OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מרדכי טברסקי (רחמסטריווקה)

רבי מרדכי טברסקי (ר' מאטאלע, תר"י, 1850 - י"ז באייר תר"פ 1920) היה אחד מאדמו"רי רחמסטריווקא בדור השני לחסידות.

== תולדותיו ==
נולד כבן שני לרבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקה ולחנה נכדת רבי זאב וולף מז'יטומיר. היה חתנו של ר' חנינא ליפא שפירא מז'יטומיר בנו של רבי שמואל אבא מסלאוויטא, להם נולדו שני בנים. נישא בשנית לציזע בתו של דודו רבי דוד טברסקי מטולנא. עוד בחיי אביו התקבצו סביבו חסידים. התפרסם כפיקח וחסידיו הסוחרים היו מתייעצים איתו בעסקיהם.

בשנת תרס"ו (1906) עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים, וסביבו התקבצו חסידים רבים מירושלים, בהם ר' חיים הערש אייזנבאך מבתי ראנד. כונה בפי אנשי ירושלים בשם החיבה 'רבי מוטל'ה'. כדרכה של חסידות צ'רנוביל, נהג לאכול בצמצום.

בתקופת מלחמת העולם הראשונה סירב לברוח, וויתר על אזרחותו הרוסית לשם קבלת נתינות עותמאנית, על מנת להישאר בארץ.

בהוראת אביו עסק כל יום אחר התפלה בחריטה וגילוף בכסף ונחושת, עץ וציור, חלק מציוריו על עץ נשתמרו. לאחר כיבוש ירושלים בידי הגנרל אלנבי הכין ציור נאה כמתנה לגנרל. היה גם בעל ידע בחשמלאות.

נפצע בט"ז בניסן, במאורעות תר"פ, בדרכו חזרה מהכותל המערבי יחד עם שניים מחסידיו. חסידיו גוננו עליו וקיבלו את רוב המכות, אך למעשה הם החלימו מפצעיהם והוא נפטר מפצעיו כעבור חודש, יז אייר תר"פ. בהלווייתו השתתפו 5,000 איש והספידוהו הרב קוק, הרב יצחק ירוחם דיסקין והרב יוסף חיים זוננפלד. הוא חפץ להיקבר באוהל כמנהג צ'רנוביל, וביקש שיהפכו את חדר הטהרה בהר הזיתים, לאוהל.

את מקומו בירושלים מילא אחיו רבי מנחם נחום. שני בניו היו רבי משה שכיהן באדמו"רות באודסה ורבי פנחס טברסקי מאוסטילה שכיהן באוסטילה ובפשמישל.
המצבה על קברו

==קישורים חיצוניים==
* [https://laad.btl.gov.il/Web/He/TerrorVictims/Page/Default.aspx?ID=35883 הדף לזכרו באתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה], מטעם הביטוח לאומי ומשרד הרווחה.
* [http://www.mountofolives.co.il/article.aspx?ID=1075&ref=news&CID=317 ערכו] ב"מרכז מידע הר הזיתים".

מרדכי
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:אדמו"רים ארץ-ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:חללי מאורעות תר"פ
קטגוריה:ילידי 1850
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1920
מרדכי שלמה פרידמן

רבי מרדכי שלמה פרידמן (י"ג בתשרי תרנ"א, 27 בספטמבר 1890; בויאן – ה' באדר תשל"א, 2 במרץ 1971) היה האדמו"ר מבויאן בניו יורק. לאחר השואה היה אדמו"רה המרכזי של החסידות. כיהן כחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית וכנשיא אגודת האדמו"רים בארצות הברית.

==ביוגרפיה== 
נולד בבויאן למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרס"ח נישא לחוה שרה בתו של רבי ישראל שלום יוסף ממז'יבוז' (בן דודו של אביו).

בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז (1917), נשאר בווינה יחד עם אמו וכיהן שם באדמו"רות. בשנת תרפ"ה ביקר בארצות הברית וחסידי בית רוז'ין שם ביקשו ממנו להישאר ולכהן להם כאדמו"ר. חסידי רוז'ין בדרוהוביטש גם הם ביקשו ממנו לכהן כאדמו"ר. הוא חשש לנסוע לארצות הברית עקב חינוך הבנים, אך דודו רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב תמך בכך באמרו שיחזק שם את מצב היהדות. בשנת תרפ"ז פתח את בית מדרשו בלואר איסט סייד במנהטן. הוא נהג לבקר בישיבת תורה ודעת ולחזק את הבחורים. בשנת תרצ"ט מונה לסגן נשיא אגודת ישראל בארצות הברית.

לאחר פטירת אחיו רבי ישראל בשנת תשי"א, נשאר האדמו"ר היחיד לכל חסידי בית בויאן בעולם. החסידים כולם קיבלוהו כרבם, ונהגו אליו כחסידים אל אדמו"ר. 

בשנות החמישים הקים רבי מרדכי-שלמה את מתיבתא תפארת ישראל בירושלים.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HZH%2F1967%2F08%2F16&id=Ar00402&sk=E6D59C35 הישיבה הגדולה של בית רוז'ין משתכנת בבית הקבע שלה], הצופה, 16 באוגוסט 1967, עמ' 4.</ref> הוא ביקר בארץ ארבע פעמים, בל"ג בעומר תש"ט (אז פגש את אחיו רבי ישראל לאחר עשרים ושתיים שנה שלא נפגשו, עקב המלחמות וריחוק המקום),<ref></ref> בחנוכה תשי"ג, בחנוכה תשי"ח ובל"ג בעומר ושבועות תש"כ. בשני ביקוריו שבל"ג בעומר הדליק את ההדלקה במירון, ובשאר השנים שלח כסף לרב שמחה קפלן, רבה של צפת יחד עם עוד אחד מחסידיו, שיהיו שליחיו לקיים את המנהג. 

נפטר בה' באדר תשל"א (1971), ארונו הובא לישראל ונטמן בהר הזיתים בירושלים. השאיר אחריו שני בנים, ישראל שלום יוסף ויצחק, אך הם לא ראו את עצמם כמתאימים לכהן כאדמו"רים ולכן הוחלט להכתיר את נכדו הרב נחום דב ברייאר, בן בתו מלכה וחתנו הרב מנחם מנדל ברייאר.

==הנצחתו==
[[תלמוד תורה "תפארת מרדכי שלמה" הקרוי על שמו, במבנה בית הספר למל]]
על שמו תלמוד תורה "תפארת מרדכי שלמה" של החסידות בירושלים ובתי כנסת של החסידות: "תפארת מרדכי שלמה" בבני ברק, "תפארת מרדכי שלמה" בשכונת גרין פארק במודיעין עילית, "תפארת מרדכי שלמה" בשכונת האתרוג ובשכונת הדקל בביתר, ו"היכל מרדכי שלמה" בשכונת ההדס בביתר.

==לקריאה נוספת==
*דב בער רבינוביץ, בקודש חזיתיך (שלושה כרכים) על ארבעת ביקורי האדמו"ר בארץ ישראל. יצא לאור על ידי מכון משכנות הרועים, לכבוד חתונת בת האדמו"ר שבט תשע"ו.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://beinenu.com/lessons/%D7%99%D7%90%D7%A8%D7%A6%D7%99%D7%99%D7%98-%D7%9C%D7%90%D7%93%D7%9E%D7%95%D7%A8-%D7%A8%D7%91%D7%99-%D7%9E%D7%A8%D7%93%D7%9B%D7%99-%D7%A9%D7%9C%D7%9E%D7%94-%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%93%D7%9E%D7%9F-%D7%9E%D7%91%D7%95%D7%99%D7%90%D7%9F-%D7%A0%D7%99%D7%95-%D7%99%D7%95%D7%A8%D7%A7-%D7%96%D7%A6%D7%9C הרב אהרון טויסיג נושא דברים ביארצייט לאדמו"ר רבי מרדכי שלמה פרידמן מבויאן ניו יורק זצ"ל], באתר בינינו.
* 

==הערות שוליים==

מרדכי
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:אישים שעל שמם ישיבות בישראל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1891
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1971
משה אייכנשטיין

רבי משה אייכנשטיין (כונה גם: רבי משה מסאמבור והתפלה למשה; ה'תקכ"ה - ו' באייר ה'ת"ר) בן רבי יצחק אייזיק אייכנשטיין מספרין שימש כרב ואדמו"ר בסאמבור.

== ביוגרפיה ==

נולד בשנת ה'תקכ"ה לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין מספרין ולהינדא בתו של רבי צבי, נישא לבתו של רבי יהודה חריף. היה תלמידם של החוזה מלובלין, המגיד מקוז'ניץ, רבי מנדל מרימנוב ורבי משה מפשעווארסק ובנוסף היה תלמידו המובהק של אחיו רבי צבי הירש (אבי חסידות זידיטשוב), כך שבהקדמה לספרו של רבי צבי הירש: "עטרת צבי" כותב רבי משה דברי שבח והודיה על שזכה ללמוד מתורתו של אחיו. 

לאחר פטירת אחיו רבי צבי הירש בי"א בתמוז ה'תקצ"א ואת מקומו מילא אחיהם רבי ישכר בעריש אייכנשטיין אך כעבור שנה נפטר ובמקומו החל רבי משה מסמבור לנהוג באדמו"רות ובמקביל כיהן בנו רבי יהודה צבי מראזלא כממלא מקום חמיו רבי צבי הירש באדמו"רות. בתקופה זו חיבר רבי משה את ספרו "תפילה למשה".

רבי אליעזר צבי ספרין, בעל ה"דמשק אליעזר", היה תלמידו.

רבי משה נפטר בו' באייר ה'ת"ר ונטמן לצד אחיו. את מקומו מילא בנו רבי יחיאל מיכל.

== צאצאיו ==
*רבי יהודה צבי הירש אייכנשטיין חתן רבי צבי הירש מזידיטשוב, רב בראזלא ואדמו"ר מזידיטשוב (נפטר ה'תר"ח)
*רבי יעקב קופל אייכנשטיין, רב ברודיק
*רבי ישעיה אייכנשטיין, רב בסניוטין
*רבי יחיאל מיכל אייכנשטיין, ממלא מקום אביו באדמו"רות ומחבר "עטרת זקנים" (נפטר ה'תר"ה)

== ראו גם ==
*חסידות זידיטשוב

== קישורים חיצוניים ==
* 
;ספרו
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=3866&pgnum=1 "תפלה למשה"] באתר היברובוקס.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי בית זידיטשוב 
קטגוריה:בית זידיטשוב
משה אליקים בריעה אונגר

רבי משה אליקים בריעה אונגר (ה'תרי"ג – כ"א בטבת ה'תרע"ז) היה רב ואדמו"ר חסידי בדומברובה ובקאשוי, הרביעי בשושלת דומברובה.

== ביוגרפיה ==

נולד בדז'בנה שבפולין לרבי ישראל אלימלך אונגר מדומברובה ולמאטיל בתו של רבי יחיאל קאריצער. נישא בזיווג ראשון לרבקה בתו של רבי אברהם אבא הורוביץ ובזיווג שני לאחותה חיה (אלמנת רבי שלמה יעקב אייכנשטיין). לאחר פטירת אביו בז' באלול ה'תרכ"ז העדיפו רוב חסידיו את רבי משה אליקים כממלא מקומו, ולכן עבר רבי משה אליקים לדומברובה מפני כבוד אחיו הבכור רבי יעקב יצחק אונגר שייסד חצר חסידית בדז'בנה. בעת מלחמת העולם הראשונה העביר רבי משה אליקים את חצרו לעיר קאשוי שם נתמנה לרב.

נפטר בכ"א בטבת ה'תרע"ז בקאשוי ונקבר בדומברובה. בנו השלישי רבי יצחק אלעזר אונגר מילא את מקום אביו בקרקוב.

== צאצאיו ==
*רבי נפתלי צבי אונגר (ה'תר"ם – ט"ז באב תש"ב), חתנו של רבי משה מברדיוב
*רבי מאיר אונגר, כיהן כאדמו"ר מדומברובה בקרקוב.
*רבי יצחק אלעזר אונגר (חתן דודו רבי שלמה יעקב אייכנשטיין מזידיטשוב), האדמו"ר החמישי מדומברובה.
*אשת רבי אברהם הורוביץ מפאקשנוויץ.
*אשת רבי אלעזר פרנס.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:קושיצה: רבנים
משה ארנסטר

משה אֶרְנְסְטֶר (22 באוקטובר 1924, כ"ד בתשרי תרפ"ה - 8 בינואר 2013, כ"ו בטבת ה'תשע"ג) היה נשיא קריות "מאור חיים" וחתנו של האדמו"ר הרביעי מויז'ניץ רבי חיים מאיר הגר.

==קורות חיים==
נולד בעיר קלויזענבורג שברומניה בשנת ה'תרפ"ה, לרב חיים וריקל גיטל ארנסטר שנספו בשואה. בהגיעו לגיל המצוות נסע ללמוד בישיבה של רבי אליעזר הגר בעיר וויזניצא עד לכיבוש האזור על ידי צבא ברית המועצות במלחמת העולם השנייה. לאחר מכן עבר ללמוד בישיבה של חותנו לעתיד הרב חיים מאיר הגר בעיר גרויסווארדיין ושם נשאר עד לכיבוש הונגריה על ידי הנאצים, ומשם נמלט עם קומץ קטן ממשפחתו ששרדה את השואה לבוקרשט. בשנת ה'תש"ה, בתום מלחמת העולם השנייה עלתה משפחתו ארצה והוא החל ללמוד בישיבת בית ישראל ודמשק אליעזר (שנקראה על שם הרב ישראל הגר ובנו הרב אליעזר הגר) ששכנה אז בתל אביב.

בי"ט באדר ב' ה'תש"ח נישא לשבע ברכה הגר (נפטרה כ"ה באייר ה'תשס"ט) בתו של הרב חיים מאיר הגר האדמו"ר הרביעי מויז'ניץ.

לאחר פטירתו של חותנו, בט' בניסן ה'תשל"ב, הקים הרב ארנסטר את קריית "מאור חיים" בירושלים ואת קריית "מאור חיים" בצפת, ברבנות השכונות העמיד את בניו הרב זאב והרב אליעזר. בשכונות אלו הקים גם את מוסדות "מאור חיים" של חסידי ויז'ניץ והיה לנשיאם. בנוסף הקים גם מוסדות לחינוך מיוחד.

התגורר לסירוגין בצפת ובירושלים, בשנותיו האחרונות ניהל מעין "חצר" וערך טישים מפעם לפעם. בטבת ה'תשע"ג נפטר ונטמן באוהל אדמור"י בית ויזניץ בבית הקברות שומרי שבת.
מצבת קברו, בתוך אוהל אדמו"רי ויז'ניץ

== צאצאיו ==

*הרב זאב, רב קריית מאור חיים בירושלים. בעבר כיהן גם כרב קהילת ויז'ניץ בעיר, תפקיד אליו התמנה על ידי סבו רבי חיים מאיר הגר, ובאופן רשמי הוא עדיין נושא משרה זו. נשוי לפייגא בת רבי אלעזר מייזליש מאויהל-מיאמי.
*הרב מנחם, ראש ישיבת ויז'ניץ, נשוי לבת דודו הינדא בת רבי משה יהושע הגר מויז'ניץ.
*הרב ישראל, נשוי לשיינא גיטל אסתר גולדא בת רבי יצחק קאליש מאמשינוב ארצות הברית.
*ריקל גיטל, אשת בן דודה רבי ישראל אליעזר אדלר, מדז'יקוב-ויז'ניץ.
*הרב אליעזר, רב קריית מאור חיים בצפת. נשוי ללאה בת הרב אברהם דוד הורוביץ אב"ד שטרסבורג.

קטגוריה:חסידות ויז'ניץ
קטגוריה:חסידי ויז'ניץ
קטגוריה:בוגרי ישיבת בית ישראל ודמשק אליעזר
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ניצולי השואה: רומניה
קטגוריה:מייסדי שכונות בארץ ישראל
קטגוריה:אישים הקבורים באוהל אדמו"רי ויז'ניץ
קטגוריה:משפחת הגר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2013
משה גולדמן (זווהיל)

רבי משה גולדמן (יונגרלייב) מזוועהיל (? - י' אייר ה'תקצ"א), בנו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב. היה אבי שושלת חצר החסידות זוועהיל.

== קורות חייו ==
משה גולדמן נולד באוקראינה לרבי יחיאל מיכל מזלוטשוב שהיה אבי שושלת זלוטשוב ואביהם של ראשי חצרות ראדוויל, גלינא, זוועהיל, יאמפולה, סקאליה ושאץ.

אמו של רבי משה גולדמן הייתה בתו של הרב מאיר פופריש.

== האדמו"רות ==
את דרכו החל רבי משה גולדמן כתלמידם של מי שהיו גדולי תנועת החסידות בדורם, הוא נמנה עם תלמידם המובהקים של רבי לוי יצחק מברדיצ'ב, לאחר מכן החל ללמוד אצל הרב מרדכי מנשכיז ובסוף ימי בחרותו היה תלמידו של רבי יעקב יצחק הלוי הורוביץ.

בניגוד לשאר אחיו סירב הרב משה גולדמן לכהן כאדמו"ר עם פטירתו של אביו, הרב יחיאל מיכל, בכ"ה אלול ה'תקמ"א (ספטמבר 1781). אחיו היו מייסדי החצרות יאמפולה, ראדוויל, קרעמניץ וזבוריזש. בעקבות לחצים מצד רבותיו רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ורבי מרדכי מנשכיז הוא הסכים לבסוף למלא את מקום אביו, בתחילה ישב בעיר מזריטש שבאוקראינה ולאחר מכן עבר לזוועהיל שם הקים את חצרו וייסד את חסידות זוועהיל.

בי' אייר ה'תקצ"א (אפריל 1831) נפטר הרב משה גולדמן ואת מקומו מילא בנו, הרב יחיאל מיכל גולדמן שהוכתר לכהן כאדמו"ר השני לזוועהיל.

== משפחתו ==
רבי משה גולדמן נישא לרבנית חיה סריל ז"ק, בת הרב דוד ז"ק אב"ד גרובוביץ, בן הרב אברהם ז"ק משרגורוד. בניהם:
*יעקב שמעון חיים דייטש (אשכנזי) האדמו"ר מזעליכוב<ref>ראו תולדות האדמו"ר [https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH990025422460205171/NLI מזעליכוב].</ref> (מבערך תפ"ב – כג' אייר תקפ"ו)
*יחיאל מיכל גולדמן, אדמו"ר השני לזוועהיל (תקמ"ח – י"ב בתשרי תרי"ז)

== ראו גם ==
*חסידות זווהיל

== קישורים חיצוניים ==
* 
*[https://web.archive.org/web/20160303190526/http://www.gvurat-m.org/image/users/189938/ftp/my_files/עלון%20לדפוס.pdf?id=9679617 הרה"צ רבי גודלי' משה גולדמן האדמו"ר מזוועהיל], יסוד צדיק
*[http://etziong.blogspot.co.il/2011/02/blog-post_18.html חסידות זוועהיל], בלוגספוט

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:אדמו"רי זוויהל
קטגוריה:נפטרים ב-1831
קטגוריה:ילידי המאה ה-18
משה דוד טייטלבוים

רבי משה דוד טייטלבוים (ה'תרט"ו - כ"א באדר ב' ה'תרצ"ה) בן לשושלת הרבנים של משפחת טייטלבוים, היה רב העיירה מודיור-לופוש שברומניה.

== תולדותיו ==
נולד ברומניה בשנת ה'תרט"ו לרבי ישראל יעקב יוקיל טייטלבוים (רבה הראשי של וואלווא) ולהענדל בתו של רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים הייטב לב. בצעירותו היה תלמידם של סבו ה"ייטב לב" ושל רבי חיים הלברשטאם מצאנז. נישא לחיה בתו של רבי אריה לייבוש הלברשטאם רבה של דוקלא.

לאחר נישואיו כיהן כמה שנים כרב בעיר צאנז, ובשנת ה'תרמ"ב החל לכהן כרבה של מודיור-לופוש. במודיור-לופוש עמד בראשות ישיבה בת כמאה בחורים. בסוף ימיו היגר לארצות הברית שם כיהן כאדמו"ר מוואלווא.

הוציא לאור את ספרו של סבו יטב לב. נפטר בכ"א באדר ב' ה'תרצ"ה.

