ישראל בארי

הרב ישראל הלוי בארי (קולודנר) (תרע"א, 1911 – י"ד בכסלו תשל"ג, 19 בנובמבר 1972) היה רבהּ של נס ציונה, דיין ומחבר ספרים. 

==תולדותיו==
נולד בשם ישראל קולודנר בעיירה דרוהיצ'ין במחוז פינסק שבפולין, לאביו רבי שמואל-זאב קולדנר<ref>על אודות סבו וסבתו, תושבי אנטופול, ראו: הרב יעקב מארים קולדנר, מאורי יעקב, נתניה תשכ"ה, הקדמה עמ' ה</ref> ולאימו חיה-שרה, בת הרב אליקים געצל קפלן. למד בישיבת נובהרדוק בביאליסטוק ובפינסק, וכן בישיבת כנסת בית יצחק בקמניץ, שם למד כעשר שנים מהרב ברוך בער ליבוביץ מחבר ספר 'ברכת שמואל', והגדירו כרבו המובהק.

בשנת תרצ"ז (1937) עלה לארץ ישראל ולמד שנה בישיבת חברון. בשנת תרצ"ח (1938) נישא לחוה-דינה, בת הרב יעקב משה חרל"פ, רבה של שערי חסד.<ref>הרב ישראל הלוי בארי, "הגרי"מ חרל"פ זצ"ל: במלאת ט"ו שנים להסתלקותו", הפרדס [מא, ה], שבט תשכ"ז, עמ' 35; [https://asif.co.il/wpfb-file/04-pdf-37/ "יומן" – הרב יעקב משה חרל"פ זצ"ל – יומן שיחות מפיו על ידי חתנו הרב ישראל בארי זצ"ל], מאבני המקום, גיליון י, עמ' 19–22</ref> לאחר נישואיו למד בכולל "אהל תורה" של הרב שמואל יצחק הילמן.

היה בעל השקפה ציונית דתית וסבר שתקופתו היא תקופת אתחלתא דגאולה, הוא קיבל מחותנו הרב חרל"פ את השקפתו זו. לאחר מלחמת ששת הימים, הציע לקבוע את חגיגות יום העצמאות ויום ירושלים ביום אחד.<ref></ref> היה חבר פעיל בחבר הרבנים של הפועל המזרחי,<ref>, עמ' 121</ref> וחבר המועצה הארצית של הארגון.<ref>שבילין ו-ז, תשרי-טבת תשכ"ד, עמ' קסב–קסג; שם כא-כב, כסלו תשכ"ט, עמ' רנז</ref> כן היה פעיל בוועד הישיבות.<ref></ref>

בשנת תש"ג (1943) התמנה לרבה של נס ציונה, במקומו של הרב יעקב ליפשיץ, והיה פעיל בתחומי הדת במושבה.<ref>"מסיבת הוקרה למלאת 25 שנה לכהונתו של הרב בארי בנס־ציונה", שבילין [ז, כ], תשכ"ח, עמ' רז</ref> בשנת 1958, לאחר שנים של עיכובים בהם עסק בנושא,<ref>; </ref> הוקמה מועצה דתית במקום והוא נבחר לעמוד בראשה.<ref><span>, </span>הצופה<span>, 24 בינואר 1968</span></ref> בין השנים תש"ח–תשי"א שימש כדיין בבית דינו של הרב צבי יהודה מלצר ברחובות.<ref>, עמ' 14; , עמ' 55</ref>

בקיץ ה'תשל"א (1971) החליטה מועצת הרבנות הראשית על הקמת בית דין ארצי לגיור, ראשון מסוגו בארץ,<ref><span>, </span>דבר<span>, 15 במרץ 1971</span>; </ref> בראשו הועמד הרב בארי – אשר לצורך זה קיבל כושר לדיינות מטעם מועצת הרבנות ללא בחינות<ref>; , עמ' 55</ref> – ולצדו הדיינים הרב משה מלכא והרב חיים דוד הלוי. בית הדין הוקם במגמה לעקוף מגמות מחמירות בבתי הדין האזוריים של הרבנות, ושלא כמקובל היה כפוף ישירות לראשון לציון הרב יצחק נסים.<ref>הפלס – שבועון יהדות התורה, גיליון 19, ט"ז תמוז תשל"א, עמ' 7. ראו גם דברי הרב יצחק נסים, מיום ו' שבט תשכ"ט (1969), לשר המשפטים יעקב שמשון שפירא (לדור ולדורות ג, עמ' נח-נט).</ref> בפועל בית הדין מעולם לא הוקם בשל כשלים ביורוקרטיים.<ref>ראו מכתבו של הרב נסים, מיום ה' חשוון תשל"ב (1971), לשר הדתות ד"ר זרח ורהפטיג, בתוך: לדור ולדורות ג, עמ' סח; ; ועוד</ref>

בסוף ימיו, פרסמו גורמים חרדים קנאיים שהוא תומך ברב שלמה גורן בפרשת האח והאחות, ובעקבות כך מררו את חייו. לאחר מותו אף נטען שהיה מבין תשעת הדיינים שחתמו על הפסק, אולם ככל הנראה הוא לא חתם על הפסק.

הרב בארי נפטר בפתאומיות מהתקף לב בי"ד בכסלו תשל"ג (1972), בהיותו כבן 61, ונטמן בהר הזיתים.<ref><span>, </span>דבר<span>, 20 בנובמבר 1972</span>; [https://mountofolives.co.il/he/deceased_card/ישראל-בארי/#gsc.tab=0 כרטיס הקבר של הרב בארי באתר הר הזיתים]</ref> כעבור שלוש שנים מונה במקומו לרבה של נס ציונה הרב יוסף צבי וינר. בהלווייתו (שנערכה למחרת פרסום פסק הדין בפרשת האח והאחות) השתתף וכן הספיד הרב גורן. מספר תלמידים קנאים מישיבת פוניבז' התנפלו עליו ותקפו אותו מילולית.

=== יצירתו התורנית ===
בשנת תש"י הוציא את הכרך הראשון בסדרת ספריו משנת ראשונים, ספר שמרכז את דברי הראשונים על הלכות קודשים, את בחירתו בנושא זה נימק שבתקופת הגאולה מתעורר הצורך הנפשי לעסוק בהלכות אלו, הוא הוסיף שסגנון הלימוד של רבו הרב ליבוביץ, הוא זה שעורר בו את הרעיון לדקדק בדברי הראשונים ולאוספם למקום אחד. ספרו זכה להסכמות מהרבנים הראשיים הרב הרצוג והרב עוזיאל, ומחמיו הרב חרל"פ.

בשנת תשי"ד פרסם את הגיוני קדם, פירוש על ספר משלי, ספר זה נכתב בסגנון ייחודי בצורה שירית ומליצית, מתוך מטרה לרכוש את ליבו של הנוער. פרסם עוד כמה ספרים, וכן פרסם מאמרים תורניים בכתבי עת שונים, ובהם "סיני", "הנאמן" ו"הפרדס". ספר זה זכה בפרס ירושלים לספרות תורנית.<ref><span>, </span>הצופה<span>, 12 בפברואר 1959</span></ref>

את ספריו הקדיש לעילוי נשמת בני משפחתו ועיירתו שנספו בשואה.

== משפחתו ==
לאחר פטירתו נישאה אלמנתו, הרבנית חוה-דינה, לרב מרדכי יפה שלזינגר, רבה של אייזנשטט וחבר מועצת גדולי התורה. בנו הוא הרב אברהם יפה שלזינגר. היא נפטרה בשנת ה'תשנ"ד (1994) ונטמנה בבית העלמין סנהדריה.<ref>[https://hkj.org.il/deceased/שלזינגר-חוה-דינה/ קברה של הרבנית שלזינגר-בארי], באתר "חברה קדישא גחש"א קהילת ירושלים"</ref> לרב בארי ולאשתו הרבנית חוה-דינה חמישה ילדים:

* הרב ד"ר אברהם בארי לימד בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת בר-אילן ובמכללת שערי משפט.

* הרב בנימין בארי, שימש כאב בית הדין באשקלון וכדיין בבית הדין הגדול.

* הסופרת שרה ברגמן.

* הרב שמואל בארי – איש עסקים.

* הרב מיכאל בארי המכהן כראש כולל חרדי בבני ברק.

מנכדיו:

* רותי גוטל, אשתו של הרב פרופ' נריה גוטל.
* ד"ר משה בארי (מנכ"ל ארגון רבני צהר).
* אסתר קלה, אשתו של הרב אחימאיר קלה – רב היישוב שפיר.
* חני רוזנברג, אשתו של הרב אריה רוזנברג, ר"מ בישיבת דרך חיים.
* יעל בן ארזה, אשתו של הרב יוסף בן ארזה, מחבר סדרת הספרים יוסף דעת ומנהל הוצאת הספרים יד אליהו כי טוב.

==ספריו==
* משנת ראשונים שלושה כרכים – אוסף דברי הראשונים בהלכות קודשים לפי סדר פסקי הרמב"ם, בתוספת דיון בדבריהם<ref>; </ref>
* כבודה של תורה עם פירוש זהב במלאתם – על התורה
* כבודה של תורה – על הגדה של פסח
* המדרש כהלכה – אוסף של הדרכות במדרשים הנוגעים לשאלות הלכתיות מעשיות
* הגיוני קדם – על ספר משלי<ref></ref>

== ממאמריו ==
* 'דיני גניזת ס"ת שבלה או שנפסלה', הפוסק קכד, אלול תש"י, עמ' א'תתקטז-א'תתקיז
* 'כוהל המופק מיין ענבים מהו לברכת הגפן?', הנאמן נד-נה, סיון-תמוז תשי"ג, עמ' 8–11
* 
* 'בעניין מעשה שבת' – דין חלב שנחלב בשבת, התורה והמדינה ט-י, תשי"ח-תשי"ט, עמ' תלב-תלט
* 'בעניין פתיחת מקרר בשבת', נועם ג, מכון תורה שלמה תש"ך, עמ' רז-רטו
* 'מצוות "תמיד" בלחם הפנים', סיני ש [נ, א], תשרי תשכ"ב, עמ' לה-לח
* 'מזוזות ופרשיות תפלין שבגליוניהן חותמת "נבדק"', הפרדס [לו, י], תמוז תשכ"ב, עמ' 7–10
* 'משכנתא הנהוגה בארץ', מזכרת: קובץ תורני לזכר... הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, היכל שלמה תשכ"ב, עמ' 113–119
* 'לסיום מסכת יבמות', שנה בשנה, היכל שלמה תשכ"ג, עמ' 199–204
* 'בעקבות פסק־דין אחד', שבילין ו-ז, תשרי-טבת תשכ"ד, עמ' לו-לט
* 'דרכי אנוש', שבילין י-יא, טבת-אדר תשכ"ה, עמ' עה-עז
* 'מדינה – וארץ סגולה', שבילין כ, טבת תשכ"ח, עמ' קנה-קסא
* 
* 'כיצד מברכים על לחמניות בסעודת מצווה', מוריה טו-טז [ב, ג-ד], אדר א'-ניסן תש"ל, עמ' מז-נ
* 'הנוסעים בכבישי הארץ אם הם חייבים בברכת הגומל', הדרום לה, ניסן תשל"ב, עמ' 117–125
* 'בעניין פסול חציצה בין המזוזה למזוזות הבית', נועם טז, מכון תורה שלמה תשל"ג, עמ' לו-מג

== לקריאה נוספת ==

* יצחק אלפסי, 'בארי (קולודנר), ישראל', בתוך: אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ו, ירושלים תשס"א, עמ' 125

==קישורים חיצוניים==
* [https://sites.google.com/view/harav-beeri/ אתר לזכרו של הרב ישראל בארי המרכז תמונות, כתבות, הקלטות ועוד] – במלאת 50 שנה לפטירתו
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי ישיבות נובהרדוק
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת בית יצחק-קמניץ
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:רבנים ישראלים
קטגוריה:משפחת חרל"פ
קטגוריה:נס ציונה: רבנים ראשיים
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:פרשני הגדה של פסח
קטגוריה:פרשני מקרא בעת החדשה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1911
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1972