ח'ולאנית

ח'ולאנית (בערבית: الخولانية אל-ח'ולאניה) היא שפה שמית אשר נראית שייכת לענף השמי הדרומי במשפחה. השפה בסכנת הכחדה<ref>

</ref> וכוללת מספר גדול של ניבים המדוברים בפי בני שבט חַ'װְלָאן בערב הסעודית ובתימן, מהם השניים שנחקרו הם פייפית וראזִחית. ח'ולאנית משמרת מאפיינים רבים של השפה העתיקה חמיירית (ולכן בערבית לעיתים קרויה "חמיירית" الحميرية אל-חמיריה), ומשלבת מאפיינים של ערבית המדוברת בסביבה.

מחקר השפה נמצא בחיתוליו, ועדיין אין הסכמה על מיקומה בעץ המשפחה השמית. יש הרואים בה שפה (או קבוצת ניבים) עצמאית שהושפעה מערבית, השפה החיה האחרונה ששרדה בתוך תת-ענף שפות דרום-ערב העתיקות. לעומתם, אחרים רואים בה אוסף ניבים של ערבית שבהם חמיירית מהווה לשון תשתית.

בעבר, האזור היה מבודד ממטיילים ומקהילות אחרות, ולכן השפה הייתה מוגנת. בעשורים האחרונים, חוקרים מתעדים אותה בדחיפות, כיוון שהאוכלוסייה באזור בו היא מדוברת נמצאת בתהליך שינוי, ודוברים צעירים של השפה עוברים לחיות במקומות אחרים ומושפעים משפות אחרות.

== ניבים ==

מחקרים לשוניים התמקדו בניב פייפית בערב הסעודית, ובניב ראזִחית במחוז ראזח בצפון תימן.

=== פייפית ===

פֿייפֿית (בפייפית: פַֿייפִֿי; בערבית: الفيفية אל-פיפיה), היא ניב המדובר בפי כ-50,000 דוברים, בהרי פַײְפָא' בדרום-מערב ערב הסעודית. הדוברים הצעירים הם בני 45 בערך וייתכן שהם עברו לחיות מחוץ לאזור, בעוד שהדוברים הקשישים ביותר הם סביב גיל 90, ואלה מהם שמעל גיל 60 מעולם לא עזבו את האזור.

=== ראזחית ===
רָאזִחִית (בראזחית: רָאזִחִי , בערבית: الرازحية אל-ראזחיה) מדוברת בפי 62,900 איש (נכון ל-2004), בסביבת שרשרת ההרים ראזח (ג'בל ראזח) בצפון-מערב תימן,<ref name="Watson">Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41</ref><ref></ref> ממערב לעיר סעדה, שפסגתה הגבוהה ביותר, ג'בל חורום, בגובה 2,790 מטר. מספר דוברי ראזחית דווח במאגר אתנולוג כעומד על 62,900 ב-2004.<ref></ref>

== פונולוגיה ==

שני מאפיינים מבחינים (איזוגלוסות) פונולוגיים משמעותיים שקיימים בניב ראזִחית ולא קיימים בערבית, ועל כן מצביעים על הצורך למיין אותם בנפרד, הם:
* הידמות מאוד נפוצה של עיצורים מכתשיים. שלא כמו בערבית, התופעה לא מוגבלת לעיצורים סותמים, אלא מתרחשת גם בסונורנטיים, ובייחוד העיצור המכתשי-אפי ;<ref name=":0"></ref> לדוגמה, המילים "איש" ו"אישה" , המקבילות ל"אדם" בערבית. הידמות כזו, של עיצור אפי, הייתה תכונה של שפות צפון-ערב העתיקות ושל דרום-ערבית עתיקה, אך אינה מצויה בשום ניב ערבי.
* בניגוד לניבים של ערבית תימנית, ראזִחית לא מתירה אף פעם צרור עיצורים בסוף מילה (-CC).<ref name=":02"></ref>

בנוסף, בראזחית יש מספר גדול של מילים בסיסיות, מילות יחס וצורות דקדוקיות אחרות שאינן ערביות.<ref name="Watson2">Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41</ref>

=== תופעות פונולוגיות נוספות ===
* סינקופה (השמטה) של התנועות הסגורות הקצרות ו- היא תופעה שכיחה בראזִחית:
** – "אחת" ()
** – "(הם) הגיעו" ()
** – "תפסוּהֵם" ()<ref name=":03"></ref>
* העיצורים והנחצי בראזחית מקבילים שניהם יחד לעיצור /š/ בערבית קלאסית.
* /ḍ/ בערבית הקלאסית מקבילה לעיצור במילים מודרניות, אך לעיצור במילים ישנות יותר.<ref name="Watson3">Watson, Glover-Stalls, Al-razihi, & Weir (2006), "The language of Jabal Rāziḥ: Arabic or something else?", Proceedings of the Seminar for Arabian Studies 36:35–41</ref>

== מאפיינים דקדוקיים נוספים ==
=== "אמ-" היידוע ===

מילת היידוע היא התחילית "אמ-" היידוע (לעומת "אל-" בערבית, למשל). דוגמאות:
{| class="wikitable"
! rowspan="2" |תרגום לעברית
! colspan="2" |בח'ולאנית
! colspan="2" |תרגום לערבית
|-
!<small>בכתב ח'ולאני-ערבי</small>
!<small>תעתיק עברי</small>
!<small>בכתב ערבי</small>
!<small>תעתיק ערבי</small>
|-
|הנאקה
|امناقة
|אמנאקה
|الناقة
|אלנאקה
|-
|העם
|امقوم
|אמקום
|القوم
|אלקום
|-
|הבר, הטבע
|امبر
|אמבר
|البر
|אלבר
|-
|המכה
|امضرب
|אמצ'רב
|الضرب
|אלצ'רב
|-
|הצום
|امصيام
|אמציאם
|الصيام
|אלציאם
|-
|השמש
|امشمس
|אמשמס
|الشمس
|אלשמס
|-
|הבית
|امبيت
|אמבית
|البيت
|אלבית
|-
|הירח
|امقمر
|אמקמר
|القمر
|אלקמר
|-
|השופט
|امقاضي
|אמקאצ'י
|القاضي
|אלקאצ'י
|}

== ביטויים לדוגמה ==
להלן דוגמאות לביטויים יומיומיים מח'ולאנית, עם תרגום לעברית ותרגום ותעתיק לערבית:
{| class="wikitable"
! rowspan="2" |תרגום לעברית
! colspan="2" |ביטויים בניבים של הכפרים תהאמה ועסיר
! colspan="2" |תרגום לערבית
|-
!<small>בכתב ח'ולאני-ערבי</small>
!<small>תעתיק עברי</small>
!<small>בכתב ערבי</small>
!<small>תעתיק ערבי</small>
|-
|מה אתה אומר?
|<big>مذا نته تقول يا ذيه ؟</big>
|מד'א נתה תקול יא ד'יה?
|ماذا تقول انت ؟
|מאד'א תקול אנת?
|-
|אני מדבר אליכם בניב שלנו
|احاجشي امديم بهروينا
|אחאג'שי אמדים בהרוינא
|اكلم اليكم بلهجتنا
|אכּלם אליהם בלהג'תנא
|-
|האם הם יודעים מה אתה אומר?
|هم درو مذا تقول ؟
|הם דרו מד'א תקול?
|هل يعرفون الذي تقوله ؟
|הל יערפון אלד'י תקולה?
|-
|תסתכל על הגברים שבאים
|تشبح امعرابيه ذاهم بادين
|תשבח אמער אביה ד'אהם באדין
|انظر للرجال القادمين
|אנט'ר ללרג'אל אלקאדמין
|-
|הניבים לא דומים (זה לזה) עם הכפרים השכנים. הניב המקומי של הכפר שונה מהניב המקומי של הכפר השני
|املهيه ماهيب لون امهريه في امقرى ذا ينبها. املهيه امحليه لمقريه ماهيب لون لهية امقريه امثانيه
|אמלהיה מאהיבּ לון אמהריה פי אמקרא ד'א ינבּהא. אמלהיה אמחליה למקריה לאהיבּ לון להיה אמקריה אמת'אניה
|اللهجات ما تشبه بعضها مع القرى المتجاورة. اللهجة المحلية للقرية تختلف عن اللهجة المحلية للقرية الثانية
|אללהג'את מא תשבה בעצ'הא מע אלקרא אלמתג'אורהׄׄ. אללהג'הׄׄ אלמחליהׄׄ ללקריהׄׄ תח'תלף ען אללהג'הׄׄ אלמחליהׄׄ ללקריהׄׄ אלת'אניהׄׄ
|-
|יוסף בן [בר] ד'מאר
|يوسف بر ذمار
|יוסף בר ד'מאר
|يوسف بن ذمار
|יוסף בן ד'מאר
|-
|היסטוריה
|اورخم
|אורח'ם
|تاريخ
|תאריח'
|-
|עיר
|هجر
|הג'ר
|مدينة
|מדינהׄׄ
|-
|אביך
|أبوشا / أبوچا
|אבּושא / אבּוזא*
|أبوك
|אבּוךּ
|-
|אמך
|أمشا / أمچا
|אמשא / אמזא*
<small>(ז= עיצור צדי נחצי קולי ɬˤ~ɬʼ)</small>
|أمك
|אמךּ
|-
|תראה
|حندر
|חנדר
|انظر
|אנט'ר
|-
|ערפל מסנוור
|عمايه
|עמאיה
|ضباب
|צ'בּאבּ
|-
|(הגיע) הזמן עכשיו
|قهاحلنٍ
|קהאחלן
|حان الان
|חאן אלאן
|-
|מה אתה רוצה?
|مذا انته ميد
|מד'א אנתה מיד
|ماذا تريد
|מאד'א תריד
|-
|בוא הנה!
|تعه هلم
|תעה הלם
|تعال هنا
|תעאל הנא
|-
|אדון, מר
|مراهم
|מראהם
|سيد
|סיד
|-
|הרג
|هرج
|הרג'
|قتل
|קתל
|-
|(ה)גמל
|امبل
|אמ-בּל
|الابل
|אל-אבּל
|-
|(ה)צפון
|شامت
|שאמת
|الشمال
|אל-שמאל
|-
|(ה)דרום
|يمنت
|ימנת
|الجنوب
|אל-ג'נובּ
|-
|שור
|ثورن
|ת'ורן
|ثور
|ת'ור
|-
|דבש
|عسلن
|עסלן
|عسل
|עסל
|-
|ענב
|عنبن
|ענבן
|عنب
|ענב
|-
|(ה)שמיים
|سماين / سمين
|סמאין / סמין
|السماء
|אל-סמאא'
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בלשנות שמית
קטגוריה:ערב הסעודית: תרבות
קטגוריה:שפות שמיות
קטגוריה:תימן: תרבות