נחטף על ידי חמאס

כרזות הקמפיין
עצרת התמיכה בוושינגטון לישראל]]

נחטף על ידי חמאס (באנגלית: "Kidnapped by Hamas") הוא קמפיין גרילה לאמנות רחוב ציבורית, שעלה ביוזמת האמנים הישראלים ניצן מינץ, Dede וטל הובר בתגובה לאירוע החטיפה מישראל לרצועת עזה ובמטרה להעלאת המודעות למצבם של מעל ל-200 אזרחים, בהם זקנים, נשים ילדים ותינוקות, בטווח הגילאים שבין 9 חודשים ועד גיל 85.

== רקע ==
הקמפיין נוצר על ידי האמנים הישראלים ניצן מינץ, Dede וטל הובר, מעצבת קריאייטיב והבעלים של חברת המיתוג ג'ירף.<ref></ref> דדה וניצן היו בתוכנית רזידנסי<sup></sup> של שלושה חודשים בניו יורק כאשר פרצה מלחמת חרבות ברזל,<ref name="Observer"></ref> וארבע ימים לאחר המתקפה הראשונית,<ref></ref> יצרו השלושה את הכרזות כקבצים דיגיטליים להורדה. הקמפיין התפשט במסגרת מאמץ עממי והועצם בעקבות תמיכתם של השחקנים גל גדות, איימי שומר וג'ק בלאק.<ref name="NYT16Oct" />

== סטייליזציה והתפשטות הקמפיין ==
פוסטרים של החטופים ב[[גדרה]]
כרזות של הקמפיין ב[[לוס אנג'לס]]

לטענת דדה יוצרי הקמפיין קיבלו את ההשראה לקמפיין מהתמונות של הנעדרים שהיו מוצגים במהלך שנות ה-80 על קרטוני חלב בארצות הברית, ובשל כך הם בחרו את הצבעים והגופנים לכרזות הקמפיין על מנת שהם יהיו דומים להם. על הכרזות מכילות את המילה באנגלית "KIDNAPPED" (נחטף) וכל כרזה כוללת תצלום של אחד מהחטופים הישראלים. הכרזות נתלו על ידי מתנדבים שונים בין היתר על פנסי רחוב, עצים, שלטי רחוב ובתחנות הרכבת התחתית בערים רבות ברחבי העולם. בעיר ניו יורק תלו האמנים אלפי כרזות. בנוסף פעילים תלו אותם גם בברלין, בליסבון ובבואנוס איירס. האמנים הסתמכו על בני משפחה וחברים של אנשים חטופים עבור רשימת השמות והתמונות שמופיעים בכרזות.<ref name="NYT16Oct"></ref> בשלב הראשוני של הקמפיין נתלו בסביבות 2,000 עותקים של הכרזות ברחבי מנהטן.<ref name="LAT"></ref>

בשבועות הבאים הכרזות פורסמו ב-30 שפות שונות ובמקומות נוספים בעולם בהם סידני, סנטיאגו, ואפילו מטה האו"ם. הקמפיין העניק השראה לתנועה דומה בלוס אנג'לס שבחרה להשתמש בשלטי חוצות על מנת להעלות את המודעות לילדים הישראלים שנחטפו. הסנאטור ג'ון פטרמן כיסה את משרדו בכרזות ואמר ש"הם יישארו תלויים עד שכל החטופים יחזרו בשלום הביתה".<ref></ref>

הניו יורק טיימס תיאר את הכרזות כ"סמלי הכאב הלאומי של הישראלים" לאחר מתקפת הפתע של החמאס והשווה אותם לכרזות שפרסמו בני משפחות הנספים לאחר פיגועי 11 בספטמבר. בעקבות הצלחת הקמפיין מינץ ודדה החליטו להתמקד בפרויקט ובתשומת הלב התקשורתית לו זכה הקמפיין.

== המחלוקת סביב הסרת כרזות ==
בערים מסוימות ובקמפוסים של מכללות שונות היו מקרים בהם חלק מהמקומיים בחרו להסיר את הכרזות, לעיתים מיד לאחר שהם נתלו.<ref name="NYT16Oct" /> בעקבות כך פורסמו ברשתות החברתיות סרטונים של מקרים רבים בהם אנשים שונים מסירים את הכרזות, ובתגובה היו אף מקרים בהם חלק מאותם האנשים פוטרו בעקבות כך ממקום עבודתם. לפי הניו יורק טיימס אנשים שמתנגדים באופן נחרץ לכך שהכרזות יהיו תלויים התייחסו אל הכרזות כ"תעמולה בזמן מלחמה" ולרוב לא היה להם שום הבנה מעמיקה לסכסוך הישראלי-פלסטיני. היו שציינו שהאנשים שמסירים את הכרזות עושים זאת בשל אנטישמיות ו"חוסר אנושיות בסיסית". בעיני מינץ ההסרה של הכרזות הוא מעשה אנטישמי מובהק, אבל הביא את המודעות לרמת השנאה שעימה מתמודדות הקהילות היהודיות ברחבי העולם.<ref name="NYT31Oct"></ref><ref></ref>

המשטרה בבריטניה, כולל בלונדון ובפרסטוויץ', אזור במנצ'סטר עם קהילה יהודית גדולה, קיבלה ביקורת בסוף אוקטובר 2023 על כך שהורידה את הכרזות לאחר שהתקבלו תלונות על תליית הכרזות. משטרת המטרופולין הסירה את הכרזות במטרה "למנוע כל עלייה נוספת במתחים של הקהילה".<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

=== תגובות למקרים של הסרת כרזות ===
תעודים מצולמים של תקריות בהם הוסרו כרזות, והעימותים שבאו בעקבות כך, התפשטו באופן נרחב ברשתות החברתיות. במקרים מסוימים הסרות של כרזות אף הובילו לאישומים פליליים. בעוד שרוב תקריות הסרת הכרוזים בעיר ניו יורק התרחשו במקומות ציבוריים, משטרת ניו יורק עצרה שני אנשים בנובמבר על כך שהסירו לכאורה כרזות חטופים מאזורים שנמצאים בבעלות פרטית. לאחר שהתפשטו סרטונים של אנשים שמסירים את הכרזות, חלקם אף פוטרו ממקום עבודתם.<ref name="NBC"></ref>

קארין ז'אן-פייר, שהיא דוברת הבית הלבן בממשלו של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, ציינה בראיון לתקשורת ש"להסיר תמונות של יקיריהם - המוחזקים כבני ערובה על ידי חמאס - זה שגוי ופוגע". הארגון היהודי הוועד היהודי-האמריקאי כינה את הסרת הכרזות "אנטישמיות". העיתון האמריקאי-יהודי "הפורוורד" כינה את הסרת הכרזות סימן לכך ש"אנשים רבים מתקשים להכיר בסבלם של שני העמים".<ref></ref>

== ראו גם ==
* ההסברה הישראלית במלחמת חרבות ברזל
* מטה משפחות החטופים והנעדרים
* תגובות בין-לאומיות למלחמת חרבות ברזל

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמנות רחוב
קטגוריה:תגובות למלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:החטיפה לרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:כרזות
קטגוריה:דעת הקהל במלחמת חרבות ברזל