OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
רוב באואר

רוברט "רוב" פטר באואר (בהולנדית: Robert Peter Bauer; נולד ב-11 בנובמבר 1962) הוא אדמירל בצי המלכותי ההולנדי אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של הכוחות המזוינים של הולנד בין השנים 2017–2021, ומשמש כיום כיושב ראש הוועדה הצבאית של נאט"ו.

==ביוגרפיה==
באואר נולד באמסטרדם ב-11 בנובמבר 1962. ב-1981 הוא החל ללמוד בקולג' המלכותי הימי, וב-1984 התגייס לצי המלכותי ההולנדי בדרגת קומנדר. הוא פיקד על הפריגטה De Ruyter, ולאחר מכן על De Zeven Provinciën. הוא השתתף במבצע המאמץ הפעיל, וב-2006 הוצב בבחריין כסגן מפקד כוח נאט"ו במדינה. לאחר מכן הוצב באפגניסטן. בין השנים 2010–2011 פיקד על Johan de Witt. לאחר מכן הועלה לדרגת קומודור והועבר למלא תפקידי מטה בכירים בחיל הים.

ב-22 בספטמבר 2015 הועלה לדרגת ויצה-אדמירל ומונה לסגן ראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל). ב-5 באוקטובר 2017 הוא החליף את טום מידנדורפ בתפקיד ראש ההגנה והועלה לדרגת לוטננט אדמירל. ב-9 באוקטובר 2020 נבחר באואר בידי מפקדי הצבאות השונים החברים בנאט"ו להחליף את סטיוארט פיץ' בתפקיד יושב ראש הוועדה הצבאית של נאט"ו. ב-25 ביוני 2021 סיים פיץ' את כהונתו כיו"ר הוועדה, ובאואר העביר את תפקיד ראש ההגנה לאונו אייכלסהיים ומונה ליו"ר הוועדה במקומו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nato.int/cps/en/natohq/who_is_who_150228.htm רוב באואר], באתר נאט"ו
* [https://web.archive.org/web/20181115195057/https://www.defensie.nl/actueel/nieuws/2017/10/05/luitenant-admiraal-bauer-aanvaardt-commando-over-krijgsmacht-video רוב באואר], באתר הצבא ההולנדי

קטגוריה:ראש ההגנה (הולנד)
קטגוריה:אדמירלים הולנדים
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1981
למרות

"למרות" הוא סינגל של הזמרת הישראלית רוני דלומי, שיצא לאור ב-1 במרץ 2022.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי דלומי, ביחד עם עמוס בן דוד והופק בידי סהר טויטו. הדוברת בשיר היא אשה שנפרדה מבן-זוגה בגלל משבר אישי, אולם כעת, לאחר שעבר המשבר, היא מעוניינת לחזור ולהיות אתו. דלומי סיפרה שכתבה את השיר בעקבות משבר נפשי שחוותה בעצמה.

השיר שוחרר יחד עם קליפ שבוים בידי תמר גורן. השיר דורג במקום ה-8 במצעד השבועי של מדיה פורסט.

== ביקורת ==
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר בצורה ביקורתית את מילות השיר, אולם שיבח את הביצוע מלא הרגש של דלומי. הוא העניק לשיר ציון של ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* [https://www.inn.co.il/news/542519 רוני דלומי בשיר חדש שנכתב אחרי משבר אישי]
* [https://www.israelhayom.co.il/culture/music/article/8736652 רוני דלומי עושה ברברה סטרייסנד]

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי רוני דלומי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רוני דלומי
ורוד מבריק

"ורוד מבריק" הוא סינגל שנכתב על ידי הזמר והמוזיקאי אביב גפן ובוצע על ידי גפן והזמרת אלה לי להב. השיר יצא לאור ב־18 בינואר 2022.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב, הולחן והופק בידי אביב גפן. השיר עוסק בקונפליקט של האמן הנאלץ להתמודד עם העולם הנוצץ והזוהר שמסתיר את העצב והבדידות שהוא חש. אביב גפן סיפר שכתב את השיר לאחר שצפה בהופעה של אלה לי להב וזיהה "עצב ובלבול בעיניים שלה". באותו לילה הוא כתב את השיר. גפן הסביר: . ברי סחרוף, שלדברי גפן אוהב מאוד את הזמרת, אחראי על כל הגיטרות בשיר.

== הצלחה מסחרית ==
בשבוע השני ליציאתו לאור "ורוד מבריק" היה השיר השני המושמע ביותר ברדיו, עם 189 השמעות. בשבוע שלאחריו הפך השיר למושמע ביותר ברדיו, עם 198 השמעות, ושמר על מעמדו זה גם בשבוע שלאחריו, אך ירד ל־177 השמעות. בשבוע שלאחריו ירד השיר למקום השלישי עם 125 השמעות, ובשבוע שלאחריו ירד השיר למקום החמישי עם 111 השמעות.

== ביקורת ==
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי, בביקורת מעורבת, העניק לשיר ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה. הוא שיבח את הלחן שכתב גפן: , אך ביקר את התמה של השיר: . כן כתב שהאמירה של השיר מתמסמסת, ושהיא .

עמי פרידמן, מבקר "ישראל היום", כתב ש. עוד כתב: .

מבקר "מעריב", דודי פטימר, תיאר את השילוב בין גפן ולהב כ, והוסיף שהזמרת .

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי אביב גפן
קטגוריה:שירי אלה לי להב
קטגוריה:שירי עופר ניסים
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
ITunes Festival: London 2010 (מיני-אלבום של מרינה)

iTunes Festival: London 2010 (או iTunes Live: London Festival '10) הוא מיני-אלבום (EP) של הזמרת-יוצרת הוולשית מרינה דיאמנדיס, הידועה גם בשם הבמה לשעבר מרינה אנד דה דיימונדס. המיני-אלבום יצא ב-26 ביולי 2010 על ידי 679 רקורדינגס ואטלנטיק רקורדס. הוא הוקלט במהלך פסטיבל iTunes, שהתקיים ב-22 ביולי 2010, בראונדהאוס, לונדון.

המיני-אלבום מכיל חמש רצועות, כולן מתוך אלבום הבכורה שלה, The Family Jewels, משנת 2010.

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2010
קטגוריה:אלבומי מרינה דיאמנדיס
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי אינדי רוק
מלכת הדרום (סדרה)

מלכת הדרום (באנגלית: Queen of the South) היא סדרת דרמה ופשע אמריקאית. העונה הראשונה מבוססת על הספר המצליח של ארטורו פרס רוורטה באותו השם, ואילו העונה השנייה צולמה אחרי שמונה שנים ובתקציב גדול יותר. הסדרה עוקבת אחר תרזה מנדוזה (קייט דל קסטיו) אישה שמפלסת את דרכה בעולם הפשע הגברי, ומטפסת במעלה קרטל סמים עצום במקסיקו.

הסדרה עלתה לאוויר בשנת 2011 וזכתה להצלחה גדולה, בשנת 2016 יצא גרסה באנגלית בכיכובה של אליס בראגה.

== תקציר ==
הסדרה עוסקת בתרזה מנדוזה, אישה מקסיקנית ענייה שמתעשרת על ידי בניית אימפריית סמים עצומה.
תרזה מתגוררת בבריו בקוליאקאן שבסינלואה, מקסיקו. היא מתאהבת בחבר בקרטל סמים, ומנסה בעזרתו לשפר את מצבה הכלכלי. לאחר שמבשרים לה על רצח בן זוגה, היא נאלצת לברוח. היא חוצה את הגבול לארצות הברית ושם מגיעה לארגון הפשע של אשתו של בוס הקרטל שרודף אחריה. לתרזה יש חזון שונה על עסקי הפצת הסמים ובזכות הכריזמה שלה היא מושכת מקורבים ובסופו של דבר מקימה ארגון משלה להפצת סמים. תרזה הופכת למצליחה מאוד, מה שמציב בפניה עוד בעיות ואף מושך את תשומת לבם של גורמי ממשלה חשאיים.

== שחקנים ==
* אליס בראגה משחקת את תרזה מנדוזה, אישה ענייה מסינלואה, מקסיקו, המתעשרת על ידי בניית אימפריית סמים עצומה.
* פיטר גדיוט משחק את ג'יימס ואלדז (עונות 1–3, ואורח בעונה 4), יד ימינה של קמילה, המנטור, חברה ומאהבה של תרזה.
* ורוניקה פלקון משחקת את דוניה קמילה ורגאס (עונות 1–3), אשתו הפרודה של דון אפיפניו וראש הסניף בצפון אמריקה של קרטל ורגאס בדאלאס, טקסס.
* המקי מאדרה משחק את פוט גאלבז, סגן קרטל ורגס לשעבר, שהפך לאחד מבני בריתה החזקים של תרזה מנדוזה. החבר של קלי אן.
* מולי ברנט משחקת את קלי אן ואן אוקן (עונה 5 ואורחת בעונות 2–4), אשת חברה מדאלאס שהופכת לחלק מהמעגל הפנימי של תרזה. החברה של פוט.
* חואקים דה אלמיידה משחק את דון אפיפניו ורגאס, בעלה של קמילה ורגאס (עונות 1–2, אורח בעונה 3), ראש קרטל ורגאס ומועמד למשרת מושל מדינת סינלואה במקסיקו.
* יאנסי אריאס משחק את אלברטו קורטז (עונות 1–3).
* ג'סטינה מצ'אדו משחקת את ברנדה פארה (עונה 1, אורחת בעונה 4), אשתו של מבריח בכיר בקרטל ורגאס, והחברה הכי טובה של תרזה בעונה הראשונה.
* אלפונסו הררה משחק את חוויאר חימנס (עונה 4, ואורח בעונה 3), חבר בקרטל חימנז ושכיר חרב שמוכן להרוג עבור ההצעה הגבוהה ביותר. בשלב מסוים הופך לבן בריתה של תרזה מנדוזה.
* דייוויד אנדרוז משחק את השופט ססיל לאפייט (עונה 4), שופט מושחת שמקשה על מבצע הסמים של תרזה בניו אורלינס.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות פעולה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות מתח אמריקאיות
קטגוריה:סדרות דרמה המשכיות
יצירת האלוהים

יצירת האלוהים (באנגלית: Something the Lord Made) הוא סרט דרמה ביוגרפי אמריקאי בבימויו של ג'וזף סרג'נט. הסרט יצא בשנת 2004, ועוקב אחר סיפורם של ויוויאן תומאס ואלפרד בלאלוק, שפיתחו את הדרך לטפל בסינדרום התינוקות הכחולים.

==תקציר העלילה==
הסרט מספר על היחסים בין דוקטור אלפרד בלאלוק (אלן ריקמן) וויויאן תומאס (מוס דף). הסיפור מתחיל בנשוויל בשנת 1930 כשמנתח הלב בלאלוק שוכר את תומאס, נגר ממוצא אפרו-אמריקאי כעובד התחזוקה שלו. כשתומאס מגלה משיכה לתחום הרפואה ומתמחה בתחום המכשירים הרפואיים, בלאלוק שוכר אותו כעוזר רפואי. במשך הזמן הוא מתלווה אל בלאלוק לאוניברסיטת ג'ונס הופקינס, שם הם מנסים לפתור את סינדרום התינוקות הכחולים.
==שחקנים==
{| class="wikitable"
|+
! שחקן
! דמות
|-
|אלן ריקמן
|אלפרד בלאלוק
|-
|מוס דף
|ויויאן תומאס
|-
|קירה סדג'וויק
|מארי בלאלוק
|-
|גבריאל יוניון
|קלארה תומאס
|-
|מריט ויבר
|גברת סקסון
|-
|קלייטון לבואואיף
|הארולד תומאס
|-
|צ'ארלס ס. דוטון
|וויליאם תומאס
|-
|מרי סטיוארט מסטרסון
|הלן ב. טאוסינג
|}

==הרקע לסרט==
הסרט מבוסס על סיפור אמיתי, ומציג את הקושי של אפרו-אמריקאים להשתלב בחברה. סיפורם של ויוויאן תומאס ואלפרד בלאלוק הפך לפומבי בשנת 1989 על ידי מאמר במגזין Washingtonian, שנכתב על ידי קייטי מקייב ונקרא "כמו משהו שהלורד עשה" ("Like Something the Lord Made").

בשנת 2003 יצא סרט תיעודי בטלוויזיה, הסרט נוצר בידי קאלין אנדריאה. קאלין שבדיוק השיקה חברת הפקות משלה, רצתה למצוא סיפור שהיא תוכל לבסס עליו סרט, וכאשר היא קראה את המאמר היא ידעה שעל הסיפור הזה היא רוצה לבסס את הסרט.

ובהמשך, אירווינג סורקין רופא שיניים מוושינגטון DC, קרא גם הוא את המאמר של מקייב והביא אותו להוליווד, שם הוא פותח לסרט קולנועי.

==בעלי חיים==
בסרט מוצגים מספר בעלי חיים ובעיקר כלבים ובחלק מהסצינות מתארות ניתוחים שנעשים על הכלבים, אולם במהלך הפקת הסרט נעשו פעולות רבות כדי לוודא שבעלי החיים לא יפגעו במהלך הצילומים. בסצינות של הניתוחים של השולחנות רופדו והמאלפים נשארו על יד הכלבים על מנת להרגיע אותם. בנוסף מחלקת האביזרים יצרה חתיכות עור בטן מזויפות שהותאמו במיוחד, כדי להבטיח ששום כלי חיתוך לא יתקרב לעור של הכלבים.

ישנה סצנה שבה מוצג כלב צעיר שהחניכיים שלו כחולות. הכלב בסצנה הונח על גבו ומאלף השתמש במקלון צמר גפן כדי למרוח מעט ממתק בטעם אוכמניות שגרם לצביעה זמנית של כ-20 דקות של השיניים של הכלב.

==פרסים==
הסרט הועמד ל-49 פרסים שמתוכם זכה ב-17.

מתוך הפרסים הסרט היה מועמד לתשעה פרסי אמי וזכה בשלושה. הוא גם קיבל שתי מועמדויות לגלובוס הזהב, פרסי Black Reel לסרט הטוב ביותר ושחקן המשנה הטוב ביותר, פרס NAACP, פרס פיבודי, פרס גילדת הבמאים של אמריקה, ואת פרס מכון הסרטים האמריקני, שהכתיר את הסרט כסרט הטלוויזיה הטוב ביותר של שנת 2004.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
מארק מילר (פוליטיקאי)

מארק מילר (באנגלית: Marc Miller; נולד ב־12 במרץ 1973) הוא פוליטיקאי ועורך דין קנדי המכהן כשר לענייני ילידים בממשלתו של ג'סטין טרודו. פועל מטעם המפלגה הליברלית.

==ביוגרפיה==
מילר נולד במונטריאול, קנדה. הוא למד בבית ספר פרטי ביחד עם ג'סטין טרודו והם חברים מאותה תקופה. הוא למד באוניברסיטת מונטריאול ממנה קיבל תואר במדעי המדינה. בשנת 2001 הוא סיים אוניברסיטת מקגיל עם תואר במשפטים. לאחר קבלת התואר הוא עבד בתחום המשפטים.

בשנת 2007 ובשנת 2013 מארק מילר היה פעיל במערכות בחירות של ג'סטין טרודו. בשנת 2015 הוא נבחר לבית הנבחרים של קנדה ומכהן בו גם בשנת 2022. בשנת 2017 הוא מונה למזכיר שר התשתיות. ביוני 2017 מילר לראשונה נעם בשפת האינדיאנים במטרה להראות שניתן ללמוד שפות נוספות במקביל לקריירה מוצלחת בפוליטיקה.

בשנת 2019 הוא מונה לשר ובשנת 2021 מונה לשר לענייני ילידים במקום קרוליין בנט.

שפת האם של מילר היא אנגלית אך הוא שולט גם בצרפתית.

מילר נשוי לילידת שוודיה אותה פגש בתקופת לימודים. לזוג נולדו שלושה ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://lop.parl.ca/sites/ParlInfo/default/en_CA/People/Profile?personId=18600 ביוגרפיה רשמית]

קטגוריה:פוליטיקאים קנדים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מקגיל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מונטריאול
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של קנדה
קטגוריה:עורכי דין קנדים
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1971
מאיר אביטל

מאיר אביטל (נולד ב-31 באוקטובר 1946) מנכ"ל קבוצת "הארגז" לשעבר, זוכה פרס קפלן.
== ביוגרפיה ==
נולד בכפר סבא, לאביגדור, מנהל סולל בונה באזור הדרום וליונה, מזכירה רפואית בבית החולים סורוקה. כשהיה בן 8, ירדה המשפחה לבאר שבע בשליחות לאומית של אביו.

מאיר סיים את בית הספר התיכון בבאר שבע, התגייס לצבא ליחידה קרבית, סיים את שירותו כקצין בדרגת סגן ובמהלך שירות מילואים פעיל הגיע לדרגת סגן אלוף בתפקיד ראש מטה הכוחות ברצועה.

מאיר סיים לימודי הנדסת תעשייה וניהול בטכניון בחיפה ותואר שני בהצטיינות באוניברסיטת בן-גוריון.

את חייו המקצועיים, בין השנים 1971–1984 החל מאיר במפעל רמת"א של התעשייה האווירית בתפקיד בכיר. בין השנים 1984–1989 היה מנכ"ל של מפעל "חרסה" שהיה שייך לקונצרן של "כור תעשיות". בשנת 1989 כיהן כיועץ כלכלי ליו"ר ההסתדרות ועסק בשיקום מפעלים תעשייתיים של חברת העובדים שנקלעו לקשיים.

בשנים 1990–1998 היה מנכ"ל קבוצת "הארגז", שכללה מספר מפעלים: אוטובוסים, רכבות, ריהוט, מבנים תעשייתיים ומערכות אחסון.

ב-1994 זכה ב"פרס קפלן" על ההישג בהבראתה של קבוצת "הארגז".

ב-2001 עמד בראש קבוצת משקיעים במפעל שוקולד בסרביה.

ב־2002 יזם פרויקט נדל"ן של הקמת קניון ומלון בבלגרד, סרביה.

כיום מכהן כיו"ר של קבוצת "אביטל" מזה 17 שנים באזור הבלקן בתחומי נדל"ן וחקלאות.<ref></ref>

גר בגבעתיים, נשוי לשוש, אבא לשני ילדים ושישה נכדים.261x261pxראש ממשלת ישראל יצחק רבין מעניק את "פרס קפלן" למאיר אביטל

== חברות בדירקטוריונים ==
* חבר בהנהלת "חברת העובדים" שהחזיקה 25% מכלכלת ישראל.
* דירקטור בהנהלת "קבוצת "אמקור"
* חבר במועצת המנהלים של קרן הון סיכון "תעוזה"
* יו"ר של חברת "רוטלקס"

== פעילות ציבורית ==
* 1978-1983 חבר במועצת עיריית באר שבע והנהלתה, היה פעיל בעיקר בתחום איכות הסביבה
* 1992-1993 חבר במשלחת הישראלית לוועידת העסקים וקידום השלום במזרח התיכון (במצרים, ירדן ומרוקו)
* 1995-2005 חבר במועדון המאה בטכניון חיפה
* 1992 ועד היום חבר בחבר הנאמנים של אוניברסיטת בן-גוריון

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:חברי מועצת העיר באר שבע
קטגוריה:זוכי פרס קפלן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
באולופוס

באולופוס (שם מדעי: Baeolophus) הוא סוג של ציפורי שיר ממשפחת הירגזיים בו חמישה מינים החיים באמריקה הצפונית. כל בני הסוג הם ירגזים בינוניים בגודלם עם גוף אפרפר וציצה קטנה; הגב, הכנפיים והזנב כהים מהגחון; קשתית העין מאוד כהה. חברי הסוג נוהגים להחביא זרעים לקראת החורף, בו קשה יותר למצוא מזון. כל מיני הסוג במצב שימור ללא חשש.<ref>לפי הרשימה האדומה של IUCN</ref> השם מורכב משתי מילים יווניות, באיוס ולופוס, שמשמעותן היא קטן וציצה, בהתאמה. על כן, משמעות השם היא "קטן-ציצה".<ref></ref>

במספר אזורים, תפוצת ירגזי הערער מתלכדת עם זו של ירגזי הרסן. באזורים אלו, ירגזי הרסן חי בסבכי אלון צפופים, בעוד שירגזי הערער חי בחורשי אלון וערער פתוחים.<ref></ref>

== טקסונומיה ==
מיני הסוג באולופוס סווגו בעבר בסוג ירגזי. מחקר משנת 2005 (גיל, סליקאס ושלדסון, 2005) מבוסס נתונים גנטיים ומורפולוגיים תמך בהפרדת הסוג באולופוס,<ref name=":0"></ref> כפי שביצעו גופים אחדים, בהם IUCN{{כ}},<ref>[https://www.iucnredlist.org/species/22711989/118836349 ירגזי טקסני], באתר הרשימה האדומה של IUCN</ref> ITIS{{כ}},<ref></ref> ו-IOC .<ref name=":2"></ref> לפי גיל ואחרים, האב הקדמון של בני הסוג הגיע אל אמריקה הצפונית לפי 4 מיליון שנים.<ref name=":0" /> הירגזי הדו־גוני והירגזי הטקסני התפצלו לפני 250,000 שנים. מינים אלו מכליאים לעיתים קרובות ונחשבו בעבר למין אחד. הצאצא בן הכלאיים הוא בעל ציצה אפורה ומצח אפרפר חום.<ref name=":02"></ref> הירגזי הטקסני והירגזי הדו־גוני הוכרו כמינים נפרדים בשנת 2002.<ref></ref> כמו כן, המין ירגזי הערער נכלל בעבר כחלק מהמין ירגזי חדגוני עד שפוצל ממנו ב-1996.<ref name="Banks1997"></ref>

העץ הפילוגנטי של הסוג באולופוס על פי יוהנסון ואחרים (2013):

העץ הפילוגנטי של משפחת הירגזיים על פי יוהנסון ואחרים (2013):

== כלאי ירגזי דו-גוני וירגזי טקסני==
המינים ירגזי דו-גוני (Baeolophus bicolor) וירגזי טקסני (Baeolophus atricristatus) מזדווגים בטבע באזורי החפיפה בדרום ארצות הברית. מינים אלו התפצלו לפני 250,000 שנים. הירגזי הדו-גוני הוא בעל ציצה אפורה בהירה ומצח שחור, ואילו הירגזי הטקסני הוא בעל ציצה שחורה ומצח לבן. בני הכלאיים דומים במראם יותר לירגזי הדו-גוני. אינדקס הכלאיים המקורי של מינים אלה מסווג את הפרטים לפי נוצות הציצה והמצח בקנה מידה מ-0 (ירגזי דו-גוני) עד 6 (ירגזי טקסני) על ידי שילוב ערכי צבע של הציצה (0 עד 3) והמצח (0 עד 3). כמה מבני הכלאיים שרים שיר שונה מהשיר של הירגזי הדו-גוני ומשיר של הירגזי הטקסני. במחקר שפורסם בשנת 2014, נבדקו שני אזורי הכלאה, בצפון-מרכז טקסס ובדרום-מערב אוקלהומה, בהשוואה לתיעודים קודמים משנות ה-90 של המאה ה-20. אזור ההכלאה בצפון-מרכז טקסס לא השתנה בהרבה (שינוי מזערי בשטח, תזוזה כ-3 קילומטר מזרחה), אם כי אזור ההכלאה בדרום מערב אוקלהומה במגמת ירידה. מוערך כי הוא עתיד להתרחב ולהתייצב כתוצאה משיווי משקל בין התרחקות מקינים והתפשטות וברירה זוויגית.
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'אן-לואי קבאניס
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1850
הבחור של שולי

הבחור של שולי הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 1997, המבוסס על סיפור קצר מאת דורית רביניאן. הסרט נעשה בהזמנת שידורי קשת כחלק מסדרה בשם "סיפורים קצרים על אהבה", שיצר חגי לוי. עלילתו מתרחשת באור יהודה, ערב המהפך הפוליטי בישראל בשנת 1977.

==עלילה==
במשפחתה של שולי באור יהודה מחכים בקוצר רוח לאבנר, "הבחור של שולי", שאמור להגיע כדי להציע לה נישואין. אבל במקומו מגיע לביתם עזרא, שהסתבך עם חבורת אנשים הרודפת אחריו. בני המשפחה בטוחים שמדובר בחבר של שולי, והוא בוחר שלא להעמידם על טעותם. כאשר אבנר מגיע לבסוף, מתחוללת מהומה.

==שחקנים ודמויות==
{| class="wikitable"
|- 
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
|-
| אסתי ירושלמי || מזל
|-
| דני שטג || עזרא
|-
| מרלן בג'אלי || ג'ינה
|-
| איציק כהן || ניסו
|-
| אורלי בן גרטי || שולי
|-
| דורון אברהמי || אבנר
|-
| אריה אליאס || ציון לילו
|-
| אורי גבריאל || שלום
|-
| תקווה עזיז || מסעודי
|-
| אורלי קטן || דוריס
|}

== ביקורת ==
בכתבה בעיתון גלובס משבח ניר קיפניס את הסרט .

== פרסים ==
* 1997: זוכה פרס אופיר לדרמת הטלוויזיה הטובה ביותר מטעם האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://arts.tau.ac.il/filmTv/shuli "הבחור של שולי"], באתר בית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש, אוניברסיטת תל אביב
* [https://cinemascope.co.il/archives/12621 "הבחור של שולי"], באתר "סינמסקופ"
* [http://www.tvc.co.il/?p=350 "הבחור של שולי"], באתר "בלוג הקולנוע והטלוויזיה של אלי מורנו", 24 בנובמבר 2011 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אור יהודה
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1997
קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:זוכי פרס אופיר
ויאדוקט הוברן

ויאדוקט הוברן (באנגלית: Holborn Viaduct) הוא גשר דרכים בלונדון ושמו של הרחוב שחוצה אותו (מהווה חלק מכביש A40). הוא מקשר את שכונת הובורן עם הרובע הפיננסי של לונדון, ועובר מעל רחוב פארינגדון והנהר התת-קרקעי פליט. אורכו של הוויאדוקט 1,400 רגל (430 מ') ורוחבו 80 רגל (24 מ'). הוא תוכנן על ידי המודד העירוני ויליאם הייווד והמהנדס רולנד מייסון אורדיש<ref></ref>.

== היסטוריה ==
ויאדוקט הובורן נבנה בין השנים 1863 ו-1869, כחלק מתוכנית עבודות ציבוריות בעלות של למעלה מ-2.5 מיליון ליש"ט (מעל 236 מיליון ליש"ט ב-2020), לשיפור הגישה לסיטי של לונדון מהווסט אנד. התוכנית כללה שיפורים בזרימת התנועה סביב הובורן סירקוס שנבנה גם הוא באותה תקופה, סלילת רחוב המלכה ויקטוריה, בנייה מחדש של גשר בלקפריירס, סלילת המשך לרחוב פארינגדון עם תחנות רכבת חדשות לצידו<ref></ref>. המלכה ויקטוריה חנכה את הויאדוקט במקביל לחנוכת הצירים האחרים בתהלוכה רשמית ב-6 בנובמבר 1869.

לפני בניית הוויאדוקט נהגי כרכרות נאלצו לרדת מהגבעה שעליה בנויה שכונת הובורן בצד אחד של הנהר פליט, לחצות את הנהר על גבי גשר, ואז לעלות מצידו השני של הנהר. הויאדוקט היה אחד הגשרים המודרניים הראשונים במרכז לונדון<ref></ref> שאיפשר להולכי רגל לעבור בין שני מפלסי הרחוב באמצעות ארבעה גרמי מדרגות שנבנו בשני קצות הויאדוקט ובשני צדדיו. בצד הדרומי של הויאדוקט מעטרים את המעקות פסלים המייצגים מסחר וחקלאות של הפסל הנרי בורסיל, ובצד הצפוני פסלים המייצגים מדע ואמנות של חברת הפסלים פארמר וברינדלי. כמו כן הוצבו על הויאדוקט פסלים של ראשי העיר ויליאם וולוורת' והנרי פיץ-איילווין. בשנת 1941 הופצץ האזור מהאוויר במהלך הבליץ והביתנים שמעל גרמי המדרגות בצד הצפוני נהרסו; בשנת 2000 שוחזר אחד מהביתנים ובשנת 2014 גם השני, ולעיצוב החדש נוספו גם מעליות.

ב-2 במרץ 1874 נחנכה תחנת רכבת בקצה המזרחי של הוויאדוקט ששימשה עד 1990 אז הועתקו שירותי הרכבת ממנה לתחנת הרכבת סנט פול (שנקראת כיום סיטי תמזלינק)<ref></ref>.

בשנת 1882 נבנתה בוויאדוקט תחנת הכוח הפחמית הראשונה בעולם, שנקראה על שמו של אדיסון.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לונדון: גשרים
De diepte

"De diepte" (בעברית: "העומק") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת ההולנדית S10. הוא ייצג את הולנד באירוויזיון 2022, לאחר שנבחר על ידי ועדה מקצועית שהוקמה על ידי רשות השידור ההולנדית, AVROTROS.<ref></ref>

== רקע ==
מילות השיר עוסקות בזיכרונותיה של S10 כילדה דחויה ומוחרמת. לדבריה, "De diepte" הוא מחווה לעצב ולזיכרונות שאדם נושא עמו במשך חייו. "אני מקווה שאותם אנשים ירגישו בודדים פחות כשהם יאזינו לו", סיפרה כשנשאלה על "De diepte".<ref></ref>

== לפני האירוויזיון ==
ב-24 במאי 2021 אישרה רשות השידור ההולנדית את השתתפותה באירוויזיון 2022, ופתחה את תקופת הגשת השירים לוועדה המקצועית שלה. היא הסתיימה ב-31 באוגוסט, כשכול אמן היה יכול לשלוח עד שלושה שירים. תהליך בחירת השיר והנציג בוצע בפיקוחו של ראש המשלחת ההולנדית לתחרות, לארס לורנקו.<ref></ref>

ב-7 בדצמבר הכריזה AVROTROS כי S10 נבחרה לייצג את המדינה בתחרות.<ref></ref> ב-25 בינואר 2022 נחשף צוות הריאייטיב שעבד עמה על השיר; המפקח, ווטר ואן ראנסביק; הבמאי, מרניקס קאארט והנק יאן ואן ביק. ב-3 במרץ "De diepte" יצא לאור.

== באירוויזיון ==
על פי חוקי האירוויזיון, כל האומות למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת) נדרשות להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר<ref name="Rules"></ref>; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לשישה סלים שונים בהתבסס על דפוסי הצבעה מתחרויות קודמות, כאשר מדינות עם דפוס הצבעה דומה הוכנסו לאותו סל. ב-25 בינואר 2022 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. הולנד שובצה למחצית הראשונה של חצי הגמר הראשון, שהתקיים ב-10 במאי 2022.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. הולנד הופיעה שמינית, לאחר בולגריה ולפני מולדובה.<ref></ref> ב-10 במאי 2022 ביצעה S10 את "De dipete" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. הולנד הופיעה כמדינה ה-11, לפני אוקראינה ואחרי ספרד. ב-14 במאי הופיעה S10 בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות היא דורגה במקום ה-11 עם 171 נקודות (129 מהשופטים ו-42 מהקהל).

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:שירי הולנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים
אני פורים (סרט)

אני פורים (באנגלית: RUN) הוא סרט טלוויזיה ישראלי מ-2001 העוסק בתהליכי קליטת עולים מאתיופיה ועוקב אחר שני בלשים המנסים לפענח תעלומת רציחתו של ילד אתיופי שנמצא מת בפח זבל.

הסרט הופק על ידי חברת JCS והוצג לראשונה במסגרת רצועת ראשון בדרמה ב-HOT3. ואף השתתף בפסטיבל קולנוע בניופורט רוד איילנד.

את התסריט של הסרט כתבו במשותף אסף ברנשטיין ועמליה רוזנבלום. השתתפו בו דרור קרן, שמיל בן-ארי, ולדימיר פרידמן, שירלי ברנר. עורכת הסרט היא ערה לפיד והמוזיקה היא של יונתן בר גיורא.

בשנת 2001 התמודד הסרט על פרס האקדמיה הישראלית לקולנוע בקטגוריה "סרטי הדרמה המקוריים".

==עלילה==
בחג פורים, נשלחים שני חוקרי משטרה לשכונת קרוואנים המאוכלסת בעולים חדשים על מנת לחקור את נסיבות מותו של ילד אתיופי, הם מתחקרים מספר אנשים וביניהם המדריך של הילד ועולה מברית המועצות המתגורר במקום, דרך החקירה מתגלה עיסוקו של אותו ילד.

==שחקנים==

* דרור קרן - דוד יאנובסקי
* שמיל בן ארי - רפ"ק נחמיאס
* שי פרדו - אברהם מסאלה
* גיא עמיר - מנשה
* שירלי ברנר - שירלי
* ולדימיר פרידמן - יבגני קיסין
* מהרטה ברוך - זאודיטו

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:סרטי 2001
קטגוריה:יהדות אתיופיה בישראל
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2001
ג'אנלוקה סקמאקה

ג'אנלוקה סקמאקה (באיטלקית: Gianluca Scamacca; נולד ב-1 בינואר 1999) הוא כדורגלן איטלקי המשחק בעמדת החלוץ באטאלנטה ובנבחרת איטליה.

== קריירת מועדונים ==
סקמאקה גדל באקדמיית הנוער של רומא, והצטרף לפ.ס.וו איינדהובן בינואר 2015. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת המשנה ההולנדית כשחקן יונג פ.ס.וו. ב-22 בינואר 2016, בגיל 17, בניצחון 1–2 על פנלו.

=== ססואולו ===
בינואר 2017 חתם בססואולו בחוזה לארבע שנים וחצי.<ref></ref>

ב-29 באוקטובר, בגיל 18, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בסרייה א' בהפסד 1–3 לנאפולי. את שער הבכורה במועדון הוא כבש בעונת 2021/2022 ב-17 באוקטובר בתיקו 2-2 נגד קבוצתו לשעבר גנואה. בעונת 2021/2022 שבר שיא כיבושים אישי כשכבש 16 שערי ליגה עבור ססואולו.

=== השאלות ===
בינואר 2018 הושאל סקמאקה לקרמונזה מהסרייה ב'.<ref></ref> הוא כבש את שערו הראשון ב-14 באפריל 2018, במשחק הליגה נגד פלרמו.

ב-31 באוגוסט 2018 הושאל לזוולה מליגת העל ההולנדית.

ב-13 ביולי 2019 הושאל לאסקולי מהסרייה ב'.

ב-2 באוקטובר 2020 הושאל לעונה אחת לגנואה מהסרייה א'.<ref></ref> הוא ערך את הופעת הבכורה וגם כבש את שערו הראשון במועדון ב-4 בנובמבר, בהפסד 1–2 לטורינו. בסך הכל כבש שמונה שערי ליגה בתקופתו בקבוצה.

=== וסטהאם יונייטד ===
ב-26 ביולי 2022 חתם לחמש שנים בווסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג, תמורת 30 מיליון אירו, לא כולל בונוסים.<ref></ref>

ב-7 באוגוסט 2022 ערך הופעת בכורה בפרמייר ליג, בהפסד 0–2 למנצ’סטר סיטי. הוא כבש שער בכורה בקבוצה ב-18 באוגוסט בליגה האזורית, בניצחון 0–3 על ויבורג. ב-1 באוקטובר כבש שער בכורה בפרמייר ליג, בניצחון 0–2 על וולברהמפטון וונדררס.

=== אטאלנטה ===
ב-7 באוגוסט 2023 חתם לחמש שנים באטלנטה מהסרייה א' האיטלקית תמורת 25 מיליון אירו, כולל בונוסים.<ref></ref>

== קריירת נבחרות ==
סקמאקה היה שותף לנבחרת איטליה עד גיל 17 בשלוש אליפויות אירופה.

ב-25 במאי 2018 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איטליה בכדורגל עד גיל 21 במשחק ידידות בהפסד 2–3 לפורטוגל.

עם נבחרת איטליה עד גיל 19 הוא השתתף באליפות אירופה 2018, וכבש שני שערים בטורניר, כולל אחד בהפסד 3–4 בגמר מול פורטוגל לאחר הארכה. בשנה שלאחר מכן הוא השתתף במונדיאל U-20.

הוא הבקיע את שערו הראשון עבור נבחרת איטליה עד גיל 21 ב-6 בספטמבר 2019, במשחק ידידות בניצחון 0–4 מול מולדובה.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת איטליה הבוגרת ב-8 בספטמבר 2021, בניצחון 0–5 על ליטא, וכבש שער בכורה בנבחרת במשחק מול אנגליה במסגרת מוקדמות יורו 2024 ב-17 באוקטובר 2023.

== תארים ==
;ווסטהאם
* קונפרנס ליג (1): 2022/23

;אטאלנטה
* הליגה האירופית (1): 2023/24

;אישיים
* מלך השערים בגביע האיטלקי (2): 2019/20, 2020/21
* שער החודש בסרייה א' (1): אוקטובר 2023

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חלוצי כדורגל איטלקים
קטגוריה:כדורגלני ססואולו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איטליה
קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:כדורגלני אסקולי
קטגוריה:כדורגלני קרמונזה
קטגוריה:כדורגלני זוולה
קטגוריה:כדורגלני גנואה
קטגוריה:כדורגלני וסטהאם יונייטד
קטגוריה:כדורגלני אטאלנטה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1999
וואנג אוי-ג'ו

וואנג אוי-ג'ו (בקוריאנית :황의조; נולד ב-28 בינואר 1992) הוא כדורגלן דרום קוריאני המשחק בעמדת החלוץ בנוטינגהאם פורסט ובנבחרת קוריאה הדרומית.

== קריירה ==
אוי-ג'ו כבש את שער הבכורה שלו נגד סוואן בלו ווינגס ב-3 במרץ 2013. במהלך עונת 2015, הוא כבש 15 שערים ליגת הכדורגל של קוריאה הדרומית, והוסיף שלושה שערים בליגת האלופות של קונפדרציית הכדורגל של אסיה. בסיום עונת 2016 ירד עם הקבוצה לליגת המשנה.

ביוני 2017, וואנג חתם על חוזה לשנתיים בגמבה אוסקה מליגת העל היפנית. בעונת 2018 הוא מילא תפקיד חיוני בהימנעות הקבוצה מירידה, וסיים את העונה כמלך השערים של הקבוצה עם 21 שערים.

ב-15 ביולי 2019, וואנג עבר לבורדו מליגת העל הצרפתית, כשחתם על חוזה לארבע שנים.<ref></ref> 

ב-25 באוגוסט 2019, הוא כבש את שערו הראשון נגד דיז'ון. 

ב-13 באוקטובר 2015 כבש וואנג את שערו הראשון בנבחרת קוריאה הדרומית נגד ג'מייקה.

באוגוסט 2022 חתם בנוטינגהאם פורסט והושאל מיד לאולימפיאקוס.

נכלל בסגל נבחרת קוריאה הדרומית לטורניר מונדיאל 2022.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים דרום קוריאנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל דרום קוריאנים
קטגוריה:כדורגלני גמבה אוסקה
קטגוריה:כדורגלני סאנגנם
קטגוריה:כדורגלני בורדו
קטגוריה:כדורגלני נוטינגהאם פורסט
קטגוריה:כדורגלני אולימפיאקוס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קוריאה הדרומית
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2019
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1992
קטגוריה:כדורגלנים דרום קוריאנים באולימפיאדת טוקיו (2020)
סייבו קויטה

סייבו קויטה (בצרפתית: Seybou Koita; נולד ב-15 באפריל 1994) הוא כדורגלן ניז'רי המשחק בעמדת החלוץ בעומאן קלאב.

==קריירה==
קויטה נולד בניאמיי בירת ניז'ר ובגיל 5 היגר עם משפחתו לצרפת והתגוררו בניי-סיר-סן. בגיל 19 הצטרף לקבוצת הכדורגל אורליאן. ב-16 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק הליגה נגד אמיין. בעונתו הראשונה, מיעט לשחק עקב פציעה.

ב-11 בדצמבר 2015 קויטה חתם בהפועל אשקלון מהליגה הלאומית. ב-22 בינואר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 1-3 נגד מכבי אחי נצרת.

בקיץ הצטרף לקבוצת המילואים של אמיין עד לסיום העונה. בסיום העונה, האריך את חוזהו לשנתיים.

ב-13 בינואר 2019 קויטה חתם במ.ס. אשדוד מליגת העל.

בספטמבר הצטרף לכוכב האדום.

ביולי חתם באנדרז'יו.

ב-5 בפברואר 2023 עזב את צרפת וחתם בעומאן קלאב מליגת העל העומאנית.

ב-23 במרץ 2019 קויטה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניז'ר בתיקו 1-1 נגד .

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ניז'רים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ניז'רים
קטגוריה:כדורגלני אורליאן
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני אמיין
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניז'ר
קטגוריה:ניז'רים שנולדו ב-1994
יאלן פוקורן

יאלן פוקורן (בסלובנית: Jalen Pokorn; נולד ב-7 ביוני 1979) הוא כדורגלן עבר סלובני ששיחק בעמדת הקשר.

==קריירה==
פוקורן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של טריגלאב קראן. בשנת פוקורן חתם באולימפיה ליובליאנה, כמה זכה פעמיים בגביע.

בקיץ הצטרף להפועל נצרת עילית מליגת העל, במדיה רשם 30 הופעות ובישול אחד בניצחון 0-1 נגד הפועל באר שבע.

בקיץ חתם בטרק גרוזני מליגת העל הרוסית ששילמה 250 אלף אירו תמורת כרטיס השחקן שלו. בשנת פוקורן חתם באטלנטאס הליטאית, וכעבור עונה אחת חתם בדומז'אלה עמה זכה באליפות היחידה בקריירה שלו.

בהמשך הקריירה שיחק בצליה, אולימפיה ליובליאנה, טריגלאב קראן, אטרומיטוס ירוסקיפו, גוטארינג ולוצ'אן.

ב-18 באוגוסט 2004 פוקורן ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובניה בתיקו 1-1 נגד . הוא היה חלק מסגל הנבחרת עד לאוקטובר .

==תארים==
; אולימפיה ליובליאנה
*הגביע הסלובני: , 

; דומז'אלה
*ליגת העל הסלובנית: 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סלובנים
קטגוריה:קשרי כדורגל סלובנים
קטגוריה:כדורגלני אולימפיה ליובליאנה
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני אחמט גרוזני
קטגוריה:כדורגלני אטלאנטאס
קטגוריה:כדורגלני דומז'אלה
קטגוריה:כדורגלני צליה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סלובניה
קטגוריה:ספורטאים סלובנים בישראל
קטגוריה:ספורטאים סלובנים בקפריסין
קטגוריה:ספורטאים סלובנים באוסטריה
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1979
התייר (סדרת טלוויזיה)

התייר היא סדרת מתח דרמטית בהפקה בינלאומית בכיכובו של ג'יימי דורנן כקורבן התהפכות מכונית, שמתעורר בבית חולים עם אמנזיה.

== עלילה ==
תייר מסייר במדבר האוסטרלי, הוא נרדף על ידי משאית המגיעה משום מקום ופוגעת ברכבו. מתעורר עם אמנזיה בבית חולים אוסטרלי ואין לו מושג מי הוא. הוא בורח אל השממה האוסטרלית בניסיון להבין מי הוא. בדרך הוא חייב להשתמש ברמזים המעטים שיש לו כדי לגלות את זהותו לפני שהעבר שלו ישיג אותו.

== שחקנים ודמויות ==
* ג'יימי דורנן - התייר
* דניאל מקדונלד - שוטרת המבחן הלן צ'יימברס
* שלום ברון-פרנקלין- לוסי מילר
* אולף דארי אולפסון - בילי ניקסון
* אלכס דימיטריאדס - קוסטה פניגיריס
* ג'נבייב לימון - סו
* דני אדקוק - ראלף
* דיימון הרימן - - הבלש לאכלן רוג'רס
* אלכס אנדראס - דימיטרי פניגיריס
* מריה מרסדס - פרדי לנגאן
* מייקל איבוטסון - פיטר השוטר

== הפקה ==
בפברואר 2020, הוכרז שערוץ BBC One הבריטי וסטן שירות ההזרמה האוסטרלי יפיקו בשיתוף סדרת מותחן מסתורין מוגבלת שנכתבה על ידי הארי וג'ק ויליאמס, בבימויו של כריס סוויני, ובהפקת Two Brothers".<ref></ref> שירות הסטרימינג, HBO Max, הצטרפו מאוחר יותר כמפיקים ומפיצים שותפים בארצות הברית.<ref name="max" />

== ליהוק ==

בינואר 2021, ג'יימי דורנן, דניאל מקדונלד, שלום ברון-פרנקלין, אולף דארי אולפסון, אלכס דימיטריאדס והוגו ויבינג הצטרפו לוהקו לתפקידים בסדרה.<ref name="max"></ref> מאוחר יותר, לוהק דיימון הרימן במקום הוגו ויבינג לתפקיד בסדרה.<ref></ref>

=== צילומים ===
הצילומים החלו במרץ, 2021 בדרום אוסטרליה. הסדרה צולמה בעיירות פורט אוגוסטה ופטרבורו הנמצאות באזור באוסטרליה הדרומית.<ref></ref> מספר סצינות צולמו באדלייד.<ref name=":0"></ref> צוות ההפקה שיחזר את חוף קוטה בבאלי בחוף נורת' הייבן באדלייד.<ref name=":0" /> סצינות צולמו גם בהר פלינדרס ריינג'ס.<ref name=":0" /> הצילומים העיקריים הסתיימו ביולי 2021.<ref></ref>

== הפצה ==
הפרק הראשון בסדרה שוחרר בבריטניה ב-1 בינואר 2022.<ref></ref> מאוחר יותר שוחררו כל ששת הפרקים ב- BBC iPlayer.<ref></ref> עם צפייה כוללת של 18 מיליון עם יציאתה, הסדרה הפכה לסדרת הדרמה השלישית הכי מצליחה של iPlayer.<ref></ref>

הסדרה הוקרנה גם באוסטרליה למחרת בשירות ההזרמה האוסטרלי, Stan.<ref></ref>

==ביקורת==
באתר Rotten Tomatoes, הדירוג של הסדרה הוא 100% על סמך 18 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 8.8/10.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:HBO Max: תוכן מקורי
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:BBC: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אוסטרליות
נמל התעופה הבין-לאומי של לוהנסק

נמל התעופה הבינלאומי לוהנסק (באוקראינית: Міжнародний аеропорт "Луганськ) היה נמל תעופה בלוהנסק, אוקראינה. נמל התעופה היה ממוקם כ-9 ק"מ מהעיר. מאז ספטמבר 2014, הנמל נמצא תחת שליטה מלאה של הרפובליקה העממית של לוהנסק.

== היסטוריה ==
ב-11 ביוני 2014 במהלך המלחמה בדונבאס נסגר ונהרס נמל התעופה בלוהנסק.

עוד באותו השבוע, מטוס איליושין Il-76 של חיל האוויר האוקראיני הופל באמצעות טיל קרקע-אוויר של המיליציה העממית של לוהנסק. באסון נהרגו כל 49 האנשים שהיו על הסיפון. זה היה האובדן החמור ביותר שספג הצבא האוקראיני מאז תחילת מלחמת האזרחים באוקראינה והמלחמה בדונבאס.

במהלך הקרבות נעשה שימוש בארטילריה שפגעה בתשתיות נמל התעופה בצורה משמעותית, רובה ככולה נשארה הרוסה נכון למרץ 2022.

== קישורים חיצוניים ==

לוהנסק
לוהנסק
קטגוריה:מחוז לוהנסק
יחסי הוותיקן – כורדיסטן העיראקית

יחסי הוותיקן–כורדיסטן העיראקית הם היחסים הדו-צדדיים בין קריית הוותיקן לבין כורדיסטן העיראקית. לקריית הוותיקן אין כל ייצוג בכורדיסטן העיראקית, ולכורדיסטן העיראקית אין כל ייצוג בקריית הוותיקן.

== ביקורים רמי-דרג ==
=== ביקורים רמי-דרג מקריית הוותיקן לכורדיסטן העיראקית ===
* באוגוסט 2014, השליח הפרטי של האפיפיור נשלח לארביל.
* חמישה חודשים לאחר מכן, במרץ 2015, השליח נשלח בשנית לבירה ארביל.
* במרץ 2016, משלחת מקריית הוותיקן, שהונהגה על ידי הארכיבישוף אלברטו אורטגה מרטין, נפגשה עם הנשיא מסעוד בארזאני להודות לו על יחסו לנוצרים הכורדים במדינה<ref></ref>.
* בדצמבר 2018, הקרדינל מזכיר המדינה פייטרו פרולין ביקר בכורדיסטן העיראקית<ref></ref>.
* במרץ 2021, האפיפיור פרנציסקוס ביקר בכורדיסטן<ref></ref>.

=== ביקורים רמי-דרג מכורדיסטן העיראקית לקריית הוותיקן ===
* הנשיא הכורדי מסעוד בארזאני נפגש עם האפיפיור יוחנן פאולוס השני בנובמבר 2005, עם בנדיקטוס השישה עשר בפברואר 2011 ועם פרנציסקוס במאי 2014 בביקורים רשמיים בקריית הוותיקן.
* ראש ממשלת כורדיסטן העיראקית, נצ'ירוואן בארזאני, נפגש גם הוא עם פרנציסקוס במרץ 2015 והם דנו על המשבר ההומניטרי בכורדיסטן העיראקית.
* בינואר 2018, נצ'ירוואן בארזאני ביקר ברומא ונפגש עם פרציסקוס בשנית ושוחחו על המצב ההומניטרי בכורדיסטן<ref></ref>.
* בינואר 2020, ראש הממשלה הכורדי מסרור בארזאני נפגש עם האפיפיור לשם דיונים בילטרליים<ref></ref>.

== נציגויות ==
* לקריית הוותיקן אין כל ייצוג בכורדיסטן העיראקית.
* לכורדיסטן העיראקית אין כל ייצוג בקריית הוותיקן.

== ראו גם ==
* יחסי החוץ של הוותיקן

== הערות שוליים ==
ספריית עץ חיים

ספריית עץ חיים היא הספרייה של הקהילה היהודית הפורטוגזית באמסטרדם. ספרייה זו היא הספרייה היהודית הפעילה הוותיקה ביותר.

==היסטוריה==
תפלה שכתב דוד מונטזינוס לרגל תרומת האוסף הפרטי שלו לספריה
בשנת 1639 התאחדו הקהילות הספרדיות של אמסטרדם לקהילה אחת בשם 'תלמוד תורה', בראשותו של רבי שאול מורטירה. הרב מורטירה הקים בעיר ישיבה בשם 'עץ חיים' (או 'מדרש עץ חיים'), ולבית מדרשה נאספו ספרי הקודש של כל הקהילות הספרדיות בעיר. בשלב זה, תחילת דרכה של הספרייה, מנתה הספרייה 246 ספרים בלבד.

בשנת 1672 מונו לספרנים שני מנצחי המקהלה של הקהילה. ב-1675 שוכנה הספרייה במבנה בית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם, בו היא שוכנת עד היום.

בקטלוג הספרייה מ-22 במרץ 1764 נמנו 685 ספרים, הקטלוג נערך על ידי הספרן 'הגזבר האדון שלמה אנריקס פירירה'.
ב-1816 נקבע תקנון חדש ל'מדרש עץ חיים', והוקדשו בו מספר סעיפים לספרייה, בתקנון נכתב שהחל מעתה ימונו שני ספרנים בשכר שנתי של שישים גולדן, במסגרת תפקידם עליהם "לנקות את הספרייה שמונה ימים לפני חג הפסח ולפני ראש השנה, כלומר הם ינערו היטב את הספרים ויסירו מהם את האבק, כך שהספרים יהיו במצב מסודר ונקי". כמו כן נכלל בתקנון סעיף הקובע "אם יתברר שהספרנים אינם ממלאים את תפקידם כראוי וכן אם יחסר ספר מהספרים... הם יכסו את כל ההוצאות".

ב־1866 מונה דוד מונטזינוס לספרן, הוא הרחיב את האוסף ובשנת 1899 תרם לספרייה את אוספו הפרטי, מונטזינוס הפך את הספרייה לגדולה והחשובה ביותר מבין הספריות היהודיות, וכהוקרה על פעילותו שונה שם הספרייה ל"עץ חיים־מונטזינוס".

במלחמת העולם השנייה, החרימו הנאצים את הספרייה והעבירו אותה לגרמניה, לאחר המלחמה הוחזרו כמעט כל הספרים לספרייה למעט כמה כתבי יד וספרים נדירים שהועברו מיד עם כיבוש הולנד לכספת בנק ונאבדו.
בשנת 1971 רצתה הנהלת הספרייה להעבירה לישראל, אולם תוכנית זו לא יצאה לפועל.
בשנת 2003 הוכרה הספרייה כחלק מתוכנית זיכרון עולם.

החל ממרץ 2014 הספרייה משתפת פעולה עם הספרייה הלאומית של ישראל ועם ספריית רוזנטליאנה לדיגיטציה של מאגר הספרים שלה והנגשתו ברשת.

===ספריית עץ חיים האשכנזית===
הקהילה האשכנזית באמסטרדם החזיקה גם היא ספרייה בשם עץ חיים, עם הדלדלות הקהילה בשנות ה-80 של המאה ה-20, נמסרה הספרייה לספריית מרדכי ועדינה כץ, שבישיבת הר עציון, שם היא שוכנת בחדר המכונה 'חדר אמסטרדם'.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמסטרדם: תרבות
קטגוריה:הולנד: ספריות
קטגוריה:יהדות אמסטרדם
קטגוריה:ספריות יהודיות
ואוברוחה

ואוברוחה (בהולנדית: Woubrugge) הוא כפר השוכן במועצה המקומית קאח אן בראסם (קאח ובראסם) במחוז דרום הולנד בהולנד. כעשרה קילומטרים מזרחית לעיר ליידן.

==שלטון מקומי==
עד ראשית המאה ה-19 הייתה מוכרת סביבת הכפר ואוברוחה בכינויים "היר-יאקובסווד" (Heer-Jacobswoude) ו"הרליכייד ואן הסליכרווד" (Heerlijkheid van Esselijkerwoude). בסביבות 1820 הונהגה שיטה מוניציפלית באזור, וואוברוחה תפקד ככפר עצמאי באזור הזה. מאוחר יותר, ב-1855 אוחד השלטון המוניציפלי עם זה של הכפר הסמוך הוגמייד .

ישות מנהלית מאוחדת זו התקיימה במשך 135 שנים על לראשית 1991. ב-1 בינואר 1991 נוצרה המועצה המקומית יאקובסווד, על שם הכפר ההיסטורי שהתקיים באזור, המועצה איחדה את השלטון המקומי של ואוברוחה על שני כפריו, עם השלטון המקומי של ריינסאטרווד וליימאודן . הסדר זה נמשך כ-18 שנים.

ב-1 בינואר 2009 אוחדה המועצה המקומית המורחבת של 'יאקובסווד' עם זו של אלקמד ונוצרה המועצה המקומית קאח אן בראסם .

==גאוגרפיה==
האזורים המיושבים באדמת הולנד נמצאים לרוב בפולדרים, שאיפשרו את ניקוז המים ואחר כך נוהלו במסגרות מקומיות. ואוברוחה ממוקם בפולדר אודנדיק על גדות תעלת וודווטרינג .

מצפון לכפר שוכנים אגם בראסמרמיר (אגם בראסם, שם האזור) ונחל הוויידה אה .

ממזרח למרכז הנוכחי של הכפר, שכן בעבר הכפר יאקובסווד שתושביו נאלצו לנטשו בגלל האדמה הבוצית ולהתיישב על הדייק לאורך תעלת הוודוורטינג.

בשל מיקומו המרכזי של הכפר באזור, הוא מהווה מרכז עירוני קטן והוקמו בו מועדוני ספורט ומרכז מסחרי קטן. כמו כן מסופקים בו שירותי בריאות כמו מרפאה של רופא כללי ומרפאת שיניים.

==תיירות==
הכפר ידוע בעיקר בקרב חובבי ספורט ימי לסוגיו בגלל קרבתה הרבה לאגמים ונחלים. חלק מתושבי המקום מתפרנסים מתיירות ומשכירים בו מקומות לינה.

בסמוך לכפר עובר מסלול התורן העומד המיוחד לספינות מפרש.

הכפר יושב על השביל האירופי למרחקים ארוכים E11 המהווה אבן שואבת לצועדים למרחקים ארוכים ולרוכבי אופניים. כן יושב הכפר על 'שביל הרוכלים' המחבר את עיירת הספא הגרמנית באד בטנהיים היושבת על גבול נורדריין-וסטפאליה-הולנד, עם האג, שביל שאורכו 372 קילומטרים וזוכה לפופולריות בקרב חובבים.

מילידי הכפר התפרסמו בעולם: המחליקים המהירים  הנק אנג'מנט ומרגוט בואר .

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הולנד: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1855
Bam Bam (שיר של קמילה קביו)

Bam Bam הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הקובנית-אמריקאית קמילה קביו בהשתתפות הזמר-יוצר האנגלי אד שירן. השיר יצא לאור ב-4 במרץ 2022, על ידי חברת התקליטים אפיק רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום, Familia. זהו שיתוף הפעולה השני בין קביו ושירן, לאחר הסינגל של שירן, "South of the Border", שבו מופיעה גם הראפרית האמריקאית קארדי בי, שנכלל באלבום האולפן הרביעי של שירן, No.6 Collaborations Project (2019).<ref></ref> עטיפת הסינגל מציגה את קביו יושבת על שפת מדרכה עם איפור מרוח.<ref></ref>

== הוצאה וקידום ==
ב-6 בפברואר 2022, קביו פרסמה סרטון שלה יושבת במכונית ועושה ליפ סינק ל-"Bam Bam".<ref></ref> היא הכריזה על השיר ב-21 בפברואר 2022, והתייחסה לשירן כ"אחד האנשים והאמנים האהובים עליה ביותר אי פעם".<ref></ref> שישה ימים לאחר מכן, היא שיתפה קטע וידאו נוסף באפליקציית טיקטוק, בו היא שרה גם באנגלית וגם בספרדית.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!תוצאה
!מקור
|-
!2023
|פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון
|שיתוף פעולה מוזיקלי אהוב
|
|<ref></ref>
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
|+ תאריכי יציאות לאור ופורמטים עבור Bam Bam
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|4 במרץ 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|rowspan="2" |אפיק
|<ref name="officialcharts"></ref>
|-
!ארצות הברית
|7 במרץ 2022
|רדיו להיטים עכשוויים
|<ref></ref>
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי קמילה קביו
קטגוריה:שירי אד שירן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אד שירן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אדגר באררה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סקוט האריס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קמילה קביו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סייקו מיוזיק
טלי שפירא שחטר

טלי שפירא שחטר (נולדה ב-7 באוקטובר 1964) היא עורכת דין, מוזיקאית וסופרת ישראלית.

==ביוגרפיה==

טלי שפירא שחטר נולדה בתל אביב בשם טליה שפירא לשולמית (טרכטנברויט) שפירא, זמרת אופרה ולמרדכי שפירא, כלכלן. אמה נולדה באדינץ ואביה בצ'רנוביץ, ובשנת 1948 עלו לישראל. בצעירותה, שפירא שחטר התגוררה בתל אביב ולמדה בגימנסיה העברית "הרצליה".

שפירא שחטר מתגוררת ברמת גן, נשואה לליאור שחטר ולהם שלושה ילדים.

==משפטים==

שפירא שחטר בוגרת תואר ראשון ותואר שני מהפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב. ב-1991 התקבלה כחברה בלשכת עורכי הדין בישראל. היא עבדה בפרקליטות מחוז תל אביב. בשנים 1991–2000 שימשה כפרקליטה בפרקליטות מחוז תל אביב (פלילי), בשנים 2000–2005 שימשה כפרקליטה בפרקליטות מחוז תל אביב (אזרחי) מחלקת נזיקין. בשנת 2008, פרשה מהשירות הציבורי. בשנים 2004–2017 הייתה בוחנת בבחינת ההסמכה בעל פה של לשכת עורכי הדין. לימדה בפקולטה למשפטים הקריה האקדמית אונו. משנת 2009, עובדת במשרד המשפחתי עם בעלה ליאור, עורך דין ורואה חשבון, מספקת ייעוץ משפטי, עוסקת בגישור ומרצה בענייני משפט.

==מוזיקה==

בגיל חמש החלה שפירא שחטר ללמוד לנגן על פסנתר, בגיל 15 החלה לכתוב ולהלחין שירים והשתתפה בתחרויות כישרונות צעירים בצה"ל שירתה כסולנית תזמורת חיל האוויר ואף הקליטה עם התזמורת את "חורף", שיר אותו כתבה, הלחינה, עיבדה וביצעה.

בשנת 1990 הוציאה תקליט אריך-נגן בשם "זה לא משנה", בהפקתו המוזיקלית של ירוסלב יעקובוביץ'
שגם הלחין כמה מהשירים. האלבום, שהופץ על ידי NMC, כלל עשרה שירים, וארבעה מתוכם יצאו בסינגלים לרדיו. חברה באקו"ם.

==ספרות==
שפירא שחטר הוציאה לאור שני ספרי פרוזה: "במקרה, או שלא" (2015) ו"מועמדת יקרה" (2021), שניהם בעריכת לילי פרי. כמו כן, היא מרצה בנושאי ספרות. חברה באגודת הסופרים העברים במדינת ישראל.

===ספריה===
* במקרה, או שלא (הוצאת טל-מיד, עורכת: לילי פרי, 2015)
*מועמדת יקרה (הוצאת טל-מיד, עורכת: לילי פרי, 2021)

==קישורים חיצוניים==

*
*
*
*
*רן יגיל, [https://salonet.org.il/book-reviews/פרוזה-איכותית-לבני-אדם-על-בנות-חוה/ פרוזה איכותית לבני אדם על בנות חוָה], סלונט, 14 בדצמבר 2021

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרות כותבות עברית
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:זמרות-יוצרות ישראליות
קטגוריה:זמרים-יוצרים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1964
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
אנדריי סוחובצקי

אנדריי אלכסנדרוביץ' סוחובצקי (ברוסית: Андрей Александрович Суховецкий; 25 ביוני 1974 – 2 במרץ 2022) היה גנרל רוסי שנהרג בקרב במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022.

==ביוגרפיה==
סוחובצקי השלים את לימודיו בבית הספר הפיקוד הגבוה לצנחנים של ריאזאן בשנת 1995. הוא לחם באבחזיה בעת מלחמת גאורגיה–רוסיה (2008), מילא תפקידים בסוריה במסגרת המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים במדינה, וזכה לעיטור על חלקו בסיפוח חצי האי קרים (2014).

בין 2019 ל-2021 פיקד על דיוויזיית התקיפה האווירית ההררית השביעית ובאוקטובר 2021 הועלה לדרגת גנרל מאיור ומונה לסגן מפקד הארמייה ה-41.

עם ראשית הפלישה הרוסית לאוקראינה הוביל חיילי ספצנאז למבצעים מיוחדים באוקראינה, ונהרג מירי צלף אוקראיני.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.newsweek.com/russia-ukraine-sukhovetsky-conflict-1684441 ידיעה על מותו] באתר ניוזוויק
* [https://english.pravda.ru/news/world/150554-russian_general/ מאמר על מותו] בגרסה האנגלית של פראבדה

==הערות שוליים==

קטגוריה:גנרלים בכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית
קטגוריה:אישים שנהרגו בפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1974
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2022
רכס אפרלי

רכס סנטינל.]]
רכס אפרלי או מצוק אפרלי (באנגלית: Epperly Ridge) הוא רכס מצוקים, ברכס סנטינל, שבהרי אלזוורת', בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

אורכו של הרכס 7.4 קילומטרים.

הרכס משתרע לכיוון צפון-מזרח החל מהר אפרלי.

שיא גובהו של הרכס 2,603 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו בשנת 2006 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

הרכס נקרא על שמו של הר אפרלי.

הר אפרלי נקרא על שם הר הזה נקרא על שמו של לוטננט רוברט מ. אפרלי (Robert M. Epperly), ששירת בצי ארצות הברית כטייס בטיסות סיור, באנטארקטיקה, במהלך השנה הגיאופיזית הבינלאומית (בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1957–1958).

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20210602222610/https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:18843 רכס אפרלי] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=18252&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR רכס אפרלי] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://mapcarta.com/25606240 מפת אזור רכס אפרלי]

== הערות שוליים ==

אפרלי
אפרלי
הנערה מפליינוויל

הנערה מפליינוויל (באנגלית: The Girl From Plainville) היא סדרת דרמה אמריקאית הנוצרה על ידי ליז האנה ופטריק מקמנוס. בסדרה מככבים אל פנינג וקולטון ראיין.<ref name="Ryan"></ref> הסדרה מתארת את האירועים שהובילו למותו של קונרד רוי וההרשעה של חברתו מישל קרטר בהריגה ברשלנות.<ref></ref>

== עלילה ==
=== רקע ===
ב-2014 נמצא הנער קונרד רוי ללא רוח חיים ברכבו . סיבת המוות הוכרזה כהתאבדות, אלא שאחרי שנבדקו ההתכתבויות בסלולרי שלו, גילו חוקרי המשטרה סדרה ארוכה של תכתובות בין רוי למישל קרטר, נערה מפליינוויל, עיירה בקרבת מקום מגוריו. רוי וקרטר נפגשו לראשונה, בזמן שבילו בחופשה בפלורידה, ונוצר ביניהם קשר לא בריא. רוי שיתף את קרטר במחשבות אובדניות שהתעוררו אצלו, והיא עודדה אותו להתאבד. ההתכתבויות ביניהם פורסמו וקרטר הועמדה לדין בעוון גרימת מוות ברשלנות ונשפטה לשנתיים וחצי שנות מאסר.

== שחקנים ודמויות ==
=== תפקידים ראשיים ===
* אל פנינג – מישל קרטר
* קולטון ראיין – קונרד "קוקו" רוי השלישי
* קלואי סביני – לין רוי
* נורברט ליאו בוץ – בתור קונרד "קו" רוי השני
* קארה בוונו – גייל קרטר
* קאי לנוקס – דייוויד קרטר

=== תפקידי משנה ===
* פיטר גרטי – קונרד רוי, האב
* מייקל מוסלי – ג'וזף קטלדו
* אלה קנדי דייוויס – סידני רוי
* פרל אמנדה דיקסון – סוזי פירס
* שאריק חאן – אדם
* קיילי ליה פייג' – קאסי וילקינס
* ג'פרי וולברג – רוב מהוני

== הפקה ==
את התסריט כתבה ליז האנה, שהייתה מועמדת לאוסקר על התסריט ל"העיתון" של סטיבן ספילברג.

ב-15 באוגוסט 2019, פורסם ש-"Universal Cable Productions" מפתחת סדרת טלוויזיה בהשראת המקרה, כשבמאית סרטי התעודה ארין לי קאר והעיתונאית ג'סי בארון משמשות כמפיקות יועצות.<ref></ref> ב-7 באוגוסט 2020, דווח שהפקת הסדרה יוצאת לפועל ותיקרא בשם: הנערה מפליינוויל (The Girl From Plainville) ותוקרן בשירות הסטרימינג הולו. הסדרה נוצרה על ידי ליז האנה ופטריק מקמנוס שמפיקים בפועל לצד אל פאנינג ובריטני קאהן וורד. "Universal Content Productions", "Echo Lake Entertainment" ו-"Littleton Road Productions" הן חברות ההפקה המעורבות בהפקת הסדרה.<ref></ref> ב-14 באפריל 2021, פורסם כי ליסה צ'ולודנקו אמורה לביים את שני הפרקים הראשונים של הסדרה.<ref></ref> ב-2 בספטמבר 2021 דווח כי האנה, זטנה פואנטס ופיפה ביאנקו נוספו כבמאים לסדרה.<ref></ref> הסדרה אמורה לצאת לאקרנים ב-29 במרץ 2022.<ref name="Seriespremiere"></ref>

הצילומים לסדרה החלו ב-17 באוגוסט 2021 והסתיימו ב-10 בדצמבר 2021 בסוואנה, ג'ורג'יה.<ref></ref>

=== ליהוק ===
עם הודעת הזמנת הסדרה, דווח כי אל פנינג לוהקה לתפקיד ראשי ותגלם את מישל קרטר בסדרה.<ref></ref> ב-6 במאי 2021, פורסם כי קולטון ראיין לוהק לתפקיד קונרד רוי. באוגוסט 2021, דווח כי קלואי סביני, נורברט ליאו בוץ, קארה בונו וקאי לנוקס לוהקו לתפקידים חוזרים.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> ב-1 באוקטובר 2021, פורסם כי פיטר גרטי, מייקל מוסלי, אלה קנדי דייוויס, פרל אמנדה דיקסון, קיילי ליה פייג' וג'פרי וולברג לוהקו אף הם לתפקידים חוזרים.<ref></ref>

הסדרה אמורה לצאת בבכורה בשירות הסטרימינג הולו ב-29 במרץ 2022. פרקים ראשונים של הסדרה ישודרו ב-South by Southwest, סדרת פסטיבלים ואירועי אינטראקטיב, מוזיקה וסרטים המתקיימים מדי אביב באוסטין שבטקסס, ארצות הברית ב-12 במרץ 2022.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:הולו: תוכן מקור
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
זמן תל אביב

זמן תל אביב הוא מקומון היוצא אחת לשבוע ביום שישי, כנספח לעיתון מעריב, ומופץ בעיר תל אביב-יפו. כעיתון המיועד לקהל המקומי. הוא עוסק בתחומים שאינם זוכים לכיסוי, ובעיקר בנושאים הנוגעים לאותה העיר.<ref></ref>

ב-1992 רכשה משפחת נמרודי את עיתון מעריב, ובמשך שלוש שנים העורך הראשי היה המו"ל, עופר נמרודי. כתוצאה מכך, החלה קבוצת מעריב להוציא לאור מקומונים רבים. "זמן תל אביב" יצא לאור בשנות ה-90 על ידי קבוצת מעריב ביחד עם מקומונים נוספים שיצאו לאור מאוחר יותר. המקומון מסקר חדשות בנושא העיר תל אביב, תרבות, ספורט, בידור ורכילות מקומית.<ref></ref>

יש גרסה נוספת למקומון אשר נקרא "זמן רמת גן". אך גרסתו זו פחות הצליחה להתפרסם ברחובות ישראל. עיתונאים בולטים שכתבו בעיתון הם חגי מטר, גיא מרוז, רוביק רוזנטל וחגי לוי. לאחר מכן, העיתונים עברו לתקשורת מרכזית יותר.

ב-23 באפריל 2013, עורכי-הדין איתמר נצר וגיא גרשון טענו כי הנהלת "מעריב" שקלה לסגור את המקומון "זמן תל אביב" בשל הפסדיו ומותירה אותו בחיים משיקולי תדמית. חברי קבוצת מעריב טענו כי המקומון "לא רווחי". מסיבה זאת, הוחלט בתוך קבוצת מעריב לאחד את כל כוחות המקומונים.

אתר מקומון זמן תל אביב הפסיק לעבוד במהלך השנים האחרונות,<ref></ref> ונפתחו אתרים שונים עם שם זהה.<ref></ref><ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מקומונים
קטגוריה:שבועונים
קטגוריה:מעריב
קטגוריה:תל אביב-יפו: תרבות