גביע המדינה בכדורגל

סמליל גביע המדינה בכדורגל בעבר

גביע המדינה בכדורגל הנקרא מטעמים מסחריים גם גביע המדינה ווינר הוא המפעל השני בחשיבותו בכדורגל הישראלי אחרי אליפות ליגת העל, והוא טורניר מפעל הגביע הבכיר והרשמי של מדינת ישראל, המאורגן תחת ההתאחדות לכדורגל בישראל. הגביע בנוי מכ-12 סיבובים בהם עשויות להשתתף כלל קבוצות הכדורגל הרשומות בהתאחדות לכדורגל החל מהליגה הנמוכה ביותר - ליגה ג' ועד הליגה הבכירה - ליגת העל, כאשר הן מתמודדות במשחק אחד בכל סיבוב בטורניר בשיטת גביע. החל מעונת המשחקים 2023/24 מחזיקת הגביע בכל עונה זוכה בכרטיס לסיבוב השני במוקדמות הליגה האירופית שבעונה לאחר מכן. מחזיקת הגביע הנוכחית היא מכבי פתח תקווה.

==היסטוריה==

=== לפני הקמת מדינת ישראל (1928-1947) ===
"גביע ארץ ישראל" בכדורגל הראשון נוסד בידי שלטונות המנדט הבריטי בשנת 1922, וזאת עוד לפני הקמת ההתאחדות לכדורגל. בשנתו הראשונה השתתפו בו רק קבוצות של צבאיות, והזוכה הראשונה הייתה קבוצת הגדוד הלנקשיירי הדרומי של הצבא הבריטי. ב-5 השנים הבאות, עד 1927, זכתה בו קבוצת חיל האוויר המלכותי שישבה ברמלה וכונתה בעיתונות העברית "המעופפים רמלה". ב-1923 השתתפה בו לראשונה קבוצה עברית, מכבי תל אביב, ובשנים הבאות הצטרפו גם הפועל חיפה, מכבי חשמונאי ירושלים, מכבי פתח תקווה, ומכבי חיפה, אך הן היו מיעוט מול הקבוצות הבריטיות.

ב-1923 הקימה תנועת "מכבי" בארץ ישראל טרוניר גביע מקביל, שיועד לקבוצות מכבי ונקרא "מגן שמשון". בשנתו הראשונה וב-1924 זכתה בו מכבי נס ציונה, ב-1925 וב-1926 מכבי תל אביב וב-1927 זכתה בו מכבי חיפה.

ב-1928 קמה ההתאחדות הארץ ישראלית למשחק כדור רגל ולקחה לידיה את ניהול התחרות החל מגביע העם 1928, בו זכו במשותף הפועל תל אביב ומכבי חשמונאי ירושלים, כאשר הן הקבוצות הראשונות והיחידות בהיסטוריה שחלקו את הזכייה בטורניר הראשון אשר חברת כרמל מזרחי נתנה לו חסות. מפאת קיום הטורנירים הללו תחת המנדט הבריטי, גם הקבוצות הבריטיות הצטרפו לתחרות, וב-1929/1930 הגיעה הקבוצה הבריטית הראשונה לגמר הגביע - קבוצת "הגדוד ה-48" אולם היא הפסידה למכבי תל אביב1:2 בגמר. בהמשך זכו הקבוצות הבריטיות בגביע פעמיים: לראשונה ב-1931/1932 - קבוצת המשטרה הבריטית שזכתה בדאבל בעונה זו (גם בליגה שהתקיימה באותה העונה), וב-1943 קבוצת חיל התותחנים (ה-Gunners), כאשר יתר הזוכות עד לקום המדינה היו עבריות. ב-1942 נשבר שיא, כאשר בגמר הגביע בית"ר תל אביב הביסה את מכבי חיפה בתוצאה האסטרונומית 12-1. בטורנירים של 1943 ו-1945 כונה הגביע "גביע המלחמה" כיוון ששוחק בצל קיומה של מלחמת העולם השנייה.

=== תחת מדינת ישראל (1948 ואילך) ===
לאחר קום מדינת ישראל שינה הגביע את שמו ל-"גביע המדינה" החל מגביע המדינה בכדורגל 1949/1951, כאשר בעונתו הראשונה המפעל לא הסתיים וננטש מפאת חוסר התייצבות קבוצות וערעורים שגרמו לביטול המפעל. העונה הראשונה שבה טורניר הגביע שוחק והסתיים תחת מדינת ישראל הוא הגביע של עונת 1951/1952, ובו זכתה מכבי פתח תקווה, לאחר ניצחונה על מכבי תל אביב בתוצאה 0-1 בגמר. בהמשך טורניר הגביע לעונות 1952/1953 ו-1955/1956 בוטל ונדחה לעונה הבאה מפאת דחייה של הטורנירים הקודמים ולוח הזמנים של משחקי נבחרת ישראל. בהמשך בוטל גם הטורניר של 1959/1960 ואי הסכמות בתוך התאחדות הכדורגל גרמו כמעט לביטול של 1960/1961 כאשר משחקי רבע הגמר נדחו במעל לחמישה חודשים ונערכו רק בדצמבר 1960, אולם הוא שוחק לבסוף וגמר הגביע התקיים בפברואר 1961. בעונת 1963/1964 החלו לקיים את הטורניר החל מחודש ספטמבר ועד יוני של השנה העוקבת, אולם טורנירים בינלאומיים של נבחרות ההתאחדות ומלחמות שהתקיימו דחו את המשחקים והסיבובים מפעם לפעם. כשהצטרפה ישראל לאופ"א, הייתה הזוכה בגביע מגיעה למוקדמות גביע המחזיקות, ולאחר שגביע זה בוטל, הזוכות היו מצטרפות למוקדמות גביע אופ"א. בהמשך הוחלט על ידי דירוג של אופ"א כי החל מעונת המשחקים 2020/2021 מחזיקת הגביע זוכה בכרטיס לסיבוב השני במוקדמות הטורניר החדש ביבשת, הקונפרנס ליג. בדצמבר 2023 הוחלט על ידי ההתאחדות לכדורגל, לשנות את שמו של הגביע ל"גביע המדינה ווינר" החל מעונת 2023/2024, מפאת הסכם חסות עם הטוטו-וינר.

==השיטה==
משחקי המפעל משוחקים בשיטת נוקאאוט, כאשר המנצחת עולה לשלב הבא והמפסידה מודחת מהמפעל. במפעל יכולות להשתתף כל קבוצות הכדורגל הרשומות בהתאחדות לכדורגל. במפעל 13 סיבובים החל מהסיבוב הראשון בו מופיעות קבוצות מליגה ב' וליגה ג' בלבד, עד לגמר הגביע בו מוכרעת הזוכה. הקבוצות אשר נרשמות למפעל מצטרפות לסבב המשחקים בשלבים שונים. המפגשים בכל סיבוב נקבעים על ידי הגרלה בה נקבעת גם הקבוצה המארחת את המשחק, מלבד משחקי חצי הגמר והגמר הנערכים במגרש נייטרלי. החל מעונת 2014/2015 שוחקו משחקי רבע הגמר בשיטת בית וחוץ. שיטה זו הופסקה בדצמבר 2019 וחזרה לשיטת משחק אחד (נוקאאוט). בעונת 2021/2022 הוחלט להחזיר למתכונת בית/חוץ ברבע הגמר, שיטה שבוטלה שוב החל מעונת 2023/2024, ומאז כלל הסיבובים הם בשיטת נוק-אאוט במשחק אחד, כאשר המארחת נקבעת בהגרלה.

===סיבובים מוקדמים===
* סבב המשחקים א' עד ד - משתתפות קבוצות מליגה ג' וליגה ב'.
ארבעת הסיבובים הראשונים מהווים תחרות גביע פנימית בכל אחד ממחוזות ליגה ב' וליגה ג', כאשר סיבוב ד' הוא שלב משחקי הגמר על גביע המחוז. מנצחות גביע המחוז מליגות ג' (המנצחות בסיבוב ד', קבוצה אחת מכל מחוז בליגה ג') ומנצחות גביע המחוז וסגניותיהן מליגות ב' (המנצחות בסיבוב ג', שתי קבוצות מכל מחוז בליגה ב') מעפילות לסיבוב ו'.
* סבב המשחקים ה - משתתפות הקבוצות מליגה א'.
סיבוב ה' משוחק על ידי קבוצות ליגות א' בלבד, בחלוקה למחוזות. המנצחות בסיבוב (8 קבוצות מכל מחוז) מעפילות לסיבוב ו'.
* סבב המשחקים ו - משתתפות כל הקבוצות שהעפילו מהסיבובים המוקדמים.
* סבב המשחקים ז - מצטרפות הקבוצות מהליגה הלאומית, אשר 4 מתוכן עולות בהגרלה ישירות לסיבוב ח'.
* סבב המשחקים ח - מצטרפות הקבוצות מליגת העל

===שלבי הגמר===
אחרי שלב ח' נכנסים לשלבי הגמר (שמינית הגמר). בשלבי הגמר מבצעים הגרלה בין כל שלב לשלב כך שכל הקבוצות שמעפילות לסיבוב הבא יכולות לקבל אחת את השנייה, ללא תלות בליגה ממנה הם באים.
* שלבי הגמר:
** שמינית הגמר (16 הקבוצות שהעפילו מסיבוב ח')
** רבע הגמר (8 הקבוצות שהעפילו משמינית הגמר)
** חצי הגמר (4 הקבוצות שהעפילו מרבע הגמר)
** גמר הגביע (2 הקבוצות שהעפילו מחצי הגמר)

==אירוח משחקי חצי הגמר והגמר==
מקובל כי חצי הגמר והגמר מתקיימים באצטדיון שהוא אצטדיון נייטרלי לקבוצות המשחקות בו (שהוא אינו אצטדיונה הביתי של אף אחת מהקבוצות) במשך שנים רבות נערכו משחקי חצי הגמר (לעיתים במתכונת "הצגה כפולה" - שני המשחקים משוחקים אחד אחרי השני באותו היום) והגמר באצטדיון רמת גן, מפאת תכולתו הרבה של מעל ל-40 אלף צופים במשחק. בעונת 2012/2013 נערך משחק הגמר באצטדיון נתניה בנתניה, ובעונת 2013/2014 נערך משחק הגמר האחרון באצטדיון רמת גן. החל מעונת 2014/2015 נערכים משחקי חצי הגמר והגמר באצטדיון סמי עופר בחיפה או באצטדיון טדי בירושלים והחל מעונת 2019/2020 גם באצטדיון בלומפילד בתל אביב לסירוגין.
{| class="wikitable"
!עונה
!גמר
!חצי גמר 1
!חצי גמר 2
!הערות
|-
|2012/2013
|אצטדיון נתניה
| colspan="2" |אצטדיון רמת גן
|משחק הגמר בין הפועל רמת גן ועירוני קריית שמונה הועבר לאצטדיון נתניה מאצטדיון רמת גן
|-
|2013/2014
| colspan="3" |אצטדיון רמת גן
|הצגה כפולה בחצי הגמר
|-
|2014/2015
|אצטדיון סמי עופר
| colspan="2" |אצטדיון טדי
|הצגה כפולה בחצי הגמר
|-
|2015/2016
|אצטדיון טדי
| colspan="2" |אצטדיון סמי עופר
|
|-
|2016/2017
|אצטדיון טדי
|אצטדיון סמי עופר
|אצטדיון נתניה
|משחק חצי הגמר בין בני יהודה להפועל רמת גן הועבר לאצטדיון נתניה מאצטדיון סמי עופר
|-
|2017/2018
|אצטדיון טדי
| colspan="2" |אצטדיון סמי עופר
|הצגה כפולה בחצי הגמר
|-
|2018/2019
|אצטדיון סמי עופר
|אצטדיון טדי
|אצטדיון נתניה
|משחק חצי הגמר בין מכבי נתניה להפועל חדרה הועבר לאצטדיון נתניה מאצטדיון טדי
|-
|2019/2020
|אצטדיון בלומפילד
| colspan="2" |אצטדיון נתניה
|משחקי חצי הגמר הועברו לאצטדיון נתניה מאצטדיון סמי עופר בעקבות מגפת הקורונה בישראל, המשחקים נערכו ללא קהל
|-
|2020/2021
|אצטדיון בלומפילד
| colspan="2" |אצטדיון סמי עופר
|משחקי חצי הגמר הועברו לאצטדיון סמי עופר מאצטדיון בלומפילד ושוחקו ללא קהל בעקבות מבצע שומר החומות, משחק הגמר הועבר לאצטדיון בלומפילד מאצטדיון סמי עופר
|-
|2021/2022
|אצטדיון טדי
| colspan="2" |אצטדיון בלומפילד
|
|-
|2022/2023
|אצטדיון סמי עופר
|אצטדיון סמי עופר
|אצטדיון בלומפילד
|משחק חצי הגמר בין מכבי נתניה למועדון ספורט אשדוד הועבר לאצטדיון בלומפילד מאצטדיון סמי עופר
|-
|2023/2024
|אצטדיון בלומפילד
|אצטדיון בלומפילד
|אצטדיון נתניה
|
|}

==נקודות ציון==
* הפועל תל אביב היא הקבוצה היחידה שזכתה בגביע שלוש פעמים ברציפות והיא עשתה זאת פעמיים: לפני קום המדינה ב-1937, 1938 ו-1939 ופעם נוספת ב-2010, 2011 ו-2012.
* גילי ורמוט זכה בשבעה גביעי מדינה (בארבע קבוצות שונות), ובכך שבר את שיאם של יוסף מרימוביץ' ושייע גלזר שזכו בשישה גביעים, והפך לשיאן הזכיות הישראלי בגביע המדינה.
* תשע פעמים העפילו לגמר קבוצות אשר שיחקו בליגת המשנה: הפועל דרום תל אביב (1937), מכבי חיפה (1942), בני יהודה (1978), הפועל רמת-גן גבעתיים (2003), הפועל חיפה (2004), מכבי הרצליה (2005), הפועל אשקלון (2007), מכבי נתניה (2014) ומכבי פתח תקווה (2020).
* חמש פעמים העפילו לשלב חצי הגמר קבוצות אשר שיחקו בליגה השלישית: מכבי חדרה (1986), הפועל קריית אונו (1991), הפועל אשקלון (2005), הפועל רמת-גן גבעתיים (2007) ובית"ר שמשון תל אביב (2008).
* פעם אחת העפילה לשלב רבע הגמר קבוצה אשר שיחקה בליגה הרביעית: מכבי סקציה מעלות תרשיחא (2014).
* בשנת 2003 זכתה הפועל רמת-גן גבעתיים בגביע, הפעם היחידה שבה קבוצה זכתה בגביע בעודה נמצאת בליגת המשנה.
* בשנת 2004 זכתה בני סכנין בגביע, והפכה לקבוצה הראשונה ממגזר הערבי שזוכה בו.
* בשנת 2013 זכתה הפועל רמת-גן גבעתיים בגביע, והפכה לקבוצה הראשונה שזוכה בגביע המדינה באותה עונה בה ירדה לליגת המשנה.

==מחזיקות הגביע==
הפועל תל אביב לפני גמר הגביע הראשון ב-1928]]
שחקני [[מכבי חשמונאי ירושלים לפני גמר הגביע הראשון ב-1928]]
מכבי תל אביב בצילום קבוצתי לאחר זכייתה בגביע בשנת 1946]]
הפועל תל אביב מתייצבת לגמר גביע המדינה לשנת 1961]]
הפועל תל אביב מקבלת את גביע המדינה לשנת 1961 במעמד נשיא המדינה יצחק בן-צבי]]
שחקני [[הפועל כפר סבא חוגגים את זכייתם הראשונה בגביע המדינה בשנת 1975]]
250px
הטבלה הבאה מסכמת את כלל גמרי גביע המדינה. קבוצות אשר זכו בדאבל באותה העונה מסומנות בכתב מודגש. בסוגריים מסומנת תוצאת המשחק בסיום 120 דקות. בכוכבית מסומנת תוצאת המשחק החוזר אם בהתמודדות הקודמת לא הושגה הכרעה.

טרם הקמת מדינת ישראל
{| class="wikitable"
|-
!שם רשמי
!עונה
!זוכה
!סגנית
!תוצאת הגמר
!אצטדיון מארח
!כמות צופים
|-
!גביע העם
|1928
|align=center colspan=2| הפועל תל אביב / מכבי חשמונאי ירושלים ||0:2
|מגרש מכבי, תל אביב
|כ-6,000
|-
! rowspan="12" |הגביע הארץ ישראלי
|1928/1929|| מכבי תל אביב|| מכבי חשמונאי ירושלים||0:4
|מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה
|כ-3,000
|-
|1929/1930|| מכבי תל אביב|| הגדוד ה-48 ||1:2
|מגרש הפועל, תל אביב
|כ-8,000
|-
|1931/1932|| המשטרה הבריטית|| הפועל חיפה||0:3 (טכני)
|מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה
|כ-7,000
|-
|1932/1933|| מכבי תל אביב|| הפועל תל אביב||0:1
|מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה
|כ-5,000
|-
|1933/1934|| הפועל תל אביב|| מכבי תל אביב||2:3
|מגרש מכבי פתח תקווה, פתח תקווה
|?
|-
|1934/1935|| מכבי פתח תקווה|| הכח תל אביב||0:1
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-5,000
|-
|1936/1937|| הפועל תל אביב|| הפועל דרום תל אביב||0:3
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|?
|-
|1937/1938|| הפועל תל אביב|| מכבי תל אביב||1:2
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|?
|-
|1938/1939|| הפועל תל אביב|| מכבי פתח תקווה||1:2
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-3,000
|-
|1939/1940|| בית"ר תל אביב|| מכבי תל אביב||1:3
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-8,000
|-
|1941|| מכבי תל אביב || הפועל תל אביב||1:2
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-10,000
|-
|1942|| בית"ר תל אביב || מכבי חיפה||1:12
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-3,000
|-
! rowspan="2" |גביע המלחמה
| 1943|| חיל התותחנים (Gunners) || הפועל ירושלים || 1:7
|מגרש הפועל בפתח תקווה, פתח תקווה
|?
|-
| 1944/1945 || הפועל תל אביב|| הפועל פתח תקווה || 0:1
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-2,000
|-
! rowspan="3" |הגביע הארץ ישראלי
| rowspan="2" |1945/1946|| מכבי תל אביב|| הפועל ראשון לציון||1:3
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-4,000
|-
|מכבי תל אביב
|הפועל ראשון לציון
|0:3
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-4,000
|-
|1946/1947|| מכבי תל אביב|| בית"ר תל אביב||0:3 (טכני)
|אצטדיון המכביה, תל אביב
|כ-20,000
|}

לאחר הקמת מדינת ישראל
{| class="wikitable"
! colspan="6" |גביע המדינה
|-
!עונה
!זוכה
!סגנית
!תוצאת הגמר
!אצטדיון מארח
!כמות צופים
|-
|1949/1951
| colspan="5" align="center" |ללא זוכה
|-
|1951/1952||מכבי פתח תקווה||מכבי תל אביב
|0:1
|אצטדיון באסה, תל אביב
|12,000
|-
|1952/1953
| colspan="5" align="center " |לא התקיים
|-
|1953/1954||מכבי תל אביב||מכבי נתניה
|0:4
|אצטדיון באסה, תל אביב
|4,000
|-
|1954/1955||מכבי תל אביב||הפועל פתח תקווה
|1:3
|אצטדיון באסה, תל אביב
|12,000
|-
|1955/1956
| colspan="5" align="center " |לא התקיים
|-
|1956/1957||הפועל פתח תקווה||מכבי יפו
|1:2
|אצטדיון קריית אליעזר, חיפה
|10,000
|-
|1957/1958||מכבי תל אביב||הפועל חיפה
|0:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|8,000
|-
|1958/1959||מכבי תל אביב||הפועל פתח תקווה
|3:4
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|10,000
|-
|1959/1960
| colspan="5" align="center " |לא התקיים
|-
|1960/1961||הפועל תל אביב||הפועל פתח תקווה
|1:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|40,000
|-
| rowspan="2" |1961/1962|| rowspan="2" |מכבי חיפה|| rowspan="2" |מכבי תל אביב
|0:0
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|37,000
|-
|2:5* (ח)
|אצטדיון גבעת רם, ירושלים
|15,000
|-
|1962/1963||הפועל חיפה||מכבי חיפה
|0:1
|אצטדיון קריית אליעזר, חיפה
|10,000
|-
| rowspan="3" |1963/1964|| rowspan="3" |מכבי תל אביב|| rowspan="3" |הפועל חיפה
|1:1
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|20,000
|-
|1:1* (ח)
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|12,000
|-
|1:2* (ח)
|אצטדיון קריית חיים, חיפה
|14,000
|-
|1964/1965||מכבי תל אביב||בני יהודה
|1:1 (1:2<sup>ה</sup>)
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|20,000
|-
|1965/1966||הפועל חיפה||שמשון תל אביב
|1:2
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|13,000
|-
|1966/1967||מכבי תל אביב||הפועל תל אביב
|1:2
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|20,000
|-
|1967/1968||בני יהודה||הפועל פתח תקווה
|0:1
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|20,000
|-
|1968/1969||הכח מכבי רמת גן||מכבי שעריים
|0:1
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|10,000
|-
|1969/1970||מכבי תל אביב||מכבי נתניה
|1:2
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|22,000
|-
|1970/1971||הכח מכבי רמת גן||מכבי חיפה
|1:2
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|18,000
|-
|1971/1972||הפועל תל אביב||הפועל ירושלים
|0:1
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|20,000
|-
|1972/1973||הפועל ירושלים||הכח מכבי רמת גן
|0:2
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|18,000
|-
|1973/1974||הפועל חיפה||הפועל פתח תקווה
|0:0 (0:1<sup>ה</sup>)
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|15,000
|-
|1974/1975||הפועל כפר סבא||בית"ר ירושלים
|1:3
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|18,000
|-
|1975/1976||בית"ר ירושלים||מכבי תל אביב
|1:1 (1:2<sup>ה</sup>)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|55,000
|-
|1976/1977||מכבי תל אביב||בית"ר תל אביב
|0:1
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|30,000
|-
|1977/1978||מכבי נתניה||בני יהודה
|1:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|45,000
|-
|1978/1979||בית"ר ירושלים||מכבי תל אביב
|1:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|34,000
|-
|1979/1980||הפועל כפר סבא||מכבי רמת עמידר
|1:4
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|35,000
|-
|1980/1981||בני יהודה||הפועל תל אביב
|1:1 (2:2<sup>ה</sup>)
(3:4 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|25,000
|-
|1981/1982||הפועל יהוד||הפועל תל אביב
|0:1
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|15,000
|-
|1982/1983||הפועל תל אביב||מכבי תל אביב
|2:3
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|30,000
|-
|1983/1984||הפועל לוד||הפועל באר שבע
|0:0<sup>ה</sup>
(2:3 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|15,000
|-
|1984/1985||בית"ר ירושלים||מכבי חיפה
|0:1
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|30,000
|-
|1985/1986||בית"ר ירושלים||שמשון תל אביב
|1:1 (1:2<sup>ה</sup>)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|18,000
|-
|1986/1987||מכבי תל אביב||מכבי חיפה
|2:2 (3:3<sup>ה</sup>)
(3:4 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|15,000
|-
|1987/1988||מכבי תל אביב||הפועל תל אביב
|1:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|25,000
|-
|1988/1989||בית"ר ירושלים||מכבי חיפה
|2:2 (3:3<sup>ה</sup>)
(3:4 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|35,000
|-
|1989/1990||הפועל כפר סבא||שמשון תל אביב
|0:0 (0:1<sup>ה</sup>)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|5,000
|-
|1990/1991||מכבי חיפה||הפועל פתח תקווה
|1:3
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|25,000
|-
|1991/1992||הפועל פתח תקווה||מכבי תל אביב
|1:1 (1:3<sup>ה</sup>)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|15,000
|-
|1992/1993||מכבי חיפה||מכבי תל אביב
|0:1
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|20,000
|-
|1993/1994||מכבי תל אביב||הפועל תל אביב
|0:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|30,000
|-
|1994/1995||מכבי חיפה||הפועל חיפה
|0:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|23,000
|-
|1995/1996||מכבי תל אביב||עירוני ראשון לציון
|1:4
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|15,000
|-
|1996/1997||הפועל באר שבע||מכבי תל אביב
|0:1
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|25,000
|-
|1997/1998||מכבי חיפה||הפועל ירושלים
|0:0 (0:2<sup>ה</sup>)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|35,000
|-
|1998/1999||הפועל תל אביב||בית"ר ירושלים
|1:1<sup>ה</sup>
(1:3 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|33,000
|-
|1999/2000||הפועל תל אביב||בית"ר ירושלים
|1:1 (2:2<sup>ה</sup>)
(2:4 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|40,000
|-
|2000/2001||מכבי תל אביב||מכבי פתח תקווה
|0:3
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|38,000
|-
|2001/2002||מכבי תל אביב||מכבי חיפה
|0:0<sup>ה</sup>
(4:5 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|42,000
|-
|2002/2003||הפועל רמת-גן גבעתיים||הפועל באר שבע
|1:1<sup>ה</sup>
(4:5 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|30,000
|-
|2003/2004||בני סכנין||הפועל חיפה
|1:4
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|35,000
|-
|2004/2005||מכבי תל אביב||מכבי הרצליה
|1:1 (2:2<sup>ה</sup>)
(3:5 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|18,500
|-
|2005/2006||הפועל תל אביב||בני יהודה
|0:1
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|34,000
|-
|2006/2007||הפועל תל אביב||הפועל אשקלון
|1:1<sup>ה</sup>
(4:5 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|40,000
|-
|2007/2008||בית"ר ירושלים||הפועל תל אביב
|0:0<sup>ה</sup>
(4:5 פ)
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|41,000
|-
|2008/2009||בית"ר ירושלים||מכבי חיפה
|1:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|40,000
|-
|2009/2010||הפועל תל אביב||בני יהודה
|1:3
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|34,442
|-
|2010/2011||הפועל תל אביב||מכבי חיפה
|0:1
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|40,000
|-
|2011/2012||הפועל תל אביב||מכבי חיפה
|1:2
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|37,000
|-
|2012/2013||הפועל רמת-גן גבעתיים||עירוני קריית שמונה
|1:1<sup>ה</sup>
(2:4 פ)
|אצטדיון נתניה, נתניה
|8,621
|-
|2013/2014||עירוני קריית שמונה||מכבי נתניה
|0:1<sup>ה</sup>
|אצטדיון רמת גן, רמת גן
|29,700
|-
|2014/2015||מכבי תל אביב||הפועל באר שבע
|2:6
|אצטדיון סמי עופר, חיפה
|30,000
|-
|2015/2016||מכבי חיפה||מכבי תל אביב
|0:1
|אצטדיון טדי, ירושלים
|30,000
|-
|2016/2017||בני יהודה||מכבי תל אביב
|0:0<sup>ה</sup>
(3:4 פ)
|אצטדיון טדי, ירושלים
|27,800
|-
|2017/2018||הפועל חיפה||בית"ר ירושלים
|1:1 (1:3<sup>ה</sup>)
|אצטדיון טדי, ירושלים
|28,900
|-
|2018/2019||בני יהודה||מכבי נתניה
|1:1<sup>ה</sup>
(4:5 פ)
|אצטדיון סמי עופר, חיפה
|28,500
|-
|2019/2020||הפועל באר שבע||מכבי פתח תקווה
|0:2
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|ללא קהל
|-
|2020/2021||מכבי תל אביב||הפועל תל אביב
|1:1 (1:2<sup>ה</sup>)
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|29,000
|-
| 2021/2022
|הפועל באר שבע
|מכבי חיפה
|2:2<sup>ה</sup>
(1:3 פ)
|אצטדיון טדי, ירושלים
|28,720
|-
|2022/2023
|בית"ר ירושלים
|מכבי נתניה
|0:3
|אצטדיון סמי עופר, חיפה
|30,000
|-
|2023/2024
|מכבי פתח תקווה
|הפועל באר שבע
|0:1
|אצטדיון בלומפילד, תל אביב
|29,420
|}

==טבלת זכיות==
בסוגריים: זכיות/הגעה לגמר מקום המדינה והלאה בלבד
{| align="left" style="border: 1px #aaaaaa solid;"
! גביעים לפי קבוצות
|-
|

|}
{| class="wikitable"
|-
!מקום
!קבוצה
!זכיות
!סגנויות
|-
| align=center | 1 || מכבי תל אביב || 24 (18) || 13 (10)
|-
| align=center | 2 || הפועל תל אביב || 16 (10) || 9 (7)
|-
| align=center | 3 || בית"ר ירושלים || 8 || 4
|-
| align=center | 4 || מכבי חיפה || 6 || 11 (10)
|-
| align="center" | 5 || הפועל חיפה || 4 || 5 (4)
|-
| align=center| 6 || בני יהודה תל אביב || 4 || 4
|-
| align="center" | 7 || הפועל באר שבע|| 3|| 4
|-
| align=center | 8 || מכבי פתח תקווה || 3 (2) || 3 (2)
|-
| align="center" | 9 || הפועל כפר סבא|| 3|| 0
|-
| align=center | 10 || הפועל פתח תקווה || 2 || 7 (6)
|-
| align="center" | 11
|| בית"ר תל אביב || 2 (0) || 2 (1)
|-
| align=center | 12 || הכח רמת גן || 2 || 1
|-
| align=center | 13 || הפועל רמת-גן גבעתיים || 2 || 0
|-
| align="center" | 14 || מכבי נתניה || 1 || 5
|-
| align="center" | 15 || הפועל ירושלים || 1 || 3 (2)
|-
| align=center rowspan=2 | 16 ||עירוני קריית שמונה || 1 || 1
|-
| מכבי חשמונאי ירושלים || 1 (0) || 1 (0)
|-
| align=center rowspan=5 | 18 || הפועל לוד || 1 || 0
|-
| הפועל יהוד || 1 || 0
|-
| בני סכנין || 1 || 0
|-
| חיל התותחנים (Gunners) || 1 (0) || 0
|-
| המשטרה הבריטית || 1 (0) || 0
|-
| align=center | 23 || שמשון תל אביב || 0 || 3
|-
| align=center | 24 || הפועל ראשון לציון||0||2 (1)
|-
| align=center rowspan=8| 25 || הפועל אשקלון || 0 || 1
|-
|| מכבי הרצליה || 0 || 1
|-
|| מכבי רמת עמידר || 0 || 1
|-
|| מכבי שעריים || 0 || 1
|-
|| מכבי יפו || 0 || 1
|-
|| הכח תל אביב || 0 || 1 (0)
|-
|| הפועל דרום תל אביב || 0 || 1 (0)
|-
|| הגדוד ה-48 || 0 || 1 (0)
|}

==זכיות בגביע לפי שחקנים==
להלן טבלת השחקנים המעוטרים ביותר בתולדות ישראל, אשר זכו בתואר גביע המדינה לפחות חמש פעמים:

שחקנים פעילים מודגשים
{| class="wikitable"
|-
! # !! | שם השחקן !! גביעים !! קבוצות (שנות זכייה)
|-
| align="center" | 1 ||גילי ורמוט
| align="center" | 7 ||הפועל תל אביב (2005/2006, 2006/2007, 2009/2010, 2010/2011)מכבי תל אביב (2014/2015), מכבי חיפה (2015/2016), הפועל חיפה (2017/2018)
|-
| rowspan="4" align="center" | 2
|יוסף מרימוביץ'
| rowspan="4" align="center" | 6
|מכבי תל אביב (1941, 1946, 1947, 1953/1954, 1954/1955, 1957/1958)
|-
|שייע גלזר
|מכבי תל אביב (1946, 1947, 1953/1954, 1954/1955, 1957/1958, 1958/1959)
|-
|אברהם בנדורי
|מכבי תל אביב (1946, 1947, 1953/1954, 1954/1955, 1957/1958, 1958/1959)
|-
|שאול מתניה
|מכבי תל אביב (1953/1954, 1954/1955, 1957/1958, 1958/1959, 1963/1964, 1964/1965)
|-
| rowspan="8" align="center" | 6
|יצחק נחמיאס
| rowspan="8" align="center" | 5
|מכבי תל אביב (1953/1954, 1954/1955, 1957/1958, 1958/1959, 1963/1964)
|-
|מיקו בלו
|מכבי תל אביב (1963/1964, 1964/1965, 1966/1967, 1969/1970, 1976/1977)
|-
|אורי מלמיליאן
|בית"ר ירושלים (1975/1976, 1978/1979, 1984/1985, 1985/1986, 1988/1989)
|-
|חנן אזולאי
|בית"ר ירושלים (1975/1976, 1978/1979, 1984/1985, 1985/1986, 1988/1989)
|-
|יעקב הלל
|הפועל לוד (1983/1984), מכבי תל אביב (1993/1994, 1995/1996), הפועל תל אביב (1998/1999, 1999/2000)
|-
|שמעון גרשון
|הפועל תל אביב (1998/1999, 1999/2000, 2005/2006) בית"ר ירושלים (2007/2008, 2008/2009)
|-
|ברוך דגו
|מכבי תל אביב (2000/2001, 2001/2002, 2004/2005), הפועל תל אביב (2005/2006, 2006/2007)
|-
|סלים טועמה
|הפועל תל אביב (1998/1999, 1999/2000, 2006/2007, 2010/2011, 2011/2012)
|}

==זכיות בגביע לפי מאמנים==
להלן טבלת המאמנים המעוטרים ביותר בתולדות ישראל, אשר זכו בתואר גביע המדינה יותר מפעם אחת:

מאמנים פעילים מודגשים
{| class="wikitable"
|-
! # !! שם המאמן !! גביעים !! קבוצות (עונות זכייה)
|-
| align="center" | 1 || דרור קשטן|| align="center" | 6 || הפועל לוד (1983/1984), בית"ר ירושלים (1985/1986, 1988/1989),מכבי תל אביב (1995/1996), הפועל תל אביב (1999/2000, 2005/2006)
|-
| align="center" | 2
|ג'רי בית הלוי
| align="center" | 5
|מכבי תל אביב (1953/1954, 1954/1955, 1963/1964, 1964/1965, 1966/1967)
|-
| align="center" | 3
| שלמה שרף
| align="center" | 4
| הפועל כפר סבא (1974/1975, 1979/1980), בני יהודה תל אביב (1980/1981), מכבי חיפה (1990/1991)
|-
| rowspan="5" align="center" | 4 || יעקב גרונדמן|| rowspan="5" align="center" | 3 || בני יהודה תל אביב (1967/1968), הפועל חיפה (1973/1974), מכבי תל אביב (1976/1977)
|-
|גיורא שפיגל
|מכבי תל אביב (1987/1988), מכבי חיפה (1992/1993, 1994/1995)
|-
| אלי גוטמן|| הפועל באר שבע (1996/1997), הפועל תל אביב (2009/2010, 2010/2011)
|-
| ניר לוין|| מכבי תל אביב (2000/2001, 2001/2002), הפועל תל אביב (2006/2007)
|-
| יוסי אבוקסיס|| בני יהודה תל אביב (2018/2019), הפועל באר שבע (2019/2020), בית"ר ירושלים (2022/2023)
|-
| rowspan="7" align="center" | 9 || אגון פולק|| rowspan="7" align="center" | 2 || מכבי תל אביב (1946, 1947)
|-
| לאיוש הס|| בית"ר תל אביב (1940, 1942)
|-
| ישראל חליבנר|| מכבי תל אביב (1966/1967, 1969/1970)
|-
| שמעון שנהר|| בית"ר ירושלים (1978/1979), מכבי תל אביב (1986/1987)
|-
| צבי רוזן|| הפועל יהוד (1981/1982), הפועל תל אביב (1982/1983)
|-
| אלי כהן|| הפועל רמת-גן (2002/2003), (2012/2013)
|-
|ניר קלינגר
|מכבי תל אביב (2004/2005), הפועל חיפה (2017/2018)
|}

== מלכי השערים של גביע המדינה לפי עונות ==
להלן מלכי השערים של גביע המדינה בכל עונה מאז קום המדינה:
{|
|
{| class="wikitable"
!עונה
! width="101!" |מלך השערים
! width="112!" |קבוצה
! width="2!" |שערים
|-
|1949/1951
| colspan="3" |הטורניר לא הגיע לסיומו
|-
| rowspan="2" |1951/1952
|אליעזר שפיגל
|מכבי פתח תקווה
| rowspan="2" |4
|-
|שמואלביץ'
|הפועל תל אביב
|-
|1953/1954
|שייע גלזר
|מכבי תל אביב
|6
|-
|1954/1955
|ישעיהו הלד
|מכבי חיפה
|7
|-
|1956/1957
|בוחוס ג'וג'וסיאן
|מכבי יפו
|5
|-
|1957/1958
|רפי לוי
|מכבי תל אביב
|6
|-
|1958/1959
|זכריה רצאבי
|הפועל פתח תקווה
|9
|-
|1960/1961
|יוסי היינה
|מכבי נתניה
|7
|-
|1961/1962
|אליעזר וילנסקי
|מכבי תל אביב
|8
|-
|1962/1963
|מיכאל מיכאלוב
|בית"ר תל אביב
|7
|-
|1963/1964
|יצחק "זכי" מזרחי
|בני יהודה
|14
|-
|1964/1965
|גיורא שפיגל
|מכבי תל אביב
|10
|-
|1965/1966
|אשר יעיש
|הפועל טבריה
|8
|-
|1966/1967
|מזרביץ'
|הפועל גבעת חיים
|7
|-
| rowspan="2" |1967/1968
|עוזי נבון
|הפועל גבעת חיים
| rowspan="2" |8
|-
|ז'אן קלוד שטרית
|הפועל לוד
|-
|1968/1969
|אברהם אברהם
|הפועל ראש העין
|9
|-
|1969/1970
|אשר יעיש
|בית"ר טבריה
|8
|-
|1970/1971
|בן-עזרא
|הפועל קריית חיים
|10
|-
|1971/1972
|אליאס אליאס
|מכבי זכרון יעקב
|12
|-
|1972/1973
|ציון תורג'מן
|הפועל ירושלים
|8
|-
|1973/1974
|יצחק שום
|הפועל כפר סבא
|19
|-
| rowspan="2" |1974/1975
|ליברטי
|הפועל טירת כרמל
| rowspan="2" |7
|-
|מרדכי בכר
|הפועל מחנה יהודה
|-
|1975/1976
|ישראל פוגל
|הפועל כפר סבא
|6
|-
| rowspan="2" |1976/1977
|בני טבק
|מכבי תל אביב
| rowspan="2" |6
|-
|ויקטור סרוסי
|הפועל חדרה
|-
|1977/1978
|דוד לביא
|מכבי נתניה
|7
|-
|1978/1979
|יהודה ספ
|הפועל צפת
|6
|-
|1979/1980
|זאהי ארמלי
|מכבי שפרעם
|6
|-
|1980/1981
|משה סיני
|הפועל תל אביב
|6
|-
|1981/1982
|צ'רלי יעיש
|ס.כ. מעלות
|7
|-
|1982/1983
|יעקב ג'ינו
|מ.מ. גבעת שמואל
|8
|}
| width="5" |
| valign="top" |
{| class="wikitable"
!עונה
! width="100!" |מלך השערים
! width="112!" |קבוצה
! width="2!" |שערים
|-
|1983/1984
|גד אלמליח
|מכבי טבריה
|10
|-
| rowspan="2" |1984/1985
|סלמון
|בית"ר נתניה
| rowspan="2" |5
|-
|דורון רבינזון
|מכבי פתח תקווה
|-
|1985/1986
|גדעון דמתי
|שמשון תל אביב
|5
|-
|1986/1987
|משה ליברטי
|מכבי טבריה
|11
|-
|1987/1988
|אהרון זבולון
|מכבי כרמיאל
|8
|-
|1988/1989
|אורי מלמיליאן
|בית"ר ירושלים
|7
|-
|1989/1990
|מיכה דקל
|הפועל ירוחם
|5
|-
|1990/1991
|יוסי מדר
|שמשון תל אביב
|6
|-
|1991/1992
|מני בסון
|הפועל פתח תקווה
|6
|-
|1992/1993
|גד פלג
|הפועל קריית אונו
|5
|-
|1993/1994
|חיים רביבו
|הפועל תל אביב
|5
|-
|1994/1995
|סרגיי קנדאורוב
|מכבי חיפה
|5
|-
| rowspan="2" |1995/1996
|אישטוון פישונט
|בית"ר ירושלים
| rowspan="2" |5
|-
|עופר שטרית
|מכבי חיפה
|-
| rowspan="2" |1996/1997
|אייל דאודי
|מכבי מעלה אדומים
| rowspan="2" |7
|-
|אלי אוחנה
|בית"ר ירושלים
|-
|1997/1998
|אלון מזרחי
|מכבי חיפה
|7
|-
|1998/1999
|ליאור אסולין
|מכבי הרצליה
|5
|-
|1999/2000
|רונן ויינשטיין
|מכבי אשקלון
|5
|-
| rowspan="5" |2000/2001
|אבי יעיש
|הפועל כפר סמיע
| rowspan="5" |4
|-
|דודי חנדלי
|הפועל מרמורק
|-
|רודריגו גולדברג
|מכבי תל אביב
|-
|יעקובו איגביני
|מכבי חיפה
|-
|ניסן קפטה
|עירוני ראשון לציון
|-
| rowspan="4" |2001/2002
|יעקובו איגביני
|מכבי חיפה
| rowspan="4" |5
|-
|נאדר המאם
|מכבי טמרה
|-
|חמודי כיאל
|הפועל כפר סמיע
|-
|רודריגו גולדברג
|מכבי תל אביב
|-
|2002/2003
|אלעד בונפלד
|הפועל באר שבע
|4
|-
|2003/2004
|איבזיטו אוגבונה
|הפועל תל אביב
|4
|-
|2004/2005
|יאיר שמחון
|הפועל מג'דל כרום
|5
|-
|2005/2006
|מוראד אבו ענזה
|מכבי קריית גת
|5
|-
|2006/2007
|
|
|
|}
| width="5" |
| valign="top" |
{| class="wikitable"
!עונה
! width="97!" |מלך השערים
! width="112!" |קבוצה
! width="2!" |שערים
|-
|2007/2008
|
|
|
|-
|2008/2009
|
|
|
|-
|2009/2010
|גילי ורמוט
|הפועל תל אביב
|4
|-
|2010/2011
|
|
|
|-
|2011/2012
|
|
|
|-
|2012/2013
|
|
|
|-
| rowspan="4" |2013/2014
|דיא סבע
|מכבי פתח תקווה
| rowspan="4" |6
|-
|איתן טוקר
|הפועל כפר קאסם שועאע
|-
|אילן טל
|מכבי ס. מעלות תרשיחא
|-
|דניאל דרסיין טסאו
|מכבי ס. מעלות תרשיחא
|-
| rowspan="2" |2014/2015
|ערן זגר
|מ.ס. באר שבע
| rowspan="2" |7
|-
|בן דיין
|הפועל קריית שלום
|-
|2015/2016
|עאטף אבו בילאל
|מ.ס. באר שבע
|7
|-
|2016/2017
|ניר דדון
|הפועל בני אשדוד
|7
|-
|2017/2018
|גאטאן וארן
|בית"ר ירושלים
|6
|-
|2018/2019
|יונתן כהן
|מכבי תל אביב
|5
|-
| rowspan="5" |2019/2020
|גידי קאניוק
|הפועל חיפה
| rowspan="5" |3
|-
|גאטאן וארן
|בית"ר ירושלים
|-
|בן שהר
|הפועל באר שבע
|-
|סטפן ספירובסקי
|הפועל תל אביב
|-
|מרדכי מלכה
|בני סכנין
|-
| rowspan="3" |2020/2021
|יניב מזרחי
|בית"ר תל אביב בת ים
| rowspan="3" |3
|-
|ירדן שועה
|בית"ר ירושלים
|-
|עומרי אלטמן
|הפועל תל אביב
|-
|2021/2022
|רותם חטואל
|הפועל באר שבע
|5
|-
| rowspan="6" |2022/2023
|גל קתבי
|הפועל כפר סבא
| rowspan="6" |4
|-
|ערן זהבי
|מכבי תל אביב
|-
|לירן סרדל
|הפועל חיפה
|-
|נואף בזיע
|מכבי אחי נצרת
|-
|ג'ורג'ה יובאנוביץ'
|מכבי תל אביב
|-
|יון ניקולאסקו
|בית"ר ירושלים
|-
|2023/2024
|לירן חזן
|מכבי פתח תקווה
|5
|}
|}

==== שיאני הזכיות ====
להלן טבלת השחקנים שהיו מלך השערים של גביע המדינה יותר מפעם אחת
{| class="wikitable"
!#
!שם
!זכיות
!שנות זכייה
|-
| rowspan="3" align="center" |1
|אשר יעיש
| rowspan="3" align="center" |2
|1966, 1970
|-
|יעקובו איגביני
|2001, 2002
|-
|רודריגו גולדברג
|2001, 2002
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://football.org.il/national-cup/?national_cup_id=618 גביע המדינה] באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* 

==הערות שוליים==

*
ישראל