בולשביזם תרבותי

ווינה, 1938–1939.<ref>https://hist1049-20.omeka.fas.harvard.edu/items/show/16</ref>]]
<span class="cx-segment" data-segmentid="4">בולשביזם תרבותי (בגרמנית: Kulturbolschewismus; מכונה גם בולשביזם אמנותי,</span><ref name=":0"></ref> <span class="cx-segment" data-segmentid="4">או בולשביזם מוזיקלי<ref>Spotts, Frederic. 2002. Hitler and the Power of Aesthetics. Woodstock, New York: Overlook Press. . pp. 18, 24.</ref>) הוא מונח תעמולתי עמום ששימש בעיקר בזמן משטר גרמניה הנאצית כדי להוקיע תנועות חילוניות, מודרניות ופרוגרסיביות.</span> <span class="cx-segment" data-segmentid="10">המונח קשור קשר הדוק לתאוריית הקונספירציה האנטישמית "יודאו-בולשיביזם" ולתפיסת ה"אמנות המנוונת" שגינתה אמנות מודרנית.<ref name=":0" /></span> <span class="cx-segment" data-segmentid="19">הנאצים נהגו לסווג אינטלקטואלים ואנשי תרבות שלא היו לרוחם כ"בולשביקים" על שם התנועה המהפכנית ברוסיה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref></span>

<span class="cx-segment" data-segmentid="21">המונח "מרקסיזם תרבותי" הוא גרסה עכשווית של המונח, כחלק מתאוריית קשר אנטישמית של הימין הקיצוני.<ref>Sources:</ref></span> <span class="cx-segment" data-segmentid="24">גרסה זו של המונח שימשה גם את הטרוריסט הימיני הקיצוני אנדרס ברינג בריוויק בפרק המבוא של המניפסט שלו.<ref></ref><ref></ref></span>

== <span class="cx-segment" data-segmentid="26">היסטוריה</span> ==
<span class="cx-segment" data-segmentid="27">בהתפתחותה של האמנות המודרנית בתחילת המאה ה-20, חל מעבר מערכים אמנותיים מסורתיים לאלה המבוססים על תפיסות ורגשות אישיים של האמנים.</span> <span class="cx-segment" data-segmentid="29">דחייה זו של הסמכות המסורתית, מממשיכה מגמות מקבילות כמו המהפכה התעשייתית, עליית האינדיבידואליזם בעידן הנאורות ועליית הדמוקרטיה כצורת השלטון המועדפת במערב.</span> <span class="cx-segment" data-segmentid="35">עם זאת,</span> <span class="cx-segment" data-segmentid="37">גרמנים שמרנים רבים באותה תקופה, והנאצים במיוחד, חשו כי הלכידות של התרבות המערבית מצויה בסכנה.<span data-segmentid="41">ה"שבר" המודרניסטי התרחש במקביל למהפכת אוקטובר של 1917 ברוסיה, ואלו שחשו מאוימים מהנקודת המבט האמנותית החדשה קישרו אותה עם הקבוצה שעלתה לשלטון לאחר אותה מהפכה, הבולשביקים ועם הפילוסופיה הפוליטית המרקסיסטית-לניניסטית שלהם.</span> <span data-segmentid="46">למעשה, הקשר בין המודרניזם לבולשביזם היה קלוש ביותר, ובעיקר עניין של שניהם קיימים באותה תקופה סוערת בהיסטוריה האירופית.</span> על אף ש<span data-segmentid="47">לימים התפרסמה הכרזתו של הדאדאיסט ריכרד הולסנבק</span> <small>(אנ')</small> <span data-segmentid="47">שהדאדא הוא עסק "בולשביסטי", התנועה קמה באופן בלתי תלוי בבולשיביזם.</span></span>

<span class="cx-segment" data-segmentid="58">הקשר של אמנות חדשה לבולשביזם הופץ בשיח הימני והלאומני בשנים הבאות. אדולף היטלר הקדיש פרק ל"בולשיביזם של האמנות" בספרו 'מיין קאמפף' (1923), והמושג נקשר גם ב"אמנות מנוונת"</span> (Entartete Kunst). <span class="cx-segment" data-segmentid="63">על רקע עלייתו של היטלר לשלטון, הנאצים גינו מספר סגנונות עכשוויים כ"בולשביזם תרבותי" וכ"אמנות מנוונת", בעיקר אמנות מופשטת ואדריכלות באוהאוס.</span>

<span class="cx-segment" data-segmentid="85">לאחר ששלטו בממשלה, עברו הנאצים לדכא סגנונות אמנות מודרנית ולקדם אמנות עם נושאים לאומיים וגזעיים.<ref name="MichaudLloyd2004"></ref></span> <span class="cx-segment" data-segmentid="86">אישי אמנות שונים מתקופת רפובליקת ויימאר, כולל רנר, הולסנבק ואנשי הבאוהאוס, נדחקו לשוליים. בין התאריכים 19 ביולי ל-30 בנובמבר 1937 המפלגה הנאצית הציגה את תערוכת האמנות המנוונת.</span>

<span class="cx-segment" data-segmentid="52">אחד הסופרים הראשונים מחוץ לגרמניה ששייכו את הבולשביזם לאמנות המודרנית, היה הסופר הפשיסט-האיטלקי יוליוס אבולה.</span> <span class="cx-segment" data-segmentid="55">אבולה עסק בעברו בציור דאדאיסטי לאחר מלחמת העולם הראשונה, דבר שהחשיב מאוחר יותר לעיסוק דקדנטי.</span> <span class="cx-segment" data-segmentid="57">במאמר בשם Sui limiti del bolscevismo culturale (על גבולות הבולשביזם התרבותי), שפורסם בפברואר 1938 במגזין החודשי La Vita Italiana, הוא כינה את תנועת הדאדא "בולשביזם תרבותי".<ref></ref></span>

== ביקורת ==
[[קרל פון אוסייצקי]]
<span class="cx-segment" data-segmentid="67">העיתונאי והפציפיסט קרל פון אוסייצקי לעג לגמישות המונח בכתבים הנאצים:</span><ref></ref><span class="cx-segment" data-segmentid="79"><ref>von Ossietzky, Carl in Weltbühne ("World Stage") (21 April 1931) quoted in Deák, István Weimar Germany's Left-wing Intellectuals: A Political History of the Weltbühne and Its Circle. Berkeley, California: University of California Press, 1968. p.2</ref></span><span class="cx-segment" data-segmentid="67">באותה תקופה הטיפוגרף הגרמני פול רנר</span> <span class="cx-segment" data-segmentid="67">פרסם מאמר נגד האסתטיקה הנאצית שכותרתו "Kulturbolschewismus?".</span><ref></ref>

== ראו גם ==
* תאוריית הקשר על המרקסיזם התרבותי

== לקריאות נוספות ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תאוריות אנטישמיות
קטגוריה:מושגי התעמולה הנאצית
קטגוריה:מרקסיזם