OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יחסי הפיליפינים–רומניה

יחסי הפיליפינים–רומניה הם יחסי החוץ בין הפיליפינים לרומניה. הפיליפינים החזיקה שגרירות בבוקרשט, שנסגרה בשנת 2012, אולם רומניה מחזיקה בפיליפינים שגרירות במנילה.

== היסטוריה ==
[[אלנה צ'אושסקו מקבלת תואר מאוניברסיטת הנשים הפיליפינית]]
[[ניקולאה צ'אושסקו מקבל תואר "דוקטור למשפטים", מאוניברסיטת הפיליפינים]]
היחסים בין המדינות החלו כאשר ניקולאה צ'אושסקו ביקר במנילה כמנהיג הסוציאליסטי הראשון שנכנס לפיליפינים ב-12 באפריל 1975, ולאחר מכן הוקמה ועדה מדעית וטכנולוגית פיליפינית-רומנית בראשות ד"ר מלסיו ס. מגנו ושגרירת הפיליפינים ברומניה לטיסיה ראמוס-שהאני.<ref></ref> באותה תקופה פתחו הפיליפינים בקשרים עם המדינות הסוציאליסטיות כחלק מדו-קיום הדדי ששרר בתקופת שלטון חוק הלחימה של פרדיננד מרקוס, וביטל את האווירה האנטי-קומוניסטית ששררה לפני הממשל.

במהלך ביקורו של צ'אושסקו קיבלו הוא ואשתו תארים מאוניברסיטת הפיליפינים ומאוניברסיטת הנשים הפיליפינית. לו הוענק תואר כבוד כ"דוקטור למשפטים "על ידי מועצת יורשי העצר, ואילו אשתו, אלנה, קיבלה תואר "דוקטור למדעים".

בשנת 1994, המועצה העסקית של הפיליפינים–רומניה בע"מ (PRBC) אורגנה כשלוחה של משלחת הסחר הפיליפינית הראשונה ברומניה על ידי מזכיר המדינה תומאס אלקנטרה ממשרד המסחר והתעשייה (DTI). <ref></ref> בשנת 2002 רומניה והפיליפינים תמכו זו בזו בהצעתם למושבים לא קבועים במועצת הביטחון של האו"ם.<ref></ref> בשנת 2003, הפיליפינים ורומניה הסכימו לבחון תחומים לשיתוף פעולה בהשלמת סחר.<ref></ref>

== ביקורים רשמיים ==
בינואר 1994 ביקר נשיא בית הנבחרים של רומניה אדריאן נסטאסה בפיליפינים. ביוני 1996 ביקרה נשיאת הסנאט הפיליפיני לטיסיה ראמוס-שהאני ברומניה. בספטמבר 1997 ביקר שר החוץ של הפיליפינים דומינגו סיאזון ברומניה, במהלך הוועידה לדמוקרטיות החדשות והמשוחזרות. בפברואר 2002 יצא נשיא רומניה יון איליאסקו לביקור ממלכתי בפיליפינים. ביולי 2002 נערכו חגיגות שנועדו לחגוג שלושה עשורים של יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות בבירות שתי המדינות.<ref name="mae.ro">[https://translate.google.com/translate?js=y&prev=_t&hl=en&ie=UTF-8&layout=1&eotf=1&u=http%3A%2F%2Fwww.mae.ro%2Findex.php%3Funde%3Ddoc%26id%3D5572&sl=ro&tl=en Foreign Ministry of Romania, Republic of the Philippines]</ref>

== הסכמים דו-צדדיים ==
# הסכם סחר (1992)
# הסכם לקידום והגנה על השקעה
# תזכיר שיתוף פעולה בתיירות (1997)
# הסכם שיתוף פעולה טכני ומדעי

== הערות שוליים ==
יחסי רומניה–תאילנד

יחסי רומניה–תאילנד הם יחסי החוץ בין רומניה לתאילנד.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1 ביוני 1973. שתי המדינות משתפות פעולה בתחומים שונים כגון שיתוף פעולה מסחרי וכלכלי, חילופי תרבות וחינוך, ענייני צדק, חקלאות ותיירות. במהלך השנים התקיימו כמה ביקורים רמי דרג בין המדינות.

==נציגויות דיפלומטיות ==
* רומניה מחזיקה בתאילנד שגרירות בבנגקוק וקונסוליית כבוד בפאטאיה.
* תאילנד מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.

== הערות שוליים ==
יחסי הוותיקן–רומניה

יחסי הכס הקדוש–רומניה הם יחסי החוץ בין הכס הקדוש לרומניה. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1920.

== היסטוריה ==
בתאריכים 7–9 במאי 1999 ערך האפיפיור יוחנן פאולוס השני ביקור רשמי ברומניה. זה היה המסע האפיפיורי הראשון למדינה אורתודוקסית ברובה מזה יותר מ-1,000 שנה.<ref></ref> הוא השתתף בליטורגיה אורתודוקסית ב-9 במאי 1999, וסימן את הפעם הראשונה בה השתתף אפיפיור בטקס אורתודוקסי.<ref></ref> בשנת 2002 היו 1,028,401 קתולים ברומניה, המהווים 4.7% מאוכלוסיית המדינה.<ref></ref>

האפיפיור פרנציסקוס ביקר ברומניה בין התאריכים 31 במאי ל-2 ביוני 2019.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* הכס הקדוש מחזיק ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה שגרירות בוותיקן.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
צ'אקי (סדרת טלוויזיה)

צ'אקי (באנגלית: Chucky) היא סדרת אימה אמריקאית שנוצרה על ידי היוצר והתסריטאי דון מנסיני כהמשך לאירועי הסרט "הכת של צ'אקי", הסרט השביעי בזיכיון "משחק ילדים", תוך התעלמות מוחלטת מהאתחול המחודש שהופק לזיכיון בשנת 2019.

הסדרה עלתה לשידור ברשתות "Syfy" ו-"USA Network" ב-12 באוקטובר 2021. הסדרה חודשה גם לעונה שלישית.

==צוות השחקנים והדמויות==
===דמויות ראשיות===
* בראד דוריף – צ'אקי 
* זאקרי ארתור – ג'ייק וובר
* טאו בריונס – ג'וניור וובר
* אליביה אלין לינד – לקסי טיילור
* ברגווין ארנרסון – דבון אוונס
* פיונה דוריף – ניקה פירס
* אלכס וינסנט – אנדי ברקלי
* כריסטין אליז מקארתי – קייל

===דמויות משניות===
* ג'ניפר טילי – טיפאני ולנטיין, אשתו של צ'אקי
* דבון סאווה
* לקסה דויג - ברי וילר
* ברברה אלין וודס – ראש העיר מישל קרוס

==הפקה==
===פיתוח===
ב-29 בינואר 2019 דווח כי סדרת טלוויזיה שתהיה חלק מזיכיון "משחק ילדים" נמצאת בפיתוח עבור רשת "Syfy". על פי הדיווח, נמסר כי את הסדרה יצר דון מנסיני, שהתעתד לשמש גם כמפיק בכיר לצדם של דייוויד קירשנר וניק אנטוסקה. ב-11 בינואר 2020, במהלך המצגת של NBCUniversal במסיבת העיתונאים החורפית של TCA בפסדינה, קליפורניה, הוכרז כי "Syfy" הזמינה רשמית את הסדרה. בנוסף, נמסר כי המפיקה הארלי פייטון תיקח חלק בהפקה.

===ליהוק===
ב-17 ביולי 2020 נמסר כי בראד דוריף עתיד לשוב לדובב את דמותו של צ'אקי, הבובה הרצחנית אותה דיבב לאורך סדרת הסרטים. ב-5 במרץ 2021 נמסר כי ג'ניפר טילי תשוב לגלם את דמותה של טיפאני ולנטיין, כלתו של צ'אקי, בתפקיד משני, ושזאקרי ארתור, טאו בריונס, אליביה אלין לינד וברגווין ארנרסון לוהקו לצוות השחקנים הראשי של הסדרה, ואילו דבון סאווה הצטרף לצוות השחקנים המשני בתפקיד שטרם פורסם. מאוחר יותר באותו החודש, נמסר שפיונה דוריף לוהקה לצוות השחקנים הראשי ותשוב לגלם את דמותה של ניקה פירס. באפריל 2021, נמסר שברברה אלין וודס ולקסה דויג לוהקו לצוות השחקנים המשני, בעוד שאלכס וינסנט וכריסטין אליז מקארתי לוהקו לצוות השחקנים הראשי וישובו לגלם את דמויותיהם של אנדי ברקלי וקייל, בהתאמה.
===צילומים===
צילומי הסדרה החלו ב-29 במרץ 2021 בטורונטו, אונטריו שבקנדה, והם עתידים להסתיים ב-11 באוגוסט 2021.

==שידור==
ב-15 ביולי 2021 נחשף כי הסדרה עתידה לעלות לשידור ב-12 באוקטובר 2021.

