OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ריימונדאס רומשאס

ריימונדאס רומשאס (בליטאית: Raimondas Rumšas; נולד ב-14 בינואר 1972) בשילוטה (Šilutė) שבליטא. הוא רוכב אופניים ליטאי (רוכב עבר). 

הישגיו הבולטים היו ניצחונות במרוץ ג'ירו די לומברדיה ב-2000, במרוץ וואלטה אל פאיז ואסקו ב-2001 והמקום השלישי בדירוג הכללי בטור דה פראנס ב-2002. מיד אחרי סיום מרוץ זה, נקשר שמו בפרשיית סמים.
== קריירה ==
ב-1992, בעת שרכב עדיין במסגרת חובבנית, ניצח בקטע בטור של פולין וסיים במקום השני בדירוג הכללי באותו מרוץ. ב-1996 חתם בקבוצה הפולנית החצי מקצוענית "מרוץ", שריכזה רוכבים כישרוניים מפולין ומארצות הגוש המזרחי ורכב בה עד 1999. במסגרתה זכה במספר ניצחונות בקטעים במרוצים מקצוענים. במיוחד הצטיין בשנת 1999 בה ניצח, בין היתר, במרוץ קטעים איטלקי, "סטימנה ציקליסטה לומברדה".

ב-2000 עבר לקבוצת הצמרת האיטלקית "פאסה בורטולו". בסיום שנתו הראשונה ניצח באחד המרוצים החד-יומיים היוקרתיים ביותר - הג'ירו די לומברדיה. ב-2001 המשיך להשיג תוצאות טובות ששיאן היה ניצחון בקטע ובדירוג הכללי במרוץ הספרדי וואלטה אל פאיז ואסקו.

==טור דה פראנס 2002==
ב-2002 עבר לקבוצה האיטלקית "למפרה-דייקין" ורכב במדיה בטור דה פראנס באותה שנה. הייתה זו הפעם הראשונה בה רכב רומשאס במרוץ זה. הוא הפתיע רבים כשהצליח להיצמד לרוכבים המובילים בקטעים ההרריים ושמר על מיקומו בצמרת הדירוג הכללי. בקטע ה-14 שהסתיים בפסגת המון וונטו, סיים בין הראשונים והתקדם למקום השלישי בדירוג הכללי, אחרי ארמסטרונג ובלוקי, עליו הצליח לשמור עד לסיום בפריז. 

ביום סיום המרוץ בפריז עצרה המשטרה הצרפתית את אשתו, אדיטה, לאחר שבמכוניתה נתגלו קוקטיילים של חומרים ממריצים והורמון גדילה. רומשאס כבר היה באותה עת מחוץ לגבולות צרפת אך אשתו נותרה במעצר בצרפת מעל לחודשיים. בחקירתה היא טענה כי החומרים שנמצאו אצלה יועדו לטיפול בחמותה שסבלה ממחלה ולבסוף שוחררה. ב-2006 נדונו בני הזוג בבית משפט צרפתי באשמת יבוא סמי ספורט אסורים לצרפת. רומשאס נדון למאסר על תנאי ואשתו נדונה לקנס כספי.

מאחר שלא נמצאו כנגדו הוכחות לשימוש בחומרי אימרוץ, המשיך רומשאס לרכוב ב"למפרה-דייקין" ובסיום בג'ירו ד'איטליה של 2003 נכשל במבדקי הסמים והושעה לשנה על נטילת EPO. 

בתום תקופת השעייתו עבר לקבוצה האיטלקית "אקווה א-ספונה" בה רכב עד 2008, אז פרש מרכיבה מקצוענית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.cyclingwebsite.net/coureurfiche.php?coureurid=4734 פרופיל אישי כרוכב] 
* [http://www.cyclingnews.com/news/?id=2002/oct02/oct12news ידיעה על שחרור אשתו ממעצר וסקירת הפרשה] 

קטגוריה:רוכבי אופניים ליטאים
קטגוריה:רוכבי אופניים שהורשעו באימרוץ
קטגוריה:ליטאים שנולדו ב-1972
מטיב: המרכז הישראלי לטיפול בפסיכוטראומה

מטיב: המרכז הישראלי לטיפול בפסיכוטראומה הוקם בשנת 1989 על ידי בית חולים הרצוג בקריית יובל ירושלים, מטפל בנפגעי טראומה נפשית וחוקר נושאים הקשורים לכך כמו בניית חוסן נפשי, הפרעת דחק פוסט-טראומטית ועוד.

החטיבה קלינית של המרכז, מטיב, נותנת טיפול לנפגעי פסיכוטראומה ומתערבת במצבי משבר. למרכז גם פרויקטים ייעודיים לחיילי צה"ל, לקהילה האתיופית, לנוער בקו העימות וברשות הפלסטינית ולסיוע בינלאומי לאזורים מוכי אסון.

המרכז נוסד ומנוהל על ידי פרופ' דני ברום.

==ראו גם==
*העמותה לסיוע לנפגעי טראומה על רקע לאומי (נט"ל)
*משאבים
*טראומה נפשית
*עזרה ראשונה פסיכולוגית

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

קטגוריה:ארגוני עזרה בישראל
אנטוניו סומה

אנטוניו סומה (באיטלקית: Antonio Somma; 28 באוגוסט 1809, אודינה - 8 באוגוסט 1864, ונציה) היה לבריתן איטלקי, שכתב את הטקסט לנשף המסכות (1857) בשביל ג'וזפה ורדי. בהנחיית ורדי כתב גם את הלברית בשביל "המלך ליר", תוכנית של ורדי, שלא הגיעה לכלל מימוש.

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
[http://opera.stanford.edu/librettists/Somma.html Antonio Somma] Bio at [http://opera.stanford.edu/ OperaGlass].
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לבריתנים איטלקים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1809
קטגוריה:נפטרים ב-1864
איגוד האוניברסיטאות האמריקניות

איגוד האוניברסיטאות האמריקניות (באנגלית: The Association of American Universities; בראשי תיבות: AAU) הוא ארגון אוניברסיטאות מחקר מובילות בארצות הברית וקנדה.

== פעילות ==
איגוד האוניברסיטאות האמריקאיות הוקמה ב־28 בפברואר 1900, בכנס בן יומיים שהתקיים באוניברסיטת שיקגו, של 14 ממוסדות המועמדים לתואר דוקטור המובילים במדינה. מטרתו היא לשמור על מערכת אקדמאית חזקה של שיטות חינוך, מחקר וחדשנות ולקדם שיטות עבודה מומלצות לתואר ראשון ושני ולחזק את תרומות אוניברסיטאות המחקר לחברה האמריקאית. האוניברסיטאות החברות בארגון זוכות למימון הפדרלי הרב ביותר המשפר את בריאות הציבור, מתמודדות עם אתגרים לאומיים ותורמות לחוסן הכלכלי תוך חינוך והכשרת מנהיגים ומחדשי חזון עתידי. נכון לשנת 2024, בארגון חברות 71 אוניברסיטאות מארצות הברית (31 פרטיות ו-38 ציבוריות) ושתי אוניברסיטאות ציבוריות מקנדה.<ref>AAU, [https://www.aau.edu/who-we-are/our-members Our Members]</ref> 
האיגוד חבר ב (IRUN). הרשת כוללת את הארגונים הבאים: קבוצת ראסל (בריטניה, שבסיסה בלונדון), U15 (אוניברסיטאות בגרמניה) (שבסיסה בעיר פרייבורג), הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר (אירופה, שבסיסה נמצא בלוון, בלגיה), איגוד אוניברסיטאות המחקר במזרח אסיה (הרפובליקה העממית של סין, יפן, דרום קוריאה, הונג קונג וטאיוואן), ליגת C9 (סין), קבוצת השמונה (אוסטרליה, שבסיסה בקנברה), אוניברסיטאות מחקר RU11 (יפן) וקבוצת אוניברסיטאות המחקר הקנדי U15, שבסיסה באוטווה. איגוד האוניברסיטאות האמריקניות הצטרפה לשותפיה ברשת הגלובלית בחתימה על ההצהרות הבאות:
* הצהרת חפיי על המאפיינים של אוניברסיטאות מחקר עכשוויות.
* הצהרת ליידן על תפקידם של מדעי החברה ומדעי הרוח בנוף המחקר העולמי.
* הצהרת שאנגחאי על התפקיד הקריטי של אוניברסיטאות עתירות מחקר במערכות אקולוגיות חדשניות בעולם.
* הצהרת טוקיו על הצורך בהשקעות ארוכות ומהותיות בחזית המחקר באוניברסיטאות עתירות מחקר.
* הצהרת סורבון על זכויות נתוני מחקר.

=== האוניברסיטאות המייסדות ===

== ראו גם ==
* אוניברסיטאס 21
* אוניברסיטאות הערים הגדולות
* איגוד אוניברסיטאות המחקר
* איגוד האוניברסיטאות הטכנולוגיות העצמאיות
* איגוד של אוניברסיטאות חבר העמים הבריטי
* ברית האוניברסיטאות האסיאתיות
* ברית פלוס
* הברית הבינלאומית לאוניברסיטאות מחקר
* הברית העולמית של אוניברסיטאות טכנולוגיות
* התאגדות אוניברסיטאות האוקיינוס השקט
* ליגת הקיסוס
* רשת אוניברסיטאות עולמית
* רשת אוניברסיטאות מטאריקי

==קישורים חיצוניים==

* (באנגלית)
 (באנגלית)

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ארצות הברית: אוניברסיטאות ומכללות
רובעי מונקו

מבחינה מנהלית מונקו מחולקת ל-10 רבעים .

