OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ג'וני מרצטי

ג'וני מרצטי (באנגלית: Johnny Marzetti) היא מנת פסטה אמריקאית במטבח המערב התיכון של ארצות הברית המוכנה עם אטריות, גבינה, בשר בקר טחון או סאלסיצ'ה,<ref></ref> ורוטב עגבניות שעשוי לכלול ירקות ארומטיים ופטריות.<ref></ref>

== היסטוריה ==
מקורו של המנה ג'וני מרצטי בקולומבוס (אוהיו), ב-Marzetti's, מסעדה איטלקית שהוקמה בשנת 1896 בשדרת וודרוף (Woodruff Avenue) וב-High Street על ידי מהגרת איטלקייה בשם תרזה מרצטי.<ref></ref> <ref></ref> אחת המנות שהציעה מרצטי ללקוחותיה הייתה תבשיל אפוי של בשר בקר טחון, גבינה, רוטב עגבניות ואטריות שהיא קראה על שם גיסה, ג'וני.<ref></ref> תרזה מרצטי הייתה האדם הראשון שהגישה במסעדה את הקדירה ג'וני מרצטי.<ref></ref> הקרבה לאוניברסיטת המדינה של אוהיו הסמוכה עזרה למסעדה הראשונה להצליח ולהפיץ את תהילתו של מסעדת מרצטי.<ref></ref>

== מסעדת מרצטי ==
בשנות ה-20, המנה הפכה פופולרית ברחבי אוהיו ובמערב התיכון של ארצות הברית. המסעדה המקורית נסגרה ב-1942, אך המסעדה שנפתחה גם במיקום שני ב-1919, נשארה בפעילות עד שמתה של תרזה מרזטי ב-1972.<ref></ref> Marzetti's נודעה מאוחר יותר בזכות רטבים שונים לסלט, שעדיין מיוצרים תחת המותג T. Marzetti Company.

ג'וני מרצטי הפך למאכל פופולרי גם באזור תעלת פנמה לשעבר, שם תושבי פנמה כינו את המנה כ"ג'וני מאצטי" (Mazetti).<ref name="Darbee 2014"></ref>

בעונה 3, פרק 18 של בנות גילמור, "יום הולדת שמח, מותק", קדירת ג'וני מרצטי מכונה "ג'וני מצ'טה", מנה<ref></ref> שסבתו של ריצ'רד גילמור הכינה עבורו כשהיה עצוב.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
* רשימת תבשילי קדירה
* רשימת מנות פסטה

== קישורים חיצוניים ==
* [https://old.post-gazette.com/food/19991104mailbox.asp תיבת דואר מטבח: ג'וני מרצטי הונצח כמאכל קדירה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח האמריקאי
קטגוריה:פסטה
אוטוטו (שיר של בן-אל תבורי)

"אוטוטו" הוא שיר של הזמר הישראלי בן-אל תבורי, אשר יצא לאור ב-28 בינואר 2024, כסינגל המוביל מתוך אלבום הסולו השני שלו. זהו שיר הסולו הראשון שהוציא תבורי, לאחר פירוק הצמד סטטיק ובן-אל תבורי באוגוסט 2022, והשתתפותו בשירם של 6ix9ine ויאלין לה מאס ויראל, "Feefafo" בספטמבר 2023. השיר נכתב על ידי ניאל סגל והופק על ידי אסי טל.

== רקע והכרזה ==
באוגוסט 2022, לאחר כשבע שנים של פעילות מוזיקלית, הכריז הצמד סטטיק ובן-אל תבורי על סיום פועלם המוזיקלי כצמד. במהלך שנת 2023, פורסמו דיווחים שונים על עבודתו של תבורי על אלבום סולו חדש, עליו עבד עם הראפר רון נשר ויוצרים נוספים. בספטמבר 2023, יצא שירו הראשון של תבורי מאז פירוק הצמד סטטיק ובן אל תבורי, "Feefafo", בו משתתף תבורי לצד הראפר האמריקאי 6ix9ine והראפרית הדומיניקאנית יאלין לה מאס ויראל. ב-22 בינואר 2024, פרסם תבורי טיזר לשיר עם הכיתוב "Save the date 28.1.2024", וב-25 בינואר, תבורי חשף לראשונה קטע קצר מתוך השיר ברשתות החברתיות.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי בן-אל תבורי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת Mobile1 Music
קוטל דרקון

[[גאורגיוס הקדוש הורג את הדרקון, בציור של פאולו אוצ'לו, 1470 בערך]]
קוטל דרקונים הוא דמות, לרוב של אדם, שנלחמת בדרקונים ומביסה אותם, בדרך כלל באמצעות הריגתם. דרקונים וקוטלי דרקונים היו פופולריים בסיפורי עם ברחבי העולם: מזוהים כסוג 300 בסיווג ארנה-תומפסון.<ref>Thompson, Stith. The Folktale. University of California Press. 1977. p. 27. .</ref> סוגת קוטלי הדרקונים פופולרית גם בתקופה המודרנית, בספרות, סרטים, משחקי וידאו וצורות בידור אחרות. סיפורים בנושא קוטל הדרקונים נתפסים לפעמים כבעלי נושא כאוסקמפף - שבו דמות הגיבור נאבקת במפלצת המייצגת כאוס.

== תיאור ==
את אנדרומדה מאת אמיל בין (1865)]]
קוטל דרקונים הוא לעיתים קרובות הגיבור העיקרי בסיפורים מסוג "הנסיכה והדרקון". בסוג זה של סיפור, קוטל הדרקונים הורג את הדרקון על מנת להציל דמות נשית ממעמד גבוה, לרוב נסיכה, מלהיטרף על ידי הדרקון. הדמות הנשית הזו הופכת לעיתים קרובות למושא האהבה של הגיבור בסיפור. אחת הדוגמאות הבולטות לסיפור ממין זה היא סיפורו של רגנאר לודברוק, שהרג נחש ענקי ובכך הציל את העלמה, Þóra borgarhjörtr, עמה הוא מתחתן בהמשך.

עם זאת, ישנם מספר חריגים בולטים למוטיב נפוץ זה. באגדה על ג'ורג' הקדוש והדרקון, למשל, לאחר שג'ורג' הקדוש מתגבר על הדרקון הוא אינו מתחתן עם הנסיכה שהציל; במקום זאת, הקורבנות שנושעו מתנצרים.

באגדה נורדית מסאגת Völsunga, קוטל הדרקונים, סיגורד, הורג את פאפניר - גמד שהפך לדרקון לאחר ששמר על הבעת מקוללת שהייתה שייכת פעם לגמד,Andvari . לאחר שהרג את הדרקון, סיגורד שותה מעט מדם הדרקון ובכך זוכה ליכולת להבין את דיבור הציפורים. הוא גם רוחץ בדמו של הדרקון, מה שגורם לעורו להיות בלתי פגיע. סיגורד שומע שתי ציפורים סמוכות דנות בבגידה המתוכננת על ידי בן לווייתו, רג'ין. בתגובה למזימה, סיגורד הורג את רג'ין, ובכך מנע את הבגידה.

חוקרי מיתוס דוגמת ג'וזף קמפבל טענו שניתן לראות במיתוסים של קוטל הדרקונים מטאפורה פסיכולוגית.

== קוטלי דרקונים (רשימה חלקית)==
סוסונו הורג את Yamata no Orochi, מאת Kuniteru

=== מן הלגנדריום של טולקין ===
* טורין טורמבר
* אארנדיל
* ברד הקשת

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיתולוגיה
קטגוריה:ספרות
קטגוריה:דמויות ספרותיות
אריאל סטופנמכר

אריאל סטופנמאכר (בואנוס איירס, 5 במאי 1963) הוא רב ארגנטינאי, רקטור נוכחי ונשיא בפועל של סמינר הרבנים של מרשל מאייר באמריקה הלטינית. מוכר כאחד המוסדות האיברו-אמריקאים החשובים להכשרת מנהיגות יהודית. יתר על כן, מאז 2019, הוא חלק מוועדת החוקים והתקנים היהודיים (CJLS) של אספת הרבנים.

הוא גם עורך בכתב העת האקדמי מחשבות ופרופסור לספרות רבנית ולימודי יהדות באוניברסיטת פלרמו ובאוניברסיטת סלבדור.

שטופנמכר קידם באופן פעיל דיאלוג בין-דתי. ב-2022 הוא הוביל משלחת לוותיקן, שם נפגש עם האפיפיור פרנציסקוס כדי לדון כיצד לטפח ולשפר דיאלוג בין-דתי<ref></ref>.

== השכלה ==
הוא למד הנדסה באוניברסיטת הצי הסוחר, שם סיים את לימודיו ב-1991. לאחר מכן, הוא המשיך את לימודיו בבית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת בוסטון, שם קיבל תואר שני בניהול ומימון.

בשנת 1982 החל את לימודיו בבית המדרש לרבנים באמריקה הלטינית "מרשל ט. מאייר", ובו קיבל סמיכה לקבנות בשנת 1993<ref></ref>.

בימים אלה הוא מסיים את לימודי הדוקטורט שלו בסמינר התאולוגי היהודי של אמריקה, שם יקבל תואר דוקטור לשם כבוד לאלוהות כהוקרה על עבודתו האקדמית והפסטורלית.

== עמותות ==
שטופנמכר הוא בהנהלת מכון שכטר בירושלים והפדרציה העולמית של בתי הכנסת.

הוא החבר היחיד באמריקה הלטינית בוועדת המשפט העברי של אספת הרבנים העולמית.

== ספרים ==
* , en coautoria con Abraham Skorka.
* 

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.seminariorabinico.org/ בית המדרש לרבנים]
* [https://twitter.com/astofenmacher טוויטר אריאל סטופנמכר]

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים ארגנטינאים
קטגוריה:יהודים ארגנטינאים
קטגוריה:רבנים קונסרבטיבים
אלות גורל וזעם

אלות גורל וזעם (באנגלית: Fates and Furies) הוא הרומן השלישי מאת הסופרת האמריקאית לורן גרוף שיצא לאור בשנת 2015.<ref></ref> הספר תורגם לעברית על ידי יעל אכמון, ויצא לאור בהוצאת כנרת זמורה ביתן בשנת 2017.

== רקע ==
הרומן אלות גורל וזעם מתרחש בארצות הברית ובוחן כיצד אנשים שונים באותה מערכת יחסים יכולים להיות בעלי דעות שונות לחלוטין על אותה המערכת.<ref name="Guardian">Laura Miller, [https://www.theguardian.com/books/2015/dec/24/why-the-fates-and-furies-this-years-most-talked-about-novel Why Fates and Furies was this year’s most talked-about novel], The Guardian, 24 December 2015.</ref> לדברי גרוף, במקור היא ראתה את הרומן כשני ספרים נפרדים,<ref name="Guardian" /> אך הסוכנת שלה עודדה אותה לשכתב אותם כיצירה משולבת אחת.<ref></ref> הרומן מושפע מהמיתולוגיה היוונית; אלוהויות ונקמה הם נושאים החוזרים לאורך כל העלילה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== קבלה ==
הספר היה מועמד לפרס הספר הלאומי.<ref></ref> הוא זכה לתשומת לב תקשורתית נרחבת, כולל מקארי בראונשטיין, שרה ג'סיקה פרקר והנשיא ברק אובמה, שסיפר שהוא נהנה מהספר יותר מכל דבר אחר שקרא באותה שנה.<ref></ref> הרומן הושווה גם למותחן "נעלמת" של גיליאן פלין.<ref name="Guardian" /><ref></ref>

ביקורות חיוביות ציינו את הרומן כ"יצירת מופת", בעוד שביקורות שליליות התמקדו ברגעים של חוסר סבירות בחציו השני של הרומן.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רומנים המתרחשים בניו יורק
אנדזיג

לוח מודעות עם סיסמאות נאציות בצפון [[טרנסילבניה, אוגוסט 1944.]]
אנדרטת זיכרון באתר [[תעשיות הברזל בפלקלינגן המנציח את אלו שנאלצו לבצע "עבודות כפייה למען הניצחון הסופי של גרמניה".]]
אנדזיג (בגרמנית: Endsieg) הוא ביטוי גרמני שמשמעותו "ניצחון סופי", אשר השתרש בעיקר במהלך מלחמת העולם השנייה כמושג מרכזי בתוך האידאולוגיה הנאצית. המושג גילם את הרעיון של ניצחון אולטימטיבי ומכריע של גרמניה. נעשה שימוש נרחב במושג זה בתעמולה וברטוריקה כדי לשמור על המורל, לעורר השראה ולשמור על התפיסה של הצלחה בלתי נמנעת, למרות נסיבות מאתגרות ותבוסות הולכות וגדלות.

השימוש במושג החל בגרמניה בשלהי מלחמת העולם הראשונה. לנוכח תבוסתה המתקרבת של גרמניה במלחמה זו, הסופר והעיתונאי קרל קראוס תיאר באירוניה באוקטובר 1918 את המצב חסר התקווה בגרמניה כ"לפני הניצחון הסופי". גם הפעילה המרקסיסטית רוזה לוקסמבורג השתמשה במושג זה. אדולף היטלר השתמש במושג זה בשנת 1924 בספרו "מיין קאמפף".

== השימוש במושג במהלך מלחמת העולם השנייה ==
במלחמת העולם השנייה שימש המושג "אנדזיג" כחלק מהתעמולה הנאצית, והקרין דימוי של ניצחון מובטח בקרב לאוכלוסייה הגרמנית ולתומכי הנאצים. הוא שימש כלי מוטיבציה להגברת המורל, ועורר תחושת נחישות ומחויבות בקרב חיילים ואזרחים כאחד.

נאומיו ומנגנון התעמולה של היטלר הדגישו מאוד את רעיון ה"אנדזיג", והציגו אותו כהכרח אידאולוגי וכמטרה סופית שעל כל המאמצים להיות מופנים אליה. המונח היה קשור לחזון העתיד שבו גרמניה הנאצית הופיעה כמעצמה דומיננטית שאין דומה לה, אשר תשיג שליטה וסמכות מלאה על אירופה ואולי גם מעבר לה וזאת כחלק מהסדר החדש שתכנן היטלר באירופה ובעולם כולו.

אולם, המציאות של המצב הצבאי סתרה את התיאור המנותק מהמציאות הזה. ככל שהמלחמה התקדמה, התהפכו היוצרות נגד גרמניה ובעלות בריתה במדינות הציר. תבוסות צבאיות, אתגרים לוגיסטיים והכוח הגובר של כוחות בעלות הברית הובילו לירידה הדרגתית במעמדה הצבאי של גרמניה הנאצית. למרות התעקשותו של היטלר על המושג "אנדזיג", ההפסדים ההרסניים שספג צבא גרמניה, הלחץ הכלכלי וההתקדמות של בעלות הברית הטילו צל על היתכנותו של ניצחון מכריע שכזה.

קרב סטלינגרד שנערך בחורף 1942-1943 הייתה אחת מנקודות המפנה המרכזיות במלחמה והייתה לסימן כישלון משמעותי עבור הצבא הגרמני. סדרת התבוסות שלאחר מכן בחזית המזרחית, יחד עם פלישת בעלות הברית לנורמנדי ב-1944 וכן התרחקותה של איטליה מגרמניה בעקבות נפילת המשטר הפשיסטי באיטליה ופלישת בעלות הברית לסיציליה, הדגישה את שברירותה של גרמניה הנאצית של ואת קריסתה הקרבה.

ככל שהמלחמה התקדמה, כוחות בעלות הברית צברו תאוצה, ודחקו לאט אך בהתמדה את כוחות הציר בכמה חזיתות. המערכות הצבאיות באירופה ובאוקיינוס השקט הוכיחו את החוזק והאחדות הגוברים בין מדינות בעלות הברית.

בסופו של דבר, המלחמה הגיעה לשיאה בכניעה ללא תנאי של גרמניה הנאצית במאי 1945 עם חתימת הסכם הכניעה של גרמניה הנאצית. החלום על "אנדזיג" התנפץ, כאשר גרמניה עמדה בפני תבוסה וכיבוש על ידי כוחות בעלות הברית<ref>ARD: http://kriegsende.ard.de/pages_std_lib/0,3275,OID1146474,00.html. Retrieved on 29 April 2006 </ref>.

==הערות שוליים==

קטגוריה:טרמינולוגיה נאצית
מקרוני פו-פלוטסקי

עם סוג אחר של פסטה
אותו מאכל עם פסטה מסוג [[פרפלה]]
מקרוני פו-פלוטסקי (ברוסית: макароны по-флотски שפירושו "מקרוני בסגנון הצי") הוא מאכל רוסי של פסטה עם בשר טחון.

== מאפיינים ==
המנה העשוי מפסטה מבושלת (בדרך כלל מקרוני, פנה או פוזילי) מעורבבת עם מלית עשויה בשר טחון מבושל (בדרך כלל בקר או חזיר) ובצל מטוגן, ומתובלת במלח ובפלפל שחור.<ref> []</ref><ref name="RBTH">[https://www.rbth.com/multimedia/video/2015/02/25/delicious_tv_russian_pasta_navy-style_43993 Delicious TV: Russian pasta navy-style]</ref> המנה שהוגשה במקור בכוחות הימיים של ברית המועצות, הפכה לפופולרית ברוסיה בשל הפשטות, העלות הנמוכה וזמן ההכנה הקצר שלה. מקרוני פו-פלוטסקי הפך לפופולרי במיוחד לאחר מלחמת העולם השנייה בתקופות של העוני הגדול בברית המועצות.<ref name="RBTH" />

== הכנה ==
הפסטה מבושלת במים רותחים מומלחים. הבצל נקצץ היטב, בעוד הבשר נטחן. לאחר מזיגת שמן על המחבת, מטגנים את הבצלים הקצוצים ולאחר שהם מקבלים צבע זהוב מוסיפים להם את הבשר לטיגון. את המלית מתבלים במלח ובפלפל. כשהבשר מטוגן והפסטה מבושלת, מערבבים אותם יחד. המנה מוגשת לרוב ללא תוספות, אך ניתן לאכול אותה עם חמוצים.

את הבשר הטחון אפשר להחליף בבשר משומר (טושונקה). "שימורי בקר" ממוצע המכונה כאמור טושונקה מכילים הרבה תבלינים והיא עסיסית מספיק כדי להחליף את הבצל, בעוד שיש בה גם כמות הגונה של בשר. גם הטושונקה היה במקור מאכל צבאי.

== ראו גם ==
* רשימת סוגי פסטה
* רשימת מנות פסטה
* ספגטי בולונז

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הסובייטי
קטגוריה:המטבח הרוסי
יובל הולנדר

ממוזער
יובל הולנדר (נולד בשנת 1972) הוא פרסומאי, במאי דוקומנטרי, סופר וחוקר תקשורת ישראלי.

== ביוגרפיה ==
הולנדר נולד בשנת 1972 בקריית טבעון ליעל ושאול הולנדר. בשירותו הצבאי שירת כסגן מפקד ספינות דבור ודבורה בזרוע הים בסדיר ובמילואים.<ref name=":0"></ref> הוא למד תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בתקשורת באוניברסיסטת רייכמן, ובהמשך למד בבית הספר לקופירייטינג ACC של הפרסומאית תרצה גרנות.

לאחר לימודי הקופירייטינג החל הולנדר לעבוד בשנת 1998 במשרדי פרסום כקופירייטר, ובמקביל הקים חברה להקמת אתרי אינטרנט, בשנת 2000 הצטרף למשרד הפרסום אדלר חומסקי & ורשבסקי והקים בה את מחלקת הפרסום הדיגיטלי, שאותה גם ניהל. בשנת 2004 הצטרף למשרד הפרסום מקאן אריקסון כמנהל הקריאייטיב של מחלקת הדיגיטל,<ref></ref><ref></ref> ובהמשך שימש בשנת 2009 כסמנכ״ל הדיגיטל במשרד הפרסום ראובני פרידן, וכן חזר פעם נוספת למשרד הפרסום אדלר חומסקי & ורשבסקי בתפקיד מנהל מחלקת הדיגיטל בשנת 2014.<ref></ref>

הולנדר הקים את תחום לימודי המדיה החברתית במכללת הבצפר של איגוד חברות הפרסום בשנת 2015. הוא משמש כמרצה בחוג לתקשורת באוניברסיטת רייכמן וכן בבית הספר לתקשורת באוניברסיטת בר-אילן. תחום המחקר של הולנדר עוסק בהשפעת מנגנוני הרגש על ויראליות של פרסומות ותכנים פוליטיים ברשתות החברתיות,<ref></ref> והחל משנת 2018 הוא מרצה בתחומי הנוירומרקטינג במשותף עם פרופ׳ יורם יובל.<ref></ref>

הוא שימש בעבר כמבקר החומוסיות בעיתון עכבר העיר<ref></ref> וכמקים של אפליקציית החומוסיות ״חומוס עכשיו״ בשנת 2010<ref></ref>

== קולנוע ==
בשנת 2012 הולנדר שימש כמפיק-שותף בסרט חתולים על סירת פדלים שיצרו אחיו נדב הולנדר, יובל מנדלסון, ויהונתן בר אילן.<ref></ref>

בשנת 2012 ביים והפיק את הסרט הדוקומנטרי ״The secrets of bethsaida״ העוסק באתר הארכאולוגי תל בית צידה אשר לחוף הכנרת. הסרט שודר בערוצים נוצריים ברחבי העולם ופתח את ״כנס חקר ארץ הקודש״ באומהה, נברסקה בשנת 2012. <ref></ref><ref></ref>

בשנת 2020 ביים והפיק את הסרט ״שקיעה״ המספר את סיפור התרסקות מסוק האנפה של חיל האוויר הישראלי ואת המפגש בין צוות האוויר שגרם לתאונה, עם המשפחה השכולה של לוחם יחידת 669 גיל רוזנטל ז״ל שנהרג בתאונה. הסרט שודר בערוץ רשת 13 בשנת 2021 ומוקרן דרך קבע בקורס טיס של חיל האוויר ובקורסי פיקוד בזרוע הים וביחידות נוספות בצה״ל. הולנדר יצר את הסרט 27 שנים לאחר ששימש סגן מפקד ספינת חיל הים שהשתתפה בחילוץ גופתו של רוזנטל לאחר ההתרסקות.<ref></ref><ref></ref><ref name=":0" />

בשנת 2021 ביים הולנדר את הסרט ״יום חול״, במשותף עם אמנית החול הבינלאומית אילנה יהב. הסרט מתאר בצורה אמנותית על ידי הנפשת חול את סיפורו של יעקב קרויטרו שניצל מאירועי הטבח בעירו ברומניה בתקופת השואה.<ref></ref>

== ספריו ==
הולנדר כתב את הספר “Slowly Melting” שיצא לאור בשנת 2018 בארצות הברית. הספר מתאר ניסוי צבאי שנערך בבסיס חיל האוויר האמריקאי ונדנברג שבמערב קליפורניה ובו משוגר טיל גרעיני אל עבר האוקיינוס השקט. בספר מתואר אירוע המתרחש כאשר טיל הניסוי הגרעיני המשוגר בעת התפרצות סולארית, משנה את נתיבו במפתיע לאחר השיגור. <ref></ref>

== חיים אישיים ==
היה נשוי ליפעת הולנדר (1977–2012) עד מותה, ונולדו להם שלושה ילדים. אחיו הוא המוזיקאי והקולנוען נדב הולנדר.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=o4lDSvC_YUc הסרט The Secrets of Bethsaida]
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1972
פשמק

פשמק (בפרסית: پشمک; באנגלית: Pashmak) הוא סוג של חוטי ממתק איראני או צמר גפן מתוק, עשוי מסוכר.

== מאפיינים ==
פשמק מוגש בפני עצמו או כתוספת לפירות, עוגות, גלידות, פודינגים וקינוחים בכלל. המאכל ידוע בכינוי צמר גפן מתוק פרסי.<ref name="ShirazSights">[http://www.bestirantravel.com/sights/shiraz/shiraz.html "Shiraz Sights"] , at BestIranTravel.com</ref> לפעמים מקשטים אותו בפיסטוק טחון. על אף שהמרקם דומה לצמר גפן מתוק, השיטה והמרכיבים שונים.

מקורו של פשמק בעיר יזד האיראנית הידועה בממתקים הפרסיים המסורתיים השונים שלה כמו בקלווה, קוטאב (קינוח) וגאז במהלך תקופת האימפריה הספווית.

== ממתקים דומים ==
הממתק הערבי גאזי אל בנאט (חוט של בנות) בערבית: غزل البنات; באנגלית: Ghazl al-Banat) זהה למעשה לפשמק, ומכונה צמר גפן מזרחי מתוק.

הממתק טורקי בשם פישמניה מזכיר קצת את הפשמק.

== לקריאה נוספת ==
* ממתק זקן הדרקון - גרסה סינית
== קישורים חיצוניים ==
* [http://myfavouriteplum.blogspot.com/2005/10/pashmak-persian-fairy-floss.html פשמק - חוט פיות פרסי - myfavouriteplum.blogspot.com]
* [https://web.archive.org/web/20121113130045/http://www.flickr.com/photos/augustusgloop/300854399/ פישמניה - תמונה] בפליקר
* [http://ars-abzar.com/article/پشمک-چوبی-یزدی-تبریزی.html יזדי, טבריזי וצמר גפן מתוק - הקדמה]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הפרסי
קטגוריה:ממתקים
קטגוריה:קינוחים
שיבו סורן

שיבו סורן (בהינדי: शिबू सोरेन; נולד ב־11 בינואר 1944) הוא פוליטיקאי הודי המכהן כנשיא מפלגת ג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה וכחבר ברג'יה סבהה מטעמה. כיהן כראש השרים של ג'הרקאנד במשך שלושת תקופות כהונה נפרדות, אף אחת מהן לא מלאה, וכחבר בלוק סבהה.

== ביוגרפיה ==
שיבו סורן נולד ב־11 בינואר 1944 בנמרה בביהר שבהודו הבריטית (כיום בג'הרקאנד, הודו). עקב מות אביו נאלץ לעזוב את הלימודים בכיתה 10 ולצאת לעבוד לפרנסת משפחתו. הוא הקים תנועה בשם סונוט סנטל פרג'ה (חברה טהורה של בני ה).

בפברואר 1973 הקים סורן, יחד עם וארון קומאר המרקסיסטי. מהטו עמד בראש השיוואג'י סמג' של , וקומאר ייצג את ארגוני העובדים. ב־1975 עמד בראשות המון מוסת שתקף את הכפר צ'ירודיה והרג 11 איש, בהם 9 מוסלמים, בקריאה "לגרש את הזרים" מג'הרקאנד.

סורן התמודד לראשונה למשרה פוליטית רשמית בבחירות ללוק סבהה ב־1977, אך הפסיד.

בשנות השמונים פרשו קומאר ומהטו מהמפלגה, וסורן מינה את לנשיא המפלגה ואת עצמו למזכיר הכללי. ב־1987 נרצח נירמל מאטו, ושיבו סורן מונה לנשיא המפלגה.

בבחירות לוק סבהה ב־1980 נבחר סורן לחבר בבית. הוא נכשל בבחירות ללוק סבהה ב־1984, אך שב ונבחר בבחירות ב־1989, 1991 ו־1996, אך הובס שוב בבחירות ללוק סבהה ב־1998 וביולי 1998 נבחר כחבר ברג'יה סבהה.

ב־1996 נעצר על ידי לשכת החקירות המרכזית עקב פרשיית שוחד בה תמך בממשלת פ. ו. נרסימהה ראו בהצעת אי-אמון תמורה לתשלום.

באפריל 2002 נבחר סורן לרג'יה סבהה ובמאי נבחר ללוק סבהה בבחירות מיוחדות. ועדת הבחירות של הודו קבעה כי איבד את חברותו ברג'יה סבהה.

