OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Disney Fairies: Faith, Trust, and Pixie Dust

Disney Fairies: Faith, Trust, and Pixie Dust (בתרגום לעברית: פיות דיסני: אמונה, ביטחון ואבק פיות) הוא אלבום אוסף מסוגת פופ, פולק-פופ וטין פופ, אשר כולל בתוכו שירים מתוך ובהשראת ארבעת הסרטים הראשונים באורך מלא מסדרת הסרטים "טינקרבל", ומתוך הסרט הקצר "משחקי עמק הפיות" שגם לוקח חלק בסדרה, כאשר כולם מבוססים על זיכיון המדיה "פיות דיסני" שבבעלות חברת וולט דיסני.

האלבום יצא לאור ב-16 באוקטובר 2012, על מנת לקדם את הסרט הרביעי באורך מלא בסדרת הסרטים, "טינקרבל וסוד הכנפיים". חברת התקליטים של האלבום היא וולט דיסני רקורדס, כאשר העבודה על עשרת השירים שמופיעים בו נעשתה בשנים 2008–2012. השירים הולחנו על ידי ג'ואל מקנילי, נכתבו על ידי ברנדן מילבורן וואל ויגודה מתוך ההרכב המוזיקלי GrooveLily, ובוצעו רובם על ידי כוכבות ערוץ דיסני. האלבום הגיע למקום ה-16 במצעד אלבומי הילדים בארצות הברית.

הביטוי "Faith, Trust, and Pixie Dust" שמופיע בשם האלבום, הופיע במקור בסרט הקולנוע "פיטר פן" משנת 1953, אשר עליו מבוסס זיכיון המדיה שכולל בתוכו את סדרת הסרטים. בהמשך הביטוי הופיע גם בסרט ההמשך, "פיטר פן 2", ובסרטים "טינקרבל והסוד הקסום" ו"טינקרבל ואגדת לעולם לא" שמשמשים כסרט השלישי והשישי באורך מלא בסדרת הסרטים.

== מידע על האלבום ==
ב-16 באוקטובר 2012 האלבום יצא לאור על ידי חברת התקליטים וולט דיסני רקורדס, כחלק משיווק הסרט הרביעי באורך מלא בסדרת הסרטים "טינקרבל", "טינקרבל וסוד הכנפיים". האלבום כולל בתוכו עשרה שירים מסוגת פופ, פולק-פופ וטין פופ, כאשר כולם נכללו או נכתבו בהשראת ארבעת הסרטים הראשונים באורך מלא בסדרת הסרטים, והסרט הקצר "משחקי עמק הפיות" שגם לוקח חלק בסדרה, אשר כולם מבוססים על זיכיון המדיה "פיות דיסני" שבבעלות חברת וולט דיסני.

העבודה על השירים נעשתה בשנים 2008–2012, כאשר הם הולחנו על ידי ג'ואל מקנילי, המלחין של כל המוזיקה בסדרת הסרטים, ונכתבו על ידי ברנדן מילבורן וואל ויגודה מתוך ההרכב המוזיקלי GrooveLily. רוב השירים בוצעו על ידי כוכבות ערוץ דיסני, ביניהן זנדאיה מהסדרה "שייק", ברידג'יט מנדלר מהסדרה "גוד לאק צ'ארלי", דמי לובאטו מהסרט "קאמפ רוק" ומהסדרה "תנו לסוני צ'אנס", לורה מרנו מהסדרה "אוסטין ואלי", טיפאני ת'ורנטון מהסדרה "גוד לאק צ'ארלי" וסלינה גומז מהסדרה "המכשפים מווייברלי פלייס". סברינה קרפנטר הופיעה באותה תקופה בפיילוט של ערוץ דיסני שלא צלח, אך זמן קצר לאחר יציאת האלבום לוהקה לסדרה "העולם של ריילי". בנוסף באלבום מופיעים השירים "The Great Divide", אשר מבוצע על ידי ההרכב המוזיקלי McClain Sisters, ו-"We'll Be There", אשר מבוצע על ידי תיה מגיה, לאחר שבסרט בוצע על ידי סידני סיירוטה מההרכב המוזיקלי Echosmith.

האלבום הגיע למקום ה-16 במצעד אלבומי הילדים בארצות הברית, והשיר "The Great Divide" הגיע למקום הרביעי במצעד שירי הילדים הדיגיטליים של בילבורד.

== שירי האלבום ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פיות דיסני
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומי פופ
קטגוריה:אלבומי פולק-פופ
קטגוריה:אלבומי טין פופ
קטגוריה:אלבומי חברת וולט דיסני רקורדס
קטגוריה:פסקולים מ-2012
קטגוריה:פסקולי סרטים
ים של דמעות

"ים של דמעות" הוא שיר שביצעה לראשונה הזמרת הישראלית אווה פרנסיס, וידוע בעיקר בביצועו של זוהר ארגוב. השיר בוצע על ידי נינט טייב בגמר העונה הראשונה של "כוכב נולד".

==רקע==
את השיר כתבה זמירה חן והלחין רפי גבאי. ההשראה לשיר היא סיפורה של אשת בוהמה תל אביבית שקיימה רומן עם גבר נשוי. כאשר ירד לארצות הברית הבטיח לה לשלוח אליה מכתבים ממקום מושבו בחו"ל, אך לא שלח לה ולוּ מכתב אחד. עשרים שנים לאחר מכן פגשה האישה בישראל באקראי את בנו, וכך נודע לה כי אותו אהוב נהרג בתאונת דרכים שבוע לאחר הגיעו לארצות הברית. האשה סיפרה את הסיפור לזמירה חן, והיא כתבה בהשראתו את השיר.

אווה פרנסיס הקליטה את השיר בשנת 1971, כשנכנסה לראשונה לאולפן ההקלטות. את השיר, בליווי תזמורתי, עיבד אלדד שרים. ב־1976 הקליט את השיר הזמר יואל שר על פי לחן שיצר, לתקליטו "יואל שר ומנגן".

בשנת 1985 הקליט הזמר זוהר ארגוב את השיר עבור האלבום הנושא את שמו: "ים של דמעות". השיר הוקלט לפי הלחן המקורי ובעיבוד של יגאל חרד.

בשנת 2003 התמודדה נינט טייב בעונה הראשונה של תוכנית המציאות "כוכב נולד". טייב הגיעה למעמד הגמר, שנערך בחוף ניצנים. היא בחרה לשיר את "ים של דמעות" וזכתה בתחרות. לגרסה צורף חלק נוסף שהולחן על ידי רמי קלינשטיין. הגרסה של נינט הגיעה למקום הראשון במצעד השבועי של רשת ג' הרביעי במצעד הפזמונים העברי השנתי התשס"ד (2004) של אותה התחנה, ולמקום ה־23 במצעד השנתי של גלגלצ.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:שירי זוהר ארגוב
קטגוריה:שירי נינט טייב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על דכדוך
קבוצת תמה

קבוצת תמה היא חברה לייצור מוצרים מפלסטיק, המתמחה בייצור מוצרי אריזה והגנה לחקלאות. החברה שייכת לקיבוצים משמר העמק וגלעד, והיא אחת מחברות התעשייה הקיבוצית הגדולות בישראל ואחת מחברות הפלסטיק המובילות במדינת ישראל.

== היסטוריה ==
החברה הוקמה בשנת 1950 כדי לספק פרנסה לחברי קיבוץ משמר העמק שחזרו מקרבות מלחמת השחרור. השם "תמה" הוא ראשי תיבות של "תעשיות משמר העמק". החברה ניסתה לייצר מספר מוצרים שונים, אך היא לא הייתה רווחית.

ב-1970 נכנס קיבוץ גלעד כשותף בחברה, והוא מחזיק בכ-25% ממניותיה.

רק במחצית השנייה של שנות ה-80 החלה החברה לייצר רשתות לחציר, והחלה להיות רווחית. מאז גדלה החברה, התפתחה ורכשה חברות נוספות, וכן הקימה חברות שיווק ברחבי העולם.

== החברה כיום ==
בנוסף לאתרי ייצור בישראל (משמר העמק, גלעד ואזור התעשייה אלון תבור), לחברה אתרי ייצור בפולין, בהונגריה, בברזיל ושני אתרים באיטליה, ובעבר גם בבריטניה. כמו כן יש לה חברות שיווק בארצות הברית, בקנדה, בגרמניה, במקסיקו, בצרפת, באירלנד, בסקנדינביה (בשוודיה), וכן במדינות עם אתרי הייצור, לרבות בריטניה.

החברה רשמה מספר פטנטים, ועובדת בשיתוף פעולה עם חברת ג'ון דיר האמריקאית.

בין המוצרים של החברה נמנים רשתות חציר, עטיפות כותנה, חבלים ועוד. כמו כן, החברה מייצרת כלי בית, ומחזיקה חנות מפעל במשמר העמק.

החברה מעסיקה חברי קיבוץ משני הקיבוצים, במבחי"ם ("בן משק בשנת חופש", צעירים אחרי צבא שבאים לעבוד לתקופה מוגדרת ומקבלים מגורים בקיבוץ וחיים בו בתנאים מיוחדים), וכן שכירים מבחוץ.

החברה מהווה עוגן כלכלי משמעותי לשני הקיבוצים המחזיקים בה, ושניהם משתייכים למטה השיתופי בתנועה הקיבוצית.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.gov.il/he/Departments/news/economy-news-020222a טקס אותות היצואן המצטיין במעמד הנשיא 2022] באתר משרד הכלכלה והתעשייה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:התעשייה הקיבוצית
קטגוריה:משמר העמק
קטגוריה:גלעד (קיבוץ)
קטגוריה:אזור התעשייה אלון תבור
מדינת הגמדים (סרט)

מדינת הגמדים (באנגלית: Land of the Little People) הוא סרט מתח ישראלי, שיצא לאקרנים ב-8 בספטמבר 2017
אותו כתב וביים יניב ברמן ומככבים בו מאור שוויצר, עופר חיון, נמרוד הוכנברג, מישל פרוז'נסקי ועוד.

הסרט זכה והשתתף בעשרות פסטיבלים ברחבי העולם, ביניהם: פסטיבל ברלין, פסטיבל רומא, פסטיבל שנגחאי, פסטיבל הקולנוע בוורשה ועוד.
פוסטר מדינת הגמדים
הסרט הופץ והוקרן במדינות שונות ברחבי העולם ואף נמכר לפריים וידאו האמריקאית.

==תקציר העלילה==
סיפורה של חבורת ילדים, המתגוררים בשכונה של אנשי מילואים. החבורה הקימה מחנה סודי בשטחו של בסיס צבאי נטוש. פורצת מלחמה והאבות נשלחים לחזית והאימהות צמודות לדיווחי החדשות. הילדים מוצאים את עצמם כמעט ללא השגחה. כאשר הילדים חוזרים אל המחנה שלהם, הם מגלים שני חיילים עריקים אשר מסתתרים בשטחו. מכאן מתחילה מלחמה בין הילדים, המבקשים להשיב לידיהם את המחנה, לבין החיילים, המחפשים בו מקלט. הילדים, שהתחנכו על ברכיהם של אנשי הצבא, מכירים רק דרך אחת להשיג את מבוקשם, והחיילים, המעוניינים להתחבא במקום עד שתסתיים המלחמה, נקלעים לסיטואציה שבה דווקא הם הופכים לניצודים.

== צוות השחקנים ==
{| class="wikitable"
!שחקן
!תפקיד
|-
| מאור שוויצר || ירון
|-
| עופר חיון || עומר
|-
| נמרוד הוכנברג || ג'קי
|-
| ליאור רוכמן|| חמי
|-
| מישל פרוז'נסקי || טלי
|-
| עמית הכטר || יונתן
|-
| עידו קסטלר || לואי
|-
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

;ביקורות
* "הוליווד ריפורטר"
* https://www.hollywoodreporter.com/review/land-little-people-medinat - וראייטי
* https://variety.com/2016/film/reviews/land-of-the-little-people-rome-film - פילימייקר מגזין
* https://filmmakermagazine.com/99118-jerusalem-and-sderot-intl-film-festivals-2016/#.XM8PkhYYqEd
* https://cineuropa.org/en/newsdetail/318512/
* http://emotionpictures.altervista.org/land-of-the-little-people/
* https://projectedfigures.com/2017/05/14/land-little-people-2016/

קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2017
רחל רבין

רחל רבין יעקב (נולדה ב-1 בפברואר 1925) היא אשת חינוך ישראלית ואחותו היחידה של יצחק רבין. ממקימי קיבוץ מנרה.

== ביוגרפיה ==
רחל רבין-יעקב נולדה בתל אביב לרוזה כהן ולנחמיה רבין, אחות ליצחק. אביה עבד בחברת החשמל ואמה (רוזה האדומה) הייתה מנהלת סניף בנק הלוואה וחסכון ופעילה ציבורית.

את שנות בית הספר עשתה רבין-יעקב בבית החינוך לילדי עובדים א' בתל אביב (היום בית הספר יוסף הגלילי), תחת ידו של המחנך אליעזר שמאלי, ובבית הספר התיכון המחוזי בגבעת השלושה (אז בתחום פתח תקווה).

בשנת 1942, עם סיום לימודיה, יצאה עם גרעין הנוער העובד להכשרה בכפר גלעדי תל-חי וב-1943 הם עלו להקים את קיבוץ מנרה, היישוב היהודי הראשון בהרי נפתלי, על הר סלעים קירח וללא דרך, ובו היא חברה עד היום. היא מילאה מספר תפקידים בקיבוץ, לרבות מחנכת, מזכירה וחברת הנהלה.

עם פרוץ מלחמת העצמאות נמצא מנרה, המשיק לגבול לבנון, חשוף לצליפות צבא קאוקג'י. הילדים ומרבית האימהות פונו לכפר גלעדי, ורבין-יעקב עם חבריה הגנו על היישוב וטיפלו בנפגעים הרבים שלא הייתה דרך לפנותם מן ההר.

בסוף שנות ה-40 הייתה נשיאת הנוער העובד, ורכזת ההכשרה.

בשנות ה-50 וה-60 הייתה חברת מרכז מפלגת אחדות העבודה - פועלי ציון. בבחירות לכנסת הרביעית, ב־3 בנובמבר 1959, הוצבה במקום ה-48 ברשימת המפלגה בבחירות לכנסת השישית, ב-19 במאי 1965, הוצבה במקום ה-90 ברשימת המערך לאחדות פועלי ארץ ישראל.

במשך עשרות שנים עסקה בחינוך. הייתה המורה של הכיתה הראשונה במנרה. לאחר מכן לימדה בבית הספר היסודי שנוסד במקום, וכעבור זמן הייתה ממקימי בית הספר האזורי הר וגיא בקיבוץ דפנה. בין השנים 1981 ל-1986 שימשה מרכזת הפיקוח באגף לחינוך התיישבותי במשרד החינוך, אגף המופקד על כל בתי הספר התיכוניים של ההתיישבות העובדת. עם סיום עבודתה במשרד החינוך שבה לביתה להיות שוב למזכירת הקיבוץ. ב-1994 מונתה ליושבת הראש של עמותת המכללות האקדמיות לחינוך של התנועות הקיבוציות אורנים וסמינר הקיבוצים.

==חיים אישיים==
בהפוגה הראשונה, בזמן מלחמת העצמאות, נישאה לרפי יעקב (נפטר ב-2012), עולה מגרמניה, איש החלוץ. לשניים נולדו במנרה ילדיהם תרצה, יפתח וגד. הם גם אימצו לביתם את בינייה (בנימין) ג'דידי, שנפל במלחמת יום הכיפורים.

רבין היא חברת קיבוץ מנרה עד היום.

== פרסים ==
על פועלה, קיבלה רבין-יעקב, בין השאר: פרס עליית הנוער והחינוך ההתיישבותי, פרס מחנכת למופת של המכללות האקדמיות לחינוך, פרס החינוך של האוניברסיטה העברית, פרס החינוך של הגליל העליון ויקירת מכללת אורנים והייתה גם יקירת מכללת תל חי. בשנת 2017 המליצה עליה התנועה הקיבוצית לקבלת פרס ישראל בשנת ה-70 למדינה. בסוף הוחלט להעניקו ליהודה הראל (שהיה חבר מנרה בעבר וגר היום בקיבוץ מרום גולן).

==אילן יוחסין==
רחל רבין ב-[[1940 עם אחיה יצחק ואביה נחמיה]]

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יצחק רבין
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים
קטגוריה:משפחת רבין
קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי בית הספר המחוזי ע"ש רוזה כהן
קטגוריה:בוגרות הנוער העובד והלומד
קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:נשות הקיבוץ
קטגוריה:אנשי הקיבוץ
קטגוריה:מנרה: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
דאנקו (אי)

האי דאנקו (באנגלית: Danco Island) הוא אי המצוי מדרום לתעלת אררה, בסמוך לחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

אורכו של האי 2 קילומטרים. האי מתנשא לגובה של 131 מטרים מעל פני הים.

באי מושבת פיגווינים גדולה.

בשל חשיבותו ההיסטורית של האי, ובשל מושבות הפינגווין, הוכרז האי כאתר מורשת היסטורי וכאתר טבע מוגן על פי האמנה האנטארקטית, מסיבות אלה האי הוא אתר תיירות (והאמנה מגבילה את מספר המבקרים באי).

