OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קודקס תאודוסיאנוס

קודקס תאודוסיאנוס (לטינית: Imperatoris Theodosiani Codex) הוא ליקוט מקיף של חוקי המשפט הרומי. 
תאודוסיוס השני]]

כתיבתו של הקודקס החלה בשנת 429 כאשר הקיסר תאודוסיוס השני מינה ועדה של שמונה אנשים ללקט ולאגד את כל החוקים (edicta) והתקנות הכלליות (generales constitutiones) מתקופת קונסטנטינוס ואילך, על פי מודל קודקס גרגוריאנוס וקודקס הרמוגניאנוס, שליקטו את החוקים הרומיים בערך מסוף המאה השנייה ועד סוף המאה השלישית. מטרתו של הקיסר, נדמה, לא הייתה רק להמשיך את הקודקס הקודם ולעדכנו, אלא גם ללקט את החוקים שנוצרו בחוק הרומי כולו, כולל על–ידי המחוקקים הקלסיים והחוקות שקדמו לקונסטנטינוס. 

בשנת 435, אחרי שככל הנראה נכשלה הוועדה הראשונה במשימה, הוגדל מספר המלקטים ובראשם הועמד אנטיוכוס, מלומד בתחום המשפט מאוניברסיטת קונסטנטינופול אותה הקים תאודוסיוס. הקודקס שלוקט בראשותו הושלם בערך בשנת 438 והוכרז כמחליף כל החוקות שקדמו לו מאז תקופת קונסטנטין. החוק הועבר לולנטיניאנוס השלישי, קיסר המערב, הוצג בפני הסנט ברומא ואושר על–ידו כתקף גם באימפריה המערבית. מכאן ואילך, ועד נפילת האימפריה הרומית, כונו קובצי חוקים שנוצרו אחרי הקודקס בשם "נֹווֶלָאי" (novellae, חידושים או חוקים חדשים). 

החוקים מסודרים על פי סדר כרונולוגי של חקיקתם, וזאת במטרה לפעול בהתאם לעיקרון שחוק מאוחר מבטל חוק קודם לו.

קודקס תאודוסיאנוס כולל שישה עשר ספרים, שרובם הגדול, כולל החידושים (נוולאי), קיימים עד היום בתצורתם המקורית. הספרים מחולקים בתוכם לפרקים, ובתוך כל פרק ישנם חוקים (constitutiones). הספר הראשון כולל חוקים העוסקים במשרות הציבוריות השונות (כשהספר השישי עוסק בסנט ובמוסדות הציבוריים השונים), החלקים השני, השלישי והרביעי והחמישי, הקצר יותר, עוסקים בחוקים הנוגעים לאזרח, למוסר ולדין אזרחי. הספר השמיני כולל חוקים הנוגעים למתנות, עונשי ההינזרות והתנהגות מינית. הספר התשיעי מתחיל בטיפול בנושאי הדין הפלילי, עד סוף הכרך החמישה עשר. החוקים הנוגעים לכנסייה הנוצרית כלולים בכרך האחרון, השישה עשר. 

קודקס זה, בתור ספר שנכתב על ידי (או מטעמו של) פרינקפס ואימפראטור היה בעל מעמד משפטי מחייב.

קודקס תאודוסיאנוס שימש בסיס לכמה וכמה קובצי חוקים שבאו אחריו, כמו חוקי תאודוריק הגדול, שהיו הניסיון הראשון ליצור קודקס אחרי נפילת האימפריה. לחוקים הייתה השפעה רבה עם על חוקי יוסטיניאנוס, על ה"לקס רומנה" הויזיגותי וה"לקס רומנה" (papiani liber responsorum) הבורגונדי. 

==קישורים חיצוניים==

# [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/secondary/SMIGRA/home.html סמית, ויליאם, מילון של רומא ויוון העתיקה, הוצאת ג'ון מורי, לונדון, 1875]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רומא העתיקה: חוק ומשפט
קטגוריה:כלכלה, חברה ותרבות בימי הביניים
נאום מצב האומה

הנשיא ברק אובמה, ינואר 2011]]
מצב האומה (באנגלית: State of the Union, מילולית "מצב האיחוד". "האיחוד" פירושו ארצות הברית) הוא נאום שנתי שנושא נשיא ארצות הברית מול ההרכב המלא של הקונגרס (הסנאט ובית הנבחרים), במטרה לדווח על מצב המדינה ועל כוונות החקיקה. הנאום נערך בחודש ינואר או פברואר.

הדרישה שהנשיא ידווח מדי פעם לקונגרס על מצב האומה נקבעה בפרק 2 לחוקת ארצות הברית, ומקורה בנאום מן הכס (נאום המלך או המלכה מול בית המחוקקים המקומי).

הנשיא הראשון של ארצות הברית, ג'ורג' וושינגטון, נשא את נאום מצב האומה הראשון ב-8 בינואר 1790, בעיר ניו יורק. הנשיא השלישי, תומאס ג'פרסון, החליט בשנת 1801 לשלוח לקונגרס נאום כתוב, שנקרא בקול על ידי פקיד. הנוהל הזה נשמר עד לשנת 1913, בה שב הנשיא וודרו וילסון לנאום בעצמו מול הקונגרס. הנשיא האחרון ששלח נאום כתוב לקונגרס היה ג'ימי קרטר, בשנת 1981.

שמו המקורי של הנאום היה "המסר השנתי של הנשיא לקונגרס", והמונח "מצב האומה" נקבע על ידי הנשיא פרנקלין רוזוולט בשנת 1935.

הנאום משודר ברדיו החל מנאומו של הנשיא ג'ון קלווין קולידג' ב-1923, בטלוויזיה משנת החל מנאומו של הנשיא הארי טרומן ב-1947, ובאינטרנט החל מנאומו של הנשיא ג'ורג' ווקר בוש ב-2002.

במהלך הנאום, מתאר הנשיא את הישגי הממשל בשנה שחלפה, ואת חזונו לשנה הקרובה. בין הנוכחים באולם נמנים חברי המטות המשולבים של הצבא, שופטי בית המשפט העליון, חברי הקבינט הנשיאותי וכן אורחים מיוחדים אותם רשאים להביא הנוכחים בנאום.

הנאום אורך כשעה, ונקטע פעמים רבות בשל תשואות הצופים.

במהלך הנאום, לאור העובדה כי כל חברי הקבינט מתכנסים במקום אחד, נעדר מן האולם אחד מחברי הקבינט של ארצות הברית (או מחברי בית הנבחרים) הנמנה בסדר הירושה של נשיא ארצות הברית, על מנת לוודא שבמקרה של אסון בקונגרס יהיה איש ממשל שיוכל להחליף את הנשיא. על איש זה מופקדת אבטחה ברמה נשיאותית, והוא נקרא "שורד מיועד".

== ראו גם ==
* נאום מצב האומה (רוסיה)

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.whitehouse.gov/stateoftheunion/2004/history.html ההיסטוריה של נאום "מצב האומה"] באתר הבית הלבן.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ארצות הברית: חוק ומשפט
קטגוריה:ארצות הברית: פוליטיקה
מצב האומה
מצב האומה
קטגוריה:נשיאות ארצות הברית
קטגוריה:הקונגרס של ארצות הברית: היסטוריה
קטגוריה:טקסים בארצות הברית
דלתון (מושב)

כרם מושלג בדלתון
אגם דלתון - מערבית ליישוב דלתון
דַּלְתּוֹן הוא מושב בצפון ישראל, כ-5 ק"מ מצפון לצפת, השייך למועצה אזורית מרום הגליל.

את היישוב הקימו עולים מהעיר טריפולי שבלוב, בשנת 1950 בעזרת איגוד המושבים של הפועל המזרחי.

יישוב יהודי התקיים בדלתון בימי תקופת המשנה והתלמוד, התקופה הערבית בארץ ישראל, התקופה הצלבנית בארץ ישראל, התקופה הממלוכית בארץ ישראל, והתקופה העות'מאנית. במקום התקיים עד לשנת 1948 כפר ערבי בשם א-דלאתה, ששימר את שמו של היישוב היהודי, וניטש לאחר שנכבש על ידי חטיבה 7 במבצע חירם.

תושבי היישוב עוסקים בחקלאות, בין השאר בגידול גפנים, מהם מיצרים את יינות דלתון וכן מתיירות - השכרת צימרים במושב.

==היישוב היהודי לאורך ההיסטוריה==
לפי המסורות שעברו מדור לדור ושגורות בפי הערבים, בדלתון נמצא קברם של רבי יוסי הגלילי ובניו רבי אליעזר ורבי שמואל, וכן יש אומרים שקבור שם הלל נשיאה או רב הלל. בין דלתון לעלמא קבור רבי יהודה בן תימא. יצחק בן-צבי מזהה את דלתון כ"בית דלתיא" המוזכר בתוספתא ראש השנה פ"א, "שהיו משיאין בהם משואות להודיע זמן קידוש החודש".

השם דלתון נזכר בספרות ימי הביניים ובגניזה הקהירית. בגניזה נמצא קטע של מכתב שנשלח מדלתון למצרים ומסיים במילים אלה: "ושלומך ירבה אוהבתך ובנך ודורש שלומך שלמה הכהן מעיר דלתון בן יוסף נ"י". ב-1083 הובא לקבורה בדלתון, בסמוך לקבר רבי יוסי הגלילי, רבי אליהו הכהן גאון, ראש ישיבת ארץ ישראל שנפטר בצור, כפי שמסר בנו (רב אביתר גאון) במגילת אביתר.

בחורבה מצפון ליישוב נמצאו שרידי בית כנסת. יוסף ברסלבי מצא במקום משקוף ותבליט זר ובתוכו כף תמר. מאוחר יותר נמצא עמוד שיש מבית בית הכנסת ועליו כתובת הקדשה בארמית הכוללת את הנוסח המוכר מבתי כנסת אחרים: "דכרין" - כלומר זכורים, "לטוב" ו"מלכה דעלמה".

==הקמת המושב==
היישוב הוקם כקיבוץ על ידי עולים מטריפולי, טורקיה ומצרים שעברו הכשרה בטירת צבי ולאחר מכן חיכו להתיישבות במקום זמני ליד כפר אתא. בסוף 1948 התיישבו באופן זמני בכפר ערבי נטוש ליד ביריה ובינואר 1949 התיישבו בשחר ליד גוש חלב, 3 קילומטר מדלתון. הקיבוץ לא החזיק מעמד זמן רב ובמחצית הראשונה של 1950 עלו למקום 32 משפחות מעולי טריפולי.

לאחר שהתברר שקרקעות כפר שחר הוחכרו לאנשים פרטיים עברו המתיישבים באוגוסט 1953 לכפר א-דלאתה הנטוש והתיישבו בו. לכל משפחה ניתנו דונם קרקע ליד הבית וארבעה דונם במרחק מהבית.

==אתרים באזור==
ליד אגם דלתון מצוי שקע הבזלת של דלתון.

צפונית למושב נמצא פארק תעשיות רמת דלתון, ובו מפעלים כיקב דלתון.

== לקריאה נוספת ==
* מנחם מיכלסון, יהודה סלומון, משה מילנר, מקומות קדושים וקברי צדיקים בארץ ישראל , משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1996, עמ' 170–178

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:ארץ ישראל: בתי כנסת עתיקים
קטגוריה:קברי צדיקים בגליל
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
*
צור נתן

צוּר נָתָן הוא מושב שיתופי בגבול אזור השרון והרי השומרון דרומית לטייבה השייך למועצה אזורית דרום השרון. היישוב קרוי על שם נתן סימונס (שמעון) מקנדה.
==היסטוריה==
על הקמת היישוב, שנועד לעבות את ההתיישבות היהודית באזור בו קיבוץ אייל ישב מבודד, הודיע יו"ר הקק"ל במרץ 1965. בינואר 1966, טרם עליית היישוב על הקרקע, הותחל בבניית בתיו.

היישוב עלה על הקרקע ב-9 ביולי 1966, כהיאחזות נח"ל מטעם ה"הקיבוץ המאוחד", בטקס בנוכחת הרמטכ"ל יצחק רבין, שר החקלאות חיים גבתי, מנהיגי הקיבוץ המאוחד יצחק טבנקין ובני מרשק ובני משפחת נתן סיימון שתרמו את הכסף להקמת ההיאחזות. ההיאחזות אוזרחה בט"ו באב תשכ"ז 21 באוגוסט 1967 על ידי בוגרי תנועת הנוער בית"ר. אוכלוסייתו לא השתנתה רבות במשך השנים, שכן המושב כמעט ולא קלט משפחות חדשות, במושב 38 נחלות.

בשנות ה-90 קדם המושב תוכנית לבניית 2,300 יחידות דיור על הקרקעות החקלאיות של המושב. שינוי יעוד הקרקע נעשה על-פי החלטה של מינהל מקרקעי ישראל, לפיה המושב מקבל 49% מהקרקע המופשרת. בהמשך שונתה ההחלטה וחלקו של המושב פחת. על הקרקעות הוקם היישוב צור יצחק, ורובם שווקו ישירות על ידי מינהל מקרקעי ישראל. בשנת 2007 מכר המושב לחברת מבני תעשייה 220 דונם תמורת 51 מיליון שקל. בשנת 2008 הקים המושב על קרקע חקלאית שבבעלותו, סמוך לכוכב יאיר, מרכז מסחרי.

==גן לאומי צור נתן==
באפריל 2003 אושרה תוכנית גן לאומי צור נתן במסגרת תוכנית המתאר של מועצה אזורית דרום השרון. בשנים שחלפו מאז אושר נגרעו שטחים וכעת נותרו כ-1,524 דונם כשטח פתוח סביב ליישוב. בחלקו המערבי אתרים ארכאולוגיים הכוללים בית כנסת קדום ושרידי יישוב וחקלאות עתיקה הגובלים בערוץ נחל אברק ובחלקו המזרחי של הגן שטח פתוח רחב ידיים המשמר שריד מנופו של רכס השומרון "הדום השומרון", ומהווה בית גידול לצבאים, סמורים, תנים שועלים ועוד.

מערבית ליישוב צור נתן, ומזרחית ליישוב צור יצחק, מצוי קבר שייח מושארף, אתר ארכאולוגי הכולל יישוב שומרוני עתיק, ושרידים מתקופות מאוחרות יותר. על מבנה בית הכנסת השומרוני העתיק שבמקום נבנה במאה ה-20 קבר שייח מוסלמי.

==לקריאה נוספת==
* דוד בנבנשתי, זבולון פורן, צור נתן - ההיאחזות בגבול, הוצאת הקרן הקימת לישראל, 1967. []
* איתן איילון, ויליאם ניידינגר ויולה מתיוס, צור נתן (חורבת מגדל), חדשות ארכאולוגיות ק, 1991, עמ' 38–39.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.notes.co.il/Jacobson/61918.asp על החורבות והעתיקות בסביבות צור נתן] באתר 'רשימות', 11/09.
* [http://old.parks.org.il/BuildaGate5/general2/data_card.php?Cat=~30~~286037498~Card1~&ru=&SiteName=parks&Clt=&Bur=965822744 הגן הלאומי באתר רשות הטבע והגנים]
* [https://youtu.be/PEmedzsutzk?list=TLgnaxMQUqkMoxMDAyMjAxNg&t=138 צור נתן הופכת ליישוב קבע], יומני כרמל, אוגוסט 1967 <small><small>(התחלה 2:18)</small></small>
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:משקי חרות בית"ר
קטגוריה:יישובי המועצה האזורית דרום השרון
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים במחוז המרכז
קטגוריה:הנצחת קנדים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1966
שדי חמד

שְׂדֵי חֶמֶד הוא מושב באזור השרון ליד העיר כפר סבא השייך למועצה אזורית דרום השרון. דרומית ליישוב עובר נחל קנה וצפונית אליו נחל הדס.
שמו של היישוב לקוח מספר : .

==היסטוריה==
היישוב הוקם בספטמבר 1952 על ידי פועלים ותיקים מפתח תקווה שעברו להתיישבות במסגרת תנועת מן העיר אל הכפר, והיה ראשון יישובי התנועה. שטח המושב הוא כ-2,000 דונם והוא תוכנן ל-70 משפחות שכל אחת מקבלת 28 דונם, בהם 12 דונם של פרדס שהוחזק על ידי האפוטרופוס לנכסי נפקדים. מקימי המושב היו מעדות שונות, כמחציתם אשכנזים וכמחציתם ספרדים ובנוסף לאנשי פתח תקווה נכללו בהם גם תושבי תל אביב וירושלים.

בשנה הראשונה התגוררו בצריפים ארבע משפחות ראשונות שהביאו מים מג'לג'וליה, עד שנבנו הבתים הראשונים. לקראת סוף 1953 הוחל בסלילת כביש גישה למושב. בשנת 1965 נסללו כבישים פנימיים. על פי נתוני הלמ"ס, נכון לסוף 2017 מתגוררים במושב כ-1,000 אנשים.
==קישורים חיצוניים==

*[http://www.sdey-hemed.com/ שדי חמד] - אתר הבית
*[https://web.archive.org/web/20080517115800/http://www.drom-hasharon.org.il/595/ שדי חמד] - באתר המועצה האזורית דרום השרון

==הערות שוליים==

מזכירות היישוב ובית הכנסת, 2007

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1952
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:יישובי המועצה האזורית דרום השרון
גאולי תימן

גאולי תימן (גְּאֻלֵּי תֵּימָן) הוא מושב בעמק חפר ליד העיר חדרה השייך למועצה אזורית עמק חפר. שמו של היישוב נבחר משום שמקימיו הם יהודים יוצאי תימן.

==מיקום==
המושב נמצא ממערב לצומת הרא"ה שעל כביש 4. מצפון לו – אזור התעשייה עמק חפר; מדרום וממערב – נחל אלכסנדר; ממזרח – כפר הרא"ה.

==היסטוריה==
היישוב הוקם בשנת 1948 על ידי מפוני מושב כפר יעבץ שבאזור השרון אשר פונו כתוצאה מהקרבות באזור היישוב. אל מפוני כפר יעבץ, יהודים יוצאי תימן בעצמם, הצטרפו להקמת גאולי תימן גם עולים נוספים מתימן. כמו כן מתגוררת במקום חמולת אבו עיסא הערבית, המקיימת יחסי שכנות טובה עם תושבי המושב היהודים.

בשנת 1967 פוצל היישוב למושב ולשיכון, שניהם בשם גאולי תימן. בשנת 1992 הם אוחדו שוב.

