יחסי חזבאללה–רוסיה

היחסים בין רוסיה לחזבאללה נשענים על מגוון גורמים, כולל שיתוף פעולה כלכלי, מסחר באמצעי לחימה, ותמיכה צבאית.<ref name=":6"></ref> בשנים האחרונות, רוסיה שדרגה את נוכחותה בלבנון כחלק ממהלך אסטרטגי להרחבת השפעתה במזרח התיכון, תוך חיזוק קשרים תרבותיים, כלכליים וביטחוניים בביירות. אף על פי שמעורבות רוסיה בלבנון אינה מוגבלת לקשרים עם חזבאללה בלבד, הברית עם הארגון המיליטנטי והמפלגה הפוליטית השיעית משמעותית, והיא מעניקה לרוסיה גישה והשפעה באזור, תוך שהיא מועילה לחזבאללה. יש לציין כי רוסיה לא מגדירה את חזבאללה כארגון טרור.<ref name="washingtoninstitute.org"></ref>

== רקע ==
ארגון הטרור חזבאללה, אשר הוקם בשנת 1982 כתוצאה מהמהפכה האיראנית בעת מלחמת לבנון הראשונה, התפתח להיות ארגון שיעי רדיקלי. הארגון מציב לעצמו מטרות רחבות, בהן השמדת מדינת ישראל והקמת מדינה שיעית בלבנון. בתחילת דרכו, חזבאללה נלחם כמיליציה וכארגון גרילה, אך לאורך הזמן החל להיכנס גם לחיי הפוליטיקה של לבנון כמפלגה פוליטית, שמייצגת את הקהילה השיעית הגדולה במדינה. איראן, הרפובליקה האסלאמית, משמשת כנותנת החסות העיקרית של חזבאללה, מספקת לארגון תמיכה כספית ניכרת, נשק, ואימונים לצורך קידום האג'נדה שלה.<ref></ref>

נקודת מפנה ביחסים בין חזבאללה לרוסיה אירעה בשנת 2015, כאשר רוסיה וחזבאללה לחמו צד בצד לצידו של משטר אסד בסוריה. נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, נתפס אז כפעיל למען שלום, בעוד חזבאללה הביע תמיכה בהתערבותו של פוטין בסוריה, ברקע בקשה לעזרה מאסד ובעלות בריתו, כולל חזבאללה עצמו. ההתערבות הרוסית שינתה את מהלך המלחמה, חיזקה את מעמדם של חזבאללה והשלוחות האיראניות, תוך שהם נהנים מתמיכה אווירית רוסית ופעולות דיפלומטיות.<ref></ref>

בראיון נמסר כי מאז שנת 2012, רוסיה הגבירה את תמיכתה בארגון המזוין. בשנת 2014, מיכאיל בוגדנוב, סגן שר החוץ הרוסי, נפגש עם חסן נסראללה, מנהיג חזבאללה, בביירות לדון בהתפתחויות באזור. בוגדנוב הצהיר במפורש כי רוסיה אינה מחשיבה את חזבאללה כארגון טרור.<ref name="Rosenfeld"></ref>

== שיתוף פעולה צבאי ==
מאמר משנת 2016, המתבסס על ראיונות עם מפקד בכיר מחזבאללה, מתייחס לקשרים הקרובים והפוריים בין הארגון לבין רוסיה. המאמר מדגיש סרטון שפורסם בדצמבר 2016, בו מפקד מחזבאללה שהוצב בחאלב מספר על שיתוף הפעולה ההדוק עם הכוחות הרוסיים במרכז התעשייתי לשעבר של סוריה, תוך הכרה בעובדה שמערכת היחסים ביניהם היא "טובה ממצוינת". על פי הכתבה, רוסיה מחשיבה את הברית עם חזבאללה בסוריה כאסטרטגית וחשובה, ורואה במיליציה הלבנונית שותף קרבי אמין ויעיל. באמצעות שיתוף פעולה זה, מוסקבה מקווה להביא לסיום הסכסוך הסורי על ידי הקמת ממשלה מרכזית חזקה בדמשק .<ref name=":0">https://carnegieendowment.org/sada/67651, Carnegie, Russia is Learning About Hezbollah, 2017</ref>
דיווח מהדיילי ביסט העלה שרוסיה מספקת נשק לחזבאללה.<ref name=":1">https://www.inss.org.il/wp-content/uploads/sites/2/systemfiles/SystemFiles/Is%20Russia%20supporting%20Hezbollah%20-%20Citing%20Yiftah%20Shapir%20in%20Intersection%20site.pdf, Is Russia supporting Hezbollah?, 2016, INSS</ref>

בנובמבר 2016 דיווח אל-אח'באר, עיתון לבנוני המזוהה באופן הדוק עם חזבאללה, כי הארגון ערך לאחרונה פגישה רשמית וישירה ראשונה עם קצינים בכירים בצבא הרוסי. מטרת הפגישה הייתה לדון בתוכניות אסטרטגיות לקרב האחרון בחאלב, שני הצדדים הגיעו להסכמה לשמירה על ערוצי תקשורת שוטפים.
במרץ 2022, דיווחים לא מאושרים מסעודיה ולבנון העלו כי חזבאללה, עשוי לפרוס כ-800 לוחמים לתמיכה בכוחות הרוסיים באוקראינה כדי לתמוך ברוסיה במלחמת רוסיה - אוקראינה. לכאורה, שיתוף הפעולה הזה יעניק לחזבאללה את ההזדמנות לרכוש נשק מקבלן ההגנה הרוסי אלמז-אנטי, למרות שהקבוצה השיעית הפריכה טענות כאלה בעקביות.<ref name=":2"></ref><ref name=":3"></ref><ref name=":4"></ref> התוכנית כללה שליחת קבוצה ראשונית של 200 פעילי חזבאללה לרוסיה, כאשר לוחמים נוספים צפויים להצטרף אליהם בהמשך. כל משתתף בהסדר זה אמור לקבל שכר חודשי של 1500$. ההסכם התממש בעקבות פגישה בין נאג'י חסן א-שרטוני, ראש יחידת הביטחון של חזבאללה, לבין אלכסנדר קוזנצוב, פקיד רוסי הקשור לקבוצת וגנר<ref name=":2" /><ref name=":3" /><ref name=":4" />

מדיווחים מאתר האינטרנט הלבנוני של סווט ביירות עולה כי חזבאללה הקים משרד גיוס באל-קוסייר, מערב סוריה, לאחר הפגישה בין שרתוני לקוזנצוב. בנוסף, לפי הדיווחים, שלושה משרדי גיוס נוספים אמורים להיפתח בחאלב, יברוד וסיידה זיינב, שיספקו לחברי חזבאללה את ההזדמנות להתגייס למשימה הרוסית.
לאחר הפלישה של רוסיה לאוקראינה ב-2022, רוסיה חיזקה את קשריה עם איראן, התומכת העיקרית של חזבאללה. מקורות שצוטטו על ידי CNN מצביעים על כך שהמודיעין המערבי הצביע על שיתוף פעולה הולך וגובר בין קבוצת וגנר, הארגון החצי-צבאי של רוסיה, וחזבאללה בסוריה. <ref></ref>

במהלך מלחמת חרבות ברזל דיווחים מתוך המודיעין האמריקאי הצביעו על כך שרוסיה סיפקה סיוע אווירי לחזבאללה לתקיפות נגד ישראל. על פי הדיווחים, הארגון החצי-צבאי הרוסי ואגנר העביר מערכת פנציר-S1 מערכת תותחים וטילים מתנייעים עצמיים שפותחה ויוצרת על ידי רוסיה לחזבאללה. מטרתו לספק הגנה נקודתית מפני מטוסים, מסוקים, טילי שיוט וכתב"מים.<ref name=":5"></ref> <ref></ref>

לפי דוח מנובמבר 2023, רוסיה מקיימת קשרים צבאיים מתמשכים עם פלגים מסוימים הנתמכים על ידי איראן באזור. מזכיר המדינה האמריקאי אנטוני בלינקן הדגיש במהלך עדותו לקונגרס את הקשרים המתגברים בין מוסקבה לטהראן, והדגיש את השפעתם על ביטחון המזרח התיכון. בלינקן הודיע לוועדת ההקצאות של הסנאט, וקבע, "מוסקבה סיפקה לאיראן טכנולוגיה צבאית מתקדמת בהדרגה, המהווה איום על ביטחון ישראל". <ref></ref> <ref></ref>

== שיתוף פעולה כלכלי ==
עד 2018 נראה היה שהברית מוגבלת לפעילות צבאית. לאחר 2018 חל שינוי בברית, שהתרחב מברית צבאית לשותפות כלכלית.<ref name=":7">https://rusi.org/explore-our-research/publications/commentary/hizbullah-and-russias-nascent-alliance, 2023, Levit, Ortega</ref> רשת נפט איראנית רוסית התומכת בחזבאללה, בחמאס ובממשלת סוריה הוכרזה בלתי חוקית על ידי משרד האוצר האמריקאי ב-2018 <ref></ref>

הקשרים הפיננסיים של חזבאללה עם רוסיה התגלו בשנת 2018 כאשר משרד האוצר האמריקני חשף הברחת נפט משוכללת הכוללת את חזבאללה וכוח קודס של משמרות המהפכה האיסלאמית (IRGC), שהניבו מאות מיליוני דולרים עבור כוח קודס וחזבאללה. הפעולה אפשרה למשטר האיראני לתעל כספים לחברת האנרגיה הרוסית "Promsyrioimport" בשם סוריה, מה שאיפשר לרוסיה להתחמק מהסנקציות האמריקניות נגד אסד. הבנק המרכזי של סוריה העביר את הכספים לחזבאללה, חמאס וכוח קודס של משמרות המהפכה האיסלאמיים (IRGC). שני אישים מרכזיים שזוהו במבצע היו מוחמד קסיר, בכיר בחזבאללה, ומוחמד אלצ'וויצ'י, אזרח סורי המתגורר ברוסיה. המאמר של RUSI מציין כי ממשלת רוסיה הייתה מעורבת רשמית בפעילות זו.

מאז חשיפת רשת זו, משרד האוצר האמריקני הטיל סנקציות על מספר אנשים המעורבים ברשת ההברחה הזו ובמאי 2022. משרד האוצר האמריקני הטיל סנקציות נוספות על רשת ההברחה הזו בעקבות גילוי שחיל משמרות המהפכה האסלאמית של איראן משתמש בחברה ברוסיה כדי להעביר מיליוני דולרים מרוסיה.

בנובמבר 2022, משרד האוצר הוציא סנקציות נגד רשת אחרת שתמכה בחזבאללה ובחיל משמרות המהפכה האסלאמית, אך לא ציין אם ממשלת רוסיה הייתה מעורבת גם ברשת זו. לפי המאמר, פעולות אלו פוגעות במאמצים הבינלאומיים לגבות מחיר מרוסיה בגין פלישתה לאוקראינה בפברואר 2022, וכן מסייעות לשני ארגוני טרור להרוויח כסף. במרץ 2021 הרחיב חזבאללה את קשריו עם רוסיה באמצעות ביקור דיפלומטי מוקדם במוסקבה. במהלך שהות של שלושה ימים במוסקבה, נציגי חזבאללה נפגשו עם כמה קצינים רוסים, כולל שר החוץ הרוסי סרגיי לברוב, נציגים מהפרלמנט הרוסי ומהמועצה הפדרלית, ושגריר איראן ברוסיה, קאזם ג'לאלי. במהלך הביקור דנו המשתתפים בין היתר בפרויקטים שונים לשיתוף פעולה. שלושה חודשים לאחר מכן, קיים שגריר רוסיה בלבנון, אלכסנדר רודקוב בביירות, פגישת המשך עם חזבאללה. <ref></ref> חסן נסראללה כבר נפגש עם שר החוץ הרוסי ב-2013 <ref></ref>

