OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גשר ארסונד

חלקו הדרומי של הארסונד וגשר ארסונד. האיים סלטהולם ופברהולם (בלבן) במרכז התמונה. משמאל נראה שדה התעופה הבינלאומי של קופנהגן על האי אמגר, ומימין מאלמה
תצלום מהאוויר על הגשר והירידה למנהרה התת-ימית מהאי המלאכותי "פברהולם"
מראה בתוך המנהרה
גשר ארסונד (שם משולב בדנית ושוודית: Øresundsbron) הוא גשר משולב לתנועת רכבות (בשתי מסילות) ומכוניות (בכביש ארבע-מסלולי) מעל מצר ארסונד. הגשר יצר לראשונה מעבר יבשתי בין דנמרק לשוודיה המורכב מגשר, מנהרה ואי מלאכותי. הגשר משלב אלמנטים של גשר קורה וגשר מעוגן כבלים. המעבר מחבר את שני המרכזים המטרופוליניים של אזור ארסונד, קופנהגן, בירת דנמרק, והעיר מאלמה שבשוודיה.

במקום לקרוא לגשר "Øresundsbroen" בדנית ו-"Öresundsbron" בשוודית, הסכימו המדינות לכנותו בשם "Øresundsbron", אף על פי שבשוודיה משתמשים לרוב באיות השוודי.

==מבנה הגשר==
הגשר משלב אלמנטים של גשר קורה וגשר מעוגן כבלים. אורך המקטע המרכזי בחלק מעוגן הכבלים הוא 490 מטר. העמוד הגבוה ביותר בגשר מגיע לגובה של 204 מטר. אורכו הכולל של הגשר הוא 7,845 מטר – בערך מחצית המרחק בין דנמרק ושוודיה – ומשקלו הכולל הוא 82,000 טון. שאר המרחק מכוסה על ידי האי המלאכותי "פלפל" ("פברהולם" בשוודית או "פברהולמן" בדנית) שאורכו 4,055 מטר, ועל ידי המנהרה שאחריו, בצד הדני, שאורכה 3,510 מטר. אורכו הכולל של המעבר בין המדינות הוא יותר מ-15 קילומטר. שתי מסילות הברזל עוברות במפלס התחתון של הגשר והכביש הארבע-מסלולי עובר מעליהן. כלי שיט שגובהם מתחת ל-57 מטר יכולים לעבור מתחת לגשר, אך רוב התנועה הימית דרך ארסונד עוברת דרך מצר דרוגדן (שם נמצאת המנהרה). כמה סיבות היו לכריית המנהרה וההוצאה הנוספת הכרוכה בכך במקום להמשיך את הדרך על הגשר. הסיבות הן: הרצון למנוע הפרעה לתנועה האווירית מנמל התעופה קופנהגן קסטרופ הסמוך, לאפשר ראות טובה ומעבר רחב לאוניות וכדי למנוע היווצרות גושי קרח במיצר בעונת החורף.

==טקס חנוכת הגשר==
הגשר, שנבנה על ידי חברת סקנסקה, הושלם ב-14 באוגוסט 1999. פרדריק, נסיך הכתר הדני, ועמיתתו ויקטוריה, נסיכת הכתר של שוודיה, נפגשו במרכז הגשר כדי לחגוג את השלמתו. חנוכתו הרשמית נערכה ב-1 ביולי 2000 בנוכחות מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק וקרל השישה עשר גוסטב, מלך שוודיה: כל אחד מהמלכים הגיע ברכבת מארצו לאי המלאכותי פברהולם, שם חוברו הרכבות לרכבת אחת, שנסעה לשוודיה, וממנה חזרו המלכים לדנמרק במכונית. הגשר נפתח לתנועה מאוחר יותר באותו יום. לפני חנוכתו השתתפו 79,871 רצים בריצת חצי מרתון ("ברולופט", ריצת הגשר) מאמאגר שבדנמרק לסקונה שבשוודיה ב-12 ביוני 2000.

==היבטים כלכליים==
בנייתו של מעבר ארסונד עלתה שלושה מיליארד דולר. כתוצאה מכך נקבעה אגרה גבוהה למדי למעבר בגשר. עם פתיחתו היה גובה האגרה למכונית פרטית 230 קרונות דניות (כ-190 שקלים בשנת 2007). מחיר זה הרתיע בעלי מכוניות מלהשתמש בגשר, והתנועה בו הייתה בהיקף של חצי מהמתוכנן. בניסיון לעודד את בעלי המכוניות הופחתה האגרה בסוף שנת 2000 ל-125 קרונות לנוסעים בקביעות, אך מחיר זה עורר את זעמם של מפעילי המעבורות, שטענו שמחיר זה מקפח את פרנסתם.

==בתרבות==
גשר ארסונד הוא המקום שבו מתחילה ומסתיימת עלילת סדרת הדרמה המשטרתית "הגשר", שהופקה בשיתוף פעולה שוודי-דני.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

ארסונד, גשר
ארסונד, גשר
ארסונד
קטגוריה:ארסונד
ארסונד
קטגוריה:גבול דנמרק–שוודיה
דגל אל סלוודור

דגל אל סלוודור (בספרדית: Bandera de El Salvador) הוא דגלה הלאומי של אל סלוודור. הוא משמש כדגל המדינה מאז שנת 1972. דגלה הראשון של אל סלוודור אומץ בשנת 1822 בהתבסס על דגל הפרובינציות המאוחדות של מרכז אמריקה. דגל זה נזנח בשנת 1865, הושב בשנת 1912 ואושרר ב-27 בספטמבר 1972. הפסים הכחולים והפס הלבן נלקחו מארגנטינה כמו רבות מהמדינות החברות בפדרציה של מרכז אמריקה. במרכז הדגל ישנו סמל מורכב: משולש שווה-צלעות המסמל למעשה חירות, שוויון ואחווה; תמונת נוף של חמישה הרים - חמש החברות בפדרציה), שני ימים והתנופפות דגלים; בחלק העליון של הסמל ישנה כיפה אדומה המסמלת חירות; מסביב לסמל מצוין התאריך 15 בספטמבר 1821 - יום שחרור המדינה מעולה של ספרד. מתחת למשולש ישנה כתובת עם שם המדינה.

דגל דומה, בו אין את הסמל במרכז הדגל ובו המוטו: "DIOS UNION LIBERTAD" (בספרדית: אלוהים, אחדות, חירות) באותיות צהובות, משמש כדגל לשימושים אזרחיים ואף שימושים רשמיים.

בין השנים 1865 - 1912 נעשה שימוש בדגל המבוסס על דגל ארצות הברית - דגל כחול - לבן שבקנטון (הרביע העליון הקרוב לניצב) שדה אדום ובו כוכבים לבנים.

דגל זה הוא אחד מחמשת דגלי המדינה בהם כחלק מהעיצוב שלו גם הדגל בעצמו מצויר עליו. זאת לצד הדגל של: אקוודור, הרפובליקה הדומיניקנית, בוליביה והאיטי.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:אל סלוודור: סמלים לאומיים
אל סלוודור
אל סלוודור
אל סלוודור
דגל סורינאם

דגל סורינאם מורכב מחמישה פסים אופקיים בצבעים (מלמעלה למטה): ירוק לבן אדום לבן ירוק, ביחס עובי 2-1-4-1-2. במרכז הפס האדום ישנו כוכב בעל חמישה קודקודים בצבע צהוב.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

סורינאם

קטגוריה:סורינאם: סמלים לאומיים
סורינאם
דלועאים

סדרת הדלועאים (שם מדעי: Cucurbitales) היא סדרה של צמחים דו-פסיגיים, הקרובה לסדרת האלונאים.

== מאפיינים ==
זוהי סדרה השוכנת בעיקרה באזורים הטרופיים, עם נוכחות מוגבלת גם באקלים סובטרופי או ממוזג. הסדרה כוללת מיני עצים ושיחים, ולצדם צמחים עשבוניים ומטפסים רבים. אחד המאפיינים הבולטים של הסדרה הוא נוכחות של פרחים חד-מיניים, לרוב מחומשים. עלי כותרת עבים ומחודדים בקצה, בעלי בסיס רחב. ההאבקה מתבצעת לרוב בעזרת חרקים, אך לעיתים גם בעזרת הרוח (Coriariaceae ו-Datiscaceae).

הסדרה מונה כ-1600 מינים בשבע משפחות. המשפחות הגדולות הן הדלועיים עם כ-640 מינים, ובגוניים עם כ-920 מינים. בצמחיית הבר בישראל מיוצגת רק משפחת הדלועיים עם שבעה מינים בלבד.

התרומה הכלכלית של הדלועאים מוגבלת למשפחות הגדולות שבה. משפחת הדלועיים היא משפחה של זני מזון בעלי חשיבות בקנה מידה עולמי. היא כוללת, בין היתר, את הדלעת והקישוא (שניהם מהסוג דלעת - Cucurbita), האבטיח (Citrullus vulgaris), המלון והמלפפון (Cucumis). משפחת הבגוניים מוכרת בזכות פרחי נוי, ומהם היא מונה מעל 130 מינים.

==מיון==
סדרת הדלועאים כוללת על-פי המיון המודרני 7 משפחות (ראו טבלה), והחשובות שבהן:
* דלועיים (Cucurbitaceae)
* בגוניים (Begoniaceae)
הערה: בעבר נהגו לעיתים לשייך את שתי המשפחות הנ"ל וחלק מהאחרות לסדרת הסגלאים, שכיום יצאה משימוש כקבוצה טקסונומית.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1820
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרידריך פון ברכטולד
*
קטגוריה:סדרות צמחים
סארונג

גבר לבוש בסארונג
סארונג, לבוש מסורתי לגברים ונשים בדרום-מזרח אסיה,בתת היבשת ההודית, בצפון אפריקה, במזרח אפריקה, במערב אפריקה ובאיים פאסיפיים רבים. זהו הלבוש הכמעט יחידי במיאנמר ובסרי לנקה.
מורכב מפיסת אריג צבעונית ודקה, ומקופל באזור המותניים כך שהוא נתלה כחצאית.

הסארונג לפעמים נצבע בשיטת בטיק, לפעמים בהדפס ולפעמים ארוג, ומוחזק במקומו בקשירה, באמצעות קשר, ולעיתים בסיכה או אף בחגורה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:לבוש מסורתי
קטגוריה:אינדונזיה: תרבות
קטגוריה:מלזיה: תרבות
חאן (תואר)

חאן (נכתב גם ח'אן, במונגולית: ) משמעותו "שליט" במונגולית ובטורקית (השפות האלטאיות). החאן שולט בחאנוּת (נכתב גם ח'אנות, בלועזית Khanate). התואר מתורגם בדרך כלל כ"מלך". למעשה, נהגו העמים האלטאיים להבדיל בין חאן לבין חאג'אן: זה האחרון בדרגה גבוהה יותר, ומהווה מעין "חאן החאנים" או קיסר, ומסמל יומרה לשלטון אוניברסלי בכל ערבות אסיה התיכונה.

תחילה השתמשו בתואר "חאג'אן" רק באימפריית , אך במהלך השנים ובעקבות שימוש נרחב בתואר בידי שליטים שונים, בעיקר המונגולים (שבלשונם התרכך ההיגוי לח'ען), היטשטש ההבדל בין התארים.

עם החאנים המונגולים המפורסמים נמנים ג'ינגיס חאן מייסד האימפריה, ונכדו קובלאי חאן, מייסד שושלת יואן בסין. שליטי האימפריה המונגולית נקראו חאגאנים, מה שסימן, במקרה של המונגולים, את עליונותם על הח'אנים הרגילים ששלטו אז על עמים שונים באסיה כגון אויגורים, טורקים ומנצ'ורים.

גם מנהיגי שבטי הבולגרים עד להתנצרות, נשאו את התואר "חאן" או "קאן". כמה מהם, בהם בוריס הראשון, נשאו את התואר "קאנאסוביגי", כלומר "הקאן הגדול".

מלבד המונגולים, התהדרו בתואר גם סולטאנים באימפריה העות'מאנית ומנהיגי הטטרים - שליטים באורדת הזהב, מאוחר יותר החאנות של קרים, של קאזאן וכו'. בממלכות הסלג'וקים יועד התואר לשולט על מספר שבטים, אך לא היה התואר הגבוה ביותר. התואר היה נפוץ גם בקרב המנצ'ורים והג'ורצ'נים בסין, והיה ידוע שם בשם המקומי "האן".

אישה המשמשת כחאן, נקראת חאט'ון.

אשתו של החאן נקראת חאנום.

התואר "חאן סאהיב" הוענק למוסלמים נותני שירות ציבורי.

==ראו גם==
* רשימת חאנים מונגולים
* מנדוחאי חאטו'ן

==קישורים חיצוניים==
* 

*
קטגוריה:תוארי אצולה
קטגוריה:תארים עות'מאניים
דגל טובאלו

דגל טובאלו הנוכחי אומץ בשנת 1978 לאחר שהמדינה הופרדה מגילברטס בשנת 1976. כמו מדינות חסות לשעבר רבות של הממלכה המאוחדת, דגל טובאלו מבוסס על היוניון ג'ק, שמופיע בקנטון השמאלי העליון של הדגל. הדגל הקודם (עם הגילברטס) היה מבוסס גם הוא על היוניון ג'ק אך כלל גם סמל שנוצר על ידי ארתור גרימבל, הנציב הבריטי, בשנת 1932, בעת שטובאלו הייתה מושבה בריטית.

הכוכבים מסמלים את תשעת האיים המרכיבים את טובאלו; סידור הכוכבים הוא נכון גאוגרפית כאשר הדגל תלוי כלפי מטה (בשל המיקום האסטרונומי בשמים).

בשנת 1995 הוחלף הדגל בדגל חדש שלא היה מבוסס על הדגל הבריטי, וגם סימל את האיים על ידי כוכבים. עם זאת, התושבים לא אהבו אותו והדגל הקודם הוחזר לשימוש בשנת 1997, עם שינויים קלים.

==ראו גם==

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

טובאלו

קטגוריה:טובאלו: סמלים לאומיים
טובאלו

טובאלו
דגל איי מרשל

דגל איי מרשל (באנגלית: Flag of the Marshall Islands) הוא דגלה הלאומי של מדינת האיים איי מרשל. הדגל אומץ ב-1 במאי 1979, עם קבלת השלטון העצמי.

הדגל מסמל את הקשר בין האיים לאוקיינוס, כמקובל בדגלי האזור. האלכסון בדגל העולה מהניצב אל קצה הדגל מסמל את קו המשווה. הכוכב מעל קו זה מסמל את הארכיפלג הצפוני של האיים, ואילו הקו הכתום והקו הלבן מסמלים את שרשרת איי רטאק ואת שרשרת איי ראליק בהתאמה. כמו כן צבעים אלה מסמלים אומץ ושלום בהתאמה.

24 הקצוות של הכוכב מסמלים את 24 מחוזות הבחירה באיים, כאשר 4 הקצוות הארוכים מייצגים את המרכזים התרבותיים: מג'ורו, Ebeye, Jaluit ו- Wotje . 

הדגל עוצב על ידי אמליין קבולה, הגברת הראשונה הראשונה של הרפובליקה.

==ראו גם==

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:איי מרשל: סמלים לאומיים
איי מרשל

מרשל
יום המגבת

כרזות לכבוד יום המגבת ב[[אינסברוק, אוסטריה]]
יום המגבת חל ב-25 במאי, לזכרו של הסופר דאגלס אדמס (1952-2001), מחבר מדריך הטרמפיסט לגלקסיה. ביום זה, שנקבע שבועיים לאחר תאריך מותו של אדמס (ה-11 במאי 2001), מעריצי הסופר ומוקירי זכרו לוקחים עמם מגבת לכל מקום שאליו הם הולכים. מעריצים גם מקיימים מפגשים שנתיים בפאבים, ופאבים רבים יוצאים במבצעים ומגישים משקאות המוזכרים בספרים.
יום המגבת בספרייה הצעירה של טבעון: מדריך הטרמפיסט לגלקסיה

==העיקרון==
מקור המנהג בסדרת מדריך הטרמפיסט לגלקסיה שהחלה כסדרת תסכיתי רדיו והיוותה את המקור לספרים, משחקי מחשב, סדרת טלוויזיה, וסרט. המגבת מתוארת כפריט בעל השימוש הרב ביותר שטרמפיסט יכול לשאת עמו בעת שיטוטיו ברחבי הגלקסיה:

==מקור סיפור המגבת==
הגרסה המלאה של הסיפור מופיעה בתסכיתי הרדיו המקוריים של מדריך הטרמפיסט לגלקסיה, וחוזרת שוב בספר "סלמון הספק": אדמס יצא לחופשה ביוון, אבל בכל פעם שהחליט ללכת לחוף עם חבריו, הוא גילה שהמגבת שלו נעלמה, ורק אחרי שעות של חיפושים ניתן היה למצוא אותה. אחרי שהחופשה נגמרה, החליט אדמס שכל מי שרוצה שחייו יהיו מסודרים, צריך "לדעת איפה המגבת שלו נמצאת". הוא לא ציפה שסיפור המגבת, שמופיע לראשונה בפרק השביעי של סדרת הרדיו, ולאחר מכן בספר הראשון, יזכה לכזאת הצלחה. הוא הניח, אחרי שהבין שהרבה אנשים אהבו והבינו את העניין, שהוא לא היחיד שהייתה לו חוויה שכזאת.

לעניין זה מקורות קדומים יותר. סיפור דומה על "מטפחת קינוח אף" ומגוון שימושיה בידי עם ישראל (כ-15 שימושים, שהאחרון שבהם הוא קינוח האף) מופיע בספר הבדיחה והחידוד של אלתר אשר דרויאנוב.

==תאריך יום המגבת==
יום המגבת נחגג לראשונה ב-25 במאי 2001, שבועיים אחרי מותו של אדמס, מכיוון שזה היה הזמן הקצר ביותר שבו ניתן היה להפיץ את הידיעה על קיומו של היום. לתאריך אין משמעות בסדרת מדריך הטרמפיסט לגלקסיה, ולכן הוצעו מספר תאריכים חלופיים ליום, כמו ה-11 בפברואר (היום ה-42 בשנה), אחד מימי חמישי, ה-11 במרץ (יום ההולדת של אדמס) וה-11 במאי (יום מותו). לבסוף, לא שונה התאריך, במטרה לשמור על המסורת.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חגים ומועדים
קטגוריה:מדריך הטרמפיסט לגלקסיה
קטגוריה:אירועים בחודש מאי
דגל גרנדה

דגל גרנדה אומץ בשנת 1974.

שבעת הכוכבים שבדגל מסמלים את שבעת מחוזות המדינה. הכוכב באמצע הדגל, המוקף עיגול אדום מסמל את מחוז סנט ג'ורג' - בו נמצאת בירת המדינה סנט ג'ורג'ס.

בצידו השמאלי של הדגל מופיע אגוז מוסקט - אחד המוצרים העיקריים של האי. סמל זה מסמל את כינוייה ההיסטורי של גרנדה "אי התבלינים".

צבעי הדגל: אדום, זהב וירוק מסמלים את הקשר של האי לאפריקה שכן הם נחשבים כצבעים הכלל-אפריקאיים.

יחס ממדי הנס האזרחי שונה מיחס ממדי דגל הלאום (1:2 לעומת 3:5 בהתאמה).

הנס הימי מבוסס על הנס הלבן הבריטי כאשר דגל הלאום של גרנדה נמצא בקנטון הדגל (הרביע העליון הקרוב לניצב הדגל).

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:גרנדה (מדינה): סמלים לאומיים
גרנדה

גרנדה
דגל סנט וינסנט והגרנדינים

דגל סנט וינסנט והגרנדינים אומץ ב-21 באוקטובר 1985. הוא מורכב משלושה פסים אנכיים בצבעים כחול-צהוב-ירוק (מימין לשמאל). הפס הצהוב באמצע יוצר מעין פס קנדי כשהוא תופס מחצית מאורכו של הדגל, ובמרכזו שלושה מעוינים דמויי האות הלטינית V לציון וינסנט. שלושת היהלומים מציינים את כינויה של סנט וינסנט "אבן החן של האיים האנטילים". הצבע הכחול מציין את השמיים הטרופיים הכחולים, הצהוב את החולות הקריביים הזהובים והצבע הירוק את הצמחייה השופעת של האי.

==דגלים היסטוריים==
<gallery>
|הדגל הקולוניאלי עד 1979
File:Flag of Saint Vincent and the Grenadines (1979-1985).svg|1979 - 1985
File:Flag of Saint Vincent and the Grenadines (1985).svg|מאי 1985 - אוקטובר 1985
</gallery>

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

סנט וינסנט והגרנדינים

קטגוריה:סנט וינסנט והגרנדינים: סמלים לאומיים
סנט וינסנט והגרנדינים

סנט וינסנט והגרנדינים
סנט וינסנט והגרנדינים
צפדינה

צַפְדִּינָה (Scurvy) היא מחלה הנגרמת ממחסור חמור בוויטמין C (חומצה אסקורבית) ומתבטאת ברִפיון החניכיים ובשטפי דם וחולשה כללית עד כדי ריתוק לכיסא גלגלים. כיום מחלה זו נדירה, אך יכולה להופיע אצל ילדים או מבוגרים עם נטייה אובססיבית למזון, או דיאטה חריפה נטולה ויטמין C לחלוטין. הגורמים העלולים לתרום לחסר בוויטמין C היא בראש ובראשונה צריכה ירודה של פירות וירקות או תחליפים, היחשפות הכבד לרעלנים במקום העבודה ועישון. כמו כן, נטילת תרופות אספירין ותרופות ממשפחת ה-NSAIDs ושימוש בתכשירים אמינופירין, פארא-אלדהיד ו-hydantoin, מגבירים הפרשת ויטמין C בשתן, ומפחיתים את רמתו בדם.

== גורם המחלה ==
מחסור בוויטמין C פוגע באפשרות ליצור קולגן תקין (יציב). קולגן הוא החלבון המרכיב חלק גדול מרקמות החיבור בגוף (גידים, רצועות, עור, עצמות וסחוס).

סינתזה נורמלית של קולגן תלויה בהידרוקסילציה - הוספת קבוצת OH (הידרוקסיל) - של פרולין וליזין ברשתית התוך-פלזמתית. האנזימים שמבצעים את ההידרוקסילציה דורשים ויטמין C בתור קו-פקטור. במקרים של חסר כרוני בוויטמין C אנזימים אלה לא יתפקדו וההידרוקסילציה לא תתבצע. כיוון שכך, תהיה חסרה קבוצת OH, וקשרי מימן המאפשרים את יצירת מבנה הסליל המקנה יציבות למולקולת הקולגן, לא ייווצרו בה. כשיצירת מבנה הסליל לא מתאפשרת, המולקולה חלשה ולא יציבה, מה שגורם למחלה.

== בדיקה וטיפול ==
רמת ויטמין C בפלזמה של הדם הנמוכה מ-1.8 מיליגרם לליטר בשתי מדידות עוקבות בהפרש של שבועיים, מתפרשת כצפדינה (עם או ללא תסמינים). מדידת רמת ויטמין C בתאי הדם הלבנים (לויקוציטים) מהווה תמונה אמינה יותר לגבי מצב מאגרי הוויטמין בגוף, כיון שבניגוד למדידת רמת הוויטמין בדם, מדידה זו אינה מושפעת מתנודות ברמת הוויטמין בגלל ארוחה או בגלל שעון צירקדי.

ניתן לטפל במחלה על ידי צריכה של ויטמין C שאותו ניתן לקבל ממקורות שונים, לרבות פירות וירקות למיניהם.

ההחלמה כמעט מיידית.

== העור ==
כתוצאה ממחסור בקולגן תקין, מתרופפות השיניים והחניכיים מדממים בתחילה; עם התקדמות המחלה ממשיך כל הגוף להידרדר בצורה דומה.

== היסטוריה==
המחלה הייתה נפוצה במשך מאות שנים, בעיקר בקרב מלחים שלא אכלו פירות וירקות טריים במשך החודשים הארוכים שבילו בלב ים.

המודעות לאכילת ויטמין C החלה ב-1753, בניסוי שערך ג'יימס לינד. לינד חיפש תרופה למחלת הצפדינה שהייתה למלחי ספינת הוד מעלתו 'סולסברי', ונתן לכל זוג מלחים מתוך 12 המלחים שהיו על הספינה תרופה מסורתית אחרת. בין התרופות היו מיץ תפוחים, אגוז מוסקט, מי ים, חומץ ותערובת שום, חרדל ומור. אך אלה לא השפיעו ורק המלחים שקיבלו שני תפוזים ולימון נרפאו.

בראשית המאה ה-18 עלה הרעיון לשמר את מיץ הלימון בהוספת 25% רום (רעיון שהתקבל בעין יפה מצד הימאים). שיטה זו מיגרה את מחלת הצפדינה בהצלחה כה רבה, עד שרופא בעל שם, שנתקל בה בשנת 1830, אבחן אותה בטעות כסרטן של החניכיים, משום שלא הכיר את תסמיני הצפדינה.

בתלמוד הבבלי מוזכרת מחלת השיניים "צפדינא" שהקנתה את השם העברי למחלה ב יחד עם אזכור נוסף במסכת בבא מציעא דף פה עמוד א' (על פי כתבי היד, בדפוסים "צפרנא").
כמוו כן, במסכת יומא מובאים דרכי טיפול מסורתיים שניסו לטפל במחלה..

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חסכים תזונתיים
דגל בחריין

דגל בחריין הוא דגלה הלאומי של ממלכת בחריין. הדגל מורכב מרצועה לבנה בצד שמאל המופרדת מאזור אדום בצד ימין על ידי חמישה משולשים היוצרים קו משונן.

== היסטוריה ==
בחריין, כיתר האמירויות השונות שלחוף המפרץ הפרסי במאה-18, החזיקה בדגל אדום כדגלה החל מ-1783.

ב-1820, כפתה בריטניה על האמירויות את ההסכם הימי הכללי , שיצר את חוף שביתת הנשק, ומנע מהאמירויות את העיסוק בשוד ימי. במסגרת ההסכם, הוסיפו האמירויות מסגרת לבנה סביב הדגל האדום, שתייצג שלום. רוב האמירויות צמצמו את החלק הלבן, ובחריין הותירה אותו כקו לבן בצד שמאל. 

ב-1932 הפכה בחריין את הקו הישר בין שני חלקי הדגל לקו משונן, בעל עשרים ושמונה ראשים, כדי להבדיל את דגל בחריין מדגלי שכנותיה.

לאחר עצמאות בחריין ב-1972, צומצם מספר הראשים לשמונה ראשים לבנים.

ב-2002 צומצמו מספר הראשים פעם נוספת, ונותרו בו רק חמישה משולשים, המסמלים את חמשת עמודי האסלאם.

== עיצוב ==
הצבע האדום מסמל ככל הנראה את הפלג הח'ארג'י של האסלאם, והדגלים העתיקים ביותר של בחריין היו פשוט בצבע אדום. 

יש נטייה מסוימת לבלבל בין דגל בחריין לדגל קטר, שכנתה מדרום. ההבדלים המרכזיים הם שהצבע של הרצועה הגדולה של דגל קטר הוא בצבע ערמון ולא אדום עם תשעה קצוות משוננים (ולא חמישה כמו בדגל בחריין).

הדגל המלכותי של בית ח'ליפה כולל את הדגל, אשר מוצבים שני קווים לבנים מעליו ומתחתיו, ומוטבע כתר צהוב בפינתו, שעליו שתי נקודות, המסמלות את 'ממלכת שני הימים' - משמעות בחריין בערבית.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Flag of the Bahrain Defence Force.svg|דגל כוחות הביטחון של בחריין
קובץ:Flag of Bahrain (before 1820).svg|דגל בחריין הראשון (1783-1820)
קובץ:Flag of Bahrain (1820-1932).svg|דגל בחריין (1820-1932)
קובץ:Flag of Bahrain (1932 to 1972).svg|דגל בחריין (1932-1972)
</gallery>

==ראו גם==

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:בחריין: סמלים לאומיים
בחריין
בחריין
בחריין
בחריין
פול טובייה

פול טובייה (בצרפתית: Paul Touvier; 3 באפריל 1915 – 17 ביולי 1996), משתף פעולה צרפתי שהורשע בפשעים נגד האנושות.

