OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עמק הפחד

עמק הפחד (אנגלית: The Valley of Fear) הוא הרומן הארוך האחרון על שרלוק הולמס מאת סר ארתור קונאן דויל. הסיפור פורסם לראשונה בסטרנד בין ספטמבר 1914 למאי 1915. מהדורת הספר הראשונה פורסמה בניו יורק ב-27 בפברואר 1915.

לרומן זה יש מאפיינים דומים לרומן הראשון על הולמס, חקירה בשני. בשני הסיפורים יש פלשבק ארוך לאמריקה, ובשניהם מסופר על אנשים הנוסעים ברחבי העולם כדי להתחמק מנקמה על מעשיהם.

בתרגומו הראשון לעברית, הספר נקרא "גיא צלמוות".
==עלילה==
עלילת הרומן מבוססת באופן רופף על הפעילות האמיתית של מולי מגווייר ובייחוד על זאת של ג'יימס מק'פרלנד מסוכנות פינקרטון.

הרומן מחולק לשלושה חלקים:
* בחלק הראשון הולמס חוקר רצח לכאורה ומגלה שהגופה שייכת לגבר אחר. בחלק זה מגיעים הולמס ווטסון אל הטירה שבה התגורר הנרצח, אך הם מגלים סימנים מחשידים שגורמים להם לפקפק בזהותו של הנרצח. לבסוף הולמס מצליח להערים על בעל הבית ולגרום לו לצאת ממחבואו. בעל הבית מתוודה ומספר כי הוא ירה באדם שאת גופתו גילו כיוון שזה ביקש לרצוח אותו.
* בחלק השני מתברר סיפור חייו האמיתי של האיש שנחשב למת. ברדי אדוארדס, סוכן של פינקרטון, מתחזה לפושע שנמלט מפני החוק ומגיע למקום בשם עמק ורמיסה. כשהוא מגיע לשם הוא מתחבר עם חבורת פושעים מקומיים ומתאהב בבתו של בעל פונדק מקומי. אדוארדס אוסף ראיות נגד החבורה ובסופו של דבר מצליח לגרום ללכידתם. כמעט כל הפושעים נשפטים ומוצאים להורג או נכלאים לתקופות זמן ארוכות, אך כמה מהם מצליחים להתחמק ממאסר ונשבעים לנקום באדוארדס.
* בחלק השלישי, האפילוג, מתברר כי אדוארדס נענה להצעתו של הולמס לברוח מבריטניה. הולמס מקבל מכתב שבו מדווח לו כי אדוארדס נהרג כתוצאה מנפילה מהאונייה שבה הוא הפליג. הולמס בטוח כי האחראי לכך הוא אדם בשם פרופסור מוריארטי.

==פרופסור מוריארטי==
עמק הפחד התפרסם גם בשל מעורבותו של פרופסור מוריארטי, דבר המהווה ניגוד לקו הזמן של סיפורי הולמס. בסיפור "הבעיה הסופית" דוקטור ווטסון התוודע לראשונה לקיומו של פרופסור מוריארטי באמצעות הולמס. באותו סיפור מוריארטי נהרג בעימות עם הולמס, כפי שמוסבר ב"תעלומת הבית הריק", מה שלא מותיר זמן בין שני האירועים להתרחשותו של סיפור נוסף הקשור לפרופסור. אולם, בסיפור עמק הפחד מוריארטי מוזכר על ידי הולמס, ונראה כי ווטסון יודע על פעילויותיו הפליליות, ועל כך שהולמס הוא אחד היחידים שמודע למכלול מעשיו של מוריארטי. קיימת האפשרות שדויל משתמש כאן בשיטה הספרותית בה הוא מערער על נאמנות מחבר הסיפור, ווטסון לכאורה, כמו שעשה במספר פעמים בהם הולמס העיר לווטסון שכתיבתו ציורית וספרותית מדי. ניתן להסביר את הסתירה בכך שווטסון ידע על מוריארטי לפני "הבעיה הסופית", אך הכניס לסיפור זה את החלק בו הולמס מסביר לו מיהו מוריארטי פשוט כדי שהקורא יבין על מי מדובר.

==עיבודים==
בכמה סרטי קולנוע וטלוויזיה יש אזכורים לפרופסור מוריארטי. בין הסרטים הללו ניתן למנות את הגרסה הבריטית בשם "ניצחונו של שרלוק הולמס" (The Triumph of Sherlock Holmes), בכיכובו של ארתור וונטנר כהולמס ואיאן פלמינג כווטסון, והגרסה המאוירת משנת 1984 שבה פיטר או'טול מגלם את תפקידו של הולמס.

== בעברית ==
הספר תורגם לעברית בשם "גיא צלמוות" (הוצאת לדורי, בתרגום שירה טמיר).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.gutenberg.org/etext/3289 עמק הפחד] באתר פרויקט גוטנברג
* עמק הפחד באתר ויקיטקסט באנגלית

קטגוריה:סיפורי שרלוק הולמס
קטגוריה:ספרי 1915
נמל התעופה לונדון גטוויק

נמל התעופה לונדון גטוויק (באנגלית: London Gatwick Airport) הוא נמל תעופה הממוקם כ-45 קילומטר דרומית ללונדון. זהו הנמל השני העמוס ביותר בבריטניה אחרי נמל התעופה לונדון הית'רו, ונמל התעופה החד מסלולי העמוס ביותר בעולם. הוא נחנך בשנת 1928, וקיבל את שמו ממסלול מרוצי הסוסים שנבנה במקום ב-1891.

בנמל שני טרמינלים - צפוני ודרומי. רכבת קלה באורך של 1.2 קילומטר מקשרת ביניהם לאורך כל שעות היממה, מדי שתי דקות, ללא עלות לנוסעים.

גטוויק משמש כנמל הבית של חברת התעופה הזולה איזי ג'ט. בשנת 2009 הוגדר גטוויק כשני בגודלו בין נמלי התעופה בבריטניה. בנמל נגבים מסי נמל נמוכים ועל כן חברות תעופה מוזלות רבות נוחתות בנמל.

==תחבורה מהנמל ללונדון==
* האופציה היקרה ביותר היא רכבת אקספרס של חברת Gatwick Express המגיעה ישירות ללא עצירות לתחנת ויקטוריה שבמרכז לונדון. הקו פועל 24 שעות ביממה וזמן הנסיעה הממוצע הוא 30 דקות. מחיר כרטיס בכיוון אחד הוא כ 15 פאונד ולמחלקה ראשונה 22 פאונד.
* האופציה הזולה ביותר היא המיניבוסים של חברת easybus מקבוצת easygroup שמפעילה בין היתר את חברת התעופה הזולה easyjet מחיר כרטיס בכיוון אחד מתחנת West Brompton מתחיל מ-2 פאונד וההזמנה היא כמו בטיסות - רק דרך האינטרנט. בפועל המחירים הם בין 4 פאונד ל 8 פאונד. זמן הנסיעה הוא כשעה וחמש דקות.
* אופציה נוספת היא רכבת של חברת Thameslink העוברת ביותר תחנות בלונדון. משך הנסיעה ארוך יותר כ-50 דקות והמחיר 8.5 פאונד
* אוטובוס של חברת האוטובוסים האירופאית National Express המגיע לתחנת ויקטוריה. זמן הנסיעה הוא כשעה וחצי ומחיר הנסיעה 7.5 פאונד.
* מונית של חברת המוניות של שדה התעופה Checker Cars. במחיר ממוצע של כ-35 פאונד.
* רכבת נוסעים רגילה National Rail, המתופעלת על ידי שתי חברות (First Capital Connect ו - Southern) היוצאות ממגוון תחנות בלונדון כגון: ויקטוריה, לונדון ברידג', פארינגטון, קלפהאם, סנט פאנקרס, בלקפיירס.... זמן הנסיעה בין 30 ל-50 דקות תלוי בקו. המחיר בין 8 ל - 10 פאונד לנסיעה.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.gatwickexpress.%20com אתר Gatwick Express]
* [https://web.archive.org/web/20080820024640/http://www.easybus.co.uk/ אתר Easy bus]
* [https://youtu.be/p2r1c5f6xoY שדה התעופה גטוויק נחנך במעמד] אליזבת השנייה, 1958, ארכיון הסרטונים של AP

גטוויק
מלאכי הקדוש

ממוזער
מלאכי הקדוש (1094 – 2 בנובמבר 1148) הוא קדוש נוצרי מאירלנד. שמו באירית הוא Máel Máedóc Ua Morgair, או Maelmhaedhoc Ó Morgair (באירית מודרנית). מלאכי היה הארכיבישוף של ארמה (כיום בצפון אירלנד). מספר ניסים מיוחסים לו, ובנוסף מיוחסת לו נבואה אפוקליפטית אשר חוזה את זהותם של 112 האפיפיורים האחרונים אחרי סלסטינוס השני, הקרויה נבואת האפיפיורים. כיום מטילים היסטוריונים ספק, אם מלאכי הקדוש הוא אכן מחבר "נבואת האפיפיורים" ורואים בו חיבור אפוקריפי מן המאה ה-16. 

מלאכי הקדוש היה מיודד עם ברנאר מקלרבו ומת במנזר קלרבו שבצרפת של ימינו. האפיפיור אינוקנטיוס השלישי הכריז עליו כקדוש ב-6 ביולי 1199 ובכך הוא הפך לאירי הראשון אשר הוכרז כקדוש. יום החג שלו הוא ה-3 בנובמבר.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קדושים נוצרים

קטגוריה:ילידי 1094
קטגוריה:נפטרים ב-1148
מערכון אוסקר ויילד

מערכון אוסקר ויילד (באנגלית: The Oscar Wilde Sketch) הוא אחד מהמערכונים הידועים של חבורת מונטי פייתון, הוא הופיע לראשונה בפרק האחרון של העונה השלישית של תוכנית המערכונים הקרקס המעופף (פרק מספר 39), ולאחר מכן הופיע גם בכמה תקליטים של החבורה. 

המערכון מציג את דמויותיהם של המחזאי הידוע אוסקר ויילד (גרהאם צ'אפמן), הצייר ג'יימס מקניל ויסלר (ג'ון קליז) והפובליציסט ג'ורג' ברנרד שאו (מייקל פאלין), וכולו מבוסס על אנקדוטה שקרתה באמת. אוסקר ויילד היה ידוע בשנינות שלו, גם ויסלר היה שנון, ובינו לבין ויילד הייתה יריבות חברית אשר התבטאה במאבק על מרכז תשומת הלב בארוחות ערב רבות משתתפים. באחת מהארוחות האלו ויסלר אמר משפט שנון, ויילד כל כך אהב את המשפט והצהיר: "הלוואי ואני הייתי אומר את זה" ויסלר ענה לו כתגובה: "עוד תגיד את זה אוסקר, עוד תגיד". מונטי פיית'ון ביססו למעשה את כל המערכון על חילופי הדברים האלו בין האישים ועירבו את דמותו של ג'ורג' ברנרד שאו, בן תקופתם של ויסלר וויילד, בהתרחשות. האפקט הקומי נגרם בין היתר משום ששאו ידוע כדמות פחות צבעונית משני האחרים, ובמערכון רצינותו מושמת ללעג.

== קישורים חיצוניים ==
*[https://web.archive.org/web/20160303172025/http://pianosa.com/pic/sketches/oscarwil.htm הטקסט המלא של המערכון]
*[http://www.tapuz.co.il/tapuzforum/main/Viewmsg.asp?forum=1765&msgid=116671172 תרגום לעברית של המערכון]

קטגוריה:מונטי פייתון - מערכונים
קטגוריה:אוסקר ויילד
אנגלברג

אנגלברג (בגרמנית: Engelberg) היא עיירת נופש בקנטון אובוולדן בשווייץ, השוכנת למרגלות הר טיטליס. בימי הביניים שכן באנגלברג מנזר בנדיקטיני והוא שימש כמרכז חינוך. במאה ה-19 יצא לאנגלברג שם בינלאומי כעיירת נופש, מרפא ורוגע. באנגלברג חיים כיום 3,500 תושבים.

באנגלברג אתר סקי והיא התחרתה על אירוח אולימפיאדת החורף של 1928, אולם המשחקים התקיימו בסופו של דבר בסנט מוריץ שבשווייץ.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.engelberg.ch/ אתר לשכת התיירות העירוני]
* 
* 

קטגוריה:אובוולדן: ערים
גלריה לאמנות

גלריה ב[[ארמיטאז', בסנקט פטרבורג שברוסיה]]
הגלריה הלאומית לאמנות, וושינגטון
גלריה לאמנות היא חלל להצגת יצירות אמנות, במיוחד אוספי ציור או פיסול. מקור המונח במונח האדריכלי "גלריה", המתייחס למרפסת של כנסייה. כיום נעשה שימוש במונח להבחנה בין מוזיאונים לחללים פרטיים או מסחריים, או קטנים יותר. עם זאת, ההבחנה בין מוזיאון לאמנות וגלריה מטושטשת: קיימות גלריות ציבוריות או לא-מסחריות; וקיימים מוזיאונים קטנים ופרטיים.

במקרים רבים מתרכזות גלריות לאמנות עכשווית, המוכרות עבודות של אמנים בני זמננו, באזורים מסוימים בערים גדולות: למשל אזור הרחובות בן-יהודה וגורדון, נווה צדק או אזור קריית המלאכה בתל אביב, אזור צ'לסי בניו יורק, או אזור מיטֶה בברלין.

נהוג שאמנים מיוצגים על ידי גלריה, ובכך משמשת הגלריה לא רק כחלל תצוגה אלא כמעין סוכנות. גלריות מסחריות מתקיימות כלכלית באמצעות עמלות שאותן הן גובות על מכירה של יצירות המוצגות בהן או של יצירות של אמנים המיוצגים על ידיהן. על מנת לקיים תערוכות איכותיות, שוכרות גלריות רבות את שירותיהם של אוצרים.

במונח "גלריה" נעשה שימוש לתיאור ספרייה של קובצי תמונות השמורה באינטרנט. לעיתים קרויה גלריה כזו "גלריה מקוונת".

גלריה גם מתארת את החלק העליון בחלוקה של קומה לשתי קומות כאשר גובה התקרה מאפשר זאת על ידי הוספת קונסטרוקציה. מקובל לעשות זאת כתוספת במבנים עתיקים ובמבני תעשייה שהוסבו למגורים הנקראים לופט, מקור השם בשנות ה-80 של המאה ה-20 כאשר כתוצאה מצפיפות ומחסור בדירות אמנים צעירים עברו להתגורר במבני תעשייה בערים הגדולות, אמנים אלו נהגו לאחסן את עבודותיהם בחלק מהחלל שהוגבה לשם כך לשם חיסכון במקום ובעצם שימש כגלריה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

*
*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אמנות
קרב אראס (1654)

קרב אראס, התרחש ב-23 באוגוסט 1654 - 25 באוגוסט 1654. הקרב נערך בקרבת העיירה אראס. הקרב הסתיים בניצחון מוחץ של הצבא הצרפתי בפיקודו של אנרי דה לה טור ד'אוברן, רוזן טורן, על הצבא הספרדי בפיקודו של לואי השני, נסיך דה קונדה ולאופולד וילהלם, ארכידוכס אוסטריה.

==קישורים חיצוניים==

אראס, קרב
קטגוריה:המאה ה-17
יחזקאל שושני

יחזקאל שושני (באנגלית: Jeheskel Shoshani; 1943 – 20 במאי 2008) היה חוקר פילים ישראלי, מהבולטים בעולם, שנרצח בפיגוע באתיופיה, בה לימד וחקר בשנותיו האחרונות.

==ביוגרפיה==
שושני גדל בשכונת התקווה בתל אביב, והתעניין בפילים כבר בצעירותו. שירת בצה"ל בנח"ל המוצנח. למד זואולוגיה במישיגן שבארצות הברית ונסע לחקור פילים במקומות שונים בעולם, כמו סרי לנקה וקניה. שושני לימד כ-25 שנה באוניברסיטת ויין סטייט בדטרויט שבמישיגן. הוא גם הקים עמותה של חובבי פילים בארצות הברית.

מ-1999 חי באריתריאה שבמזרח אפריקה, לימד באוניברסיטת אסמרה, וחקר פילים באזור הגבול עם אתיופיה. בעקבות הלחימה באזור, עבר בשנת 2007 לחקור פילים באתיופיה עצמה. בנוסף לימד באוניברסיטת אדיס אבבה.

שושני עסק באנטומיה ובהתפתחות האבולוציונית של פילים, השפעת השינויים האקולוגיים על אורח חייהם, גנטיקה של פילים, סיבת הנדידה שלהם, וכן הקשר בין הפיל לחיות קרובות אליו כמו שפן הסלע והתחש. הוא פעל לשימור אוכלוסייתם בפארק קפטא שירארו בגבול אתיופיה-אריתריאה, והתנגד לציד פילים, שעלול לטענתו להכחיד אותם בהדרגה ולגרום לקריסה של המערכת האקולוגית.

ב-20 במאי 2008 נרצח שושני בעת פיצוץ מיניבוס בו נסע באדיס אבבה.

==ספריו==
* Elephants: Majestic Creatures of the Wild (עם פרנק נייט)
* Elephants
* The Proboscidea: Evolution and Palaeoecology of Elephants and Their Relatives (עם פסקל טסי)

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זואולוגים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:חללי טרור ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנרצחו בחו"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2008
אן, הנסיכה המלכותית

אן, הנסיכה המלכותית (Anne, Princess Royal, נולדה ב-15 באוגוסט 1950) היא בתה של אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת, אחותו של המלך צ'ארלס השלישי והנסיכה השביעית שנושאת בתואר "נסיכה מלכותית". הנסיכה הייתה הראשונה מבית המלוכה הבריטי שהשתתפה בתחרויות האולימפיאדה.

==קורות חיים==
הנסיכה אן אליזבת אליס לואיז (Anne Elizabeth Alice Louise) נולדה בבית קלרנס שבלונדון. לנסיכה אליזבת, הדוכסית מאדינבורו ופיליפ דוכס אדינבורו ונכדתם של ג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת ואליזבת, המלכה האם, מצד אמה, ושל אנדראס, נסיך יוון ודנמרק, ואליס, נסיכת באטנברג, מצד אביה. בעת לידתה היא הייתה השלישית בסדר הירושה לכתר הבריטי (לאחר אמה, שהייתה אז יורשת העצר, ואחיה הבכור, הנסיך צ'ארלס, דוכס קורנוול). נכון ל-2023 היא ה-17 בסדר הירושה.

