OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מייקל דודיקוף

דודיקוף בשנת 1982
מייקל דודיקוף (באנגלית: .Michael Joseph Stephen Dudikoff Jr; נולד ב-8 באוקטובר 1954) הוא שחקן קולנוע אמריקאי ואמן לחימה, כוכב סדרת הסרטים "נינג'ה אמריקאי" בהפקת מנחם גולן ויורם גלובוס.

==ביוגרפיה==
דודיקוף נולד ברדונדו ביץ, קליפורניה שבארצות הברית למשפחה נוצרית אורתודוקסית, משפחת אביו היגרה לניו יורק מרוסיה. אמו היא קנדית צרפתית.

למד לתואר בפסיכולוגיה ובמקביל עבד בתור מדריך לנוער במצוקה ואחר כך כדוגמן.

==קריירה==
דודיקוף החל את דרכו בטלוויזיה, כשחקן משנה בפרק אחד ב"סדרת הטלוויזיה דאלאס" ואחר כך שיחק בשני פרקים בסדרה "ימים מאושרים". בין השנים 1980 ל-1985 השתתף כשחקן משנה במספר סרטי קולנוע, ביניהם הסרט "מסיבת רווקים" בכיכובו של טום הנקס.

בשנת 1985 חיפשה חברת הסרטים קנון גרופ, אז בבעלות מנחם גולן ויורם גלובוס, שחקן ראשי לסרט "נינג'ה אמריקאי", זאת לאחר שצ'אק נוריס דחה את הצעה לככב בסרט. לאחר שערכו אודישן ל-400 שחקנים שונים בחרו בדודיקוף והכריזו שהוא יהיה הג'יימס דין הבא. הסרט זכה להצלחה רבה, ולאחריו צולמו שלושה סרטי המשך.

ב-1991 כיכב בסרט "מגן אנושי" שצולם בישראל על ידי ג.ג. אולפני ישראל. ב-1993 כיכב בסרט נוסף שצולם בישראל, "שרשרת פיקוד".

==פילמוגרפיה==
* טרון (1982)
* מסיבת רווקים (1984)
* נינג'ה אמריקאי (1985)
* הכוח הנוקם (1986)
* נינג'ה אמריקאי 2 (1987)
* נינג'ה אמריקאי 3 (1989)
* נהר המוות (1989)
* נינג'ה אמריקאי 4 (1991)
* תצילו אותי (1992)
* מגן אנושי (1991)
* שרשרת פיקוד (1994)
* מתקפה בשחקים (1997)
* מנהל הזירה (1998)
* הקרב לחופש (1998)
* החשוד (2001)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמריקאים ממוצא רוסי
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1954
אל-זמח'שרי

אבו אל-קאסִם מחמוד אבן עומר אל-זמח'שרי (בערבית: بو القاسم محمود بن عمر بن محمد بن عمر الزمخشري), אשר ידוע פשוט כאל-זמח'שרי (18 במרץ 1075 - 12 ביוני 1144) היה איש דת מוסלמי ממוצא פרסי מתקופת ימי הביניים, אשר הזדהה עם הדוקטרינה של המועתזילה. הוא נולד באזור ח'ווארזם, אך את רוב חייו הוא העביר בבוכרה, סמרקנד ובגדאד. הוא היה נחשב לסמכות בעניין השפה הערבית, והיה נודע כתאולוג רציונליסט.

== ביוגרפיה==
אל-זמח'שרי נולד בזמח'שר שבח'ווארזם, ב-18 במרץ 1075.

אל-זמח'שרי התפרסם במהלך חייו כאחד מגדולי ההוגים והמומחים בזרם המועתזילי שבאסלאם. הוא השתמש בפרסית בחלק מיצירותיו, אם כי היה מומחה לשפה הערבית ותומך נלהב בקידומה. אל-זמח'שרי התפרסם בין השאר בשל פרשנותו לקוראן, אשר כללה ניתוח לשוני מעמיק. מלבד הרמה הגבוהה של השפה, בלטה הפרשנות של אל-זמח'שרי גם בשל העובדה שהוא פרש את הקוראן בראי התפיסה הרציונלית והלוגית של המועתזילה.

אל-זמח'שרי איבד את אחת מכפות רגליו בגלל כוויית קור.

במשך שנים חי במכה, שם נודע בכינוי ג'אר אללה, שמשמעותו "שכנו של האל". בשלהי חייו שב לח'ווארזם, שם נפטר.

== יצירותיו ==
אל-זמח'שרי כתב יותר מחמישים ספרים, שהמפורסם שבהם הוא תפסיר של הקוראן.

בין יצירותיו הבולטות ביותר ניתן למצוא את:
* "תפסיר אלכּשאף אלמשהור" (פרשנות לקוראן).
* "אלראאִד פי עלם אלפראאִד" (ספר בנושא פיקה).
* "משתבה אסאמי אל-רוואה" (ספר בתחום החדית').
* "אלמפסל פי סנעת אלאִעראב" (ספר בנושא הדקדוק של השפה הערבית).
* "כתאב אלאמכּנה ואלג'באל ואלמיאה" (ספר בנושא הגאוגרפיה).
* "אטוואק אלד'הב פי אלמואעט" (ספר בתחום המיסטיקה).

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי דת מוסלמים
קטגוריה:ילידי 1075
קטגוריה:נפטרים ב-1144
קינג מיג'ט

קינג מיג'ט (באנגלית: King Midget) היא מכונית מיקרו בתצורת קבריולה, אשר יוצרה על ידי Midget Motors Corporation (עד שנת 1956 היצרן היה קרוי "Midget Motors Manufacturing Co") בין השנים 1946–1970 בארצות הברית.

=="קינג מיג'ט"==

* יוצרו 5,000 יחידות.
* מפעל היצרן מוקם בעיר "Athens, Ohio" במחוז "Athens County, Ohio" במדינת אוהיו במזרח המערב התיכון של ארצות הברית.
* 2 מושבים (ממודל 2).
* 2 דלתות (יוצרו גם דגמים ללא דלתות).
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין.
* קיבולת מכל דלק - 3.5 גלון (13.24 ליטר).
* הספק מערכת חשמל - 12 ואט (מודל 3).
* בלמים הידראולים (מודל 3).

===דגמים===

* מודל 1 - מושב יחיד, מחיר היחידה עמד על 270 דולר.
* מודל 2 - 2 מושבים, מחיר היחידה עמד על 500 דולר, דגם 4 מושבים - מחיר היחידה עמד על 943 דולר 
* מודל 3 - פותח בשנת 1957.

==תמונות==
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Freestone King Midget.jpg | "קינג מיג'ט"
קובץ:1961 King Midget.jpg | "קינג מיג'ט", שנת 1961
קובץ:King Midget Dashboard TCT Spring 2010 3181.jpg | "קינג מיג'ט" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
קובץ:King Midget and Tagalong TCT Spring 2010 3176.jpg | "קינג מיג'ט"
קובץ:1963KingMidget.jpg | "קינג מיג'ט" שנת 1963
</gallery>

==ראו גם==
* מכונית מיקרו

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כלי רכב שהושקו ב-1946
קטגוריה:מכוניות מיקרו
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:כלי רכב אמריקאיים
Boy (סרט, 2009)

Boy (בעברית: ילד) הוא סרט להט"בי-פיליפיני שיצא ב-2009. הסרט בוים על ידי אוארייס סוליטו . הסרט, שאורכו 83 דקות, מספר על התאהבות בין משורר צעיר לבין רקדן צעיר.

הסרט הוצג בפסטיבלים בין-לאומיים רבים. הסרט נאסר לצפייה בבתי הקולנוע בסינגפור משום שהסרט "מראה את הנורמה של ההומוסקסואליות והרומנטיקה בין גברים".

== צוות השחקנים ==

* איוס אסין - הילד
* אריס פנה - אריס
* מדלין ניקולס - אימו של הילד
* נוני בואנקמינו - אביו של אריס
* דנטון רמוטו - מורה

== פסטיבלים ==
הסרט הוקרן לראשונה בעולם באיטליה, בפסטיבל סרטי הומואים ולסביות בטורינו (אפריל 2009).<ref name="altfg.com"></ref> בין היתר, הוא הוקרן גם בפסטיבלים הבאים:

* פסטיבל Outfest לסרטי הומואים ולסביות בלוס אנג'לס<ref name="outfest.org"></ref>
* פטיבל הסרטים הבין-לאומי ג'אונג'ו בדרום קוריאה (הקרנת בכורה באסיה)<ref name="jiff.or.kr"></ref>
* פסטיבל אומנות הסרטים והמדיה imagineNATIVE בטורונטו (הקרנת בכורה בקנדה)<ref name="fridae.com"></ref>
* Image+Nation במונטריאול
* פסטיבל Frameline Film (פטיבל סרטי ההומואים והלסביות הבין-לאומי בסן פרנסיסקו)<ref name="frameline.org"></ref>
* פסטיבל הסרטים הבין-לאומי בסיאטל<ref name="siff.net"></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2009
קטגוריה:סרטי להט"ב פיליפיניים
קטגוריה:סרטים שצונזרו
ישראל דורון (ראש עיר)

ישראל דורון (1924 – 23 בפברואר 2022) היה ראש עיריית עכו בין השנים 1969–1983.

==ביוגרפיה==
===בצעירותו===
נולד בשנת 1924 בשם ישראל שניידר בעיר סטורוז'ינץ שבצפון בוקובינה, רומניה (כיום באוקראינה). בשנת 1940, במהלך מלחמת העולם השנייה כאשר הרוסים פלשו וסיפחו את האזור לברית המועצות, הוא גורש לאוקראינה, שם שהה עד שנת 1944. לאחר נסיגת גרמניה הנאצית מעיר הולדתו, הוא חזר וגויס לצבא האדום, ושירת שנה ביחידה לסילוק מוקשים.

