אישטוואן זאגון

אישטוואן זאגון (במקור פליישל,<ref>Névváltoztatása. Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 178994/1922 Forrás: MNL-OL 30809. mikrofilm 770. kép 2. karton</ref> בהונגרית: Zágon István; טיסהסלש, 30 באוקטובר 1893<ref></ref> – בודפשט, 10 בינואר 1975)<ref></ref> <ref>[https://adtplus.arcanum.hu/hu/view/MagyarHirlap_1975_01/?query=%22Zágon%20István%22&pg=143&layout=s Elhunyt Zágon István] (1975. január 11.) Magyar Hírlap, 8. évfolyam, 11. szám, 8. o.</ref> <ref></ref> היה מחזאי יהודי-הונגרי משומד, עיתונאי, דרמטורג, מתרגם ספרותי, הומוריסטן.

== ביוגרפיה ==
אישטוואן פליישל נולד במשפחה יהודית כבנם של האיכר שאנדור דז'ה זאגון (פליישל) (1867–?) ושל אירמה ברוך (1870–?), אך מאוחר יותר המיר את דתו לאמונה הקתולית.<ref></ref> הוא סיים בית ספר תיכון בזנטה, ולאחר מכן קיבל תעודת הנדסה באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה. בשנים 1920–1921 עסק בהנדסה. בין 1921 לבין 1923 היה המנהל האמנותי והדרמטורג של תיאטרון שדרת אנדראשי (Andrássy úti Színház). באותה תקופה העלה כמה ממחזותיו בני המערכה האחת וכמה קופלה (couplet) שלו (סגנון שהתפשט מהאופרטה, שיר לא יומרני, קצר, פופולרי מסוג המוזיקה הקלה, אשר לעיתים קרובות מכיל גם רמזים מובנים באותה התקופה). לאחר מכן הפך לדרמטורג של תיאטרון מרכז העיר ושל תיאטרון הקומדיה של בודפשטי. בנוסף, בשנים 1928 ו-1933 היה תחילה עובד המערכת של "העיתון הלאומי" (Nemzeti Újság) ואחר כך של "עיתון פשט" (Pesti Hírlap). מחזהו המצליח ביותר, מריקה, הוצג ב-1925 בתיאטרון הרנסאנס. הצלחת המחזה התבטאה בעובדה שהוצג מאוחר יותר בבורגתיאטר בווינה ובכמה מדינות נוספות באירופה. מערכוני ההומור שלו, מאמריו ההומוריסטיים, בדיחות הקברט, קומדיות המחזמר והפרוזה שלו, כמו גם הקראותיו ברדיו ומילות שיריו, היו פופולריים מאוד. ב-1931 כתב קארוי נוטי תסריט קולנועי למחזהו של מולייר, גם הוא באצילים, את התסריט לרב המשרתים, היפוליט, שהוצג בקולנוע כסרט המדבר ההונגרי השני בבימויו של אישטוואן סקיי ובהצלחה עצומה. 34 שנים לאחר מיכן זאגון עיבד אותו לבמה. בשנת 1935, בלה גאל עשה סרט מתוך הרומן שלו "הקונדיטוריה בבודה". גם מאמריו היו פופולריים. כתביו האחרונים פורסמו בשבועון הסאטירי לודאש מתי תחת הכותרת "מתוך יומנו של זקנצ'יק". ביצירותיו הציג ותיאר בהומור חביב את החטאים הקטנים העיקריים של חיי היומיום.

== משפחתו ==
אשתו הייתה מרתה אירמה האואר (בודפשט, 19 בינואר 1898 – בודפשט 4 בפברואר 1983).<ref>özv. Zágon Istvánné Verő Márta halálhíre (1983. február 20.) Magyar Nemzet, 46. évfolyam, 43. szám, 4. o. [https://adtplus.arcanum.hu/hu/view/MagyarNemzet_1983_02/?query=%22Zágon%20Iván%22&pg=219&layout=s Online]</ref> הורי אשתו היו הוגו האואר (מלחין ומחזאי תחת השם ג'רג' ורה) וסיליה מורגנשטרן (זמרת אופרטה תחת השם סיליה מרגו). הם התחתנו ב-24 בספטמבר 1921.<ref></ref> אשתו הייתה שחקנית תחת השם מרתה ורה, אך פרשה מהבמה לאחר נישואיהם.<ref>[https://mek.oszk.hu/02100/02139/html/sz28/233.html Verő Márta] Magyar Színművészeti Lexikon</ref> בנם: איבאן זאגון. כלתם: מאריה אולאיוש. נכדיהם: אנדראש זאגון (1955), מהנדס חקלאות, ואסתר זאגון.

== יצירותיו ==
=== הומורסקות ===
* אביב ודברים אנושיים אחרים (סצנות קברט, בודפשט, 1923)
* זה יכול לקרות לכל אחד (בודפשט, 1932)
* ההרפתקאות המצחיקות של פפריקה יאנצ'י בבית ובח"ל (בודפשט, 1936)
* צד השמש (בודפשט, 1945)
* הכל אחרת (בודפשט, 1966)

=== רומנים ===
* מלכת הוורדים (בודפשט, 1930)
* הנדוניה של בשקה טימאר
* קונדיטוריה בבודה

=== קומדיות ===
* אי אפשר להתחתן עם נערה ענייה (תיאטרון מרכז העיר, 1928)
* דזימבי (תיאטרון הונגרי, 1933)
* הארץ המובטחת (התיאטרון הלאומי, 1933)
* תחנת עצירה מותנית (התיאטרון הלאומי, 1936)
* רוח אביבית (תיאטרון הקומדיה של בודפשט, 1938)
* שחמט (בודפשט, 1941)
* האישה והרוח (תיאטרון פשט, 1946)

=== קומדיות מוזיקליות ===
* שושן צהוב (עם לאיוש בירו, גזה הרצג, מוזיקה מאת מיהאי קרסנאי, תיאטרון האופרטה של בודפשט, 1933)
* רנה ה-14 (עם Zsolt Harsányi, מוזיקה מאת Mihály Eisemann, Vígszínház, 1940)
* פטר פקטה (עם דיולה שומודי, מוזיקה מאת מיהאי אייזמן, תיאטרון הקומדיה של בודפשט, 1943)
* קטלין הקטנה (עם לאיוש בירו, מוזיקה מאת ינה הורבאט, תיארון הקומדיה של בודפשט, 1946)

=== תרגומים ועיבודים ===
* תיאטרון (סומרסט מוהם, תיאטרון הקומדיה, 1941)
* פרח האל תיגע בי (ארווה, תיאטרון הקומדיה, 1946)
* קונרס: פרושקה (1930)
* נואל קאוורד: המרקיזה The Marquise (1939)
* פרנץ מולנר: הקיסר (1946)

=== פזמוניו המפורסמים ===
* פטר פקטה, אחי
* בליל ירח
* עץ צפצפה עתיק עומד על צלע גבעה

== לקריאה נוספת ==
* Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 ([http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC17155/17173.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. כרך השלמה. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* Magyar színművészeti lexikon: A magyar színjátszás és drámairodalom enciklopédiája. Szerk. Schöpflin Aladár. IV. kötet (Rabatinszky Mária – Zwischenakt). Budapest: Az Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete. 1931. (לקסיקון התיאטרון ההונגרי: האנציקלופדיה של התיאטרון והספרות הדרמטית ההונגרית. עורך אלדאר שופפלין. קֶשֶׁת. בודפשט: איגוד השחקנים הלאומי ומכון הפנסיה. 1931
* Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4 (לקסיקון אמנות הבמה ההונגרי)
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. [http://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0975.html גישה מקוונת]
* [https://port.hu/adatlap/szemely/zagon-istvan/person-19915 אישטוואן זאגון] ב- PORT.hu (בהונגרית)
* שני היפוליטיים (1984) סרט Színház Muzsika, 28. שנתון, 11. גיליון 6. [https://adt.arcanum.com/hu/view/FilmSzinhazMuzsika_1984_1/?query=%22Zágon%20István%22&pg=325&layout=s גישה מקוונת]
* לאסלו ואלו: פפריקה יאנצ'י וכותבו: אישטוואן זאגון (1993) Szabad Föld, 49. שנתון, 43. גיליון, 13. [https://adtplus.arcanum.hu/hu/view/SzabadFold_1993_2/?query=%22Zágon%20István%22%20&pg=444&layout=s גישה מקוונת]

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:מחזאים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה
קטגוריה:יהודים מומרים הונגרים
קטגוריה:מתנצרים
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:מהנדסים יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1893
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1975