OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יובל חלד

פרופסור יובל חלד
יובל חלד (נולד ב-1967) הוא פיזיולוג מאמץ, איש אקדמיה, יועץ וסופר. שימש כפיזיולוג הראשי של צה"ל בחיל הרפואה בדרגת סא"ל, כמדען ראשי וכמנהל מכון הלר למחקר רפואי במרכז הרפואי ע"ש שיבא. פרופ' חלד הוא פרופסור מן המניין בפקולטה למדעים במכללת סמינר הקיבוצים בתכנית לתואר שני בחינוך לפעילות גופנית ובריאות, פרופסור אורח בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב ובפקולטה לרפואה באוניברסיטת USUHS במדינת מרילנד, ארה"ב. משמש כפיזיולוג הראשי של מרכז מדיקס לרפואת ספורט בתל אביב וכפיזיולוג יועץ במכון הלאומי לרפואת ספורט במרכז הרפואי על-שם שיבא, תל השומר. 

פרופ' חלד סיים תואר ראשון בחינוך גופני במכללה לחינוך גופני ע"ש זינמן במכון וינגייט ותואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו. בעל תואר שני בפיזיולוגיה של המאמץ ותואר שלישי (PhD) בפיזיולוגיה מהפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. את לימודי הפוסט דוקטורט סיים בהצטיינות בשנת 2007 בפקולטה לרפואה באוניברסיטת USUSH בבת'סדה שבמדינתמרילנד, ארצות הברית, ושם קיבל מעמד פרופסור חבר. על שם פרופ' חלד מעבדה לחקר הפיזיולוגיה של גוף האדם באוניברסיטת USUHS, ולזכותו מדליית הצטיינות במדע ומחקר מטעם אוניברסיטת USUHS ומשרד ההגנה האמריקאי. 

בין השנים 1997 עד 2016 שימש כפיזיולוג במכון לפיזיולוגיה בחיל הרפואה (מכון הלר למחקר רפואי) וסיים את תפקידו כמנהל המכון במעמד הפיזיולוג הראשי של צה"ל בחיל הרפואה. בשנת 2019 קיבל מינוי פרופסור מן המניין בפקולטה למדעים במכללת סמינר הקיבוצים והוא מרצה כפרופסור אורח בבית הספר לפיזיותרפיה ובבית הספר לבריאות הציבור בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. 

משמש כיועץ מדעי לחברות בארץ ובעולם בתחומי הרפואה, בריאות, הזדקנות ואריכות ימים, פיזיולוגיה של המאמץ וביוטכנולוגיה, כיועץ מדעי לאיחוד האירופי, וכפיזיולוג הראשי במרכז מדיקס לרפואת ספורט. נותן חוות דעת מומחה משפטי בתחומו וכן משמש כאורח בתוכניות בוקר בטלוויזיה וברדיו בנושאי בריאות, הזדקנות בריאה, רפואת ספורט, פעילות גופנית ותזונה. מבין תחומי העניין והמחקר שלו: פיזיולוגיה של המאמץ, ויסות חום, תזונה, שינה, תהליכים מטבוליים, הסתגלות לסטרס, מדעי האימון הגופני, אבולוציה, ומדעי ההזדקנות ואריכות הימים. 

לפרופסור חלד למעלה מ- 100 פרסומים מדעיים בעיתונים מדעיים נבחרים. והוא מחברם של שני ספרים: '<nowiki/>בריאות מחוץ לאזור הנוחות - מדע ההורמזיס'<nowiki/> ו- '<nowiki/>עד מתי רק עד 120? 

==חברות בארגונים==
* דירקטור בחברה לפיתוח מועצת גני תקווה 
*חבר במועצה המדעית של מכללת סמינר הקיבוצים
*חבר בכיר בקולג' האמריקאי לרפואת ספורט ACSM 
* חבר בקונסורציום לבריאות וביצועים גופניים (CHAMP) בבית הספר לרפואה USUHS בארצות הברית
* חבר במערכת העיתון הישראלי לרפואה צבאית (JIMM)

==פרסומים==
• PUBMED - https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/?term=heled+y&sort=date

* ספר - '<nowiki/>בריאות מחוץ לאזור הנוחות - מדע ההורמזיס 
* ספר - '<nowiki/>עד מתי רק עד 120? 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית בווינגייט
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגני-אלופים בצה"ל
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:פיזיולוגים ישראלים
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:יועצים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
חמדת (דמות)

חמדת הוא דמות ספרותית המופיעה באחדים מסיפוריו של שמואל יוסף עגנון, והגישה המקובלת בקרב חוקרי הספרות היא שחמדת הוא בן דמותו של עגנון עצמו.

==בכתבי עגנון==

חמדת הוא גיבור הסיפור "בארה של מרים או קטעים מחיי אנוש", שפורסם בשנת 1909 בעיתון "הפועל הצעיר", ולא נכלל בקובץ כל סיפוריו של עגנון. לפי סיפור זה חמדת "איש צעיר בעל כשרון היה; לפחות, האמינו בזה אבותיו התמימים, בשעה שהיו קוראים מדי שבת בשבתו אחרי שנת מנוחה של צהרים את שיריו וספוריו, שהיו הולכים ונדפסים בעיתונים." חמדת עזב את עירו ו"בא טריסטה והפליג משם באניה ליפו."

חמדת הוא גם גיבור הסיפור "גבעת החול" (שבגרסתו הראשונה, שפורסמה בעיתון "הפועל הצעיר" ב-1911, נקרא "תשרי", בשנת 1920 פורסם בשם "גבעת החול", ובשם זה נקרא גם בגרסתו הסופית מ-1931). חמדת גר לבדו בדירתו שבנווה צדק. הסיפור, שעלילתו מתארת שנה אחת בחיי חמדת, עוסק ביחסיו של חמדת עם יעל חיות ובמחסום הכתיבה ממנו הוא סובל.

בסיפור הקצר "לילות", שפורסם בשנת 1913, חמדת הוא המספר, המציג את מחשבותיו ורגשותיו. 

ברומן "תמול שלשום", שיצא לאור בסוף 1945, חמדת הוא אחד מידידיו של גיבור הרומן, יצחק קומר, ביפו. הרומן מתאר את מקום מגוריו של חמדת:

עוד מתאר הרומן את נסיבות עלייתו של חמדת מגליציה לארץ ישראל: "חמדת ויצחק שניהם בני גיל אחד, והיו צריכים לעמוד לבחינת הצבא. נשתמטו ועלו לארץ ישראל, ביום אחד בשתי ספינות."

תיאור נרחב של חמדת ניתן בסיפור האוטוביוגרפי "חמדת" שפורסם לראשונה בשנת ה'תש"ז ונכלל בקובץ "מעצמי אל עצמי". בפתח הסיפור מתואר חמדת: "חמדת הוא בחור בן טובים, כבן שמונה עשרה. בזה לא סיימנו כל שבחיו של חמדת. מעלה אחרת יש בו, שהאלקים פייט את לשונו. מעלה אחרת יש בו, שנפשו דבוקה בלשוננו הקדושה והוא עושה בה שירים."

הסיפור "אצל חמדת", שפורסם לראשונה ב"לוח הארץ" בשנת ה'תש"ג ונכלל אחר כך בקובץ ״סמוך ונראה״, עוסק אף הוא באדם ששמו חמדת, אך בניגוד לסיפורים הקודמים, שבהם חמדת הוא צעיר המתגורר ביפו, בסיפור זה חמדת הוא חזן זקן שהמספר מגיע לבקרו ביאס בערב יום הכיפורים.

==בעקבות כתבי עגנון==

בשנת 1922 נולד בנו של עגנון, שלום מרדכי, שנקרא כך על שם אביו של עגנון, אך אסתר, אשתו של עגנון העדיפה את הכינוי "חמדת", גיבור הסיפור "גבעת החול", ולימים הפך זה לשמו הרשמי של הבן. 

ההתנחלות חמדת, שבצפון בקעת הירדן, קרויה על שמו של חמדת. שמו העברי של נחל פיראן, היוצא מחמדת מזרחה, הוא נחל חמדת.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ש"י עגנון
קטגוריה:דמויות ספרותיות
סמושאוילק

סמושאוילק (בהונגרית: Szamosújlak) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה. 

אוכלוסיית סמושאוילק קטנה מ-500 תושבים בשנת 1990 עד 339 תושבים בשנת 2020.

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-14.

==יהודי סמושאוילק==
יהודים חיו בסמושאוילק בתקופות זמן שונות. משנת 1885 היו יהודי המקום תחת חסות רבנות פהרגיארמט ובשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|5
|
|-
|1880
|5
|294
|-
|1910
|8
|
|-
|1920
|9
|
|-
|1930
|7
|
|-
|1941
|7
|507
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
סטמארצ'קה

סטמארצ'קה (בהונגרית: Szatmárcseke) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר טיסה שבצפון־מזרח הונגריה.

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-12.

==יהודי סטמארצ'קה==
יהודים חיו בסטמארצ'קה החל מתחילת המאה ה-18. רובם עסקו במסחר וחלק במלאכה ובחקלאות.

בזמן הקרע ביהדות הונגריה בקונגרס של יהודי הונגריה בשנים 1869-1868 בין החרדים למשכילים, הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי שסירב לקבל על עצמו את תקנות הקונגרס.

לקהילה היה בית כנסת שנחנך בשנת 1884, "חדר" ומקווה.

בזמן הטרור הלבן נכלאו כמה מבני הקהילה במחנה הסגר. החל משנת 1938 הופקעו רישיונות המסחר והמלאכה של רוב יהודי הכפר. השלטונות המקומיים הקפידו הקפדת יתר על ביצוע הגזירות האנטי-יהודיות.

בשנת 1942 נאסרו שני יהודים מהכפר ונכלאו במחנה הסגר. אחד מהם מת בעינויים והשני שוחרר לאחר כמה חודשים, לאחר מכן הגברים היהודים נשלחו לעבודות כפייה והנותרים במקום נצטוו לענוד את הטלאי הצהוב.

בדף הקהילה מתוך מפקד קהילות הונגריה שבוצע בשנת 1944 נכתב כי יש בקהילה 45 תושבים והרב של הקהילה הוא רבה של פהרגיארמט.

כמה שבועות לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה במרץ 1944 רוכזו היהודים בגטו זמני בכפר וכעבור מספר ימים הועברו לכפר קלצ'ה ומשם לגטו מאטסלקה ולבסוף שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.

חמישה ניצולים חזרו לכפר לאחר המלחמה אך עזבו עד מהרה את המקום בגלל עוינות התושבים. הקהילה בוטלה רשמית ורכושה נמכר על ידי איגוד הקהילות היהודיות בהונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|59
|
|-
|1880
|114
|1,607
|-
|1910
|131
|
|-
|1920
|85
|
|-
|1930
|91
|
|-
|1941
|68
|1,893
|-
|}

==מפורסמים==
* פרנץ קלצ'יי גר בכפר בתחילת המאה ה-19

==לקריאה נוספת==
*[https://books.google.co.il/books?id=M60JAQAAIAAJ&lpg&hl=iw&pg=PA401#v=snippet&q=Ny%C3%ADrgyulaj&f=false סטמארצ'קה] בפנקס הקהילות הונגריה, עמ' 401-402
* סאטמאר-צ'אקא, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה – תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמ' 282 (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944).

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
I Will Love Again

I Will Love Again (בעברית: אני אוהב שוב) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הקנדית-בלגית לארה פביאן, מתוך אלבום האולפן הרביעי שלה, Lara Fabian.<ref name=":0"></ref> השיר יצא לאור ב-18 באפריל 2000, על ידי חברות התקליטים אפיק רקורדס וקולומביה רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב,<ref></ref> והיה ללהיט ברחבי אירופה.

== רקע וכתיבה ==
ישנן ארבע גרסאות לשיר. הגרסאות בשפה האנגלית תוארו כבלדת דאנס-פופ ובלדה בסגנון שונה. שתי הגרסאות בשפה הספרדית הן "Otro Amor Vendrá" ו-"". כל הגרסאות הללו זמינות להאזנה במהדורת הדלוקס של האלבום. הגרסה בשפה האנגלית הופצה כסינגל השני מתוכו.<ref name=":0" />

עשור וחצי לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-11 מיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
שני קליפים נוצרו לשיר. אחד מציג את הזמרת במסיבה ביתית והשני מציג את לארה במסיבה במועדון.<ref></ref><ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!בלגיה (BEA)<ref></ref>
|זהב
|25,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|18 באפריל 2000
|תקליטור • הורדה דיגיטלית
|אפיק • קולומביה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1999
קטגוריה:סינגלים מ-2000
קטגוריה:שירי לארה פביאן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מארק טיילור
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פול בארי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
I Want to Be Wanted

I Want to Be Wanted (בעברית: אני רוצה להיות רצויה) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת האמריקאית ברנדה לי, מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, This Is...Brenda.<ref name=":0"></ref> השיר יצא לאור ביולי 1960, על ידי חברת התקליטים דקה רקורדס, כסינגל הראשון והיחיד מתוך האלבום.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 והיה לאחד מהלהיטים הגדולים ביותר בשנות ה-60 של המאה ה-20.<ref name=":1"></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי קים גאנון, פינו ספוטי ואלברטו טסטה והופק על ידי אוון בראדלי.<ref></ref> הוא הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 במצעד שפורסם ב-24 באוקטובר 1960 ונשאר שם במשך שבוע. "I Want to Be Wanted" היה שירה השני של לי שכבש את פסגת המצעד, כשהקודם שעשה זאת היה "I'm Sorry".<ref name=":1" />

כמה עשורים לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה ממיליון מיליון השמעות.<ref></ref>

== גרסאות נוספות ==
אנדי ויליאמס הקליט את "I Want to Be Wanted" כבי-סייד של "Stranger on the Shore".<ref></ref> כמו כן, הקליטה אותו הזמרת הבריטית-אוסטרלית אוליביה ניוטון-ג'ון עבור אלבומה, Back to Basics: The Essential Collection 1971–1992 שיצא לאור בשנת 1992.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1960
קטגוריה:סינגלים מ-1960
קטגוריה:שירי ברנדה לי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
סנצ'ה

סֵנצָ'ה (ביפנית: 煎茶) הוא סוג של תה ירוק, המיוצר ביפן. השם בא מהביטוי "חליטת תה" (ביפנית: 煎じ茶).

== היסטוריה ==
עד אמצע המאה ה-18 טחנו היפנים עלי תה למאצ'ה, או קלו אותם בווק ע"פ הטכניקה הסינית (כיום נקרא תה המיוצר כך קאמאיריצ'ה). פיתוחו של תהליך אידוי התה במקום קלייתו שינתה את טעמו, והתה החדש הפך במהרה לפופולרי. תפקיד חשוב בהפצת המשקה החדש מילא הנזיר לשעבר בּאייסָאוֹ (1675–1763), שהחל לסחור בתה בגיל 60. בשנת 1742 הוא ביקר במטעו של נָגָטָאנִי סוֹאֵן ליד אוג'י. ארבע שנים קודם לכן, לאחר 15 שנים של ניסיונות, נגטאני שיכלל את שיטת אידוי התה ששימשה כבר לייצור מאצ'ה והתאים אותה לתה לא טחון. בייסאו התרשם מהטעם והריח שלו, והחל לפרסם אותו בכל דרך אפשרית. לאחר מותו המשיכו את מאמציו קִימוּרָה קֵנקאדוֹ ואוּאֵדָה אָקינארי.<ref name="Driem"></ref>

בסוף המאה ה-18 התפתח גם סביב שתיית סנצ'ה טקס הסֵנצָ'ה-דוֹ בדומה לטקס התה היפני עם מאצ'ה, אם כי פחות פורמלי. בשנת 1970 התקיימה הצגה פומבית של טקס הסנצ'ה-דו בתערוכה העולמית באוסקה, הדבר ציין את הכרתה הרשמית כאמנות יפנית מסורתית.<ref name="Driem" />

מגדלי התה היפניים החלו בפיתוח זני תה איכותי במאה ה-19, ובתחילת המאה ה-20, והמדינה עודדה ניסויים בהכלאת זנים קיימים. בתחילת שנות ה-1950 סיים מגדל תה סוּגיאָמָה היקוֹסאבוּרוֹ משיזואוקה לפתח את זן היאבּוּקיטָה (שהוא עסק בשיפורו מאז 1908). בשנות ה-2010 הוא מהווה כ -80% מסך הסנצ'ה שגדל ביפן. זן זה אינו תובעני ומתאים היטב לקטיף מכני, מכיוון שעלים צעירים צומחים ישירות כלפי מעלה.<ref name="Driem" /><ref name="Battle"></ref>

בתחילת המאה ה-21, עלה הביקוש לסנצ'ה ביפן על ההיצע, ולכן מיובא לשם גם סנצ'ה סיני באיכות ירודה.<ref name="Harney"></ref>

== גידול ==
עלים צעירים של זן יאבוקיטה
סנצ'ה נקטף לאורך כל הקיץ. הסוג שִינצָ'ה (新茶, "תה חדש", קטיף אפריל) נקטף לפני העונה העיקרית ומצטיין בטעם עדין במיוחד. התה שנקטף בחודשים מאי-יוני נקרא «אִיצִ'יבָּנצָ'ה» (יפ. 一番茶, תה של הקטיף הראשון) . התה שנקטף בחודש הבא (סוף יוני) נקרא «נִיבָּנצָ'ה» (יפ. 二番茶, תה של הקטיף השני) הקטיף השלישי (החל מאמצע אוגוסט) נקרא «סָנבָּנצָ'ה» (יפ. 三番茶, תה של הקטיף השלישי). השמות מבוססים על מספרים יפניים 1, 2, 3.<ref name="Heiss"></ref>

לאחר הקטיף התה מועבר למפעל, שם הוא עובר טיפול באדים על מנת למנוע חמצון, מגולגל לצורה גלילית, המעניקה לו מראה של מחטים, ומיובש באוויר חם.

לייצור פוקמושיצ'ה עלי התה מאודים לפחות במשך דקה, פי 2–3 מהסנצ'ה הרגיל.

== צריכה ==
סנצ'ה הוא התה הנצרך ביותר ביותר ביפן (71% מסך ייצור התה הירוק במדינה בשנת 2006).<ref name="Driem" />

בהתאם לזן, הוא נחלט במים בטמפרטורה של 50 ° C עד 80 ° C, בדרך כלל כ־80 ° C<ref name="Driem" />

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תה יפני
קטגוריה:יפן: תרבות
דרקס פרוג'קט

דרקס פרוג'קט (באנגלית: Drax Project) היא להקה ניו זילנדית, שהוקמה ב-2013.

== קריירה ==
דרקס פרוג'קט החל כמופע רחוב של שאהן סינג על סקסופון ומט ביצ'ן על תופים בוולינגטון, ניו זילנד ב-2013. הלהקה בעיקר ביצעה גרסאות כיסוי לשירי פופ בזמן והופיעה בברים ובאירועים מקומיים בווליגנטון. הקונטרבסיסט סם תומסון הצטרף ללהקה זמן קצר לאחר מכן, והגיטריסט בן או'לירי הצטרף ללהקה שנה לאחר מכן, כאשר הלהקה התחילה ליצור חומר מקורי. כל חברי הלהקה היו סטודנטים לג'אז בבית הספר למוזיקה של ניו זילנד , למעט או'לירי שלמד מוזיקה בוויטיריה ניו זילנד .<ref name="ConcretePlayground"></ref><ref name="ZM"></ref><ref name="13thfloor"></ref><ref name="MassiveMagazine"></ref>

באוגוסט 2014, הלהקה הוציאה את המיני-אלבום הראשון שלה, Drax Project EP, לבנדקמפ.<ref name="13thfloor"/> לאחר מכן, הם התחילו להופיע בפסטיבלי קיץ ב-2014–2015. ב-2016, הלהקה הוציאה את המיני-אלבום השני שלה, T / W / OO. הוא הופק על ידי חבר להקת Shapeshifter , דווין אברמס. הסינגל הראשון של המיני-אלבום, "Cold", הצליח בספוטיפיי, והגיע למקום הראשון במצעד הוויראלי והושמע מעל 160,000 פעמים בשלושה חודשים.<ref name="ZM"/> ב-2017, הלהקה חיממה, יחד עם Six60 , את לורד בסיבוב ההופעות שלה, Melodrama World Tour, באוקלנד.<ref></ref><ref></ref>

בנובמבר 2017, הוציאה הלהקה את הסינגל "Woke Up Late". השיר צבר פופולריות במהלך החודשים לאחר מכן בספוטיפיי, והושמע פעמים רבות בתחנות הרדיו בניו זילנד.<ref name="AucklandShow"></ref> במרץ 2018, הלהקה הופיעה בשלוש הופעות באוקלנד של סיבוב ההופעות של אד שירן, Tour ÷.<ref name="NZHerald20180218"></ref><ref></ref> באפריל 2017, "Woke Up Late" קיבל תואר פלטינה מאיגוד תעשיית ההקלטות הניו זילנדי. במרץ 2018, הלהקה שיתפה פעולה עם הרפאר האמריקאי, פיימוס דקס , והוציאו את הסינגל "Light".<ref></ref> ביוני 2018, הלהקה הופיעה בסיבוב ההופעות באירופה של קמילה קביו, Never Be the Same Tour.<ref></ref>

בינואר 2019, הוציאו גרסה מחודשת של "Woke Up Late", בשיתוף פעולה עם הזמרת האמריקאית, היילי סטיינפלד.<ref></ref> ביוני 2019, הלהקה הוציאה את הסינגל "All This Time".<ref></ref> מאוחר יותר, הלהקה הופיעה בסיבוב ההופעות של כריסטינה אגילרה, The X Tour, באירופה. בספטמבר 2019, הלהקה הוציאה, בשיתוף פעולה עם Six60 , את הסינגל "Catching Feelings".<ref></ref> ב-27 בספטמבר 2019, הוציאו את האלבום הראשון שלהם, Drax Project.<ref></ref> באוקטובר 2020, הם הוציאו, בשיתוף פעולה עם פטי ואפ ו-AACACIA, את הסינגל "Firefly".<ref name="Variance"></ref>

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2019: Drax Project

=== מיני-אלבומים ===
* 2014: Drax Project EP
* 2016: T/W/OO
* 2017: Covers (Live)
* 2018: Noon
* 2019: Noon (Acoustic)
* 2022: Diamond
* 2022: Blind Beat

== סיבובי הופעות ==
=== כמופע חימום ===
* Melodrama World Tour <small>(עבור לורד) (2017)</small>
* Tour ÷ <small>(עבור אד שירן) (2018)</small>
* Never Be the Same Tour <small>(עבור קמילה קביו) (2018)</small>
* The X Tour <small>(עבור כריסטינה אגילרה) (2019)</small>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:להקות ניו זילנדיות
קטגוריה:להקות פופ
קטגוריה:להקות היפ הופ
קטגוריה:הרכבי ג'אז
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2013
9 PM (Till I Come)

"" הוא סינגל של התקליטן הגרמני, ATB, בשיתוף פעולה עם יולנדה ריברה. הסינגל הופיע באלבום הבכורה שלו מ-1999, .<ref></ref>

== ביקורת ==
ה-Daily Record הסקוטי אמר כי: "פתח חלון בביתך, עצור ברמזורים או צא לחופשה - אתה שומע את המנגינה הזו. המנון דאנס מאסיבי עם מילים סקסיות וקרוס סינתיסייזר ממריא."<ref>"Chartslot". Daily Record. 23 July 1999. Retrieved 1 December 2020.</ref> העיתון כתב גם כי: "קיץ מעולם לא נשמע כל כך טוב עם וו הגיטרה הספרדי בשיר הזה. זה יזכיר לך לנצח את הקיץ האחרון של האלף."<ref>"Chartslot". Daily Record. 30 July 1999. Retrieved 1 December 2020.</ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|פלטינה
|70,000
|-
!נורווגיה (IFPI Norway)
|זהב
|
|-
!שוודיה (GLF)
|פלטינה
|30,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|פלטינה
|890,000
|}

== "Your Love (9PM)" ==

גרסה מחודשת לשיר של ATB, בשיתוף פעולה עם התקליטן הגרמני, טופיק, והזמר השוודי, A7S, יצאה, על ידי וירג'ין רקורדס, ב-15 בינואר 2021.<ref></ref>

=== מיקומי שיא ===

=== נתוני מכירות ===
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|פלטינה
|70,000
|-
!בלגיה (BEA)
|זהב
|20,000
|-
!קנדה (Music Canada)
|זהב
|40,000
|-
!דנמרק (IFPI Denmark)
|זהב
|45,000
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|200,000
|-
!איטליה (FIMI)
|פלטינה
|70,000
|-
!פולין (ZPAV)
|זהב
|10,000
|-
!פורטוגל (AFP)
|זהב
|5,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|זהב
|453,691
|-
! colspan="3" |סטרימינג
|-
!יוון (IFPI Greece)
|זהב
|1,000,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1998
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-1998
קטגוריה:שירי ATB
קטגוריה:שירי A7S
קטגוריה:שירי טופיק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הסקוטי
קטגוריה:שירי זהב בקנדה
קטגוריה:שירי פלטינה באוסטרליה
קטגוריה:שירי פלטינה בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
רועי נציה

רועי נציה (נולד ב-27 בנובמבר 1997) הוא כדורסלן ישראלי, משחק בעמדת הסמול פורוורד בהפועל גלבוע/גליל.

==קריירה==
נציה החל את דרכו במחלקת הילדים של מכבי רחובות, משם עבר בהמשך לנוער של הפועל תל אביב.

בשנת 2015, חתם נציה במכבי אשדוד מליגת העל, ושיחק לסירוגין בהפועל באר טוביה מהליגה הארצית במסגרת הכרטיס הכפול. באשדוד לא הרבה נציה לקבל הזדמנויות, כאשר הוא שיחק בשני משחקים בלבד ועלה לדקה בכל אחד מהם.

בשנת 2016, חתם נציה בהפועל באר שבע מהליגה הלאומית. בקיץ 2017, היה נציה חלק מסגל נבחרת העתודה שהגיעה עד לגמר אליפות אירופה וסיימה במקום השני.

ב-20 באוגוסט 2017, חתם נציה במכבי עירוני רעננה. ברעננה שיחק נציה ב-22 משחקים ופתח במשחק אחד, והעמיד ממוצעים של 1.8 נקודות ו-0.8 ריבאונדים ב-8.1 דקות.

ב-16 באוגוסט 2018, חתם נציה באליצור "איתו" אשקלון. באשקלון הוא שותף ב-29 משחקים ופתח ב-13 מהם, והעמיד ממוצעים של 5.4 נקודות, 2.2 ריבאונדים ו-1.0 אסיסטים ב-20.0 דקות.

ב-24 ביוני 2019, חתם נציה במכבי עירוני קריית אתא. באותה עונה העמיד ממוצעים של 5.1 נקודות ו-2.0 ריבאונדים ב-20.9 דקות. ב-16 ביוני 2020, האריך נציה את חוזהו בקבוצה לעונה נוספת. באותה עונה נציה שיחק ב-31 משחקים ופתח בכולם, והעמיד ממוצעים של 7.0 נקודות, 3.9 ריבאונדים ו-1.9 אסיסטים ב-27.9 דקות. בתום העונה נבחר נציה לשחקן ההגנה של העונה בלאומית.

ב-23 במאי 2021, חזר נציה לליגת העל כשחתם עד תום העונה בהפועל חיפה. נציה שיחק ב-3 משחקים בעונה הסדירה, והעמיד בהם ממוצעים של 2.7 נקודות ו-3.7 ריבאונדים ב-20.0 דקות. בנוסף, הגיע השחקן יחד עם הפועל חיפה לפלייאוף, שם הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון לאחר הפסד 0–2 בסדרה להפועל אילת.

בתחילת עונת 2021 חתם נציה בהפועל עפולה וזכה איתה בגביע הליגה הלאומית 2021/2022
ביולי 2022 האריך נציה חוזהו בקבוצה לעונה נוספת.

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלני מכבי אשדוד
קטגוריה:כדורסלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורסלני מכבי רעננה
קטגוריה:כדורסלני אליצור "איתו" אשקלון
קטגוריה:כדורסלני עירוני קריית אתא
קטגוריה:כדורסלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורסלני הפועל עפולה
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1997
שלמה בן יהודה גאון

רבי שלמה בן יהודה (מכונה גם: שלמה בן יהודה אלפאסי) היה מחכמי ארץ ישראל, גאון וראש ישיבת "גאון יעקב", ופייטן. כיהן בגאונות גם לאחר מותו של הגאון הבבלי האחרון רב האי.

== ביוגרפיה ==
רבי שלמה בן יהודה גאון נולד כנראה לאחת מהמשפחות החשובות בעיר פאס שבמרוקו. בצעירותו עלה לירושלים ובשנת 1016 הוא מונה לאב הישיבה בישיבת גאון יעקב במקום. משנת 1025 ועד לפטירתו בשנת 1051 הוא ישב על כס הגאונות בארץ ישראל. בשונה משאר הגאונים הוא לא החזיק ביחוס להלל הזקן או לרבי אלעזר בן עזריה, אלא מונה לתפקידים הציבוריים והרוחניים בזכות חכמתו ואישיותו. בין תלמידיו ידוע רבי ישעיה בן רבי יוסף הכהן, מחכמי מצרים.

תקופת גאונותו הייתה קשה עבור יהודי הארץ. משנת 1024 ועד לשנת 1029 פקדו מגפות ורעב את היישוב בארץ, והשלטון הפאטמי הטיל מיסוי כבד על הקהילה היהודית בירושלים וברמלה. כתוצאה מהעוני והרעב רבים מהיהודים מתו בטרם עת ואחרים איבדו את עצמם לדעת. על מנת לחלץ את היהודים ממצוקותיהם נסע רבי שלמה מספר פעמים למצרים, ואף שלח את בנו לשם, על מנת לגייס למען היישוב בארץ את היהודים שהיו בעלי השפעה בחצרו של הכליף.

מהאגרות שכתב ניכרים היטב מאמציו הכבירים להשכין שלום, מידת הסתפקותו במועט וענוותנותו. הוא פעל בקרב יהודי מצרים להשקיט את המחלוקת על רבי אפרים בן שמריה. הוא כותב להם על כך: במכתב אחר הוא כותב: 

=== שלום עם הקראים ===
בשנת 1034 התרחשה רעידת אדמה בארץ ישראל ובתים רבים נחרבו בירושלים וברמלה. בצל המאורעות החלו הקראים להציק לרבנים בגיבוי מלא של השלטונות. באמצעות מגעים רבים הביא רבי שלמה לשלום ולהבנה עם הקראים.

=== המחלוקת עם רבי נתן בן אברהם ===
בשנת 1040, בעיצומה של תקופת גאונותו, יצא כנגדו רבי נתן בן אברהם הראשון , אחיינו של אב הישיבה בירושלים. לאחר מספר שנים ששהה רבי נתן בקירואן שבתוניסיה, שם למד רבי נתן אצל רבנו חושיאל בן אלחנן ואף הסדיר ענייני ירושה משפחתית, הוא שב לארץ ישראל וביצע מחטף של משרת אב הישיבה ו"נתכנה בשם גאונות". המחלוקת שפרצה בעקבות מעשיו של רבי נתן פילגה את היישוב, ופקידי השלטון ברמלה צידדו ברב נתן. מצדדי הגאון השפיעו על הח'ליף הפאטמי במצרים שהורה למושל ברמלה לתמוך ברבי שלמה בן יהודה. בשנת 1043 הושג הסכם בין השניים והם כיהנו בגאונות זה לצד זה.

=== משפחתו ===
רבי שלמה הניח שני בנים: רבי אברהם ורבי יחיא. שניהם למדו אצל רב האי גאון.

==פיוטיו==

כפייטן, נחשב רבי שלמה בן יהודה גאון לאחד מממשיכיו של רב סעדיה גאון. מפיוטיו הגיעו לידינו קדושתא לחג השבועות, מספר קרובות י"ח לתעניות, קדושתת י"ח לחנוכה ויוצר לפורים.

== ראו גם ==
* יהדות פאס
* ישיבת גאון יעקב

== לקריאה נוספת ==
* משה גיל, ארץ ישראל בתקופה המוסלמית הראשונה (634–1099), אוניברסיטת תל אביב, תל אביב תשמ"ג, כרך א, עמ' 549–560.
* מרדכי מרגליות, אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, תל אביב תשי"ב, עמ' 324–325.
* גליה סדן, סדר עולם לשבועות מאת ר' שלמה גאון על פי כתבי יד מן הגניזה, עבודה לתואר מוסמך, אוניברסיטת תל אביב תשס"ג.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.encyclopedia.com/religion/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/solomon-ben-judah שלמה בן יהודה] באתר: encyclopedia.com 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גאוני ארץ ישראל
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:פייטני ארץ ישראל
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-11
קטגוריה:משוררים יהודים מרוקאים
קטגוריה:נפטרים ב-1051
גירושין נוסח אמריקה

גירושין נוסח אמריקה (באנגלית: Strange Bedfellows) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1965, בבימויו של מלוין פרנק, עם רוק הדסון, ג'ינה לולובריג'ידה וגיג יאנג בתפקידים הראשיים.

זה סרטם השני של הדסון ולולובריג'ידה לאחר "בבוא ספטמבר" (1961).

==תקציר העלילה==
קרטר הריסון (רוק הדסון) הוא מנהל בכיר בתאגיד נפט אמריקאי ענק. באחד מנסיעותיו ללונדון, הוא נפגש בטוני וינסנט (ג'ינה לולובריג'ידה), ציירת איטלקייה ופעילת ציבור. הם מתאהבים מיד ונישאים בנישואי בזק. האופי שלהם שונה, טוני היא אימפולסיבית ונוטה להתלהב וקרטר יותר סולידי ומנומס. הם רבים כל הזמן וטוני זורקת עליו חפצים עד שהוא נמלט מלונדון וממשיך את עיסוקיו בנפט בעיקר עם ערבים.

כעבור שבע שנים הם נפגשים שוב בלונדון במטרה לממש את הגירושין. לטוני יש כעת בן זוג, הארי ג'ונס (אדוארד ג'אד). קרטר מלווה במנהל יחסי הציבור של התאגיד, ריצ'רד ברומוול (גיג יאנג). בפגישה הראשונה שלהם אצל עורך הדין מתבונן קרטר בטוני ומתאהב בה מחדש ומתחיל לחזר אחריה והיא נענית לו לדאבונו של הארי.

מנהל התאגיד, ג'.ל. סטיבנס (הווארד סט. ג'ון) מתקשר לקרטר ומודיע לו על רצונו למנות אותו למנהל קשרי החוץ של התאגיד עם משכורת שמנה ורכב יוקרה. קרטר מופתע לטובה אבל ברומוול אומר לו כי הבוס לא מעוניין שבתפקיד זה יעמוד גרוש אלא אדם סולידי בעל משפחה וממריץ בו לבטל את תהליך הגירושין.

טוני ממשיכה בפעילות לזכויות האדם ומארגנת הפגנה גדולה בשגרירות ארצות הברית נגד הכוונה לאסור הצגת פסל של פסל איטלקי אינו "צנוע". טוני מתכוונת להגיע לשגרירות בבגד גוף חושפני על סוס לבן כמו ליידי גודייבה ולמסור שם איגרת תקיפה לשגריר.

הבעיה היא שבאותו הזמן יגיע למקום גם מנהל התאגיד ותפרוץ שערורייה. קרטר קונה פרחים ורוצה לשלוח לטוני. הוא נכנס לחנות "משלוחים" אך לא מבין שזה משרד לקברנים והקברן (טרי תומאס) משתתף בצערו ומציע לו ארונות...

קרטר וברומוול מכינים תוכנית בו נוסע קרטר למקום מסוכן ומבקש מטוני שתלווה אותו, כל זה כדי שלא תשתתף בהפגנה. הארי מטרפד את התכנית ומגלה לטוני את המזימה והיא רוכבת על הסוס לשגרירות ומחוללת מהומה בה היא נעצרת עם קרטר.

הם עומדים למשפט על הפרעה לציבור. קרטר מודה כי הוא אשם וכי הוא מתפטר מהתאגיד כי הוא אוהב את טוני. היא מתאהבת בו שוב והם חוזרים ביחד והבוס שהחליט בתחילה לפטר אותו, מקבל אותו שוב.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|רוק הדסון
|קרטר הריסון
|
|-
|ג'ינה לולובריג'ידה
|טוני וינסנט
|
|-
|גיג יאנג
|ריצ'רד ברומוול
|
|-
|אדוארד ג'אד
|הארי ג'ונס
|
|-
|טרי תומאס
|
|קברן
|-
|הווארד סט. ג'ון
|סטיבנס
|בעל חברת נפט
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=pQzsCLUTHXU קדימון לגירושין נוסח אמריקה], באתר יוטיוב
*[https://www.archives.gov.il/archives/Archive/0b07170680319da6/File/0b071706807e3b7b גירושין נוסח אמריקה], באתר ארכיון המדינה

קטגוריה:סרטי 1965
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטי רוק הדסון
לא רק בלונדינית 2

לא רק בלונדינית 2 (באנגלית: Legally Blonde 2: Red, White & Blonde) הוא סרט קומדיה אמריקאי מ-2003 המהווה סרט המשך לסרט "לא רק בלונדינית".

==עלילה==
אל וודס מעוניינת שברוזר, כלב הצ'יוואווה שלה ייתאחד עם אמו מכיוון שהיא מעוניינת להזמין את אמו לחתונה שלה עם אמט. היא שוכרת בלש על מנת למצוא את אמא שלו. היא מגלה שהבעלים של האמא הם C'est Magnifique, חברת קוסמטיקה המשתמשת באמו על מנת לבצע בה ניסויים. היא מגלה שמשרד עורכי הדין בו היא עובדת מייצג חברה זו. היא רבה עם הקולגות שלה לעבודה על מנת שהחברה תפסיק להיות מיוצגת אצלם ולאחר מכן היא מתפטרת.

היא מחליטה לעזוב את בוסטון ועוברת לוושינגטון הבירה. היא נסערת כשהיא מגלה שאמו של הכלב נמצאת במעבדה לניסוי באיפור ומחליטה לשמש כ"הקול של מי שאינו יכול לדבר" ולנסות להוציא מחוץ לחוק ניסויים בבעלי חיים.

==הצלחה קופתית וביקורתית==
בניגוד לסרט הקודם, הסרט זכה לביקורות שליליות עם יציאתו ב-2 ביולי 2003 בארצות הברית. הסרט קיבל 37% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes מתוך 157 ביקורות, בביקורת באתר נכתב: "בדיחה על בלונדינית היא פחות מצחיקה בפעם השנייה בסביבה". באתר Metacritic הסרט קיבל 47 מתוך 100 המבוסס על 39 ביקורות.<ref></ref> באתר אנטרטיינמנט ויקלי הסרט זכה במקום ה-21 ברשימת "25 סרטי ההמשך הגרועים שאי פעם נוצרו".<ref></ref>

הסרט יצא לאקרנים יומיים לפני 4 ביולי והרוויח 40 מיליון דולר. בסוף הסרט הרוויח 90 מיליון דולר בארצות הברית והפך להצלחה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2003
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מטרו גולדווין מאייר
קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:בית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:לא רק בלונדינית
קטגוריה:סרטי בית משפט אמריקאיים
קטגוריה:בלונד
טיסבץ'

טיסבץ (בהונגרית: Tiszabecs) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר טיסה שבצפון מזרח הונגריה.

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-12.

==יהודי טיסבץ'==
יהודים חיו בטיסבץ' בתקופות זמן שונות. ליד בית העלמין המרכזי קיים בית קברות יהודי ישן.

בדף הקהילה שנכתב במסגרת מפקד קהילות הונגריה כתבו התושבים כי קיימים בכפר 62 יהודים ורב הקהילה הוא הרב של פהרגיארמט.
בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|107
|1,259
|-
|1910
|66
|
|-
|1920
|34
|
|-
|1930
|49
|
|-
|1941
|72
|1,499
|-
|}

==לקריאה נוספת==
*טיסא-באץ', בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 178. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
טיסצ'צ'ה

טיסצ'צ'ה (בהונגרית: Tiszacsécse) הוא כפר קטן במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג על גדות נהר טיסה שבצפון מזרח הונגריה בסמוך לגבול עם אוקראינה. 

בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טיסצ'צ'ה קטנה בעשרות השנים האחרונות, מ-303 תושבים בשנת 1990 עד 213 תושבים בשנת 2020.

הכפר ואזורו מיושבים לסירוגין כבר מהמאה ה-12.

==יהודי טיסצ'צ'ה==
יהודים חיו בטיסצ'צ'ה בתקופות זמן שונות. בחצר של בית פרטית בכפר קיימות שלוש מצבות שהיו שייכות לבית קברות יהודי בכפר בשנת 1944 נרצחו חלק מיהודי הכפר יחד עם שאר יהודי המחוז ושאר יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|10
|
|-
|1880
|8
|279
|-
|1910
|5
|
|-
|1920
|4
|
|-
|1930
|5
|
|-
|1941
|4
|397
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
אימרה סקיי (פסנתרן)

אימרה סקיי (בהונגרית: Székely Imre; מטיובו כיום אוקראינה, אז ממלכת הונגריה, 8 במאי 1823 – בודפשט, 8 באפריל 1887) היה פסנתרן, מלחין יהודי-הונגרי.

== ביוגרפיה ==
אימרה סקיי נולד במשפחה יהודית בזקרפטיה. הוא היה תלמידו של יוז'ף מרקל. כבר כאמן צעיר, בשנת 1836, הופיע ב"שעשועי הקול" של הקזינו הלאומי בבודפשט. בראשית שנות ה-40 של המאה ה-19 הוא היה המורה למוזיקה של משפחת טלקי (משפחת אצולה ותיקה שהחזיקה בתואר רוזן מטעם הקיסרות הרומית הקדושה מאז 1697) בדיומרה (Gyömrő) ובשנת 1845 הציג את עצמו גם כמלחין בקונצרט בתיאטרון הלאומי של בודפשט. בשנת 1846 נסע לטרנסילבניה ולאחר מכן לחו"ל. במהלך נסיעותיו בחו"ל הוא שהה בפריז עם אדה רמני בשנת 1847 והתגורר בלונדון תקופה ארוכה יותר, שם הופיעו גם יצירותיו. הוא חזר לפשט בשנת 1852 ושב ללונדון לתקופה קצרה. בשנת 1853 התיישב לצמיתות בפשט. הוא היה המורה הפרטי של ילדי הארכידוכס אלברכט, דוכס טשן ומשנת 1879 ועד מותו היה מורה לפסנתר ב"מוזיקה הלאומית".

== עבודותיו העיקריות ==
בעיקר יצירות לפסנתר:
* קטעי "מוזיקת סלון" (אידליות הונגריות, חלומות בהקיץ הונגרים)
* פרפרזות
* אטיודים
* יצירות קונטרפונט (למשל 15 המצאות, פרלודים ופוגות הונגרים)
* יצירה תזמורתית אחת או שתיים
* מוזיקה קאמרית וקונצ'רטו לפסנתר

== לקריאה נוספת ==
* [http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC14240/14722.htm לקסיקון ביוגרפי הונגר]י. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969
* יאנוש קירי: ביוגרפיה של אימרה סקיי (פסנתרן) (1823-1887), רשימת חלומות בהקיץ הונגרים ויצירותיו האחרות. עבודת דוקטורט (DLA), באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, 2015.

=== לקסיקונים ===
* לקסיקון מוזיקלי ברוקהאוס-רימן. עורך דלהאוס, קרל ואגנברכט, הנס היינריך. המהדורה ההונגרית מהדורה. אנטאל בורונקאי, הוצאת מוזיקה, 1985-1983.
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. [http://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0841.html אימרה סקיי]
* לקסיקון מוזיקלי הונגרי. מדריך אנציקלופדי. ערך וכתב יוז'ף שאג. 1880.
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי. לאסלו מרקו. מועדון ספרים הונגרי
* בנצה סאבולצ'י-אלדאר טוט: לקסיקון מוזיקלי I-III. מהדורה חדשה מתוקנת. עורך ראשי. ד"ר. דינש ברטה, עורכת מרגיט טוט. חברת הוצאת מוזיקה, 1965.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:פסנתרנים הונגרים
קטגוריה:פסנתרנים יהודים
קטגוריה:מלחינים יהודים הונגרים
קטגוריה:מורים למוזיקה יהודים
קטגוריה:פסנתרנים יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1823
קטגוריה:נפטרים ב-1887
מאון (ספרד)

מאון (בקטלאנית: Mahón), המוכרת גם בשם מאו (בקטלאנית: Maó), היא הרשות המקומית השנייה בגודלה במנורקה, האיים הבלאריים, ספרד. באזור הרשות המקומית, נמצאים נמל התעופה מנורקה ורציף פורט מאון . גבינת מאון נקראת על שם הרשות המקומית.<ref name=Jenkins>Jenkins, Steven. 1996. Cheese Primer. New York: Workman Publishing Company, Inc. 186-188.</ref> העיר נקראה במקור "מגן" או "מג", על שם מאגו ברקה.<ref></ref>

== גאוגרפיה ==
הרשות המקומית נמצאת כ-143 ק"מ מבירת האיים הבלאריים, פלמה דה מיורקה, וכ-682 ק"מ מבירת ספרד, מדריד.

== אקלים ==

== ערים תאומות ==
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האיים הבלאריים: ערים
קטגוריה:ספרד: רשויות מקומיות
קטגוריה:קרתגו
קטגוריה:משפחת ברקה
קטגוריה:פיניקים: מושבות
קלביה

קלביה (בקטלאנית: Calvià), היא רשות מקומית במיורקה, האיים הבלאריים, ספרד.

== גאוגרפיה ==
הרשות המקומית נמצאת כ-11.5 ק"מ מבירת האיים הבלאריים, פלמה דה מיורקה, וכ-540.5 ק"מ מבירת ספרד, מדריד.

== אקלים ==

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
* 
* 
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האיים הבלאריים: ערים
קטגוריה:ספרד: רשויות מקומיות
מועצת השורא (רע"מ)

(בערבית: مجلس الشورى) היא המועצה הקובעת את מדיניות מפלגת רע"מ על פי השורא. המועצה קיימת בתור תא רוחני ברשימה הערבית המאוחדת (רע"ם). פירוש המילה שורא בערבית הוא "התייעצות", ובמועצה אומרים כי "ההתייעצות היא חופשית - אך ההחלטה מחייבת". המועצה מקבלת את החלטותיה בהתאם לעמדת הרוב, אבל כשמדובר בהחלטות גורליות - כמו ההחלטה על כניסת רע"ם לקואליציה או הדיונים על הפרישה ממנה - נדרש רוב של שני שלישים ויותר. המועצה מתכנסת מדי שבועיים בכפר קאסם או באמצעות זום.

== הרכב המועצה ==
במועצה ישנם 32 חברים, בהם חברי הכנסת לשעבר ואנשי־דת של הפלג הדרומי של התנועה האסלאמית, שנבחרים, אחת לארבע שנים, על ידי כ-600 חברי התנועה האסלאמית בישראל.

יו"ר המועצה ב-2022 הוא יו"ר התנועה האסלאמית, השייח ספואת פריג'. חברי הכנסת של רע"ם, שמייצגת את הפלג הדרומי של התנועה האסלאמית, נמנים כחברי המועצה באופן אוטומטי. בשנת 2022 חברות במועצה שלוש נשים. חברים נוספים במועצת השורא, חברי הכנסת לשעבר: מסעוד גנאיים, אברהים צרצור, עבאס זכור ואבראהים חג'אזי. יו"ר עמותת אל אקצה: יוסף אלקרם. מנכ"ל עמותת סיוע 48: עאזי עיסא. נוסיבה שייח עבדאללה - ביתו של עבדאללה נימר דרוויש. המופתי של התנועה - מוחמד סלאמה חסן עלי. עטיה אלאעסם - יו"ר המועצה לכפרים בלתי מוכרים. כמאל ריאן - יו"ר מועצת כפר ברא לשעבר ונוספים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.makorrishon.co.il/news/355817/ ממשלת בנט־לפיד: האם עבאס יהיה זה שימנע את הקמתה?]
* 
* [https://www.jdn.co.il/news/1737535/ בתגובה לאירועים בהר הבית: רע"ם החליטה להקפיא חברות בקואליציה ובכנסת], באתר JDN
* 

קטגוריה:התנועה האסלאמית
מועצות השורא
קטגוריה:ישראל: יחסי דת ומדינה
יחסי צרפת–רואנדה

שגרירות רואנדה בפריז
יחסי צרפת–רואנדה הם יחסי החוץ בין צרפת ורואנדה.

== היסטוריה ==
צרפת ורואנדה כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1962, כאשר זו האחרונה קיבלה עצמאות מממלכת בלגיה. שיתוף פעולה צבאי בין המדינות החל בשנת 1975. צרפת סיפקה תמיכה צבאית, פיננסית ודיפלומטית לבני שבט ההוטו ששלטו במדינה כנגד בני שבט הטוטסי, במהלך מלחמת האזרחים ברואנדה. היקף התמיכה הזו והשפעתה על רצח העם ברואנדה הם נושאים למחלוקת סוערת, במיוחד בין ממשלת צרפת לרואנדה, וממשיכים להשפיע על היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות.

ב-24 בנובמבר 2006, היחסים הדיפלומטיים בין המדינות נותקו ביוזמת רואנדה, בעקבות התביעה שביקש בית הדין הפלילי הבינלאומי לרואנדה על ידי השופט הצרפתי ז'אן לואי ברוז'ייר, נגד הנשיא פול קגאמה, והוצאת תשעה צווי מעצר נגד קרובי משפחתו של נשיא רואנדה. האחרון נחשד על ידי השופט הצרפתי במעורבות בחיסולם באפריל 1994 של נשיא רואנדה יז'ובנל הביארימנה ונשיא בורונדי סיפריאן נטריאמירה, ובהוצאה לפועל של רצח העם של בני הטוטסי ברואנדה. השגרירות כמו גם רוב המוסדות הצרפתיים שנמצאו ברואנדה נסגרו אז.

ב-29 בנובמבר 2009, שתי המדינות החליטו לכונן מחדש את היחסים הדיפלומטיים שלהן. שר החוץ הצרפתי, ברנאר קושנר, ונשיא הרפובליקה, ניקולא סרקוזי, ביקרו בקיגאלי כדי לסמל את נרמול היחסים, עשרים וחמש שנים לאחר ביקורו האחרון של ראש מדינה צרפתי, פרנסואה מיטראן. במהלך ביקור זה בפברואר 2010 ניקולא סרקוזי הכריז על "טעויות הערכה חמורות" ו"עיוורון" מצד השלטונות הצרפתיים בזמן רצח העם.

היחסים השתפרו עוד יותר תחת נשיאותו של עמנואל מקרון, שבעקבות דו"ח ועדת דוקלר הכיר באחריותה של צרפת לטעויות השיפוט שלא אפשרו למנוע את רצח העם בשנת 1994.

== יחסים כלכליים ==
בשנת 2016 צרפת הייתה הספקית השלישית בגודלה במדינה, הודות למכירת שני מטוסי איירבוס לרואנדאייר. ציוד תעופה מהווה כ-9% מהיבוא, בסביבות 223 מיליון אירו. בנוסף לחוזים אלה, נתח השוק של צרפת ברשימת הספקים של רואנדה גדל באופן כללי יותר. בשנת 2010 דורגה צרפת במקום ה-18 עם ייצוא של 16.7 מיליון אירו למדינה, בעוד שהגיעה למקום ה-11 בשנת 2017, עם 48.6 מיליון אירו.

