OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
חויניקי

חויניקי (בבלארוסית: Хойнікі) היא עיר בדרום מזרח בלארוס קרוב לגבול עם אוקראינה ולכור הגרעיני בצ'רנוביל. העיר ממוקמת 105 ק"מ מהעיר הומל ו-58 ק"מ ממאזיר. היא מהווה תחנה אחרונה של מסילת רכבת שמתפצלת מקו הומל-ברסט ליטובסק.

== היסטוריה ==
חויניקי מוזכרת לראשונה בשנת 1504 כעיר מחוז של הדוכסות הגדולה של ליטא<ref>Аrchiwum Główny Akt Dawnych w Warszawie. Аrchiwum Рrozorów і Jelskich.  Sygn. 1. S. 3,  200. Sygn. 2. S. 78</ref>. החל משנת 1793 - תחת שליטת האימפריה הרוסית. בהתאם לתוצאות המפקד משנת 1906 בעיירה התגוררו 1700 יהודים מסך אוכלוסייה של 2600 תושבים. בשנת 1919 הפכה לחלק מרוסיה סובייטית. ב-1927 הועברה לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של בלארוס.

מ-25 באוגוסט 1941 עד ל-23 בנובמבר 1943 העיירה הייתה כבושה בידי הצבא הגרמני. יהודי העיר רוכזו בגטו ונשלחו להשמדה.

ב-10 באוקטובר 1967 היישוב קיבל מעמד עיר. העיר נפגעה באופן משמעותי מאסון צ'רנוביל.

בשנת 2009 סופח לעיר כפר הנמצא בקרבתה ובעקבות כך אוכלוסיית העיר גדלה באופן משמעותי.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20200601140834/http://mishpoha.org/nomer16/a16.php מידע על יהדות חויניקי]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוז הומל: ערים
קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז הומל: עיירות יהודיות
ערב הסעודית במשחקים הפאראלימפיים

ערב הסעודית השתתפה לראשונה ב באטלנטה (1996), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה ערב הסעודית חלק מעולם.

==היסטוריה==
לאורך השנים הספורטאים אותם שלחה ערב הסעודית לייצגה במשחקים הפאראלימפיים היו גברים בלבד ומעולם לא נשלחה ספורטאית. המשלחת הראשונה אותה שלחה המדינה אל המשחקים הפאראלימפיים באטלנטה בשנת 1996 כללה שני ספורטאים, שהתחרו במקצי הרמת הכוח. 

ערב הסעודית נאלצה המתין עד המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) בטרם זכתה במדליה פאראלימפית. במשלחת למשחקים שנערכו בבייג'ינג היה האתלט אוסאמה אלשאנקיטי, שהתחרה בשני מקצים. בתחרות הקפיצה לרוחק (קטגוריה F12) הוא זכה במדליית כסף, כשקפץ למרחק של 7.06 מטרים, ובתחרות הקפיצה המשולשת באותה קטגורית הנכות זכה במדליית זהב כשקבע שיא עולם עם תוצאה של 15.37 מטרים.

==ראו גם==
* ערב הסעודית במשחקים האולימפיים
* ערב הסעודית במשחקים האולימפיים לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:ערב הסעודית: ספורט
Midori

Midori הוא דפדפן אינטרנט אשר נועד להיות מהיר וקל. הוא משתמש במנוע פריסת תצוגה מסוג WebKit עם GTK+{{D}}.

מידורי מגיע כחלק מסביבת שולחן העבודה Xfce, ובמספר הפצות לינוקס הוא משמש כדפדפן ברירת המחדל.

הדפדפן מופץ תחת הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו (GNU LGPL) גרסה 2.1.

Gecko משמשת כתוכנת רינדור מאז 2023.
הסיבה לכך היא שהוא מבוסס על הדפדפן החדש מבוסס Firefox, Floorp.

== תכונות ==
מידורי שואף להיות דפדפן מהיר וקל, אך גם נוח ופשוט לשימוש. 

לכן, מלבד השילוב בין גרסה 2 וגרסה 3 של GTK+{{D}} ועיבוד מהיר עם WebKit, הדפדפן מביא איתו את התכונות הנפוצות הבאות:
* ניהול סימניות וחלונות פשוט
* התאמה אישית לממשק המשתמש, הניתן להרחבה
* תמיכה ב־HTML5
* הגדרת חיפוש גמישה
* תמיכה בשמות תחום בינלאומיים
* תמיכה בהתקנים ניידים באמצעות Maemo
* אפשרות לתוספים והרחבות, ומספר תוספים מובנים:
** חסימת פרסומות באמצעות Adblock
** ניהול היסטוריית טפסים ועוגיות
מידורי אף עבר את מבחן Acid3.

מידורי הגדירה את דקדקגו כברירת המחדל של מנוע החיפוש.

== ראו גם ==
* דפדפן
* מוזילה פיירפוקס
* Xfce
* GTK+{{D}}

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.midori-browser.org/ דף הבית]

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:דפדפנים
קטגוריה:GTK+
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2007
יואל גמליאל

יואל גמליאל (נולד ב-31 ביולי 1963) הוא פוליטיקאי ישראלי, שכיהן בשנים 2024-2008 כראש המועצה ה-8 של גדרה.

==ביוגרפיה==
גמליאל נולד בכפר אוריאל שבגדרה, לעליזה שעלתה מלוב וליוסף גמליאל שעלה מתימן. ילד שני מבין שישה אחים.

בשנת 2003 התמודד גמליאל על ראשות מועצת גדרה מטעם הליכוד נגד ירון יצחק בן-נון, אך הפסיד וכיהן כסגן ראש המועצה. בבחירות למועצה ב־2008 שב גמליאל להתמודד על ראשות המועצה, הפעם מטעם רשימה עצמאית בתמיכת הליכוד וניצח.

במהלך כהונתו הוביל גמליאל שורה של צעדים לפיתוח המושבה, הכוללים בניית שכונה חדשה במזרח העיר בשם "שכונת גולדה"; בניית קאנטרי קלאב במרכז המסחרי של המושבה; והוצאה לפועל של מספר מיזמים בתחום התחבורה כגון בניית תחנת רכבת בגדרה וחיבור של "שכונת גולדה" לכביש 7. מנגד, לא פעם נמתחה ביקורת על ניהולו את המועצה; בדצמבר 2021 פורסמה כתבה בכאן חדשות על אודות התנהלותו הכוללת שלילת תקציבים מעיתונות מקומית שביקרה אותו ומניעה של מבקר המועצה ממידע וממקום עבודה הולם.

בבחירות 2013 זכה גמליאל בכהונה נוספת בראשות העירייה. בבחירות המקומיות ב-2018 נבחר לכהן קדנציה נוספת. בשלהי 2018 פורסם כי נחקר במשטרה בחשד לשיבוש הליכי חקירה ובקשירת קשר לביצוע פשע ושוחרר באותו היום, בנוגע לסכסוך אישי מתמשך עם חבר מועצה אחר.

הבחירות המקומיות ב-2024 התמודד לתקופת כהונה רביעית מול יו"ר האופוזיציה במועצה המקומית סהר פינטו. גמליאל הפסיד לפינטו, כשהוא מקבל 34.6% מהקולות לעומת 47.2% לפינטו. ב-19 במרץ 2024 סיים את תפקידו באופן רשמי.

מכהן כיו"ר אשכול רשויות שורק דרומי.

==משפחה==
אחותו הצעירה היא הפוליטיקאית גילה גמליאל.

גמליאל נשוי לתמר ואב לשני ילדים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי המועצה המקומית גדרה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
ירחמיאל דורי

ירחמיאל "מיאל" דורי (9 באפריל 1931 – 14 בספטמבר 2019) היה קצין הנדסה ראשי במלחמת ההתשה, ומהנדס העיר תל אביב-יפו.

==ביוגרפיה==
דורי, בנם של בדנה ויעקב דורי, הרמטכ"ל הראשון של צה"ל, נולד בחיפה למשפחה בת שלושה ילדים. למד בתיכון חדש בתל אביב. במהלך לימודיו התגייס לצה"ל ולחם במסגרת חטיבת קרייתי במלחמת העצמאות. לקראת סוף המלחמה החל בקורס טיס אך הוא הופסק עם החזרת בני מחזורו ללימודים בתיכון.

התגייס לצה"ל שוב ב-1953, שירת בגדוד 12 של חטיבת גולני כמדריך טירונים ויצא לקורס קצינים. יצא ללימודי הנדסה בטכניון במסגרת הצבא, אותם סיים בנובמבר 1955. בתום הלימודים הצטרף לחיל ההנדסה ב-1956, עבר קורס קציני הנדסה ונשלח לפיקוד הצפון, שם עבד תחת פיקודו של דוד לסקוב.

במלחמת סיני שירת ביחידת סיור של החיל. לאחר המלחמה מונה למפקד יחידת הנדסה קרבית של גייסות השריון.
ב-1962 סיים קורס מתקדם לקציני הנדסה של צבא ארצות הברית, עם שובו שימש מדריך ראשי בבית הספר להנדסה צבאית.

ב-1964 מונה לקצין הנדסה של פיקוד המרכז ושימש בתפקיד במהלך מלחמת ששת הימים. במסגרת זו השתתף בכיבוש מזרח ירושלים כשהוא אחראי על סילוק המחסומים והמוקשים שהפרידו בין חלקי העיר, ולאחר מכן על פינוי רחבת הכותל המערבי. לאחר המלחמה יצא ללימודי תואר שני בארצות הברית בהנדסת ייצור ומנהל עסקים.

ב-1 במרץ 1969 מונה לקצין הנדסה ראשי במקום אלחנן קליין והועלה לדרגת אלוף-משנה. בתקופת כהונתו התמודד צה"ל במלחמת ההתשה בחזית תעלת סואץ, וחיל ההנדסה נדרש להקים ולתחזק את קו בר-לב, החיל זכה על פועלו בפרס ביטחון ישראל. עם שינוי תקן הדרגה לראש חיל, הועלה בדצמבר 1970 לדרגת תת-אלוף.

בדצמבר 1972 השתחרר מצה"ל הוא מונה למהנדס העיר תל אביב-יפו, ושימש בתפקיד עד מאי 1974. בהמשך הקריירה האזרחית שלו היה יזם ואיש עסקים. בין השאר היה מנכ"ל של חברה ביטחונית בשם "הגנה (איי.אמ.טי)", שעסקה בהשקעה בפרויקטים חדשניים בתעשיות הנשק והאופטיקה. ב-1984 הונפקו מניות החברה בבורסה האמריקאית. אחר כך היה מנכ״ל חברת "צפון אמריקה חיפושי נפט". בשנת 1993 עמד בראש מיזם להפקת חשמל מהאשפה במזבלת חיריה.

במלחמת יום כיפור הציע את הרעיון, שמומש, לבנות גשר יבשתי בתעלת סואץ על מנת להקשות על השמדת גשרי התעלה על ידי המצרים.

התגורר בתל אביב והיה נשוי למאירה שעבדה כאדריכלית (1933–2006). 
נטמן בבית העלמין ירקון והותיר אחריו 2 בנים ונכדים.

==לקריאה נוספת==
* זאב שיף ואיתן הבר, לקסיקון לביטחון ישראל, זמורה-ביתן, 1976, עמ' 132.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.handasa.org.il/page_14208 תא"ל ירחמיאל דורי], אתר מורשת חיל ההנדסה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:קציני הנדסה ראשיים
קטגוריה:קציני הנדסה של פיקוד המרכז
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:מהנדסים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון חדש
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:יזמים ישראלים
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:משפחת דוסטרובסקי
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:מהנדסי העיר תל אביב-יפו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
שלמה דרורי

שלמה דרורי בתוכנית שרתי לך ארצי
שלמה דרורי (4 באוגוסט 1921 - 28 באוגוסט 2010) היה זמר ומלחין שפעל בשנות ה-40. התפרסם כמלחין וכמבצע הראשון של הגרסה העברית לשיר "את חכי לי". היה מוותיקי מפעלי ים המלח.

==ביוגרפיה==
דרורי נולד ב-4 באוגוסט 1921 בווינה שבאוסטריה בשם פרידריך דויטשר. בהיותו נער ראה סרטון שבו הוצגו יהודים בארץ ישראל חורשים את האדמה. הדבר השפיע עליו והוא הפך להיות ציוני נלהב, עד שהחליט בגיל 16 לעזוב את ביתו ולעלות לארץ ישראל. הוא נדד בין מספר מושבות בארץ עד שהתגייס לצבא הבריטי. בעת אבטחת נמל חיפה נתקל בשירו של המשורר הרוסי קונסטנטין סימונוב, בתרגום של אברהם שלונסקי, שנקרא "את חכי לי" (Жди меня), והוא הלחין את השיר עוד באותו הלילה.
דרורי הצטרף אל הבריגדה היהודית והוזמן על ידי אליהו גולדנברג, להצטרף ללהקה שהקים. בלהקה היו חיילים עבריים והיא נקראה "מעין זה". עם חבריה נמנו גם צבי בן-יוסף (רעו של דרורי עוד מתקופת שירותם המוקדמת בצבא הבריטי. דרורי סייע לו בכתיבת השיר "הורה נהלל".), מרדכי זעירא, יוסי ידין וחנה מרון. דרורי (שאז נקרא עדיין דויטשר) היה בין סולני הלהקה.

לימים סיפר, כי בהופעה של הלהקה בפני חיילים באיטליה הופגש במפתיע עם אימו ממנה נפרד בגיל 16 והיא שרדה את השואה במסווה של נוצרייה. באותה הופעה התכוון לשיר את "את חכי לי" ולהקדישו לאימו, אולם לא הצליח לעמוד בהתרגשות, נמלא בדמעות וברח מהבמה לפני שהחל לשיר.

אחרי מלחמת העולם השנייה שירת דרורי במערכת הביטחון. ב-1956 הצטרף למפעלי ים המלח תחילה כממונה על כוח האדם ולאחר מכן כדובר. במחצית הראשונה של שנות ה-60 שימש בחיפה כמנהל האדמיניסטרטיבי של בית רוטשילד. תחילה התגורר באזור סדום, ומ-2001 התגורר בערד.
דרורי ניהל את מוזיאון ים המלח שהיה מצוי במוזיאון בית היוצר בנווה זוהר,, שם הוצגה הסירה שבה שט הקצין האנגלי תומאס הווארד מולינה מים כנרת לים המלח.

דרורי נפטר באוגוסט 2010 לאחר מחלה והשאיר אישה ושני ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:לוחמי הבריגדה היהודית

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1921
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2010
Falkon

falkon, לשעבר QupZilla, הוא דפדפן מהיר ומאובטח בקוד פתוח, המופץ תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (GNU GPL) גרסה 3.

הדפדפן מאפשר שילוב חלק עם כל סביבות שולחנות העבודה, ומאופיין בעיקר במהירותו הרבה.

== היסטוריה ==
המיזם החל בכתיבת דפדפן למטרות לימוד. מהרעיון הבסיסי של כתיבת דפדפן פשוט, המיזם גדל מדי יום והפך לדפדפן מהיר מאוד. 

בדצמבר 2010 שוחררה הגרסה הראשונה, אשר נכתבה ב־Python באמצעות PyQt. ב־2011 קוד המקור שוכתב ל־C++{{D}}, במטרה לשלב את הדפדפן בצורה חלקה עם Microsoft Windows ושולחנות עבודה של לינוקס.

== תכונות ==
עם כל גרסה חדשה, מתווספות לדפדפן תכונות חדשות רבות. נכון לעכשיו, falkon בעל כלל התכונות הרגילות של הדפדפנים, אך בנוסף לכך מספק מספר תכונות מעניינות:
* הפעלה מהירה מאוד
* מעבר דפים מהיר במיוחד עם מנוע ה־QWebKit
* מנהל מנועי חיפוש עם תמיכה ב־OpenSearch
* ערכות נושא לדפדפן, המאפשרות מראה ייחודי, או מראה כמעט־זהה לתצוגת שולחן עבודה מסוים
* דפדוף מהיר - גישה מהירה לדפים הנצפים תדיר על ידי המשתמש במסך פתיחת כרטיסייה חדשה
* חסימת פרסומות באמצעות התוסף המובנה AdBlock
* חסימת תוכן פלאש באמצעות Click2Flash.
כמו כן ישנה אפשרות להשתמש בדפדפן באמצעות ממשק שורת הפקודה.

== ראו גם ==
* Qt

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.qupzilla.com/ דף הבית]
* [https://github.com/QupZilla/ דף הבית ב־GitHub]
* [http://blog.qupzilla.com/ בלוג הדפדפן]
* [https://github.com/QupZilla/qupzilla/wiki ויקי הדפדפן]
* [http://opendesktop.org/content/show.php?content=145693 הדפדפן ב־openDesktop.org]
* [http://www.qupzilla.com/screenshots צילומי מסך]

קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:דפדפנים
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2010
קמבודיה במשחקים הפאראלימפיים

קמבודיה השתתפה לראשונה ב בסידני (2000), כששלחה משלחת של 11 ספורטאים למשחקים, ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה קמבודיה חלק מעולם.

==היסטוריה==
המשלחת הראשונה אותה שלחה קמבודיה למשחקים בסידני בשנת 2000 כללה רק את נבחרת הכדורעף נכים הלאומית. הנבחרת הפסידה בכל חמשת משחקיה הראשונים, וניצחה באחרון בלבד את נבחרתה של אוסטרליה במשחק על המקומות 7-8. אל הטורנירים הבאים שלחה קמבודיה משלחות קטנות יותר, שלא עלו על שני משתתפים כל אחת. הספורטאים הנכים אותם שלחה קמבודיה מעולם לא זכו במדליה פאראלימפית, ולא הגיעו להישגים ספורטיביים משמעותיים.

==ראו גם==
* קמבודיה במשחקים האולימפיים
* קמבודיה במשחקים האולימפיים לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:קמבודיה: ספורט
וייט סטאר ליין


וייט סטאר ליין (באנגלית: White Star Line ("קו הכוכב הלבן") הייתה חברת ספנות בריטית ידועה ובולטת מאוד, המפורסמת כיום בעיקר בגלל כלי השיט שלה, הטיטניק, ואובדן הספינה האחות בריטניק, בזמן מלחמת העולם הראשונה. מבין שלוש אוניות המעמד האולימפי, רק אחת, האולימפיק, הייתה רווחית. 

הטיטאניק פגעה בקרחון ושקעה בהפלגת הבכורה שלו באפריל 1912 והבריטניק שימשה ספינת בית חולים בריטית במלחמת העולם הראשונה ובשנת 1916 שקעה לאחר שפגעה במוקש ימי. האולימפיק שירתה גם במלחמת העולם הראשונה, אך קיבלה את הכינוי "Old Reliable" מכיוון שדווח כי הובילה עד 201,000 חיילים ואנשי צוות אחרים.<ref></ref>

השם "וייט סטאר ליין" היה שמה המקוצר והנפוץ בציבור, בניגוד לשמותיה המלאים והארוכים באנגלית - White Star Line of Boston Packets או Oceanic Steam Navigation Company.

החברה הוקמה בשנת 1845 על ידי ג'ון פילקינגטון והנרי ת'רלפול וילסון בשם "פילקינגטון וְ־וילסון" (Pilkington & Wilson). בשנת 1849, החלו פילקינגטון וְ־וילסון להשתמש בשם "וייט סטאר ליין". מאוחר יותר, שקעה החברה בחובות כבדים ונקנתה בשנת 1868 על ידי תומאס הנרי איסמיי בסכום נמוך של 1,000 לירות שטרלינג. בשנת 1934 נקנתה החברה על ידי "קונארד ליין" שהייתה מתחרתה העיקרית, ופעלה במסגרתה כגוף נפרד עד לשנת 2005. "קונארד ליין" עצמה נרכשה בשנת 1998 על ידי "קבוצת קרניבל" (Carnival Corporation).

כיום, "וייט סטאר ליין" אינה מהווה חברה עוד, וכתזכורת אחרונה לשמה, עושות אוניותיה של "קונארד" שימוש במושג "שירות הכוכב הלבן" כדי לתאר את רמת שירות הלקוחות הגבוהה וחסרת הדופי של החברה.

== צי אוניות מוכרות של החברה ==
{| class="wikitable"
|+
!אונייה
!נבנתה
!תקופת שירות
!גורל האונייה
|-
|אולימפיק
|1911
|1911-1935
|נמכרה לפירוק בשנת 1935
|-
|טיטניק
|1912
|1912
|התנגשה בקרחון וטבעה
|-
|בריטניק
|1914
|1915-1916
|הוטבעה על ידי מוקש ימי
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברות ספנות
גדי לי

גדי לי (באנגלית: Geddy Lee; נולד בשם גארי לי וינריב ב-29 ביולי 1953) הוא מוזיקאי קנדי-יהודי, הידוע בעיקר בתור הסולן, הבסיסט, והקלידן של הלהקה הקנדית ראש.

==קורות חיים==
לי הצטרף ללהקת ראש לבקשתו של חבר ילדותו אלכס לייפסן והחליף את הבאסיסט והסולן ג'ף ג'ונס שפרש מהלהקה.

לי ידוע בזכות יכולות הנגינה בגיטרת הבס, אשר זוכות לשבחים רבים מצד מוזיקאים ולפרסים רבים מצד מגזינים ומבקרי מוזיקה. השפעתו על עולם המוזיקה ניכרת ומוזיקאים רבים ברחבי העולם מגדירים אותו כמקור השראה והשפעה. בין המוזיקאים האלו נמנים הבסיסטים קליף ברטון (מטאליקה), סטיב האריס (איירון מיידן), ג'ון מיונג (דרים ת'יאטר), לס קלייפול (פריימוס) וטים קומרפורד (Rage Against the Machine).

בנוסף לעבודתו בלהקה הוציא אלבום משל עצמו בשנת 2000 בשם My Favorite Headache שלא זכה לשבחים רבים. 

משנת 1996 לי, עם שני חבריו ללהקה, הוא קצין במסדר קנדה (OC) 

גדי לי הוא יהודי ממוצא פולני, ויליד לניצולי שואה מפולין. הוא מגדיר את עצמו כאתאיסט יהודי.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ראש (להקה)
קטגוריה:מוזיקאים יהודים קנדים
קטגוריה:נגנים יהודים קנדים
קטגוריה:בסיסטים יהודים
קטגוריה:גיטריסטים יהודים
קטגוריה:אתאיסטים יהודים
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:רב-נגנים
קטגוריה:אתאיסטים קנדים
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1953
לאוס במשחקים הפאראלימפיים

לאוס השתתפה לראשונה ב בסידני (2000), נעדרה מהמשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004), שבה להתחרות ב ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע. במשחקי החורף לא נטלה לאוס חלק מעולם.

המשלחות אותן שלחה לאוס הורכבו משני ספורטאים במשלחת הראשונה (גבר ואישה), וספורטאי בודד במשחקים בבייג'ינג. כל הספורטאים הנכים שייצגו את לאוס במשחקים התחרו בהרמת כוח. הספורטאי שהתחרה בבייג'ינג, זכה במדליה הפאראלימפית הראשונה של לאוס, עם מדליית הארד בקטגוריה של עד 48 ק"ג עם תוצאה של 157.5 ק"ג.

==ראו גם==
* לאוס במשחקים האולימפיים
* לאוס במשחקים האולימפיים לנוער

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים הפאראלימפיים
קטגוריה:לאוס: ספורט
גברים בשחור 3

גברים בשחור 3 (באנגלית: Men in Black 3) הוא סרט פעולה מדע בדיוני-קומי אמריקאי, המבוסס על סדרת ספרי הקומיקס "הגברים בשחור" מאת לואל קנינגהם בהוצאת מארוול קומיקס.

הסרט יצא לאקרנים ב-23 במאי 2012 והוא סרט המשך לסרט "גברים בשחור 2".

==עלילת הסרט==
הסרט מתחיל עם בריחתו של חייזר פושע אכזרי וחסר רחמים בשם "בוריס החיה". בוריס הוא חלק מגזע חייזרים אלים והרסני הנקרא בוגלודיט, שהרס כל כוכב שעמד בדרכו בחלל. הסוכן K חיסל 40 שנים לפני תחילת הסרט את הגזע, וכלא את בוריס על הירח, תוך כדי שהוא גרם לו לאבד את ידו.
בוריס גילה מפיו של אחד האסירים האחרים בכלא, עובדייה פרייס, על מכונת זמן שפיתח האחרון, והוא פונה לבנו של פרייס כדי להשיג אותה. בוריס חוזר בזמן, ליום שבו הוא איבד את ידו ונכלא, ומצליח ביחד עם בוריס של העבר לחסל את הסוכן K.

בהווה, הסוכן J (מגולם על ידי ויל סמית') הוא היחיד שזוכר את K, כיוון שהשינוי בזמן מחק אותו מזיכרונם של כולם, מלבד של אלו שנכחו באירוע מותו (שהתרחש למעשה לפני ארבעים שנה). J חוזר לעבר בעזרת מכונת הזמן השנייה של עובדיה פרייס, ופוגש את הסוכן K הצעיר. ביחד הם נלחמים בבוריס החיה, ובסיועו של גריפין, יצור נכחד שיודע את כל ההתרחשויות העתידיות האפשריות של כל אירוע, הם מנסים לפרוס מערכת הגנה מפני חייזרים על החללית אפולו 11 שאמורה לצאת לירח באותו יום, כדי להגן על האנושות מהגזע של בוריס. השלושה מצליחים לחדור למתחם השיגור בסיועו של מפקד המתחם (שמתגלה כאביו של הסוכן J בסוף הסרט), ומנצחים את שתי גרסאותיו של בוריס החיה. לאחר הקרב הסופי, J ו-K הצעיר פורסים את מערכת ההגנה ומצילים את המין האנושי.

הסרט מסתיים בדיינר, שבו אוכלים K ו-J, ומתברר ל-J ש-K זוכר את המסע בזמן, אבל לא יכול היה לדבר איתו עד עכשיו על האירועים שהתרחשו. J מודה ל-K על שטיפל בו, מיד עם מות אביו. הגריפין מצהיר שזהו הרגע האהוב עליו בהיסטוריה האנושית.

==הכנסות==
הסרט "גברים בשחור 3", זכה לביקורות מצוינות (באחת הביקורות, נכתב: ש"זה שפתחו את הראש, נתנו לצופים לראות את העבר של הדמויות ונכנסו לעבר של הדמות הראשית, שאותה מגלם ויל סמית' - זה כשלעצמו - שיא בלתי נלאה). הסרט הכניס 624,026,776 דולר (יותר מחצי מיליארד הכנסות), מסביב לעולם והפך לחלק עם סכום ההכנסות הגבוה ביותר בסדרה.

== פסקול ==
את המוזיקה לסרט הלחין דני אלפמן, שהלחין וכתב את המוזיקה לסרטי "גברים בשחור" הקודמים.

== צוות השחקנים ==
{| class="wikitable"
|-
! השחקן !! הדמות
|-
| ויל סמית || הסוכן J
|-
| טומי לי ג'ונס || הסוכן K
|-
| ג'וש ברולין || הסוכן K בצעירותו
|-
| אמה תומפסון || הסוכנת O
|-
| אליס איב || הסוכנת O בצעירותה
|-
| ניקול שרזינגר || האנטגוניסטית פוייזן לילי
|-
| ג'מיין קלמנט || האנטגוניסט הראשי בוריס
|-
| ביל היידר || אנדי וורהול
|-
| קיאונה יאנג || מר וו
|-
| יורי לוונטל || קנאקלס
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:סרטי 2012
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי חוצנים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מסע בזמן
קטגוריה:סרטי מפלצות
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קולומביה
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מבוססי קומיקס
קטגוריה:גברים בשחור
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני מ-2012
היפספיסט

איור מודרני של היפספיסט
היפספיסטים (מיוונית: Ὑπασπιστής - נושא מגן) או כפי שהם היו מוכרים לאחר מותו של אלכסנדר הגדול ארגרספידים (מיוונית: Ἀργυράσπιδες - מגני הכסף) היו יחידת עלית בחיל הרגלים של הצבא המוקדוני. סביר להניח שפיליפוס השני יסד את היחידה זמן מה לאחר שנת 356 לפנה"ס. בקרב הוצבו בדרך כלל באגף הימני היוקרתי של הפלנקס. כמו כן, השתתפו בתמרונים מורכבים שדרשו מסעות ארוכים ומוזכרים תדיר על ידי אריאנוס בהקשר למעשי אומץ עילאי בקרב.

היפספיסטים גויסו מקרב האיכרים המוקדונים, אך בניגוד לפזיטיירוי ששירתו בפלנקס וגויסו על בסיס אזורי, כלומר, בני אותו אזור שירתו באותה חטיבה, היפספטים גויסו מכל רחבי המדינה לשירות ביחידה אחת. בתקופתו של אלכסנדר היחידה מנתה 3,000 לוחמים מחולקים ל-3 חטיבות בנות 1,000 איש כל אחת בשם כיליארכיה. כל כילארכיה חולקה לגדוד (פנטכוסיארכיה) בן 500 חיילים.

מקובל לחשוב שחימושם היה קל יותר מפזיטיירוי ששירתו בפלנקס, אך ייתכן שהניידות הרבה של היחידה נבעה ממשמעת טובה, אימון ותכונות אחרות. אם זה נכון, חימושם היה ככל הנראה דומה לחימוש ההופליטים היוונים בני התקופה: מגן אספיס גדול, חנית דורי, קסדה וחרב קצרה (קופיס). סביר שלא עטו שריון גוף.

בתחילת מסעו של אלכסנדר הגדול הפיקוד על היחידה נמסר לניקנור, בנו של פרמניון. עם מותו של ניקנור בשנת 330 לפנה"ס, נמסר הפיקוד לסלאוקוס, לימים השליט הראשון של הממלכה הסלאוקית.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* Edward M. Anson, Alexander's Hypaspists and the Argyraspids, Historia: Zeitschrift für Alte Geschichte, Bd. 30, H. 1 (1st Qtr., 1981), pp. 117 - 120
* R. D. Milns, The Hypaspists of Alexander III: Some Problems, Historia: Zeitschrift für Alte Geschichte, Bd. 20, H. 2/3 (2nd Qtr., 1971), pp. 186 - 195
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות רגלים
יואב לימור

יואב לימור (נולד ב-22 במאי 1968) הוא עיתונאי, שדר רדיו וטלוויזיה ישראלי.

==ביוגרפיה==
פאנל במסגרת אירוע "תוכנית הניצחון הישראלי" בהנחיית [[מעיין אדם. (): אדם, יוסי יהושוע, אטילה שומפלבי, ויואב לימור, ינואר 2020]]
לימור, בנם של העיתונאי וחוקר התקשורת פרופ' יחיאל לימור ושל ההיסטוריונית פרופ' אורה לימור, נולד וגדל בירושלים. לאחר שסיים לימודים בבית הספר התיכון רנה קסין, התגייס לשירות בצה"ל ככתב בשבועון הצבאי "במחנה". לאחר שחרורו מהצבא בשנת 1989 המשיך בקריירה עיתונאית ומילא מספר תפקידים בעיתונות הכתובה. בין היתר שימש כתב צבאי, כתב פוליטי, וכתב לענייני מפלגות בעיתון "מעריב", והיה גם שליח העיתון בלונדון.

בשנות ה-90 עבד לימור כשדר ספורט בתוכנית "הדקה ה-91". בשנים 1998–2005, במקביל לעבודתו ב"מעריב", היה בין מגישי מגזין האקטואליה היומי "רצועת הביטחון" בגלי צה"ל, לצד יצחק טוניק ועמוס הראל.

החל משנת 2002 היה כתב ופרשן צבאי בערוץ הראשון של הטלוויזיה הישראלית למשך תשע שנים, עד להתפטרותו בסוף 2011.

באפריל 2007 יצא לאור הספר "שבויים בלבנון", שכתב יחד עם עופר שלח, ועוסק במלחמת לבנון השנייה.

ב-2008 עזב את מעריב והחל לכתוב פרשנות צבאית בעיתון "ישראל היום", במקביל לעבודתו בטלוויזיה.

החל מינואר 2012 מגיש את "יום חדש" שבהמשך הוחלף שמה ל"הבוקר של קשת" - תוכנית הבוקר של שידורי קשת בערוץ 2.

בדצמבר 2016 הגיש בערוץ 2 את הסרט "נעלמים", העוסק בהתבוללות בארצות הברית. הסרט מומן בכשני מיליון ש"ח על ידי משרד התפוצות.

החל מ-10 בפברואר 2013 מנחה את התוכנית "הבוקר של קשת" בשמה החדש "שישי בבוקר" לצד גלית גוטמן בימי שישי ב"קשת 12".

ביוני 2019 החל להגיש תוכנית שבועית בשם "STRICTLY SECURITY" בערוץ החדשות הבינלאומי i24NEWS.

במהלך מלחמת חרבות ברזל החל להגיש לימור את רצועות הבוקר המאוחר שמשודרת לאחר "חדשות הבוקר" של ניב רסקין מאולפן חברת החדשות באופן קבוע לצד נסלי ברדה.

בנובמבר 2023 יצא לאור ספרו "החוקר - מאחורי הסודות של השב"כ, סיפורו של יצחק אילן" העוסק בחייו ופעילותו של יצחק אילן, לימים סגן ראש השב"כ.

באפריל 2024 הוציא את הספר "גיבורים, לבד מול החמאס", 80 סיפורי גיבורים ממתקפת הפתע על ישראל.

לימור שותף בחברת "תבונה פיננסית", העוסקת בייעוץ וליווי פיננסי של פורשי צה"ל.

===חיים אישיים===
לימור בעל תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו.

מנישואיו הראשונים, שהסתיימו בגירושין, הוא אב לשלושה בנים. ב-2 באוגוסט 2024 נישא בשנית לקרן מצקין, גרושה ואם לשניים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הערוץ הראשון: שדרנים ומנחים
קטגוריה:כתבים צבאיים ישראלים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סגל במחנה
קטגוריה:סגל גלי צה"ל
קטגוריה:סגל ישראל היום
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל קשת
קטגוריה:סגל i24NEWS
קטגוריה:פרשנים צבאיים ישראלים
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון רנה קסין
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:סגל 103fm
קטגוריה:מנחים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
לאה לופנפלד

לאה לופֶנפֶלד (וינקלֶר) (נולדה ב-8 ביולי 1936) היא פזמונאית, סופרת, מחנכת ומורה למתמטיקה ישראלית, חברת המועצה לביקורת סרטים ומחזות.

== ביוגרפיה ==

לופנפלד כתבה מספר רב של שירים שהפכו ללהיטים. בהם שיר הפתיחה לסדרת הטלוויזיה החינוכית "דובי דוברמן" המחנכת לזהירות בדרכים ו"היפו היפי" בביצועו של מייק בורשטיין.

אריק איינשטיין היה אחד הזמרים הראשונים שהקליט את פזמוניה. את השיר "בתי עינת" שכתבה לופנפלד עם הולדת בתה עינת, הלחין משה וילנסקי והקליט איינשטיין באחת מהקלטותיו הראשונות כסולן. בשנת 1974 הופיע שירה הראשון במצעדים השנתיים "מודה אני לפנייך" בביצועה של עדנה לב ולחנו של משה וילנסקי.

בשנת 1982 הגיע השיר "מלודי", שהלחין רוני וייס וביצעו להקת איזולירבנד, למקום השלישי במצעד השנתי, לאחר שהתחרה בקדם אירוויזיון והגיע לאותו מקום. הצלחתו הובילה להמשך שיתוף הפעולה בין חברי הלהקה ובאלבומם הראשון, כתבה לופנפלד את השירים "ישן וגם נחר" ו"חג על הגג".

בשנת 1986 השתתף חיים משה בקדם-אירוויזיון וזכה במקום השלישי עם שירה "לחיים" שהלחין אבי טולדנו. השיר נכלל מאוחר יותר באלבומו "כל נדריי", שאת השיר הנושא את שמו כתבה לופנפלד והלחין יאיר קלינגר.

לופנפלד כתבה מספר שירים לתחרויות ה"שירוויזיון". בהם "סופר ילד" שביצעה ציפי שביט (1979), "סוף טוב" של להקת בצל ירוק 80 (1980) ו"זאפטה מהסבתא" של אברהם מור (1982).

לופנפלד כתבה את השיר "אברא קדברא", אותו הלחין משה וילנסקי, עבור שלישיית "שוקולד מנטה מסטיק", איתו הופיעו ב"פסטיבל שירי הילדים" השלישי והגיעו למקום השני. לאותו הפסטיבל כתבה גם את השיר "למה לא יכול להיות" שהלחין מרטין מוסקוביץ' וביצע דודו דותן. בשנת 1976 נכלל בפסטיבל שירה "סיבה למסיבה", אותו הלחין שמוליק צ'יזיק וביצע אלי גורנשטיין. "היפו היפי" שכתבה לפסטיבל הילדים השמיני (1977), בלחן של קובי אשרת ובביצוע של מייק בורשטיין, זכה במקום הראשון בפסטיבל. בפסטיבל הישראלי לשירי ילדים מספר 15, בשנת 1984, שרה רבקה מיכאלי את "ילד טוב של אמא", שירה של לופנפלד בלחן של משה וילנסקי. בשנת 2007 כתבה את השיר "פיל מפיל" שזכה במקום השלישי בפסטיבל שירי הילדים "ילד פלא".

לופנפלד כתבה את השיר "השפן הקטן" בעקבות השיר הידוע, "השפן הקטן". 

בשנת 2010 שודר בערוץ הראשון ספיישל משירי הילדים שכתבה במסגרת פסטיבל שירי הילדים "ילד פלא" בניהולו האומנותי של אלי ניסמן.

בשנת 2020 היא קיבלה פרס מפעל חיים ב"פסטיבל השיר הבא" בניהולו האומנותי של אלי ניסמן.

לופנפלד הייתה נשואה לאדריכל משה לופנפלד (נפטר ב-2010), ולהם שתי בנות.

==פרסומיה==
* ג’ינג’ה גורת האריות [הקלטת וידאו] : שירים וסיפורים מקוריים, על בעלי חיים, תל אביב : קלאסיקלטת, 1994.
* מאיו, קרפדע וכל ידידיה אשר באמזונס, [תל אביב] : משכל, 1996

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:פזמונאיות ישראליות
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
לאה
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:מורים למתמטיקה בישראל
קטגוריה:מורות למתמטיקה בישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
משמעת במסגרת החינוכית

משמעת במסגרת החינוכית מתייחסת למערכת של כללים, עונשים ואסטרטגיות, שמטרתם לשמור על הסדר בבתי ספר ולחתור לכך שהתלמידים יצליחו בלימודיהם. הכללים עשויים להגדיר למשל קוד לבוש או קוד התנהגות מסוים במוסד הלימודים.

משמעת היא פעולה, צורת התנהגות, או סדרת כללים אותם מקיימים קבוצת אנשים, לעיתים בניגוד לנטייתם הטבעית, למטרה מסוימת. במסגרת החינוכית ישנם שלושה גורמים מרכזיים אשר להם השפעה מכרעת על המשמעת: התלמיד, המחנך והכיתה עצמה. חשובה התגובה של מחנך הכיתה ביחס להתנהגות השלילית של התלמיד וכן תגובתם של שאר תלמידי הכיתה להתנהגות זו.

== גישות מרכזיות ==
ישנן שלוש גישות מרכזיות באשר למשמעת במערכת החינוכית ואלו הן: הגישה הביהביוריסטית, הגישה הפסיכואנליטית, והגישה ההומניסטית.

הגישה הביהביוריסטית משתמשת בעקרונות הלמידה הן האופרנטית והן הקלאסית, לטיפול בבעיות משמעת. על פי גישה זו התנהגותו של אדם מתעצבת על ידי חיזוקים וסמיכות של גירויים מהסביבה. ההתנהגות נלמדת מהסביבה. ההנחה הבסיסית של גישה זו שהפרעה של תלמיד נובעת מכך שהיא מזכה אותו בתגמול, לדוגמה: תשומת לב של חבריו לכיתה או של המחנך. בגישה זו דרכי הפתרון לבעיית משמעת יהיו הקניית הרגלים נכונים והכחדת הרגלים שאינם רצויים באמצעות חיזוקים מתאימים.

לפי הגישה הפסיכואנליטית האדם הוא יצור רב רובדי, בעל רמות מודעות ומבנה אישיות דינמי עם קונפליקטים ומאבקי כוח. לפי גישה זו התלמיד מתנהג בהתנהגות שלילית בעקבות קונפליקטים מודחקים מתקופת הילדות או מאבקים בין דחפים ראשוניים. בטיפול בבעיית משמעת אצל התלמיד ההתמקדות היא בעברו של התלמיד, בילדותו המוקדמת ובהשפעתה על ההווה. 

על פי הגישה ההומניסטית האדם הוא יצור חושב, מרגיש ופועל אשר מסוגל להפעיל את החשיבה ככלי מרכזי להסתגלות. על פי גישה זו התלמיד מתנהג באופן שלילי כאשר הוא לא מבין באופן נכון את הסיטואציה או שאין ברשותו דרכים אלטרנטיביות להתמודדות עם המצב. התלמיד מציב לו מטרות התנהגותיות משלו אך לעיתים הן שגויות. כשילד תופס את המציאות באופן שגוי, תיווצר בעיית משמעת. המטרות השגויות האפשריות הן: השגת כוח, השגת תשומת לב, נקמה וחוסר יכולת מדומה. כדי להתגבר על התנהגות שמהווה הפרעה משמעותית יש לזהות את מטרת ההתנהגות, מכיוון שהטיפול יהיה בהתאם למטרה אותה התלמיד רצה להשיג.

==קישורים חיצוניים==

* [http://cms.education.gov.il/EducationCMS/Units/Staj/ThanimPedagogim/Mishmaat/churchwood.htm דרכים להתמודדות עם בעיות משמעת בכיתה], באתר משרד החינוך
* [http://www.kaye7.org.il/behavior.htm משמעת ועיצוב התנהגות - מאגר קישורים], באתר מת"ל
* [http://www.hidush.co.il/hidush.asp?id=16112 "שלושת השלבים"- מערכת אינטרנטית שפותחה באולפנת דולב על בסיס הרעיון של משמעת מתוך משמעות]
* ריצ'רד לאבוי, [https://www.youtube.com/watch?v=7rrdt34yiGg כשהאסימונים נגמרים], הרצאה אודות ההתמודדות עם הפן הרגשי-התנהגותי של לקויות למידה 
*[https://xnet.ynet.co.il/laisha/articles/0,14961,L-3107614,00.html מה עושים כשהילד מסרב ללכת לבית הספר. התחזות או בעיה אמיתית?], באתר לאשה, 19 בנובמבר 2014
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסיכולוגיה חינוכית
קטגוריה:זכויות הילד
קטגוריה:סוכני חיברות
קטגוריה:בית ספר
רבקה דה מורניי

רבקה דה מורניי (באנגלית: Rebecca De Mornay; נולדה ב-29 באוגוסט 1959) היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית.

== ביוגרפיה == 
דה מורניי נולדה בשם רבקה פירץ' בסנטה רוזה, קליפורניה לוולי ג'ורג' פירץ' שהיה תקליטן באותה תקופה.

כשהייתה בת שנתיים התגרשו הוריה, ובגיל חמש שונה שם משפחתה לדה מורניי שהיה שם משפחתו של אביה החורג.

לדה מורניי שני אחים חורגים, יונתן איש העסקים, ופיטר הגיטריסט. בילדותה למדה רבקה בבית הספר העצמאי "סאמרהיל" אשר בלייסטון סאפוק אנגליה, את לימודי בית הספר התיכון העבירה בקיצבהיל אוסטריה, ואת לימודי המשחק למדה דה מורניי ב"מכון לי שטרסברג" שבניו יורק.

==קריירת משחק== 
משחקה הראשון היה תפקיד קטן בסרטו של פרנסיס פורד קופולה משנת 1982 "אחד מהלב", בכיכובם של פרדריק פורסט וטרי גאר. פריצת דרכה בקולנוע הייתה בשנת 1983 בסרט "שעשועים מסוכנים", לצד השחקן טום קרוז בשנת 1988 כיכבה במותחן הארוטי "ואלוהים ברא את האישה". 

בשנת 1992 כיכבה במותחן שובר הקופות "היד שמנענעת את העריסה", שזיכה אותה במועמדות לפרס סאטורן לשחקנית הטובה ביותר ובסרט שובר הקופות שלושת המוסקטרים (1993), שם גילמה את ליידי סבין דווינטר לצידם של השחקנים צ'ארלי שין, קיפר סאת'רלנד, אוליבר פלאט וכריס אודונל. בשנת 1998 שיחקה בסרט הטלוויזיה "רמאית" בתפקיד ברברה אטון לצד ויליאם ה. מייסי, ושודר בUSA Network.

בשנת 2005 שיחקה לצד הית' לדג'ר בדרמה שמספרת על תרבות הסקייטבורד, "שליטי דוגטאון" בבימויה של קתרין הארדוויק. ב-2007 שיחקה בסרט "המוזיקה שבפנים" לצד רון ליווינגסטון. 

ב-2010 שיחקה בסרטו של רוב ריינר "הפוך". ב-2016 שיחקה בסרט האקשן "אני הזעם", לצד ג'ון טרבולטה.

בשנת 2023 שיחקה לצדו של קווין ספייסי במותחן הקומי "Peter Five Eight" בבימויו של מייקל האל.

==חיים אישיים==
דה מורניי הייתה נשואה לשחקן ברוס וגנר לזמן קצר ואחר-כך הייתה לה מערכת יחסים עם השחקן טום קרוז שנמשכה כשנתיים בניו יורק. היא נישאה בשנית לפטריק אוניל (בנו של השחקן ראיין אוניל) בשנים 1995–2002 שבהן נולדו להם שתי בנות.

==קישורים חיצוניים== 

* - ריאיון

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1959
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1959
יום מרילנד

יום מרילנד (באנגלית: Maryland Day) הוא יום חג לאומי במדינת מרילנד שבארצות הברית. יום זה, הנחוג מדי שנה ב-25 במרץ, מציין את יום השנה לנחיתת המתיישבים האירופאים הראשונים בפרובינציית מרילנד. ביום זה, בשנת 1634 עגנו האוניות "התיבה" (The Ark) ו"היונה" (The Dove) בסמוך לחופי האי סנט קלמנט שבשפך נהר הפוטומק והמתיישבים ירדו אל החוף. 

יום זה ציון לאחרונה בשנת 1903 ביוזמת מועצת החינוך המדינתית (the state board of education), במטרה לציין את ההיסטוריה של המדינה. בשנת 1916 חוקק בית המחוקקים של מרילנד חוק הקובע את היום כיום חג לאומי.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20101229170050/http://marylandday.net/ ההיסטוריה של יום החג הלאומי]
* [http://www.mdarchives.state.md.us/msa/mdmanual/01glance/html/mday.html חגים לאומיים של מרילנד]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ימי חג של מדינות ארצות הברית
קטגוריה:אירועים בחודש מרץ
קטגוריה:מרילנד
יום רוזה פארקס

יום רוזה פארקס (באנגלית: Rosa Parks Day) הוא חג לאומי אמריקאי, המצוין במספר מדינות וערים בארצות הברית, לכבוד מנהיגת זכויות האזרח רוזה פארקס. בקליפורניה ומיזורי הוא נחגג ביום ההולדת שלה, ב-4 בפברואר. באוהיו, אורגון, ואלבמה הוא נחגג, ב-1 בדצמבר, היום שבו נעצרה בגין סירובה לפנות את כיסאה באוטובוס.
האוטובוס של חברת מונטגומרי בו נסעה רוזה פארקס
פארקס מפורסמת בשל סירובה בשנת 1955 לפנות את כיסאה באוטובוס לאדם לבן – סירוב שהוביל למעצרה. מעצר זה הוביל, בעזרתו של מרטין לותר קינג, לחרם האוטובוסים של מונטגומרי אשר בעקבותיו ביטלה חברת האוטובוסים הציבורית את מדיניות ההפרדה הגזעית שלה.

יום זה נקבע בחקיקה כחג לאומי של קליפורניה. החוק אושר על ידי האספה המחוקקת של קליפורניה ב-31 בינואר 2000 ועל ידי סנאט קליפורניה ב-3 בפברואר. החוק נכנס לתוקפו למחרת, ב-4 בפברואר. בשנת 2005 קבעה מדינת אוהיו את ה-1 בדצמבר כיום להנצחת פועלה של רוזה פארקס. ב-2014 מושל מיזורי, גיי ניקסון הכריז על יום רוזה פארקס במדינתו ובאותה שנה גם באורגון הכריז המושל, ג'ון קיצהאבר, על ציון היום. בשנת 2018 עיגנה מדינת אלבמה את ציון היום בחקיקה והוא צוין לראשונה ב 1 בדצמבר 2018. על פי החוק באלבמה אין זה יום חופשה.

==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20111117085546/http://outreach.osu.edu/rp.php החלטת מדינת אוהיו]

== הערות שוליים ==

פארקס
פארקס
פארקס
קטגוריה:קליפורניה: תרבות
קטגוריה:מיזורי
קטגוריה:אורגון
קטגוריה:חגים ומועדים: נשים
בית ספנסר (משפחת אצולה)

שלט האצולה לבית ספנסר]]
משפחת ספנסר היא משפחת אצולה בריטית הקשורה בשושלת אבות ישירות מהנרי ספנסר (נפטר בשנת 1478), המקשר את השושלת ל"בית דספנסר" העתיק משנת 1295 אשר נוסד על ידי "יו לה דספנסר הלורד (ארל) הראשון של ווינצ'סטר שבאנגליה" אשר נחשב לברון הראשון ל"בית דספנסר".

בני משפחה בולטים ל"בית ספנסר" הם וינסטון צ'רצ'יל (נכדו של הדוכס ה-7 של מרלבורו), ודיאנה, הנסיכה מוויילס (בתו של הרוזן ה-8 לבית ספנסר).

בני ספנסר קיבלו את שלט האצולה בשנת 1504 אשר לא היה דומה לזה המשמש את המשפחה לאחר שנת 1595, דבר אשר העלה חשדות לגבי מוצאם הישיר ל"בית דספנסר".

==בני בית ספנסר==

===אבירי בית ספנסר===
* סר ג'ון ספנסר של סניטרפילד ווורמלייטון (1447–1552)
* סר ויליאם ספנסר של וורמלייטון ואלתורפ (1483–1532)
* סר ג'ון ספנסר של וורמלייטון ואלתורפ (1517–1586)
* סר ג'ון ספנסר (1546–1599)

===הברונים לבית ספנסר===
* רוברט ספנסר, הברון הראשון לבית ספנסר של וורמלייטון (1570–1627)
* ויליאם ספנסר, הברון השני לבית ספנסר של וורמלייטון (1591 – 1636)

===רוזני (ארל) סנדרלנד לבית ספנסר===
* הנרי ספנסר, הרוזן הראשון מסנדרלנד (1620 – 1643), מלוכני במלחמת האזרחים האנגלית
* רוברט ספנסר, הרוזן השני מסנדרלנד (1641 – 1702), פוליטיקאי
* צ'ארלס ספנסר, הרוזן השלישי מסנדרלנד (1675 – 1722), פוליטיקאי
* רוברט ספנסר, הרוזן הרביעי מסנדרלנד (1701 – 1729)

===הדוכסים לבית ספנסר===
* צ'ארלס ספנסר, הדוכס השלישי ממרלבורו (1706 – 1758), גנרל ופוליטיקאי
* ג'ורג' ספנסר, הדוכס הרביעי ממרלבורו (1739 – 1817), פוליטיקאי
* ג'ורג' ספנסר-צ'רצ'יל, הדוכס החמישי ממרלבורו (1766 – 1840)

===רוזני (ארל) ספנסר לבית ספנסר===
* ג'ון ספנסר, הרוזן (ארל) הראשון לספנסר (1734 – 1783)
* ג'ורג' ג'ון ספנסר, הרוזן (ארל) השני לספנסר (1758 – 1834), פוליטיקאי
* ג'ון צ'ארלס ספנסר, הרוזן (ארל) השלישי לספנסר (1782 – 1845), פוליטיקאי
* פרדריק ספנסר, הרוזן (ארל) הרביעי לספנסר (1798 – 1857)
* ג'ון פוינץ ספנסר, הרוזן (ארל) החמישי לספנסר (1835 – 1910), פוליטיקאי
* צ'ארלס רוברט ספנסר, הרוזן (ארל) השישי לספנסר (1857 – 1922)
* אלברט אדוארד ג'ון ספנסר, הרוזן (ארל) השביעי לספנסר (1892 – 1975), סבה של דיאנה הנסיכה מוויילס
* ג'ון (אדוארד) ספנסר, הרוזן (ארל) השמיני לספנסר (1924 – 1992), אביה של דיאנה הנסיכה מוויילס
* צ'ארלס אדוארד מיוריק ספנסר, הרוזן (ארל) התשיעי לספנסר (נולד ב 1964), אחיה של דיאנה הנסיכה מוויילס

== עץ משפחה ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:משפחת ספנסר-צ'רצ'יל
שלל ימי (חוק)

אוניית הוד־מלכותו "בלנץ'" גוררת את הפריגטה הצרפתית "לה פיק" שנפלה לידיה שלל, 1795.
שָׁלָל יַמִּי או מַלְקוֹחַ יַמִִּי (באנגלית: prize) הוא מונח מתחום המשפט הימי, המשמש לתיאור כלי שיט ומטענו שנתפסו בים על ידי אוניית מלחמה או פריבטיר במהלך סכסוך מזוין, לרוב במהלך מלחמה. אין המדובר בשוד ימי, אלא בתפיסת כלי שיט מסחריים של מדינה יריבה כדי להסב נזק לכלכלתה ועל ידי כך לחבל במאמציה המלחמתיים.

ראשיתה של לוחמה מסוג זה באירופה של ימי הביניים, אך היא הגיעה לשיאה בעידן אוניות המפרשים, בתקופה שבין אמצע המאה השמונה־עשרה לאמצע המאה התשע־עשרה לערך. הזכות לתפוס שלל בים הייתה מתמיד ועודנה זכותו הבלעדית של הכתר או הריבון. בעבר נהגו שליטים ומדינות להנפיק כתבי הרשאה (letters of marque), המתירים לאנשים פרטיים (פריבטירים) לתפוס אוניות סוחר של האויב בתמורה לנתח משווי השלל. חוקי השלל הימי שחקקו המדינות השונות הסדירו את חלוקת שווי השלל בין הריבון לצוות האונייה הלוכדת, בין אם פריבטיר בין אם אונייה של הצי המלחמתי. נוסף על כך קבעו החוקים אימתי נחשבה אונייה לשלל ימי לגיטימי, וזאת כדי להגן על חופש השיט של כלי שיט אחרים על פי משפט בינלאומי פומבי. משעה שהובאה אוניית השלל אל נמל ידידותי, עברה ההכרעה בעניינה לבית דין ימי לענייני שלל (prize court) מטעם הכתר או הריבון; ההליך המשפטי היה כלפי האונייה והמטען עצמם (in rem) ולא נגד בעליו, ובית הדין החליט מה מעמדו המשפטי של הרכוש שנתפס ומה יש לעשות בו – להחזירו לבעליו, למוכרו, להשמידו ועוד. 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:משפט ימי
קטגוריה:תפיסת רכוש במשבר ומלחמה
נעם יעקובסון

יעקובסון (שני משמאל) בצילומי התוכנית "בשביל ישראל" בערוץ מאיר
נעם יעקובסון (נולד בי"ט באב תשל"ה, 27 ביולי 1975) הוא מוזיקאי, שחקן, חקיין וקומיקאי ישראלי.

== ביוגרפיה ==
יעקובסון נולד וגדל בפתח תקווה לאב שעסק במחשבים ולאם פסיכולוגית. למד בישיבת נחלים, באמי"ת גוש דן, בישיבת הר עציון ובישיבת עתניאל. שירת בגולני במסגרת ישיבת הסדר. בתום השירות עסק בהדרכת טיולים. למד בבית ספר רימון, ובמקביל לתואר ראשון במוזיקולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. במהלך הלימודים שיתף פעולה עם מורתו ריקי גל והם כתבו יחדיו את השיר "בסוף היום אני צריכה אותך" שיצא כסינגל ב-2008 ובמסגרת אלבומה רואים את השנים ב-2009. מאוחר יותר השתתפה באלבום הסולו הראשון של יעקובסון.

יעקובסון הוא סולן ומנהל להקת החתונות "עניין אחר", שהקים עם חברים מבית הספר רימון בשנת 2000. החתונה הראשונה שבה ניגנה הלהקה הייתה חתונת בתו של הרב מנחם פרומן, לצד אהוד בנאי. 

בשנת 2012 הוציא אלבום סולו ראשון בשם "ארבעים יום".

בסוף שנת 2012 התחיל להגיש ברדיו גלי ישראל תוכנית רדיו שבועית בשם "משחק הכיסאות" עם מתן צור, חבר ההרכב אנדרדוס. משנת 2014 מגיש ברדיו גלי ישראל את התוכנית "מ'מצב?" עם גדי וייסברט.

היה שחקן ראשי במהדורת החדשות הסאטירית של לאטמה "מהדורת השבט". בשנת 2013 הגיש פינה יומית על ספירת העומר ששודרה מדי ערב בערוץ הראשון, במסגרת פרויקט המחלקה למורשת ישראל של הערוץ. בשנת 2014 הגיש את התוכנית "בשביל ישראל" בערוץ מאיר, שעסקה במפגשים עם מקומות ואנשים בארץ ישראל בבימויו של נעם דמסקי. ב-2015 שיחק בסדרת הטלוויזיה "הכל שפיט" ששודרה בערוץ הראשון. ב-2017 שיחק בסדרה מעמול בערוץ מאיר לילדים.

ב-2022 שיחק את נועם אבא של איתמר בסדרה "רצים לגמרא" של הרב רימון.

לקראת הבחירות לכנסת ה-22 הופיע בתשדירים של מפלגת ימינה.

בשנת 2023 התחיל להפיק סרטונים על פרשת השבוע ועל נושאים שעל סדר היום. באחד הסרטונים טען כי הדור השלישי עלול לאבד את הישגי הדורות הקודמים, תופעה שהתרחשה לדבריו בעבר עם חורבן בית ראשון, אובדן העצמאות של ממלכת החשמונאים וחורבן בית שני.

נשוי ואב לארבעה, מתגורר באפרת.

== דיסקוגרפיה ==
* 2009 - עניין אחר לגמרי (עם להקת "עניין אחר")
* 2012 - ארבעים יום

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* דבורה קיציס, [https://web.archive.org/web/20130928124752/http://www.olam-katan.co.il/all_gilyonot/340.pdf כאילו מבחוץ] (עמ' 10-11), עולם קטן, 3 במרץ 2012 (ט' באדר התשע"ב)
* 
* 
* משה גלנץ, [http://tarbut.moreshet.co.il//web/news/luchot1.asp?x=58710&kategory=1000 הכובעים של נעם], באתר "מורשת", 19 ביולי 2013
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמני הינדיק הפקות
קטגוריה:בוגרי ישיבת הר עציון
קטגוריה:בוגרי ישיבת עתניאל
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:חקיינים ישראלים
קטגוריה:קומיקאים יהודים ישראלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:בוגרי אמי"ת גוש דן
קטגוריה:בוגרי ישיבת נחלים
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:אפרת: אישים
קטגוריה:רצים למשנה: שחקנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
דפורטיבו אלאבס

סמל המועדון הקודם.
דפורטיבו אלאבס (בספרדית: Deportivo Alavés, S.A.D), הידועה לרוב בשם הקיצור אלאבס, היא קבוצת כדורגל ספרדית מן העיר ויטוריה שבחבל הבסקים. הקבוצה הוקמה בשנת 1921, ומשחקת בלה ליגה. אצטדיונה הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון מנדיסורוצה, המכיל 19,840 מקומות ישיבה. הקבוצה משחקת בצבעים כחול ולבן. היא מוכרת כקבוצה השלישית הכי מצליחה בחבל הבסקים אחרי אתלטיק בילבאו וריאל סוסיאדד. הצלחתה הגדולה ביותר הייתה ב-2001, כאשר בשנת הבכורה שלה בתחרות אירופית, היא הגיעה לגמר גביע אופ"א, שם שיחקה מול ליברפול. היא נוצחה 5–4 בשער הזהב בהארכה. ב-2017, הקבוצה הגיעה לגמר גביע המלך, והפסידה 3–1 לברצלונה.

==היסטוריה==
המועדון נוסד בשנת 1921, ושמונה שנים לאחר מכן אלאבס העפילה לליגה הבכירה לראשונה, בה שיחקה במשך שלוש עונות רצופות.

אחרי שנים רבות רוויות אכזבות והיעלמות מהליגה הבכירה בספרד, אלאבס זכתה בהעפלה לליגה הספרדית השנייה רק בסוף עונת 1994–1995, לאחר שזכתה שנתיים ברציפות במקום לשלבי הפלייאוף לעלייה מהליגה הספרדית השלישית, ונכשלה בשניהם.

בעונת 1998/1999 אלאבס שבה ללה ליגה לאחר 42 שנות היעדרות. בעונת השיבה שלה לליגה, עונת 1999/2000, ניצחה את ברצלונה בשני המשחקים ביניהן במסגרת הליגה. הקבוצה התבססה על פליטי קבוצות אחרות כמו הבוסני הבינלאומי מהו קודרו וההולנדי ז'ורדי קרויף, שניהם שחקנים לשעבר בברצלונה, ושחקנים שהיו אלמוניים לגמרי כמו המגן הרומני קוסמין קונטרה או החלוץ הספרדי חאבי מורנו. אלאבס סיימה את העונה במקום השישי וזכתה בכרטיס לגביע אופ"א.

בעונה שלאחר מכן אלאבס טיפסה במעלה השלבים בטורניר גביע אופ"א במקביל להמשך ההצלחה היחסית בליגה. בחצי גמר הטורניר האירופאי פגשה אלאבס את הקבוצה הגרמנית פ.צ. קייזרסלאוטרן. אלאבס ניצחה את הגרמנים 1–4 במשחק הראשון וכן 2–4 בגומלין, והעפילה לגמר גביע המפעל. משחק הגמר עצמו, מול ליברפול האנגלית, הסתיים לאחר 90 דקות בתוצאת תיקו 4-4. במסגרת תוספת הזמן, תחת חוקי שער הזהב, ספגה אלאבס שער והפסידה בתוצאה 4–5. באותה העונה סיימה הקבוצה במקום העשירי במסגרת הלה ליגה.

לאחר עונת הצלחה זו מכרה אלאבס את כוכביה הגדולים. חאבי מורנו וקוסמין קונטרה עברו לקבוצת איי סי מילאן האיטלקית. הקבוצה שירדה מנכסיה לא הצליחה לשמור על מעמדה בספרד ובסוף עונת 2002/2003 נשרה לליגה השנייה בספרד.

שנתיים לאחר מכן חזרה לליגה הבכירה. בסוף עונת 2005/2006 נשרה הקבוצה שוב לליגת המשנה, ואחרי שתי עונות של מאבקי ירידה, אלאבס נשרה לליגה הספרדית השלישית. הקבוצה שיחקה בליגה השלישית במשך ארבע עונות, מעונת 2010/2009 ועד עונת 2013/2012 שבסיומה עלתה לליגה הספרדית השנייה.

שלוש שנים מאוחר יותר, ב-29 במאי 2016, עשר שנים לאחר עונתה האחרונה בליגה הבכירה, אלאבס שבה אליה לאחר ניצחון 0–2 על קבוצת נומנסיה.

בעונת 2016/2017 סיימה אלאבס במקום התשיעי והעפילה לגמר גביע המלך, בו הפסידה לברצלונה 1–3.

בסיום עונת 2021/2022 סיימה במקום האחרון בלה ליגה ונשרה לליגת המשנה.

עונה לאחר מכן עונת 2022/2023, סיימה רביעית והעפילה לפלייאוף העלייה. הקבוצה הדיחה את אייבר בחצי הגמר, והעפילה לגמר נגד לבאנטה. המשחק הראשוו הסתיים בתוצאה 0–0. לאחר 90 דקות במשחק השני התוצאה הייתה זהה, מה שהוביל להארכה. בדקה ה־129 של המשחק, לאחר שלקבוצה הוענק פנדל, הבקיע שחקן אלאבס, אסייר ויאליברה שער, אשר החזיר אותה ללה ליגה, לאחר עונה אחת.

==סגל נוכחי==
נכון ל-30 באוגוסט 2024

 (בהשאלה מסלטה ויגו)
 
 

 (בהשאלה ממילאן)

(בהשאלה מאתלטיקו מדריד)

==ראו גם==
*הדרבי הבסקי

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:קבוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1921
קטגוריה:ויטוריה: ספורט
אמירה חכמוביץ

אמירה חכמוביץ (נולדה ב-5 בינואר 1960) היא סופרת, מתרגמת ועורכת חרדית. עורכת מוסף יתד נאמן לילדים "יתד שלנו".

==ביוגרפיה==
נולדה בנוף ים לסופרים אוריאל אופק ובינה אופק, ואחותה של הסופרת והמתרגמת עטרה אופק. לימים חזרה בתשובה. נישאה לרב סנדר חכמוביץ, גם הוא חוזר בתשובה, יליד ברזיל, כיום ראש ישיבת בנין עולם לחוזרים בתשובה. מתגוררת בירושלים.

מאז הקמת העיתון יתד נאמן, בשנת 1985, היא עורכת המוסף לילדים "יתד שלנו", תחת שם העט "רות". כותבת גם תחת שם העט חדוה אופק.

==ספריה==
*בדרכם נלך: סיפורים נבחרים על גדולי ישראל
*על קצה המזלג
*נפלאות הבורא (1991)

===תרגום===
*זליג שכנוביץ, בממלכת כוזר היהודית, (2005)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:משפחת אופק
קטגוריה:סופרות ישראליות שחזרו בתשובה
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:מתרגמות ישראליות
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:סופרות ילדים ונוער ישראליות
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:סופרות ישראליות הידועות בשם עט
קטגוריה:סופרים ישראלים הידועים בשם עט
קטגוריה:סגל יתד נאמן
קטגוריה:סופרות חרדיות ישראליות
קטגוריה:סופרים חרדים ישראלים
קטגוריה:עורכות ישראליות
קטגוריה:עורכים ישראלים
קטגוריה:עיתונאיות ילדים ונוער ישראליות
קטגוריה:עיתונאי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1960
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960
אצטדיון האתלטיקה העירוני (ראשון לציון)

אצטדיון האתלטיקה העירוני של ראשון לציון ממוקם ב"פארק שקמה" הסמוך לשכונת "נאות שקמה" ולבית הספר מקיף חיים בר לב (ידוע כמקיף ח') במערב העיר ראשון לציון ולמתחם סינמה סיטי ראשון לציון. זהו מיזם שקידם מאיר ניצן, ראש העירייה בעבר, החל מ-2001. בתחילה תוכננה הקמת מתקן אימונים, אך בהמשך הפך התכנון להקמת אצטדיון אתלטיקה של ממש, הכולל גם תשתית לאירוח תחרויות ונבנה על ידי חברה מתמחה באצטדיוני אתלטיקה מגרמניה. העבודות בשטח החלו ב-2006 אך קשיים בירוקרטיים ותקציביים דחו את השלמת המתקן, שנפתח להרצה ב-26 ביוני 2013. טקס הפתיחה והתחרות הבינלאומית הראשונה שאירח, התקיימה במקביל למכביה ה-19 בתאריך 29 ביולי 2013 בשעות הערב ולכן כונתה "תחרות הלילה".

האצטדיון הוקם על שטח של כ-22 דונם ב"פארק השקמה", המתפרש על פני כ-160 דונם ועיקוף שלם שלו הוא כ-400 מטרים. שטח האצטדיון שימש בעבר כמטמנה מקומית לאשפה, שנסגרה ב-1988. עבודות ההכשרה של המתחם כללו פינוי 330 אלף מטרים מעוקבים של פסולת והנחת שכבת חול בעומק של 17 מטרים. מלבד זאת קיימות באצטדיון נקודות ניקוז לשאריות הגזים שהצטברו בקרקע מריקבון הפסולת וטרם השתחררו. לכן המגרש עובר ניטור קבוע של המשרד להגנת הסביבה ומשטח הדשא לא צפוי לשמש קבוצות כדורגל בקרוב.

עלות הבנייה הכוללת הגיעה לכ-65 מיליון ש"ח. באצטדיון הותקנו 4 עמודי תאורה בגובה 48 מטרים שמאירים בעוצמת תאורה של 1500 לוקס וניתן לכוונם מרחוק ממחשב בקרה. איכות התאורה מאפשרת לאצטדיון לארח תחרויות גם בשעות ערב. באצטדיון הוקם יציע בטון קבוע בעל 1,200 מקומות ישיבה והותקנו בו 8 מסלולי ריצה תקניים לאימונים ותחרויות. בנוסף על הדשא סביב למסלולי הריצה ניתן יהיה לשווק עוד 1,800 מקומות עמידה ועל פי התוכניות בתחרויות אתלטיקה גדולות צפויים להתווסף לאצטדיון יציעים זמניים ניידים בעלי מושבים ל-5,000 איש נוספים (במקום מקומות העמידה), שיורכבו לקראת התחרויות ויפורקו לאחריהן כך שבשגרה יתאים לעד 3000 צופים ובתחרויות גדולות לכ-6000 צופים. לאחר פתיחתו צפויים להתבצע בו עבודות שדרוג והרחבה ליציעים בהתאם לצורכי הקבע. במתחם האצטדיון נבנו גם בית קפה, מרפאה, חדרי הלבשה לאתלטים, חדרי כושר ועוד.

ב-2015 בוצעו באצטדיון עבודות לשדרוג היציע באצטדיון שכללו התקנת 1,200 מושבים על טריבונת הבטון והצללה חלקית.

האצטדיון משמש לאימונים של ספורטאים, שחלקם רשומים במועדון האתלטיקה של מכבי ראשון לציון ומארח חלק מהתחרויות הישראליות בענפי האתלטיקה וכן תחרויות בינלאומיות.

==קישורים חיצוניים==

אתלטיקה
קטגוריה:אצטדיוני אתלטיקה בישראל
הכל עד לכאן

הכל עד לכאן הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר והיוצר, עמיר בניון, אשר יצא ב-7 בפברואר 2006, כשנתיים לאחר אלבומו הקודם, ניצחת איתי הכל.

כמו באלבומיו הקודמים, גם באלבום זה שיתף פעולה עם נדב ביטון ושמוליק דניאל בעיבודים ועם אסף אטדגי בכתיבה. כל שירי האלבום הולחנו על ידי בניון עצמו והוא גם כתב את רוב המילים לשירי האלבום. האלבום יצא תחת הלייבל "נבל עשור", שהקים בניון בעצמו, כחלק ממאבקו בחברות התקליטים ובמפיצים.

מהאלבום יצאו הסינגלים "הכל עד לכאן", "שיגרה" ו"עיניה". בשיר "נשמתי", התארח הפסנתרן היהודי-אלג'יראי, מוריס אל מדיוני.

בנובמבר 2006, לאחר התנזרות מהופעות שארכה כשנה, שב בניון להופיע עם המופע הנושא את שם האלבום.

האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב לאחר שמכר מעל עשרים אלף עותקים כשבועיים לאחר יציאתו.

==רשימת שירים==

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.yosmusic.com/article.asp?id=3689&xyz=100 ביקורת אלבום] באתר [http://www.yosmusic.com יוסמיוזיק]
* [http://shironet.mako.co.il/artist?type=works&lang=1&prfid=802 מילים ואקורדים לשירי האלבום] באתר [http://shironet.mako.co.il שירונט]
* [http://www.tab4u.com/tabs/albums/1086_הכל_עד_לכאן.html#shirim מילים ואקורדים לשירי האלבום] באתר [http://www.tab4u.com tab4u]
* [https://web.archive.org/web/20131018210407/http://lifemusic.co.il/albums.php?act=listSongs&id=385 מילים לשירי האלבום] באתר [http://www.lifemusic.co.il lifemusic]
* [http://www.youtube.com/user/nevelasorpr/videos?sort=dd&view=0&page=6 שירי האלבום] באתר [http://www.youtube.com יוטיוב]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי עמיר בניון
קטגוריה:אלבומי חברת התו השמיני
קטגוריה:אלבומי זהב בישראל
חאזם סלאח אבו אסמאעיל

חאזם סלאח אבו אִסמאעיל (בערבית: حازم صلاح أبو إسماعيل; תעתיק מדויק: חאזם צלאח אבו אסמאעיל) הוא עורך דין ומדינאי סלפי, אסלאמיסטי, מצרי. אבו אסמאעיל היה מועמד בבחירות לנשיאות מצרים בשנת 2012.

==מועמדותו לנשיאות==
מצעו של אבו אסמאעיל במסע הבחירות שלו לנשיאות בשנת 2012 כלל סיום הסכם השלום עם ישראל וקריאה לראות בשלטון המוסלמי באיראן דגם מוצלח של ממשלה שהיא עצמאית מהשפעת ארצות הברית. אבו אסמאעיל מתנגד למקומות עבודה משותפים לגברים ולנשים, וקורא להשבת הנשים למקומן הטבעי, כעקרות בית. הוא אף קורא לניתוק קשרי המסחר של מצרים עם מדינות המערב וטוען כי צעד זה יביא למצרים שגשוג כלכלי. 

בסקר דעת קהל שנערך במצרים בתחילת חודש אפריל 2012 זכה אבו אסמאעיל לתמיכה הרבה ביותר מבין המועמדים לנשיאות. אולם, ב-4 באפריל 2012 פורסם כי בהתאם לרישומי מדינת קליפורניה, אימו של אבו אסמאעיל הייתה לאזרחית אמריקאית בטרם מותה ואף הייתה רשומה בפנקס הבוחרים בלוס אנג'לס. על פי החוק במצרים, היותה של אמו בעלת אזרחות זרה פוסלת את אבו אסמאעיל מלשמש מועמד לנשיאות. לטענת אבו אסמאעיל, ידע שאמו קיבלה גרין קארד בארצות הברית, אבל לא אזרחות, ואילו דוברו טען כי ייתכן ומדובר בזיוף ובמזימה אמריקאית לפסול אותו מלרוץ לנשיאות.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאים מצרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קהיר
קטגוריה:מצרים שנולדו ב-1961