יחסי טורקיה–קירגיזסטן

יחסי טורקיה–קירגיזסטן הם היחסים דו-צדדיים בין קירגיזסטן לטורקיה.

== יחסים דיפלומטיים ==
סולידריות פאן-טורקית <ref>Akiner, Shirin. Islamic Peoples of the Soviet Union: An Historical and Statistical Handbook. New York: Routledge, 1986.</ref> <ref>Adshead, Samuel Adrian M. Central Asia in World History. New York: St. Martin's Press, 1993.</ref> גרמה לטורקיה להרחיב את הקשרים<ref name="Akiner, Shirin 1992">Akiner, Shirin, ed. Economic and Political Trends in Central Asia. New York: Routledge & Kegan Paul, 1992.</ref> עם קירגיזסטן. לאחר מכן, טורקיה חתמה על הסכמי סיוע תרבותיים, <ref>Aziz, Sartaj. "The Rediscovery of Central Asia," Economics Review [Karachi], 23, June 1999, pp. 15-17.</ref> כלכליים, <ref>Dienes, Leslie. "Economic Geographic Relations in the Post- Soviet Republics," Post-Soviet Geography, 34, October 1993, pp. 497-529.</ref> וטכניים <ref>Fierman, William, ed. Soviet Central Asia: The Failed Transformation. Boulder, Colorado: Westview Press, 1991.</ref> רבים עם קירגיזסטן ונתנה חסות על חברותה המלאה <ref>Hostler, Charles Warren. The Turks of Central Asia. Westport, Connecticut: Praeger, 2003.</ref> ב- ECO, הסכם סחר אזורי שחברותיו המקוריות היו איראן, פקיסטן וטורקיה.<ref name="Akiner, Shirin 1992" />

לטורקיה לא היו משאבים כלכליים הולמים <ref>Akchurin, Marat. "Soviet Muslims: Seeking Reform, Not Revolution," World and I, 6, October 1991, pp. 86-93.</ref> כדי להקל על הידרדרותה הכלכלית של קירגיזסטן, שהייתה הגרועה ביותר בחבר המדינות. לאחר הכישלון של מיזמים משותפים רבים בקירגיזסטן, <ref>Pilkington, John. "Kyrgyzstan: A Tale of Two Journeys," Geographical Magazine, 65, April 1993, pp. 8-12.</ref> טורקיה הגיעה למסקנה שקירגיזסטן קטנה מדי וענייה מכדי להיות כדאית כלכלית <ref>Rotor, Igor. "Kyrgyzstan: Capitalist Experiment in Central Asia," Current Digest of the Post-Soviet Press, 44, April 8, 1992, pp. 4- 5.</ref><ref>Pryde, Ian. "Kyrgyzstan: The Trials of Independence, "Journal of Democracy, 5, January 1994, pp. 109-20.</ref> בלי סיוע רוסי, וכיוון מחדש של מדיניותה כדי להגדיר באופן צר את תמיכתה כספקית של סיוע טכני <ref>Andreyev, Nikolai. "What Future for Uzbekistan, Kirgizia, Turkmenia?" Current Digest of the Post-Soviet Press, 44, July 22, 1992, pp. 8-11.</ref> והשקעות.

לאחר פירוק ברית המועצות, מדיניות החוץ הטורקית תפסה הזדמנות להשיג יישור קו עם המדינות השונות דוברות טורקית במרכז אסיה. טורקיה ארגנה במהירות חילופי דברים דיפלומטיים עם ראשי הממשלה של קירגיזסטן העצמאית החדשה, והפכה למדינה הראשונה שהכירה בקירגיזסטן ב-16 בדצמבר 1991. יחסים דיפלומטיים בין שתי מדינות כוננו ב-29 בינואר 1992. השגרירויות נפתחו באופן הדדי בבישקק ובאנקרה ב-1992.

מדיניות החוץ הפאן-טורקית הזו הכניסה את טורקיה לתחרות עם רוסיה. קירגיזסטן בסופו של דבר התחברה יותר לרוסיה. היא סיפקה מקור בר-קיימא לסיוע כלכלי יותר מאשר אנקרה; הצבאות של מדינות אלה אומנו על ידי הצבא הסובייטי לשעבר והרגישו קרובים לצבא הסובייטי לשעבר; והתשתית של האזור הייתה קשורה לרוסיה.<ref name="auto1">Turan, I. 1984 “The Evolution of Political Culture in Turkey,” in Modern Turkey: Continuity and Change, ed. Ahmet Evin. Opladen, Germany: Leske Verlag+Budrich GmbH, pp.85–112.</ref>

עד שנת 2019, יותר מ-100 הסכמים ופרוטוקולים דו-צדדיים נחתמו בין שתי המדינות כדי להניח את הבסיס המשפטי ליחסים, ונערכו מספר רב של ביקורים הדדיים רמי דרג.<ref name="auto2"></ref>

== יחסים כלכליים ==
* נפח הסחר בין שתי המדינות היה בשווי 519 מיליון דולר בשנת 2019 (יצוא/יבוא טורקי: 442/77 מיליון דולר). <ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* קירגיזסטן מחזיקה בטורקיה שגרירות באנקרה וקונסוליה כללית באיסטנבול.
* טורקיה מחזיקה בקירגיזסטן שגרירות בבישקק.

== הערות שוליים ==