חנוך אייגש

הרב חנוך הניך אייגש (או אייגס; בכתיב יידי: חנוך העניך אייגעש; תרכ"ד, 1864 - ט"ו באלול תש"א, 7 בספטמבר 1941) היה דיין ורב בווילנה במשך יותר מארבעים שנה. הוא כיהן כרבה האחרון של קהילת וילנה, במשך כשנה בתקופת השואה. נודע כתלמיד חכם וכעילוי, ופרסומו בא לו בזכות ספרו מרחשת – שו"ת הלכתי ופלפולים תלמודיים. היה מרבני תנועת המזרחי.

==חייו==
חנוך אייגש נולד בראסיין, ליטא, בשנת ה'תרכ"ד (1864) לרב שמחה ראובן עדלמן, שהיה סוחר ותלמיד חכם, מחבר ספרים חשובים בחכמת ישראל וכונה "שר העדולמי". כפי הנראה למד תורה בין השאר מפי הרב אלכסנדר משה לפידות. בהמשך למד ברוסיין, בריסק וקובנה, ולאחר מכן בישיבת וולוז'ין הידועה והיה ממקורבי הרב יוסף דב סולובייצ'יק בעל שו"ת בית הלוי. נישא להינדא, נכדתו של ר' שמואל זיברטנסקי - מגדולי מורי ההוראה בווילנא, שידכם רבי יצחק אלחנן ספקטור.

בשנת ה'תרנ"ח (1898), בהיותו בגיל 34, נתמנה למו"ץ ולאחד מרבני וילנה, תפקיד בו שימש עד יום מותו. לכל אורך כהונתו שיתף פעולה עם הרב חיים עוזר גרודזנסקי, וחתם יחד עמו על כרוזים ומכתבים רבים בנושאים פנים-יהודיים. הם הקימו יחד "קיבוץ" (ישיבה לבחורים מבוגרים הלומדים בכוחות עצמם), בו למדו בחירי הישיבות הליטאיות. 

בשנת ה'תר"ע נבחר כאחד מבאי כח הרבנים בפלך ווילנא לאספת הרבנים בפטרבורג.

בעת מלחמת העולם הראשונה נאלץ הרב גרודזינסקי לעזוב את וילנה, והרב אייגש מילא את מקומו ברבנות עד שובו. 

לאחר הצהרת בלפור הצטרף הרב אייגש לתנועת המזרחי. הוא השתתף בייסוד "ההסתדרות הלאומית" בווילנא בשנת ה'תרע"ז, שהוקמה על ידי 15 רבנים בליטא, ומטרתה הייתה לסייע בהשגת זכויות עצמיות ליהודים בארץ ישראל, ולהפיץ את רעיון שיבת ציון, לחזק את הדור הצעיר על יסודות הדת והלאומיות ולתקן את סדרי החינוך. באותה התוועדות אמר הרב:

בוועידת המזרחי בווילנא בשנת תרפ"ד שימש כסגן יושב-ראש. בברכתו לוועידה אמר: בוועידה של "כנס הרבנים המזרחיים" בוורשה תרפ"ג נבחר לנשיאות הכנס ובכנס בתרפ"ז שימש כיושב-ראש. 

באותה בשנת ה'תרפ"ג היה מהחותמים על הכרוז של רבני פולין וליטא למען קרן החלוץ המזרחי, אך בשנת ה'תרפ"ט הוא נטש את המזרחי, עקב הבדלי הגישה בין המזרחי בפולין ובליטא, אי ההבנות על רקע התאמת פעולות המזרחי לתנאי ליטא, ותמיכתה במועמדם של הציונים לרבנות וילנה. עם זאת הוסיף לתמוך ולפעול למען העלייה לארץ ישראל ותמך בייחוד בצעירי המזרחי והפועל המזרחי. בה'תרצ"ה (1935) היה מיוזמי הקמת "מחלקת החרדים" בקרן הקיימת לישראל. 

לאחר פטירתו של הרב גרודזינסקי הוכר הרב אייגש כזקן רבני ליטא בכלל ווילנה בפרט. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה וכתוצאה מהסכם ריבנטרופ–מולוטוב, התרכזו בווילנה מאות בני ישיבות מכל רחבי ליטא. הרב אייגש סייע רבות בכלכלתם של הפליטים, והמחאות על שמו נשלחו מטעם הג'וינט. בשנת ה'תש"א (1941), בהיותו כבן 77, נרצח הרב אייגש על ידי הנאצים. תאריך מותו אינו ברור: היו שהעידו שהיה זה בט"ו באלול, והיו שסברו שהוא נספה כחודש וחצי קודם לכן, בימי בין המצרים. גם מקום הרצחו שנוי במחלוקת: יש המדווחים כי הוא נהרג בווילנה עצמה, אך היו שטענו כי הוא נלקח תחילה לפונאר, שם נרצח על ידי האיינזצגרופן. בספר צדיק פלא, מובאת עדות של הרב יהודה זרחיה סגל, המעיד שראה כיצד נרצח הרב חנוך לעיניו.

==ספריו==
ספרו הראשון נקרא "מנחת חֲנוֹךְ", וצורף לספר "עולת שמואל", שבו הובאו חידושי תורתו של חמיו - הרב שמואל זיברטנסקי. הספר עוסק בענייני סדר קודשים, מסכת עבודה זרה ועוד.

ספרו המפורסם הוא ספר השו"ת "מרחשת", שבו עסק בסוגיות תלמודיות רבות ובפסקי הלכה למעשה על ספר שולחן ערוך. הספר כולל שני חלקים שיצאו לאור בה'תרצ"א ובה'תרצ"ה (1931 ו-1935).

בהקדמתו לספרו הביע הסתייגות-מה משיטת בריסק שנפוצה בדורו בין לומדי התורה. הוא עצמו הוכיח בספרו למדנות רבה, אף בלי להזדקק לדרכי הניתוח וההפשטה של שיטת בריסק.

==לקריאה נוספת==
* יצחק לוין (עורך), אלה אזכרה: אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה, "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשי"ט (1959), כרך ג', עמ' 261–269

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.bhol.co.il/forums/topic.asp?topic_id=2577641&forum_id=19616 הרב ר' חנוך הניך אייגש - וילנא], צילום מתוך הספר אלה אזכרה, כרך ג' עמ' 262 והלאה, באתר בחדרי חרדים, וכן צילומים ממקורות נוספים
* 
* 'אייגש, ר' חנוך־הניך ב"ר שמחה־ראובן אדלמן', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 25–26 (, תמונה 1223–1224).
* פנינה מייזליש, '[https://web.archive.org/web/20180530035528/http://www.vilna.co.il/89223/%D7%A8%D7%91%D7%A0%D7%99-%D7%95%D7%99%D7%9C%D7%A0%D7%94-%D7%91%D7%A9%D7%95%D7%90%D7%94-1 אייגס, Eiges, (אייגש), חנוך העניך]', בתוך: רבנים שהיו בגטו וילנה, או שהיו מעורבים בהעברת בני ישיבות לשם בימי מלחמת העולם השנייה, אתר יד ושם
* מ. צינוביץ, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HZH%2F1945%2F07%2F06&id=Ar00602&sk=E63558A7 "אחרונים" בירושלים דליטה: רבי חנוך הניך אייגש - זקן הרבנים], הצופה, 6 ביולי 1945, עמ' 6
* 
* מ. צינוביץ, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HZH%2F1961%2F08%2F18&id=Ar00600&sk=8A26C802 הגאון רח"ה אייגס בעל "המרחשת"], הצופה, 18 באוגוסט 1961, עמ' 6
* [http://www.bhol.co.il/forum/topic.asp?topic_id=2497709&forum_id=771 דיון על חברותו של ר' חנוך אייגש בתנועת המזרחי], באתר בחדרי חרדים
;ספרו
* 
* [https://polona.pl/item/sefer-marheshet-sefer-marcheszet-asher-rahash-libi-devarim-tovim-ve-nimukim-shu-t,OTgwNjc4NTY/6/#info:metadata מרחשת חלק ב], בילגורייא תרצ"ה, במאגר ספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית של פולין.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבני הציונות הדתית
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:רבנים שנספו בשואה
קטגוריה:יהודים בשואה: ליטא
קטגוריה:אסירים בגטו וילנה
קטגוריה:וילנה: רבנים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:ילידי 1863
קטגוריה:נספים בפונאר
קטגוריה:נפטרים ב-1941