הלנת שכר (הלכה)

הלנת שכר היא מצוות עשה ולא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיהן חל איסור לעכב תשלום שכר שכירות - בין של שכיר אדם ובין שכירות של כלי ובהמה, וישנה מצוות עשה לתת את התשלום במועד. 

דין זה אינו חל דווקא על יחסי שוכר-משכיר, אלא גם במקרה של חוב כלפי קבלן. ההלכה רואה בחומרה הלנת שכר, וכפי שכתב הרמב"ם: 

==מקור מקראי==
איסור הלנת שכר מוזכר בשני מקומות במקרא: ומקור נוסף: 

בפסוקים אלה כלולים כמה סוגי איסורים להם בסיס משותף אחד - האיסור לעכב תשלום ממון של אדם המוחזק בידי אחר. מקרה של הלנת שכר הוא יישום פרטי, שבצורות שונות שלו יכולים לבוא לידי מעבר על כל חמשת האיסורים, כפי שקובע התלמוד: למעשה, אין מקרה מסוים בודד בו עוברים על כל חמשת האיסורים גם יחד, שכן לא ניתן לעבור על איסור "בל תלין" (המתייחס לשכר יום) ו"ביומו תתן שכרו" (המתייחס לשכר לילה) גם יחד, לשם דוגמה, אך התלמוד מתייחס לעוול שבהלנת שכר כסוג של עבירה עקרונית, שאודות הצורות השונות שלה קבע המקרא כי ניתן לעבור על חמישה איסורים.

== מצוות עשה ביומו תתן שכרו ==
מעביד המשלם לעובד את השכר ביום שסיים את העבודה, מקיים מצוות מדאורייתא. העובר ולא נתן את שכר העובד בזמן שנתחייב, מלבד שעבר על הלאו הנ"ל של לא תלין, ביטל מצוות עשה זו.

=== מקור המצוה ===
מצווה זו מוזכרת בתורה בפסוק , וכן פוסק הרמב"ם והשולחן ערוך.

==פרטי הדין==
המשנה מבחינה בין כמה סוגים של שכירים: "שכיר־יום", "שכיר־לילה", "שכיר־שעות" וקבוצה נוספת של שכירים - "שכיר־שבת", "שכיר־חדש", "שכיר־שנה" ו"שכיר־שבוע" (=אדם שנשכר לשבע שנים); כלומר, אדם שנשכר לעבודה במהלך היום וסיים אותה עם רדת הלילה, גובה את שכרו עד למחרת בבוקר, שנאמר "לא תלין פעולת שכיר אתך עד בקר". כך גם לגבי אדם שנשכר לעבודה במהלך הלילה וסיים אותה עם עלות היום, גובה את שכרו עד סוף היום, שנאמר "לא תבוא עליו השמש".

בשונה מהם מעט, אדם שנשכר לפי שעות, גובה את שכרו באותו חלק של היום בו הוא נשכר - אם נשכר ביום גובה עד לסיום היום, ואם נשכר בלילה גובה עד לסיום הלילה.

קבוצת השכירים שנשכרו למשך יותר מאשר יממה שלמה - שבוע, חודש, שנה או שבע שנים - הזמן בו חלה זכות הגבייה היא מסיום עבודתם, אך תלויה אם סיימו ביום או בלילה; אם סיימו במהלך היום - גובים עד לסיום היום, ואם סיימו במהלך הלילה - גובים עד לסיום היום שאחרי.

בדינים אלה המשנה קובעת עקרונית, כי חיוב התשלום חל בסיום העבודה ולא במהלכה, ולכן חישוב זמן איסור עיכוב התשלום מתחיל רק מסיום העבודה, ובהתאם לכללים הקבועים שמוזכרים במשנה.

=== מקרים בהם לא חל העשה ===
במשנה הובאו כמה הסתייגויות לאיסור זה: ראשית על השכיר לתבוע את שכרו, אך אם השוכר לא מודע לכך שהשכיר מעוניין בשכרו - לא חל איסור. בנוסף, אם בוצע תשלום באמצעות צד שלישי - "חנווני", בלשון המשנה - והחייב הורה לצד השלישי לשלם לשכיר - לא חל איסור.

מקרה ייחודי נוסף הוא שני שותפים ששכרו יחד פועלים, וסוכם כי אחד מהם ישגיח על עבודתם והאחר ישלם להם. הברייתא קובעת כי גם אם עוכב התשלום לפועלים אלה, מטעמים טכניים לא חל איסור הלנת שכר באופן פורמלי, שכן כדי שאדם יוגדר כעובר על איסור זה עליו להיות גם המעסיק בפועל וגם משלם השכר.

המשנה קובעת כי איסור הלאו של הלנת שכר שמופיע בספר ויקרא לא חל על שכיר שהוא גר תושב, שכן בתחילת הפסוק כתוב "רעך" וגר תושב אינו נחשב "רֵע". לעומת זאת מצוות העשה "ביומו תתן שכרו" המופיעה בפסוק שבספר דברים חלה גם על גר תושב, משום שכתוב בו במפורש "מאחיך או מגרך אשר בארצך בשעריך".

==="בל תשהה"===
חז"ל הרחיבו את גבולות תחולת האיסור הפורמלי שחל מדאורייתא, בהסתמך על עקרון "בל תשהה". כך לדוגמה התלמוד מסביר כי מדאורייתא, אדם המלין שכר עובר פעם אחת בלבד על האיסור - ברגע שבו הוא חייב לשלם ואינו משלם, אך חז"ל הרחיבו וקבעו כי חל איסור גם על השהיית התשלום ולא רק על נקודת הזמן החד-פעמית בה הוא היה חייב לשלם ולא שילם; וכהגדרת התלמוד: "עובר בבל תשהה".

יישום נוסף העולה מדברי חז"ל, הוא באשר לאדם המעכב את התשלום עד ל"יום השוק", בו יצטבר בידיו מספיק כסף כדי לשלם. עיכוב זה כשלעצמו אינו אסור, שכן השכירים מודעים לכך שהמעסיק צובר מספיק כסף רק ביום השוק ועל דעת כך הם נשכרים מראש, אך עם זאת כאשר הוא ממשיך לעכב את התשלום לאחר "יום השוק", חל איסור ההשהיה מדרבנן.

==לקריאה נוספת==
* בנימין בראון, "הלנת שכר בפסיקת החפץ חיים: לקראת מודרניזציה של דיני העבודה ההלכתיים?", תרביץ עה, חוברת ג-ד, תשס"ו 

==קישורים חיצוניים==
* הרב מרדכי אליהו, [http://www.yeshiva.org.il/midrash/Shiur.asp?id=4594 ביומו תתן שכרו], אתר "ישיבת בית אל"
* הרב ראם הכהן, [https://web.archive.org/web/20080118063317/http://www.mtzedek.org.il/maamarview1.asp?id=13 "הוו זהירין ברשות" הלנת שכר ברשויות המקומיות], אתר "במעגלי צדק"

==הערות שוליים==

קטגוריה:דיני עבודה
קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות שבין אדם לחברו
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:פרשת כי תצא
קטגוריה:משפט עברי: גניבות וגזילות