OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שריר הסובך

שריר הסובך
שריר הסובך (סֹבֶךְ, TA: Musculus gastrocnemius) הוא שריר חזק הממוקם בחלקה האחורי של השוק. השריר הגדול והתת עורי נותן לשוק את צורתה המוכרת. לשריר הסובך שני ראשים (שהקנו לו את הכינוי העממי "שריר התאומים") ויש המתייחסים אליו כחלק משריר גדול יותר בשם שריר הסובך השלש ראשי (הכולל גם את שריר הסוליה).

שריר הסובך הוא כופף כפי (מניע את כף הרגל כלפי מטה) עיקרי של הקרסול אליו הוא מחובר דרך גיד אכילס וכן הוא כופף של הברך. ככופף כפי, שריר הסובך משתתף בכל פעולה הדורשת את הרמת העקב מהקרקע, כגון הליכה, ריצה, ניתור ועמידה על קצות האצבעות וכן בעמידה עצמה.

== תיאור ==
שריר הסובך ממוקם ביחד עם שריר הסוליה במדור האחורי השטחי של השוק. שני ראשיו, הראש הצידי (Caput laterale musclus gastrocnemii) והראש התיכון (Caput mediale musclus gastrocnemii) מחוברים בחלקם העליון לעילית העלי הצידי של עצם הירך ולעילית העלי התיכון של עצם הירך בהתאמה. חלקו התחתון של השריר נאחז בעצם העקב דרך גיד אכילס. שריר הסובך מאופיין בסיבים מהירים (סיבים לבנים) באחוז גבוה, בשל הצורך שלו לפעילויות אנ-אירוביות יומיומיות (כמוזכר לעיל). מכיל MHC מסוג 2, בכמות גבוהה. כמות גבוהה של SR, המאפשר שחרור יוני סידן בקצב גבוה המאפשר כוח מתפרץ גבוה (לצורך קפיצה\ריצה וכדומה)

== עצבוב ==
שריר הסובך מעוצבב על ידי שורשי העצב של העצה הראשון והשני (S1, S2) דרך עצב השוקה.

== ליקויים נפוצים ==
*עווית שריר לילית - תופעה שכיחה שמנגנונה אינו ידוע, בה בעת היקיצה השריר מתכווץ וגורם לכאבים עזים. ההתכווצות נמשכת בין מספר שניות למספר דקות וגורמת לכאבים עזים. העווית נובעת ממגוון סיבות, כגון צריכת תרופות לטיפול במחלות לב ולחץ דם או צריכת אלכוהול, אך בדרך כלל ללא כל סיבה ידועה. בעת התכווצות כדאי לדרוך על הרגל ולהפעיל עליה הרבה ממשקל הגוף וזה יפסיק את הכאב. אם השריר נשאר מעט תפוס (מה שלא קורה בהכרח), ניתן להקל את הכאב בעזרת משככי כאבים ולסיוע בתהליך ההחלמה מומלץ לבצע עיסויים לשריר וכן מתן קומפרסים חמים. לעיתים השריר מתכווץ עקב חוסר איזון בין ריכוז המגנזיום לסידן, אך תופעה זו יכולה לקרות בכל שריר.
*מתיחה או קרע של השריר (באנגלית Muscle strain) הניגרם בד״כ ממתיחת השריר והפעלת לחץ כבד על השריר.<ref></ref>
*טנדינופטיה של גיד אכילס
*תסמונת מדור אחורי.

== ראו גם ==
*אנטומיה - מונחים
*שורש כף הרגל
*גיד

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שרירי הגפיים התחתונות
פיניקס יווני

פיניקס יווני
הפיניקס (ביוונית: φοίνιξ) היה המטבע הראשון בו נעשה שימוש ביוון המודרנית. המטבע הונהג לראשונה בשנת 1828 על ידי המושל (ראש הממשלה) יואניס קפודיסטריאס.

המטבע נחלק ל-100 לפטא או לפטונים.

המטבע נקרא על שם היצור המיתולוגי ה"פיניקס". ציפור אגדית זו נבחרה על מנת לסמל את הולדתה מחדש של יוון המודרנית לאחר יותר מ-2,000 שנים של שעבוד מדיני. הפיניקס החליף את הלירה הטורקית ביחס של 6 פיניקס ללירה טורקית אחת.

בפועל הוטבעו מספר מועט של מטבעות, בשל מחסור במתכות שהיו בידי הממשל היווני, ומרבית הסחר ביוון התבצע באמצעות מטבעות זרים. בשנת 1831 הנפיקה ממשלת יוון 300,000 שטרות של פיניקס, מבלי בסיס מוניטרי להנפקה, וכתוצאה מצעד זה הפך המטבע חסר ערך. בשנת 1832, בעקבות רפורמה מוניטרית, הוחלף הפיניקס בדרכמה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20020406103250/http://www.geocities.com/greekcurrency/ היסטוריה של שטרות יווניים]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מטבעות שיצאו משימוש
קטגוריה:מטבעות אירופה
קטגוריה:מטבעות

קטגוריה:יוון: כלכלה
קטגוריה:עוף החול
לפטון יווני

מטבע של 5 לפנונים
לפטון וברבים לפטא או לפטונים (ביוונית, ביחיד - Λεπτόν וברבים Λεπτά) הוא שם תת-המטבע של מטבעות יווניים שונים הן ביוון העתיקה והן ביוון המודרנית.

משמעות המילה "לפטון" ביוונית הוא "קטן" או "רזה", ובהתאם, ערכו של המטבע היה הקטן ביותר מבין המטבעות שנעשה בהם שימוש.

ברומא העתיקה נהגו לעיתים בקרב העם לכנות את מטבע המייט בשם "לפטון", באזורים דוברי היוונית של האימפריה הרומית (כינוי המופיע בברית החדשה).

ביוון המודרנית ערכו של הלפטון (או לפטו - Λεπτό) היה 1/100 מערך המטבעות היווניים המודרניים ובהם הפניקס (1827–1832), הדרכמא (1832–2001) והאירו (2002 - ימינו), אף שכיום מכונה המטבע "אירוסנט", בדומה למטבעות דומים אחרים בגוש האירו. הסימון הלא-רשמי של המטבע הוא Λ.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.fleur-de-coin.com/currency/greek50lepta.asp?sec=4 תיאור של מטבעות 50 לפטא יווניים]
*[http://colnect.com/he/coins/list/country/1669/sort/by_catalog_code/name/lepta מידע קטלוגי של מטבעות לפטא]

קטגוריה:יוון העתיקה: כלכלה
קטגוריה:מטבעות אירופה
קטגוריה:מטבעות

קטגוריה:יוון: כלכלה
קטגוריה:מטבעות שיצאו משימוש
ג'ורדי

ג'ורדי (באנגלית: Geordie) הוא כינוי לאדם הבא מאזור הטיינסייד הצמוד לנהר הטיין באנגליה, וכן גם כינוי לניב הנפוץ בקרב אוכלוסייה זו. ישנן הגדרות שונות לכינוי זה, אך לאורך ההיסטוריה הוא שימש כדי לתאר אנשים מצפון-מזרח אנגליה. ג'ורדי יכול להיות גם אדם שנולד באזור הטיינסייד, בפרט בניוקאסל, ובאזורים שמסביב. לא כל אדם מצפון-מזרח אנגליה מזדהה בתור ג'ורדי.

באופן דומה "סמוגי" (smoggy) הוא כינוי למי שבא מאזור טיסייד שבאנגליה.

==היסטוריה==
הניב הג'ורדי הוא המשך והתפתחות של השפה שדוברה על ידי המתיישבים האנגלו-סקסונים, ואומצה על ידי הבריטונים כאשר נלחמו בפולשים הפיקטים לאחר סיום השלטון של רומא העתיקה בבריטניה במאה ה-5. העמים האנגליים, הסקסוניים והיוטיים שהגיעו לאזור התעלו מבחינה פוליטית וחברתית על תושבי בריטניה הילידים, הודות להגירה שלהם ממולדתם לאורך חוף הים הצפוני באירופה. הממלכות האנגלו-סקסוניות שנוצרו לאורך ימי הביניים דיברו בעיקר ניבים שונים של אנגלית עתיקה, אשר היו שונים זה מזה בפונולוגיה, במורפולוגיה, בתחביר ובמילונאות. שמרנות לשונית זו גורמת לכך שכתביו של המלומד האנגלו-סקסוני בדה ונרביליס מתורגמים בהצלחה לג'ורדי, לעומת אנגלית מודרנית.

בצפון אנגליה ובסקוטיש בורדרס, אשר היו תחת שלטון ממלכת נורת'מבריה בתקופה זו, התפתח ניב נורת'מברי. מאוחר יותר, הגירת האירים השפיעה על הפונולוגיה של הניב הג'ורדי מתחילת המאה ה-19 והלאה.

המונח "ג'ורדי" יכול לשמש גם לתיאור אוהדים של מועדון ניוקאסל יונייטד. כוס הסקונאר הג'ורדי שימשה באופן מסורתי להגשת בירה ניוקאסל.

הזהות והניב הג'ורדי מזוהים בעיקר עם אנשים ממעמד הפועלים. סקר שנעשה בשנת 2008 על ידי עיתון "הסקוטסמן" מצא כי המבטא הג'ורדי הוא "הכי אטרקטיבי באנגליה".

==כיסוי גאוגרפי==
כאשר מתייחסים לעם, לעומת הניב, מילונים מתייחסים לג'ורדי לרוב בתור יליד או תושב ניוקאסל והסביבה, אזור הכולל את בלית', אשינגטון, צפון טיינסייד, ניוקאסל, דרום טיינסייד וגייטסהד. לפי מפקד נתונים משנת 211, אזור זה כולל כ-700,000 תושבים.

מקורו של המושג "ג'ורדי" הוא ממכרות הפחם בצפון מזרח אנגליה. אגן הניקוז של השם "ג'ורדי" יכול לכלול את המחוזות נורת'מברלנד ודרהאם, או להיות מוגבל רק לאזור ניוקאסל והטיינסייד. סקוט דובסון, מחבר הספר "Larn Yersel Geordie", טען כי סבתו, אשר גדלה בעיר בייקר שבתוך ניוקאסל, האמינה כי כורי הפחם הם הג'ורדים האמיתיים. קיימת תיאוריה לפיה השם הגיע מכורי הפחם של נורת'מברלנד ודרהאם. לפי המילון האנגלי של אוקספורד, פואמות ושירים שנכתבו באזור זה בשנת 1876 דיברו על הג'ורדים.

כשם שקוקני מתואר לרוב כמישהו ש"נולד לצלילי כנסיית סנט מרי לה בו", המושג ג'ורדי הוגדר היסטורית בעזרת המונח "במרחק יריקה מהטיין". אקדמאים מתייחסים לניב הג'ורדי כ"אנגלית הטיינסייד".

==מקור השם==
מספר תאוריות הועלו לגבי מקור הכינוי. ישנה הסכמה כללית כי המונח בא מן השם "ג'ורג'". הסבר אחד הוא כי השימוש בשם החל בזמן מרד היעקוביטים בשנת 1745. היעקוביטים טענו כי תושבי ניוקאסל הם תומכים נלהבים בבית המלוכה ההאנוברי ובמיוחד של המלך ג'ורג' השני. הסבר נוסף למקור השם הוא בפנסי הבטיחות בהם השתמשו כורי הפחם באזור, שנקראו "פנסי ג'ורדי" על שם ממציאם ג'ורג' סטיבנסון, בניגוד ל"פנסי דייווי", על שם האמפרי דייווי, שהיו בשימוש באזורים אחרים של אנגליה. האזכור הראשון למונח ג'ורדי הופיע בשנת 1823 על ידי קומיקאי מקומי. בהקשר זה המונח ג'ורדי בא כמשל ל"אידיוט".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:צפון-מזרח אנגליה
קטגוריה:אנגליה
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: שפות
קטגוריה:אנגלית
קטגוריה:ניוקאסל
קטגוריה:טיין אנד ויר
ניאיהאו

ניאיהאו (Niʻihau) הוא האי השביעי בגודלו בין כל איי הוואי, שטחו הוא 180 קמ"ר.

בשנת 2009 חיים באי כ-130 איש, כולם פולינזים דוברי הוואית. אולם עד שנת 2020 האוכלוסייה התמעטה, ובשנה זו גרו שם רק 84 איש. שטח האי הוא רכוש פרטי ולאיש אין אישור להיכנס אליו, למעט אוניות אשר מביאות אספקה. סמלי האי הם הצבע הלבן ובפרח פופו שלס.

בני ניאיהאו משמרים טוב יותר מכל שאר בני הוואי את הלשון ההוואית. זו השפה הראשונה שלומדים הילדים באי. בני ניאיהאו מסוגלים לדבר הן בהוואית התקנית הכללית, והן בלהג המקומי.

== קישורים חיצוניים == 

* 

קטגוריה:הוואי: איים
לנאיה

הלניאה היה פסטיבל דרמטי שנערך באתונה ובאיוניה שביוון העתיקה. הפסטיבל נערך בחודש גמליון (ינואר) לכבוד האל היווני דיוניסוס, על מנת לציין את קומו לתחייה לאחר הרצחו על ידי הקיקלופים. מקור שם הפסטיבל מהמילה "לנאיי" - שמם של המנאידות - נשים שעבדו את האל דיוניסוס.

הפסטיבל מתואר על ידי מספר רב של כדי חרס שנשמרו עד ימינו. בכדים אלה ניתן לראות מנאידות, וכן טקסים של עירוב יין וניסוך יין. במסגרת הפסטיבל נערכה תערוכה וכן העלו קורבנות לאל.

באתונה נערך הפסטיבל במקום שנקרא לנאיון - ככל הנראה שמו של תיאטרון, או שם אתר באגורה של העיר. החל מהמאה החמישית לפנה"ס הוצגו בפסטיבל מחזות תיאטרון, בדומה לאלה שהוצגו בפסטיבל הדיוניסיה המאוחר יותר, אולם בניגוד לדיוניסיה, רק אזרחים אתונאים הורשו לצפות במחזה. 

בלנאיה הוצגו בעיקר קומדיות (לעיתים נדירות הוצגו טרגדיות). מרבית הקומדיות של אריסטופאנס הוצגו לראשונה במהלך פסטיבל הלניאה. במהלך הפסטיבל נהגו להציג חמש קומדיות (למעט בתקופת המלחמה הפלפונזית בה הוצגו רק שלוש קומדיות בכל פסטיבל) וכן נערכו תחרויות שירה.

חשיבות הפסטיבל הלכה ופחתה במהלך השנים. לא ידוע מתי הופסק הפסטיבל אולם במאה השנייה לפנה"ס נותרו ממנו רק תחרויות הקראת שירה, וזמן קצר לאחר מכן פסק הפסטיבל לחלוטין.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">* Pickard-Cambridge, Sir Arthur. The Dramatic Festivals of Athens. Oxford: Clarendon Press, 1953. 2nd edition 1968.</div>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יוון העתיקה: חגים ומועדים
קטגוריה:תיאטרון ביוון העתיקה
גאולוגיה ימית

גאולוגיה ימית היא מדע העוסק בחקר קרקעית הים ורצועות החוף. גאולוגיה ימית קשורה קשר הדוק לאוקיינוגרפיה פיזיקלית ולטקטוניקת הלוחות.

התחומים בהן נוגעת הגאולוגיה הימית הם: גאופיזיקה, גאוכימיה, סדימנטולוגיה, ופלאונטולוגיה של קרקעית הים והסביבות הקרובות אליה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

*
כרתווליס דדה

פסל כוורתליס דדה. גודלם של בני האדם שבקרבתו מדגיש את ממדיו הענקיים.
כַּרתְוְוליס דֶדָה (בגאורגית: ქართვლის დედა; מילולית: "אם הגאורגים") הוא פסל מונומנטלי הניצב בטביליסי, בירת גאורגיה, שהפך לאחד מסמלי העיר.
טביליסי נצפית כולה מטיילת כרתווליס דדה, על ראש הר סלולקי.
הפסל הוקם בפסגת הר הסולולקי בשנת 1958, כאשר טביליסי חגגה את חגיגות יום השנה ה-1,500 להקמתה. הפסל הוא פסל ענק, המתנוסס לגובה של 20 מטר. מפוסלת דמות של אישה העשויה מאלומיניום. יוצר הפסל אלגוג'ה אמשוקלי, הוא פסל גאורגי בולט, אשר בשנת 1965 העניקה לו גאורגיה על תכנון הפסל הזה את פרס שותא רוסתוולי היוקרתי<ref></ref>.

== סמליות ==
בפסל, אם הגאורגים לבושה בלבוש הלאומי הגאורגי, והיא מסמלת את הדמות הלאומית הגאורגית: בידה השמאלית היא מחזיקה קערת יין רחבה, על מנת לקדם בחמימות ובהכנסת אורחים גאורגית אופיינית את פני אלה הבאים כחברים. בידה הימנית היא מחזיקה אם הגאורגים חרב גדולה – להתגונן, ולתקוף את אלה המגיעים לטביליסי כאויבים. יוצר הפסל העניק לכרתווליס דדה חיוך. כרתלי הוא שמה העתיק של מדינת כרתלי, בה ממוקמת בעבר הרחוק העיר טביליסי<ref></ref>, ומשם זה נגזר שמה של כרתווליס דדה. הפסל הפך לכרטיס ביקור של טביליסי, ונחשב לסמלה של העיר<ref></ref>.

== גאוגרפיה וסביבה ==
הפסל מוצב על הר סולולקי הגבוה ותלול המדרון, במקום הנראה לעין מטביליסי כולה ומסביבתה הקרובה, וממנו ניתן גם לצפות על נוף פנורמי של האזור כולו<ref></ref>, על טביליסי ועל נהר המטקוורי (קורה), על מבצר נריקלה, ועל הגנים הבוטניים<ref></ref> מהצד הנגדי.

== הגעה ועזיבה ==
עקב מיקומה המיוחד של קוורתליס דדה בראש הגבעה, ההגעה והעזיבה מתאפשרים בשתי דרכים. ניתן לעלות לפסל רגלית, דרך סמטאות העיר העתיקה וגבוה יותר דרך שבילי הר סלולוקי. העלייה והירידה תלולות. אפשרות נוחה יותר היא עליה באמצעות רכבל. ברכבל תאים סגורים, היכולים להכיל עד 6 מבוגרים. תחנת היציאה של רכבל לכוון הגבעה נמצאת בצד הרחוק של הנהר, בפארק ריקה (Rike)<ref></ref>, בסמוך לכיכר אירופה. רשמית, הרכבל פעיל כל השנה, אך הפעלתו תלויית מזג אוויר, וכשמסתיימת עונת התיירות, התדירות יורדת מאד. כשתנאי מזג האוויר רוח, גשם או שלג מחמירים - פעילות הרכבל מופסקת.

== ראו גם ==
* טביליסי העתיקה
* פנתאון מתאצמינדה
* מצודת נאריקלה
* מראה של כרתווליס דדה מכיוון העיר העתיקה של טביליסיגן החיות של טביליסי

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גאורגיה: סמלים לאומיים
קטגוריה:טביליסי: סמלים
קטגוריה:פסלים (יצירות)
קטגוריה:נשים בפיסול
קטגוריה:גאורגיה: מבנים
קטגוריה:האנשת מדינות
קטגוריה:נשים בגאורגיה
ויקטור דולידזה

ויקטור דולידזה (בגאורגית: ვიქტორ დოლიძე, ברוסית: Виктор Исидорович Долидзе; 18 ביולי 1890 – 25 במאי 1933) היה מלחין גאורגי-סובייטי שהלחין אופרות וסימפוניות.

== ביוגרפיה ==
דולידזה נולד בעיר אוזורגתי שבגאורגיה, ובילה את ילדותו בגוריה. כישרונו המוזיקלי התגלה בגיל צעיר. הוא ניגן בגיטרה ובמנדולינה, ואף זכה בתחרות למנדולינות בטביליסי שבגאורגיה בשנת 1910. הוא למד תחילה במכללה למסחר בטביליסי, וסיים את חוק לימודיו ב-1917 במכללה למסחר בקייב שבאוקראינה. הוא למד סימולטנית לנגן בכינור במכללה למוזיקה שבקייב. 
כתו וקוטה, ויקטור דולידזה 4
הוא חזר לגאורגיה בשנת 1917, ובשנת 1918 הלחין את האופרה "כתו וקוטה". האופרה, שהתפרסמה מאוד בגאורגיה ומחוצה לה, הייתה הבסיס לסרט באותו שם. כמו כן הלחין את האופרות "ליילה" בשנת 1922 ו"ציסנה" בשנת 1929, את הסימפוניות "אזרבייג'ן" בשנים 1931,1932, ואת הפנטזיה הסימפונית "איבריאדה" בשנת 1925, ומספר רומנסות. 

ביקורו של דולידזה באוסטיה הניב אוסף שירי פולקלור. הוא התכוון לשלב אותם באופרה "זַמירה" משנת 1931. אך לא הצליח להשלים את העבודה. הוא נפטר ב-25 במאי 1933 בטביליסי.

== קישורים חיצוניים ==

* ויקטור דולידזה באתר, [https://web.archive.org/web/20061015132203/http://www.georgian-music.com/Pages/VDolidze.html georgian-music.com], באנגלית
* 

קטגוריה:מלחינים גאורגים
קטגוריה:מלחיני אופרה
קטגוריה:תיאטרון גאורגי
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1890
קטגוריה:נפטרים ב-1933
כתו וקוטה (סרט)

כֶּתוֹ וֶקוֹטה (בגאורגית: ქეთო და კოტე) היא קומדיה משנת 1948 בבימויו של שלווה גדוואנישווילי ווחטנג טבליאשווילי, המבוססת על האופרה של ויקטור דולידזה כתו וקוטה.

==קישורים חיצוניים==

* באתר, [http://www.kinoexpert.ru/index.asp?comm=4&num=1597 www.kinoexpert.ru], ברוסית 

קטגוריה:קצרמר גאורגיה
קטגוריה:סרטי 1948
קטגוריה:סרטים גאורגיים
קטגוריה:סרטים סובייטיים
קטגוריה:סרטי קומדיה
כתו וקוטה (אופרה)

כֶּתוֹ וֶקוֹטה (בגאורגית: ქეთო და კოტე, מילולית: כֶּתוֹ דא קוֹטה) היא אופרה קומית מפורסמת שכתב ויקטור דולידזה בשנת 1918. האופרה בת שלוש המערכות כתובה בסגנון אופרה בופה, ומבוססת על קומדיה מפורסמת של אווקסנטי צגרלי "חנומה". האופרה נחשבת לאופרה הקומית הראשונה בגאורגיה. הפרמיירה נערכה בטביליסי ב-11 באוקטובר 1919. 

סיפור העלילה נסב על זוג צעירים ממשפחות אצילים גאורגית החיים בשנות השמונים של המאה ה-19. הבחורה כתו והבחור קוטה מכירים אחת את השני במהלך לימודיהם בסנקט פטרבורג. כששבים השניים למולדתם הם רוצים להינשא אך נתקלים בסירוב חד משמעי של ההורים. התערבותה של השדכנית, חַנוּמה, עוזרת בסופו של דבר לזוג להתחתן, והם נישאים בשידוך, בדרך הנישואים המקובלת באותם ימים. יש שמוצאים עלילה הקבלה לניסונם של הארמנים להיקלט בחברה הגאורגית בטביליסי של אותם ימים. 

המוזיקה של דולידזה בעלת יסודות מוסלמיים איראניים עם מוזיקה מערבית נוצרית והשפעות רוסיות. 

בשנת 1948 יצא סרט, של הבמאים וחטנג טבליאשווילי ושלווה גדוואנישווילי המבוסס על העלילה והמוזיקה של האופרה. 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070928065456/http://www.opera.ge/eng/viewevent.php?eventdate=2007-02-25&option=fullview כתו וקוטה] באתר בית האופרה של טביליסי ע"ש פליאשווילי, 
* [http://www.flickr.com/photos/paata/407609318/ ויקטור דולידזה - כתו וקוטה], 
* [http://youtube.com/watch?v=Sc4Q1EhoeVo ריקוד קינטאורי מתוך האופרה] באתר יוטיוב
* [http://youtube.com/watch?v=juaHz5EN3Oo ריקוד הכארתולי מתוך האופרה] באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אופרות
קטגוריה:מוזיקה גאורגית
קטגוריה:תיאטרון גאורגי
קטגוריה:יצירות מוזיקליות על פי מחזות
הרפובליקה הדמוקרטית הפדרלית של עבר הקווקז

250px
הרפובליקה הדמוקרטית הפדרלית של עבר הקווקז (ברוסית: Закавказская демократическая Федеративная Республика) הידועה גם בשם הפדרציה של עבר הקווקז (פברואר 1918 – מאי 1918) הייתה מדינה שהתקיימה זמן קצר בלבד וכללה את האזורים שבהן משתרעות כיום ארמניה, אזרבייג'ן וגאורגיה.

אחרי מהפכת פברואר, ממשלת המעבר הרוסית כוננה הוועדה המיוחדת של עבר-הקווקז ((Особый Закавказский Комитет (ОЗАКОМ), כדי שתשלוט באזור. לאחר מהפכת אוקטובר היא הוחלפה על ידי הרפובליקה של עבר הקווקז, ובראשה הקומיסריון של עבר הקווקז, וזו האחרונה הוחלפה ברפובליקה הדמוקרטית הפדרלית של עבר הקווקז.

ב-10 בפברואר 1918 כונס הסיים של עבר הקווקז שבראשו עמד המנשביק הגאורגי, ניקולאי צ'לידזה. ב-24 בפברואר הכריז הסיים כעל עבר הקווקז כפדרציה דמוקרטית ועצמאית. טורקיה החלה בפלישה לשטחים שהיו בשליטת הרפובליקה הצעירה ותוך זמן קצר החלה גם פלישה גרמנית לגאורגיה. נוכח הקושי להתמודד בו זמנית עם פלישות מבחוץ ועם בעיות פנים, הפדרציה התפרקה באופן רשמי כאשר גאורגיה הכריזה בטביליסי על עצמאותה ב-26 במאי. כעבור יומיים, ב-28 במאי, הכריזו גם ארמניה ואזרבייג'ן על עצמאותן.

== ראו גם ==
* הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה
* רפובליקת ארמניה
* הרפובליקה של אזרבייג'ן

קטגוריה:גאורגיה: היסטוריה
קטגוריה:ארמניה: היסטוריה
קטגוריה:אזרבייג'ן: היסטוריה
קטגוריה:ברית המועצות: היסטוריה
עבר-הקווקז
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של גאורגיה
קטגוריה:קווקז: היסטוריה
קטגוריה:מדינות שהוקמו ב-1918
קטגוריה:מדינות שהתפרקו ב-1918
אומברטו ג'ורדאנו

אומברטו ג'ורדאנו (באיטלקית: Umberto Giordano; 28 באוגוסט 1867 - 12 בנובמבר 1948) היה מלחין איטלקי.

== חייו ==
ג'ורדאנו נולד בעיר פוג'ה באיטליה. הוא למד בקונסרבטוריון של נאפולי. את האופרה הראשונה שלו כתב במסגרת תחרות בסיום לימודיו. זו הייתה אופרה בת מערכה אחת בשם "מרינה".

הצלחת אופרה זו דרבנה אותו לכתוב בשנת 1892 אופרה נוספת בשם "Mala Vita" בסגנון הוריזמו. האופרה זכתה להצלחה מועטה. ב-1894 חיבר אופרה נוספת בשם "Regina Diaz", שירדה מהבמה לאחר שתי הצגות.

ג'ורדאנו עבר למילאנו, וכאן החל מזלו להאיר לו פנים. הוא כתב את האופרה המפורסמת ביותר שלו, "אנדראה שנייה", שהועלתה לראשונה בתיאטרון לה סקאלה במילאנו ב-28 במרץ 1896. האופרה מבוססת על חייו של המשורר ולוחם החופש אנדרה שנייה (30 באוקטובר 1762–25 ביולי 1794), שהוצא להורג בגיליוטינה בהוראת רובספייר. הוא היה מאחרוני המוצאים להורג במהפכה הצרפתית. שלושה ימים לאחר מותו, נאסר רובספייר, ראשו נערף, ובכך בא הקץ לטרור המהפכני.

בעקבות הצלחת אופרה זו הלחין את האופרה "פדורה" ב-1896, בהשתתפות טנור צעיר ולא ידוע בשם אנריקו קארוזו.

"אנדראה שנייה" ו"פדורה" הן האופרות המפורסמות ביותר של ג'ורדאנו ומועלות עד ימינו. שאר יצירותיו לא זכו להצלחה.

בעיר הולדתו פוג'ה נקראים התיאטרון ואחת הכיכרות על שמו של ג'ורדאנו.

==לקריאה נוספת==
*שלמה הד:אופרה-סיפורן של 120 האופרות הגדולות,1991.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-19
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-20
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1867
קטגוריה:נפטרים ב-1948
שיחה צפופה

סמליל התוכנית
שיחה צפופה היא תוכנית טלוויזיה ששודרה בערוץ ניקלודאון, בעונתה הראשונה הנחו אותה אביב אלוש, דנה פרידר והדר עוזרי ובעונתה השנייה הנחו אותה מייקל לואיס ומיכל גבריאלוב. בכל תוכנית משתתפים חמישה ילדים, אשר מראיינים יחד עם המנחים ידוענים ישראליים.

העונה השנייה של התוכנית עלתה לשידור ב-9 במאי 2007. לעונה הצטרפו המנחים מייקל לואיס ומיכל גבריאלוב אשר החליפו את שלושת המנחים הקודמים אביב אלוש, דנה פרידר והדר עוזרי. בעונה השנייה היו 18 פרקים ובנוסף להם תוכניות מיוחדות לכבוד מועדים.

==קישורים חיצוניים==

* טל היינריך, [https://web.archive.org/web/20200620170727/https://13tv.co.il/item/entertainment/television/ntr-367047/ הסלבז חושפים], באתר nana10, 19 במרץ 2006

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות ראיונות ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:ניקלודיאון: תוכניות וסדרות
רצועה

רצועה מפרקית
באנטומיה, רצועה (בלטינית: ligamenta) היא מבנה המורכב מרקמת חיבור צפופה ומאורגנת. רצועות מחברות בין עצמות במפרקים. הן בנויות בדומה לגידים, ועיקר הרכבן הוא סיבי קולגן ומעט סיבים אלסטיים המסודרים במקביל, ליצירת מבנה בעל כושר עמידה גבוה במאמצי מתיחה ציריים (עומסים המופעלים לאורך ציר המבנה).

הרצועות הן חלק ממערכת התנועה של הגוף.

הרצועות שבמפרקים מחברות בין עצמות, וחלקן מגבילות את יכולת התנועה במפרק או מונעות כליל תנועות מסוימות.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מפרקים
פארודוס

פארודוס (ברבים: פארודוי) הוא מונח בו נעשה שימוש בטרגדיות שהוצגו בתיאטראות ביוון העתיקה.
למונח שתי משמעויות, אחת ספרותית והשנייה ארכיטקטונית:
* פארודוס היה החלק מהמחזה היווני שבא לאחר הפרולוג (או פרולוגוס) - החלק הראשון של המחזה. בפארודוס נכנסה לראשונה המקהלה ושרה או דקלמה את הרקע למחזה (הרקע הוצג לצופים לאחר הפרולוג, בו הוצגו לצופים הדמויות העיקריות).
* הפארדוס היה גם מונח ארכיטטוני המתאר את שני המעברים בשני צידי האורכסטרה, המעברים היו משני צידי הבמה של התיאטרון היווני, ובהם עמדה המקהלה, וכן דרך מעברים אלה נכנסו השחקנים לבמה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תיאטרון ביוון העתיקה

fr:Tragédie grecque#Structure et langue
דיתיראמבוס

דיתיראמבוס היה מזמור שהושר ביוון העתיקה לכבוד האל דיוניסוס. סגנונו של המזמור היה אקסטטי ופרוע, במטרה לעודד את המזמרים להשתתף בחגיגות של האל (בניגוד לסגנון המכובד של מזמור הפאאן שהושר לאל אפולון). 

על פי אריסטו, מזמור זה היה המקור של הטרגדיה בתיאטרון ביוון העתיקה: 

.

==אופן שירת המזמור==
הדיתיראמבוס הושר על ידי מקהלה של 50 גברים או נערים שעמדו או רקדו במעגל. לסברה המודרנית שהם היו לבושים כסטירים, אין ראיות היסטוריות. הדיתראמבוס שהושר תיאר אירוע מחייו של האל דיוניסוס. ראש המקהלה (האָכּסארכוֹס) היה הפרוטגוניסט, ונוצר דיאלוג בינו לבין שאר המקהלה, באמצעותו סופר האירוע המיתולוגי מחיי האל.

במהלך הפסטיבלים לכבוד האל - הדיוניסיה והלנאיה נערכו תחרויות בין הקבוצות ששרו את הדיתראמבוס. שמן של הקבוצות תועד בתעודות הרשמיות של העיר בהן נערכה התחרות (אולם שם המשוררים אשר כתבו את המזמורים לא תועד).

לזוכה בתחרות הותר להקים (בכספו הוא) אנדרטה ציבורית המנציחה את ניצחון קבוצתו בתחרות.

==היסטוריה==
ככל הנראה הדיתיראמבוסים הראשונים נכתבו באתונה, במאה השביעית לפנה"ס. לא ברור מה מקורם של שירים אלה, וייתכן כי המקור אינו יווני. מקור השם דיתיראמבוס אינו ידוע, וככל הנראה אינו יווני. 

המשורר אריון הוסיף את אלמנט הדיאלוג למזמור על ידי כך שהפריד בין ראש המקהלה לכלל המקהלה והפך את הדיתיראמבוס למין בלדה המספרת סיפור.
צורה שירית זו התפשטה במהירות בערי המדינה של יוון. בין המשוררים שכתבו דיתיראמבוסים ניתן למנות את סימונידס, פינדר ובאכילידס.

על פי אריסטו, אף לאחר התפתחות הדיתיראמבוסים לטרגדיה היוונית, המשיכו תחרות הדיתיראמבוסים להתקיים לצד תחרויות הטרגדיות.

במאה הרביעית לפנה"ס פסק כמעט לחלוטין השימוש בצורה ספרותית זו, אף שמספר מועט של תחרויות דיתיראמבוסים התקיים עד הכיבוש הרומי של יוון.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
*Sourvinou-Inwood, Christiane, Tragedy and Athenian Religion, Oxford University Press, 2003.
*Wiles, David, The Masked Menander: Sign and Meaning in Greek and Roman Performance, 1991.
</div>

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:תיאטרון ביוון העתיקה
פומי

פומי הוא כלב רועים הונגרי, ששימש בעבר לצורך שמירה על צאן במרעה.

זהו מין שפותח בעבר עבור רעיית צאן, מהכלאה של פולי ושפיץ גרמני.

צבעו של הפומי הוא לרוב אפור. גובהו נע בין 34 ל-47 סנטימטר ומשקלו בין 11 ל-16 קילוגרם.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הקבוצה הראשונה של הפדרציה הבין-לאומית לכלבנות
קטגוריה:הקבוצה החמישית של מועצת הכלבנות האוסטרלית הלאומית
קטגוריה:גזעי כלבים
אורומו (שפה)

אורומו, או אוֹרוֹמִיפָה (Afaan Oromoo), היא השפה המדוברת בעיקר בפיהם של בני אורומו. מספר דוברי השפה מוערך בכ-25 מיליון. כ-99% מהדוברים מתגוררים באתיופיה - בעיקר במחוז אורומיה והשאר בקניה ובסומליה. אורומו מוערכת כשפה החמישית בתפוצת דובריה באפריקה ואחת מהשפות המדוברות ביותר באתיופיה.

ב-1991 אימצה השפה את האלפבית הלטיני, אשר הותאם לאורומו ונקרא בשם Qubee. בתקופת שלטונם של האמהרה השתמשו בעיקר בכתב הגעז המשמש גם לכתיבת אמהרית וכן תיגרינית. בתקופת שלטונו של היילה סלאסי היה אסור לכתוב אורומו בכל כתב.

==הגיית השפה וכתיבתה== 
{| class=wikitable style=text-align:center; style="float: right;"
|+פונמות באורומו
|
! colspan=2 | סדקי
! colspan=2 | וילוני
! colspan=2 | חכי
! colspan=2 | בתר־{{ש}}מכתשי
! colspan=2 | מכתשי
! colspan=2 | שפתי(־שִנִּי)
|-align=center
! אפי
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ɲ||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|n||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|m||width="15px" style="border-right: 0;"|
|-align=center
! rowspan=2 | סותם(מפונם)
| width="15px" style="border-left: 0;"|||width="15px" style="border-right: 0;"|ʔ
| width="15px" style="border-left: 0;"|g||width="15px" style="border-right: 0;"|k<span style="color:red;">ʼ</span>
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|d||width="15px" style="border-right: 0;"|t<span style="color:red;">ʼ</span>
| width="15px" style="border-left: 0;"|b||width="15px" style="border-right: 0;"|p)<span style="color:red;">ʼ</span>)
|-align=center
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ɗ||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-align=center
! מחוכך
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ʤ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʧ<span style="color:red;">ʼ</span>
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
! חוכך
| width="15px" style="border-left: 0;"|||width="15px" style="border-right: 0;"|h
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|||width="15px" style="border-right: 0;"|ʃ
| width="15px" style="border-left: 0;"|(z)||width="15px" style="border-right: 0;"|s
| width="15px" style="border-left: 0;"|(v)||width="15px" style="border-right: 0;"|f
|-align=center
! rowspan=2 | מקורב(צדי)
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|w||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|j||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|l||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-align=center
! רוטט
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|r||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-
| colspan=13 | <span style="color:red;">*</span> תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אורומיה
קטגוריה:שפות כושיות
קטגוריה:אתיופיה: שפות
אוקסיטנית

אוקסיטנית (Lenga d'òc, Occitan; ) היא שפה רומאנית המדוברת באוקסיטניה (דרום צרפת, מונקו ומספר חבלים בספרד ובאיטליה).

ניביה השונים של השפה דומים זה לזה. באזור בו הייתה בעבר השפה האוקסיטנית דומיננטית חיים כיום כ-14 מיליון תושבים. מספר דובריה כשפת אם אינו ברור, אך לפי ההערכות הוא מגיע ל-2 מיליון דוברים בצרפת, איטליה, ספרד ומונקו. בנוסף, עד ל-7 מיליון אנשים מבינים את השפה ברמות שונות של שליטה. מתוכם מספר האנשים הדוברים את השפה בצורה שוטפת אינו עולה על חצי מיליון.

בצרפת, איטליה וספרד השם "Occitan", או "Langue d'oc", הוא השם הכללי הניתן לכל הניבים השונים של השפה.

פרובנסלית הייתה שם נרדף לאוקסיטנית עד לאמצע המאה ה-20, אך מאז היא נחשבת לניב של אוקסיטנית המדובר בפרובאנס.

כל דוברי האוקסיטנית משתמשים בצרפתית כשפתם הרשמית והתרבותית, אך עדיין ניבים אוקסיטניים משמשים למטרות יום-יומיות. השם אוקסיטני נגזר מ-Occitanie, שמו הגאוגרפי הישן של חבל לנגדוק. השפה של ימי הביניים נקראת לעיתים קרובות langue d'oc, אשר מציינת שפה המשתמשת ב-oc (מלטינית הוק) כ"כן", בניגוד ללנג'ו ד'ואיל, שהשתמשה ב-oïl (oui מודרני) כ"כן" (מלטינית hoc ille). באזור עצמו השתמשו בעבר בשמות לימוזין ו-Proensal, אך שמות אלה היו מקומיים מכדי לייעד את כל מגוון הניבים. רבים באזור פרובאנס עדיין מעדיפים לקרוא לשפתם פרובנסלית.

תפוצת ניביה השונים של השפה האוקסיטנית

==ראו גם==
* פרובנסלית יהודית

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.ethnologue.com/show_language.asp?code=oci Ethnologue report for Occitan]
*[https://web.archive.org/web/20040616221746/http://www.orbilat.com/Languages/Occitan/index.html Overview and grammar of Occitan]
*[http://www.lexilogos.com/occitan_langue_dictionnaires.htm Guide to online Occitan dictionaries]
*[http://www.crdp-montpellier.fr/occitan/direenoc.htm Dire en òc - Méthode pour apprendre l'occitan] 
*[http://www.institutoccitan.com/ Occitan Institute]
*[https://www.webcitation.org/query?id=1256528156060173&url=www.geocities.com/guilhem_nou/CLO0.html The Council of the Occitan Language]
*[http://www.radio-occitania.com/ Radio Occitania]
*[http://www.occitania.org Occitania.org]
*[http://www.occitania.fr/ occitania.fr]
*[http://occitanet.free.fr/en/index.html Occitanet - a guide to the language]
*[https://web.archive.org/web/20060405161054/http://globegate.utm.edu/french/globegate_mirror/occit.html Troubadour & Early Occitan Literature]
*[http://amourdelire.free.fr/diccionari/ DICCIONARI GENERAL OCCITAN DE CANTALAUSA ]
*[http://brunocecillon.free.fr/ Radio Lengadòc - Montpelhièr]
*[https://web.archive.org/web/20190806092643/http://lengadoc.eu/ Radio Lengadòc - Narbona]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוקסיטנית
קטגוריה:ספרד: שפות
קטגוריה:צרפת: שפות
קטגוריה:איטליה: שפות
י"ב בכסלו

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
סלבדור לפני טביעתה]]

* מיוחס לתאריך סיום כתיבת התלמוד הבבלי
* ה'תש"א – אוניית המעפילים "סלבדור" התנפצה אל הסלעים בים השיש ליד סיליבריה, בדרכה לארץ ישראל. 238 מתוך 352 נוסעיה טבעו.
* ה'תשנ"א – מועצת הביטחון של האו"ם מקבלת את החלטה 678, ובה אולטימטום לעיראק להסיג את כוחותיה מכווית עד כ"ט בטבת ה'תשנ"א
*התש"ף-- פיגוע הטרור במכולת הכשרה בג'רזי סיטי

==נולדו==
* ה'תרע"ח – הרב יוסף קאפח, חבר בית דין ומגדולי מפרשי הרמב"ם (נפטר ב-ה'תש"ס)
* ה'תשט"ז – שרי, זמרת ישראלית
* ה'תשט"ז – פאינה קירשנבאום, חברת כנסת מישראל ביתנו וסגנית שר הפנים
* ה'תשכ"ז – אורנה בנאי, שחקנית וקומיקאית ישראלית
* ה'תשכ"ז – רענן שקד, עורך, עיתונאי, תסריטאי וסופר ישראלי
* ה'תשל"ח – יואב אליאסי המכונה "הצל", זמר וראפר ישראלי

==נפטרו==
* – רבי שלמה לוריא, מגדולי פוסקי ההלכה ופרשני התלמוד בפולין, הידוע בכינויו מהרש"ל. (נולד ב-ה'רע"א)
* ה'תקי"ז – רבי יצחק למפרונטי, מחבר האנציקלופדיה ההלכתית "פחד יצחק" (נולד ב-ה'תל"ט)
* ה'תר"א – רבי אברהם דב אוירבך מאוורוטש, מחבר ספר "בת עין" על התורה (נולד ב-ה'תק"כ)
* ה'תש"ב – רבי מנחם בנימין פומרנץ, רבן של הקהילות הענריקוב ודלוגושיודלו (נולד ב-ה'תרמ"ז)
* ה'תשנ"ד – הרב יהושע משה אהרונסון, רב בקאנין ובסאניק שבפולין, מחבר השו"ת "ישועות משה" (נולד ב-ה'תר"ע)
* ה'תשס"ג – אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נולד ב-ה'תרע"ה)
* ה'תשס"ו – אברהם מלמד, חבר הכנסת (נולד ב-ה'תרפ"ב)
* ה'תשפ"ג – הרב מרדכי שטרנברג, ראש ישיבת הר המור מאז הקמתה בשנת ה'תשנ"ח, קודם לכן שימש ר"מ בישיבת מרכז הרב (נולד ב-ה'תש"ח)

----

* י"א בכסלו – י"ג בכסלו
* כסלו

ג12
י12
י"ג בכסלו

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ג כסלו היא תמיד פרשת וישלח.

==אירועים היסטוריים==
* ה'תר"ל – תעלת סואץ נפתחת לשיט
* ה'תרפ"ב – הקיבוץ תל יוסף מוקם על ידי גדוד העבודה
* ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: אלבניה משוחררת מן הכיבוש הגרמני
* ה'תשל"ג – בית דין רבני מיוחד בראשות הרב הראשי לישראל, הרב שלמה גורן מפרסם את פסק דין האח והאחות, המכשיר את חנוך ומרים לנגר מממזרותם ומתיר להם לבוא בקהל

==נולדו==
* ה'תשל"א – עינת וילף, חברת הכנסת מטעם סיעת עצמאות שפרשה ממפלגת העבודה
* ה'תשל"ז – יריב אופנהיימר, פעיל שמאל ומזכ"ל ודובר שלום עכשיו

==נפטרו==
* – רב אבינא בר רב הונא, ראש ישיבת סורא ועורך התלמוד הבבלי, הידוע בשם "רבינא האחרון" (אגרת רב שרירא גאון)
* ה'תרל"ו – רבי דב בער פרידמן, האדמו"ר מליאובה שפרש מאדמו"רותו
* ה'תרנ"ג – הרב דוד שלוש, ראש ישיבה מפורסם במרקש שבמרוקו. 
* ה'תרפ"א – רבי ישראל טאוב, האדמו"ר הראשון לבית מודז'יץ, בעל ה"דברי ישראל" 
* ה'תרצ"ד – רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב
* ה'תש"ה – רבי שלום הדאיה, דיין ומקובל מחכמי ירושלים
* ה'תשע"ז – אהובה עוזרי, זמרת, יוצרת ומלחינה ישראלית, ילידת ה'תש"ח (1948)
----

* י"ב בכסלו – י"ד בכסלו
* כסלו

ג13
י13
י"ד בכסלו

==חגים ומועדים==

200px

==אירועים היסטוריים==
* ה'תרפ"ט – יום נישואיו של רבי מנחם מנדל שניאורסון עם הרבנית חיה מושקא שניאורסון.
* ה'תש"י – דוד בן-גוריון מכריז על ירושלים כעל בירת מדינת ישראל.
* ה'תשכ"ט – השתלת לב ראשונה בישראל.
* ה'תשס"ב – פיגוע התאבדות של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני והפת"ח באוטובוס מספר 823, ארבעה אנשים נהרגו.

==נולדו==
* ב'קצ"ג על פי המסורת – ראובן בנו הראשון של יעקב אבינו.
* ה'תרפ"ד – חנה מרון, שחקנית תיאטרון ישראלית. (נפטרה בה'תשע"ד)
* ה'תש"ד – הרב יקותיאל גרין, משפיע ומחבר ספרים חב"די.
* ה'תש"ל – הילה בלום, עורכת ספרות וסופרת ישראלית, כלת פרס ספיר.
* ה'תשמ"ג – נלי תגר, שחקנית ישראלית

==נפטרו==
* ב'שי"ח או ב'שי"ז על פי המסורת – ראובן בנו הראשון של יעקב אבינו.
* ה'תי"ח – רבי מנשה בן ישראל, דרשן ומדינאי יהודי מאמסטרדם שפעל למען שיבת היהודים לאנגליה. (נולד בה'שס"ד)
* ה'תכ"ד – מתתיהו קלהורה, רוקח יהודי מקרקוב, הוצא להורג בפיוטרקוב באשמת ביזוי הנצרות.
* ה'תס"ד – רבי וידאל הצרפתי (השלישי), פוסק הלכה ודיין בעיר פאס, בן למשפחת צרפתי. (נולד בכ"ז באלול ה'שצ"א)
* ה'תרכ"ט – רבי מנחם נחום פרידמן, האדמו"ר הראשון משטפנשט. (נולד בה'תקפ"ג)
* ה'תרס"ו – רבי מרדכי טברסקי מלויעב, האדמו"ר השישי בשושלת חסידות צ'רנוביל
* ה'תר"ף – רבי דוד אבוחצירא, רב ומקובל, ממנהיגי הקהילה היהודית בתאפילאלת. (נולד בה'תרכ"ו)
* ה'תר"ץ – הרב בצלאל זאב שפרן, רב ופוסק ברומניה. פעל רוב שנות חייו בעיר בקאו שבחבל מולדובה. (נולד בה'תרכ"ז)
* ה'תשע"א – הרב נתן גשטטנר, דיין ופוסק הלכה, ראש ישיבת "פנים מאירות" בבני ברק. (נולד בה'תרצ"ב)
* ה'תשפ"ב – הרב שלמה פישר, מראשי ישיבת איתרי, דיין ואב בית דין בבית הדין הרבני בירושלים (נולד בה'תרצ"ב)
* ה'תשפ"ג – יצחק קלפטר, מוזיקאי, זמר, מלחין וגיטריסט ישראלי (נולד בה'תש"י)
----
* י"ג בכסלו – ט"ו בכסלו
* כסלו

== הערות שוליים ==

ג14
י14
ט"ו בכסלו

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו כסלו היא פרשת וישב, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישלח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==
* פורים שני בקהילת קרפינטראץ.
* יום תענית החברה קדישא במספר מדינות בליטא וברייסין<ref>ביאור הלכה סימן תקס"ו ד"ה ויש</ref>.
* סוף עונת הזרע ותחילת עונת החורף

==אירועים היסטוריים==
* – גזירות אנטיוכוס: שליחי אנטיוכוס הרביעי מחללים את בית המקדש השני באמצעות הכנסת פסלי עבודה זרה והצבתם על גבי מזבח העולה. צעד זה הוביל לבסוף לפרוץ מרד החשמונאים.
* ה'תרפ"ג – מוקמת הסוכנות היהודית.
* ה'תש"י – עולה על הקרקע המושב גן יאשיה בעמק חפר.
* ה'תשי"ג – אחד-עשר מנאשמי משפטי פראג מוצאים להורג.

