OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
טמרין מרטין

טמרין מרטין (שם מדעי: Saguinus martinsi) הוא מין של פרימט מסוג טמרין. טמרין זה אנדמי לברזיל ותפוצתו מצפון ברזיל ועד לצפון נהר האמזונאס.

== מאפיינים ==
טמרין מרטין הוא פעיל יום ושוכן עצים, האוכל חרקים, פירות וגומי. בני המין חיים בקבוצות של עד 15 פריטים כאשר בדרך כלל קבוצה מכילה בין 2 ל-8 פריטים.

== תת-מינים ==
* טמרין מרטין אושרסי (שם מדעי: Saguinus martinsi ochraceus) - פלג גוף קדמי חום בהיר וצבע אפור מתחת לסנטר. פלג גוף אחורי כתום. זנב חום בהיר בחלק התחתון ומוזהב בחלק העליון. פרצוף ומצח ללא שיער ושחור. גובה 24.7 ס"מ ואורך הזנב 39.5 ס"מ.
* טמרין מרטין מרטיני (שם מדעי: Saguinus martinsi martinsi) - פלג גוף קדמי כתום-חום בהיר יותר מתת המין הקודם. גפיים אחוריות אפורות, גפיים קדמיות כתומות. זנב שחור מלמעלה וכתום מלמטה פנים ומצח ללא שיער ושחורות. גובה 20.8 ס"מ ואורך הזנב 36.6 ס"מ.

ב-1977 הממלוג פיליפ הרשקוביץ הגדיר את שני תת-המינים האלו כתת-מינים של טמרין דוגוני. רק ב-2001 הם הוגדרו כתת-מינים של טמרין מרטין.

מין זה אינו נמצא תחת איום מיידי אולם תת-המין מרטיני נמצא בלב אזור בו כורתים עצים לשם כריית בוקסיט וכן לגידול סויה לכן אוכלוסיית תת-המין נמצאת בירידה ועלולה להיות בסיכון בעתיד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אולדפילד תומאס
קטגוריה:מרמוסטיים
קטגוריה:ברזיל: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1912
קטגוריה:יונקים ביער האמזונאס
ספרטק סנקט פטרבורג (הוקי קרח)

מועדון ההוקי קרח ספרטק סנקט פטרבורג (ברוסית: Спартак Санкт-Петербург) הוא מועדון הוקי קרח מקצועני מהעיר סנקט פטרבורג שהוקם ב-1947 והשתתף בליגת המשנה של אליפות רוסיה בהוקי קרח.

ב-2006 המועדון פורק בשל קשיים פיננסיים. מגרש הבית היה היכל הספורט ספרטק בסנקט פטרבורג.

כיום במקום הקבוצה הבוגרת שפורקה קיימת קבוצת ילדים בשם "ספרטק-99 סנקט פטרבורג".
==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20070427173519/http://www.spartak.inc.ru/ האתר הרשמי] (ארכיון)
* [http://molodega.p0.ru/index/0-2 תולדות המועדון]

קטגוריה:קבוצות הוקי קרח רוסיות שהתפרקו
קטגוריה:ספרטק סנקט פטרבורג
ספרטה אנד קיי

מועדון כדורסל הנשים ספרטה אנד קיי (ברוסית: Спарта&К) מהעיר וידנוי במחוז מוסקבה נודע בעבר כמועדון כדורסל הנשים של ספרטק מוסקבה והוא נחשב למועדון כדורסל הנשים הטוב ביותר באירופה כשברשותו ארבע זכיות רצופות ביורוליג.

האות "K" בשם הקבוצה היא לזכר שבתאי קלמנוביץ' שהקבוצה הייתה בבעלותו.
==היסטוריה==
הקבוצה הוקמה לראשונה עוד בשנת 1949, אולם לא הגיעה להצלחות משמעותיות, למעט זכייה באליפות מקומית אחת בשנת 1978, 7 פעמים הקבוצה הגיעה למקום השני ו-4 פעמים למקום השלישי. במקביל, המועדון השתתף במפעלים אירופיים ו-3 פעמים זכה בגביע רונקטי.

בשנת 2005 הוקמה שוב (לאחר שיתוק של כמה שנים בעקבות קשיים פיננסיים) תחת השם "ספרטק מוסקבה" והייתה לחלק מאגודת הספורט של ספרטק מוסקבה, בשנת 2009 הוענק לקבוצה שמה הנוכחי. הקבוצה נקראת ספרטה אנד קיי, כאשר קיי מתייחס לקלמנוביץ' - לזכר בעלי הקבוצה לשעבר שבתאי קלמנוביץ' שנרצח ברכבו במוסקבה.

ב-2011 הקבוצה, הובסה לראשונה בגמר היורוליג, וסיימה כסגנית המפעל לאחר שהפסידה לקבוצת אבנידה הספרדית. בעונת 2019/2020 העפילה לשלב שמינית גמר יורוקאפ נשים, ברם בעונת 2020/2021 הודחה בשלב 16 האחרונות בטורניר.

==תארים==
*אלופת היורוליג (4): 2007, 2008, 2008, 2010
**גמר היורוליג (1): 2011
*מחזיקת יורוקאפ (1): 2006
*מחזיקת הסופרקאפ האירופי (2): 2006, 2010
*אלופת רוסיה (2): 2007, 2008
*אלופת ברית המועצות (1): 1978

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורסל נשים רוסיות
קטגוריה:ספרטק מוסקבה
קטגוריה:מחוז מוסקבה: ספורט
דינמו מוסקבה (כדורסל נשים)

ממוזער 
מועדון כדורסל הנשים דינמו מוסקבה (ברוסית: ЖБК Динамо Москва) הוא מועדון כדורסל הנשים ששייך לאגודת הספורט דינמו מוסקבה. הוא מהמוערכים ביותר בתולדות ברית המועצות וברוסיה כיום. הקבוצה אף זכתה בגביע היורוקאפ ב-2007 ומתמודדת בליגת העל הרוסית בכדורסל נשים. 

הוקמה ב-18 באפריל 1923 בדומה למקבילתה - קבוצת הכדורסל לגברים של דינמו מוסקבה. המועדון היה הקבוצה החזקה בברית המועצות עד לסוף שנות ה-50.

בעונת 2010/2011 הקבוצה הפסידה בשלב שמינית גמר היורוקאפ לקבוצת אליצור רמלה. בשנים 2013, 2014 זכתה שוב ביורוקאפ לנשים.

בעונת 2016/2017 סיימה במקום הרביעי באליפות רוסיה.

==תארים==
*אלופת ברית המועצות (11): 1937-1945, 1948, 1950, 1953, 1957-1958
*אלופת רוסיה (4): 1998, 1999, 2000, 2001
*אליפות היורוקאפ (3): 2007, 2013, 2014

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.fibaeurope.com/cid_KNce8jInH7Qj1EsyH5rjn2.pageID_kj,CnfjDGfgg0U71o-cxt2.compID_jr6ZiXqeGhMBtfq1yxqV83.season_2000.roundID_2541.teamID_1460.html מידע מאתר FIBA]

קטגוריה:קבוצות כדורסל נשים רוסיות
כדורסל נשים
נוזל בין-תאי

נוזל בין-תאי (או נוזל הרקמה) הוא נוזל מחוץ לכלי הדם ומחוץ לתאים העוזר להעברת חומרים וליצירת סביבה נוזלית מחוץ לתא.
לאדם בוגר יש 11 ליטרים של נוזל בין תאי, בממוצע, העוזרים להזנה וניקוי הפרשות.

הנוזל הבין-תאי דומה מאוד לפלסמה בדם.

נוזל בין-תאי נוצר כאשר הלחץ ההידרוסטטי מהלב גורם להעברת הפלסמה מכלי הדם החוצה, לבין התאים.

נוזל בין-תאי מוסר כאשר הלחץ האוסמוטי גדול מהלחץ ההידרוסטטי. לחץ אוסמוטי נוצר על ידי חלבון המופרש בפלסמה הנקרא אלבומין. האלבומין גורם לשינוי בריכוז המומסים בדם וכך גורם להחזרה של הנוזל הבין-תאי לכלי הדם.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נוזלי גוף
נבחרת רוסיה בהוקי קרח לנוער

לוגו פדרציית ההוקי הרוסית
נבחרת רוסיה בהוקי קרח לנוער (ברוסית: Молодёжная сборная России по хоккею с шайбой) היא נבחרת הנוער הרוסית בהוקי קרח ובדומה לנבחרת הבוגרת, זוהי אחת הנבחרות הטובות בעולם (בתחום הגילאים עד גיל 20). לנבחרת ארבעה תוארי אליפות עולם, כשהאחרונה שבהן הייתה בינואר 2011 כשזכתה באליפות העולם בהוקי קרח לצעירים, לאחר בצורת של 4 שנים.

