פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה

פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה מוענק מדי שנה, החל משנת 1901, לאנשים אשר תרמו תרומה ייחודית או ביצעו מחקר יוצא דופן בתחום הפיזיולוגיה או הרפואה. הפרס מוענק על ידי מכון קרולינסקה השוודי.

בין השנים 1901–2023 הוענקו 114 פרסי נובל לפיזיולוגיה או לרפואה. הפרס הוענק ל-227 זוכים מתוכם 13 נשים (5.7%) ו-59 יהודים (26%). סכום הפרס לשנת 2023 נקבע על 10 מיליון קרונות שוודיות לפרס נובל מלא. ברברה מקלינטוק היא האישה היחידה שקיבלה פרס נובל מלא לשנת 1983 שלא חולק. חתן הפרס הצעיר ביותר - פרדריק בנטינג, היה בן 32 כשזכה בפרס הרפואה לשנת 1923 על גילוי האינסולין. חתן הפרס המבוגר ביותר - פייטון רוס, היה בן 87 כאשר הוענק לו פרס הרפואה לשנת 1966 על גילוי נגיפים הגורמים לגידולים.

==חתני פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה==

{| cellspacing="0" class="wikitable" style="width:100%; margin:auto;"
|-
! style="width:40px;"|שנה
! colspan="2" |מקבלי הפרס
! style="width:300px;" | מוסד
! נימוקים
|-
| 1901
|133x133 פיקסלים
|אמיל אדולף פון ברינג
| אוניברסיטת מרבורג
| על עבודתו בטיפול בעזרת נסיוב בייחוד כנגד דיפתריה
|-
| 1902
|142x142px
| רונלד רוס
| אוניברסיטת ליברפול
| מחקרו על המלריה בו הראה כיצד היא נכנסת לגוף
|-
| 1903
|144x144px
| נילס ריברג פינסן
| מכון פינסן לאור רפואי
| פוטותרפיה למחלת שחפת העור (lupus vulgaris)
|-
| 1904
|141x141px
| איוואן פבלוב
| האקדמיה לרפואה צבאית בסנקט פטרבורג
| על הבנת הפיזיולוגיה של מערכת העיכול
|-
| 1905
|130x130px
| רוברט קוך
|המכון למחלות מידבקות
| על גילוי הגורם למחלת השחפת
|-
| rowspan=2 | 1906
|141x141px
| קמילו גולג'י
| אוניברסיטת פאביה
| rowspan=2 | מחקרם על מבנה מערכת העצבים
|-
|136x136px
| סנטיאגו רמון אי קחאל
| אוניברסיטת מדריד
|-
| 1907
|141x141px
| שארל לואי אלפונס לבראן
| מכון פסטר
| על תפקיד הפרוטוזואה כמחולל מחלות
|-
| rowspan=2 | 1908
|141x141px
| איליה מצ'ניקוב
| מכון פסטר
| rowspan=2 | על חקר מערכת החיסון
|-
|133x133 פיקסלים
| פאול ארליך
| אוניברסיטת גטינגן, המכון המלכותי לטיפול נסיוני
|-
| 1909
|151x151 פיקסלים
| אמיל תאודור קוכר
| אוניברסיטת ברן
| מחקרו על הפיזיולוגיה, הפתולוגיה וניתוח בלוטת התריס
|-
| 1910
|139x139 פיקסלים
| אלברכט קוסל
| אוניברסיטת היידלברג
| תרומתו להבנת הכימיה של התא, דרך מחקרו על חלבונים כולל חומרי הגרעין
|-
|1911
|145x145px
|אלבר גולסטרנד
|אוניברסיטת אופסלה
|עבודתו על הדיופטריקה של העין
|-
|1912
|119x119px
|אלכסיס קארל
|מכון רוקפלר למחקר רפואי
|עבודתו על תפירת כלי דם והשתלות כלי דם ואיברים
|-
|1913
|141x141px
|שארל רובר רישה
|סורבון
|על גילוי האנפילקסיס.
|-
|1914
|144x144px
|רוברט באראני
|אוניברסיטת וינה
|עבודתו על הפיזיולוגיה והפתולוגיה של מערכת שיווי המשקל
|-
|1915 19161917 1918
|
| colspan="3" |לא הוענק
|-
|1919
|141x141px
|ז'ול בורדה
|אוניברסיטת בריסל
|גילוי מערכת המשלים כחלק ממערכת החיסון
|-
|1920
|135x135px
|שק אוגוסט סטינברג קרוג
|אוניברסיטת קופנהגן
|על גילוי המכניזם של מנוע הבקרה הנימי
|-
|1921
|
| colspan="3" |לא הוענק
|-
| rowspan="2" |1922
|141x141px
|ארצ'יבלד ויויאן היל
|יוניברסיטי קולג' לונדון
|גילוייו לגבי יצירת החום בשריר
|-
|141x141px
|אוטו פריץ מאירהוף
|אוניברסיטת קיל
|על גילוי היחס הקבוע בין צריכת החמצן לבין המטבוליזם של חומצה לקטית בשריר.
|-
| rowspan="2" |1923
|132x132px
|פרדריק בנטינג
| rowspan="2" |אוניברסיטת טורונטו
| rowspan="2" |על גילוי האינסולין
|-
|117x117px
|ג'ון מקלאוד
|-
|1924
|131x131px
|וילם איינטהובן
|אוניברסיטת ליידן
|גילוי מנגנון האלקטרוקרדיוגרם
|-
|1925
|
| colspan="3" |לא הוענק
|-
|1926
|148x148px
|יוהנס אנדראס גריב פיביגר
|אוניברסיטת קופנהגן
|גילוי התולעת הנימית Spiroptera carcinoma
|-
|1927
|160x160px
|יוליוס ואגנר-יאורג
|אוניברסיטת וינה
|על ריפוי "השיתוק הכללי המתקדם" של חולי עגבת על ידי הדבקה במלריה
|-
|1928
|133x133px
|שארל ז'ול הנרי ניקול
|מכון פסטר
|מחקר על טיפוס
|-
| rowspan="2" |1929
|130x130px
|כריסטיאן אייקמן
|אוניברסיטת אוטרכט
|על גילוי הוויטמין האנטי-נאוריטי
|-
|141x141px
|פרדריק גואולנד הופקינס
|אוניברסיטת קיימברידג'
|גילוי הויטמינים מעוררי הגדילה
|-
|1930
|
|קרל לנדשטיינר
|מכון רוקפלר למחקר רפואי
|על גילוי סוגי הדם האנושי
|-
|1931
|141x141 פיקסלים
|אוטו היינריך ורבורג
|מכון הקייזר וליהלם לביולוגיה
|גילוי והאנזים האחראי על צריכת החמצן של תאים
|-
| rowspan="2" |1932
|139x139px
|צ'ארלס סקוט שרינגטון
|אוניברסיטת אוקספורד
| rowspan="2" |גילויים על תפקוד הנוירונים
|-
|141x141px
|אדגר דאגלס אדריאן
|אוניברסיטת קיימברידג'
|-
|1933
|133x133px
|תומאס האנט מורגן
|המכון הטכנולוגי של קליפורניה
|גילוי תפקיד הכרומוזומים בתורשה
|-
| rowspan="3" |1934
|141x141px
|ג'ורג' הויט ויפל
|אוניברסיטת רוצ'סטר
| rowspan="3" |גילוי טיפול בעזרת כבד לריפוי מאנמיה
|-
|141x141px
|ג'ורג' ריצ'רדס מיינוט
|אוניברסיטת הרווארד
|-
|136x136 פיקסלים
|ויליאם פרי מרפי
|אוניברסיטת הרווארד, בית החולים בריגהאם
|-
|1935
|141x141px
|הנס שפמן
|אוניברסיטת פרייבורג
|על גילוי המארגנים בהתפתחות העוברית
|-
| rowspan="2" |1936
|121x121px
|הנרי דייל
|המכון הלאומי למחקר רפואי
| rowspan="2" |תכליותיהם על ההעברה הכימית של אותות עצביים
|-
|141x141px
|אוטו לוי
|אוניברסיטת גראץ
|-
|1937
|127x127 פיקסלים
|אלברט סנט-גיירגי
|אוניברסיטת סגד
|גילוייו לגבי תהליכי הבעירה הביולוגית ובייחוד תפקידם של וויטמין סי ושל החומצה הפומרית.
|-
|1938
|141x141px
|קורניי ז'אן פרנסואה היימנס
|אוניברסיטת גנט
|גילוי התפקיד של גופיפים בעורק תרדמני ובאבי העורקים בבקרה על מערכת הנשימה
|-
|1939
|141x141px
|גרהרד דומק
|אוניברסיטת מינסטר
|על גילוי ההשפעות האנטי-בקטריאליות של פרונטוזיל
|-
|1940
| rowspan="3" |
| colspan="3" rowspan="3" |לא הוענק
|-
|1941 
|-
|1942
|-
| rowspan="2" |1943
|141x141px
|הנריק דאם
|המכון הפוליטכני של קופנהגן
|על גילוי ויטמין K
|-
|141x141px
|אדוארד אדלברט דויזי
|אוניברסיטת סנט לואיס
|על גילוי התכונות הכימיות של ויטמין K
|-
| rowspan="2" |1944
|141x141px
|הרברט ספנסר גסר
|מכון רוקפלר למחקר רפואי
| rowspan="2" |על גילוי ההבדלים בתפקוד של סיבים עצביים
|-
|141x141px
|יוסף ארלנגר
|אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס
|-
| rowspan="3" |1945
|142x142px
|אלכסנדר פלמינג
|אוניברסיטת לונדון
| rowspan="3" |על גילוי הפניצילין והאנטיביוטיקה לריפוי מחלות זיהומיות מידבקות
|-
|141x141px
|ארנסט בוריס צ'יין
| rowspan="2" |אוניברסיטת אוקספורד
|-
|141x141px
|הווארד וולטר פלורי
|-
|1946
|140x140 פיקסלים
|הרמן מולר
|אוניברסיטת אינדיאנה
|על גילוי יצירת מוטציות גנטיות באמצעות קרני X
|-
| rowspan="3" |1947
|141x141 פיקסלים
|קארל פרדיננד קורי
| rowspan="2" |אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס
| rowspan="2" |על גילוי מסלול ההמרה הקטליטית של גליקוגן
|-
|141x141px
|גרטי תרזה קורי
|-
|153x153px
|ברנרדו אלברטו הוסיי
|המכון לביולוגיה ורפואה ניסוייות
|על גילוי תפקיד הורמון בלוטת יותרת המוח הקדמית במטבוליזם של סוכר
|-
|1948
|141x141px
|פאול הרמן מילר
|מעבדות מפעל הצבעים גייג'י
|על גילוי יעילות הדי די טי כרעל מגע כנגד כמה פרוקי-רגליים
|-
| rowspan="2" |1949
|141x141px
|וולטר רודולף הס
|אוניברסיטת ציריך
|על גילוי הארגון התפקודי של מוח הביניים כמתאם הפעילות של האיברים הפנימיים.
|-
|141x141px
|אנטוניו אגש מוניש
|אוניברסיטת ליסבון
|על גילוי הערך של לובוטומיה עבור טיפול פסיכוזות מסוימות
|-
| rowspan="3" |1950
|135x135 פיקסלים
|אדוארד קלווין קנדל
| rowspan="2" |מאיו קליניק
| rowspan="3" |על גילוי ההורמונים של בלוטת יותרת הכליה, המבנה שלהם, והשפעתם הביולוגית
|-
|141x141 פיקסלים
|פיליפ שוולטר הנץ'
|-
|140x140px
|טדאוש רייכשטיין
|אוניברסיטת בזל
|-
|1951
|141x141px
|מקס תיילר
|המחלקה לרפואה ובריאות הציבור של קרן רוקפלר
|על תגליותיו לגבי קדחת צהובה וכיצד להילחם בה
|-
|1952
|123x123px
|סלמן אברהם וקסמן
|אוניברסיטת ראטגרס
|על גילוי הסטרפטומיצין, האנטיביוטיקה היעילה הראשונה נגד שחפת
|-
| rowspan="2" |1953
|141x141px
|הנס אדולף קרבס
|אוניברסיטת שפילד
|על גילוי מעגל החומצה הציטרית
|-
|131x131px
|פריץ אלברט ליפמן
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, בית החולים הכללי מסצ'וסטס
|על גילוי קואנזים A, וחשיבותו למטבוליזם התאי
|-
| rowspan="3" |1954
|141x141px
|ג'ון פרנקלין אנדרס
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, בית החולים לילדים של בוסטון
| rowspan="3" |על גילוי האפשרות של וירוס שיתוק ילדים לגדול בתרבית בסוגי רקמות שונות
|-
|
|תומאס הקל וולר
|בית החולים לילדים של בוסטון
|-
|141x141px
|פרדריק צ'פמן רובינס
|אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב
|-
|1955
|141x141px
|אקסל הוגו תאודור תאורל
|מכון קרולינסקה
|על גילוייו לגבי האופי ודרכי הפעולה של אנזימים מחמצנים
|-
| rowspan="3" |1956
|141x141px
|אנדרה פרדריק קורנאן
|אוניברסיטת קולומביה, בית החולים בלוויו
| rowspan="3" |על תגליותיהם לגבי צנתור לב ושינויים פתולוגיים במערכת הדם
|-
|141x141 פיקסלים
|ורנר פורסמן
|
|-
|
|דיקינסון וו. ריצ'רדס
|אוניברסיטת קולומביה
|-
|1957
|141x141px
|דניאל בובה
|אינסטוטו סופיריורה די סניטה
|על גילוי תרכובות מלאכותיות שמעכבות פעולה של חומרים מסוימים בגוף, ובייחוד את פעולתם על מערכת הדם ושרירי השלד
|-
| rowspan="3" |1958
|141x141 פיקסלים
|ג'ורג' וולס בידל
|המכון הטכנולוגי של קליפורניה
| rowspan="2" |על הגילוי שגנים פועלים על ידי פיקוח על אירועים כימיים מוגדרים
|-
|141x141px
|אדוארד לורי טטום
|מכון רוקפלר למחקר רפואי
|-
|121x121px
|יהושע לדרברג
|אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
|תגליותיו לגבי רקומבינציה גנטית והארגון של החומר הגני של חיידקים
|-
| rowspan="2" |1959
|133x133px
|סברו אוצ'ואה
|הקולג' הרפואי של אוניברסיטת ניו יורק
| rowspan="2" |על הסינתזה של חומצות הגרעין RNA ו-DNA
|-
|148x148 פיקסלים
|ארתור קורנברג
|אוניברסיטת סטנפורד
|-
| rowspan="2" |1960
|131x131 פיקסלים
|פרנק מקפרלן ברנט
|מכון וולטר ואלייזה הול למחקר רפואי
| rowspan="2" |על גילוי סבילות חיסונית נרכשת
|-
|141x141px
|פיטר בריאן מדאוור
|יוניברסיטי קולג' לונדון
|-
|1961
|141x141 פיקסלים
|גאורג פון בקשי
|אוניברסיטת הרווארד
|הבהרת המנגנון הפיזי של הגירוי בשבלול האוזן
|-
| rowspan="3" |1962
|100x100px
|פרנסיס קריק
|המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
| rowspan="3" |על גילוייהם לגבי המבנה המולקולרי של חומצות הגרעין וחשיבותו בהעברת מידע בחומרים חיים
|-
|100x100px
|ג'יימס ווטסון
|אוניברסיטת הרווארד
|-
|141x141 פיקסלים
|מוריס וילקינס
|אוניברסיטת לונדון
|-
| rowspan="3" |1963
|127x127 פיקסלים
|ג'ון קריו אקלס
|האוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה
| rowspan="3" |על תגליותיהם לגבי המנגנונים היוניים המעורבים בעירור ובעיכוב של החלקים הקיצוניים והמרכזיים של קרום תא העצב
|-
|141x141px
|אלן לויד הודג'קין
|אוניברסיטת קיימברידג'
|-
|141x141px
|אנדרו פילדינג הקסלי
|יוניברסיטי קולג' לונדון
|-
| rowspan="2" |1964
|133x133 פיקסלים
|קונרד אמיל בלוך
|אוניברסיטת הרווארד
| rowspan="2" |על תגליותיהם לגבי מנגנון המטבוליזם של כולסטרול ושל חומצות שומן
|-
|141x141px
|פאודור לינן
|מכון מקס פלאנק לכימיה תאית
|-
| rowspan="3" |1963
|141x141px
|פרנסואה ז'קוב
| rowspan="3" |מכון פסטר
| rowspan="3" |על תגליותיהם לגבי הבקרה הגנטית על יצירת אנזימים ווירוסים
|-
|141x141px
|אנדרה לווף
|-
|141x141px
|ז'ק מונו
|-
| rowspan="2" |1966
|
|פייטון רוס
|אוניברסיטת רוקפלר
|על גילוי וירוסים הגורמים לגידולים
|-
|
|צ'ארלס ב. הגינס
|אוניברסיטת שיקגו
|על גילוי הטיפול לסרטן הערמונית באמצעות הורמונים
|-
| rowspan="3" |1967
|141x141 פיקסלים
|רגנר גרניט
|מכון קרולינסקה
| rowspan="3" |על תגליותיהם לגבי תהליכי הראייה הפיזיולוגיים והכימיים הראשוניים בעין
|-
|141x141 פיקסלים
|הלדן קפלר הרטליין
|אוניברסיטת רוקפלר
|-
|141x141px
|ג'ורג' וולד
|אוניברסיטת הרווארד
|-
| rowspan="3" |1968
|127x127px
|רוברט וו. הולי
|אוניברסיטת קורנל
| rowspan="3" |על הפרשנות של הקוד הגנטי וביטויו בסינתזה של חלבון
|-
|141x141px
|הר גובינד קוראנה
|אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
|-
|112x112 פיקסלים
|מרשל וורן נירנברג
|המכונים הלאומיים לבריאות
|-
| rowspan="3" |1969
|161x161px
|מקס דלבריק
|המכון הטכנולוגי של קליפורניה
| rowspan="3" |על תגליותיהם בתחום מנגנון השכפול והמבנה הגנטי של וירוסים
|-
|146x146px
|אלפרד הרשי
|מכון קרנגי למדע
|-
|100x100px
|סלבדור לוריא
|המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
|-
| rowspan="3" |1970
|133x133px
|ברנרד כץ
|יוניברסיטי קולג' לונדון
| rowspan="3" |על עבודתם בתחום מוליכים עצביים
|-
|145x145 פיקסלים
|אולף פון אוילר
|מכון קרולינסקה
|-
|133x133 פיקסלים
|ג'וליוס אקסלרוד
|המכונים הלאומיים לבריאות
|-
|1971
|132x132 פיקסלים
|ארל וו. סת'רלנד, הבן
|אוניברסיטת ואנדרבילט
|על גילוי פעולת הורמונים, באופן מיוחד אפינפרין, דרך שליחים שניוניים
|-
| rowspan="2" |1972
|142x142 פיקסלים
|ג'רלד אדלמן
|אוניברסיטת רוקפלר
| rowspan="2" |על גילוי המבנה הכימי של נוגדנים
|-
|133x133 פיקסלים
|רודני ר. פורטר
|אוניברסיטת אוקספורד
|-
| rowspan="3" |1973
|158x158 פיקסלים
|קרל פון פריש
|המכון הזואולוגי של אוניברסיטת מינכן
| rowspan="3" |על חקר התנהגות חיות חברתיות, במיוחד הסבר שפת הריקוד של הדבורה ועל תופעת ההחתמה בעופות
|-
|150x150 פיקסלים
|קונראד לורנץ
|מכון קונרד לורנץ של האקדמיה האוסטרית למדעים
|-
|133x133 פיקסלים
|ניקולאס טינברגן
|אוניברסיטת אוקספורד
|-
| rowspan="3" |1974
|134x134 פיקסלים
|אלבר קלוד
|אוניברסיטת לוון
| rowspan="3" |על תיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים
|-
|100x100 פיקסלים
|כריסטיאן דה דוב
|אוניברסיטת רוקפלר, אוניברסיטת לוון
|-
|132x132 פיקסלים
|ג'ורג'ה אמיל פאלאדה
|אוניברסיטת ייל
|-
| rowspan="3" |1975
|133x133 פיקסלים
|דייוויד בולטימור
|המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
| rowspan="3" |על ההסבר כיצד וירוס מחולל גידול משפיע על החומר הגנטי של התא
|-
|118x118 פיקסלים
|רנאטו דולבקו
|הקרן האימפריאלית לחקר הסרטן
|-
|133x133 פיקסלים
|הווארד מרטין טמין
|אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
|-
| rowspan="2" |1976
|122x122 פיקסלים
|ברוך שמואל בלומברג
|המכון לחקר הסרטן, פילדלפיה
|על גילוי נגיף הצהבת מסוג B
|-
|100x100 פיקסלים
|דניאל קרלטון גאידושק
|המכונים הלאומיים לבריאות
|על תיאור מחלת קורו הנגרמת על ידי קניבליזם
|-
| rowspan="3" |1977
|126x126 פיקסלים
|רוז'ה גימן
|מכון סאלק למחקרים ביולוגיים
| rowspan="2" |על תיאור הורמון פפטידי המופק במוח
|-
|130x130 פיקסלים
|אנדרו שלי
|בית החולים של מנהל הווטרנים, ניו אורלינס
|-
