נבואה המגשימה את עצמה

נבואה המגשימה את עצמה היא מושג מתחום הפסיכולוגיה החברתית המתאר תהליך חברתי בו אמונה אשר בתחילתה היא שגויה מובילה למימוש עצמה. להבדיל מאפקט הפלצבו, תהליך המימוש הוא תהליך חברתי בו קיימת אינטראקציה בין פרטים, ואינטראקציה זו היא הגורמת להגשמת האמונה.

את המונח עצמו הגדיר הסוציולוג רוברט מרטון בשנת 1948. אך אפשר לאתר עדויות לתופעה כבר בספרות של יוון ושל הודו העתיקות.

לתופעה מגוון מקרים פרטיים המהווים תופעות בפני עצמן, כגון אפקט פיגמליון, אפקט הנס החכם, ואפקט הגולם.

==תהליך ההגשמה==
האמונה מתבטאת אצל הפרט בסכמה המנהיגה את התנהגותו, בעקבות כך הפרט מקבל תגובה סביבתית מהחברה הגורמת למימוש האמונה.

== תופעות פרטיות ==
=== אפקט פיגמליון ===
אפקט פיגמליון הוא תופעה בה תהליך הנבואה המגשימה את עצמה גורם להשפעה חיובית על מושא הנבואה באמצעות הגשמת הנבואה. נפוץ ביותר במסגרות יומיומיות ונמצא בשימוש ארגונים ככלי להגברת האפקטיביות של עובדי הארגון, בפיתוח ספורטאים ובתהליכים כלכליים רבים. שיטות ניתוח טכני בשוק ההון מושפעות רבות מאפקט זה, שכן הן מניחות שלביצועי העבר יש השפעה פסיכולוגית שמנחה את הסוחרים והמשקיעים בבואם לתכנן אסטרטגיות השקעה.

את האפקט איששו החוקרים רוזנטל וג'ייקובסון בשנת 1968 בניסוי שהפך לאחד הניסויים המפורסמים ביותר בתולדות הפסיכולוגיה החברתית. החוקרים ערכו מבחן אינטליגנציה לאוכלוסיית תלמידי בית ספר, וטענו בפני מורי בית הספר כי המבחן נועד לזהות ילדים אשר "פורחים מאוחר", דהיינו תלמידים שבתחילת הדרך מפגרים מבחינה אינטלקטואלית אולם עד השנה הבאה הם ישלימו את הפער. כל מורה בכיתה קיבל רשימה של תלמידים בכיתתו אשר סווגו כמבטיחים, למרות שבפועל הם הוקצו אקראית לרשימה ללא קשר למבחן האינטליגנציה. בתום שנת הלימודים התברר כי ה"פורחים המאוחרים" אכן השיגו הישגים גבוהים ביותר במהלך אותה שנה. על בסיס מחקר זה נכתב הספר "אפקט פיגמליון בחדר הכיתה".

=== אפקט הגולם ===
אפקט הגולם הוא תופעה המקבילה לאפקט פיגמליון אך מוביל להשפעה שלילית, כלומר הוא תהליך בו הנבואה המגשימה את עצמה גורמת להשפעה שלילית על מושא הנבואה באמצעות הגשמת הנבואה. האפקט נפוץ בתהליכי ניהול לקוי, וכן מהווה מרכיב מרכזי במימוש סטריאוטיפים.

את האפקט איששו החוקרים רוזנטל ופוד בשנת 1963. החוקרים ביקשו מסטודנטים במעבדה ללמד עכברים שהיו זהים גנטית לרוץ. לסטודנטים נאמר על חלק מהעכברים שהם "חכמים" ולכן יהיה קל ללמדם, ועל חלק אחר מהעכברים נאמר שהם "טיפשים" ויהיה קשה ללמדם. לאחר שנה התגלה כי חרף המטענים הגנטים הזהים שהיו לאותן קבוצות של עכברים, קבוצת העכברים שהסטודנטים האמינו שהיא קבוצת ה"טיפשים" התקשתה ללמוד לרוץ.

===אפקט הטיית הנסיין===

הטיית הנסיין הוא כשל לוגי מסוג שגיאות תצפית, השייך לקבוצת כשלי היקש בו תוצאת הניסוי מושפעת מציפיות ותקוות של מלקטי הנתונים. בהטיית הנסיין ציפיית הנסיין מהנבדק גורמת לנבדק לאשש את השערת המחקר בה מאמין הנסיין.

==== אפקט הנס החכם ====

אפקט הנס החכם הוא תופעה בה מתשאל מעביר מידע למתושאל באופן לא מודע, הגורם לו להפגין ידע אותו לא היה אמור לדעת ובכך להגשים את אמונת המתשאל בדבר הידע אצל המתושאל.

===אבחנות המאשרות את עצמן===
בניסויים שערכו סניידר ואחרים התגלה כי פעמים רבות פסיכולוגים אשר בוחנים דיאגנוזה מסוימת אכן ימצאו אותה גם אם אינה קיימת בצורה פתולוגית. זאת כיוון שהחוקרים תרים אחר הדיאגנוזה הנבדקת בצורה הגורמת לנבדק לתת תשובות המאשרות אותה.

==אזכורים בתרבות==
===ייסורי איוב===
איוב, שסבל מייסורים רבים, התאונן באומרו: "כִּי פַחַד פָּחַדְתִּי וַיֶּאֱתָיֵנִי וַאֲשֶׁר יָגֹרְתִּי יָבֹא לִי". בתלמוד הבבלי מפרשים פסוק זה שהסיבה לכל ייסוריו של איוב הם מפני שפחד שיבואו עליו ולכן אסור לפחד. כך שלמעשה אדם שמפחד גורם לפחדיו להתממש . 

===פסלו של פיגמליון===
פיגמליון הפַּסָּל, דמות אגדית של המשורר הרומי הקדום, אובידיוס, ייצר פסל של האישה האידיאלית, גלתיאה. פיגמליון סלד מנשים, לכן פיסל את הפסל, והתאהב בו על אף היותו פסל. אמונתו ואהבתו כלפי הפסל היו כה חזקים עד שונוס, אלת האהבה והיופי הפכה את הפסל לאישה אמיתית.

==ראו גם==
* נבואה המזימה את עצמה
* הזדהות השלכתית
* פסיכולוגיה חברתית
* אפקט פלצבו
* סטריאוטיפ
* איום הסטריאוטיפ

==לקריאה נוספת==
*Jussim, L. and Harber, KD (2005) "Teacher Expectations and Self-Fulfilling Prophecies: Knows and Unknowns, Resolved and Unresolved Controversies." Personality and Social Psychology Review, 9(2), 131-155.
* אלישע באב"ד (2011), הפסיכולוגיה החברתית של הכיתה. קדימה: רכס פרויקטים חינוכיים.
* Robert Rosenthal & Babad, Elisha Y, Pygmalion in the Gymnasium in Educational Leadership;Sep85, Vol. 43 Issue 1, p36
*מאיירס, ד. ג.(2012). פסיכולוגיה חברתית (האוניברסיטה הפתוחה).

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.aftau.org/site/News2?page=NewsArticle&id=6927 TAU Researchers Examine "Great Expectations" in the Workplace] , על אפקט פיגמליון בבנקים, בבית הספר ובצבא, באתר American Friends of Tel Aviv University 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כלכלה התנהגותית
קטגוריה:פסיכולוגיה חינוכית
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית