רן פקר

כיכר ע"ש רן פקר בהרצליה
חתימתו של רן פקר - 2010
רַן פֶּקֶר (ידוע פחות בשמו המעוברת, רַן רוֹנֵן); (19 ביולי 1936 - 3 בדצמבר 2016) היה טייס קרב בחיל האוויר הישראלי, שהגיע לדרגת תת-אלוף. נחשב לאחד מבכירי טייסי החיל ומפקדיו, ולזכותו נרשמו שבע הפלות של מטוסי אויב.

==ביוגרפיה==
רן פקר נולד בכפר ויתקין, בנם האמצעי של לאה (לבית ברשדסקי, אמה הייתה חיה שטורמן) ודוד, ממקימי היישוב.

===שירות צבאי===
התגייס במרץ 1954 לקורס טיס מספר 18, במגמת קרב. את תחילת שירותו כטייס קרב עשה במטוס ספיטפייר ובהמשך שירת בטייסת 117 על מטוסי מטאור. עם הקמת טייסת 113, שקלטה את מטוסי האוראגן בחיל האוויר, נשלח לשרת בה. בראשית אוקטובר 1956 עבר הסבה למטוסי המיסטר החדשים שנקלטו בחיל, ובסוף החודש כבר נלחם עם המטוס במלחמת סיני. לאחר המלחמה שהה במשך כשנה בטייסת מיסטרים של חיל האוויר הצרפתי, במסגרת משלחת הכשרה של טייסי צה"ל. שימש כמדריך בקורסים של חיל האוויר וב-1962 מונה לסגן מפקד טייסת 101 שהטיסה מיסטרים. בנובמבר 1963 ערך טיסת צילום מעל צפון סיני והדלתא במטוס "שחק" (מיראז' 3) שהוסב לנשיאת חרטום צילום, ובחזרתו, תוך כדי הכנה לנחיתה, נדם מנועו. פקר ביצע פעולות חירום ונטש את המטוס בגובה 500 רגל, בסמוך למושב בני ראם. המטוס עצמו לא התרסק אלא המשיך לגלוש עד שנחת בשדה סמוך. שנתיים לאחר מכן חזר המטוס לכשירות בחיל האוויר, ופקר הטיס אותו בטיסת הניסוי לאחר שיפוצו.

לאחר חצי שנה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה מונה לממלא מקום מפקד טייסת תעופה בבסיס חצור, ובקיץ 1965 מונה למפקד טייסת המיראז'ים "העטלף". במסגרת זו הפיל את מטוס האויב הראשון בקריירה שלו, הוקר הנטר ירדני, בקרב אוויר שנערך בנובמבר 1966, בעת פעולת סמוע. ביום הקרבות של 7 באפריל 1967 הפיל פקר מטוס שני. בהמשך קריירת הטיסה שלו הפיל עוד חמישה מטוסי אויב והיה לאלוף ההפלות השני בתולדות חיל האוויר. פקר פיקד על הטייסת גם במלחמת ששת הימים, שבסיומה נחשבה הטייסת כטייסת הקרב המובילה, כשטייסיה הפילו 19 מטוסי אויב ורק שני מטוסים שלה אבדו, פחות מכל טייסת אחרת בחיל האוויר. אף טייס בטייסת לא נהרג במלחמה זו. פקר הפיל במלחמה שני מטוסי מיג 19 מצריים.

תפקידו הבא היה מפקד בית הספר לטיסה, כאשר במקביל טס בהצבת חירום בטייסת 119. במלחמת ההתשה הפיל ארבעה מטוסי מיג 21 מצריים. בקיץ 1970, עם נפילתו של שמואל חץ, מפקד טייסת הפאנטומים 201, מונה פקר למפקד הטייסת, אף שלא טס קודם לכן על מטוסי פנטום. פקר שיקם את רוח הלחימה של הטייסת והובילה לגיחות תקיפה אינטנסיביות במלחמה נגד מערך הטק"א. לאחר שסיים קורס פיקוד ומטה בבסיס חיל הנחתים קוונטיקו, מונה ב-1972 לראש מחלקת הדרכה במטה חיל האוויר והועלה לדרגת אלוף-משנה. בשנת 1973 מונה למפקד בסיס תל נוף, ופיקד עליו במלחמת יום הכיפורים. הוא יצא ל-26 תקיפות מעבר לקווי האויב, לאחר שהתעקש כי הוא חייב לצאת עם פקודיו, וקיבל אישור לעשות זאת, בניגוד להוראה הכללית שמפקדי בסיסים לא יצאו לגיחות. לאחר המלחמה הוא ביקר בכנסים פנימיים את תפקוד החייל במלחמה, ועורר עליו את חמתם של חלק מעמיתיו. ב-1975 קודם לדרגת תת-אלוף.

בשנת 1979 שב לישראל מלימודים באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית, והיה אמור לקבל את התפקיד של ראש להק אוויר כהכנה לפיקוד על חיל האוויר. בעקבות כך פנה נחמיה דגן, ביוזמתו של אמיר אורן, אל שר הביטחון, עזר ויצמן, בטענה כי מיד לאחר מלחמת ששת הימים רצח פקר מפקד פלוגה ירדני שבוי, שהודה כי הוא וחייליו סקלו באבנים ושרפו למוות את הטייס הישראלי שבתאי בן-אהרון, שנטש את מטוסו הפגוע באזור מעלה אדומים. הפרקליט הצבאי הראשי הורה על סגירת התיק לאחר שלא נמצאו ראיות מספיקות, שכן עיקר ההאשמה התבססה על דברים שפקר עצמו סיפר לאחרים, אך המליץ לרמטכ"ל שלא לקדם את פקר. בעקבות זאת, עזר ויצמן החליט שלא למנות את פקר לתפקיד ופקר פרש מצה"ל במרץ 1980. לאחר שעזר ויצמן התפטר מהממשלה, ביקש הרמטכ"ל, רפאל איתן למנות את פקר לתפקיד ראש להק אוויר ופקר הסכים. אולם לאחר לחץ מצד גורמים שונים, החליט מנחם בגין שהיה אז גם שר ביטחון שלא למנות את פקר לתפקיד, ובסוף אוקטובר 1980 פרש פקר מצה"ל.

במבצע שלום הגליל שימש יועץ בכיר לאלוף יאנוש בן גל.

====הפלותיו====
{| class="wikitable"
|-
! מספר!!תאריך הקרב!! המטוס המפיל!! המטוס שהופל!! החימוש!! | פרטי ההפלה
|- valign="top"
|1||13 בנובמבר 1966||מיראז' 3||הוקר הנטר ירדני||תותחים||בקרב אוויר ארוך מאוד נגד מואפק סאלטי מפקד טייסת ההנטרים, בפעולת סמוע
|- valign="top"
|2||7 באפריל 1967||מיראז' 3||מיג 21 סורי||תותחים||בקרב אוויר המוני מעל רמת הגולן
|- valign="top"
|3||5 ביוני 1967||מיראז' 3||מיג 19 מצרי||תותחים||יומה הראשון של מלחמת ששת הימים מעל ע'רדקה. במסגרת מבצע מוקד
|- valign="top"
|4||5 ביוני 1967||מיראז' 3||מיג 19 מצרי||תותחים||הפלה שנייה באותו הקרב
|- valign="top"
|5||15 ביולי 1967||מיראז' 3||מיג 21 מצרי||שפריר 2||בקרב אוויר המוני כחודש לאחר מלחמת ששת הימים מעל הדלתא.
|- valign="top"
|6||21 במאי 1969||מיראז' 3||מיג 21 מצרי||תותחים||מעל אסמאעיליה בתחילת מלחמת ההתשה
|- valign="top"
|7||11 בספטמבר 1969||מיראז' 3||מיג 21 מצרי||סיידווינדר||במהלך קרב אוויר המוני מעל הדלתא
|}

===לאחר פרישתו מצה"ל===
פקר עבד כסמנכ"ל במשרד הפרסום "דחף".

בשנת 1989 מונה לקונסול ישראל בלוס אנג'לס, תפקיד בו כיהן במשך שלוש שנים.

לאחר מכן עסק בתחום הסחר והשיווק הבינלאומי. במקביל החל להדריך חבורה של נערים משכונות מצוקה ויזם את פרויקט "צהלה" (1992), פרויקט התנדבותי בתחום החינוך, בו השתתפו אנשי צבא לשעבר. הפרויקט אומץ על ידי משרד החינוך, הוגדר על ידי זבולון המר כ"פרויקט לאומי", וזכה בפרס יגאל אלון למעשה מופת חלוצי.

בשנת 2002 יצא לאור ספרו האוטוביוגרפי "נץ בשחקים".

בשנת 2008 זכה פקר ב"פרס מוסקוביץ' לציונות". ועדת הפרס נימקה את מתן הפרס לפקר: "הפרס ניתן לפקר על היותו מופת של אומץ, הקרבה ומנהיגות, על התמודדותו יוצאת הדופן עם האתגרים החינוכיים והערכיים העומדים בפני הציונות, ועל הצלחתו בהקמת פרויקט "צהלה", תוך גיוסם של קצינים ומפקדים לשעבר לחזית העשייה החברתית ולמען הנוער הישראלי".

בשנים 2009–2012 היה חבר במועצת המנהלים של התעשייה האווירית לישראל.

בשנת 2013 ראה אור ספרו "יומן מבצעים", בהוצאת ידיעות ספרים, המבוסס על ספרו הקודם אבל מתמקד בנושאים המבצעיים.

===תארים===
בעל תואר מוסמך במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד, שימש עמית מחקר במכון ברוקינגס ובתאגיד ראנד.

==חיים אישיים==

בגיל 21 נשא פקר את חרותה, שאותה הכיר כשהיה בן שמונה, ולזוג נולדו שלושה ילדים. לאחר שלושים שנות נישואים התגרשו בני הזוג. בת זוגו השנייה הייתה הזמרת מלי ברונשטיין, שגם ממנה נפרד כעבור זמן מה.

רן פקר נפטר ממחלת הסרטן ב-3 בדצמבר 2016.

חתנו הוא אבי מאור.

==הנצחה==
עיריית הרצליה הקדישה כיכר ליד בית חיל האוויר לזכרו של רן פקר.

==לקריאה נוספת==
* אהוד יונאי, עליונות אווירית : סיפורו של חיל-האוויר הישראלי, הוצאת כתר, 1993, עמ' 174–176 189, 193–196.
* רן רונן (פקר) ודני שלום, נץ בשחקים, תל אביב: הוצאת הוצאת משכל - הוצאה לאור – ידיעות אחרונות וספרי חמד, תשס"ב-2002.

==קישורים חיצוניים==

* .
* דן סלע, [http://www.iaf.org.il/625-19934-HE/IAF.aspx רן פקר - לא מה שחשבתם], בטאון חיל האוויר גיליון 145 (246), 1 ביוני 2002
* 
* 
* .
* 
* 
* 
* 
* [https://ayeca.shop/wp-content/uploads/2019/06/hasipursheli.pdf מבט מגובה חמישים אלף רגל], מתוך הסיפור שלי – 41 סיפורים ומעוררי השראה על הרבי מלובביץ', עמוד 77–89, בהוצאת JEM תשע"ט
* [https://www.youtube.com/watch?v=rSvMKnzZE9E רן פקר מספר על מלחמת ששת הימים, יום כיפור והקשר עם הרב מלובביץ].
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלופי הפלות ישראלים
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:מפקדי בית הספר לטיסה של חיל האוויר
קטגוריה:מפקדי בסיס תל נוף
קטגוריה:דיפלומטים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס מוסקוביץ' לציונות
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה ישראלים
קטגוריה:חברי מפקדים למען ביטחון ישראל
קטגוריה:קונסולי ישראל בלוס אנג'לס
קטגוריה:משפחת שטורמן
קטגוריה:כפר ויתקין: אישים
קטגוריה:ראשי להק ומחלקת ההדרכה בחיל האוויר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת סיני
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים