OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ברודית אפריקאית

ברודית אפריקאית (שם מדעי: Aenigmatolimnas marginalis) היא מין עוף קטן ממשפחת הרליתיים החי ברחבי אפריקה שמדרום לסהרה והמין היחידי בסוגו. למרות שמה, ברודית זו אינה קשורה לסוג ברודית, אם כי היא דומה במקצת לעופות בני הסוג הזה. 
== מאפיינים ==
אורכה של הרלית 22 סנטימטרים בממוצע. זו רלית חומה עם נקודות שחורות לאורך הגוף. המקור והכנפיים צהובים והבטן בצבע קינמון. הזנב שחור והעורף והחלק העליון חום-אדמדם. הרגליים אדומות וגבוהות והמקור קצר. 

הרלית חיה בטבע בביצות, יובלים, תעלות, ערבות עשב שונות ואף חופי ים באלג'יריה, קמרון, קומורו, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, הרפובליקה של קונגו, חוף השנהב, גבון, גאנה, קניה, לוב, מלאווי, מרוקו, נמיביה, ניגריה, רואנדה, סיישל, דרום אפריקה, טנזניה, אוגנדה, זמביה וזימבבואה. כמו כן חלקם מצויים באיטליה.

רלית זו נודדת בחיפוש אחר מים מתוקים. היא פעילה בעיקר בשעות בין-הערביים והערב, אז הטמפרטורות נמוכות, ובשעות היום היא נחה בצמחייה. הברודיות הן מונוגומיות ובונות קן עשוי עשבים בסמיכות למים ולעיתים אף עליהם. הן ניזונות מיצורים קטנים המצויים בסוואנה ובביצה כמו ארבה, חיפושיות, עכבישים, פרפרים שונים, זבובים, דגים וראשנים וכן חלקי צמחים, זרעים ופירות קטנים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.iucnredlist.org/details/22692729/0 ברודית אפריקאית] באתר [http://www.iucnredlist.org/ הרשימה האדומה של IUCN]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי גוסטב הארטלאוב
קטגוריה:רליתיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:חוף השנהב: עופות
קטגוריה:קומורו: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1857
רלית ספאטה

רלית ספאטה (שם מדעי: Cyanolimnas cerverai) היא מין של עוף מים ממשפחת הרליתיים. זהו מין יחיד בסוגו, החי אך ורק בחצי האי ספאטה, שבמחוז מטאנסס בקובה. רלית ספאטה מצויה בסכנת הכחדה קריטית ונותרו בטבע רק 250–1,000 פרטים ממין זה.

== מאפיינים ==
הרלית חיה רק במערב קובה. זו רלית בינונית שאורכה 29 סנטימטרים. צבע הגב והעורף חום-זית עם עורף וצדדים כחולים-אפורים וחזה לבן. כנפיה קצרות מאוד ומעוגלות, זנבה לבן ורגליה אדומות. מקורה ארוך ואדום עם פנים כחולות-אפורות. הרלית שקטה מאוד ולא משמיעה כמעט קולות.

הרלית חיה בערבות שיחים גבוהות וביצות בספאטה. היא מסתתרת בביצות ומחפשת יצורים קטנים וחלקי צמחים למאכל. באזור הביצות ישנה צמחייה וסביבת מחיה אנדמית הנתונה בסכנה, כולל דרורים שונים ועד ללהקה של תנין קובני. הרלית נפוצה גם בביצות מנגרובים הקרובות לחוף.

הרלית בסכנה מאז המאה ה-20, עקב פגיעה בבית גידולה הקטן והנידח, הפרעה מתיירים וטריפה על ידי מינים מיובאים לאמריקה כמו נמייה אסייתית קטנה או שפמנון מצוי פוגעת בהם רבות. בעתיד עקב התחממות הכדור יהיו בעיות נוספות של עליית פני הים, מה שיגרום להמלחת הביצה והרג היצורים שבה וכן להוריקנים ולשריפות צמחים יבשים בקלות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1927
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס ברבור
קטגוריה:רליתיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:קובה: עופות
קשפיצה

קשפיצה (בפולנית: Krzepice) היא עיירה במחוז קלובוצק שבפרובינציית שלזיה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קשפיצה החלה כמבצר שנבנה באמצע המאה ה-14, ובאמצע המאה ה-16 הוענקו ליישוב שנבנה במקום זכויות עיר.

מראשית המאה ה-17 נודעה העיירה בשל תעשיית המתכת שבה. באמצע המאה ה-17 ובראשית המאה ה-18 נפגעה העיירה מתקיפות האימפריה השוודית. בחלוקת פולין נכללה העיירה בתחום ממלכת הבסבורג, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית.

==יהודי קשפיצה==
בית הקברות היהודי בקשפיצה.
מאמצע המאה ה-17 התקיימה בעיירה קהילה יהודית מאורגנת, ובשל קרבתה לגבול הפרוסי, הוגבלו משך שנים רבות מגורי יהודיה לרובע מסוים. בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה 1,395 יהודים, אך במהלך מלחמת העולם הראשונה עזבו את היישוב יהודים רבים. ביוני 1919 נערכו פרעות ביהודי העיירה, מבלי שהמשטרה הפולנית פעלה להגן על היהודים.

בין מלחמות העולם היוו היהודים קרוב למחצית מתושבי העיירה, והתקיימה ביישוב פעילות של המפלגות היהודיות השונות, תוך קיום מספר תנועות נוער ציוניות ובית ספר מרשת בית יעקב. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים.

===בשואה===
ב-1 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים. עם סיפוחה של העיירה באוקטובר שלאחר מכן לשטחי הרייך השלישי עזבו אותה כ-200 יהודים לצ'נסטוחובה, ובעיירה נותרו כ-1,500 יהודים. בתקופת הכיבוש הראשונה ביצעו הגרמנים מעשי התעללות חוזרים ונשנים ביהודי העיירה, תוך תלישת זקני יהודים דתיים באלימות רבה, כליאת יהודים באסם במשך מספר ימים ללא מזון או שתייה, ואילוץ יהודים לבצע עבודות כפייה משפילות ומפרכות, תוך הטלת סכומי כופר על הקהילה. בד בבד נצטוו יהודי העיירה לענוד סרט זרוע, שהומר בהמשך בטלאי צהוב.

החל מנובמבר 1940 נלקחו מאות יהודים מהעיירה למחנות עבודה שונים. ב-22 ביוני 1942 לפנות בוקר פשטו על העיירה אנשי ס"ס שהגיעו מסוסנוביץ, וריכזו את יהודיה, יחד עם יהודים נוספים מכפרי הסביבה, במבנה בית הכנסת הישן בעיירה, שם נערכה בהם סלקציה. 26 יהודים הועברו למחנה המעבר בסוסנוביץ, וכל יתר היהודים שולחו בקרונות משא למחנה ההשמדה אושוויץ.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160731193658/http://moreshet.pl/he/node/1226 קשפיצה] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 

קטגוריה:שלזיה (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:שלזיה (פרובינציה): עיירות יהודיות
שמעון ברנפלד

שמעון ברנפלד (בגרמנית: Simon Bernfeld; י"ב בטבת ה'תר"ך, 7 בינואר 1860 – כ"ד בשבט ה'ת"ש, 3 בפברואר 1940) היה סופר, רב, היסטוריון, פובליציסט וחוקר המקרא. יוצא יהדות גליציה שכיהן תקופה כרבה הראשי של הקהילה הספרדית בבלגראד ובעשרות שנותיו האחרונות פעל כחוקר עצמאי בברלין, גרמניה.

==ביוגרפיה==
נולד לרב משה ברנפלד שהיה דיין בסטניסלב שבגליציה, ומלומד. המשפחה הייתה אורתודוקסית משכילה ובשנת 1872 עברו הוריו ללמברג הליברלית יותר. ברנפלד למד לכתוב בעברית בגיל מאוד צעיר, בגיל שלוש-עשרה תרגם רומאן מגרמנית לעברית, בגיל שמונה עשרה פרסם מאמר ב"המגיד", ובשנת 1881 נעשה לעוזרו של עורכו, דוד גורדון. את לימודיו הגבוהים עשה באוניברסיטת קניגסברג ובאוניברסיטת ברלין. הוא נישא לאנה לוין (1861–1940), וב-1889 נולד בנם עמנואל ברנפלד, שנספה בשואה במחנה הריכוז מאוטהאוזן.

בין השנים 1886–1894 ברנפלד כיהן כרבה הראשי של הקהילה הספרדית בבלגרד, בירת ממלכת סרביה. אחר כך נסע לברלין ובה השתקע עד פטירתו.

ברנפלד היה למדן מופלג, כתב ספרים ומאמרים רבים במשך כחמישים שנה, בעיקר בהיסטוריה של עם ישראל, פילוסופיה יהודית, וחקר המקרא. היה הסופר הראשי של "השילוח".

==מספריו==
* קורא הדורות: השקפה בהתפתחות רוח ישראל והיהדות מדור דור ... חלק ראשון מראשית ימות העם עד זמן ניצחונות יהודה המכבי, מאיר יחיאל האלטער: ורשה תרמ"ח.
*דור תהפוכות: מונוגרפיה מימי ראשית השכלת היהודים בגרמניא בשנות המאה הי"ח, ורשה: תושיה תרנ"ז–תרנ"ח.
*חשבונה של ספרותנו, אחיאסף, ורשה, תרנ"ט
* 
*תולדות שי"ר: ר' שלמה יהודה רפאפורט: ציור קולטורי מחייו, זמנו ופעולתו המדעית, ברלין: אחיאסף, תרנ"ט. (הספר, בארכיון האינטרנט).
*מיכאל זקש, מאורעות חייו ופעולתו הספרותית, אחיאסף, ברלין, תר"ס.
* 
* [https://benyehuda.org/bernfeld/reformation.html תולדות הרפורמציון הדתית בישראל]. אחיאסף, ורשה, תרס"ח 1908.
*דור חכם: מונוגרפיה ע"ד חכמי עמנו המצוינים במאה הי"ט ותקופתם, תושיה: ורשה תר"ף.
*דעת אלהים: תולדות הפילוסופיא הדתית בישראל (בחמשה ספרים), ורשה: אחיאסף תרפ"ב.
* 
* 
* 
*בני עליה, דביר: תל אביב תרצ"א.

== לקריאה נוספת ==
* 
* ר' בנימין, שמעון ברנפלד (למלאות לו שבעים שנה). מאזנים, שנה ראשונה, גל' מ"ד (כ"ג בשבט תר"ץ, 21 בפברואר 1930), עמ' 1–3.
* חיים ווינר, קווים לדמותו של ד"ר שמעון ברנפלד, בספרו: פרקי חיים וספרות / ליקט וכינס זאב וויינר, ירושלים: קרית-ספר, תש"ך (1960).
* ירוחם טולקס, שמעון ברנפלד, בספרו: בסוד סופרים והוגים, תל אביב: עומר, תשל"ו (1976).
* 
* מאיה שבת, "בין השבר לתפר: שמעון ברנפלד בין השכלת ברלין להשכלת גליציה", בתוך: נתן שיפריס, שמואל פיינר, חנן גפני (עורכים), מגלי טמירין - תנועת ההשכלה היהודית בגליציה: היסטוריה, ספרות, הגות וזיכרון, אוניברסיטת חיפה, 2022.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, [https://benyehuda.org/read/6274 שמעון ברנפלד], באתר פרויקט בן-יהודה
* 
* מאיה שבת, היסטוריה בשירות הפובליציסטיקה - מפעלו ההיסטוריוגרפי של שמעון ברנפלד, אוניברסיטת תל אביב 2017
; כתבי שמעון ברנפלד
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:רבנים יוגוסלבים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים גרמנים
קטגוריה:בלגרד: רבנים
קטגוריה:ביוגרפים יהודים
קטגוריה:ילידי 1860
קטגוריה:נפטרים ב-1940
מסגד האג'ה באיירם

מסגד האג'ה באיירם (בטורקית: Hacı Bayram Camii) הוא מסגד בעיר אנקרה שבטורקיה שנבנה במאה ה-15 בסמוך לחורבותיו של מבנה רומי קדום מהמאה הראשונה לפני הספירה.

==תולדות המסגד==
המסגד נבנה בשנים 1427–1428 בסגנון אדריכלי מוסלמי-סלג'וקי. המסגד נבנה לכבודו של המיסטיקן המוסלמי האג'ה באיירם-אֳ ולי (Hacı Bayram-ı Veli). ולי שנולד בשנת 1352 היה המייסד של מסדר סופי חשוב וגם משורר טורקי. עם מותו של ולי בשנת 1430 הוא נקבר במבנה שהוקם עבורו סמוך למסגד. במאה ה-16 שופץ המסגד על ידי האדריכל העותמאני הנודע סינאן שהיה אדריכל החצר של הסולטנים העותמ'אנים. במאה ה-18 צופה המסגד באריחים. כיום משמש המסגד מאמינים רבים המבקרים בו ובחלקת הקבר לידו.

המסגד צמוד לחורבות של מקדש אוגוסטוס ורומא (Augustus Tapınağı) ששרדו עד לימינו. המקדש נבנה בין שנת 25 לפנה"ס לשנת 20 לפנה"ס, לאחר שהושלם כיבוש האזור בידי הרומים, והוקמה הפרובינקיה גלטיה, שהעיר אנקרה, שנקראה אז "אנקירה" שימשה לה כמרכז שלטוני.

==תמונות המסגד==
{|
| מראה מבפנים של המסגד ב[[אנקרה על שמו של האג'ה באיירם מייסד מסדר סופי| שמאל|ממוזער|300 פיקסלים]]
| ה[[מינארט של המסגד| ימין|ממוזער|150 פיקסלים]]
|}
==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=lhdN-qNTGM8/ סרט המתאר את המסגד וסביבותיו] 

האג'ה באיירם
קטגוריה:אנקרה: מבנים
האג'ה באיירם
מדאיא

מדאיא (בערבית: مضايا; תעתיק מדויק: מצ'איא) היא עיירה הררית במערב סוריה, כ-40 ק"מ מצפון מערב לדמשק, סמוך לגבול עם לבנון. מרבית תושבי העיירה הם מוסלמים סונים. בקיץ העיירה היא אתר נופש מבוקש. 

אוכלוסיית העיירה, שמנתה כ-9,400 איש בשנת 2004, גדלה במהלך מלחמת האזרחים בסוריה ל-40,000 איש, כתוצאה מפליטים שזרמו אליה. מאז יולי 2015 העיירה נתונה במצור של חזבאללה ונאמני הנשיא בשאר אל-אסד, הגורם לרעב כבד בעיירה.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://abcnews.go.com/International/deepdive/madaya-mom-mother-struggle-survival-syria-civil-war-42362213 אמא מדאיא] – קומיקס של מארוול קומיקס ו-ABC המתאר את זוועות המצור

==הערות שוליים==

קטגוריה:סוריה: יישובים
הגביע הארץ-ישראלי 1947

הגביע הארץ ישראלי 1947 הייתה התחרות ה-17 מאז היווסדה והאחרונה לפני קום המדינה. המשחקים הסתיימו ב-28 ביוני 1947. בתחרות השתתפו 16 קבוצות, כולן מהיישוב. סוכם לחזור לשיטת תחרות קודמת, כלומר משחק בודד לכל זוג מתמודדים.

מכבי תל אביב זכתה בגביע בפעם השישית. המשחק הדרמטי מול בית"ר תל אביב נפסק בדקה ה-88 כאשר התוצאה הייתה לטובת מכבי והשופט פסל שער של בית"ר שהיה אמור לאפשר לבית"ר להגיע לתיקו. הקהל פלש לשדה ויום טוב מנשרוב (כדורגלן בית"ר) חטף את הגביע ונמלט מהמגרש בלי שהדבר הובחן.
==שלבי הגמר==

* הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.
* בכוכבית (*) מסומנות קבוצות שלא שיחקו בליגה הראשונה.

==משחק הגמר==

בעקבות המהומות שפרצו לאחר פסילת השער השלישי של בית"ר בדקה ה-88 המשחק הופסק.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1947
קטגוריה:1947 בארץ ישראל
קטגוריה:עונות בגביע הארץ-ישראלי בכדורגל
מבשלת מרי

הריסות אחד המבנים הראשונים ששימשו את המבשלה במרי.
מבשלת מורי (באנגלית: Murree Brewery; באורדו: مری بروری) היא יצרנית מותג הבירה היחיד של פקיסטן, "בירה מרי" (Murree Beer), וכן של משקאות אחרים – ויסקי, וודקה, ומיצים. למבשלה אין כמעט מתחרים בפקיסטן בשל חקיקה שמתנגדת לאלכוהול על רקע היותה של פקיסטן רפובליקה איסלאמית.

למבשלה יש שני אתרי ייצור – ברוואלפינדי ובחטאר.

== היסטוריה ==
המבשלה נוסדה בשנת 1860 כדי לספק את הביקוש של המתיישבים הבריטים בגהורה גלי ליד עיירת הנופש מרי.

המבשלה נוהלה על ידי המשפחה של המשורר אדוורד דייר. אחרי 1880 החברה הקימה עוד מבשלה ומזקקה בעיר כוויתה.

בגלל מחסור במים במרי בשנות העשרים, עבודת המבשלה הועברה ברובה לרוואלפינדי, אבל הכנת הלתת המשיכה בגהורה גלי עד שנות הארבעים עד שהמזקקה נמכרה. מזקקה זו, שנבנתה בסגנון גותי, נשרפה ב־1947 בתקופת הקמת פקיסטן כמדינה עצמאית, והמבשלה בקווטה נהרסה ברעידת האדמה ב־1935. בשנות הארבעים רוב המניות נרכשו של החברה נרכשו על ידי פשטון בהנדארא, שניהל עסק למשקאות בלאהור לפני הכרזת העצמאות של פקיסטן. העסק עבר בירושה לבנו מ"פ בהנדארא, וממנו לבנו חבר הפרלמנט הפקיסטני איספן-יאר בהנדארא.

בשנות השישים המבשלה ייבאה חביות עץ אלון מצפון אמריקה, אוסטרליה וספרד והחלה לייצר במרתפיה ויסקי.

ציוד בישול חדש יובא בשנות התשעים מגרמניה. ב־2001 המבשלה נסגרה זמנית בשל האשמה בזיהום סביבתי.

ב־1977 מבשלת מרי ספגה מהאיסור על אלכוהול שהונהג בתקופה הנשיא זולפיקר עלי בהוטו. מאוחר יותר שליט פקיסטן מוחמד זיא אל-חאק הגדיר שמי שרוצה לרכוש אלכוהול צריך להוכיח שאינו מוסלמי. מכיוון שרוב תושבי פקיסטן הם מוסלמים ויש רק קהילות קטנות של נוצרים, הינדים ופרסים הזורואסטרים, החברה הייתה צריכה לצמצם את הייצור.

החקיקה הדתית החלה להיבלם אחרי מותו של מוחמד זיא אל-חאק לזה אפשר למבשלה להתחיל למכור משקאות אלכוהוליים חזקים יותר, כגון וודקה, ג'ין וויסקי. היום כל מוצרי מרי זמינים בחנויות משקאטות שפועלים באופן חוקי בקראצ'י וברחבי פרובינציית סינד.

בירה מרי יוצרה באוסטריה עבור מסעדות הודיות ופקיסטניות, אבל ייצורה שם הופסק ב־2004.

מבשלת מרי היא אחת החברות הציבוריות הוותיקות בדרום אסיה. מניותיה נסחרו בבורסה בכלכותה כבר ב־1902, והיא החברה התעשייתית הוותיקה ביותר בפקיסטן ואחת מ־25 המניות הנסחרות ביותר בבורסה בקראצ'י.

המתחרה העיקרית של מרי היא מבשלת כוויתה, והיא צריכה להתחרות גם בסחורה מוברחת מהודו וממדינות אחרות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יצרני בירה
קטגוריה:ויסקי
קטגוריה:פקיסטן: כלכלה
רמי פיינשטיין

רמי פיינשטיין הוא זמר-יוצר ישראלי אשר הוציא בשנת 2008 את אלבום הבכורה שלו [https://ramifeinstein.bandcamp.com/album/--2 "עניין של לאט"] (הד ארצי) בהפקה מוזיקלית של נדב ביטון.
כדי לממן את הפקת האלבום עבד רמי במכירות בקניונים בארצות הברית. השיר שכתב על החוויה הזו- "Something Amazing" (או כפי שהוא מוכר שיר העגלות/שיר הקניונים) מעולם לא שוחרר לרדיו, אך הפך להמנון הלא רשמי של הישראלים העובדים במכירות בקניונים ברחבי העולם. הוא זכה ליותר מ-150,000 השמעות וצפיות ברחבי הרשת.

בשנת 2012 הוציא את אלבומו השני [https://ramifeinstein.bandcamp.com/album/- "מישהו חייב להישאר כאן"] (היי פידליטי) בהפקה מוזיקלית משותפת עם דן אקרט. משה לוי שימש כיועץ אמנותי. השיר "יום גדול" נבחר לשיר של קבוצת הכדורסל מכבי תל אביב לשנת 2013 וקליפ מיוחד צולם יחד עם שחקני הקבוצה. השיר זכה גם לקליפ אינטראקטיבי בשיתוף פעולה עם חברת אינטרלוד (יוני בלוך).

אלבומו השלישי "231" יצא בשנת 2015 לאחר סיום פרויקט מימון המונים מוצלח בהפקה משותפת עם יוסי פיין. הסינגל הראשון מתוכו "האם גם אז?" זכה להשמעות רבות, נבחר לשיר השבוע ב-88FM ונכנס לרשימת בחירת העורכים ברשת ג'.

בשנים 2016-2018 היה רמי זמר הבית של התכנית &quot;בוקר ספורט&quot; של &quot;סלוצקי ודומינגז&quot; בערוץ הספורט.

בשנת 2019 היה רמי המופע הפותח בסיבוב ההופעות חורף של ארקדי דוכין שגם ניגן באלבומו הרביעי.

בשנת 2021 הוציא רמי את אלבומו הרביעי והראשון באנגלית "It's Gotta Mean Something" לאחר סיום פרויקט מימון המונים מוצלח נוסף.

זכה פעמיים בפרס לעידוד היצירה של אקו”ם לתמיכה בהוצאת אלבום.

רמי הופיע במשך 15 שנה רבות ברחבי הארץ ובטורים בחו"ל ואסף קהל מעריצים נאמן. פיינשטיין הוזמן אף להופיע בחו"ל באוניברסיטת ברנדיס שבבוסטון, בקהילות היהודיות בשיקגו, ניו יורק, ניו ג'רזי, אוהיו, צפון קרולינה, לוס אנג'לס, אינדיאנה, קונטיקט ואלבמה. ופעמיים רבות במועדון הפולק-רוק המיתולוגי ה-Bitter End בניו יורק. בשנת 2022 החלו תחנות רדיו בארצות הברית להשמיע את השירים החדשים של רמי באנגלית מתוך האלבום החדש.

קטגוריה:זמרים-יוצרים ישראלים
רלית אוצלוטית

רלית אוצלוטית (שם מדעי: Micropygia schomburgkii) היא מין של עוף ביצה ממשפחת הרליתיים, החי בדרום אמריקה. היא המין היחידי בסוגה.

זוהי רלית קטנה שאורכה 15 ס"מ בממוצע ומשקלה 25–40 גרם. היא בעלת מקור עדין וגוף חום-ורדרד עם כנפים כהות יותר ורגליים אפורות. הזכרים גדולים מהנקבות והם משמיעים קריאות קולניות בשעות הבוקר ובין הערביים כדי למשוך נקבות ולהזהיר יריבים.

הרלית חיה בטבע בסוואנות יבשות ואדמות שפלה עשבונית רטובה באזורים הטרופיים במדינות: בוליביה, ברזיל, קולומביה, קוסטה ריקה, גויאנה הצרפתית, גיאנה, פרגוואי, פרו, סורינאם וונצואלה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט הרמן שומבורק
קטגוריה:רליתיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1848
קטגוריה:בעלי חיים בסראדו
קטגוריה:ברזיל: עופות
גביע המדינה בכדורגל 1949/1951

גביע המדינה בכדורגל 1949/1951 הייתה התחרות ה-17 מאז היווסדה ותחרות הגביע הראשונה לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו ב-9 באפריל 1949 עד פברואר 1951. בתחרות השתתפו 16 קבוצות בלבד.

בעקבות השתתפות הנבחרת במוקדמות מונדיאל 1950, ההתאחדות החליטה שמשחקי הגביע צריכים להסתיים עוד לפני המשחק הראשון של הנבחרת באוגוסט 1949. מתכונת המשחקים שונתה והוחלט שכל המפגשים למעט משחק הגמר יכללו שני סיבובים. בתחרות השתתפו קבוצות מהליגה העליונה וליגת משנה. משחקי רבע הגמר הסתיימו אך לאור הערעור של מכבי תל אביב ומכבי אבשלום פתח תקווה לא היה ניתן להמשיך. עם תחילת משחקי הליגה ב-28 במאי 1949 קידום משחקי הגביע נעצר. החלטה על הערעורים התקבלה רק בתחילת 1951. משחקי חצי הגמר החלו במהלך פברואר 1951 אך המפעל לא הסתיים וננטש.

==התוצאות==

הערה: * מסמן קבוצות ששיחקו בליגת המשנה.

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:1949 בישראל: ספורט
קטגוריה:1950 בישראל: ספורט
קטגוריה:1951 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1949
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1950
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1951
פורפיריה מערבית

Porphyrio porphyrio
פורפיריה מערבית (שם מדעי: Porphyrio porphyrio) היא עוף מים בינוני החי בביצות בצפון אפריקה ומערב אירופה.

== מאפיינים ==
הפורפיריה היא עוף ביצה בגודל תרנגולת, אורכה 45–50 ס"מ בממוצע ומוטת הכנפיים 90–100 ס"מ. למין מקור אדום וענקי עם כרבולת אדומה מעל המצח, הראש והעיניים האדומות קטנים וכמעט כל הגוף כחול למעט הכנפיים הירוקות והרגליים הוורודות בעלות האצבעות הארוכות העוזרות לה ללכת בין צמחי המים.

הפורפוריות הן עופות ביצות, שדות וגדות נהר שונים, בעיקר באזור הטרופי. הפורפיריה המערבית באזורי מחיה לחים בספרד (שם חיה האוכלוסייה הגדולה ביותר), פורטוגל, דרום-מזרח צרפת, איטליה (סרדיניה וסיציליה) וצפון-מערב אפריקה (מרוקו, אלג'יריה ותוניסיה). חלק מהאוכלוסיות נודדות בזמנים קרים דרומה יותר.

אלה עופות מונוגומיים החיים בביצות ומחפשים במים יצורים קטנים יותר כמו סרטנים, חרקים, דגים קטנים, ראשנים ודוחיים ואף אפרוחי עופות אחרים. הם יודעים גם לתפוס צלופחים בביצות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:רליתיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
פורפיריה (עוף)

הפורפיריה (שם מדעי: Porphyrio) היא סוג של עוף טרופי בינוני ממשפחת הרליתיים החי בין צמחי המים הביצתיים ובעל במקור אדום ובולט בעל כרבולת. הפורפיריה מזכירה במעט את הסופית אך חיה בעיקר באזורים הטרופיים ובעלת מקור גדול יותר ונוצות כחולות וירוקות בהירות בכנפיה.

הפורפוריות הן אוכלות כל הניזונות הן מצמחים והן מבעלי חיים קטנים כולל ביצים ואפרוחים של עופות מים אחרים. 

הטאקאהה מניו זילנד, עוף חסר יכולת תעופה, הוא המין הגדול ביותר במשפחה.

==מינים==
*פורפיריה מערבית (Porphyrio porphyrio)
*פורפיריה כחולה (Porphyrio madagascariensis)
*פורפיריה אפורת-ראש (Porphyrio poliocephalus)
*פורפיריה שחורת-גב (Porphyrio indicus)
*פורפיריה פיליפינית (Porphyrio pulverulentus)
*פורפיריה אוסטרלית (Porphyrio melanotus)
*טאקאהה (Porphyrio hochstetteri)
*פורפיריה זוטרית (Porphyrio alleni)
*פורפיריה אמריקאית (Porphyrio martinicus)
*פורפיריה תכולה (Porphyrio flavirostris)

בנוסף למינים אלה ישנם עוד כמה מינים שנכחדו.
== גלריה ==
<gallery>
African Purple Swamphen, Porphyrio madagascariensis at Marievale Nature Reserve, Gauteng, South Africa (21289579772).jpg|פורפיריה כחולה
Porphyrio alleni Martien Brand.jpg
Takahē with antenna.jpg|טאקאהה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1760
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי מטוראן ז'אק בריסון
קטגוריה:רליתיים
שחפית גדולת-מקור

שחפית גדולת-מקור (שם מדעי: Phaetusa simplex) היא מין יחיד בסוגו של עוף ממשפחת השחפיתיים החיה באמריקה הדרומית. 

== מאפיינים ==
זוהי שחפית גדולה שמשקלה 38-42 גרם ואורכה 208-247 ס"מ והיא בעלת מקור צהוב וארוך, ראש שחור, גוף לבן וכנפיים אפורות עם קצוות שחורים גדולים.

שחפית זו חיה בנהרות ואגמים רדודים באמריקה הדרומית הטרופית. היא נפוצה בברזיל, ארגנטינה, קולומביה, אקוודור, גיאנה הצרפתית, גיאנה, פרגוואי, פרו, סורינאם, טרינידד וטובגו, אורוגוואי וונצואלה. פרטים בודדים נמצאו גם בארובה, ברמודה, קובה, פנמה וארצות הברית.

== תת-מינים ==
*Phaetusa simplex simplex
*Phaetusa simplex chloropoda

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:שחפיתיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:ברזיל: עופות
שחפית עבת-מקור

Gelochelidon nilotica
שַׁחֲפִית עֲבַת מַקּוֹר(שם מדעי: Gelochelidon nilotica) היא עוף ים קטן ממשפחת השחפיתיים, המהווה מין יחיד בסוג, אם כי חלק מהחוקרים הפרידו את המין Gelochelidon macrotarsa שנחשב לתת-מין בעבר.

בישראל היא חולפת מצויה למדי אולם במספרים לא גדולים, בעיקר בחוף הים התיכון ובמפרץ אילת, גם בנדידת הסתיו וגם באביב.<ref></ref>

== מאפיינים ==
מגוון מופעים במגדיר קרוסלי
אורך השחפית 33–42 ס"מ, מוטת הכנפיים 76–91 ס"מ ומשקלה 150–292 גרם. היא בעלת גוף לבן וראש ומקור גדולים ושחורים. הכנפיים רחבות ואפורות והרגליים ארוכות ובעלות קרום שחייה. היא מזכירה מעט שחפית סנדוויץ', אך בעלת מקור כבד ושחור. בחורף ישנם כתמים שחורים מסביב לעיניהם.

שחפיות אלו חיות בכל הימים בעולם, אך הפרטים הצפוניים נודדים דרומה בחורפים. אלה מאירופה עפות לאפריקה ואלה בסיביר ומזרח אירופה עפות לעבר דרום-מזרח אסיה ואוסטרליה וניו זילנד. הפרטים מצפון אמריקה עפים עד אמריקה הדרומית. עם זאת חלק מהשחפיות נשארות במקום גם בעתות קור.

רוב השחפיות מקננות בחבורות גדולות בחופי ים, ביצות ואגמים. הפרטים הצפון אמריקאים מקננים יותר לאורך החוף אך האירואסייתים מעדיפים אזורי ביצות וברכות מים מתוקים.

בשל מקורה הרחב שחפית זו יכולה לא רק לצלול ולדוג דגים אלא גם לתפוס חרקים מעופפים ואף לתפוס זוחלים ויונקים קטנים או עופות צעירים. לעיתים הם גם אוכלות מהכבישים פרטי מזון כמו חרקים מתים.

השחפית נפוצה מאוד ואיננה בסכנה ממשית.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20190623141442/http://www.planetofbirds.com/charadriiformes-sternidae-gull-billed-tern-gelochelidon-nilotica שחפית עבת-מקור] באתר Planetofbirds

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:שחפיתיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:סיביר: עופות
קטגוריה:ארץ ישראל: שחפיתיים
לב אריה

לב אריה (באנגלית: Lionheart) הוא סרט מתח ופעולה משנת 1991 בכיכובם של ז'אן-קלוד ואן דאם דבורה רנארד, האריסון פייג' ובריאן תומפסון.
== עלילה ==
ליאון גולטייר (ואן דאם), משרת כצנחן בלגיון הזרים הצרפתי ומוצב בדג'יבוטי. מכתב המבשר כי אחיו הצעיר, שחי בלוס אנג'לס עם אשתו ובתו, גוסס וסובל מכוויות קשות בכל גופו. גולטייר, שלאור הבשורה הקשה ערק מן הלגיון ונמלט לארצות הברית, אינו מספיק להגיע בטרם נפטר אחיו. במטרה לסייע לאלמנתו של אחיו ולבתה הקטנה נאלץ גולטייר ללחום בקרבות זירה מחתרתיים ולא חוקיים המתקיימים ברחבי העיר, שעל זהות המנצח בהם מהמרים וצופים עשירי החברה הגבוהה להנאתם. את הקרבות מנהלת סינתייה, אישה יפה וחסרת מעצורים הרואה ביכולות הלחימה הגבוהות של גולטייר פוטנציאל לרווח כספי גדול. מצבו של גולטייר הופך מורכב עוד יותר משום ששניים מאנשי הלגיון דולקים בעקבותיו ללוס אנג'לס כשהם נחושים להחזירו למשפט. גולטייר, וחברו היחיד ג'ושוע אלדריג' (פייג'), נדרשים לתמרן בין הסיכונים במטרה לסייע לאלמנה ולנצח את היריבים בזירה ומחוצה לה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 1991
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי צבא
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פולחן
מטרה קשוחה

מטרה קשוחה (באנגלית: Hard Target) הוא סרט מתח ופעולה משנת 1993 בכיכובם של ז'אן-קלוד ואן דאם לאנס הנריקסן, ארנולד ווסלו, ינאסי באטלר ווילפורד ברימלי. היה זה סרטו הראשון בארצות הברית של הבמאי ג'ון וו.

== עלילה ==
נטאשה ביינדר מגיעה לניו אורלינס בחיפוש אחר אביה הנעדר דאגלס, יוצא חיל הנחתים שלחם במלחמת וייטנאם, אשר עזב אותה בהיותה קטנה וחי כחסר בית בעיר. לעזרתה נחלץ צ'אנס בודרו (ואן דאם), יוצא סיירת חיל הנחתים אשר עוטר על אומץ ליבו בכוכב הכסף, העובד כמלח בצי הסוחר. עד מהרה מגלים השניים כי אביה נרצח בידי כנופיית פושעים אשר מוציאה אל הפועל מרוצים לחיים ולמוות, במהלכם ניצודים חסרי בית יוצאי צבא בידי בעלי ממון עם תאוות הרג.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 1993
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי צבא
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
רובי (סיפור קצר)

רוֹבי (באנגלית: Robbie) הוא סיפור קצר מאת אייזק אסימוב, המשתייך לסוגת המדע הבדיוני. זהו סיפורו הארבעה עשר של אסימוב והסיפור הראשון בסדרת הרובוטים. כתיבתו של הסיפור החלה ב-10 ביוני 1939, והוא פורסם לראשונה בספטמבר 1940, תחת השם חבר מוזר למשחק. בשנת 1950 גרסה מחודשת של הסיפור הופיעה בספרו של אסימוב, "אני, רובוט".

הסיפור תורגם לעברית בשנת 1962 בעיתון משמר לילדים, פעם נוספת בשנת 1970 בספר אנוכי, הרובוט, ושוב בשנת 2004 בספר אני, רובוט.

הסיפור עוסק בטכנופוביה ומציג אותה כחסרת בסיס.

==תקציר העלילה==
הסיפור מתרחש בשנת 1996. רוֹבי, רובוט אילם מדגם RB, הוא רובוט בבעלותה של משפחת ווסטון ומתפקד כאומנת לגלוריה, בתם הקטנה. אמה של גלוריה היא אשת החוג הגבוה אשר מושפעת בקלות מדעותיהם של אחרים, ולכן קנתה רובוט בתקופה בה היה מדובר במעשה פופולרי. כאשר החלה לצמוח תנועת התנגדות לרובוטים היא החלה לחשוש שהרובוט מסב לבתה נזקים חברתיים, מאחר שזאת מעדיפה לשחק עם רובי מאשר עם ילדים אנושיים. בעקבות זאת רובי מוחזר למפעל, שנתיים לאחר שנקנה.

לאחר שגלוריה מגלה שרובי הוחזר למפעל, היא מפסיקה לחייך ולצחוק ומתקשה להפיק הנאה מפעילויות אחרות, למרות המאמצים שהוריה עושים כדי לשמח אותה (לדוגמה, מאמצים כלב).
לבסוף אביה של גלוריה מעלה רעיון, שלפיו גלוריה מתקשה להיפרד מרובי מאחר שהיא חשבה עליו כאדם ולא כרובוט. לכן הוא מציע לקחת את גלוריה לסיור במפעל לייצור רובוטים, שבו היא תראה שרובוטים עשויים ממתכת ואינם אנושיים. גברת ווסטון מסכימה והמשפחה יוצאת לסיור במפעל. בזמן הסיור מר ווסטון מבקש לראות את החדר שבו רובוטים מרכיבים רובוטים, וכאשר הם מגיעים לחדר הם נדהמים כאשר הם מזהים את רובי בין הרובוטים. גלוריה רצה לקראת רובי וכמעט נדרסת על ידי רכב. רובי מציל את גלוריה מהידרסות, ומר ווסטון מתוודה בפני אשתו ומספר לה שהכול היה מתוכנן. גברת ווסטון מסכימה להחזיר את רובי לגלוריה. לבסוף כשגלוריה הייתה בת 15 היא נפרדה מרובי בפעם השנייה והאחרונה.

==ראו גם==
* סדרת הרובוטים

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.isfdb.org/cgi-bin/title.cgi?44190 רובי] במאגר הספרות הספקולטיבית האינטרנטי
* הסיפור [http://www.yekum.org/2016/11/רובי-סיפור-רובוטים-קלאסי-מאת-יצחק-אסי/ רובי], בנוסף לסקירה קצרה, באתר יקום תרבות

קטגוריה:יצירות משנת 1940
קטגוריה:סיפורי סוזן קלווין
שחפית כספית

Hydroprogne caspia
שחפית כספית (שם מדעי: Hydroprogne caspia) היא מין של שחפית יחידה בסוגה. שחפית זו היא הגדולה במיני השחפיות.

שחפית זו היא הגדולה ביותר במיני השחפיות ואורכה 48-60 ס"מ, עם מוטת כנפיים של 126-145 ס"מ ומשקל של 530-782 גרם. היא בעלת מקור אדום ענקי וראש שחור בעל ציצה אחורית. הגוף לבן והרגליים שחורות וקטנות. הזנב מפוצל מעט בקצוות והכנפיים שחורים בקצה.

השחפיות הן עופות ימיות החיות גם בחופים ובכמה אגמים. הן חיות בצפון אמריקה (כולל בימות הגדולות), באירופה ואסיה (בעיקר סביב הים הבלטי והים השחור), אפריקה, אוסטרליה, אמריקה המרכזית וצפון אמריקה הדרומית. בישראל היא נפוצה כל השנה בחופי אילת ונדירה בים התיכון.

השחפיות ניזונות בעיקר מדגים שהם שולות במים רדודים מהאוויר והם יעופו עד 60 ק"מ לעבר הים כדי לדוג. הם דגות גם באגמים וביצות וניזונים גם מחרקים, זוחלים ויונקים קטנים וגוזלי עופות אחרים.

השחפית מתרבה בקיץ ומטילה 1-3 ביצים בצבע כחול-ירוק. הביצים מוטלות בקן על הקרקע ולעיתים אף בין הצמחייה. הם מקננות לבד או בלהקות עם שחפים ושחפיות אחרות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פטר סימון פאלאס
קטגוריה:שחפיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: שחפיתיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1770
קטגוריה:בעלי חיים בים הכספי
דוד אביר

דוד אביר (1922 - 7 בינואר 2016) היה פרופסור לאווירונאוטיקה, ממייסדי הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה בטכניון.

== קורות חייו ==
דוד אביר (אברמוביץ) נולד בשנת 1922 בליטא, ובילדותו עלה לישראל. נמנה עם מייסדי האגודה למדעי התעופה בישראל, ובמרץ 1959 נבחר ליו"ר האגודה.

אביר השלים לימודי הנדסת מכונות והנדסה אווירונאוטית באנגליה, התגייס לחיל האוויר, ושירת כראש מחלקת ההנדסה של החייל. במהלך שירותו השלים לימודים לתואר שני במכון הפוליטכני של ברקולין בניו יורק, שם כתב בהמשך דוקטורט באווירונאוטיקה. לאחר שחרורו מצה"ל נמנה עם מייסדי הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה בטכניון, ובהמשך היה דיקן הפקולטה. בשנת 1963 מונה לחבר הוועדה הלאומית לחקר החלל שהוקמה על ידי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ובשנת 1965 מונה ליו"ר הוועדה. כיהן בוועדות של הסוכנות הישראלית לניצול החלל (סל"ה), והיה ממלא מקום היו"ר. בשנת 1969 נבחר לנשיא האיגוד לקידום המדע בישראל. היה חבר במליאת הוועדה הבינלאומית למחקר החלל (COSPAR), והביא לקיום הכינוס ה-20 של ארגון זה בישראל ביוני 1977. בשנת 1973 עבר לאוניברסיטת תל אביב והתרכז בתחום החלל. בתחילת שנות ה-80 נמנה עם חברי מערכת האנציקלופדיה "עולם חדש".

היה במשך שנים רבות חבר ויו"ר הוועדה הלאומית ל [http://www.codata.org/ CODATA] של [http://www.academy.ac.il/ האקדמיה הישראלית למדעים] ונשיא עולמי של הוועדה בין השנים - 1994-1990. CODATA ו-[https://www.cospar-assembly.org/ COSPAR] הן ועדות של [https://web.archive.org/web/19981111190700/http://www.icsu.org/ ICSU].

== ספריו ==
* דוד אביר, אוירודינמיקה, 1958 (מהדורה ראשונה), 1961 (מהדורה שנייה), 1964 (מהדורה שלישית).
* דוד אביר וגרשון ריבלין (עורכים), ברום שחקים: מאסף לענייני תעופה, הוצאת מערכות, 1960
* דוד אביר - עורך מדעי, ויהודה אחיוסף אדם על הירח - ספר עידן החלל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור. מהדורה ראשונה אוקטובר 1969. מהדורה שנייה אפריל 1972.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=zjFkkxkcE1Q ריאיון עם פרופ' דוד אביר, 2012], באתר YouTube
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מהנדסי אווירונאוטיקה ישראלים
קטגוריה:סגל הטכניון: הנדסת אווירונאוטיקה וחלל
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: הנדסה
קטגוריה:אנשי תוכנית החלל הישראלית
קטגוריה:ישראלים ילידי ליטא
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:בוגרי המכון הפוליטכני של ברוקלין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1922
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
קטגוריה:אישים הקבורים בנען
שחפית הדורה

שחפית הדורה (שם מדעי: Thalasseus elegans) היא מין של עוף ימי ממשפחת השחפיתיים בעלת מקור ארוך מעט והיא חיה בחופי צפון ודרום אמריקה לאורך האוקיינוס השקט.

שחפית זו מגיעה לאורך 41 ס"מ. היא בעלת מקור אדום או כתום ודק והגב שלה אפור-בהיר. הכנפיים גדולות והזנב ארוך ומפוצל. שחפית זו היא מין קולני ביותר והיא מסתובבת בחבורות. אפשר להתבלבל בינה לשחפית גדולה (Thalasseus maximus), אך האחרונה גדולה יותר ובעלת ציצה שחורה גדולה יותר על הראש.

השחפית נפוצה בטבע מחופי ארצות הברית ומקסיקו המערביים, עד לפרו, אקוודור וצ'ילה. הם חיים ברחבי חופים ואיים שונים ומטילים 1-2 ביצים. השחפיות אגרסיביות ויתקפו כל יצור שיתקרב לביצים, כולל שחפים המקננים לעיתים בסמוך לשחפיות הקטנות.

למרות שתפוצתם העיקרית היא באמריקה, פרטים אחדים נצפו כבר במערב אירופה ובפעם אחת נצפה בקייפטאון שבדרום אפריקה. הן עופות ים שצוללות לדוג דגים ודיונונים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחפיתיים
קטגוריה:פרו: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1849
קטגוריה:בעלי חיים באמריקה שלחופי האוקיינוס השקט
נודי שחורה

Anous minutus
נודי שחורה (שם מדעי: Anous minutus) היא מין עוף ימי ממשפחת השחפיתיים שצבעה שחור והיא חיה באיים בלב האוקיינוס.
== מאפיינים ==
הנודי היא עוף ים בינוני בעל נוצות שחורות ומקור שחור, עם כיפה בהירה. אורכה 37 ס"מ בממוצע, מוטת הכנפיים עד 70 סנטימטרים ומשקלה 98–144 גרם. העיניים בעלי סימנים שחורים מסביבם והכנפיים צרות וארוכות מאוד. על הרגליים קרום שחייה העוזר לשחות.

הנודיות הן עופות הדואים ברחבי האוקיינוסים ומתרבים באיים מבודדים באוקיינוסים הטרופיים. הן צוללות לצוד דגים קטנים ודיונונים ולעיתים גורפות יחד עם עופות אחרים את הדגים למעלה. עם זאת הן צוללות רק לכמה מטרים מתחת למים.

הנודיות מקננות באיים טרופיים ברחבי כל האוקיינוסים. באוקיינוס האטלנטי הן נפוצות בעיקר באיים הקאריביים. הן יכולות לעוף עד 80 ק"מ הרחק מהאיים, אך שבות אליהם כדי לנוח בלילה. אזורי הקינון שלהם מכוסי לשלשת ומכלכלות מאות עופות ים המקננות בין העצים. כל ציפור מטילה ביצה אחת בעונת רבייה והן משתמשות באותו קן גם לעונות הבאות.

<gallery widths="300px" heights="250px" perrow="2>
Anous minutus by Gregg Yan 01.jpg
Black Noddy RWD2.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1844
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרידריך בויה
קטגוריה:שחפיתיים
קטגוריה:קיריבטי: עופות
שחפית אנטארקטית

שחפית אנטארקטית (שם מדעי: Sterna vittata) היא מין של ציפור ממשפחת השחפיתיים ומהסוג שחפית, החיה בעיקר ביבשת אנטארקטיקה. היא מזכירה מאוד את שחפית הקוטב, הנודדת למרחק הארוך ביותר, אך היא גדולה יותר ואפורה יותר בצבעה.

זוהי ציפור קוטבית קטנה מאוד שאורכה 31-38 ס"מ. היא בעלת מקור ארוך ואדום ונוצותיה לבנות עם גוון אפור על הכנפיים הארוכות. הכיפה שחורה בעונת הרבייה, אך שאר הפנים לבנות.

שחפית זו מצויה ברחבי האוקיינוסים הדרומיים גם בשיא החורף (אם כי לא על יבשת אנטארקטיקה עצמה) ומתרבה בתקופת נובמבר-דצמבר, אז הקיץ בדרום. האוכלוסייה העולמית נאמדת ב-140,000 פרטים בוגרים.

השחפיות הצעירות מתבגרות עד לפברואר ואז הם נאלצות לנוע צפונה, לפני שהחורף האנטארקטי מגיע. הטורפים העיקריים שלהם הם חמסנים ויסעורים גדולים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1798
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:שחפיתיים
קטגוריה:אוסטרליה: עופות
קטגוריה:ניו זילנד: עופות
קטגוריה:אנטארקטיקה: עופות
חברת הובר

חברת הובר (באנגלית: The Hoover Company) היא חברה לייצור ושיווק שואבי אבק אמריקנית שבסיסה באוהיו.

החברה פעלה גם באירופה ובמשך מרבית המחצית הראשונה של המאה ה-20 שלטה בתעשיית שואבי האבק החשמליים, עד שהמותג "הובר" נעשה שם גנרי לשואב אבק, וגם לפעולת שאיבת האבק.

משנת 1989 החברה פעלה בארצות הברית כחלק ממאיטג עד מכירתה ב-2006 ל-TTI שבסיסה בהונג קונג תמורת 107 מיליון דולר.

האגף האירופי של הובר התפצל כבר ב-1993 מהחברה האם ונרכש בידי חברת קנדי שבסיסה בברוגריו שבאיטליה, כיום נמצאת השליטה בחברה בידי חברת ביין קפיטל .

הובר נחשבת גם בראשית המאה ה-21 לשחקן מרכזי בשוק שואבי האבק, והאגף האירופי שלה מתמחה גם בייצור מוצרים לבנים נוספים: מכונות כביסה ומייבשי כביסה. המתחרה העיקרית שלה היא דייסון בשל טכנולוגיית הציקלון הכפול מבוססת ההפרדה הציקלונית שלה, שעליה רשמה פטנט.

==היסטוריה==
בראשית דרכה עסקה החברה בבעלות ויליאם הובר בשיווק רתמות עור לסוסים ולכרכרות. העסק נקלע לקשיים בראשית המאה ה-20 עם חדירתן ההולכת וגדלה של המכוניות. במקביל, ג'יימס מארי ספנגלר, עובד ניקיון מקנטון הצפונית שבמדינת אוהיו, רשם ב-2 ביוני 1908 פטנט (מספר 889,823) על מכונת שאיבה חשמלית ניידת שהקלה על פעולת ניקיון הבית. ספנגלר, שהיה חולה אסתמה, רצה לבנות שואב אבק קטן ממדים שיסייע לו לצמצם את כמות האבק בביתו. הוא המציא מכשיר שהתבסס על פעולת יניקה שיצרו להבי מאוורר שחובר אל מנוע. באותה שנה הוא מכר את הפטנט לוויליאם הובר, שהיה בעלה של בת דודתו והפך שותף במפעל Hoover’s Electric Suction Sweeper Company.

כששווקו שואבי האבק הראשונים, ב-1908, היו רק 10% ממשקי הבית בארצות הברית מחוברים לרשת החשמל. ב-1912 החלה החברה לייצא שואבי אבק לבריטניה והחלה להתבסס בשוק האירופי. טקטיקת שיווק חדשנית לשעתה שנקטה בה "הובר", הייתה שיווק שואבי האבק לעקרות בית לניסיון חינם למשך עשרה ימים, בסיומן ניתן היה להחזיר את המוצר או לרכוש אותו.

==לקריאה נוספת==
* מאט הייג, סודות המותגים: 50 שנסקו, 50 שקרסו, מאנגלית: ליטל ידין, הוצאת ידיעות ספרים וגלובס, 2007. עמ' 23–24

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:חברות אמריקאיות
הוקו הררי

הוקו הררי (שם מדעי: Penelopina nigra) הוא המין היחיד בסוג Penelopina שבמשפחת ההוקיים, התרנגולים הדרום-אמריקאים. הוקו זה הוא מין החי בהרים של מרכז אמריקה: באל סלוודור, גואטמלה, הונדורס, ניקרגואה ודרום מקסיקו. ומצב השימור שלו מסווג כפגיע.

ההוקו דומה לתרנגול ובגודל דומה. אורכו 590–650 מילימטר, והוא בעל כסות נוצות שחורה על רוב גופו. פניו כחולות, מקורו אדום ודלדל אדום מתחתיו. לנקבות צבע חום-בהיר, תכונה המסייעת להן להתמזג בצמחייה. 

ההוקויים חיים באדמות הרים מיוערים ויערות עננים לחים במרכז אמריקה. אוכלוסייה קטנה חיה גם במקסיקו. 
ההוקויים ניזונים בעיקר מפירות שנשרו ומתחבאים בפסולת העלים ביער.
 
כתוצאה מציד-יתר ופגיעה מתמשכת ביערות בהם הם חיים, ההוקויים נמצאים בסכנת הכחדה בטבע.

==קישורים חיצוניים==

* [http://neotropical.birds.cornell.edu/portal/species/overview?p_p_spp=80391 הוקו הררי בneotropical.birds]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1850
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לואיס פרסר
קטגוריה:הוקיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:ניקרגואה: עופות
קטגוריה:מקסיקו: עופות
הוקו מקורנן

הוקו מקורנן (שם מדעי: Oreophasis derbianus) הוא מין של עוף יער ממשפחת ההוקיים שבסדרת התרנגולאים והמין היחיד בסוגו.

ההוקו המקורנן הוא עוף מרשים שאורכו עד 85 ס"מ והוא מזכיר בצורתו תרנגול הודו בעל חזה לבן וגוף שחור עם מקור צהוב גדול ועם קרן אדומה מעל הראש. הכנפיים גדולות אך ההוקויים מעדיפים להיות על הקרקע ולא לעוף לעיתים קרובות. הצעירים בעלי צבעים חומים והקרן שלהם קטנה יותר מהבוגרים. בשל קרניים אלה הוא קיבל את שמו.

יצור דמוי-תרנגול זה חי על קרקע היער במקסיקו (בעיקר בצ'יאפס) ובגואטמלה שבמרכז אמריקה. הוא מסתובב בינות לסבכי היער ובין הענפים ומחפש עלים קטנים, חרקים ופירות שונים. הזכרים יותר גדולים מהנקבות ואינם חיים יחד איתם אלא לבדם.

בשל הפגיעה ביערות בהם הוא חי וכן מציד ההוקו מצוי כיום בסכנת הכחדה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1844
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ורג' רוברט גריי
קטגוריה:הוקיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:גואטמלה: עופות
דגרתל וולאס

דגרתל וולאס (שם מדעי: Eulipoa wallacei) הוא מין יחיד בסוגו של עוף קרקע ממשפחת הדגרתיליים החי באיים באינדונזיה.

== מאפיינים ==
אורך הדגרתל הוא 31 ס"מ וצבעו חום-זית. הזכר גדול מעט מהנקבה אבל דומה לה בצבעו. המקור כחלחל והנוצות כתומות לאורך הגוף עם בטן ורדרה ורגליים חזקות ושחורות. על הגב ותחילת הכנפיים פסים אדומים-כהים מאונכים אותם יש רק לזכרים.

הדגרתל של וולאס שקרוי ע"ש אלפרד ראסל וולאס, מצוי ביערות גשם של כמה איים בארכיפלג מאלוקו: הלמהרה, בורו, סראם, אמבון, טרנאטה, הארוקו ובאצ'אן. ייתכן שהוא חי גם באי מיסואול שבפפואה המערבית.

כמו רוב מיני הדגרתליים הנקבה מטילה ביצים בגומות קרקעיות ביער או ליד החופים והחול מחמם את הביצים. הזכר בוחן את חום הקן ומוסיף או מוריד חול או בוץ לפי הצורך.

הדגרתל נפגע באזור חיותו כתוצאה מפגיעה ביערות והוא בסכנת הכחדה כיום.
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1860
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ורג' רוברט גריי
קטגוריה:דגרתליים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:איי מאלוקו: עופות אנדמיים
דגרתל ההודו

דגרתל ההודו (שם מדעי: Alectura lathami) הוא מין עוף אוסטרלי גדול ממשפחת הדגרתיליים שבסדרת התרנגולאים. מין זה הוא היחידי בסוגו וקיבל את שמו בגלל דמיונו לתרנגול הודו.

== מאפיינים ==
הדרגתל חי ביערות צפון קוויסלנד וצפון אוסטרליה עד לניו סאות' ויילס בדרום ולאי הקנגורו. הוא המין גדול ביותר במשפחה ואורכו 60-75 ס"מ עם מוטת כנפיים של 85 ס"מ. הגוף שחור עם זנב פרוש ארוך ועור ורוד בוהק על הראש. הצוואר ללא נוצות. בתחתית הצוואר ישנו פס צהוב בוהק. הזכרים גדולים מהנקבות.

בני מין זה מסוגלים רק למעוף קצר ומסורבל. משתמשים ביכולת התעופה רק כדי לעלות על עצים ללינת לילה או כדי לברוח מטורפים.

הם מקימים תלים גדולים המשמשים להם כמדגרות. התלים עשויים מאדמה וחומרים צמחיים. דגרתל זכר שולט על תל, אותו הוא מתחיל לבנות, מגרש זכרים מתחרים ומזדווג עם נקבות, אשר באות כדי להטיל ביצים בתל המוקם. הזכר עורם על הביצים ערימת עפר נוספת ומשגיח על הטמפרטורה בתל באמצעות חיישן אטמוספירה, המצוי בקצה מקורו. כשקר מדי הוא מוסיף אדמה וכשחם הוא גורע אדמה, כך עד שהאפרוחים בוקעים.

==גלריה==
<gallery widths="250" heights="200">
Australian Brush turkey.jpg
Alectura lathami - Centenary Lakes crop.jpg
Australian Brush-Turkey - Queensland S4E8479 (22386565465).jpg
AUSTRALIAN BRUSHTURKEY - Alectura lathami.tif
Bush turkey 8 (23489660325).jpg
Turkey 1 - Christopher Watson.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1831
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:דגרתליים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:אוסטרליה: עופות
קטגוריה:עופות יערות הגשם של אוקיאניה
ליפואה מצויה

ליפואה מצויה (שם מדעי: Leipoa ocellata) הוא מין עוף קרקע בינוני החי רק באוסטרליה ומשתייך למשפחת הדגרתיליים. לעוף זה היה קרוב נכחד מהמין ליפואה ענקית (Leipoa gallinacea), אשר חי בסוף תקופת הפליסטוקן.
== מאפיינים ==
הליפואה חיה בערבה האוסטרלית. אורכה עד 60 ס"מ ומשקלה עד שני ק"ג אצל הזכרים. הם בעלי נוצות אפורות וראש שחור מנוקד. הזנב רחב ועל הכנפיים נוצות חומות בדוגמת "עיניים" קטנות. המקור קטן ומשמש לניקור מזון מהקרקע כמו זרעים קטנים, עלים או חרקים.

הליפואה ביישנית ונחבאת בין שיחי הערבה של מרכז ודרום אוסטרליה. הזכרים בונים בשביל הצעירים תילי ענק בהם הם טומנים את הביצים ושומרים על הטמפרטורה הנכונה. עם זאת, בעת שבוקע האפרוח מהביצה עליו לטפס במעלה התל עד הקרקע ונאלץ להסתמך על מאגרי אנרגיה זמניים.

לליפואה ישנם טורפים רבים כמו לטאות כוח, כלבי דינגו, נחשים ועופות דורסים. הליפואה מוסווית כדי לא להתבלט וכשהיא מאותרת היא עפה על ענף נמוך ושם מסתתרת עד שהסכנה חולפת.

הליפואות נמצאות בסכנה בעיקר עקב הפגיעה בחי האוסטרלי ועקב הכנסת מינים מזיקים כגון חתולים ושועלים, הקטלניים בהרבה מהטורפים המקומיים שלה. כמו כן, מסכנות אותן שריפות הענק הנגרמות כתוצאה מהתחממות כדור הארץ.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1840
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון גולד
קטגוריה:דגרתליים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:אוסטרליה: עופות
קטגוריה:בעלי חיים בערבות אוסטרליה
קשונז' ויילקי

קשונז' ויילקי (בפולנית: Książ Wielki; ביידיש: קשוינש) הוא כפר במחוז שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בסמוך לנהר נידז'יצה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קשונז' ויילקי נזכר לראשונה בשנת 1120. במאה ה-14 נבנה ביישוב מנזר, ובשנת 1385 הוענקו לו זכויות עיר. עד לחלוקת פולין הראשונה היווה היישוב מרכז נפה.

בחלוקת פולין בשנת 1795 נכלל היישוב בתחום אוסטריה, ובשנת 1815 נכלל בתחום פולין הקונגרסאית. בשנת 1875, בעקבות מרד ינואר, ניטל מהיישוב מעמדו העירוני.

==יהודי קשונז' ויילקי==
חורבת בית הכנסת של הכפר.
היישוב היהודי בקשונז' ויילקי מתועד מהמאה ה-17, ומאמצע המאה ה-18 התקיימה ביישוב קהילה עצמאית. באמצע המאה ה-19 הוקם ביישוב בית כנסת בנוי אבן, וכמה שנים לאחר מכן נחנך במקום גם בית מדרש. משנים אלה התקיימה ביישוב גם פעילות חסידית.

לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה וכינון הרפובליקה הפולנית השנייה נערכו ביישוב מהומות אנטישמיות. בין מלחמות העולם התקיימה ביישוב פעילות ציונית, שכללה קיבוץ הכשרה של הנוער הציוני, כמו גם פעילות של אגודת ישראל. בשנת 1939 התגוררו ביישוב כ-850 יהודים.

===בשואה===
לאחר כיבוש היישוב בידי הגרמנים ב-8 בספטמבר 1939, הגיעו אליו פליטים יהודים רבים משלזיה, ואלו גויסו יחד עם יהודי המקום לעבודות כפייה מפרכות, חלקן במחנות עבודה. בתקופת הכיבוש הראשונה נמנו ביישוב כ-1,230 יהודים.

בליל ה-5 בספטמבר 1942 פשטו שוטרים פולנים על בתי היהודים ביישוב, ורצחו 16 יהודים. למחרת בבוקר הגיעו ליישוב שוטרים גרמנים ממייחוב, ובסיוע השוטרים הפולנים, ריכזו באלימות את יהודי היישוב בכיכר השוק בו, ממנה שולחו בעגלות וברגל לסלומניקי, תוך ירי בנחשלים בדרך. בסלומניקי צורפו יהודי היישוב לאלפי מגורשים יהודים נוספים מיישובי הסביבה, שרוכזו בשדה פתוח, וכעבור יום נערכה בהם סלקציה, בה חלקם הקטן הועבר למחנות עבודה, והרוב שולחו בקרונות משא למחנה ההשמדה בלז'ץ.

כ-200 עד 300 יהודים שעוד נותרו בקשונז' ויילקי לאחר האקציה נרצחו ברובם עד תחילת דצמבר 1942, עם הוצאת פקודת "ניקוי" הנפה מיהודים. יהודים מעטים שהצליחו להסתתר ביישוב ובסביבתו הוסגרו לגרמנים או נרצחו ישירות בידי הפולנים. בין היתר, במרץ 1943 נרצחו בני הזוג חיבובסקי, ובמאי 1944 נרצחו 19 יהודים שמצאו מחסה בביתן בכפר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160731182605/http://moreshet.pl/he/node/1225 קשונז' ויילקי] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 

קטגוריה:פולין קטן (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:פולין קטן (פרובינציה): עיירות יהודיות
מאיר פייבל גץ

מאיר פַייבֶל גֶץ (בצורה הרוסית: מאיר בֶּנצילוביץ' גץ; בכתיב היידי, שנהג בזמנו: געטץ; בכתב לטיני: Goetz (נכתב גם Getz, Gettz, Gotz); בליטאית: Gec; 1853, ה'תרי"ג – 1 בינואר 1932, כ"ב בטבת ה'תרצ"ב) היה מחנך, פקיד ממשלתי, פובליציסט וסופר עברי ליטאי, עסקן ושתדלן יהודי באימפריה הרוסית ובסוף ימיו בריגה בירת לטביה. מלבד ספריו, פרסם גץ מאמרים בכתבי העת העבריים שנדפסו בתקופתו באירופה.

גץ נולד בשנת 1853 במשפחה יהודית בעיירה זאמוט שבאזור ליטא, האימפריה הרוסית.

גץ היה יהודי דתי ומשכיל. הוא שימש בתפקיד "היהודי המלומד" שעל יד המפקח על החינוך של מחוז וילנה. ניהל גימנסיה עברית במוסקבה ובריגה וניהל קורסים פדגוגיים של "צעירי ישראל" ולמען מורים של "יבנה" בקובנה.
הוא הפעיל קרן עזרה לצעירים הרוצים להכשיר את עצמם להיות מורים במוסדות חינוך יהודיים.

==כתביו==
* הדת והחִנוך (וילנה: דפוס ראם, תרנ"ו)
* עד מתי תחרישו: קול קורא לשלומי אמוני ישראל (וילנה: דפוס גארבער, תרס"ח) (תחת הפסבדונים פ' מ-ר)
* משטר החברתי והכלכלי ביהודה העתיקה על פי התורה והעתיד שלו (פרנקפורט: מוריה, תרפ"ו)
* מהות היהדות (ריגה, תרפ"ו)
* החנוך העברי בסכנה! (ריגה, תרצ"א)

זיכרונותיו:
* זכרונות פון אן אלטן שתדלן (ריגה תרצ"ב)

==לקריאה נוספת==
* מיכאל קיטייניק, "וולדימיר סערגייעוויטש סאָלאָוויאָוו און פייוול בענצעלאָוויטש געץ", סאָוועטיש היימלאנד 10 (1991), 79–92. (על הקשרים בין גץ וסולוביוב, ומלחמתם נגד האנטישמיות הנוצרית) 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי חינוך יהודים רוסים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים ליטאים
קטגוריה:ריגה: אישים
קטגוריה:פובליציסטים כותבי עברית
קטגוריה:ילידי 1853
קטגוריה:נפטרים ב-1932
חיים פלטנר

חיים פלטנר (נולד ב-25 במאי 1937) הוא עיתונאי ישראלי, היה כתב קול ישראל וכן כתב הטלוויזיה הישראלית.

==ביוגרפיה==
פלטנר נולד בפתח תקווה בשנת 1937, בנם של שמואל ומלכה פלטנר, שעלו לארץ מבלגיה בשנת 1934. הוא גדל והתחנך במושבה פרדס חנה, למד בבית הספר היסודי "אלונים" במושבה ואת לימודיו התיכוניים עשה בתיכון בחדרה. בשנת 1955 התגייס לצה"ל ושירת בגדוד 13 (גדוד גדעון) בחטיבת גולני כמפקד כיתה ולאחר מכן כמפקד מחלקה וסגן מפקד פלוגה. לאחר שחרורו בשנת 1959, החל ללמוד בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה בחוגים למדעי המדינה וסוציולוגיה וברבות השנים השתתף גם בקורסים בנושאי כלכלה ושוק ההון. במקביל התחיל גם לכתוב לכמה עיתונים. בשנת 1961 התמנה לסגן עורך ביטאון "במחנה נח"ל", ובמקביל לעבודתו שם ערך כתבות בגלי צה"ל. בשנת 1965 עשה את צעדיו הראשונים בקול ישראל בעריכת תוכניות בתחום החברתי. בשנת 1968 קיבל מלגה מממשלת גרמניה ויצא להשתלמות בתחנת הטלוויזיה הגדולה בגרמניה דאז Z.D.F. עם שובו לארץ השתלב במחלקת החדשות של קול ישראל והיה כתב לענייני מפלגות. במקביל השתתף בקורס הפקה בטלוויזיה הלימודית (כיום הטלוויזיה החינוכית), בהנחיתו של פרופ' סטאשף, פרופסור ללימודי טלוויזיה ב-MIT בארצות הברית. אתו בקורס למדו איש הרדיו והטלוויזיה דן כנר, והבמאי והתסריטאי אילן מושנזון.

במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים היה חיים פלטנר כתב צבאי בחזית הדרום. בשנת 1974 החל לעבוד בטלוויזיה הישראלית - תחילה ככתב לענייני עבודה והסתדרות ולאחר מכן ככתב כלכלי, תפקיד שבמסגרתו סיקר את התחום הכלכלי ושוק ההון בתל אביב. בתחילת שנות ה-80 התמנה לראש הדסק הכלכלי של מחלקת החדשות בירושלים ובמסגרת זאת סיקר את משרד האוצר, בנק ישראל והדיונים הכלכליים בכנסת וועדותיה ובכלל זה את פרשת ויסות מניות הבנקים ב-1983. ואת שלבי הכנת תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985 שהונהגה על ידי משרד האוצר בעקבות האינפלציה הגואה שהגיעה בשנת 1984 לשיעור שנתי של כ-400 אחוז. בסוף שנות ה-80 חזר פלטנר לפעילות מלאה במערכת החדשות של הטלוויזיה בתל אביב ובין השאר כיהן גם כראש מערכת החדשות. במקביל לכיסוי התחום הכלכלי ערך שורה של כתבות ל"יומן השבוע" וכן לתוכנית "רואים עולם", בהן כתבות על טאיוואן, סלובניה וצ'ילה, שבהן ביקר.

בשנת 2002 פרש לגמלאות ומאז הוא עוסק בכתיבת מאמרים וכתבות בעיתונים וביטאונים שונים. בנוסף, הצטרף גם לתנועת של"מ (שרות לאומי למבוגר), תנועה של גמלאים מתנדבים הפועלת בכל רחבי הארץ ובה הוא מכהן כרכז תקשורת וחבר הנהלה.

חיים היה נשוי לרינה שמש, מורה במקצועה, עד לפטירתה ב-2024. רינה כיהנה במשך 15 שנים במועצת גבעת שמואל, תחילה כחברת מועצה ובהמשך כסגנית ראש המועצה. היא הייתה מיוזמי הקמת המשמר האזרחי בשכונת רמת אילן בגבעת שמואל ואף הייתה מפקדת השכונה בהתנדבות. לזוג חיים ורינה פלטנר שלושה ילדים ונכדים.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:הערוץ הראשון: שדרנים ומנחים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:פרדס חנה-כרכור: אישים
קטגוריה:בוגרי תיכון חדרה
קטגוריה:בוגרי בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קריניצה זדרוי

קריניצה זדרוי (בפולנית: Krynica-Zdrój; ביידיש: קרעניץ) היא עיירת נופש ומרחצאות במחוז נובי סונץ' שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בסמוך לגבול סלובקיה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קריניצה זדרוי נזכרת לראשונה בשנת 1547, ובשנת 1889 הוענקו לה זכויות עיר. בשל מיקומה הגאוגרפי, ובשל סמיכותה למספר מסילות ברזל, הפכה העיירה מראשית המאה ה-20 ליעד קיט והבראה, וכן למרכז ספורט חורף.

==יהודי קריניצה זדרוי==
בשנת 1921 נמנו בעיירה 1,023 יהודים, כמחצית תושביה. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ניסו רבים מיהודי העיירה להימלט להונגריה ולרומניה, אולם רובם נאלצו לשוב לעיירה בשל חסימת הדרכים.

עם כניסת הגרמנים לעיירה, הטילו אלו על יהודיה גזירות שונות, ובהן עבודות כפייה, הגבלות תנועה ותשלומי כופר. בנובמבר 1940 נצטוו יהודי העיירה להתרכז בכיכר המרכזית בה. לאחר סריקת בתי היהודים ביישוב, גורשו כל יהודי העיירה לנובי סונץ' ולגריבוב, ושם נספו בהמשך ברובם המוחלט עם יתר היהודים ביישובים אלו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160731175653/http://moreshet.pl/he/node/1213 קריניצה זדרוי] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 

קטגוריה:פולין קטן (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:פולין קטן (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:מקומות מרפא
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-16
קרימנו

קרימנו (באוקראינית: Кримне; בפולנית: Krymno) היא עיירה במחוז ווהלין שבמערב אוקראינה, על שפת אגם דומשנייה, כ-25 ק"מ דרומית מערבית לרטנה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

קרימנו נזכרת לראשונה בשנת 1509. כ-6 ק"מ מהעיירה נמצאת תחנת רכבת, הקרויה על שם היישוב. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 2,698 תושבים. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

==יהודי קרימנו==
בשנת 1920 נערכו שני פוגרומים ביהודי העיירה, בהם נרצחו 68 יהודים. בשנים שלאחר מכן המשיכו להתגורר ביישוב כ-70 משפחות יהודיות, ופעל בו בית מדרש. יהודי היישוב התפרנסו בעיקר ממסחר, וחלקם היו פעילים ציונים.

בסוף יוני 1941 נכבשה קרימנו בידי הגרמנים במהלך מבצע ברברוסה, ואלו ריכזו את יהודיה בגטו. ב-5 בספטמבר 1942 רצחו שוטרים אוקראינים וגרמנים את 386 היהודים שנותרו בגטו זה. מחנה עבודה שהוקם בעיירה, בו שוכנו יהודים מהסביבה, חוסל ב-9 בינואר 1943, תוך רצח 101 העובדים שנותרו בו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160731193944/http://moreshet.pl/he/node/1212 קרימנו] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 

קטגוריה:מחוז ווהלין: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:גטאות באוקראינה