ניצחון מוחלט

בנימין נתניהו, 24 בינואר 2024
ניצחון מוחלט (באנגלית: Total victory) הוא יעד שהציב בינואר 2024 ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו עבור מלחמת חרבות ברזל. מאז הצגת יעד זה הוא בא לידי ביטוי נרחב באמצעי התקשורת בישראל, כנושא לתמיכה ולביקורת.

== טביעת היעד "ניצחון מוחלט" והפצתו ==
בנאום שנשא נתניהו ב-23 בינואר 2024 בפני חניכי קורס מפקדי פלוגות של צה"ל הוא אמר: "הציפייה העיקרית שלי זה ניצחון מוחלט. לא פחות מזה. אין תחליף לניצחון. אני שומע באולפנים, פרשנים וכל מיני זה מסבירנים 'אי אפשר' ו'לא צריך'. אפשר, צריך וגם אין לנו ברירה אחרת. ניצחון מוחלט." נתניהו חזר על מסר זה עוד פעמים רבות, בין השאר ב-24 במרץ, כשאמר, באירוע קריאת מגילה: "אנחנו ניכנס לרפיח ונשיג את הניצחון המוחלט. חיסלנו את המן נחסל גם את סנוואר", במכתב למשפחות השכולות לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, ובנאומו בפני הקונגרס של ארצות הברית ביולי 2024.

בהמשך המלחמה זכה ביטוי זה להתייחסות נרחבת באמצעי התקשורת. ב-27 בינואר הופיע יועץ ראש הממשלה יונתן אוריך עם כובע מצחייה עם הכיתוב "ניצחון מוחלט". בפברואר 2024 החל העיתונאי ינון מגל להופיע בתחילת תוכניתו "הפטריוטים" כשלראשו כובע מצחייה ועליו הסיסמה "ניצחון מוחלט". מגל אף מוכר כובע מצחייה זה, והכובע נמכר גם על ידי תנועת "אם תרצו". הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו אסרה על מגל להופיע עם הכובע ב"עכשיו 14"<ref></ref>, משום שהוא שותף במכירת הכובעים ואסור לקדם תוכן שיווקי בטלוויזיה.<ref></ref> הכובע הוצג באופן בולט בתמונת יחסי ציבור של נתניהו בטיסתו לארצות הברית.

תמיכה בגישתו של נתניהו ניתנה במאמר של ד"ר חיים משגב שקבע: "המלחמה מול הצורר העזתי צריכה להסתיים בניצחון מוחלט. כל תוצאה אחרת תמיט אסון על כולנו."

אל"ם (מיל') שי שבתאי פרסם מאמר, במסגרת מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, שבו התווה קווים לדמותו של הניצחון המוחלט: "נראה כי 'ניצחון מוחלט' סביר יותר שיגיע בדמות ניצחון אסטרטגי. במסגרת זו פעילות צבאית ישראלית, שתמשיך את הלחימה לדיכוי פעילי הגרילה והטרור, לצד פעילות אזרחית נרחבת – על-ידי ממשל אזרחי מקומי עם כוחות שיטור אפקטיביים מספיק וגיבוי כלכלי ואזרחי בינלאומי ואזורי יובילו בשנים הקרובות לייצוב מחדש של המצב ברצועת עזה ללא שליטת חמאס עליה. במצב זה ניתן יהיה להבטיח שקט יחסי לשנים רבות: עשור ויותר."

בתגובה לזלזול שהביע שר הביטחון, יואב גלנט, בדיבורים על ניצחון מוחלט, הגיבה לשכת ראש הממשלה: "לישראל יש רק ברירה אחת: להשיג ניצחון מוחלט, שפירושו חיסול היכולות הצבאיות והשלטוניות של החמאס, ושחרור חטופינו - והניצחון הזה יושג."

הביטוי זכה להתייחסות, לעיתים ביקורתית, גם באמצעי תקשורת בעולם.

==ביקורת==
שלט מחאה, 2024
בעקבות הביטוי "ניצחון מוחלט" צצו וריאציות ביקורתיות שלו. דוגמה לכך היא ביקורת ששודרה ב"עכשיו 14" על ההתנהלות בחזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל, שהסתיימה במילים: "ככה לא נראה ניצחון מוחלט, ככה נראה כישלון מוחלט", וביקורת על ניהול ההסברה הישראלית שכללה את המשפט "מדינת ישראל הכריזה 'כישלון מוחלט' במלחמת ההסברה".

בביקורת על מתווה לעסקה עם חמאס אמר השר איתמר בן גביר: "אין כאן ניצחון מוחלט, אלא תבוסה מוחלטת לחמאס".

מאמרי ביקורת רבים על נתניהו ועל אופן הובלתו את המלחמה התייחסו אף הם לביטוי "ניצחון מוחלט".

הביטוי זכה גם להתייחסות סאטירית, בתוכנית "ארץ נהדרת" ובתוכנית "צוות שליין" בערוץ "רלוונט".

==רקע היסטורי==
"ניצחון מוחלט" הוא ביטוי שנמצא בשימוש בהקשרים של מאבק, בעברית ובאנגלית.

פרנקלין דלאנו רוזוולט, נשיא ארצות הברית, אמר בנאומו ב-8 בדצמבר 1941, מיד לאחר המתקפה על פרל הארבור: <div class="mw-content-ltr"> "the American people in their righteous might will win through the absolute victory".</div>

הארי טרומן, נשיא ארצות הברית בשלהי מלחמת העולם השנייה, השתמש בביטוי "total victory" ("ניצחון מוחלט" באנגלית) בשניים מנאומיו. בנאום בפני הקונגרס ב-1 באפריל 1945 אמר:
<div class="mw-content-ltr">"This Nation, now at the peak of its military strength, will not relax, will not weaken in its purpose. We have the men, the materiel, the skill, the leadership, the fortitude to achieve total victory."</div> בנאום נוסף, ששודר ברדיו ב-2 בספטמבר, יום סיומה של מלחמה זו, אמר: <div class="mw-content-ltr">"The war, to which we have devoted all the resources and all the energy of our country for more than three and a half years, has now produced total victory over all our enemies."
</div>

==ראו גם==
* אנדזיג

==הערות שוליים==

קטגוריה:ביטויים פוליטיים ישראליים
קטגוריה:בנימין נתניהו
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל