אליהו אליעזר דסלר

מצבת קברו של הרב דסלר
הרב אליהו אליעזר דסלר המכונה גם המכתב מאליהו (ה'תרנ"ב, 1892 – 30 בדצמבר 1953, כ"ד בטבת ה'תשי"ד) נחשב לאחד מגדולי בעלי המוסר בשיטת קלם במאה ה-20. כיהן כרב באנגליה וכמשגיח רוחני בישיבת פוניבז'.

== ביוגרפיה ==
נולד בהומל (כיום בבלארוס), לרב ראובן דב דסלר, תלמידו המובהק של אחד מחשובי תנועת המוסר, הרב שמחה זיסל זיו, "הסבא מקלם" שהתפרנס כסוחר עצים מצליח בהומל. אמו, חנה פריידל, הייתה נכדתו של מייסד התנועה, רבי ישראל מסלנט (בת חתנו, הרב אליהו אליעזר גרודזנסקי, שהיה גם חותנו של רבי חיים עוזר גרודזנסקי).

עד גיל 14 למד מפי מורים פרטיים ולאחר מכן למד בישיבת קלם אצל הרב צבי הירש ברוידא, חתנו של "הסבא מקלם". תקופה זו הותירה בו את חותמה, וכל חייו החשיב את עצמו כבן טיפוחיה של ישיבת קלם. הרב דסלר קיבל הסמכה מידי דודו, הרב חיים עוזר גרודזינסקי, מנהיגה הרוחני של יהדות ליטא, אשר לא הרבה בסמיכת תלמידים. ב-1920 נשא לאישה את בלומה, בתו של הרב נחום זאב זיו ונכדתו של הסבא מקלם. גם גיסיו, חתניו האחרים של רבי נחום זאב זיו היו לדמויות מרכזיות בשיטת קלם.

הרב דסלר סירב להצעה להיות דיין בווילנה והצטרף לאחיו בעסקיו.

ב-1928, לאחר מות אמו החורגת, נסע עם אביו לאנגליה לצורך טיפול רפואי של האב. הוא החליט להישאר באנגליה ונתמנה לרב. אשתו ובתו נשארו בליטא והצטרפו אליו רק כעבור שלוש שנים. הרב דסלר כיהן כרב באיסט אנד ובדלסטון . בדלסטון הוא פתח ישיבה ולימד באופן אישי את סלימאן ששון, בנו של דוד סלימאן ששון ממשפחת ששון.

בתחילת שנות ה-40 הצטרף הרב דסלר לכולל שנוסד בגייטסהד, כמנהיג רוחני, כיוון שראה שם אפשרות רבה יותר להשפיע ולהעמיק בלימודי הגמרא. הרב דסלר השקיע רבות בפיתוח הכולל, הן בתוכנית לימודיו והן בצד הפיננסי.

בשנת 1947 נענה להזמנת הרב יוסף שלמה כהנמן לכהן כמשגיח רוחני בישיבת פוניבז', עלה לארץ והתיישב בבני ברק. שיחות המוסר שנשא בישיבה ידועות גם היום בעולם הישיבות. שיחותיו התבססו על תורתם של המהר"ל הרמח"ל ובעל התניא.<ref>תלמידו הרב צבי דרבקין, "יתד השבוע-מוסף חול המועד סוכות תשפ"ד"/גיליון 595</ref> הרב דסלר נפטר בפתאומיות מהתקף לב ב-1953 ונקבר בבית הקברות שומרי שבת בזכרון מאיר שבבני ברק.

בנו היה הרב נחום זאב דסלר, מייסד האקדמיה העברית של קליבלנד בקליבלנד. חתנו היה הרב אליהו יהושע גלדצהלר.

== מכתב מאליהו ==

לאחר פטירתו של הרב דסלר ערכו מספר תלמידים שלו (בראשות הרב אריה כרמל והרב חיים פרידלנדר) את ספרו המרכזי "מכתב מאליהו", שיצא בחמישה כרכים, בין השנים תשט"ו - תשנ"ז. הספר תורגם לאנגלית וחלקים ממנו תורגמו גם לצרפתית. הגרסה העברית יצאה במהדורות רבות.

סדרת הספרים, הנפוצה בעולם הישיבות, כוללת כתבים, שיחות ומכתבים של הרב דסלר בענייני אמונה ומוסר "המשקפים את הרעיונות החברתיים של ישיבת המוסר הליטאית, כפי שבאה לידי ביטוי בישיבות המוסר במאה הקודמת".

שמו של הספר נגזר מהפסוק בדברי הימים ב' פרק כ"א- "וַיָּבֹא אֵלָיו מִכְתָּב מֵאֵלִיָּהוּ הַנָּבִיא לֵאמֹר כֹּה אָמַר ה' אֱלֹהֵי דָּוִיד אָבִיךָ וכו'"
ומכיוון שהספר עוסק בעיקר במכתבים, ונכתב על ידי הרב "אליהו".

בספריו עשה הרב דסלר שימוש במקורות רבים, כולל מספרי חסידות, דבר שאינו שכיח אצל רב ליטאי. אחד המושגים המפורסמים שטבע הרב דסלר הוא "נקודת הבחירה", העוסק במהותו של התחום המצומצם שבו ישנה לאדם בחירה חופשית, ועליו הוא נשפט. הוא עוסק גם בסוגיות קבליות, ולמשל מנסה ליישב את הסתירה בין דעת הגר"א לדעת תלמידו רבי חיים מוולוז'ין בנושא הצמצום. הוא משלב בגלוי תפיסות חסידיות בכתביו, ואף טען כי לאמתו של דבר אין מקום להפרדה בין חסידים לליטאים. חתנו מסר כי למד גם את ספר הזוהר עם פירוש בעל הסולם, "ועל ידי יגיעה רבה מאוד בפנימיות התורה הצליח לבאר מושגים חדשים על דרך המוסר".

הספר עוסק גם בתאולוגיה של השואה. לדעת הרב דסלר השואה אירעה בגלל אי התאמה בין החסד האלוקי שירד לעם ישראל בדמות האמנציפציה לבין תגובתו של העם, שפנה לכיוונים חומריים ולהתבוללות ולא להתעלות בעבודת ה'. שני מאמרים נוספים בספר, שבהם הרב דסלר נרתם למטרותיה של החברה החרדית לאחר השואה, הם: 'ויהי אחר החורבן' ו'מכתב בדבר אמונת חכמים'. בראשון הוא מתווה לחברה החרדית את היעד המרכזי שלה: שיקום עולם התורה בניסיון להתקרב ככל האפשר לעולם שאבד במזרח אירופה. בשני הוא מסביר כי לא גדולי התורה טעו ערב השואה, אלא כל מי שמבקש לבקרם ולשפוט אותם. המכתב מציג למעשה תפיסה הקרובה לדוקטרינת אלטעות, אם כי אין הוא טוען במפורש שחכמי ישראל אינם מסוגלים לשגות אלא רק שאנו איננו מסוגלים לרדת אל סוף דעתם.

== ספריו וספרים לזכרו ==
* מכתב מאליהו - כתביו, שיחותיו ומכתביו בענייני אמונה ומוסר, ה' חלקים
* חידושי הגרא"א דסלר על הש"ס - ב' חלקים בכרך אחד
* הגדת הרב דסלר - על הגדה של פסח
* מכתב מאליהו - אלול, ימים נוראים וחודש תשרי, ב' חלקים. חנוכה ופורים, חלק אחד. 
* ספר הזיכרון מכתב מאליהו - לרגל יובל לפטירתו, ב' חלקים
* מחנך לדורות - ביוגרפיה על חייו, ב' חלקים (הוצאת גיטלר)
* סוד המוסר - "מכתב מאליהו מותאם לקורא בן זמננו" בעריכת אריה כרמל, ירושלים תשנ"ה

== מתלמידיו הבולטים==
* הרב אריה כרמל
* הרב חיים פרידלנדר
* הרב דב ווין
* הרב יששכר מאיר
* הרב דב צבי קרלנשטיין
* הרב משה שפירא
*הרב יעקב אדלשטיין
*הרב גרשון אדלשטיין
* הרב מתתיהו סלומון

== לקריאה נוספת ==
* תמר רוס, האדם וכח בחירתו המוסרית במשנת הרב דסלר, דעת 12 (תשמ"ד), עמ' 111–126.
* הרב ישעיהו שטינברגר, יעקב אבינו וגבולות האמת בהגותו של הרב אליהו אליעזר דסלר, הוגים בפרשה, 2005, עמ' 91–101.
* הרב אריה כרמל, מהות הטבע: "מכתב מאליהו" מול מורה נבוכים"? המעין כה, א (שמ"ה), עמ' 3–13.

== קישורים חיצוניים ==

* 'דסלר, ר' אליהו־אליעזר ב"ר ראובן־דב', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 42 (, תמונה 1240).
*[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=SHAR%2F1954%2F01%2F08&id=Ar00405&sk=419F9A14 הרב הגאון ר' אליעזר אליהו דסל"ר זצ"ל: שבעה לפטירתו], שערים, 8 בינואר 1954, עמ' 4 - גרשון גורא, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=SHAR%2F1954%2F01%2F08&id=Ar00401&sk=8CB8B1BA האיש בכותל המערבי]; עקיבא בר הלל, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=SHAR%2F1954%2F01%2F08&id=Ar00402&sk=A467FCC1 המחנך].
* [https://web.archive.org/web/20200218000137/https://www.bhol.co.il/forums/topic.asp?cat_id=24&topic_id=1027520&forum_id=1364 מאמר של שלמה טיקוצ'ינסקי על שיחות הרב דסלר ודיון בו], בפורום עצור כאן חושבים
* [https://web.archive.org/web/20200218000135/https://www.bhol.co.il/forums/topic.asp?cat_id=4&topic_id=373951&forum_id=1364 דיון על יחסו של הרב דסלר לחסידות, ומכתב ממנו ביחס לשילוב תורה וחסידות], שם
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים לטבים
קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:משגיחי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שומרי שבת
קטגוריה:משפחת ליפקין
קטגוריה:משפחת ברוידא-זיו
קטגוריה:בוגרי תלמוד תורה (קלם)
קטגוריה:מחברי ספרי מוסר ומחשבה
קטגוריה:רבנים בריטים
קטגוריה:לונדון: רבנים
קטגוריה:גייטסהד: רבנים
קטגוריה:ילידי 1892

קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1953