מונקו מחולקת ל-10 רבעים, ומכילה 2 "אזורים מוגנים" (Secteur réservé): מונקו ויל, וסן דבוטה.

נכון ל-2016, אזור חדש נבנה על פני הים בשם "לה פורטייה". גודלו המתוכן של האזור הוא 6 הקטארים.

== רובעי מונקו (החל מ-2013) ==
{| class="wikitable"
! rowspan="2" |#
! rowspan="2" |שם הרובע
! colspan="2" |שטח
! rowspan="2" |אוכלוסייה (2008)
! rowspan="2" |צפיפות (תושבים/קמ"ר)
! rowspan="2" |רובע מקורי
|-
!מ"ר
!%
|-
|5
|מונקו ויל 
|
|9.7%||1,034
|5,442
| rowspan="2" |כן
|-
|1
|מונטה קרלו
|
|21.5%||3,834
|12,780
|-
|2
|לה רוס 
|
|8.7%||3,223
|24,792
| rowspan="3" |לא
|-
|3
|לרבוטו 
|
|10.8%||5,443
|16,009
|-
|10
|סן מישל 
|
|5.0%||3,907
|24,419
|-
|4
|לה קונדמין 
|
|14.6%||3,947
|14,096
|כן
|-
|7
|לה קול 
|
|4.6%||2,829
|25,718
| rowspan="3" |לא
|-
|8
|לה רוואר 
|
|3.6%||2,545
|28,278
|-
|9
|מונגטי 
|
|5.0%||3,003
|30,030
|-
|6
|פונוויל 
|
|16.3%||3,901
|11,146
|כן
|-
! colspan="2" |סך הכל
!
!100.0%!!33,666
!16,422
!
|}

== רבעים מקוריים ==
250x250 פיקסלים
ארבעת הרבעים המקוריים של מונקו הם:
* מונקו ויל: העיר העתיקה
* לה קונדמין: ליד נמל הרקול
* מונטה קרלו: אזור מגורים ומלונות
* פונוויל: רובע שהוקם על השטח המיובש ב-1971
בהתאם לחוקה משנת 1911 המדינה חולקה ל-3 רבעים: מונקו ויל, מונטה קרלו וקונדמין. בשנות ה-70 של המאה ה-20 הוקם על השטח המיובש הרובע הרביעי – פונויל.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מונקו: חלוקה מנהלית

en:Monaco#Administrative divisions
לוקה ברנשטיין

לוקה ברנשטיין (ברומנית:Luca Bernstein; 1873 – 1931) היה משורר, מחזאי ועורך יהודי רומני שנהג לפרסם תחת השם Luca, B.

לוקה נולד ברמניקו סראט, ברומניה. את יצירותיו התחיל לפרסם בעיתונות ב-1913. הוא שב ממלחמת העולם הראשונה עם מחברת בה רשם שירים במהלך המערכה והמחברת הפכה לספר בשם "גולגוטה" שפורסם ב-1918. לוקה היה מייסד כתב העת והחוג הקרוי המעופף.

הוא ערך בקראיובה את כתב העת "זורילה" (השחר) וכתב מספר מחזות. שיתף פעולה עם כתבי עת רומנים ויהודים, כמו Acţiunea (הפעולה), Rampa (הרציף), Năzuinţa (השאיפה), Flacăra (הלהבה), Scena (הבמה), Hatikvah (התקווה), Lumea evree (העולם היהודי), Umanitatea (האנושות), Omul Liber (האדם החופשי) ועוד.

הוא מת ב-1931, בבוקרשט.

בנובמבר 1941 היה כלול בין הסופרים היהודים שמכירת ספריהם ברומניה נאסרה.

== מיצירותיו ==
* 1915 Reflexe de suflet (בבואות של נפש) - שירים.
* 1918 Golgota (גולגותא) - שירים
* 1918 Păcate (חטאים)
* 1922 Primitive (פרימיטיביות) שירי ילדים.
* 1919 Omul de prisos (האדם המיותר) - מחזה שהוצג על ידי התיאטרון הלאומי של קראיובה.
* 1921 Şacalii (התנים) - מחזה בכיכובו של יון מנולסקו.
* 1921 Creditorii (הנושים) - מחזה שהוצג בתיאטרון הלאומי של קראיובה.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.encyclopedia.com/article-1G2-2587512827/luca-b.html לוקה ברנשטיין] באתר של Encyclopedia.com 
* 

קטגוריה:נפטרים ב-1931
קטגוריה:משוררים יהודים רומנים
קטגוריה:מחזאים יהודים
קטגוריה:מחזאים רומנים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים
קטגוריה:עורכי עיתונים רומנים
חשבון פשוט

חשבון פשוט הייתה תוכנית טלוויזיה ללימוד חשבון לרמת כיתה ד' (סווגה כ-חשבון ד' – חשבון פשוט) שנוצרה והופקה על ידי הטלוויזיה החינוכית הישראלית בין השנים 1980 – 1982 ושודרה לראשונה ב-1983. לסדרה צולמו 12 פרקים, מרביתם צולמו בצבע, אולם עד למעבר מלא לשידורים בצבע שודרה התוכנית בשחור-לבן, ולאחר מכן גם בצבע עד לתחילת שנות ה-90.

תסריטי הפרקים נכתבו על ידי חנן פלד. שיר הפתיחה של התוכנית נכתב על ידי אהוד מנור והולחן על ידי בני נגרי. פזמונים שונים במהלך התוכנית עצמה נכתבו על ידי לאה נאור והולחנו על ידי רפי קדישזון. הסדרה הופקה על ידי תמר ריינר בייעוץ מדעי ופדגוגי של נצה מובשוביץ-הדר.

== פורמט התוכנית ==
כל פרק בתוכנית הוקדש לנושא אחר מתוך לימודי החשבון לכיתה ד'. קבוצה של ארבעה ילדים – אורי חי, לימור חלימי, לימור מרגולין ודרור שדאור – בהדרכתו של דני מוג'ה התנסו בפתרון בעיות חשבוניות בנושא הפרק ושרו את מסקנותיהם בססמאות מחורזות (כגון "חילוק באפס זו טעות כיוון שאין לו משמעות", "בכל הדרכים מגיעים תמיד לפירוק ראשוני אחד ויחיד"). במסגרת התוכנית שובצו גם התנסויות בחשבון של שתי דמויות נוספות – ביש (טליה שפירא) וגדא (רן ורד) – בסרטונים קצרים בסגנון סרט אילם. התוכנית שודרה במשך שנת הלימודים בשעות הבוקר במסגרת הסבב הקבוע של תוכניות הלימוד של הטלוויזיה החינוכית, עד שהפסיקה לשמש כעזר לימוד בחשבון.

== שמות הפרקים ==
#כפולות והתחלקות
#מדוע אסור לחלק באפס?
#ראשונים ופריקים
#פירוק לגורמים
#חזקות
#המבנה העשרוני
#פעולות החשבון
#סימני התחלקות
#אומדן ועיגול
#חילוק ארוך
#דיאגרמות וגרפים
#מספרים שליליים

== תוכנית בת ==
החינוכית הפיקה ושידרה במקביל תוכנית בת ארבעה פרקים בשם "גאומטריה נא להכיר" (לכיתה ד') בהנחיית אסתי כץ, והתארחו בה אברהם מור, ראובן שפר, דודיק סמדר ואבנר חזקיהו אך ללא השתתפות ילדים. בדומה לתוכנית האם, גם בה שולבו שירים (שהושרו על ידי השניים) וגם היא כללה פינות של ביש וגדא. שיר הפתיח הושר באותו לחן אך במילים אחרות ("גאומטריה פה, גאומטריה שם, גאומטריה כאן ובכל העולם..."). פרקי התוכנית הם: גאומטריה נא להכיר, המרחק, הזווית, ריצופים ופינות. גם סדרה זאת הופקה על ידי תמר ריינר בייעוץ מדעי של אברהם וכמן ונצה מובשוביץ-הדר.

== קישורים חיצוניים ==
*[http://www.vimeo.com/236452 פתיח התוכנית] - שידור בצבע
*[https://web.archive.org/web/20090203052929/http://edu-negev.gov.il/matyaholon/math.html מילות שיר הפתיחה], באתר מתי"א חולון של משרד החינוך
* 
*סדרת המשדרים "חשבון פשוט" המחודשת שהועלתה ל[https://www.youtube.com/playlist?list=PLuEFhJaDsHzAutLjVceEOoDUGBHDb30Vy יו-טיוב] (אפריל 2020)
*סדרת-בת של המשדרים "גאומטריה נא להכיר" המחודשת שהועלת ל[https://www.youtube.com/playlist?list=PLuEFhJaDsHzC8I6VMedcHTPZJJXjowBAs יו טיוב] (אפריל 2020)

קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות לימודיות-חינוכיות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-1980
קטגוריה:הוראת המתמטיקה בישראל
קטגוריה:תוכניות שצולמו באולפני הרצליה
סנטה מריה לה מז'ור

סנטה מריה לה מז'ור (בספרדית: Santa María la Mayor) היה רדוקסיון ישועי שפעל במאות ה-17 וה-18 במיסיונס של ימינו, בצפון-מזרח ארגנטינה.
== היסטוריה ==
מיסיונרים ישועים הקימו את הרדוקסיון ב-1626, והוא הועתק למקומו הנוכחי, בסמוך לנהר האורוגוואי, ב-1633. לשיאו הגיע ב-1690, אז התגוררו בו כ-5,500 תושבים, שעסקו בגידול בקר, כבשים וסוסים. בשנות ה-20 של המאה ה-18 פעל בסנטה מריה בית הדפוס הראשון בארגנטינה, והודפסו בו בין היתר מילון גוארני וקטכיזם. הכנסייה שהוקמה בכיכר המרכזית עלתה באש ב-1735, ובמקומה הוקמה כנסייה קטנה יותר, במיקום צדדי יותר. כן הוקם במקום בית כלא קטן ובו שבעה תאים.
 
ב-1767 גורשו הישועים מתחומי האימפריה הספרדית, והמקום ננטש. בדומה למיסיונים דומים באזור, הוא נהרס במהלך מלחמת העצמאות הארגנטינאית, ב-1817. בהדרגה, השתלטה צמחייה על המבנים, והם נהרסו ברובם. 

ב-1984 הוכרז סנטה מריה לה מז'ור כאתר מורשת עולמית בידי אונסק"ו, יחד עם שלושה אתרים דומים במיסיונס: סן איגנסיו מיני (השמור שבהם), נואסטרה סניורה דה לורטו ונואסטרה סניורה דה סנטה אנה. רוב המבנים נהרסו, אך ניתן לזהות בהם את שרידי הכנסייה ובית המגורים של הכמרים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.oni.escuelas.edu.ar/olimpi99/interolimpicos/camino-evangelizador/ru_sma.htm מידע נוסף על סנטה מריה לה מז'ור] 

קטגוריה:ארגנטינה: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:המיסיונים הישועיים של הגוארני
קטגוריה:מיסיונס
קטגוריה:ארגנטינה: מבני דת
רדוקסיון

כנסייה ישועית ברדוקסיון בצ'יקיטוס שבבוליביה
מפת הרדוקסיונים באזור פרגוואי, ארגנטינה וברזיל
רדוקסיון (בספרדית: Reducción) הוא צורת התיישבות המאפיינת את המושבות הספרדיות בעולם החדש. יישובים אלה אוכלסו בתושביהם הילידים של המושבות במטרה להטמיע בהם את התרבות הספרדית ולבצע פעילות מיסיונרית.

כבר בראשית הקולוניזציה הספרדית של אמריקה, ראה הכתר הספרדי חשיבות בהטמעת התרבות הספרדית ובהפצת הנצרות בקרב הילידים ובדחיקתם של תרבויותיהם הם. חוקי בורגוס מ-1512 קבעו כי על הילידים לגור בסמוך לערים הספרדיות המוקמות ביבשת, כדי להבטיח הליך מתמשך של המרת דת, באמצעות הגעתם של הילידים לכנסיות והתבוננות באורח החיים הספרדי. עיקרון זה נבע הן מאופייה האוונגליסטי של הכנסייה הקתולית, והן ממורשת תהליך הרקונקיסטה בספרד. לעיקרון הייתה גם חשיבות דמוגרפית, כלכלית ופוליטית, שכן הדבר אפשר שליטה אפקטיבית יותר בילידים, וכן גביית מסים יעילה יותר.

ב-1531 הוציאה מלכות המשנה של ספרד החדשה הנחיות להקמת הרדוקסיונים. לפי ההנחיות, בכל רדוקסיון יש להקים כנסייה ובה כומר אחראי. כן נקבע בהן כי הרדוקסיונים ינוהלו באופן קומונלי, וכי משאביהם, לרבות האדמות עליהם יוקמו, יהיו שייכים להם. 

מרבית הרדוקסיונים הוקמו בידי הכתר הספרדי, אך כמה מהם הועברו לאחריותם של אנשים פרטיים, שהפעילו אותם בהתאם לעקרונות האנקומיינדה. כל קבוצת רדוקסיונים נקראה קורחימיינטו (Corregimiento), שעליה היה אחראי הקורחידור. הקורחידורים לא קיבלו שכר, והשררה בה נשאו ללא תמורה גרמה למעשי שחיתות רבים. 

המסדר הפרנציסקני והמסדר הישועי הקימו אף הם רדוקסיונים, בעיקר במלכות המשנה של פרו. רדוקסיונים אלה היו למפותחים ולמשגשגים ביותר, במיוחד אלה שבאזור פרגוואי של ימינו ובסביבתה, כדוגמת המיסיונים הישועיים בצ'יקיטוס, במזרח בוליביה של ימינו, או המיסיונים הישועיים של הגוארני באזור מדינת פראנה שבברזיל של ימינו ופרובינציית מיסיונס הארגנטינאית, שאף קרויה על שמם.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מיסיון
קטגוריה:האימפריה הספרדית
en:Indian Reductions
fr:Réduction (catholicisme et politique)
nl:Reductie (missie)
pl:Redukcje misyjne
pt:Missões
גיליון בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד

גיליון בגדי הים של ספורטס אילוסטרייטד (באנגלית: Sports Illustrated Swimsuit Issue) הוא גיליון שנתי מבית שבועון הספורט האמריקאי "ספורטס אילוסטרייטד", היוצא באמצע פברואר בערך. הגיליון כולל תצלומי דוגמניות בבגדי ים המדגמנות אותם במקומות אקזוטיים ברחבי העולם. בכך שונה גיליון זה מכל שאר גיליונות השבועון במהלך השנה, העוסקים בספורט מקצועי ובספורטאים.

הופעה בשער הגיליון נחשבת לפסגת ההישגים של דוגמנית, ובדרך כלל ילוו אליה חוזי דוגמנות שמנים. הגיליון מופץ למנויי השבועון, כ-3 מיליון, וכן נמכר בדוכנים ביותר ממיליון עותקים (לעומת מכירה בדוכנים של 85,000 עותקים בלבד לגיליון אחר של השבועון). תפוצתו מביאה לגיליון בגדי הים חוזי פרסום גדולים, שב-2005 הניבו למו"ל הכנסות של 35 מיליון דולר.

המהדורה הראשונה של הגיליון יצאה לאור ב-1964 ומקובל לראות בה את תחילת עידן הביקיני, למרות שהביקיני המודרני הומצא כבר ב-1946. הרעיון נזקף לזכותו של עורך השבועון אנדרה לאגר שרצה ליצור לוח שנה ספורטיבי עם הדוגמניות בבגדי ים. הוא ביקש מכתב האופנה ג'ול קמפבל לצלם תמונות של דוגמניות כדי למלא את החלל החסר, כולל השער. הגיליון הראשון כלל את השער וחמישה עמודי תצלומים ועם השנים צבר הגיליון תאוצה וקוראים, עד שהפך לתופעה בתחום הפרסום.

המהדורה הנמכרת ביותר של הגיליון הייתה המהדורה החגיגית ב-1989, במלאת 25 שנה לגיליון, ועל השער כיכבה דוגמנית העל קאתי איירלנד, שהופיעה עליו פעמיים נוספות לאחר מכן.

במשך השנים כיכבו על שער הגיליון דוגמניות צמרת רבות ובהן אל מקפירסון (5 פעמים), שריל טיגס (3 פעמים), כריסטי ברינקלי (3 פעמים), פולינה פוריסקובה (פעמיים), רייצ'ל האנטר (פעמיים), טיירה בנקס (פעמיים), קייט אפטון (פעמיים), בר רפאלי, ברוקלין דקר, אירינה שייק, היידי קלום, כריסי טיגן, אלכסיס רן ומריסה מילר. אשלי גרהאם היא הדוגמנית הראשונה למידות גדולות שהופיעה בשער הגיליון.

במהלך השנים הופיעו גם דוגמניות ישראליות בגיליון, כאשר ב-1990 הופיעה לראשונה בגיליון דוגמנית ישראלית- מיכאלה ברקו. בשנת 2007 הוצגה בו בר רפאלי בפינת השער. שנתיים לאחר-מכן, ב-2009, כיכבה רפאלי בעצמה בגיליון מיוחד על שער המגזין,וצולמה גם לגיליונות 2008, 2010, 2012 וב-2014 (מהדורת היובל) של המגזין. ב-2009 השתתפה גם אסתי גינזבורג. ב-2008 חלק מצילומי החוץ הבינלאומיים נערכו גם בקיסריה ובים המלח.

בחלק מהגיליונות הופיעו גם תצלומים של מפורסמות שאינן דוגמניות, ובכלל זה ספורטאיות, ובהן הטניסאיות: סטפי גראף, סרינה ויליאמס, מריה שראפובה וקרוליין ווזניאקי. כן הופיעו תצלומים של זמרות ובהן ביונסה נואלס.

בפברואר 2014 הופיעה הבובה "ברבי" בשער הגיליון.

את הדוגמניות מצלמים צלמים מהשורה הראשונה ובהם ניתן למנות את רפאל מאזוקו.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://web.archive.org/web/20090222053825/http://sportsillustrated.cnn.com/features/2007_swimsuit/ גיליון בגדי הים של שנת 2007]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספורטס אילוסטרייטד
קטגוריה:בגדי ים
ריאל עומאני

ריאל עומאני (ערבית: ريال عماني, תקן ISO 4217: OMR) הוא המטבע בעומאן. הוא מחולק ל-100 באיסה (או גם באיזה, בערבית: بيسة).

המטבע הרשמי של עומאן ב-1970 היה הריאל הסעידי. הריאל הסעידי החליף את רופי המפרץ הפרסי והיה שווה בערכו ללירה שטרלינג והוחלף בשער של כ-21 רופי המפרץ הפרסי לריאל סעידי אחד. הריאל הסעידי היה מחולק ל-1000 באיסה. ב-1973, הוחלף שמו של הריאל הסעידי לריאל עומאני. שם המטבע שונה בעקבות שינוי שם המדינה.

ערכו של הריאל העומני 8.7 ש"ח (נכון לשנת 2020) והמטבע השלישי בחוזקתו בעולם, אחרי דינר כוויתי ודינר בחרייני ולפני דינר
ירדני ולירה שטרליג (פאונד)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מטבעות אסיה
קטגוריה:מטבעות

קטגוריה:עומאן: כלכלה
דלקת סימפונות כרונית

ברונכיטיס כרוני בכלב מסוג פקינז
דלקת סמפונות כרונית (באנגלית: Chronic bronchitis) היא דלקת כרונית של הסימפונות, הנמנית עם קבוצת מחלות הCOPD. מאפייניה העיקריים הם שיעול במשך כחודשיים עד שלושה בשנה, במשך למעלה משנתיים רצופות, אחרי חשיפה ממושכת לעישון ברוב המקרים. לרוב מאופיינת המחלה בשיעול בוקר, שהולך ומחמיר במשך הזמן. אז מתפתחת היפוקסמיה בשלב מוקדם יחסית, שמלווה ביתר לחץ דם ובאי ספיקת לב ימין. חולי דלקת הסימפונות הם לרוב סטאטיים (ולכן משמינים), בצקתיים (בשל אי ספיקת לב ימנית) והיפוקסמיים (מכונים blue blotters).

דלקת סימפונות כרונית שכיחה בקרב מעשנים ובקרב אנשים שגרים בערים בהן יש זיהום אוויר ניכר. היא פוגעת לרוב בעשור החמישי לחיים.

==השפעות==

המבנה התקין של דפנות הסימפונות מכיל אפיתל, תת-ריר וסחוס. התאים מפרישים ריר על פני השעריות (Cilia) של דרכי האוויר. בדלקת סימפונות כרונית נוצרת הדלקת בדפנות הסימפונות עצמן, כשהיא מלווה בהיפרטרופיה ובהיפרפלסיה של הבלוטות מפרישות הריר. כתוצאה מכך, גדלים תאי הגביע על חשבון התאים הריסניים. המדד המצביע על העלייה ברקמת הבלוטות עצמן, Reid index, מציין את היחס בין עובי הבלוטות לעובי הסימפון; כיום אינו מצוי בשימוש קליני. בנוסף לכך, קיימים ברקמה שינויים מטפלסטיים ודיספלסטיים, עד כדי התכייבות של הברונכים כתוצאה מהדלקת.

כתוצאה מהעלייה המשמעותית בהפרשת הריר, בשילוב עם עליית עובי דפנות הסימפונות, נחסמות דרכי האוויר. ברוב החולים קיימת במקביל גם נפחת המעצימה את האפקט החסימתי. עם העלייה בחסימת הסימפונות, נוצרים היפוקסיה קשה, קוצר נשימה ושיעול עם זיהומים חוזרים. הרס הרקמה גורם לעליה בלחץ הדם הריאתי, ללב ריאתי ולאי ספיקת לב ימנית.

הטיפול בדלקת הסימפונות הכרונית כולל לעיתים גם טיפול אנטיביוטי עקב הסיכוי הגדול לזיהומים חוזרים.

==ראו גם==
*מחלת ריאות חסימתית כרונית
*דלקת סימפונות חריפה
*וירוסים וחיידקים במערכת הנשימה
*חסימה דלקתית של הסימפונונות

קטגוריה:מחלות כרוניות בדרכי הנשימה התחתונות
קטגוריה:דלקת

fr:Bronchite#Bronchite chronique
מחוזות מונטנגרו

מבחינה מנהלית, מונטנגרו מחולקת ל-24 מחוזות (Општина, אופשטינה). רק למחוז פודגוריצה יש חלוקת משנה ל-2 נפות.

300px
{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
!#
! שם !! בירה !! שם בשפת המקור !! אוכלוסייה (2019)!!שטח (קמ"ר)
|-
|1
|אנדרייביצה||אנדרייביצה|| Andrijevica || 4,585|| 283
|-
|2
|בר||בר|| Bar || 42,048||598
|-
|3
|בראנה||בראנה|| Berane || 31,874||544
|-
|4
|ביילו פוליה || ביילו פוליה || Bijelo Polje|| 42,191||924
|-
|5
|בודווה||בודווה|| Budva|| 22,061|| 122
|-
|6
|צטיניה || צטיניה || Cetinje || 15,181||899
|-
|7
|דנילובגרד || דנילובגרד || Danilovgrad || 18,284||501
|-
|8
|גוסיניה || גוסיניה || Gusinje || 4,027||157
|-
|9
|הרצג נובי || הרצג נובי || Herceg-Novi|| 30,597|| 235
|-
|10
|קולאשין||קולאשין|| Kolašin || 7,228|| 897
|-
|11
|קוטור ||קוטור|| Kotor || 22,753|| 335
|-
|12
|מויקובץ' ||מויקובץ || Mojkovac|| 7,553|| 367
|-
|13
|ניקשיץ' ||ניקשיץ'|| Nikšić || 69,203|| 2,065
|-
|14
|פטניצה ||פטניצה|| Petnjica || 5,482|| 173
|-
|15
|פלאב ||פלאב|| Plav || 9,081|| 328
|-
|16
|פלייבליה||פלייבליה|| Pljevlja|| 27,006|| 1,346
|-
|17
|פלוז'ינה ||פלוז'ינה || Plužine|| 2,613||854
|-
|18
|פודגוריצה||פודגוריצה|| Podgorica || 201,631|| 1,399
|-
|19
|רוז'איה ||רוז'איה || Rožaje|| 23,024||432
|-
|20
|שאבניק ||שאבניק|| Šavnik|| 1,558|| 553
|-
|21
|טיווט ||טיווט|| Tivat || 15,068||46
|-
|22
|טוזי ||טוזי|| Tuzi || 12,096||236
|-
|23
|אולצין||אולצין || Ulcinj|| 20,191|| 255
|-
|24
|ז'בליאק ||ז'בליאק|| Žabljak|| 3,081|| 445
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20151121121952/http://www.uom.co.me/en/?page_id=6 אתר איגוד המחוזות]

*
קטגוריה:מונטנגרו: חלוקה מנהלית
קטגוריה:רמת החלוקה המנהלית הראשונה לפי מדינה
תוכנית מפתח

תוכנית "מפתח", מיסודה של התזמורת הפילהרמונית הישראלית, הוא פרויקט להעלאת רמת החינוך וההכשרה המוזיקליים בישראל. 

מנהלת הפרויקט היא הפסנתרנית אירית רוב-לוי. 

הפרויקט נוסד בשנת 2000 ביוזמת התזמורת, וממומן בתמיכת ידידי התזמורת בארצות הברית. מטרת הפרויקט היא להתקשר עם בתי ספר (גם שאינם למוזיקה) בעזרת מפגשים בין נגני התזמורת לבין הילדים, בעיקר ביישובי פריפריה. בנוסף, מאורגנים קונצרטים מוסברים בהיכל התרבות בתל אביב עבור הילדים הלוקחים חלק בפרויקט. במסגרת פעילות הפרויקט בקונסרבטוריונים, מקיימים נגני התזמורת כיתות אמן. 

בנוסף, פועל פרויקט מפתח בשיתוף המרכז למוזיקה ירושלים על מנת לשפר את רמת ההוראה המוזיקלית של מורים צעירים. במסגרת זו, מוזמנים התלמידים הצעירים עם מוריהם לשורה של מפגשים בירושלים אשר כוללים כיתות אומן וסדנאות. כיתות אמן אלו שמות דגש מיוחד על דרכי הוראה לתלמידים צעירים.

פרויקט מפתח נערך בשיתוף פעולה עם המדרשה למוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך להכשרת מורים למוזיקה. לטענת התזמורת, כ-15,000 ילדים בשנה לוקחים בו חלק, כאשר התזמורת עושה מאמץ להגיע לכל האוכלוסיות השונות בישראל, בין אם יהודים, ערבים, חרדים, שכונות מצוקה ויישובי פריפריה.

==ראו גם==
* עמותת מאסטרו

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ישראל: מיזמי חינוך
קטגוריה:התזמורת הפילהרמונית הישראלית
קטגוריה:ישראל: מוזיקה
ערפילית הלהבה

ערפילית הלהבה, מצוינת כ-NGC 2024, היא ערפילית פליטה בקבוצת הכוכבים אוריון. מרחקה מכדור הארץ הוא כ-900 עד 1,500 שנות אור.

הכוכב הבהיר אלניטק, הכוכב המזרחי ביותר בחגורת אוריון, מאיר באור על-סגולי חזק לתוך הלהבה וכך מעיף אלקטרונים הרחק מענני המימן הגדולים הנמצאים שם. מרבית הזוהר נגרם כאשר אלקטרונים ומימן מיונן מתחברים מחדש. גז ואבק חשוכים נוספים נמצאים בחזית הכוכב הזוהר של הערפילית, וכך גורמים לרשת החשוכה הנראית במרכז הגז הזוהר. ערפילית הלהבה היא חלק מהענן המולקולרי של אוריון, אזור יצירת כוכבים הכולל את ערפילית אוריון וערפילית ראש הסוס המפורסמות.

==ראו גם==

* ערפילית פלנטרית
* ערפילית סופרנובה

==קישורים חיצוניים==
* 

להבה
להבה
פרס רולף שוק

פרסי רולף שוק (בשוודית: Schockprisen) נוסד ומוענק על ידי עזבונו של הפילוסוף והאמן רולף שוק (Rolf Schock; 1933–1986).

הפרסים הוענקו לראשונה בסטוקהולם שבשוודיה ב-1993, מדי שנתיים, ובשנים 2005–2017 הם הוענקו מדי שלוש שנים. כל זוכה מקבל סכום העומד כיום על סך 400,000 קרונה שוודית.

הפרסים מוענקים בארבע קטגוריות, על פי החלטת ועדות הממונות על ידי שלוש מהאקדמיות המלכותיות השוודיות:
* לוגיקה ופילוסופיה - האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
* מתמטיקה - האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
* אמנות חזותית - האקדמיה המלכותית השוודית לאמנות
* מוזיקה - האקדמיה המלכותית למוזיקה של שוודיה

== הזוכים בלוגיקה ובפילוסופיה ==
{| class="wikitable"
!width="50"| שנה
!width="150"| שם
!width="150"| ארץ
|-
| 1993 ||וילארד ואן אורמאן קוויין ||
|-
| 1995 ||מייקל דאמט ||
|-
| 1997 ||דנה סקוט ||
|-
| 1999 ||ג'ון רולס ||
|-
| 2001 ||סול קריפקי||
|-
| 2003 ||סולומון פפרמן ||
|-
| 2005 ||יאקו הינטיקה ||
|-
| 2008 ||תומאס נייגל || / 
|-
| 2011 ||הילרי פטנאם || 
|-
| 2014 ||דרק פרפיט || 
|-
| 2017
|רות מיליקן
|
|-
| 2018
|שהרן שלח
|
|-
| 2020
|דאג פרביץ ופר מרטין-לוף
|
|-
| 2022 ||דייוויד קפלן || 
|-
| 2024 ||האנס קאמפ איירין היים || 
|}

== הזוכים במתמטיקה ==
{| class="wikitable"
!width="50"| שנה
!width="150"| שם
!width="150"| ארץ
|-
| 1993 ||אליאס מנחם סטיין ||
|-
| 1995 ||אנדרו ויילס ||
|-
| 1997 ||מיקיו סאטו ||
|-
| 1999 ||יורי מאנין ||
|-
| 2001 ||אליוט לייב ||
|-
| 2003 ||ריצ'רד סטנלי ||
|-
| 2005 ||לואיס קפארלי ||
|-
| 2008 ||אנדרה זמרדי || / 
|-
| 2011 ||מיכאל אשבכר ||
|-
| 2014 || ייטאנג ז'אנג || 
|-
| 2017 || ריצ'רד שואן || 
|-
| 2018 || רונלד קויפמן || 
|-
| 2020 ||ניקולאי ג'ורג'ביץ' מקרוב || / 
|-
| 2022 ||ג'ונתן פילה || 
|-
| 2024 ||לאי סאנג יאנג || 
|}

== הזוכים באמנות חזותית ==
{| class="wikitable"
!width="50"| שנה
!width="150"| שם
!width="150"| ארץ
|-
| 1993 ||רפאל מונאו ||
|-
| 1995 ||קלאס אולדנבורג || / 
|-
| 1997 ||טורסטן אנדרסון ||
|-
| 1999 ||ז'אק הרצוג ופייר דה מרון ||
|-
| 2001 ||ג'וזפה פנונה || 
|-
| 2003 ||סוזן רוטנברג ||
|-
| 2005 ||קזויו סג'ימה ו <br /> ריואה נישיזאווה ||
|-
| 2008 ||מונה חאטום || / 
|-
| 2011 ||מרלן דומה || / 
|-
| 2014 ||אן לקאטון וז'אן-פיליפ וואסאל ||
|-
| 2017 || דוריס סלסדו || 
|-
| 2018 || אנדרה ברזאני || 
|-
| 2020 || פרנסיס אלס || 
|-
| 2022 ||רם קולהאס || 
|-
| 2024 ||סטיב מקווין|| 
|}

== הזוכים במוזיקה ==
{| class="wikitable"
!width="50"| שנה
!width="150"| שם
!width="150"| ארץ
|-
| 1993 ||אינגוואר לינדהולם ||
|-
| 1995 ||ג'רג' ליגטי || / 
|-
| 1997 ||יורמה פאנולה ||
|-
| 1999 ||רביעיית קרונוס ||
|-
| 2001 ||קאיה סאריאהו ||
|-
| 2003 ||אן סופי פון אוטר ||
|-
| 2005 ||מאוריציו קאגל ||
|-
| 2008 ||גדעון קרמר ||
|-
| 2011 ||אנדרו מנזה ||
|-
| 2014 ||הרברט בלומסטדט ||
|-
| 2017 || ויין שורטר || 
|-
| 2018 || ברברה הניגן || 
|-
| 2020 ||ג'רג' קורטג ||
|-
| 2022 ||ויקינגור אולפסון || 
|-
| 2024 ||אומו סנגארה || 
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

רולף שוק
רולף שוק
רולף שוק
רולף שוק
מוזיאון מסדר השחרור

מוזיאון מסדר השחרור (בצרפתית: Musée de l'Ordre de la Libération) הוא מוזיאון הממוקם בשדרת טור-מובורג 51, ברובע השביעי של העיר פריז בירת צרפת.

המוזיאון מוקדש להיסטוריה של מסדר השחרור המסדר הלאומי השני בחשיבותו של צרפת (אחרי מסדר לגיון הכבוד). מסדר השחרור הוקם בשנת 1940 על ידי הגנרל שארל דה גול מנהיג צבא צרפת החופשית.

בשנת 1967 הוקם המוזיאון במתחם האינווליד בסמוך למוזיאון הצבא. המוזיאון כולל שישה חדרי תצוגה בשטח כולל של 1,000 מ"ר המתעדים את ייסוד צבא צרפת החופשית, את תנועת ההתנגדות הצרפתית לכיבוש צרפת על ידי גרמניה הנאצית וכן כתבים של שארל דה גול, ותצוגה לזכר השואה.

במוזיאון כ-4,000 מוצגים ובהם מדי צבא, כלי נשק, פרסומים ועלונים שפורסמו בצרפת הכבושה על ידי ארגוני ההתנגדות, משדרים וכן דגלים שונים שנתפסו על ידי צבא צרפת החופשית.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20080517110511/http://www.paris.org/Musees/Ordre.Liberation/info.html תיאור המוזיאון באתר Paris.org]

מסדר השחרור
קטגוריה:הרובע השביעי של פריז
מסדר השחרור
מסדר השחרור
קטגוריה:צרפת החופשית
קטגוריה:צרפת: מוזיאונים צבאיים
MAC flooding

בתקשורת מחשבים, MAC flooding היא שיטה המחלישה את האבטחה ברשת מחשבים המחוברת באמצעות מתג (switch).

ברשת המחוברת באמצעות מתג, המתג מחזיק טבלת CAM (קיצור של Content Addressable Memory) הממפה כל כתובת MAC ברשת לפורט פיזי במתג כדי לאפשר למתג לשלוח מידע למחשב היעד בלבד ולא לכלל הרשת כפי שמבוצע למשל ברשת המחוברת באמצעות רכזת (hub). באמצעות המיקוד בשליחה מושג יתרון הן מבחינת נפח התעבורה ברשת והן מבחינת האבטחה שהרשת מספקת, שכן כל מחשב נגיש לתעבורה שלו בלבד.

בתקיפת MAC flooding סטנדרטית, המתג מוצף בחבילות מידע המכילות כל אחת כתובת MAC שונה בשדה המקור. כאשר המתג מקבל את החבילות האלו, הוא מוסיף לטבלה התאמה בין כתובות ה-MAC המזויפות לבין הפורט הפיזי של המחשב התוקף. בכך המחשב התוקף גורם למתג לשלוח את התעבורה המיועדת לכתובות MAC אלו לפורט הפיזי שלו וגם גורם למתג למלא את מרחב הזיכרון שלו כדי להכיל את כלל הרשומות החדשות.

במידה והמתג אינו חסין לתקיפה זו, העומס שגורמת ההצפה של הזיכרון ברשומות מביא לכישלון באחזור כאשר המתג מנסה למצוא את הפורט הפיזי אליו הוא צריך לשלוח את חבילת המידע המבוקשת. במקרה שהמתג נכשל באחזור, הוא שולח את החבילה לכל הפורטים הפיזיים, בדומה לרכזת ובכך המחשב התוקף משיג את מטרתו ומקבל נגישות לכלל התעבורה ברשת באמצעות רחרחן (Sniffer) המופעל על מצב פרוץ (promiscuous mode).

מתגים מתקדמים יותר יכולים להיות חסינים בפני שיטה זו על ידי הגבלת מספר כתובות ה-MAC שניתן לשייך לפורט פיזי אחד על גבי המתג. שיטה אחרת היא לזהות עומס פתאומי של כתובות MAC חדשות המוגדרות בפורט מסוים, ולנתק את הפורט הפיזי מהמתג תוך יצירת רשומות לוג מתאימות. 

== ראו גם ==
* ARP spoofing, הונאת DHCP - שתי שיטות נוספות המאפשרות הסנפת תעבורה של מחשב אחר ברשת מקומית.

קטגוריה:סוגי התקפות קיברנטיות
שיקוף פורט

שיקוף פורט (באנגלית: Port Mirroring) היא הגדרה במתג (switch) המורה לו לשכפל את כל חבילות המידע של הרשת שעוברות דרך פורט פיזי מסוים או רשת מקומית וירטואלית מסוימת לפורט פיזי אחר המשמש לניטור. שיקוף פורט נדרש לרוב כדי לאפשר העברת תעבורה לרכיבי רשת הדורשים מעקב אחרי כלל התעבורה העוברת ברשת, דוגמת מערכת למניעת חדירות ומערכת לגילוי חדירות, או לחלופין מחשב המריץ רחרחן. להגדרה זו קיימים שמות נוספים הנמצאים בשימוש בקרב יצרניות המתגים:
* סיסקו מערכות מכנה זאת Switched Port Analyzer (ובקיצור: SPAN)
* 3Com מכנה זאת .Roving Analysis Port (בקיצור: RAP).

==הגדרה לדוגמה על מתג של סיסקו מערכות==
להלן דוגמה להגדרת שיקוף פורט על גבי מתג של סיסקו. בשורת הפקודה הראשונה מוגדרים הפורטים לשיקוף (פורטים 0/1, 0/2 ו-0/3) ובשורת הפקודה השנייה מוגדר הפורט אליו יש לשכפל את התעבורה המתקבלת בפורטים אלו (פורט 0/4) תוך סימון התעבורה הזו כ-vlan1 המשמש לתיוג:
<div style="direction: ltr;"><pre>
Monitor session 1 source interface fastethernet 0/1, 0/2, 0/3
Monitor session 1 destination interface fastethernet 0/4 encap ingress vlan 1
</pre></div>

כדי להציג את המצב הנוכחי של שיקוף הפורט ניתן להקיש את שורת הפקודה הבאה:
<div style="direction: ltr;"><pre>
show monitor session 1
</pre></div>

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.cisco.com/en/US/products/hw/switches/ps708/products_tech_note09186a008015c612.shtml דוגמה לשימוש ב-SPAN], סיסקו מערכות 

קטגוריה:ניהול רשתות
יהודית יחזקאלי

יהודית יחזקאלי היא עיתונאית ישראלית, כתבת "קול ישראל" ו"ידיעות אחרונות".

==ביוגרפיה==
יחזקאלי נולדה בחיפה. היא בעלת תואר ראשון בהוראה, מדע המדינה וחינוך. משמשת ככתבת "ידיעות אחרונות" משנת 1982, וכיום היא יו"ר ועד העיתונאים בעיתון. בנוסף, משנת 1989 היא משמשת ככתבת שטח ברשת ב' ובכאן ב, כיום בתפקיד כתבת באזור השפלה.

ב-2002 כתבה סדרת כתבות ובה עדויות חדשות על פרשת ילדי תימן, וזכתה על כך בפרס רוטרי לעיתונאות כתובה.

יחזקאלי שימשה בתפקיד יו"ר זמנית של אגודת העיתונאים תל אביב למשך כ-3 חודשים (מפברואר 2012 עד מחצית מאי 2012), עד בחירתו של יו"ר קבוע לאגודה, רותם אברוצקי.

==חיים אישיים==
נשואה ואם לשלושה בנים. מתגוררת כיום בגדרה.

בעבר שימשה כדוברת המועצה המקומית ביישוב.

יחזקאלי עוסקת גם בציור עשרות שנים, אוצרת תערוכות צילום וציור בבית העיתונאים בתל אביב, וב-2005 הציגה שם תערוכה מציוריה, בנושא נשים בהתנחלויות.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20090329051222/http://www.jat.org.il/?CategoryID=199&ArticleID=156 יהודית יחזקאלי], באתר אגודת העיתונאים תל אביב
* [http://www.tapuz.co.il/tapuzforum/main/viewMsg.asp?id=303&msgid=2861452&archive=1 קישור לסריקה של כתבתה של יהודית יחזקאלי על פרשת ילדי תימן]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
ESO 510-G13

ESO 510-G13 היא גלקסיה ספירלית במרחק של כ-150 מיליון שנות אור מכדור הארץ, בקבוצת הכוכבים נחש מים. 

ענן האבק המשווני מעוקם במידה משמעותית, דבר היכול לציין ש-ESO 510-G13 הושפעה על ידי גלקסיה אחרת. אם זה המקרה, גלקסיה זו תספק הדגמה מצוינת לעיוותים שנגרמים על ידי גלקסיות המשפיעות זו על זו.

הגלקסיה נבחנה ב-2001 על ידי טלסקופ החלל האבל.

==קישורים חיצוניים==

* 

ESO 510-G13
קטגוריה:קבוצת הכוכבים נחש מים
מוצי ספאקוב

מוצי ספאקוב ( ב Moţi Spakov או במקורMotzi Spakow; 1905 - מרץ 1981),היה מתאגרף יהודי רומני, אלוף רומניה באיגרוף בין השנים 1923–1940, אחיו של מאמן האיגרוף מרקו ספאקוב.

מוצי ספאקוב נולד בבוקרשט ולמד חשמלאות בבית הספר המקצועי Ciocanul (הפטיש - תרגום ייחודי ברומנית ל"מכבי") שברחוב דודשט, ברובע היהודי של בוקרשט. במקביל התאמן באיגרוף והשתתף בתחרות האיגרוף הרשמית הראשונה ב-1922. ב-1923 זכה באליפות רומניה למשקל כבד ושמר על תוארו עד 1940, כאשר משטר הלגיונרים אסר עליו להמשיך ולהתחרות בגלל היותו יהודי.

דור שלם של צעירים העריץ אותו וסופרים הקדישו לו מקום בספריהם. ב-1947 עלה לארץ ישראל ומאוחר יותר היגר לאוסטרליה, שם נפטר בגיל 76.

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">* Hary Kuller, Presa evreiască din România, Tritonic, Bucureşti - הארי קולר, העיתונות היהודית ברומניה, הוצאת טריטוניק, בוקרשט, עמוד 226</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.jta.org/1936/09/20/archive/spakov-rumanian-boxer-gives-up-title-after-anti-jewish-riot Spakov, Rumanian Boxer, Gives Up Title After Anti-jewish Riot]
* 
* פריט ארכיוני: [http://beta.nli.org.il/he/archives/NNL_ARCHIVE_AL004055633/NLI מכתב מאת מוצי שפאקוב (ספאקוב) אל הרב הראשי של רומניה, יצחק נימירובר בעניין רצונו לעלות ארצה] בספרייה הלאומית (רישום באנגלית)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתאגרפים יהודים
קטגוריה:מתאגרפים רומנים
קטגוריה:ספורטאים יהודים רומנים
קטגוריה:ישראלים שהיגרו לאוסטרליה
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1905
קטגוריה:נפטרים ב-1981
מאיר בץ

מאיר בץ (רבינוביץ) (ו' בחשוון תרע"ז, 2 בנובמבר 1916 – יוני 1979) היה מפקד בפלמ"ח, מהנדס, ממפתחי הנגב וממתכנני תעלת הימים.

==ביוגרפיה==
בץ נולד באימפריה הרוסית ולמד בבית ספר במוסקבה טרם עלייתו לארץ. במאי 1929 עלה לארץ ישראל, ולמד בגימנסיה העברית רחביה. בשנת 1932 הצטרף לארגון "ההגנה", והפך למפקד נחלת יצחק. ב-1938 עבר קורס מפקדים בפיקודו של אורד צ'ארלס וינגייט והיה מדריך בקורס המ"כים הראשון של הפלמ"ח, שהתקיים בקריית ענבים.

ב-1939 החל ללמוד הנדסה בטכניון. גם שם פעל בקרב הסטודנטים. הקים את גדוד החי"ש הירושלמי "ראשון ליהודה", וב-1941 הקים על בסיס אנשי "ראשון ליהודה", ועל פי הוראות יצחק שדה את פלוגה ו' ("הפלוגה הירושלמית") יחד עם ישראל ליברטובסקי. ב-1942 הדריך את "המחלקות המיוחדות" של הפלמ"ח בקורסי חבלה וצליפה ואף נועד עם המנהיג הכורדי מצטפא ברזאני על מנת לתאם מרד כורדי בתגובה למרד רשיד עאלי אל-כילאני. בשנת 1942, בעיצומה של החרדה מפני פלישה נאצית לארץ ישראל, היה בין מתכנני "תוכנית מצדה על הכרמל".

בשנת 1945 היה מדריך ראשי של כוחות החי"ש הצעיר ("חץ"), שהפכו אחר כך לגדנ"ע. ב-1946 שימש כשליש לענייני תכנון של יעקב דורי. בסוף 1946 מונה להקים ולפקד על קיבוץ קדמה בשפלה הדרומית.

בתקופת מלחמת העצמאות שירת בתפקיד קצין הנדסה של החי"ש בירושלים הנצורה והגיע לדרגת סגן-אלוף (אז דרגה אחת מתחת לדרגת אלוף) בחיל ההנדסה הישראלי שקם בתקופה זו. חמ"ל מבצע יבוס היה בביתו והוא היה אחראי על תכנון דרכים לאספקת צורכי תושבי ירושלים. ה"כוח" שבו הסתייע היה כוח מאולתר שכלל תלמידי ישיבה, מבוגרים שלא יכלו להילחם ואחרים שיכלו לסייע בביצור העיר. באוגוסט 1948 הפך לקצין ההנדסה של חזית ד' (דרום) והיה מעורב בפריצת הדרך לסיני במבצע חורב.

בשנת 1950, לאחר המלחמה, החל לעבוד בבאר שבע לפיתוח הנגב כמהנדס מחוז הנגב. לאחר מכן, החל מ-1967 (ועד למותו ביוני 1979) שימש מהנדס מחוז הדרום של משרד הפנים. במהלך תפקידו כמהנדס מחוז הדרום קידם בץ פרויקטים לפיתוח הנגב, כגון פרויקט תעלת הימים, ויישוב הבדואים ביישובי קבע. ב-1957 יצא בשליחות משרד החוץ למזרח אסיה.

במקביל לעיסוקיו כמהנדס, נהג לצייר את נופי הנגב וארץ ישראל, ובשנת 2004 נפתחה תערוכה מציוריו במרכז הבמה בגני תקווה. ציוריו גם מעטרים את הספר ""הגדה של שמות" מאת דליה לשמן.

אלמנתו, שרה, הייתה ממפתחי מערכת החינוך בבאר שבע ומקימת בית הספר הראשון בעיר (כיום מקיף א'), ובשנת 2000 הוענק לה תואר יקירת באר שבע. בנו הוא החזאי אורי בץ.

קריית מאיר בץ ובית מאיר בץ בבאר שבע, קרויים על שמו.

== ראו גם ==
*מנחת עמק המצלבה

== לקריאה נוספת ==
* מאיר בץ. האיש, פעלו וחזון תוכניותיו, הוצאה פרטית, 1981.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* דן גזית, [http://www.avnei-gazit.com/%D7%97%D7%95%D7%96%D7%94-%D7%94%D7%A0%D7%92%D7%91/ "חוזה הנגב"], באתר "אבני גזית", 2 במאי 2017
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:מהנדסים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:באר שבע: אישים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בבאר שבע
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1916
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1979
מוזיאון קירי

מוצג במוזיאון
מוזיאון קירי (בצרפתית: Musée Curie) הוא מוזיאון המציג את ההיסטוריה של המחקר בתחום הרדיולוגיה. המוזיאון ממוקם ברובע החמישי של העיר פריז, בירת צרפת, ברחוב פייר ומארי קירי, וקרוי על שמם של בני הזוג.

==היסטוריה==
המוזיאון הוקם בשנת 1934, זמן קצר לאחר מותה של מארי קירי, בקומת הקרקע של ביתן קירי במכון הרדיום (Institut du Radiu). המקום נבנה בין השנים 1911–1914 ובין השנים 1914–1934 שימש כמעבדתה של מארי קירי. במעבדה זו בתה של קירי אירן ז'וליו-קירי ובעלה של אירן - פרדריק ז'וליו-קירי גילו רדיואקטיביות מלאכותית - גילוי שבעטיו זכו בפרס נובל לכימיה בשנת 1935.

המוזיאון מציג את הרדיואקטיביות, תכונותיה ושימושיה, בייחוד תוך מתן דגש על שימושים רפואיים, וכן מציג את הכלים בהם נעשה שימוש בראשית המאה בחקר הרדיואקטיביות. כמו כן במוזיאון אוסף של תמונות ומסמכים של בני משפחת קירי.

== קישורים חיצוניים==

* 

קירי
קטגוריה:הרובע החמישי של פריז
קירי
אזבסטוזיס

אזבסטוזיס היא מחלת ריאה מקבוצת אבקת הריאות שנמצאה לראשונה בעובדי מספנה, האזבסטוזיס נגרם כתוצאה מצלקות על גבי רקמת הריאה שנגרמות בגלל ניסיון גוף האדם להיפטר מחלקיק האזבסט על ידי מסיסותו בחומצה.

דרך פעולה זו אינה עוזרת. הרקמה המצולקת נעשית מקיפה ורבה במידה שבסופו של דבר, גורמת לנזק בלתי הפיך לריאה והפסקת פעולותיה. למחלת האזבסטוזיס לוקח בין 10–30 שנה להתפתח בגוף האדם.

עד השנים האחרונות, אזבסט היה חומר שכיח בבניה (כיום אסור לשימוש לאור רעילותו הרבה כאמור לעיל). סיבי האזבסט הם סיליקטים המייצרים סיבים שגורמים לנזקים משמעותיים. ניתן לזהות סיבי אזבסט זהובים, עטופי ברזל, בשטיפה ברונכיאלית - חלק מהסיבים פיברוגניים יותר, וחלק פחות (סיבים מסוג amphibole מסוכנים וקרצינוגניים יותר- סיבי ברזל, לעומת סיבים מסוג chrisotile אשר עשויים מגנזיום-סיליקאט). הסיבים מעודדים הפרשה של רדיקלים חופשיים על ידי תאי הדלקת וכך מעלים סיכוי להתפתחות מחלות שונות.

מחלת האזבסטוזיס מתאפיינת בפיברוזיס אינטרסטיציאלית דיפוזית, המאופיין בגופיפי אזבסט- אלו הם גופיפים סיביים, חומים ומוארכים, בהם שקע חומר חלבוני וברזל. בדומה לסיליקוזיס, המקרופאגים מנסים לבלוע את סיבי האזבסט ומשחררים מתווכים כימיים הגורמים לתגובות דלקתיות, אולם בעוד שבסיליקוזיס יש פתולוגיה נודולרית של קשריות, באזבסטוזיס התמונה היא דיפוזית.

==ראו גם==
* אבקת הריאות
* סיליקוזיס
* אלומינוזיס

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחלות ריאה עקב גורמים חיצוניים
קטגוריה:אזבסט
קטגוריה:בטיחות וגיהות בתעסוקה
תלם אמונה

תלם אמונה הייתה מפלגה שהוקמה לקראת הבחירות לכנסת ה-14 על ידי חבר הכנסת הרב יוסף עזרן.

הרב עזרן פרש ממפלגת ש"ס בשלהי הכנסת השלוש עשרה והיה לח"כ יחיד.

לקראת הבחירות לכנסת ה-14 שהתקיימו ב-1996 הודיע הרב עזרן על התמודדותו לכנסת בראשות מפלגת תלם אמונה. במקום השני ברשימה הוצב הרב יחזקאל אסחייק. המפלגה, שנתמכה על ידי הרב הליטאי שמואל אוירבך, קיבלה 12,737 קולות ולא עברה את אחוז החסימה. בפרסומי תעמולת הבחירות של המפלגה נטען שהיא נתמכת על ידי הרב חיים קניבסקי.

==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20130928123525/http://kanaan.co.il/virtualMuseums/partiesm/emuna.jpg מודעת בחירות של המפלגה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: מפלגות היסטוריות
קטגוריה:מפלגות חרדיות בישראל
קטגוריה:ישראל: מפלגות עדתיות
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1996
שידור חוזר (תקשורת מחשבים)

בתקשורת מחשבים, שידור חוזר (באנגלית: Retransmission) הוא שליחה חוזרת של חבילת מידע שאבדה או נפגמה במהלך ניסיון העברתה. זהו אחד ממנגנוני היסוד של פרוטוקולי תקשורת רבים המספקים שירות העברת מידע אמין כגון TCP. 

רשת מחשבים סטנדרטית נחשבת כלא אמינה שכן היא לא מבטיחה דבר בנוגע להשהייה, פגימה או איבוד של חבילות מידע. כמו כן היא גם עלולה להעביר את חבילות המידע האלו בסדר הלא נכון. כדי להתמודד עם חוסר האמינות ברמת הרשת, פרוטוקולים שמספקים שירות העברת מידע אמין משתמשים במנגנון הודעות הכולל מספור, יכולת אימות תוכן (באמצעות סיכום ביקורת למשל) ואישורי קבלה (acknowledgments). במידה ואחד הסיכונים שברשת אכן התממש, השולח מזהה זאת ומבצע שידור חוזר של חבילת המידע.

שידור חוזר מתבסס על עיקרון פשוט - השולח יחזיק עותק של חבילת המידע עד שיתקבל האישור מהמקבל. השידור החוזר של החבילה יתרחש במקרים הבאים:
* השולח לא מקבל אישור כעבור פרק זמן המוגדר בפרוטוקול.
* השולח מזהה חריגה מחלון השידור (זיהוי out of band).
* המקבל הממתין למידע מודיע במפורש לשולח שההודעה לא התקבלה.
* המקבל יודע שהמידע התקבל פגום, ומודיע על כך במפורש לשולח.

קטגוריה:תקשורת מחשבים
קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
אפס אחד אינסוף

אפס אחד אינסוף (באנגלית: Zero One Infinity, ובקיצור: ZOI) הוא כלל אצבע עיצוב תוכנה ומדעי המחשב, המצביע על שימוש בכמויות של אפס, אחד, או אינסוף, כדי לקדם גמישות ופשטות בעיצוב מערכות. העיקרון אומר שכאשר נתקלים בבחירת כמות למשתנה או לתכונה, יש לבחור אחת משלוש האפשרויות הללו, תוך דחיית השימוש בכמויות ביניים. העיקרון נועד למנוע הגבלות מיותרות ולשפר את התפתחות ואחזקת תוכנה.

== היסטוריה ==
העיקרון "אפס אחד אינסוף" נטבע לראשונה על ידי <ref></ref>, מתכנת ומומחה למדעי המחשב במהלך המאה ה-20. הוא פותח כחלק מתהליך עיצוב תוכנה, כדי לעזור למתכנתים להימנע מקביעת הגבלות שרירותיות בקוד שלהם.

== הגדרה ==
עקרון ZOI מצביע על שלוש האפשרויות היחידות למספר פריטים או תכונות שעל מערכת לתמוך בהן: 

*איסור מוחלט על הקיום של הישות (אפס).
* קיום מופע אחד בלבד של הישות (אחד).
* אין להגביל את מספר המופעים של הישות, למעט מגבלות פיזיות של המחשב כמו זיכרון (אינסוף).

