שינה בצה"ל

חיילים מחיל התותחנים במנוחה עם ההכרזה על הפסקת האש במלחמת לבנון השנייה
לצה"ל הייתה מדיניות רשמית המחייבת לאפשר לחיילים לפחות שש שעות שינה בזמן שיגרה. חיל הרפואה המליץ למטכ"ל לאורך שנים, לפחות משנת 2011, להעלות את מינימום שעות השינה בשגרה משש לשבע. באפריל 2020 שונתה הפקודה כך שמשך השינה המחייב הוא לפחות 7 שעות שינה<ref></ref>, מלבד במצבי חירום שבהם קיום הפקודה עלול להביא לפגיעה ממשית בביצוע משימה ביטחונית חיונית או במצבים שונים המפורטים בנספח א' בפקודה<ref>[https://www.idf.il/media/64864/פקודת-שינה.pdf פקודת מטכ"ל 33.0213 שעות השינה של חיילים בצה"ל]</ref>.

== משך השינה המומלץ ==
המלצתם הכללית של המומחים לשינה מספיקה נעה בטווח 7–9 שעות ביממה לבוגר צעיר. בהמלצה מעודכנת יותר הגבול התחתון הוא 7 שעות ואין גבול עליון. זאת משום שייתכנו מצבים בהם שינה ארוכה יותר מ-9 שעות עדיפה. מצבים אלו כוללים חוסר קודם בשינה, בוגרים צעירים שזקוקים לשינה ארוכה יותר או קיומה של מחלה.
אגף הרפואה בצבא ארצות הברית מנחה להציב את השינה בעדיפות עליונה לטובת המשימה ולאפשר 7–8 שעות שינה לחיילים באימונים, לפני פעילות מבצעית ובמהלך פעילות מבצעית ממושכת. משך שינה קצר מכך פוגע בין היתר בפעילויות הבאות: זיהוי איום והערכת רמת האיום, הכוונת אש ותיאום טקטי ברמת הכיתה. לפי פקודת חיל האוויר האמריקאי על טייסי החיל לישון לפחות 8 שעות ברציפות לפני טיסה.

בשנת 2011 המליץ חיל הרפואה לקבוע בפקודת מטכ"ל מינימום של 7 שעות שינה לחיילים, אולם ההמלצה לא נתקבלה. בהקשר לכך אמר קצין רפואה ראשי לשעבר תא"ל במילואים פרופסור נחמן אש "היה נכון לאשר את ההמלצה הזאת וזה היה מביא לתפקוד והישגים טובים יותר של החיילים". ד"ר דליה שכטר עמית, נוירולוגית מומחית ומנהלת המכון לרפואת שינה ועייפות בבית החולים שיבא תל השומר, אמרה בהקשר לכך "צריך לשקול את זה שוב - רוב האנשים הבוגרים צריכים 7–8 שעות שינה ומהניסיון שלי עם חיילים גם שש השעות שניתנות להם לא מקוימות". בשנת 2015 הובאה ההמלצה להאריך את שעות השינה שוב בפני המטכ"ל, כולל המלצה לשנת צהריים קצרה במקרי חסך שינה. באפריל 2020 נכנסה הפקודה החדשה לתוקף.

==משך השינה בצה"ל בפועל בעבר==
===חיילים באופן כללי===
בפועל, במקרים רבים, חיילים לא קיבלו את מינימום שעות השינה שהמתחייב מהפקודות. היו לכך מספר סיבות:
#פעילות מכוונת של מפקדים זוטרים או בדרגי ביניים המעוניינים לחשל את החיילים ולהרגיל אותם לפעול במיעוט שעות שינה ומאמינים באופן שגוי שהדבר אפשרי בחלק מההכשרות בצה"ל, למשל בפרקים מסוימים של הטירונות ביחידות השדה והסיירות, וגם לקטעים בהמשך הכשרת הלוחם, נהוג לצמצם את שעות השינה של החיילים מתחת לשש שעות. צמצום שעות השינה נעשה למרות שהסתגלות לחסך שינה אינה אפשרית.
# עומס פעילות בעת בט"ש שגרתית, הכשרות ואימונים. במיוחד הדבר נכון לבעלי תפקידים מסוימים כמו מפקדים זוטרים הנדרשים להשתתף בישיבות צוות אל תוך הלילה מעבר לשעות הפעילות העמוסות במהלך היום.
# במשך שנים רבות נבנה בצה"ל אתוס שחייל אמיתי ישן מעט. כך למשל הופיע בכתבה על יחידת תותחנים בעת מלחמת ההתשה:
:"על פי רוב מבלים האנשים את כל הלילות שלהם בשמירה ערים. הם גונבים כמה שעות שינה ביום בין התקריות, בין אימוני הנשק ותפקידים שגרתיים. ...אולי אנחנו עייפים אבל איננו מרגישים בכך כל זמן שאנחנו בשיגרה. ... אומר הרופא: אני מניח שכולנו עייפים. אבל שינה זה עניין של הרגל".

בשנת 1980 כתב חיים לסקוב, נציב קבילות החיילים, כי אין כמעט הקפדה בצה"ל על מתן מינימום שעות השינה הנדרשות לחיילים כדי שלא יפלו מהרגליים. עם זאת, גורמים בצה"ל נהגו להכחיש את הנורמה הזאת ולטעון שהמקרים של מניעת שינה שנתגלו הם חריגים שטופלו.

בשנים 2007–2013 נרשמו בין 20–60 קבילות על אי מתן שעות שינה מספיקות.

בתרגיל מילואים שנערך במאי 2017, רס"ן במילואים, מפקד פלוגה, מני איתן, סירב לשתף את פלוגתו בחלק מהתרגיל כי סבר שחייליו לא ישנו מספיק, בהתאם לכללי הבטיחות. בעקבות זאת הודח מתפקידו.

===נהגים וצוותי אוויר===

בצה"ל קיימת הכרה עמוקה בסכנות של נהיגה במצב של עייפות ועל כן יש פקודות מחמירות על היקף השינה שיש לאפשר לנהגים ובאופן כללי צה"ל עומד על פקודות אלו בתוקף. לצה"ל פקודת מטכ"ל מיוחדת הנוגעת לנהגים, הקובעת להם לפחות שבע שעות שינה, הקפדה על השלמת שעות שינה לאחר שמירה ומניעת נהיגה ארוכה ברצף. בדומה לנהגים, גם לאנשי צוות אוויר מפורטות הוראות שינה מורחבות.

מקרים של התארגנות נהגים המסרבים לנהוג בטענה של חוסר שעות שינה מתקבלים בהבנה.

==תוצאות מיעוט השינה==
מכיוון שרוב הבוגרים הצעירים, במיוחד אלו העוסקים בפעילות הכשרה אינטנסיבית, זקוקים ליותר משש שעות שינה כדי לתפקד בערנות, סובלים רבים מהחיילים מחוסר שינה ועייפות, שלהם תוצאות שליליות ליכולות קוגניטיביות, בריאות וליכולת ביצוע המשימה.

במהלך השנים אירעו אסונות בהם חיילים נפצעו או נהרגו ובחקירה נטען שעייפות של חייל הייתה מהגורמים לאסון. למשל, אחד ההסברים להתרחשות אסון צאלים ב' היה עייפות הלוחמים.

בתביעות של חיילים להכרה בהם כנכי צה"ל עולה לעיתים התיאור של שעות שינה מועטות כאחד הגורמים לפגיעה בחייל.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* .
* 
<div style="direction: ltr;">
* Captain Justin Curry, [https://web.archive.org/web/20130306024652/http://phc.amedd.army.mil/PHC%20Resource%20Library/TG%20320%20(Guide%20to%20Coping%20with%20Deployment%20Combat%20Stress.pdf Sleep management and soldier readiness: a guide for leaders and soldier] Infantry Magazine, May-June 2005
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירות בצה"ל
קטגוריה:שינה
קטגוריה:חיי צבא