OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פרס מיגל דה סרוואנטס

פרס מיגל דה סרוואנטס (בספרדית: Premio de Literatura en Lengua Castellana Miguel de Cervantes) הוא פרס ספרותי ספרדי שמוענק כל שנה עבור הישג בספרות בשפה הספרדית. הפרס מוענק החל משנת 1975 בגובה של 125 אלף יורו. אקדמיות לשפה הספרדית של המדינות דוברי ספרדית יכולות להציע מועמדים והחלטה מתקבלת על ידי משרד התרבות של ספרד. רק בשנת 1979 הפרס הוענק לשני סופרים.

שלוש סופרים בנוסף לפרס זה קיבלו גם פרס נובל לספרות: אוקטביו פס (1981 ו-1990), מריו ורגס יוסה (1994 ו-2010) וקמילו חוסה סלה (1989 ו-1995).

נציגי ספרד זכו בפרס 24 פעמים.

==מקבלי הפרס==
{| class="wikitable sortable"
|-
! שנה
! תמונה
! זוכה
! מדינה
! סוגה
|-
| 1976
 חורחה גילן
| 
| שירה
|-
| 1977
 אלחו קרפנטייר
| 
| רומן, מסה
|-
| 1978
 דמסו אלונסו
| 
| שירה
|-
| rowspan="2"|1979
 חורחה לואיס בורחס
| 
| סיפור קצר, שירה, מסה, תרגום
|-
 חררדה דיאגו
| 
| שירה
|-
| 1980
 חואן קרלוס אונטי
| 
| רומן
|-
| 1981
 אוקטביו פס
| 
| שירה, מסה
|-
| 1982
|
| לאויס רוזלס
| 
| שירה, מסה
|-
| 1983
 רפאל אלברטי
| 
| שירה
|-
| 1984
 ארנסטו סאבטו
| 
| רומן, מסה
|-
| 1985
 גונזלו טורנטה בליסטיאר
| 
| רומן
|-
| 1986
 אנטוניו בוארו ואלייחו
| 
| דרמה
|-
| 1987
 קרלוס פואנטס
| 
| רומן, מסה
|-
| 1988
 מריה סמברנו
| 
| פילוסופיה, מסה
|-
| 1989
 אוגוסטה רוא בסטוס
| 
| רומן
|-
| 1990
 אדולפו ביו קאסרס
| 
| רומן, סיפור קצר
|-
| 1991
 פרנסיסקו איילה
| 
| רומן, סיפור קצר, מסה, תרגום
|-
| 1992
 דולסה מריה לוינס
| 
| שירה
|-
| 1993
 מיגל דליבס
| 
| רומן
|-
| 1994
 מריו ורגס יוסה
| 
| רומן, מסה, סיפור קצר, דרמה
|-
| 1995
 קמילו חוסה סלה
| 
| רומן
|-
| 1996
|
| חוסה גרסיא ניאטו
| 
| שירה
|-
| 1997
 חילרמו אינפנטה קבררה
| 
| רומן
|-
| 1998
 חוסה יארו
| 
| שירה
|-
| 1999
 חורחה אדוורדס
| 
| רומן
|-
| 2000
 פרנסיסקו אומברל
| 
| רומן, מסה
|-
| 2001
 אלברו מוטיס
| 
| שירה, רומן
|-
| 2002
 חוסה חימנס לוזנו
| 
| רומן
|-
| 2003
 גונזלו רוחס
| 
| שירה
|-
| 2004
 רפאל סנצ'ס פרלוזיו
| 
| רומן, מסה
|-
| 2005
|
| סרחיו פיטול
| 
| רומן
|-
| 2006
 אנטוניו גמונדה
| 
| שירה
|-
| 2007
 חואן חלמן
| 
| שירה
|-
| 2008
 חואן מרסה
| 
| רומן
|-
| 2009
 חוסה אמיליו פצ'קו
| 
| שירה, רומן, סיפור קצר
|-
| 2010
 אנה מריה מטוטה
| 
| רומן
|-
| 2011
 ניקאנור פארה
| 
| שירה
|-
| 2012
 חוזה מנואל קבלירו בונלד
| 
| שירה, רומן
|-
| 2013
 ילנה פוניאטובסקה
| 
| רומן
|-
| 2014
 חואן גויטיסולו
| 
| רומן, מסה
|-
| 2015
 פרננדו דל פסו
| 
| רומן, שירה, מסה, דרמה, סיפור קצר
|-
| 2016
 אדוארדו מנדוסה
| 
| רומן, דרמה
|-
| 2017
 סרחיו רמירס
| 
| רומן, סיפור קצר, מסה
|-
| 2018
 אידה ויטאלה
| 
| שירה, פרוזה, מסה
|-
| 2019
 ז'ואן מרגריט
| 
| שירה
|-
| 2020
 פרנסיסקו ברינס
| 
| שירה
|-
| 2021
 כריסטינה פרי רוסי
| 
| פרוזה, שירה, סיפור קצר, תרגום
|-
| 2022
רפאל קדנס
|
| שירה, מסה
|-
|2023
|לואיז מטאו דיאז
| 
|
|רומן, מסה
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

סרוואנטס
סרוואנטס
*
בראם

בראם (באנגלית: Brum) היא סדרת טלוויזיה בריטית לילדים, אשר נוצרה על ידי פרנק ביטי ואן ווד והופקה על ידי Ragdoll Productions. הסדרה שודרה במקור בבריטניה בערוץ BBC One, החל מ-26 בספטמבר 1991 עד 4 בנובמבר 2002. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ הופ! בשנת 2004. לסדרה הופקו שלוש עונות ו-66 פרקים באורך 10 דקות.

בשנת 2016 הופקה לסדרה התחייה ב-Computer-generated Imagery על ידי DHX Media.

== עלילה ==
הסדרה עוקבת אחר מכונית קטנה וגיבורה בשם בראם, הנוסע בכל פרק בכוחות עצמו, נקלע להרפתקאות ותמיד מציל את תושבי העיר משודדים ומפגעים שונים.

== קריינות ==
בגרסה המקורית של הסדרה, הקריינות בשתי העונות הראשונות נעשו על ידי טויה וילקוקס, אשר גם דיבבה את כל הדמויות. בעונה השלישית והאחרונה הדמויות לא דיברו, אך נשארה הקריינות שנעשתה על ידי טום רייט ושרה וויצ'ל.

בדיבוב העברי קריינו את הסדרה איל כהן וספיר דרמון, כאשר האחרונה גם ביצעה את שיר הסיום בשיתוף עמי מנדלמן. הדיבוב העברי בוים על ידי חיים אדן, והופק על ידי איילת צ'ינסקי בווידאופילם אינטרנשיונל.

== שידור הסדרה ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:סדרות ערוץ הופ!
קטגוריה:סדרות CBeebies
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות לילדים
גיגנטוזאורוס

גיגנטוזאורוס (שם מדעי: Gigantosaurus; מילולית: "לטאה ענקית", בעל שם דומה לתרופוד טורף ענק) הוא סוג של דינוזאור מקבוצת הזאורופודים שהתקיים ביורה העליון באנגליה. הסוג הוגדר בידי החוקר הארי סיילי ב-1869 והוא כולל מין יחיד - Gigantosaurus megalonyx, שפירושו: "טופר ענק" (שם אותו חולק עם העצלן הקרקע מגלוניקס). הזאורופוד לא קיבל קבוצה שיוכית אך ישנם חוקרים שהניחו שהוא קרוב לדמויי דיפלודוקיים.

הגיגנטוזאורוס נחפר בתצורות אבני חול בקרבת חוף היורה, בקיימברידג'שייר, אנגליה. השרידים שלו (שהגיעו ממספר מקורות), כללו חוליות זנב, גלילים של מפרקי אצבעות, זרועות ושוקיים ושכבה של אוסטאודרם ששימשה להגנה.

עם זאת כיום מתייחסים לסוג זה כסוג מבוטל עקב דמיון גדול לזאורופודים קרובים כמו הפלורוזאורוס (פרידריך פון הואנה) והאורניתופסיס (ריצ'רד ליידקר).

מספר ממצאים שלו הועברו לסוגי זאורופודים אחרים כמו: טורניאריה, ג'ננסיה ובארוזאורוס.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1869
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הארי גובייר סיילי
קטגוריה:זאורופודה
קטגוריה:דינוזאורים שחיו ביורה עליון באירופה
קטגוריה:טקסונים שנויים במחלוקת
רועי קייס

רועי קייס (נולד ב-2 באוקטובר 1987) הוא עיתונאי ישראלי המשמש כראש תחום לענייני ערבים בערוץ כאן 11.<ref name=":0"></ref> בעבר היה כתב החדשות ב-ynet.

== ביוגרפיה ==
רועי קייס נולד וגדל בתל אביב-יפו. בבית הספר התיכון הגימנסיה העברית "הרצליה" למד 5 יחידות ערבית, ואת שירותו הצבאי עשה ביחידת חצב.

