OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
לוקווד וסט

הארי לוקווד וסט (באנגלית: Harry Lockwood West; 28 ביולי 1905 - 28 במרץ 1989) היה שחקן אנגלי. וסט היה אביו של השחקן טימותי וסט וסבו של השחקן סמואל וסט.

==ביוגרפיה==
וסט נולד בבירקנהד שבמחוז צ'שייר באנגליה בשנת 1905. הוא בנם של מילדרד (שם נעורים הרטלי) והנרי קופ וסט. מצד אמו הוא בן-דוד מדרגה רביעית של השחקנית מרגרט לוקווד .

הופעת הבכורה של וסט בתיאטרון הייתה ב-1926 בתפקיד לוטננט אלן במחזה "Alf's Button" שהועלה בתיאטרון היפודרום במרגייט שבמחוז קנט. ב-1931 הופיע לראשונה בלונדון בתפקיד הנרי ביבאן במחזה "The Barretts of Wimpole Street" בתיאטרון המלכה .

בטלוויזיה הופיע וסט בסדרה לילדים "Just William" (מ-1962), בסדרת הדרמה "Dr. Finlay's Casebook" (מ-1964) בסדרה "No Hiding Place" (מ-1965), בסדרת הטלוויזיה "האסיר" (1968), בסדרה הקומית "Doctor at Large" (מ-1971), בסיטקום "Please Sir" (מ-1972), בדרמה התקופתית "על אדונים ומשרתים" (1972), במיני-סדרה "משפחת פאליסר" (1974), בסדרה ההיסטורית "אני, קלאודיוס", בעיבוד לרומן "Porterhouse Blue" (מ-1987) ובסדרה "Specials" ששודרה אחרי מותו.

בקולנוע השתתף וסט בסרטים: "A Song for Tomorrow" (מ-1948), "Bedazzled" (מ-1967), "Up the Junction" (מ-1968), "ג'יין אייר" (1970), "הטקסים השטניים של דרקולה" (1973), "שרלוק הולמס הצעיר" (1985) ובתפקיד גודפרי בסרט "המלביש" (1983).

===חיים אישיים===
וסט נשא לאשה את השחקנית אוליב קרלטון-קראו (נפטרה ב-1985) ולבני הזוג היו שני ילדים, בנם השחקן טימותי וסט, CBE ובתם פטרישה.

וסט נפטר ממחלת הסרטן ב-28 במרץ 1989 בברייטון.

==פילמוגרפיה==
* (1959) The Man Who Could Cheat Death
* (1960) Tunes of Glory
* (1963) The Running Man
* (1964) The Leather Boys
* (1967) Bedazzled
* (1968) A Dandy in Aspic
* (1968) Up the Junction
* (1970) One Brief Summer
* ג'יין אייר (1970) Jane Eyre
* (1973) The Satanic Rites of Dracula
* אני, קלאודיוס (1976) I, Claudius
* המלביש (1983) The Dresser
* (1985) The Shooting Party
* שרלוק הולמס הצעיר (1985) Young Sherlock Holmes

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אנגלים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1905
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1989
אדמת הפקר

אדמת הפקר (אנגלית: Into the Badlands) היא סדרת דרמת-מתח ופעולה המשודרת בערוץ AMC החל ב-15 בנובמבר 2015. הסדרה עוסקת בסיפורם של סאני, הלוחם הגדול ביותר באדמת הפקר, ואם-קיי, ילד בעל כוחות מיוחדים. הסדרה מציגה ארץ ששרויה במלחמת אזרחים עמוקה ועקובה מדם. אדמת הפקר היא ארץ אשר מונהגת על ידי שבעה ברונים אשר שולטים בשטח ויש להם צבא. הברונים מרבים להילחם אחד עם השני בניגוד למטרתם האמיתית לסדר בארץ. לברונים יש עוזרים אישיים שהם גם מנהיגי הצבא או הלוחמים המצטיינים. מחוץ לאדמת ההפקר ישנה ארץ בשם אזרה, שלא ידוע מה יש בה בשלב זה של הסדרה. הבן אדם היחידי שיכול להוציא מאדמת ההפקר הוא סוחר שנקרא מלך הנהר, אשר מאוד קשה להגיע אליו ולעשות איתו עסקאות. העונה הראשונה של הסדרה הסתיימה ב-20 בדצמבר 2015, והיא חודשה לעונה שנייה בת עשרה פרקים שהחלה בשידור ב-19 במרץ 2017.

== חוקי אדמת הפקר ==
* הברונים אוסרים את השימוש בנשק חם ולכן כל מי שנוכח באדמת הפקר נאלץ לבחור בין שתי האופציות הבאות:
# להיות עבד לברון אשר יחזיק בו ראשון.
# להיות לוחם בשביל הברון אשר מחזיק בו. הלוחם מקבל נשק בשלבי האימונים וכאשר הוא מסיים את האימונים הוא רשאי להסתובב עם נשק. מחוץ לשטחי הברונים כולם יכולים להסתובב עם כלי נשק.
* כדי להפוך לברון, על תושב הארץ להרוג את הברון אשר הוא רוצה להחליף.

== עלילת העונה הראשונה ==
קווין, אחד מהברונים, מחזיק בצבא קליפרים (לוחמים) ובראשם סאני - הקליפר החזק ביותר. לאחר שהביס קבוצה של נוודים שגנבה סחורה מהברון שלו, הוא פוגש ילד בשם אם-קיי, ומגלה שהברונית הידועה בתור "האלמנה" ניסתה להשיג אותו בגלל כוחו המיוחד.

סאני הביא את אם-קיי למבצר של הברון קווין, ושם הם גילו את כוחו המיוחד.

סאני גילה שאם-קיי בא מהארץ השכנה, אזרה, בגלל תליון עם סמל כמו הסמל שעל המצפן שהיה לסאני מהילדות, ואם-קיי הסביר לסאני מה המקום הזה.

באותו זמן לסאני הייתה חברה (וייל) שנכנסה להריון ממנו, וסאני ניסה לעשות הכל על מנת לצאת מאדמת הפקר ולחיות חיים טובים יותר.

סאני החליט לאמץ את אם-קיי בתור הקולט (תלמיד) שלו ולעזור לו לשלוט על כוחו, ועל מנת להיעזר בו כדי לברוח מאדמת הפקר.

לבסוף, תוכניותיו של סאני כשלו: הוא נכלא על ידי מלך הנהר (לאחר שהוא הבין כי סאני רימה אותו כדי שהוא יעזור לו לברוח מאדמת הפקר), המתכנן למכור אותו למרבה במחיר, בעוד שאם-קיי הובס על ידי נזירים ונחטף בעזרת משאית שלא ידוע לאן נסעה.

== דמויות ראשיות ==
* דניאל וו - סאני, הקליפר (לוחם) החזק ביותר בכל אדמת הפקר וריג'נט (מנהיג) צבאו של הברון קווין.
* אורלה בריידי - אשתו הראשונה של קווין.
* אלה-ריי סמית' - ניקס
* שרה בולגר - ג'ייד, אהובתו של ריידר ואשתו של קווין.
* אראמיס נייט - אם-קיי, הילד מאזרה שכולם מחפשים אחריו בגלל כוחו המיוחד, לעת עתה הקולט (תלמיד) של סאני.
* אמילי ביצ'ם - מינרווה, הברונית החדשה באזור, ידועה בתור האלמנה. לוחמת מיומנת המתמחה בשימוש בחרב.
* אוליבר סטארק - ריידר, בנו היחיד של קווין ויורשו המשוער.
* מדלין מנטוק - וייל, רופאה. היא וסאני מקיימים מערכת יחסים בסתר.
* אלי יואנידס - טילדה, הבת של האלמנה, לוחמת. במהלך העונה התפתח קשר בינה לבין אם-קיי.
* מרטון קסוקס - קווין, הברון החזק ביותר באדמת הפקר, קליפר לשעבר.

== הפקה ==
AMC המפיקה, הורתה לבמאים אלפרד גוף ומיילס מילר לצלם רק 6 פרקים ארוכים באורך של כשעה. ובסוף שנת 2015, יצאה AMC עם פרק הבכורה של הסדרה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
אי-שוויון קאנטלי

בתורת ההסתברות, אי-שוויון קאנטלי, קרוי על שם פרנסיסקו פאולו קאנטלי, מאפשר לחסום הסתברויות זנב של התפלגויות. אי השוויון הוא גרסה חד-צדדית לאי-שוויון צ'בישב.

אי-שוויון קאנטלי קובע כי למשתנה מקרי <math>\ X </math> בעל תוחלת <math>\ \mu </math> ושונות <math>\ \sigma^2 </math> מתקיים:
: <math>
P(X - \mu \ge \lambda)\quad\begin{cases}
\le \frac{\sigma^2}{\sigma^2 + \lambda^2} & \text{if } \lambda > 0, \\[8pt]
\ge 1 - \frac{\sigma^2}{\sigma^2 + \lambda^2} & \text{if }\lambda < 0.
\end{cases}
</math>
==הוכחה==
נוכיח עבור <math>\ \mu =0</math>, המקרה הכללי מוכח בצורה דומה.

לכל <math>\ \lambda </math> מתקיים:
: <math>
\lambda = E(\lambda-X) \leq E( (\lambda-X) 1_{X<\lambda})
</math>
לכן, לכל <math>\ \lambda \geq 0 </math>, מאי-שוויון קושי-שוורץ נובע ש
: <math>
\lambda^2 \leq E((\lambda-X)^2) E( 1^2_{X<\lambda}) = E((\lambda-X)^2) P(X<\lambda) = (\sigma^2 + \lambda^2) P(X<\lambda)
</math>
ולכן,
: <math>
P(X<\lambda) \geq \frac{\lambda^2}{\sigma^2 + \lambda^2}
</math>
באופן דומה ניתן להוכיח את המקרה שבו <math>\ \lambda \leq 0 </math>.

קנטלי
מנזר וכנסיית אחיות נצרת

מנזר וכנסיית אחיות נצרת ממוקם במרכז העיר שפרעם. המנזר נבנה על שרידיה של כנסייה קדומה מהמאה ה-4 שהוקדשה ליעקב בן זבדי, המכונה "יעקב הקדוש", שהיה אחד מתלמידי ישו. כנסייה זו מוזכרת ברישומיהם של היסטוריונים נוצרים. במקום שבו עמדה הכנסייה ניצבת כיום כנסיית המנזר, ובה נראים חלק מעמודי השיש שנשאו את תקרת הכנסייה הקדומה.

==היסטוריה==
מנזר וכנסייה האחיות נצרת בשפרעם העתיקה
"מסדר האחיות בנצרת" עזר רבות לתושבי שפרעם במהלך המאה ה-19. אי לכך, בשנת 1857 הציעו תושבי העיר לתרום למסדר חלקת קרקע במרכז העיר, שהיו בה שרידים של כנסייה מהמאה ה-4, ולבנות שם מנזר חדש. לאחר שנבנה המנזר, נחנך בשנת 1860 בית ספר קתולי בסמוך אליו. בית הספר פעיל עד היום ואף הורחב, ולומדים בו כ-1,000 תלמידים.

באותה תקופה לא היו בעיר מערכות בריאות. אחיות המנזר בנו בו מרפאה ונתנו שירותי בריאות לתושבי העיר, ללא קשר לדתם.

בשנת 1914, עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, הורו שלטונות המשטר העות'מאני לאחיות לעזוב את המנזר, אולם תושבי שפרעם הפצירו בהן להישאר. רוב האחיות אכן היגרו לאירופה, אך מיעוטן נשאר ושמר על המשכיות מפעלו של המנזר.

==מכוני המנזר==
* מכון "בני מרים" – מכון נוצרי ובו קבוצות לימוד על ישו והנצרות, העורך גם סיורים בעקבותיו של ישו.
* מכון "סאווה" – מכון המארגן אירועים תרבותיים, אירועי ספורט והצגות תיאטרון, ובו גם בית ספר למחול, בית ספר לציור וגלריה לאמנות.
* מקהלת אל-בעת – מקהלה שהוקמה בשנת 1986, מופיעה בקונצרטים רבים בכל רחבי הארץ ומשתתפת בקונצרטים ואירועי אמנות בינלאומיים רבים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מבנים עתיקים
קטגוריה:ארץ ישראל: כנסיות ומנזרים
אחיות נצרת
קטגוריה:שפרעם: מבנים
ירים-לים מלך אללח'

פסלו של ירים-לים מלך אללח'. אוסף [[המוזיאון הארכאולוגי של האטיי]]
ירים-לים (מלך בין 1735 לפנה"ס לערך ועד אחרי 1700 לפנה"ס, על פי הכרונולוגיה התיכונה) היה מלך אללח' ובנו של חמורבי הראשון מלך ימחד. המלוכה על אללח' ניתנה לו על ידי אחיו, המלך אבא-אן הראשון מימחד. ירים-לים הקים באללח' ענף משני לשושלת בית ימחד, שהתקיימה עד לכיבושה של אללח' על ידי המלך החתי חתושיליש הראשון בשנת מלכותו השנייה, במחצית השנייה של המאה ה-17 לפנה"ס.

== תקופת מלוכתו ==
חמורבי הראשון, אביו של ירים-לים, מינה אותו להיות המושל של אזור בצפון סוריה, שהעיר המרכזית בה הייתה אירידו, עיר ששכנה בין חרן וכרכמיש. הוא המשיך להיות המושל של האזור גם בתקופת מלכותו של אחיו, אבא-אן הראשון, שעלה למלוכה בימחד ב-1750 לפנה"ס. זיתרדו, המושל של העיר אירידו, מרד כנגד ימחד והמריד ערי מדינה נוספות במסופוטמיה העליונה. בעקבות כך נלחם אבא-אן הראשון, בסיועו של ירים-לים, במורדים. דיכוי המרד בכוח הביא להריסת העיר. כפיצוי על איבוד תפקידו וגם על עזרתו בדיכוי המרד, הוא נתן לו את המלוכה על אללח'. אבא-אן הראשון חתם על הסכם עם אחיו שבו הוא קיבל את המלוכה על אללח' תחת הריבונות של ימחד. מאורע זה אירע 15 שנים לאחר שאבא-אן הראשון עלה לשלטון בימחד. המלוכה באללח' הותנתה בכך שירים-לים ויורשיו לא יבגדו בימחד. הוא נשבע שבועת נאמנות לאחיו, תוך שהוא מציין שאם הוא או מישהו מיורשיו יחתור תחת ימחד, או יגלה את סודותיו של אבא-אן הראשון למלך אחר, השלטון על אללח' יופקע מידיהם. במקביל, נשבע אבא-אן הראשון שהוא לא יפקיע את המלוכה באללח' מידי אחיו, ואם יעשה זאת הוא יהיה מקולל. חלק מהקללה כולל נוסח למפר הברית: . המשמעות של ברכיו הוא אברי מינו, והכוונה היא אולי שאישתר תהפוך את מפר הברית לאישה ממש, כלומר סריס.

ירים-לים המשיך לשלוט על אללח' בכל יתרת תקופת מלוכתו של אחינו, ירים-לים השני (1720–1700 לפנה"ס), וכן בשנים הראשונות של נכד אחיו, ניקמי-אפוח (1700-1675 לפנה"ס). את ירים-לים ירש בנו אמיתכום.

== ארמון וקבורה ==
הארכאולוג האנגלי לנרד וולי גילה את ארמונו של ירים-לים בחפירות הארכאולוגיות שהחלו בשנת 1936. חלק מהחדרים היו מעוטרים בפרסקאות שהזכירו בסגנונן את הארמון בקנוסוס, שנבנה 100 שנים מאוחר יותר. הוא גילה חדר הקבורה, שכלל בור בעומק של 15 מטר. במרכז הבור היה פיר בעומק 9 מטר, שבתוכו נמצא כד קבורה. הפיר היה ממולא באבנים, ומעליו כוסה הבור בשכבות של מבנים טקסיים. כל המבנה נשרף, ומעליו הונחה שכבה נוספת. מעל הבור היה חדר מלכותי שהכיל את פסלו של ירים-לים.

וולי חשב בטעות שהוא גילה את פסלו של ירים-לים הראשון מלך ימחד, אביו של חמורבי הראשון, אולם קריאת הלוחות שנמצאו באללח' הביאה להבנה שמדובר בירים-לים אחר שמלך באללח' והיה נכדו של ירים-לים הראשון.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלכים אמורים
קטגוריה:ימחד
להקת פרה אדומה

פרה אדומה הוא הרכב ירושלמי של מוזיקה יהודית מקורית שהוקם על ידי מישאל דיקמן לקראת הופעתם בפסטיבל הכליזמרים הבינלאומי בצפת בקיץ 2003. החברים המקוריים של ההרכב הם: רחל סוייד, חזי דיקמן, גדעון סחיווחורדר, ואליה לוי. 

ההרכב הוציא אלבום בכורה ב-2007 הנושא את השם: ״בדרכים״, וזכה במשאל של אתר ynet בתואר להקת השנה בתחום המוזיקה היהודית האלטרנטיבית ב-2008 על פי בחירתם של הגולשים באתר. הדיסק זכה להשמעות רבות ברשת ג', גלי צה״ל, רשת ב', רדיו קול חי ורשת א'.

בין הלהיטים שלהם: השיר 'מהרה', השיר 'הנה מה טוב', וכמובן 'שיר למעלות', גרסת הכיסוי ללהקת Green Day לשיר Basket Case.

שיתופי פעולה: הלהקה הוציאה שני סינגלים לרדיו: 'מזמור שיר', ו'עבדו את ה', שבא התארח הראפר הבריטי דניאל סילברסטין.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

פרה אדומה
יוהנס גייס

יוהנס גייס (בגרמנית: Johannes Geis, נולד ב-17 באוגוסט 1993 בשוויינפורט שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הקשר האחורי.

==קריירת מועדונים==
גייס גדל בקבוצת הנוער של גרויטר פירט, ובשנת 2010 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת כאשר היה בן 17. גייס שיחק בקבוצת המילואים של גרויטר פירט ובקבוצה הבוגרת במקביל, והיה חלק מהקבוצה שעלתה לבונדסליגה בעונת 2011/12. בעונת 2012/13 גייס ירד ליגה עם גרויטר פירט מהמקום האחרון בבונדסליגה, ועבר למיינץ 05 מהבונדסליגה. את הופעת הבכורה במיינץ ערך גייס באוגוסט 2013, בניצחון הביתי 2–3 על שטוטגרט במסגרת הבונדסליגה. גייס שיחק במיינץ במשך שתי עונות, הבקיע חמישה שערים ב-67 הופעות בבונדסליגה והציג יכולת טובה מאוד.