== חייו ==
פול טובייה נולד למשפחה קתולית בשנת 1915. בימי צרפת של וישי, בהיותו בשנות העשרים לחייו, הצטרף למיליציה הצרפתית הפרו-נאצית. הוא נתמנה לראש המודיעין של המיליציה באזור העיר ליון ופעל בכפיפות לקלאוס ברבי ראש הגסטפו בליון, שכונה בשם "הקצב מליון" ואשר נשפט בשנת 1987 למאסר עולם.

טובייה השתתף בפעולות המיליציה נגד אנשי תנועת ההתנגדות הצרפתית ("הרזיסטנס") ונטל חלק בפעולות המיליציה בריכוז יהודי צרפת ושילוחם להשמדה. הוא אף הוציא להורג במו ידיו, בשנת 1944, בעיירה ליד ליון, שבעה יהודים כמעשה נקם על רצח שר התעמולה של וישי על ידי אנשי הרזיסטנס בפריז. זכה לכינוי "ברבי הצרפתי".

לאחר המלחמה הסתתר בזהות בדויה, ובשנת 1946 הורשע שלא בפניו בבגידה ונדון למוות.

טובייה נעצר בשנת 1947 אך הצליח להימלט. בשנת 1966, כאשר חלפה תקופת התיישנות בת עשרים שנה ולא ניתן היה יותר לבצע את גזר הדין נגדו, חדל מלהסתתר והגיש בקשה לחנינה. הנשיא ז'ורז' פומפידו נעתר לבקשה ובשנת 1971 חנן את טובייה, דבר שאיפשר לו לחזור לליון ולהחזיק ברכושו ובנכסיו. הדבר עורר תרעומת בצרפת ונטען כי נכסיו הם נכסים שהוחרמו מיהודים שנשלחו להשמדה.

הזעם בציבור עורר מחדש את המערכת המשפטית, ובשנת 1973 הועמד טובייה לדין על ביצוע פשעים נגד האנושות. בין יתר האישומים נכלל גם האישום בדבר רציחתם של שבעת היהודים בשנת 1944. הוא נמלט שוב ונתפס רק בשנת 1989 כשהוא מסתתר במנזר קתולי בעיר ניס.

"איני מתחרט על דבר" הצהיר בעת מעצרו. העובדה שמצא מחסה בחסות הכנסייה הקתולית הדגישה שוב את הקשר שנתקיים בימי צרפת של וישי בין הכנסייה הקתולית לבין שלטונות וישי.

טובייה שוחרר זמנית בשנת 1991 ומשפטו התנהל בשנת 1994 והוא נדון למאסר עולם. הוא היה הצרפתי הראשון שנדון על פשעים נגד האנושות (השני היה מוריס פאפון). הוא מת ממחלת הסרטן בשנת 1996, בהיותו במאסר.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צרפת של וישי: אישים
קטגוריה:צרפתים משתפי פעולה עם הנאצים
קטגוריה:מורשעים בדין בצרפת

קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1915
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1996
אמילי ברונטה

פורטרט בידי אחיה
אמילי ברונטה (באנגלית: Emily Brontë; 30 ביולי 1818 - 19 בדצמבר 1848) הייתה סופרת ומשוררת אנגלייה, ידועה בזכות ספרה היחיד "אנקת גבהים".

== חייה ==
אמילי נולדה בתורנטון במחוז יורקשייר שבאנגליה, הבת החמישית במשפחה בת חמש בנות (האחיות ברונטה) ובן אחד. אביה היה כומר בהווארת', ועם מות אמה בשנת 1821, קיבלה על עצמה אחות האם את הטיפול בילדי המשפחה.
ב-1824 הצטרפו אמילי ואחותה שרלוט לאחיותיהן מריה ואליזבת בבית הספר לבנות "קוון ברידג'". לאחר שמריה ואליזבת מתו ממגפה שפרצה בבית הספר, חזרו שרלוט ואמילי לביתן.

הילדים הנותרים המשיכו ללמוד בביתם, ותוך כדי משחק המציאו ממלכות דמיוניות וכתבו עליהן סיפורים ושירים. הממלכה של אמילי ואחותה הצעירה אן נקראה "גונדל". ב-1835 התחילה אמילי ללמוד בבית הספר רו-הד שבו לימדה שרלוט, אך מפאת מחלה וגעגועים לביתה חזרה להווארת'. ב-1842 נסעו שרלוט ואמילי לבריסל לפנימיית הג'ר, כדי ללמוד צרפתית וגרמנית. הן רצו להקים בית ספר משלהן, אך תוכניות אלה לא יצאו אל הפועל.

ב-1846 פרסמו שרלוט, אמילי ואן ספר שירים משותף בשמות עט גבריים, ואמילי נקראה אליס בל. ב-1847 פרסמה אמילי את הרומן "אנקת גבהים", שהפך עם השנים לאחד מאבני היסוד של הספרות האנגלית.

אחיה ברנוול, שהיה מכור לסמים ולאלכוהול, מת בספטמבר 1848. אמילי חלתה בלוויה שלו, אך סירבה לקבל טיפול רפואי. היא מתה משחפת ב-19 בדצמבר 1848, ונקברה בחצר בית הכומר בהווארת'.

סרט על חייה "אמילי" הופק בשנת 2022 בבימויה של פרנסס או'קונור

==ספריה בעברית==
סיפרה של אמילי ברונטה "אנקת גבהים" זכה לחמישה תרגומים לעברית:
*אנקת גבהים, תרגם מאנגלית אורי גמזו, שמעוני, תל אביב, תשי"ב, 1952. 
*ווטארינג הייטס, מאת אמילי ברונטא, עברית - י’ לבנון, מסדה, רמת גן, 1968. 
*אנקת גבהים, רומן, עברית - ע’ נצר, מזרחי, תל אביב, 1970. 
*אנקת גבהים, אמילי ברונטה, עברית - אהרן אמיר, ירושלים, כתר, 1990. 
*אנקת גבהים, אמילי ברונטה, עברית - גרשון גירון, למשכל, תל אביב, 2008. 

== ראו גם ==
*האחיות ברונטה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

אמילי
קטגוריה:משוררות אנגליות
קטגוריה:סופרות אנגליות
קטגוריה:משוררים אנגלים
קטגוריה:סופרים אנגלים
קטגוריה:אנגליקנים
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1818
קטגוריה:נפטרות ב-1848
קטגוריה:אנגליות שנפטרו משחפת
דגל צ'אד

דגל הרפובליקה של צ'אד (צרפתית: Drapeau du Tchad, ערבית: علم تشاد) הוא טריקולור אנכי המורכב מהצבעים (משמאל לימין) כחול, צהוב ואדום. הדגל כמעט זהה לדגל רומניה (הצבע הכחול בדגל צ'אד יותר כהה מהצבע הכחול בדגל רומניה) ודומה לדגל אנדורה, אולם אין שום קשר היסטורי בין הדגלים. צבעי הדגל משלבים את צבעי דגל צרפת עם צבעים פאן-אפריקאים.

== היסטוריה ==
הדגל אושר בחוק מספר 59/13 שהועבר ב-11 ביוני 1959, למעלה משנה לפני הכרזת העצמאות ב-1960. הדגל אומץ ואושרר רשמית בסעיף 8 של חוקת צ'אד שנחתמה ב-16 באפריל 1962, בסעיף זה הוגדר גם כי הצבע הכחול יהיה הצבע הצמוד לתורן עליו יונף הדגל.

בשפת המקור (צרפתית):

== עיצובו של הדגל ==
דגל צ'אד הוא דגל תלת-פסי אנכי (טריקולור) בצבעי כחול, צהוב ואדום ביחס רוחב/גובה של 2:3. רוחבם של הפסים זהה, וכל אחד מהם רוחבו 1/3 מרוחב הדגל. בחירת הצבעים נועדה לשלב את צבעיו של דגל צרפת ואת הצבעים הכלל-אפריקאיים.
* כחול - מסמל תקווה ואת השמיים, כמו גם את ימת צ'אד, גוף המים הגדול במדינה.
* צהוב - מסמל את השמש ואת המדבר ובפרט את מדבר הסהרה שמכסה את מרבית שטחה של המדינה.
* אדום - מסמל את שפיכות הדמים שאיפשרה את הכרזת העצמאות של הרפובליקה.

{| width="60%" border="1" cellpadding="2" cellspacing="0" style="background: #f9f9f9; border: 1px solid #aaaaaa; border-collapse: collapse; white-space: nowrap; text-align: center"
|-
! width=100|תבנית
! colspan=2 width=100|אדום
! colspan=2 width=100|צהוב
! colspan=2 width=100|כחול
|- align=center
| RGB
| rowspan="5" style="background-color:#D20F36"|
| 210-15-54
| rowspan="5" style="background-color:#FFCC00"|
| 255-204-0
| rowspan="5" style="background-color:#002669"|
| 0-37-105
|- align=center
| פנטון
| 186c
| 116c
| 281c
|- align=center
| HTML
| 
| 
| #002669
|}

=== דמיון לדגלים אחרים ===
דגלה של צ'אד בעל דמיון רב למספר דגלי טריקולור של מדינות אירופאיות - רומניה, מולדובה ואנדורה.

<gallery>
קובץ:Flag of Chad.svg|דגל צ'אד
קובץ:Flag of Romania.svg|דגל רומניה
קובץ:Flag of Moldova.svg|דגל מולדובה
קובץ:Flag of Andorra.svg|דגל אנדורה
</gallery>

הדגל כמעט זהה לדגל רומניה למעט הגוון הכחול שכהה יותר בדגל של צ'אד. הדגל אומץ עם עצמאותה של צ'אד בשנת 1960 בזמן שדגלה של רומניה, שהייתה תחת שלטון קומוניסטי, כלל כמטען את סמלה הלאומי הקומוניסטי של רומניה, כך שבפועל הדמיון בין שני הדגלים לא היה משמעותי עד הסרת הסמל הקומוניסטי מהדגל הרומני עם נפילת הקומוניזם ברומניה ב-1989. מדמיון זה מגיע גם הדמיון לדגל מולדובה שמבוסס על הדגל הרומני.

נסיכות אנדורה, שדגלה מבוסס על מבנה הטריקולור הצרפתי וצבעיו, משלב את צבעי בית המלוכה הספרדי, אדום וצהוב, בעל דמיון רב אך מקרי לדגל צ'אד.

== ראו גם ==

== קישורים חיצוניים ==

*
* 

צ'אד
קטגוריה:צ'אד: סמלים לאומיים
צ'אד
צ'אד
דגל סומליה

דגל סומליה אומץ ב-12 באוקטובר 1954.
הדגל היה אמור להיות דגלה של סומלילנד הבריטית אבל כשסומלילנד הבריטית וסומלילנד האיטלקית אוחדו הדגל שימש את המדינה המאוחדת. 

הדגל דומה לדגל האו"ם זה שהשיג לסומליה את עצמאותה מאיטליה ובריטניה לאות תודה.

חמשת קצוות הכוכב מייצגים את האזורים בהם חי העם הסומלי הנקרא גם בשם 'סומליה הגדולה'.
חמשת האזורים הם: סומלילנד הבריטית, סומלילנד האיטלקית, סומלילנד הצרפתית (ג'יבוטי), מחוז סומאלי שבאתיופיה וחלקים ממזרח וצפון קניה. 

ארמון המושל במוגדישו היה הבניין הראשון בו הונף הדגל.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

*
* 

סומליה

קטגוריה:סומליה: סמלים לאומיים
סומליה
סומליה
הדרך השלישית (מפלגה)

הדרך השלישית הייתה מפלגת מרכז של פורשי מפלגת העבודה. התנועה הוקמה ב-7 במרץ 1996, שלהי הכנסת ה-13, עם פרישת חבריה מהעבודה על רקע התנגדותה לנסיגת ישראל מרמת הגולן וכן כמפלגת מרכז המאחד הגושים במפה הפוליטית.

==היסטוריה==
מקימי התנועה היו חברי הכנסת תא"ל (מיל.) אביגדור קהלני ועמנואל זיסמן, אשר פרשו ממפלגת העבודה ב-7 במרץ 1996. אל המפלגה חברו אישים מ"חוג תכלת" ובראשם פרופסור אלכסנדר לובוצקי. בבחירות לכנסת הארבע עשרה ב-1996 זכתה המפלגה בארבעה מנדטים והצטרפה לממשלתו של בנימין נתניהו. יו"ר המפלגה קהלני שימש כשר לביטחון פנים.

סמליל המפלגה בבחירות 99
כמו מפלגת המרכז שבאה אחריה, "הדרך השלישית" זכתה להצלחה חד-פעמית בלבד, ובבחירות לכנסת החמש עשרה ב-1999 לא עברה את אחוז החסימה. לאחר הכישלון נשארה המפלגה רשומה ברשם המפלגות ושימשה כמפלגת מדף עד אפריל 2011, אז שימשה בסיס לרישומה של מפלגת העצמאות.

==תוצאות בחירות==
פתק הקלפי של הדרך השלישית
{| class="wikitable"
!בחירות
!מנהיג
!קולות
!אחוז
!מושבים
!+/-
!קואליציה/אופוזיציה 
|-
|1996
| rowspan="2" |אביגדור קהלני
| 96,474
|3.1% (#9)
|
|חדש
|
|-
|1999
| 26,290
| 0.7% (#19)
|
|4
|לא עברה את אחוז החסימה
|}

==חברי כנסת==

;הכנסת ה-13 (1992)
הסיעה הוקמה ב-7 במרץ 1996 עם פרישת חבריה מהעבודה והקמת סיעת הדרך השלישית.

* אביגדור קהלני
* עמנואל זיסמן

;הכנסת ה-14 (1996)
* אביגדור קהלני
* יהודה הראל
* עמנואל זיסמן
* אלכסנדר לובוצקי

;כנסת ה-15 (1999)
הרשימה<ref></ref> לא עברה את אחוז החסימה
* אביגדור קהלני
* אלי מלכה
* יהודה הראל

== ראו גם ==

* מפלגת המרכז - מפלגת מרכז נוספת שפעלה בישראל בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20

==קישורים חיצוניים==
* 

==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: מפלגות מרכז היסטוריות
קטגוריה:סיעות בכנסת
קטגוריה:מפלגות ציוניות
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-27
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1996
מפלגת גשר (1996)

מפלגת גשר ובשמה המלא תנועת גשר - תנועה לאומית חברתית הוקמה כמפלגה עדתית חברתית בשלהי הכנסת ה-13, בידי דוד לוי, שפרש מהליכוד עם דוד מגן ב-11 במרץ 1996. ב-25 בדצמבר 2018 הודיעה בתו של דוד לוי, אורלי לוי-אבקסיס, על הקמת מפלגת חדשה בעלת שם זהה.

לקראת הבחירות לכנסת ה-14 התאחדה עם הליכוד וצומת במסגרת הליכוד-גשר-צומת. לאחר מכן פרשה מהממשלה ומן האיחוד והתכוננה לריצה עצמאית ואף רצה בצורה עצמאית בבחירות לרשויות המקומיות ב-1998.

ב-23 בפברואר 1999 התרחש פילוג בסיעה: דוד מגן פרש מהסיעה המשותפת וחבר לחברי כנסת מהליכוד צומת והעבודה בהקמת סיעת "ישראל במרכז" (מפלגת המרכז). מיכאל קליינר חבר לחברי כנסת מהליכוד בהקמת סיעת חרות. חברי גשר הנותרים פרשו והקימו את סיעת גשר.

בבחירות לכנסת ה-15 בשנת 1999 התאחדה עם מפלגת העבודה ומפלגת מימד במסגרת ישראל אחת. לאחר מכן פרשה גם ממנה ומן הממשלה ויצרה סיעה חדשה בכנסת בת שלושה מנדטים.

ב-7 במרץ 2001 פרשו חברי גשר מישראל אחת. ב-8 באפריל 2002 נכנסה גשר לממשלת שרון, אך פרשה ממנה לאחר שלושה חודשים וחצי.

לקראת הבחירות לכנסת ה-16, פרש דוד לוי מראשות המפלגה ועבר לליכוד בצעד שגרם לחילוקי דעות רבים בקרב חברי המפלגה. באספה שהתקיימה על ידי חברי המפלגה בעקבות המעבר, נבחרה אתי שירז, שעמדה עד אז בראש מטה ההסברה במפלגה, לעמוד בראש במקומו של לוי. רשימה בראשותה, עם שישה מתמודדים (כולל שירז), הוגשה לוועדת הבחירות המרכזית, בצעד שדווח בתקשורת כמפתיע. דוד לוי הגיב בעתירה הקוראת למנוע מחברי המפלגה מלקיים את "גשר", וביקש לפרק את המפלגה. בפסק דין של נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב נקבע כי המפלגה לא תוכל להתמודד בבחירות לכנסת ה-16 והחלטה זו נותרה על כנה גם לאחר ערעור שהוגש לבית המשפט העליון. המאבק על שימור המבנה המפלגתי נמשך זמן רב לאחר הבחירות. בעוד דוד לוי ותומכיו ביקשו לפרק את "גשר" ולהתייחס למעברו כאל היטמעות המפלגה כולה בליכוד, שירז ושאר חברי המפלגה נאבקו למען המשך קיומה הפוליטי ופעילותה הציבורית, אם כי במתכונת חדשה, לטובת קידום הערכים החברתיים שעל בסיסם הוקמה. לאחר שהוגשה בקשה לפירוק המפלגה, בתום מאבק המשפטי שארך מספר שנים לאחר מכן, החליט בית המשפט לאשר את הפירוק והמפלגה חדלה מלהתקיים.

דוד לוי אמנם נבחר לכהן בכנסת ה-16 אך בבחירות לכנסת ה-17 לא זכה למקום ריאלי ברשימת הליכוד לכנסת ונעלם מן הזירה הפוליטית.

לאחר ההכרזה על הקדמת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס הודיעה ב-25 בדצמבר 2018 על שם מפלגתה החדשה כשם מפלגת אביה "גשר".

==נציגי המפלגה בכנסת==
{| class="wikitable"
|+
!כנסת
!מנדטים
!חברי כנסת
!הערות
|-
|הכנסת ה-13
(1992)
|
|דוד לוי, דוד מגן
|
* הסיעה הוקמה במרץ 1996 לאחר שדוד לוי ודוד מגן פרשו מהליכוד.
|-
|הכנסת ה-14
(1996) במסגרת הליכוד-גשר-צומת
|
(מתוך 32 לרשימה כולה)
|דוד לוי, דוד מגן, מקסים לוי, מיכאל קליינר, יהודה לנקרי
|
|-
|הכנסת ה-15
(1999) במסגרת ישראל אחת
|(מתוך 26 לרשימה כולה)
|דוד לוי, 
מקסים לוי
, מרדכי משעני
|
* ב-15 בפברואר 2001 פרש אלי גולדשמידט חבר העבודה מהכנסת. החליף אותו מרדכי משעני.
* ב-5 ביוני 2002 פרש מקסים לוי מהכנסת לאחר שנבחר לראשות עיריית לוד. החליף אותו יהודה גלעד חבר מימד (בשל העובדה שבמקור היו שניהם ברשימת ישראל אחת).
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.knesset.gov.il/faction/heb/FactionPage.asp?PG=24 גשר], באתר הכנסת

== ראו גם ==

* מפלגת גשר (2018)

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
גשר
קטגוריה:סיעות בכנסת
גשר
גשר
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-29
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1996
משבר מצרי טאיוואן השלישי

250px
משבר מצרי טאיוואן השלישי, הידוע גם כמשבר מצרי טאיוואן של 1996, היה התוצאה של סדרת ניסויי טילים אשר נערכו על ידי הרפובליקה העממית של סין במים המקיפים את טאיוואן, כולל מצר טאיוואן, החל מה־21 ביולי 1995 ועד ל־23 במרץ 1996.

מטח הטילים הראשון אשר נורה, נועד לשלוח מסר ברור לממשלת הרפובליקה הסינית שהונהגה על ידי לי טנג חואי ולמנוע ממנה לסגת ממדיניות "סין אחת" עליה הוסכם ב־1992 ולגרום לה שלא לבחור במדיניות השוללת את האיחוד עם סין ולא להכריז על עצמאות חד צדדית.

מטח הטילים השני, נועד ליצור אווירת הפחדה בקרב ציבור הבוחרים בטאיוואן אשר עמדה לפני בחירות לנשיאות המדינה.

קטגוריה:קצרמר היסטוריה
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: יחסי חוץ
קטגוריה:1996
קטגוריה:טאיוואן: היסטוריה
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – סין
שילד גויאנה

שילד גוּיָאנָה (באנגלית: Guiana Shield) היא אזור שילד בצפונה של יבשת אמריקה הדרומית. שילד גויאנה הוא מבנה גאולוגי בן 1.7 מיליארד שנים מתקופת הפרקמבריון.

השילד מורכב מסלעים מותמרים, המכוסים על ידי סלעי קוורציט, פצלים, אבני חול ומחדרים פלוטוניים כגון גברו. השילד נמצא כיום בתחומן של גיאנה, סורינאם, גיאנה הצרפתית, החלק הדרומי של ונצואלה, וכן חלקים מברזיל וקולומביה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אמריקה הדרומית: גאולוגיה
מערכת מאה הפרחים

מערכת מאה הפרחים או "מסע מאה הפרחים" (בסינית: 百花运动, בפין-יין: Bǎihuā yùndòng, בתרגום מילולי: "תנועת מאה הפרחים") הוא כינוייה של תקופה קצרה בהיסטוריה של הרפובליקה העממית של סין אשר החלה במאי 1956, כשמאו דזה-דונג, מנהיג סין, קרא ל"פריחתם של מאה פרחים" ולהתמודדות של "מאה אסכולות מחשבה" בינן לבין עצמן. היה זה אות לראשיתו של דיון ציבורי פתוח על דרכה של סין. הייתה כאן ציפייה לעלייתם של פרחי נוי בגינה הקומוניסטית. כוונת מנהיג-המפלגה הייתה לשמוע ביקורת על דרכה של סין החדשה עד לאותו רגע. תקופה זו נמשכה עד 1957 שבה הכריז מאו על מערכה נגד הימין.

במהלך התקופה התירה ואף עודדה המפלגה הקומוניסטית השלטת מגוון רחב של השקפות עולם ופתרונות מדיניים. למאו היה מניע נסתר לפעולה זו והוא רצונו לחזק עצמו מבית – השמעת התנגדות הייתה מוכיחה לטענתו, כי ההמונים תומכים בו ובפרשנותו האידאולוגית. הנחה זו התגלתה כמוטעית, ומשהחלה הביקורת לא הצליח מאו לתעלה לטובתו, האינטליגנציה החלה לבקרו ולהצביע על טעויות המשטר ומחדליו.
מאו הבין כי טעה וכי משטרו נתון בסכנה והוא פתח במערכה כנגד הימין, שהייתה מסע נגד "הימניים, אויבי העם, העשבים השוטים והמורעלים". לאחר דיכוי זה, חזר החופש בסין להיות מודרך על ידי המשטר.

מקור הביטוי משורת הפואמה: "תנו למאה פרחים לפרוח; תנו למאה אסכולות מחשבה להתווכח."

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: היסטוריה
קטגוריה:מאו דזה-דונג
עיטם

עֵיטָם (שם מדעי: Haliaeetus) הוא סוג ממשפחת הנציים של עופות דורסים דומים לעיטים החיים בקרבת מקווי מים גדולים. משמעות השם "עיטם" הוא הלחם של המילים "עיט" ו"ים".

גודלם של העיטמים משתנה ממין למין: משקלו של עיטם איי שלמה הקטן נע בין 2 ל-2.7 ק"ג, בעוד שעיטם שטלר הענק מגיע עד ל-9 ק"ג. העיטם ידוע בתור אוכל דגים, ולעיתים גם מכרסמים.

==מינים==
בסוג קיימים שמונה מינים:

{| cellspacing="0" class="wikitable sortable"
! שם !! שם מדעי !! תמונה !! מוטת כנפיים !! משקל !! תפוצה
|-
| עיטם לבן-זנב || Haliaeetus albicilla|| 2.18 מ' || 6.9-3.1 ק"ג||אירופה. חי גם בישראל
|-
| עיטם לבן-ראש || Haliaeetus leucocephalus|| 2.3-1.8 מ' || 3-6.3 ק"ג || מצוי בארצות הברית והוא אחד מסמליה
|-
| עיטם לבן-גחון|| Haliaeetus leucogaster || 2.2 מ' || 4.5 ק"ג || דרום-מזרח אסיה ואוסטרליה
|-
| עיטם עקוד-זנב || Haliaeetus leucoryphus || 215-180 ס"מ|| 3.7-2 ק"ג || מרכז אסיה. מזדמן גם לאירופה
|-
| עיטם שטלר || Haliaeetus pelagicus || 2.13 מ'|| 9-4.9 ק"ג || חופי צפון אסיה
|-
| עיטם איי שלמה|| Haliaeetus sanfordi || || 185-165 ס"מ || 2.7-1.1 ק"ג|| איי שלמה
|-
| עיטם קולני || Haliaeetus vocifer || 2.4-2 מ' || 3.6-2 ק"ג|| אפריקה
|-
| עיטם מדגסקרי|| Haliaeetus vociferoides || 180-165 ס"מ || 3.5-2.2 ק"ג || מדגסקר
|}

על פי כמה חלוקות גם המינים נץ דגים קטן (Ichthyophaga humilis) ונץ דגים אפור-ראש (Ichthyophaga ichthyaetus), שייכים לסוג, אך הם הופרדו לסוג נץ דגים
(Ichthyophaga).

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1809
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מארי יולס צזר סויגני
קטגוריה:עיטם
קטגוריה:עיטים ימיים
דגל הרפובליקה של קונגו

דגל הרפובליקה של קונגו אומץ לראשונה ב-18 באוגוסט 1958. הוא נזנח בשנת 1970, אך אומץ מחדש ב-10 ביוני 1991. הצבעים הם הצבעים הכלל-אפריקאיים המסורתיים, ומקורם בדגל אתיופיה.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

*
* 

הרפובליקה של קונגו, דגל
קטגוריה:הרפובליקה של קונגו: סמלים לאומיים
הרפובליקה של קונגו
הרפובליקה של קונגו
דגל הרפובליקה הסינית

דגל הרפובליקה הסינית, המוכר גם כדגל טאיוואן, הוא דגל לאומי ששימש את הרפובליקה הסינית בסין היבשתית ואת הרפובליקה הסינית בטאיוואן. 

== היסטוריה ==
הרפובליקה הסינית הוקמה בשנת 1912 לאחר נפילת שושלת צ'ינג במהפכת שינהאי, שהחלה בהתקוממות ווצ'אנג. הדגל הראשון שהונף על ידי הרפובליקה היה דגל בן חמש קווי צבע אדום-צהוב-כחול-לבן-שחור.

ב-1925 הקימה מפלגת הקוומינטנג, שהוקמה ב-1912 בהנהגתו של סון יאט-סן, ממשלה מתחרה בגואנגג'ואו. הממשלה חדשה הניפה דגל אדום בו נקבע בפינה השמאלית סמל המפלגה - שמש לבנה על רקע כחול. הדגל בוסס על דגל המפלגה, בו נמצא הכוכב ומסגרתו במרכז הדגל. הדגל המקורי עוצב ב-1895.

ב-1928 איחד צ'יאנג קאי שק, מנהיג הקוומינטנג, את הרפובליקה הסינית במערכה שזכתה לשם המשלחת הצפונית, ודגל הקוומינטנג הפך לדגל הרפובליקה הסינית.

ממשלת ואנג ג'ינג-ויי, ממשלת בובות של האימפריה היפנית בצפון-מזרח סין במהלך מלחמת העולם השנייה, השתמשה בדגל הרפובליקה הסינית שעליו מתווסף משולש עליון עליו כתובות המילים המנדריניות 和平反共建國 - שלום, אנטי-קומוניסטיות ובנייה לאומית.

לאחר תבוסת הקוומינטנג במלחמת אזרחים ב-1949, ברחו חברי מפלגת קוומינטנג ותומכיהם לטאיוואן והקימו בו מחדש את הרפובליקה הסינית, והדגל הפך לדגלה הרשמי.

החל מ-1984, מתחרי הרפובליקה הסינית במשחקים האולימפיים משתמשים בדגל מיוחד, בו מופיעים סמל הרפובליקה הסינית והדגל האולימפי בתוך מחומש מעוגל אדום-כחול.

== הדגל ==
בדרך כלל קוראים לדגל בסינית שמים כחולים, שמש לבנה, וארץ אדומה כולה (青天，白日，满地红 בפין-יין: qīng tīan, bái rì, măn dì hóng).

שלושת הצבעים בדגל הרפובליקה הסינית (אדום, כוחל ולבן) ממיצגים את שלושת העקרונות של העם, האידיאולגיה הרשמית של הקוומינטנג. הצבע האדום גם שימש כצבע לאומי של בני ההאן.

הנפת והורדת הדגל מלווים בשירת המנון הדגל הלאומי.

==ראו גם==

* המנון הדגל הלאומי

== קישורים חיצוניים==

* 
* 

הרפובליקה הסינית
קטגוריה:הרפובליקה הסינית: סמלים לאומיים
הרפובליקה הסינית
הרפובליקה הסינית
הרפובליקה הסי
מבחן בוזגלו

מבחן בּוּזַגְלוֹ הוא מונח שהתפשט מתחומי עולם המשפט, והפך למטבע לשון. המונח מבטא השוואה בין החזק לחלש, במשל - בין האשכנזי המבוסס לבוזגלו העולה החדש.

בשנת 1976 הורה היועץ המשפטי לממשלה דאז, אהרן ברק, לפתוח בחקירה פלילית נגד אשר ידלין במה שנודע לימים כפרשת ידלין. ידלין, פעיל מרכזי במפא"י שעמד להתמנות לנגיד בנק ישראל, נחשד בגנבה וקבלת שוחד במסגרת תפקידו הקודם כיו"ר מרכז קופת חולים כללית. כאשר ביקשו מברק לקיים את חקירתו של ידלין במשרדו, הורה לזמן את ידלין לחקירה במתקן משטרתי ואמר כי מעמדו של חשוד, רם ככל שיהיה, צריך להיות שווה למעמדו של אזרח פשוט מן השורה. לבסוף, ידלין הורשע ונידון לחמש שנות מאסר.

החלטתו זו של ברק לקיים את החקירה במתקן משטרתי הייתה צעד נחוש ואמיץ באותם ימים. בהתייחסו להחלטה, אמר ברק: "דין ידלין - כדין בוזגלו". המשמעות הייתה שאין הבדל בפני החוק בין החזק לחלש, ובהתאמה לאותם ימים, בין מי שנתפס כחזק - אשכנזים ותיקים לעומת החלש - בני העליות החדשות ובעיקר המזרחים.

למעשה, מבחן בוזגלו הועתק ממשמעותו המקורית שנגעה לשחיתות שלטונית ושימש אינדיקציה לנושאים הקשורים לשסע הבין-עדתי בישראל. מבחן בוזגלו הפך לכלי מבחן תרבותי בשורה רחבה של נושאים כמו כלכלה, חינוך תקשורת ועוד. המבחן נערך למעשה על ידי השוואת הישגיהן של שתי קבוצות עדתיות אלו, מתוך ראייה שלא אמור להיות ביניהן הבדל.

עם השנים התפתח גם המונח מבחן בוזגלו ההפוך, המתייחס לרדיפה של איש ציבור על סמך חשדות לא מבוססים, שלא היו מצדיקים פתיחת חקירה כנגד אדם מן השורה. מבחן זה גם מתייחס למתן גזר דין מחמיר על עבירה שביצע איש ציבור, בעוד אדם מן השורה יקבל גזר דין קל יותר.

== ראו גם ==
* מסעודה משדרות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: חוק ומשפט
קטגוריה:השסע העדתי בישראל
קטגוריה:ישראל: חברה
קטגוריה:ביטויים סטריאוטיפים ישראליים
משפטן

250px
מִשפטן הוא אדם בעל השכלה משפטית, העוסק בתחום המשפט, או בתחום הקשור לו.

המושג "משפטן" כולל גם עורכי דין ושופטים אך השימוש העיקרי בו נעשה בהתייחסות למי שאינו נמנה עם העוסקים בשני מקצועות אלה, אלא עוסק בתחומים אחרים של המשפט: חוקר במסגרת אקדמית, פרשן משפטי, מרצה למשפטים וכדומה. פעמים רבות משמש תואר זה לזיהוי של מי שסיים לימודי משפטים אך לפי שעה לא הוסמך להיות עורך דין, אם משום שאינו מעוניין בכך או משום שהוא נמצא בתקופת ההתמחות שלו.

בפסק דין (בג"ץ 65/51 ערי ז'בוטינסקי ואח' נ' פרופ' חיים ויצמן, פ"ד ה(1), 801), שעסק בסמכותו של בית המשפט העליון, נדרש נשיא בית המשפט העליון, משה זמורה לדבריו של שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית, פליקס פרנקפורטר, בדבר "חוש המומחיות של המשפטן" (The expert feel of lawyers).

בפסק דין אחר של בג"ץ (בג"ץ 183/76 יוסף ברגמן נ' בית-הדין הארצי לעבודה ואח', פ"ד ל(2), 668), נאמר: "על-אף טיעונו המשובח והמעניין של העותר שאינו משפטן, אנו מחליטים לדחות את העתירה למתן צו-על-תנאי".

==ראו גם==
* לימודי משפטים בישראל
* לשכת עורכי הדין בישראל
* טוען רבני
* טוען מוסמך

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:מקצועות המשפט
קטגוריה:מונחים משפטיים
פירמידה (גאומטריה)

מרובעת]]
[[ארבעון - פירמידה משולשת]]
פִּירָמִידָה היא פאון תלת-ממדי המורכב ממצולע שנקרא בסיס הפירמידה, מנקודה מחוץ למישור של המצולע שנקראת קודקוד הפירמידה, ומכל הקטעים המחברים בין הקודקוד לבין הקודקודים של מצולע הבסיס. באופן שקול, פירמידה מורכבת מפאת הבסיס שהיא מצולע כלשהו, מקודקוד מחוץ למישור הבסיס, ומפאות משולשיות שהן כל המשולשים המוגדרים על ידי שני קודקודים סמוכים במצולע הבסיס ביחד עם קודקוד הפירמידה.

מספר הצלעות של מצולע הבסיס מעניק לפירמידה את שמה, ובהתאם לכך יש פירמידה משולשת, פירמידה מרובעת וכו'. פירמידה משולשת משוכללת (כלומר כזו עם ארבע פאות שהן משולשים חופפים ושווי צלעות), קרויה גם טטראדר (בעברית: "ארבעון"), וזהו אחד מחמשת הפאונים המשוכללים. 

כל אחד מהקטעים המחברים את קודקוד הפירמידה עם אחד מקודקודי הבסיס נקרא מקצוע צדדי. צלע הבסיס נקראת מקצוע בסיס. גובה הפירמידה הוא הקטע היורד מקודקוד הפירמידה אל מישור הבסיס וניצב למישור הבסיס. 

יש המכנים פירמידה שבה כל המקצועות הצדדיים שווים באורכם פירמידה ישרה. באופן שקול, פירמידה ישרה היא פירמידה שבה כל הפאות המשולשיות (פרט, אולי, לבסיס) הן שוות-שוקיים כאשר השוקיים השוות הן המקצועות הצדיים. בפרט, בפירמידה ישרה כל קודקודי הבסיס נמצאים על אותו מעגל (תנאי הכרחי זה תמיד מתקיים בפירמידה משולשת, אך החל בפירמידה מרובעת הוא לאו דווקא מתקיים), והגובה יורד אל מרכז המעגל החוסם את הבסיס. 

נפח הפירמידה (בדומה לנפח החרוט) שווה לשטח הבסיס כפול הגובה חלקי 3, כלומר שליש מנפח מנסרה בעלת אותו בסיס ואותו גובה (<math>V = \tfrac{S \cdot h}{3}</math>). נוסחה זו ניתן להוכיח באמצעות עקרון קאוואליירי או באמצעות חשבון אינטגרלי.

==ראו גם==
*פירמידה (מבנה) - על מבנים דמויי פירמידה

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.education.gov.il/tochniyot_limudim/math/geometria.htm#ge24 הסבר על הפירמידה], מתוך המילון לגאומטריה של משרד החינוך
*קישור לאתר שמסביר על הפירמידה https://www.m-math.co.il/3d-geometry/pyramid/<nowiki/>(בעברית)
* 

קטגוריה:פאונים
*
שמן נים

250px
עץ אזדרכת הודית ממנו מופק שמן נים.

שמן נים (נכתב גם שמן הנים) הוא שם כולל לשמנים שונים שמופקים מחלקיו השונים של עץ הנים (אזדרכת הודית, Azadirachta indica). ככלל השמנים מופקים מעלי העץ, פירותיו וזרעיו.

לשמן נים טהור גוון חום-ירוק כהה, ריח חזק מאוד, וטעם מר מאוד. השמן עשיר במגוון חומרים כימיים, חלקם רעילים במינון גבוה (ראו להלן).

ברפואה האלטרנטיבית בכלל וברפואה ההודית בפרט נהוג לצרוך את השמן במריחה על העור (לעיתים בשילוב עם שמנים נוספים בשל ריחו החזק) לטיפול במגוון בעיות עור וכן בקדחת, צרעת, מלריה ועוד.

שמן נים יכול להכיל סטרואידים ומליאון של טריטרפנאודים (ביניהם אזדרכטין) אשר נותנים לו את טעמו המר מאוד.

== שימוש==
השימוש הפסאודו רפואי בשמן בעיקרו טופיקאלי (כלומר, כרוך במריחת השמן או שמפואים, סבונים ומשחות ממנו על העור). בשמן עצמו משתמשים לרוב בעד 5 מ"ל (לערך חצי כפית) עד פעמיים-שלוש ביום על העור; שימוש תכוף מדי או בכמות גבוהה מדי יכול לגרום לתופעות לוואי ושימוש בבליעה אינו מומלץ. בשל ריחו החזק של השמן, הוא משמש בכמויות קטנות לתיבול מאכלים (תיבול ארומטי).

שמן נים משמש גם כחומר הדברה טבעי להדברת מזיקים (בפרט חרקים).

==רעילות ותופעות לוואי==
תופעות לוואי של צריכת השמן בכמויות גדולות מדי הן הקאות, התכווצויות שרירים ואנצפלופטיה טוקסית. שימוש בשמן עשוי לפגוע בכבד בילדים.

השמן אסור לשימוש לנשים בהיריון.

ככלל יש להשתמש בשמן שימוש טופיקאלי או רוקחי בלבד, לטיפול בבעיות עור ושיער במינון מתון.

==קישורים חיצוניים==

==ביאורים==

==הערות שוליים==

נים
ברומטר

שרטוט סכמתי של פעולת ברומטר כספית
ברומטר הוא מכשיר מדידה המודד את הלחץ האטמוספירי.

ברומטר (בעברית: מד לחץ) כספית סטנדרטי מורכב מגליל זכוכית באורך של כ־76 ס"מ, שבצידו האחד הוא סגור ובסיסו מוביל למכל כספית פתוח. כשהלחץ האטמוספירי גבוה הוא מפעיל כוח כלפי מטה על הכספית במכל הפתוח וגורם לכספית בגליל להגיע לנקודה גבוהה יותר. בצורה דומה, כשהלחץ האטמוספירי נמוך, עולה מפלס הכספית במכל ומפלס הכספית בגליל יורד.

ברומטר הכספית הראשון הומצא בשנת 1643 על ידי אוונגליסטה טוריצ'לי, תלמידו של גלילאו גליליי.

טוריצ'לי ניסה ליצור מכשיר המודד את לחץ האוויר על ידי יצירת ריק (ואקום) מושלם. הוא הצליח ליצור את הריק בגליל מלא כספית, והבחין כי מפלס הנוזל בגליל משתנה מעט בכל יום. טוריצ'לי הסיק כי שינוי זה נגרם כתוצאה משינוי הלחץ באטמוספירה.

על ידי סימון שנתות על גבי הגליל, ניתן למדוד את הלחץ האטמוספירי ביחידות של מילימטר כספית (או אינץ' כספית בארצות הברית). 1 אטמוספירה שווה בערך ל־760 מ"מ כספית. מרבית הברומטרים מודדים בטווח שבין 710 לבין 790 מ"מ כספית (28–31 אינץ' כספית).

==אנרואיד==

אנרואיד הוא מכשיר לקביעת גובה על ידי תרגום לחץ האוויר ליחידות מטריות, האנרואיד מותקן במטוסים ויש צורך לכייל אותו לפני כל טיסה.

רמת הדיוק של האנרואיד היא מטרים בודדים, חיסרון נוסף של האנרואיד הוא שהגובה שמתקבל הוא הגובה מפני הים ולא הגובה מפני הקרקע. השימוש באנרואיד במהלך הטיסה משמש כיום לנוחות הנוסעים בטיסות אזרחיות, כאשר הצוות שמטיס את המטוס משתמש במכשירים מדויקים יותר. ברומטר אנרואידי, משתמש בקופסת מתכת קטנה וגמישה הנקראת "תא אנרואידי". קופסה זו נאטמת לאחר שמוצא ממנה חלק מהאוויר, וכתוצאה מכך שינויים קלים בלחץ האטמוספירי גורמים לה להתרחב או להתכווץ. שינויים בצורת התא האנרואידי מפעילים מנגנון מכני המציג את רמת הלחץ האטמוספירי על פני הברומטר.

ברומטר משמש לרוב לחיזוי מזג אוויר – לחץ אטמוספירי גבוה מראה על מזג אוויר נוח, ולחץ נמוך על מזג אוויר סוער.

==ראו גם==
* מנומטר
* רשם לחץ

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מכשירי מדידה במטאורולוגיה
קטגוריה:איטליה: המצאות
אוניברסיטת היידלברג

ממוזער
אוניברסיטת רופרכט-קרל בהיידלברג (בגרמנית: Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg) היא אוניברסיטה בעיר היידלברג שבגרמניה, אשר הוקמה על ידי רופרכט הראשון בשנת 1386, ובכך היא האוניברסיטה העתיקה ביותר בגרמניה, והשלישית בארצות דוברות גרמנית (אחרי אוניברסיטת קארל בפראג ואוניברסיטת וינה). הקמפוס של האוניברסיטה נחלק לשני חלקים עיקריים: אחד הוא בעיר העתיקה של היידלברג והשני ברובע נוינהיימר פלד (Neuenheimer Feld) הנמצא בפרוורי העיר. האוניברסיטה חברה ב-U15 (אוניברסיטאות בגרמניה), חברה בליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר וחברה בקבוצת קוימברה.

האוניברסיטה שמה דגש על התחום המחקרי, והוציאה תחת ידיה מחקרים שהובילו ל-55 פרסי נובל. היא מדורגת בקביעות ברשימת האוניברסיטאות הטובות באירופה ומהווה מוקד משיכה בינלאומי לתלמידים לתואר דוקטור, עם כ-1,000 דוקטורנטים שמסיימים את לימודיהם בה כל שנה, כאשר שליש מהם מגיעים מחוץ לגרמניה. הסטודנטים הזרים באוניברסיטה, שמגיעים אליה ממעל 130 מדינות, מהווים 20 אחוז מכלל הסטודנטים הלומדים בה.

האוניברסיטה הוציאה מקרבה שורת אישים נודעים, בהם החוקרים - קרל המפל ומקס ובר והמחנכת - רות וודסמול, ועם אנשי הסגל שלה נמנה גם יורגן הברמאס. צבי הרמן שפירא, מראשי הציונות למד בה ואף נתמנה בה לפרופסור למתמטיקה. גם ההיסטוריון יוסף קלוזנר למד בה.

האוניברסיטה הציעה בשנת 1673 לפילוסוף ברוך שפינוזה משרה כמרצה לפילוסופיה, אך הוא סירב להצעה זו, בגלל חששו מחוסר חופש אקדמי, ופגיעה בעבודתו הפילוסופית העצמאית.

במאה ה-18 הובילו תלונות תכופות של התושבים באזור הקמפוס על התנהגותם של סטודנטים הוללים את הנהלת האוניברסיטה להקים בתחומה כלא סטודנטים, שבו נכלאו לתקופה שבין יומיים עד ארבעה שבועות סטודנטים פוחזים, בשל הפרת הסדר הציבורי. במהלך השנים כלא הסטודנטים שינה את מקומו מספר פעמים, עד שלבסוף נסגר ב-1914. אתר הכלא פתוח למבקרים ומהווה את אחד האתרים הפופולריים בהיידלברג, בין היתר בשל שפע כתובות גרפיטי שציירו הסטודנטים הכלואים, על הקירות, הדלתות ואף על התקרה.

==בעקבות עליית הנאצים לשלטון==
בעקבות עליית הנאצים לשלטון, ב-17 במאי 1933 השתתפו חברי סגל וסטודנטים באוניברסיטה בשריפת הספרים בגרמניה הנאצית בכיכר האוניברסיטה. הכיתוב מעל השער הראשי של האוניברסיטה שונה מ"רוח החיים" ל"הרוח הגרמנית".

לקראת סוף 1933 פוטרו מהאוניברסיטה מעל 40 פרופסורים ממוצא יהודי, ובתחילת 1934 פוטר אויגן טויבלר. כן פוטר הפרופסור הגרמני קרייאר, על שסירב למלא את מקומו של עמית יהודי שפוטר. בראשית 1936 קיימה האוניברסיטה חגיגות לרגל 550 שנה להווסד האוניברסיטה. לאחר דיון בעיתונות באנגליה החליטו ברבות מהאוניברסיטאות באנגליה להחרים את החגיגות, על רקע פיטורי המרצים היהודים מהאוניברסיטה וחוסר הסובלנות של הנהלת האוניברסיטה. בין המחרימים היו החברה המלכותית, אוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטת בירמינגהאם ואוניברסיטת קיימברידג'. האוניברסיטאות בארצות הברית, לעומת זאת, לא החרימו את החגיגות. תעמולה נגד השתתפות בחגיגות נשמעה גם באירופה ואוניברסיטת בזל החרימה את החגיגות.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* Fania Oz-Salzberger, [https://web.archive.org/web/20111215212615/http://www.uni-heidelberg.de/press/news/2310salz.html Heidelberg's Hope]
* [https://web.archive.org/web/20080628234356/http://www.tphys.uni-heidelberg.de/Ausstellung/home.html יהודים באוניברסיטת היידלברג] מתוך אתר האוניברסיטה בעברית ובגרמנית
* 
* 

==הערות שוליים==

*
היידלברג
קטגוריה:מקומות שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:U15 (אוניברסיטאות בגרמניה)
קטגוריה:קבוצת קוימברה
קטגוריה:הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר