OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יהדות קזאלה מונפראטו

יהדות קזאלה מונפראטו נוסדה במאה ה-15 בעיר קזאלה מונפראטו שהייתה מרכז יהודי חשוב. היחס ליהודים בתקופת שלטונם של בית פלאולוג'י (Paleologi) ובית גונזגה (Gonzaga) היה סובלני. בשנת 1708 עברה העיר לשליטת בית סבויה ויהודי העיר הצטוו לעבור לשכונה מיוחדת. תקופת הזוהר של הקהילה היהודית בקזאלה מונפראטו הייתה במאה ה-19; בתקופה זו מנתה הקהילה כ-850 חברים. היהודים עסקו בבנקאות ובמסחר של חיטה, תכשיטים, בדי תחרה ותבלינים. 

נכון לשנת 2011 גרים בעיר שמונה יהודים. את השירותים הדתיים מקבלים היהודים מקהילת יהודי טורינו.

== אתרים ומבנים של הקהילה ==
מבט אל תוך בית הכנסת
הבמה וארון הקודש
בית הכנסת ממוקם במקום שהיה מרכז ה"גטו", כיום רחוב "מונטרונה" (Via Montarone). ניתן להבחין במבנים מקוריים של הגטו בין הרחובות "בלבו" ו"אלסנדריה". ברחוב אלסנדריה 16 אפשר להבחין ב"מתלה" שהיה בשימוש בעת סגירת הגטו. בית מספר 20 היה בגבול הגטו. 

לקהילה שני בתי קברות: האחד, הופסקה בו הקבורה בשנת 1932 והשני פעיל עד היום.

===בית הכנסת===
בית הכנסת נחשב כיום למונומנט איטלקי לאומי. הוא נבנה בשנת 1595 ונקרא: "Oratorio Israelitico". התפללו בו לפי נוסח אשכנז. המבנה, המשתרע על שטח נרחב, הוא בן קומה אחת, ובו חצר פנימית, עדות לכך שהקהילה לא סבלה מחוסר מקום. מהחזית לא ניתן לזהות את בית הכנסת, אך כתובת בעברית מעל אחת הכניסות מעידה על ייעודו. האומנות החזקות והחלונות הגדולים בקומה השנייה, נותנים למבנה מראה מיוחד. 

אולם בית הכנסת המקורי היה מלבני. כאשר הגיעו לעיר יהודים מעיר שכנה, הורחב האולם וקיבל צורה של מלבן מוארך. האולם מקבל את אורו משבעה חלונות ושורה ארוכה של עמודי תאורה מצופים זהב. 

ההיכל לפני ארון הקודש מרווח, כמעט רבע האולם, עולים אליו בשלוש מעלות מפוארות. בינו לבין אולם הקהל יש שבכת ברזל רקוע, עשירה בעיטורים ומוזהבת. מבנה ארון הקודש, משנת 1765 הוא בסגנון קלאסי.

האולם כולו וגם קמרונותיו השטוחים מקושטים עיטורים של סטוקו מוזהב בסגנון הרוקוקו. את הרבגוניות והערך שבעיטורים מגבירים האפקטים של אור וצל בין צלעות הקמרונות הבולטים.

===מוזיאון האורות===
המוזיאון כולל את הארכיב של "ליוויה פביה וולמבורג" (Livia Pavia Wollemborg). בארכיב מסמכים על תולדות יהודי העיר ועל השינויים שנעשן במבנה בית הכנסת.

אוסף תשמישי הקדושה המצוי במוזיאון היה בשימוש בטקסים הדתיים של יהדות קזאלה מונפראטו. תשמישי הקדושה הם מכסף, חלקם מהתקופה שעל היהודים נאסר להיות צורפים בכסף ואלו נעשו עבורם על ידי לא-יהודים. 

"מוזיאון האורות" משלב תצוגה של חנוכיות עתיקות וחנוכיות מודרניות. במקום מוצגות חנוכיות שנוצרו על ידי אומנים בינלאומיים.

==ראו גם==
* קזאלה מונפראטו
* לאו לוי

==לקריאה נוספת ==
* יעקב פינקרפלד, בתי הכנסת באיטליה, מוסד ביאליק, ירושלים, תשי"ד
<div style="direction: ltr;">
* In Piedmont Sixteen Synagogues, בהוצאת הקהילה היהודית בטורינו.
* Annie Sacerdoti, Guida All'Italia Ebraica, Marietti, Casale Monferrato,1986
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.casalebraica.org/ אתר קהילת קזאלה מונפראטו]

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיימונטה
קזאלה מונפראטו
שלמה אבן וירגה

שלמה אבן וירגה (ה'ר"כ, 1460 – ה'שי"ד 1554) היה היסטוריון ורופא יהודי ספרדי בדור גירוש ספרד, מחבר הספר ההיסטוריוגרפי "שבט יהודה".

==ביוגרפיה==
שלמה אבן וירגה נולד בספרד למשפחת חכמים נכבדת. הוא נולד ככל הנראה בסוויליה שבאל-אנדלוס וחי רוב חייו בקסטיליה.היה ידוע כרופא וכחכם. כחמש שנים לפני גירוש ספרד נשלח לאסוף ממון לשחרור היהודים שנשבו בעיר מאלגה שנכבשה על ידי המלכים הקתוליים. בתעודה מ־1491 הוא נזכר כנציג של ציבור היהודים בתעודה בעניינו של יהודי
שהוחזק במעצר בטולדו. מהתעודה עולה כי היו לו קשרים בחצר המלכות. בזמן גירוש ספרד עבר לפורטוגל שם חי כאנוס ובשנת 1506 עבר ממנה לאיטליה. בהמשך נס לטורקיה, ככל הנראה לאדירנה.

לפי מקור אחר הוא מת בפלנדריה, בעודו בדרך לטורקיה, מעט לאחר יציאתו מפורטוגל.

==שבט יהודה==

בהיותו בטורקיה, חיבר אבן וירגה את הספר "שבט יהודה", וזאת כעשרים שנה לאחר גירוש יהודי ספרד. חיבור זה הוא דיווח על רדיפות היהודים בארצות ובתקופות שונות, וגם דיון בתופעת שנאת ישראל באמצעות דיאלוגים או 'שיחות' מדומיינות בין מלך נוצרי, חכם נוצרי וחכם יהודי. בהקדמה קצרה מספר שלמה אבן וירגה שהוא מצא את הדיווח של מספר רדיפות בסיום עבודתו של יהודה אבן וירגה, שהוא העתיק, ועל אלו הוא הוסיף את סיפורם של הרדיפות בני זמנו; האוסף הושלם אחר כך והוצא לאור בידי בנו יוסף אבן וירגה. הכותרת "שבט יהודה" מרמזת ליהודה אבן וירגה ("שבט" היא המילה העברית המקבילה ל-"Verga" בספרדית), אך כמובן זוהי גם רמיזה למשמעותה האחרת של המילה 'שבט'=מקל חובלים, כי תוכנו של הספר ברדיפות שהוטחו על ראשי היהודים.

העבודה מתארת שישים וארבע רדיפות, מלבד סיפורם של פולמוסים רבים והתוויית מנהגי היהודים בארצות השונות. אבן וירגה השתדל לפתור את החידה, מדוע היהודים בכלל והיהודים הספרדים בפרט סבלו מהרדיפות יותר מאשר כל עם אחר. הוא נותן לכך סברות שונות, בהן עליונותם של היהודים, בעיקר ההיבדלות מהנוצרים בענייני אוכל; טרדותיהם היו גם עונש על חטאיהם. בהכללה, אבן וירגה אינו מתאמץ להסוות את האשמות שהנוצרים טפלו על היהודים ובמקרים רבים אף מדגישם ביתר שאת.

היות שעבודה זו היא מצבור מאמציהם של שלושה מחברים, היא מאורגנת בסדר כרונולוגי. אין כל קשר בין שלושת הסופרים, אולם הסגנון העברי ניכר. אבן וירגה שלט בלטינית, והביא סיפורים רבים ממקורות לטיניים. ספרו אף מכיל מסה אודות תקופת בית ראשון.

==לקריאה נוספת==
* ספר שבט יהודה: יומן תעודי של מאורעות הגרוש מפי עד ראייה / לרבי שלמה אבן וירגא. ירושלים: הספרייה הספרדית, מכון בני יששכר, תשנ"ב.
*ספר שבט יהודה / לרבי שלמה ן' וירגא, הגיה וביאר עזריאל שוחט, ערך והקדים מבוא יצחק בער, ירושלים: מוסד ביאליק, תש"ז.

==קישורים חיצוניים==
* [http://mogen.org/he/?page_id=1454 ספר שבט יהודה]
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריונים יהודים ספרדים
קטגוריה:רופאים יהודים ספרדים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ילידי 1460
קטגוריה:נפטרים ב-1554
משה לימא

רבי משה לימא (1604 - כ"ב בחשון ה'תי"ז, 1656) היה מגדולי האחרונים, מחבר הפירוש חלקת מחוקק על שולחן ערוך חלק אבן העזר.

==ביוגרפיה==

נולד בפולין בשנת 1604 לרבי יצחק יהודה סופר מייזלס, למד בישיבת קראקא אצל רבי יהושע בן רבי יוסף מקראקא בעל שו"ת "פני יהושע" וספר "מגיני שלמה", שימש ברבנות של קהילת סלונים משנת 1631 עד שנת 1650 לערך, ולאחר מכן נתמנה לרב בקהילת ווילנא. ר' שבתי הכהן (הש"ך) היה אחד מן הרבנים בבית דינו בווילנא.

היה ידידו של הרבי רבי השיל מקראקא, וחילופי תשובות שלהם נדפסו בספר "אספת גאונים".

בסוף ימיו התמנה לרב בבריסק, ליטא, שם נפטר.

היה מגדולי האחרונים, חיבורו המפורסם "חלקת מחוקק" על השו"ע אבן העזר, עד סימן קכ"ט יצא לאור לאחר פטירתו על ידי בנו הרב רפאל מייזלס. החיבור נחשב לאחד החשובים בנושאי כליו של השולחן ערוך, ומודפס ברוב הדפוסים הנפוצים של שו"ע אבן העזר יחד עם פירושו של הרב שמואל מפיורדא "בית שמואל", בשם המשותף "אפי רברבי".

