OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קו התלים הישראלי

תצפית לתוך סוריה מהר חוזק ("תל חזקה") שב[[רכס בשנית, הממחישה את החשיבות האסטרטגית של קו התלים מן הבחינה הטופוגרפית]]
מפה של קו התלים הישראלי
ארבעת התלים הצפוניים של הגולן. בקדמת התמונה: [[הר חרמונית, הר ורדה, הר כרמים והר רם. ברקע ניתן לראות את הר החרמון]]
קו התלים הישראלי הוא כינוי לרצף של הרי געש כבויים ברמת הגולן, החל מהר רם בצפון ועד תל סאקי בדרום. גובהם של הרי הגעש נע בין 494 מ' מעל פני הים (תל סאקי) לבין 1,226 מ' מעל פני הים (הר ורדה), והם מתבלטים על פני הרמה השטוחה. מעבר לגבול עם סוריה, ובמקביל לקו התלים הישראלי, משתרע רצף דומה של הרי געש, המכונה קו התלים הסורי.

אף שלמילה תל משמעות אחרת, ואף שפרטנית מכונים רוב הרי הגעש בקו בשם "הרים", "קו התלים" הוא השם שהשתרש בנוגע לרצועת הרי הגעש.

ההרים המשתייכים לרצף זה, מצפון לדרום, הם: הר רם, הר כרמים, הר ורדה, הר אודם, הר חרמונית, הר בראון, דהרת אברהים ותל אל מחפי (התלים המרכיבים את רכס הבוסטר), הר בנטל, הר אביטל, תל עין זיוון, הר בני רסן, הר שיפון, הר קורטם, הר יוסיפון, הר חוזק, תל שעף אל כביר, תל א-סומקאת, הר פרס ותל סאקי, ישנם עוד מספר תלים המופיעים ברשימה למטה. 

לקו התלים משמעות אסטרטגית, שכן הוא מהווה מחסום טבעי המקשה על מעבר כוחות צבא גדולים לאורך צפון ומרכז רמת הגולן, ובמקביל חולש על רמת הגולן הסורית. התלים נוצרו כתוצאה מלבה שפרצה מסדקי משנה שבאו בעקבות השבר הסורי אפריקני.

מחקר שנערך העלה כדאיות כלכלית בהקמת טורבינות רוח בהיקף נרחב על אתרים שונים לאורך קו התלים, אך התנגדות מערכת הביטחון (בשל טענות לשיבוש מערכות צבאיות אלקטרו-מגנטיות) מונעת את הרחבת 2 האתרים המפעילים כיום טורבינות רוח, ומייצרים חשמל למערכת הארצית בסך של 6.2 מגה-וואט. ב-2019 אישר בג"ץ הקמה של טורבינות רוח ליד הר פרס, למרות התנגדות החברה להגנת הטבע, שטענה שהטורבינות יביאו להרג נשרים המקננים באזור<ref></ref>, עטלפים אשר משמשים לאדם כהדברה ביולוגית נגד חרקים ומיני עופות רבים החולפים בישראל בעת עונות הנדידה כיוון שישראל מהווה ציר נדידה עולמי ראשי.

==הרי קו התילים לפי גובהם מעל פני הים==
*הר ורדה - 1,226 מטר
*הר חרמונית - 1,211 מטר
*הר אביטל - 1,204 מטר
*הר כרמים - 1,190 מטר
*הר אודם -1,187 מטר
*הר רם - 1,185 מטר
*הר בנטל - 1,165 מטר
*הר חוזק - 1,158 מטר
*הר קטע - 1,125 מטר
*תל שעיפי - 1,124 מטר
*תֵל אֶ-שֻׁעַף אֶל כְּבִּיר - 1,118 מטר
*הר קורטם -1,108 מטר
*הר בני רסן - 1,072 מטר
*תל בִּיר עַגַ'ם - 1,062 מטר
*הר בראון - 1,056 מטר
*רכס הבוסטר - 1,056 מטר
*תל עין עישה - 1,052 מטר
*תל סמלת - 1,038 מטר
*תל ג'ית - 1,029 מטר
*הר עיקש - 1,026 מטר
*תל א ריחאניה - 1,020 מטר
*תל א סמקת - 1,018 מטר
*תל עין זיוון - 1,007 מטר
*תל עבאס - 987 מטר
*הר יוסיפון - 981 מטר
*תל שעף א סנדין - 975 מטר
*הר שיפון - 971 מטר
*הר בני צפת - 965 מטר
*הר פרס - 929 מטר
*תל אבו גש - 904 מטר
*גבעת פזרה - 875 מטר
*תל א רמתניה - 809 מטר
*תל שיבאן - 775 מטר
*תל חושניה - 769 מטר
*גבעת טליה - 762 מטר
*תל האלה - 745 מטר
*תל א סחה - 736 מטר
*תל א קלע - 718 מטר
*תל זעתר - 669 מטר
*גבעת אורחה - 646 מטר
*תל סאקי - 494 מטר
*גבעת בזק - 490 מטר

==ראו גם==
*כביש 98
*רכס בשנית

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:רמת הגולן
קטגוריה:ישראל: הרי געש
גמל שלמה ירוק

גמל שלמה ירוק (שם מדעי: Sphodromantis viridis) הוא חרק השייך לסדרה גמלי שלמה והוא מצוי בטבע במערב אפריקה אך הופץ כמין פולש באזורים נוספים, בין השאר בספרד ובישראל. הוא נפוץ לאורך ישראל, מהגולן ועד צפון הנגב.

== מאפיינים ==
גמל השלמה הירוק שוכן לרוב בחורשות או אזורי שיחים, בהם הוא יכול לטפס בינות הענף ולצוד חרקים ואף לטאות קטנות. אורכו בבגרות כ-8 ס"מ, צבעו ירוק דשא או חום הנוטה לצהוב. בראשו זוג עיניים גדולות ושלוש עיניים קטנות. למין זה כמה מאפיינים: שולי החזה משוננים עדינות, קיים שינון גם על גב הגפיים הקדמיות, לבוגרים נקודה לבנה על הכנפיים בצידי הגוף וצורת הגוף יחסית למינים אחרים.

קיימים כמה הבדלים בין הזכר לנקבה: לזכר 8 לוחות גחון לעומת 6-7 אצל הנקבה. כמו כן הזכרים קטנים יותר, בעלי בטן דקה ולרוב קצרה מכנפי החיפוי בניגוד לנקבה שהיא בעלת בטן נפוחה יותר המגיעה עד לכנפיים או עוברת אותם במקצת. המחושים של הזכר ארוכים יותר.

== התנהגות ==
גמל השלמה הירוק, כמו כל גמלי השלמה, הוא בעל גלגול חסר ולכן משיל עצמו כמה פעמים במצב הנימפה עד שמגיע לצורת הבוגר עם הכנפיים. בזמן היותו נימפה נוהג לפעמים לקפל את בטנו מעלה, מנהג שנעלם בגלגולו האחרון עם צמיחת הכנפיים. כמו שאר המינים במשפחתו נוהג להידמות לענף בזמן ציד ומתנועע קלות בזמן התקדמותו על העץ כאילו הרוח נושבת בו, מכאן השם גמל שלמה מתפלל. כאשר הוא מרגיש מאוים ומחליט שאין טעם לברוח נוהג לפרוס את כנפיו ולהצמיד את גפיו הקדמיות לצידי גופו בניסיון להשוות לגופו מראה רחב ומאיים יותר.

== תמונות ==
<gallery>
קובץ:Sphodromantis viridis.jpg|בוגר
קובץ:Mantisnymph.jpg|נימפה שאך בקעה
קובץ:Gamash.jpg|נקבה מטילה ביצים
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* עמיר וינשטיין, [http://www.insectour.com/Web/?PageType=0&ItemID=283626 חלון פתוח לחרקים - גמל-שלמה ירוק].

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1775
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פטר פורסקל
גמל שלמה ירוק
קטגוריה:ארץ ישראל: גמלי שלמה
הסעדה

[[אולם אירועים ערוך על ידי צוות הסעדה, שולחנות מעוצבים וערוכים עם צלחות של מנה אחידה ומשקאות מזוגים לגביעים]]
צוות הסעדה מכין ארוחה בתנאי שטח
הַסְעָדָה (בלועזית: קייטרינג, מאנגלית: Catering) היא אספקת מזון באתר שאינו צמוד למטבח בו מבושל המזון. משתמשים בשירותי הסעדה באירועים כגון חתונה, בר מצווה, בכנסים, חינה, במקומות עבודה, בבתי ספר וגני ילדים ובטיסות מסחריות. העוסק בהסעדה קרוי מַסְעִיד.

הסעדה עשויה לכלול החל מהבאת מנות מזון בחמגשיות מוכנות בלבד ועד שירות מלא לסעודה חגיגית. קהל היעד לחמגשיות מוכנות הוא בדרך כלל מוסדות חינוך, מטיילים בתנאי שטח וחברות תעופה.

הסעדה באירועים כוללת שירות על ידי צוות מלצרים וברמנים, בהגשה לשולחנות או בשיטת מזנון. המזון עשוי להגיע מוכן להגשה, להיות מוכן באתר (למשל ברביקיו) או להגיע מוכן אך דורש סידור סופי.

סוגי הקייטרינג השונים הם: קייטרינג בשרי, קייטרינג חלבי, קייטרינג צמחוני. קייטרינג מוסדי יהיה לרוב זול יותר מקייטרינג לאירועים.

העוסקים בהסעדה לאירועים נדרשים להתמצא לא רק בהכנת מזון אלא גם בהגשה מושכת עין ובעיצוב המותאם לעיצוב מקום האירוע. ישנן חברות הסעדה המטפלות גם בעיצוב השולחנות ובקישוט האולם, לעיתים אף בתאורה. מלבד הכנת המזון והגשתו, חברת ההסעדה דואגת גם לשינוע המזון בכלי רכב המותאמים לכך ולעיתים גם לנקיון אתר האירוע לאחר האירוע.

תמחור האירוע מחושב לרוב על פי מספר הסועדים, לעיתים קיים מחיר מינימום. תוספות מיוחדות כגון כלים חד פעמיים, קינוחים, מלצרים לאירוע, ומשלוחים על פי רוב עשויות להיות מתומחרות גם הן לפי מספר הסועדים או בתמחור נפרד.

==ראו גם==
* מזנון (חנות)

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תעשיית המזון
אצטדיון דייגו ארמנדו מראדונה (נאפולי)

אצטדיון דייגו ארמנדו מראדונה (באיטליקית: Stadio Diego Armando Maradona), הידוע עד 2020 כאצטדיון סאן פאולו (באיטלקית: Stadio San Paolo), הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בנאפולי והוא האצטדיון השלישי בגודלו באיטליה אחרי אצטדיון סן סירו במילאנו ואצטדיון סטאדיו אולימפיקו ברומא. האצטדיון משמש כמגרשה הביתי של קבוצת הכדורגל נאפולי מהסרייה א'.

== היסטוריה ==
האצטדיון נבנה בשנת 1959 ועבר שיפוצים נרחבים ב-1989 כהכנה לקראת משחקי הגביע העולמי שנערכו באיטליה. במסגרת הטורניר, אירח האצטדיון את משחק חצי הגמר המפורסם בין איטליה לארגנטינה. המשחק קיבל חשיבות מיוחדת בשל העובדה שכוכב נבחרת ארגנטינה, דייגו מרדונה, אשר שיחק בקבוצה המקומית, קרא לתושבי העיר טרם המשחק לעודד את נבחרתו במקום הנבחרת המקומית.

בשנים האחרונות, בשל תקנות בטיחות, הוגבלה תכולת האצטדיון ל-60,240 צופים בישיבה.

ביולי 2019 אירח האצטדיון את טקס הפתיחה ותחרויות האתלטיקה במשחקי האוניברסיאדה ה-30 שאירחה איטליה בנאפולי. לצורך כך עבר שיפוץ קוסמטי קל שכלל בין השאר החלפת הכיסאות והכשרת מסלול אתלטיקה לתחרויות.

ב-4 בדצמבר 2020, בעקבות מותו של דייגו מראדונה, הנחשב לגדול שחקני המועדון בכל הזמנים, נאפולי הודיעה כי האצטדיון ייקרא על שמו של מראדונה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.stadiumguide.com/sanpaolo.htm אצטדיון סאן פאולו] ב-[https://web.archive.org/web/20090708044302/http://www.stadiumguide.com/index.htm Stadium Guide]
* [https://web.archive.org/web/20090211211116/http://worldstadiums.com/stadium_pictures/europe/italy/campania/napoli_san_paolo.shtml אצטדיון סאן פאולו] ב-[http://www.worldstadiums.com/ World Stadiums]

סאן פאולו
קטגוריה:אצטדיוני מונדיאל 1990
קטגוריה:נאפולי: ספורט
קטגוריה:נאפולי (כדורגל)
קטגוריה:נאפולי: מבנים
רגמים בדרום-מערב ירושלים

רגמים בדרום־מערב ירושלים הם קבוצה של רגמים המצויות בדרום-מערב ירושלים, החל מבית זית בצפון וכלה בעיר גנים וגבעת משואה בדרום. הכינוי "רגמים" הוא כינוי שהעניקה ד"ר רות עמירן למקבץ של תלוליות אבנים ועפר שנוצרו בידי אדם ללא רבדים (בניגוד לתל שבו נמצאות מספר שכבות ריבוד של יישובים שנחברו זו על גבי זו). תלוליות דומות נתגלו גם בקפריסין.

בדרום מערב ירושלים נמצאו 19 רגמים (כמחציתם הוסרו), והם מופו במהלך שנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי רות עמירן. קוטר הרגמים נע בין 10 ל-42 מטר, וגובהם בין 3 ל-9 מטר.
==היסטוריה==
הרגמים נחקרו לראשונה בשנת 1923 על ידי ויליאם פוקסוול אולברייט, שביצע חתך ברגם מס' 2 (כיום בלב שכונת גבעת משואה) אותו תיארך למאה ה-10 לפנה"ס לפי שברי החרסים שמצא.

בשנת 1953 התקיימה חפירה יסודית בהנחיית ד"ר רות עמירן ובמימון משרד העבודה. בחפירה הוסרה כל הערמה מאחד הרגמים בשכונת קריית מנחם, תוארכו הממצאים למאה השביעית לפני הספירה (תקופת ממלכת יהודה). בתחתית הרגם נתגלה מבנה בן 17 צלעות וסמוך לו בור עם שרידי שרפה.

בחפירת הצלה שערך ד"ר גבריאל ברקאי ברגם מס' 4 נמצאו ממצאים המתאימים למאה ה-8 לפנה"ס, כולל חותמות המתייחסות לחזקיהו.

==מטרת הרגמים==
קיימים מספר הסברים עיקריים למהותם של הרגמים:
# על פי ההסבר שהציעה ד"ר עמירן, הרגמים הם אתרי קבורה מטיפוס טומולי (Tumuli), בעברית רוגם (Tumulus)
#על פי הממצאים המעידים על שריפת בעלי חיים וכלי אוכל שנמצאו ברגמים ייתכן ומדובר בבמות פולחן. קיימת סברה שמדובר בבמות לעבודה זרה שהיו מקובלות בירושלים בימי מנשה, אולם יהודה אליצור טען שמדובר בבמות לעבודת אלוהים, כתחליף לבית המקדש בו התקיימה עבודה זרה בימי מנשה.
# הסבר אפשרי נוסף הוא כי אלו שרידיהם של טקסי שרפה, הנזכרים בספרי דברי הימים וירמיהו.
# היו שטענו, בטרם החפירה המסודרת, שהרגמים היו מצבות זיכרון לפלשתים שנפלו במלחמה בעמק רפאים

==לקריאה נוספת==
* 
* 
* 
* 
* 
<div style="direction: ltr;">
* 
* 
* 
* [A Hebrew version appeared in "Qadmoniot" 25,3-4 (1993).]
* 
* 
* ([http://www.antiquities.org.il/atiqot/search.aspx?q=article&id=118 מאמר מקוון], דורש הרשמה (בחינם) לאתר)
</div>
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ארכאולוגיה של ארץ ישראל
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים בירושלים
צ'יף יישומים ישראל

צ'יף יישומים ישראל בע"מ היא חברת תוכנה ישראלית פרטית שהוקמה בשנת 1989, ושמתמחה בתחום הגיבוי, שחזור והצלת נתונים.

החברה נמנית עם החברות הראשונות בעולם שסיפקו שירותי Data Recovery - הצלת נתונים למערכות ממוחשבות כענף עיסוק עיקרי, ואף טבעה את המושג "הצלת נתונים" בעברית.

חברת צ'יף הייתה בין החלוצות בתחום שרידות המידע הממוחשב, והיא החברה הישראלית הראשונה אשר סיפקה שירותים ופתרונות להבטחת שרידות מידע והמשכיות השירות. כיום עיקר פעילות החברה הוא בתחום פיתוח תוכנה למניעת נזקי מידע ולגיבוי מערכות מחשב ונעשה ממשרדיה בנס ציונה.

== שחזור נתונים ==

שירות זה מסייע למשתמשי מחשב להשיב את עבודתם לאחר קרות נזק למערכת המחשב, שאינו מאפשר את אחזור הנתונים באמצעים רגילים. השירות ניתן פעמים רבות ללא תשלום או בתשלום סמלי בלבד.

== תקשורת להמונים ==

בשנת 1991 הייתה צ'יף מהחברות הפרטיות הראשונות בישראל שסיפקו שירותי תקשורת מחשבים באמצעות פריסה ארצית של רשת מערכות BBS שנקראה CICS, לפני עידן האינטרנט. החברה סיפקה שירותים אלו לציבור הרחב ללא תשלום או בתשלום סמלי בלבד. פעילות זו מומנה באמצעות פרסום מודעות וקישורים לאתרי חברות כדוגמת אנשים ומחשבים, פרי אינטרנשיונל ועוד, גישה זו לא הייתה מקובלת בשנים אלו. מתכנתים צעירים רבים עשו שימוש בשירותים אלו ללימוד תכנות והורדת קטעי קודי מקור ממקורות רבים בעולם. בין היתר פיתחה החברה את תוכנת הצ'אט הראשונה בעברית עבור אתר סנונית. אחד משיאי הפעילות היה העברת כל מאגר המידע של חברת בורלנד לשרתים בארץ וחלוקתו החופשית. פעילות זו מומנה על ידי החברה ונציגי בורלנד בישראל לטובת כלל הציבור.

== תוכנות חופשיות ==

צ'יף היא הראשונה בישראל לשווק מוצרי תוכנה בשיטת "נסה לפני שתקנה", והייתה הראשונה לייצג יצרן תוכנות שיתופיות אמריקאי בישראל במשך שנים רבות.

במהלך השנים פותחו על ידי החברה תוכנות רבות שחולקו לציבור הרחב כתוכנות חופשיות ושיתופיות, תוכנות אלו מופצות בכל רחבי העולם ככלי עזר, לטכנאים ואנשי מחשבים, למניעת תקלות ולזיהוי בעיות אובדן מידע בכלל ובדיסקים קשיחים בפרט. חלק מתוכנות אלו הפכו במהלך השנים למוצרי מדף.

== מוצרי החברה ==

עם מוצרי החברה נמנים מערכת התאוששות BOS, מערכות התאוששות לשרתי נובל, מערכות התאוששות למערכות הפעלה בסביבת אמת, מערכות אחזור מידע לסביבות יוניקס ומקינטוש, ומערכות השמדת מידע מידיות בתנאי שדה למערכות נישאות ומוטסות.

== קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
*זומביט לעסקים - [https://www.youtube.com/watch?v=v6Ltp4tut1c פרק 196: תוכנות שיתופיות]
*זומביט לעסקים - [https://www.youtube.com/watch?v=zMfqb1xgIdo פרק 244: טיפול במחשב האישי]

קטגוריה:חברות שירותי מחשוב ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1989
חתול שחור

חתול שחור
הביטוי חתול שחור מתייחס לאמונה טפלה לפיה חתול שצבעו שחור הוא התגלמות שטנית וכן שראיית חתול שחור (או חצייתו של חתול שחור את דרכך בבוקר, חתול שחור המפנה אליך את גבו או חתול שחור הנועץ בך את מבטו) היא סימן למזל רע. הביטוי "בין פלוני לאלמוני עבר חתול שחור", שפירושו שהשניים חדלו לשתף פעולה והפכו לאויבים, מגלם את אחת המשמעויות של אמונה טפלה זו. עם זאת, קיימות תרבויות (כגון בבריטניה, ביפן, בלטביה הכפרית ובמצרים העתיקה) בהן סימל חתול שחור דווקא מזל טוב.

== חתול שחור מבחינה ביולוגית ==
אגודת חובבי החתולים מונה 22 הגזעים של חתול הבית היכולים להופיע עם פרווה בצבע שחור. פרווה בעלת פיגמנט שחור בלעדי (מלנין) נפוצה יותר בחתולים זכרים מאשר בנקבות. הכמות הגבוהה של המלנין גורמת לקשתית עין החתול השחור להופיע בצבע צהבהב.

חתולי הגזע חתול בומביי הוא תמיד שחור כפחם.

== בתרבות ההיסטורית ובמיתולוגיות ==
ציור של [[מכשפה רוכבת על מטאטא עם חתול שחור]]
* מצרים העתיקה סימל חתול שחור את האלה בסתת. קיימות עדויות לכך שחתול הבית ככלל והחתול השחור בפרט נחשבו לחיות מקודשות והן נקברו חנוטות לצד בעליהן והריגת חתול שחור הייתה עברה.
* במיתולוגיה הקלטית מוכרת דמותו של חתול הסית' המקושר לגנבת נשמות ולכישוף, בעיקר בהיילנדס של סקוטלנד. עם זאת באזורים אחרים של בריטניה נחשבה בעלות על חתול שחור כמגנה מפני המוות וסגולה למזל טוב (עם זאת, פגישה באקראי עם חתול שחור נחשבה למזל ביש). נשות דייגים נהגו להחזיק חתולים שחורים כסגולה לכך שבני זוגן ישובו מן הים בשלום. האמונה הטפלה שרווחה בקרב יורדי הים הייתה שחתול שחור הניגש אליהם מבשר מזל טוב, בעוד חתול שחור הנרתע מהם או מסובב את גבו, מבשר מוות.
* מן המאה ה-15 לערך נפוצה בכל ארצות הנצרות האמונה שאשה המחזיקה חתול (ובפרט שחור) היא מכשפה או שחתול שחור הוא למעשה מכשפה בשינוי-צורה או ביטוי לשליח השטן, פרי זיווג של המכשפה עם השטן או אף השטן עצמו.
* בצרפת קיימת אמונה שראיית חתול שחור בעל שערה לבנה יחידה פירושה שפע מזל טוב.
* בגרמניה חתול שחור החוצה את הדרך מימין לשמאל פירושו מזל רע, בעוד חתול שחור החוצה את הדרך משמאל לימין פירושו מזל טוב.
* בלטביה הכפרית נהוג לזהות גורי חתולים שחורים הנמצאים באסמי תבואה כגלגוליו של רוגניס, אל הקציר, ולחגוג את מציאתם, כיוון שהיא סימן למזל טוב ולשפע.
* החתול השחור הוא אחד מסמלי ליל כל הקדושים, בפרט בארצות הברית ודמותו מעטרת קישוטים שונים לחג

== בתרבות המודרנית ==
אייקון החתול השחור שעיצב [[ראלף צ'פלין עבור ה-IWW, אשר נמצא כיום גם בשימוש של קבוצות אנרכו-סינדיקליסטיות]]
* תנועת האנרכיזם אימצה את החתול השחור כאחד מן הסמלים האנרכיסטיים ובפרט סימל החתול השחור את אנרכו-סינדיקליזם
* אחד ממועדוני הקברט הראשונים בפריז נקרא Le Chat Noir "החתול השחור", המקום גם הוציא לאור כתב עת באותו שם
* החתולה השחורה היא דמות בדיונית של אנטי גיבורה המופיעה בחוברות הקומיקס ספיידרמן ביקום מארוול קומיקס. בת-דמותה ביקום באטמן של DC קומיקס היא קאטוומן. שתיהן מעוצבות כאשה/חתולה שחורה והן מקור לתחפושות פופולריות.
* "החתולים שחורים" הוא שם יחידת האווירובטיקה של הצי הבריטי
* החתול השחור הוא סיפור קצר מפורסם מאת אדגר אלן פו

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.webcitation.org/62ITlNtPa?url=http://www.petside.com/article/black-cat-myths מיתוסים על חתולים שחורים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמונות טפלות
קטגוריה:חתולים בתרבות
המועצה האיראנית לאבטחת אינטרס המשטר

המועצה לאבטחת אינטרס המשטר (בפרסית: مجمع تشخیص مصلحت نظام) היא ועדה הממונה על ידי המנהיג העליון באיראן. מטרתה ליישב סכסוכים המתגלעים בין המג'לס לבין מועצת שומרי החוקה, ולשמש כגוף מייעץ למנהיג העליון. בידי המועצה הסמכות העליונה ליישוב המחלוקות בחקיקה. מאחר שהיא ממונה על ידי המנהיג העליון, היא נוטה לתמוך בעמדתו, והיא משמשת ככלי שליטה נוסף בידי המנהיג. את המועצה מרכיבים נציגים ממועצת שומרי החוקה, מהרשות השופטת, ומהממשלה (הרשות המבצעת).

==היסטוריה==

המועצה לאבטחת אינטרס המשטר הוקמה בהוראת המנהיג העליון אייתוללה ח'ומייני ב-6 בפברואר 1988[https://web.archive.org/web/20070821193912/http://farhang.gov.ir/iran-media/psir.htm], בעקבות סכסוכים בלתי פוסקים בין מחוקקים מהשמאל לבין מועצת שומרי החוקה. ח'ומייני הורה על הקמת מועצה בת 13 חברים, שתפקידה ליישב את הסכסוכים הללו, והעניק לה סמכות לחוקק חוקים זמניים וצווי חירום. רק בתיקוני החוקה של 27 ביולי 1989, לאחר מותו של ח'ומייני, עוגן קיומה של המועצה בחוקה ונוסף לתפקידיה הייעוץ למנהיג העליון. 

בשנות ה-90 המאוחרות, עם עלייתם של מחוקקים רפורמיסטים רבים במג'לס, פעילותה של המועצה לאבטחת האינטרס מורגשת במיוחד, בשל הגברת הפעילות מצד מועצת שומרי החוקה, שדחתה מספר רב של חוקים בטענה כי הם סותרים את חוקי האסלאם. המועצה לאבטחת האינטרס נהגה להכריע לצד מועצת שומרי החוקה השמרנית. ב-1998, לאחר תום כהונתו של חוג'ת אל-אסלאם עלי אכבר האשמי רפסנג'אני כנשיא, מינה אותו עלי ח'אמנאי ליושב ראש המועצה. 

באוגוסט 2001, למשל, תפקידה של המועצה לאבטחת האינטרס היה להכריע בשאלת סירוב מחוקקים רפורמיסטים במג'לס לאשר שני מועמדים שמרנים למועצת שומרי החוקה. השמרנים, מצדם, התנגדו למינויים של מועמדים ליברליים יותר, לאור הכוח הרב שמחזיקה מועצת שומרי החוקה (בעיקר היכולת לפסילת חקיקה ומועמדים בבחירות).

ב-2005, לאחר הפסדו של רפסנג'אני בבחירות לנשיאות למחמוד אחמדינז'אד, העניק המנהיג העליון ח'אמנאי למועצה את זכות הפיקוח על כל רשויות השלטון באיראן. יש האומרים כי צעד זה נועד לחזק את מעמדו של רפסנג'אני ולפצות על כך שהמנהיג העביר את תמיכתו לאחמדינז'אד ימים ספורים טרם הבחירות. המועצה הנוכחית, שמונתה ב-2022, מונה 35 חברים ועוד 13 חברים נוספים מתוקף תפקידם<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 
*[http://www.globalsecurity.org/military/world/iran/edc.htm סקירה כללית של המועצה מגלובל סקיוריטי] 
==הערות שוליים==

קטגוריה:איראן: פוליטיקה
נחום גולן

[[מבצע עובדה מרס 1949, בעין חסב, נחום שפיגל מח"ט גולני, לצדו של יגאל אלון]]
נחום גולן (שפיגל; 11 בינואר 1915 – 17 במאי 1991) היה אלוף בצה"ל ומפקדה של חטיבת גולני במלחמת העצמאות.

== ביוגרפיה ==
נחום שפיגל נולד בעיר גרה בגרמניה. גדל בבית מסורתי וחונך לאהוב את ארץ ישראל. כבר בגיל צעיר רצה לעלות ארצה, ופעל בתנועות נוער ציוניות. בשנת 1935 עלה ארצה והצטרף לפלוגת הקיבוץ המאוחד בגדרה (לימים קיבוץ כפר סאלד). בפרוץ מאורעות 1936 התגייס לנוטרות ועבר קורסים צבאיים אצל הבריטים. במלחמת העולם השנייה התגייס לצבא הבריטי, למרות נסיונותיו של יצחק שדה לגייסו לפלמ"ח. שירת בחי"ל וצוין לשבח פעמיים על פעילות יוצאת מגדר הרגיל. שהה חמש שנים באירופה, מהן שנה אחת עם פליטי שואה. בתום המלחמה חזר ארצה והתיישב בכפר סאלד. הוא סירב שנית להתגייס להגנה כי רצה לבנות את הגליל וליישב אותו.

לפני פרוץ מלחמת העצמאות, היה גולן מפקד הגזרה שכללה את קיבוצו ואת הקיבוצים שמיר ודן. בתחילת ינואר 1948 הוא נקרא לשמש קצין מבצעים של חטיבת גבעתי. אולם בעקבות המתקפה על כפר סאלד ב-9 בינואר 1948, הוא הושאר בגליל והתגייס לכוחות חטיבת גולני שזה עתה הוקמה. לאות הזדהות עם החטיבה אף שינה את שם משפחתו לגולן. גולן שימש כקצין המבצעים של החטיבה מפברואר 1948 וביולי מונה למפקדה. הוא השתתף במספר מבצעים חשובים במלחמה. במרץ 1949, במסגרת מבצע עובדה, הגיע עם כוחות חטיבתו לאום רשרש, ושלח משם, יחד עם נחום שריג מפקד חטיבת הנגב, את המברק שציין את סוף מלחמת העצמאות. הוא המשיך לפקד על החטיבה עד מרץ 1950,לאחר מכן שימש כראש מחלקת המבצעים של צה"ל ואז פרש מהשירות בצה"ל למרות בקשות של אישים שונים, ביניהם דוד בן-גוריון, שיישאר בצבא, . לאחר פרישתו משירות הקבע גולן כיהן בתפקיד בכיר בכוחות המילואים של צה"ל וכן מילא תפקידים בתנועת הקיבוץ המאוחד. בסוף שנות ה-50 היה גולן מזכיר הקיבוץ המאוחד.

מאפריל 1969 ועד מרץ 1972 הוא כיהן כשליח עלייה ראשי בארצות הברית.

נחום גולן נפטר בישראל בשנת 1991 והובא למנוחות בכפר סאלד.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20050426074917/http://www.palmach.org.il/show_item.asp?levelId=41383&itemId=6307&itemType=0&seret=107748 ארכיון הסרטים של הפלמ"ח]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפקדי חטיבת גולני
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:לוחמי הבריגדה היהודית
קטגוריה:מפקדי חטיבת אלכסנדרוני
קטגוריה:נוטרים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:כפר סאלד: אישים
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1915
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1991
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת העצמאות
קטגוריה:חיילי חטיבת גולני במלחמת העצמאות
סינמסקופ

מקרן]]
מסך הסרט המוצג בסינמסקופ תופס יותר מקום גם כן.]]
סינמסקופ (מאנגלית: CinemaScope) היה פורמט להצגת סרטים במסך רחב, שהיה בשימוש רב בין 1953 ל-1967. מאז מצולמים רק מעטים מהסרטים בפורמט זה. פורמט אנאמורפי מאפשר לעבד את הסרט עד ליחס של 1:2.66, יחס כפול מזה שהיה נהוג עד אז, של 1:1.33. אף על פי שפורמט הסינמסקופ בוטל לאחר מספר שנים לטובת שיטות טכנולוגיות חדשות יותר, השיטה האנאמורפית להצגת סרטים, שהתחילה עם הסינמסקופ בשנות ה-50 ממשיכה עד היום<ref></ref><ref></ref>.

סינמסקופ היא שיטת צילום והקרנה של סרטים כך שתמונות הסרט מנצלות טוב יותר הן את שטח הפילם והן את שטח מסך הקולנוע. בפילם של סינמסקופ אין קטע של רווח שחור בין התמונות ובעת ההקרנה הסרט תופס שטח רחב יותר על מסך בית הקולנוע. כדי להקרין סרט בסינמסקופ, בית הקולנוע צריך להצטייד במסך רחב ובעדשות סינמסקופ למקרנה. אם סרט סינמסקופ מוקרן בעזרת עדשה רגילה, התמונות נראות מעוותות על המסך – השחקנים נראים כאילו הם גבוהים ורזים מאוד.

צילום סרט בסינמסקופ דורש גם הוא ציוד מיוחד ויקר. על כן מרבית הסרטים אינם מצולמים בסינמסקופ.

הסרט הראשון בסינמסקופ היה "איך להינשא למיליונר"  של הבמאי ג'ין נגולסקו, אולם הוא היה השני שהוקרן בבית הקולנוע, שכן הסרט "הגלימה" בבימויו של הנרי קוסטר ובכיכובו של ריצ'רד ברטון היה הראשון בסינמסקופ שהוקרן בהקרנה מסחרית<ref></ref><ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טכנולוגיות תצוגה
היכחדות שפה

האישה האחרונה מבין ה[[אבוריג'ינים של טסמניה.]]היכחדות שפה הוא מושג בבלשנות, אשר מתאר תהליך שבו מצטמצמת ונעלמת הכשירות הלשונית (השליטה בשפה) בקרב קהילת דובריה.

מוות מוחלט של שפה מתרחש כאשר לא נותרו עוד דוברים חיים של השפה ברמת שפת אם. מוות מוחלט של שפה יכול להתרחש בכל סיווגי השפות, כולל ניבים (דיאלקטים) ושפות.

ברמת הפרט מתמקדים מחקרים בתחום איבוד השפה בסוג השפה שנעלמת (שפת אם – L1, או שפה שנייה, L2); ובסביבה שבה מתרחש איבוד השפה.

דוגמאות לשפות שמצויות בימינו על סף היכחדות הן הלאדינו – שפה שהייתה נפוצה אצל יהודי ספרד, וכן שפות הערבית יהודית, דהיינו הניבים של הערבית שהיו שגורים בפי הקהילות היהודיות, כגון הערבית יהודית העיראקית יהודית והערבית יהודית המרוקאית.

===אנלוגיה בין ביולוגיה להיכחדות שפות===
אנלוגיה בין האבולוציה של הביולוגיה לבין התפתחות שפות הדיבור (והסימנים) של האדם המודרני היא אנלוגיה נפוצה מאוד. שפות דיבור שונות מתפתחות ונכחדות כל העת. בזמנים בהם יש שיפורי תחבורה ותקשורת, או כיבושים נרחבים והגירה נרחבת, ישנה הכחדות המונית של שפות, בדומה להיכחדות של מינים. דהיינו, המאורע שבו הדובר האחרון של שפה מסוימת נפטר הופכים לשכיחים ביותר.

==שפות שנכחדו==
* מסיתית, סרמטית ואלאנית הן שפות שנכחדו, ומהן התפתחה ככל הנראה השפה ה-אוסטית. אוסטית היא שפה הודו-איראנית מזרחית המדוברת בחבל אוסטיה השוכן במורדות הרי הקווקז.
* אכדית, חורית, לוּוִית פַּלַאית (הפלאית דוברה לתקופה קצרה באזור קטן בצפון-מרכז אנטוליה ונעלמה) וחִתִּית, הן שפות שדוברו בממלכת חתים.
* המדאנית יהודית היא השפה הנכחדת של הקהילה היהודית שהתגוררה בהמאדן ומהווה ניב של שפה פרסית יהודית.

==ראו גם==
*שפה בסכנת הכחדה
*החייאת שפה
*אטלס השפות בסכנת הכחדה בעולם

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://glottolog.org/ אתר גלוטולוג לשפות מוכרות מעט]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בלשנות חברתית
*
קטגוריה:שפות בסכנת הכחדה
ויקטור גרן

ספרו של גרן "תיאור ארץ ישראל - יהודה" (בצרפתית)
ויקטוֹר אונורה גֵּרֵן (בצרפתית: Victor-Honoré Guérin; 15 בספטמבר 1821, פריז – 21 בספטמבר 1891, פריז) היה משכיל צרפתי, שערך מסעות מחקר וכתב ספרים שהיו סיכומי מסעות החקר הגאוגרפיים והארכאולוגיים שערך בצפון אפריקה, ביוון ובאיי יוון, באסיה הקטנה, בלבנון, בסוריה ובארץ ישראל. 

==ביוגרפיה==
ויקטור גרן נולד בשנת 1821 בפריז. הוא למד בבית מדרש למורים בפריז ב-1840. לאחר סיום לימודיו, הוא החל לעבוד כמורה לרטוריקה וחבר סגל בקולג'ים ובתי ספר תיכוניים שונים בצרפת, לאחר מכן באלג'יריה ב-1850, וב-1852 הוא הפך לחבר בבית הספר הצרפתי של אתונה.<ref></ref> עבודת הדוקטורט שלו משנת 1856 עסקה באזור החוף של ארץ ישראל, מ'חאן יונס ועד הר הכרמל. 

ביקר בארץ ישראל שמונה פעמים, בשנים 1852, 1854, 1863, 1870, 1875, 1882, 1884, 1888. 

בשנת 1878 התמנה לפרופסור באוניברסיטה הקתולית של פריז. בספרים גרן כותב על זיהוי האתרים וההיסטוריה שלהם והוא מרבה להוסיף מראי מקום ומובאות מהתנ"ך, מהמיתולוגיה היוונית, מכתבי חוקרים אחרים בני זמנו כגון רובינסון, טוֹבְּלֶר ודה סוֹסִי. גרן מצטט גם מקורות עבריים כגון המשנה והתלמוד וגם נוסעים יהודים כמו יצחק חילו ובנימין מטודלה. ביומני המסע של גרן מצוינים במדויק זמני הביקור בכל אתר ואתר וכיווני המסע. החוקרים רוברט מקאליסטר, בנימין מזר ויהושע בן אריה משבחים את עבודתו, את מחקריו ואת כתביו.

גרן זכה בפרס האקדמיה הצרפתית למדעים על ספרו "ארץ הקודש - תולדותיה וזכרונותיה" שפורסם בשנים 1881–1883.
==ספריו==
===ספרים בנושא ארץ ישראל===
* "תיאור ארץ ישראל", בשבעה כרכים (1869–1880)
* "דוחות על שליחות לארץ ישראל" (1879)
* "ארץ הקודש תולדותיה וזיכרונותיה" (1881–1883)
* "ירושלים תולדותיה, תאורה ומוסדות הדת שבה" (1889)

===ספריו בנושאי ארצות שונות===
* "תוניסיה" (1862)
* "איי יוון פטמוס וסאמוס" (1865)
* "רודוס" (1866)
* "צרפת הקתולית בתוניסיה במלטה ובטריפוליטניה" (1886)
* "צרפת הקתולית במצרים" (1887)

===בתרגום לעברית===
* ויקטור גרן, תיאור גאוגרפי, היסטורי וארכאולוגי של ארץ-ישראל / תרגם מצרפתית והוסיף מבוא והערות חיים בן-עמרם (התרגום לפי מהדורת פאריס 1868), ירושלים: יד יצחק בן-צבי (ספרייה לתולדות היישוב היהודי בארץ ישראל), תשמ"ב 1982 – תשמ"ה 1985. (כרכים: א–ג – יהודה; ד–ה – השומרון; ו–ז – הגליל).

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חוקרי ארץ ישראל
קטגוריה:ארץ ישראל: נוסעים נוצרים
קטגוריה:סופרים צרפתים
קטגוריה:גאוגרפים צרפתים
קטגוריה:גאוגרפיה היסטורית
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1821
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1891
פנגולין

פַּנְגּוֹלִין (שם מדעי: Manis) הוא סוגם של רוב מיני הפנגולינאים - סדרה קטנה של יונקים מכוסי שריון אצטרובלי ואוכלי חרקים קטנים הנפוצים באסיה. בני סוג זה חיים רק ברחבי דרום-מזרח אסיה ובהודו באזורים הטרופיים וחלקם נמצאים בסכנת הכחדה, בייחוד בשל הצייד הלא חוקי של חיה זו למטרות קולינריות ורפואיות.

יש הקושרים אותו אל מגפת הקורונה, כיוון שאותר בהם וירוס בעל רצף שדומה מאוד לזה שנמצא בבני אדם.<ref></ref><ref></ref>

==מינים==
* פנגולין פיליפיני (Manis culionensis)
* פנגולין הודי (Manis crassicaudata)
* פנגולין סיני (Manis pentadactyla)
* פנגולין מלאי (Manis javanica)
* פנגולין אסייתי ענק (Manis paleojavanica) - נכחד

בעבר נכללו בסוג זה גם המינים פנגולין ענק ופנגולין הכף, שסווגו מחדש לסוג פנגולין גדול (Smutsia) והמינים פנגולין עצים קטן ופנגולין עצים גדול, שסווגו מחדש לסוג פנגולין עצים (Phataginus).

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:פנגוליניים
מיון של

המחשה של מיון באמצעות מיון של
מיון של (באנגלית: Shell Sort) הוא אלגוריתם מיון הבא לשפר את אלגוריתם מיון הכנסה (Insertion Sort), שיעילותו רבה רק כאשר הקלט שעליו למיין כבר ממוין ברובו ואילו במקרה הממוצע יעילותו פחותה.

האלגוריתם הוצג לראשונה ב-1959 על ידי מדען המחשב האמריקאי דונלד של שהציג את האלגוריתם כחלק מעבודת דוקטורט, באוניברסיטת סינסינטי, אוהיו.

== אופן פעולה ==
האלגוריתם נועד לשפר את אלגוריתם מיון ההכנסה, ומבוסס עליו. בקצרה, פעולתו של מיון ההכנסה מבוססת על מעבר על המערך, כאשר אם נמצא ערך שאינו במקומו, הוא מוזז למיקומו הנכון. כאמור, אלגוריתם זה יעיל בעיקר רק עבור מערכים שכבר ממוינים ברובם. אלגוריתם מיון של פועל בשלבים, בהם הוא ממיין תאי מערך הרחוקים זה מזה מרחק שהולך וקטן בכל שלב, כשהמיון עצמו מתבצע בצורת מיון הכנסה. לדוגמה (דוגמה אפשרית התלויה במימוש) - במערך שגודלו 12 (בהנחה שמספרי התאים מתחילים ב-1 ונגמרים ב-12) יתחיל המיון בתאים שרחוקים 6 מקומות זה מזה. האלגוריתם ימיין רק את התאים 1 ו-7, לאחר מכן את 2 ו-8, 3 ו-9, וכן הלאה עד 5 ו-11, כאשר הוא פועל בכל פעם על שני תאים בלבד. בשלב השני יעבור האלגוריתם למיון התאים שמרחקם זה מזה הוא שלוש, ולכן ימיין את התאים 1, 4, 7, ו-10, לאחר מכן את 2, 5, 8, ו-11, ולבסוף את 3, 6, ו-9. בשלב הבא והאחרון יבצע האלגוריתם מיון הכנסה רגיל על המערך. לסיכום - מספר רב של מעברים על הקלט נלקחים במרווחים יותר ויותר קטנים, עד שלבסוף מתבצע מיון הכנסה רגיל על כל המערך, כשבשלב זה המערך כמעט ממוין לגמרי.

== יעילות ==
נאמר שהערך הקטן ביותר במערך שגודלו <math>N</math> נמצא במקום האחרון, ואילו אנחנו מעוניינים לסדר את המערך מהקטן אל הגדול, כך שערך זה יעבור אל התא הראשון במערך. בשימוש במיון בועות (Bubble Sort) או מיון הכנסה (Insertion Sort) זה ייקח בערך <math>N</math> השוואות והחלפות כדי להביא את אותו ערך למיקומו המתאים.
במיון של אנו מזיזים את הערך בצעדים גדולים (בשלבי המיון הראשוניים) כך שערך קטן ינוע דרך ארוכה לקראת המיקום הסופי שלו באמצעות השוואות בודדות. אם כך, למרות שבמיון זה מתבצעים מעברים רבים על המערך, בכל פעם המערך ממוין יותר ולכן גם יעילות מיון ההכנסה שמתבצע בכל שלב רבה יותר. כתוצאה מכך, יעילותו של מיון זה רבה יותר מזו של אלגוריתם מיון ההכנסה.

דרך אחת לתאר זאת היא זו: ארגן את הרשימה למיון לטבלה ומיין כל עמודה בנפרד, תוך שימוש במיון הכנסה. חזור על התהליך כשכל פעם עשה זאת עם מספר קטן יותר של תורים ארוכים יותר. לבסוף תקבל טבלה עם עמודה אחת. על ידי הפיכת הרשימה לטבלה יותר פשוט לראות זאת: האלגוריתם עצמו מבצע את המיון במקום (על ידי הגדלת האינדקס בגודל הצעדים).

=== דוגמה ===
נתונה הרשימה הבאה למיון:

[ 13 14 94 33 82 25 59 94 65 23 45 27 73 25 39 10 ]

נתחיל עם מיון ב-5 צעדים. נהפוך את הרשימה לטבלה בעלת 5 עמודות:

<pre>
13 14 94 33 82
25 59 94 65 23
45 27 73 25 39
10
</pre> 
לאחר מיון כל עמודה בנפרד נקבל את הטבלה הבאה:

<pre>
10 14 73 25 23
13 27 94 33 39
25 59 94 65 82
45
</pre>

כעת כשנחזיר את הטבלה לצורת רשימה נקבל 
[ 10 14 73 25 23 13 27 94 33 39 25 59 94 65 82 45 ].
ניתן לראות שהערך 10 זז מהסוף להתחלה. כעת נוכל למיין את הרשימה ב-3 צעדים ואחר כך על ידי צעד ואז נקבל אותה ממוינת לחלוטין.

== סיבוכיות ==

הסיבוכיות של אלגוריתם זה, במקרה הגרוע ביותר תהיה O(n²).

==קישורים חיצוניים==
* 

של
ג'ון פלאבל

ג'ון ה. פלאבל (באנגלית: John H. Flavell; נולד ב-9 באוגוסט 1928) הוא פסיכולוג התפתחותי אמריקאי שמתמחה בהתפתחות קוגניטיבית של ילדים. 

פלאבל שינה את כיוון המחקר של הפסיכולוגיה ההתפתחותית בארצות הברית, לאחר שגילה תופעה התפתחותית חדשה וניתח את התאוריות של ז'אן פיאז'ה. הוא ערך מחקר מקיף על מטה קוגניציה ועל תאוריה של תודעה אצל ילדים. ב-1955 קיבל דוקטורט בפסיכולוגיה מאוניברסיטת קלארק. ב-1984 קיבל מהאגודה האמריקאית לפסיכולוגיה פרס על תרומה ייחודית למדע וב-1994 נבחר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית. כיום פלאבל הוא פרופסור אמריטוס לפסיכולוגיה התפתחותית באוניברסיטת סטנפורד. 

ערך יחד עם פרופסור עמנואל דונחין מחקרים הנוגעים לגלי המוח המכונים P300.

קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:פסיכולוגים אמריקאים
קטגוריה:פסיכולוגים התפתחותיים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת נורת'איסטרן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קלארק
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:חוקרי התפתחות ילדים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1928
כנפי חפייה

חיפושית פורשת כנפיים – ניתן לראות את כנפי החפיה מעל כנפי התעופה.
כנפי חפייה (באנגלית: Elytra, מהמילה היוונית ἔλυτρον (אלוּטרוֹן) 'מעטה, כיסוי'; נקראות גם: tegmina או forewings) הן כנפיים גלדניות הנמצאות בגבם של בעלי חיים ממחלקת החרקים.

הכנפיים נמצאות לרוב מעל כנפי התעופה העדינות ומשמשות להגנתן. בין הסדרות בעלות כנפי החיפוי ניתן למצוא את החיפושיות, צבתנאים, חגבאים, גמלי שלמה, תיקנאים ועוד. אצל הצרצריים כנפי החיפוי משמשות גם להשמעת קול הצירצור.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנטומיה של פרוקי-רגליים
דינר שווייצרי

דינר שווייצרי (בערבית: دينار سويسري) הוא כינוי למטבע שהיה מקובל בכורדיסטן העיראקית בין מלחמת המפרץ (1991) למלחמת עיראק (2003). באותן שנים נהנה חבל כורדיסטן מאוטונומיה בחסות הגנתה הצבאית של ארצות הברית, והקשר בין החבל לבין השלטון העיראקי המרכזי בבגדאד היה רופף מאוד. ה"דינר השווייצרי" לא הונהג באופן רשמי, אלא הפך מטבע עצמאי עקב סירובם של הכורדים להכיר בשטרות הכסף החדשים שהנפיק הבנק המרכזי העיראקי עקב העיצומים הכלכליים על עיראק (איכותם של השטרות שהודפסו בעיראק הייתה ירודה יחסית לשטרות שהודפסו בבריטניה). הכורדים התעקשו להמשיך להשתמש בשטרות הישנים שבוטלו בשאר חלקי עיראק. מקור שמו של המטבע לא ברור, יכול להיות שהוא ניתן לו בגלל ששווייץ הייתה מקור ההדפסים ששימשו לייצורו.

ערכו של ה"דינר השווייצרי" נשמר, בניגוד למטבע בשאר חלקי עיראק שאיבד מערכו במהירות עקב העיצומים הכלכליים. כיוון שה"דינר השווייצרי" התפצל מהדינר העיראקי, ערכו בתחילת השימוש בו היה שווה לערך הדינר העיראקי. עם הנפקת שטרות כסף חדשים ב-15 באוקטובר 2003, עקב הפלת שלטון סדאם חוסיין והנהגת הממשל הזמני בחסות הקואליציה בראשות ארצות הברית, הוחלפו שטרות ה"דינר השווייצרי" לפי שער של 150 דינר עיראקי כנגד דינר שווייצרי אחד.

ה"דינר השווייצרי" לא הונפק על ידי בנק מרכזי כלשהו ולא היה נתון לכל פיקוח. כמו כן לא היה שום גוף שהתחייב לכבד אותו או לשלם תמורתו במטבע אחר. הבנק המרכזי העיראקי שהיה אחראי להנפקת השטרות מלכתחילה, הכריז עליהם כבטלים וחדל לכבד אותם. ערכו נבע מתוך מוסכמה חברתית בתוך הקהילה הכורדית של צפון עיראק. זהו מקרה נדיר שבו ערכו של מטבע נובע אך ורק ממוסכמה חברתית ללא כל גיבוי אחר, ולדעת חלק מהכלכלנים זהו יוצא מן הכלל שמעיד על הכלל - האפשרות לבסס מטבע על מוסכמה חברתית בלבד מעידה על כך שזהו הבסיס העיקרי לתפקוד מערכת פיננסית, וכי הגיבוי הבנקאי או הממשלתי הוא משני ביצירת ערך המטבע.

בסופו של דבר הוכר ה"דינר השווייצרי" באופן רשמי על ידי הממשל הזמני בעיראק, אולם לא כהילך חוקי, אלא במסגרת החלפת כל שטרות הכסף בעיראק בשטרות חדשים, ללא דמותו של סדאם חוסיין. הכרה זאת באה לידי ביטוי בקביעת שער רשמי ל"דינר השווייצרי" מול הדינר העיראקי והתחייבות להחליף את השטרות ה"שווייצריים" בשטרות החדשים.

==הערות שוליים ==

קטגוריה:מטבעות אסיה
קטגוריה:מטבעות
קטגוריה:מטבעות שיצאו משימוש
קטגוריה:כורדיסטן העיראקית
קטגוריה:עיראק: היסטוריה
קטגוריה:עיראק: כלכלה
קטגוריה:כורדיסטן: היסטוריה
קטגוריה:כורדיסטן: כלכלה
סוכצ'ב

סוֹכצֶ'ב (בפולנית: Sochaczew; ביידיש: סאכאטשאוו) היא עיר הנמצאת על גדת נהר בזורה (Bzura), כ־60 ק"מ דרומית־מערבית לוורשה בירת פולין. היא בירת מחוז סוכטשוב. אוכלוסיית העיר מונה כ-34,500 תושבים (נכון לשנת 2021).

==יהודי סוכצ'ב==
[[אנדרטה לזכר יהודי סוכצ'ב שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון]]
יהודים גרו בעיר במשך כ-600 שנה, חסידות סוכטשוב התפתחה בעיר זו על ידי רבי אברהם בורנשטיין (ה"אבני נזר"), שגם הקים ישיבה במקום, ואשר קברו נמצא בבית העלמין היהודי בעיר.

במלחמת העולם הראשונה נכבשה העיר הלוך ושוב בידי הגרמנים והרוסים, ובמהלך הקרבות חוסלה הקהילה היהודית המקומית, רבים נמלטו לוורשה ורבים גורשו והקהילה התפזרה. לאחר המלחמה החלה הקהילה מתארגנת בחזרה, והתפתחה עד להשמדתה בשואה.

ערב פרוץ מלחמת העולם השנייה נמנו בעיר כ-3,000 יהודים, כשליש מתושביה. ב-9 בספטמבר 1939 נכבשה העיר בידי הגרמנים, ואלו רצחו בה מספר יהודים, והציתו חלק מבתיהם. לאחר מכן נלקחו יהודי העיר לעבודות כפייה, הן בבניית גשר מעל הנהר המקומי, שם חלק מהיהודים הוטבעו, והן בבניית בביצורים בסביבת העיר, תוך שימוש במצבות בית העלמין היהודי המקומי.

ב-19 בינואר 1941 רוכזו יהודי העיר וסביבתה בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בה, ממנו הועברו כולם כעבור כחודש לגטו ורשה, וגורלם שם היה כגורל יתר יהודי המקום.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* ספר זיכרון לקהילה היהודית שחרבה בשואה, [http://yizkor.nypl.org/index.php?id=1263 פנקס סאכאטשעוו - מוקדש לזכר קדושי עירנו], ספר סרוק, בעברית ויידיש (מתחיל בעמ' 5), מתוך אתר ספריית העיר ניו יורק.
* מ. פרידמן, [http://www.jewishgen.org/yizkor/Sochaczew/so647.html#Between בין שתי מלחמות העולם], על יהודי העיר, מתוך פנקס סוכצ'ב
* 
* [https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/he/node/1298 סוחאצ'ב] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

האהל על ציון האדמו"רים מסוכטשוב בבית העלמין בעיר

קטגוריה:מזוביה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-14
Dignity

Dignity (בעברית: כבוד) הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת האמריקאית הילרי דאף. האלבום יצא לאור ב-21 במרץ 2007, על ידי חברת התקליטים הוליווד רקורדס. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים בסך הכול.

עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום השלישי במצעד הבילבורד 200.<ref></ref>

==רשימת רצועות==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי הילרי דאף
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי גרג וולס
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ראיין טדר
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי טים & בוב
קטגוריה:אלבומי חברת הוליווד רקורדס
שושנה נתניהו

שושנה נתניהו (6 באפריל 1923 – 7 באוקטובר 2022) הייתה שופטת בבית המשפט העליון בשנים 1981–1993. יקירת העיר ירושלים לשנת תשס"ג (2003).

== ביוגרפיה ==
נתניהו נולדה בשם שושנה שנברג בעיר דנציג בפולין, לרבקה (לבית גרייבסקי) ולמהנדס דב שנברג. בשנת 1924 עלתה לארץ ישראל. למדה בבית הספר הריאלי העברי בחיפה. בילדותה כיהן אביה כמהנדס ראשי בבניין נמל חיפה וכפרופסור בטכניון. בשנת 1940 עברה את מבחני הבגרות שהונהגו על ידי שלטונות המנדט הבריטי, ובשנת 1941 החלה בלימודי המשפטים בבית הספר המנדטורי למשפטים. סיימה את לימודיה בשנת 1946 והוסמכה כעורכת דין בפברואר 1947.

לאחר קבלת רישיון עריכת הדין, החלה לעבוד במשרד עורך הדין אמנון ליפשיץ.

באמצע שנת 1948 התגייסה לצה"ל, שם שירתה 10 חודשים כסגנית התובע הצבאי של חיל האוויר.

עם שחרורה מצה"ל חזרה לעבוד כעורכת דין במשרד ש. הורוביץ ושות', עד להולדת בנה בנובמבר 1951. בשנים 1952–1953 עבדה במשרד פרידמן-קומיסר בחיפה. בספטמבר 1952 נסעה עם משפחתה לארצות הברית שם נולד בנה השני ושבה לישראל בשנת 1955.

בשנת 1969 מונתה לשופטת בבית משפט השלום בחיפה.

בשנת 1974 מונתה לשופטת בית המשפט המחוזי בחיפה. ובדצמבר 1981 מונתה לשופטת-בפועל בבית המשפט העליון ובהמשך מונתה לכהן כשופטת קבועה בבית המשפט העליון, בו כיהנה עד פרישתה, בשנת 1993.

=== ועדות חקירה ובדיקה בראשותה ===
* בשנת 1988 עמדה בראש ועדת חקירה ממלכתית לבדיקת תפקודה ויעילותה של מערכת הבריאות בישראל, ועדה שכונתה "ועדת נתניהו". דוח ועדת נתניהו פורסם בשנת 1990 ומהווה ציון דרך חשוב ברפורמות במערכת הבריאות במדינת ישראל. ארבע שנים לאחר פרסום הדוח נחקק בישראל חוק ביטוח בריאות ממלכתי.
* בספטמבר 1997 מונתה לעמוד בראש ועדה ציבורית לבחינת גיל הפרישה בעבודה. גם ועדה זו כונתה "ועדת נתניהו". ועדה זו המליצה על העלאת גיל פרישת החובה מגיל 65 לגיל 67 וכן להשוות את גיל הפרישה לגברים ולנשים. המלצות ועדה זו אומצו על ידי ממשלת ישראל ועל ידי הכנסת בשנת 2003, בחקיקתו של חוק גיל פרישה.

== תפקידים ציבוריים ==
* בסוף שנות ה-90 מונתה לסגנית יו"ר המועצה להשכלה גבוהה.
* כיהנה כחברה קבועה בקורטוריון (הסמכות הניהולית העליונה) של הטכניון.

== הוקרה ==
* יקירת העיר ירושלים לשנת תשס"ג (2003).

== חיים אישיים ==
בשנת 1949 נישאה למתמטיקאי פרופ' אלישע נתניהו, אחיו של בנציון נתניהו, ולזוג נולדו שני בנים: פרופ' נתן נתניהו ודן נתניהו. אלישע נתניהו נפטר בשנת 1986.

נתניהו נפטרה ב-7 באוקטובר 2022, בגיל 99<ref name=":0" />.

==קישורים חיצוניים==
* גליה אליהו, 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי בית הספר המנדטורי למשפטים
קטגוריה:בוגרות בית הספר המנדטורי למשפטים
קטגוריה:יושבי ראש ועדות חקירה ממלכתיות
קטגוריה:זוכי אות אביר איכות השלטון
שושנה
קטגוריה:שופטי בית המשפט העליון
קטגוריה:שופטות בית המשפט העליון
קטגוריה:שופטות בית המשפט המחוזי בחיפה
קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בחיפה
קטגוריה:שופטות בית משפט השלום בחיפה
קטגוריה:שופטי בית משפט השלום בחיפה
קטגוריה:יקירות ירושלים
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:סגני יושב ראש המועצה להשכלה גבוהה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות חוף הכרמל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2022
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
שפות סאמיות

השפות הסאמיות (בסאמית: Sámegielat) הן קבוצת השפות האוראליות המדוברות על ידי הלאפים באזורים הצפוניים של פינלנד, נורווגיה ושוודיה וכן במערב מורמנסק. לעיתים קרובות השפות הסאמיות נחשבות בטעות לשפה אחת (סאמית או לאפית), אך למעשה מדובר בשפות שונות ודוברי השפות הסאמיות השונות מתקשים להבין אחד את השני. לסאמית מעמד של שפת מיעוטים בפינלנד, שוודיה ונורווגיה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שפות פינו-אוגריות
קטגוריה:לפלנד
מירצ'ה הרועה

מירצ'ה הרועה (ברומנית: Mircea Ciobanul, (מת ב־25 בספטמבר 1559), הידוע בכתבי היסטוריונים רומנים כמירצ'ה החמישי היה ווייבוד (שליט) של ולאכיה שלוש פעמים, בתקופות מ־17 במרץ 1545 עד 16 בנובמבר 1552, ממאי 1553 עד 28 בפברואר 1554 ומינואר 1558 עד 21 בספטמבר 1559.

מירצ'ה החמישי הוא בנו החמישי של ראדו הגדול ונשא לאשה את קיאז'נה (Chiajna), בתו של פטרו רארש וכנראה נכדתו של שטפן הגדול. הוא כונה "הרועה" משום שלפני הגיעו לשלטון עסק בקניית כבשים עבור העות'מאנים. הוא התמנה לשלטון בשנת 1545 במקום אחיו למחצה, ראדו פאיסיה (מוכר גם בשם פטרו מארג'ש Petru de la Argeş).

לאחר מותו עבר השלטון לבנו בן ה־13, פטרו הצעיר שבשמו שלטה אמו.

בתקופתו מוזכרים יהודי בוקרשט באחד הצווים השלטוניים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שליטי ולאכיה
קטגוריה:נפטרים ב-1559
מקודד

מקודד או Encoder הוא התקן המשמש לשינוי אות או נתון לכדי קוד. הקוד מסוגל לשרת מגוון של מטרות כמו דחיסת נתונים (לקראת שליחתם), אחסון, תרגום מקוד אחד למשנהו ועוד. האלגוריתם שמבצע את הקידוד יכול להיות בנוי בתוכנה, במעגל חשמלי, בהתקן אלקטרוני, אופטי, ביולוגי, או מכני והוא המבצע את הפעולה העיקרית של קידוד בכל שטחי תורת הקודים. מקודד גם יכול לשמש כשם תיאור כללי להתקן המבצע המרה כלשהי של מידע מתבנית מסוימת לתבנית אחרת כמו הדרך בה מקודד מוח האדם את המידע אותו הוא אוגר.

== דוגמאות ==
* תוכנה לקידוד שמע, חוזי, תמליל לתבנית תקנית תוך כדי כיווצו והתאמתו לשידור או אחסון.
* קידוד מידע לצורך הגנתו - הצפנה.

== מעגל קידוד ==
מעגל קידוד הוא התקן המבצע המרה של אות המיוצג כאוסף סיביות או נתון אחר לקוד. המקודד מסוגל לכווץ את המידע לצורך ייעול העברתו או למטרות חיסכון בשטח אחסון או לצורך הגנתו והצפנתו וכמו כן הוספת מידע נוסף המשמש לצורכי תיקון שגיאות. קיימים מעגלים ספרתיים או אנלוגיים.

== דוגמה למעגל מקודד 4 ל-2 ==
מימוש ספרתי למעגל קידוד 4 ל-2
למקודד יש 2<sup>n</sup> כניסות ו-n יציאות. המקודד מייצר קוד בינארי המתאים לערכי הכניסות למשל המרה של קוד בעל 4 סיביות ל-2 סיביות כאשר יש רק 4 ערכים אפשריים לכניסות 0001, 0010, 0100, 1000.

{| class="wikitable" style="margin:0;"
!style="border-bottom:2px solid #000;"|A<sub>3</sub>
!style="border-bottom:2px solid #000;"|A<sub>2</sub>
!style="border-bottom:2px solid #000;"|A<sub>1</sub>
!style="border-bottom:2px solid #000; border-left:2px solid #000;"|A<sub>0</sub>
!style="border-bottom:2px solid #000;"|F<sub>0</sub>
!style="border-bottom:2px solid #000;"|F<sub>1</sub>
|-
| 0 || 0 || 0 || 1 ||style="border-right:2px solid #000;"| 0 || 0
|-
| 0 || 0 || 1 || 0 ||style="border-right:2px solid #000;"| 1 || 0
|-
| 0 || 1 || 0 || 0 ||style="border-right:2px solid #000;"| 0 || 1
|-
| 1 || 0 || 0 || 0 ||style="border-right:2px solid #000;"| 1 || 1
|}

== ראו גם ==
* קוד גריי
* מפענח בינארי
* אפנון

קטגוריה:תורת הקודים
קטגוריה:קידוד נתונים
קטגוריה:עיבוד אותות
רבקה מקינון

רבקה מקינון בבייג'ינגרבקה מקינון (Rebecca MacKinnon) (נולדה ב-1969) היא חברת המועצה המייעצת של קרן ויקימדיה. מקינון היא עיתונאית לשעבר מה-CNN שעמדה בראש לשכות ה-CNN בסין ומאוחר יותר בטוקיו, לפני שעזבה את הטלוויזיה והפכה לבלוגרית וממייסדי הבלוג Global Voices Online. כיום היא פרופסור במרכז ללימודי תקשורת ועיתונאות של אוניברסיטת הונג קונג בה היא מתגוררת. החל מיוני 2004 היא עמיתה במרכז ברקמן לאינטרנט וחברה בקיימברידג' שבמסצ'וסטס.

==נעוריה==
היא נולדה בברקלי שבקליפורניה. כשהייתה בת שלוש, עברה משפחתה של מקינון לטמפה שבאריזונה בה אביה סטיבן ר. מקינון התקבל למשרת פרופסור להיסטוריה של סין באוניברסיטת מדינת אריזונה. בשל מחקרם האקדמי של הוריה, עברו עליה מרבית שנות בית הספר היסודי בדלהי, הונג-קונג ובייג'ינג, לפני שהיא שבה לאריזונה לשנות הלימודים בחטיבת הביניים והתיכון. בשנת 1987 היא השלימה את חוק לימודיה בתיכון Tempe High וב-1991 סיימה לימודי תואר ראשון בממשל באוניברסיטת הרווארד בהצטיינות יתרה.

עם השלמת התואר, היא נסעה ללימודים בטייואן מטעם תוכנית ההשתלמויות של קרן פולברייט, שם היא גם עבדה ככותבת בעבור הניוזוויק.

==CNN==
מקינון הצטרפה ל-CNN בשנת 1992 כעוזרת בלשכה בבייג'ינג והתקדמה לתפקיד מפיקה/כתבת בשנת 1997 וראש הלשכה בשנת 1998. בשנת 2001 היא התמנתה לראש הלשכה בטוקיו. במסגרת עבודתה ב-CNN, היא ראיינה מנהיגים חשובים רבים, בהם ג'וניצ'ירו קואיזומי, הדלאי למה, פרבז מושארף ומוחמד חתאמי.

==באחרונה==
באביב 2004, מקינון שימשה כעמיתת-מחקר במרכז שורנשטיין בבית הספר לממשל ע"ש קנדי. באותו הקיץ, היא הצטרפה כעמיתת מחקר למרכז ברקמן לאינטרנט וחברה שבבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד, שם היא נשארה עד דצמבר 2006. עם הפרויקטים שלה במרכז ברקמן נמנה יסוד Global Voices Online בשיתוף פעולה עם אית'ן צוקרמן. בינואר 2007 היא הצטרפה למרכז ללימודי תקשורת ועיתונאות באוניברסיטת הונג-קונג.

בינואר 2007, היא הצטרפה למועצה המייעצת של קרן ויקימדיה שקמה באותה העת.

==קישורים חיצוניים==

* [http://rconversation.blogs.com/ הבלוג] של רבקה מקינון
* [http://rconversation.blogs.com/MacKinnonJan2007.htm קורות החיים] של רבקה מקינון
* [http://cyber.law.harvard.edu/home/people אנשים -] מרכז ברקמן ללימודי אינטרנט וחברה
* [http://cyber.law.harvard.edu/globalvoices Global Voice Online]
* [http://jmsc.hku.hk/ המרכז ללימודי תקשורת ועיתונאות] באוניברסיטת הונג-קונג
* [https://web.archive.org/web/20070403043616/http://jmsc.hku.hk/blogs/newmedia סדנת] התקשורת החדשה במרכז ללימודי תקשורת באונ' הונג-קונג

קטגוריה:פעילי אינטרנט אמריקאים
קטגוריה:סגל CNN
קטגוריה:עיתונאיות אמריקאיות
קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1969
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
שריר המלעס

שריר הַמִּלְעָס (TA: musculas masseter) הוא שריר לעיסה חזק הנמצא בצד הלחי, בחלקה האחורי. השריר מניע את הלסת התחתונה במפרקי הלסת מעלה וקדימה כך שפעולתו סוגרת את הפה. הסיבים העמוקים של השריר מניעים את הלסת אחורה.

שריר המלעס מסוגל להפיק את הכוח הגדול ביותר בגוף האדם, ובספר השיאים של גינס (1992) מתועדת נשיכה בעוצמה של 442 קילוגרם-כוח למשך שתי שניות. כוח שריר תלוי בשטח החתך שלו והמלעס אינו גדול, אך הוא פועל באופן דומה למפצח אגוזים, כלומר כוח קטן שמושקע בין הקצוות שלו בחיבור לגולגולת וללסת התחתונה מתורגם למומנט גדול, ולכן גם לכוח גדול יותר שפועל על השיניים הטוחנות בסמוך לנקודת הציר במפרק הלסת. עקרון פעולתם של עגורן ושל מגבה מכני הוא דומה. יתר שרירי השלד, וגם הגדולים בהם בירך ובעכוז, נאחזים קרוב לציר ביחס לקצה האיבר ולכן לא ניתן להפיק מהם כוח כה גדול.

== תיאור ==
תחילתו של שריר המלעס בגבול התחתון והפן הקדמי של קשת העול.

השריר נאחז בפן הצידי של ענף הלסת התחתונה ובזיז הַוָּוִי שלה.

==עצבוב==
שריר המלעס מעוצבב על ידי עצב הלסת התחתונה (CN V<sub>3</sub>), היוצא מתוך העצב המשולש, דרך עצב המלעס (nervus massetericus).

==תמונות נוספות==
<gallery>
קובץ:תמונת דימות תהודה מגנטית עם כתוביות בעברית.png|תמונת דימות תהודה מגנטית אופקית של ראש, בגובה השיניים התחתונות, המראה את שריר המלעס ושכניו. כרית הלחי השמאלית גדולה יותר בגלל שלאדם בתמונה הייתה ליפומה בכרית הלחי הזו.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

מלעס
קטגוריה:ראש-צוואר
ה'תשס"ט

==אירועים==
* י"ג בחשוון – הבחירות לרשויות המקומיות
* כ"ח בחשוון – תחילתה של מתקפת הטרור במומבאי.
* ל' בכסלו – תחילת מבצע עופרת יצוקה ברצועת עזה
* ט"ז בשבט – הבחירות לכנסת השמונה עשרה
* ו' בניסן – בנימין נתניהו מציג את ממשלתו השנייה בפני מליאת הכנסת ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
* י"ד בניסן – ברכת החמה, ברכת ראייה החלה פעם ב28 שנים
* כ"ה באלול – נשלחה קלטת ראשונה מהחייל החטוף גלעד שליט (אשר הגיעה לישראל רק בי"ג בתשרי ה'תש"ע ושודרה למחרת הגעתה, בי"ד בתשרי, ערב חג הסוכות, ה'תש"ע).

==נולדו==
==נפטרו==

* א' בשבט – חבר הכנסת הרב אברהם רביץ (נולד ב-ה'תרצ"ד).
* י"ג באדר – הרב שמואל אלעזר היילפרין, ראש ישיבת תורת אמת חב"ד, רב שכונת בית ישראל בירושלים, ויו"ר ומקים איגוד צאצאי רבנו הזקן (נולד ב-ה'תרצ"ג).
* י"ז באדר – הרב ברוך שמעון סלומון, רב העיר פתח תקווה (נולד ב-ה'ת"ש).
* כ' באייר – הרב מאיר ברנדסדורפר, חבר בד"ץ העדה החרדית בירושלים (נולד ב-ה'תרצ"ד).
* כ"ה באייר - שבע ברכה ארנסטר, רבנית ופעילה להצלת יהודים מידי הנאצים בשואה.
* ז' בסיוון – פרופסור אפרים קציר, נשיאה הרביעי של מדינת ישראל (נולד ב-ה'תרע"ו).

==פרסי ישראל==
* עמנואל טוב – חקר המקרא
* ישראל לוין – חקר הספרות העברית
* ראובן צור – חקר ספרות כללית
* זהבה סולומון – חקר העבודה הסוציאלית
* מרדכי רוטנברג – חקר העבודה הסוציאלית
* איתמר פרוקצ'יה – חקר הפיזיקה
* יהודה ג'אד נאמן – קולנוע
* עמיחי מזר – חקר הארכאולוגיה
* מיכה אולמן – פיסול
* נחום היימן –זמר עברי
* דובי זלצר – זמר עברי
* צבי לרון – חקר הרפואה
* המכון הישראלי לדמוקרטיה – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* רות רזניק – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* מרדכי שני – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תש"ע

==אירועים==
* משרד החינוך בישראל, הכריז על שנת ה'תש"ע כ"שנת השפה העברית"
* י"ח בסיון – לוחמי שייטת 13 משתלטים על המשט שניסה לפרוץ את הסגר על רצועת עזה. במהלך ההשתלטות על ה"מרמרה" פרץ עימות אלים, במהלכו נהרגו 9 מנוסעי האוניה ונפצעו חיילי צה"ל.

==נפטרו==
*ה' בתשרי – הרב בן ציון ליפסקר, רבה האשכנזי של ערד וחבר בית דין רבני חב"ד.
*ט' בתשרי – חיים זליגמן, מחנך וחוקר יהודי אשכנזי.
*ט' בתשרי – (לאחר כניסת יום הכיפורים) הרב שמעון נתן נטע בידרמן, האדמו"ר מלעלוב.
*א' בחשוון – שלמה לורינץ, חבר הכנסת במשך 33 שנה ויושב–ראש ועדת הכספים בשנים 1977–1984.
* כ"א בחשוון – רבי ישראל רוזנבוים האדמו"ר מסטאניסלאוו מונסי.
*י"ח בכסלו – הרב לוי יצחק הורוביץ, האדמו"ר מבוסטון.
* י"ב בטבת – רבי אברהם גולדמן אדמו"ר מזוועהיל.
*ה' בשבט – אברהם סוצקבר, מחשובי משוררי היידיש.
*ח' באדר – מנחם פרוש, חבר הכנסת מטעם יהדות התורה. 
*ה' באייר – דבורה ברטונוב, כלת פרס ישראל.
*י"ז באייר – הרב יעקב ניסן רוזנטל, אב בית דין של חיפה.
*י"ח באייר – משה הירש, מנהיג נטורי קרתא. שימש כשר לענייני יהודים בממשלתו של יאסר ערפאת.
*כ"ה בסיון – הרב מרדכי אליהו, פוסק ומנהיג רוחני, הראשון לציון והרב הראשי לישראל.
*כ"ז בתמוז – הרב יהודה עמיטל, רב והוגה דעות, כיהן כראש ישיבת הר עציון, מייסד מפלגת מימד ובעבר שר בממשלת פרס.
*כ"ט באלול – האדמו"ר מביאלא רבי יעקב יצחק רבינוביץ' המכונה 'רמת אהרון'.
*כ"ט באלול– האלוף במיל. ישראל טל (טליק) ממעצבי תורת השריון של צה"ל ואבי מיזם טנק המרכבה וגשר הגלילים.

==פרסי ישראל==
* אברהם טל – בלשנות עברית
* אהרן ידלין – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* איל"ן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* אריה סיוון – שירה
* חנוך ברטוב – ספרות ליוצרים
* יונתן גרסל – חקר החקלאות

* ירדנה כהן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* כמאל מנצור – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* אריה לוין – בלשנות כללית
* פטר מירום – צילום
* יהושע קולודני – מדעי כדור הארץ
* מרכז סוזן דלל – אומנות המחול
* אבישי מרגלית – חקר הפילוסופיה
* אברהם ניצן – כימיה
* יאיר אהרוני – מדעי המינהל
* משה אדד – חקר הקרימינולוגיה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==