==רוסיה באליפויות העולם לצעירים==
{|
|- valign="top"
|
{| class="wikitable" style="text-align: center; font-size: 95%"
|-
!שנה
!מדינה מארחת
!תוצאה
|-
|1993
|
|6
|-
|1994
|
-
|1995
|
-
|1996
|
-
|1997
|
-
|1998
|
-
|1999
|
-
|2000
|
-
|2001
|
|7
|-
|2002
|
-
|2003
|
-
|2004
|
|5
|-
|2005
|
-
|2006
|
-
|2007
|
-
|2008
|
-
|2009
|
-
|2010
|
|6
|}
||
{| class="wikitable" style="text-align: center; font-size: 95%"|-
!שנה
!מדינה מארחת
!תוצאה
|-
|2011
|
-
|2012
|
-
|2013
|
-
|2014
|
-
|2015
|
-
|2016
|
-
|2017
|
-
|2018
|
|5
|-
|2019
|
-
|2020
|
-
|2021
|
|4
|-
|2022
|
|?
|-
|}
|}

==מאמנים==
* סרגיי גרסונסקי (2004-2005)
* סרגיי מיכאילוב (2005–2006)
* יבגני פופוחין (2006–2007)
* סרגיי נמצ'ינוב (2007-2009)
* ולדימיר פליושצ'ב (2009-2010)
* ולרי בראגין (2010-2012)
* מיכאיל ורנאקוב (2012–2014)
* ו. בראגין (2014–2020)
* איגור לאריונוב (2020-)
==תארים==
;אליפות העולם בהוקי קרח לצעירים
* זכייה: 1999, 2002, 2003, 2011
* סגנות: 1995, 1998, 2000, 2005, 2006, 2007, 2012, 2015, 2016, 2020
* מקום שלישי: 1994, 1996, 1997, 2008, 2009, 2013, 2014, 2017, 2019

==ראו גם==
*נבחרת רוסיה בהוקי קרח
*נבחרת ברית המועצות בהוקי קרח לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:נבחרות רוסיה
קטגוריה:רוסיה: הוקי קרח
רוסיה
קטגוריה:נבחרות ספורט לנוער וצעירים
שאול צמח

שאול צמח
שאול צמח (נולד ב-1968) הוא כלכלן ישראלי, כיהן כמנכ"ל משרד האנרגיה והמים וכמנכ"ל משרד התיירות.

==קורות חיים==
צמח נולד בחיפה בשנת 1968. 

צמח למד לימודי תואר ראשון בכלכלה ויחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים ולו תואר שני במדיניות ציבורית מאוניברסיטת תל אביב, בהתמחות בניהול ובתקצוב ציבורי. ביוני 2004 השתתף בתוכנית מטעם בית הספר קנדי לממשל באוניברסיטת הרווארד בנושא Enhancing Municipal Leadership in Israel.

בשנת 1994, החל צמח לעבוד באגף התקציבים במשרד האוצר, בו שימש, בין היתר, כראש תחום אנרגיה ומרכז צוות תקציב. במקביל, שימש כדירקטור במספר חברות ממשלתיות, בהן רכבת ישראל, בתי זיקוק לנפט וחברת החשמל לישראל.

בשנת 2002 מונה צמח לתפקיד סגן הממונה על התקציבים במשרד האוצר, והיה אחראי על תחומי התחבורה, החקלאות, הפנים ואיכות הסביבה. בשנה זו שימש כחבר במועצת רשות שדות התעופה בתפקיד יו"ר וועדת הכספים של המועצה. בשנת 2005, התמנה ליו"ר בפועל של רשות שדות התעופה. 

צמח היה אחראי מטעם משרד האוצר על הרפורמה בנמלים, על הקמת חברת רכבת ישראל, על הקמת החברה הלאומית לדרכים וכן על הפעילות לאיחוד רשויות מקומיות.

בשנת 2007 מונה צמח לתפקיד מנכ"ל משרד התיירות ועמד בראש המשרד במשך כשנתיים, עד שנת 2009. במסגרת תפקיד זה צמח פעל בעיקר לשקם את התיירות בישראל לאחר מלחמת לבנון השנייה. 

לאחר הבחירות לכנסת ה-18 הודיע צמח על התפטרותו מתפקיד מנכ"ל משרד התיירות. אך לאחר שבועיים נענה לבקשתו של שר האנרגיה והמים (אז שר התשתיות הלאומיות), ד"ר עוזי לנדאו, ומונה כמנכ"ל המשרד, כיהן בתפקיד עד אוקטובר 2013. 

בשנת 2010 שימש כחבר בוועדת ששינסקי, לבחינת המדיניות הפיסקאלית בנושא משאבי נפט וגז טבעי בישראל. צמח הגיש דעת מיעוט לגבי מסקנות הוועדה. 

בשלהי שנת 2011 מונה לתפקיד יו"ר ועדת צמח - הוועדה הבינמשרדית לבחינת מדיניות הממשלה בנושא הגז הטבעי, אשר הגישה את מסקנותיה באוגוסט 2012. 
מסקנות הוועדה נחשפו במאי 2013 וכללו הצעה לייצוא 50% מכמות הגז המשוערת, בשווי מוערך של כ-275 מיליארד שקלים. 
פרסום הדו"ח עורר דיון ציבורי בנושא ושימש זרז לגל מחאות. ב-14 במאי 2013, בדיון שנערך בנושא בכנסת ישראל, מסקנות וועדת צמח הוגדרו כ"מעורפלות" ונפסלו על ידי וועדת הכלכלה של הכנסת. 
בדיון נאמר כי הדו"ח התבסס על אומדנים לא מדויקים הן לגבי כמות הגז במאגר והן לגבי צרכיו של המשק הישראלי. 
בתום הדיון נקבע כי מסקנות וועדת צמח לא יתקבלו והנושא יוסדר בחקיקה. 

קטגוריה:עובדי משרד האוצר
קטגוריה:מנכ"לי משרד התיירות
קטגוריה:מנכ"לי משרד האנרגיה והתשתית
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
סרגיי סלטיקוב

הרוזן סרגיי וסילייביץ' סלטיקוב (רוסית: Сергей Василиевич Салтыков; סביבות 1726–1765) היה קצין צבא רוסי ממשפחת סלטיקוב שכיהן כמנהל לשכה והיה מאהבה הראשון של יקטרינה הגדולה לאחר הגעתה לרוסיה. על פי חלק מן המקורות (כולל יומניה של יקטרינה הגדולה), סלטיקוב היה אביו הביולוגי של בנה פאבל (שהפך אחר כך לצאר פאבל הראשון).

יצוין, כי טענה זו העמידה את טענתו של פאבל הראשון לכתר בסכנה, שכן אם אינו בנו הלגיטימי של פיוטר השלישי, הוא אינו יכול לרשת את כס המלוכה. קיימות גם טענות כי הצארינה יקטרינה הפיצה שמועות אלו בגלל יחסיה המסוכסכים עם בנה. פאבל הראשון היה דומה לפיוטר השלישי, וזה הכיר בפאבל כבנו ודחה את השמועות.

לאחר שנולד פאבל, נשלח סרגיי לשוודיה, כשליח מיוחד של הצאר, על מנת לבשר לאדולף פרדריק, מלך שוודיה על הולדת יורש העצר. מאוחר יותר הוא מונה לשליח האימפריה הרוסית בהמבורג.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רוזנים רוסיים
קטגוריה:שגרירים בצרפת
קטגוריה:האימפריה הרוסית: דיפלומטים
קטגוריה:ילידי 1726
קטגוריה:נפטרים ב-1765
ג'יימס טראסלו אדמס

ג'יימס טראסלו אדמס (באנגלית: James Truslow Adams; 18 באוקטובר 1878 – 18 במאי 1949) היה פובליציסט והיסטוריון פופולרי של ההיסטוריה של ארצות הברית. על אף שלא הייתה לו השכלה פורמלית בהיסטוריה, נחשבים ספריו, בעיקר הטרילוגיה על תולדות ניו אינגלנד והספר "האפוס של אמריקה" לספרי יסוד בתחום.

==תולדות חייו==
אדמס (אין קשר משפחתי לג'ון אדמס) נולד בברוקלין, ניו יורק למד במכון הפוליטכני של ניו יורק ובאוניברסיטת ייל. בשנת 1900 החל לעבוד בבנק השקעות והיה לשותף בפירמה. 

בשנת 1912 החליט שהרוויח דיו ופנה לעסוק במחקר ובכתיבה היסטורית. במלחמת העולם הראשונה כבר נחשב לאינטלקטואל בולט והיה חבר בצוות המשא ומתן לשלום של אדוארד האוס ובצוות החשיבה של הנשיא וודרו וילסון לגיבוש העקרונות האמריקאים האוניברסליים לקראת ועידת השלום בפריז (1919) והקמת חבר הלאומים. כמו כן היה חבר המשלחת האמריקאית לוועידת שיחות השלום בפריז והממונה על המיפוי.

בשנת 1921 יצא לאור הספר הראשון בסדרת ספריו על ההיסטוריה של ניו אינגלנד, ייסוד ניו אינגלנד, שזכה בפרס פוליצר. עד 1926 הוציא עוד שני כרכים של ההיסטוריה של ניו אינגלנד. ספרו הבא, היסטוריה חברתית של אמריקה הקולוניאלית הבריטית, Provincial Society, 1690-1763, זכה לשבחים. הספר "האפוס של אמריקה" מ-1931 מסכם למעשה את הנרטיב המרכזי בהיסטוריוגרפיה של ארצות הברית. הספר היה רב-מכר עולמי ותורגם גם לעברית. בספר זה טבע את המונח "החלום האמריקאי" והגדירו כחזון של חיי עושר ושגשוג והזדמנויות לכל, בהתאם ליכולתו של הפרט להשיגם.

בשנות ה-40 של המאה ה-20 היה עורך משותף של המילון רב-הכרכים להיסטוריה אמריקאית, של האטלס להיסטוריה אמריקאית ושל האלבום להיסטוריה אמריקאית בארבעה כרכים.

אדמס היה כותב פורה של מאמרים רבים בעיתונות ובכתבי עת על נושאים היסטוריים שונים ופרסם 21 מונוגרפיות.

משנת 1930 היה חבר האקדמיה האמריקנית לאמנויות ולספרות .

