OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אוניברסיטת ואנדרבילט

אוניברסיטת ואנדרבילט (באנגלית: Vanderbilt University; לא רשמי: Vandy או VU) היא אוניברסיטת מחקר פרטית שמושבה בנאשוויל, בטנסי שבארצות הברית. נוסדה ב-1873 ונקראת על שמו של איל הספנות והרכבות קומודור קורנליוס ואנדרבילט, שהעניק הון התחלתי של מיליון דולר, חרף העובדה שמעולם לא ביקר בדרום ארצות הברית. ואנדרבילט קיווה שתרומתו ועבודת האוניברסיטה יסייעו לשיקום המדינה ממוראות מלחמת האזרחים האמריקנית.

כיום כוללת אוניברסיטת ואנדרבילט ארבעה בתי ספר לתואר ראשון ושישה לתארים מתקדמים, ולומדים בה כ-13,796 סטודנטים מארצות הברית ומ-90 מדינות זרות. אוניברסיטת ואנדרבילט מציעה מעל ל-70 תוכניות לימוד לתואר ראשון ו-57 תוכניות לימוד לתואר שני. בדירוג האוניברסיטאות של שנת 2019, שערך העיתון U.S. News & World Report הוצבה האוניברסיטה במקום ה-14 ובתי הספר לחינוך, למשפטים, לרפואה, ולסיעוד בין ה-20 הטובים בארצות הברית. האוניברסיטה נמנית בין 25 מקבלי מענקי המחקר החינוכיים הפדרליים. לאוניברסיטת ואנדרבילט מסופחים מספר מוסדות מחקר: , ו, וכן , הכולל מספר בתי חולים, מרפאות ומוסדות מחקר רפואיים. נמצא בה גם מרכז הטראומה היחיד במרכז טנסי. נכון לשנת 2024, לאוניברסיטה מערכת של שישה קולג'ים למגורים. האוניברסיטה חברה באיגוד האוניברסיטאות האמריקניות (AAU) ובאיגוד אוניברסיטאות המחקר (URA).

מתקני האוניברסיטה משתרעים על פני שטח של 1.3 קילומטרים מרובעים (330 אקרים) בליבה של נאשוויל (ללא מצפה הכוכבים הנמצא מחוץ לקמפוס), ובמרחק של 2.4 קילומטרים בלבד ממרכז העיר. אף שהיא נמצאת בסביבה אורבנית, הקמפוס עצמו נראה כפארק ירוק, ובו למעלה מ-300 זנים שונים של עצים ושיחים.

בוגרי וסגל ונדרבילט, כוללים 8 חתני פרס נובל, 3 זוכי פרס פוליצר, 27 מקבלי מלגת רודס, 2 זוכי פרס אוסקר, זוכה פרס גראמי אחד, 6 עמיתי מקארתור ו-5 זוכי מדליות אולימפיות. בוגרים בולטים נוספים כוללים 54 חברים בהווה ובעבר בקונגרס של ארצות הברית, 18 שגרירי ארצות הברית, 13 מושלים, 2 סגני נשיא ארצות הברית ו-2 שופטי בית המשפט העליון של ארצות הברית.

== בתי ספר ==
* (	1873)
* (1874)
* (1875)
* (1875)
* (1875)
* בית הספר לחינוך ופיתוח אנושי (1875)
* (1879)
* (1908)
* ע"ש בלייר (1964)
* ע"ש (1969)

== דירוגים בין-לאומיים ==
* דירוג שאנגחאי: מקום 66 (2024)
* דירוג Times Higher Education: מקום 92 (2024)
* דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 261 (2024)
* דירוג U.S. News & World Report: מקום 63 (2024)

==בוגרים בולטים==
* סטיב כהן - חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית המייצג את המחוז ה-9 של טנסי משנת 2007.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* [http://www.vucommodores.com אתר נבחרת האתלטים של האוניברסיטה]
* [http://www.mc.vanderbilt.edu/ המרכז הרפואי של האוניברסיטה]
* [http://www.vanderbiltchildrens.com/ בית החולים לילדים של ואנדרבילט]

*
ואנדרבילט
קטגוריה:משפחת ואנדרבילט
קטגוריה:נאשוויל
ואנדרבילט
קטגוריה:איגוד האוניברסיטאות האמריקניות
קטגוריה:איגוד אוניברסיטאות המחקר
חוק מניעת הטרדה מאיימת

חוק מניעת הטרדה מאיימת, התשס"ב-2001 נועד, בהתאם לסעיף 1 שלו, "להגן על אדם מפני פגיעה בשלוות חייו, בפרטיותו, בחירותו או בגופו, בידי אדם אחר שנקט נגדו הטרדה מאיימת או שפגע בגופו". החוק מגדיר הטרדה מאיימת: "הטרדתו של אדם בידי אחר בכל דרך שהיא או נקיטת איומים כלפיו, בנסיבות הנותנות בסיס סביר להניח כי המטריד או המאיים עלול לשוב ולפגוע בשלוות חייו, בפרטיותו או בחירותו של האדם או כי הוא עלול לפגוע בגופו".

את החוק יזמו חברות הכנסת יעל דיין, זהבה גלאון, סופה לנדבר, מרינה סולודקין וענת מאור, והוא אושר בכנסת החמש עשרה ב-16 באוקטובר 2001.

==הוראות החוק==
החוק מאפשר לבית המשפט להוציא צו מניעת הטרדה מאיימת, האוסר על הפוגע:
:(1) להטריד את הנפגע, בכל דרך ובכל מקום;
:(2) לאיים על הנפגע;
:(3) לבלוש אחר הנפגע, לארוב לו, להתחקות אחר תנועותיו או מעשיו, או לפגוע בפרטיותו בכל דרך אחרת;
:(4) ליצור עם הנפגע כל קשר בעל פה, בכתב, או בכל אמצעי אחר;
:(5) להימצא במרחק מסוים מדירת מגוריו, מרכבו, ממקום עבודתו או ממקום לימודיו של הנפגע או ממקום אחר שהנפגע נוהג להימצא בו בקביעות;
:(6) לשאת או להחזיק נשק, לרבות נשק שניתן לו מטעם רשות ביטחון או רשות אחרת מרשויות המדינה;
והכל בין כלפי הנפגע ובין כלפי אדם אחר הקרוב לו, בין במפורש ובין במשתמע, בין במישרין ובין בעקיפין.

תוקפו של הצו לא יעלה על שישה חודשים; בית המשפט רשאי להאריך ולחזור ולהאריך את תוקפו של הצו, ובלבד שהתקופה הכוללת לא תעלה על שנה, ואולם מנימוקים מיוחדים שיפורטו בהחלטתו, רשאי הוא להאריך ולחזור ולהאריך את תוקפו של הצו לתקופה כוללת שלא תעלה על שנתיים.

הפרת הצו מהווה עילת מעצר של המפר על ידי המשטרה, וכמו כן מהווה עבירה בפני עצמה - עבירה של "הפרת הוראה חוקית" לפי סעיף 287(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977.

==היסטוריה חקיקתית==

הצורך בחוק המתייחס להטרדה מאיימת עלה בפסקי דין אחדים. דוגמה לכך הוא גזר דינה של השופטת סביונה רוטלוי משנת 1997 שבו נאמר:

את החוק יזמו חברות הכנסת יעל דיין, זהבה גלאון, סופה לנדבר, מרינה סולודקין וענת מאור.

דברי ההסבר להצעת החוק מנמקים את הצורך בחוק:

החוק אושר בכנסת החמש עשרה ב-16 באוקטובר 2001, ומאז עבר רק שלושה תיקונים טכניים, לשם התאמתו לחוקים מאוחרים יותר.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* אורית קמיר, [https://law.tau.ac.il/sites/law.tau.ac.il/files/media_server/law_heb/Law_Society_Culture/books/love/threat.pdf אהבה עזה כמוות או הטרדה מאיימת?], בתוך: ארנה בן-נפתלי וחנה נוה (עורכות), משפטים על אהבה, הוצאת הפקולטה למשפטים על שם בוכמן, אוניברסיטת תל אביב, 2005.
* [https://www.gov.il/he/service/application_for_an_order_preventing_stalking_ex_parte הגשת בקשה למניעת הטרדה מאיימת], באתר הרשות השופטת
* [https://www.din.co.il/articles/13005/B-25987/ סכסוך שכנים או הטרדה מאיימת?], באתר דין - עורכי דין ומידע משפטי בישראל
* [https://www.police.gov.il/menifa/05.300.13.225_1.pdf הטיפול המשטרתי בהטרדה מאיימת ובצווי הגנה], פורסם על ידי משטרת ישראל, אגף חקירות ומודיעין

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: משפט פלילי
מניעת הטרדה מאיימת
קטגוריה:הכנסת החמש עשרה: חקיקה
קטגוריה:2001 בישראל
קוטר הידראולי

קוטר הידראולי הוא מושג תאורטי המשמש לחישובי זרימה ומפלי לחץ בצינורות ששטח החתך בו מתבצעת הזרימה אינו עגול.

הנוסחאות לחישוב מפלי לחץ פותחו ונוסו בצינורות עגולים והשימוש במושג קוטר הידראולי מאפשר קבלת תוצאות סבירות בשימוש במשוואות ובנוסחאות מוכרות ללא צורך בעריכת ניסוי מיוחד לכל צורה של שטח חתך בה מתקיימת זרימה של זורם.

הגדרה
: <math> D_h = \frac {4A}{U} </math>

* <math> \ D_h </math> - קוטר הידראולי
* <math> \ A </math> - שטח החתך של הזורם
* <math> \ U </math> - ההיקף הרטוב של חתך הזורם

דוגמאות
1. בצינור עגול, הקוטר ההידראולי הוא קוטר הצינור:
* <math> D_h = \frac{4 \frac {\pi D^2}{4}}{\pi D} = D </math>
: <math> \ D </math> - קוטר (פנימי) של הצינור

2. כאשר שטח החתך של הזורם הוא טבעת, הקוטר ההידראולי הוא ההפרש בקטרים:
* <math> D_h = \frac{4 \cdot 0.25 \pi (D_o^2 - D_i^2)} {\pi (D_o + D_i)} = D_o - D_i </math>
: <math> \ D_i </math> - קוטר פנימי של הטבעת
: <math> \ D_o </math> - קוטר חיצוני של הטבעת

3. כאשר שטח החתך של הזורם הוא תעלה מלבנית:
* <math> D_h = \frac {4 L W} {2 (L + W)} = \frac{2LW}{L+W}</math>
: <math> \ L </math> - אורך חתך התעלה
: <math> \ W </math> - רוחב חתך התעלה

4. כאשר שטח חתך התעלה הוא ריבוע, הקוטר ההידראולי הוא כגודל צלע הריבוע:
* <math> D_h = \ L </math>
: <math> L = \ W </math>

5. בתעלה מאוד צרה, כאשר האורך גדול מאוד ביחס לרוחב, הקוטר ההדראולי הוא פעמיים רוחב התעלה:
* <math> D_h = \ 2W</math>
: <math> L \gg W</math>

הערה:
הרדיוס ההידראולי בו נעשה שימוש במשוואת מנינג הוא מושג אחר, בלתי תלוי, והוא איננו מחצית הקוטר ההידראולי המוצג כאן.

== לקריאה נוספת ==
* J. Paul Tullis, Hydraulics of Pipelines, John Wiley & Sons, 1989. 
* Nicolas P. Cheremisinoff, Fluid Flow Pocket Handbook, Gulf Publishing Company,1984. 

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.engineeringtoolbox.com/hydraulic-equivalent-diameter-d_458.html קוטר הידראולי] באתר אינג'ינירינג טול בוקס, באנגלית
* [http://www.qats.com/qpedia/1107_Hydraulic_Diameter.pdf קוטר הידראולי], הגדרה ושימוש בקרור רכיבים אלקטרונים, באנגלית

קטגוריה:צנרת
קטגוריה:הנדסת מכונות
דוכס קיימברידג'

דוכס קיימברידג (באנגלית: Duke of Cambridge) הוא תואר אצולה הניתן בממלכה המאוחדת לחברי בית המלוכה ומועבר בירושה. תואר זה נקרא על שם העיר קיימברידג'. מאז 2011 נושא בתואר זה הנסיך ויליאם.

==היסטוריה==
התואר דוכס קיימברידג' יועד לראשונה לצ'ארלס סטיוארט (1660–1661), בנם הבכור של ג'יימס, דוכס יורק (לימים המלך "ג'יימס השני"), אף שהתואר לא הוענק לו רשמית בשל מותו בינקותו.

התואר הוענק רשמית לראשונה בשנת 1664 כאשר הוא הוענק לג'יימס סטיוארט, בנו השני של ג'יימס, דוכס יורק. בשל מותו של ג'יימס סטיוארט בצעירותו, בוטל התואר.

התואר הוענק בשנית לאדגר סטיוארט בשנת 1667, בנו השלישי של ג'יימס, דוכס יורק. גם אדגר נפטר בצעירותו והתואר בוטל.

צ'ארלס סטיוארט, בנו הראשון מרעייתו השנייה של ג'יימס, דוכס יורק, יועד אף הוא לשאת את התואר, אך מאחר שנפטר בשנת לידתו (1677), בהיותו בן חודש, לא הוענק לו התואר רשמית.

התואר הוענק בשלישית לג'ורג' אוגוסטוס, בנו של ג'ורג' לודוויג (שהומלך לימים כג'ורג' הראשון). עם הכתרתו של ג'ורג' אוגוסטוס כ"ג'ורג' השני" בוטל התואר.

התואר הוענק בפעם הרביעית לנסיך אדולפוס, בנו השביעי של המלך ג'ורג השלישי. לאחר מותו של הנסיך ג'ורג', דוכס קיימברידג', בנו של הנסיך אדולפוס שירש את תוארו, ללא יורשים חוקיים, בוטל התואר.

התואר הוענק בפעם החמישית, ולראשונה מזה 210 שנה, לנסיך ויליאם (בפועל הדוכס השישי), בנו הבכור של הנסיך צ'ארלס לרגל חתונתו לקייט מידלטון ב-29 באפריל 2011 (אשתו קיבלה את התואר דוכסית קיימברידג'). הנסיך ויליאם הוא צאצא של הנסיך אדולפוס דרך נכדתו מרי מטק.

==מרקיז קיימברידג'==
בשנת 1917 הוענק התואר "מרקיז קיימברידג'" לאדולפוס, דוכס טק, (נכדו של הנסיך אדולפוס, ואחיה של מרי מטק, רעייתו של ג'ורג' החמישי), לאחר שוויתר על תאריו הגרמניים ושינה את שם משפחתו הגרמני לשם האנגלי "קיימברידג'" בדומה ליתר בני משפחת המלוכה ששינו אז את שמות משפחתם הגרמניים ל"וינדזור". במות בנו, ג'ורג' פרנסיס יו קיימברידג' ללא יורשים, בשנת 1981, בוטל התואר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20121106071713/http://www.dukeandduchessofcambridge.org/ האתר הרשמי של הדוכס והדוכסית מקיימברידג']

*
קטגוריה:המלוכה הבריטית
קיימברידג'
קטגוריה:קיימברידג'
פרייר (מיתולוגיה)

פסלון מ[[התקופה הוויקינגית, מיוחס לפרייר]]
פרייר (בנורדית עתיקה: Freyr; עברות אפשרי נוסף לשם הוא "פריי") הוא אל הפיריון והחקלאות במיתולוגיה הנורדית. פרייר גם מייצג את דרך האמצע בין האש לקרח ושולט באלפהיים. פרייר הוא בנו של ניורד, אל הים, ואחיה של פריה, אלת התשוקה והפריון.

== דמותו במקורות ==
=== באדה הפרוזאית ===
באדה הפרוזאית מוזכר פרייר כאחד מהאלים הראשיים. הוא מתואר כאל יפה תואר ואדיר, שבתחום שליטתו נמצאים הגשם וקרני השמש, ולכן גם התבואה. באדה נכתב שטוב לקרוא אל פרייר לשם עונות פוריות, שלום ושגשוג.

האדה הפרוזאית כוללת סיפור מפורט אחד לגבי פרייר, שעוסק בנישואיו. על פי הסיפור, פרייר ישב בכס המלכות של אודין, שממנו אפשר להשקיף על העולם כולו. כאשר הביט פרייר צפונה הוא ראה אחוזה גדולה ויפה ובתוכה ענקית יפהפייה. פרייר התאהב בה מייד והפך לעצוב ומהורהר. לאחר תקופה הוא סיפר למשרתו וידידו סקירניר על הענקית שראה ועל כך שהוא חש שימות אם לא יפגוש אותה, וביקש ממנו לחזר אחריה עבורו. סקירניר הסכים בתנאי שפרייר ייתן לו את חרבו , ופרייר הסכים.

בגלל חסרונה של חרבו, בקרב של פרייר נגד הענק בֶּלי נאלץ פרייר להרוג את הענק באמצעות קרן של אייל.

=== באדה הפואטית ===
פרייר מוזכר בכמה מהשירים באדה הפואטית. הוא השתתף ב"התנצחות של לוקי", סעודה שבה הטיח לוקי עלבונות באלים. האדה מתארת כיצד פנה לוקי אל אביו של פרייר, ניורד, והזכיר את הולדתו של פרייר מאחותו האלמונית של ניורד:

לשמע העלבון, התערב טיר ודיבר בשבחו של פרייר:

Lorenz Frølich}}
בשיר העוסק בקרב אחרית הימים, ראגנארוק, מתואר מותו של פרייר בידי ענק האש סורט:

== בתרבות הפופולרית ==
בסדרת הספרים "מגנס צ'ייס והאלים של אוסגרד" מאת ריק ריירדן, הפרוטגוניסט, מגנס צ'ייס, הוא בנו של פרייר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:אלים נורדיים
קטגוריה:אלי פריון
מנהרות הרכבת בראש הנקרה

פתח המנהרה הצפונית
פנים מנהרת הרכבת הדרומית
מנהרות הרכבת בראש הנקרה היא מערכת של שתי מנהרות לרכבת המחוברות בגשר, בקצה מסילת החוף, העוברות מתחת לרכס ראש הנקרה. המנהרות נחפרו בידי חיל ההנדסה של דרום אפריקה בזמן מלחמת העולם השנייה והן אינן בשימוש כיום. מערכת המנהרות היא באורך כולל של כ־200 מטר. קו הגבול בין ישראל ללבנון עובר בתוך המנהרה הצפונית, ולפיכך היא נאטמה.

==היסטוריה==
במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש לבנון מידי צרפת על ידי הצבא הבריטי בשנת 1941, הוחלט לחבר את מסילת החוף עם רשת הרכבות בלבנון. מחיפה דרך ביירות לטריפולי, משם הייתה כבר קיימת מסילה צפונה דרך חלב לטורקיה, כדי לאפשר מעבר כוחות צבאיים וציוד. המסילה הוקמה על ידי יחידות צבאיות מדרום אפריקה, אוסטרליה וניו זילנד ובניתה ארכה כשנה וחצי. על מנת לחצות את סולמה של צור נחצבו שתי מנהרות מתחת לרכס המחוברות בגשר מעל לאחת הנקרות הגדולות שבמקום. המנהרה נחצבה על ידי פלוגה 40 של חיל ההנדסה הדרום אפריקאי ונחנכה ב־14 באוגוסט 1942. מעל הכניסה הדרומית למנהרה מופיעה כתובת המציינת את השלמתה בשנת 1942. תוואי המסילה בין חיפה לביירות הושלם ב-24 באוגוסט 1942 ועד לתחנת הרכבת בטריפולי ב-18 בדצמבר 1942. 

קו רכבת חיפה – ביירות –טריפולי (HBT) הייתה הקישור הראשון שחיבר בין רשת הרכבות של יבשת אירופה עם רשת הרכבות של צפון אפריקה, אך הוא מעולם לא פעל בשימוש אזרחי. הבריטים שמרו עליו בשליטה צבאית.

במלחמת העצמאות ב־14 במרץ 1948, פוצצו לוחמי גדוד 21 של חטיבת כרמלי את הגשר שחיבר בין המנהרות, כדי למנוע מעבר נשק וחיילים של צבא לבנון. זו הייתה אחת הפעולות הראשונות של החטיבה שנוסדה ב־28 בפברואר 1948. לאחר המלחמה נאטמה המנהרה הצפונית כדי למנוע את חציית הגבול.

==המנהרות כיום==
המנהרה הדרומית מהווה חלק מאתר הנקרות של ראש הנקרה וניתן להגיע דרכה אל המסלול שעובר בנקרות. בחלקה הדרומי של המנהרה הצפונית ישנו מיצג אור-קולי של אתר ראש הנקרה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://rosh-hanikra.com/מנהרת-הרכבת/ מנהרות הרכבת בראש הנקרה] - אתר ראש הנקרה

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: מנהרות רכבת
קטגוריה:ההיסטוריה של רכבת ישראל
קטגוריה:גבול ישראל–לבנון: מבנים
קטגוריה:מחוז הצפון: מבנים לשימור
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז צפון
קטגוריה:ראש הנקרה
כביש 805

כביש 805 הוא כביש רוחב אזורי בצפונה של ישראל, המחברת בין צומת יבור וצומת דיר חנא ומאפשר מעבר נוח מרצועת החוף בצפון, לאזור הכנרת. מצומת יובלים עד צומת משגב הכביש חופף לכביש 784. אורך הכביש הוא 23.5 ק"מ.

בשנות ה-50 הכביש היה צר ורעוע, סבל מתחזוקה לקויה ותואר כ"כביש ממדרגה שנייה, רעוע במקומות רבים והטלטולים בו קשים". בשנת 1965 תואר הכביש כנמצא במצב שאינו ראוי לנסיעה.

הקטע מדיר חנא לעראבה זופת בסוף שנת 1955.

==צמתים לאורך הכביש==
{| class="wikitable" border=1 cellpadding=1
!קילומטרים
!שם
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="5" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" | כביש 805 ממערב למזרח
|-
| align="center" | 0
| align="center" | צומת יבור
| align="center" |יסעור
| align="center" כביש 70
|-
| align="center" | 3
| align="center" | פנייה לשעב
| align="center" | שעב
| align="center" | כניסה לשעב
|-
| align="center" | 7
| align="center" | פנייה ליעד
| align="center" | יעד
| align="center" | כניסה ליעד
|-
| align="center" | 8
| align="center" | יציאה לעצמון-שגב
| align="center" | עצמון-שגב
| align="center" | יציאה לעצמון-שגב
|-
| align="center" | 9
| align="center" | צומת משגב
| align="center" | משגב
| align="center" כביש 784
|-
| align="center" | 9.5
| align="center" | צומת יובלים
| align="center" | משגב סמוך לכניסה ליישוב יובלים
| align="center" כביש 784
|-
| align="center" | 10.5
| align="center" | צומת תרדיון
| align="center" |תרדיון
| align="center" | כניסה לתרדיון
|-
| align="center" | 12.5
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" | סכנין
| align="center" | דרך ללא שם
|-
| align="center" | 13
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" | סכנין
| align="center" | דרך ללא שם
|-
| align="center" | 16
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" | עראבה
| align="center" | דרך ללא שם
|-
| align="center" | 16.5
| align="center" | צומת חילזון
| align="center" | עראבה
| align="center" כביש 804
|-
| align="center" | 23.5
| align="center" | צומת דיר חנא
| align="center" | מאגר צלמון
| align="center" כביש 806
|}

==ראו גם==
* כבישי ישראל

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:הגליל התחתון: כבישים צמתים ומחלפים
קטגוריה:מועצה אזורית משגב
קטגוריה:סח'נין
קטגוריה:עראבה
פרוטאוגליקן

גליקוזילציה של סוכר לחלבון בקשר [[אמידי לאספרגין]]
פרוטאוגליקן (אנגלית: Proteoglycan) הוא סוג מיוחד של חלבון הקשור לקבוצות סוכר רבות. לפרוטאוגליקן ליבה חלבונית המחוברת לשרשרת פחמימנית אחת או יותר של גליקוזאמינוגליקן (GAG). קישור לקבוצות סולפט וחומצה יורונית גורם לשרשרות להיות טעונות שלילית בתנאים פיזיולוגיים.

ניתן לסווג את הפרוטאוגליקנים על פי השרשרת המחוברת אליהם:
*כונדרויטין סולפט ודרמטן סולפט.
*הפארין והפאראן גופרתי.
*קרטן סולפט.

ניתן גם לסווג על פי גודל. דוגמה לפרוטאוגליקן גדול הוא אגרקן (aggrecan), הפרוטאוגליקן המרכזי בסחוס. ישנה קבוצה של פרוטאוגליקנים קטנים עשירים בלאוצין המכונים SLRP (ראשי תיבות של small leucine rich repeat proteoglycans).

==תפקיד בגוף==
פרוטאוגליקנים מהווים רכיב מרכזי במטריצה החוץ-תאית (ECM) של תאי בעלי חיים. הם יוצרים קומפלקסים גדולים יחד עם פרוטאוגליקנים אחרים וסיבי המטריצה. יש להם תפקיד גם בקישור למולקולות טעונות חיובית (כגון נתרן, סידן ואשלגן) ולמים ולבקרה על תנועה המולקולות דרך המטריצה. יש ראיות גם על השפעה של הפרוטאוגליקנים על הפעילות והיציבות של חלבונים ומולקולת סיגנל במטריצה. היכולת הספציפית של כל פרוטאוגליקנן נגזרת מאופי הליבה החלבונית וסוג השרשרת הפחמימנית שלו.

==סינתזה==
הרכיב החלבוני של פרוטאוגליקנים מסונתז על ידי ריבוזומים ונשלח לרשתית התוך-פלזמית ועובר גליקוזילציה בגולג'י. הפרוטאוגליקן השלם נעטף בוזיקולה ויוצא למטריצה החוץ תאית.

==מחלות==
חוסר היכולת לפרק פרוטאוגליקנים מאפיינת קבוצת מחלות גנטיות הנקראות מוקופוליסכרידוזות. אובדן הפעילות של אנזימים מסוימים בליזוזום שבאופן נורמלי מפרקים גליקוזאמינוגליקנים גורר הצטברות של פרוטאוגליקנים בתאים. ההצטברות יכולה לגרום למגוון תסמיני מחלה, בהתאם לסוג הפרוטאוגליגן המצטבר.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:גליקוזאמינוגליקנים
קטגוריה:גליקופרוטאינים
גליקוזילציה

גליקוזילציה היא התהליך האנזימטי הקושר קבוצת סוכר למולקולה אחרת. המולקולה השנייה יכולה להיות סוכר אחר ליצור רב סוכר או חלבון או ליפיד. גליקוזילציה יוצרת את אחד מארבעת רכיבי היסוד הקיימים בכל התאים (יחד עם חומצות גרעין, חלבונים וליפידים). בנוסף, היא משמשת למודיפיקציה של חלבונים לאחר התרגום. רוב החלבונים המיוצרים ברשתית התוך-פלזמית עוברים לאחר מכן גליקוזילציה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ביוכימיה
אנדריי וורונין

אנדריי וורונין (באוקראינית: Андрій Вікторович Воронін; נולד ב-21 ביולי 1979) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדת חלוץ או קשר התקפי ובעבר שיחק בנבחרת אוקראינה.

== קריירה ==
וורונין נולד באודסה לאם אוקראינית יהודייה, ולאב רוסי. סביו לחמו מול הנאצים בחזית המזרחית במלחמת העולם השנייה.

ב-1995 החל לשחק בקבוצת בורוסיה מנשנגלדבך. לרוב שיחק בקבוצת הנוער שלה, ובמדי הקבוצה הבוגרת ערך 9 הופעות וכבש שער בודד. אחרי 5 שנים במנשנגלדבאך, בשנת 2000, עבר לשחק במיינץ. כעבור שלוש עונות חתם בקבוצת פ.צ. קלן. עימה שיחק במשך שנה, שבה הבקיע 4 שערים ב-19 הופעות. בשנת 2004 עבר וורונין לקבוצת באייר לברקוזן. בלברקוזן זכה להצלחה רבה. בעונת דחה את הארכת החוזה שהוצעה לו על ידי באייר לברקוזן, ובתום העונה עבר לשחק בליברפול.

בעונת הושאל וורונין להרטה ברלין. בתום העונה חזר לליברפול. ב-13 בינואר 2010 עבר לדינמו מוסקבה. ב-31 ביולי 2012 הושאל עד 2013 לפורטונה דיסלדורף.

בסוף עונת פרש מכדורגל, בגיל 34. 

בשנת 2002 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת אוקראינה. את השער הראשון שלו במדי הנבחרת כבש במוקדמות יורו 2004 במשחק מול . וורונין שותף עם הנבחרת במונדיאל 2006, שבו הגיעה נבחרתו עד לרבע הגמר.

ב-19 ביוני 2012 הודיע על פרישה מנבחרת אוקראינה, לאחר שהאחרונה סיימה את דרכה ביורו 2012.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חלוצי כדורגל אוקראינים
קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:יהודים אוקראינים
קטגוריה:כדורגלנים יהודים
קטגוריה:אודסה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה מנשנגלדבך
קטגוריה:כדורגלני מיינץ 05
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קלן
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני ליברפול
קטגוריה:כדורגלני הרטה ברלין
קטגוריה:כדורגלני דינמו מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני פורטונה דיסלדורף
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוקראינה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני יורו 2012
קטגוריה:ספורטאים זרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים אוקראינים ברוסיה
קטגוריה:זוכי פרס ג'נטלמן השנה בכדורגל הרוסי
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1979
נמל התעופה הבין-לאומי של פרנקפורט

נמל התעופה הבינלאומי של פרנקפורט (בגרמנית: Flughafen Frankfurt am Main) הוא נמל התעופה הגדול והחשוב בגרמניה, הנמל השני בגודלו באירופה, והשמיני בגודלו בעולם מבחינת תעבורת נוסעים. הנמל ממוקם כ-11 ק"מ דרומית מערבית ממרכז העיר פרנקפורט, ומשמש כבסיס פעולה המרכזי של חברת לופטהאנזה.

דרום-מערבית לנמל פעל עד שנת 2005 בסיס של חיל האוויר האמריקאי (Rhein-Main Air Base). עם סגירתו נמכר השטח לחברת פראפורט לשם הרחבת הנמל האזרחי. נכון לשנת 2010 פועלים בנמל שני טרמינלי נוסעים, וישנן תוכניות לבנות טרמינל נוסף (טרמינל 3) בשנים הקרובות. הרחבה מתוכננת נוספת היא בניית מסלול טיסה נוסף כדי להגביר את היכולת להתמודד עם המראות ונחיתות מרובות של מטוסים בעל גוף רחב (דוגמת האיירבוס A380), אשר הסתיים בשנת 2010.

==היסטוריה==
"שדה התעופה ריין-מיין" נפתח בשנת 1936 והיה לשדה התעופה השני בגודלו בגרמניה, אחרי נמל התעופה ברלין טמפלהוף. במרוצת שנות מלחמת העולם השנייה עיקר שימושו היה למטרות צבאיות, ובקרבתו הוקם מחנה הריכוז וואלדורף, שאוכלס בנשים אשר עבדו בשדה.

לאחר המלחמה, הוא שימש כשדה התעופה המרכזי לטובת הגשר האווירי לברלין בגיחות שבוצעו על ידי חיל האוויר האמריקאי, ובשנת 1955, קבעה אותו חברת לופטהאנזה כנמל התעופה המרכזי לפעילותה הבינלאומית.

רק בשנת 1972 החל הנמל לתפוס חשיבות בין שדות התעופה בעולם, כשנפתח הטרמינל החדש המרכזי בו (כיום טרמינל 1), הבנוי בצורה מלבנית ארוכה אשר איפשרה בהמשך מספר הרחבות של הטרמינל. בשנת 1994 נסתיימה בניית טרמינל 2 של השדה, ובניית הרכבת העילית המקשרת בין הטרמינלים.

==מבנה השדה==
טרמינל 1 בשדה מורכב מ-3 מסדרונות עם שרוולי אוויר (מסומנים A-C). בטרמינל זה התבצעו בשנים האחרונות שדרוגים לעגינה ושינוע נוסעים למטוס ה-A380 של איירבוס, בטרם ייכנס לשימוש על ידי חברת לופטהאנזה. טרמינל 2 הוסיף עוד שני מסדרונות (D ו-E). בנוסף פועל בשדה טרמינל מיוחד לנוסעי מחלקה ראשונה בטיסות של חברת לופטהנזה, המכיל מסעדה מפוארת, חדר סיגרים, וספא רחצה. הנוסעים מובלים משם לטיסותיהם השונות באמצעות רכבי מרצדס בנסיעות פרטיות עד למטוס. בצמוד לטרמינל 1 פועל מלון של חברת שרתון.

בשדה מופעלת במקביל לטרמינלים תחנת רכבת ממנה ניתן להגיע למרכז העיר פרנקפורט (באמצעות ה-S-Bahn), או לערים מרוחקות יותר המקבלות שירות מנמל התעופה (באמצעות רכבות R, IC, ICE).

==סטטיסטיקה==
<center>
{| class="wikitable" style="text-align: right; width:200px;" align="center"
|+
|-
! style="width:75px"|שנה
! style="width:75px"|נוסעים
|-
!2000
| 49,360,620
|-
!2001
| 48,559,980
|-
!2002
| 48,450,356
|-
!2003
| 48,351,664
|-
!2004
| 51,098,271
|-
!2005
| 52,219,412
|-
!2006
| 52,810,683
|-
!2007
| 54,161,856
|-
!2008
| 53,467,450
|-
!2009
| 50,932,840
|-
!2010
| 53,009,221
|-
!2011
| 56,436,255
|-
!2012
| 57,520,001
|-
!2013
| 58,036,948
|-
!2014
| 59,570,000
|-
!2015
| 61,032,022
|-
!2016
| 60,792,308
|-
!2017
| 64,500,386
|-
!2018
| 69,514,414
|-
| colspan=5 align="right"| <small>Source: ADV</small>
|}
</center>

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.instagram.com/frankfurtairport/ נמל התעופה הבינלאומי של פרנקפורט], ברשת החברתית אינסטגרם

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
פרנקפורט
קטגוריה:פרנקפורט
גשר שלוש

גשר שְלוּש הוא גשר ברזל ברחוב שלוש בשכונת נווה צדק בתל אביב-יפו. גשר הברזל מחבר את רחוב אילת ליד שכונת פלורנטין עם רחוב שלוש בשכונת נווה צדק. הגשר נבנה מעל המבתר שנחפר בגבולה הדרומי של נווה צדק לצורך הנחת מסילת הרכבת יפו–ירושלים בשלהי המאה ה-19, ונחשב לגשר המודרני הראשון שהוקם בתל אביב-יפו (הקדים את גשר יהודה הימית ביותר מ-30 שנה). אורכו של הגשר 8 מטרים, גובהו 5 מטרים ורוחבו 4 מטרים.

== היסטוריה ==
ב-1892 עבר להתגורר בשכונת נווה צדק אהרן שלוש, מראשי העדה הספרדית ביפו, צורף, חלפן כספים וסוחר קרקעות. שלוש היה נוסע ליפו בכרכרה מדי יום, לחנות התכשיטים שבבעלותו. באחת הפעמים התהפכה כרכרתו במהלך חציית המבתר שבו עברה מסילת הברזל (כיום פארק המסילה), והוא נפצע. מושל יפו, ששמע על המקרה, ציווה על הקמת גשר בין גדות המבתר, שלימים נקרא על שמו של שלוש. את הגשר הקימה "החברה הפריזאית לעבודות ציבוריות ולבנייה", החברה הצרפתית שבנתה את מסילת הרכבת מיפו לירושלים, שהושלמה באותה שנה.

בתקופת המנדט הבריטי הוגבה מבנה הגשר, כדי לאפשר את מעבר הרכבות הבריטיות שהיו גבוהות יותר מאלה העות'מאניות (כיום עדיין ניתן להבחין בהבדל אבני הגשר המקורי לאבני ההגבהה המנדטורית). תיאור של הגשר מופיע גם בציורה של ציונה תג'ר "הרכבת בנווה צדק" (1928).

בשנת 2000, הוכרז כמבנה מסוכן, ועיריית תל אביב ביצע בו שיקום. השיפוץ כלל חיזוק קורות הפלדה והמעקות, והחלפת אלמנטים שלא ניתן לשפץ.

הקו האדום של הרכבת הקלה, עובר מתחת לאדמה שמתחת לגשר. מוצא החלק התחתי של הרכבת הוא בשכונת נווה צדק (תחנת אליפלט) הסמוכה, לאחר תחנת אליפלט הרכבת עוברת לפעול בנתיב עילי לכיוון יפו, דרך שדרות ירושלים ועד לבת ים. תוכנית לסלילת כביש מהיר מעל נתיב הרכבת הוקפאה בלחץ ועד תושבי השכונה.

באוגוסט 2018 הגשר פורק על ידי חברת נת"ע כחלק מפרויקט בניית המנהרה עבור הרכבת הקלה. באפריל 2019 הושלמה בנייתו מחדש והוא נפתח שוב לתנועה. במאי 2020 החלה הקמתו של פארק המסילה מתחת לגשר בתוואי המסילה היסטורי, ומעל למנהרת הרכבת הקלה.

== קישורים חיצוניים ==

*[http://nevetzedek.org נווה צדק שלנו] אתר פעילים של ועד השכונה למען מיתון תוכניות פיתוח.
*[https://web.archive.org/web/20100214105650/http://www.pomrock.com/?p=19 גשר שלוש – הגשר שנבנה לאיש אחד], מתוך האתר של צבי אברהם פומרוק - נינו של אהרן שלוש

==הערות שוליים==

*
שלוש
קטגוריה:נווה צדק
קטגוריה:רחוב אילת
קטגוריה:ההיסטוריה של רכבת ישראל
פיאצ'נצה (נפה)

נפת פיאצ'נצה (באיטלקית: Provincia di Piacenza) היא נפה במחוז אמיליה-רומאניה שבאיטליה. היא משתרעת על שטח של 2,589 קמ"ר, ובשנת 2005 התגוררו בה 273,689 נפש. בירתה של הנפה בעיר פיאצ'נצה .

הנפה גובלת בנפת קרמונה, בנפת פאביה ובנפת לודי במחוז לומברדיה בצפון ובמערב, בנפת אלסנדריה במחוז פיימונטה במערב, בנפת פארמה במחוז אמיליה-רומאניה במזרח, בנפת ג'נובה במחוז ליגוריה בדרום.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אמיליה-רומאניה: נפות
מחלת אגירת גליקוגן מסוג 1

מחלת אגירת גליקוגן מסוג 1 (GSD1 = Glycogen storage disease type I) או מחלת פון-גירקה (von Gierke) היא הנפוצה מבין מחלות אגירת הגליקוגן.

המחלה עוברת בתורשה רצסיבית המתבטאת בחסר של אנזים גלוקוז-6-פוספטאז. החוסר באנזים פוגם ביכולת הכבד לייצא לדם גלוקוז שנוצר מפירוק גליקוגן ובתהליך גלוקונאוגנזה. לאחר מספר שעות צום בהן לא מתקבל גלוקוז מהמזון, אובדן שני המנגנונים המטבוליים העיקריים ליצירת גלוקוז גוררת היפוגליקמיה חמורה. בעקבות הירידה ביכולת הפירוק, גליקוגן מצטבר וגורר הגדלה של הכבד והכליות. הגדלת האיברים גוררת בעיות נוספות אצל מבוגרים. סיבוכים נוספים כוללים הצטברות חומצה לקטית הגוררת חומציות יתר בדם, והיפרליפידמיה.

הטיפול הסטנדרטי למחלה הוא אכילה שגרתית של קורנפלור או פחמימות אחרות אחת לכמה שעות(כדי לשמור על רמת הגלוקוז בדם ולמנוע הצטברות גליקוגן בכבד). למניעת הסיבוכים והבעיות הנלוות נדרשים טיפולים נוספים.

אבחון נשאות סמויה למחלה זו נעשה באמצעות בדיקת סקר גנטית.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הפרעות מטבוליות
קטגוריה:מחלות כבד
אלבטרוס סאלווין

אלבטרוס סאלווין (שם מדעי: Thalassarche salvini) הוא עוף ימי גדול הנפוץ ברחבי האוקיינוס הדרומי. בעבר הוא נחשב לתת-מין של האלבטרוס לבן-הכיפה; מחקרים מולקולריים שנערכו באחרונה הראו כי יש לפצל את האלבטרוס לבן-הכיפה לשלושה מינים נפרדים - האלבטרוס לבן-הכיפה, אלבטרוס צ'טהאם (Thalassarche eremita) ואלבטרוס סאלווין. שמו ניתן לו על ידי הלורד וולטר רוטשילד, על שם האורניתולוג האנגלי אוזברט סאלווין.

אורכו כ-90 סנטימטרים. ראשו וגבו של אלבטרוס זה אפורים; בטנו וישבנו - לבנים. מקורו אפור דהוי עד לקצהו הצהוב. הוא נוהג להתרבות במושבות בשלוש קבוצות איים באוקיינוס הדרומי, באיי קרוזט באוקיינוס ההודי, וכן באיי באונטי ובאיי סנארס שנמצאים דרומית לניו זילנד. הנקבה מטילה ביצה יחידה בחודש ספטמבר. שני ההורים דוגרים עליה עד תחילת חודש נובמבר. הגוזל מתחיל לעוף לאחר ארבעה חודשים.

תפוצת אלבטרוסי סאלווין בים משתרעת מדרום אפריקה ועד אוסטרליה. חלק מן האלבטרוסים אף יגיעו עד חופי דרום אמריקה. אוכלוסייתם העולמית נאמדה בכ-76,000 זוגות ב-1978, וכ-20 שנים אחרי כן (1998) היא הצטמצמה משמעותית על פי ההערכות, ואומדנה היה כ-31,750 זוגות בלבד.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.birdlife.org/datazone/search/species_search.html?action=SpcHTMDetails.asp&sid=3962&m=0 אלבטרוס סאלווין] באתר BirdLife International

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי וולטר רוטשילד
סאלווין
קטגוריה:ניו זילנד: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1893
בזלת תולאיטית

שקף בזלת תולאיטית במיקרוסקופ פטגרוגרפי
בזלת תולאיטית היא סלע יסוד, סוג של בזלת. כמו כל סוגי הבזלת, הסלע מכיל בעיקר קלינופירוקסן (בדרך כלל אוגיט) בתוספת פלגיוקלז (בעיקר לברדוריט) בתוספת מעט תחמוצות ברזל-טיטניום. בנוסף יכולים להופיע בבזלת תולאיטית אורתופירוקסן או פיג'וניט, ואוליבין, מינרל נדיר בבזלת תולאיטית, יופיע תמיד כשהוא מוקף באחד משני סוגי פירוקסן עניים בסידן אלו. תיתכן גם הופעת קוורץ או טרידימיט בבזלת תולאיטית שבה מסת האם היא דקת גרגיר, אבל לא פלדשפטואידים. בסלעים תולואיטיים תיתכן מסת אם זגוגית עדינה, כמו בסוגים אחרים של בזלת. 

מנקודת המבט הכימית מתוארים סלעים אלו כבזלות תת-אלקליניות, כלומר הן מכילות פחות (Na<sub>2</sub>O ו-K<sub>2</sub>O) לכמות זהה של SiO<sub>2</sub> בהשוואה לבזלת אלקלית. תחום הבזלות המשורטט תוך שימוש במשתנים כימיים אלו מוצג במיון TAS, ובהבדל שבין סוגי הבזלות דנים לה מאטרה (Le Maitre) ואחרים (2002).

האיגוד הבינלאומי למדעי הגאולוגיה (IUGS) ממליץ להעדיף להשתמש במונח "בזלת תולאיטית" במקום במונח "תולאיט".

מאגמה המשמשת מקור לבזלת היא תוצר התכה חלקית של פרידוטיט ונוצרת על ידי התכה עקב תת-לחץ במעטפת כדור הארץ, תהליך שבו נוצרים סלעי יסוד. בזלת תולאיטית היא הסלע הגעשי הנפוץ ביותר על פני כדור הארץ, כיוון שהיא נוצרת בהרי געש תת-ימיים ברכסים מרכז אוקייניים ומהווה את עיקר התכולה של הקרום הימי המכונה גם "שכבת הבזלת" או "Sima" (ע"ש המרכיבים הנפוצים בה: Si - צורן, Ma - מגנזיום). "MORB" - (ראשי תיבות באנגלית של Mid Ocean Ridge Basalt – בזלת של הרכס המרכז אוקייני) היא סוג של בזלת תולאיטית דלה יחסית ביסודות שאינם תואמים. לעומת זאת, בזלת אלקלית אינה אופיינית לרכסים האוקייניים, ומתפרצת בחלק מהאיים באוקיינוס ועל היבשות, אם כי גם הבזלת התוליאטית יכולה להיווצר בתנאים אלו.

הכינוי שניתן לסוג בזלת זה מקורו במקום בו היא זוהתה לראשונה, העיירה תולי (Tholey) במחוז זנקט ונדל (Sankt Wendel), כ-30 קילומטרים צפונית לזארבריקן בירת חבל הסאר שבגרמניה. אם כי, על פי ההגדרות הפטרולוגיות המודרניות, הבזלת שליד העיירה דווקא אינה בזלת תולאיטית.

השימוש העיקרי בבזלת תולאיטית הוא כאבני ריצוף בכבישים וכתשתית חצץ למסילות ברזל.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
*R. W. Le Maitre (editor), A. Streckeisen, B. Zanettin, M. J. Le Bas, B. Bonin, P. Bateman, G. Bellieni, A. Dudek, S. Efremova, J. Keller, J. Lamere, P. A. Sabine, R. Schmid, H. Sorensen, and A. R. Woolley, Igneous Rocks: A Classification and Glossary of Terms, Recommendations of the International Union of Geological Sciences, Subcommission of the Systematics of Igneous Rocks. Cambridge University Press, 2002. 
*American Geological Institute. Dictionary of Geological Terms. New York: Dolphin Books, 1962.
</div>

==קישורים חיצוניים==
*[http://micro.magnet.fsu.edu/primer/techniques/polarized/gallery/pages/basalttholeiiticsmall.html גלריה של צילומים דיגיטליים של מיקרוסקופיית אור מקוטב] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סלעים
קטגוריה:סלעי יסוד
קטגוריה:סלעים געשיים
קטגוריה:וולקנולוגיה
קטגוריה:פטרולוגיה
שוורצלוזה

שוורצלוזה במוזיאון חניתה
שוורצלוזה (Schwarzlose MG M.07/12) הוא מקלע בינוני מתוצרת אוסטרו-הונגריה הקרוי על שם מתכננו ואשר שימש במלחמת העולם הראשונה, וכן במלחמת העולם השנייה. מספר מקלעי שוורצלוזה הגיעו לארץ ישראל ושימשו את כוחות ההגנה כמקלע כבד מרכזי. שמו המחתרתי של המקלע היה 'שחורקה' (או - "השחורה").

המקלע תוכנן על ידי הגרמני אנדראס וילהלם שוורצלוזה, והתאפיין בהזנה על ידי שרשיר תחמושת, קירור מים ומנגנון מבוסס רתע מושהה בעל קפיץ יחיד הכולל שימון לתרמילים הנפלטים להקלת חליצתם. הדגמים הראשונים השיגו קצב אש של כ-400 כדורים לדקה, אך במהלך מלחמת העולם הראשונה, קצב זה הועלה על ידי התקנת קפיץ חזק יותר ל-580 כדורים לדקה. המקלע היה חסון ואמין בתפקידו המתוכנן כנשק לחי"ר, אך שימוש למטרות שונות מאלו להן נועד הקנה לו שם טוב פחות ממקלע המקסים הנפוץ.

המקלע תוכנן במקורו כנשק בינוני מסייע לחיל רגלים. הוא הופעל מעל חצובה בצוות של שלושה אנשים. מפקד הצוות היה לרוב סמל, המקלען היה אחראי לנשיאת המקלע, והחייל השלישי היה מזין את התחמושת ונושא אותה ואת החצובה. בפועל צורף על פי רוב חייל רביעי על מנת לשאת תחמושת רבה יותר. במהלך מלחמת העולם הראשונה, השתמשו בשוורצלוזה גם כנשק ימי, נשק נגד מטוסים, מקלע המותקן במטוסים וכמקלע כבד להגנת יעדים מבוצרים במלחמת החפירות.

במלחמת העולם השנייה עשו בו שימוש צבאות הולנד, יוון והונגריה.

==ארגון ההגנה וצה"ל==
שימש את יחידות הפלמ"ח בשנות הארבעים, בעיקר כאשר ירדו לנגב לבצע אימונים במסגרות של פלוגה ומעלה. באותם תרגילים היה המקלע הנשק הכבד ביותר שבידי פלוגות הפלמ"ח. 

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.alexandroni.org/site.php?page=weapons_pictures תמונת מקלע שוורצלוזה] של חטיבת אלכסנדרוני
* 

קטגוריה:מקלעים
קטגוריה:אמצעי לחימה גרמניים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מקלעים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:נשק קל במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אמצעי לחימה במלחמת העצמאות
קצין ראשון

אחד מתפקידי הקצין הראשון הוא פיקוח על טעינת ופריקת האונייה.
קצין ראשון (באנגלית: Chief Mate) בצי סוחר היא הדרגה השנייה בחשיבותה באונייה לאחר רב חובל. קצין ראשון משמש בדרך כלל כאחראי משמרת בגשר הפיקוד ומופקד על מטען האונייה ועל צוות הסיפון.

הקצין הראשון מדווח לרב החובל על היבטי הבטיחות והביטחון בהפעלת האונייה. בין שאר תחומי אחריותו נמצאים: רווחת אנשי הצוות, אימונם ובטיחות התנהגותם, כיבוי אש, פעולות חילוץ והצלה. הקצין הראשון הוא השני בפיקוד על האונייה ותופס את מקומו של רב החובל במידה והאחרון אינו מסוגל להמשיך בפיקוד.

==קצין מטען==
כקצין מטען, הקצין הראשון מפקח על טעינת, אחסנת, אבטחת ופריקת המטען. הקצין הראשון אף אחראי לשלום המטען במהלך ההפלגה. אחריות זו כוללת דאגה ליציבות המטען, במיוחד למטענים מסוכנים.

איזונה של ספינה במים היא מלאכה עדינה וזהירה, המושפעת ממספר משתנים ובהם רוח, גובה גלים ותדירותם, סערות ועוד. הקצין הראשון אחראי להפעלת מיכלי מי הנטל לצורך איזון האונייה ושיפור ביצועיה בנסיבות משתנות בים.

==אחראי משמרת==
הקצין הראשון משמש לרוב בתפקיד אחראי משמרת בגשר הפיקוד של האונייה. בעת שהאונייה בים או בנמל, הקצין הראשון אחראי לדווח לרב החובל על מצב הצוות והמטען במהלך משמרת של שמונה שעות מדי יום. באופן מסורתי הקצין הראשון נמצא ער בגשר הפיקוד בין השעות 4-8, מדי בוקר ואחר צהריים. בעת היותו במשמרת הקצין הראשון דואג ליישום כל תקנות בטיחות החיים בים, והתקנות נגד זיהום מי ים. בעת שהאונייה עומדת בנמל, הקצין הראשון מתמקד במהלך המשמרת בפעולות הטעינה והפריקה, בטיחות אש, משמרות אבטחה וניטור התקשורת עם גורמים שונים בחוף.

על פי תקנות ארגון הימאות הבינלאומי על הקצין הראשון לשלוט באופן שוטף בשפה האנגלית. זאת כיוון שרוב המפות הימיות הן בשפה זו וכך גם פרסומים שונים בנושאי בטיחות בים. אף שידורי מזג אוויר לימאים, והודעות ביטחון לאוניות, רובם באנגלית. רוב תחנות החוף בעולם יוצרות קשר עם אוניות בשפה האנגלית.

בעת שקצין ראשון עומד במשמרת באונייה המפליגה בלב ים הוא נושא שלוש חובות עיקריות: ניווט האונייה, נקיטת אמצעי בטיחות בתנועה ליד כלי שיט אחרים, ותגובה לכל מצב חירום העלול להתעורר במהלך הפעלת האונייה. בדרך כלל הקצין הראשון נמצא במשמרת לצד מלח מוסמך המתפקד כהגאי וצופה. קצין ראשון חייב אף לדעת לתקשר בקוד מורס ובקוד האותות הבינלאומי בעזרת דגלי הקוד הבינלאומי, סמפור, או איתות באור.

קטגוריה:מקצועות ימיים
אלקטרון ערכיות

בכימיה, אלקטרוני ערכיות הם האלקטרונים הנמצאים ברמת האנרגיה האחרונה של אטום כלשהו.
אלקטרוני הערכיות חשובים בקביעת ההתנהגות של האטומים.

==מספר אלקטרוני הערכיות==
ניתן לדעת מהו מספר אלקטרוני הערכיות של אטום לפי הקבוצה (העמודה) אליה הוא משתייך בטבלה המחזורית.
מלבד קבוצות 3–12 החריגות (מתכות מעבר), ספרת האחדות של הקבוצה קובעת את מספר אלקטרוני הערכיות של האטום.

{| class="wikitable"
|-
!סדרה כימית||אלקטרוני הערכיות
|-
| קבוצה 1 (I) (מתכות אלקליות) || 1
|-
| קבוצה 2 (II) (מתכות אלקליות עפרוריות) || 2
|-
| קבוצות 3–12 (מתכות מעבר) || 1-7*
|-
| קבוצה 13 (III) (קבוצת הבורון) || 3
|-
| קבוצה 14 (IV) (קבוצת הפחמן) || 4
|-
| קבוצה 15 (V) (קבוצת החנקן) || 5
|-
| קבוצה 16 (VI) (קבוצת החמצן) || 6
|-
| קבוצה 17 (VII) (קבוצת ההלוגנים) || 7
|-
| קבוצה 18 (VIII or 0) (גזים אצילים) || 8**
|}

* ספירת אלקטרוני ערכיות עבור מתכות מעבר אינן בשימוש.

** מלבד הליום, שהוא בעל שני אלקטרוני ערכיות.

==אלקטרוני ערכיות בתגובות כימיות==
מספר האלקטרונים ברמת האנרגיה החיצונית של אטום קובע את צורת הקשר הכימי שהוא יוצר. לכן, אטומים בעלי אותו מספר של אלקטרוני ערכיות מקובצים יחד בטבלה המחזורית.

כל אטום בעל רמת אנרגיה אחרונה מלאה הוא יותר יציב ונוטה להגיב פחות. אטום יכול להגיע למצב זה בשני אופנים: אטום יכול לשתף אלקטרונים ברמה האחרונה עם אטומים אחרים (קשר קוולנטי), או שהוא יכול לקחת אלקטרונים מאטום אחר (קשר יוני). קשר יוני מסוג אחר מתקיים כאשר אטום נותן אלקטרונים שיש לו, ובכך מרוקן את רמת האנרגיה האחרונה שלו, והרמה שלפניה, שהופכת להיות רמת האנרגיה האחרונה, היא מלאה. בצורה זו אטומים נקשרים בקשרים הנקראים קשרים כימיים.
קשרים כימיים משמשים ליצירת מולקולות ותרכובות יוניות. קיימים חמישה סוגי קשרים עיקריים:
* קשרים יוניים
* קשרים קוולנטיים
* קשרים קואורדינטיביים
* קשרי מימן
* קשרים מתכתיים

==ראו גם==
*כלל האוקְׁטֵט

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קשרים כימיים
קטגוריה:תורת האלקטרונים
שומר סף

וותיקן.]]
שומר סף הוא האדם שמוטל עליו לקבל את פני הבאים אל מקום ציבורי שהכניסה אליו מוגבלת, או אל מגוריו של אדם שאינו מעוניין שהגישה אליו תהיה בלתי אמצעית.

יש ארצות בהן ממלאי תפקיד שומר הסף בחצר המלוכה היו לאצילים והתפקיד עצמו היה לתואר אצולה. שומרי סף מקובל להציב גם בבתי מלון, שם הם מקבלים את פני האורחים הבאים או היוצאים, עוזרים להם בזימון נושאי המזוודות ונהגי המוניות ומרחיקים מבקרים בלתי רצויים. באירופה היה תפקיד דומה גם בבתים משותפים.

לאחר מהפכת אוקטובר, אצילים וקציני צבא רוסים, חסרי מקצוע מפרנס, שברחו למרכז ומערב אירופה, נשכרו כשומרי סף בבתי מלון ועמידתם במדי השרד הרוסיים היוותה אטרקציה עבור באי בתי המלון, שנהנו מכך שקיבלו שירות מבעלי תואר אצולה.

בתקופה המודרנית שומרי סף עושים לעיתים עבודה של שומר ראש, אך במקום לשמור על אדם מסוים הם שומרים על אתר או על כינוס. שומרי סף במועדונים, הממיינים את באי המועדון ומחליטים מי ייכנס ומי לא, קרויים בישראל סלקטורים או סלקטוריות.

בצה"ל, שומר הסף המפקח על הכניסה לבסיס צבאי נקרא שוטר גדודי (בראשי תיבות - ש"ג).

בהשאלה, המונח "שומר סף" מורה על אדם האחראי לשלמותו או לתפקודו התקין של מוסד או גוף מסוים אותו הוא מייצג, כאשר הכוונה היא בדרך כלל לא לתפקוד במובנו הפיזי, אלא לתפקוד וההתנהלות בהתאם לעקרונות הרעיוניים והערכים אותם המוסד מייצג ונגד פגיעה בהם.
== ראו גם ==
* קונסיירז'
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מקצועות
ציפור גן עדן (קבוצת כוכבים)

ציפור גן עדן היא קבוצת כוכבים קטנה באזור הקוטב השמימי הדרומי, שהוגדרה סביב 1595 על ידי שני הנווטים ההולנדים פיטר קייזר ופרדריק דה-הוטמן, והופיעה לראשונה באטלס הכוכבים "אורנומטריה" של יוהאן באייר ב-1603. עוד קודם לכן, בשנת 1598 הקבוצה הופיעה במפת כוכבים תחת השם "Apis Indica" - בלטינית "דבורה הודית", ככל הנראה בעקבות שגיאה מהאיות המקורי "Avis Indica" שפרושו בלטינית "ציפור הודית". באטלס של יוהאן באייר שונה השם ל-"Apus" ועל מנת למנוע בלבול שונה מאוחר יותר שם הקבוצה זבוב מ-"Apis" ("דבורה" בלטינית) ל-"Musca" ("זבוב" בלטינית). הקבוצה מכילה כוכבים עמומים בלבד שהבהיר מביניהם הוא עם דרגת בהירות נראית 3.8. בשל הגדרתה במאה ה-16 אין לקבוצה זו סיפורים או אגדות הקשורים בה.

==כוכבי הקבוצה==
α בציפור גן עדן הוא ענק כתום במרחק של כ-410 שנות אור ועם בהירות מדרגה 3.8. זהו הכוכב הבהיר ביותר בקבוצה.

β בציפור גן עדן הוא ענק כתום במרחק של כ-160 שנות אור ועם בהירות מדרגה 4.2. זהו למעשה כוכב זוגי ובן הזוג הוא עמום מאוד עם בהירות מדרגה 12.

γ בציפור גן עדן הוא ענק צהוב במרחק של כ-160 שנות אור עם בהירות מדרגה 3.7.

δ בציפור גן עדן הוא כוכב כפול המורכב מענק אדום, שבהירותו משתנה בין דרגות 4.7 ו-4.9 באופן לא סדיר, ומענק כתום עם בהירות מדרגה 5.3. ניתן להבחין בזוג הכוכבים בעזרת משקפת. הכוכבים נמצאים במרחק בין 660 ל-770 שנות אור ולא ברור האם מדובר בכוכב זוגי או בשני כוכבים שאינם קשורים זה לזה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.ianridpath.com/startales/apus.htm סיפורי כוכבים - אפוס]
* 

קטגוריה:קבוצות כוכבים
קטגוריה:13 קבוצות הכוכבים של יוהאן באייר
השמנת יתר חולנית

גבר הלוקה בהשמנת יתר חולנית; גובהו 1.77 מטר, משקלו 182 קילוגרם ומדד ה-BMI שלו 46

השמנת יתר חולנית (לפי קביעת האקדמיה ללשון העברית: אַבֶּסֶת) מוגדרת כמשקל הגבוה ב-45 ק"ג או 100% מעל המשקל האידיאלי הנקבע לפי טבלאות משקל גובה.

הגדרה מקובלת נוספת היא לפי חישוב מדד מסת הגוף – BMI (המחושב על ידי חלוקת המשקל בק"ג בגובה במטרים בריבוע). לפי מדד זה השמנת יתר חולנית היא ערך BMI גבוה מ-35 עם מחלות נלוות או ערך BMI גבוה מ-40; השמנת יתר חולנית קיצונית – ערך BMI גבוה מ-50; השמנת יתר חולנית קיצונית ביותר – ערך BMI גבוה מ-60.

==שכיחות==
שיעור ההשמנה בעולם עולה בקצב מהיר, עד כדי כך שיש המכנים את תופעת ההשמנה – מגפה. כ-1.7 מיליארד אנשים בעולם סובלים מהשמנה ומתוכם 300 מיליון סובלים מהשמנת יתר. תופעת ההשמנה חמורה בארצות הברית – שני שלישים מהאוכלוסייה סובלים מעודף משקל, מחציתם סובלים מהשמנה, 23 מיליון סובלים מהשמנת יתר ו-8 מיליון מהשמנת יתר חולנית.

העלייה בשכיחות השמנת היתר גורמת לעלייה ברמות התחלואה והתמותה באוכלוסייה. זאת משום שלעלייה בשכיחות השמנת היתר נלווית גם עלייה בסיבוכים כגון סוכרת, היפרליפידמיה, יתר לחץ דם, דום נשימה בשינה, מחלות לב, שבץ מוחי, אסתמה, כאבי גב תחתון, מחלות ניווניות במפרקים נושאי משקל, סוגי סרטן מסוימים, דיכאון, בעיות פריון וסיבוכים נוספים. תחלואות נילוות להשמנת יתר מביאות לתמותה של 2.5 מיליון איש בשנה ברחבי העולם. תוחלת החיים של החולים הסובלים מהשמנה נמוכה באופן משמעותי מכלל האוכלוסייה. אדם בן 25 הסובל מהשמנת יתר חולנית צפוי לחיות 12 שנים פחות מאדם רזה בן גילו.

מספר מחקרים בתחום סוציולוגיה של הגוף מציינים שאנשים בעלי השמנת יתר עלולים לסבול מאפליה בתחום קבלת עבודה, טיפול רפואי וחיי יום יום

==גורמים==
הסיבה להשמנת יתר טרם נמצאה. כפי הנראה מעורבים גורמים רבים. אנשים הסובלים מהשמנת יתר הם בעלי רף גבוה לצבירת מאגרי אנרגיה. הרף הגבוה נובע מפעילות נמוכה של מנגנון חילוף חומרים, ניצול נמוך של אנרגיה, צריכת קלוריות גבוהה או שילוב הגורמים הנ"ל.

להשמנת יתר ישנם מאפיינים תורשתיים. ככל הנראה, השמנת יתר היא תוצאה של שילוב גורמים גנטיים, פסיכולוגיים, סביבתיים, חברתיים ותרבותיים המביאים להפרעה בוויסות התיאבון והפרעה במנגנון חילוף החומרים, ולאו דווקא חוסר שליטה של החולה.

נמצא קשר בין כמות נמוכה של קולטני דופמין מסוג D2, להשמנת יתר. עם זאת, לא ניתן לדעת האם הירידה בכמות הקולטנים היא הגורם או התוצאה של השמנת היתר.

== בישראל ==
כ-3% מאוכלוסיית ישראל (כ-200,000 איש, נכון לתחילת שנות ה-2000) סובלים מהשמנת יתר חולנית, ומצב זה תורם לעלייה בשכיחות של מחלות נוספות כגון יתר לחץ דם, סוכרת ומחלות לב.

==ראו גם==
* ג'ון ברוור מינוץ'
* קרול יאגר

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שמנות והזנות יתר
קטגוריה:תזונה
מתנניים

המִתְנָנִיִּים (שם מדעי: Thymelaeaceae) הם משפחת צמחים המונה כ-40 סוגים, בהם כ-500 מינים שונים הנפוצים בעיקר באוסטרליה, באפריקה הדרומית, באזור הים התיכון ובערבות אסיה. רובם עצים ושיחים בעלי עלים מסורגים.

הפרחים הם לרוב דו-זוויגיים ובעלי 5-4 עלי גביע (ולעיתים רחוקות גם 6), ובמינים בהם חסרים עלי כותרת מצויים קשקשים. מספר האבקנים בהם הוא כמספר עלי-הגביע, כפול ממנו או שקיימים רק שניים. לשחלה מגורה אחת.

הפרי הוא אגוזית, ענבה או בית גלעין, אך לעיתים רחוקות הפרי הוא הלקט.

== סוגים, מינים ושימושיהם ==
במשפחת המתנניים נמנים צמחי-רעל וצמחים סיביים שלהם שימושים בתעשיות הרפואה והנייר.

בסוג דפנה (Daphne) קיימים כ-50 מינים המצויים באירופה ובאסיה, שהם צמחי-רעל ששימשו בעבר לרפואה ומשמשים כיום כצמחי-נוי. ממינים מסוימים נהוג להכין נייר.

בארץ ישראל נפוץ המתנן השעיר, והוא מאפיין את נוף הארץ. הגבעול והענפים הם סיביים וניתן להפיק מהם סיבים חזקים המשמשים לייצור חבלים.

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אנטואן-לורן דה ז'יסייה

קטגוריה:משפחות צמחים
מערכת רדיו דאטא

מקלט רדיו שמציג רק את תדר התחנה
מקלט רדיו שמציג את שם התחנה המושמעת, כפי שהתקבל באמצעות ה-RDS
מערכת רדיו דאטא (באנגלית: Radio Data System, ובקיצור: RDS) הוא פרוטוקול תקשורת חד כיווני המאפשר לתחנות רדיו המשדרות ב-FM לצרף לשידוריהן גם נתונים בקצב של 1187.5bps. השימוש המוכר ביותר ל-RDS הוא הצגת שם תחנת הרדיו או השיר המשודר.

== רקע ==
תקן ה-RDS נקבע על ידי איגוד השידור האירופי. תקן אמריקאי מקביל הוא ה-Radio Broadcast Data System (ובקיצור RBDS), וההבדל בין התקנים אינו רב (בעיקר בשדה ה-PTY). שני התקנים משתמשים בגל נושא משני, הממוקם הרמוניה שלישית לסמן הסטריאו ב-FM (ב-57KHz), וכך אינם יוצרים הפרעות או אפנון הדדי עם אותות אחרים. ה-RDS כולל גם קוד תיקון שגיאות. שני התקנים קיימים מתחילת שנות התשעים.

== תוכן ושדות ==
;AF - Alternative Frequencies
שדה המציין תדרים נוספים בהם התחנה משדרת. במצב של הפרעות על תדר השידור של תחנה מסוימת, או יציאה מטווח השידור, מקלט הרדיו יכול בצורה אוטומטית לעבור לתדרים אחרים בהם התחנה משודרת. יכולת זו נפוצה במיוחד במקלטי רדיו לרכב.

;CT - Clock Time
שדה המציין את השעה הנוכחית, ברמת דיוק של עד 100 מילי-שניות. בעזרת שדה זה ניתן לדייק את השעון של מקלט הרדיו או השעון של כלי הרכב.

;EON - Enhanced Other Networks
שדה המציין תחנות אחרות המשדרות דיווחי תנועה. המקלט יוכל להשמיע את דיווחי התנועה מהתחנה האחרות, ואז לחזור להשמיע את השידור של התחנה הקודמת.

;PI - Programme Identification
שדה המזהה את התחנה. כל תחנה מקבלת קוד זיהוי מיוחד, כולל קידומת למדינה. בארצות הברית, שדה ה-PI הוא תוצאת חישוב של נוסחה המשקללת את שם התחנה.
https://www.volvocars.com/il/support/manuals/xc40/2019w46/tslyl-mdyh-vyntrnt/rdyv/rdyv-rds
;PS - Programme Service
שדה זה מכיל 8 אותיות והוא מציג את שם התחנה. ככל הנראה, זהו השדה השימושי והנפוץ ביותר במקלטי רדיו עם RDS.

;PTY - Programme Type
שדה המציין את תוכן השידור ומאפשר למאזינים למצוא תחנות רדיו נוספות עם תכנים רצויים. באירופה, לדוגמה, הערך 1 מציין חדשות, הערך 6 מציין דרמה וכו'. ככל הנראה, הערך 31 מציין שידורים במצבי חירום וסכנה.

;REG - Regional
שדה המשמש להבדלה בין שידורים מקומיים של אזורים שונים.

;RT - Radio Text
שדה המכיל עד 64 תווים טקסטואליים. השדה משמש להעברת מידע נוסף אודות המוזיקה המשודרת, או אודות תחנת השידור עצמה.

;TP - Traffic Programme
שדה המציין שתחנה זו משדרת דיווחי תנועה.

;TA - Traffic Announcement
שדה המופעל כאשר מתחיל דיווח תנועה. בעזרתו ניתן לעצור זמנית את השמעת התקליטור או הקלטת, לטובת האזנה לדיווח התנועה.

;TMC - Traffic Message Channel
שדה המאפשר העברת דיווחי תנועה בצורה טקסטואלית, מבלי לשלב אותם בתוכנית הרדיו עצמה. שימוש בשדה זה דורש מקלטים מיוחדים, ולרוב עלות כספית לקבלה ופיענוח של המידע.

דוגמה לסידור ביטים בפרוטוקול ה-RDS
ספקטרום של תחנת FM סטריאופונית עם RDS: בכתום אות שידור המונו, בירוק אות הפיילוט (19 קה"צ), בירוק אות החיסור ימין פחות שמאל (סטריאו), ובכחול אות ה-RDS

== בישראל ==
השירות פועל בישראל, בעיקר בשידורי קול ישראל.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.2wcom.com/fileadmin/redaktion/dokumente/Company/RDS_Basics.pdf RDS Basics], מידע טכני אודות ה-RDS 

קטגוריה:רדיו: טכנולוגיה
קטגוריה:פרוטוקולי תקשורת
ויסנטה אליכסנדרה

ויסנטה פיו מרסלינו סיריליו אליכסנדרה (בספרדית: Vicente Pío Marcelino Cirilo Aleixandre y Merlo; 26 באפריל 1898 – 13 בדצמבר 1984) היה משורר ספרדי. חתן פרס נובל לספרות לשנת 1977. נמנה בין חברי קבוצת המשוררים המכונה "דור 1927".

עבודותיו המוקדמות של אליכסנדרה נכתבו בסגנון כתיבה חופשי וסוריאליסטי והושם בהן דגש על הטבע. הוא עשה שימוש רב בסמלים לייצוג הארץ והים. שיריו בתקופה הראשונה לכתיבתו הם נוגים וניכרת בהם התחושה שהאנושות איבדה את תשוקתה לחופש, כפי שהוא בטבע.

בשנת 1944 פרסם אליכסנדרה את ספרו "Sombra del Paraíso" (צל גן העדן) שבו הוא החל לעסוק בערכים, דוגמת ידידות ואחווה. 

אליכסנדרה למד לימודי משפטים באוניברסיטת מדריד.

נקבר בבית הקברות דה לה אלמודנה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:משוררים ספרדים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לספרות
קטגוריה:חברי קבוצת דור 1927
קטגוריה:זוכי פרס נובל ספרדים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קומפלוטנסה של מדריד
קטגוריה:ילידי 1898
קטגוריה:ספרדים שנפטרו ב-1984
ירוסלב סייפרט

ירוסלב סייפרט עם ביתו, 1931
תבליט של סייפרט על גבי מצבתו
ירוסלב סייפרט (בצ'כית: Jaroslav Seifert; 23 בספטמבר 1901 – 10 בינואר 1986), משורר וסופר צ'כי. חתן פרס נובל לספרות לשנת 1984.

== ביוגרפיה ==
סייפרט נולד בז'יז'קוב, פרבר של העיר פראג באוסטרו-הונגריה. אוסף שיריו הראשון התפרסם בשנת 1921 ובמהלך שנות העשרים הוא נחשב לדמות מובילה באוונגרד של צ'כוסלובקיה. סייפרט היה בין מייסדי העיתון "Devětsil" לצד ויטסלב נזוול. כחבר המפלגה הקומוניסטית היה עורכם של מספר עיתונים מפלגתיים ("Rovnost", "Srsatec" ו-"Reflektor") ועבד בבית דפוס.

בשנת 1929 עזב סייפרט עם קבוצת חברים את המפלגה הקומוניסטית והיה בין החותמים על המצע שהתנגד לסממנים הבולשביקיים שפשטו בקרב הנהגת המפלגה. לאורך שנות השלושים והארבעים הוא עבד כעיתונאי בקרב חוגים סוציאל-דמוקרטיים. בשנת 1949 פסק מעיסוקו בעיתונאות והתמסר לכתיבה. עבודתו זכתה להכרה בקבלתו פרסים ממלכתיים בשנים 1936, 1955 ו-1968 ובשנת 1967 הוא הוכרז כאמן הלאומי של צ'כוסלובקיה. בשנים 1968–1970 עמד סייפרט בראש התאחדות הסופרים הצ'כוסלובקים. בשנת 1977 הוא היה בין החותמים על "אמנת 77" שהתנגדה לשלטון במדינה.

בשנת 1984 הוענק לסייפרט פרס נובל לספרות. בשל מצבו הבריאותי הוא נעדר מטקס קבלת הפרס ובתו נכחה בטקס בשמו, אם כי יש הטוענים שגורמים בממשל מנעו ממנו לקבל את הפרס בעצמו. זכייתו בפרס לא זכתה לפרסום נרחב בתקשורת הלאומית. גם במותו, כעבור שנתיים, מנעו כוחות הביטחון התקהלות וגילויי אבל ביום הבאתו לקבורה.

כמה עשרות משיריו תורגמו לעברית ויצאו לאור בכמה קבצים בהוצאה עצמית של המתרגם שמעון א. שור. בשנת 2021, לציון 120 שנה להולדת המשורר, ראה אור מבחר ראשון משיריו בהוצאה ממוסדת - הקובץ "רק הנהר לא מזדקן" בתרגום פאר פרידמן, בהוצאת קשב לשירה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:אמנים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:משוררים צ'כים
קטגוריה:סופרים צ'כים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לספרות
קטגוריה:קומוניסטים
קטגוריה:זוכי פרס נובל צ'כים
קטגוריה:בוהמיה: אישים
קטגוריה:צ'כים שנולדו ב-1901
קטגוריה:נפטרים ב-1986