OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פעולה קומוטטיבית

פעולה קומוטטיבית או פעולה חילופית היא פעולה בינארית המקיימת את התנאי <math>\ a*b = b*a</math> לכל a, b (כאשר * הוא הסימן לפעולה).

פעולת החיבור של מספרים, למשל, היא פעולה קומוטטיבית, משום שלכל שני מספרים a,b מתקיים <math>\ a+b=b+a</math>. פעולת החיסור, לעומת זאת, אינה קומוטטיבית, משום שלמשל <math>\ 3-5 \ne 5-3</math>.

קומוטטיביות (או העדרה) היא אחת התכונות הבסיסיות ביותר של מבנים אלגבריים. במבנים אלגבריים בעלי שתי פעולות בינאריות, כגון חוגים או שדות נהוג לסמן את הפעולה הקומוטטיבית הבסיסית בסימן + המשמש לחיבור מספרים. חבורה שבה הפעולה קומוטטיבית נקראת "חבורה אבלית" על שם המתמטיקאי נילס הנריק אבל שתרם לפיתוח תורת החבורות.

גם כאשר הפעולה <math>*</math> אינה חילופית, נאמר על שני איברים כי הם מתחלפים ביחס אליה אם מתקיים <math>\ a*b = b*a</math>.

==היעדר תלות באסוציאטיביות==

אין קשר ישיר בין קומוטטיביות לתכונה אחרת של פעולות בינאריות, אסוציאטיביות:
* ישנן פעולות שהן גם קומוטטיביות וגם אסוציאטיביות (לדוגמה: חיבור וכפל במספרים, AND, OR, XOR, XNOR).
* ישנן פעולות שהן קומוטטיביות אבל לא אסוציאטיביות (למשל: הערך המוחלט של ההפרש, NOR ,NAND).
* ישנן פעולות שהן לא קומוטטיביות אבל כן אסוציאטיביות (למשל: הפעולה המוגדרת לפי <math>\ a\#b = a</math> או <math>\ a\$b = b</math>, או כפל מטריצות).
* ישנן פעולות שהן לא קומוטטיביות ולא אסוציאטיביות (לדוגמה: חיסור וחילוק).

==ראו גם==
* פונקציה סימטרית

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אלגברה בסיסית
*1
דוגמה נגדית

בלוגיקה ובמתמטיקה, דוגמה נגדית היא שיטה להפרכה של טענות על ידי שימוש במבנה לוגי זהה של טענות ומסקנות עם תוכן אחר שמציג בכך את אי-התקפות של אותו מבנה משותף.

שיטה זו מטפלת בטענות כלליות; כלומר, טענות העוסקות באיבריה של קבוצה כלשהי, ומראה כי קיים לפחות מקרה פרטי אחד שבו הטענה אינה נכונה. די במקרה פרטי אחד זה, הקרוי "דוגמה נגדית", כדי להפריך את הטענה.

להמחשה, בעבר חשבו שכל מספר שבנוי רק מהספרה 3, אך ספרת האחדות שלו היא 1, הוא מספר ראשוני. טענה זו אכן הייתה נכונה עבור מקרים פרטיים רבים: 31, 331, 3,331 וכו', אולם עם כניסת המחשב לבדיקת ראשוניות של המספרים, התברר כי המספר 333,333,331 הוא מכפלה של 17 ו-19,607,843, ולכן אינו ראשוני. המספר 333,333,331 מהווה דוגמה נגדית לַכלל שצוין, ובכך מפריך אותו.

דוגמה ידועה לשימוש בדוגמה נגדית זו ההפרכה של השערת אוילר.

== פשטות או מינימליות של דוגמה נגדית ==
מבחינה לוגית, אין העדפה לדוגמה נגדית אחת על פני אחרת, אולם מבחינה אסתטית (ובפרט, אסתטיקה מתמטית) ופדגוגית, יש העדפה לדוגמה נגדית פשוטה ככל הניתן. לדוגמה, יש אינסוף דוגמאות נגדיות לטענה "אם שלושה מספרים הם זרים (אין מספר גדול מ-1 שמחלק את שלושתם), אז הם זרים בזוגות (כלומר, לכל שניים אין מספר גדול מ-1 שמחלק את שניהם)". אולם מבין כל הדוגמאות הנגדיות עדיפה זו ה"מינימלית" (זו שמערבת את המספרים הכי קטנים). לבניית הדוגמה המינימלית, נחוצים שני המספרים הקטנים ביותר שאינם זרים, כלומר 2 ו-4, ומספר שלישי מינימלי שזר לשניהם, במקרה זה, 1, ליצירת השלשה (1,2,4).

קטגוריה:שיטות הוכחה
קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:פילוסופיה של המדע
קטגוריה:השערות מתמטיות שהופרכו
מסרים מיידיים

התכתבות בעזרת התוכנה [[pidgin<nowiki/>]] 
מסרים מיידיים (באנגלית: Instant messaging, בראשי תיבות: IM) היא טכניקה לקיום שיחה בין שני אנשים או יותר, באופן מהיר, דרך רשתות תקשורת, לרוב דרך האינטרנט. השיחה מתבצעת בדרך של העברת הודעות טקסטואליות, שיחה קולית או שיחת וידאו. בשירותים אלו כלולים הרבה רעיונות של צ'אט הנקרא IRC.

העברת מסרים מיידיים נעשית באמצעות תוכנת לקוח, אשר מתחברת למערכת מרכזית של שירותי מסרים מיידיים.

תוכנות המסרים המיידיים כוללות בדרך כלל אפשרות להשאיר הודעה כאשר המשתמש לא נמצא, המקבילה למזכירה האלקטרונית בטלפון, וכן הן מאפשרות שליחת SMS (מסרון).

השימוש בתוכנות המסרים המיידיים שונה מהשימוש בדואר האלקטרוני בכך שהשיחה בין המשתמשים מסוגלת להתבצע בזמן אמת. 

דרך תוכנת מסרים מיידיים ניתן לדעת את סטטוס ה"חברים" ברשימת המשתמש ולדעת מצב נוכחותם ואם ניתן לשוחח עימם.

בתוכנות אלו התפתחו במהלך השנים תכונות נוספות כמו שיחת ועידה, יצירת קבוצות, העברת קבצים, התקשרות לטלפונים רגילים, ואף שיתוף מסכים בין המשתתפים.

== היסטוריה ==
מסרים מיידיים יושמו במערכת אפלטון בתחילת שנות ה-70. מאוחר יותר, מתכנתים ואקדמאים רבים השתמשו במערכת המסרים המיידיים "talk" (UNIX/LINUX) כדי לתקשר באמצעות האינטרנט. 

ICQ הייתה תוכנת המסרים המיידיים הראשונה שלא נזקקה למערכות UNIX/LINUX, והיא הביאה לפריצת דרך בהיקף השימוש בטכניקה זו. הטכנולוגיה שפיתחה ICQ נתנה תנופה מחודשת לתחום המסרים המיידיים, וזכתה להצלחה מרובה, כשהיא מופצת לשימוש בחינם. לאחר יציאת תוכנת ICQ, הופיעו יישומים נוספים למסרים מיידיים, ולכל יישום פרוטוקולים משלו כתוכנת מסרים והתכתבויות, בדומה למערכת ה"ICQ" היה "צ'אט IOL" החל מסוף שנות ה-90 .

בתוכנות הראשונות והמוקדמות של המסרים המיידיים, כל אות הופיעה מיד כשהיא הוקלדה, וכאשר משתמש כלשהו מחק אות כלשהי כדי לתקן טעות הקלדה, ניתן היה לראות זאת בזמן אמת. באופן זה המסרים המיידיים דמו יותר לשיחת טלפון מאשר להתכתבות. בתוכנות המסרים המיידיים החדשות, המשתתף השני בשיחה רואה כל שורה שכתב המשתתף הראשון, רק לאחר שהוא התחיל שורה חדשה או רק לאחר ששיגר את כל התוכן שהחליט לשגר. בזמן הקלדה המשתתף השני מקבל חיווי על כך שהמשתתף הראשון מקליד דבר מה, אך איננו רואה את התוכן.

בעשור הראשון של המאה ה-21 החברה הישראלית IXI פיתחה מכשיר מיוחד למסרים מיידיים שנמכר באופן מסחרי בארצות הברית ובאירופה.

כיום אפליקציית המסרים המיידיים הפופולרית ביותר בישראל בעולם כולו, היא וואטסאפ, עם 1.5 מיליארד משתמשים, יחד עם רשתות חברתיות ברשת כדוגמת פייסבוק, אינסטגרם,טוויטר, טיקטוק ועוד. ברשתות אינטרנט מתקדמות אלו ניתן להתכתב באופן אישי ובקבוצות, כמסר מיידי, כולל תמונות ונגישות נוחה יותר, בעקבות זאת ירדו משימוש תוכנות המסרים המיושנות.

==ראו גם==
*SMS

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:תרבות אינטרנט
מוחי א-דין א-שריף

מוחי א-דין א-שריף (בערבית: محيي الدين الشريف, בתעתיק מדויק: מחיי אלדין אלשריף; 5 בינואר 1966 – 29 במרץ 1998), הידוע גם בכינוי "המהנדס 2", היה טרוריסט פלסטיני, תלמידו וממשיכו של יחיא עיאש.

==ביוגרפיה==
נולד בשנת 1966 בבית חנינא שבאזור ירושלים. למד הנדסת אלקטרוניקה בפקולטה להנדסה באוניברסיטת אל-קודס שבמזרח ירושלים.

==פעילותו==
נעצר בשנת 1991 באשמת חברות בזרוע הצבאית של חמאס. לאחר מכן היה בן טיפוחו של יחיא עיאש, שהיה אז ראש הזרוע הצבאית של חמאס בגדה המערבית. כשעיאש חוסל, הפך א-שריף למהנדס החבלה של חמאס. הוא סיפק את מטעני החבלה לפיגועי ההתאבדות שבאו כנקמה על חיסולו של יחיא עיאש ב-6 בינואר 1996.

היה אחראי על פיגועים בהם נהרגו 64 אזרחים ונפצעו 373 אזרחים. בין השאר היה אחראי על הפיגועים באוטובוסים בקו 18 בירושלים (1996) ופיגוע בטרמפיאדה ליד אשקלון.

==מותו==
אלמונים רצחו את א-שריף ב-29 במרץ 1998 במכוניתו בפתח מעבדת נפץ ברמאללה, ולא ברור מי האחראי לכך. על פי אחת הגרסאות, שהופיעה בהצהרות חמאס, החיסול נעשה על ידי השב"כ. הוא נמצא ירוי בתוך מכונית שעלתה באש.

על פי גרסה אחרת, מנגנון הביטחון המסכל של ג'יבריל רג'וב עצר את א-שריף בסוף מרץ, חקרו אותו בעינויים, ירו בו (לפי הדו"ח הפתולוגי), וכדי לטשטש את העקבות ביימו את פיצוץ המכונית במוסך ברמאללה. כתמיכה לגרסה זאת נטען שביום הפיצוץ ברמאללה עצר המנגנון המסכל פעילי חמאס, שנטען שא-שריף הסגיר בחקירתו, כבר ביום הפיצוץ. גם גרסה זאת הופיעה בהצהרות חמאס.

בישראל התקבל האירוע בברכה, וראש השב"כ אף גמל ליאסר ערפאת בתודה פומבית על עזרתו בסיכול פיגועים. בתגובה לגל החשדות, הצהיר רג'וב שא-שריף נרצח על ידי האחים עוודאללה, מפקדי גדודי עז א-דין אל-קסאם בגדה, בעקבות סכסוכי כוח על השליטה בארגון, ואף הציג הודאה כתובה של רסאן עדאסי – אחד מעצורי יום הפיצוץ.

== קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פעילי חמאס
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1966
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-1998
האחים עוודאללה

האחים עאדל ועמאד עוודאללה היו מחבלים בכירים בזרוע הצבאית של חמאס ביהודה ושומרון לאחר הריגת יחיא עיאש, לכידת חסן סלאמה והרג מוחי א-דין א-שריף, שנמצא ירוי ברכבו, שעלה באש. עאדל עוודאללה היה ראש הזרוע הצבאית של חמאס באמצע שנות ה-90 של המאה ה-20.

== חייהם ==
עאדל עוודאללה נולד ב-1967 באל-בירה. החל באמצע שנות ה-80 בלימודי מתמטיקה באוניברסיטת אל-קודס במזרח ירושלים, אולם עבר לאחר זמן קצר ללימודי שפה וספרות ערבית באוניברסיטת בית לחם. נעצר על ידי ישראל באינתיפדה הראשונה בגין פעילותו בחמאס.

לאחר הריגתו של יחיא עיאש, שהיה מפקד הזרוע הצבאית של החמאס בגדה, תפס את מקומו חסן סלאמה, וביחד עם מוחמד דף, מפקד הזרוע הצבאית של החמאס ברצועת עזה, הובילו את פיגועי הנקמה על הרג עיאש.
אחרי לכידתו של סלאמה בחברון והרג א-שריף, שנמצא ירוי במכוניתו בעודה עולה באש, נטל לידיו עאדל עוודאללה את הפיקוד על הזרוע הצבאית. אחיו, שהיה גם הוא בכיר בחמאס, נתפס על ידי אנשיו של ג'יבריל רג'וב, וישב בכלא ביריחו. באוגוסט 1998 נמלט מכלאו ביריחו, ופגש את אחיו בכפר ליד חברון, שם נהרגו על ידי כוח של הימ"מ באוקטובר 1998, בראשותו של מפקד היחידה דוד בן-שימול, בעקבות מידע מודיעיני של השב"כ.
חמאס הודיע אז וגם לאחר מכן, בעיקר אחרי מבצע חומת מגן, שהוא רואה ברג'וב את האחראי למותם של האחים עוודאללה, שכן להערכתו בריחת עמאד מהכלא הייתה מבוימת, ובעצם איפשרו לו לברוח מתוך ידיעה שייפגש עם אחיו, שהיה המטרה העיקרית בעיני רג'וב ובעיני ישראל.

במקום שבו נהרגו האחים עוודאללה נמצא ארכיון ובו מידע רב על פעילות החמאס בגדה, דבר שעזר לאתר ולתקוף פעילים רבים של החמאס בגדה..

את מקומם כמפקד הזרוע הצבאית של חמאס בגדה תפס מחמוד אבו הנוד, שכעבור זמן נהרג על ידי צה"ל בסיכול ממוקד.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.alqassam.ps/english/index.php?action=showmartys&mid=51 האחים עוודאללה] באתר החמאס

==הערות שוליים==

קטגוריה:פעילי חמאס שנהרגו בידי ישראל
קטגוריה:אחאים
מרים אביגל

מרים ("מיקי") אביגל (25 באוקטובר 1936 - 21 באוקטובר 2016) הייתה זמרת ישראלית שהתאפיינה בקולה החם והצלול. הייתה בשיא הצלחתה בשנות ה-50 ותחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 בזכות שני להיטים: "בדרך לתבור" ו"בת הדייג", וכמבצעת הראשונה של השיר "ערב של שושנים".

==ביוגרפיה==
נולדה בתל אביב בשם מרים לאון, השלישית מארבעת ילדיהם של משה וקרולינה לאון, אשר עלו מסלוניקי שביוון, וגדלה בשכונת פלורנטין. כשהייתה בכיתה ב', ובשל המצב הכלכלי הקשה, הועברה לפנימיית "בית הילד" בתל אביב.
כשסיימה את הלימודים בבית הספר העממי, נשלחה לפנימייה בבית הספר לגננות ולטכנאות נוף בפתח תקווה. בתקופה זו הגיע לפנימייה המורה למוזיקה עמנואל זמיר, שקיים מבחני קבלה ללהקה שביקש להקים בפנימייה וגילה את כישרונה של לאון. היא הצטרפה ללהקה ביחד עם ארבע תלמידות נוספות. הלהקה, שנקראה "בני תימן", הופיעה פעמים רבות ברחבי הארץ, בעיקר במעברות. במקביל, הופיעה גם בהרכב קטן שהקים זמיר בשם "נעורים".

באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 הציע זמיר ללאון לשיר דואט עם אחד הזמרים המצליחים באותה תקופה, שמשון בר-נוי, ובשנת 1955 הקליטה עמו שני שירים: "הבו לנו יין", ו"מים מים".
כעבור זמן קצר הציג זמיר את אביגל לחברי "חבורת האש" – קבוצת לוחמים מימיה הראשונים של המדינה, שקיימה מפגשים חברתיים בסגנון הישן – שירה לאור המדורה (בין מנהיגיה היה סולימאן הגדול, אביו של יזהר כהן).

באחד מאירועים אלה פגשה לאון, שהייתה אז בת 19, את מי שיהיה לימים בעלה, בנימין ("בנג'ו") אביגל. השניים נישאו בשנת 1957. שנה לאחר מכן נולדה בתם הבכורה, עלומית. לרגל הולדתה כתבו ההורים שיר מיוחד: "בת הדייג" (את הלחן כתבה אביגל למילים של בעלה), שנכלל בתקליט שיצא בשנת 1959, ואשר כלל שיר נוסף, שזכה להצלחה רבה – "בדרך לתבור" (את מילות השיר כתב בנימין והוא הולחן על ידי ידיד המשפחה שלמה וייספיש).
בעקבות שני השירים הללו, שהושמעו רבות ברדיו, הפכה אביגל לזמרת מבוקשת, וחברת הד ארצי הזמינה אותה להקליט שירי ילדים ושירי חגים.

לאחר שנות ה-60 של המאה ה-20 הפכה הזמרה לעיסוק משני אצל אביגל. היא החלה לעבוד בעבודה פקידותית, אך לא משכה ידה גם מהזמרה בהופעות במסגרות "חבורת האש", "מועדון זמיר", מועדון הזמר של שלמה שביט, וכן הופיעה מדי פעם כסולנית במסגרת חבורות זמר. לבני הזוג אביגל נולדו שלושה ילדים משותפים ובשנת 1974 התגרשו.

אף על פי שאביגל הפסיקה להקליט ולא הייתה באור הזרקורים, להיטיה הושמעו ברדיו לעיתים קרובות, ואף זכו לחידוש (למשל על ידי ירדנה ארזי שחידשה את "בת הדייג"). דורון נשר הפך את השיר לנעימת הנושא של התוכנית "ציפורי לילה" בגלי צה"ל. אביגל חייתה בזוגיות עם ברוך הראל.
בשנת 2007 הפיקה חברת “הד ארצי” אלבום אוסף כפול, שכלל 67 משיריה, שלמעלה ממחציתם שירי ילדים וחגים.

מרים אביגל נפטרה באוקטובר 2016, ונטמנה בבית העלמין של גדרה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://orrdata.com/stereo-ve-mono/discography?artist=מרים%20אביגל מרים אביגל], דיסקוגרפיה באתר סטריאו ומונו
* 
* 

קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בגדרה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2016
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
אוסמוזה

מעבר מים באוסמוזה דרך קרום חדיר למחצה. מהמצב ההתחלתי (איור ימני) של תמיסות לא שוות בריכוזן עד למצב הסופי (איור שמאלי) לאחר מעבר מים דרך הקרום עד להשוואת הריכוזים משני צידי הקרום
אוֹסְמוֹזָה היא מעבר של ממס (solvent) דרך ממברנה חדירה למחצה במעלה מפל ריכוזים, דהיינו, מתמיסה דלילה יותר (שבה ריכוז המומסים הכולל נמוך יותר), לתמיסה מרוכזת יותר (שבה ריכוז המומסים הכולל גבוה יותר), עד ליצירת איזון בין ריכוזי המומסים הכוללים משני צידי הקרום. אוסמוזה היא סוג של פעפוע (דיפוזיה), במהלכו רק הממס יכול לעבור דרך הקרום המפריד בין התמיסות. כשחלקיקי המומסים מסוגלים אף הם לעבור דרך הקרום, או אז מתרחשת האוסמוזה בו-זמנית עם פעפוע של המומסים, כשכל אחד מהם עובר דרך הקרום לפי מפל הריכוזים שלו.
חומרים שנמצאים בתמיסה אך אינם מומסים בה, כמו ליפידים ורב-סוכרים, אינם נחשבים בריכוז הכולל של המומסים ולכן אינם גורמים לאוסמוזה ואינם משפיעים על עוצמתה ומהירותה.

== טוניות ==
תמיסה בה ריכוז המומסים בסביבה נמוך יותר לעומת התא מכונה תמיסה היפוטונית, ותמיסה בה ריכוז המומסים גבוה יותר לעומת התא מכונה תמיסה היפרטונית. הבדל הריכוז בין שתי התמיסות הוא טוניות. ככל שהטוניות גבוהה יותר, כך ישנה זרימה מואצת יותר של הממס מהתמיסה ההיפוטונית להיפרטונית, מכיוון שצריכות לעבור יותר מולקולות ממס דרך הקרום, יחסית לנפח הכללי, על מנת להגיע לאיזון. כאשר ריכוז המומסים שווה בשני הצדדים התמיסה נקראת תמיסה איזוטונית.

== לחץ אוסמוטי ==
כאשר מעבר הממס משנה את הלחץ ההידרוסטטי (לחץ הנוזל) בהן נמצאות התמיסות, לחץ זה משפיע על המעבר ובנקודה מסוימת, הנמצאת לפני איזון הריכוזים משני צידי הקרום, משתווה לטוניות וכך גורם להפסקת מעבר הממס. בעת הפסקת זרימת הממס, הלחץ ההידרוסטטי שווה ערך לטוניות בין שתי התמיסות, ולכן, כאשר הטוניות גבוהה יותר, הלחץ ההידרוסטטי הדרוש על מנת להתנגד לה גדול יותר, ולהפך. לחץ זה הוא הלחץ הדרוש על מנת להפסיק את האוסמוזה והוא נקרא הלחץ האוסמוטי.

== חשיבות ==
לאוסמוזה חשיבות עליונה בעולם החי: בזכותה מתפזרים המים ברחבי גופם של יצורים חיים. מאזן הנוזלים בתאים נשמר גם הוא על ידי אוסמוזה. בתאי צמחים, לעיתים, מופסקת האוסמוזה כתוצאה מהלחץ שמפעיל דופן התא על הנוזל התוך-תאי - הלחץ האוסמוטי - שנקרא במקרה זה לחץ טורגור.

== זיקוק מים בשיטת אוסמוזה הפוכה ==

קיים גם תהליך של זיקוק מים בשיטת אוסמוזה הפוכה. לשם קיום תהליך זה דרושים שני תאים: תא א' ותא ב'. נוסף על שני אלו דרוש קרום בררני, החדיר רק למים. את תא א' ממלאים במים שבהם ריכוז מלחים גבוה, ואת תא ב' ממלאים במים ללא מומסים (ריכוז המלחים אפסי). ביניהם ממקמים את הקרום החדיר רק למים. מפעילים לחץ גבוה על תא א' (ריכוז המלחים הגבוה), ובערכים הגבוהים מהלחץ האוסמוטי של התמיסה שבתא א', המים יעברו ללא מלחים לתא ב'.

== ראו גם ==
* פעפוע
* לחץ טורגור
* לחץ אוסמוטי

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:כימיה פיזיקלית
קטגוריה:פיזיולוגיה
איי לנגרהנס

אִיֵּי לַנְגֶרְהַנְס הם קבוצות תאים הפזורות בלבלב. אלו כמיליון צברים של תאים אנדוקריניים בלבלב אשר מפרישים הורמונים המפקחים על חילוף החומרים של פחמימות בגוף. הם התגלו בשנת 1869 על ידי הביולוג הגרמני פאול לנגרהנס.

== מבנה ==
כמיליון "איים" מפוזרים בתוך לבלב של אדם בריא, בקוטר של כ-0.1 מילימטר כל אחד. כל אי עטוף בקופסת רקמת חיבור שארוגה בתוך שאר הלבלב.משקלם הכולל כשני גרם.
== היסטולוגיה ==
תאי אלפא מהווים בין 15 ל-20% מהתאים באיי לנגרהנס מפרישים גלוקגון, תאי בטא (65-80% מהתאים) מפרישים אינסולין ותאי דלתא (3-10% מהתאים) מפרישים סומטוסטטין השולט במנגנון פראקריני בדרך של עיכוב על שני הראשונים. באיי לנגרהנס קיימים נימים לרוב.

דלקת בתאים אלו נקראת אינסוליטיס.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היסטולוגיה
קטגוריה:לבלב
מנגנון פאראקריני

מנגנון פאראקריני או תקשורת פאראקרינית הוא סוג של הפרשת חומרים בגופם של יצורים רב-תאיים, כאשר התא המפריש נמצא בסמיכות לתא שמקבל את האיתות. בדרך-כלל מדובר בהפרשה של מולקולות איתות שונות, כגון הורמונים וציטוקינים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הורמונים
אלל

אָלֵל (allele) הוא אחד מתוך כמה צורות מולקולריות אפשריות של אותו גן המצוי באותו לוקוס (במיקום קבוע) בכרומוזומים הומולוגיים. 

כל אלל הוא בעל רצף נוקליאוטידים ייחודי ועשוי להיות אחראי לביטוי שונה של אותה תכונה תורשתית. אם שני אללים בתא דיפלואידי (diploid) דומים, אזי הגן הומוזיגוט (homozygous) ואם האללים שונים, הגן הטרוזיגוט (heterozygous). ביטוי התכונה תלוי ביחסי דומיננטיות בין אללים של גן מסוים.

==סוגי אללים==
על פי כללי התורשה המנדלית, בדרך כלל אלל אחד דומיננטי יחסית לאלל אחר שאינו בא לידי ביטוי בגלל הדומיננטיות של הראשון. האללים הם לפיכך משני סוגים:
* אלל דומיננטי או שלטני (dominant allele): אלל השולט על ביטוי תכונות מסוימות, מהסיבה שאינו מאפשר לאלל אחר המצוי בכרומוזום ההומולוגי לבוא לידי ביטוי. האלל מסומן כ A. (האות A היא רק דוגמה זה יכול להיות כל אות באלף בית הלטיני).

* אלל רצסיבי או נסגני (recessive allele): אלל שאינו בא לידי ביטוי, אלא במצב הומוזיגוטי, בגלל הדומיננטיות של האלל הדומיננטי. האלל מסומן כ a

אלל דומיננטי שיתופי (codominant allele): שני אללים שנמצאים במעמד שווה זה לזה, וכאשר מישהו יורש את שני האללים נוצר פנוטיפ שלישי, שנוצר בגלל שהגוף מייצר את שני החלבונים שהאללים מקודדים. האללים מסומנים כA¹,A².

==מוטציות באללים==
אללים שונים וחדשים נוצרים גם בעקבות מוטציות. תא הפלואידי פשוט, שיש לו רק מערכת חד-כרומוזומלית, נושא רק אלל אחד של כל גן.

== אטימולוגיה ==
המילה "אָלֵל" היא צורה מקוצרת של אָלֵלוֹמוֹרְף (allelomorph, "צורה אחרת", מילה שהומצאה על ידי הגנטיקאים הבריטים ויליאם בייטסון ואדית רבקה סונדרס). מילה זו שימשה בימים הראשונים של הגנטיקה לתיאור צורות שונות של הגן כדי להבחין בין גנוטיפים שונים. המילה נגזרה מהתחילית היוונית ἀλληλο-, אָלֵלוֹ-, שמשמעותה משותף, הדדי או זה את זה. התחילית משויכת לפועל היווני ἄλλος, אַלוֹס (קרוב למילה הלטינית alius, אַלִיוּס), שמשמעותה אחר.

== דומיננטיות של אללים בהפרעות גנטיות ==
מספר הפרעות גנטיות נגרמות כאשר אדם יורש שני אללים רצסיביים עבור תכונה שמקודדת על ידי גן אחד. דוגמאות להפרעות גנטיות רצסיביות: לבקנות, סיסטיק פיברוזיס, גלקטוזמיה, פנילקטונוריה (PKU) ומחלת טיי זקס.

ישנן הפרעות אחרות שהן עקב אללים רצסיביים, אך מכיוון שהמוקד הגנטי ממוקם על כרומוזום X, ולזכרים יש רק עותק אחד, הן שכיחות יותר אצל זכרים מאשר אצל נקבות. דוגמאות: עיוורון צבעים אדום-ירוק ותסמונת X שביר.

הפרעות אחרות, כגון מחלת הנטינגטון, מתרחשות כאשר אדם יורש אלל דומיננטי אחד.

== ראו גם ==

* יחסי דומיננטיות
* תאחיזה

==קישורים חיצוניים==

* 
*

קטגוריה:גנטיקה
קטגוריה:גנאלוגיה גנטית
אלרגן

אלרגן (באנגלית: Allergen) הוא כל חומר (אנטיגן) שעלול לגרום לתגובה אלרגית אצל האדם או אצל בעלי חיים על ידי עירור-יתר של מערכת החיסון. האלרגן חודר לגוף לרוב דרך מערכת הנשימה או דרך המזון.
[[פירות ים, אחד מגורמי האלרגיה]]

האלרגן עשוי להיות אבקת פרחים, מזון, משקה, תוספי מזון ותרופות. לא קיימת רשימה מוגדרת של החומרים האלרגנים שכן כמעט כל חומר עשוי להיות אלרגן והרגישויות הן שונות באנשים שונים. אלרגיות למזון נפוצות פחות מרגישות למזון, אך חלק מסוגי המזון, כגון בוטנים, אגוזים ופירות ים שונים ידועים כאלרגנים אצל אנשים רבים. קיסוס רעיל (Poison Ivy) וצמחים נוספים, גורמים לתגובה אלרגנית לכל אחד אחרי מגע חוזרני. זמן התגובה החיסונית של הגוף לאלרגנים אלה משתנה בין אדם לאדם.