==ספריו==
<div style="direction: ltr;">
* The Founding of New England (1921) – זוכה פרס פוליצר
* Revolutionary New England (1923)
* New England in the Republic (1926)
* Provincial Society (1690-1763) (1927)
* Our Business Civization (1929)
* The Adams Family (1930)
* The Epic of America (1931). Simon Publications 2001 paperback: – ג'יימס טראסלו אדמס, האפוס של אמריקה, מוסד ביאליק, תרגום ראובן גרוסמן, בעריכת נתן ביסטריצקי; מהדורה ראשונה תש"ח. 
* The March of Democracy (2 vols. 1932-1933)
* Justice Without (1933)
* Henry Adams (1933)
</div>

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* 
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.brainyquote.com/quotes/authors/j/james_truslow_adams.html ציטוטים] 
* 
<div class="mw-content-ltr">
* </div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:היסטוריונים אמריקאים
קטגוריה:אוטודידקטים אמריקאים
קטגוריה:פובליציסטים אמריקאים
קטגוריה:ביוגרפים
קטגוריה:חברי האגודה המלכותית לספרות
קטגוריה:בוגרי המכון הפוליטכני של ברוקלין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ייל
קטגוריה:אמריקאים ממוצא ונצואלי
קטגוריה:זוכי פרס פוליצר: היסטוריה אמריקאית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1878
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1949
נפאל במשחקים האולימפיים

נפאל השתתפה לראשונה במשחקים האולימפיים באולימפיאדת טוקיו (1964). היא נעדרה מאולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) ומאז אולימפיאדת מינכן (1972) היא משתתפת במשחקים ברציפות. הישגים של הספורטאים הנפאלים במשחקים היו סמליים בלבד. לוחם הטאקוונדו בידאן לאמה זכה אמנם במדליית ארד באולימפיאדת סיאול (1988), אך באותם משחקים תחרויות הטאקוונדו היו לראווה בלבד, ולא היו חלק מהמשחקים הרשמיים.

מאז אולימפיאדת סולט לייק סיטי (2002) משתתפת נפאל גם באולימפיאדות החורף. גם במשחקים אלה היו הישגי הספורטאים הנפאלים צנועים.

==ראו גם==
* נפאל במשחקים הפאראלימפיים
* נפאל במשחקים האולימפיים לנוער

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160507221257/http://www.nocnepal.org.np/ אתר הוועד האולימפי של נפאל]

השחיינית הנפאלית שריה דיטאל, שהשתתפה באולימפיאדת לונדון

קטגוריה:נפאל: ספורט
קטגוריה:מדינות במשחקים האולימפיים
סרי לנקה במשחקים האולימפיים

סרי לנקה משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת לונדון (1948). היא נעדרה מאז מהמשחקים רק פעם אחת, מאולימפיאדת מונטריאול (1976). היא מעולם לא השתתפה באולימפיאדת חורף.

כבר בפעם הראשונה בה השתתפה במשחקים, זכה ספורטאי סרי לנקי במדליה אולימפית - האתלט דנקן וייט שזכה במדליית הכסף בריצת 400 מטר משוכות. בהמשך ידעו הספורטאים הסרי לנקים הישגים צנועים יותר, הטוב שבהם היה המתאגרף חאטה קארונטארנה, שהעפיל לשלב רבע הגמר באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968). 52 שנים אחרי המדליה הראשונה, זכתה סוסאנתיקה ג'יאסינגה במדליית הכסף השנייה לזכות סרי לנקה, לאחר שסיימה במקום השני בריצת 200 מטר באולימפיאדת סידני (2000), בהפרש של מאית השנייה מהמנצחת, פולין דייוויס-תומפסון. ג'יאסינגה גם העפילה לחצי הגמר בריצת 100 מטר, וסיימה במקום העשירי. נבחרת השליחים ל-400X4 מטרים העפילה אף היא לשלב חצי הגמר, וסיימה במקום ה-12. באולימפיאדת אתונה (2004) נשאה ג'יאסינגה את דגל סרי לנקה בטקס הפתיחה, אך לא התחרתה עקב פציעה. באולימפיאדת בייג'ינג (2008) לא הצליחה לשחזר את הצלחתה מסידני, וסיימה במקום ה-14 בריצת 200 מטר.

==מדליות ==

===לפי אולימפיאדה===
באולימפיאדות הקיץ:
{| class="wikitable" style="text-align:center; font-size:90%; width:31em;"
! אולימפיאדה
! style="background-color:gold;"| זהב
! style="background-color:silver;"| כסף
! style="background-color:#cc9966;"| ארד
! סך הכל
|-
|align=right| אולימפיאדת לונדון (1948) || 0 || 1 || 0 || 1
|-
|align=right| אולימפיאדת הלסינקי (1952) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת מלבורן (1956) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת רומא (1960) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת טוקיו (1964) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת מינכן (1972) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת מונטריאול (1976) || colspan="4" |לא השתתפה
|-
|align=right| אולימפיאדת מוסקבה (1980) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת סיאול (1988) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת ברצלונה (1992) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת אטלנטה (1996) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת סידני (2000) || 0 || 1 || 0 || 1
|-
|align=right| אולימפיאדת אתונה (2004) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת בייג'ינג (2008) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת לונדון (2012) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אולימפיאדת טוקיו (2020) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
! סך הכל || 0 || 2 || 0 || 2
|}

===לפי ענף===
בענפי הקיץ:
{| class="wikitable" style="text-align:center; font-size:90%; width:31em;"
! ענף
! style="background-color:gold;"| זהב
! style="background-color:silver;"| כסף
! style="background-color:#cc9966;"| ארד
! סך הכל
|-
|align=right| אתלטיקה || 0 || 2 || 0 || 2
|-
! סך הכל || 0 || 2 || 0 || 2
|}

==ראו גם==
* סרי לנקה במשחקים הפאראלימפיים
* סרי לנקה במשחקים האולימפיים לנוער

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20180901022927/http://www.srilankaolympic.org/ אתר הוועד האולימפי הלאומי של סרי לנקה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרי לנקה: ספורט
קטגוריה:מדינות במשחקים האולימפיים
שטצדאים

שטצדאים או קפזרגלאים (שם מדעי: Amphipoda) היא סדרה של סרטנאים במחלקה סרטנים עילאיים שאין להם שריון.

משמעות השם Amphipoda הוא "בעלי רגליים שונות", שם המבטא את המבנה של השטצדאים, בניגוד למבנה של סדרת שווה רגלאים. הסדרה כוללת כ-7,000 מינים, כאשר כ-5,500 מינים כלולים בתת-הסדרה Gammaridea והשאר נמצאים ב 2–3 תת-סדרות אחרות. גודלם נע בין 1–340 מילימטרים וברובם הם הטרוטופים הניזונים מנשורת אורגנית או אוכלי נבלות. הם מתקיימים כמעט בכל סביבה מימית.

באזור ים המלח נמצאים שלושה מינים אנדמיים של השטצדאים: Bogidiella copia, Habraeobogidiela bromleyana, Metacrangonyx ortali.

<gallery>
File:Hyperia_(flipped).jpg|Hyperia macrocephala
File:Ampelisca brevicornis.jpg|Ampelisca brevicornis
File:Lepidepecreum longicornis.jpg|Lepidepecreum longicornis
File:Pariambus typicus.jpg|Pariambus typicus
File:Hyperia galba.jpg|Hyperia galba
File:Talitrus_saltator_2c.jpg|Talitrus saltator
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אנדרה לטריי
קטגוריה:סרטנים עילאיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1816
בשר מן החי

בשר מן החי הוא איסור מהתורה, בו נאסרו הן עם ישראל והן אומות העולם, לאכול בשר, שנתלש מבעל חיים בעודו חי, בדומה לאיסור אבר מן החי.

==גדר האיסור==
רבי יוחנן וריש לקיש חלוקים אודות מקור האיסור. לפי רבי יוחנן, האיסור נלמד מהפסוק , ולפי ריש לקיש האיסור נלמד מ, אותו פסוק ממנו נלמד איסור אבר מן החי.

למחלוקת מהיכן נלמד דין זה יש משמעויות הלכתיות רבות, כמו למשל בקשר לאדם האוכל אבר מן החי מבעל חיים המוגדר כטרפה, לפי רבי יוחנן הוא עובר על איסור אחד - טרפה, שכן בשר מן החי ואיסור טרפה, שניהם שוים, ולפי ריש לקיש הוא יעבור על שני איסורים. מחלוקת דומה היא, כאשר אדם אוכל אבר מן החי ובשר מן החי, גם אז נחלקים רבי יוחנן וריש לקיש אם הוא עבר על שני איסורים או על אחת, אם כי אז הדעות הפוכות כל אחד לפי שיטתו.

אף לפי רבי יוחנן (שהלכה כמותו) שאיסור בשר מן החי נלמד מהפסוק שנאמר לישראל, האיסור קיים גם בבן נח ולגביהם הוא נלמד מהפסוק .

==טומאת אבר מן החי==
כמו אבר מן החי, גם בשר מן החי אסור באכילה, אך בניגוד לאבר מן החי אינו מטמא. בפסוק כתוב "וכי ימות מן הבהמה", ומכאן לומד רב יהודה בשם רבו רב כי לא רק הבהמה עצמה מטמאה, אלא גם אם מקצת מגוף הבהמה "מת" ונפרד ממנה, כלומר אבר ממנה, גם הוא מטמא. 

לא ניתן לטמא בשר על סמך פסוק זה, לפי רבי יוסי, מכיוון שהלימוד בו נלמד איסור אבר מן החי הוא מהפסוק "מן הבהמה", הכלל הוא שדווקא חתיכה כזו, שהיא כעין הבהמה עצמה, שמותה היא בלתי ניתן לשינוי - בניגוד לבשר הצומח לאחר תלישתו מהחי, מטמא. הסבר אחר מספר רבי עקיבא שדווקא חתיכה כעין הבהמה שיש בה גידים ועצמות - בניגוד לחלק מבהמה שנתלש שאין בו גידים ועצמות. שיטה דומה היא זו של רבי יהודה הנשיא, אלא שזה האחרון סובר שהכלל הוא שצריך להיות בחתיכה הנתלשת בשר, גידים, ועצמות.