ב-1946 דורון עזב את ברית המועצות לרומניה ועלה לארץ ישראל לאחר מסע דרך הונגריה, אוסטריה ואיטליה.
באיטליה פגש שוב את מרים (מגדה), שהכיר מסניף בית"ר בבודפשט. השניים נישאו ונולדה להם הבת, רבקה. הם עברו למחנה פליטים של אונרר"א בדרום איטליה ומשם עלו בשנת 1948 לישראל בספינה "קדמה" והגיעו לבית העולים "נווה חיים" סמוך לחדרה.
גויס לחטיבת גבעתי, שם שירת במלחמת העצמאות.
לאחר השחרור מצה"ל השתקע עם משפחתו בעכו. בשנת 1958 רכש דירה בשיכון רסקו בעיר.
אביו, יוסל, היה בעל חנות מכולת ברוב בורוכוב בעיר.

הוא החל לעבוד כפקיד בצרכנייה בעכו, ברחוב בן עמי-פינת ויצמן. התקדם לקופאי, ולבסוף שימש כמנהל הצרכנייה.

דורון היה מזכיר האיגוד המקצועי של עובדי התעשייה הזעירה והעובדים החקלאים במועצת פועלי עכו

===בעיריית עכו===
בשנת 1969 התמודד מול יוסף כתארן מטעם אחדות העבודה.
נבחר למועצת העיר עכו בראשות רשימת המערך. סיעתו כללה שישה נציגים למועצת העיר והוא הפך לראש העיר, נבחר מחדש ב-1974 וב-1978.

במהלך שנות בעירייה, הוא איים 14 פעם להתפטר עקב אירועים שונים. בשנת 1973, הודיע על התפטרותו לאחר שמשרד הבריאות ייחס לו ולעירייה את ההחלטה לסגור את המשחטה העירונית. ביולי 1974, בעל המשחטה הסתגר עם משפחתו ואיים להתאבד, ועיריית עכו נענתה לדרישותיו והסכימה לפתוח מחדש. בתגובה, דורון התפטר כיוון שזו כניעה לגנגסטריזם.
בשנת 1978 נחתם הסכם ברית ערים תאומות עם העיר רקלינגהאוזן בגרמניה.
במהלך שנת 1980, הודיע מספר פעמים על התפטרותו מראשות העיר וחזר בו מכך.

כיהן כראש עיריית עכו מטעם העבודה עד לינואר 1983, לאחר מכן, נבחר שוב למועצת העיר, הפעם מטעם הליכוד. במאי 1983, התפטר סופית.

במהלך כהונתו קיבל את ההחלטה לקיים את פסטיבל עכו ותרם לביסוסו בשנים הראשונות, כמו כן סייע להקמת מוזיאון אסירי המחתרות במצודת עכו.

בשנת 2009, קיבל את עיטור "יקיר פסטיבל עכו" על פועלו.

ישראל דורון נפטר ב-23 בפברואר 2022. הותיר אחריו נכדים ונינים.

==קישורים חיצוניים==
* דוד פינצי, [https://www.naharton.com/copy-of-5 ביוגרפיה], באתר "נהרתון"

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי עיריית עכו מטעם מפלגת העבודה
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:חיילי חטיבת גבעתי (תש"ח)
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
אריה נהיר

אריה נהיר (1887 - 12 בפברואר 1961) היה מראשי מפ"ם, חבר הוועד הלאומי ומאנשי הקיבוץ הארצי.

==ביוגרפיה==
נולד בשם לייב ליכטינגר בטרנוב, גליציה. בעיר הולדתו הקים ב-1906 את הספרייה העברית "תושיה" ואת ההסתדרות הציונית "השחר" לעידוד פעילות ציונית בקרב חניכי בית המדרש. ב-1907 עזב את פולין ועלה לארץ במסגרת העלייה השנייה. לאחר תקופה חזר לבית הוריו וב-1913 עזב בשנית. הוא שהה בברלין וחבר אל קבוצת פעילים ציונים.

לאחר שחזר לארץ ישראל, היה חבר בקבוצת בלאו וייס בקרבת זכרון יעקב והתיישב בקיבוץ חפציבה. הוא עסק בפעילות ציבורית מטעם המרכז החקלאי ויצא בשליחויות שונות מטעם ההסתדרות הציונית, קרן קיימת לישראל וקרן היסוד. שימש ציר לקונגרסים ציוניים והיה ממייסדי ומראשי הליגה הסוציאליסטית ומקימי מפלגת השומר הצעיר. לימים היה ממייסדי מפ"ם, חבר מרכז המפלגה ונציגה בוועד הפועל הציוני ובהנהלת אוצר התיישבות היהודים. נבחר לציר אספת הנבחרים והיה חבר הוועד הלאומי.

בשנים 1936–1953 התגורר בירושלים ועבד בסוכנות היהודית וחברת ניר שבבעלות הסוכנות. שימש נציג מפ"ם במועצת פועלי ירושלים. בתקופת המצור על העיר היה חבר במועצת המושל הצבאי.

ב-1953 עבר להתגורר בקיבוץ אילון עד פטירתו ב-1961. היה נשוי ואב לשני ילדים. הובא למנוחות בבית העלמין שבקיבוץ .

==לקריאה נוספת==
* "אריה נהיר (לייב ליכטינגר)" - מפלגת הפועלים המאוחדת, הקיבוץ הארצי השומר הצעיר וקיבוץ אילון, 1962 - 72 עמודים

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:חברי בלאו וייס
קטגוריה:השומר הצעיר
קטגוריה:פעילי מפ"ם
קטגוריה:חברי אספות הנבחרים
קטגוריה:חברי הוועד הלאומי
קטגוריה:ציונים סוציאליסטים
קטגוריה:חפציבה: אישים
קטגוריה:אילון: אישים
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1887
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1961
מיקשה סאבולצ'י

מִיקְשָׁה סַאבּוֹלְצִ'י (במקור ויינשטיין, בהונגרית: Szabolcsi Miksa, נירטורה, הונגריה, 27 באוגוסט 1857 – בַּאלַטוֹנְפוּרֶד, 17 ביוני 1915) היה עיתונאי, ועורך עיתון הונגרי-יהודי, אחד מיוצרי העיתונות היהודית בהונגריה. אביהם של בנצה סאבולצ'י (1973-1897) היסטוריון של המוזיקה והאומנות, ושל לאיוש סאבולצ'י (1889-1943 ) סופר ועורך עיתון.

== קריירה ==
תחילה למד לרבנות, אבל נמשך יותר לכתיבה עיתונאית. בסיום לימודיו, הפך למורה פרטי בבית משפחה יהודית עשירה בעיירה היידושאמשון. שם כתב כמה מאמרים לעיתון עברי ותרגם טקסטים עבריים להונגרית. בתחילת משפט עלילת טִיסַאֶסְלַר, כתבותיו שפורסמו על בעיתון "המפקח של דברצן" משכו את תשומת לבם של כמה עיתונים בבודפשט בירת הונגריה. הוא הפך לכתב מקומי שלהם ושלח דיווחים מפורטים במהלך כל המשפט. במאמריו הגן בלהט ובמאמרים נלהבים על היהודים בני דתו נגד האשמה של עלילת הדם, עד כדי שהעמיד בסכנה גם את חייו. חלק מן העיתונות האירופית התעדכנה על המקרה ועל מהלך המשפט על סמך מאמריו שפורסמו בפסטר לויד, עיתון שהופיע בבודפשט בשפה הגרמנית. בשנת 1884 ערך את היומון העברי היהודי "Jüdische Pester Zeitung", שהודפס באותיות עבריות ובשנת 1886 רכש כתב עת יהודי ושבועון חברתי בשם "שוויון", שאותו ערך עד מותו.

בשבועון שלו הביע את דעתו, כי אין להתייחס ליהדות כאל גזע, אלא כאל זרם דתי בהונגריה, אך בה בעת ניסה להפיץ את הרוח ההונגרית בחיי הדת של היהדות ההונגרית. סאבולצ'י עמד מאחורי ייסוד וארגון האגודה הספרותית היהודית-הונגרית שקמה עקב מאמציו הרבים. לאחר מותו בנו לאיוש סאבולצ'י לקח לידיו והמשיך את עריכת השבועון. מיקשה סאבולצ'י ערך וכתב חלקית את הספר בן שישה הכרכים בשם "תולדות היהודים" (1908-1909) שיצא לאור בהונגרית בשם "ההיסטוריה האוניברסלית של היהודים" או בשמו המקורי דברי ימי ישראל, העיבוד להונגרית של ספרו המפורסם של היינריך (צבי) גרץ.
קברו של מיקשה סאבולצ'י ובנו לאיוש בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט, הונגריה
מיקשה סאבולצ'י הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

== עבודות ==
היינריך גרץ, דברי ימי ישראל עריכה בהונגרית. Heinrich Graetz: A zsidók egyetemes története I–VI. Szerk. Szabolcsi Miksa. Budapest: Phönix Irodalmi Részvénytársaság. 1906–1908

==לקריאה נוספת==
* יוז'ף סינייאי: חייהם ועבודותיהם של סופרים הונגרים. Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái XIII. (Steiner–Télfy). Budapest: Hornyánszky. 1909
* ינו פינטר: תולדות הספרות ההונגריתPintér Jenő: A magyar irodalom története: tudományos rendszerezés Budapest, 1930–1941; 7. kötet: Bevezetés / Hírlapok, folyóiratok c. alfejezet (CD-ROM: Arcanum Kiadó)
* הלקסיקון היהודי-הונגרי Magyar zsidó lexikon. Szerk. Ujvári Péter. Budapest: Magyar Zsidó Lexikon. 1929
* A zsidók egyetemes története – עיבוד להונגרית בשישה כרכים על ידי סאבולצ'י לסדרת הספרים של היינריך (צבי) גרץ דברי ימי ישראל.

קטגוריה:עיתונאים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים אסורים (הונגריה 1944)
קטגוריה:עיתונאים יהודים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1857
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1915
גרף שרייר

בתורת החבורות הקומבינטורית, גרף שרייר (נקרא גם גרף הקוסטים של שרייר) הוא גרף מכוון ומסומן המאפשר, בהינתן חבורה <math>G</math> (פעמים רבות זאת תהיה חבורה חופשית) ותת חבורה <math>H</math> ללמוד על התכונות של <math>H</math>. הגרף הוא הכללה של גרף קיילי.

הגרף נקרא על שמו של אוטו שרייר.

==הגדרה==
תהי <math>G</math> חבורה הנוצרת על ידי יוצרים <math>g_1,\dots,g_n</math>. בהינתן תת-חבורה <math>H</math>, נגדיר את הגרף להיות הגרף הבא:
* הקודקודים שלו יהיו המחלקות הימניות של <math>H</math>.
* מהקודקוד <math>Hg</math>, עבור כל יוצר <math>g_i</math> של <math>G</math>, יוצאת קשת המסומנת ב-<math>g_i</math> אל הקודקוד <math>Hg\cdot g_i</math>.
* השורש של הגרף הוא המחלקה <math>H</math>.

==תכונות==
הגרף הוא רגולרי: מכל קודקוד יוצאת בדיוק קשת אחת עם כל סימן ונכנסת בדיוק קשת אחת מכל סימן.

כל הילוך על הגרף, לאורך הקשתות <math>e_1,\dots,e_n</math> מקביל להכפלה באיבר המתקבל מהכפלת הסימנים על הקשתות (כאשר הליכה בכיוון ההפוך היא הכפלה בהופכי).

כאשר לוקחים <math>H=\{e\}</math> (החבורה הטריוויאלית) מתקבל גרף קיילי של החבורה <math>G</math> ביחס ליוצרים הללו. יותר מכך, אם <math>H</math> נורמלית אז הגרף הוא גרף קיילי של המנה <math>G/H</math>.

==שימושים==
כל הילוך על הגרף מהשורש לקודקוד אחר מתאים למילה בחבורה <math>G/H</math>. אם נקח עץ פורש של הגרף, נקבל דרך הצגה יחידה לכל איבר בעזרת היוצרים.

נניח ש-<math>G</math> החבורה החופשית. אז אפשר לראות שלאחר הסרת עץ פורש, לכל סדרת קשתות קיים הילוך יחיד שהולך דרכן בסדר ובכיוונים המתאימים (וזאת כיוון שיש רק דרך אחת לעבור מאחת לשנייה בעזרת קשתות מהעץ הפורש). זוהי הוכחה למשפט נילסן-שרייר, כיוון ש-<math>H</math> היא החבורה החופשית הנוצרת על ידי הקשתות שנותרו. יתרה מכך, מספרן הוא דרגת החבורה. מכאן אפשר לראות את דרגת החבורה <math>H</math> ב-<math>G</math> כאשר <math>[G:H]</math> סופי: בגרף היו תחילה <math>rk(G)\cdot [G:H]</math> קשתות (מספר הקודקודים כפול מספר הקשתות היוצאות מכל אחד) והורדנו <math>[G:H]</math> מהן. מכאן שנשארנו עם <math>rk(G)\cdot [G:H]-([G:H]-1)</math> קשתות, ולכן <math>rk(H)=rk(G)\cdot [G:H]-([G:H]-1)+1</math>.

===גרף הליבה של Stallings===
בהינתן גרף שרייר, אפשר לבנות ממנו את "גרף הליבה" - איחוד כל המסלולים הסגורים מהשורש לעצמו שאינם כוללים "פניית פרסה" (מעבר על קשת ומיד מעבר נוסף בכיוון השני). אינטואיטיבית, גרף הליבה הוא הגרף שנותר לאחר שמסירים את העצים.

קיים אלגוריתם לבניית גרף הליבה של תת-חבורה, בהינתן יוצרים שלה (שמוצגים כמכפלת יוצרים של החבורה המקורית). האלגוריתם נקרא Stalling Foldings. מגרף הליבה ניתן בקלות לשחזר את הגרף המקורי, ולמעשה קיימת התאמה חחע"ל בין תתי חבורות של החבורה החופשית לגרפים שעשויים להיות גרפי ליבה (מכל קודקוד יוצאת לכל היותר קשת אחת מכל סימן ונכנסת לכל היותר קשת אחת מכל סימן, קשיר ואין קודקודים מדרגה 1).

בעזרת גרף הליבה אפשר למצוא בסיס לתת החבורה ולפתור את בעיית המילה.

בנוסף, אם <math>H,K</math> שתי תתי חבורות של <math>G</math>, אז יש מורפיזם מגרף הליבה של <math>H</math> לזה של <math>K</math> אם ורק אם <math>K</math> היא תת-חבורה של <math>H</math>.

קטגוריה:תורת החבורות
תחנת הרכבת שיקגו יוניון

אולם הנוסעים של התחנה.
תחנת הרכבת שיקגו יוניון (באנגלית: Chicago Union Station) היא תחנת רכבת גדולה במרכז העיר שיקגו. התחנה שייכת לחברת אמטרק- חברת הרכבות הגדולה ביותר בארצות הברית. מהתחנה יוצאות רכבות אל כל רחבי ארצות הברית, והיא תחנת המוצא של קו הרכבת קליפורניה זפר אשר מגיע עד לאוקלנד שבצפון קליפורניה.

תחנת הרכבת נפתחה בשנת 1925, והחליפה את התחנה הקודמת שנבנתה בשנת 1881. התחנה היא מסוף הרכבות הבינעירוני היחיד בשיקגו, והוא הטרמינל הראשי של העיר לרכבות נוסעים. התחנה נמצאת בצד המערבי של נהר שיקגו בין רחוב וסט אדמס לבין שדרות וסט ג'קסון, בקרבת מקום ל"שיקגו לופ". כולל מסלולי הגישה והאחסון, התחנה נמצאת בתשעה מבנים המחוברים ביניהם - בעיקר מתחת לאדמה, מתחת לרחובות גורדי שחקים. התחנה משמשת כ"תחנת הדגל" של אמטראק במערב התיכון של ארצות הברית, והיא גם מסוף עבור שישה קווים של הרכבת העילית של שיקגו.

== היסטוריה ==
התחנה הנוכחית היא השנייה בשם זה שנבנתה בשיקגו, ותחנת הרכבת השלישית שנבנתה באותו האתר. הצורך בתחנה אחת ריכוזית וגדולה היה נושא פוליטי חשוב בשיקגו של המאה התשע עשרה, כאשר חברות רכבות מתחרות שונות בנו סדרה של תחנות סופיות. תחנות רבות והמסילות המקשרות אליהם הקיפו את רובע העסקים המרכזי של העיר ומנעו בעצם את הרחבתה. גם התחנות השונות גרמו לנסיעה קשה עבור מטיילים, שרבים מהם נאלצו לבצע החלפות מייגעות, ארוכות ולא נעימות מתחנה אחת לאחרת דרך הלולאה.

ב -25 בדצמבר 1858, נבנתה התחנה שהפכה בסופו של דבר לתחנה המאוחדת של היום. התחנה נבנתה על הגדה המערבית של נהר שיקגו.

== קישורים חיצוניים ==

* 

שיקגו יוניון
קטגוריה:שיקגו: מבנים
קטגוריה:שיקגו: תחבורה

== הערות שוליים ==
שער הזהב של קייב

שער הזהב של קייב (באוקראינית: Золоті ворота) היה השער הראשי בחומת העיר קייב במאה ה-11, בעת שהייתה בירת ממלכת רוס של קייב. המבנה והביצורים נהרסו עד המאה ה-18. בשנת 1982 הקימו שלטונות ברית המועצות את השער במתכונתו המודרנית, ללא כל רמז לאופן בו נראה השער בעבר הרחוק. המבנה כולל סניף של מוזיאון סופיה ותחתיו מצויה תחנת הרכבת התחתית תחנת המטרו שער הזהב, אחת מתחנות המטרו המפוארות בעולם.

== היסטוריה ==
חומות העיר קייב ושלושת השערים המרכזיים בה הוקמו בתקופת שלטונו של יארוסלאב הראשון, נסיך קייב. שער הזהב, הדרומי בשערי העיר והחשוב שבהם, הוקם בשנים 1017–1024 (שנת 6545 לפי הלוח הביזנטי), סמוך להקמתה של קתדרלת סופיה הקדושה, אך נקרא "השער הדרומי" או "השער הגדול של קייב". רק לאחר הקמת כנסייה זהובת-כיפה בסמוך, שנצפתה למרחוק, החל להקרא "שער הזהב". כמו רוב המבנים המפוארים בעיר, נפגע השער בעת הכיבוש המונגולי של העיר ב-1240. השער המשיך להיות אתר מרכזי למשך 500 שנה ודמה ככל הנראה לקשת ניצחון. ב-1648 ערך דרכו בוגדן חמלניצקי מצעד ניצחון ("טריומף"), כאשר נכנס לעיר באופן טקסי לאחר ניצחונותיו. אולם מצבו של השער התערער עם השנים ובמהלך המאה ה-18 הוא התמוטט.

ב-1832 הורה מטרופוליט קייב על ביצוע חפירה ארכאולוגית באתר. חקירה נוספת באתר התבצעה ב-1970 ובאתר נפתח מוזיאון על תולדותיו ותולדות קייב העתיקה וביצוריה. ב-1982 הוקם במקום המונומנט הניצב בו כיום. המונומנט החדש עורר זעם ציבורי, כיוון שלא נבנה כשחזור של השער המקורי וללא מחקר כיצד בדיוק נראה, אלא כשחזור דמיוני. ב-1989 הוקמה בסמוך תחנת המטרו, שנקראה על שם השער.

== כיכר השער ==
הכיכר העירונית סמוך לשער עשירה ביצירות פיסול של צמחים וחיות, בעיקר חתולים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.encyclopediaofukraine.com/pages/G/O/GoldenGate.htm ערך מן האנציקלופדיה של אוקראינה]
* [http://www.kiev.info/culture/golden_gate.htm מידע מאתר kiev.info]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קייב: מבנים
זהב, קייב
לוקה זידאן

לוקה זינדין זידאן (בצרפתית: Luca Zinedine Zidane; נולד ב-13 במאי 1998) הוא כדורגלן צרפתי, המשחק בעמדת השוער בגרנדה. הוא בנו של מאמן הכדורגל ושחקן העבר זינדין זידאן.

==ביוגרפיה==
לוקה נולד במרסיי שבצרפת לאם ספרדייה ולאב צרפתי-אלג'יריי. הוא בנו של המאמן ושחקן העבר זינדין זידאן. אחיו אנזו שיחק בריאל מדריד, ושני אחיו האחרים, תאו ואליאז, הם כדורגלנים אשר משחקים במועדוני הנוער של ריאל מדריד.

==קריירת מועדונים==
לוקה הצטרף לשורות ריאל מדריד בשנת 2004 בעמדת השוער. הוא בילה את כל שנות הנוער שלו בריאל מדריד, ב-2016 הצטרף לקבוצת המילואים, ריאל מדריד קסטיליה, ומ-2018 נכלל גם בסגל הקבוצה הבוגרת.

ב-2016 הפך אביו של לוקה, זינדין זידאן, למאמן ריאל מדריד ובכך הפך גם למאמן בנו.

במהלך עונת של ליגת האלופות שימש לוקה כשוער השלישי של הקבוצה וערך את הופעתו הראשונה במדי ריאל מדריד ב-19 במאי 2018, במשחק במסגרת הליגה אשר נגמר בתוצאה 2-2 אל מול ויאריאל. והיה שותף לזכייה של ריאל מדריד בגביע ה-13 בתולדותיה.

ב-9 ביולי 2019, לאחר הגעת שוער שלישי חדש לריאל מדריד, הושאל לעונה אחת לראסינג סנטנדר מהליגה הספרדית השנייה.

זידאן ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הספרדית השנייה, ב-17 באוגוסט 2019, במהלך הפסד הליגה של סנטנדר למאלגה 0-1 ולאורך כל העונה היה לשוער הראשון של ראסינג סנטנדר.

ב-5 באוקטובר 2020 חתם זידאן בראיו ואיקאנו לשנתיים.

ב-1 בספטמבר 2022 חתם לשנתיים באייבר.

ב-5 ביולי 2024 חתם לשלוש שנים בגרנדה.

===קריירת נבחרות===
לוקה החל את הקריירה הבינלאומית שלו בנבחרת צרפת כבר בקבוצת הנערים של הנבחרת, וב-2015 זומן לאליפות אירופה עד גיל 17. בנוסף לכך הוא זומן לאליפות העולם שנערכה באותה השנה.

==תארים==
;ריאל מדריד
* ליגת האלופות: 2017/2018

;נבחרת צרפת עד גיל 17
* אליפות אירופה: 2015

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שוערי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:כדורגלני ריאל מדריד
קטגוריה:כדורגלני ראסינג סנטנדר
קטגוריה:כדורגלני ראיו ואיקאנו
קטגוריה:כדורגלני אייבר
קטגוריה:כדורגלני גרנדה
קטגוריה:מרסיי: כדורגלנים
קטגוריה:צרפתים ממוצא אלג'יראי
קטגוריה:צרפתים ממוצא ספרדי
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1998
טוביאס מאייר

טוביאס מאייר (בגרמנית: Tobias Mayer; 17 בפברואר 1723 - 20 בפברואר 1762) היה אסטרונום גרמני שהתפרסם בתקופתו בזכות מחקריו על תנועת הירח וטבלאות נתוני המיקומים הירחיים המדויקות שחישב על בסיס מחקרים אלה. בטרם הייתה למכשיר הכרונומטר תפוצה רחבה, הטבלאות הירחיות של מאייר הן שהפכו את תהליך הניווט האסטרונומי בים למעשי (בעזרת שיטת המרחק הירחי), ולפיכך הייתה להן השפעה מרחיקה לכת על יכולת ההתמצאות של ימאים באוקיינוס.

שימש כמנהל מצפה הכוכבים של אוניברסיטת גטינגן החל מ-1754, שם עבד עד מותו.

== קריירה ==
בית הולדתו של טוביאס מאייר.
עבודתו האסטרונומית החשובה הראשונה כללה חקירה מעמיקה של הליברציה של הירח (Kosmographische Nachrichten, נירנברג, 1750), ואת תיאורו המפורט של הירח המלא (שפורסם ב-1775), אשר נותר לא משופר במשך חצי מאה. אולם תהילתו נשענת בראש ובראשונה על הטבלאות הירחיות שלו, שאותן פרסם ב-1752. ב-1755 הוא הגיש לממשלה הבריטית קובץ מתוקן של טבלאות כאלה, שאותן ג'יימס ברדלי השווה עם תוצאות תצפיות שנערכו בגריניץ'. ברדלי מצא שהטבלאות של מאייר מדויקות מספיק כדי לקבוע את מיקום הירח עד כדי 5 שניות קשת, ובעקבות כך לקבוע גם את קו האורך בים בדיוק של עד כדי חצי מעלה. לקט משופר של טבלאות כאלו פורסם מאוחר יותר בלונדון (1770), כמו גם התאוריה (Theoria lunae juxta systema Newtonianum, משנת 1767) שעליה מבוססות הטבלאות. נספחו למהדורה הלונדונית של הטבלאות הירחיות והשמשיות גם שני חיבורים קצרים, האחד על קביעת קו האורך באמצעות שיטת המרחק הירחי, יחד עם תיאור של מכשיר reflecting circle (שהומצא על ידי מאייר ב-1752), והשני על נוסחה חדשה של שבירה אטמוספירית, אשר יישמה תיקון מדויק להפליא לטמפרטורה בשכבות האטמוספירה השונות.

== מורשת ==
מאייר הותיר אחריו כמות ראויה לציון של כתבים, שחלקם נערכו על ידי גאורג כריסטוף ליכטנברג ופורסמו בכרך אחד (Opera inedita, גטינגן, 1775). כרך זה מכיל שיטה אמינה וקלה לשימוש לחישוב מועדים של ליקויי מאורות, חיבור על צבעים, שבו מזוהים שלושת הצבעים הראשוניים, קטלוג של 998 כוכבים, כמו גם מסה, הראשונה בעלת חשיבות מדעית כלשהי, על התנועה העצמית של שמונים כוכבים, אותה הגיש לחברה המלכותית בגטינגן ב-1760. שאר הכתבים כוללים מאמרים על שבירה אטמוספירית (מ-1755), על ההפרעות שגורמת הכבידה של צדק וכדור הארץ למסלולו של מאדים (1756) ועל מגנטיות ארצית (1760 ו-1762). במאמרו האחרון מאייר שאף להסביר את הפעולה המגנטית של כדור הארץ באמצעות שינוי קל של ההשערה של אוילר, ועשה את הניסיון המשמעותי הראשון לבסס תאוריה מתמטית של פעולה מגנטית.

== הנצחה ==

גבעות מאייר בארץ פאלמר בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה נקראות על שמו של מאייר.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אסטרונומים גרמנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בגרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1723
קטגוריה:נפטרים ב-1762
גביע ווינר בכדורסל 2007/2008

גביע ווינר בכדורסל לעונת 2007/2008 היא התחרות השנייה להיווסדו של מפעל גביע ווינר סל.

מכבי תל אביב זכתה בגביע ווינר הראשון בתולדותיה, לאחר ניצחון בגמר על הפועל ירושלים.

== רבע הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|בני השרון
|81-77
|עירוני נהריה
|אנדודי איבי 27 / אוטיס היל 18
|-
|הפועל ירושלים
|70-90
|עירוני רמת גן
|גיא פניני 17 / בנט דייוויס 19
|-
|הפועל גליל עליון
|89-85
|הפועל גלבוע/עפולה
|קליף בראון 24 / טונג'י אווג'ובי 19
|-
|מכבי תל אביב
|81-94
|מכבי ראשון לציון
| מרכוס פייזר 22 / חואן מנדז 22
|}

== חצי הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|עירוני נהריה
|78-67
|מכבי תל אביב
|אשאנטה ג'ונסון 27 / דייוויד בלות'נטל 19
|-
|הפועל ירושלים
|68-95
|הפועל גלבוע/עפולה
|גיא פניני 26 / טונג'י אווג'ובי 13
|}

== משחק דירוג על מקום 3 ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|עירוני נהריה
|83-82
|הפועל גלבוע/עפולה
|אדריאן פלדג'ר 17 / ג'רמיין הול 18
|}

== הגמר ==
מכבי תל אביב זכתה בתואר גביע הווינר הראשון בתולדות המועדון.