אן התחנכה בארמון בקינגהאם ולאחר מכן נשלחה לבית ספר ציבורי בקנט, שם התחברה עם הנסיכה בסמה מירדן. בנעוריה היא החלה לקחת חלק במחויבות הממלכתיות שהוטלו על אמה. בשנת 1981, לאחר פרישת סבתה אליזבת מהתפקיד, נבחרה אן לרקטור אוניברסיטת לונדון. בשנת 1987 הוענק לאן תואר נסיכה מלכותית, תואר המוענק באופן מסורתי לבתו הבכורה של מלך אנגליה. בשנת 1996 מונתה על ידי אמה לשמש כבאת כוחה בראש אספת הכנסייה של סקוטלנד. בתפקיד זה הייתה אן חברת משפחת המלוכה הבריטית בעלת החשיבות הגבוהה ביותר בסקוטלנד (לאחר הוריה, ראשי המדינה). בשנת 1974 הצליחה הנסיכה לחמוק מניסיון חטיפה בעת שנסעה ברחובות לונדון (שומר ראשה ואחרים נפצעו בתקרית).

הנסיכה אן היא בת משפחת המלוכה המבצעת נכון ל-2011 את מרב עבודות הצדקה שבחסות בית המלוכה. אן מחזיקה בתפקידים רשמיים ביותר מ-200 ארגוני צדקה ורווחה. משנת 1970 היא עומדת בראש ארגון ארצי למען ילדים, ובשנת 1991 נוסדה על ידה קרן למטרות סיוע. פעילות מטעמה מבוצעת גם מחוץ לממלכה, בין היתר בטיפול במדינות העולם השלישי. בשנת 1994 היא הוכתרה על ידי אמה כחברת מסדר הבירית.

אן מעורבת באופן ניכר בתחום הספורט. היא התחרתה ברכיבה על סוסים באליפות אירופה בשנים 1971 ו-1975, ובאולימפיאדת מונטריאול בשנת 1976. היא שימשה ומשמשת נציגת בריטניה בוועד האולימפי הבינלאומי ונשיאת ארגוני ספורט שונים.

אן נישאה פעמיים. מנישואיה הראשונים למארק פיליפס נולדו שני ילדיה: פיטר פיליפס וזארה טינדל. נישואיהם התקיימו בין השנים 1973–1992. לאחריהם נישאה בשנית לטימותי לורנס. פיליפס ולורנס שירתו כקצינים בצבא הבריטי בזמן הכרותם עם הנסיכה.

ב-30 בדצמבר 2010 נולדה נכדתה הראשונה של הנסיכה אן, סוואנה פיליפס (בת בכורה לפיטר פיליפס), שהיא גם הנינה הראשונה של המלכה אליזבת השנייה.

==אילן יוחסין==

==סדר הירושה לכתר הבריטי==

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברי הוועד האולימפי הבין-לאומי
קטגוריה:נסיכות מלכותיות
קטגוריה:בית וינדזור: אישים
קטגוריה:אבירים וגבירות של מסדר הדרדר
קטגוריה:עמיתות החברה המלכותית
קטגוריה:עמיתים בני המלוכה של החברה המלכותית
קטגוריה:מסדר הבירית: אבירים וגבירות מלכותיים
קטגוריה:מסדר ג'ון הקדוש
קטגוריה:המסדר הוויקטוריאני המלכותי: אבירים וגבירות הצלב הגדול
קטגוריה:מסדר שירות המלכה
קטגוריה:רוכבות סוסים בריטיות
קטגוריה:ספורטאיות אולימפיות בריטיות
קטגוריה:עסקני ספורט בריטים
קטגוריה:משתתפות אולימפיאדת מונטריאול (1976)
קטגוריה:רוכבי סוסים אולימפיים
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1950
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1950
סיבוכיות קוד

סיבוכיות קוד היא ערך המייצג מורכבות של תוכנת המחשב. היא נבדלת מסיבוכיות זמן וסיבוכיות מקום בכך שאינה מעריכה ביצוע אלגוריתם אבסטרקטי בערכי פונקציות של גודל הקלט, אלא קוד מסוים המממש אלגוריתם כלשהו. מימושים שונים של אלגוריתמים זהים יכולים להיות בסיבוכיות קוד שונה, וזה אף נדרש כאחד מהקריטריונים של שימושיות מדד סיבוכיות קוד.

==מדדי סיבוכיות קוד==
ישנם מספר מדדים שמשמשים להערכת סיבוכיות קוד, כשכל מדד תוקף את בעיית ההערכה מזווית אחרת. הסיבה היא שאין ממש הגדרה ברורה למושג מורכבות הקוד, ולכן עצם ההערכה של סיבוכיות הקוד, או מורכבותו, תלויה קודם כל במה נתפס כ"מורכב".

המדדים היותר נפוצים הם:
* שורות קוד - המדד הזה בודק את סיבוכיות הקוד מההיבט הפשוט של גודל הקוד. לעיתים, עצם בדיקת אורך הקוד נותנת מושג סביר לגבי מורכבותו. למשל, לפי תקני קוד המקובלים בתעשייה, נהוג שאורך שגרת קוד בודדת לא יעלה על כ-200 שורות קוד.

* סיבוכיות ציקלומטית (Cyclomatic Complexity) - זהו למעשה המדד הראשון לסיבוכיות קוד, שבו משתמשים החל מפרסומו ב-1976, ועד היום. למדד הזה קוראים, לפעמים, סיבוכיות מקקייב (McCabe's Complexity) או ערך הסיבוכיות הציקלומטית (Cyclomatic Complexity Number - CCN). הערך מייצג את מספר מסלולי הבקרה הנפרדים בקוד (code branching). בדרך כלל, יתכוונו לסיבוכיות ציקלומטית כשמדברים על סיבוכיות קוד באופן כללי. ישנו קשר ישיר בין ערך הסיבוכיות הציקלומטית של הקוד, לבין מספר תסריטי בדיקה הנפרדים הנדרשים לבדוק את הקוד, מה שמוסיף לערכו של המדד הזה, ומשתמשים בו על מנת לבדוק היתכנות בדיקה (testability) של הקוד. ככל שערכי הCCN גבוהים יותר, כך נדרשים יותר תסריטי בדיקה ייחודיים על מנת לבדוק את כל מסלולי הבקרה האפשריים של התוכנה הנבדקת. על בסיס וכהרחבה לסיבוכיות ציקלומטית, פותחה בישראל נוסחה לחישוב סיבוכיות סנכרון המעריכה את הסיבוכיות הנוספת של תוכנות מקביליות הנגרמת על ידי פקודות סנכרון בקוד.

* מדד קישוריות (Coupling Measure) - המדד הזה נותן ערך מספרי לקישורים הדדים בין מודולי תוכנה שונים. ככל שמודולים קשורים יותר אחד לשני (פונים אחד לשני ומשתמשים בנתונים אחד של השני) כך הערך הזה יהיה גבוה יותר. בתכנות מונחה עצמים, ערך גבוה של מדד הקישוריות מסמן ניתוח מערכת לוקה בחסר, שהביא להפרדה של מודולים שקשורים ברמה הלוגית.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סיבוכיות
קטגוריה:הנדסת תוכנה
קטגוריה:תכנות
זלמן יוסף הלוי סולובייצ'יק

ממוזער
זלמן יוסף הלוי סולובייצ'יק (ה'תרל"ה, 1874 - ל' בסיון ה'תש"ב, 15 ביוני 1942) היה רוקח ועסקן ציבור ביישוב הישן בירושלים, שימש מנהל הוועד הכללי של כנסת ישראל ונשיא אגודת אחווה.

==חייו ופועלו==
נולד בעיר העתיקה בירושלים, בחול המועד סוכות ה'תרל"ה לחנה ביילה ושמחה ('לונדונר') סולובייצ'יק, בנו של אליהו צבי סולובייצ'יק, אשר היה בתורו נכדו של רבי חיים מוולוז'ין, מייסד ישיבת וולוז'ין, ובן דודו של הרב יוסף דב סולובייצ'יק.

הוא נחשב כ"רופא לא מדופלם" והיה ידוע בכינוי "זלמן אופטייקר" (ביידיש משמעו "הרוקח"), משום שבגיל העשרה המאוחר הוא נסע ללונדון ללמוד רוקחות.

וכמה שנים אחרי ששב לארץ, כשהיה בן עשרים, הוא פתח בית מרקחת בשכונת מאה שערים עם שותפיו יעקב מלומד ומנדל קרמר.

לימודיו ובקיאותו ברוקחות הקנו לו מוניטין בקרב הרופאים ואנשי הקהילה בירושלים; רבים מהם היו מחכים לאישורו לפני שהיו עוקבים אחרי עצות רופאיהם. לעיתים קרובות הוא התבקש להשתתף בהתייעצויות הרופאים שהתלבטו בדרך הטיפול בחולים במצב חמור.

כשהיה בן שמונה עשרה נשא לאשה את חיה רייזה בת משה צבי לוינזון ממייסדי שכונת מאה שערים ומראשוני פתח תקווה. חיה הייתה ידועה בעבודת הקהילה שלה. היא נפטרה בי"ט בסיוון ה'תרפ"ו בירושלים.

בית המרקחת שפתח היה רק אחד מפועליו לצדקה ותרומות לנזקקים. בזמן מלחמת העולם הראשונה, כשהיה גזבר ועד העזרה של הג'וינט בירושלים, פעל למען הנזקקים לעזרה, החל מביקורי חולים (למרות סכנת הנפילה בידי משמרות הצבא הטורקי שמשירות בו הוא השתמט), וכלה בנתינת תרופות בחינם לכל מי שנצרך להם.

בנוסף לפעילויות הצדקה תרם בחזונו ובמעשיו לבניית הקהילה ולהתרחבותה. כמנהל הוועד הכללי של כנסת ישראל הוא גישר את היישוב החדש עם היישוב הישן כאשר השכיל לשזור את אמונות העבר בפעולות תנועת התחייה החדשה ויזם שיטות חדשות כדי לייעל את פעולות הוועד הכולל. כמו כן שימש כנשיא אגודת אחווה.

סולובייצ'יק הגה מספר רעיונות שהוגשמו, חלקם בחייו וחלקם לאחר מותו. בין השאר, היה מיוזמי שכונת קריית שמואל בירושלים (שנוסד על ידי "אוצר החסד קרן שמואל" בשנת ה'תרפ"ה) ובית הכנסת אוהל רבקה שבמרכזה (מנדבה של רבקה רוטברג). 

אף על פי שהיה בין הראשונים לצאת מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים, יזם להגדיל את מספר היהודים בעיר העתיקה. הוא ארגן את הקמת אגודת "ש.י.ל.ה" - "שובה ישראל לעיר העתיקה" ושיתף ברעיונו את פנחס רוטנברג (יושב ראש הוועד הלאומי), ומנחם אוסישקין (נשיא הקרן הקיימת לישראל) שתמכו והמשיכו בפועלו זה לאחר מותו ממחלה בל' בסיון ה'תש"ב, 15 ביוני 1942.

== משפחתו ==
בתו חיה שרה נישאה לרב מרדכי יהושע קרויזר, מאבות משפחת קרויזר. בנו, חיים, היה מראשי פקידי בנק אפ"ק, בנו יצחק ליב היה אביו של פרופסור רונלד סאלווי. בנו הוא פיטר סאלווי נשיא אוניברסיטת ייל. נכדו אסף שלוי, בנו של חיים, היה ממייסדי קיבוץ בארי. נינתו מעיין בר ובעלה יורם נרצחו בטבח בקיבוץ בארי ב-7 באוקטובר.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=28534&st=&pgnum=233 מתוך ספר הראשון לשושלת בריסק], בהערה שם

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפטרים ב-1942
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:מאה שערים: אישים
זלמן יוסף הלוי סולובייצ'יק
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:רוקחים ביישוב
קטגוריה:חברי אגודת אחוה
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
יום הזיכרון (ארצות הברית)

בית קברות אמריקאי במהלך יום הזיכרון בארצות הברית
בארצות הברית, יום הזיכרון (באנגלית: Memorial Day) הוא יום זיכרון לאומי ללוחמי הכוחות המזוינים של ארצות הברית שנהרגו בעת מילוי תפקידם. יום זה מצוין מדי שנה ביום שני האחרון בחודש מאי.

יום זיכרון זה נקבע בשנת 1868 על מנת לכבד את זכרם של חיילי צבא האיחוד במלחמת האזרחים האמריקנית, אך לאחר מלחמת העולם הראשונה הפך ליום זיכרון לאומי לכל נפגעי המלחמות או כל המבצעים הצבאיים שבהם השתתפו הכוחות המזוינים של ארצות הברית. 

ביום זה נערכים טקסי זיכרון בבתי הקברות בארצות הברית ודגלי ארצות הברית מורדים לחצי התורן. בנוסף מתנדבים מקשטים את כל קברי החיילים בבתי הקברות הלאומיים בדגלים קטנים.

על מנת לאפשר לכלל הציבור האמריקאי להשתתף ללא קושי בטקסי יום הזיכרון, נקבע יום הזיכרון האמריקאי כיום חופשה רשמי בו העובדים רשאים להיעדר מהעבודה לפי החוק. משום כך יום זה מציין לאמריקאים את תחילת עונת הקיץ משום שזהו יום החופשה הרשמי הראשון של עונת הקיץ. לפיכך, אמריקאים רבים מציינים יום זה בעריכת פיקניקים בפארקים הציבוריים יחד עם משפחותיהם, קניות (ישנם מבצעים רבים בחנויות ביום זה), בטיולים או בהשתתפות באירועי ספורט. בנוסף, בריכות שחייה רבות נוהגות להיפתח לציבור ביום זה.

==ראו גם==
*יום הזיכרון (הממלכה המאוחדת)
*יום הזיכרון לשואה ולגבורה
*יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:חגים אמריקאיים
ארצות הברית
קטגוריה:אירועים בחודש מאי
קטגוריה:ארצות הברית: תרבות הנצחה
קטגוריה:יום שני
ריבוי אזרחויות

המדינות אשר מסומנות בצבע ירוק הן המדינות בהן מותר להחזיק בריבוי אזרחויות והמדינות אשר אינן מתירות להחזיק באזרחות מסומנות בצבע אדום. המדינות המסומנות בצבע אפור הן המדינות לגביהן אין מידע. במדינות רבות המצב יותר מסובך מ"כן" או "לא" חד-משמעי.
ריבוי אזרחויות או אזרחות כפולה היא מצב שבו יש לאדם אזרחות בשתי מדינות או יותר.

לכל מדינה חוקים משלה לפיהם מוענקת האזרחות. חלק מהמדינות מעניקות אזרחות באופן אוטומטי בלידה לאנשים שאחד מהוריהם הוא אזרח באותה מדינה (אזרחות מתוקף לידה), או לאנשים שנולדו בתחום המדינה, או דרך נישואים לאזרח המדינה. מדינות אחרות (כמו אוסטרליה) מגבילות את ההענקה של האזרחות לילדיהם של אזרחי המדינה לפי תנאים מוגדרים. בנוסף אזרחות מוענקת בתהליך אזרוח - במצב זה מדינות רבות שומרות את הזכות לפסול את האזרחות של אותם התושבים אם יראו לנכון לעשות כן.

רוב המדינות המאפשרות לתושביהן להחזיק באזרחות כפולה אינן מכירות בכך שתושביהן הם רב-לאומיים, כלומר הן מחשיבות את אזרחיהן כאזרחי מדינתם בלבד. פירוש הדבר לדוגמה הוא כי אדם בעל אזרחות כפולה אינו יכול להסתמך על השימוש באזרחות הנוספת כמסמך פורמלי מזהה בפני הרשויות במדינה הנוספת שבה הוא אזרח. מדינות אחרות, כמו איראן או מקסיקו, מסרבות באופן עקרוני לתת שירותים קונסולריים לאזרחיהן כאשר הם מתגוררים כאזרחים במדינה בה הקונסוליה ממוקמת.

קיימות גם מדינות רבות אשר אינן מעוניינות שאזרחיהן יחזיקו כלל באזרחות כפולה, ומשום כך הן נוקטות בצעדים מחמירים כדי למנוע התפשטות תופעה זו. לעיתים עצם הבקשה של אזרחות נוספת עלולה להוביל לפסילה אוטומטית של האזרחות אם האזרחות האחרת הושגה באופן פעיל בשליטתו של המבקש (לדוגמה, בדנמרק, יפן, סינגפור והודו) או אף גוררת עונש על פשיעה בשל השגת אזרחות נוספת (בערב הסעודית). במדינות אחרות לעיתים ירשו להחזיק מספר לא מוגבל של אזרחויות. אף על פי כן, משום שכל מדינה מחליטה לעצמה מי הם האזרחים שלה, בהתבסס אך ורק על החוקים שלה ובדרך כלל בלי להתחשב בחוקים של המדינות האחרות, ייתכן מצב שבו אדם יהיה אזרח בשתי מדינות או יותר, אף שבחלק מהמדינות או בכולן חל איסור על החזקה באזרחות כפולה.

במדינות רבות האזרחות הכפולה אף נחשבת רצויה בעיני השלטון משום שהיא מגבירה את ההזדמנויות של אזרחיהן לתחרות ולבניית קשרים גלובליים. מדינות אחדות אף נקטו בצעדים אקטיביים כאשר החלו לאשר לאזרחיהן להחזיק באזרחות כפולה (כמו אוסטרליה, מאז 4 באפריל 2002).

בישראל אדם רשאי להחזיק בריבוי אזרחויות. חריג לכלל זה נקבע בתיקון לחוק יסוד: הכנסת משנת ה'תשנ"ו (סעיף 16א) ולפיו חבר הכנסת לא רשאי להצהיר אמונים אלא אם פעל להסרת אזרחותו הנוספת, אם הדבר אפשרי לפי חוקי אותה מדינה. סעיף דומה קיים בחוק יסוד: הממשלה (סעיף קטן 6(ד)) בנוגע למינוי לשר בממשלת ישראל. על פי חוק האזרחות אדם המתאזרח שלא מכוח חוק השבות חייב לוותר על אזרחות קודמת.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nevo.co.il/law_html/law01/011_001.htm#Seif18 חוק האזרחות, פרק שלישי סעיף 14 - אזרחות כפולה ומקום מגורים כפול], באתר נבו.

קטגוריה:הגירה
קטגוריה:משפט בין-לאומי
קטגוריה:אזרחות

de:Staatsbürgerschaft#Mehrfache Staatsbürgerschaft
רחוב 59

מבט מערבה מהקצה המזרחי של רחוב 59
רחוב 59 (באנגלית: 59th Street) הוא רחוב המשתרע ממזרח למערב ברובע מנהטן של העיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית. 

==מהלך השדרה==
הרחוב הוא אחד הרחובות החוצים (ממערב למזרח) המרכזיים של העיר - ובמרביתו הוא רחוב דו סטרי (למעט מקטע שבין השדרה התשיעית והשדרה העשירית בו הרחוב חד סטרי לכיוון מערב). 

בשדרה השנייה מתקשר הרחוב עם גשר קווינסבורו המכונה בשל כך בכינוי "גשר רחוב 59" (59th Street Bridge).

בחלקו האמצעי, בין השדרה החמישית וכיכר קולומבוס נקרא הרחוב בכינוי "סנטרל פארק דרום" (Central Park South) בשל היותו הגבול הדרומי של סנטרל פארק.

