ציון הלא תשאלי

צִיּוֹן, הֲלֹא תִשְׁאֲלִי הוא שיר כיסופים לארץ ישראל מאת רבי יהודה הלוי.
בעקבות השיר נוצר אוסף של פיוטים שנכתבו במבנה של "ציון הלא תשאלי", שהוכנסו לסדר קינות לתשעה באב במנהגי אשכנז וכוללים פניות לציון, פיוטים אלו מכונים קבוצת ה"ציונים".

נעימות אחדות חוברו לשיר במרוצת הדורות, בין השאר, חלק קטן מהשיר הולחן על ידי המלחינה נורית הירש במאה ה־20, והושר בין השאר, על ידי הזמרות: אופירה גלוסקא, שושנה דמארי ורוחמה רז.

==אתרי ארץ ישראל המוזכרים בשיר==
ציון היא כינוי לארץ ישראל וגם לירושלים. בשיר זה הוא משמש ככינוי לארץ ישראל, כפי שניתן ללמוד ממקומות רבים ברחבי ארץ ישראל המוזכרים בתנ"ך ונמנים בשיר:
* – שלושה מקומות המוזכרים במסעו של יעקב מארם לארץ ישראל: מחניים ב, פניאל ב ובית אל ב.
* – חברון היא עיר קברי האבות, הטמונים במערת המכפלה.
* – הַר הָעֲבָרִים וְהֹר הָהָר מוזכרים בתיאור נדודי בני ישראל במדבר בספר במדבר. הור ההר הוא מקום קבורתו של אהרן הכהן, והר העברים הוא כינוי להר נבו ממנו צפה משה רבנו על ארץ ישראל. הכרמל והגלעד מוזכרים באחדים מספרי התנ"ך (כגון ב, ב וב).
* – אָהֳלָה ואָהֳלִיבָה מופיעות בנבואת יחזקאל, בפסוק . אלה הן שתי נשים המסמלות את ממלכת ישראל וממלכת יהודה.

== הקשרים מקראיים נוספים בשיר ==
מלבד אתרים מקראיים יש בשיר מגוון של התייחסויות למובאות מקראיות נוספות.
* – ברית בין הבתרים ().
* – רמז ישיר ל: 
* – ישעיהו הנביא הלך כך, כמתואר ב: 
* – ירמיהו בנבואת המקדש ב: 
* - איוב נוקב (מקלל) את הזמן (בו נולד): : 
* – ב: 
* – שנער ופתרוס הן ארצות מרוחקות מארץ ישראל, בקצות העולם דאז. הן נזכרות בכמה מקראות. למשל ב: 
* – מנוסח ניגוד לביטוי המקראי לא לעולם חוסן. הביטוי מופיע ב: בניגוד לחוסן האנושי הכלה, חוסנה של ציון וקדושתה הם נצחיים.
* – נזכר במזמור הדן בבחירת ירושלים ב: 
* - מבוסס על הפסוק ב , העוסק באחרית הימים.
* – דימוי הנזכר ב: 

==רעיונות השיר בספר הכוזרי==
רבי יהודה הלוי כתב באריכות בספר הכוזרי כמה רעיונות שביטא בשיר זה:
* – הכיסופים לציון ואהבתה שמבוטאים בשיר נמצאים בכמה מקומות בספר. אחד המקומות הוא בחתימת הספר 
==אמצעים ספרותיים==
* השיר כתוב במשקל "המתפשט" וכל שורותיו מסתיימות ב"רַַיִךְ".
* שאלה רטורית: השיר פותח בשאלה רטורית המופנית אל ציון – – וכולל שאלות רטוריות נוספות – , וכן שאלה רטורית אין מטרתה לקבל תשובה, ובשיר זה באות השאלות הרטוריות להציג את מצוקתו של המשורר.
* דימוי: בשיר דימויים רבים, כגון והמשך המשפט: .
* הֶרְמֵז: המילים הן הרמז לשיר אהבה אחר, שבו נאמר , וכוונתם שכל המצוות נעשות בחו"ל כזיכרון לארץ ישראל, על דרך שהכוונה שם להעמיד עצי תמר גבוהים כדי שלא תישכח הדרך.
* פנייה אישית: השיר כולו הוא פנייה אישית של המשורר אל ציון אהובתו, מעין מכתב גלוי שהוא מפנה אליה, ומשתף את הקורא בתוכנו.

