נשים ראשונות בתפקידים ציבוריים בישראל

בערך זה ניתן פירוט של הנשים הראשונות שנבחרו או מונו לתפקידים מסוימים במדינת ישראל.

== בממשלה ==

=== שרות ===
מאז קום המדינה ועד היום כיהנו 24 נשים כשרות בממשלות ישראל, ואישה אחת, גולדה מאיר כראש ממשלת ישראל.

בממוצע, בין שנות ה-90 של המאה ה-20 לראשית העשור השני של המאה ה-21, היוו הנשים כ-6% עד 10% מהשרים בממשלות ישראל. לשם השוואה, במדינות סקנדינביה אחוז הנשים בממשלה הוא בין 40% ל-50%, אם כי בשוודיה מעולם לא כיהנה אישה בתפקיד ראש הממשלה, במדינות צפון אמריקה למעלה מ-20%, ובמערב אירופה קרוב ל-20%. הממוצע הישראלי בשנים אלה היה דומה לממוצע במדינות דרום אמריקה וחלק ממדינות אפריקה. בממשלה שהחלה לכהן ב-2013 עלה שיעור הנשים ל-18%.

בממשלה הזמנית לא כיהנה אף אישה. האישה הראשונה שכיהנה כשרה הייתה גולדה מאיר, כשרת העבודה ומאוחר יותר כשרת החוץ. במשך 25 שנותיה הראשונות של מדינת ישראל, הייתה מאיר האישה היחידה שכיהנה כשרה. בשנת 1969 הייתה האישה הראשונה, והיחידה עד כה, שנבחרה לתפקיד ראש הממשלה.

מלבד הממשלה הזמנית, גם בממשלות שכיהנו בין השנים 1969-1966, 1983-1974, 1986-1984 ו-1992-1988 לא כיהנו נשים. בממשלת רבין השנייה כיהנו לראשונה שתי נשים - אורה נמיר ושולמית אלוני. בממשלות שרון כיהנו לראשונה שלוש נשים (בו זמנית בהרכבים שונים) - לימור לבנת, ציפי לבני, דליה איציק ויהודית נאות. בממשלה ה-33 (2013-2015) כיהנו לראשונה ארבע נשים - יעל גרמן, ציפי לבני, לימור לבנת וסופה לנדבר. בממשלה ה-34 כיהנו גם כן ארבע נשים. בממשלה ה-35, הושבעו לראשונה שמונה נשים ביום השבעת הממשלה, כשרות - בין היתר, לראשונה הושבעה שרה במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים - השרה מירי רגב. כמו כן, בממשלה זו הושבעו לראשונה שרה חרדית - עומר ינקלביץ', ושרה ממוצא אתיופי - פנינה תמנו-שטה. בממשלה ה-36, הושבעה לראשונה שרה בעלת נכות, קארין אלהרר, ובסך הכל מכהנות בממשלה תשע נשים.

במשרדי האוצר, ביטחון הפנים, פיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, שירותי הדת, ירושלים ומורשת לא כיהנו נשים. במשרד הביטחון כיהנה סגנית שר.

{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="3" | שרות
|-
! השנה !! התפקיד !! האישה הראשונה בתפקיד
|-
| 1949 || שרה בממשלת ישראל || גולדה מאיר
|-
| 1949 || שרת העבודה || גולדה מאיר
|-
| 1955 || שרת החוץ || גולדה מאיר
|-
| 1969 || ראש הממשלה || גולדה מאיר
|-
| 1974 || שרה בלי תיק || שולמית אלוני
|-
| 1986 || שרת הבריאות || שושנה ארבלי-אלמוזלינו
|-
| 1992 || שרת החינוך והתרבות || שולמית אלוני
|-
| 1992 || השרה לאיכות הסביבה || אורה נמיר
|-
| 1993 || שרת התקשורת || שולמית אלוני
|-
| 1993 || שרת המדע || שולמית אלוני
|-
| 1999 || שרת הקליטה || יולי תמיר
|-
| 2001 || שרת התעשייה והמסחר || דליה איציק
|-
| 2001 || השרה לשיתוף פעולה אזורי || ציפי לבני
|-
| 2002 || שרת החקלאות || ציפי לבני (מ"מ)
|-
| 2004 || שרת המשפטים || ציפי לבני
|-
| 2004 || שרת הבינוי והשיכון || ציפי לבני (מ"מ)
|-
| 2006 || ממלאת מקום ראש הממשלה || ציפי לבני
|-
| 2008 || שרת התיירות || רוחמה אברהם
|-
| 2011 || שרת התרבות והספורט || לימור לבנת
|-
| 2015 || שרה לאזרחים ותיקים || גילה גמליאל
|-
| 2020 || שרת התפוצות || ציפי חוטובלי
|-
|2020
|שרת התחבורה והבטיחות בדרכים
|מירי רגב
|-
|2020
|השרה לנושאים אסטרטגיים
|אורית פרקש הכהן
|-
|2020
|השרה לקידום וחיזוק קהילתי
|אורלי לוי-אבקסיס (הראשונה שמאיישת את התפקיד)
|-
|2020
|שרת ההתיישבות
|ציפי חוטובלי (הראשונה שמאיישת את התפקיד)
|-
|2021
|שרת האנרגיה
|קארין אלהרר
|-
|2021
|שרת הפנים
|איילת שקד
|-
|2023
|שרת המודיעין
|גילה גמליאל
|-
|2023
|שרת ההסברה
|גלית דיסטל-אטבריאן
|}

{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | סגניות שר
|-
! השנה !! התפקיד !! האישה הראשונה בתפקיד
|-
| 1981 || סגנית שר החינוך || מרים גלזר תעסה
|-
| 1984 || סגנית שר הבריאות || שושנה ארבלי-אלמוזלינו
|-
| 1990 || סגנית שר המדע || גאולה כהן
|-
| 1992 || סגנית שר התעשייה והמסחר || מאשה לובלסקי
|-
| 1999 || סגנית שר הקליטה || מרינה סולודקין
|-
| 2001 || סגנית שר הביטחון || דליה רבין פילוסוף
|-
| 2001 || סגנית שר התשתיות הלאומיות || נעמי בלומנטל
|-
| 2002 || סגנית שר התחבורה || סופה לנדבר
|-
| 2005 || סגנית שר החקלאות || גילה גמליאל
|-
| 2005 || סגנית שר הפנים || רוחמה אברהם
|-
| 2005 || סגנית במשרד המשנה לראש הממשלה || אורית נוקד
|-
| 2009 || סגנית השר לענייני גמלאים || לאה נס
|-
| 2009 || סגנית שר במשרד ראש הממשלה || גילה גמליאל
|-
| 2009 || סגנית שר התמ"ת || אורית נוקד
|-
| 2015 || סגנית שר החוץ || ציפי חוטובלי
|}

==בכנסת==
מספר הנשים בכנסת, לפי כנסות{{ש}}בירוק: מספר הנשים בעת בחירתה של הכנסת{{ש}} באדום: מספר הנשים המרבי במהלך תקופת כהונתה של הכנסת
בחמישים שנותיה הראשונות של המדינה, מספר הנשים שנבחרו לכנסת היה יציב, ונע בין 7 (בכנסת השתים עשרה) לבין 12 (בכנסת השלישית). לכנסת השש עשרה נבחרו 17 חברות כנסת, ובשלהי כהונתה, עקב חילופי גברי, הגיע מספרן ל-21. גם לכנסת השבע עשרה נבחרו 17 נשים, ולכנסת ה-18 נבחר מספר שיא של 21 נשים, ובשנת 2011 אף הגיע ל-24. בבחירות לכנסת ה-19 נרשם שיא חדש - 27. חלק מהגידול במספרן של הנשים בכנסת נובע משריון מקומות לנשים ברשימותיהן של מפלגות שונות החל משנות ה-90, ובהן העבודה, הליכוד, מרצ והמפד"ל. בכנסת העשרים נמנו 33 חברות כנסת.

שיעור הנשים שכיהנו בכנסת ה-18, היה 19.2%. שיעור זה דומה לממוצע העולמי, אך נמוך מהמקובל במרבית מדינות המערב.

תשע נשים עמדו בראש מפלגות שנבחרו לכנסת - רחל כהן-כגן בראש רשימת ויצו בכנסת הראשונה, גולדה מאיר בראש המערך בכנסת השביעית והשמינית, שולמית אלוני בראש רצ ומרצ בין הכנסת השמינית לבין הכנסת השלוש עשרה, ציפי לבני בראש קדימה בכנסת השמונה עשרה ובראש התנועה בכנסת התשע עשרה, שלי יחימוביץ' בראש העבודה בכנסת התשע עשרה, זהבה גלאון בראש מרצ בכנסת התשע עשרה ובכנסת העשרים, תמר זנדברג בראש מרצ בכנסת העשרים, איילת שקד בראש ימינה בכנסת העשרים ושתיים ומרב מיכאלי בראש רשימת העבודה בכנסת העשרים וארבע.

שלוש הראשונות לא נדרשו להתמודד על התפקיד בבחירות מקדימות - כהן-כגן ואלוני עמדו בראש המפלגות אותן הקימו, ואילו גולדה מאיר הייתה המועמדת היחידה שהתמודדה על התפקיד במרכז המערך. לבני הייתה הראשונה שנבחרה לתפקידה בפריימריז, בשנת 2008, ואף זכתה כמפלגה במספר המנדטים הגדול ביותר בכנסת. גם יחימוביץ', גלאון ומיכאלי, שנבחרו בעקבותיה, נבחרו בבחירות מוקדמות. אורה נמיר הייתה האישה הראשונה שהתמודדה בפריימריז לראשות מפלגה, בבחירות לראשות מפלגת העבודה ב-1992. היא הגיעה למקום הרביעי.

האישה הראשונה, והיחידה עד כה, שנבחרה לכהן כיושבת ראש הכנסת היא יושבת הראש בכנסת ה-17, דליה איציק. נשים עמדו בראשות רוב ועדות הבית, למעט ועדת החוץ והביטחון, ועדת הכספים וועדת חוקה, חוק ומשפט. באופן מסורתי, עומדת אישה בראש הוועדה לקידום מעמד האישה, ואולם בשנת 2006 היה גדעון סער לגבר הראשון שנבחר לתפקיד זה.

{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | נשים ראשונות בכנסת
|-
! השנה !! התפקיד !! האישה הראשונה בתפקיד
|-
| 1949 || יושבת ראש ועדת החינוך והתרבות || שושנה פרסיץ (הראשונה שמאיישת את התפקיד)
|-
| 1949 || סגנית יושב ראש הכנסת || חנה למדן
|-
| 1951 || יושבת ראש ועדת חקירה פרלמנטרית || חנה למדן
|-
| 1965 || יושבת ראש ועדת הכנסת || דבורה נצר
|-
| 1969 || יושבת ראש ועדת השירותים הציבוריים || חייקה גרוסמן
|-
| 1977 || יושבת ראש ועדת העלייה והקליטה || גאולה כהן (הראשונה שמאיישת את התפקיד)
|-
| 1981 || יושבת ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה || שושנה ארבלי-אלמוזלינו
|-
| 1984 || יושבת ראש ועדת העבודה || שושנה ארבלי-אלמוזלינו
|-
| 1988 || ראש הקואליציה || שרה דורון
|-
| 1989 || יושבת ראש ועדת הכלכלה || שושנה ארבלי-אלמוזלינו
|-
| 1992 || יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי || שרה דורון (הראשונה שמאיישת את התפקיד)
|-
| 1996 || יושבת ראש ועדת המדע והטכנולוגיה || דליה איציק
|-
| 1999 || יושבת ראש ועדת האתיקה || דליה רבין-פילוסוף
|-
|1999 || חברת הכנסת הערבייה הראשונה || חוסניה ג'בארה
|-
| 2004 || יושבת ראש הוועדה לענייני ביקורת המדינה || מלי פולישוק-בלוך
|-
| 2006 || יושבת ראש הכנסת || דליה איציק
|-
|2008
|חברת הכנסת החרדית הראשונה
|צביה גרינפילד
|-
|2013 ||יושבת ראש ועדה מיוחדת לבעיית העובדים הזרים||מיכל רוזין
|-
|2013 ||חברת הכנסת הראשונה ממוצא אתיופי||פנינה תמנו-שטה
|-
| 2015 || יושבת ראש הוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול || תמר זנדברג
|-
| 2015 || יושבת ראש הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור || סתיו שפיר (הראשונה שמאיישת את התפקיד)
|-
| 2019 || חברת הכנסת הדרוזית הראשונה || ר'דיר מריח
|-
| 2020 || יושבת ראש ועדת הקורונה || יפעת שאשא-ביטון
|-
| 2021 || יושבת ראש ועדת החוץ והביטחון || אורנה ברביבאי (זמנית)
|-
|}

==במערכת המשפט==

{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | נשים ראשונות במערכת המשפט
|-
! השנה !! התפקיד !! האישה הראשונה בתפקיד
|-
| 1948 || שופטת || אוגניה וינוגרדוב
|-
| 1953 || שופטת בבית משפט מחוזי || אוגניה וינוגרדוב
|-
| 1969 || שופטת בבית משפט צבאי || חוה ענבר (הראשונה בעולם)
|-
| 1970 || נשיאה תורנית של בית משפט מחוזי || אוגניה וינוגרדוב
|-
| 1973 || הסניגורית הצבאית הראשית || אביבה דור
|-
| 1977 || שופטת בבית המשפט העליון || מרים בן-פורת
|-
| 1983 || משנה לנשיא בית המשפט העליון || מרים בן-פורת
|-
| 1988 || מבקרת המדינה || מרים בן-פורת
|-
| 1989 || פרקליטת המדינה || דורית ביניש
|-
| 2003 || הסניגורית הציבורית הארצית || ענבל רובינשטיין
|-
| 2003 || יו"ר המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין || ארנה לין
|-
| 2003 || ראש ועד מחוז חיפה של לשכת עורכי הדין || רחל בן ארי
|-
| 2003 || נציבת תלונות הציבור על שופטים || טובה שטרסברג כהן (הראשונה שמאיישת את התפקיד)
|-
| 2006 || נשיאת בית המשפט העליון || דורית ביניש
|-
| 2010 || נשיאת בית הדין הארצי לעבודה || נילי ארד
|-
| 2017 || קאדית || הנא חטיב
|-
| 2022||היועצת המשפטית לממשלה||גלי בהרב-מיארה
|}

== במשטרה ==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | נשים ראשונות במשטרה
|-
| שנות ה-80 || מפקדת תחנת משטרה || שלומית כורם (משטרת מגדל העמק)
|-
| 1989 || קצינת משטרה בדרגת ניצב || חנה הירש (יועצת משפטית למשטרה)
|-
| 1990 || לוחמת הימ"מ הראשונה || חוה נעמי בוטבול
|-
| 1997 || מפקדת תחנת משטרה || אהובה תומר (תחנת נהריה)
|-
| 1998 || ראש היחידה הארצית לחקירות הונאה במשטרת ישראל || מירי גולן
|-
| 1999 || ראש אגף משאבי אנוש במשטרת ישראל || אסתר דומיניסיני
|-
| 1999 || נציבת קבילות שוטרים וסוהרים || רות גדות
|-
| 2009 || מפקדת תחנת משטרה || אהובה תומר (תחנת חיפה)
|-
| 2013 || מפקדת מרחב במשטרת ישראל || סיגל בר צבי (מפקדת מרחב נתב"ג)
|-
| 2021 || ראש אגף המבצעים || סיגל בר צבי
|-
|}

==במערכת הביטחון==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | נשים ראשונות במערכת הביטחון
|-
! השנה !! התפקיד !! האישה הראשונה בתפקיד
|-
| שנות ה-50 || סגנית ראש המוסד || מלכה ברוורמן
|-
| 1987 || נושאת דרגת תת-אלוף בצה"ל || עמירה דותן
|-
|אמצע שנות ה-90 || המשנה לראש המוסד || עליזה מגן
|-
| 1999 || מפקדת בית סוהר || דליה ניר (בית סוהר כרמל)
|-
| 2000 || נציבת בתי הסוהר || אורית אדאטו
|-
| 2000 || הצנזורית הצבאית הראשית || רחל דולב
|-
| 2000 || נספחת צה"ל בחו"ל || עדי ברשדסקי (הוצבה במזרח אירופה)
|-
| 2002 || דוברת צה"ל || רות ירון
|-
| 2005 || מפקדת חיל שאינו חיל נשים || אורנה ברביבאי (מפקדת חיל השלישות)
|-
| 2006 || נושאת דרגת אלוף בצה"ל (דרגת ייצוג) || דבורה ברלינר
|-
| 2011 || נושאת דרגת אלוף בצה"ל (דרגת קבע) || אורנה ברביבאי (ראש אגף כוח האדם)
|-
| 2017 || היועצת הכספית לרמטכ"ל || אריאלה לזרוביץ'
|-
| 2019 || מפקדת מחוז בשירות בתי הסוהר || קטי פרי (מחוז דרום)
|-
| 2021|| נציבת קבילות החיילים || רחל טבת-ויזל
|-
| 2021 || הפרקליטה הצבאית הראשית || יפעת תומר ירושלמי
|-
| 2022 || נשיאת בית הדין הצבאי לערעורים || אורלי מרקמן
|-
| 2022 || המזכירה הצבאית של נשיא המדינה || נעמה רוזן גרימברג
|-
|}

==מנכ"ליות משרדים ממשלתיים==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | מנכ"ליות משרדים ממשלתיים
|-
! השנה !! המשרד !! האישה הראשונה בתפקיד
|-
| 1996 || המשרד לקליטת עלייה || שלומית כנען
|-
| 1996 || המשרד להגנת הסביבה || נחמה רונן
|-
| 1996 || משרד המשפטים || נילי ארד
|-
| 1999 || משרד החינוך || שלומית עמיחי
|-
| 2001 || משרד התיירות || מירה אלטמן
|-
| 2003 || משרד המדע והטכנולוגיה || עתליה רוזנבאום
|-
| 2005 || המשרד לפיתוח הנגב והגליל || אפרת דובדבני
|-
| 2006 || משרד החקלאות || יעל שאלתיאלי
|-
| 2009 || משרד התרבות והספורט || אורלי פרומן
|-
| 2011 || המשרד לשיתוף פעולה אזורי || אורנה הוזמן-בכור
|-
| 2013 || משרד האוצר || יעל אנדורן
|-
| 2013 || משרד התשתיות הלאומיות, האנרגיה והמים || אורנה הוזמן-בכור
|-
| 2015 || משרד הפנים || אורנה הוזמן-בכור
|-
| 2016 || משרד התחבורה והבטיחות בדרכים || קרן טרנר אייל
|-
| 2020|| משרד התקשורת || לירן אבישר בן-חורין
|-
|2021 || משרד ראש הממשלה החלופי || נעמה שולץ
|-
|2021
|משרד הרווחה והביטחון החברתי
|סיגל מורן<ref></ref>
|-
|2021
|משרד התפוצות
|ציונה קניג-יאיר
|-
|2022
|משרד ראש הממשלה
|נעמה שולץ
|}

==ראשות רשויות מקומיות==
האישה הראשונה שנבחרה לעמוד בראש רשות מקומית בישראל היא חייקה גרוסמן, שעמדה בראש המועצה האזורית געתון (כיום חלק מהמועצה האזורית מטה אשר) בין השנים 1951-1950. האישה הראשונה שנבחרה לכהן כראש עירייה היא חנה לוין, ראש עיריית ראשון לציון בין השנים 1960-1956. באותה העת, נבחרו ראשי הרשויות בידי מועצת העיר. החל משנת 1975 נבחרים ראשי הרשויות בבחירות ישירות, על ידי תושבי העיר. האישה הראשונה שנבחרה בדרך זו היא זיוה בן דרור, שנבחרה לתפקיד ראש מועצת אבן יהודה ב-1989.

נכון ליולי 2023, בראש 13 מבין 257 הרשויות המקומיות בישראל עומדות נשים: עינת קליש רותם בחיפה, מרים פיירברג בנתניה (מאז 1998), עליזה בלוך בבית שמש, הגר פרי יגור בפרדס חנה-כרכור, ליאת שוחט באור יהודה, יעלה מקליס ביהוד-מונוסון, שושי כחלון-כידור בכפר יונה, ליזי דלריצ'ה בגני תקווה, טל אוחנה בירוחם, גלית שאול במועצה אזורית עמק חפר, אושרת גני גונן במועצה אזורית דרום השרון, רותם ידלין במועצה אזורית גזר ולין קפלן בתל מונד.

{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | ראשי רשויות מקומיות
|-
! השנה !! הרשות המקומית!! האישה הראשונה בתפקיד
|-
| 1950 || מועצה אזורית געתון || חייקה גרוסמן (הראשונה שמאיישת את התפקיד)
|-
| 1951 || מועצה אזורית חבל מעון (אשכול) || הדסה ברגמן
|-
| 1956 || ראשון לציון || חנה לוין
|-
| 1957 || כפר יונה || יפה כץ
|-
| 1962 || רמת ישי || יהודית שושני
|-
| 1965 || מועצה אזורית ברנר || בת שבע אילון
|-
| 1967 || יקנעם עילית || מנוחה חרל"פ
|-
| 1971 || קריית חרושת || זהבה וושצ'ינה
|-
| 1973 || כפר יסיף || ויולט ח'ורי
|-
| 1983 || מועצה אזורית בני שמעון || אורה פוטר
|-
| 1989 || אבן יהודה || זיוה בן דרור
|-
| 1993 || סביון || מרשה כספי
|-
| 1996 || קדומים || דניאלה וייס (הראשונה שמאיישת את התפקיד כראשת מועצה נבחרת)
|-
| 1996 || מועצה אזורית בקעת בית שאן || יעל שאלתיאלי
|-
| 1998 || הרצליה || יעל גרמן
|-
| 1998 || נתניה || ורד סוויד (מ"מ) <br/>מרים פיירברג (נבחרת)
|-
| 2002 || מועצה אזורית ערבה תיכונה || לילך מורגן
|-
| 2003 || מועצה אזורית אפעל || אורה חכם
|-
| 2006 || מצפה רמון || פלורה שושן
|-
| 2006 || גבעתיים || איריס אברהם (מ"מ)
|-
| 2010 || ערד || טלי פלוסקוב
|-
| 2011 || מועצה אזורית יואב || מטי צרפתי הרכבי
|-
| 2013 || רמת השרון || שירה אבין (מ"מ)
|-
| 2013 || גני תקוה || ליזי דלריצ'ה
|-
| 2013 || יהוד-מונוסון || יעלה מקליס
|-
| 2015 || אור יהודה || ליאת שוחט
|-
| 2016 || מגדל תפן || סיגל שאלתיאל-הלוי
|-
| 2018 || חיפה || עינת קליש-רותם
|-
| 2018 || בית שמש || עליזה בלוך
|-
| 2018 || ירוחם || טל אוחנה
|-
| 2018 || כפר יונה || שושי כחלון-כידור
|-
| 2018 || מועצה אזורית גזר || רותם ידלין
|-
| 2018 || מועצה אזורית דרום השרון || אושרת גני גונן
|-
| 2018 || מועצה אזורית עמק חפר || גלית שאול
|-
| 2018 || פרדס חנה-כרכור || הגר פרי יגור
|-
| 2018 || קדימה צורן || קרן גרין
|-
| 2020 || תל מונד || לין קפלן
|}

== מנכ"ליות חברות ורשויות ממשלתיות ==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | מנכ"ליות חברות ורשויות ממשלתיות
|-
| 1996 || מנכ"ל רשות החברות הממשלתיות || ציפי לבני
|-
| 1997 || ראשת רשות ניירות ערך || מירי כץ
|-
| 2000 || יו"ר המועצה לשידורי כבלים ולווין || דורית ענבר
|-
| 2002 || נציבת מס הכנסה || טלי ירון-אלדר
|-
| 2003 || מנכ"ל שירות התעסוקה || אסתר דומיניסיני
|-
| 2005 || הממונה על ההגבלים העסקיים || רונית קן
|-
| 2008 || מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי || אסתר דומיניסיני
|-
| 2008 || נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה || ציונה קניג-יאיר
|-
| 2011 || משנה לנגיד בנק ישראל || קרנית פלוג
|-
| 2012 || יו"ר רשות החשמל || אורית פרקש-הכהן
|-
| 2013 || נגידת בנק ישראל || קרנית פלוג
|-
|}
==תפקידים אחרים==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;" align=center
|- bgcolor="#efefef"
! colspan="4" | נשים ראשונות בתפקידים אחרים
|-
! השנה !! התפקיד !! האישה הראשונה בתפקיד
|-
| 1948 || יו"ר ועדה ציבורית || בבה אידלסון (יו"ר ועדת הסמל והדגל של מועצת המדינה הזמנית)
|-
| 1948 || ראש נציגות דיפלומטית ||גולדה מאיר (ציר בברית המועצות)
|-
| 1962 || מזכירת הממשלה ||יעל עוזאי
|-
| 1966 || שגרירה ||אסתר הרליץ (שגרירת ישראל בדנמרק)
|-
|1972
|מנכ"לית משרד מבקר המדינה
|רננה גוטמן
|-
| 1980 || מזכירת הקיבוץ הארצי || עליזה עמיר-זהר
|-
| 1982 || המפקחת על הבנקים || גליה מאור
|-
| 1988 || מנכ"ל ועדת הבחירות המרכזית || תמר אדרי
|-
| 1988 || חברת מועצה דתית || לאה שקדיאל
|-
| 1996 || מדענית ראשית ומנהלת מערך המחקר והפיתוח משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה || ד"ר ארנה ברי
|-
|2000
|נציבת שירות בתי הסוהר
|אורית אדטו
|-
| 2003 || מנהלת בית חולים כללי || אורנה בלונדהיים (מרכז רפואי העמק)
|-
| 2004 || יו"ר מועצה דתית || סמדר גרוס (כפר סבא)
|-
| 2005 || נשיאת אוניברסיטה || רבקה כרמי (אוניברסיטת בן-גוריון)
|-
| 2007 || ראשת ארגון נתיב|| נעמי בן עמי
|-
| 2007 || מנכ"לית בית הנשיא || אפרת דובדבני
|-
| 2010 || מזכירת הכנסת || ירדנה מלר הורוביץ
|-
| 2010 || נשיאת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים||רות ארנון
|-
| 2011 || החשבת הכללית || מיכל עבאדי-בויאנג'ו
|-
| 2018 || ראשת המחלקה לחקירות שוטרים || קרן בר-מנחם
|-
| 2018 || נשיאת לשכת רואי חשבון בישראל || איריס שטרק
|-
| 2020 || מזכירת הקיבוץ הדתי || שרה עברון
|-
| 2022|| נושאת דרגת טפסר בכבאות והצלה לישראל || רחלי פיסם
|-
| 2022|| יו"ר קק"ל || יפעת עובדיה-לוסקי
|}

==ראו גם==
* נשים בפוליטיקה הישראלית

==קישורים חיצוניים==
* נחמן גלבוע, "[https://web.archive.org/web/20151208073113/http://www.kibbutz.org.il/itonut/2012/dafyarok/120809_nashim.htm יותר מתמיד: נשים מתמודדות על תפקיד ראש מועצה]", הזמן הירוק, 9 באוגוסט 2012

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאיות ישראליות
קטגוריה:ישראליות לפי עיסוק
קטגוריה:רשימות אישים