אוניברסיטת אשדוד

אוניברסיטת אשדוד היא אוניברסיטה עתידית באשדוד, המתוכננת לקום כחלק מהקריה האקדמית ברובע המיוחד (קריית פרס) בדרום-מזרח העיר, לצד פארק הייטק ושכונות מגורים.

הקריה האקדמית, בעיצובם של האדריכלים דוד קנפו ותגית כלימור, מתוכננת לכלול מעונות עבור 10,000 סטודנטים, מגורי סגל וכ-3,000 יחידות דיור.

== היסטוריה ==
ב-1999 הוועדה לתכנון ולתקצוב (ות"ת), הפועלת תחת המועצה להשכלה גבוהה (מל"ג), בראשותו של פרופסור נחמיה לבציון, מינתה ועדה לבחינת מקומות במדינת ישראל בהם קיימת תשתית פיזית ואקדמית מכללות להנדסה. המסקנה אליה הגיעה הוועדה באשר לאשדוד, היא כי לא קיימת בה תשתית (פיזית ואקדמית) להקמת מכללה להנדסה. המכללה הטכנולוגית העירונית ומכללת אשקלון היו מועמדות להקמת שלוחה בעיר, אך לא נמצאו מתאימות. בתוכנית הרב-שנתית של הוות"ת שפורסמה ביוני 2000, הומלץ על הקמת מכללה טכנולוגית להנדסה באשדוד.

=== הצעת החוק (2001) ===
ב-26 בפברואר 2001 הגישה תושבת העיר אשדוד, חברת הכנסת סופה לנדבר מטעם העבודה-מימד, יחד עם 23 ח"כים נוספים מהקואליציה ומהאופוזיציה הצעת חוק להקמת אוניברסיטה באשדוד. הצעת החוק קובעת כי יש להטיל את מלאכת ההקמה על משרד החינוך שיתקצב אותו, החוגים באוניברסיטה יתקיימו במסלולים המקובלים על ידי האוניברסיטאות הקיימות בארץ, ואלו יוכרו מראש על ידי המל"ג. ב-10 ביולי באותה השנה, שרת החינוך לימור לבנת העלתה לדיון, מתוקף תפקידה כיו"ר המל"ג הצעה להקמת מכללה אקדמית להנדסה באשדוד בתמיכת ראש עיריית אשדוד צבי צילקר. ב-7 בנובמבר, בדיון המוקדם שנערך במליאת הכנסת, לבנת המליצה לחברי הכנסת שלא להצביע בעד החוק, כדי לא להתיר חוק שיעקוף את סמכויות המל"ג – באופן שעלול שלא לעמוד ב"מבחן בג"ץ" – מפני שמתכונת המכללה צריכה להיקבע שם באופן ראשוני לפחות. הצעת החוק עברה בקריאה טרומית ברוב של 23 תומכים מול 11 מתנגדים ונמנע אחד, והועברה לוועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת בהכנה לקריאה ראשונה.

