

בשעות הצהריים המוקדמות כוח מיחידת שלדג הגיע לקיבוץ על בסיס מידע כי ישנם מחבלים בקיבוץ. הכוח חבר לחפ"ק חטיבת פארן שהיה בקיבוץ (עם כוחות גדוד ברדלס) והחל לטהר את היישוב ממחבלים. הכוח ניהל לחימה למול עשרות המחבלים וחיסל אותם בשיתוף כוח שריון מגדוד קרקל שהגיע מבסיס ניצנה. בקרב נהרגו שני לוחמי לוט"ר ניצנה במילואים יפתח גורני ולירן אלמוסנינו.<ref></ref> לוחמי שלדג חילצו מספר רב של תושבים, בהם ילדים ואנשים מבוגרים. במהלך החילוץ מצאו כוחות צה"ל ילדה קטנה שהתחבאה בתוך ארון ושני הוריה נרצחו.

בתום הלחימה פונו תושבי הקיבוץ לקיבוץ עין גדי.

== קישורים חיצוניים ==
* מפת הטבח ב־7 באוקטובר – פרויקט גיאו־ויזואלי לייצוג מקיף של הזוועות – מקומות, שמות ותמונות הנרצחים, באתר [https://oct7map.com/ oct7map] ובאתר [https://yuval-harpaz.github.io/alarms/oct_7_9.html?fbclid=IwZXh0bgNhZW0CMTAAAR3akJDysf7P8bO5_7IoaLOM81llPW6A2JKE4uzDx6UJ0iAUAv_46_K3vNY_aem_AYjX4n79FXM0uPuFlyow1SKlxKk7mOATldky9b6wPWRMtukVG-iWiD7r_ynu8OsfwV4JnZA9NvrynDnudJQJB5cW github].
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

חולית
חולית
קטגוריה:ישראל: מיתות מצולמות
קטגוריה:חמאס: פיגועים
קטגוריה:ירי המוני בישראל
חולית
ג'ון מרטין (מוזיקאי שוודי)

ג'ון מרטין לינדסטרום (John Martin Lindström; נולד ב-22 באוגוסט 1980) הוא זמר-יוצר שוודי, אשר ידוע בעיקר בזכות שיתופי הפעולה שלו עם Swedish House Mafia.

== קריירה ==
ב-13 במאי 2011, הוא התארח (ללא קרדיט) בסינגל "Save the World" של Swedish House Mafia. השיר הגיע בשיאו למקום החמישי במצעד הדאנס הבריטי, למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב ולמקום הרביעי בסוורייטופליסטן. כמו כן, השיר זכה בתואר פלטינה מחומשת מ-GLF ובתואר פלטינה מ-RIAA.

ב-22 ביולי 2011, נודע כי הוא היה אחד מהכותבים של השיר "Fade into Darkness" של אביצ'י.

ב-14 בספטמבר 2012, הוא התארח בסינגל "Don't You Worry Child" של Swedish House Mafia. הסינגל הגיע בשיאו למקום הראשון במצעד הסינגלים הסקוטי, למקום השישי בבילבורד הוט 100, למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב ולמקום הראשון בסוורייטופליסטן. כמו כן, השיר זכה בתואר 9× פלטינה מ-GLF, בתואר 11× פלטינה מ-ARIA ובתואר פלטינה מחומשת מ-RIAA.

ב-10 במאי 2013, הוא התארח בגרסה הוואקלית של השיר "Reload" של סבסטיאן אינגרוסו וטומי טראש . הגרסה הגיעה בשיאה למקום החמישי בסוורייטופליסטן, למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי, למקום הראשון במצעד הדאנס הבריטי ולמקום הרביעי במצעד שירי הדאנס קלאב. כמו כן, השיר זכה בתואר זהב מ-ARIA, בתואר פלטינה כפולה מ-GLF ובתואר כסף מ-BPI.

ב-25 באוקטובר 2013, הוא התארח בסינגל "Children of the Sun" של טייני טמפה. הסינגל הגיע בשיאו למקום השישי במצעד הסינגלים הבריטי, למקום השני במצעדי סינגלי ואלבומי ה-R&B הבריטיים ולמקום השישי במצעד הסינגלים הסקוטי. כמו כן, השיר זכה בתואר כסף מ-BPI.

ב-12 בפברואר 2014, הוא הוציא את הסינגל "Anywhere for You". השיר הגיע בשיאו למקום הראשון בלטביה, למקום השני במצעד הסינגלים הסקוטי, למקום הרביעי במצעד הדאנס הבריטי ולמקום השביעי במצעד הסינגלים הבריטי. כמו כן, השיר זכה בתואר פלטינה מ-GLF.

ב-17 במאי 2015, נודע כי הוא היה אחד מהכותבים של השיר "Together" של אלה אייר.

מאז 2018, הוא חבר בהרכב המוזיקלי VCATION.

ב-14 במאי 2020, הוא התארח בסינגל "Higher Ground" של מרטין גריקס. השיר הגיע בשיאו למקום ה-80 בסוורייטופליסטן, למקום הראשון בפלנדריה ולמקום ה-11 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.

ב-30 ביולי 2020, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם גריפין, את הסינגל "Cry". השיר הגיע בשיאו למקום ה-12 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:זמרים שוודים
קטגוריה:פזמונאים שוודים
קטגוריה:אמני איילנד רקורדס
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1980
איוואן רומנובסקי

איוואן פבלוביץ' רומנובסקי (ברוסית: Иван Павлович Романовский; 28 באפריל 1877 – 17 באפריל 1920) היה לוטננט גנרל רוסי. שימש כראש המטה הכללי הרוסי לתקופה קצרה לקראת סוף מלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה היה אחד המפקדים הבכירים של הצבא הלבן במהלך מלחמת האזרחים הרוסית.

==ביוגרפיה==
רומנובסקי נולד בלוהנסק ב-28 באפריל 1877. הוא למד בבית הספר לתותחנים קונסטנטינובסקי וב-1897 התגייס לצבא האימפריה הרוסית. לאחר מכן למד באקדמיית המטה הכללי "ניקולייב". הוא שרת במשמשר הקיסרי ולחם במלחמת רוסיה-יפן. הוא שרת במטה הקורפוס ה-18 עד 1906, אז הועבר למחוז הצבאי טורקסטן. ב-1909 החל לשרת במטה הכללי הרוסי.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, רומנובסקי מונה לראש מטה הדיוויזיה ה-25. על חלקו במהלך הפלישה הרוסית לפרוסיה המזרחית, הוענק לו צלב מסדר גאורגיוס הקדוש. באוגוסט 1915 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-206. מיוני עד אוקטובר 1916 שירת כראש מטה הקורפוס ה-13. במרץ 1917 הוא מונה לראש מטה הארמייה השמינית. מפקד הארמייה באותה תקופה היה לאוור קורנילוב. ביולי 1917 מונה קורנילוב לראש הסטאבקה (הפיקוד העליון הרוסי), והוא מינה את רומנובסקי לראש המטה הכללי.

באוגוסט 1917 ניסו קורנילוב ורמנובסקי ליזום הפיכה צבאית נגד ממשלת המעבר הרוסית וסובייט פטרוגראד. הניסיון נכשל, ושניהם הודחו מתפקידיהם ונכלאו בביחוב. לאחר מהפכת אוקטובר, נמלטו שניהם מהכלא והגיעו לרוסטוב על הדון. שניהם הצטרפו לצבא המתנדבים שעד אז היה תחת פיקוד מיכאיל אלכסייב. קורנילוב הפך למפקד החדש של צבא המתנדבים, ורומנובסקי הפך לראש המטה הכללי שלו. הוא השתתף בצעדת הקרח, שבמהלכה צעדו חיילי צבא המתנדבים מרוסטוב עד קובאן. באפריל 1918 מת קורנילוב בקרב, ואנטון דניקין הפך למפקד העליון החדש.

אנשי צבא המתנדבים כבשו את כל אזור קובאן והכריזו על הקמת "דרום רוסיה". הוכרז על גיוס כללי באזור, ועל הקמת "הכוחות המזוינים של דרום רוסיה". דניקין שלט על המדינה כדיקטטור, ושימש גם כמפקד העליון של הכוחות המזוינים, רומנובסקי המשיך לשמש כרמטכ"ל שלו.

רומנובסקי היה אחד האנשים הקרובים ביותר לדניקין, והיועץ הבכיר שלו. עם זאת, הוא היה שנוא על מרבית שדרת הפיקוד של הצבא הדרום-רוסי. בקיץ 1919, כוחותיו תקפו צפונה לעומק השטח שבשליטת הצבא האדום, ובשלב מסוים אף איימו על מוסקבה. עם זאת, בשל תבוסה בקרב ליד אוריול, הם נאלצו לסגת ולנטוש את השטחים שכבשו. הצבא האדום עבר ממגננה למתקפה, והחל לנגוס בהדרגתיות בשטחי דרום רוסיה. במרץ 1920 נאלצו הלבנים לנטוש את דרום-רוסיה ולהתפנות לחצי האי קרים. דניקין התפטר מתפקידו כמפקד העליון והעביר אותו לפיוטר וראנגל. בעקבות כך, גם רומנובסקי התפטר ונמלט לאיסטנבול על גבי ספינה בריטית.

ב-17 באפריל 1920 הוא נרצח בחדר הביליארד של השגרירות הרוסית באיסטנבול בידי מסטיסלב חרוזין - קצין לשעבר בצבא המתנדבים שהאשים את רומנובסקי בתבוסות הצבא.

==קישורים חיצוניים==

* [https://bigenc.ru/military_science/text/3514199 איוואן רומנובסקי] באנציקלופדיה הרוסית הגדולה
* [http://www.grwar.ru/persons/person/525 איוואן רומנובסקי] באתר המוקדש לצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה
* [http://www.hrono.ru/biograf/bio_r/pomanovski_ip.html איוואן רומנובסקי] באתר כרונוס, העוסק בהיסטוריה צבאית רוסית

קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:אישים במלחמת רוסיה–יפן
קטגוריה:אנשי הצבא הלבן
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מהגרים מרוסיה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1877
קטגוריה:נפטרים ב-1920
דמיטרי קונדרטייב

דמיטרי קונדרטייב (ברוסית:Дмитрий Юрьевич Кондратьев , נולד ב-25 במאי 1969 באירקוטסק) הוא היה קוסמונאוט רוסי. הוא השתתף טיסה לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקד משלחת מס' 27 לתחנת החלל הבין-לאומית. 

== ביוגרפיה ==
דמיטרי קונדרטייב נולד בעיר אירקוטסק. בעקבות עבודה של אב המשפחה הם עברו מספר מקומות מגורים. קונדרטייב סיים לימודי בית ספר באלמטי שבקזחסטן הסובייטית בשנת 1986. בשנת 1990 הוא סיים בית ספר לטייסי קרב והחל את השירות בחיל האוויר הסובייטי.

בשנת 1998 קונדרטייב החל קורס במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. לאחר סיומו הוא היה חבר של יחידת הקוסמונאוטים והיה חבר בצוות גיבוי של מספר משימות.

בדצמבר 2010 קונדרטייב היה מפקד טיסה סויוז TMA-20 שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 26 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (סקוט קלי היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת קונדרטייב עבר למשלחת מס' 27 לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקדו. במהלך שהות בחלל קונדרטייב ביצע פעמיים פעילות חוץ-רכבית באורך כולל של כ-10 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 159 ימים בחלל.

בדצמבר 2011 קונדרטייב מונה לצוות של משלחת מס' 41 לתחנת החלל הין-לאומית. ביולי 2012 הוא פרש מיחידת הקוסמונאוטים והחל לעבוד במגזר הפרטי.

==קישורים חיצוניים==

* [https://warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=14581 ביוגרפיה]
* [https://www.gctc.ru/main.php?id=181 ביוגרפיה באתר הכנת הקוסמונאוטים הרוסי]
 

קטגוריה:גיבורי הפדרציה הרוסית
קטגוריה:אנשי צוות תחנת החלל הבין-לאומית
קטגוריה:קוסמונאוטים רוסים
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הרוסי
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1969
אלפטריוס פטרוניאס

אלפטריוס "לפטריס" פטרוניאס (ביוונית: Ελευθέριος "Λευτέρης" Πετρούνιας; נולד ב-30 בנובמבר 1990) הוא מתעמל יווני, אלוף אולימפי (ריו דה ז'ניירו 2016), זוכה מדליית ארד אולימפית (טוקיו 2020, פריז 2024), 3 פעמים אלוף עולם (2015, 2017 ו-2018), סגן אלוף עולם (2023) ו-6 פעמים אלוף אירופה (2015–2018, 2021 ו-2022) בתרגיל טבעות.

זכה 4 פעמים ברציפות בתואר ספורטאי השנה בייוון (2015–2018).

== ביוגרפיה ==
===2011===
באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה בשנת 2011 זכה במדליית ארד בתרגיל טבעות בתוצאה של 15.675 נק', אחרי מתעמלים מרסיה קונסטנטין פלוז'ניקוב (15.850 נק') ואלכסנדר בלנדין (15.775 נק').

===2015===
====אלוף עולם====
באליפות העולם שנערכה בגלאזגו, סקוטלנד 2015 זכה במדליית זהב בתרגיל טבעות בתוצאה של 15.800 נק', לפני המתעמלים מהרפוליקה העממית של סין יואו האו (15.733 נק') וליו יאנג (15.700 נק').

===2016===
====אלוף אולימפי====
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו זכה במדליית זהב בתרגיל טבעות בתוצאה של 16.000 נק', לפני האלוף האולימפי היוצא ארתור זנטי מברזיל (15.766 נק') ודניס אבליאזין מרוסיה (15.700 נק').

===2017===
====אלוף עולם בפעם השנייה====
באליפות העולם שנערכה במונטריאול, קנדה בשנת 2017 הגן על תוארו וזכה במדליית זהב בתרגיל טבעות בתוצאה של 15.433 נק', לפני דניס אבליאזין (15.333 נק') וליו יאנג (15.266 נק').

===2018===
====אלוף עולם בפעם השלישית====
באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר בשנת 2018 זכה בפעם השלישית ברציפות במדליית זהב בתרגיל טבעות בתוצאה של 15.366 נק', לפני ארתור זנטי (15.100 נק') ומרקו לודאדיו (14.900 נק').

===2019===
באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט, גרמניה בשנת 2019 סיים במקום רביעי בתרגיל טבעות בתוצאה של 14.733 נק'.

===2021===
====מדליית ארד אולימפית====
באולימפיאדת טוקיו זכה במדליית ארד בתרגיל טבעות בתוצאה של 15.200 נק', אחרי המתעמלים מהרפוליקה העממית של סין ליו יאנג (15.500 נק') ויואו האו (15.300 נק') ולא הצליח להגן על תוארו.

===2023===
באליפות העולם שנערכה באנטוורפן, בלגיה באוקטובר 2023 זכה במדליית כסף בתרגיל טבעות בתוצאה של 15.066 נק', אחרי ליו יאנג (15.233 נק') ולפני יואו האו (14.833 נק'), שניהם מהרפובליקה העממית של סין.

== חיים אישיים ==
ביולי 2019 התחתן פטרוניאס למתעמלת היוונייה וסיליקי מילוסי ולהם שתי בנות.

== הישגים ואתרים ==
* בשנים 2015–2018 זכה בתואר ספורטאי הנשה בייוון.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מתעמלים אולימפיים
קטגוריה:אלופים אולימפיים מיוון
קטגוריה:אלופים אולימפיים: טבעות
קטגוריה:זוכי מדליית ארד אולימפית: התעמלות
קטגוריה:מתעמלים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:מתעמלים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:יוונים שנולדו ב-1990
מייג'ור גרום: המשחק

מייג'ור גרום: המשחק (ברוסית: Майо́р Гром: Игра́) הוא סרט גיבורי-על רוסי, המבוסס על סדרת הקומיקס "מייג'ור גרום" מבית Bubble Comics, שנוצרה על ידי ארטיום גברליאנוב. את הסרט ביים אולג טרופים.

הסרט מתאר מאבקו של הבלש מייג'ור איגור גרום, חוקר המשטרה שנאבק באויב מסוכן שמעוניין לשחק משחק על חשבון חיי התושבים. את הדמות הראשית גילם השחקן טיכון ג'יזנבסקי.

צילומי הסרט החלו בשנת 2022 והושלמו בקיץ 2023. הסרט מהווה סרט המשך לסרט מייג'ור גרום: רופא המגפה. ב־2023 שודר סרט פריקוול על ילדותו של מייג'ור גרום בשם גרום: ילדות קשה.

==עלילה==
שנה לאחר לכידתו של רופא המגפה, גרום הפך לאישיות ידועה בעיר, אך נבל חדש המכונה "רוח הרפאים" מופיע בעיר והוא מציע לאיגור גרום משחק חדש, על חשבון חיי תושבי העיר.
==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
! שם השחקן/ית
! שם הדמות
! אודות הדמות
|-
| טיכון ג'יזנבסקי || מייג'ור גרום || חוקר במשטרת הפדרציה הרוסית שמקדיש את חייו ללחימה באי-צדק.
|-
| אלכסנדר סטייקין || דימה דובין || חוקר במשטרת הפדרציה הרוסית, שותפו של גרום.
|-
| ליובוב אקסיונובה || יוליה פצ'יולקינה || עיתונאית
|-
| אלכסיי מקלאקוב || פיודור פרוקופנקו || מפקדו של גרום במשטרה
|-
| סרגיי גורושקו || סרגיי רזומובסקי || רופא המגפה
|-
| דמיטרי צ'בוטאריוב || אולג וולקוב || חברו מילדות של רופא המגפה
|-
|מאטווי ליקוב
|אוגוסט וואן דר הולט
|מנהל תאגיד הנשק "הולט אינטרנשיונל"
|-
|אולגה סוטולובה
|מריה ארכיפובה
|בכירה במשרד הפנים, הממונת על משטרת הפדרציה הרוסית
|-
|אנדריי טרושין
|אוטו שרייבר
|שומר ראשו של הולט
|-
| קונסטנטין חבנסקי || ד"ר וניאמין רובינשטיין || הרופא המטפל ברופא המגפה 
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:באבל קומיקס
קטגוריה:סרטי 2024
קטגוריה:סרטי פעולה רוסיים
קטגוריה:סרטי גיבורי-על
קטגוריה:סרטי פשע רוסיים
קטגוריה:סרטים מבוססי קומיקס
קטגוריה:סנקט פטרבורג בקולנוע
קטגוריה:יאנדקס: הפקות מקור
קטגוריה:משטרת רוסיה בתרבות ובאמנות
ולדימיר מארושבסקי

ולדימיר ולדימירוביץ' מארושבסקי (ברוסית: Влади́мир Влади́мирович Маруше́вский; 12 ביולי 1874 – 24 בנובמבר 1951) היה לוטננט גנרל רוסי אשר שימש כראש המטה הכללי האחרון של הצבא הרוסי לפני מהפכת אוקטובר. לאחר מכן שימש כמושל צפון רוסיה וכמפקד הצבא הצפוני במהלך מלחמת האזרחים הרוסית.

==ביוגרפיה==
מארושבסקי נולד ב-12 ביולי 1874 למשפחת אצולה בסנט פטרבורג. הוא למד בגימנסיה בסנט פטרבורג, ולאחר מכן בבית הספר להנדסה באקדמיית המטה הכללי "ניקולייב". ב-1896 הוא סיים את לימודיו והתגייס לצבא האימפריה הרוסית. ב-1898 הועלה לדרגת לוטננט, וב-1902 הועלה לדרגת קפטן. ב-1904 מונה למפקד פלוגה. הוא לחם במלחמת רוסיה-יפן כקצין למבצעים מיוחדים במפקדת הקורפוס הסיבירי ה-4. לאחר מכן שרת במפקדת הארמייה המנצ'ורית ה-1. לאחר סיום המלחמה שרת במחוז הצבאי סנט פטרבורג. ב-1908 הוא הועלה לדרגת פודפולקובניק, וב-1911 הועלה לדרגת פולקובניק. בדצמבר 1913 מונה לראש מטה בריגדת הרובאים הפינית ה-2. 

בתחילת מלחמת העולם הראשונה הוא לחם בהצטיינות בקרב גליציה. ב-23 ביוני 1915 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים הפיני ה-7. ב-6 בדצמבר של אותה שנה הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. ב-24 במאי 1916 הוא מונה למפקד הבריגדה ה-3, ויחד עמה נשלח לסייע לכוחות מדינות ההסכמה בחזית המערבית. באביב 1917 הוא השתתף בקרבות בצפון צרפת. במאי של אותה שנה הוא מונה למפקד הדיוויזיה המיוחדת ה-1, שגם כן הוצבה בחזית המערבית. כעבור שבוע הוא נקרא חזרה לרוסיה. ביולי הוא החל למלא תפקיד בכיר במחוז הצבאי סנט פטרבורג. ב-26 בספטמבר 1917 מינה אותו אלכסנדר קרנסקי לראש המטה הכללי הרוסי. 

בעקבות מהפכת אוקטובר הוא הודח מתפקיד הרמטכ"ל. הוא נשפט על קשירת קשר נגד השלטון הבולשביקי ועל משא ומתן עם גרמניה. הוא נכלא בכלא קרסטי, אולם שוחרר על תנאי כעבור זמן קצר, ונמלט לפינלנד ומשם לסטוקהולם.

ב-2 באוגוסט 1918, כוחות רוסיים אנטי-בולשביקים ביצעו הפיכה בארכנגלסק. באזור הוקמה ממשלה זמנית בתמיכת בריטניה וצרפת, והוקם הצבא הצפוני במטרה להתנגד לשלטון הבולשביקי. נציגים בריטים וצרפתים פנו אל מארושבסקי בבקשה שינהיג את המרד הצפוני. מארושבסקי נענה לבקשה, וב-19 בנובמבר מונה למושל הכללי של אזור הצפון ולמפקד הצבא הצפוני. הוא הקים צבא שכלל 20,000 לוחמים, מתוכם כמה אלפי חיילים בריטים, ולחם כנגד הצבא האדום. בינואר 1919, הוא העביר את תפקיד המושל לידי הגנרל יבגני מילר. מארושבסקי נותר מפקד הצבא הצפוני, אך בפועל תפקד כעוזרו של מילר.

במאי 1919 הוא הועלה לדרגת גנרל-לוטננט, ובאוגוסט של אותה שנה עזב את הצבא מסיבות בריאותיות. בספטמבר הוא עזב את רוסיה ועבר לשוודיה ומשם ליוגוסלביה. הוא נפטר בזגרב ב-24 בנובמבר 1951. 

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.grwar.ru/persons/persons.html?id=496 ולדימיר מארושבסקי] באתר המוקדש לצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה
* [http://hrono.ru/biograf/bio_m/marushevsky.php ולדימיר מארושבסקי] באתר כרונוס, העוסק בהיסטוריה צבאית רוסית

קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:אישים במלחמת רוסיה–יפן
קטגוריה:אנשי הצבא הלבן
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מקבלי עיטור גיאורגי הקדוש
קטגוריה:מסדר האמבט: אבירים וגבירות מפקדים
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:מהגרים מרוסיה ליוגוסלביה
קטגוריה:ילידי 1874
קטגוריה:נפטרים ב-1951
שירים לאוהבים

שירים לאוהבים הוא אלבום האולפן התשיעי של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 1999 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. כולל שירים של היוצרים אהוד מנור, נתן יונתן, נחום היימן, דודו ברק, רחל שפירא, איזי מן, ועידית חכמוביץ. זהו האלבום הראשון שסימן את דעיכת קריירתו של הזמר.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1999
קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
קלווין קיפטום

קלווין קיפטום צ'ריוט (באנגלית: Kelvin Kiptum Cheruiyot; 2 בדצמבר 1999 – 11 בפברואר 2024) היה רץ קנייתי שיאן העולם בריצת מרתון. אלוף מרתון לונדון (2023), מרתון שיקגו (2023) ומרתון ולנסיה (2022). ב-2023 נבחר לאתלט השנה בעולם.

== ביוגרפיה ==
=== 2020 ===
סיים במקום שישי בחצי מרתון ולנסיה.<ref name=":0"></ref>

===2022===
מרתון הבכורה של קיפטום נערך בוולנסיה, ספרד ב-4 בדצמבר 2022 בשיא תחרות חדש של 2:01:53 דקות והתוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים. בחצי השני של הריצה קבע תוצאה של 60:15 דקות, המהיר בהיסטוריה.

===2023===
במרתון לונדון שנערך ב-23 באפריל 2023 זכה במדליית זהב בתוצאה של 2:01:25 שעות, התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים, 16 שניות איטי משיא העולם של בן ארצו אליוד קיפצ'וגה (2:01:09 שעות), לפני בן ארצו ג'פרי קמוורור (2:04:23 שעות) ואלוף העולם טמיראט טולה מאתיופיה (2:04:59 שעות). בחצי השני של הריצה קבע תוצאה של 59:45 דקות, המהיר בהיסטוריה.

=== שיאן עולם ===
במרתון שיקגו שנערך ב-8 באוקטובר אותה שנה זכה במדליית זהב בשיא עולם חדש של 2:00:35 שעות, שיפור לשיא בן השנה של אליוד קיפצ'וגה, לפני בן ארצו בנסון קיפרוטו (2:04:02 שעות) ובאשיר עבדי מבגליה (2:04:32 שעות).

היה חבר בקבוצת האתלטיקה 'גולאזו'.<ref name=":0" />

== חיים אישיים ==
ב-11 בפברואר 2024 נהרגו קיפטום ומאמנו בתאונת דרכים בקניה.

== שיאים אישיים ==
* חצי מרתון: 58:42 דקות (2020)
* ריצת מרתון: 2:00:35 שעות (2023), שיא עולם

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רצי מרתון קנייתים
קטגוריה:שיאני עולם קנייתים: אתלטיקה
קטגוריה:אתלט השנה בעולם
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים
קטגוריה:קנייתים שנולדו ב-1999
קטגוריה:נפטרים ב-2024
קטגוריה:קנייתים שנפטרו במאה ה-21
המכללה האוניברסיטאית למדעים שימושיים

המכללה האוניברסיטאית למדעים יישומיים (בערבית: الكلية الجامعية للعلوم التطبيقية, באנגלית: University College of Applied Sciences ובקיצור UCAS) היא מוסד להשכלה גבוהה בעזה, שנוסד בשנת 1998. במכללה כ-60 מגמות לימוד לתואר ראשון בתחומי ההנדסה, מדעי הבריאות, טכנולוגיה, מנהל עסקים, חינוך ומדעי הרוח, ולומדים בה כ-8,000 סטודנטים וסטודנטיות. בנוסף למסלולי תואר ראשון מתקיימים במכללה קורסים מקצועיים קצרים יותר, הנמשכים שנה או שנתיים.

במכללה פועלת גם חממה טכנולוגית למיזמי סטארט-אפ התומכת ביזמים מרצועת עזה. החממה ממומנת מתרומות, ללא מטרות רווח.

==היסטוריה==
המכללה נוסדה בשנת 1998 כיוזמה של משרד החינוך ברשות הפלסטינית. בשנת 2007 הפכה למכללה אוניברסיטאית. באותה שנה נפתחה שלוחה של המכללה בח'אן יונס.

==מלגות==
המכללה מעניקה מספר סוגים של מלגות וסיוע כלכלי לסטודנטים. בין השאר מוענקות מלגות לסטודנטים מצטיינים, בוגרי תיכון מצטיינים, סטודנטים שהצטיינו בשינון הקוראן, אנשים עם מוגבלות מוטורית או לקות ראייה, בני זוג וצאצאים של מחבלים, ילדי אסירים ביטחוניים ונפגעי מבצע צוק איתן.

==שיתופי פעולה==
למכללה פרויקטים רבים בהם היא משתפת פעולה עם אוניברסיטאות רבות בעולם, בהן אוניברסיטת מלאיה וכן אוניברסיטאות באיטליה, דרום אפריקה, טורקיה, מצרים, מרוקו, ספרד ועיראק.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רצועת עזה: אוניברסיטאות ומכללות
ניקולאי פוטאפוב

ניקולאי מיכאילוביץ' פוטאפוב (ברוסית: Николай Михайлович Потапов; 12 ביולי 1874 – 2 בפברואר 1946) היה גנרל רוסי אשר שרת בצבא האימפריה הרוסית ובצבא האדום. שימש למשך תקופה קצרה כראש המטה הכללי של הצבא האדום.

==ביוגרפיה==
פוטאפוב נולד במוסקבה ב-12 ביולי 1874. הוא למד בגימנסיה צבאית במוסקבה, וב-1888 סיים את לימודיו והחל ללמוד בבית הספר לתותחנים מיכאילובסקי, וב-1891 החל לשרת כלוטננט בבריגדת התותחנים ה-3 של המשמר. לאחר מכן החל ללמוד באקדמיית המטה הכללי ניקולייב, אותה סיים ב-1897. הוא שרת בדיוויזיה ה-38 ולאחר מכן במחוז הצבאי ורשה. ב-1901 הוא נשלח לווינה כנספח צבאי. ב-1903 הוא עבר לשמש כנספח צבאי במונטנגרו. ב-1912 הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיור. בין 1913–1914 היה נציג רוסיה בוועדה בינלאומית שקבעה את גבולות אלבניה. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא נותר במונטנגרו כנציג הצבא הרוסי במדינה. ב-1916 הוא חזר לרוסיה ומונה לראש מחלקת הפינוי במטה הכללי.

בעקבות מהפכת אוקטובר מונה פוטאפוב (שהיה נאמן לשלטון הבולשביקי) לראש המטה הכללי הרוסי. הוא כיהן בתפקיד עד מאי 1918. לאחר מכן שימש כחבר במועצה הצבאית העליונה. בין 1921–1922 הוא שימש כעוזר הממונה על הווסבובוך (אימונים צבאיים לאזרחים). לאחר מכן שימש כמומחה לצרפתית באקדמיה הצבאית של הצבא האדום. במקביל, השתתף ב"מבצע אמון" - מבצע מיוחד של הג.פ.או. שבמסגרתו הקימו פוטאפוב וקצינים נוספים ארגון מונרכיסטי מזויף בשם "האיחוד המונרכיסטי של מרכז רוסיה" במטרה למשוך וללכוד מונרכיסטים אמתיים. למרות קשריו הקרובים עם צמרת השלטון, פוטאפוב סירב בנימוס אך בתוקף להצטרף למפלגה הקומוניסטית.

ב מאי1938 פרש מהשירות הצבאי. התגורר במוסקבה, שם מת 2 בפברואר 1946. נקבר בבית העלמין נובודוויצ'יה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.grwar.ru/persons/persons.html?id=519 ניקולאי פוטאפוב] באתר המוקדש לצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה
* [http://encyclopedia.mil.ru/encyclopedia/history_department/more.htm?id=11594703@SD_Employee ניקולאי פוטאפוב] באתר משרד ההגנה הרוסי

קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:ילידי 1871
קטגוריה:נפטרים ב-1946
המכללה הטכנית פלסטין

המכללה הטכנית פלסטין (בערבית: كلية فلسطين التقنية) היא מכללה אוניברסיטאית ברצועת עזה. הקמפוס הראשי ממוקם בדיר אל-בלח, ושלוחה נוספת נמצאת בצפון העיר עזה. במכללה 20 מגמות ללימודי תעודה ו-8 מגמות ללימודי תואר ראשון.

המכללה הוקמה בשנת 1992 ולומדים בה כ-1,800 סטודנטים.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רצועת עזה: אוניברסיטאות ומכללות
אוניברסיטת אל-אקצא

אוניברסיטת אל-אקצא (בערבית: جامعة الأقصى) היא מוסד להשכלה גבוהה בעיר עזה. האוניברסיטה הוקמה בשנת 1955 והיא המוסד הממשלתי הוותיק ביותר להשכלה גבוהה ברצועת עזה. באוניברסיטה לומדים כ-26,000 סטודנטים.

==היסטוריה==
אוניברסיטת אל-אקצא הוקמה בשנת 1955 על ידי ממשלת מצרים כמכון להכשרת מורים בשם "מכללה להוראה על שם בדר". עם השנים נוספו למכללה מחלקות אקדמיות במגוון נושאים, ובשנת 1991 הוכרה כמכללה להשכלה גבוהה. בשנת 2000 שינתה את שמה ל"אוניברסיטת אל-אקצא".

רוב מבני האוניברסיטה נמצאים בעיר עזה. הפקולטה לרפואה, הספרייה המרכזית ומרכז כנסים נמצאים בקמפוס האוניברסיטה בח'אן יונס.

האוניברסיטה שיתפה פעולה במחקרים מדעיים עם אוניברסיטאות שונות, בהן אוניברסיטאות בבלגיה, מלזיה, מצרים, מרוקו, ספרד וצרפת.

בשנת 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, פרסם חייל צה"ל באינסטגרם סלפי על רקע ספרייה שהצית באוניברסיטה.

==פקולטות==
* הפקולטה למדע שימושי
* הפקולטה לאמנות ומדעי החיים
* הפקולטה לחינוך
* הפקולטה לאמנויות יפות
* הפקולטה לתקשורת
* הפקולטה לניהול וכלכלה
* הפקולטה לספורט
* הפקולטה לטכנולוגיית מידע
* הפקולטה לרפואה

בכל הפקולטות קיימות מגמות לימוד לתואר ראשון, וברובן גם לתואר שני. חלק מהפקולטות משתפות פעולה בתוכנית הלימודים עם אוניברסיטת עין שמס בקהיר.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רצועת עזה: אוניברסיטאות ומכללות
ג'וחור א-דיכ

ג֫'וּחוֹר א-דִּיכּ (בערבית: جحر الديك, תעתיק מדויק: ג'חר אלדיכ) הוא כפר בנפת עזה, במרכז רצועת עזה, מדרום לעיר עזה. בכפר כ-3,200 תושבים, כ-72% מהם פליטים פלסטינים.

פירוש השם "ג'וחור א-דיכ" הוא "מחילת התרנגול".

==אירועים בולטים==
בשנת 2004 כוח צה"ל ירה למוות בנער פלסטיני בן 14 בכפר.

ב-8 באפריל 2008 חשפו כוחות צה"ל פיר מנהרה שנחפר מבית פלסטיני והגיע למרחק 700 מטר מציר הוברס. במהלך חילופי האש שנפתחו נהרגו שלושה מחבלים. למחרת, נהרג בקרבות ברצועה חייל צה"ל, ובצהריים שני אזרחים נהרגו בפיגוע ירי במעבר קרני שבוצע על ידי ועדות ההתנגדות העממית, הג'יהאד האסלאמי וגדודי המוג'אהידין של הפת"ח. טנק של צה"ל הרג שני מחבלים, ושניים אחרים שנמלטו חוסלו בתקיפה אווירית. ב-16 באפריל התנהלו חילופי אש כבדים ברצועת עזה, בהם נהרגו 3 חיילי גבעתי מירי ממארב במבצע שכונה על ידי החמאס "שדה המוות", ו-20 פלסטינים, לפחות 11 מהם אזרחים, מתוכם חמישה ילדים, נהרגו בפעילות צה"ל. במהלך היום נורו 30 רקטות קסאם אל עבר יישובי עוטף עזה. 
באפריל 2008 נהרגו 13 מתושבי הכפר, בהם שני ילדים, ועוד 18 נפצעו, חלקם באורח קשה, כאשר טנקים ישראלים ירו על מסגד ועל שני בתים בכפר.
למחרת נהרגו מאש צה"ל בסמוך לכפר פאדל שנאעה, צלם רויטרס בן 23, ועוד שלושה אנשים.

באפריל 2010 נהרגה אישה פלסטינית מירי פגז של צה"ל, ושניים מקרובי משפחתה נפצעו.

בתחילת ספטמבר 2023 פרצה שרפה גדולה במטמנה בכפר, שנמשכה מספר ימים וגרמה לזיהום הסביבה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רצועת עזה: כפרים
קטגוריה:נפת עזה
מתי תביני

מתי תביני הוא אלבום האולפן העשירי של הזמר הישראלי בני אל. את האלבום הוציאה בשנת 2000 לאור חברת התקליטים האחים ראובני על גבי תקליטור. הוא חידש שני שירים באלבום: "נגמרות לי המלים" של מאיר בנאי ו"יש לך אותי" של להקת תיסלם. איתן אלבז היה אחראי על עיבודו ועל הפקתו, ובין היוצרים שהשתתפו בהקלטתו נמנים אהוד מנור, דני שושן ואיזי מן.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2000
קטגוריה:אלבומי בני אל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת האחים ראובני
אלכסנדר סבצ'ין

אלכסנדר אנדרייביץ' סבצ'ין (ברוסית: Александр Андреевич Свечин; 17 באוגוסט 1878 – 29 ביולי 1938) היה גנרל-מאיור רוסי אשר השתתף במלחמת העולם הראשונה ושימש לתקופה קצרה כראש המטה הכללי של הצבא האדום. הוצא להורג במהלך הטיהורים הגדולים.

==ביוגרפיה==
סבצ'ין נולד באודסה ב-17 באוגוסט 1878. אביו ואחיו היו שניהם גנרלים בצבא הרוסי. הוא למד בבית ספר לצוערים בסנט פטרבורג ולאחר מכן בבית הספר לתותחנים מיכאילובסקי, וב-1899 התגייס לצבא האימפריה הרוסית. ב-1903 הוא סיים את לימודיו באקדמיית המטה הכללי. בין 1904–1905 לחם במלחמת רוסיה-יפן כמפקד פלוגה ברגימנט הסיבירי ה-22. לאחר מכן שימש כקצין מטה במפקדת הקורפוס ה-16 ובמפקדת הארמייה המנצ'ורית ה-3.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא מונה למפקד רגימנט הרובאים הפיני ה-5. לאחר מכן מונה לראש מטה הדיוויזיה ה-7. ב-1916 הועלה לדרגת גנרל-מאיור ומונה למפקד דיוויזיית הים השחור. בהמשך מונה לראש מטה הארמייה ה-5. לאחר מהפכת אוקטובר הצטרף לבולשביקים, ולפיכך מונה למפקד המחוז הצבאי סמולנסק. אחיו, לעומת זאת, הצטרף לצבא הלבן ולחם כנגד הבולשביקים. ב-2 באוגוסט 1919 הוא מונה לראש המטה הכללי של הצבא האדום. באוקטובר של אותה שנה, בעקבות סכסוך עם המפקד העליון יואכים ואצטיס, הוא פוטר מתפקיד הרמטכ"ל והתמנה לתפקיד פרופסור באקדמיית המטה הכללי.

בפברואר 1931, הוא נעצר במהלך טיהור של קצינים לשעבר בצבא הצאר. סבצ'ין נידון לחמש שנות מאסר בגולאגים. גזר הדין לא בוצע, וכבר בפברואר 1932 הוא חזר לשירות. הוא נעצר שוב במהלך הטיהורים הגדולים, והואשם ב"השתתפות בארגון אנטי-מהפכני" ו"אימון טרוריסטים". הוא הוצא להורג ב-29 באוגוסט 1938. שמו טוהר ב-1956.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.grwar.ru/persons/persons.html?id=813 אלכסנדר סבצ'ין] באתר המוקדש לצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה
* [https://encyclopedia.mil.ru/encyclopedia/history/more.htm?id=12199352@cmsArticle אלכסנדר סבצ'ין] במילון האנציקלופדי הצבאי

קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:אישים במלחמת רוסיה–יפן
קטגוריה:מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי בברית המועצות
קטגוריה:קורבנות הטיהורים הגדולים
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג ברוסיה וברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור גיאורגי הקדוש
קטגוריה:ילידי 1878
קטגוריה:נפטרים ב-1938
מדינת אל-עודה

מפת שכונות עזה. מדינת אל-עודה בצפון המפה
מדינת אל-עודה (בערבית: مَدينَة العودة) הוא כפר בנפת עזה, בצפון רצועת עזה, בין אל-עטאטרה למחנה הפליטים א-שאטי.

בכפר כ-560 תושבים, רובם פליטים פלסטינים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רצועת עזה: כפרים
קטגוריה:נפת עזה