הרחוב מהווה את הגבול בין אזור מידטאון מנהטן ואזור מנהטן העליונה (אפר מנהטן). הרחוב מהווה למעשה נקודת סיום של שדרות מנהטן (אף שבפועל השדרות ממשיכות) ושמות השדרות משתנים ברחוב 59: השדרה השמינית (כפי שהיא נקראת דרומית לרחוב) משנה את שמה ל"סנטרל פארק מערב" (צפונית לרחוב 59), השדרה התשיעית משנה את שמה ל"שדרת קולומבוס" צפונית לרחוב זה, השדרה העשירית מכונה "שדרת אמסטרדם" צפונית לרחוב, והשדרה ה-11 מכונה "שדרת וסט אנד" צפונית לרחוב 59.

==אתרים בעלי חשיבות==
במפגש הרחוב עם שדרת לקסינגטון נמצא סניף הדגל של רשת חנויות הכולבו הידועות בלומינגדיילס; במפגש הרחוב עם השדרה החמישית ממוקם סניף מלון פלאזה של העיר ניו יורק. 
בין השדרה החמישית וכיכר קולומבוס הרחוב מהווה את הגבול הדרומי של סנטרל פארק. במפגש הרחוב עם כיכר קולומבוס נמצאים המלון הבינלאומי טראמפ, מרכז טיים וורנר ובניין כיכר קולומבוס 2. במפגש הרחוב עם השדרה העשירית נמצא בית החולים סנט לוק'ס - רוזוולט. במפגש הרחוב עם השדרה השנייה ומעט לכיוון רחוב 60, ממוקמת תחנת הרכבל לאי רוזוולט.

פארק נהר ההדסון המשתרע לאורך גדת נהר ההדסון מפארק באטרי שבדרום האי מנהטן, מסתיים ברחוב 59.

==קישורים חיצוניים==

59
רחוב 57

הדסון לעבר הרחוב.]]
רחוב 57 (באנגלית: 57th Street) הוא רחוב המשתרע ממזרח למערב ברובע מנהטן של העיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית. 

הרחוב משתרע ממערב למזרח ומקשר בין נהר ההדסון והכביש המהיר של הווסט סייד במערב האי מנהטן, לבין דרך FDR ואיסט ריבר במזרח האי.

הרחוב דו סיטרי, ורוחבו 30 מטרים, וזאת בהתאם לתוכנית חברי הוועדה (1811) אשר קבעה את הרחוב כעורק תחבורה חוצה ראשי.

הרחוב ידוע בגלריות הרבות שבו.

הרחוב מהווה נקודת התחלה של מצעד ההצדעה לישראל השנתי.
==אתרים בעלי חשיבות==
ברחוב מבנים אתרים ידועים רבים ובהם מלון ארבע העונות (Four Seasons) (בגוש הבניינים שבין שדרת מדיסון ושדרת פארק; בניין פולר (במפגש הרחוב עם שדרת מדיסון) ובו גלריות רבות לאמנות; חנות הדגל של טיפני (במפגש הרחוב עם השדרה החמישית) בו צולמה סצנה מתוך הסרט "ארוחת בוקר בטיפאני"; קרנגי הול (במפגש הרחוב עם השדרה השביעית) ובסמוך לו חדר התה הרוסי; מגדל הרסט (במפגש הרחוב עם השדרה השמינית), ומרכז השידור של רשת CBS (בגוש הבניינים שבין השדרה העשירית והשדרה ה-11).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nyctourist.com/shopping_57thst.htm חנויות עיקריות לאורך הרחוב]

57
קבאטיה

קבאטיה (בערבית: قباطية) היא עיר פלסטינית בצפון השומרון, כ־7 ק"מ מדרום לג'נין, ובגובה של כ־300 מטר מעל פני הים. היא נמצאת מדרום-מזרח לעמק דותן, על הדרך המובילה ממנו לעבר טובאס ובקעת הירדן. בשנת 1967 נפקדו בכפר 6,055 תושבים, וב־2021 הוערך מספרם בכ־26,306<ref></ref>.
== היסטוריה ==
בסקר הר מנשה נמצאו בתל העתיק של הכפר, המצוי בחלק המערבי של העיר, בתים אשר מקורם ב"גרעין" העתיק של הכפר מתקופת ימי הביניים, הבנויים על שרידים קדומים יותר. על המורדות פזורה כמות גדולה של חלקי קרמיקה - רובה מימי הביניים עד התקופה המודרנית. לפי נתוני הסקר, הגאוגרף המוסלמי מוסר כי בשנת 1596 היו במקום "89 בתי אב מוסלמים ו־18 רווקים". רוב התושבים הגיעו לכפר במאה ה־19 בעקבות מלחמות שבטים.

ביוני 1936 הטילו השלטונות על הכפר קנס של 150 לא"י בגלל ניתוק קווי הטלפון. במרץ 1942 הוטל קנס קיבוצי על הכפר בגלל גדיעת עצים של אחד התושבים.

באוגוסט 1977 פיזר המושל הצבאי את מועצת עיריית קבאטיה, במטרה להרגיע עימות בין שתי חמולות בעיר.

באינתיפאדה הראשונה הייתה קבאטיה מרכז של פעילות אלימה נגד צה"ל. מאות מתושביה נעצרו וכמה עשרות נהרגו. ב־24 בפברואר 1988, נרצח אדם שנחשד כמשתף פעולה עם השלטון הישראלי בידי המון פלסטיני, וגופתו הוצתה ונתלתה במרכז הכפר. בעקבות הלינץ הוטל סגר על הכפר ובוצעו בו מעצרים רבים. במאי 1988 נפתח משפטם של 95 מתושבי קבאטיה שהואשמו במעורבות בלינץ'. חלק מהנאשמים שוחררו על ידי השב"כ ומשפטם של השאר נמשך חודשים רבים. זרם החשמל נותק מהכפר והוא חודש רק בנובמבר 1988. 

בעקבות הלינץ' רצחו הפלסטינים סייענים פלסטינים נוספים של ישראל ותשתית המודיעין של צה"ל ביהודה ושומרון נפגעה קשות. 

גם באינתיפאדה השנייה נודעה העיר כאחד ממרכזי הטרור של יהודה ושומרון, אשר הוציאה פיגועים ומעשי רצח רבים כנגד חיילים ואזרחים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:השומרון: יישובים
קטגוריה:נפת ג'נין
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
נסים נסר

נַסִים נסר (בערבית: نسيم نسر או نسيم نصر; נולד ב-1968) הוא אזרח לבנוני-ישראלי, שנתפס והורשע בישראל בשנת 2002 באשמת ריגול לטובת חזבאללה.

==ביוגרפיה==
נסר נולד בכפר באזוריה שבדרום לבנון, לאב מוסלמי שיעי ולאם יהודייה, ועל כן נחשב למוסלמי, לפי האסלאם, אך גם ליהודי, לפי ההלכה היהודית. עלה לישראל בשנת 1992, והתגורר בחולון, בעוד משפחתו נשארה בלבנון. בישראל נישא ונולדו לו שתי בנות.

בשנת 2002 נתפס והועמד לדין באשמת מסירת ידיעות לחזבאללה. נסר הודה במסגרת עסקת טיעון, והורשע במגע עם סוכן זר ובמסירת מידע לאויב במטרה לפגוע בביטחון המדינה. על פי כתב האישום, יצר קשר עם פעיל חזבאללה שגייס אותו, דרך קשר עם אחיו, המתגורר בלבנון. נסר העביר לחזבאללה מידע על אודות סיכולים ממוקדים, שמתכננת ישראל לבצע בלבנון ובשטחים, וצילם מתקני גז ותשתית בישראל.

ב-11 בדצמבר 2002 נגזר דינו ל-6 שנות מאסר. במהלך מאסרו, ויתר על אזרחותו הישראלית, בתקווה שייכלל בעסקת חילופי שבויים.

עם סיום תקופת מאסרו ב-27 באפריל 2008, הוצא נגדו צו גירוש מישראל, אך הוא המשיך להישאר במעצר מנהלי עד 1 ביוני 2008, אותו היום שבו גורש ללבנון. ישראל קיבלה מיד עם גרושו ללבנון ארון ובו חלקי גופות, של חיילים ישראליים שנהרגו במהלך מלחמת לבנון השנייה. על פי פרסומים לא רשמיים, שנפוצו בסוף מאי 2008, העברתו ללבנון היוותה חלק מעסקת חלופין גדולה יותר, בה שוחרר המחבל, סמיר קונטאר, תמורת החזרת גופותיהם של אלדד רגב ושל אהוד גולדווסר.

==קישורים חיצוניים==
* דניאל סובלמן, [http://news.walla.co.il/?w=//600717/@@/item/printer ההוכחה להתקדמות במגעים עם חזבאללה], וואלה! חדשות, 20 בספטמבר 2004
* 
* 
* 
* 
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים שריגלו למען מדינה זרה
קטגוריה:מרגלים יהודים
קטגוריה:יהודים לבנונים
קטגוריה:עצירים מנהליים בישראל
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:ישראלים שהורשעו במגע עם סוכן זר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
קטגוריה:לבנונים שנולדו ב-1968
רחוב 125

רחוב 125 - [[בהלת קניות לפני חג המולד.]]
רחוב 125 (באנגלית: 125th Street) הוא רחוב דו סטרי החוצה ממזרח למערב את רובע מנהטן של העיר ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית.

רוחבו של הרחוב 30 מטרים, והוא אחד הרחובות הראשיים של מנהטן, בהתאם לתוכנית חברי הוועדה (1811). הרחוב נחשב לרחוב הראשי של שכונת הארלם, ומכונה גם "שדרת מרטין לותר קינג".

