OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הנותאיזם

הנותאיזם (מיוונית: εἷς θεός - אל אחד) הוא מונח תאולוגי המתאר פרקטיקה של אמונה בקיום אלים רבים (פוליתאיזם) אך ריכוז הפולחן בעיקר סביב אלוהות אחת או שתיים.<ref></ref>

המונח נטבע על ידי פרידריך וילהלם יוזף פון שלינג על מנת לתאר גרסה מוקדמת של מונותאיזם. מאקס מילר היה מי שהביא את המושג לתודעת הציבור, במטרה לציין אמונה באל אחד במקביל להכרה כי קיימים אלים נוספים. הרעיון המרכזי הוא שפולחן או אמונה באל כלשהו יכולים להתייחס להיבט אחד מסוים שלו, בעוד שבמקום או בזמן אחר ההתייחסות לאותו אל יכולה לייצג היבט אחר.

רעיון ההנותאיזם מתנגד לאמונה בעליונות אחד ההיבטים של האל על פני ההיבטים האחרים, ותומך ברעיון שאל יכול להתקיים בצורות רבות בו זמנית. לכן, קיום צורות פולחן שונות לאלים בעלי שמות שונים, לא מוגדר כפוליתאיזם.
הנותאיזם נחשב לעיתים לגרסה מורכבת של מונותיאיזם, בכך שהוא מאפשר לאדם להאמין באל מסוים אחד בלי לשלול צורות שונות ואחרות של שמות, כינויים, או התגלויות המתייחסות לאותו אל.

מימוש הרעיון היה בקיסרות הרומית, כאשר הוחל בתהליך סינקרטיזם של אלים. אלים שונים בעלי מכנה משותף עברו תהליך שבסופו הם נחשבו כבעלי אותן תכונות. למשל כל אלות האם הגדולה, הפיריון, הטבע והאדמה, עשתרת, אשתר, אפרודיטה, ונוס, קיבלי ודומות להן קיבלו מאפיינים זהים ופולחן זהה אף כי עבדו אותן בשמותיהן השונים במקומות שונים.

כך גם אלי השמש השונים (בהם תמוז, אדוניס, מיתרה, אפולו, הליוס, רע) התמזגו לאל אחד שמאפיינים שונים של פולחנו (למשל יום אדוננו שהוא יום ראשון) עברו לאמונה הנוצרית.

מושג האווטאר בתרבות ההינדית הוא איחוד של מספר אלים לאל אחד. כל מאמין יכול לעבוד את ההתגלמות הקרובה אליו יותר וכל ההתגלמויות הן אל אחד.

==ראו גם==
*פוליתאיזם
*מונולטריזם
*סינקרטיזם
*פנתאון
*קנאות דתית
*מונותאיזם

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רוחניות ואמונה
דיאגרמת מחלקה

בהנדסת תוכנה, דיאגרמת מחלקה, בשפת UML, היא סוג של תרשים סטטי המתאר את מבנה המערכת על ידי הצגת מחלקותיה, תכונותיהן והקשרים בין המחלקות.

== רקע ==
תרשים המחלקה הוא אבן הבניין המרכזית במידול מונחה עצמים. התרשים משמש לשתי מטרות עיקריות והן:
# מידול כללי-תפישתי של רכיבי האפליקציה.
# מידול מפורט למען תרגום המודל לקוד מקור.

המחלקות בדיאגרמת המחלקה מייצגות גם את האובייקטים העיקריים וגם את היחסים בין האפליקציה ובין האובייקטים אשר יומרו לקוד מקור.
תרשים המחלקה מציג את המחלקה בתיבות אשר כוללות שלושה חלקים:
#חלקה העליון של התיבה יכלול את שם המחלקה
#חלקה האמצעי של התיבה יכלול את מאפייני המחלקה
#חלקה התחתון של התיבה מכיל את המתודות או הפעולות אשר המחלקה יכולה לבצע
250px
בתרשים עיצוב מערכת, המחלקות מאוחדות יחדיו בתרשים מחלקה אשר מסייע לקבוע את הקשרים הסטטיים בין האובייקטים.

UML מספק מנגנונים לייצוג מרכיבי מחלקה כגון : מאפיינים, מתודות ומידע נוסף לגביהם.

== ראות ==
כדי לציין את רמת הראות (Visibility) של מרכיב מחלקה (למשל: מאפיין או מתודה) ישנן דרכי ציון אשר יופיעו לפני שם המרכיב:
{| class="mw-collapsible wikitable<beta" & entity > <

|style="width:3em;text-align:center"| <code>+</code> || Public
|-
|style="width:3em;text-align:center"| <code>-</code> || Private
|-
|style="width:3em;text-align:center"| <code>#</code> || Protected
|-
|style="width:3em;text-align:center"| <code>/</code> || Derived (can be combined with one of the others)
|-
|style="width:3em;text-align:center"| <code>~</code> || Package
|}

== יחסים בין מחלקות ==
ממוזער
היחסים הקיימים בדיאגרמת מחלקה הם:
* Association - יחס כלשהו בין מחלקות. המספרים בקצוות מציינים את מספר (או טווח) העצמים בכל צד של היחס (Multiplicity).

* Inheritance - ירושה ממחלקת בסיס.
* Realization / Implementation - מימוש ממשק.

* Dependency - תלות של מחלקה אחת במחלקה אחרת.
* Aggregation - יחס הכלה חלש: מחלקה מכילה מצביע לעצם, כאשר העצם המוצבע יכול להתקיים ללא המחלקה המכילה.
* Composite Aggregation - יחס הכלה חזק: מחלקה מכילה עצם, כאשר העצם המוכל מתקיים רק עם העצם החיצוני.

== טווח ==
שפת UML מגדירה שני סוגי טווחים (Scope) עבור מרכיבי המחלקה: מופע ומסווג (Classifier). במקרה של מרכיב מסוג מופע, הטווח הוא המופע הספציפי. עבור מאפייני המחלקה, הכוונה היא כי עריכתם משתנה בין כל מופע למופע. עבור שגרות הכוונה היא שהכניסה אליהן תלויה במצבן הנוכחי. לעומת זאת, במקרה של מרכיב מסוג מסווג, הטווח הוא המחלקה. עבור המתודות, כניסה אליהן אינה משפיעה או מושפעת ממצב האובייקטים. מרכיבי המסווג לעיתים מוכרים כמשתנים סטטיים בשפות תכנות רבות. כדי להצהיר על כך שמרכיב מסוים מקבל טווח מסווג שמות יוצג עם קו תחתון. אחרת, המחלקה תהיה בטווח מופע.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הנדסת תוכנה
דיאגרמת אופן שימוש

דוגמה לדיאגרמת אופן השימוש
דיאגרמת אופן שימוש, או תרשים תרחישי שימוש (use case diagram) בשפת המידול האחודה (UML) היא סוג של דיאגרמה התנהגותית אשר מורכבת מניתוח תרחישי שימוש. מטרת הדיאגרמה היא הצגת רקע פונקציונלי של המערכת עם שימוש במושגים : שחקנים, מטרה (אשר תתואר כתרחיש שימוש) והתלות בין תרחישי השימוש.

המטרה הכללית של דיאגרמת אופן השימוש היא הצגת הפעולות המבוצעות על ידי כל שחקן. תפקידי השחקן ישורטטו בתרשים.

דיאגרמת אופן השימוש מופיעה באופן רשמי בשתי שפות מידול אשר יוצאו על ידי ארגון OMG - שפת המידול המאוחדת (UML) ושפת מידול המערכת (SysML).
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הנדסת תוכנה
סמי כהן

סמי כהן (נולד ב-1943) הוא חוקר ומרצה במכון למדע המדינה פריז, חוקר שותף במכון המחקר CERI. 

הוא נולד בצרפת למשפחה דוברת צרפתית שעזבה את מצרים לאחר מבצע קדש. בשנת 1957 עלה לישראל ולמד בבית ספר חקלאי. הוא שירת כשש שנים בחטיבת גולני והשתחרר בדרגת סרן. אחר כך עזב לצרפת שם למד מדעי המדינה ונישא. תחומי מחקרו כוללים את מדיניות החוץ והביטחון צרפתית.

הוא מחברם של עשרה ספרים ומאמרים רבים שהתפרסמו בכתבי עת מקצועיים.

== מספריו ==
<div style="direction: ltr;">
* Israel’s Asymmetric Wars, Palgrave MacMillan, 2010
* Tsahal à l'épreuve du terrorisme, Paris, Le Seuil, 2009
* Democracies at War against Terrorism.A Comparative Perspective. Sciences Po Series in IR and PE; Edited by Samy Cohen. Palgrave MacMillan, 2008.
* The Resilience of the State. Democracy and the Challenges of Globalisation, Londres, Hurst, Coll. The CERI series in Comparative Politics and International Studies, 2006.
* La résistance des Etats. Les démocraties face aux défis de la mondialisation, Paris, Le Seuil, Coll. L'épreuve des faits, 2003
* La bombe atomique : la stratégie de l'épouvante, Paris, Gallimard, Coll. Découvertes Gallimard (n° 248), 1995.
* La défaite des généraux : le pouvoir politique et l'armée sous la Ve République, Paris, Fayard, 1994.
* La monarchie nucléaire : les coulisses de la politique étrangère sous la Ve République, Paris, Hachette, Coll. La force des idées, 1986.
* Les conseillers du Président : de Charles de Gaulle à Valéry Giscard d'Estaing, Paris, PUF, Coll. Politiques aujourd'hui, 1980.
* De Gaulle, les gaullistes et Israël, Paris, A. Moreau, Coll. Histoire et actualité, 1974.
</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.ceri-sciencespo.com/cerifr/cherlist/cohen.php דף אישי] באתר המכון ללימודי מדעי המדינה של פריז
* אילן אביתר, [http://www.jpost.com/Features/InThespotlight/Article.aspx?id=195767 ריאיון עם כהן], ג'רוזלם פוסט

קטגוריה:יהודים צרפתים
קטגוריה:חוקרי מדע המדינה
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1943
יחיעם ימיני

יחיעם ימני הוא פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת קולומביה, יזם סדרתי בתחום הטכנולוגיה וממייסדי קומברס. מומחה בתחום רשתות מחשבים.

== ביוגרפיה ==
ימיני סיים תואר במתמטיקה באוניברסיטה העברית בשנת 1972, תואר שני בשנת 1974 ודוקטורט מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס בשנת 1978. ימני היה נשוי לד"ר שאולה אלכסנדר-ימיני, אחותו של קובי אלכסנדר, שעמו ועם בועז משעולי ייסד בשנת 1981 את חברת קומברס. לאחר שעזב את קומברס, הקים בשנת 1992 יחד עם שאולה אלכסנדר-ימיני, את חברת סמארטס (Smarts). החברה פיתחה מערכת תוכנה לניהול אירועים במערכות IT ורשתות תקשורת בזמן אמת, ונמכרה לחברת EMC בשנת 2004 תמורת 260 מיליון דולר. ימיני עזב את החברה ב-1997 וחזר לאקדמיה כמנהל מעבדת מחקר באוניברסיטת קולומביה בניו-יורק, אך נשאר בעל מניות ודירקטור. במקביל היה מעורב כדירקטור וכיועץ במספר חברות טכנולוגיה, ביניהם חברת "פיירצ'ייס" שנרכשה על ידי חברת Yahoo! ב-2004.

בשנת 2000 הקים את חברת אקטיביום, שעסקה בפיתוח תשתית לתכנות שירותי רשת במהירויות גבוהות לשוק הטלקום. החברה גייסה כ-8 מיליון דולר לפי שווי של 40 מיליון דולר אחרי הכסף, אך נסגרה לאחר שנה וחצי בגלל התפוצצות בועת הדוט-קום והמשבר בשוק הטלקום. על בסיס הטכנולוגיה של אקטיביום, ועם אותם עובדים ובעלי מניות, הוא הקים בשנת 2002 סטארט-אפ חדש בניו יורק, בשם Nextorage, שעסק בפיתוח פתרונות אחסון.

בשנת 2006 הקים יחד עם ניר מיכלוביץ את חברת אינטרקאסט נטוורקס (Intercast Networks), שנקרא תחילה ערוץ טכנולוגיות (Arootz Technologies), אשר עסקה בפיתוח טכנולוגיה להפצת תוכני וידאו באינטרנט. בשנת 2009 החברה נסגרה.

בשנת 2013 היה בין המשקיעים בחברת הסטארט-אפ Social Studios, שהשיקה תוכנית טלוויזיה מותאמת אישית בהנחיית נועה תשבי.

בשנת 2017 השתתף בסבב גיוס הון של חברת הטכנולוגיה ScaleMP, שפיתחה פתרונות להאצת יכולות העיבוד של מחשבים על ידי חיבור של מספר מחשבים פיזיים למחשב וירטואלי אחד. החברה נמכרה ביוני 2007 לחברת SAP, עם כי בסכום נמוך מזה שהושקע בה.
== קישורים חיצוניים ==

* [http://www1.cs.columbia.edu/~yemini/ דף אישי] באתר אוניברסיטת קולומביה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדעני מחשב ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
גבינת בקסטון

גבינת בקסטון או בקסטון כחולה (באנגלית: Buxton Blue) היא גבינה אנגלית כחולה, הדומה בטעמה לגבינת סטילטון כחולה. גבינה זו עשויה מחלב בקר ויש בה נימי עובש כחול. נהוג לאכול גבינה זו לצד יין קינוח או יין פורט.

הגבינה הוכרה כ"סימן מקור מוגן" בהתאם לכללי האיחוד האירופי, כלומר אך ורק גבינה המיוצרת לפי כללים קבועים באזור בקסטון, מחלב שמקורו בדרבישייר, נוטינגהאמשייר או סטאפורדשייר יכולה להיקרא בשם זה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.britishcheese.com/othercheese/buxton_blue-4 תיאור הגבינה], באתר "הגבינה האנגלית"

בקסטון
בקסטון
הנרי אטלן

הנרי (אנרי) נפתלי אטלן (Henri Atlan; נולד ב-27 בדצמבר 1931 בבלידה, אלג'יריה) הוא ביופיזיקאי ופילוסוף, היה פרופסור ומנהל המחלקה לביופיזיקה רפואית באוניברסיטה העברית בירושלים ופרופסור באוניברסיטת פריז.

== ביוגרפיה ==
נולד למשפחה יהודית מתבוללת בתרבות הצרפתית בבלידה שבאלג'יריה. בצעירותו למד בבית הספר ז'ילבר בלוך באורסיי, שם התקרב מחדש למורשת היהודית. למד רפואה באוניברסיטת פריז וקיבל תואר דוקטור לרפואה בשנת 1958. בסיום לימודי הרפואה החל בלימודי ביופיזיקה, לאחר קבלת הדוקטורט בתחום זה, החל מלמד בבית־הספר לרפואה בפריז ונתמנה לבסוף פרופסור ביופיזיקה רפואית. בתקופת לימודיו החל להתקרב ליהדות וללמוד קבלה.

אחר כך עבר לאוניברסיטת ברקלי שבקליפורניה, שם ערך מחקרים בנושאים מוטציות והזדקנות. בין השנים 1966 ל-1968 היה חוקר במרכז נאס"א בקליפורניה. בברקלי פגש במדען הישראלי אהרון קציר, שהזמינו לעבוד איתו במכון ויצמן למדע בשנת 1972. אחר כך חזר לפריז. בהמשך שב לישראל ומונה כפרופסור לביופיזיקה רפואית בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית ובית החולים הדסה עין כרם.

בשנת 1952 נישא לסופרת ליליאן כהן, אולם התגרש ממנה. אב לשני ילדים.
==מחקריו==
בהשפעת היינץ פון פורסטר, אטלן החל להתעניין ביישום קיברנטיקה ותורת המידע על אורגניזמים חיים, עבודתו משנת 1972 על תורת המידע ומערכות ארגון עצמי, בשם L'organization biologique et la théorie de l'information, זכתה לקהל קוראים רחב. בספר זה, הוא הציע את העיקרון של " מורכבות מרעש" (בצרפתית: le principe de complexité par le bruit), מושג שפיתח בספרו הבא Entre le cristal et la fumée (1979), שהוא פיתוח של הרעיון של פון פורסטר של "סדר מרעש".

במרכז הרפואי הדסה והאוניברסיטה העברית בירושלים עסק בהטמעת טכנולוגיות חדשות של תהודה מגנטית גרעינית, בין השאר גם היה יועץ של חברת אלסינט.
==פעילות פוליטית==
אטלן היה פעיל בתנועת האוהלים וחבר במועצה המייעצת שלה. לפני שעלה לישראל, שהה במחיצת הרב צבי יהודה קוק במסגרת ביקוריו בארץ ולמד ממנו תורה, אולם אחר כך סבר שהרב קוק אינו מהתחשב בתנאים המשתנים במדינה, והתנגד לאידאולוגיה של קוק וגוש אמונים. לטענתו "התורה מגדירה את היחס בין עם ישראל לארץ־ישראל, ולא ההפך: לא היחס בין עם־ישראל לארץ־ישראל מגדיר את היחס לתורה. ושהתורה ניתנה דווקא במדבר, שהוא מקום שומם שאינו שייך לשום אדם, קבוצה או לאום". הוא היה פעיל שלום ודגל בפשרה טריטוריאלית וזכות הגדרה העצמית לעם הפלסטיני.

==ספריו שתורגמו לעברית==
* אלו ואלו: ביקורת הדדית של המדע והמיתוס / הנרי נפתלי אטלן (תרגם מצרפתית: דן דאור), תל אביב: עם עובד, 1994.
* ניצוצות של קרי (חלק א. הדעת הזרעית), תרגמה מצרפתית אורה גרינגרד. ירושלים: מוסד ביאליק, 2011.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.hadassah.org.il/?catid=cb8673ee-aafb-475b-839c-5d8c0ab7d33d&itemid=69e1defa-388f-45ab-a0dc-4da68cd194b0 דף אישי] באתר הדסה
* [http://thinkil.co.il/people/henri-atlan/ הנרי אטלן], מאמרים באתר מחשבות
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: רפואה
קטגוריה:פילוסופים יהודים צרפתים
קטגוריה:פילוסופים ישראלים
קטגוריה:ביולוגים יהודים צרפתים
קטגוריה:ביופיזיקאים יהודים
קטגוריה:מקבלי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:ישראלים ילידי אלג'יריה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת פריז
קטגוריה:צרפתים ממוצא יהודי-אלג'יראי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
שמעיה (נביא)

שמעיה היה נביא בתקופה שלאחר פילוג ממלכת ישראל המאוחדת, בתקופת רחבעם מלך יהודה ובתקופת ירבעם בן נבט מלך ישראל. יש שני אזכורים בלבד לנבואותיו במקרא. האחד נוגע למניעתו מרחבעם להילחם בממלכת ישראל לאחר פרישתם. השני קשור להחזרתו בתשובה את שרי ממלכת יהודה ואת רחבעם בעקבות מסע שישק. 

== שכנוע רחבעם ומניעת מלחמה בין ממלכת יהודה לממלכת ישראל ==
לאחר מות שלמה, בנו רחבעם הלך לשכם כדי לקבל את הסכמת העם למלכותו על שבטי ישראל. שבטי ישראל פנו לרחבעם בדרישה שיקל את העומס מעליהם ולאחר שלא נענה לבקשתם הם מרדו בו. חלק מהמרד כלל גם התנגדות לתשלום המיסים והוביל לפגיעה באדרם גובה המס המלכותי.

רחבעם נס מודאג לירושלים בירתו וגייס 180,000 איש משבטי יהודה ובנימין (שהיו נאמנים למלכותו) כשמטרתו המוצהרת היא לדכא את המרד של יתר שבטי ישראל. בשלב זה פונה אלוהים אל שמעיה ומצווה עליו להעביר את נבואתו למלך:בעקבות נבואה זו לא יצאו לבסוף שבטי ממלכת יהודה למלחמה ביתר שבטי ישראל.

== מסע שישק ותשובת שרי יהודה ==
במהלך מלכות רחבעם, מתואר כי התנהלות הפולחן הדתית בממלכה איננה לפי תורת ה' ועל כן יוצא שישק הראשון, מלך מצרים למסע כיבושים בארץ ישראל ובפרט עולה על ירושלים. שמעיה פונה אל רחבעם ומביא בפניו את דבר ה':בתגובה לנבואה זו של שמעיה, חוזרים שרי יהודה ורחבעם בתשובה. אלוהים נשמע לבקשתם וחס עליהם. 

== דברי שמעיה הנביא ==
נראה שלכותב ספר דברי הימים הייתה גישה לספר שכונה "דברי שמעיה הנביא":

== לקריאה נוספת ==
* אנציקלופדיה מקראית, "שמעיה", כרך ח, עמ' 137

קטגוריה:נביאים בתנ"ך
קטגוריה:אישים בספר מלכים
קטגוריה:אישים בספר דברי הימים
אלחנדרו אלפרו

אלחנדרו אלפרו ליחרו (בספרדית: Alejandro Alfaro Ligero; נולד ב-23 בנובמבר 1986) הוא כדורגלן עבר ספרדי ששיחק בעמדת הקשר.
== קריירה ==
קבוצת נעוריו הייתה סביליה. בעונתו הראשונה כשחקן מקצועי שיחק בקבוצת המילואים של המועדון, סביליה אתלטיקו, בה רשם 25 שערים ב-100 הופעות. לאחר מכן עבר אלפרו לקבוצה הבכירה של סביליה במדיה כבש 3 שערים ב-33 הופעות.

אלפרו הושאל לקבוצת טנריפה למשך שתי עונות, במדיה כבש 27 שערים ב-78 הופעות. בשנת 2011 חתם במיורקה.

אלפרו שיחק בנבחרת הצעירה של ספרד וערך במדיה 4 הופעות.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20120629073504/http://rcdmallorca.es/principal_new.php?nombreModulo=fichaEmpleado2&idmenu=2&idsubmenu=18&idempleado=1671&idtemporada=8&idplantilla=1 הפרופיל של אלפרו] באתר הרשמי של מיורקה

קטגוריה:קשרי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני סביליה
קטגוריה:כדורגלני מיורקה
קטגוריה:כדורגלני טנריפה
קטגוריה:כדורגלני ריאל ואיאדוליד
קטגוריה:כדורגלני קורדובה
קטגוריה:כדורגלני הרקולס אליקנטה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1986
כביש 222

כביש 222 הוא כביש אורך אזורי בנגב המקשר בין צומת משאבים (כביש 40) שבתחומי המועצה האזורית רמת נגב לבין צומת גבולות (כביש 232) שבתחומי המועצה האזורית אשכול. אורכו של הכביש הוא 46 ק"מ. הכביש עובר בחלקו במזרח חולות חלוצה.

== היסטוריה ==
התחלת סלילת הכביש ב-1951, כדי לחבר את צאלים, גבולות ומבטחים לכביש 232.

קטע הכביש שבין צומת משאבים (ביר עסלוג') ובין קיבוץ רביבים נסלל ב-1953 לאחר שבמשך 10 שנות קיום הקיבוץ עברה במקום דרך עפר.

קטע הכביש שבין רביבים ובין קיבוץ צאלים נסלל כדרך זמנית לצורך הנחת צינור מים מצאלים לרביבים בעת הנחת קו המים ירקון-נגב, ועל כן איכותו הייתה גרועה והיא נחסמה בכל פעם שירדו במקום יותר ממספר מילימטרים של גשם. הכביש נסלל מחדש ב-1971. אחת הסיבות לסלילת הכביש הייתה הצורך של ילדי רביבים לנסוע לבית ספר שנמצא בקיבוץ מגן בדרך ארוכה שעברה בבאר שבע.

קטע הכביש שבין צאלים ובין קיבוץ גבולות נפתח לתנועה בנובמבר 1964.

קטע הכביש שבין קיבוץ גבולות ובין צומת גבולות נפתח לתנועה בפברואר 1959.

==צמתים לאורך הכביש==
{| class="wikitable" border=1 cellpadding=1
!ק"מ
!שם
!צומת
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="5" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" | כביש 222 מדרום לצפון
|-
| align="center" | 0
| align="center" | צומת משאבים
| align="center" align="center" | משאבי שדה
| align="center" כביש 40
|-
| align="center" | 2
| align="center" | צומת ביר עסלוג'
| align="center" align="center" | באר משאבים
| align="center" | כביש ללא שם
|-
| align="center" | 7.5
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | רביבים
| align="center" | כניסה לרביבים
|-
| align="center" | 9
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | רתמים
| align="center" | כניסה לרתמים
|-
| align="center" | 33
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | צאלים
| align="center" | כניסה לצאלים
|-
| align="center" | 34
| align="center" | צומת צאלים
| align="center" align="center" | צאלים
| align="center" כביש 234
|-
| align="center" | 39
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | גבולות
| align="center" | כניסה לגבולות
|-
| align="center" | 46
| align="center" | צומת גבולות
| align="center" align="center" | עין הבשור
| align="center" כביש 232
|}

==ראו גם==
*חולות חלוצה
*כבישי ישראל

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:רביבים
קטגוריה:משאבי שדה
קטגוריה:עוטף עזה: תחבורה
קטגוריה:הנגב: כבישים
קטגוריה:הנגב: תחבורה
כילפריך הראשון, מלך בורגונדיה

כילפריך הראשון (נפטר סביב 480) היה מלך ממלכת בורגונדיה מ-473 ועד מותו. הוא ירש בתפקיד המלוכה את אחיו הבכור, גונדיוך (Gundioch) ומלך בשיתוף עם אחייניו גודומר השני, גונדובד, כילפריך השני, מלך בורגונדיה וגודגיזל מז'נבה.

המידע היחיד עליו מגיע מחיבורו של גרגוריוס מטור, "היסטוריה של הפרנקים", וגם שם הוא מוזכר בקיצור.

קטגוריה:בורגונדיה
קטגוריה:מלכים
קטגוריה:נפטרים ב-480
דוד פלורנטין

מודעת אבל על מות דוד פלורנטין מודבקת על לוח המודעות בתל אביב (מעל הכרזה "על נהרות סודאן")
דוד פְלוֹרֶנְטִין (א' בתמוז תרל"ד, 16 ביוני 1874, סלוניקי, יוון – ג' באב תש"א, 27 ביולי 1941, תל אביב) היה עיתונאי יהודי, ממייסדי התנועה הציונית בסלוניקי. הוא היה הנציג היהודי הראשון מיוון שהשתתף בקונגרס הציוני העולמי (הקונגרס הי"א, שהתכנס בשנת 1913 בווינה), ממקימי מושב צור משה הממוקם מזרחית לנתניה. על שמו נקרא רחוב פלורנטין שבדרום תל אביב.

==קורות חיים==
דוד פלורנטין גדל בסלוניקי כבן למשפחת רבנים שהגיעה ליוון בתחילת המאה ה-17 מגלות ספרד, דרך פירנצה (פלורנס) שבאיטליה (מכאן שם המשפחה). בילדותו צפו לו עתיד מבטיח ברבנות, אך הוא עזב את הדת ופנה לעסוק בעיתונאות. פלורנטין אמנם עזב את הדת אך לא את היהדות, ועוד בשנות העשרים של חייו, היה עורכם של שלושה ביטאונים אידאולוגיים שפעלו נגד ההתבוללות ובעד הציונות, בהם השבועון (שבהמשך היה ליומון) בלדינו "איל אביניר" ("El Avenir"; "העתיד").

