אראלה חוברס

אראלה חוברס (נולדה ב-1956) היא ארכאולוגית ישראלית, פרופסור במכון לארכאולוגיה של האוניברסיטה העברית בירושלים ומופקדת הקתדרה על שם משה שטקליס, החוקרת את התקופה הפלאוליתית. עבודת השטח שלה מתמקדת בחפירות באתיופיה ובישראל. מחקריה מתרכזים בהבנת ההתנהגות והאקולוגיה האנושית באתרים הקדומים ביותר מהתרבות האולדובאית והתרבות האשלית מחד, ובתקופה הפלאוליתית התיכונה של הלבנט מאידך. היא מתמחה בהתפתחות הסימבוליזם והאמנות, טכנולוגיית הסיתות של כלי אבן, דפוסי הנדידה והמחייה של האדם הקדמון, טפונומיה ותאוריה ארכאולוגית. משמשת גם כחוקרת במכון לחקר מוצא האדם באוניברסיטת המדינה של אריזונה

== ביוגרפיה ==
חוברס נולדה בחיפה, להורים שעלו ארצה ממזרח אירופה לאחר השואה. בשנת 1979 היא קיבלה תואר ראשון בארכאולוגיה וגאוגרפיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1988 היא סיימה את לימודיה לתואר שני בהצטיינות בארכאולוגיה פרהיסטורית, גם היא מהאוניברסיטה העברית. בשנת 1998 היא קיבלה את הדוקטורט שלה מהאוניברסיטה העברית, בהצטיינות יתרה בהנחיית פרופסור נעמה גורן-ענבר. מ-1998 עד 1999, חוברס הייתה פוסט-דוקטורנטית באוניברסיטת הרווארד.

== תגליות במחקר ==
אראלה חוברס קידמה משמעותית את הידע הכללי על התנהגויות ופעולות של הומינידיים כמו הומו סאפיינס מוקדם והומו האדם הניאנדרטלי.

בשנת 2001 מצאה עדויות לכך שהניאנדרטלים שחיו בישראל הצליחו לנצל את החי סביבם לטובתם. על פי מאמרה של חוברס "ניצול משאבי הצמח על ידי ניאנדרטלים במערת עמוד", על ידי מדידת שימור פיטוליתים במשקעים של מערת עמוד, נקבע שהניאנדרטלים השתמשו בעץ כדי לבנות ולהדליק שריפות, בעוד שצמחים עשבוניים שימשו למצעים ומזון כאחד". חוברס השתמשה במחקר זה כדי לערער על התפיסה הקודמת לפיה הקיום והניידות של ציידים-לקטים טרום-מודרניים היו תלויים בעיקר בנדידת בעלי חיים. במקום זאת, היא הציעה שזה נבע מהתפוצה מרחבית-זמנית של בעלי חיים מסוימים.<ref></ref>

המחקר של חוברס גם קידם באופן משמעותי את ההבנה של הקהילה המדעית לגבי התנהגות אנושית מודרנית בהומינידים מוקדמים. במאמרה משנת 2006, "'עכשיו אתה רואה את זה, עכשיו אתה לא' - התנהגות אנושית מודרנית בתקופת הפלאוליתית התיכון", חוברס מציעה שהסיבה לכך שהתנהגות אנושית מודרנית נראית רק לעיתים נדירות בתיעוד המאובנים ההומינידים התיכון הפלאוליתיים אינה כי ההומינידיים לא היו אינטליגנטים או בעלי יכולת מוחית מינימלית. במקום זאת, היא מציעה את הרעיון שדוגמאות כאלה להתנהגות מודרנית פשוט אינן מזוהות. הסיבה לכך היא שרק חלק קטן מפעילויותיהם היו פרוגרסיביות במהותן, כלומר הן אינן מובילות ממצב מסוים למטרה מסוימת. יתר על כן, מכיוון שהאידיאלים של המאה העשרים ואחת של חדשנות שונים באופן משמעותי מזה של הומינידיים מוקדמים, אנשים רבים פשוט לא יכולים לזהות מה היה נחשב "חדשני". <ref></ref><ref></ref>

בשנת 2016, עבודתה של חוברס משכה תשומת לב מחודשת לתיאוריה קודמת לפיה המסדרון הלבנטיני הוא הנתיב היבשתי העיקרי בו השתמשו ההומינינים המוקדמים כדי לנדוד מאפריקה לאירואסיה. באמצעות גילוי לוולואה נובית בהר הנגב, מצאה חוברס עדויות לכך שהומינינים מוקדמים נדדו בשלב מסוים דרך האזור הזה. <ref>Goder-Goldberger, M., et al., “Diffusion with modifications”: Nubian assemblages in the central Negev highlands of Israel and their implications for Middle Paleolithic inter-regional interactions, Quaternary International (2016), http:// dVxie.wdpuoblic.aotiorngst/at1s 0.1016/j.quaint.2016.02.008 </ref> זה בתורו מצביע על המסלול שבו התרחש פיזור האדם.

בשנת 2017, חוברס הובילה את גילוי שרידי שני ניאנדרטלים, יחד עם מערכת כלי אבן וכמה עצמות בעלי חיים, מהאתר הפתוח מהתקופה הפלאוליתית התיכונה בעין קשיש בישראל. בעקבות הממצאים הללו, הקהילה המדעית הצליחה לקשור שרידי תרבות חומריים של ניאנדרטלים לאתר פתוח, כאשר בעבר הם היו קשורים אך ורק לאתרי מערות. תגלית זו הוכיחה את הרבגוניות של הניאנדרטלים, ומראה שהם לא היו רק הומינידים פשוטים המרותקים למערות. במקום זאת, הם יכלו להסתגל במידה מסוימת לסביבתם.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

בנוסף להיותה פרופסור במחלקה לארכאולוגיה פרה-היסטורית במכון לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים,<ref></ref> חוברס היא גם חוקרת בינלאומית של אוניברסיטת אריזונה סטייט <ref></ref> עם התמחות בארכאולוגיה פליאו-פליסטוקן במזרח אפריקה. היא משמשת גם כסגל בית ספר שדה בהאדאר, אתיופיה עבור אוניברסיטת אריזונה סטייט.<ref></ref><ref></ref>

מחקריה העכשוויים מתמקדים באתר במלקה ווקנה, אתיופיה, אתר בן למעלה ממיליון שנה שבו נחקרות ההתנהגויות של ההומו ארקטוס. זהו אחד האתרים הקדומים ביותר שבהם נמצאה נוכחות אנושית בגבהים טופוגרפיים. באתר נבדקת מידת ההסתגלות של האדם לסביבות חדשות וההשפעה של הסביבה על אופן יצור הכלים.<ref name=":0"></ref>

בישראל נחקרים האתרים במערת עמוד, בעין קשיש ובמערת שובך, אתרים מהתקופה הפלאולית התיכונה המאוחרת (80-50 אלף שנה), שבהם נמצאו שרידי האדם הניאנדרטלי. המחקר מתמקד בשימושים במרחב הגאוגרפי של אותם נינדרטלים כפי שהם באים לידי ביטוי בממצאי כלי האבן, עצמות בעלי החיים, עצמות אדם ושרידים נוספים.<ref name=":0" />

== פרסומים ==
* An Early Case of Color Symbolism: Ochre Use by Modern Humans in Qafzeh Cave, 2003
* Transitions before the transition : evolution and stability in the Middle Paleolithic and Middle Stone Age, 2005
* Transitions Before the Transition Evolution and Stability in the Middle Paleolithic and Middle Stone Age, 2006
* Ein Qashish : a new Middle Paleolithic open-air site in northern Israel, 2008
* The lithic assemblages of Qafzeh Cave, 2009

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://heb.archaeology.huji.ac.il/people/אראלה-חוברס אראלה חוברס באתר של האוניברסיטה העברית בירושלים]
* אראלה חוברס, [https://www.ynet.co.il/environment-science/article/SJteFVVKD "חוקרים פרטיים": הסיפור שאינו נגמר - חקר הפרהיסטוריה הקדומה של האדם], ynet ה-7 בנובמבר 2020
== הערות שוליים ==

*

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חיפה: אישים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ארכאולוגים ישראלים
קטגוריה:ילידי 1956