OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בראד שרווד

בראדלי "בראד" שרווד (באנגלית: Bradley "Brad" Sherwood; נולד ב־24 בנובמבר 1964) הוא קומיקאי, זמר שחקן, כותב ומנחה תוכניות אירוח אמריקאי.

==קריירה==
עבודת המשחק הראשונה שלו הייתה בהופעה של "דמות חוזרת" בפרקליטי אל איי בתור נד בארון, כשהוא הופיע בשישה פרקים מ־1991 ועד 1992. שרווד פנה לתחום האלתור, לאחר שעודדו אותו להשתתף בשיעור קומדיה בלוס אנג'לס, והוא הצטרף לצוות השחקנים של סדרת המערכונים - קומית המפורסמת The Newz ב-1994.

ב-1992, שרווד הופיע בשני פרקים של העונה הרביעית של תוכנית האלתורים הקומית בריטית של מי השורה הזאת בכלל? (בריטניה) והוא היה השחקן היחיד מהאודישנים בלוס אנג'לס שהצליח להגיע לצוות של השחקנים. בשנת 1997 הוא חזר לתוכנית, והפך לשחקן קבוע למשך 2 העונות האחרונות. לאחר מכן הוא הצטרף לגרסה האמריקאית של התכנית (של מי השורה הזאת בכלל?) שהחלה לאחר סיום הגרסה הבריטית כאשר הגרסה האמריקאית שודרה במקור ברשת השידור האמריקאית ABC. הגרסה האמריקאית הונחתה בידי הקומיקאי דרו קארי. מאוחר יותר שרווד ביצע הופעות אורח ב3 פרקים בסדרה בקומדיית מצבים של דרו קארי המופע של דרו קארי. הוא גם המפיק ואחד המשתתפים בתוכנית האלתורים "Drew Carey's Green Screen Show" משנת 2005, והיה שחקן בתוכנית האלתורים "Drew Carey's Improv-A-Ganza" משנת 2011.

בשנת 2013, רשת השידור האמריקאית The CW חידשה ו"הקימה לתחייה" את "של מי השורה הזאת בכלל?" שבה שרווד ביצע מספר הופעות מזדמנות.

שרווד הנחה את השעשועון "The Dating Game" מ־1996 עד 1997, ואת השעשועון "The Big Moment" בשנת 1999, וביצע מספר הופעות אורח בתוכנית "Talk Soup". הוא גם היה פאנליסט קבוע בתוכניות "To Tell the Truth", "Jury Duty" והשעשועון תשע בריבוע.

הוא מופיע בקביעות במספר תוכניות ב־VH1, כולל "I Love The 70s", "I Love the '80s", "I Love the '90s", "100 One-Hit Wonders of The 80s", "100 Greatest Rock Ballads, "I Love Toys", ו-"I Love Toys". הוא היה אורח בלארי קינג לייב והיה פאנליסט קבוע בתוכנית "Chelsea Lately".

עבודות אחרות

בשנת 2003, שרווד חבר לחברו משל מי השורה הזאת בכלל? קולין מוקרי למופע אלתור משותף של שניהם בשם An Evening With Colin Mochrie and" "Brad Sherwood. ב-28 במרץ 2007, שרווד ומוקרי הופיעו בארוחת הערב של אגודת כתבי הרדיו והטלוויזיה של הקונגרס בוושינגטון הבירה.
בשנים 2010–2011 היה שרווד אחד מסבב קבוצת הקריינים בשעשועון האמריקאי "The Price Is Right", לפני שג'ורג' גריי נבחר להיות הקריין הקבוע בתוכנית.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:חקיינים אמריקאים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:קומיקאים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1964
בארי (כלי רכב)

רכב ממוגן "בארי"
בארי הוא רכב שטח ממוגן המבוסס על ה-Flyer 72 של ג'נרל דיינמיקס. הרכב נכנס לשירות בצה"ל בסוף 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל ונקרא על שם קיבוץ בארי. ה"בארי" שוקל כ-5 טונות, מגיע למהירות מרבית של 130 קמ"ש וניתן להתאימו למשימות שונות. ב"בארי" הנהג יושב באמצע ומשני צידו יושבים חיילים עם מקלעים, ועל גג הרכב יש אפשרות להתקנת מקלע כבד ממוגן. ניתן לשלוט בכל גלגל לחוד כדי להשיג עבירות שטח מקסימלית.

<gallery widths=200 heights=150>
Be'eri Flyer-72 IDF-0002.jpg
Be'eri Flyer-72 IDF-0003.jpg
Be'eri Flyer-72 IDF-0004.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.youtube.com/shorts/Kgx8Jj2h3Fs?feature=share ג'יפ בארי], סרטון בערוץ IDFONLINE, יולי 2024

קטגוריה:אמצעי לחימה אמריקאיים
קטגוריה:כלי רכב צבאיים
קטגוריה:צבא ארצות הברית - כלי רכב
קטגוריה:כלי רכב משוריינים ישראליים
יום הולדת לאיתמר

יום הולדת לאיתמר הוא משחק הרפתקה ממוחשב מסוג "הצבע והקלק" שפותח על ידי חברת קומפדיה ויצא לאור בשנת 1996. המשחק הוא המשחק השלישי בסדרת משחקי איתמר, שדמותו מבוססת על דמותו של איתמר מאת הסופר דויד גרוסמן. במשחק זה, בשונה משני קודמיו, אין עלילה אלא אוסף משחקי פעילות והעשרה המיועד לילדים בגילאי 4–8. משחק זה יצא בשלל שפות ובגרסת הבסיס בארץ הוא יצא בעברית ובאנגלית.<ref></ref><ref></ref>

== משחקיות ==
במשחק ישנם מספר פעילויות ומשחקים שמעשירות את הידע ומפתחות את החשיבה והיצירתיות:

נרות ועוגה- המטרה היא להדליק כמה שיוצר נרות מול היריב שתפקידו לכבות את הנרות, הנרות מונחות על משבצות בתוך עוגה ומי ששממלא את הרוב מנצח.<ref></ref>

כדורי גלידה- מטרת המשחק היא לכוון כדורי גלידה על קוביות קרח צבעוניות על מנס להמיס אותם, כדי לעשות זאת לתת לכדורים באותו הצבע לנחות על הקוביות ולמנוע מכדורי גליד בצבעים אחרים ליפול, המשחק לוקח השרא באופן רופף מהמשחק Space Invaders.<ref></ref>

תולעת החלומות- המשחקון מורכב ממספר משחקים שונים המעשירים את הידע במספרים ובאותיות.<ref></ref>

משחק המטקות- משחקון זה מאתגר את המהירות וזריזות של השחקן, עליו לעקוב אחרי מעופו של הכדור ולהקליק על השחקן שאליו הכדור מתקרב על מנת שהוא ימסור אותו לשחקן אחר, במשחקון זה משתתפים קמעות רבים ממשחקי קומפדיה הכוללים את משפחת האריות מהמשחק איתמר מטייל על הקירות, וכן את השד הכחול מהמשחק איתמר צייד החלומות.<ref></ref>

סדנת היצירה- כלי ליצירת וצביעת ציורים ודמויות ממשחקי איתמר.<ref></ref>

פאזלים- במשחקון זה נופלים חלקי פאזלים מלמעלה ועל השחקן להפילם על מנת שינחתו בדיוק במקומם, הפאזלין מרכיבים דמויות מעולמו של איתמר.<ref></ref>

== ביקורת ==
למשחק יצאו מספר גרסאות הותאמות במהלך השנים, על מנת להתאימו למערכות ההפעלה השונות, בביקורת באתר Vgames ציין לשבח את המשחק והעניק למשחק הציון 79, ביקורת דומה נכתבה גם באתר ynet.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קומפדיה
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בישראל
קטגוריה:משחקי וידאו בעברית
אבינועם פינקלמן

אבינועם (פינקי) פינקלמן הוא מנכ"ל ואיש ציבור ישראלי. כיהן בתפקידים רבים, בהם מנכ"ל חברת דלק אחזקות, קונסול כלכלי ביוסטון, יו"ר "דלק" ארצות הברית וראש המועצה האזורית חבל אילות.

==ביוגרפיה==
נולד ב-1938 בשכונת שפירא בתל אביב לצבי ורחל (גיניה). זמן קצר לאחר לידתו עברה המשפחה לחולון. למד במחזור הראשון של הכפר הירוק. בהמשך למד משפטים. בשנת 1951 היה ממקימי קיבוץ יטבתה, ושימש כמזכיר המשק והיה ממקימי מחלבות יטבתה. בפברואר 1959, בעת שנסע במשאית בכביש הערבה, היה לאדם האחרון שראה ברדלס בטבע בישראל.

===פעילות ציבורית===
עם הקמת המועצה אזורית חבל אילות ב-1964 נבחר כיו"ר המועצה, שכללה באותה העת את הקיבוצים יטבתה, אילות וגרופית בלבד, אך הייתה מהגדולות בישראל בשטח השיפוט שלה. בתפקיד זה כיהן עד אוקטובר 1970. הוא יזם הקמת מרכז אזורי ליד יטבתה, פיתוח תיירותי בפארק תמנע ומיזמי תיירות נוספים.

לאחר מכן עמד בראש רשות הניקוז האזורית והיה רכז המשק ביטבתה. בהמשך, עזב את הקיבוץ ועבר לתל אביב. ב-1972 נבחר כחבר דירקטוריון בנק החקלאות לישראל, נציג איחוד הקיבוצים במרכז "ברית התנועה הקיבוצית",
וכיהן גם כראש האגף הכלכלי בתק"ם וכחבר בית דין העליון של מפלגת העבודה. ב-1978 נתמנה לקונסול כלכלי ביוסטון, ושנה לאחר מכן עבר לניו יורק ושימש כמנהל רשות ההשקעות של ישראל בצפון אמריקה עד אפריל 1982.

===קריירה עסקית===
עם שובו לישראל, התמנה על ידי אברהם אגמון מנכ"ל "דלק" למנכ"ל חברת האחזקות דלק השקעות. הוא הרחיב את פעילות החברה והכניס אותה לענפי שוק נוספים כמו שוק הקמעונאות, הרכב, התפלת מים ועוד, הביא את החברה להצלחות גם בחו"ל ובראשית שנות ה-2000 הוביל אותה למציאת גז טבעי במסגרת שותפות ים תטיס.

ב-1998 השתלט יצחק תשובה על חברת דלק. פינקלמן מונה ליו"ר דירקטוריון קבוצת דלק.

ב-2003 פרש לגמלאות והחל לכהן כיו"ר "דלק" ארצות הברית למשך כשנה וחצי. כמו כן כיהן כיו"ר חברת י.ת אמריקה-ישראל, החברה-האם של כל עסקי הנדל"ן של תשובה בארצות-הברית ובקנדה.

ב-2010 מינה גיל אגמון (בנו של אברהם אגמון) את פינקלמן ליו"ר דלק רכב, עד פרישתו בסיום שנת 2021.

כיום מנהל את חברת "פינקלמן א. שירותי ניהול בע"מ".
===פלילים===
בתחילת שנת 1999 נחקר ברשות ניירות ערך בחשד שהסתיר מהמשקיעים את המגעים לקבלת הזיכיון ליבוא מכוניות פורד בישראל. פינקלמן נעצר ושוחרר בערבות של חצי מיליון שקלים, נדרש להפקיד את דרכונו ברשות, ונאסר עליו לשוחח בטלפון עם תשובה, שלא בנוכחות אדם נוסף. נגד פינקלמן הוגש כתב אישום. ב-2004 זוכה ממרבית סעיפי האישום, והורשע בסעיף טכני של מסירת פרטים בלתי מדויקים בדו"ח, ונידון לקנס של 30,000 שקלים.
==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי המועצה האזורית חבל אילות
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:יטבתה: אישים
קטגוריה:בוגרי הכפר הירוק
קטגוריה:קבוצת דלק
קטגוריה:קונסולים ישראלים בארצות הברית
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:מורשעים בעבירות מרמה והפרת אמונים בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
שירות הגנת המדינה (פולין)

שירות הגנת המדינה (בפולנית: Służba Ochrony Państwa) הוא גוף לאומי לאבטחת אישים של ממשלת פולין, האמון על אבטחת ראשי המדינה ושרי ממשלת פולין. השירות הוקם בעקבות חקיקת חוק שירות הגנת המדינה בדצמבר 2017, ונוסד חודש לאחר מכן בינואר 2018.

== תפקידים ==
=== אבטחת ראשי המדינה ===
שירות הגנת המדינה אחראי על אבטחת ראשי המדינה, שרים בכירים, ובעלי תפקידים לשעבר ביניהם:
* נשיא פולין
* ראש ממשלת פולין
* סגן ראש ממשלת פולין
* יושב ראש הסנאט הפולני
* יושב ראש הסיים הפולני
* שר החוץ
* שר ההגנה הלאומי
* שר הפנים
* נשיאים לשעבר
* ראשי ממשלה לשעבר
* משלחות של המדינה הפולנית בחו"ל.
* ראשי מדינות זרות, נציגים ומשלחות דיפלומטיות המבקרים בפולין.

=== תפקידים נוספים ===
בין התפקידים הנוספים של שירות הגנת המדינה הוא אבטחת מתקני ממשל ביניהם:
* ארמון הנשיאות
* הקאנצלריה

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:08-15-2018 Chancellery of the Prime Minister of Poland.jpg|מאבטח שירות הגנת המדינה שומר על בניין הקנצלריה של ראש ממשלת פולין
קובץ:Варшава - panoramio (137).jpg|מאבטח SOP שומר על ארמון הנשיאות בורשה
קובץ:Bor victoria.jpg|צלפים של שירות הגנת המדינה
קובץ:Biuro Ochrony Rządu-funkcjonariusze.jpg|מדים של מאבטחי שירות הגנת המדינה
קובץ:Stiopa-kolumna SOP.jpg|שיירת ראש ממשלת פולין
קובץ:AndrzejDuda.jpg|נשיא פולין אנדז'יי דודה מאובטח על ידי מאבטחי שירות הגנת המדינה
קובץ:Wizyta w Ciechocinku (30693787027).jpg|ראש ממשלת פולין מטאוש מורבייצקי מאובטח על ידי מאבטחי שירות הגנת המדינה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארגוני אבטחת אישים
קטגוריה:פולין: צבא וביטחון
ניקו אנטוניץ'

ניקו אנטוניץ (בגרמנית: Nico Antonitsch; נולד ב-30 בספטמבר 1991 בווינה שבאוסטריה) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת הבלם.

== קריירת מועדונים ==
אנטוניץ' גדל במחלקות הנוער של ASV הוהנאו, SV גרסטן ו-AKA לינץ. קבוצתו המקצוענית הראשונה הייתה אוניון סנקט פלוריאן מהליגה האוסטרית השלישית, במדיה ערך 57 הופעות ליגה והבקיע חמישה שערים.

בחודש יולי 2012 חתם בקפפנברג מהליגה האוסטרית השנייה. הוא ערך שש הופעות ליגה במדי המועדון.

בחודש יולי 2013 חתם בהורן, גם היא מהליגה האוסטרית השנייה. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 65 הופעות ליגה והבקיע חמישה שערים.

ב-26 ביוני 2015 חתם אנטוניץ' על חוזה לשנה אחת בריד מהבונדסליגה האוסטרית. הוא ערך 19 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

בחודש יולי 2017 חתם בג'וניורס פאשינג מהליגהה האוסטרית השלישית, במדיה ערך שבע הופעות ליגה.

ב-31 באוגוסט 2017 חתם אנטוניץ' בפ.ס.וו. צוויקאו הליגה הגרמנית השלישית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 62 הופעות ליגה והבקיע ששה שערים.

ב-29 באוגוסט 2019 חתם אנטוניץ' על חוזה לשנתיים באינגולשטאדט 04 מהליגה הגרמנית השלישית. בתום עונת העפיל עם המועדון לבונדסליגה השנייה, אולם בתום עונה אחת נשר עם המועדון בחזרה לליגה הגרמנית השלישית.

ב-5 בינואר 2023 חתם על חוזה לשנה וחצי באלוורסברג מהליגה הגרמנית השלישית. בתום עונת העפיל עם המועדון לבונדסליגה השנייה.בינואר 2024 חתם בהפועל פתח תקווה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים אוסטרים
קטגוריה:בלמי כדורגל אוסטרים
קטגוריה:וינה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ריד
קטגוריה:כדורגלני אינגולשטאדט 04
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים אוסטרים בגרמניה
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1991
שפת הסימנים האמריקאית

שפת הסימנים האמריקאית (באנגלית: American Sign Language (ASL)) היא שפה טבעית המשמשת כשפת הסימנים השלטת של קהילות החירשים בארצות הברית ובמרבית קנדה. השפה היא שפה חזותית שלמה ומאורגנת, שמתבטאת על ידי שימוש במחוות ידניות ולא ידניות כאחד.<ref></ref> מלבד צפון אמריקה, ניבים של שפת הסימנים האמריקאית ושפות קריאוליות המבוססות עליה נמצאים בשימוש במדינות רבות ברחבי העולם, כולל רוב מערב אפריקה וחלקים מדרום-מזרח אסיה. השפה גם נלמדת באופן נרחב כשפה שנייה, המשמשת כלינגואה פרנקה. שפת הסימנים האמריקאית קשורה באופן הדוק ביותר לשפת הסימנים הצרפתית (LSF), והוצע לראות בה שפה קריאולית של שפת הסימנים הצרפתית, אך היא מציגה מאפיינים לא אופייניים לשפות קריאוליות, כגון מורפולוגיה אגלוטינטיבית .

מקורה של שפת הסימנים האמריקאית בתחילת המאה ה-19 בבית הספר האמריקאי לחירשים (ASD) בהרטפורד שבקונטיקט. מאז, השפה מופצת באופן נרחב על ידי בתי ספר לחירשים וארגוני קהילה של חירשים. למרות השימוש הרב בה, אין מידע מדויק באשר למספר דובריה, ואומדנים שונים נעים בין 250,000 ל-500,000 דוברים, כולל מספר ילדים של מבוגרים חירשים ואנשים שומעים אחרים.

לסימני שפת הסימנים האמריקאית יש מספר מרכיבים פונמיים, כגון תנועה של הפנים, הגו והידיים. השפה אינה סוג של פנטומימה, למרות שהאייקוניות משחקת תפקיד גדול יותר בה מאשר בשפות המדוברות. מילים השאולות מאנגלית מושאלות לרוב באמצעות איות אצבעות, למרות שדקדוקה אינו קשור לזה של אנגלית. בלשנים רבים מאמינים כי השפה היא שפת נושא-פועל-מושא. עם זאת, ישנן מספר דרכים חלופיות לסידור המילים בשפה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שפות סימנים
הגר שיזף

הגר שיזף (נולדה ב-5 ביולי 1990, י"ב בתמוז ה'תש"ן) היא עיתונאית ישראלית, כתבת הארץ לענייני השטחים.

==ביוגרפיה==
נולדה ב-1990 לדורית ולצור שיזף. את עבודתה העיתונאית התחילה כעורכת וידאו בעיתון הארץ באנגלית, ולאחר כשנתיים וחצי, בספטמבר 2019, מונתה לכתבת השטחים של העיתון. בנוסף פרסמה מספר תחקירים בדה-מרקר. בין פרסומיה הבולטים: תחקיר על יצוא כלי לוחמת סייבר מישראל, תחקיר על רכישת קרקעות בשטחים באמצעות קק"ל, ותחקיר על המיליארדר דן גרטלר. 

בינואר 2024 זכתה בפרס המכון הישראלי לעיתונות על "כיסוי עתיר גילויים של פגיעות שיטתיות של "נערי גבעות" בפלסטינים בשטחים, שהובילו לחקירות משטרה ומצ"ח".

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* [https://www.podbean.com/ew/pb-5szix-108ff65 אפגב-109 הגר שיזף משוחחת עם אריאל קלצ'קי]ן בפודקאסט "ברדיו עם קלצ'קין" 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1990
קטגוריה:זוכי פרס המכון הישראלי לעיתונות
סטיבן בואן

סטיבן בואן (באנגלית: Stephen Gerard Bowen; נולד ב-13 בפברואר 1964, קוחאסט, מסצ'וסטס) הוא מהנדס ואסטרונאוט בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א. הוא היה מפקד משימה SpaceX Crew-6.

==ביוגרפיה==
סטיבן בואן נולד בעיירה במסצ'וסטס. לאחר סיום בית ספר הוא למד באקדמיה הימית של ארצות הברית אותה סיים עם תואר ראשון בהנדסת חשמל בשנת 1986. בשנת 1993 הוא קיבל תואר שני בבניית ספינות במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.

בואן סיים קורס אנשי צוללות ושירת מספר שנים כחבר צוות צוללת USS Parche. בשנת 1997 הוא עבר לשירות בפיקוד המבצעים המיוחדים של ארצות הברית.

==שירות בתחום החלל==
בשנת 2000 בואן נבחר לצוות אסטרונאוטים. הוא סיים קורס במרכז החלל ג'ונסון וביצע מספר משימות בצוות הקרקע.

בנובמבר 2008 בואן טס לחלל כמומחה משימה במשימה STS-126 במעבורת החלל אנדוור (כריסטופר פרגוסון היה מפקד צוות). המשימה נועדה להביא ציוד, אספקה, ואשת צוות החדשה לתחנת החלל הבין-לאומית. בואן ביצע 3 פעמים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של 20 שעות וחזר לכדור הארץ לאחר כ-16 ימים בחלל.

במאי 2010 בואן טס לחלל כמומחה משימה במשימה STS-132 במעבורת החלל אטלנטיס (קנת האם היה מפקד צוות). משימה זו נועדה להביא אל תחנת החלל הבין-לאומית חלקי חילוף בעזרת מנשא מטען משולב. בנוסף, מביאה המעבורת "מודול מחקר זעיר", מודול רוסי בשם "ראסווט", שהוצמד לחלקו התחתון של מודול "זאריה". בואן ביצע פעמיים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של 14.5 שעות וחזר לכדור הארץ לאחר כ-11 ימים בחלל.

בפברואר 2011 בואן טס לחלל כמומחה משימה במשימה STS-133 במעבורת החלל דיסקברי (סטיבן לינדזי היה מפקד צוות). המשימה מיועדת להביא אל תחנת החלל הבינלאומית את המנשא הלוגיסטי EXPRESS 4, ומודול לוגיסטי רב תכליתי. בואן ביצע פעמיים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של 13 שעות וחזר לכדור הארץ לאחר כ-12 ימים בחלל.

במרץ 2023 בואן טס לחלל כמפקד טיסה במשימה SpaceX Crew-6 בקרו דרגון אנדוור. צוות החללית הצטרף למשלחת מס' 68 בפיקוד סרגיי פרוקופייב. בהמשך הם פעלו במסגרת משלחת מס' 69 בפיקוד סרגיי פרוקופייב. בואן ביצע 3 פעמים פעילות חוץ רכבית באורך כולל של 18.5 שעות וחזר לכדור הארץ לאחר כ-185 ימים בחלל.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.spacefacts.de/bios/astronauts/english/bowen_stephen.htm ביוגרפיה]

קטגוריה:אסטרונאוטים אמריקאים
קטגוריה:צוללנים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הימית של ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי בית הספר לטייסי ניסוי של הצי האמריקאי
קטגוריה:אנשי צוות תחנת החלל הבין-לאומית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1964
ולדיסלב ריכלביץ ואירנה נוסקוביץ (ריכלביץ)

ולדיסלב ריכלביץ ואירנה נוסקוביץ (ריכלביץ) (בלועזית: Władysław Rychlewic 1946-1900; Irena Noskowicz; 1990-1923) הם אב ובתו מפולין שהצילו יהודים בשואה והוכרו כחסידי אומות העולם.

== פעילותם בתקופת השואה להצלת יהודים ==
פרופסור ולדיסלב ריכלביץ היה מרצה לכלכלה ולימד במכון הטכנולוגי של וואוולברג בוורשה. הוא התגורר עם בתו היחידה אירנה.<ref name=":0"></ref>

עם פרוץ המלחמה וכיבוש פולין על ידי גרמניה נסגר המכון בו לימד ולדיסלב.

ב-12 באוקטובר 1940 הוקם גטו ורשה שבו רוכזו יהודי העיר, עם סגירת הגטו ולדיסלב התגייס לעזרת מכריו היהודים וסייע להם בהברחת מזון לגטו. הוא השיג אישור כניסה לגטו והחל למכור אוכל וסחורות בגטו. לאחר חיסול הגטו הגיעו לביתו של ולדיסלב שבעה יהודים, פרופסור הירש סווירסקי, שלושת בני משפחת פינקלשטיין ושלושת בני משפחת הניגמן שביקשו מחסה. שניים מהם היו ילדים. למרות מצבו הבריאותי הרופף והמצוקה הכלכלית ממנה סבל בנה להם ולדיסלב מקום מסתור בתוך ביתו ודאג לכל צורכיהם.<ref name=":0" />

בתו אירנה הייתה מודעת לסכנה הכרוכה בהסתרת יהודים ולמרות בקשת אביה שתעזוב ולא תסכן את עצמה, החליטה להישאר ולעזור. אירנה הביאה מזון רב שרכשה בשוק השחור עבור אביה והיהודים שהסתיר. כאשר עלה חשד לגבי כמות המזון הגדולה אירנה הסבירה שהוא מיועד כמזון לארנבות. בעת חיפוש שביצעו אנשי אס אס בביתו של ולדיסלב הסתתרו היהודים בעליית הגג שבנה עבורם. במהלך מרד ורשה הפולני באוגוסט 1944 המשיכו היהודים להסתתר בביתו והתפזרו רק לאחר פינוי הפולנים מהאזור.<ref name=":1"></ref>

== לאחר המלחמה ==
כל שבעת היהודים שרדו את המלחמה אך הקשר בינם לבין אירנה ואביה ולדיסלב נותק. בתום המלחמה, הניצולים מבני משפחת פינקלשטיין היגרו לארצות הברית וסבירסקי לאוסטרליה.<ref name=":1" />

בינואר 1946 ולדיסלב הלך לעולמו בטרם עת כשהוא בן 45 בלבד. אירנה הכירה לאחר המלחמה יהודי בשם שמעון נוסקוביץ, בן העיר לודז', ונישאה לו בשנת 1956. בשנת 1957 עלו בני הזוג לישראל וקבעו את ביתם ברמת גן. אירנה הסבירה מדוע בחרה לקשור את גורלה עם מדינת ישראל: "החלטתי לאחר גמר המלחמה לעלות ארצה, לראות את היהודים במדינתם, וליטול חלק בשמחתם – שמחת אנשים חופשיים, בארצם שלהם".<ref name=":1" /> במרץ 1990 אירנה הלכה לעולמה והובאה למנוחות בבית הקברות של קיבוץ דגניה א'. שנה לאחר מכן נפטר בעלה שמעון שנקבר לצידה.<ref name=":1" />

== הכרה והנצחה ==
ב-18 בפברואר 1975 הכיר יד ושם בפרופסור ולדיסלב ריכלביץ כחסיד אומות העולם. הטקס התקיים ב-1976 וניטע עץ לכבודו בגן חסידי אומות העולם. כ-10 שנים אחריו הוכרה גם בתו אירנה נוסקוביץ-ריכלביץ כחסידת אומות העולם ושמותיהם נחקקו בקיר הכבוד.

במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב) . אותר קברה של אירנה בבית הקברות של קיבוץ דגניה א.

== לקריאה נוספת ==
פינצ'בסקי גרשון, חסד אחרון: סיפורם של חסידי אומות העולם בישראל, ירושלים: יד ושם, 2023, עמ' 112.

== קישורים חיצוניים ==
<div style="direction: ltr;">
* [https://getto.pl/pl/Osoby/R/Rychlewicz-Noskowicz-Irena-Rychlewicz Polish Center fpr Holocaust research: First name: Irena Surname: Rychlewicz-Noskowicz]
* [https://getto.pl/en/People/R/Rychlewicz-Wladyslaw Given name: Władysław Family name: Rychlewicz]
* [https://meyda.education.gov.il/files/noar/528.doc קרן אור באפילה - סיפוריהם של חסידי אומות עולם החיים בארץ, מנהל חברה ונוער]
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
שלמה לוי (טייס)

שלמה לוי הוא טייס קרב לשעבר בחיל האוויר הישראלי, אלוף הפלות שלזכותו נזקפות 10 הפלות של מטוסי אויב, כולן במלחמת יום הכיפורים.

==ביוגרפיה==
שלמה לוי הוא בן לניצולי השואה. בדצמבר 1947 שט לארץ ישראל עם הוריו באוניית המעפילים "לא תפחידונו" שנתפסה על ידי הבריטים ומעפיליה גורשו למחנות המעצר בקפריסין. גדל בקיבוץ יגור. 

בנובמבר 1965 התגייס לצה"ל, סיים את קורס טיס מספר 53, ולאחר קורס אימון מבצעי הוצב בטייסת סמב"ד. במלחמת ההתשה שירת בטייסת 101. עבר לטייסת 113 של מטוסי מיראז' 3, ובסוף 1972 עבר לטוס על מטוס נשר שקלטה הטייסת. במטוס זה לחם כסמ"ט ב' במלחמת יום הכיפורים, שבמהלכה יצא ל-54 גיחות של יירוט והפצצה והפיל עשרה מטוסי אויב.

===הפלותיו===
{| class="wikitable"
|-
! מספר!!תאריך הקרב!! המטוס המפיל!! המטוס שהופל!! החימוש!! | פרטי ההפלה
|- valign="top"
|1||12 באוקטובר 1973||נשר||סוחוי 7 עיראקי||טיל שפריר 2||רמת הגולן
|- valign="top"
|2||12 באוקטובר 1973||נשר||סוחוי 7 עיראקי||טיל שפריר 2||סוריה
|- valign="top"
|3||12 באוקטובר 1973||נשר||סוחוי 7 עיראקי||תותחים||סוריה
|- valign="top"
|4||16 באוקטובר 1973||נשר||מיג 17 מצרי||תותחים||תעלת סואץ
|- valign="top"
|5||16 באוקטובר 1973||נשר||מיג 17 מצרי||תותחים||אזור החווה הסינית
|- valign="top"
|6|||18 באוקטובר 1973||נשר||מיראז' 5 לובי||טיל שפריר 2||הים התיכון
|- valign="top"
|7||21 באוקטובר 1973||נשר||מיג 21 מצרי||טיל שפריר 2||מצרים
|- valign="top"
|8||21 באוקטובר 1973||נשר||מיג 21 מצרי||טיל שפריר 2||מצרים
|- valign="top"
|9||22 באוקטובר 1973||נשר||מיג 21 סורי||תותחים||רמת הגולן
|- valign="top"
|10||22 באוקטובר 1973||נשר||מיג 21 סורי||טיל שפריר 2||רמת הגולן
|}
בנוסף, שני מטוסי מיג 17 מצריים שרדפו אחריו ב-16 באוקטובר 1973 בעת שהיה בטיסה נמוכה פגעו בקרקע והתרסקו, ומטוס מיראז' 5 לובי שנמלט ממנו ב-18 באוקטובר פגע בים התיכון והתרסק.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==לקריאה נוספת==
* מירב הלפרין, אהרון לפידות, חליפת לחץ - דפים בספר הטיסות של חיל האוויר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, הפרק "מספיק עם המיגים האלה", עמ' 189–201.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלופי הפלות ישראלים
קטגוריה:סגני-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
פאפט וודואה

ּפַּאפֶּט ווֹדוּאָה (בצרפתית: Papet Vaudois או פשוט Papet) הוא מאכל שמקורו בקנטון וו השווייצרי. הוא מורכב בעיקרו מכרישה ותפוחי אדמה ומלווה בנקניקיות. לעיתים קרובות נחשב למאכל הלאומי של וו. לתפוחי האדמה והכרישה יש במקרה אותם צבעים כמו הדגל הקנטוני: לבן וירוק.

== מאפיינים ==
פאפט וודואה מכינים על ידי הרתחת תפוחי אדמה וכרישה יחד, לעיתים קרובות עם שמנת ויין לבן. על אף שבדרך כלל מבושלים היטב עד שהמרכיבים משיגים סמיכות נמסה בפה, הכרישה ותפוחי האדמה שומרים על צורותיהם ואינם מעוכים ביחד. גם הנקניקיות מבושלות יחד עם תפוחי האדמה והכרישה. נקניקיית כרוב שמכילה גם כרוב מבושל או נקניקיות חזיר מעושנות אחרות מהקנטון משמשות בדרך כלל למנה. אלו נקניקיות לבישול ואינן מיועדות לאכילה במצב נא.<ref></ref>

== היסטוריה ==
המונח הצרפתי פאפט (papet) נגזר מפאפטה (papette), שפירושו "דייסה" או "נזיד".<ref name="Beuret"></ref> לא ידוע מתי הוכנה המנה בפעם הראשונה. היא מוגשת לעיתים קרובות ביום העצמאות (שהתרחש לראשונה ב-24 בינואר 1798), אבל המנה כנראה מאוחרת יותר. בשר חזיר היה יקר יחסית עד המאה ה-19, לכן נקניקיית כרוב לא הייתה נפוצה במיוחד.<ref></ref> כרישה גם לא נצרכה באופן נרחב, והייתה בעלת מוניטין רע.

פאפט וודואה נכלל ברשימת הרכוש התרבותי של הקנטון כנכס תרבותי בלתי מוחשי.<ref></ref> מאז 2009, אגודת הקצבים וו מארגנת את "יום הפאפט וודואה" (Journée du Papet vaudois) ביום השישי הראשון של אוקטובר.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
* המטבח השווייצרי
* רשימת מנות נקניקיות

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאכלי כרישה
קטגוריה:מאכלי תפוח אדמה
קטגוריה:וו (קנטון)
קטגוריה:המטבח השווייצרי
תוכנית לחקר האדם

לוגו תוכנית המחקר האנושי
תוכנית המחקר האנושי (HRP) נוסדה באוקטובר 2005 במרכז החלל ג'ונסון (JSC) כמענה לרצונה של נאס"א להעביר את ניהול פרויקטי המחקר האנושי מהמטה שלהם בוושינגטון הבירה ל-JSC.
== מטרות ==
המטרות המוצהרות של התוכנית הן לספק ידע נרחב וטכנולוגיה על מנת למזער סיכונים לבריאות ולביצועים האנושיים ולפתח כלים שיאפשרו חקר חלל אנושי בטוח ופרודוקטיבי. תוכנית המחקר האנושי שואפת גם לחנך את הציבור על האתגרים של טיסה אנושית בחלל .

== מפת הדרכים למחקר אנושי ==
מפת הדרכים למחקר האנושי (Human Research Roadmap - HRR) הוא כלי אינטרנטי המשמש להעברת התוכן של תוכנית המחקר המשולבת (Integrated Research Plan - IRP). ה-IRP משמש כדי לזהות את הגישה ואת פעילויות המחקר המתוכננות לטפל בסיכונים לבריאות האדם ולביצועים בחלל, אשר מוקצים לאלמנטים ספציפיים בתוכנית.

כלי זה נועד לעזור למשתמשים לחפש פריטים כגון פערים הקשורים לסיכונים, המשימות הקשורות לפער נתון, שילוב של משימה על פני פערים או סיכונים פוטנציאלים, ותוצרים הקשורים לפער או סיכון.

=== עדויות ===
סקירות של העדויות המצטברות מהתיעוד הרפואי, פעולות טיסות בחלל וממצאי מחקר מקובצות לדוחות ראיות. עדויות אלה מספקות את הבסיס לזיהוי העדיפות הגבוהה ביותר של הסיכונים לבני אדם בחקר החלל, המרכיבים את תיק הסיכונים בתוך ה-HRP. הוא גם מספק את הבסיס לזיהוי פערים ומשימות בתוכנית המחקר.

=== סיכונים ===
הסיכונים כוללים השפעות פיזיולוגיות של קרינה, כוח משיכה נמוך, סביבות ארציות ואתגרים ייחודיים בתמיכה רפואית, גורמים אנושיים ותמיכה בריאותית התנהגותית. סיכונים מזוהים במסמך דרישות התוכנית (PRD) ומוקצים לרכיב בתוך HRP כדי לכמת, להפחית או לנטר.

=== פערים ===
עבור כל סיכון, ה-HRP מנסה לזהות פערים בידע לגבי הסיכון והיכולת להפחית את הסיכון. מידת אי הוודאות בהבנת הסבירות, התוצאה או מסגרת הזמן של סיכון מסוים הם הגורמים העיקריים שמניעים את הפערים. פערים בידע או הפחתת סיכונים מופיעים לרוב בסיכונים מרובים, ורבות ממשימות המחקר הספציפיות עונות על פערים מרובים.

=== משימות ===
משימות חלל מצליחות לחדד את הידע בצורה מלאה או חלקית על ידי הגדרה טובה יותר של סיכון או פיתוח אסטרטגיות להפחית את הסיכון לרמה מקובלת. במקרים מסוימים, משימה יכולה לתת מענה לפערים מרובים על פני סיכונים מרובים.

=== תוצרים ===
כל משימה מסתכמת בתוצר סופי או מוסכם אחר, כגון תקנים מומלצים, כללי טיסה, תהליכים, אמצעי נגד וטכנולוגיות חדשות.

== אלמנטים ==
כרגע ישנם שבעה אלמנטים ב-HRP:

== קישורים חיצוניים ==
* 

* אתר [http://www.nasa.gov/exploration/humanresearch/index.html פרויקט מחקר אנושי]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האדם בחלל
קטגוריה:נאס"א
אירית לנדאו-יאנקייביץ

אירית לנדאו (אירנה יאנקייביץ) (בפולנית: Irena Landau Jankiewicz; 1922 –5 במרץ 2010) הייתה קתולית ילידת פולין, שהוכרה כחסידת אומות העולם, על הצלת יהודים בתקופת השואה וקשרה את גורלה עם מדינת ישראל.

== פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים ==
יאנקייביץ גדלה בעיר ורשה. אמה הייתה עקרת בית ואביה עבד בעיירה פריסוב באחוזה חקלאית שהייתה בבעלות משפחת גולדמן. לפני המלחמה אירנה עבדה אצל משפחת לנדאו היהודית. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה ופלישת הצבא הגרמני לפולין עזבה אירנה את משפחתה ומצאה עבודה במפעל לייצור בירה בפאריסוב.

ב-17 בספטמבר 1939 כבשו הגרמנים את פאריסוב. הגרמנים החרימו את אחוזת משפחת גולדמן וריכזו את היהודים בגטו פאריסוב. יאנקייביץ זיהתה את הסכנה שנשקפה להם. בעזרת השכר שהרוויחה הגניבה אוכל ליצחק גולדמן, המעסיק היהודי של אביה לפני המלחמה, ולמשפחתו, וכן לאהרון לנדאו, יהודי שהיה המנהל העסקי של יצחק גולדמן ומשפחתו.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

כאשר הגרמנים חיסלו את הגטו בסוף ספטמבר 1942 ברחו מגטו פאריסוב שלושה ניצולים וביניהם אהרון לנדאו. אהרון פנה ליאנקייביץ לעזרה והיא החביאה אותם במקום מסתור בבית, ולאחר זמן מה חששה שהשכנים ילשינו ולכן הבריחה את שלושתם ליער ושם החביאה אותם. ביער החביאה עוד מספר יהודים, ופעמיים בשבוע הייתה מביאה להם אוכל וסיפקה את כל צורכיהם.<ref name=":1" />

יאנקייביץ עזרה גם ליוסף צ'רני יהודי שברח מטרבלינקה כאשר פרץ המרד ב-2 באוגוסט 1943 והגיע לפאריסוב. הוא נשלח ליאנקייביץ שצירפה אותו לקבוצת היהודים שעזרה להם.<ref name=":1" /> יאנקייביץ הצליחה להציל 15 יהודים מגטאות, מחנות עבודה ומחנות השמדה.<ref name=":0" />

== לאחר המלחמה ==
אחרי המלחמה יאנקייביץ נישאה לאהרון לנדאו שאותו הצילה. נולדו להם שלושה ילדים. בשנת 1957 אירנה ומשפחתה עלו לישראל. ב-5 במרץ 2010 בגיל 88 הלכה לעולמה ונקברה בקריית שאול בחלקה המיוחדת לחסידי אומות העולם.<ref name=":0" />

== הכרה והנצחה ==
ב-6 בנובמבר 1986 אירית לנדאו הוכרה על ידי יד ושם כחסידת אומות העולם. בטקס שהתקיים ביד ושם ניטע לכבודה עץ בגן חסידי אומות העולם. במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב) אותר קברה של אירית לנדאו בקרית שאול והוספה לוחית זיכרון של חסד אחרון.

== לקריאה נוספת ==
* פינצ'בסקי גרשון, חסד אחרון: סיפורם של חסידי אומות העולם בישראל, ירושלים: יד ושם, 2023, עמ' 108.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פולניות שנפטרו ב-2010
קטגוריה:ילידות 1922
קטגוריה:פולניות חסידות אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם שהוכרו במבצע חסד אחרון
ניקולאי לשינגר

ניקולאי לשינגר (ברוסית: Николай Лешингер; 22 במאי 1912 - 3 בדצמבר 2003), מהנדס מאודסה, מחסידי אומות העולם, שהציל נער יהודי במלחמת העולם השנייה וקשר את גורלו עם מדינת ישראל.

== פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים ==
ניקולאי בן העיר אודסה, היה בן בכור להוריו שעבד במפעל לייצור שמן. בשנת 1939 נישא לרחל כהן, יהודייה. עם פלישת הצבא הגרמני לברית המועצות במבצע ברברוסה שלח ניקולאי את רחל עם בתם הקטנה מזרחה ועבר לגור בבית אימו טטיאנה באודסה.<ref></ref>

אודסה נכבשה על ידי הצבא הרומני ששיתף פעולה עם גרמניה הנאצית ב-11 באוקטובר 1941. חודשיים לאחר מכן ראה ניקולאי את היהודים המגורשים מן העיר כשהם מובלים לאורך הרחוב שבו גר. ניקולאי הבחין בילד כבן 11 שנורה על ידי שוטר נאצי בזמן שניסה לברוח. הנער נפל על הקרקע ואיבד את הכרתו. לאחר שהשיירה חלפה, ניגש ניקולאי אל הנער והבחין כי הוא נפצע ברגלו. ניקולאי נשא את הילד לביתו, טיפל בו וחבש את רגלו.<ref name=":0" />

לאחר שהנער חזר להכרה, סיפר לניקולאי ששמו אלכסנדר גילרמן. אלכסנדר סיפר שאמו חיה צעדה איתו בשיירת המגורשים והיא דחפה אותו כדי שימלט. ניקולאי החליט לקחת את אלכסנדר תחת חסותו והחביא אותו בבית אמו בזמן המלחמה. אלכסנדר הוחבא במזווה שהיה בדירה. המזווה היה בעל דלת מוסווית ושטיח כניסה שכיסה את פתח הכניסה אליו, ודלת המזווה נחסמה על ידי מיטת האם. ניקולאי טיפל באלכסנדר חודשים רבים עד שהבריא. כשנתיים וחצי, מדצמבר 1941 עד שחרור אודסה בידי הצבא האדום ב-10 באפריל 1944, החביא ניקולאי את אלכסנדר בתוך המזווה תוך ידיעה שאם הצבא הגרמני יגלה אותו, הם יהרגו אותו ואת משפחתו.<ref name=":0"></ref>

== לאחר המלחמה ==
בסיום המלחמה התאחד ניקולאי עם אשתו ובתו ששהו בקזחסטן במהלך המלחמה וחזרו לאודסה. ניקולאי עבד במפעל לייצור שמן עד יציאתו לגמלאות. באוקטובר 2001, כאשר היה בן 89, הוא ומשפחתו עלו לישראל וקבעו את ביתם בבית שמש. ב-3 בדצמבר 2003, הלך ניקולאי לעולמו בגיל 92.<ref name=":0" />

== הכרה והנצחה ==
ב-30 בדצמבר 2001, ניקולאי הוכר כחסיד אומות העולם על ידי יד ושם. בטקס שהתקיים לכבודו ביד ושם אמר ניקולאי: "מעולם לא חשבתי שמה שעשיתי היה כה משמעותי". במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב) אותר קברו של ניקולאי בבית העלמין בבית שמש.

== לקריאה נוספת ==
* גרשון פינצ'בסקי. חסד אחרון: סיפורים של חסידי אומות העולם בישראל, ירושלים: יד ושם, 2023, עמ' 143
* תיק חסיד אומות העולם מס' M.31.2/9600 ארכיון יד ושם

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2002
קטגוריה:ילידי 1912
קטגוריה:אוקראינים חסידי אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם שהוכרו במבצע חסד אחרון
אפולוניה מיגדן ז'פצקה

אפולוניה מִיגדֶן זֶ'פֶּצְקָה (בפולנית: Apolonia Migden Rzepecka; 22 בספטמבר 1902 - 29 בנובמבר 1985), פולנייה שהוכרה כחסידת אומות העולם, על הצלת יהודים בתקופת השואה וקשרה את גורלה עם מדינת ישראל.

== פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים ==
אפולוניה ז'פצקה חייה בלבוב שבפולין עם בעלה סטניסלב ז'פצקי ובנם אפולוניוש. לאפולוניה ובעלה הייתה היכרות מוקדמת עם המשפחות היהודיות מיגדן וקוצובסקי. ב-15 בנובמבר 1941 התקבלה פקודה רשמית להקמת גטו לבוב, והיהודים נדרשו לעבור לגטו תוך חודש ימים. כאשר משפחת קוצובסקי ומיגדן נכלאו בגטו לבוב, סייעה להם אפולוניה במזון, בגדים חמים וחפצים בסיסיים הנחוצים למחיה. אפולוניה אף סידרה למשפחות תעודות אריות מזויפות.

נוסף על כך בשנת 1942 ברחו שמעון מיגדן ורעייתו עמליה יחד עם בנם קרול ואחיו של שמעון, שלמה סטניסלב ממחנה ההשמדה והעבודה ינובסקה. מי שהעניקה להם מחסה הייתה אפולוניה ולבסוף הצטרפו אליהם יוסף לבהול והנריק קוצובסקי.<ref>עדותו של הניצול הנריק קוצובסקי ליד ושם, 4 בדצמבר 1966 תיק M.31.2/459 ארכיון יד ושם.</ref><ref>[https://www.yadvashem.org/yv/he/research/ghettos_encyclopedia/ghetto_details.asp?cid=504 המכון הבין-לאומי לחקר השואה]</ref><ref name=":0">ספר חסד אחרון</ref>

== לאחר המלחמה ==
לאחר השחרור, כאשר לאומנים אוקראינים רצחו את בעלה, סטניסלב, התחתן איתה סלומון מיגדן, ששרד את המלחמה בסיועה של אפולוניה, השניים עלו למדינת ישראל ב-23 באוקטובר 1966 ולאחר העלייה התגוררו בחולון.<ref name=":0" />

== הכרה והנצחה ==
ב-29 ביולי 1968 הכיר יד ושם בסטניסלב ז'פצקי, אשתו אפולוניה מיגדן ז'פצה ובנם אפולוניוש זפצקי כחסידי אומות העולם.<ref>[https://collections.yadvashem.org/en/righteous/4039787 אתר חסד אחרון]</ref><ref name=":0" />

במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב) חקרו וחיפשו את מקום קבורתה אך לא אותר קברה של אפולוניה.

== לקריאה נוספת ==
גרשון, פינצ'בסקי. חסד אחרון: סיפורם של חסידי אומות העולם בישראל. הוצאת יד ושם, ירושלים 2023.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפטרות ב-1985
קטגוריה:ילידות 1902
קטגוריה:פולניות חסידות אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם שהוכרו במבצע חסד אחרון
קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:חסידי אומות העולם
פרס המכון הישראלי לעיתונות

פרס המכון הישראלי לעיתונות ותקשורת הוא פרס ישראלי בתחום העיתונות של המכון הישראלי לעיתונות ע"ש חצקל צבי קלצל.

== רקע ==
הפרס בסך 50,000 ש"ח מוענק החל משנת 2021 לעיתונאים, תחקירנים ועורכי תוכניות בתחום העיתונאות הכתובה ובתחום התקשורת האלקטרונית במטרה לעודד מצוינות והצטיינות מקצועית על פרסום תחקירים ומאמרים.

=== מטרות הפרס ===
* לעודד עיתונאים שהצטיינו בעבודתם העיתונאית והטביעו את חותמם על העיתונות הכתובה/התקשורת האלקטרונית.
* להעניק תעודת הצטיינות למלאכת העיתונאות ולאיסוף עדויות וראיות תוך יצירת קשר של אמון עמוק עם המקורות
* לציין הישגים בולטים בתחום התחקיר העיתונאי בעיתונות הכתובה/תחקיר כתבות עומק ודוקומנטרי העיתונאי בתקשורת האלקטרונית.

==ועדת השופטים==
* דליה דורנר - שופטת בית המשפט העליון בדימוס
* ענת פלג - עיתונאית ומנהלת המרכז לתקשורת ומשפט באוניברסיטת בר-אילן
* מירב ארלוזורוב - עיתונאית
* נדב איל - עיתונאי

==זוכים==
{| class="wikitable"
|+ זוכי פרס המכון הישראלי לעיתונות
|-
! שנה
! שם הזוכה
! הערות
|-
| rowspan="2" | 2021
| שירה אלק
| rowspan="2" | תחקיר אודות יהודה משי זהב
|-
|אהרון רבינוביץ'<ref name=":1" />
|-
|2022
| מוחמד מג'אדלה
| על עבודתו העיתונאית המשובחת בסיקור החברה הערבית ובפרשנותו הצלולה בימים סוערים
|-
| rowspan="4" |2023
|יוסי אלי<ref name=":0" />
| "בעקבות הגילויים שהוביל, נפתחה חקירת מח"ש לבדיקת התנהלות המשטרה. בסיקור הפגין אלי נאמנות לערך העיתונאי של חשיפת עוולות של המחזיקים בכוח השררה"
|-
| לי נעים
| על "הידיעה הראשונית ובעקבותיה תחקיר על התצפיתניות, ששרדו את מתקפת החמאס בשבעה באוקטובר, ועל סיפורן" ועל " תחקירה החשוב על "בית של פסי" בבארי, שבו רוכזו חמישה עשר בני ערובה בידי עשרות אנשי חמאס"
|-
| הגר שיזף
| על כיסוי עתיר גילויים של פגיעות שיטתיות של "נערי גבעות" בפלסטינים בשטחים, שהובילו לחקירות משטרה ומצ"ח
|-
|| רועי עידן<ref name=":0" /><ref></ref>
| על "סקירתו את החיים ביישובי עוטף עזה, ובנגב בכלל, את הפעולות הפלסטיניות על הגדר, וכל מבצע צבאי ו"סבב" מול עזה." " במעשים אלה גילה אומץ לב וקור רוח מקצועי עיתונאי, הראויים לשמש מופת"
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:פרסים ישראליים לעיתונאות
נקאטמאל

נקאטמאל עם עטיפת עלה בננה וגם נייר אלומיניום
נַקַאטַמַאל (בספרדית: Nacatamal) הוא מאכל ניקרגוואי מסורתי הדומה לטמלה ולהלאקה .<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref>

== היסטוריה ==
Nacatamales נקשרו לשבטי ניקאראו אשר אכלסו את מערב ניקרגואה, מקור שמה בשפת הנוואט בה דיברו הניקאראו ומתורגם ל'טמאלה בשר'.<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> בתקופה הפרה-קולומביאנית, בני הניקראו השתמשו בבשרים שניצודו כמו צבאים ותרנגולי הודו שהוכנו עם מרכיבים כמו עגבניות, אנאטו ועשבי תיבול, כדי לתבל ולהגביר את טעמו של הנקאטמאל לפני נעטף בקליפות תירס והוכן כמאודה. לאחר הכיבוש הספרדי, נקאטמאלים הוכנו עם בשרים כמו חזיר. הם גם התפתחו לכלול מרכיבים טעימים כמו בצל ועלי בננה לבישול שהחליפו את קליפות התירס.<ref></ref> <ref></ref> הנקאטמאל הוא אולי המאכל המיוצר ביותר במטבח הניקרגואני המסורתי והוא נאכל בדרך כלל בסוף השבוע, לארוחת ערב או לארוחת בוקר; הוא נאכל על פי רוב יחד עם לחם לבן ומשקה עם קפאין כמו קפה שחור, קוקה קולה או פפסי. מקובל ליהנות מ-nacatamales (ברבים) באירועים מיוחדים ולהזמין משפחה מורחבת ושכנים להשתתף.
נקאטמאלים קשורים בעלי בננה לבישול מוכנים לאידוי

== מרכיבים ==
נקאטמאל מורכב בעיקר מקמח תירס מיוחד (מעין בצק שנעשה באופן מסורתי מתהליך הנקרא ניסקזאר) ושומן חזיר, אך כולל תבלינים כמו מלח ואצ'יוטה (אנאטו). שילוב זה מבושל באופן מסורתי במנה גדולה על אש עצים. התוצאה הופכת לבסיס לנקאטמאל והיא מכונה גם "מאסא". את הבסיס הזה יוצקים על עלי הבננה לבישול המשמשים כעטיפה למנות בודדות גדולות. העלים עוברים הכנה משלהם בנפרד. לפני שניתן לעטוף נקאטמאל ולהביא אותו לשלב האחרון של תהליך הבישול, יש למלא אותו. המילוי מורכב בדרך כלל מבשר חזיר מתובל באנאטו; אורז; פרוסות תפוחי אדמה, פלפלים, עגבניות, בצל, זיתים, נענע. ופלפלי צ'ילה , הצ'ילה הוא קטן מאוד בצורת ביצה שנמצא בניקרגואה. לעיתים ניתן להוסיף שזיפים מיובשים, צימוקים או צלפים. לאחר מכן עוטפים את המסה והמילוי בעלים, קושרים בחוט ויוצרים צרורות בצורת כרית. לאחר מכן מאדים או מבשלים אותם בסיר לחץ במשך מספר שעות. התהליך כולו הוא מאוד אינטנסיבי ולרוב דורש הכנה במהלך יומיים. ייתכן שיהיה צורך לערב את כל המשפחה, כדי להשלים אותו.

כיום מקובל לעטוף נקאטמאלס גם בעלי בננה ולאחר מכן גם ברדיד אלומיניום לפני הבישול. הבישול נמשך עד חמש שעות ובאמצע הדרך הופכים את הנקטמלים כדי להגיע עלבישול אחיד.

== לקריאה נוספת ==
* רשימת מנות תירס
* רשימת מנות ממולאות

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ממולאים
קטגוריה:מאכלי תירס
משחק התגנבות

פיצ'ר המכ"ם בסדרת משחקי ההתגנבות הפופולריים [[מטאל גיר אשר מאפשר לשחקן להבין את המיקום וטווח הראייה של האויבים במפת המשחק]]
משחק התגנבות (באנגלית: Stealth game) הוא סוג של משחק וידאו שבו השחקן משתמש בעיקר בדרך של התגנבות על מנת להתגבר על אויביו. המשחקים בז'אנר מסוג זה מאפשרים לשחקן להישאר בלתי גלוי לעין על ידי מחבוא, התגנבות או שימוש בתחפושות. מספר משחקים מאפשרים לשחקן לבחור בין גישת התגנבות או לתקוף חזיתית את האנטגוניסטים, אך מתגמלים אותו יותר אם עשה שימוש בטכניקת התגנבות. הז'אנר משתמש באלמנטים של ריגול, מלחמה בטרור ופורענות חוק, כאשר הפרוטגוניסטים הם לרוב סוכני כוחות מיוחדים, סוכני חרש וריגול, גנבים, נינג'ות או מתנקשים. כמה משחקים שילבו גם רכיבים של התגנבות בז'אנרים אחרים, כמו משחקי ירי בגוף ראשון ומשחקי פלטפורמה, כמו למשל סדרת משחקי הקווסטים "הרצון לעוצמה" (1998-1989), שכללו רכיבים של התגנבות כאשר לשחקן ניתנה האפשרות לבחור בדמות של גנב.

האלמנטים שבמשחקיות הכוללת "התגנבות" על ידי התחמקות מעימות עם האויב יכולים להיות מושרשים ממגוון רחב של משחקים מוקדמים ומשחקי מבוך עוד משנות ה-80 של המאה ה-20 כמו פק-מן ו-Lupin III (1980), Castle Wolfenstein (1981) ו-Metal Gear (1987). הז'אנר זכה להכרה והצלחה בשנת 1998 עם משחקים כמו Metal Gear Solid, Tenchu: Stealth Assassins ו-Thief: The Dark Project. משחקים מאוחרים יותר בשנות ה-2000 כללו את Hitman, Splinter Cell ו-Assassin's Creed.

== ראו גם ==
* ערכים על משחקי התגנבות ממוחשבים
* משחק פעולה-הרפתקאות

*
קטגוריה:סוגות משחקי וידאו
נפת אמין

נפת אמין, ידוע גם בשם הרשמי הרומני, נפת דורבילג'ין, היא יחידה מנהלית הממוקמת בצפון המחוז האוטונומי של שינג'יאנג האויגורי ונמצא בניהול של נציבות טאצ'נג, הגובלת בקזחסטן. שטח הנפה היא עם אוכלוסייה של 200,000 איש. המיקוד של הנפה הוא 834600.

מבחינה גאוגרפית, הנפה ממוקמת על המדרונות הדרומיים של הרי טרבגטאי ובעמק אמין. נחל המים הראשי הוא נהר האמין (אמיל).

== השם ==
המקום נקרא במקור דורבילג'ין. בשנת 1918, יאנג זנגשין, מושל שינג'יאנג, החליט להקים יחידה מנהלית חדשה בעמק אמין.<ref name="xjem_601">[http://www.xjem.gov.cn/xjem/ShowArticle.asp?ArticleID=601 额敏县历史沿革] </ref> היחידה החדשה נקראה על שם נהר אמין (אמיל).<ref name="xjem_601" />

== תחבורה ==
מסילת הרכבת Karamay–Tacheng משרתת את אוכלוסיית האזור. <ref>[http://news.huochepiao.com/2017-9/2017928422698.htm 克塔铁路站后工程开工建设], 2017-9-28</ref>

== חטיבות אדמיניסטרטיביות ==
נפת אמין כוללת 6 ערים, 3 עיירות ו-2 כפרים אתנים. <ref></ref>
{| class="wikitable" align="center" style="width:50%; border="
!שֵׁם
! סינית פשוטה
! Hanyu Pinyin
! אויגורי ( UEY )
! לטינית אויגורית ( ULY )
! קזחית (כתב ערבי)
! קזחית (כתב קירילי)
! הערות
! קוד חלוקה מנהלית
|-
| colspan="9" style="text-align:center; background:#d3d3d3;" | עיירות
|-
| העיר דורבילג'ין<br /><br /><br /><br /><nowiki></br></nowiki> (Emin Town)
|
|
| 
| 
| 
|
|
| 654221100
|-
| העיירה אוש קרסו
|
|
| 
| 
| 
|
|
| 654221101
|-
| העיירה ג'ל'אגש
|
|
| 
| 
| 
|
|
| 654221102
|-
| שאנגהו טאון
|
|
| 
| 
| 
|
|
| 654221103
|-
| העיר מרלסו
|
|
| 
| 
| 
|
|
|654221104
|-
| העיר קראמיל
|
|
| 
| 
| 
|
|
|654221105
|-
| colspan="9" style="text-align:center; background:#d3d3d3;" | עֲיָרָה
|-
| עיירת Jiaoqu
|
|
| 
| 
| 
|
|
|654221200
|-
| העיירה קירה
|
|
| 
| 
| 
|
|
|654221207
|-
| עיירת גורטי<br /><br /><br /><br /><nowiki></br></nowiki> (עיירה Erdaoqiao)
|
|
| 
| 
| 
|
|
|654221207
|-
| colspan="9" style="text-align:center; background:#d3d3d3;" | עיירות אתניות
|-
| Ëmalghulin Mongol Ethnic Township
|
|
| 
| 
| 
|
|
| 654221202
|-
| עיירה אתנית מונגולית Xujëriti
|
|
| 
| 
| 
|
| ( מונגולית )<br /><br /><br /><br /> <br /><br /><br /><br /> 
| 654221208
|-
|}
אחרים
* Erzhihe Ranch (二支河牧场), חוות Jiaerbulake (加尔布拉克农场), Kuoshibike Pedigree Ranch (阔什比克良种场), חוות Saeryemule (䒹琨地), חווה Saeryemule (䒹琨地勒牧场), חוות הכבשים Tachengyequ Pedigree (塔城地区种羊场), Wuzongbulake Ranch (吾宗布拉克牧场), חוות הגדוד של הצבא שויפנג (水丰兵团圢י场圆 圢眺),星岗兵团169团, 锡伯提兵团166团, 麦海因兵团167团, 乌什水兵团168团, 达因苏兵团165团).

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציטוט עם תסריט בשפה זרה (סינית)
קטגוריה:שינג'יאנג
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: חלוקה מנהלית
נפת ז'או

נפת ז'או (ז'אוקסיאן), הנפה נקראת על שם עיירה היסטורית בשם Zhaozhou (赵州), שהייתה ממוקמת בדרום מערב מחוז חביי 40 ק"מ דרום מזרחית לבירת המחוז שה-ג'יאג'וואנג ו-280 ק"מ דרומית לבייג'ינג. שטח הקרקע הכולל של המחוז הוא 675 קמ"ר והאוכלוסייה הכוללת היא בסביבות 550,000 איש. ישנם אתרים היסטוריים רבים במחוז ז'או, כולל גשר אנג'י, גשר יונגטונג, מגדל טואולוניינג (), ומקדש ביילין (Cypress Grove) (). המחוז מפורסם גם בזכות המוצרים החקלאיים שלו: אגסי פתיתי שלג (אגס xuehua), אספרגוס וחיטה.

== גאוגרפיה ==
הנפה ממוקמת באמצע מישור צפון סין. גובהו נמוך למדי והטופוגרפיה שטוחה למדי.

== חטיבות אדמיניסטרטיביות ==
=== ערים ===
* Zhaozhou (), Fanzhuang (), Beiwangli (), שיינזהאידיאן (), Hancun (), Nanbaishe (), שאהדיאן ()

=== עיירות ===
* עיירת צ'יאנדאז'אנג (), עיירת Xiezhuang (), עיירת גאוקון (), עיירת וואנגקסיזאנג ()

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://web.archive.org/web/20061004061816/http://zhaoxian.gov.cn/ אתר האינטרנט של ממשלת המחוז]
* [http://www.zxok.net/ Zhaoxian Online]

קטגוריה:ציטוט עם תסריט בשפה זרה (סינית)
קטגוריה:חביי
מועצת אנשי הדת הלוחמים

מועצת אנשי הדת הלוחמים (בפרסית: مجمع روحانیون مبارز) היא מפלגה פוליטית רפורמיסטית איראנית, הנחשבת למפלגת שמאל בפוליטיקה האיראנית.

== היסטוריה ==
מועצת אנשי הדת הלוחמים נוסדה בשנת 1987, כאשר הפלגים השונים באגודת אנשי הדת הלוחמים, שהייתה המפלגה הפוליטית הפעילה היחידה, התפצלה בין המתונים והקיצוניים יותר. המועצה הייתה במקורה רדיקלית, פופוליסטית,<ref>Brumberg, Daniel, Reinventing Khomeini: The Struggle for Reform in Iran, University of Chicago Press, 2001, p.162</ref> ולא רפורמיסטית, והעסקה ב"יצוא המהפכה" ובקריאה למונופול של המדינה על הכלכלה.<ref>Mneisi, Ahmad. </ref> החל משנת 2007, המפלגה דוגלת בהגבלות על כוח הפקידות בפוליטיקה האיראנית ובהרחבה מוגבלת של חירויות הפרט.<ref>[Wright, Robin, Dreams and Shadows: The Future of the Middle East, Penguin Press, 2008, p.300]</ref>

המפלגה טענה בעבר כי המהפכה האיראנית "סטתה ממטרותיה".

לאחר התפטרותו של מהדי כרובי מתפקיד המזכ"ל, לא היה למפלגה מזכ"ל עד סוף אוגוסט 2005, אז נבחר מוחמד מוסאווי חויניהא למזכ"ל החדש. נשיא איראן לשעבר מוחמד ח'אתמי הוא יו"ר המועצה המרכזית של המפלגה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1988
קטגוריה:איראן: מפלגות
Dragon Age: Inquisition

Dragon Age Inquisition הוא משחק תפקידים ממוחשב שהוא גם משחק עולם פתוח. המשחק פותח על ידי חברת BioWare האמריקאית אשר שייכת לחברת EA ויצא ב-18 בנובמבר 2014.<ref></ref>

==עלילה==
עלילת המשחק סובבת סביב פיצוץ שהתרחש בשיחות שלום בין שתי קבוצות בעולם של המשחק: האבירים הטמפלרים והמכשפים האדומים אשר הורג את הסמכות הדתית באזור וגורם לחור בשמיים אשר ממנו יוצאים שדים. הניצול היחיד של הפיצוץ הוא הגיבור של המשחק שמתעורר ללא זיכרון אך עם כתם ירוק על היד שמאפשר לסגור את החור. האינקוויזיציה, קבוצה שמטרתה לעשות סדר בעולם ולנקום את מות הסמכות הדתית, מצטרפת לארגון.

==משחקיות==
המשחק הוא שילוב של שני ז'אנרים בסוגת המשחק הפתוח: יש בו 9 משימות ליניאריות ובאותו הזמן אזורים פתוחים שבהם אפשר לעשות משימות צד.

מערכת הלחימה כוללת 3 לוחמים בנוסף לדמות בה השחקן שולט בה הוא יכול לתת פקודות למשתתפים האחרים בצוות שנשלטים על ידי בינה מלאכותית.

דבר נוסף הוא מצב טקטי בו אפשר לתת פקודות בזמן הקרב בזמן שהקרב נעצר כדי לתת את הפקודות.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משחקי וידאו משנת 2014
קטגוריה:BioWare
קטגוריה:משחקי עולם פתוח ממוחשבים
קטגוריה:משחקי פלייסטיישן 3
קטגוריה:משחקי פלייסטיישן 4
קטגוריה:משחקי תפקידים ממוחשבים
קטגוריה:משחקי Windows
קטגוריה:משחקי Xbox One
קטגוריה:משחקי Xbox 360
קטגוריה:משחקי פעולה-תפקידים
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בקנדה
בית הכנסת בליפטובסקי מיקולש

בית הכנסת בליפטובסקי מיקולש הוא בית כנסת שהוקם באמצע המאה ה-19 בליפטובסקי מיקולש מחוז ז'ילינה, סלובקיה.

== היסטוריה ==
בית הכנסת הראשון בליפטובסקי מיקולש נבנה ב-1731. בניין החדש נבנה בין השנים 1842 ל-1846 עבור קהילה יהודית נאולוגית. המבנה ניזוק בשריפה בשנים 1878, 1883 ו-1906. לאחר השריפה האחרונה הבניין שופץ ובוצעו שינויים בסגנון האדריכלי בפיקוח האדריכל ההונגרי הידוע Lipót Baumhorn.

הבניין הקיים הוא שילוב מוצלח של סגנון נאו-קלאסי ואר נובו. הבניין הוא בעל צורה מלבנית 39 על 22 מטרים. בבפנים הכיפה המרכזית נתמכת בארבעה עמודים התומכים גם בגלריית של עזרת נשים. הבימה הועברה לעבר ארון הקודש ושניהם יוצרים יחידה ארכיטקטונית אחד.

רוב יהודי קהילת העיר ניספו בשואה, לאחר המלחמה חזרו לעיר כ-350 יהודים והקימו קהילה דתית קטנה שהתקיימה עד שנות ה-80. בית הכנסת שימש את ייעודו עד אמצע שנות ה-50, אז ננטש והוסב לחנות כלבו. המבנה שוחזר בשנות ה-90.

מבנה בית הכנסת נכלל ברשימת המבנים בעלי חשיבות היסטורית-תרבותית ב-1963.

במבנה בית הכנסת מוצגת כיום תערוכה על ההיסטוריה היהודית של האזור. לפעמים הוא משמש גם כאתר לאירועי תרבות.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Liptovsky mikulas synagoga interier 1.JPG|
קובץ:Liptovsky mikulas synagoga interier 10.JPG|
קובץ:Liptovsky mikulas synagoga interier 12.JPG|
קובץ:Liptovsky mikulas synagoga interier 3.JPG|
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:יהדות סלובקיה
קטגוריה:סלובקיה: בתי כנסת
מושל איי הבתולה של ארצות הברית

מושל איי הבתולה של ארצות הברית (באנגלית: Governor of the United States Virgin Islands) ראש הרשות המבצעת של שטח החסות איי הבתולה של ארצות הברית.

אזרחי איי הבתולה של ארצות הברית בוחרים מושל כל ארבע שנים מאז 1970. עד אז מונו המושלים על ידי נשיא ארצות הברית.

== רקע פוליטי של איי הבתולה ==
בראשות הממשל המקומי עומד מושל איי הבתולה שנבחר על ידי תושבי האי אחת לארבע שנים, לצד מועצה מחוקקת המונה 15 חברים הנקראים סנאטורים. חברי המועצה נבחרים אחת לשנתיים על ידי תושבי האי.

תושבי האי לא משתתפים בבחירות לנשיאות ארצות הברית ואין להם חבר בבית הנבחרים של ארצות הברית או בסנאט ארצות הברית. אך נציג של איי הבתולה משתתף בוועדות בית הנבחרים ויכול לנאום בו (אך לא להצביע). הן המפלגה הדמוקרטית והן הרפובליקנית משתפות נציגים מאיי הבתולה בבחירות המקדימות למועמדיהן לנשיאות.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית לפי מדינה
קטגוריה:איי הבתולה של ארצות הברית
נקניקיית כרוב

נקניקיית כרוב (בצרפתית: Saucisse aux choux; היא מומחיות של קנטון וו בשווייץ.

== מאפיינים ==

זהו מוצר שרקוטרי מעושן גולמי עם התבגרות נקטעת (מופסקת), המוכנה אך ורק מבשר חזיר, גלדי שומן חזיר מבושלים, כבד חזיר וכרוב לבן. בצריכה המקנקייה חייבת להיות מבושלת. היא ארוזה, אך ורק במעטפת מעי בקר טבעית בקוטר של 38 עד 44 מ"מ ומשקלה נע בין 300 לבין 400 גרם האחת. צבעה חום זהוב.<ref> </ref>

== צריכה והגנה ==

הנקניקייה מלווה לרוב את המאכל פאפט וודואה, מאכל מסורתי, המורכב מכרישה ומתפוחי אדמה.

כדי ליהנות מ"כינוי גאוגרפי מוגן (שווייץ)", כל אצווה חייבת לעבור ביקרות קפדניות המעידות שהיא עומדת באיכות והאופייניות הנדרשות הקשורות לכינויים:
* Saucisson vaudois IGP (נקניקיית וודואה)
* Saucisse aux choux vaudoise IGP (נקניקיית כרוב וודואה)

אגדה מתארכת את המצאת נקניקיית הכרוב למאה ה-9. המתכון הזה למעשה לא תועד לפני המאה ה-18. אין ספק שהנדירות והמחיר הגבוה של הבשר יכולים להסביר את יצירת המומחיות הזו. תוספת הכרוב אפשרה לחסוך בבשר ולהוזיל את עלות המוצר.<ref> </ref>

== לקריאה נוספת ==
* נקניק
* שרקוטרי

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח השווייצרי
קטגוריה:נקניקיות
בא בחשבון

בא בחשבון (באנגלית:Gordi and the math invaders) הוא משחק מחשב ולומדה מבוסס עלילה מסוג "הצבע והקלק", שפותח על ידי חברת קומפדיה ויצא לאור בשנת 1998. המשחק הוא חלק מ"סדרת גורדי החדשה" המבוססת על דמותו של גורדי. במשחק זה, המיועד בעיקר לילדים בגליאי 5–8, ילמד השחקן חשבון בסיסי תוך כדי סיפור העלילה.

== משחקיות ועלילה ==
המשחק פותח בשנות ה־90 ומטרתו לשלב לימוד יחד עם הנאה ומשחק, שילוב זה היה חדשני ונדיר יחסית לתקופה והוא הביא את שלל משחקי סדרת גורדי בחדשה ובהם בא בחשבון לתפוצה בינלאומית וזכה לגרסאות בעשרות שפות נוספות.<ref></ref><ref></ref> פיתוח הסדרה והלומדות נעשה יחד עם מכללת לוינסקי למורים, ופותח בהתאם לתוכנית הלימודים של משרד החינוך באותה תקופה.

במשחק על השחקן לנצח וירוסים הפולשים לתוך מחשבו של גורדי, על ידי פתירת תרגילי חשבון, במשחק ישנם 3 רמות קושי על מנת להתאימם לרמתו הלימודית של השחקן, ככל שהשחקן יפתר תרגילים בצורה נכונה ובמהירות הוא ייתקדם לשלב הבא על להבסת הווירוסים, והשגת ניצחון.

המשחק גם משלב שירים קצביים, ומצריך זריזות ותגובה מהירה בהתאם לרמת הקושי.<ref></ref>

== ביקורות ==
על פי מגזין מחשבים וכיף המשחק זכה בפרס על היותו המשחק הטוב בעולם ללימוד חשבון.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קומפדיה
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בישראל
קטגוריה:משחקי וידאו בעברית
קטגוריה:משחקים חינוכיים ממוחשבים