OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בן ציון הורוביץ

בן ציון הורוביץ (5 במאי 1900 – 17 באפריל 1985) היה חלוץ ועסקן ציבור, ראש העירייה הראשון של רחובות.

== ביוגרפיה ==
הורוביץ נולד בבוגוסלב שבאוקראינה, אז חלק מהאימפריה הרוסית, כבנם של בצלאל, בעל בית מרקחת ואיטה. הוא למד בחדר, בגימנסיה רוסית והמשיך בבית הספר הגבוה להנדסה ביקטרינוסלב. תחילה נטה הורוביץ לקומוניזם והתנגד לציונות, אך בהדרגה שוכנע והפך לציוני. 

הוא שב לבוגוסלב והטיף שם לציונות וכאשר התארגנה קבוצה של 25 צעירים יהודים, שרצו לעלות לארץ ישראל, הצטרף אליהם ובהמשך אף עמד בראשם. הקבוצה יצאה לדרכה ב-1920 והגיעה לארץ ישראל ב-1922. 

הורביץ עבד כפועל שכיר באזור המושבה רחובות ובערבים היה פעיל בענייני ציבור. הוא הפעיל את לשכת העבודה המקומית, הקים את ארגון פועלי הבניין והתארגנויות נוספות ואף היה לזמן מה מזכיר מועצת הפועלים המקומית. ב-1934 נבחר הורוביץ כחבר ועד המושבה מטעם רשימת ההסתדרות ואף היה סגן יושב ראש המועצה וממלא מקומו. ב-1946 נבחר לראשות ועד המועצה והחזיק בתפקיד עד 1950, כאשר רחובות הוכרזה כעיר ואז נבחר לראשות העירייה והחזיק בתפקיד עד 1955.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.rehovotarchive.org.il/cgi-webaxy/item?336 בן ציון הורוביץ] באתר הארכיון לתולדות רחובות.

קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ראשי מועצת רחובות
קטגוריה:ראשי עיריית רחובות
קטגוריה:חברי מועצת העיר רחובות
קטגוריה:פעילים בארגוני עובדים
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1985
מרכז טרנסדנוביה

מרכז טרנסדנוביה (בהונגרית: Közép-Dunántúl) הוא אחד מחבלי הונגריה המוגדרים לצרכים סטטיסטיים ותכנוניים ושוכן בחלקו הצפוני-מרכזי של טרנסדנוביה. הוא כולל בתוכו את המחוזות קומארום-אסטרגום, פייר ווספרם. מרכז החבל נמצא בעיר סקשפהרוואר.

== ערים מרכזיות ==
{| class="wikitable" cellpadding="10"
! שם העיר !! אוכלוסייה
|-
| סקשפהרוואר || | 97,617
|-
| טטבאניה || | 65,849
|-
| וספרם || | 59,919
|-
| דונאויווארוש || | 44,640
|-
| פאפה || | 30,561
|-
| אסטרגום || | 27,979
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:הונגריה: חבלים
רועי שוקרני

רועי שוקרני (נולד ב-26 ביוני 1990) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי והמגן הימני במכבי בני ריינה.

==קריירה==
שוקרני התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל כרמיאל, וכאשר היה בן 16 עבר להפועל חיפה. ב-12 בנובמבר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1–0 נגד מכבי אחי נצרת במסגרת גביע הטוטו. ב-1 במאי 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בניצחון 1–0 על הפועל רעננה.

לאחר שהתקשה להשתלב בקבוצה הבוגרת, בקיץ הושאל שוקרני להפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית. במדי נצרת עילית הוא רשם 33 הופעות בליגה והיה לשחקן חשוב במערך של הקבוצה שנאבקה על העלייה לליגת העל וסיימה לבסוף במקום השלישי בטבלה.

בקיץ חזר שוקרני להפועל חיפה. ב-18 באוקטובר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, שהיה לשער הניצחון של קבוצתו (3–2) נגד מכבי נתניה.

ב-9 ביוני 2015 חתם שוקרני לחמש שנים בעירוני קריית שמונה. ב-4 בספטמבר 2016 חתם בהפועל רעננה.

ב-25 ביוני 2018 חזר להפועל חיפה וחתם על חוזה לשנתיים במועדון. לאחר חצי עונה בה שיחק רק משחק אחד בהפסד 1–3 למכבי תל אביב בו פתח שוקרני והוחלף עם פתיחת המחצית השנייה, הושאל השחקן להפועל עכו עד תום אותה עונה. ב-7 באוגוסט 2019 חזר שוקרני להפועל נוף הגליל מהליגה הלאומית. בעונת 2020/2021 עבר לשחק בעמדת המגן הימני תחת המאמן ירון הוכנבוים.

ב-15 בינואר 2022 חתם שוקרני בבני סכנין לחצי עונה, עם אופציה לעונה נוספת. ב-3 ביוני 2023 חתם במכבי בני ריינה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:כדורגלני הפועל רעננה
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני בני סכנין
קטגוריה:כרמיאל: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
זנזיבר סיטי

רחוב עירוני ברובע מיצ'נזני, זנזיבר סיטי
זנזיבר סיטי (בערבית: مدينة زنجبا; בסוואהילי: Jiji la Zanzibar) היא הבירה והעיר הגדולה ביותר באי הטנזני, זנזיבר. היא גם בירת מחוז זנזיבר העירוני המערבי. מספר תושביה במפקד שנערך בשנת 2002 היה 205,870.

העיר נמצאת על החוף המערבי של זנזיבר. אתר חשוב בה הוא העיר העתיקה, אזור המכונה "סטון טאון". זהו אתר היסטורי שהוכרז בשנת 2000 כאתר מורשת עולמית. יש בו בתים רבים הבנויים מאבן גיר אלמוגית ואלה חודשו בראשית שנות האלפיים.

את העיר משרת שדה התעופה הבינלאומי עביד אמאני קארומה המרוחק 5 ק"מ מהעיר ויוצאות ממנו טיסות למזרח אפריקה, אירופה, חצי האי ערב, ישראל ושאר המזרח התיכון.

== אתרי תיירות ==
אתר התיירות החשוב ביותר בעיר הוא מוזיאון פלאס, שנקרא בעבר גם "סולטן פלאס" ו"בית אל-סאהל" (בערבית). המוזיאון, אשר היה בעבר ארמונו של הסולטן, ממוקם על חוף הים, צפונית לבית הפלאות. הוא נבנה בסוף המאה ה-19, וכיום מוצגות בו יצירות מחיי היום יום של משפחת המלוכה בזנזיבר. בין היתר ישנם במוזיאון חפצים שהיו שייכים לסעידה סלאם, שהייתה נסיכה זנזיברית שברחה לאירופה יחד עם בעלה. כמו כן בעיר קיימות מסעדות, שווקים יפים וחופי ים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:טנזניה: ערים
קטגוריה:טנזניה: ערי חוף
קטגוריה:אפריקה: ערי בירה לשעבר
משפט לוזין

משפט לוזין מבטא עיקרון יסודי באנליזה פונקציונלית, לפיו כל פונקציה מדידה לבג, במונחי תורת המידה היא כמעט פונקציה רציפה. כלומר כל פונקציה מדידה קרובה להיות פונקציה רציפה במובן של קירוב שיתואר בהמשך.

את המשפט הוכיח המתמטיקאי הרוסי ניקולאי לוזין בשנת 1912.

==נוסח פורמלי==

תהי <math>f:[0,1] \to \mathbb{C}</math> פונקציה מדידה-לבג. אזי לכל <math>\epsilon > 0</math> קיימת קבוצה סגורה <math>K \subset [0,1]</math> המקיימת <math>\lambda \left( [0,1] \setminus K \right) < \epsilon</math> (כאשר <math>\lambda</math> היא מידת לבג), כך שעל <math>K</math> הפונקציה <math>f</math> שווה כמעט תמיד לפונקציה רציפה.

הערה: ניתן להשתמש במשפט ההרחבה של טיצה כדי להרחיב את הפונקציה <math>f \mid_K</math> להיות פונקציה רציפה המוגדרת על כל <math>[0,1]</math>.

===הוכחה===

נגדיר <math>F_n = \left\{ x \in [a,b] \mid \mid f(x) \mid >n \right\}</math>. בוודאי מתקיים <math>\bigcap_{n=1}^{\infty}F_n = \emptyset</math>, ומהיות <math>[0,1]</math> בעל מידת לבג סופית נובע כי <math>\lim_{n \to \infty} \lambda(F_n) = \lambda \left(\bigcap_{n=1}^{\infty} F_n \right) = 0</math>.

נקבע <math>N</math> שעבורו <math>\lambda (F_N) < \epsilon</math>, כלומר לכל <math>x \in F_N^\complement</math> מתקיים <math>\mid f(x) \mid < N</math>. כל פונקציה מדידה וחסומה על קטע סופי היא אינטגרבילית לבג, ולכן <math>h := f \mid_{F_N^\complement} \in L^1</math>.

מרחב הפונקציות הרציפות צפוף ב-<math>L^1</math>, ולכן <math>h</math> היא גבול של פונקציות רציפות בנורמת <math>L^1</math>. ידוע שלכל סדרה המתכנסת ב-<math>L^1</math> קיימת תת-סדרה המתכנסת כמעט תמיד, לכן <math>h</math> היא גבול כמעט תמיד של פונקציות רציפות.

ממשפט אגורוף יש קבוצה מדידה <math>E \subset [0,1]</math> המקיימת <math>\lambda (E) < \epsilon/2</math>, כך שעל <math>E^\complement</math> ההתכנסות כמעט תמיד ל-<math>h</math> היא התכנסות במידה שווה. מרגולריות מידת לבג יש קבוצה קומפקטית <math>K \subset E</math> המקיימת <math>\lambda (E \setminus K) < \epsilon/2</math>. גבול במידה שווה של פונקציות רציפות על קבוצה קומפקטית הוא פונקציה רציפה, ולכן <math>f\mid_K = h\mid_K</math> רציפה. זו הקבוצה המבוקשת, כי <math>\lambda \left( [0,1] \setminus K \right) = \lambda \left( E^\complement \right) + \lambda \left( E \setminus K \right) < \epsilon/2+\epsilon/2 = \epsilon</math>.

==הכללה==

קיימת גרסה כללית יותר למשפט: יהי <math>(X,\mathcal{M},\mu)</math> מרחב מידה כאשר <math>\mu</math> היא מידת רדון. יהי גם <math>Y</math> מרחב טופולוגי המקיים את אקסיומת המנייה השנייה, היוצר מרחב מדיד עם סיגמא אלגברת בורל שלו, ותהי <math>f:X \to Y</math>.

לכל <math>\epsilon > 0</math>, לכל קבוצה מדידה <math>A \in \mathcal{M}</math> בעלת מידה סופית קיימת קבוצה מדידה <math>E \in \mathcal{M}</math> המוכלת ב-<math>A</math>, כך שמתקיים <math>\mu(A \setminus E) < \epsilon</math>, כך שעל הקבוצה <math>E</math> הפונקציה <math>f</math> רציפה.

בנוסף, אם הקבוצה <math>A</math> קומפקטית מקומית, אז ניתן לבחור את <math>E</math> הנ"ל שתהיה קומפקטית, ובמקרה זה קיימת פונקציה רציפה <math>g</math> בעלת תומך קומפקטי המקיימת <math>f\mid_E = g\mid_E</math>.

==לקריאה נוספת==

* N. Lusin. Sur les propriétés des fonctions mesurables, Comptes Rendus Acad. Sci. Paris 154 (1912), 1688–1690.

==קישורים חיצוניים==
* 

לוזין
לוזין
סרגיי דורנקו

סרגיי דורנקו עם [[אלכסנדר פרוחאנוב]]
סרגיי ליאונידוביץ' דורנקו (ברוסית: Сергей Леонидович Доренко; 18 באוקטובר 1959 - 9 במאי 2019) היה עיתונאי ומנחה טלוויזיה ורדיו רוסי. עיקר פרסומו בא לו מתוכנית האירוח החדשותית השבועית, שהגיש בשנים 1999–2000 בערוץ הטלוויזיה ORT.

==ביוגרפיה==
דורנקו נולד בקרץ', חצי האי קרים, ברית המועצות. בשנת 1982 סיים את לימודיו באוניברסיטת הידידות העממית של רוסיה במוסקבה, ושימש כמתורגמן פורטוגזית-רוסית באנגולה. ביוני 1984 התגייס לצבא, אבל שוחרר בינואר 1985 בשל בעיות בריאות.

תוכנית האירוח שלו שפנתה למעמדות הבינוני והנמוך ברוסיה שלאחר התפרקות ברית המועצות, נקראה "התוכנית של סרגיי דורנקו", והוא זכה לאחוזי צפייה נכבדים. ביולי 1997 הוא סייע לבוריס ברזובסקי לאחר עסקת הפרטת חברת החזקות התקשורת הממשלתית "סְבְּיַאזינְוֶוסט" שנמכרה לאוליגרך ולדימיר פוטנין, במה שהייתה לדעת ברזובסקי, עסקה מכורה מראש. דורנקו האשים בתוכנית הטלוויזיה שלו את פוטנין בכך שהחזיק לצורך העסקה שלדים בורסאיים, וכי בכוונתו להוציא את הכסף מחוץ לגבולות רוסיה.

באוגוסט 2000, התוכנית של דורנקו מתחה ביקורת על הטיפול הממשלתי בפיצוץ וטביעת הצוללת הרוסית קורסק. זמן קצר לאחר מכן, התוכנית בוטלה, ודורנקו טען כי הורדת התוכנית מלוח השידורים נבעה מלחץ של הקרמלין. מנגד, אמר מנהל רשת ORT שבה שודרה התוכנית, קונסטנטין ארנסט, כי בניגוד לטענותיו הממשלה לא הייתה מעורבת בשינוי, וכי הוא קיבל את ההחלטה לבטל את התוכנית משום שדורנקו סירב להפסיק לדון בתוכניותיה של הממשלה להלאים אחוז ניכר (49%) מהחזקותיו של איל התקשורת בוריס ברזובסקי, שדורנקו נחשב למקורבו, ברשת. בעקבות המחלוקת, הפך דורנקו למבקר קולני של שלטונו של ולדימיר פוטין ונאלץ לעזוב את עבודתו בטלוויזיה הרוסית.

נפטר במוסקבה ב-9 במאי 2019.

==לקריאה נוספת==
* דייוויד א. הופמן, האוליגרכים - המיליארדרים החדשים של רוסיה, ספריית מעריב, 2005. לפי אינדקס בעמ' 526

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:עיתונאים רוסים
קטגוריה:סגל VGTRK
קטגוריה:סגל ערוץ 1 הרוסי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין טרויקורובסקויה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1959
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2019
מערב טרנסדנוביה

מערב טרנסדנוביה (בהונגרית: Nyugat-Dunántúl) הוא אחד מחבלי הונגריה המוגדרים לצרכים סטטיסטיים ותכנוניים ושוכן בקצהו המערבי של המדינה. הוא כולל בתוכו את המחוזות גיור-מושון-שופרון, ואש וזאלה. מרכז החבל נמצא בעיר גיור.

== ערים מרכזיות ==
{| class="wikitable" cellpadding="10"
! שם העיר !! אוכלוסייה
|-
| גיור || | 129,301
|-
| סומבטהיי || | 78,025
|-
| שופרון || | 62,246
|-
| זאלאגרסג || | 58,154
|-
| נג'קניז'ה || | 47,349
|}

== אתרי מורשת עולמית ==
* מנזר פאנונהאלמה
* ימת פרטה

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הונגריה: חבלים
בוריס ג'ורדן

בוריס ג'ורדן (ברוסית: Борис Алексеевич Йордан; נולד ב-2 ביוני 1966) הוא איש עסקים אמריקאי ממוצא רוסי.

==ביוגרפיה==
ג'ורדן, אמריקאי ממוצא רוסי, סייע לממשלת רוסיה בעת המעבר של רוסיה לקפיטליזם בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20. הוא סייע בהשקת שוק ההון הרוסי ובהפרטת נכסי המדינה.

בין השנים 1992–1995, היה בוריס ג'ורדן מנכ"ל השלוחה במוסקבה של בנק ההשקעות האמריקאי CS פירסט בוסטון , ובשל מעורבותו העמוקה בכינון השוק הרוסי, הפך הבנק בתקופת כהונתו לבנק ההשקעות המוביל ברוסיה, שעסק בהפרטה, מימון חברות ומסחר בניירות ערך.

ב-1995 נמנה עם מייסדי קבוצת רנסאנס קפיטל השקעות, יחד עם שותף ניו זילנדי בשם סטיבן ג'נינגס. הוא גם הנשיא והמנכ"ל של ספוטניק גרופ בע"מ, שהוקמה בשנת 1998. ספוטניק היא חברת החזקות מגוונת, המשמשת לניהול קופות וקרנות הון זר מהגדולות ביותר שהושקעו ברוסיה.

מאוחר יותר התמנה למנכ"ל גזפרום מדיה, חטיבת המדיה של גזפרום; ועם השתלטותה של גזפרום ב-2001 על ערוץ הטלוויזיה NTV של האוליגרך היהודי-רוסי ולדימיר גוסינסקי, מהלך שנטען בידי גוסינסקי כי נכפה עליו בידי גורמי שלטון רוסיים, היה ג'ורדן למנכ"ל רשת זו. לבסוף אולץ גם הוא להתפטר בשנת 2003 בשל לחצים פוליטיים.

==לקריאה נוספת==
* דייוויד א. הופמן, האוליגרכים - המיליארדרים החדשים של רוסיה, ספריית מעריב, 2005. לפי אינדקס בעמ' 526

==קישורים חיצוניים==

* [http://archives.cnn.com/2001/WORLD/europe/04/03/ntv.jordan/index.html פרופיל של ג'ורדן] באתר CNN 
;פרשת NTV
* 
* 
* 

קטגוריה:אנשי עסקים רוסים
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:גזפרום: אישים
קטגוריה:סגל NTV
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1966
דרום טרנסדנוביה

דרום טרנסדנוביה (בהונגרית: Dél-Dunántúl) הוא אחד מחבלי הונגריה המוגדרים לצרכים סטטיסטיים ותכנוניים ושוכן בחלקו הדרום מערבי של המדינה. הוא כולל בתוכו את המחוזות באראניה, שומוג' וטולנה. מרכז החבל נמצא בעיר פץ'.
== ערים מרכזיות ==
{| class="wikitable" cellpadding="10"
! שם העיר !! אוכלוסייה
|-
| פץ' || | 144,675
|-
| קאפושוואר || | 62,446
|-
| סקסארד || | 32,528
|-
| שיופוק || | 25,468
|-
| פקש || | 18,970
|}

== אתרי מורשת עולמית ==
* הנקרופוליס הנוצרי המוקדם בפץ'

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הונגריה: חבלים
המופע של גורו וגוגול

המופע של גורו וגוגול היא תוכנית טלוויזיה ששודרה בערוץ הילדים, בין השנים 1996–1998. התוכנית החלה כשידורי רצף אולם מאוחר יותר היא השתנתה לתוכנית בת רבע שעה. בעונה הראשונה גורו וגוגול גרים בבית והם דנים ביחד בענייני בריאות, בעונה השנייה הם אירחו מפורסמים כגון: דורי טפר, גדי רבינוביץ, איציק זוהר וכו'.