== צאצאיו ==
*רבי אברהם חיים, רב בקרמניץ (נרצח בשואה)
*רבי יצחק שמואל, רב בלופוש (נרצח בשואה)
*רבי יקותיאל יהודה, רב באויהעל וברובע הברונקס (חתן רבי נפתלי הלברשטאם)
*הרבנית גראס, אשת הרב אהרן גראס מלופוש

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.yiddishworld.com/forum/viewtopic.php?f=31&t=7245 רבי משה דוד טייטלבוים מלאפאש], באתר "אידישע וועלט פארומס".

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים חסידים
משה דוד
משה הגר (שאץ ויז'ניץ)

מכתב הזמנה מרבי משה משאץ לרבי [[משולם ראטה]]
רבי משה הגר (ה'תרכ"ג, 1862/1863 – ט' באייר ה'תרפ"ו, 23 באפריל 1926) היה האדמו"ר הראשון בשושלת חסידות שאץ ויז'ניץ.

== ביוגרפיה ==
נולד בוויז'ניץ שבבוקובינה לרבי ברוך הגר, האדמו"ר השני מוויז'ניץ, ולצפורה, בתו של רבי אריה ליב שפירא מזיטומיר (בן רבי שמואל אברהם אבא שפירא מסלאוויטא). נישא לחוה, בתו של רבי אברהם יהושע השיל ממז'יבוז'.

אחר פטירת אביו בשנת תרנ"ג החל לכהן כאדמו"ר. התגורר תחילה בעיירה גורא הומורא והקים שם את חצרו, אך בעקבות שרפה שפרצה במקום כעבור תקופה עקר משם והשתקע בעיירה שאץ.

באותה עת חיו ופעלו בקהילה היהודית בעיר אדמו"רי שושלת חסידות שאץ – לבית משפחת מוסקוביץ', ובפרט נודעה והתפרסמה שם הרבנית הזקנה מרים חיה מוסקוביץ' כפועלת ישועות. על סיבת קביעת משכנו של רבי משה דווקא בעיירה זו, יש ששיערו שהיה בעיר ריכוז גבוה של חסידי חמיו משושלת זינקוב.

בעיירה היה בית מדרש של חסידי ויז'ניץ עוד מזמן סבו רבי מנחם מנדל הגר, אך רבי משה הקים בית מדרש עצמאי. הוא קנה מאת משפחת ברוידא שני בתים עם חצר גדולה, ושם הקים את בית מדרשו, ורוב חסידי ויז'ניץ עברו לשם. במהלך השנים הפך בית מדרשו למקום מרכזי, וראשי הקהילה היהודית ונכבדיה קבעו את מושבם בבית מדרש זה. בקרבת מקום היה קיים בית אכסניא בבעלות יהודית, ששימש את החסידים שבאו לשבתות מיוחדות ולחגים.

רבי משה נפטר בט' באייר ה'תרפ"ו. בנו רבי חיים הוכתר למלא את מקומו באדמו"רות, שרד את השואה והקים את בית מדרשו לאחריה בחיפה. נפטר בשנת תשל"ז ללא בנים, ועל מקומו הוכתר קרוב משפחתו הרב מנחם דוד הגר שמכהן כיום כאדמו"ר משאץ ויז'ניץ בחיפה.

== משפחה ==
*בנו רבי חיים, האדמו"ר השני משאץ-ויז'ניץ. חתנו של רבי שלמה זלמינא מרשקוב. התגורר בחיפה ובבני ברק. 
*בנו הבחור יצחק מאיר הגר (נרצח בשואה).
*בתו לאה נישאה לרבי דוב בער הורוביץ, נכד רבי מאיר הורוביץ מדז'יקוב. בזיווג שני נישאה לרב ברוך צימר, שכיהן לפני המלחמה כרב ביגולניצה.
*בתו חיה סימא התחתנה עם רבי שמואל אבא, בנו של אחיו הגדול רבי ישראל הגר מוויז'ניץ. הזוג התגרש כעבור תקופה.
*בתו גיטל טובה התחתנה עם רבי יצחק הלפרין, בן רבי חיים דב מווסלוי.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים מבוקובינה
משה הגר
קטגוריה:נפטרים ב-1926
משה הלברשטאם (שינאווא)

רבי משה הלברשטאם (ט' באב ה'תר"ב – י"ב בחשון ה'תרע"ט), היה אדמו"ר חסידי, השני בשושלת חסידות שינאווא.

== ביוגרפיה ==
רבי משה נולד בגליציה בט' באב ה'תר"ב לרבי יחזקאל שרגא הלברשטאם (מייסד חסידות שינאווא ובנו של רבי חיים הלברשטאם מצאנז) ולדבורה בתו של רבי מרדכי זילברשטיין מהולושיץ (חתנו של רבי אריה לייב ליפשיץ (האריה דבי עילאי). התייתם מאמו בגיל צעיר ולכן נשלח ללמוד אצל רבי משה אונגאר מצאנז לעודדו ולרוממו. נישא לרבנית הלברשטאם, אלמנת אחיו רבי נפתלי הלברשטאם (נפטר תרכ"ד), וזאת לאחר ברכת סבו שהנישואים יהיו כסגולה לבנים טובים. עם פטירת אביו בו' בטבת ה'תרנ"ט הוכתר לממלא מקומו וכונה "הרב הצעיר משינאווא". לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה נמלט רבי משה לווינה, בירת אוסטריה, ובתומה חזר לצאנז עיר אבותיו.

רבי משה מלידתו ידע חולי וחולשה, במיוחד במעיו. הדבר התבטא בעיקר בקושי שהיה לו לעכל את מאכלו. בשל כך היו מניחים לידו תמיד קערה שיהיה לו היכן להקיא את מה שאכל. בנוסף לכך נהג בקדושה ובפרישות גדולה ולא היה ישן יותר מחצי שעה ברציפות. אביו רבי יחזקאל אמר עליו שאינו זקוק לסיגופים, וסבו רבי חיים אמר עליו שקל לו להיות ירא שמיים מכיוון שאין בו גשמיות וכולו רוחניות. נפטר בי"ב בחשון ה'תרע"ט בצאנז ונטמן לצד סבו באוהל אדמו"רי צאנז. בנו רבי אריה לייבוש מילא את מקומו

== צאצאיו ==
*רבי אריה לייבוש מרדכי (תרל"ב - כ"ז בחשוון תרצ"א). ממלא מקום אביו ברבנות שינובה. היה חתנו של רבי ישראל יעקב טייטלבוים אב"ד ברבשט. נפטר בצאנז ונקבר על יד אביו.
*רבי דוד. כיהן כרב בסוקולוב פודלסקי ואדמו"ר בווינה. חתן הרב אברהם אבלי אינגבר מריישה.
*מרים, אשת רבי יעקב יצחק בידרמן משידלובצה
*יוטא (נפטרה ה'תרע"ז), אשת רבי יעקב תאומים-פרנקל מקולושיץ
*חיה חנה (נפטרה ה'תרצ"ט), אשת רבי יעקב שמשון קנר. כיהן כאדמו"ר בצ'כוב. ממנו יצאה שושלת טשכויב.
*פייגא, אשת רבי אלימלך בינדיגר. כיהן כרב בשינובה ואדמו"ר בדעש.
*ביילא, אשת רבי בן ציון אונגר מצאנז-דומברובה.

קטגוריה:רבנים גליציאנים
משה הלברשטאם
קטגוריה:נפטרים ב-1918
משה טברסקי

רבי משה טברסקי (מכונה גם המגיד מקוריסטשוב; ה'תקמ"ט - י"ח בטבת ה'תרכ"ו) אדמו"ר חסידי מייסד חסידות קוריסטשוב.

== ביוגרפיה ==
רבי משה נולד לרבי מרדכי טברסקי (המגיד מצ'רנוביל) ולחיה שרה בתו של רבי אהרן מקארלין. נישא בזיווג ראשון לחנה בתו של רבי יעקב יוסף מאוסטראה, ובזיווג שני נישא לבתו של רבי צבי אריה לנדא מאליק. עם פטירת אביו בכ' באייר ה'תקצ"ז סירב רבי משה לכהן באדמורו"ת והסביר זאת כי איננו כשיר ואיננו ראוי דיו כדי למלא את מקומו של אביו. אך למעשה כעבור זמן עזב רבי משה את צ'רנוביל וייסד את חצרו בעיר קוריסטשוב לצד אחיו שייסדו את החצרות: רחמסטריווקה, טאלנה, סקווירה, צ'רקס וטריסק. ובכך היה האדמו"ר הראשון בשושלת.

רבי משה נפטר בי"ח בטבת ה'תרכ"ו ונטמן בקוריסטשוב. את מקומו מילא בנו בכורו רבי מרדכי כהאדמו"ר השני בשושלת.

== צאצאיו ==

*רבי מרדכי טברסקי, האדמו"ר השני מקוריסטשוב (נפטר ה'תרע"ו). נישא לבתו של רבי אברהם טברסקי (המגיד מטריסק)
:*רבי נחום יוסף טברסקי, נישא לבת רבי ישעיה משולם זושא טברסקי (המגיד מצ'רנוביל (השני))
:*רבי דוד יעקב טברסקי, נישא לבת רבי ישראל טברסקי (אדמו"ר מסקווירה)
:*משה טברסקי. נישא לבת רבי אפרים מרגליות
:*יצחק טברסקי. חתן רבי משה שפירא (אדמו"ר מסלאוויטא)
:*שרה הינדא טברסקי, אשת הרב יעקב טברסקי (אדמו"ר מסקווירה)
:*חנה טברסקי, אשת רבי משה אריה לייב טברסקי (אדמו"ר מחלם)
*שרה חיה טברסקי
*רייזל טברסקי, אשת רבי ברוך אשר טברסקי (אדמו"ר מצ'רנוביל)

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:אדמו"רי בית צ'רנוביל
קטגוריה:משפחת טברסקי
קטגוריה:מגידים
קטגוריה:ילידי 1788
קטגוריה:נפטרים ב-1866
משה יהודה ליב שפירא

הרב משה יהודה לייב שפירא (תרי"ג, 1853 - ב' בחשוון תרע"ז, 1916) כיהן ברבנות ואדמו"רות בבייטש, סאסוב וסטריז'וב. בנו של רבי שלמה שפירא, אבי חסידות מונקאטש.

== תולדותיו ==
נולד בסטריז'וב לרבי שלמה ולחיה פרומא רבקה בתו של רבי יקותיאל שמלקה ערבליך בנו של רבי משה לייב מסאסוב. סבו רבי אלעזר שפירא ואחריו אביו כיהנו ברבנות העיר סטריז'וב. בשנת תרל"ב (1872) נישא לחנה בתו של רבי ברוך מגורליץ ולאחר חתונתו אכל קעסט אצל אבי חותנו, רבי חיים מצאנז. היה מרבה בסיגופים.

כיהן ברבנות בייטש, ולאחר מכן עבר לכהן ברבנות סאסוב. בזמן שהותו בסאסוב עזב אביו, שלא היה מרוצה מהקהילה, את סטריז'וב ועבר למונקאץ' שם הקים את חצרו. בני הקהילה ניסו להציע את התפקיד לרב משה לייב אך הוא סרב. עקב זאת פנו בני סטריז'וב אל הרב אלתר זאב הורוביץ (צאצא לאדמו"רי מעליץ), נינו של הרב נפתלי צבי מרופשיץ שכיהן ברבנות העיר, לכהן ברבנות העיר. הרב אלתר זאב קיבל את התפקיד אך לאחר מספר שנים הגיע הרב משה לייב לעיירה. אוהדיו של רבי שלמה שפירא רצו שרבי משה לייב יכהן ברבנות ופנו לדין תורה בנושא. למעשה לא נעשתה הכרעה והרבנים נשארו חלוקים בדעותיהם. השלטונות הכירו ברבי אלתר זאב, ולרבי משה לייב היה בית כנסת נפרד.

בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט לווינה. נפטר בב' בחשוון תרע"ז. בנו וממלא מקומו רבי נחמיה הצליח להעביר את גופתו למונקאץ'.

ילדיו היו, חיה חאשע אשת הרב שלמה טייטלבוים ראב"ד ריגליץ (בן רבי יוקל מוואלווא), יוטא אשת הרב אלטר אליעזר הורוויץ מבייטש ובשנית אשת הרב נתן דוד רבינוביץ מפארציווא, מינדל אשת קרובה הרב ישראל חיים שפירא רבה של בירטש, פעסיל אשת הרב משה צבי הלוי רוטנברג מביליאן, מלכה נחמה ורבי נחמיה ממלא מקום אביו ברבנות ואדמו"רות.

על שמו נקרא רבי משה יהודה לייב רבינוביץ', האדמו"ר ממונקאטש.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:משפחת הלברשטאם
קטגוריה:חסידות מונקאץ'
קטגוריה:אדמו"רים
משה יצחק גווירצמן

משה יצחק גווירצמן (כונה: רבי איציק'ל) (י"ב בטבת ה'תרמ"ב ינואר 1882 – י' בתשרי ה'תשל"ז אוקטובר 1976) היה מייסד חסידות פשעווארסק ואדמו"רה הראשון באנטוורפן שבבלגיה.

== שושלת משפחתו ==

רבי משה יצחק גווירצמן נולד בי"ב בטבת ה'תרמ"ב בעיר גורליץ בגליציה לחנה בריינדל ולרבי נפתלי אלימלך גווירצמן שהיה נינו של רבי אלימלך מליז'נסק ("הנועם אלימלך"). סבו, הרב אברהם גווירצמן הוא אביה של הרבנית שיינדל, אשתו החמישית של הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם אדמו"ר משינאווא.

רבי איציק'ל נישא לרבנית רחל, בתו של הרב ישכר דב הכהן גלאנץ, נכדו של הרב אריה לייב ליפשיץ (בעל אריה דבי עילאי) משינובה. לרבי איציק'ל ולאשתו נולדו ארבעה ילדים, אשתו נפטרה בכ"ד תמוז ה'תרפ"ו. בנו, שתי בנותיו, בעליהן משפחתם נספו בשואה. בתם אלטע בינא ובעלה רבי יעקב לייזר ברחו לסיביר וניצלו.

== חסידות פשעווארסק ==

בשנת ה'תרמ"ו עבר אביו על פי ציווי הרב משינאווא לגור בעיר שינאווא. בבגרותו למד בישיבת העיר טארנע בראשות הרב משה אפטער, אליה נשלח על ידי דודו הרב יחזקאל שרגא משינאווא. לאחר נישואיו עבר לגור בעיר פשעווארסק שבפולין, ומאז נקרא האדמו"ר מפשעווארסק. בפרוץ מלחמת העולם השנייה הגלה לסיביר ברוסיה, לאחר השואה חזר לקראקא שבפולין ובכסלו שנת ה'תש"ט עבר להתגורר בפריז שבצרפת. בחודש אדר א' ה'תשי"ז התיישב ר' איציק'ל באנטוורפן שבבלגיה, באנטוורפן נהיה ר' איציק'ל אדמו"ר חסידי, וכיהן כנשיא כולל גליציה-חבת ירושלים. והיה נקרא האדמו"ר מפשעווארסק על שם העיירה ממנה הגיע.

הרב גווירצמן היה לאדמו"רה הראשון של החסידות. בי' בתשרי, באמצעו של יום הכיפורים ה'תשל"ז נפטר לאחר 43 שנות אדמו"רות. הוא נטמן בבית העלמין היהודי פיטע בהולנד ועל מקום קבורתו הוקם אוהל ציון. לאחר פטירתו הכתירו חסידיו (ובראשם רבי אלחנן היילפרין מרבני לונדון) את חתנו, בעל בתו אלטא בינה, הרב יעקב לייזר (כונה רבי יענק'לה) כאדמו"ר החסידות. אחריו ממלא את מקומו באדמו"רות בנו רבי לייבוש לייזר.

דברי תורתו, סיפוריו והנהגותיו יצאו בספר "שיח יצחק". תולדותיו בספר "רועה אבן ישראל".

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20160303181006/http://www.zadikim.org/index.asp?catID=17543&siteLang=3 רבי משה יצחק גווירצמן], אהלי צדיקים
* [http://zadik.im/tishrey/ י' תשרי], ימי ההילולא במעגל השנה
* [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_50826_242.pdf דבר בעתו], HebrewBooks
* 

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אנטוורפן: רבנים
קטגוריה:חסידי צאנז
קטגוריה:נשיאי כולל חבת ירושלים
קטגוריה:ילידי 1882
קטגוריה:נפטרים ב-1976
משולם זוסיא השיל

רבי משולם זוסיא השיל (ה'תקע"ג - ג' באלול ה'תרכ"ד) היה אדמו"ר חסידי. השלישי בשושלת אפטא-זינקוב.

== ביוגרפיה ==
נולד בזינקוב לרבי יצחק מאיר השיל, האדמו"ר השני מאפטא-ז'ינקוב, ולמירל בת רבי חיים יעקב שטרום מדוקלה. נישא לסימא בת רבי ישראל חתנו של רבי משה צבי מסאווראן ושימש לאחר נישואיו כמגיד מישרים בזינקוב. עם פטירת אביו בא' באדר ה'תרט"ו התמנה לאדמו"ר השלישי מאפטא-זינקוב. בשנת ה'תרכ"ג הדפיס את ספרו של סבו רבי אברהם יהושע השיל מאפטא וקראו בשם "אוהב ישראל".

רבי משולם זוסיא נפטר בג' באלול ה'תרכ"ד. את מקומו מילא במז'יבוז' בנו בכורו רבי אברהם יהושע השיל כאדמו"ר הרביעי מאפטא-זינקוב, ובנו הצעיר רבי חיים מנחם השיל מילא את מקומו ברבנות זינקוב, אך לא כיהן כאדמו"ר.

== צאצאיו ==
* רבי אברהם יהושע העשיל (מז'יבוז'), האדמו"ר הרביעי מאפטא-ז'ינקוב (נפטר ה'תרמ"א)
* רבי חיים מנחם השיל, רב בז'ינקוב (נפטר ה'תרנ"ג)
* רבי שמואל השיל מקרילוביץ חתנו של רבי אברהם מטריסק. כיהן בחיי אביו כאדמו"ר בקרילוביץ שבפודוליה. (נפטר בי"ב בניסן ה'תרכ"ב).
* רבי יחיאל השיל מקרילוביץ חתנו של רבי יהושע רוקח מבעלז (נפטר ה'תרע"ו)
* חיה שרה השיל (נפטרה ה'תרס"ו), אשת רבי יצחק יואל רבינוביץ' מקנטקוזבה,
* סאשה ביילה, אשת רבי משה שפירא מסלאוויטא
* רחל השיל, אשת רבי אהרן לייב ברונפמן משיטובו

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
משולם זוסיא טברסקי

רבי משולם זוסיא טברסקי (א' באלול ה'תר"ע, 5 בספטמבר 1910- י"ז בחשוון ה'תשמ"ח, 9 בנובמבר 1987) היה האדמו"ר מלויעב-צ'רנוביל, הראשון בשושלת צ'רנוביל בישראל לאחר השואה.

== תולדותיו ==

נולד במאזיר שברוסיה לרבי חיים יצחק טברסקי (בנו של רבי אברהם יהושע השיל מצ'ודנוב) ולרעכיל דבורה בת רבי יצחק ישעיה הלברשטאם (בנו של רבי חיים הלברשטאם מצאנז). בשנת ה'תרצ"ד נמלט מהשלטונות הקומוניסטיים שרדפוהו לארץ ישראל, בתיווכו של הראי"ה קוק. טרם בריחתו הכתירו אביו במעמד נכבדי הקהילה כאדמו"ר מלויעב. מתרצ"ד עד תרצ"ו למד בישיבת מרכז הרב. מאוחר יותר, בשנת ה'תרצ"ו, חזר לפולין אצל סבו רבי יצחק ישעיה הלברשטאם שם שהה עד שנת ה'תרצ"ט.

בשנת ה'תרצ"ט חזר לירושלים שם נישא לבלומא טויבא בתו של רבי יעקב מרדכי ברנדווין, האדמו"ר מסטרטין-ירושלים.

עם סיום מלחמת העולם השנייה ייסד רבי משולם זוסיא את חצרו מחדש בישראל, וקרא לחצרו 'טשרנוביל-לויעב'.

בשנת תשי"ט עבר לבני ברק ופתח בית מדרש בביתו שברחוב יהודה הלוי. בית המדרש כונה "דברי חיים" על שם סבו, רבי חיים מצאנז. בבית הכנסת התפללו גם אוהדי חסידות צאנז-טשכוב. רבי זושא עמד בראש איגוד צאצאי וחסידי צאנז בארץ ישראל. לאחר בואו של רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מצאנז-קלויזנבורג לארץ ישראל, העביר לידיו את ראשות האיגוד צאנז. בהמשך פתח בית מדרש ברחוב ראב"ד, והקים בו כולל בשם "זיכרון קדושים".

רבי משולם זוסיא נפטר בי"ז בחשוון ה'תשמ"ח ובצוואתו הורה לכל ילדיו לנהוג באדמו"רות. רבי ישראל מרדכי טברסקי מרחמסטריווקה בישראל הכתיר את בנו בכורו רבי מנחם נחום טברסקי (השלישי) לאדמו"ר מצ'רנוביל במקומו.

== ילדיו ==
*הרב מנחם נחום - האדמו"ר מצ'רנוביל בבני ברק, חתן הרב אלחנן הלפרין
*הרב ישעיה - האדמו"ר מצ'רנוביל בבורו פארק, חתן הרב שלום מיכלוביץ מבראד ראדוויל
*הרב חיים יצחק - האדמו"ר מליעב בבורו פארק, חתן הרב שמואל צבי הורוביץ מספינקא
*הרב אברהם יהושע השיל - האדמו"ר מצ'רנוביל באשדוד, חתן הרב אהרן מרדכי רוטנר
*הרב יעקב מרדכי - רב ביהמ"ד צ'רנוביל באלעד, חתן הרב יצחק לייבוש הלפרין, בן הרב אלחנן הלפרין
*שרה חנה חיה - אשת הרב ישראל הגר, האדמו"ר מויז'ניץ
*פיגה - אשת הרב ניסן רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף ירושלים

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_29030_53.pdf אנשי שם], HebrewBooks

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי בית צ'רנוביל
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:בני ברק: אדמו"רים
קטגוריה:אדמו"רים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פוניבז'
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1987
פנחס השיל

רבי פנחס השיל (ה'תרל"ב - ז' בשבט ה'תרע"ו) היה רב ואדמו"ר חסידי בבוהוש ובזינקיב. נצר למשפחת הרבנים מחסידות אפטא-זינקוב.

== ביוגרפיה ==

רבי פנחס נולד בזינקוב בשנת ה'תרל"ב לרבי חיים מנחם השיל (בן רבי משולם זוסיא השיל מאפטא-זינקוב; ורבה של זינקוב) נישא למלכה בתו של רבי יצחק פרידמן מבוהוש. שימש ברבנות בבוהוש עירו של חמיו ועם פטירת אביו בכ"ד בסיון ה'תרנ"ג עזב את בוהוש כדי למלא את מקום אביו ברבנות זינקוב, ועם הזמן החל לנהוג באדמו"רות לצד שאר אדמו"רי אפטא-זינקוב.

רבי פנחס נפטר בז' באב ה'תרע"ו וחתנו רבי יעקב אריה טברסקי מילא את מקומו.

== צאצאיו ==
*רבי אברהם יהושע השיל, חתנו של רבי ישראל הגר מויז'ניץ, רב בז'ינקוב.
*רבי חיים יצחק השיל, רב בז'ינקוב
*בלומא רייזיל השיל, אשת רבי יעקב אריה טברסקי בן הרב מרדכי זוסיא טברסקי (אדמו"ר מהצעליס-יאס)
*חיה שרה סימא השיל (נפטרה ה'תשל"ח), אשת רבי יעקב דוד פרידמן (אדמו"ר מפאשקאן-יפו)

== ראו גם ==

*חסידות בוהוש

קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
פנחס טברסקי

רבי פנחס טברסקי מאוסטילה (ר' פיניע'לע אוסטילער, תר"מ, 1880 – י"ז באייר תש"ג, מאי 1943) היה אדמו"ר חסידי משושלת רחמסטריווקא. בשונה משאר אדמו"רי השושלת זכה לפרסום רב, והיה מהאדמו"רים הבולטים בגליציה המזרחית ערב מלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
בנו של הרב מרדכי טברסקי מרחמסטריווקא. בילדותו מיעט בדיבורו והתמיד בלימודו. נישא לחנה רחל בתו של קרוב משפחתו רבי ישכר דב רוקח מבעלז. הוא התגורר במשך 30 שנה בחצר חמיו, והיה לתלמידו. בזמן מלחמת העולם הראשונה נדד יחד עם חמיו לרצפרט, מונקאטש והולושיץ.

לאחר פטירת חמיו בשנת תרפ"ז החל לכהן ברבנות באוסטילה. בשנת תרצ"ב החל לכהן ברבנות בפשמישל שם נסעו אליו אלפי חסידים, בהם חסידי בעלז. הוא נהג בקירוב ואהבה עם החסידים. בתקופה זו התקרב לאגודת ישראל.

על אף היותו תלמידו של חמיו, נהג בדרך רחמסטריווקא-צ'רנוביל. הוא הסתגף רבות, ונהג לצום לעיתים משבת לשבת. הוא התנהג בנקיות ובאיפוק.

עם כניסת הנאצים לפולין נמלט לבוש כיהודי פשוט והתיישב בסמבור שהייתה בשטח הכיבוש הרוסי. הוא המשיך להתנהג באדמו"רות וסייע ליהודים. לאחר שנתיים וחצי משפחתו נרצחה ביער סמבור והוא נרצח במחנה ההשמדה בלז'ץ. בת אחת נותרה, טראני אשת רבי יעקב יוסף טברסקי מסקווירא.

מכון "משכנות יעקב" של חסידות סקווירא, ליקט את דברי תורתו בספר "שארית לפנחס".

==ילדיו==
*הרב ישעיה משולם זושא, חתן דודו רבי אהרן רוקח מבעלז
*הרב יוחנן, חתן רבי חיים צבי טייטלבוים מסיגט
*הרב דוד, חתן רבי נפתלי טייטלבוים מנירבטור
*הרב זאב וולף, חתן רבי יהושע הלברשטאם מדולינה
*הרב אלכסנדר מאיר, חתן קרוב משפחתו רבי שלום רוקח מלובטשוב-וואלברום
*הרב יצחק, נחשב לחסיד ולתלמיד חכם ואף התכתב עם הרב יוסף רוזין. נלקח לחתן על ידי ראב"ד לינסק רבי יעקב הורוביץ, אך לא זכה להינשא
*טראני אשת הרב יעקב יוסף מסקווירא. נודעה כרבנית חשובה, בעלת חסד ופקחית. סבה רבי ישכר דב מבעלזא אמר עליה שחסר לה רק "קולפיק" (כובע אדמו"רי).
*הנערה בתיה רוחמה

==לקריאה נוספת==
*יצחק אלפסי, אנציקלופדיה לחסידות - אישים, בערכו.
*שארית לפנחס, חלק התולדות.

==הערות שוליים==

פנחס
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:חסידות בעלז
קטגוריה:משפחת רוקח
קטגוריה:יהודים בשואה: פולין
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:יתומי פעולות האיבה
קטגוריה:נספים במחנה הריכוז בלז'ץ
קטגוריה:נפטרים ב-1943
צבי אלימלך שפירא (בלאז'וב)

רבי צבי אלימלך שפירא (כונה: "הצבי לצדיק"); 1841 בערך, ה'תר"א – 9 באפריל 1924, ה' בניסן ה'תרפ"ד היה אדמו"ר חסידי, מייסד חסידות בלאז'וב בגליציה המערבית.

== ביוגרפיה ==
נולד בשנת ה'תר"א בדינוב שבדרום פולין, לרבי דוד שפירא (האדמו"ר השני מדינוב) ולרחל מינא. בצעירותו למד אצל גדולי החסידות רבי ישראל פרידמן מרוז'ין ורבי שלום רוקח מבעלז ובגיל שבע עשרה התפרסם לאחר שזכר בעל-פה את הספר "ברית כהונת עולם". לאחר נישואיו לשרה בתו של רבי משה הורוביץ מרוזבודוב אכל קעסט אצל הרב חיים הלברשטאם מצאנז ונמנה עם חבורת תלמידים מובחרים שלמדו עמו ואף קיבל ממנו היתר הוראה. ולאחר מכן שימש כרב בעיר ריבטיטש בה כיהן גם סבו כרב.

עם פטירת אביו בי"ט באדר ה'תרל"ד החל לנהוג באדמו"רות וכתשע שנים לאחר מכן בשנת ה'תרמ"ג נתמנה לרב בעיר בלאז'וב וייסד בה את חצרו.

בעת מלחמת העולם הראשונה ברח לבודפשט בירת הונגריה ולאחר סיום המלחמה חזר לגליציה. בשנת ה'תרפ"ג התיישב בעיר ריישא, ושם נפטר בה' בניסן ה'תרפ"ד.

בסוף ימיו נתפרסם כצדיק מופלג ולגאון גדול, זאת גם בשל ספרו "צבי לצדיק" הכולל את חידושיו על התורה והמועדים ותשובותיו בהלכה. מבין תלמידיו המובהקים ניתן למנות את רבי אהרן ראטה ראש חבורת שומרי אמונים, ורבי מאיר סגל לנדא מדראהביטש.

== משפחה ==
אחיו של רבי צבי אלימלך היו רבי מאיר יהודה שפירא האדמו"ר מבוקווסק, ורבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא האדמו"ר השלישי מדינוב.

ילדיו היו:
*רבי יהושע שפירא, רב בריבטיטש וממלא מקום אביו באדמו"רות בלאז'וב
*אלטע מלכה, אשת רבי ברכיה טייטלבוים בן רבי משה יוסף טייטלבוים מאוהל
*רבי יוסף שפירא, (נפטר ה'תר"ן). נישא לחיה מינדל בתו של רבי מאיר משולם שפירא

== ספריו ==
*צבי לצדיק - על התורה. יצא לאור במהדורה חדשה עם תוספות והערות, "מכון אורות ישראל" בלאז'וב, ברוקלין תש"ע.
*צבי לצדיק - על המועדים
*צבי לצדיק - ספר שו"ת

==קישורים חיצוניים==
* ספרו שו"ת [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=53901&pgnum=1 "צבי לצדיק" עם הגהות "שופרא דישראל"] באתר היברובוקס.
* 

קטגוריה:אדמו"רי בית דינוב
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:ז'שוב: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:ילידי 1841
קטגוריה:נפטרים ב-1924
צבי הירש כהנא

רבי צבי הירש כהנא (? - סיוון ה'תש"ד; יוני 1944) היה אדמו"ר חסידי, הראשון בשושלת ספינקא-כהנא.