בבחירות באפריל 2004 נבחר סורן פעם נוספת ללוק סבהה, והיה לשר הפחם והמכרות בממשלת מאנמוהאן סינג. ביולי 2004 נאלץ שיבו להתפטר באוגוסט 2006 נאלץ שיבו להתפטר מתפקידו כשר המכרות עקב מעצרו בעקבות מעורבותו במתקפה על צ'ירודיה כ־30 שנה קודם לכן, ושהה כחודש במאסר. הוא נוקה לבסוף בגלל חוסר ראיות במרץ 2008. סורן שב לכהן בממשלת הודו בנובמבר 2004.

לקראת הבחירות הראשונות ל במרץ 2005 הקימה הג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה קואליציה עם הקונגרס הלאומי ההודי וראשטריה ג'נטה דאל, וסורן מונה לראש השרים במדינה, אך הוא נכשל בהצבעת אמון, וממשלתו הוחלפה בממשלת מפלגת העם ההודית, בעקבות כך שב סורן לכהן כשר המכרות בינואר 2006. הוא נאלץ להתפטר מהתפקיד בנובמבר 2006 לאחר שהורשע ברצח מזכירו האישי ב־1994. ההרשעה בוטלה על ידי בית המשפט הגבוה של דלהי באוגוסט 2007, באוגוסט 2008 חזר סורן לכהן כראש השרים במדינה, אך הממשלה פוזרה בינואר 2009 לאחר שסורן לא הצליח להיבחר לאספה בתוך מגבלת הזמן של ששה חודשים ממינויו.

פיזור האספה והבחירות החדשות שנערכו אליה אפשרו את שובו של סורן לשלטון ב־2009, בממשלה שנתמכה בין היתר בידי מפלגת העם ההודית. ממשלה זו נפלה לאחר שהמפלגה הסירה את תמיכתה מהממשלה בעקבות מחלוקת פוליטית ביולי 2010, ובספטמבר 2010 הוקמה ממשלת קואליציה בין ה'גהקאנד מוקטי מורצ'ה לבין מפלגת העם כשידה של מפלגת העם על העליונה וראש השרים מונה מטעמה. שיבו סורן לא היה חבר בממשלה זו, ובנו, המאנט סורן, תפס את מקומו כמנהיג המפלגה ומונה לסגן ראש השרים.

סורן נבחר ללוק סבהה בבחירות ב־2009 ו־2014 אך הובס בבבחירות ב־2019. ביולי 2020 נבחר לחבר ברגיה סבהה.

== חיים אישים ==
בינואר 1962 נישא לרופי סורן. להם שלושה בנים ובת אחת. בנו המאנט סורן כיהן כראש השרים של ג'הרקאנד.

==קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי ממשלות המדינות והטריטוריות של הודו
קטגוריה:ג'הרקאנד: פוליטיקה
קטגוריה:חברי הרג'יה סבהה
קטגוריה:חברי הלוק סבהה
קטגוריה:שרי ממשלות מאנמוהאן סינג
קטגוריה:ילידי 1944
שייטת אוניות המערכה השישית (בריטניה)

שייטת אוניות המערכה השישית הייתה שייטת של הצי המלכותי הבריטי המורכבת מאוניות מערכה ששרתו ב"גרנד פליט" ("הצי הגדול") והתקיימה בין השנים 1913 ל-1917.

== היסטוריה ==
=== מלחמת העולם הראשונה ===
==== אוגוסט 1914 ====
אה"מ לורד נלסון
באוגוסט 1914, שייטת אוניות המערכה השישית הייתה מבוססת בפורטלנד וכללה מספר אוניות מערכה פרה-דרדנוט שהוקצו לצי השני <ref></ref> ואלה כללו:
* אה"מ לורד נלסון
* אה"מ אגממנון
* אה"מ ראסל
* אה"מ אלבמארל
* אה"מ קורנווליס
* אה"מ דאנקן
* אה"מ אקסמות'
* אה"מ ונג'נס

לורד נלסון ואגממנון עברו לשייטת אוניות המערכה החמישית בסוף 1914. אה"מ רוונג' הצטרפה לזמן קצר לשייטת ב-1915, לפני שהשייטת התפרקה. רוב האוניות נשלחו לים התיכון.

==== הקמה מחדש ====
ב-13 בנובמבר 1917, אדמירל משנה יו רודמן הוריד את דגלו ב-USS ניו יורק כמפקד, פלגת אוניות המערכה ה-9. לאחר הכנות ל"שירות מרוחק", אוניות המערכה ויומינג, ניו יורק, דלאוור ופלורידה הפליגו לאיים הבריטיים ב-25 בנובמבר והגיעו לסקפה פלו, איי אורקני, ב-7 בדצמבר 1917. למרות ששמרו על ייעודם האמריקני כפלגת אוניות המערכה ה-9, ארבע הדרדנוטים הללו הפכו לשייטת אוניות המערכה השישית של ה"גרנד פליט" הבריטי עם הגעתם למים הבריטים. שייטת אוניות המערכה ה-6 פעלה מסקפה פלו ורוזית'.

אוניות המערכה האמריקאיות ששירתו בשייטת אוניות המערכה השישית היו:
* USS פלורידה
* USS ויומינג
* USS ניו יורק
* USS דלאוור
* USS טקסס - הגיעה בינואר 1918
* USS ארקנסו - החליפה את USS דלאוור ביולי 1918

== מפקדים ==
{| class="wikitable"
!
! דרגה
! דגל
! שם
! תקופה
|-
| colspan="6" align="center" style="background:#dcdcfe;" | פיקוד תת-אדמירל, שייטת אוניות המערכה השישית
|-
| 1
| תת-אדמירל
|25x25 פיקסלים
| סר אלכסנדר בת'ל
| 15 ביולי 1913
|-
| 2
| אדמירל משנה
|25x25 פיקסלים
| צ'ארלס ה' דאנדאס
| 1913 - 20 בדצמבר 1914
|-
| 3
| אדמירל משנה
|25x25 פיקסלים
| סטיוארט ניקולסון
| 5 בדצמבר 1913 - 12 באפריל 1916
|-
| 4
| אדמירל משנה
|25x25 פיקסלים
| יו רודמן
| 13 בנובמבר 1917 - דצמבר 1917
|-
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הצי המלכותי הבריטי
הנרי אדו

הנרי אדו (באנגלית Henry Addo, נולד ב-1 במאי 2003 בגאנה) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת מכבי תל אביב מליגת העל הישראלית.

== קריירת מועדונים ==
אדו גדל בקבוצה ששייכת לז'ילינה ומשחקת בליגה השנייה בגאנה. בשנת 2021 הוא עבר לקבוצה הבוגרת, לאחר ששיחק בקבוצת המילואים. ב-14 בפברואר 2022 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 5-1 לרוזמברוק במסגרת המחזור ה-20 בליגת העל הסלובקית לעונת . בסך הכל הוא ערך 28 הופעות בז'ילינה וכבש שבעה שערים. אדו ערך את הופעת הבכורה האירופית שלו ב-13 ביולי 2023 בסיבוב הראשון של הקונפרנס ליג מול לבדיה האסטונית. בהמשך הוא בישל בשני משחקים מול גנט והודח בסיבוב המוקדמות השני.

ב-6 בפברואר 2024 חתם במועדון הכדורגל מכבי תל אביב תמורת סכום העברה של חצי מיליון אירו על חוזה ל-3 שנים וחצי.

== תארים ==

; מכבי תל אביב

* אליפות: 2023/2024
* אלוף האלופים :2024

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני מ.ש.ק. ז'ילינה
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בסלובקיה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בישראל
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-2003
ארנבת ולשית

ארנבת ולשית (Welsh Rabbit או Welsh Rarebit) היא מאכל בריטי העשוי מפרוסת לחם קלוייה בתנור ברוטב גבינה חריף.<ref></ref><ref name="SpryHume">The Constance Spry Cookery Book by Constance Spry and Rosemary Hume</ref> השם המקורי של המנה, המתועד עוד מהמאה ה-18, הוא שם היתולי, שכן המנה אינה מכילה ארנבת כלל. במרוצת השנים שונה השם מ־Welsh rabbit ל־Welsh rarebit, דהיינו "דבר-מאכל נדיר ולשי". גרסאות אחרות של המנה הן ארנבת אנגלית, ארנבת סקוטית, ארנבון, ארנב זהוב וארנבון סמוק.

למרות שאין ראיות מוצקות לכך שאמנם מקור המנה הוא במטבח הוולשי, הרי שהיא מזוהה לפעמים עם המאכל הוולשי "caws pobi", העשוי מגבינה אפויה, ומתועד עוד משנת 1500 לערך.<ref></ref>

== הרוטב ==
על פי מתכונים מסוימים, יש לפזר גבינה מגוררת על טוסט ולקלות בתנור, מה שהופך אותה לזהה לטוסט גבינה. אחרים מכינים את הרוטב מגבינה, בירה אנגלית וחרדל, ומתבלים בפלפל קאיין או פפריקה.<ref name="LeGuide">Georges Auguste Escoffier, Le Guide Culinaire, translated by H. L. Cracknell and R. J. Kaufmann</ref> <ref>Louis Saulnier, Le Répertoire de la Cuisine, translated by E. Brunet.</ref><ref>Hering's Dictionary of Classical and Modern Cookery, edited and translated by Walter Bickel</ref> מתכונים אחרים מוסיפים יין או רוטב ווסטרשייר.<ref>Recipes published on the labels of Lea and Perrins (Heinz) Worcestershire sauce,</ref><ref></ref> מתכונים אחרים ממזגים גבינה וחרדל לרוטב בשאמל.

== שֵׁם המנה ==
ההתייחסות המתועדת הראשונה למנה הייתה בשם "ארנבת ולשית" בשנת 1725 בהקשר אנגלי, אך מקור המונח אינו ידוע. היה זה כנראה שם היתולי שנועד להגחיך את הוולשים.<ref name="oed">Oxford English Dictionary, 3rd Edition, 2011, s.v. '[https://www.oed.com/view/Entry/227751 Welsh rabbit]' and '[https://www.oed.com/view/Entry/227752 Welsh rarebit]'</ref>

=== ולשית ===
"ולשי" שימש ככל הנראה ככינוי גנאי, שמשמעותו היא "כל דבר לא-תקני או וולגרי",<ref>Kate Burridge, Blooming English: Observations on the Roots, Cultivation and Hybrids of the English Language, , 2004, p. 220</ref> ורומז ש"רק אנשים עניים וטיפשים כמו הוולשים יאכלו גבינה ויקראו לה ארנבת",<ref>Robert Hendrickson, The Facts on File Encyclopedia of Word and Phrase Origins, 1997, as quoted in Horn, "Spitten image"</ref><ref>cf. "Welsh comb" = "the thumb and four fingers" in Francis Grose, A Classical Dictionary of the Vulgar Tongue, 1788, as quoted in the Oxford English Dictionary, s.v. 'Welsh'</ref> או ש"הדבר הקרוב ביותר לארנבת שהוולשים יכלו להרשות לעצמם היה גבינה מותכת על טוסט".<ref>Roy Blount Jr., Alphabet Juice, 2009, , s.v. 'folk etymology'</ref> לחלופין, אולי היה זה רמז ל"תזונה החסכנית של אנשי ווילס ההררית".<ref>Meic Stephens, ed., The Oxford companion to the literature of Wales, 1986, s.v., p. 631</ref> דוגמאות נוספות לשמות אוכל היתוליים שכאלה הם קוויאר ולשי (לאבאברד ); <ref>Ole G. Mouritsen, Seaweeds: Edible, Available, and Sustainable, 2013, , p. 150</ref> אריה בנוסח אסקס (עגל); תרנגול נורפוק (הרינג); משמש אירי (תפוח אדמה); <ref>E.B. Tylor, "The Philology of Slang", Macmillan's Magazine, 29:174:502-513 (April 1874), p. 505</ref> צדפות הרי הרוקי (אשכי שור); וחרטומן סקוטי (ביצים מקושקשות ואנשובי על טוסט).

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאכלי גבינה
קטגוריה:המטבח הבריטי
עפרה פרחי

עפרה פרחי היא דיפלומטית ישראלית המכהנת כשגרירת ישראל לזמביה, זימבבואה בוטסואנה ונמיביה, אשר מקום מושבה בירושלים.<ref name=":0" />

== ביוגרפיה ==
פרחי נולדה באילינוי, ארצות הברית, לד"ר אשר ועדנה פרחי לבית קסטלנואובו-אזכרלי.

היא בעלת תואר ראשון בלימודי ארץ ישראל וגאוגרפיה ממכללת בית ברל, ותואר שני בלימודי ארץ ישראל מאוניברסיטת בר-אילן.

== קריירה ==
בשנת 1991 הצטרפה פרחי לקורס הצוערים של משרד החוץ, ולאחר שסיימה אותו הוצבה בשנים 1993 עד 1999 בקונסוליות הישראליות ביוסטון, בוסטון וניו יורק, שם עמדה בראש המחלקה לדיפלומטיה ציבורית.

בשנים 2010–2014 שירתה כנספחת התרבות בשגרירות ישראל ברומא.<ref></ref>

בשנים 2017–2020 שירתה כצירה בשגרירות ישראל באיטליה ובסן מרינו.

במהלך שנותיה במשרד החוץ שירתה במגוון רחב של תפקידי מטה בירושלים, כולל סגנית מנהל המחלקה לטורקיה, יוון וקפריסין, מנהלת המחלקה לקשרי החוץ של החטיבה לשיתוף פעולה של האגף לשיתוף פעולה מש"ב ומנהלת המחלקה לקשרים כלכליים עם ארצות הברית ואירו-אסיה באגף הכלכלי.

ביוני 2021 אישרה הממשלה את מינויה של פרחי לשגרירה לא תושבת של ישראל בזמביה, זימבבואה, בוטסואנה ונמיביה, אשר באפריקה. היא החלה לכהן בתפקידה באוגוסט אותה שנה.<ref name=":0"></ref>

ביוני 2022 ארגנה בזמביה כנס כלכלי לחיזוק הקשרים בין ישראל וזמביה, אשר אנשי עסקים מזמביה טענו שהוזמנו אליו רק אנשי עסקים נבחרים, ושקיומו הוסתר מאחרים.<ref></ref> בשנה זו גם נפגשה עם נשיא זמביה האקאינדה היצ'ילמה בלוסקה, לאחריו נענה להזמנת הנשיא יצחק הרצוג לביקור בישראל באוגוסט 2023.<ref></ref>

ב-2023 נשדדה בעת ביקור עבודה בזמביה.

== פעילות נוספת ==
בשנים 2004–2007 מילאה את תפקיד מנכ"לית איגוד האופניים הישראלי.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרות המכללה האקדמית בית ברל
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית בית ברל
קטגוריה:שגרירות ישראל
קטגוריה:שגרירי ישראל בזמביה
קטגוריה:זימבבואה: יחסי חוץ
קטגוריה:בוטסואנה: יחסי חוץ
קטגוריה:נמיביה: יחסי חוץ
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
אתה כולם

"אתה כולם" הוא סינגל שהוציא המוזיקאי הישראלי יוגב גלוסמן ב-15 בינואר 2024 תחת הפצת חברת נענע דיסק. השיר נכתב על ידי אלון שמריז, שנחטף לעזה במהלך מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 ונורה בשוגג על ידי כוח צה"ל ב-15 בדצמבר 2023.

== רקע והפצה ==

לפני ה-7 באוקטובר 2023, אלון לולו שמריז גר בשכונת "דור צעיר" בקיבוץ כפר עזה. הוא שיחק כדורסל בקבוצה של מועצה אזורית שער הנגב, נהג לעסוק בכתיבה ותכנן להתחיל ללמוד הנדסת מחשבים במכללה האקדמית ספיר.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> במהלך הטבח בכפר עזה, הוא שהה בדירתו והיה בקשר טלפוני עם משפחתו - להם סיפר שמחבלים פרצו את הגדר הסמוכה לשכונה. בסביבות השעה 10:00, הקשר עמו נותק. כעבור שבוע משפחתו קיבלה תיעוד של התכתבות בין שכנו של שמריז לאחותו - בה נכתב כי שמריז נחטף על ידי המחבלים. כעבור יומיים, הצבא הודיע למשפחה כי הסטטוס של שמריז עבר מ"נעדר" ל"חטוף".<ref name=":0" />

ב-10 בדצמבר 2023, כוח גולני הרג את חוטפיו של שמריז (וגם של החטופים שהוחזקו עמו - יותם חיים וסאמר אל-טלאלקה) מבלי לדעת שהם מחזיקים חטופים במבנה. החטופים נמלטו ושהו לבדם בבניין מגורים בשג'אעייה. הם תלו על הבניין בו שהו שלטים מאולתרים עליהם כתבו באמצעות תבלינים: "SOS" ו"הצילו - 3 חטופים".

ב-15 בדצמבר, שמריז, חיים ואל-טלאלקה יצאו מהבניין, סמוך לכוח צה"ל מגדוד 17, בלי חולצות ועם דגל לבן. קלע ירה לכיוונם והרג את אל-טלאלקה ושמריז. חיים נמלט למבנה סמוך. אחד המפקדים כרז לחטוף שייצא החוצה, וכשיצא – נורה ונהרג. לאחר התקרית ובמהלך סריקת הגופות, התעורר חשד כי מדובר בישראלים, ומאוחר יותר התגלתה זהותם.

שמריז כתב את השיר "אתה כולם" כשהיה בן 18, תלמיד בכיתה י"ב, ושלח אותו מאוחר יותר למורה שלו לספרות. ערב לפני הלוויותו של שמריז, המורה שלח את השיר לאילנית סוויסה, שהייתה אחראית על ארגון ההלוויה. סוויסה שלחה את הטקסט לראשונה למשפחתו של שמריז וביקשה את רשותם על מנת להקריא את השיר בהלוויותו.<ref name=":2"></ref>

אחיו של אלון, יונתן שמריז, סיפר כי לאחר ה-7 באוקטובר, הם ניסו למצוא את מחברת השירים של אלון בחדרו בכפר עזה - אך לא מצאו דבר. מאוחר יותר הוא הצליח להיכנס לכונן הגוגל של אלון, ושם נמצאו כל יצירותיו - סיפורים ושירים.<ref name=":2" />

גלוסמן סיפר כי: .<ref name=":1" /> לאחר שנתקל בטקסט, גלוסמן תכנן להלחין את השיר ולשלוח אותו למשפחה באופן פרטי.<ref name=":2" />

גלוסמן, שמופיע באופן תדיר עם הזמר אביתר בנאי, ביצע את השיר לראשונה בהופעה של בנאי במועדון הבארבי.<ref name=":1" /> ההתלהבות של בנאי והקהל דחפו את גלוסמן להוציא את השיר לאור.<ref name=":1" /> השיר יצא באישור משפחתו של שמריז.<ref name=":1" />

== הרכב ==

אביתר בנאי עושה בשיר קולות רקע.<ref name=":1" /> גלוסמן סיפר כי הוא לא רגיל להלחין שירים שנכתבו על ידי אנשים אחרים, אך כי הוא הצליח להלחין את השיר תוך 10 דקות. בנוסף, אמר כי הוא השתדל להלחין את השיר במנגינה "חיובית": .<ref name=":1" />

לא פעם צוין כי מילות השיר מתארות באופן דומה את גורלו של שמריז. אביו, אבי שמריז, אמר: <ref name=":2" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי הנצחה
קטגוריה:שירי מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת נענע דיסק
בלידא

בְּלִ֫ידַא (בערבית: بليدا) הוא כפר לבנוני בנפת מרג' עיון, מחוז א-נבטיה שבדרום לבנון, במרחק 118 ק"מ מביירות. הכפר שוכן בסמוך לגבול עם ישראל, לא רחוק מקיבוץ יפתח.

==היסטוריה==
ב-1881, ב"סקר ארץ ישראל המערבית" של הקרן לחקר ארץ ישראל, תואר בלידא כך: "כפר, בנוי מאבן, ובו מסגד, ובערך 150 תושבים מוסלמים, ממוקם על רכס, עם עצי תאנה, זית, ואדמה חקלאית. בור מים אחד ומעיין שנמצא במרחק מייל מדרום-מזרח לכפר מספקים מים".

הם מציינים עוד: "יש כאן מספר עמודים ושרידי הריסות. משולשים כפולים חרותים בכל אחד מצדדיה של דלת מסגד".

ב-3 בפברואר 2024, במסגרת החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל, תקף חיל האוויר הישראלי בכפר והרג שני פעילי מיליציית "אמל", בעלת ברית של חזבאללה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחוז א-נבטיה: יישובים
קטגוריה:רצועת הביטחון
נשוטה נשוטה

נשוטה נשוטה הוא שיר שכתב חיים גורי בשנת ה'תש"ה לבקשתו של יוחאי בן-נון – אז מאנשי הכוח הימי של הפלמ"ח ולימים אלוף ומפקד חיל הים. השיר, שהוצמד ללחן עממי רוסי, עוסק במעפילים שגורשו בידי הבריטים למחנות המעצר בקפריסין ומתאר את תחושות הזעם וחוסר האונים למול היעדר הצדק, לצד ההבטחה האופטימית לחזור לארץ ואף לנקום בבריטים.

==רקע==
לאחר שבריטניה קיבלה מידי חבר הלאומים את המנדט על שטחי ארץ ישראל במטרה להקים בה מדינה לעם היהודי, היא הפרה את התחייבותה, הצרה את צעדי היישוב היהודי ומנעה בעקשנות את גדילתו. בספר הלבן של צ'רצ'יל והספר הלבן השני הוגבלה העליה היהודית (לצד הגבלות על מכירת קרקע ליהודים ועוד), ולשיאה הגיעה ההתנכלות בספר הלבן אשר הקצה מכסת עליה זעומה.

בעקבות מדיניותה של בריטניה התפתחה ההעפלה לארץ בדרכים בלתי ליגאליות, וזו התרחבה בשנות מלחמת העולם השנייה ולאחריה, כאשר מאות אלפי פליטי חרב וניצולי השואה ביקשו למצוא מפלט בארץ. הבריטים מצידם הגבירו את האכיפה והמרדף אחרי העולים, ובתום מלחמת העולם ייסדו את מחנות המעצר בקפריסין כדי להגלות אליהם ולכלוא בהם מעפילים שניסו להגיע לארץ ישראל. לקפריסין, שהייתה אף היא בשליטה בריטית, הוגלו מעל חמישים ושניים אלף מעפילים, שהגיעו מנמלי צרפת, איטליה, שוודיה, יוגוסלביה, אלג'יריה, בולגריה, ויוון. והיישוב הנבגד זעם.

==השיר==
יוחאי בן נון, מראשוני הפלי"ם של הפלמ"ח ומפקד קורס החובלים שלו דאז, ולימים מי שיצר את הקומנדו הימי ושייטת 13, אלוף ומפקד חיל הים, נסע עם גורי לגליל באוטובוס ערבי. בשעת עצירה בנצרת אמר בן נון לגורי כי ישנו שיר בעל מנגינה "נהדרת", ניגן לו את המנגינה הרוסית וביקש שיחבר בהתאם לה שיר עברי. זו מצאה חן בעיני גורי ותוך כדי המשך הנסיעה חיבר את השיר נשוטה נשוטה. זו הייתה הפעם השנייה שביקש בן נון מגורי שיחבר שיר, כאשר בפעם שלפניה, מספר חודשים לפני מקרה זה, חיבר גורי בעקבות בקשתו את שיר הקברניט.

השיר עוסק בגירוש המעפילים מחיפה לקפריסין, ומתאר לחלופין את התחושות הקשות בשעת הגירוש לצד האחיזה בתקווה וההבטחה לחזור ואף לנקום. בין הנהגת הישוב לבין אנשי הפלמ"ח לא היו הסכמות על דרך הפעולה כנגד הגירושים, ונאסר על הפלמ"חאים לנקוט בפעולות כמו פיצוץ האוניות שנועדו לגירוש. במקרים אחרים הדבר לא היה ניתן מבלי לסכן חיי אדם. המצב יצר תחושות איומות, כאשר עם התרחקות הספינות מהחוף נמלאו עיני האנשים עצב וחרון בעודם מביטים אל הכרמל וחופי הארץ המתרחקים בעל כורחם. מבטים אלו והתחושות באוניות נחרטו בזכרונם של אנשי הפלמ"ח, ובאו לידי ביטוי בשיר זה. את הרגשת חוסר האונים המתסכלת ביטא חיים גורי בבית הראשון: "החוף מתרחק לו... הליל יורד...". בבית השני ניתן מקום לזעם וחוסר הצדק, כאשר זרים ונכרים שולטים בארץ לא להם, בארצם של המגורשים בידיהם: "נכר יעטנו... זרים בביתנו... ארצי הסגורה".

הפזמון מעמיד למול התחושות הקשות את הביטחון בניצחון העתידי: החזרה למרות הכל לארץ ממנה הם מגורשים כעת, ואף השבת נקם למגרשים: "עוד נחזורה, שוב נחזורה / והרוח תרעש חזקה / ושירים יעלו מסיפון ומתורן / עוד נחזור ונשיבה נקם", וכך נחתם השיר. במכתב ליהודה בן-צור כתב גורי:

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.zemereshet.co.il/m/song.asp?id=78 נשוטה נשוטה], באתר זמרשת.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים גורי
קטגוריה:שירי נחמה הנדל
קטגוריה:שירי 1945
קטגוריה:ההעפלה בתרבות ובאמנות
פרס גראמי לביצוע המוזיקה האלטרנטיבית הטוב ביותר

פרס הגראמי לביצוע המוזיקה האלטרנטיבית הטוב ביותר הוא פרס המוענק על ידי האקדמיה להקטלה על מנת להוקיר ביצועי מוזיקה אלטרנטיבית בכל שנה. הפרס הוענק בפעם הראשונה ב-5 בפברואר 2023 בטקס פרסי גראמי ה-65, ומתלווה לקטגוריה פרס גראמי לאלבום האלטרנטיבי הטוב ביותר והקטגוריה החדשה הראשונה בתחום הז'אנר האלטרנטיבי מאז יצירת התחום בשנת 1991.

האקדמיה הצהירה כי הפרס מוענק ל.<ref></ref>

== רקע ==
בשנת 1991, ומשנת 1994 עד 1999, הפרס לאלבום המוזיקה האלטרנטיבית הטוב ביותר היה ידוע כביצוע המוזיקה האלטרנטיבית הטובה ביותר.<ref></ref> בפרק זמן זה, הפרס הוענק לשינייד או'קונור, U2, גרין דיי, נירוונה, בק, רדיוהד וביסטי בויז.

הקטגוריה הייתה אחת מחמש קטגוריות חדשות שהוכרזו ביוני 2022 לצד ביצוע האמריקנה הטוב ביותר, הפסקול הטוב ביותר למדיה חזותית, אלבום שירת הספוקן וורד הטוב ביותר ופרס גראמי לפזמונאי השנה.

== זוכים ומועמדים ==
{| class="toccolours mw-collapsible mw-collapsed" width="50%"
!<big>שנות ה־2020</big>
|-
!2023<ref></ref>
|- style="background:#E3BE00"
|וט לג – "Chaise Longue"
|-
|ארקטיק מאנקיז – "There'd Better Be a Mirrorball"
|-
|ביג ת'יף – "Certainty"
|-
|פלורנס אנד דה משין – "King"
|-
|Yeah Yeah Yeahs בהשתתפות פרפיום ג'ניוס – "Spitting Off the Edge of the World"
|-
!2024<ref></ref>
|- style="background:#E3BE00"
|פאראמור – "This Is Why"
|-
|Alvvays – "Belinda Says"
|-
|ארקטיק מאנקיז – "Body Paint"
|-
|בויג'יניוס – "Cool About It"
|-
|לנה דל ריי – "A&W"
|}

== שיאני מועמדויות ==
{| class="wikitable" style="width:70%;"
! colspan="3" |שיאני מועמדויות
|-
!מספר מועמדויות
!אמן
!ביצועים
|-
!2
|ארקטיק מאנקיז
|"There'd Better Be a Mirrorball" "Body Paint"
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קטגוריות פרס גראמי
קטגוריה:פרסי מוזיקה אלטרנטיבית ואינדי
דיינר קיניונס

דיינר אלכסנדר קיניונס קיניונס (בספרדית: Deinner Alexander Quiñones Quiñones; נולד ב-15 באוגוסט 1995 בטומקו שבקולומביה) הוא כדורגלן קולומביאני המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת הפועל באר שבע.

