משבר שירות הדואר של ארצות הברית 2020

משבר שירות הדואר של ארצות הברית בשנת 2020 הוא סדרה של אירועים שגרמו לפיגור ועיכובים במסירת הדואר על ידי שירות הדואר האמריקני (USPS). המשבר נובע בעיקר משינויים שביצע מנהל הדואר הכללי לואי דג'וי זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד ביוני 2020. לעיכובים היו השלכות משפטיות, פוליטיות, כלכליות ובריאותיות משמעותיות<ref></ref>.

קיימות מחלוקות וספקולציות בשאלה האם העיכובים הם השלכות לא מכוונות של פעולות במסגרת ארגון מחדש, או אם הם נוצרו בכוונה לרווח פוליטי או כספי. דג'וי תמך ותרם בנשיא דונלד טראמפ, שקשר בפומבי את התנגדותו למימון חירום לשירות הדואר וברצונו להגביל את ההצבעה בדואר בבחירות 2020.<ref name="cnn._Inne"></ref><ref></ref>

ב-18 באוגוסט 2020, בלחץ פוליטי ומשפטי כבד, הודיע דג'וי כי הוא "ישהה" את שינויי המדיניות עד לאחר הבחירות בנובמבר 2020<ref></ref>. הוא העיד בפני הסנאט ב-21 באוגוסט ובבית הנבחרים ב-24 באוגוסט בנוגע לשינויים והשפעותיהם.

== רקע ==
לשירות הדואר היסטוריה של גירעונות תקציביים החל מחוק משנת 2006 המחייב את השירות לשלם ביטוחי בריאות לגמלאי השירות 75 שנה מראש, הוראה שאף סוכנות ממשלתית אחרת או תאגיד פרטי אינו כפוף לה.<ref name=":0"></ref> חוק זה, חוק אחריות ושיפור הדואר, הועבר במהלך מושב צמוד לסוף כהונת הסנאט על ידי הסנאטורית סוזן קולינס ממיין<ref></ref>. לטענת טום דייוויס (נותן החסות להצעת החוק), ממשל בוש איים להטיל וטו על החקיקה אלא אם יוסיפו מראש את ההוראה בדבר מימון הטבות לעובדים במטרה להשתמש בכסף זה להפחתת הגירעון הפדרלי<ref></ref>. מאבקי הסוכנות נבעו מהמשבר הפיננסי של 2007–2008 והמיתון שבא לאחר מכן, שגרם לירידת נפח פעילות הדואר הכללי בשליש והחמיר עוד יותר בזמן מגפת הקורונה והשפעותיה הכלכליות.

== שינויים ==
איש העסקים ותומכו של הנשיא המכהן, דונלד טראמפ<ref></ref> לואי דג'וי הושבע לתפקיד מנהל הדואר הכללי ב-15 ביוני 2020; הוא האדם הראשון מאז 1992 שנכנס לתפקיד ללא ניסיון קודם בשירות הדואר<ref></ref>.

עם כניסתו לתפקיד הוא החל מיד לנקוט באמצעים להפחתת עלויות, כגון איסור על עבודה בשעות נוספות ונסיעות נוספות למסירת דואר<ref></ref>. לאחר ביקורת, הודה דג'וי שצעדים אלה גורמים לעיכובים במשלוח הדואר, אך אמר כי בסופו של דבר ישפרו את השירות<ref></ref>. דג'וי גם ארגן מחדש את ההנהגה ואיוש השירות<ref></ref>. השינויים תוארו במזכר שפורסם על ידו ב-7 באוגוסט 2020<ref></ref>.

מאות מכונות מיון דואר מהירות פורקו והוצאו ממתקני הדואר<ref></ref> והעלו חשש כי ההצבעה בדואר לקראת הבחירות ב-3 בנובמבר עשויה שלא להגיע למשרדי ועדת הבחירות הפדרלית בזמן<ref></ref>. מאוחר יותר הוסבר כי מכונות כאלה מועברות למצב לא מקוון מדי שנה כתגובה לכמויות הדואר המסורתי המצטמצמות, וכי כ-671 מהמכונות (שהן כ-10% מכלל המכונות) ב-49 מדינות הוסרו במהלך השנה, 618 מהן ב-1 באוגוסט. לאחר הודעתו של דג'וי כי הוא ישהה את השינויים שלו, הורה מנהל התחזוקה של שירות הדואר לעובדים כי "הם לא צריכים לחבר/להתקין מחדש מכונות שניתקו בעבר ללא אישור מטה תחזוקה, ולא משנה איזו הנחיה הם מקבלים ממנהלם הישיר."<ref name="why"></ref>

תיבות איסוף דואר הוסרו מהרחובות בערים רבות. עם זאת, שירות הדואר מסיר מזה שנים תיבות איסוף דואר כאמצעי לחיסכון בעלויות (בשנים 1985 ל-2011, מספר תיבות איסוף הדואר צומצם ב-60%) כך שלא ברור אם ההסרות קשורות לשינויים אשר יזם דג'וי.<ref name="snop_Were"></ref> לאחר שהופצו ברשתות החברתיות תמונות של ארגזים שהוסרו, דובר שירות הדואר אמר שהם מועברים לאזורים בעלי יותר תנועה, אך כי ההסרות יופסקו עד לאחר הבחירות<ref></ref>.

ב-18 באוגוסט, לאחר שבועות של ביקורת קשה ויום לאחר שהוגשו תביעות נגד שירות הדואר ודג'וי באופן אישי לבית משפט פדרלי על ידי כמה אנשים,<ref name="suitsfiled"></ref> הודיע דג'וי כי הוא ישעה את כל השינויים עד לאחר הבחירות בנובמבר, כדי להימנע מכל הופעה של השפעה על דואר הבחירות."<ref name=":7"></ref> לדבריו, הוא יחזיר את השעות הנוספות, יחזיר את צמצום השירותים ויעצור את הסרת מכונות מיון הדואר ותיבות האיסוף<ref></ref>. עם זאת, 95 אחוז ממכונות מיון הדואר שתוכננו להסרה כבר הוסרו<ref></ref>, ובעדותו לסנאט, דג'וי הביע כי אין בכוונתו להחליפן<ref></ref>.

== סוגיות משפטיות ==
החוק הפדרלי אוסר על כל עובד בשירות הדואר לדחות דואר.<ref name="law._18U."></ref> המפקח הכללי של שירות הדואר פתח בחקירת השינויים שביצע דג'וי, כולל כל ניגודי אינטרסים אפשריים הנובעים מנתח הבעלות שלו בסך 30 מיליון דולר בחברת XPO לוגיסטיקה, שמעבדת דואר עבור שירות הדואר.<ref name="cnn._Excl"></ref><ref></ref>

כמה תובעי מדינה התחילו בחקירות כדי לקבוע אם דג'וי הפר את חוקי הבחירות<ref name=":1"></ref>.<ref name="CNN81620"></ref> החל מ-18 באוגוסט 2020 הגישו עורכי דין מעשרים מדינות לפחות תביעות פדרליות נגד שירות הדואר ודג'וי. תביעה אחת מנוהלת על ידי מדינת וושינגטון, אליה הצטרפו קולורדו, קונטיקט, אילינוי, מרילנד, מסצ'וסטס, מישיגן, מינסוטה, ניו מקסיקו, אורגון, רוד איילנד, ורמונט, וירג'יניה ובויסקונסין; תביעה שנייה הובלה על ידי פנסילבניה, אליה הצטרפו קליפורניה, דלאוור, מיין, מסצ'וסטס וצפון קרוליינה. כל התובעים המשתתפים בתביעות הם דמוקרטים<ref></ref>. תביעות המדינה הוגשו למרות הודעתו של דג'וי כי הוא ישעה את השינויים<ref></ref>. ב-17 בספטמבר 2020, השופט הפדרלי סטנלי א. בסטיאן, בתגובה לתביעה שהובילה מדינת וושינגטון, הוציא צו זמני המונע משירות הדואר להמשיך בתהליך השינויים המתוכנן, ותיאר אותם כ"מתקפה מוטה פוליטית על יעילות שירות הדואר."<ref></ref>

חבר בית הנבחרים, ביל פסקרל ביקש מהתובע הכללי של ניו ג'רזי לכנס חבר מושבעים לבדיקה האם חוקי בחירות הופרו. מזכירת המדינה של אריזונה, קייטי הובס אמרה, "באריזונה זה מנוגד לחוק 'לעכב את מסירת ההצבעה'. ביקשתי מהתובע הכללי ברנוביץ' לחקור את השינויים האחרונים בשירות הדואר והאם ממשל טראמפ ביצע פשע או לא."

מספר אנשים, כולל מועמדים לתפקיד ציבורי, הגישו תביעות בבית המשפט הפדרלי נגד שירות הדואר, דג'וי וטראמפ בתגובה למשבר.

לדג'וי בעלות על חברת XPO לוגיסטיקה, שקיבלה חוזים של 14 מיליון דולר בעשרה שבועות בין יוני לספטמבר 2020. הנתון לתקופה המקבילה בשנת 2019 היה 3.4 מיליון דולר<ref></ref>.

== סוגיות פוליטיות ==
הצבעה בדואר הפכה לנוהג יותר ויותר נפוץ בארצות הברית. חלקם של המצביעים בפריסה ארצית שמגישים את הצבעותיהם בדואר גדל מכ-8 אחוז בשנת 1996 לכ-21 אחוזים בשנת 2016<ref></ref>. חיילים, משפחותיהם וקבלנים צבאיים יכולים להצביע בדואר אם הם אינם מוצבים במקום מגוריהם הקבוע; יותר מ-600,000 הצבעות כאלה בוצעו בבחירות 2016<ref></ref>. מגפת הקורונה בשנת 2020 גרמה לעלייה גדולה בהצבעות הדואר בגלל הסכנה האפשרית להתכנסות במקומות הקלפי בתקופה של מגפה.<ref name="wash_Vote"></ref><ref></ref> בבחירות 2020, ניתוח ממדינה למדינה הסיק כי 76 אחוז מהאמריקאים היו זכאים להצביע בדואר בשנת 2020, במה שהוא מספר שיא. כאשר 100 מיליון פתקי הצבעה בדואר נשלחו בשנת 2020, יותר מכפול מהמספר בבחירות 2016<ref></ref>. בשל השינויים התפעוליים שגרמו לעיכובים במשלוח הדואר, שירות הדואר שלח מכתבים ל-46 מדינות בארצות הברית ביולי 2020, והזהיר כל מדינה כי השירות לא יוכל לעמוד במועדים של אותה מדינה לבקשת והצבעה של מצביעים<ref></ref>.

=== מעורבותו של דונלד טראמפ ===
החל מאפריל 2020, הנשיא טראמפ החל להתבטא נגד הצבעה בדואר, וטען ללא ראיות<ref name=":8"></ref> כי ההליך נתון להונאה מאסיבית, ואיים לנקוט בצעדים כדי למנוע ממדינות לשלוח פתקי הצבעה לבוחרים<ref></ref>. למרות טענותיו למרמה, טראמפ עצמו הצביע בדואר ב, וכך גם הגברת הראשונה מלניה טראמפ ובכירים רבים בממשל<ref></ref>. ב-13 באוגוסט 2020, בראיון למריה ברטירומו, מרשת פוקס ביזנס, אמר טראמפ כי הוא חוסם מימון חירום לשירות הדואר בגלל התנגדותו להצבעה בדואר<ref></ref>. מאוחר יותר הגן טראמפ על השינויים שביצע דג'וי, באומרו כי דג'וי רוצה "להפוך את מחלקת הדואר לגדולה שוב (כפרפזה על סלוגן הבחירות שלו "להחזיר את אמריקה לגדולתה"<ref></ref>), לעומת זאת נשיא ארצות הברית לשעבר, ברק אובמה, האשים את טראמפ בכוונה בפגיעה בשירות הדואר במטרה להרתיע אנשים מלהצביע<ref></ref>.

בניגוד לאמונתו המוצהרת של טראמפ שהצבעה בדואר פוגעת ברפובליקנים<ref></ref>, אין שום הוכחה שהיא אכן מועילה למפלגה זו או אחרת ובהתאם לכך שתי המפלגות שילבו אותה באסטרטגיות קמפיין המרצה במשך שנים<ref></ref><ref></ref>. עם זאת, מומחים שאינם מפלגתיים הזהירו שעיכובים במסירת הצבעות הדואר עשויים לשמש את טראמפ בהאשמות שלו שההצבעות האלו נועדו "לגנוב את הבחירות" במקרה שיותר דמוקרטים מאשר רפובליקנים בחרו להצביע בדואר בבחירות בנובמבר 2020.<ref name=":2"></ref> בפועל אכן הרבה יותר דמוקרטים הצביעו בדואר בבחירות מאשר רפובליקנים<ref></ref>. שביום הבחירות טען טראמפ על גניבת קולות ואמר כי אין להסתמך על הצבעות בדואר<ref name="YimengLi"></ref>. עורך הדין לבחירות רפובליקניות ותיקות יו"ר ועדת הבחירות הפדרלית לשעבר טרבור פוטר הצהיר שעל פי תרחיש כזה, טראמפ יכול לצבור יתרון בין פתקי ההצבעה ביום הבחירות, לטעון לניצחון, ואז לומר, "הפסיקו לספור פתקי הצבעה כי כל אותם פתקי הצבעה נעדרים אינם לגיטימיים." כפי שאכן קרה בפועל. דג'וי הכחיש האשמות מצד חברי הקונגרס ותומכי זכויות הצבעה כי עיכובי המסירה נועדו לחבל בדואר הבחירות והיו פעולות מטעמו של טראמפ<ref></ref>.

טראמפ נפגש עם דג'וי בבית הלבן ב-3 באוגוסט, אך כשנשאל בתחילה ב-9 באוגוסט, טראמפ הכחיש כי דיבר עם דג'וי.<ref name=":6"></ref> לאחר שהתפרסמו הדיווחים ב-14 באוגוסט על הפגישה ב-3 באוגוסט, דובר הבית הלבן, ג'אד דיר, הגדיר זאת כ"ברכה" וטראמפ ב-17 באוגוסט הכחיש כי הורה לדג'וי להאט את מסירת הדואר באומרו כי הוא "לא יעשה זאת."<ref name=":5"></ref>

== סוגיות כלכליות ==
חברות מסוימות התלוננו כי העיכובים פוגעים בעסקיהן, מכיוון שהמוניטין שלהן תלוי ביכולת לספק את מרכולתם באופן אמין ומהיר. איש עסקים מוויסקונסין אמר כי עם השינויים האחרונים, חלק מהמשלוחים שאולי היו מאחרים לא יותר מיום נעלמים כעת במשך שבועות, ודואר פריוריטי ודואר אקספרס יכולים כעת להימשך שבוע ויותר<ref></ref>. הבעיות קשות במיוחד עבור עסקים קטנים<ref></ref>.

אנשים מדווחים גם על בעיות כלכליות חמורות עקב דואר מאוחר או חסר: אי קבלת המחאות או ניירות חשובים שהם מצפים להם, או שתשלומי החשבונות שלהם מגיעים לחברה באיחור כדי שיחויבו בקנס. בערים מסוימות אנשים מדווחים שלא קיבלו דואר כלל במשך שבועיים או שלושה, ועומדים בתור בסניף הדואר כדי לראות אם הוא נמצא שם<ref></ref>.

== בעיות בריאותיות ==
מרבית מרשמי התרופות והתרופות שנשלחו מטעם המחלקה לחיילים משוחררים נשלחות בדואר. התרופות הללו אמורות להגיע תוך שלושה עד חמישה ימים לאחר שליחתם בדואר<ref></ref>. מאז השינויים המבצעיים שהטיל דג'וי, חיילים משוחררים התלוננו שמשלוחי מרשם כאלה עוכבו, לעיתים קרובות בשבועות. על פי הדיווחים, תכשירים כגון צינורות חמצן מתעכבים במשך שבועות<ref></ref>. במכתב לדג'וי של 31 סנאטורים אמריקאים ביקש ממנו להעריך מחדש את השפעת השינויים על החיילים המשוחררים<ref></ref>.

== השפעות ==
איכרים ממיין דיווחו כי אלפי אפרוחים מתו בדואר לאחר עיכובים במרכז העיבוד בשרוסברי, מסצ'וסטס<ref></ref><ref></ref>. לאחר שאושרו שעות נוספות במתקן מיון בדרום לוס אנג'לס, חבילות נערמו וחסמו מכונות, מכרסמים הסתובבו סביב מכולות של פירות ובשר נרקבים, אפרוחים נמצאו מתים בתוך הקופסאות שלהם, והבניין התמלא בחרקים זעירים<ref></ref>.

עובדים בשני מפעלים לפחות במדינת וושינגטון הרכיבו מחדש את מכונות מיון בשבוע בו הודיע דג'וי כי יפסיק את השינויים, למרות ההוראה הלאומית של שירות הדואר שלא להתקין מחדש את המכונות<ref></ref>.

המשבר זירז מחאות נגד השינויים שנעשו על ידי דג'וי, עם מפגינים שקראו למנהל הכללי של הדואר להתפטר. מחאה אחת התקיימה ב-15 באוגוסט מחוץ לביתו של דג'וי בוושינגטון הבירה; שנייה התרחשה ב-16 באוגוסט בביתו בגרינסבורו, קרוליינה הצפונית<ref></ref><ref></ref><ref></ref>.

== תגובת הקונגרס ==
ב-16 באוגוסט 2020 סיימה יושבת ראש בית הנבחרים ננסי פלוסי את פגרת בית הנבחרים שתוכננה להימשך עד לשבוע של 14 בספטמבר, וקראה למחוקקים לחזור לוושינגטון כדי להתמודד עם המשבר<ref></ref><ref></ref>. היא הציעה הצבעה מוקדמת להצעת חוק להחזרת השינויים שהכניס דג'וי, שהדמוקרטים הגדירו כ"איום חמור על שלמות הבחירות".<ref name="Pelosi"></ref> פלוסי אמרה כי "החיים, הפרנסה וחיי הדמוקרטיה האמריקאית שלנו נמצאים בסכנה מצד הנשיא."<ref name="NYT_Cochrane_20200816"></ref>

מנהיג המיעוט בסנאט, צ'אק שומר, דרש ממנהיג הרוב, מיץ' מקונל, להחזיר את הסנאט לישיבה ולשקול דרכים "לבטל את הנזק הרב שנגרם על ידי דג'וי בשירות הדואר", אך לא היה שום אינדיקציה לכך שמקונל יעשה זאת. כמה סנאטורים רפובליקנים קראו גם לבטל את השינויים והצביעו על חשיבות שירות הדואר לתושבים כפריים; הם כוללים גם סנאטורים ממונטנה וגם הסנאטורית סוזן קולינס ממיין התנגדה<ref></ref><ref></ref>.

ב-17 באוגוסט 2020, דג'וי הסכים להעיד בפני ועדת בית הנבחרים לפיקוח והרפורמה ב-24 באוגוסט, ולמחרת הסכים להעיד בפני ועדת הסנאט לענייני ביטחון פנים וממשל ב-21 באוגוסט. יו"ר מועצת הנבחרים של שירות הדואר, מייק דאנקן, הסכים גם הוא להעיד בדיון בבית הנבחרים<ref></ref>.

למרות הודעתו של דג'וי כי הוא יעצור את השינויים המבצעיים עד לאחר הבחירות, פלוסי הצהירה כי אינה סומכת על דג'וי, וכינתה את ההשעיה "צעד הכרחי אך לא מספיק לסיום מסע החבלה של הנשיא."

ב-21 באוגוסט 2020 העיד דג'וי בפני הסנאט האמריקני כי הוא מצביע בדואר<ref></ref>. הוא התחייב בפני סנאטורים בוועדה לענייני ביטחון פנים וממשל של הסנאט שהמצביעים צריכים להיות "בטוחים ביותר" שאפילו פתקי דואר שנשלחו בסמוך ליום הבחירות יועברו במועד<ref name="CSPAN-20200821"></ref> והבטיח ששירות הדואר יכבד את "חובת קודש" למסירת דואר בחירות בסתיו 2020<ref></ref>. הסנאטורית ג'קי רוזן ביקשה מדג'וי למסור את מקורות הנתונים שנאספו, ניתוח הנתונים ושיקולי ההשלכות - במיוחד על החיילים המשוחררים התלויים בדואר לצורך מרשמיהם - שביצע דג'וי לפני יישום הסרת מכונות מיון הדואר, "הפחתה, ביטול שעות נוספות ואיסוף דואר מאוחר".<ref name="Rosen_20200821"></ref> הוא אמר שהוא לא מסוגל לעשות זאת.

ב-22 באוגוסט 2020 העביר בית הנבחרים הצעת חוק המאשרת מימון חירום בסך 25 מיליארד דולר לשירות הדואר, שיבטל את השינויים שיזם דג'וי ויאסור עיכובים בדואר לפני הבחירות. ההצבעה הייתה 150–257 מכיוון שהדמוקרטים אישרו אותה פה אחד ו-26 רפובליקנים הצטרפו אליהם. הבית הלבן איים בהטלת וטו על ההצבעה<ref></ref><ref></ref><ref></ref>.

חברת הקונגרס דבי וסרמן שולץ, חברת ועדת בית הנבחרים לפיקוח ורפורמה, נמנעה מגישה לשני סניפי דואר בפלורידה כשניסתה לערוך בדיקה ב-3 בספטמבר<ref></ref>.

== ראו גם ==
* שירות הדואר של ארצות הברית
* מחלקת הדואר של ארצות הברית
* דואר
* הצבעה
* המשבר הכלכלי העולמי (2008)

== לקריאה נוספת ==
* 

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:2020 בארצות הברית
קטגוריה:הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2020
קטגוריה:משברים פוליטיים
קטגוריה:נשיאות דונלד טראמפ
קטגוריה:ארצות הברית: דואר