את הבובות הפעילו אילן סביר ואופירה ארכוני ודיבבו אותם טל מוסרי (גורו) וארז בן הרוש (גוגול).

ב-1997, הופיעו גורו וגוגול בתוכנית הילדים "על מלי ולמה", שם הם הופיעו כחלק בחיות היער הרבות ובתור החברים של מלי ולמה.

ב-2004, ערוץ הופ! שידר סדרה דומה, לאחר שערך מספר שינויים: הערוץ שינה את שם הקנגורו ל"גורה" (שהופעלה על ידי איקי גלעד), והוסיף ארנב בשם "גולי" (שהוא היה בהפעלת אילן סביר). התוכנית הייתה במסגרת של להקה הנקראה "תהיו בריאים".

== דמויות ==
*גורו - קנגורו, נוהג ללמד את גוגול על בריאות ובנוסף הוא גם אומר משפטים חינוכיים בחרוזים.
*גוגול - פיל, חברו הטוב של גורו, נוהג לעשות דברים לא נכונים עד שגורו מסביר לו על הנושא. למשל, הוא עמד לשתות נוזל לשטיפת כלים בניחוח ורדים (הוא חשב שמדובר במיץ פטל) וגורו הסביר לו מה יקרה כתוצאה מכך.

== ראו גם ==
*על מלי ולמה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות בכיכובן של בובות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-1990
שרגא בישגדא

שרגא בישגדא היא סדרה קומית-חינוכית לילדים ששודרה במקור בטלוויזיה החינוכית בשנים 2016-2013, בכיכובו של מוני מושונוב.

==רקע==
שרגא הוא כותב בלוג יומי מצולם אשר עוסק באישים חשובים. שרגא סוקר בבלוג שלו אנשים אשר תרמו למדע, לאמנות, לתרבות, לרפואה, לחברה ולפוליטיקה. כגון: אליעזר בן-יהודה, ארכימדס, צ'ארלי צ'פלין, אברהם שלונסקי, לאה גולדברג, מרתה גרהם, הנס כריסטיאן אנדרסן, דוד בן-גוריון ועוד. הוא נתקל בבעיות ומצליח לפתור אותן בעזרת עליזה השכנה ונטע עוזרת הבית.

==דמויות==
*שרגא בישגדא (מוני מושונוב) - גיבור הסדרה. שרגא מעלה בלוגים לרשת. בכל בלוג הוא מספר אודות אנשים בהיסטוריה התורמים לתחומים שונים: מדע, אומנות ותרבות.
*נטע (סתיו אידיסיס) - עוזרת הבית החכמה של שרגא, בעזרתה שרגא לומד דברים ופותר בעיות. בהמשך עוברת לגור בבניין שלו. בת של חברים טובים שלו. 
*עליזה עדנה לאה יודל זיווית הדסה הכהן (דבורי ריס) - השכנה של שרגא, נוהגת לצפות בבלוג שלו. בכל פעם שהיא פורצת עם משפט מסוים, שרגא מפרש אותו כמשפט שלום. אחיינה (מיכאל מושונוב) יוצא עם נטע.

== קישורים חיצוניים ==

* "[https://www.kankids.org.il/program/?catId=1375 שרגא בישגדא]" באתר כאן חינוכית

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות לילדים
קטגוריה:סדרות קומיות ישראליות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות לימודיות-חינוכיות
קטגוריה:כאן חינוכית: תוכניות וסדרות
בית הספר לפיקוד ומנהיגות

בית הספר לפיקוד ומנהיגות, הוא מוסד לימודי צבאי, המכשיר קצינים ונגדים לפיקוד בחיל האוויר.
בית הספר ממוקם בבסיס המכון להכשרת הסגל של חיל האוויר, הממוקם באוניברסיטה העברית בירושלים.

בין התכנים שמועברים בבית הספר: ערכי מנהיגות, מיומנויות פיקוד, אינטליגנציה רגשית ופיתוח אישי. בית-הספר מכשיר קצינים מדרגת סג"ם ועד סא"ל, ונגדים מדרגת רס"ל ועד רנ"ג. אורך הקורסים הוא בין שלושה לחמישה-עשר ימים.

בית הספר מוביל את תוכניות המצוינות של חיל האוויר.

במסגרת בית הספר מתקיים מסלול של תוכנית תלפיות.

הבסיס בו הוקם בית הספר החליף במהלך השנים כמה שמות, ביניהם: המכון ללימודי המשך, המכון התעופתי ללימודים מתקדמים (מתל"מ), המכון להכשרת הסגל (מלה"ס). יחד עם השמות, הוחלפו הסמלים.

מפקד בית הספר הנוכחי, נכון לנובמבר 2022, הוא סגן אלוף רז נחום.

== סמלים היסטוריים של היחידה ==
<div style="text-align:center; float:center;">
<gallery widths="150" heights="150" perrow="6">
קובץ:Talpjot.png|סמל המכון ללימודי המשך
קובץ:Tag Talpiet old.png|סמל המכון להכשרת הסגל (מלה"ס)
קובץ:סמל המכון.jpg|סמל המכון הישן
</gallery>
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* .

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מסלולי הכשרה בצה"ל
קטגוריה:המכללות הצבאיות
קטגוריה:קמפוס האוניברסיטה העברית בגבעת רם
קטגוריה:יחידות חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:מנהיגות
ציון צמח

ציון צמח (נולד ב-19 בינואר 1990) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר, ומאמן קבוצת הנוער של בית"ר ירושלים בהווה.

==קריירה==
צמח החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי תל אביב, וב-6 בנובמבר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 2–1 על מכבי פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו. ב-19 בינואר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–1 למכבי נתניה. בעונת צורף באופן קבוע לסגל הקבוצה הבוגרת, וב-3 באוקטובר 2009 כבש את שערו הראשון בליגת העל, במשחק מול הפועל עכו שהסתיים בתיקו 1–1.

בקיץ 2010 עבר צמח בהשאלה לקבוצת סקציה נס ציונה מהליגה הלאומית, ובינואר 2011 הושאל להפועל רמת גן מליגת העל. לקראת עונת חתם צמח בקבוצת מכבי פתח תקווה, ובעונה שלאחר מכן עבר למועדון ספורט אשדוד.

לקראת עונת עבר צמח לקבוצת הכח עמידר רמת גן מהליגה הלאומית, ובינואר 2014 חתם בקבוצת פראלימני מליגת העל הקפריסאית. צמח לא הצליח לסייע לקבוצה להינצל מירידה לליגת המשנה בקפריסין, ובתום העונה עזב את המועדון.

לקראת עונת חזר צמח לישראל וחתם בקבוצת הפועל עכו. כבר במחזור הראשון כבש צמח את שער הבכורה שלו במועדון, במשחק מול הפועל חיפה, אך כמה דקות לאחר מכן נפצע ונעדר כחמישה חודשים מהמגרשים. בעונת 2015/2016 כבש שלושה שערי ליגה, ובסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. בעונת 2016/2017 כבש שמונה שערים בליגה הלאומית.

ב-12 ביוני 2017 חתם צמח בבית"ר ירושלים לשלוש עונות עם אופציה לעונה נוספת. ב-12 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד 1–2 להפועל אשקלון במסגרת גביע הטוטו, ובאותו משחק כבש את שער הבכורה שלו. בסך הכל כבש צמח שני שערים בשש הופעות בכל המסגרות במדי בית"ר ירושלים, וב-31 בינואר 2018 הושאל להפועל אשקלון עד תום העונה.

ב-5 ביולי 2018 חתם צמח בהפועל אכסאל, ובעונת 2018/2019 כבש שישה שערים בליגה הלאומית, בנוסף לחמישה שערים בגביע הטוטו.

ב-6 ביוני 2019 חתם צמח בהפועל רמת השרון, אך במדיה שיחק רק שלושה משחקים בגביע הטוטו, וב-21 באוגוסט חזר לקדנציה שנייה בהפועל אשקלון. ב-21 בינואר 2020 חתם בבני לוד. ב-24 באוקטובר 2020 חזר להפועל אשקלון.

ב-3 ביולי 2022 חתם בהפועל ראשון לציון. בנוסף, אימן את קבוצת נערים א' של המועדון. ב-8 בפברואר 2023 חתם במכבי שעריים.

== קריירת אימון ==
ביוני 2023 מונה למאמן קבוצת נערים א' של הפועל ניר רמת השרון. ב-5 ביוני 2024 מונה למאמן קבוצת הנוער של בית"ר ירושלים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני סקציה נס ציונה
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הכח עמידר רמת גן
קטגוריה:כדורגלני אנוסיס נאון פאראלימני
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני הפועל אכסאל
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת השרון
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלני מכבי שעריים
קטגוריה:קריית אונו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בקפריסין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1990
בית החולים מאטר דאי

בית החולים מאטר דאי (מלטית Sptar Mater Dei; אנגלית Mater Dei Hospital - מלטינית "אם האלוהים") הוא בית חולים כללי-אוניברסיטאי, השוכן בעיר מסידה, בצמוד ממערב לקמפוס אוניברסיטת מלטה, באי מלטה שבמלטה.

בית החולים הוא המוסד הרפואי המרכזי והגדול ביותר במדינה. הוא נחנך ב-29 ביוני 2007, והחליף את בית החולים המיושן על שם לוקס הקדוש אשר נסגר. עלות ההקמה המוערכת של בית החולים עמדה על 116 מיליון אירו, אך בפועל הגיעה ל-582 מיליון אירו. המתחם משתרע על פני 250,000 מטר מרובע ובו 825 מיטות אשפוז ו-25 חדרי ניתוח. ממערב לבית החולים נחנך בשנת 2015 בית החולים האונקולוגי על שם סר אנתוני מאמו (Sir Anthony Mamo oncology hospital) המחובר אליו באמצעות גשר להולכי רגל. בית החולים מסונף לאוניברסיטת מלטה, ובשטחו שוכנות הפקולטות לרפואה ולמדעי הרפואה. 

בית החולים השוכן במרכזו של האי, מקושר לכל נקודות היישוב באי באמצעות שירותי אוטובוס תכופים ותחנת האוטובוס שלו היא מהעמוסות במדינה.

==קישורים חיצוניים==

* 
<gallery>
קובץ:Sptar Mater Dei (6).JPG|הכניסה המערבית לבית החולים
קובץ:Sptar Mater Dei (5).JPG|בית החולים האונקולוגי על שם סר אנתוני מאמו
קובץ:Sptar Mater Dei (8).JPG|תחנת האוטובוס של בית החולים
קובץ:Sptar Mater Dei (7).JPG|האגף הצפון-מערבי
</gallery>

מאטר דאי
מסטיסלב

מסטיסלב (בבלארוסית: Мсціслаў (מסציסלאו) או (אמסיצסלאו); ברוסית: Мстиславль (מסטיסלַבְל), בפולנית: Mścisław (משצ'יסלב)) היא עיר במחוז מוגילב, בלארוס, בסמוך לגבול רוסיה.

==היסטוריה==
האזכור הראשון של העיר מתייחס לשנת 1156 בכרוניקת איפטייב. העיר הייתה חלק מנסיכות סמולנסק וב-1180 הייתה מרכז של נסיכות מסטיסלב.

בשנת 1377 העיר נכבשה על ידי הדוכסות הגדולה של ליטא. עם הקמת האיחוד הפולני-ליטאי הייתה העיר חלק מאיחוד זה. אחרי חלוקת פולין של 1772 עברה העיר לידי האימפריה הרוסית. לפי מפקד האוכלוסין של 1897 חיו בעיר 8,514 תושבים, 5,071 יהודים, 2,833 בלארוסים, 475 רוסים ו-108 פולנים.

==יהודי מסטיסלב==
יהודי העיירה היו ברובם מתנגדים, וכונתה (יחד עם העיירות חסלביץ' וצ'ריקוב) בפי רבי שלום דובער שניאורסון "הגליל החשוך".

בתחילת המאה ה-20 חיו בעיר כ-5,000 יהודים, כשני שלישים מתושביה. בתקופה הסובייטית עזבו את העיר יהודים רבים, והתקיים בה בית ספר יידי.

ב-14 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיר בידי הגרמנים, ובספטמבר שלאחר מכן רוכזו כל היהודים שנותרו בה בגטו, בו אולצו לענוד טלאי צהוב ולהתייצב לעבודות כפייה יומיות. מעת לעת נרצחו בגטו קבוצות של יהודים.

ב-15 באוקטובר 1941 נערכה בגטו שבעיר אקציית חיסול, בה נורו כ-30 קשישים יהודים, ונאנסו ונרצחו מספר נשים יהודיות. כ-800 היהודים הנותרים נרצחו בסמוך לעיר בידי גרמנים ושוטרים בלארוסים.

==ראו גם==
* יואל חסיד
* אברהם שמחה מאמצ'יסלב

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחוז מוהילב: ערים
קטגוריה:מחוז מוהילב: עיירות יהודיות

קטגוריה:גטאות בבלארוס
סטיב ברי

סטיב ברי (אנגלית: Steve Berry; נולד ב-1955) הוא סופר אמריקאי, מחברם של ספרי מתח.

== חייו ==
ברי נולד וגדל בג'ורג'יה ארצות הברית, לאחר מכן עבר להתגורר בסיינט אוגוסטין פלורידה. הוא בוגר של בית הספר למשפטים של אוניברסיטת מרסר. במשך 30 שנים הוא עבד בתור עורך דין. הוא אחד ממייסדיו של האיגוד הבינלאומי של מחברי ספרי המתח, האיגוד מאגד בתוכו כ-2,600 מחברים מרחבי העולם. את ספרו הראשון הוא כתב עוד בשנות התשעים, אך לקח 12 שנים עד שהספר ראה אור מכיוון שכתב היד נדחה 85 פעמים על ידי הוצאות לאור.

ספריו תורגמו ל-40 שפות ויוצאים לאור ב-51 מדינות. ספריו נכללו ברשימת רבי-מכר של הניו יורק טיימס ו-USA Today. יחד עם אשתו אליזבת הוא יסד עמותה History Matters הפועלת לשימור המורשת האנושית.

==ספריו שתורגמו לעברית==
* "הסוד השלישי" (2005) - יצא בעברית בהוצאת מטר בשנת 2007 בתרגומה של אינגה מיכאלי.
* " פרשת קולומבוס" (2012) - יצא בעברית בהוצאת ידיעות ספרים בשנת 2017.
סדרת קוטון מאלון:
* "אוצר הטמפלרים" (2006) - יצא בעברית בהוצאת מטר בתרגומה של אינגה מיכאלי.
* "בגידה בוונציה" (2007) - יצא בעברית בהוצאת מטר בשנת 2010 בתרגומו של אמנון כץ.
* "בעקבות שרלמאן" (2008) - יצא בעברית בהוצאת מטר בשנת 2011 בתרגומו של אורי בלסם.
* "נקמת דם בפריז" (2009) - יצא בעברית בהוצאת מטר בשנת 2013 בתרגומו של אמנון כץ.
* "קבר הקיסר" (2010) - יצא בעברית בהוצאת מטר בשנת 2014 בתרגומו של אמנון כץ.
* "עסקת מלטה" (2019) - יצא בעברית בהוצאת מטר בשנת 2021 בתרגומה של אינגה מיכאלי.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרי מתח ואימה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מרסר
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1955
זאבי הלילה

שיירה של חברי "זאבי הלילה"
[[ולדימיר פוטין מעניק אות כבוד למנהיג המועדון, אלכסנדר זלדוסנטנוב, 2013]]
[[ולדימיר פוטין מוביל שיירה של זאבי לילה. 2019]]
זאבי הלילה (ברוסית: Ночные Волки) הוא מועדון רוכבי-אופנוע רוסי. הארגון מונה מעל 5,000 חברים ברחבי העולם.

המועדון נוצר בראשיתו מאוסף של חובבי רוק ואופנועים אשר קיימו מופעי רוק, באופן בלתי חוקי בזמנו (משנת 1983), במוסקבה. ב 1989 המועדון הוכר כמועדון אופנועים בלתי-רשמי בשם "זאבי הלילה", בזמן הפרסטרויקה בברית המועצות.

המועדון הפך למועדון האופנועים הרשמי הראשון בברית המועצות. בהמשך נפתחו סניפים ברוסיה, אוקראינה, לטביה, גרמניה, בולגריה, רומניה, סרביה ומקדוניה. אלכסנדר זאלדוסטאנוב, המכונה "המנתח", הפך למנהיג המועדון בשנת 1989.

הארגון הוא תומך נלהב של פוטין, ובזמן אירועי יברומאידאן צידד בנשיא אוקראינה ינוקוביץ'. ב-2014 בתערוכה שארגנו הביעו תמיכה פומבית בסיפוח חצי האי קרים על ידי רוסיה.

בשנת 2015 ראשי המועדון הודו בכך שהם מקבלים תמיכה מתקציב הממשלה.

במאי 2018 סוקר המועדון בתקשורת העולמית לאחר שצילומי אוויר סביב מועדון זאבי הלילה בסלובקיה גילו, כי יש בו לא רק אופנועים, אלא גם נגמ"שים וטנקים. תגליות אלו, לצד פעילותו הפרו-רוסית הקבועה של הארגון מחוץ לרוסיה, הוביל פרשני תקשורת מסוימים לטעון שעל המערב לפעול לבלימת פעולות המועדון.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.foxnews.com/world/2015/05/02/pro-putin-bikers-lay-wreath-at-russian-monument-in-vienna-en-route-to-berlin/ אופנוענים תומכי פוטין מניחים זרי זיכרון על אנדרטה רוסית בדרך לברלין], באתר FoxNews, מאי 2015.
*[http://m.news1.co.il/ArticlePage.aspx?docid=130365&subjectid=43&TransID=0&AfterAdd=1 האופנועים של פוטין], באתר News1, אוקטובר 2018.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רוסיה: ארגונים
קטגוריה:אופנועים
אדולף וינקלר גודמן

אדולף וינקלר גודמן (אנגלית: Adolph Winkler Goodman; 20 ביולי 1915 – 30 ביולי 2004) היה מתמטיקאי אמריקאי שעסק בפונקציות אוניוולנטיות, תורת המספרים ותורת הגרפים. על שמו נקראת השערת גודמן על המקדמים של פונקציות מולטי-ולנטיות, המכלילה את השערת המקדמים שהוכחה בשנת 1985 על ידי לואי דה ברנז'.

