היכלי כדורסל בישראל

בראשית התפתחות הכדורסל בישראל רוב משחקי הכדורסל נערכו על מגרשים תחת כיפת השמים, כמו למשל "מגרש אוסישקין" בתל אביב, שעל חורבותיו הוקם אולם אוסישקין. האולם המקורה הראשון שנבנה בישראל היה אולם הפחים של הפועל חולון אשר הוקם בשנות ה-50, ולא עבר שיפוץ משמעותי עד היום. בשנת 1963 נבנה היכל הספורט יד אליהו כזירה פתוחה עם יציעי בטון. בשנת 1964 עברה מכבי תל אביב לשחק במתקן זה, ובהמשך הוא עבר שיפוץ והפך לאולם כדורסל מודרני בשנת 1972. בשנים אלה חלק גדול מקבוצות הכדורסל הגיעו מקיבוצים ומושבים ומשחקיהן הביתיים נערכו בתוך אולמות פח פשוטים, שחלקם אפילו לא היו מקורים. בשנות ה-70 החלה מגמה על מעבר למשחק באולמות סגורים, עד שנקבע חוק לפיו, בשתי הליגות הגבוהות נאסר לשחק תחת כיפת השמים, אלא רק באולם סגור מקורה ומואר.

להלן רשימה חלקית של היכלי כדורסל בישראל, מסודרים לפי מספר מושבים יורד.

==היכלים פעילים==
{| class="wikitable sortable"
!תמונה
!היכל
!תכולה
!שטח
!עיר
!קבוצה
!שנת חנוכת האולם
!הערות
|-
|150x150px
|פיס ארנה
|11,000
|47,000 מ"ר
|ירושלים
|הפועל ירושלים
|2014
|
|-
היכל מנורה מבטחים
|10,383
| 23,460 מ"ר
|תל אביב
|מכבי תל אביב
|1963
|משמש גם את נבחרת ישראל
|-
|150x150 פיקסלים
|היכל טוטו חולון
|5,500
|13,000 מ"ר
|חולון
|הפועל חולון
|2015
|
|-
היכל הספורט רוממה חיפה
|5,000
|13,000 מ"ר
|חיפה
|הפועל חיפה
|1976
|
|-
היכל קבוצת שלמה
|3,504
|6,600 מ"ר
|תל אביב
|הפועל תל אביב
|2014
|משמש גם את נבחרת ישראל
|-
היכל הספורט העירוני אשקלון
|3,000
|6,500 מ"ר
|אשקלון
|אליצור "איתו" אשקלון
|1999
|
|-
אולם הקונכייה
|3,000
|5,000 מ"ר
|באר שבע
|הפועל באר שבע
|2013
|
|-
|
|היכל אנרבוקס
|2,700
|4,500 מ"ר
|חדרה
|מכבי חדרה
|2020
|משמש גם את נבחרת ישראל בכדורעף
|-
אולם עין שרה
|2,500
|5,000 מ"ר
|נהריה
|עירוני נהריה
|2002
|
|-
| היכל הספורט בית מכבי
|2,500
|
|ראשון לציון
|מכבי ראשון לציון
|2008
|
|-
|
|ארנה נתניה
|2,500
|
|נתניה
|אליצור נתניה
|2024
|-
היכל טוטו הקריה
|2,200
|
|אשדוד
|מכבי אשדוד, מכבי בנות אשדוד
|2000
|
|-
|
|היכל הספורט גן נר
|2,057
|
|גן נר
|הפועל גלבוע גליל
|2008
|
|-
היכל הספורט מלחה
|2,000
|
|ירושלים
|הפועל לב ירושלים
|1985
|
|-
|
|אולם קריית מנחם
|2,000
|
|רמלה
|אליצור נווה-דוד רמלה, אליצור רמלה (כדורסל נשים)
|2004
|
|-
היכל הספורט מטרו ווסט רעננה
|1,668
|
|רעננה
|מכבי עירוני רעננה
|1994
|
|-
היכל הספורט גן נחום
|1,500
|2,700 מ"ר
|ראשון לציון
|הפועל ראשון לציון (כדורסל נשים)
|1986
|
|-
אולם זיסמן
|1,500
|
|רמת גן
|מכבי עירוני רמת גן, הפועל רמת-גן גבעתיים, מכבי עירוני רמת גן (כדורסל נשים)
|1991
|
|-
היכל הספורט נעמן
|1,500
|
|עין המפרץ
|הפועל מטה אשר עכו
|1968
|
|-
אולם ספורט היובל
|1,500
|
|הרצליה
|בני הרצליה, בנות הרצליה
|שנות ה-90
|
|-
אולם הספורט בגין
|1,490
|
|אילת
|הפועל אילת
|2012
|
|-
אולם הספורט הדר יוסף
|1,400
|
|תל אביב
|מכבי תל אביב (כדורעף), מכבי דרום תל אביב
|1995 
|
|-
היכל הספורט העירוני נשר
|1,371
|
|נשר
|הפועל נשר
|1998
|
|-
אולם פיס כפר בלום
|1,360
|
|כפר בלום
|הפועל גליל עליון
|1988
|
|-
היכל הספורט לב המושבה
|1,200
|
|נס ציונה
|עירוני נס ציונה
|2009 
|
|-
אולם ישורון
|1,000
|
|נתניה
|
|שנות ה-70
|
|-
|
|אולם הספורט החדש הוד השרון
|1,000
|
|הוד השרון
|מכבי הוד השרון
|2023
|-
היכל הספורט רלף קליין
|930
|
|יבנה
|אליצור יבנה
|2016
|
|}

==היכלים בתכנון==
רשימה חלקית של היכלי הספורט המתוכננים לקום בשנים הקרובות ברמה מתאימה לליגת העל בכדורסל.
{| class="wikitable sortable"
!תמונה
!היכל
!תכולה
!שטח
!עיר
!קבוצה
!הערות
|-
|
|ארנה ראשון לציון 
|7,000
|
|ראשון לציון
|מכבי ראשון לציון
|
|-
|
|היכל הספורט העירוני אילת ע"ש מוטי אמסלם
|5,000
|
|אילת
|הפועל אילת
|
|-
|
|ארנה הרצליה
|5,000
|
|הרצליה
|בני הרצליה
|
|-
|
|ארנה אשדוד
|5,000
|
|אשדוד
|מכבי אשדוד
|
|-
|
|ארנה רמת גן
|
|
|רמת גן
|מכבי רמת גן
|
|-
|
|ארנה פתח תקווה
|4,000
|
|פתח תקווה
|מכבי פתח תקווה, הפועל פתח תקווה
|
|-
|
|ארנה קריית גת
|4,000
|
|קריית גת
|
|
|-
|
|ארנה רחובות
|4,000
|
|רחובות
|מכבי רחובות, עירוני נס ציונה
|
|-
|
|ארנה עפולה
|3,000
|
|עפולה
|הפועל עפולה
|
|}

==ראו גם==
* כדורסל בישראל
* אצטדיוני כדורגל בישראל

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:רשימות בנושא ספורט