OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מסילות פיקטיני

[[רובה סער קרבין M4A1 פלאט-טופ עם מסילות פיקטיני על המתפסים הקדמיים (מימין) ומעל בית הבליעה (עליו מותקנת כוונת אופטית).]]
[[רובה צלפים רמינגטון M24 עם מסילות פיקטיני לכוונת טלסקופית ובחלק התחתון של המתפסים (מומלץ להגדיל). המסילות הללו לא היו במקור ב-M24 והותקנו על הרובים על ידי צה"ל.]]
מסילות פיקטיני או מתאמי פיקטיני (באנגלית: Picatinny rail, על שם בסיס החימוש פיקטיני בארצות הברית שבו פותחו. בסלנג נקרא מתפסי טרור בגלל יחידות הלוט"ר שהצטיידו בהם ראשונות), בשמן הרשמי MIL-STD-1913, הן מערכת מסילות המולבשת על גבי נשק קל (לרוב רובי סער, רובי צלפים ומקלעים) ומאפשרות התקנה מהירה של מגוון רחב של עזרים טקטיים בהם כוונות, כוונות טלסקופיות לצלפים, אמצעי ראיית לילה, דורגל או חצובה, ידית הסתערות, ציין לייזר, פנס ועוד.

הרעיון שמאחורי הפיתוח הוא יצירת סטנדרט אחיד לחיבור מגוון רב של אמצעים טקטיים לכלי הנשק, במקום המצב שכל אמצעי דורש אמצעי הברגה ייחודיים משלו. האחדת התקן לחיבור עזרים טקטיים למגוון כלי נשק שיפר באופן ניכר את המבצעיות, האחזקה וההתאמה של כלי הנשק ליורה ולמשימה. כיום רוב כלי הירייה המערביים המודרניים מצוידים במסילות פיקטיני על המעצה (מתפסים), לעיתים מ-4 כיוונים (למעלה, למטה ובצדדים). למעשה, אפשר לחשוב על מסילות פיקטיני כמעין "מתאם אוניברסלי" בין עזרי הלחימה לכלי הירייה. הוא אומץ ב וכוחות נאט"ו, ולאחר מכן במדינות רבות בעולם. גם מדינות לא-מערביות פיתחו התקנים דומים לכלי הנשק שלהם.

<gallery widths=200 heights=150 caption="איורים טכניים של מסילות ומתאמי פיקטיני">
File:M1913A Rail CrossSection.svg
File:Picantinny-recoilgroove-diagram.gif
File:Picatinny.svg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:עזרים טקטיים לכלי ירייה
קטגוריה:כלי ירייה - מבנה ופעולה
קטגוריה:תקנים של צבא ארצות הברית
מפרץ ביסקו

מפרץ ביסקו (באנגלית: Biscoe Bay) הוא מפרץ באנטארקטיקה, הנוגס בחוף הדרום-מערבי של האי אנוורס צפונית לביסקו פוינט, בארכיפלג פלמר . 

==היסטוריה==
גילתה אותו לראשונה המשלחת האנטארקטית הבלגית, 1897–1899, בראשות אדריאן דה ז'רלאש, וקראה לו על שם ג'ון ביסקו, שאולי נחת שם בפברואר 1832.

ביסקו
ביסקו פוינט

ביסקו פוינט או נקודת ביסקו (באנגלית: Biscoe Point) הוא כף באנטארקטיקה, המהווה את צדו הדרום-מזרחי של מפרץ ביסקו, צפונית לנקודת אקסס בצדו הדרומי של האי אונוור בארכיפלג פאלמר.

== היסטוריה ==
המשלחת הצרפתית לאנטארקטיקה בהנהגת ז'אן-בטיסט שארקו ערכה סקר לא-מדויק של החוף הדרום-מערבי של האי אנוורס בשנת 1904. הם נתנו את השם "Presqu'ile de Biscoe" לחצי אי קטן בצדו הדרום-מזרחי של מפרץ ביסקו, מחווה של כבוד לג'ון ביסקו, שאולי ירד לחוף בסביבה זו בשנת 1832. כשנערכה סקירה מחודשת של החוף על ידי שטחי החסות של איי פוקלנד בשנת 1955, נמצאו שני כפים סלעיים בערך במיקום זה; השם כף ביסקו ניתן לבולט בשניים.

== אזור אנטארקטי מוגן במיוחד == 
שטח בן 630 דונם (63 הקטאר) בכף הוגרד כאזור אנטארקטי מוגן במיוחד (ASPA 139) בשל ערכיו הביולוגיים. הוא מכיל חלקות משמעותיות של שני זני הצמח הפורח של היבשת, Deschampsia antarctica|Antarctic ו-Colobanthus quitensis, עם מינים אחדים של טחב וחזזית. עוד יש על הכף מושבות של פינגווין אדלי ופינגווין לבן-אוזן.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנטארקטיקה: לשונות יבשה
קטגוריה:אזור אנטארקטי מוגן מיוחד
יולית

[[יולית ים-תיכונית ליד ליבורנו, איטליה.]]
יוּלִית (שם מדעי: Coris) היא סוג של דג ממשפחת השפתוניים שמיניו חיים באוקיינוס ההודי באוקיינוס השקט, ובאוקיינוס האטלנטי. הם בעלי פנים מוארכים ולסת הפונה מעלה ובעלי צבעים מפוארים הבולטים לאורך השוניות בהם הם חיים.

בישראל חיות יוליות ממינים שונים בים האדום ובים התיכון.

== מינים ==
בסוג יולית ישנם 27 מינים:
* Coris atlantica
* Coris auricularis
* Coris aurilineata
* יולית ים סוף (Coris aygula)
* Coris ballieui
* Coris batuensis
* Coris bulbifrons
* יולית הכתם (Coris caudimacula)
* Coris centralis
* יולית אפריקנית (Coris cuvieri)
* Coris debueni
* Coris dorsomacula
* Coris flavovittata
* יולית כחולת-פסים (Coris formosa או Coris frerei)
* יולית אדומה (Coris gaimard)
* Coris hewetti
* יולית ים-תיכונית (Coris julis)
* Coris latifasciata
* Coris marquesensis
* Coris musume
* Coris nigrotaenia
* Coris picta
* Coris pictoides
* Coris roseoviridis
* Coris sandeyeri
* יולית ירקרקת (Coris variegata)
* Coris venusta

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:שפתוניים
דאודי קבאקה

דאודי קבאקה (1939 קיאמבוגו, אוגנדה - 26 בנובמבר 2001) היה זמר, מלחין, פזמונאי ומפיק קנייתי ממוצא אוגנדי. הוא נודע כיוצר מוזיקת בנגה, סגנון נפוץ במזרח אפריקה. עם שיריו הידועים ביותר נמנים "African Twist","Harambee Harambee ו-"Western Shilo". שירו "Helule Helul" הפך ללהיט בבריטניה בגרסת כיסוי של להקת The Tremoloes.

==ביוגרפיה==
דאודי קבאקה נולד בקיאמבוגו שבאוגנדה, אז מושבה בריטית, בשנת 1939. בגיל 12 היגר עם משפחתו לקנייה.
בשנת 1954, כשהיה בן 14, התפרסם בשירו Nie Kabaka Naruba שהוקלט על ידי חברת CMS -Capitol Music Stores.
בשנת 1957 סיים את התיכון והתחיל לעבוד בבית מלון ובחברת קייטרינג.
אולם בשנים 1959–1972 פעל קבאקה כמוזיקאי שכיר במסגרת חברת Equator Sound Studio שבבעלות צ'ארלס וורוד (2008-1912) ותזמורתה - The Equator Sound Boys או The Jambo Boys. אמנם וורוד רשם את עצמו כבעל זכויות על השירים והעיבודים של עובדיו, אבל דאג לקידומם והתפתחותם האמנותית. בין השאר הוא שלח את קבאקה ועוד חמישה מוזיקאים שעבדו אצלו ללמוד שנתיים בקונסרבטוריון של ניירובי.
שירו Harambee Harambee (המבוסס על השיר John Brown's body) שיקף את שאיפות העם בקניה שלאחר הדקולוניזציה לבניית מדינה עצמאית ומוצלחת. במשך שנים רבות שיר זה סיים כל מהדורת חדשות ברדיו "קול קניה".
קבאקה שיתף פעולה עם ג'ון נזנזה בשלושה שירים שהיו להיטים של חברת Jambo Records:
Masista, Bachelor Boy ו-Nyumba.
בשנות ה-1970 הקים קבאקה חברת הפקות משלו, African Eagles Records, ואת להקת African Eagles Lupopo בה השתתפו במקור גבריאל אומולו, סילבסטר אודיאמבו ושני מהגרים מזמביה, נאשיל פיצ'ן ופיטר "צוצי" ג'ומה.
באמצע שנות ה-70 הייתה ללהקה זו עדנה והיא ערכה סיורים מוצלחים בזמביה, במלאווי ובאוגנדה.
בשנת 1986 פרסם קבאקה את אלבומו pesa Maradhi Ya Moyo יחד עם Maroon Commandos.
הודות ללהיטים כמו "African Twist" "Bachelor Boy Twist", "Bush Baby Twist" Taita Twist" קבאקה היה נודע באפריקה גם כ"מלך הטוויסט". הוא ביסס את ריקוד הטוויסט המחודש על מקצב קוולה הדרום-אפריקאי.
בשנותיו האחרונות לימד קבאקה במדריך ליצרתיות באמנות באוניברסיטה ג'ומו קניאטה.

כמו כן יחד עם אמנים ותיקים כמו ויליאם פדהילי וג'ורג' אגאדה וג'ון נזנזה ניגן בערבי "Oldies Nite". אחרי מותם של פדהילי ואגאדה ליהק קבאקה הרכב חדש של מוזיקאים צעירים בשם Wazalendo Eagles Band.

דאודי קבאקה נפטר בשנת 2001 והשאיר, לפי ההערכות, 47 ילדים. הוא הובא לקבורה ביישוב מגוריו מוהודו, טריקי, שבמערב קניה. בלווייה ביצעה להקת אוניברסיטת ג'ומו קניאטה את לחניו ושיריו.

==פרסים ואותות הוקרה==
*1993 - זכה לתואר "שגריר תרבות של קניה" מטעם "איחוד רשויות הרדיו והטלוויזיה של אפריקה"
*1995 - אות להצטיינות מטעם אוניברסיטת ג'ומו קניאטה

==קישורים חיצוניים==

* [http://eastafricanmusic.com/daudi.htm ביוגרפיה במאמר Daudi Kabaka: King of the Kenyan Twist מאת David Paterson] באתר eastafricanmusic

קטגוריה:קנייתים
קטגוריה:זמרים
קטגוריה:מלחינים
קטגוריה:מפיקים
קטגוריה:ילידי 1939
קטגוריה:אוגנדים שנפטרו ב-2001
אוניברסיטת ווריק

אוניברסיטת ווריק (באנגלית: The University of Warwick; בקיצור: Warw) היא אוניברסיטה בקובנטרי, בריטניה שנוסדה ב-1965 כחלק מיוזמה ממשלתית להרחבת הנגישות להשכלה גבוהה.

קמפוס האוניברסיטה נבנה על שטח בגודל של כ-290 דונם בפאתי קובנטרי שבאנגליה. האוניברסיטה חברה במספר ארגונים: חברה בקבוצת ראסל, בחדשנות מידלנדס, בגילדת אוניברסיטאות אירופאיות עתירות מחקר וחברה מייסדת של מכון אלן טיורינג בלונדון.

==היסטוריה==
האוניברסיטה הוקמה בשנת 1965, כ-3.5 ק״מ מהעיר קובנטרי שבאנגליה.

בשנת 2000, נפתח באוניברסיטה בית הספר לרפואה החדש.

בדצמבר 2000, בחר נשיא ארצות הברית ביל קלינטון להיפגש בפגישתו האחרונה עם ראש הממשלה הבריטי טוני בלייר באוניברסיטת ווריק. היועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית, סנדי ברגר הסביר את הבחירה באוניברסיטה זו כמקום המפגש: "ווריק היא אחת מאוניברסיטאות המחקר החדשניות ביותר בבריטניה, אשר נבחרה על ידי ראש הממשלה בלייר כמודל של מצוינות אקדמית ועצמאות מהממשלה".

==פקולטות ומחלקות==
=== הפקולטה לאמנויות ===
* היסטוריה עתיקה
* לימודים קלאסיים
* מחקרים אמריקאים השוואתיים
* מדיניות תרבות
* אנגלית
* קולנוע וטלוויזיה
* צרפתית
* גרמנית
* לימודי ספרדית
* היסטוריה
* תולדות האמנות
* איטלקית
* שפות מודרניות
* תיאטרון והופעה

=== הפקולטה לרפואה ===
* ביולוגיה תאית ביו-רפואית
* סרטן
* תמותת ילדים
* חינוך קליני
* סוכרת והשמנה
* התערבות מוקדמת ובריאות הנפש
* מדעי הבריאות
* בריאות מטבולית וכלי דם
* הורות
* בריאות הנפש הציבורית ורווחתה
* בריאות הרבייה
* שינה

=== הפקולטה למדעים ===
* מדעי הביולוגיה
* כימיה
* מדעי המחשב
* הנדסה
* מדעי החיים
* מתמטיקה
* פיזיקה
* פסיכולוגיה
* סטטיסטיקה
* ביולוגיה מערכתית
* קבוצת ייצור ווריק 

=== הפקולטה למדעי החברה ===
* בלשנות יישומית
* המרכז למתודולוגיות בין תחומיות
* כלכלה
* חינוך
* מחקר תעסוקתי
* בריאות וחברה
* משפטים
* למידה לאורך החיים
* פילוסופיה
* פוליטיקה ולימודים בינלאומיים
* סוציולוגיה
* בית ספר לעסקים ווריק 

== דירוגים בין-לאומיים ==
* דירוג שאנגחאי: מקום 101–150 (2023)
* Times Higher Education: מקום 67 (2024)
* דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 106= (2024)

==קישורים חיצוניים==

==== אתרים רשמיים ====
* (באנגלית)
* [https://warwick.ac.uk/newsandevents/knowledgecentre אתר] Warwick, Knowledge Centre (באנגלית)
==== אתרי מדיה ועיתונות ====
 (באנגלית)

==הערות שוליים==

ווריק
קטגוריה:קובנטרי
קטגוריה:קבוצת ראסל
קטגוריה:גילדת האוניברסיטאות האירופאיות עתירות המחקר
קטגוריה:חדשנות מידלנדס
אגיל ואשמח בלבבי

"אגיל ואשמח בלבבי" הוא פיוט המושר לאחר הבדלה במוצאי שבת בקרב קהילות רבות בעם ישראל, במהלך סעודת מלוה מלכה. כותב הפיוט אינו ידוע, בראשי תיבות (אקרוסטיכון) של הבתים מופיע השם אלעזר.

תוכן השיר הוא ציפייה לישועה, לביאתם של אליהו הנביא ומלך המשיח.

==שיבושים ונוסחאות נוספות ==

בחלק מהנוסחאות הוחלפו מספר מילים או משפטים, ככל הנראה בהשפעת הצנזורה. למשל במקום "בראותי כי מאויביי תריב ריבי" הוחלפה הנוסחה ל"בראותי כי כלביא תריב ריבי".

דוגמה נוספת: במקום "באדום וערב" הוחלפה הנוסחה ל"בארם וערב" מחמת הצנזורה הנוצרית.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.daat.ac.il/daat/shabat/zmirot/motsaey-13.htm אגיל ואשמח], באתר "דעת"
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמירות ופיוטים למוצאי שבת
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:אליהו הנביא
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
פורד סיירה

פורד סיירה (באנגלית: Ford Sierra) היא מכונית משפחתית, מתוצרת חברת פורד אירופה, חברת בת של קונצרן הרכב פורד אשר יוצרה בין השנים 1982–1993.

יוצרו כ-2,700,000 יחידות.

דגם "פורד סיירה XR4i" נבנה בעל הנעה כפולה 4x4, והורכב בו מנוע V6 צילינדרים, 2,800 סמ"ק, המפיק 150 כ"ס.

==סדרות==
* סדרה ראשונה - יוצרה בין השנים 1982–1987
* סדרה שנייה - יוצרה בין השנים 1987–1993

==תצורות==
* 3 דלתות - ליפבק
* 5 דלתות - ליפבק
* 4 דלתות - סדאן
* 5 דלתות - סטיישן
* 5 דלתות - מסחרית
* 2 דלתות - טנדר

==דרגות גימור==
* L
* LX
* GL
* GLX
* Ghia
* Laser
* Classic
* iGLX
* iGhia
* E
* 4x4
* 4x4 iGhia

== בישראל==

במדינת ישראל שווקו דגמי פורד סיירה, 4 דלתות, בנפח מנוע 1,600 סמ"ק.

במשטרת ישראל שירת "פורד סיירה" כניידת סיור, בשנות ה-80.

בצה"ל שירת "פורד סיירה" כרכב שרד ושרות של קצינים בדרגות אלוף-משנה ותת-אלוף.

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="100">
קובץ:Sierra 3 door - an early one.jpg | פורד סיירה, סדרה ראשונה, 3 דלתות
קובץ:Ford Sierra Estate in profile.jpg | פורד סיירה, סדרה ראשונה - סטיישן
קובץ:Almost a classic... (3307487430).jpg | פורד סיירה, סדרה ראשונה
קובץ:1987 Ford Sierra 1.6 GL RA.jpg| פורד סיירה, סדרה ראשונה, שנת 1987 (יוצרה בארגנטינה)
קובץ:1987 Ford Sierra RS500 Cosworth (38181475444).jpg | פורד סיירה, שנת 1987 דגם "RS500"
קובץ:XR4i (3337395709).jpg | פורד סיירה דגם XR4i, בעל הנעה כפולה 4x4
קובץ:1983 Ford Sierra dashboard (GL-model).jpg | פורד סיירה, סדרה ראשונה, שנת 1983 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
קובץ:1983 Ford Sierra 1.6 L Interior (18366285540).jpg | פורד סיירה, סדרה ראשונה, שנת 1983, דגם "1.6 L" - מבט לתא הנהג
קובץ:Ford Sierra Ghia (22599874555).jpg | פורד סיירה, סדרה שנייה
קובץ:1989 Ford Sierra 2.0i S (6222336065).jpg | פורד סיירה, סדרה שנייה, שנת 1989 דגם "2.0i S"
קובץ:Ford Sierra P100 pickup.jpg | פורד סיירה, סדרה שנייה - טנדר
קובץ:P100rear.jpg | פורד סיירה - טנדר
קובץ:1992 Ford Sierra MkIII dashboard.jpg | פורד סיירה שנת 1992 - מבט לתא הנהג
קובץ:1990 Ford Sierra 1.8 L (11966712045).jpg | פורד סיירה, סדרה שנייה, שנת 1990 דגם "1.8 L" - סטיישן
</gallery>

