OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מתיאס אולסן

מתיאס פלאגה אולסן (בדנית: Mathias Flaga Olesen; נולד ב-21 במרץ 2001) הוא כדורגלן דני-לוקסמבורגי המשחק בעמדת הקשר קבוצת פ.צ. קלן מהבונדסליגה ובנבחרת לוקסמבורג.

== קריירה ==
אולסן נולד בדנמרק, ועבר עם משפחתו ללוקסמבורג בגיל 6 לאחר שאביו קיבל שם עבודה בענף ההשקעות.<ref></ref>

הוא החל לשחק כדורגל בוולפרדנג' סמוך לבירת לוקסמבורג. מאוחר יותר הוא הצטרף לקבוצת הנוער של מועדון איינטרכט טריר, לפני שעבר לאקדמיית הנוער של פ.צ. קלן.

בעונת 2019/20 הוא רשם שתי הופעות בקבוצה השנייה של המועדון, ולאחר מכן נעשה לקפטן הקבוצה. ב-20 במרץ 2022 – יום אחד לפני יום הולדתו ה-21, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה בתיקו 1-1 נגד בורוסיה דורטמונד.

== קריירה בינלאומית ==
מ-2017 עד 2021, אולסן שיחק בסך הכל 20 משחקים עבור נבחרות הנוער השונות של לוקסמבורג, והבקיע שער אחד.

בסתיו 2019, אולסן זומן לראשונה על ידי המאמן לוק הולץ לנבחרת הבוגרת של לוקסמבורג, אך רק ב-11 בנובמבר 2021 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו, בניצחון 1–3 על אזרבייג'ן.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קשרי כדורגל לוקסמבורגים
קטגוריה:קשרי כדורגל דנים
קטגוריה:כדורגלני איינטרכט טריר
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קלן
קטגוריה:כדורגלנים לוקסמבורגים
קטגוריה:קופנהגן: כדורגלנים
קטגוריה:ספורטאים דנים בגרמניה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת לוקסמבורג
קטגוריה:דנים שנולדו ב-2001
קטגוריה:לוקסמבורגים שנולדו ב-2001
משתגע

"משתגע" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי נאור אורמיה. את השיר הוציאה ב-22 בנובמבר 2011 לאור חברת התקליטים Mobile1 Music, והוא נכלל כרצועה ה-11 והאחרונה באלבום האולפן השני של הזמר, תתני קצת ממך.

== על השיר ==
"משתגע" נכתב על ידי עוזי בוקובזה בהתאם ללחן שחיבר אייל ניסים. הפקתו המוזיקלית ביצע תמיר צור. לא הופק לו וידאו קליפ רשמי, אולם קטע אודיו שלו פורסם בערוץ היוטיוב הרשמי של אורמיה ביום צאת השיר. הוא מלווה לתצלום קבוע של אורמיה בשחור-לבן. נכון ליולי 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מרבע מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
|-
!עולם
|22 בנובמבר 2011
|
|Mobile1 Music
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2011
קטגוריה:סינגלים מ-2011
קטגוריה:שירי נאור אורמיה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי תמיר צור
קטגוריה:סינגלים בהוצאת Mobile1 Music
Era 1

Era 1<ref name=":0" /> (בעברית: עידן 1) מתייחס לסדרה של אחד-עשר שירים של הזמרת-יוצרת הגרמנייה קים פטרס, כל אחד מהם פורסם בנפרד כסינגלים דיגיטלי מ-1 באוגוסט 2017 עד 7 בפברואר 2019 על ידי אמיגו רקורדס וריפבליק רקורדס.<ref></ref><ref name=":1" /> Era 1 קדם למיקסטייפ הבכורה שלה, (2019). כל אחת-עשרה הרצועות כוללות קרדיטים לכתיבה משותפת של פטרס, ארון ג'וסף וד"ר לוק, כמו גם קרדיטים נוספים של ארון ג'וסף וד"ר לוק (בשם הבדוי שלו מייד אין צ'יינה). אלבום אוסף המכיל את כל אחד-עשר הסינגלים, בשם The Summer I Couldn't Do Better, פורסם לתקופה קצרה בשירותי הזרמת המוזיקה על ידי יוניברסל מיוזיק גרופ באוגוסט 2022.<ref name=":2" />

== רקע והוצאה ==
המונח "Era 1" נטבע על ידי פטרס בציוץ מ-2019 בעקבות יציאתם של שלושת הסינגלים האחרונים, תוך הכרזה על הפרויקט כ"מושלם".<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> פטרס תיארה את הפרויקט כ"קשת מלאה", בהתייחס לכל עטיפות הסינגלים תוך שימוש בגלגל הצבעים, והוסיפה שהיא רצתה להשלים את "Era 1" לפני שתוציא את המיקסטייפ הראשון שלה, Clarity.<ref></ref> במקביל ליציאת Clarity, פטרס יצאה לסיבוב ההופעות "Broken Tour" ב-2019, שכלל גם את רוב "Era 1" ברשימת השירים שלו.

"I Don't Want It at All" היה הסינגל הראשון מהפרויקט, שיצא ב-1 באוגוסט 2017; וידאו קליפ בכיכובה של פריס הילטון פורסם ב-30 באוקטובר 2017.<ref></ref> הסינגל השני והשלישי, "Hills" ו-"Hillside Boys", פורסמו ב-22 בספטמבר 2017. הסינגל הרביעי, "Slow It Down", פורסם ב-10 בנובמבר 2017. הסינגל החמישי, "Faded", פורסם ב-15 בדצמבר 2017, וקליפ נלווה פורסם ב-25 בינואר 2018.<ref></ref> הסינגל השישי, "Heart to Break" פורסם ב-14 בפברואר 2018, וקליפ נלווה פורסם ב-26 באפריל 2018.<ref></ref> הסינגל השביעי, "Can't Do Better", פורסם ב-8 ביוני 2018. הסינגל התשיעי, "All the Time", פורסם ב-24 באוגוסט 2018. הסינגל העשירי עד האחד-עשר, "", "Homework" ו-".", פורסמו ב-7 בפברואר 2019, לציון הגרסה הסופית מהפרויקט.<ref></ref>

בשנת 2022, בעקבות הכללת "Can't Do Better" בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה "הקיץ שבו הפכתי ליפה",<ref></ref> יוניברסל מיוזיק גרופ הוציאה את האוסף The Summer I Couldn't Do Better לפלטפורמות הסטרימינג ב-4 באוגוסט 2022, המכיל את כל אחד-עשר הסינגלים לפי סדר פרסומם, אם כי הוא נמחק מאז.<ref name=":2"></ref>

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-2022
קטגוריה:אלבומי קים פטרס
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ד"ר לוק
קטגוריה:אלבומי חברת יוניברסל מיוזיק גרופ
Unlock It

"Unlock It" (בעברית: "פתח את זה") הוא שיר משנת 2017 של הזמרת-יוצרת האנגלייה צ'ארלי XCX בהשתתפות הזמרת-יוצרת הגרמנייה קים פטרס והראפר האמריקאי ג'יי פארק מתוך המיקסטייפ של XCX.<ref></ref> הוא דוגם את "Beautiful" של איי. ג'י. קוק ושונה ל-"" ב-2021 לאחר שהפך ויראלי בטיקטוק. בשנת 2022, פירי וטומי הוציאו גרסת כיסוי ש-Vice שדורגה בתור ה-14 הטוב ביותר של 2022.

== גרסתה של צ'ארלי XCX ==
הגרסה של צ'ארלי XCX פורסמה ב-11 בדצמבר 2017,<ref></ref> ארבעה ימים לפני יציאת המיקסטייפ, Pop 2.<ref></ref> השיר דוגם את "Beautiful" מאת איי. ג'י. קוק, שגם הפיק את האלבום,<ref></ref> וכולל פזמון שמבוצע בסגנון ספוקן וורד.<ref name=":0"></ref> רמיקס מאשאפ לשיר מאת הדי ג'יי והמפיק האמריקאי ג'ף פריור הפך לוויראלי בשנת 2021 לאחר ששימש בריקוד נלווה בטיקטוק, ובסופו של דבר שומש ב-2,400,000 סרטונים.<ref></ref> ב-2 במאי 2021, היא עדכנה את שם השיר בפלטפורמות הסטרימינג ל-""; לאחר שספגה ביקורת על כך, היא פנתה לטוויטר כדי להסביר את עצמה.<ref></ref> הגרסה של XCX תוארה על ידי האינדפנדנט הבריטי כ"קלאסיקה של הייפרפופ",<ref name=":0" /> בעוד שב-Clash Magazine תואר כבעל "פזמון כוחני ודומיננטי, אלקטרוני טהור, עם לחנים נועזים וממוחשבים ומילים שמציעות אסקפיזם קוסמי", תוך הענקת שבחים על השורה "cosmic kiss, tastes like cherry maraschino".<ref></ref>

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-85 מיליון השמעות.<ref></ref>

== גרסתם של פירי וטומי ==
פירי וטומי הוציאו גרסת כיסוי של השיר ב-2022 לפלטפורמות הסטרימינג ב-11 בנובמבר 2022 בשם "unlock it".<ref></ref> הם הוציאו את השיר בעבר באפל מיוזיק באופן בלעדי ב-13 בספטמבר 2022,<ref name=":1"></ref> חמישה ימים לאחר הופעתה של צ'ארלי XCX בברייטון,<ref></ref> בליווי גרסה אקוסטית של "on & on".<ref name=":1" /> הגרסה שלהם לשיר תוארה על ידי האינדפנדנט הבריטי כ"תערובת [של] באבלגאם פופ ודראם אנד בייס",<ref name=":0" /> בעוד שב-Clash Magazine תיארו את השיר כ"מזכיר את המקור [אך] מעביר[ing] אדג' נינוח יותר". בהמשך, תיארו את השירה של פירי כ"חלקה כמשי, מאופיינת באוטו-טיון, [ו]שטופה בהדהוד ודיליי".<ref></ref> בנוסף, הגרסה שלהם לשיר דורגה כשיר הארבעה-עשר הטוב ביותר של 2022 על ידי Vice.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2017
קטגוריה:שירי צ'ארלי XCX
קטגוריה:שירי קים פטרס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי צ'ארלי XCX
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קים פטרס
אלון דור-און

אלון יגאל דור-און הוא שחקן כדורסל כיסאות גלגלים בישראל ובאירופה, קפטן נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים ומאמן כדורסל.