==נולדו==
[[ענת עצמון]]
* ה'ר"ט – רבי משה הגולה מקיוב (השני)
* ה'תרמ"ח – רבי חיים מאיר הגר, האדמו"ר הרביעי בחסידות ויז'ניץ וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. (נפטר בט' בניסן ה'תשל"ב)
* ה'תרע"ג – רבי אברהם יעקב זלזניק, ראש ישיבת עץ חיים וחבר מועצת גדולי התורה. (נפטר בכ"א באלול ה'תש"ע)
* ה'תרפ"ה – אד קוץ', ראש עיריית ניו יורק. (נפטר בה'תשע"ג)
* ה'תר"ץ – מיכאל שוורץ, מזרחן ישראלי ומתרגם ה"מורה נבוכים" (נפטר בה'תשע"ב)
* ה'תרצ"ד – יהודא קרינסקי, הדובר הרשמי ויו"ר המוסדות המרכזיים של חסידות חב"ד העולמית.
* ה'תשי"ט – ענת עצמון, שחקנית וזמרת ישראלית.
* ה'תשכ"ח – הרצי הלוי, הרמטכ"ל ה-23 של צה"ל
* ה'תשכ"ט – יואב קיש, שר החינוך, טייס וחבר הכנסת ישראלי מטעם הליכוד
* ה'תש"ל – ליאור קצב, ראש עיריית קריית מלאכי לשעבר ואחיו של נשיא המדינה לשעבר משה קצב.
* ה'תשמ"ד – דניאלה פיק, זמרת ישראלית.

==נפטרו==
* רבי יהודה הנשיא, חותם המשנה
* ה'תרי"ג – יוסף פרידלנדר, רבה של דוכסות וסטפאליה ותומך ב
* ה'תרס"ז – רבי שמחה בונם סופר, נכדו של החתם סופר, רבה של פרשבורג וראש ישיבת פרשבורג (נולד בה׳תר״ג)
* ה'תרע"ג – רבי יצחק וינוגרד, מייסד ישיבת תורת חיים ברובע המוסלמי בירושלים העתיקה.
* ה'תשל"ב – הרב נפתלי יעקב הכהן מחבר "אוצר הגדולים אלופי יעקב" ו"סבר נפתלי". (נולד בי"ט בתשרי ה'תרמ"ה)
* ה'תשמ"ו – הרב חיים פנחס לובינסקי, משגיח של הישיבה במחנה העקורים ברגן-בלזן והרב של העיר הנובר. (נולד בה'תרע"ה)
* ה'תשמ"ז – אברהם שכטרמן, מחלוצי התעופה העברית בארץ ישראל, סגן ראש עיריית תל אביב וחבר הכנסת מטעם גח"ל והליכוד. (נולד בה'תרע"א)
----
* י"ד בכסלו – ט"ז בכסלו
* כסלו

==הערות שוליים==

ג15
י15
ט"ז בכסלו

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז כסלו היא פרשת וישב, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישלח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שלישי, שני או שבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
* – שבתי צבי ניצל מטביעה וקבע יום טוב לתלמידיו.
* ה'תרפ"ה – ייסוד המושבה הרצליה
* ה'תש"ך – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל התשיעית בפני הכנסת
* ה'תשס"ג – הפיגוע בקו 20 בירושלים: בפיגוע התאבדות של ארגון החמאס באוטובוס בקו 20 בירושלים נרצחו 12 איש
* ה'תשס"ה – בקריסת מנהרה בציר פילדלפי נהרג סרן , מפקד צוות המנהרות באוגדת עזה
* ה'תשס"ח – בכנסת עובר חוק ההופך את "בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי" לספרייה לאומית

==נולדו==
* ה'תר"ד – דויד פופר, צ'לן יהודי-בוהמי (נפטר בה'תרע"ג)
* ה'תרנ"ו – אנה פרויד, פסיכואנליטיקאית, בתו הצעירה של זיגמונד פרויד (נפטרה בה'תשמ"ג)
* ה'תשי"א – יעקב אדרי, פוליטיקאי ישראלי
* ה'תשל"ד – טל ברמן, שדרן רדיו וטלוויזיה ישראלי

==נפטרו==
* ה'תרע"ח – רבי מנחם קאליש, האדמו"ר מאמשינוב.
* ה'תש"ח – רבי שאול ידידיה אלעזר טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ, היה האחרון שנקבר בהר הזיתים טרם פרוץ מלחמת העצמאות

----

* ט"ו בכסלו – י"ז בכסלו
* כסלו

==הערות שוליים==

ג16
י16
י"ז בכסלו

==חגים ומועדים==
*יום ההוקרה לפצועי מערכות ישראל

==אירועים היסטוריים==
[[בניין המזכירות של האומות המאוחדות בניו יורק]]
* ה'תרפ"ה – השיעורים הראשונים מתקיימים בטכניון
* ה'תש"ב – המתקפה על פרל הארבור – בעקבותיה ארצות הברית מצטרפת למלחמת העולם השנייה ומתחיל מפנה במאזן הכוחות
* ה'תש"ג – משלוח ראשון של יהודים מנורווגיה מגיע לאושוויץ
* ה'תש"ח – העצרת הכללית של האו"ם קיבלה את החלטה 181 על הקמת מדינה יהודית (ישראל) ומדינה ערבית בארץ ישראל, מאורע שנודע בכינוי כ"ט בנובמבר.
* ה'תשס"ב – הפיגוע ברחוב בן-יהודה: בפיגוע התאבדות כפול במדרחוב בן-יהודה בירושלים נרצחו 11 בני אדם ונפצעו כ-180
* ה'תשס"ב – הפיגוע בקו 16: בפיגוע התאבדות באוטובוס אגד בשכונת חליסה בחיפה נרצחו 15 בני אדם
* ה'תשס"ו – אחמד קריע מתמנה לראש הממשלה הפלסטיני השני

==נולדו==
* ה'תרפ"ז – רפי איתן, סוכן מוסד ופוליטיקאי ישראלי
* ה'תרצ"א – דני קרוון, פסל וצייר ישראלי, חתן פרס ישראל
* ה'תש"ט – מרגלית צנעני, זמרת ישראלית
* ה'תשט"ו – אורנה בן דור, במאית ישראלית

==נפטרו==
* ה'תקס"ה – רבי יצחק קורייאט (השני), מחבר הספר "מעשה רק"ם" על התלמוד.
* ה'תר"פ – הסבא מנובהרדוק
* ה'תש"ה – הרב שלמה היימן, העילוי מפאריץ' ראש ישיבה ליטאי-אמריקאי
* ה'תרפ"ו – בצלאל יפה, פעיל ציוני, חבר אספת הנבחרים הראשונה
* ה'תשמ"ו – יוסף זריצקי, צייר ישראלי
* ה'תשס"ז – משה ברנשטיין, צייר ישראלי
* ה'תשע"ב – מיכאל שורץ, מזרחן ישראלי ומתרגם ה"מורה נבוכים"
* תשע"ו – הרב משה שמעון הלוי קנטמן. זקן תלמידי ישיבת מרכז הרב.

----

* ט"ז בכסלו – י"ח בכסלו
* כסלו

ג17
י17
י"ח בכסלו

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==

* ה'תש"ב – הנאצים הפעילו את מחנה ההשמדה הראשון בחלמנו שבפולין
* ה'תש"ב – טבח יער רומבולה: הנאצים, בסיוע משתפי פעולה לטבים, רוצחים כ-12,000 יהודים שנותרו בגטו ריגה 
* ה'תש"ח – פרעות חלב: המוני ערבים מתפרעים פשטו על הרובע היהודי בחלב שבסוריה, בזזו והשחיתו רכוש, הרסו את בית הכנסת העתיק, ושרפו עשרות ספרי תורה וכתבי יד (ובהם כתר ארם צובא). לא ברור האם היו נפגעים בנפש. 
* ה'תש"י – נוסד הנח"ל (נוער חלוצי לוחם)
* ה'תשל"ז – מטוסי ה-F-15 הראשונים מגיעים לארץ, חילול השבת שיצר טקס קבלתם גורם להפלת ממשלת רבין הראשונה
* ה'תשמ"ב – הכנסת מקבלת בשלוש קריאות את "חוק רמת הגולן" המחיל את החוק הישראלי על רמת הגולן
* ה'תשמ"ח – פורצת האינתיפאדה הראשונה ברצועת עזה ובגדה המערבית
* ה'תשנ"ג – פעילי חמאס חוטפים ורוצחים את שוטר משמר הגבול, נסים טולדנו. אירוע זה היה העילה לגירושם של כ-400 פעילי הארגון ללבנון כעבור ארבעה ימים
* ה'תשע"ח – דונלד טראמפ נואם את נאום ירושלים ומכריז כי הוא מכיר בירושלים כעיר בירה של ישראל

==נולדו==
* ה'תרל"ה – חיים ויצמן, כימאי, מראשי הציונות, נשיאה הראשון של מדינת ישראל ונשיאה הרביעי של ההסתדרות הציונית. (נפטר בכ"א בחשוון ה'תשי"ג)
* ה'תרמ"א – סרן יוסף טרומפלדור ברוסיה, (נפטר בי"א באדר ה'תר"ף).
* ה'תרפ"ח – מוטקה בן-פורת, לוחם פלמ"ח וצה"ל, מפקד חטיבה 9 במלחמת יום הכיפורים
* ה'תש"ו – אסי דיין, במאי, תסריטאי, שחקן, סופר, פזמונאי, עיתונאי ופובליציסט ישראלי (נפטר בא' באייר ה'תשע"ד)
* ה'תש"ן – לי בירן, זמר ומוזיקאי ישראלי

==נפטרו==
* ד'תתקצ"ח – הרב אברהם בן הרמב"ם.
* ה'תקע"ב – רבי ברוך ממז'יבוז'.
* ה'תרל"ז – רבי יוסף יצחק שניאורסון מאוורוטש, בנו החמישי של הצמח צדק מליובאוויטש. 
* ה'תר"ם – רבי דוד בן שמעון, מייסד ועד העדה המערבית בירושלים ומראשוני פורצי החומות.
* ה'תר"ן – הרב מרדכי אלישברג מראשוני הציונות דתית.
* ה'תש"ב – שמעון דובנוב, סופר והיסטוריון יהודי (נולד ב-1860, נרצח בידי הנאצים).
* ה'תש"ע – הרב לוי יצחק הורוביץ, האדמו"ר מבוסטון וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בישראל (נולד ב-ה'תרפ"א).
----
* י"ז בכסלו – י"ט בכסלו
* כסלו

ג18
י18
י"ט בכסלו

==חגים ומועדים==
* בחסידות חב"ד נחגג חג הגאולה (או: ראש השנה לחסידות) לזכר שחרור רבי שניאור זלמן מלאדי מהכלא הרוסי בשנת ה'תקנ"ט ומאז חסידי חב"ד נוהגים ביום זה כחג, עושים התוועדויות גדולות, ואין אומרים תחנון.
* ביהדות תוניסיה, בתוך הקמת בתי כנסת על שמו של הרב יצחק חי טייב – ברמלה, בדימונה, בקריית אונו, באופקים, בנתיבות, בירושלים, בראשון לציון, בפתח תקווה בבאר שבע ובבני ברק נערכת הילולה לזכרו פעם בשנה בתאריך י"ט בכסלו.

==אירועים היסטוריים==
[[משה דוד קאסוטו]]
* ה'תקנ"ט – רבי שניאור זלמן מלאדי שוחרר מהכלא הרוסי.
* ה'תשע"ח – נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הכיר בירושלים כבירת ישראל

==נולדו==
* ה'תקכ"א – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע. (נפטר בכ"ד באב ה'תקפ"ח)
* ה'תקנ"ט – הרבנית מנוחה רחל סלונים מחברון, בתו של רבי דובער שניאורי ׳האדמו״ר האמצעי׳ מחב"ד ונכדתו של רבי שניאור זלמן מליאדי. 
* ה'תשי"ב – צביקה שרף, מאמן כדורסל ישראלי
* ה'תש"ך – יוחנן דנינו, מפכ"ל המשטרה בשנים 2011–2015
* ה'תש"ל – הרב מאיר אשכנזי, רב היישוב כפר חב"ד

==נפטרו==
* ה'תקל"ג – רבי דב בער, המגיד ממעזריטש
* ה'תרכ"ה – הרב ישעיה בנט אבד"ק קאליב ומחוז סאבולץ' (נולד ב-ה'תקנ"ב)
* ה'תרל"ח – רבי שמואל בונדי, מייסד ורב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת במגנצא.
* ה'תרפ"ו – הרב אברהם אהרן בורשטיין, הגאון מטבריג, שימש ראש ישיבת מרכז הרב במקביל לרב קוק למשך תקופה קצרה
* ה'תשי"ב – הרב פרופסור משה דוד קאסוטו, חוקר ופרשן המקרא, והיסטוריון
* ה'תשמ"ח – יאשה חפץ, כנר יהודי (נולד ה'תרס"א)
* ה'תשנ"ו – הרב משה צבי נריה, מייסד ישיבות בני עקיבא המכונה "אבי דור הכיפות הסרוגות"
* ה'תשע"ב – רבי מאיר הלברשטאם בן רבי יעקב האדמו"ר מטשאקאווע-בני ברק.

----
* י"ח בכסלו – כ' בכסלו
* כסלו

ג19
י19
תא ליידיג

תאי ליידיג במיקרוסקופ
תאי ליידיג (באנגלית: Leydig), או תאים אינטרסטיציאלים, הם תאים גדולים ובלתי מתחלקים המצויים באשך (testis). תאים אלו מפרישים את הורמון המין הזכרי הסטרואידי, טסטוסטרון. למעשה, למעלה מ-95% מהטסטוסטרון המיוצר בגוף הגבר מופרש מתאי הליידיג. היתר מופרש מבלוטת יותרת הכליה, האדרנל. בעקבות השפעת הורמון ה-LH שמופרש מבלוטת יותרת המוח (אדנוהיפופיזה) מפרישים תאי ליידיג טסטוסטרון. הטסטוסטרון המופרש מתאי ליידיג עובר דרך כלי הדם והלימפה, דרך התאים הפריטובולאריים והלמינה הבאזאלית, אל תוך האפיתל של הסמיניפרוס טובולס (seminiferrous tubules). שם הוא מעורר את תאי סרטולי (תאים "תומכים"/"מזינים" את ייצור תאי הזרע) להתחיל בתהליך ייצור הזרע שמכונה "ספרמטוגנזה". 

בחתך היסטולוגי ניתן לראות כי תאים אלו עשירים בבועיות ליפידיות. לכן, כנראה, הם קושרים את הצבע אאוזין (האדום-ורוד, צבע אחד מתוך השניים בצביעה ההיסטולוגית המסורתית המטוקסילין-אאוזין, H&E) בו נעזרים חוקרים כאשר הם רוצים להבחין בתאים שונים וברכיבים תוך תאיים שונים אשר מאופיינים כימית בבסיסיות.

==ראו גם==
*תא סרטולי
*[https://web.archive.org/web/20130928114809/http://www.eporiut.co.il/index.php?option=com_content&task=view&id=54&Itemid=87 אודות מערכת הרבייה של הגבר] - מאמר בנושא - "אודות מערכת הרבייה של הגבר", פורטל e-פוריות
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ליידיג
קטגוריה:רבייה
כ' בכסלו

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ' כסלו היא תמיד פרשת וישב.

==אירועים היסטוריים==
קברו של הרב [[צבי פרץ חיות]]
* (לפי המקרא והמסורת היהודית) – עזרא הסופר כינס את שבי ציון והוכיח אותם על נישואין לנשים נכריות, והעם הסכים לגירוש הנשים הנוכריות
* ה'תשי"ג – יצחק בן-צבי נבחר לנשיא השני של מדינת ישראל
* ה'תשכ"ב – תחילת "מבצע יכין", העלייה ההמונית המאורגנת של יהודי מרוקו שהקיפה בשנים 1961–1964 כ-76,000 נפש
* ה'תקנ"ט – רבי שניאור זלמן מליאדי משתחרר מביתו של המתנגד ונסתיימה יציאתו לחירות

==נולדו==

* ה'תרמ"ג – ד"ר אברהם צפרוני, פילולוג, חוקר יהדות וספרות עתיקה, מתרגם, איש חינוך והעורך הראשון של כתב העת לשוננו לחקר הלשון העברית.
* ה'תרפ"א – אוריאל צימר, הוגה דעות חרדי. עבד כמתרגם באו"ם ובחסידות חב"ד
* ה'תרצ"א – אברהם אחיטוב, ראש השב"כ לשעבר (נפטר בה'תשס"ט)
* ה'תשט"ז – דני בסן, זמר מדבב ומוזיקאי. סולן להקת תיסלם
* ה'תשמ"א – דן שפירא, שחקן טלוויזיה ותיאטרון ישראלי

==נפטרו==
* ה'תקנ"ה – רבי משולם פייבוש הלוי הלר, מחבר הספר "יושר דברי אמת" (נולד ב-ה'תק"ב)
* ה'תקצ"ח – רבי דב בעריש מאושפיצין, אדמו"ר חסידי, מתלמידי החוזה מלובלין. 
* ה'תרנ"ג – רבי ברוך הגר האדמו"ר השני בשושלת ויז'ניץ (נולד ב-ה'תר"ה)
* ה'תרפ"ח – הרב צבי פרץ חיות, רב והיסטוריון יהודי-אוסטרי
* ה'תשכ"ח – יעקב כ"ץ חבר כנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרס"ז)
* ה'תשמ"א – הרב יצחק הוטנר, מחשובי המנהיגים האורתודוקסים ביהדות ארצות הברית (נולד ב-ה'תרס"ו)
* ה'תשע"ג – הרב עמרם יצחק זקס, ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק (נולד ב-ה'תרפ"ו)

----
* י"ט בכסלו – כ"א בכסלו
* כסלו

ג20
י20
כ"א בכסלו

==חגים ומועדים==
* "יום הר גריזים": יום טוב במגילת תענית על הריסת מקדש השומרונים בהר גריזים בידי אלכסנדר מוקדון. לאחר שנדחתה בקשת הכותים מאלכסנדר להחריב את בית המקדש שבירושלים, בעקבות פגישתו עם שמעון הצדיק, הורה אלכסנדר במקום זאת על החרבת המקדש השומרוני בהר גריזים, ויום החרבתו נעשה יום טוב.
* "חג ההצלה" בחסידות סאטמר (ראו לקמן)

==אירועים היסטוריים==
[[מאיר שמגר]]
* ה'תש"ג – השואה: נערכה אקציית חיסול בפרוסקורוב, בה נרצחו כ-7,000 יהודים
* ה'תש"ה – רבי יואל טייטלבוים האדמו"ר מסאטמר ניצל מהנאצים ברכבת קסטנר. בחסידות סאטמר מציינים את היום כ"חג ההצלה".
* ה'תשי"ז – נוסדה העיר אשדוד על ידי 22 משפחות עולים ממרוקו.
* ה'תשמ"ד – השופט מאיר שמגר ממונה לנשיא בית המשפט העליון.

