OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
CMTS

CMTS
Cable Modem Termination System - CMTS (בתרגום חופשי: מערכת מיסוּף מודמי כבלים), הוא סוג ציוד תקשורת מחשבים המשמש לאספקת שירותי נתונים רחבי-סרט, כגון אינטרנט ו-Voice over IP למנויים של חברת תקשורת כבלים. 
בדומה לרכיבי מיסוּף נוספים בארכיטקטורת רשתות מחשבים, תפקידו של CMTS הוא לגשר, הן פיזית והן לוגית, בין סוגים שונים של מערכות תקשורת. ברשתות כבלים - מהצד האחד, רכיבי מרכז התקשורת של חברת הכבלים (Headend), ומהצד השני - מודמים המותקנים בבית המנוי (Subscriber). מרבית רכיבי ה-CMTS המופעלים על ידי חברות הכבלים עשויים לשרת עשרות-אלפי לקוחות כל אחד.

== אופן הפעולה ==
רכיב ציוד זה מנהל את כל תעבורת המידע המגיעה ממחשבי קצה המצויים באזור גאוגרפי מסוים, מנתב אותה אל ספקית האינטרנט ומבצע רישום של המודם ברשומות שלו. בנוסף, מתקשר ה-CMTS עם רכיבי CMTS אחרים בתצורת VPN (רשת פנימית) ואף עם רשת האינטרנט (רשת חיצונית).

תפקידיו העיקריים של ה-CMTS הם:

* אימות מודם הכבלים ורישומו ברשומות מסד הנתונים שלו:
:בשלב ראשוני, מבצע ה-CMTS אימות נתונים ללקוח מול מסד הנתונים של חברת הכבלים על פי כתובת ה-MAC של המודם. לכל CMTS רשימה משלו ולכן אם יועבר מודם מסוים מאזור גאוגרפי אחד לאזור אחר, המנוהל על ידי CMTS שונה, לא יתאפשר אימות נתוני המודם, כיוון שזה אינו מופיע ברשומות ה-CMTS החדש.

* קביעת "איכות השירות" (QoS):
:על פי הסכם בין הלקוח לחברת הכבלים או בין ספקית האינטרנט לחברת הכבלים (נקרא גם SLA), מוקצה למודם המתחבר ל-CMTS רוחב-פס להורדת נתונים (Downstream) ורוחב-פס להעלאת נתונים (Upstream), הנקראים גם בהתאמה ערוץ הלוך וערוץ חזור. הגדרות אלו הן פרטניות לכל מודם ומפעילי ה-CMTS יכולים לשנותן על פי צורך, אם כי בדרך כלל הן נקבעות על פי תקן ה-DOCSIS.

* ניתוב מידע והקצאת כתובות IP:
:ה-CMTS משתמש בשרת או במספר שרתי DHCP על מנת להקצות כתובות IP למודמי הכבלים המחוברים אליו. בישראל, יהיה סוג כתובת ה-IP שתוקצה למודם תלוי בפרופיל החיבור לאינטרנט של אותו המנוי, המוגדר אצל ספקית האינטרנט ("חייגן"/"ללא חייגן"). בהתאם לתנאים שנקבעים מול הלקוח, שולחת ספקית האינטרנט לחברת הכבלים קובץ עדכון בדבר מצב הפרופיל הנבחר. במידה והוגדר פרופיל "חייגן", תוקצה למודם כתובת IP המשויכת לרשתות LAN (שתחיליתה 172). במידה והוגדר פרופיל "ללא חייגן", תוקצה למודם כתובת ציבורית ("חוקית") לגלישה, מטווח כתובות ה-IP הרלוונטי לספקית האינטרנט דרכה מחובר הלקוח ומשלב זה תתאפשר עבורו גישה ישירה לאינטרנט. יש לציין כי במרבית מדינות העולם אין שיטת החיבור לאינטרנט בכבלים בחייגן נפוצה, ולכן במקרים אלו ינתב תמיד ה-CMTS למודם כתובת ציבורית לגלישה.

:לאחר שהוקצתה כתובת ה-IP, משמש ה-CMTS כנתב לכל דבר והוא הרכיב המרכזי המנתב את תעבורת המידע ממודמי הלקוחות (וממחשבי הקצה שלהם) אל נתבי ספקיות האינטרנט ומנתבי הספקיות חזרה אל המודמים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://searchnetworking.techtarget.com/definition/cable-modem-termination-system CMTS] - הגדרה מתוך אתר SearchNetworking

קטגוריה:ציוד לתקשורת מחשבים
יקב מרגלית

יקב מרגלית הוא יקב בוטיק ישראלי.

== אודות היקב ==
היקב הוקם בשנת 1989 על ידי הדוקטור לכימיה פיזיקלית יאיר מרגלית, אז הוציא לשוק לראשונה תשע מאות בקבוקים של יין קברנה סוביניון. אליו הצטרף בנו אסף והיה מיקבי הבוטיק הראשונים שפעלו במדינת ישראל. הוקם לראשונה כיקב זעיר במושב כפר בילו שעל יד רחובות וב-1994 עבר למיקומו הנוכחי בין חדרה לעמק חפר.

יאיר מרגלית עסק שנים רבות במחקר ולאחר הצלחת היקב התרכז ביצור יין, בכתיבה בנושא ובסדנאות לטעימת יין, הוא מרכז הפקולטה לייננות במכללת תל חי ומלמד בפקולטה להנדסת מזון בטכניון וכתב שני ספרים מקצועיים בתחום הכימיה של היין. אסף מרגלית למד חקלאות בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות, והתלמד בכרמים בקליפורניה. עובד נוסף ביקב הוא רמי ליבנה שעסק בדפוס ובגרפיקה ממוחשבת ועבר לעשיית יין.

היקב מתמקד ביצור יין מזני בורדו: קברנה סוביניון, מרלו וקברנה פרנק ומשנת 1995 החלו גם לייצר יין מענבי שרדונה, פטיט סירה וסירה. מרגלית ייצרו גם יין מעינב הקריניאן. הוא מייצר יין משלוש סדרות: ספיישל רזרב ומרגלית (יינות זניים) ובורדו אניגמה (ממסך).

יקב מרגלית מוציא לשוק כעשרים אלף בקבוקים בלבד מדי שנה, זאת על מנת להעניק טיפול אישי וקפדני. מענבים שנקטפים בקדיתא שבגליל העליון בגובה 800 מטרים מעל פני הים וענבי קברנה פרנק מכרמי בנימינה. הגפנים גדלות ללא השקיה.

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* [https://grape-man.com/יקב-מרגלית.html יקב מרגלית], באתר "איש הענבים", 18 במרץ 2017
* 
* 
* חיליק גורפינקל, [http://www.nrg.co.il/online/55/ART1/791/369.html ברנשים וחלומות: יקב מרגלית], nrg, 23 בספטמבר 2009
* 
* 
* גיתית רוברמן, [https://web.archive.org/web/20100829180043/http://gallery.preker.co.il/israelwines-old/יקב-מרגלית-מהו-סודו-a-13.html יקב מרגלית - מהו סודו?], אוקטובר 2004, באתר היין הישראלי
* רננה פרס, [https://web.archive.org/web/20100727194108/http://www.chefs.co.il/Index.asp?ArticleID=482&CategoryID=125&Page=1 אנשי האוכל: יקב מרגלית], "על השולחן" גיליון 189
* [https://web.archive.org/web/20110321050309/http://www.wines-israel.co.il/ascrolling%20news/8325.php ציוניו של רוברט פרקר ליינות ישראל], באתר היין הישראלי
* [http://www.preker.co.il/israelwines/margalit על יקב מרגלית] באתר IsraelWines

מרגלית
שישיות טננט

שישיות טננט הוא טורניר כדורגל אולמות שנתי שנערך בחודש ינואר בין השנים 1984 ו-1993 בהשתתפות קבוצות כדורגל סקוטיות, בדרך כלל מליגת העל הסקוטית, לעיתים מליגות נמוכות יותר בסקוטלנד ופעם אחת השתתפה בו גם מנצ'סטר סיטי האנגלית. הטורניר היה ממומן על ידי מבשלות הבירה טננט קלדוניאן ואורגן על ידי התאחדות הכדורגל הסקוטית. כאשר הפסיקו המבשלות במימון התחרות ב-1993, הופסק הטורניר.

מבנה התחרות היה משתנה בהתאם למספר הקבוצות המשתתפות, אך במרבית השנים כלל 2 בתים של 5 קבוצות, כאשר מכל בית היו עולות שתי הראשונות למשחקי נוק אאוט בשלב חצי גמר ומשחק גמר בין המנצחות. בשנתו הראשונה שוחק הטורניר בקואסטרס ארנה (Coasters Arena) בפאלקירק. ב-1985 שוחק הטורניר באינגליסטון שואוגראונד (Ingliston Showground) בסמוך לאדינבורו, והחל משנת 1986 עד לביטולו, שוחק הטורניר במרכז התערוכות והכנסים הסקוטי בגלאזגו.

==חוקי המשחק==
חוקי המשחק השתנו מעט במהלך השנים, והחוקים המובאים הם אלו שהיו תקפים בטורניר האחרון ב-1993. רבים מהחוקים אומצו מכדורגל האולמות בארצות הברית, שבתורו אימץ הרבה מחוקיו מענף ההוקי קרח.

:*מגרש בגודל של כ-65 * 28 מטרים הורכב במיוחד לטורניר, כולל לוחות הוקי קרח וזכוכית אקרילית בהיקף המגרש בגובה של כ-2.5 מטרים. השערים הורכבו בתוך הקירות, בניגוד להוקי קרח בו קיים מרווח בין השער לגבול המגרש האחורי.
:*סגלי הקבוצות כללו עד 12 שחקנים, מתוכם לא יותר מ-6 שיחקו על המגרש בכל רגע. מספר החילופים היה בלתי מוגבל וניתן היה לערכם בכל עת.
:*המשחקים בשלב הבתים כללו 2 מחציות 7.5 דקות כל אחת. במשחקי הנוק-אאוט נמשכה כל מחצית 10 דקות. בתום משחק שהסתיים בתוצאת תיקו, הוכרע המשחק בדו-קרב פנדלים, גם בשלב הבתים. עם זאת, עבור ניצחון בפנדלים הוענקו למנצחת 2 נקודות במקום 3 המוענקות על ניצחון בזמן החוקי.
:*שני קווים צהובים חילקו את המגרש ל-3 חלקים. על השחקנים היה להיות בתוך חלק המגרש של היריבה כדי להבקיע וכן היה בתוקף חוק האוסר על מסירות מחלק המגרש הראשון עד לחלקו השלישי.
:*בכל שער הוקצה אזור מיוחד, בו היה מורשה לשחק רק השוער המגן עליו. אם שחקן שדה של אותה הקבוצה היה נכנס לאזור, היה נפסק פנדל לטובת הקבוצה היריבה.
:*שוערי הקבוצות יכלו להחזיק בכדור במשך 6 שניות בלבד. חוק זה אומץ על ידי פיפ"א לכדורגל שדה רגיל מאוחר יותר.
:*על הקבוצות היה להשאיר לפחות 2 שחקנים בחלק המגרש של היריבה (שחקן אחד עד 1991), אחרת היה נפסק פנדל לטובת הקבוצה היריבה.
:*שחקנים שהוצג להם הכרטיס הצהוב היו מורחקים ל-2 דקות מהמגרש. מעבר לעבירות הרגילות, יכלו השחקנים לקבל כרטיס צהוב גם עבור בעיטת הכדור באופן מכוון אל מעל לגבולות המגרש לבזבוז זמן.

==הזוכות==
*1984: גלאזגו ריינג'רס
*1985: הארטס
*1986: אברדין
*1987: אברדין
*1988: דנדי
*1989: גלאזגו ריינג'רס
*1990: היברניאן
*1991: הארטס
*1992: סלטיק
*1993: פרטיק ת'יסל

טננט
קטגוריה:תחרויות כדורגל לא פעילות
אריה שנקר

אריה שנקר נואם בטקס הנחת אבן הפינה לבית הספר המקצועי על שמו, 1945
הנחת אבן הפינה למרכז התעשייה על שמו בבני ברק, 1947
קברו של אריה שנקר בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב
אריה שנקר (1877 – 3 באוקטובר 1959) היה תעשיין, מחלוצי תעשיית הטקסטיל בישראל והנשיא הראשון של התאחדות התעשיינים בישראל.

== ביוגרפיה ==

=== ראשית חייו ===
שנקר נולד סמוך לפוהרבישצ'ה שבפלך ויניצה באוקראינה, כבן למשפחת חסידים (אביו - בן ציון), שהתייחסה לאדמו"ר רבי שמעון מרוז'ין. בנערותו היה פעיל בארגונים ציוניים בעירו.

=== בארץ ישראל ===
שנקר עלה לארץ ישראל מרוסיה בשנת 1924, והיה ליזם ולתעשיין, מחלוצי תעשיית הטקסטיל בארץ ישראל. בשנת 1925 רכש את בית החרושת לודז'יה, שעמד ברחוב נחמני 43 בתל אביב, והפך אותו למפעל מצליח. בשנת 1935 הועתק המפעל לשכונת "אגרובנק" (לימים אחת משכונות חולון) והיה לאחד מהמפעלים הבולטים בארץ ישראל של תקופת המנדט. תוצרתו נשלחה לאסיה ולאירופה. אחיינו, בן ציון שנקר, עבר לחולון עם משפחתו בעקבות העתקת המפעל והפך לאחד ממקימי העיר חולון.

הקים את ארגון "התאחדות בעלי התעשייה בארץ ישראל" (כיום התאחדות התעשיינים) והיה נשיאו.

אריה שנקר נפטר בתל אביב בב' בתשרי תש"ך (1959) ונטמן בבית הקברות טרומפלדור בתל אביב.

=== הנצחה ===
על שמו נקרא אזור התעשייה קריית אריה במערב פתח תקווה (ורחוב באזור תעשייה זה), שנקר - בית ספר גבוה להנדסה ולעיצוב, שהוקם בשנת 1970 ברמת גן, בניין הפקולטה לפיזיקה ולכימיה באוניברסיטת תל אביב ורחובות במפרץ חיפה, בחולון ובהרצליה פיתוח.
כמו כן, משנת 1980 מעניקה התאחדות התעשיינים את "אות יקיר התעשייה" הנקרא על שמו לתעשיינים ותיקים על תרומתם לפיתוח התעשייה במדינת ישראל.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.industry.org.il/?CategoryID=1960&ArticleID=3329 על אריה שנקר], באתר התאחדות התעשיינים
* [https://www.youtube.com/watch?v=IbFzfmGEECs&list=TLJpiFpFnOOMg#t=28 טקס אבן הפינה לבית ספר מקצועי על שם שנקר], יומני כרמל, נובמבר 1945 <small><small>(התחלה 0:28)</small></small>
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:תעשיינים ישראלים
קטגוריה:נשיאי התאחדות התעשיינים
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:אזרחי כבוד של תל אביב-יפו
קטגוריה:אזרחי כבוד של חולון
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1877
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1959
סוף היום

סוף היום הוא אלבום הסולו החמישי של המוזיקאי והזמר הישראלי מתי כספי, שיצא בשנת 1981.

אלבום זה נחשב לאחת מההפקות היקרות והגדולות ביותר שנעשו בישראל בתחום המוזיקה הפופולרית. במסגרת זו התארחו בו טובי הזמרים והנגנים הישראלים באותה העת וכן תזמורת כלי נשיפה וקבוצת נגנים חברי התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

את מחצית משירי האלבום כתב הפזמונאי אהוד מנור, כשאת השאר כתבו שמרית אור, יעקב גלעד ונתן זך. כספי הלחין, עיבד והפיק מוזיקלית את כל שירי האלבום.

== רקע ==
לאחר כחמש שנים בהן התרכז כספי בהפקתם של אלבומים לאחרים ובהקלטתם של שני אלבומים: "צד א' צד ב'" (1978) ו"צד נוסף" (1980), שעיקרם לא היה חומר חדש, יצא בשנת 1981 אלבום הסולו החמישי של כספי, "סוף היום". כבאלבומיו הראשונים של כספי, גם באלבום זה לא כתב כספי את המילים לשירים. קדמו להקלטת האלבום הקלטתם של מספר שירים בשלהי שנות ה-70, ובהם "תופים השניים" ו"פרלוד (השלום)", שנגנזו על ידי כספי. ("השלום" הוקלט מחדש לאלבום "את האשה שלי" ב-2005.)

להוציא "שיר" ו"מי ששר", כל שירי האלבום מתארים קשיים, כשרבים מהם נוגעים להתפוררותה של הזוגיות במערכת יחסים. דומה כי גם תמונת העטיפה של האלבום מעידה על היות האלבום צומת דרכים בחייו של כספי.

בין היתר מכיל האלבום לחני סמבה ורגיי, שיר בסגנון מחזות הזמר האמריקניים וכמה שירי רוק-פאנקי. לכספי, שניגן כהרגלו בקלידים, גיטרות וכלי הקשה הצטרפו חיים רומנו בגיטרות, ז'אן פול זימבריס בתופים, קובי כהן בבס, וכן צמד הפרברים והזמרות נורית גלרון ומזי כהן בקולות רקע. בחלק גדול מהשירים נעשה שימוש גם בהרכב כלי נשיפה, ובהרכב נגני כלי מיתר מהתזמורת הפילהרמונית הישראלית, ואפילו נבל. ההיכרות של כספי עם המוזיקה הברזילאית מצאה את ביטויה בין היתר ברשימה הארוכה של כלי ההקשה המיוחדים בהם ניגן כספי באלבום זה: סורדו, ויברוסלב, רקו רקו, אפושה, אגוגו ועוד.

האלבום הניב מספר רב של שירים שהפכו לקלאסיקות מייד עם יציאת האלבום. בהם ניתן למנות את "שיר", "עוד תראי את הדרך", "מי ששר", ו"ימי בצורת" במקצב הרגאיי.

==שירי האלבום==

==קרדיטים==
*מתי כספי - תופים, כלי הקשה, גיטרות, בס, סינטיסייזר, פסנתר פנדר, פסנתר, קלוינט, אורגן, טמבורין, אקורדיון, מחיאות כפיים, קולות
*ז'אן פול זימבריס - תופים, כלי הקשה
*חיים רומנו - גיטרה חשמלית
*קובי כהן - גיטרה בס
*רות מעייני - נבל
*מורטון קם - סקסופונים
*פטר ורטהיימר - סקסופונים
*תזמורת כלי נשיפה - חצוצרות, טרומבונים, סקסופונים
*קבוצת נגנים חברי התזמורת הפילהרמונית הישראלית - כנורות, ויולות, צ'לים
*אריק סיני - מחיאות כפיים
*דני רובס - מחיאות כפיים
*הפרברים: אורי הרפז ויוסי חורי - קולות
*נורית גלרון - קולות
*מזי כהן - קולות
*דורין כספי - קולות
*יוריק בן דוד - קולות, מפיק
*אבי גנור - צילום עטיפה
*מנחם רגב - עיצוב עטיפה

==קרדיטים לפי שיר==
*עוד תראי את הדרך
**תופים, קונגס, בונגוס, גיטרה בס, סינטיסייזר, גיטרה אקוסטית, גיטרה חשמלית, פסנתר פנדר רהודס, פסנתר, קלרינט, אורגן, טמבורין - מתי כספי
**מחיאות כף - אריק סיני, דני רובס, מתי כספי [הקליט - פרנקי]
**קולות רקע - יוריק בן-דוד, מתי כספי.
*רגיי של עברי
**תופים, קונגס, רוטו-טם, גיטרה אקוסטית, קלרינט, סינטיסייזר, פסנתר פנדר רהודס - מתי כספי
**קולות ב-"אההה....." - יוריק בן-דוד, מתי כספי.
**כלי נשיפה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.matticaspi.co.il/albums/twilight.shtml דגימות ומילות שירי האלבום באתר הרשמי של מתי כספי]

קטגוריה:אלבומי 1981
קטגוריה:אלבומי מתי כספי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני טריטון
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי מתי כספי
ברוך חייט

הרב צ'ייט בטיול של ישיבת מערבא 2010
הרב חַייִם בָּרוּך חַייָט (צֵ'ייט) (באנגלית: Baruch Chait; נולד בכ"ב באדר ה'תש"ו, 23 בפברואר 1946) הוא מייסד וראש ישיבת מערבא, מוזיקאי ומלחין מוזיקה חסידית, ומחבר ספרים.

==ביוגרפיה==
נולד בארצות הברית, לאמו אסתר ואביו הרב משה דוב, לשעבר ראש ישיבת חפץ חיים בירושלים. את לימודיו התורניים השלים בישיבת חפץ חיים בניו יורק. קיבל סמיכה לרבנות מראש הישיבה הרב אלתר חנוך הניך ליבוביץ.

חייט היה המנהל החינוכי של הישיבה התיכונית מתיבתא אור תורה בריברדייל, בראשותו של הרב שלמה ריסקין. בסוף שנות ה-70, בגיל 32, עלה לישראל עם משפחתו. באמצע שנות ה-80 ייסד את ישיבת מערבא שבישוב מתתיהו ומאז הוא עומד בראשה.

=== קריירה מוזיקלית ===
הקריירה המוזיקלית שלו כמבצע וכמלחין החלה בארצות הברית בסוף שנות השישים, כמנהיג להקת The Rabbi's Sons "בני הרבנים". לאחר פירוק הלהקה הקים את ההרכב "קול סלוניקה", ששילב שירים חסידיים עם מוטיבים של מוזיקה יוונית.

ב-6 באוקטובר 2021 (ל' חשוון תשפ"ב) נערך בבנייני האומה מופע הצדעה מיוחד לחייט לרגל 50 שנות יצירה<ref></ref>.

==== לחניו ====
חייט הוא מלחינם של שירים חסידיים ידועים, בהם "לא אמות כי אחיה", "רחם בחסדך", "ואני בחסדך בטחתי", "ברוגז רחם תזכור" בביצוע מרדכי בן-דוד, "כל העולם כולו", "מי האיש" לפסוקים י"ג–ט"ו בתהילים ל"ד, "אל ההודאות" ו"אברהם יגל" בביצוע אברהם פריד.

ב-17 בדצמבר 2020 יצא הסינגל-קליפ לשיר "ותן שכר טוב", אותו הלחין חייט, ומילותיו מתפילת שמונה עשרה. בקליפ משתתפים מקהלת תלמידי ישיבת מערבא, וכן בנו של חייט אליהו<ref></ref>.

חייט כתב מספר ספרים תורנים למבוגרים ולילדים (ראו להלן).

==חיים אישיים==
נשוי לפאולה ואב ל-11 ילדים. מתגורר בשכונת הר נוף בירושלים.

== בין ספריו ==
חלק מהספרים נכתבו במקור באנגלית כמפורט להלן.
* ל"ט מלאכות של שבת (The 39 Avoth Melacha of Shabbat)
* מסע הפלאות למידות הטובות (The Incredible Voyage To Good Middos)
* האוצר הגנוז באי של תיקון המידות (The Lost Treasure Of Tikun HaMiddos Island)
* המלכודת המסוכנת של שודדי הים המושחתים (The Terrifying Trap of the Bad Middos Pirates)
* הגדה של פסח (The Katz' Passover Haggadah)
* פלאי האלף בית (אותיות – My Friends The Alef Beis)
* כפר התורה (Torah Town)
* לכתך אחרי במדבר
*האחדים והאפסים
*משמרי ברוך (נערך על ידי תלמידיו)
* Don't Let Small Problems Ruin Your Happiness
* צללי הפיראטים

הספרים אוירו על ידי גדי פולק, מלבד ספרו הראשון, "ל"ט אבות מלאכה", שאויר על ידי יוני גרשטיין.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20100921104727/http://www.themarker.com/tmc/article.jhtml?ElementId=skira20100916_23901 101 משפיעים לטובה - חינוך ואקדמיה - ברוך חייט, ראש ישיבת מערבא], מגזין דה-מרקר, 16 בספטמבר 2010

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמריקאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת חפץ חיים-ניו יורק
קטגוריה:זמרים חסידיים אמריקאים
קטגוריה:חרדים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:מלחיני מוזיקה חסידית
קטגוריה:מלחינים יהודים אמריקאים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:ראשי ישיבות תיכוניות
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
רפי קוצר

רפאל (רפי) קוצר (8 בנובמבר 1924 - 23 במרץ 2005) היה ממקימי ארגון נכי צה"ל.

לחם בהגנה ובצה"ל במלחמת העצמאות ובסוף המלחמה נפצע. לאחר פציעתו הקים את ארגון נכי צה"ל ועמד בראשו. בשנות החמישים והשישים מילא מגוון תפקידים בקיבוץ הארצי ובמפ"ם ואחר כך עסק בתפקידי ניהול שונים.

== קורות חייו ==
רפאל קוצר בתעודת מפקד הקומנדו, 1948
רפי קוצר במבצע חירם
קוצר נולד בניטרה שבסלובקיה. בתחילת מלחמת העולם השנייה עלה לארץ ישראל עם הוריו, והצטרף לחברת נוער בקיבוץ שער הגולן.

== שירותו בהגנה ובצה"ל ==
קוצר שירת בהגנה ובפרוץ מלחמת העצמאות נמנה עם ראשוני הלוחמים של חטיבת גולני. לחם בקרבות משמר העמק, גשר וצמח. כמו כן הקים את "מחלקת הקומנדו" של גדוד 12 (ברק), שהייתה גלגולה הראשון של סיירת גולני, ופיקד עליה במהלך קרבות סג'רה, הקרב על קיבוץ גשר ומבצע חירם. לקראת תום מלחמת העצמאות נפצע קוצר קשה ברגליו בקרבות באזור פתחת רפיח.

== פעולתו במסגרת ארגון נכי צה"ל ==
בזמן ששכב בבית החולים הקים יחד עם קבוצת חברים את "ועד הפעולה של הנכים", גוף שניסה לטפל במצוקותיהם של נכי המלחמה. באותה תקופה נעדרה מדינת ישראל הצעירה תשתית ארגונית לטיפול ושיקום נכים, וצה"ל ומשרד הביטחון התקשו להתמודד עם מצוקות הנפגעים. בשנת 1949 נחקק בכנסת "חוק הנכים (תגמולים ושיקום)" וקוצר היה מגיע לישיבות ועדת העבודה והרווחה של הכנסת באלונקה כדי להשתתף בדיונים שליוו את ניסוח החוק. כיהן כיו"ר הראשון של ארגון נכי צה"ל עד שנת 1951.

פרסם את הספר "חזרה לחיים – מארגון נכי מלחמת השחרור לארגון נכי צה"ל".

== לקריאה נוספת ==
* רפי קוצר, "חזרה לחיים – מארגון נכי מלחמת השחרור לארגון נכי צה"ל", תל אביב: הוצאת ארגון נכי צה"ל, 2006.
* בנימין עציוני (עורך), "אילן ושלח - דרך הקרבות של חטיבת גולני", הוצאת מערכות, 1950.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20120114010531/http://golani.millenium.org.il/Web/Units/Palsar/UnitCommanders/2255.aspx רפי קוצר], באתר גדוד הסיור של חטיבת גולני.
* 
* [https://web.archive.org/web/20070928135434/http://www.golani.co.il/Info/hi_show.aspx?Id=2932 קרבות גשר ולוביה], באתר חטיבת גולני.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:מפקדי סיירת גולני
קטגוריה:פעילי מפ"ם
קטגוריה:שער הגולן: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2005
קטגוריה:חיילי חטיבת גולני במלחמת העצמאות
חולצה אדומה

רוב הפרקים של [[מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית נפתחים בשיגור משלחת לכוכב לא מוכר, שמרבית הקצינים לובשי החולצות האדומות שבה לא שורדים עד סוף הפרק]]
[[לוטננט לסלי אשר מצא את מותו בסופו של פרק של מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית]]
חולצה אדומה (אנגלית: Redshirt) הוא כינוי האופייני לדמות בדיונית בסדרות מדע בדיוני (אך גם לסוגות אחרות) שייעודה היחיד הוא מוות מהיר ואלים זמן קצר לאחר הצגתה. לובשי החולצות הם כלי עלילתי שנועד להמחיש את הסכנות הרבות שבפניהן עומדות הדמויות הראשיות מבלי להורגן. מקור המושג בסדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים": קציני האבטחה לבשו חולצות אדומות ובדרך כלל נהרגו בנסיבות אלה.

ב"מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" הגדיר צבע בגדי הדמויות את תפקידן או תחום התמחותן. אדומי החולצות השתייכו למחלקת ההנדסה או האבטחה, ו"נטו" באופן יחסי להיהרג יותר משאר הדמויות בסדרה. לרוב, צוות הנחיתה כלל כמה דמויות מרכזיות (כמו קפטן קירק וספוק) וקצין זוטר או שניים שמעולם לא נראו בעבר, לבושים בחולצה אדומה הנהרגים עד סוף המשימה, לרוב תוך דקות. עם זאת, הדמות הראשונה שמתה באופן זה לבשה חולצה כחולה. ההבחנה בין סוגי הדמויות קלה במיוחד כיוון שבין הדמויות הקבועות רק סקוטי ואוהורה לבשו אדום. היעדר דמויות קבועות ממחלקת האבטחה הפך הופעת כל דמות כזו לסימן לבאות.

בסדרות הבת לבשו קציני הביטחון חולצות צהובות, ואנשי רפואה הניתנים להקרבה חולצות כחולות, ובכל זאת נותר "חולצה אדומה" המונח הגנרי לתיאורם. דמויות אלו זכו לכינויים שונים: "הצוער שניתן לוותר עליו", "צוער פלמוני", "צוער בשר תותחים", "חבר המשלחת החמישי (וכן השישי)" ואף "סרן קלינקס", סמל לתפקודם החד-פעמי.

הדמות המנוגדת לחולצה האדומה היא דמות מסוג וודג', על שם וודג' אנטילס, דמות משנית ששרדה בכל שלושת סרטי מלחמת הכוכבים (באנגלית Wedge משמעו יתד).

עשרות פארודיות, ציטוטים והתייחסויות לנושא הופיעו במגוון סדרות, סרטים, ספרים ומשחקים, ובהם "אבודים", "איש משפחה", "פיוצ'רמה" ו"סטארגייט".

== ראו גם ==
* עקרון קליעת הרעים

== קישורים חיצוניים ==
* שלמקו, [http://starbase972.com/2015/08/02/1127/ חולצות אדומות/ג'ון סקאלזי], באתר סטארבייס972, 2 באוגוסט 2015
* 
* 

קטגוריה:מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית
קטגוריה:מסע בין כוכבים - דמויות
קטגוריה:דמויות ספרותיות
קטגוריה:מדע בדיוני
קטגוריה:סטריאוטיפים ודעות קדומות
אדומה
כשות השדות

שטח נגוע בכשות השדות
כְּשׁוּת הַשָּׂדוֹת (שם מדעי: Cuscuta campestris, בעבר נקרא גם "כשות השדה") הוא צמח טפיל מסוג כשות ממשפחת החבלבליים. מוצאו באמריקה הצפונית, והוא הגיע לישראל בתחילת המאה ה-20.

הצמח חסר עלים. גבעוליו דמויי החוטים, פרחיו ופירותיו כולם בצבע צהוב, הבולט למרחוק בשטחים נגועים.

מקור השם העברי בארמית, והוא מוזכר בתוספתא ובתלמוד: 

ברפואה העממית הערבית בארץ ישראל משמשים מיני כשות לריפוי מחלות בדרכי השתן, ולריפוי סרטן בדרכי העיכול. 

צמח בעל שם דומה, כשותנית, משמש בתעשיית הבירה, (באנגלית: hop), אך הוא שייך לסדרה אחרת, ורדנאים.

==מקורות==
* עזריה אלון (עורך), אנציקלופדיית "החי והצומח של ארץ ישראל", משרד הביטחון – ההוצאה לאור, החברה להגנת הטבע, 1983; כרך 11 - צמחים בעלי פרחים ב', הערך "כשות השדה", עמ' 41
* [http://www.starmed.co.il/HealingPlants/115 כשות השדות] באתר "מרכז הרופאים המומחים"

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:צמחים טפיליים
קטגוריה:חבלבליים
קטגוריה:ארץ ישראל: צמחים מטפסים
מלבי

מלבי עם [[מי ורדים]]
מלבי (מערבית: مُهلّبية, תעתיק: מוּהַלבּיה; תעתיק מדויק: מהלביה; שמות נוספים בערבית: محلبية (מחלביה), مهلبية (מהלביה), محلاية (מחלאיה), محلبيه (מחלביה), محلبي (מחלבי)) הוא פודינג מוצק שנהוג במטבח הערבי, במטבח הטורקי ובמטבח היווני, ומוגש כקינוח. את המלבי מכינים כיום על בסיס מים או חלב, לעיתים בתוספת שמנת, ומסמיכים אותו עם עמילן תירס. המלבי ממותק ומתובל במי ורדים או מי זהר. לאחר קירור המלבי נקרש וניתן להגישו בכוס או הפוך על צלוחית. המנה פופולרית בכל רחבי המזרח התיכון, ובעיקר בטורקיה, סוריה, ישראל ולבנון.

מקור הקינוח אינו ידוע, אך סיפורי עם מייחסים את המצאתו לטבח פרסי אלמוני שבישל עבור מצביא ערבי בן המאה השביעית בשם אל-מוהאלאב אבן אבי סופרה, על שמו נקראת המנה. במקור השם מוהאלביה התייחס לשלוש מנות שונות אך דומות: חלב שהוסמך עם קמח אורז, אורז שבושל עם עוף וחלב, וחביצת ביצים ללא אורז. המתכון הראשון המתועד למנה זו נכתב על ידי אבן סיאר אל-וראק.

בתקופת האימפריה העות'מאנית התקיימו שני מתכונים למאכל, שנקרא בטורקית מוהלבי (טורקית: muhallebi). המתכון המוקדם, המתוארך למאה ה-15 מכיל עוף ומוגש עד היום בטורקיה תחת השם טבוּק גוֹאסוּ (מטורקית: Tavuk göğsü), והמאוחר יותר, שהופיע לראשונה בשנת 1530, לא כלל עוף ובושם במי ורדים בדומה למלבי המודרני.

בישראל מוגש המלבי לרוב כשעליו פתיתי קוקוס, שברי בוטנים או פיסטוקים וסירופ מתוק ואדום בטעם מי ורדים, בנוסף לכך קיימת בישראל גם גירסאת פרווה למלבי, אשר עשויה מחלב שקדים במקום מחלב רגיל. 

למלבי גם גרסה אירופית המכונה בּלאנְמַנְגְ' (מצרפתית: Blancmange, מילולית: "אוכל לבן") שמתובלת לרוב בתמצית שקדים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קינוחים
קטגוריה:פודינג
קטגוריה:המטבח הערבי: קינוחים
קטגוריה:המטבח הישראלי: קינוחים
קטגוריה:המטבח הטורקי: קינוחים
רוברט פיקלני

רוברט פיקלני (צרפתית: Robert Pikelny; 9 בפברואר 1904 – 23 ביולי 1986) היה צייר יהודי-צרפתי.

==ביוגרפיה==
פיקלני נולד ב-1904 בלודז' שבפולין למשפחה יהודית. ב-1908 עבר להתגורר עם הוריו ב-מוסקבה. החל להתעניין בציור בזכות גלריית טרטיאקוב בעירו; הוריו קנו לו שם רפרודוקציות שקישטו את חדרו בילדותו. כנער הכיר את הזרם החדש של הציירים הרוסים, "Le Valet de Carreau", שהושפעו מסגנון ציור פוביסטי וקוביסטי. הוא למד ציור אצל איליה מקנוב (Ilja Machkoff) מקבוצה זו. 

ב-1922, בגיל 17, נסע לווינה וברלין ואחר כך לפריז כדי ללמוד ציור ב-École de Paris. הוא פגש סטודנטים יהודים נוספים ממזרח אירופה, בהם לזאר וולוביק (Lazare Volovick) וז'אן פוני (Jean Pougny, 1892 - 1956). פוני תמך בו בזמן לימודיו ובתקופה קשה אחר כך, כשחי ערירי בפריז.

במהלך לימודיו אייר וכתב מאמרים על אמנות עבור מספר עיתונים וירחונים. נישא לדוגמנית אליאן סטיינוויל (Eliane Steinville).

במהלך מלחמת העולם השנייה עבר לדרום צרפת, ובתום המלחמה חזר לפריז. בהמשך סייר באיטליה, ספרד וטורקיה. 

סגנונו של פיקלני היה מודרני - Art Moderne. הוא השאיר אחריו ציורים רבים בצבעי שמן על בד וצבעי פסטל.

ב-1999 נערכה במשך חודש תערוכה כללית במוזיאון לארכאולוגיה באיטליה שנקראה "Les début de l'art moderne" (תחילת האמנות המודרנית), בה הוצגו עבודותיהם של הציירים היהודים שלמדו ב-École de Paris, ובהם פיקלני.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20080527040917/http://www.ecoledeparis.org/artists/view/robert_pikelny רוברט פיקלני], באתר "École de Paris"

קטגוריה:ציירים צרפתים
קטגוריה:ציירים יהודים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1904
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1986
תאומים (סרט)

תאומים (באנגלית: Twins) הוא סרט קומי משנת 1988 בבימויו של איוון רייטמן ובכיכובם של ארנולד שוורצנגר ודני דה ויטו.

==תקציר העלילה==
קבוצת מדענים מנסה סוג חדש של הפריית מבחנה במטרה ליצור את האדם המושלם, כאשר הזרע נלקח ממספר גברים שנחשבים לעילית בתחומם (אתלטים, מדענים וכדומה). שלא כמתוכנן נולדים תאומים שאינם זהים כלל. התאומים מופרדים, התינוק שמיועד להיות "האדם המושלם", ג'וליוס בנדיקט (שוורצנגר), גדל על אי ולומד שפות, ספרות ומדעים. לעומתו, התינוק ה"לא מוצלח", וינסנט בנדיקט (דה-ויטו), נמסר לבית יתומים ולאחר עזיבתו את בית היתומים הוא מסתבך עם העולם התחתון.

ג'וליוס, עוזב את האי על מנת לפגוש את אחיו, ולאחר שהוא מוצא אותו הוא משכנע אותו למצוא ביחד את אמם. במהלך חיפושיהם הם לומדים להכיר האחד את השני. הם מוצאים את מי שחושבים שהיא אמם בכפר אומנים אך מתברר להם שהאישה שהם חושבים לאמם נפטרה. וינסנט גונב מכונית ומגלה במקרה שתא המטען במכונית מכיל המצאה טכנולוגית גנובה שמסייעת בתפעול מטוסים בשווי חמישה מיליון דולר.

וינסנט יוצר קשר עם פושע שמשלם לו על ההמצאה ובעל המכונית שהיה אמור לקבל את הכסף רודף אחרי וינסנט, ג'וליוס שניחן בחוש למצוא את אחיו התאום מוצא אותו וביחד הם מביסים את בעל המכונית מחזירים את הכסף ומגלים שאמם לא נפטרה כפי שחשבו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי 1988
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:תאומים באמנות
קטגוריה:אימוץ בתרבות ובאמנות
אולימפיאדה (יחידת זמן)

שרידי האצטדיון האולימפי ב[[אולימפיה]]
היאבקות, על כד יווני עתיק
האולימפיאדה (ביוונית: Ὀλυμπιάς – אולימפיאס) הייתה מחזור בן ארבע שנים בין המשחקים האולימפיים שנערכו ביוון העתיקה, ששימש בעקיפין בתיארוך השנים. בתקופה המודרנית (החל מסוף המאה ה-19 וראשית המאה ה-20) משמש המונח לתאר את התקופה שמתחילה ב-1 בינואר בשנה שבה מתקיימים משחקי הקיץ האולימפיים (שגם אותם מקובל לכנות בעברית "אולימפיאדה") ומסתיימת ב-31 בדצמבר בשנה שלפני המשחקים הבאים. מאחר שהאולימפיאדה המודרנית הראשונה החלה בשנת 1896, המחזור הראשון של האולימפיאדה החל בשנה זו והסתיים בשנת 1899 וכן הלאה. האולימפיאדה ה-33 החלה בשנת 2024.

== האולימפיאדה ביוון העתיקה==

אולימפיאדת לונדון 2012

על פי פוליביוס בספרו "היסטוריה", תקופת ארבע השנים של האולימפיאדה החלה עם המשחקים האולימפיים שנערכו באולימפיה שביוון. 

האולימפיאדה הראשונה נערכה בשנת 776 לפנה"ס ומשנה זו נספרת תקופת האולימפיאדה.
ובהתאם לוח השנה של האולימפיאדה נספר כדלקמן:
: שנה 1 של אולימפיאדה 1 היא שנת 776/775 לפנה"ס,
: שנה 2 של אולימפיאדה 1 היא שנת 775/774 לפנה"ס,
: שנה 3 של אולימפיאדה 1 היא שנת 774/773 לפנה"ס,
: שנה 4 של אולימפיאדה 1 היא שנת 773/772 לפנה"ס,
: שנה 1 של אולימפיאדה 2 היא שנת 772/771 לפנה"ס,
... 
: שנה 3 של האולימפיאדה ה-194 היא שנת 1/2 לפנה"ס,
: שנה 4 של האולימפיאדה ה-194 היא שנת 1 לפנה"ס/1 לספירה,
: שנה 1 של האולימפיאדה ה-195 היא שנה 2/1 לספירה,
: שנה 2 של האולימפיאדה ה-195 היא שנה 3/2 לספירה.

ההיסטוריונים היוונים השתמשו בלוח זה על מנת לתארך את האירועים בתקופתם, אף שלא ברור מתי הפך הלוח ללוח שנה נפוץ ומקובל. 

תקופת האולימפיאדה החלה עם פתיחת המשחקים שנערכו בראש השנה היוונית - הירח המלא הראשון הקרוב ליום הארוך בשנה. בשנת 432 לפנה"ס, עם אימוץ המחזור המטוני שונה מועד תחילת האולימפיאדה.

עם ביטול המשחקים בשנת 394 לספירה, על ידי הקיסר הרומי תיאודוסיוס הראשון, בטל גם השימוש בשיטת האולימפיאדה, אשר הקיסר התייחס אליה כאל שיטה פאגאנית (עבודת אלילים).

ניתן לראות בשנת 1896, בה החלו המשחקים מחדש, את סוף השנה השלישית ותחילת השנה הרביעית של האולימפיאדה ה-668. השנה הנוכחית ({{שנה נוכחית}}) היא סוף השנה ה תחילת השנה ה של האולימפיאדה ה-.

==האולימפיאדה בתרבות==
האולימפיאדה (בצרפתית: ל'אולימפיאד) הוא שמן של מספר אופרות שעלילתן מתרחשת ביוון העתיקה.
==הערות שוליים==

קטגוריה:אולימפיאדה
קטגוריה:לוחות שנה
קטגוריה:יחידות זמן
השרירים המעוינים

השרירים המעוינים הם שני שרירים בגב: השריר המעוין הגדול (TA: Musculus rhomboideus major) והשריר המעוין הקטן (Musculus rhomboideus minor) המחברים את עצם השכם לעמוד השידרה. קווי המתאר המשותפים שלהם נראים כמעוין. הם פועלים יחד בהנעת עצם השכם לכיוון עמוד השדרה ובסיבובה כך שהחלל הגומתי של עצם השכם יפנה מטה.

== תיאור ==
תחילתו של השריר המעוין הקטן ברצועת העורף ובזיזים הקוציים של חוליה צווארית שביעית (C7) וחוליה חזית ראשונה (T1). תחל השריר המעוין הגדול בזיזים הקוציים של החוליות החזיות השנייה עד החמישית (T2-T5).

השרירים נאחזים בגבול השדרתי של עצם השכם החל מקוץ השכם ועד לזווית התחתונה.

== עצבוב ==
השרירים המעוינים מעוצבבים על ידי שורשי העצב הצוואריים הרביעי והחמישי (C4, C5) דרך עצב השכם הגבי (Nervus dorsalis scapulae).

==קישורים חיצוניים==

מעוינים
המנון אוסטריה

ארץ ההרים, ארץ פלג מים (גרמנית: Land der Berge, Land am Strome) הוא ההמנון הלאומי של אוסטריה. השיר הפך להמנון אוסטריה ב-22 באוקטובר 1946. מילותיו חוברו על ידי פאולה מולדן, ואת לחנו כתב וולפגנג אמדאוס מוצרט זמן קצר לפני מותו. ישנם הגורסים כי הלחן לא חובר על ידי מוצרט אלא על ידי יוהאן הולצר, שהיה מלחין ובונה חופשי.

== מילות השיר ==

{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! תעתיק עברי !! גרמנית
|-
|<poem>ארץ ההרים, ארץ פלג מים
ארץ השדות, ארץ הכנסיות
ארץ הפטיש והסדן, עתידה מבטיח
מולדת לבניה הדגולים
משמחת בני עמך ברוב הודך
הו, אוסטריה הנודעה
הו, אוסטריה הנודעה

מושא למריבות, רבים חשקו בך,
שוכנת את לבטח בלב היבשת
כמוך כלבב רב חוסן
נשאת מאז ימי הקדם
בעול שליחותך הנכבדה
הו, אוסטריה המנוסה,
הו, אוסטריה המנוסה.

אל עתות חדשות באומץ
ראי אותנו פוסעים באמונה ובחרות
חרוצים ואחוזי תקווה,
מאוחדים באחוות אחים
מולדתנו, קבלי שבועת אמונינו לך,
אוסטריה הנאהבה,
אוסטריה הנאהבה!</poem>
|
<poem>
לַנְד דֶר בֶּרְגֶה, לַנְד אם שְׁטְרוֹמֶה,
לַנְד דֶר אֶקֶר, לַנְד דֶר דוֹמֶה,
לַנְד דֶר הֶמֶר צוּקוּנְפְטסרַייך!
הַיימַט בִּיסְט דוּ גְרסֶר זֶנֶה,
פוֹלְק בֶּגְנַדֶט פִיר דַס שֶׁנֶה,
פִילגֶרימְטֶס אֶסְטֶרְרַייךְ,
פִילגֶרימְטֶס אֶסְטֶרְרַייךְ!

הַייס אוּמְפֶדֶט, וִילְד אוּמשְׁטְרִיטֶן,
לִיגְסְט דם אֶרְדְטַייל דוּ אִינְמִיטֶן.
אַיינֶם שְׁטַארְקֶן הֶרְצֶן גְלַיישׁ.
הַאסְט זַייט פריהֶן אַהנֶנְטַאגֶן
הוֹהֶר זֶנְדוּנְג לַאסְט גֶטְרַאגֶן,
פִילְגֶפּריפְטֶס אֶסְטֶרְרַייךְ,
פִילְגֶפּריפְטֶס אֶסְטֶרְרַייךְ!

מוּטיג אִין דִי נוֹיֶן צַיְיטֶן,
פְרַיי אוּנְד גְלוֹיְבִּיג זִיהְ אוּנְס שְׁרַיְיטֶן,
אַרְבַּיְיטְסְפְרוֹהְ אוּנְד הוֹפְנוּנְגְסְרַיְיךְ,
אַיְיניג לַאס אִין בְּרוּדֶרקֶרֶן,
פַאטֶרלַנְד, דִיר טְרוֹיֶה שְׁוֶרֶן.
פִילְגֶלִיבְּטֶס אֶסְטֶרְרַייךְ,
פִילְגֶלִיבְּטֶס אֶסְטֶרְרַייךְ!
</poem>
| dir="ltr" | <poem>Land der Berge, Land am Strome,
Land der Äcker, Land der Dome,
Land der Hämmer zukunftsreich!
Heimat bist du großer Söhne,
Volk begnadet für das Schöne,
Vielgerühmtes Österreich,
Vielgerühmtes Österreich!

Heiß umfehdet, wild umstritten,
Liegst dem Erdteil du inmitten
Einem starken Herzen gleich.
Hast seit frühen Ahnentagen
Hoher Sendung Last getragen,
Vielgeprüftes Österreich,
Vielgeprüftes Österreich.

Mutig in die neuen Zeiten,
Frei und gläubig sieh uns schreiten,
Arbeitsfroh und hoffnungsreich.
Einig laß in Bruderchören,
Vaterland, dir Treue schwören.
Vielgeliebtes Österreich,
Vielgeliebtes Österreich!</poem>
|}

==ראו גם==
* המנון אוסטריה (1929–1938)

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20110721005754/http://peter-diem.at/hymne.mp3 השיר המלא], להורדה בפורמט MP3

קטגוריה:אוסטריה: סמלים לאומיים
אוסטריה
קטגוריה:שירים על אוסטריה
רותי סיני

רותי סיני היא עיתונאית ישראלית.

==ביוגרפיה==
סיני היא בוגרת החוג למזרח אסיה עם התמחות בסין והחוג לספרות אנגלית באוניברסיטה העברית בירושלים ובעלת תואר שני בעיתונות מאוניברסיטת קולומביה.

היא הייתה כתבת סוכנות הידיעות אי.פי., תחילה בניו יורק, לאחר מכן בישראל ובמשך שבע שנים בוושינגטון, שם כתבה על הפנטגון, על מחלקת המדינה ועל הבית הלבן.

בשנת 1996 החלה סיני לכתוב בעיתון "הארץ". היא ערכה את מוסף "בריאות" ושימשה כממלאת מקום עורך חלק ב' של העיתון. ב-2006 הייתה ממקימי ועד עיתונאי "הארץ".

בין השנים 2001 ו-2009 סיקרה סיני את נושא העבודה והרווחה. בין היתר התמקדה באפליה, פערים סוציו-אקונומיים, אבטלה, עוני, אי אכיפת זכויות עובדים, תוכנית ויסקונסין, עובדים זרים, עובדי קבלן, זכויות נשים וקשישים ועוד. סיני גם מרצה במכללה החברתית כלכלית.

בשנת 2006 (תשס"ו) קיבלה סיני את אות עמותת אומ"ץ על פועלה בתחום החברתי, ואת פרס סוקולוב לעיתונות הכתובה מטעם עיריית תל אביב-יפו.

ב-16 ביוני 2008 קיבלה הודעה על זימון לשימוע לפני פיטורים מ"הארץ" עקב הטחת ביקורת פומבית על התנהלות העיתון, אך לאחר ששורה של ארגונים חברתיים מחו על ההחלטה, החליט עורך העיתון דב אלפון לחזור בו מכוונת הפיטורים.

ב-10 בינואר 2009 פוטרה סיני מ"הארץ". במרץ אותה שנה היא עברה לעיתון "כלכליסט". מדצמבר 2009 הייתה בעלת טור דעות ב-nrg. בחודשים אוגוסט עד דצמבר 2011 שימשה כתבת ופרשנית לענייני חברה ורווחה במעריב עד שפוטרה. היא כיהנה כחברת הוועד המנהל של עמותת ידיד.

עבדה כעורכת בערוץ i24news מהקמתו ב-2013 עד ינואר 2016.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* [http://www.haaretz.co.il/hasite/pages/QAHeb.jhtml?qaNo=67 שאלות ותשובות עם רותי סיני], "הארץ"
* 
* [http://b.walla.co.il/?w=/3053/1297897 חלופת המכתבים בין עורך הארץ דב אלפון לרותי סיני] , וואלה, 16 ביוני 2008
* 
* 

===מאמרים פרי עטה===
* 
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20131010141558/http://www.yedid.org.il/?id=3366 מאמרים של רותי סיני], באתר עמותת ידיד
* [http://www.nrg.co.il/gevanew/owa/MORE.OPINIONS?pWriterID=5060274 מאמרים של סיני], באתר nrg מעריב

==הערות שוליים==

קטגוריה:זוכות פרס סוקולוב
קטגוריה:זוכי פרס סוקולוב
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:עיתונאיות כותבות עברית
קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:כתבי רווחה ישראלים
מעטפת היום הראשון

מעטפת היום הראשון של בולי [[דאר עברי 1 - 6. המעטפה העליונה היא הרשמית, והשנייה הוכנה על ידי סוחרים פרטיים. במעטפה העליונה ניתן לראות גם שאריות של פטרייה שפגעה בבולים.]]
אורט סינגאלובסקי בתל אביב, מאי 1958]]
טקס חנוכת כביש דימונה סדום, ב-26 במרץ 1953]]
מעטפת היום הראשון או מעטפת יום ההופעה (המונח הבינלאומי באנגלית נקרא FDC, First Day Cover) היא מעטפה עליה הודבק בול דואר או סדרה של בולי דואר שהוחתמו בחותמת דואר בתאריך יום הופעת הבול והחותמת נושאת את תאריך יום הופעת הבול. חותמת היום הראשון יכולה להכיל את צירוף המילים "חותמת היום הראשון", אבל צירוף מילים זה איננו הכרחי לשלמות הפריט הבולאי. מעטפת היום הראשון היא פריט בולאי המבוקש על ידי אספנים.

השירות הבולאי בישראל הפיק עד מחצית שנת 1956 רק מעטפות יום ראשון עם בולים ללא שובל. גורמים פרטיים, ובעיקר סוחרי בולים, הכינו מעטפות פרטיות עם בולים בעלי שובל. המעטפות הפרטיות הן בדרך כלל יקרות יותר. לדוגמה, על פי קטלוג "מוריה" מעטפת היום הראשון של כל בולי דאר עברי עם שבלים שווה 20,000 ש"ח, מעטפת היום הראשון של סדרת דואר אוויר 1 עם שבלים שווה 48,000 ש"ח, ומעטפת היום הראשון של בול "הנגב" מ-1950 שווה 50,000 ש"ח.

מעטפת היום הראשון של השירות הבולאי היא בדרך כלל מעטפה מאוירת, אבל הדבר אינו הכרחי. לרוב מאייר מעצב הבול גם את מעטפות יום ההופעה. מעטפת יום ראשון עשויה לכלול חותמת נלווית או חותמת מיוחדת.

מעטפת דואר רגילה עליה מודבק הבול והשניים מוטבעים בחותמת עם תאריך יום ההופעה, נחשבת גם היא כמעטפת היום הראשון או מעטפת יום ההופעה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://alefalefalef.co.il/מעפטות-היום-הראשון/ מעטפות היום הראשון ישראליות] מאויירות משנות ה-50, באתר אאא בית לטיפוגרפיה עברית
* [http://www.unicover.com/FAQSATLJ.HTM מהי מעטפת יום ההופעה] 
* [http://www.1st-day-covers.com מעטפת יום ההופעה - היסטוריה] 
* [http://www.afdcs.org האגודה האמריקאית למעטפות יום ההופעה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:בולאות
היום הראשון
ו' בטבת

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בו' טבת היא ברוב השנים פרשת ויגש. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת ויחי.

==אירועים היסטוריים==
הלוגו של [[אפולו 8]]
* ה'תר"ם – זימנס מציג בברלין, לראשונה, את הרכבת החשמלית
* ה'תש"ט – הסתיים מבצע חורב לכיבוש הנגב, המבצע האחרון של מלחמת העצמאות
* ה'תש"י – הכנסת מעתיקה את מקום מושבה לירושלים
* ה'תשי"ג – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל הרביעית בפני הכנסת
* ה'תשכ"א – ועדת השבעה מגישה את מסקנותיה בעניין העסק הביש
* ה'תשכ"ט – אפולו 8, החללית הראשונה שעזבה את שדה הכבידה של כדור הארץ, נחתה בחזרה
* ה'תש"ל – גולדה מאיר מציגה את ממשלתה השנייה (החמש עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת
* ה'תשל"ג – החללית אפולו 17 נוחתת על הירח
* ה'תשל"ד – המערך בראשות גולדה מאיר זוכה בבחירות לכנסת השמינית
* ה'תשס"ד – פירוקו הרשמי של משרד הדתות (הוקם מחדש בה'תשס"ח)

==נולדו==
* ה'תרס"ז – רבי יעקב לייזר, האדמו"ר השני מפשעווארסק.
* ה'תרע"ד – רבי אברהם יצחק הכהן קאהן, חתנו של רבי אהרן ראטה ומייסד חסידות תולדות אהרן.
* ה'תשל"א – עידן אלתרמן, קומיקאי, שחקן וזמר ישראלי
* ה'תשמ"ב – ימית סול, שחקנית ישראלית

==נפטרו==
* ה'תרמ"ו – הרב מתתיהו שטראשון, רב ליטאי ומייסד ספריית שטראשון.
* ה'תרנ"ט – הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם משינובה, אדמו"ר ורב מפורסם בגליציה
* ה'תרע"ח – הרב רפאל זילברמן, רבה הראשי של עדת האשכנזים בצפת.
* ה'תשע"ג – אמנון ליפקין-שחק, הרמטכ"ל ה-15 של צה"ל ושר בממשלת ישראל (נולד ב-1944)

----

* ה' בטבת – ז' בטבת
* טבת

==הערות שוליים==

ד06
י06
ז' בטבת

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בז' טבת היא ברוב השנים פרשת ויגש. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת ויחי.

==אירועים היסטוריים==
* – נאסרו שלושה מראשי היהודים בבבל: ראש הגולה – הונא מרי בר מר זוטרא, רב אמימר בר מר ינוקא ומשרשיא בר פקוד. מאוחר יותר הוצאו להורג (איגרת רב שרירא גאון)
* ד'תתע"א – ממלכת ירושלים הצלבנית כובשת את צידון מידי הפאטמים.
* ה'תרצ"ג – נוסד כפר הס, מושב בשרון
* ה'תשכ"ט – מבצע תשורה: כוח צה"ל פשט על נמל התעופה של ביירות והשמיד 14 מטוסים של חברות תעופה ערביות
* ה'תשנ"ה – יצחק רבין, שמעון פרס ויאסר ערפאת מקבלים את פרס נובל לשלום
* ה'תשס"ב – חתול ראשון משובט
* ה'תשס"ט – ביום השמיני למבצע עופרת יצוקה נכנסו כוחות רגלים של צה"ל לרצועת עזה וביתרו את הרצועה לשלושה חלקים

==נולדו==
* ה'תרכ"ו – רבי אברהם מרדכי אלטר האדמו"ר מגור ממייסדי תנועת אגודת ישראל וממקימי רשת בתי הספר לבנות בית יעקב בפולין (נפטר בה'תש"ח)
* ה'תרס"ט – שמעון ויזנטל ציד הנאצים (נפטר בה'תשס"ה)
* ה'תרפ"ו – יפה ירקוני, זמרת ישראלית (נפטרה בה'תשע"ב)
* ה'תרצ"ט – ברט ברמן, פסנתרן הולנדי-ישראלי
* ה'תשי"ד – ענת גוב, מחזאית ישראלית (נפטרה בה'תשע"ג)
* ה'תשכ"ה – בוני גינצבורג, שוער ישראלי
* ה'תשכ"ט – ליאור אשכנזי, שחקן, מדבב ומנחה ישראלי
* ה'תש"ל – שרון חזיז, זמרת ושחקנית ישראלית
* ה'תשל"ד – שי הולצמן, כדורגלן ישראלי

==נפטרו==
* ה'תקל"ז – הרב משה דוד ואלי מפדובה (מבית מדרשו של רמח"ל)
* ה'תק"ם – הרב צבי בן הבעל שם טוב
* ה'תרי"ד – רבי מרדכי יוסף ליינר האדמו"ר הראשון מאיזביצה ראדזין. הקים את חסידות איזביצה ראדזין עם פרישתו מחצר רבי מנחם מנדל מקוצק.
* ה'תרנ"ב – רבי דוד מלובין תלמיד רבי שמואל מקאמינקא
* ה'תרצ"א – הלורד מלצ'ט (אלפרד מונד) נדבן ומדינאי יהודי–בריטי: פעל למען ארץ ישראל והשתתף בהקמת הסוכנות היהודית
* ה'תשכ"ז – הרב עמרם אבורביע, רב העיר פתח תקווה (נולד ה'תרנ"ב)
* ה'תשל"ז – פרופסור שניאור זלמן צייטלין, היסטוריון יהודי אמריקאי
* ה'תשס"ז – גרשון שקד, חוקר ספרות עברית וחתן פרס ישראל
----
* ו' בטבת – ח' בטבת
* טבת

==הערות שוליים==

ד07
י07
ט' בטבת

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט' טבת היא פרשת ויגש אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) ופרשת ויחי אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום שני, או בשנה המתחילה ביום שלישי או ביום חמישי.

==חגים ומועדים==
* צום תשעה בטבת: תענית צדיקים, שטעמה אינו ידוע בבירור.

==אירועים היסטוריים==
עזרא קורא את ספר התורה בירושלים
* ד'תתכ"ז – פרעות גרנדה
* ה'תקצ"ח – סמואל מורס מפעיל לראשונה את מכשיר הטלגרף
* ה'תר"ז – איווה מתקבלת כמדינה ה-29 של ארצות הברית
* ה'תרנ"ה – משפט דרייפוס: דרגותיו של אלפרד דרייפוס נשללות ממנו והוא מוגלה למאסר עולם באי השדים
* ה'תשי"ב – הפגנות סוערות נגד הסכם השילומים, במהלכן מיודות אבנים לעבר הכנסת
* ה'תשכ"ד – יצחק רבין מתמנה לרמטכ"ל
* ה'תשנ"ב – העצרת הכללית של האו"ם מעבירה את החלטה 4686, המבטלת את החלטה 3379, וקבעה כי הציונות אינה גזענות
* ה'תשס"ז – סדאם חוסיין, שליט עיראק לשעבר, מוצא להורג בתלייה
* ה'תשס"ט – ביום ה-10 למבצע עופרת יצוקה נהרגים 4 חיילי צה"ל בשני מקרים שונים עקב ירי פגז של טנק צה"ל

==נולדו==
* ה'תרמ"ב – ישראל דה האן, קורבן הרצח הפוליטי הראשון בתקופה המודרנית בארץ ישראל (נרצח בה'תרפ"ד)
* ה'תרס"ג – איגור קורצ'טוב, פיזיקאי רוסי, אבי פצצת האטום הסובייטית (נפטר בה'תש"ך)
* ה'תרפ"א – הרב יעקב גלינסקי, מראשי תנועת המוסר בישראל (נפטר בכ"ב בשבט ה'תשע"ד)
* ה'תש"ג – גדעון גכטמן, פסל ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ט)

==נפטרו==
* (לפי המסורת) עזרא הסופר, ויש אומרים גם נחמיה, מנהיגי העלייה מבבל בתקופת בית שני
* ד'תתכ"ז – רבי יהוסף הנגיד, וזיר גרנדה ובנו של רבי שמואל הנגיד
* ה'שצ"ב – הרב אברהם חיים שור, מרבני גליציה
* ה'תרל"ט – רבי יהודה בן רבי יעקב הורוביץ, האדמו"ר השני ממעליץ. 
* ה'תש"א – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים העולמית (נולד ב-ה'תרי"ז)
* ה'תש"ה – הרב חזקיה הכהן רבין, רב ראשי בבוכרה (נולד ה'תרל"ב)
* ה'תשכ"ד – טריסטן צארה, משורר יהודי ממוצא רומני, ממיסדי תנועת הדאדא (נולד ב-ה'תרנ"ו)
* ה'תשכ"ט – טריגווה לי, פוליטיקאי נורווגי, מזכ"ל האו"ם הנבחר הראשון (נולד ב-ה'תרנ"ו)
* ה'תשמ"ג – יעקב יהושע, מזרחן, סופר, חוקר תולדות היישוב ומנהל המחלקה המוסלמית והדרוזית במשרד הדתות.
* ה'תשנ"ו – עלי שכטמן, סופר יהודי, מחשובי סופרי היידיש (נולד ב-ה'תרס"ח)
* ה'תשס"ז – הרודן העיראקי סאדם חוסיין נתלה בבגדאד (נולד ה'תרצ"ז)
* ה'תשפ"א – הרב יהודה הרצל הנקין, פוסק הלכה ישראלי-אמריקאי. 
----

* ח' בטבת – י' בטבת
* כסלו

==הערות שוליים==

ד09
י09
י"ח בטבת

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ח טבת היא ברוב השנים פרשת שמות. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת ויחי. 