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמד (ים)
!תוצאה
!מקור
|-
! rowspan="3" |2024
! rowspan="2" |פרס סאטורן
|סדרת האימה הטובה ביותר
|"צ'אקי"
|
| rowspan="2" |<ref></ref>
|-
|ההופעה הטובה ביותר של שחקן/ית צעיר/ה בסדרת טלוויזיה
|זקרי ארתור
|
|-
!פרס התקשורת של הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה
|סדרת הדרמה הטובה ביותר
|"צ'אקי"
|
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות אימה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על סרטים
קטגוריה:סדרות דרמת אימה
יחסי אורוגוואי–רומניה

יחסי אורוגוואי–רומניה הם יחסי החוץ בין אורוגוואי לרומניה.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1935. אורוגוואי פתחה מחדש את שגרירותה בבוקרשט בשנת 2008. שתי המדינות חברות מלאות באו"ם. בין שתי המדינות נחתמו כמה אמנות: שיתוף פעולה (1993), תרבות ומדע (2004) ומיסוי (2012). הסחר בין שתי המדינות הוא קטן אך יציב.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* רומניה מחזיקה באורוגוואי שגרירות במונטווידאו. <ref>[http://embassy-finder.com/es/romania_in_montevideo_uruguay Embassy of Romania in Montevideo]</ref>
* אורוגוואי מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
בנדר: ההונאה האחרונה

בנדר: ההונאה האחרונה (ברוסית: Бендер: Последняя афера) הוא סרט עלילתי רוסי, סרט ההמשך של בנדר: זהב האימפריה. את התפקידים הראשיים גילמו סרגיי בזרוקוב וארם ורדוואניאן. הסרט יוקרן בבכורה בשנת 2021.

הדמויות הראשיות של הסרט הן שני נוכלים, אוסיה זדונאיסקי ואיברהים בנדר.<ref>[https://iz.ru/1183023/sergei-sychev/kapitan-dzhek-vorobender Капитан Джек ВороБендер]</ref> הם ממשיכים לחפש את "המוט היקר של רומיאנצב" במערבולת המטורפת של אירועי מלחמת האזרחים בדרום רוסיה של שנת 1919. שנת 1919, רוסיה הסובייטית. שמועה מגיעה לאברהים בנדר כי דבר בעל ערך רב מוסתר בארון של איש עשיר שאך זה נקבר לאחרונה: מוט עשוי זהב טהור מתקופת יקטרינה הגדולה, שערכו מוערך בכמה מיליונים.

== עלילה ==
איברהים בנדר ואוסיה זדוניסקי הפכו מפורסמים מדי - הם מבוקשים על ידי המשטרה של שתי מדינות: רוסיה וטורקיה. במרדף אחר מוט הזהב של הרוזן רומיאנצב, הם יצטרכו להתחפש לאמני קרקס, טרוריסטים ואפילו שתי גברות הנוסעות על ספינה, אם ובת. כך מגיעים אוסיה ובנדר לטורקיה. בינתיים, אמו של אוסטאפ מוצאת את עצמה בציפורניו של קראולי הקודר, שמתייחס לאורחיו העשירים כמהגרות עניות פתיות. בצירוף מקרים מדהים, מוט הזהב מגיע לאוצר של קראולי. המצוד אחר התכשיט יסתיים בטירה מרושעת מימי הביניים.

== שחקנים ודמויות ==
* סרגיי בזרוקוב - איברהים בנדר
* ארם ורדבניאן - אוסיה זדונאיסקי
* ניקיטה קולורגרי - מישקה יפונצ'יק
* טיסיה וילקובה - אווה מכולסקאיה
* ג'וליה רוטברג - מאדאם סוקולוביץ 
* אולגה סוטולובה - אמו של אוסטאפ
* גאריק חרלמוב - ווליאדיס, הבעלים של המסעדה
* ארטיום טקצ'נקו - אמטיסטוב
* ג'וליה מקרובה - סופי
* פאבל דרוויאנקו - נסטור מאכנו
* יורי קולוקולניקוב - קוטובסקי
* ורה ברז'נבה - שודדת

== הפקה ==
הסרט צולם על ידי חברת Sreda בבעלות אלכסנדר צקאלו ובשיתוף פעולה עם ערוץ טלוויזיה רוסיה-1.

== הפצה ==
הסרט יצא לצפייה ב-5 בנובמבר 2021 בשרתי Kinopoisk.ru, Premier ו-ivi.ru. ההנחה היא שבעקבות הסרטים "בנדר: זהב האימפריה", "בנדר: ההתחלה" ו"בנדר: ההונאה האחרונה" תופק סדרה על אוסטפ בנדר.<ref>[https://www.nakanune.ru/articles/115307/ «Бендериана» нового века: в России снимут сериал про Остапа c Безруковым]</ref><ref>[https://tass.ru/kultura/6659704 Безруков снялся в сериале про молодого Остапа Бендера]</ref><ref>[https://www.vedomosti.ru/lifestyle/articles/2019/07/10/806329-viidut-novie-priklyucheniya-ostapa-bendera На киноэкраны выйдут новые приключения Остапа Бендера]</ref><ref>[https://daily.afisha.ru/cinema/20129-remeyki-i-sikvely-sovetskoy-klassiki-kotorye-nas-podzhidayut/ Ремейки и сиквелы советской классики, которые нас поджидают]</ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
 

קטגוריה:סרטים מבוססי סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטי קומדיה רוסיים
קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטי קומדיה
קטגוריה:סרטי פשע רוסיים
צ'רנוביצר מורגנבלאט

צ'רנוביצר מורגנבלאט (בגרמנית: Czernowitzer Morgenblatt; מילולית: עיתון הבוקר של צ'רנוביץ) היה עיתון בבעלות יהודית שיצא לאור בשפה הגרמנית בין השנים 1940-1918. העיתון יצא לאור בצ'רנוביץ, שעה שזו הייתה תחת שלטון ממלכת רומניה.

==היסטוריה==
העיתון נוסד במאי 1918 על ידי העורכים ואליאס ויינשטיין יוליוס ואבר. האחרון היה אחראי לעריכת העיתון המקומי "וולקסוור" בשנים 1912-1904. קהל היעד של העיתון היו דוברי הגרמנית שהתגוררו בבוקובינה, ובכלל זה יהודים, ש-40% מהם שישבו באותו אזור היו דוברי גרמנית. המורגנבלאט לא הזדהה עם מפלגה פוליטית מסוימת במאמריו. זאת, בשונה מעיתונים יהודיים אחרים שהוצאו לאור באותם הימים בצ'רנוביץ, כגון "וולקסוור" שהזדהה עם המפלגה הלאומית היהודית, או "אוסטיידישה צייטונג", שהזדהה עם הציונים הכלליים. העיתון נסגר ב-28 ביוני 1940, בפקודת שלטונות ברית המועצות שכבשו את צ'רנוביץ וסביבותיה באותו יום.

== ראו גם ==
* אוסטיידישה צייטונג
* צ'רנוביצר אלגמיינה צייטונג

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהדות צ'רנוביץ: עיתונים
סטורם וורן

סטורם וורן (באנגלית: Storm Warren; נולד ב-4 בנובמבר 1988) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בהפועל ירושלים.

==קריירה==
וורן למד ושיחק כדורסל בתיכון ריצ'ווד במחוז אוצ'יטה, לואיזיאנה, שם נבחר לשחקן המצטיין בלואיזיאנה ולקבוצת הטורניר.

וורן שיחק כדורסל מכללות באוניברסיטת מדינת לואיזיאנה, שם העמיד בעונתו האחרונה 8.2 נקודות ו-5.0 ריבאונדים בממוצע למשחק. הוא סיים את קריירת המכללות שלו עם 608 ריבאונדים, 121 חסימות ו-112 חטיפות.

ב-31 במרץ 2012, השתתף וורן במשחק האולסטאר של המכללות.

ב-24 באוגוסט 2012, וורן החל את הקריירה המקצועית שלו כשחתם לעונה בדן הלדר ההולנדית. באותה עונה וורן עזר לקבוצה להגיע לפלייאוף, שם הפסידה לדונאר כרוניגן.

ב-19 בספטמבר 2013, חתם וורן לעונה בנאמיקה לאחטי הפינית.

ב-5 ביוני 2014, חתם וורן בנאנט מהליגה הצרפתית השנייה. ב-18 ביוני 2015, חתם וורן על הארכת חוזה לעונה נוספת עם נאנט. בעונתו השנייה בקבוצה, הוא העמיד ממוצעים של 13.6 נקודות ו-7.2 ריבאונדים למשחק.

ב-5 בספטמבר 2016, חתם וורן במכבי הוד השרון מהליגה הלאומית. ב-10 בינואר 2017, רשם וורן שיא קריירה של 50 נקודות, כשהוא קולע ב-18 מ-27 מהשדה, יחד עם 11 ריבאונדים ו-5 חטיפות בניצחון 97-86 על הפועל מגדל העמק. וורן הוביל את הוד השרון לחצי גמר הליגה הלאומית, שם הפסידה 1–3 לעירוני נס ציונה בסדרת הפלייאוף. וורן סיים את העונה ראשון בנקודות בליגה עם ממוצעים של 23.6 נקודות למשחק, כשבנוסף היה הריבאונדר השלישי בטיבו עם 11.2 למשחק.

ב-5 ביולי 2017, וורן חתם לעונה בהפועל באר שבע. וורן הוביל את הליגה בנקודות עם 21.9 נקודות למשחק, יחד עם 10 ריבאונדים. ב-22 במאי 2018, וורן עזר לבאר שבע לעלות לליגת העל לראשונה בתולדותיהם, לאחר שהקבוצה ניצחה את מכבי עירוני קריית גת בגמר, שם נבחר לשחקן המצטיין.

ב-21 ביוני 2018, וורן האריך את חוהו בבאר שבע לעונה נוספת, אך עזב את הקבוצה ב-12 באוקטובר.

ב-27 באוקטובר 2018, חתם וורן לעונה במכבי רחובות. ב-16 בינואר 2019, עזב וורן את רחובות לאחר ששותף ב-15 משחקים.