== היסטוריה ==
=== גילוי האי ===

האי התגלה על ידי המשלחת האנטארקטית הבלגית, שחקר את אנטארקטיקה בין השנים 1899–1897 בפיקודו של אדריאן דה ז'רלש.

האי מופה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד, ומופה מהאונייה נורסל בשנת 1955.

=== תחנה O ===

באי דאנקו הייתה ממוקמת תחנת המחקר הבריטית - תחנה O (באנגלית: Station O), תחנה זו פעלה מה-26 בפברואר 1956 ועד ה-22 בפברואר 1959 במטרה למפות את האזור ולחקור את הגאולוגיה שלו.

הבקתה הראשית של תחנת המחקר נקראה "ארנדאל" (Arendal), והיא נהרסה על ידי הסקר האנטארקטי הבריטי באפריל 2004; מהמבנה נותרו רק יסודות הבטון של המבנה.

=== מקור השם ===

שמו של האי ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

האי נקרא על שמו של אמיל דאנקו (Emile Danco), איש המשלחת האנטארקטית הבלגית, אשר מת על סיפונה של האונייה בלגיקה בעת היותו חלק מהמשלחת.

== קישורים חיצוניים ==

=== האי דאנקו ===

* [http://www.env.go.jp/nature/nankyoku/kankyohogo/database/jyouyaku/atcm/atcm_pdf_en/27_en.pdf האי דאנקו] תיאור על פי האמנה האנטארקטית
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:0::NO::P5_ANTAR_ID:3494 האי דאנקו] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=108420 האי דאנקו] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=3306&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR האי דאנקו] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [http://aq.geoview.info/danco_island,8675016p תצלומי האי דאנקו]
* [https://learndiscoverbefree.com/danco-island/ תצלומי מושבות הפינגווינים באי דאנקו]
* [https://antarcticguide.com/locations/danco-island/ מידע לתיירים לאי דאנקו]
* [https://www.wildjunket.com/first-penguin-encounter/ תיאור ביקור באי דאנקו ותצלומי האי]
* [https://www.peakbagger.com/peak.aspx?pid=-66117 האי דאנקו] באתר peakbagger
* 

=== תחנת O ===

* [https://www.bas.ac.uk/about/about-bas/history/british-research-stations-and-refuges/danco-island-o/ תחנה O] באתר הסקר האנטארקטי הבריטי

== הערות שוליים ==

דאנקו
דאנקו
דאנקו
קרחון ברגה

קרחון ברגה (באנגלית: Breguet Glacier) הוא קרחון הזורם לתוך מפרצון סיירבה, דרומית לקרחון גרגורי, בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

הקרחון מתנשא לגובה של 682 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
=== גילוי הקרחון ===
הקרחון מופיע לראשונה במפה של ממשלת ארגנטינה משנת 1957.

=== מקור השם ===
שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה בשנת 1960.

הקרחון נקרא על שמם של לואי ברגה, וז'אק ברגה - מהנדסי אווירונאוטיקה צרפתים שבנו את המסוק הראשון.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:1888 קרחון ברגה] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=122904 קרחון ברגה] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=1811&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR קרחון ברגה] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-60.82582605288011,-64.18007732628585,12&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור הקרחון, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix
* [https://mapcarta.com/25605936 מפת אזור קרחון ברגה]
* [http://publications.americanalpineclub.org/articles/12201219700/print תיאור הטיפוס על קרחון ברגה] באתר המועדון האלפיני האמריקאי

== הערות שוליים ==

ברגה
ברגה
קטגוריה:צרפת באנטארקטיקה
טיסה 1492 של אירופלוט

טיסה 1492 של אירופלוט הייתה טיסה אשר בוצעה במטוס סוחוי סופרג'ט 100 שהתרסק ב-5 במאי 2019 בעת שהיה בדרכו מנמל התעופה שרמטייבו במוסקבה לנמל התעופה מורמנסק (אנ') שברוסיה. המטוס חזר לנמל התעופה שרמטייבו 30 דקות לאחר ההמראה כדי לבצע נחיתת חירום. הכנפיים והגוף האחורי של המטוס התלקחו בנחיתה, והמטוס גלש מעבר למסלול הנחיתה. 41 אנשים נהרגו.

==התאונה==
טיסה 1492 הייתה טיסת פנים שהמריאה מנמל התעופה הבינלאומי שרמטייבו לכיוון נמל התעופה מורמנסק בשעה 18:04 זמן מקומי (15:04 UTC). המטוס הפסיק לטפס בגובה 10,000 רגל והסתובב חזרה לכיוון שרמטייבו, וביצע נחיתת חירום 30 דקות לאחר ההמראה עקב מכת ברק. בנחיתה חרג מהמסלול ונשרף לאחר מכן. מבין חמשת אנשי הצוות ו-73 נוסעים, 41 אנשים דווחו כהרוגים, ביניהם גם אחד משלושת דיילי המטוס. עשרה נוספים דווחו כפצועים.

==המטוס==
המטוס המעורב בתאונה היה סוחוי סופרג'ט 100 רוסי. המטוס נשא את הרישום RA-89098 ואת המספר הסידורי של היצרן 95135, וטס לראשונה ביוני 2017.
==חקירה==
על חקירת ההתרסקות אחראית ועדת התעופה הבין-מדינתית ברם אליה צורפו גם גופי החקירה של ועדת החקירות הפדרלית ומחלקת התחבורה של הסניף המוסקבאי של הוועדה שהאשימו את אירופלוט בהפרת חוק בטיחות הטיסה שגרם למותם של יותר משני אנשים. על פי מסקנות ראשוניות של הוועדה ייתכן שהטייסים לא פעלו על פי נוהלי הבטיחות, לאחר שנודע כי המטוס נחת במהירות של 287 קמ"ש, חריגה משמעותית מ-240 קמ"ש המוגבלים למהירות נחיתה.

ב-6 במאי 2019 הוועדה הודיעה כי היא בודקת כמה גרסאות לגבי הגורמים להתרסקות, בין השאר בחנה החקירה מספר גרסאות, כולל כשירות לא מספקת של הטייסים, משדרים ואנשי התמיכה, כשל בציוד והמטוס או תנאי מזג אוויר קשים (לאחר שדווח שהמנועים ספגו שתי מכות ברק, 28 דקות לאחר ההמראה).

==תגובות==
לאחר התקרית איירופלוט ביטלה ארבע טיסות שונות של מטוס הסוחוי שתוכננו ל-8 במאי: טיסה משרמטייבו למינסק, משרמטייבו לריגה, מרוסטוב על הדון למוסקבה וטיסה רביעית ממוסקבה לפרם, לא דווח על סיבות הביטולים, אך לפחות בשתיים מהטיסות התגלו כשלים טכניים בניסיונות ההמראה של המטוסים.

== ראו גם ==
* טיסה 593 של אירופלוט

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

אירופלוט, 1492
אירופלוט, 1492
אירופלוט, 1492
אירופלוט, 1492
קטגוריה:2019 ברוסיה
Oh Daddy

Oh Daddy (בעברית: אוי, אבא) הוא סינגל שהוקלט על ידי זמרת הרגאטון הדומיניקנית נאטי נטשה. השיר יצא לאור ב-26 באפריל 2019, על ידי חברות התקליטים סוני מיוזיק לטין ופינה רקורדס, כסינגל מתוך אלבום הבכורה שלה, IlumiNATTI. יציאתו של "Oh Daddy" אירעה בסמוך ליציאתו של "Obsesión", כאשר לשניהם צולמו וידאו קליפים.<ref></ref>

השיר הגיע למקום ה-36 בארגנטינה הוט 100,<ref></ref> וה-20 במצעד שירי הפופ הלטיניים.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי נאטי נטשה, גבי מיוזיק, רפאל פינה, ריצ'י ואלנס ולינקולן קסטנידה. כמו כן, לשיר יצאה גרסה בשפה הספרדית, וגרסה באותה השפה, המשלבת בתוכה גם את השפה האנגלית. שתי הגרסאות נכללו באלבום הבכורה של נטשה, IlumiNATTI, שיצא לאור ב-15 בפברואר 2019.

בבילבורד ציינו ש"הקליפ של השיר מציג אישה מבוגרת [נטשה] אשר מספרת על האהבה הנכזבת הראשונה שלה".<ref name=":0"></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של נאטי נטשה ב-25 באפריל 2019. בתחילת הקליפ, ניתן לראות ילדה, ניגשת אל סבתא שלה. בהמשך, השתיים פותחות אלבום תמונות, וסבתה מספרת לה על מישהו שאהבה פעם. בכל חלק מהאלבום, היא מספרת לה על סיפור אחר שהיא חוותה כשהייתה צעירה.

נכון לספטמבר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-325 מיליון צפיות.

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|זהב <small>(לטיני)</small>
|30,000<small></small>
|-
!מקסיקו (AMPROFON)
|זהב
|30,000
|-
!פרו (IFPI Peru)
|פלטינה 4× <small>(לטיני)</small>
|24,000<small></small>
|-
| colspan="3" |<small> מכירות + הזרמת מדיה בלבד</small>
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|26 באפריל 2019
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|סוני לטין • פינה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי נאטי נטשה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נאטי נטשה
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פינה רקורדס
Obsesión

Obsesión (באנגלית: Obsession, ובעברית: אובססיה) הוא סינגל שהוקלט על ידי זמרת הרגאטון הדומיניקנית נאטי נטשה. השיר יצא לאור ב-22 במרץ 2019, על ידי חברות התקליטים סוני מיוזיק לטין ופינה רקורדס, כסינגל מתוך אלבום הבכורה שלה, IlumiNATTI.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי נאטי נטשה, גבי מיוזיק, רפאל פינה, וישראל דומינגו רודריגז. כמו כן, השיר הוא שיר בסגנון הפופ הלטיני, המשלב בתוכו גם את סגנון הרגאטון, אשר מאפיינים שירים נוספים מתוך האלבום. ב- סקרו את השיר והקליפ שלו, תוך שכתבו שם "לפני יותר מחודש, הוציאה הזמרת נאטי נטשה את אלבום האולפן הראשון שלה IlumiNATTI, איתו היא מבססת את מעמדה כמי שמייצבת את ז'אנר הרגאטון. כדי להמשיך את הדרך שסללה, היא הוציאה קליפ נלווה לסינגל החדש שלה".<ref></ref>

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-7 מיליון השמעות.<ref name=":0"></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של נאטי נטשה ב-22 במרץ 2019. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את נטשה, כשהיא עומדת על שטיח אדום, ומאות צלמים מצלמים אותה. בהמשך, ניתן לראותה במספר יעדים שונים ברחבי העולם. הקונספט של הקליפ עוסק בעיקר באובססיה של אנשים כלפי נטשה.

נכון ליוני 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-35 מיליון צפיות.

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|22 במרץ 2019
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|סוני לטין • פינה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי נאטי נטשה
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נאטי נטשה
קטגוריה:שירי לפידים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סוני מיוזיק לטין
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פינה רקורדס
אלכסנדרוס פאפאגוס

אלכסנדרוס פאפאגוס (ביוונית: Ἀλέξανδρος Παπάγος; 9 בדצמבר 1883 - 4 באוקטובר 1955) היה פילדמרשל ופוליטיקאי יווני.

==ביוגרפיה==
פאפאגוס נולד ב-9 בדצמבר 1883 באתונה, והתחנך באקדמיה הצבאית בבריסל ובבית הספר הפרשים באיפר. הוא שירת בצבא היווני, ולחם במהלך מלחמות הבלקן ומלחמת העולם הראשונה, אך בשל תמיכתו במלך קונסטנטינוס הראשון, הוא פוטר מן הצבא בשנת 1917 וחזר לשרת בו רק לאחר חזרתו של קוסטנטינוס בשנת 1920, אך שוחרר שוב מתפקידו על ידי ממשלת הרפובליקה היוונית השנייה בשנת 1923. הוא מונה למייג'ור גנרל ומפקד קורפוס בשנת 1927. כראש המטה הכללי של הצבא הוא מילא תפקיד מרכזי בהפלת הרפובליקה היוונית השנייה באוקטובר 1935, ועם שובו של המלך גאורגיוס השני והקמת הדיקטטורה של מטאקסס, הוא הפך לשר המלחמה. כבר בשנת 1934 הוא מילא תפקיד חשוב במשא ומתן בין יוון לבין מדינות אירופאיות אחרות על בריתות צבאיות.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה מונה פאפאגוס ב-28 באוקטובר 1940 למפקד הכוחות היווניים, ובאותו היום התקיפו האיטלקים את יוון מכיוון אלבניה. הצבא היווני לחם בעקשנות, הדף את האיטלקים וכבש כמעט שליש מאלבניה. כאשר יוון נלחמה בפעם הראשונה נגד כוחות גרמנים ממרץ 1941 פאפאגוס תמך בהחלטה אסטרטגית זו, אם כי הוא גם העריך את הסיכויים הצבאיים נגד גרמניה כנמוכים מאוד.

כשהגרמנים הגיעו לשטח היווני, תפסו את קו מטאקסס וכבשו את סלוניקי, איפשר פאפאגוס את כניעת כוחות המבצר ב-10 באפריל 1941, אך רצה להמשיך במאבק עם שאר היחידות. אך מפקדיהם באופן עצמאי סיכמו על הפסקת אש עם כוחות הציר. פאפאגוס קיבל את התנאים החדשים וחתר לנסיגה בטוחה של שאר הכוחות הבריטים. הוא עצמו דחה את ההצעה הבריטית לנסוע איתם לכרתים. ביולי 1943 נעצר פאפאגוס וגורש למחנה הריכוז דכאו. באפריל 1945 הוא היה יחד עם אסירים בולטים אחרים במחנה הריכוז דכאו שהובלו לנידרדורף (דרום טירול), שם שוחררו האסירים על ידי חיילי הוורמאכט, לאחר ששומרי האס אס עזבו. לאחר מכן הוא נלחם שוב כמפקד העליון במלחמת האזרחים ביוון עם תמיכה אמריקנית משמעותית, נגד הפרטיזנים הקומוניסטים. המלחמה הסתיימה בשנת 1949 עם התבוסה הסופית של הקומוניסטים, ופאפאגוס מונה לפילדמרשל הראשון של יוון.

בשנת 1951, לאחר התכתשות עם המלך, הוא התפטר כדי להקים מפלגה שמרנית חדשה, "האיחוד היווני" (Ελληνικός), אשר זכתה בבחירות 1952 ברוב גדול. הוא היה ראש ממשלת יוון מ-19 בנובמבר 1952 עד מותו ב-4 באוקטובר 1955. בשנת שלטונו נפלה תוכנית שיקום מקיפה, ובשנת 1953 בוצעה הרפורמה במטבע. במדיניות החוץ, למרות ברית משולשת שנחתמה בשנת 1954 עם יוגוסלביה וטורקיה, הסכסוך בקפריסין הביא להרעת היחסים עם טורקיה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:יוון: העת החדשה
קטגוריה:ראשי ממשלת יוון
קטגוריה:פוליטיקאים יוונים
קטגוריה:גנרלים יוונים
קטגוריה:יוונים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:קצינים גדולים בלגיון הכבוד
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:מעוטרי צלב המלחמה
קטגוריה:מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:ילידי 1883
קטגוריה:יוונים שנפטרו ב-1955
ספריית מחניים

ספריית מחניים היא הוצאת ספרים הידועה בעיקר בסדרת ספרונים לילדים בשם "מסיפורי צדיקים" ובה 120 סיפורי צדיקים.

==היסטוריה==
החברה הוקמה בשנות השבעים, על ידי גרשון ופנינה בורקיס, חסידי חב"ד מלוד, בעקבות המחסור שהיה אז בספרי קריאה חרדיים לילדים.

הסדרה יצאה לאור בברכתו של הרבי מלובביץ', שהיה מעורב בפרטי ההוצאה. הוא הורה ללמוד מאנשי המקצוע את מלאכת הוצאת ספרים לילדים. עוד הורה להתאים את התכנים לתוכנית הלימודים החדשה של משרד החינוך, שהוביל אז שר החינוך זבולון המר בממשלתו של מנחם בגין. בהוראתו הספרונים הופצו גם בארצות הברית.

הסדרה יצאה לאור בתחילה תחת מוסדות חב"ד קריית גת, ואחר כך באופן עצמאי.

סדרת מסיפורי צדיקים מכילה סיפורי צדיקים היסטוריים ממקורות שונים, שנערכו בידי פנינה בורקיס ובלה גולומבוביץ. הספרונים מעוטרים בציורים, ברובם מאת חיים הנריק הכטקופף. בראש כל סיפור נכתב: "הערה: מטרת הציורים להמחיש את הסיפור לילד ואין כל כונה לתאר את דמות הצדיק".

הסדרה מונה 120 סיפורים, בפורמטים שונים (מס' סיפורים בכריכה קשה, סיפורים בודדים בכריכה רכה, עיטוף בלמינציה ובניילון) חלקם תורגמו ל-9 שפות, בהן: אנגלית, ספרדית, צרפתית, רוסית, יידיש ועוד.

עם השנים הספרים נעשו נכסי צאן ברזל במגזר החרדי, גם כיום, על אף סגנונם המעט המיושן.

=== סרטים בהשפעת הסדרה ===
יהודה גרובייס נשוי למלכה (מלי), ביתה של ברכה קנובלוביץ' - אחת מכותבות סדרת "מסיפורי צדיקים". בעקבות היכרותו עם הסדרה, יצר סרטי קולנוע חרדי המבוססים על חלק מספרי הסדרה: כוחם של תהילים (מבוסס על הסיפור "בזכות אמירת תהילים"), "הדב המרקד", "הדרך לתורה", "צדקה תציל ממוות" (מבוסס על הסיפור "החתונה שהצילה"), "פדיון שבויים" (מבוסס על הספר "המחרוזת"), "דמא בן נתינה" (מבוסס על הספר "כיבוד אב"), ו"ניצוץ באפילה" (מבוסס על הסיפור "נרות באפילה")

==מסיפורי צדיקים==

== סדרות נוספות ==
בשנת ה'תשפ"א החלה ההוצאה להוציא לאור סדרות חדשות.

=== מעשי חכמים ===

# סבלונותו של הלל
# אשת הלל הזקן
# בזכות אהבת תורה
# הלל ושלשת הגרים
# נחום איש גמזו

=== בראי היהדות ===

# יהונתן במושב

=== ספורי התנ"ך ===

# שמואל הנביא
# המלך שאול
# תבת נח
# משה בתיבה
# משה בתיבה לקטנטנים

==קישורים חיצוניים==

* 
* מנדי זילברשטרום, [https://col.org.il/news/115100 'מחניים': 120 ספרונים, 9 שפות, 2 אנשים ורבי אחד • מרתק] אתר col
* [https://he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/4391291 הסיפור של הוצאת "מחניים"], גרשון בורקיס בריאיון לתוכנית 'המפגש שלי' jem, באתר חב"ד אורג
* צבי סופר, [https://col.org.il/news/125352 'איש הלגו' רדף אחר זיכרון העבר. ואז הוא מצא], אתר col, סיוון תש"ף

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות ספרים בעברית
קטגוריה:ספרות חרדית
קטגוריה:ספרות ילדים ונוער בישראל
Wikiwand

Wikiwand הוא ממשק תוכנה קנייני אשר פותח לצורך צפייה בערכי ויקיפדיה בקלות רבה יותר. התוכנה זמינה עבור מספר דפדפני אינטרנט פופולריים כתוסף חינמי, או כאפליקציה למכשירים ניידים.

==היסטוריה==
חברת Wikiwand (שנקראה במקור WikiWand) נוסדה ב-2013 על ידי ליאור גרוסמן ואילן לוין. הממשק, אשר הושק באופן רשמי באוגוסט 2014, כולל תפריט סרגל צד, סרגל ניווט, קישורים מותאמים אישית לשפות אחרות, טיפוגרפיה חדשה וגישה לתצוגות מקדימות של ערכים מקושרים. תוכן העניינים מוצג תמיד בצדו השמאלי של המסך, או בצידו הימני כאשר משתמשים בממשק העברי.

לדברי גרוסמן, "עבורנו זה לא היה הגיוני שהאתר החמישי הפופולרי ביותר בעולם, אשר נמצא בשימוש על ידי חצי מיליארד אנשים, מכיל ממשק אשר לא עודכן למעלה מעשור. מצאנו את ממשק ויקיפדיה עמוס, קשה לקריאה (שטחים גדולים של טקסט קטן), קשה לניווט, ושימושיות לוקה בחסר."

==זמינות==
הממשק זמין בתור תוסף עבור דפדפני גוגל כרום, ספארי ופיירפוקס וכן דרך האתר הרשמי של Wikiwand. במרץ 2015, חברת Wikiwand השיקה יישום iOS עבור מכשירי אייפון ואייפד. יישום אנדרואיד נמצא כעת בפיתוח.

==מודל עסקי==
ב-2014, חברת Wikiwand הצליחה לגייס כ-600 אלף דולרים ובכך יכלה להמשיך בפיתוח התוכנה. היא הצהירה כי בכוונתה לגייס הכנסות באמצעות פרסום ולתרום כ-30 אחוזים מרווחיה לקרן ויקימדיה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ויקיפדיה
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2014
אופטיקה הלפרין

אופטיקה הלפרין היא רשת האופטיקה הגדולה בישראל והרשת הקמעונאית הגדולה בישראל הפועלת ללא זכיינים. הרשת מונה מעל ל-140 סניפים ומעסיקה כ-600 עובדים.

== פעילות ==
בשנת 1988 הקים הרב רפאל הלפרין את החברה. עם מותו בשנת 2011, עבר לנהל את הרשת בנו יעקב, השותף בבעלות עליה עם אחיו ואחיותיו: משה, שמואל, חיה, דוד, אתי ויהודה. חזונה של החברה, כפי שפורסם באתר הרשמי שלה, הוא .

הרשת מעסיקה כ-600 עובדים ב-140 סניפים. בין היתר היא מעסיקה אופטומטריסטים, אופטיקאים, מנהלי חנויות, מוכרנים ואנשי שירות ומטה.

מיום הקמתה הרשת מסתמכת על חנויות רחוב. ב-2014 נכנסה לראשונה לקניונים וב-2016 התרחבה משמעותית כאשר פתחה בשלושה חודשים סניפים ב-12 קניונים, בהשקעה כוללת של 7.3 מיליון שקל.

ב-2011 הגישה אופטיקה הלפרין תביעה נגד היבואנית הרשמית בישראל של מותג עדשות הראייה הגרמני צייס, לוכסויז'ן לאחר שלוכסויז'ן לטענת אופטיקה הלפרין הפיצה טענות שקריות במדיה על עדשות המולטיפוקל של צייס, המשווקת ברשת. במסגרת הפרסומים, נכתב על עדשות אלה כי הן מזויפות ומשווקות ללא רישיון. ונפסקו לאופטיקה הלפרין פיצויים בסך של כ-84 אלף שקל.

ב-2012 תבעה אופטיקה הלפרין את חברת המשקפיים לוקסוטיקה בטענה שחתמה עם לוקסוטיקה על בלעדיות לשיווק משקפיים אופטיים של רייבאן, כשלאחר שמונה חודשים בוטלה הבלעדיות. בינואר 2020 המחוזי קבע כי החברה האיטלקית הפרה את ההסכם וקבע כי תפצה את אופטיקה הלפרין ב-7 מיליון שקל. בערעור שהגישה לוקסוטיקה לבית המשפט העליון, התקבל הערעור חלקית והפיצוי הופחת מ־7 מיליון שקל ל־3.8 מיליון שקל.

במאי 2017 פורסם כי מנכ"ל החברה יעקב הלפרין מחפש רוכשים לחברה על פי שווי שוק של 200 מיליון שקל. לשם כך נעזר בפירמת ראיית החשבון ארנסט אנד יאנג. הלפרין הכחיש את המיוחס לו.

בשנת 2022 ולאחר שלא נמצא מחליף חיצוני למנכ"ל החברה מונתה חיה הלפרין אז המשנה למנכ"ל כמנכ"לית החברה, זאת לאחר שאחיה יעקב הלפרין שימש כמנכ"ל כ-30 שנים ברשת.

== מוצרים ==
הרשת משווקת משקפי ראייה, משקפי שמש עדשות מגע ועדשות מולטיפוקל, תמיסות וחומרים לעדשות ומשקפי שמש של מותגים זרים ידועים. לחברה גם זכיינות בעבור חלק ממותגי המשקפיים אותן היא משווקת. בין מוצרי הרשת נמצאים המותגים: מייקל קורס, דיור, טומי הילפיגר, GUESS, הוגו בוס, ריי באן, דולצ'ה וגבאנה, ארמאני, פראדה ומארק ג'ייקובס. החברה משקיעה גם בטכנולוגיות מתקדמות כמו בעדשות ASHAI שמתוצרת יפן ועדשות מולטיפוקל ASAHI X-REALITY המיוצרות בהתאמה אישית.

במהלך שנות פעילותה גם הרחיבה את פעילותה לתחומים רפואיים ופארא-רפואיים.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רשתות שיווק בישראל
קטגוריה:רפאל הלפרין
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1988
צ'רי QQme

צ'רי QQme (באנגלית: Chery QQme) היא מכונית סופרמיני המוגדרת כמכונית עירונית, וקומפקטית מתוצרת יצרנית הרכב הסינית צ'רי (שם מלא: "Chery Automobile Co., Ltd", בסינית: 奇瑞汽车股份有限公司) אשר יוצרה בין השנים 2009–2011.

==צ'רי QQme==

* דגם "צ'רי QQme" הוצג לראשונה בתערוכת המכוניות הבינלאומית בשאנגחאי בשנת 2009.
* יוצרו 1,826 יחידות (1,350 יחידות בשנת 2009, 374 יחידות בשנת 2010).
* 3 דלתות - האצ'בק.
* 5 נוסעים.
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין.
* קיבולת מכל דלק - 43 ליטר.
* צמיגים: 175 / 60 R14.
* צמיג רזרבי - גודל מלא.
* 5 רמות גימור.
* אחריות יצרן: 4 שנים / 120,000 ק"מ.
* מחיר היחידה נע בין 55,000-69,000 רנמינבי (בסין).

===דגמים===
"צ'רי QQme"

* "Chery WOW".
* "Chery QQ Sport".
* "Chery S16".

==ראו גם==
* צ'רי אריזו 3
* צ'רי Q21

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://www.chery.cn/ אתר היצרן] (chery.cn)

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות סופרמיני
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2009
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
QQme
סנטאישטוואן

סנטאישטוואן (בהונגרית: Szentistván) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית סנטאישטוואן קטנה משמעותית מ-2,842 תושבים בשנת 1990 עד 2,357 תושבים בשנת 2018 (ירידה של 485 תושבים).

בסנטאישטוואן חיו מעט יהודים.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|73
|2,724
|-
|1910
|51
|
|-
|1920
|22
|
|-
|1930
|33
|
|-
|1941
|25
|4,071
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=22169 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
סומויה

סומויה (בהונגרית: Szomolya) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית סומויה קטנה מ-1,718 תושבים בשנת 1990 עד 1,569 תושבים בשנת 2018 (ירידה של 149 תושבים).

בסומויה חיה קהילה יהודית ובמקום היה בית קברות יהודי. 
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|19
|1,352
|-
|1910
|4
|
|-
|1920
|5
|
|-
|1930
|4
|
|-
|1941
|14
|2,353
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=18892 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
טרד

טרד (בהונגרית: Tard) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טרד קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-1,527 תושבים בשנת 1990 עד 1,127 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-26%).

בטרד חיו מעט יהודים.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|23
|
|-
|1880
|42
|1,855
|-
|1910
|34
|
|-
|1920
|30
|
|-
|1930
|27
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=08165 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
טיבולדרוץ

טיבולדרוץ (בהונגרית: Tibolddaróc) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית טיבולדרוץ קטנה משמעותית מ-1,648 תושבים בשנת 1990 עד 1,308 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-20%).

בטיבולדרוץ חיה קהילה יהודית ובמקום קיים בית קברות יהודי. 
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|132
|
|-
|1880
|110
|1,698
|-
|1910
|80
|
|-
|1920
|55
|
|-
|1930
|70
|
|-
|1941
|72
|2,338
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=30447 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
טיסבאבולנה

טיסבאבולנה (בהונגרית: Tiszabábolna) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית טיסבאבולנה קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-630 תושבים בשנת 1990 עד 332 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-47%).

בטיסבאבולנה חיה קהילה יהודית ובמקום היו בתי קברות יהודיים שאבדו. 
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|11
|622
|-
|1910
|17
|
|-
|1920
|5
|
|-
|1930
|4
|
|-
|1941
|10
|1,334
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=02291 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
טיסאוואלק

טיסאוואלק (בהונגרית: Tiszavalk) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. אוכלוסיית טיסאוואלק קטנה משמעותית מ-399 תושבים בשנת 1990 עד 286 תושבים בשנת 2018 (ירידה של 115 תושבים).

בטיסאוואלק חיו מעט יהודים לתקופת זמן מוגבלת.
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|11
|537
|-
|1910
|13
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=04729 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
צ'רי אריזו M7

צ'רי אריזו M7 (באנגלית: Chery Arrizo M7) הוא מיניוואן המוגדר קומפקטי מתוצרת יצרנית הרכב הסינית צ'רי (שם מלא: "Chery Automobile Co., Ltd", בסינית: 奇瑞汽车股份有限公司) אשר מיוצר משנת 2015 ועד היום.

=="צ'רי אריזו M7"==

* דגם "צ'רי אריזו M7" הוצג לראשונה בתערוכת המכוניות הבינלאומית בשאנגחאי בשנת 2015.
* 5 דלתות.
* 7 נוסעים.
* מנוע קדמי.
* מנוע בנזין.
* סוג הנעה: הנעה קדמית.
* קיבולת מכל דלק - 62 ליטר.
* מחיר היחידה נע בין 88,900-107,900 רנמינבי (שנת 2015, בסין).
===דגמים===
* "1.8" - דגם המיוצר ב-3 רמות גימור, (RM46,500, RM51,700, RM56,400), מחיר היחידה 96,900 - 88,900 רנמינבי. 
* "2.0 CVT" (דגם המיוצר ב-2 רמות גימור, (RM58,100, RM62,800) מחיר היחידה 99,990-107,900 רנמינבי.

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="140">
קובץ:Chery Arrizo M7 2 China 2016-04-05.jpg | דגם "צ'רי אריזו M7"
קובץ:Chery Arrizo M7 China 2016-04-05.jpg | דגם "צ'רי אריזו M7" 
קובץ:2016 Chery Arrizo M7 rear 8.2.18.jpg | דגם "צ'רי אריזו M7" 
</gallery>

==ראו גם==
* צ'רי QQ6
* צ'רי טיגו 5x
* צ'רי V5
* צ'רי אריזו 3
* צ'רי אריזו GX

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיניוואנים
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2015
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
קטגוריה:כלי רכב המורכבים במלזיה
אריזו M7
ואטה

ואטה (בהונגרית: Vatta) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה. כמו יישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית ואטה קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-969 תושבים בשנת 1990 עד 901 תושבים בשנת 2018 (ירידה של כ-7%).

בואטה חיה קהילה יהודית ועד היום קיים במקום בית קברות יהודי. 
{| class="wikitable"
! שנה
! כמות יהודים
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|125
|
|-
|1880
|64
|858
|-
|1910
|31
|
|-
|1920
|33
|
|-
|1930
|10
|
|-
|1941
|25
|1,372
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=HU&p_id=30076 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
יוסי לז'ה

יוסף (יוסי) לז'ה (נולד ב-31 בדצמבר 1948) הוא כדורסלן עבר ישראלי בגובה 2.05 מטר, ששיחק בעמדת הפורוורד, בין היתר במכבי תל אביב בשנות ה-60 וה-70. זכה ב-8 אליפויות ו-5 גביעי מדינה. כן שיחק בנבחרת ישראל.

== ביוגרפיה ==
לז'ה החל את דרכו בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב. לקראת עונת 1966/1967 העלה המאמן יהושע רוזין את לז'ה לקבוצת הבוגרים. באותה עונה זכתה הקבוצה באליפות ה-9 בתולדותיה במאזן 2–24. לז'ה הצעיר השתתף במשחק ליגה אחד.

בעונה הבאה, 1967/1968, השתתף לז'ה במשחק הראשון אי פעם מול ריאל מדריד. במשחק הראשון הפסידה הקבוצה במדריד ב-10 הפרש ולז'ה נתן משחק שהוגדר לאחר מכן כמשחק חייו במשחק השני הפסידה מכבי ב-8 הפרש והודחה בסיכום. בזירה המקומית, זכתה מכבי תל אביב באליפות המדינה ה-10 בתולדותיה, עם מאזן של 1–25. האליפות הושגה לאחר ניצחון במשחק העונה על הפועל תל אביב ביד אליהו, 2 מחזורים לסיום העונה, בתוצאה 76:65, כאשר ערב המשחק היה הפער בין הקבוצות נקודה בלבד. לז'ה השתתף ב-4 משחקים וקלע בממוצע של 5 נקודות למשחק.

עונת 1968/1969 הייתה העונה היחידה בה לז'ה לא זכה באליפות במדי מכבי תל אביב. הפועל תל אביב אשר הציגה באותה עונה חמישית יהודים אמריקאים (שכללה בין היתר את מרק טורנשיין ובארי ליבוביץ') זכתה בדאבל - אליפות, עם יתרון של שלוש נקודות בטבלה לפני מכבי תל אביב; וגביע המדינה, לאחר שהפועל הביסה בגמר הגביע את מכבי תל אביב 70:88. לז'ה השתתף ב-14 משחקים וקלע בממוצע של 6.4 נקודות במשחק.

בהמשך שיחק לז'ה בעוד 6 עונות במכבי תל אביב כאשר הוא שותף לזכייה ב-6 אליפויות וארבעה גביעי מדינה. עונת השיא שלו הייתה עונת 1971/1972 כאשר קלע בממוצע של 11.4 נקודות למשחק. כן במדי נבחרת ישראל השתתף לז'ה באליפות אירופה בכדורסל 1971, ובטורניר הקדם אולימפי 1972. כן בשנת 1969 שיחק לז'ה במדי נבחרת ישראל במכביה השמינית, ובשנת 1970 שיחק לז'ה במדי נבחרת צה"ל.

בעונת 1975/1976 עבר לז'ה למכבי רמת גן, שם שיחק 2 עונות, והיה כוכב הקבוצה כאשר קלע בממוצעים של 14.5 ו-17.1. בעונת 1977/1978 עבר למכבי דרום תל אביב, שיחק שם שתי עונות ובסיומן נשרה הקבוצה לליגה השנייה ולז'ה פרש מכדורסל.

סך הכל שיחק לז'ה 13 עונות בליגה הבכירה בהן רשם 208 משחקי ליגה וקלע 2,331 נקודות, והוא מדורג במקום ה-39 בקלעי מכבי תל אביב בכל הזמנים. במדי מכבי תל אביב היה שותף לז'ה ל-8 אליפויות ו-5 גביעי מדינה. במדי נבחרת ישראל רשם לז'ה 32 הופעות.

לאחר פרישתו, עובד כמנהל מפעל לעיבוד בשר.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://basket.co.il/all-time-players.asp?PlayerId=10114 יוסי לז'ה, קלעי כל הזמנים] באתר מנהלת הליגה
* [http://www.maccabi.co.il/Player.asp?PlayerUID=161 כרטיס שחקן], אתר מכבי תל אביב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורסלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורסלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורסלני מכבי עירוני רמת גן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
שאנון קוק

שאנון קוק-צ'אן (באנגלית: Shannon Kook-Chun; נולד ב-2 במרץ 1987) הוא שחקן דרום אפריקאי, ידוע בשל תפקידו כג'ורדן גרין בסדרת הטלוויזיה "המאה" ברשת The CW.

== ילדותו ==
שאנון קוק-צ'ון נולד וגדל ביוהנסבורג, דרום אפריקה לאב מקומי ולאם ממוצא סיני. לאחר מכן הוא עבר למונטריאול שבקנדה, כדי ללמוד בבית הספר הלאומי לתיאטרון של קנדה <small>(אנ')</small>.

== קריירה ==
תפקידו הראשון של קוק היה בסדרת הטלוויזיה הקנדית "להיות אריקה" בשנת 2009. בשנת 2010 התפרסם בזכות תפקידו כפארק זיין בסדרת הנוער הקנדית "דגראסי - הדור הבא" וכדאנקן בסדרת הפנטזיה "ציידי הצללים" (2017).
בשנת 2014 נבחר קוק לאחד מהכוכבים העולים של הפסטיבל הבינלאומי לסרטי קולנוע בטורונטו. בין השנים 2015 ל-2016, כיכב בסדרה "כרמלה".

בשנת 2018 החלה לשחק בעונה החמישית והשישית של סדרת הפנטזיה "המאה" ברשת The CW, בתור ג'ורדן ג'ספר גרין, בנו של מונטי גרין והרפר מקינטייר, על שמו של ג'ספר ג'ורדן.

שאנון הוא חובב ריקוד ואמנויות לחימה.

== פילמוגרפיה ==
===קולנוע===
{| class="wikitable sortable"
|-
! שנה
! שם באנגלית
! תפקיד
! class="unsortable"| הערות
|-
| 2012
| Requiem for Romance
| יאן
| דיבוב
|-
| rowspan="3" | 2013
|לזמן את הרוע
| דרו תומאס
|
|-
|Empire of Dirt
| מלאך
|
|-
| Hunting Season
| ג'ייסון
|
|-
| rowspan="2" | 2014
| The Dependables
| ויק סקינר
|
|-
| Dirty Singles
| איאן
|
|-
| rowspan="2" | 2015
| Dark Places
| טריי טיפנו הצעיר
|
|-
|A Christmas Horror Story
| דילן
|
|-
| 2016
|לזמן את הרוע 2
| דרו תומאס
|
|-
| 2017
| Goliath
| דילן וותרס
|
|-
|2021
|לזמן את הרוע 3: בשליחות השטן
|דרו תומאס
|
|-
|2023
|מלכודת למתנקשים
|רן הירו
|
|}

===טלוויזיה===
{| class="wikitable sortable"
|-
! שנה
! שם באנגלית
! תפקיד
! class="unsortable"| הערות
|-
| rowspan="3" | 2009
|להיות אריקה
| קנדריק קוואן
| פרק אחד
|-
|The Border
| יואן דו
| פרק אחד
|-
|Cra$h & Burn
| בני
| פרק אחד
|-
| rowspan="2" | 2010
| Durham County
| דייוויד צ'ו
| 5 פרקים
|-
| Aaron Stone
| גראדג'
| 2 פרקים
|-
| rowspan="2" | 2010–2011
| Degrassi: The Next Generation
| זיין פארק
| 19 פרקים
|-
| Baxter
| דאבן פיליפס
| 10 פרקים
|-
| 2011
| Rookie Blue
| פיט
| פרק אחד
|-
| 2012
| XIII: The Series
| ויקטור גונג
| 2 פרקים
|-
| 2013
| Holidaze
| קארל ג'ונסון
| סרט טלוויזיה
|-
| 2015–2016
| Carmilla
| ת'או סטראקה
| 6 פרקים
|-
| 2016
| Private Eyes
| ג'יי לי
| פרק אחד
|-
| rowspan="4" | 2017
| Incorporated
| המפקד טוביאס
| 2 פרקים
|-
| Thornwood Heights
| ג'יימי צ'אן
| פרק אחד
|-
|Running With Violet
| סטיוארט
| 5 פרקים
|-
|ציידי הצללים
|דאנקן
|2 פרקים
|-
|2020-2018
|המאה
|ג'ורדן ג'ספר גרין
|תפקיד אורח; (עונה 5)
תפקיד ראשי: (עונות 7-6)
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה דרום אפריקאים
קטגוריה:אישים ממוצא סיני
קטגוריה:מהגרים מדרום אפריקה
קטגוריה:מהגרים לקנדה
קטגוריה:בוגרי בית הספר הלאומי לתיאטרון של קנדה
קטגוריה:דרום אפריקאים שנולדו ב-1987
צ'רי טיגו 5x

צ'רי טיגו 5x (באנגלית: Chery Tiggo 5x) הוא קרוסאובר המוגדר קומפקטי מתוצרת יצרנית הרכב הסינית צ'רי (שם מלא: "Chery Automobile Co., Ltd", בסינית: 奇瑞汽车股份有限公司) אשר מיוצר משנת 2017 ועד היום בסין וברזיל (הרכבה על ידי יצרנית הרכב הברזילאית "Grupo Caoa" ).

=="Chery Tiggo 5x"==

* 5 דלתות הצ'בק.
* מנוע קדמי.
* מנועי בנזין.
* סוג הנעה: הנעה קדמית 4x2.
* תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 11.3 שניות (דגם מנוע 2.0 ליטר).
* תאוצה בין 0-100 קמ"ש היא 9.7 שניות (דגם מנוע 1.5 ליטר, מגדש טורבו).

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="100">
קובץ:Chery Tiggo 5x front view.jpg | "צ'רי טיגו 5x" 
קובץ:Chery Tiggo 5X rear.jpg | "צ'רי טיגו 5x" 
קובץ:Chery Tiggo 5x 001.jpg | "צ'רי טיגו 5x" 
קובץ:Chery Tiggo 5x rear view.jpg | "צ'רי טיגו 5x" 
קובץ:Chery Tiggo 5X, IAA 2017, Frankfurt (1Y7A3390).jpg | "צ'רי טיגו 5x", שנת 2017 
קובץ:Chery Tiggo4 2.0 GL 2019 (31367490697).jpg | "צ'רי טיגו 5x" 
קובץ:Chery Tiggo 5X 002 China 2018-03-12.jpg | "צ'רי טיגו 5x" 
</gallery>

==ראו גם==
* צ'רי A5
* צ'רי E5
* צ'רי A11
* צ'רי V5 
* צ'רי A15
* צ'רי QQ6

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20190413091610/http://www.chery.cn/vehicles/tiggo5x אתר היצרן] (chery.cn/vehicles/tiggo5x)

==הערות שוליים==

קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2017
טיגו 5x
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
קטגוריה:כלי רכב המורכבים בברזיל
שרונה מרקט

שׂרונה מרקט הוא השוק הקולינרי המקורה הגדול בישראל, הממוקם בפאה הדרומית של פרויקט שחזור מושבת הטמפלרים בשׂרונה, תל אביב.

