OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אריאטה

אריאטה (באיטלקית: Ariete; שמשמעותו איל ניגוח) הוא טנק מערכה המשמש את צבא איטליה. הטנק נבנה בשיתוף פעולה של החברות אוטו מלרה, פיאט ואיווקו. הטנק הראשון מתוך 200 הטנקים שהוזמנו נכנס לשירות ב-1995 ואחרוני הטנקים נמסרו באוגוסט 2002.

שמו של הטנק הוא על שם דיוויזיית השריון האיטלקית שהושמדה בקרב אל עלמיין השני.

ב-2020 פורסם שנעשו דיונים למציאת חלופה לטנק והחל משא ומתן לפיתוח טנק בשיתוף מספר מדינות, כדוגמת ספרד ופולין.<ref></ref>

==מבנה ומאפיינים==
=== הנעה ועבירות ===
האריאטה מונע על ידי מנוע דיזל בעל 12 צילינדרים ו-1,250 כוחות סוס מתוצרת פיאט. הממסרת של הטנק מכילה בתוכה מערכת ריטרדר הידראולית ואת מערכת ההיגוי. לטנק עבירות גבוהה המאפשרת טיפוס עליות בזווית של 60 מעלות, נסיעה במהירות מקסימלית של 65 קמ"ש, האצה ל-32 קמ"ש בתוך 6 שניות, חציית תעלה בעומק של עד 4 מטרים לאחר הכנה או 1.2 מטר ללא הכנה מוקדמת.

=== מיגון ===
מיגונו של הטנק עשוי מחומרים מרוכבים וניתן דגש לחזית הטנק, בה עובה המיגון באופן משמעותי. המיגון עצמו בחלקים גדולים מהטנק משופע, ולטנק פלטות בזוקה להגנה על מזקו"ם הטנק.

לטנק שתי מדוכות עשן לצורך מיסוך, ויכולת שיגור מוץ להטעיית מערכות מכ"ם. הטנק צויד גם במערכת התרעה מתוצרת BAE Systems Italia המעניקה כיסוי מלא מסביב לטנק, 360 מעלות, ומתריעה בפני איומים פוטנציאלים לטנק. לטנק ישנה מערכת הגנת מפני איומי אב"כ (אטומי-ביולוגי-כימי) שפותחה על ידי חברת Sekur SpA.

=== חימוש ובקרת אש ===
==== חימוש ====
החימוש העיקרי של הטנק הוא תותח חלק קדח מתוצרת חברת אוטו מלרה האיטלקית בקוטר של 120 מ"מ. התותח מיוצב ומכונן על ידי מערכת אלקטרו-הידראולית ובעל יכולת ירי של כל סוגי הפגזים בצבא האיטלקי, לרבות פגזים בעלי מטען חלול ופגזים חודרי שריון. הטנק חמוש ב-42 פגזים בסך הכל, 15 מתוכם בצריח ו-27 הנותרים מאוכסנים בתובה של הטנק. לטנק יכולת לרכוש מטרות נעות באופן עצמאי, כשהטנק נמצא בעמדה או בתנועה.

האריאטה חמוש גם בשני מקלעי 7.62 מ"מ. מקלע מקביל ומקלע נ"מ שנמצא על תקרת הצריח ומתופעל על ידי המפקד. הטנק חמוש ב-2,500 כדורים למקלעים אלו.

==== בקרת אש ====
מערכת בקרת האש של האריאטה היא Turms Fcs שפיתחה חברת Galileo Avionica. היא מאפשרת לטנק לרכוש מטרות נעות באופן עצמאי, כשהטנק נמצא בעמדה או בתנועה. כחלק ממערכת בקרת האש, לתותחן מד טווח לייזר ומערכת דימות תרמי, בנוסף למערכת לבדיקת מהירות וכיוון הרוח, לשם חישוב סטיית הפגז. כמו כן ישנה מערכת לבדיקת הלחות.

מערכות בקרת האש המתקדמת, מאפשרות פגיעה בדיוק רב במטרות רכב קרבי משוריין בנוסף לאפשרות לפגוע במסוקים מנמיכי טוס. לכל הטנקים מסוג זה, מערכת קשר משותפת, שהיא חלק ממחשב בקרת האש, המאפשרת להחליף מידע טקטי בין הכלים הפועלים בשטח.

== גלריה ==

<gallery>
File:Ariete lato.jpg
File:Front view of a Ariete tank.jpg
File:Italian Army - 4th Tank Regiment - Ariete tanks during an exercise at Capo Teulada October 2022.jpg
File:SETC Italy (26711386690).jpg
File:SETC Italy (26379584014).jpg
</gallery>

== ראו גם ==
* AMX-56 לקלרק
* צ'אלנג'ר 2
* Type 90
* T-84 Oplot-M
* Type 96

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טנקים איטלקיים
י"ז בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ז חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==
לדעת רבי יוסי מתחילים לשאול על הגשמים בתפילה. דעה זו לא נפסקה להלכה.

==אירועים היסטוריים==
[[ארתור ג'יימס בלפור]]
* – החל המבול לשיטת ר' אליעזר המונה את החודשים מתשרי
* ה'תרע"ח – ממשלת בריטניה פרסמה את "הצהרת בלפור" המבטיחה לתמוך בהקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל
* ה'תש"ו – הקמת האו"ם.
* ה'תש"י – יגאל ידין מתמנה לרמטכ"ל השני של צה"ל
* ה'תשל"ח – שר האוצר ב"ממשלת המהפך" שמחה ארליך מכריז על המהפך הכלכלי
* ה'תשע"ה – רצח אלמוג שילוני בפיגוע ירי בתחנת הרכבת תל אביב – ההגנה.

==נולדו==
* ה'תקט"ז – רבי דוד דייטש בעל ה"אהל דוד", אב"ד נובומסטא, מגדולי תלמידי הרב יחזקאל לנדא (הנודע ביהודה). (נפטר בסיוון ה'תקצ"א)
* ה'תרע"א – דוד רזיאל, מפקדה הרביעי של האצ"ל. (נהרג בשליחות צבאית בריטית בה'תש"א)
* ה'תרצ"ב – שמואל קוטק, פרופסור אמריטוס להיסטוריה של הרפואה בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים
* ה'תשכ"ט – זהבה בן, זמרת מזרחית
* ה'תשכ"ט – אתי לוי, זמרת מזרחית
* ה'תשכ"ט – עינת ארליך, מנחת טלוויזיה, שחקנית וזמרת ישראלית
* ה'תשל"ו – חיים ישראל, זמר מזרחי-חסידי
* ה'תשמ"א – עידית סילמן, חברת הכנסת ישראלית

==נפטרו==
* ה'שצ"ב – רבי שמעון וולף אוירבך, רב בכמה ערים במזרח ומרכז אירופה, בהן טורובין, לובמלא, לובלין, פשמישל, פוזנן, וינה ופראג, מרבני "ועד ארבע ארצות".
* ה'תצ"א – רבי יקותיאל זלמן סג"ל מדרוהוביץ'
* ה'תקפ"ו – רבי מנחם מנדל הגר מקוסוב, מייסד חסידות קוסוב (נולד ב-ה'תקכ"ח)
* ה'תרנ"ז – רבי יהושע רוזנפלד מקמינקא, האדמו"ר הראשון מקמינקא
* ה'תשכ"ד – הרב ראובן כץ, הרב הראשי של פתח תקווה ומחבר שו"ת "דגל ראובן" (נולד ב-ה'תר"ם)
* ה'תשמ"ח – רבי משולם זוסיא טברסקי, מקים חסידות צ'רנוביל בישראל אחרי השואה (נולד ב-ה'תרע"ז)
----

* ט"ז בחשוון – י"ח בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב17
י17
ד' בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בד' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או חמישי, או פרשת נח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני או שבת.

==חגים ומועדים==
==אירועים==
יהודה לייב פינסקר
* ה'תרמ"ג – יצא לאור בברלין שבגרמניה ספרו של יהודה לייב פינסקר "אוטואמנציפציה!"
* ה'תשי"ח – השלכת הרימון בכנסת: רימון יד נזרק אל עבר שרי הממשלה. השר משה שפירא נפצע קשה, ראש הממשלה דוד בן-גוריון והשרה גולדה מאיר נפצעו קל
* ה'תשמ"ד – הוקמה ההתנחלות עתניאל

==נולדו==
* ה'תר"ס – יעקב דורי, ראש המטה הכללי הראשון של צבא הגנה לישראל (נפטר ב-ה'תשל"ג)
* ה'תרע"ט – יגאל אלון, מפקד הפלמ"ח, מראשי תנועת העבודה, שר בממשלות ישראל ומ"מ ראש הממשלה (נפטר ב-ה'תש"ם)
* ה'תש"א – דניאל שפרבר, רב, חוקר יהדות ותלמוד פרופסור באוניברסיטת בר-אילן
* ה'תש"ם – ציון ברוך, שחקן ישראלי וחבר ב"מה קשור"

==נפטרו==

* ה'תרפ"ג – הרב יואב יהושע וינגרטן, רב בקינצק שבפולין, מחבר שו"ת "חלקת יואב" (נולד ב-ה'תר"ה)
* ה'תשכ"ח – רבי יעקב הלברשטאם, מייסד חסידות טשאקאווא 
----
* ג' בחשוון – ה' בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב04
י04
ה' בחשוון

פרשת הבר מצווה של ילד שנולד בה' חשוון היא פרשת לך לך, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת נח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת.

==חגים ומועדים==
==אירועים==
* ה'תש"ט – דוד בן-גוריון מורה על הפסקת פעולתו של מטה הפלמ"ח
* ה'תשי"ד – יחידה 101, בפיקודו של אריאל שרון, מבצעת את פעולת התגמול בקיביה
* ה'תשי"ז – מבצע שומרון – פעולת תגמול גדולה נגד משטרת קלקיליה
* ה'תשי"ח – השלמת מפעל ייבוש החולה על ידי קק"ל
* ה'תשכ"ט – קברו של רבי אברהם מתתיהו פרידמן משטפנשט מועתק לבית הקברות נחלת יצחק שבגבעתיים

==נולדו==
* ה'תש"י – סופה לנדבר, חברת כנסת ושרה מישראל ביתנו
* ה'תש"י – סנדרה שדה, שחקנית ישראלית
* ה'תשל"ה – דנה דבורין, שחקנית ישראלית
* ה'תשל"ח – דודו אוואט, שוער כדורגל ישראלי

==נפטרו==
* ה'תצ"ג – רבי אברהם אבן מוסה, מגדולי הרבנים בתטואן ובתוניסיה
* ה'תרל"ה – הרב צבי הירש קלישר, ממבשרי הציונות (נולד בה'תקנ"ה)
* ה'תש"ד – רבי קלונימוס קלמיש שפירא מפיאסצנה, אדמו"ר בפיאסצנא שבפולין, מחבר "חובת התלמידים", נרצח בשואה (נולד ב-ה'תרמ"ט)
* ה'תש"ד – הרב אלכסנדר זושא פרידמן, מזכיר אגודת ישראל בפולין ועורך ביטאון אגודת ישראל "דרכנו", מחבר החיבור הקלאסי "מעיינה של תורה" (נולד ב-ה'תרנ"ז)
* ה'תשכ"ד – משה דפנא, משורר ומחנך, מחבר השיר "הודי חמודי" (נולד ב-ה'תרמ"ד)
* ה'תשנ"ח – ישעיה ברלין, היסטוריון והוגה דעות (נולד ב-ה'תרס"ט)
* ה'תש"ס – ד"ר יוסף בורג, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נולד ב-ה'תרס"ט)
* ה'תשס"ג – מקסים לוי, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-ה'תש"י)
* ה'תשפ"א – יהודה בארקן, שחקן קולנוע, מפיקבמאי ותסריטאי ישראלי (נולד בה'תש"ה)

----
* ד' בחשוון – ו' בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב05
י05
ח' בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בח' חשוון היא תמיד פרשת לך לך.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
* ה'תפ"א – שריפת וחורבן בית הכנסת של רבי יהודה החסיד (כיום בית כנסת החורבה) בפעם הראשונה, על ידי נושים ערביים.
* ה'תשע"ז – דונלד טראמפ נבחר לנשיאות ארצות הברית
* תשע"ד – פרויקט השבת התקיים בפעם הראשונה במתכונת מקומית בדרום אפריקה, בשבת פרשת לך לך, ח' בחשוון תשע"ד (11-12 באוקטובר 2013)

==נולדו==
* ה'תקפ"ד – רבי חיים ליב טיקטינסקי (נפטר בה'תרנ"ט), ראש ישיבת מיר במשך כחמישים שנה
* ה'תרכ"ט – אברהם שוער, (נפטר בת"ש), סופר, מורה, מרצה וסופר ילדים
* ה'תר"מ – רבי מנחם נחום פרידמן (השני), מאיצקן שטפנשט
* ה'תרע"ו – הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא (נפטר בט"ז בחשוון ה'תשע"ד)
* ה'תרפ"ח – יקותיאל אדם, אלוף בצה"ל וממתכנני מבצע יונתן (נהרג במלחמה בה'תשמ"ב)
* ה'תרצ"ו – הרב אורי זוהר, רב מרצה בהידברות ושחקן ובדרן לשעבר
* ה'תש"ו – הרב אלעזר מרדכי קניג (נפטר בה'תשע"ט), רב קהילת ברסלב בצפת
* ה'תשל"ד – רן שריד, סופר ומרצה לחסידות

==נפטרו==
* ה'תר"ם – הרב מנחם נחום קפלן מהורודנה, "החסיד מהורודנה", רבו של החפץ חיים (נולד ב-ה'תקע"ב)
* ה'תרנ"ב – שמעון בכרך, משורר וסופר עברי איש תנועת ההשכלה בהונגריה
* ה'תרס"ד – הלל נח מגיד שטיינשניידר, חוקר תולדות יהודי וילנה
* ה'תרפ"ב – זלמן רובין, יושב ראש "הוועד הכללי כנסת ישראל" וסגן יו"ר ועד העיר ליהודי ירושלים
* ה'תרפ"ח – הרב אהרן מנדל כהן, רבה של הקהילה היהודית האשכנזית בקהיר, ומחבר פורה
* ה'תרצ"א – הרב יהודה דוד ברנשטיין, רב וראש ישיבה אמריקאי ממוצא ליטאי, ממייסדי ישיבת רבינו יצחק אלחנן
* * ה'תרצ"א - רבי חיים טֶלזֶר, רב וראש ישיבה ליטאי, ממעצבי דמותה של הישיבה הליטאית
* ה'תרצ"ו – הרב ד"ר שלמה טאג'ר הרב הראשי ליהודי בוכרה בטורקסטן והרב הראשי לביירות
* ה'תש"ב – הרב יחזקאל ברשטין, תלמיד חכם וראש ישיבה ליטאי, נרצח בגטו קובנה
* ה'תש"ב – הרב מרדכי דב איידלברג, רב של יישובים רבים בליטא, פולין ואוקראינה, תמך בפעילות התנועה הציונית
* ה'תש"ו – ריצ'רד לוי-הארשר, הארץ ישראלי הראשון שהתנדב בחיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה
* ה'תשכ"ו – הרב יעקב רוזנהיים, הנשיא הראשון של אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרל"א)
* ה'תשל"ה – דוד אויסטרך, כנר יהודי-רוסי (נולד ב-ה'תרס"ט)
* ה'תשמ"ג – הרב דוד אשכנזי, רבה האחרון של אלג'יריה, אביו של הרב יהודא ליאון אשכנזי
* ה'תשנ"א – הרב שמואל דיקמן, אב בית הדין בחיפה ורב שכונת הרצליה בעיר (נולד ב-ה'תרצ"ב)
* ה'תשנ"ו – הרב שמחה עלברג, יושב ראש אגודת הרבנים בארצות הברית
* ה'תשע"ו – הרב יעקב יוסף זינגר, רבה האשכנזי של המועצה המקומית והעיר גבעת שמואל במשך 44 שנים
----

* ז' בחשוון – ט' בחשוון
* חשוון

ב08
י08
ט' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט' חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי, או שבת.

==חגים ומועדים==
==אירועים היסטוריים==
* ד'תתקכ"ו – הרמב"ם נוסע מירושלים לחברון להתפלל במערת המכפלה, וקובע יום זה כיום שמחה עבורו.
* ה'תשנ"ג – אסון צאלים ב' – חמישה מלוחמי סיירת מטכ"ל נהרגים במהלך אימון שגרתי

[[משה מונטיפיורי]]

==נולדו==
* ה'תקמ"ה – משה מונטיפיורי, נדבן ושתדלן יהודי מאנגליה, יוזם הקמת השכונה משכנות שאננים שסימלה את תחילת תקופת היציאה מן החומות (נפטר בה'תרמ"ה)
* ה'תרע"ה – ישראל אלדד, ממנהיגי הלח"י, סופר, משורר ופובליציסט ישראלי (נפטר בה'תשנ"ו)
* ה'תרע"ו – ארתור מילר, מחזאי אמריקאי (נפטר בה'תשס"ה)
* ה'תרפ"ח – הרב שאר ישוב כהן, רבה האשכנזי הראשי של חיפה

==נפטרו==
* – רבי אשר בן יחיאל, (הרא"ש) (נולד ב-ה'י')
* ה'תרי"ב – הרב יצחק מינקובסקי, רבה של קרלין ומחבר הספר "קרן אורה" על התלמוד בבלי (נולד ב-ה'תקמ"ח)
* ה'תרע"ט – הרב ישראל קרדונר מרבני וסופרי הדור הרביעי של חסידות ברסלב
* ה'תרפ"ג – הרב מנחם דוד טמקין, רבה של פיוטרקוב ומחבר הספר "ויברך דוד" על מסכתות ברכות ושבת (נולד ב-ה'תרכ"א)
* ה'ת"ש – הרב שמעון שקופ, ראש ישיבת גרודנא ומחבר הספר "שערי יושר" (נולד ב-ה'תר"כ)
* ה'תש"ז – הרב חיים מרדכי רולר, רב בטרגו ניאמץ שברומניה ומחבר שו"ת "באר חיים מרדכי" (נולד ב-ה'תרכ"ח)
* ה'תשמ"ב – רבי יהודה הורוביץ מסטוטשין, האדמו"ר השני בשושלת סטוטשין (נולד ב-ה'תרנ"ב)
* ה'תשנ"ז – הרב יהודה ליאון (מניטו) אשכנזי, רב, מחנך, הוגה דעות ומנהיג רוחני ביהדות צרפת. (נולד ב-ה'תרפ"ו)
* ה'תשס"ג – יעקב פרקש (זאב), קריקטוריסט ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ג)
* ה'תשע"ב – מרים אלון, אשת רדיו וסופרת ילדים ישראלית (נולדה ה'תרצ"ח)
----
* ח' בחשוון – י' בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב09
י09
י' בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי' חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==

[[ישיבת בני עקיבא כפר הרואה]]
==אירועים היסטוריים==
* כניסת נח לתיבה
* ה'ת"ש – נוסדה ישיבת בני עקיבא כפר הרואה, אם ישיבות בני עקיבא
* ה'תשנ"ה – בפעולת חילוץ כושלת של סיירת מטכ"ל נרצח החייל נחשון וקסמן, שנחטף על ידי מחבלים, ונהרג ניר פורז, מפקד כוח החילוץ

==נולדו==
* – על פי המסורת, גד, בנו התשיעי של יעקב (נפטר ב-)
* ה'תרל"ב – ישעיהו ברשדסקי, סופר עברי בתקופת התחייה
* ה'תרל"ג – יצחק שמעיה אלישר, מבוני היישוב ירושלים
* ה'תרמ"ט – שמואל בן-שבת, מחנך, עיתונאי, משורר, פעיל ציוני ובלשן
* ה'תרפ"ו – חיים חפר, פזמונאי ישראלי (נפטר בה'תשע"ג)
* ה'תרצ"ב – מיכאל נהוראי, חוקר בתחום מחשבת ישראל, פרופסור לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת בר-אילן
* ה'תשכ"ב – הרב בנימין לאו, רב ציוני ודוקטור לתלמוד.

==נפטרו==
* – על פי המסורת, גד, בנו התשיעי של יעקב (נולד ב-)
* ה'תרל"ג – הרב מאיר מארים שאפיט, רב ליטאי ופרשן התלמוד הירושלמי.
* ה'תרצ"ט – הרב חיים שלמה גולובנציץ, הרב ממוהילב
* ה'תשי"ד – הרב פרופ' שמחה אסף, רב, היסטוריון ומשפטן ישראלי
* ה'תשט"ו – הרב שלמה זלמן פינס למדן אוטודידקט ומחבר ספרים פורה (נולד ב-ה'תרל"ד)
* ה'תשכ"ב – אפרים שרגא, פעיל ציבור יהודי שעיקר תרומתו הושטת עזרה ליהודי רומניה, שהוגלו לטרנסניסטריה והשבתם לרומניה (נולד ב-ה'תרנ"ב).
* ה'תשכ"ו – הרב דוב בעריש ויידנפלד (הרב מטשעבין), ראש ישיבת טשעבין, וחבר מועצת גדולי התורה (נולד ב-ה'תרמ"א)
* ה'תשל"ה – רפאל ויס, חוקר לשון עברית ומקרא ישראלי
* ה'תשע"ב – הרב דב שוורצמן, ראש ישיבת בית התלמוד בירושלים

----
* ט' בחשוון – י"א בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב10
י10
י"ד בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ד חשוון היא תמיד פרשת וירא.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
* ה'שי"ד – שרפת התלמוד בוונציה, בעקבות שרפת התלמוד ברומא בא' בתשרי בהוראת האפיפיור יוליוס השלישי
* ה'תרמ"ג – הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד שולח תרומה ראשונה למושבת ראשון לציון
* ה'תש"א – גטו ורשה נסגר מאחורי חומות ושערים – אין יוצא ואין בא
* ה'תשנ"ה – פיגוע התאבדות באוטובוס סמוך לכיכר דיזנגוף בתל אביב – 22 אנשים נהרגו
* ה'תשס"ה – טרמינל 3 בנמל התעופה בן-גוריון, המוכר גם כנתב"ג 2000, נפתח לראשונה

==נולדו==

* ה'תרע"ד – הרב אהרן יהודה לייב שטינמן, מנהיג הציבור החרדי-ליטאי (נפטר בה'תשע"ח)
* ה'תרע"ו – יצחק שמיר, ממפקדי הלח"י, ראש הממשלה השביעי של מדינת ישראל (נפטר בה'תשע"ב)
* ה'תרפ"ח – שלמה להט, אלוף בצה"ל וראש עיריית תל אביב (נפטר בה'תשע"ה)
* ה'תרצ"ה – הרב אריה משה אליהו קפלן רב אורתודוקסי (נפטר י"ב בשבט ה'תשמ"ג)
* ה'תרפ"ו – יעקב בזק, שופט בבית משפט השלום בירושלים (נפטר בה'תש"פ)
* ה'תשמ"ד – נינט טייב, זמרת ושחקנית ישראלית. זוכת עונה ראשונה של כוכב נולד.

==נפטרו==
* ה'תר"ט – אבראהים פאשא, שליט ארץ ישראל ובנו של מחמד עלי
* ה'תרנ"ה – יעקב רייפמן, היסטוריון של היהדות וחבר בתנועת ההשכלה היהודית (נולד ב-ה'תקע"ח)
* ה'תרס"ה – הרב אברהם יצחק משכיל לאיתן, רב הערים סמולוביץ, חסלוביץ' וסטויבץ שברוסיה הלבנה
* ה'תר"צ – הרב מנחם קרקובסקי, רב בנובהרדוק ובוילנה
* ה'תש"ג – רבי אברהם אלימלך מקרלין, אדמו"ר מחסידות סטולין-קרלין (נרצח על ידי הנאצים). (תאריך רציחתו משוער) (נולד ב-ה'תרנ"א)
* ה'תשכ"ז – הרב פרופ' בנימין דה פריס, חוקר תלמוד ומשפט עברי (נולד ב-ה'תרס"ה)
* ה'תשמ"ח – זוהר ארגוב, זמר ישראלי (נולד ב-ה'תשט"ו)
* ה'תשס"א – לאה רבין, רעייתו של יצחק רבין (נולדה ב-ה'תרפ"ח)
* ה'תשע"ב – הרב דן מרצבך, רב ואדריכל ישראלי 

----

* י"ג בחשוון – ט"ו בחשוון
* חשוון

ב14
י14
י"ט בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ט חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
* ה'תשכ"ח – התקבלה החלטה 242 של מועצת הביטחון של האו"ם, הקובעת עקרונות לשלום במזרח התיכון
* ה'תשס"ו – ראש ממשלת ישראל אריאל שרון עוזב את הליכוד ומקים את מפלגת קדימה

==נולדו==
* ה'ת"ר – הרב יצחק יעקב ריינס, מגדולי התורה ביהדות ליטא ורוסיה הלבנה, ומייסד תנועת "המזרחי" (נפטר ב-ה'תרע"ה)
* ה'תרפ"ה – חיים בר-לב, הרמטכ"ל השמיני חבר הכנסת ושר (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
* ה'תשי"ב – דודו פישר, זמר, שחקן וחזן יהודי ישראלי
* ה'תשי"ב – יוני רכטר, זמר ומוזיקאי ישראלי

==נפטרו==
* ה'תרפ"ב – הרב דוד צבי הופמן, פרשן מקרא ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין וממנהיגי "תורה עם דרך ארץ". (נולד בא' בכסלו ה'תר"ד)
* ה'תשכ"ג – הרב שלמה זלקינד לנדרס, רב העיר הראשון של רמת גן
* ה'תשע"ז – בן ציון שנקר, מגדולי המלחינים החסידיים מוזיקאי וזמר, חסיד מודז'יץ (נולד ב-ה'תרפ"ה) 
* ה'תשע"ח – הרב דב יפה, משגיח ישיבת כנסת חזקיהו, (נולד ב-ה'תרפ"ח) 
* ה'תשפ"א – הרב דוד פיינשטיין, חבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית ופוסק
---

* י"ח בחשוון – כ' בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב19
י19
כ' בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ' חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
* ה'תש"ה – הלורד מוין, שר המושבות הבריטי, נרצח על ידי שני לוחמי לח"י
* ה'תשס"ד – הפיגועים באיסטנבול: שתי מכוניות תופת מתפוצצות מול בתי הכנסת הגדולים "נוה שלום" ו"בית ישראל" שבאיסטנבול. 24 איש נהרגו.

==נולדו==
רבי [[שלום דובער שניאורסון – האדמו"ר החמישי לחסידות חב"ד]]

* ה'תק"פ – רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון), האדמו"ר הראשון בשושלת חסידות סדיגורה (נפטר ב–ה'תרמ"ג)
* ה'תרכ"א – רבי שלום דובער שניאורסון, אדמו"ר הרש"ב, האדמו"ר החמישי בשושלת חסידות חב"ד (נפטר ב-ה'תר"ף)
* ה'תרמ"ה – הרב מרדכי נורוק, חבר כנסת ושר מטעם המפד"ל (נפטר ב-ה'תשכ"ג)
* ה'תרמ"ט – משה זמורה, נשיא בית המשפט העליון הראשון (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
* ה'תרפ"ב – אריה (לובה) אליאב, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-ה'תש"ע)

==נפטרו==
* ה'תרי"ב – רבי שלום רוזנפלד מקמינקא, אבי חסידות קמינקא ורב ביאריטשוב ובקמינקא
* ה'תשי"א – הרב צבי יהודה אדלשטיין, רב בשומיאץ שברוסיה ורב העיר רמת השרון 
* ה'תשי"ג – רבי (חיים) משולם פייביש לנגנר, האדמו"ר השישי בשושלת סטרטין (נולד ב-ה'תרנ"ז) 
* ה'תשמ"ג – רבי משה נתן נטע למברגר, גאב"ד מאקווא-קריית אתא ומחבר הספרים "עטרת משה" ו"כלי גולה"
* ה'תשמ"ד – הרב מרדכי שרעבי, מייסד וראש ישיבת המקובלים "נהר שלום"
* ה'תשפ"א – הרב לורד יונתן זקס נפטר מסרטן.
----

* י"ט בחשוון – כ"א בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב20
י20
כ"ג בחשוון

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ג חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==
* יום טוב במגילת תענית על הרס הסורג שבנו היוונים בבית המקדש בימי גזירות אנטיוכוס, כחלק מטיהור המקדש במרד החשמונאים

==אירועים היסטוריים==
ישראל דב פרומקין
* ה'תש"ג – הקרב באל-עלמיין מסתיים בניצחון של הצבא הבריטי על הוורמאכט
* ה'תשכ"ב – דוד בן-גוריון מציג את ממשלתו השמינית (העשירית במנין הממשלות) בפני הכנסת
* ה'תשס"ו – מעבר רפיח עובר לאחריות הרשות הפלסטינית בעקבות תוכנית ההתנתקות