==תרומתו למתמטיקה==
גודמן עסק בפונקציות מולטי-ולנטיות, המכלילות את הפונקציות אוניוולנטיות. הוא העלה את השערת גודמן בדבר המקדמים של פונקציות מולטי-ולנטיות. השערה זו מכלילה את השערת המקדמים, המתקבלת כאשר <math>p=1</math>, אותה הוכיח לואי דה ברנז' בשנת 1985, הוכחה שנחשבת לאחד ההישגים המשמעותיים בתחום האנליזה המרוכבת במאה ה-20. גודמן ומתמטיקאים נוספים הגיעו לתוצאות חלקיות בדבר ההשערה. גודמן פרסם ספר בעל שני כרכים בנושא - Univalent functions.

בשנת 1972 הוא פרסם מאמר בהקשר למשפט נושירו-ורשבסקי.

פרט לעיסוקו במחקר, גודמן עסק בחינוך מתמטי וכתב ספרים רבים ברמה אקדמית ותיכונית.

הוא פרש לפנסיה בשנת 1993 ונפטר בשנת 2004.

==מאמריו וספריו==
<div class="mw-content-ltr">
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* 
* 
*

</div>

==ראו גם==
* משפט דה ברנז'
* השערת גודמן

==קישורים חיצוניים==

גודמן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סינסינטי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1915
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2004
פים ואן לומל

פים ואן לומל (בהולנדית: Pim van Lommel, נולד 1943) הוא סופר וחוקר הולנדי בתחום המוות הקליני וחוויות סף המוות.

ואן לומל למד רפואה באוניברסיטת אוטרכט והתמחה בקרדיולוגיה. הוא עבד כקרדיולוג בבית החולים ריג'נסטייט בארנהם במשך 26 שנה (1977-2003).

ואן לומל ידוע בעיקר בשל המחקר והתיעוד המקיף שערך בנושא חוויות סף מוות שחוו אנשים במהלך מוות קליני, כולל פרסומים מדעיים סטנדרטיים, כגון ב"סכין המנתחים" .

== מחקרו בנושא המודעות דרך מוות קליני ==
הוא פרץ לתודעה הציבורית עם יציאת רב-המכר שלו, "Eindeloos Bewustzijn: een wetenschappelijke visie op de Bijna-Dood Ervaring" (תרגום: "תודעה אינסופית: מחוויית סף-המוות - חזון מדעי") שיצא לאור בהולנד בשנת 2007 ותורגם לכמה שפות, כולל גרמנית, אנגלית, צרפתית, פולנית וספרדית. באנגלית כותרתו: "Consciousness Beyond Life, The Science of the Near-Death Experience" 
(HarperCollins, 2010).

בספרו מוכיח ואל לומל כי הקיום של תודעה אינו מוגבל לפעילות הנוירולוגית במוח. הוא מציע כי המוח הוא רק מעין מסוף המאפשר גישה למודעות כלשהי שאינה מקומית, כלומר אינה למוגבלת פיזית לגוף האדם.

במודל שמציע ואן לומל למוח האנושי, הוא משמש כמעין מסוף מחשב אשר ניגש לבסיס נתונים מרכזי או לאינטרנט. הוא משער בנוסף כי DNA ומכניקה קוונטית יכולים לאפשר גישה כזו למידע לא מקומי ומודל זה מתיימר להציע פתרון כיצד תופעות המאפיינות מוות קליני יכולות להתהוות ואף להירשם בזיכרון למרות שאין להם פעילות מוחית כלל ב-EEG.

== פרסומים מדעיים ==
<div class="mw-content-ltr">
* Van Lommel, P., van Wees, R., Meyers, V. and Elfferich, I. (2001) Near-death experience in survivors of cardiac arrest: a prospective study in the Netherlands. Lancet 358: 2039-2045.
* Van Lommel, P. (2004). About the continuity of our consciousness. Advances in Experimental Medicine and Biology 550: 115-132.
* Van Lommel, P. (2006). Near-Death Experience, Consciousness and the Brain. A new concept about the continuity of our consciousness based on recent scientific research on near-death experience in survivors of cardiac arrest. World Futures, The Journal of General Evolution 62: 134-152.
* Consciousness Beyond Life: The Science of the Near-Death Experience (2010, 2011)
* Van Lommel, P. (2011). Near-death experiences: the experience of the self as real and not as an illusion. Annals of the New York Academy of Sciences 1234: 19-28.
* Van Lommel, P. (2013). Nonlocal Consciousness. A concept based on scientific research on near-death experiences during cardiac arrest. Journal of Consciousness Studies 20: 7-48.
</div>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מוות קליני
קטגוריה:רופאים הולנדים
קטגוריה:תודעה
קטגוריה:חוקרי חוויות סף מוות
קטגוריה:קרדיולוגים
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1943
השערת גודמן

באנליזה מרוכבת, השערת גודמן היא השערה בדבר המקדמים של פונקציות מולטי-ולנטיות, המכלילה את משפט דה ברנז'. את ההשערה ניסח אדולף וינקלר גודמן, מתמטיקאי שעסק רבות בתורת הפונקציות המולטי-ולנטיות.

==ניסוח==
תהי <math>f(z)= \sum_{n=1}^{\infty}{b_n z^n}</math> היא פונקציה <math>p</math>-ולנטית. ההשערה טוענת כי המקדמים מקיימים:

<center><math>|b_n| \le \sum_{k=1}^{p} \frac{2k(n+p)!}{(p-k)!(p+k)!(n-p-1)!(n^2-k^2)}|b_k|</math>
</center>

==תוצאות חלקיות==
גודמן ומתמטיקאים רבים הגיעו לתוצאות חלקיות בדבר ההשערה. היא הוכחה למספר משפחות פונקציות ספציפיות, ובמקביל הוכחו חסמים חלשים יותר מהטענה עצמה.

משפט: כאשר <math>p=2,3</math> השערת גודמן נכונה עבור פונקציות מהצורה <math>P \circ \phi</math> כאשר <math>P</math> הוא פולינום ו-<math>\phi</math> היא אוניוולנטית.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* A. W. Goodman, [http://www.ams.org/journals/tran/1948-063-01/S0002-9947-1948-0023910-X/S0002-9947-1948-0023910-X.pdf ON SOME DETERMINANTS RELATED TO p-VALENT FUNCTIONS], 1948
* Abdallah Lyzzaik and David Styer, [http://www.ams.org/journals/proc/1978-069-01/S0002-9939-1978-0460619-7/S0002-9939-1978-0460619-7.pdf Goodman's Conjecture and the Coefficients of Univalent Functions], Proceedings of the American Mathematical Society, 1978
</div>

קטגוריה:אנליזה מרוכבת
קטגוריה:בעיות פתוחות במתמטיקה
יעקב ישראל לוגאסי

הרב יעקב ישראל לוגאסי הוא דרשן, מרצה ב"ערכים" וב"הידברות", סופר ובעל תוכניות רדיו.

באתר קול הלשון, מוצעים מאות משיעורי הרב להורדה, במגוון תחומים, כגון פרשת השבוע, מועדי השנה, מוסר, ימות המשיח, צניעות, אמונה וביטחון וענייני רוח נוספים.

== ביוגרפיה ==
נולד בירושלים למשפחה חרדית מיהדות מרוקו. למד בישיבות שונות בעיר, בהן ישיבת פורת יוסף.

בצעירותו החל הרב להרצות ולהעביר שיעורי תורה ומוסר ברחבי הארץ.

עסק בכתיבת סדרת הספרים "שובה ישראל" המונה למעלה משלושים חלקים.

הצטרף לארגון ערכים והפך למרצה בכיר. משדר בתחנות רדיו חרדיות, ובהן ברדיו "קול הנשמה" ו"קול ברמה". תוכניות אלו עסקו בנושאי אמונה ומוסר בשיתוף עם המאזינים אשר נתנו דוגמאות להתמודדות מחיי היום יום.

כיום הרב ממשיך בהעברת שיעורים בנושאי אמונה ומוסר ברחבי הארץ, פעיל בארגון "הידברות" ומשדר תוכנית קבועה בשם "אמונה וביטחון" ברדיו "קול ברמה".

==ספריו==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20150412001635/http://www.hidabroot.org/he/search/results/לוגסי?search=לוגסי שיעורי הרב לוגאסי], באתר הידברות
* 
* 
* 
* 

===מספריו===
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי ישיבת פורת יוסף
קטגוריה:רבנים חרדים ישראלים
קטגוריה:תנועת התשובה: פעילים
קטגוריה:סגל רדיו קול ברמה
קטגוריה:רבנים ספרדיים ישראלים
נמל התעופה הבין-לאומי סנגסטר

אזור המסלולים, 2009
נמל התעופה הבין-לאומי סנגסטר (באנגלית: Sangster International Airport) הוא נמל תעופה בינלאומי כ-5 ק"מ ממזרח למונטיגו ביי, ג'מייקה. שמו המקורי של הנמל היה נמל התעופה מונטיגו ביי, וב-1967 נקרא על שמו של ראש ממשלת ג'מייקה, דונלד סנגסטר. זהו נמל התעופה העמוס ביותר בג'מייקה ובאיים הקריבים כולם.

