OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
תיאודור פיקסיס

תאודור אוגוסט לודוויג פיקסיס (בגרמנית: Theodor August Ludwig Pixis; 1 ביולי 1831 – 19 ביולי 1907) היה צייר ושרטט, מאייר וחרט גרמני.

== קורות חייו ==
לאחר שסיים את לימודיו בתיכון בשנת 1849 בגימנסיה במינכן,<ref>Max Leitschuh: Die Matrikeln der Oberklassen des Wilhelmsgymnasiums in München. 4 Bande, München 1970–1976, Band 4, S. 46.</ref> החל ללמוד משפטים, שאותם הפסיק במהרה לטובת אמנות. הוא הפך לתלמידם של הציירים פיליפ פון פולץ ווילהלם פון קולבאך וערך את הופעת הבכורה שלו בשנת 1854 בתערוכה עם יצירתו קוריולנוס.

בתמיכת מוריו נסע פיקסיס לאיטליה לשנתיים בשנת 1856. שם הוא למד בין היתר את ציורי המאסטרים הקדומים ברומא והתלהב מהנוף. בסתיו 1858 שב לגרמניה והתיישב במינכן. אחת העבודות הגדולות הראשונות שלו לאחר שובו הייתה מחזור איורים לאגדת גודרון.

משנת 1859 פיקסיס עסק בעיטור המוזיאון הלאומי של בוואריה. על פי בקשתו של המלך מקסימיליאן השני, הוא יצר שלושה ציורי קיר שעסקו בתקופת קרל העשירי וקרל האחד עשר עד 1861.

משנת 1862 ואילך, יצר תמונות רבות – שזכו לשבחים רבים על ידי המבקרים – הם נוצרו ברצף מהיר, כגון מחזור על שירי עם גרמניים או ציורים מהטבע. פיקסיס יצרה שלוש תמונות עבור ברוקמן-ורלאג במינכן לגלריה שלה וארבעה תיאורי עונות השנה. הוא אייר את גן העדן האבוד מאת ג'ון מילטון.

כמו וילהלם בוש, ואמנים אחרים, הוא השתייך לעמותת יונג-מינכן והיה גם נשיא העמותה. משנת 1863 ועד מותו הוא היה חבר בחברה במינכן.

לבקשת המלך לודוויג השני יצר פיקסיס סדרת רישומי עט לדרמות המוזיקליות של ריכרד וגנר. כאן הוא הוכיח את עצמו כסטודנט לתואר שני של מוריו, במיוחד וילהלם פון קולבך. לעומת זאת, ציורי השמן הגדולים שלו מראים יותר את השפעת סגנונו האלגנטי והסנטימנטלי של ארתור פון רמברג.

בנוסף לעבודתו האמנותית, פיקסיס נודע גם בהמצאת שיטה של שחזור תמונות, התהליך הוחלף בשיטות פשוטות יותר לאחר מספר שנים, ניתן היה לשחזר ציורי שמן בעזרת צילום.

תאודור פיקסיס נפטר ב-19 ביולי 1907 בפוקינג בגיל 76.

== גלריה ==
<gallery mode=packed heights=180>
File:Legends of the Rhine (1895) (14753413245).jpg|מאגדות הריין
File:Richard Wagner Galerie Seite 14.jpg|ליצירת ריכרד וגנר
File:Richard Wagner Galerie Seite 20.jpg|ליצירת וגנר
File:Richard Wagner Galerie Seite 38.jpg|ליצירת וגנר
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1831
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1907
ימין (דמות מקראית)

יָמִין הוא דמות מקראית, בנו השני של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לימין היו חמישה אחים: ימואל, אהד, יכין, צחר ושאול.<ref></ref><ref></ref> למשפחתו של ימין קראו משפחת הימיני.<ref></ref><ref name=":0">ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ג</ref>

יש עוד ימין בתנ"ך, מצאצאי יהודה.<ref></ref> לכן יש חוקרים הסוברים שמשפחות יהודה ושמעון התערבבו והחליטו לתת שם על אחד מבני שמעון.<ref name=":0" />

== שמו ==
בפירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' מוזכר כי מקור השם הוא בכך שהיה מיומן למלחמה.<ref></ref>

השם ימיני נמצא בכתובת ארמית מאוחרת בחצי האי סיני.<ref name=":0" />

פירוש השם ימין הוא ככל הנראה בר מזל, מאושר.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שבט שמעון
קטגוריה:יורדי מצרים
אל-מווטא

הכריכה הקדמית של ספר "המווטא"
אל-מוּוָטָא (בערבית: المُوَطّأ) הוא ספר פרי עטו של האימאם מאלכ בן אנס, והוא למעשה אחד מאוספי החדית' הראשונים, ויש האומרים שהוא אף היה האוסף הראשון. הספר מכיל כ-1,942 חדית'ים<ref></ref>, המחולקים ל-61 פרקים<ref></ref>.

== ראו גם ==
* צחיח אבן חבאן
* סונן אבו דאוד

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרים בערבית
קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:חדית'
אוהד (דמות מקראית)

אֹהַד (בכתיב מלא: אוהד) הוא דמות מקראית, בנו השלישי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לאֹהד היו חמישה אחים: ימואל, ימין, יכין, צחר ושאול.<ref></ref><ref></ref>

בתורה לא מוזכרת משפחתו של אֹהד, אך ככל הנראה או שלא נולדו לו ילדים או שלא נשאר לו שריד, מפני שכל משפחתו מתה.<ref name=":0">ראו אנציקלופדיה מקראית כרך א</ref>יש עוד משפחה עם מקרה דומה אך מעט שונה, וזו משפחתו של צחר. משפחתו של צחר מוזכרת רק ברשימה הראשונה של בני שמעון, אך ברשימה השנייה והשלישית הוא לא מופיע. זה כנראה, מפני אותה הסיבה, אך הוא כנראה נכחד יותר מאוחר. במקומו נכתב זרח, שהיה צאצא של שמעון, ככל הנראה משום שהיה משפחה גדולה וחשובה.<ref>ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ו</ref>

השם אוהד הוא במשקל סגולי, כמו צחר (צוחר), נבח (נובח) וקרח (קורח).<ref name=":0" />

בכתובות ערב הדרומית מופיע השם אֹהד אך רוב החוקרים אומרים שהשם המופיע שם הוא בכלל אסד, שפירושו אריה.<ref name=":0" />

בפירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' מוזכר כי מקור השם הוא "איני הוד".<ref></ref>

המושב אוהד שבעוטף עזה, קרוי על שמו.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שבט שמעון
קטגוריה:יורדי מצרים
התקפת שליחה מחדש

התקפת "שליחה מחדש" (באנגלית: Replay attack) היא התקפת רשת מסוג של התקפת אדם בתווך, שבה מועברים נתונים תקפים חוזרים בזדון. התקפה זאת מתבצעת על ידי תוקף שאוסף את המידע המעובר ברשת בדרכים שונות. ביניהן: ARP spoofing, networktap ועוד.

== הסבר ==
המחשה של מתקפת "שליחה מחדש". אליס (A ') שולחת את סיסמת החשיפה שלה לבוב (B). איב (E) מבצעת [[התקפת אדם בתווך, שומרת את הסיסמה ומשחזרת אותה]]
נניח שאליס רוצה להוכיח את זהותה בפני בוב. בוב מבקש מאליס לשלוח סיסמתה כהוכחה לזהותה. אליס בצייתנות רבה, שולחת לבוב את הסיסמה לאחר שהפעילה עליה פונקציית גיבוב קריפטוגרפית. ללא כל ידיעתם של אליס ובוב, איב נמצאת באמצע השיחה ואוספת את הנתונים שחולפים בשיחה בין אליס לבוב. לאחר סיום השיחה, איב מתנהגת כאליס ומתחברת לבוב כאשר היא מתבקשת להוכיח את זהותה, איב שולחת את סיסמתה של אליס אותה היא אספה מהפגישה האחרונה ובוב אינו חושד בדבר ומאשר את הגישה לאיב.

== מניעה ==
=== מניעה כללית למתקפת "שליחה מחדש" ===
ניתן למנוע בקלות רבה את התקפת "שליחה מחדש". יש לבקר אך ורק באתרים שתומכים בפרוטוקול התקשורת HTTPS, המקנה אימות של זהות האתר, ויוצר חיבור בין שרת אינטרנט ללקוח שיוצר עמו קשר כנגד התקפת "אדם בתווך". בנוסף, השימוש מאפשר הצפנה דו-כיוונית של תעבורת המידע בין הלקוח לשרת, דבר אשר מונע האזנת סתר. שנית, לתייג כל מרכיב מוצפן עם Session ID ומספר מרכיב, אשר ישתנו בכל פעם.

קטגוריה:תקיפות קריפטוגרפיות
קטגוריה:אבטחת מחשבים
קטגוריה:סוגי התקפות קיברנטיות
הרגעת הסערה

הסערה על הכנרת" מאת רמברנדט, 1632]]
הרגעת הסערה היא אחד הנסים של ישו בבשורות, הנס נמנה עם סוגי הנסים שבהם ישו הדגים שליטה בטבע. הנס מדווח בשלושת הבשורות הסינופטיות: בבשורת מתי ח': 27, בבשורת מרקוס ד': 35–41, ובבשורת לוקס ח: 25-22. יש להבחין בין הנס הזה הנבדל מהנס של ישו ההולך על המים. גם בנס ההוא מדובר על ספינה שמפלגה ב בעת שמתחוללת סערה עזה.

== סיפורי הנס בבשורות ==
על פי הבשורות, ערב אחד ישו ותלמידיו חצו את הכנרת בסירה. לפתע התחוללה סערה עזה, כשהגלים נשברו על גבי הסירה כך שהיא הוצפה, והייתה סכנה מוחשית שהיא תטבע. ישו ישן באותו על מצע בירכתי הספינה., התלמידים העירו אותו ובקשו בתחינה: "המורה, הלא תדאג לנו שמא נטבע?" <ref>.</ref>. ישו הרגיע את הסערה במאמר פיו, ומיד שקט הים לחלוטין. הוא נזף בהם באומרו אם קטני אמונה מדוע אתם פוחדים?. לאחר שהים נרגע ופחדם נרגע הם תמהו על כך שישו במאמר פיו מצליח להשקיט את הסערה, הם הבינו שמי שעומד לפניהם איננו אדם רגיל ואפילו יותר מנביא רגיל.

== ציטוטים מהבשורות ==
=== לפי בשורת מתי ===

=== לפי בשורה על פי מרקוס ===

=== לפי בשורת לוקס ===

מארטן דה ווס]]

== פרשנויות ==
הסופר מייקל קיין העיר כי הכנרת ידועה בהתפרצות סערות פתאומיות ועזות.

איש הדת האנגליקני ג'ון קלוז העיר כי ישו שאל את תלמידיו שאלה זו "מדוע אתם כל כך פוחדים?", בעצם הוא ביקש שתלמידיו ינסו לעמוד על מקור פחדם, על מנת שיגיעו להבנה ששורשיו של כל פחד נובעים מהפער בין החשיבה החומרית לבין החשיבה הרוחנית. באמצעות השאלת "האם עדיין אין לכם אמונה?" ישו הצביע באופן ברור על פגם בתפיסה הרוחנית שלהם. קלוז הוסיף והעיר כי על ידי שאלה אחרונה זו הנחה ישו באופן ברור את תלמידיו, ובאמצעותם את כל הדורות הבאים של האנושות, שכל פחד הוא התוצאה של ליקוי מתמשך בהבנת העקרונות השמימיים במוח האנושי<ref></ref>.

מסיפור הנס בשלוש הבשורות הסינופטיות, ניתן להבין שהשקטת הסערה גרמה לתלמידיו של ישו להבין שמדובר בשליח אלוהים, שקיבל סמכות גם על איתני הטבע.

== יצירות אמנות ==
<gallery mode="packed" heights="200px" caption="Calming the storm in art">
קובץ:Cristo apacigua la tempestad en el lago Tiberiades.jpg|חואן דה פלנדס 1490-1500
קובץ:Brueghel, Jan I - Christ in the Storm on the Sea of Galilee - 1596.jpg|יאן ברויגל האב 1596
קובץ:Pieter Stalpaert - Christ sleeping during the storm.jpg|פיטר סטלפארט 1617
קובץ:Simon de Vlieger - Calming the storm.jpg|סימון דה פליגר 1637
קובץ:Cornelis de Wael - Calming the storm.jpg|קורנליס דה וואל משנת 1630
קובץ:Backhuysen, Ludolf, I - Christ in the Storm on the Sea of Galilee - Google Art Project.jpg|לודולף בקהאוזן 1695
קובץ:Eugène Delacroix - Christ on the Sea of Galilee - Google Art Project.jpg|יוג'ין דלקרואה 1854
</gallery>

== ראו גם ==
* ישו
* הברית החדשה
* משלי ישו
* הנסים של ישו
*ישו ההולך על המים

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישו
קטגוריה:הברית החדשה
קטגוריה:נסים בנצרות
חואנגג'יו

חוּאַנגְג'יוּ (בסינית: 黄酒, פין-יין: Huángjiǔ, מילולית: "יין צהוב" או "אלכוהול צהוב"), הוא משקה אלכוהולי מותסס שמקורו בסין, והוא פופולרי במיוחד באזור ג'יאנגנאן. חואנגג'יו מותסס מדגן ומפטריה הנקראת בסינית צ'וּ, אותה הפטריה המשמשת להתססת רוטב סויה ובאיג'יו. תהליך התסיסה אורך כשבועיים בטמפרטורה בין 13°–18°, ואחוז האלכוהול הסופי במשקה נע בין 8% ל-20%.

כיום מספר דגנים משמשים לייצור חואנגג'יו, ביניהם אורז, דוחן, שעורה, דורה ואף חיטה.

החואנגג'יו בדרך כלל מפוסטר, מיושן ומסונן לפני הביקבוק הסופי שלו. פסטור מסיר זיהומים ועוצר את התסיסה, דבר שמבטיח משקה יציב שטעמו נשמר לאורך זמן. ישנם משקאות חואנגג'יו שמיושנים עד עשרים שנה. צבעו בדרך כלל צהוב או כתום בהיר, כפי שמרמז שמו, אך ישנם משקאות חואנגג'יו שקופים לחלוטין וגם חומים. מותגי חואנגג'יו מפורסמים רבים משתמשים באיכות המים<ref name="173Chinese"></ref><ref name="zhengping"></ref> המעורבים בתהליך הבישול כדרך פרסום, ויש הרואים בכך אף את המרכיב החשוב ביותר.חואנג'יו מוגש בדרך כלל חם, דבר התורם להפצת תרכובות ריח. בקיץ, פופולרי לשתות חואנג'יו מתוק ומקורר או עם קרח.

== ליאוג'יו ==
לִיַאוֹג'יוּ (料酒) הוא יין חואנג'יו באיכות נמוכה המשמש לבישול. הליאוג'יו נקרא לרוב במערב "יין שאושינג", אם כי בסין היין הנקרא על שם העיר שאושינג מיוצר באיכות גבוהה ולכן מיועד לשתייה ולא לבישול. בנוסף להיותו זול יותר מהחואנג'יו, הליאוג'יו גם מתובל בתבלינים סינים שונים ומומלח, לכן אינו מתאים לשתייה.

רוב יצור החואנגג'יו מתרכז בסין וטאיוואן.

== ראו גם ==
* באיג'יו
* סאקה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משקאות תוססים
קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:המטבח הסיני
יכין (דמות מקראית)

יכין הוא דמות מקראית, בנו הרביעי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. ליכין היו חמישה אחים: ימואל, ימין, אהד, צחר ושאול.<ref></ref><ref></ref> למשפחתו של יכין קראו משפחת היכיני.<ref></ref><ref name=":0">ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ג</ref> על שמו ועל שם משפחתו נקרא המושב יכיני, השוכן בשטחה של נחלת שבט שמעון ההיסטורית.

==שמו==
השם יכין הוא ככל הנראה, קיצור של שם תאופורי, כגון יהויכין.<ref name=":0" /> 
פירוש השם הוא מלשון המילה לייצב או לקיים.<ref name=":0" />
בפיניקית נמצא השם יכן, שהוא כנראה אותו השם.<ref name=":0" />

בספר דברי הימים נכתב במקום יכין, יריב.<ref name=":0" /><ref></ref>

בפירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' מוזכר כי מקור השם הוא כי היה מוכן למלחמה <ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שבט שמעון
קטגוריה:יורדי מצרים
קטגוריה:אישים שעל שמם יישובים בישראל
יניב הלר

יניב הלר (נולד ב-15 ביולי 1977) הוא סופר ומשפטן ישראלי. הוא משמש כשופט שלום בבית המשפט בחדרה.

===קורות חייו===
נולד בקרית אתא ולמד בישיבת בני עקיבא נתיב מאיר בירושלים, ולאחר מכן בישיבת ההסדר הר עציון, במסגרתה שירת בצה"ל כלוחם וקצין חי"ר.
הוא בעל תואר ראשון במשפטים ובתוכנית אמירים למצטיינים של האוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני במשפטים מאוניברסיטת חיפה.
התמחה במחלקת הבג"צים של פרקליטות המדינה והוסמך כעורך דין בשנת 2006. שימש כעוזר משפטי בבית המשפט השלום בקריות ובשנת 2012 מונה לרשם רשות האכיפה והגבייה.
בשנת 2017 מונה לשופט בית משפט השלום בחדרה.

===ספריו===
*חידת סמירנוב – רומן המתרחש בעיירות יהודיות בדיוניות ברוסיה של המאה התשע-עשרה ובבית משפט השלום (הבדיוני אף הוא) במפרץ חיפה של ימינו. יצא לאור בשנת 2013 בהוצאת כנרת זמורה ביתן. נכתב תחת שם עט – ספי אקוניס.
*הסיפור המעניין על שאול ומפלץ החשמל – ספר ילדים שעוסק בילד להורים גרושים ונכתב יחד עם בנו. זכה ב"פרס הפנקס" בקטגוריית ספר הילדים המצטיין לשנת 2016. יצא לאור בשנת 2016 בהוצאת כנרת זמורה ביתן.
*עוד שעה קלה שבת – ספר על פרשות השבוע ועל המועדים. לשם הבנת המקראות, הספר משתמש בתובנות לשוניות וספרותיות, פילוסופיה ואקטואליה, מוזיקה, אומנות ותרבות. יצא לאור בשנת 2020 בהוצאת ספריית חוה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי ישיבת נתיב מאיר
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:משפטנים ישראלים
קטגוריה:שופטי בתי משפט השלום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
בן קרטר

בן ג'ושוע קרטר (באנגלית: Ben Joshua Carter; נולד ב-22 באוגוסט 1994) הוא כדורסלן אמריקאי-ישראלי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד במכבי תל אביב.

==ביוגרפיה==
קרטר גדל בתל אביב, והוא בנו של כדורסלן העבר האמריקאי-נוצרי מייק קרטר שקיבל אזרחות ישראלית מתוקף נישואיו לאשתו הישראלית, אמו של בן קרטר.

== קריירה ==
את שתי עונותיו הראשונות במכללות, עשה קרטר במדי אוניברסיטת המדינה של אורגון. בעונתו השנייה בקבוצה, נבחר קרטר לאחד השחקנים המצטיינים באזור כולו.

לאחר מכן עבר קרטר לשחקן באוניברסיטת נבדה לאס וגאס. הוא לא שיחק בעונת 2014/2015 בעקבות חוקי הליגה. עונה לאחר מכן חזר לשחק והעמיד ממוצעים של 8.6 נקודות ו-6 ריבאונדים.

בקיץ 2016, הועבר קרטר לאוניברסיטת המדינה של מישיגן. בקיץ 2017 קיבל זכאות לעונה נוספת במכללות. קרטר שיחק שנתיים במכללה. לאחר שנפצע בברך שמאל בפעם השנייה תוך תשעה חודשים, נאלץ לפספס קרטר את עונת 2016/2017. עונה לאחר מכן שיחק 23 משחקים והעמיד ממוצעים של 0.7 נקודות ו-1.2 ריבאונדים ב-7.7 דקות, תוך כדי שהוא סובל מפציעה בקרסול.

==קריירה מקצוענית==
ב-25 במרץ 2018, חתם קרטר בהפועל ירושלים עד תום העונה עם אופציה לעונה נוספת. הוא שיחק 6 משחקים בקבוצה והעמיד ממוצעים של 0.7 נקודות ו-0.5 ריבאונדים ב-2.8 דקות.

ב-21 באוגוסט 2018, חתם קרטר להפועל עפולה. בעונתו הראשונה בקבוצה נפצע כמעט לכל העונה ומיעט לשחק אך חזר לקראת סופה. הוא העמיד ממוצעים של 10 נקודות ו-8.4 ריבאונדים.

ב-16 במאי 2020, חתם קרטר בהפועל אילת.

== קריירת נבחרות ==
בשנת 2020 זומן לראשונה לנבחרת ישראל.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של אורגון
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של מישיגן
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני הפועל עפולה
קטגוריה:אמריקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1994
קטגוריה:אישים ממוצא אמריקאי
יחסי אירלנד–תאילנד

יחסי אירלנד–תאילנד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין אירלנד לבין ממלכת תאילנד.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-27 בינואר 1975. בתאילנד צמחה קהילה עסקית אירית תוססת ו-65,000 תיירים אירים פוקדים את תאילנד מדי שנה. הסחר בין המדינות כמעט 500 מיליון אירו בשנה.

== ביקורים רמי דרג ==
החשוב ביותר מבין הביקורים היה של הנסיכה מהא צ'אקרי סירינדהורן בספטמבר 2014. נוכחותה באירלנד הייתה אבן דרך חשובה בחיזוק הקשרים בין המדינות.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אירלנד מחזיקה בתאילנד שגרירות בבנגקוק.
* תאילנד מיוצגת באירלנד באמצעות שגרירותה בלונדון, בריטניה, ובנוסף מחזיקה קונסוליה בדבלין.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.dfa.ie/irish-embassy/thailand/our-role/irish-relations/ יחסי אירלנד–תאילנד], באתר משרד החוץ האירי

== הערות שוליים ==
פוקושימה 50 (סרט)

פוקושימה 50 הוא סרט דרמה יפני משנת 2020, בבימויו של סצורו וואקאמאצו ונכתב על ידי יוצ'י מאקאווה. בכיכובם של קואיצ'י סאטו וקן ואטאנבה, המגולל את סיפורם של קבוצת עובדים בתחנת הכוח הגרעינית פוקושימה דאיצ'י לאחר רעידת האדמה בטוהוקו בשנת 2011 והצונאמי שנגרם בעקבותיו. הסרט מבוסס על ספרו התיעודי של ריושו קדוטה "On the Brink: The Inside Story of Fukushima Daiichi" והוא הסרט היפני הראשון שמספר ישירות את סיפור האסון.<ref></ref>

== עלילה ==
בשעה 14:46, ב-11 במרץ 2011, אירעה רעידת האדמה הגדולה ביותר בהיסטוריה של יפן בעוצמה 9.0 ובעוצמה סייסמית מקסימלית של 7 בסולם ריכטר. צונאמי ענק פגע בתחנת הכוח הגרעינית פוקושימה דאיצ'י. היה ברור שהכור הגרעיני איבד את כוח האנרגיה עקב הצפה מהצונאמי. תקרית ההחשכה בתחנות הכוח הגרעיניות גרמה לכור להיקלע למצב קטלני ולסבול מנזקים בלתי נתפסים בשל התמוטטות.

במקום, עובדים כמו איזאקי הרוקה, שהיה מנהל תורן ביחידות הכור 1 ו-2, נשארים בתחנת הכוח הגרעינית כדי לעבוד קשה במטרה לשלוט בכור. מנהל תחנת הכוח מסאו יושידה, המפקח על המבצע כולו, מעורר השראה בפני פקודיו, אך מביע זעם גם על המשרד הראשי ומשרד ראש הממשלה, שאינם מודעים לחלוטין למצב. עם זאת, המאמצים באתר עלו בתוהו והמצב המשיך להחמיר, מה שאילץ את האנשים בסביבה להתפנות.

בתרחיש הגרוע ביותר של תאונה זו על פי הערכת משרד ראש הממשלה, טווח הנזק היה צפוי להיות ברדיוס של 250 ק"מ עם יעד פינוי של כ-50 מיליון בני אדם, כשהמשמעות היא הרס מזרח הונשו (האי הראשי הגדול ביותר). האפשרות היחידה שנותרה במקום היא "פורקן", שמעולם לא נעשה בעבר בעולם ודורש עבודת כפיים על ידי עובד שימהר לגוף הכור. המבצע החל לבסוף בזמן שהוא נותק מהעולם החיצון ולא הוזן בשום מידע.

== שחקנים ודמויות ==
* קואיצ'י סאטו בתפקיד טושיו איסאקי, מפקח המשמרת של תחנת הכוח
* קן ואטאנבה בתפקיד מסאו יושידה, מפקח האתר של תחנת הכוח הגרעינית פוקושימה דאיצ'י במהלך האסון
* ריהו יושיוקה בתפקיד איזאקי הרוקה
* הידתאקה יושיוקה בתפקיד מאידה טאקומי
* נרומי יאסודה בתפקיד אסאנו מארי
* שירו סאנו בתפקיד ראש הממשלה נאוטו קאן
* מיצורו היראטה בתפקיד היראיאמה שיגרו
* יורי נקאמורה בתפקיד מאידה קאנה
* שוהיי הינו בתפקיד אומורי היסאו
* נאוטו אוגאטה בתפקיד נוג'ירי שויצ'י
* שיגרו איזומיה בתפקיד מצונאגה, מנכ"ל חברת החשמל של טוקיו

== הפקה ==
הצילומים החלו בנובמבר 2018.<ref></ref> עבודת הפוסט-פרודקשן החלה במאי 2019.<ref name="slate"><cite class="citation news cs1" data-ve-ignore="true" id="CITEREFShackleton2019">Shackleton, Liz (14 May 2019). [https://www.screendaily.com/news/japan-2011-earthquake-tsunami-drama-fukushima-50-leads-kadokawa-slate-exclusive/5139322.article "Japan 2011 earthquake, tsunami drama 'Fukushima 50' leads Kadokawa slate (exclusive)"]. Screen Daily. Media Business Insight Limited<span class="reference-accessdate">. Retrieved <span class="nowrap">28 August</span> 2019</span>.</cite></ref><ref></ref>

== ביקורת ==
מארק שילינג מהעיתון "ג'פן טיימס" העניק לסרט ביקורת חיובית ואמר שהוא "שואף, באומץ ל[היות] סרט מיינסטרים, לספר אמיתות פנימיות מסוימות, מתוך הלך הרוח הראשון של מפעילי המפעל."<ref name="jt"></ref>

== ראו גם ==
* פוקושימה 50

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים יפניים
קטגוריה:סרטים ביפנית
קטגוריה:סרטי 2020
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי אסונות
קטגוריה:תאונות גרעיניות בקולנוע
קטגוריה:סרטי דרמה
קטגוריה:סרטים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:האסון הגרעיני בפוקושימה
אלכסיי יארושבסקי

אלכסיי יארושבסקי (ברוסית: Алексей Ярошевский; נולד ב-13 ביוני 1984 במוסקבה) הוא כתב רוסי ברשת Russia Today, שנחשב לכתב הוותיק ביותר ברשת שעובד בה כבר 16 שנים. הוא משמש גם בתור הפרשן המרכזי של ליגת העל הרוסית בכדורגל בשפה האנגלית. קודם, שימש כראש לשכת Russia Today במזרח אירופה ולאחר מכן כפרשן הספורט של הערוץ והוא מנחה ברשת Okko Sport, בעלת זכויות השידור ברוסיה של משחקי הפרמייר ליג.
==קריירה==
אביו של אלכסיי היה ניסיון של למעלה מ-45 שנה כעיתונאי, כמו גם דודו וסבו (שעבד בטלוויזיה כמעט 50 שנה). למעשה מילדותו רצה להיות עורך דין. בסופו של דבר, כשהיה צריך לבחור אוניברסיטה, החליט להיכנס לאוניברסיטה הלשונית הממלכתית במוסקבה. הוא חשב שלימוד שפות תמיד שימושי ועם ידע בשפות יוכל להתמקצע בתחומים שונים. בשנה השנייה נשלח להתמחות והוריו הציעו לו לעשות התמחות ברשת הטלוויזיה NTV, בה הם עבדו באותה תקופה, במחלקה הבינלאומית. לפני כן עבד ברשת REN TV כעורך אינטרנט, בתחילת שנות האלפיים.

אחרי שסיים את הלימודים באוניברסיטה, חודש וחצי לפני הסוף, הוריו סיפרו לו שערוץ טלוויזיה בינלאומי חדש בשם RT יוצא לדרך והם הציעו לשלוח קורות חיים. חודש לאחר מכן נקרא לראיון. הוא עבד שם זמן קצר כד שהוכנס לסגל הכתבים. יארושבסקי הצטרף לרשת RT בשנת 2005 והפך מאז לכתב הוותיק ביותר של הרשת, שעדיין עובד בה.

בשנת 2007 הוא יצר סרט תיעודי על צפון קוריאה. בשנים 2009–2012, שימש יארושבסקי כראש הלשכה של RT במזרח אירופה, שבסיסה בקייב שבאוקראינה. הוא כמעט נהרג במהלך דיווח על מהפכת יברומאידן. לאחר מכן נשלח להיות הכתב החדש של RT בניו יורק לפני שעבר לוושינגטון די.סי. בשנת 2015 והתמקד בדיווח חקירות עבור RT America בתחומי הסכנות הסביבתיות וסיפורים גאופוליטיים מרכזיים. במסגרת פרויקט ללימוד השפה האנגלית הוא מנחה את פרויקט "Speak Easy" מטעם רשת RT.

יארושבסקי היה מועמד לפרס אמי הבינלאומי מטעם RT והיה מועמד לפרסים בפסטיבל הטלוויזיה במונטה קרלו בשנת 2014 וזכה להכרה פעמיים בטקס פרסי המצוינות של AIB Media.

==קישורים חיצוניים==

* (חשבון מטעם RT)
* [https://www.rt.com/onair-talent/alexey-yaroshevsky/ אלכסיי יארושבסקי] באתר rt.com

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל RT
קטגוריה:עיתונאים רוסים
קטגוריה:בלוגרים רוסים
קטגוריה:מוסקבה: אישים
קטגוריה:עיתונאי ספורט
קטגוריה:יוטיוברים רוסים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1986
מכאן (כתב עת)

מכאן הוא כתב עת מדעי לספרות ותרבות יהודית וישראלית, המוצא לאור על ידי מכון הקשרים, בשיתוף עם הוצאת פרדס והמחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.

כתב העת נוסד בשנת 2000 על ידי מיכאל גלוזמן שהיה עורכו הראשון. בהקדמה לגיליון הראשון נכתב:

בגיליון ג' החליף יגאל שוורץ את גלוזמן כעורך כתב העת. גיליון ה' הוקדש לאהרן אפלפלד, והיה הראשון שהוקדש לנושא מסוים. בגיליון ה' הצטרפה זהבה כספי לשוורץ כעורכת כתב העת, ומגיליון ז' נותרה כעורכת יחידה. בגיליון י"ד החליפה חנה סוקר-שווגר את כספי כעורכת כתב העת.

בכל גיליון מופיע מאמר תאורטי מתורגם, המלווה במסה ביקורתית מאת חוקר ישראלי. בנוסף, בכל גיליון מופיע ריאיון עם יוצר ישראלי. בין היוצרים שרואיינו נמנים אהרן אפלפלד, רונית מטלון, יורם קניוק, רות אלמוג, יצחק אוורבוך-אורפז, נורית זרחי, חיים גורי, סמי מיכאל, רם לוי, מאיר ויזלטיר, חדוה הרכבי, סמי ברדוגו וטוביה ריבנר.

בעת שערך את כתב העת צירף שוורץ "מערכת צעירה" המורכבת מסטודנטים מצטיינים לתואר שני ושלישי במחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון. בין חברי "המערכת הצעירה" נמנו דרור משעני ושירה סתיו (גליונות ג'-ד'), טלי לטוביצקי (גיליונות ו'-ט'), אליעזר פאפו (גיליונות ז'-ט'), ליאור גרנות (גיליונות ט'-י"ב), תהל פרוש (גיליונות ט"ז-י"ז), יונית נעמן (גיליון י"ז), יפתח אשכנזי (גיליונות י"ז-י"ט) ורות דולורס וייס (גיליון כ"א).

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://in.bgu.ac.il/heksherim/mikan/Pages/about.aspx מכאן - כתב עת לחקר הספרות והתרבות היהודית והישראלית], באתר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
* 

קטגוריה:אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: כתבי עת
קטגוריה:ישראל: כתבי עת ספרותיים
זמן בדיקה עד זמן השימוש

זמן בדיקה עד זמן שימוש (באנגלית: Time-of-check to time-of-use; בראשי תיבות: TOCTOU) היא מחלקה של באגים בתוכנה, הנגרמים על ידי מרוץ תהליכים וקשורים בבדיקת מצב חלקי המערכת (כמו פרטי אבטחה) ובשימוש בבדיקות אלה.

זמן בדיקת לזמן שימוש הם נפוצים במערכת ההפעלה יוניקס, בין פעולות במערכת הקבצים, אך יכולים לקרות גם בהקשרים אחרים, כולל שקעים מקומיים ובשימוש לא נכון בהעברות מסד הנתונים.

== דוגמאות ==
הקוד בשפת הC הבא מכיל באג זמן בדיקה לזמן שימוש, כאשר משתמשים בsetuid שביוניקס.<syntaxhighlight lang="c">
if (access("file", W_OK) != 0) {
 exit(1);
}

fd = open("file", O_WRONLY);
write(fd, buffer, sizeof(buffer));
</syntaxhighlight>מרוץ התהליכים הזה הוא פגיעה להתקפה הבא:<syntaxhighlight lang="c">

//
// After the access check
symlink("/etc/passwd", "file");
// Before the open, "file" points to the password database
//
//
</syntaxhighlight>בדוגמה זאת, התוקף יכול לעשות אקספלויט למרוץ התהליכים שמתרחש פה, על מנת להטעות את הsetuid של הקורבן כדי שיכתוב מחדש את כל מאגר הסיסמאות של המערכת.

TOCTOU יכולים לשמש להסלמת הרשאות, כדי לקבל גישה מנהלתית למכונה.

אף על פי שרצף האירועים הזה דורש תזמון מדויק, אך ייתכן שתוקף יבצע זאת ללא קושי רב מדי. המשמעות היא שיישומים אינם יכולים להניח שהמצב המנוהל על ידי מערכת ההפעלה.

== תזמון אמין של TOCTOU ==
ניצול מרוץ תהליכים מסוג TOCTOU דורש תזמון מדויק על מנת להבטיח שפעולות התוקף משתלבות כהלכה עם הקורבן. בדוגמה שלעיל, על התוקף לבצע את קריאת מערכת במדויק בין הגישה לפתוחה. עבור ההתקפה הכללית ביותר, יש לתזמן תקיפה לביצוע לאחר כל פעולה על ידי הקורבן, המכונה גם "דריכה אחת".

== מניעת והסרת TOCTOU ==
TOCTOU הם קשים להסרה ולמניעה, בהקשר של מרוץ תהליכים של זמן בדיקה לזמן שימוש, האתגר המהותי הוא להבטיח שלא ניתן לשנות את מערכת הקבצים. בשנת 2004 פורסמה תוצאה שהראתה כי אין טכניקה ניידת ודטרמיניסטית להימנעות מTOCTOU.

== ראו גם ==
*מרוץ תהליכים

קטגוריה:באגים
צחר

צֹחַר (בכתיב מלא: צוחר) הוא דמות מקראית, בנו החמישי של שמעון ונכדם של יעקב ושל לאה. לצחר היו חמישה אחים: ימואל, ימין, אהד, יכין ושאול.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref name=":0">ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ו</ref>

== צׂחר בתורה ==
בתורה מוזכרת משפחתו של צׂחר רק ברשימה הראשונה של בני שמעון, "וּבְנֵ֣י שִׁמְע֗וֹן יְמוּאֵ֧ל וְיָמִ֛ין וְאֹ֖הַד וְיָכִ֣ין וְצֹ֑וחַר וְשָׁא֖וּל בֶּן־הַֽכְּנַעֲנִֽית׃ (בראשית פרק מו פסוק י), אך ברשימה השנייה והשלישית הוא לא מופיע.<ref name=":0" /> זה כנראה, מפני שהוא נכחד או שלא נולדו לו ילדים. במקומו נכתב זרח, שהיה צאצא של שמעון, ככל הנראה משום שהיה משפחה גדולה וחשובה. לפי פירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י' צחר וזרח הם אותו אדם, מכיוון שמשמעות שני השמות קשור לדעתו באור השמש.<ref></ref> גם משפחתו של אהד לא מופיעה ברשימות אלו, אך הוא לא מופיע בשום רשימה, וזאת מאותה הסיבה, אך הוא כנראה נכחד מאוחר יותר.<ref name=":02">ראו אנציקלופדיה מקראית כרך א</ref><ref name=":0" />

== צׂחר אצל השומרונים ==
אצל השומרונים צחר נקרא צהר (צוהר).<ref name=":0" />

== פירוש השם ==
פירוש השם צחר הוא צחור, לבן. שם זה הוא חלק מקבוצת השמות בהם נמצאים גם השמות לבן ותולע, הנקראים על שם צבעים.<ref name=":0" />

== על שמו ==
* היישוב צוחר נקרא על שמו של צׂחר המקראי.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שבט שמעון
קטגוריה:יורדי מצרים
יוז'ף פראגו

יוז'ף פראגו (במקור פרנקל, בהונגרית: Faragó József; 1866, אסטרגום – 2 בספטמבר 1906, ברלין) היה צייר, אמן תחריט, קריקטוריסט וגרפיקאי יהודי-הונגרי. הוא התיידד עם החברים המייסדים של מושבת האמנים של באיה מארה ולעיתים קרובות הציג יחד עם ציירי מושבת האמנים.

==קורות חיים==
יוז'ף פרנקל התכונן להיות סוחר, אך פטרוניו העשירים אפשרו לו לנסוע למינכן ואחר כך לפריז וללמוד ציור הן בהונגריה והן בחו"ל. משנת 1886 הוא היה תלמידו של שימון הולושי במינכן. בגרמניה, יותר ויותר מקריקטורותיו פורסמו בעמוד השער של העיתון ההיתולי הגרמני באותה עת, ה-Fliegende Blätter. הוא למד בפריז בשנת 1889 ואחר כך הוזמן לעבוד על ידי העיתון ההיתולי פאק (Puck) בניו יורק. הוא חי בארצות הברית בין השנים 1892–1894. בשובו להונגריה הפך למנהל האמנותי של העיתון ההיתולי ההונגרי בורשסם ינקו במשך זמן מה, אך הוא עבד גם במגזין המתחרה קאקאש מארטון. את השנים האחרונות בחייו בילה בברלין. שם הוא שם קץ לחייו.

תמונותיו הופיעו לראשונה בתערוכת החורף של היכל האמנות (בודפשט) בחורף 1889–1990. בשנת 1896 ובשנת 1901 הציג בסלון הלאומי. בדצמבר 1906, תערוכת מורשתו התקיימה בסלון קניבש קלמן. הוא צייר בבאיה מארה והציג פעמים רבות עם הציירים של באיה מארה. מה שחיבר אותו לאמני באיה מארה לא היה כל כך הסגנון אלא הידידות. הוא היה חבר של קארוי פרנצי של בלה איוואניי-גרינוואלד ואפילו של שימון הולושי, אף על פי שהולושי החשיב את פרנצי את גרינוולד ואת פראגו כ"אריסטוקרטים".<ref>Réti István i. m. 116. o.</ref> כקריקטוריסט פופולרי, רישומיו התאפיינו בביקורת חברתית חריפה. כמה מהעמודים הגרפיים שלו ניתן למצוא באוסף של הגלריה הלאומית של הונגריה.

== גלריית תמונות ==
<gallery class="center">
קובץ:József Faragó (1866-1906) hungarian graphic artist Ex-libris.jpg| Ex libris (בערך 1900)
קובץ:József Faragó (1866-1906) hungarian graphic artist Hypochondriac.jpg| החולה הגדול (בערך 1900)
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
* ספר המשולש של אשט – תוכן לקסיקון 1926.
* לקסיקון לאמנות – בהוצאת אקדמיה.
* אישטוואן ריטי: מושבת האמנים של באיה מארה. בודפשט, תרבות המסחר, 1994. יוז'ף פראגו עמוד 116 .
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929 [http://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0264.html יוז'ף פראגו]

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קריקטוריסטים יהודים
קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:אסטרגום: אישים
קטגוריה:מתאבדים: אמנים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה
קטגוריה:גרפיקאים ומאיירים יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1866
קטגוריה:נפטרים ב-1906
אנדור ארש

אנדור ארש (במקור ארבשטיין, בהונגרית: Erős Andor; בודפשט, 10 ביולי 1889<ref></ref> – 1917) היה צייר יהודי-הונגרי. הוא למד ועבד במושבת האמנים של באיה מארה ואחר כך במושבת האמנים של קצ'קמט.

== ביוגרפיה ==
אנדור ארבשטיין נולד בבודפשט במשפחה יהודית כבנם של החייט יאנוש ארבשטיין ושל לינה וייסברגר. קארוי פרנצי היה המורה המאסטר שלו באוניברסיטה לאמנויות יפות בבודפשט. בקיץ צייר במושבת האמנים של באיה מארה ולאחר מכן במושבת האמנים של קצ'קמט בהנחייתו של בלה איוואני-גרינוולד. סגנונו היה פתוח לאקספרסיוניזם, בבאיה מארה הוא היה אחד מה"ניאו". אמנות הציור שלו מראה קירבה לסגנונו של הצייר יוז'ף נמש-למפרט, גם לאיוש קשאק הבחין בו ובכישרונו די מהר, כתב העת טט (Tett) פרסם שניים מהגרפיקות שלו במגזין.

בשנת 1912, עם ציורו של חורשת סצ'ני בבאיה מארה, ששמו היה "פארק", הוא השתתף בתערוכת היובל שהציג את עבודות מושבת האמנים של באיה מארה בת ה-15.<ref>Murádin Jenő i. m. 166. p.</ref> בשנת 1914 הציג שתי תמונות נוף בהיכל האמנות (בודפשט), בשנת 1917 נכלל רק אוסף קטן מהמורשת שלו בתערוכה קבוצתית של הסלון הלאומי שאורגנה על ידי אמנים צעירים ( נופים, טבע דומם, לימודי עירום, דיוקנאות עצמיים). הוא נפל בשדה הקרב בגיל 28 במלחמת העולם הראשונה בשנת 1917 בחזית הצפונית.

== עבודותיו ==
* פארק (1912)
* קצ'קמט (1913)

== גלריית תמונות ==
<gallery>
קובץ:Erős Andor Felhős táj.jpg|<center>נוף מעונן</center>
קובץ:Erős, Andor - Park (1912).jpg|<center>פארק (1912)</center>
קובץ:Erős, Andor - Kecskemét (1913).jpg|<center>קצ'קמט (1913)</center>
קובץ:Erős Andor Kecskeméti temető (1913).jpg|<center>בית עלמין קצ'קמט (1913)</center>
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. אנדור ארש
* ינה חוראדין – ג'רג' סיץ': באיה מארה מאה שנה. מישקולץ-באיה מארה, 1996. אנדור ארש ראה עמוד 13
* [http://www.hung-art.hu/magyar/e/eros/ חייו, שתי תמונות ב-hung-art.hu]

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:חיילים יהודים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ציירים הונגרים
קטגוריה:חללי מלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהודים בצבא האוסטרו-הונגרי
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה ההונגרית לאמנויות יפות
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1889
קטגוריה:נפטרים ב-1917
הבחירות לאספה הלאומית של אוגנדה 1980

הבחירות לאספה הלאומית התקיימו באוגנדה ב־10 וב־11 בדצמבר 1980. הם התקיימו לאחר הפלתו של אידי אמין בשנה הקודמת והיו הבחירות הראשונות מאז הבחירות שקדמו לעצמאות אוגנדה בשנת 1962. תוצאת הבחירות הייתה ניצחון של מפלגת קונגרס העם של אוגנדה (UPC) בראשות הנשיא מילטון אובוטה, שזכה ב 75 מתוך 126 המושבים. אחוז ההצבעה היה כ-85.0%.

ה-UPC הייתה המפלגה היחידה שהתמודדה על כל 126 המושבים.

עם סגירת ההצבעה השתלט פאולו מוואנגה על ועדת הבחירות והכריז על מפלגת ה-UPC כמנצחת. במחאה למהלך זה, ניהל יוורי מוסווני מלחמת גרילה כנגד מילטון אובוטה, ניצח והפך בהמשך את המדינה לדמוקרטית.

== תוצאות ==
{| class="wikitable"
|+
| colspan="10" align="center" |לא ממוסגר
|-
! colspan="2" |מפלגה
!הצבעות
!%
!מקומות
!+/-
|-
| bgcolor="#FF0000" |
|קונגרס העם של אוגנדה
|1,971,779
|47.18
|74
| 37
|-
| bgcolor="#0C713A" |
|המפלגה הדמוקרטית
|1,965,823
|47.04
|51
| 25
|-
| bgcolor="#FFD700" |
|התנועה הפטריוטית באוגנדה
|171,256
|4.1
|1
|חדש
|-
| bgcolor="#8B008B" |
|המפלגה השמרנית
|70,253
|1.68
|0
|חדש
|-
| colspan="2" |סך הכול
|4,179,111
|100.00
|126
| 44
|-
| colspan="2" |מצבעים רשומים/אחוז ההצבעה
|4,899,146
|85.0
| -
| -
|-
| colspan="6" |מקור:
|}

== הערות שוליים ==

1980
קטגוריה:1980 בפוליטיקה
הפוליטיקה של השומן

הפוליטיקה של השומן היא סדרה דוקומנטרית בת 3 פרקים, על התמודדותן של נשים שמנות וביחסה וקבלתה של החברה הישראלית כלפי משקל עודף, תופעות השמנופוביה והפלאס סייז בשנים האחרונות. הסדרה סוקרת את השינוי דרך שלושה נושאים, המחולקים לפרקים. הסדרה נוצרה על ידי יעל שביט ומעין מילוא ועלתה לשידור בערוץ היוטיוב של "כאן 11" ב-2017 ושודרה בערוץ כאן 11.

בין המשתתפות בסדרה: צילה מיכאלי, יעל רגב, גאלה רחמילביץ', מיכל שם-טוב, נעמי דיסייני, מיכאלה רינגר-פלג, קארין פז, עירית דגני, נעם פרתום, רות צדוק, אוראל נור-שיקרג'י עביד.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.kan.org.il/program/?catId=1222 הפוליטיקה של השומן], באתר כאן 11
* 
* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:סדרות טלוויזיה תיעודיות ישראליות
קטגוריה:כאן 11: תוכניות וסדרות
קטגוריה:השמנת יתר בתרבות ובאמנות
עלייתם של הנאצים

עלייתם של הנאצים (באנגלית: Rise of the Nazis) היא סדרה תיעודית של ה-BBC. פרק הבכורה שודר לראשונה בספטמבר 2019, והיא מתמקדת כיצד היטלר והמפלגה הנאצית עלו לשלטון, ופירקו את הדמוקרטיה בגרמניה של שנות ה-30 של המאה ה-20.

הסדרה שודרה בישראל בערוץ כאן 11 של תאגיד השידור הישראלי.

== פרקים ==
{| class="wikitable"
|+
! #
! שם
! תאריך שידור מקורי
|-
| [https://www.pbs.org/video/episode-1-politics-6y6ygy/ 1]
| פוליטיקה
| 2 בספטמבר 2019
|-
| colspan="3" | הפרק הראשון מכסה את הדרך להפיכתו של היטלר לקנצלר גרמניה בינואר 1933.<ref></ref>
|-
| 2
| ששת החודשים הראשונים בשלטון
| 9 בספטמבר 2019
|-
| colspan="3" | הפרק השני דן כיצד הסירו הנאצים את האופוזיציה הפוליטית ומוסדות דמוקרטיים אחרים במהלך החודשים הראשונים בשלטון.<ref></ref>
|-
| 3
| ליל הסכינים הארוכות
| 16 בספטמבר 2019
|-
| colspan="3" | הפרק האחרון מתמקד כיצד הידק היטלר את אחיזתו בשלטון בשנת 1934.<ref></ref>
|}

== תגובות ==
ביקורת בטיימס תיארה את הסדרה כשיעור "כמה בקלות - ובמהירות מדהימה - מדינה דמוקרטית יכולה להפוך לדיקטטורה טוטליטרית."<ref></ref> ביקורת ביקורתית יותר ב-The Spectator העלתה כי התוכנית ערכה השוואות לא הוגנות להתפתחויות הפוליטיות בעת הפקתה, כמו הברקזיט ונשיאותו של דונלד טראמפ והגיעה למסקנה כי 'הגיע הזמן שה-BBC יוותר על הניסיון להעמיד פנים שהוא קול של סמכות חסרת פניות'.<ref></ref> ביקורת של TVinsider על המהדורה האמריקאית ברשת PBS, בה הסדרה שודרה כעבור קצת יותר משנה, תיארה את הסדרה כ"מרתקת" ו"כובשת כמו כל מותחן בדיוני."<ref></ref>
==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://www.pbs.org/show/rise-nazis/ "עלייתם של הנאצים"], באתר PBS
* [https://www.bbc.co.uk/programmes/m00084td "עלייתם של הנאצים"], באתר BBC

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות תעודה של ה-BBC
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:סדרות טלוויזיה תיעודיות
קטגוריה:גרמניה הנאצית בתרבות
קטגוריה:אדולף היטלר בתרבות
יחסי אסטוניה–פינלנד

שגרירות פינלנד בטאלין
יחסי אסטוניה-פינלנד הם יחסי החוץ בין רפובליקת פינלנד לבין רפובליקת אסטוניה. שתי המדינות כוננו מחדש את היחסים הדיפלומטיים ב-29 באוגוסט 1991. לפינלנד יש שגרירות בטאלין וקונסוליית כבוד בטרטו ולאסטוניה יש שגרירות בהלסינקי וחמש קונסוליות כבוד, הממוקמת באואולו, טורקו, אקנאס, טמפרה וקוטקה. שתי המדינות הן חברות מלאות במועצת הים הבלטי, האיחוד האירופי, נאט"ו ובגוש האירו.

שפות הרוב בשתי המדינות הן שפות פיניות, שכן השפה העיקרית של פינלנד, פינית, קשורה לאסטונית, ויש תחושה מסוימת של קרבה. 76% מהפינים ביקרו באסטוניה, ובשנת 2004 דיווחו על ביקור של 1.8 מיליון פינים באסטוניה. מס הבלו על אלכוהול נמוך יותר באסטוניה מאשר בפינלנד, ולכן מקובל לקנות כמויות גדולות של אלכוהול כשחוזרים מאסטוניה: מחקר בשנת 2014 הצביע על כך ש-34% מהאלכוהול שנמכר באסטוניה נקנה על ידי פינים. המשקיעים הפינים והשוודים הם המשקיעים הזרים הגדולים באסטוניה. פינלנד ואסטוניה הן חברי האיחוד האירופי, הסכם שנגן ואת גוש האירו, שחרור נסיעות וסחר בינלאומי בין המדינות. פינלנד היא השותפה המסחרית הבכירה ביותר באסטוניה, והיא מהווה ערך של מעל 15% מסך היבוא בשנת 2012, כמו גם השוק השני בגודלו לייצוא אסטוניה אחרי שוודיה. 

ממשלת פינלנד הכירה בעצמאות אסטוניה בשנת 1920. בתגובה לפלישה הסובייטית, הנציגויות הדיפלומטיות הוסרו בפועל. עם זאת, כאשר אסטוניה החזירה את עצמאותה, "מכשול זמני" זה נפתר. פינלנד תרמה ומוסיפה לתרום סיוע צבאי לאסטוניה, כגון הכשרת קצינים, ואספקת ציוד.

==היסטוריה==
בפינלנד הרעיון של פינלנד הגדולה המאוחדת זכה לפופולריות ולהשפעה במהירות בשנת 1917, אך איבד תמיכה לאחר מלחמת העולם השנייה ומלחמת ההמשך.

באסטוניה של 1917, 1918 ו-1940, הנשיא קונסטנטין פאטס איחל לאיחוד מדינות פיניות בצוואתו הפוליטית, וכתב מתווה של תוכנית איחוד. הוא השתמש במונח "soomesugu" באסטונית כדי להצביע על העם והמדינות של פינלנד ואסטוניה כשדיבר על חוק הגבולות המשותף.

==שיתוף פעולה אזורי==
המשקיעים הפינים והשוודים הם המשקיעים הזרים הגדולים באסטוניה. פינלנד ואסטוניה הן חברות האיחוד האירופי, הסכם שנגן וגוש האירו. פינלנד היא שותפת הסחר הגדולה ביותר של אסטוניה, והיא מהווה ערך של מעל 15% מסך היבוא בשנת 2012, כמו גם השוק השני בגודלו לייצוא אסטוניה אחרי שוודיה.

ממשלת פינלנד הכירה בעצמאות אסטוניה בשנת 1920. פינלנד תרמה וממשיכה לתרום סיוע צבאי לאסטוניה, כגון הכשרת קצינים, ואספקת ציוד.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אסטוניה מחזיקה בפינלנד שגרירות בהלסינקי.
* פינלנד מחזיקה באסטוניה שגרירות בטאלין.

== קישורים חיצוניים ==
ארכיפלג וילהלם

ארכיפלג וילהלם (באנגלית: Wilhelm Archipelago) הוא ארכיפלג, הממוקם למול החוף המערבי של חצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.

== גאוגרפיה ==

ארכיפלג וילהלם משתרע מדרום מערב למצר ביסמרק ועד סלע לומוס, שלמול החוף המערבי של ארץ גרהאם.

הארכיפלג כולל את כל האיים שממערב לארץ גרהאם, שמדרום למצר ביסמרק, שמצפון למעבר סאות'וינד, ובין ארכיפלג פאלמר ואיי ביסקו.

בארכיפלג מספר קבוצות איים, ואיים רבים.

הגדולים באיי הארכיפלג הם האי בות' והאי הובגארד.

=== איי ארכיפלג וילהלם ===

== היסטוריה ==
=== גילוי הארכיפלג ===

הארכיפלג התגלה על ידי ג'ון ביסקו בפברואר 1873.

הארכיפלג מופה לראשונה על ידי משלחת גרמנית אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1873–1874, בפיקודו של אדוארד דלמן (Eduard Dallmann).

חלקו הצפוני של הארכיפלג צולם מהאוויר על ידי משלחת הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד, בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1956–1957.

=== מקור השם ===

דלמן נתן לארכיפלג את שמו בינואר 1874.

דלמן קרא לארכיפלג על שם קיסר גרמניה ומלך פרוסיה באותה עת, וילהלם הראשון.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• І. V. Dykyy, G. P. Milinevsky, О. L. Savitsky, D. G. Lutsenko, P. B. Khoetsky, M. F. Veselsky, V. M. Smagol, Ye. O. Dykyy, A. О. Dzhulay, J. V. Tsaryk, К. М. Nazaruk, А. Т. Zatushevsky, А. О. Simon, M. А. Telipska, [http://uaj.uac.gov.ua/index.php/uaj/article/view/39 Features of Chronology and Breeding Success of Pygoscelis papua and P. аdeliae (Spheniscidae) Penguins in the Wilhelm Archipelago (CCAMLR Subarea 48.1)], No 1(17) (2018): Ukrainian Antarctic Journal; DOI: https://doi.org/10.33275/1727-7485.1(17).2018.39</div>

<div class="mw-content-ltr">• Karušs, J., Lamsters, K., Chernov, A., Krievāns, M., & Ješkins, J. (2019), [http://uaj.uac.gov.ua/index.php/uaj/article/view/39 Subglacial topography and thickness of ice caps on the Argentine Islands], Antarctic Science, 31(6), 332-344. doi:10.1017/S0954102019000452</div>

<div class="mw-content-ltr">• KA. Chernov 1, K. Lamsters, J. Karušs, M. Krievāns, Yu. Otruba, [https://core.ac.uk/download/pdf/322747307.pdf A BRIEF REVIEW OF GROUND PENETRATING RADAR INVESTIGATION RESULTS OF ICE CAPS ON GALINDEZ, WINTER AND SKUA ISLANDS (WILHELM ARCHIPELAGO, ANTARCTICA) FOR THE PERIOD APRIL 2017 — JANUARY 2019], ISSN 1727-7485. Ukrainian Antarctic Journal. 2018, № 1(17)</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:16596 ארכיפלג וילהלם] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=16044&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR ארכיפלג וילהלם] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.marineregions.org/gazetteer.php?p=details&id=13891 ארכיפלג וילהלם] באתר marineregions

== הערות שוליים ==

*
וילהלם
וילהלם
שנה לא מעוברת

שנה לא מעוברת או שנה פשוטה (באנגלית: Common year) בלוחות שנה רבים היא שנה קלנדרית עם 365 ימים, להבדיל משנה מעוברת, שיש בה 366 ימים. באופן כללי יותר, שנה לא מעוברת היא שנה ללא אינטרקלציה. לוח השנה הגרגוריאני (כמו לוח השנה היוליאני שהקדים אותו) כולל גם שנים לא מעוברות וגם שנים מעוברות כדי לשמור על לוח השנה מסונכרן לשנה הטרופית, שאינה מכילה מספר מדויק של ימים.

השנה הלא-מעוברת כוללת 365 ימים, כלומר 52 שבועות ויום אחד, ולכן שנה לא מעוברת מתחילה ומסתיימת תמיד באותו יום בשבוע (למשל, 1 בינואר 2021 ו-31 בדצמבר 2021 חלים שניהם ביום שישי) והשנה העוקבת לשנה לא מעוברת תחול ביום שלאחר מכן בשבוע. בשנים לא מעוברות, בפברואר יש ארבעה שבועות, כך שמרץ יחל באותו יום בשבוע שבו התחיל פברואר. נובמבר יחל גם ביום זה.

בלוח השנה הגרגוריאני, 303 מכל 400 שנה הן שנים לא מעוברות. לשם השוואה, בלוח השנה היוליאני, 300 מכל 400 שנים הן שנים פשוטות, ובלוח השנה היוליאני המתוקן (המשמש את יוון) 682 מתוך כל 900 שנים הן שנים פשוטות.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:יחידות זמן
קטגוריה:הלוח הגרגוריאני
קטגוריה:הלוח היוליאני
שאול בן הכנענית

שאול הוא דמות מקראית, בנו החמישי והאחרון של שמעון ושל הכנענית, ונכדם של יעקב ושל לאה. לשאול היו חמישה אחים: ימואל, ימין, אהד, יכין וצחר. משפחת צאצאי שאול נקראה משפחת השאולי.

== במדרשים ובחז"ל ==
בדברי הימים לא נאמר ששאול היה בנה של הכנענית, ועל כך דורשים שלא רצו להגיד גנאי על שמעון שהתחתן עם כנענים.

חז"ל, ואחריהם גם פרשני ימי הביניים, תמהו מה הטעם להערה ששאול היה בנה של הכנענית, ומשום שלא כתוב בתנ"ך ששמעון לקח אישה כנענית, דרשו שזה בנה של דינה שלאחר שנבעלה לשכם בן חמור הבטיח לה שמעון שישא אותה לאשה, והיא כונתה "כנענית" משום שנבעלה לכנעני.

לעומת זאת, בתרגום התורה המיוחס ליונתן נאמר "שָׁאוּל הוּא זִמְרִי דְעָבַד עוֹבְדָא דִכְנַעֲנָאֵי בְּשִׁטִים", כלומר, ששאול בן הכנענית הוא זמרי, שעשה מעשיהם של כנענים בשיטים, ולכן נקרא בן הכנענית.

== שמו ==
השם שאול הוא בינוני סביל משורש ש-א-ל. יש מספר הצעות לפירוש השם. יש הצעה האומרת שפירושו הוא שהילד שאול מהאל, כלומר שהוא נולד אחרי הרבה תפילות. יש הצעה נוספת האומרת שפירושו מושאל לאל, היינו שהוא נמסר לרשות האל.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שבט שמעון
קטגוריה:יורדי מצרים
ערן אביאני

ערן אביאני הוא מאייר וכותב קומיקס ישראלי. אביאני החל את קריירת הקומיקס שלו בשנת 2002<ref name=":0"></ref>, אז שיתף פעולה לראשונה עם הציירת אביב אור שהפכה בהמשך לשותפתו בסטודיו קומיקס שהקימו בהרציליה ונושא את השם "קומיקום". יחדיו פרסמו אור ואביאני את הקומיקס "ארינאה" שכלל ארבעה כרכים (פורסמו בין 2002–2003). את העלילות כתב אביאני ועל האיורים הופקדה אור. בקומיקס זה ניתן להבחין בהשפעות מהקומיקס האמריקאי, אך עם זאת גם הופעה שכיחה של יצורים דמיוניים ופנטסטיים רבים, שאינם נפוצים בתרבות קומיקס זו. בשנת 2013 פורסם האוגדן "ארינאה" שכלל את כל ארבע החוברות יחדיו בנוסף לרצועות קומיקס קצרות שנוצרו לאורך השנים בידיי אביאני ואור<ref></ref><ref></ref>.

בשנת 2004 הוציאו אור ואביאני חוברת קומיקס קצרה בשחור-לבן בשם "דדליין" העוקבת אחר עלילותיהם - כלומר, על מאחורי הקלעים של אור ואביאני ביצירת הקומיקס ארינאה. בקומיקס זה מצוירים השניים כבעלי חיים מאונשים, המסבירים לקוראים מה הוביל אותם לבחור במקצוע הלא שגרתי שלהם ואיך יצרו את הקומיקס<ref></ref>. אביאני כתב את הטקסט ואור ציירה, ולאחר מכן החלו השניים לפרסם חוברות אלו תמורת תשלום. החוברות זכו לביקורות טובות בסצנת הקומיקס המקומית; מבקר הקומיקס אלי הרשטיין כתב בבלוג isf משנת 2004 על הקומיקס וביקר קשות את ארינאה, אך עם זאת שיבח עד מאוד את דדליין ואף כינה אותו "'דדליין' רבותיי היא ללא ספק אחת מחוברות הקומיקס הטובות שיצאו תחת ידם של יוצרים ישראליים בשפה העברית"<ref></ref>.

בשנים הבאות פרסם אביאני מספר חוברות קומיקס עצמאיות אותן כתב ואייר לבדו, כגון "סיירת 77", "הגדנע"ע – גדודי נוער-על" ו-"הרפתקאות בארינתיה"<ref name=":0" />. בשנת 2016 הוציא לאור את ספרו העצמאי הראשון, "המדריך לציור קומיקס", שהוא למעשה הסבר על הכנת קומיקס ותעשיית הקומיקס<ref></ref>. הספר הושק באירוע חגיגי בסניף קומיקס וירקות בתל אביב, שם הוקם דוכן קטן בתוך החנות ובו חתם אביאני על ספרו. האירוע סוקר גם באתר IGN ישראל, ובכתבה שפרסם דאני לי-סיזר באתר תואר אביאני כ"אמן קומיקס מוכשר, אנציקלופדיה של קומיקס מהלכת, ועכשיו גם רשמית סופר מעורר השראה"<ref></ref>.

== ראו גם ==
* ארינאה
* דדליין

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קומיקסאים ישראלים
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
חמול

חָמוּל הוא דמות מקראית, בנו השני והאחרון של פרץ בן יהודה ואחיו של חצרון.<ref></ref><ref></ref><ref name=":0">ראו אנציקלופדיה מקראית כרך ג</ref> למשפחתו של חמול קראו משפחת החמולי.<ref></ref>

== שמו ==
השם חמול הוא, ככל הנראה, מן השורש ח-מ-ל. השם חמול הוא כנראה קיצור של שם תאופורי שצורתו היא חמוליה או חמולאל.<ref name=":0" />

יש חוקרים הסוברים שחמול הוא קיצור של השם חמואל.<ref name=":0" />

לפי פירוש שכל טוב מאת ר' מנחם בן שלמה על ספר בראשית, פרק מ"ו פסוק י"ב מקור השם הוא בכך שה' חמל על יהודה סבו, ונתן לו שני נכדים במקום בניו ער ואונן..<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אישים משבט יהודה
קטגוריה:יורדי מצרים
לירון זרקו

לירון זרקו (נולד ב-23 בינואר 1981) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הבלם.

==קריירה==
זרקו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה, ובקיץ הצטרף להפועל כפר סבא במדיה שיחק ארבע עונות.

בקיץ , זרקו חזר להפועל פתח תקווה. ב-16 באוגוסט, זרקו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2–3 להפועל נצרת עילית במסגרת גביע הטוטו. כעבור עונה חזר להפועל כפר סבא, לה סייע לחזור לליגת העל.

ב-16 ביולי 2008, זרקו חתם בהפועל באר שבע. עם באר שבע, זרקו זכה בגביע הטוטו הלאומית והיה שותף לחזרה של המועדון לליגת העל אחרי 4 שנים בלאומית.

ב-6 ביולי 2009, זרקו חתם בצ'ונצ'ינג ליפאן מליגת העל הסינית.

ב-31 בינואר 2010, זרקו חזר לישראל וחתם בבני סכנין.

==מחוץ כדורגל==
ב-5 בינואר 2011, זרקו נעצר בחשד שסחט את שחקן הפועל תל אביב לשעבר דאגלס דה סילבה. כ-11 חודשים לאחר מכן, בית המשפט גזר עליו חצי שנה של עבודות שירות.

==תארים==
; הפועל כפר סבא
*ליגה לאומית: 2004/2005

; הפועל באר שבע
*גביע הטוטו: 2008/2009

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני צ'ונצ'ינג ליפאן
קטגוריה:כדורגלני בני סכנין
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בסין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1981
סקייגארד (מערכת הגנה אווירית)

סקייגארד (באנגלית: Skyguard) היא מערכת הגנה אווירית, מבוססת לייזר כימי שתוכננה על ידי נורת'רופ גראמן, כדי להגן על שדות תעופה ושטחים אחרים מפני מגוון איומים צבאיים, כולל טילים בליסטיים קצרי טווח, רקטות לטווח קצר וארוך, פגזי ארטילריה, מרגמות, כלי טיס בלתי מאוישים וטילי שיוט. כל ירי לייזר עולה כ-1,000 דולר המייצגים את עלותם של הכימיקלים המתכלים.<ref>[http://defense-update.com/products/s/skyguard-laser.htm Defense Update: Skyguard Laser Based Counter MANPADS CRAM System] retrieved March 11, 2012</ref>

== ראו גם ==
* נאוטילוס, מערכת לייזר אמריקאית-ישראלית להגנה מפני טילים
* כיפת ברזל, מערכת טילים שנפרסה בישראל

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.spacewar.com/reports/Northrop_Grumman_Develops_Skyguard_Laser_Defense_System_For_Local_Defense_999.html נורת'רופ גראמן פיתחה מערכת הגנה על לייזר להגנה מקומית]
* [http://www.popsci.com/scitech/article/2006-12/missile-proofing-runways?dom=PSC&loc=recent&lnk=1&con=missileproofing-runways סקירות של מגזין מדע פופולרי של "סקייגארד"]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הגנה נגד טילים
קטגוריה:מערכות הגנה אווירית
קטגוריה:אמצעי לחימה מבוססי לייזר
סקיישילד

סקיישילד (באנגלית: Skyshield) היא מערכת הגנה אווירית קצרת טווח, שפותחה על ידי התאגיד הגרמני ריינמטאל בהתבסס על עבודתה של חברת הבת השווייצרית Oerlikon Contraves.<ref></ref>

== מערכת הגנה אווירית ==
מערכת ההגנה האווירית סקיישילד היא מערכת מודולרית קלת משקל, בלת טווח קצר של הגנה אווירית, שפותחה על ידי התאגיד השווייצרי Contraves Oerlikon (כיום חברה בת של ריינמטאל הגרמנית). כיורשת למערכת סקייגארד, סקיישילד נועד להסתגל ולהרוס מטוסים וטילים מאיימים.

מערכת הנשק עצמה מורכבת משני תותחי 35&nbsp;מ"מ (1.38 אינץ') עם קצב אש של 1,000 סיבובים לדקה, מערכת בקרת אש המורכבת מיחידת חיישנים ומוצב פיקוד נפרד. המערכת יכולה להשתמש גם בשני מודולי טילי קרקע-אוויר ליכולת הגנה אווירית מורחבת. היא מיועדת לפעול נגד מטוסים בנוסף להגנה מפני טילים (ראו טיל אנטי-בליסטי).

המערכת נפרסת בקלות על ידי משאיות ומערכות תחבורה אחרות. מערכת בקרת האש משתמשת במכ"ם חיפוש ומעקב אחר רצועת X, וביחידה אחרת למעקב אחר דיוק מכ"ם / טלוויזיה ו / או לייזר / FLIR. עמדת הפיקוד ניתנת להצבה עד 500 מטר, בערך, מיחידת בקרת האש, באמצעות גלי רדיו מוצפנים. ניתן לרשת את מערכת סקיישילד עם מערכות הגנה אוויריות אחרות לצורך כיסוי אווירי רחב ויעיל יותר, ולהרחיב את תפקידיה ממערכת הגנה נקודתית למערכת נ"מ נרחבת.

גרסה שונה ומשופרת שלה כוללת שישה צריחים אוטומטיים לחלוטין, המכונה MANTIS (מערכת מיקוד ויירוט מודולרית, אוטומטית ורשתית) שהוזמנה על ידי הצבא הפדרלי הגרמני כמערכת הגנה בסיסית נייחת. שתי מערכות הועברו בשנים 2011–2012, כאשר מתוכננות הזמנות נוספות כחלק מתוכנית ההגנה האווירית "SysFla" של הצבא הגרמני.

דרום אפריקה חתמה על חוזה עם Rheinmetall למודרניזציה של מערכות ההגנה האווירית לטווח הקצר הקיימות במדינה, כך הודיעה החברה ב-27 במרץ 2014. החוזה כלל אספקת יחידות בקרת אש, שישפרו משמעותית את הביצועים והדיוק של מערכות ההגנה בדרום אפריקה, כמו גם הרחבת הספקטרום המבצעי של יכולות ההגנה האווירית שלה. דרום אפריקה מפעילה כיום 102 GDF-002 ו-48 יחידות GDF-005 שעברו מודרניזציה. בהקשר זה, מספר מערכות ההגנה האווירית הותאמו מחדש עם ערכות שדרוג כדי להתאים לתחמושת שמספקת Rheinmetall, כולל שירותי לוגיסטיקה והדרכה. החבילה השלמה הושלמה עד שנת 2017.

אינדונזיה מפעילה גם היא את הסקיישילד וחתמה על חוזה שני למשלוחים נוספים בנובמבר 2018.<ref></ref>

== ראו גם ==
* Phalanx CIWS – מודל עצמאי קרקעי של מערכת הנשק Phalanx בשם Centurion CRAM הוצב על ידי ארצות הברית במזרח התיכון בשנת 2008.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20070311111605/http://www.rheinmetall-detec.com/index.php?lang=3&fid=1551&action=pd אתר Oerlikon]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הגנה נגד טילים
יחסי בלגיה–פינלנד

הקונסוליה הבלגית ב[[אואולו]]
יחסי בלגיה-פינלנד הם היחסים הבילטרליים בין ממלכת בלגיה לבין רפובליקת פינלנד, שתי מדינות החברות ב.

==היסטוריה==
===בין שתי מלחמות העולם===
פינלנד הוכרה על ידי בלגיה ב-10 ביוני 1919 וב-9 ביולי כוננו היחסים הדיפלומטיים. היחסים הדיפלומטיים התנהלו אז על ידי שגרירים שאינם תושבים, השגריר הפיני בפריז (אך מאז ה-30 ביולי 1920 ציר מיוחד אשר היה אחראי על בלגיה התגורר בהאג), ושגריר בלגיה בהאג.

===מלחמת העולם השנייה===
השגריר הפיני הראשון בבלגיה הגיע בשנת 1938. עם זאת, הפלישה הגרמנית לבלגיה הובילה לסגירת השגרירות.

===אחרי המלחמה===
היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות חודשו בשנת 1946.

==קישורים חיצוניים==