OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מוותלי השני

מוּוַתַלִי או מוּוַתַלִיש<ref>שמות חתיים של מקומות, אלים ואנשים יכולים להיות מתועתקים עם סיומת ־ש, המציינת את יחסת הנושא , או בצורה הבסיסית ללא היחסה; בספרות המקצועית רווחת יותר השיטה השנייה. ראו .</ref> השני היה מלך האימפריה החתית בין השנים 1295–1272 לפנה"ס. הוא היה בנו הבכור של מורשילי השני וזכור בעיקר הודות לקרב המפורסם שאותו ניהל יחד עם אחיו חתושילי השלישי נגד פרעה מצרים רעמסס השני על השליטה בסוריה בסמוך לעיר קדש אשר נודע בשם קרב קדש, בסביבות 1274 לפנה"ס.

כשהתמנה למלך העביר את בירתו לתַרְחוּנְתַשַּה (העיר טרם נחשפה) עקב פלישת שבטי הכַּשכַּש . במקביל מינה את אחיו למושל העיר חתושה.

חוקרי מצרים מאמינים שמוותלי השני הגיע בסופו של הדבר להסכם הבנה עם רעמסס השני על אזור המחלוקת מסביב לקדש כדי להימנע מעימות אפשרי נוסף. הסכם זה גרם להדלדלות ההשפעה המצרית באזור למשך השנים הקרובות עקב מרידות פנים-מצריות ובעיות מבית, דבר שאפשר לחתים להשתלט על אזור קדש וסוריה ללא מאמץ רב.

למוותלי השני היו לפחות שני בנים, ושניהם נקראו על שם אל הסערה תֶשוּב. אחד מבניו, אורחי-תשוב, ירש אותו, ושינה את שמו למורשילי השלישי.

==לקריאה נוספת==
*Michael Roaf, Cultural Atlas Of Mesopotamia and the ancient near east, 1991.

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20060203232042/http://history-world.org/hittites.htm החתים], באתר היסטוריית העולם
*[http://www.allaboutturkey.com/hitit.htm החתים], באתר "הכול על אודות טורקיה"
*[http://www.hittites.info/history.aspx?text=history%2fMiddle+Late+Empire.htm מוותלי השני], באתר על מלכי החתים
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אישים שחיו באלף ה-2 לפנה"ס
קטגוריה:מלכי החתים
תחנת הרכבת דימונה

תחנת הרכבת דימונה היא תחנת רכבת ישראל בעיר דימונה. התחנה משמשת כתחנת קצה לקו הנוסעים באר שבע – דימונה. המסילה עליה התחנה נמצאת ממשיכה עד הר צין. התחנה היא הדרומית ביותר של רכבת ישראל.
==היסטוריה==

תחנת הרכבת דימונה נחנכה ב-8 בספטמבר 1965, לאחר השלמת סלילת המסילה בין באר שבע לדימונה, עבודות הסלילה נמשכו כשמונה שנים לסירוגין. התחנה נחנכה בנסיעה של רכבת נוסעים בה 140 מוזמנים שיצאה מתל אביב לדימונה. תחילה פעלו בקו רק רכבות משא שהובילו בעיקר פוספטים מהנגב ואשלג מים המלח.

ב-25 במרץ 1967 נחנך שירות רכבת נוסעים לדימונה. בקו פעלו לרוב שתי רכבות ביום לכל כיוון מתל אביב, דרך באר שבע. שירות הנוסעים הופסק ב-1978.

תחנת רכבת חדשה נפתחה ב-17 בדצמבר 2005. התחנה ממוקמת מחוץ לעיר, במרחק של כ-1 ק"מ, בסמוך למוסך הקטרים של דימונה.
הקו לבאר שבע פועל בתדירות נמוכה ועוברים דרך התחנה נוסעים מעטים, כמות הנוסעים המועטה ביותר מבין כל תחנות רכבת ישראל (80 נוסעים ליום בממוצע נכון ל-2009). טרם פתיחת תחנת דימונה, התחנה הדרומית ביותר של רכבת ישראל הייתה תחנת באר שבע מרכז.

במרץ 2020 הופסקה תנועת הרכבות בין באר שבע לדימונה ביחד עם תנועת רכבות הנוסעים בכל הארץ כחלק מהגבלות שהטילה הממשלה על התחבורה הציבורית עקב התפשטות נגיף הקורונה, הקו נשאר מושבת גם אחרי 22 ביוני 2020, כאשר חזרה הרכבת לפעול בשאר הקווים. במסגרת התמודדות עם משבר כלכלי בעקבות התפשטות נגיף הקורונה, משרד האוצר הציע לבטל את הקו מבאר שבע לדימונה עקב תפוסה נמוכה מאוד שלו.

בסוף יולי 2020, הקו בין באר שבע לדימונה חזר לפעילות.

ב-18 בספטמבר 2022 הוחלט בימי שישי יופעלו 6 רכבות בשעה לבאר שבע, אך הוחלט לסגור את קו דימונה לבאר שבע בימי שישי ובמוצ"ש זאת בגלל עבודות חשמול.

==מבנה התחנה ותכנון עתידי==
לתחנה הקיימת רציף צד אחד, מבנה תחנה ומגרש חנייה. קיים תכנון להעתקת תחנת הרכבת לדימונה מזרחה לצד כביש 25 סמוך לכניסה לעיר כך שתהיה נגישה יותר לתושבי העיר, במסגרת מרכז תחבורתי שישרת גם את קווי האוטובוס בעיר ויכלול גם חניון לרכבים ומרכז עסקים עם מבני משרדים שיחובר בגשר לקניון פרץ סנטר הסמוך. בנוסף, קיים תכנון לנצל את מקטע המסילה בין באר שבע לדימונה כחלק מתוכנית קו הרכבת לאילת בו תשמש כתחנת ביניים. בתחילת 2021 אישרה להפקדה, הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה – מחוז הדרום את תוכנית התחנה החדשה ואת שדרוג והרחבת מסילת באר שבע-דימונה-צפע-רותם.

קובץ:Dimona.svg

==שירות רכבות בתחנה==
מהתחנה יוצאות 3 רכבות ביום לתחנת הרכבת באר שבע צפון/אוניברסיטה בימי ראשון עד חמישי.

== קווי אוטובוס לתחנה ==
השירות המשלים לתחנה דליל ביותר בהתאם לתדירות קו באר שבע - דימונה. ישנו קו בודד של חברת "אגד" שמספרו 12 המוביל מהתחנה לשוק העירוני והתחנה המרכזית ותדירותו 3 נסיעות ביום לכל כיוון בהתאם למספר הנסיעות של הרכבת לכל כיוון בקו באר שבע - דימונה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.rail.co.il/?page=stationinfo&stationname=7500 תחנת הרכבת דימונה] באתר רכבת ישראל
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

דימונה
דימונה
קטגוריה:דימונה: מבנים
קטגוריה:דימונה: תחבורה
שופילוליומה השני

תבליט בכתב ההירוגליפי בשפה ה[[לווית, נבנה על ידי שופילוליומה השני, הכתובת נמצאה בבריכת המים של העיר העליונה. הכתובת מתארת את כיבושיו כולל כיבוש תַרְחוּנְתַשַה. הכתובת מאירה אור על המלחמות הפנימיות שהתחוללו בתקופה זאת ברחבי האימפריה החתית]]
שוּפִּילוּלְיוּמָה או שוּפִּילוּלְיוּמַש<ref>שמות חתיים של מקומות, אלים ואנשים יכולים להיות מתועתקים עם סיומת ־ש, המציינת את יחסת הנושא , או בצורה הבסיסית ללא היחסה; בספרות המקצועית רווחת יותר השיטה השנייה. ראו .</ref> השני היה המלך האחרון של האימפריה החתית<ref></ref> בין השנים 1207–1178 לפנה"ס, בן ארנוונדה השלישי. המידע אודותיו מגיע מתוך הירוגליפים אנטליים, המתארים מלחמות בין החתים לבין תרחונתשּה וממלכת אלשיה שבקפריסין.

ההירוגליפים מתארים מצב של חוסר יציבות פוליטי בממלכה החתית היות ששופילוליומה בזז את תַרְחוּנְתַשַה , עיר חתית חשובה, שהייתה בירת הממלכה בתקופת שלטונו של מוותלי השני.

ממלכתו של שופילוליומה השני חרבה בסוף שנות ה-70 של המאה ה-12 לפנה"ס, ככל הנראה בעיקר עקב פלישת גויי הים לאגן המזרחי של הים התיכון, במסגרת משבר תקופת הברונזה המאוחרת.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
*Michael Roaf, Cultural Atlas Of Mesopotamia and the ancient near east, 1991.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.allaboutturkey.com/hitit.htm החתים], באתר "הכול על־אודות טורקיה"
* [https://web.archive.org/web/20120422094002/http://history-world.org/hittites.htm החתים], באתר היסטוריית העולם
* [http://www.hittites.info/history.aspx?text=history%2fLate+Late+Empire.htm#Suppiluliuma2 שופילוליומה השני], באתר על מלכי החתים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אישים שחיו באלף ה-2 לפנה"ס
קטגוריה:מלכי החתים
טאהא ג'אבר אל-עלוואני

טאהא ג'אבר אל-עלוואני (בערבית: طه جابر العلواني; 1935 – 4 במרץ 2016) היה אינטלקטואל אסלאמי, הנחשב לאחד מחשובי ההוגים המוסלמים בעולם. הוא כיהן כנשיא אוניברסיטת קורדובה המוסלמית באשבורן, וירג'יניה, כדקאן בית הספר לתורת המשפט האסלאמי בבית הספר למדעי האסלאם והחברה של האוניברסיטה וגם כיו"ר מועצת הפיקה של צפון אמריקה.

== ביוגרפיה ==
אל-עלוואני נולד ב-1935 בעיראק, ולמד בבית-הספר לשריעה ולמשפט בסמינר אל-אזהר בקהיר, המוסד האקדמי החשוב ביותר בעולם המוסלמי. הוא קיבל את התואר הראשון ב-1959, את התואר השני ב-1968, ואת תואר הדוקטור ב-1973, בהתמחות במקורות החוק האסלאמי.

מ-1973 עד 1983 לימד כפרופסור באוניברסיטה על-שם האימאם מוחמד אבן-סעוד, בריאד שבערב הסעודית.
ב-1981 ייסד (במשותף) את המכון הבינלאומי למחשבה אסלאמית בארצות הברית. כיהן גם כחבר מועצה בהתאגדות העולם האסלאמי במכה. ב-1983 היגר לארצות הברית. הוא התגורר עם משפחתו בווירג'יניה.

== השקפתו הדתית ==
אל-עלוואני הוא אביה של דוקטרינת פִקְה אל-אַקַלִיַאת ("חוק המיעוטים המוסלמים"), המספקת למיעוטים מוסלמים בעולם מרווח תמרון שמפשר בין חיי היום-יום ובין השריעה (ההלכה המוסלמית). תפיסה זו יונקת את מקורותיה מהסלפיה, ונועדה, בשלב ראשון, להביא לאיחוד ולגיבוש בקרב המיעוטים המוסלמים, ובשלב סופי, לסייע להפצת האסלאם בעולם כולו. מייצגה הבולט של הדוקטרינה הוא השייח' ד"ר יוסוף אל-קרדאווי, בכיר פוסקי האסלאם הסוני בימינו.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20160510051058/http://www.siss.edu/ אוניברסיטת קורדובה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי דת מוסלמים
קטגוריה:ילידי 1935

קטגוריה:עיראקים שנפטרו ב-2016
שבועת שווא ושבועת שקר

לֹא תִשָּׂא הוא מצוות לא תעשה ביהדות והדיבר השלישי מבין עשרת הדיברות, האוסר על שְׁבוּעַת שָׁוְא. חז"ל מפרשים שהמצווה אוסרת על כל שימוש בשמו של אלוהים לבטלה. דוגמאות לשבועת שווא: להישבע על דבר שידוע לכל שאינו נכון, להישבע על דבר שידוע לכל שהוא נכון, להישבע לעשות דבר שאי אפשר לעשות אותו או להישבע לעבור על אחת ממצוות התורה.

איסור שְׁבוּעַת שֶׁקֶר הוא איסור להישבע על דבר ולא לקיים אותו.

== מקור המצווה ==

מקור איסור שבועת שווא הוא בדיבר השלישי מתוך עשרת הדיברות: .

מקור איסור שבועת שקר הוא בספר ויקרא: .

===פרשנות מודרנית===
ההיסטוריון יובל נח הררי הציע בספרו 21 מחשבות על המאה ה-21 פרשנות מודרנית על הפסוק "לא תישא את שם ה' לשווא". לדעתו, ניתן להבין את הפסוק כהוראה לא לדבר או לפעול בשם אלוהים.

== דיני המצווה==

== טעמי המצווה ==
לפי ספר החינוך, הטעם לאיסורים אלו הוא לזכור את קיומו של האל ולא להתייחס אליו בקלות ראש ולהישבע בשמו לשווא, או להישבע בשמו ולא לקיים. לדעת בעל ספר החינוך, "שבועה" פירושו שאדם מחליט לקיים דבר ולא לשנות אותו לעד כמו שה' קיים לעד ולא משתנה, ולכן אסור לבטל שבועה בשום אופן, רק בגלל חולשותיהם של בני האדם התורה מתירה להתיר נדר על פי כללי התרת נדרים, אבל באופן אחר עדיין אסור. 

העונש, לפי התורה, של אדם שנשבע שבועת שווא או שבועת שקר בכוונה (במזיד) הוא מלקות. אדם שנשבע לשווא בשוגג פטור לגמרי מעונש, אך אדם שנשבע לשקר בטעות חייב בקורבן עולה ויורד.

== ראו גם ==
* שבועה (יהדות)
* נדר (יהדות)
* הוצאת שם שמים לבטלה

== לקריאה נוספת ==
* ו
* ספר המצוות לרמב"ם – מצוות לא תעשה ס"א וס"ב.
* – 

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.aspaklaria.info/070_AYIN/עשרת%20הדברות%20%20%20לא%20תשא.htm מצוות לא תשא] במאגר "אספלקריא"

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות שבין אדם לחברו
קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:נדרים ושבועות
קטגוריה:עשרת הדיברות
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:מצוות שבדיבור
קטגוריה:פרשת יתרו
קטגוריה:מניין מצוות שמירת הלשון לפי החפץ חיים
מערכת הובלה בצמח

מערכות הובלה בצמח הן שתי מערכות של צינורות המוליכות מים וחומרים שמומסים בין חלקי הצמח השונים. בחלק גדול מהצמחים, כמו אצל בעלי החיים, קיימות מערכות הובלה המשמשות להובלת מים וחומרים אחרים שמאפשרים לתאי הצמח לבצע נשימה תאית ולבנות תאים. מספר מצומצם של צמחים - אצות, חיים בסביבות מימיות ולכן אין להם צורך במערכות הובלה והם משתמשים באוסמוזה לשם העברת החומרים הדרושים לתאים.

בצמח ישנן שתי מערכות להובלת חומרים שנבדלות זו מזו הן בתפקידן והן באופן בו הן בנויות; מערכת העצה, המעבירה מים ומינרלים משורשי הצמח לכל חלקיו, ומערכת השיפה, המעבירה מוטמעים מהעלים אל שאר חלקי הצמח.

==מערכת העצה==

העצה מובילה בעיקר מים ומינרלים המומסים בהם. הצמח אינו משקיע אנרגיה בהעלאת המים מהשורש ועד לחלקיו העליונים דרך העצה, אפילו בעצים תמירים שגובהם עולה על מאה מטרים, שכן צינורות העצה בנויים מתאים מתים.

תאים הבונים את מערכת העצה:
* תאי הפרנכימה - משמשים בעיקר לאגירה ולהעברת רוחבית של מים ומינרלים מומסים.
* תאי הקוֹלֶנְכִימָה - משמשים בעיקר לתמיכה ומתן גמישות לצמח.
* תאי הסְקְלֶרֶנְכִימָה - מקנים לצמח תמיכה.
* האלמנטים הטְרָכֵאָיים - תפקידם הוא להובלה של מים ומומסים.

==מערכת השיפה==

מערכת השיפה מעבירה סוכרים שנוצרו בתהליך הפוטוסינתזה מן העלים אל כל חלקי הצמח. השיפה מורכב מתאי הובלה חיים.

התאים הבונים את השיפה:
* תאי הפרנכימה - משמשים בעיקר לאגירה של חומרים.
* תאי הסקלרנכימה - מקנים לצמח תמיכה.
* אלמנטים של הכְּבָרָה - תפקידה הוא להוביל את תוצרי הפוטוסנטזה (סוכרים).
* תאי לוואי - הם משמשים תאי בקרה לאלמנטים של הכברה.

קטגוריה:מורפולוגיה של צמחים
ראן די אם סי

Run DMC היה הרכב היפ הופ פורץ דרך במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20. הלהקה הוקמה על ידי ג'וזף "די.ג'יי Run" סימונס ודריל "DMC" מקדניאלס ומאוחר יותר הצטרף אליהם ג'ייסון "ג'אם מאסטר ג'יי" מייזל. הלהקה השפיעה על התפתחות ההיפהופ במהלך שנות השמונים, עד כדי כך שהוא הצליח לפרוץ לזרם המוזיקה המרכזי. שלושת חברי הלהקה גדלו בשכונת הוליס שברובע קווינס בניו יורק, ארצות הברית.

הלהקה הופיעה בישראל ב-1998, במסגרת פסטיבל הנבואה שהתקיים ביד לשריון בלטרון.

חבר הלהקה ג'אם מאסטר ג'יי נרצח ב-30 באוקטובר 2002 מחוץ לאולפן ההקלטות בקווינס. בעקבות הרצח, הלהקה הודיעה רשמית על הפסקת פעילותה.

== דיסקוגרפיה ==
* (Run-D.M.C. (1984
* (King of Rock (1985
* (Raising Hell (1986
* (Tougher Than Leather (1988
* (Back from Hell (1990
* (Down with the King (1993
* (Crown Royal (2001

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://web.archive.org/web/20050227162802/http://www.mooma.com/Biography.asp?ArtistId=2483 ביוגרפיה מלאה בעברית], באתר Mooma (בארכיון האינטרנט, ארכוב משנת 2005)
* 

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:להקות היפ הופ אמריקאיות
קטגוריה:שלישיות מוזיקליות
קטגוריה:אמני אריסטה רקורדס
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 1983
בית הכנסת דיר אל-קמר

בית הכנסת דיר אל-קמר (ערבית: كنيس دير القمر) הוא בית הכנסת העתיק ביותר במחוז הר הלבנון.

בנייתו של בית הכנסת הושלמה בשנת 1638, הוא נבנה למען הקהילה היהודית הלבנונית שהתגוררה בהרי השוף, שייתכן כי כללה יהודים אשר היו חלק מפמלייתו של האמיר פחר א-דין השני.

יצחק בן-צבי שביקר במקום בשנת 1928, מתאר את בית הכנסת, (שכבר לא היה בשימוש מאז 1860 בערך) כ"גדול ביותר בכל סוריה", 20 מטרים אורכו ו-8 מטרים רוחבו, ובו היה מקום לכ-500 איש."

בניין בית הכנסת עומד על תילו, אך בשנת 1998 הוא נסגר לכניסה בשל חששות בטיחות. כיום המבנה נמצא באחריות אגף התרבות הצרפתית במינהל העתיקות הלבנוני.
== ראו גם ==
*דיר אל-קמר
*בית הכנסת מגן אברהם
*יהדות לבנון

== קישורים חיצוניים ==

*[https://web.archive.org/web/20070311124932/http://www.maghenabraham.com/english.html מגן אברהם קנדה]
*[https://web.archive.org/web/20070928043732/http://thejewsoflebanon.org/me/?p=50 יהודי לבנון]
== הערות שוליים ==

דיר אל-קמר
דיר אל-קמר
גודאותה (מחוז)

מחוז גודאותה (באבחזית: Гәдоуҭа араион; בגאורגית: გუდაუთის მუნიციპალიტეტი, גוּדאוּתיס מוניציפליטי; ברוסית: Гудаутский район) הוא מחוז באבחזיה בפועל או נפה במחוז אבחזיה שבגאורגיה. לאחר התפרקות ברית המועצות, הכרזת העצמאות של גאורגיה והמלחמה שבאה בעקבותיה הפכה אבחזיה לרפובליקה בדלנית ולא הייתה תחת שליטת גאורגיה. העיר גודאותה משמשת כעיר הבירה של המחוז האבחזי. אוכלוסיית המחוז מונה 34,869 תושבים, וזאת לאחר שבשנת 1989 מנתה אוכלוסיית המחוז 57,334 איש.

הרפובליקה של אבחזיה היא אוטונומיה דה פקטו אבל איננה מוכרת בעולם. מכאן שגם החלוקה המינהלתית של אבחזיה למחוזות אינה מוכרת בעולם. מצד שני מוכרת החלוקה המנהלתית של גאורגיה, שעל פיה נחשבת אבחזיה עצמה למחוז בגאורגיה, וחלוקתה הפנימית לנפות, המקבילה כמעט לגמרי לחלוקת אבחזיה למחוזות, הם במעמד יתר נפות גאורגיה.

== יישובים עיקריים ==
* גודאותה
* אתוס החדשה
* ליחני

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גאורגיה: נפות
קטגוריה:אבחזיה: מחוזות
קיזילאירמאק

קיזילאירמאק (בטורקית: Kızılırmak – "הנהר האדום") הוא הנהר הארוך בטורקיה. מוצאו של הנהר ברמת אנטוליה, סמוך לעיר סיוואס. הוא זורם דרומה ומערבה ולאחר מכן פונה צפונה ומזרחה בקשת גדולה, ונשפך אל הים השחור בדלתה שהוא יוצר, בין הערים סינופ ממערב וסמסון ממזרח. בדלתת הנהר מספר אגמים קטנים, והיא נחשבת לבית הגידול החשוב ביותר לציפורים בטורקיה. מחקרים לאורך עשרים שנה גילו כי ספיקתו הממוצעת של הנהר עומדת על 184 מ"ק לשנייה, אך זו נעה בין עשירית מכמות זו לבין כמות גדולה פי תשעה (1673 מ"ק לשנייה). הנהר אינו משמש לשייט אך שבעה מפעלים הידרו-אלקטריים נבנו לאורכו ומפיקים חשמל ממימיו. שמו של הנהר נובע מגוון אדמדם שמעניקה לו תכולת המתכות הגבוהה שבמימיו.

== היסטוריה ==
ביוונית נקרא הנהר "אליס" (Άλυς) (או "האליס"), מילה שמקורה במילה היוונית למלח. החתים כינוהו "מאראשאנטיה" (Maraššantia) או מאראשאנטה (Maraššanta). בתקופה זו שימש הנהר את גבולה הצפוני של לב האימפריה החתית, ולאחר מכן סימן את גבול תחום השפעתן של אשור ומדי. בעת העתיקה נחשב הקיזילאירמאק לקו הגבול שבין אסיה הקטנה לבין יתר חלקי יבשת אסיה. בשנת 585 נערך קרב האליס סמוך לנהר והוא שימש כקו הגבול בין לידיה לבין הממלכה האחמנית, עד שכורש הסיט את מסלולו על מנת שיוכל לחצות אותו<ref></ref> והגיע עד לחופי הים האגאי בשנת 547 לפנה"ס.

== חקלאות ==
מי הנהר משמשים לגידול אורז וכן מתגוררים בו עדרי תאו מים.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טורקיה: נהרות
לוקיוס אנטוניוס

לוקיוס אנטוניוס, פוליטיקאי רומאי שפעל בשלהי תקופת הרפובליקה הרומית.

== תולדות חייו ==
אנטוניוס נולד ברומא. אביו, מרקוס אנטוניוס קרטיקוס, היה בנו של הנואם הגדול מרקוס אנטוניוס אוראטור, אשר הוצא להורג בידי אנשי גאיוס מריוס בשנת 86 לפנה"ס. דרך אמו היה קרוב רחוק של יוליוס קיסר. אביו מת בעודו בגיל רך, ואנטוניוס ואחיו גאיוס ומרקוס נותרו בהשגחת אמם יוליה. יוליה נישאה לפובליוס קורנליוס לנטולוס סורה, אשר הוצא להורג בשל השתתפותו בקשר קטילינה להפלת הרפובליקה הרומית בשנת 63 לפנה"ס.

נעוריו של אנטוניוס התאפיינו בהיעדרה של השגחה הורית. על פי היסטוריונים כפלוטרכוס הוא בילה את שנות נעוריו בהשתוללות ברומא עם אחיו, ועם ידידים כפובליוס קלודיוס פולכר (שנודע לשמצה בשל כך שחילל את טקס "האלה הטובה", אליו היו מוזמנות רק נשים, והוא הסתנן אליו בלבוש אישה). רעים אלו פיתחו אורח חיים פרוע, הימרו, שתו לשוכרה, וקיימו מערכות יחסים לא נאותות עם נשים.

אנטוניוס כמו אחיו מרקוס היה מתומכיו של יוליוס קיסר, הוא שימש כטריבון הפלבס בשנת 44 לפנה"ס במקביל לכהונתם של מרקוס וקיסר כקונסולים. במסגרת תפקידו הוא חוקק חוק המאשר לקיסר למנות שופטים בזמן העדרו מרומא, לאחר רציחתו של קיסר באותה שנה הוא הפך לתומך של אחיו מרקוס.

בעקבות הניצחון על רוצחיו של קיסר בקרב פיליפי בשנת 42 לפנה"ס החלו אנטוניוס ביחד עם אשת אחיו פולביה אנטוניה לפעול כנגד אוקטביוס בניסיון לבסס את משפחתם כשליטים היחידים ברומא על ידי ניסיון לשבש את הקצאת הקרקעות לווטרנים של צבא אוקטביוס.

אנטוניוס עשה ניסיון לכבוש את רומא שנכשל עם הגעתו של אוקטביוס עם צבאו דבר שגרם לאנטוניוס לסגת מהעיר מתוך כוונה להתאחד עם קציניו של אחיו בגאליה, אוקטביוס שלח את מרקוס ויפסניוס אגריפה לכבוש את סוטריום (כיום סוטרי שבאיטליה) ובכך משך את תשומת לבו של אנטוניוס, בינתיים השלים קווינטוס סלבידינוס רופוס את המצור, כבש את סנטינום ובא לעזרתו של אגריפה.

אנטוניוס, שמצא את עצמו לכוד בין שני צבאות של אוקטביוס, עשה ניסיון לחזור לתוכניתו המקורית ולהתחבר לסגניו של אחיו בגאליה. הניסיון נכשל ולכן הוא החליט להתבצר בפרוסיה (כיום פרוג'ה שבאיטליה) שם אוקטביוס, רופוס ואגריפה הטילו עליו מצור.

קציניו של מרקוס אנטוניוס עשו מספר ניסיונות להציל את אנטוניוס אולם הם נכשלו וכך בשנת 40 לפנה"ס, כשאספקתו הולכת ואוזלת, נכנע אנטוניוס לאוקטביוס ונלקח בשבי. לאחר שאוקטביוס ומרקוס אנטוניוס הגיעו להסכם שלום וחידשו את הטריומווירט נשלח אנטוניוס להיספניה (כיום ספרד) כמושל. מעבר לכך לא ידוע מה עלה בגורלו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רומאים בתקופת הרפובליקה
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-1 לפנה"ס
גוטקס

תצוגת בגדי ים של גוטקס ב[[מלון שרתון הישן, תל אביב, יולי 1961]]
גוטקס היא חברה ישראלית העוסקת בייצור בגדי ים.

== היסטוריה ==
[[לאה גוטליב באולם התצוגה של מפעל "גוטקס" קיצונית מימין דוגמנית בגדי הים גלית גוטמן]]
מייסדי "גוטקס" [[לאה גוטליב וארמין עם הדוגמנית גלית גוטמן]]

החברה נוסדה בשנת 1949 על ידי לאה וארמין גוטליב וזכתה להצלחה בישראל והחל משנות ה-70 גם בעולם. גוטקס השתמשה מאז היווסדה בחומרים חדשניים דוגמת הספנדקס וממשיכה גם היום לפתח חומרים סינתטיים חדישים. דוגמנית הבית הראשונה של החברה הייתה תמי בן עמי.