באותה עת הייתה סלוניקי והקהילה היהודית המפוארת שבה נתונות תחת שלטון האימפריה העות'מאנית. לשמחתם של יהודי העיר העניק להם הסולטאן זכויות יתר, אולם כל עיסוק בנוגע לרעיון מדינה ליהודים היה אסור. למרות האיסור היה דוד פלורנטין מפרסם בעיתונו, בהסוואה, ידיעות על אודות התרחשותן של פעולות ציוניות,

פלורנטין עמל על פעילות הסברה בקרב הקהילה. מצבם של יהודי סלוניקי היה טוב מאוד; עד מלחמת העולם הראשונה הם לא נתקלו ברדיפות כלשהן, ועל כן היה צריך להשקיע מאמצים בשכנועם לעלות לארץ ישראל. פלורנטין היה נואם נלהב מאוד ודמות נערצת בקרב הצעירים, ובקהילה היהודית הדביקו לו את הכינוי "דוד פלשׂתינה".

פלורנטין עסק בהקמת מוסדות, בתי ספר לאומיים ואגודות ציוניות, כגון "אגודת בני ציון", שעסקה באיסוף תרומות, ואגודת "קדימה", שיצרה מפעלים ציוניים מגוונים ועסקה בחינוך ובלימוד השפה העברית – ועמד בראשות שתיהן. היה ציר ב-11 קונגרסים ציוניים, חבר בוועד הפועל הגדול של ההסתדרות הציונית, ומזכיר מחלקת המזרח של ההסתדרות הציונית בלונדון.

בנוסף לעיסוקו העיתונאי והציבורי, פלורנטין היה מתרגם נודע ממספר שפות אירופאית, ותרגם ללאדינו יצירות ממיטב ספרות העולם.

בשנת 1933 עלה פלורנטין לארץ ישראל עם רעייתו ושני ילדיהם, והשתקע בתל אביב. גם בישראל לא הפסיק פלורנטין את פעילותו הציבורית. בערב יום כיפור 1937 עלו ביוזמתו על הקרקע 14 בחורים יוצאי סלוניקי וקסטוריה שביוון והקימו את מושב צור משה במסגרת יישובי חומה ומגדל. בכך הגשים פלורנטין את חלומו של חברו ד"ר משה קופינס להקים יישוב חקלאי של יוצאי יוון בארץ ישראל. בשנת 1940 הצטרפה למושב גם קבוצה של יוצאי בולגריה.

בשנת 1941 הלך דוד פלורנטין לעולמו והוא בן 67 שנים. נקבר בבית הקברות טרומפלדור. על שמו נקרא רחוב פלורנטין בתל אביב (בשכונת פלורנטין הקרויה על שם שלמה פלורנטין ואין קשר בין השניים).

נכדו הוא משה פלורנטין, בלשן ופרופסור בחוג ללימודי תרבות עברית באוניברסיטת תל אביב, וחבר באקדמיה ללשון העברית.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים יוונים
קטגוריה:עורכי עיתונים בלאדינו
קטגוריה:עיתונאים כותבי לאדינו
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:ראשוני הציונות
קטגוריה:מייסדי מושבים
קטגוריה:פעילים ציונים ביוון
קטגוריה:מתרגמים ללאדינו
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים יוונים
קטגוריה:סלוניקי: יהודים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1874
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1941
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:מועצה אזורית לב השרון: אישים
חלומות (אלבום של אייל גולן)

חלומות הוא אלבומו השמיני של הזמר אייל גולן שיצא לאור ב-22 ביוני 2003 והורכב כולו מגרסאות כיסוי לשירי אמנים שונים. את שיר הנושא של האלבום, שביצעה במקור רוחמה רז, שר גולן לראשונה בטקס מלכת היופי של אותה שנה. שאר שירי האלבום הוקלטו למעשה עוד בשנת 1996 כסקיצות לאלבום המשך לאלבומו השני של גולן - "בהופעה חיה", וכתוכנית גיבוי למקרה ששיתוף הפעולה עם חברי "אתניקס" לא יצלח. בין היתר כלל האלבום את ביצועיו של גולן ל"האהבה הישנה" של שלמה ארצי, "רחוק רחוק" שכתבה והלחינה חוה אלברשטיין לזמרת היווניה גליקריה, מספר מחרוזות שירים של זוהר ארגוב, מחרוזות בערבית וחידוש ל"כמו רוח סערה" מאלבום הבכורה של גולן עצמו.

== שירי האלבום ==

; משתתפים
* עיבודים (למעט השיר "חלומות"): חיים חדד-הדר
* קלידים: חיים חדד, יוסי יוסף, אושר כהן, ארנון אלמסי
* גיטרה סולו: יהודה קיסר
*בוזוקי: אריס נחום
* גיטרות ליווי: שמוליק בודגוב
* גיטרה בס: אבי יפרח
* תופים: אשר פדי
* דרבוקה: רוני דדון
* סקסופון: סרג'ו שרעבי
* הוקלט באולפני "בן-צור"
* טכנאי הקלטה: איציק תקומי
* טכנאי מיקס: מוני ארנון

; השיר "חלומות"
* עיבוד: יעקב למאי
* קלידים: יעקב למאי, עמית הראל
* גיטרות: אבי סינגולדה
* כלי הקשה: יהודה תמיר
* הוקלט ב"אולפני שיר"
* טכנאי הקלטה ומיקס: יהודה תמיר

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 2003
קטגוריה:אלבומי אייל גולן
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בישראל
יי אולד צ'שייר צ'יז

הכניסה לפאב יי אולד צ'שייר צ'יז. שמות כל [[מלכי אנגליה שמלכו בתקופת פעולתו של הפאב כתובים לצד דלת הכניסה.]]
יי אולד צ'שייר צ'יז (באנגלית: Ye Olde Cheshire Cheese) הוא פאב הפועל בסיטי של לונדון באנגליה, ברחוב פליט.

הפאב החל לפעול בשנת 1538, במבנה שעמד במקום מהמאה ה-13. מרתף הפאב הוא מרתף של מנזר כרמליטי שעמד במקום. מבנה הפאב נפגע במהלך השרפה הגדולה של לונדון בשנת 1666, ולאחר השריפה שוקם ושב לפעול.

הפאב נותר כמעט בלא שינוי מאז ששופץ לאחרונה במאה ה-19. חלק מלוחות העץ המצפות את מרבית קירות הפאב מקורן במבנה משנת 1666.

==אזכורים ספרותיים==
בפאב נהגו לשתות באופן קבוע צ'ארלס דיקנס, וולטר, אלפרד טניסון, סר ארתור קונן דויל וד"ר סמיואל ג'ונסון.

דיקנס מזכיר את הפאב בספרו "בין שתי ערים" (הפאב אינו מוזכר בשמו אולם מסופר כי סידני קארטון הזמין את צ'ארלס דארני לסעוד בפאב המצוי בסימטה מחופה היוצאת מרחוב פליט - תיאור המתאר את הכניסה אל הפאב).

בספר הבישול של בטי קרוקר מסופר כי דיקנס ובן ג'ונסון נהגו לאכול ארנב ולשי בפאב זה.

בלדה משנת 1680 בשם "A New Ballad of the Midwives Ghost" מזכירה את הפאב.

הסופר הרוסי בוריס פילניאק אשר ביקר בפאב בשנת 1923 כתב יצירה בשם "סטאריי סיר" ("הגבינה הישנה") שעלילתה מתרחשת בפאב.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.citypubs.co.uk/pubs/yeoldcheshirecheese.html תיאור הפאב]
* [http://www.pubs.com/main_site/pub_details.php?pub_id=154 תיאור הפאב]

==הערות שוליים==

קטגוריה:לונדון: פאבים
קטגוריה:לונדון: מבנים רשומים דרגה II
חנה קיפניס

חנה קיפניס (31 בדצמבר 1910, תל אביב – 10 באוקטובר 1995) הייתה זמרת סופרן ארצישראלית.

==ביוגרפיה==

נולדה ביפו לדוד צבי קיפניס, יצרן גזוז, ולסימה קמינקר בת הרב שמואל קמינקר. אחיה היה המהנדס והקבלן יצחק קיפניס, אחיותיה היו אסתר ריינשטיין לבית קיפניס ונחמה סגל לבית קיפניס.
חנה קיפניס הייתה פעילה בתחום השירה בארץ בעיקר בשנות השלושים, והייתה חלוצת הזמר העממי בתחילת דרכו. בצעירותה למדה בקונסרבטוריון שַרבֶנקָה (Scharwenka) בברלין, שנחשב במשך עשרות שנים לאחד המשובחים בעולם, ואחר כך שבה ארצה. היא פעלה לפרסום והפצת משוררים עבריים צעירים, בהם נתן אלתרמן. חלק מביצועיה הוקלטו כבר ב-1935 והושמעו ברדיו.
קיפניס הוזמנה לחגיגות, נשפים וטקסים רשמיים רבים ברחבי הארץ, בהם אירועים של קק"ל, ויצו ומפא"י, ושובחה בתקשורת על שהגדילה לשיר בפני חיילים ומשפחותיהם. פעמים רבות לוּותה שירתה על ידי יוסף גולנד.

ב-1947 נסעה לסיבוב הופעות בארצות הברית ולבסוף השתקעה שם, אם כי שבה לבקר ולהופיע בישראל בשנים הבאות. מחוץ לישראל המשיכה לשיר בעברית באירועים שונים גם בשנות החמישים, וזכתה מפי מבקריה לכינוי "The Palestinian Nightingale" - הזמיר הארץ-ישראלי.