==קישורים חיצוניים==
* 
* 'לימא, ר' משה ב"ר יצחק־יהודה', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), יהדות ליטא, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 63 (, תמונה 1261).
* 

קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:סלונים: רבנים
קטגוריה:וילנה: רבנים
קטגוריה:ברסט: רבנים
קטגוריה:נושאי כלים של שולחן ערוך
קטגוריה:ילידי 1615
קטגוריה:נפטרים ב-1656
אלכס בנד

אלכסנדר מקס בנד (באנגלית: Alex Band; נולד ב-8 ביוני 1981) הוא זמר אמריקאי ממוצא יהודי. לשעבר סולן להקת דה קולינג.

==ביוגרפיה==
בנד נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה לבמאי סרטי האימה דלי התקציב, צ'ארלס בנד, יהודי, ולמֱדָה בנד, נוצרייה. השניים התגרשו כשאלכס היה ילד. כילד הופיע בתפקידים קטנים בשניים מסרטיו של אביו: "אדון הבובות 2" ו"ד"ר מורדריד". בנוסף כיכב בתפקיד הראשי בקומדיה "רחוק" (1993), שיצאה ישירות לספריות הווידאו. החל לנגן על גיטרה ולכתוב שירים בגיל 8, כשהוא מושפע מהלהקות פרל ג'אם, בון ג'ובי ו- U2. גדל בלוס אנג'לס ברחוב הנקרא "Camino Palmero" (כשם אלבום הבכורה של דה קולינג) ולמד ב"Oakwood High School", אולם נשר מהלימודים כשהיה בכיתה י'. בגיל 15 חתם על חוזה הקלטות עם שותפו המוזיקלי, אהרון קמין בחברת התקליטים "תקליטי RCA". ארבע שנים אחר כך קיבל את פרסומו הראשון כשהופיע בסרט "חופשיות על הבר", כשלאחריו החל להתפרסם כסולן להקת "דה קולינג". הוא נודע בזכות קולו הבוגר (יחסית לגילו הצעיר), המזכיר את קולו של בארי וייט והופעותיו האנרגטיות על הבמה.

"דה קולינג" יצאו לסיבוב הופעות מסביב לעולם ב-2002 וב-2004.

בקיץ 2003 שר ביחד עם סנטנה את הלהיט "Why Don't You & I", שכתב צ'אד קרוגר, סולן להקת ניקלבק. הצלחתו של השיר הייתה לסנונית הראשונה לקריירת הסולו של אלכס בנד, כשבראשית 2005 חתם בחברת התקליטים "Geffen Records", כשאלבום הבכורה שלו ייצא במהלך 2007.

בנד נשוי לשחקנית ג'ניפר סקיי מאז ה-25 ביולי 2004.

מלבד היותו זמר, מנגן בנד על גיטרה, פסנתר וסקסופון.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:זמרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמני גפן רקורדס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1981
אמנת אוזימו

מפת האזור החופשי של טריאסטה, שהיה נתון במחלוקת בין איטליה ליוגוסלביה בשנים 1947–1954, והוסדר סופית באמנת אוזימו 
אמנת אוזימו היא הסכם שנחתם ב-10 בנובמבר 1975, בין הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה לבין איטליה.

האמנה דנה בגורלו השנוי במחלוקת של האזור החופשי של טריאסטה (איטלקית: Territorio libero di Trieste). זהו אזור בן 738 קמ"ר, מדרום לאוסטריה, בצפון מזרח איטליה, ובמרכזו העיר טריאסטה. כשליש ממנו שייך כיום לאיטליה והיתר מחולק בין סלובניה לקרואטיה (לשעבר יוגוסלביה).

== רקע ==
יוגוסלביה הייתה מדינה עצמאית בשנים 1919–2003. מתום מלחמת העולם השנייה, בשנים 1945–1992, התקיימה בה "הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה", שהייתה תחת משטר טוטליטרי-קומוניסטי, בעל זיקה חלקית לברית המועצות.

חלק ניכר מתושבי האזור היו דוברי השפה הסלובנית וחשו זיקה למורשת הסלאבית יותר מאשר לזו האיטלקית. שתי המדינות טענו לבעלות על האזור בזכות מיקומו הגאוגרפי והגישה שהוא מאפשר לים האדריאטי. 

במהלך מאות שנים עבר האזור מיד ליד והיה נתון לשליטת המדינות השכנות. 

== תוכן האמנה ==
אמנת אוזימו, על שם העיר אוזימו שבה נחתמה, נכתבה בשפה הצרפתית, לפי הסכמת שני הצדדים. נקבע בה כי אזור המחלוקת יחולק לשניים: אזור A ישויך לאיטליה, ואילו אזור B ישויך ליוגוסלביה. האמנה אישרה בכך למעשה את "הסכם ההבנות" הזמני שנחתם בלונדון בשנת 1954, ושחילק את האזור לחלק צפוני ודרומי, ונתנה להסכם זה גושפנקה רשמית ומדינית.

בהסכם נקבעה זכות המעבר של תושבי אזור B לאזור A ולהפך, וזכות המעבר של סחורות יוגוסלביות למפרץ טריאסטה. בהיות יוגוסלביה מדינה קומוניסטית באותם ימים, היה הסכם זה מהפכני באפשרו את המעבר, שלא היה מובן מאליו בתקופת המלחמה הקרה.

== הביקורת באיטליה על ההסכם ==
בשנים שלאחר החתימה על ההסכם הוא זכה, ועדיין זוכה, לביקורת בחלק מהציבור האיטלקי, הרואה בכל אזור טריאסטה החופשית טריטוריה איטלקית, ואינו מקבל את הוויתור, לכאורה, על יותר ממחציתו. 

ראש הממשלה האיטלקי בשנים 1974–1976 היה אלדו מורו, שלימים נחטף ונרצח על ידי הבריגדות האדומות. פעילותו העיקרית של אלדו מורו בתקופה שקדמה לחטיפה היה הניסיון לחבור למפלגה הקומוניסטית ולהכניסה לבית הנבחרים האיטלקי, מהלך שאיים על הסדר הישן, וזכה לביקורת מבית ומחוץ. 

את הביקורת על אמנת אוזימו ניתן לראות גם לאור הביקורת על עמדותיו ופעולותיו הפרו-קומוניסטיות של אלדו מורו, שלטענת המבקרים ויתר על חלקי מולדת שלא הייתה לו זכות מוסרית לוותר עליהם, לטובת השלטון הקומוניסטי ביוגוסלביה.

== ראו גם ==
* הסכם רפאלו (1920)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:איטליה: אמנות והסכמים
קטגוריה:הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה
קטגוריה:קרואטיה: היסטוריה
קטגוריה:אמנות והסכמים במאה ה-20
קטגוריה:טריאסטה
אוזימו
אוזימו
קטגוריה:איטליה במאה ה-20
הפארק הסולארי ואלדפולנץ

הפארק הסולארי ואלדפולנץ היא תחנת הכוח שהייתה הגדולה בעולם מסוגה בעת הקמתה. היא מופעלת באמצעות מערכת של תאים פוטו-וולטאים. התחנה הוקמה בשנת 2008 בבסיס חיל האוויר הסובייטי לשעבר ממזרח ללייפציג שבגרמניה. הפארק מספק 40 מגה-ואט של אנרגיה סולארית. הוא הוקם על שטח של 2,200 דונם ועלות הקמתו המשוערת הייתה כ-130 מיליון אירו. בשנת 2011 תחנת הכוח הורחבה ב-12 מגוו"ט.

==קישורים חיצוניים==
* 
[https://web.archive.org/web/20140413014709/http://www.ronaldv.nl/abandoned/airfields/ge/saxony/leipzig.html תולדות בסיס חיל האוויר הסובייטי ברנדיס (ואלדפולנץ)] - אתר Abandoned & Little-Known Airfields in Europe

קטגוריה:סקסוניה
קטגוריה:תחנות כוח סולאריות
אמריקן פאי 2

אמריקן פאי 2 (באנגלית: American Pie 2) הוא סרט המשך ל"אמריקן פאי". התסריט נכתב על ידי אדם הרץ ודייוויד סטינברג. הסרט בוים על ידי ג'יימס רוג'רס. הסרט יצא לאקרנים ב-10 באוגוסט 2001 וגרף 145 מיליון דולר באמריקה. הסרט יצא לאקרנים בישראל ב-12 בספטמבר 2001.

הסרט מגולל את הרפתקאותיהם של חמישה חברים (קווין, ג'ים, פינץ, אוז וסטיפלר), הלומדים בקולג' אמריקאי ומנסים לארגן מסיבת קיץ כדי להרשים את בנות הקולג'.

==עלילה==
בסרט שעלילתו מתרחשת לאחר סיום הסרט הקודם מתוארות עלילות אותם הגיבורים: ג'ים (ג'ייסון ביגס), פול פינץ' (אדי קיי תומאס), קווין (תומאס איאן ניקולס), אוז (כריס קליין) וסטיבן סטיפלר (שון ויליאם סקוט). החמישה סיימו את הקולג' והם מתכוננים לקיץ מלא מסיבות. לאחר שהמשטרה פושטת על מסיבה של סטיפלר בה שותים המשתתפים, נערים מתחת לגיל 21, גיל השתייה החוקי בארצות הברית, מחליטים הגיבורים לנסוע לבית ליד אגם כדי לעשות מסיבה גדולה בסוף החופשה. נדיה יצרה קשר עם ג'ים והודיעה לו כי היא מתכוונת לבקר אותו. קווין רואה את ויקי שוב אך מתאכזב לגלות שהיא לא אוהבת אותו. פינץ' מתחבר לחלק הרוחני שבו ומתחיל לתרגל מין טנטרי. ג'ים מבקש ממישל שתעזור לו להתכונן לבואה של נדיה. פינץ' שהיה מאוהב באמו של סטיפלר זוכה לבלות איתה 3 ימים.

== ראו גם ==
* אמריקן פאי (סדרת סרטים)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

2
קטגוריה:זוכי פרס בחירת הנוער: סרטים
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2001
קטגוריה:סרטי 2001
משבר אוקה

אינדיאנים משבט סטון לייק (Seton Lake) חוסמים פס רכבת כהזדהות בילידים באוקה
משבר אוקה (באנגלית: Oka Crisis, בצרפתית: Crise d'Oka), היה סכסוך על שטח בין הילידים המוהיקנים לבין העיירה אוקה שבקוויבק, קנדה. הסכסוך עסק בתוכנית לבנות מגרש גולף על שטח הידוע בשם "The Pines" ("האורנים") שבו נמצא בית קברות ילידי. הסכסוך התחיל ב-11 ביולי 1990 ונמשך 78 ימים עד ל-26 בספטמבר של אותה השנה. במהלך המשבר נהרג שוטר קנדי. המשבר הסתיים בפירוק המחסומים שהקימו הילידים ובכך שהממשלה הפדרלית הקנדית רכשה את הזכויות בשטח המריבה ובכך נמנעה תוכנית הבנייה של העירייה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קנדה: היסטוריה
קטגוריה:אינדיאנים: היסטוריה
קטגוריה:1990
אקסוסט

אקסוֹסֶט (צרפתית: Exocet) הוא טיל נגד ספינות מתוצרת צרפת. לטיל מספר גרסאות שמאפשרות את שיגורו מהיבשה, מהים, מהאוויר ואף מצוללות. מקור השם "אקסוסט" הוא מהמילה הצרפתית לדג הדאון, המתחמק מטורפים באמצעות דאיה מעל המים.

==היסטוריה==
האקסוסט נבנה על ידי חברת MBDA, חברה אירופאית לייצור טילים. פיתוחו החל בשנת 1967 כטיל מדגם MM38 המשוגר מספינות.
הגרסה המשוגרת ממטוסים החלה להיבנות בשנת 1974 ונכנסה לשירות ב-1979.
הטיל מיועד לפגוע בספינות גדולות. ההנחיה מתחילה כניווט אינרציאלי ועוברת לביות מכ"מי לקראת הפגיעה במטרה.
הטיל מונע על ידי מנוע דלק מוצק לטווח מרבי של 70 קילומטרים. גרסת הטיל לשיגור מצוללות משוגרת בתוך מעטפת שיגור שמתפרקת לאחר היציאה מהמים.

===גרסאות===
*MM38 - שיגור מהקרקע
*AM39 - שיגור ממטוסים
*SM39 - שיגור מצוללות
*MM40 - שיגור מהקרקע

לגרסה החדשה ביותר, MM40 block 3, טווח מרבי של 180 קילומטרים והוא מונע על ידי מנוע טורבו סילון.

"טבילת האש" הראשונה של הטיל הייתה במלחמת פוקלנד בשנת 1982 על ידי צבא ארגנטינה שהשתמש בו בהצלחה יחסית, פגע במספר ספינות מלחמה בריטיות גרם להן נזקים קשים ואף הטביע שתיים מהן. הבריטים פחדו מאוד מהיכולות המוכחות של הטיל ומחוסר האונים שלהם נגדו והיו מודעים לכך, שאם יפגעו טילי אקסוסט בנושאות המטוסים שלהם, הם עלולים להפסיד במלחמה.
עקב כך, יצאו הבריטים למבצעים מודיעיניים גדולים על-מנת למנוע מהארגנטינאים לרכוש טילים נוספים מהסוג הזה (בזמן המלחמה ברשות הארגנטינאים היו חמישה טילים בלבד).

עיראק שיגרה כ-200 טילי אקסוסט אוויריים על ספינות איראניות במידה מסוימת של הצלחה במהלך מלחמת איראן–עיראק.
מכליות דלק וספינות אזרחיות נפגעו, למרות שבמרבית המקרים הטילים לא התפוצצו.
ב-17 במאי 1987 שיגר מטוס עיראקי שני טילי אקסוסט לעבר ספינת המלחמה האמריקאית "סטארק". שני הטילים פגעו, אבל רק אחד התפוצץ. 37 מלחים נהרגו ו-21 נפצעו. הספינה ניזוקה קשה אך לא טבעה ונשלחה לתיקונים.

== מדינות המחזיקות בטילי אקסוסט == 
המשחתת USS Stark לאחר פגיעת שני טילי אקסוסט במפרץ הפרסי, 1987

=== החזיקו בעבר ===
* בלגיה
* גאורגיה
* עיראק
* ונצואלה
* הממלכה המאוחדת

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=IUZu8bvxJs4 שיגור אקסוסט במלחמת פוקלנד] באתר YouTube.
* [http://www.youtube.com/watch?v=9m0R6mQXm70 צילומי וידאו של טילי אקסוסט בפעולה] באתר YouTube.
<div style="direction: ltr;">
*
[https://www.youtube.com/watch?v=115UxWzFQp0&ab_channel=WeaponDetective Exocet, the flying fish that is the hunter of ships] Weapon Detective Nov 30, 2020
</div>

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טילים נגד ספינות
קטגוריה:טילים צרפתיים
קטגוריה:אמצעי לחימה במלחמת פוקלנד
ה'תקצ"ט

==אירועים==

==נולדו==
* כ"ה בתשרי - רבי אברהם בורנשטיין, אדמו"ר ומייסד חסידות סוכטשוב, מגדולי הלמדנים והפוסקים בפולין, מכונה ה"אבני נזר" על שם ספרו.

==נפטרו==
* י"א בניסן - רבי שלמה זלמן ליפשיץ, בעל "חמדת שלמה", מגדולי וחשובי רבני מזרח אירופה, הרב הראשי הראשון של ורשה - פולין, מחבר שאלות ותשובות (שו"ת) על ארבעה חלקי שולחן ערוך, נולד בפוזנא (בשנת ה'תקכ"ה)
*ט' בסיוון - רבי ישראל בן שמואל אשכנזי משקלוב, תלמיד הגר"א, ממנהיגי עליית תלמידי הגר"א לארץ ישראל (נולד ה'תק"ל)
* כ"ה באב - ר' יעקב משולם אורנשטיין, רב, פוסק, ומגדולי רבני גליציה, מכונה ה"ישועות יעקב" על שם ספרו

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקצ"ח

==אירועים==
* ט' בטבת - סמואל מורס מפעיל לראשונה את מכשיר הטלגרף

==נולדו==
* י"א בשבט - הרב ישראל מאיר הכהן, "החפץ חיים" (נפטר ה'תרצ"ג)
* ה' בכסלו - הרב עקיבא יוסף שלזינגר, "לב העברי" (נפטר ה'תרפ"ב)
* י"א באדר - יואל משה סלומון, ממיסדי העיתונות העברית, ממקימי נחלת שבעה ופתח תקווה (נפטר ה'תרע"ב)

==נפטרו==
* י"ג בתשרי - רבי עקיבא איגר, מגדולי התורה בדורו (נולד י"ד בחשוון ה'תקכ"ב).
* כ' בכסלו - רבי דב בעריש מאושפיצין, אדמו"ר חסידי, מתלמידי החוזה מלובלין.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקצ"ז

==אירועים==
* כ"ד בטבת – רעידת אדמה חזקה החריבה את צפת ופגעה במרבית יישובי הגליל
* כ"א באדר א' – מישיגן הצטרפה לארצות הברית והפכה למדינה ה-26

==נולדו==
* י' בטבת – יוסף ריבלין, מראשי היישוב היהודי בירושלים
* כ' באלול – אברהם אבל אדולף ארליך, רב בלטביה ובפרוסיה (נפטר בה'תרע"ג)

==נפטרו==
* כ"ד בטבת – הרבנית ציזיא חנה מזל, ברעידת האדמה בטבריה
* כ"ז בשבט – רבי אלעזר לעוו, פוסק ורב בקהילות שונות במורביה, בוהמיה והונגריה.
* כ' באייר – רבי מרדכי טברסקי, האדמו"ר השני בבית צ'רנוביל.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקצ"ו

==אירועים==

==נולדו==
* א' בסיוון - וילהלם שטייניץ, שחמטאי אוסטרי יהודי, ראשון אלופי העולם בשחמט (נפטר ב-ה'תר"ס)

==נפטרו==
* כ"א בכסלו – רבי יעקב קופל אלטנקונשטט, מתלמידי רבי יחזקאל לנדא, רבה של ורבוי, וממנהיגי יהדות הונגריה. (נולד בב' באייר ה'תקכ"ו)
* כ"ח בטבת – רבי חננאל ניפי, דיין ודרשן בפרארה ומרא דאתרא בצ'נטו, מגדולי הפוסקים ביהדות איטליה וחבר הסנהדרין של פריז. (נולד בה'תק"ך)
* י"ד באב – נתן מאיר רוטשילד, בנקאי אנגלי ובן למשפחת רוטשילד (נולד ב-ה'תקל"ז)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקצ"ה

==אירועים==
* ב' בכסלו – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
* כ"ט בטבת – ניסיון התנקשות בנשיא ארצות הברית אנדרו ג'קסון - הניסיון הראשון להתנקש בחייו של נשיא בארצות הברית

==נולדו==
* ה' בכסלו – רבי יצחק פרידמן, האדמו"ר מבוהוש, בנו של רבי שלום יוסף פרידמן מסדיגורה. (נפטר בה'תרנ"ו)
* כ"ז בניסן – רבי שלום מרדכי שבדרון (מהרש"ם), מחשובי פוסקי ההלכה ביהדות גליציה. (נפטר בט"ז בשבט ה'תרע"א)
* כ"ז באב – רבי יוסף חיים מבגדאד, מקובל, דרשן, מנהיג יהדות בגדאד ומגדולי הפוסקים של יהדות ארצות האסלאם. נודע בשם ספרו בן איש חי. (נפטר בי"ג באלול ה'תרס"ט)

==נפטרו==
* כ"ח בתשרי – רבי שמואל לנדא, פוסק הלכה, בנו של רבי יחזקאל לנדא ויורשו כראב"ד וראש הישיבה בפראג.
* כ"ג בכסלו – דוד פרידלנדר, מאנשי תנועת ההשכלה היהודית, ממבשרי היהדות הרפורמית וממנהיגי הקהילה היהודית בברלין. (נולד בה'תקי"א)
* ח' בשבט – הרב חיים יוסף ליג'י, רב ודרשן באזמיר ובקושטא.
* כ"א בשבט – רבי יהודה לייב קארלבורג, רב בבון ובקרפלד.
* ט' בניסן – רבי שמואל טיקטינסקי, מייסד ישיבת מיר וראש הישיבה הראשון.
* כ"א באייר – רבי עקיבא ישראל ורטהיימר, רבה של אלטונה ומדינת שלזוויג-הולשטיין. (נולד בה'תקל"ח)
* כ"ה באב – הרב בכור יצחק נאבארו, רב, דיין ופרשן באזמיר.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקצ"ד

==אירועים==
* מרד הפלאחים פורץ בקרב ערביי הגליל נגד שלטון מוחמד עלי שליט מצרים.
** ח' בסיוון–י' בתמוז – כחלק מהמרד ערכו הפלאחים פרעות ביהודי צפת.
* החלה הדפסת המהדורה הראשונה של התלמוד הבבלי בדפוס ראם (המהדורה השלישית התפרסמה כ"ש"ס וילנא"), ובעקבותיה מחלוקת המדפיסים מול דפוס סלאוויטא.

==נולדו==
* ב' באייר – המהר"ש, האדמו"ר הרביעי בחסידות חב"ד.
* ט"ו באב – מרדכי ניימן, מאנשי העלייה ראשונה וממקימי מזכרת בתיה. (נפטר בכ"ט בחשוון ה'תרע"ז)
* כ"ז באב – רבי יוסף חיים מבגדאד, מגדולי האחרונים, פוסק, מקובל ודרשן. ספרו המפורסם ביותר הוא "בן איש חי" ועל שמו הוא מכונה לרוב. (נפטר ה'תרס"ט)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקצ"ג

==אירועים==

==נולדו==
* ז' בחשוון - הרב חיים חזקיהו מדיני, מחבר הספר שדי חמד, רבה של העיר קרסו-בזאר (בילוהירסק) שבחצי האי קרים ושל חברון.

==נפטרו==
* ט"ז באדר - רחל ורנהגן, סופרת גרמניה ממוצא יהודי (נולדה ב-ה'תקל"א)
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקצ"א

לוח שנה לשנת ה'תקצ"א, [[ברלין.]]

==אירועים==
* המרד הפולני של חיילים מצבא פולין הקונגרסאית גד שלטון האימפריה הרוסית. רבים מיהודי פולין תמכו במרד (ובראשם רבי שלמה איגר ורבי חיים דוידזון) וחלקם השתתפו בו באופן פעיל.

==נולדו==
* כ"ה בטבת – רבי מאיר להמן, רב גרמני נאו-אורתודוקסי, רבה של מגנצא, פובליציסט וסופר. (נפטר בכ"ד בניסן ה'תר"ן)

==נפטרו==
* ד' בתשרי – רבי משה טוביה מזונטהיים, מרא דאתרא בהנאו, ומראשי רבני יהדות גרמניה. (נולד בכ"ח בטבת ה'תקי"ג)
* י' באייר - רבי משה גולדמן - מייסד חסידות זוועהיל.
* ג' בסיוון – רבי ידידיה שלמה ישראל, רבה של אלכסנדריה שבמצרים.
* ט' בסיוון – יעקב שמואל ביק, סופר עברי איש תנועת ההשכלה בגליציה, שבסוף ימיו חזר בו ותמך בחסידות. (נולד בה' בתמוז ה'תקל"ב)
* כ"ב בסיוון – רבי דוד דייטש, אב"ד וראש ישיבה בפראונקירכן ובנובומסטא . (נולד בי"ז בחשוון (ה'תקט"ז)
* י"א בתמוז – רבי אלעזר סג"ל לנדא, רבה של ברודי, מחבר "יד המלך" על משנה תורה לרמב"ם ונכדו של רבי יחזקאל לנדא. (נולד בה'תקל"ח)
* י"א בתמוז – רבי צבי הירש מזידיטשוב, אדמו"ר ומייסדה של חסידות זידיטשוב. (נולד בה'תקכ"ג)
* ד' באב – רבי מנשה מאיליה, תלמיד הגר"א, הוגה דעות וממציא. (נולד בה'תקכ"ז)
* ד' באלול – רבי יהודה אריה לייב תאומים, רבה של ברודי שבגליציה ומחבר שו"ת גור אריה יהודא. (נולד בה'תפ"ז)
* ו' באלול – רבי משה מינץ, רבה של אובן ישן (אובודה), מרבני יהדות הונגריה. (נולד בה'תק"י)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ץ

==אירועים==
* כ"א בסיוון – צרפת מתחילה את השתלטותה על אלג'יריה.
* הוקם כולל חבת ירושלים, כולל לארגון ותמיכה של עולי גליציה ביישוב הישן.

==נולדו==
* רבי שלמה זלמן שניאורסון, האדמו"ר השני בחסידות קאפוסט, ענף של חסידות חב"ד. (נפטר בכ"ז באייר ה'תר"ס)

==נפטרו==
* ד' בטבת – רבי משה זאב מרגליות, רב ופוסק הלכה ליטאי, רבן של טיקטין וביאליסטוק ומחבר הספרים "מראות הצובאות" ו"אגודת אזוב". (נולד בה'תקכ"ח)
* שבט – רבי יצחק טייב, ראש רבני תוניס, ומחבר "ערך השולחן" על שולחן ערוך.
* ה' בסיוון – רבי יעקב מאיר, רבה של שטרסבורג ושל חבל הריין התחתון, מחברי הסנהדרין של פריז.
* ג' באב – תמר'ל ברגסון, אשת עסקים ונדבנית יהודיה-פולנית, מגדולי פטרוני תנועת החסידות.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקפ"ט

==אירועים==

==נולדו==
* כ"ג באדר א' – לוי שטראוס, ממציא מכנסי הג'ינס. (נפטר בה'תרס"ב)
* כ' בשבט – הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, רב, פוסק ומחבר הספר ערוך השולחן. (נפטר בתרס"ח)
* כ"ב בסיוון – רבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מטריסק. (נפטר בה'תרמ"ז)

==נפטרו==
* כ' בתשרי – רבי אליעזר פאפו מחבר ה"פלא יועץ".
* כ"ב בתשרי – רבי אהרן מסטרשלה, תלמידו של מייסד חסידות חב"ד רבי שניאור זלמן מלאדי.
* כ"ח בחשוון – בר יצחק בר, מנהיג יהדות לורן, פעיל להשגת אמנציפציה ליהודים בצרפת, ומראשי הסנהדרין של פריז. (נולד בה'תק"ד)
* ח' באדר א' – רבי חיים יהודה ישראל, רבה של רודוס (נולד בה'תקכ"ח).
* י"ג באב – רבי מרדכי בנט (מהר"ם בנט), רבה של ניקלשבורג וחבל מורביה.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקפ"ח

==אירועים==
* סגירת ישיבת פיורדא בצו שלטונות ממלכת בוואריה.

==נולדו==
* חשוון – יואל מילר, מאנשי חכמת ישראל, חוקר ומהדיר של ספרות חז"ל, תשובות הגאונים והראשונים, ומורה בבית המדרש הגבוה למדעי היהדות. (נפטר בכ' בחשוון ה'תרנ"ו)
* כ"ו בכסלו – יוסף הלוי, מחנך, בלשן, מזרחן, ארכאולוג וחוקר מקרא. (נפטר בט"ו בשבט ה'תרע"ז)
* ו' באדר – רבי אליעזר זוסמן סופר, רב וראש ישיבה בקישקונהלש ובפאקש, ממנהיגי היהדות האורתודוקסית ביהדות הונגריה. (נפטר בט' בתשרי ה'תרס"ג)
* ז' באדר – מיכה יוסף לבנזון (מיכ"ל), משורר יהודי מתנועת ההשכלה. (נפטר בה'תרי"ב)
* י"ח באדר – רבי דוד פרידמן, רבה של קרלין ומגדולי הפוסקים ביהדות ליטא. (נפטר בד' באדר ה'תרע"ה) 
* י' באייר – יהודה ברד"ח, מורה, חוקר ופובליציסט יהודי-רוסי, הנזור הראשי לספרים עבריים מטעם האימפריה הרוסית. (נפטר בה'תרס"ג)
* י"א באייר – ראובן קולישר, רופא, סופר ועסקן ביהדות רוסיה, מאנשי תנועת ההשכלה. (נפטר בי"א באלול ה'תרנ"ו)
* ג' בסיוון – שמעון זאב (וילהלם קרל) רוטשילד, איל הון ופילנתרופ יהודי-גרמני בן משפחת רוטשילד, כונה "הברון הצדיק". (נפטר בה' בשבט ה'תרס"א)

==נפטרו==
* כ' בתשרי – רבי אליעזר פאפו, פוסק ומקובל, רבה של הקהילה הספרדית בסיליסטרה, וחמבר ספר המוסר "פלא יועץ". (נולד בה'תקמ"ו)
* כ"ה בחשוון – רבי יצחק יואל רבינוביץ, רבה של העיר ליניץ והאדמו"ר השלישי של חסידות ליניץ. (נולד בה'תקנ"ג)
* ט' בכסלו – רבי דוב בר שניאורסון, "אדמו"ר האמצעי", האדמו"ר השני בחסידות חב"ד. (נולד בט' בכסלו ה'תקל"ד)
* י"ח באייר – רבי שלמה בוכנר, רב, ראש ישיבה וצדיק חסידי בגליציה, רב ואב"ד העיר קשאנוב.
* כ"א בסיוון – רבי רפאל מילדולה, רבה של הקהילה הספרדית-פורטוגזית בלונדון, ורב בית הכנסת בוויס-מרקס. (נולד בה'תקי"ד)
* י"ח בתמוז – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות. (נולד בז' באדר ה'תקי"ז)
* כ"ג באב – ישראל יפה, חסיד חב"ד ומדפיס, מראשי קהילת חב"ד בחברון. (נולד בה'תק"ט)
* כ"ד באב – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע, מחבר ספר "מטה אפרים". (נולד בי"ט בכסלו ה'תקכ"א)
* י"ב באלול – רבי משה אליקים בריעה הופשטיין, בנו של המגיד מקוז'ניץ, והאדמו"ר השני בחסידות קוז'ניץ.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקפ"ז

==אירועים==
==נולדו==
==נפטרו==
* ט"ו בטבת - רבי רפאל מברשיד, תלמידו המפורסם של רבי פנחס מקוריץ.
* ל' בשבט - רבי מנחם מנדל משקלוב, רב ומקובל, מתלמידיו המובהקים של הגר"א ומראשי עליית תלמידי הגר"א.
* י"א באייר - רבי נפתלי צבי מרופשיץ, מגדולי אדמו"רי פולין בתחילת המאה ה-19

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקפ"ה

==אירועים==

==נולדו==
* כ"ג בניסן - פרדיננד לסל, פוליטיקאי ומנהיג סוציאליסט יהודי-גרמני.

==נפטרו==
* שלום אולמן, הידוע בכינוי רבי שלום חריף, רב העיר ואב"ד באנשבאך ומחבר הספר "דברי ר"ש"
* ה בניסן- הרב אברהם יהושע העשיל, האוהב ישראל מאפטא.
* ח' באב - הרב ברוך קאלומיטי, ראש ישיבה באזמיר ומחבר ספר אבקת דרכים.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקפ"ד

==אירועים==
* יצא לאור ספר המוסר המשפיע "פלא יועץ", מאת רבי אליעזר פאפו.
* יצא לאור ספרו של ר' חיים מוולוז'ין "נפש החיים", שעיצב את השקפת העולם של הישיבות הליטאיות.
* ג' בטבת - הפעם הראשונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה.
* ו' בשבט - הפעם הראשונה שתקופת שמואל חלה בתאריך זה.
*

==נולדו==

* רבי שמחה זיסל זיו (הסבא מקלם), ראש ה"תלמוד תורה" בקלם ומראשי תנועת המוסר (נפטר ה'תרנ"ח)
* כ"ז בניסן - הרב שמואל מוהליבר, רב ומנהיג ציבור, ממייסדי תנועת חובבי ציון ומאבות הציונות הדתית (נפטר ה'תרנ"ח).

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקפ"ג

==אירועים==

==נולדו==
* כ"ב בשבט - רבי צדוק (רבינוביץ') הכהן מלובלין, אחד מהיוצרים המקוריים והפוריים ביותר מבין גדולי החסידות. שייך לחסידות איז'ביצה-ראדזין, אם כי הושפע גם מספרי ברסלב וחב"ד. (נפטר ט' באלול ה'תר"ס)

==נפטרו==
א' בתמוז - רבי קלונימוס קלמן הלוי אפשטיין, מחבר הספר "מאור ושמש"

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקפ"א

==אירועים==

* החל לצאת לאור בווינה כתב העת ביכורי העתים, כתב העת המרכזי של תנועת ההשכלה לאחר סגירת המאסף.

==נולדו==
*הרב דוב בער צאמבער

==נפטרו==
* כ"ג בחשוון - הראשון לציון, ר' יוסף חזן.
* י"ד בסיוון - רבי חיים מוולוז'ין

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ף

==אירועים==
* י"ד בשבט - גילוי אנטארקטיקה
* כ"ט באדר - מדינת מיין מצטרפת לארצות הברית

==נולדו==

==נפטרו==

* ד' בסיוון - רבי שלמה אסבאג, אב בית הדין ורבה של מרקש.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקע"ח

==אירועים==

==נולדו==
* הרב יוסף אלטמן, רב אורתודוקסי בקרלסרוהה.

==נפטרו==
* רבי אלכסנדר סנדר מקומרנא אדמו"ר בגליציה.
* רבי חיים טירר, מחבר ספר 'באר מים חיים' ומגדולי תנועת החסידות בדור השלישי.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקע"ז

==אירועים==
* כ' באדר – נוסדה הבורסה לניירות ערך בניו יורק.
* רבי שלום רוקח התמנה כרב העיירה בלז בגליציה, שלימים הקים בה את חסידות בעלז.
* משפחת עבו עולה לארץ ישראל ממרוקו ומתיישבת בצפת.

==נולדו==
* כ"ט בחשוון – רבי נפתלי צבי יהודה ברלין (הנצי"ב מוולוז'ין), ראש ישיבת וולוז'ין, מפעילי חובבי ציון, מגדולי התורה במזרח אירופה ומחבר פירוש העמק דבר. (נפטר בכ"ח באב ה'תרנ"ג)
* א' באדר – רבי מרדכי אלישברג, אב"ד בויסק, פוסק ומראשי חובבי ציון, נחשב בין מבשרי הציונות הדתית. (נפטר בי"ח בכסלו ה'תר"ן) 
* כ"ג בסיוון – הרב יעקב שאול אלישר (יש"א ברכה), החכם באשי האחרון, על שמו נקראת שכונת גבעת שאול בירושלים
* רבי יצחק אלחנן ספקטור, מרא דאתרא ואב"ד קובנה, ומגדולי הפוסקים בדורו. (נפטר בכ"א באדר ה'תרנ"ו)
* רבי מאיר ינה ברנצקי, רבליטאי, רבה של סיסלביץ' ומהדיר ספר העיטור. (נפטר בי"ז בסיוון ה'תרנ"א)
* רבי יששכר אצראף, ראש ישיבה ואב בית דין בסלא שבמרוקו, ובסוף ימיו מנהיג העדה המערבית בירושלים. (נפטר בכ"ו באב ה'תרנ"ב)

==נפטרו==
* כ"ו בטבת – רבי יעקב משה עייאש, שד"ר, ראש ישיבת כנסת ישראל בירושלים והראשון לציון.
* ט"ז בשבט – רבי אשר צבי מאוסטראה, מתלמידי המגיד ממזריטש, מגיד ומו"צ באוסטראה ורב בקוריץ שבווהלין.
* ז' באייר – רבי מרדכי סג"ל, רבה של טיקטין ומרבני ליטא.
* כ"ד באב – רבי מוסא בן דוד וחיון, פוסק, מקובל, ראש ישיבה ודיין במרקש שבמרוקו.
* כ"ז באלול – רבי צבי הירש הורוביץ, בנו של בעל ההפלאה ורבה של קהילת פרנקפורט, מחבר "מחנה לוי".

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקע"ו

==אירועים==

* הפעם הראשונה שראש השנה חל ב-5 באוקטובר.
* ייסוד קהילת הפרושים (תלמידי הגר"א), הקהילה האשכנזית המחודשת בירושלים.

==נולדו==
* הרב שמואל סלנט, רבה של ירושלים.
* רבי יוחנן טברסקי, מייסד חסידות רחמסטריווקה.
* כ"ו באדר – הרב אלכסנדר זוסמן אדלר, רב אורתודוקסי גרמני, רבה של קהילת יהודי ליבק-מויסלינג, וחבר מועצת העיר ליבק. (נפטר בי"ב בטבת ה'תר"ל).
* א' בניסן - משה שטיינשניידר (רמש"ש), מייסד המחקר המודרני של הביבליוגרפיה העברית, היסטוריון ומזרחן, מגדולי מלומדי חכמת ישראל במערב (נפטר ה'תרס"ז)
* ג' באלול - אלכסנדר הלוי צדרבוים, עיתונאי, מו"ל ומייסד העיתון העברי הראשון, המליץ.

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקע"ה

==אירועים==
* הודפס לראשונה קובץ הסיפורים החסידי המשפיע, שבחי הבעשט, שמספר על מייסד החסידות, רבי ישראל בעל שם טוב.
* נוסדה ישיבת מיר, בעיירה מיר שבבלארוס.
* נוסדה ישיבת רמיילס בוילנה שבליטא.
* רבי עקיבא איגר מתמנה לרב העיר פוזנא ומתחיל את תקופת פעילותו הציבורית.
* ט"ז באדר א - נפוליאון בונפרטה בורח מהאי אלבה.
* י"ט באדר א - נפוליאון חוזר לצרפת מגלותו באי אלבה.
* כ"ו באדר ב - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה.
* כ"ט באדר ב - התפרצות הר הגעש טמבורה באי סומבאווה שבאינדונזיה, גורמת למותם של כ-92,000 איש (10,000 באופן ישיר והיתר מרעב וכולרה). ההתפרצות נמשכה כשבוע.
* כ"ט בסיוון - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה.

==נולדו==

* כ' בשבט - האדמו"ר רבי יחזקאל שרגא האלבערשטאם, הרב משינאווא בן הדברי חיים.
* כ"ט בשבט - אייזיק הירש וייס, היסטוריון, משכיל וחוקר התלמוד, מחבר "דור דור ודורשיו" (נפטר ה'תרס"ה).
* א באדר א - הרב אברהם שמואל בנימין סופר (שרייבר), מחבר שו"ת וחידושי "כתב סופר", רבה של פרשבורג וראש הישיבה בעיר.

* ה' בניסן - רבי שמואל פרנקל מדאראג, בעל ה"אמרי שפר". (נפטר תרמ"ב).

==נפטרו==
* י"ד בתשרי - רבי ישראל הופשטיין, המגיד מקוז'ניץ (נולד ה'תצ"ז).
* י"ט באייר - רבי מנחם מנדל מרימנוב, מגדולי תלמידי רבי אלימלך מליז'נסק (נולד ה'תק"ה).
* ט' באב - רבי יעקב יצחק הורוביץ, "החוזה מלובלין" (נולד ה'תק"ה).

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקע"ד

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* י"ט בתשרי – רבי יעקב יצחק מפשיסחה, "היהודי הקדוש", אדמו"ר ומייסד חסידות פשיסחה. (נולד בה'תקכ"ו)
* א' בשבט – רבי אליעזר היילבוט, רב גרמני, דיין בפוזנא וקהילות אה"ו, מחבר "משנת דרבי אליעזר". (נולד בג' בתשרי ה'ת"ק)
* ז' בשבט – רבי דוד בידרמן, האדמו"ר הראשון מלעלוב. (נולד בה'תר"ו)
* י' באדר – שלמה פפנהיים, בלשן ומשורר, מהנציגים המתונים של תנועת ההשכלה.
* י"א באדר – רבי אליהו שמאע הלוי, הרב הראשי של ארם צובא ומחבר הספר "קרבן אישה".
* י' באייר – אליקים בן אברהם, רב, פילוסוף ומקובל יהודי־אנגלי
* ב' בסיוון – רבי אריה ליב ברלין, דיין בפיורדא, ורב ואב"ד בבמברג וקאסל. חבר הקונסיסטוריה היהודית של וסטפאליה. (נולד בב' בתמוז ה'תצ"ז)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקע"ב

==אירועים==

==נולדו==
* רבי יצחק טברסקי, בנו של רבי מרדכי טברסקי מטשרנוביל ומייסד חסידות סקווירא (נפטר ה'תרמ"ה)
* הרב מנחם נחום קפלן (נפטר ה'תר"ם)

==נפטרו==
* ו' בתשרי - הרב אריה לייב (הסבא משפולי) בן הרב ברוך.
*י"ח בכסלו - רבי ברוך ממז'יבוז'.
* כ"ד בטבת - הרב יוסף יונגרלייב (אבי שושלת חסידות יאמפולה) בן הרב יחיאל מיכל מזלוטשוב.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקע"א

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
*ד' בתשרי - הרב אברהם דנציגר, מחבר החיי אדם.
*י"ח בתשרי - רבי נחמן מברסלב, מייסד חסידות ברסלב (נולד ה'תקל"ב)
* כ"ג בשבט - יהודה ליב בן-זאב, בלשן עברי (נולד ב-ה'תקכ"ד)
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ע

==אירועים==

* החל פולמוס אתרוגי קורפו, שהסעיר את רבני ופוסקי אירופה בכמה גלים לאורך המאה ה-19.

==נולדו==
* כ' באייר - אברהם גייגר, ממייסדי היהדות הרפורמית (נפטר ב-ה'תרל"ה)

==נפטרו==
* כ"ה בתשרי - רבי לוי יצחק מברדיצ'ב (נולד ה'ת"ק).

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקס"ט

==אירועים==
*בז'ולקבה הודפס לראשונה הספר "נתיבות המשפט" מאת רבי יעקב לורברבוים, שהפך לאבן יסוד בדיני ממונות, בעולם הדיינות ובלימוד הישיבתי.

==נולדו==
* כ"ו בשבט – אברהם לינקולן, נשיא ארצות הברית (נרצח בה'תרכ"ה)
* י"ט באדר – רבי מאיר ליבוש וייזר (מלבי"ם), מגדולי פרשני המקרא בתקופת האחרונים, פוסק, ורב בקמפן, בבוקרשט ובקניגסברג. (נפטר בא' בתשרי ה'תר"ם)
* י' בתמוז – אליעזר הלוי, מזרחן יהודי בריטי ממוצא גרמני, עוזרו ומזכירו של משה מונטיפיורי. (נפטר בא' בכסלו ה'תרמ"ט)
* רבי אליעזר יצחק פריד, רבה של וולוז'ין וראש ישיבת וולוז'ין. (נפטר בי"ט באלול ה'תרי"ג)
* רבי רפאל יצחק ישראל, רבו של האי רודוס, ובסוף ימיו אב בית הדין הספרדי בירושלים. (נפטר בז' בתמוז ה'תרנ"ב)
* רבי יהודה ליב שניאורסון, האדמו"ר מקאפוסט, ענף של חסידות חב"ד, ובנו של רבי מנחם מנדל שניאורסון (צמח צדק). (נפטר בג' בחשוון ה'תרכ"ז)

==נפטרו==
* כ"ה בכסלו – רבי אברהם בן הגר"א, בנו של הגאון מווילנא, פרשן המדרשים, נחשב למייסד חקר האגדה והמדרש.
* א' בניסן – חיה'לה קאולה, אשת עסקים ונדבנית יהודיה גרמנית, סוכנת החצר של דוכסות וירטמברג ומראשי הקהילה היהודית בהכינגן. (נולדה בה'תצ"ט)
* ב' באלול – רבי מיכל שייאר, ראש ישיבה במיינץ, ואב"ד וורמס ומנהיים. (נולד בה'תצ"ט)
* כ"ה באלול – רבי שאול ישועה אביטבול, דיין ורבה של צפרו שבמרוקו.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקס"ח

==אירועים==
* ח' באלול – עליית תלמידי הגר"א: גל ראשון של העולים בראשותו של הרב מנחם מנדל משקלוב הגיעו לחיפה.
* נדפס לראשונה ספר ליקוטי מוהר"ן מתורתו של רבי נחמן מברסלב.
* הוקמה הקונסיסטוריה המרכזית של יהודי צרפת

==נולדו==
* ה' בחשוון – הרב יצחק דב הלוי במברגר, רבה של וירצבורג ומגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה, התנגד לדרישת רש"ר הירש להקים קהילות אורתודוקסיות נפרדות. (נפטר בט"ז בתשרי ה'תרל"ט)
* י' בטבת – אברהם מאפו, סופר ומשורר בן תנועת ההשכלה, מחבר הרומן הראשון בעברית, "אהבת ציון". (נפטר בי' בתשרי ה'תרכ"ח)
* ה' באייר – רבי צבי הירש פרידמן, אדמו"ר הונגרי, רבה של ליסקא ומייסד חסידות ליסקא. (נפטר בי"ד באב ה'תרל"ד)
* כ"ז באייר – רבי צבי בנימין אוירבך, רב בדרמשטאדט ובהלברשטאדט, מראשוני רבני הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה. (נפטר בכ"ז באלול ה'תרל"ב)
* כ"ד בסיוון – רש"ר הירש, רב בניקלשבורג ומדינת מורביה, וממקימי הקהילה הנפרדת ביהדות פרנקפורט, "עדת ישורון". מאבות הנאו-אורתודוקסיה, במסגרת שיטת "תורה עם דרך ארץ". (נפטר בכ"ז בטבת ה'תרמ"ט)
* רבי דוד טברסקי מטולנה, האדמו"ר המייסד של חסידות טולנה ובנו של המגיד מצ'רנוביל. (נפטר בי' באייר ה'תרמ"ב)
* רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רב באוהעל ובסיגט והאדמו"ר הראשון של חסידות סיגט. (נפטר בו' באלול ה'תרמ"ג)
* רבי אלעזר שפירא, רב בלנצהוט והאדמו"ר המייסד של חסידות לנצהוט. (נפטר בי"ב באלול ה'תרכ"ה)
* רבי יעקב כלפון, אב"ד יהדות תטואן, פוסק, פייטן ודרשן בתטואן שבמרוקו. (נפטר בי"ט באב ה'תרט"ו)
* רבי ישראל משה חזן, דיין, שד"ר ומחבר, כיהן כרב ברומא, בקורפו ובאלכסנדריה. (נפטר בטבת ה'תרכ"ג)
* רבי נתן פרידלנד, דרשן יהודי-ליטאי שפעל ליישוב ארץ ישראל והיה בין מבשרי הציונות. (נפטר בי"ח באדר ב' ה'תרמ"ג)
* רבי שמואל שמעלקא טויבש, מרא דאתרא ואב"ד בשינאווא ואחר כך בקהילה היהודית ביאס. (נפטר בח' באב ה'תרכ"ה)
*רבי יעקב אביחצירא האביר יעקב, ריסאני תפילאלת מרוקו (נפטר כ׳ בטבת ה׳תר״ם)

==נפטרו==
* י"ט בתשרי – רבי יונה בן גרשון מווילנא, דיין בוילנא, ומחבר פירוש לתוספתא.
* ט"ו בשבט – רבי ישראל ברי"ל, רבה של וארפלוטה שבהונגריה, מתלמידי רבי יחזקאל לנדא. (נולד בה'תק"ט)
* א' באדר – רבי ברוך משקלוב, מקובל ודיין ומן המשכילים המוקדמים, מחבר ספרי מדע ומתרגם לעברית של ספרי אוקלידס. (נולד בה'תק"ד)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקס"ז

==אירועים==
* א' באדר א' – "סנהדרין גדולה" של יהודי צרפת כונסה בפקודת נפוליאון בפריז, כדי שתתן תוקף הלכתי להגדרת זיקת היהודים מצד אחד לדתם ומצד שני לצרפת "מולדתם"

==נולדו==

==נפטרו==
* ח' בכסלו – בנימין וולף אייבשיץ, מיסטיקן ומשיח שקר שבתאי, בנו של הרב יהונתן אייבשיץ (נולד בה'ת"ק)
* כ"ה בשבט - רבי מאיר פוזנר, רב בדנציג, חיבר פירוש על הש"ס בשם בית מאיר (נולד ב-ה'תפ"ה).

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקס"ו

==אירועים==
* י"א בטבת – נפוליאון מבטל את השימוש בלוח השנה המהפכני בצרפת.

==נולדו==
*כ"ה בשבט – רבי יצחק אייזיק ספרין, האדמו"ר מקומרנא
*רבי אברהם טברסקי, האדמו"ר הראשון של חסידות טריסק
* רבי שמואל אביגדור תוספאה, אב"ד קרלין, מחבר הפירוש "תנא תוספאה" על התוספתא, וספר השו"ת "שאילת שמואל".

==נפטרו==
*י"ב בטבת – רבי משה מפשוורסק, אדמו"ר חסידי, סופר סת"ם ומחבר ספר "אור פני משה".
*י"א באדר – רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א), מגדולי פוסקי ההלכה, מקובל, שד"ר, ביבליוגרף והיסטוריון. (נולד בה'תפ"ד)
* א' בניסן – רבי שמואל הלוי קעלין, פוסק וראש ישיבה בבוסקוביץ, בעל 'מחצית השקל'. (נולד בה'תפ"ד)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ה'תקס"ה

==אירועים==
* כ"ט בכסלו - נפוליאון בונפרטה מוכתר לקיסר צרפת

==נולדו==
רבי מנחם נחום טברסקי, אדמו"ר ממקארוב

==נפטרו==
* י"ז בטבת - רבי יעקב קרנץ, המגיד מדובנא.
* א' באדר ב' - נפתלי הרץ וייזל, בלשן ומשורר עברי, מאבות תנועת ההשכלה היהודית (נולד ב-ה'תפ"ו)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקס"ג

==אירועים==
* ז' בתשרי – רבי חיים מוולוז'ין, תלמיד הגר"א, מפרסם קול קורא ל"אוהבי התורה" ביהדות ליטא כדי שיסייעו להקמת ישיבה. פרסום המכתב נחשב כיסוד ישיבת וולוז'ין, לימים "אם הישיבות".

==נולדו==
*אפרים משה פינר, מתרגם התלמוד בבלי לגרמנית (נפטר ב-ה'תר"מ).

==נפטרו==
* י"ח בתשרי – רבי משולם איגרא, מרא דאתרא בטיסמניץ ובפרשבורג, ראש ישיבה, פוסק ומגאוני דורו בגליציה. (נולד בה'תקי"ב)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקס"ב

==אירועים==
* רבי שלמה הירשל, בנו של רבי צבי הירש לוין, התמנה כרב ראשי לבריטניה הגדולה, כשלראשונה הוענק למשרה תוקף רשמי.

==נולדו==
* א' בסיוון – רבי אהרן מקרלין (השני), האדמו"ר הרביעי בחסידות קרלין, וגדול אדמו"רים באזורי ליטא. (נפטר בי"ז בסיוון ה'תרל"ב)

==נפטרו==
* י' בתשרי – רבי יקותיאל בירדוגו, אב"ד וראש ישיבה במקנס ופוסקי ההלכה ביהדות מרוקו. (נולד בי"ב בשבט ה'תצ"ו)
* ב' באדר א' – רבי יום-טוב אלגאזי, הראשון לציון, שד"ר, וראש ישיבת המקובלים בית אל בירושלים. (נולד בה'תפ"ז)
* ג' באדר ב' – רבי נח חיים צבי ברלין, ראש ישיבה במגנצא ואב"ד קהילות אה"ו. (נולד בה'תצ"ד)
* כ' בסיוון – רבי צבי הירש מנדבורנה, מתלמידי המגיד ממזריטש, אדמו"ר ומגיד מישרים בנדבורנה.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקס"א

==אירועים==

==נולדו==
* ד' באייר – רבי אברהם שאג-צוובנר, מתלמידי החתם סופר, רב וראש ישיבה בקוברסדורף שבשבע קהילות ובסוף ימיו בירושלים. (נפטר בכ"ט באדר ה'תרל"ו)
* רבי שלמה הכהן רבינוביץ', האדמו"ר הראשון של חסידות ראדומסק.
* רבי יוסף באב"ד, רב בגליציה ומחבר הספר מנחת חינוך.
*שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), פרשן המקרא, פילוסוף, משורר ומתרגם יהודי איטלקי.

==נפטרו==
* כ"ה בתשרי – שמואל זביטקובר, סוחר ובנקאי יהודי פולני, סוכן החצר של מלך פולין סטניסלאב פוניאטובסקי. (נולד בה'תפ"ז)
* ה' באדר – רבי יוסף מפוזנא ("יוסף הצדיק"), פוסק הלכה וחתנו של רבי יחזקאל לנדא, רבה של פוזנא. (נולד בה'תצ"ו)
* ג' בסיוון – רבי יעקב שמשון משיפיטובקה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ס

==אירועים==
* י"ז באדר - הקרדינל ברנאבה קיאראמונטי נבחר לכהן כאפיפיור ומשנה שמו לפיוס השביעי

==נולדו==
* א' באלול - שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), פרשן מקרא, בלשן עברי, מתרגם ופילוסוף איטלקי (נפטר ב-ה'תרכ"ו)

==נפטרו==
* ב' בשבט - רבי משולם זושא מאניפולי
* ח' בניסן - רבי מרדכי מנעשכיז בעל ה'רשפי אש'
* כ' באדר - רבי דוד מג'אר, בעל "חסדי דוד"
* י"ז באייר - רבי משה חיים אפרים מסאדילקוב, ה"דגל מחנה אפרים"
* ה' באלול - הרב צבי הירש לוין (נקרא גם צבי הירש ברלין), רב הקהילה בברלין בימי צמיחתה של תנועת ההשכלה (נולד ה'תפ"א)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
מוריס אנדרה

מוריס אנדרה (בצרפתית: Maurice André; 21 במאי 1933 – 25 בפברואר 2012) היה חצוצרן צרפתי, פעיל בתחום המוזיקה הקלאסית המערבית.

==ביוגרפיה==
אנדרה נולד באלה שבהרי סבן, צרפת, למשפחת כורים. אביו היה מוזיקאי חובב.

מוריס למד לנגן בחצוצרה אצל חבר של אביו, שהציע לשלוח אותו לקונסרבטוריון. כדי להתקבל לקונסרבטוריון ללא שכר לימוד, הצטרף לתזמורת צבאית. כבר אחרי שישה חודשי לימודים בקונסרבטוריון, זכה בפעם הראשונה בפרס.

מורו בקונסרבטוריון, מתוסכל משגיאותיו, סילק אותו ואמר לו לחזור אחרי שיצטיין בנגינתו. כעבור שבועות אחדים ניגן, ללא שגיאה אחת, את כל ארבעה-עשר האטיודים שבספר הלימוד של ז'אן-בטיסט ארבאן.

מוריס אנדרה זכה בתחרות הבינלאומית בז'נבה בשנת 1955 ובתחרות הבינלאומית במינכן בשנת 1963. לפרסום בינלאומי הגיע בשנות ה-60' וה-70' בשורה ארוכה של הקלטות ליצירות בארוק על חצוצרת פיקולו לחברת המורשת המוזיקלית ולחברות תקליטים אחרות. כיוון שלא היה מוכן להגביל את עצמו לרפרטואר הבארוק הסטנדרטי, ביצע גם עיבודים רבים של יצירות לאבוב, חליל ואפילו לקול ולכלי קשת.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נגנים צרפתים
קטגוריה:חצוצרנים
קטגוריה:מקבלי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1933
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2012
מסדר הדרדר

המסדר העתיק ביותר והנאצל ביותר של הדרדר (באנגלית: The Most Ancient and Most Noble Order of the Thistle) הוא מסדר אבירות בריטי השייך לסקוטלנד. בעוד תאריך הקמתו המקורי של המסדר אינו ידוע, ג'יימס השביעי מלך סקוטלנד ייסד את המסדר בגלגולו המודרני בשנת 1687. המסדר כולל את הריבון ו-16 אבירים וגבירות. בנוסף להם חברים במסדר אבירים נוספים, שלא מן המניין - חברי משפחת המלוכה הבריטית ובני מלוכה זרים. הריבון ממנה את חברי המסדר, ובניגוד למסדרים אחרים, הוא עושה זאת ללא עצת הממשלה. שישה-עשר החברים מחויבים להיות ממוצא סקוטי, אך האבירים שלא מן המניין יכולים להיות מכל מוצא שהוא.

סמלו העיקרי של המסדר, כפי שמצביע שמו, הוא הדרדר, הפרח הלאומי של סקוטלנד. סיסמת המסדר היא Nemo me impune lacessit (בלטינית - "איש אינו מתגרה בי מבלי להיענש"). סיסמה זו מופיעה גם על סמל הממלכה המאוחדת בסקוטלנד ועל מטבעות לירה שטרלינג אחדים. הקדוש הפטרון של המסדר הוא אנדרו הקדוש, הקדוש הפטרון של סקוטלנד.

רוב מסדרי הממלכה המאוחדת כוללים את כלל הממלכה, אך שלושת המסדרים הנעלים ביותר שייכים כל אחד לאומה אחת. מסדר הדרדר, השייך לסקוטלנד, הוא השני בחשיבותו מבין השלושה. מקבילו האנגלי, מסדר הבירית, הוא מסדר האבירות העתיק ביותר בבריטניה, ותחילתו כבר במאה ה-14. המסדר השלישי הוא מסדר פטריק הקדוש האירי, אשר הוקם ב-1783. אולם מאז עצמאותה של אירלנד המסדר אינו פעיל, והאביר האחרון שלו נפטר בשנת 1974.

==קישורים חיצוניים==
* 

*
קטגוריה:סקוטלנד
הדרדר, מסדר
קטגוריה:סקוטלנד: סמלים לאומיים
ז'אן-בטיסט ארבאן

ז'וזף ז'אן-בטיסט לורן ארבאן (בצרפתית: Joseph Jean Baptist Laurent Arban; 28 בפברואר 1825 – 9 באפריל 1889) היה נגן קורנט, מנצח, מורה והווירטואוז הנודע בראשון לקורנט שסתומים (cornet à piston). ארבאן הושפע מן הטכניקה הווירטואוזית של ניקולו פגניני בכינור ובניסיון (שהצלחתו מוטלת בספק) "להוכיח" את הקורנט ככלי סולו אמיתי, פיתח טכניקה וירטואוזית יוצאת דופן בכלי.

== קורות חייו ==
ארבאן נולד בליון, צרפת ולמד חצוצרה אצל פרנסואה דוורן בקונסרבטואר של פריז משנת 1841 עד 1845. הוא התמנה למורה לקרן זקס בבית הספר הצבאי ב-1857 והיה למורה לקורנט בקונסרבטואר של פריז בשנת 1869. בשנת 1864 פרסם בפריז את ספרו לשיטת לימוד לקורנט שסתומים ולקרן זקס, Grande méthode complète pour cornet à pistons et de saxhorn. שיטת הלימוד הזו, המכונה לעיתים קרובות "התנ"ך של החצוצרה", משמשת עד היום נגני כלי נשיפה ממתכת בימינו. הווריאציות שלו על "הקרנבל בוונציה" עודן מיצירות הראווה הגדולות לסולני קורנט כיום.

==קישורים חיצוניים==

ז'אן-בטיסט ארבאן

קטגוריה:נגנים צרפתים
קטגוריה:מנצחים צרפתים
קטגוריה:מורים למוזיקה בצרפת
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1825
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1889
.com

com. (מאנגלית: commercial, מסחרי) היא סיומת אינטרנט לשמות מתחם (Domains), אשר נמצאת בשימוש נרחב באינטרנט. סיומת זו היא אחת הסיומות המקוריות אשר הוגדרו בינואר 1985, והפכה לסיומת הנפוצה ביותר לשמות מתחם.

==היסטוריה==
הסיומת com נרשמה תחילה עבור מחלקת ההגנה של ארצות הברית (DoD). מחלקת ההגנה שכרה את מרכז החקר באוניברסיטת סטנפורד (SRI) לניהול ותחזוק הסיומת. ב־1 בינואר 1993, המכון הלאומי למדע האמריקאי (NSF) קיבל אחריות לסיומת, מכיוון שהשימוש העיקרי בה לא היה למטרות ביטחוניות. NSF העסיק את Network Solutions, תאגיד טכנולוגי אמריקאי, בתחזוקת הסיומת, ובשנת 1995 אישר ל־Network Solutions בפעם הראשונה לגבות תעריף עבור שימוש בסיומות שלה (net ו-org). בתחילה המחיר עמד על כ־50 דולרים: 35 ל־Network Solutions וכ־15 לקרן ממשלתית. נרשמים חדשים חויבו לשלם עבור השנתיים הראשונות שלהם מראש, דבר שהגדיל את המחיר לרישום כתובת חדשה לכמאה דולרים. ב־1997 מחלקת המסחר של ארצות הברית קיבלה את האחריות לנהל את הסיומת com (יחד עם ניהול שאר הסיומות המקוריות). נכון לשנת 2012 הסיומת מופעלת על ידי VeriSign, אשר רכשה את Network Solutions.

באנגלית הסיומת מוכרת גם כ"דוט-קום", וככזו קיבלה פירושים שונים הקשורים לבועת האינטרנט הידועה גם כבועת הדוט-קום.

על אף ש-com. אמורה להיות סיומת בלעדית לישויות מסחריות (ישויות אחרות כגון גופים ממשלתיים או ארגונים חינוכיים רשומים בסיומות משלהם), מאז אמצע שנות ה־90 לא נרשמו הגבלות סיווג על שימוש בשמות תחום מסוג com פתיחת רישום הסיומת לציבור הרחב בא בד בבד עם המסחור והפופולריות של האינטרנט. הסיומת הפכה במהרה לסיומת הנפוצה ביותר לאתרי אינטרנט. אתרים אשר פרחו בתקופה שבין 1997–2000 (התקופה אשר ידועה בתור "בועת הדוט-קום") לעיתים הרחיקו לכת והכלילו את הסיומת בשמם; חברות אלו לימים נודעו בתור חברות הדוט-קום. השקת סיומת biz ב־2001, אשר נסגרה בפני כל מי שאינו עסק, לא השפיעה רבות על הפופולריות הרבה שלה זכתה סיומת com.

אף על פי שחברות בכל העולם יכולות לרשום שמות מתחם תחת com, מדינות רבות מפעילות שם מתחם משני עם מטרה דומה תחת הסיומת האינטרנטית שלהם. רוב הסיומות האלו פועלות תחת התבנית com.xx או co.xx, כאשר xx הוא שם המתחם המשני. לדוגמה, אוסטריה מפעילה את הסיומת co.at, גרמניה מפעילה סיומת com.de, ובישראל הסיומת היא co.il.

ארגונים לא מסחריים רבים, כגון ארגונים ללא מטרות רווח או גופים ממשלתיים, משתמשים בסיומת com. יש הרואים בכך סתירה למטרה המקורית של שם התחום, ומוסיפים כי יותר מתאימה סיומת org או gov, או סיומות אינטרנטיות יותר ספציפיות. אף על פי כן, ארגונים רבים עדיין מעדיפים את הסיומת com בשל המוכרות הגבוהה שלה בקרב הציבור הרחב, לעומת סיומות פחות ידועות. בנוסף, הייעוד המקורי של סיומות אינטרנט רבות הפך לחסר משמעות בלא פיקוח והגבלה על השימוש בהן לאורך השנים.

האתר symbolics.com הוא האתר הקיים הוותיק ביותר עם סיומת זו. symbolics נרשם ב־15 במרץ 1985.

== ראו גם ==
* סיומת אינטרנט

* Domain Name System
*.org

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כתובות רשת
Reflection

Reflection (בעברית: השתקפות) הוא שיר שנכתב והופק על ידי מתיו וילדר ודייוויד זיפל לסרט האנימציה של דיסני "מולאן" שיצא לאקרנים בשנת 1998. השיר משולב בעלילת הסרט ומושר על ידי הדמות הראשית, פא מולאן, בביצועה של הזמרת ליאה סלונגה. בגרסה המדובבת לעברית, מבצעת השיר היא רינת גבאי.

== הביצוע של כריסטינה אגילרה ==

הזמרת כריסטינה אגילרה נבחרה לבצע את השיר כשיר הנושא של הסרט. לאחר מספר רב של אודישנים שערכו וילדר וזיפל, עדיין לא מצאו זמר שישיר באוקטבה E באופן שרצו. את קלטת האודישן שלה הקליטה אגילרה על רשמקול ישן בחדר מקלחת, ובה היא ביצעה את השיר של ויטני יוסטון "Run to You".

זהו גם סינגל הבכורה של כריסטינה אגילרה והסינגל היחיד שיצא מפסקול הסרט "מולאן". הסינגל יצא ב־1998 ומאוחר יותר נכלל באלבום הבכורה של אגילרה, "Christina Aguilera", ובאלבום "Disneymania". הקליפ לסינגל צולם בביתן סין בפארק וולט דיסני אפקוט שבפלורידה, בהשראת סרט האנימציה.

השיר היה מועמד לפרס גלובוס הזהב עבור השיר המקורי הטוב ביותר מסרט אנימציה.

=== מיקומי שיא ===

== קישורים חיצוניים ==

* [http://disney.go.com/disneyvideos/animatedfilms/mulan/home.html האתר הרשמי לסרט "מולאן"]

קטגוריה:שירי 1998
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-1998
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי כריסטינה אגילרה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:בלדות משנות ה-1990
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:בלדות R&B עכשוויות
קטגוריה:מולאן (זיכיון)
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הוליווד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וולט דיסני רקורדס
אליס כדורי

שלט הקדשה לאליהו כדורי בבית הספר החקלאי כדורי
אליס (אליהו) כדורי (לעיתים נכתב כׄצׄורי בתעתיק ערבי-עברי; באנגלית: Ellis Kadoorie, בערבית: خضوري ח'צ'ורי) (1865 – 24 בפברואר 1922) היה נדבן ובן למשפחה יהודית עשירה מבגדאד. משפחתו היגרה למומבאי שבהודו באמצע המאה ה-18 והייתה בעלת עסקים שונים במזרח הרחוק.

== ביוגרפיה ==
אליס כדורי נולד בבגדאד והגיע לשאנגחאי ב-1880 כעובד של החברה היהודית-ספרדית 'דוד ששון ובניו'. בתוך שנים ספורות הוא צבר הון רב, ופתח עסקים עצמאיים בשנגחאי ובהונג קונג, שם ישב אחיו, סר אליעזר כדורי. במשך שני העשורים הבאים, עשו האחים כדורי את הונם, הצליחו בבנקאות, מטעי גומי, שירותי חשמל ומקרקעין, והחזיקו בחלק הארי של מניות רשת מלונות הונג קונג. כדורי הקים שני בתי ספר בהונג קונג, באחד (נוסד ב-1891) לימדו בשפה ההינדית ובשפת האורדו ובשני לימדו אנגלית לדוברי סינית.

בשנת 1917 קיבל את תואר אביר האימפריה הבריטית מידי המלך ג'ורג' החמישי.

כדורי נפטר ערירי בהונג קונג בשנת 1922 ונטמן בבית העלמין היהודי בעיר.

בצוואתו הקדיש 140,000 ליש"ט להקמת בית ספר חקלאי בארץ ישראל. הוא הניח סכום זה ל"ממשלת א"י" - "בהאמינו על סמך הצהרת בלפור והחלטות ועידת סן רמו - שא"י מוכרת כשייכת כולה ליהודים". כשנודע ביישוב דבר העזבון של כדורי הקים הנציב העליון הרברט סמואל ועדה כדי לתכנן את הוצאת הכסף.

כעבור זמן כאשר קראו את הצוואה עצמה, התברר שלא הממשלה בארץ ישראל היא היורשת כי אם ממשלת בריטניה, וכי כדורי איפשר בצוואתו להשקיע את הכסף בארץ ישראל או בעיראק. חיים ויצמן, נשיא ההסתדרות הציונית העולמית הפעיל לחץ על אחיו של המנוח, איש העסקים אליעזר כדורי ובסופו של דבר הצליח להשיג החלטה עקרונית מצד הבריטים שהכסף יושקע בארץ ישראל.

לאחר משא ומתן נוסף בין פרדריק קיש מההסתדרות הציונית להמפרי באומן, מנהל מחלקת החינוך, הוחלט כי מכספי עיזבונו יוקמו שני בתי ספר חקלאיים על שם כדורי:
# המכון החקלאי כדורי - בית ספר חקלאי ערבי, הוקם בשנת 1930 בטולכרם.
# בית הספר החקלאי כדורי - בית ספר חקלאי יהודי, הוקם בשנת 1933 ליד כפר תבור.

==ראו גם==
* מיכאל כדורי

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Jonathan Kaufman, The Last Kings of Shanghai: The Rival Jewish Dynasties That Helped Create Modern China, Viking, 2020
</div>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

אליס
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים סינים
קטגוריה:נדבנים יהודים סינים
קטגוריה:יהודים עיראקים
קטגוריה:מפקדים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:אישים שעל שמם יישובים בישראל
קטגוריה:אצולה יהודית בריטית
קטגוריה:ילידי 1865
קטגוריה:נפטרים ב-1922