== היסטוריה ==
ג'מייקה הייתה אי פעיל מבחינת תחבורה אווירית עוד מראשית ימי התעופה. ב-1940 הוחלט על הקמת נמל תעופה במקום וב-1947 הושלמה בנייתו. מונטיגו ביי הייתה עיר נופש לעשירים ומפורסמים מארצות הברית וקווי התעופה הראשונים לאזור, שהיו קווי חופשה ונופש, הופעלו על ידי חברת פאן אמריקן וורלד איירווייז, שהפעילה את השדה עד 30 בספטמבר 1949, אז נטלה ממשלת ג'מייקה את הפעלת השדה. מבנה הטרמינל הראשון הוקם ב-1953 ועם השנים הפך הנמל לגדול ולעמוס יותר משני נמלי התעופה הבינלאומיים של ג'מייקה (השני הוא נמל התעופה הבינלאומי נורמן מנלי ליד קינגסטון).

== נתונים ==
בנמל עברו בשנת 2014 3,633,998 נוסעים. מבין 1.7 מיליון תיירים המגיעים לאי, 72% משתמשים בנמל תעופה זה. 

זהו נמל התעופה המועדף על מטיילים שנוסעים ליעדי נופש פופולריים כמו מונטיגו ביי, נגריל או אוצ'ו ריוס. שדה התעופה מאכלס גם מטוסים פרטיים עם אזור נפרד לאותם מטוסים, כולל דלפקי הגירה ושירות מכס נפרד.<ref></ref> 

בין החברות המפעילות טיסות לנמל אייר קנדה, אמריקן איירליינס, ג'ט בלו איירווייז, דלתא איירליינס, וירג'ין אטלנטיק, ווסט ג'ט, יונייטד איירליינס, סאות'ווסט איירליינס, קופה איירליינס, קיימן איירווייז, תומאס קוק איירליינס, ת'ומסון איירווייז, US איירווייז ו-Arkefly.

== אירועים יוצאי דופן ==
ב-21 בינואר 1960 התקלקל אחד מארבעת מנועיו של מטוס לוקהיד קונסטליישן של חברת התעופה הקולומביאנית אוויאנקה שהיה בטיסה סדירה מניו יורק לבוגוטה דרך מונטיגו ביי. המטוס תוקן במיאמי והמשיך בדרכו. בעת הנחיתה במונטיגו ביי התרסק המטוס על המסלול ועלה בלהבות. 35 נוסעים (מתוך 39) ו-2 אנשי צוות (מתוך 7) נספו בתאונה האווירית הקשה ביותר שפקדה את ג'מייקה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.flightstats.com/go/Airport/airportDetails.do?airportCode=MBJ ריכוז נתונים על נמל התעופה]

==הערות שוליים==

סנגסטר
סנגסטר
קטגוריה:ג'מייקה
קווקה

קווקה (באנגלית: Quokka; שם מדעי: Setonix brachyurus) הוא מין של חיית כיס קטנה, המהווה מין יחיד בסוג Setonix, שגודלו כגודל חתול בית.

הקווקה היא אוכלת-צמחים הפעילה בעיקר בלילה. ניתן למצוא אותה באיים קטנים ליד חופי אוסטרליה המערבית, בייחוד באי רוטנסט שליד פרת' ובאי בולד שליד אלבני. מושבה יבשתית קטנה של קווקה חיה בשמורת הטבע טוּ פִּיפּלְז בֵּיי (Two Peoples Bay), שם היא מתקיימת במקביל לחיית כיס קטנה אחרת, קנגורו חולדתי גילברט (Potorous gilbertii).

== גילוי בידי האירופים ==
הקווקה היא אחד היונקים האוסטרליים הראשונים שהאירופים ראו. הימאי ההולנדי סמואל פולקרטזון דיווח שראה "חתול בר" באי רוטנסט בשנת 1658. ב-1696, וילם דה פלמינג זיהה אותן בטעות כעכברושי ענק, ועל שמן קרא לאי "רוטה-נסט", בהולנדית "קן-עכברושים".
המילה "קווקה" נגזרה ממילה בשפה האבוריג׳ינית ניונגר (Nyungar), שכנראה נהגתה גווגה.

== תיאור ==
משקלה של קווקה נע בין 2.5 ל-5 ק״ג, אורך גופה 40–90 ס״מ ואורך זנבה 25–30 ס״מ - זנב קצר יחסית לחיות כיס. היא בעלת מבנה עגלגל, אוזניים מעוגלות וראש רחב וקצר. אף על פי שהיא נראית כקנגורו קטן מאוד, היא יכולה לטפס על עצים ועל שיחים. פרוותה הגסה בגוון חום ערמוני המתבהר לגוון חול בפרווה התחתונה.
קווקה אינה פוחדת מאנשים ופעמים רבות מתקרבת אליהם, בייחוד באי רוטנסט. עם זאת, אין זה חוקי לבוא במגע עם קווקה ברוטנסט.

== תפוצה וסביבת מחיה ==
קווקה באי רוטנסט
בטבע קווקה נעה באזור מצומצם מאוד בדרום-מערב אוסטרליה המערבית. מספר אוכלוסיות קטנות מפוזרות על היבשה, אוכלוסייה גדולה חיה באי רוטנסט, ואוכלוסייה קטנה באי בולד ליד אלבני. באיים אין שועלים וחתולים. ברוטנסט קואקות נפוצות במגוון בתי גידול, מחורש חצי-צחיח ועד גנים המטופחים בידי אדם.

== אוכלוסייה ==
למרות מספרה הגדול באיים, אזור המחיה של קווקה ביבשה מצומצם מאוד ומוגדר כפגיע. בשטח זה מאיימים על הקווקה מיני חיות שאינם ילידי האזור, כמו שועלים, ועל כן הקווקה נזקקת לכיסוי צפוף של הקרקע למסתור. בירוא יערות ופיתוח חקלאי צמצמו את בית הגידול של הקווקה, ובכך דרדרו עוד את מצבה. פלישתם של חתולים, כלבים ודינגו החמירה עוד את הבעיה, ובהמשך גם ייבוש ביצות ושריפת צמחייתן. יתרה מכך, שגר של הקווקה הוא לרוב בן ולד אחד, אחת לשנה. על אף שהקווקות מזדווגים לעיתים תכופות, צירוף הנתונים של גודל השגר, בית הגידול המצטמצם והטורפים מביא לנדירותם.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'אן רנה קונסטן קוי
קטגוריה:קנגוריים
קטגוריה:יונקים יחידים בסוגם
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1830
משפט הרבע של קוב

באנליזה מרוכבת, משפט הרבע של קוב (Koebe quarter theorem) קובע כי התמונה של מעגל היחידה תחת פונקציה אוניוולנטית <math>f</math> מכילה כדור ברדיוס <math>\frac{|f'(0)|}{4}</math>. פונקציית קוב היא דוגמה לפונקציה שממקסמת את הטענה, ולכן לא ניתן לשפרה.

המשפט קרוי על שמו של המתמטיקאי הגרמני שתיאר אותו בשנת 1907. חשיבותו של המשפט טמונה בכך שהוא נותן הערכה תחתונה מדויקת לגבי מידת הפתיחה של פונקציות אוניוולנטיות, ומהווה כלי בסיסי להבנת ההתנהגות הגאומטרית של פונקציות אלו.

מקור נוסף שמחזק את ההבנה של המשפט הוא משפט הקירוב של קוב, הקובע כי כל פונקציה אוניוולנטית במעגל היחידה יכולה להיות מקורבת במידת הרצון על ידי פונקציות אוניוולנטיות מסוג ספציפי הממקסמות את רדיוס ההכללה של התמונה.

משפט הרבע של קוב הוא דוגמה לאחת מהתוצאות הרבות באנליזה מרוכבת שמחברות בין תכונות אנליטיות של פונקציות מרוכבות לבין התנהגותן הגאומטרית.

==ניסוח==
תהי <math>f:D \to \mathbb{C}</math> פונקציה אוניוולנטית, כלומר פונקציה הולומורפית וחד חד ערכית, כאשר <math>D= \{ z : |z|<1 \}</math> הוא מעגל היחידה. משפט הרבע של קוב טוען כי התמונה <math>f(D)</math> מכילה כדור ברדיוס <math>\frac{|f'(0)|}{4}</math> סביב <math>f(0)</math>.

==הוכחה==
על ידי תהליך נרמול ניתן להניח כי <math>a_0=0, a_1=1</math>, כלומר <math>f(z)= z + \sum_{n=2}^{\infty}{a_n z^n}</math>. לכל <math>w \not \in f(D)</math>, נגדיר <math>h(z) = \frac{f(z)}{1-f(z)/w}=z+(a_2 + \frac{1}{w})z^2+\ldots</math>; היא גם אוניוולנטית ב-<math>D</math>. לפי משפט דה ברנז' על <math> f,h</math> עבור <math>n=2</math>, נקבל <math>|\frac{1}{w}| \le |a_2| + |a_2+ \frac{1}{w}| \le 4</math>, לכן <math>dist(w,0)=|w| \ge \frac{1}{4}</math>, כדרוש.

==פונקציית קוב==
===הגדרה ותכונות===
פונקציית קוב היא הפונקציה ההולומורפית <math>k:D \to \mathbb{C}-(-\infty,-\frac{1}{4})</math> הנתונה על ידי <math>k(z)= \sum_{n=1}^{\infty}{n z^n} = \frac{z}{(1-z)^2}</math>. זוהי פונקציה חשובה במיוחד, שכן היא מהווה דוגמה לטענות רבות. ראשית, היא ממקסמת את משפט הרבע של קוב - מתקיים <math>k(0)=0</math> ו-<math>-\frac{1}{4} \not\in k(D)</math>.

