OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ג'ק גוסלינג

ג'ק גוסלינג (באנגלית: Jake Gosling; ) הוא כדורגלן גיברלטרי המשחק בעמדת הקשר ברושל אולימפיק.

==קריירת מועדונים==
גוסלינג, יליד העיר אוקספורד, הממלכה המאוחדת, החל את הקריירה שלו בקבוצות הילדים של סווינדון טאון ולאחר מכן שיחק בפלימות' ארגייל. בגיל 16 הצטרף למחלקת הנוער של אקסטר סיטי. במשחקי טרום-עונה של עונת הבקיע שער מרהיב במשחק ידידות נגד דורצ'סטר טאון והצוות המקצועי של המועדון התרשם מביצועיו ובספטמבר הושאל למועדון לחודש אחד, אך לאחר שהציג יכולת טובה תקופת השאלתו הוארכה עד ינואר . ב-12 בינואר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו עבור אקסטר בניצחון 0-3 נגד סאות'אנד יונייטד. ב-2 במרץ הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 0-3 נגד נורת'המפטון יונייטד. ב-13 במרץ 2014 הושאל שוב הפעם לגלוססטר סיטי עד לסיום העונה. כעבור 3 ימים ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון. ב-17 במאי 2014 סיים את חוזהו במועדון ובחר שלא לחדש אותו ובכך הפך לשחקן חופשי בתום העונה.

ב-24 ביוני 2014 גוסלינג חתם בבריסטול רוברס מהליגה החמישית באנגליה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-9 באוגוסט בתיקו 0-0 נגד גרימסבי טאון. ב-16 בספטמבר הוא הבקיע את שערו הראשון עבור המועדון. בסיום העונה העפיל עם קבוצתו לליגה הרביעית. ב-26 בפברואר 2016 גוסלינג הושאל לניופורט קאונטי לתקופה של חודש. במדי ניופורט רשם 6 הופעות ובסיום תקופת ההשאלה חזר לבריסטול עימה העפיל להפוטבול ליג הראשונה. ב-16 בינואר 2017 הושאל לפורסט גרין רוברס עד לסיום העונה.

ביוני 2017 חתם בטורקי יונייטד.

==קריירה בינלאומית==
בינואר פורסם כי גוסלינג ייצג את נבחרת גיברלטר. הוא זומן לראשונה לסגל הנבחרת לקראת משחקי הידידות נגד ו שנערכו ב-26 במאי וב-4 ביוני 2014 בהתאמה. גוסלינג ערך את הופעת הבכורה הבינלאומית שלו במשחק נגד אסטוניה בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת והמשחק נגמר בתוצאה 1-1. שער זה היה גם השער הראשון של הנבחרת מאז הצטרפותה לאופ"א. ב-7 בספטמבר 2015 הבקיע בהפסד 1-8 ל ובכך הפך לשחקן הראשון שכובש יותר משער אחד במדי הנבחרת מאז שהצטרפה לאופ"א ונכון ל-24 במרץ 2016 הוא מלך השערים שלה עם שני שערים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים גיברלטרים
קטגוריה:קשרי כדורגל גיברלטרים
קטגוריה:כדורגלני אקסטר סיטי
קטגוריה:כדורגלני בריסטול רוברס
קטגוריה:כדורגלני טורקי יונייטד
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1993
קטגוריה:גיברלטרים שנולדו ב-1993
אנקה ואן דרמירס

אנקה מריה פלור ואן דרמירס (בהולנדית: Anke Maria Flor Van dermeersch; נולדה ב-27 באוקטובר 1972) היא פוליטיקאית בלגית.

==ביוגרפיה==
ואן דרמירס נבחרה ב-1991 למיס בלגיה, בשנה זו לראשונה הצופים לקחו חלק בהצבעה והזוכה לא נבחרה אך ורק על ידי חבר שופטים.

היא ייצגה את בלגיה בתחרות מיס עולם 1991 ומיס תבל 1992, ושם סיימה במקום שישי. לאחר מכן פתחה בקריירת דוגמנות.

היא עורכת דין מוסמכת ומתמחה במיסוי בינלאומי.

ב-2003 היא נבחרה לחברת הסנאט הבלגי מטעם מפלגת פלאמס בלוק (מאוחר יותר פלאמס בלאנג), והייתה בין היתר חברה בוועדה לענייני כלכלה וכספים של הסנאט.

היא נשואה ולה בן ובת.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קצרמר אישים
קטגוריה:זוכות מיס בלגיה
קטגוריה:פוליטיקאיות בלגיות
קטגוריה:עורכות דין בלגיות
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס עולם 1991
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 1992
קטגוריה:בלגיות שנולדו ב-1972
עונת 1977/1978 בליגה הארצית

עונת 1977/1978 בליגה הארצית הייתה העונה השנייה של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 14 קבוצות. את העונה סיימה בני יהודה תל אביב במקום הראשון והעפילה לעונת 1978/1979 בליגה לאומית, לצד הפועל פתח תקווה, הפועל כפר סבא והפועל ראשון לציון שסיימו אחריה בהתאמה.

הפועל בית שמש ומכבי שעריים ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==
 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=ccffcc
|1|| בני יהודה תל אביב||26||20||3||3||61||20||41||43||rowspan=4 align=center|עלו ליגה 
|-bgcolor=ccffcc
|2|| מכבי פתח תקווה||26||16||4||6||35||24||11||36
|-bgcolor=ccffcc
|3|| הפועל כפר סבא||26||14||7||5||39||22||17||35
|-bgcolor=ccffcc
|4|| הפועל ראשון לציון||26||12||9||5||31||19||12||33
|-
|5|| הפועל פתח תקווה||26||11||8||7||37||27||10||30
|-
|6|| מכבי חיפה||26||9||7||10||32||31||1||25
|-
|7|| מכבי רמת עמידר||26||7||9||10||23||23||0||23
|-
|8|| הפועל חולון||26||7||9||10||23||28||5-||23
|-
|9|| הפועל נתניה||26||9||5||12||32||43||11-||23
|-
|10|| הפועל טירת כרמל||26||3||13||10||22||33||11-||19
|-
|11|| הפועל אשדוד||26||6||7||13||18||29||11-||19
|-
|12|| הפועל רמת גן||26||8||3||15||22||38||16-||19
|-bgcolor=#ffcccc
|13|| הפועל בית שמש||26||5||9||12||14||33||19-||19||rowspan=2 align=center|ירדו ליגה
|-bgcolor=#ffcccc
|14|| מכבי שעריים||26||6||5||15||29||48||19-||17
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1977 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1978 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1978
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1977
עונת 1978/1979 בליגה הארצית

עונת 1978/1979 בליגה הארצית הייתה העונה השלישית של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. את העונה סיימה הכח רמת גן במקום הראשון ועלתה לעונת 1979/1980 בליגה הלאומית, יחד עם מכבי רמת עמידר והפועל פתח תקווה שסיימו אחריה בהתאמה.

הפועל מרמורק, הפועל נתניה והפועל אשדוד ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=ccffcc
|1|| הכח רמת גן||30||18||10||2||65||25||40||46||rowspan=3 align=center|עלו ליגה
|-bgcolor=ccffcc
|2|| מכבי רמת עמידר||30||16||7||7||46||19||27||39
|-bgcolor=ccffcc
|3|| הפועל פתח תקווה||30||13||12||5||40||24||16||38
|-
|4|| הפועל חולון||30||13||7||10||27||24||3||33
|-
|5|| מכבי חיפה||30||11||10||9||34||32||2||32
|-
|6|| מכבי הרצליה||30||10||12||8||28||30||2-||32
|-
|7|| הפועל עכו||30||10||11||9||35||28||7||31
|-
|8|| הפועל רמת גן||30||10||10||10||33||38||5-||30
|-
|9|| הפועל טבריה||30||9||11||10||33||35||2-||29
|-
|10|| הפועל בית שאן||30||12||5||13||26||30||4-||29
|-
|11|| הפועל בת ים||30||9||11||10||28||32||4-||29
|-
|12|| הפועל לוד||30||8||12||10||26||25||1||28
|-
|13|| הפועל טירת כרמל||30||10||8||12||28||29||1-||28
|-bgcolor=#ffcccc
|14|| הפועל מרמורק||30||8||11||11||24||28||4-||27||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה
|-bgcolor=#ffcccc
|15|| הפועל אשדוד||30||2||11||17||30||48||18-||15
|-bgcolor=#ffcccc
|16|| הפועל נתניה||30||4||6||20||21||67||46-||14
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://jpress.org.il/olive/apa/nli_heb/SharedView.Article.aspx?href=DAV%2F1979%2F05%2F27&id=Ar00813&sk=50E81058 טבלת הליגה]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1978 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1979 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1978
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1979
עונת 1979/1980 בליגה הארצית

עונת 1979/1980 בליגה הארצית הייתה העונה הרביעית של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. את העונה סיימה הפועל ירושלים במקום הראשון ועלתה לעונת 1980/1981 בליגה לאומית, לצד הפועל רמת גן והפועל ראשון לציון שסיימו אחריה בהתאמה.

הפועל בת ים, הפועל טירת כרמל והפועל הרצליה ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==
 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=ccffcc
|1||הפועל ירושלים||30||15||12||3||37||13||24||42||rowspan=3 align=center|עלו ליגה
|-bgcolor=ccffcc
|2|| הפועל רמת גן||30||13||13||4||36||19||17||39
|-bgcolor=ccffcc
|3|| הפועל ראשון לציון||30||15||8||7||35||18||17||38 
|-
|4|| הפועל עכו||30||14||7||9||46||35||11||35
|-
|5|| הפועל לוד||30||11||11||8||36||33||3||33
|-
|6|| הפועל בית שאן||30||12||8||10||30||25||5||32
|-
|7|| מכבי חיפה||30||12||7||11||29||25||4||31
|-
|8|| הפועל טבריה||30||10||8||12||39||43||4-||28
|-
|9|| הפועל נצרת עילית||30||9||10||11||29||34||5-||28
|-
|10|| הפועל בית שמש||30||8||11||11||32||40||8-||27
|-
|11|| מכבי הרצליה||30||8||10||12||25||27||2-||26
|-
|12|| הפועל חדרה||30||7||14||9||23||25||2-||26
|-
|13|| הפועל חולון||30||5||16||9||23||30||7-||26
|-bgcolor=#ffcccc
|14|| הפועל בת ים||30||7||12||11||27||43||16-||26||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה 
|-bgcolor=#ffcccc
|15|| הפועל טירת כרמל||30||6||10||14||24||38||14-||22
|-bgcolor=#ffcccc
|16|| הפועל הרצליה||30||5||9||16||20||43||23-||19
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1979 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1980 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1979
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1980
עונת 1980/1981 בליגה הארצית

עונת 1980/1981 בליגה הארצית הייתה העונה החמישית של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. את העונה סיימה בית"ר תל אביב במקום הראשון והעפילה לעונת 1981/1982 בליגה לאומית לצד בית"ר ירושלים ומכבי חיפה שסיימו אחריה בהתאמה.

הפועל חדרה, הפועל חולון ומכבי הרצליה ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==
 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=ccffcc
|1|| בית"ר תל אביב||30||20||7||3||61||25||36||47||rowspan=3 align=center|עלו ליגה 
|-bgcolor=ccffcc
|2|| בית"ר ירושלים||30||19||8||3||51||11||40||46
|-bgcolor=ccffcc
|3|| מכבי חיפה||30||18||8||4||51||22||29||44
|-
|4|| הכח רמת גן||30||12||9||9||41||37||4||33
|-
|5|| הפועל נצרת עילית||30||8||14||8||32||32||0||30
|-
|6|| הפועל קריית שמונה||30||10||10||10||39||42||3-||30
|-
|7|| הפועל עכו||30||9||11||10||25||25||0||29
|-
|8|| הפועל לוד||30||11||7||12||27||32||5-||29
|-
|9|| מכבי יבנה||30||7||13||10||28||27||1||27
|-
|10|| בית"ר רמלה||30||6||14||10||18||23||5-||26
|-
|11|| הפועל בית שמש||30||7||12||11||33||41||8-||26
|-
|12|| הפועל טבריה||30||10||6||14||35||45||10-||24
|-
|13|| הפועל בית שאן||30||4||16||10||24||42||18-||24
|-bgcolor=#ffcccc
|14|| הפועל חדרה||30||4||14||12||21||33||12-||22||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה 
|-bgcolor=#ffcccc
|15|| הפועל חולון||30||4||13||13||16||43||27-||21
|-bgcolor=#ffcccc
|16|| מכבי הרצליה||30||4||12||14||29||49||20-||20
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1981 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1980 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1981
איחוד המולדת

איחוד המולדת - דמוקרטים נוצרים ליטאים (בליטאית: Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai או TS-LKD, באנגלית: Homeland Union Lithuanian Christian Democrats) היא מפלגת מרכז-ימין בליטא. למפלגה 35 מתוך 141 המושבים בסיימאס ושלושה מושבים בפרלמנט האירופי . 

איחוד המולדת היא מפלגת המרכז-ימין העיקרית בליטא עם מאפיינים ליברל-שמרניים ונוצרים-דמוקרטיים עיקריים. בנוסף המפלגה נחשבת עם אוריינטציה לאומית וליברליזם כלכלי.

מנהיג המפלגה הוא גבריאליוס לנדסברגיס, שהחליף את אנדריוס קוביליוס בשנת 2014. המפלגה חברה במפלגת העם האירופית (EPP) ובאיחוד הדמוקרטי הבינלאומי (IDU).

== היסטוריה ==

המפלגה נוסדה בשנת 1993 על ידי קבוצה מתוך "תנועת הרפורמה של ליטא" בהובלת ויטאוטס לנדסברגיס, אשר הוביל את ליטא לעצמאות. בבחירות של 1996, גרפה המפלגה 40% מהקולות אולם ב-2000 ירדה ל-8.6% בלבד.

לאחר קבלת ליטא לאיחוד האירופי בשנת 2004, היא זכתה במושבים בפרלמנט האירופי. בבחירות של 2004 המפלגה זכתה ב-14.6% מהקולות וקיבלה 25 מושבים.

ביוני 2011 הכריז "האיחוד הליטאי הלאומני" על פרישה מהמפלגה.

בבחירות של 2012 צנחה המפלגה והוצאה מהממשלה.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:ליטא: מפלגות
קטגוריה:ליטא: מפלגות ליברליות
קטגוריה:ליטא: מפלגות שמרניות
קטגוריה:מפלגות נוצריות
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1993
בנימין הלוי (מקובל)

רבי בנימין הלוי היה מחכמי העיר צפת ומתלמידי גורי האר"י במאה ה-17. לדעת חלק מהחוקרים, רבי בנימין הוא מחברו של הספר "חמדת ימים".

== קורות חייו ==
נולד בערך בשנת ש"נ (או ש"מ) בצפת לרבי מאיר הלוי. בבחרותו למד אצל רבי חייא רופא מצפת, מתלמידיו של רבי חיים ויטאל, שהיה לרבו המובהק. רבו זה נפטר בשנת שע"ז. מלבד רבו זה קיבל רבי בנימין גם מפי גדולי המקובלים בדורו, והסתופף בצילם, כמו מהר"ם אלשיך, רבי שלמה אלקבץ, רבי אליהו די וידאש מחבר ראשית חכמה, ועוד.

בשנת תט"ז (1656) נשלח כשד"ר על ידי קהילת צפת לאיטליה, ובין השנים תי"ז-תי"ט שהה בוונציה כאשר עיקר פעילותו התמקדה בהפצת תורת האר"י ומשנתו שלא הייתה ידועה אז גם בקרב הרבנים. רבי בנימין הביא עמו מספר קונטרסים של כתבי האר"י שהיו אחראים רבות להתפשטות תורת האר"י באיטליה. סביב רבי בנימין התקבצו חכמים רבים אותם לימד את תורת הקבלה, ביניהם רבי משה זכות שלמד ממנו את עיקר משנתו בקבלה. כן מסר רבי בנימין לרמ"ז מספר חיבורים ותיקונים שידפיסם בערי איטליה. בתקופה זו התארח רבי בנימין רבות בביתו של רבי שמואל אבוהב, רב העיר, שקיבל ממנו אף הוא רבות בקבלה.

רבי נתן נטע הנובר מחבר הסידור הקדמון שערי ציון מספר בהקדמתו שבעת שהותו בוונציה הגיע לבית מדרשו של רבי שמואל אבוהב שם שהה ידידו רבי משה זכות, וכמה חכמים מארץ ישראל, .