לאחר סיום השירות הצבאי ב-2009, הצטרף ל-ynet, שם שימש כקשב כללי וקשב לענייני העולם הערבי. באותה שנה החל ללמוד בבית הספר לעיתונאות ולתקשורת כותרת, הנמצא כיום בקמפוס של אוניברסיטת תל אביב, ובמקביל היה סטודנט להיסטוריה של המזרח התיכון באותה האוניברסיטה בין השנים 2009 ל-2012.

בתחילת 2012 מונה לכתב לענייני העולם הערבי ב-ynet, במקום רועי נחמיאס.

ב-2017 עבר קייס לדסק לענייני ערבים בערוץ כאן 11.

בשלהי חודש יוני 2023 נישא לשיר שנאפ.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.ynet.co.il/tags/רועי_קייס כתבות של רועי קייס] באתר ynet
* [https://www.youtube.com/watch?v=qRlzU2tApEc רועי קייס בריאיון] לכסית
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:כתבים ישראלים
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:סגל ynet
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי כותרת - בית ספר לעיתונאות ולתקשורת
קטגוריה:חיילי אגף המודיעין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987
ברוס קשדן

ברוס קשדן (באנגלית: Bruce Kashdan; נולד ב-1946) הוא דיפלומט אמריקאי-ישראלי.

במשך רוב שנות פעילותו, שמו ותמונתו של קשדן היו אסורים בפרסום על ידי הצנזורה הצבאית, אך אלו הותרו לאחר כינון הסכמי אברהם ב-2020.

== ביוגרפיה ==
ברוס קשדן נולד ב-1946 למשפחה יהודית-אמריקאית במדינת ניו יורק. כשהיה בן 20, ולמד רפואה באוניברסיטת ניו יורק, התנדב במקביל ללימודיו בפעילויות עבור הקהילה המקומית, וסייע לחקלאים מקומיים במחאה נגד רשתות השיווק כשהוביל את המאבק בעיצוב דעת הקהל דרך התקשורת. יועציו של נשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון התרשמו מפעילותו של קשדן, ובהזמנתם הוא החל לעבוד בבית הלבן בהקמת תנועה שורשית התנדבותית לאומית. השמועה על היזם החברתי היהודי הצעיר הגיעה במהרה אל שגרירות ישראל בוושינגטון, ושמעון אמיר, ראש המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי, גייס את קשדן לעבודה במשרד החוץ הישראלי.

קשדן עלה לישראל ב-1966, ונשלח ללימודי עברית באולפן בקיבוץ גבעת חיים איחוד. לאחר הלימודים יצא לסיבוב עבודה קצר באפריקה, באסיה ובאמריקה הלטינית, שלאחריו קיבל קביעות. עם מינויו של דוד קמחי למנכ"ל משרד החוץ הישראלי, החל קשדן לעבוד במשרדו. ב-1982, כאשר כוחות צה"ל פלשו ללבנון במבצע שלום הגליל, הקים קשדן את הנציגות הישראלית בעיר הבירה הלבנונית ביירות ועמד בראשה. לאחר כשנתיים, נאלץ לעזוב, בעקבות פרס שהציבו ארגוני הטרור על ראשו. אז, הוא ניהל משא ומתן ממושך עם ממשלת אירלנד עד להקמת השגרירות הישראלית ב-1993.

בועידת מדריד בנושא הסכסוך הישראלי-פלסטיני שנערכה ב-1991, החל קשדן ליצור קשרים עם אנשי עסקים, עם עובדי ציבור ועם דיפלומטים במפרץ הפרסי, ומונה לאיש הקשר של מדינת ישראל למדינות המפרץ. קשדן ניהל בחלוף השנים קשרים ענפים עם ארצות ערב, ובעיקר עם איחוד האמירויות הערביות. הוא יצר גם קשר אישי עם בני בית נהיאן. בסוף 2005 הציע קשדן לממשלת איחוד האמירויות להקים נציגות דיפלומטית חשאית של מדינת ישראל – ונענה בחיוב. ב-2006 נרשמה באמירות דובאי חברה בשם "המרכז לפיתוח וסחר בינלאומי", שהייתה למעשה הנציגות הדיפלומטית החשאית הישראלית. פעילות הנציגות של קשדן תרמה באופן משמעותי לפיתוח יחסי איחוד האמירויות הערביות–ישראל, והיא זו שהניחה את היסודות לבניית היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין המדינות בהמשך. ב-2009 סייע קשדן בהקמתה של נציגות דומה בבחריין. תקרית חריגה ביחסים בין ישראל לאמירויות נרשמה לאחר הריגתו של מחמוד אל-מבחוח על ידי "המוסד" ב-2010, כאשר האמירתים ראו בכך הפרה בוטה של ריבונותם, ובתגובה גירש שר החוץ האמירתי עבדאללה בן זאיד, את קשדן מהאמירויות באופן אישי. רק בסוף 2017 השלטון האמירתי אישר לקשדן לשוב אל המדינה.

בטקס החתימה על הסכמי אברהם בכלל והסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל בפרט בבית הלבן בספטמבר 2020, סירב ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו להזמין את קשדן לאירוע, והוא הגיע לאירוע כאורח של הממשלה האמירתית. באירוע שערך בדצמבר של אותה השנה שר החוץ גבי אשכנזי בהוקרה לשליחי משרד החוץ, עמד קשדן בראש מקבלי תעודות ההוקרה. לביקורו של שר החוץ וראש ממשלת ישראל החלופי יאיר לפיד באמירויות ביוני 2021, הוזמן קשדן כאורח הכבוד.

== לקריאה נוספת ==
* ברק רביד, "השלום של טראמפ – הסכמי אברהם והמהפך במזרח התיכון", הוצאת משכל, 2021
* אלי פודה, "מפילגש לידועה בציבור - היחסים החשאיים של ישראל עם מדינות ועם מיעוטים במזרח התיכון, 1948–-2020", הוצאת עם עובד, 2022

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דיפלומטים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1946
ירגזי ירוק-גב

ירגזי ירוק־גב (שם מדעי: Parus monticolus) הוא מין של ציפור שיר קטנה ממשפחת הירגזיים. הירגזי ירוק־הגב חי ממערב הרי ההימלאיה לדרום וייטנאם ובטאיוואן.

== מאפיינים חיצוניים ==
ממוזער
הירגזי ירוק־הגב הוא ציפור שיר קטנה; אורכו 11–13 ס"מ. הוא דומה מאוד לקרובו ירגזי מצוי, אם כי הבטן והגב שלו בצבע ירוק.<ref name=":0"></ref> ראשו שחור עם כתם לבן על העורף ולחיים לבנות. הבטן בצבע צהוב־ירקרק, החזה שחור, והגב ירוק. הצווארון שחור. על הגחון עובר פס שחור מהחזה ועד לתת־השת הלבן. הכנפיים שחורות־כחולות, כאשר יש שתי שורות של סוככות ששוליהן לבנים. הזנב שחור במרכזו וכחול בשוליו, ולבן מלמטה. הנקבה דומה לזכר, אם כי הפס השחור על בטנה צר יותר. הצעירים דומים לבוגרים, אבל דהויים יותר עם לחיים צהבהבות, פס גחון צר, וצווארון צר. המקור קצר ושחור, וכף־הרגל כחלחלה.<ref name=":1"></ref> לאוכלוסיות בדרום וייטנאם פס גחון רחב.<ref name=":3"></ref>

הקריואת מאוד דומות לקריאות הירגזי המצוי, אבל צלולות ורמות יותר, ונשמעות כ–"סי–סי–סי" ו–"טי–טי–וי".<ref name=":3" />

== התנהגות ==
הירגזי ירוק־הגב חי לרוב לבד או בזוגות, ובחורף בלהקות, ולעיתים מחפש מזון בלהקות מעורבות מינים, בהם קרובו, ירגזי יפני. הירגזי ניזון מפרוקי רגליים קטנים, פגיות, ניצנים, פירות וזרעים.<ref></ref>

הירגזי משתמש בתיבות קינון. הקן בנוי בעיקר מטחב, ומרופד בפרווה. בממוצע, עומק בקן הוא 46.8 מ"מ, וקוטר הקן 52.9 מ"מ. הטלת הביצים מתחילה באפריל. הנקבה מטילה 4–9 ביצים. הביצים עגלגלות ולבנות עם נקודות אדמדמות. נפח הביצה הממוצע הוא 1.33 סמ"ק. גודל התטולה קטן ככל שהביצים מוטלות מאוחר יותר. הנקבה דוגרת על הביצים 10–15 ימים, ומפסיקה לדגור כאשר הגוזלים בני 7–10 ימים. לעיתים הנקבה אוכלת את קליפות הביצים לאחר הבקיעה. שני ההורים מאכילים את הגוזלים. הגוזלים פרחים בגיל 17–21 ימים. אחוז ההצלחה של הקינון גבוה במעט מחצי, ואחוז הגוזלים השורדים מרגע הבקיעה ועד שלב הפרחון קרוב ל–70%–80%. רוב מקרי המוות בקן נגרמים עקב טריפה, השתלטות מינים אחרים על הקן, או נטישה על ידי ההורים.

