דבי רבי עקיבא ודבי רבי ישמעאל

דבי רבי ישמעאל ודבי רבי עקיבא הם כינויים לשני בתי מדרש מתקופת התנאים אשר, על פי הגישה הרווחת במחקר התלמוד, ייצגו שתי אסכולות מדרשיות, ולהם מיוחסים חיבורי מדרשי ההלכה. בין שתי האסכולות יש הבדלים שונים, הן במתודולוגיה המדרשית, הן בשמות החכמים שפעלו בבתי המדרש, והן בלשון וסגנון הדרשות.

===הבאת ההבדלים במקורות חז"ל===
קיומן של שתי אסכולות מדרשיות שונות ידוע כבר מתקופת התלמוד:

חלוקה זו המוצגת בגמרא מבססת את ההבדלים העיקריים בן בתי המדרש על המתודולוגיות המדרשיות. בנוסף, חלוקה זו מציינת שההבדלים המשתקפים אצל רבי עקיבא ורבי ישמעאל, מקורם כבר בדור שמעליהם, אצל רבותיהם, נחום איש גמזו ורבי נחוניא בן הקנה.
בתלמודים מובאות מספר מימרות נוספות המתארות את דרכי הלימוד של רבי עקיבא
 .

==ההבדלים המתודולוגיים בין בתי המדרש==	
בין בתי המדרש יש הבדלים רבים בשיטות בהם הם דורשים את הפסוקים. עם זאת, במקרים רבים המחלוקת נסובה רק סביב צורת המדרש, ואילו המסקנא ההלכתית זהה בין בתי המדרש.
===דיברה תורה כלשון בני אדם===
לדעת רבי עקיבא, לכל מילה בתורה יש משמעות, ואם מילה מופיעה בצורה יותר נרחבת מהמינימום הנדרש בשביל משמעותה, לייתור יש משמעות הלכתית. לעומת זאת, לדעת רבי ישמעאל "דיברה תורה כלשון בני אדם", וכשם שבני אדם משתמשים לעיתים בלשונות נרחבות לשם סגנון יפה, כך התורה. כך למשל, כאשר נאמר בתורה "איש איש", או "הכרת תכרת", לדעת רבי עקיבא יש ללמוד הלכה נוספת מהכפילות, ואילו לדעת רבי ישמעאל זהו סגנון דיבור רגיל, וצריך ללמוד רק את תוכן הדברים. וכך הובאה מחלוקתם בצורה ישירה בירושלמי: 
לדעת יעקב נחום אפשטיין, 

===רשות – חובה ===
פסוקים רבים בתורה מתארים מקרה והתייחסות הלכתית אליו. לדעת רבי עקיבא, המקרה המתואר בפסוק משקף חובה הלכתית, ואילו לדעת רבי ישמעאל - לא בהכרח. כך לדוגמה מובא בגמרא במסכת סוטה: 
מחלוקת דומה קיימת סביב המילה "אם", שלדעת רבי עקיבא משמשת לתיאור מצב רצוי, ולדעת רבי ישמעאל מתארת מצב אפשרי.
מחלוקת זו, בשונה מרוב המחלוקות בדרכי המדרש, גוררת אחריה גם מחלוקת הלכתית.

==ההבדלים הסגנוניים בין בתי המדרש==
===החכמים הפועלים===
בין בתי המדרש יש הבדלים בחכמים שפעלו בהם. יש חכמים שמופיעים רק בבית מדרש אחד, יש חכמים שמופיעים בצורה נרחבת בבית מדרש אחד ובצורה פחותה בבית מדרש אחר, ויש חכמים המופיעים בשני בתי המדרש, אולם הכינויים שלהם בשני בתי המדרש שונים.
;חכמים המשתייכים לבית המדרש של רבי עקיבא:
רבי שמעון בר יוחאי, רבי יהודה בר אילעאי, רבי יוסי, רבי מאיר.
;חכמים שמופיעים רק בבית המדרש של רבי ישמעאל:
רבי נתן, רבי יונתן, רבי יאשיה.

===לשונות ייחודיים===
במדרשי ההלכה יש שימוש נרחב בטרמינולוגיה. רוב המונחים זהים בשני בתי המדרש, אולם ישנם מונחים שלשון ההצגה שלהם שונה בין בתי המדרש. היינו שהמונח קיים בשני בתי המדרש, אולם הלשון שלו משתנה. כך למשל בהצגת פירוש אלטרנטיבי, בדבי רבי ישמעאל ישתמשו בלשון "אתה אומר א. או אינו אלא ב?" ואילו בדבי רבי עקיבא ישתמשו בלשון "א. יכול ב?"
{| class="wikitable"
|+ רשימת המונחים
|-
! מטרת הטרמין !! טרמין בדבי רבי ישמעאל !! טרמין בדבי רבי עקיבא
|-
| הסבר ייתור של מילים || למה נאמר || מה תלמוד לומר
|-
| הצעת הסבר אלטרנטיבי || אתה אומר א או אינו אלא ב || א יכול ב
|-
| הצגת פירוש על מנת לדחותו בהמשך || שומע אני || יכול
|-
| מיעוט (ציון שקבוצה מסוימת אינה כלולה בדין הנידון) || להוציא || פרט
|-
| ריבוי (ציון שקבוצה מסוימת כלולה גם היא בדין הנידון) || להביא || לרבות
|}

==חלוקת מדרשי ההלכה לבתי המדרש==
על פי הגישה הרווחת במחקר, מדרשי ההלכה מתחלקים בין בתי המדרש, כך שכל קובץ ממדרשי ההלכה שנמצא בידינו נכתב על ידי קבוצת חכמים מאחד מבתי המדרש, ובהתאמה, דרך הלימוד והסגנון שלו יהיו בסגנון של אותו בית מדרש. משמעות חלוקה זאת היא שהמדרשים האנונימיים שבאותו קובץ, נאמרו על ידי חכמים מאותו בית מדרש. עם זאת, לעיתים מביא קובץ מדרשי מבית מדרש אחד, מדרש עם שם אומרו מבית המדרש השני.

מאז תחילת הדפוס, היה מוכר בעולם היהודי רק חיבור מדרשי אחד לכל חומש, בלי היצמדות לאחד מבתי המדרש: מכילתא דרבי ישמעאל לשמות, ספרא לויקרא, וספרי לבמדבר ודברים. בסוף המאה ה־19 החל להתגלות המדרש מכילתא דרבי שמעון בר יוחאי על ידי החוקרים אייזיק הירש וויס, מאיר איש שלום, שליקט קטעים מהמכילתא מתוך ספרי הראשונים שציטטו אותה, ישראל לוי  שהראה כי ציטוטים מהמכילתא מופיעים גם במדרש הגדול,  ורד"צ הופמן, שאף הוציא לאור מהדורה של המכילתא על פי ציטוטים ממדרש הגדול, ועל פי מעט קטעי גניזה שהיו בידיו. מאז, ובעקבות התקדמות מחקר הגניזה, התגלו מדרשים נוספים לכל אחד מהחומשים.
{| class="wikitable"
|+ טקסט הכיתוב
|-
! חומש !! מדרש מדבי רבי ישמעאל !! מדרש מדבי רבי עקיבא
|-
| שמות || מכילתא דרבי ישמעאל || מכילתא דרבי שמעון בר יוחאי
|-
| ויקרא || קטעים מתוך הספרא || ספרא
|-
| במדבר || ספרי במדבר || ספרי זוטא במדבר
|-
| דברים || תחילת הספרי דברים; מדרש תנאים לדברים || רוב הספרי דברים; ספרי זוטא דברים
|}

==לקריאה נוספת==
* ענת רייזל, מבוא למדרשים, תבונות, אלון שבות תשע"א, עמודים 25–31 ([https://www.mayim.org.il/?midrashim=מבוא-למדרשי-התנאים#gsc.tab=0 מהדורה ראשונית] באתר מחלקי המים)
* עזרא ציון מלמד, פרקי מבוא לספרות התלמוד, ירושלים תשל"ג, חלק שני – פרקי מבוא למדרשי־הלכה (עמוד 161)
* ישי רוזן צבי, בין משנה למדרש,למדא 2020, [https://sheilta.apps.openu.ac.il/ows-img/lamda/book_covers/B10815.pdf פרק 2 עמודים 234-257]
* 
* 
* 
* אייזיק הירש וויס, הקדמה למכילתא עם פירוש מידות סופרים, עמודים X–XVII (10-17)
* 

==קישורים חיצוניים==
* הרב מאיר ליכטנשטיין, [http://download.bmt.org.il/mavotsbp_13_RavMayer_2010_2_8.mp3 אסכולות המדרש דבי רבי עקיבא ודבי רבי ישמעאל] שיעור באתר "בית מדרש תמיד" ([http://www.bmt.org.il/upimages/mavotsbp_7_RavMayer.pdf דף המקורות לשיעור])
* [https://www.yeshivand.org.il/torah/מבוא-לתורה-שבעל-פה-ר-עקביא-ור-ישמעאל-ומ/ מבוא לתורה שבעל פה | ר’ עקביא ור’ ישמעאל ומדרשי הלכה | הרב אבישי] באתר ישיבת נוה דקלים
* [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=16989&kwd=4039 רבי עקיבא ורבי ישמעאל] באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח
* אלינער ברקת, [http://elinoarbareket.com/מאמרים/הלכה-למעשה/הלכה-למעשה-פרקי-יסוד-בחקיקה-יהודית-פרק-8 ספרות המדרשים; מדרשי הלכה], באתר "חכמות בנתה ביתה"
==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדרשי הלכה
קטגוריה:תנאים
קטגוריה:רבי עקיבא