בקיץ 2015 הוחתם על ידי שאלקה 04 תמורת 12 מיליון אירו. את הופעת הבכורה בקבוצה ערך גייס במסגרת הגביע הגרמני באוגוסט 2015, בניצחון 0–5 על דיסבורג. באוקטובר 2015 תיקל גייס בחריפות את אנדרה האן במשחק ליגה מול בורוסיה מנשנגלדבך, וגרם לו לפציעה חמורה ולהשבתה של מספר חודשים ממשחק. גייס ספג כרטיס אדום ישיר בגין עבירה זו, והושעה לחמישה משחקי ליגה, אך היה רשאי לשחק במשחקי הליגה האירופית. את שערו האירופי הראשון הבקיע גייס בנובמבר 2015 בתיקו 1-1 מול ספרטה פראג. בעונתו השנייה בשאלקה, 2016/17, ירד מעמדו של גייס והוא ערך 18 הופעות ליגה בלבד.

ב-1 בספטמבר 2017 הושאל גייס לעונה אחת לסביליה, עם אופציה לרכישה בתום העונה בסכום של שמונה מיליון אירו. אופציה זו לא מומשה, ובתום עונת ההשאלה, חזר גייס לשאלקה לאחר שערך 14 הופעות במדי סביליה. ב-13 בינואר 2019 חתם גייס עד לתום עונת 2018/19 בפ.צ. קלן מהבונדסליגה השנייה עד לסוף העונה. גייס ערך 14 הופעות וסייע להעפלה של קלן לבונדסליגה, אך לא נשאר בקבוצה בתום חוזהו.

בקיץ 2019 חתם גייס בנירנברג, היורדת הטרייה לבונדסליגה השנייה, ובעונות הבאות הפך לשחקן משמעותי בקבוצה זו, אך לא הצליח להעפיל עמה לבונדסליגה. בעונת 2023/24 פחתה משמעותית כמות המשחקים שגייס נטל בהם חלק. בתום עונה זו הסתיים חוזהו בקבוצה והוא הפך לשחקן חופשי.

==קריירה בינלאומית==
גייס שיחק בכל נבחרות גרמניה הצעירות, ולזכותו 12 הופעות בנבחרת גרמניה בכדורגל עד גיל 21, אך הוא לא שיחק מעולם בנבחרת גרמניה הבוגרת.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני גרויטר פירט
קטגוריה:כדורגלני מיינץ 05
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני סביליה
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קלן
קטגוריה:כדורגלני נירנברג
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1993
אריאל פורמן

אריאל פורמן (21 בנובמבר 1943 – 18 בפברואר 2016) היה שחקן ומדבב ישראלי.
== ביוגרפיה ==
פורמן נולד וגדל בתל אביב, סיים את לימודיו התיכוניים בגימנסיה "שלוה". בנעוריו השתתף בפעולות חוג הבימה לנוער.

את שירותו בצה"ל עשה בלהקת פיקוד מרכז. חבריו ללהקה היו יגאל חרד, אושיק לוי, שלמה וישינסקי, חדווה עמרני, דוד טל ומיקי כהן. בשנת 1962 הפיקה הלהקה את התוכנית "חיילים יצאו לדרך", בה הופיע לראשונה השיר שנשא את שמה. שאר השירים בתוכנית לא הפכו ללהיטים, ולכן התוכנית לא הוקלטה. השיר בוצע שוב גם בתוכנית "למה כובע?" שנה אחר כך, ולצידו הופיעו השירים "טוויסט מולדת" ו"שניים עם גיטרה". תוכנית זו הוקלטה על גבי שני תקליטונים בשם "חיילים יצאו לדרך" ו"טוויסט מולדת". באוקטובר 1963 הקליטו מספר חיילים מן הלהקה את "שיר השכונה" ו"הורה אהבה", כביכול על ידי "להקת השכונה" ששמות חבריה לא צוינו; הייתה זו יוזמה פרטית בעקבותיה נשפטו החיילים. לאחר שחרורו מהצבא, למד בסטודיו לדרמה של אוטה הגן וסטלה אדלר בניו יורק.

השתתף בהצגות בתיאטראות רבים וביניהם, החמאם, האהל, גיורא גודיק, הבימה, התיאטרון העממי - אברהם דשא (פשנל), התיאטרון הורוד, תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער ותיאטרון באר שבע. הוא השתתף גם בהצגות ביידיש, בסרטים ובתוכניות טלוויזיה.

ב-18 בפברואר 2016 נפטר פורמן, בבית החולים בנהריה, בגיל 72, לאחר מאבק במחלת ריאות חסימתית כרונית. הותיר אחריו שני בנים ושישה נכדים. הובא למנוחות בבית העלמין של קיבוץ יסעור.

== הצגות, סדרות וסרטים בהם השתתף ==
=== בתיאטרון ===

בתיאטרון באר שבע

=== בקולנוע ובטלוויזיה ===

=== סדרות טלוויזיה וסרטים בהם דיבב ===

==קישורים חיצוניים==

* 
בעקבות מותו:
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדבבים ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:חברי להקת פיקוד המרכז
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
יעל חוטומלנסקי

יעל חוטומלנסקי (נולדה ב-20 בדצמבר 1993) היא שחקנית ישראלית.

== ביוגרפיה ==
את שירותה הצבאי עשתה בתיאטרון צה"ל למדה בבית הספר למשחק תלמה ילין.

== קריירה בטלוויזיה ==
בשנים 2014 -2015 שיחקה בסדרת הילדים והנוער גאליס בתפקיד אנה דרור.

בשנת 2013 שיחקה בסדרה שולחן לשישה ההמשך לסדרה של משפחה וחצי.

היא עשתה פרסומת אחת לחברת סלקום.

בתלמה ילין היא התנסתה גם במשחק במחזות סרטים מערכונים ועוד.

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable"
!שנה
!סדרה
!תפקיד
|-
|2014-2015
|גאליס
|אנה דרור
|-
|2013
|שולחן לשישה
|עדי
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:בוגרות תלמה ילין
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:בוגרות תיאטרון צה"ל
קטגוריה:בוגרי תיאטרון צה"ל
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1993
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1993
פסיפס הקשת בענן

פסיפס הקשת בענן היא יצירת פסיפס שיצר האמן לב סירקין בשנת 1973, והתנוססה עד 2012 על גבי בניין מרכזיית טלפון אנלוגית של בזק בדרך חברון בירושלים. לאחר שנהרסה מרכזיית הטלפונים הועתק הפסיפס ב-2021 לקיר ייעודי באותו אתר. 

מבנה המרכזיה הוקם לצורך אחסון ציוד ולא לאנשים ולפיכך הוקם כתיבת-ענק ללא חלונות כמעט. שמעון פרס, שר התקשורת באותה עת, שהיה אחראי על שירותי הטלפוניה, הציע לעטר את קיר המבנה ביצירת אמנות. זמן מה לפני כן עלה סירקין לישראל. הוא נודע כמי שיצר את יצירת הפסיפס הגדולה באירופה "אוקטובר", שהשתרעה על פני 2,000 מ"ר במרכז מוסקבה. 

יצירת הפסיפס נמשכה כשנה והוא כולל 50,000 אבני פסיפס. אורך הפסיפס 13.5 מטרים ורוחבו 5.3 מטרים. גם לאחר למעלה מ-40 שנה לא ניזוק באופן משמעותי. הסצנה המתוארת בפסיפס היא הקשת בענן שנראתה בשמיים עם תום המבול והיציאה מתיבת נח. מתחת לפסיפס היה מוטבע הפסוק .

בשנת 2009 הוצא צו הריסה למבנה, והתעורר צורך למצוא פתרון לשימור הפסיפס, וב-2012 הפסיפס הוסר מהמבנה לקראת הריסתו הצפויה. בשנת 2018 נהרס המבנה. בשנת 2021 היצירה הותקנה מחדש על קיר חלופי באותו מקום.

הפסיפס מככב בסרט התעודה "חלום של אידיוט" שביים בנו של לב, דני סירקין, ב-2007.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ירושלים: יצירות אמנות
קטגוריה:דרך חברון
קטגוריה:ישראל: פסיפסים
קטגוריה:יצירות משנת 1973
קטגוריה:מבנים ויצירות שהועתקו ממקומם
קטגוריה:קשת בענן
יונוס מאלי

יונוס מאלי (בטורקית: Yunus Mallı, נולד ב-24 בפברואר 1992 בקאסל שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני-טורקי המשחק בעמדת הקשר בקסימפאשה ובנבחרת טורקיה.

==קריירת מועדונים==
מאלי נולד בקאסל שבגרמניה להורים טורקים. בראשית דרכו שיחק בקבוצת הנוער של בבורוסיה מנשנגלדבך בשנת 2007. בשנת 2010 שיחק מספר משחקים בקבוצת המילואים של המועדון, אך לא קיבל את ההזדמנות בקבוצה הבכירה, ולפני עונת 2011/12 חתם במיינץ 05 מהבונדסליגה. בשתי העונות הראשונות שלו במיינץ, מאלי שיחק בקבוצה הבכירה ובקבוצת המילואים במקביל, והחל מעונת 2013/14 מאלי הוא שחקן קבוע בקבוצה הבכירה. בעונה זו מאלי הבקיע עבור מיינץ חמישה שערי ליגה ב-23 הופעות, וסיים עם הקבוצה במקום השביעי בבונדסליגה. בעונת 2014/15 הבקיע שישה שערים ופתח בכל המשחקים, וסיים עם מיינץ במקום ה-11. בעונת 2015/16 רשם מאלי עונת שיא אישית, כאשר הבקיע 11 שערי ליגה ובישל ארבעה, לרבות שלושער בניצחון 1–3 על הופנהיים וצמד בניצחון 1–3 על באייר לברקוזן. מאלי הוביל את מיינץ בעונה זו למקום השישי בבונדסליגה, כשהוא משתף פעולה בקישור עם יוליאן באומגרטלינגר, חאירו סמפריו, כריסטיאן קלמנס ודני לצה.

בינואר 2017, לאחר שפתח היטב את העונה במיינץ, חתם מאלי בוולפסבורג לארבע שנים וחצי, תמורת דמי העברה של 12.5 מיליון אירו. המשך עונת 2016/17 היה מוצלח פחות עבור מאלי, שהבקיע שער אחד עד לתום העונה, וניצל עם הקבוצה מירידה רק לאחר צמד משחקי מבחן מול איינטרכט בראונשווייג, לאחר שוולפסבורג סיימה את העונה במקום ה-16. גם בעונת 2017/18 סיימו וולפסבורג ומאלי במקום ה-16 ונאלצו לשחק במשחקי מבחן, והפעם מול הולשטיין קיל. וולפסבורג ניצחה בשני המשחקים, בתוצאות 1–3 ו-0–1, כשמאלי מבקיע את השער השלישי לוולפסבורג במשחק הראשון. מאלי הבקיע בסך הכל חמישה שערים בעונה זו. בעונת 2018/19, בה וולפסבורג דורגה בחלק העליון של הטבלה, מאלי ערך 21 הופעות והבקיע שער אחד. בעונת 2019/20 איבד מאלי את מקומו בהרכב ולא ערך אפילו הופעה אחת במדי וולפסבורג, ובפגרת החורף של עונה זו הושאל לאוניון ברלין מהבונדסליגה עד תום העונה. בהופעת הבכורה שלו באוניון ברלין, הפסיד מאלי עם קבוצתו בתוצאה 1–3 לר.ב. לייפציג.

==קריירה בינלאומית==
בעבר, שיחק מאלי בכל הנבחרות הצעירות של גרמניה, ולזכותו 11 הופעות ושער אחד במדי נבחרת גרמניה עד גיל 21.

לאחר מכן בחר מאלי לשחק בנבחרת טורקיה הבוגרת, ואת הופעות הבכורה שלו ערך במשחקי ידידות של טורקיה מול נבחרת קטר ונבחרת יוון. מאלי זומן לסגל הטורקי ליורו 2016, וערך הופעה אחת בהפסד 0–3 לנבחרת ספרד, כאשר החליף בדקה ה-70 את סלצ'וק אינאן. טורקיה הודחה מהטורניר בתום שלב הבתים.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים טורקים
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:קשרי כדורגל טורקים
קטגוריה:כדורגלני מיינץ 05
קטגוריה:כדורגלני וולפסבורג
קטגוריה:כדורגלני אוניון ברלין
קטגוריה:כדורגלני נבחרת טורקיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני קסימפאשה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1992
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1992
באבא רחמן

עבדול "באבא" רחמן (באנגלית: Abdul "Baba" Rahman; נולד ב-2 ביולי 1994 בטאמאלה שבגאנה) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת המגן השמאלי בפאוק סלוניקי ובנבחרת גאנה.

== קריירת מועדונים ==
=== ההשאלה לאסאנטה קוטוקו ===
רחמן נולד בטמלה שבגאנה. הוא גדל במחלקת הנוער של FC דרימס. בעונת הושאל רחמן לאסאנטה קוטוקו מליגת העל הגאנאית. באותה עונה היה רחמן מועמד סופי לתואר תגלית השנה בליגה, אך הפסיד אותו לג'ושוע אוניקו. מועדונים רבים התעניינו ברחמן בשל הופעותיו בקבוצה.

=== גרוירט פירט ===
ב-12 ביוני 2012 עבר רחמן בהעברה חופשית לגרויטר פירט מהבונדסליגה, על אף התעניינות מצד קבוצות בכירות יותר. רחמן הסביר את בחירתו בכך שהמועדון הציע את "התנאים הטובים ביותר בהם הקריירה שלי יכולה להתפתח". ב-25 בספטמבר 2012 ערך רחמן את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק במחצית השנייה בהפסד 0–2 לפורטונה דיסלדורף במסגרת המחזור החמישי בבונדסליגה. בתחילת עונתו השלישית בקבוצה, שבה שיחקה הקבוצה בבונדסליגה השנייה, במחזור השני של עונת , הבקיע רחמן את שערי הבכורה שלו בגרויטר פירט: צמד שערים בניצחון הליגה על נירנברג.

=== אאוגסבורג ===
יום לאחר שערי הבכורה שלו בגרויטר פירט חתם רחמן באאוגסבורג מהבונדסליגה. ב-23 באוגוסט 2014 ערך רחמן את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בהפסד הליגה להופנהיים בתוצאה 0–2 במסגרת המחזור הראשון. הוא שיחק במועדון במשך עונה אחת, בה ערך 31 הופעות.

=== צ'לסי ===
ב-16 באוגוסט 2015 חתם רחמן בצ'לסי על חוזה ל-5 שנים. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בניצחון 1–4 על וולסול במסגרת הסיבוב השלישי בגביע הפוטבול ליג. ב-16 בספטמבר 2015 ערך רחמן את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, כששיחק 90 דקות בניצחון 0–4 על מכבי תל אביב במסגרת המחזור הראשון בשלב הבתים. ב-17 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג, כששיחק 90 דקות בניצחון 0–2 על אסטון וילה במסגרת המחזור התשיעי. ב-2 באוגוסט 2016 הושאל רחמן לשאלקה מהבונדסליגה, בסיום העונה חזר לצ'לסי וב-29 בינואר 2018 רחמן הושאל פעם נוספת לשאלקה. ההשאלה השנייה לשאלקה לא עלתה יפה ורחמן ערך רק שלוש הופעות. בינואר 2019 הוחלט לקצר את תקופת ההשאלה של רחמן, והוא חזר לצ'לסי והושאל שוב מיד, והפעם לסטאד ריימס מליגת העל הצרפתית בכדורגל. ב-2 בספטמבר 2019 הושאל למיורקה לעונה אחת. ב-31 בינואר 2021 הושאל לפאוק סלוניקי עד לסוף העונה. ב-27 באוגוסט 2021 הושאל לעונה אחת לרדינג. ב-31 באוגוסט 2022 הושאל שוב לרדינג.

== קריירה בינלאומית ==
ב-10 בספטמבר 2014 ערך רחמן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גאנה, כששיחק 90 דקות בניצחון 2–3 על נבחרת טוגו במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2015. הוא שיחק בכל משחקיה של הנבחרת במסגרת גביע אפריקה לאומות 2015, בו הפסידה בגמר לנבחרת חוף השנהב בדו-קרב בעיטות עונשין.

נכלל בסגל נבחרת גאנה לטורניר מונדיאל 2022.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:מגני כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני אסאנטה קוטוקו
קטגוריה:כדורגלני גרויטר פירט
קטגוריה:כדורגלני אאוגסבורג
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני סטאד ריימס
קטגוריה:כדורגלני מיורקה
קטגוריה:כדורגלני רדינג
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2015
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2017
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גאנה
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1994
קטגוריה:כדורגלני פאוק סלוניקי
נחל זנוח

שמאל
נַחַל זָנוֹחַ הוא נחל אכזב בשפלת יהודה, המהווה אחד מיובליו של נחל שורק.

ראשיתו של הנחל ברום של כ-600 מטרים מעל פני הים, במספר מעיינות למרגלות מושב מטע, ביניהם עין מטע. ממעיינות אלה עובר הנחל באפיק צר לאורך כ-5 ק"מ בכיוון מערב, מצפון לחורבת חנות ולשרידי דרך הקיסר.

בהמשך פונה הנחל צפונה, וממשיך כ-5 ק"מ לאורך תוואי כביש 3855, ממזרח לבית שמש ובסמוך למושב זנוח. בקטע זה מתחברים אל הנחל נחל אזן, נחל המערה, נחל דולב, נחל מחסיה ונחל יעלה, ולבסוף מתחבר הנחל לנחל שורק מצפון-מזרח לבית שמש.

שמו של הנחל הוא כשמה של העיר המקראית זָנוֹחַ שבשפלה, אשר שמה השתמר בח'רבת זאנוע, הסמוכה למושב זנוח, בקרבת הנחל.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שפלת יהודה: נחלים
קטגוריה:נחל שורק
קטגוריה:שביל ישראל
קטגוריה:בית שמש: נחלים
מרסלו בורדון

מרסלו ז'וזה בורדון (בפורטוגזית: Marcelo José Bordon, נולד ב-7 בינואר 1976 בריבראו פרטו שבברזיל) הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעיקר בשטוטגרט ובשאלקה 04 בעמדת הבלם.

==קריירת מועדונים==
בורדון החל לשחק כדורגל כנער במועדון הברזילאי בוטפוגו סאו פאולו, שנמצא בעירו ריבראו פרטו. בשנת 1994 החל לשחק בסאו פאולו, עמה זכה בגביע קונמבול בשנת 1994, בגביע המאסטר של קונמבול בשנת 1996 ובאליפות סאו פאולו בכדורגל בשנת 1998. יכולתו ההגנתית הטובה של בורדון גררה התעניינות ממועדונים באירופה, ובקיץ 1999 עבר בורדון לשחק בשטוטגרט מהבונדסליגה. בשטוטגרט בורדון שיחק חמש עונות, בכולן היה שחקן הרכב קבוע, וצבר 129 הופעות, בהן הבקיע 11 שערים. בקיץ 2004 חתם בורדון בשאלקה 04, ששילמה עבורו לשטוטגרט 2.6 מיליון אירו. עם שאלקה זכה בורדון בגביע הליגה הגרמנית בשנת 2005 לאחר ניצחון 1-0 בגמר על שטוטגרט, קבוצתו הקודמת. גם בשאלקה בורדון היה שחקן מפתח בהרכב, והיה חלק מהגנה שכללה את ראפיניה, מלאדן קרסטאיץ', דאריו רודריגס וכריסטיאן פאנדר, כשמנואל נוייר היה השוער הראשי בקבוצה. בשנת 2006 מונה בורדון לקפטן של שאלקה, במקומו של אבה סאנד. בתום עונת 2009/10 עזב בורדון את שאלקה לאחר שצבר 168 הופעות ליגה והבקיע 14 שערים, וחתם בא-ריאן מליגת העל הקטרית, שם צבר 11 הופעות ופרש בשנת 2011 ממשחק פעיל.

==קריירה בינלאומית==
לבורדון הופעה אחת במדי נבחרת ברזיל, בשנת 2004. בורדון נסע עם נבחרת ברזיל לטורניר הקופה אמריקה 2004, בו זכתה נבחרתו, אך הוא לא השתתף במשחקים.

==תארים==
עם סאו פאולו: 
* גביע קונמבול: 1994
* גביע המאסטר של קונמבול: 1996 
* אליפות סאו פאולו בכדורגל: 1998

עם שאלקה 04:
* גביע הליגה הגרמנית: 2005

עם נבחרת ברזיל:
* קופה אמריקה: 2004

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:בלמי כדורגל ברזילאים
קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:כדורגלני סאו פאולו
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני א-ריאן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברזיל
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2004
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1976
יאנוב לובלסקי

יאנוב לובלסקי (בפולנית: Janów Lubelski; ביידיש: יאָנעוו) היא עיירת מחוז בפרובינציית לובלין שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
יאנוב לובלסקי נזכרת מסוף המאה ה-16 ככפר בבעלות משפחת האצולה הפולנית זמויסקי, ובשנת 1640 הוענקו לה זכויות עיר והיתרים לקיום ירידים ושווקים.

בחלוקת פולין השלישית, בשנת 1795, נכללה העיירה בתחום אוסטריה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. במהלך המאה ה-19 הוקמו בעיירה מספר בתי חרושת.

==יהודי יאנוב לובלסקי==
יהודים ישבו בעיירה מהמאה ה-16, ובתחילת המאה ה-17 התקיימו בה בית כנסת ובית עלמין יהודי. רבה הראשון של הקהילה במקום היה הרב יעקב אשכנזי, מחבר צאינה וראינה.

במהלך פרעות ת"ח ות"ט הושמדה קהילת יאנוב, וזו החלה להשתקם רק בסוף המאה ה-17. בשנת 1868 נערכו פרעות ביהודי העיירה בידי תושביה הפולנים. בשנת 1897 נמנו בעיירה 2,696 יהודים, ואלו נטלו חלק מרכזי בפיתוחה הכלכלי, ובפרט בתעשיית הכותנה המקומית.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 2,881 יהודים, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות השונות ופעילות של אגודת ישראל, שרוב אנשיה נמנו על חסידות גור. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים, שכללו הצבת משמרות חרם בפתח חנויותיהם.

===בשואה=== 
בתחילת מלחמת העולם השנייה הפציצו הגרמנים את העיירה, וגרמו להרס רב בה. עם כניסת הגרמנים לעיירה ב-18 בספטמבר 1939, החלו אלו בביצוע מעשי שוד והתעללות ביהודיה, בשיתוף פולנים מקומיים. כעבור שבוע אילצו הגרמנים מספר יהודים מהעיירה לשרוף בידיהם ספרי תורה מבית הכנסת המקומי. ב-20 בספטמבר 1939 רוכזו כ-200 יהודים מהעיירה בבית הכנסת בה, ובהם נשים וילדים, והוכו באכזריות בידי הגרמנים.

בהמשך, גויסו יהודי העיירה לעבודות כפייה, ובעיירה אף הוקם מחנה עבודה, בו הוחזקו למעלה מ-1,000 עובדים. בד בבד, רוכזו יהודי העיירה ברובע אחד בה, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה, ואלו שוכנו בצפיפות רבה במקום. באוקטובר 1942 נערכה אקציה בעיירה, בה רוכזו יהודיה, והקשישים נרצחו בשטח בית העלמין היהודי המקומי. יתר היהודים גורשו במועד זה לקרשניק ולזקליקוב, ומשם שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ, עם יתר יהודי יישובים אלו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/he/node/1039 ינוב] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* [http://eyalshamir.wix.com/descendants-janow יאנוב לובלסקי] באתר ליוצאי העיירה "מיין שטעטעל יאנוב לובלסקי"

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): ערים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:לובלין (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1640
ישמעאל הכהן ממודנה

רבי ישמעאל הכהן ממודינא (ה'תפ"ד, 1723 - י' בסיון ה'תקע"א, 2 ביוני 1811) רבה של מודנה ומגדולי רבני איטליה במאה ה-18 ובתחילת המאה ה-19. נודע בספרו - שו"ת זרע אמת.

== ביוגרפיה ==
ישמעאל הכהן נולד במודנה לרבי אברהם יצחק הכהן בשנת ה'תפ"ד (1723). אחיו המבוגר רבי דוד הכהן, היה רבה של מודנה וכבר בחיי אחיו היה דורש בישיבה הגדולה ובישיבות הקטנות בעיר. ואחותו נישאה לרבי יצחק נוניס ואיס, מרבני ליבורנו.

לאחר פטירת אחיו ביום ט' באלול ה'תקמ"ב מינתה הקהילה את רבי ישמעאל כממלא מקומו. הוא שימש כרב במשך כשלושים שנה עד לפטירתו. כמו כן עמד בראש הישיבה הגדולה והישיבות הקטנות בעיר.

היה בידידות עם הרב החיד"א והתכתב איתו בהלכה.

בתגובה לחיבור "דברי שלום ואמת" מאת נפתלי הרץ ויזל הוא כתב "סדרי הלימודים לילדי בית ישראל".

הקיסר נפוליאון שלח אליו את 12 השאלות ששאל את חכמי ישראל והזמין אותו לאספת הנכבדים היהודים ולאספת הסנהדרין של פריז. מפאת גילו הוא לא יכול לנסוע אך הוא השיב עליהן את תשובותיו, כדי שתהיינה לעזר לחברי האספה ולרב יוסף דוד זינצהיים, נשיא ה"סנהדרין של פריס" בחיבור תקנות הסנהדרין. בניגוד לתשובות שנתנה האספה, שנאלצו להתנסח באופן שינעם לאוזני הקיסר, רבי ישמאל הכהן ניסח את תשובותיו בהתאם לדעתו ההלכתית, וללא התחשבות בלחץ חיצוני.

חלק קטן מדרשותיו השבועיות ותשובותיו בהלכה נדפס. תשובות רבות, ספרי דרשות ושירים שכתב נשתמרו בכתב ידו בעברית ובאיטלקית ומפוזרים בספריות בעולם.

ב-2022 נתגלה במפתיע ספרו שו<nowiki>ת זרע אמת חב (ליוורנו תקנ</nowiki>ו) שגיליונותיו עמוסים בהגהותיו<ref></ref>. מעותק זה נדפס ספרו שו<nowiki>ת זרע אמת חג (ריג'ייו תקפ</nowiki>ג).

==מפסיקותיו הנודעות==
* הגדרת גרמא בשבת - הוא מחלק בין גרמא בנזיקין לבין גרמא בשבת. לדבריו בשבת הגדרת הגרמא תלויה בשהות הזמן שבין הפעולה של האדם לבין התבצעות המלאכה בפועל.
* אפילו מי שחוזר בתשובה מעבירות חמורות, אינו צריך לעשות תעניות כדי לכפר על מעשיו במידה והתעניות תגרומנה לו לביטול תורה.

==ספריו שנדפסו==
* זרע אמת, שו"ת ג' חלקים, ליוורנו; ריגייו, ה'תקמ"ו - אחרי ה'תקע"א
* זרע אמת, חידושים, ליוורנו ה'תקמ"ו
* [https://hebrewbooks.org/10571 שבח פסח], פירוש להגדה של פסח, ליוורנו ה'תק"נ
* שפת אמת, דרושים על פרשת השבוע, ליוורנו ה'תקצ"ב

==לקריאה נוספת==
* א. ישראל, תולדות המחבר, בתוך "הגדה של פסח שבח פסח", מכון אהבת שלום, ירושלים ה'תשנ"ז

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים איטלקים
קטגוריה:מודנה: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פרשני הגדה של פסח
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1723
קטגוריה:נפטרים ב-1811
עודד ירקוני

עודד ירקוני (30 בינואר 1921 - 10 באוגוסט 2002) היה איש חינוך ישראלי, חבר "ההגנה".

== ביוגרפיה ==
עודד ירקוני היה דור עשירי בישראל מצד אמו, הגננת הניה ירקוני. הניה הייתה בתם של יוסף אלתר קלונימוס ליבוביץ', המכונה "ר' אלתר מיהוד" ושל חנה אזולאי, נצר לרב חיים יוסף דוד אזולאי, המכונה "החיד"א".

אביו של עודד, אליהו ירקוני (גרינפלד), עלה לארץ ישראל מרוסיה הלבנה והיה לימים לאחד מאנשי הציבור המרכזיים של המושבה פתח תקווה ולאיש חינוך, שהיה מוכר במושבה בכינויים "המורה אליהו" ו"זקן המורים".

ירקוני למד בבית ספר היסודי פיק"א. בגיל 14 התנדב לארגון "ההגנה". סיים את לימודיו בגימנסיה העברית "הרצליה" בתל אביב ולאחר מכן בבית המדרש העברי למורים בירושלים.

בצעירותו סייע בהקמת מחלקת הקשר בעיר פתח תקווה. בשנת 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, שירת בבריגדה היהודית, בגדוד השלישי, שלחם באירופה לצד הבריטים. בשלהי המלחמה פעל במסגרת המוסד לעלייה ב' בהעלאת מעפילים, ניצולי שואה, לארץ ישראל.

עם תום המלחמה סיים את הכשרתו כמורה והחל ללמד בבית הספר "הכרמל" (כיום גבריאלי) בתל אביב. בשנת 1947 הקים את מחלקת הקשר של מפקדת הגוש. עם פרוץ מלחמת העצמאות לחם כקצין קשר גדודי בגדוד 145 של חטיבת אלכסנדרוני, שהגנה על פתח תקווה וסביבתה. לאחר המלחמה חזר לבית ספר הכרמל כסגן המנהל. בשנת 1956 לחם כקצין קשר גדודי במלחמה נגד מצרים במבצע סיני.

משנת 1956 ועד שנת 1973 ניהל את בית הספר היסודי "נווה עוז" בפתח תקווה והוביל אותו לזכייה בפרס חינוך ארצי.

במשך כל חייו עסק ירקוני בחינוך. לאחר שסיים את תפקידו בנווה עוז, מונה למפקח מטעם משרד החינוך על בתי הספר באזור שכונת התקווה, יהוד ולוד. נסע פעמיים לשליחות חינוכית בעיר מונטווידאו באורוגוואי. כמו כן, במשך עשרים שנה ניהל תיכון ערב מטעם עיריית פתח תקווה למבקשים להשלים בגרויות, והיה גם מנחה בחינוך הקהילתי של חברת המתנ"סים.

בגיל 75 פרש מפעילותו כמחנך והיה לפעיל מרכזי בארגון גמלאי ההגנה, שם עסק בשימור מורשת ההגנה בקרב בתי הספר בעיר. שניים מתלמידיו ששמרו איתו על קשר לאורך כל שנות חייו, איש העסקים שמחה לוסטיג ואיש החינוך ד"ר יוסף לנג, אמרו על ירקוני: "הוא נטע בנו את אהבת ארץ ישראל. הוא היה דמות לחיקוי וחינך אותנו לאהבת האדמה. דיבר איתנו תמיד בגובה העיניים".

בשנת 2005 נקרא הארכיון של פתח תקווה על שמו של עודד ירקוני.

==לקריאה נוספת==
* יוסף לנג, לפתח תקווה: קובץ מאמרים, איתי בחור-הוצאה לאור, 2012

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20160121031848/http://www.ptarchive.co.il/he/TheArchive.aspx אתר הארכיון לתולדות פתח תקווה]
* [https://web.archive.org/web/20160121031350/http://www.ptarchive.co.il/he/ArchiveItem.aspx?t=3&p=59&iid=72 הארכיון האישי של עודד ירקוני] בארכיון לתולדות פתח תקווה
* [http://יוסף%20%20אלתר%20ליבוביץ יוסף - אלתר ליבוביץ, אלתר מיהוד]
* אליהו ירקוני

קטגוריה:עובדי משרד החינוך, התרבות והספורט
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:בוגרי בית הספר פיק"א
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית לחינוך ע"ש דוד ילין
קטגוריה:מנהלי בתי ספר ישראלים
קטגוריה:לוחמי הבריגדה היהודית
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1921
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
לוק קיקלי

לוק קיקלי (באנגלית: Luke Kuechly; נולד ב-20 באפריל 1991) הוא שחקן פוטבול אמריקאי לשעבר. הוא שיחק בעמדת הליינבקר בקבוצת קרוליינה פנתרס מה-NFL והיה משחקני ההגנה הבולטים בליגה, הוא זכה בתואר שחקן ההגנה של השנה ב-2013, נבחר לרוקי השנה בהגנה בשנת 2012, נבחר חמש פעמים לנבחרת העונה (אול-פרו) ושבע פעמים למשחק הפרו בול.

==ביוגרפיה==
קיקלי נולד בסינסינטי שבאוהיו האמצעי מבין שלושה אחים.

===קריירה במכללות===
בשנת 2009 החל ללמוד באוניברסיטת בוסטון קולג'. כבר בעונתו הראשונה בקבוצת הפוטבול של בוסטון קולג' פתח בהרכב ובתום העונה הוביל את ליגת ה-ACC וסיים שני בכל ה-NCAA עם 158 תיקולים. הוא נבחר לשחקן ההגנה של השנה ב-ACC. בעונתו השנייה הוביל את ה-NCAA עם 183 תיקולים ונבחר לנבחרת העונה בקולג'ים על ידי כל הגופים הבוחרים. בעונתו השלישית הוביל פעם נוספת את ה-NCAA עם 191 תיקולים. הוא נבחר לנבחרת השנה ב-NCAA, זכה בפרס נגורסקי ופרס לוט לשחקן ההגנה המצטיין בקולג'ים, לפרס לומברדי ולפרס בטקס לליינבקר המצטיין. בתום העונה החליט לא להמשיך לשנה נוספת באוניברסיטה ולהעמיד עצמו לבחירה בדראפט ה-NFL.

===קריירה ב-NFL===
קיקלי נבחר במקום התשיעי בסיבוב הראשון של הדראפט על ידי קרוליינה פנתרס. הוא חתם על חוזה ל-4 שנים בסכום של כ-12.58 מיליון דולר. הוא פתח בכל 16 המשחקים בעונתו הראשונה ורשם 165 תיקולים (103 מהם ללא עזרה), 3 השתלטויות על איבודי כדור ושתי חטיפות. בתום העונה נבחר לרוקי השנה בהגנה. 

בעונת 2013 השיג 166 תיקולים (96 מהם ללא עזרה) ו-4 חטיפות. במשחק מול ניו אורלינס סיינטס השיג 26 תיקולים, וקבע בכך שיא NFL. הוא נבחר באותה עונה לשחקן ההגנה של השנה, לנבחרת העונה ולמשחק הפרו בול. 

בעונת 2014 השיג 171 תיקולים (107 מהם ללא עזרה), חטיפה אחת וגרימה לאיבוד כדור אחת. הוא נבחר בפעם השנייה ברציפות לנבחרת העונה ולמשחק הפרו בול. בפלייאוף השיג 10 תיקולים וחטיפה אחת בניצחון מל אריזונה קרדינלס ו-8 תיקולים בהפסד בסיבוב השני לסיאטל סיהוקס. 

בעונת 2015 סייע לפנתרס לסיים במאזן הטוב בליגה של 1-15. הוא השיג בעונה זו 118 תיקולים (76 ללא עזרה) 4 חטיפות והשתלטות אחת על איבוד כדור. בפלייאוף השיג 11 תיקולים וחטיפה אחת לטאצ'דאון בניצחון על סיאטל סיהוקס ובגמר ה-NFC השיג 8 תיקולים וחטיפה אחת לטאצ'דאון בניצחון על אריזונה קרדינלס. בסופרבול 50 השיג 10 תיקולים וסאק אחד בהפסד קבוצתו לדנוור ברונקוס.

בעונת 2016 סבל מזעזוע מוח לאחר 10 מחזורים והחמיץ את שאר העונה.

בעונת 2017 נבחר בפעם החמישית ברציפות לפרו בול ובפעם הרביעית לנבחרת העונה. כמו כן זכה בפרס ארט רוני לשחקן ההוגן של העונה.

בינואר 2020 הודיע במפתיע על פרישתו ממשחק.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.panthers.com/team/roster/Luke-Kuechly/82dad784-808c-4fea-8c8d-1277507487ee לוק קיקלי] באתר קרוליינה פנתרס
* [http://www.pro-football-reference.com/players/K/KuecLu00.htm לוק קיקלי] באתר pro-football-reference.com
* [http://www.bceagles.com/roster.aspx?rp_id=1595 לוק קיקלי] באתר בוסטון קולג'

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני פוטבול אמריקאים
קטגוריה:שחקני קרוליינה פנתרס
קטגוריה:בוגרי בוסטון קולג'
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1991
ערוד (חז"ל)

בספרות חז"ל מוזכר השם ערוד ביחס לשני בעלי חיים: 
#הערוד המוזכר במקרא<ref> ועוד</ref> שהוא חמור הבר, בדומה לערוד בעברית המודרנית<ref>רש"י איוב פרק לט פסוק ה</ref>.
# זוחל ארסי אולי מין נחש או לטאה. מין זה נקרא לעיתים "עָרוֹד" ולעיתים "עַרְוָד" (בכתיב מלא: ערווד) ולפעמים גם "חברבר"<ref>וכן באיותים שונים: חורור, חוורוור, חוורבר</ref><ref></ref>, ככל הנראה על שם החברבורות שעל גופו.

== זיהוי ==
=== הערוד המקראי ===
הערוד המקראי מזוהה בחז"ל כמין הדומה לחמור<ref>: "החמור והערוד אף על פי שדומין זה לזה כלאים זה בזה</ref> אך לעומת חמור הבית הוא פראי<ref>דברים רבה (ליברמן) ה, ח: "כשם שהערוד הזה גדל במדבר ואין אימת מלכות עליו, כך חשבתי שלא תהא אימת מלכות עליכם"; רש"י ל </ref>. בתלמוד מוזכר הערוד מספר פעמים בהקשר לכך שאין הוא משמש בדרך כלל את האדם, אם כי הדבר אפשרי<ref>, וראו:</ref>. 

=== הערוד הארסי ===
הערוד החז"לי חי בחורים שבקרקע בסלעים

על פי הספרא החברבר הוא ממיני הצב, כלומר לטאה, ועל פי התלמוד הבבלי הערוד הוא הכלאה של מיני זוחלים שונים: "וראיתי נחש שכרוך עליה הצב לימים יצא מהם ערוד". 

רב סעדיה גאון (רס"ג) סבר שהערוד הוא מין נחש בנוסף יש שזיהו את הערוד עם נחש שרף (נחש מעופף).

== באגדה ==
בתוספתא מסופר: "אמרו עליו על רבי חנינא בן דוסא שהיה מתפלל ונשכו ערוד ולא הפסיק. הלכו תלמידיו ומצאוהו (=את הערוד) מת על פי חורו, אמרו אוי לו לאדם שנשכו ערוד, אוי לו לערוד שנשכו לבן דוסא".

בתלמוד הבבלי מובא המעשה בשינוי פרטים: "מעשה במקום אחד שהיה ערוד והיה מזיק את הבריות באו והודיעו לו לר' חנינא בן דוסא אמר להם הראו לי את חורו הראוהו את חורו נתן עקבו על פי החור יצא ונשכו ומת אותו ערוד נטלו על כתפו והביאו לבית המדרש אמר להם ראו בני אין ערוד ממית אלא החטא ממית באותה שעה אמרו אוי לו לאדם שפגע בו ערוד ואוי לו לערוד שפגע בו ר' חנינא בן דוסא".

במדרשים שונים מסופר שאם הנשוך מקדים ומגיע למים חייו ניצלים ויש המוסיפים שבמקרה זה הערוד אף מת ושהנס במעשה לר' חנינא בן דוסא היה שנבקע לו מעיין מתחת רגלו. 

== קישורים חיצוניים ==
* 

==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:זוחלים מיתולוגיים
קטגוריה:אגדות יהודיות
קטגוריה:יצורים מהמיתולוגיה היהודית
אליהו ירקוני

"אליהו ירקוני – זקן המורים בבית הספר פיק"א", תבליט גבס מאת [[זאב צורנמל]]
אליהו יַרקוֹני (גרינפֶלד) (כ"ד באלול תרמ"ו, 24 בספטמבר 1886 – י"ז בסיוון תשל"ג, 17 ביוני 1973) היה מחנך עברי ואיש ציבור במושבה פתח תקווה, מורה לטבע שנודע בכינויו "זקן המורים".

==ביוגרפיה==
ירקוני נולד בשם אליהו גרינפלד בקיץ 1886 בעיר סלוצק שבפלך מינסק, האימפריה הרוסית (רוסיה הלבנה), בנם של חסיה לבית פיינברג ואברהם גרינפלד, פקיד אצל סוחר יערות.
קיבל חינוך יהודי מסורתי ב"חדרים" ובישיבות שונות ולבסוף בסניף של ישיבת סלובודקה בסלוצק שבהנהלת הרב יעקב דוד וילובסקי (הרידב"ז). יצא להשכלה, ולאחר שלמד כתלמיד אקסטרני נבחן בחינת בגרות בגימנסיה הממשלתית בסלוצק והוסמך כמורה עממי. עבד כמורה ב"חדר מתוקן" בסלוצק במשך כשנה, ואחר-כך בקובלקי שבפלך פולטבה. בנוסף לקח חלק בפעילות הציונית והשתתף בהגנה העצמית היהודית.
בקיץ תרע"ב (1912) עלה לארץ ישראל והיה מורה בשיעורי ערב לעברית בבית הספר לבנות בנווה צדק. כעבור כשנה (תרע"ג) התיישב במושבה פתח תקווה ועבד בה כמורה.

בפברואר 1920 נישא להניה (בת חנה ואלתר ליבוביץ). בני הזוג היו הורים לבן ושלוש בנות.

בהגיעו לגבורות הוענקה לו אזרחות כבוד של פתח תקווה.

ירקוני נפטר ביוני 1973, בגיל 87. נקבר בבית העלמין סגולה בעירו.
אלמנתו הניה נפטרה מספר חודשים אחריו, בחודש מרץ 1974.

הותיר את ארבעת ילדיו: עודד ירקוני, חסיה פרויד, שלומית שפירא ונצה כץ, ונכדים. בנם עודד ירקוני (1921–2002) היה מורה ומחנך כאביו (הארכיון לתולדות פתח תקווה נקרא על שמו). בתם נצה נישאה ליצחק כ"ץ, ראש עיריית רחובות בשנים 1955–1967.

על שמו נקרא הרחוב "המורה אליהו" בפתח תקווה.

==לקריאה נוספת==
* 'המורה אליהו', בתוך: יחיעם פדן, פתח תקווה: מדריך הרחובות; עורך ראשי: יוסף אלקוני; ייעוץ מדעי: מרדכי נאור, הרצליה: עיריית פתח תקווה – לשכת הדובר; הוצאת מלוא, תשס"ט 2009, עמ' 104.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160314161013/http://www.rishonim.org.il/petach-tikva/Info/founder_show.aspx?id=248 אליהו ירקוני] באתר ראשונים: פתח תקווה
* [https://web.archive.org/web/20160121035944/http://www.ptarchive.co.il/he/ArchiveItem.aspx?t=3&p=59&iid=98 אליהו והניה ירקוני] באתר הארכיון לתולדות פתח תקווה ע"ש עודד ירקוני
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית ביישוב
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
לאטוביץ'

לאטוביץ (בפולנית: Latowicz) הוא כפר במחוז מינסק מזובייצקי שבפרובינציית מזוביה בפולין, כ-25 ק"מ דרומית מזרחית למינסק מזובייצקי, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

==תולדות היישוב==
היישוב נזכר מאמצע המאה ה-13 כיישוב מבוצר, ובשל מיקומו על דרך מסחר, הפך למרכז מסחרי לסביבתו החקלאית. בשנת 1423 הוענקו ליישוב זכויות עיר, ונקבעו בו ירידים ושווקים.

פלישת האימפריה השוודית לאזור באמצע המאה ה-17 הביאה לקטיעת שגשוג היישוב, ולצמצום חד במספר תושביו.

==יהודי לאטוביץ'==
יהודים ישבו ביישוב מהמאה ה-16, אך בשנת 1596 הוצא צו האוסר על מגוריהם בו. חרף זאת המשיך להתקיים בכפר יישוב יהודי קטן, ומהמחצית הראשונה של המאה ה-19 התקיימה בכפר קהילה. בין השנים 1827 ו-1862 הוטלו מגבלות מגורים על יהודי היישוב, והם רוכזו ברובע אחד בו.

בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 416 יהודים, כחמישית מתושביו. ב-14 באוקטובר 1942 במהלך הכיבוש הגרמני במלחמת העולם השנייה, שולחו יהודי היישוב למחנה ההשמדה טרבלינקה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/he/node/1070 לאטוביץ'] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
מאטיי דלאץ'

מאטיי דלאץ (בקרואטית: Matej Delač; נולד ב-20 באוגוסט 1992 בגורני ואקוף שבבוסניה והרצגובינה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת השוער בקבוצת הורסנס.

== קריירת מועדונים ==
=== אינטר זפרשיץ' ===
דלאץ' נולד בגורני ואקוף שבבוסניה והרצגובינה. הוא גדל במחלקת הנוער של אינטר זפרשיץ' מליגת העל הקרואטית. ב-22 בפברואר 2009 ערך דלאץ' את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, כששיחק 90 דקות בניצחון 1-0 על NK זאגרב במסגרת המחזור ה-19 בליגה, והפך לשחקן הצעיר ביותר שמשחק בליגת העל הקרואטית, כשהוא בן 16 ו-186 ימים. במשחק הבכורה שלו הציל פנדל בדקה ה-85 ונבחר כאיש המשחק. עד לסיום אותה עונה ערך דלאץ' 15 הופעות, ובעונה הבאה ערך 23 הופעות נוספות.

=== צ'לסי ===
ב-11 בספטמבר 2009, יומיים לאחר ההפסד של נבחרת קרואטיה לנבחרת אנגליה באצטדיון ומבלי, דווח בתקשורת הקרואטית כי דלאץ' נשאר בלונדון לבדיקות רפואיות ושהוא קרוב לחתום בצ'לסי, לאחר מעקב של סקאוטים מצ'לסי אחריו. ב-17 בספטמבר 2009 הוכרז במסיבת עיתונאים כי דלאץ' חתם על חוזה ל-5 שנים בצ'לסי שיחל בחודש ינואר 2011, ושעד אז הוא ימשיך לשחק באינטר זפרשיץ' ומשכורתו תשולם על ידי צ'לסי, ושהוא יתאמן עם צ'לסי כאשר הדבר יהיה אפשרי.

ב-11 בספטמבר 2015 חתם דלאץ' על חוזה חדש ל-4 שנים בצ'לסי.

=== השאלות ===
ב-24 באוגוסט 2010 הושאל דלאץ' לוויטסה ארנהם לעונה אחת, אך הוא לא ערך הופעות במדי הקבוצה בעונה זו. ב-13 בספטמבר 2011 הושאל לדינמו בודייוביצה מליגת העל הצ'כית, בה ערך הופעה אחת בלבד, בה ספג 4 שערים מויקטוריה פלזן. בהמשך הושאל לויטוריה דה גימארייש, אך לא שיחק וערך הופעה אחת בלבד בקבוצת המילואים שלה, ויטוריה דה גימארייש ב'. בחודש ינואר 2013 הושאל לאינטר זפרשיץ' למשך חצי עונה. בחודש יולי 2013 הושאל דלאץ' לוויבודינה נובי סאד למשך עונה אחת. באמצע המחצית הראשונה של העונה, איבד דלאץ' את תפקידו כשוער הראשון של הקבוצה, ובסוף חודש דצמבר החליט לסיים את השאלתו מוקדם. לאחר מכן הושאל דלאץ' לסרייבו מליגת העל של בוסניה והרצגובינה וזכה איתה בגביע הבוסני, ובהמשך הושאל לארל. לאחר מכן הושאל פעם נוספת לסרייבו, איתה זכה באליפות בוסניה והרצגובינה. ב-22 ביולי 2016 הושאל למוסקרון הבלגית.

== תארים ==
;פה.קה. סרייבו
* הגביע הבוסני (1): 2013/2014
* אליפות בוסניה והרצגובינה (1): 2014/2015

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים קרואטים
קטגוריה:שוערי כדורגל קרואטים
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני ויטוריה דה גימארייש
קטגוריה:כדורגלני ויטסה ארנהם
קטגוריה:כדורגלני דינמו צ'סקה בודייוביצה
קטגוריה:כדורגלני אינטר זאפרשיץ'
קטגוריה:כדורגלני וויבודינה נובי סאד
קטגוריה:כדורגלני סרייבו
קטגוריה:כדורגלני ארל אביניון
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1992
Tear in My Heart

Tear in My Heart הוא סינגל מסוגת הפופ רוק, שנכתב על ידי חברי הלהקה האמריקאית Twenty One Pilots. שיר זה הוא חלק מאלבומה הרביעי של הלהקה Blurryface.

השיר הועלה ליוטיוב ב-6 באפריל 2015. הווידאו קליפ שלו בוים על ידי מארק קלספלד. בקליפ מופיעים שני חברי הלהקה ובנוסף, מופיעה שם גם אשתו של טיילר ג'וזף.

שיר זה הוא אחד מהשירים הפופולריים ביותר שהלהקה הוציאה. הוא הגיע למקום השני במצעד האיירפליי האלטרנטיבי של בילבורד.

== רשימת השמעה ==
=== הורדה דיגיטלית/סטרימיג ===
{| class="wikitable"
|-
! מספר !! שם !! אורך
|-
| 1. || "Tear in My Heart" || 3:08
|}

== מיקומי שיא ==
=== מצעדים שבועיים ===
{| class="wikitable sortable"
|-
! מצעדים ודירוגים (2015) !! מיקומי שיא
|-
| קנדה הוט 100|| 88
|-
| Japan Hot 100|| 68
|-
| מצעד האיירפליי האלטרנטיבי || 2
|-
| מצעד שירי הסטרימינג (רוק) || 6
|}

=== מצעדי סוף שנה ===
{| class="wikitable sortable"
|-
! מצעדי סוף שנה (2015) !! מיקומי שיא
|-
| מצעד השירים האלטרנטיביים || 6
|-
| מצעד שירי הרוק || 14
|-
| מצעד הרוק איירפליי || 9
|-
| מצעד שירי הרוק הדיגיטליים || 21
|-
| מצעד שירי הסטרימינג (רוק) || 20
|}

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable"
|-
! מקום !! תארים !! מכירות
|-
! ארצות הברית (RIAA)<ref></ref> 
| פלטינה 3× ||3,000,000
|}

== היסטורית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
|-
! מדינה !! תאריך יציאה !! פורמט !! חברת תקליטים
|-
! עולם
| 6 באפריל 2015 || הורדה דיגיטלית • סטרימינג||Fueled by Ramen
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.metrolyrics.com/tear-in-my-heart-lyrics-twenty-one-pilots.html המילים לשיר באתר MetroLyrics]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:שירי Twenty One Pilots
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פופ רוק אמריקאיים
קטגוריה:שירי פלטינה משולשת בארצות הברית
לוביצ'ה קרולבסקה

לוביצ'ה קרולבסקה (בפולנית: Lubycza Królewska) היא עיירה במחוז טומשוב לובלסקי שבפרובינציית לובלין בפולין, כ-16 ק"מ דרומית מזרחית לטומשוב מזובייצקי ובסמוך לגבול אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. נמצאת בחבל גליציה המערבית ההיסטורי.

==תולדות היישוב==
העיירה נזכרת לראשונה בשנת 1667, ובמהלך המאה ה-18 הוענקו לה זכויות עיר. בראשית המאה ה-19 הוקמו בעיירה מספר מפעלי תעשייה קטנים.

שרפה שפגעה ביישוב בשנת 1834 הביאה לחורבנו הכמעט מוחלט. במהלך מלחמת העולם הראשונה נהרסו בתים רבים ביישוב.

==יהודי לוביצ'ה קרולבסקה==
היהודים נטלו חלק מרכזי בפיתוח כלכלת היישוב, ובמסחר שהתנהל בו. בסוף המאה ה-19 פעלו בעיירה אדמו"רים משושלת רוקח, ובתקופה זו נמנו בעיירה 821 יהודים. 

בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות ציונית, ונמנו בה 629 יהודים, מתוך 710 תושבים.

בסוף פברואר 1942, תחת הכיבוש הגרמני, צורפו כמה עשרות מיהודי העיירה למשלוחים למחנה ההשמדה בלז'ץ. בראשית סתיו 1942 נערכה אקציה שנייה בעיירה, בה שולחו רבים מיהודיה לבלז'ץ. באוקטובר 1942 גורשו אחרוני יהודי העיירה לראווה רוסקה, וחלקו שם את גורל יתר יהודי המקום.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/he/node/1090 לוביצ'ה קרולבסקה] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:לובלין (פרובינציה): עיירות יהודיות
בוסטון קולג'

ספריית ברנס
בוסטון קולג (באנגלית: Boston College) היא אוניברסיטה פרטית קתולית הממוקמת בצ'סנט היל שבסמוך לעיר בוסטון במדינת מסצ'וסטס שבארצות הברית. האוניברסיטה נוסדה ב-1863 על ידי מסדר הישועים ולומדים בה 14,100 סטודנטים.

==היסטוריה==
המוסד הוקם ב-1863 על ידי מסדר הישועים במטרה לספק שירותי השכלה גבוהה לקהילת המהגרים האירים קתולים. בתחילה פעל המוסד מבניין בשכונת סאות' אנד בבוסטון ב-1909 עברה האוניברסיטה לצ'סנט היל, הסמוכה לבוסטון על שטח של כ-31 אקר. במהלך השנים הורחב שטח הקמפוס הראשי בצ'סנט היל לכ-130 אקר, בנוסף הוקמו שלוחות נוספות במדינת מסצ'וסטס: קמפוסים בניוטון ובברייטון, מרכז אקדמי בדובר ומצפה כוכבים ומעבדה בווסטון.

==מבנה ארגוני==
קולג'ים ובתי ספר:
*מוריסי קולג' לאומנות ומדעים
*בית הספר למשפטים
*בית הספר לעבודה סוציאלית
*וודס קולג' ללימודים מתקדמים
*בית ספר קרול לניהול
*בית ספר ויליאם פ. קונל לאחיות
*בית הספר ללימודי דת וכמורה
*בית ספר לינץ' לחינוך

==ספורט==
נבחרות הספורט של האוניברסיטה מתחרות ב-29 ענפים שונים. הענף הבולט הוא הוקי קרח בו זכתה נבחרת הגברים בחמש אליפויות ה-NCAA בשנים 1949, 2001, 2008, 2010, 2012. נבחרת הפוטבול זכתה באליפות ב-1940.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

*
בוסטון קולג'
קטגוריה:ישועים
קטגוריה:ארצות הברית: אוניברסיטאות ומכללות פרטיות
קטגוריה:ארצות הברית: אוניברסיטאות ומכללות נוצריות