==מהלך השדרה==
חלק המערבי של השכונה עובר באלכסון דרך שכונת מנהטנוויל מכיוון צפון מערב (מהנרי האדסון פארקווי ורחוב 130) ועד שדרת מורנינגסייד. מערבית לשדרה עובר הרחוב לאורך ציר מזרח - מערב דרך הארלם ועד איסט ריבר ודרך FDR, שם מתחבר הרחוב עם גשר רוברט פ. קנדי.

שבר גאולוגי המכונה "שבר רחוב 125" (125th Street Fault) חוצה את הרחוב, ויוצר עמק עמוק מעליו עוברות השדרות ואף קו השדרה השביעית של הרכבת התחתית של ניו יורק עובר מעל גשר באזור זה.

ברחוב ממוקם תיאטרון אפולו וכן נמצא בו משרדו של נשיא ארצות הברית לשעבר ביל קלינטון.

==אזכורים תרבותיים==
מפגש רחוב 125 עם שדרת לקסינגטון מוזכרם בשירם של מחתרת הקטיפה "I'm Waiting for the Man" מתוך האלבום "The Velvet Underground & Nico" כאתר מכירת סמים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הארלם
125
ילדים בעולם

ילדים בעולם (באנגלית: Big Blue Marble - "גולה כחולה גדולה" בהתייחס לכדור הארץ) היא סדרת טלוויזיה לילדים אמריקאית שהופקה בארצות הברית בין השנים 1974–1983. 

הסדרה עסקה בחוויותיהם וסיפורי חייהם של ילדים ממדינות שונות בעולם. במסגרת הסדרה נוהל מועדון של חברים לעט שעודד קיום קשרים בין ילדים מלאומים ומגזעים שונים. הסדרה נודעה בשיר הפתיחה שלה. זכתה במספר פרסים. 

בישראל שודרה הסדרה לראשונה בשם "כדור כחול גדול" בשנות השבעים במסגרת שידורי אחר הצהריים של הערוץ הראשון ושודרה בפעם שנייה בשנות השמונים בשם "ילדים בעולם" במסגרת רצועת תוכניות הילדים והנוער של הערוץ הראשון.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.coolvariety.com/programming/bbmlist.htm מדריך פרקים]

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1970
קטגוריה:זוכי פרס פיבודי
קטגוריה:הערוץ הראשון - תוכניות רכש
קטגוריה:זוכי אמי בשעות היום: תוכנית ילדים
קטגוריה:זוכי אמי בשעות היום: תוכניות: צילום
ארנסט פלקזיג

ארנסט פלקזיג (בגרמנית: Ernst Flechsig) (5 באוקטובר 1852 - 11 באוקטובר 1890), שחמטאי גרמני.

פלקזיג חלק מקום שני בתחרות דיסלדורף 1876 (אליפות גרמניה העשירית, ניצח: וילפריד פאולסן), הגיע עשירי בתחרות לייפציג 1877 (ניצח: לואיס פאולסן) וחלק מקום 8–9 בתחרות לייפציג 1879 (ניצח: ברטולד אינגליש ).

פלקזיג סיים בתיקו דו-קרב עם פריץ רימן 5-5 בשנת 1885.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://chessmetrics.com/cm/CM2/PlayerProfile.asp?Params=199510SSSSS3S038365000000111000000000009110100 מידע כללי]

== הערות שוליים ==

 

קטגוריה:שחמטאים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1852
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1890
ענבתא

עַנַ֫בְּתַא (בערבית: عنبتا) היא עיירה פלסטינית בהרי השומרון 9 ק"מ מזרחית לטולכרם.
== גאוגרפיה ==
בענבתא התגלו חרסים מהתקופה ההלניסטית, הרומית המוקדמת והמאוחרת, ומהתקופה הביזנטית.

במהלך התקופה הרומית והביזנטית, ענבתא היה ישוב שומרוני. מסורת שומרונית מקשרת את הכפר עם דוסיתאוס, מנהיג דתי שומרוני שככל הנראה היה פעיל במאה הראשונה לספירה. ההיסטוריון השומרוני בן המאה ה-14 אבו אל-פתח כתב כי דוסיתיאוס מת מרעב לאחר שהתחבא במערה ליד ענתבא וצם במאמץ להשיג חוכמה.

=== העת החדשה ===
בשנת 1927 ידע הכפר סכסוכים עם כפרים שכנים, במסגרתם הושחתו 1,500 עצי זית של הכפר. לאור הסכסוכים הבלתי פוסקים שלחה משטרת המנדט לכפר באפריל 1928 כוח משטרה קבוע והטילה על הכפר תשלום של 70 לירות ארץ ישראליות לחודש עבור הוצאותיהם. בשנת 1934 פעל במקום מכונת קידוח בארות מים של ממשלת המנדט. בשיטפון שפקד את הכפר בפברואר 1935 נהרס גשר המוביל אל הכפר, נהרסו בתים בכפר ומספר תושבים נהרגו.

בכפר הייתה תחנה של הסעיף המערבי של מסילת השומרון, בקטע מסעודיה–טולכרם היציאה המזרחית של הכפר ליישובי השומרון, כולל ליישובים הפלסטיניים, עוברת דרך מחסום המאויש על ידי צה"ל. במחסום היו היתקלויות עם פלסטיניים אשר בכליהם נמצאו כלי נשק או חומר נפץ.

העיירה שוכנת על כביש הרוחב של השומרון, כביש 57, טולכרם–שכם ומספר תושביה 7,300 (2006). דרך זו שימשה גם כן כדרך מרכזית בתקופת המקרא ובתקופה הרומית–ביזנטית (דרך קיסריה–סבסטיה) בהיות קיסריה בירת הפרובינקיה. במלחמת ששת הימים כביש זה יחד עם כביש 55: קלקיליה–שכם היו צירי ההתקדמות לעבר כיבוש שכם – העיר המרכזית בשומרון. לאחר שענבתא נכנעה לצה"ל, מונה רענן לוריא, אז מפקד פלוגה בדרגת רב-סרן, למושל הצבאי שלה. כאשר הגיעה הוראה לגרש את תושבי העיירה אל מעבר לנהר הירדן, הוא סירב פקודה והגירוש נעשה בלעדיו. לאחר מספר ימים הוחזרו התושבים לבתיהם וצה"ל סייע לשקם בתים שנהרסו. על פי עדותו של רענן לוריא, עוזי נרקיס טען שהגירוש נעשה ביוזמה מקומית של זאב שחם מפקד חטיבה 5, שזכתה בגיבוי בשתיקה של עוזי נרקיס ומשה דיין. הגירוש בוטל לאחר מספר ימים לאחר שהתושבים ישבו על כביש קלקיליה–שכם ולא היה מה לעשות איתם.

כניסת ישראלים לעיירה, המצויה בשטח A, אסורה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפת טולכרם
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:יישובים שומרוניים לשעבר
וילפריד פאולסן

וילפריד פאולסן (בגרמנית: Wilfried Paulsen; 31 ביולי 1828 - 6 בפברואר 1901), שחמטאי גרמני, אחיו הבכור של לואיס פאולסן.

==הישגים בולטים==

פאולסן חלק מקום 3–5 בתחרות דיסלדורף 1862 (ניצח: מקס לנגה), הגיע למקום השני, לאחר מקס לנגה בתחרות דיסלדורף 1863, ניצח בתחרות קלן 1867, חלק מקום שלישי בתחרות אאכן 1868 (ניצח: מקס לנגה), הגיע למקום החמישי בתחרות ברמן 1869 (ניצח: אדולף אנדרסן), הגיע שישי בתחרות קרפלד 1871 (ניצח: לואיס פאולסן) וניצח בתחרות דיסלדורף 1876.

פאולסן חלק מקום 11 בתחרות לייפציג 1877 (ניצח: לואיס פאולסן), חלק מקום 5–6 (יחד עם אלכסנדר פריץ) בתחרות פרנקפורט 1878 (ניצח: לואיס פאולסן), הגיע למקום העשירי בתחרות לייפציג 1879 (ניצח: ברטולד אינגליש), הגיע למקום השישי בתחרות בראונשויג 1880 (ניצח: לואיס פאולסן), הגיע למקום ה-11 בתחרות ויסבאדן 1880 (ניצחו: ג'וזף הנרי בלקברן, ברטולד אינגליש ואדולף שוורץ).

פאולסן הגיע למקום ה-11 בתחרות ברלין 1881 (ניצח: ג'וזף הנרי בלקברן), הגיע למקום ה-15 בתחרות נירנברג 1883 (ניצח: שמעון אברמוביץ וינוור), חלק מקום 16–17 בתחרות המבורג 1885 (ניצח: איזידור גונסברג), חלק מקום 5–6 בתחרות לייפציג 1888 (ניצחו: קורט פון ברדלבן ופריץ רימן) וחלק מקום 16–17 בתחרות דרזדן 1892 (ניצח: זיגברט טאראש).

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחמטאים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1828
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1901
טראנס וורלד איירליינס

טראנס וורלד איירליינס (באנגלית: Trans World Airlines או בקיצור TWA) הייתה חברת תעופה אשר פעלה משנת 1925 ועד 2001, עת התמזגה עם אמריקן איירליינס. טראנס וורלד איירליינס הייתה מחלוצות התעופה האזרחית, ואחת מחברות התעופה הגדולות בעולם. 

TWA הוקמה ב־16 ביולי 1930, כמיזוג של מספר חברות תעופה שפעלו בעיקר בשירות הדואר האמריקאי להובלת דברי דואר אוויר:
*תעבורה אווירית טרנס-יבשתית (TAT), (נוסדה בשנת 1928)
*ווסטרן אייר אקספרס (WAE), (נוסדה ב 1925)
*מדוקס איירליינס
*סטנדרט
*תאגיד תעשיות תעופה פיטסבורג (PAIC)

המיזוג היה אילוץ שנכפה על חברות התעופה על ידי שירות הדואר, במטרה ליצור חברה גדולה אחת שתוכל להעביר שקי דואר על פני כל מרחב ארצות הברית.