==אירועים היסטוריים==
* ה'תרע"ח – נוסד הוועד הזמני היהודי הראשון בארץ ישראל, מיד לאחר שהבריטים כבשו את הארץ
* ה'תש"ט – המעפילים שנשלחו לקפריסין מגיעים לישראל
* ה'תש"ל – מבצע תרנגול 53 – כוחות צה"ל משתלטים על תחנת מכ"ם מצרית ומביאים את המתקן לישראל
* ה'תשל"ג – מעל 10,000 הרוגים ברעידת אדמה שפוקדת את ניקרגואה
* ה'תשנ"ו – חוסיין מלך ירדן מגיע לביקור ראשון בתל אביב
* ה'תשס"א – 5,000 הרוגים ברעידת אדמה בעוצמה של 7.7 בסולם ריכטר באל סלוודור
* ה'תשס"ב – מבצע "תיבת נח": חיל הים תופס את אניית הנשק קארין איי
==נולדו==
אברהם שטרן]]
* ה'תרנ"ט – אליהו דובקין, ממנהיגיה של תנועת העבודה בארץ ישראל, חבר הנהלת הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, מחותמי מגילת העצמאות וממייסדי מוזיאון ישראל (נפטר ב-ה'תשל"ז)
* ה'תרס"ח – אברהם שטרן (יאיר), משורר, מהפכן, ומייסד ארגון המחתרת "לח"י" (נהרג בה'תש"ב)
* ה'תר"ץ – שמואל פלאטו-שרון, איש עסקים וחבר הכנסת
* ה'תרפ"ה – הרב שלמה קרליבך המכונה "הרבי המרקד" (נפטר בה'תשנ"ה).
* ה'תשי"ב – הרב יצחק יוסף, הרב הראשי הספרדי לישראל 
* ה'תשי"ח – דב חנין, חבר הכנסת מטעם חד"ש
* ה'תשכ"ה – יוסי בבליקי, זמר ישראלי וסולן להקת פונץ'
* ה'תשל"א – ענבל פרלמוטר, מוזיקאית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשנ"ז)

==נפטרו==
* – ראש הגולה בבבל, רב הונא מרי בר מר זוטרא, ומשרשיא בר פקוד, הוצאו להורג במצוות מלך פרס (איגרת רב שרירא גאון)
* ה'תר"א – רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב, האדמו"ר הראשון של חסידות דינוב, ומחבר "בני יששכר". (נולד בה'תקמ"ג)
* ה'תרכ"ו – רבי משה טברסקי, אבי חסידות קוריסטשוב
* ה'תש"י – הרב כלפון משה הכהן מחכמי יהדות תוניס
* ה'תשכ"ב – אוטו לוי, פרמקולוג יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, מגלה האצטילכולין (נולד ב-ה'תרל"ג)
* ה'תשל"ג – הרב אברהם יהושע השל מההוגים החשובים של המחשבה היהודית הדתית של יהדות ארצות הברית במחצית השנייה של המאה ה-20. חוקר מחשבת ישראל ופילוסוף
* ה'תש"ם – דב יוסף, המושל הצבאי של ירושלים בזמן מלחמת העצמאות, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ב-ה'תרנ"ט)
* ה'תשפ"ג – הרב שמעון בעדני ראש כולל תורה וחיים בבני ברק, ונשיא מועצת חכמי התורה של מפלגת ש"ס.
----

* י"ז בטבת – י"ט בטבת
* טבת

ד18
י18
י"ט בטבת

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ט טבת היא, ברוב השנים, פרשת שמות. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצוה היא פרשת וארא.

==אירועים היסטוריים==
הקרן הקיימת ביערותיה, לציון כי המקום יוער על ידי הקרן. צולם ביער הסמוך לצומת המוביל]]
* ה'שפ"ב – 1 בינואר מוכרז כיום הראשון בשנה בלוח הגרגוריאני
* ה'תרמ"ח – מרווין סטון רושם פטנט על קשית השתיה
* ה'תרנ"ח – אמיל זולא מפרסם את "אני מאשים" בעניין פרשת דרייפוס
* ה'תרס"ב – נוסדה הקרן הקיימת לישראל
* ה'תרפ"ד – הוקמה תנועת הנוער בית"ר
* ה'תש"ב – מחנה ההשמדה הראשון הופעל בפולין
* ה'תשט"ו – חייל צה"ל, אורי אילן, מתאבד בשבי הסורי, כדי לא להסגיר סודות. עם החזרת גופתו נמצא עליה פתק בו הוא ניקב את המילים "לא בגדתי התאבדתי"
* ה'תשנ"ב – התפרקות ברית המועצות

==נולדו==
* ה'תרנ"ט – הרב אלעזר מנחם מן שך. ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נפטר בט"ז בחשוון ה'תשס"ב)
* ה'תרפ"ח – הרב ישראל דן טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ (נפטר ב-ה'תשס"ו)
* ה'תש"ו – הרב ישעיהו הרצל, רבה הראשי של נצרת עילית
* ה'תש"ל – לינוס טורבאלדס, מתכנת, יוצרה של מערכת ההפעלה לינוקס

==נפטרו==
* ה'תקע"ג – ר' אריה ליב הלר בעל "קצות החושן"
* ה'תקצ"ז – רבי יעקב בן רבי נפתלי צבי, האדמו"ר הראשון ממעליץ. (נולד ה'תקמ"ד)
* ה'תרצ"א – הרב משה סוקולובסקי, ראש ישיבה ליטאי, נודע על שם ספרו 'אמרי משה'
* ה'תרל"ב – הרב אברהם שמואל בנימין סופר, בנו של החת"ם סופר ויורשו כרבה של פרשבורג וראש הישיבה בה, המוכר בכינויו ה"כתב סופר" על שם ספריו (נולד א' באדר א' שנת תקע"ה)
* ה'תרמ"ט – לורנס אוליפנט דיפלומט בריטי שהגה את התוכנית ליישוב יהודים בארץ ישראל
* ה'תש"ח – חנן זלינגר, מפקד פלוגת חי"ש, נהרג בפשיטה על הכפר בלד א-שייח' (נולד בתרפ"א)
* ה'תשט"ו – אורי אילן, חייל צה"ל שהתאבד בכלא הסורי על מנת לא להסגיר סודות (נולד ב-ה'תרצ"ה)
* ה'תשי"ח – חונה שלביץ', עיתונאי יהודי-ליטאי בכיר (נולד ב-ה'תרע"ה)
* ה'תשס"ה – אלישבע גרינבאום, משוררת ומחזאית (נולדה ב-ה'תשכ"ה)
* ה'תשע"ג – רבי אברהם יעקב פרידמן (השלישי), האדמו"ר מסדיגורה (נולד ה'תרפ"ח)
* ה'תשע"ד – רבי מנדל מאיר מורגנשטרן האדמו"ר מסוקלוב קוצק (נולד ה'תרפ"א)
----
* י"ח בטבת – כ' בטבת
* טבת

ד19
י19
שארל דה גול (נושאת מטוסים)

נושאת המטוסים שארל דה גול היא נושאת המטוסים היחידה אשר מופעלת כיום בצי הצרפתי. והיא קרויה על שמו של נשיא צרפת לשעבר הגנרל שארל דה גול.

קדמו לה תשע נושאות מטוסים קטנות יותר, והיא הראשונה אשר מופעלת על ידי כור גרעיני מבין נושאות המטוסים הצרפתיות, וכמו כן הראשונה המופעלת על ידי כור גרעיני מחוץ לצי ארצות הברית.

בנושאת המטוסים מוצבים מטוסי דאסו ראפאל M ו-E-2 הוקאיי, והיא מצוידת במערכות אלקטרוניות משוכללות ובטילי אסטר. הנושאת נחשבת לספינת הדגל של הצי הצרפתי, והשנייה בגודלה באירופה אחרי אדמירל קוזנצוב וככל הנראה החזקה ביותר.

שמה של נושאת המטוסים כפי שקבע פרנסואה מיטראן, נשיא צרפת דאז, היה רישלייה, על שם הקרדינל רישלייה, אך ז'אק שיראק, שהיה ראש הממשלה החליף את השם לשארל דה גול.

בניית נושאת המטוסים הושלמה בשנת 1994. עלותה מוערכת ב-3 מיליארד אירו. היא נמצאת בשירות מאז 2001.

ב-21 בנובמבר 2001, צרפת החליטה לשלוח את שארל דה גול לאוקיינוס ההודי, במטרה לתמוך במבצע האמריקאי נגד אפגניסטן. כוח המשימה, שכלל את נושאת המטוסים, שלוש פריגטות ומכלית, הפליג ב-1 בדצמבר 2001.

לאחר פיגועי נובמבר 2015 בפריז החליטה צרפת לשלוח את נושאת המטוסים יחד עם כוחות נוספים במסגרת מבצע נחישות טבועה.

==מגפת הקורונה==
החשד לכך שהתרחשה התפרצות של נגיף הקורונה בעת מגפת הקורונה על סיפונה של "שארל דה גול" דווח לראשונה על ידי הצבא הצרפתי ב-8 באפריל 2020, וזאת לאחר שעשרות אנשי צוות החלו לחוות סימפטומים המאופיינים לתחלואה של וירוס הקורונה. בשל כך החליטו בצבא לקצר את משימתה של נושאת המטוסים הגרעינית בכשבועיים, ולהשיב אותה ממשימתה בסמוך לחופי המזרח התיכון, לנמל הצרפתי בעיר טולון.

הצבא הצרפתי הכריז ב-16 באפריל 2020 על פתיחתה של חקירה בדבר פרשיית ההידבקות ההמונית בנגיף קורונה על נושאת המטוסים "שארל דה גול". ההתפרצות הזו הדביקה 668 מאנשי הצוות (מתוך 1,767 אנשי הצוות) על נושאת המטוסים "שארל דה גול", כש-20 מלחים המשרתים על הספינה עדיין מאושפזים בבתי החולים ומלח אחד נמצא בטיפול נמרץ.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אמצעי לחימה צרפתיים
קטגוריה:נושאות מטוסים גרעיניות
קטגוריה:אוניות מלחמה צרפתיות
קטגוריה:שארל דה גול