OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
סחרחורת (שיר)

סחרחורת הוא סינגל של הראפר טונה, שיצא לאור ב-3 ביולי 2017, כסינגל השני מתוך אלבומו השני, "טונהפארק".

בספטמבר 2021, במסגרת חזרות לפסטיבל התמר, הקליטו טונה ועומר אדם ביצוע של השיר בשילוב עם השיר "בדד" של זוהר ארגוב. הביצוע הגיע למקום ה-19 במצעד השנתי של גלגלצ ומאקו לשנת תשפ"ב.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי טונה וניר דנן, והופק על ידי דנן ויקיר בן טוב, בדומה לשאר שירי האלבום "טונהפארק". השיר עוסק בהתקף חרדה המלווה בסחרחורת שעובר הדובר. כותב השיר ומפיקו המוזיקלי ניר דנן כתב על השיר בפייסבוק כי בוצע על מקצב של שש שמיניות, ולא על מקצב של ארבעה רבעים, המקובל בשירי היפ הופ, ואמר כי טונה "הגשים לו חלום", וכי "כבר 10 שנים" שהוא "מנסה לשכנע אותו לשיר על מקצב של 6/8".

בפתיחת השיר, מופיעה השורה "הו רומיאו, זאת הייתה, פנטזיה נהדרת", שנלקחה משירה של צרויה להב, "רומיאו". לשימוש בשורה ניתן קרדיט בחוברת האלבום "טונהפארק".

== ביקורת ==
בביקרת שהעניק לו, ניתח מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי את השיר, וכן נתן לו ביקורת חיובית, בה כתב: "שני החלקים הראשונים של השיר מזכירים לי שירי סלואו שנות השישים" וטען כי "טונה מצליח לתרגם את החשיפה האישית למוזיקה מורכבת, שהשינויים בה הם תרשים אותנטי לתיאור הסיפור שלו".

נדב מנוחין העניק לאלבום בו נכלל השיר ביקורת מעורבת, אם כי אמר בה שהשיר הוא "השיר הטוב ביותר באלבום" ושהוא "מזדמזם בראש הרבה יותר מהאחרים".

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר פורסם בערוץ היוטיוב של טונה ב-3 ביולי 2017, והוא בוים על ידי נאור סוקי. נכון לספטמבר 2022, לקליפ כ-8.1 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

===סחרחורת & בדד===

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990052475500205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2017
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי טונה
קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירים בעברית
פטר בקוני

פרופ' פטר בקוני (במקור בוכוולד, בהונגרית: Bakonyi Péter; נולד ב-17 בפברואר 1938 בבודפשט) הוא סייף יהודי-הונגרי בעבר, פרופ' למחשבים ונשיא איגוד הסיף של הונגריה בעבר. זוכה שתי מדליות ארד מהמשחקים האולימפיים (מקסיקו 1968 ומינכן 1972) ואלוף עולם (1966) בחרב קבוצתי ופעמיים אלוף הונגריה (1965 ו-1971) בחרב אישי.

==קורות חיים==
בקוני בן למשפחה יהודית, אביו היה עורך דין וסבו מהנדס. במלחמת העולם השנייה המשפחה הייתה בגטו בודפשט (הגטו הקטן) באחד הבתים המוגנים. אנשי מפלגת צלב החץ פשטו על הבית וכל המשפחות היהודיות נלקחו להוצאה להורג. הוא ובני משפחתו ניצלו בנס בזכות אחיו בן השנה מאחר שחסו עליהם כדברי בקוני.

בקוני סיים את בחינות הבגרות בשנת 1956 בגימנסיה הטכנולוגית אוטו בלאתי, ולאחר שלא התקבל לאוניברסיטה החל לעבוד כעוזר חשמלאי בחברת החשמל של בודפשט. בשנים 1960 עד 1965 היה סטודנט באוניברסיטה לטכנולוגיה ולכלכלה של בודפשט, שם השלים תואר בהנדסת חשמל. הוא קיבל את הדוקטורט בשנת 1969 ואת התואר למרצה בכיר בשנת 1974. הוא החל את הקריירה המקצועית שלו במכון לחקר האוטומציה של האקדמיה ההונגרית למדעים, שם שימש כסגן מנהל מדעי החל משנת 1982. בין 1986 ל-1999 הוביל את התוכנית הלאומית לתשתיות מידע, שהקימה את שירותי רשת המחשבים בהונגריה, וכך הניח את היסודות להקמת האינטרנט בהונגריה. בשנת 1987 לימד כפרופסור אורח באוניברסיטת המדינה של קרוליינה הצפונית. בשנת 2002 הוא שוב היה סגן מנהל האקדמיה ההונגרית למדעים. משנת 2011 היה היועץ הבכיר של האוניברסיטה הטכנולוגית של בודפשט, בין 2004 ל-2008 היה חבר במועצה הלאומית לתקשורת ואינפורמטיקה שמונתה על ידי הממשלה. הוא פרופסור ודיקן של האוניברסיטה. הוא נשוי ואב לשני ילדים.

=== קריירת ספורט ===
בקוני התחיל לעסוק בסייף בגיל צעיר, ומגיל צעיר היה סייף הנבחרת הלאומית לנוער במועדון של חברת החשמל של בודפשט. אלוף עולם (קבוצתי) (1966), מדליית ארד באליפות העולם (אישי) (1969). זכה ארבע פעמים במדליית זהב באוניברסיאדה ובמדליית ארד אולימפית פעמיים עם נבחרת חרב הגברים (1968, 1972). הוא היה אלוף הונגריה שלוש פעמים. בשנת 1968 הוענק לו מדליית הזהב בזכות הישגיו בספורט. בין 1977 לבין 1989 היה נשיא איגוד הסיף ההונגרי. בשנת 2000 זכה באליפות העולם לוותיקים.

== פרסים, הוקרה ==
* פרס לוראנד אטווש (1964, 1986)
* מדליית זהב לזכייה בספורט (1968)
* פרס סצ'ייני (1993)
* צלב הקצונה של מסדר הכשרון של הרפובליקה ההונגרית (2003)
* פרס נוימן (2014)

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20190102052351/http://itf2.njszt.hu/szemely/bakonyi-peter פרופיל של פטר בקוני]
* [http://www.napkut.hu/naput_2007/2007_10/020.htm ביוגרפיה של פטר בקוני]
* [https://web.archive.org/web/20190327090751/https://www.fencing.net/downloads/World%20Championships%20and%20Olympics%20-%20Medalists%20by%20name.pdf הישגי פטר בקוני]
* [http://olimpia.hu/champdata/details/id/20698/m/612 הפרופיל של פטר בקוני], בעמוד ה-MOB

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאים יהודים הונגרים
קטגוריה:סייפים הונגרים
קטגוריה:סייפים יהודים
קטגוריה:אלופי עולם יהודים
קטגוריה:אלופי האוניברסיאדה
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:סייפים באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:הונגריה: אישים בספורט
קטגוריה:זוכי מדליית ארד אולימפית
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:ילדים בשואה: הונגריה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1938
פרנסואה גספר אדם

פרנסואה גספר אדם (בצרפתית: François-Gaspard-Balthazar Adam; 1710, נאנסי – 1761, פריז) היה פסל צרפתי בסגנון רוקוקו.

== קורות חיים ==
פרנסואה החל את לימודיו אצל אביו הפסל ז'קוב סיז'יסבר אדם בנאנסי ובשנת 1730 עבר לרומא בעקבות שני אחיו הפסלים למבר סיז'יסבר אדם וניקולה סבסטיאן אדם, תחילה זכה במקום שני בפרס רומא ומאוחר יותר במקום הראשון. בין בשנים 60–1746 היה הפסל הראשי של פרידריך השני, מלך פרוסיה ורוב עבודותיו
מצויות בארמון סנסוסי.

==גלריה==
<gallery>
Statues of Venus Urania by François Gaspard Adam-The Marble Hall-Interior of Schloss Sanssouci.jpg|ונוס באולם השיש בארמון סנסוסי
Statue of Apollo-The Marble Hall-Interior of Schloss Sanssouci-2.jpg|אפולו באולם השיש בארמון סנסוסי
Flora mit Zephyr by François Gaspard Adam-Sanssouci.jpg|זפירוס ופלורה בארמון סנסוסי
Cleopatra with grieving Cupid by Francois Gaspard Adam-Sanssouci.jpg|קופיד מתאבל על מותה של קלאופטרה בארמון סנסוסי
Statue of Juno by François Gaspard Adam-Sanssouci.jpg|יונו במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי
Statue of Minerva (Sanssouci).jpg|מינרווה במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי
Statue of Mars (Sanssouci).jpg|מרס במזקרה הגדולה בארמון סנסוסי
Statue of Apollo by François Gaspard Adam-Sanssouci.jpg|אפולו במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי
Ceres (Demeter) teaches Triptolemos to plow by François Gaspard Adam-Sanssouci.jpg|אלגוריה לאלמנט אדמה - קרס מלמדת את טריפטולמוס את עבודת האדמה במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי
Allegory of fire-Sanssouci.jpg|אלגוריה לאלמנט אש במזרקה הגדולה בארמון סנסוסי
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פסלים צרפתים במאה ה-18
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1710
קטגוריה:נפטרים ב-1761
מארש טורקי (בטהובן)

[[לודוויג ואן בטהובן]]
מארש טורקי (Marcia Alla Turca) הוא מארש קלאסי ידוע מאת לודוויג ואן בטהובן.

== המארש ==

=== היסטוריה ===
המארש פורסם לראשונה ב-1808, כחלק מיצירתו של בטהובן "שש ווריאציות על נושא מקורי" (אופוס 76).
ב-1811 בטהובן כתב את יצירתו "חורבות אתונה" (אופוס 113) . היצירה, הכוללת אוברטורה ומוזיקת ליווי למחזה "חורבות אתונה" מאת המחזאי הגרמני אוגוסט פון קוצבו, קרויה על שם המחזה. המארש הטורקי מופיע בפרק הרביעי של מוזיקת הליווי. המחזה יחד עם מוזיקת הליווי הועלו לראשונה ב-1812 לרגל פתיחתו של תיאטרון חדש בעיר פשט. למרות שהמארש פורסם לראשונה לפני המחזה רבים מזהים אותו עם מוזיקת הליווי של המחזה.

=== מבנה ===
המארש כתוב בסגנון הטורקי שהיה נפוץ באותה תקופה. היצירה כתובה בסולם סי במול מז'ור, במפעם Vivace ובמקצב 2/4. היצירה נפתחת בפיאניסימו, עוברת ל-poco a poco, עולה לשיא בפורטיסימו ולבסוף חוזרת לפיאניסימו בקודה. שינויים אלה בדינמיקה יוצרים תחושה של צפייה בתהלוכה צבאית שמתקרבת ולאחר מכן מתרחקת.
בניגוד ליצירות אחרות של בטהובן שנכתבו לתזמורת, הכלים הדומיננטיים ביצירה זו הם כלי נשיפה מעץ ולא כלי מיתר.

=== יצירות נגזרות ===
* פרנץ ליסט כתב שתי יצירות שמבוססות על המארש הטורקי של בטהובן. ב-1837 ליסט עיבד את המארש לפסנתר ותזמורת ביצירה "Fantasie über Motive aus Beethovens Ruinen von Athen" (S.122), וב-1846 עיבד את המארש לפסנתר סולו ביצירה Capriccio alla turca sur des motifs de Beethoven" (S.388).
* אנטון רובינשטיין עיבד אף הוא את היצירה לפסנתר.
* סרגיי רחמנינוב הוסיף עיבוד נוסף לגרסתו של אנטון רובינשטיין.
* גרסה אלקטרונית של המארש שימשה כנעימת הנושא של סדרת טלוויזיה מקסיקנית משנות ה-70.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יצירות מאת בטהובן
קטגוריה:מארש
קטגוריה:יצירות משנת 1808
ווזדויז'נקה

ווזדויז'נקה (ברוסית: Воздвиженка) הוא רחוב במחוז האדמיניסטרטיבי המרכזי של מוסקבה בראיון ארבאט.

רחוב ווזדויז'נקה, כמו סמטת קרסטובוזדביז'נסקי בקרבת מקום, נקרא על שם מנזר העלאת הצלב הקדוש.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Moscow RussianStateLibrary 0987.jpg|הספרייה הממלכתית של רוסיה
קובץ:Moscow Vozdvizhenka Morozov House 08-2016.jpg|אחוזת ארסני מורוזוב
קובץ:MoscowMuseum of Architecture.JPG|המוזיאון לאדריכלות הרוסית ע"ש שצ'וסב
קובץ:Moscow Vozdvizhenka18 manor 08-2016.jpg|בית שחובסקיך 
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מוסקבה: רחובות
פיקניק הארנבים

פיקניק הארנבים (באנגלית: The Tale of the Bunny Picnic, "אגדת ארנבי הפיקניק") הוא סרט טלוויזיה אמריקאי-בריטי מסוגת קומדיה, הרפתקאות ומוזיקה. הסרט בוים והופק על ידי ג'ים הנסון ודייוויד ג'יי היליר, הופק על ידי ג'ם הנסון ונכתב על ידי ג'ויסלין סטיבנסון. הסרט הופק על ידי חברת ג'ים הנסון ו-BBC.

הסרט שודר לראשונה בבריטניה ב-BBC One ב-29 במרץ 1986, ובישראל הוא שודר בשנת 1989 בדיבוב עברי בטלוויזיה החינוכית. את הנוסח העברי של הפזמונים כתב שמוליק קלוסקי. אורך הסרט הוא כ-50 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית.

== תקציר העלילה ==
הסרט מספר על הארנבים בשדה ועל בין הארנב שנכנס לערוגת הכרוב וראה כלב גדול, אולם אף אחד לא האמין לו במיוחד אחיו קפיצי אשר האמין שהוא עוד קטן. כאשר יום הפיקניק הגיע הכלב התפרץ למסיבה והבהיל את כל הארנבים. בין והארנבים ניסו להפחיד את הכלב באמצעות "הארנב הענקי" אך ללא הצלחה, אולם כאשר האיכר המרושע הגיע הכלב נבהל וסיפר לבין שהאיכר אלרגי לארנבים, בזכות שיתוף פעולה בין כל ארנבי השדה, הצליחו בין והארנבים לגרש את האיכר. ובסוף, הכלב החליט להישאר עם חבריו החדשים הארנבים וכולם חגגו את פיקניק הארנבים ביחד.

== דמויות ומדבבים ==
הדיבוב העברי בוים על ידי יוני חן, והופק על ידי חסיה ורטהיים באולפני קולינור.
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם הדמות
!מדבב/ת באנגלית
!מדבב/ת בעברית
|-
|בין
|סטיב וייטמיר
|עמי ויינברג
|-
|קפיצי (לגסי)
|ריצ'רד האנט
|אוהד שחר
|-
|טופי (טוויץ')
|קמיל בונורה
|שרי צוריאל
|-
|אמא ארנבת
|לואיז גולד
|אפי בן ישראל
|-
|אבא ארנב
| rowspan="2" |קווין קלאש
|אלי גורנשטיין
|-
|הופ הופ הופ (בי-בופ)
| rowspan="2" |ששי קשת
|-
|ארנב מספר
|רון מואק
|-
|בילי (באבל)
| rowspan="2" |קרן פרל
|סיון שביט
|-
|סבתא ארנבת
|רותי הולצמן
|-
|ראש העיר
|מייק קווין
|יוני חן
|-
|בעל חווה
|מרטין פ. רובינסון
|יובל זמיר
|-
|כלב
|ג'ים הנסון
|דני ליטני
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 1989
קטגוריה:סרטי טלוויזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי טלוויזיה בריטיים
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
קטגוריה:סרטי הרפתקאות אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה בריטיים
קטגוריה:סרטים מוזיקליים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מוזיקליים בריטיים
קטגוריה:סרטי קולנוע בכיכובן של בובות
קטגוריה:חברת ג'ים הנסון: סרטים
רן בוקר

רן בוקר (נולד ב-16 באוגוסט 1989) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש כתב לענייני תרבות ובידור באתר החדשות ynet.

==ביוגרפיה==

בוקר נולד וגדל בבאר שבע. למד בבית הספר התיכון מקיף ו׳. את דרכו העיתונאית החל בגיל 15 במקומון "זמן הנגב" מבית מעריב. שירת בצה"ל בדוברות מפקד מחוז של המשטרה בפיקודו של מפקד המחוז אורי בר לב, מאוחר יותר עבר לבסיס שדה תימן כדי לחזור לעבוד בתקשורת. בשנים 2005–2010 עבד בעיתון זמן הנגב מבית מעריב במדור הספורט. מאוחר יותר הצטרף לרדיו דרום במחלקות הספורט והאקטואליה. בשנת 2010 עבר בוקר לזירה הארצית ושימש כתב הרכילות באתר nrg. שנה אחר כך שימש בתפקיד ראש הדסק הישראלי בתוכנית "חדשות הבידור" ששודרה ב־HOT.

ב-2011 הצטרף לאתר ynet מבית ידיעות אחרונות, שם שימש כתב הרכילות באתר. שלוש שנים מאוחר יותר עבר לתפקיד כתב התרבות וסיקר את עולם הטלוויזיה והמוזיקה הישראלי.

בוקר חשף את מיזוג רשת וערוץ עשר ב-2019 והיה בין חושפי סיפור האבחנה השגויה של אמיר פרישר גוטמן כחולה בסרטן. בוקר חשף את פרשת איילת זורר שפוטרה מחברת האופנה גולברי בטענה שהמראה שלה השתנה לרעה, דבר שיצר הד תקשורתי בנוגע לאי-העסקת נשים מגיל מסוים בעולם האופנה. עוד חשף בוקר כי איוב קרא עשה אודישנים ל״הישרדות VIP” בעודו מכהן כשר התקשורת. בין חשיפותיו האחרות של בוקר היה הריאיון הגנוז של חבר הכנסת עפר שלח, שהתפרץ על המראיינים בערוץ הכנסת ובנוסף, הגעתה של מדונה להופעה באירוויזיון שנערך בישראל אחרי זכייתה של נטע ברזילי.

בספטמבר 2020 פרסם לראשונה את ההצעה הכספית של ישראל אוגלבו לבני ברוכים תמורת הצבעה עבורו בגמר הישרדות VIP מה שהביא לפסילת קולו של ברוכים - ולזכייתו של אסי בוזגלו.

בדצמבר 2023 חשף בוקר לראשונה את הפרידה המקצועית של אופירה אסייג ואייל ברקוביץ׳, מה שהוביל לסיום התוכנית המשותפת שלהם בטלוויזיה ״אופירה וברקוביץ׳״ בתום שש שנים, ולהפסקת ההגשה המשותפת בתוכנית הספורט ברדיו תל אביב. 

בינואר 2024 הצטרף לערוץ הספורט, שם במקביל לתפקידו ב-ynet משמש חבר פאנל בתוכנית ״יציע העיתונות״.

בצל ״מלחמת חרבות ברזל״, בוקר היה הראשון לפרסם על כוונת האירוויזיון לפסול את השיר הישראלי ״OCTOBER RAIN”, בשל החשש שיש בו התבטאויות פוליטיות. הפרסום ב-ynet עורר סערה גדולה בישראל ובעולם.

בנוסף, מעביר הרצאות על מאחורי הקלעים של תעשיית הטלוויזיה והתרבות בישראל והוא מרצה במגמת התקשורת במכללת ספיר.

לבוקר תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו.

==חיים אישיים==
נשוי למפיקת הטלוויזיה נטלי עטון, הם הורים לשתי בנות ומתגוררים בבאר שבע. בן דודו הוא העיתונאי אלמוג בוקר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.ynet.co.il/tags/רן_בוקר כתבות של רן בוקר], באתר ynet

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:כתבי תרבות ישראלים
קטגוריה:סגל ynet
קטגוריה:כתבי רכילות ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף ו' (באר שבע)
קטגוריה:בוגרי הקריה האקדמית אונו: משפטים
קטגוריה:סגל המכללה האקדמית ספיר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
קרחון סקוט קלטי

קרחון סקוט קלטי (באנגלית: Scott Keltie Glacier) הוא קרחון קטן באזור חוף פנל, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

הקרחון נשפך אל מפרץ רוברטסון, בין נקודת פנלופי וקרחון אגברג.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הקרחון ===

הקרחון התגלה ומופה לראשונה על ידי המשלחת הבריטית לאנטארקטיקה (משלחת צלב הדרום), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1898–1900, בפיקודו של קאשטן בורשקרווינק.

=== מקור השם ===

בורשקרווינק נתן לקרחון את שמו.

בורשקרווינק קרא לקרחון על שמו של סר ג'ון סקוט קלטי, שהיה, בעת מתן השם לקרחון מזכיר האגודה הגאוגרפית המלכותית.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:13454 קרחון סקוט קלטי] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/21741 קרחון סקוט קלטי] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=12906&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR קרחון סקוט קלטי] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=13454&fid=antgeo_120 תצלום לוויין של אזור קרחון סקוט קלטי]
* [http://distancebetween.info/scott_keltie_glacier מחשבון מרחקים - המרחק מקרחון סקוט קלטי לאתרים סמוכים]
* [https://www.mindat.org/feature-6624930.html קרחון סקוט קלטי] באתר mindat
* [https://www.meteoblue.com/en/weather/current/scott-keltie-glacier_antarctica_6624930 מזג אוויר נוכחי מעודכן בקרחון סקוט קלטי]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/14-days/scott-keltie-glacier_antarctica_6624930 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור קרחון סקוט קלטי]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/archive/yearcomparison/scott-keltie-glacier_antarctica_6624930 סטטיסטיקות מזג אוויר ונתוני מזג אוויר היסטוריים עבור קרחון סקוט קלטי]

== הערות שוליים ==

סקוט קלטי
סלע ויליאמסון (אנטארקטיקה)

סלע וילימסון (באנגלית: Williamson Rock) הוא סלע בולט, בסמוך לחוף הצפוני של האי רוס, שבאנטארקטיקה.

הסלע ממוקם 7 קילומטרים צפונית מערבית לכף קרוזייה.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הסלע ===

הסלע התגלה וצולם על ידי המשלחת האנטארקטית הבריטית (משלחת טרה נובה) אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910–1913, בפיקודו של רוברט פלקון סקוט.

=== מקור השם ===

סקוט נתן לסלע את שמו.

הסלע קרוי על שמו של תומאס ס. וילימסון (Thomas S. Williamson), מהצי המלכותי הבריטי, שהיה ימאי ונגד בספינות שליוו את המשלחות של סקוט בשנים 1901–1904 ו- 1910–1913.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Defense Mapping Agency 1992, [https://books.google.co.il/books?id=sgSnbMOD_VsC&pg=PA449&lpg=PA449&dq=%22Williamson+Rock%22+Antarctica&source=bl&ots=qbXKxpMcw6&sig=ACfU3U0Ym6bXxaVTin02fPC0zplI_DYekg&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwigmeeR9cDrAhUH4aQKHSCXCuw4ChDoATAIegQIChAB#v=onepage&q=%22Williamson%20Rock%22%20Antarctica&f=false Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica], P 390</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:16655 סלע ויליאמסון] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://www.adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/21979 סלע ויליאמסון] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=133741 סלע ויליאמסון] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=16094&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR סלע ויליאמסון] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.marineregions.org/gazetteer.php?p=details&id=12173 סלע ויליאמסון] באתר marineregions

== הערות שוליים ==

ויליאמסון
ויליאמסון
ויליאמסון
למבר סיז'יסבר אדם

למבר סיז'יסבר אדם (בצרפתית: Lambert Sigisbert Adam; 1700, נאנסי – 1759, פריז) היה פסל צרפתי. 

בנו הבכור של הפסל ז'קוב סיז'יסבר אדם ואח של הפסלים ניקולה סבסטיאן אדם ופרנסואה גספר אדם.

למבר זכה בשנת 1723 בפרס רומא שהעניק לו שנת לימודים באקדמיית צרפת ברומא, עבודותיו נרכשו על ידי פרידריך השני, מלך פרוסיה עבור ארמון סנסוסי.

למבר נבחר בשנת 1732 לאקדמיה של סן לוקא.

היה בין שישה עשר הפסלים ששלחו תוכניות למזרקת טרווי, מביניהם נבחרה הצעתו של ניקולא סלבי.

בגיל 37 נבחר לאקדמיה המלכותית לציור ופיסול בפריז. והציג בסלון הפריזאי של 1737.

==גלריה==
<gallery>
Bacchus by Lambert-Sigisbert Adam-Bode Museum.jpg|בכחוס במוזיאון בודה
Allegory of water by Lambert-Sigisbert Adam-Sanssouci.jpg|אלגוריה לאלמנט מים במזרקה הגדולה של ארמון סנסוסי
Fountain nymphs by Lambert Sigisbert Adam at Sanssouci.jpg|אלגוריה לאלמנט אוויר במזרקה הגדולה של ארמון סנסוסי
Bust of Neptune LACMA M.75.70.jpg|פרוטומה של נפטון במוזיאון האמנות של מחוז לוס אנג'לס
Bust of Neptune at Sanssouci.jpg|פרוטומה של נפטון במסדרון הגלריה בארמון סנסוסי
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פסלים צרפתים במאה ה-18
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1700
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1759
קטגוריה:זוכי פרס רומא
בקר אוויר טקטי בחיל האוויר האמריקאי

TACP בקרב דו אב, [[אפגניסטן 2011. 20 חיילים אפגנים ושני אמריקאים הותקפו על ידי יותר מ -300 טאליבן ליד הכפר דו-אב. בסיוע אווירי קרוב, הדפו כוחות הקואליציה את המארב והרגו כ-270 אנשי טליבאן.|ימין]]
פצצות [[GBU-38 מוטלות בהכוונת TACP על מתקן של המורדים בעיראק, 2008|ימין]]
חוליית בקרת אוויר טקטית (באנגלית: Tactical Air Control Party) בחיל האוויר של ארצות הברית, בקיצור TACP, הם כוחות טקטים מיוחדים הכפופים לפיקוד הקרב (ACC) ולפיקוד המבצעים המיוחדים של חיל האוויר (AFSOC).

תפקידם לתאם ולכוון סיוע אש כולל סיוע אווירי קרוב, ארטילריה וירי ימי, לקיים תקשורת שליטה ובקרה (C2) ולייעץ למפקדי הקרקע על השימוש הטוב ביותר בכוח האווירי.