ב-17 בינואר 2019, חתם וורן בביגואה דה וילה ביאריץ האורוגוואית.

ב-23 במאי 2021, חתם וורן בבני הרצליה מליגת העל.

ב-11 ביולי 2021, חתם וורן באליצור "איתו" אשקלון.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני מכבי הוד השרון
קטגוריה:כדורסלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורסלני מכבי רחובות
קטגוריה:כדורסלני הפועל עפולה
קטגוריה:כדורסלני הפועל חבל מודיעין
קטגוריה:כדורסלני בני הרצליה
קטגוריה:כדורסלני אליצור "איתו" אשקלון
קטגוריה:לואיזיאנה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של לואיזיאנה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988
קטגוריה:כדורסלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
333 (אלבום)

333 הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת-יוצרת האמריקאית טינשיי.<ref name=":Genius"></ref> האלבום יצא לאור ב-6 באוגוסט 2021, על ידי חברת התקליטים טינשיי מיוזיק.<ref name=":Genius" /> מתוך האלבום יצאו שני סינגלים.<ref></ref><ref></ref>

"333" נכלל במספר רשימות סוף שנה של השירים הטובים ביותר של 2021. מגזין The Young Folks דירג את האלבום ברשימתם "50 האלבומים הטובים ביותר של 2021" במקום ה-44.<ref></ref> מגזין AllMusic כלל את האלבום ברשימתם "אלבומי ה-R&B הטובים ביותר לשנת 2021".<ref></ref> מגזין Slant דירג את האלבום ברשימתם "50 האלבומים הטובים ביותר של 2021" במקום ה-35.<ref></ref>

==סינגלים==
"Pasadena" בהשתתפות באדי יצא לאור כסינגל המוביל של האלבום ב-4 ביוני 2021.<ref></ref> הווידאו קליפ שלו, שבוים על ידי מיכה קרטר, הוקרן בבכורה ב-10 ביוני 2021, בעמוד היוטיוב של טינשיי.<ref></ref> הסינגל השני, "Bouncin", יצא לאור ב-9 ביולי 2021, ולאחר מכן יצא וידאו הקליפ שלו ב-14 ביולי 2021, שבוים על ידי לויד פרסאל.<ref></ref><ref></ref> ב-23 ביולי, יצא לאור הסינגל השיווקי, "I Can See the Future", יחד עם הכרזת האלבום.<ref></ref><ref></ref>

==סיבוב הופעות==
על מנת לקדם את האלבום, הכריזה טינשיי על צאת סיבוב ההופעות שלה "", עם ריי עמי כמפוע חימום שלה.<ref name=":0"></ref> תוך פחות משבוע לאחר הכרזת מכירה מוקדמת לכרטיסים, אזלו מספר תאריכים, מה שגרם להוספת תאריכים חדשים. סיבוב ההופעות יהיה זמין גם לקהל ברחבי העולם כאירוע קונצרטים בשידור חי, בשותפות עם מומנט האוס, שתהווה את "חווית הסיור הדיגיטלי האקסקלוסיבי", ומובטח כי הוא "מיוצר במיוחד עבור אוהדים בבית ברחבי העולם".<ref name=":1"></ref><ref></ref><ref name=":2"></ref><ref name=":3"></ref>

==רשימת רצועות==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|6 באוגוסט 2021
|תקליטור • תקליט • הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|טינשיי מיוזיק
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי 2021
קטגוריה:אלבומי טינשיי
קטגוריה:אלבומים באנגלית
צ'רנוביצר אלגמיינה צייטונג

צ'רנוביצר אלגמיינה צייטונג (בגרמנית: Czernowitzer Allgemeine Zeitung, מילולית: העיתון הכללי של צ'רנוביץ) היה עיתון, שיצא לאור בצ'רנוביץ בגרמנית.

==היסטוריה==
אלגמיינה צייטונג נוסד בראשית 1904 על ידי פיליפ מנצ'ל, אשר פרש מהנהלת העיתון צ'רנוביצר טאגבלאט. העיתון יצא לאור שש פעמים בשבוע. הוא היה כתוב בשפה גבוהה לרוב, תוך שימוש בביטויים מליציים. ב-1937 נסגר העיתון בפקודת "ממשלת גוגה-קוזה", כינוי לממשלה האנטישמית בראשות המפלגה הלאומית-נוצרית, ששלטה בממלכת רומניה באותן השנים. לאחר נפילת הממשלה ב-1938 יצא העיתון לאור במתכונת מחודשת.

==ראו גם==
* אוסטיידישה צייטונג
* צ'רנוביצר מורגנבלאט

==קישורים חיצוניים==
* [https://anno.onb.ac.at/cgi-content/anno?apm=0&aid=cer המהדורות של "אלגמיינה צייטונג" זמינות לקריאה], באתר "Historische Zeitungen und Zeitschriften" 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהדות צ'רנוביץ: עיתונים
הכח צ'רנוביץ

הכח צ'רנוביץ הייתה קבוצת כדורגל יהודית, אשר פעלה בצ'רנוביץ.

==היסטוריה==
הקבוצה נוסדה בסביבות 1920. קבוצה בעלת שם זהה פעלה בשנים 1914-1910, עד שזו שינתה את שמה ל"מכבי צ'רנוביץ". ב-1926 העפילה הקבוצה לרבע גמר של אליפות בוקובינה בכדורגל. בין שחקני הקבוצה נמנה גדליהו פוקס. ב-25 בפברואר 1932 התמזגה קבוצת "הכח צ'רנוביץ" עם קבוצת מכבי, והיא המשיכה לשחק כחלק מקבוצה זו עד פירוקה על ידי שלטונות ברית המועצות ב-1940.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהדות צ'רנוביץ: קבוצות כדורגל
Don't Go Yet

"Don't Go Yet" (בעברית: "אל תלך עדיין") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית-קובנית קמילה קביו.<ref name="billboard1"></ref> השיר יצא לאור ב-23 ביולי 2021, על ידי חברות התקליטים אפיק וסייקו מיוזיק, כסינגל ראשון מתוך האלבום, Familia.<ref name="billboard1"/> זהו הסינגל הראשון של קביו מאז צאת הסינגל שלה "First Man" בשנת 2020.

== רקע והכרזה ==
ב-14 ביולי 2021, פרסמה קביו בעמוד האינסטגרם שלה תמונה שלה ובו הופיע הכיתוב בספרדית "" שמתורגם מספרדית לעברית כ"מוכן?".<ref name="Elite Daily"></ref> ב-16 ביולי, הודיעה קביו באמצעות חשבונות המדיה החברתית שלה כי "Don't Go Yet" יצא לאור ב-23 ביולי.<ref name="NME"></ref> לצד ההכרזה נחשפה גם את העטיפה של השיר.<ref></ref> בה ניתן לראות את קביו לובשת עגילים גדולים ותלבושת שחורה יחד עם כפפות שחורות ארוכות. מעריצים רבים מתחו ביקורת על קביו בשל עיתוי הכרזתה הסינגל, והאשימו אותה בניסיון לפגוע בחברתה נורמני שעבר מלהקת פיפת' הרמוני, שהוציאה באותו יום את הסינגל שלה "Wild Side".<ref></ref><ref></ref>

קביו סיפרה כי השיר והקליפ היו בהשראתם של מסיבות משפחתיות קובניות-מקסיקניות מילדותה, שם "כולם אוכלים ארוחת ערב, ואז אחרי שאתה שם כדור דיסקו זול עם אורות פתאום הסלון הופך להיות רחבת הריקודים."<ref name="Vulture"></ref>

== קידום ==
ב-23 ביולי 2021, קביו ביצעה את "Don't Go Yet" בתוכנית "הלילה בכיכובו של ג'ימי פאלון".<ref name="NME"/>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר בוים על ידי פיליפה פרייס ופילאר זיטה, והועלה לערוץ היוטיוב שלה בשידור חי ב-23 ביולי 2021, בסמוך לצאתו של הסינגל עצמו.<ref name="RollingStone"></ref><ref></ref>

===תקציר===
הקליפ נפתח בזמן שהזמרת נוסעת במכונית בזמן שהיא מחליפה תחנות ברדיו. הצילומים הופכים למכונית צעצוע שעוברת בדרך עפר לבית מפואר, שם קביו מצלצלת בפעמון הדלת. בפנים מתקיימת מסיבה תוססת עם חברים ובני משפחה. היא מצטרפת לחגיגות בזמן שהיא שרה ורוקדת לשיר.<ref name="RollingStone"/> לאחר מכן מוצגת הזמרת לבושה בשמלה שחורה עם איפור עיניים כחול ואדום, בזמן שהוא רוקד על השולחן. הסצנה הבאה מציגה את קביו אוחזת ברגלו של גבר מכיוון שהיא לא מוכנה שהוא יעזוב. הקליפ מציג את סוג ה"התכנסות המשפחתית חסרת הדאגות", המציגה רבים מבני משפחתו האמיתיים של קביו, כולל אביה, אחותה ובת דודה.<ref name="Vulture"/>

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!כלל העולם
|23 ביולי 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|rowspan="3" |אפיק • סייקו מיוזיק
|<ref></ref>
|-
!rowspan="2" |ארצות הברית
|rowspan="2" |27 ביולי 2021
|רדיו להיטים עכשוויים
|<ref></ref>
|-
|רדיו קצבי עכשווי
|<ref></ref>
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי קמילה קביו
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קמילה קביו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סייקו מיוזיק
האוניברסיטה הרפואית של שלזיה

האוניברסיטה הרפואית של שלזיה (בפולנית: Śląski Uniwersytet Medyczny) היא אוניברסיטה לרפואה בעיר קטוביץ שבפולין.

== פעילות ==
באוניברסיטה 10,218 סטודנטים, ישנם 1,201 עובדי הוראה, מתוכם 295 פרופסורים, והיא כוללת חמש פקולטות: רפואה, רפואת שיניים, רוקחות, בריאות הציבור, מדעי הבריאות (כולל תארים בסיעוד, פיזיותרפיה, ותזונה). בחטיבת הלימודים באנגלית בפקולטות לרפואה ולרפואת שיניים לומדים 517 ו-57 סטודנטים בהתאמה.

האוניברסיטה הוקמה ב־20 במרץ 1948 בעיר ביטום בחבל שלזיה, ובדצמבר 1957 הוחלט להעבירה למשכנה הקבוע בעיר קטוביץ, בפרובינציית שלזיה.

בשנת 1996 הוכרה האוניברסיטה על ידי מחלקת החינוך של ארצות הברית והוקמה החטיבה ללימודי רפואה בשפה האנגלית. האוניברסיטה קיבלה מאז הכרה מצד כל 50 המועצות הרפואיות של כל המדינות בארצות הברית. בחטיבה האנגלית, רוב הסטודנטים הם מן המדינות ארצות הברית, שוודיה, נורווגיה, בריטניה, ישראל, ערב הסעודית, ניגריה ודרום אפריקה. סניף של התאחדות הסטודנטים לרפואה בארצות הברית (American Medical Students Association) הוקם על ידי תלמידי החטיבה בשנת 2002. לסטודנטים הישראלים של החטיבה יש אפשרות לסיים את השנים הקליניות של לימודיהם במרכז הרפואי ברזילי באשקלון ובבתי חולים אחרים בישראל.

באוניברסיטה יש שני מסלולים ללימודי רפואה: מסלול שש-שנתי במתכונת לימודים אירופאית, ומסלול ארבע-שנתי במתכונת לימודים אמריקאית לבעלי תואר ראשון רלוונטי.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קטוביץ: מבנים
קטגוריה:פולין: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:לימודי רפואה
פוקמושיצ'ה

פוּקָמוּשיצָ'ה (ביפנית: 深蒸し茶, "תה באידוי עמוק") הוא סוג של תה ירוק, המיוצר ביפן.<ref name="myjapanesegreentea"></ref><ref name="Tokunaga"></ref>

פוקמושיצ'ה הוא תת-סוג של התה הירוק סנצ'ה, שעיבודו כולל אידוי שמטרתו עצירת תהליך הפרמנטציה.
לייצור פוקמושיצ'ה עלי התה מאודים לפחות במשך דקה, פי 2–3 מהסנצ'ה הרגיל.<ref name="myjapanesegreentea" /><ref name="on_the_roots"></ref> כתוצאה מהחימום הארוך על ידי הקיטור, העלה הופך לצהוב ורקמתו נפגעת, אך צבע התה שהוכן הופך לכהה יותר והטעם למתוק וחזק יותר.<ref name="Battle"></ref><ref name="on_the_roots" /> פוקמושיצ'ה נחלט מהר יותר מהסנצ'ה הרגיל, אך ריחו חלש מזה של הסנצ'ה.<ref name="Battle" /><ref name="Harney"></ref>

סוג תה זה פותח בראשית שנות החמישים בניסיון להפחית את המרירות של תה ירוק המגיע מאזורים מסוימים ביפן. כיום סוג תה זה יכול להיות גם מתוק וגם מר.<ref name="on_the_roots" />

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תה ירוק
קטגוריה:תה יפני
סיון ארבל (זמרת)

סיון ארבל (נולדה ב-19 במרץ 1990) היא מלחינה ומעבדת, מורה למוזיקה ופיתוח קול ישראלית ומבצעת עולמית בסצנת הג'אז הבינלאומית. כמה מההופעות האחרונות שלה התקיימו בפסטיבל הג'אז במינסק, "פסטיבל ימי הג'אז" בברטיסלאבה, מרכז לינקולן בניו יורק, פסטיבל הג'אז של בוסטון, פסטיבל 4020 באוסטריה, ואחרים.

== ביוגרפיה ==
מאז שעברה לניו יורק ב-2014 הוציאה סיון שני אלבומים: "Broken Lines" (2016) ו-"Change of Light" (2019), שנבחר על ידי תחנת הרדיו העולמית Jazz2K כדיסק הווקאלי הטוב ביותר של 2019.

ארבל נולדה בירושלים וגדלה ולמדה בכפר אוריה. למדה מחול ופיתוח קול במרכז יד חריף לאמנות בישראל. לאחר מכן למדה ברימון בית הספר למוזיקה, והתמחתה במחלקת ביצועי הג'אז. בין 2013 ל-2014 למדה ארבל במרכז ניופארק למוזיקה בדבלין, אירלנד; היא נבחרה כנציגת בית הספר באיגוד הבינלאומי השנתי ה-24 של בתי הספר לג'אז שהתקיים בדרום אפריקה.

היא הופיעה כזמרת ורקדנית ברחבי העולם, ביניהן ישראל, טורקיה, בולגריה וארצות הברית. בשנת 2016 השתתפה במופע המוזיקלי הישראלי "אם יכולתי לשכתב את העולם" (Rewrite the World). ארבל מלמדת גם מוזיקה ופיתוח קול ברחבי העולם, כולל Saint Music College ברומא, וגם ב- Anton Bruckner Private University בלינץ ואף ב- The Musicianship בוושינגטון די. סי..

ארבל הופיעה בפסטיבל הג'אז במונטריאול בשנת 2016 כחלק מסדרת מלחיני הג'אז. בשנת 2019 השתתפה ארבל בפסטיבל ימי הג'אז בברטיסלבה, בפסטיבל הג'אז בבוסטון ובפסטיבל הג'אז בפורט גרין פארק.

== אלבומים ==
<div class="mw-content-ltr">
* 2016: Broken Lines
* 2019: Change of Light
</div>

== הופעות בולטות ==
* בשנת 2013 נבחרה ארבל לייצג את ישראל ושימשה כמבצעת הראשית בחגיגות יום העצמאות של ישראל בוונצואלה.
* הופיעה כזמרת להקה בקדם האירוויזיון.
* הופעה עם נגן הפנדיירו הברזילאי טוליו אראוחו, הפסנתרן גיא מינטוס, איצ'ימוג'ין (להקה יפנית) ועם נגנית החצוצרה רייצ'ל ת'ריין. כמו כן השתתפה במספר מיזמים שעסקו במחול.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.2016.musicshowcaseil.com/he/jazz-and-world/Sivan-Arbel סיון ארבל- חשיפה]
* [https://haezor.com/events/sivan-arbel-heb/ סיון ארבל- ביקור מולדת]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות-יוצרות ישראליות
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:זמרים-יוצרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:זמרות ג'אז ישראליות
קטגוריה:כפר אוריה: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1990
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
קטגוריה:ניו יורק: אישים
יוסף ברבי ניסן

יוסף ברבי ניסן היה פייטן שחי בארץ ישראל, ככל הנראה בעיר נווה שברמת הגולן. השתייך לתקופה הקלאסית בפייטנות.<ref>תקופה שזמנה בסביבות המאה השביעית והשמינית</ref> סגנונו הושפע רבות מזה של רבי אלעזר בירבי קליר, ופיוטיו ידועים בקשי לשונם ובסגנונם החידתי.

==תקופתו ומקומו==
מיצירותיו הנשענות על החלוקה התלת שנתית לקריאת התורה ניכר שנוסח התפילה שלו היה ארץ-ישראלי, ועל כן מסיקים שהוא חי בארץ ישראל.

בלפחות אחת מיצירותיו ניכרת החתימה "יוסף ברבי ניסן משוה קריתים". שמואל קליין טען, על פי התרגום הירושלמי, "דִבְנוּהָ קַרְתָּא", לאזכור של שוה קריתים בתורה, שיוסף ברבי ניסן היה מהעיר נווה, שבגולן הסורי. היו שדחו זיהוי בכך שהניקוד בתרגום ירושלמי הוא אחר ואינו מתייחס לנווה ואחרים כמו יוסף יהלום שחזקו את הזיהוי. יהלום אף טען שמציאת שריד מפיוט של יוסף ברבי ניסן על פפירוס מצביע על כך שהפייטן היה מהאזור סביב הכנרת, מקום יש חומר גלם בשפע לפפירוסים.

חיים שירמן שיער שיוסף ברבי ניסן חי בתקופה הביזנטית, מכיוון שלא נמצא בפיוטיו התייחסות לערבים. יהלום ציין את התייחסותו לנצרות במילים "גדע קרן שעיר" כראייה נוספת לקדמותו לפני הכיבוש הערבי. בנימין לפלר כתב שהוא חי אל תוך התקופה הערבית, שכן יוסף ברבי ניסן מזכיר באחד מפיוטיו את האויבים בכינוי "לועטי דבשת", שמכוון כנראה לערבים.

==אופי יצירתו==
מנחם זולאי כתב עליו "לשונו קשה ונוקשה" וזאת אפילו ביחס לקושי בפיוטיהם של פייטנים אחרים. שולמית אליצור משערת שהדבר נובע משאיפה מודעת לכתוב פיוט חידתי שפענוחו יהיה אתגר לשומעים. בשל כך, פייטן מאוחר יותר נאלץ להגביר את רמת החידתיות משום שהרמה של קודמיו כבר נחשבה "קלה" ולא דרשה מאמץ מהשומעים.

יצירתו מושפעת מיניי ומאלעזר בירבי קליר. כהקליר הוא אינו נמנע משימוש בביטויים מגשימים ביחס לאל, הוא מייצר מילים מחודשות בדרך ההיקש, הוא משתמש במילים לועזיות מהמדרש והתלמוד ובשורשים ארמיים במקום במילים עבריות, ולצורך המבנה הפיוטי אינו נמנע מלשנות בין זכר לנקבה. יוסף ברבי ניסן גם נוהג לשנות משקלים של שמות מקומות והוא מרבה להזכיר מספרים ממדרשי חז"ל. הוא נוהג להשתמש במילים יחידאיות בתנ"ך תוך שימוש במשמעותם על פי תרגום יונתן בן עוזיאל.

ברם, הדברים נכונים בעיקר ביחס לקרובותיו המצויות בידינו: קדושתאות לשביעי של פסח ולסדר "הנני ממטיר", ושבעתא לתפילת טל. בניגוד אליהן, היוצרות שכתב לסדרי התורה מתאפיינות בלשון פשוטה וקלה יותר, והמדרשים מסופרים בהם בפירוש ולא ברמזים.

==לקריאה נוספת==
* שמואל קליין, "נוה: פייטן עברי מנוה", ידיעות החברה העברית לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה ד [ג] (תשרי תרצ"ז), עמ' 76–78. 
* מנחם זולאי, "לתולדות הפיוט בארץ ישראל", בתוך: הנ"ל, ארץ ישראל ופיוטיה: מחקרים בפיוטי הגניזה, ירושלים: הוצאת מאגנס 1996, עמ' 175–186.
* עזרא פליישר, היוצרות בהתהוותם והתפתחותם, ירושלים: הוצאת מאגנס תשמ"ד, עמ' 111–112, 711–729.
* עדן הכהן, "[http://www.herzog.ac.il/vtc/tvunot/al-atar4-5_hacohen.pdf יוסף בירבי ניסן משווה קרייתיים היא נווה: פייטן עברי קדום מן הבשן]", על אתר ד–ה (ניסן תשנ"ט), עמ' 229–239.

==הערות שוליים==

קטגוריה:פייטני ארץ ישראל
יחסי אוסטרליה–אתיופיה

קבלת פנים למושלת הכללית של אוסטרליה [[קוונטין ברייס בעת ביקורה באתיופיה, 2009]]
יחסי אוסטרליה–אתיופיה הם יחסי החוץ בין אוסטרליה לאתיופיה.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1965.

הסחר בין אוסטרליה לאתיופיה הוא קטן, אולם אתיופיה ניחנת במשאבים מינרליים והיא מעוניינת בהשקעות דו-צדדיות ובשיתוף מומחיות.

השרה לפיתוח בינלאומי ולאוקיינוס השקט, הסנטורית קונסצ'ה פיירבנטי-ולס, ביקרה באתיופיה בינואר 2017 כדי לצפות בפסגת האיחוד האפריקאי ולפגוש את עמיתיה באתיופיה. היא גם ביקרה בפרויקטים של סיוע באוסטרליה, כולל בית החולים המלין פיסטולה ורטראק (מרכז שיקום לילדים ברחוב) והכריזה על מיליון דולר לפרויקט העצמה מגדרית המנוהל על ידי נציבות האיחוד האפריקאי.

אתיופיה היא באופן קבוע אחת המקבלות הגדולות ביותר של סיוע בפיתוח רשמי. אתיופיה מתמודדת בימים אלו עם בצורת גדולה הקשורה לתנאי מזג האוויר באל ניניו. אוסטרליה מספקת הכשרה המועברת באמצעות מלגות וסיורי לימוד לאתיופיה, עם דגש על תמציות וחקלאות. בית החולים המלין פיסטולה וקרן פרד הולוס, שניהם הוקמו על ידי האוסטרלים, ניהלו מערכות יחסים ארוכות עם אתיופיה וסיפקו שירותים רפואיים נחוצים.

בשנת 2015 מלאו 50 שנה לכינון היחסים הדו-צדדיים בין אוסטרליה לאתיופיה. אוסטרליה עברה למשרד חדש באדיס אבבה ביולי 2014, לאחר שפתחה שגרירות בשנת 2010. אתיופיה מיוצגת על ידי שגריר בקנברה מאז דצמבר 2013.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אוסטרליה מחזיקה באתיופיה שגרירות באדיס אבבה.
* אתיופיה מחזיקה באוסטרליה שגרירות בקנברה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.dfat.gov.au/geo/ethiopia יחסי אוסטרליה–אתיופיה] באתר משרד החוץ האוסטרלי

== הערות שוליים ==
אוסטריה באירוויזיון 1959

אוסטריה באירוויזיון 1959 השתתפה עם השיר "Der K und K Kalypso aus Wien", שבוצע על ידי הזמר האוסטרי פרי גרף. זוהי השתתפותה השלישית של אוסטריה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

== לפני האירוויזיון ==
רשות השידור האוסטרית בחרה באופן פנימי את גרף לייצוג המדינה. כשבוע לאחר חשיפת הנציג, חשפה רשות השידור את השיר האוסטרי לאירוויזיון 1959, "Der K und K Kalypso aus Wien", שנכתב על ידי גינטר ליאופולד. רשות השידור האוסטרית בחרה את פרנק פורסל למנצח על השיר.

== באירוויזיון ==
ב-11 במרץ 1959 בוצע השיר על ידי גרף באירוויזיון. גרף שובץ תשיעי בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי הממלכה המאוחדת. השיר הגיע למקום התשיעי עם ארבע נקודות.

=== נקודות שהוענקו לאוסטריה ===

=== נקודות שהוענקו מאוסטריה ===

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1959
אוסטריה באירוויזיון 1960

אוסטריה השתתפה באירוויזיון 1960 עם השיר "Du hast mich so fasziniert", שבוצע על ידי הזמר האוסטרי הורסט וינטר. זוהי השתתפותה הרביעית של אוסטריה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

== לפני האירוויזיון ==
רשות השידור האוסטרית בחרה באופן פנימי את וינטר לייצוג המדינה. כשבוע לאחר חשיפת הנציג, חשפה רשות השידור את השיר האוסטרי לאירוויזיון 1961, "Du hast mich so fasziniert", שנכתב על ידי רוברט גילברט. רשות השידור האוסטרית בחרה את רוברט שטולץ למנצח על השיר.

== באירוויזיון ==
ב-29 במרץ 1960 בוצע השיר על ידי וינטר באירוויזיון. וינטר שובץ שביעי בסדר ההופעות, לפני מונקו ואחרי נורווגיה. השיר הגיע למקום השביעי עם שש נקודות.

=== נקודות שהוענקו לאוסטריה ===

=== נקודות שהוענקו מאוסטריה ===

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1960
אנדראה יואיט

אנדראה יואיט (באנגלית: Andrea Hewitt; נולדה ב-4 באפריל 1982) היא טריאתלטית ניו זילנדית, שהשתתפה ב-3 משחקים אולימפיים וזכתה במספר מדליות באליפויות העולם בטריאתלון.

==ביוגרפיה==
אנדראה יואיט נולדה בכרייסטצ'רץ', ניו זילנד. בתחילת הקריירה היא התאמנה בשחייה. בשנת 2005 היא החליטה לעבור לטריאתלון וכבר באותה שנה ניצחה באליפות העולם עד גיל 23. בשנת 2008 היא השתתפה בתחרויות של אולימפיאדת בייג'ינג וסיימה במקום השמיני. בשנת 2009 היא זכתה במקום השלישי באליפות העולם בטריאטלון ובשנת 2011 במדליית כסף (ניצחה הלן ג'נקינס).

בשנת 2012 אנדראה יואיט השתתפה בתחרויות טריאתלון באולימפיאדת לונדון וסיימה במקום השישי.

בשנים 2014 ו-2015 היא עלתה על הפודיום של אליפות העולם (לצד גוון ג'ורגנסן שניצחה פעמיים ברציפות). בשנת 2016 היא השתתפה בתחרויות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו וסיימה במקום השביעי.

בסך הכול בתחרויות של טריאתלון בסבב עולמי אנדרה יואיט זכתה ב-21 מדליות. בשנת 2018 היא התקבלה למסדר ההצטיינות של ניו זילנד.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.triathlon.org/athletes/profile/andrea_hewitt אנדראה יואיט] באתר איגוד הטריאתלון

קטגוריה:אלופות עולם בטריאתלון
קטגוריה:טריאתלטיות באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:טריאתלטיות באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:טריאתלטיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:טריאתלטים באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:טריאתלטים באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:טריאתלטים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:ניו זילנדיות שנולדו ב-1982
הפארק הלאומי לוסיני אוסטרוב

לוסיני אוסטרוב (ברוסית: Лосиный Остров) הוא אזור יער בשטחה של מוסקבה ומחוז מוסקבה. זהו אזור היער הגדול ביותר במוסקבה והגדול מבין היערות שנמצאים בתוך העיר (החלק המוסקבאי של היער). מאז 1983 יש לו מעמד של פארק לאומי, והוא הוקם במקביל לפארק הלאומי סוצ'י<ref>https://national-parks.org/russia/losiny-ostrov</ref>. 

