יעקב לורברבוים

רבי יעקב בן יעקב משה לורברבוים מליסא (נודע גם בכנוי: הגאון מליסא או הרב מליסא וכן הנתיבות, על שם ספרו "נתיבות המשפט"; ה'תק"ל, 1770 – כ"ה באייר ה'תקצ"ב, 25 במאי 1832) היה רב, פוסק הלכה, ורבהּ של העיר ליסא (לשנו) שבפולין. הוא בין הבולטים בין האחרונים, וספריו נלמדים הן במסגרת לימוד עיוני ישיבתי והן במסגרת לימודי ופסיקת הלכה.

== ביוגרפיה ==
רבי יעקב היה בן הרב יעקב משה, צאצא למשפחת רבנים מיוחסת, ונינו של רבי צבי הירש אשכנזי מחבר הספר "חכם צבי". אביו, ר' יעקב משה לורברבוים (בן ר' נתן, בנו של בעל "חכם צבי"), נפטר בכ"ד בשבט ה'תק"ל, והוא גדל בבית רבי יוסף תאומים אב בית דין בורשטין. בהמשך הוא למד אצל רבי משולם איגרא מטיסמניץ. 

בתחילה כיהן כרב במנוסטריץ', ובשנת 1791 התמנה לרב בקאלוש שבמזרח גליציה, בה כתב רבים מספריו. היה אב בית הדין של קאלוש ובשנת 1809 התמנה לרבה של ליסא. בתקופת כהונתו גדלה הישיבה בעיר במאות תלמידים.

בשנת 1821 עזב בפתאומיות את ליסא, ונסע לגליציה. השערות רבות נאמרו בעניין, החל מבעיות עם פרנסי העיר, ועד המלחמה ברפורמה. אך מתברר כי נסע על מנת לגרש את אשתו, ומאחר ומכר את נכסיו לא יכול היה לשוב לליסא מכיוון והיה נחשב נתין זר, בשל כך חזר שוב לקאלוש, משם נסע ללבוב. בשנת 1828 התקבל לרב בסטרי (Stryi) שבגליציה (מאז פירוק ברית המועצות באוקראינה), שם נפטר בכ"ה באייר תקצ"ב (25 במאי 1832). 

רבי יעקב נודע במלחמתו חסרת הפשרות נגד היהדות הרפורמית. במלחמתו שיתף פעולה עם רבי עקיבא איגר מפוזנא וחתנו רבי משה סופר ה"חת"ם סופר" מפרשבורג, עמם היה בקשרים חמים. תלמידיו המפורסמים היו רבי צבי קלישר ורבי אליהו גוטמכר - שניהם ממבשרי הציונות.

פרסומו לדורות בא מספריו ההלכתיים, ובעיקר מספריו "נתיבות המשפט" ו"חוות דעת". לאחר שפרסם את "נתיבות המשפט", ביאורו על שולחן ערוך חושן משפט, בו הוא חולק פעמים רבות על דברי הספר קצות החושן, פרסם רבי אריה לייב הלר - בעל ה"קצות החושן", קונטרס בשם "משובב נתיבות", בו הוא משיב על השגותיו של רבי יעקב. בתגובה, כתב רבי יעקב מהדורה חדשה שבה הוא משיב על השגותיו של בעל "קצות החושן" על ספרו. מהדורה זו נקראה לאחר פטירתו "יאיר נתיב". ספרים אלו, ובעיקר שני הראשונים, התקבלו כספרי יסוד בעולם התורני כולו.

== חיים אישיים ==
רבי יעקב לורברבוים זכה לעושר רב ופרנסתו הייתה מצויה לו בריוח גדול. על פי המסופר, נישא רבי יעקב שלש פעמים, ובשלשתן התגרש. אשת נעוריו הייתה בתו של הגביר רבי נפתלי הירץ מסטאניסלב. אשתו השנייה [או השלישית] הייתה מרת שיינדל בתו של ר' יעקיל מרימנוב. היא נפטרה בבראדי ב-ח' ניסן תקצ"ח. מאשתו זו, ידוע כי נולדו לפחות שנים מילדיו.

ילדיו:
* הרב מרדכי יהודה [לייב] לורברבוים ー גר בקאליש, לאחר מכן, בשנת ת"ר בערך, עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. נפטר בתמוז ה׳תרל"ד.
* הרב יוסף משה לורברבוים ー בסוף ימיו גר בירושלים. אך ישנה גרסה שונה, כי רבי יוסף משה, לא היה בנו של רבי יעקב, כי אם נכדו, בן בנו, רבי מרדכי יהודה אריה לייב הנ"ל.
*הרב נתן נטע לורברבוים ー גר בקאליש, נפטר בחיי אביו בלא צאצאים. אחר שנתגרש מאשתו, והיא נישאת בשנית לבן הרב מזבאריז. [כמבואר בשו"ת ישועות יעקב אהע"ז סי' כ"ה].
מלבדם היו לו עוד שלוש בנות.
* בת אחת בשם חיה ー נישאה לרבי צבי הירש תאומים, אב בית דין קאליש.
* בת אחת בשם יענטל בריינדל ー נישאה לרב אלעזר הכהן, רבה של פולטוסק וסוכטשוב ומחבר "חידושי מהרא"ך".

==הנצחתו בישראל==
על שמו רחוב נתיבות המשפט במודיעין עילית וכן רחוב נחלת יעקב בכפר חסידים.

== חיבוריו ==

* [http://www.hebrewbooks.org/47858 חוות דעת] - על שולחן ערוך חלק יורה דעה (1799).
*[http://www.hebrewbooks.org/41217 מקור חיים] - על שולחן ערוך אורח חיים ועל הט"ז ומגן אברהם (1807).
*[http://www.hebrewbooks.org/41322 תורת גיטין] - הערות על שולחן ערוך אבן העזר ועל סדר נשים (1813).
*[http://www.hebrewbooks.org/41258 קהלת יעקב] - על הלכות קידושין והלכות יום טוב (1831).
*[http://www.hebrewbooks.org/9290 בית יעקב] - הערות על שולחן ערוך אבן העזר ועל מסכת כתובות (1823).
* נתיבות המשפט - על שולחן ערוך חושן משפט והשגות הספר קצות החושן של רבי אריה לייב הלר, (1809).
*יאיר נתיב - תשובות להשגותיו של בעל "קצות החושן" על "נתיבות המשפט".
* סידור [http://www.hebrewbooks.org/40339 דרך החיים], עם הלכות יומיומיות (1828).
*[http://www.hebrewbooks.org/10705 מעשה ניסים] - על הגדה של פסח (1801). ([https://www.sefaria.org.il/Maaseh_Nissim_on_Pesach_Haggadah?lang=he טקסט] באתר ספריא)
*[http://www.hebrewbooks.org/39997 נחלת יעקב] - ביאורים נחמדים על התורה (מהדורה חדשה: מכון ירושלים, 2013).
*אמת ליעקב - על אגדות הש"ס (1855, מהדורה חדשה: מכון ירושלים, 2013).
*דרשות מהר"י ליסא (מהדורה חדשה: מכון ירושלים, 2013).
*[https://www.sefaria.org.il/Imrei_Yosher_on_Ruth אמרי יושר] - על מגילת רות (1805)
*[https://www.sefaria.org.il/Ta'alumot%20Chokhmah%20on%20Ecclesiastes תעלומות חכמה] - על מגילת קהלת (1804)
*[https://www.sefaria.org.il/Tzror_HaMor_on_Song_of_Songs?lang=he צרור המור] – פירוש על שיר השירים (1805).
*[https://www.sefaria.org.il/Palgei_Mayim_on_Lamentations?lang=he פלגי מים] - על מגילת איכה (1805).
*[https://www.sefaria.org.il/Megillat_Setarim_on_Esther?lang=he מגילת סתרים] - על מגילת אסתר (1808).
*קונטרס [http://www.hebrewbooks.org/41113 תיקון עירובין] - בענייני עירובין

*[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=29159&st=&pgnum=23&hilite= צוואת רבינו יעקב מליסא זצלה"ה] - הודפסה בסוף ספר תולדות יעקב.

== קישורים חיצוניים ==

* צבי יחזקאל מיכלסון, [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=29159&pgnum=1 תולדות יעקב], וורשה, 1913
* [http://jewishencyclopedia.com/view.jsp?artid=55&letter=J יעקב בן יעקב משה מליסא], באתר [http://jewishencyclopedia.com/index.jsp jewishencyclopedia.com]
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:לשנו: רבנים
קטגוריה:פרשני הגדה של פסח
קטגוריה:פרשני השולחן ערוך
קטגוריה:פרשני מגילת אסתר
קטגוריה:פרשני נ"ך
קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:פרשני אגדות התלמוד
קטגוריה:משפחת אשכנזי
קטגוריה:פרשני מגילת איכה
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1760
קטגוריה:נפטרים ב-1832