|148x148 פיקסלים
|רוזלין זוסמן יאלו
|בית החולים של מנהל הווטרנים, ברונקס
|על פיתוח שיטת רדיו-אימונואסיי למדידת כמויות זעירות של הורמון פפטידי על ידי שימוש בנוגדנים מסומנים רדיואקטיבית
|-
| rowspan="3" |1978
|150x150 פיקסלים
|ורנר ארבר
|אוניברסיטת בזל
| rowspan="3" |על גילוי אנזימי הגבלה השימושיים בגנטיקה מולקולרית
|-
|
|דניאל נתנס
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס
|-
|133x133 פיקסלים
|המילטון או. סמית'
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס
|-
| rowspan="2" |1979
|
|אלן מקלוד קורמאק
|אוניברסיטת טאפטס
| rowspan="2" |על פיתוח הטומוגרפיה הממוחשבת
|-
|126x126 פיקסלים
|גודפרי האונספילד
|מעבדות המחקר של EMI
|-
| rowspan="3" |1980
|133x133 פיקסלים
|ברוך בנאסרף
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד
| rowspan="3" |על גילוי הגנים של MHC (Major Histocompatibility Complex)
|-
|131x131 פיקסלים
|ז'אן דוסה
|סורבון
|-
|
|ג'ורג' ד. סנל
|מעבדות ג'קסון
|-
| rowspan="3" |1981
|136x136 פיקסלים
|רוג'ר וולקוט ספרי
|המכון הטכנולוגי של קליפורניה
|מחקרו על ההתמחות הפונקציונלית של המיספירות המוח
|-
|144x144 פיקסלים
|דייוויד הובל
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד 
| rowspan="2" |מחקרם על עיבוד מידע במערכת הראייה
|-
|144x144 פיקסלים
|טורסטן ויזל
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד 
|-
| rowspan="3" |1982
|133x133 פיקסלים
|סונה ברגסטרם
|מכון קרולינסקה
| rowspan="3" |על גילוייהם לגבי פרוסטגלנדינים
|-
|131x131 פיקסלים
|בנט סמואלסון
|מכון קרולינסקה
|-
|129x129 פיקסלים
|ג'ון ר. ויין
|קרן ולקם
|-
|1983
|100x100 פיקסלים
|ברברה מקלינטוק
|מעבדת קולד ספרינג הארבור
|על גילוי הניידות של אלמנטים גנטיים ("הגנים הקופצים" - הטרנספוזונים)
|-
| rowspan="3" |1984
|115x115 פיקסלים
|נילס ק. ג'רן
|מכון בזל לאימונולוגיה
| rowspan="3" |עבודתם על מערכת החיסון וייצור נוגדנים מונקלוניים (נוגדנים חד שבטיים)
|-
|
|ז'ורז' קלר
|מכון בזל לאימונולוגיה
|-
|100x100 פיקסלים
|סזר מילשטיין
|המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
|-
| rowspan="2" |1985
|125x125 פיקסלים
|מייקל ס. בראון
|המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס
| rowspan="2" |על תיאור ויסות מטבוליזם הכולסטרול
|-
|125x125 פיקסלים
|ג'וזף גולדשטיין
|המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס
|-
| rowspan="2" |1986
|133x133 פיקסלים
|סטנלי כהן
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת ואנדרבילט
| rowspan="2" |על גילוי גורמי הגדילה
|-
|133x133 פיקסלים
|ריטה לוי-מונטלצ'יני
|המכון לביולוגיה של התא במועצת המחקר הלאומי של איטליה
|-
|1987
|135x135 פיקסלים
|סוסומו טונגאווה
|המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
|על גילוי המנגנון הגנטי המוביל למגוון הנוגדנים
|-
| rowspan="3" |1988
|100x100 פיקסלים
|סר ג'יימס וו. בלאק
|בית הספר לרפואה בקינגס קולג' לונדון
| rowspan="3" |על גילוי עקרונות חשובים בטיפול תרופתי שהובילו ליצירת תרופות חדשות
|-
|120x120 פיקסלים
|גרטרוד עליון
|מעבדות המחקר של בורוז וולקם
|-
|114x114 פיקסלים
|ג'ורג' ה. היצ'ינגס
|מעבדות המחקר של בורוז וולקם
|-
| rowspan="2" |1989
|146x146 פיקסלים
|ג'. מייקל בישופ
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו
| rowspan="2" |על גילוי המקור התאי של אונקוגנים רטרו וירוסיים
|-
|133x133 פיקסלים
|הרולד א. ורמוס
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו
|-
| rowspan="2" |1990
|100x100 פיקסלים
|ג'וזף א. מארי
|בריגהאם אנד וימנ'ס הוספיטל
| rowspan="2" |על עבודתם בשטח השתלות איברים ותאים
|-
|103x103 פיקסלים
|דונל תומאס
|מרכז פרד האצ'ינסון לחקר הסרטן
|-
| rowspan="2" |1991
|100x100 פיקסלים
|ארווין נהר
|מכון מקס פלאנק לכימיה ביופיזיקלית 
| rowspan="2" |על פיתוח שיטות המדגימות כי תעלות יונים קיימות בכל קרומי התא ומאפשרות לימוד תכונותיהם
|-
|114x114 פיקסלים
|ברט זקמן
|מכון מקס פלאנק למחקר רפואי
|-
| rowspan="2" |1992
|128x128 פיקסלים
|אדמונד פישר
|אוניברסיטת וושינגטון
| rowspan="2" |על הגילוי כיצד הוספת זרחה (PO<sub>4</sub>) לחלבונים מאפשרת ויסות תהליכים ביולוגיים
|-
|100x100 פיקסלים
|אדווין ג. קרבס
|אוניברסיטת וושינגטון
|-
| rowspan="2" |1993
|134x134 פיקסלים
|ריצ'רד ג'. רוברטס
|ניו אינגלנד ביולבז
| rowspan="2" |על הגילוי כי גנים באיקריוטיים אינם שרשרות רציפות אלא מכילים אינטרונים וכי הקטיעה של mRNA כדי להוריד את אותם אינטרונים יכולה להתרחש בדרכים שונות, כך נוצרים חלבונים שונים מאותו רצף DNA
|-
|157x157 פיקסלים
|פיליפ א. שרפ
|המרכז לחקר הסרטן של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
|-
| rowspan="2" |1994
|118x118 פיקסלים
|אלפרד גילמן
|המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס
| rowspan="2" |על גילוי חלבון G ותפקידו בתרגום אותות בתא
|-
|145x145 פיקסלים
|מרטין רודבל
|המכון הלאומי למדעי הבריאות הסביבתית
|-
| rowspan="3" |1995
|100x100 פיקסלים
|אדוארד ב. לואיס
|המכון הטכנולוגי של קליפורניה
| rowspan="3" |על גילוי מנגנוני בקרה גנטית בשלבים עובריים מוקדמים, בעזרת מחקרים על זבוב הפירות
|-
|147x147 פיקסלים
|כריסטיאנה ניסליין-פולהרד
|מכון מקס פלאנק לביולוגיה התפתחותית
|-
|100x100 פיקסלים
|אריק פ. וישהאוס
|אוניברסיטת פרינסטון
|-
| rowspan="2" |1996
|130x130 פיקסלים
|פיטר צ. דוהרטי
|בית החולים המחקרי לילדים סנט ג'וד
| rowspan="2" |על הגילוי כיצד נעשה שימוש במולקולות MHC בתאי הדם הלבנים כדי לאתר ולהרוג תאים הנגועים בנגיף
|-
|100x100 פיקסלים
|רולף מ. צינקרנגל
|המכון לאימונולוגיה ניסויית של אוניברסיטת ציריך
|-
|1997
|100x100 פיקסלים
|סטנלי פרוזינר
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו
|על גילוי הפריון, חלקיקי חלבון מדבקים
|-
| rowspan="3" |1998
|100x100 פיקסלים
|רוברט פרשגוט
|המרכז למדעי הבריאות של אוניברסיטת מדינת ניו יורק
| rowspan="3" |על גילוי תכונות האיתות של חנקן חמצני (NO) ב
|-
|100x100 פיקסלים
|לואיס איגנרו
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
|-
|124x124 פיקסלים
|פריד מורד
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת טקסס ביוסטון
|-
|1999
|149x149 פיקסלים
|גינתר בלובל
|אוניברסיטת רוקפלר
|על הגילוי כי חלבונים שזה עתה סונתזו מכילים "תוויות כתובת" המכוונות אותם למיקום הנכון בתא
|-
| rowspan="3" |2000
|128x128 פיקסלים
|ארוויד קרלסון
|אוניברסיטת גטבורג
|על שהוכיח כי דופמין הוא מוליך עצבי במוח שחסרונו מוביל לתסמינים של מחלת פרקינסון
|-
|114x114 פיקסלים
|פול גרינגרד
|אוניברסיטת רוקפלר
|על שהראה כי מוליכים עצביים פועלים על התא ויכולים להפעיל מולקולה מרכזית הידועה בשם DARPP-32
|-
|100x100 פיקסלים
|אריק קנדל
|אוניברסיטת קולומביה
|על שתיאר כיצד זיכרון לטווח קצר וזיכרון לטווח ארוך מתבטאים ברמה המולקולרית
|-
| rowspan="3" |2001
|100x100 פיקסלים
|לילנד ה. הרטוול
|מרכז פרד האצ'ינסון לחקר הסרטן
| rowspan="3" |על גילוי משפחת חלבוני הציקלין וקינאזות תלויות ציקלין, מולקולות מרכזיות בוויסות מחזור התא
|-
|120x120 פיקסלים
|טים הנט
|הקרן האימפריאלית לחקר הסרטן
|-
|132x132 פיקסלים
|פול נרס
|הקרן האימפריאלית לחקר הסרטן
|-
| rowspan="3" |2002
|129x129 פיקסלים
|סידני ברנר
|המכון למדעים מולקולריים
| rowspan="3" |על תגליותיהם לגבי בקרה גנטית של התפתחות איברים ומוות תאי מתוכנת (אפופטוזה) על ידי מחקרים בתולעת Caenorhabditis elegans
|-
|150x150 פיקסלים
|רוברט הורביץ
|המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
|-
|151x151 פיקסלים
|ג'ון סלסטון
|מכון סנגר של קרן ולקם
|-
| rowspan="2" |2003
|106x106 פיקסלים
|פול לוטרבור
|אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין
| rowspan="2" |על תגליותיהם ביחס ל-MRI
|-
|128x128 פיקסלים
|פיטר מנספילד
|בית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה של אוניברסיטת נוטינגהאם
|-
| rowspan="2" |2004
|125x125 פיקסלים
|ריצ'רד אקסל
|אוניברסיטת קולומביה
| rowspan="2" |על גילוי קולטני ריח וארגון מערכת חוש הריח
|-
|150x150 פיקסלים
|לינדה באק
|מרכז פרד האצ'ינסון לחקר הסרטן
|-
| rowspan="2" |2005
|100x100 פיקסלים
|בארי מרשל 
|המרכז הרפואי QEII, אוניברסיטת מערב אוסטרליה
| rowspan="2" |על גילוי חיידק הליקובקטר פילורי שגורם לדלקות בקיבה, לכיב קיבה, לכיב תריסריון, ולמחלות סרטן בקיבה ובתריסריון
|-
|116x116 פיקסלים
|רובין וורן
|
|-
| rowspan="2" |2006
|125x125 פיקסלים
|אנדרו פייר
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת סטנפורד
| rowspan="2" |על הגילוי של "הפרעת RNA" - השתקת גנים על ידי סליל כפול של RNA
|-
|100x100 פיקסלים
|קרייג מלו
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת מסצ'וסטס
|-
| rowspan="3 " |2007
|153x153 פיקסלים
|מריו קפקי
|אוניברסיטת יוטה
| rowspan="3" |על גילוי העיקרון שבשינוי גנטי מכוון בעכברים על ידי שימוש בתאי גזע
|-
|150x150 פיקסלים
|מרטין אוונס
|אוניברסיטת קארדיף
|-
|147x147 פיקסלים
|אוליבר סמיתיס
|אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל
|-
| rowspan="3 " |2008
|129x129 פיקסלים
|הרלד צור האוזן
|המרכז הגרמני לחקר הסרטן
|על גילוי הקשר בין נגיף הפפילומה האנושי לסרטן צוואר הרחם
|-
|138x138 פיקסלים
|פרנסואז בארה-סינוסי
|המחלקה לוירולוגיה במכון פסטר
| rowspan="2" |על זיהוי וירוס ה-HIV שגורם לאיידס
|-
|145x145 פיקסלים
|לוק מונטנייה
|הקרן העולמית למחקר ולמניעת איידס
|-
| rowspan="3 " |2009
|100x100 פיקסלים
|אליזבת בלקברן
|אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו
| rowspan="3" |על הגילוי כיצד כרומוזומים מוגנים על ידי טלומרים והאנזים טלומראז
|-
|116x116 פיקסלים
|קרול גריידר
|אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
|-
|143x143 פיקסלים
|ג'ק שוסטק
|בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד, בית החולים הכללי מסצ'וסטס, מכון הווארד יוז לרפואה
|-
|2010
|133x133 פיקסלים
|רוברט אדוארדס
|אוניברסיטת קיימברידג'
|על פיתוח ההפריה החוץ-גופית
|-
| rowspan="3 " |2011
|150x150 פיקסלים
|ברוס בויטלר
|המרכז הרפואי סאות'ווסטרן של אוניברסיטת טקסס, מכון סקריפס למחקר
| rowspan="3" |על תגליותיהם לגבי הפעלת מערכת החיסון המולדת על גילוי התא הדנדריטי ותפקידו במערכת החיסון הנרכשת
|-
|150x150 פיקסלים
|ז'ול הופמן
|אוניברסיטת שטרסבורג
|-
|133x133 פיקסלים
|ראלף סטיינמן
|אוניברסיטת רוקפלר
|-
| rowspan="2" |2012
|146x146 פיקסלים
|ג'ון גרדון
|מכון גרדון
| rowspan="2" |על הגילוי שניתן להפוך תאים בוגרים לתאי גזע פלוריפוטנטים
|-
|100x100 פיקסלים
|שיניה יאמאנקה
|אוניברסיטת קיוטו, מכון גלדסטון
|-
| rowspan="3 " |2013
| 115x115 פיקסלים
|ג'יימס רותמן
|אוניברסיטת ייל
| rowspan="3" |על הגילוי המנגנון השולט על תנועת בועיות, כלי מרכזי להעברת חומרים בתאי הגוף
|-
|115x115 פיקסלים
|רנדי שקמן
|אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, מכון הווארד יוז לרפואה
|-
|100x100 פיקסלים
|תומאס סודהוף
|אוניברסיטת סטנפורד, מכון הווארד יוז לרפואה
|-
| rowspan="3 " |2014
|129x129 פיקסלים
|ג'ון אוקיף
|יוניברסיטי קולג' לונדון
| rowspan="3" |על עבודתם לזיהוי התאים המעניקים את תחושת ההתמצאות במרחב במוח האנושי.
|-
|113x113 פיקסלים
|מיי-בריט מוסר
|האוניברסיטה הנורווגית למדעים וטכנולוגיה
|-
|100x100 פיקסלים
|אדוורד מוסר
|האוניברסיטה הנורווגית למדעים וטכנולוגיה
|-
| rowspan="3 " |2015
|100x100px
|ויליאם קמפבל
|אוניברסיטת דרו
| rowspan="2" |על טיפול חדש נגד זיהומים הנגרמים על ידי תולעים נימיות
|-
|100x100px
|סטושי אומורה
|אוניברסיטת קיטסאטו
|-
|100x100px
|טו יויו
|האקדמיה הסינית לרפואה סינית מסורתית
|על טיפול חדש נגד מלריה
|-
|2016
|133x133px
|יושינורי אושומי
|המכון הטכנולוגי של טוקיו
|על גילוי מנגנונים לאוטופגיה
|-
| rowspan="3 " |2017
|125x125px
|ג'פרי סי. הול
|אוניברסיטת מיין
| rowspan="3" |על גילוי המנגנון המולקולרי המשפיע על השעון הביולוגי
|-
|100x100px
|מייקל רוסבאש
|אוניברסיטת ברנדייס, מכון הווארד יוז לרפואה
|-
|142x142px
|מייקל יאנג
|אוניברסיטת רוקפלר
|-
| rowspan="2" |2018
|147x147px
|ג'יימס אליסון
|מרכז מ.ד. אנדרסון לסרטן באוניברסיטת טקסס, מכון פרקר לאימונותרפיה
| rowspan="2" |על גילוייהם בתחום הטיפול בסרטן באמצעות אינהיביציה של רגולציה חיסונית שלילית
|-
|150x150px
|טסוקו הונג'ו
|אוניברסיטת קיוטו
|-
| rowspan="3" |2019
|135x135 פיקסלים
|ויליאם קיילין
|אוניברסיטת הרווארד
| rowspan="3" |על תגליותיהם בנושא הסתגלות התאים לזמינות משתנה של חמצן
|-
|125x125px
|פיטר ג'יי. רטקליף
|אוניברסיטת אוקספורד
|-
|100x100 פיקסלים
|גרג ל. סמנזה
|אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
|-
| rowspan="3" |2020
|100x100px
|הארווי אלטר
|המכונים הלאומיים לבריאות
| rowspan="3" |על גילוי נגיף הפטיטיס C
|-
|125x125px
|מייקל האוטון
|אוניברסיטת אלברטה
|-
|100x100 פיקסלים
|צ'ארלס רייס
|אוניברסיטת רוקפלר
|-
| rowspan="2" |2021
| 100x100 פיקסלים
|דייוויד ג'וליוס
|אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו
| rowspan="2" |על גילוי קולטנים לטמפרטורה ולמגע
|-
| 100x100 פיקסלים
|ארדם פטפוטיאן
|מכון הווארד יוז לרפואה, מכון סקריפס למחקר
|-
|2022
|143x143 פיקסלים
|סוונטה פבו
|מכון מקס פלאנק לאנתרופולוגיה אבולוציונית
|על תגליותיו בחקר הגנום של הומיניניים שנכחדו ואבולוציית האדם
|-
| rowspan="2" |2023
|107x107 פיקסלים
|קטלין קריקו
|אוניברסיטת סגד ואוניברסיטת פנסילבניה
| rowspan="2" |על תגליותיהם בנוגע לשינויים בבסיס נוקלאוזידים שאיפשרו פיתוח חיסוני mRNA יעילים נגד COVID-19
|-
| 107x107 פיקסלים
|דרו וייסמן
|אוניברסיטת פנסילבניה
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.nobelprize.org/medicine/laureates/ חתני פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה], באתר פרס נובל 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
פיזיולוגיה או לרפואה
נובל
קטגוריה:מכון קרולינסקה
נובל לפיזיולוגיה או לרפואה