היבוא של צרפת מרואנדה צמח גם הוא, עם צמיחה ביבוא של 16.6% בשנת 2017 (2.7 מיליון אירו בשנת 2016 ו-3.1 מיליון יורו בשנת 2017). תוצרת חקלאית מהווה כ-95% מהיבוא של צרפת מרואנדה. יבוא זה היה יציב בדרך כלל מאז 2009.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* צרפת מחזיקה ברואנדה שגרירות בקיגאלי.
* רואנדה מחזיקה בצרפת שגרירות בפריז.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.diplomatie.gouv.fr/en/country-files/rwanda/ יחסי צרפת–רואנדה] באתר משרד החוץ הצרפתי

== הערות שוליים ==
יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו – צרפת

שגרירות הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בפריז
יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו–צרפת הם יחסי החוץ בין הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו וצרפת.

== היסטוריה ==
צרפת שלחה את קולונל רוג'ר טרינקייר בשנת 1961 לתמוך במובוטו ססה סקו בהפיכה בקונגו הבלגית כנגד פטריס לומומבה, לטובת ג'וזף קסא וובו. בשנת 1994, במהלך רצח העם ברואנדה, אישר מובוטו ססה סקו לצרפת להשתמש באזור קיוו כבסיס עורפי למבצע טורקיז, מבצע צבאי צרפתי שנועד לשים קץ לטבח ברואנדה.

השפה הרשמית בקונגו היא צרפתית, והיא אף חברה בארגון לה פרנקופוני.

== יחסים כלכליים ==
מאזן הסחר הדו-צדדי נוטה באופן מסורתי לטובת צרפת. היצוא הצרפתי מתרכז בתחומי הציוד המכני (30%), התרופות (28%), החקלאות והמוצרי מזון (24%). היבוא של צרפת (המייצג כ-1% מהיצוא מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו) מורכב בעיקרו מתוצרת חקלאית וחקלאית (77%).

== נציגויות דיפלומטיות ==
* צרפת מחזיקה ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו שגרירות בקינשאסה.
* הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו מחזיקה בצרפת שגרירות בפריז.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.diplomatie.gouv.fr/en/country-files/democratic-republic-of-the-congo/ יחסי הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו–צרפת] באתר משרד החוץ הצרפתי

== הערות שוליים ==
פאו טורס

פאו פרנסיסקו טורס (בספרדית: Pau Francisco Torres; נולד ב-16 בינואר 1997) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הבלם באסטון וילה ובנבחרת ספרד.

==קריירת מועדונים==
טורס, התחיל את לשחק כדורגל כאשר הצטרף לקבוצת הילדים של ויאריאל, כאשר היה בן חמש. ב-21 באוגוסט 2016, טורס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת המילואים של המועדון, בהפסד 1–2 לקורנלה. ב-8 באוקטובר 2016, טורס הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בתיקו 2-2 נגד בדלונה.

ב-26 בנובמבר 2017, טורס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 1–2 לסביליה. כמה ימים לאחר מכן, טורס ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה האירופית בהפסד 0–1 למכבי תל אביב.

ב-6 באוגוסט 2018, טורס הושאל למאלגה לשנה אחת. באוקטובר , חתם על חוזה חדש בויאריאל עד לשנת 2024.

ב-12 ביולי 2023, עזב טורס את ויאריאל, וחתם ל-4 שנים באסטון וילה תמורת 32.5 מיליון יורו. ב-12 באוגוסט ערך הופעת בכורה בקבוצה, בתבוסה 1–5 לניוקאסל במחזור הפתיחה של עונת 2023/2024.

==קריירה בינלאומית==
ב-4 באוקטובר 2019, טורס זומן לראשונה לסגל נבחרת ספרד, אך לא שותף במשחקי הנבחרת. ב-15 בנובמבר באותה השנה, ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–7 נגד , בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.

טורס נכלל בסגל הרחב של הנבחרת לקראת יורו 2020.

נכלל בסגל נבחרת ספרד לטורניר מונדיאל 2022.

==תארים==
; ויאריאל
*הליגה האירופית: 2020/2021

; אישיים
*נבחרת העונה בליגה האירופית: 2020/2021

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:בלמי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ויאריאל
קטגוריה:כדורגלני מאלגה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ספרד
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:ויאריאל: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית ספרדים: כדורגל
קטגוריה:כדורגלני אסטון וילה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1997
נימפיתיים

נִימְפִיתִיִּים (שם מדעי: Nymphalidae) היא משפחה של פרפרים ואחת המשפחות הגדולות ביותר בסדרה פרפראים, המונה מעל 600 סוגים וכ-5,700 מינים.

== מאפיינים ==
מיני הפרפרים במשפחה הם פרפרים בינוניים וגדולים.

לרוב המינים יש רק 4 רגליים עם שיערות דמויות מכחול וכתוצאה מכך הם מכונים באנגלית פרפרים עם ארבע רגליים או פרפרים עם רגלי מכחול.

משפחה זו פוצלה בעבר לשלוש משפחות: נימפיתיים, דנאיתיים וסטיריות שאוחדו למשפחה אחת, הנימפיתיים. כיום דנאיתיים וסטיריות נחשבות לפי החוקרים כתתי משפחות בתוך משפחה זו.

חלק מהמינים ידועים בהסוואה שלהם.

מינים ידועים מהמשפחה כוללים את נימפית הסרפד, נימפית היערה, מורפו כחול, דנאית הדורה, דנאית מלכותית, סטירית פקוחה, נימפית משוננת, נימפית החורשף, כתמית הדרדר, גרטה אוטו, כתמית צפונית ופרפר הטווס.

בישראל ידועים 35 מינים מהמשפחה ש-15 מתוכם שייכים לתת משפחת הסטירית, כתמית פנינים ומין אחד (דנאית הדורה) שייך לתת משפחת הדנאיתיים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

*[http://www.wildisrael.com/content/נימפיתיים-נימפיות-nymphalidae מידע מאתר מן השדה]

==גלריה==
<gallery mode=packed heights=180>
Close wing basking of Athyma inara Westwood, 1850 – Colour Sergeant (Female) S 7623.jpg
Hewitson's forester (Bebearia tentyris) female.jpg
Monarch butterfly (70387).jpg|דנאית מלכותית
Meadow brown butterfly (Maniola jurtina) female.jpg
Dark green fritillary (Argynnis aglaja) male M 2.jpg
Blue Morpho (11786190916).jpg|מורפו כחול
</gallery>

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1815
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קונסטנטין סמואל רפינסק
קטגוריה:פרפראים
תחנת ספרטק

תחנת ספרטק (ברוסית: Спартак) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו טגנסקו-קרסנופרסננסקאיה. התחנה נמצאת ברובע פוקרובסקויה-סטרשנבו, ליד אצטדיון ספרטק שממנו קיבל את שמו. 

התחנה נפתחה ב-27 באוגוסט 2014 אחרי תקופה של 39 שנים מרגע תחילת בניית התחנה ועד פתיחתה (שיא במטרו של מוסקבה)<ref>https://www.kp.ru/online/news/1829023/</ref>. תחנת ספרטק היא אחת משלוש תחנות במטרו של מוסקבה, שאף שאף אחד ממסלולי התחבורה הקרקעית העירוניים אינו מגיעה אליה.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="130px">
קובץ:Открытие станции Спартак Московского метро - Moscow metro Spartak station opening day (14870755677).jpg|לובי התחנה
קובץ:Открытие станции Спартак Московского метро - Moscow metro Spartak station opening day (15056942392).jpg|לובי התחנה ואצטדיון ספרטק
קובץ:Moscow, 'Spartak' metro - southern entrance (16781880085).jpg|יציאה דרומית 
</gallery>

==ראו גם==
*תחנת זניט
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

ספרטק
אימרה סקיי (רופא)

אימרה סקיי, במקור שוורץ,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 11009/1905. Forrás: MNL-OL 30806. mikrofilm 433. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1905. év 42. oldal 28. sor</ref> (בהונגרית: Székely Imre; שולטוואדקרט, 8 בדצמבר 1898<ref></ref> – לונדון, 1972) היה רופא שיניים יהודי-הונגרי-בריטי.

== ביוגרפיה ==
אימרה סקיי נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר מור שוורץ ושל ויוזפה פראגר. הוא למד בפריז, ציריך וסגד ובאוניברסיטת פאזמאני פטר בבודפשט (שמו כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד), שם קיבל את התואר דוקטור לרפואה בשנת 1925. בין השנים 1925 לבין 1948 עבד במחלקת השיניים של מרפאת אפוני ברחוב סבטשג. בין השנים 1948 - 1956 הוא היה מרצה במחלקה לרפואת שיניים באוניברסיטת זמלווייס בבודפשט. הוא ברח מהונגריה בשנת 1956 במהלך המרד ההונגרי והתיישב בלונדון, שם הייתה לו מרפאה פרטית. הוא עסק בצמיחת פטריות הפה, בניית תותבות והשתלת מתכת. הוא עיצב את סמל הפקולטה לרפואת שיניים.