בשנת 1930 חנכה TWA שירות חוף לחוף – ניוארק, ניו ג'רזי, ללוס אנג'לס עם עצירת ביניים בקנזס סיטי, מיזורי. בשנת 1934 שוב הפכה ווסטרן אייר אקספרס לעצמאית (שלימים נקראה Western Air Lines), אך TWA המשיכה כחברת תעופה חוצה יבשות. החברה הגישה בקשה לפשיטת רגל בשנת 1992 והודיעה בינואר 2001 כי אמריקן איירליינס תרכוש את נכסיה. TWA חדלה להתקיים כחברת תעופה נפרדת בדצמבר 2001.

==ראו גם==
* טיסה 800 של TWA
* חטיפת טיסה 847 של TWA

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20010407233345/http://twacargo.com/about/history.html אבני דרך בהיסטוריה של TWA]
* [https://www.jetphotos.com/airline/Trans+World+Airlines+%28TWA%29 תמונות מטוסי החברה באתר JetPhotos]
* [https://www.airliners.net/photo-albums/view/Trans-World-Airlines/8194 תמונות מטוסי החברה באתר airliners.net]
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:חברות תעופה אמריקאיות שנסגרו
ארנולד שוטלנדר

קברו של שוטלנדר בבית הקברות היהודי העתיק בוורשה
ארנולד שוטלנדר (בגרמנית: Arnold Schottlander; 2 באפריל 1854 – 9 בספטמבר 1909) היה שחמטאי יהודי-גרמני.

==ביוגרפיה==

שוטלנדר נולד ומת בוורוצלב, והיה אחד מתלמידיו של אדולף אנדרסן. הוא חלק מקום 8–9 בתחרות לייפציג 1879 (ניצח: ברטולד אינגליש), חלק מקום 9–10 בתחרות ויסבאדן 1880 (ניצחו: ג'וזף הנרי בלקברן, ברטולד אינגליש ואדולף שוורץ), הגיע למקום ה-12 בתחרות נירנברג 1883 (ניצח: שמעון אברמוביץ וינוור), הגיע למקום ה-16 בתחרות המבורג 1885 (ניצח: איזידור גונסברג), חלק מקום 5–6 בתחרות לייפציג 1888 (ניצחו: קורט פון ברדלבן ופריץ רימן) וחלק מקום 11–13 בתחרות דרזדן 1892 (ניצח: זיגברט טאראש).

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחמטאים יהודים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1854
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1909
גביע קוראץ'

גביע קוראץ היה טורניר כדורסל אירופי מטעם פיב"א אירופה; השלישי בחשיבותו באירופה אחרי הסופרוליג וגביע ספורטה. הטורניר הוקם בשנת 1971 והתקיים עד לשנת 2002 אז אוחד עם גביע ספורטה לצ'מפיונס קאפ.

הטורניר נקרא על־שם הכדורסלן היוגוסלבי רדיבוי קוראץ', שנהרג בתאונת דרכים ליד סרייבו בשנת 1969.

==זוכות בגביע==
ראשונת הזוכות בגביע הייתה לוקומוטיב זאגרב, ואחרונה - נאנסי. קאנטו האיטלקית זכתה בו ארבע פעמים, והיא שיאנית הזכיות; שלוש פעמים זכו בגביע פרטיזן בלגרד ולימוז', ושתי זכיות יש ליוגופלסטיקה ספליט, חובנטוד בדאלונה, אולימפיה מילאנו, וירטוס רומא וברצלונה.

==ישראליות בגביע==
מעולם לא העפילה קבוצה ישראלית לגמר גביע קוראץ'. הפועל תל אביב הגיעה פעמיים, בשנים 1980 ו־1988, לחצי הגמר, ובשתיהן נוצחה על ידי ציבונה זאגרב. מכבי רמת גן הגיעה שלוש פעמים לשלב רבע הגמר בשנים 1984, 2001 ו-2002, ואילו הפועל רמת גן גבעתיים הגיעה לרבע הגמר פעם אחת, ב-1977.

==כל משחקי הגמר==
{| class="wikitable" style="font-size: 97%; text-align: Right;"
|- style="background:#f0f6fa;"
!עונה
!אלופה
!סגנית
!תוצאה
|-
|2001/2002
| נאנסי
| לוקומוטיב רוסטוב
|74-95, 98-72
|-
|2000/2001
| אוניקאחה מאלגה
| המופארם ורשאץ'
|77-47, 69-71
|-
|1999/2000
| לימוז'
| אוניקאחה מאלגה
|51-60, 80-58
|-
|1998/1999
| ברצלונה
| אסטודיאנטס מדריד
|97-70, 77-93
|-
|1997/1998
| מאש ורונה
| הכוכב האדום בלגרד
|64-73, 74-68
|-
|1996/1997
| אריס סלוניקי
| טופאש בורסה
|88-70, 66-77
|-
|1995/1996
| אפס פילזן
| אולימפיה מילאנו
|70-77, 76-68
|-
|1994/1995
| אלבה ברלין
| אולימפיה מילאנו
|85-79, 87-87
|-
|1993/1994
| פאוק סלוניקי
| פלקנסטרו טריאסטה
|100-91, 75-66
|-
|1992/1993
| אולימפיה מילאנו
| וירטוס רומא
|106-91, 95-90
|-
|1991/1992
| וירטוס רומא
| סקאבוליני פזארו
|99-86, 94-94
|-
|1990/1991
| קאנטו
| ריאל מדריד
|95-93, 73-71
|-
|1989/1990
| חובנטוד בדאלונה
| סקאבוליני פזארו
|96-86, 99-98
|-
|1988/1989
| פרטיזן בלגרד
| קאנטו
|101-82, 76-89
|-
|1987/1988
| ריאל מדריד
| ציבונה זאגרב
|93-94, 102-89
|-
|1986/1987
| ברצלונה
| לימוז'
|97-86, 106-85
|-
|1985/1986
| וירטוס רומא
| יובנטוס קזרטה
|73-72 84-78
|-
|1984/1985
| אולימפיה מילאנו
| פלקנסטרו וארזה
|78-91
|-
|1983/1984
| פו אורטז
| הכוכב האדום בלגרד
|73-97
|-
|1982/1983
| לימוז'
| שיבנקה שיבניק
|86-94
|-
|1981/1982
| לימוז'
| שיבנקה שיבניק
|84-90
|-
|1980/1981
| חובנטוד בדאלונה
| רייר ונציה
|104-105
|-
|1979/1980
| סבסטיאני רייטי
| ציבונה זאגרב
|71-76
|-
|1978/1979
| פרטיזן בלגרד
| סבסטיאני רייטי
|98-108
|-
|1977/1978
| פרטיזן בלגרד
| בוסנה סרייבו
|110-117
|-
|1976/1977
| ק.ק ספליט
| פורטיטודו בולוניה
|84-87
|-
|1975/1976
| ק.ק ספליט
| צ'ינמרטיני טורינו
|82-82, 97-84
|-
|1974/1975
| קאנטו
| ברצלונה
|110-85, 71-69
|-
|1973/1974
| קאנטו
| פרטיזן בלגרד
|68-75, 99-86
|-
|1973
| קאנטו
| מכלן
|85-94, 106-75
|-
|1972
| לוקומוטיב זאגרב
| אוקק בלגרד
|94-73, 71-83
|-
|}

==ראו גם==
* יורוצ'לנג'
* גביע ספורטה

==קישורים חיצוניים==
* 

*
קטגוריה:תחרויות כדורסל באירופה
קטגוריה:תחרויות כדורסל לא פעילות
מאגר המים של טביליסי

מאגר המים של טביליסי (בגאורגית: თბილისის წყალსაცავი) הידוע גם בשם הים של טביליסי (თბილისის ზღვა) או מאגר סָמגוֹרי (სამგორის წყალსაცავი) הוא מאגר מים ברמת איורי צפון-מזרחית לטביליסי גאורגיה.

המאגר נוצר מהימות המלוחות אוולאבָּרי אילגוּניאני (ილგუნიანი) וקוּקי שאוחדו בשנת 1953. המאגר רחב בחלקו הצפון-מערבי הוא רחב ובחלקו הדרום-מזרחי הוא צר. אורכו 8.75 ק"מ רוחבו המרבי הוא 1.85 ק"מ.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אגמי אגירה מלאכותיים
קטגוריה:טביליסי: גאוגרפיה
קטגוריה:גאורגיה: ימות ואגמים
קטגוריה:קווקז: ימות ואגמים
רובע המדינה

פרד מעביר סחורות במדינה שב[[פאס, מרוקו]]
המדינה בסוסה
רובע המדינה (ערבית المدينة العتيقة, "אלמדינה אלעתיקה", מילולית: "העיר העתיקה") הוא רובע נפוץ בערי צפון אפריקה. המדינה בדרך כלל מוקפת חומה, ומכילה בתוכה סמטאות ומבוכים רבים. רובעי המדינה נבנו על ידי הערבים במאה ה-9. פירושה של המילה "מדינה" הוא פשוט "עיר" או "עיירה" בערבית המודרנית.

ברובע המדינה ישנם בדרך כלל מזרקות, ארמונות ומסגדים עתיקים. המונומנטים במדינה משומרים היטב משום חשיבותם התרבותית (וגם משום שהם מוקדי משיכה תירותיים).

בשל סמטאותיה הצרות, המדינה חופשית בדרך כלל מתנועת מכוניות, ובמקרים מסוימים אף מתנועות אופנועים או אופניים. הרחובות יכולים להיות באורך של פחות ממטר. במספר מדינות נעשה שימוש כדי להאט ולבלבל פולשים, בגלל רחובותיה הצרים והמפותלים.

== מדינות שהוכרו כאתרי מורשת עולמית ==
* סוסה, תוניסיה
* תוניס, תוניסיה
* קירואן, תוניסיה
* הקסבה באלג'יר, אלג'יריה
* מקנס, מרוקו
* אסואירה, מרוקו
* מרקש, מרוקו
* טטואן, מרוקו

==מדינות אחרות==
* קזבלנקה, מרוקו
* צ'פצ'און, מרוקו
* דקר, סנגל
* חממת, תוניסיה
* מהדיה, תוניסיה
* מדינה, מלטה
* טנג'יר, מרוקו
* טוזור, תוניסיה
* טריפולי, לוב
* אלהמברה, ספרד
* אזחרה, ספרד

==ראו גם==
* קסבה
* קסר

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תכנון עירוני
קטגוריה:תרבות ערבית
קטגוריה:צפון אפריקה
קטגוריה:שכונות
איג'יפטאייר

איירבוס A330-200 של החברה בצביעה הישנה]]
בואינג 777-300ER של החברה]]
איג'יפטאייר (בערבית: مصر للطيران [תעתיק מדויק: מצר ללטיראן]; באנגלית Egyptair) היא חברת התעופה הלאומית של מצרים וחברת התעופה הגדולה במדינה. איג'יפטאייר הוקמה ב-7 ביוני 1932 בשם מִצְר אייר והחלה לפעול באופן רשמי ביולי 1933 בקו קהיר-אלכסנדריה. בשנת 1971 קיבלה החברה את שמה הנוכחי.

הלוגו של חברת התעופה הוא דמותו של הורוס, אל השמים במיתולוגיה המצרית העתיקה, אשר תואר בדרך כלל כבז או איש עם ראש של בז.

==תולדות החברה==
החברה נוסדה ב-7 במאי 1932 והחלה את פעילותה באוגוסט 1933 בטיסות בקו קהיר-אלכסנדריה. היא הייתה החברה הבינלאומית הראשונה שנחתה בשדה התעופה וילהלמה.

חברת התעופה חגגה את שנתה ה-75 בשנת 2007, וב-11 ביולי 2008 היא הצטרפה לברית חברות התעופה סטאר אלייאנס. באותה הזדמנות החליפה החברה את סמלה וקבעה עיצוב חדש למטוסיה.

ב-19 במאי 2016 התרסק מטוס איירבוס A320 של החברה, שהיה בטיסה 804 מנמל התעופה שארל דה גול שבפריז אל נמל התעופה קהיר, לאחר כניסתו אל התחום האווירי של מצרים מעל הים התיכון.

ב-4 בנובמבר 2019 המזגה חברת הבת איג'יפטאייר אקספרס אל החברה, ומטוסיה נמכרו. מטוסי האיירבוס A220-300 שהיו ממוענים אל חברת הבת, נמסרו לאיג'יפטאייר.

==פעילות החברה בישראל==

ב-3 באוקטובר 2021 החלה איג'יפטאייר להפעיל טיסות מקהיר לתל אביב במקום אייר סיני.
החברה מפעילה 4 טיסות שבועיות בין נמל התעופה הבינלאומי של קהיר לנמל התעופה בן-גוריון. הטיסות מופעלות במטוסי האיירבוס צרי הגוף של החברה. זהו הקו הקצר ביותר של החברה, כ-400 קילומטרים בקו אווירי. אורך הטיסה הוא שעה ו-25 דקות. כאשר נתיב הטיסה עוקף את רצועת עזה ומגיע למצרים מכיוון הים, במסלול המאפשר מבט על הדלתא של הנילוס, הנושקת אל תוך הים ויוצרת מארג של תעלות, שטחי חקלאות וכפרי בוץ.

==צי המטוסים==
צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2020:

{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse;text-align:center "
|- style="color:white;background:#1d3d73;"
! rowspan="2" style="width:150px;" | כלי טיס
! rowspan="2" style="width:50px;" | בצי
! rowspan="2" style="width:50px;" | בהזמנה
! colspan="3" |נוסעים
! rowspan="2" style="width:190px;" | הערות
|- style="color:white;background:#1d3d73;"
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת עסקים">C</abbr>
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת תיירים">Y</abbr>
! style="width:40px;" | סה"כ
|-
|איירבוס A220-300
|12
|—
|—
|137
|137
|הוזמן במקור לאיג'יפטאייר אקספרס
|-
|איירבוס A320neo
|8
|—
|16
|126
|142
|יתקבלו החל משנת 2020
|-
|איירבוס A321neo
|—
|7
| colspan="3" |אין מידע
|
|-
|איירבוס A330-200
|4
|—
|24
|244
|268
|
|-
|איירבוס A330-300
|4
|—
|36
|265
|301
|
|-
|בואינג 737-800
|29
|—
|24
|120
|144
|-
|בואינג 777-300ER
|6
|—
|49
|297
|346
|
|-
|בואינג 787-9
|6
|2
|30
|279
|309
|
|-
! colspan="7" bgcolor="#1d3d73" |<font style="color:white;">איג'יפטאייר קרגו
|-
|איירבוס A300-600RF
|2
| —
| colspan="3" |מטען
|
|-
|איירבוס A330-200RF
|2
| —
| colspan="3" |מטען
|
|-
!סה"כ
!73
!7
| colspan="4" |
|}

==חברות בת==
* אייר סיני

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות תעופה לאומיות
קטגוריה:חברות תעופה מצריות
קטגוריה:התאחדות חברות התעופה הערביות
קטגוריה:סטאר אלייאנס
אלונגציה (אסטרונומיה)

מונחי יסוד באסטרונומיה תצפיתית. בתמונה זו מבט על מסלול כדור הארץ מעל לקוטב הצפוני כך שכוכבי הלכת נעים נגד כיוון השעון. מיקומו של כוכב הלכת הפנימי מימין הוא באלונגיצה מערבית מרבית ויראה ככוכב בוקר, ומשמאל באלונגציה מזרחית מרבית יראה ככוכב ערב. כוכב הלכת החיצוני בעל אלונגציה בזווית ε. גודל האלונגציה מכוכב הלכת החיצוני כלפי כדור הארץ מסומן באות α

אֵלונגַציה היא מונח באסטרונומיה המבטא את המרחק הזוויתי שבין השמש לכוכב לכת.

==כוכבי הלכת הפנימיים==
עבור צופה מכדור הארץ, כוכב חמה ונוגה הם כוכבי לכת פנימיים, ולכן היטל מסלולם על שמי הלילה שונה בצורה משמעותית מזה של כוכבי הלכת החיצוניים. ההבדל בתנועה של כוכב חמה ונוגה מתבטא בכך שכאשר מסלולם מביא אותם מן הצד המרוחק של השמש (לאחר התקבצות עליונה) לעבר כדור הארץ, זווית האלונגציה שלהם תגדל, מכיוון שהמרחק הזוויתי שלהם מהשמש יגדל. כאשר כוכב חמה ונוגה יתקרבו אל כדור הארץ במידה רבה, זווית האלונגציה שלהם תקטן עד שהם יעברו בין כדור הארץ והשמש (התקבצות תחתונה). מסיבה זו, נהוג לכנות את נוגה ואת כוכב חמה "כוכב ערב" או "כוכב בוקר" בהתאם למיקומם ביחס לשמש. המרחק הזוויתי המרבי אליו כוכב לכת פנימי מסוגל להגיע נקרא "אלונגציה מרבית". עבור "כוכב בוקר" זו היא אלונגציה מערבית מרבית ועבור "כוכב ערב" אלונגציה מזרחית מרבית; זאת משום שבזמנים אלו המרחק הזוויתי של כוכב הלכת מן השמש הוא הגדול ביותר לכיוון מערב או מזרח.

האלונגציה המרבית של כוכב חמה היא של 18–28 מעלות, ושל נוגה 45–47 מעלות. מנעד זה נוצר מכיוון שבהתאם לחוקי קפלר, מסלולי כוכבי הלכת הם אליפטיים ולא מעגליים וכן משום שמסלולם נטוי מעט ביחס למישור המילקה.

==כוכב הלכת החיצוניים==
זווית האלונגציה של כוכבי לכת חיצוניים גדלה לאחר הופעתם מאחורי הצד המרוחק של השמש כ"כוכבי בוקר". בגלל תנועתו של כדור הארץ סביב השמש כוכבי הלכת החיצוניים יזרחו מידי בוקר בשעה יותר מוקדמת בדומה לכוכבי השבת אף על פי שתנועתם סביב השמש תגרום להם לנוע מזרחה. זווית האלונגציה תגדל עד שכוכב הלכת יחל בתנועה אחורית, זמן מה לאחר מכן יתרחש ניגוד וזווית האלונגציה תתקרב ל־180° בשלב זה כדור הארץ נמצא בהתקבצות תחתונה ביחס לאותו כוכב לכת. מכיוון שכוכבי הלכת אינם נמצאים על אותו מישור בדיוק מוחלט אלא רק בקירוב, בעת ניגוד, זווית האלונגציה רק תתקרב ל־180°.

==לקריאה נוספת==
* יגאל פת-אל – אסטרונומיה – מדריך להכרת השמים, הוצאת קוסמוס (1998).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מידות אסטרונומיות
קטגוריה:אסטרונומיה תצפיתית
קטגוריה:מערכת השמש