==ראו גם==
* פורד

==לקריאה נוספת==
* [https://www.google.co.il/search?q=פורד+סיירה+בישראל&tbm=isch&source=iu&ictx=1&fir=pDUF0xocR1L9qM%253A%252CEQZOH_xVITeDeM%252C_&usg=__KmiimQBBFtCEiihx5m1KqQPVnmk%3D&sa=X&ved=0ahUKEwjkhNCsvLvYAhWlBcAKHRHnC3gQ9QEIKTAB#imgrc=pDUF0xocR1L9qM: פורד סיירה - תמונות (ניידות סיירה במשטרת ישראל)]

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1982
קטגוריה:מכוניות משפחתיות
קטגוריה:מכוניות סטיישן
קטגוריה:מכוניות מסחריות
קטגוריה:טנדרים
סיירה
קטגוריה:מכוניות בריטיות
קטגוריה:כלי רכב המורכבים בגרמניה
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בבלגיה
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בניו זילנד
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בדרום אפריקה
קטגוריה:כלי רכב המורכבים בארגנטינה
קטגוריה:כלי רכב המורכבים בוונצואלה
קטגוריה:כלי רכב המורכבים באירלנד
כביש 669

כביש 669 הוא כביש רוחב אזורי העובר בעמק חרוד ובעמק בית שאן למרגלות הר הגלבוע. אורכו של הכביש הוא כ-11.5 ק"מ, והוא עוקף את העיר בית שאן מדרום-מערב. הכביש עובר בסמוך למעיינות רבים, בהם מעיינות גן השלושה ופארק המעיינות.

== צמתים לאורך הכביש ==
{| class="wikitable" border="1" cellpadding="1"
!ק"מ
!שם
!סוג מפגש
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="5" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" |כביש 669 מצפון-מערב לדרום-מזרח
|-
| align="center" |0
| align="center" |מחלף בית השיטה
| align="center" align="center" |בית השיטה
| align="center" |27x27 פיקסלים כביש 71
|-
| align="center" |2
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |חפציבה
| align="center" |כניסה לחפציבה
|-
| align="center" |3
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |בית אלפא
| align="center" |כניסה לבית אלפא
|-
| align="center" |4
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |בית אלפא
| align="center" |כביש 6666
|-
| align="center" |4.5
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |גן השלושה
| align="center" |כניסה לגן השלושה
|-
| align="center" |6
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |ניר דוד
| align="center" |כניסה לניר דוד
|-
| align="center" |7
| align="center" |צומת מסילות
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |מסילות
| align="center" |כביש 6667
|-
| align="center" |8
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |מסילות
| align="center" |כניסה למסילות
|-
| align="center" |9
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |רשפים
| align="center" |כניסה לרשפים
|-
| align="center" |11
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |שלוחות
| align="center" |כניסה לשלוחות
|-
| align="center" |11.5
| align="center" |צומת שלוחות
| align="center" |25x25 פיקסלים
| align="center" |עין הנצי"ב
| align="center" |27x27 פיקסלים כביש 90, כביש 6678
|}

== ראו גם ==
* כבישי ישראל

קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:בית השיטה
קטגוריה:חפציבה
קטגוריה:בית אלפא
קטגוריה:ניר דוד (תל-עמל)
קטגוריה:עין הנצי"ב
פינגוין (מסעדה)

מסעדת פינגוין (נוסדה במאי 1940) הייתה בית קפה ומסעדה בשדרות הגעתון בנהריה.

== היסטוריה ==
הצריף הראשון ששימש את המסעדה, 1940
מסעדת פינגוין נוסדה על ידי משפחת אופנהיימר, שעלתה לארץ-ישראל מאופנבך שבגרמניה. ארנסט, הבן, עלה ב-1936, והוריו, הוגו וריחה, שברגע האחרון הצליחו לעזוב את גרמניה, עלו ב-1939. לפני שפרצה מלחמת העולם השנייה הרשו הגרמנים ליהודים שקיבלו סרטיפיקט מהאנגלים להביא לארץ ישראל את חפציהם וכספם וכך עשו בני המשפחה, שהבינו בעוד מועד את הסכנות הצפויות מהשלטון הנאצי. ארנסט החליט להתיישב בנהריה, מושבה שנוסדה על ידי עולים מגרמניה. כדי להכשיר את עצמו להיות חקלאי הוא עבד במשק של הוריו של רפאל איתן, אך הניסיון לא צלח.

במאי 1940 הקימו ארנסט ואביו צריף בשדרות הגעתון ששימש תחילה כגלידרייה וקיוסק. את השטח בשדרות הגעתון, רחובה הראשי של נהריה, שעליו נבנה הצריף, קנתה משפחת אופנהיימר בכספים שהביאה מגרמניה, שם היה לה בעיר אופנבך כל-בו גדול במרכז העיר. לדברי ארנסט אופנהיימר:
המסעדה לפני השיפוץ, שנות ה-50
בשנים הראשונות, בתקופת מלחמת העולם השנייה, רבים מאורחי המסעדה היו חיילים בריטים. לפי המסופר, אם נודע על אוניית מעפילים שצריכה הייתה להגיע לחוף דאגו אנשי "ההגנה" לשלוח את הנערות היפות ביותר לפינגוין על מנת להסיח את דעתם של החיילים עד שהמעפילים הובאו לחוף מבטחים. אשתו של ארנסט, מאריאנה, הצטרפה לצוות העובדים המשפחתי, שהיה מורכב גם מהוריו של ארנסט.
תצוגת אופנה במסעדה, שנות ה-60
בתקופת המצור על נהריה, בזמן מלחמת העצמאות, היו התושבים מתכנסים במסעדה כדי לשמוע חדשות ולקרוא את עיתון "על המשמר" שהיה תלוי על הקיר בחזית המסעדה.

בשנות ה-50 עברה המסעדה למבנה אבן שתכנן אחד האדריכלים הידועים של אותה תקופה, משה גרשטל. המסעדה לא נסגרה בתקופת הבנייה, כי נבנה צריף ארעי כדי לארח את קהל לקוחותיה. לאחר המעבר למבנה האבן הפכה החצר האחורית לגינת בידור בקיץ. יפה ירקוני, שושנה דמארי, רחל אטאס, אריק לביא, אורי זוהר, הגשש החיוור ורבים אחרים הופיעו בפינגוין. הגינה הכילה כ-700 מקומות. התארחו בגינה גם מלכות היופי והמועמדות לכתר בתצוגת אופנה.

גם פוליטיקאים התארחו במסעדה, ובהם דוד בן-גוריון, משה דיין, לוי אשכול, יצחק רבין ואחרים. המסעדה שימשה חמ"ל לעיתונאים הזרים בזמן האירועים הביטחוניים בגבול הצפון.
פינגוין 2015
ארנסט אופנהיימר היה יזם של ענף הצימרים בנהריה בשנות ה-40, ה-50 וה-60 של המאה ה-20. בראשית הקיץ שילם מראש לבעלי הצימרים וכך הבטיח לעצמו מאגר של חדרים, שהשכיר לנופשים שבאו לנהריה. את כל הארוחות אכלו בפינגוין תמורת תלושים שקיבלו כחלק מהעסקה.

בתחילת שנות ה-70 חזר ארצה אילן, בנם של ארנסט ומריאנה, מלימודי מסעדנות וניהול בתי מלון בגרמניה ולקח לידיו את ניהול המסעדה, לאחר ששיפץ את המקום והקים פיצרייה קטנה, שהייתה חידוש גדול בענף המזון בארץ.

בשנות ה-90, לאור השינויים הגדולים שהתחוללו בצפון בכלל ובנהריה בפרט בכל נושא תיירות הקיץ, החליט אילן להפוך את המבנה הקיים למרכז קניות קטן, שבו נשארה המסעדה אך נוספו חנויות אחדות. למקום החדש קרא "כיכר פינגוין". כמו כן הקימו בפיצריה הקטנה מערך של משלוחים.

את המסעדה ניהל לאחר מכן בנו של אילן, אמיר אופנהיימר, שהוא נינו של מייסד מסעדת פינגוין, הוגו אופנהיימר.

המסעדה נסגרה בינואר 2023, אחרי יותר משמונים שנה.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.penguin-rest.co.il/ אתר המסעדה]
* 
* 
* שוש רוזנבאום ויוסי מייטיס, 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: מסעדות
קטגוריה:נהריה: מבנים
משפחת קסטלאצו

משפחת קסטלאצו הייתה משפחה איטלקית-יהודית שהתיישבה בקהיר בתחילת המאה ה-16, שם כמה מחבריה הצטיינו בתפקידי רבנים. בני המשפחה המופיעים כאן הם הידועים מאנשי משפחת קסטלאצו.

== יחיאל קסטלאצו ==
כונה "אשכנזי" כהדגשה לכך שאינו ממוצא מזרחי. שימש רב בקהיר במאה ה-16. היה בן זמנו של רבי יוסף קארו, עליו מתח ביקורת חריפה על בסיס הלכתי.

== משה קסטלאצו ==
חי במאה ה-17. הספד עליו מצוין בשו"ת של מאיר בוטון.

== משה דל קסטלאצו ==
שמו הועתק בטעות על ידי מעתיקי ספרים בתור "משה קאסטילין".

משה דל קסטלאצו היה צייר פורטרטים בוונציה במאות ה-15 וה-16. דוד הראובני משבח אותו מאוד על כך שהתיידד איתו עם הגעתו מחצי האי ערב אל ונציה ב-1524.המוניטין של משה דל קסטלאצו כצייר הגיע הרבה מעבר לגטו של ונציה, והוא היה ידוע היטב באיטליה. ב-1521, לאות הכרה בכישרונו הגדול, מועצת ונציה העניקה לו את הזכות למכור את חיתוכי העץ של החומשים אשר יצר.

== שמעון בן יחיאל קסטלאצו ==
שמעון בן יחיאל קסטלאצו היה רב בקהיר. הוא התמצא היטב בקבלה, והיה ידוע באדיקותו הרבה. דוד קונפורטי מספר כי נתקל בפסיקה שמקורה ביהושוע שונצין, הרב של קונסטנטינופול בתקופת דון יוסף נשיא, שבה שונצין מפעיל את הסמכות של שמעון בן יחיאל. קונפורטי ויוסף סמברי טוענים כי שמעון כתב שתי יצירות:
* אוסף שו"ת.
* "מגילות סתרים" - פרשנות קבלית כפי הנראה למגילת אסתר. חיים יוסף דוד אזולאי מזכיר כ-80 שאלות ותשובות שנתן שמעון.

== משה הכהן אביגדור קסטלאצו ==
היה בנו של שמעון, ורב בסלוניקי, רודוס, דמשק וקהיר במאה ה-17. בקהיר היה עמית של אהרן בן חיים. היה כמעט בן 90 במותו.

== מקורות ==
* אזולאי, חיים יוסף דוד, שם הגדולים, מהדורת בן-יעקב, מקטע 43.
* קונפורטי, דוד, קורא הדורות, מהדורת קאסל, עמ' 40.
* Sambari, Joseph, in Neubauer, Anecdota Oxoniensia, i. 159
* Kaufmann, in Revue des Études Juives, xxiii. 139 et seq.

== לקריאה נוספת ==
* [https://web.archive.org/web/20070901112304/http://www.finns-books.com/chumasch.htm משה דל קסטלאצו] והחומש המאויר המודפס שלו
* 

קסטלאצו
קסטלאצו
קסטלאצו
קסטלאצו
קסטלאצו
קריסטי מקוסקו קריגר

קריסטי מקוסקו קריגר (באנגלית: Kristie Macosko Krieger) היא מפיקת קולנוע אמריקאית, הידועה בעבודתה עם סטיבן ספילברג.

==ביוגרפיה==
קריגר קריגר סיימה ב-1992 תואר ראשון בסוציולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בדייוויס. היא עבדה במחלקת הפרסום בחברת אמבלין של סטיבן ספילברג. ב-1995 עברה לעבוד בקרן השואה שיזם ספילברג.

ב-1997 החלה לשמש כעוזרת הראשית של ספילברג בעבודתו כמפיק וכבמאי במסגרת חברת דרימוורקס. במהלך השנים התקדמה ושימשה כעוזרת מפיק, מפיקה שותפה, מפיקה בפועל וכמפיקה בסרטיו, כשהיא תופסת את מקומה של קתלין קנדי שעברה ללוקאס פילם. בין השאר שימשה מפיקה בסרטים "גשר המרגלים" עליו הייתה מועמדת לפרס אוסקר, "העיתון", "שחקן מספר אחת", "סיפור הפרברים", "הפייבלמנים" ו"מאסטרו". 

היא נשואה ואם לבן.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20170429010957/http://www.amblinpartners.com/amblin-entertainment/kristie-macosko-krieger קריסטי מקוסקו קריגר] באתר אמבלין פרטרנס
* [http://www.movies.com/movie-news/kristie-macosko-krieger-interview-bridge-spies/20016 Interview: How Kristie Macosko Krieger Went From Steven Spielberg's Assistant to His Producer on 'Bridge of Spies'], אתר movies.com, 2 בפברואר 2016

קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:מפיקות קולנוע אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1970
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1970
פרס שומר ציון

פרס שומר ציון הוא פרס הניתן לאישיות שפעלה למען ירושלים או ישראל והגברת המודעות לחשיבות העיר והזיקה אליה. הפרס ניתן על ידי מרכז אינגבורג רנרט ללימודי ירושלים.

== רשימת הזוכים ==
* אלי ויזל - (1997)
* הרמן ווק- (1998)
* א"מ רוזנטל - (1999)
* מרטין גילברט - (2000)
* סינתיה אוזיק - (2001)
* צ'ארלס קרוטהאמר - (2002)
* רות רוסקיס וייז - (2003)
* ארתור כהן - (2004)
* ויליאם ספאייר - (2005)
* דניאל פייפס - (2006)
* נורמן פודהורץ - (2007)
* דוד בארי, מרדכי אליאב, יהודה מאלי - (2008)
* קרולין גליק - (2009)
* מלקולם הונליין - (2010)
* דורי גולד
* רשות העתיקות בראשות יהושע דורפמן - (2012).
* ג'יימס סניידר - (2013)
* ג'ו ליברמן
* ג'ון בולטון - (2017)
* הרב ישראל מאיר לאו - (2018)
* נתן שרנסקי - (2019)
* דייוויד פרידמן - (2022)

*
שומר ציון
שומר
מיכאל אבס

מיכאל אַבַּס (נולד ב-1982) הוא סופר ילדים ישראלי.

== ביוגרפיה ==
אבס נולד לשלמה ולאריאן אבס. למד באוניברסיטת בר-אילן מדעי המדינה ותקשורת. כתב 18 ספרים, חלקם לגיל הרך וחלקם לגילאי יסודי.

אבס גרוש ואב לחמישה. מתגורר בתל אביב.

== ספריו ==
*אולימפיאדת החידות, עגור הוצאה לאור (2010) 
*מסביב לעולם בשמונים חידות, עגור הוצאה לאור (2011) 
*יונתן והדלעת הענקית, עגור הוצאה לאור (2014) - נבחר למצעד הספרים של משרד החינוך תשע"ה 
*מי דופק בדלת?, עגור הוצאה לאור (2015) 
*סופר קומיקס: היום שבו האדמה רעדה (יחד עם נעמה פז), מודן הוצאה לאור (2018)

=== סדרת משחקי בילוש ===
*תעלומת החטיפה המסתורית, עגור הוצאה לאור (2012) 
*המרדף אחר איש החידות, עגור הוצאה לאור (2013) 
*מסתרי האי הנעלם, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2014) 
*הבריחה מיערות הערפל, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2015) 
*קרקס המסתורין, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2016)
*בעקבות האוצר האבוד, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2017) 
*יומנו הסודי של צהוב הזקן, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2018) 
*החדר האסור, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2019) 
*סודות העיר החשוכה, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2019) 
*סכנה בקצה הנהר, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2020) 
*המסע אל העבר, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2020) 
*נקמתו של איש החידות, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2021) 
*השען והמרתף הסודי, עגור הוצאה לאור, מודן הוצאה לאור (2022) 
האור הכחול, מודן הוצאה לאור (2023)

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.abas.co.il/default.asp אתרם של מיכאל אבס ואביו שלמה אבס]
* 

קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
משה גלעד

משה גלעד (נולד ב-7 במאי 1956) הוא עיתונאי ישראלי עצמאי העוסק בכתיבה על אודות אתרי תיירות, נסיעות וטיולים ברחבי העולם.

==ביוגרפיה==
גלעד נולד וגדל בפתח תקווה. אמו, ציפורה, ילידת העיירה רוגובה (ליטא), עלתה לארץ ישראל ערב מלחמת העולם השנייה. אביו, יוסף, גם הוא יליד פתח תקווה. לגלעד אחות אחת.

סיים את לימודיו התיכוניים בתיכון ברנר פתח תקווה. 

בשנים 1975-1978 שירת בנח"ל, היה בגרעין נח"ל שנשלח לקיבוץ זיקים והוכשר להיות איש צוות טנק בחיל השריון.

לאחר סיום שירותו הצבאי למד תואר ראשון ותואר שני בספרות השוואתית באוניברסיטת תל אביב (סיים ב-1986).

שימש כעורך המגזין "מסע אחר" מ-1989 ועד 1998 וכן היה עורך הוצאת הספרים של מסע אחר. שימש כעורך באתרי אינטרנט בתחום הנסיעות.

גלעד כותב בתחום עיסוקו בעיתון "הארץ" מאז 1998. הוא כותב גם במגזין "מסע אחר" ובמגזינים "מטיילים", "דה-מרקר" ו"לאשה".

גלעד הוא עורך סדרת ספרי המסע "עולמות" בהוצאת עם עובד. חיבר שני ספרים לבדו, כתב ספר נוסף עם הצלם דובי טל ועם איקי גלעד, וערך ספרים רבים נוספים.

== חיים אישיים ==
גלעד נשוי לאיקי גלעד לבית סָלִיק, בובנאית בעיסוקה. אב לשלושה.

מתגורר בפתח תקווה.

==ספרים שכתב==
*מועדון מקיפי העולם, מודן הוצאה לאור, 2003
*מסעות בלי קנה מידה, הוצאת עם עובד, 2010
*(עם דובי טל ואיקי גלעד), טיול ילדותי - הורים וילדים מטיילים, הוצאת עם עובד, 2015

== פרסומים נבחרים בעריכתו ==

* אלה החיים שהייתי רוצה לחיות: 20 סיפורי מסע ישראליים, הוצאת עם עובד, 2003 
* העולם הוא ספר פתוח: 33 מסעות בעקבות סופרים, ספרים ודמויות שלא היו, מסע אחר, 2004 
* נוסעים גדולים: 28 מסעות בעקבות מגלי עולם, מסע אחר, 2005 
* געגועים לשנויים: 16 סיפורי מסע ישראליים, הוצאת עם עובד, 2005
* צועדים בעקבותיו: טיולים ומחשבות לזכרו של יובל גוטפרוינד, ירושלים, הוצאת משפחת גוטפרוינד, 2017

==קישורים חיצוניים==

* משה גלעד, [https://timeout.co.il/מסע-אחר/הנוסע-המתמיד/רוגובה-האגדית רוגובה האגדית], באתר Time Out תל אביב, 5 בדצמבר 2013
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סופרי מסע ישראלים
קטגוריה:כתבי תיירות ישראלים
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:בוגרי תיכון ברנר
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
סנדרו שוורץ

סנדרו שוורץ (בגרמנית: Sandro Schwarz; נולד ב-17 באוקטובר 1978) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל גרמני.

==קריירה כשחקן==
שוורץ החל את קריירת הנוער שלו בשנת 1993 בקבוצות קטנות סביב העיר מיינץ עד שבשנת 1995 הצטרף לקבוצת מיינץ 05 תחת הדרכתו של המאמן, ריינהארד זאפטיג, לראשונה במסגרת הבונדסליגה השנייה, בהפסד 0-2 לפורטונה דיסלדורף. הוא שיחק עוד 101 משחקים עם מיינץ, ועלה עם המועדון עליה היסטורית לבונדסליגה הראשונה בעונת 2003-2004.

הוא העדיף להישאר בליגה השנייה עם קבוצת רוט-וייס אסן שעלתה באותה העונה מן הליגה השלישית אך בתום עונת 2004-2005 ירד המועדון שוב לליגה השלישית.

בעונת 2005-2006 שיחק בקבוצת והן ויסבאדן (SV Wehen), שם מילא תפקיד שולי ובילה מחוץ להרכב בחלקים ניכרים של אותה עונה, אך בעונת 2006-2007 התברג כשחקן הרכב והיווה גורם משמעותי בעליה לבונדסליגה השנייה. בעונת 2007-2008 הפך לקפטן של ויסבאדן ובסך הכל שיחק שם 167 משחקים וכבש 4 שערים.

==קריירה כמאמן==
===ווהן ויסבאדן===
ב-23 במרץ 2009, אחרי פיטוריו של המאמן וולפגאנג פרנק, מונה סנדרו שוורץ למאמן/שחקן בווהן ויסבאדן, ותלה סופית את נעליו בסוף אותה עונה.

כמאמן ראשי בעונה זו, הוענק לו אישור מיוחד ממנהלת הליגה לכהן כמאמן, היות שלא הייתה ברשותו תעודת מאמן.

מסוף עונה זו, עת ירדה הקבוצה לליגה השלישית ועד לסוף עונת 2009-2010, שימש שוורץ כעוזר מאמן של והן ויסבאדן.

===אשבורן===
את עונת 2012-2011 פתח כמאמן אשבורן מהליגה המקומית של הסן והוביל אותה לעלייה לליגה השלישית. בעונה זו גם השלים את לימודי המאמן שלו.

===מיינץ===
בעונת 2013-2014 חזר לקבוצת נעוריו כעוזרו של המאמן מרטין שמידט בקבוצת המילואים של מיינץ ובהמשך כעוזרו של שמידט בקבוצה הבכירה של מיינץ.

ב-31 במאי 2017 מונה למאמן הראשי של מיינץ 05, וב-10 בנובמבר 2019 פוטר מתפקידו אחרי הפסד שמיני ב-11 משחקים.

===דינמו מוסקבה===
באוקטובר 2020 מונה למאמן מועדון הכדורגל דינמו מוסקבה, עד סוף עונת 2021/2022.

===הרטה ברלין===
ביוני חתם לשנתיים כמאמן הרטה ברלין מהבונדסליגה.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני והן ויסבאדן
קטגוריה:כדורגלני מיינץ 05
קטגוריה:כדורגלני רוט-וייס אסן
קטגוריה:מאמני מיינץ 05
קטגוריה:מאמני דינמו מוסקבה (כדורגל)
קטגוריה:מאמני הרטה ברלין
קטגוריה:מאמני כדורגל גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1978
יוהנה בורמן

יוהנה בורמן (בגרמנית: Juana Bormann; 10 בספטמבר 1893 – 13 בדצמבר 1945) הייתה פושעת מלחמה נאצית ילידת פרוסיה המזרחית, ששירתה כסוהרת במספר מחנות ריכוז החל מ-1938. ב-1945 הוצאה להורג במשפט בהמלין, סקסוניה התחתונה, בגין ביצוע פשעי מלחמה.

==ביוגרפיה==
===שירותה באס אס===
ב-1938 הצטרפה בורמן לאס אס. מאוחר יותר, במהלך משפטה, היא נימקה את הצטרפותה בכך שרצתה "להרוויח יותר כסף". מקום השירות הראשון שלה היה במחנה הריכוז ליכטנבורג בסקסוניה תחת מפקדת האס אס גיין ברניגאו, יחד עם עוד 49 נשות אס אס.

ב-1939 התמנתה לפקח על צוות עבודה במחנה הריכוז לנשים ראוונסבריק ליד ברלין. בחודש מרץ 1942, נמנתה על קבוצה מצומצמת של נשים שנבחרו לשמור באושוויץ שבפולין. בורמן, שהייתה נמוכת קומה, נודעה באכזריותה בקרב אסירות המחנה, והייתה משחררת על האסירות את כלב הרועה הגרמני הגדול שלה ומשסה אותו בהן. היא כונתה בפיהן "ויזל" ו"האישה עם הכלבים". באוקטובר 1942 עברה בורמן לפקח באושוויץ-בירקנאו, יחד עם מריה מנדל, מרגו דרקסלר ואירמה גרזה. בהמשך עברה יוהנה לבודי, מחנה משנה סמוך, שם המשיכה בנוהגה להתעלל באסירים.

ב-1944, כשהכוחות הגרמניים החלו לנחול מפלות, הועברה בורמן למחנה הינדנבורג בשלזיה (כיום זאבז'ה, פולין). בינואר 1945 חזרה אל מחנה הריכוז ראוונסבריק. במרץ של אותה שנה הועברה למחנה הריכוז ברגן-בלזן, ליד צלה , שם שירתה תחת יוזף קרמר, אירמה גרזה ואליזבת וולקנרת' (כל אלו שירתו עמה בבירקנאו). ב-15 באפריל 1945 נכנס הצבא הבריטי לברגן בלזן ומצא בו 60,000 ניצולים ולמעלה מ-10,000 גופות. המשחררים אילצו את אנשי האס אס לפנות את הגופות.

=== המשפט וההוצאה להורג ===
מאוחר יותר נכלאה בורמן, נחקרה על ידי הצבא, והועמדה לדין במשפט בלזן שנמשך מ-17 בספטמבר 1945 ועד ל-17 בנובמבר 1945. בית המשפט קיבל עדויות על מעשי רצח שביצעה באושוויץ ובברגן בלזן, ושלפעמים הייתה משסה באסירים באכזריות את כלבה הרועה הגרמני הגדול. בורמן הכחישה באופן סדרתי את העדויות נגדה, אך לבסוף נמצאה אשמה ונתלתה ב-13 בדצמבר 1945 (יחד עם עוד 12 פושעי מלחמה, בהם גרזה ווולקנרת'). התליין אלברט פיירפוינט, ששקל אותה לשם התאמת עמוד התלייה, תיאר מאוחר יותר:

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.capitalpunishmentuk.org/juana.html Juanna Borman "The woman with dogs"], באתר capitalpunishmentuk
* [http://www.auschwitz.dk/Women/Bormann.htm יוהנה בורמן], באתר auschwitz.dk
* 
* [http://www.mirror.co.uk/news/uk-news/nazi-she-devils-566055 NAZI SHE-DEVILS], באתר Mirror, 21 בנובמבר 2005

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל מחנות אושוויץ
קטגוריה:סגל מחנה ראוונסבריק
קטגוריה:פושעות מלחמה נאציות שהוצאו להורג
קטגוריה:פושעי מלחמה נאצים שהוצאו להורג
קטגוריה:סגל מחנה ברגן-בלזן
קטגוריה:נשות סגל מחנות ריכוז והשמדה
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1893
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1893
קטגוריה:נפטרות ב-1945
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1945
Telia Digital-tv

Telia Digital-tv היא ספקית טלוויזיה רב-ערוצית שוודית המשדרת בשיטת IPTV ונמצאת בבעלות Telia Company. שירות הטלוויזיה הושק בינואר 2005.

בספטמבר 2007 Telia הכריזה כי לפלטפורמת הטלוויזיה 200 אלף מנויים. עד 2010 היו לחברה חצי מיליון מנויים, ובשנת 2012, 12.7% מכלל הצופים בטלוויזיה השוודית היו מנויים שלהם.

בעבר, החזיקה חברת Telia גם ב-Com Hem, מפעילת שירות הכבלים הגדולה בשוודיה, אך נאלצה למכור אותה בשל חוקי התחרות בשוודיה.

== היסטוריה ==
Telia משתמשת בטכנולוגיית IPTV כדי לשדר את השירות, ובאמצעות מודם מיוחד המחובר לרשת פס רחב, ניתן לצפות בטלוויזיה. פירוש הדבר שהטלוויזיה והאינטרנט חולקים רוחב פס, הוא כי מהירות האינטרנט עלולה להיפגע כאשר השירות פעיל. 

Telia Digital TV הושקה בצורה מצומצמת בשנת 2005. זה היה שירות הטלוויזיה הראשון של חברת Telia לאחר מכירת חברת הכבלים Com Hem בשנת 2002, מכירה שהתבצעה בשל חוקי התחרות השוודיים. כיום שוק הטלוויזיה השוודי נשלט בידי Com Hem עם נתח שוק של 38%. 

בספטמבר 2007 הודיעה החברה כי לשירות הטלוויזיה שלה 200 אלף מנויים. בחורף/ אביב 2008 קיימה החברה קמפיין שהיה מבוסס על העובדה שכל לקוחות הפס הרחב של חברת Telia קיבלו לבחינה את השירות למשך שנה עם מודם מיוחד. משמעות הדבר של-Telia היו לקוחות חדשים רבים. בשנת 2010 לשירות היו 400 אלף לקוחות, ובשנת 2012 הגיע שירות הטלוויזיה ל-12.7% מכלל הצופים בטלוויזיה בשוודיה - מעט פחות מ-Telenor/שירות Canal Digital. ברבעון השני של שנת 2014, מספר המנויים לשירות עמד על 663 אלף.

לחברה מתחרים נוספים בתחום ה-IPTV בשוודיה. בין המתחרים Bredbandbolaget, FastTV ו-Tele2.

== תוכן ==
שירות הטלוויזיה מציע מגוון ערוצי טלוויזיה ממספר גופים משדרים, ביניהם תאגיד השידור השוודי, יורוספורט, ועוד, לצד שירותי וידאו לפי דרישה.

בתחילה, ערוצי Viasat, מתחרה נוספת בשוק הטלוויזיה הרב-ערוצית, לא נכללו בשידורי השירות. ב-23 במאי 2008 הודיעה החברה על הסכם עם Viasat, שיאפשר ללקוחותיה לצפות בשידורי Viasat, שיספקו 6 חבילות שונות של ערוצי Viasat. כמו כן ערוצים ZTV, TV3, TV6 ו-TV8 הפכו לזמינים בכמה מחבילות הבסיס של Telia.

=== ערוצי טלוויזיה ===
* 1. SVT1
* 2. SVT2
* 3. TV3
* 4. TV4
* 5. Kanal 5
* 6. TV6
* 7. Sjuan 
* 8. TV8
* 9. Kanal 9
* 10. ערוץ דיסקברי
* 11. MTV
* 12. יורוספורט
* 13. Kanal 11
* 14. Kunskapskanalen
* 15. TV4 Sport
* 16. SVT24
* 17. SVT HD
* 18. Animal Planet Nordic
* 21. Discovery Travel & Living Europe
* 24. TV4 Fakta
* 25. נשיונל ג'יאוגרפיק
* 26. ערוץ ההיסטוריה
* 28. TLC
* 29. BBC Knowledge
* 30. Viasat History 
* 31. Viasat Nature/ Playboy TV
* 32. Viasat Explore
* 33. Spice Platinum
* 34. Hustler TV 
* 35. Blue Hustler
* 36. FashionTV
* 37. Nautical Channel
* 40. C More Sport
* 41. C More Hockey
* 42. C More Tennis
* 43. Chelsea TV
* 44. MUTV 
* 45. C More Series
* 46. C More Hits
* 47. C More Action
* 48. C More Emotion
* 49. C More First
* 50. Viasat Film
* 52. Viasat Film Family
* 53. Viasat Film Action
* 54. Viasat Film Nordic
* 55. Viasat Film Classic
* 56. Viasat Film Comedy
* 57. Viasat Film Drama
* 58. TCM Nordic
* 59. SF-kanalen
* 60. TV4 Film
* 61. פוקס 
* 62. Silver
* 63. Sjuan
* 65. !E
* 66. Concert TV
* 67. Luxe.tv
* 68. CBS Reality
* 69. Ginx TV
* 70. יורוספורט 2
* 72. Viasat Fotball

== ראו גם ==
* Viasat
* Canal Digital
* וידאו על פי דרישה

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שוודיה: טלוויזיה
ואדי אל-עין

ואדי אל-עין הוא עמק המתחיל מהתווך שבין היישוב פסגות לרמאללה, ומסתיים בנקודה הצפונית מזרחית של היישוב כוכב יעקב. בחלקו המזרחי של העמק שוכן נחל אכזב והוא ניכר על ידי הצמחייה לאורך התוואי שלו. אורך הנחל הוא כ-4.5 ק"מ. קיים ואדי נוסף בשם ואדי אל-עין הממוקם דרומית לעופרה במרחק של כ-8 ק"מ מוואדי זה.
==תוואי הנחל והוואדי==
הוואדי מתחיל בפאתיה המזרחיים של רמאללה במעיין "עין אל ג'ינן" (עין גנים), וממשיך דרומית להר ג'בל טוויל לכיוון דרום מזרח. בקצה הר ג'בל טוויל בסמוך לנחל קיים מתקן לטיהור שפכים הכולל בריכת חמצון, אשר שייך לעיר רמאללה וכיום אינו פעיל. 

מעין אל ג'ינן ועד מתקן טיהור השפכים קיים כביש הבנוי בתחתית העמק, ומתחבר בדרומו בצומת, אל כביש הגישה היוצא מכביש 60, ומגיע אל היישובים כוכב יעקב מדרום ופסגות מצפון. מהצומת לכיוון דרום מזרח הכביש יורד דרומית לנחל. בהמשך הנחל עובר צפונית לתל ציון ומסתיים צפונית-מזרחית לכוכב יעקב בחיבור עם ואדי אל-עללי, אשר בתורו מוביל אל נחל מכמש. הנקודה הנמוכה בוואדי היא בגובה כ-570 מטר מעל פני הים, והנקודה הגבוהה בו היא כ-800 מטר מעל פני הים.
==ראו גם==
*ואדי א-נטוף
*ואדי שיבן

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.google.co.il/maps/place/%D7%9B%D7%95%D7%9B%D7%91+%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91%E2%80%AD/@31.8911297,35.2301504,17z/data=!4m5!3m4!1s0x15032aceb13a1555:0x4caf200f086ab6b5!8m2!3d31.880152!4d35.242773 ואדי אל-עין] באתר גוגל מפות
*[https://amudanan.co.il/ ואדי אל עין] באתר עמוד ענן

קטגוריה:כוכב יעקב
קטגוריה:נחל פרת
אל עין
עלי ספר

עלי ספר : מחקרים בביבליוגרפיה ובתולדות הספר העברי המודפס והדיגיטלי הוא כתב עת מדעי העוסק בתולדות הדפוס העברי בביבליוגרפיה של הספר העברי בעבר והווה. כתב העת יוצא לאור באופן לא סדיר החל משנת 1975 על ידי המחלקה למדעי המידע באוניברסיטת בר-אילן ובדפוס הוצאת אוניברסיטת בר-אילן. שפת כתב העת היא עברית ולכל גיליון נוספים גם תקצירים בשפה האנגלית.

==היסטוריה==
כתב העת החל לצאת לאור ב-1975 בעריכת ישראל מ' תא-שמע ובחסות המחלקה ללימודים ביבליוגרפיים ולספרנות (בהמשך נקראה המחלקה ללימודי מידע ולאחר מכן המחלקה למדעי המידע) ביוזמתם של יצחק דב גילת, ד“ר נעמי גולדפלד פוגלמן, שהייתה אז ראש המחלקה ללימודים ביבליוגרפיים ולספרנות, ותא-שמע. תחילה יצא כתב העת בתדירות של אחת ל-8 חודשים בממוצע עד לגיליון י' שיצא לאור ב-1981 והיה האחרון בעריכת תא-שמע, שעבר לאוניברסיטה העברית. ב-1984 התחדשה הוצאת כתב העת, הפעם בעריכת שלמה זלמן הבלין, שהתמנה באותה תקופה לראש המחלקה, והוציא לאור את כתב העת בתדירות נמוכה יותר עד גיליון י"ט שיצא לאור ב-2001. הוצאת כתב העת התחדשה ב-2008, הפעם בעריכת דב שוורץ וגילה פריבור, בתדירות ממוצעת של פחות משנתיים. העורכים החדשים שינו את כותרת המשנה של כתב העת מ"כתב-עת לביבליוגרפיה ולחקר הספר העברי" ל"מחקרים בביבליוגרפיה ובתולדות הספר העברי המודפס והדיגיטלי" וזאת "במטרה לחשוף את החוקר גם לאמצעים הדיגיטליים העומדים לרשותו".

מרבית גליונות כתב העת עוסקים בנושאים מגוונים, אך כמה מהגליונות הוקדשו לנושא או תחום מיוחד: גיליון י"ג (1986) עסק כולו בתשובות רב האי גאון ונכתב בידי צבי גרונר, גיליון כ"ד-כ"ה (2015) זכה לשם "מישן לחדש בספר העברי : ספר זיכרון ליהושע ברזילי)"' גיליון כ"ו-כ"ז (2017) כונה "בנתיבי הספר : מספר יצירה ועד לכתבי הרב יוסף דב סולובייצ'יק" והכיל מדור מיוחד שעסק בכתבי הרב יוסף דוב סולובייצ'יק מבוסטון שיצאו לאחר פטירתו, גיליון ל'א-"א (2021) נקרא "שם לשמואל – מחקרים בתולדות הספר העברי לזכרו של ר' שמואל אשכנזי" וגיליון ל"ב-ל"ג (2024) נקרא "אבני דרך בתולדות הספר העברי: מראשוני המדקדקים ועד הציונות הדתית" 

גליונות כתב העת זמינים למנויים באמצעות אתר JSTOR.

==לקריאה נוספת==
*

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.biupress.co.il/website/index.asp?category=62 רשימת החוברות] באתר הוצאת אוניברסיטת בר-אילן
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:אוניברסיטת בר-אילן: כתבי עת
קטגוריה:ארון הספרים היהודי
קטגוריה:ביבליוגרפיה
קטגוריה:דפוס עברי
קטגוריה:ישראל: כתבי עת למדעי היהדות
אלון הלל

אלון הלל (נולד ב-9 ביולי 1953) הוא מתופף, פזמונאי ומעבד מוזיקלי ישראלי.

==ביוגרפיה==
הלל נולד וגדל בתל אביב. 

למד בפנימיית הדסים, ואת שירותו הצבאי עשה כמתופף בתזמורת חיל האוויר. 

בשנים 1979-1980 היה המתופף של להקת "חמסין".

בשנות התשעים של המאה העשרים היה חבר בהרכב רמי קלינשטיין והמועצה. "המועצה" הייתה להקת הליווי של קלינשטיין, אשר כללה את ליאור יקותיאלי בגיטרה, בנצי גפני בבס, והלל בתופים וגם כמעבד מוזיקלי.

לצד עבודתו עם קליינשטיין, היה הלל נגן מבוקש ועבד עם מיטב האמנים בישראל, בין היתר: שלום חנוך, מאיר אריאל, גידי גוב, יהודית רביץ, שלמה גרוניך, הכבש השישה עשר, שלמה ארצי ורבים אחרים. סגנון הנגינה הייחודי המאפיין את הלל, השפיע על מתופפים רבים.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 1991 השתתף בעיבוד השיר "קר שם בחוץ" מתוך אלבומם של קלינשטיין והמועצה "אהביני".

בשנת 1995 הוציא קלינשטיין אלבום נוסף עם המועצה, "תפוחים ותמרים", שגם בו השתתף הלל בעיבודים. שיר באלבום שזכה להצלחה היה "הבוקר את הולכת", שהלל כתב את מילותיו יחד עם קלינשטיין. זהו השיר היחיד במצעדים השנתיים שבו השתתף הלל בכתיבה.

הלל היה חבר בלהקה המלווה את התוכנית "לילה גוב" ששודרה בערוץ 2.

== חיים אישיים ==
הלל היה נשוי לשחקנית ציפי מור ולהם בן אחד. 

ביולי 1987 הלל נישא בשנית לזמרת רחלי חיים עד למותה ב-18 ביוני 2023 ולהם שני בנים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתופפים ישראלים
קטגוריה:בוגרי פנימיית הדסים
קטגוריה:נגני תזמורת חיל האוויר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
No Limit (שיר של ג'י-איזי)

No Limit (בעברית: אין גבול) הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר ג'י-איזי, בשיתוף קארדי בי ואייסאפ רוקי, מתוך אלבום הבכורה שלו, The Beautiful & Damned. השיר יצא לאור ב-8 בספטמבר 2017, כסינגל הראשון מתוך אלבומו של ג'י-איזי.

בנוסף לכך, ב-12 בדצמבר באותה שנה, יצא רמיקס לשיר שכלל בתוכו אמנים נוספים כגון: פרנץ' מונטנה, בלי וג'וסי ג'יי.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הרביעי במצעד הבילבורד הוט 100, השביעי במצעד הקנדה הוט 100, והארבעים וחמש במצעד הסינגלים הבריטי.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי ג'י-איזי, אלן ריטר, בוי-1דה, אייסאפ רוקי וקארדי בי, והופק על ידי בוי-1דה ואלן ריטר גם כן. השיר היה צריך לצאת בשיתוף אייסאפ רוקי, אך לאחר מכן הוחלט כי גם קארדי בי תצטרף לשיר.

שיתוף הפעולה של השלושה זכה לשבחים רבים ממבקרי המוזיקה, ובנוסף לכך ג'י-איזי דיבר במספר רב של ראיונות על השיר, ותהליך יציאתו.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם היה עבור הרמיקס שיצא, וכלל בתוכו גם את האמנים הנוספים שהצטרפו אליו. הוא פורסם ב-19 בדצמבר 2017, והוא נוהל ובוים על ידי דניאל צ'ז. בקליפ נראים כל משתתפיו כשהם זורקים כסף לכל עבר, ואף את קארדי עירומה לחלוטין, ושטרות כסף מכסים את גופה.

נכון לינואר 2018, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-50 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==
השיר זכה להצלחה רבה, ובשיאו הגיע אל המקום ה-4 במצעד הבילבורד הוט 100.

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|זהב
|70,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|פלטינה 5×
|5,000,000<small></small>
|-
!בריטניה (BPI)
|כסף
|200,000<small></small>
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|זהב
|15,000
|-
!קנדה (Music Canada)
|פלטינה 4×
|320,000<small></small>
|-
| colspan="3" |<small> מכירות + הזרמת מדיה בלבד</small>
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|8 בספטמבר 2017
|הורדה דיגיטלית
|תקליטי RCA
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ג'י-איזי
קטגוריה:שירי אייסאפ רוקי
קטגוריה:שירי קארדי בי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'י-איזי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קארדי בי
קטגוריה:שירים על כסף
קטגוריה:שירים על מיניות
קטגוריה:שירי היפ הופ אמריקאיים
קטגוריה:שירי מוזיקת טראפ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
יהונתן אליאשברג

הרב יהונתן אליאשברג (עליאשברג) (ג' באלול ה'תר"י, 11 באוגוסט 1850, קובנה - ה' בכסלו ה'תרנ"ט, נובמבר 1898, וולקוביסק) היה רב ליטאי ובלארוסי, שכיהן כרבן של פומפיאן, מריאמפולה ווולקוביסק. מעסקני חובבי ציון.

==ביוגרפיה==
נולד בקובנה בשנת ה'תר"י (1850) לרב מרדכי אליאשברג, שהיה רבה של בויסק ומראשי חובבי ציון. למד את תורתו מפי אביו, ולצד השכלתו התורנית עסק בספרות ימי הביניים. בהיותו כבן תשע עשרה, נשא לאשה בת יהודי עשיר מהעיר פומפיאן, ועבר לבית חותנו ועסק שם בתורה. בשנת ה'תרל"ה התמנה לרב בפומפיאן, ואת משכורתו נתן לצדקה, תוך שחותנו ממשיך לפרנסו. בשנת ה'תרל"ז ירד חמיו מנכסיו, והוא נאלץ לקבל על עצמו את רבנות העיר מריאמפולה.

בעקבות אביו, הצטרף גם הוא לעסקנות ציבורית, והיה פעיל בולט בתנועת חובבי ציון. נמנה עם מארגני ועידת דרוסקניק. בוועידה נבחר, יחד עם הרב שמואל מוהליבר, לאחראי מינוי רבנים ודוברים למסעי התעמולה של התנועה. הוא עצמו נמנה עם משלחת של רבנים שניסתה להשפיע על אדמו"רי חסידות לובביץ' וחסידות קאפוסט להצטרף לתומכי יישוב ארץ ישראל. נמנה גם על המשלחת שנשלחה אל הרב יצחק אלחנן ספקטור מקובנה בשנת תרמ"ח, בניסיון לשכנעו לתמוך בהיתר המכירה. היה מהדוחפים לכינוס הוועדה של "החברה לתמיכת יהודים עובדי אדמה ובעלי מלאכה בסוריה ובפלשתינה" שהתקיימה בקובנה בשנת ה'תר"ן (1890), ושלח את ברכתו אליה.
בעקבות הביקורת על המצב הרוחני הירוד במושבות, פרסם מאמר ובו קרא לאמץ את יזמתו של אביו למינוי שליח שיסתובב בין המושבות ויפעל לקרב את החלוצים לשמירת מצוות. את מאמרו חתם בתיאור: "אחד אחוז בעבותות אהבה לארצו ועמו".

בעקבות פרסום מאמרו של אחד העם "[http://benyehuda.org/ginzberg/Gnz006.html תורה שבלב]" בעיתון "הפרדס" בשנת 1894, כתב לו הרב אליאשברג מכתב, שבו ביקש ממנו "לסבול במתינות את הדעות המתנגדות ואם כי אינן כדעתנו, הרי אין דעות בני האדם שוות". אחד העם ענה לו בכבוד רב במאמר "[http://benyehuda.org/ginzberg/Gnz007.html דברי שלום]" בעיתון "המליץ".

לאחר הקונגרס הציוני הראשון הצטרף אל הציונות המדינית של בנימין זאב הרצל.

בשנת ה'תרמ"ח התמנה לרבה של וולקוביסק, ובתפקיד זה כיהן עד לפטירתו. נפטר בפתאומיות בה' בכסלו ה'תרנ"ט, נובמבר 1898, ימים ספורים לאחר שובו מוועידה ציונית בווילנה.

