עמוד פומפיוס

עמוד פומפיוס ב-1911
עמוד פומפיוס (בערבית: عمود السواري, תעתיק: עמוד אל-סווארי) הוא השם שניתן לעמוד ניצחון רומי באלכסנדריה, מצרים. העמוד הקורינתי הענק, הוקם לכבוד הקיסר הרומי דיוקלטיאנוס בין השנים 298–302 לספירה, ותמך במקור בפסל פורפיר אדיר של הקיסר בשריון.<ref name=":0"></ref> הוא ניצב בצד המזרחי של הטמנוס (השטח המקודש) של הסרפאום , לצד חורבות המקדש של סראפיס עצמו.

זוהי האנדרטה העתיקה היחידה שעדיין עומדת כיום באלכסנדריה במיקומה המקורי.<ref name="Loar Loar MacDonald Peralta 2017 p. 155"></ref>

== השֵׁם ==
השם המקומי בתעתיק מערבית הוא "עמוד אל-סווארי", כאשר המילה 'עמוד' פירושה עמוד. השם סווארי תורגם בדרכים רבות על ידי חוקרים, כולל סוורוס (כלומר הקיסר ספטימיוס סוורוס).<ref></ref>

"פומפיוס" בשמו של העמוד היה בשימוש של סופרים אירופאים רבים בתקופה המודרנית המוקדמת. נוטים לחשוב שהשם כנובע מטעות היסטורית בקריאת כתובת ההקדשה היוונית על בסיס העמוד: השם ΠΟΥΠΛΙΟΣ (Πού̣π̣[λιος], Pouplios, פופליוס); הובן באופן שגוי כ-ΠΟΜΠΗΙΟΣ (יוונית עתיקה: Πομπήιος, <small>בתעתיק:</small> Pompeios, פומפיוס).<ref name=":1"></ref>

== הקמה ==
פרסום משנת 1809 ב[[תיאור מצרים , מראה ופרטים של העמוד הגדול בעל הכינוי הנפוץ "עמוד פומפיוס".]]
בשנת 297 הקיסר הרומי דיוקלטיאנוס ("אוגוסטוס" החל מ-284) פעל במצרים כדי לדכא את המרד של שתפס את השלטון בעיר. לאחר מצור ארוך, דיוקלטיאנוס כבש את אלכסנדריה ב-298 והוציא להורג את יורשו של דומיטיאנוס, . בשנת 302 חזר הקיסר לעיר וחנך מלאי תבואה ממלכתי.<ref name=":1" /> ההקדשה של האנדרטה, העמוד והפסל של דיוקלטיאנוס, מתארת את דיוקלטיאנוס כפוליאוכוס ("האל שומר העיר של אלכסנדריה" ביוונית עתיקה).<ref></ref><ref name=":3"></ref> במאה הרביעית לספירה כינוי זה חל גם על סראפיס, המקבילה הגברית של איסיס בפנתיאון שהקימו השליטים ההלניסטים של מצרים, התלמיים.<ref></ref><ref></ref> המתחם המקודש שהוקדש לסראפיס שבו הוקם העמוד במקור, הסרפאום, נבנה תחת תלמי השלישי אורגטס (מלך מצרים בשנים 246–222 לפנה"ס) ונבנה כנראה מחדש על ידי אדריאנוס (קיסר רומא בשנים 117–138 לספירה) לאחר שנגרם לו נזק במרד התפוצות היהודי (115–117 לספירה). במאה הרביעית המאוחרת לספירה הוא נחשב על ידי אמיאנוס מרקלינוס לפלא שהשתווה רק למקדש הרומאי ליופיטר הגדול והטוב מכולם (לטינית: Optimus Maximus) על הגבעה הקפיטולינית, הקפיטוליום.<ref></ref>

האנדרטה מתנוססת לגובה של 26.85 מטר כולל הבסיס והכותרת שלו, ובמקור הוא תמך בפסל בגובה 7 מטר.<ref name=":1" /><ref name=":2"></ref><ref name=":0" /><ref>מחברים אחרים מציינים מידות אחרות בסטיות קלות. על פי Thiel, העמוד המונוליתי הוא 20.75 מ' (28.7 כולל הבסיס) ובעל קוטר של 2.7-2.8 מ'.</ref> זהו העמוד המונוליתי היחיד הידוע במצרים הרומית (כלומר, אינו מורכב מתופים),<ref name=":4"></ref> זהו אחד מה העתיקים הגדולים ביותר ואחד העמודים המונוליתיים הגדולים ביותר שהוקם אי פעם. פיר העמודים המונוליתי הוא בגובה 20.46 עם קוטר של 2.71 מטר בבסיסו, גובה הכן הוא מעל 6 מטר.<ref name=":5"></ref><ref name=":1" /> שניהם בנויים מסיאניט לאפיס, גרניט ורוד שנגזר מהמחצבות העתיקות בסיינה (אסואן המודרנית), בעוד שכותרת העמוד מהסוג הקורינתי המדומה היא מגרניט אפורה.<ref name=":1" /> משקלו של פיר העמודים מוערך ב-285 טון.<ref name=":5" />

ארבע השורות הקיימות, וניתנות לקריאה, של הכתובת ביוונית על תשתית העמוד מספרות שהפרפקט של מצרים (פראפקטוס אגיפטי), פובליוס, הקדיש את האנדרטה לכבודו של דיוקלטיאנוס.<ref name=":3" /> תמיכה בקיום פרפקט זה נמצאה בשני פאפירוסים במקום בשם אוקסירינקוס ובהם מוזכר פרפקט בשם פובליוס. חוקרים משערים שהשלטון שלו התקיים בין הפרפקט אריסטיוס אופטטוס, אשר מונה כפרפקט ב-16 במרץ 297, לבין קלאודיוס קולציאנוס, שהיה בתפקיד משנת 303 או אפילו סוף 302.<ref></ref> מאחר ששמו של פובליוס מופיע כמקדיש האנדרטה, העמוד והפסל של דיוקלטיאנוס כנראה הושלמו בין השנים 297 ל-303, בזמן שהיה בתפקיד. שמו של הפרפקט מחוק ברובו בכתובת הפגומה. התרגום היווני של השם "פובליוס" בתור "פופוליוס" ΠΟΥΠΛΙΟΣ (Πού̣π̣[λιος], Pouplios)<ref>ראה </ref> הושפע מהאיות היווני של שמו של הגנרל הרפובליקני מהמאה הראשונה לפני הספירה פומפיוס (יוונית עתיקה ΠΟΜΠΗΙΟΣ Pompeios, לטינית: Pompeius).<ref name=":1" /> שברים גדולים שנמצאו למרגלות העמוד במאה השמונה עשרה לספירה, הבמאו למסקנה על קיום פסל הפורפיר של דיוקלטיאנוס בשריון. מממדי השבר של הירכיים, של 1.6 מ', ניתן לחשב את הגובה המקורי של השריון, בערך 7 מ'.<ref name=":0" /> בעוד שחלקים מהפסל נמצאו באוספים אירופיים במאה התשע-עשרה, מקום הימצאם לא היה ידוע יותר בשנות ה-30 של המאה ה-20 ונראה כי הם אבדו.<ref name=":0" /><ref name=":2" />המפקד ג'ון שורטלנד, על גבי העמוד עם הטלסקופ (1803)ייתכן שהעמוד הגדול התומך בפסל של דיוקלטיאנוס לווה באחד, או בשלושה עמודים קטנים יותר הנושאים פסלים של חבריו הקיסרים של דיוקלטיאנוס, אוגוסטוס מקסימיאנוס ושני הקיסרים, קונסטנטיוס וגלריוס. אם כן, קבוצת פסלי העמודים הייתה מנציחה את קבוצת קיסרי הטטררכיה שהוקמה בתקופת שלטונו של דיוקלטיאנוס.<ref name=":4" />

== טיפוס על העמוד ==
הנוסע המוסלמי אבן בטוטה ביקר באלכסנדריה בשנת 1326 לספירה. הוא מתאר את העמוד ומספר את סיפורו של קשת שירה חץ קשור לחוט מעל העמוד. זה אפשר לו למשוך חבל קשור לחוט מעל העמוד ולאבטח אותו בצד השני כדי לטפס לראש העמוד.<ref><br />– </ref>

בתחילת 1803, קצין הצי הבריטי מפקד ג'ון שורטלנד מאניית הוד מלכותו פנדור הטיס עפיפון מעל עמוד פומפיוס. זה אפשר לו להעביר מעליו חבלים, ואז סולם חבלים. ב-2 בפברואר, הוא וג'ון ווייט, המאסטר של האוניה, טיפסו עליו. כשהגיעו לפסגה הם הניפו את היוניון ג'ק, שתו כוסית לכבוד המלך ג'ורג' השלישי, והשמיעו שלוש קריאות עידוד. ארבעה ימים לאחר מכן הם טיפסו שוב על העמוד, התקינו מוט ושבשבת, אכלו סטייק בקר ושוב הרימו כוסית לכבוד המלך.<ref>Naval Chronicle, Vol. 27, p. 111.</ref> אטימולוגיה של הכינוי "פומפיי" לנמל הבית של הצי המלכותי, פורטסמות' וקבוצת הכדורגל שלו, מציעה כי המלחים הללו נודעו כ"הבנים של פומפיי" לאחר ההעפלה לעמוד, והכינוי התפשט. אם כי גם מקורות אחרים שאינם קשורים, אפשריים.<ref></ref>

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:View of Pompey's Pillar with Alexandria in the background in c.1850.jpg|מבט על עמוד פומפיוס כשברקע אלכסנדריה ברקע בסביבות 1850
קובץ:Siege de la Colonne de Pompée.jpg|המצור של עמוד פומפיוס - תורת עמוד הקלון. קריקטורה משנת 1799, שבה ג'יימס גילריי מאייר את חיל המדענים, האמנים והאדריכלים שנסעו למצרים כחלק מכוחו של נפוליאון
קובץ:Pompey's Pillar Greek Inscription.png|הכתובת היוונית
קובץ:Pompey's Pillar Greek inscription 03.png|גרסת 1743
קובץ:Pompey's Pillar Greek inscription 02.png|גרסת 1803
קובץ:Pompey's Pillar Greek inscription 01.png|גרסת 1822
</gallery>

==ראו גם==
* פיגוע הירי באלכסנדריה (2023)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלכסנדריה: אישים
קטגוריה:אלכסנדריה: מבנים
קטגוריה:מונוליתים
קטגוריה:מצרים הרומית: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:עמודי הנצחה