במרץ 2013, נפתחה תערוכה "הגברת עם החרציות" במוזיאון העיצוב חולון, המספרת את תולדות התפתחות המותג, ואת סיפורה של הגברת לאה גוטליב. את התערוכה ההיסטורית אצרה אילה רז, היסטוריונית וחוקרת אופנה בישראל. התערוכה הציגה 10 נושאים מיצירותיה של לאה גוטליב בשנים 1998- 2008 והיא משקפת את מקורות ההשראה הדומיננטיים שלה.

==כחברת מותגים==
חברת אפריקה ישראל להשקעות רכשה את חברת גוטקס בשנת 1997, ומאז הרחיבה החברה את פעילותה למדינות נוספות. ב-2009 נמכר חלקה של אפריקה ישראל לשותפה להשקעה, ג'ואי שוובל. הכנסות הקבוצה (הכוללת את הרשתות זארה, פול אנד בר, מאסימו דיוטי וכריסטינה) מוערכות בכ-1.2 מיליארד ש"ח בשנת 2008.

חברת גוטקס אופנה בע"מ היבואנית של זארה מייבאת לישראל גם את המותגים הנוספים של קבוצת "אינדיטקס" העולמית בהם זארה הום, פול אנד בר, ברשקה, מאסימו דוטי (Massimo Dutti), לפטיז (Lefties), וסטראדיבריוס (Stradivarius).

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:חברות ביגוד
קטגוריה:ישראל: תעשיית טקסטיל
קטגוריה:אפריקה ישראל להשקעות
קטגוריה:בגדי ים
קטגוריה:חברות אופנה ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1949
על דאטפת אטפוך

האמרה הארמית עַל דַּאֲטֵפְתְּ אַטְפוּךְ וְסוֹף מְטַיְּפַיִךְ יְטוּפוּן ("על שהצפת הציפוך, וסופם של מציפיך לצוף") מובאת במסכת אבות בשמו של הלל (אשר יש אומרים שהוא הלל הזקן ויש אומרים שהוא רבי הלל), ומשמעה: משום שרצחת אדם, וגרמת לגולגולתו לצוף בנהר – קרה לך אותו הדבר, וסופם של רוצחיך גם כן יהיה כזה. אמרה זו היא משל, שמשמעותו היא שאין דבר הקורה במקרה, ואדם העושה רע מקבל את עונשו, "מידה כנגד מידה". באמרה מתקיים פעמיים הכלל של מידה כנגד מידה: ראשית, רואים כעת בנהר גולגולת של אדם שנרצח, וזה משום שהוא רצח אדם אחר; ובפעם השנייה, גם מי שרצח את בעל הגולגולת יירצח.

==לשון המשנה==
המשנה במסכת אבות מספרת על הלל:
 זו אחת משלוש האמרות בארמית המופיעות במסכת אבות, הכתובה בעברית.

==פרשנות היסטורית==

יש הרואים באמרה זו של הלל, אמרה שכוונה לרציחות הרבות שהיו בסוף תקופת ימי בית חשמונאי. במיוחד כלפי רציחתו בטביעה של אריסטובולוס השלישי בבריכה של הורדוס בארמונו ביריחו. דבריו של הלל נאמרו בארמית על מנת שהמון העם יבין את המסר - "סופו של רוצח להירצח בעצמו".

==פרשנות==
דבריו של הלל מתפרשים כך (על ידי רבי עובדיה מברטנורא):

על דאטפת אטפוך – אתה, שהיית רשע, והיית הורג אנשים ומציפם בנהר – נידונת להיות גם כן קורבן של מעשים דומים, שכן "במידה שאדם מודד בה מודדים לו", והעולם מתנהל "מידה כנגד מידה".

וסוף מטיפייך יטופון – אמנם היית הורג אנשים ומציפם, אבל לא הייתה סמכות לבית דין להרוג אותך, שכן לא היו למעשיך עדים, והורגך התחייב בנפשו. ה' מסרך ביד אדם שגם הוא רשע, שכן "מגלגלין חובה על ידי חייב", וסופו גם כן למות באותה מיתה.

הרמב"ם בפירושו למשנה זו כתב:
:הכוונה בזה המאמר, שפעולות הרעות ישובו בראש עושיהם, כמו שאמר () "עוונותיו ילכדונו את הרשע", ואומר () "בור כרה ויחפרהו ויפול בשחת יפעל"; ואמרו חכמים: במידה שאדם מודד – בה מודדין לו. וזה דבר הנראה לעין בכל עת ובכל זמן ובכל מקום, שכל מי שיעשה רע ויחדש מיני החמס ופחיתיותיו – שהוא עצמו יוזק מן הרעות ההם בעצמם אשר חידש, מפני שהוא לימד מלאכה שתעשה נזק לו ולזולתו. וכן כל המלמד מעלה, שמחדש פועל טוב מן הטובות - יגיעהו תועלת הפועל ההוא, מפני שהוא מלמד דבר שיעשה טוב לו ולזולתו. ודברי הכתוב בזה טובים מאוד, אמר (): "כי פועל אדם ישלם לו".
:רבי דוד הנגיד נכדו של הרמב"ם פירש: כי על פי המסורת, אותה גולגולת הייתה של פרעה מלך מצרים, ואם כן פירוש הרישא של האימרה הוא: כשם שציווית להטביע את ילדיהם של ישראל (שנאמר: "כל הבן הילוד היאורה תשליכוהו" (שמות, א, כב), כך טבעת בעצמך בים סוף. והסיפא של האימרה נוגע לאויביהם של עם ישראל בכל הדורות, שסופם יהיה שיטבעו כפי שקרה לפרעה.
הרבי מלובביץ' בפירושו למשנה זו הביא את פירושו של רבי דוד הנגיד והוסיף, שכאשר ראה הלל שנזדמנה לפניו - בדרך נס - גולגולתו של פרעה מלך מצרים - הבין, שכוונת הנס היא שהגולגולת הזו תבוא סוף כל סוף למצב של מנוחה. ולכן אמר לה הלל: על דאטפת אטפוך - כעת, לאחר שלמדתי ממך את הרעיון של "מידה כנגד מידה"- תיקנתי אותך וכעת את יכולה לנוח. וסיים הלל ואמר: וסוף מטיפייך יטופון - אין ספק שבסופו של דבר יבואו אף מטיפייך (רוצחייך) על עונשם<ref></ref>.

==הערות שוליים==

קטגוריה:משניות בפרקי אבות
קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
קטגוריה:תורת הגמול
קטגוריה:הלל הזקן
1480

== אירועים ==

* אוקטובר – "ההתקוממות הגדולה על נהר האוגרה" – נסיכות מוסקבה תחת הנהגתו של איוואן השלישי נפטרת סופית משליטתה של הורדת הזהב 
* לודוביקו ספורצה הופך לדוכס מילאנו (שולט עד 1499)
* בסיועו של המתווך לואי האחד עשר, מלך צרפת, מוכרז שלום בין לורנצו דה מדיצ'י והאפיפיור סיקסטוס הרביעי
* מגפה מפילה חללים רבים בליסבון
* מונומוטפה (כיום זימבבווה): מלך מונומוטפה מוטפה נפטר ובנו ניאהומה יורש את כס המלוכה (שלט עד 1490)

== נולדו ==

* משה באסולה, רב ומקובל, בפיזארו (כיום באיטליה) (נפטר ב-1560)
* (או 1479) פטר הנליין – שען וממציא שעון הכיס (נפטר ב-1542)
* לורנצו לוטו, צייר איטלקי 
* (ככל הנראה) – יוהאן גאורג פאוסט, דמות אגדית, אלכמיסט גרמני אשר היווה ככל הנראה השראה לאגדת פאוסט ול"פאוסט" של יוהאן וולפגנג פון גתה

== נפטרו ==

* יוסף קולון (המהרי"ק), בפדובה (נולד ב-1420 לערך)

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==
מרו"ם

masorti logo
מרו"ם ("מרכז רוחני מסורתי") הוא ארגון סטודנטים וצעירים של התנועה הקונסרבטיבית בישראל.

==היסטוריה==
ארגון מרו"ם החל את פעילותו ב-1996 במטרה ליצור מסגרת חברתית, אינטלקטואלית וקהילתית לצעירים בגילאי 18 עד 30 ברוח התנועה הקונסרבטיבית.<ref></ref> עם הזמן, החל הארגון להשתלב בפעילות השוטפת במספר אוניברסיטאות וקהילות ברחבי הארץ. התנועה רואה בפעילות זו במה לחשיפת הקהל הישראלי לדרכיה ומחשבותיה, והעלאת הלבטים של הצעירים הישראלים בנושאים שונים ביהדות ומקומה בחיינו.

==פעילות==
מרו"ם פועל במסגרת הקמפוסים שברחבי הארץ ומונה חברים מכל קשת הזרמים ביהדות, עוסק בלבטים של יהדות בת זמננו ועורך פעילויות לחברי התנועה המסורתית ובעלי עניין נוספים.

;קמפוסים בהם ישנה פעילות:
* תל חי
* ירושלים
* חיפה
* באר שבע
* תל אביב
* המכללה האקדמית ספיר בשדרות
* המרכז הבינתחומי הרצליה

== ראו גם ==
* התנועה המסורתית בישראל
* נוער תל"ם

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20070411025157/http://www.masorti.org/programs/marom.html הסבר על אודות מרו"ם ישראל] 
* [https://web.archive.org/web/20080921123158/http://www.hillelbgu.org.il/11457/%D7%9E%D7%A8%D7%95%D7%9D פעילות מרו"ם באר שבע]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהדות קונסרבטיבית בישראל
קטגוריה:ארגוני סטודנטים בישראל
קטגוריה:ארגונים רפורמיים וקונסרבטיביים בישראל
בריגדיר גנרל

בריגדיר גנרל (Brigadier General) היא הנמוכה מדרגות הפיקוד של קצינים גנרלים (General Officer) בארצות אחדות. הדרגה היא מעל דרגת קולונל (Colonel) ומתחת לדרגת מייג'ור גנרל (Major General).

מקורה של הדרגה הוא בצבאות אירופה, כאשר "בריגדיר גנרל" או בקיצור ה"בריגדיר" פיקד על "בריגדה" (חטיבה) בשדה הקרב. הדרגה התקבלה בעולם הרחב ובמאה ה-18 אומצה בארצות הברית ובמדינות חבר העמים הבריטי.

במדינות חבר העמים הבריטי הדרגה המקבילה היא "בריגדיר" (Brigadier) בעוד שבמעט ארצות אחרות, כגון ברזיל, משתמשים בדרגה "מייג'ור גנרל" כדרגה מקבילה.

בצבא הגנה לישראל הדרגה של בריגדיר גנרל מקבילה לדרגת תת-אלוף (על אף שבפועל מפקד חטיבה בצה"ל הוא קצין בדרגת אלוף-משנה), והיא הדרגה השלישית בחשיבותה, לאחר רב-אלוף ואלוף. מתחת לדרגת תת-אלוף באה דרגת אלוף-משנה.

== סימולי דרגה בצבאות שונים ==
<gallery>
קובץ:Australian Army OF-6.svg|צבא אוסטרליה - בריגדיר
קובץ:Rank insignia of generale di brigata of the Army of Italy (1973).svg|צבא איטליה - גֶ'נֶרָלֶה די בריגטה
קובץ:Sartip.png|צבא איראן - سرتیپ (סארטיפ)
קובץ:US Air Force O7 shoulderboard.svg|חיל האוויר של ארצות הברית - בריגדיר ג'נרל
קובץ:British Army OF-6.svg|הצבא הבריטי - בריגדיר
קובץ:DH311-Brigadegeneral.png|בונדסוור - בריגָדֶה-גנרל
קובץ:Army-GRE-OF-06.svg|צבא יוון - Ταξίαρχος (טאקסיארחוס)
קובץ:EgyptianArmyInsignia-BrigadierGeneral.svg|צבא מצרים - عميد (עמיד)
קובץ:IDF tat aluf.svg|צה"ל - תת-אלוף
קובץ:General Brygady.svg|צבא פולין - גנרל בריגדי
קובץ:5ej.png|הכוחות המזוינים של ספרד - חֶנֶרָל דה בריגדה
קובץ:Kov - brigadni general.GIF|צבא סרביה - בריגדני גנרל
קובץ:Army-FRA-OF-06.svg|צבא צרפת - ז'נרל דה בריגָדֶה [מש]
קובץ:RO-Army-OF6.png|צבא רומניה - גנרל דה בריגדה
</gallery>

==ראו גם==
* דרגות בצה"ל
* גנרל
* דרגות הכוחות המזוינים של ארצות הברית

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:דרגות גנרל
מספר פראוד

Theoretical Froude number versus stage plotמספר פראוד הוא מספר חסר ממד המבטא את היחס בין כוח האינרציה לבין כוח הגרביטציה. משמעותי בהקשר של תופעת המערבולת (Vortex), כיוון שזהו המצב בו גובר הכוח הצנטריפיטלי על כוח הכובד.

נקרא על שם ויליאם פראוד שביצע ניסויים שהראו את היחס בין מהירות לבין אורך.

==צורת החסרת ממד==

:<math>
\mathbb{F} = \frac{V}{c}
</math>

כאשר: <math>V</math> היא המהירות הממוצעת ו <math>c</math> היא מהירות הגל של המים. ולכן מספר פראוד מקביל למספר מאך.

וכן <math>c</math> הוא השורש הריבועי של תאוצת הכובד כפול שטח החתך.

:<math>
c = \sqrt{g \frac{A}{B}}
</math>

ולכן מספר פראוד יכול להיכתב:

:<math>
\mathbb{F} = \frac{V}{\sqrt{gd}}
</math>

כאשר d הוא העומק או האורך.

==שימושים==

מספר פראוד משמש להשוואה בין ההתנגדות לגלים בין גופים שונים וגדלים שונים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מכניקת הזורמים
קטגוריה:גדלים פיזיקליים חסרי ממדים
מוחמד נפאע

מוחמד נפאע (בערבית: محمد نفاع; 14 במאי 1940 – 15 ביולי 2021) היה פוליטיקאי דרוזי-ישראלי, שכיהן כחבר הכנסת מטעם סיעת חד"ש.

==קורות חיים==
נפאע נמנה עם ראשוני סרבני הגיוס בעדה הדרוזית. למד ספרות ערבית ועברית באוניברסיטה העברית בירושלים.

כיהן כמזכ"ל בנק"י לאורך שנות ה-80. 

בשנת 1990 נכנס לכנסת ה-12 מטעם חד"ש במקום תאופיק זיאד וכיהן כחבר בוועדות הכנסת השונות עד 1992.

כיהן כמזכ"ל מק"י משנת 1993 עד שנת 2002 אז החליף אותו עיסאם מח'ול.

בשנת 2007 נבחר מחדש לתפקיד מזכ"ל מק"י, לאחר שעסאם מח'ול הודיע שלא יתמודד שנית על תפקיד זה.

בבחירות לכנסת ה-18 הוצב במקום ה-117 הסמלי ברשימת חד"ש לכנסת, ובבחירות לכנסת ה-19 הוצב שוב במקום סמלי ברשימה, המקום ה-120 והאחרון.

בשנת 2011, טען כי "לפני חמש שנים הודתה "קבוצת הרופאים הציונים" בברית המועצות, כי היא אכן ניסתה להרעיל את סטלין". נאפע לא סיפק אישוש לטענה זו.

ב-2011 פרסם נפאע מאמר בערבית באתר האינטרנט של חד"ש, שבו הוא תקף את ישראל והמערב, גינה את ההתקוממות בסוריה והגן על בשאר אל-אסד ועל משטרים טוטליטריים נוספים: 

לאחר מכן קוים ריאיון עם נפאע באתר המפלגה הקומוניסטית בו נשאל על המצב בסוריה ועל עמדתו: 

נפטר ב-15 ביולי 2021.

ב-2024 יצא לאור במסגרת סדרת מכתוב, ספרו "קושאן", אסופה של 5 סיפורים קצרים.

==קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם חד"ש
קטגוריה:חברי כנסת דרוזים
קטגוריה:קומוניסטים ישראלים
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:פעילי הרשימה המשותפת
קטגוריה:פוליטיקאים דרוזים ישראלים
קטגוריה:בית ג'ן: חברי הכנסת
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סרבנים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
יום ליקוט עצמות

בהלכה היהודית, יום ליקוט עצמות הוא היום בו אוספים את עצמות הנפטר מקברו הזמני, ומעבירים אותן אל קבר קבוע. על-פי ההלכה, יום זה הוא מעין יום קבורה, והקרובים נוהגים בו מקצת מנהגי אבלות.

==המקור ההלכתי==

אוסף [[גלוסקמאות במוזיאון הכט באוניברסיטת חיפה]]

במשנה במסכת מועד קטן (פרק א, משנה ה) נחלקו ביניהם התנאים האם מותר ללקט עצמות בחול המועד. רבי מאיר סבר שהדבר מותר "מפני ששמחה היא לו". כלומר ליקוט העצמות הוא מאורע משמח ולכן מותר לעשותו בתקופה שמחה, בחול המועד. לעומתו, רבי יוסי סבר שליקוט העצמות הוא מאורע של אבלות ולכן אין לעשותו בימי חול המועד.
ההלכה נפסקה כרבי יוסי וביום ליקוט עצמות יש לנהוג מנהגי אבלות מסוימים.

דבריו של רבי מאיר שיום ליקוט העצמות הוא יום שמחה נראים תמוהים במבט ראשון. ההסבר המובא להם בתלמוד הירושלמי על המשנה במסכת מועד קטן הוא שכל עוד לא לוקטו העצמות הרי שהמת עדיין סובל מחיבוטי הקבר ולאחר ליקוט העצמות מסתיימים ייסוריהם. בלשון התלמוד הירושלמי "שנינוחו אבותיו מן הדין" כלומר שהתקופה בה התייסר הנפטר על חטאיו תמה ולכן יש לשמוח. (בתלמוד הבבלי על משנה זאת (מסכת מועד קטן, דף ח, עמוד א) הוסברו דברי רבי מאיר באופן אחר).

הברייתא המובאת בתלמוד הירושלמי שהוזכר לעיל מאזנת בין שתי התחושות ומורה על יום אבל ביום ליקוט העצמות ויום שמחה ביום שלאחר מכן. וזה לשון הברייתא:

ההלכות הקשורות ביום ליקוט עצמות מופיעות בספר הטור ובשולחן ערוך בסימן תג, הסימן החותם את חלק יורה דעה. ההלכה מחייבת לנהוג מנהגי אבלות אם כי מנהגי האבלות ביום ליקוט עצמות פחות חמורים ממנהגי האבלות הנהוגים בשבעת ימי האבל.

הראשונים נחלקו ביניהם האם ביום ליקוט העצמות נוהגים גם מנהגי אנינות כל עוד לא נטמן הנפטר במקומו החדש. בטור מובאים דברי המהר"ם מרוטנברג ולפיהם 

הטור גם הביא את דברי אביו הרא"ש ולפיהם: 

הרמ"א בהגהותיו לשולחן ערוך פסק בסוגיה זאת כדעת הרא"ש.

==רקע היסטורי==
הסיבה לצורת הקבורה הדו־שלבית הזאת היא שבתקופה הראשונה היו ממתינים עד שיתאכל הבשר מגופת הנפטר. לאחר התאכלות הבשר ולאחר שמגופת המת נותרו רק העצמות, היו אוספים את העצמות ומעבירים אותם אל המקום המיועד להם - חדר ובו עצמות כל מתי המשפחה ("מאספה") בתקופת בית ראשון, וגלוסקמאות בתקופת בית שני. ארון הקבורה היה נטמן באדמה או במערה ובכך היה בא אל סופו תהליך קבורת הנפטר. מטבע הדברים כשפסק המנהג לקבור את הנפטר באופן דו שלבי פחת השימוש בהלכה של יום ליקוט עצמות. למרות זאת הלכה זאת מצויה בשימוש גם בימינו אנו.

בתקופה שלאחר מלחמת העצמאות נאספו עצמות נרצחי כפר עציון ועצמות חללי לטרון ומקומות נוספים והובאו לקבורה. ביום הבאתן לקבורה היו מקרובי החללים שנהגו מנהגי אבלות עקב היותו של יום זה מעין יום ליקוט עצמות. גם בביצוע תוכנית ההתנתקות נזקקו חלק ממפוני גוש קטיף להלכה זאת. בית הקברות היהודי שבגוש קטיף פונה וגופות הנפטרים הובאו לקבורה מחודשת בהר הזיתים. ביום הוצאת המתים מקברם היו מקרובי הנפטרים שנהגו מנהגי אבלות עקב היותו של יום זה מעין יום ליקוט עצמות.

בשנים האחרונות מתקיים שיח על חידוש מנהג ליקוט העצמות, ופיילוט ראשון נערך בקבוצת יבנה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hofesh.org.il/freeclass/history/bones_gathering.html מאמר מאתר 'חופש' הקושר בין האמונה בתחיית המתים להלכה בדבר ליקוט עצמות]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבורה ביהדות
חתושילי השלישי

העתק ה[[חרס של הסכם השלום החיתי־מצרי בין חתושילי השלישי לרעמסס השני (המוזיאון לארכאולוגיה של איסטנבול)]]
חַתוּשִילִי או חַתוּשִילִיש<ref>שמות חתיים של מקומות, אלים ואנשים יכולים להיות מתועתקים עם סיומת ־ש, המציינת את יחסת הנושא , או בצורה הבסיסית ללא היחסה; בספרות המקצועית רווחת יותר השיטה השנייה. ראו .</ref> השלישי (מחתית: "מגיע מ...", "של" או "שייך לעיר" חתושה) היה מלך החתים בתקופת הממלכה החתית החדשה. הוא שלט בין השנים 1267–1237 לפנה"ס. אשתו הייתה המלכה פודוחפה.

==ביוגרפיה==

חתושילי השלישי היה אחרון מבין ארבעת בניו של מורשילי השני. אביו מינה אותו לכהן הגדול של העיר סַמוּחַה (טרם נחשפה), בעקבות זאת נשאר נאמן כל ימי חייו לאלה אשתר כפי שבא לידי ביטוי במסמך שרשם בעקבות מלחמתו עם אחיינו (ראו ערך מורשילי השלישי). מוותלי השני אחיו, מינה אותו למושל של העיר חתושש לאחר העברת הבירה לתַרְחוּנְתַשַה (העיר טרם נחשפה).

עוד בטרם היותו למלך, שימש חתושילי השלישי כמפקד הצבא החתי בקרב קדש המפורסם, בו הנחילו החתים מכה קשה על הצבא המצרי.

בשנה השביעית למלכות אחיינו, מורשילי השלישי, שימש חתושילי השלישי בתור מושל הערים נֵרִיךּ וחַקְפִישַה. מורשילי השלישי, כנראה מפני שראה בחתושילי השלישי איום ישיר על המשך שלטונו, החליט לפתוח נגדו במלחמה. תחילה הוא העביר את הבירה חזרה לחתושה ומיד לאחר מכן הדיח את חתושילי השלישי ממשרת מושל העיר נריך. אולם בסדרה של מהלכים צבאיים הצליח חתושילי השלישי להביס את אחיינו, להגלותו ולתפוס את השלטון. 
לאחר שכבש מחדש את העיר נריך, לקח חתושילי השלישי על עצמו את התואר הכהן הגדול של אל הסערה וקרא לבנו הבכור נֵרִיכּלִי, כלומר ההוא אשר מגיע מהעיר נריך.

בהיותו למלך כרת לבסוף הסכם שלום עם רעמסס השני, פרעה מצרים, על סיום פעולות האיבה המתמשכות בין שתי האימפריות באזור סוריה של ימינו. הסכם השלום, אשר נודע בתור הסכם קדש, קבע את הגבולות בין שתי האימפריות באזור הלבנט, היווה ברית הגנה הדדית ואף הסכם הסגרה. כדי לחזק את ההסכם נשא רעמסס השני לאישה את אחת מבנותיו של חתושילי השלישי. נכון להיום (2013) נחשב הסכם קדש להסכם השלום הכתוב הראשון בתולדות האנושות.

בארמון המלכות בבירה חתושש נמצאו יותר ממאתים מסמכים כתובים המרמזים על היחסים הדיפלומטיים שניהל חתושילי השלישי עם רוב מלכי המזרח הקרוב ובהם גם רעמסס השני.

עוד בתקופת מלכותו החליט חתושילי השלישי לקדם את בנו הצעיר תוּדְחַלִיה על פני בנו הבכור נריכלי בתור יורש העצר.
תודחליה הרביעי עלה על כס המלכות מיד לאחר מותו של אביו בשנת 1237 לפנה"ס.

==לקריאה נוספת==
*אלי בר-נביא, תולדות העולם משחר האנושות ועד ימינו, הוצאת ידיעות אחרונות, 1994.
<div style="direction: ltr;">
* .Michael Roaf, Cultural Atlas Of Mesopotamia and the ancient near east ,1991.
</div>

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.allaboutturkey.com/hitit.htm החתים], באתר "הכול על־אודות טורקיה"
*[https://web.archive.org/web/20120422094002/http://history-world.org/hittites.htm החתים], באתר היסטוריית העולם.
*[http://www.daat.ac.il/daat/history/divrey/maamar8f.htm חתושילי השלישי], באתר דעת
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אישים שחיו באלף ה-2 לפנה"ס
קטגוריה:מלכי החתים
תבנית אפייה

לחמניות בתבנית אפייה המנצלת את כל רוחב ועומק התנור, במטבח של נושאת מטוסים]]
תבנית אפייה היא כלי בישול המשמש בתנורי אפייה להכלת המזון הנאפה (כגון עוגות ולחם) או נצלה (כגון בשר עוף ותפוחי אדמה). 

תבניות אפייה מתכתיות עשויות לרוב ממתכת - אלומיניום או פלדת אל חלד, חרס, פלסטיק (סיליקון) או זכוכית. תבניות חד-פעמיות עשויות מיריעת אלומיניום. בדרך כלל תבניות הן מלבניות, מרובעות או עגולות, אך ישנן אף תבניות בעלות צורות אחרות. לחלק מהתבניות יש ידיות כדי להקל על הכנסתן לתנור והוצאתן ממנו.

בתבניות מלבניות גדולות ניתן לצלות או לאפות תוך ניצול אופטימלי של כל רוחב ועומק התנור. תבניות מלבניות צרות מיועדות לעוגות בסגנון המכונה בישראל "אינגליש קייק". תבניות עגולות עמוקות משמשות לרוב לאפיית עוגות, בעוד תבניות עגולות, שטוחות ובעלות שפה גלית - לאפיית פאי או טארט - הדבר נקבע לפי קוטר התבנית וגובה דפנותיה. תבניות המעוצבות כדמויות צעצועים או בעלי חיים מיועדות לאפיית מאפים לילדים; לאחר האפייה, מאפים אלו מעוטרים בצבעים בהתאם לדמות.

"תבנית אפייה קפיצית" היא תבנית עגולה שניתן להפריד את מסגרתה מתחתיתה. לאחר האפייה מסירים את המסגרת מהעוגה, כך שהיא נותרת רק על הבסיס השטוח כדי להקל על עיטורה והגשתה. 

"תבנית שקעים" מעוצבת כרצף של שקעים ומשמשת להכנת מאפינס.

במטבחים תעשייתיים או מוסדיים נעשה שימוש בתבניות אפייה בגדלים סטנדרטיים של 26×18 אינץ', 18×13 אינץ' ו-13×9 אינץ'. 

לעיתים משתמשים בנייר אפייה או ביריעת אלומיניום לריפוד התבנית כדי למנוע מהמזון מלהדבק אליה וכדי להקל על ניקויה לאחר השימוש. 

==תמונות נוספות==
<gallery>
תמונה:Janssons frestelse.jpg|מאכל מסורתי של חג המולד בשוודיה, בתבנית אליפטית עם ידיות
תמונה:Muffins in oven.jpg|מאפינס בתבניות שקעים בתנור
תמונה:Birthday cake 2 years.jpg|עוגת יום הולדת בתבנית חד פעמית
תמונה:Gateau1 026.jpg|עוגת בננה בתבנית מלבנית 
</gallery>

==ראו גם==
* סיר פלא
* מגש אפייה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כלי בישול
קטגוריה:אפייה
אולפנת הרב בהר"ן

אולפנת הרב בהר"ן היא אולפנה פנימייתית ארבע-שנתית תורנית לבנות הממוקמת בגדרה.

האולפנה מונה כ-480 תלמידות בכיתות ט' עד י"ב. כל שכבה מחולקת לארבע כיתות, ולכל שכבה יש ארבע מחנכות וארבע בנות שירות לאומי המשמשות כמדריכות.

המחנכות והמדריכות הן בדרך כלל בוגרות האולפנה.

בבחינות הבגרות בנות האולפנה נבחנות ללא נוכחות של בוחן חיצוני או פנימי.

ביולי 2022 זכתה רויטל וולך תלמידת האולפנה, שמתגוררת ביישוב מורשת, במדליית הזהב באולימפיאדת הפיזיקה הבין-לאומית. וולך התמודדה מול 370 משתתפים מ־74 מדינות. כמו כן זכתה גם בתואר "המנצחת המוחלטת" (Absolute Female Winner), כלומר "התלמידה המצטיינת בעולם בפיזיקה".

==היסטוריה==
האולפנה הוקמה על ידי הרב אברהם בהר"ן, לאחר שפרש בשנת 1980 מראשות אולפנת כפר פינס. בתחילה שכנה האולפנה בהרצליה, ולאחר מכן בכפר סבא. לאחר כ-10 שנים עברה למשכנה הנוכחי בכפר אליהו על שם הרב ד"ר אליהו לאו יונג אשר בגדרה (במבנים השייכים לפועלי אגודת ישראל). הרב בהר"ן דגל בקידום כל בת ובת מבחינה רוחנית מהמקום בו היא נמצאת, תוך נתינת אמון מלא בבת. משנתו החינוכית פרושה בספרו החברה והשפעתה.

מאז פטירת הרב בהר"ן מכהן בתפקיד ראש האולפנה הרב משה נוימן. מנהל התיכון הוא הרב יחיאל זרגרי. ב-2022 לאחר שהרב משה נוימן הודיע על פרישתו הצפויה מהתפקיד, נבחרה לתפקיד הרבנית דבורה ברטפלד<ref></ref>.

==פרויקטים התנדבותיים==
"העיירה שלי" הוא פרויקט התנדבותי שהחל לפעול בשנת תשס"ה, ביוזמת תלמידות השמינית ובעידוד הנהלת האולפנה. במסגרת הפרויקט התלמידות מתנדבות בתחומים שונים בגדרה, כגון חונכויות אישיות בבתי ספר יסודיים בעיר, הדרכה במסגרת פרויקט "בת-מצווה" בממ"ד אוהל שלום, התנדבות במעון מוריה לילדים בעלי צרכים מיוחדים, וכן פעילויות בבתי אבות ובבית החולים הרצפלד הממוקם בעיר. כמו כן, האולפנה פתחה מועדונית שבה מועברות פעילויות שונות לילדי גדרה על ידי התלמידות.

בנוסף, בנות האולפנה מפעילות גמ"ח בשם "יד מרים", ובכל יום רביעי הן מחלקות מוצרי מזון יבשים למשפחות נזקקות בעיר.

מיזם משמעותי נוסף שיש באולפנא הוא לב'ל- לב אל לב. מיזם לימודי וחברתי שבו בנות האולפנא הבוגרות משכבות יא-יב מסייעות לבנות בשכבות הצעירות יותר בלימודים. המיזם נולד מתוך אמונה שלבנות האולפנא יש הרבה מה לתת ולתרום מניסיונן ומהידע שצברו ומתוך רצון שהעזרה הלימודית תחבר גם את הבנות ותחזק את האווירה המשפחתית ותחבר בין בנות האולפנא ביתר שאת. במיזם משתתפות כ-120 בנות כל שנה . לאחר הרצח של רינה שנרב תלמידת האולפנא, המיזם מנציח את זכרה.

<gallery mode="packed">
קובץ:2אולפנת הרב בהר"ן.jpg|שער הכניסה לאולפנה
קובץ:אולפנת הרב בהר"ן.jpg|שלט בכניסה לאולפנה
</gallery>
==קישורים חיצוניים==
*
*

==הערות שוליים==

הרב בהר"ן
קטגוריה:גדרה: מבנים
קטגוריה:ציונות דתית: חינוך
קטגוריה:מוסדות חינוך לנשים בישראל
קטגוריה:מוסדות לימוד תורניים
קטגוריה:גדרה: חינוך
חורחה אקוניה

חורחה אקוניה (בספרדית: Jorge Acuña; נולד ב-31 ביולי 1978 באובייה, צ'ילה) הוא כדורגלן צ'יליאני, המשחק, נכון לעונת 2007-2008, כקשר באוניברסידד דה צ'ילה ובנבחרת צ'ילה.

==ביוגרפיה==
אקוניה החל את דרכו המקצועית בקבוצת אוניון אפסניולה הצ'יליאנית בשנת 1999 ולאחר עונה זו עבר לקבוצת אוניברסידד קאתוליקה, אחד המועדונים הגדולים בצ'ילה, בו הוא שיחק שלוש שנים. בשנת 2002 אקוניה חתם בקבוצה ההולנדית פיינורד, אחת משלוש הקבוצות החזקות בהולנד ביחד עם אייאקס אמסטרדם ופ.ס.וו. איינדהובן. אקוניה חזר לאחר שתי עונות בהולנד לקבוצת אוניברסידד קתוליקה וכן חזר להולנד לשחק במדי קבוצת רוסנדאל. 

לאקוניה היו מספר הצעות בתחילת שנת 2006 מקבוצות וויגאן אתלטיק ובלקברן רוברס האנגליות וכן מקבוצת לאציו האיטלקית אך לבסוף הוא חתם בקבוצת אוניברסידד דה צ'ילה הצ'יליאנית. ב-26 ביוני 2007 חתם אקוניה במדי קבוצת מכבי נתניה הישראלית אך סירב להגיע לשחק במדי הקבוצה ונשאר באוניברסידד דה צ'ילה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים צ'יליאנים
קטגוריה:קשרי כדורגל צ'יליאנים
קטגוריה:כדורגלני אוניברסידד קאתוליקה
קטגוריה:כדורגלני פיינורד
קטגוריה:כדורגלני אוניברסידד דה צ'ילה
קטגוריה:כדורגלני ממלודי סאנדאונס
קטגוריה:צ'יליאנים שנולדו ב-1978
שביתת מיטה

הקלטת השיר "תנו צ'אנס לשלום"
שביתת מיטה (Bed-In, מכונה בעברית גם שביתת שכב) הייתה מחאה לא אלימה של ג'ון לנון ויוקו אונו באמסטרדם ובמונטריאול בשנת 1969. הייתה זו דרכם להפגין כנגד מלחמות ולמען קידום השלום, על רקע מלחמת וייטנאם.

== השביתה ==
ג'ון ויוקו ידעו שנישואיהם, שנערכו ב-20 במרץ 1969, יהיו אירוע עיתונאי עצום, והחליטו להשתמש בפרסום זה כדי לנסות ולקדם את השלום העולמי.

הם בילו את ירח הדבש שלהם בחדר 702 במלון הילטון באמסטרדם במשך שבוע, בין 25 ל-31 במרץ, והזמינו את הנציגים של עיתונות העולם לחדרם בין השעות 9 בבוקר ל-9 בערב. העיתונאים ציפו שבני הזוג, שכבר ביצעו בעבר סנסציות כמו תקליט בעל עטיפה המכילה עירום, יקיימו יחסי מין, אבל תחת זאת ג'ון ויוקו ישבו במיטה ודיברו על שלום, כשמעל למיטה הוצבו שלטים כמו "שיער שלום" ו"מיטת שלום". בין העיתונאים שביקרו אותם היה גם העיתונאי הישראלי עקיבא נוף, אשר זכה אף להקליט יחד איתם באופן מאולתר את השיר "שבועה לירושלים". הייתה זו הפעם היחידה בה לנון הוקלט בעודו שר בשפה העברית.

לאחר שבעה ימים, בני הזוג טסו לווינה שבאוסטריה, שם קיימו מסיבת עיתונאים שבמהלכה אכלו עוגת שוקולד בעודם בתוך שקית לבנה, בניסיון לקדם את רעיון ה"באגיזם" (מלשון שקית) שלהם: כשכל גופו של אדם נמצא בתוך שקית אי אפשר להתרשם מצבע עורו, יופיו, גילו או מאפיינים חיצוניים אחרים שלו, והרושם היחיד שאדם אחר יכול לקבל הוא המסר שה"באגיסט" רוצה להעביר.

במהלך אפריל 1969 ג'ון ויוקו שלחו בלוטים לראשי מדינות שונות ברחבי העולם בתקווה שאלו יטעו אותם, כסמל לשלום. במשך 8 חודשים סירבו כל ראשי המדינות להיפגש עם בני הזוג.

לאחר מכן הם תכננו לבצע שביתת מיטה נוספת בארצות הברית, אולם ג'ון לנון לא יכול להיכנס למדינה זו בגלל פרשת מריחואנה בעברו. איי בהאמה היו חמים מדי עבורם וגם הם נפסלו. בסופו של דבר בני הזוג בחרו בקנדה.

החל מ-26 במאי 1969 הם שהו בחדר 1742 במלון "המלכה אליזבת" במונטריאול. במשך 7 הימים הבאים הם הזמינו את טימותי לירי, טומי סמוטרס, דיק גרגורי, ואל קאפ וכולם, מלבד אל קאפ שרו את השיר "תנו צ'אנס לשלום (Give Peace a Chance)" שהוקלט בחדר המלון ב-1 ביוני. תאגיד השידור הקנדי קיים אתם ראיונות מחדר המלון.

תקופה זו בחיי בני הזוג, במהלכה הם ביקרו במדינות שונות ברחבי העולם, באה לידי ביטוי בשיר הבלדה על ג'ון ויוקו (The Ballad of John and Yoko), שנכתב על ידי לנון ובוצע על ידי להקת הביטלס. שביתת המיטה זוכה לאזכור בשיר באופן הבא:

<div style="direction: ltr;">

</div>

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מחאה
קטגוריה:מלחמת וייטנאם
קטגוריה:ג'ון לנון
רוברט מקי

רוברט מקּי (באנגלית: Robert McKee) הוא מרצה ומנחה כתיבה יוצרת, המפורסם ברחבי העולם בזכות סמינר "סיפור" שפיתח בעת שלימד באוניברסיטת דרום קליפורניה. מקי מעביר את סמינר "סיפור" כבר למעלה מ-20 שנה מסביב לעולם. על פי ההערכות יותר מ-40,000 איש כבר השתתפו בסמינר, הנחשב השתלמות הכתיבה המבוקשת בעולם. רבים מתסריטאי הוליווד טוענים כי מקי מהווה עבורם מקור השראה. בין השאר, השתתפו בו במאי 'שר הטבעות' פיטר ג'קסון, ג'וליה רוברטס, קירק דגלאס, פיי דאנאוויי, מג ריאן, התסריטאי זוכה הפוליצר עקיבא גולדסמן והזמר דייוויד בואי. 

ספרו של מקי, "סיפור", המתבסס על הסמינר, הפך לרב-מכר ותורגם לשפות רבות, לרבות תרגום לעברית בהוצאת גורדון.

מקי התפרסם בין השאר בזכות סרט הקולנוע אדפטיישן (2002, במאי: ספייק ג'ונז), בכיכובם של ניקולס קייג' ומריל סטריפ. בסרט מגלם את דמותו של מקי השחקן בריאן קוקס. בסרט, מנהל התסריטאי צ'רלי קאופמן דיאלוג עם מקי, בעיקר בנושא הקריינות שמקי מסתייג ממנה.

מקי ידוע בסלידתו מהנורמה לקבל את במאי הסרט כיוצר הראשי והחשוב ביותר של הסרט. מקי טוען כי התסריטאי הוא היוצר המרכזי בעשיית הסרט בפועל. כדי לבסס טענה זאת, נוהג מקי לבקש מתלמידיו לקחת 120 דפים ריקים (לסרט סטנדרטי של שעתיים) לבמאי ולדרוש ממנו "ביים זאת!".

מקי ביקר בישראל בשנים 2005 ו-2006, בהזמנת איש הקולנוע ארי דוידוביץ' בשיתוף איגוד מפיקי הקולנוע והטלוויזיה. הוא העביר בסינמטק תל אביב את סמינר "סיפור" בפני קהל של יוצרים ישראלים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.storyseminar.co.il אתר האינטרנט של סמינר סיפור בישראל]

קטגוריה:תסריטאים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת דרום קליפורניה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1941
מהפכות הצבע

מהפכות הצבע בשנות האלפיים
מהפכות הצבע או מהפכות הפרחים הם השמות שניתנו לשורה של תנועות קשורות ביניהן שהתפתחו במדינות שהיו שייכות בעבר לברית המועצות במרכז ובמזרח אירופה, ובמרכז אסיה. 

המשתתפים במהפכות הצבע השתמשו בהתנגדות בלתי אלימה ברובה, כדי להפגין נגד ממשלות שהואשמו בשחיתות, סמכותניות וחוסר קשר עם העם, וכדי לקרוא לדמוקרטיה, לליברליזם ולעצמאות מדינית. 
במקרים רבים המפגינים אימצו צבע ספציפי או פרח כסמל שלהם. ארגונים לא ממשלתיים ובמיוחד ארגוני סטודנטים נטלו חלק חשוב בקיומן של הפעילויות ובארגון של התנגדות יצירתית ולא אלימה. 

עד כה תנועות אלו הצליחו ביוגוסלביה (במיוחד בסרביה - מהפכת הבולדוזר בשנת 2000), בפיליפינים (מהפכת ESDA בשנת 2001), בגאורגיה (מהפכת הוורדים בשנת 2003), באוקראינה (המהפכה הכתומה בשנת 2004) ובקירגיזסטן (מהפכת הצבעונים בשנת 2005 - אף שהייתה מהפכה אלימה יותר מקודמותיה). בכל המקרים שלעיל, בחירות שנויות במחלוקת גררו אחריהן הפגנות רחוב מסיביות שהביאו להתפטרות או להדחה של מנהיגים שנתפסו על ידי יריביהם כמושחתים וסמכותניים.

==ראו גם==
* אביב העמים
* סתיו העמים

*
קטגוריה:מדע המדינה
רפלקס המצמוץ

החזר קרניתי, הידוע גם בשם רפלקס המצמוץ, הוא מצמוץ בלתי רצוני של העפעפיים המופק מגירוי בקרנית של גלגל העין. הגירוי, אשר יכול להיות מכוון או כתוצאה מכניסת גוף זר לעין, אמור לעורר גם תגובה לא-רצונית וגם רצונית. המטרה האבולוציונית של החזר זה היא להגן על העין מפגיעת גופים זרים.

הזרוע המביאה (אָפרנטית) של ההחזר היא עצב האף והגוף הריסי, ענף של עצב העין היוצא מן העצב המשולש, בעוד הזרוע המוציאה (אֶפרנטית) של ההחזר היא עצב הפנים המעצבב את שריר העין החוגי.

שימוש בעדשות מגע עלול להפחית או לבטל כליל את ההחזר.

בחינת ההחזר הקרניתי הוא חלק מכמה בדיקות נוירולוגיות, בפרט בדיקת תרדמת ומוות מוחי. במהלך הבדיקה הבודק מביא חתיכת צמר גפן קטנה מחוץ לשדה הראייה של הנבדק ומגרה את הקרנית קלות. התגובה המצופה היא מצמוץ בשתי העיניים יחד. פגיעה בעצב המשולש תביא להיעדר מצמוץ בכל אחת מהעיניים, בעוד פגיעה בזרוע המוציאה של ההחזר, עצב הפנים, תביא למצמוץ בעין אחת בלבד. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ראייה
מצמוץ
HDCP

High-bandwidth Digital Content Protection הוא פרוטוקול DRM שפיתחה אינטל לשם הצפנת אותות וידאו ואודיו בהפרדה גבוהה. 

הפרוטוקול מוטמע בהתקני מולטימדיה שונים (מחשבי HTPC, נגני Blu-ray וכדומה) למניעת שכפול לא חוקי של סרטים והקלטות, והוא מאפשר צפייה בתוכן רק כאשר הצג והנגן תומכים שניהם בהצפנה. אם הצג אינו תומך בהצפנה התוכן לא יוצג כלל, או שיוצג ברזולוציה מוגבלת (בדרך כלל, רזולוציה של DVD רגיל).

כיום הטכנולוגיה כבר מוטמעת בכרטיסי מסך רבים והיא משולבת ב-Windows Vista. נגני HD-DVD ו-Blu-ray תומכים כולם ב-HDCP. קונסולת המשחקים פלייסטיישן 3 תומכת אף היא בהצפנה זו דרך HDMI. הקונסולה המקבילה של מיקרוסופט, Xbox 360 אינה תומכת בתקן דיגיטלי זה, אך המודל החדש, Xbox 360 Elite, כן תומך בו דרך HDMI.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אלקטרוניקה בידורית
קטגוריה:קניין רוחני
פמבה (מלך)

פַמְבַה או פַמְבַש<ref>שמות חתיים של מקומות, אלים ואנשים יכולים להיות מתועתקים עם סיומת ־ש, המציינת את יחסת הנושא , או בצורה הבסיסית ללא היחסה; בספרות המקצועית רווחת יותר השיטה השנייה. ראו .</ref> היה מלך החתים. הוא מתוארך למאה ה-23 לפנה"ס לערך.
שמו מוזכר לראשונה באסטלה של נרם־סין מאכד המפרטת את המלחמה נגד ברית 17 המלכים ובהם גם פמבה.<ref></ref> זהו האזכור הראשון של חתים בהיסטוריה וכמו כן זו גם הפעם הראשונה בהיסטוריה שבה מוזכר שם הלקוח מהשפות ההודו-אירופיות.

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.hittites.info/history.aspx?text=history%2fHattic.htm#pamba פמבש], באתר על מלכי החתים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלכי החתים
פיתחנה

פִיתְחַֿנַה או פִיתְחַֿנַש<ref>שמות חתיים של מקומות, אלים ואנשים יכולים להיות מתועתקים עם סיומת ־ש, המציינת את יחסת הנושא , או בצורה הבסיסית ללא היחסה; בספרות המקצועית רווחת יותר השיטה השנייה. ראו .</ref> היה מלך החתים במאה ה-17 לפנה"ס. פיתחנש קבע את העיר קוּשַרַה/קושרש בדרום-מזרח אנטוליה לבירתו. בתקופת שלטונו כבש פיתחנה את העיר כַּנֶש (נשש) שהיוותה עד לאותה עת את מוקד הסחר האשורי באשור הקדומה עם המושבות האשוריות באנטוליה. יורשו היה אניתה שנודע בעיקר בזכות כיבוש העיר חתושה, בירתם העתידה של החתים.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
*Micheal Roaf, Cultural Atlas Of Mesopotamia and the ancient near east, 1991.
</div>
==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20120422094002/http://history-world.org/hittites.htm החתים], באתר היסטוריית העולם. 
*[http://www.allaboutturkey.com/hitit.htm החתים], באתר "הכול על־אודות טורקיה"
*[http://www.hittites.info/history.aspx?text=history%2fHattic.htm#Pithana פיתחנה], באתר על מלכי החתים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מלכי החתים