שׂרונה מרקט הוקם על ידי גינדי החזקות, והוא השוק המקורה הראשון שהוקם בישראל בשנת 2015. לאחר הקמתו, הוקמו שווקים נוספים ברחבי ישראל. בשנת 2020 שׂרונה מרקט נרכש על ידי ביג מרכזי קניות ומגה אור החזקות.

שׂרונה מרקט מתפרש על פני 8,700 מ"ר, ובו פועלים כ-90 בתי עסק, ביניהם חנויות קמעוניות, דוכני אוכל ומסעדות.

== פעילות ==
שׂרונה מרקט הוקם בשנת 2015, כחלק מפארק שׂרונה שבדרום הקריה, בין בתיה המשוחזרים של המושבה הטמפלרית. הפרויקט הוקם על ידי חברת גינדי החזקות. השוק הוקם בהשקעה של למעלה מ-530 מיליון ש"ח ובהשראת שווקים בעולם בהם בורו (Borough Market) שבלונדון, צ'לסי (Chelsea Market) שבניו יורק ולה בוקריה שבברצלונה, והוא משתרע על שטח של 8,700 מ"ר.

בשׂרונה מרקט פועלים מעל ל־90 חנויות קמעוניות, דוכני אוכל, מעדניות וחנויות גורמה של יצרנים מקומיים. המתחם, מתמחה במוצרי מזון ומהווה אטרקציה תיירותית בשל ההיצע המגוון, הפעילויות הקולינריות והפעילויות התרבותיות.

במתחם מסעדות ודוכני אוכל, מעדניות גבינות, דגים ופירות ים, חומץ בלסמי, תבלינים, בשר, פירות וירקות, יינות ובירות, מאפים בעבודת יד ובתי קפה. בשׂרונה מרקט אפשר למצוא מגוון מסעדות שף כמו "ג'יג'י קובלה" של קבוצת מחניודה, "מיזאקי" של השף יובל בן נריה, "המזנון" של השף אייל שני, "הקוסם" של השף אריאל רוזנטל, ועוד.

נכון לשנת 2018, ביקרו בשׂרונה מרקט כ־16 מיליון מבקרים מהארץ וכארבעה מיליון תיירים מהעולם.

על אף שהשוק פועל בימי שבת וחג, פועלים בו עסקים בעלי תעודות הכשר לצד עסקים שאינם שומרים כשרות ומוכרים בין היתר בשר חזיר ומאכלי ים.

== היסטוריה וארכיטקטורה ==
שׂרונה מרקט שוכנת בפאה הדרומית של מושבת הטמפלרים, בין רחוב הארבעה ורחוב קפלן. המושבה שׂרונה, נבנתה בשנת 1871 של המאה ה-19 על ידי משלחת טמפלרים מגרמניה, שביקשו לבטא את רעיונותיהם החדשניים בתחום החקלאות והבנייה. עם כיבוש ארץ ישראל על ידי הבריטים, התיישב במושבה המנדט הבריטי ובנה במתחם בתים חדשים, ששינו במעט את הצביון הכפרי שלו. בשנת 1947, הועברה המושבה מהבריטים לידי היהודים ושימשה כבסיס הרשמי והראשון של ההגנה ובאותה התקופה ובשל המצור על ירושלים, שימשו המבנים השונים בשׂרונה את משרדי הממשלה עד שנת 1955, אז עברו לירושלים.

בשנת 2006 החליטה ממשלת ישראל לשמר ולשחזר 36 בתים בשׂרונה – חמישה מהם הועברו בעבודה מורכבת ומיוחדת למתחם שׂרונה.

שׂרונה מרקט תוכנן ועוצב על ידי האדריכלים קיקה ברא"ז, אורי בן דרור ומיכאל אנקווה מסטודיו מו. את הליווי והייעוץ הקולינרי העניק ירון קסטנבוים.
החל משנת 2018, היועצת הקולינרית שמסייעת ביצירת תוכן קולינרי ייחודי היא אפרת אנזל.

באוקטובר 2019 מכרה גינדי החזקות את החזקותיה במתחם שׂרונה מרקט, מלבד החניון במתחם, לחברות ביג ומגה אור בתמורה ל-160 מיליון שקל.

=== פיגוע הירי בשׂרונה מרקט ===

ב־8 ביוני 2016, אירע פיגוע הירי במסעדת מקס ברנר שבשׂרונה מרקט, על ידי מחבלים פלסטינים ובו נרצחו ארבעה בני אדם ונפצעו 16 נוספים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.tel-aviv.gov.il/Pages/MainItemPage.aspx?WebID=3af57d92-807c-43c5-8d5f-6fd455eb2776&ListID=8812df8d-578d-40de-98a5-48dc277e4479&ItemId=12 מועדון הילדים של שרונה מרקט], באתר עיריית תל אביב יפו

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תל אביב-יפו: שווקים
קטגוריה:תל אביב-יפו: מרכזי קניות
מרקט
צעירי קריית מלאכי

צעירי קריית מלאכי (נקראה גם: "דור שני") הייתה להקה ישראלית, שפעלה בין השנים 1987–2011. הלהקה נחשבה ללהקה שונה בנוף הישראלי של שנות ה-80 ויש שראו בשיריה תוכן מחאתי.

==היסטוריה==
הלהקה הוקמה בשנת 1987 על ידי יאיר רוזנבלום, אליו הצטרף גדי ענבר כבמאי וכותב השירים, כלהקה העירונית של העיר קריית מלאכי. הרעיון להקמת הלהקה עלה בעקבות הצלחת להקת הנוער צעירי תל אביב. לאורך השנים, התבססה הלהקה על מחזורים של בני נוער שהתחלפו מדי שנה.

לפיכך נערכו אודישנים לחברי המחזור הראשון של הלהקה על ידי יאיר רוזנבלום ובסיומם נבחרו 16 בני ובנות נוער שהפכו לחברי הלהקה. בני הנוער שנבחרו סיפרו לימים כי את הרעיונות לשיריהם היו מעלים יחד עם הצוות המוזיקלי בישיבות משותפות. לאחר הקמתה, החלה הלהקה להופיע על מגוון במות בארץ ומחוץ לה, במסגרת זאת ביצעה הלהקה את ההופעה הפותחת של פסטיבל ערד כאשר היה בשיא הפופולריות שלו.

הפריצה הגדולה של הלהקה התרחשה בשנת 1989, כאשר להקת "צעירי תל אביב" עזבה את פינתה המוזיקלית הקבועה בתוכנית "זהו זה!" ולהקת צעירי קריית מלאכי (שהוצגה בשם "דור שני") נקראה להחליפה. מקור שמה נבע מכך שרוב חברי הלהקה היו דור שני להורים שעלו ארצה בעיקר ממדינות צפון אפריקה.

לעומת להקת "צעירי תל אביב" שעסקה בעיקר בתוכן צעיר ובידורי, להקת "דור שני" עסקה בנושאים הנחשבים "כבדים" יותר כמו אפליה, קיפוח, עדתיות, פריפריה ואבטלה. בין שיריהם ניתן למצוא מספר להיטים שעוסקים בנושאים הללו כמו "אמא שלי ממרוקו", "אבא מובטל", "פושע צעצוע" ו"סינדרלה".

שירי הלהקה נחשפו רבות בתוכנית "זהו זה!", ובהתאם הוזמנה הלהקה להופעות רבות בעקבות התוכנית. יתר על כן נושאי השירים שלא היו נושא שיח מקובל קיבלו לפתע מקום בשיח ובתרבות השירה העברית.

לאחר עונה אחת סיימה הלהקה את ההשתתפות בתוכנית בעיקר משום שרוב חברי המחזור הראשון התגייסו, ונותרו בה נערות בלבד. באותה העת לתפקיד מנהל הלהקה נכנס רוני אבירם, בעת שניהל אבירם את הלהקה השתנו מעט נושאי השירים והתמקדות בפריפריה ועדתיות התחלפה בנושאי נוער כלל ישראלים. הופעה נוספת של הלהקה בטלוויזיה הייתה עם הקמתו של ערוץ 2 בסדרת הנעורים "דור חדש" בגילומם של חברי הלהקה.

לרגל חגיגות החמישים להקמת קריית מלאכי התאחדו ותיקי הלהקה למופע חד פעמי.

אבירם ניהל את הלהקה עד לשנת 2011, אז החליט ראש העירייה מוטי מלכה לסגור את הלהקה.

במהלך השנים חלק מבוגרי המחזורים של הלהקה ניסו להמשיך בתחום השירה והבידור בין היתר בלהקות צבאיות ומחוץ להן.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:להקות נוער ישראליות
קטגוריה:קריית מלאכי