לאחר שובו לארץ ישראל המשיך רבי בנימין לעמוד בקשר של שאלות ותשובות בענייני קבלה עם חכמי איטליה, שראו בו "חכם וחסיד יחיד בדורו". בארץ ישראל קיבל ממנו תלמידו רבי דוד חביליו שנתפרסם לאיש מופת. בסוף ימיו הוכרח לצאת מארץ ישראל, ובשנת תל"ב (1671), בהיותו בדרך, נפטר בכפר סמוך לארם צובא. בנו רבי שלמה הלוי היה מחכמי איזמיר וחתן רבי יהונתן גלאנטי (בנו של ר' משה גלאנטי).

== מתלמידיו ==
* רבי משה זכות
* רבי דוד חביליו
* רבי בנימין מלמד
* רבי ישראל שלמה לינגי

==לקריאה נוספת==
* מבוא שערי חמדה פרקים יז-יח (עמודים 208–249) בתוך: חמדת ימים חלק א, הוצאת מכון חמדת ימים, בני ברק, תשע"א.

* אברהם יערי, תעלומת ספר פרק י: מי חיבר ספר חמדת ימים (עמודים 51–75).

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:מקובלים ארץ-ישראלים
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במאה ה-17
Lynx (דפדפן)

Lynx הוא דפדפן מבוסס טקסט, בעל גמישות תכונות רבה, המותאם לשימוש במסופים, התומכים בסמן עכבר על פני תאי התווים. נכון לשנת 2015 הוא הדפדפן הישן ביותר שבשימוש כללי, ובפיתוח, שהחל בשנת 1992. הרווח המשמעותי בשימוש בדפדפן הוא במהירות הגלישה, והוא ניכר במיוחד בשימוש ברוחב פס קטן, או במחשבים ישנים המתקשים לעבד תוכן גרפי.

==תכונות==
גלישה ב-Lynx מורכבת מהדגשת הקישור הרצוי ושימוש במקשי המקלדת, או ממספור כל הקישורים בדף מסוים והקלדת מספר הקישור הרצוי. הגרסה הנוכחית תומכת ב-TLS ובתכונות HTML רבות. טבלאות נוצרות על ידי שימוש ברווחים, ומסגרות מזוהות על ידי שמות ויכולות להיפתח כדף נפרד. Lynx אינו יכול באופן מובנה, להציג תוכן ברשת שאינו טקסטואלי, כמו וידאו ותמונות, אבל הוא יכול להריץ תוכנות חיצוניות, כמו של הצגת תמונות, ונגן מדיה כדי לטפל בתוכן הרצוי.

שלא כמו בדפדפנים רבים Lynx אינו תומך בג'אווה סקריפט ובאדובי פלאש הנדרשים לפעילותם התקינה של אתרים מסוימים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-1992
קטגוריה:דפדפנים
קטגוריה:אוניברסיטת קנזס
U1 (הרכבת התחתית של וינה)

קו U1 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של וינה. בקו זה, שאורכו 14.5 קילומטרים (בין רוימאן-פלאץ Reumannplatz ללאופולדאו Leopoldau), פועלות כ-19 תחנות. נכון לשנת 2016, תחנה נוספת, Oberlaa, והמסילה המובילה אליה, נמצאים תחת בניה. עם סיום ההרחבה (יעד לסיום ב-2017), U1 יהפוך לקו הארוך ביותר ברכבת התחתית (כיום קו ה-U6 הוא הארוך ביותר).

קו זה נפגש עם קו U2 ועם U4 בתחנת קרלספלאץ (Karlsplatz), עם קו U3 בתחנת שטפאנסנפלאץ (Stephansplatz), עם קו U4 בתחנת שוודנפלאץ (Schwedenplatz) ועם קו U2 בתחנת פראטרשטרן (Praterstern). הקו נפתח לראשונה ב-25 בפברואר 1978.

== תחנות נבחרות ==
1. רוימאנפלאץ (25 בפברואר 1978)
* התחנה הראשונה שנפתחה
5. קארלספלאץ (25 בפברואר 1978)
* קישור ל-U2, U4 ורכבות מקומיות
* התחנה של U4 נמצאת במקומה של הרכבת העירונית משנת 1898, ומשלבת חלקים ממנה
* עיצוב מסובך מאחר שהנהר וינה זורם מתחת לקרקע של הרציפים של U2 ו-U4
* ישנם יותר דרגנועים מכל תחנה אחרת במערכת
6. שטפאנספלאץ (18 בנובמבר 1978)
* קישור ל-U3
7. שוודנפלאץ (24 בנובמבר 1979)
* קישור ל-U4
* לשעבר תחנה של הרכבת העירונית (1901)
* ניתן לראות שרידים של חומת העיר העתיקה
9. פראטרשטרן (28 בפברואר 1982)
* קישור ל-U2, הקו הראשי ו-S-Bahn
11. דונאואינזל (אי הדנובה) (3 בספטמבר 1982)
* התחנה נמצאת מתחת לגשר האימפריה.
12. קייזרמילן / וינה אינטרנשיונל סנטר (3 בספטמבר 1982)

19. לאופלדאו (2 בספטמבר 2006)
* קישור לקו הראשי ול-S-Bahn

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של וינה
U2 (הרכבת התחתית של וינה)

קו U2 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של וינה. בקו זה, שאורכו 16.7 קילומטרים (מתחנת Karlsplatz לתחנת Seestadt), פועלות כ-20 תחנות.

קו זה נפגש עם קו ה-U1 ו-U4 בתחנת קארלספלאץ (Karlsplatz), קו U3 בתחנת וולקסתיאטר (Volkstheater), קו U4 בשוטנרינג (Schottenring) ו-U1 בפראטרשטרן (Praterstern). הקו נפתח לראשונה ב-1980.

== תחנות נבחרות ==
1. זיישטאדט (5 באוקטובר 2013)

9. דונאומרינה (2 באוקטובר 2010)
* בסמוך לבית האבות היהודי מיימונידס צנטרום
10. שטאדיום (10 במאי 2008)
* 3 מסילות, 2 סימטריים בתוך הרציפים
* התחנה נפתחה לכבוד משחקי יורו 2008 שהתקיימו בעיר
18. פולקסתיאטר (התיאטרון העממי) (30 באוגוסט 1980)
* קישור ל-U3
* התחנה נפתחה ב-1965 בשם בורגגאסה ברכבת הקלה התת-קרקעית
19. מוזיאומסקוורטיר (רובע המוזיאונים) (3 באוגוסט 1980)
* בתחנה מוצגת אמנות ציבורית
20. קארלספלאץ
* קישור ל-U1, U4 ורכבות מקומיות
* התחנה של U4 נמצאת במקומה של הרכבת העירונית משנת 1898, ומשלבת חלקים ממנה
* עיצוב מסובך מאחר שהנהר וינה זורם מתחת לקרקע של הרציפים של U2 ו-U4
* ישנם יותר דרגנועים מכל תחנה אחרת במערכת

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של וינה
U3 (הרכבת התחתית של וינה)

קו U3 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של וינה. בקו זה, שאורכו 13.4 קילומטרים (מתחנת Ottakring לתחנת Simmering), פועלות כ-20 תחנות. זהו הקצר ביותר מבין קווי הרכבת התחתית בעיר.

הקו נפגש עם קו U6 בתחנת וסטבאנהוף (Westbahnhof), עם קו U2 בוולקסתיאטר (Volkstheater), עם קו U1 בשטפאנספלאץ (Stephansplatz) ועם קו U4 בלנדשטראסה (Landstraße). הקו נפתח לראשונה בשנת 1991.

== תחנות נבחרות ==
1. אוטקרינג (5 בדצמבר 1998)
* קישור ל-S-Bahn
6. וסטבאנהוף (תחנת רכבת מערב) (4 בספטמבר 1993)
* קישור ל-U6, קווי הרכבת הראשים ול-S-Bahn
* אמנות ציבורית בחלק מהמעברים
* תחנת U6, שנפתחה ב-1989, נמצאת בתחנת הרכבת העירונית מ-1898
9. פולקסתיאטר (התיאטרון העממי) (6 באפריל 1991, U2 מאז 1980)
* קישור ל-U2
* בתחנה מוצגת אמנות ציבורית
* סמוכה לשכונת שפיטלברג, מוקד תרבות, בילוי ופנאי
21. זימרינג (2 בדצמבר 2000)
* קישור לקווי הרכבת הראשיים ול-S-Bahn

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של וינה
U4 (הרכבת התחתית של וינה)

קו U4 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של וינה. בקו זה, שאורכו 16.5 קילומטרים (מתחנת Hütteldorf לתחנת Heiligenstadt), פועלות כ-20 תחנות.

קו זה פוגש את קו U6 בתחנת לנגנפלדגאסה (Längenfeldgasse), את הקווים U1 ו-U2 בתחנת קארלספלאץ (Karlsplatz), את קו U3 בתחנת לנדשטראסה (Landstraße), את קו U1 בתחנת שוודנפלאץ (Schwedenplatz), את קו U2 בתחנת שוטנרינג (Schottenring) ואת קו U6 בתחנת שפיטלאו (Spittelau). הקו נפתח לראשונה בשנת 1976.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של וינה
U6 (הרכבת התחתית של וינה)

קו U6 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של וינה. בקו זה, שאורכו 17.3 קילומטרים (מתחנת Floridsdorf לתחנת Siebenhirten), פועלות כ-24 תחנות. נכון לשנת 2016. קו זה, הארוך ביותר ברשת ה-U-Bahn של וינה, צפוי לאבד תוארו לקו U1 בשנת 2017, עם השלמת עבודות ההרחבה בו.

U6 פוגש את קו U4 בתחנת לנגנפלדגאסה (Längenfeldgasse), את קו U3 בתחנת וסטבאנהוף (Westbahnhof) ואת קו U4 בתחנת שפיטלאו (Spittelau). החלק הראשון של הקו נפתח בשנת 1989 והגיע לאורכו הנוכחי עם סיום העבודות בשנת 1995. הקו נבנה על רשת המסילות הישנה של ה-Wiener Stadtbahn (מערכת הרכבות העירוניות של וינה), ומאחר שכך מקטעים נרחבים ממנו נמצאים מעל פני הקרקע, בעיקר על מערכת הגשרים הישנה ששירתה את ה-Wiener Stadtbahn.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של וינה
ג'וליה רובינסון

ג'וליה הול בומן רובינסון (באנגלית: Julia Hall Bowman Robinson; 8 בדצמבר 1919 - 30 ביולי 1985) הייתה מתמטיקאית אמריקאית. ידועה בעיקר בשל עבודתה בתחום בעיות הכרעה ובפרט בשל תרומתה לפתרון הבעיה העשירית של הילברט. זכתה במלגת מקארתור, ושירתה כנשיאה האישה הראשונה של האגודה האמריקאית למתמטיקה.

==ביוגרפיה==
ג'וליה רובינסון נולדה בשנת 1919 בסנט לואיס, מיזורי, בת לרלף בוארס בומן והלן בומן. כשהייתה בת שנתיים נפטרה אמהּ, ואביה נישא בשנית. אחותה הבכורה הייתה סופרת המדע הפופולרי קונסטנס ריד, ואחותה הצעירה היא בילי קומסטוק. בגיל 9 חלתה, ועקב כך החמיצה שתי שנות לימודים, וכשהחלימה השלימה את החסר בעזרת מורה פרטית. למדה בתיכון בסן דייגו, ובמבחן IQ קיבלה ציון 98, מעט פחות מהממוצע. חרף זאת, בלטה בבית הספר כתלמידה היחידה בכיתות המתקדמות למתמטיקה ופיזיקה, וסיימה את לימודיה בתיכון עם תעודת הצטיינות במדעים.

בשנת 1936 החלה ללמוד באוניברסיטת המדינה של סן דייגו. כיוון שלא הייתה מרוצה מתוכנית הלימודים במתמטיקה שם, עברה להשלמת לימודיה לאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. בשנת 1937, טרם מעבר זה, אביה התאבד מחמת קשיים כלכליים. אחד ממוריה בברקלי היה רפאל רובינסון , והיא נישאה לו בשנת 1941, שנה לאחר שקיבלה תואר ראשון.

המשיכה ללמוד בברקלי לתואר שני, ותוך כדי לימודיה הייתה עוזרת הוראה במחלקה למתמטיקה ואחר כך במעבדה לסטטיסטיקה של יז'י ניימן, עבודה שהובילה למאמרה הראשון, "A Note on Exact Sequential Analysis". בשנת 1948 קיבלה תואר דוקטור על עבודה שכותרתה "Definability and Decision Problems in Arithmetic", שנעשתה בהנחייתו של אלפרד טרסקי.

עברה למכון ראנד, ובו עסקה בבעיה העשירית של הילברט, שביקשה למצוא אלגוריתם שיקבע האם למשוואה דיופנטית פולינומית נתונה יש פתרון במספרים טבעיים. מחקריה הובילו לשיתוף פעולה עם מרטין דייוויס, הילרי פטנאם ויורי מאטיאשביץ', שהוכיח ב-1970 שהאלגוריתם המבוקש אינו קיים.

בשנת 1951 פרסמה מאמר בתורת המשחקים בשם "An Interactive Method of Solving a Game", שבו הראתה שמשחק פיקטיבי מתכנס לשיווי משקל נאש בתכסיס מעורב במשחק סכום אפס לשני שחקנים.

בהתאם לכלל של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, לפיו בני זוג לא יעבדו באותה מחלקה, נמנעה ממנה משרה במחלקה למתמטיקה שם (שבה לימד בעלה), והיא הצטרפה למחלקה לסטטיסטיקה. בשנת 1973 בעלה פרש לגמלאות, ובשנת 1976 היא מונתה לפרופסור במחלקה למתמטיקה. עוד קודם לכן צורפה כחברה לאקדמיה הלאומית למדעים, והייתה למתמטיקאית הראשונה שזכתה לכך.

בשנת 1982 הוענק לה פרס נתר מטעם איגוד הנשים במתמטיקה . באותה שנה מונתה לנשיאת האגודה האמריקאית למתמטיקה, והייתה אישה ראשונה במשרה זו.

בשנת 1985 נבחרה כחברה באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.

בשנת 1984 אובחנה כחולה בלוקמיה, והיא נפטרה 30 ביולי 1985.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתמטיקאיות אמריקאיות
קטגוריה:זוכות פרס נתר
קטגוריה:עמיתות מקארתור
קטגוריה:עמיתי מקארתור
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:חברות האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1919
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1919
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1985
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1985
ערב ראש השנה

בערב ראש השנה, הוא כ"ט באלול, נהוגים מנהגים אחדים הקשורים בחג שבא מיד אחריו, ראש השנה (זאת בנוסף למנהגים הכלליים של ערב חג).

לפי הכלל לא אד"ו ראש, ערב ראש השנה אינו חל בימים שבת, שלישי וחמישי, כלומר הוא יכול לחול רק בימים ראשון, שני, רביעי או שישי.

==מנהגים דתיים==
* למנהג יהודי אשכנז אומרים סליחות ופיוטים רבים, שהמרכזיים שבהם הם "שופט כל הארץ" שחיבר רבי שלמה אבן גבירול, ו"זכור ברית" שחיבר רבנו גרשום מאור הגולה.
* עריכת התרת נדרים.
* אין אומרים תחנון בשחרית ובמנחה. אולם, ברוב הקהילות כן אומרים תחנון בסליחות, הנאמרות לפי המנהג המקורי באשמורת הבוקר, ורק החל מתפילת שחרית לא אומרים.
* קהילות הנוהגות לתקוע בשופר בחודש אלול מפסיקות זאת בערב ראש השנה, כדי ליצור הפסקה בין התקיעות שאינן אלא מנהג לבין התקיעות בראש השנה, שהן מצווה מן התורה
* יש הנוהגים לטבול במקווה.
* יש הנוהגים להתענות בערב ראש השנה.
* יש הנוהגים להשתטח על קברי צדיקים.

==מנהגים חילוניים==
* יהודים מברכים זה את זה בברכת "שנה טובה", בפגישות פנים אל פנים, בטלפון, באיגרת שנה טובה ובדואר אלקטרוני וכו'. מנהג זה מתחיל כבר ימים אחדים לפני החג.
* ראשי הסגל הדיפלומטי בישראל מברכים את נשיא המדינה לרגל השנה החדשה.
* העיתונים בישראל יוצאים בגיליונות גדולים במיוחד, הכוללים סיכומים שונים של השנה החולפת בישראל, דברי ספרות ועוד. כאשר מונה גרשום שוקן לעורך "הארץ" הוא החל מסורת שנמשכה שנים רבות, של פרסום סיפור מאת ש"י עגנון בגיליון ערב ראש השנה ובגיליון ערב פסח מדי שנה.

==לקריאה נוספת==
* ש"י עגנון, ימים נוראים, הוצאת שוקן, 1998, הפרק "סדר ערב ראש השנה", עמודים מד-נב.
* הרב משה הררי, מקראי קודש - הלכות ראש השנה, ירושלים תשע"ג, פרק ב: הלכות ערב ראש השנה, עמודים ק - קכט

== קישורים חיצוניים ==
* 
* הרב מרדכי אליהו, [http://www.yeshiva.org.il/midrash/1738 ערב ראש השנה], באתר "ישיבה"
* הרב אליעזר מלמד, [http://ph.yhb.org.il/15-02-10/ ערב ראש השנה], באתר "פניני הלכה"
* הרב דוד יוסף, [http://maran1.com/halacha/HLerevrosh.php הלכות ומנהגי ערב ראש השנה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:אירועים בחודש אלול
ראש השנה
בריאן תיסן-איטון

בריאן תיסן-איטון (באנגלית: Brianne Theisen-Eaton; נולדה ב-18 בדצמבר 1988) היא אתלטית קנדית שהתחרתה בקרב רב, פעמיים סגנית אלופת עולם (בייג'ינג 2015 ומוסקבה 2013) בקרב שבע, זוכת מדליית ארד באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) בקרב שבע ואלופת העולם באולם (פורטלנד 2016) בקרב חמש. בתחילת 2017 פרשה מפעילות.

==ביוגרפיה==
תיסן-איטון נולדה בססקטון וגדלה בהומבולדט שססקצ'ואן. ב-2007 היא זכתה במדליית זהב בקרב שבע במשחקים הפאן-אמריקאיים לנוער שהתקיימו בסאו פאולו שבברזיל. באותה שנה החלה ללמוד ולהתאמן באוניברסיטת אורגון, במהלך לימודיה זכתה שלוש פעמים באליפות ה-NCAA בקרב שבע, שלוש פעמים בקרב חמש ופעם אחת עם נבחרת השליחות 4x100 מטר, הישגיה ב-NCAA הובילו לבחירתה כאחת הפיינליסטיות לזכייה בגביע באוורמן. 

באליפות העולם באתלטיקה 2009 סיימה במקום ה-15 עם 5,949 נקודות. באליפות שיפרה את שיאיה האישים בריצת 100 מטר משוכות, קפיצה לגובה וריצת 800 מטר. באולימפיאדת לונדון סיימה במקום ה-10 בתוצאה של 6,383 נקודות עם שיאים אישים בהדיפת כדור ברזל, קפיצה למרחק, הטלת כידון וריצת 800 מטר. 

באליפות העולם באתלטיקה 2013 זכתה במדליית כסף עם שיא אישי של 6,530 נקודות לאחר האלופה האנה מלינצ'נקו (6,586 נקודות). ב-2014 זכתה במדליית כסף באליפות העולם באתלטיקה באולם בשיא קנדי של 4,768 נקודות בקרב חמש, לאחר נדין ברוארסן מהולנד. בהמשך השנה זכתה במדליית זהב במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו בגלאזגו בתוצאה של 6,597 בקרב שבע. במאי 2015 שיפרה את שיאה האישי בקרב שבע כשהשיגה 6,808 נקודות כשניצחה בתחרות ההייפו באוסטריה. בהמשך השנה זכתה במדליית כסף באליפות העולם בתוצאה של 6,554 נקודות לאחר האלופה ג'סיקה אניס-היל שהשיגה 6,669 נקודות.

במרץ 2016 זכתה במדליית זהב בקרב חמש באליפות העולם באולם שנערכה בפורטלנד בשיא צפון אמריקה חדש של 4,881 נקודות.

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה במדליית ארד בקרב שבע בתוצאה של 6,653 נקודות לאחר המנצחת נפיסטו ת'יאם מבלגיה (6,810 נקודות) וג'סיקה אניס-היל מבריטניה (6,775 נקודות).

== חייה האישיים ==
תיסן-איטון נישאה ב-2013 לאתלט האמריקאי אשטון איטון, אלוף אולימפי, אלוף עולם ושיאן עולם בקרב עשר. השניים התאמנו יחדיו עד פרישתם המשותפת.

==שיאים אישיים==
*ריצת 100 מטר משוכות: 12.98 שניות, 2015 
*קפיצה לגובה: 1.89 מטר, 2015
*הדיפת כדור ברזל: 13.99 מטר, 2015
*ריצת 200 מטר: 23.34 שניות, 2015
*קפיצה לרוחק: 6.72 מטר, 2015
*הטלת כידון: 47.36 מטר, 2016
*ריצת 800 מטר: 2:09.03 דקות, 2013
*קרב שבע: 6,808 נקודות, 2015 שיא קנדה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אורגון
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת אורגון
קטגוריה:אתלטיות קנדיות
קטגוריה:מתחרות בקרב שבע
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:אתלטיות אולימפיות קנדיות
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית מקנדה
קטגוריה:משתתפות קנדיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1988
בית העירייה (וינה)

הראטהאוס הווינאי (בגרמנית: Wiener Rathaus או Neues Rathaus, ידוע יותר כ-Rathaus מילולית: בית המועצה) הוא בניין העירייה של וינה, הממוקם בראטהאוספלאץ (כיכר העירייה; בגרמנית: Rathausplatz) ברובע הראשון של העיר (Innere Stadt). הבניין נבנה מ-1872 עד 1883 בסגנון הנאו־גותיקה על פי תוכניות הבניה של פרידריך פון שמידט. בבניין זה ממוקם משרדו של ראש עיריית וינה כמו גם משרדי מועצת העיר והלנדטאג הווינאי.

==היסטוריה==
באמצע המאה ה-19, שטח המשרדים של עיריית וינה הישנה, שנבנו בהוראת פרידריך "ההוגן", דוכס אוסטריה, בשנת 1316, נהיו קטנים מדי לצורכי העירייה. עם התחלת עבודות הבניה של שדרת הרינגשטראסה, החלה תחרות על בניית בניין עירייה חדש, תחרות בה ניצח הארכיטקט הגרמני פרידריך פון שמידט.

ראש העיר דאז, קאייטאן פלדר דרש שבניין העירייה החדש יוקם על השדרה בה הוקמו סימולטנית מבנים מרכזיים אחרים באותה תקופה (ביניהם בניין האופרה של וינה, בניין הפרלמנט האוסטרי, הבורגתיאטר ובניין אוניברסיטת וינה). עלות הבניה הייתה כ-14 מיליון גולדן אוסטרו-הונגרים (המטבע שהיה בשימוש בשטחי האימפריה של בית הבסבורג בין השנים 1754-1892). עלויות הבניה כוסו על ידי עיריית וינה והאימפריה האוסטרו-הונגרית לאחר דיונים ארוכים בנושא.

בניין העירייה הישן משמש למרכז התיעוד של ההתנגדות האוסטרית.

==בניה==
הבניין נבנה על בסיס מודל גותי בדומה לבית עיריית בריסל. חמישה מגדלים נבנו, ביניהם המגדל המרכזי בגובה של 98 מטרים. ב-21 באוקטובר 1882, פסל "איש העירייה" (Rathausmann) הונח על כנו בראש המגדל המרכזי והפך להיות אחד מסמלי העיר. המבנה עצמו מתפרש על שטח של 19,592 מטרים רבועים ומסודר סביב שבע חצרות פנימיות. סך כל שטח הקומפלקס הוא 113,000 מטר רבוע המשתרעים על שש קומות, שני מרתפים וסך של 1575 חדרים. הבניין ברובו נבנה תוך שימוש באבן-גיר שהובאה מהרי הליית'ה, רכס הרים לא גדול הממוקם בין מדינת אוסטריה תחתית לבורגנלנד.

מול הבניין שוכנת כיכר הרטהאוס, המשמשת אטרקציה תיירותית ועירונית לאורך כל השנה - בחודשי החורף המוקדמים (עד סוף חודש דצמבר) מוקם בכיכר אחד משוקי חג-המולד הגדולים והידועים באירופה ובעולם בו מבקרים מאות אלפים. בחודשים שלאחר מכן נבנה בכיכר משטח החלקה על קרח הנקרא Wiener Eistraum (בתרגום מילולי לעברית: חלום הקרח הווינאי) בשטח של יותר מ-7000 מטרים רבועים. בשנת 2016 ביקרו ב-Eistraum כ-650,000 מבקרים ב-45 ימים. בחודשי הקיץ מתקיימים במקום פסטיבלים והקרנות סרטים המוניות.

==פרויקט השיפוץ==
ב-27 בספטמבר 2012, החלו עבודות שיפוץ תחת פרויקט המוערך בשווי של 35 מיליון יורו. הפרויקט אמור להסתיים עד שנת 2023 ויבוצע ב-11 שלבים ויתפרש על שטח של 40,000 מטרים רבועים.

==גלריה==
<gallery>
Wiener Rathaus Innenhof Gewitterwolken 2010.jpg|ממוזער|הראטהאוס
Wien ratusz 1.jpg|ממוזער|הראטהאוס
Festsaal Rathaus Vienna 2007.jpg|ממוזער|הבניין המרכזי
Rathaus Vienna Eistraum 2005 Nightshot.JPG|ממוזער|Eistraum
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.magwien.gv.at/ האתר הרשמי של עיריית וינה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:וינה: מבנים
קטגוריה:וינה: תרבות
קטגוריה:אינרה שטאדט
קטגוריה:בתי עירייה
קלירואי (ירח)

קלירואי (נקרא גם Jupiter XVII) הוא ירח של כוכב הלכת צדק.

קלירואי התגלה באוקטובר-נובמבר 1999 על ידי טים ספאר וקוטלג בשם S/1999 J 1.

לאחר גילויו חשבו מגליו של קלירואי שהוא אסטרואיד, ורק ב-18 ביולי 2000 הבחינו בתנועה מסלולית של קלירואי סביב צדק והבינו שהוא אחד מירחיו של צדק. קלירואי הוא הירח ה-17 של צדק שאושר.

בהירות נראיתו של קלירואי היא 20.8. בהירותו של צדק גדולה פי 2.5 מיליון מאשר בהירותו של קלירואי.

קוטרו של קלירואי הוא 8.6 קילומטרים ומהירותו בעת סיבובו סביב צדק היא 2.29 ק"מ לשנייה.

רדיוס מסלולו של קלירואי סביב צדק הוא 24,102,000 מיליון ק"מ ומשך זמן הקפתו את צדק הוא 758.82 ימים.

קלירואי בעל אקסצנטריות של 0.2796 ואלבדו של 0.04.

את שמו קיבל קלירואי באוקטובר 2000, על שם קלירואי שהייתה בתו של אל הנהר אכלוס שהיה בנו של זאוס.

קלירואי משתייך לקבוצת הירחים פסיפאה, הקרויה על שמו של הירח פסיפאה. ירחיה של קבוצה זו מקיפים את צדק ממרחק של 22.8 עד 24.1 מיליון ק"מ, לקבוצה זו משתייכים מלבד פסיפאה וקלירואי גם הירחים סינופה, מגאקליטה, אוטונואה, יורידמה וספונדה.

ב-10 בינואר 2007 הגשושית ניו הורייזונס צילמה את קלירואי כתרגיל ניווט.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ירחי צדק
אורינומיה (ירח)

אורינומיה (נקרא גם Jupiter XXXII) הוא ירח של כוכב הלכת צדק.

אורינומיה התגלה בשנת 2001 על ידי קבוצה של אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי שהודרכה על ידי סקוט שפרד. לאחר גילוי קוטלג בשם S/2001 J 4.

קוטרו של אורינומיה הוא 3.5 קילומטרים ומהירותו בעת הקפתו את צדק היא 2.32 ק"מ לשנייה.

רדיוס מסלולו של יורידמה סביב צדק הוא 23,231,000 ק"מ ומשך זמן הקפתו סביב צדק הוא 723.359 ימים.

אורינומיה בעל בהירות נראית של 22.7.

אורינומיה בעל אלבדו של 0.04 ואקסצנטריות של 0.377.

הוא נקרא על שם אורינומיה, שלפי המיתולוגיה היוונית הייתה אִמָן של החאריטות שנולדו לה מזאוס.

אורינומיה משתייך לקבוצת הירחים פסיפאה, קבוצת ירחים זו קרויה על שמו של הירח פסיפאה, ירחיה של קבוצה זו מקיפים את צדק ממרחק של 22.8 עד 24.1 מיליון ק"מ, לקבוצה זו משתייכים הירחים: פסיפאה, סינופה, קלירואי, מגאקליטה, אוטונואה, אורינומיה, ספונדה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ירחי צדק
עונת 1981/1982 בליגה הארצית

עונת 1981/1982 בליגה הארצית הייתה העונה השישית של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. את העונה סיימה הפועל לוד במקום הראשון, והעפילה לעונת 1982/1983 בליגה לאומית, לצד הפועל רמת גן ומכבי יבנה שסיימו אחריה בהתאמה.

מכבי קריית גת, בית"ר נתניה והפועל טבריה ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==
 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=ccffcc
|1|| הפועל לוד||30||18||6||6||40||23||17||42||rowspan=3 align=center|עלו ליגה 
|-bgcolor=ccffcc
|2|| הפועל רמת גן||30||15||9||6||41||22||19||39
|-bgcolor=ccffcc
|3|| מכבי יבנה||30||13||12||5||51||33||16||38
|-
|4|| הכח רמת גן||30||14||8||8||38||30||8||36
|-
|5|| מכבי רמת עמידר||30||12||9||9||37||31||6||33
|-
|6|| הפועל חיפה||30||9||11||10||34||27||7||29
|-
|7|| בית"ר רמלה||30||9||11||10||27||24||3||29
|-
|8|| הפועל בית שאן||30||10||9||11||32||32||0||29
|-
|9|| הפועל עכו||30||10||9||11||31||31||0||29
|-
|10|| הפועל קריית שמונה||30||11||7||12||34||35||1-||29
|-
|11|| הפועל נצרת עילית||30||8||12||10||37||37||0||28
|-
|12|| הפועל בית שמש||30||7||14||9||27||29||2-||28
|-
|13|| הפועל תל חנן||30||8||12||10||38||41||3-||28
|-bgcolor=#ffcccc
|14|| מכבי קריית גת||30||10||7||13||38||44||6-||27||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה 
|-bgcolor=#ffcccc
|15|| בית"ר נתניה||30||4||17||9||24||32||8-||25
|-bgcolor=#ffcccc
|16|| הפועל טבריה||30||3||5||22||15||72||57-||11
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1981 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1982 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1981
בית"ר רמלה

בית"ר רמלה הייתה קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר רמלה, ששיחקה בליגה השנייה במשך 22 שנה ב-3 קדנציות, ב-2019, לאחר הפרישה מהאיחוד עם בית"ר תל אביב, הוקמה הקבוצה מחדש בשם מועדון ספורט רמלה וכיום היא משחקת בליגה ב'.
==היסטוריה==
הקבוצה נוסדה בשנת 1951 ואירחה את משחקי הבית שלה באצטדיון העירוני ברמלה. הקבוצה החלה את דרכה בליגה ג' מחוז דרום, שהייתה השלישית בחשיבותה בכדורגל הישראלי. במאי 1957 הואשמה הקבוצה בשיתוף פעולה עם מכבי ירושלים, כדי לפגוע בסיכוי ההעפלה של סקציה נס ציונה לליגה ב'. על פי האשמה מכבי ירושלים שילמה לבית"ר רמלה כדי לא להופיע למשחק נגדה ולקבל ניצחון טכני.

בעונת עונת 1957/1958 העפילה לסיבוב הרביעי בגביע המדינה, והוגרלה לשחק נגד היריבה העירונית מכבי רמלה.

בסיום עונת 1958/1959 העפילה הקבוצה לליגה ב', ושיחקה במחוז דרום יחד עם שתי יריבות עירוניות, מכבי רמלה והפועל רמלה.

בסיום עונת 1962/1963 העפילה הקבוצה לליגה א' (ליגה שנייה) מהמקום השני. ההישג הגבוה של הקבוצה היה המקום השלישי בבית הדרומי בעונת 1964/1965.

בשנת 1971, במסגרת דיוני ועדת עציוני, שחקרה שחיתויות והטיות תוצאות משחקים, הואשמה הקבוצה בניסיון לשחד שופט.

בנובמבר 1973 העפילה לשמינית גמר גביע המדינה.

בסיום עונת 1975/1976, עם הקמת הליגה הארצית בכדורגל, נשרה בית"ר רמלה לליגה השלישית.

בסיום עונת 1979/1980 העפילה הקבוצה לליגה הארצית, בה שיחקה בליגת המשנה במשך שבע עונות רצופות. בשנים אלו אימנו את הקבוצה שחקני העבר שמואל רוזנטל (הישראלי הראשון שזכה לחוזה מקצועני באירופה), בתחילת עונת 1984/1985, ונחום סטלמך בשנים 1986/1987. באוקטובר 1984 חתם על חוזה בקבוצה בלם קבוצת הפועל ירושלים עלי עות'מאן. זו הייתה הפעם הראשונה בתולדות מרכז בית״ר, ששחקן ערבי חתם בקבוצה המסונפת אליו. לאחר ירידת ליגה חזרה בית"ר רמלה לליגה הארצית לאחר עונה, אך בסיום עונת 1988/1989 ירדה פעם נוספת לליגה השלישית.

הקבוצה שיחקה בליגה השלישית עד לעונת 1998/1999 במהלכה לא התייצבה למספר משחקים. כתוצאה מכך היא ירדה ליגה ובהמשך התפרקה. על בסיס הקבוצה הוקמה קבוצת עירוני רמלה שבשנת 2011 התמזגה לבית"ר תל אביב רמלה.

== מועדון ספורט רמלה ==
סמל קבוצת מועדון ספורט רמלה עם המנורה מאחורה המייצגת את תנועת בית"ר
במאי 2019 האיחוד עם בית"ר תל אביב בוטל, ביוזמת ראש העירייה מיכאל וידל, שביקש להקים את בית"ר רמלה מחדש כקבוצה עצמאית.

הקבוצה החלה שוב את דרכה בליגה ג' בשם "מ.ס. רמלה" (רשמית הקבוצה נקראת "מועדון ספורט כדורגל בגין רמלה (ע"ר)"), בסוף עונת 2020/2021 העפילה הקבוצה לליגה ב', לאחר שסיימה את העונה הרגילה ברצף של 15 ניצחונות ו-0 הפסדים. במשחקי הפלייאוף השיגה הקבוצה 4 ניצחונות ותיקו אחד, כאשר משחק ההכרעה היה נגד הפועל נחלת יהודה אותה ניצחה בית"ר בתוצאה 2:0.

==הערות שוליים==

קטגוריה:קבוצות כדורגל ישראליות
רמלה
קטגוריה:רמלה: מועדוני ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1951
חמסן דרומי

חמסן דרומי (שם מדעי: Stercorarius maccormicki) הוא עוף גדול ממשפחת החמסניים שבסדרת החופמאים ומבין העופות הגדולים ביותר ביבשת אנטארקטיקה.

בישראל הוא מזדמן נדיר ביותר, עם שתי תצפיות בלבד במפרץ אילת, ב-1983 וב- 1992.<ref></ref>

== מאפיינים ==
החמסן בעל מוטת כנפיים של 130 ס"מ, אורכו עד 53 ס"מ והוא שוקל עד 2 ק"ג. הוא בעל כנפיים ארוכות ונוצות חומות-בהירות העוזרות לשמור על חומו. מקורו שחור ומעוקל והרגליים שלו בעלות קרומי שחייה. 

מין זה דואה על רוחות האוקיינוס הדרומי וכן באיים מצפונה לו ומדרימים עד לאנטארקטיקה. החמסן הדרומי, יחד עם החמסן החום הם מיני חמסנים היחידים באנטארקטיקה, בה הם טורפי העל.

הם נטפלים ללהקות של פינגווינים ומחפשים אפרוחים או ביצים פגיעות, אותם יחטפו במהירות. בנוסף הם טורפים עופות ים קטנים כמו שחפיות, דגים, סרטנים, מכרסמים קטנים, ארנבים ואף סולות ואף ניזונים מנבלות. החמסנים קיבלו את שמם עקב היטפלותם לעופות אחרים ומנהגם להציק להם עד שיפלטו את ארוחתם.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1893
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הווארד סונדרס
קטגוריה:חמסניים
קטגוריה:אנטארקטיקה: עופות
קטגוריה:עופות: טורפי-על
ארץ קטנה עם שפם

"ארץ קטנה עם שפם" הוא שיר עברי שחיבר הפזמונאי מאיר גולדברג והלחינה וביצעה קורין אלאל. השיר נכלל באלבום אנטארקטיקה (1989), בהפקתה של יהודית רביץ, שנאמר עליו ש"הקפיץ את קורין אלאל ללב המיינסטרים". השיר היה לאחד מלהיטיה הגדולים של אלאל, ולשיר המזוהה עם הפוליטיקה הישראלית ועם החברה הישראלית.

השיר עוסק בישראל – שהיא כ"חצי סיכה על מפת העולם", "חצי סיכה בין סעודיה לים", "קליפת בננה על מפת העולם" – בסיטואציה הפוליטית ובדמותה של המדינה. ה"שפם" שבשיר הוא שפמו של ראש הממשלה יצחק שמיר (בכהונתו השנייה); פירושים נוספים לשפם: סמל הרומז לכוחניות ולרשע של זמנים אפלים בהיסטוריה היהודית הקרובה, או סמל לפחד הישראלי מפני הסביבה הערבית ה"משופמת" במזרח התיכון. המילים "שחקן קולנוע דופק על שולחן / אנחנו תכף נרגיש את זה כאן" מתייחסות לרונלד רייגן, נשיא ארצות הברית עד ינואר 1989 (שבצעירותו היה שחקן קולנוע הוליוודי מצליח); הכוונה היא שכל הצהרה פוליטית של הנשיא בוושינגטון מורגשת מיד בירושלים. לצד דימויים אקטואליים שהיו נכונים לשעתם, בשיר יש מגוון אמירות המשקפות את הסיטואציה הישראלית, התפיסה העצמית הישראלית והתלונות הישראליות גם מפרספקטיבה רחבה יותר: "אנחנו פקק בפתחו של בקבוק" – כאילו הישראלים עומדים בפתח הגיהנום , צריכים לעצור מבעד לחצים גדולים מלהתפרץ (ביטוי קרוב ל"וילה בג'ונגל"); "הכול מוכן כאן למכירת החיסול" – החשש שגורלו של הפרויקט הציוני, שהצליח להתגשם בצורת מדינה לעם היהודי, תלוי על בלימה (קרוב לאמירה הישראלית ההיסטורית "האחרון שיצא מלוד, שיכבה את האור"); "הכל גלוי דרך חור המנעול"; "כל השחקנים זרים"; ו"כל המקומות קדושים [בעוד יש] סיכויים קלושים לתפוס מקום".

בקליפ בתוכנית "זהו זה" מוצגת קורין אלאל כמורה בכיתה שתלמידיה הם חברי הלהקה המלווה אותה.

==קישורים חיצוניים==

* , הופעה חיה במסגרת התוכנית "פסקול ישראלי", הטלוויזיה החינוכית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1989
קטגוריה:סינגלים מ-1989
קטגוריה:שירי קורין אלאל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מאיר גולדברג
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קורין אלאל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי יהודית רביץ
קטגוריה:שירים על ישראל
קטגוריה:שירי רוק בעברית
קטגוריה:ציונות בתרבות
אנישוארה קושמיר-סטנצ'ו

אנישוארה קושמיר-סטנצ'ו (ברומנית: Anișoara Cușmir-Stanciu נולדה ב-28 ביוני 1962) היא אתלטית רומניה בעברה. היא אלופה אולימפית (לוס אנג'לס 1984), סגנית אלופת עולם (הלסינקי 1983) ושיאנית עולם (1983 - 1985) בקפיצה לרוחק.

== ביוגרפיה ==
קושמיר-סטנצ'ו נולדה בבראילה.

===1981===
באוניברסיאדה שנערכה בבוקרשט, רומניה בשנת 1981 זכתה קושמיר-סטנצ'ו במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.77 מטר.

===1982===
====שיאנית עולם====
בתחרות שנערכה בבוקרשט, רומניה ב-1 באוגוסט 1982 קבעה קושמיר-סטנצ'ו בקפיצה לרוחק שיא עולם חדש של 7.15 מטר, שיפור לשיא בן ה-4 שנים של וילמה ברדוסקיינה מברית המועצות (7.09 מטר). שיאה זה החזיק מעמד מספר דקות ונשבר על ידי בת ארצה ואלי יונסקו (7.20 מטר). חודש לאחר מכן, באליפות אירופה שנערכה באתונה, יוון בספטמבר אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.73 מטר, אחרי ואלי יונסקו (6.79 מטר) ולפני ילנה איבנובה מברית המועצות (6.73 מטר).

===1983===
בתחרות שנערכה בבוקרשט ב-15 במאי 1983 קבעה קושמיר-סטנצ'ו בקפיצה לרוחק שיא עולם חדש של 7.21 מטר. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה אף היא בבוקרשט ב-4 ביוני היא שיפרה פעמיים את שיאה העולמי, 7.27 מטר ו-7.43 מטר. שיא זה החזיק מעמד שנתיים ו-3 חודשים ונשבר על ידי הייקה דרקסלר ממזרח גרמניה (7.44 מטר). חודש לאחר מכן, באוניברסיאדה שנערכה באדמונטון קנדה ביולי היא זכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.06 מטר.

====סגנית אלופת העולם====
חודש לאחר מכן, באליפות העולם הראשונה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד באוגוסט אותה שנה זכתה קושמיר-סטנצ'ו במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.15 מטר, אחרי הייקה דרקסלר (7.27 מטר) ולפני קרול לואיס מארצות הברית (7.04 מטר).

===1984===
====אלופה אולימפית====
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) זכתה קושמיר-סטנצ'ו במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.96 מטר, לפני ואלי יונסקו (6.81 מטר) וסוזן הירנשו מבריטניה (6.80 מטר).

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* קפיצה לרוחק: 7.43 מטר (1983), שיא עולם בעבר

===אולם===
* קפיצה לרוחק: 6.94 מטר (1983)

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלופות האוניברסיאדה: אתלטיות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)
קטגוריה:בראילה: אישים
קטגוריה:שיאניות עולם רומניות: אתלטיקה
קטגוריה:אלופות אולימפיות רומניות: אתלטיקה
קטגוריה:אלופות אולימפיות: קפיצה לרוחק
קטגוריה:רומניות שנולדו ב-1962
עונת 1982/1983 בליגה הארצית

עונת 1982/1983 בליגה הארצית הייתה העונה השביעית של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. בתום העונה סיימה בית"ר תל אביב במקום הראשון ועלתה לעונת 1983/1984 לליגה לאומית לצד הכח רמת גן, ומכבי רמת עמידר שסיימו במקום השני והשלישי בהתאמה.

מכבי שפרעם, הפועל עכו והפועל תל חנן ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==
 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=ccffcc
|1|| בית"ר תל אביב||30||16||9||5||35||23||12||57||rowspan=3 align=center|עלו ליגה
|-bgcolor=ccffcc
|2|| הכח רמת גן||30||15||10||5||46||24||22||55
|-bgcolor=ccffcc
|3|| מכבי רמת עמידר||30||15||9||6||39||22||17||54
|-
|4|| הפועל חיפה||30||14||9||7||36||30||6||51||rowspan=3|
|-
|5|| הפועל ראשון לציון||30||13||9||8||38||30||8||48
|-
|6|| הפועל פתח תקווה||30||13||8||9||34||31||3||47
|-
|7|| הפועל אשקלון||30||10||15||5||29||19||10||43 ||
|-
|8|| הפועל חדרה||30||9||11||10||48||45||3||38||rowspan=6|
|-
|9|| הפועל נצרת עילית||30||9||9||12||37||41||4-||36
|-
|10|| בית"ר רמלה||30||8||12||10||34||39||5-||36
|-
|11|| הפועל בית שאן||30||9||7||14||36||40||4-||34
|-
|12|| הפועל בית שמש||30||7||11||12||27||35||8-||32
|-
|13|| הפועל קריית שמונה||30||7||11||12||19||31||12-||32
|-bgcolor=#ffcccc
|14|| מכבי שפרעם||30||5||12||13||27||38||11-||27||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה
|-bgcolor=#ffcccc
|15|| הפועל עכו||30||7||6||17||23||32||9-||24
|-bgcolor=#ffcccc
|16|| הפועל תל חנן||30||3||11||16||19||47||28-||20 
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1982 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1983 בישראל: כדורגל
צ'ינציה דה פונטי

צ'ינציה דה פונטי (באיטלקית: Cinzia De Ponti; נולדה ב-3 באוקטובר 1960) היא שחקנית קולנוע, דוגמנית ומנחת טלוויזיה איטלקייה.

==ביוגרפיה==
דה פונטי נולדה בעיר פסקארה שבאיטליה. בעת שהייתה סטודנטית למשפטים זכתה בשנת 1979 בתחרות "מיס איטליה". בשנת 1982 זכתה בתחרות "מיס תבל האיטלקייה", ובכך נבחרה לייצג את איטליה בתחרות מיס תבל, שם זכתה בתואר סגנית שנייה.

במהלך שנות השמונים והתשעים הופיעה בתפקידים הראשיים בסרטים רבים בקולנוע האיטלקי והירבתה להופיע בסרטי קומדיה. ב-1987 שיחקה בסרט הספגטי "האפאצ'י הלבן" לצד לולה פורנר, מיס ספרד של שנת 1979.

כמו כן שימשה כמנחה בטלוויזיה.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 1982
קטגוריה:זוכות מיס איטליה
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה איטלקיות
קטגוריה:דוגמניות איטלקיות
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-1960
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1960
פיוצ'ר בס

פיוצ'ר בס (באנגלית: Future bass; תרגום חופשי: בס עתידני) הוא סגנון מוזיקה אלקטרונית שהתפתח בבריטניה, בארצות הברית, בסין וביפן בתחילת שנות האלפיים.

== תיאור ==
פיוצ'ר בס מורכב ברובו מצלילים ומקצבים המזכירים או מיוצרים בידי סינתיסייזר. הסגנון מורכב מבאס ליין קשה, ולרוב מתאפיין בקצב של 120–140 פעימות לדקה. בנוסף, הסגנון לרוב מתאפיין בגלים מסוריים (גל שן מסור) וגלי קול מרובעים. הפיוצ'ר בס מכיל צלילים עדינים יחסית לסגנונות EDM אחרים ובעל טון גבוה.

== מקורות ==
הפיוצ'ר באס מכיל אלמנטים של סגנונות מוזיקה אלקטרונית אחרים, כגון טראפ, פוטוורק וגראז' בריטי. הפיוצ'ר באס מהווה אחד מהשלבים בהתפתחותו של סגנון פוסט-דאבסטפ.

== פופולריות ==
הפיוצ'ר באס אינו סגנון המאופיין עם מוזיקת הפופ והמיינסטרים. הוא מהווה מוזיקת שוליים ולרוב מושמע בידי דיג'יאים ויוצרי מוזיקה אלקטרונית. עם זאת, ישנן חברות הוצאת מוזיקה אלקטרונית, כגון Monstercat, המוציאות טרקים של פיוצ'ר בס.

קטגוריה:אמני מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:מוזיקה אלקטרונית
עונת 1983/1984 בליגה הארצית

עונת 1983/1984 בליגה הארצית הייתה העונה השמינית של הליגה הארצית כליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.

הליגה כללה 16 קבוצות. את העונה סיימה הפועל חיפה במקום הראשון ועלתה לעונת 1984/1985 בליגה לאומית, לצד הפועל כפר סבא והפועל פתח תקווה שסיימו אחריה בהתאמה.

הפועל בית שאן, הפועל נצרת עילית והפועל בית שמש ירדו לליגה השלישית.

==טבלת הליגה==
 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=ccffcc
|1|| הפועל חיפה||30||15||9||6||43||24||19||54||rowspan=3 align=center|עלו ליגה
|-bgcolor=ccffcc
|2|| הפועל כפר סבא||30||14||10||6||43||19||24||52
|-bgcolor=ccffcc
|3|| הפועל פתח תקווה||30||14||10||6||38||18||20||52
|-
|4|| הפועל ראשון לציון||30||14||8||8||42||26||16||50
|-
|5|| הפועל חדרה||30||11||12||7||35||29||6||45
|-
|6|| הפועל אשקלון||30||11||10||9||37||27||10||43
|-
|7|| הפועל רמת גן||30||11||10||9||26||25||1||43
|-
|8|| הפועל ירושלים||30||11||7||12||36||40||4-||40
|-
|9|| בית"ר חיפה||30||12||4||14||27||39||12-||40
|-
|10|| בית"ר רמלה||30||8||14||8||21||21||-||38
|-
|11|| הפועל חולון||30||9||10||11||31||34||3-||37
|-
|12|| הפועל קריית שמונה||30||9||9||12||33||39||6-||36
|-
|13|| הפועל מרמורק||30||7||11||12||31||43||12-||32
|-bgcolor=#ffcccc
|14|| הפועל בית שאן||30||6||10||14||26||42||16-||28||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה 
|-bgcolor=#ffcccc
|15|| הפועל נצרת עילית||30||6||10||14||25||49||24-||28
|-bgcolor=#ffcccc
|16|| הפועל בית שמש||30||4||12||14||30||49||19-||24
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://football.org.il/Leagues/Pages/PreviousSeasons.aspx?LEAGUE_ID=45 טבלת התחרות]

קטגוריה:עונות בליגת המשנה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1983 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1984 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1983
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1984