חברת הכנסת סופה לנדבר – יזמה את הצעת החוק ב-2001
ב-8 בינואר 2002, המל"ג אישרה פתיחת קמפוס נוסף של "המכללה האקדמית להנדסה בנגב" (לימים "SCE" – על שם סמי שמעון) מבאר שבע, ברובע ב' הוותיק בעיר. זאת בעקבות דרישה של סטודנטים למקצועות ההנדסה באזור אשדוד, ובהמלצת ועדת המשנה של הוות"ת למתכונת רב-קמפוסית בשילוב עם הקמפוס הקיים בבאר שבע. ב-29 בינואר נערך בוועדת החינוך דיון בעניין הצעת החוק, בהשתתפות חברי הכנסת לנדבר, וכן יו"ר הוות"ת נחמיה לבציון, רקטור אוניברסיטת בן-גוריון בנגב נחום פינגר, פרופ' יעקב אירם מאוניברסיטת בר-אילן ונציגים ממשרד המשפטים וממשרד החינוך. בדיון, הבהירה לנדבר כי על אף כותרת החוק, כוונת היוזמה היא הקמת מוסד להשכלה גבוהה ולא אוניברסיטה בהכרח. לבציון טען כי המל"ג מאמינה כי 7 אוניברסיטאות המחקר בישראל נותנות מענה מספק, ולכן מדיניותה היא שלא להקים אוניברסיטאות חדשות, ובמקום זאת – לתמוך בהשכלה הגבוהה על ידי הקמת מכללות. לבציון הוסיף, כי על המכללה שתיפתח באשדוד להתמקד בהנדסה כי לשמור על ייחודיות אל מול מכללת אחוה, מכללת אשקלון ומכללת ספיר. נציגי האוניברסיטאות, הביעו תמיכה בהקמת מוסד להשכלה גבוהה באשדוד: פינגר הצהיר כי כפי שאוניברסיטת בן-גוריון קיבלה סיוע מהאוניברסיטאות הוותיקות, כך היא תעניק כל סיוע שתוכל להקמת המוסד החדש, גם אם הדבר יעלה באיבוד סטודנטים לטובתו. אירם הציע להפוך את מכללת אשקלון (שהייתה אז בתהליך קבלת עצמאות מחסות אוניברסיטת בר-אילן) יחד עם המכללה העתידית באשדוד לקמפוס אוניברסיטאי משולב, ולנצל את המרחק הקצר ביניהן. כמו כן, ציין כי בעוד לנדבר מקדמת חוק להקמת אוניברסיטה, עיריית אשדוד מבקשת רק מכללה.ב-12 בפברואר, נערך בוועדת החינוך דיון המשך בעניין הצעת החוק בהשתתפות חברי הכנסת לנדבר, ד"ר יחיאל לסרי, זאב בוים, ובניהול יו"ר הוועדה זבולון אורלב. לישיבה הוזמנו סגן נשיא המכללה פרופ' אוסקר לוי וסגנו, פרופ' יהודה חדד, וכן ראש עיריית אשדוד צילקר ורקטור אוניברסיטת חיפה, אהרון בן-זאב. בדיון, לסרי ביקש לבחון עצמאות למכללה שתקום, וייחל יחד עם אורלב כי המכללה תעסוק גם בלימודי מדעי הרוח. בדיון בוועדה הוסכם כי לנדבר תמשוך את הצעת החוק מסדר היום. המכללה הוקמה במבנה שהקצתה עיריית אשדוד, ששימש קודם לכן כמבנה בית הספר התיכון מקיף א'.

=== ניסיונות נוספים ===
==== שנות האלפיים ====

ב-2004 נמשכו הניסיונות להקמת אוניברסיטה עצמאית. ביוני נערכה תחרות בין 6 משרדי אדריכלות מובילים, "חיים דותן", "נופר אדריכלים", משרדם של אמנון רכטר וגדי הלר, "גרשון ציפור אדריכלים", "אברהם יסקי" ו"רפי לרמן". ההצעה הזוכה הייתה של חיים דותן, שתכנן מבנים רבים באשדוד – וביניהם המשכן לאמנויות הבמה, 5 שנים קודם לכן. שלב א' של התוכנית, בעלות 30 מיליון דולר, תיאר בניית 6 מבנים על מגרש בגודל 46 דונם, הכוללים בניין למכללה האקדמית להנדסה (SCE), בניין מינהלה, בית ספר לרפואה ולסיעוד ואת בניין הפקולטה לטבע. ממבט עילי, מבני הקמפוס אמורים היו להיראות כסלעים על כר דשא. דותן, שלקח חלק גם בתכנון מכללת SCE, שאף לבנות את בנייני הפקולטות כך שלא יעוררו "רעש ויזואלי" אלא ישתלבו עם הטבע. את הפקולטות תוכנן לחבר פארק שיהווה את לב הקמפוס ויכלול מסלולי אופניים ואזורי ישיבה וגינון. ראש עיריית אשדוד צבי צילקר תיאר את הצעתו של דותן כחדשנית וייחודית.[[המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון ברובע ב' בעיר – הקמפוס צפוי להיעתק לרובע המיוחד בדרום]]
[[הדיונה הגדולה – הקריה אמורה לגבול בה ממזרח ומדרום]]
[[בית החולים האוניברסיטאי אסותא אשדוד – צפוי להרוויח משיתוף פעולה עם הקריה האקדמית]]
טקס חנוכת קמפוס אשדוד של מכללת SCE – ראש עיריית אשדוד צבי צילקר נואם, כשברקע התכנון הזוכה של חיים דותן לאוניברסיטה, 20 במרץ 2005
במרץ 2005 פרסמה עיריית אשדוד קריאה למימון המונים להקמת האוניברסיטה. במסמך, שפורסם בשפה האנגלית, העירייה גילתה כי תכנון ועיצוב המבנים הראשונים לקמפוס בוצעו מתקציבה, והודיעה כי הבנייה צפויה להתחיל עוד באותה שנה.