הכלכלן הלבנוני, מוקלאד, נחשב על פי דו"ח משרד האוצר האמריקאי בינואר 2023 כיועץ פיננסי לחזבאללה ומנהל עסקים מטעם הקבוצה, מייצג אותה במשא ומתן עם משקיעים, שותפים ופקידי ממשל זרים. משרד האוצר האמריקאי הדגיש את מעורבותו של מוקלאד עם רוסיה. מאז 2021 לפחות, מוקלאד היה מעורב בקשרים הדוקים עם קצינים רוסים, השתתף בפגישות בביירות ומקיים דיונים עם בוגדנוב. הוא מילא תפקיד במשא ומתן עבור חברת הבנייה הרוסית "Hydro Engineering and Construction" לשיקום בית הזיקוק של בדרום לבנון, בשליטת חזבאללה, פרויקט של 1.5 מיליארד דולר. למרות שהחברה נמצאת בבעלות איש העסקים הרוסי אנדריי מצגר, היא נתמכת על ידי ממשלת רוסיה. דיווחים מצביעים על כך שהעניין של חזבאללה בפרויקט המזקקה הובע על ידי המזכ"ל, חסן נסראללה, שמתח ביקורת על ארצות הברית על עיכוב התקדמותה, ורמז שחזבאללה היה מקבל את ההצעה הרוסית הרבה קודם לכן אם הייתה לו השפעה רבה יותר על החלטות לבנון. בנוסף לקידום עסקאות, משרד האוצר האמריקאי חשף את השתתפותו של מוקלד במאמצים לסייע לחזבאללה להשיג נשק. בשיתוף פעולה עם קצין חזבאללה מוחמד קסיר, מוקלד תרם למאמצי רכישת הנשק של הקבוצה. קסיר לא רק ניהל את המימון של חזבאללה, אלא גם הוביל את היחידה האחראית על העברת נשק, טכנולוגיה ותמיכה מסוריה ללבנון - שזוהתה כיום כיחידה 4400 של חזבאללה, שנקראה בעבר יחידה 108.

== שיתוף פעולה פוליטי ==
רוסיה בולטת כאחת המדינות הגדולות הבודדות המקיימות יחסים פעילים עם השחקנים הפוליטיים המגוונים ולעיתים מנוגדים של לבנון. באפריל 2021 אירחה רוסיה את סעד אל-חרירי, ראש הממשלה המיועד של לבנון, וחודש קודם לכן קיבלו בברכה משלחת של חזבאללה, כולל מוחמד ראאד, ראש הגוש הפרלמנטרי של התנועה. על פי דו"ח של המכון האוסטרלי לעניינים בינלאומיים, ההשפעה הגוברת של רוסיה בלבנון הפכה משמעותית, מה שגרם לג'ורג' שבאן, הנציג המיוחד של ראש הממשלה המיועד, להביע את האמונה שמוסקבה יכולה למלא תפקיד בפתרון העניינים המדיניים. שבאן הדגיש את הקשרים החיוביים של רוסיה עם כל המפלגות הפוליטיות בלבנון ואת יחסיה עם גורמים אזוריים המשפיעים על מצבה של המדינה. <ref></ref> מוניטור המזרח התיכון העלה כי חזבאללה ורוסיה שוקלות הקמת משרד מפלגתי במוסקבה. לפי אותו מקור, הרוסים תופסים את חזבאללה לא רק כארגון לבנוני אלא כמפלגה עם נוכחות במדינות שונות באזור. <ref>https://www.middleeastmonitor.com/20210407-lebanons-hezbollah-may-open-representative-office-in-russia/, Middle East Monitor, 2021</ref><ref name=":8"></ref>

== ראו גם==
* יחסי איראן–חזבאללה
* יחסי איראן–רוסיה
* יחסי רוסיה–חמאס
* יחסי לבנון–רוסיה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רוסיה: יחסי חוץ
קטגוריה:חזבאללה