== קריירת מועדונים ==
קיניונס החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת אוניברסיטריו פופאיאן מליגת המשנה הקולומביאנית. הוא ערך 13 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. בהמשך שיחק מדפורטס קינדיו במסגרת ליגת העל הקולומביאנית וליגת המשנה הקולומביאנית, והושאל ממנה לדפורטס טולימה ולחגוארס קורדובה מליגת העל הקולומביאנית.

ב-12 ביולי 2018 חתם קיניונס באינדפנדיינטה מדיין מליגת העל הקולומביאנית, ממנה הושאל לסנטוס לגונה מליגת העל המקסיקנית. לאחר מכן שיחק בקבוצות אתלטיקו נסיונל ואמריקה קאלי מליגת העל הקולומביאנית.

ב-27 בינואר 2023 חזר קיניונס לאינדפנדיינטה מדיין מליגת העל הקולומביאנית, ולאחר שערך 29 הופעות ליגה והבקיע שני שערים בעונת , שוחרר מהמועדון.

ב-5 בפברואר 2024 חתם קיניונס על חוזה לשנה וחצי בהפועל באר שבע מליגת העל הישראלית.

== תארים ==
;אינדפנדיינטה מדיין
* הגביע הקולומביאני (1): 2019

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים קולומביאנים
קטגוריה:קשרי כדורגל קולומביאנים
קטגוריה:כדורגלני דפורטס קינדיו
קטגוריה:כדורגלני דפורטס טולימה
קטגוריה:כדורגלני אינדפנדיינטה מדיין
קטגוריה:כדורגלני סנטוס לגונה
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו נסיונל
קטגוריה:כדורגלני אמריקה קאלי
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-1995
דם שלי (שיר)

"דם שלי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלית עדן בן זקן, מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, דם שלי (2024).<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-28 בינואר 2024, בהוצאת חברת התקליטים שרית הפקות והליקון ארומה מיוזיק, כסינגל המוביל מתוך האלבום.<ref name=":1"></ref> את השיר כתבה והלחינה בן זקן ביחד עם יסמין מועלם ויובל מעיין להפקה מוזיקלית של מתן דרור.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום השני במצעד של מדיה פורסט.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי עדן בן זקן, יסמין מועלם ויובל מעיין והופק על ידי מתן דרור.<ref name=":0" /> בישראל היום סקרו את "דם שלי" כאשר יצא וכתבו, .<ref></ref> בסמוך ליציאתו של השיר, הוציא הזמר ששון איפרם שאולוב שיר בשם "הדם שלי" והציע לבן זקן להקליט אותו יחד כדואט. זו סירבה בטענה שהקליטה שיר בעל שם דומה ולאחר מכן, החליפה אותה הזמרת אודיה.
== וידאו קליפ ==
קליפ המילים הרשמי של "דם שלי" פורסם ב-28 בינואר 2024, ביום יציאתו של השיר כסינגל.<ref name=":0" />

נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מחצי מיליון צפיות.<ref name=":0" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|28 בינואר 2024
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|שרית • הליקון ארומה
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יובל מעיין
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יסמין מועלם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יובל מעיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יסמין מועלם
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מתן דרור
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת שרית הפקות
ניקה חורחלי

ניקה חורחלי (בגאורגית: ნიკა ხორხელი; נולד ב-9 בספטמבר 2001 בגאורגיה) הוא כדורגלן גאורגי המשחק בעמדת קשר הכנף.

== קריירת מועדונים ==
חורחלי החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת סיוני בולניסי במסגרת ליגת המשנה הגאורגית בשנת 2021. בתום עונת העפיל עם המועדון לליגת העל הגאורגית, ובעונת ערך 32 הופעות ליגה במדי המועדון במסגרת הליגה, בהן הבקיע תשעה שערים.

לקראת עונת חתם חורחלי בסמגוראלי צקאלטובו מליגת העל הגאורגית. הוא ערך 34 הופעות ליגה במדי המועדון בעונה זו, בהן הבקיע ששה שערים.

ב-5 בפברואר 2024 הושאל לבית"ר ירושלים מליגת העל הישראלית עד לתום עונת 2023/2024.

== קריירה בינלאומית ==
חורחלי נכלל בסגל נבחרת גאורגיה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023, אך לא שיחק בטורניר.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גאורגים
קטגוריה:קשרי כדורגל גאורגים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים גאורגים בישראל
קטגוריה:גאורגים שנולדו ב-2001
איתמר צור

איתמר צור (נולד ב-28 באוגוסט 1986) הוא שחקן ומוזיקאי ישראלי.

== ביוגרפיה ==
צור נולד בתל אביב לירון צור ורות לבית הוכברג. אביו פרופסור להיסטוריה באוניברסיטת תל אביב ואמו רות (כיום רמות) היא עורכת ספרותית ומשוררת. הוריו התגרשו כשהיה בן 6. בגיל 13 עבר לגור אצלו אמו באופן רשמי עד אז מדי שבוע הוא התגורר אצלה וגם אצל אביו מדי פעם. צור מגיע מרקע של מוזיקה קלאסית ומנגן על קונטרבס. למד לנגן מוזיקה קלאסית באקדמיה למוסיקה בירושלים. צור לא התגייס לצה"ל.<ref name=":0"></ref> בעבר צור התגורר בברלין.<ref name=":1"></ref> החל מ-2018 מתגורר ביפו.<ref></ref>

== קריירה אומנותית ==
===כשחקן===
בשנת 2006 שיחק בסדרת הדרמה שכתב וביים רני בלייר "פרשת השבוע" ששודרה בחברת הכבלים של HOT. גילם את דוד.

בשנת 2007 השתתף בסדרת הדרמה של HOT שיצר וביים ניר ברגמן "להוציא את הכלב" שיחק את יאיר. הסדרה עוסקת במורה לאומנות ותלמיד תיכון שמתנהל ביניהם רומן.<ref name=":0" />

בשנת 2009 שיחק בסדרת הדרמה ששודרה בערוץ עשר שכתב, יצר, וביים ציון רובין "לאהוב את אנה" שיחק בתפקיד איתמר. באותה השנה השתתף בסרט "כלת הים" שכתבה וביימה קרן ידעיה שיחק את אחיין של ראובן (מוני מושונוב) שהשתתף איתו בסדרה "להוציא את הכלב".

בשנים 2009-2010 כיכב בתפקיד ראשי ב 2 העונות בטלנובלה של ערוץ 10 "נשות הטייסים" גילם את דמותו של סגן איתמר גבריאלי, טייס שמשמש כמוביל מבנה בחיל האוויר הישראלי.<ref> </ref> באותן השנים גם השתתף בעונה השלישית של סדרת דרמת הנוער המצליחה "האי" ששודרה בערוץ הילדים בחברת HOT. שיחק בתפקיד משני גילם את דניאל, סטודנט צעיר, חבר של אנה (אפרת בן יעקב) במקום סול (עוז זהבי).

בשנת 2010 השתתף בפרסומת של ״טמבור״.<ref> </ref>

בעבר השתתף בפרסומת של ״בורגראנץ'״, ו״סלקום״.<ref name=":0" />

בשנים 2018-2019 הנחה במשך 2 עונות את תוכנית הרשת ״פיתה בדקה״ ששודרה בטדי.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2020 השתתף בפרסומת של ״HOT״ לצידן של גל גדות, וקים אור אזולאי.<ref></ref>

בשנת 2021 השתתף בפינה שנקראת ״ביקורת פרסומות: למה BEANZ מתייחסים אליי כמו לאידיוט?״ בערוץ היוטיוב של השחקן אור בוטבול.<ref></ref>

===כמוזיקאי===
ביולי 2018 הופיע בהרכב של ״פלמנקו ג'אז״ בבית העמודים לצידם של נועה דרזנר, טולה בן ארי, ואיתן ברטל.<ref></ref>

בשנת 2020 הוציא את השיר ״לשכוח אותך״ ופרסם את זה ביוטיוב.<ref> </ref>

כשצור התגורר בברלין הוא הקים טריו עם שני מוזיקאים ישראלים צעירים נוספים שחיו בברלין, הלהקה חוקרת את אידיומת הג'אז תוך שהיא שואבת השפעה מרוק, פולק וז'אנרים נוספים של מוזיקה פופולרית.<ref name=":1" />

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
*כתבה ב[https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/47/ART1/672/530.html תרבות טלוויזיה], לי אור אברבך, 18 בנובמבר 2007
* 
* 
* 
* כתבה ב-[http://tvbyd1d1.blogspot.com/2010/05/blog-post_22.html D1D1 לוקח את השלט לידיים], 23 במאי 2010

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקנים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
שרה בוניצ'י

שרה בוניצ'י (במלטית: Sarah Bonnici; נולדה ב-30 במאי 1998) היא זמרת מלטזית. היא נבחרה לייצג את מדינתה באירוויזיון 2024, שיתקיים במאלמה שבשוודיה, עם השיר "Loop".<ref></ref>

== שנותיה הראשונות ==
בוניצ'י נולדה באי גוזו. היא בתו של מרסל בוניצ'י, מנכ"ל מגדלי מרקורי וחמרון ספרטנס. יש לה תואר שני בחשבונאות.<ref name=":0"></ref>

== קריירה ==
מגיל צעיר למדה בוניצ'י פיתוח קול אצל מרים כריסטין, נציגת מלטה לאירוויזיון 1996.<ref name=":1"></ref> בשנת 2009 התמודדה בקדם המלטי לאירוויזיון הילדים 2009 עם השיר "The Mambo Song", שסיים במקום השלישי.<ref name=":0"/><ref name="times"></ref> בשנה שלאחר מכן זכתה בעונתה הרביעית של פסטיבל המוזיקה L-Għanja Tal-Maltin בקבוצת הגיל שלה.<ref></ref> מאוחר יותר השתתפה פעם נוספת בקדם לאירוויזיון הילדים 2010 עם השיר "Kitty Kitty Cat".<ref></ref> על-אף הפסדה, ניתנה לה ההזדמנות להופיע לצד הזוכה, ניקול אופדרי, כרקדנית.

