אקסופוניה

אקסופוניה היא כתיבה (בדרך כלל יצירתית) בשפה שאינה שפת האם של האדם.<ref></ref> התופעה קיימת כבר שנים, אך המונח חדש יחסית: הוא הוצג בתחום לימודי הספרות והתרבות על ידי סוזן ארנדט, דירק נאגושבסקי ורוברט סטוקהאמר בשנת 2007.<ref></ref>

כמה מחברים אקסופוניים עשויים להיות דו לשוניים או רב לשוניים עוד משנות ילדותם, ואפילו פוליגלוטים, בעוד שאחרים עשויים לכתוב בשפה נרכשת. במקרים מסוימים השפה השנייה נרכשת בשלב מוקדם של החיים, למשל באמצעות הגירה, ולא תמיד ברור האם יש לסווג את הכותב כדובר בשפה שאינה שפת אמו.

"כתיבה אקסופונית, תופעת כתיבת הספרות בשפה שנייה, הולכת וגוברת ברחבי אירופה עקב הגירת עובדים".<ref></ref> במקרים אחרים, השפה נרכשת עקב גלות או טרנספר.

אקסופוניה היא צורה אחת של ספרות חוצת-לאומים, אם כי ההגדרה של ספרות חוצת-לאומים מקיפה גם כתיבה שחוצה גבולות סגנוניים או תרבותיים לאומיים מבלי להיכתב בשפה אחרת. "אקסטריטוריאליות ואקסופוניה הם אכן מושגים חשובים, לא רק לספרות השוואתית אלא באופן כללי גם עבור שאלת מעמדו של הטקסט הספרותי [של] המאה ה-21".<ref></ref>

מושג האקסופוניה חופף למושג ה"טרנס-לשוניות" (translingualism). "סופר טרנס-לשוני" הוא אחד המונחים שנוצרו כדי לתאר את התופעה. מושגים קשורים כוללים טרנס-תרבותיות / טרנס-תרבות, כתיבה צירית, פוסט-לאומיות ופוסטקולוניאליזם, ובגרמנית - Anders-Sprachigkeit (דיבור של אחרים),<ref></ref> Interkulturelle Literatur (ספרות בין-תרבותית), Gastarbeiterliteratur (ספרות עובדים אורחים), Ausländerliteratur (ספרות זרים) ו-Migrantenliteratur (ספרות מהגרים).<ref></ref>

מניעים אפשריים להפיכה לסופר אקסופוני: אמירה פוליטית (יוקו טוואדה ניסתה "לייצר אקסופוניה הן בשפת אמה (יפנית) והן בשפתה הנרכשת (גרמנית) ... לפרק ... את המושג האולטרא-לאומני של השפה היפנית ה'יפה'"),<ref></ref> אימוץ מרכיבים סגנוניים של שפות מסוימות או הימנעות מהם ("עבור טוואדה, דובר שפה כשפת אם שדקדוקו אינו מבדיל בין מגדר, מקרה, פסוקיות מוגדרות ואלה שאינן מוגדרות, או יחיד ורבים ... עבורו כל מילה, ביטוי או ניב מערבי הופכים לחידה",<ref></ref> "אני מגששת אחר ביטוי בלתי סביר בשפת האם שלי, מנסה למצוא את התרגום הנאות למילה או ביטוי באנגלית"),<ref></ref> התחמקות מהסיכון שמשמעות הטקסט תאבד בתרגום, או הרצון לזכות בקהל קוראים רחב יותר, כי ספרות מתורגמת בבריטניה ובארצות הברית מהווה אחוז קטן בלבד מהמכירות, כך ש"זה הגיוני מבחינה מסחרית".<ref></ref> כשנשאל מדוע הוא לא כותב בשפת אמו השיב ג'וזף קונרד: "אני מעריך יותר מדי את הספרות הפולנית היפה שלנו מכדי להכניס לתוכה את ההתפלפלות חסרת הערך שלי, אבל עבור האנגלים היכולות שלי מספיקות."<ref></ref>

כמה מחברים אקסופוניים הם גם מתרגמים, ומתרגמים במקרים מסוימים גם יצירות משלהם. לעומת זאת, תרגום של יצירות אקסופוניות יכול לגרור בעיות עקב "הזרה, דה-פמיליאריזציה, של השפה החדשה באמצעות חדשנות סגנונית".<ref></ref>

== ראו גם ==
* סופרים אקסופוניים

== לקריאה נוספת ==
* [https://www.academia.edu/2641747/Exophony_and_the_Locations_of_Cultural_Identity_in_Levy_Hideo_s_Fiction Exophony and the Locations of (Cultural) Identity in Levy Hideo's Fiction], Faye Yuan Kleeman, retrieved 28 February 2017
* [http://jacket2.org/article/unprepared-future-exophonic-refugee The unprepared future of an exophonic refugee], Al Filreis, retrieved 28 February 2017
* [https://lareviewofbooks.org/article/voluntary-exile/ Voluntary Exile], Michael F. Moore, retrieved 28 February 2017
* [http://www.asymptotejournal.com/blog/2015/03/18/in-review-the-fall-of-language-in-the-age-of-english/ The Fall of Language in the Age of English], Elisa Taber's review in Asymptote of Minae Mizumura's [https://cup.columbia.edu/book/the-fall-of-language-in-the-age-of-english/9780231163026 book], retrieved 28 February 2017
* [https://www.theguardian.com/books/2011/feb/16/dan-vyleta-top-10-books-second-languages Dan Vyleta's top 10 books in second languages], Dan Vyleta in The Guardian, retrieved 28 February 2017
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:ספרות לפי שפה