פונקציית קוב ממקסמת גם את משפט דה ברנז', הטוען כי המקדמים <math>b_n</math> בפיתוח טיילור של פונקציה אוניוולנטית מקיימים <math>|b_n| \le n</math>.

===בנייה גאומטרית===
את פונקציית קוב ניתן לבנות כהרכבת פונקציות באופן הבא.

נביט בפונקציה <math>u:D \to J=\{z : Rez>0 \}, u(z)=\frac{1+z}{1-z}</math>. זוהי העתקה קונפורמית. הפונקציה <math>u^2(z)</math> מעבירה את <math>D</math> לכל המישור המרוכב בלי הקרן <math>\{ z: Rez<0 \}</math>. כעת, נבצע את תהליך הנרמול על <math>u^2(z)</math> ונקבל את פונקציית קוב - <math>k(z)= \frac{1}{4} (u^2(z)-1)=\frac{1}{4} ((\frac{1+z}{1-z})^2-1)= \frac{z}{(1-z)^2}</math>.

במילים אחרות, פונקציית קוב נבנית מפונקציה קונפורמית בין מעגל היחידה למישור בלי הקרן השמאלית, עליה מפעילים את תהליך הנירמול.

==ראו גם==
* פונקציה אוניוולנטית
* משפט דה ברנז'
* השערת גודמן

קוב
משפט נושירו-ורשבסקי

באנליזה מרוכבת, משפט נושירו-ורשבסקי (Noshiro–Warschawski theorem) (לעיתים קריטריון נושירו-ורשבסקי) נותן תנאי מספיק להיותה של פונקציה הולומורפית אוניוולנטית, כלומר גם חד חד ערכית, בתחום הגדרתה. ממנו נובע משפט אלכסנדר (Alexander), המדבר על פונקציות אוניוולנטיות בעיגול היחידה. המשפט נקרא על שמם של המתמטיקאים סטפן ורשבסקי ונושירו.

==ניסוח==
תהי <math>f : \Omega \to \mathbb{C}</math> פונקציה הולומורפית בתחום קמור <math>\Omega</math>. המשפט קובע כי אם קיים <math>\alpha \in \mathbb{R}</math> כך ש-<math>Re (e^{i \alpha} f'(z))>0</math> לכל <math>z \in \Omega</math>, אז <math>f</math> אוניוולנטית ב-<math>\Omega</math>, כלומר גם חד חד ערכית.

==הוכחה==
יהיו <math>z_1 \neq z_2 \in \Omega</math>. נבצע אינטגרל קווי על הקו <math>\gamma (t) = z_1 + (z_2-z_1)t</math>, המוכל בתחום כי הוא קמור. נקבל לפי המשפט היסודי:

<math>f(z_1)-f(z_2)= \int_{\gamma}{f'(z)dz}=\int_{0}^{1}{f'(\gamma (t) )(z_2-z_1)dt}=(z_2-z_1) e^{-i \alpha} \int_{0}^{1} {e^{i \alpha} f'(\gamma (t)) dt}</math>

האגף הימני שונה מאפס, כי נתון <math>Re (e^{i \alpha} f'(z))>0</math>.

==משפט אלכסנדר==
מקרה פרטי חשוב של המשפט הנ"ל הוא:

משפט אלכסנדר: אם <math>f : D=\{z:|z|<1\} \to \mathbb{C}</math> פונקציה הולומורפית כזו ש-<math>\forall z \in D : Re(f'(z)) > 0</math>, אז <math>f</math> חד חד ערכית ב-<math>D</math>.

==דוגמה==
כדי להוכיח שהפונקציה <math>f(z)=-z-2-ln(1-z)</math> היא חד-חד-ערכית ב-<math>D</math>, נשים לב ש-<math>f'(z)=\frac{1+z}{1-z}</math>; זוהי העתקה קונפורמית ממעגל היחידה לחצי המישור הימני, ולכן <math>Re(f'(z))>0</math>, ולכן לפי המשפט <math>f</math> חד חד ערכית.

==הכרחיות התנאים והכללות==
הדרישה שהתחום <math>\Omega</math> יהיה קמור היא הכרחית.

Tim הוכיח בשנת 1951 כי לכל תחום לא קמור ופשוט קשר בעל לפחות 2 נקודות שפה, קיימת פונקציה הולומורפית <math>f</math> כזו ש-<math>Re (f'(z)) >0</math> אך היא איננה חד-חד-ערכית.

גודמן הוכיח גרסה כללית יותר של המשפט עבור פונקציות p-ולנטיות (לפרטים ראו בקריאה נוספת):

משפט: אם <math>f : \Omega \to \mathbb{C}</math> פונקציה הולומורפית בתחום קמור <math>\Omega</math>, וקיים מספר טבעי <math>p</math> ומספר ממשי <math>\alpha</math> כך ש-<math>\forall z \in \Omega: Re(e^{i \alpha} f^{(p)}(z))>0</math>, אז <math>f</math> היא לכל היותר p-ולנטית ב-<math>\Omega</math>.

==ראו גם==
* פונקציה אוניוולנטית

==קישורים חיצוניים==
* [http://elib.mi.sanu.ac.rs/files/journals/flmt/9/flmn9p99-101.pdf חומר עם הסבר של המשפט]

קטגוריה:משפטים באנליזה מרוכבת
חוה בכרך

חוה בכרך (בערך ה'שמ"ה, 1585 – ה'תי"ב, 1652) הייתה מלומדת יהודייה נודעת במאה ה-17. מלבד ידיעותיה התורניות וחידושי הלכה שהתפרסמו בשמה, הייתה מיוחסת מאוד, נכדתו של המהר"ל מפראג, אשתו של רבי אברהם שמואל בכרך וסבתו של רבי יאיר חיים בכרך, שקרא את שם ספרו הנודע "חות יאיר" על שמה.

==ביוגרפיה==
חוה כ"ץ נולדה לפייגל'ה בתו השנייה של המהר"ל מפראג ולרב יצחק כ"ץ, רבן של וינה, ניקלשבורג ומוראביה כולה, אחיה היו רבי חיים הכהן כ"ץ, רבן של ניקלשבורג ומוראביה אחרי אביו, ומאוחר יותר ראש ישיבה בפראג, ורבן של פרנקפורט דמיין ופוזנא; ורבי נפתלי הכהן כ"ץ מלובלין. בגיל 15 נישאה לרב אברהם שמואל בכרך שהיה דרשן בפראג, ומאוחר יותר התמנה לרבן של וורמס ומדינת פפאלץ. החתונה התקיימה בפראג בנוכחות סבה הזקן, המהר"ל מפראג.

אמה, למדנית בפני עצמה לימדה אותה כבר מגיל צעיר את ספרות היסוד התורנית. היא נודעה בשל למדנותה הרבה, סופר עליה כי למדה והתפלפלה בהלכה עם תלמידי אביה. היא הייתה בקיאה בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי במדרשי חז"ל ובספרות השו"ת וההלכה. לא הייתה זו תופעה שכיחה בקרב נשים במאה ה-16 וה-17, ונכדה כותב עליה כי . נאמר עליה עוד שהייתה לומדת את המדרש לבדה מבלי להזדקק לפרשני המדרש, והייתה מעבירה ביקורת על הפירוש "מתנות כהונה" של רבי יששכר בער כ"ץ.

בכ"ז באייר ה'שע"ה, 26 במאי 1615, חמישה שבועות לאחר גירוש וורמייזא, התאלמנה מבעל נעוריה שנפטר באלשבאך , והיא בת 30 בלבד. היא נסעה עם בנה שמשון (1600–1670) שהיה אז כבן שמונה לגור אצל אמה בפראג וסירבה להינשא בשנית עד סוף חייה. גם כשרבי ישעיה הלוי הורוויץ הנודע בכינויו "השל"ה", שלח להציע לה להינשא לו, לאחר פטירת אשתו חיה בשנת ה'ש"ף (1620), עמדה בסירובה זה.

כשהתמנה בנה רבי שמשון לכהן כרב בגדינג, מוראביה, בשנת ה'שפ"ד (1624), נסעה עמו לגדינג והתגוררה בביתו. היא המשיכה להתגורר עמו גם כשקיבל בשנת ה'ת"י (1650) את משרת הרבנות בוורמייזא. 

בשנת ה'תי"א החליטה לעלות בגפה לארץ ישראל, אך נפטרה בדרך בעיר סופיה.

נכדה, רבי יאיר חיים בכרך, הנציח את זכרה בספרו הנודע "חות יאיר", ותיאר את קורות חייה בהקדמתו לספרו זה.

==לקריאה נוספת==
* 
* שלמה אשכנזי, נשים למדניות (סקירה היסטורית), תל אביב: תבונה, תש"ב. עמ' מ-מג.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ילידות המאה ה-16
קטגוריה:פראג: אישים
קטגוריה:ניסיונות עלייה לארץ ישראל
קטגוריה:רבניות
קטגוריה:נשים במאה ה-16
קטגוריה:נשים במאה ה-17
קטגוריה:נפטרות ב-1651
רופשיץ

רופשיץ (בפולנית: Ropczyce, רופצ'יצה; ביידיש: ראָפּשיץ) היא עיר בדרום מזרח פולין, הממוקמת בעמק נהר וילופולקה (יובל של נהר ויסלוקה). אוכלוסיית העיר מונה כ-26,059 (בשנת 2007).