== בית גידול ותפוצה ==
הירגזי ירוק־הגב חי ממערב הרי ההימלאיה לדרום וייטנאם ובטאיוואן.<ref name=":0" /> הירגזי חי בגבהים של 200–4,000 מטרים מעל פני הים.<ref name=":1" /> טווח התפוצה (כ–7,470,000 קמ"ר) של מין זה גדול, ולכן המין אינו מתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון גודל הטווח. גודל האוכלוסייה לא כומת, אך לא סביר שהוא מתקרב לסף סכנת ההכחדה על פי קריטריון גודל האוכלוסייה. מגמת האוכלוסייה יציבה, ועל כן אין ירידה מהירה מספיק כדי להתקרב לסף סכנת הכחדה לפי קריטריון מגמת האוכלוסייה. על כן, ירגזי ירוק־גב מסווג כמין ללא חשש.<ref></ref> הירגזי ירוק־הגב הוכרז כמין בסכנת הכחדה במיאנמר ב-4 במרץ 2020.<ref name=":2"></ref>

=== תפוצת תת־מינים ===
תוארו ארבעה תת־מינים של ירגזי ירוק־גב:<ref></ref>
* P. m. monticolus – ויגורס, 1831, מצוי מצפון פקיסטן לנפאל ודרום טיבט
* P. m. yunnanensis – לה טושה, 1922, מצוי ממזרח ההימלאיה וצפון מזרח הודו למרכז סין, לאוס ומיאנמר
* P. m. legendrei – Delacour, 1927, מצוי בדרום וייטנאם
* P. m. insperatus – סווינו, 1866, אנדמי לטאיוואן
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
 
קטגוריה:ירגזי (סוג)
קטגוריה:סין: ירגזיים
קטגוריה:וייטנאם: עופות
קטגוריה:טאיוואן: עופות
קטגוריה:לאוס: עופות
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:מיאנמר: עופות
קטגוריה:נפאל: עופות
קטגוריה:בנגלדש: עופות
קטגוריה:טיבט: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ניקולס אילוורד ויגורס
We Were Born for This

"We Were Born for This" (בעברית: "לזה נולדנו") הוא שיר של הזמר-יוצר הקנדי ג'סטין ביבר. הוא נכתב על ידי ביבר עצמו יחד עם סם הוק<ref></ref>, ג'סטין טימברלייק ופו בר<ref></ref>. השיר פורסם כסינגל בודד ב-28 באפריל 2014 ב-SoundCloud<ref name=":0"></ref><ref></ref>.

עטיפת הסינגל גררה ביקורות רבות על הדמיון לאמנות העטיפה של האלבום Riot! של להקת הרוק האמריקאית פאראמור מ-2007, הפרשיה סוקרה בין השאר במגזין הבילבורד<ref name=":1" /> ובחדשות MTV<ref name=":2" />.

== לחן ומילים ==
השיר, שהוקלט בדצמבר 2013, הוא שיר בלדה סנטימנטלי המשלב סולו גיטרה, בעוד שברקע השיר ביבר שר בקול שקט, אך לעיתים אף מגיע לקול פלסט.

השיר מתאר את החוויה להתבגר לאור הזרקורים, עם הצורך להתמודד עם האהדה הרבה וגם הביקורות השליליות.

בפזמון השיר הוא אומר: 

לקראת סוף השיר<ref></ref> ג'סטין ביבר מודה למעריצים שלו<ref></ref>:

== מחלוקת על אמנות העטיפה ==
עטיפת האלבום [[Riot! של להקת הרוק האמריקאית פאראמור מ-2007, העיצוב והגופן דומים לזה של השיר "We Were Born for This"]]
אמנות העטיפה של "Were Born for This" ספגה ביקורות בעיקר מצד מעריצי להקת הרוק האמריקאית פאראמור<ref></ref><ref></ref> בשל הדמיון בין אמנות עטיפת הסינגל לאמנות העטיפה של האלבום Riot! של פאראמור מ-2007, שהשתמשה בטיפוגרפיה, סכמת צבעים וגופן דומים מאוד<ref></ref><ref></ref>, נטען שייתכן והתמונה נלקחה מתמונה מ-2011 שיצרה מעריצה של פארמור<ref name=":1"></ref><ref></ref><ref></ref>.

בתגובה, פרסמה פאראמור תמונות של חברי הלהקה תחת עיצוב עם מוטיבים מובהקים הלקוחים מאמנות העטיפה של Believe ו- אלבום האולפן השלישי של ביבר<ref></ref><ref name=":2"></ref>.

הפרשיה סוקרה בין השאר במגזין הבילבורד<ref name=":1" /> ובחדשות MTV<ref name=":2" />. היילי ויליאמס, הזמרת הראשית וכותבת השירים של פאראמור, אף התייחסה לכך בחשבון הטוויטר שלה<ref name=":0" />.

== ראו גם ==
* זכויות יוצרים
* Copyleft
* דיסקוגרפיה של ג'סטין ביבר

== קישורים חיצוניים ==

*
*
*[https://www.cifraclub.com/justin-bieber/we-were-born-for-this/ We Were Born For This]
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:סינגלים מ-2013
קטגוריה:שירי ג'סטין ביבר
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'סטין ביבר
קטגוריה:בלדות משנות ה-2010
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
המגזין עם נגה ניר נאמן

המגזין עם נגה ניר נאמן היא תוכנית חדשות ואקטואליה שבועית, שמנחה נגה ניר נאמן בערוץ רשת 13. התוכנית יצאה לאור ב-14 באוגוסט 2020 והיא משודרת כל יום שישי בשעה 17:05, לפני "אלמוג בשישי" .

== היסטוריה ==
נגה ניר נאמן היא עיתונאית ישראלית, כתבת לענייני צרכנות בחדשות 13, ומגישה את מהדורת החדשות המרכזית של ערוץ 13. לפני שהחלה להגיש בתוכנית המגזין, היא הייתה מגישה את התוכנית "לפני החדשות", לסירוגין.

ב-25 באוקטובר 2020, החליקה ניר נאמן בבית מלון במהלך צילומי כתבה נפגעה בגבה ופונתה למרכז רפואי קפלן. בעקבות המקרה, היא נעדרה מהמסך לכמה שבועות, ואותה החליפה דנה גוטר בהנחיית התוכנית.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2020
קטגוריה:חדשות 13
קטגוריה:תוכניות חדשות ואקטואליה
אלי הוכנברג

אלי הוכנברג (נולדה ב-1 באפריל 1992) היא עיתונאית ישראלית המשמשת ככתבת דיפלומטית ומגישת חדשות בערוץ החדשות הבינלאומי i24NEWS בשפה האנגלית ומגישת מהדורת חמש באותו ערוץ בשפה העברית. בעבר שימשה כתבת פלילים ועורכת חדשות בגלי צה"ל.

== קריירה עיתונאית ==
הוכנברג נולדה וגדלה בהרצליה שם מתגוררת עד היום. כשהייתה בת 10 הגישה את תוכנית החדשות לילדים "חמש וחצי" לצד אברי גלעד ואלי אילדיס בערוץ הילדים. היא סיימה בהצטיינות את לימודי התיכון במגמת הקולנוע בתיכון הארצי לאומנויות "תלמה ילין" וסרט הגמר הדוקומנטרי שלה זכה בפרסים בפסטיבלים. שימשה כיו"ר מועצת התלמידים של מחוז תל אביב ודוברת מועצת התלמידים הארצית.

את שירותה הצבאי בין השנים 2010–2013 עשתה בתחנת הרדיו הצבאית גלי צה"ל<ref></ref> במחלקת האקטואליה<ref></ref><ref></ref> שם שימשה בין היתר ככתבת פלילים ועורכת חדשות<ref></ref>.

מיד לאחר שחרורה, ועם הקמת הערוץ, הצטרפה לערוץ החדשות הבינלאומי i24NEWS שם החלה דרכה ככתבת במהדורה המרכזית. זמן קצר לאחר מכן מונתה לכתבת הדיפלומטית<ref></ref> של הערוץ וסיקרה, בין היתר, את שיחות הגרעין בין איראן והמעצמות<ref></ref>, התלוותה לנסיעות ראש הממשלה בחו"ל<ref></ref>והעבירה שידורים חיים<ref></ref> מרחבי העולם<ref></ref><ref></ref>. כחלק מתפקידה, הובילה את סיקור מערכות הבחירות<ref></ref> הרבות בישראל<ref></ref> וכן סיקרה מהשטח את אירועי ההסלמה ברצועת עזה, בגבול הצפון, במזרח ירושלים וביהודה ושומרון.

בנוסף לתפקידה ככתבת המדינית והפוליטית הבכירה, הוכנברג מגישה מהדורות<ref></ref> ותוכניות חדשות<ref></ref> בערוץ.

== השכלה ==
הוכנברג היא בוגרת תואר ראשון בממשל דיפלומטיה ואסטרטגיה, ותואר שני בלוחמה בטרור וביטחון לאומי בבית הספר הבינלאומי באוניברסיטת רייכמן<ref></ref>.

בוגרת תוכנית ההכשרה המובילה של מחלקת המדינה האמריקאית למנהיגות (IVLP).

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל i24NEWS
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:בוגרות תלמה ילין
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:בוגרות המרכז הבינתחומי הרצליה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1992
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1992
קפטן וולקונוגוב ברח

קפטן וולקונוגוב ברח (ברוסית: Капитан Волконогов бежал) הוא סרט עלילתי בבימויהם של נטשה מרקולובה ואלכסיי צ'ופוב, בהפקה משותפת של רוסיה, אסטוניה וצרפת. הקרנת הבכורה התקיימה בספטמבר 2021 בפסטיבל הסרטים ה-78 של ונציה.

== עלילה ==
עלית הסרט מתרחשת בעיר לנינגרד שבברית המועצות בשנת 1938. קפטן פיודור וולקונוגוב משרת בנ.ק.ו.ד., המשטרה החשאית הסובייטית. הוא ביחסים טובים עם מפקדו, עמיתיו מכבדים אותו. אבל יום אחד חייו משתנים באופן דרמטי — הוא מוכרז כפושע. וולקוגונוב מצליח להימלט לפני שנעצר. בן לילה הוא הופך למנודה שמבוקש על ידי עמיתים לשעבר ברחבי העיר. בלילה מופיע לוולקונוגוב שליח מהעולם האחר ומזהירו שאחרי המוות יגיע לגיהנום, אבל יש לו הזדמנות לשנות את גורלו ולעלות לגן עדן אם יחזור בתשובה, ואם לפחות אחד מקורבנותיו יסלח לו...<ref>[https://www.gazeta.ru/culture/news/2021/07/26/n_16296896.shtml Российский фильм «Капитан Волконогов бежал» претендует на «Золотого льва»]</ref><ref>[https://rg.ru/2021/07/26/v-venecii-film-kapitan-volkonogov-bezhal-voshel-v-osnovnoj-konkurs.html В Венеции фильм «Капитан Волконогов бежал» вошел в основной конкурс]</ref>

== שחקנים ודמויות ==
* יורה בוריסוב - קפטן וולקונוגוב
* טימופיי טריבונצב - רב-סרן גולובניה
* אלכסנדר יאצנקו - רב-סרן גווזדב
* ויקטוריה טולסטוגנובה - אלמנתו של שטיינר
* נטליה קודריאשובה - יליזרובה
* ולדימיר יפיפאנצב - קולונל ז'יחארב
* ניקיטה קוקושקין - "מאלק" ורטניקוב
* אנסטסיה אוקולובה - רייצ'קה
* דמיטרי פודנוזוב - פרופסור יליזרוב
* יורי קוזנצוב - איגנטי אלכסייביץ'
* איגור סבוצ'קין - הדוד מישה
* מקסים סטויאנוב - הפועל לפנדין
* פולינה ויטורגן - לפינה
* ויטליה קורנינקו - נערה
* אלכסנדר שיין - השכן של נינה
* נטליה וולקובה - נינה
* נטליה איוחווידובה - לורה פטרובנה
* ניקולאי שרייבר - ווזדוויז'נסקי
* מיכאיל חוראנוב - קברן
* אשקר ניגמציאנוב - סמל זברב
* זויה קאידנובסקאיה - ספרנית

== הקרנת בכורה וקבלה ==
הסרט קיבל תמיכה ממשרד התרבות של הפדרציה הרוסית, קרן Kinoprime לפיתוח צילום עכשווי, הקרן האירופית Eurimages לתמיכה ביצירה משותפת של קולנוע, משרד התרבות האסטוני וקרן הקולנוע האסטונית. חברת הסרטים "מקום הכוח" ו־LOOKFILM (רוסיה), Homeless Bob Production (אסטוניה) ו־Kinovista (צרפת) היו אחראיות על ההפקה. המפיקים הם ולרי פיודורוביץ', יבגני ניקישוב, אלכסנדר פלוטניקוב, מפיקים שותפים: קטרין קיסה, צ'ארלס-אוורארד צ'כוב ונדז'דה זאיונצ'קובסקיה.

הקרנת הבכורה של הסרט התקיימה בספטמבר 2021 בפסטיבל ונציה ה-78. הסרט זכה בפרס הראשי - אריה הזהב.<ref>[https://www.kinometro.ru/news/show/name/venice2021_programm_1235 Венецианский кинофестиваль объявил программу]</ref>

הסרט זכה בפרס חביב הקהל בפסטיבל הפתוח ה-32 של קינוטאבר (2021), כמו גם בקטגוריית הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי XXX בפילדלפיה.<ref></ref><ref></ref> הסרט קיבל את פרס חד קרן המוזהב לשנת 2021 במועמדויות לסרט הטוב ביותר, לתסריט הטוב ביותר ולשחקן הטוב ביותר (יורי בוריסוב).<ref></ref>

בדצמבר 2021, הסרט הוכרז כמועמד לפרס נשר הזהב הרוסי.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים רוסיים
קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:ברית המועצות בתרבות
קטגוריה:קהילת המודיעין הסובייטית בתרבות ובאמנות
קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטי דרמה רוסיים
Tony Bennett Sings 10 Rodgers & Hart Songs

Tony Bennett Sings 10 Rodgers & Hart Songs (בעברית: טוני בנט שר עשרה שירים של רוג'רס והארט) הוא אלבום האולפן ה-37 של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1976 חברת התקליטים אימפרוב רקורדס.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי טוני בנט
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי ג'אז
Stronger (שיר של קלין בנדיט)

"Stronger" הוא סינגל של הלהקה האלקטרונית האנגלית, קלין בנדיט, בשיתוף אלכס ניואל ושון באס.<ref></ref> השיר יצא במקור ב-22 בנובמבר 2014, בשיתוף פעולה עם אולי אלכסנדר, הסולן של יירס אנד יירס. לאחר מכן, השיר הוקלט מחדש ויצא כסינגל ב-19 באפריל 2015.<ref name="apple.com"></ref> מאוחר יותר, הצמד האלקטרוני האמריקאי, Vindata , הוציא גרסת רמיקס לשיר.<ref></ref>

נכון לדצמבר 2021, השיר הושמע למעלה מ-20 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ, שבוים על ידי ג'ק פטרסון והופק על ידי קתרין קאוול,<ref></ref> יצא בערוץ היוטיוב של הלהקה ב-11 במרץ 2015. הווידאו קליפ נעשה בשיתוף פעולה עם מיקרוסופט, ולודק מרקוביץ' וקרול פאצ'יורק.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> נכון לדצמבר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-39 מיליון פעמים.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!מכירות
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|כסף
|200,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך
!פורמט
!חברת תקליטים
|-
! rowspan="2" | הממלכה המאוחדת
| 17 באפריל 2015
| הורדה דיגיטלית (רמיקסים)
| rowspan="2" |אטלנטיק רקורדס, וורנר מיוזיק גרופ
|-
| 19 באפריל 2015
| הורדה דיגיטלית (סינגל)
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:סינגלים מ-2015
קטגוריה:שירי קלין בנדיט
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ק פטרסון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גרייס צ'אטו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
Tony Bennett Sings More Great Rodgers and Hart

Tony Bennett Sings More Great Rodgers and Hart (בעברית: טוני בנט שר שירים נוספים של רוג'רס והארט) הוא אלבום האולפן ה-38 של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1977 חברת התקליטים אימפרוב רקורדס.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי טוני בנט
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי ג'אז
חופשי (שיר של מרגלית צנעני)

"חופשי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. הוא יצא לאור בדצמבר 1996, כסינגל מתוך אלבום האולפן התשיעי של הזמרת, חופשי (1997).

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי רחל שפירא והופק על ידי ירוסלב יעקובוביץ'. "חופשי" הופץ כסינגל רשמי מתוך חופשי, על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו.

הוא הגיע למקום השמיני במצעד הסינגלים השבועי של תחנת הרדיו רשת ג'.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
|-
!עולם
|דצמבר 1996
|תקליטור
|הד ארצי
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1996
קטגוריה:סינגלים מ-1996
קטגוריה:שירי מרגלית צנעני
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:שירים על חופש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
השנים הכי יפות (שיר)

"השנים הכי יפות" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. את השיר הוציאו לאור חברות התקליטים מרגול הפקות וביג בוס רקורדס במאי 2004. הוא נכלל כרצועה וכסינגל הראשון מאלבום האולפן האחד-עשר של הזמרת גלה לי (2005).

== רקע וכתיבה ==
"השנים הכי יפות" נכתב והולחן על ידי זאב נחמה ותמיר קליסקי, והופק על ידי תמיר צור. השיר הופץ כסינגל רשמי מתוך גלה לי, על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו. ב-9 במאי 2004 נכנס השיר למצעד הסינגלים של תחנת הרדיו רשת ג' והגיע למקום התשיעי. ב-23 במאי אותה השנה עלה למקום החמישי – הדירוג הגבוה ביותר אליו הגיע.

ב-18 ביולי יצא השיר מהמצעד לאחר עשרה שבועות רצופים.

== וידאו קליפ ==
לשיר "השנים הכי יפות" לא הופק וידאו קליפ. אולם ב-13 באפריל 2011 הועלה לעמוד היוטיוב הרדמי של צנעני אודיו של השיר.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלים מ-2004
קטגוריה:שירי מרגלית צנעני
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי זאב נחמה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי זאב נחמה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי תמיר קליסקי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי תמיר צור
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ביג בוס רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת מרגול הפקות
אין לי כוח למשחקים

"אין לי כוח למשחקים" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. את השיר הוציאו לאור חברות התקליטים מרגול הפקות וביג בוס רקורדס, ביוני 2004. הוא נכלל כרצועה השלישית מאלבום האולפן האחד-עשר של הזמרת גלה לי (2005).

== רקע וכתיבה ==
"אין לי כוח למשחקים" נכתב והולחן על ידי אסף לביא צנעני, והופק על ידי תמיר צור. השיר הופץ כסינגל רשמי מתוך גלה לי (2005), על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו. ב-27 ביוני 2004 נכנס השיר למצעד הסינגלים של תחנת הרדיו רשת ג' והגיע למקום השמיני. ב-18 ביולי אותה השנה עלה למקום השני – הדירוג הגבוה ביותר אליו הגיע. ב-19 בספטמבר יצא השיר מהמצעד לאחר אחד עשר שבועות רצופים. בנוסף, "אין לי כוח למשחקים" הגיע למקום ה-32 במצעד העברי של תחנת הרדיו של שנת ה'תשס"ד.

== וידאו קליפ ==
לשיר "אין לי כוח למשחקים" הופק וידאו קליפ רשמי. אולם הוא פורסם בעמוד היוטיוב הרשמי של צנעני רק ב-20 ביוני 2011.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלים מ-2004
קטגוריה:שירי מרגלית צנעני
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אסף לביא צנעני
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אסף לביא צנעני
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי תמיר צור
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ביג בוס רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת מרגול הפקות
מנואל לנסיני

מנואל לנסיני (באנגלית: Manuel Lanzini; נולד ב-15 בפברואר 1993) הוא כדורגלן ארנטינאי המשחק בעמדת הקשר בוריבר פלייט.

לאנסיני מחזיק בשיא של כובש השער המהיר ביותר שהובקע בדרבי הסופר קלאסיקו, כשהבקיע רק 43 שניות מפתיחת המשחק.<ref></ref>

== קריירת מועדונים ==
=== ריבר פלייט ===
רמון מדוני, אשר גילה שחקנים כמו חואן רומן ריקלמה, קרלוס טבס ועוד, רצה להחתים את לנסיני בבוקה ג'וניורס. לנסיני דחה את ההצעה, ואמר כי הוא מתכוון לשחק רק עבור המועדון אותו הוא אוהד, ריבר פלייט. בסופו דבר, בשנת 2002, הוא הוחתם בריבר פלייט.

את הופעת הבכורה במדי הקבוצה הבוגרת ערך ב-8 באוגוסט 2010, נגד טיגרה במשחק הראשון של פרטורה וקלאוסורה. הופעתו של לנסיני הפכה אותו לאחד השחקנים הצעירים ביותר שהופיעו לראשונה בליגה הראשונה בריבר פלייט, בגיל 17, 5 חודשים ו-24 ימים, מבוגר רק מדניאל "קקו" ויז'לבה, אדולפו פדרנרה ושחקן ברצלונה וריאל מדריד לשעבר, חבייר סביולה.

ב-19 ביולי 2011, ריבר פלייט הסכימה להשאיל את לנסיני לפלומיננסה תמורת עמלה של 400,000 דולר.<ref></ref>

לנסיני ערך את הופעת הבכורה שלו בברזילאירו בניצחון 3–0 מול פיגיירנסה. לאחר מכן הוא גם הבקיע את שערו הרשמי הראשון במשחק ה-20 של הקבוצה בטורניר, בניצחון 2–1 נגד סאו פאולו. הוא חזר לריבר ב-30 ביוני 2012.

ב-6 באוגוסט 2014, לעבר לנסיני לאל ג'זירה מליגת העל של איחוד האמירויות הערביות בחוזה לארבע שנים. זה הפך אותו לשחקן הזר הצעיר ביותר ששיחק בליגה, בגיל 21 בלבד.<ref></ref>

=== ווסטהאם ===
ב-22 ביולי 2015, הושאל לנסיני לווטסהאם יונייטד מהפרמייר ליג עם אופציה לרכישה.<ref></ref>

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-6 באוגוסט בסיבוב המוקדמות השלישי של הליגה האירופית נגד אסטרה ג'יורג'יו לאסטרה ג'ורג'יו וכבש כבר בדקה השלישית בהפסד 2–1. הופעת הבכורה שלו בליגה הגיעה ב-15 באוגוסט בהפסד 1–2 ללסטר סיטי. ב-29 באוגוסט הוא כבש את שער הליגה הראשון שלו לאחר שלוש דקות בלבד נגד ליברפול בניצחון 3–0, הניצחון הראשון שלהם באנפילד מאז 1963. במרץ 2016, ווסטהאם אישרה כי יממשו את האופציה להחתים את לנסיני בחוזה קבוע, החל מ-1 ביולי 2016.<ref></ref>

===חזרה לריבר פלייט===
ב-2 באוגוסט 2023 חזר לנסיני לאחר תשע שנים לקבוצת נעוריו ריבר פלייט.

== קריירה בינלאומית ==
במאי 2017 נקראה זומן לנסיני לראשונה לסגל נבחרת ארגנטינה עבור משחקי הידידות הקרובים נגד ברזיל וסינגפור. הוא ערך את הופעת הבכורה הבינלאומית שלו נגד ברזיל ב-9 ביוני אותה השנה. ב-23 במרץ 2018 הוא שיחק במשחק הידידות נגד איטליה באצטדיון אתיחאד במנצ'סטר וכבש את שערו הבינלאומי הראשון כאשר ארגנטינה רשמה ניצחון 0–2.

== תארים ==
; פלומיננסה
* אליפות ברזיל: 2012

;ריבר פלייט
* אליפות ארגנטינה (1): פינאל 2014
* קופה קמפאונאטו (1): 2013/14
* טרופאו דה קמפאונס (1): 2023
* הסופר קאפ הארגנטינאי (1): 2023

;ווסטהאם
* קונפרנס ליג: 2022/2023

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלני נבחרת ארגנטינה
קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני ריבר פלייט
קטגוריה:כדורגלני פלומיננסה
קטגוריה:כדורגלני אל-ג'זירה (אבו דאבי)
קטגוריה:כדורגלני וסטהאם יונייטד
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1993
אז מה?!

"אז מה?!" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. את השיר הוציאו לאור חברות התקליטים מרגול הפקות וביג בוס רקורדס באוגוסט 2004. הוא נכלל כרצועה הראשונה מאלבום האולפן ה-11 של הזמרת גלה לי.

== רקע וכתיבה ==
"אז מה" נכתב, הולחן והופק על ידי אסף לביא צנעני. השיר הופץ כסינגל רשמי מתוך גלה לי, על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו. ב-5 בספטמבר 2004 נכנס השיר למצעד הסינגלים של תחנת הרדיו רשת ג' והגיע למקום ה-16. ב-26 בספטמבר אותה השנה עלה למקום התשיעי – הדירוג הגבוה ביותר אליו הגיע.

ב-11 בנובמבר יצא השיר מהמצעד לאחר תשעה שבועות רצופים.

== וידאו קליפ ==
לשיר "אז מה" הופק וידאו קליפ רשמי. אולם הוא פורסם בעמוד היוטיוב הרשמי של צנעני רק ב-20 בינואר 2011.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלים מ-2004
קטגוריה:שירי מרגלית צנעני
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אסף לביא צנעני
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אסף לביא צנעני
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אסף לביא צנעני
קטגוריה:שירים על כסף
קטגוריה:שירים על כעס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ביג בוס רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת מרגול הפקות
שלולית החורף בשפיר

שלולית החורף בשפיר היא שלולית חורף השוכנת בתחומי המועצה האזורית שפיר, סמוך לקיבוץ עין צורים, בין קריית מלאכי לאשקלון. השלולית שוקמה על ידי גורמים מקומיים ובסיוע קרן קיימת לישראל, וכיום היא מתוחזקת על ידי המועצה האזורית שפיר. אפשר לזהות את המקום לפי עצי אקליפטוס גבוהים הנמצאים מסביב לשלולית. בשיא גודלה השלולית יוצרת אגם יחסית גדול (100X50 מ'), שעומקו הגיע בעבר לכ־2.5 מטרים. שלולית החורף נועדה לשמש מעין שמורת טבע, אתר לימודי לבית הספר היסודי ולחטיבת הביניים שפיר הסמוכים, ומקום בילוי בחיק הטבע לציבור הרחב. אדריכלית הנוף אילנה קליין תכננה את המקום בהתאם לכך.

== היסטוריה ==
בעבר הבריכה שימשה את חקלאי הכפר הערבי סוואפיר א-שארקיה להשקיית העדרים והגידולים החקלאיים של הכפר. ייתכן שהשם סוואפיר הגיע משמו הקדום של היישוב שפיר, שנזכר במקרא בספר מיכה: (מיכה א' 11).

ככל הנראה אנשי הכפר יצרו את הבריכה על ידי יצירת סכר, שאצר מאחוריו מים בחורף. לאחר מלחמת העצמאות חרב הכפר וגם הסכר נעלם. למרות זאת, השלולית העקשנית המשיכה להתמלא בחורף במי גשם והייתה פינת חמד, שנקראה בפי תושבי המקום "האגם". הניקוז הטבעי התבטל לאחר שממזרח לבריכה נבנו אתר קרווילות ותחנת הדלק, והשלולית התייבשה. ב־2006 פנו חברים מקיבוץ עין צורים ומורות לביולוגיה מבית הספר האזורי הסמוך לבריכה למועצה האזורית שפיר בבקשה לשקם את השלולית, והמועצה השיבה בחיוב. בשיתוף פעולה עם קרן קיימת לישראל שהעמידה את התקציב למשימה ועם משרד החקלאות ופיתוח הכפר החל השיקום של השלולית. מי שהוביל את התהליך היה מושקו רום, איש רשות נחל וניקוז שורק-לכיש ותושב מושב שפיר הסמוך. בינואר 2012 השלולית התחברה מחדש לאגן הניקוז שלה. השלולית מקבלת את מימיה מיובל של נחל לכיש. 10 ימים לאחר מכן ירדה כמות משמעותית של גשמים מה שהביא למילוי השלולית. מפלס המים שבה עבר את "הקו האדום העליון" שלה והעודפים זרמו לנחל לכיש הסמוך.

== חי וצומח ==
בחורף פוקדים את שלולית החורף עופות מים רבים ובהם אגמית, מגלן חום, סופית, אנפה אפורה ולבנית קטנה. עופות אלה מגיעים בשביל השלל רב של החרקים והיצורים הזעירים האחרים שחיים במים.<gallery>
קובץ:PikiWiki Israel 34570 Shafir winter pond.JPG
קובץ:PikiWiki Israel 34567 Shafir winter pond.JPG
קובץ:PikiWiki Israel 34569 Shafir winter pond.JPG
קובץ:Shafir winter puddle.JPG
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.kkl.org.il/forestsearch/shaphir_shlulit_park.aspx שלולית החורף בשפיר], באתר קרן קיימת לישראל
*[http://www.shaffir.org.il/Visitors/Lists/List/CustomDispForm.aspx?ID=20 שלולית החורף בשפיר], באתר מועצה אזורית שפיר

==הערות שוליים==

קטגוריה:מועצה אזורית שפיר
שפיר
זה הכל משמים

"זה הכל משמים" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני. את השיר הוציאו לאור חברות התקליטים מרגול הפקות וביג בוס רקורדס בנובמבר 2004. הוא נכלל כרצועה השנייה מאלבום האולפן האחד-עשר של הזמרת גלה לי (2005).

== רקע וכתיבה ==
"זה הכל משמים" נכתב והולחן על ידי מייק לוק והופק על ידי אסף לביא צנעני. השיר הופץ כסינגל רשמי מתוך גלה לי, על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו. ב-2 בדצמבר 2004 נכנס השיר למצעד הסינגלים של תחנת הרדיו רשת ג' והגיע למקום ה-15. ב-6 בינואר 2005 עלה למקום השמיני – הדירוג הגבוה ביותר אליו הגיע.

ב-3 בפברואר יצא השיר מהמצעד לאחר תשעה שבועות רצופים.

== וידאו קליפ ==
לשיר "זה הכל משמים" לא הופק וידאו קליפ רשמי. אולם ב-13 באפריל 2011 פורסם בעמוד היוטיוב הרשמי של צנעני אודיו של השיר.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלים מ-2004
קטגוריה:שירי מרגלית צנעני
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אסף לביא צנעני
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ביג בוס רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת מרגול הפקות
Death on Two Legs (Dedicated to...)

(ידוע בקצרה בתור Death on Two Legs, בתרגום חופשי: מוות על שתי רגליים) הוא פזמון של להקת קווין, המשמש כשיר הפותח באלבומם הרביעי, A Night At The Opera.

== רקע ==
לאחר יציאת אלבומם השלישי, Sheer Heart Attack, אשר יחסית הצליח, קווין נהיו להקה מוכרת, אך הם עדיין לא הרוויחו הרבה ממנו. זה קרה עקב סעיף בחוזה שנתן ללהקה משכורת קבועה, אבל לא את ההכנסות ממכירת אלבומיהם. קווין, שהרגישו בשלב זה כי רימו אותם, הצליחו לצאת מהחוזה עם חברת Trident בעזרתו של ג'ים ביץ'. כאות לכעס על מנהל הלהקה הראשון, נורמן שפילד, (שבאותה תקופה בדיוק קנה מכונית רולס רויס שנייה) כתב מרקיורי את שיר השנאה המוקדש לו, אשר פותח את האלבום הראשון שקווין הוציאו לאחר שנפרדו ממנו.

על אף ששמו לא מוזכר בשיר, שפילד תבע את הלהקה על לשון הרע, התביעה נגמרה בהסדר מחוץ לכותלי בית המשפט. (דבר שהעלה את המודעות בציבור לכך שהשיר נכתב עליו). לימים, האוטוביוגרפיה של שפילד משנת 2013 נקראה "Life on Two Legs: Set The Record Straight".

== הלחנה ==
השיר מורכב מפתיחה אינסטרומנטלית של ארפג'יו בפסנתר, וגיטרה חשמלית שאט אט מתגברת עד לעצירה מוחלטת ממנה מתחיל הריף בשיר. הריף מבוסס על ירידה כרומטית בבאס לצד אקורד אחד (Bm) שחוזר על עצמו. את הריף כתב פרדי מרקיורי לפסנתר<ref> - ראיון עם בריאן מיי</ref>, ואחר כך חוזר עליו בריאן מיי בגיטרה לאורך השיר. השיר כתוב במבנה של בית פזמון ומכיל סולו גיטרה. לאחר הפזמון האחרון, השיר נגמר בפתאומיות שמדגישה את הניגוד בינו לשיר הבא באלבום "Lazing On A Sunday Afternoon", שמתאפיין בסגנון עליז יותר.

== בהופעות חיות ==
קווין נהגו לנגן את השיר בהופעות חיות ביחד עם Killer Queen (ללא עצירה בין השניים, אלא עם מעבר מוזיקלי בין שיר לשיר) כיוון שהפסנתר דומיננטי בשניהם והמילים דומות בסגנונן. לפעמים לפני תחילת השיר, מרקיורי היה מקדיש את השיר ל-"A nasty old man I used to know", בהופעות אחרות, מרקיורי היה משתמש במילים פחות יפות עבורו, אשר מאוחר יותר צונזרו באלבומי ההופעה הרשמיים<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1975
קטגוריה:שירי קווין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:שירי הארד רוק
קטגוריה:שירי מטאל
פסגת נלסון (אנטארקטיקה)

פסגת נלסון (באנגלית: Nelson Peak) היא פסגה במתלול וושינגטון ברכס נפטון, בהרי פנסקולה, שבארץ המלכה אליזבת, שבאנטארקטיקה.

הפסגה ממוקמת במקום שבו הממוקמת בקצה המזרחי של רכס דרורי, ושל רכס בראון במקום בו הם גובלים במתלול וושינגטון.

גובהה של הפסגה 1,605 מטרים מעל פני הים, והיא הפסגה ה-1,602 באנטארקטיקה.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הפסגה ===

הפסגה מופתה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית (ה-USGS), בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1956–1966.

=== מקור השם ===

שמה של הפסגה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים (US-ACAN).

הפסגה נקראת על שם וויליס ה. נלסון (Willis H. Nelson), שהיה גאולוג במשלחת הקרקעית לחקר רכס נפטון (Neptune Range field party), בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) בשנים 1963 – 1964.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Small, D., Bentley, M., Evans, D., Hein, A., & Freeman, S. (2021), [https://www.cambridge.org/core/journals/antarctic-science/article/icefree-valleys-in-the-neptune-range-of-the-pensacola-mountains-antarctica-glacial-geomorphology-geochronology-and-potential-as-palaeoenvironmental-archives/A7CFE9724599C1055E62EAE0812B20C0 Ice-free valleys in the Neptune Range of the Pensacola Mountains, Antarctica: Glacial geomorphology, geochronology and potential as palaeoenvironmental archives], Antarctic Science, 33(4), 428-455. doi:10.1017/S0954102021000237</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20210602231235/https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:10579 פסגת נלסון] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=10145&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR פסגת נלסון] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://peakery.com/nelson-peak-antarctica/ פסגת נלסון] באתר peakery (לרבות מרחקים לאתרים סמוכים)
* [https://www.mindat.org/feature-6622144.html פסגת נלסון] באתר mindat
* [https://mapcarta.com/25589966 מפת אזור פסגת נלסון]

== הערות שוליים ==

נלסון
נלסון
משפט המכשפות בנוגרדו

משפט המכשפות בנוגרדו נערך בשנים 1646–1647 ביישוב הקטן נוגרדו שבצפון איטליה. המקרה משך אליו תשומת לב רבה והיה לאחד ממשפטי המכשפות המתועדים ביותר באיטליה. במסגרתו הוצאו להורג 8-10 נשים.

== מריה סלבטורי ==
מריה סלבטורי מקסטלנובו, שכונתה "לה מרקוריה", הייתה אישה מבוגרת שנאסרה בגין עיסוק בכישוף ובסגידה לשטן ב-26 באוקטובר 1646. היא הואשמה בכך שלא בלעה את לחם הקודש כפי שנהוג לעשות במהלך טקס סעודת האדון, ובמקום זאת שמרה אותו לצורך כישוף. בנוסף הואשמה בכך שגרמה לאשת המרקיז בווילסקווה לעבור הפלה בעזרת לחשים שהפעילה עליה. תחת עינויים שעברה נאלצה סלבטורי למנות שמות של נשים נוספות כמי שהיו לכאורה מכשפות<ref name=":0"></ref> שתיים מן הנשים היו דומניקה קאמלי, אישה אלמנה ובתה, לוסיה קאבדן. סלבטורי טענה כי נתנה את לחם הקודש לקאבדן והיא זו שהשתמשה בו כדי לכשף את המרקיזה. לגבי אישה נוספת, דלייטו קבאלרי, טענה סלבטורי כי היא בעלת אוב וסוגדת לשטן.

== המשפט ==
משפט המכשפות נפתח באופן רשמי בשבת, 24 בנובמבר 1646, בנוגרדו. הוא נמשך שבעה חודשים ומשך קהל רב. במהלכו, קאבדן הצביעה על אישה נוספת, דומניקה גראטיאדיי, שבביתה נמצאו חפצים מפלילים. תחת עינויים גראטיאדיי הודתה באשמה וסיפרה שהשתתפה בשבת המכשפות, הטילה עין הרע על כריסטופרו ספארמני, חיללה טקסים דתיים והתכחשה לחיי הנצרות. בנוונוטה, בתה של גראטיאדיי, סיפרה כי אימה לקחה אותה לפגוש את השטן "כאילו מתוך חלום" וכי קיימה עימו יחסי מין<ref name=":1"></ref>.

גראטיאדיי הרחיבה את הודאתה וסיפרה שהיא ומכשף נוסף בשם סנטו פטרלינו ערכו יחדיו טקסים בשבת המכשפות. במהלכם רקדו יחד עם מכשפות נוספות, זימרו ונתנו לשטן את לחם הקודש. המכשפות מרחו על עצמן משחה שהכינו מ"לחם הקודש, מים קדושים מהכנסייה, דם של חיות קטנות ושומן של תינוקות מתים" בזמן ששרו מזמורים שקראו לחילול הקודש ולאחר מכן הפכו עצמן לחתולים ועזבו את המקום.

דומניקה קאמלי, לוסיה קאבדן, דומניקה גראטיאדיי, קטרינה ברוני, ולנטינה אנדריי, איזבלה ופולוניה גראטיאדיי וזינוורה צ'מולה נידונו למוות בעריפת ראש ושריפה על מוקד ב-14 באפריל 1647. מריה סלבטורי ומדלנה אנדריי (שהייתה ידועה כ"לה פילוסופה") מתו בכלא. יש הטוענים כי ולנטינה אנדריי ואיזבלה ופולוניה גראטיאדיי הצליחו להמלט.

==ראו גם==
משפטי המכשפות של איי התעלה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציד מכשפות
קטגוריה:איטליה: היסטוריה
קטגוריה:שנות ה-1640
ויסטרניצ'ן

מראה הכפר בתקופת [[האימפריה הרוסית, במרכז הכפר, על הגבעה, ניצבת כנסיית הקיסרים הקדושים קונסטנטין ואלנה]]
ויסטרניצ'ן (ברומנית: Visterniceni) היא שכונה בקישינב, שהתפתחה מהכפר עם אותו שם.

הכפר ויסטרניצ'ן נקרא בשם זה משום שבעליו ב-1517, ירמיה (Ieremia), היה בעל משרת ויסטיר. ב-1817 היו בכפר 170 משקי בית חקלאיים. באמצע המאה ה-19 הוקמה במקום תחנת רכבת במסילה המובילה לאונגני.
אנדרטה לקורבנות הפשיזם ב[[קישינב, שהוקמה ב-ויסטרניצ'ן, במקום בו נרצחו יהודים]]
בתקופת הכיבוש הרומני של קישינב, במלחמת העולם השנייה, הוקם במקום גטו קישינב, שבו רוכזו יהודי המקום עד גירושם לטרנסניסטריה. ב-1982 הקימה קבוצת פסלים בהנהגת אאורל דוד (Aurel David) אנדרטה לקורבנות הפשיזם. באנדרטה היו לוחות נחושת, שנשדדו במהלך שנות התשעים של המאה העשרים. ביוזמת הקהילה היהודית ובמימונה שופץ האתר ונחנך מחדש ב-9 במאי 2015

==הערות שוליים==

קטגוריה:קישינב
פייר האנטאי

פייר הנטאי (בצרפתית: Pierre Hantaï; נולד ב-28 בפברואר 1964, פריז) הוא נגן צ'מבלו ומנצח צרפתי.

== ביוגרפיה==
פייר הנטאי נולד בפריז למשפחה של הצייר שימון הנטאי. בגיל עשר הוא לראשונה שמע יוהאן סבסטיאן באך וכעבר שנה שמע הקלטות בביצוע של גוסטב ליאונהארדט. החל מגיל 11 הוא התחיל ללמוד נגינה בצ'מבלו. תחילה לימוד עצמי ואחר כך במסגרת מסודרת. בהמשך הוא למד שנתיים אצל ליאונהארדט באמסטרדם. בשנת 1983 הוא זכה בפרס שני בתחרות שנערכה בברוז'.

הקלטות ראשונות של הנטאי התרכזו ביצירות של מלחינים בריטים לוירג'ינל ושל באך. הוא פעמים הוציא "וריאציות גולדברג" (1993 ו-2003) והם זכו להצלחה רבה. כמו כן הוא הקליט סדרה עם יצירות של דומניקו סקרלטי. בנוסף לכך הוא הקליט "הפסנתר המושווה" ויצירות של ג'ירולאמו פרסקובלדי ופרנסואה קופרן.

פייר הנטאי מרבה להופיע באירופה, אמריקה הצפונית ואסיה. הוא השתתף בפסטיבלים רבים.

בשנת 1985 הוא הקים Le Concert Français בו הוא מבצע וגם מנצח. כמו כן הוא מופיע עם אחיו במסגרת Trio Hantaï.

בשנת 2000 הוא היה מלמד תקופה מסוימת בקונסרבטואר של פריז, אך לא זכה במשרה קבועה.

==דיסקוגרפיה (אלבומי סולו)==
* 1990: גיל פרנבי: Farnaby's Dreame, Accord
* 1990: וולפגנג אמדאוס מוצרט: Concerti per cembalo; Sonatas ; Menuets, Opus 111
* 1993: דומניקו סקרלטי: 22 sonates, Astrée
* 1993: באך: וריאציות גולדברג [1992 Recording], Opus 111
* 1994: באך: Concertos pour clavecin, Le Concert Français, Astrée
* 1995: ג'ון בול: Doctor Bull's Good Night, Astrée
* 1997: ג'ירולאמו פרסקובלדי: Partite et Toccate, Astrée
* 1997: באך: Chromatic Fantasy and Fugue - Toccatas, Virgin Veritas
* 1999: באך: Works for Harpsichord, Virgin Veritas
* 2002: סקרלטי 1, Ambroisie
* 2002: סקרלטי 2, Mirare
* 2003: באך: הפסנתר המושווה, Premier livre, Mirare
* 2004: באךh: Variations Goldberg, Mirare
* 2006: סקרלטי 3, Mirare
* 2008: פרנסואה קופרן: Pièces de clavecin, Mirare
* 2012: ז'אן-פיליפ ראמו: Symphonies à deux clavecins, Mirare
* 2014: באך: Suites anglaises <abbr>n<sup>o</sup></abbr> 2 et 6; Concerto italien, Mirare
* 2014: Magnificat et Concerti : אנטוניו ויוואלדי, באך, ז'ורדי סאוואל & La Capella Reial de Catalunya, Alia Vox
* 2014: באך: Concertos for Two Harpsichords, with Aapo Häkkinen, Helsinki Baroque Orchestra, Aeolus
* 2016: סקרלטי 4, Mirare
* 2017: סקרלטי 5, Mirare, mention « Choc de Classica »
* 2019: סקרלטי 6, Mirare

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:נגני צ'מבלו
קטגוריה:מנצחים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1964
פטרוס רמוס

פטרוס רמוס (בלטינית: Petrus Ramus, בצרפתית: Pierre de la Ramée; 1515 – 26 באוגוסט 1572, פריז) היה פילוסוף, לוגיקן ומורה צרפתי אשר התפרסם בביקורת על אריסטו.

פטרוס רמוס נולד בפיקרדיה למשפחה אצילה אך ענייה, אביו היה עובד אדמה. פייר הצעיר עבר להתגורר בפריז, עבד תחילה בעבודה פיזית עם דודו הנגר, אחר כך כמשרת של בן אצולה, ובזכות זאת קיבל רשות לשמוע הרצאות בסורבון. הוא עמד בדרישות הלימודים ולאחר קבלת תואר החל ללמד. כבר בעבודת סיום התואר בשנת 1536 הוא נתן ביקורת נוקבת על עבודות של אריסטו.

בשנת 1543 הוא פרסם שתי יצירות Dialecticae partitiones ad Academiam Parisiensem ו-Aristotelicae animadversiones. הספרים כללו ביקורת על סכולסטיקה והולידו התנגדות מצד הנהלת האוניברסיטה. בספרים אלו הוא לראשונה השתמש בביטוי Altera pars Petri. בשנת 1544 הוא סולק מעבודה בסורבון וספריו נשרפו. בשנת 1547 הוא קיבל רשות להמשיך בהרצאות. באותה תקופה הוא פרסם הערות ליצירות של מרקוס טוליוס קיקרו וקווינטיליאנוס. גם על עבודות אלו נמתחה ביקורת מצד ראשי סורבון אך הודות לעמדה של שארל, קרדינל לורן, פטרוס רמוס מונה לפרופסור בקולז' דה פראנס. בשנת 1559 הוא פרסם ספר על דקדוק לטיני ובהמשך ספרים על דקדוק יוונית עתיקה וצרפתית. בשנת 1562 רמוס פרסם הצעה לרפורמה בניהול האוניברסיטה Advertissements sur la reformation de l’université de Paris, au Roy שכללה בין היתר צמצום סטודנטים ותשלום לפרופסורים מצד הממשל.

פטרוס רמוס גם כתב מספר ספרים במתמטיקה.

בשנת 1561 רמוס עבר לנצרות פרוטסטנטית ובעקבות כך בשנת 1568 נאלץ לעזוב את צרפת. הוא חזר לצרפת מספר פעמים אך בסופו של דבר נהרג במהלך טבח ליל ברתולומאוס הקדוש. לדעת הציבור פרופסור ג'אן שרפנטייה היה אשם ברצח.

==ספריו==
* Aristotelicae Animadversiones, 1543
* Brutinae questiones , 1547
* Rhetoricae distinctiones in Quintilianum, 1549
* Dialectique, 1555
* Arithmétique, 1555
* De moribus veterum Gallorum (Paris, 1559; second edition, Basel, 1572)
* Liber de Cæsaris Militia Paris, 1584
* Advertissement sur la réformation de l'université de Paris, au Roy, 1562
* Three grammars: Grammatica latina (1548), Grammatica Graeca (1560), Grammaire Française (1562)
* Scolae physicae, metaphysicae, mathematicae (1565, 1566, 1578)
* Prooemium mathematicum, 1567
* Scholarum mathematicarum libri unus et triginta, 1569
* Commentariorum de religione christiana, 1576

==קישורים חיצוניים==

* [https://plato.stanford.edu/entries/ramus/ ביוגרפיה]
* 
* 
* 

קטגוריה:פילוסופים צרפתים
קטגוריה:סגל קולז' דה פראנס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פריז
קטגוריה:ילידי 1515
קטגוריה:נפטרים ב-1572
רחמים ישראלי

רחמים ישראלי (2 בספטמבר 1942 – 1 בדצמבר 1993) היה צלם עיתונות ישראלי.

== ביוגרפיה ==
רחמים ישראלי נולד במוסול שבעיראק בשנת 1942 לשרה ישראלי ולמצליח בן מיכאל, בנם השלישי מבין ארבעה אחים. בשנת 1952 עלה עם משפחתו ארצה, שם התגוררו בירושלים.

לאחר שירותו הצבאי בחיל השריון נסע לאמסטרדם שהולנד ללמוד צילום בבית הספר "קודאק" ושם השתקע במשך 6 שנים.

בחזרתו ארצה בשנת 1968 החל לעבוד כצלם עיתונות. באותה שנה פגש את אירן סומר, ילידת הולנד שעלתה ארצה והשניים התחתנו בינואר 1971 בבית הכנסת בעיר מאסטריכט שבהולנד ולהם נולדו שתי בנות.

ישראלי תיעד וסיקר במשך 25 שנה במצלמותיו את העיתונות הישראלית בכלל ובירושלים בפרט, עד שחייו נגדעו בגיל 50 לאחר מאבק במחלת הסרטן.

== עבודתו כצלם ==
ישראלי עבד כצלם עיתונות עצמאי בין השנים 1968 ועד למותו ב-1993, הוא צילם בעיקר בעיר ירושלים, אך צילם גם אירועים אחרים שהתרחשו בישראל ומחוץ לישראל. הוא נמנה עם המשלחת הראשונה שנסעה למצרים מיד לאחר הסכמי השלום כדי להביא תמונות מהאירוע.

הוא הרבה לסקר את אירועי הכנסת, ספורט, הפגנות, בחירות, ראשי עירייה, מלחמות ישראל, התיישבות חדשה, מגזרים שונים בחברה הישראלית, אירועי פח"ע ומשטרה, נשיאי ישראל, תרבות, ראשי ממשלה ושרים, אישים חשובים בתרבות הישראלית והעולמית.

== הנצחה ==
בשנת 2000 נחנך רחוב "הצלם רחמים" בשכונת רמת שרת בירושלים, במעמד ראש עיריית ירושלים אהוד אולמרט ובשנת 2021 נחנך גן שעשועים "גן הצלם רחמים" בשכונת רמת שרת במעמד ראש עיריית ירושלים מר משה ליאון.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://museum.imj.org.il/artcenter/newsite/he/?artist=ישראלי,%20רחמים&list=י רחמים ישראלי], מוזיאון ישראל
*
גרימואר

הגרימואר של האפיפיור הונוריוס
גרימואר (בשפות אירופאיות: Grimoire) או ספר כשפים הוא מונח מעולמות המאגיה והכישוף ומשמעותו ספר המכיל הוראות בנושאים מסוימים, למשל, כיצד להכין וליצור חפצים כמו קמעות, כיצד לזמן לכאורה ישויות כמו מלאכים ושדים, כיצד לבצע כישופים, וכיוצא בכך.<ref></ref>

== רשימת גרימוארים ==
להלן רשימה המכילה חלק מהגרימוארים שנכתבו ופורסמו במהלך ההיסטוריה:
* "ארס גואטייה", חלק מהספר "המפתח הקטן של שלמה המלך", חיבור מהמאה ה-17, הוא אחד מהגרימוארים הידועים ביותר במערב בנושא הדמונולוגיה.
* הגרימואר הגדול, ספר העוסק במאגיה שחורה.<ref></ref>
* ספר רזיאל המלאך, גרימואר מתחום הקבלה המעשית.
* הגרימואר של האפיפיור הונוריוס, ספר שנטען עליו כי נכתב על ידי הונוריוס השלישי.<ref></ref>
* הגרימואר של האפיפיור לאו, ספר המיוחס לאפיפיור לאו השלישי.<ref></ref>
*הנקרונומיקון של סיימון .
*הגרימואר הסודי של טוריאל.<ref></ref>
*הגרימואר של ארמדאל.<ref></ref>

==לקריאה נוספת==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כתבים מאגיים
קטגוריה:מאגיה
קטגוריה:כישוף ומכשפות
קטגוריה:ספרים
God Save the Queen (שיר של קווין)

God Save the Queen (בעברית: אלוהים נצור את המלכה) הוא קטע אינסטרומנטלי של קווין. הקטע הוא עיבוד רוק שנכתב על ידי גיטריסט הלהקה, בריאן מיי להמנון הבריטי, (בדומה לגרסת הרוק של ג'ימי הנדריקס להמנון האמריקאי) אשר חותם את אלבומם הרביעי, A Night at the Opera.

השיר מעולם לא בוצע בהופעות של הלהקה, אבל הוא כן שימש בהרבה מהן כשיר סיום, שנוגן (בהקלטתו המקורית) בזמן שהלהקה נפרדה מהקהל. לפעמים גם בזמן שפרדי מרקיורי היה מתגנדר על הבמה עם גלימת יוניון ג'ק או כתר מלוכה וקד קידות.

השיר כן בוצע בהופעה על ידי בריאן מיי בשנת 2002, בעת חגיגות הג'ובילי (50 שנה לשלטון אליזבת השנייה מלכת אנגליה) כאשר עמד מיי על גג ארמון בקינגהאם וניגן את השיר ביחד עם תזמורת שהייתה על הקרקע.

השיר מופיע לקצרה במערכון "רובוט-יגאל" של ניצה ולחם, ברקע ההכרזה כי התקפה איראנית נמנעה והמדינה ניצלה<ref>הסרטון המקורי </ref>.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1975
קטגוריה:שירי קווין