שלום קוטנא

הרב שלום קוטנא (כ"ד באייר ה'תקפ"ו – ט"ז בשבט ה'תרס"ט, 1826–1909) היה רב הונגרי ופוסק הלכה אשר שימש בין השאר כרבה של אייזנשטאדט וראש הישיבה בה.

== ביוגרפיה ==
נולד בכ"ד באייר ה'תקפ"ו (1826) בטטה (בכתיב יידישאי: טאטיס), לאמו מירל חיה ואביו הרב אהרן, מתלמידי החתם סופר,<ref>ראו: משה אלכסנדר זושא קינסטליכער, החתם סופר ובני דורו, בני ברק תשנ"ג, עמ' נד-נו</ref> ששימש כרב העיר ומחבר "משחת אהרן".<ref>על אודותיו ראו: יצחק יוסף כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, ירושלים תשנ"ז, עמ' 371–372. ספרו "הדרת אהרן" נדפס לראשונה בירושלים תשס"ה.</ref> גם סבו הרב יוסף קוטנא שימש כרב העיר.<ref>על אודותיו ראו: הרב מ. א. ז. קינסטליכר, 'קהלת טעליקא ורבניה', מוריה קלז-קלח [יב,-ה-ו], סיון תשמ"ג, עמ' עח-פ</ref> נקרא על שם הרב שלום אולמן מחבר "דברי ר"ש", רבו של אביו.

למד אצל הרב אברהם אולמן (בנו של הרב שלום אולמן) בלקנבך, בשנת ה'תר"ב (1842) החל ללמוד אצל הרב יחזקאל בנט בניטרה. כן למד מספר שנים אצל הרב אברהם שמואל בנימין סופר ("הכתב סופר") בפרשבורג, ואצל הרב שמואל צילץ ורש"ר הירש בניקלשבורג.<ref>ראו: יקותיאל יהודה גריוונלד, לתולדות הריפורמציאן הדתית בגרמניא ובאונגריא, ניו יורק תש"ח, עמ' 58</ref> שימש את הרב שלמה קווטש רבה של לייפנק שהסמיכו לרבנות.

=== רבנות ופעילות ציבורית ===
בשנת ה'תר"ט (1849) החל לכהן כרבה של מור ובשנת ה'תרי"ד (1854) כרבה של קאפושוואר. בשנת ה'תר"ל (1870) החל לכהן במקומו של הרב עזריאל הילדסהיימר כרבה של אייזנשטאדט. הוא החזיק בתפקיד זה 39 שנים, עד לפטירתו. הקים במקום ישיבה מפורסמת אשר העמידה תלמידים ורבנים רבים שנסמכו על ידיו.<ref>ראו תיאור לדוגמה אצל הרב ישעיהו אביעד, דיוקנאות, ירושלים תשכ"ב, עמ' 68</ref>

בשנת ה'תרכ"ד לצד הרב עזריאל הילדהיימר, תמך בפתיחת בית מדרש לרבנים בהונגריה (בדומה לבית המדרש לרבנים בברלין).<ref>'תולדות זקננו רבינו בנימין זאב הכהן', בתוך: בזך לבונה, ירושלים תשס"ז, עמ' 39</ref> לצד זאת, תחילה בשל הפצרת רבו "הכתב סופר",<ref>ראו: שמואל הכהן וינגרטן, 'רבי שמואל בנימין סופר (בעל הכתב סופר) ורבי עזריאל הילדסהיימר', בתוך סיני תמח-תנג [עד א-ו], תשרי-אדר תשל"ד, עמ' פח</ref> תמך ופעל לאורך שנים למען הפרדת הקהילות בהונגריה.<ref>ראו: בן ציון יעקובוביץ, זכור ימות עולם, כרך ג, בני ברק תשס"ד, עמ' עא-עב, רכה, שפ, ועוד</ref> בשנת ה'תרמ"ב, לצד הרב משה פולק רבה של בונהאד, ניסח "קול קורא" אל אגודת מחזיקי הדת בלבוב, אז בפולין, עליו חתמו 84 רבנים מהונגריה, השולל בחירת ראשי קהל שאינם שומרי מצוות.<ref>; בן ציון יעקובוביץ, זכור ימות עולם, כרך ב, בני ברק תשמ"ט, עמ' נד-נה</ref> בהתאם לכך, התנגד לשיתוף פעולה עם התנועה הציונית במסגרת תנועת המזרחי.<ref>תל תלפיות [יב,כב], אב תרס"ד, עמ' 199</ref>

בשנת 1897, לאור פולמוס רבני מתרחב בשאלת חוק נישואים אזרחיים שחוקק בהונגריה והשלכותיו להלכה (פולמוס אשר נערך תחילה בירחון הרבני "תל תלפיות"), וכתגובה לחוות דעת מקילה בנושא שפורסמה בשנת התרי"ב (1852) על ידי הרב נתן אדלר, הוציא הרב קוטנא לאור את החוברת "וכתורה יעשה" בה הציג עמדה המתנגדת לגיור קטנים שנולדו מנישואי תערובת, כאשר אמם לא מתגיירת כדין. באותה שנה הוציא לאור חוברת נוספת תחת אותו שם, בה תגובות והערות מאת רבנים רבנים מהונגריה ומחוצה לה.<ref>ראו עוד: יצחק יוסף כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, ירושלים תשנ"ז, עמ' 109–113; מכתבו בעניין זה אצל הרב פרופ' דוד סימנסון מקופנהגן, בקובץ אגרי דבי הילולא תנינא, ירושלים תשע"ו, עמ' יא-יג</ref> עמדתו התקבלה על ידי מספר רבנים.<ref>ראו לדוגמה: הרב דוד צבי הופמן, בתוך המעין לז, תמוז תשנ"ז, עמ' 7–8</ref>

הרב שלום קוטנא נפטר באיינשטאדט, בהיותו כבן 83, ביום ט"ז בשבט ה'תרס"ט (1909).

== משפחתו ==
אחיו, הרב משה ליב קוטנא, שימש כרבה של סובוטיצה (בכתיב יידישאי: סאבאדקא).

נישא לשרה גיטל (נפטרה בי"ד בחשוון ה'תרס"ד), בתו של הרב ידידיה גוטליב-פישר, מתלמידי החתם סופר, רבה של הקהילה האורתודוקסית בסקשפהרוואר (שטולווייסנבורג) ומחבר "דלתים ובריח". באחרית ימיו התגורר חתנו לצדו באייזנשטאדט.<ref>על אודותיו ועל אודות שאר בני ובנות המשפחה ראו: צבי הירש שוורץ, פאר יעקב, כרך ד, ניו יורק תשס"ט, עמ' ה והלאה</ref>

חתנו של הרב שלום, אשר נישא לבתו שרה מיכל חיה, היה הרב ישעיהו פירטס, רבה של וינה ומחבר "חזון ישעיהו".<ref>על אודותיו ראו ; מבוא למהדורת ספרו חזון ישעיהו, ניו יורק תשמ"ו; שלמה שפיצר, קהילות אוסטריה, ירושלים תשע"ז, עמ' 174–175; טוביה פרשל, 'הרב ר' ישעיה פירסט – וינה', בתוך: מאמרי טוביה, כרך ג, ירושלים תשע"ח, עמ' ק-קיג</ref> בנו היחיד גבריאל קוטנא נפטר בנעוריו.

== ספריו ==
* קול על המים – על ריחיים שמופעלות בידי קיטור, וינה תקמ"ו
* עטרת שלום ואמת – שני חלקים, חידושים, הערות ודרשות, פאקש תרנ"ד ותרס"ו
* מספד תמרורים – הספד על הרב בנימין שלמה זלמן שפיצר רב קהילת "עדת ישראל" בווינה, פאקש תרנ"ד
* וכתורה יעשה – על נישואים אזרחיים ונישואי תערובת, פאקש תרנ"ז
* וכתורה יעשה – על דיני גירות, וקבלת גרים קטנים, פאקש תרנ"ט

== לקריאה נוספת ==
* יצחק יוסף כהן, חכמי הונגריה והספרות התורנית בה, ירושלים תשנ"ז, עמ' 401–402
* 'הרב שלום קוטנא', בתוך: שלמה שפיצר, קהילות אוסטריה, ירושלים תשע"ז, עמ' 17
* עמרם בנימין וידר, 'אגרות מרבי שלום קוטנא בבחרותו', בתוך: עלי זיכרון, גיליון 47, י' סיון תשע"ח, עמ' ב-יב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפטרים ב-1909
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:ילידי 1826