==נולדו==
* ה'תקנ"ו – מרדכי אהרן גינצבורג, סופר ומתרגם מראשי המשכילים בוילנה.
* ה'תרכ"ב – רבי יצחק מאיר השיל, אדמו"ר ואבי חסידות קופיטשניץ. (נפטר בא' בתשרי ה'תרצ"ו)
* ה'ת"ש – שייקה לוי, בדרן ושחקן ישראלי, מחברי "הגשש החיוור".
* ה'תש"ד – חנוך לוין, מחזאי, במאי תיאטרון ומשורר ישראלי. (נפטר בה'תשנ"ט)
* ה'תשי"א – דני סנדרסון, מוזיקאי, זמר ומפיק מוזיקלי ישראלי, זוכה פרס אקו"ם.
* ה'תשכ"ז – הרב יעקב איפרגן, מקובל ישראלי המכונה "הרנטגן".
* ה'תשל"א – ליאור פרחי, זמר ישראלי
* ה'תשל"ו – הרב משה שילת, מנהל ארגון תורת חב"ד לבני הישיבות ומחבר ספרים.

==נפטרו==
* ה'תקמ"ג – טוביה בועז, בנקאי, שתדלן ופרנס יהודי־הולנדי
* ה'תקצ"ו – רבי יעקב קופל אלטנקונשטט, נודע בכינוי ר' קופל חריף; תלמידו של הנודע ביהודה, ומחבר הספר "חידושי יעב"ץ". (נולד בב' באייר ה'תקכ"ו)
* ה'תרפ"ב – הרב יוסף אהרן רבינוביץ, תלמיד הבית הלוי, רב ליטאי-חסידי, מחבר ספרי פרשנות על התורה ועל התלמוד הבבלי
* ה'תשי"ג – הרב בנימין מובשוביץ, רבה של קניזיץ בבלארוס, ורבה של הרצליה ומייסד ישיבת השרון
* ה'תשט"ז – רבי יוחנן פרלוב, האדמו"ר מקרלין. (נולד בז' באב ה'תר"ס)
* ה'תש"ך – הרב צבי פסח פרנק, רבה של ירושלים בימי המנדט הבריטי ובשנותיה הראשונות של מדינת ישראל.
* ה'תש"פ – גאולה כהן, פעילה בלח"י, חברת כנסת וכלת פרס ישראל (נולדה בה'תרפ"ו)

----
* כ' בכסלו – כ"ב בכסלו
* כסלו

==הערות שוליים==

ג21
י21
כ"ב בכסלו

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ב כסלו היא פרשת מקץ, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישב אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.

==חגים ומועדים==

==אירועים היסטוריים==
[[דוד ילין]]
* – ממלכת ירושלים מביסה את צלאח א-דין בקרב גזר.
* ד'תתקנ"ז – פורעים התנפלו על ביתו של רבי אלעזר מגרמייזא, רצחו את אשתו ושתי בנותיו ופצעו אותו ואת בנו.
* ה'תש"י – כהמשך להודעת ראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון מ-י"ד בכסלו תש"י, ועקב רצון האו"ם ל"בנאם" את ירושלים, הכנסת מכריזה על ירושלים כבירת ישראל, ומחליטה על העברת הכנסת ומשרדי הממשלה לירושלים.
* ה'תש"י – דוד בן-גוריון מטיל על ראובן שילוח להקים את המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים.
* ה'תשנ"ג – 415 אנשי חמאס מגורשים ללבנון.

==נולדו==
* ה'תרמ"ד – הרב רפאל חיים הכהן – מראשי העדה הפרסית בירושלים
* ה'תשי"ד – משה איבגי, שחקן ובמאי ישראלי
* ה'תשל"א – רונן נויבירט, ממייסדי ארגון "בית הלל" והמנכ"ל הראשון של הארגון (נפטר ב-ה'תשפ"א)
* ה'תשמ"א – ג'קו אייזנברג, זמר ויוצר ישראלי

==נפטרו==
* ה'כ"ה – רבי אברהם הגר הועלה על המוקד על קידוש השם.
* ה'שמ"ו – רבי אליעזר אשכנזי, פרשן מקרא, פוסק ופילוסוף. (נולד בה'רע"ג)
* ה'תר"ץ – רבי יחזקאל פנט, אדמו"ר מדז' ומייסד חסידות דעש, מחבר "כנסת יחזקאל". (נולד בב' בטבת ה'תר"ל)
* ה'תש"ב – דוד ילין, מבני היישוב הישן ומבוני היישוב החדש. (נולד בי"א באדר ב' ה'תרכ"ד)
* ה'תשנ"ח – הרב חיים כסאר, מגדולי חכמי יהדות תימן בתקופת העלייה לארץ ישראל.
----

* כ"א בכסלו – כ"ג בכסלו
* כסלו

==הערות שוליים==

ג22
י22
כ"ג בכסלו

פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ג כסלו היא פרשת מקץ, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישב אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שלישי, שני או שבת.

==חגים ומועדים==
*יום המורה בישראל

==אירועים היסטוריים==
* ה'ק"י – אנטישמיות בימי המוות השחור: בנירנברג נערכו פרעות בקהילה היהודית. כ-600 יהודים נרצחו, והיתר גורשו מן העיר.
* ה'תשס"ג – 13 איש בהם 3 ישראלים נהרגים בפיגוע במלון במומבסה. במקביל, מנסים מחבלים של ארגון אל-קאעידה ליירט מטוס של ארקיע שהמריא מנמל התעופה של העיר בדרכו לתל אביב.

==נולדו==
* ה'תרפ"ג – איסר לובוצקי, מפעילי המחתרת של גטו וילנה, פרטיזן, לוחם ומפקד באצ"ל, היועץ המשפטי הראשון של הליכוד (נפטר ה'תשס"ט).
* ה'תרצ"א – נתן זך, משורר ופזמונאי ישראלי.
* ה'תשל"א – דב אלבוים, סופר, עורך, עיתונאי, מנחה טלוויזיה ומרצה לפילוסופיה יהודית.

==נפטרו==
* ה'תקצ"ה – דוד פרידלנדר, מאנשי תנועת ההשכלה היהודית, ממבשרי היהדות הרפורמית וממנהיגי הקהילה היהודית בברלין (נולד ב-1750).
* ה'תרצ"ט – הרב אריה לייב הכהן פופקא, בנו הבכור ויד ימינו של החפץ חיים.
* ה'תש"ג – רבי אלימלך לאווי (הראשון) מחסידות טאש (נולד ב-ה'תרכ"ה).
* ה'תשע"ד – ברכה קאפח, אשת חסד, יזמית, פעילה חברתית ואשת הרב יוסף קאפח. כלת פרס ישראל לשנת 1999. 
----

* כ"ב בכסלו – כ"ד בכסלו
* כסלו

==הערות שוליים==

ג23
י23
כ"ד בכסלו

==חגים ומועדים==
* יש נוהגים להתענות ביום זה, כתחליף ליום כיפור קטן שיחול בתוך ימי חנוכה

==אירועים היסטוריים==
דגם של [[בית המקדש השני (בניין הורדוס). צולם במלון הולילנד שבירושלים. הדגם הועבר למוזיאון ישראל.]]
* – הוחל ייסוד בית המקדש השני בידי שבי ציון בהנהגת חגי, זכריה, זרובבל ויהושע בן יהוצדק ().
* ה'תרע"ח – כיבוש ירושלים בידי הצבא הבריטי במהלך המערכה על ארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה.
* ה'תשי"ד – החלה לפעול הבורסה לניירות ערך בתל אביב
* ה'תש"ב – הנאצים מתחילים ברציחתם של 15,000 יהודי חרקוב.
* ה'תשס"ח – המטבע שני שקלים חדשים נכנס למחזור.

==נולדו==
* ה'תרפ"ט – נועם חומסקי, בלשן אמריקאי.
* ה'תרצ"ב – גבריאל שטרסמן, עיתונאי ושופט ישראלי.
* ה'תשמ"ח – מארינה מקסימיליאן, זמרת ישראלית שהעפילה לגמר "כוכב נולד 5"

==נפטרו==
* ה'תרמ"ט – הרב רפאל נתן נטע רבינוביץ, רב ופילולוג של התלמוד הבבלי, ומחבר דקדוקי סופרים. (נולד בה'תקצ"ה)
* ה'תרס"ה – רבי חיים חזקיהו מדיני, רב קהילת חברון ומחבר האנציקלופדיה ההלכתית שדי חמד. (נולד בה'תקצ"ג)
* ה'תשע"ד – אריק איינשטיין, זמר, פזמונאי, תסריטאי ושחקן ישראלי. (נולד בה'תרצ"ט)
* ה'תשע"ח – הרב אהרן לייב שטיינמן, ממנהיגיו הבולטים של הציבור החרדי־ליטאי במפנה המאה ה-21. (נולד בה'תרע"ה)
----

* כ"ג בכסלו – כ"ה בכסלו
* כסלו

==הערות שוליים==

ג24
י24