במשפט אחד הכלל מנוסח כך: "או שאין לאפשר את הקיום של הישות, או שיש לאפשר מופע אחד בלבד של הישות או שיש לאפשר אינסוף מופעים של הישות".

== חשיבות ==
החשיבות של עקרון ZOI נובעת מיכולתו לסייע במניעת בעיות תכנותיות נפוצות, כגון קוד קשה לתחזוקה, באגים והגבלות בלתי צפויות במערכת. על ידי שימוש בעיקרון זה, מתכנתים יכולים ליצור תוכנות יותר מודולריות ומתאימות לשינויים.

ההיגיון שעומד מאחורי כלל זה הוא שיש סיבות שמצדיקות איסור קיום של ישות מסוימת, למשל כדי להימנע מפעולה מסוימת. יש סיבות המצדיקות קיום של ישות אחת ויחידה, שכן אם תהיה יותר מישות אחת שתעשה את הפעולה זה יהיה חסר היגיון (כפי שמאפשרת תבנית סינגלטון למשל). אך מרגע שהישות יכולה להתקיים בשניים או יותר מופעים, בדרך כלל אין שום סיבה לחסום את מספר המופעים שלה על ידי קבוע שרירותי N. השאלה שבאמצעותה יש לבחון האם N שרירותי היא "האם הגבלה ל-N מופעים טובה במשהו מהגבלה ל-N+1 מופעים?". אם אין תשובה טובה לשאלה זו - החסם צריך להיות אינסוף, שכן תמיד ניתן לקבוע את החסם בתור N+1 עד לאינסוף.

== דוגמאות ==
במדינה שבה אסורה הביגמיה ניתן להגביל במאגר הנתונים של מרשם התושבים את מספר בני הזוג של תושב לאחד. מאידך, את מספר ילדיו של התושב אין להגביל, משום שכל הגבלה תהיה שרירותית. 

מערכות אימות: בחירה בין לא לאפשר אימות (אפס), לאפשר אימות יחיד (אחד), או לאפשר מספר בלתי מוגבל של שיטות אימות (אינסוף). 

מנגנוני תוספים בתוכנה: תמיכה באפס תוספים, בתוסף יחיד, או בכמות בלתי מוגבלת של תוספים. 

== ראו גם ==

* פיתוח תוכנה
* מדעי המחשב

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.catb.org/~esr/jargon/html/Z/Zero-One-Infinity-Rule.html Zero-One-Infinity Rule] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הנדסת תוכנה
קטגוריה:אפס
קטגוריה:1 (מספר)
קטגוריה:אינסוף
NGC 1300

NGC 1300 היא גלקסיית מוט ספירלית הנמצאת במרחק של כ-61 מיליון שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים ארידנוס. 

קוטרה של הגלקסיה כ-110,000 שנות אור והיא גדולה רק בקצת משביל החלב. NGC 1300, המהווה חלק מצביר ארידנוס, התגלתה על ידי ג'ון פרידריק ויליאם הרשל ב-1835.

במרכז צורת הספירלה הגדולה של הגלקסיה NGC 1300, נראה בליבה המבנה המרשים ויוצא הדופן של צורת ספירלה שקוטרה כ-3,300 שנות אור. נראה כי רק גלקסיות בעלות מוטות גדולי ממדים כוללות בתוכן מבנה דומה של ספירלה בתוך ספירלה. מודלים תאורטיים מציעים כי ייתכן שהגז במבנה המוט זורם אל תוך הספירלה הפנימית ומסתחרר אל מרכז הגלקסיה, שם הוא יכול, באופן עקרוני, לתדלק חור שחור על-מסיבי. אולם ל-NGC 1300 לא נצפה גרעין גלקטי פעיל, דבר שיכול להצביע על היעדר חור שחור במרכזה, היעדר דיסקת ספיחה סביב חור שחור קיים, או קיום חור שחור שאינו סופח חומר מסיבה אחרת.

==קישורים חיצוניים==

* [http://hubblesite.org/newscenter/newsdesk/archive/releases/2005/01/image/a HST: Barred Spiral Galaxy NGC 1300]
* [http://heritage.stsci.edu/2005/01/supplemental.html Hubble Heritage]
* [http://www.noao.edu/outreach/aop/observers/n1300.html Best of AOP: NGC 1300 - Barred Spiral in Eridanus]
* 
NGC 1300
קטגוריה:קבוצת הכוכבים ארידנוס
קטגוריה:הקטלוג הכללי החדש
איתמר ורהפטיג

הרב איתמר ורהפטיג (נולד ב-תש"ג, 1943) עומד בראש צוות המחקר במכון "משפטי ארץ" בעפרה, מעביר שיעורים בדיני ממונות, מכהן כאב בית דין פרטי לממונות הפועל במעלה אדומים, וכרב קהילת "מעלות דוד" בעיר. הוא מרצה למשפט עברי באוניברסיטת בר-אילן ומעורכי כתב העת "תחומין".

==ביוגרפיה==
איתמר ורהפטיג נולד למשפחת משפטנים. אביו היה השר ד"ר זרח ורהפטיג, ודודו, ד"ר שילם ורהפטיג, כיהן כיועץ למשפט עברי במשרד המשפטים. בצעירותו למד בישיבת ההסדר כרם ביבנה, נפצע במלחמת ששת הימים בעת כיבוש מוצב ג'לבינה ברמת הגולן.

בשנת 1973 קיבל תואר שני במשפטים מהאוניברסיטה העברית ובשנת 1977 קיבל תואר דוקטור למשפטים מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים על עבודה שכותרתה "למהותו של החוזה במשפט העברי". למד בישיבת הר עציון ובשנת 1980 עם הקמת כתב העת "תחומין", היה לעורכו.

הרב איתמר ורהפטיג נחשב לאחד המומחים לנושא המשפט העברי ואפשרות שילובו בחקיקה בישראל – יוזמה אשר החלה בטרם הקמת מדינת ישראל, בידי הרב הראשי דאז, הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג. בפועל היא היא נשארה בתחומי לימודי המשפט העברי באוניברסיטאות, בבתי הדין לממונות וכמקור השראה ב"חקיקה הישראלית".

במסגרת עבודתו חקר את כתבי הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג ואף הוציא לאור חלק מכתביו. כיום הוא מגדיר עצמו משומעי לקחו של הרב זלמן נחמיה גולדברג. נכון לאפריל 2016 ראו לאור 11 ספרים פרי עטו ומאות רבות של מאמרים.

==לקריאה נוספת==
* עידו רכניץ, תנסו אותנו, מקור ראשון, כ"ו בשבט תשס"ט.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 
* [https://www.inn.co.il/tags/%D7%94%D7%A8%D7%91_%D7%93%D7%A8_%D7%90%D7%99%D7%AA%D7%9E%D7%A8_%D7%95%D7%A8%D7%94%D7%A4%D7%98%D7%99%D7%92 הרב איתמר ורהפטיג - כתבות וראיונות], באתר ערוץ 7

ממאמריו:
* [http://www.daat.ac.il/mishpat-ivri/skirot/216-2.htm גלות כחלופה למאסר] - בנושא: "ערי מקלט תהיינה לכם"
* [http://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/shana/hasheeta-4.htm השיטה הכלכלית לפי התורה], באתר "דעת"
* [http://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/sinay/hagana-2.htm הגנה עצמית בעבירות רצח וחבלה (למהותו של דין "רודף")], באתר "דעת"
* [http://www.biu.ac.il/JH/Parasha/tetzaveh/vara.html ורבים מעמי הארץ מתיהדים] - אתר דף שבועי לפרשת השבוע של אוניברסיטת בר-אילן (כולל מאמרים נוספים מפי עטו)
* [https://web.archive.org/web/20090617125226/http://www.sanhedrin.co.il/itamar.pdf.pdf שימוש בנשק חם בפיזור הפגנות אלימות]
* [http://www.dintora.org/Files/שטר%20התחייבות%20לילד%20מאומץ%20.doc שטר התחייבות לילד מאומץ], מתוך הספר "ההתחיבות" 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי ישיבת כרם ביבנה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חוקרי משפט עברי
איתמר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:מעלה אדומים: רבנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
מוזיאון מונמארטר

מוזיאון מונמארטר
מוזיאון מונמארטר (בצרפתית: Musée de Montmartre) השוכן ברחוב קורו (rue Cortot) שברובע מונמארטר ברובע ה-18 של העיר פריז, בירת צרפת, מציג את ההיסטוריה והאמנות שהתפתחה בשכונה.

המוזיאון שוכן במנזר מהמאה ה-17. המבנה המרכזי של המוזיאון מכונה כיום "בית רוזימון" (Manoir de Rosimond) על שם קלוד דה לה רוז (רוזימון), מחזאי ושחקן בקומדי פראנסז. במבנה קבעו את האטלייה שלהם בעבר אמנים כסוזאן ואלאדון ובנה מוריס אוטריו, וינסנט ואן גוך, ראול דופי, והמוזיקאי אריק סאטי ואילו פייר-אוגוסט רנואר יצר באטלייה שלו שם כמה מיצירות המופת של התקופה האימפרסיוניסטית שלו.

בחצר המבנה יקב פעיל. 

אוסף המוזיאון כולל יצירות אמנות וכתבי יד שנוצרו על ידי אמנים שהתגוררו ברובע, וכן מציג תערוכות מתחלפות של אמנים שהתגוררו ברובע.

== קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20090402061042/http://www.paris.org/Musees/Montmartre/info.html תיאור המוזיאון באתר Paris.org]

קטגוריה:פריז: מוזיאונים
מונמארטר
קטגוריה:מונמארטר