דור-און הוא נינו של מרדכי אלון, ראש מועצת בנימינה ואחיו של יגאל אלון.

גדל בבנימינה ובגיל 15 דור-און נפגע בתאונת עבודה במשק החקלאי של משפחתו. במהלך פריקה של סחורה הוא נפגע וכף רגלו נקטעה.

במסגרת פעילות שיקומית החל לשחק כדורסל כיסאות גלגלים והיה חבר קבוצת קסם חדרה ובהמשך שיחק גם בארצות הברית בקבוצת מכללת ווייטווטר, בצרפת כחבר בנבחרת מו ובספרד כחבר בנבחרת ואיאדוליד. עד סוף 2021 היה דור-און שותף לזכייה בארבע אליפויות הארץ, שמונה אליפויות אירופה והיה חבר נבחרת ישראל אל המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008). שלוש פעמים זכה עם הנבחרת באליפות המכללות של ארצות הברית ובשנת 2014/15 היה חבר בנבחרת זוכת אליפות צרפת. במשחקים הפאראלימפיים דורגה נבחרת ישראל במקום השישי.

בארצות הברית שיחק בנבחרת המכללה שבה למד והוא בוגר תואר בדיפלומטיה ויחסים בין-לאומיים.

משנת 2016 דור-און מאמן את קבוצת בית הלוחם בתל אביב ותחתיו זכתה הנבחרת בגביע המדינה בשנת 2019 ובשנת 2022.

במערכת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש התמודד במקום השלישי ברשימת זכויותינו בקולנו.

דור-און תושב בנימינה, נשוי ואב לשלושה בנים. בבעלותו פאב בזכרון יעקב שפעל עד 2023.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.paralympic.org/allon-igal-dor פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=54fr0QUU1xA מעורר השראה: אלון דור און, מרצה בתוכנית 'תיקון עולם' ומאמן שחקנים שנפצעו לשחקנים מקצועיים]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל נכים ישראלים
קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:נפגעי תאונות עבודה
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בספרד
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בצרפת
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בליגת המכללות בארצות הברית
קטגוריה:משפחת אלון (כפר תבור)
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
והיא תראה

"והיא תראה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי נאור אורמיה. את השיר הוציאה ב-20 באוקטובר 2014 לאור חברת התקליטים Mobile1 Music כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

== על השיר ==
"והיא תראה" נכתב על ידי אורמיה בלבד. הופק לו וידאו קליפ רשמי, שפורסם בערוץ היוטיוב הרשמי של אורמיה ביום צאת השיר. הוא מציג את הזמר בכמה נופים שונים, בעיקר על חוף הים, במכונית יוקרה או במסעדה. נכון ליולי 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מרבע מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
|-
!עולם
|20 באוקטובר 2014
|
|Mobile1 Music
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2014
קטגוריה:שירי נאור אורמיה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת Mobile1 Music
לורנצו פרמאטי

לורנצו פרמאטי (באיטלקית: Lorenzo Paramatti; נולד ב-2 בינואר 1995 בפאנצה שבאיטליה) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מכבי פתח תקווה מליגת העל הישראלית.

== קריירת מועדונים ==
פרמאטי גדל במחלקות הנוער של US רוסי, בולוניה 1909 ואינטר מילאנו. ב-1 ביולי 2014 חתם שוב בבולוניה 1909 מהסרייה ב'. הוא הושאל מבולוניה 1909 לקבוצות רובור סיינה, מסינה וסנטארקנג'לו קלצ'ו מהסרייה ג'. ב-22 באוגוסט 2017 חתם פרמאטי בגוביו מהסרייה ג', ממנה הושאל בהמשך לפרו פיאנצ'נצה, גם היא מהסרייה ג'.

ב-4 בפברואר 2019 חתם פרמאטי על חוזה לחצי שנה בפולי טימישוארה מליגת המשנה הרומנית. הוא ערך 15 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-27 בדצמבר 2019 חתם פרמאטי ברימיני מהסרייה ג'. הוא ערך ארבע הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-18 בספטמבר 2020 חתם פרמאטי במועדון הכדורגל "אוניברסיטת קראיובה" מליגת המשנה הרומנית. בהמשך שיחק עם המועדון בליגת העל הרומנית. בסך הכך ערך 54 הופעות ליגה במדי המועדון. ב-11 באוגוסט 2023 שוחרר מהמועדון.

ב-24 באוגוסט 2023 חתם על חוזה לעונה אחת במכבי פתח תקווה מליגת העל הישראלית.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:בלמי כדורגל איטלקים
קטגוריה:כדורגלני בולוניה
קטגוריה:כדורגלני סיינה
קטגוריה:כדורגלני מסינה
קטגוריה:כדורגלני גוביו
קטגוריה:כדורגלני פולי טימישוארה
קטגוריה:כדורגלני אוניברסיטת קראיובה
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1995
סרחיו קאמייו

סרחיו קאמייו פרס (בספרדית: Sergio Camello Pérez; נולד ב-10 בפברואר 2001 במדריד שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ראיו ואיקאנו מלה ליגה.

== קריירת מועדונים ==
קאמייו גדל במחלקת הנוער של אתלטיקו מדריד. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. ב-18 במאי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 2-2 נגד לבאנטה במסגרת המחזור ה-38 בלה ליגה לעונת 2018/2019. במשחק זה הבקיע את שערו היחיד במועדון, ובסך הכל ערך שלוש הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-31 באוגוסט 2021 הושאל קאמייו למיראנדס מהליגה הספרדית השנייה למשך עונת . הוא ערך 36 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 15 שערים.

ב-3 באוגוסט 2022 הושאל קאמייו לראיו ואיקאנו מלה ליגה למשך עונת 2022/2023. ב-13 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד ברצלונה במסגרת המחזור הראשון בליגה. ב-3 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על אלצ'ה במסגרת המחזור השביעי בליגה. בסך הכך ערך 38 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע חמישה שערים. ב-17 באוגוסט 2023 חתם על חוזה קבוע לארבע שנים במועדון.

== קריירה בינלאומית ==
קאמייו היה חלק מסגל נבחרת ספרד עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023. הוא ערך ארבע הופעות בטורניר.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו מדריד
קטגוריה:כדורגלני ראיו ואיקאנו
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-2001
גילית קוזבה

גילית קוזבה (נולדה ב-6 באוקטובר 1991) היא עיתונאית תחקירים ישראלית. חברת מערכת בתוכנית התחקירים "עובדה".

== ביוגרפיה ==
קוזבה גדלה בנשר, בת לעולים חדשים מברית המועצות. לאחר השירות הצבאי סיימה תואר שני בפסיכולוגיה.

== קריירה ==
בין השנים 2013–2016 ערכה והפיקה תוכניות ברדיו חיפה.

ב-2017 הצטרפה לידיעות אחרונות, החלה לכתוב במוסף 7 לילות, ובהמשך מונתה לכתבת התחקירים של מוסף 7 ימים, שם פרסמה תחקיר על בית חולים רמב"ם שחשף כי בין השנים 2016–2017 ניתנו תרופות פגות תוקף במחלקות האונקולוגיות.<ref></ref> בעקבות התחקיר, נפתחה חקירת משטרה. ביוני 2022 התיק הועבר לפרקליטות. לאחר בחינה של חומרי הראיות, החקירה הושלמה במרץ 2023. בהמשך פרסמה קוזבה ב-7 ימים תחקיר שחשף את היקפי תופעת הפגיעות המיניות במערכת הבריאות, בעקבותיו נחמן אש, מנכ"ל משרד הבריאות דאז שלח מכתב למנהלי בתי החולים והתקיים דיון מיוחד בוועדת הבריאות בכנסת.<ref></ref> עוד פרסמה קוזבה תחקירים על תופעת ההתמכרות של בני הנוער הישראלים למשככי כאבים אופיואידים,<ref></ref><ref></ref><ref></ref> ההתנהלות הפוגענית לכאורה מצד השף ארז קומרובסקי,<ref></ref><ref></ref> הפרוטוקולים מהמשפט של ראשי כת "לב טהור"<ref></ref> ועוד. בספטמבר 2021, ראיינה את עומאר בן לאדן, בנו של אוסאמה בן לאדן.<ref></ref> עוד ראיינה את קיילי מור גילברט, חוקרת יהודיה בריטית-אוסטרלית שנכלאה בטהראן באשמת ריגול עבור ישראל מאחר שהייתה נשואה לישראלי.<ref></ref>

באוגוסט 2022 הצטרפה למערכת "עובדה",<ref></ref> שם עבדה בין היתר יחד עם העיתונאית חן ליברמן על תחקיר "המכללה". במוקד התחקיר עמד ניסן גבני – מבעלי מועדון הלילה "טאבו" בתל אביב.<ref></ref><ref></ref> בעקבות התחקיר, המשטרה חתמה על צו סגירה למועדון.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל קשת
קטגוריה:בוגרות המכללה האקדמית תל אביב-יפו
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית תל אביב-יפו
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1991
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1991
אחת לדקה

אחת לדקה הוא אלבום האולפן השישי של הזמר הישראלי, איתי לוי. הוא יצא לאור ב-15 באוגוסט 2023 תחת הוצאת חברת התקליטים של לוי, רות הפקות.

== רקע וקידום ==
לוי הוציא את האלבום לציון עשור לקריירה שלו ולצאת סינגל הבכורה שלו, "כמעט שיר אהבה".<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> לוי הביע התרגשות והכרת תודה על השנים האחרונות בפוסט ברשתות החברתיות, והודה למעריצים וליוצרים שתרמו למסעו המוזיקלי.<ref name=":0" />

יציאת האלבום מלווה בקמפיין הכולל פטיפונים ותקליטים שנשלחו לגורמים שונים, ביניהם שמות בולטים כמו אופירה אסייג, עדן בן זקן ואבי אבורומי.<ref name=":2"></ref>

ב-22 במרץ 2023 הוציא את הסינגל "מאבד שליטה". ב-24 במאי הוציא את הסינגל "לא עצרנו", שהגיע למקום ה-14 במצעד השבועי של מדיה פורסט.<ref></ref> ב-3 ביולי הוציא את הסינגל "עשר אצבעות". "עשר אצבעות" הגיע למקום ה-17 במצעד השבועי של מדיה פורסט. השיר "את" מתוך האלבום הגיע למקום הראשון במצעד של מדיה פורסט.<ref></ref>

בנוסף, הרצועות "השיר של אושר", "אל תגידי לא", "הכל סבבה", "את" ו"כאן לאהוב" הגיעו למקומות 65, 67, 41, 51 ו-98 במצעד היטליסט, בהתאמה.<ref></ref><ref></ref>

== הרכב ==
האלבום כולל 14 שירים שנוצרו על ידי יוצרים בולטים כמו אבי אוחיון, יונתן קלימי, רון ביטון וגיל ויין. האלבום משקף את שיחותיו, מחשבותיו, חוויותיו, שמחותיו, אכזבותיו ואהבותיו האישיות.<ref name=":1" /> האלבום כולל שיר שנוצר בשיתוף עם אושר כהן, שזכה לשם "השיר של אושר".<ref name=":2" />

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2023
קטגוריה:אלבומי איתי לוי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי גיל ויין
מטאוש לגובסקי

מטאוש לגובסקי (בפולנית: Mateusz Łęgowski; נולד ב-29 בינואר 2003 בברודניצה שבפולין) הוא כדורגלן פולני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת סלרניטנה מהסרייה א' ובנבחרת פולין.

== קריירת מועדונים ==
לגובסקי גדל במחלקות הנוער של גול ברודניצה, פוגון שצ'צ'ין וולנסיה. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצת המילואים של פוגון שצ'צ'ין. ב-21 באוגוסט 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 4-1 לסטאל מיילץ במסגרת המחזור החמישי בליגת העל הפולנית לעונת . הוא ערך 47 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.

ב-17 באוגוסט 2023 חתם על חוזה לשלוש שנים בסלרניטנה מהסרייה א'.

== קריירה בינלאומית ==
ב-22 בספטמבר 2022 ערך לגובסקי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פולין, בהפסד 2-0 לנבחרת הולנד במסגרת ליגת האומות 2022/2023.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:קשרי כדורגל פולנים
קטגוריה:כדורגלני פוגון שצ'צ'ין
קטגוריה:כדורגלני סלרניטנה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פולין
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-2003
סידי ג'אטה

סידי ג'אטה (בנורווגית: Seedy Jatta; נולד ב-18 במרץ 2003 בנורווגיה) הוא כדורגלן נורווגי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת שטורם גראץ מהבונדסליגה האוסטרית.

== קריירת מועדונים ==
ג'אטה גדל במחלקות הנוער של ביורנדל, סקייד ווולרנגה. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצת המילואים של וולרנגה. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון במסגרת ליגת העל הנורווגית, וערך 61 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שמונה שערים.

ב-17 באוגוסט 2023 חתם ג'אטה על חוזה לארבע שנים בשטורם גראץ מהבונדסליגה האוסטרית.

== קריירה בינלאומית ==
ג'אטה היה חלק מסגל נבחרת נורווגיה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023, וערך שלוש הופעות בטורניר.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים נורווגים
קטגוריה:חלוצי כדורגל נורווגים
קטגוריה:כדורגלני וולרנגה
קטגוריה:כדורגלני שטורם גראץ
קטגוריה:ספורטאים זרים באוסטריה
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-2003
משה זהבי

משה זהבי (נולד ב-1969) הוא שיט פאראלימפי.

זהבי נולד במרוקו ובגיל שבעה חודשים חלה בשיתוק ילדים. תקופה קצרה לאחר מכן עלו הוריו לישראל והמשפחה חיה באשדוד. בגיל 12 הוא החל בפעילות במרכז הספורט לנכים של איל"ן ברמת גן והתאמן בכדורסל כיסאות גלגלים, טניס כיסאות גלגלים, טניס שולחן ושחייה. בגיל 42 עבר בקביעות לכיסא גלגלים.

היה חבר נבחרת ישראל בכדורסל בכיסאות גלגלים.

נשוי להגר זהבי, שיטת פאראלימפית שהתחרתה ב. לקראת המשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016) בחרו בני הזוג להתאמן ביחד וזהבי התפטר מעבודתו כמנהל רכש בחברת בנייה לטובת אימונים ותחרויות. הם התחרו בסירה מדגם סקאד 18, צברו 166 נקודות ודורגו במקום 11.

זהבי מתגורר בכוכב יאיר צור יגאל, נשוי ואב לארבעה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/moshe-zahavi פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* [https://www.israelhayom.co.il/article/409979 לשבור את הגלים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספורטאים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שייטים נכים ישראלים
קטגוריה:שייטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:שייטים במשחקים הפאראלימפיים ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:נפגעי פוליו ישראלים
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
אנלה נגקונגקה

קלווין אנלה נגקונגקה (באפריקאנס: Calvin Anele Ngcongca; 21 באוקטובר 1987 – 23 בנובמבר 2020) היה כדורגלן דרום אפריקאי ששיחק בעמדת המגן הימני.

== קריירת מועדונים ==
נגקונגקה גדל במחלקות הנוער של אייסס יונייטד ו-FC פורצ'ן. בין השנים 2003–2007 שיחק בקבוצה הבוגרת של FC פורצ'ן במסגרת ליגת המשנה הדרום אפריקאית.

ב-1 באוגוסט 2007 חתם נגקונגקה בראסינג גנק מליגת העל הבלגית. הוא ערך 223 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שמונה שערים, וזכה עם המועדון באליפות בלגיה, פעמיים בגביע הבלגי ובסופר קאפ הבלגי.

ב-29 באוגוסט 2015 הושאל נגקונגקה לטרואה מליגת העל הצרפתית למשך עונת 2015/2016. ב-19 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1-0 לאנז'ה במסגרת המחזור השישי בליגה. בסך הכל ערך 20 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-27 באוגוסט 2016 חתם נגקונגקה בממלודי סאנדאונס מליגת העל הדרום-אפריקאית. הוא ערך 61 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד, וזכה עם המועדון שלוש פעמים באליפות דרום אפריקה, בהגביע הדרום אפריקאי ובגביע הליגה הדרום אפריקאית.

בשנת 2020 הושאל נגקונגקה לאמאזולו מליגת העל הדרום-אפריקאית. הוא לא הספיק לערוך הופעות במדי המועדון לפני מותו.

== קריירה בינלאומית ==
ב-14 בנובמבר 2009 ערך נגקונגקה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת דרום אפריקה, בתיקו 0-0 נגד נבחרת יפן במשחק ידידות.

הוא היה חלק מסגל הנבחרת במונדיאל 2010, גביע אפריקה לאומות 2013 וגביע אפריקה לאומות 2015.

בסך הכל ערך 53 הופעות במדי הנבחרת.