==מעמדו של השיר==
חוקר הספרות עזרא פליישר כתב:

== השיר בתרבות הישראלית ==
השפעות השיר ניכרות בתרבות העברית, ובכלל זה בספרות העברית, ונעשה במילותיו שימוש בתנועות פוליטיות.
רחוב ציהתלי ביפו
* בשירה של נעמי שמר "ירושלים של זהב", השורה "לכל שירייך אני כינור" היא בעקבות "אֲנִי כִנּוֹר לְשִׁירָיִךְ" בשיר.
* בשירו של יוסי גמזו "בשערייך ירושלים" מופיעה השורה "ציון, הלא תשאלי לשלום בחורייך".
* בעקבות אירועי ביריה בשנת 1946 כתב הרב משה צבי נריה שיר המתחיל במילים "ביריה הלא תשאלי לשלום אסיריך".
* בספר "בואי הרוח" של הרב חיים סבתו מתאר המספר שכששמע את המעשה שאירע עם אביו של פרקש במלחמת העולם הראשונה, עמדה מול עיניו שורה אחת של רבי יהודה הלוי - "כוס היגונים לאט, הרפי מעט".
* המושג "אסיר ציון", לתיאור יהודי שנמנעה ממנו האפשרות לעלות לארץ ישראל, מקורו במשפט הפתיחה של השיר.
* בשכונת צהלון ביפו נמצא רחוב ציהתל"י, ראשי תיבות של "ציון הלא תשאלי".
* משנות ה־70, השורה הראשונה בשיר הפכה להמנון חרדי־קנאי, בהפגנות לשחרור עצורים. השורה הולחנה על ידי הרב לייב מינצברג לאחר מעצרו של אחד מתלמידיו. בשנות ה־2000 דעך השימוש בשיר, אך לעיתים משתמשים בשורה זו בכרוזים ופשקווילים.

==לקריאה נוספת==
*ח' מרחביה (עורך), קולות קוראים לציון, ירושלים: הוצאת מרכז שזר, תשמ"א 1981, עמ' 43.
* אביבה דורון, "'ציון הלא תשאלי' – ההתקבלות וסגולת השיר", בתוך: הנ"ל (עורכת), יהודה הלוי – מבחר מאמרי ביקורת על שירתו, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1988.
* רינה צדקה, רְאה שמש – ספר־לימוד לשירה העברית בימי־הביניים, רכס הוצאה לאור, 1988, עמ' 127–135.
* פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי, תרגום: מיכאל שורץ, הוצאת מאגנס, 2011, הפרק "ציון הלא תשאלי לשלום אסיריך", עמ' 372–380

==קישורים חיצוניים==
* [http://benyehuda.org/rihal/Rihal1_4.html "ציון הלא תשאלי"], בפרויקט בן-יהודה
* [https://tarbutil.cet.ac.il/anthology/על-ציון-הלא-תשאלי-של-רבי-יהודה-הלוי/ ניתוח השיר] באתר תרבות.il
* 
* [http://web.nli.org.il/sites/nli/hebrew/Pages/SearchResults.aspx?k=%22ציון%20הלא%20תשאלי%22 מבחר ביצועים והקלטות של "ציון הלא תשאלי" בארכיון הצליל], אתר הספרייה הלאומית
* צילה אשחר, [http://www.daat.ac.il/DAAT/mimaamakim/maamar.asp?id=198 ציון הלא תשאלי לרבי יהודה הלוי]: סיכום השיר ודרכי הוראתו, מעמקים 5, תשס"ז-2007 (באתר "דעת")
* יאיר ליפשיץ, [http://old.piyut.org.il/articles/474.html ציון הלא תשאלי], באתר "הזמנה לפיוט"
* 
* הרב מיכאל לוצקי, [https://www.youtube.com/watch?v=p6ZkahuNXMU ציון הלא תשאלי], בערוץ ישיבת אש קודש, באתר יוטיוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:שירי המאה ה-12
קטגוריה:קינות לתשעה באב
קטגוריה:ציונות בספרד
קטגוריה:שירים על ירושלים