==ספריו==
* [http://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6823&pgnum=1 דרכי הוראה] - חיבור הלכתי הכולל שני חלקים: "קנה המדה": על שיעורי תורה ו"דרכי הוראה" - שו"ת. בהקדמת הספר, לה קרא "דרכה של תורה", עסק במ"ח קנייני התורה.
* קסת יהונתן - קונטרס שצרף לחיבורו של אביו "תרומת יד" שהוציא ר' יהונתן לאור בשנת ה'תרל"ה.

==לקריאה נוספת==
*
* 
* גאולה בת יהודה, ראשונים לציון הנה הינם, מוסד הרב קוק ירושלים תשס"ט, עמ' מה-מז.

==קישורים חיצוניים==
===מאמריו===
* [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=35140&st=&pgnum=29&hilite= ירושלים הבנויה], בתוך "שיבת ציון" מאת אברהם יעקב סלוצקי, ורשה ה'תרנ"א, באתר HebrewBooks.
* [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=35140&st=תשובה+כהלכה&pgnum=107&hilite= שאלה ותשובה] בתוך "שיבת ציון" מאת אברהם יעקב סלוצקי, ורשה ה'תרנ"א, באתר HebrewBooks.
* [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=44032&st=&pgnum=5 תולדות מרדכי] ביוגרפיה של אביו. צורפה לספרו של אביו "שביל הזהב" שהוציא בשנת ה'תרנ"ז.

קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:יהודים ליטאים
קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:וולקוביסק: רבנים
קטגוריה:חובבי ציון
קטגוריה:רבני הציונות הדתית
קטגוריה:ראשוני הציונות
קטגוריה:ילידי 1850
קטגוריה:נפטרים ב-1898
שיר האומץ

שיר האומץ הוא שיר מאת וולטר ד. וינטל , שחי בשלהי המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. לא ידועים פרטים רבים על חייו של וינטל. בגרסה העברית הוא נקרא 'שיר האומץ', במקור הוא נקרא, "Thinking" ("חשיבה") וידוע גם בשם "האיש שחושב שהוא יכול".

גרסאות שונות של השיר התפרסמו במהלך המאה ה-20. עד היום לא ברור איזו גרסה קרובה יותר לטקסט המקורי. הגרסה המתורגמת מטה פורסמה סמוך לתחילת המאה ה-20 במגזין המכללה "Unity", והיא משקפת ככל הנראה במדויק את גרסת המקור. תאריך הפרסום המקורי של השיר אינו ידוע.

השיר מבהיר לקורא שיכולתו להצליח במעשיו תלויה בביטחונו בעצמו.

בישראל מיוחס שיר האומץ בטעות למשורר רודיארד קיפלינג, ככל הנראה בגלל שירו "אם" , המזכיר במבנהו ובחלק מתוכנו את שיר האומץ.

== קישורים חיצוניים ==
* 
<div class="mw-content-rtl">
* Walter D. Wintle - [https://books.google.co.il/books?id=jetG3BpiQ54C&pg=PT56&dq=Thinking+wintle&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwiv0cG83r3YAhXCZVAKHTn0CE4Q6AEIJTAA#v=onepage&q=Thinking%20wintle&f=false Thinking]
* Wyatt Schroth, [https://www.bulbapp.com/u/poem-thinking-walter-d-wintle-picturing-poetry Poem: "Thinking" (Walter D. Wintle) picturing poetry]
* Alfredo Carrillo, [https://web.archive.org/web/20180113203037/http://www.asfmtech.org/16carrillo6821/2013/02/05/thinking-by-walter-d-wintle-essay-response/ “Thinking” by Walter D. Wintle – Essay Response]
</div>

קטגוריה:שירים באנגלית
יחידה 3060

יחידה 3060 (קרי: "שלושים שישים") כונתה גם היחידה הסגולה הייתה יחידה של אגף המודיעין של צה"ל שעסקה במחקר ופיתוח לצורכי אגף המודיעין. ביחידה שירתו כ-400 חיילים, קצינים ואנשי קבע. היחידה הוקמה בשנת 2014, ובינואר 2018 חשף צה"ל את דבר קיומה ופרטים אודותיה. מפקד היחידה היה קצין בדרגת אלוף-משנה, שבמהלך שירותו זהותו חסויה. היחידה נסגרה בשנת 2021.

== תחומי עיסוק ==
מטרת היחידה היא "העצמת אפקטיביות הלחימה של צה"ל באמצעות מערכות מדעי המידע מודרניות למודיעין אופרטיבי (מבצעי) וחזותי עבור מפקדים וקציני מודיעין בכלל צה"ל".
בפועל, היחידה עוסקת במחקר ופיתוח טכנולוגיים, בתחומים כמו עיבוד תמונה, בינה מלאכותית, למידת מכונה.

האפליקציות המופקות על ידי היחידה משמשות מגוון צרכנים, בהם קציני מודיעין ומפקדים ביחידות שטח, כגון פיקוד, גיס, אוגדה, וחטיבה. האפליקציות משמשות גופים נוספים בקהילת המודיעין הישראלית, כגון מספן המודיעין בחיל הים, למד"ן בחיל האוויר, יחידות מיוחדות בצה"ל, שב"כ והמוסד.

ב-2018 זכו מספר צוותים מהיחידה בפרס ביטחון ישראל על חלקם בפרויקט סיכול פיגועים באמצעות Big data.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אגף המודיעין
קטגוריה:המחשוב בצה"ל
קטגוריה:צה"ל: יחידות פיתוח וייצור טכנולוגי
קטגוריה:יחידות צה"ל שפורקו
יחסי לבנון–מצרים

יחסי לבנון–מצרים הם היחסים הבילטרליים בין הרפובליקה הלבנונית לבין רפובליקת מצרים הערבית.

==היסטוריה==
בתקופה שבין השנים 1952–1970, היחסים בין לבנון למצרים לא היו יציבים, בשל היחסים האסטרטגיים החזקים של לבנון עם ארצות הברית, אשר נחלשה עם פרוץ מלחמת האזרחים בלבנון. בנוסף השלטון הלבנוני חשש לאבד את הריבונות של המדינה לאחר איחוד סוריה ומצרים למדינה אחת בשנת 1958. בשנת 1979 חתמה מצרים על הסכם שלום עם ישראל, וניתקה את קשריה עם ארגוני הטרור בלבנון. עם זאת, בשנת 2011, בעקבות המהפכה במצרים (2011) עלה לשלטון מוחמד מורסי והאחים המוסלמים, שהביעו נכונות לכונן שיתוף פעולה עם החזבאללה. בפברואר 2017 הצהיר נשיא מצרים עבד אל-פתאח א-סיסי, כי מצרים תמשיך לתמוך בלבנון בכל תחומי שיתוף הפעולה.

==יחסים כלכליים==
בשנת 2005 מחזור המסחר בין המדינות הסתכם בכ-248 מיליון דולר, ובשנת 2009 גדל המחזור ל-346 מיליון דולר. היצוא המצרי ללבנון כולל: מוטות ברזל ופלדה, תפוחי אדמה, שמן, בעלי חיים, גבינה, פלסטיק, ואילו היצוא הלבנוני למצרים כולל: גרוטאות ברזל, תפוחים, פלסטיק, חומצה זרחתית, נייר וקרטון, טרקטורים וחלקי חילוף לכלי רכב.

==יחסים דיפלומטיים==
לבנון מחזיקה במצרים שגרירות בקהיר קונסוליה כללית באלכסנדריה, ואילו מצרים מחזיקה בלבנון שגרירות בביירות בלבד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==
ג'וליה (רחוב סומסום)

ג'וליה (באנגלית: Julia) היא שמה של בובה המופיעה בתוכנית הטלוויזיה רחוב סומסום.

== הדמות ==
ג'וליה היא ילדה בת ארבע. עורה בצבע צהוב, שיערה בצבע כתום ועיניה ירוקות. היא לובשת חולצת שמלה ורודה כהה על חולצה ורודה כהה ומכנסיים ירוקים ונעליים שחורות. הבובנאית שמפעילה את ג'וליה היא סטייסי גורדון, שיש לה בן אוטיסט.

ג'וליה ייחודית בכך שהיא הבובה הראשונה בסדרות לילדים, וברחוב סומסום בפרט, שנמצאת על הספקטרום האוטיסטי. היא הוספה לתוכנית בעקבות העלייה במקרי הילדים המאובחנים כבעלי תסמונות הספקטרום האוטיסטי. ג'וליה מאופיינת במגוון תכונות הנקשרות לאוטיזם, היא מדברת בשפה דלה, לא מסתכלת לכיוון מי שהיא מדברת אליו, ולא תמיד מגיבה כשפונים אליה. היא רגישה לקולות חזקים, והיא צמודה לבובת ארנב החביב עליה.

== הופעתה הראשונה ==
הדמות הופיעה לראשונה, בגרסה דיגיטלית של הסדרה, באוקטובר 2015.

ההופעה הראשונה שלה בסדרה ששודרה ברשתות HBO ו-PBS הייתה ב-10 באפריל 2017. ההופעה שלה נועדה להדגיש יוזמה חדשה של רחוב סומסום להעלות את המודעות לילדים אוטיסטים, "רחוב סומסום ואוטיזם: לראות את המופלא שבכל ילד", תוך שימוש באמצעים חדשים "שנוצרו כדי לתת שירות לילדים אוטיסטים ובני משפחותיהם".

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דמויות מרחוב סומסום
קטגוריה:הקשת האוטיסטית בטלוויזיה