הפארק הלאומי לוסיני אוסטרוב הוא אזור מוגן במיוחד בעל משמעות פדרלית, קטגוריה II לפי סיווג IUCN.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="100px">
קובץ:Elk Island Gate.jpg|כניסה
קובץ:Prud los.jpg|אגם על נהר לוס
קובץ:Elk moscow 2021.jpg|אייל קורא בשטח העירוני של הפארק
קובץ:Babaevskiy pond (Goliyanovo, Moscow) 12.jpg|אגם באבאייבסקי
קובץ:Los konny.jpg|מועדון סוסים "לוסינקה"
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://oopt.info/index.php?oopt=1119 לוסיני אוסטרוב] בפורטל האזורים המוגנים של רוסיה

==הערות שוליים==

קטגוריה:רוסיה: פארקים לאומיים
קטגוריה:מוסקבה: פארקים
כוב

כוב הוא עם עתיק, המוזכר בנבואתו של יחזקאל על נפילת מצרים ועמים מסביבם: .<ref></ref> עם זה לא מוזכר במקומות נוספים.<ref name=":0">אנציקלופדיה מקראית, כרך ד, עמוד 45</ref>

בתרגום השבעים, עם זה נקרא "לובים", ולכן סבורים רוב החוקרים שמדינת לוב מקורה בעם כוב.<ref name=":0" /> לעומת זאת, ישנם מספר חוקרים הדוחים טענה זו, משום שבאותו הפסוק מופיע גם העם פוט, וחוקרים רבים מסכימים שעם זה הוא כיום העם בלוב. החוקרים הדוחים את הטענה שכוב היא בעצם לוב, אומרים כי במקום "וכוב ובני ארץ הברית" יש לקרוא "וכל בני ארץ הברית", אך דעה זו אינה מקובלת.<ref name=":0" />

== ראו גם ==
* פוט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עמים הנזכרים בתנ"ך
קטגוריה:לוב: היסטוריה
כל בחורה צריכה להתחתן

כל בחורה צריכה להינשא (באנגלית: Every Girl Should Be Married) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי משנת 1948, בבימויו של קליפורד אודטס, עם קרי גרנט ובטסי דרייק בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על סיפור של אלינור הריס על בחורה שמשאת נפשה להתחתן כי "כל בחורה צריכה להתחתן".

קרי גרנט ובטסי דרייק הפכו לזוג במהלך הסרט ובטסי דרייק הפכה כעבור שנה לאשתו השלישית של גרנט.

==תקציר העלילה==
אנבל סימס (בטסי דרייק) עובדת כזבנית בחנות כלבו גדולה. היא יושבת בבית קפה עם חברתה ג'ודי (דיאנה לין) ומשתפת אותה ברצונה למצוא גבר מתאים ולהתחתן.

למקום נכנס גבר נאה (קרי גרנט) ואנבל "נדלקת" עליו. מאוחר יותר היא פוגשת אותו בחנות ומסתבר לה ששמו מדיסון בראון, הוא רופא ורווק. היא מגיעה לקליניקה שלו בטענה שהיא סובלת מנדודי שינה אך מסתבר לה שהוא רופא ילדים.

היא לומדת עליו הכל - המסעדה החביבה עליו, האוכל האהוב עליו ועוד. היא מגיעה למסעדת "פייר" כאילו במקרה ועושה רושם שהיא מחכה למישהו. כשמדיסון חוקר אותה היא אומרת שהיא מחכה ל"ארוס" שלה מר רוג'ר סנפורד (פרנשוט טון) שהוא גם בעל חנות הכלבו.

רוג'ר נגיע למסעדה במקרה ומשתף אתה פעולה. הם יוצאים ביחד אבל זה לא עושה רושם על מדיסון. למחרת עוקבת אנבל אחרי רוג'ר ומתנשקת אתו ברחוב. צלם פפרצ'י מצלם זאת וזה מתפרסם בעיתון והיא הופכת לידוענית.

רוג'ר מתאהב בה ולא רוצה לתבוע אותה אך היא רוצה את מדיסון והוא אדיש ומציע לה לחזור לעיירה שלה ולהתחתן עם הארוס שלה ג'ו.

לבסוף מתכנסים כולם בדירתה של אנבל ולמקום מופיע ג'ו (אדי אלברט) עם פרחים כדי להחזיר את אנבל לעיירה ולהתחתן אתה. רוג'ר נכנע ועוזב אבל מדיסון מזהה את ג'ו כשדרן רדיו המפורסם הארי פרוקטור והמזימה של אנבל מתגלה. ג'ו עוזב והם מתחבקים ובאותו זמן מגיע כומר שהוזמן כדי לשוחח על החתונה.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|קרי גרנט
|ד"ר מדיסון בראון
|רופא
|-
|בטסי דרייק
|אנאבל סימס
|
|-
|דיאנה לין
|ג'ודי הדסון
|

|-
|אדי אלברט
|ג'ו
|
|-
|פרנשוט טון
|רוג'ר סנפורד
|בעל כלבו
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=gJCt5odoJcM קדימון לכל בחורה צריכה להינשא], באתר יוטיוב
*[https://www.tcm.com/tcmdb/title/74256/every-girl-should-be-married#synopsis כל בחורה צריכה להינשא], באתר TCM
קטגוריה:סרטי 1948
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים מבוססי סיפורים קצרים
קטגוריה:סרטי RKO
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
קטגוריה:סרטים רומנטיים
יחסי אינדונזיה–בהוטן

יחסי אינדונזיה–בהוטן הם יחסי החוץ בין אינדונזיה ובהוטן.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-15 בדצמבר 2011. ההסכם על כינון היחסים נחתם בין שני שגרירי המדינות לאו"ם בניו יורק. לאחר טקס החתימה, שני השגרירים החליפו דעות בנושאי שיתוף פעולה הדדי והביעו את רצונם של ממשלותיהם לשתף פעולה הדוק בתחומים בעלי תועלת הדדית. האזורים האפשריים שנדונו היו תיירות, סחר והחלפת ביקורים רשמיים. שני השגרירים הביעו גם את רצונם להעמיק עוד יותר את רמת שיתוף הפעולה הנוכחית בין שתי המדינות באו"ם ובפורומים רב-צדדיים אחרים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
יחסי בוסניה והרצגובינה – רומניה

יחסי בוסניה והרצגובינה–רומניה הם יחסי החוץ בין רומניה לבוסניה והרצגובינה. שתי המדינות חברות מלאות בתהליך שיתוף הפעולה של דרום מזרח אירופה, ביוזמה השיתופית בדרום מזרח אירופה ובברית היציבות לדרום מזרח אירופה.

== היסטוריה ==
שגרירות רומניה בסרייבו
רומניה הכירה בעצמאות בוסניה והרצגובינה ב-1 במרץ 1996, ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים באותו יום. היחסים תוארו כ"מצוינים" על ידי שרי החוץ בשנת 2006, לקראת פתיחת שגרירות בוסניה בבוקרשט.<ref></ref>

שתי המדינות התקשרו בהסכם סחר חופשי באפריל 2003,<ref></ref> שרומניה חזרה ממנו בעקבות כניסתה לאיחוד האירופי בשנת 2007.<ref></ref> נשיא רומניה טראיאן בססקו ערך ביקור רשמי בבוסניה במרץ 2008.<ref></ref> רומניה טענה נגד כל נסיגה מהירה של כוחות מבוסניה, <ref></ref> ותומכת בכניסה של בוסניה לאיחוד האירופי.<ref></ref>

== שיתוף פעולה צבאי ==
רומניה תרמה 200 חיילים לגדוד הנדסי שאינו קרבי של IFOR/SFOR בעקבות מלחמת בוסניה באמצע שנות ה-90,<ref></ref> ארבעה מסוקים למבצע EUFOR בין השנים 2005–2006, ו-85 שוטרים למשימת האיחוד האירופי בין 2003 ו-2006.<ref></ref> <ref></ref> המדינות חתמו על תוכנית שיתוף פעולה צבאית בשנת 2006.<ref></ref>

== סחר בבני אדם ==
בפשיטות המשטרה על בתי בושת בוסניים בשנת 2001 נמצא כי רבות מהנשים הובאו מרומניה, והוצע להן לחזור אליה.<ref></ref> האו"ם אישר כי קצינים רומניים נחקרו בגלל שיתוף פעולה אפשרי בסחר המין.<ref></ref> פשיטות נוספות בשנת 2002 אורגנו על ידי היוזמה השיתופית בדרום מזרח אירופה בבוקרשט, רומניה.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* בוסניה והרצגובינה מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה בבוסניה והרצגובינה שגרירות בסרייבו.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
כון

כּוּן הייתה אחת מערי הדדעזר בן רחוב, מלך ארם צובה, יחד עם טבחת, שמהן לקח דוד נחושת רבה מאוד. שלמה בנו, לאחר מכן, בנה מנחושת זאת את ים הנחושת.<ref name=":0">אנציקלופדיה מקראית, כרך ד, עמוד 47</ref><ref name=":1" /> דוד כבש את העיר לאחר שכבש את העיר חילם.<ref name=":1"></ref> העיר מוזכרת בדברי הימים. בשמואל ב פרק ח, העיר קרויה בֵּרֹתַי.<ref></ref><ref name=":2">אנציקלופדיה מקראית, כרך ב, עמוד 341</ref><ref></ref>

ויליאם פוקסוול אולברייט סובר כי העיר כון מוזכרת בכתבי המארות, בתור העיר כני וכן ברשימת הערים בסוריה של רעמסס השלישי, בתור Cunna או Conna.<ref name=":0" />

במקורות רומיים-ביזנטיים נכתב שהעיר נמצאת בדרך בין חומץ להליופוליס, אך על פי חפירות שנעשו באזור, התגלו רק מכרות ברזל ולא מכרות נחושת, מה שהביא מספר חוקרים למסקנה שנחושת היא שם כללי לכל המתכות. לעומתם, חוקרים אחרים סבורים כי העיר הייתה עיר אוצרות, שאליה הביאו נחושת ממקומות אחרים ולאו דווקא כרו אותה בעיר.<ref name=":0" />

== ברותה ==
העיר קרויה גם ברותה.<ref name=":2" /> בספר יחזקאל נכתב מיקומה הגאוגרפי של ברותה: ליד חמת וסִבְרַיִם, בין גבול דמשק ובין גבול חמת.<ref></ref> מיקומה המדויק של העיר כיום אינו ידוע, אך ידוע שהיא בבקעת הלבנון. מקובל לזהות את העיר ברותה עם העיר בריתאן, הממוקמת לרגלי הר חרמון, דרומית לעיר בעלבכ. לעומת זאת, קרל אליגר הציע לזהות את העיר עם אל-ענטר או עם הכפר חוארין או עם מהין.<ref name=":2" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דוד
קטגוריה:נחושת במקרא
קטגוריה:יישובי המקרא
איילת שפירא

איילת שפירא (נולדה ב-1959) היא סמנכ"לית בכירה בחברת רפאל וראש חטיבת מנור וטכנולוגיות. היא הייתה האישה הראשונה שמונתה לסמנכ"לית וראש חטיבה בתעשיות הביטחוניות הישראליות. כלת פרס ביטחון ישראל בשנת 2017.

==ביוגרפיה==
שפירא היא בוגרת תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול בטכניון, ותואר שני במנהל עסקים.

בשנת 1984 הצטרפה לחברת רפאל, ומילאה בהם שורה של תפקידים. התחילה ממערכות מידע ועברה לאחר מכן לתפקידי מנהל ופיתוח עד שהגיעה לתפקיד סגנית לתפעול של ראש חטיבה וראש מנהל טכנולוגיות ברפאל.

בין השנים 2006–2009 כיהנה שפירא שנים כסמנכ"לית טכנולוגיות מידע (IT) ומנהלת מערכות מידע ראשית בחברת נטפים.

בשנת 2009 חזרה לרפאל, לתפקיד ניהול פרויקט.

ב-2013 מונתה לסמנכ"לית וראשת חטיבת מנור וטכנולוגיות. בזמן מינוייה הייתה האישה הראשונה שמונתה לסמנכ"לית וראש חטיבה בתעשייה ביטחונית ישראלית. חטיבת מנור וטכנולוגיות מפתחת מנועי טילים, מערכות הנעה בחלל, ראשי נפץ ופירוטכניקה, התקני פריצה בשלט רחוק ואמצעי הטעייה ימיים חד-פעמיים. כמו כן החטיבה מפתחת מערכות הנעה שנעשה בהן שימוש בלווייני "אופק" ו"ארוס" ובטיל האנטי-בליסטי "חץ", ומגוון של פריטי ציוד לפריצת דלתות וקירות.

בשנת 2017 זכתה בפרס ביטחון ישראל, עבור פרויקט חץ 3. הפרס ניתן באותה שנה לנציגי תעשיות ביטחוניות - התעשייה האווירית כקבלן ראשי, תעש מערכות ורפאל - עם מנהלת "חומה" במשרד הביטחון וחיל האוויר.

לשפירא שלושה ילדים.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל רפאל
קטגוריה:מהנדסות ישראליות
קטגוריה:אנשי תוכנית החלל הישראלית
קטגוריה:מהנדסים ישראלים
קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:בוגרות הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:זוכי פרס ביטחון ישראל: עובדי רפאל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1959
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
יחסי קרואטיה–רומניה

שגרירות רומניה בזאגרב
יחסי קרואטיה–רומניה הם יחסי החוץ בין קרואטיה לרומניה. שתי המדינות חברות באיחוד האירופי ובנאט"ו.<ref name=":0"></ref> שתי המדינות כוננו יחסים ב-29 באוגוסט 1992.<ref name=":1"></ref>

== היסטוריה ==
במהלך מלחמת העולם השנייה, קרואטיה ורומניה, כמו גם סלובקיה, יצרו ברית נגד התפשטות הונגריה. בנוסף, במהלך המלחמה פעלו כוחות סלובקיים וכוחות אוויר וים קרואטיים בידידות מאדמת רומניה. הסכם דומה, ההסכמה הקטנה בין שתי מלחמות העולם, נחתם בעבר בין רומניה, יוגוסלביה (שכללה את רוב קרואטיה של ימינו) וצ'כוסלובקיה. <ref></ref>

בשנת 2019, במהלך פגישה בין שרת החוץ הקרואטית מריה פיצ'ינוביץ' בוריץ' לבין מקבילה הרומני תאודור מלקאנו, הם אמרו כי "היחסים בין קרואטיה לרומניה משתפרים". שניהם דיווחו כי הם מרוצים מהטיפול במיעוטים שלהם. הם אמרו כי קרואטיה ורומניה "חולקות יעדים דומים", כמו כניסה לאזור שנגן וגוש האירו. קרואטיה ורומניה חתמו על 47 אמנות והסכמים, מתוכם 38 בתוקף.

== מיעוט אתני ==
ברומניה, באזור באנאט, קיימת אוכלוסייה של קרואטים. הם מהווים את אחד המיעוטים הקטנים ביותר במדינה, 6,807 איש על פי מפקד האוכלוסין בשנת 2002. למעלה מ-5,500 קרשובאנים חיים בקומונות קרשובה ולופאק שבמחוז קרש-סוורין, שם הם מייצגים כ-90% מהאוכלוסייה. קומונות אלו מורכבות משבעה כפרים, Carașova עצמה, Nermed, Clocotici, Iabalcea, Rafnic, Lupac עצמה ו- Vodnic . כאן, השפה הקרואטית אינה משמשת רק בקרב המשפחה, אלא בסביבה היומיומית, ומשמשת במוסדות ציבוריים לצד רומנית. למעשה, רומנית מלמדת ילדים בכניסה לגן ילדים, לא קודם לכן. שאר הקרואטים מחוץ לכפרים הללו מתגוררים בעיקר בכפרים Cenei, Checea ו-Recaş, גם הם באזור הבאנאט. ידוע שהקרואטים הרומנים היגרו לבאנאט לפני מאות שנים, אך לא ידוע מתי בדיוק עשתה הקהילה הגדולה שבהם (זו של קרשובה ולופאק). <ref></ref>

האיסטרו-רומנים של קרואטיה מתגוררים בשמונה כפרים באיסטריה, בהם הם אינם מהווים את הרוב. בכפרים אלה חיים כ-120 איסטרו רומנים. 450 נוספים גרים בערים ובעיירות בקרואטיה וכ-500 בחו"ל, שניהם תוצאה של הגירה. השפה האיסטרו-רומנית אינה משמשת בתקשורת, בדת ובתחומים אחרים, מה שגורם למיעוט דוברי השפה. שינוי השפה מתקדם, יותר בכפרים מסוימים מאשר בכפרים אחרים. <ref></ref> רומניה לוקחת רשמית אחריות על קבוצה אתנית זו וטוענת כי הם "רומנים בחו"ל" וכי הם חלק מהקהל התרבותי והלשוני הרומני. <ref></ref> ב-8 בנובמבר 2016 שופץ ונפתח מחדש בית הספר של הכפר שושניצה. פרויקט זה עלה 451,600 קונות (סביב 61,100 אירו). רומניה ייסדה חלק ממנה, והעניקה 100,000 קונות (כ-13,550 אירו). ביום זה השתתפו בהשבעה השגריר הרומני בקרואטיה קונסטנטין מיכאיל גריגוריה וקודמו, קוסמין דינסקו, וכן הרשויות האזוריות של מחוז איסטריה. <ref></ref> האיסטרו-רומנים כנראה היגרו מטרנסילבניה לאיסטריה ודלמטיה. הקהילות שלהם נמצאות בסכנה מתמיד, והן עלולות להיעלם בעשורים הבאים. <ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* רומניה מחזיקה בקרואטיה שגרירות בזאגרב ושתי קונסוליות ברייקה ובספליט. <ref></ref>
* קרואטיה מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט. <ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
שארקרסטור

שארקרסטור (בהונגרית: Sárkeresztúr) הוא כפר במחוז פייר, בנפת שארבוגארד.

== מיקום ==
גבול הכפר הוא החלק של מזפלד במחוז פייר, לאורך נחל השארביז. מבחינת הטופוגרפיה, האזור מתנשא מעט ממזרח לעמק הנחל. העלייה דמוית המדרון נמשכת עד לגבול שארושד. כאן שוכנת הגבעה המפרידה בין גבול הכפר לבין שארושד. גובהה של גבעה זו נע בין 130–140 מטר. הנקודה הנמוכה ביותר של הגבול היא 95 מטר. החלק הסמוך לתעלת נאדור הוא ביצתי למדי, כך שהאדמות כאן עקרות בשנים גשומות. האזורים הפנימיים בכפר גם הם נמוכים יחסית, עם גבהים של 97–102 מטרים בלבד מעל פני הים.

=== נגישות ===
* בכביש מסקשפהרוואר, שארבוגארד וסקסארד ניתן להגיע ליישוב על הכביש הראשי 63 ומכיוון אדוני פוסטהסבולץ' ומקאלוז בכביש 6209.
* ניתן להגיע אליו ברכבת בקו הרכבת MÁV סקשפהרוואר-שארבוגארד. לכפר תחנת רכבת משלו (תחנת שארקרסטור)

== היסטוריה ==
אחד הכבישים הרומים הראשיים ההובילו מגורסיום (Gorsium) כיום הכפר טאץ ליישוב סופיאנה (Sopianae) כיום העיר הגדולה פץ' עבר דרך הכפר. קטע ממנו נראה במבט מהאוויר בגבול הכפר. באזור הכפר, בסביבת גבעת בית הקברות וברחוב אורג, נמצאו כלים אופייניים לאוכלוסיית הילידים הקלטית המקומית, ובגבעת בית העלמין נמצאו גם קברים. בשארקרסטור התמזגו הדרך הצבאית של פהרוואר ומה שכונה ה"דרך הגדולה". בתקופת שלטונו של לסלו הרביעי, מלך הונגריה, סייסי המלך של שארושד התדיינו עם סייסי ואשארד בענייני קרקעות. לבסוף אזרחי סקשפהרוואר השיגו קרקעות אלה לעצמם. שמו של הכפר מופיע בגרסאות הבאות: בשנת 1405 Kerezthwr, ואחר כך לאורך המאה ה-15 ובתחילת המאה ה-16 יש כמה גרסאות: Kereztur, Kerezthur, Keresthur, Kerezthwr.השם מופיע לראשונה במקורות בשנת 1351 בין הבעלים מימי הביניים היו גם אלה ששמם היה קרסטורי.

== אתרים בעלי חשיבות ==
* אופייני לכפר שילוב גדרות המורכבות מאריות מאבן מלאכותית ומעמודי אבן מלאכותית עם ברזל יצוק.
* אגם הדרקון ,

== ילידי המקום ==
* דיולה פישר (1861 – 1944) היה הרב הראשי של העיר גיור, לימים רב בפראג ובבודפשט, פרופסור באוניברסיטה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* שארקרסטור [http://www.hirkereso.hu/search?q=s%E1rkereszt%FAr&timelimit=10000&x=0&y=0&archivum=-1/ בחיפוש חדשות]
* [http://videotar.mtv.hu/Videok/2010/09/13/17/Szul_foldem_Sarkeresztur__bemutatja_Bella_Istvan.aspx/ מולדתי היא שארקרסטור]

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
אין מצב (סרט)

אין מצב (באנגלית: Nope) הוא סרט אימה-מתח פסיכולוגי אמריקאי, שנכתב ומבוים על ידי ג'ורדן פיל, ומככבים בו דניאל קלויה, קיקי פאלמר וסטיבן יאון.

הסרט עלה לאקרנים בהפצתה של סרטי יוניברסל ב-22 ביולי 2022. בישראל, הסרט עלה לאקרנים ב-18 באוגוסט 2022.

== תקציר העלילה ==
שני אחים המנהלים חווה המשפחתית בעיירה שכוחת-אל במרכז קליפורניה, חושפים תגלית מוזרה ומצמררת אשר מאיימת להשמיד את העיירה ותושביה.

==צוות השחקנים והדמויות==
* דניאל קלויה – או. ג'יי. הייווד
* קיקי פאלמר – אמרלד הייווד
* סטיבן יאון – ריקי "ג'ופ" פארק
* ברנדון פראה – אנחל טורס
* מייקל וינקוט – אנטלרס הולסט
* רן שמידט – אמבר פארק
* קית' דייוויד – אוטיס הייווד האב
* דונה מילס – בוני קלייטון
* ברבי פריירה – נסי
* דבון גריי – ריידר מייברידג
* סופיה קוטו – מרי ג'ו אליוט
* טרי נוטארי – גורדי
* אנדרו פטריק רלסטון – טום רוגן / ברט יוסטון
* ג'ניפר לפלר – פיליס מייברי / מרגרט יוסטון

==הפקה==
===פיתוח וליהוק===
ב-9 בנובמבר 2020, נמסר כי סרט ללא כותרת שנכתב, יבוים ויופק על ידי הקולנוען ג'ורדן פיל יעלה לאקרנים תחת הפצתה של סרטי יוניברסל ב-22 ביולי 2022.

בפברואר 2021, נמסר כי קיקי פאלמר ודניאל קלויה לוהקו לצוות השחקנים הראשי, בעוד דווח כי ג'סי פלמונס דחה את האפשרות לקבל תפקיד בסרט בעקבות השתתפותו בסרט "רוצחי פרח הירח". במרץ 2021, נמסר כי סטיבן יאון לוהק לצוות השחקנים של הסרט.

ב-22 ביולי 2021, יחד עם חשיפת שם הסרט וכרזת הטיזר הראשונה, פיל הכריז על ליהוקם של ברבי פריירה, ברנדון פראה ומייקל וינקוט לצוות השחקנים.

===צילומים===
צילומי הסרט החלו ב-7 ביוני 2021 בלוס אנג'לס, והסתיימו ב-1 בדצמבר באותה שנה.

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable sortable"
!פרס
!קטגוריה
!מועמד(ים)
!תוצאה
|-
! rowspan="3" |פרסי הסרטים והטלוויזיה של MTV
|הסרט הכי טוב
|אין מצב
|
|-
|ההופעה הטובה ביותר בסרט
| rowspan="2" |קיקי פאלמר
|
|-
|הביצוע הקומי הטוב ביותר
|
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי אימה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אימה מ-2022
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי חוצנים
קטגוריה:סרטים על קולנוע
קטגוריה:סרטים על סוסים
קטגוריה:סרטי IMAX
קטגוריה:סרטים זוכי פרס סאטורן: מדע בדיוני
ברט פיליפס

ברט גיר פיליפס (באנגלית: Bert Geer Phillips; 15 ביולי 1868 - 16 ביוני 1956) היה אמן אמריקאי וחבר מייסד באגודת האמנים טאוס. הוא התיישב בטאוס, ניו מקסיקו (1898) והיה מייסד המושבה לאמנות טאוס. הוא ידוע בציוריו של הילידים האמריקנים, בניו מקסיקו ודרום מערב ארצות הברית.

== ראשית חייו ==
פיליפס נולד בהדסון, ניו יורק בשנת 1868. במהלך ילדותו הוא הושפע מסיפורי העלילות על הספר האמריקאי על הרפתקאות בהן מעורבים אינדיאנים אמריקאים, כמו בסיפורי ג'יימס פנימור קופר. בזכרונותיו מילדות הוא ציין כי תמיד אפשר היה למצוא אותו עם מכחול ביד. הוא היה אחד הראשונים שנרשמו כשג'ורג' מקינסטרי פתח סטודיו לאמנות בהדסון.<ref>Schimmel, Julie; White, Robert R. (1994). Bert Geer Phillips and the Taos Art Colony (1st ed.). University of New Mexico Pres</ref>

פיליפס עזב את הבית בגיל שש עשרה, עבר לעיר ניו יורק, שם למד בליגת הסטודנטים לאמנות בניו יורק ובאקדמיה הלאומית לעיצוב. בשנת 1894 נסע לאירופה, שהה זמן קצר בלונדון לפני שעבר לפריז, שם למד באקדמיה ז'וליאן. בהיותו באקדמיה התיידד עם ארנסט בלומנשיין וג'וזף הנרי שארפ.

== קריירה אמנותית ==
פיליפס חזר לניו יורק בשנת 1896, שם יחד עם ארנסט בלומנשיין שכרו אולפן. באביב 1898 ליווה פיליפס את בלומנשיין במסע למערב האמריקאי. התחנה הראשונה שלהם הייתה דנוור, קולורדו, שם קנו ציוד לקמפינג, עגלה, סוסים ואקדח. כך שהם היו מצוידים ויצאו בכוונה להגיע למקסיקו.

בצפון ניו מקסיקו אחד מגלגלי העגלה שלהם נשבר בגלל תנאי השטח. בלומנשיין רכב על סוס לטאוס הסמוכה, כדי לתקן את הגלגל, בעוד פיליפס המתין עם העגלה. לאחר שבלומנשיין חזר עם הגלגל המתוקן כעבור שלושה ימים, הם המשיכו לטאוס, שם מכרו את סוסם והעגלה, הקימו אולפן והחלו לצייר.

פיליפס החליט להישאר בטאוס כשבלומנשיין שב לניו יורק כעבור כמה חודשים. הוא וחבר עוררו התכתשות במהלך טקס בטאוס כאשר הם סירבו להסיר את כובעיהם. במהלך ההתכתשות נהרג השריף. התקרית הגבירה את המתיחות בין תושבי העיר ההיספאניים והאנגלים. פיליפס כתב במכתב לבלומנשיין, "התחלתי להרגיש כאילו אלו 'חיי הספר' האמיתיים, ורק הלוואי שקיט קרסון הזקן (גיבור ספרותי) היה כאן איתנו."

פיליפס התחתן עם רוז מרטין, אחותו של הרופא המקומי תומאס "דוק" מרטין, בשנת 1899. הוא הגה את הרעיון להקים מושבת אמנות בטאוס, עליה דן בהתכתבות עם בלומנשיין. בשנת 1915 החלום שלו הפך למציאות עם הקמת אגודת האמנים של טאוס, בה פיליפס היה חבר מייסד יחד עם חבריו ארנסט בלומנשיין, ג'וזף הנרי שארפ ושלושה אמנים נוספים. האגודה הוקמה בחדר האוכל של גיסי פיליפס, דוק והלן מרטין, שהייתה בעצמה אמנית בטיק.

מלבד היותו יזם בהקמת האגודה, פיליפס בילה יותר שנים בטאוס מכל חבר אחר.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1956
קטגוריה:ציירים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1868
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1956