OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פיוז'ן (מוזיקה)

פיוז'ן (מאנגלית: Fusion; היתוך) הוא מונח רחב מאוד המשמש לתיאור סגנונות מוזיקליים הממזגים בעצמם שני סגנונות מוזיקליים שונים או יותר.<ref></ref><ref name=":0"></ref> הדבר מוביל לעיתים קרובות לקטלוגו של ז'אנר הפיוז'ן לסוג מסוים של תת-ז'אנר בתוך הז'אנרים שהוא משלב (לרוב תלוי בקרבה שלו לכל סגנון מוזיקלי שהוא משלב).<ref></ref><ref></ref>

== מקור המונח<ref name=":0" /> ==
המונח "ז'אנר פיוז'ן" או "סוגת היתוך" הגיע עם התפשטות מוזיקת הרוק בשנות ה-60 ושילובה עם אלמנטים בסיסיים של הג'אז הקלאסי. אמנים אלה נתקלו לעיתים קרובות בתגובת נגד של "שומרי מסורת", שלא ראו בעין יפה את השינויים שהם עשו בסגנונות המוזיקליים הקלאסיים מהם נולדו. בפועל, מוזיקאים אלו יצרו מסלולים חדשים של מוזיקה, שהובילו ליצירה של ז'אנרים נוספים של מוזיקה.

== ראו גם ==
* תת-ז'אנר מוזיקלי
* פיוז'ן ג'אז

==הערות שוליים==

סגנונות מוזיקליים
ספורט אתגרי

[[קפיצת באנג'י הוא ענף ספורט אתגרי]]
טיפוס קרח גם הוא ענף ספורט אתגרי
פוגו אתגרי (Xpogo) אף הוא ענף ספורט אתגרי

ספורט אתגרי (הידוע גם כ-"ספורט אקסטרים") הוא כינוי לענפי ספורט חדשים הנחשבים למסוכנים במיוחד וכוללים פעילות ואדרנלין. ספורט אתגרי יכלול בדרך כלל אחד או יותר מהמרכיבים הבאים: מהירות, גובה וסכנה. רמת הסיכון מגוונת והיא משתנה בין הענפים השונים.

הספורט האתגרי תפס תאוצה בין היתר בזכות משחקי האקסטרים – אירוע מתוקשר המרכז אליו את המקצוענים בכל תחומי הספורט האתגרי. חברות מסחריות הבינו את הפוטנציאל הטמון במשחקי האקסטרים וכיום הם מוצפים במפרסמים המאפשרים הפקה של אירועים נוצצים המושכים קהל רב.

ענפי הספורט האתגרי חודרים אט-אט לזרם המרכזי, בנושא זה ניתן לציין את אולימפיאדת החורף לשנת 2002 בה הופיעו מספר ענפי ספורט אתגרי, ובהם סנובורד. באולימפיאדת טוקיו (2020) נוספו ענפי ספורט אתגרי כגון: גלישת גלים, סקייטבורדינג וטיפוס ספורטיבי.

בגלל האופי של הספורט האתגרי הוא מושך בעיקר צעירים, ומתפתחת סביבו תרבות שלמה הכוללת ביגוד, מוזיקה ועוד. קיימים גם מקרים של משוגעים לדבר, שמוגדרים כ"מכורים לאדרנלין".

==דוגמאות לספורט אתגרי==
{|
|-
|width="33%" valign="top"|
* Land windsurfing
* אווירובטיקה
* Aggressive inline (רולרבליידס)
* מרוץ מכוניות
* BMX
* קפיצת בסיס
* קפיצת באנג'י
* צלילה
* צלילת מערות
* גיהוץ אקסטרים
* Freeflying
* קורקינט פריסטייל (קורקינט)
* פרי-סקי (סקי)
* Flowboarding
* טיפוס הרים
* טיפוס מצוקים
* טיפוס קירות
* טיפוס קרח
* טרקטורונים
* טרקטורון מעופף
* רכיבת טריאל
* רכיבת הרים (אופני הרים)

|width="33%" valign="top"|
* לונגבורדינג (לונגבורד)
* מאונטבורדינג (מאונטנבורד)
* רחיפה
* פארקור

* סירת טורנדו וקומנדו
* סנדבורדינג (סנדבורד)
* סקייטבורדינג (סקייטבורד)
* צניחה חופשית
* סקימבורדינג
* מוטור קרוס
* אופנוע שלג
* גלשן שלג (Snowboarding)
* גלישה אווירית
* גלישת רוח
* גלישת קייט סרף
* גלישת סאפ (Stand Up Paddle (SUP
* גלישת גלים
* גלישת גלים ממונעת JetSurf
* וואיקבורדינג
* Waveski
* טיסה בחליפת כנפיים
* פוגו אתגרי (מקל פוגו Xpogo)
|}

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ענפי ספורט
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ספורטאי

[[ג'ים ת'ורפ, אחד הספורטאים הרבגוניים ביותר בהיסטוריה, בתצלום מאולימפיאדת סטוקהולם (1912)]]
שחקניות בספורט תחרותי
ספורטאי הוא אדם העוסק בספורט, באופן מקצועי או כתחביב. בתחומים רבים בספורט, בפרט כאלה שבהם התחרות היא קבוצתית, מכונה הספורטאי "שחקן".

בלשון הדיבור רווח הצירוף של המילה "שחקן" עם שם הענף לתיאור ספורטאי בענף זה, כגון:
* שחקן כדורגל (כדורגלן), דוגמה לכדורגלן הוא ליונל מסי.
* שחקן כדורסל (כדורסלן), דוגמה לכדורסלן הוא מייקל ג'ורדן.
* שחקן טניס (טניסאי). דוגמה לטניסאי הוא רוג'ר פדרר.

במרבית ענפי הספורט נדרש כושר גופני גבוה, ולכן הפעילות התחרותית בהם מסתיימת כאשר השחקן מגיע לגיל שבו כושרו הגופני פוחת. לעיתים הופכים ספורטאים בשלב זה למאמנים, ובכך ממשיכים בפעילות בתחום הספורט. ספורטאים נכים עוסקים בפעילות ספורטיבית הנערכת תוך התאמות למגבלות שכופה הנכות.

בקרב העוסקים בספורט תחרותי זוכים לתהילה ספורטאים שהגיעו להישג בולט: שברו שיא, עולמי או ארצי, זכו במדליה בתחרות עולמית (כגון האולימפיאדה) או ארצית, וכדומה. הרצון להגיע להישגים אלה גורם לבעיה בולטת בספורט התחרותי, והיא האמרוץ - נטילת תרופות, סטרואידים וסמים על ידי ספורטאים על מנת לשפר את הישגיהם. סמים בספורט נחשבים כבלתי אתיים על ידי רוב ארגוני הספורט הבינלאומיים, ובמיוחד על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי. על הסיבות לכך נמנות הסכנות הבריאותיות למשתמשים, חוסר שוויון בין הספורטאים המתחרים, והמופת הציבורי של הרוח הספורטיבית - שאיננו יכול לדור בכפיפה אחת עם סמים. בדיקות נעשות לספורטאים במסגרת תחרויות ואף מחוץ לתחרויות, ומתחרים שהתגלה שהשתמשו בסמים - תוצאותיהם נפסלות.

ספורטאים תחרותיים פועלים בדרך כלל במסגרת מועדון ספורט, הכולל מתקני ספורט, מאמנים, פיזיותרפיסטים וכו'. מעבר של ספורטאי מקצועי ממועדון למועדון כרוך בתשלום מהמועדון המקבל למועדון המוסר.

בצה"ל מקובל מעמד של ספורטאי מצטיין, המקנה לספורטאי אפשרות להמשיך להתאמן במקביל לשירותו הצבאי, וכך לשמור על כושרו ולהמשיך לעסוק בספורט תחרותי.

==ספורטאים זרים==
בענפי הספורט הקבוצתיים, של משחקי הכדור (כדורגל, כדורסל, כדורעף, כדוריד וכדורמים) נהוג לחזק קבוצות מקומיות בספורטאים מחו"ל המקבלים שכר גבוה. מספר השחקנים הזרים שרשאית כל קבוצה לשלב בשורותיה נקבע על ידי איגודי הספורט המתאימים. שילובם של ספורטאים זרים בספורט הישראלי החל בענף הכדורסל בעונת . בכדורגל משתתפים שחקנים זרים מעונת 1989/1990, והחל משנת 1991 הותר שיתופם של ספורטאים זרים בענפי ספורט נוספים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מקצועות הספורט
מדפסת

מדפסת מתוצרת Canon
מַדפסת היא חומרת מחשב ומשמשת אמצעי פלט של תדפיס כתב או גרפי על גבי גיליון נייר, מעטפה, שקף ועוד.
מדפסת יכולה להתחבר למחשב אישי ולשמש חלק מחומרת הפלט שלו או לחלופין לשמש מדפסת רשת המשרתת מחשבים רבים. החיבור הנפוץ בין המחשב והמדפסת הוא חיבור בכבל תקשורת אולם בחלק מהמדפסות קיים ממשק תקשורת אלחוטי.

קיימים חמישה סוגים עיקריים של מדפסות הנבדלות בשיטת העברת הדיו למצע המודפס:
# מדפסת סיכות
# מדפסת הזרקת דיו
# מדפסת לייזר
# מדפסת המראת צבע
#מדפסת תרמית

== תולדות המדפסת ==
בשנות ה-80 הייתה מדפסת הסיכות הנפוצה ביותר, בשימוש הביתי והעסקי, וזאת בשל עלותן הנמוכה ביחס לטכנולוגיות ההדפסה האחרות באותה התקופה.

בשנות ה-90 החלו מדפסות הזרקת דיו להחליף את מדפסות הסיכה בשוק הביתי, בספקן הדפסה באיכות גבוהה יותר והתאפיינו ברעש תפעולי נמוך. מדפסות הלייזר החליפו את מדפסת הסיכות בשוק העסקי בשל עלות ההדפסה הנמוכה בהדפסות כמותיות. כתוצאה מכך נעלמו מדפסות הסיכה כמעט כליל לקראת סוף שנות התשעים, והן נותרו בשימוש רק למטרות מיוחדות, כגון הדפסת נייר בשני עותקים.

בקרב המשתמשים הביתיים נפוץ יותר השימוש במדפסת הזרקת דיו בשל מחירן הנמוך הן של המדפסות והן של מחסניות הדיו ביחס לטונר, כיום ישנן מדפסות הזרקת דיו הניזונות מדיו ללא מחסניות דבר שמוזיל באופן משמעותי את עלויות ההדפסה.

== הדיו ==
ישנן שני סוגי מדפסות, שחור-לבן וצבעונית, כאשר במדפסת שחור לבן ישנה מחסנית אחת של צבע שחור ואילו במדפסת הצבעונית ישנן מדפסות בעלות 3 מחסניות: כחולה, צהובה ואדומה, וישנן כאלו בעלות מחסנית אחת המכילה את שלושת הצבעים יחד עם חלוקה ביניהם, וכך נוצר מצב שכאשר אחד הצבעים נגמר חייבים להחליף את המחסנית כולה.

עלות מדפסת שחור-לבן נמוכה יותר מהמדפסת הצבעונית, וגם עלות ההדפסה בשחור לבן נמוכה יותר כאשר במהלך ההדפסה משתמשים רק בצבע אחד בשונה מהמדפסת הצבעונית בה משתמשים על פי רוב בכל הצבעים יחדיו.

== הנייר ==

=== סוג הנייר ===
לא כל נייר מתאים לכל מדפסת, וההבדלים בנייר מתבטאים הן בסוג הנייר והן בעובי הנייר, למשל ישנן מדפסות שלא יוכלו להדפיס על נייר דק (45 גרם) וישנן מדפסות שלא יוכלו להדפיס על נייר עבה (300 גרם), בנוסף ישנם סוגי נייר שלא יודפסו כראוי על מדפסת הזרקת דיו כדוגמת נייר כרומו מאחר שהצבע ימרח על הנייר, לשם כך משתמשים במדפסת אופסט שעלותה נאמדת במליוני שקלים.

=== גודל הנייר ===
ישנן מדפסות המסוגלות להדפיס על נייר בגודל גיליון כמו מדפסות האופסט, וישנן מדפסות המסוגלות להדפיס גם שלטים גדולים מגיליון כמו מדפסות הפלוטר, וישנן כאלו המוגבלות לגודל נייר A4 או A3. על פי רוב המדפסות הביתיות מתאימות להדפסת נייר בגודל A4.

== זיהוי מקור ההדפסה ==
צילום מוגדל של חתימה באמצעות נקודות צהובות
במדפסות רבות, כחלק מתהליך ההדפסה, המדפסת מטביעה ״חתימה״ ייחודית שמשייכת את העמוד שהודפס למדפסת שהדפיסה אותו. חתימה זו בעצם מטביעה נקודות בלתי נראות, מעין ״חתימת מים״ על גבי הדף המודפס.

לחתימה זו שמות רבים: MIC, נקודות צהובות, נקודות מעקב ונקודות סודיות.

את הנקודות אפשר לראות בעזרת סורק בעל רזולוציית סריקה גבוהה במיוחד, או על ידי חשיפה לאור UV.

== יצרני מדפסות מובילים ==
שמונה חברות תופסות את רוב שוק המדפסות:
* HP
* Olivetti
* Epson
* Canon
* Lexmark
* Xerox
* Brother
* Oki

== ראו גם ==
* חומרה – מונחים
* נייר רציף
* הדפסה תלת-ממדית

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

*
קטגוריה:התקני פלט
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מכשירי חשמל ביתיים
קטגוריה:מכשירי חשמל משרדיים
תכנות מחשבים

תכנות מחשבים
אמנות, אומנות או הנדסה?]]

תִּכְנוּת מחשבים (לרוב מכונה בקצרה תִּכְנוּת, או לעיתים קִידּוּד) הוא תהליך הכתיבה, הבדיקה והתחזוקה של קוד המקור של תוכנית מחשב. מלאכת התכנות נעשית בשפת תכנות מתאימה, הנבחרת בהתאם לאופי התוכנית הנכתבת ובהתאם למקובל במסגרת מקום העבודה או הפרויקט שבמסגרתו נכתבת התוכנית. כתיבת קוד המקור מתבססת לרוב על הרחבתו של קוד מקור קיים, אם כי במקרים רבים קוד המקור הנכתב הוא חדש לחלוטין. מטרתו של המתכנת בכתיבה היא יצירת תוכנית מחשב המתנהגת באופן המבוקש. לתהליך התכנות נדרשים ידע ומומחיות בנושאים רבים, לרבות ידע בתחום היישום, אלגוריתמיקה ולוגיקה.

ישנה מחלוקת ארוכת שנים בשאלה האם כתיבת תוכניות מחשב היא אמנות, אומנות או הנדסה. באופן כללי ניתן לומר שתוכנית מחשב טובה היא תוצאה של מומחיות בכל שלוש המיומנויות. תוכנית מחשב איכותית היא אלגנטית, יעילה ותחזוקתית, אם כי הגדרת תכונות אלה שונה במידה רבה בין העוסקים בתחום. בשונה מתחומים טכניים אחרים, העוסקים בתחום אינם נדרשים להסמכה רשמית כלשהי כדי לכנות עצמם "מתכנתים".

עם זאת, במהלך השנים נעשו מאמצים רבים להפוך את מלאכת התכנות לפעילות המתבצעת בהתאם לסט עקרונות וכללים מוגדרים, ואלה סייעו להתפתחות תחום הנדסת התוכנה.

==שלבים נפוצים בפיתוח תוכנה==
תהליך פיתוחה של תוכנית חדשה כולל כמה שלבים:
# זיהוי הצורך בתוכנית לשם ביצועה של משימה מסוימת.
# עיצוב התוכנית ובחירת שפת התכנות לכתיבתה.
# כתיבת התוכנית בשפת התכנות שנבחרה.
# ניפוי שגיאות: איתור טעויות שנעשו במהלך כתיבת התוכנית, ותיקון טעויות אלה.
# אינטגרציה: שילוב התוכנית עם יתר התוכניות המרכיבות את מוצר התוכנה שלו נועדה התוכנית.
# הטמעה: העברת התוכנית למשתמשיה והדרכתם בשימוש בה.

לאחר השלמת תהליך הפיתוח עוברת התוכנית לשלב התחזוקה, המתבצע במהלך כל חייה של התוכנית. בשלב זה עוברת התוכנית שיפורים בהתאם למשוב המגיע מהמשתמשים בה, מתוקנות תקלות ואף חורי אבטחה המתגלים מפעם לפעם, נעשים שינויים להתאמת התוכנית לשינויים סביבתיים (כגון החלפה של מערכת הפעלה וכדומה).

סוף חייה של התוכנית הוא בשלב הגריטה בה היא מוצאת משימוש. במקרים רבים נעשה שימוש בחלקים מהתוכנה לשם יצירת תוכנה חדשה. שימוש כזה מכונה לעיתים "קניבליזם".

==פרדיגמות לפיתוח תוכנה==
שפות תכנות שונות מעניקות למתכנת פרדיגמות שונות לפיתוח התוכנה. הפרדיגמות הבולטות הן:
* תכנות מובנה
* תכנות פרוצדורלי
* תכנות פונקציונלי
* תכנות מונחה-אירועים
* תכנות מונחה-עצמים
* תכנות מוכוון היבטים

==תוכנית Hello World==

מתכנתי מחשבים שיצרו את הפלט Hello World

תוכנית "Hello World" היא תוכנית מחשב המדפיסה את המחרוזת "Hello World" בהתקן תצוגה. משתמשים בה בהדגמות ללימוד שפות תכנות שונות, ועבור תלמידים רבים היא מהווה את ניסיון התכנות הראשון שלהם בשפה.
לרוב, כתיבת תוכנית כזו היא עניין פשוט מאוד, במיוחד בשפות המתבססות על שורת פקודה (למשל במעטפת פקודה) כדי להוציא את הפלט.
תוכנית "Hello World" יכולה להיות שימושית כדי לבדוק שהמהדר, סביבת הפיתוח וסביבת הריצה של השפה הותקנו כראוי. הגדרת כלי התכנות מאפס עד למצב שבו תוכנות פשוטות יכולות להתהדר ולרוץ, יכולה לדרוש עבודה רבה. לכן יש טעם גם בשימוש בתוכנה פשוטה כדי לבדוק מערכת כלי תכנות חדשה.

==ראו גם==
* הנדסת תוכנה
* תוכנה - מונחים
* שפת תכנות

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:הנדסת תוכנה
קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:מונחים בתוכנה
SCSI

מחבר סקאזי
SCSI, ראשי תיבות - Small Computer System Interface (מבטאים "סקאזי") הוא תקן להעברת נתונים בצורה מקבילית שמאפשר קצבי העברת נתונים גבוהים בהרבה מאלה של היציאות הטוריות והמקביליות הקיימות במחשב. עוד יתרון ל-SCSI - ניתן לחבר יותר מהתקן אחד לאותה היציאה.

טכנולוגיית SCSI נחשבת ליקרה יחסית, ולכן נשארה בעיקר נחלתם של מי שהיו זקוקים למהירות ולאמינות שהיא מציעה. משמשת היום בעיקר בשרתים.

טכנולוגיה זו כמעט ואינה בשימוש כיום במחשבים אישיים, ובמקומה נמצאת לרוב טכנולוגיית ה-SATA הטורית (או בטכנולוגיה המקבילה הישנה יותר, PATA).

== ראו גם ==
* חומרה - מונחים
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אפיקי מחשב
קטגוריה:דיסקים קשיחים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כרטיס טלוויזיה

כרטיס טלוויזיה בחיבור [[PCI]]

כרטיס טלוויזיה משמש לצפייה או הקלטה של תוכניות טלוויזיה במחשב. הכרטיס ממיר את גלי הרדיו למידע ספרתי אשר יכול לשמש קלט לתוכנות מחשב.

כרטיסי טלוויזיה מתחברים בדרך כלל לחריצי ה-PCI במחשב או כהתקני USB חיצוניים. קיימים גם כרטיסי טלוויזיה המשולבים בכרטיסי מסך.

בעבר, חלק מהכרטיסים הגרפיים תוכננו כך שישמשו גם ככרטיסי טלוויזיה ולכידת וידאו. דגמי Personal Cinema של אנוידיה (שיצאו עד 2005 כחלק מסדרות FX ו-6 של GeForce) ו-All-in-Wonder של ATi (שיצאו בין 1996 ל-2008 כחלק מסדרת Radeon) היו הבולטים שבהם.

==יצרנים==
* Hauppauge
* Gigabyte
* ASUS
* Leadtek
* MSI
* ATI Technologies
* AVerMedia
* EXCEL
* eVGA
*Pinnacle System

==ראו גם==
*מונחים בחומרה
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:התקני קלט
צורב

צורב CDRW וצורב DVD
צורב הוא מכשיר לכתיבת נתונים על תקליטור, המשמש כאמצעי לאחסון נתונים בנפחים שונים, החל מ-650 מגהבייט בתקליטור CD וכלה ב-100 גיגהבייט בצורב בלו ריי.
בנוסף לזאת הוא משמש בדרך כלל לקריאת נתונים גם ככונן תקליטורים או ככונן DVD. לעיתים ישנם מכשירים משולבים, שבו יש קורא מהדור הבא עם צורב מדור קודם. הצורב יכול לצרוב דיסק חדש שיהיה העתק לדיסק קיים, וכמו כן לצרוב דיסק חדש שיהיה העתק לתמונת ISO.

צורב תקליטורים משתמש בקרן לייזר בעוצמה חזקה יותר לכתיבת נתונים, מאשר קרן הלייזר שמשמשת לקריאת הנתונים. הנתונים הנכתבים על התקליטור הם בינאריים, כלומר סדרה של סימני 1 ו-0. כאשר מגיעה ללייזר הוראה לצרוב "1", עולה הספק קרן הלייזר והיא גורמת לשינוי צבע בנקודה מסוימת על התקליטור וכתם זעיר. כאשר מגיעה ללייזר הוראה לצרוב "0" היא נשארת בהספק נמוך וכך לא משנה את הקטע הזעיר בתקליטור ולא צורבת דבר. 

הצורבים הראשונים הופיעו בשוק ב-1988, אך הם היו איטיים מאוד ומחירם היה יותר מ-100,000 דולר, לכן רק חברות גדולות היו יכולות להרשות לעצמן לרכוש צורב. עם הזמן צנח מחיר הצורבים וכיום מחירם הוא כ-100 שקלים. צורבי DVD עולים מעט יותר.

עקב כך שצורבי תקליטורים משנים את צבע התקליטור ולא יוצרים בו גומות, נוצרה בעיית תאימות בין צורבים וכונני תקליטורים שנוצרו לפני שהצורב הגיע לשוק הביתי. כל הכוננים ונגני ה-DVD למיניהם שיוצרו בשנים האחרונות תומכים כבר בכל סוגי הדיסקים הצרובים.

ישנם גם סוגים שונים של צורבים המסוגלים לצרוב סוגים שונים של תקליטורים (צורבי CD, DVD, ועוד).

פעילות הצריבה יותר איטית ופחות נוחה לשימוש מאשר העתקת קבצים אל דיסק חיצוני או דיסק און קי מכיוון שהיא כרוכה בהכנות רבות, הגבלות מסוימות, שימוש בתוכנות ייעודיות ואיטיות, ובדיקות שונות כמו למשל בדיקת אימות תקינות הקבצים לאחר צריבתם. בנסיבות מסוימות הצריבה עלולה להיכשל, וכן עלולות להיווצר בעיות תאימות בקריאה של דיסק צרוב במכשירים אחרים.

בשנים הראשונות שלאחר הופעת ה-CD הייתה נפוצה תוכנת הצריבה של חברת Smart and Friendly, שגרסה שלה צורפה לצורבים רבים כתוכנת OEM. אחת מתוכנות הצריבה הידועות והנפוצות כיום היא נרו, תוכנה שהחלה דרכה כתוכנת שותפה והפכה בהמשך הדרך להיות מסחרית. בחלונות 95 שהייתה מערכת ההפעלה הראשונה של חלונות שלא נזקקה לתוכנת צריבה חיצונית, שולבה תוכנה לצריבה שהייתה מועדת לתקלות ואטית, במערכת ההפעלה חלונות XP שולב מנוע צריבה המבוסס על טכנולוגיה של חברת roxio.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.microsoft.com/windowsxp/using/setup/learnmore/bott_03september16.mspx סודות הצריבה של חלונות XP], אתר מיקרוסופט

קטגוריה:מדיה אופטית
כונן תקליטורים אופטי

כונן תקליטורים
כונן תקליטורים אופטי הוא מכשיר אלקטרוני המסוגל לקרוא נתונים מדיסק (CD) באמצעים אופטיים (לייזר). הקריאה מתבצעת באמצעות שיגור קרן לייזר לעבר המקום הרצוי בדיסק, ובדיקה האם הקרן הוחזרה. בדיסק צורבים שקערוריות זעירות אשר מציגות את המידע. שקערורית כזו יכולה להחזיר את קרן הלייזר לכיוון העינית, או למקום אחר. כך מיוצגת סיבית (1 או 0) שהיא אבן היסוד של כל המידע הממוחשב. בעזרת צירופים שונים של שקערוריות מיוצג מידע שונה של אפסים ואחדים. השקערוריות נצרבות על הדיסק במעין פס ספירלי, שמתחיל ממרכז הדיסק.

השימוש הראשון לדיסקים היה לשמירת מוזיקה. לאחר מכן החלו להופיע כונני תקליטורים למחשב הביתי, שאפשרו הפעלת משחקים. מאוחר יותר הופיעו גם צורבי התקליטורים הביתיים. ייצור כונני התקליטורים הופסק בשנת 2001 שבה התחילו בייצור כונני DVD. ה-DVD בעל קיבולת גבוהה פי כמה מאשר תקליטור רגיל ומאפשר צריבה בכמה שכבות ומשני הצדדים. כיום קיימים בשוק גם צורבי DVD.

==צריבת תקליטורים==
מכיוון שצורבי תקליטורים מיועדים לשוק הביתי, יצירתם נעשית באופן שונה מתקליטורים רגילים.
במקום שקערוריות תקליטורים אלה מורכבים מחומרים הרגישים לחום, וקרן הליזר של צורב התקליטורים צובעת את החומר בעזרת לייזר. כאשר אזור מסוים צבוע, הוא אינו מחזיר את האור מקרן הלייזר ואז נוצר אפקט זהה.
<br />בתקליטורים הניתנים לצריבה רב-פעמית, התהליך הפיך ובטמפרטורה מסוימת החומר הופך שקוף.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מדיה אופטית
מארז מחשב

מארז מחשב
מארז מחשב הוא הקופסה שמכילה את כל רכיבי החומרה (לוח אם, מעבד, ספק כוח וכו') המרכיבים את המחשב. תפקידו של המארז הוא לאגד את כל החומרה ביחד בתוך קופסה אחת ולשמור שלא תיפגע מנזקים פיזיים. במארז יש פתחים לשקעים המאפשרים את חיבורו של המחשב לרכיבים פריפריאליים, כגון מדפסת, אוזניות, מקלדת ועוד.

מארז נמדד על פי מספר קריטריונים:
* עיצוב חיצוני
* קירור: על המחשב להיות מקורר בדרך מסוימת על מנת שיוכל לפעול כהלכה. קריטריון זה חשוב במיוחד לאלו המשתמשים בקירור אוויר, התלוי בטמפרטורה שבתוך המארז ובסירקולציית האוויר שבו. הקירור מושפע ישירות ממבנה המארז, איכותו והמאווררים הכלולים בו. למארז טוב ישנם פתחי מאווררים הממוקמים במקומות אסטרטגיים והוא בנוי מחומר בעל מוליכות חום גבוהה.
* בידוד אקוסטי: על מארז לסייע בצמצום הרעש הנובע מן המחשב, שבו חלקים נעים אחדים, ובמיוחד הכוננים השונים והמאווררים.
* הנדסת אנוש ואיכות בנייה: על המארז להיות מתוכנן לשימוש נכון וקל של המשתמש ולהיבנות בצורה טובה ומחושבת. מוטב גם שהחומרים שמהם בנוי המארז יהיו קלים.
* תוספות מיוחדות: ישנם מארזים המגיעים עם תוספות כמו לוח בקרת טמפרטורה, נעילה של המארז, חלון צד שקוף, תיק נשיאה ותוספות נוספות.

מודינג הוא שם כולל ליצירת מארז מחשב, או חלק אחר של המחשב, באופן מקורי וייחודי ליוצר. למעשה ניתן לעשות הכל, החל מחיתוך וכיפוף של המארז, צביעה של חלקים שונים של המחשב ועד שימוש בתאורה מיוחדת, אפקטים מרשימים וחומרים ייחודיים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חומרה
קטגוריה:מארזים
מדפסת הזרקת דיו

250px

מדפסת הזרקת דיו (באנגלית: Inkjet printer) היא מדפסת הפועלת בטכנולוגיית הדפסה המבוססת על סדרת מזרקים זעירים המתיזים טיפות דיו קטנות אל הנייר העובר מתחת לרצועה שבה הם נמצאים. ראש ה"מזריק דיו" כמעט צמוד לנייר בעת ההדפסה, כשראש הדיו נמצא במקום הנקבע על ידי המערכת הוא מתיז כמות מזערית של הדיו על הנייר ושואב את הדיו המיותר על מנת למנוע היווצרות כתמים. פעולה זו מתבצעת על ידי צינור מזערי שעוביו קטן יותר מעוביה של השערה האנושית. 

==השיטות העיקריות להזרקת הדיו==
* חברות אפסון וברדר משתמשות בגביש פיזואלקטרי אשר משנה את צורתו בעת הזרמת זרם חשמלי ודוחף את טיפת הדיו לנייר. 
* שיטת הבועות: בתוך הצינור ישנו נגד קטן שפועל כגוף חימום, בעת הזרמת זרם חשמלי הוא מחמם את הדיו עד שטיפה מהדיו מתאדה. נפח אדי הדיו גדול מדיו נוזלי, וכך מאדי דיו מתנפחת בועה בתוך הצינור, הבועה דוחפת טיפה של דיו מחוץ לצינור, באמצעות אלפי פיפטות מזעריות האדים חוזרים למצב צבירה נוזלי וכתוצאה מהתכווצות הבועה טיפה מהדיו שנשפך חוזר פנימה ומונעת טפטוף.

מחיר מדפסת הזרקת דיו נמוך יחסית למדפסת לייזר.

==קישורים חיצוניים==

* מישל רוזנברג, [http://www.e-mago.co.il/Editor/science-207.htm על הזרקת דיו], באתר אימגו, 31 דצמבר 2012
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
דיו
טיפוס TopRope

טיפוס TopRope

טיפוס TopRope הוא צורת הטיפוס הנפוצה ביותר עבור ספורטאים מתחילים העוסקים בטיפוס קירות.<BR>
במסלול Top Rope חבל האבטחה מחובר אל המטפס, עובר בטבעת שנמצאת בראש המסלול וחוזר מטה אל המאבטח. צורת אבטחה זו מכתיבה גם את צורת המסלול: מסלול Top Rope לעולם לא יהיה בעל שיפוע שלילי במיוחד או יסטה במידה משמעותית מהאנך היורד מהטבעת העליונה אל הרצפה מכיוון שבמקרים כאלו תיווצר בחבל האבטחה זווית משמעותית שתמשוך את המטפס כמו בנדנדה.

צורת טיפוס זו נפוצה בקרב המתחילים מכיוון שלמעשה היא אינה דורשת ידע מוקדם, ובתנאי שהמטפס חובר לציוד האבטחה בצורה נכונה והוא מאובטח על ידי מאבטח מוסמך אין כמעט סכנה לפגיעות.

בניגוד לצורות טיפוס אחרות (כמו הובלה) הכנת עמדת Top Rope דורשת הכנה מוקדמת - השחלת החבל בטבעת העליונה ובדרך כלל גם קשירת קשרים, חיבור אמצעי חיכוך וטבעות במקומות המתאימים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=טופ-רופ הערך "טופ-רופ" באנציקלופדיית הטיפוס]

קטגוריה:טיפוס
מודל שכבתי

מודל שכבתי הוא שיטה המשמשת בהנדסה לפירוק בעיה מורכבת למספר רבדים או שכבות. בכל רובד נפתרת תת-בעיה ספציפית, ואוסף כל הפתרונות מהווה את פתרונה של הבעיה המורכבת.

מודל שכבתי פשוט לתיאור מערכת [[מחשב]]

==יתרונות המודל השכבתי==
למודל שכבתי יש מספר יתרונות, ביניהם:
* ניתן להאיץ את הפיתוח, משום שהרבדים אינם תלויים זה בזה וניתן לפתור את תתי הבעיות במקביל.
* לעיתים קרובות, מודל שכבתי מאפשר להבין בצורה פשוטה את הקשרים בין חלקי הבעיה.
* מודל שכבתי מאפשר התמקצעות של העובדים בחלק קטן מהבעיה וחוסך את הצורך ללמוד מידע רב שלעיתים אינו רלוונטי.

==דוגמאות למודלים שכבתיים==

*מודל ה-OSI
*מודל ה-TCP/IP
* חלוקת התוכנה ליישום מחשב ולמערכת הפעלה, אשר גם היא מחולקת למנהל התקנים וליבה
קטגוריה:הנדסה
זיכרון לקריאה בלבד

זיכרון קריאה בלבד הראשון של [[אינטל, 1971]]
זיכרון לקריאה בלבד (מאנגלית: Read-only Memory, בראשי תיבות: ROM) הוא אמצעי לאחסון נתונים, דמוי זיכרון מחשב, המכיל נתונים הנכתבים בו פעם אחת, ונקראים ממנו פעמים רבות. שבבים אלה אינם ניתנים לכתיבה חוזרת (בצורה פשוטה), ומכאן שמם. בניגוד ל-RAM, תוכן ה-ROM נשמר גם לאחר ניתוק מקור מתח. הגישה ל-ROM פשוטה יותר ומהירה בהרבה מאשר גישה לאמצעי אחסון מגנטיים ואופטיים כגון דיסק קשיח או תקליטור.

בעבר שימש ה-ROM לאחסון מערכת ההפעלה כולה במחשבים אישיים. בהמשך נותרו ל-ROM מספר תפקידים עיקריים:
* תוכנת אתחול (Boot): תוכנה שמטרתה לבצע את הפעולות הראשונות בזמן הדלקת המחשב, כולל בדיקת תקינות רכיבי המחשב וטעינת מערכת ההפעלה לזיכרון.
* BIOS - אוסף רוטינות אשר תומכות בפעולות הקלט והפלט הבסיסיות של המחשב.
* צריבה של תוכנה קבועה על רכיבים המיועדים לביצוע פעולות מוגדרות מראש, כגון במעגל משולב תלוי יישום.

כיום, יותר ויותר פעולות במחשב שמולאו בעבר על ידי שבבי ROM (כולל תוכנת ה-BIOS) מבוצעים על ידי זיכרון הבזק, שיתרונו בכך שהוא מחיק (לא כמו ROM) ואינו תלוי בחיבור למקור מתח כמו זיכרון נדיף כך שניתן לעדכן את התוכנה המאוחסנת בו לגרסה חדשה יותר ללא צורך בהחלפתו כפי שיש לעשות כאשר משתמשים ב-ROM.

== ROM באנדרואיד ==
במערכת ההפעלה אנדרואיד ה-ROM מאחסן את מערכת ההפעלה של המכשיר שמריץ אותו, אך הוא ניתן להחלפה, באמצעות הרשאות מנהל, מערך Recovery (מקביל ל-BIOS במחשב) מותאם אישית או תוכנת צריבה (לדוגמה odin במכשירי סמסונג). צריבת ROM לא תקינה גורמת למכשיר להיכנס למצב המכונה "בריק" (Brick, בעברית: לבנה): מצב שבו לא ניתן להפעיל את מערכת ההפעלה של המכשיר. כדי לצאת ממצב בריק יש להיכנס למסך ה- Recovery, ולצרוב מחדש ROM. במקרים מסוימים, גם ה-Recovery או ה-FASTBOOT \ Download Mode לא יעלה. מצב זה נקרא בריק מלא, ומחייב החלפת לוח האם של המכשיר או צריבת המערכת על ידי חיבור ישיר לשבב הזיכרון על ידי JTAG. למכשירי סמסונג שמריצים אנדרואיד, קיים כלי בשם JIG אשר מחזיר את המכשיר למצב בו המשתמש יכול להיכנס ל-Download Mode אם המכשיר קיבל בריק חלקי.

== ראו גם ==
* EPROM
* EEPROM
* מונחים בחומרה
* זיכרון בלתי נדיף

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זיכרון מחשב
מונסון

ענני מונסון
[[הרי גהט המערביים בעונה הגשומה, 28 באוגוסט 2010]]
מוֹנסוּן הוא מונח במטאורולוגיה המתייחס לרוב לזרימות אוויר עונתיות קבועות המתהוות בתת היבשת ההודית עקב הפרשים תרמיים (הפרשי-טמפרטורות קבועים) בין הים ליבשה. ניתן להתייחס גם למונסונים במקומות אחרים בעולם, שכן ההגדרה ההידרולוגית למונסון היא ירידת ממטרים בעונה קבועה ומסוימת.

המונסון יכול להיווצר הן בעונה היבשה והן בעונה הגשומה, במהלך עונת הקיץ מעל הגוש היבשתי, הנוטה להתחמם במהירות, מתהווה מסת אוויר חמה ביחס לאוויר האוקיאני הקריר יחסית, ולכן מתהווה זרימת אוויר מן הים אל היבשה. לרוב זרימה זו נושאת בחובה לחות רבה, אשר עם עלייתה לרום מתעבה וניתכת אל הארץ כ"גשמי מונסון".

המונסון הקיצי מלווה בהתהוות של שקע תרמי.

תופעה הפוכה מתרחשת בעונת החורף, אז מתהווה זרימה יבשה קרה ודלה בלחות, שלרוב מלווה בהתהוות רמה תרמית.

המקור הראשוני של המילה מונסון הוא המילה הערבית "מַוְּסִם" (موسم) - "עונה". המונח מונסון היה בשימוש לראשונה באנגלית בהודו כדי לתאר את הרוחות העונתיות במפרץ בנגל והים הערבי שבדרום-מזרח הגורמות לממטרים כבדים באזור. בהידרולוגיה מתייחסים לכל מצב שבו אזור מקבל את מרבית הגשמים שלו בעונה מסוימת כאל "גשם מונסוני".

ישראל מושפעת בעונת הקיץ משלוחה של מערכת המונסון ההודית, היוצאת למפרץ הפרסי (ומכאן שמו, "האפיק הפרסי") ומשם ללבנט הציקלוגנטי.

מחקרים מהתקופה האחרונה מצביעים על כך ששינויי האקלים אחראיים לשינויים מרחיקי לכת בתדירותם ובעוצמתם של המונסונים בתת-היבשת ההודית.

==ראו גם==
* מטאורולוגיה – מונחים
* המונסון של אמריקה הצפונית

== לקריאה נוספת ==
* שרה קורבט, מהמרים על המונסון, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 138, נובמבר 2009

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=Xc7d7F5T6rI סרט המראה את כל שלבי המונסון המצולמים], באתר יוטיוב.
* [https://www.weather2day.co.il/content/96/monsoon מונסון] - בהרחבה על גשמי המונסון באתר מזג האוויר הישראלי
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גשם
קטגוריה:מטאורולוגיה
טיפוס הובלה

הובלה על סלע. החבל מוקלפ לראנר, ובמקרה של נפילה, החבל יימתח ויעצור את המוביל

טיפוס הובלה היא צורת טיפוס הנפוצה בעיקר אצל מטפסים מנוסים, מכיוון שהיא דורשת הכנה מינימלית של המסלול עצמו, והשתתפות פעילה באבטחה. בתחילת המסלול, המטפס מחובר לחבל, שעובר דרך אמצעי חיכוך המחובר למאבטח, החבל לא מקובע אלא "רץ" דרך ראנרים - שתי טבעות מתכת המחוברות ביניהן ברצועה - המחוברים לטבעות. את הראנרים מקליפ (מחבר) המוביל לעגינות לאורך המסלול. ומעביר בהם את החבל. הראנרים מתחברים לעגינות כך שטבעת אחת מתחברת אל העגינה ובטבעת השנייה מעביר המטפס את חבל האבטחה. פעולה זאת נקראת "הקלפה".

למעשה, במקרה של נפילה, אורכה יהיה כפול מן המרחק בין המוביל לעגינה האחרונה שלה.

העגינות בטיפוס הרים, בהובלה על אבני עיגון, וברוב המסלולים הארוכים הן "אבני עיגון" מסוגים שונים, בורגי קרח או עגינות לשלג, על פי אופי המסלול. העגינות בטיפוס ספורטיבי הן "בולטים" (במלעיל), דיבלים לסלע שעל הבורג שלהם יש ״אוזן״ שאליה אפשר להקליף את הראנרים, או ברגים המחוברים לקונסטרוקציה בקיר טיפוס.

הובלה דורשת מהמטפס את היכולת לעזוב יד אחת במהלך הטיפוס על מנת לשים עגינות ו"להקליפ" (להעביר את החבל ב"ראנרים") ולעשות זאת בצורה נכונה (שכן אפשר "להקליפ" בצורה שבה בנפילה החבל עלול להשתחרר מה"ראנרים").

היתרון בהובלה הוא בכך שאין צורך בהכנה מוקדמת של המסלול, והוא אינו מוגבל לשיפועים או לקו אופקי כלשהו (כמו בטיפוס TopRope), ניתן לטפס למעלה, לצדדים או אפילו כלפי מטה כל עוד שומרים על מספר כללים בסיסיים. יתרון נוסף הוא שאין תלות באורך החבל.

קיימות מספר שיטות הובלה: בחבל יחיד, בחבל כפול ובחבל תאומים.

הובלה היא שיטה מתאימה לטיפוס מצוקים בטבע. כמו כן, בתחרויות טיפוס כמעט תמיד המסלולים הם בהובלה, למעט כאשר מדובר במקצים לגיל צעיר במיוחד או בתחרות מיוחדת כמו טיפוס מהיר (speed climbing).

כאשר מאבטחים מטפס הובלה בדרך כלל משתמשים באמצעי חיכוך לא ננעל, מכיוון שככל שהמטפס עולה יש לשחרר לו חבל ואמצעי חיכוך ננעל מקשה על הפעולה. בטיפוס ספורטיבי, עם זאת, ניתן לאבטח הובלה גם באמצעות אמצעי חיכוך ננעל.

החל מאולימפיאדת טוקיו 2020, ספורט הטיפוס השתלב כחלק מהמשחקים האולימפיים עם הדיסציפלינות הבאות: טיפוס הובלה, טיפוס מהירות וטיפוס בולדרינג.<ref></ref>

== ראו גם ==

* טיפוס במשחקים האולימפיים
* טיפוס בולדרינג

==קישורים חיצוניים==

* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=הובלה הערך "הובלה" באנציקלופדיית הטיפוס]
* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=שיטות_הובלה הערך "שיטות הובלה" באנציקלופדיית הטיפוס]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טיפוס
קטגוריה:טיפוס ספורטיבי
תוכנה

תוכנה היא אוסף של הוראות ומידע הניתנות לביצוע על ידי מחשב<ref></ref>. התוכנה משמשת להפעלת המחשב וחומרות נילוות, לביצוע משימה או אוספת משימות. התכנה מורכבת מאוסף מאורגן של תוכניות מחשב המשרתות כולן יישום מסוים. באמצעות התוכנה המחשב מספק את שירותיו למשתמשים בו. תוכנה היא בדרך כלל תוצר של פרויקט תוכנה שמתוכנן על פי מתודולוגיות שונות בהנדסת תוכנה.

==סיווג תוכנה==
ניתן לסווג תוכנה על פי מספר ממדים:
* תוכנת תשתית לעומת תוכנת יישום
* תוכנה קנויה לעומת תוכנה המפותחת בתוך הארגון

===תוכנת תשתית===
תוכנת תשתית מנהלת את התוכניות והנתונים במחשב ומתמקדת במתן שירותים לסוגי תוכנה אחרים המתבצעים במחשב.

דוגמאות לתוכנות תשתית:
* מערכת ההפעלה - תוכנת האם התשתיתית המאפשרת את פעולותיהן של יתר התוכנות בהיותה אחראית על השליטה, התקשורת, וניהול החומרה; מאפשרת לתוכנות אחרות ולמשתמשים בהן לפעול במערכת שיש בה קשר בין חומרה לתוכנה - אם למשל, בהעברת נתונים מהזיכרון לדיסק הקשיח או בעיבוד טקסט במטרה שיוצג על הצג (מסך). באופן כללי, מערכת ההפעלה כוללת את הליבה (Kernel) וכלים בסיסיים כמו תוכנת גישה לדיסק הקשיח, מנהל קבצים, מנהל תצוגה, זיהוי משתמשים, כלי ניהול ועוד. דוגמאות למערכות הפעלה נפוצות הן: חלונות, משפחת לינוקס ומק.
* כלי מערכת - תוכנות המרחיבות את יכולות מערכת ההפעלה:
** מסדי נתונים
** ניהול תנועות
** שרתי יישומים
** כלי אינטגרציה והעברת מסרים
** שליטה ובקרה
* כלי תכנות - תוכנה ליצירת תוכנה:
**מהדרים - תוכנות לתרגומן של תוכניות משפת תכנות לשפת מכונה
** מחוללי יישומים
**תוכנות לבדיקת קוד
**תוכנות ליצירת הוראות ליצירת קוד - תוכנות היוצרות קובצי makefile

===תוכנת יישום===
[[תמונת מסך של מעבד התמלילים Abiword]]
תוכנת יישום - תוכנה שמספקת פונקציונליות ומידע המשרתות ארגון או משתמש ביתי.

דוגמאות לתוכנת יישום:
*מערכת מידע - תוכנה לניהול המידע המשמש לניהול של ארגונים. דוגמאות בולטות בתחום זה מערכות ERP ומערכות CRM
*יישומים - תוכנה המשמשת לביצוע משימה מסוימת, כגון מעבד תמלילים או גיליון אלקטרוני
*תוכנה המשובצת במכשירים אלקטרוניים, כמו התוכנה המפעילה את הטלפון סלולרי
*משחקי מחשב

===תוכנה קנויה לעומת תוכנה המפותחת בתוך הארגון===
ניתן לרכוש מוצר תוכנה מוכן או חבילת תוכנה מוכנה ולהפעיל אותה בארגון או כתוכנה כשירות בענן מחשוב חיצוני. ניתן לפתח תוכנה בתוך הארגון. מקובל לרכוש מוצר תוכנה במצבים בהם הצורך של הארגון או המשתמש הביתי זהה או דומה לצרכים של ארגונים אחרים או משתמשים ביתיים אחרים ולפתח תוכנה במקרים בהם יש לארגון או למשתמש הביתי צרכים ייחודיים.

בדרך כלל רוכשים תכונות תשתית וחלק מתוכנות היישום, כגון: מוצר ERP, מוצר CRM ומעבד תמלילים ומפתחים יישומים ייחודיים לארגון או למשתמש הביתי.

קיימים גם מצבי ביניים בהם רוכשים מוצרי תוכנה מוכנים ומפתחים התאמות ייחודיות לארגון ובמקרים מסוימים גם למשתמש הביתי.

==ראו גם==

* תוכנה - מונחים
* אחסון נתונים - מונחים
* הנדסת תוכנה
* מדעי המחשב

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:מונחים בתוכנה
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
אינוורסיית קרקע

אינוורסיית קרקע (באנגלית: Surface temperature inversion) היא תופעה אקלימית שבה שכבת האוויר הקרובה לקרקע קרה יותר משכבת האוויר שמעליה. אינוורסיית קרקע היא סוג של אינוורסיה המתהווה בגובה נמוך מאוד (בסיסה מתחת ל-100 מטר) עקב התקררות קרינתית חריפה של השכבה הסמוכה לקרקע במהלך שעות הלילה. מכיוון שהאוויר הוא מוליך חום גרוע הרי ששכבת האוויר הסמוכה לקרקע מעבירה אליו את החום (ומתקררת) מהר יותר מאשר שכבת האוויר שמעליה מעבירה אליה את החום. לתנאים הטופוגרפיים יש השפעה על האינוורסיה שכן שכבת האוויר הקרה נוטה להיאגר בעמקים. לרוב נשברת האינוורסיה הקרקעית עם התחממות השכבה הסמוכה לקרקע במהלך שעות היום.

==התנאים המסייעים להתהוות אינוורסיית קרקע==
* השפעת מערכת לחץ גבוה המדכאת התכנסות וערבול אנכי.
* היעדר לחות - לחות גבוהה עשויה להביא להתעבות ושחרור חום כמוס (מה שעשוי להתבטא בערפל קרינתי), כמו כן אדי מים נחשבים לגז חממה.
* מסיבה דומה לסעיף הקודם, היעדר עננות.
* היעדרם של משבי רוח.
* לילות ארוכים (זאת אחת הסיבות שאינוורסיות קרקע נפוצות וחריפות יותר בסתיו ובחורף).

בשל גובהן הנמוך אינוורסיות הקרקע נוטות ללכוד כמויות גדולות במיוחד של זיהום אוויר.

== ראו גם ==
* מטאורולוגיה - מונחים
* אינוורסיה (מטאורולוגיה)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מטאורולוגיה
קטגוריה:סביבה
קטגוריה:זיהום אוויר
גרם

מכסה [[עט שמשקלו קרוב לגרם אחד]]
גרף המתאר את שווי ה[[ליש"ט כפונקציה של גרם זהב בין השנים 1900 ל-1930. במסגרת שיטת תקן הזהב שווי הליש"ט הוצמד לזהב באופן רשמי במאה ה-19, הושהה בזמן מלחמת העולם הראשונה והוחזר ב-1925]]
גרם (מלטינית gramma, משקל מועט; סימול g) היא יחידת מידה למסה. הגרם הוגדר במקור כ"משקל האבסולוטי של נפח מים מזוקקים השווה לקוביה שמקצועה באורך מאית המטר בטמפרטורה שבה ניתך הקרח" ולאחר מכן בטמפרטורה של 4 מעלות צלזיוס. הגרם מוגדר כיום כאלפית מיחידת מערכת היחידות הבינלאומית הקילוגרם.

==היסטוריה==
הגרם היה יחידת הבסיס למסה בשיטה המטרית הצרפתית המקורית, ולאחר מכן שימש כיחידת הבסיס למסה גם במערכת היחידות {{כ}}cgs (centimetre-gram-second) אשר הוצעה בשנת 1832 על ידי המתמטיקאי והפיזיקאי הגרמני קרל פרידריך גאוס.

==שימושים==
כיום, הגרם הוא יחידת המדידה הנפוצה ביותר עבור מצרכים שאינם נוזליים בבישול ובקניית מוצרי מזון. בישראל, הסימון הקלורי על אריזות מזון ניתן לרוב עבור משקל של 100 גרם.

==גרם זהב==
גרם זהב היא יחידה שמציינת את השווי של גרם אחד של זהב. זוהי יחידת חישוב נפוצה עבור מסחר במטבע זהב דיגיטלי המסומלת כ-"gg", "AUG", או "GAU". בשוק הפתוח, מחירו של הזהב נקבע לרוב ביחידות המשקל המסורתית אונקיית טרוי ואבוארדופואה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות מידה: מסה
טון (מוזיקה)

במוזיקה, טון הוא מרווח קבוע בין הצלילים, למשל המרווח בין הצליל דו, לצליל רה. טון הוא גם מונח נרדף ל"צליל".

מרווח זה הוא כפול מהמרווח הקרוי "חצי טון", שהוא מרווח קבוע בין כל אחד מ-12 צלילי האוקטבה, כמו המרווח בין הצליל דו, לצליל דו דיאז, או המרווח בין דו דיאז לרה. במילים אחרות, כל צליל גבוה/נמוך מהצליל הסמוך לו בחצי טון.

מבחינה פיזיקלית, כל צליל גבוה/נמוך בתדירותו מהצליל הסמוך אליו פי שורש 12 של שתיים. כלומר:
* תוספת של חצי טון (כמו מ-סי ל-דו) = הכפלה בשורש 12 של שתיים.
* תוספת של טון (כמו מ-דו ל-רה) = הכפלה בשורש 6 של שתיים.

== ראו גם ==
* סנט (מוזיקה) - מאית של חצי טון
* תאוריית המוזיקה - מונחים

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תאוריית המוזיקה

es:Segunda
אנגסטרום

האנגסטרום שימושי למדידת אורך בקנה מידה של אטומים. בתמונה רואים בצורה סכמטית [[אורביטל אלקטרון, ובמרכז, גרעין האטום הקטן ב-5 סדרי גודל]]
ב[[חלבון בעל גדיל של משטח בטא (משוטח), המרחק בין שתי קבוצות הצד של חומצות אמינו שכנות, הוא 7 אנגסטרם]]
טטרהדרלי של Plastocyanin. המרחק בין שני אטומים, בקנה מידה של אנגסטרמים]]
אנגסטרום או אנגסטרם (בשוודית: Ångström – נהגה אוֹנְגְּסְטְרֵם; ההגייה בעברית מבוססת על המונח באנגלית) היא יחידת מידה לאורך השווה ל- מטר, עשירית הננומטר או מאה פיקומטר, כלומר מאית המיליונית של סנטימטר. סימון היחידה הוא <big>Å</big>.

האנגסטרום שימושי למדידת אורך בקנה מידה של אטומים בודדים: רדיוס בוהר הוא כחצי אנגסטרום. לדוגמה, הקוטר של אטום הליום הוא כ-6.2 אנגסטרום. כמו כן קנה מידה זה הוא אורכם של קשרים כימיים.

מדע הספקטרוסקופיה משתמש באנגסטרום למדידת אורכי גל של אור.

האנגסטרום קרוי על שמו של הפיזיקאי והאסטרונום השוודי אנדרס יונאס אונגסטרם (1814–1874), שהיה הראשון שהשתמש ביחידה זו.
==ראו גם==
*מטר
*פרמי
*יחידות מידה על שם אישים

==קישורים חיצוניים==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות מידה: אורך
קטגוריה:יחידות מידה בכימיה
מערכת היחידות הבין-לאומית

סמל מערכת היחידות הבין־לאומית
שבע היחידות הבסיסיות המוגדרות (מבנה פנימי) על פי שבעת הקבועים (מבנה חיצוני)
מערכת היחידות הבין־לאומית (בצרפתית: Système international d'unités, בקיצור: SI) היא מערכת יחידות מידה רציונלית וקוהרנטית הנמצאת בשימוש נרחב בפיזיקה ובשאר ענפי המדע. מקורה של מערכת SI במערכת יחידות MKS (מטר־קילוגרם־שנייה) ההיסטורית, שהתפתחה על בסיס מערכת היחידות המטרית.

במערכת SI יש שבע יחידות בסיסיות ומגוון יחידות שנגזרות מהיחידות הבסיסיות. בין היחידות הבסיסיות, יחידת המידה לאורך היא המטר; זמן נמדד בשנייה, ומסה בקילוגרם. חלק מהיחידות הבסיסיות עצמן נגזרות מקבועים פיזיקליים, למשל מהירות האור, קבוע פלאנק, ומטען יסודי.

פרט לארצות הברית, מיאנמר (בורמה) וליבריה, כל המדינות בעולם משתמשות ביחידות מדידה על בסיס מטרי, אם כי אנגליה ואזורים מסוימים בקנדה עוד לא השלימו את המעבר לשיטה המטרית.

==המקור==
היחידות השונות נקבעו על ידי ועידות בין-לאומיות, אשר אורגנו על ידי הלשכה הבין-לאומית למידות ולמשקלות (Bureau international des poids et mesures). השיטה קיבלה את שמה לראשונה בשנת 1960, והתוספת האחרונה הייתה בשנת 1971.

מערכת היחידות SI מורכבת מ־7 יחידות בסיסיות כמו הקילוגרם והמטר, והן משמשות להגדרת יחידות המשנה. SI מגדירה גם את התחיליות המוצמדות ליחידות השונות, כדוגמת מגה, קילו ומיקרו.

לאורך השנים השתנה בסיס מערכת היחידות מקבועים שרירותיים, ועבר להיות בחלקו יחידות הנגזרות מקבועים פיזיקליים, מפאת הסיבה שעד כמה שידוע לנו כיום הקבועים הפיזיקליים לא משתנים לעולם, ואפשר למדוד או לחשב אותם בכל מקום מאשר שהתקינה ליחידה היא עצם ממשי.

עד שנת 2019 נעשה שימוש במשקולת אשר שימשה כגורם יחוס של הקילוגרם ועל פיה הוא הוגדר. ב־20 במאי באותה שנה הוגדרה מחדש מערכת היחידות הבין-לאומית על־פי גדלים קבועים מראש ולא על־פי גורם ייחוס פיזי.

==שיטת הרישום ב־SI==
*ראשי תיבות ליחידות נכתבים באות קטנה באנגלית, פרט למקרה שבו היחידה זהה לשמו של אדם מסוים, כמו במקרה של יחידת הלחץ פסקל (Pa), הקרויה על שמו של בלז פסקל. למרות זאת, את היחידה רושמים באות קטנה בהתחלה – pascal. מקרה יוצא דופן נוסף הוא ליטר, אשר ניתן לקצרו באות גדולה או קטנה.
*היחידות נכתבות ביחיד, לדוגמה: 30 קילוגרם (kg) ולא קילוגרמים (kgs).
*חייב להיות רווח בין המספרים ליחידות, לדוגמה: .
*ב־SI משתמשים במרווחים על מנת להפריד בין ספרותיו של מספר גדול, לדוגמה: 234 252 245. לא משתמשים בנקודות או פסיקים, כמו בשיטות אחרות (למשל, 245,252,234).
*ב־SI פסיק או נקודה עשרונית יפרידו בין מספר שלם לשבר עשרוני. לדוגמה, 45.8. בעולם מקובל הפסיק להפרדת השברים העשרוניים, פרט לארצות דוברות האנגלית, שבהן מקובל להפריד את המספרים בנקודה. בישראל נוהגים כבארצות דוברות האנגלית.

כל המדינות יכולות להשתמש בשיטה זו באופן חוקי. במדינות שאינן משתמשות בה (כמו ארצות הברית ואנגליה) קיימות טבלאות המציגות את הגדלים המקומיים במונחים של יחידות SI. כלל זה נקבע בוועידה ה־11 של הלשכה הבין-לאומית למידות ומשקלות.

==יחידות בסיסיות==
{| class="wikitable"
|-
!שם היחידה
!סמל היחידה
!סמל מידה
!יחידה של
!הגדרה
|-
|שנייה
| s
|t
|זמן
|שנייה אחת היא הזמן החולף במשך 9,192,631,770 מחזורי קרינה המייצגים את הפיצול העל־דק של רמת היסוד באטום של צסיום־133.
|-
|מטר
|m
|L
|אורך
|מטר אחד הוא המרחק שעובר אור בריק בזמן של שניות.
|-
|קילוגרם
|kg
|m
|מסה
|קילוגרם אחד הוא המסה השקולה לאנרגיה של <math>\tfrac
טיפוס בולדרינג

מטפס בולדרינג מטפס על סלע
בולדרינג (באנגלית: Bouldering) או טיפוס סלעים התחיל במקור כטיפוס על סלעים גדולים - בולדרים (boulders). כיום נהוג לייחס את המונח לכל טיפוס בגובה נמוך (עד כשישה מטרים) כאשר המטפס אינו מאובטח בעזרת חבל. בגלל המגבלות האלו, בטיפוס בולדרינג בדרך כלל עובדים על מספר מצומצם של צעדים או מטפסים בעיקר לצדדים, ולא מעלה כמו בסגנונות אחרים כמו הובלה או Top Rope.

האבטחה בבולדרינג נקראת ספוטינג (spotting), ואינה נעשית בעזרת חבל ועגינות אלא על ידי מאבטח (ספוטר - spotter) ומזרן מיוחד הנקרא קראש-פד (crash-pad) או שניהם. תפקיד המאבטח אינו למנוע את הנפילה או את הפגיעה בקרקע, אלא לכוון את הנפילה כך שהמטפס ינחת על הרגליים ולא על הראש או על הגב. אם יש מזרן, תפקיד הספוטר גדול יותר: לשמור על הראש ועל הגב, להעביר את המזרן כך שבכל רגע הוא יהיה במקום בו הוא אפקטיבי ביותר, לכוון את הנופל כך שייפול על המזרן, ולדאוג שהנופל יישאר על המזרן. למעשה הספוטר מכוון את הנפילה, ומעט בולם אותה כך שהפגיעה בקרקע תהיה חלשה יותר.

קירות טיפוס רבים הם "בולדר" - חלקם גדולים מאוד ומציעים מגוון גדול של מסלולים ברמות שונות.

בבולדרים כל הקירות (ובדרך כלל גם התקרה) בנויים כקירות טיפוס ועל רצפתם מזרנים עבים על מנת לרכך את הנפילה. טיפוס בולדרינג מאפשר למטפס לעבוד על טכניקות וצעדים ספציפיים ללא צורך לטפס מסלול שלם, ומכיוון שבדרך כלל האבטחה נעשית בעזרת מזרנים גם אין צורך בבן-זוג - מאבטח, לצורך הטיפוס.

החל מטוקיו 2020 טיפוס הוא ענף אולימפי בו כל ספורטאי מתחרה בבולדרינג, טיפוס בהובלה וכן ספיד קלימינג ומדורג על פי ציון כללי בשלושת תת-הענפים.<ref></ref>

סגנון הבולדרינג נפוץ הן בטיפוס קירות והן בטיפוס בטבע.

בשנת 2018, זכה המטפס הישראלי אלכס חזנוב במדליית זהב בטיפוס בולדרינג בסבב גביע העולם (IFSC Climbing Worldcup).

== ראו גם ==

* טיפוס במשחקים האולימפיים
* טיפוס הובלה

== קישורים חיצוניים ==

* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=בולדרינג הערך "בולדרינג" באנציקלופדיית הטיפוס]
* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=ספוטינג הערך "ספוטינג" באנציקלופדיית הטיפוס]

==הערות שוליים==

קטגוריה:טיפוס
קטגוריה:טיפוס ספורטיבי
חזית מזג אוויר

עננים המלווים חזית קרה שמתקדמת במהירות
חזית במטאורולוגיה היא קו מפגש בין גושי אוויר מנוגדים בתכונותיהם, בעיקר בטמפרטורה אך גם במאפיינים אחרים כמו אחוזי לחות וריכוז אירוסולים.

החזיתות לרוב מתהוות לאורך קווי הרוחב הבינוניים, שם מתרחש מפגש בין גושי אוויר פולאריים לבין גושי אוויר סובטרופיים. קו המפגש גם מכונה החזית הפולארית.

חזית המבוססת על ניגוד תרמי עשויה להימצא באחד מארבעת המצבים הבאים:
*חזית נייחת - אין אינטראקציה ממשית בין שני גושי האוויר. גושי האוויר זורמים במקביל לחזית או שהזרימות של גושי האוויר חלשות.
*חזית קרה - גוש האוויר הקר יותר נכנס מתחת לאוויר החם, שכיוון שהוא קל יותר, נדחף במהירות לרום. במידה שישנה די לחות ואי יציבות, בקדמת החזית מתהווים ענני קומולונימבוס, ומעברה מלווה בגשמי זעף ומשבי רוח ערים. עם מעבר החזית חלה חיגה של הרוח בליווי התקררות מהירה והתבהרות.
*חזית חמה - האוויר הקר נסוג ואת מקומו תופס האוויר החם, אשר "רוכב" מעל האוויר הקר. פעילות החזית החמה לרוב מתונה יותר מן הקרה, אך גם ממושכת יותר. אורכה עשוי להגיע למאות קילומטרים, לעומת עד עשרות קילומטרים בחזיתות קרות. החזית החמה מלווה לרוב בענני צירוס שכבתיים בקדמתה, אשר בהדרגה מנמיכים ומתעבים לנימבוסטרטוסים, המורידים משקעים קלים אך רציפים. עם מעבר החזית החמה חגה הרוח בליווי התחממות והתבהרות.
*חזית מלוכדת (אוקולזיה) - מצב מורכב בו מתקיימת התנגשות בין חזית קרה לחזית חמה - אופייה לרוב תלוי בתכונות האוויר בקדמת החזית החמה לבין גב החזית הקרה. אם האוויר בקדמת החזית החמה קר יותר אזי תתנהג החזית המלוכדת כחזית חמה, ואילו במקרה ההפוך תתנהג כחזית קרה.

==ראו גם==
*שקע דינמי\חזיתי
*מטאורולוגיה - מונחים
* חזית חמה 
* חזית קרה 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סינופטיקה
PCI

Peripheral Component Interconnect (בראשי תיבות: PCI; בתרגום חופשי: חיבור רכיבים היקפיים) הוא תקן לאפיק מחשב שפותח בחברת אינטל להוספת התקנים היקפיים ללוח אם של מחשב. התקנים אלה יכולים להיות מהצורה של:
* מעגלים משולבים המתאימים על לוח האם עצמו (נקראים "התקנים מישוריים" במפרט ה־PCI).
* כרטיסי הרחבה אשר מתאימים לשקעים (sockets).

== תצורה ==
אפיק ה־PCI החליף את אפיק ה־ISA בתפקיד האפיק התקני במחשבים אישיים, ונמצא בשימוש גם בסוגי מחשבים אחרים, כגון מקינטוש. בניגוד לאפיקי ISA, אפיק ה־PCI מאפשר קביעת תצורה דינמית של ההתקן ההיקפי. בזמן אתחול המחשב, ה־BIOS של כרטיס ה־PCI וה־BIOS של לוח האם מתקשרים ומסדירים את המשאבים שכרטיס ה־PCI מבקש. דבר זה מאפשר הקצאה אוטומטית של בקשות פסיקה ושל מרחבי זיכרון, לעומת אפיק ISA, אשר דרש הגדרה ידנית של בקשות הפסיקה על ידי שימוש בג'מפרים (מגשרים חשמליים). פרט לכך, אפיק ה־PCI מספק תיאור מפורט של כל ההתקנים המחוברים אליו דרך "מרחב התצורה של PCI".

תקן ה־PCI מתאר את כלל ההיבטים של האפיק: הגודל הפיזי של האפיק (כולל מרווח חיווט), אפיונים חשמליים, תזמוני אפיק ופרוטוקולים.

== תצורת אפיק PCI בסיסי ==
הנתונים הבאים מייצגים את הגרסה הנפוצה ביותר של אפיקי PCI במחשבים אישיים.
* תדירות שעון של 33.33 מגהרץ עם העברות סינכרוניות.
* שיעור תעבורה מקסימלי של 133 או 266 מגהבייט לשנייה (עבור רוחב אפיק של 32 או 64 סיביות בהתאמה).
* מרחב כתובות בגודל 32 סיביות (4 גיגהבייט).
* איתותים במתח 3.3 או 5 וולט.

== גרסאות PCI אחרות ==
מספר חריצי PCI ו-PCI Express על לוח אם
* גרסת PCI 2.2 מאפשרת רוחב אפיק של 64 סיביות ותדירות שעון של 66 מגהרץ, כך ששיעור התעבורה המקסימלי מגיע ל־533 מגהבייט לשנייה.
* PCI-X הוא גרסה של PCI 2.2 שמגדילה את תדירות השעון ל־133 מגהרץ, דבר המביא לשיעור תעבורה מקסימלי של 1066 מגהבייט לשנייה.
* PCI-X 266 (או PCI-X DDR), הוא גרסה של PCI-X בנפח כפול, בתדירות שעון של 266 מגהרץ ושיעור תעבורה מקסימלי של 2133 מגהבייט לשנייה.
* גרסת PCI קומפקטי משתמשת ברכיבים קטנים המשתמשים ב־PCI כבלוח אם.
* PCI Express (או 3GIO) הוא אפיק טורי המשתמש בעקרונות התכנות והעבודה של אפיק ה־PCI. גרסה זו החליפה לבסוף את אפיק ה־PCI הסטנדרטי.

== ראו גם ==
* AGP
* EISA
* ISA

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://pciids.sourceforge.net PCI ID]
* [https://web.archive.org/web/20040427082725/http://tuxmobil.org/minipci_linux.html לינוקס עם כרטיסי miniPCI]

קטגוריה:אפיקי מחשב
האיגוד הישראלי לטיפוס ספורטיבי

האיגוד הישראלי לטיפוס ספורטיבי (איט"ס), היה הגוף המאגד את ספורט טיפוס הקירות בישראל, כיום הגוף הייצוגי הוא מועדון המטפסים הישראלי.

עיקר פעילותו היה בארגון תחרויות ורגולציה של הענף. בין הפעולות הראשונות של איט"ס ניתן למנות את הפיכת ספורט הטיפוס לענף ספורט מוכר מטעם חוק הספורט, ולפיכך מטעם רשויות השלטון בישראל. בהמשך, עיקר פעילותו האיגוד מתרכזת התרכזה תחרויות טיפוס (אחת בכל קיר מרכזי בכל שנה), ארגון משלחות לאליפויות אירופה, והכשרת שופטים ו"בוני מסלולים" מוסמכים.

איט"ס היה ארגון הגג שנוצר על מנת לרכז את הגופים הפועלים בתחום הטיפוס, לקדם את הספורט ההישגי על ידי תחרויות ועל ידי תמיכה בספורטאים. עד שנת 2013 איט"ס תוקצב על ידי ארגון הטוטו ולאחר מכן הפסיק לתפקד בעקבות דו"ח חמור של רואה חשבון שנשכר מטעם הטוטו לחקור את התנהלות האיגוד. לאיט"ס אין מנהל תקין מאז שנת 2016 מרשם העמותות, ובשנתיים האחרונות היא אינה מתפקדת כראוי, אינה מקיימת תחרויות ארציות ולא משלמת דמי חבר לאיגוד העל הבינלאומי.

ב-2018 רשם העמותות הגיש בקשה לפירוק העמותה, וב-2019 ניתן צו שופט לפירוק העמותה.

==הערות שוליים==

טיפוס
קטגוריה:ישראל: טיפוס ספורטיבי
אמצעי חיכוך (טיפוס)

אמצעי חיכוך הוא שם כולל לכל מכשיר המשמש לאיבטוח ולגלישה. אמצעי חיכוך מאפשר בקרה על מהירות זרימת החבל בטיפוס או בגלישת מצוקים (סנפלינג). מרבית אמצעי החיכוך מאלצים את החבל לעבור במסלול המאפשר לווסת את כמות החיכוך, ועל ידי כך לשלוט על מהירות מעבר החבל. ניתן לחלק את אמצעי החיכוך למספר קבוצות: דמויי שמינית, דמויי שטיכט, אביזרים ננעלים פשוטים כמו גיגי וגלובוס ומורכבים כמו גריגרי, Stop, Robot ועוד כל מיני.

==סוגי אמצעי חיכוך==
* אמצעי חיכוך ננעלים אוטומטית - הכוללים מנגנון המאפשר לחבל "זרימה" בכיוון אחד, אך לא בכיוון השני; לדוגמה, "GriGri" או "YoYo". 
* אמצעי חיכוך לא ננעלים - היוצרים חיכוך, המאפשר למשתמש בהם "לנעול" את החבל במקומו, אך לא מגבילים את החבל בזרימה בשני הכיוונים; לדוגמה - "ATC", "שמינית" ו"Reverso".

== ראו גם==
*טבעת (טיפוס)

==קישורים חיצוניים==

* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=אמצעי_חיכוך הערך "אמצעי חיכוך" באנציקלופדיית הטיפוס]
* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=איך_עובדים_אמצעי_חיכוך? הערך "איך עובדים אמצעי חיכוך?" באנציקלופדיית הטיפוס]
* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=קטגוריה:אמצעי_חיכוך הקטגוריה "אמצעי חיכוך" באנציקלופדיית הטיפוס]

קטגוריה:טיפוס
קטגוריה:ציוד בטיחות
C

:<span style="font-size: 85%; color:#555577;">עקב בעיה טכנית, חיפוש "C#" מפנה לכאן. לערך אודות שפת התכנות, ראו סי שארפ.</span>

האות C (סי) היא האות השלישית באלפבית הלטיני.

==היסטוריה==
מקורה של האות C באות גמא היוונית. בתחילה השתמשו הרומאים באות C על מנת להביע את העיצורים K ו-G גם יחד, ורק מאוחר יותר הוסיפו ל-C את הקו האנכי ההופך אותה ל-G. אפשרי הדבר כי בתחילה לא השתמשו ב-C כלל על מנת להביע את העיצור K, אלא רק על מנת להביע את העיצור G. כיום, האות C מייצגת מבחינה פונולוגית לרוב עיצור וילוני, סותם, אטום (/IPA: /k), ולפעמים כאשר אחריה נכתבת אחת מהאותיות e, i, או y, האות מייצגת עיצור מכתשי, חוכך, אטום (/IPA: /s), בדומה לעיצור של האות S והאות С (אס) הקירילית.

== ייצוגים נוספים ==
דגל הקוד הבינלאומי של האות C.]]

באלפבית פונטי מיוצגת האות C על ידי המילה צ'ארלי (Charlie).

בASCII מיוצגת האות על ידי 67 (C) ו-99 (c).

בקוד מורס מיוצגת האות על ידי קו נקודה קו נקודה:

<tt>- · - ·</tt>

בכתב ברייל:
:60px

== התפתחות האות C ==
{| align="center" border="0" cellpadding="5"
|align="center" width="130px"|פרוטו שמי
|align="center" width="130px"|פיניקי
|align="center" width="130px"|יווניVariante des יווני
|align="center" width="130px"|דמא
|align="center" width="130px"|אטרוסקית C
|align="center" width="130px"|לטינית C
|-
|align="center" valign="top" width="130px"|גימל פרוטו שמית
|align="center" valign="top" width="130px"|גימל פיניקית
|align="center" valign="top" width="130px"|גמא יוונית מוקדמת
|align="center" valign="top" width="130px"|גמא יוונית מאוחרת
|align="center" valign="top" width="130px"|אטרוסקית
|align="center" valign="top" width="130px"|לטינית
|}

== משמעויות של האות ==

גופנים שונים של האות C
בהקשרים מסוימים, C יכולה לסמל:
* במחשבים - שפות התכנות C, ו-.
* בביולוגיה - ויטמין C או ציטוזין (אחד מארבע אבני היסוד של ה-DNA).
* במוזיקה - התו דו.
* בכימיה:
** היסוד פחמן.
** מסמל את הריכוזיות במולר (מול לליטר).
** קיבול חום.
* במערכת היחידות הבינלאומית - קיצור מ-centi, שמשמעותו 1/100 (לדוגמה cm = centimeter, כלומר מאית המטר).
* בשיטת הספירה הרומית - המספר 100.
* במתמטיקה:
** <math>\mathbb{C}</math> - שדה המספרים המרוכבים (מהמילה Complex באנגלית)
** c - (אלגברה ליניארית) [https://math.stackexchange.com/questions/51283/canonical-isomorphism-between-vector-spaces האיזומורפיזם הקנוני] (לרוב מסומן בc)
** c - סימון עוצמת הרצף (מהמילה Continuum - רצף).
* בפיזיקה:
** מהירות האור מסומנת על ידי c קטנה - קיצור של המילה הלטינית "celeritas" שמשמעה "מהיר"
** כאשר מצורף סימון מעלה - חום במעלות צלזיוס (למשל 37°C)
** יחידת המטען החשמלי קולון.
* בתורת החשמל האות C מסמלת קבל.
* באלקטרוניקה - סוג של סוללה.
* במשפטים, כאשר האות מופיעה בתוך מעגל - זכויות יוצרים (למשל ©)
* במערכות מסרים מיידיים כמו באינטרנט או בטלפון סלולרי - קיצור מהמילה "see".
* בישראל: שטח C - שטחים ביהודה ושומרון הנמצאים בשליטה ביטחונית ואזרחית ישראלית.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אלפבית לטיני
קטגוריה:100 (מספר)
RDRAM

RDRAM (Rambus DRAM) הוא סוג של זיכרון מחשב שפותח ויוצר על ידי חברת Rambus האמריקאית. יצרנית השבבים אינטל הייתה שותפה בניסיונות החדירה לשוק המחשבים, יחד עם הדור הראשון של סדרת המעבדים פנטיום 4 מתוצרתה. מודולי זיכרון בטכנולוגיית ה-RDRAM נקראים RIMM (RDRAM Interface Memory Module).

לוחות האם ל-PC שתמכו ב-RDRAM הוצגו לראשונה ב-1999. לוחות אלה תמכו בגרסת PC-800 שפעלה במהירות 400MHz ועבדה ברוחב פס של 1600 MB/S. גרסה זו הייתה מהירה באופן משמעותי מסוגי הזכרונות הנפוצים באותו זמן, SDRAM, שפעלו בתדר 133 MHz והיו בעלי רוחב פס של 1066 MB/S.

רכיב RDRAM שעליו רכיבי קירור Heat - Sink

חסרונותיו העיקריים של ה-RDRAM לעומת סוגי הזכרונות שהיו נפוצים לפניו הם בעכבת (Latency), פליטת חום, עלות וסיבוכיות ייצור גבוהים יותר. כמו כן, התושבת של כרטיס הזיכרון מסוג RIMM מחייבת חיבור שני כרטיסי זיכרון לסגירת מעגל חשמלי. בלוחות בעלי ארבעה חריצים, כולם חייבים להיות מאוכלסים.

זמן לא רב אחרי הצגת ה-RDRAM, הופיע בשוק המחשבים האישיים ה-DDR ובמידה רבה החליף אותו.

== שימושים אחרים ==
=== קונסולות משחקי וידאו ===
ה-RDRAM של Rambus ראה שימוש בשתי קונסולות משחקי וידאו, החל מ-1996 עם הנינטנדו 64 שהשתמשה ב-4 MB RDRAM הפועל עם שעון של 500 מגה-הרץ במעגל משולב של 9 סיביות, המספק רוחב פס של 500 מגה-בייט לשנייה. RDRAM אפשר ל-N64 להצטייד בכמות גדולה של רוחב פס זיכרון תוך שמירה על עלות נמוכה יותר בשל פשטות התכנון. האפיק הצר של RDRAM אפשר למעצבי לוחות אם ומעגלים להשתמש בטכניקות עיצוב פשוטות יותר כדי למזער את העלות. הזיכרון, לעומת זאת, לא התאים בגלל זמן האחזור הגבוה שלו בגישה אקראית. ב-N64, מודולי ה-RDRAM מקוררים על ידי מכלול מפזר חום פסיבי<ref></ref>. הקנסולה כללה גם הוראה לשדרוג זיכרון המערכת עם אביזר Expansion Pak, המאפשר לשפר משחקים מסוימים עם גרפיקה משופרת, רזולוציה גבוהה יותר או קצב פריימים מוגבר.

== ראו גם ==
* מונחים בחומרה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:התקני זיכרון אלקטרוניים
it:DRAM#Direct Rambus DRAM (DRDRAM)