במרוצת השנים השתתפה במספר תחרויות שירים בין-לאומיות מחוץ לארץ מולדתה, דוגמת פסטיבל טריקסי בבולגריה, פסטיבל הכוכבים ברומניה ובאירוע כוכב נולד בהונגריה. בוניצ'י הגיעה למקום הראשון בקבוצת הגיל שלה בתחרות טי אמו הרומנית, ואף בקטגוריית השיר המקורי הטוב ביותר. בשנת 2012 זכתה ב-Kanzunetta Indipendenza.<ref></ref> זמן קצר מאוחר יותר השתתפה בעונה הראשונה של X Factor Malta.

בוניצ'י השתתפה בקדם המלטי לאירוויזיון 2022 עם "Heaven". בערב הגמר דורגה במקום ה-12.<ref></ref> ב-18 באוקטובר 2023 הוכרזה כאחת המשתתפות באירוע של 2024 עם "Loop". היא הוגרלה להופיע ראשונה בשלב חצי הגמר, שנערך ב-27 באוקטובר.<ref></ref> בשלהי נובמבר פורסם כי עלה בידה להעפיל לשלב הגמר, שנערך ב-3 בפברואר 2024. שם, הגיע למקום הראשון בדירוג השופטים עם 102 נקודות, ונבחרה לייצג את מלטה באירוויזיון 2024.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות מלטזיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2024
קטגוריה:נציגי מלטה באירוויזיון
קטגוריה:ילידות 1998
יצחק חריף

רבי יצחק חריף (איציק שפּיצקאָפּף, יצחק אפטיר; נפטר כ"א בתשרי ה'תמ"ג, 13 באוקטובר 1682) היה רב וראש ישיבה, מגדולי דורו. כיהן כמרא דאתרא ואב"ד בקהילות מרכזיות באירופה, ביניהן באפטא וקרקוב.

== ביוגרפיה ==
נולד לזאב, נגיד ופרנס בקרוטושין, בן ר' דוד אב"ד בפוזנא. בילדותו התפרסם בסביבתו כילד פלא, ועילוי תלמודי. ר' נחום מצויזמיר השיא לו את ביתו.

בשל חריפותו בלימוד ועל שם פקחותו התפרסם בכינוי ר' איציק שפּיצקאָפּף (שכל חד).

בכל המקומות בהם שימש כרב, פעל לפתיחת ישיבות ולהעמדת תלמידים רבים, כשבמשך כחמשים שנה התעסק בישיבות, ומבין תלמידיו הגדולים נמנו רבי אברהם ברודא, ורבי גבריאל אסקלס.

הוא היה אב"ד בחנטשין, ובאפטא בערך בין השנים תכ"ה-ת"ל (1665-1670). בעקבות פטירת רבי שמואל קאיידנובר, בי"ט בתמוז ה'תל"ו, התמנה לאב"ד של קרקוב בשנת תל"ז, לחצי הרבנות, ובשנת ה'ת"מ התמנה להיות הוא לבדו האב"ד בכל העיר, ור' משה מהוראדנא הראש ישיבה, אבל לא רצה לעזוב את מקומו, ונשאר בהוראדנא, ושם כיהן עד מותו בכ"א בתשרי ה'תמ"ג, (1682).

השתתף בוועד ארבע ארצות בירוסלב, פינצ'וב.

בשנת תמ"א נתמנה למשרת המלך.

נקבר בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב ועל מצבת קברו נחרת:

==תורתו==
מדברי תורתו מובא על ידי נכדו, ר' שמריה זלמן, ראש ומנהיג בלייפניק, בספרו "אבני שוהם".
אבני שוהם, בראשית אות כח, וירא אות יד. ויצא אות ב (יצחק אפטיר). ויחי אות יא. בא אות ד. האזינו אות ג (יצחק אפטיר). כי תבא אות ה. וילך אות א. ואות ד. וזאת הברכה אות ב. ואות ד.

נחלת יעקב בראשית אות ל בהגה"ה, ויחי אות ו בהגה"ה.

== צאצאיו ==
* בנו - רבי אריה לייב, אחד מאב"ד באפטא
* בנו - רבי דוד, אב"ד בוידיסלאב
** בתו אסתר, נישאה לר' שמריה זלמן, ראש ומנהיג בלייפניק, בעל "אבני שוהם".
* בנו - רבי חיים משידלוב.
* בתו - מרת וויטא נישאה להדיין ופרנס ר' יחזקאל לאנדא (הנקרא "ר' יחזקאל פִּסֵּחַ" על שם שהיה חיגר).
::בנם הוא ר' הירש וויטשיז (הנזכר במגילת ספר לר' יעקב עמדין). זקנו של רבי יחזקאל לנדא ה"נודע ביהודה".

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
*צבי הירש הלוי הורוויץ, אפטא, בתוך: לתולדות הקהילות בפולין, ירושלים: מוסד הרב קוק, תשל"ח, עמ' 41–47.
* יעקב לייב שפירא, משפחות עתיקות בישראל. פרק שישי אות י"ג. עמ' 225. תל אביב: חוליות, תשמ"ב (1982).
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קרקוב: רבנים
קטגוריה:אפטא: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות היהודי העתיק בקרקוב
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:נפטרים ב-1682
ראש השרים של ג'הרקאנד

ראש השרים של ג'הרקאנד הוא ראש הרשות המבצעת של ג'הרקאנד ועומד בראש ממשלת ג'הרקאנד. באופן רשמי ראש השרים כפוף למושל, אך בפועל הוא העומד בראשות הממשלה.

== היסטוריה ==
משרת ראש השרים של ג'הרקאנד נוסדה עם הקמת ג'הרקאנד כמדינה נפרדת בהודו בנובמבר 2000. נכון לפברואר 2024 שימשו שבעה אנשים במשרה, ב־12 ממשלות שונות, ובמשך שלושה תקופות לא כיהן ראש שרים ושלטון הנשיא הוחל במדינה.

== ראשי שרים ==

{|class="wikitable"
! 
!שם
! התחלת כהונה
! סיום כהונה
!colspan="2"|מפלגה
|-
|1
|באבולאל מרנדי
|15 בנובמבר 2000
|18 במרץ 2003
|bgcolor="ff9933" rowspan="2"|
|rowspan="2|מפלגת העם ההודית
|-
|2
|ארג'ון מונדה
|18 במרץ 2003
|2 במרץ 2005
|-
|3
|שיבו סורן
|2 במרץ 2005
|12 במרץ 2005
|bgcolor="337316|
|ג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה
|-
|(2)
|ארג'ון מונדה
|12 במרץ 2005
|19 בספטמבר 2006
|bgcolor="ff9933|
|מפלגת העם ההודית
|-
|4
|מדהו קודה
|19 בספטמבר 2006
|27 באוגוסט 2008
|bgcolor="cccccc|
|פוליטיקאי עצמאי
|-
|(3)
|שיבו סורן
|27 באוגוסט 2008
|19 בינואר 2009
|bgcolor="337316|
|ג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה
|-
|colspan="6" bgcolor="dddddd|
|-
|(3)
|שיבו סורן
|30 בדצמבר 2009
|1 ביוני 2010
|bgcolor="337316|
|ג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה
|-
|colspan="6" bgcolor="dddddd|
|-
|(2)
|ארג'ון מונדה
|11 בספטמבר 2010
|18 בינואר 2013
|bgcolor="ff9933|
|מפלגת העם ההודית
|-
|colspan="6" bgcolor="dddddd|
|-
|5
|המאנט סורן
|13 ביולי 2013
|28 בדצמבר 2014
|bgcolor="337316|
|ג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה
|-
|6
|רג'הובר דאס
|28 בדצמבר 2014
|29 בדצמבר 2019
|bgcolor="ff9933|
|מפלגת העם ההודית
|-
|(5)
|המאנט סורן
|29 בדצמבר 2019
|31 בינואר 2024
|bgcolor="337316" rowspan="3"|
|rowspan="3"|ג'הרקאנד מוקטי מורצ'ה
|-
|7
|צ'מפי סורן
|2 בפברואר 2024
|4 ביולי 2024
|-
|(5)
| המאנט סורן
|4 ביולי 2024
| מכהן
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ג'הרקאנד: פוליטיקה
קטגוריה:ראשי ממשלות המדינות והטריטוריות של הודו