===אבר מן החי שנחלק לשניים===
אבר מן החי שנחלק לשניים לאחד שנתלש ואינו אבר מן החי, נחלקו הרמב"ם והתוספות, האם הוא אסור מעתה והלאה מדין "בשר מן החי". הרמב"ם מתיר וסובר שהאבר שנחלק אין עליו איסור אבר מן החי כלל, והתוספות אוסר מדין אבר מן החי. מחלוקת נוספת בין הרמב"ם לתוספות היא, בדין איסור אכילת בשר מן החי. לפי הרמב"ם הוא אסור מדין- "ובשר בשדה טרפה לא תאכלו", ולפי התוספות הוא אסור מדין בשר מן החי, מסוגת איסור אבר מן החי. 

רבי חיים סולובייצ'יק תולה את שתי המחלוקות זו בזו: הרמב"ם, שסובר כי בשר מן החי הוא איסור נפרד שאינו קשור לאבר מן החי, סבור שמכיוון שבשעה שהאבר נתלש מגוף הבעל החיים לא היה עליו איסור בשר מן החי, לא ייתכן שלאחר שהוא כבר נתלש מגוף בעל החיים, יחול עליו איסור של בשר מן החי. אך לפי התוספות, בשר מן החי הוא אותו איסור של אבר מן החי, ולכן אבר מן החי שנחלק, יוותר בו איסור בשר מן החי, למרות שאינו אבר יותר אלא בשר.

הרמב"ם והראב"ד נחלקו, האם איסור בשר מן החי שנלמד מהפסוק "ובשר בשדה טרפה לא תאכלו", הוא מהמילה "טרפה" - וכך היא שיטת הרמב"ם הסבור שבשר מן החי הוא איסור טרפה וניתן לצרף חצי כית ממנו עם חצי כזית של טרפה, או שמא האיסור הוא מדין "ובשר בשדה" - כשיטת רש"י ותוס'.

== ראו גם ==
* אבר היוצא
* מאכלי בעלי חיים בעודם חיים

==הערות שוליים==

קטגוריה:אבר מן החי
אבר היוצא

אבר היוצא הוא איסור אכילה, שאסרה התורה על אבר של עובר בן פקועה שיצא מחוץ לבית הרחם לפני השחיטה. בניגוד לבן פקועה, אבר כזה אינו ניתר בשחיטת אמו.
==מקור האיסור==
בגמרא נלמד איסור זה מהפסוק , כיוון שיצא בשר ממחיצתו - נאסר. כלומר: כאשר בשר יוצא מחוץ למחיצה, המתרת אותו באכילה, אין לו תקנה, וגם אם יחזור למקומו הוא לא יוּתַּר בשחיטת אמו או בשחיטת העובר עצמו. הגמרא משווה דין זה לבשר קדשים שיצא חוץ למחיצתו.
==גדר האיסור==
הראשונים נחלקו בגדר דין זה. הרמב"ם פוסק, שאבר כזה, של עובר שיצא מבית הרחם, נחתך לאחר השחיטה, ואכלו - אינו לוקה. מסביר רבי חיים סולובייצ'יק, כי בניגוד לבשר קדשים שיצא חוץ למחיצות העזרה שאסור מכיוון שיצא חוץ למחיצתו וזהו כל איסורו, איסור זה של יציאה מחוץ למחיצות בית הרחם אינו איסור לעצמו, אלא גורם לכך שאיסור אבר מן החי לא יוּתַּר. ולכן, אם נחתך לאחר שחיטת הבהמה, שהותר כבר איסור אבר מן החי מהעובר עצמו, לא ייתכן שיחול איסור אבר מן החי על האבר שנחתך.

הגר"ח מביא ראיה לדבריו מהסתפקות הגמרא, האם מותר לאכול חלב, של עובר זה שאבר ממנו יצא חוץ למחיצתו. הנימוקים לכאן ולכאן הם: האם, כשם שעל חלב רגיל אין חל איסור אבר מן החי, למרות שהוא יוצא מהחי, כך גם חלב כזה לא נאסר, או שמא חלב כה חמור מחלב רגיל; שכן הוא יוצא מעובר, שאין לו תקנה לאיסורו על ידי השחיטה. 

לדבריו של הגר"ח מבריסק, אם איסור אבר היוצא היה מדין "ובשר בשדה טריפה", לא הייתה סיבה בעולם שיוכלו לאכול את החלב, שכן קיים כלל קבוע האומר כי כל היוצא מהטמא טמא, ומכיוון שחלק מהעובר אסור, אסור גם לאכול את החלב היוצא ממנו. רק מכיוון שאיסור אבר היוצא הוא גם מדין אבר מן החי, קיימת סברא כל שהיא שעל פיה ייתכן לומר, שכשם שחלב רגיל לא נאסר מדין אבר מן החי, כך גם חלב כה לא נאסר מדין בשר מן החי.

מכיוון שמקור האיסור הוא בפסוק "ובשר בשדה טריפה לא תאכלו", נמצא שאיסור זה ואיסור טריפה הם אותו איסור. השאלה היא האם ניתן לצרף שני חצאי כזית, מבשר של אבר היוצא, לבשר מן החי. רבי חיים מבריסק תולה את במחלוקת הבאה: הרמב"ם והראב"ד נחלקו, האם איסור בשר מן החי שנלמד מהפסוק "ובשר בשדה טריפה לא תאכלו", הוא מהמילה "טריפה" - וכך היא שיטת הרמב"ם הסבור שבשר מן החי הוא איסור טריפה וניתן לצרף חצי כזית ממנו עם חצי כזית של טריפה, או שמא האיסור הוא מדין "ובשר בשדה" - כשיטת רש"י ותוס'. ייתכן שהראב"ד סבור שהאיסור הוא מדין "ובשר בשדה", ולכן ניתן לצרף חצי כזית של בשר מן החי לחצי כזית של אבר היוצא.

==האיסור לבן נח==
הצמח צדק מליובאוויטש פוסק, שאיסור זה אינו לבן נח, שכן הוא נלמד מהפסוק ובשר בשדה טריפה לא תאכלו, פסוק שנאמר רק לישראל ולא לבן נח.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אבר מן החי
הרשות לבקרת תקציבים

הרשות לבקרת תקציבים הוא הגוף האחראי על הבקרה התקציבית של קבוצות הכדורגל בליגות המקצועניות בישראל.

הרשות היא יחידת סמך של ההתאחדות לכדורגל ותפקידה לפקח על האיזון התקציבי של קבוצות הכדורגל המקצועניות. לשם כך, מפקחת הרשות על ניהול הפעילויות בתקציבי הקבוצות, חוזי השחקנים, תיעוד מסמכים חיצוניים הקשורים לקבוצות וכל המסמכים הנוצרים במהלך רישום ואישור תקציב הקבוצות.

הרשות הוקמה על ידי ההתאחדות לכדורגל בתחילת שנות ה-90 בעקבות המלצותיה של ועדה ציבורית שקמה על ידי ההתאחדות למציאת פתרון למצבן הכלכלי הקשה של מספר רב של מועדוני כדורגל בישראל. הרשות מורכבת מיושב ראש וועדה המורכבת מארבעה בעלי תפקידים בנוסף ליושב ראש. תפקיד הוועדה הוא להכריע במקרים בהם אין הסכמה בין יושב ראש הרשות לבין הקבוצות אשר מתנהלות מולו. בראש הרשות לבקרה תקציבית בהקמתה עמד יאיר רבינוביץ'. בשנת 2009 החליף אותו עופר אורליצקי. בשנת 2019 מונתה סיגלית סייג ליושבת ראש. חברי הוועדה הם אבי גרא, גיא עמוסי וינון עוז-ארי.

על כל הקבוצות המקצועניות הרשומות בהתאחדות לכדורגל להגיש לרשות לבקרה תקציבית לפני ה-1 ביולי בכל שנה דו"ח כספי מבוקר על ידי רואה חשבון המתייחס לעונת הכדורגל שחלפה והסתיימה ב-31 במאי, ואת תקציב המועדון לעונת המשחקים הקרובה. הרשות סוקרת את הדוחות שהוגשו ובוחנת האם המועדונים עמדו בתקציב העונה החולפת, והאם התקציב לעונה הקרובה תואם את צפי ההכנסות של המועדון. בנוסף, על המועדונים להעביר את חוזי השחקנים והמאמנים לאישור הרשות, ובהתאם לתקציב לעונה הקרובה כפי שנכתב בדו"ח שהוגש.

ללא אישור הוועדה, שחקן או מאמן לא ייקח חלק במסגרת רשמית המנוהלת על ידי ההתאחדות לכדורגל. משנת 2006, בעקבות החלטת אופ"א לאסור על קבוצות להשתתף בטורנירי אופ"א ללא מאזן נקי מחובות לשחקנים ובעלי תפקידים בתוך המועדון, משמשת הרשות כמפקחת על הקריטריון הפיננסי של אופ"א.

==יושבי ראש הרשות==
{| class="wikitable"
|שם
| זמן בתפקיד
|-
|יאיר רבינוביץ'
|1991–2009
|-
|עופר אורליצקי
|2009–2019
|-
|סיגלית סייג
|2019–
|}

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.football.org.il/association/aboutassociation/budgetsupervisionauthority/ הרשות לבקרת תקציבים] באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: כדורגל
יעקב פזי

{{תמונה להחלפה}}
יעקב פזי (1927 – 9 ביולי 2002) היה פעיל לזכויות להט"ב וממייסדי האגודה לזכויות הפרט (לימים אגודת הלהט"ב) בישראל.

==ביוגרפיה==
פזי נולד בפרנקפורט שבגרמניה ב-1927 למשפחה יהודית דתית ואמידה, שעברה לצרפת בשנה השלישית לחייו. לאחר כיבוש צרפת במלחמת העולם השנייה בידי הנאצים, נשלח אביו למחנה ריכוז, שם נרצח. פזי נדד עם אימו ומשפחתו ממקום למקום עד שלבסוף התיישבו במחנה פליטים בשווייץ. בסיום המלחמה עלה לארץ ישראל, התיישב בקיבוץ יסודות ויצא בשאלה. פזי שמר על קשר עם בני משפחתו הדתית שניצלה מהשואה. 

בשנת 1956 פגש פזי את בן דודו תיאו מאינץ בטיילת מתחת למלון דן בתל אביב, מקום בו נפגשו הומוסקסואלים בזמנו ("השְׁטְרִיךְ", ה"קו" בגרמנית). כבני דודים וכפעילים באגודה, שמרו השניים על קשר קרוב והדוק לאורך חייהם.

באותם ימים כונה פזי "מאדאם וספה", משום שהיה בבעלותו קטנוע מסוג וספה – מיצרך מותרות נדירות במדינת ישראל דאז. 

בשנת 1975 הקימו יעקב פזי, בן דודו תיאו מאינץ, ועוד כעשרה נוספים את האגודה לזכויות הפרט – שלימים נקראה אגודת הלסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) – הגוף ההומו-לסבי הראשון בישראל. יושב ראש הארגון הראשון של האגודה היה אבי אנגל; במסמכים שהוגשו למשרד הפנים הוא רשום כיושב ראש של הוועד המייסד של הארגון. בשנים הראשונות של האגודה התקיימו רוב המפגשים בביתו של פזי. לדברי מאינץ, הקמת האגודה הייתה חוויה עמוקה מאוד עבורו. השניים עשו רבות לחיזוק ולביסוס האגודה ותחזקו אותה לאורך שנים, בין היתר בעידוד הצטרפות חברי הקהילה הגאה לשורותיה. כמו כן, פזי היה אחראי לארגון טיולים ברחבי הארץ מטעם האגודה. 

פזי הסתיר את נטיותיו ההומוסקסואליות באופן חלקי – הנושא מעולם לא עלה על הפרק בפני משפחתו, והוא העדיף להישאר חלקית בארון, אך הוא לא נתן לעובדה זו לפגוע בהשתתפותו המלאה בכל פעילויות האגודה.

פזי היה פעיל שנים רבות בוועד למלחמה באיידס, במסגרתו התמחה בטיפול בחולי איידס, להם הוא סייע בהתאם לצרכיהם בביתם וגם אל מול המוסד לביטוח לאומי.

פזי עסק בהוראת רכיבה על אופנוע והיה מבעלי בית הספר "חלוץ" לנושא . לאחר שפרש מן המקצוע טיפל בקשישים עד ליומו האחרון.

לקראת סוף ימיו היה פזי חולה מאוד והפך למשותק לחלוטין. עם אשפוזו בבית חולים סיעודי, הוריש פזי את כל רכושו לאגודה. בין רכושו הייתה דירה ברחוב כרמיה, דירה זו נמכרה לאחר מותו. "בית פזי״ ברחוב נחמני בתל אביב, אשר נתרם ע״י אלמוני, ואשר שימש שנים רבות כבית האגודה נקרא על שמו. 

==קישורים חיצוניים==
* יניב הלפרין, [http://www.gogay.co.il/content/ArticlePrint.asp?id=4547 נפטר יעקב פזי, ממייסדי האגודה], באתר GoGay, 14 ביולי 2002
* דן ינוביץ', [http://www.glbt.org.il/he/history/articles.php?articleID=843 יעקב פזי (1927-2002)], באתר אגודת הלהט"ב, 10 בינואר 2009

קטגוריה:פעילים למען זכויות להט"ב בישראל
קטגוריה:להט"בים ישראלים
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יוצאים בשאלה להט"בים
קטגוריה:יו"ר אגודת הלהט"ב

קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
העצם

העצם (בצרפתית L'os) מחזה תיאטרון על פי סיפור מאת בירגו דיופ שהועלה בסוף שנות ה-70 בתיאטרונו של פיטר ברוק, "תיאטרון בוף דה נור" בפריז. המחזה עובד ונכתב מחדש באמצעות ז'אן-קלוד קרייר ופיטר ברוק. הועלה בשנת 1995 בתיאטרון הטכניון בבימוי אוריאל זוהר ובתרגומו.

==תוכן העלילה==
מתנפש הוא אבי המשפחה בכפר קטן מאוד בסנגל. הוא מנסה לשלוח הודעה לחברו מוסא, הנמצא מרחק הליכה של ארבעה ימים ולילות. מתנפש מכתיב את ההודעה לבנו, אך בנו איננו יכול לכתוב את המכתב הזה, משום שאין בו מילים. למעשה, מתנפש מעביר לבנו צעקות, המבוססות על שפת ג'יבריש שאין לה מובן מילולי. ולכן בנו שאיננו מיומן בשפה זו, איננו מבין כיצד לכתוב הודעה שכזו. לכן אביו כועס ומסלק אותו מביתו, למרות התנגדותה של אוה, רעייתו. הוא מזמין חבר מהכפר, בשם נדיוגו דין. נדיוגו דין מבין את ההודעה, וגם מסוגל לחזור עליה, בדיוק נמרץ, ובאותם טונים של זעם וכעס.

נדיוגו דין יוצא למסע אל כפרו של מוסא. בהגיעו לכפר כעבור ארבעה ימים ולילות, הוא איננו מצליח לשכנע את מוסא, בדבר המסר. שהרי זהו מסר בלתי-מילולי, ומוסא מתנהג כאילו איננו מבין את משמעותו. ברור שהוא כן מבין, אך הבקשה או הדרישה מצד מתנפש, כנראה איננה מוצאת חן בעיניו. במהלך הדיון הסוער, נשמעת לפתע געיית פרה. והיא, אם כן, הפתרון למצב. נדיוגו דין לוקח את הפרה וחוזר לכפרו. 

שעה שמוסא ואימו כואבים את אובדן הפרה. אימו מסבירה למוסא, שכל רכושו הוא רכושו של מתנפש, אבל גם כל רכושו של מתנפש הוא רכושו של מוסא. מוסא מבין את המסר ויוצא גם הוא בדרכו לכפרו של ידידו מתנפש, על מנת לנסות להחזיר לעצמו את הפרה.

כאשר מתברר למתנפש שהגיעה פרה לכפר, הוא עדיין לא יודע שזו הפרה שמוסא שלח אליו. לכן הוא טוען שעליהם לחלוק ביניהם אותה. כפי שנהוג בכפר, כל פעם שמגיעה פרה כולם מתחלקים בה. גם אם היא שייכת לאדם אחד. כמובן, בתנאי שהוא יקבל את חלקו, עצם הירך. אלא שאז מתברר שנדיוגו דין חזר ועימו הפרה. ברגע זה משתנה תפיסת עולמו של מתנפש. ואפילו ראש הכפר מגיע על מנת לשכנעו לחלוק את הפרה עם כל הכפר. לאחר מאמצי שכנוע ארוכים וקשים משכנעים אותו. והוא, כמובן מאליו, יקבל את עצם הירך.

בתמונה הבאה רואים את אנשי הכפר שיכורים. הם אכלו את הפרה ושתו לשכרה. ואליהם מגיע מוסא. הוא מחפש את חברו מתנפש, אך כולם מזהירים אותו שזו לא השעה הנכונה לבוא אליו, מסיבות ברורות. מוסא איננו מבין. והולך אל ביתו של מתנפש.

בביתו, מתנפש מסביר לאוה רעייתו, מה יהיה עליה לעשות כדי לבשל את העצם והבשר סביבה. היא מקבלת את כל הסבריו ומנסה לבצע בהתאם. ואז מגיע משפט מפתח, שבו משתמש מתנפש בדברו עם אוה על העצם:

"מתנפש: 'אוה, היכן העצם?'
אוה: 'העצם כאן'"...

באותו רגע ממש, מגיע מוסא אל ביתו של מתנפש. האחרון נבהל ומנסה להימנע מלפגוש אותו. אלא שמוסא נכנס, ומנסה להסכיר למתנפש את יחסיהם מן העבר. אלא שחברו, מתנפש, מסתייג ממנו ומזכרונותיו. ומאחר שהוא רואה שמוסא, ידידו מן העבר, איננו עוזב את ביתו, הוא מתחזה לחולה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחזות משנות ה-1970
מצודת המישור

250px
מצודת המישור (בצרפתית: Chateau de Plain, נקראת גם בלטינית Castellum Balneorum, 'כפר המרחצאות') היא מצודה צלבנית שהוקמה בשנת 1099 על ראשה של הגבעה הניצבת כיום במרכזה של המועצה המקומית אזור. המצודה שימשה כתחנת מעבר, מנוחה, והגנה על עולי הרגל בדרך לירושלים. המצודה חרבה סופית בשנת 1268, ועל חורבותה הוקם מסגד.
האתר מזוהה ככל הנראה עם מצודת Casellum Balneorum (כפר המרחצאות) המתואר בטקסט מהמאה ה-12.

==תולדות המצודה==
הצלבנים הקימו מבצר צלבני על ראשה של הגבעה הניצבת כיום במרכזה של אזור. המבצר הוקם בשנת 1099 במהלך מסע הצלב הראשון, וזכה לשם "מצודת המישור" (Chateau de Plain), שכן חלש על המישור המקיף את הגבעה. בשנת 1187 החריב צלאח א-דין את המצודה, אך ב-1191 שב ריצ'רד לב הארי והקימה מחדש. לאחר מכן נמסר המבצר לידי המסדר הטמפלרי.

המצודה נכבשה מחדש בשנת 1192 על ידי המוסלמים שהרסו אותה. היא נשארה בחורבנה עד המאה ה-13, אז הוקמה מחדש. עם כיבוש ארץ ישראל בידי הממלוכים בשנת 1268, הרס ביברס את המצודה באופן סופי, וכיום נותרו ממנה רק שרידים, הניצבים במרכזו של גן.

השרידים הארכאולוגיים הנראים לעין כוללים את חלקו התחתון של מגדל שנבנה במאה ה-12 לספירה וקטע של קיר תוחם מצפון מזרח למגדל. בחלקה המערבי של הגבעה מסגד שנבנה ככל הנראה בתקופה העות'מאנית.

באתר נמצאים גם אבני ריחיים, מכתש קורה ובורג ועוד מספר סוגי מכתשים שני מגדלים (כיום נראים השרידים שלהם; מופיעים בתמונות) ולוחות הסבר.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* Denys Pringle，[http://books.google.co.il/books?id=-_NbE5obqRMC&lpg=PP1&pg=PA108#v=onepage&q&f=false Yazor], [http://books.google.co.il/books?id=-_NbE5obqRMC Secular buildings in the Crusader Kingdom of Jerusalem: an archaeological gazetteer], Cambridge University Press, 1997, p. 108
* Denys Pringle， [http://books.google.co.il/books?id=2Y0tA0xLzwEC&lpg=PP1&pg=PA377#v=onepage&q&f=false Yazor], [http://books.google.co.il/books?id=2Y0tA0xLzwEC The Churches of the Crusader Kingdom of Jerusalem: L-Z]， Cambridge University Press, 1998, p. 387
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.azor.muni.il/Htmls/hebrew/metzuda.html המצודה הצלבנית באזור], באתר המועצה המקומית באזור
* [http://www.antiquities.org.il/BestSitesMap_Item_heb.asp?id=5544 אתר העתיקות באזור] באתר רשות העתיקות
* [http://www.tapuz.co.il/blog/net/ViewEntry.aspx?EntryId=1782978 סיור במצודת המישור]
* [http://www.tapuz.co.il/blog/net/ViewEntry.aspx?EntryId=1759721 סיור בתצוגת המתקנים החקלאיים בחצר מצודת המישור]
==הערות שוליים==

מצודת המישור
מצודת המישור
קטגוריה:מישור החוף
קטגוריה:מחוז תל אביב
קטגוריה:אזור
בריה (הלכה)

האוכל פרי שלם כברייתו, ייתכן שצריך לברך [[ברכה אחרונה]]
בהלכה, בריה הוא כינוי לדבר שלם כשהוא באותו מצב בו נברא, ולא השתנה, הן לבעל חיים, הן לצומח או לכל דבר אחר. ל'בריה' ישנה חשיבות מיוחדת בהלכה בנושאים שונים ומגוונים, המשותף בכולם הוא חשיבותה של ה'בריה', אשר מפחית בכך את הצורך בכמותה.

== מקור הדין ==
במשנה במסכת מכות הובאה מחלקות רבי שמעון וחכמים:

==מקומות שנאמר בהם דין 'בריה' ==
* ברכה אחרונה: דעת הרבה ראשונים, שלמרות שבאופן רגיל כדי לברך ברכה אחרונה על פרי כל שהוא, יש צורך בשיעור מסוים (כזית) אך אם אוכל דבר שהוא כברייתו כמו ענב, צריך לברך אחריו ברכה אחרונה, למרות שמדובר בענב בודד. להלכה, מחזיקים את זה כספק, וראוי להימנע מלאכול בריה אם לא יאכל כזית.
* איסורי אכילה: האוכל מאכל טמא שהוא כברייתו, כמו נמלה, למרות שאין בה כשיעור כזית, קיים עונש מלקות על אכילתה. רש"י מחדש, שדין "בריה", הוא רק על איסור שקיים בה מיד כשנבראת, כמו איסור אכילת שרץ שהוא מיד עם בריאת הנמלה, אבל איסור שלא היה בה עם בריאתה, לא נאמר דין זה, כגון האוכל אבר שלם של בעל חיים מת, אין לחייבו משום איסור נבלה אם אין בו כזית, שכן כאשר נברא הבעל חיים לא היה עליו שם נבלה.
* ביטול ברוב: בדיני ביטול ברוב נפסק, כי חתיכת בשר אסורה או דבר אחר אסור המונח בסיר מלא בשר כשר, והתערב בו עד שאי אפשר למוצאו, הוא בטל ברוב ומותר לאכול את המונח בסיר. לעומת זאת, אם גיד הנשה התערב בסיר, הוא לא בטל, מכיוון שהוא נחשב כבריה עצמאית. מכיוון שהגיד הוא חפץ לעצמו שלא השתנה בשלימותו מבריאתו, הוא לא בטל ברוב. ההסבר לכך מובא בפוסקי ההלכה, שכן ביטול ברוב מהווה ביטול חשיבות המיעוט על ידי ביטולו ברוב, אך כאשר מדובר בדבר חשוב, לא בטלה חשיבותו גם כשהוא מעורב ברוב של דבר היתר. פוסקים רבים סבורים שבריה לא בטלה גם במין בשאינו מינו. לעומתם מדברי הרמב"ם נראה שבריה לא בטלה הוא דווקא במין במינו

הלכה זו ש"בריה" לא בטלה אפילו באלף, משמעותית מאוד בדיני שרצים, כי יוצא מכך, שחרקים קטנים אוסרים מאכל גם כשגודלם זעיר ביותר. הלכה זו עודדה את העוסקים בכך, למצוא פתרונות חקלאיים לגידול ירקות עליים (כגון חסה) ללא תולעים.
* יד לטומאה: במסכת חולין, קיימת מחלוקת בין רב לרבי יוחנן האם יש יד לטומאה בשיעור של בשר שהוא פחות מכזית והאם יש דין שומר לטומאה בשיעור של פחות מפול. לפי רב, בשר שהוא פחות מכפול, והוא על עצם, אין העצם נחשב כ"יד", וכן אין עורו נחשב כ"שומר" אם הוא פחות מכפול. למרות זאת, מודה רב שכאשר מדובר בחיטה או שעורה שהיא כברייתה, יש יד גם לפחות מכזית וכפול.

== פרטי ההלכה ==
להלכה נפסק בשולחן ערוך: בריה, דהיינו כגון נמלה או עוף טמא וגיד הנשה ואבר מן החי וביצה שיש בה אפרוח וכיוצא בהם, אפילו באלף לא בטל. ואין לו דין בריה אא"כ יש בו חיות לאפוקי חיטה אחת של איסור.

במשנה בתרומות מובא מה הכמות שדג טמא אוסר את התערובת:

הירושלמי מחשב שהיחס הוא אחד לתשע מאות שישים.
נחלקו הראשונים בפירוש הירושלמי הר"ש שמדובר על דיני בריה ולכן הדג לא בטל ברוב, ומחדשת המשנה שבריה בטלה ב-960, וכך הבין גם הרשב"א. אבל שאר הראשונים (תוספות, רא"ש, ר"ןרי"ף, רמב"ם) הבינו אחרת את המשנה, שמדובר על הטעם של הדג ואם יש 960 היתר אין משמעות לטעם של הדג האסור, ולכן בתערובת עם בריה, לעולם היא לא בטלה. וכך פסק השולחן ערוך שבריה לא בטלה לעולם.

==קישורים חיצוניים==
* (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם)
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:הלכה
קטגוריה:כשרות
קטגוריה:ביטול ברוב
קטגוריה:דברים שאינם בטלים
קטגוריה:מושגים ביהדות
קטגוריה:הלכות תערובות
דיוקן אשת האמן (זריצקי)

"דיוקן אשת האמן" הוא ציור שמן מאת הצייר הישראלי יוסף זריצקי. זהו אחד מציורי הדיוקן הידועים של זריצקי, והוא משקף את השינוי שעברה יצירתו במהלך שנות העשרים של המאה ה-20 אל עבר התרחקות וניתוק מן המציאות הפיזית.

זה הוא ציור פורטרט של שרה (סוניה) זריצקי. היא מתוארת בציור ישובה מאחורי אגרטל פרחים. זריצקי בחר לטשטש כמעט לחלוטין את גוף המודל, והשאיר רק את ראשה וידה של הדמות. שאר הציור מחולק לכתמי צבע חופשיים, בעיקר בגווני לבן ואדום. כתמים אלו מבטלים את ממד העומק של התיאור והופכים אותו לתיאור לירי.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יוסף זריצקי
קטגוריה:דיוקנאות נשים
קטגוריה:ציור ישראלי
קטגוריה:ציורים משנות ה-1920
היפרקובייה

היפרקובייה או קוביית-על היא הכללה של הצורה הגאומטרית קובייה לממדים רבים. למרות שנהוג להשתמש במושג היפרקובייה ביחס לקובייה ממימד גבוה מ-3, הגדרתה הפורמלית של היפרקובייה מתייחס לכל מימד, מ-0 ומעלה.

הקובייה המצויה היא היפרקובייה מממד 3. ריבוע הוא היפרקובייה מממד 2, וקטע הוא היפרקובייה מממד 1. הטסרקט הוא היפרקובייה מממד 4.

==הגדרה פורמלית==
ניתן להגדיר את ההיפרקובייה על ידי רקורסיה. לצורך ההגדרה נשתמש במספור בינארי.
עבור <math>d=0</math>, ההיפרקובייה מכילה קודקוד בודד ומספרו יהיה ריק.

בהנחה שהגדרנו את ההיפרקובייה עבור המימד <math>d-1</math>, ההיפרקובייה במימד <math>d</math>, תוגדר כך:
ניקח שני עותקים של ההיפרקובייה עבור <math>d-1</math>. נסמן אותם על ידי:
<math>Q^{(0)}_{d-1}=\left(V^{(0)}_{d-1},E^{(0)}_{d-1} \right),Q^{(1)}_{d-1}=\left(V^{(1)}_{d-1},E^{(1)}_{d-1} \right)</math>.
לכל קודקוד של העותק <math>Q^{(0)}_{d-1}</math> של ההיפרקובייה נוסיף ביט <math>0</math> לראש המספור, ולכל קודקוד של העותק <math>Q^{(1)}_{d-1}</math> של ההיפרקובייה נוסיף ביט <math>1</math> לראש המספור.

כעת נוסיף צלעות באופן הבא: קודקוד בעותק <math>Q^{(0)}_{d-1}</math> מחובר לקודקוד בעותק <math>Q^{(1)}_{d-1}</math> אם ורק אם המספור של השניים זהה, פרט לביט הראשון.

==שימושים==
במדעי המחשב נעשה שימוש במבנה ההיפרקובייה לצורך בניית רשתות מעבדים לעיבוד מקבילי. יתרונותיה של ההיפרקובייה, על פני רשתות מעבדים אחרות, הן הקוטר הנמוך שלה והגמישות הרבה בחלוקת הרשת לתתי רשתות.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:צורות גאומטריות
קטגוריה:קוביות
הברית האנגלו-יפנית

הברית האנגלו-יפנית הראשונה נחתמה בלונדון ב-30 בינואר 1902, על ידי לורד לנסדאון (השר לענייני חוץ הבריטי) והייאשי טדאסו (שר יפני), במטרה לחזק את האינטרסים המקומיים של השתיים בנוגע לסין וקוריאה<ref></ref>. כהישג דיפלומטי, הברית התחדשה והוארכה פעמיים, ב-1905 וב-1911, לפני שהברית איבדה את מעמדה ב-1921, והסתיימה רשמית ב-1923.
==סיבות לקיום הברית==
בשנת 1894 הייתה בריטניה למדינה הראשונה שהסכימה לבטל את החוזים הלא-שוויוניים שלה עם יפן. לפני מלחמת סין–יפן הראשונה הסכימה בריטניה להישאר נייטרלית ולשכנע את יתר מדינות המערב לנקוט עמדה דומה. האפשרות לברית בין הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד לבין יפן נשקלה ב-1895, כאשר בריטניה סרבה להצטרף להתערבות המשולשת של צרפת, גרמניה ורוסיה נגד הכיבוש היפני של חצי האי ליאוטנג. אירוע זה היווה בסיס מעורער לברית, המקרה חוזק על ידי העזרה שבריטניה סיפקה ליפן בתהליך המודרניזציה והמאמצים המשותפים לדיכוי מרד הבוקסרים. עיתונים רבים של שתי המדינות הביעו תמיכה בברית. בבריטניה, פרנסיס ברינקלי הכותב של הטיימס ואדווין ארנולד הכותב של הטלגרף היו הכוח המניע לתמיכה, בעוד ביפן הרצון לברית שהובעה על ידי הפוליטיקאי אוקומה שיגנובו השפיעה על העיתונים מאיניחי ויומיורי וגרמה גם להם להביע תמיכה בברית. האמנה האנגלו-יפנית של מסחר וניווט שנוצרה ב-1894 גם כן סללה דרך לשוויון ביחסים בין אנגליה ליפן ולאפשרות של הברית.
בסוף, האינטרס המשותף שקידם את הברית היה ההתנגדות להרחבתה של רוסיה. משא ומתן החל כאשר רוסיה התקדמה לעבר סין.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יפן: יחסי חוץ
אנגלו-יפנית
קטגוריה:יפן: אמנות והסכמים
קטגוריה:אמנות והסכמים במאה ה-19
כמעט 2000

כמעט 2000 - כתב עת למדע וטכנולוגיה הוא רבעון למדע פופולרי לנוער, שיצא לאור ביוזמתו של המרכז להוראת המדעים של האוניברסיטה העברית בירושלים בשיתוף עם מוזיאון המדע בירושלים. כתב העת יצא לאור ב-27 גיליונות, מחורף 1994 ועד קיץ 2000. בגיליון של סתיו 2000 שינה כתב העת את שמו למדע 2000. 

כל גיליון של כתב העת הוקדש לנושא מסוים, כגון צעצועים או תעשיות, ובנוסף היו בו מדורים קבועים: סקירת ספרים, חדשות וחידושים, חידות ותשבץ היגיון. 

ערכה את "כמעט 2000" מירה משולם, ועם חברי מועצת המערכת נמנו פרופ' נאוה בן-צבי, פרופ' רפאל איקן, פרופ' פיטר הילמן ועוד.

==רשימת הגיליונות ==
עטיפת גיליון 9 - חורף 1996 של "כמעט 2000"
{| class="wikitable"
|-
! מספר גיליון !! נושא !! תאריך
|-
| 1 || מעטפות || חורף 1994
|-
| 2 || גלים || אביב 1994
|-
| 3 || פנים || קיץ 1994
|-
| 4 || רשתות || סתיו 1994
|-
| 5 || כדורים || חורף 1995
|-
| 6 || שכפולים || אביב 1995
|-
| 7 || שפות || קיץ 1995
|-
| 8 || מבנים || סתיו 1995
|-
| 9 || תעשיות || חורף 1996
|-
| 10 || צעצועים || אביב 1996
|-
| 11 || שיבושים || קיץ 1996
|-
| 12 || עצים || סתיו 1996
|-
| 13 || חיים || חורף 1997
|-
| 14 || חשמל || אביב 1997
|-
| 15 || חישה || קיץ 1997
|-
| 16 || חלל|| סתיו 1997
|-
| 17 || מזון || חורף 1998
|-
| 24 || השמש || סתיו 1999
|-
| 25 || זמן || חורף 2000
|-
| 26 || הישרדות|| אביב 2000
|-
| 27 || אשליות || קיץ 2000
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.snunit.k12.il/sachlav/db/mada2000/upload/main/ כמעט 2000 / מדע 2000], באתר "סנונית"

קטגוריה:ישראל: כתבי עת למדע פופולרי
קטגוריה:ספרות ילדים ונוער
פעמים

פעמים הוא רבעון בין-תחומי לחקר קהילות ישראל במזרח, היוצא לאור מטעם מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח החל משנת 1979. המאמרים ב'פעמים' עוסקים בנושאים מגוונים הקשורים לקהילות היהודיות בספרד, באגן הים התיכון ובמזרח. בחלק מן הגיליונות המאמרים מוקדשים לנושא מרכזי אחד. עד היום (חורף תשע"ט) התפרסמו 167 גיליונות. מייסד כתב העת ועורכו הראשון היה ד"ר יצחק בצלאל (1994-1979). בתחילת שנת ה'תשנ"ה (גיליון 61) החל לערוך את הרבעון פרופ' שלום רצבי ואחריו ערכוהו דוד מלכיאל ואבריאל בר-לבב. מזכיר המערכת הראשון ואחר כך עורך המשנה היה מיכאל גלצר (2013-1979). כיום עורך את כתב העת יאיר עדיאל.

==ראו גם==
*ספונות: ספר שנה לחקר קהילות ישראל במזרח.

==לקריאה נוספת==
*[https://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_1.11(1).pdf 'פעמים' בראשית הדרך], גיליון 1, אביב תשל"ט, 1979
* יצחק בצלאל, [https://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_61.11(2).pdf בעקבי 'פעמים' – על הדרך ויעדיה], גיליון 61, סתיו תשנ"ה

==קישורים חיצוניים==
* [https://ybz.org.il/product-category/כתב-עת/כתב-עת-peamim/ אתר הבית] של כתב העת "פעמים"
* [https://ybz.org.il/product-category/כתב-עת/כתב-עת-peamim/?show=grid עיון מקוון בגיליונות העבר של "פעמים"]
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הוצאת יד יצחק בן-צבי
קטגוריה:ישראל: כתבי עת מדעיים
קטגוריה:יהדות ספרד
קטגוריה:ישראל: כתבי עת למדעי היהדות
פייטר

פייטר (באנגלית: The Fighter) הוא דרמת ספורט אמריקאית משנת 2010 בבימויו של דייוויד או. ראסל, אודות המתאגרף המקצועי מיקי וורד (מארק וולברג) ואחיו למחצה, דיקי אקלמונד (כריסטיאן בייל). בסרט גם משחקות איימי אדמס ומליסה לאו. הסרט זכה לביקורות מהללות וזכה בשני פרסי אוסקר.

הסרט יצא בארצות הברית בתפוצה מוגבלת ב-10 בדצמבר 2010, ובישראל הסרט יצא בסוף דצמבר 2010.

==עלילה==
במרכז הסרט נמצאים המתאגרף מיקי וורד המנסה לקדם את קריירת האגרוף שלו ואחיו דיקי אקלמונד, מכור לסמים, מתאגרף לשעבר שחולם על קאמבק. וורד סובל מניהול כושל של הקריירה שלו בידיהם של אחיו ואימו. העלילה מונעת על ידי המתח בין הצורך להתנתק מהניהול המשפחתי לבין המשבר שניתוק כזה יגרום בין וורד לבין משפחתו. חברתו של וורד עומדת לצידו ומול אימו ואחיו.

==צוות שחקנים==
* מארק וולברג - מיקי וורד
* כריסטיאן בייל - דיקי אקלמונד
* איימי אדמס - שרלין פלמינג
* מליסה לאו - אליס אקלמונד
* ג'ק מק'גי - ג'ורג' וורד
* פרנק ראנזוולי - סאל לואנו
* מייקל אוקיף - מייקל אוקיף

==ביקורות והכנסות==
הסרט זכה לאהדת מבקרי הקולנוע. אתר Rotten Tomatoes המרכז ביקורות קולנוע העניק לסרט דירוג של 89%. השבועון ספורטס אילוסטרייטד הגדיר את הסרט כסרט הספורט הטוב ביותר בעשורים האחרונים מאז סרטם של מרטין סקורסזה ורוברט דה נירו, "השור הזועם".

בישראל זכה הסרט בעיקר לביקורות חיוביות.

כדי להימנע מתחרות עם הסרט "התייר", פייטר יצא בתפוצה מוגבלת ב-10 בדצמבר. וב-17 בדצמבר הסרט בתפוצה מורחבת יותר. בשבוע הראשון לצאתו הסרט הכניס כ-433 אלף דולר וזאת על אף שהוקרן רק בארבעה אולמי קולנוע. שבוע מאוחר יותר, הסרט הכניס כ-18.6 מיליון דולר ומוקם במקום הרביעי בטבלת הסרטים המכניסים ביותר לשבוע זה. נכון ל-6 במרץ הסרט הכניס כ-92,019,000 בארצות הברית וכ-16,889,631 בחוץ לארץ.

==פרסים ומועמדויות==
===זכיות===
* פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר (כריסטיאן בייל)
* פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (מליסה לאו)
* פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (מליסה לאו)
* פרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (כריסטיאן בייל)
* פרס גילדת שחקני המסך לשחקן המשנה הטוב ביותר בסרט קולנוע (כריסטיאן בייל)
* פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסרט קולנוע (מליסה לאו)

===מועמדויות===
* פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר
* פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר (דייוויד או. ראסל)
* פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר (איימי אדמס)
* פרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר (סקוט סילבר, פול טמסי ואריק ג'ונסון)
* פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר (פמלה מרטין)
* פרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - דרמה
* פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה (מארק וולברג)
* פרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע (איימי אדמס)
* פרס גלובוס הזהב לבמאי הטוב ביותר - סרט קולנוע (דייוויד או. ראסל)
* פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסרט קולנוע (איימי אדמס)
* פרס גילדת שחקני המסך לצוות השחקנים הטוב ביותר בסרט קולנוע
* פרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר (סקוט סילבר, פול טמסי ואריק ג'ונסון)
* פרס באפט"א לשחקן המשנה הטוב ביותר (כריסטיאן בייל)
* פרס באפט"א לשחקנית המשנה הטובה ביותר (איימי אדמס)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 2010
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי איגרוף
קטגוריה:סרטים אמריקאיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:זוכי פרס ESPY: סרט הספורט של השנה
קטגוריה:סרטי פרמאונט
קטגוריה:זוכי פרס איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי לאנסמבל המשחק הטוב ביותר
קיסם שיניים

קיסם שיניים עשוי עץ
קיסמי שיניים
קיסמי שיניים עתיקים, מהשנים 1500-1550. עשויים מברונזה ועצם. קיסמים אלו מיועדים לשימוש רב פעמי
קֵיסָם שיניים הוא חפץ מחודד המשמש לניקוי שיירי מזון שנותרו בין השיניים לאחר אכילת מזון מוצק.
כיום נפוצים סוגים רבים של קיסמי שיניים, העשויים מעץ או מפלסטיק. המוכרים יותר אלו קיסמי העץ המחודדים בצד אחד או בשני קצותיהם. נהוג להשתמש בקיסם באופן חד-פעמי, ולזורקו אחרי השימוש.

יש אמצעים נוספים לטיפול בשיירי מזון בין השיניים, כמו חוט דנטלי, מברשות מיוחדות לניקוי בין השיניים (להבדיל ממברשת שיניים המיועדת לניקוי משטח השן), שימוש במכשיר היוצר סילון מים חזק, ועוד.

לשם השלמת פעולת ניקוי הפה משיירי מזון, מקובל לצחצח שיניים ולשטוף את הפה.

בשל צורתו של הקיסם, הוא משמש גם לצרכים אחרים, כמו להחזיק מנות מזון קטנות (למשל רולמופס או זיתים במרטיני), או לשמש כ"ידית" למטרייה זעירה בעיטור במשקאות אלכוהולים.

==יעילות==
לקיסמים פשוטים לניקוי השיניים לאחר הארוחה אין מגע מספיק טוב עם חלקי השן שחוט דנטלי מגיע אליהם. בעבר היה נהוג לחשוב שקיסמי פלסטיק שעוצבו במיוחד למטרה זו הם חלופה לחוט אולם כיום מסתייגים מהם, ועומדים על עדיפות השימוש בחוט. הטענה היא שהחוט הדנטלי מגיע ליותר נקודות ובנוסף לכך, הוא סופח אליו הרבה יותר טוב את החומרים שמעוניינים לסלק מהשן ומהחניכיים.

==בתרבות הפופולרית==
* בספרו של דאגלס אדמס, "היו שלום ותודה על הדגים", אדם בשם "וונקו השפוי" הבין שכל האנושות יצאה מדעתה לאחר שקרא את הוראות השימוש המפורטות על אריזת חפיסה של קיסמי שיניים.

==ראו גם==
* רפואת שיניים

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כלים ומכשירים (היגיינה)
קטגוריה:שיניים
קטגוריה:מוצרים חד-פעמיים
אלטער בחור

אלטער בחור (מיידיש: אלטער בחור (נהגה: אַלטֶר בּוֹחֶר), או עלטערער בוחר; בתרגום מילולי "בחור מבוגר") הוא כינוי בציבור החרדי האשכנזי לבחור ישיבה שנשאר רווק בגיל מבוגר יחסית. לקבוצה המבוגרת בישיבה קוראים אלטער'ס.

==תיאור כללי==
בציבור החרדי מקובל שהנערים לומדים בישיבה מגיל בר המצווה ועד החתונה, גיל הנישואים נמוך ביחס לאוכלוסייה הכללית, בציבור החסידי גיל הנישואים המקובל נע בין הגילאים 18 ל-21 בהתבססות בין היתר לדברי המשנה , ובציבור הליטאי והספרדי ובחסידות חב"ד נע בין הגילים 21-24. 

השוני בין הציבור החסידי לליטאי בעניין זה נובע מהבדלים בגישה האידאולוגית; בישיבות חסידיות הנישואים מוקדמים יותר כדי ללמוד תורה בטהרה ללא מחשבות אסורות, וע"פ דברי הגמרא . ואילו בישיבות ליטאיות גיל הנישואים מאוחר קצת יותר במטרה להספיק ולקיים כמה שיותר את מצוות תלמוד התורה לפני הנישואים המטילים על האדם עול פרנסה, וכפי דברי השולחן ערוך .

הסיבות לעיכוב נישואים אצל תלמידי ישיבה מעבר לגילאים המקובלים נובעות ממספר תופעות חברתיות שחלקן ייחודיות לציבור החרדי. לדוגמה, מקובל בציבור החרדי להמתין עד שאחיו הגדולים של הבחור יתארסו לפני תחילת תהליך השידוך, לבחור בעל בעיה רפואית תוצע בדרך כלל בת זוג עם בעיה רפואית מקבילה, ובחור הנחשב לשבבניק יתקשה למצוא בת זוג ממשפחה מכובדת, מה שאומר שעד שימצאו את השידוך התואם להם עלול להימשך זמן מה, מחמת מעגלי השידוכים הפנימיים בציבור החרדי המצומצמים יחסית.

==היחס החברתי לאלטער בחור==
היחס לו זוכים הבחורים המבוגרים משתנה ולא אחיד. לעיתים מתחשבים בהם באופן מיוחד, נותנים להם מעמד ואף רוחשים להם כבוד, מחמת גילם המבוגר יחסית ובפרט כאשר מדובר בכאלו שהספיקו ללמוד חלקים רבים בתורה, בתלמוד ובפוסקים ונחשבים לתלמידי חכמים באותה ישיבה. אך בדרך כלל ככל שהם מתבגרים ועדיין לא נישאים, ישנם רינונים אחריהם, מפקפקים בשמם ומעמדם ומאידך מרחמים עליהם, שכן מדובר בבחורים שלא מוצאים את ה. בנוסף, הימצאות "אלטער'ס" - בחורים מבוגרים - בישיבה משמשת כאיום סמוי לבחורים המתמהמהים בבחירת שידוך. מסיבות אלו יעדיף לפעמים האלטער בחור לעזוב את הישיבה ואת מעמדו בה לטובת ישיבה אחרת בה יש יותר בחורים בני גילו. כתוצאה מכך בדרך כלל ככל שהישיבה יותר קטנה, כך יהיו בה פחות בחורים מבוגרים גם באופן יחסי. הישיבה העיקרית אליה פונים הבחורים המבוגרים היא ישיבת מיר, בה מתקבלים רק בחורים מגיל 20 ומעלה ("קיבוץ").

==ראו גם==
*פנויים פנויות
*רווקה זקנה

==קישורים חיצוניים==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:מילים וביטויים ביידיש
קטגוריה:זוגיות
קטגוריה:נישואים ביהדות
קטגוריה:משפחה
קטגוריה:יהדות חרדית
קטגוריה:ישיבה: מושגים