== קישורים חיצוניים ==
* אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, [https://www.yumpu.com/ar/document/read/61848121/-/243 - עמוד 483]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:2007 בישראל: כדורסל
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2007
קטגוריה:עונות בגביע ווינר סל
לנתיבות ישראל (ספר)

לנתיבות ישראל הוא קורפוס מאמרי הגות ומחשבה בנושאים שונים אותם כתב הרב צבי יהודה הכהן קוק המאוגדים בשני כרכים. את המאמרים ליקט הרב בעצמו, ולכן הספר נחשב למפתח בהכרת והבנת תורת הרב צבי יהודה.

==עבודת העריכה==
בכסלו ה'תשכ"ז (1967) הדפיס הרב צבי יהודה קובץ מאמרים שכתב במהלך חייו בהוצאת מנורה. אביו, הרב אברהם יצחק קוק, הורה לו שנים לפני כן לפרסם את מאמריו בקובץ אחד. הוא בחר לקרוא לקובץ "לנתיבות ישראל". לאחר כ-12 שנים הוציא הרצי"ה בשנת ה'תשל"ט את חלק ב' של הספר. הספרים נדפסו שנית במהדורה המקורית בשנת ה'תשנ"ז בירושלים, בחלוקה מחדש ל-3 כרכים, כאשר הכרך השני חולק לשניים.

בשנת ה'תשס"ב, 20 שנה לאחר פטירת הרצי"ה, יצאו הספרים במהדורה חדשה בהוצאת "מאבני המקום" שע"י ישיבת בית אל בראשות הרב זלמן ברוך מלמד, מתלמידי הרצי"ה. ההוצאה, בראשות הראל כהן, עברה מחדש על המאמרים גם במקום פרסומם המקורי, ותיקנה שגיאות על פי כתבי יד והתייעצות עם מכירי תורת הרצי"ה. בנוסף המאמרים נוקדו ומוספרו לפי סדר פרסומם.

==תוכן הספר==
===כרך א'===
הכרך הראשון מכיל את עיקרי תורתו האמונית של הרצי"ה ונערכו על ידו לפי סדר כתיבתם הכרונולוגי. בכרך זה 54 מאמרים העוסקים בעיקר בנושאי ארץ ישראל, הגאולה, ומהותו של הדור.
===כרך ב'===
כרך זה יצא באחרית ימיו של הרצי"ה והוא שונה מהכרך הראשון. בכרך הראשון הרצי"ה ביצע עבודת עריכה אחידה ויסודית בעוד שהכרך השני היה מסודר פחות. רבים מהפערים בין הכרכים נערכו מחדש בהוצאה המחודשת של מאבני המקום. הכרך השני לא נערך לפי סדר כרונולוגי של כתיבת המאמרים, אלא מחולק ל-4 שערים לפי נושאים: אישים, בירורי הלכה, מאמרים, בהלכות ציבור, סך הכל 115 מאמרים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.yeshiva.org.il/midrash/category/1378 שיעורים בספר] באתר ישיבה
* [http://www.meirtv.co.il/site/archive_new.asp?cat_id=3779 שיעורים בספר] באתר ערוץ מאיר
* [https://tablet.otzar.org/he/book/book.php?book=174381&width=0&scroll=0&udid=0&pagenum=15 המהדורה הראשונה של הספר] באתר אוצר החכמה

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי מחשבת ישראל
קטגוריה:ציונות דתית
קטגוריה:ספרי הרצי"ה קוק
יחסי אינדונזיה–הוותיקן

יחסי אינדונזיה–הוותיקן מתנהלים כחלק מהדיאלוג הבין-דתי העולמי, זאת על רקע העובדה כי אינדונזיה היא המדינה המוסלמית הגדולה ביותר בעולם. הנצרות הקתולית נחשבת לאחת משש הדתות שאושרו באינדונזיה.

== היסטוריה ==
יחסים בין שתי המדינות התקיימו מאז תקופת מג'פהיט. בין השנים 1318–1330 ביקר הנזיר הפרנציסקני מתיוס במספר מקומות באינדונזיה של ימינו: סומטרה, ג'אווה ובורנאו. הוא נשלח מטעם האפיפיור, וביומנו תיאר את הארמון המרשים של מלך ג'אווה ואת המלחמה נגד האימפריה של חאן בסין. מתיוס ביקר גם בבית המשפט של מג'פהיט בטרואולן.

בתקופה השלטון הקולוניאליסטי של איי הודו המזרחיים ההולנדיים, היה בחלקים מסוימים באינדונזיה, לדוגמה פלורס, רוב קתולי. לעומתם, רוב המתיישבים האירופאים היו פרוטסטנטים; אך הדבר לא מנע התפשטות של הנצרות הקתולית באינדונזיה במהלך המאה ה-19.

בשנת 1947 ייסד הוותיקן משלחת באינדונזיה באישור ממשלת הולנד. ב-16 במרץ 1950 הכיר הכס הקדוש בעצמאות המדינה ושלח נציג רשמי.

מאז עצמאות אינדונזיה נערכו שני ביקורים של האפיפיורים באינדונזיה; הראשון התקיים בדצמבר 1970 על ידי פאולוס השישי והשני על ידי יוחנן פאולוס השני באוקטובר 1989.

== ראו גם ==
* ההסכמים הלטראניים
* יחסי הוותיקן–ישראל

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20130814034523/http://www.indonesiavatican.it/News.aspx שגרירות אינדונזיה לקריית הוותיקן]

== הערות שוליים ==
היה היה - ממציאים

היה היה - ממציאים (בצרפתית: Il était une fois... les Découvreurs) היא סדרת אנימציה צרפתית לכל המשפחה, המציגה את הממציאים הגדולים בהיסטוריה. הסדרה לוקחת חלק בזיכיון "היה היה", והיא הסדרה החמישית שנמצאת בו לאחר "היה היה - האמריקות". הסדרה בוימה על ידי אלבר בארייה, ונוצרה בסטודיו פרוסידיס.

הסדרה שודרה לראשונה בצרפת בערוץ קאנאל פלוס ב-5 בספטמבר 1994. בישראל שודרה הסדרה לראשונה בדיבוב לעברית בשנת 1995 בערוץ הילדים. לסדרה נוצרה עונה אחת ו-26 פרקים באורך 26 דקות. שפת המקור של הסדרה היא צרפתית (הסדרה דובבה לשפות נוספות, ביניהן אנגלית ועברית).

בעקבות אובדן הפרקים בדיבוב העברי, כמה מפרקי הסדרה דובבו מחדש עם מדבבים חדשים אשר שודרו בשנת 2004 בלוגי.

== תקציר העלילה ==
בכל פרק בסדרה, מאסטרו הקשיש מספר לילדיו על הממציאים הגדולים בהיסטוריה, ביניהם ארכימדס, אייזק ניוטון, גלילאו גליליי ולואי פסטר.

== מדבבים בעברית ==
בשנת 1995, במאית הדיבוב בעברית הייתה הדס מוזס, ומפיקת הדיבוב הייתה נטע בן צבי.

בשנת 2004, במאית הדיבוב בעברית הייתה אפי בן ישראל, ומפיקת הדיבוב הייתה ענבר שטגר עזרא.
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! |שם הדמות
!מדבבים בעברית בשנת 1995
! |מדבבים בעברית בשנת 2004
|-
|מאסטרו
|יעקב בוך
|אסף אשתר
|-
|פייר
|שרון כהן
|לירון לב
|-
|ג'מבו
|צביקה שוורצברג
|גיורא קנת
|-
|פסי
|סיון שביט
|שירה נאור
|-
|"הבריון"
|יורם יוספסברג
|צביקה פורמן
|-
|"הגמד"
|חן חגי
|אבי יפה
|-
|בריון ג'וניור
|שרון כהן
|
|-
|פייר ג'וניור
|דן קיזלר
|
|-
|ג'מבו ג'וניור
|אלון נוימן
|
|-
|ג'מבו ג'וניור
|אלי לולאי
|
|-
|פיירט
|נטלי פיק
|
|-
|דמויות שונות
|אוהד שחר, מיכה אוזין סליאן
|אפי בן ישראל, דני שטג, ענת ניב, רוברט הניג
|}

== פרקים ==
#הסינים
#ארכימדס והיוונים
#הרון מאלכסנדריה
# מדידת הזמן
#אנריקה הספן והקרטוגרפיה
#גוטנברג והדפוס
# לאונרדו דה וינצ'י
#רופאים
#גלילאו
#אייזק ניוטון
#ז'ורז'-לואי לקלר דה בופון
#אנטואן לבואזיה וכימיה
#ג'ורג' סטיבנסון
#מייקל פאראדיי וחשמל
#צ'ארלס דרווין ואבולוציה
#גרגור מנדל ואפונה
#לואי פסטר ומיקרואורגניזם
#תומאס אדיסון ומדע שימושי
#גוליילמו מרקוני וגלי קול
#הנרי פורד וההרפתקה של המכונית
#תעופה
#מארי קירי
#אלברט איינשטיין
#קונראד לורנץ, אבא של האווזים
#ניל ארמסטרונג, הירח והמרחב
#מחר?

== מוזיקה ==
מישל לגראן הלחין את השירים כמו בשאר הסדרות בזיכיון, לפי המילים שכתב אלבר בארייה, במאי הסדרה. לגראן שימש השראה לדמותו של הפסנתרן שהופיע פעמים רבות בפרק 19.

== ראו גם ==
* היה היה

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://www.ishim.co.il/m.php?s=היה+היה+-+הממציאים היה היה - הממציאים (1995)], במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* [https://www.ishim.co.il/m.php?s=היה+היה+-+הממציאים%23לוגי היה היה - הממציאים (2004)], במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית

קטגוריה:היה היה
קטגוריה:סדרות הנפשה צרפתיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה צרפתיות לילדים
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
קטגוריה:ערוץ לוגי: תוכניות רכש
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שעלו לשידור בשנות ה-1990
גדי דנציג

גדי דנציג (7 בפברואר 1944 – 16 במאי 1989) היה צלם קולנוע ישראלי.

==קורות חיים==
נולד בקיבוץ שריד לסיומקה ורחל. בצבא שירת ביחידת בני המשקים של הנח"ל. בתחילה היה עוזר צלם והתקדם לתפקיד צלם ראשי. הוא צילם סרטים ישראליים עלילתיים ודוקומנטריים, וכן סרטים זרים.

ב־16 במאי 1989, בעת צילומי הסרט "מחץ הדלתא 2 - הקשר הקולומביאני" בפיליפינים ותוך כדי צילומים אוויריים, נהרג דנציג בהתרסקות מסוק יחד עם חמישה אנשים נוספים.

צילם חודש לפני מותו את הפרק "הבובה" בסדרת המתח והמסתורין של מיקי בהגן, "סיפורים לשעת לילה מאוחרת". היה זה סרט הטלוויזיה האחרון שצילם בישראל, טרם מותו. פרק זה בסדרה הוקדש לזכרו.

סרט נוסף שהוקדש לזכרו הוא הסרט "דרך הנשר" שביים אורי ברבש בשנת 1990, מספר חודשים לאחר מותו.

נטמן בבית העלמין בקיבוץ שריד, הותיר את אשתו רותי, שתי בנות ובן.

על שמו "פרס עדשת הזהב" של איגוד העובדים בקולנוע ובטלוויזיה.

==פילמוגרפיה==
צלם:	
* מחץ הדלתא 2 (הקשר הקולומביאני) (1990)
* סיפורים לשעת לילה מאוחרת (1987-1989)
* שדות ירוקים (1989)
* ילדי סטלין (1987)
* תל אביב - ברלין (1987)
* הקרב על הוועד (1986)
* סוף שבוע מטורף (1986)
* האינסטלטור (1986)
* כל אהבותי (1986)
* "פלאש" (1986)
* השיגעון הגדול (1986)
* חסמבה ושודדי הסוסים (1985)
* אירית עירית (1985)
* ילדי המדרגות (1984)
* הפנימייה (1983)
* יומן [תיעודי] (1983)
* האיש שבא לקחת (1981)
* סיפור אינטימי (1981)
* חייך, אכלת אותה (1980)
* מעגלים של שישבת (1980)
* כוכב השחר (1980)
* רובה חוליות (1979)
* שרגא קטן (1978)
* כמו חלום (1978)
* המשכנע בע"מ (1973)
עוזר צלם:
* סרט וארוחת בוקר (1977)
* מיכאל שלי (1975)
* יהלומים (1975)
* צ'רלי וחצי (1974)
* קוראים לי שמיל (1973)
* פלוך (1972)
* סלומוניקו (1972)
* לאן נעלם דניאל וקס (1972)
* בדואים בסיני [תיעודי] (1972)
* חסמבה ונערי ההפקר (1971)
* מלכת הכביש (1971)
* מרגו שלי (1969)

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20190615113757/http://www.sarid.org.il/גדי-דנציג.html גדי דנציג], באתר קיבוץ שריד
* [https://www.youtube.com/watch?v=cURg13LKE34&t=1021s אזכרה לגדי דנציג], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=6NH2MESP4LA דרישת שלום מגדי דנציג], באתר יוטיוב
* 

קטגוריה:צלמי קולנוע ישראלים
קטגוריה:שריד (קיבוץ): אישים
קטגוריה:ישראלים שנהרגו בתאונות אוויריות
קטגוריה:אישים הקבורים בשריד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1989
ארץ אנדרבי

ארץ אנדרבי או אדמת אנדרבי (באנגלית: Enderby Land) היא אזור חוף באנטארקטיקה.

ארץ אנדרבי היא האזור שבין קרחון שינאן () לבין מפרץ ויליאם סקורסבי ().

באזור מצויים מפרץ אמונדסן, מפרץ קייסי, כף מונקוב, וכן רכסי ההרים: סקוט, טולה ונייפייר, ונונאטאקי צ'רץ'.

הפסגה הגבוהה בארץ אנדרבי היא הר אלקינס, שגובהו 2,300 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
=== גילוי האזור ===
אזור זה תועד לראשונה על ידי ג'ון ביסקו בפברואר 1831 ביומן הספינה של ספינת הבריג טולה (Tula) - ספינת ציד לווייתנים.

אוסטרליה טוענת לריבונות בארץ אנדרבי, כחלק מהטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית; ריבונות זו אינה מוכרת בשל אמנת אנטארקטיקה.

באזור זה לראשונה התגלה סלע אנדרביט.

=== מקור השם ===

האזור נקרא על שם חברת האחים אנדרבי מלונדון, שהיו בעלי הספינה טולה, ועודדו את מיפוי האזור לצורכי גילויים וכן לצורכי ציד כלבי ים.

גם הר ג'ורג' שבהרי סקוט נקרא על שם אחד מהאחים אנדרבי.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:0::NO::P5_ANTAR_ID:4513 ארץ אנדרבי] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=1287 ארץ אנדרבי] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=18086&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR ארץ אנדרבי] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://d28rz98at9flks.cloudfront.net/75300/75300_Crustal_Heat_Production_AAT.pdf מפה גאולוגית של אזור ארץ אנדרבי]
* 

== הערות שוליים ==

*
אנדרבי
Conquest of Paradise

Conquest of Paradise הוא סינגל מאת המלחין היווני ואנגליס, זהו שיר הנושא של הסרט "1492: מעבר לאופק", העוסק בגילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס. את היצירה מבצעת מקהלת גברים, ששרה מילים בפסאודו-לטינית (כלומר: המילים נשמעות כמו לטינית אך למעשה הן חסרות משמעות). קטע מוזיקלי זה הפך למזוהה ביותר עם הסרט, ובניגוד לו, זכה להצלחה גדולה, בייחוד במרכז אירופה שם במספר מדינות הוא הוביל את מצעדי הלהיטים. קטע זה זכה לגרסאות כיסוי רבות.

== השיר ==
זהו שיר הנושא של סרט הקולנוע "1492: מעבר לאופק" (באנגלית: "") והקטע השני באלבום הפסקול מיד אחר פתיח אינסטרומנטלי קצר. השיר נפתח בצורה אפית עם קטע נגינה ותופים ואז נכנסת מקהלה שמהמהמת (Humming) את המוטיב של היצירה בליווי תזמור הולך וגובר. לאחר מכן שרה המקהלה בפסאודו-לטינית את המילים הבאות מספר פעמים:
: In nòreni per ìpe,
: in noreni coràh;
: tirà mine per ìto,
: ne dominà.
לאחר מכן מופיע קטע נגינה אפי באווירה מרוממת, כמו הגיע לשיא של היצירה.
באחת הפעמים הם שרים את המילים הבאות:
: In ròmine tirmèno,
: ne ròmine to fa,
: imàgine pro mèno,
: per imentirà.
אחרי שירת קטע הזה חוזרת המקהלה להמהם והמוזיקה דועכת לאיטה.

לסינגל צולם וידאו קליפ המורכב מסצנות מתוך הסרט המתארות כיצד קולומבוס וצוותו יוצאים להפלגה, חוצים על גבי ספינתם את האוקיינוס האטלנטי, מגיעים ליבשת אמריקה ומאוחר יותר בונים שם כנסייה ומתקינים בצריחה פעמון גדול.

== יוצרים ==
* לחן ועיבוד מוזיקלי: ואנגליס
* מקהלה: The English Chamber Choir
* הפקה מוזיקלית: Frederick Rousseau
* הקלטה ומיקסינג: Philippe Colonna ב-Epsilon Laboratory בפריז.

== הצלחה והישגים ==
הסינגל הגיע למקום הראשון במצעדי הלהיטים הבאים:
* German Singles Chart ב-1994
* Dutch Top 40 ב-1995
* Belgian (Flanders) Singles Chart ב-1995
* Swiss Singles Chart ב-1995
במצעד הלהיטים הצרפתי הוא הגיע למקום ה-12 ובמצעד הלהיטים הבריטי הגיע רק למקום ה-60.

במצעדי הלהיטים השנתיים של 1995 הגיע הסינגל למקום השני ב-Dutch Top 40, Belgian (Flanders) Singles Chart ו-Swiss Singles Chart.

בגרמניה הפך הסינגל לפלטינה משולשת כאשר מכר 1,500,000 עותקים, בהולנד הוא הפך לפלטינה עם 75,000 עותקים שנמכרו ובאוסטריה הגיע למעמד זהב עם 25,000 עותקים.

== גרסאות כיסוי ==
לשיר זה הוקלטו גרסאות כיסוי (קאברים) רבות. בין האמנים שהקליטו וניגנו גרסאות כיסוי נמנים "Blake", קלאוס שולץ, Free the Spirit, התזמורת הסימפונית של וינה, ג'ון ויליאמס ותזמורת הפופ של בוסטון (1996), להקת "Daylight" (1997), דנה וינר (2002), עשרת הטנורים (2004), Rhydian (2009) ו-Gregorian (2012). מספר נגני עוגב ניגנו את היצירה על עוגב כנסייה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שירי 1992
קטגוריה:סינגלים מ-1992
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים עם מילים בג'יבריש
קטגוריה:שירי נושא מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים על גן עדן
קטגוריה:שירים על כריסטופר קולומבוס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בגרמניה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשווייץ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים
1921 במוזיקה

== אירועים ==
* אמליטה גאלי-קורצ'י נישאת למלווה שלה, הומר סמואלס, שהוזכר בגירושים שלה מהמרקיז לואיג'י קורצ'י.
* הזמרת מרי סטפורד היא האישה השחורה הראשונה שהקליטה בקולומביה רקורדס
*

== מוזיקה פופולרית ==

* "All by Myself" מילים ולחן: אירווינג ברלין
* "Boy Wanted" מילים: איירה גרשווין, לחן: ג'ורג' גרשווין
* "Everybody Step" מילים ולחן: אירווינג ברלין
* "Sally" מילים: קליפורד גריי, לחן: ג'רום קרן
* "Shimmy With Me" מילים: פ. ג'. וודהאוס, לחן: ג'רום קרן מתוך המחזמר "The Cabaret Girl"ממוזער

== להיטים ==
* "Wang Wang Blues" של תזמורתו של פול וייטמן
* "Look for the Silver Lining" של מריון האריס
* "מרגי" של אדי קנטור
* "Say It with Music" של פול וייטמן ותזמורתו
* "All by Myself" של טד לואיס ולהקת הג'אז
* "Everybody Step" פול וייטמן ותזמורתו
* "I'm A Jazz Vampire" של מריון האריס

== מוזיקה קלאסית ==
* אגוסטין באריוס – La Catedral
* ג'ורג'ה אנסקו – סימפוניה מס' 3 בדו מז'ור, אופוס 21
* גבריאל פורה –
** סונאטה לצ'לו מס' 2
** חמישיית פסנתר מס' 2 בדו מינור, אופוס 115
* ג'ון פולדס – רקוויאם העולם (1919–1921; בכורה ב-1923)
* הווארד הנסון – Before the Night
* אלברט קטלבי –
** פעמונים באחו
** בשוק פרסי
* קרל נילסן – Moderen
* סרגיי פרוקופייב – קונצ'רטו לפסנתר מס' 3 בדו מז'ור
* אדגר וארז –
** Offrandes
** Amériques
* רייף וון ויליאמס – סימפוניה פסטורלית
* הייטור וילה לובוס – Fantasia de Movimentos Mistos לכינור ותזמורת
* ארנולד שנברג – סוויטה לפסנתר אופוס 25
* ג'ון איירלנד – שני קטעים לפסנתר

== אופרה ==
* פרנקו אלפאנו – אגדת שקונטלא
* פאול הינדמית – "Mörder, Hoffnung der Frauen" ו-"Das Nusch-Nuschi" (בכורה ב-4 ביוני)
* לאוש יאנאצ'ק – "קטיה קאבאנובה"
* אמריך קלמן – Die Bajadere
* פייטרו מסקאני – Il Piccolo Marat

== נולדו ==
* 31 בינואר
** קרול צ'אנינג, כוכבת קומדיות מוזיקליות (נפטרה ב-2019)
** מריו לנצה, טנור וכוכב קולנוע (נפטר ב-1959)
* 5 בפברואר - סר ג'ון פריצ'רד, מנצח בריטי (נפטר ב-1989)
* 26 בפברואר - בטי האטון, שחקנית וזמרת (נפטרה ב-2007)
* 6 במרץ - יוליוס רודל, מנצח (נפטר ב-2014)
* 8 במרץ - סיד צ'ריס, רקדנית (נפטרה ב-2008)
* 11 במרץ - אסטור פיאצולה, מלחין טנגו (נפטר ב-1992)
* 12 במרץ - גורדון מקריי, זמר ושחקן (נפטר ב-1986)
* 21 במרץ
** ארתור גרומיו, כנר (נפטר ב-1986)
** אנטוני הופקינס, מלחין ופסנתרן (נפטר ב-2014)
* 8 באפריל - פרנקו קורלי, זמר טנור (נפטר ב-2003)
* 26 באפריל - ג'ימי ג'ופרה, מוזיקאי ג'אז (נפטר ב-2008)
* 25 במאי - האל דייוויד - תמלילן אמריקאי (נפטר ב-2012)
* 21 ביוני - ג'ודי הולידיי, שחקנית וזמרת אמריקנית (נפטרה ב-1965)
* יולי 24 - ג'וזפה די סטפנו, זמר אופרה (נפטר ב-2008)
* 4 באוגוסט - הרב אליס, גיטריסט אמריקאי (נפטר ב-2010)
* 4 בספטמבר - אריאל רמירס, מלחין ארגנטינאי (נפטר ב-2010)
* 1 באוקטובר - ג'יימס ויטמור, שחקן במחזות זמר (נפטר ב-2009)
* 21 באוקטובר - סר מלקולם ארנולד, מלחין (נפטר ב-2006)
* 5 בנובמבר - ג'רג' ציפרה, פסנתרן (נפטר ב-1994)
* 15 בדצמבר - אלן פריד, שדרן ותקליטן (נפטר ב-1965)

== נפטרו ==
* 2 באוגוסט - אנריקו קרוזו, זמר אופרה (נולד ב-1873)
* 27 בספטמבר - אנגלברט הומפרדינק, מלחין (נולד ב-1854)
* 20 בנובמבר - כריסטינה נילסון, זמרת סופרן (נולדה ב-1843)
* 16 בדצמבר - קאמי סן-סנס, מלחין (נולד ב-1835)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שנות ה-1920 במוזיקה
קטגוריה:1921
תחנת רחוב קנון

תחנת רחוב קנון (באנגלית: Cannon Street station) היא תחנת רכבת מרכזית בלונדון. התחנה ממוקמת על הגדה הצפונית של נהר התמזה בסמוך לתחנת גשר לונדון. התחנה מורכבת משני אזורים: תחנה של הרכבת התחתית של לונדון ותחנה נוספת של רכבות פרווריות ובינעירוניות. התחנה היא אחת משתי התחנות של "הקו הראשי של דרום מזרח לונדון" והשנייה היא תחנת צ'רינג קרוס. בתחנת הרכבת התחתית עוברים הקווים קו דיסטריקט וקו סירקל. 

בשנת 2019/20 יצאו ונכנסו מתחנת הרכבת 18.5 מיליון נוסעים ומתחנת הרכבת התחתית 7.1 מיליון נוסעים.

== היסטוריה ==
התחנה הוקמה על חורבותיו של "בית הסטיליארד" , אתר היסטורי שבימי הביניים שימש כבסיס המסחר של אנשי ברית ערי הנזה באנגליה. התחנה הוקמה על ידי חברת הרכבת הדרומית מזרחית של בריטניה על מנת להתמודד עם יריביהם, רכבת לונדון, וחברת צ'ת'ם הדובר ששלטו אז ביד רמה בתחבורה הרכבתית של לונדון. מיקומה העירוני של התחנה הצריך בניית גשר חדש מעבר לנהר התמזה, אשר הוקם בין השנים 1863 ל־1866. התחנה הייתה תחילה תחנת גיבוי לתחנת צ'רינג קרוס שסבלה מעומס רב, והמסלול היה נוח לנסיעות בין העיר לווסט אנד. 

עד להקמת הרכבת המחוזית, התחנה נותרה פופולרית בקרב הנוסעים, אף על פי שהנסיעות מחוץ לשעות לשיא הופסקו ממנה בראשית המאה העשרים, מה שהוביל לכך שהיא נסגרה בימי ראשון במשך כמעט 100 שנה. המלון המקורי שנבנה בתחנה לא הצליח ובסופו של דבר נסגר. התחנה שופצה בסוף שנות החמישים על ידי ג'ון פולסון, ואילו הרחבה נוספת של בניין התחנה התרחשה במהלך תנופת הנכסים בעיר בשנות השמונים. הבניין המרכזי הוחלף בשנת 2007 כחלק משיפוץ כללי של התחנה כדי להופכו לנגיש יותר. כחלק מפיתוח "תוכנית Thameslink" בשנות העשרים של המאה העשרים, התחנה נפתחה מחדש בימי ראשון והחלה להציע שירותי הסעים למרחקים ארוכים יותר במקום תחנת צ'רינג קרוס.

== תמונות ==
<gallery>
Cannon Street station seen from The Shard. Evening 2019-09-22.jpg|מבנה תחנת הרכבת מכיוון גשר התחנה
Cannon Street tube station entrance new 2020.jpg|אחת מהכניסות לתחנת הרכבת התחתית
Cannon Street Station - geograph.org.uk - 1165257.jpg|הרציפים בתחנת הרכבת
Cannon Street railway station new entrance1.JPG|הכניסה הראשית למתחם התחנה
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

רחוב קנון
קטגוריה:וסטמינסטר: תחבורה
קטגוריה:תחנות רכבת בניהול נטוורק רייל
אצטדיון ג'קי לוי

אצטדיון טוטו יבנה על שם ג'קי לוי הוא אצטדיון כדורגל בעיר יבנה המשמש כמגרשן הביתי של קבוצות הכדורגל מכבי יבנה ובית"ר יבנה.
== היסטוריה ==
האצטדיון הוקם בשנות ה-70 של המאה ה-20 ומכיל 2,500 מקומות ישיבה בשני יציעים - היציע המרכזי מכיל 2,000 מקומות והיציע הדרומי החדש יותר המכיל 500 מקומות. האצטדיון ממוקם במרכז העיר בסמוך לשכונת נווה אילן ולהיכל התרבות העירוני.

בשנת 2015, כששיחקה מכבי יבנה בליגה הלאומית, שופץ האצטדיון ביוזמת עיריית יבנה, הוקם מתחם אח"מים, הותקנו עמודי תאורה, מערך מצלמות לשימוש המשטרה, הוסדרו כניסות חדשות לאצטדיון, קופות, מזנון, תאי שירותים, חדרי הלבשה ומנוחה לשחקנים ולשופטים וכן נוסף בו היציע הדרומי.

החל מחודש פברואר 2018, קרוי האצטדיון על שמו של ג'קי לוי, שוער העבר של מכבי יבנה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל בישראל: אזור המרכז
קטגוריה:יבנה: מבנים
קטגוריה:יבנה: ספורט
גלאס 1004

גלאס 1004 (בגרמנית: Glas 1004) היא מכונית סופרמיני מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית Hans Glas GmbH אשר יוצרה בין השנים 1962–1968 בגרמניה המערבית.

==גלאס 1004==
* 2 דלתות.
* מספר נוסעים: 2+2.
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין.
* מנוע קירור מים.

===תצורות===

* 2 דלתות - סדאן, יוצר מינואר 1963 - דצמבר 1967.
* 2 דלתות - קופה, יוצר ממאי 1962 - אוקטובר 1965.
* 2 דלתות - קבריולה, יוצר מינואר 1963 - יולי 1967.
* 3 דלתות - סטיישן, יוצר בין השנים 1966-1968.

===דגמים===
* "1004", מנוע 992 סמ"ק.
* "S 1004", מנוע 992 סמ"ק.
* "TS 1004", מנוע 992 סמ"ק.
* "1204", מנוע 1,189 סמ"ק.
* "S 1204", מנוע 1,189 סמ"ק.
* "TS 1204", מנוע 1,189 סמ"ק.
* "1304", מנוע 1,290 סמ"ק.
* "S 1304", מנוע 1,290 סמ"ק.
* "TS 1304", מנוע 1,290 סמ"ק המפיק 75 כ"ס.
* "TS 1304", מנוע 1,290 סמ"ק המפיק 85 כ"ס.

==תמונות==
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Glas 1204 TS - Zeichnung 2007-04-12.jpg | "גלאס 1204" דגם "TS" 
קובץ:Glas 1004.jpg | "גלאס 1004" 
קובץ:Glas 1004 TS (7872462898).jpg | "גלאס 1004" דגם "TS" 
קובץ:Glas 04TS cockpit TCE.jpg | "גלאס 1204" דגם "TS" - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים 
קובץ:Glas 1204 Cabrio, Bj. 1964 (2013-05-04 Armatur).JPG | "גלאס 1204", קבריולט - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים 
קובץ:Glas 1304 cabrio green vr TCE.jpg | "גלאס 1304" - קבריולה 
קובץ: Glas 1204 Cabrio, Bj. 1964 (2013-05-04 ret).JPG | "גלאס 1204", שנת 1964 - קבריולה 
קובץ: Glas S1004.jpg | "גלאס 1004" - קופה 
קובץ: Glas 1304 CL 1967.jpg | "גלאס 1304" דגם "CL", שנת 1967 - סטיישן
קובץ:Glas 04 CL Kombi white vr TCE.jpg | "גלאס 1304" דגם "CL" - סטיישן 
</gallery>

==ראו גם==
* גלאס V8
* גלאס GT
* גלאס 1700
* גלאס גוגו
* גלאס איסר

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1962
קטגוריה:מכוניות סופרמיני
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:מכוניות סטיישן
קטגוריה:כלי רכב גרמניים
1004
אביבה סרור בייגל

אביבה סרור בייגל (נולדה ב-6 באפריל 1961) היא סופרת ישראלית.
==ביוגרפיה==
סרור בייגל נולדה בפתח תקווה. משפחתה עברה להתגורר בבת ים ובהמשך בראשון לציון.
את שירותה הצבאי עשתה במסגרת הנח"ל בקיבוץ עין זיוון, כחלק מהשירות הצבאי לקחה חלק במכבייה ה-11 ואף נשאה את שלט ישראל במצעד המשלחות.
סרור ביגל בוגרת אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת ירושלים בחוגים גאוגרפיה ופילוסופיה יהודית.
במשך שתים עשרה שנה עבדה כמורה ולאחר מכן הצטרפה לבעלה (חיים סרור) בניהול השיווק של החברה המשפחתית.

סרור בייגל הוציאה לאור ארבעה ספרים וסיפור קצר. ספרה הראשון "ההחלטה שלי" יצא לאור ב-2018 ועוסק בנושא של הטרדות מיניות ואונס ואף היה רב מכר. ספרה השני יצא לאור ב-2019 "הקופסה" מנסה לטפל בפערים התרבותיים שבין מרכז לפריפריה. סיפורה קצר שיצא אף הוא לאור ב-2019 "שקיעות בסיני", הוא חלק מהספר "סיפורי דרך". הספרים יצאו לאור בהוצאת "יהלומים". ספרה השלישי "מאז ולנצח" יצא בספטמבר 2020 בהוצאה עצמית. ספרה הרביעי "יהלומי הדמים" ראה אור בפברואר 2023.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://saloona.co.il/blog/avivasror/ "איך הפכתי בגיל 58 לסופרת של רומנים?"] באתר סלונה
* [https://www.motke.co.il/index.php?idr=400&p=2013108 "הרומן הרומנטי שכתבתי חיבר אותי לאמא"] באתר מוטק'ה
* [http://www.shohamplus.co.il/magazine/shoam1118/#/22 "שטח עירוני"], עיתון שוהם פלוס
* [https://bbooks.co.il/book/מאז-ולנצח-אביבה-סרור-בייגל/ "מאז ולנצח"] ממוזער[https://www.evenshoham.co.il/articles/katavot/%D7%A8%D7%95%D7%9E%D7%9F-%D7%A8%D7%95%D7%9E%D7%A0%D7%98%D7%99-%D7%90%D7%91%D7%99%D7%91%D7%94-%D7%A1%D7%A8%D7%95%D7%A8-%D7%91%D7%99%D7%99%D7%92%D7%9C-%D7%A2%D7%99%D7%AA%D7%95%D7%9F-%D7%90%D7%91%D7%9F-%D7%A9%D7%95%D7%94%D7%9D/ מאמר בעיתון "אבן שוהם"]
* [https://www.e-vrit.co.il/Product/28051/%D7%99%D7%94%D7%9C%D7%95%D7%9E%D7%99_%D7%94%D7%93%D7%9E%D7%99%D7%9D יהלומי הדמים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1961
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
AMC גרמלין

AMC גרמלין (באנגלית: AMC Gremlin) היא מכונית קומפקטית 3 דלתות האצ'בק מתוצרת יצרנית הרכב האמריקאית אמריקן מוטורס ("American Motors Corporation" ) אשר יוצרה בין השנים 1970–1978 בארצות הברית, קנדה ומקסיקו.

במקסיקו דגם ה-"AMC גרמלין" יוצר על ידי "Vehículos Automotores Mexicanos" .

=="AMC גרמלין"==

* יוצרו 671,475 יחידות.
* 3 דלתות.
* 5 נוסעים.
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין.
* סוג הנעה: הנעה אחורית.
* מקדם גרר - 0.49.
* בלמים - תוף.
* תאוצה בין 0–100 קמ"ש: בין 12.8 שניות ל-15.3 שניות.
* דגמי "AMC גרמלין" צולמו למספר סרטים וסדרות טלוויזיה אמריקאיות.

===תצורות===
* 3 דלתות - סדאן.
* 3 דלתות - קופה הצ'בק.

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="100"; gallery caption="דגמי 3 דלתות הצ'בק קופה">
קובץ:1976 AMC Gremlin (35910033334).jpg | דגם "AMC גרמלין", שנת 1976
קובץ:1971 AMC Gremlin AMO 2015 show - all original 1of6.jpg | דגם "AMC גרמלין", שנת 1971
קובץ:1977 AMC Gremlin blue i-Cecil'10.jpg | דגם "AMC גרמלין", שנת 1976 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
קובץ: 1977 AMC Gremlin 2 Liter Custom 2014-AMO-NC-l.jpg | דגם "AMC גרמלין", שנת 1977 - מבט לתא הנהג ולוח מחוונים
קובץ:1977 AMC Gremlin blue j-Cecil'10.jpg | דגם "AMC גרמלין", שנת 1977 - מבט לתוך הרכב
קובץ:AMC Gremlin RX401 1972 9665.jpg | דגם "AMC גרמלין", שנת 1972
קובץ:1974 Gremlin.jpg | דגם "AMC גרמלין", שנת 1974
</gallery>

<gallery mode="packed" heights="120"; gallery caption="דגמי 3 דלתות סדאן">
קובץ:VAM Gremlin in Mazatlan.jpg | דגם "AMC גרמלין", דגם 3 דלתות סדאן
קובץ:15-07-16-Straszenszenen-Mexico-RalfR-WMA 1074.jpg | דגם "AMC גרמלין", דגם 3 דלתות סדאן
</gallery>

==ראו גם==
* AMC Pacer
* AMC מטאדור 
* רמבלר קלאסיק

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1970
קטגוריה:מכוניות אמריקאיות
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים במקסיקו
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בקנדה
גרמלין
סרטן מנקי הארובות

ציור בצבעי מים של מקרה של סרטן. אשכים אצל מנקה ארובות. צויר על ידי הוראס בנג' דובל כשהיה סטודנט בבית הספר לרפואה של בית החולים סנט ברתולומיאו. 
סרטן מנקי הארובות, הוא קרצינומה של תאי קשקש על פני העור של שק האשכים. זהו סוג הסרטן הראשון שהתגלה כמחלה תעסוקתית. זוהה לראשונה על ידי פרסיבל פוט בשנת 1775. פוט שם לב כי המחלה הייתה נפוצה בקרב מנקי ארובות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטן
קטגוריה:בטיחות וגיהות בתעסוקה
קטגוריה:היסטוריה של הרפואה