מפקד האוכלוסין של האימפריה הרוסית

מפקד האוכלוסין של האימפריה הרוסית משנת 1897 היה המפקד הראשון והיחיד שבוצע באימפריה הרוסית (פינלנד לא הוחרגה). הוא רשם נתונים דמוגרפיים החל מינואר 1897. בעבר, הוועדה המרכזית לסטטיסטיקה פרסמה טבלאות סטטיסטיות על בסיס רשימות פיסקליות (ревизские списки).

המפקד הרוסי השני נקבע לדצמבר 1915, אך בוטל בשל פרוץ מלחמת העולם הראשונה שנה וחצי לפני כן (ביולי 1914).<ref>http://www.gks.ru/free_doc/new_site/rosstat/smi/stat_2012-10-10.pdf</ref> לא נערך מחדש לפני המהפכה הרוסית. המפקד הבא שהתקיים ברוסיה התרחש רק בסוף 1926, כמעט שלושה עשורים לאחר מכן.
== ארגון ==
פרויקט המפקד הוצע בשנת 1877 על ידי פיוטר סמנוב-טיין-שנסקי, גאוגרף רוסי מפורסם וראש הלשכה הסטטיסטית המרכזית, ואושר על ידי הצאר ניקולאי השני בשנת 1895.

המפקד בוצע בשני שלבים. בשלב הראשון (דצמבר 1896 &#x2014; ינואר 1897) המונים (135,000 איש: מורים, כמרים וחיילים יודעי קרוא וכתוב) ביקרו בכל משקי הבית ומילאו את השאלונים, שאומתו על ידי מנהלי מפקד האוכלוסין המקומיים. בשלב השני. (בינואר 1898) המונים ביקרו בו זמנית בכל משקי הבית כדי לאמת ולעדכן את השאלונים. למרות שמדובר במפקד היחיד שהם לקחו אי פעם, היסטוריונים הצליחו לגלות את אוכלוסיית האימפריה הרוסית בפרקי זמן קדומים יותר, עדיין מאיסוף מפקדי ערים.

עיבוד הנתונים ארך 8 שנים באמצעות מכונות כרטיסי הולרית. פרסום התוצאות החל בשנת 1898 והסתיים בשנת 1905. בסך הכל הונפקו 119 כרכים עבור 89 מחוזות, וכן סיכום בן שני כרכים.

השאלון הכיל את השאלות הבאות:
* שם משפחה, השם הפרטי, הפטרונים או הכינוי (прозвище)
* מין
* יחס ביחס לראש המשפחה או משק הבית
* גיל
* מצב אישי
* מעמד חברתי: סוסלובייה (אחוזה), דרגה או תואר (сословіе, состояніе, званіе)
* מקום לידה
* מקום הרשמה
* מקום מגורים קבוע
* הודעה על היעדרות
* דת
* שפת אם
* אוריינות
* משלח יד (מקצוע, סחר, תפקיד משרה או שירות), ראשוני ומשני כאחד
בטבלאות סיכום המפקד, הלאום התבסס על שפת האם המוצהרת של המשיבים.
<gallery>
קובץ:Russian-census-1897-p1.jpg|העמוד הראשון של טופס מפקד של נפת קייב
קובץ:Russian-census-1897-p2.jpg|העמוד השני של טופס מפקד של נפת קייב
קובץ:Russian-census-1897-p3.jpg|העמוד השלישי של טופס מפקד של נפת קייב
קובץ:Russian-census-1897-p4.jpg|דף תיאור לטופס מפקד של נפת קייב
</gallery>

== תוצאות מפקד ==
סך האוכלוסייה של האימפריה הרוסית נרשמה כ-125,640,021 איש (50.2% נשים, 49.8% גברים; עירוני 16,828,395, גיל חציוני של 21.16 שנים).

=== לפי שפת אם ===
השפות המדוברות ביותר, מהן נקבע הלאום היו:<ref></ref>
{| class="wikitable sortable"
! #
! שפה
! כמות
! אחוז מהאוכלוסייה
|-
| 1
| רוסית (בתור "רוסית גדולה")
| 55,667,469
| 44.31
|-
| 2
| אוקראינית (בתור "רוסית קטנה")
| 22,380,551
| 17.81
|-
| 3
| טורקית-טטרית
| 13,373,867
| 10.64
|-
| 4
| פולנית
| 7,931,307
| 6.31
|-
| 5
| בלארוסית (בשם "רוסית לבנה")
| 5,885,547
| 4.68
|-
| 6
| יידיש
| 5,063,156
| 4.03
|-
| 7
| שפות פיניות
| 3,502,147
| 2.79
|-
| 8
| גרמנית
| 1,790,489
| 1.43
|-
| 9
| לטבית
| 1,435,937
| 1.14
|-
| 10
| שפות קרטוויליות (גרוזינית, מינגרליאן, סוון)
| 1,352,535
| 1.08
|-
| 11
| Aukštaitian (בשם "ליטאית", למעט Samogitian)
| 1,210,510
| 0.96
|-
| 12
| ארמנית
| 1,173,096
| 0.93
|-
| 13
| מולדובנית ורומנית
| 1,121,669
| 0.89
|-
| 14
| שפות דאגסטניות
| 1,091,782
| 0.87
|-
| 15
| סמוגיסטית
| 448,022
| 0.36
|-
| 16
| טג'יקית
| 350,397
| 0.28
|-
| 17
| יוונית
| 186,925
| 0.15
|-
| 18
| בולגרית
| 172,659
| 0.14
|-
| 19
| אוסטית
| 171,716
| 0.13
|-
|
| סך הכל
| 125,640,021
| 100
|}
=== לפי דת ===
תפוצה של שפות יהודיות (כגון [[יידיש) באימפריה הרוסית, 1897.]]
{| class="wikitable sortable"
! דרגה
! דת<ref>[https://web.archive.org/web/20101105015116/http://demoscope.ru/weekly/ssp/rus_rel_97.php?reg=0 Демоскоп Weekly - Приложение. Справочник статистических показателей]</ref>
! כמות
! אחוז מהאוכלוסייה
|-
| 1
| מזרח אורתודוקסים
| 87,123,604
| 69.34%
|-
| 2
| מוחמדים (מוסלמים)
| 13,906,972
| 11.07%
|-
| 3
| קתולים רומיים
| 11,467,994
| 9.13%
|-
| 4
| יהודים
| 5,215,805
| 4.15%
|-
| 5
| לותרנים
| 3,572,653
| 2.84%
|-
| 6
| אדוקי האמונה הישנה ואחרים שהתפצלו מהדת הפרבוסלבית
| 2,204,596
| 1.75%
|-
| ז
| גרגוריאנים ארמנים
| 1,179,241
| 0.94%
|-
| 8
| בודהיסטים ולאמיסטים
| 433,863
| 0.34%
|-
| 9
| רפורמים
| 85,400
| 0.07%
|-
| 10
| מאנוסים
| 66,564
| 0.05%
|-
| 11
| קתולים ארמנים
| 38,840
| 0.03%
|-
| 12
| בפטיסטים
| 38,139
| 0.03%
|-
| 13
| קראים
| 12,894
| 0.01%
|-
| 14
| אנגליקנים
| 4,183
| 0.003%
|-
| 15
| ערכים נוצרים אחרים
| 3,952
| 0.003%
|-
| 16
| לא נוצרים אחרים
| 285,321
| 0.23%
|-
|
| סך הכל
| 125,640,021
| 100%
|}
== אוכלוסייה לפי מדינות מודרניות ==
* רוסיה 67,476,000 (מסיביר: 5,758,822)
* אוקראינה 23,430,407 (מחצי חצי האי קרים: 1,447,790)
* פולין (אגן ויסלה) 9,402,253
* בלארוס 6,927,040
* קזחסטן 4,000,000
* ליטא 3,135,771
* גאורגיה 2,109,273
* אוזבקיסטן 2,000,000
* מולדובה 1,935,412
* לטביה 1,929,387
* אזרבייג'ן 1,705,131
* אסטוניה 900,000
* ארמניה 829,556
* קירגיזסטן 750,000
* טג'יקיסטן 646,000
* טורקמניסטן 350,000
== הערים הגדולות ביותר ==
הערים הגדולות ביותר באימפריה לפי המפקד:
* סנקט פטרבורג - 1,264,900
* מוסקבה - 1,038,600
* ורשה - 626,000
* אודסה - 403,800
* לודז' - 314,000
* ריגה - 282,200
* קייב - 247,700
* חרקוב - 174,000
* טביליסי (טיפליס) - 159,600
* וילנה - 154,500
* סראטוב - 137,100
* קאזאן - 130,000
* רוסטוב על הדון - 119,500
* טולה - 114,700
* אסטרחן - 112,900
* יקטרינוסלב (דניפרו) - 112,800
* באקו - 111,900
* קישינב (קישינאו) - 108,500
* הלסינקי - 93,000
* ניקולייב - 92,000
* מינסק - 90,900
* ניז'ני נובגורוד - 90,100
* סמארה - 90,000
* אורנבורג - 72,400
* ירוסלבל - 71,600
* דווינסק (דאוגאוופילס) - 69,675
* ויטבסק - 65,900
* רבאל (טאלין) - 64 572
* ליבאווה (לייפאיה) - 64,489
* יקטרינודאר (קרסנודר) - 65,600
* צאריצין (וולגוגרד) - 55,200
== זמינות נתונים ==
כל טופס ספירה הועתק פעמיים, עם שלושת העותקים שהוגשו לארכיוני המחוז, בארכיוני הנפות ובמשרד הלשכה הסטטיסטית המרכזית בסנט פטרסבורג. העותקים בסנט פטרסבורג נהרסו לאחר שהועברו לטבלאות.<ref></ref><ref></ref> מרבית העותקים שנשמרו ברמה המקומית והאזורית נהרסו אף הם; עם זאת, המפקד השלם עבור נפות ארכנגלסק וטובולסק נשמר, והמפקד בכמה נפות אחרות קיים גם כן.<ref></ref><ref></ref>

== הערכה ==
כמו במפקדים רבים אחרים בעידן הלאומיות, התוצאות משקפות את השקפותיהם על המדיניות הלאומית של הרשויות. במקרה זה, אוכלוסיית האתנים הרוסיים התנפחה. כך למשל, מספר הפולנים אינו מיוצג.<ref>Piotr Eberhardt, Jan Owsinski, Ethnic groups and population changes in twentieth-century Central-Eastern Europe, M.E. Sharpe, 2003, , [https://books.google.com/books?id=jLfX1q3kJzgC&pg=RA1-PA27 Google Print, p.27]</ref><ref>Jerzy Borzęcki, The Soviet-Polish peace of 1921 and the creation of interwar Europe, Yale University Press, 2008, , [https://books.google.com/books?id=wjsk1sdZzdIC&pg=PA10 Google Print, p.10]</ref> פקידי האימפריה סיווגו את השפות האוקראיניות והבלארוסיות כשייכות לקבוצה הרוסית ותייגו את הלאומים הללו כרוסית קטנה עבור אוקראינים ורוסית לבנה לבלארוסים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רוסיה: דמוגרפיה
קטגוריה:מפקדי אוכלוסין
קטגוריה:1897 ברוסיה