שנת השג

שנת השג היא אחת מארבעה עשר סוגי השנים בלוח העברי הקבוע. שנה מסוג השג היא שנה המתחילה ביום חמישי (ה), היא שלמה (ש) ועל כן גם בחשוון וגם בכסלו יש 30 ימים, וחג הפסח חל בה ביום שלישי (ג). שנה מסוג השג היא שנה מעוברת ומכילה שני חודשי אדר. אורך שנת השג היא 385 ימים שהם 55 שבועות בדיוק.

שנת השג נקבעת כאשר מולד הלבנה הממוצע של חודש תשרי של שנה מעוברת חל בין יום רביעי 11 שעות ו-695 חלקים (5:38:36 בשעון המקומי בירושלים, 5:17:39 בשעון חורף ישראל) ליום חמישי 18 שעות (12:00 בשעון המקומי בירושלים, 11:39 בשעון חורף ישראל). כתוצאה מכך כ-6.66% מהשנים הן שנות השג ועל כן זו היא השנה המעוברת השכיחה ביותר. השנה שאחרי שנת השג היא תמיד שנת הכז.

בין השנים ה'ת"ש-ה'תת"ן חלה קביעות זו בשנים: ה'ת"ש, ה'תשי"ז, ה'תשכ"ז, ה'תשמ"ד, ה'תשע"א, ה'תשע"ד, ה'תשצ"ה, ה'תשצ"ח, ה'תתכ"ב, ה'תתכ"ה.

==לוח שנה==

==מועדים==
* בשנה מסוג השג חל ראש חודש בשבת שלוש פעמים. ראש חודש חשוון חל בימים שישי ושבת, ראש חודש אדר א' חל בשישי ושבת וראש חודש תמוז חל בימים שבת וראשון.
* צום גדליה נדחה ליום ראשון, עשרה בטבת חל ביום שישי, תענית אסתר מוקדמת ליום חמישי, תענית בכורות חלה ביום שני, ושבעה עשר בתמוז ותשעה באב חלים שניהם ביום שלישי.
* חנוכה חל בימים חמישי עד חמישי, הדלקת נר ראשון ביום רביעי בערב.
* ט"ו בשבט חל ביום חמישי.
* פורים חל ביום ראשון ובירושלים ביום שני.
* יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ויום העצמאות נדחים לימי שני ושלישי, ה' ו-ו' באייר.
* שבועות חל ביום רביעי.

==קריאה בתורה והפטרות==

בשנת השג 55 שבתות כאשר בשלוש מתוכן לא קוראים פרשה: שבת יום הכיפורים, שבת חול המועד סוכות ושבת חול המועד פסח. על מנת להתאים את מספר הפרשות הנקראות בשבת (53, פרשת וזאת הברכה נקראת בשמיני עצרת החל ביום חמישי) עם מספר השבתות שבהן קוראים פרשה (52), מחוברות הפרשות ניצבים ווילך.

פרשות בהן לא קוראים את ההפטרה הרגילה:
*פרשת נח - קוראים את הפטרת ראש חודש "השמים כסאי"
*פרשת תולדות - קוראים את הפטרת מחר חודש.
*פרשת מקץ - השבת בתוך חנוכה קוראים את הפטרת חנוכה "רני ושמחי"
*פרשת תרומה - שבת ראש חודש קוראים השמים כסאי
*פרשת פקודי - שבת שקלים קוראים את הפטרת פרשת שקלים
*פרשת צו - קוראים הפטרה של שבת זכור
*פרשת שמיני - קוראים את הפטרת פרשת פרה
*פרשת תזריע - קוראים את הפטרת פרשת החודש
*פרשת אחרי מות - ברוב הקהילות נהוג לקרוא הפטרת שבת הגדול. באותן הקהילות שקוראים את ההפטרה המיוחדת לשבת הגדול רק בערב פסח, קוראים את ההפטרה הרגילה של אחרי מות, ובשבת שאחרי פסח, שקוראים קדושים, מפטירים בשל קדושים, כיון שכבר קראו את הפטרת אחרי מות בשבת הגדול (בדרך כלל, מעדיפים את ההפטרה של אחרי מות).
*פרשת חוקת - קוראים את הפטרת שבת ראש חודש "השמים כסאי".

בשנת השג קוראים את הפטרת פרשת משפטים, דבר שנחשב נדיר יחסית.

בנוסף, פרשת מטות ופרשת מסעי נפרדות, ולכן בשבת של פרשת פינחס קוראים את ההפטרה של פרשת פינחס עצמה, דבר הנדיר יחסית.
{| class="wikitable"
|+לוח הפרשות
! colspan="2" |חומש בראשית
! colspan="2" |חומש שמות
! colspan="2" |חומש ויקרא
! colspan="2" |חומש במדבר
! colspan="2" |חומש דברים
|-
!פרשה
!תאריך
!פרשה
!תאריך
!פרשה
!תאריך
!פרשה
!תאריך
!פרשה
!תאריך
|-
|בראשית
|כ"ד בתשרי
|שמות
|י"ח בטבת
|ויקרא
|ו' באדר ב'
|במדבר
|כ"ד באייר
|דברים
|ו' באב
|-
|נח
|א' בחשוון
|וארא
|כ"ה בטבת
|צו
|י"ג באדר ב'
|נשא
|ב' בסיוון
|ואתחנן
|י"ג באב
|-
|לך לך
|ח' בחשוון
|בא
|ג' בשבט
|שמיני
|כ' באדר ב'
|בהעלתך
|ט' בסיוון
|עקב
|כ' באב
|-
|וירא
|ט"ו בחשוון
|בשלח
|י' בשבט
|תזריע
|כ"ז באדר ב'
|שלח
|ט"ז בסיוון
|ראה
|כ"ז באב
|-
|חיי שרה
|כ"ב בחשוון
|יתרו
|י"ז בשבט
|מצרע
|ה' בניסן
|קרח
|כ"ג בסיוון
|שפטים
|ד' באלול
|-
|תולדת
|כ"ט בחשוון
|משפטים
|כ"ד בשבט
|אחרי מות
|י"ב בניסן
|חקת
|ל' בסיוון
|כי תצא
|י"א באלול
|-
|ויצא
|ו' בכסלו
|תרומה
|א' באדר א'
|קדשים
|כ"ו בניסן
|בלק
|ז' בתמוז
|כי תבא
|י"ח באלול
|-
|וישלח
|י"ג בכסלו
|תצוה
|ח' באדר א'
|אמר
|ג' באייר
|פינחס
|י"ד בתמוז
|נצבים
|כ"ה באלול
|-
|וישב
|כ' בכסלו
|כי תשא
|ט"ו באדר א'
|בהר
|י' באייר
|מטות
|כ"א בתמוז
|וילך
|מחוברת
|-
|מקץ
|כ"ז בכסלו
|ויקהל
|כ"ב באדר א'
|בחקתי
|י"ז באייר
|מסעי
|כ"ח בתמוז
|האזינו
|ג' בתשרי
|-
|ויגש
|ד' בטבת
|פקדי
|כ"ט באדר א'
|
|
|
|
|וזאת הברכה
|שמחת תורה
|-
|ויחי
|י"א בטבת
|
|
|
|
|
|
|
|
|}

==הערות שוליים==

*