== ביוגרפיה ==

צבי הירש נולד לרבי נחמן כהנא, ולצירל בתו של רבי יוסף מאיר וייס ("האמרי יוסף") מייסד שושלת ספינקא. נישא למירל גאולה בתו של רבי ברוך רובין מבריזדוביץ (מגזע רופשיץ-גלגוב). בסוף ימיו של סבו החל רבי צבי הירש לקבל קוויטלעך מחסידים ובכך החל את אדמו"רותו.

רבי צבי הירש נספה במהלך השואה בז' בסיוון ה'תש"ד (29 במאי 1944). שנים מבניו מלאו את מקומו בארץ ישראל.

== צאצאיו ==
*רבי נחמן כהנא (ה'תרס"ה - ט"ז בתשרי ה'תשל"ז), האדמו"ר מספינקא-בני ברק
*רבי מנחם מנדל, חתנו של רבי אברהם מקרסטיר, אדמו"ר בהומנא. נרצח במחנה חלמנאו עם כל ילדיו.
*רבי יוסף מאיר כהנא (תר"ע - ח' בשבט ה'תשל"ח), האדמו"ר מספינקא-ירושלים.

== ראו גם ==
* חסידות ספינקא

קטגוריה:אדמו"רי ספינקא
צבי הירש כהנא
קטגוריה:נפטרים ב-1944
צבי מנחם אוירבך

רבי צבי מנחם אוירבוך (אווערבוך) (מכונה: צבי מנחם מאניפולי ורבי הירש מענדל; ה'תק"י 1750– כ"ח בטבת ה'תקע"ד 1814), בנו של רבי משולם זושא מאניפולי. היה רב ואדמו"ר חסידי, השני בשושלת אניפולי.

== ביוגרפיה ==
צבי מנחם נולד בשנת ה'תק"י בגליציה לרבי משולם זושא מאניפולי (תלמידו של המגיד ממזריטש). נישא בזיווג ראשון ללאה בתו של רבי משה מאיבניץ ובזיווג שני נישא לסימא בתו של רבי דב בער מאולינוב (בנו של רבי צבי בן הבעל שם טוב). בצעירותו התגורר רבי צבי מנחם בעיר ברודי שבאוקראינה, שם למד אצל רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב ולאחר מכן נסע ללמוד אצל רבי משה סופר מפשווארסק. מאוחר יותר חזר לאניפולי בה נתמנה לכהן כראב"ד. עם פטירת אביו בב' בשבט ה'תק"ס מונה במקומו לאדמו"ר באניפולי. בשנותיו האחרונות העביר את חצרו לעיר דינוביץ.

רבי צבי מנחם נפטר בכ"ח טבת ה'תקע"ד בעיר דינוביץ שם נטמן.

דברי תורתו מודפסים בספרי מנורת הזהב, שפתי צדיקים ושפתי קדושים.

== צאצאיו ==

מזיווג ראשון:
*רבי אלימלך אוירבוך (נישא לאחותו החורגת אדל ליבא בתה של סימא מבעלה הראשון).
מזיווג שני:
*רבי יחיאל מיכל אוירבוך מקורימא, (תקמ"ה-תרט"ז) כיהן כאדמו"ר השני מאניפולי בדינוביץ. בשנת ה'ת"ר נאסר ועונה למשך שנתיים. אחר הוברח לרימנוב ומשם לקורימא (Kurima) שבהונגריה (כיום סלובקיה).
*בתו אשת רבי יוסף בן רבי זאב וולף מזיטומיר (מחבר הספר 'אור המאיר')

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:משפחת רבי זושא מאניפולי
קטגוריה:אבות בתי דין
קהילת תורה ויראה

בית המדרש של הקהילה
פנים בית המדרש תורה ויראה
קהילת תורה ויראה היא הקהילה הראשונה של אנשי נטורי קרתא. מאוחר יותר התפלגה קבוצה זו לכמה פלגים.

== היסטוריה ==
בשנות ה-30 של המאה ה-20 הוקמה בירושלים "חברת החיים" על ידי עמרם בלוי והרב אהרן קצנלבוגן. החבורה הייתה הבסיס להקמת הקבוצה הקנאית "נטורי קרתא", שדגלה בהתבדלות מוחלטת מהציונות.

בשנת תרצ"ד (1934) ייסדו השניים בית כנסת בשם 'תורה ויראה' בשכונת מאה שערים. בהמשך פתחו השניים גם ישיבה ותלמוד תורה. את הישיבה ניהל הרב אהרן קצנלבוגן, ביחד עם עמרם בלוי. בראשות הישיבה עמדו הרב בנימין שיקוביצקי והרב אליהו זלוטניק. את התלמוד תורה ניהל הרב שלום יעקב שמחה רוטמן.

לאחר פטירת הרב אהרן קצנלבוגן מונה הרב חיים קצנלבוגן לראש הקהילה והישיבה ולאחר מכן מונה גיסו הרב אברהם יעקב אפשטיין. מנהל המוסדות הוא זליג ראובן קצנלבוגן, בנו של הרב חיים.

הרב ירחמיאל ישראל יצחק דומב מלונדון נחשב לאחד ממנהיגי הקהילה, ובשהותו בישראל נהג לדרוש בבית הכנסת. הרב דומב התנגד למפגשים עם הפלסטינים והאיראנים, והתבטא על הנפגשים: "האנשים האלה אינם חלק מן נטורי קרתא, אינם חלק מציבור היראים שנשארו באמונה, המה בודדים, מטורפים".

בראשית המאה ה-21, פרשה מהקהילה קבוצה, בראשות הרב שמעון אליהו קרישבסקי והרב ראובן מרצבך, בשל טענות על ההנהגה שאינה מספיק קנאית. קבוצה זו השתכנה בבית הכנסת אוהל שרה. בין חברי קבוצה זו היו גם חברי נטורי קרתא שתומכים במפגשים עם הפלסטינים, כמו משפחתו של משה הירש חתן הרב אהרן קצנלבוגן. בהמשך פרשה משפחת הירש גם מאוהל שרה.

==מוסדות הקהילה==
* בית מדרש
* תלמוד תורה "תורה ויראה"
* ישיבה קטנה "תפארת הגר"א"
* ישיבה גדולה "בית הלוי" בבית שמש
* כתב עת חודשי בשם "החומה" (בעבר גם עלון שבועי בשם "האמונה")

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.peopleil.org/piGallery.aspx?pageID=piGalleries&galleryid=5203&n=4494&p=4580&rn=2&cId=4&aId=1 בית מדרש תורה ויראה], אנשים ישראל
*[http://www.hagabay.net/index.php?option=com_content&view=article&id=252:netury-karta&catid=9 סיור החודש - תורה ויראה], איגוד בתי הכנסת העולמי
* 

קטגוריה:מאה שערים
קטגוריה:נטורי קרתא
תורה
קטגוריה:ירושלים: בתי כנסת
קטגוריה:תלמודי תורה
שבע ברכה ארנסטר

שבע ברכה ארנסטר (י"ט בטבת ה'תרע"ט - כ"ו באייר ה'תשס"ט; 22 בדצמבר 1918 - 20 במאי 2009) הייתה רבנית ופעילה להצלת יהודים מידי הנאצים בשואה.

==ביוגרפיה==
ארנסטר נולדה בעיירה גרויסוורדיין שבהונגריה (כיום בשטח רומניה) להוריה הרב חיים מאיר הגר, שהיה האדמו"ר הרביעי של חסידות ויז'ניץ, ולרבנית מרגלית טברסקי, בתו של הרב זאב (וועלוול) טברסקי מרחמסטריווקא. סבה מצד אביה היה הרב ישראל הגר. 

לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה חולקה הונגריה והעיירה גרויסוורדיין סופחה לשטחה של רומניה. בתחילת מלחמת העולם השנייה הוחזרה העיר גרויסוורדיין ומחוזותיה בשנית לשטחה של הונגריה, ובשנת 1944 נכבשה בידי הגרמנים. עם הקמת הגטו בעיר הייתה הרבנית שבע ברכה פעילה להצלתם של יהודים רבים מידי הנאצים. היא השיגה מסמכים מזויפים עבור יהודים רבים המעידים על נושאיהם כי הם בעלי תפקידים בצבא ההונגרי. כמו כן ארגנה הברחת יהודים לרומניה, והעברתם שם מהגבול לאתרים בטוחים במדינה. 

לאחר המלחמה נישאה לרב משה ארנסטר ולאחר מכן עלו לישראל. היא הייתה ממייסדות קריות 'מאור חיים' בירושלים ובצפת. בשכונות אלו הקים בעלה את מוסדות 'מאור חיים' של חסידי ויז'ניץ.

נפטרה בביתה בשנת 2009.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודיות הונגריות
קטגוריה:יהודים רומנים
קטגוריה:יהודים בשואה: הונגריה
קטגוריה:חסידות ויז'ניץ
קטגוריה:רבניות חרדיות
קטגוריה:פעילי הצלה בשואה
קטגוריה:יהודים שפעלו להצלה בתקופת השואה
קטגוריה:משפחת הגר
שלום דוד אונגר

רבי שלום דוד אונגר (ה'תר"ך – א' באלול ה'תרפ"ג) היה אדמו"ר חסידי, השני בשושלת דז'בנה.

== ביוגרפיה ==

נולד בדז'בנה בשנת ה'תר"ך לרבי יעקב יצחק אונגר מדז'בנה ולחנה בתו של רבי מאיר הורוביץ (האמרי נועם). נישא לבתו של רבי מנחם מנדל שפירא ובזיווג שני לבת דודו רבי משה הורוביץ (האדמו"ר מרוזבדרוב). לאחר נישואיו כיהן רבי שלום דוד ברבנות העיר רקוב שבפולין ועם פטירת אביו בשנת ה'תרנ"ב הוכתר רבי שלום דוד כממלא מקומו ברבנות ואדמו"רות דז'בנה.

בתקופת מלחמת העולם הראשונה, נמלט רבי שלום דוד לווינה בירת אוסטריה ובשנת ה'תרע"ט חזר לגליציה ופתח את חצרו בטרנוב.

נפטר בא' באלול ה'תרפ"ג ובנו רבי אלעזר מילא את מקומו כאדמו"ר השלישי בשושלת.

ספרו "יד שלום" מכיל שו"ת על השולחן ערוך, ומקובל כי הוא נכתב בהשראת ספרו של זקנו "אמרי נועם".

== צאצאיו ==
*רבי אלעזר אונגר (נרצח ה'תש"ג), האדמו"ר השלישי מדז'בנה. נישא בזיווג ראשון לבתו של רבי נפתלי רוקח (בן רבי יהושע מבעלזא) ובזיווג שני לבתו של רבי אהרן אלימלך שניאור זלמן טברסקי מקרוסנה (בן רבי מרדכי דב מהורניסטייפול).
*רבי ישראל אונגר (נפטר ר"ח כסלו ה'תרצ"ז), חתן רבי אריה לייבוש הלברשטאם.
*פעריל אונגר (נרצחה בשואה ה'תש"ג), אשת רבי ישראל שפירא (בלאז'וב) (אדמו"ר מבלאז'וב-ניו יורק).
*מנשה אונגר (נפטר ה'תשכ"ט).

== קישורים חיצוניים ==
*[http://www.hebrewbooks.org/847 שו"ת יד שלום], HebrewBooks

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
שלום יוסף פרידמן (שפיקוב)

שלום יוסף פרידמן (תרל"ח, 1878 - י"ד באדר תר"פ, 1920) היה האדמו"ר משפיקוב-בוהוש. נכדו של רבי יצחק פרידמן, מייסד חסידות בוהוש.

בתור האדמו"ר היחיד לבית רוז'ין שהורשה להתגורר בתחומי רוסיה, הסתופפו אצלו רבים מחסידי רוז'ין באימפריה הרוסית.

== ביוגרפיה ==
נולד בבוהוש לרב דוד פרידמן (בנו של רבי יצחק מבוהוש) ולדבורה בתו רבי אברהם יהושע השיל, האדמו"ר ממאפטא-זינקוב. התייתם בילדותו, וגדל אצל סבו. נישא לפייגא בתו של רבי מרדכי טברסקי משפיקוב, מגזע חסידות סקווירא. והתגורר ליד חמיו. לאחר פטירת סבו רבי יצחק בשנת תרנ"ו החל לכהן כאדמו"ר בשפיקוב.

נפטר ממחלת הטיפוס בפורים תר"פ, במגפה שפרצה באזור מגוריו. שבועיים לפניו נפטרה אשתו באותה מגפה.

בניו היו:
* רבי דוד פרידמן (תרנ"ח - כ"ז בחשוון תש"א) - כיהן בערך משנת תר"צ (1930) כאדמו"ר בפלוישט, נרצח בשואה. 
* רבי יצחק פרידמן, התמנה תחתיו כאדמו"ר השני מבוהוש-שפיקוב. עלה לאחר המלחמה לישראל וכיהן באדמו"רות בתל אביב ובבני ברק.
* ישראל פרידמן, נפטר באופן טראגי בשנת תר"פ.

==לקריאה נוספת==
* מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה, ח"ד, עמ' 227–228, בערכו.

==הערות שוליים==

שלום יוסף
קטגוריה:חסידות בוהוש
קטגוריה:אדמו"רי שפיקוב
קטגוריה:רבנים רוסים
שלום שכנא זאהן

הרב שלום שכנא זאהן (תרע"א (בערך) - ז' בטבת ה'תשע"ג, 20 בדצמבר 2012) היה ראש ישיבת תורה ודעת, מחבר סדרת הספרים "עטרת יעקב על הש"ס" ומייסד כולל ירושלים "אליבא דהלכתא-קדשים טהרות" כמו כן הרב זאהן היה פעיל מאוד בענייני יהדות הנהגה ומוסר והכל בסבר פנים יפות ובהצנע לכת .

== ילדותו ונעוריו ==
נולד לעטיל וליצחק יעקב סמוך לעיירה מז'יבוז'. משפחתו הייתה משפחה מקורבת לשושלת בית רוז'ין. ישנה גרסה שהרב זאהן נקרא ע"ש הרב שלום שכנא מפראהביטש.

בגיל 7 היגר עם משפחתו לניו יורק. הרב יעקב יוסף הרמן שלח אותו ואת הרב חיים פינחס שיינברג ללמוד בישיבה הקטנה הראשונה בארצות הברית<ref></ref>. לאחר לימודיו בארצות הברית שלח אותו שוב הרב יעקב יוסף הרמן לאירופה שם למד הרב זאהן בישיבת מיר ובפרט למד אצל הרב ירוחם ליבוביץ. לאחר מכן למד בישיבת כנסת בית יצחק בעיירה קמניץ, אצל הרב ברוך בער ליבוביץ ואף קיבל ממנו מכתב סמיכה. בישיבת מיר נעשה לידידו של הרב חיים פינחס שיינברג שהיה לו לחברותא. הוא שהה ארבעה ימים בביתו של הרב ישראל מאיר הכהן ("החפץ חיים") ובזקנותו פרסם מודעות בעילום שם ששמע מהחפץ חיים שהדין וחשבון הכי גדול שייתן האדם בבית דין של מעלה הוא על זה שחי בעולם הזה בלי חשבון.

== ההנהגה הרוחנית ==

לאחר נישואיו עם ליבא גולבסקי ופרוץ מלחמת העולם השנייה חזר לארצות הברית והתגורר בברוקלין, שם שימש במשך 30 שנה כראש ישיבת תורה ודעת בשכונת קנסינגטון.

בשנת תש"ל עלה עם רעייתו לארץ ישראל ועבר להתגורר ברחוב פנים מאירות בשכונת רוממה בירושלים .

בישראל הקים את רשת הכוללים "אליבא דהלכתא" בעיר העתיקה שבה לומדים כהנים את הלכות העבודה בבית המקדש.

עשרות שנים שימש ראש כולל 'קדשים' בבית הכנסת הר צבי בשכונת כרם אברהם בירושלים.

לאחר פטירת אשתו הראשונה ליבא נישא בשנית לאשתו מרים שנפטרה בכ"ח אלול בשנת תשס"ח .

בשנותיו האחרונות עבר להתגורר בשכונת עזרת תורה בעיר.

לאחר שנפטר החברותא שלו, הרב שיינברג, אושפז הרב זאהן במשך כשלושה שבועות בבית החולים שערי צדק בירושלים.

ביום ז' בטבת תשע"ג נפטר בגיל 101, ונטמן בליל ח' בטבת בבית הקברות הר הזיתים.

== ספריו ==
*עטרת יעקב - על הש"ס
*כבוד התורה - קונטרס לליווי עטרת יעקב
*חמדת הזוהר - פירוש לזוהר
*פרקי תשובה וגאולה
*שו"ת שלום שכנא
*גודל עניין חיוב לימוד המוסר

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.jdn.co.il/news/163705 ממראות חייו של הגאון הישיש ר’ שכנא זאהן זצ”ל], JDN
* [http://www.jdn.co.il/news/163436 בדידי הוה עובדא • כשר’ שכנא זאהן הגיע אל ה’חפץ חיים’ • צפו], JDN
* [http://www.kikarhashabat.co.il/צפו-תיעוד-אחרון-של-רי-תורה-ודע.html התיעוד האחרון מחייו של הרב שלום שכנא זאהן ז"ל], כיכר השבת
* [http://hebrewbooks.org/3260 ספר עטרת יעקב], HebrewBooks

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אישים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:אמריקאים ישראלים
קטגוריה:אמריקאים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:יהודים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:ישראלים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פרשני ספר הזוהר
קטגוריה:ראשי ישיבת תורה ודעת
קטגוריה:ראשי כולל אברכים
קטגוריה:רבנים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1910
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
שלום הלפרין

רבי שלום הלפרין (ט"ו בשבט ה'תר"ח – כ"ד באב ה'תרצ"ט) בנו של רבי דוד מברדיצ'ב ונכדו של רבי ישראל פרידמן אבי שושלת חסידות רוז'ין. היה מייסד חסידות וסלוי ואבי השושלת.

== תולדותיו ==

שלום הלפרין נולד בט"ו בשבט בשנת ה'תר"ח, בעיר ברדיצ'ב, העיר הגדולה ביותר במחוז ז'יטומיר שבאוקראינה. בן לאביו, הרב דוד הלפרין שכיהן כרב בברדיצ'ב. אביו של הרב דוד וסבו של הרב שלום היה הרב יחיאל הלפרין ממינסק. אמו של הרב שלום הלפרין הייתה הרבנית לאה פרידמן בת הרב ישראל פרידמן (הרוז'ינר) שהיה האדמו"ר הראשון לשושלת חסידות רוז'ין ואב למספר חצרות חסידיות.

הרב ישראל פרידמן מרוז'ין היה בנו של הרב שלום שכנא מפראהביטש (רבי שלום הגדול) (על שמו נקרא הרב שלום הלפרין), בנו של הרב אברהם המלאך שהיה תלמידו של אביו, המגיד ממזריטש שהיה יורשו של הבעל שם טוב אבי תנועת החסידות.

== הרבנות והאדמו"רות ==
בשנות נעוריו פעולתו התורנית של הרב שלום הייתה חריגה, גם לאחר שנישא לרבנית חנה שרה פרידמן, בת הרב יצחק פרידמן מייסד שושלת חסידות בוהוש המשיך הרב שלום הלפרין ללמוד תורה לכל אורך שעות היממה. בשנת ה'תרנ"ו, בעצת חותנו החל הרב שלום לכהן כאדמו"ר בעיר רדוקנן בסמוך לווסלוי שברומניה. בעת שהותו ברדוקנן הפכה העיר למרכז חסידי ידוע ורבים מיהודי רומניה היו נוהרים אל הרב שלום.

את בחרותו העביר במחיצת סבו ודודו, הרב אברהם יעקב פרידמן שהיה מייסד חסידות סדיגורה. כשכיהן כאדמו"ר ברדוקנן ניכר במידת קנאותו הדתית ובהנהגתו השתדל לשלב גם רחמנות לצד אדיקות, הרב שלום הלפרין שם דגש על 'ירידה אל העם' במקביל לתכונותיו השמרניות. הרב שלום הלפרין היה ממתנגדיה החריפים של התנועה הציונית ושל החינוך ההשכלתי שהחל לפרוח בחברה היהודית. מעברו מהעיר רדוקנן לעיר וסלוי בא בעקבות בית ספר השכלתי ליהודים ברדוקנן שהיה לא לרוחו. הרב שלום הלפרין היה מתנגד חריף לציונות לצד התנהגות אצילה וסמכותית שהונהגה בחצרות בית רוז'ין. הוא טען כי הערבים ילחמו ביהודים עד בוא המשיח באשמת הציונות. כמו כן היה ידוע באי הסכמתו להשתמש באתרוגי ארץ ישראל שכן הם נעשו בעבודת כפיים של חברי התנועה הציונית-החלוצית.

בווסלוי ייסד את חצרו שכונתה 'חסידות וסלוי' והפך את העיר למרכז חסידי ידוע. הרב שלום הלפרין נפטר בכ"ד אב בשנת ה'תרצ"ט בעיר וסלי בה נטמן, יורשו היה בנו, הרב חיים דב הלפרין שכיהן כאדמו"ר בווסלוי, בבוקרשט ובחיפה. מרכז החסידות הוא בעיר תל אביב.

== משפחה ==
הרב שלום הלפרין נישא לרבנית חנה שרה פרידמן, בת הרב יצחק פרידמן (אדמו"ר ראשון מבוהוש). בנם יחידם:
*חיים דב הלפרין, ממלא מקום אביו והאדמו"ר השני מווסלוי (נפטר ה'תשי"ז)

== ראו גם ==
*חסידות וסלוי
*חסידות בוהוש
*חסידות רוז'ין

קטגוריה:נפטרים ב-1939
שלום הלפרין
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:אנטי-ציונים יהודים
שלמה יעקב אייכנשטיין

רבי שְׁלֹמֹה יַעֲקֹב אַיְּיכְנְשְׁטֵיין (1830, ה'תק"ץ - 4 בדצמבר 1885, כ"ו בכסלו ה'תרמ"ו) היה אדמו"ר בדור השלישי בשושלת זידיטשוב.

== ביוגרפיה ==
נולד בשנת ה'תק"ץ בזידיטשוב לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין (המהרי"א מזידיטשוב), נישא בזיווג ראשון לבתו של רבי יוסף רוטנברג מקוזובה, ובזיווג שני נישא לחיה בתו של רבי אברהם אבא הורוביץ משנדישוב. 

לאחר פטירת אביו בט' בסיון ה'תרל"ג החל רבי שלמה יעקב לכהן באדמו"רות בזידיטשוב לצד אחיו הגדולים רבי אלכסנדר סנדר יום טוב ליפא ורבי אליהו. עם זאת מרבית חסידי אביו היו אצל אחיו ורק מקצתם היו חסידיו. במחציתה השנייה של שנת ה'תרל"א היגר רבי שלמה יעקב לעיר סטרי שבמחוז סטריסקי בחבל לביב שבמערב אוקראינה, שם התגורר עד לפטירתו בכ"ו בכסלו ה'תרל"ג.

== צאצאיו ==
מזיווג ראשון:
*רבי אלטר, רב ביוריטשוב (נפטר ה'תר"ף). 
*רבי יששכר בעריש, חתן רבי אברהם אבא הורוביץ משנדישוב.
מזיווג שני:
*רבי יצחק אייזיק מנחם, רב בפודהייץ (נפטר י"ג באדר א' ה'תש"ג).
*רבי אליהו, רב בזקופנה
*רבי זאב וולף, רב ביושניצו (נפטר ה'ת"ש)
*רבי אלכסנדר סנדר ליפא, רב ביושניצו
*אשת רבי נפתלי ערליך מדליטין (ג' בניסן תרכ"ג - תש"ג) נכד רבי צבי הירש מזידיטשוב
*אשת רבי יצחק אלעזר אונגר (האדמו"ר החמישי מדומברובה), בן רבי משה אליקים בריעה אונגר.

קטגוריה:בית זידיטשוב
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:אדמו"רי בית זידיטשוב
שמואל אברהם אבא הגר

הרב שמואל אברהם אבא הגר (1865, ה'תרכ"ה - 24 בפברואר 1895, ל' בשבט ה'תרנ"ה) היה רב ואדמו"ר בעיר הורודנקה. היה בנו של הרב ברוך הגר האדמו"ר מוויז'ניץ.

==ביוגרפיה==
הרב שמואל אברהם אבא הגר נולד בשנת ה'תרכ"ה בעיירה ויז'ניץ שבבוקובינה שבאימפריה האוסטרית (כיום באוקראינה) לרב ברוך הגר שהיה האדמו"ר השני בשושלת חסידות ויז'ניץ והרביעי לקוסוב-ויז'ניץ, ולציפורה שפירא, בתו של הרב אריה לייב שפירא מז'יטומיר ונכדתו של הרב פנחס שפירא מקוריץ.

לאחר מות אביו, הרב ברוך הגר בכ' בכסלו ה'תרנ"ג, נתמנה הרב שמואל אברהם אבא לכהן כרב בעיר הורודנקה. בעת כהונתו ברבנות חיבר את הספר "שפתי צדיק" על השבתות והמועדים וראשי החודשים, ונדפס כשנה לאחר פטירתו. כשנתיים בלבד לאחר מינויו לרב בעיר נפטר הרב שמואל אברהם אבא הגר בל' בשבט ה'תרנ"ה, ואת מקומו ברבנות מילא אחיו הרב יחיאל מיכל הגר.

==משפחתו==
הרב שמואל אברהם אבא הגר היה נשוי לרבנית הינדא מטיל, בת הרב משה מרדכי טברסקי (האדמו"ר מקארוב). בנותם:

*חנל'ה הגר, אשת הרב מנחם מענדיל דוד חודורוב מקולומיאה.
*אדל הגר, אשת הרב ישראל שלום יוסף הגר (זיווג ראשון) בן הרב חיים הגר מאנטניא.

==קישורים חיצוניים==
*

שמואל אברהם אבא הגר
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:נפטרים ב-1895
שמואל טייטלבוים

מצבת קברו של הרב שמואל טייטלבוים בבית הקברות היהודי בקרקוב. 2016
הרב שמואל טייטלבוים (1814, ה'תקע"ד - 14 באוקטובר 1888, ט' בחשוון ה'תרמ"ט) היה אב"ד גורליצה ובנו של הרב אלעזר ניסן טייטלבוים שהיה אב"ד דרוהוביץ' והאדמו"ר השני מסיגט.

==ביוגרפיה==
נולד בשנת ה'תקע"ד (לערך) לאביו, הרב אלעזר ניסן טייטלבוים שהיה רבה של העיירה דרוהוביץ' במחוז לבוב שבאוקראינה. סבו, אביו של הרב אלעזר ניסן, היה הרב משה טייטלבוים (הראשון) שהיה מייסד חסידות סיגט וממפיצי החסידות בהונגריה. אמו הייתה הרבנית רוזיה בלומה בת הרב אהרן אב"ד העיר חודורוב שבאוקראינה.

בשנת ה'תרט"ז חל מפנה במשרתו כרב. אחיו הרב יקותיאל יהודה טייטלבוים (ייטב לב) רצה לעבור לכהן כרב העיר דרוהוביץ' בו כיהן אביהם כרב, ואילו הרב שמואל תכנן לכהן כרב בעיר גורליץ. אולם דרכו של האח יקותיאל יהודה לרבנות בדרוהוביץ לא הייתה קלה. סוחרי העיר העדיפו לקבל את מרותו של הרב ברוך הלברשטאם שהיה בנו של הדברי חיים מצאנז. בין שני הרבנים החלה להתפתח מחלוקת עד שהרב חיים הלברשטאם, אדמו"ר ומייסד חסידות צאנז ואביו של הרב ברוך, הכריע בנידון כשציווה על בנו לעזוב את דרוהוביץ' ולכהן כרבה של הקהילה היהודית בעיר רודניק בפולין. הרב שמואל טייטלבוים קיבל את שחפץ והתמנה לאב"ד גורליץ עד סוף ימיו. לאחר פטירתו כיהנו עוד שניים מבניו כרבנים בגורליץ.

בט' בחשוון בשנת ה'תרמ"ט נפטר הרב שמואל טייטלבוים בעיר קרקוב בפולין, ונקבר בבית הקברות היהודי שבה.

==משפחתו==

*אביו, אלעזר ניסן טייטלבוים. אדמו"ר שני מסיגעט
*אמו, הרבנית רוזיה בלומה
*סבו, אהרן. אב"ד חודורוב
*סבו, משה טייטלבוים, (ה"ישמח משה"). 

הרב שמואל טייטלבוים נישא לבתו של הרב מנחם מנדל הורביץ מסקאהל. נכדו של מנחם מנדל (הראשון) מלינסק

ילדיהם:

*ישראל יעקב יוקיל טייטלבוים. היה רבה של וואלאווא
*אריה לייביש טייטלבוים. היה רב באוהלי
*יוסף טייטלבוים. היה רב בניעפולומיץ
*נפתלי טייטלבוים. היה רב בגורליץ
*אהרן טייטלבוים. היה רב בגורליץ

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.myheritage.co.il/family-1_1000052_137219531_137219531/%D7%98%D7%99%D7%99%D7%98%D7%9C%D7%91%D7%95%D7%99%D7%9D-d790d79cd799d7a2d796d7a8-d7a0d799d7a1d79f-d798d799d799d798d79cd791d795d799d79d-d790d79ed790-d7a9d79c-d7a9d79ed795d790d79c-d798d799d799d798d79cd791d795d799d79d משפחת טייטלבוים], MyHeritage
*[http://66.199.166.105/forum/viewtopic.php?f=31&t=7000&start=50 ר' שמואל טייטלבוים מגארליץ], אידישע וועלט
*[http://books.google.co.il/books/about/%D7%A1%D7%A4%D7%A8_%D7%A7%D7%93%D7%95%D7%A9%D7%AA_%D7%99%D7%95%D7%9D_%D7%98%D7%95%D7%91.html?id=wamNtwAACAAJ&redir_esc=y ספר קדושת יום טוב],GoogleBooks
*[http://www.zadikim.net/?p=726 בתי עלמין קראקא], קברי צדיקים

קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
שמואל
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:גורליצה: רבנים