== עבודותיו העיקריות ==
* הליכי טיפולי שורש ברפואת שיניים (עם אוסקר קאופמן, אישטוואן ברקני, בודפשט, 1936)
* הסיבות להתפשטות מתונה של הוספת מתכות (Fogorvosi Szemle, 1948, מס' 6)
* החלפת הטוחנת התחתונה במקרה של שן תומכת נוטה (Fogorvosi Szemle, 1949, מס' 8)
* עוגני גשר קוסמטיים מנקודת מבט ביולוגית (Fogorvosi Szemle, 1949, מס' 11)
* בדיקה מיקרוסקופית של סגירת הקצה של תוסף מתכת לבנה (Fogorvosi Szemle, 1951, מס' 2)
* הרמת נשיכה במקרה של שחיקה גבוהה (Fogorvosi Szemle, 1951, מס' 8)
* חקירת ההשפעה האוליודינמית של מתכות על חיידקים אוראליים מסוימים (Fogorvosi Szemle, 1952, מס' 7)
* פלורת הפה הפטריתית (Fogorvosi Szemle, 1953, מס' 7)
* החלפת פרוטזות מאקריליק (עם פרנץ סקאלוד, Fogorvosi Szemle, 1954, מס' 5)
* תותבות פנים באקרילט (אפיתזה) (שבועון רפואי, 1955, מס' 51)

== לקריאה נוספת ==
* [https://opac-nevter.pim.hu/en/record/-/record/PIM86989 נתוניו] במוזיאון הספרותי פטפי
* [http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC14240/14723.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. כרך השלמה 3 עורכת ראשית אגנש קניירש. 1981. 
* [https://regi.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tkt/magyar-orvoseletrajzi/ch03s25.html לקסיקון ביוגרפי רפואי]. 2004. 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאים יהודים בריטים
קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:רופאי שיניים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהגרים לממלכה המאוחדת
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1898
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1898
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1972
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1972
צבעוניים (פרפרים)

צבעוניים (שם מדעי: Papilionidae) היא משפחה של פרפרים, במשפחה זו 31 סוגים וכ-600 מינים שחיים ברוב העולם ובעיקר באזור הטרופי.

== מאפיינים ==
לאחר ההזדווגות הזכרים מייצרים חומר דמוי דבק שמונע מהנקבות להזדווג עם זכרים אחרים. הנקבות מטילות ביצים בודדות על הצמחים שמהם ניזונים הזחלים. כמו שאר הפרפרים, הבוגרים לא מטפלים בזחלים. הזחלים לרוב מתגלמים בקרקע ובחורף המינים שנמצאים באזורים ממוזגים עוברים לרוב דיאפאוזה.

המינים במשפחה מאכלסים גבהים שונים מגובה פני הים עד לפסגות הרים לדוגמה פרפר אפולו מצוי נמצא בגובה 1,500 מטר מעל פני הים בהרי ההימאלאיה, בגובה רב יותר של 6,000 מטר מעל פני הים נמצא פרפר אפולו סיבירי.

הזחלים של הפרפרים במשפחה זו ניזונים ממגון רחב של צמחים אך רובם ניזונים בעיקר מחמש משפחות: ספלוליים, אנוניים, עריים, סוככיים ופיגמיים.

מינים מוכרים מתת המשפחה כוללים את זנב סנונית נאה, זנב סנונית יוליסס, זנב סנונית המכבים, זנב סנונית מדברי, סנוניתן הוורדיים, זנב סנונית אפריקאי ענק, כנף הציפור של המלכה אלכסנדרה, שילגן חרמוני, זנב סנונית אפריקאי כחול, זנב סנונית ירוק, זנב סנונית מלכותי, זנב סנונית אסייתי וצבעוני צהוב.

בישראל נפוצים 8 מינים מהמשפחה.

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1809
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אנדרה לטריי
קטגוריה:פרפראים
דניאל דנינו

דניאל דנינו (נולד ב-13 באוקטובר 1996) הוא כדורסלן ישראלי, משחק בעמדות הרכז והקלע בהפועל עפולה.

==קריירה==
דנינו החל את דרכו במחלקת הנוער של אליצור עירוני נתניה. בשנת 2013, עלה דנינו לבוגרים אשר שיחקו באותה עונה בליגת העל. באותה עונה שותף דנינו ב-4 משחקים בלבד, בהם קלע 1.3 נקודות ב-2.8 דקות בממוצע למשחק. בתום העונה ירדה נתניה לליגה הלאומית ודנינו נשאר בקבוצה לעונה נוספת. בקיץ 2014, שיחק דנינו בנבחרת הנוער במסגרת אליפות אירופה לנוער, והעמיד שם ממוצעים של 15.7 נקודות, 4.7 ריבאונדים ו-3.9 אסיסטים למשחק. בלאומית העמיד דנינו ממוצעים של 7.4 נקודות ו-2.2 אסיסטים ב-30 משחקים, והגיע עם הקבוצה עד לחצי גמר הפלייאוף.

בשנת 2015, חתם דנינו בהפועל בני כפר סבא. בכפר סבא שותף דנינו ב-29 משחקים, כשהוא מעמיד ממוצעים של 9.1 נקודות, 3.7 ריבאונדים, 2.1 אסיסטים ו-1.0 חטיפות ב-26.0 דקות למשחק, ועזר לקבוצה להגיע לרבע הגמר. בקיץ 2016, שיחק דנינו בנבחרת העתודה במסגרת אליפות אירופה, כשהעמיד ממוצעים של 8.7 נקודות, 3.4 ריבאונדים ו-1.3 אסיסטים למשחק.

ב-4 באוגוסט 2016, חתם דנינו לשלוש שנים בהפועל אילת מליגת העל. באילת שותף דנינו ב-16 משחקים, בהם קלע 1.8 נקודות ב-5.3 דקות בממוצע למשחק, לפני ששוחרר ב-5 במרץ 2017 מהקבוצה כדי לחזור להפועל בני כפר סבא. דנינו עזר לכפר סבא לסיים את העונה הסדירה במקום השני ולהגיע עד לחצי הגמר, כשהוא מעמיד ממוצעים של 9.8 נקודות, 3.8 ריבאונדים ו-2.3 אסיסטים ב-11 משחקים.

ב-19 ביוני 2017, חתם דנינו בעירוני קריית אתא. בעונתו הראשונה בקרית אתא, שותף דנינו ב-28 משחקים והעמיד ממוצעים של 13.3 נקודות, 5.8 ריבאונדים ו-3.5 אסיסטים ב-30.4 דקות. בעקבות יכולתו, המשיך דנינו לעונה נוספת בקבוצה, בה שותף ב-29 משחקים והעמיד ממוצעים של 10.3 נקודות, 3.9 ריבאונדים ו-2.6 אסיסטים ב-24.9 דקות. בעונתו האחרונה בקבוצה, שותף דנינו ב-22 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 11.7 נקודות, 4.8 ריבאונדים ו-3.6 אסיסטים ב-29.2 דקות.

ב-11 ביוני 2020, חתם דנינו בהפועל חבל מודיעין. בקבוצה שותף דנינו ב-30 משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 13.7 נקודות, 5.0 ריבאונדים ו-4.1 אסיסטים ב-33.7 דקות למשחק, ונבחר לחמישייה השנייה של העונה. דנינו הגיע עם חבל מודיעין עד לרבע גמר הפלייאוף, שם הודחה הקבוצה לאחר הפסד 1–2 בסדרה להפועל גליל עליון.

ב-18 במאי 2021, חזר דנינו לליגת העל כשחתם עד תום העונה בהפועל ירושלים.

ב-7 ביולי 2021, דנינו שב ללאומית וחתם בהפועל עפולה.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני אליצור מכבי נתניה
קטגוריה:כדורסלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורסלני הפועל אילת
קטגוריה:כדורסלני עירוני קריית אתא
קטגוריה:כדורסלני הפועל חבל מודיעין
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני הפועל עפולה
קטגוריה:נתניה: כדורסלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
תחנת דינמו

תחנת דינמו (ברוסית: Динамо) היא תחנת הרכבת התחתית של מוסקבה בקו זמוסקבורצקאיה.

התחנה נמצאת ברובע איירופורט, לאורך שדרת לנינגרדסקי פרוספקט, ליד אצטדיון דינמו שממנו קיבלה את שמו. 

התחנה נפתחה ב-11 באוגוסט 1938, והייתה התחנה העמוקה ביותר במטרו של מוסקבה, בזמן פתיחתה<ref>https://um.mos.ru/houses/stantsiya_metro_dinamo/</ref>.

תחנת דינמו קשורה במעבר עם תחנת פטרובסקי פארק של קו הטבעת הגדול.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="140px">
קובץ:Dinamo and Petrovsky Park station entrances.jpg|לובי צפוני משמאל וכניסה לתחנת פטרובסקי פארק של קו הטבעת הגדול מימין 
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

דינמו