כ-10% מהם נמנים עם כוחות המבצעים המיוחדים. הם פורסים עם הטייסות הטקטיקות המיוחדות של חיל האוויר, "הכומתות הירוקות" והריינג'רס של הצבא וצוותי SEAL של חיל הים.<ref name=":0"></ref>

בשדה הקרב המשולב ה-TACP משמשים כאנשי קישור אווירי לצבא ארצות הברית מרמת הגיס ועד רמת הגדוד.

קצין בקרת אוויר טקטית (TACPO) מייצג את הממד האווירי במפקדת המבצע. תפקידו להוביל, לתכנן ולנהל את השליטה והבקרה והביצוע הסופי של מבצעי האוויר, החלל והסייבר לתמיכה ישירה בכוחות היבשה. ה- TACPO משתתף בתכנון מאמץ האש וסיוע אווירי קרוב (CAS), תקיפות אוויריות (AI), מודיעין, מעקב וסיור (ISR), לוחמה אלקטרונית (EW), ודיכוי או השמדת מערכות הגנה אווירית באמצעות טכנולוגיות ומערכות נשק מתקדמות.

== מסלול הכשרה<ref name=":0" /> ==
=== אימון בסיסי ===
* טירונות: 8 שבועות בבסיס חיל האוויר לקלנד (Lackland AFB) טקסס. טירונות כללית של חיל האוויר.
* קורס הכנה למבצעים מיוחדים - 8 שבועות בבסיס חיל האוויר לקלנד (Lackland AFB) טקסס. נועד להכין את המועמדים לקראת מבדקי הערכה והמיון בדגש על עבודת צוות וכושר גופני ומנטלי.
* קורס הכנה ל- TACP - שבוע אחד בבסיס חיל האוויר לקלנד (Lackland AFB) טקסס.
* קורס TACP - כ-3.5 חודשים בבסיס חיל האוויר לקלנד (Lackland AFB) טקסס.
* קורס מילוט והישרדות: 3 שבועות בבית הספר ליסודות המילוט (U.S. Air Force Basic Survival School) בבסיס חיל האוויר פירצ'ילד (Fairchild AFB) מדינת וושינגטון. הקורס כולל לימוד טכניקות מילוט, הסתתרות, הישרדות, היחלצות והתמודדות בשבי.
* קורס צניחה בסיסי: 3 שבועות בבית הספר לצניחה של צבא ארצות הברית בפורט בנינג, ג'ורג'יה הכולל חמש צניחות.
* קורס בקרת מאמץ אש משותף - 4 שבועות בבסיס חיל האוויר נליס, נבדה.

=== אימונים מתקדמים ===
* קורס צניחה חופשית - 5 שבועות בבית הספר לצניחה חופשית של צבא ארצות הברית בפורט בנינג, ג'ורג'יה הכולל 30 צניחות.
* קורס מדריכי צניחה - 3 שבועות בבית הספר לצניחה של צבא ארצות הברית בפורט בנינג, ג'ורג'יה.
* קורס מדריכי צניחה חופשית - 3 שבועות בשדה ניסויים יומה, אריזונה.
* קורס גששים - 3 שבועות בפורט בנינג, ג'ורג'יה שבועות - Ft. בנינג, ג'ורג'יה
* קורס צלפים של צבא ארצות הברית - 5 שבועות בפורט בנינג, ג'ורג'יה.
* קורס ריינג'רס של צבא ארצות הברית - 2 חודשים בפורט בנינג, ג'ורג'יה.
* קורס צלילה קרבית: 7 שבועות בקי וסט, פלורידה.

== ראו גם ==
* טייסות טקטיות מיוחדות בחיל האוויר האמריקאי
* צוות בקרת קרב בחיל האוויר של ארצות הברית

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארצות הברית: יחידות מובחרות
קטגוריה:חיל האוויר של ארצות הברית
קטגוריה:פיקוד המבצעים המיוחדים של ארצות הברית
פרס גרוס למצוינות באנימציה

פרס גרוס למצוינות באנימציה הוא פרס המוענק בכל שנה ליוצר אנימציה ישראלי אשר הביא אל האנימציה מצוינות יוצאת דופן והוכיח עשייה לאורך זמן.

הפרס בסכום של 10,000 ש"ח תרומת משפחת גרוס, לזכרו של יורם גרוס, מחלוצי האנימציה בישראל.

מטרת הפרס היא לעודד יוצרים להמשך יצירה עצמאית ואישית, ובכך לקדם את האנימציה בישראל. זו הזדמנות של יוצרי אנימציה להוקיר את עבודתם של חבריהם למקצוע. מתוך תקווה שהפרס יושקע ביצירה עצמאית הבאה. אנימטורים מוזמנים להגיש הצעות למועמדים לפרס לוועדת השיפוט והם נבחרים על ידי ועדה מקצועית.

הפרס מוענק בפסטיבל אנימיקס במסגרת אירוע אסיף. זהו פסטיבל שנתי לאנימציה, קומיקס וקריקטורה, המתקיים מדי קיץ בתל אביב.

==רשימת הזוכים בפרס==
{| class="wikitable"
|-
! שנה
! הזוכה
! חברי ועדת הפרס
|-
|2008
|יוני גודמן
|
|-
|2009
|יוסי אבולעפיה
|
|-
|2010
|אבי עופר
|
|-
|2011
|
|
|-
|2012
|שרון גזית
|
|-
|2013
|מיכאל רוזנוב
|
|-
|2014
|
|
|-
|2015
|אסף בן ארוש
|
|-
|2016
|| דניאלה שרר
||דודו שליטא, אסף בן ארוש, יעל ענבר
|-
|2017
||עפרה קובלינר
||דודו שליטא, יעל ענבר, דניאלה שרר
|-
|2018
||אורי טור
||דודו שליטא, עפרה קובלינר, יעל ענבר
|-
|2019
|שחף רם
|דודו שליטא, אורי טור, יעל ענבר
|-
|2020
| ערן היללי
|דודו שליטא, יעל ענבר, שחף רם
|-
|2021
|צור אדרי
|יעל ענבר, נעם נדב, ערן היללי
|-
|2022
|אוסי ולד
|
|}

==הערות שוליים==

קטגוריה:קומיקס
קטגוריה:משפחת גרוס
גרוס למצוינות באנימציה
קול מבשר (קו נייעס)

קול מבשר הוא קו נייעס ביידיש הפועל בארצות הברית. משודרים בו חדשות, תחזיות מזג אוויר ודיווחי תנועה, יחד עם מידע על מספר נושאים החשובים לקהילה החרדית דוברת יידיש, וראיונות עם דמויות מהקהילה.<ref name="MASBIA">[https://www.masbia.org/kol_mevaser_hotline_farm_bill_snap_cuts_impact_jewish_new_yorkers "Kol Mevaser Hotline: Farm Bill SNAP Cuts Impact Jewish New Yorkers"]. Masbia.</ref>

== תכנות ותוכן ==
קול מבשר הוקם בשנת 2005 על ידי זלמן וידר שמשמש כמגיש החדשות הראשי במוקד. קול מבשר משמש כתחליף לשידורי רדיו עבור הקהילה היהודית האורתודוקסית דוברת היידיש הנשענת במידה רבה על חדשות ומידע בתוך הקהילה המועברים ביידיש. זהו אחד ממקורות המידע העיקריים לקהילה דוברת יידיש ברחבי העולם עם מאזינים בארצות הברית, קנדה, ישראל ובריטניה.

החדשות משודרות לאורך כל היום. החדשות הפוליטיות והחדשות העסקיות מתעדכנות מדי יום על ידי יוסי גסטטנר שמנתח גם את האקטואליה.<ref name="finding"></ref>

בקו משודרים חדשות (יהודיות, חסידיות, מקומיות, לאומיות, עולמיות, פוליטיות, בריאות, עסקים) וראיונות אקטואליה, מזג אוויר; מספרי זכייה בלוטו; ראיונות ארוכים, בריאות, עסקים ופוליטיקה; סוגיות תורניות (כולל היסטוריה וביוגרפיות של צדיקים); עדכוני תנועה ומדור מוזיקה.

== שדרנים ==
* חדשות עיקריות: זלמן וידר
* עדכוני תנועה: דוד גולדשטיין
* חדשות עסקיות/פוליטיות: יוסי גשטטנר
* בריאות: הרשל מייזלס ויואל מאירוביץ
* חדשות מעניינות: ארי אברמוביץ
* מראיין מוזיקלי ומנחה תוכנית אירוח: ולוול שמלצר
* ראיונות: יצחק שלמה דרזנר והנדל ברויאר
* ניתוח אקטואליה בארצות הברית: יוסי גשטטנר
* מדע המדינה: יצחק קלר, שמעון רולניצקי, יואל פלזן, יוסף חיים יונה הכהן רפפורט ("יוינה כהן"), ואברהם יעקב טרקלטאוב, כתב בכיר בבית הלבן במגזין עמי.
* ניתוח עניינים גלובליים: הרשל פרידמן ומיכל פישר
* ענייני קהילה: הרב שאול קליין, הרב אברהם יעקב ווזנר, פנחס גלאובר ושעיה איצקוביץ ("אליעזר קראוס")
* פסיכולוגיה: שמעון גרין, נפתלי שטיין ומרדכי וינברגר

== יידיש24 ==
ביולי 2019 הוציאה קול מבשר אתר ואפליקציה בשם "יידיש24" למשתמשי iOS ואנדרואיד. האתר והאפליקציה מציעים את אותם תכנים המשודרים במוקד קול מבשר.<ref></ref>

== ראו גם ==
* קו נייעס

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.ivelt.com/forum/viewtopic.php?t=23271&start=200 "קול מבשר נייעס"] 
* [http://www.yiddishworld.com/forum/viewtopic.php?t=36766&start=1500 "אקטועלע אנאליזן מיט הרב אליעזר קרויס-קול מבשר"] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תקשורת חרדית
קטגוריה:יידיש
יחסי אינדונזיה–סנגל

יחסי אינדונזיה–סנגל כוננו רשמית ב-3 באוקטובר 1980. אינדונזיה מכירה בפוטנציאל של סנגל ככניסה לחדור לשוק המערב אפריקני.<ref name="PresSen"></ref> ממשלת אינדונזיה פתחה את שגרירותה בדקר מאז 1982,<ref name="ANTSen"></ref> ואילו שגרירות סנגל בקואלה לומפור, מלזיה מוסמכת גם לאינדונזיה.

== היסטוריה ==
במהלך השלטון הקולוניאלי השתתפו גם לאופולד סדאר סנגור וגם מוחמד חטא בקונגרס בפברואר 1927 נגד דיכוי קולוניאלי ואימפריאליזם, שהתקיים בבריסל. ועידה זו תוארה כ"מקורה האינטלקטואלי" של ועידת באנדונג.<ref name="Saida2013"></ref> לימים תיאר סנגור את ועידת באנדונג בשנת 1955 הייתה 'האירוע החשוב ביותר מאז הרנסאנס'.<ref name="Kuruppu2004"></ref> נשיא אינדונזיה סוקרנו ערך ביקור רשמי בסנגל (אז עדיין לא עצמאית) בשנת 1959.<ref name="Nishihara1976"></ref>

== יחסי סחר ==
מ-31 באוקטובר עד 1 בנובמבר 2013 השיקה אינדונזיה משימת סחר לסנגל וגמביה לקידום מוצרים אינדונזיים. במהלך משימת סחר זו נרשמה לפחות עסקת סחר בסך 700 אלף דולר. סנגל מתכוונת לרכוש שני מטוסים מסוג CN-235-220 מיצרנית המטוסים הממלכתית PT דירגנטרה אינדונזיה. היקף הסחר הדו-צדדי בין שתי המדינות הגיע ל-46.1 מיליון דולר בשנת 2012, כאשר מאזן הסחר היה מאוד לטובת אינדונזיה, כאשר היצוא לסנגל היה מוערך ב-43 מיליון דולר. היצוא האינדונזי לסנגל כולל שמנים מן החי והצומח, מכונות, כימיקלים, בגדים וכלי אוכל.

== שיתופי פעולה ==
אינדונזיה הביעה את מחויבותה להגדיל את שיתוף הפעולה עם סנגל במגזר הכלכלי והסחר, הטכני והחקלאי. מגזרים אחרים שעשויים להתפתח הם תשתיות, תעשייה, שירותי בריאות ותרבות.<ref name="KOMPSen"></ref>

== הערות שוליים ==
קול מבשר (שבועון)

"קול מבֿשׂר" היה שבועון ביידיש שיצא לאור באודסה שבאימפריה הרוסית בשנים 1862–1873, והיה כתב העת המודרני הראשון ביידיש. 

השבועון העברי "המליץ", שהתחיל לצאת לאור ברוסיה ב-1860 בעריכתו של אלכסנדר צֶדֶרבוים, קיבל רישיון לפרסום בשתי שפות: עברית וגרמנית (באותיות עבריות). לאחר שהתברר שאין עניין בכתבות בגרמנית, נוצל הרישיון להחלפת התוספת בגרמנית לתוספת ביידיש. 

הגיליון הראשון של "קול מבֿשׂר", בעריכתו של צדרבוים, הופיע ב-23 באוקטובר 1862, כתוספת ל"המליץ". ב-1869 החל "קול מבשר" להופיע כשבועון עצמאי, והמשיך לצאת לאור עד 1873. העיתון נכתב בניב האוקראיני של יידיש, והופץ ברחבי מזרח אירופה. השבועון עסק בחדשות מהעולם היהודי ומהעולם הרחב, וכן במדע, חינוך, היסטוריה וספרות. סיפורו הראשון של מנדלי מוכר ספרים ביידיש, "דאס קליינע מענטשעלע", נדפס (בעילום שם) ב"קול מבשר", וכן נדפסו בו יצירות של אברהם גולדפדן, יהודה לייב גורדון, שלמה אטינגר ויצחק יואל לינצקי.

השבועון הודפס בבית הדפוס של משה אליעזר בילינסון. בשנת 1871 עבר צדרבוים עם עיתונו "המליץ" לבירה סנקט פטרבורג, לאחר שקיבל אישור להעביר לשם את הדפסת עיתונו העברי "המליץ" ועיתונו הרוסי "וֶסטניק", אולם "קול מבשר" נותר באודסה, שכן השלטונות לא התירו להדפיס בעיר הבירה עיתון ב"ז'ארגון". צדרבוים מינה את משה לייב לִילְיֶנבְּלוּם לעוזרו הראשי (והעורך בפועל) ב"קול מבשר", אולם חילוקי דעות עם בילינסון גרמו לו לעזוב את המערכת בקיץ 1871. צדרבוים הציע את המשרה לאחד העם, אולם זה לא הסכים לתנאיו, ובילינסון היה לעורך בפועל של העיתון. הוא חתם על מאמריו בכינוי הספרותי 'מאב"ן' (=משה אליעזר בן נחמן).

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.nli.org.il/sites/JPress/Hebrew/Pages/Kol-Mevaser.aspx קול מבשר] באתר הספרייה הלאומית
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/?action=tab&tab=browse&pub=KMV חיפוש וקריאה מקוונת בדפי "קול מבשר"], באתר עיתונות יהודית היסטורית
* נח זבולוני, [https://ranaz.co.il/articles/article1618_19620803.asp ראשיתה של ספרות היידיש ברוסיה], חרות, 3 באוגוסט 1962

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונים ביידיש
רוחות (שיר)

רוחות הוא סינגל של הזמר-יוצר הישראלי אליעד נחום, שיצא לאור ב-21 בדצמבר 2015, כסינגל השני מתוך אלבומו השני, "אור".

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי נחום עצמו, והופק על ידיו בשיתוף עם נועם עקרבי, שותפו להפקות המוזיקליות של האלבום "אור", והאלבום הקודם "סימן". השיר משלב בתוכו את סגנון הפופ, יחד עם מקצב מיד-טמפו של היפ הופ, ומתאר את תחושותיו של הדובר לאחר פרידה. השיר סוקר בפודקאסט הדוקומנטרי "שיר אחד" של תאגיד השידור הישראלי, בו סיפר נחום כי בהפקה המוזיקלית של השיר, לקח השראה משירי ההיפ הופ "We Dem Boyz" של ויז קאליפה ו-"CoCo" של או.טי ג'נסיס , וטען כי חשב ש"זה בעברית יהיה מגניב".

== הצלחה ==
במצעד השמעות הרדיו של חברת מדיה פורסט, הגיע השיר לראשונה למקום השמיני, בשיאו הגיע למקום השני, וצעד במצעד כשמונה שבועות סך הכל. גם במצעד השבועי של רשת ג' ובמצעד הרשמי של גלגלצ זכה השיר להצלחה רבה, תוך שהגיע בשניהם למקום הראשון. גם במצעדי הפזמונים העבריים השנתיים זכה השיר להצלחה, תוך שהגיע למקום הרביעי במצעד של רשת ג', ול-15 במצעד של גלגלצ.

== ביקורת ==
יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת מעורבת, בה אמר: "אליעד מנווט את השיר לנתיב תחושתי בטון שאמור לשדר סבל, אבל מתועל בסופו של דבר לאפיק פופ מלודי ענוג, בעיבוד והפקה מוזיקלית שמשאירים את ייסוריו יותר באזורי הצער המלטף מאשר מביע טראומה אותנטית", ונתן לשיר ציון של שלושה כוכבי זהב וחצי. בביקורת של פרוגי על האלבום "אור", נכתב: "שיר עוצמתי, סוחף ולרגע כששומעים אותו יש תחושה של עצירת נשימה לשלוש דקות".

== וידאו קליפ ==
לשיר וידאו קליפ שפורסם ב-21 בדצמבר 2015 בערוץ היוטיוב של נחום ובוים על ידי אינדי חאיט. על הקליפ אמר נחום במאקו:

נכון לאוגוסט 2020, לקליפ כ-14 מיליון צפיות ביוטיוב.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990041093640205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:שירי אליעד נחום
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי היפ הופ בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אליעד נחום
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
יחסי אינדונזיה–אתיופיה

יחסי אינדונזיה–אתיופיה הם יחסי החוץ בין אינדונזיה ואתיופיה.

== סקירה כללית ==
היחסים בין המדינות כוננו בשנת 1961, ואחריה נפתחה שגרירות אינדונזיה באדיס אבבה בשנת 1964.<ref name="KBRIEthiopia"></ref>

שגרירות אינדונזיה באתיופיה זיהתה שני מכשולים עיקריים הפוגעים ביחסי הסחר בין המדינות; המיקום הגאוגרפי של אתיופיה כמדינה ללא מוצא לים והעימותים המזוינים סביב אתיופיה.<ref name="AntaraEthiopia"></ref> באמצעות ארגון המדינות הלא מזדהות לשיתוף פעולה טכני דרום-דרום, אינדונזיה סייעה למספר גורמים ציבוריים באתיופיה באמצעות חינוך והכשרה באינדונזיה המקיפה מגזרים שונים; כמו חקלאות, חינוך, תכנון משפחתי, ניהול מיקרו-ארגונים, סביבה, הפחתת עוני, שיפור בריאות והזדמנויות להשכלה גבוהה.

== סחר והשקעה ==
אף על פי שכיום היקף הסחר הוא קטן יחסית, אך הסחר בין אתיופיה לאינדונזיה עשוי להיות מוגבר מכיוון שאינדונזיה ראתה באתיופיה שוק אפריקני חדש למוצרים אינדונזיים, כמו סבון ואטריות. בשנת 2007 היקף הסחר הדו-צדדי עמד על כ-69 מיליון דולר, כאשר מאזן הסחר נוטה בכבדות לטובת אינדונזיה. היבוא האתיופי מאינדונזיה כולל מוצרי אלקטרוניקה, סבון וחומרי ניקוי, נייר וספרים, צמיגים, טקסטיל וריהוט.

== נציגויות דיפלומטיות ==
אינדונזיה מחזיקה באתיופיה שגרירות באדיס אבבה שהוסמכה גם לסומליה וג'יבוטי, ואילו אתיופיה הקימה שגרירות חדשה בג'קרטה במחצית השנייה של 2016.<ref></ref> ככל הנראה, שגרירות אתיופיה בג'קרטה תאושר למרכז איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה (ASEAN), מלזיה וסינגפור. שתי המדינות חברות בארגון המדינות הבלתי-מזדהות.

== הערות שוליים ==
ריבוליים

Simpsonichthys boitonei
Hypsolebias magnificus
ריבוליים (שם מדעי: Rivulidae; מלטינית: "rivus" – נהר) היא משפחה של דגים מסדרת הגמבוזאים, המצויים בטבע באמריקה הדרומית, והם קרוביהם של דגי הדגליליים, כשבעבר נחשבו לתת-משפחה שלהם. הם הוגדרו כמשפחה עצמאית בידי החוקר George S. Myers ב-1925.

זוהי משפחה גדולה ובה מעל 400 מינים קטנים באורך 2 עד 20 סנטימטרים והם בעלי גוונים צבעוניים לאורך צידי גופם, המשמשים למשיכת נקבות. בשל גודלם הם פגיעים מאוד ולרוב מצויים סביב הקרקעית או צמחי המים הרדודים באזור חיותם. הם נפוצים מנהרות בתוך יער האמזונאס, דרך אגמים מתוקים וגם במים מליחים שונים.

בדומה לגמבוזיים הקרובים להם הם משריצים צאצאים מפותחים חיים.

== סוגים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1925
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ורג' שפרג מאיירס
קטגוריה:גמבוזאים
מחכה (שיר של עידן חביב)

מְחַכָּה הוא סינגל של הזמר-יוצר הישראלי עידן חביב, שיצא לאור ב-12 במרץ 2011, כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של חביב, "כל פעם קצת".

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי עידן חביב, והופק על ידי גלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי האלבום "כל פעם קצת", והוא בסגנון הפופ רוק. השיר מהווה שיר אהבה לבת זוג.

== הצלחה ==
השיר נכנס למצעד השבועי של רשת ג', תוך שהגיע למקום ה-12, ובשיאו הגיע למקום הרביעי. במצעד הפזמונים העברי השנתי של התחנה, הגיע למקום ה-19, ובמצעד הפזמונים העברי השנתי של תחנת הרדיו גלגלצ הגיע למקום התשיעי.

נכון לאוגוסט 2020, השיר עומד על כ-1.5 מיליון השמעות ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי,<ref></ref> ו-16 מיליון צפיות בפלטפורמת שיתוף הווידאו יוטיוב.

== ביקורת ==
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי ביקר את האלבום "כל פעם קצת" באתרו "יוסמיוסיק", ואמר על "מחכה" כי הוא "ממש הפתעה בדיסק", בשל קצבו של השיר, שהשתנה ביחס לשאר שירי האלבום.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2011
קטגוריה:שירי עידן רפאל חביב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי פופ רוק
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
המלכים הארורים

המלכים הארורים (בצרפתית: Les Rois maudits) היא סדרת רומנים היסטוריים מאת הסופר הצרפתי מוריס דרואון על המלוכה הצרפתית ב. פורסם בין 1955 ו-1977, הסדרה עובדה פעמיים למיני סדרה עבור הטלוויזיה בצרפת.

הסופר האמריקאי ג'ורג' ר. ר. מרטין כינה את הספרים "משחקי הכס המקוריים", תוך שהוא מציין את הרומנים של דרואון כהשראה לסדרה שלו "שיר של אש ושל קרח".<ref></ref><ref name="Foreword 1"></ref><ref name="Milne"></ref><ref name="Kamin"></ref>

== עלילה ==
הסדרה מתרחשת בתקופת שלטונם של חמשת המלכים האחרונים של השושלת הקאפטינגית הישירה ושני המלכים הראשונים של בית ולואה, הסדרה מתחילה כאשר המלך הצרפתי פיליפ היפה, שכבר מוקף שערורייה ותככים, מביא קללה על משפחתו כאשר הוא רודף את האבירים הטמפלרים. רצף המלכים שבאו אחריו מוביל את צרפת ואנגליה למלחמת מאה השנים.

== רומנים ==
ששת הרומנים הראשונים ראו אור בצרפת בהוצאת דל דוקה בשנים 1955–1960 ואת הכרך האחרון הוציאה לאור הוצאת פלון בשנת 1977.

ששת הספרים הראשונים יצאו לראשונה באנגלית (בתרגום המפרי הייר) בשנים 1956–1961, על ידי רופרט הארט דייוויס בבריטניה ועל ידי סקריבנר'ס בארצות הברית, עם מהדורות חוזרות עד שנות השמונים. בשנים 2013–2015 הוציאה הרפר קולינס מחדש את כל הסדרה בדפוס וכספרי שמע, כולל הספר האחרון "מלך ללא ממלכה" שמעולם לא פורסם באנגלית קודם לכן.<ref name="Martin"></ref>

הסדרה טרם תורגמה לעברית.
=== ספרי הסדרה ===
* מלך הברזל (Le Roi de fer)
* המלכה החנוקה (La Reine étranglée)
* הכתר מורעל (Les Poisons de la couronne, מילולית – רעל הכתר)
* ירושת המלכות (La Loi des mâles, מילולית – חוק הזכרים)
* זאבת צרפת (La Louve de France)
* הפרח והאריה (Le Lys et le lion)
* מלך ללא ממלכה (Quand un Roi perd la France)

== עיבודים לטלוויזיה ==
הרומנים עובדו פעמיים לטלוויזיה הצרפתית:

=== עיבוד משנת 1972 ===
העיבוד הטלוויזיוני משנת 1972 שודר ברשת ORTF בתאריכים 21 בדצמבר 1972 עד 24 בינואר 1973 וכיכבו בה ז'אן פיאט כרוברט ד'ארטואה והלן דוק בתפקיד מהאוט ד'ארטואה.<ref name="Figaro"></ref><ref></ref> ששת הפרקים היו מבוססים ישירות על ששת הרומנים הראשונה. הסדרה הוכתרה כ"הצלחה רבה"<ref name="Jackson"></ref> והעלתה את הפופולריות של הספרים<ref></ref> הסדרה שודרה בבריטניה על ידי BBC בצרפתית עם כתוביות באנגלית ביוני–יולי 1974 ושוב באוגוסט–ספטמבר 1975.

=== עיבוד משנת 2005 ===
בשנת 2005, שוב עובדו הספרים לסדרה, הפעם בהפקה צרפתית-איטלקית משותפת בבימוי של ג'וזה דיין, בכיכובם של פיליפ טורטון כרוברט וז'אן מורו בתפקיד מהאוט.<ref name="Rois 2005 Official"></ref><ref name="Rois 2005 AlloCiné"></ref> שודרה ברשת France 2 מ-7 בנובמבר ועד 28 בנובמבר 2005<ref name="Rois ratings 2005"></ref> כאשר חמשת הפרקים שלה נקראו על שם הרומנים 1–3 ו-5–6 (היוצא מן הכלל הוא "ירושת המלכות", La Loi des mâles).<ref></ref> הסדרה שודרה לראשונה עם 8.6 מיליון צופים ופרק הסיום הביא למעלה מ-6.2 מיליון צופים לערוץ ובסך הכול נהנתה הסדרה מנפח של 7.2 מיליון צופים בממוצע ונתח קהל של 27.9%.

הסדרה הייתה מועמדת לפרס גלובס דה קריסטל לשנת 2006 בקטגוריית סרט הטלוויזיה או סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* בלוג "פרנקופילים אנונימיים", [https://www.francophilesanonymes.com/les-rois-maudits/ המלכים המקוללים – ההשראה הצרפתית למשחקי הכס מאת רז גרינברג]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רומנים היסטוריים
קטגוריה:רומנים המתרחשים בפריז
קטגוריה:ספרי הרפתקאות ומסעות
קטגוריה:ספרים שעובדו לסדרות טלוויזיה
קטגוריה:ספרי 1955
קטגוריה:ספרי מתח
תריסנית קוצנית

תְּרִיסָנִית קוֹצָנִית (שם מדעי: Raja clavata) הוא מין של בטאי ממשפחת התריסניתיים. היא מצויה לחופי האוקיינוס האטלנטי המזרחי, בקרבת חופי מערב אפריקה וצפונה לחופי אירופה וכן מצויה לחופי הים התיכון והים השחור. לעיתים היא נמצאת גם בשפכי נהרות בקרבת הים. לרוב היא תימצא על קרקעית הים העשויה חול, בוץ או חצץ בעומק 10 עד 60 מטרים.

== מאפיינים ==
התריסנית היא דג שטוח באורך של 105 סנטימטרים בזכרים ו-135 סנטימטרים בנקבות הגדולות יותר, אך רובם יותר נפוצים באורך 85 סנטימטרים. משקלם המרבי מגיע ל-18 קילוגרם. צבעה אפור בהיר עם כתמים כהים המתמזגים על הקרקעית והחלק התחתון הוא בהיר-שמנת ברובו. לתריסנית זנב ארוך ועליו שורת זיזים בולטים ולנקבות ישנם זיזים נוספים בתחתית גופם. הם נעים באמצעות נפנוף חזק של סנפירי החזה דמויי-הכנפיים שלהם.

התריסניות חיות על הקרקעית ומחפשות חסילונים, סרטנים, דגים ותולעים שהם מוחצות בשיניהם החזקות. הן מתרבות לאורך חופים רדודים ובתוכם מטילים ביצים צמודות לקרקעית חולית או בוצית. כל נקבה יכולה להטיל 48–74 ביצים בממוצע והם בוקעות כעבור 4 עד 7 חודשים, תוך ניצול החלמון הרב שבהם.

ואולם מצבה של התריסנית נפגע עקב דיג יתר לאורך חופי אירופה, בהם היא מקננת. רבים מהתריסניות שנתפסו בשנים האחרונות היו קטנות מהרגיל ולא בשלים לבגרות מינית.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:תריסניים
קטגוריה:דגי האוקיינוס האטלנטי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
איתך ובלעדייך

איתך ובלעדייך הוא פזמון שנכתב על ידי הפזמונאי אילן גולדהירש. השיר זכה לביצוע ב-1973 על ידי צביקה פיק שהלחין אותו. השיר הולחן גם על ידי הזמר אבי סינואני, והופק מוזיקלית על ידי אריה ברקוביץ'.

השיר של סינואני יצא כסינגל בשנת 1996 מתוך האלבום "איתך ובלעדייך" שנקרא על שמו.

מילות השיר נכתבו על ידי גולדהירש בשנת 1973. סינואני, שנתקל בטקסט השיר לראשונה כנראה בספרו "אצלי או אצלך", זיהה את הפוטנציאל של השיר והלחין אותו. השיר זכה להצלחה רבה ולגרסאות כיסוי רבות, ביניהן של הזמר שימי תבורי, ונכלל ביותר מ-19 אלבומים מסחריים.

== תוכן השיר ==
"איתך ובלעדייך" הוא שיר אהבה. בבתי השיר הדובר מייצג דימויים למושא אהבתו, על איך זה איתה ועל איך זה בלעדיה. בפזמון הדובר חוזר ואומר "איתך ובלעדייך, זה אומר כבר את הכול".

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* [http://www.nagnu.co.il/אקורדים/אבי_סינואני/איתך_ובלעדייך אקורדים לשיר], באתר נגנו
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997008894294605171/NLI דף השיר], באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1996
קטגוריה:סינגלים מ-1996
קטגוריה:שירי צביקה פיק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי צביקה פיק
טריזן צניני

טְרִיזָן צְנִינִי (שם מדעי: Oxynotus centrina) הוא מין של כריש קטן ממשפחת הטריזניים, החי במימי האוקיינוס האטלנטי בין נורווגיה לדרום אפריקה וכן גם בים התיכון ולחופי ישראל.
== מאפיינים ==
הטריזן הוא כריש קטן יחסית שאורכו הממוצע אינו עולה על 50 סנטימטרים, אף שנתפסו פרטים באורך 150 סנטימטרים. הוא בעל סנפירים דמויי-גפיים קצרים, סנפיר גבי משולש רחב ונמוך שכמעט ומתמזג עם עמוד השדרה וזנב קצר עם אונות בשרניות. הוא כמעט וחסר קשקשים ובעל ראש קהה עם זיזים בשרניים מצידי פיו וחוטמו. צבע הכריש חום-אפור עד שחור והעיניים הגדולות שחורות עם אישונים גדולים ירוקים. הכריש משריץ צאצאים חיים, לרוב בין 10 ל-12.

הכריש שוחה לאורך קרקעית הים באיטיות ומחפש תולעים, רכיכות וסרטנים למאכל, אף שהוא יאכל גם דגים איטיים או נבלות. הוא יכול לנוע מעומק 50 מטר עד לעומק 600 מטר מתחת פני הים.

כיום הטריזן מצוי בסכנת הכחדה עקב זיהום הימים ופגיעה מצד רשתות מכמורת כשלל לוואי. למרות זאת הוא אינו נידוג למטרות מסחריות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:טריזניים
קטגוריה:דגי האוקיינוס האטלנטי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
יחסי איחוד האמירויות הערביות – כווית

יחסי איחוד האמירויות הערביות–כווית הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין האמירויות הערביות המאוחדות לבין מדינת כווית. שתי המדינות הן חברות במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ.

== היסטוריה ==
=== מלחמת המפרץ ===

איחוד האמירויות הערביות הייתה חלק מהמדינות הערביות הראשונות אשר גינו את הפלישה העיראקית לכווית במלחמת המפרץ. במהלך כל המלחמה, האמירתים שלחו לכווית חבילות סיוע. הכוחות המזוינים של איחוד האמירויות הערביות תקפו מטרות עיראקיות עם המטוסים מיראז' 5 ומיראז' 2000. 6 חיילים אמירתיים נהרגו במבצע זה.

=== כינון היחסים הדיפלומטיים עם ישראל ===

בכירים בממשל הכוויתי טענו כי מדינות ערב והעם הפלסטיני לעולם לא יסלחו לאיחוד האמירויות הערביות על הכרתה "בכיבוש הישראלי". "אנו דוחים באופן מוחלט את הסכם הנורמליזציה בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות. אנו בחיים לא נכיר בכיבוש הישראלי או בישראל עצמה. הסכם זו הוא בגידה וההכרה בכיבוש הישראלי הוא פשע נגד העם הפלסטיני ואנשי מדינות ערב".

== נציגויות דיפלומטיות ==
* איחוד האמירויות הערביות מיוצגת בכווית בדרג השגרירות, באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בכווית סיטי, בירת המדינה.
* כווית מיוצגת באיחוד האמירויות הערביות בדרג השגרירות, באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה באבו דאבי, בירת המדינה. כווית מיוצגת באיחוד האמירויות הערביות בדרג הקונסולרי, באמצעות קונסוליה רשמית אחת בעיר דובאי.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
חשמלן משויש

חַשְׁמַלָּן מְשֻׁיָּשׁ (שם מדעי: Torpedo marmorata) הוא מין של בטאי ממשפחת החשמלניים החי לאורך חופי הים התיכון והאוקיינוס האטלנטי מהים הצפוני עד לדרום אפריקה. הוא מגיע גם לחופי ישראל.

==תיאור==
החשמלן מגיע לאורך ממוצע של 36–38 סנטימטרים בזכרים ו-55–61 סנטימטרים בנקבות ומשקלו המרבי הוא עד 3 קילוגרם. צבעו חום-כהה או חום-אדמדם עם נקודות בהירות מעליו. לחשמלן גוף שטוח, עיניים קטנות ופה המצוי בתחתית גופו. הוא בעל סנפירי חזה רחבים בצורת דיסק וזנב שרירי בעל אונות קטנות. הוא יכול לשהות באזורים בעלי מעט חמצן, למשל בבריכת גאות.

המאפיין העיקרי של החשמלן הוא היכולת שלו לייצר חשמל בעוצמה של 70 עד 80 וולט. הדבר עוזר להם להרוג קורבנות כמו סרטנים או דגי גרם קטנים (בעיקר קיפוניים ובקליים), להם הם אורבים מתחת לחול הימי. החשמלן יכול להפיק חשמל גם להגנה, שלרוב מועילה, אך היא איננה קטלנית לאדם. בימי קדם השתמשו בחשמלן לטיפול נגד כאבי ראש כרוניים או שיגדון ואף לחולי אפילפסיה. ההלם החשמלי עוזר לעיתים להעביר את הכאב, אם כי הוא אינו מוכח מדעית.

החשמלן לא נידוג למאכל אך הוא נפגע מספינות מכמורת הלוכדות שלל לוואי גדול ואז משליכות אותו חזרה לים. ברגע שהוא יוצא מהמים ושריריו נרפים הוא נכנס להלם ומת מחוסר חמצן. לא ידוע מה מצב שימורו בטבע אך באזורים מסוימים אוכלוסייתו הצטמצמה מאוד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1810
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אנטואן ריסו
קטגוריה:חשמלניים
קטגוריה:דגי ים במערב אפריקה
גיטרן פרודוקטוס

גיטרן פרודוקטוס (שם מדעי: Rhinobatos productus) הוא מין של דג סחוס ממשפחת הגיטרניים. הוא חי במימי האוקיינוס השקט לחופי אמריקה הצפונית ובעיקר במפרץ קליפורניה וחופי קליפורניה וכן דרומה עד למסטלאן שבמקסיקו.
== מאפיינים ==
הגיטרן הוא דג שטוח עם מבנה מוארך המזכיר גיטרה והוא מגיע לאורך 120 סנטימטרים בממוצע אצל זכרים ו-137 סנטימטרים בממוצע אצל נקבות. השיא היה אצל נקבה שהגיעה לאורך 170 סנטימטרים ולמשקל של 9.8 קילוגרם, אך לרוב הפרטים קטנים יותר. צבעו אפור-כחול ומנומר בצידי הגוף. הוא בעל גוף שטוח בעל מעט סנפירים, אך בעל סנפירי זנב ואונות זנב בשרניות. מבנה החרטום שלו עוזר לו לקלוט טרף הקבור בחול בעזרת ריח או בעזרת אמפולות לורנציני.

הגיטרן נובר בחולות הקרקעית, בעומק של 12 עד 91 מטרים מתחת פני הים בחיפוש אחרי טרף של רכיכות, תולעים ודגים, אותם הוא מפרק בלסתותיו החזקות. רוב הזמן הוא שוכב שטוח ללא תנועה בהסוואה. גיטרן יכול לחיות עד 16 שנים בטבע.

הגיטרן נידוג למאכל בחלק מהחופים בהם הוא חי וכן נידוג לשם ספורט אתגרי. דברים אלה גוררים אותו לסכנת הכחדה. מצבו כיום הוא "קרוב לסיכון".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1854
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם אורייל איירס
קטגוריה:גיטרניים
קטגוריה:דגי מפרץ קליפורניה
עמנואל בר-קדמא

עמנואל בר-קדמא (נולד עמנואל מזרחי; 1932 – 21 באפריל 2018) היה עיתונאי, עורך, צייר וסופר ישראלי.
נודע כחבר מערכת של העיתון ידיעות אחרונות, בין השאר כמבקר בתחום התיאטרון ואמנויות אחרות, וכעורך מוספים. כמו כן נודע כצייר בעיקר של רישומים.

==קורות חיים==
עמנואל מזרחי נולד בבוקרשט, בירת רומניה, כבן הבכור בין ארבעה ילדים של לאון מזרחי (1899–1967), עורך דין ופעיל ציוני, ולאשתו, פאולינה לבית הורטיג.
המשפחה עלתה לארץ ישראל בשנת 1941 בימי הרודנות הצבאית הפרו-נאצית ברומניה והתיישבה תחילה בחיפה. יחד איתם עלה לארץ גם בן דודו של עמנואל, לימים הפסנתרן היהודי-רומני דן מזרחי.
בחיפה האב נאלץ בגלל קשיי שפה, לוותר על קריירה משפטית ולפתוח עסק לעיבוד יהלומים. כעבור זמן הם עברו לגור בתל אביב.
עמנואל, שנודע לימים בשם העט בר-קדמא ובכינוי "יאנוש", חי את רוב שנות חייו בתל אביב. יוצאים מן הכלל היו שנות שירותו בנח"ל ושלוש שנותיו בקיבוץ נתיב הל"ה ומאוחר יותר מספר שנים שבילה כאמן בפריז.

בר-קדמא עבד שנים רבות כחבר מערכת העיתון "ידיעות אחרונות", שבו פעל בתפקידים רבים. בין השאר כתב ביקורות תיאטרון, קולנוע ואמנות, נמנה עם מייסדי המוסף "7 לילות" והיה עורכו הראשי, כמו כן היה עורך של המוסף "7 ימים".

הציג יצירות בתערוכות יחיד ובעיקר בתערוכות קבוצתיות בישראל ובעולם, בעיקר בפריז.
בית היתר הציג בגלריית עמליה ארבל, גלריית ארטא בירושלים, במוזיאון חיפה לאמנות, בגלריה 101 וב"פירמידה" בחיפה.
בשנת 2011 אורגנה תערוכה רטרוספקטיבית עם יצירות שלו בגלריית עמליה הארבל.

נפטר בשנת 2018 בתל אביב. הוא היה רווק. למשך תקופה חברתו לחיים הייתה בעלת הגלריה עמליה ארבל.
הובא לקבורה בקיבוץ גליל ים.

==ספריו==
* סודה של לי – 11 סיפורים, הוצאת מסדה
* העין השלישית היא העין האישית, הוצאת מסדה

==תסריט==
* 1968 – לסרט "הבן האובד" בבימוי יוסף שלחין

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.centropa.org/biography/dan-mizrahy קטעים אוטוביוגרפיים של הפסנתרן דן מזרחי בריאיון אצל אנקה צ'וצ'ו], באתר centropa, מאי 2005 
* [https://www.artbeat.co.il/Exhibition.php?ind=1460#.X0rv-NRS-cN המוזה העירומה: תערוכת יחיד רטרוספקטיבית של עמנואל בר-קדמא], באתר האמנות artbeat, 2011
* 

קטגוריה:מבקרי תיאטרון ישראלים
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:עורכים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים יהודים
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2018
אורובטיס ג'מייקנסיס

אורובטיס ג'מייקנסיס (שם מדעי: Urobatis jamaicensis) הוא מין של בטאי מהמשפחה טריגונים עגולים אמריקאים, החי במימי הים הקריבי ומערב האוקיינוס האטלנטי לחופי אמריקה בין קרוליינה הצפונית לטרינידד, לעיתים קרובות בשוניות אלמוגים.

==תיאור==
מין זה דומה לטריגוניים, אך אינו שייך למשפחה Dasyatidae, אלא למשפחה פרימיטיבית יותר. הוא בעל גוף באורך 70 סנטימטרים וברוחב 36 סנטימטרים בעל "כנפיים" רחבות מעוגלות דמויות-דיסק וקוצים בולטים לאורך עמוד השדרה עד הזנב הרחב, היכול להתפתל כלפי מעלה. בקצה הזנב ישנו עוקץ בעל ארס צורב, המיועד להגנה מטורפים, אך איננו קטלני לאדם. בנוסף הוא בעל יכולת להסוות את עצמו בסביבה במהירות. טריגון זה בעל כתמים רחבים צהובים-אפורים עד חומים-זהובים על רקע ירוק-כהה או חום. לטריגון מאפיין ייחודי הגורם לפלואורסצנציה ועוזר לו לבלוט בחשיכה, אם מאירים עליו בפנס.

הוא חי סביב קרקעית הים עד לעומק 25 מטר בשכבות רדודות. הוא מצוי בשוניות אלמוגים, לגונות, מפרצים רדודים ובין סבכי מנגרובים ולעיתים אף נמצא בשפכי נהרות. הטריגון חי באקלים טרופי, אך כבר נמצא באיים סמוך לקרוליינה הצפונית.

הוא טורף של תולעים, דגי גרם, צדפות וחסילונים החיים על הקרקעית. בתורו הוא נטרף בידי כרישים כמו כריש טיגריסי. הוא איננו נידוג למאכל, אך נתפס לעיתים כשלל לוואי של רשתות וכן נתפס לסחר וגידול באקווריום. למרות זאת הוא איננו מצוי בסכנת הכחדה בטבע.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

<gallery mode=packed>
קובץ:Yellow stingray oregon aquarium.jpg
קובץ:Yellow Stingray, Belize, 2007-09.jpg
קובץ:Urobatis jamaicensis 7zz.jpg
קובץ:Urobatis jamaicensis SI.jpg
</gallery>

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
קטגוריה:טחנאים
קטגוריה:ארצות הברית: דגים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1816