== מותו ==
ב-23 בנובמבר 2020 נהרג נגקונגקה בתאונת דרכים בקוואזולו-נטאל.

== תארים ==
;ראסינג גנק
* אליפות בלגיה (1): 2010/2011
* הגביע הבלגי (2): 2008/2009, 2012/2013
* הסופר קאפ הבלגי (1): 2011

;ממלודי סאנדאונס
* אליפות דרום אפריקה (3): 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020
* הגביע הדרום אפריקאי (1): 2019/2020
* גביע הליגה הדרום אפריקאית (1): 2019

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים דרום אפריקאים
קטגוריה:מגני כדורגל דרום אפריקאים
קטגוריה:כדורגלני ראסינג גנק
קטגוריה:כדורגלני טרואה
קטגוריה:כדורגלני ממלודי סאנדאונס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת דרום אפריקה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2013
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2015
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בדרום אפריקה
קטגוריה:כדורגלנים שמתו במהלך הקריירה
קטגוריה:דרום אפריקאים שנולדו ב-1987
קטגוריה:דרום אפריקאים שנפטרו ב-2020
ישראל נדיבי

ישראל נדיבי (נולד ב-3 בספטמבר 1947) הוא מחלוצי ההתיישבות הישראלית בבקעת הירדן, ממייסדי מושב מחולה, יו"ר ועד מתיישבי בקעת הירדן וראש המועצה הראשון של המועצה האזורית בקעת הירדן מיום הקמתה ועד 1990.

==ביוגרפיה==
נולד בקיבוץ משואות יצחק שבגוש עציון לרבקה וחיים נדיבי (במקור רייך), ממייסדי הקיבוץ. דודו (אחי אמו) הוא הצייר יהודה בקון. כתינוק, פונה ללא הוריו מגוש עציון הנצור בינואר 1948 ושהה בירושלים ובתל אביב. הוריו נשארו בגוש עציון ונלקחו בשבי הירדני, אמו שוחררה לאחר הסכמי שביתת הנשק ואביו כמה חודשים מאוחר יותר. לאחר שחרורם, התגוררו במשואות יצחק החדשה באזור שפיר.

התגייס לגרעין נח"ל "שחל". בשבט ה'תשכ"ח (פברואר 1968) הקימו גרעיני "שחל " ו"גלבוע" את היאחזות הנח"ל "מחולה" בצפון בקעת הירדן, שאוזרחה מאוחר יותר והייתה ליישוב הישראלי הראשון בבקעה לאחר מלחמת ששת הימים, ונדיבי התמנה לרכז המשק. ב-1968 נפצע כשרכבו על על מוקש. שימש גם כגזבר המושב.

לאחר הקמת יישובים נוספים בבקעה, נבחר לעמוד בראש ועד מתיישבי בקעת הירדן, בעת שאלו היו משוייכים למועצה אזורית בקעת בית שאן.

ב-1979 הוקמה מועצה אזורית בקעת הירדן, ונדיבי נבחר לעמוד בראשה. ב-1990, לאחר יותר מעשור בתפקיד, פרש מתפקידו.

בעשור השני של המאה ה-21 כיהן כמנכ"ל מרכז המועצות האזוריות. ב-2017 התמנה לראש סניף הבית היהודי בבקעת הירדן. לקראת הבחירות לכנסת ה-24 הוצב במקום ה-31 ברשימת ימינה לכנסת.

נדיבי הוא חבר ועד היכל שלמה, המרכז האקדמי שערי מדע ומשפט, הקמפוס לאומניות בגבעת וושינגטון ועמותות נוספות.

==חיים אישיים==
נשוי לד"ר אילה (לבית גרינברגר), אשת חינוך והיסטוריונית ומחברת הספר "בין קראוס לקסטנר", שאותה הכיר בעת שהצטרפה למחולה כחברת גרעין נח"ל, והם נישאו במושב. לזוג שבעה ילדים.

בעל תואר ראשון במדע המדינה ותואר שני במינהל ציבורי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:משואות יצחק: אישים
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:מייסדי התנחלויות
קטגוריה:מייסדי מושבים
קטגוריה:ראשי המועצה האזורית ערבות הירדן
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:פעילי הבית היהודי
קטגוריה:פעילי מפלגת הימין החדש
קטגוריה:מחולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
כריסטר פוגלסנג

כריסטר פוגלסנג (גרמנית: Arne Christer Fuglesang; ) הוא אסטרונאוט לשעבר מטעם סוכנות החלל האירופית ופרופסור לפיזיקה במכון המלכותי לטכנולוגיה KTH.

==השכלה==
פוגלסנג נולד בסטוקהולם לאב ממוצא נורווגי שקיבל אזרחות שוודית זמן קצר לפני שפוגלסנג נולד. בשנת 1981 הוא קיבל תואר שני בפיזיקה ממכון המלכותי לטכנולוגיה KTH.

עוד בזמן הלימודים פוגלסנג החל לעבוד במתקני CERN בז'נבה. בשנת 1988 הוא התקבל כעמית CERN. בשנת 1990 הוא קיבל משרה במכון לפיזיקה בסטוקהולם, אך עוד שנה הוא עבד במאיץ LHC. בשנת 1990 הוא התחיל ללמד מתמטיקה במכון המלכותי לטכנולוגיה.

==קריירה כאסטרונאוט==
בשנת 1992 פוגלסנג התקבל ליחידת האסטרונאוטים של סוכנות החלל האירופית. בשנת 1992 הוא עבר קורס של מספר חודשים במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים ברוסיה. בשנת 1993 ביחד עם תומאס רייטר הוא נבחר להמשך הכנות לטיסה משותפת של רוסיה-האיחוד האירופי. הטיסה התקיימה בשנת 1995 ופוגלסנג היה חבר בצוות גיבוי.

בשנת 1996 פוגלסנגר עבר למרכז החלל ג'ונסון ועבר הכנות לטיסה במעבורת חלל.

בשנת 2006 פוגלסנגר טס לחלל בפעם הראשונה על סיפון מעבורת החלל דיסקברי במשימה STS-116 (מארק פולנסקי היה מפקד צוות). מטרת הטיסה בנוסף להבאת מצרכים הייתה להרחיב תחנת החלל ולבצע החלפת צוות. במהלך הרכבת החלקים החדשים של תחנת החלל פוגלסנג ביצע שלוש פעמים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של 18 שעות. פוגלסנג היה אלוף שוודיה בפריזבי. הוא לקח איתו לתחנת החלל את הצלחת ועשה איתה ניסויים.

בשנת 2008 פוגלסנג טס לחלל בפעם השנייה. הוא היה מומחה משימה של מעבורת החלל דיסקברי במשימה STS-116 (פרדריק סטרקו היה מפקד צוות). משימה זו נועדה לחדש את האספקה בתחנת החלל הבין-לאומית בעזרת מודול הלוגיסטיקה הרב תכליתי "לאונרדו", להביא מקפיא נוסף לניסויים מדעיים, מסילת כושר חדשה, ומערכת לבקרת בריאות של צוות התחנה. בעקבות פעילויות אלו היה ניתן להרחיב הרכב צוות של תחנת החלל ל-6. במהלך הטיסה פוגלסנג ביצע פעמיים פעילות חוץ רכבית כך שאורך כולל הגיע ל-32 שעות.

בשנת 2012 פוגלסנג חזר לסטוקהולם וחזר ללמד במכון המלכותי לטכנולוגיה KTH. בשנת 2021 הוא נבחר לאקדמיה שוודית למדעי ההנדסה.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://www.esa.int/Science_Exploration/Human_and_Robotic_Exploration/Astronauts/Christer_Fuglesang ביוגרפיה]
* 

קטגוריה:תוכנית החלל האירופית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטוקהולם
קטגוריה:אסטרונאוטים של סוכנות החלל האירופאית
קטגוריה:פיזיקאים שוודים
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1957
מאדאם ד'אוטלינגר

מאדאם ד'אוטלינגר או הברונית ד'אוטלינגר הוא כינויה של אישה שנחשבה לאחת מסוכניו של נפוליאון. השמועות סיפרו כי היה לה חלק בהפלתו של הדוכס מאנייה, ובריגול אחרי מלך שוודיה במהלך שהותו בגרמניה.

==רקע==

בין השנים 1803 - 1805, שהה מלך שוודיה, גוסטב הרביעי אדולף בגרמניה, שם התגורר עם משפחת רעייתו בקרלסרוהה, בירת דוכסות באדן. מטרתו הייתה לשהות בסביבה בה משפחתו תהיה מוגנת יותר, אך גם להכיר מקרוב את הפוליטיקה הגבוהה ולהיות קרוב יותר לגבול הצרפתי, לבחון את צעדיה של צרפת ולנסות לנהל משא ומתן עם המלוכנים הצרפתים הגולים ועם בני משפחת בורבון. בתקופה זו, התמלאה העיר במרגלים צרפתים שהקיפו את המלך, אך כנראה שהמוצלחת ביותר הייתה ד'אוטלינגר.

==פעילותה==

השמועות סיפרו כי היה לה חלק בנפילתו של הדוכס מאנייה, שהוצא להורג על ידי נפוליאון בשנת 1804 וכי היא הייתה בשירותו של שארל-מוריס דה טלראן. בזכות יכולתה המפותחת להקסים אנשים, היא יצרה קשר עם שרלוט לואיז דה רוהן, אשר נישאה בחשאי לאנייה, והציגה את עצמה בפניה כמעריצה של הדוכס.

עם הגעתה של ד'אוטלינגר לקרלסרוהה, כתבה הרוזנת השוודית קרוליין לוונהאופט, שהתגוררה אז בשטרסבורג, לחברתה הרוזנת גילדנשטול :

למרות האזהרות סביב הגעתה לקרלסרוהה, ד'אוטלינגר הצליחה לצבור פופולריות רבה בקרב החברה הגבוהה בעיר. השמועות אודותיה סיפרו כי ניהלה מערכת יחסים עם הדוכס שנרצח, והיא אכן הציגה את עצמה כצרפתייה מלוכנית גולה, מוכת יגון עקב מותו של אהובה אנייה, שאף הופיעה בפני הרוזנת גילדנסטולפה לבושה בבגדי אבל.

המלך השוודי רחש אהדה גלויה לאנייה, וזעם מאד על פשעו של נפוליאון כלפיו, כך שמי שנחזתה להיות אהובתו המתאבלת זכתה בקלות בקרבתו.

היא תוארה כיפהפייה שנונה בעלת קסם רב, וכן כבעלת ממון אותו הוציאה בראוותנות. היא אירחה קבלות פנים של האצולה, בהן הופיעה בשירת המנגינה האהובה על הדוכס מאנייה תוך כדי נגינה בנבל, כשהיא מציגה את עצמה כמלוכנית ששמרה על נאמנותה במשך כל הזמן. היא נפגשה עם המלך השוודי ועם המזכירים המלכותיים, גוסטב לאגרבילקה וקרל ארון ארנגרנט, ושני האחרונים התאהבו בה נואשות. כך עלה בידה להשיג את מסמכי המלך שפירטו את תוכניותיו בנוגע לנפוליאון, אותם העבירה לפריז.

הפעם האחרונה בה נראתה הייתה בפריז בשנת 1815, על ידי האציל השוודי דה לה גרדי. הימצאותה שם תומכת במידת מה בחשדות נגדה.

== הפניות ==
* וילהלמינה סטאלברג (in Swedish)</link> : [http://runeberg.org/sqvinnor/0137.html Anteqningar om Svenska kvinnor] (הערות על נשים שוודיות)
* ברנט פון שינקל (in Swedish)</link> : Minnen Ur Sveriges Nyare Historia (זכרונות מההיסטוריה המוקדמת של שוודיה)
קטגוריה:נפטרים במאה ה-19
קטגוריה:נפוליאון
קטגוריה:ילידי המאה ה-18
הדיוויזיה השלישית (בוואריה)

הדיוויזיה המלכותית הבווארית השלישית (בבווארית: 3. Königlich Bayerische Division) הייתה דיוויזיה בצבא הבווארי ומאוחר יותר בצבא הקיסרות הגרמנית, אשר לחמה במלחמת אוסטריה–פרוסיה, במלחמת צרפת–פרוסיה ובמלחמת העולם הראשונה ופורקה ב-1919.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-27 בנובמבר 1815 כדיוויזיית הרגלים של הפיקוד הכללי של וירצבורג, והיא נקראה בשמות שונים במהלך השנים. מטה הדיוויזיה היה בנירנברג בין השנים 1815–1843, באנסבך בין השנים 1843–1848, ולאחר מכן שוב בנירנברג עד 1901, כאשר לאחר מספור הדיוויזיות, היא הפכה לדיוויזיה ה-3 בלנדאו והדיוויזיה בנירנברג הפכה לדיוויזיה ה-5.

===מלחמת אוסטריה–פרוסיה===
במהלך מלחמת אוסטריה–פרוסיה לחמה הדיוויזיה נגד הפרוסים, והשתתפה בקרב קיסינגן ובקרב הלמשטדט.

===מלחמת צרפת–פרוסיה===
במהלך מלחמת צרפת–פרוסיה לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס הבווארי השני, אשר נשלח לסייע לפרוסים כחלק מהארמייה השלישית בפיקוד פרידריך, נסיך הכתר של פרוסיה. הבווארים השתתפו בקרב וורת, קרב בומונט, קרב באזיי וקרב סדאן. לאחר המלחמה התבצע איחוד גרמניה ומדינות גרמניה השונות אוחדו ליצירת הקיסרות הגרמנית. כחלק מרפורמה זו, אוחדו צבאותיהן של שאר המדינות עם הצבא הפרוסי ליצירת צבא הקיסרות הגרמנית.

מכיוון שבוואריה הייתה המדינה הגדולה ביותר בקיסרות אחרי פרוסיה, היא נהנתה מפריבילגיות שונות שהתבטאו בין היתר בתחום הצבאי. בעוד שבעתות מלחמה היו חייבות שאר המדינות לאחד את המטות הכלליים של צבאותיהן עם המטכ"ל הפרוסי, בוואריה הורשתה להחזיק מטכ"ל עצמאי. בעתות מלחמה היו הדיוויזיות של שאר המדינות מתאחדות עם הדיוויזיות הפרוסיות ובהתאם לכך ממוספרות מחדש. הדיוויזיות הבוואריות נותרו עצמאיות ושמרו על המספור המקורי שלהן.

===מלחמת העולם הראשונה===
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914, הייתה הדיוויזיה תחת פיקוד אוטו פון ברייטקופף. הדיוויזיה נערכה בחזית המערבית כחלק מהקורפוס הבווארי השני במסגרת הארמייה השישית אשר חייליה גויסו בעיקר מבוואריה, והייתה תחת פיקוד רופרכט, נסיך הכתר של בוואריה. הדיוויזיה לקחה חלק בקרב לורן, ולאחר מכן השתתפה במרוץ אל הים ואף בקרב איפר הראשון, ובהמשך השתתפה במלחמת החפירות בפלנדריה ובארטואה ונלחמה בקרב ארטואה השני ובקרב לוס. בשנת 1916, הדיוויזיה לחמה ב. בשנת 1917 לחמה הדיוויזיה בקרב אראס ובקרב מסין, ולאחר מכן נשלחה לחפירות בוורדן ולורן כדי לנוח. לאחר מספר חודשים בקו מצפון לנהר Ailette, השתתפה הדיוויזיה במתקפת האביב הגרמנית, ונלחמה בקרב הראשון על הסום (1918), הידוע גם בשם הקרב השני על הסום (להבדילו מהקרב ב-1916). במתקפות הנגד של בעלות הברית שלאחר מכן, הידועה בשם מתקפת מאה הימים, נלחמה הדיוויזיה בקרב אמיין וב (1918), הידוע גם בשם הקרב השלישי על הסום. לאחר מכן, היא נשארה בקו והתנגדה להתקפות שונות של מדינות ההסכמה עד תום המלחמה. המודיעין של בעלות הברית דירג את הדיוויזיה כאחת הדיוויזיות הגרמניות הטובות ביותר. הדיוויזיה פורקה עם סיום המלחמה ופירוקה של ממלכת בוואריה (והקיסרות הגרמנית בכלל).

==מפקדים==

==קישורים חיצוניים==

3
3
מירה מוראטי

מירה מוראטי (באנגלית: Mira Murati; נולדה ב-16 בדצמבר 1988) היא מהנדסת ומנהלת עסקים אמריקאית, ילידת אלבניה. מוראטי משמשת כמנהלת הטכנולוגיה הראשית של OpenAI, חברת מחקר הבינה המלאכותית המפתחת את ChatGPT ומוצרי בינה מלאכותית. ב-17 בנובמבר 2023, מונתה למנכ"לית זמנית של החברה.<ref></ref>

== ראשית חייה וחינוך ==
מוראטי נולדה ב-16 בדצמבר 1988 <ref></ref> בוולורה, אלבניה.<ref name="fast"></ref> בגיל 16 עברה לבית ספר Pearson United World College of the Pacific בונקובר קנדה וסיימה את לימודיה ב 2005.

בשנת 2012 סיימה תואר ראשון בבית הספר להנדסה תאיר בדארטמות' קולג' בהנדסת מכונות.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

== קריירה ==
בשנת 2011 החלה מוראטי את דרכה כמתמחה בגולדמן זקס, ובשנת 2012 עד 2013 עבדה ב-Zodiac Aerospace.

לאחר מכן עבדה שלוש שנים בטסלה לפני שהצטרפה למג'יק ליפ.<ref name=":1"></ref>

בשנת 2018 הצטרפה ל-OpenAI, ובשלב מסוים הפכה למנהלת הטכנולוגיה הראשית שלה, שם היא מובילה את עבודת החברה על ChatGPT, DALL-E ו-Codex.<ref name=":1" /> תחומי האחריות שלה כוללים פיקוח על צוותי המחקר, המוצר והבטיחות של החברה.<ref></ref>

היא תומכת ברגולציה של AI.

== ראו גם==
* סם אלטמן
* אתיקה של בינה מלאכותית

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מנהלות אמריקאיות
קטגוריה:מנהלים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת קולבי
קטגוריה:בוגרות דארטמות' קולג'
קטגוריה:בוגרי דארטמות' קולג'
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1988
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988
קטגוריה:עובדי OpenAI
ז'אק דה מנשה

ז'אק דה מנשה (באנגלית: Jacques de Menasce; 19 באוגוסט 1905 – 28 בינואר 1960) היה מלחין, פסנתרן ומבקר מוזיקה אמריקאי ממוצא אוסטרי.

ז'אק דה מנשה נולד בבאד אישל, אז בחלק של דוברי הגרמנית בהאימפריה האוסטרו-הונגרית, למשפחה יהודית עם שורשים במצרים, שם צברו עושר רב כסוחרים ובנקאים ומילאו תפקידים בולטים בקהילה היהודית, שהתרכזה באלכסנדריה. הסופר הקתולי ז'אן דה מנשה הוא גם נצר למשפחה זו, ז'אן היה בן דודו הראשון של אביו של המלחין, אנרי דה מנשה.

אוסקר קוקושקה צייר את דיוקנו של ז'אק דה מנשה, כאשר היה ילד. בצעירותו הוא למד באקדמיה למוזיקה של וינה אצל מורים שכללו את יוזף מרקס, פול פיסק ואמיל פון סאואר, הוא גם זכה לעידוד רב על ידי אלבן ברג, שביזמתו הלחין את הקונצ'רטו הראשון שלו לפסנתר. יצירותיו כוללות שני קונצ'רטו לפסנתר, הסונטה לוויולה ולפסנתר<ref></ref> (מנגינות עבריות לכינור ופסנתר), ומחזורי השירים "Quatre "Chansons", "Outrenuit ו-"Pour une Princesse".<ref>[https://www.worldcat.org/oclc/731537950 Pour une princesse : cinq mélodies (Musical score, 1942) [WorldCat.org&#x5D;]</ref><ref name="autogenerated1"></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלחינים אמריקאים במאה ה-20
קטגוריה:מהגרים מאוסטריה לארצות הברית
קטגוריה:יהודים אוסטרים
קטגוריה:יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1905
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1960
פאול בהנקה

פאול בהנקה (בגרמנית: Paul Behncke; 13 באוגוסט 1869 – 4 בינואר 1937) היה אדמירל גרמני במהלך מלחמת העולם הראשונה, ובלט בעיקר בפיקודו על שייטת אוניות המערכה השלישית של צי הים הפתוח הגרמני במהלך קרב יוטלנד.

== ביוגרפיה ==
בהנקה נולד ב-13 באוגוסט 1869 בליבק, ובגיל 14, בשנת 1883, הצטרף לצי הקיסרי הגרמני. הוא קיבל את הכשרתו הבסיסית על ספינת ההדרכה SMS ניובה. לאחר מכן שירת עד 13 באפריל 1886 בפריגטת הסיירת SMS אליזבת והועלה לדרגת אונטרלויטננט-צור-זי ב-17 באפריל. במשך שנתיים הוא הוצב על סירת התותחים SMS וולף, שהוצבה במזרח אסיה. שם הועלה בהנקה לדרגת לויטננט-צור-זי ב-18 בפברואר 1890. לאחר חזרתו הביתה, הוא הועסק כקצין משמרת ב-SMS פרינצס וילהלם עד 24 במרץ 1892. לאחר מכן הוא הועסק לזמן קצר כקצין הראשון ב-SMS ברומר ו-SMS ברמזה לפני שקיבל את הפיקוד על SMS גרמניה ב-4 באוקטובר 1892. ב-1 בנובמבר 1894 הוא הפך להיות שליש בחטיבת המספנות השנייה ולאחר מכן הגיע לפיקוד העליון של הצי. שם הועלה לדרגת קפיטן-לויטננט ב-13 באפריל 1896. מאוקטובר 1897 עד 29 ביוני 1899 הוא היה באקדמיה הימית להכשרה נוספת, שהופסקה רק על ידי תפקיד של חודשיים כקצין ניווט ב-SMS המידאל. אחר כך הוא שירת כקצין תותחנות על גבי האונייה מחופת שריון SMS באיירן ואוניית המערכה SMS קייזר וילהלם השני. בהנקה בילה את שבע השנים הבאות במחלקה הצבאית של משרד הצי הקיסרי בברלין. במקביל מונה למפקד הסיירת הקלה SMS פאלקה מ-31 באוקטובר 1903 עד 3 בנובמבר 1905 ולדרגת קורבטנקפיטן ב-15 ביולי 1902. ב-12 בספטמבר 1908 הוא הועלה לדרגת קפיטן צור זי ומונה לראש המחלקה הצבאית. ב-19 בספטמבר 1909 הוא מונה למפקד אוניית המערכה SMS וטין. ב-15 בספטמבר 1910 הוא מונה למפקד אוניית המערכה דרדנוט SMS וסטפאלן. ב-1 באוקטובר 1911 הוא הפך לראש מחלקה באדמירליות של הצי וב-14 ביולי 1914 הועלה לדרגת קונטר-אדמירל.

במהלך מלחמת העולם הראשונה הוא התנגד לתיאוריות של אדמירל אלפרד פון טירפיץ על לוחמת צוללות, ומונה לראש שייטת אוניות המערכה השלישית, שהורכבה משמונה מתשע אוניות המערכה המודרניות ביותר של הצי הגרמני (מסדרות קייזר וקניג). הוא הוביל את הספינות הללו על סיפון אוניית הדגל SMS קניג, והשתתף בקרב יוטלנד, שם נפצע קשה מרסיס פגז. ב-25 בנובמבר 1916 הועלה בהנקה לדרגת ויצה-אדמירל, ובמהלך קרב מון סאונד ב-1917 הוא מנע את נסיגת חלק מהצי הרוסי והטביע את אוניית המערכה הרוסית סלאווה. בשנת 1918, לאחר ויתור האדמירל אדוארד פון קאפלה, הוא מונה למזכיר המדינה של משרד הצי הקיסרי, תפקיד בו מילא חודש אחד בלבד לפני ששוחרר מתפקידו.

בהנקה חזר לתפקידו לאחר המלחמה, במקום האדמירל אדולף פון טרוטה, ופרש מהצי ב-1924. לאחר פרישתו שימש בהנקה כנשיא החברה הגרמנית-יפנית <ref></ref>, וב-4 בינואר 1937 הוא מת בביתו בברלין.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אדמירלים בצי הקיסרי הגרמני
קטגוריה:אדמירלים ברייכסמרינה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מעוטרי פור לה מריט
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1869
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1937
Gotta Move On (שיר של טוני ברקסטון)

"Gotta Move On" הוא שיר של הזמרת האמריקאית טוני ברקסטון. הוא נכתב והופק על ידי ברקסטון יחד עם ג'רמיה פלטון וקנת' קובי עבור אלבום האולפן העשירי שלה (2020), בעוד ההפקה נעשתה על ידי קובי בשם סאונדז, כאשר פול בוטין וברקסטון משמשים כמפיקים קוליים. השיר עוסק במערכת יחסים כושלת וכולל סולו גיטרה של הזמרת . הוא פורסם כסינגל השלישי מתוך האלבום ב-24 באוגוסט 2020,<ref name=":0"></ref> והפך לשירה האחד-עשר של ברקסטון שדורג בראש במצעד שירי ה-R&B למבוגרים.

== הצלחה מסחרית ==
"Gotta Move On" הגיע למקום הראשון במצעד שירי ה-R&B למבוגרים ב-20 בפברואר 2021, והפך לשירה האחד-עשר ברקסטון ולסינגל השני מ-Spell My Name אחרי "Do It" (2020) שעשה זאת, והפך אותה עם אלישה קיז לאישה היחידה שעשתה זאת.<ref></ref> ברקסטון החזיקה בעבר בשיא משנת 1996 עד שקיז התעלתה עליה ב-2008 ושמרה על הבעלות הבלעדית על השיא עד 2021. מעבר להצלחתו במצעד שירי ה-R&B למבוגרים, "Gotta Move On" דורג במקום ה-12 במצעד ה-R&B/היפ-הופ איירפליי.

== וידאו קליפ ==
ברקסטון שיתפה פעולה עם הבמאי מייק הו כדי לצלם קליפ ל-"Gotta Move On" שפורסם באינטרנט ב-23 באוקטובר 2020.<ref></ref> בקליפ ה"קולנועי", זוג חווה הפסקה קשה במערכת היחסים שלהם.<ref name=":1"></ref> משתתפת בקליפ גם כן.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|24 באוגוסט 2020
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|איילנד
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי טוני ברקסטון
קטגוריה:שירי H.E.R.
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:וידאו קליפים בשחור-לבן
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת איילנד רקורדס
בן פליפה

בן פליפה (נולד ב-1998 במינכן) הוא שחקן קולנוע גרמני.

== ביוגרפיה ==
בן פליפה נולד במינכן ב-1998. <ref></ref> <ref></ref>

== קריירה ==
פליפה קיבל את תפקידו הראשון בסרט הקצר ג'ני שביימה לאה בקר, שהוקרן בבכורה בינואר 2017 בטקס פרס פסטיבל הסרטים מקס אופולס. בשנה שלאחר מכן הוא הופיע בחמישה פרקים של סדרת הטלוויזיה Hit and Run בתור בן.

פליפה גילם את יאניק בסדרת הטלוויזיה Deadline . בסדרת הדרמה Kitz הוא גילם את הנס גסנר בשישה פרקים. פליפה קיבל תפקיד גדול יותר בסרט הדרמה של קונסטנטין הץ " Gewalten", שבו שיחק את התפקיד של לוקאס. הוא הופיע בשישה פרקים של Der Pass בשנת 2022.

==פילמוגרפיה==
* 2017: ג'ני (סרט קצר)
* 2018: Alpha Boy: Apha-Boy (סרט קצר)
* 2018: Hit and Run (סדרת אינטרנט/טלוויזיה, 5 פרקים)
* 2020: Stichtag ( (סדרת אינטרנט/טלוויזיה, 9 פרקים)
* 2020 הבוס (סדרת טלוויזיה, פרק אחד)
* 2021:Kitz (סדרת טלוויזיה, 6 פרקים)
* 2021: Gewalten
* 2021: לאהוב אותה (סדרת טלוויזיה, פרק אחד)
* 2022: מעבר הרים (סדרת טלוויזיה, 6 פרקים)
* 2022: Watzmann ermittelt (סדרת טלוויזיה, פרק אחד)
* 2022: SOKO שטוטגרט (סדרת טלוויזיה, פרק אחד)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1998
סויוז 2 (משגר)

סויוז 2 (ברוסית:Союз-2) הוא משגר לוויינים וחלליות רב־שלבי בעל מנוע דלק נוזלי, אשר משמש את רוסיה לשיגור חלליות סויוז, לשיגור חלליות פרוגרס לתחנת החלל הבינלאומית ולשיגורים מסחריים של חברת "סטארסם". כל השיגורים בוצעו מקוסמודרום בייקונור וקוסמודרום פלסצק. שיגורים החלו בשנת 2004.

מטרת הפיתוח היה להחליף בהדרגה משגרים מדגם סויוז U ומולניה לשיגורים לא מאוישים וסויוז FG לשיגורים מאוישים.

המשגר כולל 3 שלבים.

==דגמים==
* סויוז 2.1A -השימוש החל בשנת 2004. בדגם זה בוצע החלפת מערכת בקרה למערכת בקרה דיגיטילית.
* סויוז 2.1B - השימוש החל בשנת 2006. בנוסף להחלפת מערכת בקרה, הוחלף מנוע של השלב השני.
* סויוז 2.1V - השימוש החל בשנת 2013. מהווה דגם דו-שלבי מוקטן לשיגור מטען עד 2,800 ק"ג.
* סויוז 2 CT-A - השימוש החל משנת 2020 מותאם לשיגורים ממרכז החלל הגיאני.
* סויוז 2 CT-B - השימוש החל משנת 2022 מותאם לשיגורים ממרכז החלל הגיאני.

לאחר פלישת רוסיה לאוקראינה שיגורים ממרכז החלל הגיאני הופסקו.

לשיגור משגר "סויוז 2" הותאמו כני שיגור מס' 16 ו-43 בקוסמודרום פלסצק, 1 ו-31 בקוסמודרום בייקונור. כמו כן נבנו כני שיגור חדשים בקוסמודרום ווסטוצ'ני ובמרכז החלל הגיאני. 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.esa.int/Enabling_Support/Space_Transportation/Launch_vehicles/Soyuz תיאור מאתר סוכנות החלל האירופית]
* [https://www.samspace.ru/products/launch_vehicles/rn_soyuz_2/ תיאור באתר היצרן]
* [http://www.astronautix.com/s/soyuz-st-b.html תיאור כללי]
* [https://space4kids.ru/193/ תיאור המשגר] 

קטגוריה:משגרים רוסים
קטגוריה:תוכנית סויוז
מוזיאון פרנקל פרנל

מוזיאון פרנקל פרנל הוא מוזיאון לאמנות בעיר צפת שבצפון ישראל. המוזיאון נמצא בביתו לשעבר של האמן הבינלאומי הצרפתי-ישראלי יצחק פרנקל פרנל, המוכר בשמות יצחק פרנקל ואלכסנדר פרנל. המוזיאון נפתח ב-1973 על ידי פרנקל ואשתו הרביעית אילנה פרנל. המוזיאון מציג את יצירותיו של האמן. זהו המוזיאון היחיד המוקדש כולו לפרנקל פרנל.<ref name=":0"></ref>

== הִיסטוֹרִיָה ==
הבית שבו יושב המוזיאון שיכן לזמן קצר אקדמיה לאמנות במהלך שנות החמישים המוקדמות. פרנקל לימד בבית הספר ואף כינה עצמו "דיקן" האקדמיה. אולם בשנת 1954 עזב את צפת לפריז (למשך 6 שנים).<ref></ref>

בשנת 1973 נפתח המבנה לקהל כמוזיאון המציג את עבודותיו של פרנקל משנות ה-20 ועד שנות ה-70. המוזיאון המשיך וממשיך לאחר מותו של פרנקל פרנל ב-1981.

== האומן ==
פרנקל פרנל היה נדבך חשוב בסצנת האמנות המקומית בישראל לפני ואחרי העצמאות. פרנקל שלמד באקול דה פריז, למד באודסה בשנות העשרה לחייו ולאחר מכן באקול דה לאמנויות יפות ובאקדמיה דה לה גרנד שומייר בשנות ה-20 לחייו.<ref></ref>עם שובו לארץ ישראל בשנות ה-20, הביא עמו טכניקות ציור ואת השפעת אסקולת פריז והציור הצרפתי (שהובילו למהפכה של ממש בארץ שעד אז האמנות בה היית תחת ההשפעה המוחלטת של בצלאל ואמנות האורינטליסטית), אותם למד בסטודיו שלו (בסיוע ההסתדרות) בין 1925–1929. סטודיו זה הין בין הגורמים שהשפיעו על מעבר מרכז הכובד של האמנות בארץ מירושלים לתל אביב. פרנקל, התגורר בצפת והיה מראשוני האמנים שהתיישבו בעיר הקודש העתיקה.<ref></ref> הוא היה ממייסדי מושבת האמנים בצפת.

המוזיאון מורכב מחצר גדולה. קירות החצר כוסו בעבר בציורי קיר (פרסקו) ובתבליטים של פרנקל. עם זאת, רק תבליט אחד שרד.

הבניין שבו נמצא האמנות מקיף את החלק המערבי והצפוני של החצר. הארכיטקטורה המקומית ניכרת בכל המתחם.
יצחק פרנקל, בחצר ביתו. שנות ה-50.

== אמנות ואוסף ==
המוזיאון מארח מגוון יצירות אמנות של פרנקל פרנל. המוקדם ביותר משנות ה-20 ועד ימיו האחרונים של האמן ב-1981. אוסף המוזיאון מורכב ממגוון רחב של סגנונות. מאמנות מופשטת וקוביסטית משנות ה-20 ועד אקספרסיוניזם משנות ה-70.

יתר על כן, במוזיאון יצירות נוספות הקשורות לעיסוקו האמנותי של פרנקל. מסקיצות של תחפושות ותפאורה עבור מחזות בולטים (בעיקר במשנות ה-30 וה40) ועד כרזות של תערוכות.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוזיאונים לאמנות מודרנית
קטגוריה:צפת
קטגוריה:ישראל: מוזיאונים לאמנות
היכל האדמירלים

חזית ה-Admiralspalast
היכל האדמירלים (גרמנית: Admiralspalast) הוא מבנה תיאטרון בן 1,756 מושבים בפרידריכשטראסה ברובע מיטה בברלין, גרמניה. נפתח בשנת 1910, זהו אחד המקומות הבודדים שהשתמרו בעיר מהעידן שקדם למלחמת העולם השנייה.

הבניין היה מקום בילוי וכלל במקור משטח החלקה, בית מרחץ ציבורי, מסלולי באולינג, בית קפה ובית קולנוע הפתוח יומם ולילה. לאחר מלחמת העולם הראשונה הפך לתיאטרון רביו (החל במופע Drunter und drüber מאת וולטר קולו ובהמשך בהצגת אופרטות).

הבניין ספג נזק קל מהפצצות במלחמת העולם השנייה, לכן הוא שימש כמשכנה של האופרה הממלכתית של ברלין עד לפתיחתו מחדש של בית האופרה הממלכתי של ברלין ב-1955. ב-21–22 באפריל 1946 התקיים בבניין כינוס של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה והמפלגה הקומוניסטית של גרמניה באזור הכיבוש הסובייטי, בו הן התאחדו למפלגת האיחוד הסוציאליסטי של גרמניה.

לאיגוד העיתונאים של גרמניה המזרחית היו משרדים בבניין<ref>Wilke, Jürgen, Julia Martin, Denis Fengler, and Marc Levasier. [https://books.google.com/books?id=xTMqKI7W6UoC&pg=PA20 Journalisten und Journalismus in der DDR: Berufsorganisation, Westkorrespondenten, "Der schwarze Kanal"]. Köln: Böhlau, 2007. p. 20</ref>

מופעי הרביו והאופרטות נמשכו תחת השם "תיאטרון מוטרטפול" עד להפסקתם ב-1997.

ב-11 באוגוסט 2006 נפתח התיאטרון מחדש עם "אופרה בגרוש", בבימויו של קלאוס מריה ברנדאואר.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ברלין: תיאטראות
בלילות (שיר של נאור אורמיה ושרית אביטן)

"בלילות" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שרית אביטן בהשתתפות הזמר נאור אורמיה. את השיר הוציאה ב-8 בפברואר 2012 לאור חברת התקליטים Mobile1 Music, והוא נכלל כרצועה החמישית באלבום הבכורה של הזמרת, סטייל מיוחד.

== על השיר ==
"בלילות" נכתב על ידי נתי דבח, והופק על ידי אריק זנטי. הוכן לו וידאו קליפ רשמי, שפורסם בערוץ היוטיוב הרשמי של אביטן ביום צאת השיר. בחלקו הראשון הוא מציג את אורמיה מתהלך ברחובות בלילה, ואחר כך את אביטן יושבת בביתה. נכון ליולי 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-1.5 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!הערות
|-
!עולם
|8 בפברואר 2012
|
|Mobile1 Music
|
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2012
קטגוריה:סינגלים מ-2012
קטגוריה:שירי נאור אורמיה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת Mobile1 Music
תני לי סימן (שיר של נאור אורמיה)

"תני לי סימן" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי נאור אורמיה. את השיר הוציאה ב-6 ביוני 2011 לאור חברת התקליטים Mobile1 Music, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבום האולפן השני של הזמר, תתני קצת ממך.

== על השיר ==
"תני לי סימן" נכתב והולחן על ידי אורמיה בלבד, ואילו את הפקתו המוזיקלית ביצע תמיר צור. לא הופק לו וידאו קליפ רשמי, אולם קטע אודיו שלו פורסם בערוץ היוטיוב הרשמי של אורמיה ביום צאת השיר. הוא מלווה לתצלום קבוע של אורמיה בעל רקע מטושטש. נכון ליולי 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-200 אלף צפיות.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
|-
!עולם
|22 בנובמבר 2011
|
|Mobile1 Music
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2012
קטגוריה:סינגלים מ-2012
קטגוריה:שירי נאור אורמיה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי תמיר צור
קטגוריה:סינגלים בהוצאת Mobile1 Music
אהבה מדרגה ראשונה

אהבה מדרגה ראשונה, הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 1997 בבימויו של עקיבא טבת לפי תסריט של שירלי רם עמית, עם אלון אבוטבול, חנה אזולאי הספרי ודפנה רכטר בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על חוקר משטרה שחוקר פרשת רצח של זוג שמקיים בחשאי קשר מיני מחוץ לגדר הנישואין.

הופק עבור חברת ICP לערוץ 3, בהפקת "רול תקשורת" וצולם ברובו בתחנת משטרה בבית שמש.

==תקציר העלילה==
רפ"ק רזי בכור (אלון אבוטבול) הוא קצין חוקר במשטרת ישראל. הוא נשוי למאירה (דפנה רכטר), היא מרצה לקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן והם עוברים ביחד טיפולי פוריות בניסיון להוליד. חיי הנישואין שלהם הם שברירים לאור כישלון טיפולי הפוריות בגלל זרעו הלקוי של רז.

רז מקבל הודעה על מציאת שתי גופות של בחורה ובחורה ב"יער בית שמש". הוא ממהר לשם ומתחיל בחקירה ביחד עם הקצין החוקר נח זמיר (אלון נוימן). במהרה מסתבר שהנרצחים הם אתי אטיאס (דפנה דקל) ואבנר רונן (גיל פרנק) מבית שמש. הם לא היו נשואים ובעלה של אתי, משה אטיאס (מיקי בן הרוש), ואשתו של אבנר, סימה רונן (לאשה שמשוני), טוענים שלא ידעו על הקשר בין שני בני הזוג אך עד מהרה מתגלה שלא דברו אמת.

מפקד התחנה בבית שמש סנ"צ גדליה רביב (זאב שמשוני) לוחץ על רז וצוותו להגיע במרה לפתרון הרצח בגלל לחץ המפכ"ל ודעת הציבור בישראל.

בנו של אבנר, דניאל (ערן קרייף) מנסה להתאבד ואמו סימה מתוודה כי היא ידעה על הרומן של בעלה ולכן רצחה אותם אך רז לא מאמין לה ובטוח כי היא רוצה לחפות על בנה.

בבית אטיאס הוא פוגש בנאוה עבאדי (חנה אזולאי הספרי) קצינה בצה"ל שצולעת לאחר תאונת דרכים, שהייתה חברה של אתי. סימה מספרת לו כי שכרה חוקר פרטי שצילם את הזוג הבודד. רז מצליח לקבל מאשתו של החוקר, נירה (צופית גרנט) את התמונות ומסתבר לו שהזוג קיים את פגישותיו בדירתה של נאוה.

המתח בין רז לגדליה גובר ונובע גם מפרשה בעבר שהם חקרו, של עציר שנדון למאסר עולם למרות שהיה לו אליבי מוצק והוא התאבד בכלא. הכתבת איילה (איילה חסון) מגיעה לתחקר את רז בנושא זה אך הוא מתחמק מתשובות.

רז שקוע בעבודה והיחסים עם מאירה מתקררים. נאוה מוסרת שהסכימה לתת חדר בדירתה לזוג האוהבים וכי פעם אחת התפרץ לשם משה אטיאס והכה את אבנר. רז אוסר את משה אטיאס באשמת רצח ומפעיל עליו לחץ נפשי ופיזי ללא תועלת. גדליה מורה לשחרר אותו.

לבסוף מוצאים פלסטיני בעזרת איכון הטלפון הסלולרי שלו שהיה במקום הרצח ולאחר חקירה במכות הוא מודה ו"משחזר" את הרצח. תיק החקירה נסגר אך רז משוכנע שזה לא הוא. הוא לוחץ על גדליה ואומר לו שאם יסרב, יגלה את חלקו בפרשת האסיר שהתאבד ואם יצליח הוא יפרוש מהמשטרה. גדליה נכנע ונותן לו עוד 24 שעות. רז חוקר את נאוה שאומרת לו שהיא בהריון ממנו והיא תפרסם זאת אך היא נשברת לאחר שהוא מגלה לה שהוא עקר. היא מגלה שאחרי שמשה הכה את אבנר היא התחילה לקיים יחסים עם אבנר בדירתה וכאשר אבנר חזר לאתי היא ארבה להם ורצחה אותם ביער. רז פורש ומאירה מקבלת אותו שוב בחיוך.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|אלון אבוטבול
|רפ"ק רזי בכור
|במאי סרטים
|-
|חנה אזולאי הספרי
|נאוה עבאדי
|
|-
|דפנה רכטר
|מאירה בכור
|
|-
|אלון נוימן
|נח זמיר
|קצין משטרה
|-
|דפנה דקל
|אתי אטיאס
|
|-
|גיל פרנק
|אבנר רונן
|
|-
|זאב שמשוני
|סנ"צ גדליה רביב
|
|-
|לאשה שמשוני
|סימה רונן
|
|-
|מיקי בן הרוש
|משה אטיאס
|
|-
|איילה חסון
|איילה
|עיתונאית
|-
|גיל רשף
|דניאל רונן
|
|-
|צופית אלישיב
|נירה
|
|-
|אסנת בן יהודה
|שירה
|חוקרת משטרה
|-
|ערן קרייף
|נאסר אל ג'אסר
|פלסטיני
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי 1997
קטגוריה:סרטי פשע ישראליים
כריסטיאן פרוכטל

כריסטיאן פרוכטל (בגרמנית: Christian Früchtl; נולד ב-28 בינואר 2000 בבישופסמייס שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת השוער בקבוצת לצ'ה מהסרייה א'.

== קריירת מועדונים ==
פרוכטל גדל במחלקות הנוער של SV בישופסמייס, SpVgg גרון-וייס דגנדורף ובאיירן מינכן. בשנת 2017 החל לשחק בקבוצת המילואים של באיירן מינכן.

ב-7 באוגוסט 2020 הושאל פרוכטל למשך עונת לנירנברג מהבונדסליגה השנייה. הוא שימש כשוער מחליף, ולא שיחק במשך כל תקופת ההשאלה.

לקראת עונת 2021/2022 חזר פרוכטל לבאיירן מינכן. ב-14 במאי 2022 ערך את הופעתו היחידה בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 2-2 נגד וולפסבורג במסגרת המחזור ה-34 בבונדסליגה.

ב-15 ביוני 2022 חתם פרוכטל באוסטריה וינה מהבונדסליגה האוסטרית. בעונתו הראשונה במועדון ערך 34 הופעות ליגה.

ב-25 ביוני 2024 חתם בלצ'ה.

== קריירה בינלאומית ==
פרוכטל היה חלק מסגל נבחרת גרמניה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:שוערי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני נירנברג
קטגוריה:כדורגלני אוסטריה וינה
קטגוריה:כדורגלני לצ'ה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-2000