==== העשור השני של המאה ה-21 ====
ב-2012 שונתה התוכנית, והוחלט על הקמת קמפוס אקדמי "ירוק" (למרות שגם תכנונו של דותן הוצג ככזה) שימוקם ברובע המיוחד בדרום-מזרח העיר שישתרע על שטח בגודל 125–150 דונם בקרבת הדיונה הגדולה ויגבול בה ממזרח ומדרום. לפי התוכנית החדשה, הקמפוס אמור להתבסס על עקרונות של "בנייה ירוקה" ולספק לעצמו כ-50% מתצרוכתו האנרגטית מאנרגיה גאותרמית וסולארית. הקמפוס תוכנן לכלול שלוחה של מכללת SCE, בית ספר לסיעוד שייתמך על ידי בית החולים האוניברסיטאי אסותא (שאז עוד היה בשלבי תכנון) ובית ספר למדעי הסביבה וחוגים למדעי הרוח. עם השינוי במתווה התכנון, במרץ באותה השנה נערכה תחרות תכנונים נוספת באופן סגור בין 4 משרדי אדריכלות, מהם נבחר משרד "קנפו-כלימור" של דוד קנפו ותגית כלימור, שמאוחר יותר תכנן גם את בית האמנים ע"ש אריה קלנג בגבעת יונה בעיר. התקציב הראשוני שהוכרז עליו, היה 300 מיליון ש"ח, שמימונם היה אמור להגיע מעיריית אשדוד, המל"ג ומתרומות.

בנובמבר 2013, הודיע ראש העירייה לסרי עם ניצחונו בשנית בבחירות המקומיות, כי ב-2014 תחל בניית הקמפוס האקדמי.

ב-2014, הציעה עמותת "מרחב – התנועה לעירוניות בישראל" תוכנית ליצירת עירוב שימושים בשדרות הרצל – הפיכתה מציר תנועה לשדרה עירונית – על ידי מיקום פקולטות של האוניברסיטה העתידית לאורך השדרה, באופן שייצור סביבה הליכתית יותר, ויפחית התלות במכוניות בעיר. זאת, בניגוד למתווה הבנייה הכללי של אשדוד, שנוטה להפרדת שימושים. 

ב-2015 הפיצה עיריית אשדוד מפה רשמית של העיר, ובה מסומן שטח בדרום-מזרח העיר, ממזרח לבית החולים אסותא, בתווית "שטח מיועד לאוניברסיטה".
ראש עיריית אשדוד לסרי ונשיא מכללת SCE יהודה חדד בטקס הנחת אבן הפינה לקמפוס, 7 ביוני 2018
ב-7 ביוני 2018 נערך טקס הנחת אבן הפינה בקריה על ידי עיריית אשדוד, שפרסמה את מתאר הקריה, הכולל קמפוס מבית מכללת SCE – והפעם הובהר כי יועתק מרובע ב' שבצפון העיר. קמפוס זה צפוי להיות המוסד הראשון שיקום בקריה האקדמית, וישתרע על כ-46 דונם. ביתר שטח הקמפוס (150 דונם) מתוכננים לקום מוסדות להשכלה גבוהה וכן האוניברסיטה.

==== העשור השלישי של המאה ה-21 ====
ב-2021 פורסם מסמך "חזון ראש העיר" של לסרי במסגרת מיזם העירוני "משתתפים – המקום שלך להשפיע". במסמך, השמיעו תושבים קריאה לקדם את ההשכלה הגבוהה בעיר על ידי הקמת אוניברסיטה ומתחמי למידה כדי למנוע הגירה שלילית של צעירי העיר. כמו כן, טענו תושבים כי מכללת SCE אינה נותנת מענה מספק לצרכיהם, וכי יש לאפשר לימודי מדעי הרוח ולא רק הנדסה, אלא גם סיעוד ורפואה, שישתלבו עם צורכי בית החולים החדש. בנוסף, כדי לשפר את מצב הדיור בעיר, הציעו תושבים לפתח את רובע ב' על ידי עירוב שימושים ולהקים שם מעונות סטודנטים מעל אזור מסחר כמו סטאר סנטר.
שלט מידע על בניית הרובע המיוחד, 2024
ביולי 2021, בעקבות מבצע שומר החומות, יהודה חדד, רקטור מכללת SCE, פרסם טור דעה באנגלית בג'רוזלם פוסט וב-"The Times of Israel" הקורא לממשלת ישראל ה-36 ("ממשלת השינוי") לפעול באמצעות המל"ג להובלת החזון להפיכתה של אשדוד לעיר אקדמית. זאת, לא בדמות קמפוס בודד, אלא על ידי הכשרת "דור העתיד" של המהנדסים, שיפתחו באשדוד את החידושים הבאים בתחום ההיי-טק, טכנולוגיות הלוחמה והאדריכלות העירונית.

בדצמבר 2021 פרסם ראש עיריית אשדוד לסרי, כי נערכת פעילות משותפת בין העירייה לחבר המנהלים של SCE באשדוד להרחבת מגמות הלימוד מעבר לתחומים ההנדסיים – על ידי הקמת ישות עצמאית. לביקורת האופוזיציה במועצת העירייה כי מדובר בפשרה שלא תיתן מענה ראוי כאוניברסיטה או באופן דומה למכללה ציבורית כספיר או כמכללת אשקלון, ענה ראש העירייה כי המל"ג קיבל החלטה עקרונית שלא להקים מוסדות אקדמיים (ציבוריים) חדשים, ועל כן קיים קושי רב בגיוס הסכמתו. לטענת לסרי, , וקבלת אישור המל"ג היא המכשול היחיד בהכשרת המוסד. לסרי הוסיף, כי העירייה שואפת להקים פקולטות למדעי החברה ולמדעי הים התיכון – בדומה לתוכנית המקורית מ-2012.

סמי שלום שטרית התבטא ל"ידיעות אשדוד" בנושא המגעים המתנהלים בעצלתיים להקמת האוניברסיטה, וטען כי בדומה לשדרות, בה הסטודנטים והמרצים במכללת ספיר מקיימים אירועי תרבות בעיר ומשקיעים בה כסף – כך הקמת אוניברסיטה באשדוד, שתשלים את "האזור החסר" שבין באר שבע (אונ' בן-גוריון) ורמת גן (אונ' בר-אילן) – תעלה את קרנה של העיר, ובפרט הקמתן של פקולטות לאמנויות, מדעי הרוח ומדעי החברה.

ב-22 במאי 2024, שיגר יהודה חדד, נשיא מכללת SCE והרקטור לשעבר, מכתב לראש עיריית אשדוד לסרי, ובו טען כי מחלקותיה של עיריית אשדוד "מתעללות" באנשי המקצוע של המכללה ומקשות עליה לקבל היתר בנייה לקריה האקדמית. במכתב נטען כי אם לא יימצא פתרון – המכללה תפסיק את פעילותה בעיר באופן הדרגתי ותוותר על השטח בו זכתה במכרז. במכתב, טען חדד, כי המכללה נאלצת לשוב על הליכי קבלת ההיתרים בעקבות שינויים בתוכנית על ידי מהנדס העיר, וכי הם תלויים בגורמים שלישיים המונעים מהם קבלת אישור אכלוס, גם אם הבנייה עצמה תושלם. חדד דרש את השלמת עבודות התשתית מחוץ לקמפוס, כולל מתקן לטיהור שפכים. כשבוע לאחר מכן, הוועד המנהל של המכללה הודיע על הפסקת קליטת סטודנטים לקמפוס הקיים באשדוד לשנה הבאה, ובכך לפתוח בהליך ההדרגתי. ב-5 ביוני, חדד ולסרי נפגשו, וסיכמו להמשיך לעבוד להסרת החסמים להקמת הקריה, והוחלט כי המכללה תמשיך את פעילותה באשדוד. עיריית אשדוד טענה כי המחלוקת נבעה מאי-הבנה, וכי המחלקה המשפטית ומחלקת ההנדסה של העירייה דרשו מהמכללה לעמוד בתנאים שאינם רלוונטיים עוד.

ב-21 ביוני 2024, מכללת SCE קיבלה היתר בניה מוועדת הרישוי של עיריית אשדוד, להקמת 5 המבנים הראשונים בקריה האקדמית.

=== הצעת החוק (2023) ===
ביוני 2023 הגיש יו"ר השדולה בכנסת להשכלה גבוהה, חבר הכנסת זאב אלקין, הצעת חוק פרטית להקמת אוניברסיטה בעיר אשדוד, בתמיכת סגן ראש העירייה אלי נכט המזוהה גם הוא עם המחנה הממלכתי. בדברי ההסבר להצעת החוק, טען כי קידום הקמת האוניברסיטה תגשים את מחויבותה של המדינה לפעול למימוש שוויון הזדמנויות מהותי בין האזרחים, ותפתח את שערי האקדמיה לפלחי אוכלוסייה חדשים. כמו כן, העלה כי מיקומה של אוניברסיטה באשדוד הוא אסטרטגי עקב קיומו של נמל אשדוד, וכן מבחינה גאוגרפית – אזור השפלה ואשקלון וסביבתה מונים, נכון לאותה עת, מעל 800 אלף תושבים להם אין מענה הולם לרכישת השכלה גבוהה. אלקין הצביע גם על היותו של אסותא בית חולים אוניברסיטאי המסונף לאוניברסיטת בן-גוריון הרחוקה – וטען כי הקמת אוניברסיטה הסמוכה לבית החולים תוכל לסייע בהגדלת כוח האדם הרפואי והפארא-רפואי במדינת ישראל באופן אפקטיבי יותר. החוק קובע כי על שר החינוך להקים את האוניברסיטה בתום שנה לחקיקתו. הצעת החוק של אלקין הונחה על שולחן הכנסת לדיון מוקדם ב-16 באוקטובר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל.
== גלריה ==
=== תכנון אדריכלי ===

==== נופר אדריכלים – מקום 2 ====
<gallery widths="200" heights="140" mode="packed">
קובץ:תכנון אדריכלי לקריה האקדמית של אשדוד (אוניברסיטת אשדוד), נופר אדריכלים, 2004 04.jpg|חתך חזית
קובץ:תכנון אדריכלי לקריה האקדמית של אשדוד (אוניברסיטת אשדוד), נופר אדריכלים, 2004 06.jpg|חזיתות הקמפוס
קובץ:תכנון אדריכלי לקריה האקדמית של אשדוד (אוניברסיטת אשדוד), נופר אדריכלים, 2004 07.jpg|צירי תנועה
קובץ:תכנון אדריכלי לקריה האקדמית של אשדוד (אוניברסיטת אשדוד), נופר אדריכלים, 2004 08.jpg|תיאורי מבנים
קובץ:תכנון אדריכלי לקריה האקדמית של אשדוד (אוניברסיטת אשדוד), נופר אדריכלים, 2004 10.jpg|מבנים
</gallery>

== ראו גם ==
* מרכז כיוונים – מרכז הצעירים והסטודנטים של אשדוד

== קישורים חיצוניים ==

* , בה מופיעה התווית "שטח מיועד לאוניברסיטה" (משבצת ל/9)
* 
* , ביקורת על הצעת החוק של לנדבר
* 
* 
* 
* 
* 

=== חקיקה ===
* , הצעת החוק שהגישה סופה לנדבר
** 
** 
** 
* , הצעת החוק שהגיש זאב אלקין

=== ֿתכנון אדריכלי ===
* 
* 

==== דוד קנפו ותגית כלימור <small>(זכה ב-2012)</small> ====
* 
* 
* 
* 

==== חיים דותן <small>(המתכנן המקורי)</small> ====
* 
* 
* 
* 
* , חיים דותן מסביר על תכנון הפקולטות במבני "סלעים"

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אשדוד: חינוך
קטגוריה:אוניברסיטת אשדוד
אשדוד