עיצומים בין-לאומיים בעקבות אלימות מתנחלים (2024)

עיצומים בין-לאומיים בעקבות אלימות מתנחלים הם שורת צעדים שמדינות בעולם החלו לנקוט מתחילת שנת 2024 כתגובה למקרי אלימות של ישראלים, רובם מתנחלים, כנגד פלסטינים ביהודה ושומרון. העיצומים כללו חסימת חשבונות בנק ואיסור כניסה למדינות. בישראל הובעה מחאה על צעדים אלו ואף נבחנו דרכים לעקיפת העיצומים. חלק מהמערכת הבנקאית יישם את הוראות העיצומים.

== רקע ==
אירועי נגד פלסטינים החלו בשנת 1980 עם הקמת המחתרת היהודית, והתגברו במהלך השנים.

כחלק מהסכמי אוסלו קיבלה ישראל על עצמה אחריות ביטחונית על שטחי B ו-C ביהודה ושומרון (מעל ל-80% משטחי יהודה ושומרון) שמשמעותה הגנה על ביטחונם וחייהם של כלל תושבי אותו אזור (יהודים ופלסטינים).

לאחר מתקפת הפתע על ישראל, באוקטובר 2023, דיווחו ארגוני שמאל וארגונים בין-לאומיים על עלייה במספר מקרי האלימות של מתנחלים כנגד פלסטינים ופעילים ישראלים ופעולות נישול של תושבים פלסטינים. במיוחד בלטו המהומות בחווארה בפברואר 2024 ואירועי תקיפת פלסטינים לאחר רצח בנימין אחימאיר באפריל 2024. לדברי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים (OCHA) עד המתקפה נרשמו 2–3 מקרי אלימות ביום בעוד שלאחר המתקפה עלה מספר זה ל־7 ביום. לפי האגודה לזכויות האזרח בישראל מספר התקיפות מגיע אף ל־8 ביום. מנגד, נתוני משטרת ישראל הצביעו על ירידה של 50% בדיווחים על אירועי פשיעה לאומנית, ביחס לתקופה המקבילה בשנה הקודמת (97 לעומת 184 בחודש; כ־3 לעומת כ־6 ביום).

== הטלת העיצומים ==
בשנת 2024 החלו מספר מדינות וארגונים בין-לאומיים להפעיל את מנגנון העיצומים, בניסיון לצמצם את הפגיעות בפלסטינים.

=== עיצומים אישיים וארגוניים ===
ב-1 בפברואר 2024 חתם נשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, על צו נשיאותי המטיל עיצומים על ארבעה מתנחלים עינן טנג'יל, שלום זיכרמן, דוד חי חסדאי, ינון לוי, שהיו מעורבים, לטענת הממשל, בהתקפות על פלסטינים ביהודה ושומרון לפי הצו, הנכסים וחשבונות הבנק בארצות הברית של ארבעת המתנחלים הוקפאו וחל איסור לסחור עמם או להעביר להם כספים באמצעות מערכת הבנקאות האמריקאית ובנוסף הוגבלה כניסתם לארצות הברית.<ref></ref>

ב-3 בפברואר פרסמה קנדה הודעה על כוונתה להצטרף גם היא לעיצומים ולהגביל כניסה של מתנחלים קיצוניים לשטחה.

ב-12 בפברואר פורסם שבריטניה הטילה עיצומים על ארבעה מתנחלים בטענה שהם "איימו וביצעו פעולות אגרסיביות ואלימות" נגד פלסטינים ביהודה ושומרון. רשימת המתנחלים עליהם הטילה בריטניה עיצומים חפפה באופן חלקי לזו האמריקאית.

ב-13 בפברואר הודיע משרד החוץ הצרפתי על הטלת עיצומים כנגד 28 "מתנחלים קיצוניים" (ללא פירוט) לגביהם נמצאו ראיות שעסקו במעשי אלימות כלפי פלסטינים. העיצומים הוטלו לאחר שכבר בנובמבר 2023 הזהיר משרד החוץ של צרפת כי נשקלת האפשרות להטיל עיצומים על מתנחלים. העיצומים שהטילה צרפת אוסרים כניסה של אותם מתנחלים לשטחה הריבוני של צרפת אך אינן כוללות עיצומים פיננסיים. בנוסף לכך הודיעה צרפת כי היא "תומכת באימוץ העיצומים הללו "ברמה האירופית" וכי היא עובדת על כך עם השותפים האירופאים".

ב-29 בפברואר פורסם שגם ניו זילנד הצטרפה לעיצומים והודיעה על איסור כניסה לשטחה של מתנחלים ישראלים "קיצונים", שלדבריה "ביצעו התקפות אלימות נגד פלסטינים בגדה המערבית".

ב-14 במרץ הטילה ארצות הברית עיצומים על שלושה מתנחלים נוספים וכן על שתי חוות לא חוקיות.

ב-18 במרץ הטילו מדינות האיחוד האירופי עיצומים על מספר מתנחלים הכוללות הקפאת נכסים ואיסור כניסה למדינות האיחוד וכן איסור לקיים קשרים עסקיים עם המתנחלים שעליהם יוטלו העיצומים.

ב-19 באפריל ארצות הברית והאיחוד האירופי הטילו עיצומים על חמישה מתנחלים נוספים וארגוני ימין ובהם בנצי גופשטיין, ארגון להב"ה, מאיר אטינגר וארגונים שגייסו כספים לטובת מתנחלים עליהם הוטלו עיצומים בסבב העיצומים הקודם של ארצות הברית.

ב-20 באפריל פורסם שארצות הברית שוקלת להרחיב את העיצומים ולכלול בהם את גדוד נצח יהודה, בטענה שהפר זכויות אדם בפעילותו ביהודה ושומרון. לבסוף לא הוטלו עיצומים אלה. אם היו מוטלים בפועל, הייתה יחידה צבאית ישראלית מצויה תחתם לראשונה.

ב-2 במאי הודיעה בריטניה על הטלת עיצומים נגד ארגון להב"ה וכנגד 4 מתנחלים נוספים בהם נועם פדרמן.<ref name=":0"></ref>

ב-16 במאי 2024 הטילה קנדה עיצומים כנגד 4 מתנחלים בטענה למעשים המפרים את השלום והביטחון ומעשים העשויים לגרום משבר בין-לאומי חמור. הוטל איסור על עשיית עסקים עם ארבעת המתנחלים, על שירותים פיננסיים, ועל כל העברת כסף או טובין להם או למי שפועל עבורם. המסמך שפרסם משרד החוץ הקנדי מתיר פעולות כספיות הנוגעות לתשלום חובות, תשלומי ביטוח לאומי או כספים הנועדים למימון הליכים משפטיים בקנדה.<ref></ref>

ב-27 ביוני 2024 פורסם שקנדה הרחיבה את העיצומים וכללה, בין השאר, גם את בנצי גופשטיין, מאיר אטינגר ודניאלה וייס וכן גופים כמו להב"ה, אמנה וכן מספר חוות של מתנחלים. העיצומים כללו איסור על ביקורים בקנדה וכן הגבלת פעילות כלכלית.

ב-11 ביולי 2024 פרסמה מחלקת המדינה רשימה נוספת של גופים ויחידים עליהם מוטלים העיצומים ברשימה זו נכללו ארגון להב"ה, 2 פעילי ארגון צו 9 וכן כמה מאחזים.<ref></ref>

ביולי 2024 הטיל האיחוד האירופי עיצומים על מתנחלים נוספים, ובהם ברוך מרזל ובנצי גופשטיין.<ref></ref>

ב-23 ביולי 2024 הודיע משרד החוץ של יפן על הטלת עיצומים הכוללים הקפאת נכסים ומגבלות על תשלומים והעברות הון נגד 4 מתנחלים המעורבים באלימות נגד פלסטינים.<ref></ref>

ב-24 ביולי 2024 הודיע משרד החוץ של אוסטרליה על הטלת עיצומים נגד 7 מתנחלים ובהם מאיר אטינגר<ref></ref> בשל התקפות אלימות על פלסטינים כולל מכות, תקיפות מיניות ועינויים שגרמו פגיעות קשות ומוות. בהודעה נקראת ממשלת ישראל להביא מתנחלים אלימים לדין ולהפסיק את פעילות ההתנחלות<ref></ref>

ב-28 באוגוסוט 2024 הטיל נשיא ארצות הברית סנקציות על ארגון השומר יו"ש בשל סיוע למאחז חוות מיתרים, לשלושה מתנחלים עליהם הוטלו עיצומים בסבבים קודמים ובשל מניעת חזרתם של 250 מתושבי ח'רבת זנוטה לבתיהם לאחר שנאלצו לנטוש בשל אלימות מתנחלים בחודש ינואר. בנוסף מציינת ההודעה על הטלת העיצומים כי חברי הארגון מסייעים למאחזים עליהם הוטלו עיצומים ברעייה. על רכז ביטחון יצהר לוי יצחק פיילנט הוטלו עיצומים בשל הובלת קבוצת מתנחלים חמושים לחסימת כביש ולהתקפות על פלסטינים במטרה לאלצם לעזוב את אדמתם בפברואר 2024.<ref></ref>
פעילי ארגון "השומר יו"ש" עליו הוטלו עיצומים ליד חוות מעון, אפריל 2024

== יישום העיצומים ==
לאחר הטלת העיצומים הכלכליים הראשונים (1 בפברואר 2024) שרר חוסר בהירות בין הבנקים בישראל לגבי תיחום העיצומים וזאת בנוגע לחשבונות בבנקים בישראל. הבנקים הגדולים בישראל (וכן בנק הדואר) החליטו להחמיר בצעדיהם וזמן קצר לאחר הודעת ארצות הברית הם נעלו את חשבונותיהם של המתנחלים שעליהם הוטלו עיצומים. צעד זה ננקט לאור ההבנה של הבנקים שכל חשד של האמריקאים לניסיונות לעקיפת העיצומים עלול להביא לניתוק הבנקים ממערכת הסליקה הבין-לאומית (SWIFT).

בהמשך עדכן משרד האוצר של ארצות הברית במכתב תשובה למפקח על הבנקים בבנק ישראל שביקש הבהרות על היקף העיצומים, כי הבנקים בישראל רשאים לאפשר לישראלים שהופיעו ברשימות, לעשות שימוש בחשבונות הבנק בשקלים לצורכי מחיה בסיסיים ולא למעשים שנאסרו על פי העיצומים.<ref name=":1"></ref> המכתב מפרט כי הוצאת כסף מחשבונות הבנק מותרת למזון, טיפול רפואי, הוצאות ילדים, מגורים ותשלום מיסים אך המכתב מבהיר כי הוצאות גדולות כלומר מהוצאה שמעבר לצורכי קיום בסיסי (basic living expenses) אינה מותרת. המכתב גם מציין איסור מוחלט על מימון המונים לטובת מי שהוטלו עליו עיצומים.<ref></ref>

== תגובות ==
ראש ממשלת ישראל, שרים וחברי הכנסת מהימין הכריזו על התנגדותם לעיצומים, ושלעמדתם מהלך זה הוא חלק מתנועת ה-BDS שמטרתה היא הטלת עיצומים כלכליים והתווית מדיניות נגד מדינת ישראל. ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר ש"ישראל פועלת נגד כל מפירי חוק בכל מקום, ולכן אין מקום לצעדים חריגים בנידון", ושר האוצר בצלאל סמוטריץ' אמר ש"קמפיין 'אלימות המתנחלים' הוא שקר אנטישמי." נתניהו שוחח עם ביידן והביע את מחאתו כנגד העיצומים.

עם פרסום כוונת הממשל להטיל עיצומים על גדוד נצח יהודה כינה אותה השר בני גנץ "תקדים מסוכן" ואמר שיפעל למניעת מימוש החלטה זו.

שגריר ארצות הברית בישראל לשעבר דייוויד פרידמן תקף את הטלת הסנקציות של ממשל ביידן בטענה ש"הסנקציות של ממשל ביידן הן חרפה, ויכולות לחול על 80 אחוז מהישראלים".

לאחר ההודעה על הטלת העיצומים פתחו גופים בימין בגיוס המונים לטובת המתנחלים שחשבונותיהם נחסמו והצליחו לאסוף מאות אלפי ש"ח. בארצות הברית נטען שתרומות אלו עשויות להעמיד את התורמים, אתרי מימון ההמונים וחברות השירותים הפיננסיים המעבדות את התשלומים בסכנת קנסות בגין הפרת העיצומים של ארצות הברית. בעקבות כך נסגרו דפי הגיוס והכספים שנאספו הוקפאו.

חברי כנסת מהימין וגורמי שלטון שונים הפעילו לחץ על המערכת הבנקאית ועל נגיד בנק ישראל שלא לציית לסנקציות. בנק ישראל הגיב ש"עקיפת הסנקציות תערער את האמינות של המערכת הבנקאית, התשובות צריכות להינתן במישור המדיני".

בתגובה לעיצומים איים שר האוצר בצלאל סמוטריץ' שלא לחתום על צו השיפוי שמעניק הגנה מפני תביעות לבנקים ישראליים המנהלים קשרים עסקיים עם הרשות הפלסטינית. ניתוקם היה עשוי להוביל להתמוטטותה הכלכלית. לאחר עדכון משרד האוצר של ארצות הברית המתיר שימוש בחשבונות הבנק של המתנחלים לצרכים בסיסיים, חתם סמוטריץ׳ על ההיתר לשלושה חודשים בלבד, ולא שנה כפי שהיה נהוג.

לפני נסיעת נתניהו לארצות הברית ביולי 2024 פנו 55 חברי כנסת בדרישה מראש הממשלה להזכיר את העיצומים שלדבריהם מייצגים "פגיעה בוטה בריבונות הישראלית" בנאומו בפני הקונגרס באוגוסט 2024 נפגשו ראשי מועצת יש"ע עם נתניהו בעניין העיצומים ותבעו לעצור את הטלתם ולספק "רשת ביטחון פיננסית" למי שנתון להם. ראש הממשלה הבטיח לטפל בנושא ולסייע למי שהוטלו עליו מגבלות.

== קישורים חיצוניים ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
</div>

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חרמות
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ישראל
קטגוריה:יחסי האיחוד האירופי–ישראל
קטגוריה:יחסי ישראל–צרפת
קטגוריה:יחסי ישראל–קנדה
קטגוריה:יחסי ישראל – ניו זילנד
קטגוריה:יחסי הממלכה המאוחדת – ישראל
קטגוריה:יהודה ושומרון