==הקלטות==
בשנת 1934 השתתפה חנה קיפניס בסרט "זאת היא הארץ" על אודות מפעל ההתיישבות, הסרט הארצי-ישראלי הראשון עם פסקול מלא, עבורו היא שרה לצד יוסף גולנד.
ביולי 1935 הקליטה אלבום בשם "הורה: קומה אחא" (Horra Kumah Achah) בעברית אצל חברת ההקלטות Lukraphon בברלין, חלקן בלווית מקהלת פטרושקה (Orchestra Petruschka) וחלקן כקטעי סולו.
היא הוציאה גם אלבום בשם כנרת (Kinaret) ובו שירה עברית.
<br />
ב-1986 השתתפה קיפניס בהקלטה ביתית של "שיר לאלף עריסות" בבית מלחינו, מרדכי זעירא.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:יורדים מארץ ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1995
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1995
בוגאטי ויירון סופר-ספורט

בוגאטי ויירון סופר-ספורט
בוגאטי ויירון סופר-ספורט
בוגאטי ויירון סופר-ספורט היא מכונית-על, גרסה משופרת של הבוגאטי ויירון שהייתה בעבר המכונית המהירה ביותר בייצור סדרתי. ב-2016 היא הוחלפה בדגם חדש, עוצמתי ומהיר יותר: בוגאטי שירון.

== מפרט ==
לבוגאטי ויירון סופר ספורט יש והגוף שלה עשוי כולו מסיבי פחמן להקטנת משקלה. בנוסף, הוסרו חפצים רבים מפנים המכונית כדי להפחית את המשקל. המכונית החזיקה בזמנה בשיא ההקפה המהירה בטופ גיר, 1:16.8 דקות, וכן החזיקה שיא המהירות בנסיעה בישורת: .

{| class="wikitable"
|-
| שנת ייצור || 2011
|-
| מהירות מקסימלית ||441 קמ"ש
|-
| זמן מ-0 ל-100 קמ"ש || 2.45 שניות
|-
| משקל || 1888 ק"ג
|-
| מחיר || 2.6 מיליון דולר
|-
| מנוע || 16W
|-
| חומר || סיבי פחמן
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מכוניות על
קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:מכוניות מנוע מרכזי
קטגוריה:מכוניות עשויות סיבי פחמן
ויירון סופר ספורט
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בצרפת
לה דק טהו

לֵה דֶק טְהוֹ או לה דיק טהו (בווייטנאמית: Lê Ðức Thọ; 14 באוקטובר 1911 – 13 באוקטובר 1990) היה מהפכן, גנרל, דיפלומט ופוליטיקאי וייטנאמי, שסירב לקבל את פרס נובל לשלום, שוועדת פרס נובל מצאה לנכון להעניק לו ביחד עם הנרי קיסינג'ר (שבחר לקבל את הפרס) בשנת 1973.

ב-1930 עזר טהו לייסד את המפלגה הקומוניסטית של וייטנאם. בעקבות פעילותו, השלטונות המקומיים של האימפריה הקולוניאלית הצרפתית כלאו אותו למשך כמה שנים, מ-1930–1936 ושוב בין השנים 1939–1944. אחרי שחרורו ממאסר, ב-1945, עזר טהו להנהיג את הווייט מין, ארגון שהוקם על מנת להשיג עצמאות לווייטנאם מהשלטון הצרפתי, עד שנחתמו ההסכמים של ועידת ז'נבה ב-1954. ב-1955 הצטרף לפוליטביורו של מפלגת הפועלים של וייטנאם, שהפכה היום למפלגה הקומוניסטית של וייטנאם. ב-1956 ניהל טהו את הווייטקונג, שפעל נגד הממשל בדרום וייטנאם.

==הסכמי השלום של פריז==
ארצות הברית הצטרפה באופן פעיל למלחמת וייטנאם במהלך שנות ה-60. בין השנים 1969—1973 נערכו בפריז שיחות, חלקן חשאיות וחלקן גלויות, לקידום תהליך השלום בין המדינות. המגעים שניהל טהו, שהיה נציגה של הרפובליקה הדמוקרטית הווייטנאמית בשיחות החשאיות, והיועץ לביטחון לאומי דאז, הנרי קיסינג'ר, הן שהובילו להפסקת האש בין המדינות ב-23 בינואר 1973. הבסיס של ההסכם ההיסטורי כלל: שחרור שבויים תוך 80 ימים, הפסקת אש שתפוקח על ידי ה-ICC (International Commission of Control and Supervision), בחירות חופשיות ודמוקרטיות בדרום וייטנאם, תימשך פעילותה של הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי (USAID) בדרום וייטנאם והכוחות של צפון וייטנאם יוכלו להישאר בדרום וייטנאם. 

אף שההסכמים נחתמו ב-23 בינואר 1973, נמשכו המגעים בין המדינות גם בהמשך, גם הלחימה נמשכה באופן לא סדיר בחלק מהמקומות. כאשר נסוגו הכוחות המזוינים של ארצות הברית, ב-29 במרץ, ההפצצות בצפון וייטנאם נמשכו. כיוון שההסכמים הופרו על ידי כל הצדדים, שבו קיסינג'ר וטהו אל שולחן הדיונים במאי וביוני 1973 על מנת להשיב את תהליך השלום על כנו. ב-13 ביוני 1973 חתמו ארצות הברית וצפון וייטנאם על תצהיר משותף לפיו שתי המדינות יישמו את ההסכמים.

==פרס נובל לשלום==
ועדת פרס נובל מצאה לנכון להעניק ללה דק טהו ולהנרי קיסינג'ר במשותף את פרס נובל לשלום בשנת 1973, על מאמציהם בקידום המשא ומתן בהסכמי פריז. קיסינג'ר קיבל את הפרס באותה שנה, אולם טהו סירב לקבל את הפרס בטענה שעדיין אין שלום בארצו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20130927152924/http://www.shalempress.co.il/download/Products/3_12_2007_10_6_dipl%20gen.pdf על הדיפלומטיה של הנרי קיסינג'ר מתוך הספרייה להגות דמוקרטית: עמודים 30–36]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאים וייטנאמים
קטגוריה:דיפלומטים
קטגוריה:גנרלים וייטנאמים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:מלחמת וייטנאם: אישים
קטגוריה:מקבלי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:וייטנאמים שנולדו ב-1911
קטגוריה:נפטרים ב-1990
ג'יימס קוקו

ג'יימס קוקו
ג'יימס קוקו (באנגלית: James Coco; 21 במרץ 1930 – 25 בפברואר 1987) היה שחקן קולנוע ותיאטרון אמריקאי זוכה פרס אמי. היה מועמד לשני פרסי גלובוס הזהב ולפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר בשנת 1981 על הופעתו בסרט "רק כשאני צוחקת".

== ביוגרפיה ==
קוקו נולד בניו יורק והחל לשחק עוד מגיל קטן.
בנם של מהגרים איטלקים אידה ופליצ'ה קוקו.

הופיע לראשונה בברודוויי ב-1957 והשתתף במחזה האוף ברודוויי "הירח שבנהר הצהוב" שזיכה אותו בפרס אובי.
קוקו השתתף בפרסומות ובמחזות תיאטרון בהם שיחק.
השתתפותו במחזה "הבא בתור" זיכתה אותו בפרס דרמה דסק ועבור משחקו במחזה "אחרון המאהבים האדומים הלוהטים" של ניל סיימון היה קוקו מועמד לפרס הטוני ב-1970.

בקולנוע שיחק בפעם הראשונה ב-1971 בתור ד"ר טימי ספקטור בדרמה הקומית של אוטו פרמינגר "חברים כה טובים" ובתור הדוד הארי בקומדיה השחורה "עלה חדש".
ב-1972 שיחק בגרסה הקולנועית למחזה המוזיקלי "האיש מלה מאנצ'ה", בסרט גילם את סאנצ'ו פנזה והועמד לפרס גלובוס הזהב לשחקן בתפקיד משני.
ב-1976 הופיע בפארודיית הבלשים של ניל סיימון "חמישה בלשים לקינוח".

ב-1981 שיחק בקומדיה "רק כשאני צוחקת" בתור ג'ימי פרינו חברה של שחקנית התיאטרון השיכורה ג'ורג'יה היינץ, על הופעתו קיבל קוקו מועמדות לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ולפרס גלובוס הזהב אך גם לפרס פטל הזהב. קוקו היה השחקן הראשון שהועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ולפרס ראזי לשחקן המשנה הגרוע ביותר.
בשנת 1983 זכה קוקו בפרס אמי על הופעתו בסדרה "מקום אחר".

קוקו נפטר בשנת 1987 בגיל 56 מהתקף לב. נקבר בבית הקברות הקתולי ס.ט ג'רודס שבקולוניה, ניו ג'רזי.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אמריקאים
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: שחקן משנה בדרמה
קטגוריה:זוכי פרס טוני: שחקנים
קטגוריה:שחקנים הומוסקסואלים
קטגוריה:להט"בים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1930
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1987
כביש 989

כביש 989 הוא כביש רוחב אזורי בצפונה של מדינת ישראל המקשר בין צומת סער שעל כביש 99 ובין מג'דל שמס וכביש 98. אורכו של הכביש הוא כ-11 ק"מ.

==היסטוריה==
הכביש נפרץ ונסלל על ידי הקק"ל כדי לחבר את נווה אטי"ב לבניאס בדרך קצרה יותר מכביש 99 דרך מסעדה. הכביש נועד לשאת את עיקר התנועה של מטיילים אל אתר החרמון. העבודות לפריצת הכביש החלו בסוף 1971 והסתיימו בתחילת 1973. זיפות הכביש באספלט בוצע על ידי מע"ץ, שסיים את חלקו באוגוסט 1973.

==מסלול הכביש==
{| class="wikitable" border=1 cellpadding=1
!קילומטרים
!שם
!סוג
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="6" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" | כביש 989 ממערב למזרח
|-
| align="center" | 0
| align="center" | צומת נחל סער
| align="center" align="center" | מפלי סער
| align="center" |24x24 פיקסלים כביש 99
|-
| align="center" | 4
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | מצודת נמרוד
| align="center" | גישה למצודת נמרוד
|-
| align="center" | 5
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | עין קיניה
| align="center" | כניסה צפונית לעין קיניה
|-
| align="center" | 8
| align="center" | כביש מקומי (שדרות סיירת אגוז)
| align="center" align="center" | נווה אטי"ב
| align="center" | מעבר דרך נווה אטי"ב
|-
| align="center" | 10
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | נמרוד
| align="center" | כביש 9898 (גישה לנמרוד)
|-
| align="center" | 11
| align="center" | מג'דל שמס
| align="center" פיקסלים
| align="center" | מג'דל שמס
| align="center" |24x24 פיקסלים כביש 98
|}

==ראו גם==
* רמת הגולן
* החרמון
* כבישי ישראל

==קישורים חיצוניים==
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:רמת הגולן: תחבורה
קטגוריה:ישראל: כבישים
פוקר 70

פוקר 70 (באנגלית: Fokker 70) הוא מטוס נוסעים סילוני לטיסות קצרות, מתוצרת יצרנית המטוסים ההולנדית פוקר.<br />
טיסת הבכורה של המטוס הייתה ב-4 באפריל 1993. בסה"כ נבנו 48 מטוסים.

== פיתוח ==
המטוס הוא גרסה קצרה יותר של מטוס אחר מתוצרת פוקר הפוקר 100. פוקר החלה לפתח את המטוס בנובמבר 1992, טיסת הבכורה הייתה באפריל 1993. האישורים להפעלת המטוס התקבלו באוקטובר 1994, והוא נכנס לשירות בחברת פורד.

ייצור המטוס הופסק בשנת 1996 כשפוקר פשטה את הרגל, והמטוס האחרון נמסר באפריל 1997. ב-1999 הוקמה יצרנית המטוסים "Rekkof" (פוקר בהיפוך אותיות), שהייתה במשא ומתן על ייצור המטוס מחדש, אך הדבר לא יצא לפועל.

== מפעילים ==
בנובמבר 2009 היו 43 מטוסים בשירות מבצעי בחברות: אוסטריאן ארוז, KLM Cityhopper, קרפטאייר, ווייטנאם איירליינס.<br />
ממשלת הולנד משתמשת בפוקר 70 להטסת ראשי המדינה.

באוקטובר 2017 חברת KLM Cityhopper, שהפעילה 26 מטוסי פוקר 70, כולל עבור ממשלת הולנד, הוציא את אחרון המטוסים שלה משירות. חברת Tus Airways רכשה 4 מהם. בעונת חורף 19–2018 הפעילה אותם בטיסות בין שדה דב לקפריסין.

ביולי 2018 היו 26 מטוסים בשירות מבצעי.
== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.flyfokker.com/Stork/18514/FF_F70.html פוקר 70] באתר היצרן
*[http://www.jetphotos.net/showphotos.php?aircraft=Fokker%2070 תמונות המטוס] באתר "JetPhotos"
*[http://www.airliners.net/search/photo.search?aircraft_genericsearch=%3D%22fokker+70/100%22&airlinesearch=&countrysearch=&specialsearch=&keywords=&sort_order=photo_id+desc&page_limit=15&daterange=&range=&thumbnails=&engine_version=6.0 תמונות המטוס] באתר Airliners.net

==הערות שוליים==

קטגוריה:מטוסי נוסעים
70
פוקר 50

פוקר 50 (באנגלית: Fokker 50) הוא מטוס נוסעים לטיסות קצרות מתוצרת יצרנית המטוסים ההולנדית פוקר. המטוס מצויד בשני מנועי מדחף טורבו-פרופ. <br />
טיסת הבכורה של המטוס נערכה ב-28 בדצמבר 1985. ייצור המטוס הופסק בשנת 1997, לאחר שנבנו 213 מטוסים.

== פיתוח ==
פיתוח המטוס החל בשנת 1983 לאחר ירידה במכירות המטוסים פוקר F27 ו-פוקר F28. טיסת הבכורה הייתה בדצמבר 1985, והאישורים להפעלתו התקבלו ב-1987. לקוחות ההשקה היו לופטהנזה סיטי ליין (OLT) ו-Ansett Australia.

== גרסאות ==
F27 Mark 050 הגרסה הראשונה למטוס, מבוססת על ה-F27, במטוס מערכות אלקטרוניות שלא היו במטוסים הקודמים של פוקר.

F27 Mark 0502 במטוס זה שונו מפרט המושבים ומיקום יציאות החירום, נבנו שישה מטוסים מדגם זה.

F27 Mark 0604 למטוס זה דלת גדולה למטען, נבנו ארבעה מטוסים מדגם זה.

== מפעילים ==
באוגוסט 2009 היו 168 מטוסים בשירות פעיל בחברות התעופה: אייר אסטנה, אייר בלטיק, פליגפיילג איסלנדס, אתיופיאן איירליינס, אוויאנקה, לוקסאייר, סודאן איירווייז, סקנדינביאן איירליינס, ארו מונגוליה, ארו קונדור, אריה אייר, CAA, דנים אייר, Amapola Flyg, קיש אייר, VLM איירליינס, ו-Skyways Express.

כמו כן משתמשים במטוס חילות האוויר של הולנד, סינגפור, וסין.

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.flyfokker.com/Stork/18472/FF_F50.html פוקר 50] באתר היצרן
*[http://www.airliners.net/search/photo.search?aircraft_genericsearch=%3D(%22fokker+50%22+OR+%22fokker+60%22)&airlinesearch=&countrysearch=&specialsearch=&keywords=&sort_order=photo_id+desc&page_limit=15&daterange=&range=&thumbnails=&engine_version=6.0 תמונות המטוס] באתר Airliners.net
*[http://www.jetphotos.net/showphotos.php?aircraft=Fokker+50&airline=-2&country=-2&photog=-2&category=-2&year=-2&keywordrange=all&keywordlimiter=2&keywords=&sort=1&genre=1&size=-2&mainsearch=search&displaymode=1&display=15 תמונות המטוס] באתר "JetPhotos"

קטגוריה:מטוסי נוסעים
50
טייסת 210

סמל מערך ה"איתן" אותו עונדים אנשי המערך
טייסת 210 שכינויה הנוכחי "טייסת הנשר הלבן" (או "טייסת המל"טים השלישית"), היא טייסת כלי טיס בלתי מאוישים בחיל האוויר הישראלי המפעילה את המל"ט "איתן". הטייסת פועלת מבסיס תל נוף.

== היסטוריה ==
כבר בחודש אוגוסט 2006 דווח כי חיל האוויר הישראלי הפעיל כטמ"ם תקיפה (UCAV) חדש, הגדול פי ארבעה מההרון, בשם "איתן", בעל יכולת תקיפה מן האוויר והשמדת טילים בליסטיים בשלב ההאצה.

ה"הרון TP" הוצג לראשונה בפומבי בסלון האווירי בפריז שנערך ביוני 2007. באוקטובר 2007 הודיע חיל האוויר על כוונתו להצטייד בכלי, תחת השם "איתן".

הטייסת הוקמה ב-21 בפברואר 2010 ומשם נגזר שמה – טייסת 210, וטקס לתחילת פעילותה המבצעית נערך ב-21 בדצמבר 2010. הטייסת מוצבת בבסיס תל נוף.

הטייסת הושבתה למספר חודשים ב-2012 בעקבות התרסקות אחד ממטוסי ה"איתן".

ב-2017 נקלטו בטייסת מטוסי "איתן" מדגם משופר בעלי כושר נשיאה מוגדל ויכולות חדשות. מה שהגדיל את הסד"כ של הטייסת ב-50%<ref></ref>.

במהלך 2021 הטייסת נחשפה לתקשורת מספר פעמים במסגרת של עשור להקמת הטייסת. במהלך הראיונות הסביר מפקד הטייסת סא"ל ש׳ על תפקידי הטייסת:

== מפקדי הטייסת ==
{| class="wikitable"
|+
!
!שם
!תקופת כהונה
!הערות
|-
|1
|סא"ל ש׳
|2010 - 2012
|מפקדה הראשון של הטייסת
|-
|2
|סא"ל א׳
|2012 - 2015
|
|-
|3
|סא"ל א׳
|2015 - 2017
|
|-
|4
|סא"ל ש׳
|2017 - 2020
|
|-
|5
|סא"ל ש׳
|2020 - 2022
|
|-
|6
|סא"ל ט׳
|2022 -
|

|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.youtube.com/watch?v=4i-jQmGjSQU&NR=1&feature=fvwp על הטייסת באתר YouTube].
* - על ל"א באמצעות כטב"ם איתן
* 
* 
* 
* דור פלקוביץ, [https://www.iaf.org.il/9311-52669-he/IAF.aspx טייסת 210 מציינת עשור להקמתה,] באתר חיל האוויר הישראלי, 3 בינואר 2021

==הערות שוליים==

210
קטגוריה:יחידות צה"ל מפעילות כטב"מים
המנון הרפובליקה של קונגו

השיר של קונגו (בצרפתית: La Congolaise) הוא ההמנון הלאומי של הרפובליקה של קונגו. ההמנון אומץ בסמיכות לעצמאותה בשנת 1959, הוחלף בשנת 1969 על ידי "שלושת המרהיבים" והוחזר בשנת 1991. המילים נכתבו על ידי ז'אק טונדרה וז'ורז' קיבנגי והולחן על ידי ז'אן רואייר וז'וזף ספדילייר.

==מילות ההמנון==
{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! צרפתית
|-
| <poem>ביום הזה השמש עולה
וקונגו שלנו זורחת.
לילה ארוך הסתיים,
אושר גדול התעורר.
נשיר בשיכרון
את שיר החופש.

פזמון:
קונגולזי, עמוד בגאווה בכל מקום
נכריז על אחדות אומתנו,
נשכח את מי שמפריד בינינו,
נהיה מאוחדים יותר מתמיד,
נחיה את המוטו שלנו:
אחדות, עבודה, קדמה!
נחיה את המוטו שלנו:
אחדות, עבודה, קדמה!

מהיער עד לסוואנה,
מהסוואנה עד לים,
עם אחד ויחיד, נשמה אחת ויחידה,
לב אחד ויחיד, נלהב וגאה,
נילחם כולנו, כפי שאנחנו,
למען ארצנו הזקנה השחורה.

(פזמון)

ואם אנחנו חייבים למות, בקיצור
זה לא משנה, כי הילדים שלנו
בכל מקום, יכולים לומר כי
ניצחנו בקרב,
ובכפר הקטן
ישירו מתחת לשלושת צבעינו!

(פזמון)</poem>
| dir="ltr" | <poem>En ce jour le soleil se lève 
Et notre Congo resplendit.
Une longue nuit s'achève, 
Un grand bonheur a surgi. 
Chantons tous avec ivresse 
le chant de la liberté.

Refrain:
Congolais, debout fièrement partout,
Proclamons l'union de notre nation,
Oublions ce qui nous divise,
soyons plus unis que jamais,
Vivons pour notre devise:
Unité, travail, progrès!
Vivons pour notre devise:
Unité, travail, progrès

Des forêts jusqu'à la savanne,
Des savannes jusqu'à la mer,
Un seul peuple, une seule âme,
Un seul coer, ardent et fier,
Luttons tous, tant que nous sommes,
Pour notre vieux pays noir.

(Refrain)

Et s'il nous faut mourir, en somme
Qu'importe puisque nos enfants,
Partout, pourront dire comme
On triomphe en combattant,
Et dans le moindre village
Chantent sous nos trois couleurs!

(Refrain)</poem>
|}

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.copsrus.com/anthems/congo.mid MIDI File]
*[http://www.vipper.net/vip19376.mp3 Feik]

קונגו
קטגוריה:הרפובליקה של קונגו: סמלים לאומיים
קלוטילדה

קלוטילדה (Chrotchildis, Chrodechildis, Chrodechild או Clotilde; סביבות 475 – 3 ביוני 545) הייתה אשתו השנייה של כלוביס הראשון, מלך הפרנקים.

== חייה ==
קלוטילדה נולדה בעיר ליון כבתם של כילפריך השני, מלך בורגונדיה ושל אשתו קארטנה.

ב-473, עם מותו של גונדיוך מבורגונדיה, בניו, כילפריך השני, גונדובד וגודגיזל, התחלקו בשלטון עם דודם, כילפריך הראשון, מלך בורגונדיה. אחרי מותו ב-480, התחלקו ביניהם בנחלותיו של אביהם. כילפריך השני קיבל את ליון, גונדובד קיבל את ויאן, וגודגיזל - את ז'נבה.

על פי ההיסטוריון גרגוריוס מטור, ב-493 גונדובד רצח את אחיו כילפריך השני והטביע את אשתו קארטנה במי הנהר רון כשאבן תלויה על צווארה. בתם כרונה הפכה לנזירה, ואילו בתם קלוטילדה גורשה מבורגונדיה.

על פי מקור אחר, לאחר שהרג את כילפריך ואת אשתו, גונדובד אסף לחצרו את שתי בנותיהם, כרונה וקלוטילדה. כרונה הפכה לנזירה, וקלוטילדה, שגם היא קיבלה חינוך נוצרי, ניתנה כאישה לכלוביס הראשון, מלך הפרנקים כחלק מברית בין הבורגונדים לבין הפרנקים.

מנישואים אלה נולדו:
*אינגומר, נולד בערך ב-493 ונפטר באותה שנה
*כלודומר, מלך אורליאן נולד ב-495
*כילדברט הראשון, מלך פריז, נולד ב-496
*כלותאר הראשון, מלך סואסון, נולד ב-500
*בת בשם קלוטילדה, נולדה ב-507, נישאה לאמלריק מלך הויזיגותים.

קלוטילדה לא שקטה ולא נחה עד שבעלה כלוביס הראשון, שהיה עובד אלילים, הסכים לקבל על עצמו את הדת הקתולית, והוטבל על ידי רמיגוס בישוף ריימס בחג המולד של 497 או 498. קלוטילדה וכלוביס בנו את כנסיית השליחים, שלאחר מכן נודעה ככנסיית סן ז'נבייב בפריז. אחרי מותו של כלוביס, קלוטילדה פרשה למנזר סן מרטין בעיר טור.

ב-523 קלוטילדה, שחפצה לנקום בבורגונדים על רצח אביה ואימה, השיגה את מבוקשה כאשר שלחה את שלושת בניה, כלודומר, מלך אורליאן, כילדברט הראשון, מלך פריז וכלותאר הראשון, מלך סואסון למערכה נגד זיגמונד מבורגונדיה, שהיה בנו של גונדובד. זיגמונד נלכד בידיו של כלודומר, שלקח אותו לאורליאן והוציא אותו להורג ב-524. באותה שנה כלודומר, מלך אורליאן נהרג בקרב וזרונטיה שבו הביס את גונדומר, אחיו של זיגמונד ואת האוסטרוגותים בני בריתו.

על פי החוק הסאלי היו חייבים לחלק את נחלותיו של כלודומר בין בניו, אך על פי הנוהג הגרמאני היה זה בסמכותה של המלכה בלבד להחליט מי יירש את הכתר, ועל פי המסורת הגרמאנית הכתר עבר בירושה קודם כל לאחים ורק אחר כך לבנים, לדודים ולאחיינים. לכן, כלותאר וכילדברט שאלו את קלוטילדה מה עליהם לעשות עם אחייניהם, והיא השיבה: "אם אין הם מיועדים למלוך, מוטב לי לראותם מתים מאשר קצוצי שיער." כלותאר וכילדברט שחילקו ביניהם את נחלותיו של כלודומר, רצחו שניים מילדיו של כלודומר, ואילו השלישי קיצץ את שערו הארוך, שהיה סמל להיותו בן מלוכה, נמלט והצטרף למנזר.

קלוטילדה מתה בעיר טור ונקברה ליד בעלה בכנסיית השליחים (כנסיית ז'נבייב הקדושה בפריז).

לאחר מותה הוכרה כקדושה על ידי הכנסייה הקתולית. יום חגה הוא 3 ביוני והיא הקדושה המגנה על הנוטריונים. בזיליקת קלוטילדה הקדושה קרויה על שמה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:השושלת המרובינגית
קטגוריה:בורגונדיה
קטגוריה:נשות אצולה במאה ה-5
קטגוריה:נשות אצולה במאה ה-6
קטגוריה:נפטרים ב-545
מנחם רון וכסלר

מנחם רון וכסלר (נולד ב-22 בפברואר 1934) הוא רופא ישראלי, מומחה לכירורגיה פלסטית. מייסד בנק העור בישראל. לשעבר יושב ראש החברה הישראלית לכירורגיה פלסטית, ומנהל המחלקה לכירורגיה פלסטית ואסתטית בבית החולים הדסה עין כרם בירושלים. כמו כן הוא עוסק בציור, פיסול ושירה.

==ביוגרפיה==
מנחם רון ישראל וכסלר ("מנדוש") נולד בפרנקפורט למוני (משה) ורוני (רוזי) וכסלר. בשנת 1935, בהיותו בן שנה, עלתה משפחתו לארץ ישראל. הוא גדל בשכונת בית וגן, במשפחה שהעניקה לבניה חינוך דתי מסורתי. סיים לימודים בבית הספר חורב ובבית הספר הדתי 'מעלה' בירושלים, ולאחר מכן בישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה. לאחר שירותו הצבאי בנח"ל ובצנחנים למד בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים. התמחה בכירורגיה פלסטית בבית החולים הדסה, במחלקתו של הפרופ' צבי נוימן, וכן באוניברסיטאות מישיגן ואיובה בארצות הברית. הוא פרופסור מן המניין באוניברסיטה העברית בירושלים.

במשך שנים רבות ניהל וכסלר את המחלקה לכירורגיה פלסטית ואסתטית ב"הדסה" ירושלים. היה יושב ראש החברה הישראלית לכירורגיה פלסטית, וארגן כנסים בינלאומיים שנערכו בישראל בתחום זה. ייסד את בנק העור בישראל, וכמו כן היה חלוץ הניתוחים האסתטיים לבעלי תסמונת דאון (יחד עם פרופ' ראובן פוירשטיין) וניתוחי השסע בשפה. פרסם ארבעה ספרים בתחום הכירורגיה הפלסטית, וכן מאות מאמרים בנושא בבמות מדעיות ורפואיות שונות בישראל ובעולם.

בשנת תשע"ז החליטה עיריית ירושלים להעניק לו את התואר יקיר ירושלים.

==אמנות ושירה==
מלבד עיסוקו הרפואי עוסק פרופ' וכסלר בתחום האמנות והשירה. בצעירותו למד גרפיקה וציור באקדמיה לאמנות בצלאל בירושלים. הוא עוסק בציור, רישום ופיסול. עד היום הציג עשר תערוכות יחיד מיצירותיו בגלריות שונות בישראל ובעולם. בין השאר, הוצגו ביד ושם תחריטי עץ שיצר בנושא השואה.

בשנת 2009 יצא ספר השירה שלו "ערפל", המכיל אוסף משיריו, ובו משולבים רישומים, תחריטים והדפסים שיצר במהלך השנים.
וכסלר זכה בפרס לייטרסדורף לאומנויות לשנת 2017.

==משפחתו==
וכסלר נשוי לדינה לבית ברבדו, ולהם ארבעה ילדים. מתגורר בירושלים. בתו היא החזאית שרון וכסלר. אחיו הם עוזיאל וכסלר, שעמד בראשות הרשות לפיתוח ירושלים ומינהל מקרקעי ישראל, עו"ד אורה זק ובנימין זאב וכסלר, שהיה סגן מנהל כללי במוסד יד בן צבי.

==ספריו==
===רפואה===
* כירורגיה פלסטית אסתטית
* השמש וגידולי העור
* כירורגיה פלסטית משקמת בבעלי תסמונת דאון (יחד עם פרופ' ראובן פוירשטיין)
* שסע של השפה והחך: מן הלידה ועד לבגרות (יחד עם ירוחם זילברמן)

===שירה===
* הערפל - שירים, הוצאת ש. ז"ק, 2009

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=y22p4CAoo3Q&feature=youtu.be מבט - שרון וכסלר מנסה להבין את משיכתו של אביה לציורי שואה], בערוץ היוטיוב של הערוץ הראשון, 5 במאי 2016
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
קטגוריה:משוררים ישראלים
מנחם רון
קטגוריה:סגל מרכז רפואי הדסה
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:כירורגים פלסטיים ישראלים
קטגוריה:ירושלים: רופאים
קטגוריה:בית וגן: אישים
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
אביב מלצר

אביב מלצר (נולד ב-1933) הוא חוקר ספרות עברית, עורך ומתרגם ישראלי.

==ביוגרפיה==
נולד בישראל למשורר והמתרגם שמשון מלצר. אחיו הצעירים הם יהודה מלצר ומולי מלצר. בין עריכותיו: החטא ועונשו של דוסטויבסקי. בין תרגומיו: תרגום קטעי הפיוט ב"מדינת האתונאים" של אריסטו. כמו כן עסק בתרגום של ספרות יפה, ובין השאר תרגם את ספרו של סול בלו "תפוס את היום". כן תרגם את פירושו של זאב משה פלאוט על חמישה חומשי תורה. חלק מהספרים שנערכו או תורגמו על ידי מלצר יצאו בהוצאת "ספרי עליית הגג" של אחיו ד"ר יהודה מלצר.

מלצר נשוי לשרה פיין-מלצר ומתגורר בבאר שבע. השניים וחלק מילדיהם הבוגרים הם מהמשתתפים הקבועים של תחרויות המרתון בישראל.

==פועלו הספרותי==
===מספריו===
* מבחר טקסטים לקורס כתיבה (לוקט יחד עם גיסו יורם בק)

===מעריכותיו===
* אהבת תורה - חיים סבתו
* בדידות - אורה פיק
* דירים מאחורי השעון - מרי נורטון
* החטא ועונשו - פיודור מיכאלוביץ דוסטויבסקי
* המונסיניור - סשה פז 
* התשובה - פרופ' ירמיהו ברנובר
* יציאת מצרים כמהפכה - מיכאל וולצר (יחד עם אחיו יהודה מלצר)
* תורה היום: ערכי יהדות ומחשבת ישראל בפרשיות השבוע - פינחס פלאי

===מתרגומיו===
* אהבה ושמחה: חוק, לשון ודת במקרא ובספרות חז"ל - יוחנן מופס
* אמונה לאחר השואה - אליעזר ברקוביץ
* אלכסנדר אוריה בוסקוביץ': חייו, יצירתו והגותו - יהואש הירשברג 
* הרמב"ם: הלכה ופילוסופיה - דוד הרטמן
* פירוש לחמישה חומשי תורה - זאב משה פלאוט
* לוי יצחק מברדיצ’ב - שמואל דרזנר
* מדינת האתונאים - אריסטו (תרגום קטעי הפיוט)
* המסע הארוך - ויליאם סטיירון
* סוף הדרך - ג'ון בארת'
* עמו אנוכי בצרה:יהדות בגטאות ובמחנות ההשמדה - אליעזר ברקוביץ
* התיאטרון העברי - מנדל קוחנסקי
* תפוס את היום - סול בלו

==עריכת ספרי זיכרון==
* נר תמיד - יזכור לברודי: ספר זיכרון לקהילת ברודי וסביבתה, רמת גן: ארגון יוצאי ברודי, 1994
* והוא פלאי: ספר זיכרון לרב פרופסור פינחס פלאי, באר שבע: אוניברסיטת בן-גוריון, 1998

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מתרגמים ישראלים
אביב
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מתרגמים מאנגלית לעברית
קטגוריה:מתרגמים מיוונית לעברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
שב ואל תעשה

שב ואל תעשה הוא מושג המוזכר בתלמוד ובספרי הפוסקים, והפך נפוץ כביטוי גם בעברית החדשה. לצירוף זה כמה שימושים, והנפוץ שבהם הוא קביעה כי במקרי ספק מסוימים יש להימנע מעשיית כל פעולה כברירת מחדל.

בכוח חכמים לתקן ולהתיר לעבור על מצווה מהתורה, באופן של שב ואל תעשה, כלומר הורו להימנע מקיום מצוות עשה מסיבות שונות.

==הבחנה בין "קום עשה" ל"שב ואל תעשה"==
בתלמוד מובא הבדל בין שני סוגים של לאווים: לאו שעשייתו כרוכה במעשה אקטיבי ("קום ועשה") לעומת לאו שאין בו מעשה ("שב ואל תעשה"). מסקנת התלמוד היא כי לאו שאין עשייתו כרוכה בפעולה אקטיבית - חומרתו קלה יותר ואין לוקים עליו. 

==בפסיקת הלכה==
במסכת ברכות התלמוד קובע כי אין לעבור עבירה או לדחות קיומה של מצוות עשה באופן אקטיבי, אך לעומת זאת ניתן לעיתים להימנע מקיום מצווה בצורה של "שב ואל תעשה"; כלומר, אם אינו "עוקר דבר במעשה בידיים, אלא יושב במקומו ודבר תורה נעקר מאליו". 

המקרים בהם נעשה שימוש בכלל זה הם כאשר חז"ל ראו צורך לתקן תקנה מסוימת המבטלת את מצוות התורה, או במקרים בהם הערך של כבוד הבריות מתנגש עם קיומה של מצווה מסוימת. כאמור, במקרה שיש צורך להכריע בין "כבוד הבריות" לבין ביטול מצווה באופן אקטיבי, גובר הערך של קיום המצווה, כלשון הפסוק המובא בסוגיה: "אין חכמה ואין תבונה ואין עצה לנגד ה'". דוגמאות בולטות לכלל זה הוא האיסור מדרבנן לתקוע בשופר וליטול לולב כאשר ראש השנה או היום הראשון של סוכות חל בשבת, וזאת מחשש לטלטול ברשות הרבים, שהוא איסור תורה.

דוגמאות ליישום כלל זה מובאות בסוגיה במסכת ברכות, בסוגיה נוספת במסכת יבמות וגיטין

==שב ואל תעשה עדיף==
במקומות בהם יש ספק אם לעשות פעולה כלשהי שייתכן שתביא לתוצאה חיובית אך מאידך ייתכן שתגרום לתוצאה שלילית, משתמשים לעיתים במדיניות של "שב ואל תעשה - עדיף". כך למשל כותב רבי אליעזר פאפו בספרו "פלא יועץ": "יש דברים שהמניעה היא טובה עד מאד, כגון בכל דבר שיש לחוש אחד מני אלף שיש צד נדנוד עברה ולא יש [=אין] מצווה ברורה - שב ואל תעשה עדיף". על גישה כזו הנמנעת מליטול החלטה כאשר זו נדרשת נמתחת לעיתים ביקורת, כעין משפטו המפורסם של רבי יוחנן: "ענוותנותו של רבי זכריה בן אבקולס (ההחלטה שלא להקריב את קורבן הקיסר לאחר שהוטל בו מום על ידי השליח, ולא להרוג את השליח), החריבה את ביתנו ושרפה את היכלנו והגליתנו מארצנו".

ההטייה הקוגניטיבית להעדפה של המצב הקיים על פני שינוי נקראת גם בעברית הטיית שב ואל תעשה.

==קישורים חיצוניים==
* (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם)
* הרב זלמן ברוך מלמד, [http://www.yeshiva.org.il/midrash/Shiur.asp?id=5420 הימנעות ממצות ציצית - שב ואל תעשה?] (שיעור על ), אתר ישיבת בית אל

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסיקת הלכה