OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
חבילת יישומים משרדיים

[[LibreOffice Writer]]
חבילת יישומים משרדיים היא אוסף תוכנות לשימושים משרדיים נפוצים. בחבילה כזו נהוג לכלול מעבד תמלילים, גיליון אלקטרוני, מסד נתונים, מצגת שקפים, תוכנה לניהול דואר אלקטרוני ועוד. תוכנות אלה מסוגלות לפעול יחדיו בעיבוד נתונים ובכך מאפשרות קלות שימוש ולעיתים אף חיסכון כספי אם היה המשתמש נזקק לכולן והיה צריך לשלם סכום כספי עבור כל אחת ואחת מן התוכנות בנפרד. 

חבילות יישומים משרדיים פופולריות הן: מיקרוסופט אופיס הקניינית ואופן אופיס וליברה אופיס החופשיות. הראשונה מהנ"ל היא הפופולרית מכולן.

==ראו גם==
* מונחים בתוכנה
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תוכנות עסקיות
קטגוריה:מונחים בתוכנה
בינון החולה

בִּינוּן הַחוּלָה המוכר גם כנון הגליל או נון החולה, שם מדעי: Oxynoemacheilus galilaeus) הוא מין של דג ממשפחת הבינוניים האנדמי לאגם החולה ולאזור פתחת הנחלים אשר הזינו אותו. תפוצתו העיקרית באגם הייתה באזור הקרקעית ובמים הרדודים בסמוך לחופים, וכן בינות לשורשי עצי הערבה.

המין נצפה לראשונה בשנת 1862 על ידי האסקווייר Th. W. Beddome אשר אף שלח דג אחד למוזיאון הבריטי. שמו המדעי הראשון של המין - Cobitis galilaea, ניתן לו בשנת 1864 ואילו שמו המדעי השני - Nemachilus galilaeus, ניתן לו בשנת 1868. שניהם על ידי הזואולוג, האיכטיולוג וההרפטולוג Albert Günther.

==תיאור==
איור של נון הגליל (R. Mintern) מתוך הספר, The Survey of western Palestine מאת [[הנרי בייקר טריסטראם (1884)]]
ייחודו של דג בינון החולה בא לידי ביטוי בהיעדר מוחלט של קשקשים, בדומה לדג השפמנון. אורכו הגיע ל-8 ס"מ והוא כוסה בנקודות חומות, אשר הקנו לו מראה מנומר. בנוסף לכך הכיל גוונו 4 פסים מוצלבים בקדמת- ומאחורי-סנפיר הגב.

גובהו של הדג היה קצר במידה ניכרת בהשוואה לאורך ראשו ועיניו היו קטנות ובעלות 3 עפעפים.

סנפיר הזנב שלו היה קטום והזכיר בצורתו את זה של דג הסלמון. שוליו העליונים של סנפיר הגב היו אחידים ומשופעים והוא עצמו היה ממוקם קרוב יותר לקצה ראשו של הדג מאשר לשורש סנפיר זנבו. אורך כל אחד מסנפירי החזה היה שקול ל-1/2 מהמרחק שבין בסיס סנפיר החזה לבין בסיס סנפיר הגחון.

אורך ראשו הגיע לכדי 1/6 מאורכו הכללי.

==שימור המין==
בינון החולה נכחד, ככל הנראה, בעת ייבוש אגם החולה בשנות ה-50 של המאה ה-20 והפעם האחרונה בה נצפה באגם הייתה בשנת 1953.

לאורך השנים היו שטענו כי הבחינו בדג בשני אגמים נוספים - הכנרת ומוזאייריב (Muzayrib) שבסוריה, שניהם נמצאים בתחום אגן הניקוז של נהר הירדן (מימי אגם מוזאייריב מתנקזים בסופו של הדבר לירמוך, אשר בתורו נשפך לירדן). מרבית האיכתיולוגים סברו כי מדובר בטעות בזיהוי, אולם בשנת 2013 אושרה הימצאותו של המין באגם מוזאייריב. עם זאת, מצויה אוכלוסיית המין באגם זה במגמת ירידה מתמשכת בעקבות צמצום וזיהום שטח האגם, דבר אשר מציב את אוכלוסיית נון הגליל בסכנת הכחדה חמורה.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.iucnredlist.org/search/details.php/61277/summ בינון החולה] באתר [http://www.iucnredlist.org/ הרשימה האדומה של IUCN]
==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1864
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלברט גינטר
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:ארץ ישראל: דגי מים מתוקים
קטגוריה:בינוניים
עגולשון שחור-גחון

עֲגֻלָּשׁוֹן שְׁחוֹר-גָּחוֹן (שם מדעי: Latonia nigriventer) הוא מין חסר זנב קטן ממשפחת העגולשוניים, אנדמי לאגם החולה, אשר נחשב לנכחד מאז שנות ה-50 ועד לגילויו מחדש בשנת 2011. עד לייבוש אגם החולה הייתה תפוצת המין בחוף המזרחי של האגם והביצה, באזור פג'ר ועין נוטרה. נכון לינואר 2018 אוכלוסייתו מוערכת במאות בודדות.

==היסטוריה==
בשנת 1940 מצאו היינריך מנדלסון והיינץ שטייניץ שלושה פרטים בשוליים המערביים של הגולן, סמוך לביצות החולה. שני פרטים (מתוך שלושה) שנלכדו ב-1940 וב-1955 עברו הליך שימור ונמצאים באוסף של האוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 2000 דיווח חוקר לבנוני כי צפה בפרט בביצת עמיק שבבקעת הלבנון, אולם שתי משלחות חוקרים שיצאו לאזור ב-2004 וב-2005 לא הצליחו לאשר את התצפית.<ref>Tron, François (2005). [https://lebanon.arocha.org/wp-content/uploads/sites/17/2015/04/ARL-SC-05-2-Rocha-2nd-Discoglossus-nigriventer-rediscovery-.pdf Second Discoglossus nigriventer rediscovery expedition in the Central Bekaa valley, Lebanon], A Rocha Lebanon</ref> מאז, שלח האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע ומשאבי הטבע (IUCN) משלחת של מומחי דו-חיים לחיפוש אחר מיני צפרדעים שנעלמו מן הטבע, וגם חיפושים אלו אחר הצפרדע העלו חרס.

המין, שהוכרז רשמית כנכחד ב-1996, שב ונתגלה ב-15 בנובמבר 2011 כאשר פקח רשות הטבע והגנים, יורם מלכה, מצא נקבת עגולשון בשמורת החולה. לאחר בדיקה מדעית אושר שמדובר בפרט של המין שנחשב לנכחד. לאחר מכן נלכדו מספר פרטים נוספים ששוחררו חזרה לטבע. העגולשון שחור-הגחון נכלל ב-2010 ברשימת עשרת מיני הדו-חיים הנדירים ביותר בעולם.

פרט העגולשון שנתגלה בנובמבר 2011

==סיווג==
כשהתגלה העגולשון הוא סווג כשייך לסוג Discoglossus (צפרדעים מנוקדות). מחקר שהתפרסם ב-2013 והתבסס על בדיקת השלד של הצפרדע ובפרט הגולגולת ועל בדיקות גנטיות גילה כי מין זה הוא מאובן חי – היחיד ששרד מהסוג לטוניה ששאר המינים בו נכחדו לפני כ-15,000 שנים עקב שינויי אקלים באירופה.

== קריאה נוספת ==
* אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. , עמודים 266–267

==ראו גם==
* צפרדע שיחים בוהקת

==קישורים חיצוניים==

* .
* 
* 
* [http://www.iucnredlist.org/apps/redlist/details/6715/0 עגולשון שחור גחון] באתר IUCN
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי היינץ שטייניץ
שחור גחון
קטגוריה:ארץ ישראל: דו-חיים
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:בעלי חיים בסכנת היעלמות מארץ ישראל
קטגוריה:דו-חיים יחידים בסוגם
קטגוריה:מאובנים חיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1943
דינורניטיים

השוואה בין מיני מואה שונים לאדם. מימין לשמאל: [[מואה יערית, דינורמיס מהמין Dinornis novaezealandiae, מואה מזרחית ודינורמיס מהמין Dinornis robustus.]]
שלד של [[דינורמיס.]]
דינורניטיים (שם מדעי: Dinornithiformes) המכונים גם עופות המואה הם סדרה נכחדת של עופות ענקיים שחיו בעבר בניו זילנד. 

אלו היו עופות חסרי יכולת תעופה שהוכחדו בניו זילנד בתחילת המאה ה-16 על ידי המאורים. הגדול שבהם, הדינורמיס היה מבין העופות הגדולים ביותר שחיו אז על פני כדור הארץ, משקלו היה כ-250 קילוגרם וגובהו הגיע לשלושה מטרים. עוף זה נבדל משאר העופות בכך שכלל לא היו לו כנפיים. עופות המואה ניזונו מצמחים, בעיקר עלים, זרדים ופירות.

המאורים, שהיו המתיישבים הראשונים בניו זילנד, צדו את עופות המואה ואכלו את בשרם. בנוסף, השתמשו בעצמותיהם לייצור חכות וקרסים, מחטים לאריגת בגדיהם, תכשיטים בהם עיטרו את גופם ועוד. יש המשערים שעוף זה נכחד בעקבות ציד והשמדת היערות, בית המחיה של המואה, בידי המאורים.

האויב הטבעי היחיד של העופות הבוגרים, היה עיט האסטי - עיט ענק שהיה כנראה מין הדורס הגדול ביותר מעולם. הוא תפס אותם עם טפריו העצומים ושיסע את איבריהם הפנימיים עד למותם.

==מיון==
עופות המואה כללו 9 מינים ב־6 סוגים, 3 משפחות וסדרה אחת:
*סדרה דינורניטיים (Dinornithiformes) - נכחדה
**משפחה Dinornithidae
***סוג דינורניס (Dinornis)
****מין Dinornis novaezealandiae
****מין Dinornis robustus
**משפחה Emeidae
***סוג ומין יחיד מואה יערית (Anomalopteryx didiformis)
***סוג ומין יחיד מואה מזרחית (Emeus crassus)
***סוג ומין יחיד מואה רחבת-מקור (Euryapteryx curtus)
***סוג פכיאורניס (Pachyornis)
****מין Pachyornis elephantopus
****מין Pachyornis geranoides
****מין Pachyornis australis
**משפחה Megalapterygidae
***סוג ומין יחיד מואת הרמה (Megalapteryx didinus)

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1853
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1853
קטגוריה:טקסונים שהתפתחו במיוקן
משפטים

הציווי לשפוט משפט, במבואת [[בית הדין הרבני הגדול לשעבר בהיכל שלמה בירושלים]]
משפטים הם תחום העוסק בחקר הפרדיגמה של החוק ודרכי אכיפתו. מחד, יש המסווגים את המשפטים כתחום אינטרדיסציפלינרי עקב אופיו של התחום – תחום המתקשר הן למדעי החברה, הן למדעי הרוח והן למדע המדינה; מאידך, הגישה הנפוצה רואה בו תחום העומד בפני עצמו.

==רקע, מטרות והיסטוריה==
כרקע לתחום המשפטים, החברה האנושית לדורותיה גיבשה לעצמה במהלך ההיסטוריה "קודי התנהגות" אשר כל החברים בה אמורים לנהוג לפיהם. אלה הם החוקים, אשר נועדו להסדיר באופן פורמלי את האינטראקציה החברתית על פי עקרונות שונים, המיוחסים לרוב על ידי הקבוצות השולטות בחברה כמייצגי המוסר.

לדוגמה, חוק הרווח בכל התרבויות בהן קיים קניין פרטי, למשל, הוא ציווי כגון "לא תגנוב", המוכר לנו מאז שחר ההיסטוריה, מהתנ"ך ומחוקי חמורבי, ועד לחוקי כל מדינה ומדינה בעולם המודרני.

על אף שהחוקים מיוחסים כמעט בכל התרבויות (ולרוב בדיעבד) לעקרונות מוסריים, ההתנסות ההיסטורית מראה כי בטבע האנושי יש מגמה מתמדת, לפיה לא כל הפרטים עליהם חלים החוקים מקפידים לקיים אותם כל הזמן. לשם צמצום מגמה זו הוקמו על ידי הקבוצות המחוקקות מערכות משפט, המקיימות סנקציות המופעלות על חלק ממפרי החוקים, על פי מדיניות מוגדרת מראש.

למערכת המשפט מטרות רבות, אשר הראשית שבהן היא בהסדרת הנורמות בחברה והכרעה בסכסוכים, על בסיס נורמות רצויות. תכלית מרכזית נוספת היא יצירת מערך הרתעה לפרטים בחברה, אשר משנה את שיקולי הרווח-הפסד שלהם בעת שהם שוקלים האם להפר את החוק, מתוך הנחה כי שיקולי רווח-הפסד רציונליים תקפים במקרים אלו. מערכת המשפט גם משקפת את ערכיה ותפישותיה של החברה וגם מעצבת אותם על פי אמות המידה הראויות בעיני מפתחיה.

בתקופות קדומות היו נהוגים עונשים גופניים (החל מ"שן תחת שן" וכלה בעונש מוות) ואילו בעידן המודרני נהוגים יותר, ברוב המדינות המתקדמות, עונשי מאסר, המגבילים את חירותו של העבריין, וקנסות – עונשים כספיים.

עידן הגלובליזציה לא פוסח על תחום המשפט: נעשים ניסיונות להקים "בית משפט בין-לאומי" בר חשיבות ולגיטימציה בין-לאומית, אשר יאכוף חוקים בין-לאומיים וידון בעבירות בעלות משמעות בין-לאומית (פשעי מלחמה, למשל), באופן חוצה גבולות ומדינות. מוסדות שכאלו כבר קיימים בתחומים מוגדרים, ובעיקר בכלכלה.

==ראו גם==
*משפטים - מונחים
*לימודי משפטים בישראל

===תחומי משפט עיקריים===

*משפט ציבורי: משפט חוקתי ומשפט מנהלי
*משפט פלילי
*משפט אזרחי
*משפט בין-לאומי

====ענפי משפט משניים====

==לקריאה נוספת==
* חיים ה' כהן, המשפט, הוצאת מוסד ביאליק, 1991.
* יורם דינשטיין, יסודות המשפט, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986.
* .
* מנחם מאוטנר, על החינוך המשפטי, הוצאת רמות, 2002.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.court.gov.il/heb/home.htm האתר הממשלתי של הרשות השופטת]
* [http://www.law-info.co.il הפורטל המשפטי לאזרח] - מידע על תחומי משפט רבים, מאמרים, טיפים, פורומים, עורכי דין ועוד
* [http://www.Legal-Rights.co.il אתר המשפט הזמין] - פורטל משפטי המכיל מאמרים רבים, דוגמאות חוזים, מילונים משפטיים ועוד
*[http://haifalawfaculty.blogspot.com/ בלוג הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה]
* [http://academic.haifa.ac.il/Programs/Programs.asp?AcademicGroupID=-1&BroadcastSeriesID=-1&ProgramTitle=&Par_12=&Par_8=%EE%F9%F4%E8&Par_3=&Par_2= מבחר סרטונים בנושא], באתר הערוץ האקדמי
* [http://www.kizur.co.il/search_group.php?group=17 ראשי תיבות וקיצורים במשפטים]
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מדע המדינה
קווין מגי

עם מיקי ברקוביץ' מימינו במשחק מול הפניקס סאנס, 1984
קווין דורנל מגי (באנגלית: Kevin Dornell Magee; 24 בינואר 1959 – 23 באוקטובר 2003) היה כדורסלן אמריקאי שכיכב בקבוצת מכבי תל אביב בשנים 1984–1990.

==ביוגרפיה==
מגי נולד בגארי שבאינדיאנה. גובהו היה 2.03 מטרים. סיים את בית הספר התיכון בעיירה מגנוליה במיסיסיפי.
בתחילת הקריירה שיחק בארצות הברית באוניברסיטת קליפורניה באירוויין ונחשב לאחד השחקנים הטובים במכללה בכל הזמנים. נבחר בסיבוב השני בדראפט בליגת ה-NBA אך לא הצליח לקבל חוזה ועבר לשחק באירופה - עונה בסרגוסה, ספרד, ועונה בקבוצת וארזה האיטלקית. צביקה שרף יצא לאיטליה לגייס אותו והתרשם ממנו למרות שהיה אז פצוע בידו.

מגי שיחק בעמדת הפאוור פורוורד, והתבלט בשליטה ברחבה, בקליטת ריבאונדים רבים, ובקליעה רכה מחצי מרחק. הוא הוביל את קבוצתו להישגים רבים בהם אליפויות לאומיות ושלוש העפלות לשלב גמר גביע אירופה. מגי נחשב לאחד משחקני הכדורסל הזרים הטובים ביותר ששיחקו בישראל אי פעם, אף שלא הצליח להביא את הגביע האירופי לתל אביב. הוא היה אחד השחקנים האהובים ביותר על קהל האוהדים בישראל. קלע בממוצע למעלה מ-20 נקודות למשחק, ולקח מספר רב של ריבאונדים. מגי קלע 2,081 נקודות במדי מכבי תל אביב בגביע אירופה, והוא נמצא במקום השלישי בטבלת הקלעים.
במהלך שהותו בישראל היה פופולרי מאוד ואף הצטלם למספר פרסומות. הוא גם התחבר עם מוטי ארואסטי והגיע לישראל במיוחד להשתתף במשחק הפרידה שערכה מכבי לארואסטי לרגל פרישתו בשנת 1988.

לאחר שעזב את מכבי שיחק בקבוצת סרגוסה הספרדית. שנתיים לאחר מכן שב לשחק בישראל, הפעם במכבי ראשון לציון, שם שיחק עונה אחת.

לאחר מכן פרש ממשחק ושב עם משפחתו לארצות הברית. השתקע בעיירה סאמיט שבדרום-מערב מיסיסיפי, שרוב תושביה שחורים.

== חיים אישיים ==
היה נשוי למלאני ולשניים היו שלושה ילדים. בזמן ששהה בישראל למדו ילדיו בבית הספר האמריקאי. 
מגי נהרג ב-23 באוקטובר 2003 בתאונת דרכים, בכביש המהיר 55 בדרכו בלילה מן העבודה לביתו, דרומית לעיירה איימיט בלואיזיאנה, כאשר רכבו התנגש ברכב אחר (במרחק של כחצי שעת נסיעה מביתו). בן 44 במותו.

אלמנתו, מלאני, נפטרה מנגיף הקורונה באפריל 2021.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני מכללת סאדלבק
קטגוריה:בחירות דראפט של פיניקס סאנס
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי ראשון לציון
קטגוריה:כדורסלני סרגוסה באסקט
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בארצות הברית
קטגוריה:כדורסלני וארזה
קטגוריה:מלך הסלים של ליגת העל בכדורסל
קטגוריה:כדורסלני ראסינג פריז
קטגוריה:אינדיאנה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוקסיליום טורינו
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1959
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2003
לוקמיה

לוקמיה (באנגלית: Leukemia) או סרטן הדם היא אחת מצורות מחלת הסרטן, והיא גורמת להיווצרות לא-תקינה ומוגברת של תאי דם במח העצם. תחילה מתנהגים התאים בצורה כמעט רגילה, אך עם הזמן דוחקים את תאי הדם הלבנים, את האדומים ואת טסיות הדם.

הסרטן מתחלק לשני סוגים:
* לוקמיה כרונית: בתחילת המחלה תאי הדם הסרטניים עדיין מבצעים את תפקידם, ולעיתים קרובות אין סימפטומים לאנשים הסובלים מהלוקמיה הזו. אך, עם הזמן הסרטן מתגבר והסימפטומים מתחזקים.
* לוקמיה חריפה (אקוטית): תאי הדם מעוותים מאוד ואינם מסוגלים לבצע את תפקידם. הם מתרבים בקצב גבוה מאוד ולכן המחלה הולכת ומחמירה בקצב מהיר. קיימים שני סוגים של המחלה: לוקמיה מיאלואידית חריפה (AML) - הנפוצה יותר בקרב מבוגרים, ולוקמיה לימפוציטית חריפה (ALL), הנפוצה יותר בקרב ילדים.

== גורמי סיכון ==
עבור רוב החולים סיבת המחלה אינה ידועה. מחקרים הראו שיש גורמים המגבירים את הסיכון לחלות במחלה, כגון חשיפה לרמות גבוהות של קרינה מייננת, חשיפה לכימיקלים קרצינוגניים מסוימים (בנזן, פורמאלדהיד, טיפולים כימותרפיים ועוד), פגמים גנטיים שונים ובכללם תסמונת דאון, ונגיפים מסוימים.

בעבר, מחקרים הראו שגם חשיפה לשדות אלקטרומגנטיים עלולה לעודד את המחלה, אך מחקרים אחרונים הוכיחו שהקשר בין הדברים קלוש, אם בכלל.

== תסמינים ==
{|
|- style="vertical-align: top;"
|
* קדחת והזעה מוגברת
* זיהומים תכופים
* עייפות, חולשה או תשישות
* כאב ראש
* דימום מחבלות קלות
|
* כאב במפרקים ובעצמות
* בלוטות לימפה נפוחות
* אובדן משקל
*כתמים אדומים מתחת לרקמות העור
|}

== דרכי טיפול ==
{|
|- style="vertical-align: top;"
|
* כימותרפיה
* טיפולים ביולוגיים
|
* רדיותרפיה
* השתלת מח עצם
|}

== ראו גם ==
* HIV נגד לוקמיה

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* [http://Halil.org.il עמותת חלי"ל האור]- עמותת חולי לימפומה ולוקמיה בישראל
* 
* 

קטגוריה:גידולים ממאירים ראשוניים במערכת הלימפה וברקמות יוצרות דם
WYSIWYG

[[לורם איפסום WYSIWYG בעורך LaTeX]]
המושג WYSIWYG (ראשי התיבות של What You See Is What You Get; בעברית: "מה שרואים הוא מה שמקבלים"; נהגה: "וויזיוויג") הוא כינוי לתוכנה המדמה את התוצר המוגמר כבר בזמן יצירתו ועריכתו.

WYSIWYG היא תכונה של תוכנות עריכה (מעבד תמלילים, עורך HTML וכו'), שבהן הדף המוצג על-גבי הצג בזמן עריכת המסמך זהה לזה שיוצג בתוצאה הסופית: דף במדפסת במקרה של מעבד תמלילים, דף בדפדפן אינטרנט במקרה של עורך HTML וכדומה. תכונה זו מאפיינת את מעבדי התמלילים לסביבת Windows, ובראשם Microsoft Word (גם מעבד התמלילים הישראלי "דגש" ניחן בתכונה זו, וכך גם גרסת Windows של QText).

טכניקה זו, המעניקה נוחות רבה למשתמש במעבד התמלילים, פותחה בסוף שנות השבעים במרכז המחקר של חברת זירוקס בפאלו אלטו ("זירוקס פארק"), במעבד תמלילים בשם בראבו. את הפיתוח הוביל צ'ארלס סימוני, שעבר לאחר מכן לחברת מיקרוסופט ושם הוביל את פיתוחו של Word.

==יתרונות וחסרונות==
בין יתרונות ממשקי WYSIWYG ניתן לציין את היתרון הבולט והברור מאליו - שהתוצאה הסופית (או גרסה הקרובה מאוד לתוצאה הסופית) מוצגת לעיני המשתמש והוא מסוגל לצפות במוצר, כפי שייבנה בסופו של דבר.
במקביל לתוכנות בעלות מאפייני WYSIWYG ישנן גם תוכנות הנעדרות תכונה זו. 
תוכנות אלו דורשות מהמשתמשים בהן מאמץ רב יותר, ולעיתים אף היכרות מעמיקה יותר עם פקודות ושפות מחשב. כך למשל מעבד התמלילים המדעי LaTeX. עריכת דף HTML באמצעות עורך טקסט פשוט נעשית אף היא ללא תכונת WYSIWYG; עורכי HTML משוכללים יותר כוללים תכונה זו.
החסרון הבולט בשיטת WYSIWYG הוא ביעילות הקוד המתקבל. לדוגמה, קוד של עמוד HTML ממוצע שנוצר באמצעות עורך כמו Microsoft Frontpage יהיה ארוך יותר מאשר קובץ שנוצר ידנית, ולרוב גם פחות נוח לשינויים, וזאת כתוצאה מכך שאוטומציית ההפיכה של תצוגה לקוד מחויבת בקבלת החלטות עבור המשתמש, שאינן עולות תמיד בקנה אחד עם הגרסה היעילה ביותר.

==ראו גם==
* תוכנה - מונחים

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ממשקי משתמש במחשב
קטגוריה:מעבדי תמלילים
קטגוריה:מונחים בתוכנה
פרס רומא

פרס רומא (בצרפתית: Prix de Rome) היה פרס שנתי שניתן על ידי האקדמיה לאמנות בפריז לתלמידים המצטיינים בחריטה, בציור, באדריכלות ובפיסול.

הזוכים נשלחו ללמוד ארבע שנים על חשבון ממשלת צרפת, באקדמיית צרפת ברומא, שם נוסדה בשנת 1666 על ידי ז'אן-בטיסט קולבר, שהיה שר האמנות של לואי הארבעה עשר מלך צרפת. פרס זה ניתן לאמנים צעירים מבטיחים שהוכיחו את כישרונותיהם באמצעות מבחנים קשים.

ב-1803 נוסף הפרס במוזיקה, וב-1816 – הפרס בציור נוף היסטורי. עם הזמן חשיבות הפרס ירדה, ונמתחה ביקורת על התנהלות הוועדה המעניקה את הפרסים. המלחין מוריס ראוול הגיש מועמדות לפרס חמש פעמים אך לא זכה בפרס (בשנת 1902 הוא הפסיד לאלויס קונק ובשנת 1905, מכיוון ששוב לא הוענק הפרס לראוול ולאור הסערה הציבורית, שונה הרכב הוועדה בתחום המוזיקה).

ב-1968, כשהיה אנדרה מאלרו שר התרבות בממשלת צרפת, שונתה מתכונת הענקת הפרס, והבחירה בין המועמדים עברה לידי משרד התרבות והמדינה. כיום ניתנת לזוכים שהות של 6 עד 18 חודשים (לעיתים רחוקות שנתיים) באקדמיה הצרפתית לאמנות ברומא.

==קישורים חיצוניים==

* 

רומא
קטגוריה:רומא: תרבות
*
פרת הים של שטלר

פרת הים של שטלר (שם מדעי: Hydrodamalis giga), הוא מין נכחד, ממשפחת התחשיים, בה כלול היום תחש המשכן. הייתה הגדולה שבתחשאים (סירנות). היא נתגלתה במצר ברינג בשנת 1741 על ידי חוקר טבע ממוצא גרמני בשם גאורג שטלר שספינתו נטרפה סמוך לאי ברינג. פרת ים זו שקלה כ-8–10 טונות וניזונה בעיקר מאצות.

פרת הים נעלמה בשנת 1768, 27 שנים בלבד לאחר שנתגלתה לאירופאים במאה ה-18. <ref></ref> חוקרים משערים שאוכלוסיית פרות הים של שטלר הצטמצמה משמעותית עוד לפני כן. מינים רבים אחרים של מגה-פאונה נכחדו בתקופת הפליסטוקן המאוחר (אירוע ההכחדה הרבעוני ), וייתכן שאותם גורמים שהביאו להכחדה – שינויי אקלים שיצרו שינויים בגובה פני הים, ציד מוגבר על ידי בני אדם, או שילוב של גורמים אלה – הביאו להצטמצמות תחום המחייה של מין זה ולהידלדלות משמעותית של אוכלוסייתו. בעת גילויו למדע המודרני הייתה אוכלוסיית המין מצומצמת לשני איים באוקיינוס הארקטי והיא מנתה אלפי פרטים בודדים.

המפגש עם בני האדם במאה ה-18 היה קטלני עבור הפרטים הנותרים מהמין. שטלר תיאר את התנהגות המין כמתאפיין בחברותיות ונאמנות רבה של הפרטים אחד לשני, כך שכאשר פרט אחד הותקף על ידי ציידים, הפרטים האחרים התאספו סביבו באופן שאפשר לצוד גם אותם בקלות. המין ניצוד עבור פרווה ובשר – כל פרט שקל כ-10 טון ובשרו יכול היה להזין את צוות הספינה של שטלר למשך חודש. מרבית בני המאה ה-18 לא האמינו שהכחדה של מינים היא אפשרית. כשהתברר שפרות הים של שטלר נכחדו לחלוטין, הגילוי סייע לייסוד העיסוק של המדע בנושא.

ב-20 בנובמבר 2017 דווח באתר Siberian Times כי נחשפו חלקי שלד שהשתייכו לפרט של פרת הים של שטלר באורך של כשישה מטרים לחופי איי קומנדור שבאזור קמצ'טקה. בין העצמות שנחשפו היו 45 חוליות, 27 צלעות, עצם שכמה ועצמות נוספות.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

דגם של פרת הים.

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1780
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אברהרד אאוגוסט וילהלם פון צימרמן
קטגוריה:תחשיים
קטגוריה:תחשאים פרהיסטוריים
קטגוריה:יונקים שהוכחדו בידי האדם
קטגוריה:מגה-פאונה ימית של הפליסטוקן
מדעי האטמוספירה

מדעי האטמוספירה עוסקים בהבנת התהליכים הכימיים והפיזיקליים הקובעים את מערכות מזג האוויר, האקלים, ומערכות הגשם (עננים), את השינויים החלים בהן מסיבות טבעיות ומעשה ידי האדם ואת חקר שכבות האוויר העוטפות את כדור הארץ. מדעי האטמוספירה קשורים קשר הדוק למדעי הטבע ולמדעי כדור הארץ. <BR>
== מטאורולוגיה ==

מטאורולוגיה הוא מדע העוסק בחקר התופעות האטמוספיריות, תהליכי מזג האוויר וחיזויים. המטאורולוגיה שייכת למדעי כדור הארץ וגם למדעי האטמוספירה. היא מובדלת ממדע הקלימטולוגיה בחוקרהּ תופעות זמניות ואינה מתעניינת בתנאי מזג אוויר מקומיים לאורך זמן.
== קלימטולוגיה ==

קְלִימָטוֹלוֹגְיָה הוא מדע העוסק באקלים וחוקר את התופעות והגורמים הקשורים בו. מקור השם הוא במילה היוונית κλίμα, klima שפירושה מקום או אזור, כלומר חקר מזג האוויר באזור מסוים.

== פלאוקלימטולוגיה ==

פלאוקלימטולוגיה הוא מדע החוקר את האקלים ושינויי האקלים לאורך ההיסטוריה של כדור הארץ, כמו כן נערכים במסגרת זו שיטות לשיחזור האקלים הקדום וחקירת התופעות והגורמים הקשורים בו.

== פיזיקת עננים ==
פיזיקת עננים הוא מדע החוקר את התהליכים המתרחשים בתוך הענן הכוללים בין השאר:
* גידול דיפוזיוני של טיפות
* התאדות
* קפיאה
* המסה
* התנגשויות בין טיפות וחלקיקי קרח
* שבירה של טיפות וחלקיקי קרח
* גשם
* כוחות חשמליים בתוך הענן הכוללים גם ברק
* תהליכים טורבולנציה
* השפעה של אירוסולים

== הידרודינמיקה ==

הִידְרוֹדִינָמִיקָה היא תחום בפיזיקה ובהנדסה המהווה מימוש של מכניקת הזורמים לנוזלים כמו מים, שמן, דלק ודם. תחום זה עוסק בחקר זרימת הנוזלים ובפיתוח יישומים מעשיים שלו (כגון מדידת צמיגות, המצאת בוכנה הידראולית ועוד).

== קישורים חיצוניים ==

* [http://earth.wiki.huji.ac.il/index.php/עמוד_ראשי האנציקלופדיה למדעי כדור הארץ]
* [http://synlab.huji.ac.il/glossary_heb/Glossary.htm מילון מונחים אטמוספיריים]
* 

קטגוריה:מדעי הטבע
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
מדעי הסביבה

מדעי הסביבה הם המדעים העוסקים בסביבתם של יצורים על פני כדור הארץ. <BR> מדעים אלה כוללים את התחומים:
* אקולוגיה – ענף בביולוגיה החוקר את יחסי הגומלין בין אורגניזמים, ובין אורגניזמים וסביבתם
* קלימטולוגיה – מדע חקר האקלים
* ביוגאוגרפיה – חקר הפיזור הגאוגרפי של מינים ביולוגיים
** זואוגאוגרפיה – ענף בביוגאוגרפיה המתמקד בבעלי חיים
** פיטוגאוגרפיה – ענף בביוגאוגרפיה המתמקד בצמחים
* לימנולוגיה – מדע העוסק בחקר מקווי מים יבשתיים כנהרות ואגמים
* פלאוקלימטולוגיה – חקר האקלים לאורך ההיסטוריה של כדור הארץ
* פלאונטולוגיה (או פלאוביולוגיה) – חקר מאובני בעלי חיים (פלאוזואולוגיה), מאובני צמחים (פלאובוטניקה), מאובני מיקרואורגניזמים (מיקרופלאונטולוגיה) ומאובני האדם הקדמון (פלאואנתרופולוגיה)
* פלאואקולוגיה – חקר מאובנים במטרה להבין את הסביבה הקדומה של כדור הארץ

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
דוב מערות

דוב מערות (שם מדעי: Ursus spelaeus) הוא מין נכחד בסוג דוב.
== מאפיינים ==
דוב המערות חי באירופה ובאסיה בתקופת הפליסטוקן. ההבדל העיקרי בינו לבין הדוב החום הוא גודלו. משקלו היה כ-1,000 ק"ג, גובה כתפיו (בעמידה אנכית) היה שלושה וחצי מטרים, כ-30% גבוה מהדוב החום. הבדל בולט נוסף היה מצחו, שהיה גבוה ובולט. דוב המערות היה אוכל-כול. עיקר מזונו כלל עשבים, תותי בר ודבש, אך לעיתים צד גם יונקים קטנים. תוחלת חייו הגיעה לעשרים שנה.

קיימות מספר תאוריות המסבירות את הכחדת המין:
*בסוף עידן הקרח הצטמצם שטח היערות, ואזור המחיה והמזון של הדוב לא הספיק להישרדותו. בשל גודלו היה על דוב המערות לצרוך כמות כפולה של מזון מאחיו הקטן, וכך חרץ הדלדול במקורות המזון את גורלו.
*לפי תאוריה אחרת, האדם הוא שהביא להכחדת המין, על ידי ציד מגמתי והשתלטות על מערותיו. האדם בשחר ימיו (האדם הניאנדרטלי, ומאוחר יותר הומו ספיינס), נלחם כנגד הדוב במטרה להשיג את מעונו, יותר מאת בשרו.

== בתרבות ==
דוב זה מופיע בסדרות פארק פרהיסטורי, ענקי עידן הקרח ולפני ששלטנו על הארץ.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://elib.cs.berkeley.edu/cgi/img_query?enlarge=0000+0000+0303+0227 תמונה של גולגולת המין]
* 

שלד של דוב המערות, פולין

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1794
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן כריסטיאן רוזמולר
קטגוריה:דוביים פרהיסטוריים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפליסטוקן באירואסיה
קטגוריה:טורפים שחיו בפליסטוקן
קטגוריה:יונקים שחיו בפליסטוקן באירופה
זאבי כיס

זאבי כיס (שם מדעי: Thylacinidae) היא משפחה נכחדת בסדרת טורפי הכיס הכוללת תשעה סוגים. משפחה זו התקיימה בין האוליגוקן עד להולוקן, עד העת האחרונה. מרבית המינים במשפחה זו נכחדו כאשר האבוריג'ינים הגיעו לאוסטרליה לפני 70-65 אלף שנה. מין אחד במשפחה שרד את ההכחדה הזו והוא המין המוכר במשפחה - הזאב הטסמני, טורף הכיס הגדול ביותר ששרד עד לעולם המודרני. בעבר היה נפוץ באוסטרליה אבל נדחק על ידי הדינגו וציד האדם, וככל הנראה נכחד בשנת 1936. 

מינים אלה היו הגדולים בטורפי הכיס, הגיעו לאורך ממוצע של 1.15 מטר והיו בעלי הקבלה, כתוצאה מאבולוציה מתכנסת לזאב אפור, מה שנתן להם את שמם. בניגוד לזאבים הם היו בעלי "כיס" בקצה בטנם ובו גידלו את צאצאיהם.

==סוגים==
*Badjcinus
* Maximucinus
*Muribacinus
* Mutpuracinus
* Ngamalacinus
* Nimbacinus
* זאב כיס (Thylacinus) 
* Tjarrpecinus
* Wabulacinus

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
טורפי כיס

טורפי כיס (שם מדעי: Dasyuromorphia) היא סדרה של חיות כיס במחלקת היונקים, ובה שלוש משפחות. סדרה זאת מורכבת מטורפים בגדלים שונים, והם חיים כולם ביבשת אוסטרליה או באיים הסמוכים גינאה החדשה וטסמניה.
==מאפיינים==
טווח הגודל של מרבית טורפי הכיס נע בין גודל עכבר לגודל חתול, להוציא את הפלניגל והנינגאווי הזעירים ואת זאב הכיס שמתקרב לגודל של זאב רגיל. כל טורפי הכיס הם ציידים מיומנים וזריזים אשר מתמחים ברובם בטיפוס על עצים או בחפירה באדמה. הסוגים הגדולים ניזונים מנבלות וחולייתנים בינוניים מסדרת הקנגוראים, בעוד שהמינים הקטנים ניזונים בעיקר מחסרי חוליות, זוחלים, תולעים ועכברים.

לאחר הכחדת הזאב הטסמני שהיה טורף הכיס הגדול ביותר (שקל כ-30 ק"ג), הגדול בסדרת טורפי הכיס כיום הוא השד הטסמני (Sarcophilus harrisii) ששוקל עד 8 ק"ג. הקטן בבני המשפחה הוא פלניגל ארוך-זנב (Planigale ingrami), שהוא הקטן בכיסאים אשר שוקל עד 4.3 גרם.

==מיון==
* משפחה: זאבי כיס (Thylacinidae) - נכחדה. כללה 9 סוגים.
* משפחה: נמיות כיס (Dasyuridae) - כוללת 21 סוגים.
* משפחה: נומבטיים (Myrmecobiidae) - כוללת סוג יחיד.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1872
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תאודור גיל
חיות כיס

טבלה תפוצתית של הכיסאים
יונקי כיס (שם מדעי: Marsupialia) היא תת-מחלקה במחלקת היונקים. ייחודם של יונקי הכיס בהריונן הקצר של הנקבות, אשר ולדותיהן נולדים זעירים ולא-מפותחים, וזוחלים מיד עם לידתם לכיס (marsupium) – שהוא קפל עור המחובר לעצמות הכיס שמתחת לבטן האם. שם הם ממשיכים להתפתח במשך כמה חודשים עד להשלמת התפתחותם. בכיס מצויות פטמות חלב, שמהן ניתז חלב לפיותיהם של הוולדות הלא-מפותחים בפעולת התכווצות של שריר שמסביב הבלוטות. בגיל מאוחר יותר, לאחר צאתם מהכיס, הצעירים יכולים לינוק מהפטמות בכוחות עצמם.

בתת-המחלקה מונים כיום בין 260 ל-280 מינים של חיות כיס, כמעט 200 מהם מצויים באוסטרליה ובאיים שכנים מצפון (בעיקר בגינאה החדשה). מינים נוספים חיים באמריקה הדרומית, ומין אחד, אופוסום וירג'יניה, חדר לאמריקה הצפונית.

==מיון==
===על-סדרה חיות כיס אמריקניות (Ameridelphia)===
[[אופוסום וירג'יניה]]
* סדרה: אופוסומאים (Didelphimorphia)
** משפחה: אופוסומיים (Didelphidae)
* סדרה: אופוסומיים חדפיים (Paucituberculata)
** משפחה: אופוסומים חדפיים (Caenolestidae)

===על סדרה חיות כיס אוסטרליות (Australidelphia)===
* סדרה: מוניטאים (Microbiotheria)
** משפחה: מוניטיים (Microbiotheriidae)
[[מוניטו דל מונטה]]
(Dromiciops gliroides)
* סדרה: חפרפרות כיס (Notoryctemorphia)
** משפחה: חפרפרות כיס (Notoryctidae)
* סדרה: בנדיקוטאים (Peramelia)
** משפחה: בנדיקוטיים (Peramelidae)
** משפחה: בילביים (Thylacomyidae)
** משפחה: בנדיקוטיים רגלי-חזיר (Chaeropodidae) - נכחדה
* סדרה: טורפי כיס (Dasyuromorphia)
** משפחה: נומבטיים (Myrmecobiidae)
** משפחה: נמיות כיס (Dasyuridae)
** משפחה: זאבי כיס (Thylacinidae) - נכחדה
* סדרה: קנגוראים (Diprotodontia)
** משפחה: קנגוריים (Macropodidae)
** משפחה: קנגוריים חולדתיים (Potoroidae)
** משפחה: קנגוריים מושקים (Hypsiprymnodontidae)
** משפחה: קואליים (Phascolarctidae)
** משפחה: וומבטיים (Vombatidae)
** משפחה: קוסקוסיים (Phalangeridae)
** משפחה: כיסנאיים (Petauridae)
** משפחה: פוסומים מנוצי זנב (Acrobatidae)
** משפחה: פוסומים ננסיים (Burramyidae)
** משפחה: פוסומי זנב טבעת (Pseudocheiridae)
** משפחה: פוסומי דבש (Tarsipedidae)

==קישורים חיצוניים==

* 

== גלריה ==
<gallery mode=packed>
קובץ:Chironectes minimus - Swedish Museum of Natural History - Stockholm, Sweden - DSC00658.JPG|אופוסום המים
קובץ:Macrotis lagotis - bandicut conejo.jpg|בילבי ענק
קובץ:Wallaby-fighting-Tasmania.jpg|וולבים נלחמים
קובץ:Agile Antechinus (Antechinus agilis) on hand.jpg|אנטכינוס אגילי
קובץ:Sarcophilus harrisii -Cleland Wildlife Park-8a.jpg|שד טסמני
קובץ:Tasmanian Bettong (female).JPG|בטונג מזרחי
קובץ:Vombatus ursinus -Tasmania, Australia -side-8.jpg|וומבט מצוי
קובץ:Procoptodon goliah.jpg|פרוקופטודון
קובץ:Diprotodon optatum.jpg|דיפרוטודון משוחזר
קובץ:Tasmanian wolf.jpg|זאב טסמני
</gallery>

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון קרל וילהלם יליגר
יונקי הביב

יונקי הביב (שם מדעי: Monotremata; נקראים בעברית גם חיות הביב או בעלי ביב) היא סדרה המשתייכת לקבוצת קדם יונקים.

==מיון==
** סוג ללא מקור קריוריקטס (Kryoryctes) - נכחד
** סוג Stirtodon - נכחד
** סוג Sundrius? - נכחד
** משפחה Teinolophidae - נכחדה
** משפחה Kollikodontidae - נכחדה
** משפחה Steropodontidae - נכחדה. בה הסטרופודון
* תת-סדרה Platypoda
** משפחה ברווזניים (Ornithorhynchidae)
*** סוג ומין יחיד ברווזן (Ornithorhynchus anatinus)
*** סוג אובדורודון (Obdurodon) - נכחד
*** סוג מונוטרימטום (Monotrematum) - נכחד
* תת-סדרה Tachyglossa
** משפחה קיפודניים (Tachyglossidae)
*** סוג ומין יחיד קיפודן נמלים אוסטרלי (Tachyglossus aculeatus)
*** סוג קיפודן חרטומני (Zaglossus)
*** סוג מגליבגוויליה (Megalibgwilia) - נכחד

==מאפיינים==
המינים בסדרה נפוצים באוסטרליה, בטסמניה ובגינאה החדשה, ומצויים בכל אזורי המחיה, במקווי מים, ביער ובמדבר. בניגוד ליונקי שליה, לביבאים יש פתח יחיד באחורי גופם, הקרוי פתח ביב (Cloaca), המשמש אותם גם להפרשות שתן וצואה וגם לרבייה. מכאן שם הסדרה כולה. הנקבה חסרת רחם ובמקום תהליך ההיריון, היא מטילה ביצים ודוגרת עליהן. קליפת הביצים אינה קשה אלא דמוית עור. לצאצאים יש "שן ביצה" (כמו אצל חלק מהזוחלים והציפורים), שבעזרתה הם מצליחים ליצור פתח בקליפה. לאחר בקיעתם הם ניזונים מחלב המופרש מנקבוביות בעור הבטן של אימם. נוירוני השמע שלהם אינם סגורים בתעלת עצם, בניגוד לרוב היונקים למעט עטלפים מסוימים.

יונקי הביב מגוונים בגודלם מגודל של ברווזן ששוקל עד 2.4 ק"ג, עד לגודל של קיפודן חרטומני מערבי ששוקל עד 16.5 ק"ג.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1837
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
פארק (חברה)

פארק (באנגלית: PARC - Palo Alto Research Center) היא חברה העוסקת במחקר ופיתוח. מקורה בחברת "זירוקס פארק" שנוסדה בשנת 1970 כמרכז המחקר של חברת זירוקס בפאלו אלטו, קליפורניה. החל מינואר 2002, היא פועלת כחברה עצמאית (Incorporated) בשם "PARC".

המרכז עוסק במחקר בסיסי ובמחקר שימושי והוא המקור של אחדות מההמצאות החשובות של סוף המאה העשרים, ובהן:
* פיתוח של ממשק משתמש גרפי (GUI). ממשק המשתמש הגרפי החל להתפתח לפני כן, ועשה צעדים גדולים בפרויקט NLS , שהיה חלק ממוסד SRI באוניברסיטת סטנפורד, תחת דאגלס אנגלברט. עם סגירת NLS, עברו חלק מהחוקרים לפארק, שם המשיכו בפיתוח. המחשב הראשון שנבנה עם GUI כממשק המשתמש העיקרי, בשם אלטו נבנה בפארק.
* WYSIWYG (ויזיוויג) להדפסה, ראשי תיבות באנגלית של "מה שרואים הוא מה שמקבלים"
* מדפסת לייזר
*שפת התכנות Smalltalk (מהשפות הראשונות לתכנות מונחה עצמים)
* רשת תקשורת מחשבים Ethernet (בשיתוף עם חברות אינטל ו-DEC - הפרוטוקול כונה בשלביו הראשונים DIX, ראשי התיבות של שמות החברות דיגיטל, אינטל וזירוס)

במעבדה עבדו מספר אנשים נודעים כמו חתני פרס טיורינג אלן קיי, בטלר למפסון וצ'ארלס ת'אקר.

לקראת אמצע שנות ה-1980, עזבו רבים מהחוקרים בפארק את זירוקס, וחלקם מצא מקומו בחברות כמו אפל ומיקרוסופט, והשפעתם על המשך התפתחות התעשייה ניכרת.

== מפיתוחים למוצרים ==
פארק הוקמה הרחק מהנהלת זירוקס ששכנה בעיר רוצ'סטר שבניו יורק. המרחק אפשר לאנשי המעבדה חופש פעולה אך גם ניתק אותם מההנהלה שלא השכילה להפוך את ההמצאות האלה להצלחה מסחרית. חלק מהפיתוחים מעולם לא הבשילו בזירוקס לכלל "מוצר", והמוצרים שכן ייצרה זירוקס על סמך הפיתוח, לא נחלו הצלחה רבה, בייחוד בהשוואה להצלחה של הפיתוחים הללו מחוץ לזירוקס.

חברות רבות אחרות נהנו מפירות הפיתוח בפארק, ונהוג לחשוב שזירוקס יכלה להפיק מהפיתוחים וההמצאות במרכז הפיתוח יותר משהפיקה, מבחינה מסחרית. זירוקס יצאה לשוק עם אחד המחשבים הראשונים שהציגו ממשק משתמש גרפי, בשם "סטאר", אך מחשב זה לא זכה להצלחה בשוק וזירוקס לא המשיכה להשקיע בקו הזה. ממשק המשתמש הגרפי הצליח יותר בתחנות עבודה של אפולו, סאן מיקרוסיסטמס, ואחרות, זכה לתפוצה נרחבת עם מחשב המקינטוש. מאז העשור האחרון של המאה ה-20, נדיר לפגוש מחשב חדש, או מערכת הפעלה חדשה, שלא כוללים ממשק משתמש גרפי.

בתחום מדפסות הלייזר הצליחה זירוקס יותר, עם מדפסות גדולות יחסית, אך גם כאן, מרב ההצלחה נפל בחלקן של חברות אחרות, שיצאו עם מדפסות לייזר שולחניות, שהדפיסו בקצב של מספר דפים לדקה (לעומת המדפסות הגדולות של זירוקס שהדפיסו מאות דפים בדקה), ובמחיר שהיה שבריר ממחיר המדפסת של זירוקס, כמו קנון שייצרה את מנוע ההדפסה שרוב המדפסות השתמשו בו, ולקוחותיה, כמו חברת HP עם סדרת מדפסות LaserJet, ואפל עם LaserWriter, המדפסת הראשונה שתמכה בשפת פוסטסקריפט החדשה (שפותחה על ידי חוקרים שעזבו את פארק, ובמידה מסוימת מהווה המשך לעבודה שעשו בפארק).

סביב רשת ה-Ethernet שפותחה בפארק קמה תעשייה שלמה, וחלקה של זירוקס בתעשייה זו לא היה ניכר.

מרכז המחקר עבר מספר גלגולים, וב-2002 חברת זירוקס הפכה אותו לחברה נפרדת, בבעלות זירוקס. ב, המרכז מתרכז במספר תחומי מחקר, הממומנים בעיקר על ידי גופים שמעוניינים במחקרים ובתוצאותיהם, ומתרכז במספר תחומים, ביניהם בינה מלאכותית והאינטרנט של הדברים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* דבי קאופמן, [https://archive.today/20130108052606/http://www.ynet.co.il/articles/1,7340,L-207589,FF.html בחזרה לעתיד עם זירוקס פארק], במקור, באתר ynet, 30 באוקטובר 2000; כעת, מתוך ארכיון האינטרנט "archive.is"
* 

קטגוריה:חברות אמריקאיות
נמר סיני

שם=שבתאי}}
נמר סִינַי (שם מדעי: Panthera pardus jarvisi) הוא תת-מין של נמר ואחד מארבעת תת-המינים שהיו מצויים בישראל ובסיני. נפוץ בעבר באזורים ההרריים של סיני.

==מקור השם==
מקור שמו המדעי של נמר סיני במושל חצי האי סינַי קלוד ג'רוויס (Jarvis), אשר מסר בסוף שנות ה-20 שני עורות חנוטים של נמרים שניצודו בסיני למוזיאון הטבע בלונדון (עד 1963 היה מסונף למוזיאון הבריטי). ב-1932 הוגדר בעל-חיים זה על ידי רג'ינלד פוקוק , חוקר במחלקת היונקים שם, כתת-מין נפרד במין נמר (Panthera pardus), ושמו המדעי ניתן לכבודו של ג'רוויס.

==היכחדות==
הנמרים של סינַי נכחדו כליל, ככל הנראה. הם ידועים מעדויות מכלי שני ומשרידי מלכודות אבנים שנועדו ללכידתם ולחיסולם. ראיות למציאות נמרים בדרום סיני מצויות גם בציורי הסלע בסיני. במוזיאון הזואולוגי בגן החיות בגיזה, מצרים, מוצג פוחלץ של נמר סיני.

יש החולקים על הגדרתו של נמר סינַי כתת-מין בפני עצמו, וסבורים שיש לשייכו לתת-המין נמר המדבר (Panthera pardus nimr, המכונה גם בשם "נמר ערב"), שאליו משתייכים נמרי הנגב ומדבר יהודה. גם מנדלסון ויום-טוב קבעו כי "ייתכן שתת-מין זה זהה עם התת-מין נמר המדבר". בדו"ח IUCN מ-2008 על מינים בסכנת הכחדה נרשם תת-המין הג'רוויסי כשם נרדף (synonym) לתת-המין נמר המדבר (P.p.nimr).

תפוצת נמר המדבר בימינו אינה רציפה, והיא כוללת את עומאן, תימן, ערב הסעודית, איחוד האמירויות וירדן . לא מן הנמנע שייחודו של נמר סינַי הוא גאוגרפי גרידא, ולא גנטי או מורפולוגי. נמר סיני תואר כמי ש"צבעו בהיר, כמעט לבן, ורק גבו צהוב בהיר. הכתמים חומים", אך מכיוון שלא נבדק פרט חי של הנמר הזה, ומכיוון שהפרוות שהגיעו לידיו של ג'רוויס עברו עיוות-מה, אין מקום לתיאור ייחודי של נמר סינַי, אלא אולי במאפייניהם של נמרי המדבר (בהנחה שאין שוני מהותי ביניהם).

הכחדתם של נמרי סינַי מיוחסת לציד בידי הבדואים. לא רק הסיכון לחייהם ולחיי עדריהם גרם לציד, אלא היות פרוות הנמרים מצרך נחשק ועובר לסוחר. לכידת הנמרים נעשתה באמצעות מלכודות אבן, ששרידיהן פזורים בסיני, בנגב ובמדבר יהודה. מאז המאה-19 ניצודו הנמרים גם בנשק חם. היעלמותם של הנמרים היא גם תוצאה של הידלדלות אוכלוסיית היעלים.

==מלכודות נמרים בסיני==
מלכודות נמרים לסוגיהן נמצאו במקומות רבים בסינַי, בעיקר באזורים ההרריים. הן תוארו בהרחבה במאמרו של שבתאי (שבו) לוי מ-1976, שהבחין בשלוש צורות בסיסיות של מלכודות נמרים בסיני: מלכודת מחילה ומלכודת תלייה, שהן קדומות, ומלכודת ירייה, שהיא חדשה יחסית. מבנה מלכודת המחילה מורכב בבסיסו משני קירות אבן מקומית ומתִקרת לוחות אבן כבדים. המלכודת פעלה כאשר הטורף נכנס עד לקצה המחילה, שם נקשר גוש הבשר ששימש כפיתיון. כשתפס בו, משך כפיס עץ וגרם בכך לנפילה של לוח האבן שבכניסה למחילה ולחסימת היציאה. במרכז גל האבנים שכיסה את המחילה היה פתח אנכי שדרכו נהגו לנעוץ רומח, מוט חד או רובה כדי להמית את החיה הלכודה. לעיתים הונח בקצה המלכודת רובה דרוך שהופעל כאשר הנמר משך בפיתיון. מלכודות תלייה נעשו בכריכת חבל על ענף צדדי של עץ שיטה גבוה, שבצדו האחד תלו אבן כבדה, ואת צדו השני של החבל כרכו על יתד שלולאה גדולה פרושה סביבו. ביתד נעצו גוש בשר כפיתיון, ומשיכת הבשר הייתה מביאה לשחרור החבל מהיתד ולהתרוממות הלולאה הגדולה. הנמר היה מתרומם כך באוויר ונחנק. המלכודות למיניהן הוצבו על פי רוב בנתיבים משוערים של נמרים – באוכפים הרריים, בפתחי עמקים סגורים וליד מקורות מים.
== ראו גם==
* נמר המדבר
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1932
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רג'ינלד אינס פוקוק
קטגוריה:נמר
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים שנכחדו
קטגוריה:סיני
נשק להשמדה המונית

הרעלה (כימית), סכנה ביולוגית וסכנה רדיואקטיבית.]]אמצעים של [[חיל ההנדסה הישראלי להתגוננות מפני איומי אב"כ.]]
נשק להשמדה המונית או נשק בלתי קונבנציונלי (וגם נשק אטומי ביולוגי כימי, ובראשי תיבות: אב"ך, ונהוג גם אב"כ) כולל שלושה סוגים של כלי נשק, המיועדים לגרום להשמדה בקנה מידה המוני:
* נשק אטומי
* נשק ביולוגי
* נשק כימי

בגלל הסכנה הגדולה שבשימוש בנשק זה, בעיקר לאוכלוסייה אזרחית שאינה מעורבת בלחימה, הוקמו מנגנונים בינלאומיים לפיקוח על הפצת נשק מסוג זה ולמניעת הפצתו. עם זאת, למנגנונים אלה יש יכולת מוגבלת, בגלל הקושי לגלות פעילויות חשאיות הקשורות בייצור והפצה של נשק זה, והיכולת המוגבלת להטיל סנקציות על מדינות שעברו על אמנות הפיקוח. לעיתים אף פורצות מלחמות עקב רצון לפרק מדינה מנשק בלתי קונבנציונלי, כמו מלחמת עיראק, ולפעמים די באיום של שימוש בנשק לא קונבנציונלי להפסקת מלחמה.

מבין הסוגים השונים של נשק בלתי קונבנציונלי, נשק גרעיני מצריך יכולת מדעית וטכנולוגית מתקדמת, ומתקנים גדולים שקשה להסתירם, ולכן תפוצתו מוגבלת למספר מועט של מדינות. השימוש היחידי בנשק גרעיני נגד אוכלוסייה אזרחית היה על ידי ארצות הברית בסוף מלחמת העולם השנייה. גם תפוצתו של נשק ביולוגי מוגבלת יחסית. ייצורו של נשק כימי מבוסס על טכנולוגיה נפוצה, ולכן תפוצתו גבוהה יחסית, והוא משמש גם מדינות בעלות יכולת מדעית וטכנולוגית נמוכה.

רבים מתנגדים לשימוש ולעצם קיומו של נשק להשמדה המונית, וקבוצות פוליטיות רבות, בהן התנועה לפירוק נשק גרעיני, פועלות בנושא זה. נשק ביולוגי ונשק כימי נאסרו לשימוש במספר אמנות בינלאומיות, וכמו כן האמנה למניעת הפצת נשק גרעיני אוסרת על הפצתו של נשק מסוג זה למדינות אשר לא החזיקו בו בעת החתימה על האמנה (ארצות הברית, ברית המועצות רוסיה, סין, בריטניה וצרפת). עם זאת, האמנה לא אוסרת במפורש על השימוש בנשק גרעיני.

בניגוד לעשורים הקודמים, שבהם נשק בלתי קונבנציונלי היה נחלתן של מדינות בלבד, כעת מנסים ארגוני טרור לבצע פיגועים בלתי קונבנציונליים, כמו למשל שימוש ב"פצצה מלוכלכת" המכילה חומר רדיואקטיבי, או משלוח מעטפות המכילות חיידקי גחלת.

== בישראל ==

בצה"ל, האב"כ הוא תוכן שעובר בהכשרה צבאית של הלוחמים ביחידות הקרביות השונות. בעבר היה תחום זה משויך לחיל ההנדסה הקרבית, אך כיום נמצא תחום ההתגוננות מלוחמת אב"כ באחריות חטיבת החילוץ וההצלה של פיקוד העורף. אצל הלוחמים תוכן האב"כ עובר בהכשרה באופן בסיסי ואין איתו התעסקות ומגע יותר מכך, בעיקר אצל לוחמי חיל ההנדסה הקרבית. אם כי פלגת סייפן של היחידה המיוחדת יהל"ם היא פלגה המתמחה בנושא האב"כ באופן רב וכחלק ממקצועה של הפלגה.

בשנת 2018 נחקק בישראל החוק למניעת מימון והפצה של נשק להשמדה המונית האוסר על סיוע או על קשרי מסחר עם גורמים העוסקים בנשק להשמדה המונית.<ref></ref>

==ראו גם==
* מסכת גז
* ערכת מגן
* אמצעי אב"כ של חיל ההנדסה הישראלי
* נשק להשמדה המונית בסין
* MTCR

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:מדע המדינה
קטגוריה:אמצעי לחימה
קטגוריה:בקרת נשק
שכבת הרשת של מודל TCP/IP

שכבת הרשת (Network) של מודל TCP/IP מקבילה מבחינת תפקידיה ותפקודה לשכבת הרשת של מודל ה־OSI, היא אחראית על מיפוי לוגי של הרשת, וניתוב חבילות נתונים על פי מיפוי זה. שכבת הרשת משמשת את שכבת התעבורה ומשתמשת בשכבה הפיזית של המודל לצורך העברת נתונים על־גבי הרשת.

שכבת הרשת היא השכבה בה מתבצעות כל ההחלטות הנוגעות לדרך בה יועברו הנתונים על גבי הרשת, היא זו שתקבע האם קיים קשר בין המקור ליעד, היא תבחר באיזו דרך יעברו הנתונים (בהנחה שקיימת יותר מדרך אחת בין המקור ליעד) על פי שיקולים שונים, ביניהם - מהירות, נגישות, יעילות, עומס ועלויות.

שכבת הרשת אחראית גם על חלוקת כתובות לוגיות לכל התחנות ברשת. כתובות לוגיות (כיום בדרך כלל כתובות IP) הן כתובות שניתנות על פי היגיון מסוים, בדרך כלל בצורת מדרג על מנת שאפשר יהיה לאתר כל תחנה בקלות יחסית. לא יכול להתקיים מצב בו לשתי תחנות באותה רשת יש אותה כתובת לוגית.
==פרוטוקולים של שכבת הרשת==
את הפרוטוקולים הפועלים בשכבת הרשת נהוג לחלק לשני סוגים - פרוטוקולים מנתבים ופרוטוקולים מנותבים:

===פרוטוקולים מנתבים===
אלו הם הפרוטוקולים המשמשים את הנתבים בבואם לבחור את התחנה הבאה אליה תועבר החבילה. פרוטוקולים מנתבים דואגים בדרך כלל גם להעברת מידע בין נתבים כך שאלו יוכלו "ללמוד" את מבנה הרשת, ובכך לבצע החלטות טובות יותר בבואם לבצע החלטות ניתוב. דוגמאות לפרוטוקולים מנתבים: RIP, IGRP,BGP, EIGRP, OSPF.

===פרוטוקולים מנותבים===
אלו הם הפרוטוקולים בהם משתמשות התחנות ברשת על מנת לסמן את חבילות המידע (Packets) שהן מעבירות כך שתחנות אחרות יוכלו לדעת לאן צריך להעביר את החבילה. פרוטוקולים אלו יתארו בדרך כלל את מבנה החבילה והנתונים שהיא צריכה להכיל, כמו גם שיטת סימון הכתובות הלוגיות. כדי להעביר מידע בין שתי תחנות ברשת חייב להיות פרוטוקול מנותב משותף לכל התחנות שהחבילה צריכה לעבור בדרכה מהמקור אל היעד. דוגמאות לפרוטוקולים מנותבים: IP, IPX.

==רכיבים המתפקדים בשכבת הרשת==
נתב מבצע החלטות ניתוב על פי כתובות לוגיות, הוא משתמש בפרוטוקולים מנתבים ומבצע החלטות על פי כתובות לוגיות שניתנו על ידי פרוטוקולים מנותבים ולכן הוא נחשב לרכיב המתפקד בשכבת הרשת של מודל TCP/IP.

==ראו גם==
* מונחים ברשת מחשבים

רשת, שכבת ה
רמת אנרגיה

רמת אנרגיה היא מושג פיזיקלי, המתאר את המצב האנרגטי שבו נמצאת מערכת תחת השפעה של פוטנציאל, כאשר היא במצב קוונטי קשור. על פי מכניקת הקוונטים, רמות אנרגיה הן בדידות, כלומר מערכת יכולה לקבל מספר סופי ובדיד של רמות אנרגיה, שערכן הוא מספר שלם מוכפל בקבוע פלאנק. הערכים המותרים של האנרגיה נקבעים על ידי הפרמטרים של המערכת (מסה, מטען חשמלי וכדומה) וסוג הפוטנציאל הקושר.

== תיאור פורמלי ==
את המערכת הפיזיקלית יש לייצג באמצעות המילטוניאן, אשר מהווה ייצוג המכיל את כל משוואות התנועה של המערכת והפרמטרים שלה (מסה, מהירות, תנע).
בהינתן מערכת פיזיקלית עם המילטוניאן
: <math> \ H = \frac{p^2}{2m} + V(r)</math>
פותרים את משוואת שרדינגר כדי למצוא את המצבים העצמיים של המערכת ואת ההתפתחות שלהם בזמן. מצב עצמי של משוואת שרדינגר מקיים
: <math>\ H | n \rang = E_n | n \rang</math>
כאשר <math>E_n</math> היא האנרגיה העצמית של המערכת.
פתרונות המערכת מייצגים את רמות האנרגיה הבדידות המותרות במערכת.
ההתפתחות של מצב עצמי בזמן נתונה על ידי:
: <math> | \psi (t) \rang = e^{-i E_n t / \hbar} | n \rang</math>

== דוגמאות למערכות שיש להן רמות אנרגיה בדידות ==
* בור אינסופי (חלקיק בקופסה)
* אוסצילטור הרמוני קוונטי
* אלקטרון באטום ובפרט אטום המימן
* בגביש רמות האנרגיה בדידות אך צפופות, והן מתוארות על ידי מבנה פסים.

== רמות אנרגיה באטומים ==

על-פי מודל האטום העכשווי, בנוי האטום מגרעין, בו נמצאים הנייטרונים, חסרי מטען חשמלי, והפרוטונים, בעלי מטען חשמלי חיובי, ומסביבו נעים האלקטרונים בעלי מטען חשמלי שלילי ושקול למטען החיובי של הפרוטונים. האלקטרונים נעים באורביטלים מוגדרים הנמצאים ברמות אנרגיה מדורגות. כל רמת אנרגיה מכילה אורביטל אחד או יותר, על פי סדר מסוים בו ככל שהרמה גבוהה יותר כך היא כוללת יותר אורביטלים. כל אורביטל מאכלס עד 2 אלקטרונים.
{| class="wikitable" border="1" align=left
! מס' אטומי
! שם היסוד
! K
! L
! M
! N
! O
! P
|-
| 2
| הליום
| 2
|- bgcolor="#EFEFEF"
| 10
| ניאון
| 2
| 8
|-
| 18
| ארגון
| 2
| 8
| 8
|- bgcolor="#EFEFEF"
| 36
| קריפטון
| 2
| 8
| 18
| 8
|-
| 54
| קסנון
| 2
| 8
| 18
| 18
| 8
|- bgcolor="#EFEFEF"
| 86
| רדון
| 2
| 8
| 18
| 32
| 18
| 8
|}
האלקטרונים מסודרים ברמות האנרגיה באופן קבוע, כך שמספר האלקטרונים המקסימלי בכל רמת אנרגיה אינו תלוי בסוג היסוד אליו הוא שייך.

על-פי התאוריה הנוכחית, מבנה אטום של גזים אצילים (הליום, ניאון וכו') הוא הדגם השלם של סידור האלקטרונים ברמות האנרגיה השונות, וזהי השאיפה האנרגטית של כל אטום, להגיע למצב דמוי זה.

מספר האלקטרונים בכל רמת אנרגיה בכל אטום של גז אציל במצב נייטרלי ניתן לתיאור בטבלה משמאל (K, L וכו' מסמלים את רמות האנרגיה השונות). מספר האלקטרונים המרבי בכל רמת אנרגיה הוא 2n<sup>2</sup>. [כאשר n מסמל את מספר הקליפה]

כתוצאה מדחייה חשמלית בין האורביטלים השונים בכל רמת אנרגיה, האנרגיה של האורביטלים השונים משתנה ונוצרות לכל רמת אנרגיה (מלבד שתי הראשונות) תת-רמות. כל תת-רמה כוללת קבוצת אורביטלים מאותו סוג, ולכן, מספר תת-הרמות בכל רמה שווה למספר סוגי האורביטלים השונים באותה רמה. כלומר, ככל שהרמה גבוהה יותר, כך היא מכילה יותר תת-רמות.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:כימיה פיזיקלית
קטגוריה:מכניקת הקוונטים
קטגוריה:כימיה קוונטית
קטגוריה:כימיה תאורטית
סמל כימי

סמל כימי הוא קיצור שמו של יסוד, המייצג אותו בטבלה המחזורית ובנוסחאות כימיות והניתן לו לפי שמו, שהוא לרוב לטיני או יווני, או על שמה של אישיות. לכל יסוד סמל כימי ייחודי, בן אות אחת או שתיים, הראשונה גדולה והשנייה קטנה. לאחדים מהיסודות המלאכותיים שאין להם שם פרטי, אלא רק שם זמני, סמל זמני בן שלוש אותיות.

סמליהם הכימיים של יסודות, מסודרים לפי הסדר שלהם בטבלה המחזורית; במוזיאון הלאומי לטבע ומדע שב[[טוקיו]]
דוגמאות: שמו הלטיני של החמצן – Oxygenium, ולכן הסמל שלו הוא O. שמה הלטיני של הכספית Hydrargyrum, ולכן היא מסומנת Hg. סמלו של הרובידיום הוא Rb.

הסמלים הכימיים הראשונים הומצאו בראשית המאה ה-19 על ידי ג'ון דלטון, אשר השתמש בסמלים מיוחדים שהוא עצמו המציא. הדבר אמנם הקל על רישום נוסחאות כימיות, אך הקשה מאוד על מדפיסים, שנאלצו לייצר תווים נוספים על-מנת שיוכלו להכניס את הסימולים לספרים. לכן, כעבור כמה עשרות שנים הציע הכימאי השוודי יונס יעקב ברצליוס להחליף את הסמלים של דלטון בסמלים שמורכבים מאותיות האלפבית הלטיני, ולהתאים לכל יסוד סמל לפי שמו, שזוהי גם השיטה הנהוגה כיום.

==ראו גם==
*יסודות כימיים

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:יחידות מידה בכימיה
מתכת אלקלית

{| class=wikitable style=font-size:95%; white-space:nowrap style=text-align:center style=float:left;margin-right:1em
! שם
! מספר אטומי
! סמל
|-
| ליתיום
| 3
| Li
|- bgcolor="#EFEFEF"
| נתרן
| 11
| Na
|-
| אשלגן
| 19
| K
|- bgcolor="#EFEFEF"
| רובידיום
| 37
| Rb
|-
| צסיום
| 55
| Cs
|- bgcolor="#EFEFEF"
| פרנציום
| 87
| Fr
|}מתכות אלקליות, שמורות בשמן פרפין
המתכות האלקליות הן קבוצה של מספר יסודות כימיים המופיעים בטור הראשון בטבלה המחזורית. המתכות האלקליות יהיו לרוב מוצק בטמפרטורת החדר, והן יהיו רכות ופעילות מאוד מבחינה כימית. צבען של רוב המתכות האלקליות הוא כסוף-אפרפר, למעט צסיום, שיש לה גוון צהוב. 

הטור הראשון בטבלה המחזורית מתחיל במימן – שהוא אל-מתכת – ואחריו מופיעות כל המתכות האלקליות. מתכות אלו מיוחדות בכך שכולן מכילות אלקטרון אחד ברמת הערכיות האחרונה. עובדה זו היא שגורמת להן להיות פעילות מאוד, כיוון שהן נוטות למסור את האלקטרון ולעבור למצב של קליפה מלאה באלקטרונים הנחשבת כיציבה יותר.

עקב הקלות היחסית שבה המתכות האלקליות מאבדות את האלקטרון שבקליפת הערכיות ליצירת קטיון (+)M, הן מגיבות עם אל-מתכות ליצירת תרכובת יונית, ובגלל העובדה שהן מוסרות את האלקטרון לסביבה שבה הן נמצאות הן נחשבות כמחזרות מעולות. דוגמה טובה לכך היא התגובה שמתרחשת בין המתכת האלקלית X לחמצן:

<math>O_{2(g)}+ 4X_{(s)} \to 2X_2O</math>

בשל התרכבות עם האוויר והסביבה שבה הן נמצאות, הן לא מצויות בטבע כיסוד אלא תמיד בצורת תרכובת עם יסודות אחרים, כדוגמת מלח הבישול - NaCl, שמורכב מהמתכת נתרן ומכלור.

שתיים מהמתכות האלקליות, נתרן ואשלגן, התקבלו לראשונה על ידי כימאים מפיח של עצים, הנקרא "אלקלי" בערבית, והוא מקור השם לקבוצה כולה.

תגובה של מתכת אלקלית עם מים היא אלימה ויוצרת בסיס ופולטת מימן. לכן, נהוג לשמור את המתכות האלקליות בתוך שמן פרפין או בנפט, אשר אינם מכילים מולקולות מים היכולות לגרום לתגובה. הסיבה להיווצרות הבסיס היא, שכתוצאה מהתגובה עם המים נוצרים יוני הידרוקסיד (OH<sup>-</sup>) ובנוסף לכך משתחררת מולקולת מימן. לרוב יוצרת תגובה זו אש כאשר המימן הנפלט בתהליך זה נדלק מפאת החום.
רשום מטה ניסוח כללי לתגובה, כאשר X היא המתכת האלקלית.

<math>2X_{(s)}+2H_2O_{(l)} \to H_{2_{(g)}} + 2X^{+}_{(aq)}+ 2OH^{-}_{(aq)}</math>

==תגובות עם אמוניה==
מתכות אלקליות מתמוססות בנוזל אמוניה ליצירת תמיסה כחולה שהיא פאראמגנטית. לדוגמה: אשלגן ואמוניה:
<math> {K}_{(s)} + {NH_3}_{(l)} \to {K}^{+} _{(solv)} + {e}^{-} _{(solv)}</math>
האלקטרון המתקבל מומס במולקולות האמוניה, והוא מחזר חזק היכול לחזר טבעת ארומטית, בתגובת חיזור בירץ'.

==רשימת המתכות האלקליות==
*ליתיום
*נתרן
*אשלגן
*רובידיום
*צסיום
*פרנציום
*אונונניום - מתכת אלקלית משוערת, שעדיין לא יוצרה מעולם.

ככל שמספרה האטומי של המתכת גדל, התגובות שלה חריפות יותר והיא פעילה יותר. הסיבה לכך היא שהמרחק בין הגרעין (החיובי) לאלקטרונים ברמת האנרגיה האחרונה גדול יותר, ולכן אנרגיית היינון קטנה והיסוד נוטה יותר "למסור" את האלקטרון.

==ראו גם==
* מתכת אלקלית עפרורית
*קבוצה (כימיה)

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.youtube.com/watch?v=xI-ZkPZ8JpI סרט בנושא תגובות של מתכות אלקליות עם מים] (הסרטון לקוח מתוכנית המדע הבריטית Brainiac שהודתה כי הוא מזויף. הפיצוצים המוצגים בו הם של חומרי נפץ ואינם נובעים מתגובות של מתכות אלקליות עם מים).
* [http://www.youtube.com/watch?v=uixxJtJPVXk|סרטון המציג תגובות (אותנטיות) של מתכות אלקליות עם מים].
* 
* 
* 

*
קטגוריה:קבוצת יסודות
אנתרופואידים

אנתרופואידים (שם מדעי: Anthropoidea או Simiiformes, "קרובי אדם"), הוא שם של אינפרא-סדרה בסדרת הפרימטים בה נכללים האדם וכל הקופים, הן של העולם הישן והן של העולם החדש.

האנתרופואידים מחולקים לשתי תת-סדרות עיקריות: קופים צרי אף (קופי העולם הישן) וקופים רחבי אף (קופי העולם החדש).

==מיון==
* אנתרופואידים (Anthropoidea)
**תת-סדרה קופים רחבי-אף (Platyrrhini)
**** משפחה צבוסיים (Cebidae)
**** משפחה סאקיים (Pitheciinae)
**** משפחה מרמוסטיים (Callitrichidae)
**** משפחה קופי עכביש (Atelidae)
**תת-סדרה קופים צרי-אף (Catarrhini)
*** על-משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecoidea) 
**** משפחה קופים בעלי זנב (Cercopithecidae)
*** על-משפחה קופי אדם (Hominoidea)
**** משפחה גיבונים (Hylobatidae)
**** משפחה הומינידיים (Hominidae)
***על-משפחה Parapithecoidea - נכחדה
**** משפחה Parapithecidae
**** משפחה Eosimiidae - נכחדה
**** משפחה Amphipithecidae - נכחדה

==גלריה==
<gallery>
Panamanian night monkey.jpg|קוף הלילה Aotus lemurinus
ZwarteBrulAap.jpg|שאגן שחור
Papio-hamadryas-head.jpg|בבון מצרים
Hylobates lar - Kaeng Krachan WB.jpg|גיבון לבן-יד
Drill and Gorilla .jpg|גורילה מערבית וקוף דריל
Homo sapiens neanderthalensis.jpg|גולגולת של אדם ניאנדרטלי
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנסט הקל
קטגוריה:בעלי אף יבש
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1866