==נולדו==
* ה'תרי"א – ישראל דב פרומקין, מחלוצי העיתונות העברית בארץ ישראל (נפטר ב-ה'תרע"ד)
* ה'תר"ע – עזריאל קרליבך, עורכו הראשון של העיתון ידיעות אחרונות ושל מעריב (נפטר ב-ה'תשט"ז)
* ה'תשל"ו – קובי פרץ, זמר ישראלי
* ה'תשל"ז – עידו רוזנבלום, שחקן, עיתונאי ובמאי ישראלי. המנחה של מונית הכסף
* ה'תש"מ – יעקב שמעוני המכונה "סאבלימינל", זמר היפ-הופ ישראלי

==נפטרו==
* ה'תקנ"ה – ר' שאול ברלין, רב בפרנקפורט דאודר ומשכיל בסתר, מו"ל שו"ת בשמים ראש שיוחס על ידיו לרא"ש אך כנראה זויף על ידו. (נולד בה'ת"ק).
* ה'ש"ל – דונה גרציה נשיא, אשת עסקים, נדבנית ומדינאית מפורסמת. אנוסה שחזרה להיות יהודייה. (נולדה ב-יב בתמוז ה'ר"ע)
* ה'תקפ"א – רבי רפאל יוסף חזן, הראשון לציון ומחבר הספר "חקרי לב" (נולד ב-ה'תק"א)
* ה'תרס"ה – רבי אברהם חיים הורוביץ, האדמו"ר השלישי בשושלת לינסק (נולד ב-ה'תק"צ)
* ה'תרע"ב – רבי יהוסף רוטנברג, מייסד חסידות קוסון (נולד ב-ה'תרי"ג)
* ה'תר"צ – הרב משה מידנר-מישקין, מנהל רוחני בישיבת תורת חסד-סלונים בברנוביץ' (נולד ב-ה'תר"כ)
* ה'תשס"ז – הרב צבי מרקוביץ, רב ואב בית דין ברמת גן, ראש ישיבת קרלין סטולין בירושלים וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה
* ה'תשע"ה – הרב יעקב כ"ץ, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל בכפר חב"ד (נולד ב-ה'תרצ"א)

----
* כ"ב בחשוון – כ"ד בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב23
י23
כ"ו בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ו חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

==אירועים היסטוריים==
* ה'תשי"ז – מבצע קדש: בריטניה וצרפת מתחילות בהפצצת מצרים, במטרה לכפות עליה את פתיחת תעלת סואץ
* ה'תשכ"ו – נחנך נמל אשדוד, הנמל המודרני השני בישראל
* ה'תשכ"ח – קבורתו המחודשת, בלוויה צבאית, של אבשלום פיינברג בחלקת עולי הגרדום בבית הקברות הצבאי בהר הרצל, לאחר מציאת עצמותיו באזור רפיח בידי שלמה בן אלקנה
* ה'תשל"ד – מוקמת ועדת אגרנט לבדיקת נסיבות פריצתה של מלחמת יום הכיפורים
* ה'תשמ"ה – ראשוני העולים במבצע משה מגיעים ארצה מאתיופיה
* ה'תשס"ה – הכנסת קובעת, בחוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, באופן רשמי את "התקווה" כהמנון הלאומי

==נולדו==
* ה'תקצ"ז – רבי חיים הלל פריד, משנה ראש ישיבת וולוז'ין. (נפטר בה'תרע"א)
* ה'תרפ"א – רבקה אליצור סופרת ומשוררת ישראלית. (נפטרה בה'תש"ם)
* ה'תרפ"ז – עליזה גרינברג, משוררת ישראלית ולוחמת הלח"י, ידועה בשם העט "עין טור מלכא".

==נפטרו==
* ה'תקס"ד – רבי רפאל הכהן מהמבורג, מחבר הספר "תורת יקותיאל". (נולד בה'תפ"ג)
* ה'תרפ"ו – רבי שלום פרלוב מקודינוב, רב בברזנה שבאוקראינה. (נולד בה'תרי"א)
* ה'תרצ"ה – רבי יחיא אביץ', הרב הראשי ליהדות תימן ואב בית הדין של קהילת צנעא. (נולד בה'תרכ"ג)
* ה'תש"ב – רבי שמחה סולובייצ'יק, רבה של מוהילב, בן זקוניו של הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (בית הלוי)
* ה'תש"ם – רחל ינאית בן-צבי, סופרת מחנכת ופעילה פוליטית ישראלית, אשתו של נשיא מדינת ישראל יצחק בן צבי. (נולדה בה'תרמ"ו)
* ה'תשנ"ה – הרב שלום לופס, רב העיר עכו. (נולד בה'תרס"ה)
* ה'תשס"ג – ישראל עמיר מפקד חיל האוויר הישראלי הראשון. (נולד בה'תרס"ג)
* ה'תש"פ – יעקב בזק, פרופסור ושופט מחוזי. (נולד בה'תרפ"ו)
----
* כ"ה בחשוון – כ"ז בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב26
י26
כ"ז בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ז חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי או פרשת חיי שרה אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.

==חגים ומועדים==
* יום טוב במגילת תענית על ניצחון הפרושים על הצדוקים במחלוקת על מנחת נסכים, והחזרת הקטרתה על המזבח.

==אירועים היסטוריים==
* – יבשה הארץ לאחר המבול לפי שיטת רבי אליעזר בשנת שש מאות ואחת לחיי נח
* ה'תש"ח – הקמת "שירות האוויר" של ההגנה בפיקודו של יהושע אשל
* ה'תשנ"ב – ועידת מדריד ננעלת מבלי שהושגו בה הישגים של ממש

==נולדו==
* ה'תר"ם – שלום אש, סופר יהודי-פולני (נפטר ה'תשי"ז)
* ה'תקע"ה – רבי יעקב ליינר הרבי השני באיזביצה ראדזין.
* ה'תשמ"ד – אפרת גוש, זמרת ושחקנית ישראלית

==נפטרו==
* ה'תנ"ז – רבי דוד לידא, אב"ד בלידא, אוסטרוה, מגנצא ובקהילה האשכנזית באמשטרדם.
* ה'תש"א – רבי דוד פרידמן מפלוישט, האדמו"ר הרביעי בשושלת שפיקוב (נולד ב-ה'תרנ"ח) 
* ה'תשנ"ט – רבי יעקב לייזר, האדמו"ר השני בשושלת פשעווארסק (נולד ב-ה'תרס"ו)
* ה'תשמ"ד – ישראל זופניק, נדבן ותורם גדול לעדה החרדית ולקהילות חרדיות במדינת ישראל ובארצות הברית (נולד ב-ה'תרע"ה)
* ה'תשמ"ד – הרב מנחם מנדל כשר, ראש ישיבת שפת אמת ומחבר הספר "תורה שלמה" (נולד ב-ה'תרנ"ה)
* ה'תשע"ב – הרב מנחם מנדל מנדלזון, רב המושב קוממיות ונשיא קרן השביעית (נולד ב-ה'תרצ"ח)
----

* כ"ו בחשוון – כ"ח בחשוון
* חשוון

==הערות שוליים==

ב27
י27
כ"ח בחשוון

פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ח חשוון היא תמיד פרשת תולדות.

==אירועים היסטוריים==
* ד'תרפ"ג – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
* ה'תשמ"ד – "אסון צור השני", פיגוע התאבדות של ארגון הג'יהאד האיסלאמי במפקדת צה"ל בצור. 60 איש נרצחים: 28 ישראלים ו-32 לבנונים
* ה'תשס"ט – תחילתה של מתקפת הטרור במומבאי.

==נולדו==
200px
* ה'תקס"ו – הרב צבי הירש חיות (מהר"צ חיות), אב בית דין בז'ולקווה ובקאליש ומחבר הגהות על התלמוד הבבלי (נפטר ל' בתשרי ה'תרט"ז)
* ה'תש"ה – הרב יצחק גינזבורג, רבה של ישיבת עוד יוסף חי ביצהר.
* ה'תשכ"א – יעקב מרגי, פוליטיקאי חרדי. שר הדתות
* ה'תשל"ד – יפעת קריב, חברת הכנסת מיש עתיד
* ה'תשל"ח – מאיה בוסקילה, זמרת ישראלית

==נפטרו==
* – רבי יונה גירונדי, רב בספרד מתקופת הראשונים, מחבר הספר "שערי תשובה"
* ה'תקל"א – הרב ליבר הגדול מברדיצ'ב, מגדולי החסידות
* ה'תקנ"ד – הרב מולא אור שרגא, מקובל מהעיר יזד באיראן
* ה'תקפ"ט – בר יצחק בר, מנהיג יהדות לורן, פעיל להשגת אמנציפציה ליהודים בצרפת, ומראשי הסנהדרין של פריז. (נולד בה'תק"ד)
* ה'תרס"ב – הרב חיים רחמים יוסף פרנקו (החרי"ף), רבה הספרדי של חברון ומייסד בית החולים חסד אברהם (נולד ב-ה'תקצ"ה)
* ה'תשל"ג – סגן-אלוף מרסל טוביאס, לוחם, צנחן, מפקד ואיש קומנדו אשר כונה "אבי הצנחנים". נהרג בצניחה ה-1,950 שלו בזאיר (נולד ב-ה'תרע"ד)
* ה'תשנ"ז – רבי שמואל הלוי אשלג, האדמו"ר מאשלג-רחוב חזון אי"ש בבני ברק

----
* כ"ז בחשוון – כ"ט בחשוון
* חשוון

ב28
י28
ל' בחשוון

תאריך זה קיים רק בשנים שמוגדרות כ"שלמות", דהיינו כארבעים וחמישה אחוזים של השנים. בשנים שמוגדרות "כסדרן" או "חסרות", התאריך למחרת כ"ט בחשוון הוא א' בכסלו.
על פי הלוח העברי הקבוע, יום זה לעולם לא יחול בימים שני, רביעי, שישי ושבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
* ד'תתקמ"ט – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
* ה'תשכ"ז – פעולת סמוע: צה"ל פושט על הכפר א-סמוע שמדרום לחברון בפעולת תגמול.18 הרוגים בירדן. מג"ד הצנחנים, סא"ל יואב שחם, ההרוג היחיד מכוחות צה"ל בפעולה

==נולדו==
* ה'תשט"ז – מאיר כהן, שר הרווחה מטעם יש עתיד

==נפטרו==
* ה'ת"ר – הרב חיים הכהן רפפורט, רב באוסטראה שבאוקראינה ומחבר ספר השו"ת "מים חיים"
* ה'תר"ז – רבי צבי הירש מרימנוב, האדמו"ר השני בשושלת רימינוב (נולד ב-ה'תקל"ח)
* ה'תשמ"ג – הרב בצלאל ז'ולטי, הרב הראשי של ירושלים ומחבר ספר "משנת יעב"ץ"
* ה'תשס"ד – שולמית הראבן, סופרת ישראלית (נולדה ב-ה'תר"צ)
* ה'תשס"ז – הרב אליעזר וולדינברג, מחבר שו"ת ציץ אליעזר ומגדולי הפוסקים במאה העשרים (נולד ב-ה'תרע"ו)
----

* כ"ט בחשוון – א' בכסלו
* חשוון

ב30
י30
קטגוריה:שנים שלמות
א' בכסלו

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בא' כסלו היא פרשת ויצא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת תולדות אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==
* ראש חודש כסלו
ב נכתב כי בזמן יהויקים ערכו צום בחודש התשיעי וקראו את מגילת ברוך בן נריה, ולאחר שהוקראה לו, שרף יהויקים את המגילה. יום זה נקבע ליום צום במגילת תענית בתרא. ישנן מספר גרסאות בנוסח המגילה באיזה יום בחודש אירע המעשה. בחיבור "הגה דר"ע" (רבי עובדיה הנביא) והגהות "סוד ישרים" שהודפסו בתנ"ך אמסטרדם תנ"ט, מהדורת "אגודת שמואל", מובא שיום זה היה ביום א' בכסלו, ומוסבר שיום זה היה כבר בזמנם יום צום, כיוון שהוא ארבעים יום לאחר הושענא רבה, ומי שלא עשה תשובה עד אז, מחכים לו עד יום זה שיחזור בתשובה, כנגד ארבעים יום של קבלת התורה. החת"ם סופר בדרשותיו מסביר שארבעים יום אלו הם כמו שמחכים ארבעים יום מראש חודש אלול עד יום כיפור שהוא בחודש השביעי (שאפשר ללדת בו) ואם לא עשה תשובה מחכים לחודש התשיעי. החת"ם סופר מפרש לפי זה גם את , המזכיר את ד' בכסלו, שהוא כנגד חג הסוכות החל ארבעה ימים לאחר יום כיפור.

מנהג דומה למנהג זה, הוא חג הסיגד.

==אירועים היסטוריים==
* ה'רט"ו – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
חוף [[נתניה]]
צ'רצ'יל, רוזוולט וסטלין במהלך ועידת טהראן
* ה'תר"ץ – נוסדה העיר נתניה
* ה'תש"ד – מלחמת העולם השנייה – שלושת מנהיגי בעלות הברית, וינסטון צ'רצ'יל, פרנקלין רוזוולט ויוסיף סטלין, נפגשים יחדיו לראשונה בוועידת טהראן לדון בפלישה לנורמנדי
* ה'תשנ"ב – מגיעות עצמותיו של הרב שמואל מוהליבר לישראל.

==נולדו==
* ה'תר"ד – הרב דוד צבי הופמן, פרשן מקרא ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין וממנהיגי "תורה עם דרך ארץ". (נפטר בי"ט בחשוון ה'תרפ"ב)
* ה'תר"ן – זלמן שזר, נשיא מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשל"ה)
* ה'תרנ"ח – הרב שמריהו גוראריה, חתנו של האדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
* ה'תרס"ח – רבי שלמה הלברשטאם השני, (נפטר ב-ה'תש"ס), האדמו"ר השלישי בשושלת חסידות באבוב
* ה'תשי"ד – הרב אמנון יצחק, מהבולטים בין המחזירים בתשובה בישראל, ראש ארגון "שופר"
* ה'תשט"ז – מאיר סויסה, קומיקאי ובדרן ישראלי
* ה'תשל"ה – אלון דה לוקו, זמר ורקדן היפ הופ ישראלי

==נפטרו==
* ה'ר"ב (וי"א ה'ר"ח) – הרב אפרים אנקווה, רב בתלמסאן שבאלג'יריה ומחבר הספר "שער כבוד ה'" (נולד ב-ה'קי"ד)
* ה'שי"ט – רבי שלום שכנא מלובלין, רבה של לובלין ורבם של המהרש"ל והרמ"א.
* ה'תס"ד – רבי יוסף שמואל מקראקא, מרא דאתרא, אב"ד וראש ישיבה בפרנקפורט, מגיה התלמוד הבבלי ומחבר ההוספות למסורת הש"ס ועין משפט נר מצווה.
* ה'תרמ"ט – אליעזר הלוי, מזרחן יהודי בריטי ממוצא גרמני, עוזרו ומזכירו של משה מונטיפיורי. (נולד בי' בתמוז ה'תקס"ט)
* ה'תרנ"ג – הרב חיים נתן דמביצר, ראב"ד קרקוב, ההיסטוריון של הקהילה היהודית בלבוב ומחבר הספר "כלילת יופי" (נולד ב-ה'תק"פ)
* ה'תרס"א – הרב יוסף כנאפו ממוגדור, רב ומקובל במרוקו ומחבר הספר "זך ונקי" (נולד ב-ה'תקפ"ד)
* ה'תרס"ב – רבי משה הגר, האדמו"ר מרדוביץ, מחבר ספר "וייקח משה"
* ה'תשס"ו – יהודה פליקס, חוקר הריאליה המקראית והתלמודית (נולד ב-ה'תרפ"ב)

----
*כ"ט בחשוון – (ל' בחשוון) – ב' בכסלו
* כסלו

==הערות שוליים==

ג01
י01
אריסטידס

אריסטידס (יוונית: Αριστείδης; 530–468 לפנה"ס) מדינאי אתונאי, כינויו היה "הצודק". אפלטון קרא לו "האיש היחיד באתונה ששווה להעריצו".

== חייו ==
אריסטידס היה בנו של ליסימאכוס, וחלק ממשפחה אמידה. על שחרותו ידוע רק שהיה תלמידו של המדינאי קליסתנס והיה חלק מן הסיעה האריסטוקרטית באתונה העתיקה. הוא הגיע לתודעה הציבורית לראשונה כסטרטגוס, כאשר פיקד על שבטו האנטיוכי בקרב מראתון, וזכה בכבוד רב בעקבות המלחמה, כבוד שבא לידי ביטוי במינויו לארכון ב-488 לפני הספירה. פעילותו השמרנית כוונה לשמירה על כוחה היבשתי של אתונה, והוא היה אחד המתנגדים הבכירים למדיניותו הימית של תמיסטוקלס.

[[אוסטרקון עם שמו של אריסטידס]]
הקונפליקט בין שני המנהיגים תם בעקבות האוסטרקיזם של אריסטידס, שהתרחש מתישהו בין השנים 485–482 לפנה"ס. מסופר שמצביע אנאלפביתי, שכלל לא הכירו, ניגש אליו, ונתן לו את האוסטרקון בהצבעה, וביקש ממנו לכתוב עליו את שמו של אריסטידס. האחרון שאל אותו אם אריסטידס גרם לו עוול, והוא השיב בשלילה ואמר "אינני מכירו אפילו, אבל פשוט נמאס לי לשמוע את כולם אומרים 'הצודק' בכל מקום". אחרי ששמע זאת אריסטידס רשם את שמו על החרס. בעקבות ההצבעה, הוא הוגלה לתקופה של חמש שנים. גלותו הסתיימה לפני המועד, בשנת 480 לפנה"ס, בזכות פסק דין שקרא לו לחזור מהגלות על מנת לסייע לאתונה להגן על עצמה מפני הפלישה הפרסית, וכשחזר נבחר להיות סטרטגוס. במהלך קרב סלמיס הוא תמך בתמיסטוקלס, וזכה בניצחון אחרי שהנחית את חיל הרגלים האתונאי על האי פסיטאליה והשמיד עמו את חיל המצב הפרסי ששהה שם.

ב-479 לפנה"ס הוא נבחר מחדש לסטרטגוס, וקיבל לידיו סמכויות מיוחדות כמפקד הצבא האתונאי בקרב פלטאיה. נאמר גם שהוא דיכא קשר שניסו לרקום אוליגרכים לא מרוצים בצבא. הוא זכה בתמיכת בעלי בריתו מאיוניה, לאחר שהתמרד מול האדמירל הספרטני פאוסאניאס, הם נתנו לו את השליטה על הצבא ונתנו לו לפעול באופן חשאי לתיקון המיסים של הקונפדרציה החדשה, הליגה האטית-דלית. הערכתו הייתה מקובלת ונחשבה הוגנת, והיא היוותה בסיס בהמשך להטלת מיסוי למען המשך פעולתה של הליגה.

הוא המשיך לכהן במשרות חשובות באתונה. נראה שיחסיו המחודשים והנוחים עם תמיסטוקלס נמשכו והוא עזר לו לשכנע את ספרטה להמשיך בבניית החומות לאתונה. מספר גורמים טוענים שאריסטידס נפטר באתונה, מקורות אחרים טוענים שהוא נפטר במהלך מסע בים השחור. נפוס הכריז על תאריך מותו, 468 לפני הספירה. הוא זכה לראות בחייו את האוסטרקיזם של תמיסטוקלס, אך נפטר לפני עלייתו של פריקלס. נכסיו כנראה ניזוקו קשות בעקבות הפלישות הפרסיות, והוא לא השאיר מספיק כסף לממן את קבורתו. וידוע שצאצאיו קיבלו קיצבה מהמדינה אפילו במאה הרביעית לפנה"ס.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:פוליטיקאים אתונאים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-6 לפנה"ס
המלכים הקתוליים

פרננדו וחואן הילד מימין למדונה, איזבלה מימינה.]]
שלט האצולה של המלכים הקתולים - כולל את סמלי [[כתר קסטיליה, כתר אראגון, ממלכת סיציליה, ממלכת גרנדה, החצים, העול, והעיט (סמלו של יוחנן האוונגליסט.)]]
המלכים הקתוליים (בספרדית: los Reyes Católicos) הוא תוארם המשותף של בני הזוג פרננדו השני מלך אראגון ואיזבלה הראשונה מלכת קסטיליה. התארים "מלך קתולי" ו"מלכה קתולית" הוענקו להם בידי האפיפיור אלכסנדר השישי, כפיצוי ואיזון להכתרתו את שושלת מלכי צרפת בתואר "מלך נוצרי".

בני הזוג נישאו ביום ה-19 באוקטובר 1469 בוואיאדוליד ובנישואיהם איחדו את ספרד לישות פוליטית אחת, ממלכת ספרד. למלכים הקתוליים היו חמישה ילדים: איזבלה, חואן, חואנה, מריה וקתרין.

המלכים הקתוליים נודעו כמלכיה של ספרד בתקופת המעבר מימי הביניים לעת החדשה. הם ייסדו את האינקוויזיציה הספרדית, ביססו את כוחם של הכתר והמדינה לעומת הכנסייה והאצולה, השלימו את הרקונקיסטה עם כיבוש ממלכת גרנדה, גירשו את יהודי ספרד, אישרו את מסעותיו של כריסטופר קולומבוס, שבראשון שבהם גילה את העולם החדש, וניצחו על שלביה הראשונים של הקמת המערכת הקולוניאלית בעולם החדש. בפעולותיהם אלו הם הפכו את ספרד לכוח עולה ודומיננטי באירופה ובעולם כולו למשך מאתיים השנים שלאחר מכן.

סמלם של המלכים הקתוליים היה עול ואגודת חיצים (בספרדית: El Yugo y las Flechas), אשר מהווים גם את ראשי התיבות של שמות המלכים הקתוליים (האיות הארכאי של השם איזבלה הוא עם האות Y).

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מלכי ספרד
קטגוריה:ספרד: פוליטיקה
קטגוריה:ספרד: היסטוריה
קטגוריה:רקונקיסטה
היגיאיה

הִיגִיאֵיַה (מיוונית: Ὑγιεία, מרומית: סאלוס) היא אלת הבריאות במיתולוגיה היוונית ובמיתולוגיה הרומית, בתו של אסקלפיוס, אל הרפואה.

במיתולוגיה היוונית ובמיתולוגיה הרומית הייתה היגיאה אלת הבריאות והניקיון, ומאוחר יותר גם אלת הירח. היא הייתה בעלת תפקיד חשוב במסורות שנבנו סביב דמותו של אביה, אסקלפיוס.

מהשם של היגיאיה ומתפקידה נגזר המושג "היגיינה".

היגיאיה היא אחת מארבעת האלים המוזכרים בשבועת היפוקרטס .

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Klimt hygeia.jpg|היגיאיה בעיני הצייר גוסטב קלימט בווינה
קובץ:Hygeia-Hermitage.jpg|פסל של היגיאיה בארמיטאז' בסנקט פטרבורג
קובץ:Hygieia-Uffizi.jpg|פסל של היגיאיה בגלריית אופיצי בפירנצה
קובץ:Hygieia-Rotunda of Altes Museum.jpg|פסל של היגיאיה במוזיאון הישן בברלין
Hygieia (Musei Capitolini).jpg|פסל של היגיאיה במוזיאונים הקפיטוליניים 
קובץ:Statue of Hygieia by Baptist Hagenauer at Great Parterre, Schönbrunn.jpg|פסל של היגיאיה בארמון שנברון 
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:אלים יווניים
סאלוס
קטגוריה:אלות ירח
קטגוריה:אלות בריאות
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה שעל שמן כוכב לכת מינורי
נפת אדיגני

נפת אדיגני (בגאורגית: ადიგენის მუნიციპალიტეტი, מילולית: אָדִיגֶנִיס מוניציפליטטי) היא נפה במחוז סאמצחה-ג'אוואחתי שבגאורגיה. עד שנת 1917 נכללה באזור טביליסי-אחלציחה, בשנים 1917–1930 נכללה בנפת אחלציחה ומשנת 1930 נפת אדיגני נחשבת לנפה נפרדת. אוכלוסייתה 16,305 תושבים.

== יישובים ==
* עיירות: 2 (אדיגני, אבסתומני).
* כפרים: 55 כפרים המאוגדים ב-13 מועצות אזוריות (ארַלי, בֶנַרי, בוֹלַג'וּרי, גוֹרגוּלי, וַרחַני, זַנַווי, לֶלוֹבני, מלַשי, מוֹחי, אוּדי, פּחֶרי, צ'וֹרצַ'ני, צֶ'צ'לי)

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גאורגיה: נפות
קטגוריה:סאמצחה-ג'אוואחתי
קטגוריה:סאמצחה
מלך קתולי

התואר מלך קתולי או מלכה קתולית הם תוארי מלוכה המוענקים בידי האפיפיור למלכים אשר בעיניו, כראש הכנסייה הקתולית, מגלמים עקרונות קתוליים בחייהם האישיים, כמו גם בהתנהלותם המדינית. תואר זה עובר בירושה לצאצאי המלכים, אלא אם כן הוסרו בידי האפיפיור.

אחת הזכויות המתלוות לתואר "מלכה קתולית" היא הזכות ללבוש מלבושים בצבע לבן, ולא שחור, בעת מפגש עם האפיפיור.

הדוגמה המוכרת ביותר של הענקת התואר היא פרננדו השני מלך אראגון ואיזבלה הראשונה מלכת קסטיליה (כיום מאוחדות שתי הממלכות בספרד), הם המלכים הקתוליים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:נצרות קתולית
גרוטסקה

קתדרלת נוטרדאם דה פארי]]
שלוש דמויות גרוטסקיות מאת [[רומולוס מטדדה בגני בובולי]]
גרוֹטֶסקה (מצרפתית: Grotesque) הוא מונח בעל מספר פירושים:

# אמצעי ספרותי ממשפחת האמצעים הספרותיים הקומיים, שעיקרו עיוות המתואר לשם הגחכתו.
# פסל דמוי גרגויל - פסלי המפלצות הנמצאים על גבי קתדרלות גותיות נקראים "גרוטסק" (בעוד המונח "גרגויל" מתייחס רק למרזבים מקושטים).
# במיתולוגיה, תחת השם "שד מערות".
# ציורי קיר או ציורים מסוג אחר, האופייניים לרנסאנס, המורכבים בתערובת מחלקי צמחים, בעלי חיים, בני אדם, מפלצות, עצמים שונים, ללא שמירה על פרופורציות וללא פרספקטיבה, אם כי לעיתים תוך שמירה על סימטריה. ההשראה לגרוטסקות נובעת מציורי הקיר שהתגלו ב (Domus aurea) ברומא, שרידי ארמון הקיסר נירון.

מקור המושג בימי הרנסאנס, כאשר נתגלו בחפירות ברומא העתיקה, בבית הזהב, במפלס נמוך שהתפרש כמערה אם כי כלל לא היה מערה (באיטלקית Grotto), ובהן ציורי קיר ענקיים, דמיוניים ומגוחכים בעיני אנשי תקופת הרנסאנס. (pittura grottesca פירושו ציור מהסוג המתואר לעיל). הפופולריות של העיטור בגרוטסקות, ששימש בעיקר כמילוי שטח בפרסקאות גדולים, מסביב לתמונות ראשיות, חיבר בתוכו גם את מסורת המפלצות על הקתדרלות של ימי הביניים, ואת גילוי ציורי הקיר בבית הזהב, שהיה לפי רוח הרנסאנס, מקור השראה מתרבות העת העתיקה. ציורי גרוטסקות היו נפוצים מאוד במאה ה-16 וה-17, וגרוטסקות רבות, בהן הגרוטסקות בווילה ד'אסטה בטיבולי ובקסטל סנט-אנג'לו ברומא, מופיעות ברחבי אירופה, והיו ציירים שהתמחו בסוג עיטור זה.

==בספרות==
שימושים ראשונים בגרוטסקה כציון לאמצעי ספרותי קומי, ובגרוטסק כאמצעי ספרותי ממש, נעשו בצרפת, בשלהי המאה ה-15.

הגרוטסקה הספרותית עברה כמה שינויים של משמעות מאז המאה ה-15 ועד ימינו. בתחילה הייתה הגרוטסקה מיועדת לתיאור דמיוני מפחיד ומבעית, ולהטלת אימה ספרותית. לימים חלו בה שינויים לכיוון הקומי, לחידוד העיוות של המתואר, בעיקר דמויות של גיבורים, אך גם מקומות, נופים וערים. במאה העשרים, בגרמניה הווימארית, הגיעה הגרוטסקה לשיאים אמנותיים חשובים, באמנות הציור, הכרזה, הרישום והדפוס, וגם באמנות השיר הפוליטי והמחזה האוונגרדי.

בין גדולי אמני העולם שעשו שימוש נרחב בגרוטסקה ביצירתם היו המחזאי האיטלקי לואיג'י פיראנדלו, הסופר הרוסי ניקולאי גוגול ופרנץ קפקא. בין היוצרים הישראליים שעשו שימוש נרחב בגרוטסקה ביצירתם ניתן למנות את הסופר חיים הזז, את המחזאי חנוך לוין, ואת המשוררים דוד אבידן ונתן זך.

כסוגה ספרותית מצטרפת הגרוטסקה לסוגות קרובות של משפחת האמצעים הספרותיים הקומיים, ובהם הסאטירה, האירוניה, הפרודיה, הקומדיה.

==בפיסול==
גרוטסקה הוא פסל של מפלצת, חיה, דרקון או שד, הרווח באדריכלות הגותית. הגרוטסקה נפוצה בייחוד בקתדרלות וכנסיות. לפיסול הגרוטסקי היו מספר מטרות:
# להטיל מורא על פשוטי העם.
# להגן על הכנסייה מפני שדים רעים.
הגרוטסק נבדל מגרגויל בכך שגרגויל משמש כמרזב ואילו הגרוטסק הוא פסל בלבד.

==במיתולוגיה==
שד המערות שואב נשמות מבני-תמותה וניזון מהן, אך לא יכול לפגוע בבני אלמוות.
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיסול
קטגוריה:אלמנטים אדריכליים
קטגוריה:טכניקות ספרותיות
קטגוריה:קומדיה
כאזמיה

מקדש קדימיה בו נקברו האימאם השביעי והאימאם התשיעי
כאזמיה (בערבית: الكاظمية, תעתיק: אלכאט'מיה) היא שכונה צפונית בבירת עיראק, בגדאד, שבעבר הייתה עיר נפרדת, הנמצאת כ-5 ק"מ ממרכז העיר הגדולה. האזור הוא מקום עלייה לרגל של השיעים, לקברם של שניים מהאימאמים שלהם, בייחוד בתקופה הקרובה לעאשוראא'. זוהי העיר היחידה הקרויה על שמו של אחד מהאימאמים השיעים (מוסא אל-כאזם).

שכונת כאזמיה נמצאת כיום באזור בו נקברו בני שבטו של הנביא מוחמד, שבט קורייש. הח'ליף הארון א-רשיד מבית עבאס הקצה את החלקה לצורך זה. במקום נקבר מוסא אל-כאזם, האימאם השיעי השביעי ב-799, ולאחר מכן נקבר בה גם נכדו, האימאם השיעי התשיעי, מוחמד א-תקי ב-835. במקום קבורתם נבנה מקדש מפואר, אליו עולים השיעים בזיארה (עלייה לרגל שאינה למכה או למדינה).

==בעבר==

במהלך ההיסטוריה הקדומה, העיר הייתה מרכז דתי שיעי, ובתקופה מסוימת הייתה המרכז הדתי הראשי עבור השיעה. אולם לאורך הזמן, ערים אחרות דוגמת נג'ף וסאמרא לקחו את מקומה. מיקומה של העיר, בקרבה לבגדאד (שהייתה בירת הח'ליפות לאורך זמן, ועיר שלטון מרכזית) גרמה להריסתה ובזיזתה לאורך ההיסטוריה. אחת מהפעמים בהם העיר ומקדשיה נפגעו באופן רציני הייתה במהלך הפלישה המונגולית לבגדאד ב-1258, במהלכה נשרף המקדש של האימאמים.

האזור גם היה מרכז להתנגדות העיראקית לכיבוש הבריטי לאחר מלחמת העולם הראשונה.

==כיום==
בכחול מסומנים גבולותיה של השכונה, נהר הפרת מהווה את הגבול ממזרח
במסגרת הלחימה הבין-עדתית שנגרמה מנפילת משטרו של סדאם חוסיין ב-2003 עם הפלישה האמריקנית, בוצעו מספר פיגועי טרור של מיליציות סוניות במקום. הפיגוע המפורסם ביותר, בשל מספר הרוגיו העצום - 965 איש, התרחש ב-30 ביולי 2005 (יום השנה למותו של מוסא אל-כאזם, במהלכו עלו שיעים רבים לרגל למקום) על הגשר מעל נהר הפרת, בין שכונת כאזמיה לבין השכונה הסונית עזמיה. שמועות שהופצו, כנראה על ידי סונים קיצוניים, המזוהים עם אל-קאעדה, טענו כי מחבל מתאבד נמצא על הגשר, מנוסת אלפי האנשים שהיו על הגשר, גרמה לקריסת הגשר, ולמחיצתם של אנשים רבים למוות[http://edition.cnn.com/2005/WORLD/meast/08/31/iraq.main/index.html].

==מבנה ותושבים==

לאחר הקמת המסגד המפואר לפני האימאמים ב-947, החלו שיעים לאורך השנים לעבור להתגורר במקום, כיום מרבית תושבי השכונה הם שיעים. בשכונה מסגדים רבים, ובתי קברות בהם נטמנו מספר מוסלמים חשובים. שטח השכונה אינו גדול, ועל פי מרבית הסימונים עומד על כ-13.3 דונמים. גידורה המערבי של השכונה הוא נהר הפרת, וגבולותיה ממזרח הם שורה של מפעלים. ב-1943 חוברה כאזמיה למערכת הרכבות של בגדאד.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nytimes.com/interactive/2007/09/06/world/middleeast/20070907_BUILDUP_DETAIL_GRAPHIC.html?neighborhood=kadhimiya סקירת ה"ניו יורק טיימס" אודות המצב הביטחוני של השכונה ב-2007]

קטגוריה:בגדאד: שכונות
קטגוריה:עיראק: אתרי עלייה לרגל (אסלאם)
פקודה (מחשב)

במחשבים, פקודה היא הוראה למחשב לבצע פעולה מסוימת. למושג זה יש משמעויות אחדות, ספציפיות יותר.

==פקודת מכונה==

לבו של המחשב הוא המעבד, המבצע רצף של פקודות מכונה (instruction) הניתנות לו. פקודת מכונה היא רצף של סיביות, שהמעבד מבצע בהתאם להן פעולה מתאימה, בדרך כלל פעולה פשוטה ביותר. פקודות המכונה כוללות:
* חישובים אריתמטיים במספרים שלמים (חיבור, חיסור, כפל, חילוק).
* פעולות בינאריות לוגיות (AND, OR, NOT, XOR).
* פעולות הסטת סיביות.
* פעולות בקרת זרימה, המשנות את כתובתה של הפקודה הבאה שתתבצע.
* העברת אינפורמציה לזיכרון ומהזיכרון.

פעולות מורכבות יותר, כגון הוצאת שורש, אינן מתבצעות באמצעות פקודת מכונה בודדת, אלא באמצעות אלגוריתם המורכב מפקודות מכונה רבות.

לפקודות המכונה מבנה פשוט למדי, הכולל את קוד הפקודה (האופרטור), ואת כתובת הנתונים שעליהם פועלת פקודה זו (האופרנדים).

אוסף כל פקודות המכונה של מעבד מסוים הוא סט הפקודות שלו. כתיבתן של פקודות מכונה נעשית באופן ישיר למדי באמצעות שפת סף, ובאופן עקיף באמצעות שפה עילית, שהמהדר מתרגם אותה לפקודות מכונה.

==פקודה בשפת תכנות==

שפת תכנות כוללת אוסף של פקודות (statements) שבאמצעותן נכתבת תוכנית בשפה זו. עוצמתן של פקודות בשפה עילית (מרבית שפות התכנות הן שפות עיליות, להבדיל משפת סף) גדולה במידה ניכרת מזו של פקודות המכונה, וכל פקודה בשפה עילית מתרגמת, באמצעות המהדר, לפקודה אחת או סדרה של פקודות בשפת מכונה.

פקודות בשפות תכנות מתחלקות למספר קטגוריות:
* פקודת השמה, המשנות ערך של משתנה
* פקודות הקשורות לבקרה הזרימה של התוכנית:
**פקודת break – יציאה מלולאה
**פקודת המשכה (continue) – דילוג אל סוף האיטרציה הנוכחית בלולאה
**פקודת חזרה (return) – חזרה מפרוצדורה או פונקציה
**פקודת "עבור" (goto)
**קריאה לפרוצדורה (או פונקציה שטיפוס ההחזרה שלה הוא בעל ערך יחיד, כדוגמת void)
*פקודות מורכבות – עשויות להכיל יותר מפקודה אחת, או בלוק של פקודות:
** פקודת תנאי (if)
** פקודת switch
** פקודת לולאה – "כל עוד" (while), "בעבור" (for), repeat

==פקודה מן המשתמש==

מערכת הפעלה מקבלת מהמשתמש הוראות לביצוע פעולות שונות. גזור, העתק והדבק הן מהפעולות הנפוצות על ידי המשתמש הביתי במעבד תמלילים.

בממשק משתמש גרפי ניתנות הוראות אלה פעמים רבות באמצעות העכבר. בממשק שורת הפקודה (כדוגמת זה של מערכת ההפעלה DOS) ניתנות ההוראות באמצעות פקודות (command). פקודה בממשק זה מתממשת בשתי צורות:
* הפעלת תוכנית הנכללת במערכת ההפעלה.
* הפעלת שירות של מערכת הפעלה הנמצא בחלקה של מערכת ההפעלה השוכן דרך קבע בזיכרון המחשב.

דוגמאות לפקודות במערכת ההפעלה DOS:
* – העתקה של קובץ
* – הצגת רשימה של הקבצים בתיקיה מסוימת.
* – מיון של קובץ
* – החלפה של התיקייה הפעילה.

*

קטגוריה:תכנות
קטגוריה:ממשקי משתמש במחשב
de:Instruktion
המפרי מרשל

תמונת דיוקן
המפרי מרשל (באנגלית: Humphrey Marshall; 13 בינואר 1812 - 28 במרץ 1872) היה חבר הקונגרס האמריקאי במשך ארבע קדנציות לפני פרוץ מלחמת האזרחים, ובריגדיר גנרל בצבא הקונפדרציה וחבר הקונגרס של הקונפדרציה במהלכה.

==ביוגרפיה==
מרשל נולד בפרנקפורט שבקנטקי למשפחה מכובדת. הוא נקרא על שם סבו, שהיה חבר בית הנבחרים של מדינת קנטקי. דודו, ג'יימס בירני היה תומך נלהב בביטול העבדות, ושניים מדודניו - ויליאם בירני ודייוויד בירני שירתו כגנרלים בצבא האיחוד. דודן אחר שלו היה לימים סגן המושל של מדינת מישיגן.

מרשל סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית "וסט פוינט" ב-1832 וקיבל דרגת לוטננט משנה (המקביל לסגן משנה בצה"ל). ב-1833 עזב את השירות הצבאי והחל בלימודי משפטים. באותה שנה הצטרף ללשכת עורכי הדין ועסק בעריכת דין במשך שנתיים בעיירת הולדתו, לפני שעבר ללואיוויל. הוא שירת במיליציה של המדינה, וב-1846 קודם לדרגת קולונל (מקביל לאלוף-משנה) ברגימנט חיל הפרשים השני של קנטקי, ונטל חלק במלחמת מקסיקו. הוא השתתף בקרב בואנה ויסטה במסגרת צבאו של זאכרי טיילור. בתום המלחמה עבר לעסוק בחקלאות.

==קריירה==
ב-1849 נבחר כנציג מפלגת הוויגים מטעם המחוז השביעי של קנטקי לקונגרס ה-31 וה-32. הוא כיהן בתפקיד עד 4 באוגוסט 1852, עת נשלח כנציג דיפלומטי לסין. הוא שב לקנטקי ב-1854 ונבחר שוב לקונגרס, הפעם מטעם תנועת שאינם יודעים דבר. לאחר שתי כהונות נוספות סירב מרשל להתמודד על כהונה חמישית.

בבחירות של 1860 תמך מרשל במועמדותו של ג'ון ברקנברידג', והטיף לשמירה על הנייטרליות של קנטקי במאבק בין מדינות הדרום למדינות הצפון, אך מאמציו העלו חרס וקנטקי נכבשה על ידי חיילי האיחוד. בעקבות זאת התגייס מרשל לצבא הדרום בדרגת בריגדיר גנרל (מקביל לתת-אלוף). הוא הוצב במערב וירג'יניה, אך השתתף בלחימה מועטה בלבד. בינואר 1862 הוא נוצח בקרב שולי במזרח קנטקי מול כוחותיו של ג'יימס גרפילד, והסיג את כוחותיו. ב-15-17 במאי הוביל מרשל לניצחון בקרב אחד בוירג'יניה המערבית, וציפה שבעקבות הניצחון יינתן לו תפקיד בולט יותר בלחימה. משלא קיבל תפקיד כפי שביקש, פרש מהפיקוד ביוני 1862. עד מהרה הוא שב לצבא והשתתף במבצעיו של ברקסטון בראג בקנטקי בסתיו 1862. לאחר שפרש שוב מהצבא ביוני 1863, עבר מרשל לריצ'מונד שבווירג'יניה, וחזר לעסוק בעריכת דין. בנובמבר אותה שנה הוא נבחר לקונגרס הקונפדרציה השני כנציג המחוז השמיני של קנטקי, אך עם התמוטטות מדינות הדרום הוא ברח לטקסס. בתום המלחמה עבר מרשל לניו אורלינס, ואזרחותו הושבה לו על ידי הנשיא אנדרו ג'ונסון בדצמבר 1867. לאחר מכן שב ללואיוויל ופתח שם משרד לעריכת דין. הוא נפטר בלואיוויל ונקבר בעיירת הולדתו פרנקפורט.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:אנשי צבא הקונפדרציה
קטגוריה:אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת ארצות הברית–מקסיקו
קטגוריה:פוליטיקאים דרומיים במלחמת האזרחים האמריקנית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מקנטקי
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הוויגית
קטגוריה:גנרלים במלחמת האזרחים האמריקנית
קטגוריה:שגרירי ארצות הברית בסין
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1812
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1872
צפרדעים (על משפחה)

צפרדעים (בלטינית: Ranoidea) היא על־משפחה של חסרי זנב החיים באזורים לחים ורטובים בעולם ומכילים את רוב הצפרדעים כולל משפחת הצפרדעיים (Ranidae).

מאפיינם העיקרי של הצפרדעים הוא חזה רחב הפונה למעלה ושימוש בבית השחי במהלך חיבוק הכלולות של הזכר והנקבה. צפרדעים אלה כוללות את המינים הגדולים ביותר בסדרה, כשהגדול מכולם הוא צפרדע גוליית (Conraua goliath), שאורכו 32 ס"מ ומשקלו 3.3 ק"ג.

בניגוד לקרפדות, הצפרדעים בעלי עור לח והם פעילים בעיקר באזורים לחים ורטובים, בהם הם שומרים על העור שלא יתייבש. הבדל נוסף הוא שהצפרדעים קולניות הרבה יותר ובעלות שקי תהודה מתחת לצווארן המגביר את הקול שלהן.

==משפחות==
הקבוצה כוללת את המשפחות:
* המיסוטיים (Hemisotidae)
* היפרוליים (Hyperoliidae)
* מנטליים (Mantellidae)
* פטרופדיים (Petropedetidae)
* צפרדעיים (Ranidae)
* רקופוריים (Rhacophoridae)
* פיקסיספלידיים (Pyxicephalidae)
* צרטובטרצ'ידיים (Ceratobatrachidae)
* צפרדעי גוליית (Conrauidae)
* דיקרוגלוסיים (Dicroglossidae)
* צפרדעים מרקדות (Micrixalidae)
* ניקטיבטריכיים (Nyctibatrachidae)
* אודונטובטרכיים (Odontobatrachidae)
* פרינוברצ'יים (Phrynobatrachidae)
* פטיצ'דניים (Ptychadenidae)
* רניקסיאלידיים (Ranixalidae)

צפרדעי שור בבריכה ב[[דרום אפריקה.]]
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ניאובטרכיה
מעשייה אישית

מעשייה אישית (אנגלית: Personal fable) היא תופעה פסיכולוגית בה אדם מבדיל את רגשותיו מרגשות אחרים, וכך רוכש אמונה מוטעית בייחודיות שלו. מתוך אמונה זו, צומחות שתי תפיסות שגויות:
* הוא חווה רגשות אשר האחרים לא חווים באותה הדרך והעוצמה
* הוא לא נתון לאותם קשיים וסכנות להם נתונים האחרים (בלתי־פגיע, כל־יכול)

המונח הונחל על ידי דייוויד אלקינד (David Elkind) ב־1967 כדי לתאר תופעה האופיינית למתבגרים צעירים. המשמעות המילולית של המושג מתארת את האגדה (השקרית) שהמתבגר בונה מאירועי חייו, בהן רואה את עצמו מבחוץ כגיבור הנאבק למען מטרות נעלות בעולם מוזר ומנוכר. אצל מתבגרים, התופעה יכולה להתבטא בהצהרות כגון "אתה לא יודע איך זה מרגיש", בכתיבת יומן אישי בו המתבגר מתאר את רגשותיו וחוויותיו כבעלות משמעות אוניברסלית, ובאמונה באל אישי מדריך ותומך.

בהקשר לתופעה, ישנן תאוריות שונות:
* הופעה: לפי אלקינד, התופעה מתפתחת בשלב האופרציות הפורמליות בתאוריית ההתפתחות הקוגניטיבית של פיאז'ה (גילאים 12-13), השלב בו החשיבה המופשטת מופיעה לראשונה. לפי לפסלי ומרפי, התופעה מתפתחת בשלב השלישי בתאוריית לקיחת נקודת-המבט החברתית וההבנה הבינאישית, שלב שבו האני המתבונן מופיע לראשונה (גילאים 10-15).
* היעלמות: לפי אלקינד, התופעה פוחתת עם הכניסה לשלב האינטימיות, בו האדם מחליף יחסים אנוכיים ביחסים הדדיים (גיל 19 ומעלה). לפי לפסלי ומרפי, התופעה פוחתת בשלב הרביעי בתאוריית לקיחת נקודת-המבט החברתית וההבנה הבינאישית, השלב שבו האדם מקבל את היכולת לתאם בין מספר נקודות-מבט שונות כדי ליצור השקפה חברתית כללית (גילאים 12 עד בגרות).
* לפי אלקינד, התופעה היא אחות לתופעת הקהל המדומה, ואת הקשר בין התופעות ניתן להגדיר בפשטנות בכך שאדם הראוי לתשומת לב מכל הסובבים אותו מוכרח להיות אדם מיוחד. התופעה, יחד עם תופעת הקהל המדומה (שגם אותה הגדיר אלקינד), מתיישבת לתוך הטענה הרחבה, לפיה מתבגרים צעירים נוטים לאגוצנטריות.
* חיוניות: לפי אלקינד, התופעה שלילית וההיפטרות ממנה מסמנת התבגרות מוצלחת: לעיתים קרובות, האמונה במעשיה האישית ותחושת הבלתי־פגיעות ("לי זה לא יקרה") שנלוות לה דוחפת את המתבגר לסכנות מיותרות (כאשר הדוגמאות הקלאסיות הן הריון לא רצוי ועבריינות נוער). לפי לפסלי, התופעה היא אמצעי המסייע בהתבגרות: הדגשת תחושות של ייחודיות, כל־יכולת ובלתי־פגיעות (כלומר, הגייה של מעשיה אישית) עוזרת למתבגר להתגבש אישיותית במנותק מקשרים משפחתיים.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.findarticles.com/p/articles/mi_m2248/is_140_35/ai_70777828/ Revisiting The Imaginary Audience And Personal Fable Constructs Of Adolescent Egocentrism: A Conceptual Review] מאת Lesa Rae Vartanian

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסיכולוגיה התפתחותית