==תולדות היישוב==
רופשיץ נזכרת לראשונה בשנת 1252, ובתקופה זו הוחרבה מספר פעמים בפלישות הטטרים והליטאים. בשנת 1362 הוענקו לרופשיץ זכויות עיר. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיר בתחום גליציה האוסטרית.

==יהודי היישוב==
אנדרטה בבית הקברות בחולון לזכר יהודי רופשיץ שנספו בשואה
בשנת 1880 נמנו בעיר 1,156 יהודים. בין מלחמות העולם נמנו בה כ-850 יהודים, שהיוו כרבע מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל. העיר ידועה בעיקר כמקום התפתחותה של חסידות רופשיץ, וכן כמקום מגורי מייסדה רבי נפתלי צבי הורוויץ.

עם כיבוש העיר בידי הגרמנים ב-8 בספטמבר 1939, החלו אלו לחטוף את יהודיה לעבודות כפייה, ורצחו בה כמה מנכבדי הקהילה, לרבות הרב יצחק ליברמן. עם הגעת פליטים יהודים לעיר, הגיע מספר היהודים בה בסוף 1941 לכ-1,050.

עד יוני 1942 שולחו כ-200 גברים יהודים מהעיר למחנה עבודה בפוסטקוב, ו-23 יהודים נרצחו בעיר. בסוף חודש זה הובאו לעיר יהודים אחרונים מיישובי הסביבה, וכל יהודי המקום רוכזו בגטו.

ב-23 ביולי 1942 בוצעה אקציית חיסול בגטו שבעיר, תוך רצח הקשישים והילדים במקום, וגירוש כל יתר היהודים לסנדז'ישוב, משם שולחו כעבור זמן מה למחנה ההשמדה בלז'ץ.

== קישורים חיצוניים == 

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20151223044759/http://moreshet.pl/he/node/542 רופצ'יצה] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:פודקרפצקיה: ערים
קטגוריה:גליציה
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
יהודה נהרי הלוי

יהודה נהרי הלוי (נולד ב-2 באוקטובר 1985) הוא שחקן ישראלי.

==ביוגרפיה==
נהרי נולד בשכונת נווה עמל בהרצליה. את שירותו בצה"ל עשה בגדוד חרוב. הוא למד שלוש שנים משחק בבית הספר "הדרך", וכן למד משחק מול מצלמה אצל רותי דייכס, וסדנת "שקט מצלמים רעש" בסדנאות הבמה.

== קריירה ==

=== תיאטרון ===
נהרי שיחק במחזמר "ספר הג'ונגל", "הנסיכה והצפרדע", "מועדון ארוחת הבוקר". בתיאטרון תהל שיחק במחזה "רומיאו ויוליה חוזרים למקורות" בבימויו של יובל כרמי. בתיאטרון חיפה שיחק במחזה "בילי שוורץ". בתיאטרון גבעתיים שיחק במחזה "על החיים ועל המוות", פרי עטה של נטע מגן.

בספארי ברמת-גן שיחק במופע בבימויו של אמיר פרישר גוטמן, "סימבה מלך הספארי". הוא שיחק בהצגת הילדים "הדוד חיים".

בשנת 2018 השתתף במופע הקומי-סאטירי על עולם הרוח והניו-אייג' "מוארים בע"מ" בתפקידי הפקה ובתפקיד קולו של אלוהים.

בשנה 2019 שיחק בהצגה "לשם ובחזרה" של התיאטרון העברי.

=== טלוויזיה וקולנוע ===
במהלך השנים שיחק במספר סרטים וסדרות טלוויזיה. בין השנים 2009–2010 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הנעורים "תיכון השיר שלנו", בה גילם את דמותו של אסי דמתי. ב-2009 שיחק בסדרת הנעורים פרי יצירתו של גיורא חמיצר - "האי" בתפקיד אורח. בשנת 2013 שיחק בסרטו של דן תורג'מן "רימון הזהב" וגילם את יחיה, וכן שיחק בסרט של יריב מוזר "שבלולים בגשם", בתפקיד ניר. באותה שנה שיחק בסדרה "פרופיל 64" ששודרה ב ערוץ 10. בשנת 2014 שיחק בסרט קצר "אישך, תשוקתך", לצדה של מיטל גל סויסה. ושיחק בסדרת הדרמה של HOT - "מתים לרגע" בתפקיד גיא, כדורגלן עם בעיה רפואית.

בשנת 2015 לוהק לעונה השנייה של סדרת הדרמה קומדיה פרי יצירתו של מאור זגורי, "זגורי אימפריה", בה הוא מגלם את דמותו של נירו, המנהל רומן עם האחות הבכורה לבית משפחת זגורי, מירי (יפית אסולין), שבסוף מתגלה כגיי. באותה שנה הצטלם לסרט "חתונה מנייר" לצידם של אסי לוי, מורן רוזנבלט, רועי אסף. הסרט הוקרן בדצמבר של אותה שנה.

בשנת 2019 לוהק לתפקיד הראשי לסרט "ימים נוראים", אשר עוקב אחר האירועים שהובילו לרצח ראש הממשלה יצחק רבין מנקודת מבטו של הרוצח. בסרט מגלם נהרי את דמותו של יגאל עמיר.

בשנת 2020 השתתף בעונה השלישית של תוכנית המציאות "נינג'ה ישראל" במקצה ה-VIP והגיע למקום השלישי.

==חיים אישיים ==
נהרי מתגורר בפרדס חנה.

בינואר 2022 פורסם בוואלה כי נהרי טוען כי איש הטלוויזיה והיוצר אסי עזר הטריד אותו מינית עשור קודם לכן, כשבחן אפשרות ללהקו לסדרת הטלוויזיה "להיות איתה". כשנה לפני מועד פרסום הכתבה הגיש נהרי תלונה במשטרה בנושא, אך זו נסגרה מפאת התיישנות. נהרי נבדק בפוליגרף ויצא דובר אמת. בתגובה נבדק גם עזר ויצא דובר אמת גם הוא.

במרץ 2023, נדחתה תביעת לשון הרע שהגיש נגד התוכנית "ערב טוב עם גיא פינס" וחויב לשלם הוצאות משפט.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:בוגרי הדרך - בית הספר לביטוי בימתי
קטגוריה:משתתפי נינג'ה ישראל V.I.P
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
אליעזר שולמן

אליעזר שולמן (נולד בכ"ה בכסלו תשל"ב, דצמבר 1971) הוא עיתונאי חרדי, עורך משנה של העיתון החרדי "המבשר", בעבר שימש כעורך משנה של עיתון משפחה.

==ביוגרפיה==
נולד בירושלים ליאירה ולאמיתי שולמן, מזכיר סיעת יהדות התורה ועורך עיתון המודיע. למד בישיבת סלבודקה, שם כיהן בעבר כראש הישיבה דודו הרב מרדכי שולמן. שולמן למד משפטים באוניברסיטת בר-אילן, אך לא סיים את התואר. בנוסף, הוא משמש כפרמדיק במד"א.

בגיל 19 החל לכתוב בשבועון החרדי "ערב שבת", כשהוא משיג במסגרת העיתון את אחד מהישגיו המקצועיים הראשונים - תמליל ישיבת מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, המורה לסיעה כיצד לנהוג עם ממשלת שמיר.

בשנת 1993 החל לכתוב בעיתון "משפחה", תוך שהוא מתמקצע בזירה הצבאית. לשולמן היו חשיפות בטורו השבועי "שטח אש". הטור אף זכה לשבחים בעיתון "טיים" שכתב על שולמן: "העיתונאי החרדי שנחשב לבעל מקורות ביטחוניים יוצאי דופן בשב"כ ובמוסד".

פרסם בעיתון כתבות פרופיל וראיונות רבים עם רבנים נודעים. בין השאר, כתב על הרב נסים קרליץ, כתבה שגרמה להצתה של מאבק נגד עיתון "משפחה". עוד כתב על הרב משה שמואל שפירא, הרב חיים פינחס שיינברג, והרב יצחק זילברשטיין.

שולמן חסיד חב"ד נשוי למרים, להם שלושה בנים, מתגורר בלוד. החל משנת 2016 משמש גם כדובר "מרכז רבני אירופה".

שולמן שומר על מקצועיות ועוסק רק בענייני צבא. הוא חרג מהרגלו פעם אחת בלבד, זה קרה בשנת 2022, כאשר בחברת אסם הודיעו על הימצאות סלמונלה במוצרי חומוס של צבר. הוא תקף בחשבונו האישי כי שירות הלקוחות של החברה היה סגור בשעות הערב למרות הימצאותו של הווירוס. 

בשנת 2023 עזב את עיתון משפחה ועבר לערוך את עיתון המבשר
.

==קישורים חיצוניים==

* יוסי כהן, [http://shturem.net/index.php?section=news&id=76212 ריאיון עם אליעזר שולמן], שטורעם
* [http://m.ch10.co.il/news/396626/#.WwxvPBYYqEd הבחור מישיבת סלבודקה שהצטרף לחסידות חב"ד וצמח עם 'משפחה'] באתר חרדים 10

==הערות שוליים==

קטגוריה:חסידי חב"ד
קטגוריה:חרדים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים חרדים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:סגל משפחה
קטגוריה:פרשנים צבאיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971