==הנצחה ביישוב==
* בכניסה לגאולי תימן, בפינה הצפון-מערבית של צומת הרא"ה, על כביש 4, הוקם גן ויד זיכרון לנועם מליחי.
* בתוך היישוב, ליד בית הכנסת, הוקם גן ובו אנדרטה לזכר שמואל ערבה שנפל במלחמת העצמאות, וציון אחרק ויהודה חסן, שנפלו במלחמת יום הכיפורים.

{| style="float: left; clear: right; padding: 1em" 
|-
|גן ויד הזיכרון לזכר נועם מליחי, בכניסה ליישוב
|-
|אנדרטת חללי צה"ל, ומאחוריו בית הכנסת של היישוב
|}
==מקורות==
*[http://www.cbs.gov.il/population/localities/changes_1948-2004.xls טבלת שינויים ברשויות מקומיות 1948 עד 2004] - מסמך של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

==ראו גם==
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

 

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1948
ביתן אהרן

בִּיתַן אַהֲרֹן הוא מושב באזור השרון בין הערים נתניה וחדרה, השייך למועצה אזורית עמק חפר, ומשתייך לתנועת האיחוד החקלאי.

== היסטוריה ==
ב-8 בפברואר 1933 הוקם היישוב על ידי חמש המשפחות הראשונות: גורדין, חייקין, רוזנברג, שוסטקובסקי ושטיינהוז. בתחילה שם היישוב היה ביתן<ref></ref>. בשנת 1946 שונה ל'ביתן אהרן', על שם אהרן (ארצ'יבלד ג'ייקוב) פריימן, שעמד בראש ההסתדרות הציונית בקנדה ושסייע ליהושע חנקין ברכישת אדמות האזור.

בעשורים שלאחר מכן הצטרפו משפחות נוספות בכמה גלי התיישבות במושב בהתאם להקצאת קרקעות ומשקים שבוצעו על ידי הנהלת היישוב היהודי וקק"ל. 

היישוב הסמוך, חבצלת השרון, נקרא על שמה של אשתו של אהרון פריימן, לילי ('לילי' היא חבצלת באנגלית) אך גם על שם הפרח שנפוץ באזור. שם זה גם מופיע בספר משלי, לצד הביטוי "שושנת העמקים" - שם היישוב שסמוך לחבצלת השרון.

בחורף 1936 הצטרפו למושב עולים מפולין ולאחר מלחמת העולם השנייה עברו למקום חיילים משוחררים מהבריגדה היהודית.

החל משנות ה-30 של המאה ה-20 ביישוב נערכו קורסים שונים של ההגנה.

ענפי החקלאות העיקריים במושב הם הפרדס (בעיקר קלמנטינות מסוג מיכל) והלול.

== טבע ==
סמוך למושב נמצאת שמורת ביתן אהרן. מדרום לשמורה מצוי בית יערי ששימש בעבר כבית הבראה לעובדי מדינה.

ממערב לביתן אהרון, סמוך לכביש 2 מתקיימת פריחת נרקיסים מדי שנה בחודש דצמבר. בשטח האחו השתמרה אוכלוסייה מרוכזת וגדולה יחסית, של נרקיס מצוי שמושכת מטיילים חובבי פריחה. נרקיסים אלו הם שריד חשוב לאוכלוסיות גדולות של נרקיסים, שפרחו בעבר בחורף באדמות השרון הכבדות ורוויות המים. 
נרקיסים בפריחה באחו ביתן אהרון
ליד אחו הנרקיסים, כ-100 מטרים מצפון לו, מתקיימת שלולית חורף קטנה שמתמלאת מים בחורף לאחר הגשמים.

<gallery widths="250px" heights="250px" perrow="9">
קובץ:Bitan Aharon 014.jpg|שדרת הפיקוסים בכניסה למושב
File:ביתן אהרן בסיס אימונים של ההגנה 1948 ארכיון ההגנה.jpg|ביתן אהרן, בסיס אימונים של ההגנה, 1948, ארכיון ההגנה
קובץ:ביתן אהרן - מגדל המים-JNF027163.jpeg|מגדל המים בביתן אהרן, 1947
</gallery>

== ראו גם ==
* בית הראשונים (ביתן אהרון)

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.bayit-bakfar.co.il/בית_בכפר_ביתן_אהרון בית בכפר ביתן אהרון]
* [http://www.horsefarm.co.il חוות הסוסים ביתן אהרון]
* מיכאל יעקובסון: [http://michaelarch.wordpress.com/2013/03/01/סיבוב-בבית-הבראה-עש-יערי-בביתן-אהרון-ו/ בית ההבראה הנטוש ע"ש יערי בביתן אהרון], אתר 'חלון אחורי', 1 במרץ 2013
* [https://anattour.co.il/ ד"ר ענת אביטל:] [https://anattour.co.il/%d7%a4%d7%a8%d7%99%d7%97%d7%aa-%d7%a0%d7%a8%d7%a7%d7%99%d7%a1%d7%99%d7%9d-%d7%9e%d7%98%d7%95%d7%a8%d7%a4%d7%aa-%d7%91%d7%91%d7%99%d7%aa%d7%9f-%d7%90%d7%94%d7%a8%d7%95%d7%9f-%d7%9c%d7%a6%d7%99%d7%93/ פריחת נרקיסים מטרפת בביתן אהרון – לצד כביש החוף], אתר [https://anattour.co.il/ "מטיילים עם ענת"]
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים במחוז המרכז
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1936
חיבת ציון (מושב)

חיבת ציון (חִבַּת צִיּוֹן) הוא מושב בעמק חפר ליד העיר חדרה. חיבת ציון ממוקם מצפון לכביש 581, כק"מ מזרחית לכביש 4, מצפון לכפר הרא"ה ומדרום לחרב לאת. המושב שייך למועצה אזורית עמק חפר וקרוי על שם אגודת חיבת ציון.

==היסטוריה==
המושב הוקם בשנת 1933 על ידי ארגון "אחוזת חקלאים של מרכז ציוני רוסיה". לאחר מכן, עם השנים<ref></ref>, נוספו אליו גם עולים ממרכז אירופה. למושב אופי מעורב מבחינה דתית.

==תעסוקה ומסחר==
המושב, ששטחו הוא כ-4,500 דונם, שייך ל"התאחדות האיכרים". ענפי החקלאות העיקריים של היישוב הן: מטעים, לול ופרחים. מטע האנונה האורגני הראשון והגדול ביותר בארץ נמצא ביישוב.

במושב קיים מרכז חינוכי להפקת ביו-דיזל באמצעים ביתיים.

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1933
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
כפר חיים

כְּפַר-חַיִים הוא מושב בעמק חפר ליד העיר נתניה, המשתייך מוניציפלית למועצה אזורית עמק חפר.
== היסטוריה ==
המושב הוקם על ידי קבוצת עולים יהודים מרוסיה ופולין ב-16 ביוני 1933, ונקרא על שם חיים ארלוזורוב שנרצח בתל אביב-יפו בערב בו עלה היישוב לקרקע.
המייסדים שהקימו את הכפר היו חברי 'ארגון להתיישבות חקלאית בנגב', שהוקם בשנת 1926 במקווה ישראל וארגון 'הכפר', שהוקם בשנת 1926 בראשון לציון. בשנת 1939 כבר נמנו ביישוב 209 תושבים ב-62 משקים. 

מאז הקמת הכפר, התבססה החקלאות בו על רפתות, גידולי פרחים, מטעי פרי ולולי תרנגולות. עם השנים הרפתות הוצאו אל מחוץ לכפר ומרבית החקלאות כבר אינה קיימת.
==גלריית תמונות==
<gallery>
Kfar Haim 20171020 142102.jpg
Kfar Haim 20171020 141934.jpg
Kfar Haim 20171020 141709.jpg
Kfar Haim 20171020 142845.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20151024034046/http://edootproject.com/121/ כפר חיים בתקופת המנדט הבריטי], מתוך "פרויקט עדות"
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1933
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:הנצחת חיים ארלוזורוב
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
גן יאשיה

גַּן יֹאשִׁיָּה הוא מושב במזרח עמק חפר השייך למועצה אזורית עמק חפר. המושב נמצא כ-3 קילומטרים מצפון-מערב לטולכרם וכ-5 קילומטרים מצפון-מזרח לכפר יונה.

המושב שוכן בסמוך לקו רכבת אשר נמצא על תוואי דרך הדואר הראשית והיה בשימוש על ידי האימפריה העות'מאנית. כיום נותרו ממנו שרידי גשר המסילה מעל נחל שכם ופילבוקס מהתקופה הבריטית. תוואי הרכבת מחודש ויהיה בשימוש רכבת ישראל.

== היסטוריה ==
היישוב הוקם על ידי חיילים משוחררים מהפלמ"ח ועל ידי עולים מרומניה.
בט"ו בכסלו ה'תש"י (6 בדצמבר 1949) עלו המתיישבים על אדמות שהיו שייכות עד מלחמת העצמאות לדרום הכפר הערבי קאקון שתושביו נמלטו ממנו בעת התקפת אנשי "ההגנה" במהלך המלחמה.
בתחילת דרכו נקרא היישוב במספר שמות<ref></ref>: "ארגון ראובן", "נחל ראובן" ו"דרום קקון". לאחר מכן נשתנה לשמו הנוכחי, על שמו של יאשיה וג'ווד (ג'וזאיה קלמנט וג'ווד) שהיה מדינאי בריטי שתמך בציונות.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

 

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:הנצחת בריטים בישראל
רומאנש

רומאנש (במקור: Rumantsch) היא שפה גאלו-רומאנית – תת-קבוצה בקבוצת השפות הרומאניות, שמקורן הוא בשפה הלטינית. השפות הלטיניות הן תת-קבוצה במשפחת השפות ההודו-אירופיות.

השפה מפוצלת לניבים רבים. ישנו תקן אחיד לכתיבה המכונה Rumantsch Grischun.

בקנטון גראובינדן של שווייץ מדברים כ-50,000 תושבים בשפה הרֶטו-רומנית (רומאנש). על אף שדוברי שפה זו מהווים פחות מאחוז בודד של אוכלוסיית שווייץ, היא הוכרה ב־1938 כאחת השפות הלאומיות של שווייץ. ב-1989 שווייץ שלחה שיר ברומאנש לתחרות האירוויזיון.

==ביטויים נפוצים==	
*Allegra – שלום או ברוך הבא.
 	
*Co vai? – מה שלומך?
 	
*Fa plaschair – נעים להכירך.
 	
*Bun di – בוקר טוב.
 	
*Buna saira – ערב טוב.
 	
*Buna notg – לילה טוב.
 	
*A revair – להתראות.
 	
*A pli tard – נתראה מאוחר יותר.
 	
*Perstgisai – אני מבקש את סליחתך.
 	
*I ma displascha – אני מתנצל.
 	
*Perdunai – סלח לי.
 	
*Per plaschair – בבקשה.
 	
*Grazia fitg – תודה רבה.
 	
*Anzi – אתה מוזמן.
 	
*Gratulazions – מזל טוב.
 	
*Bun cletg – בהצלחה.
 	
*Ils quants è oz? – מהו התאריך היום?
 	
*Quants onns has ti? – בן כמה אתה?
 	
*!Viva – לחיים!

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:שפות רטו-רומאניות
קטגוריה:שווייץ: שפות
צוקי ים

צוּקֵי יָם הוא יישוב קהילתי הנמצא בשטחי המועצה האזורית עמק חפר. היישוב שוכן צפונית לעיר נתניה ובצמוד למושב חבצלת השרון, ובו כ-90 בתים.
== היסטוריה ==
ראשיתו של צוקי ים בשנת 1968 בשכונת וילות בנות שלושה חדרים, שהוקמה על ידי חברת רסקו בצמוד למושב חבצלת השרון. בשנת 1973 שווקו וילות וקוטג'ים שלב ג' שכללו ארבעה וחמישה חדרים. רבים מהבתים הורחבו מאז.

בשנת 1997 איחד משרד הפנים את צוקי-ים שמנתה 65 בתי אב עם שכונת עמידר הסמוכה (דרך הזיתים) שמנתה 27 בתי אב. לאחר האיחוד הוכר המקום כישוב עצמאי בשם צוקי-ים.

בשנת 2014 הוצע על ידי המועצה ליצור אשכול יישובים שיכלול את חבצלת השרון, שושנת העמקים וצוקי-ים (אשכול ים חפר) .ואכן היישובים נהנים משתוף פעולה פורה בתחומי פעילות נוער, תרבות ועשיה יומיומית ונעזרים במזכירת יישובים משותפת.

סמוך למושב נמצא גן לאומי אביחיל באתר דיונות חול, עצי חרוב מצוי ואלת המסטיק. אלו הדיונות הדרומיות ביותר במישור החוף בהן שרדה תצורת צומח זו.

החוף הצמוד ליישוב נחשב לאחד החופים היפים במדינה ואף זכה במענק מידי קרן פורד, בשל פעילותם של התושבים לאימוץ החוף. חוף זה מוצע כיום כשמורת טבע עתידית.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.hefer.org.il/tzukei_yam צוקי-ים], באתר מועצה אזורית עמק חפר
* [http://inature.info/wiki/שמורת_חבצלת_השרון שמורת חבצלת השרון], באתר "טבע ונופים בישראל"

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1968
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:שביל ישראל
בית חזון

בית חזון היא שכונה בכפר הרא"ה, שתושביה טוענים למעמד עצמאי כיישוב קהילתי. בית חזון שייכת למועצה אזורית עמק חפר.

השכונה הוקמה על ידי עולים מאנגליה, ארצות הברית ודרום אפריקה ביוזמת דוד בנעט, שמשון נוביק ודוד שמיר.<ref></ref> יש האומרים כי השכונה קרויה על שם הרב אברהם ישעיהו קרליץ המכונה ה"חזון איש". השכונה הייתה חלק מכפר הרא"ה ובאותו זמן היא נוהלה על ידי ועד של השכונה, שהורכב מתושבי השכונה בלבד. אולם, משנת ה'תשס"ח, השכונה עצמאית מהכפר.

תושבים מהמושב הסמוך, אלישיב, טוענים כי אדמות השכונה הן בבעלותם ואף יזמו דיון בוועדת הפנים והגנת הסביבה על כך. המועצה האזורית עמק חפר כופרת בטענותיהם.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.hefer.org.il/rishonim_beit_ha מכבדים את ראשוני בית חזון], באתר מועצה אזורית עמק חפר

==הערות שוליים==

קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:ישראל: שכונות
קטגוריה:הנצחת החזון איש
קטגוריה:כפר הרא"ה
בית"ר טוברוק

בית"ר טוברוק, המוכרת גם בשם בית"ר נס טוברוק או בית"ר טוברוק נתניה, היא קבוצת כדורגל המשחקת בליגה ג' שרון וידועה בשל קבוצת הנוער שלה, שמשתתפת בליגת העל. בקבוצת הנוער אימנו אנשי כדורגל מהבכירים בישראל ובהם שלמה שרף ובני לם.

==היסטוריה==
=== בית"ר נתניה ===

הקבוצה המקורית של בית"ר נתניה הוקמה עוד לפני הקמת מדינת ישראל (ב-1938) ושיחקה בעיקר בליגות הנמוכות (ב', א', לאחר מכן ארצית), ובעיקר הייתה לקבוצה שהתנדנדה בין הליגה השנייה לשלישית. הקבוצה שיחקה בליגה השנייה בשנים 1961-1977 ולאחר מכן ב-1981-1982. בסוף עונת 1985/1986 הקבוצה עלתה לליגה הבכירה הישראלית שנקראה אז הליגה הלאומית. את עונת 1986/1987 סיימה הקבוצה במקום ה-16 והאחרון כאשר צברה 10 נקודות בלבד ב-30 משחקים עם מאזן שערים של 70-. זהו אחד המאזנים השליליים ביותר בתולדות הליגה לקבוצה שירדה לליגה השנייה.
מצב הקבוצה התדרדר בשנים לאחר מכן, ובעונת 1991/1992 הקבוצה ירדה לליגה השלישית מהמקום ה-15, ושנה לאחר מכן ב-1993 התפרקה ונעלמה ממפת הכדורגל הישראלי.

=== בית"ר נס טוברוק ===
הקבוצה הוקמה ב-1993 בשם "בית"ר נס טוברוק" (המילה "נס" נובעת מהיותו של עודד מכנס אחד ממקימי המועדון החדש ולאחר עזיבתו הושאר חלק משמו בשם הקבוצה), לאחר התפרקותה של קבוצת האם בית"ר נתניה. הקבוצה ידועה כבעלת מחלקת נוער משובחת שמגדלת שחקנים מוכשרים. בשל הפערים ברמות האיכות בין קבוצת הנוער, שמשחקת בליגה הבכירה, לבין הקבוצה הבוגרת, המשתתפת בליגה החמישית בחשיבותה, בוגרי קבוצת הנוער לא ממשיכים במועדון אלא עוברים לרוב למועדונים בליגות הבוגרים הבכירות.

== שחקנים מפורסמים שגדלו במועדון ==

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל ישראליות
טוברוק
קטגוריה:נתניה: מועדוני ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1993
ג'ורג'ונה

הסערה (1508), שמן על בד]]
ג'ורג'ונה (באיטלקית: Giorgio Barbarelli da Castelfranco; 1477–1510) היה צייר ונציאני בתקופת הרנסאנס. ג'ורג'ונה ידוע בציורים פואטיים. רק ציורים בודדים (כשישה) מזוהים בוודאות כעבודות שלו. ביצירותיו בולטים הצבעים מלאי הרגש, ונראה כי דמויותיו נתונות בהליך נפשי עמוק ועז, הגובל במסתורין. אי ודאות אופפת את זהותו ואת יצירותיו ומשמעותן.

== ביוגרפיה ==
חייו של ג'ורג'ונה נזכרים באנציקלופדיה חיי הציירים, הפסלים והאדריכלים הדגולים ביותר של ג'ורג'ו ואזארי. הוא נולד בעיירה קסטלפרנקו ונטו שליד ונציה, ומכונה לפעמים זוֹרזוֹ (צורת הביטוי הוונציאנית של שמו) מקסטלפרנקו. לפי מסורת מהמאה ה-17 (שהופרכה מאז) נהגו לחשוב שהוא בנו מחוץ לנישואין של אחד מבני משפחת האצולה ברברלי, ושל בת איכרים מהכפר הסמוך, וֵדֵלַגוֹ, ומכאן כינויו "ג'ורג'ו ברברלי" או "ג'ורג'ו ברברלה". 

סביר כי סביבת קסטלפרנקו, שהייתה נוף ילדותו של ג'ורג'ונה, היא המקור לאידיאל שלו של נופים פסטורליים, גבעות ומעיינות. לא ידוע באיזה שלב בילדותו עבר לוונציה. לפי רידולפי היה ג'ורג'ונה שוליה של ג'ובאני בליני. הוא התגורר אצלו ושם הכירו בכישוריו בגיל צעיר. לפי מסמכים מהתקופה, כשהיה בן 23 נבחר לצייר פורטרטים של הדוג'ה אגוסטינו ברבריגו ושל שכיר החרב קונסלבו פרנטה, ב-1504 הוטל עליו לצייר לזכר מטאו קוסטנצו בקתדרלה של עיירת הולדתו, וב-1507 קיבל תשלום מאחד מגופי הממשל הוונציאניים עבור תמונה שצייר עבור ארמון הדוג'ים. ואזארי מספר כי ג'ורג'ונה נפגש עם לאונרדו דה וינצ'י ב-1500, בעת ביקורו של זה בוונציה. היה זה אירוע חשוב בחיי ג'ורג'ונה, שהשפיע על עבודותיו לאחר מכן. ואזארי מציין כי ג'ורג'ונה צייר ישירות על הבד, ולא באמצעות רישום מקדים כפי שנהוג היה בפירנצה.

ג'ורג'ונה מת בספטמבר או באוקטובר 1510 ממגפת הדבר שהכתה אז בוונציה.

==ראו גם==
* הסערה (ציור)
* ונוס היישנה
* יהודית עם ראש הולופרנס

== גלריה ==
<gallery widths="200" heights="200" perrow="3" caption>
Portrait of An Archer by Giorgione at National Galleries of Scotland.jpg|דיוקן של קשת בגלריה הלאומית של סקוטלנד

</gallery>
==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:חיי הציירים, הפסלים והאדריכלים הדגולים ביותר
קטגוריה:ציירים איטלקים במאה ה-15
קטגוריה:ציירים איטלקים במאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1478
קטגוריה:נפטרים ב-1510
אחיטוב

אֲחִיטוּב הוא מושב במועצה אזורית עמק חפר, שנמצא בין חדרה לנתניה ומשתייך לתנועת הנוער "האיחוד החקלאי". שטח המושב נע בין 2,900 ל-3,100 דונם.

== היסטוריה ==
המושב הוקם בשנת 1951, על ידי עולים מאיראן ועיראק, בעיקר מאזור כורדיסטן. הוא נקרא על שמו של אחיטוב, נכדו של עלי הכהן, הנזכר בתנ"ך ().

המושב מונה כ-100 משפחות של חברי מושב, ועוד 80 משפחות אשר הצטרפו לאחר הרחבתו אשר החלה בשנת 1985. התושבים הראשונים החלו את דרכם בעיקר כעובדי קיבוצים ויישובי הסביבה ולאחר מכן החלו עבודה עצמאית באמצעות זריעת תפוחי אדמה, גידול של 50 מטילות ו-2 כבשים מסוג מרינו.
כיום, המושב מתבסס על חקלאות, בעיקר גידול מלפפונים וירקות נוספים בחממות.

בשנת 1965, החלו חברי המושב לעסוק בעיקר בענף החקלאות. תחילה, גידלו מלפפונים ועגבניות בניילונים, ו-5 שנים לאחר מכן, ב-1970, החלו לפתח את הענף ולגדל את הירקות בחממות. 70% מחברי המושב עוסקים בענף החקלאות.
באחיטוב מגדלים כ-70% מכלל המלפפונים הגדלים בישראל.

עד סוף שנות ה-60 פעלה במושב תחנת רכבת.

בשנת תשע"ה נבחר הרב חן סידה לרב היישוב. במושב בית כנסת ומקוה טהרה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20170915052217/http://ahituv.org/ אחיטוב - אתר הבית]
* [http://www.tmoshavim.org.il/index.aspx?id=4456&itemID=5224 אחיטוב באתר תנועת המושבים]
* 
* 
==הערות שוליים==

 

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1951
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
אומץ (מושב)

אוֹמֶץ, הוא מושב ישראלי בעמק חפר השייך למועצה האזורית עמק חפר, ונמצא סמוך למועצה המקומית זמר. רבים מתושבי עמק חפר ומתושבי היישוב השתמשו ומשתמשים בשם "אמָץ" כשם היישוב כראשי תיבות של מקימי המושב (אמ"ץ – ארגון משוחררי צה"ל).

== היסטוריה ==
היישוב הוקם ב-15 באוגוסט 1949 על אדמות שהיו שייכות עד מלחמת העצמאות לצפון הכפר הערבי קאקון שתושביו נמלטו ממנו בעת התקפת אנשי "ההגנה" במהלך המלחמה. התושבים הראשונים היו חיילים משוחררים מגדוד 32 של חטיבת אלכסנדרוני, שחלקם השתתף בקרבות באזור, מול גדוד חיטין העיראקי, שהיה חלק מצבא ההצלה.

ישנם שני פירושים לשם היישוב; הראשון ראשי התיבות ארגון משוחררי צה"ל, השני – אומץ וגבורה.

חלק מרחובות המושב קרויים על שם שירים עבריים ידועים, ובהם זרעי קיץ, חורשת האקליפטוס, הרעות, ילדותי השנייה, עץ השדה, נוף ילדות, בראשית ואסיף.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

רחוב אגדת דשא במושב אומץ

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
זנוח

זָנוֹחַ הוא מושב הסמוך לבית שמש, המשתייך למועצה האזורית מטה יהודה.

המושב הוקם בשנת 1950 על ידי עולים ממנאכ'ה שבתימן, ובמהלך השנים עזבו רוב המייסדים, ובמקומם באו עולים מצפון אפריקה. בתחילה נקרא המושב דֵירַבַּן ג.

בעבר המושב עסק בחקלאות, ובגידול עופות, פרות וכדומה אבל בתחילת שנות ה-90 נקנו חלק מן האדמות החקלאיות המערביות של המושב, ועליהן נבנתה השכונה קריית הרמ"א - ברמת בית שמש ב'.

ב־9 בספטמבר 1996 נחטף ונרצח חייל סיירת הנח"ל , בן המושב. במושב הוקם גן ציבורי לזכרו, ומדי שנה נערך מסע אופניים לזכרו.

במושב פועלת מבשלת מוסקו.

==זנוח הקדומה==
שמו של המושב ניתן לו על שמה של העיר המקראית זָנוֹחַ שבשפלת יהודה (להבדיל מ"זנוח" נוספת בהר חברון), הנזכרת בספר יהושע: , וכן בספר דברי הימים.

בתקופת שיבת ציון התיישבו בעיר עולי בבל אשר נענו לקריאתו של נחמיה, ולקחו חלק בבניין חומת ירושלים.

חז"ל ציינו כי מהתבואה שגדלה ב"זנוחה" (בחלק מהגרסאות - "ינוחה"), היו מביאים בימי בית שני את מנחת העומר ואת שתי הלחם.

העיר זוהתה באונומסטיקון של אוסביוס (תחילת המאה ה-4 לספירה) עם יישוב בן זמנו הנמצא בתחום בית גוברין.

בסמוך למושב נמצא האתר הארכאולוגי "ח'רבת זאנוע", הנזכר עוד במפת הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, ואשר לפי הסברה משמר את שמה של העיר הקדומה, ובו נמצאו שרידים החל מהתקופה הישראלית.

<gallery>
תמונה:Moshav Zanoach - synagoge.JPG|בית הכנסת
תמונה:Moshav Zanoach - street.JPG|רחוב במושב
תמונה:Zanoach park in memorial to the kidnapped soldier Sharon Edri.JPG|גן לזכר החייל שרון אדרי
תמונה:זנוח1.jpg|הגבעה של ח'רבת זַנוּע במרכז התמונה
תמונה:אבו פאטימה.jpg|קבר אֶ-שֵּׁיח' אֶל-מַדְ'כּוּר אַבּוּ פָאטִימָה, בראש הגבעה של ח'רבת זַנוּע
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://survey.antiquities.org.il/#/MapSurvey/79/site/13088 ח'רבת זַנוּע] מתוך אתר הסקר הארכאולוגי של ישראל, באתר רשות העתיקות
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
זנוח (זנוח)
בית הלוי

בֵּית הַלֵּוִי הוא מושב עובדים בעמק חפר, מצידו המזרחי של כביש 4, בסמוך למרכז האקדמי רופין ובניין המועצה האזורית עמק חפר (אליה הוא משתייך).

המושב הוקם על ידי עולים מארצות הבלקן (בעיקר בולגריה ויוגוסלביה) בשנת 1945 כמושב שיתופי ונקרא על שמו של המשורר רבי יהודה הלוי. המושב היה היישוב הראשון באזור ואדי קובני.

ענפי החקלאות העיקריים הם פרדסים, מטעים וחממות פרחים. ענפים נוספים: לולי תרנגולי הודו ורפתות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1945
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:יהודה הלוי
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
בית ינאי

בֵּית יַנַּאי הוא מושב בשרון לחוף הים התיכון, 6 ק"מ מצפון לנתניה השייך למועצה אזורית עמק חפר. נקרא על שמו של המלך החשמונאי אלכסנדר ינאי.

המושב ממוקם בין הערים נתניה לחדרה, בסמוך לים. על שפת המצוק של היישוב שאורכה קרוב לקילומטר, ישנן 28 חלקות, בהן מחזיקים בבתים מפוארים אנשי עסקים בעלי ממון ביניהם ארנון מילצ'ן, אודי אנג'ל, ומוריס קהאן.

היישוב הוקם ביום כ"ה תשרי תרצ"ד, 15 באוקטובר 1933 על ידי עולים מליטא ופולין ובשלב מאוחר יותר גם על ידי עולים מדרום אפריקה.

מהבחינה הארגונית המושב משתייך לתנועת האיחוד החקלאי.

תושבי בית ינאי הראשונים עבדו בחקלאות, בפרדסים ובלולים. 450 הדונמים של פרדסי בית ינאי, שניטעו בשנת 1933, היו מהפרדסים הראשונים בארץ שניטעו בקרבה רבה כל כך אל הים. גם שנים רבות לאחר נטיעתם, סבלו הפרדסים מאוד מרוחות הים החזקות שנשאו עימן מליחות רבה, ומן האדמה החולית שחלקה דיונות נודדות. הירידה ברווחיות בחקלאות בכלל ובפרדסנות בפרט גרמה ברבות השנים לנטישה גדולה של הענף. ב-1949 יוסדה אגודה חקלאית ביישוב, שנתנה תנופה להתפתחות הלול.

במושב פועלת המכינה קדם-צבאית "אחד משלנו".

מזח כפר ויתקין - הוא מזח מצפון למושב, שנבנה בשנת 1938. המזח התפרסם מפני שבו עגנה אוניית הנשק של האצ"ל, אלטלנה. רשמית, יועד המזח ליבוא של דשן לפרדסים וליצוא של פירות הדר, אך בפועל שימש לעגינת ספינות מעפילים. בין השנים 1934–1939 הגיעו לחופי עמק חפר ונתניה 16 אניות מעפילים, שחלקן עגן בחוף בית ינאי, שנחשב אז לאחד החופים המתאימים ביותר להורדת מעפילים, הן בשל העובדה שהחול היה נקי מסלעים, והן בשל קרבתו ליישובים עבריים. בראשית שנות השישים החליטה הנהלת קרן קיימת לישראל להפשיר שורת מגרשים על הצוק ובסביבתו ולייעדם להתיישבות לא חקלאית במסגרת היישוב. המהלך הוליד ויכוח ציבורי רחב ולווה בהתנגדות האגודה החקלאית של המושב. במקביל אישרה המועצה האזורית בקשת שכונה סמוכה, "נאות ים" שעל הצוק, לצרף אותה לתחום שיפוטו של בית ינאי.

צוק הכורכר - בתי התושבים בבית ינאי עומדים בראש הצוק המשתרע לאורך חוף הים. לדעת חלק מן הגאולוגים נוצרה השכבה של "פלטת הכורכר" כבר לפני עשרת אלפים שנה. ואולם בין אנשי המדע חלוקות הדעות לגבי אופן התהוותה של שכבה זאת.

מצפה ההעפלה - נמצא בחוף בית ינאי ובו לוח הסבר עם רשימת הספינות שהביאו מעפילים לחוף בית ינאי.

אגם בית ינאי - בעת בניית מחלף ינאי נוצר במקום בור גדול שהתמלא במי תהום. נוצרה בריכה גדולה עם צמחי מים ועופות מים. הבריכה מצטמקת בקיץ ומתמלאת בחורף. טיילת עץ מאפשרת לצפות על הנעשה באגם מקרוב.

עתיקות באזור - מול חוף בית ינאי, כמאתיים מטר מהחוף, התגלו בשנת 2023 חלקים של עמודי שיש ופריטים ארכאולוגיים ענקיים מהתקופה הרומית. לפי הערכות, הממצאים היו חלק ממטען של ספינה שנטרפה במקום לפני 1,800 שנה.זהו מטען ראשון מסוגו שמתגלה לחופי ישראל. 

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.inature.info/wiki/חוף_בית_ינאי חוף ואגם בית ינאי], באתר INature
* [https://www.youtube.com/watch?v=PBPeDNCMf20 חוף ואגם בית ינאי], באתר YouTube
* מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2018/08/01/סיבוב-בבית-העם-הנטוש-בבית-ינאי/ סיבוב בבית העם הנטוש בבית ינאי], באתר 'חלון אחורי', 1 באוגוסט 2018

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1933
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:בית ינאי
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:שביל ישראל
הדר עם

הֲדַר עָם הוא מושב במרכז עמק חפר צפון מזרחית לעיר נתניה השייך למועצה אזורית עמק חפר.

מהבחינה הארגונית המושב משתייך לתנועת האיחוד החקלאי.

היישוב נוסד ב-1934 על ידי עולים מליטא וצפון אמריקה והרחבת היישוב נעשתה על ידי עולים מהולנד.

היישוב נקרא על שם ההדרים, עקב הפרדסים המקיפים את היישוב. עד 1943 נקרא חרות ג'.

הפרדס הראשון ניטע ב-15 באפריל 1934 על ידי יעקב סגל ועד 1948 התגוררו בכפר רק כ-7 משפחות (בגלל מלחמת העולם השנייה, נספו רבים מרוכשי החלקות ממזרח אירופה, הרוכשים מקנדה לא הגיעו, ומהפרדסים בלבד, בכל מקרה אי אפשר היה להתפרנס).

רק בתחילת שנות ה-50, עם עליית קבוצה של מתיישבים מהולנד ועלייה של ניצולי שואה ממזרח אירופה, החל המושב לצמוח.

מרבית תושבי המקום מוצאים את פרנסתם מחוץ למושב.

בצידו המזרחי של המושב, עובר פלג נחל, אשר נוטה לעלות על גדותיו בגשם משמעותי והמתחבר לנחל אלכסנדר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://hadaram.org אתר הכפר הראשון]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1933
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
איידור גודיונסן

איידור סמאורי גודיונסן (באיסלנדית: Eiður Smári Guðjohnsen; נולד ב-15 בספטמבר 1978 ברייקיאוויק) הוא כדורגלן עבר איסלנדי ששיחק בעמדת החלוץ, מלך שערי נבחרת איסלנד בכל הזמנים. אביו הוא כדורגלן העבר ארנור גודיונסן.

==קריירה==
גודיונסן החל את הקריירה שלו בקבוצת ואלור רייקיאוויק מעיר הולדתו, רייקיאוויק. הופעת הבכורה שלו בוואלור הייתה בגיל 15 בלבד.

ב-1994 עבר לפ.ס.וו. איינדהובן ההולנדית. באיינדהובן ערך את הבכורה כבר בגיל 17 אף על פי שבקבוצה שיחקו חלוצים בכירים כרונאלדו. בסוף 1996 שבר את הקרסול ולכן שוחרר מפ.ס.וו. וחזר לשחק באיסלנד במדי קיי אר רייקיאוויק. לאחר תקופה קצרה עבר לבולטון וונדררס האנגלית ב-1998. בהמשך הוא נקנה בידי צ'לסי. בשנת 2006 חתם ל-4 עונות בברצלונה בספרד. בתום החוזה עבר למונקו מליגת העל הצרפתית.

לאחר ששיחק בקבוצות נוספות באנגליה וביוון, ב-14 בינואר 2013 חתם גודיונסן על חוזה לשנה וחצי בקבוצת קלאב ברוז' הבלגית. ב-5 בדצמבר 2014 חזר גודיונסן לאנגליה וחתם לקדנציה נוספת בקבוצת בולטון וונדררס, עד לתום העונה.

ביולי 2015 חתם בשה-ג'יאג'וואנג מליגת העל הסינית. ב-12 בפברואר 2016 חתם לשנתיים במולדה הנורווגית. ב-8 בספטמבר 2017 הודיע על פרישה ממשחק פעיל.

גודיונסן שיחק במדי נבחרת איסלנד משנת 1996 עד 2016 ונחשב לאחד מהשחקנים המובילים שלה. ב-19 בנובמבר 2013 פרש מהנבחרת, אך ב-28 במרץ 2015 חזר בו מפרישתו ושב לשחק בנבחרת, ואף כבש שער בניצחון 3–0 על במסגרת מוקדמות יורו 2016, והיה שותף להעפלתה של איסלנד ליורו 2016, שהיה הטורניר הגדול הראשון שלה בהיסטוריה, בו הגיעו באופן סנסציוני לרבע הגמר, לאחר ניצחון מפתיע 2-1 על אנגליה בשמינית הגמר. בסך הכל כבש 26 שערים ב-88 הופעות, והוא מלך השערים של נבחרת איסלנד בכל הזמנים.

==תארים==
;צ'לסי
* אליפות אנגליה (2): 2004/2005, 2005/2006
* מגן הקהילה (2): 2000, 2005
* גביע הליגה (1): 2004/2005

;ברצלונה
* ליגת האלופות (1): 2008/2009
* אליפות ספרד (1): 2008/2009
* גביע המלך הספרדי (1): 2008/2009
* הסופר קאפ הספרדי (2): 2006, 2009
* הסופר קאפ האירופי (1): 2009

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חלוצי כדורגל איסלנדים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איסלנד
קטגוריה:כדורגלנים איסלנדים
קטגוריה:כדורגלני ואלור רייקיאוויק
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני קו. אר. רייקיאוויק
קטגוריה:כדורגלני בולטון וונדררס
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני מונקו
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני סטוק סיטי
קטגוריה:כדורגלני פולהאם
קטגוריה:כדורגלני א.א.ק. אתונה
קטגוריה:כדורגלני סרקל ברוז'
קטגוריה:כדורגלני קלאב ברוז'
קטגוריה:כדורגלני מולדה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:ספורטאים איסלנדים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בספרד
קטגוריה:ספורטאים זרים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים זרים ביוון
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלגיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בסין
קטגוריה:ספורטאים זרים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בהודו
קטגוריה:ילידי 1978
חגלה (מושב)

חָגְלָה (קרי: חוגלה) הוא מושב בעמק חפר, מדרום לחדרה, בתחום המועצה האזורית עמק חפר. הוא קרוי על שם חגלה בת צלפחד, שעמק חפר נכלל בנחלת שבטה, מנשה. המושב משתייך לתנועת הנוער "האיחוד החקלאי".

==היסטוריה==
היישוב הוקם על ידי חברי "ארגון אינטנסיבי חדרה", שהוקם באוגוסט 1926 בחדרה במטרה להתיישב בעמק חפר. בארגון היו כ-80 חברים. בשנת 1928, עם המחשבה שהמעבר לעמק חפר אינו נראה באופק, אספו חברי הארגון כ-1,000 לא"י במטרה לרכוש את אדמת "עתיל" הקרובה לחדרה. אולם גם ניסיון זה לא צלח ורבים מחברי הארגון התייאשו וקנו לעצמם מגרשים ובתים בחדרה. בינתיים, ניהלו חברי הארגון משתלה של עצי הדר בחדרה. באוקטובר 1931 התברר שההתיישבות בעמק חפר הולכת לקרום עור וגידים ולכן, הרעיון להתיישב בעתיל נזנח.

ביולי 1932 עלו 12 חברים מהארגון לנקודת ההתיישבות שהוקצתה להם בעמק חפר והקימו במקום צריף ראשון. הם גדרו את השטח של 1,000 דונם, 20 דונם ל-50 משפחות, שהוקצה להם, חפרו באר ובנו עליה "מכון מים" וחרשו את שטחי הזריעה. במשך מספר שנים התגוררו בנקודה רק חברים מעטים, בצריפים ובמכון המים, בעוד שאר החברים נשארו בחדרה. בראשית 1936 התגוררו במקום 8 חברים שלהם 12 ילדים. אז הוחל בבניית 15 בתים, בהתאם למספר ההלוואות שהוקצו להם על ידי המוסדות המיישבים. באותו זמן הסכימו המתיישבים להצעת ועדת שמות היישובים לקרוא ליישוב שלהם "חגלה".

המתיישבים היו עולים מבולגריה, רוסיה ופולין יחד עם תושבי הארץ. ענפי החקלאות העיקריים במושב הם תפוזים, פרחים, מכוורת ומשתלות צמחי בית. בשנת 1939 נמנו ביישוב 139 תושבים ב-39 משקים.

בשנת 2000 הוקמה הרחבה קהילתית ליישוב, שהביאה איתה משפחות חדשות וקידום למושב.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1933
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
כפר ידידיה

כְּפַר יְדִידְיָה הוא מושב השוכן ליד נתניה ושייך למועצה אזורית עמק חפר.

== היסטוריה ==
המושב תוכנן בידי ריכרד קאופמן ונוסד על ידי עולים מגרמניה ב-8 באפריל 1935. המימון הראשוני התקבל מיהדות אלכסנדריה שבמצרים, לכן נקרא על שם ידידיה (פילון) האלכסנדרוני. בשנת 1939 כבר נמנו ביישוב 93 תושבים ב-29 משקים. בשנת 1945 הצטרפה ליישוב קבוצת מתיישבים מלוכדת (בני גאולים) שניסתה כוחה ללא הצלחה בהקמת יישוב עצמאי.

במושב עוסקים בענפי החקלאות: פרחים, רפת, לול, פרדס ומשתלה. שטחו כ-3,000 דונם.

בכפר ידידיה נמצאת משתלת מלצר, המשתלה היצרנית השלישית בגודלה בארץ.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

 

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן ריכרד קאופמן
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1935
מכמורת

הקמת היישוב, 9 בנובמבר 1945
מכמורת - צעירי כפר ויתקין תוקעים עמוד ראשון באדמת מכמורת .
בית העם ומזכירות היישוב, 4/09
מבנה בית הכנסת, 4/09
מִכְמוֹרֶת הוא מושב בעמק חפר, בסמוך לחוף הים, אשר ממוקם כ-2 ק"מ מדרום לחדרה וכ-6 ק"מ צפונית לנתניה ובסמוך לשפך נחל אלכסנדר לים התיכון. לידו קיים מפרץ ששימש בעבר נמל עתיק, ובית ספר על יסודי רמות ים.

==היסטוריה==
מכמורת נוסדה ב-1945 על ידי קבוצת חיילים משוחררי הצבא הבריטי כ"מושב עובדים לדיג וחקלאות שיתופית בע"מ". בשל עיסוק המייסדים בדיג ניתן ליישוב השם "מכמורת", שמשמעותו רשת דיג. קבוצת המייסדים מנתה 38 משפחות וגרעין זה הוא שהקים את בית הספר "מבואות ים". בנוסף לתעסוקה בדיג עסקו המתיישבים גם בגידולי שדה ופרדסנות.

במפרץ הקטן של מכמורת התקיים במאה ה-19 מסחר באבטיחים שגודלו בשרון, באזור הכפר קאקון. האבטיחים יוצאו מהנמל שנקרא "מינת אבו זבורה" (הנמל של משפחת זבורה) ללבנון ומצרים על ידי מפרשיות. לאחר מלחמת העולם הראשונה פסק המסחר.

לגרעין המתיישבים הראשונים ("מכמורת א'") נוספו חברים חדשים לאחר מספר שנים ("מכמורת ב'"), והם המרכיבים את מכמורת של היום, מאז 1985. במהלך השנים בוצעו הרחבות, וכיום מתגוררות במושב כ-300 משפחות. מרבית התושבים עובדים מחוץ למושב וחלקם עובדים בבית הספר מבואות ים הסמוך.

על רקע התמורות במגזר הכפרי, מתלבטים התושבים בנושא הרחבת המושב וניצול השטחים המשותפים. יוזמות תכנוניות רחבות היקף מוצעות מסביב ליישוב ועשויות להשפיע על החיים בו. לאור הפוטנציאל הגדול של היישוב ולאור הבעיות הקיימות החליט ועד היישוב על הזמנת תוכנית אב. הכנת התוכנית הסתיימה ותוכנית מתאר המבוססת על תוכנית האב הוגשה למוסדות התכנון, אך הוקפאה בשל חילוקי דעות בוועד היישוב בנושא היטלי השבחה.

== אתרים מרכזיים ואטרקציות ==
* המכללה הימית - שלוחה של מכללת רופין המתמחה בלימודי הים. המכללה מונה 300 סטודנטים המתגוררים ברחבי מכמורת ובסביבתה. קהילת הסטודנטים אחראית לחיי הלילה ולתרבות במקום ועורכת מסיבות חוף, מסיבות רגאיי וכן שלל אירועים במתחם חיי הלילה בקניון "אם הדרך".
* פארק השרון - שמורת הטבע הגדולה ביותר במרכז הארץ, הנמתחת בין נתניה לחדרה. בשמורה ניתן לצפות בבעלי חיים שונים כגון שועלים וציפורים.
* גשר הצבים - מוקד עלייה לרגל לצפייה בצב הרך. במקום נבנה אתר תצפית על גדת הנחל בו מתאפשרת צפייה בצבים, נוטריות ודגי שפמנון.
* "המעגן" - מעגן קטן שנמצא בתוך כפר הנוער "מבואות ים". במעגן פועל מועדון השייט מכמורת-עמק חפר.
* חוף מכמורת - מפרץ קטן וחוף ים מוסדר לרחצה. במי הים סלעי כורכר ענקיים שניתקו מהמצוק בחוף מכמורת, וכן "סלע מכמורת", אי זעיר, שריד לרכס כורכר קדום.
דב ניר, בספרו "נופי ישראל", כתב אודות חוף מכמורת והאיים הקטנטנים שלחופיו:

==ראו גם==
* מגדלור מכמורת

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1945
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:מושבים
חופית (יישוב)

חוֹפִית הוא יישוב קהילתי בעמק חפר ליד העיר נתניה, המשתייך למועצה אזורית עמק חפר.
== היסטוריה ==
חופית הוקם בשנת 1953 עבור עובדי ציבור, שנתנו שירותים ליישובים החקלאיים של עמק חפר. המשפחות הראשונות עלו על הקרקע בשנת 1952 ובשנת 1955 הוכר היישוב רשמית כ"חופית". השם ניתן בגלל קרבת היישוב לחוף הים התיכון, וכן על שם הציפור חופית.

רוב הבתים ביישוב נמצאים על מגרשים בגודל של בין חצי דונם לדונם.

היישוב חופית נבנה על חולות נודדים – דיונות, שהשתרעו מצפון למושב כפר ויתקין ועד נחל אלכסנדר.

שטח היישוב כ־350 דונם. מספר התושבים כ-700 נפש.

היישוב נמצא בגבול עמק חפר, על כביש החוף תל אביב-חיפה, בין נתניה וחדרה. סמוך אליו כפר ויתקין.

כחצי ק"מ צפונית מחופית זורם נחל אלכסנדר אל הים וסמוך לשפכו נמצא מושב מכמורת.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.hefer.org.il/hofit חופית] באתר מועצה אזורית עמק חפר
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
בת חן

בַּת חֵן הוא יישוב קהילתי השייך למועצה אזורית עמק חפר ומצוי ליד העיר נתניה.
היישוב ממוקם צפון-מזרחית למחלף חבצלת השרון, סמוך לכביש 2.

שמו של היישוב ניתן לו על שם הפרח, חיננית רב-שנתית (בלטינית: Bellis perennis)<ref></ref> הקרוי גם "בת חן". בעבר הייתה קיימת חלוקה ל"בת חן א'" ,"בת חן ב'" ו"בת חן ג'", בשנת 2009 אוחדו שלושת היישובים ליישוב אחד.

== ההיסטוריה של בת חן ==
ראשיתה של בת חן בשנת 1959 במשפחות חלוצים, חמישה בתים קטנים בחולות, ללא חשמל, עם הרבה תנים מייללים בלילות וארנבות שדה המכרסמות כל צמח שנשתל בגינות. 
שיפור באיכות החיים חל רק לאחר סלילת כביש החוף והחיבור לרשת החשמל.

בשנת 1966 קיבלה ביתן אהרן זכות ל"הרחבה" עבור בני המושב. משלא נמצאו מספיק בנים מהמושב שהתעניינו, הוצע גם לבני כפר ויתקין להצטרף ואלו הביאו מכרים וחברים כדי למלא את מכסת 16 יחידות הדיור שהיו תנאי להתחלת הבנייה.

באחת השבתות התאספו התושבים המיועדים ונציג כל משפחה "שלף" פתק מקופל מתוך כובע טמבל שהוצב במקום. בכל אחד מהפתקים היה מספר בין 1 ל-16 וכך נקבע המגרש לכל משפחה.

כך הפכה שכונת חמש המשפחות ליישוב בן 21 משפחות. אכלוס המשפחות חל בנר ראשון של חנוכה 1967.

בזמן ההקמה הוצעו שני שמות למושב: "סיפן" ו"בת חן", כשמות פרחים שפרחו באזור,
באספת חברים (עם 100% משתתפים) נבחר השם "בת חן".

כעבור שנים, ראו בני ביתן אהרון כי טוב ומחזור נוסף של בנים ביקש לקשור את מקומם למקום. 
כך נולדה בת חן ב' ומספר שנים לאחר מכן נוסדה האחות הצעירה בת חן ג'.

הבתים נבנו באופן עצמאי על ידי התושבים והשכונות חיו זו לצד זו כרשויות מוניציפליות השייכות למועצה אזורית עמק חפר.

בינואר 2007, משרד הפנים הפריד את ה"הרחבות": א', ב' ו-ג' מביתן אהרון ובת חן הוכרה כישוב עצמאי.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
==הערות שוליים==

 

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1967
קטגוריה:ישראל: יישובים
קטגוריה:יישובים במחוז המרכז
שושנת העמקים (יישוב)

שׁוֹשַׁנַּת הָעֲמָקִים הוא יישוב קהילתי בתחומי מועצה אזורית עמק חפר. היישוב שוכן בקצה הדרום-מערבי של תחומי המועצה, בצמוד לנתניה.

==היסטוריה==
היישוב החל את דרכו בשני פרויקטים נפרדים לשיכון, של חברות עמידר ורסקו. בשנת 1954 היו שני השיכונים לשני יישובים שונים בשם "שושנת העמקים - רסקו" ו"שושנת העמקים - עמידר". בדצמבר 1956 צורפו שני היישובים למועצה אזורית עמק חפר.

שיכון עמידר היה מורכב מכ-120 צריפי עץ של עולים חדשים, שהוקם בשנת 1952. השיכון חובר לרשת החשמל בקיץ 1959. בשנת 1964 החלו תושבי השיכון להפגין בדרישה לעבור לשיכון קבע.

שיכון רסקו נבנה עבור עולים ממזרח אירופה דוברי יידיש(בעיקר), במיוחד יוצאי חוטין, ובו 39 מבנים למגורים, גן ילדים ומבנה לצורכי מסחר. הוא נבנה על ידי חברת הבנייה "דירות עם מייסודה של רסקו בע"מ". 39 מבני המגורים נבנו על מגרשים בגדלים שונים (סביב 900 מ"ר) וכל אחד הכיל ארבע דירות של חדר או חדר וחצי (שתיים בקומת קרקע ושתיים בקומה ראשונה), שרובן הורחבו מאז.

==היישוב כיום==
כיום ניתן למצוא ביישוב דירות גן ודופלקסים הצופים לים, לצד דירות סטודיו.

היישוב כולל חמישה רחובות: החוף, אמנון ותמר, ההדר, הדקל והאשל. הוא מבודד וגובל בשדות, שטחים פתוחים ובחוף ים (שאינו מוכרז) אשר מהווה מוקד משיכה למבקרים.

שם היישוב לקוח מפסוק במגילת שיר השירים: "אני חבצלת השרון שושנת העמקים" ()<ref></ref>. בסמוך לו שוכן המושב חבצלת השרון, ששמו גם לקוח מאותו פסוק.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1951
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
קטגוריה:שביל ישראל
בן זכאי

בֶּן זַכַּאי הוא מושב עובדים דתי באזור השפלה ליד העיר יבנה השייך למועצה אזורית חבל יבנה.
== היסטוריה ==
היישוב הוקם ב-17 באפריל 1950 על ידי הפועל המזרחי. מייסדי המושב היו יוצאי טריפולי שבלוב, אשר קודם לכן התגוררו במעברת יוחנן הסמוכה. 

בתחילה נקרא היישוב יבנה ג', ואחר כך נקבע שמו על שם רבן יוחנן בן זכאי שהיה מהחכמים מתקופת המשנה וממייסדי המרכז התורני ביבנה לאחר חורבן ירושלים.

ממקימיו של היישוב היה משה ארביב, בנו של שמעון ארביב, שהיה סוחר כבשים וקנה חלקת אדמה בין הראשונות בחולות יבנה בשנת 1949. באותה תקופה מנה היישוב כ-30 איש והתבסס על חקלאות.

במושב קיים בית מדרש "כולל בן זכאי" בו מתקיימים שיעורים רבים מרבנים מכל הארץ לציבור הרחב וכן ימי " יום שכולו תורה " בו נמסרים שיעורים ברצף מפי רבנים רבים וכן כולל אברכים הפועל במקום.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20090601140727/http://www.hevel-yavne.org.il/benzakai.asp בן זכאי] באתר המועצה האזורית חבל יבנה

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
גבעת וושינגטון

גִּבְעַת וָשִׁינְגְטוֹן ובֵּית רַבָּן הם שמותיהם של כפר נוער דתי ומכללה אקדמית הסמוכים לקבוצת יבנה ושייכים למועצה אזורית חבל יבנה.

== היסטוריה ==
כפר הנוער הוקם בשנת 1946 על ידי הקהילה היהודית בוושינגטון ורב הקהילה הרב צמח גרין. בתחילה שימש המקום כבית חינוך לילדים פליטי השואה. עם הזמן התפתח המקום, ונוסדה בו מכללה לחינוך. עם פטירתו של הרב גרין וחנוכתו של בית כנסת במרכז הקמפוס, שאותו תכננו האדריכלים ארתור ובלהה שרגנהיים ב-1966, נקרא בית הכנסת על שמו.

בין השנים 2001-2010 עמד בראש המדרשה ד"ר אביעזר וייס, אשר הפך אותה למכללה אקדמית. כיום פועלים במקום, בנוסף למכללה האקדמית, מספר מוסדות: בית ספר תיכון לבנות, מדרשה לנשים, אולפנות, מדרשה לבנות מארצות הברית, אולפנה לעולות מרוסיה, תוכנית לעולות מאתיופיה, אולפנה לבנות מצרפת, מכללת אקים - שווים בספורט, אולפנת "הללי" לאומנויות, בית הספר הגבוה לאמנות "פרדס" ובית הספר למוזיקה "מזמור".

שם המקום נבחר לזכר רבן גמליאל דיבנה, מחכמי יבנה הסמוכה. שמו האחר, גבעת וושינגטון, על שם ג'ורג' וושינגטון.

מנהל קריית החינוך הוא שילה כ"ץ 

בראשית שנות האלפיים, רוב התלמידים בכפר הנוער היו עולים חדשים מצרפת ומקולומביה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20130503123036/http://www.hevel-yavne.org.il/index.php?option=com_content&view=article&id=140&Itemid=635&lang=he קריית חינוך - גבעת וושינגטון], מאתר המועצה האזורית חבל יבנה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1946
קטגוריה:כפרי נוער
קטגוריה:אולפנות
קטגוריה:הנצחת ג'ורג' וושינגטון
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן יעקב נטל
קטגוריה:יישובים, מחוזות ומדינות הנקראים על שם נשיאי ארצות הברית
קטגוריה:קבוצת יבנה
קטגוריה:ישראל: מכללות אקדמיות
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:ישראל: מכללות להוראה
*