אלרגנים נפוצים נוספים הם העוקץ של הדבורה, פניצילין ולטקס. 

תגובה אלרגית חזקה במיוחד, המסוגלת להרוג תוך דקות ספורות היא האנפילקסיס (anaphylaxis). 

מכלול החומרים אליהם אדם אלרגי יכול להשתנות במהלך חייו. מריפוי אלרגיה ועד פיתוח אחת חדשה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אימונולוגיה
קטגוריה:אלרגיה
אמבה

אָמֶבָּה (שם מדעי: Amoeba; בעברית: חִלּוּפִית) היא סוג של יצור זעיר שגופו בנוי מתא אחד בלבד. הוא משויך לקבוצת הפרוטיסטים, אף שבעבר התייחסו אליו כאל בעל חיים. האמבה נמנית עם על-מערכת החד-תאיים, ולמרות ממדיה הקטנים נחשבת לאחד היצורים הגדולים שבמערכת זו.

==גודל ומבנה==
קוטרו של תא כעשירית המילימטר, כלומר כקצה סיכה, והאמבה מבצעת בו רבות מן הפעולות הנעשות בגופם של בעלי החיים ולכן מהווה מודל טוב למחקרים רבים. גופה של האמבה עשוי ציטופלזמה - חומר רך ונוזלי שגרעין עגול נמצא בתוכו. בפרוטופלזמה אפשר להבחין בשתי שכבות, חיצונית אקטופלזמה ופנימית אנדופלזמה. האקטופלזמה שקופה, חד גונית וסמיכה מן האנדופלזמה. האנדופלזמה מכילה גופיפים, אברונים וגושי מזון. מבנה זה מאפשר לה לשנות את צורתה בכל זמן, ואף את הרבייה באמצעות התחלקות. הגרעין נמצא במרכז התא, ואחראי לפעילותה ולרבייתה של האמבה. איברים נוספים הם בועיות מתכווצות זמניות שתפקידן הוא הפרשה ורבייה.

==תזונה==
האמבה ניזונה באמצעות פגוציטוזה, שהיא "בליעת" חומרים על ידי קיפול פנימה של קרום התא. האמבה בולעת יצורים חד-תאיים אחרים קטנים ממנה. המזון נכנס אל האמבה בתוך בועית מזון, עובר פירוק בעזרת אנזימים ובסופו של התהליך מוצאת הפסולת אל מחוץ לתא באקסוציטוזה.

==רבייה==
הרבייה באמבה היא רבייה אל מינית, כלומר אינה מצריכה בן זוג, התא משכפל את הגרעין ומתחלק לשני תאים נפרדים שבכל אחד גרעין.

==תנועה==
לאמבה יכולת תנועה המתאפשרת בעזרת שימוש ב"רגלונים" (Pseudopod), הנוצרים על ידי שינויים ציטופלסמטיים (ציטופלזמה) המתרחשים על ידי הבדל לחצים אוסמוטיים - תנועה של מים מאזור ריכוז נמוך לגבוה, הם נשלחים קדימה ומושכים אחריהם את שאר הגוף. תנועה זו איטית למדי (עד שלושה מיקרון בשנייה) אך עם זאת היא מספיקה כדי ללכוד את הטרף. הרגלונים משמשים בנוסף לתפיסת הטרף לפני הכנסתו אל תוך התא.

==תפוצה==
ישנם כ-7,000 מינים של אמבות. האמבה חיה במים מתוקים ומלוחים, כמעט בכל חלקי העולם. יש מיני אמבות המצויות באדמה לחה או חיות כטפילים בגופם של בעלי חיים אחרים, על פי רוב במעיים. רוב האמבות אינן מזיקות לפונדקאים שלהן, אבל יש מינים כגון אנטאמבה היסטוליטיקה הגורמים למחלות, כמו מחלת הדיזנטריה למשל.

אמבה במעי האישה נפוצה מאוד בזמן ההיריון . האבחנה נעשית בדרך כלל על ידי בדיקת צואה - מיקרוסקופיה ותרבית צואה, או בדיקת דם לנוגדנים. בזמן ההיריון יכולה המחלה להתבטא כמחלת מעיים.

לטפיל בהריון יש שתי צורות חיים - הציסטה (גוש או כיס לא תקין מלא בנוזל או בחומר מוצק למחצה, שעשוי להופיע בכל איבר או רקמה) והטרפוזואיט שהיא הצורה הגורמת למחלה. הטפיל מועבר בדרך כלל במים או במזון מזוהמים, או בהעברה בקליט-אורלית.

==ראו גם==
*Naegleria fowleri

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פרוטיסטים שתוארו ב-1822
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'אן בפטיסט בורי דה סנט-וינסנט
קטגוריה:פרוטיסטה
אמיד

נוסחת מבנה כללית של אמיד. R מציין כל קבוצה שהיא

אמידים (Amides) או קשרים אמידים הם קבוצה פונקציונלית בתרכובות אורגניות.

האמידים מכילים קבוצת קרבוניל (C=O, אטום פחמן הקשור בקשר כפול לאטום חמצן) הקשורה לאטום חנקן או לקבוצת אמין (NH). ניתן לתאר את קבוצת האמיד כך: CONH.

האמידים הם נגזרות של אמינים.

כמו כן, האמיד הוא נגזרת של חומצה קרבוקסילית. האמיד הוא הנגזרת היציבה ביותר של חומצה קרבוקסילית. יציבות זו נובעת מתוך אינטראקציה של זוג האלקטרונים הלא קושר של אטום החנקן (N) עם קבוצת הקרבוניל (CO). אינטראקציה זו מקטינה את האלקטרופיליות של קבוצת הקרבוניל ובכך משפרת את היציבות. שלה. 
כמו כן, אינטראקציה זו מקנה לקשר האמידי גאומטריה מישורית.

בשל יציבותם, קשרים אמידים נפוצים בטבע, בעיקר בחלבונים, בהם הם מהווים את הקשר בין חומצות האמינו בחלבון ומכונים קשר פפטידי. כמו כן, כאשר חומצת אמינו נסגרת לטבעת, מתקבל אמיד טבעתי (ציקלי) המכונה לקטם.

;הכנת אמידים
* ניתן לסנתז אמיד מ2 אקוויוולנטים של אמין עם אנהידריד (נגזרת של ח. קרבוקסילית, במקום קבוצת OH ישנה קבוצת ROO) 
* ניתן לסנתז אמיד מ2 אקוויוולנטים של אמין עם אציל הליד (נגזרת של ח. קרבוקסילית, במקום קבוצת OH ישנה קבוצת ROX, כאשר X הלוגן)
* ניתן לסנתז אמיד על ידי הידרוליזה של ניטריל (קבוצה של קשר משולש בין פחמן לחנקן).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות פונקציונליות
אידיאליזם

אידיאליזם הוא שם כולל לזרמים בפילוסופיה הסבורים כי מציאות היא בראש ובראשונה אידאה, כלומר משהו מופשט ולא פיזי, ורק בעקבות האידאה (אם בכלל) אפשר לדבר גם על עצמים פיזיים כדברים הקיימים במציאות. האידיאליזם מנוגד לתפיסה המניחה כי העצמים הפיזיים הם המציאות, ואילו המחשבה המופשטת איננה אלא צעד חיצוני, מאוחר למצוי הפיזי, המתבונן עליו מבחוץ, באופן רפלקטיבי ומנותק ממנו עצמו. בניגוד לכך, על פי התפיסה האידיאליסטית, למחשבה, או ליתר דיוק לתבונה, תפקיד מרכזי בעיצוב המציאות עצמה – המחשבה והיקום מקיימים או יוצרים זה את זה. גישה זו מנוגדת למטריאליזם ושונה מהדואליזם.

לדוגמה, עמנואל קאנט טען כי התבונה היא שמאלצת אותנו לקלוט את המציאות כבעלת תכונות של זמן ומקום וקשרים של סיבתיות, ואילו הגל טען כי להיסטוריה האנושית יש כיוון רציונלי כלשהו, בדיוק כמו למחקרים מדעיים. חשובה ההבחנה בין אידיאליזם סובייקטיבי, המייחס את המציאות לסובייקט אנושי, מישהו החושב מחשבה וזו יוצרת אצלו מציאות, לבין אידיאליזם אובייקטיבי, כמו זה של הגל למשל, המנתק את האידאה מסובייקט אנושי ספציפי כלשהו החושב את המחשבה, ומאמין בקיומה העצמאי, האובייקטיבי, של המחשבה כשלעצמה.

חשיבה אידיאליסטית יכולה לכלול גם אמונה שדברים מופשטים או חומריים כוללים גם תכונות שאינן תלויות במציאות החומרית. חלק מהפילוסופים ייחסו למספרים תכונה כזאת; אפלטון גרס כי לכל החפצים יש תכונות כאלה וכינה "אידאות". שיטה זו נקראת גם אידיאליזם אפלטוני.

את הזרם הזה אפשר לחלק לשתי תקופות: האידיאליזם הטרום קאנטיאני שמייצגו העיקרי הוא ג'ורג' ברקלי והאידיאליזם הגרמני המאוחר יותר, שמייצגיו הבולטים הם הגל, פיכטה ושלינג.

==ראו גם==

*קווליה
*ודאנטה
*מטריאליזם

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:זרמים בפילוסופיה
אוסמיום ארבע-חמצני

אוסמיום ארבע-חמצני (נקרא גם: אוסמיום טטרוקסיד; באנגלית: Osmium tetroxide או osmium(VIII) oxide) היא תחמוצת של היסוד אוסמיום שנוסחתה: OsO<sub>4</sub>. משמשת לפיקסציה ול"צביעה" בצילומים במיקרוסקופ אלקטרונים.

אוסמיום טטרוקסיד נוזלי בטמפרטורת החדר, והוא נוצר כאשר אוסמיום חשוף לאוויר. האוסמיום טטרוקסיד יכול לגרום לבצקת ריאות קטלנית או לעיוורון אם לא מקפידים על כללי זהירות.

לאור רעילותו הגבוהה הופסק השימוש באוסמיום טטרוקסיד לבדיקת טביעות אצבעות.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תחמוצות
הגוש המזרחי

מדינות הגוש המזרחי צבועות באדום
בזמן המלחמה הקרה המונח – הגוש המזרחי (או הגוש הסובייטי) תיאר את ברית המועצות ואת בעלות בריתה במרכז אירופה (גרמניה המזרחית, פולין, צ'כוסלובקיה והונגריה) ובמזרח אירופה (בולגריה, רומניה ועד שנות השישים של המאה ה-20 גם אלבניה). מדינות הגוש היו גם חברות בארגון הכלכלי קומקון.

הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה לא הייתה חלק מהגוש המזרחי או מברית ורשה, אף על פי שהיא מדינה קומוניסטית, מנהיגה, יוסיפ ברוז טיטו, עלה לשלטון בזכות פועלו כפרטיזן במהלך מלחמת העולם השנייה. בניגוד לשאר המדינות הקומוניסטיות, טיטו, לא מונה על ידי ברית המועצות ולא הביע כל נאמנות אליה. יוגוסלביה הצטרפה מאוחר יותר לברית המדינות הבלתי-מזדהות.

בדומה ליוגוסלביה, הממשלה הסטליניסטית באלבניה גם עלתה לשלטון בעצמה ולא כמינוי של הצבא האדום. אלבניה התרחקה מברית המועצות לאחר הפיצול הסיני-סובייטי, והביעה תמיכה בסין ולא בברית המועצות.

המדינות בגוש המזרחי נהגו להענות לתכתיבי ברית המועצות (עקב עוצמתה הצבאית) שהשתלטה עליהן לאורך מספר שנים, פוליטית, כלכלית, צבאית ותרבותית, במה שכונה לימים שיטת הסלאמי. בשנת 1953 פרצה במזרח גרמניה התקוממות של עובדים שדרשו רפורמות כלכליות. ההתקוממות דוכאה על ידי משטרת מזרח גרמניה והצבא האדום ובעקבותיה הצטרפה מזרח גרמניה ב-1954 לברית ורשה. בשנת 1956 פלש הצבא האדום להונגריה לאחר שהממשלה הפרו סובייטית הוחלפה בממשלה דמוקרטית יותר. כשמנהיגיה הקומוניסטים של פולין ניסו לבחור מנהיג חדש למפלגתם, הם קיבלו אולטימטום מהצבא האדום, שדרש לבטל את הבחירה. גם צ'כוסלובקיה זכתה לראות את הטנקים הסובייטים נכנסים לבירתה בשנת 1968 לאחר שהחלו תהליכי דמוקרטיזציה במדינה.

בשנות ה-70 ותחילת שנות ה-80 הביעו מדינות הגוש המזרחי תמיכה מלאה בעמדות הפלסטינים במאבקם נגד ישראל.

בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה נודעה המערכת העולמית כמערכת דו גושית. בסוף שנות ה-80, אחרי נפילת חומת ברלין, בנובמבר 1989 והתפוררות ברית המועצות, הגוש המזרחי קרס וזה גרם לסיומה של המלחמה הקרה.

== ראו גם ==
* הגוש המערבי

==לקריאה נוספת==
* אן אפלבאום, מסך הברזל – ריסוק מזרח אירופה, הוצאת עם עובד, 2014.

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:אירופה: פוליטיקה
קטגוריה:מושגים ומונחים במלחמה הקרה
C-4

השמדת תחמושת באמצעות לבנות חבלה המכילות C-4 
C-4 הוא חומר נפץ תקני חזק, המשמש בעיקר ליישומים צבאיים ובהנדסה אזרחית להריסת מבנים.

למעשה, C-4 הוא תערובת של חומר נפץ – RDX עם מאגדים פלסטיים עמידים במיוחד.

C-4 הוא חומר נפץ פלסטי, והרכבו הכימי המלא נקרא ציקלוטרימיטלין-טרינוטרימין. כיוון ש-C-4 הוא חומר פלסטי, הוא חסין ולא מגיב למים. C-4 אינו מגיב לחבלות או לרעידות, בניגוד לניטרוגליצרין, ולכן אינו דורש טיפול זהיר כמו חומרי נפץ אחרים.

== ראו גם ==
* דינמיט

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חומרי נפץ
מסב כדורי

חתך של מסב כדורי
1. טבעת חיצונית; 2. כדור; 3. כלוב; 4. מסילה; 5. טבעת פנימית
פעולת מסב כדורי
מֵסַב כדורי (מכונה גם "קוּגֶלָגֶר") הוא מסב הגלגול הנפוץ ביותר, הנושא את העומס על גבי כדוריות פלדה קשה. תפקידו להקטין את החיכוך והשחיקה בין ציר מסתובב לבין חלק המכונה הנושא את הציר. מסב כדורי מתאים למגוון רחב של שימושים וקל לייצרו בדיוק רב.

המסב בנוי משתי טבעות פלדה קשה בעלות מסילה פנימית חצי עגולה. בין שתי הטבעות מפרידים כדורי פלדה מוקשית, הנעים בתוך המסילות. כלוב (cage) העשוי משני חלקים שומר על הכדורים במרחקים שווים זה מזה בתוך המסילות. על פי רוב הטבעת הפנימית מושחלת בכוח או בחום על הציר ונעה יחד איתו, בעוד הטבעת החיצונית מוכנסת בכוח לתוך בית המסב ואינה מסתובבת כלל, אך קיים גם מצב הפוך.

יכולת העמיסה של מְסַבִּים כדוריים קטנה משל מסבים גליליים, משום שהמגע שלהם נקודתי, אך לעומת זאת הם מסוגלים לפעול במהירויות גבוהות יותר, מאחר שהחיכוך בהם קטן יותר. מסבים כדוריים יכולים גם לשאת עומס צירי בנוסף לעומס האנכי.

מסבים כדוריים נמצאים במכונות ובמנועים מכל הסוגים, בגלגלים של גלגשת ושל מכוניות, בדלתות הזזה כבדות, בגלגלי אופניים, בצעצוע הספינר ועוד. 

כדי להשתמש במסבים למהירויות גבוהות מאוד (24,000 סל"ד ויותר) משתמשים בכלוב (cage) שעשוי מחומר ספוגי שבו מוספג השמן שמשמש לשימון המסב ומשתחרר בקצב איטי עקב חימום השמן בזמן הסיבוב, מכיוון ששמן במצב חופשי על הכדוריות ייזרק בגלל הכוח הצנטריפוגלי שמתפתח בזמן סיבוב במהירויות גבוהות.

שמו של ממציא המסב הכדורי (ball bearing) הוא פיליפ ווהן (Vaughan). הוא פיתח את המסב עבור צירי כרכרות, ורשם את הפטנט הראשון על מסבים כדוריים בשנת 1794<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הנדסת מכונות
הגוש המערבי

המצב הפוליטי ב[[אירופה בזמן המלחמה הקרה]]
הגוש המערבי, המכונה גם הגוש הקפיטליסטי, היה קואליציה של מדינות שהיו בעלות ברית עם ארצות הברית והזדהו עם האידאולוגיה שלה, רוב החברות בגוש היו חברות בנאט"ו או התנגדו לברית המועצות, נגד הגוש המערבי הוקמה ברית ורשה. הממשלות והעיתונות של הגוש המערבי נטו לכנות את עצמן כ"עולם החופשי" או "העולם המערבי", ואילו הגוש המזרחי נקרא לעיתים קרובות "העולם הקומוניסטי" או העולם השני".

== חברי הגוש המערבי ==
=== נאט"ו ===
* בלגיה
* קנדה
* דנמרק
* צרפת
* גרמניה (חברה בנאט"ו החל מ-1990)
** גרמניה המערבית (חברה בנאט"ו בין השנים 1955–1990)
* יוון (חברה בנאט"ו החל מ-1952)
* איסלנד
* איטליה
* לוקסמבורג
* הולנד
* נורווגיה
* פורטוגל
* ספרד (חברה בנאט"ו החל מ-1982)
* טורקיה (חברה בנאט"ו החל מ-1952)
* הממלכה המאוחדת
* ארצות הברית

==== מדינות שהפכו לחברות בנאט"ו לאחר תום המלחמה הקרה ====
* צ'כיה (חברה בנאט"ו החל מ-1999)
* הונגריה (חברה בנאט"ו החל מ-1999)
* פולין (חברה בנאט"ו החל מ-1999)
* בולגריה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
* אסטוניה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
* לטביה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
* ליטא (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
* רומניה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
* סלובקיה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
* סלובניה (חברה בנאט"ו החל מ-2004)
* אלבניה (חברה בנאט"ו החל מ-2009)
* קרואטיה (חברה בנאט"ו החל מ-2009)
* מונטנגרו (חברה בנאט"ו החל מ-2017)
* מקדוניה הצפונית (חברה בנאט"ו החל מ-2020)
* פינלנד (חברה בנאט"ו ב-2023)

==== מדינות ושותפים אחרים הקשורים לנאט"ו ====
* אפגניסטן (בעבר)
* אוסטריה
* קפריסין
* גאורגיה
* אירלנד
* ישראל
* קוסובו
* מלטה
* מולדובה
* שוודיה
* אוקראינה

=== ANZUS ===
* אוסטרליה
* ניו זילנד
* ארצות הברית

=== הסכם ההתאגדות החופשית ===
* איי מרשל
* מיקרונזיה
* פלאו

=== ברית בגדאד ===
* איראן
* עיראק
* פקיסטן
* טורקיה
* הממלכה המאוחדת

=== אמנת ריו ===
* ארגנטינה
* איי בהאמה (חברה באמנה החל מ-1982)
* בוליביה (חברה באמנה עד 2012)
* ברזיל
* צ'ילה
* קולומביה
* קוסטה ריקה
* קובה
* הרפובליקה הדומיניקנית
* אקוודור (חברה באמנה עד 2012)
* אל סלוודור
* גואטמלה
* האיטי
* הונדורס
* מקסיקו (חברה באמנה עד 2004)
* ניקרגואה (חברה באמנה עד 1979)
* פנמה
* פרגוואי
* פרו
* טרינידד וטובגו (חברה באמנה החל מ-1967)
* ארצות הברית
* אורוגוואי
* ונצואלה

=== SEATO ===
מפה של חברי SEATO בשנת 1959, מוצגת בכחול
* אוסטרליה
* צרפת (חברה בSEATO עד 1965)
* ממלכת לאוס (חברה בSEATO עד 1975)
* ניו זילנד
* פקיסטן (חברה בSEATO עד 1972)
* הפיליפינים
* דרום וייטנאם (חברה בSEATO עד 1975)
* תאילנד
* הממלכה המאוחדת
* ארצות הברית

=== דרום מערב אסיה/אזור צפון אפריקה ===
* בחריין
* מצרים
* איראן
* עיראק
* ישראל
* ירדן
* כווית
* לבנון
* לוב
* מרוקו
* עומאן
* קטאר
* ערב הסעודית
* סומליה
* סודאן
* תוניסיה
* טורקיה
* איחוד האמירויות הערביות
* תימן
** צפון תימן

=== מדינות מזרח אסיה ===
* טאיוואן
* הונג קונג הבריטית
* מקאו הפורטוגזית 
* יפן
* קוריאה הדרומית

== ראו גם ==
* בני ברית
* כוחות הציר
* הגוש המזרחי
* עולם ראשון
* העולם השני
* עולם השלישי
* מבצע קונדור
* העולם המערבי

קטגוריה:מושגים ומונחים במלחמה הקרה
קטגוריה:אירופה: פוליטיקה
פריקינג

פְריקינג (אנגלית: Phreaking) הוא ביטוי סלנג שמתאר פריצה למערכות טלפוניה ושימוש לא חוקי בהן. מומחי הפריקינג משתמשים בצלילים בתדירויות מסוימות שמשמשים לאיתות (Signaling) פנימי במערכות טלפוניה אנלוגיות. מומחי הפריקינג מכונים פְריקֶרים.

==הפריקרים הראשונים בארצות הברית==

הפריצות החלו בארצות הברית בתחילת שנות ה-70, כאשר אחד הפורצים הראשונים היה ג'ו ה"שורק". ג'ו, עיוור מלידה, היה מסוגל לשרוק בטון מושלם בתדירות 2600 הרץ. טון זה אפשר למי שהיה שורק אותו לבצע שיחות חינם בטלפון, כלומר לא חוקיות.

פריקרים אחרים בנו קופסאות שזכו לכינוי "קופסאות כחולות" שהיו יכולות ליצור באופן מלאכותי טון של 2600 הרץ. לפי שמועות היו פריקרים מרחבי אמריקה מתקשרים לג'ו ה"שורק", כדי שיכוון את הקופסאות הכחולות שלהם. בין בוני הקופסאות הללו היה סטיב ווזניאק, אחד המייסדים של חברת אפל.

פריקר מפורסם אחר היה סטיוארט נלסון, סטודנט ב-MIT. נלסון למד לתכנת את מחשבי MIT כך שיתנו לו גישה לרשת הטלפון. לטענתו, נבע העניין שלו בפריקינג מכך שהיה מעוניין לגלות כיצד המערכת פועלת, ולא מתוך רצון לפגוע בה ולהרוס אותה.

אחד הפריקרים המפורסמים ביותר הוא ג'ון דראפר, המכונה "קפטן קראנץ'", על שם צעצוע מצפצף (משרוקית), שהיה מצורף לקופסאות דגני בוקר בשם זה. כשחסמו את החור השלישי במשרוקית, היא הייתה משמיעה טון בתדירות 2600 הרץ. גם קפטן קראנץ' היה אחד הראשונים שבנו קופסאות כחולות. בנוסף, בנה גם קופסאות שיכלו ליצור טונים שונים, כדי לקבל גישה למערכות טלפוניה שונות. פריקר ידוע נוסף הוא קווין מיטניק שהשתמש ביכולתיו לעקוב אחרי סוכני ה-FBI שעקבו אחריו.

פריקרים כיכבו במספר סרטים הוליוודיים, ביניהם "שודדי עמק הסיליקון", "האקרז 1", "האקרז 2", ו"סניקרס".

==פריקינג בישראל==
מאז שהפכו מרכזיות הטלפון לדיגיטליות נמנע הפריקינג החובבני. פריקינג מודרני מאופיין בעיקר על ידי גנבת סיסמאות לגישה מרחוק למרכזיות, ועל ידי ניתוח תעבורת טלפוניה.

המקרה המפורסם ביותר של פריקינג בישראל קרה במרכזיות דיגיטליות בשנות ה-90. הפריקינג בוצע על ידי שלושה אחים עוורים ממשפחת בדיר מכפר קאסם. הם פיתחו יכולת לזהות את צלילי החיוג הדיגיטליים (DTMF), וכך למצוא ססמאות שעזרו להם לפרוץ למרכזיות שונות ולמערכות של תא קולי. בין המרכזיות שנפרצו היו המרכזיות של חברות "דיגיטל", "פלאפון", "קומברס", גלי-צה"ל ועוד. בשנת 2014, התוכנית סיפור ישראלי של גלי צה"ל, הקדישו שעה שלמה לאחים בדיר בתוכנית מיוחדת על חייהם. 

האחים ניצלו חדירות אלו לביצוע שיחות טלפון בינלאומיות בחינם ומכרו שיחות חינם לאחרים. יש הטוענים שהרוויחו מכך קרוב ל-20 מיליון ש"ח. האח הבכור, מונדיר בדיר, קיבל עונש של חמש שנות מאסר על מעשיו.

==ראו גם==
*האקינג
*האקר

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20040526065201/http://planet.nana.co.il/index/Badir.htm הכרעת הדין במשפטם של האחים בדיר] - כולל פירוט של דרכי פעולתם.
* , כתבה על האחים בדיר ועל פריקרים
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:פשעים
קטגוריה:טלפוניה
Point-to-Point Tunneling Protocol

Point-to-Point Tunneling Protocol (בראשי תיבות: PPTP) הוא פרוטוקול תקשורת המאפשר ליישם רשת פרטית וירטואלית (VPN) בין המשתמש הפרטי לספק שירותי האינטרנט באופן מאובטח מעל גבי TCP/IP. 

פרוטוקול PPTP פותח על ידי PPTP Forum אשר היה מורכב מאיחוד של ארגונים הבאים:

*Ascend Communications
*מיקרוסופט
*3Com
*ECI Telematics
*U.S. Robotics

פרוטוקול PPTP מאפשר חיבור מאובטח לרשת ארגונית דרך האינטרנט ובכך מאפשר להפחית הוצאות כלכליות שקשורות לנושא. פרוטוקול זה שימושי בעיקר לבעלי תפקידים המאפשרים עבודה מהבית או סוכנים ניידים שחייבים להיעזר ברשת ארגונית כדי לבצע פעילויות שונות קשורות לתפקידם. PPTP מתפקד בצורה יעילה ביותר אצל משתמשים בחיבור לאינטרנט בפס רחב.

חברת מיקרוסופט השתתפה ב-PPTP Forum כדי להיות מעורבת בפיתוח תקן אשר יאפשר להרחיב את אפשרויות גישה מרחוק לרשתות ארגוניות מבוססת על מערכות הפעלה שלה. לפני PPTP התחברות לשרתי גישה מרחוק (RAS) של חברת מיקרוסופט, הייתה מתבצעת בעזרת שיטות חיבור כמו קווי טלפון, ISDN
ו-.X.25. מיזוג של אפשרויות שרת RAS עם PPTP, תקני הצפנה ואימות, הרחיב את אפשרויות חיבור לרשתות ארגוניות בנוסף להפחתת הוצאות לרכישת ציוד ותחזוקתו והקל על תפעול שוטף של תשתיות גישה מרחוק בארגונים.

תמיכה ב-PPTP קימת בכל מערכות ההפעלה העדכניות של מיקרוסופט אך יצרנים רבים אחרים מיישמים שימוש בפרוטוקול זה.

רשימת חלקית יצרנים שמיישמים שימוש ב-PPTP:
*סיסקו
*צ'קפוינט
*KCORP Lifestyle Limited
*D-Link
*3Com
*Global Technology Associates

למרות פופולריות של PPTP יש לציין שתקן זה לא אושר על ידי IETF וקיימים פרוטוקולים שמאפשרים חיבור מאובטח יותר מזה שמציע PPTP.

== מרכיבי פרוטוקול PPTP ==
PPTP הוא למעשה שילוב של מספר טכנולוגיות -
* PPP (Point to Point Protocol) - כפי שהוא, משמש ליצירת חיבור בין המשתמש לספק שירותי האינטרנט בתוך רשת התקשורת המחברת ביניהם (רשת טלפונים, רשת הכבלים וכו'...).
* GRE (Generic Encapsulation Protocol) משמש על מנת לעטוף (encapsulate) חבילות של פרוטוקול PPP בתוך חבילות IP (שניהם פרוטוקולים משכבת הרשת של מודל ה-OSI). למעשה לא מיושם GRE טהור, אלא פרוטוקול שונה במעט שנוצר על ידי מיקרוסופט - אבל נושא את אותו השם.
* CHAP (Challenge-Handshake Authentication Protocol) משמש לאימות ולאבטחת התקשורת בפרוטוקול ה-PPP. גם כאן לא מדובר בפרוטוקול ה-CHAP התקני, אלא בגרסה מתוצרת מיקרוסופט הנקראת MSCHAP-v2.
* MPPE (Microsoft Point to Point Encryption) משמש להצפנת המידע המועבר בין המשתמש לספק שירותי האינטרנט.

== יצירת תקשורת באמצעות PPTP ==
# תקשורת ראשונית נוצרת על ידי PPP.
# זיהוי המשתמש על ידי השרת מתבצע באמצעות CHAP.
# המשתמש והשרת מסכימים ביניהם על אופן ההצפנה באמצעות MPEE.
# התקשורת מתבצעת באופן שקוף למשתמש כאשר MPPE משמש להצפנת הנתונים ו-CHAP משמש לווידוא זהות המשתמש מפעם לפעם.
(התקשורת כולה מתנהלת מעל גבי TCP במפתח (port - פורט) 1723 ברמת שכבת התעבורה של מודל ה-OSI, ו-IP ברמת שכבת הרשת של מודל ה-OSI. כל היישום של PPP באמצעות IP מנוהל באמצעות GRE).

== ראו גם ==
* רשת מחשבים - מונחים

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
חומצה חנקתית

חומצה חנקתית (HNO<sub>3</sub>) היא חומצה מינרלית חזקה. משמשת בתגובות כימיות רבות בין המפורסמות שבהן היא תגובת הניטרציה.

== ייצור ==

חומצה חנקתית מופקת בתגובה בין מים לחנקן דו־חמצני:

<span dir=ltr style="text-align: center;">
<chem>3NO2+H2O -> 2HNO3 + NO </chem> <math>\qquad \Delta H=-117\mathrm{kJ/mol}</math></span>

לרוב מחמצנים את החנקן החמצני המתקבל לחנקן דו־חמצני המוחזר לתהליך. בתהליך אוסטוולד – הקרוי על שם מפתחו, וילהלם אוסטוולד – מחמצנים אמוניה עם חמצן בקטליזה של סגסוגת פלטינה המכילה 10% רודיום בתגובה האקסותרמית:

<span dir=ltr style="text-align: center;">
<chem>4NH3(g) +5O2(g) -> 4NO(g) + 6H2O(g)</chem> <math>\qquad \Delta H=-905\mathrm{kJ}</math></span>

התגובה מתבצעת ביעילות גבוהה בטמפרטורה של 800-900°C ובלחץ של 4–10 אטמוספירות. בשלבים הבאים החנקן החמצני מגיב עם חמצן לקבלת חנקן דו-חמצני:

<span dir=ltr style="text-align: center;">
<chem>2NO(g) +O2(g) -> 2NO2(g)</chem><math>\qquad \Delta H=-114\mathrm{kJ}</math></span>

והחנקן הדו־חמצני מגיב עם מים לתת חומצה חנקתית. בהיקף מעבדתי חומצה חנקתית מופקת בעזרת אשלגן חנקתי (KNO<sub>3</sub>) או נתרן חנקתי (NaNO<sub>3</sub>) וחומצה גופרתית (H<sub>2</sub>SO<sub>4</sub>) בתגובה:

<chem>NaNO3 + H2SO4 -> NaHSO4 +HNO3</chem>.

== תכונות ==
כאשר חומצה חנקתית חשופה לאור או לחום היא משחררת חנקן דו-חמצני בתגובת הפירוק <chem>4HNO3 -> 4NO2 + 2H2O + O2</chem>, החנקן הדו־חמצני המומס מקנה צבע צהבהב לנוזל. 

חומצה חנקתית מהולה מגיבה עם רוב המתכות בתגובות הדומות לאלו של חומצות מינרליות אחרות כלומר תוך יצירת גז מימן. החומצה החנקתית יכולה לחמצן מתכות כנחושת או כסף תוך יצירת חנקן דו־חמצני:

<chem>Cu(S) +4HNO3(aq) -> CU^{2+}(aq) + 2NO2(g) +2H2O(l) +2NO3^{-}(aq)</chem> 

תגובה עם רוב היסודות האל מתכתיים מביאה אותם למצב החמצון הגבוה ביותר. כך למשל התגובה עם פחמן:

<chem>C + 4HNO3 -> CO2 + 4NO2 +2H2O</chem> 

החומצה החנקתית מסוכנת מאוד למגע. בחומצה החנקתית משתמשים בין היתר לייצר דשנים, חומרי נפץ ובטון. חומצה חנקתית היא מחמצן חזק.

בתחום האמנות משמשת החומצה החנקתית לצריבה עמוקה של כסף ושל מתכות צבעוניות - נחושת (הנמסה בחומצה בתהליך אקסותרמי), פליז ואלפקה.

מולקולת חומצה חנקתית

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

חנקתית, חומצה
קטגוריה:חנקן: תרכובות
קטגוריה:חמצן: תרכובות
קטגוריה:מימן: תרכובות
ישראל אחת

ישראל אחת היא רשימה שהוקמה על ידי מפלגת העבודה בראשותו של אהוד ברק לקראת הבחירות לכנסת החמש עשרה. הרשימה המאוחדת כללה את מפלגת העבודה, את מימד, ואת מפלגת "גשר" של פורשי הליכוד בראשות דוד לוי. 

מטרת הקמת הרשימה הייתה למצב את העבודה כמפלגת מרכז הזוכה לתמיכה מרבדים שונים בציבור. בבחירות ב-1999 זכתה ישראל אחת זכתה ב-26 מנדטים: היא הייתה למפלגה הגדולה ביותר בכנסת אך כמות המנדטים הייתה נמוכה מ-33 המנדטים שצפו לה הסקרים ומהדרוש להרכיב קואליציה יציבה. 

אהוד ברק, ראש "ישראל אחת", שנבחר לראשות הממשלה בבחירות הישירות, בנה ממשלה וקואליציה שהתבססה על "ישראל אחת" בצירוף ש"ס, מרצ, מפד"ל, יהדות התורה, מפלגת המרכז וישראל בעליה. קואליציה זו החלה להתפורר כבר בחודשים הראשונים מאז הקמתה וקרסה לגמרי בעקבות נסיעתו של ברק למשא ומתן עם יאסר ערפאת בקמפ דייוויד בקיץ 2000. בעקבות התנגדות "גשר" לתוצאות הוועידה התפרקה הרשימה וגשר אף תמכה במועמדתו של אריאל שרון בבחירות 2001. מאז הפירוק ועד הבחירות לכנסת השמונה עשרה (2009) רצה הרשימה תחת השם עבודה-מימד. לאחר קריסת המפלגה נחקר ברק ומספר ממקורביו ב"פרשת עמותות ברק" בחשד כי ביצעו עבירות על חוק מימון מפלגות במהלך קמפיין הבחירות של ישראל אחת.

==נציגי הרשימה בכנסת==
{| class="wikitable" border="1"
! style="width:10%;" | כנסת
! style="width:45%;" | חברי כנסת
! style="width:45%;" | הערות
|- valign="top"
| הכנסת ה-15 (1999) 
| 26 מנדטים:

*העבודה: אהוד ברק, שמעון פרס, שלמה בן עמי, , , אברהם בורג, רענן כהן, , דליה איציק, בנימין בן אליעזר, חיים רמון, , אברהם בייגה שוחט, יעל דיין, אופיר פינס, אפרים סנה, נואף מסאלחה, אברהם יחזקאל, סופה לנדבר, סאלח טריף, שלום שמחון, יוסי כץ, ויצמן שירי, קולט אביטל, אלי בן-מנחם, אפי אושעיה, איתן כבל, דליה רבין
*גשר: דוד לוי, מקסים לוי, מרדכי משעני 
*מימד: מיכאל מלכיאור 
|
* רשימת מועמדים מלאה ראו [http://www.knesset.gov.il/elections/asp/party.asp?id=8 כאן].
* ב-17 בנובמבר 1999 פרש מתן וילנאי מהכנסת עם מינויו לשר המדע התרבות והספורט. החליפה אותו קולט אביטל.
* ב-17 בנובמבר 1999 פרש יוסי ביילין מהכנסת עם מינויו לשר המשפטים. החליף אותו אלי בן-מנחם.
* ב-15 בפברואר 2001 פרש עוזי ברעם מהכנסת. החליף אותו אפי אושעיה.
* ב-15 בפברואר 2001 פרש אלי גולדשמידט מהכנסת. החליף אותו מרדכי משעני.
* ב-7 במרץ 2001 פרשו חברי גשר מישראל אחת. בעקבות כך שונה שמה ב-15 במאי 2001 לעבודה-מימד.
* ב-9 במרץ 2001 פרש אהוד ברק מהכנסת בעקבות הפסדו בבחירות האישיות לראשות הממשלה. החליף אותו איתן כבל.
* ב-7 במאי 2001 הצטרפה דליה רבין, חברת סיעת הדרך החדשה שפרשה ממפלגת המרכז, לישראל אחת.
|}

==ראו גם==
*המערך (השני)

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מפלגת העבודה
קטגוריה:ישראל: מפלגות שמאל
קטגוריה:ישראל: מפלגות סוציאל-דמוקרטיות
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-28
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1999
MG34

חיילי [[חטיבה 8 עם ה-MG34 במלחמת העצמאות]]
סוללת MG34 כפול משמש כנ"מ
שני מקלעי MG-34 המותקנים על גבי ג'יפ. רכב זה היה בשימוש של יחידת [[שועלי שמשון של חטיבת גבעתי במלחמת העצמאות. הרכב מוצג במוזיאון בתי האוסף לתולדות צה"ל בתל אביב]]
MG34 (קיצור מגרמנית של Maschinengewehr 34, נהגה אֶם גֶה) הוא מקלע מתוצרת גרמניה הנאצית שהיה בשימוש נרחב במלחמת העולם השנייה.

== פיתוח ==
המקלע MG-34 פותח על ידי חברת ריינמטאל (Rheinmetall-Borsig) לפי הזמנת הצבא הגרמני. המטה הכללי של צבא גרמניה דרש לקבל מקלע רב שימושי – מקלע שיכול לשמש גם כנשק כיתתי (מקלע קל) וגם כנשק פלוגתי (מקלע בינוני). המקלע MG-34 שפותח לפי הזמנה הוא מקלע אחיד הראשון בעולם. המקלע נכנס לשימוש בצבא הגרמני בשנת 1934, מכאן שמו MG-34 (שתי האותיות הראשונות בשם הן קיצור של המילה "מקלע" בגרמנית – Maschinengewehr).

== משתמשים ==
המקלע שימש את יחידות חיל רגלים של הוורמאכט בשנים 1934–1942, אז הוחלף במקלע חדיש יותר, ה-MG42 בעקבות מחירו הגבוה. המקלע הורכב גם על טנקים, שריוניות ונגמ"שים. כן הייתה למקלע גרסת נ"מ (נגד מטוסים).

בנוסף לצבא הגרמני, סופק המקלע לבעלות הברית של גרמניה הנאצית (רומניה והונגריה).

מקלעי MG-34 נקנו על ידי שליחים של ההגנה בצ'כוסלובקיה לפני קום המדינה. מקלע זה נכנס לשימוש סדיר בצה"ל תחת השם מגל"ד – מקור השם הוא בצירוף האותיות מ.ג. (כמו בשם הגרמני – MG) עם ראשי התיבות ל"ד המציינים בגימטריה את המספר 34. המקלע היה בשימוש סדיר ביחידות חיל רגלים בצה"ל עד לסוף שנות ה-50 של המאה ה-20, אז הוחלף במקלע מאג. מקלעי מגל"ד הועברו ליחידות הגנה מרחבית.

==ראו גם==
* MG42
* בראונינג 0.3

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20050408095228/http://world.guns.ru/machine/mg32-e.htm MG34 באתר כלי נשק רוסי (באנגלית)] מכיל תמונות רבות של כלי הנשק והסבר מפורט

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מקלעים
קטגוריה:נשק קל גרמני במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אמצעי לחימה במלחמת העצמאות
ברן (מקלע)

חייל בריטי עם ברן במלחמת העולם השנייה
ברן (באנגלית: Bren) הוא מקלע קל מתוצרת בריטניה שנכנס לשימוש הצבא הבריטי בשנות השלושים והמשיך לשמש בגרסאות שונות עד שנת 1991. בין היתר שימש את הצבא הבריטי במהלך מלחמת העולם השנייה, מלחמת קוריאה, מלחמת פוקלנד ובמלחמת המפרץ.

בצה"ל ברן שימש כמקלע העיקרי בזמן מלחמת העצמאות, והוצא משימוש במהלך שנות החמישים. קודם לכן הוא גם שימש את ארגוני ההגנה ואצ"ל.

שמו של המקלע נגזר משם העיר בה נמצא המפעל שבו תוכנן ויוצר לראשונה: העיר ברנו בצ'כיה שם עוצב, ורובע אנפילד בלונדון שם יוצר.

המקלע מבוסס על מקלע קל מדגם ZB vz.26 מתוצרת צ'כוסלובקיה. לברן מחסנית מעוקלת, סתרשף בצורת חרוט וקנה הניתן להחלפה מהירה. בשנות החמישים שונו מידות הקנה של הברן והוא הותאם לתחמושת התקנית של כוחות נאט"ו, בגודל 7.62X51 מ"מ. לברן יש דורגל וניתן להתקינו גם על חצובה קרקעית או על רכב. נכון לשנת 2007 מקלע הברן עדיין נמצא בייצור בהודו.

==מלחמת העולם השנייה==
במלחמת העולם השנייה הברן היווה את הנשק התקני הכיתתי והמחלקתי בצבא הבריטי. לכל כיתת רובאים היה ברן אחד ובכל מחלקת רובאים היו שלוש כיתות עם שלושה ברנים. צוות הברן כלל בדרך כלל שני אנשים: מספר אחד שנשא את הברן עצמו עם כמה מחסניות ומספר שתים שנשא כמות מחסניות נוספות.
זו הייתה מכונת הירייה הקלה הנפוצה ביותר בצבאות בנות הברית.

==מלחמת העצמאות==
הפעלת הברן על ידי כוחות ארגון ההגנה בארץ ישראל הייתה דומה לזו של הבריטים. 
בתקופה שקדמה למלחמת העצמאות ב- 1947, נעשה ניסיון להבריח לארץ מקנדה מכונות ומבלטים כדי להקים מפעל לייצור ברנים. אולם עקב סיבוכים שנבעו מהצורך להערים על רשויות החוק שאסרו הוצאת ציוד מלחמתי לישראל, הגיעו לבסוף המכונות והמבלטים באיחור.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20040324154310/http://www.wwiitech.net/main/britain/weapons/bren/ על ה"ברן"] 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מקלעים בריטיים
קטגוריה:נשק קל בריטי במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אמצעי לחימה במלחמת העצמאות
כרונומטר

כְּרוֹנוֹמֶטֶר הוא שעון בעל רמת דיוק גבוהה, כזו שאפשר להסתמך עליה גם בספינה שיצאה למסע ארוך בים. אומנם זהו מכשיר מדידה המודד את הזמן, אך חשיבותו הגדולה והמניע להמצאתו קשורים דווקא לניווט ימי.

==הכרונומטר כמכשיר לניווט ימי==
 
כדי לקבוע את מיקומו של כלי שיט בים הפתוח, יש לדעת את קו הרוחב ואת קו האורך שבו הוא נמצא. בעוד שאת קווי הרוחב קל לחשב על פי מיקומם של גרמי שמיים, מציאת קו האורך מצריכה שעון מדויק, מכשיר שלא היה קיים במשך שנים רבות. ימאים היו מוכרחים להשתמש בשיטת ניווט עיוור (dead reckoning) הבלתי מדויקת, שכללה מדידת מהירות הספינה באמצעות מד דרך ימי וחישוב מקורב של הדרך שהיא עברה. רק במאה ה-18 הצליח בונה השעונים האנגלי ג'ון הריסון לבנות כרונומטר בעל רמת דיוק מספקת כפי שדרשה ועדת קו האורך, שאיפשר לחשב במדויק את מיקום האנייה בים.

בשל חשיבותו, נהגו לשמור את הכרונומטר במקום שמור ומוגן בכלי השיט, והשתמשו במנגנון קרדני הנמצא בקופסת עץ בעלת מכסה זכוכית.
 
עד להמצאת השעונים הדיגיטליים השתמשו בכרונומטר הנמתח ידנית בעזרת מפתח מיוחד. בכל יום, בשעה קבועה, בדרך כלל בשעה שמונה בבוקר, היה זה מתפקידו של החובל השלישי, שהיה מתחיל בשעה זו את משמרתו בגשר, למתוח את הכרונומטר. מתיחת השעון בוצעה על ידי סיבוב המפתח שבעה סיבובים וחצי.

בעבר היה נהוג לעשות שימוש בכדור זמן לטובת כיול הכרונומטר. הכדור, שהיה מוצב על מבנה ביבשה, היה יורד לאורך עמוד במועד קבוע מראש. לימים, משהחל השימוש בתקשורת אלחוטית בכלי שיט, הייתה שגיאת הכרונומטר נבדקת מדי יום על פי "אות זמן" המשודר באלחוט מתחנת חוף ונרשמת ביומן הכרונומטר. 

מחלוצי השימוש במכשיר היה ג'יימס קוק.

==הכרונומטר כיום==
מעל מיליון שעונים בשנה עוברים ביקורת בארגון בדיקת הכרונומטר הרשמי של שווייץ (COSC), ורק מנגנון שעבר בחינה מקיפה רשאי לשאת שם זה. במשך מספר ימים רצופים, כל מנגנון נבדק ונמדד בנפרד בחמישה מצבים שונים ובשלוש טמפרטורות שונות.

==ניווט==
הכרונומטר משמש בכלי שיט כיותר מאשר שעון, באמצעותו ניתן לדעת מהי השעה המדויקת לפי שעון גריניץ', כך שניתן להשתמש בו לצורך ניווט אסטרונומי. בידי קציני האונייה מצוי אלמנך אשר מראה נתונים שונים לגורמים שמימיים נבחרים. השעות של אותם נתונים מתייחסים לקו גריניץ' כנקודת הזמן, זמן מדויק נדרש לצורך מציאת מיקום מדויק של האוניה, דיוק המיקום מושפע משני חלקים, דיוק בזמן, האם הכרונומטר נבדק ואופס כראוי, ודיוק המדידה, האם התכווין שנלקח בסקסטנט היה מדויק.

==ראו גם==
*שעון

==לקריאה נוספת==
* דווה סובל, קו האורך – סיפורו האמיתי של הגאון הבודד שפתר את הבעיה המדעית הגדולה ביותר של זמנו, 1998, כתר הוצאה לאור.

==קישורים חיצוניים==

* [http://amirgur.com/?page_id=2640 המירוץ אחר קו האורך ] אמיר גור, מתוך מגזין חיל הים, מדור "כוכב הצפון"
* [https://www.osimhistoria.com/osimhistoria/oh_ep_082 ג'ון הריסון ובעיית קו האורך: על ניווט ימי ומפות חובקות עולם] רן לוי, עושים היסטוריה
* 

קטגוריה:ניווט
קטגוריה:מכשירי מדידה
קטגוריה:זמן