OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אחוזת המטורפים

אחוזת המטורפים (באנגלית: Maniac Mansion) הוא משחק מחשב הומוריסטי מסוגת משחקי ההרפתקאות ששוחרר בשנת 1987 על ידי חברת Lucasfilm Games. הוא המשחק הראשון של החברה שהשתמש במנוע SCUMM של החברה. במשחק צריך להציל את סנדי ממדען מטורף. המשחק פותח על ידי רון גילברט וגרי וויניק.<br />
למשחק נוצר משחק המשך, יומו של הטנטקל, אך אין קשר עלילתי חזק בין השניים וכל אחד מהמשחקים עומד בפני עצמו.

ניתן כיום לשחק במשחק גם במחשבים חדישים באמצעות המנוע ScummVM.
==משחקיות==
אחוזת המטורפים הוא משחק הרפתקה דו־ממדי. המשחק הוא המשחק הראשון של חברת Lucasarts שממשקו "הצבע והקלק" (עם העכבר) ושהשתמש במנוע SCUMM. המשחק מאופיין בכך שניתן להיהרג או להיתקע בו בדרכים רבות.
במשחק משחקים שלוש דמויות: דייב ועוד שניים שצריך לבחור (סיד, מיכאל, וונדי, ברנרד, רייזר וג'ף הם הדמויות הניתנות לבחירה).

==עלילה==
העלילה מתרחשת באחוזתו של ד"ר פרד אדיסון (אחוזת המטורפים), מדען מטורף שחטף את סנדי ושמוחו נשלט על ידי מטאור שנחת ליד האחוזה 20 שנים קודם. דייב, החבר של סנדי וחבריו של דייב צריכים להציל את סנדי מהמדען המטורף.

ניתן לשחק במשחק זה ממשחק ההמשך "יומו של הטנטקל", כאשר נכנסים לחדרו של אספן הבולים בהווה ומדליקים את המחשב.

==חידושים ומשחקי המשך==
*אחוזת המטורפים דלוקס (Maniac Mansion Deluxe) הוא חידוש למשחק שנוצר על ידי אוהדים. החידוש נוצר מתוכנת Adventure game studio.
*יומו של הטנטקל הוא משחק ההמשך שנוצר לאחוזת המטורפים, אך אין קשר עלילתי חזק בין השניים וכל משחק עומד בפני עצמו. במשחק ההמשך נלחמים נגד זרוע תמנון (טנטקל).
*Return of the tentcale הוא משחק המשך ליומו של הטנטקל הנוצר בימים אלה על ידי חברה גרמנית ששמה Apeiron Studios.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משחקי הרפתקה ממוחשבים
קטגוריה:משחקי מחשב
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 1987
קטגוריה:משחקי קומודור 64
קטגוריה:משחקי NES
קטגוריה:משחקי לוקאס ארטס
קטגוריה:משחקי הרפתקאות גרפיים מסוג הצבע והקלק
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בארצות הברית
חתונה אלגורית

"חתונה אלגורית" (1906) הוא מתווה לשטיח שנוצר על ידי אפרים משה ליליין עבור בית המלאכה לשטיחים של "בצלאל". המתווה נוצר כהכנה לשטיח אמנותי שנועד לשמש כמתנה לרגל חצי יובל לנישואיו של דוד וולפסון, נשיא הקונגרס הציוני העולמי. ולרגל יום הולדתו החמישים של וולפסון.

ליליין, שהגיע ביחד עם בוריס שץ לירושלים בשנת 1906 כמורה ב"בצלאל", התבקש ליצור סדרה של מתווים עבור מחלקת השטיחים של בית הספר. על אף שהייתה זו המחלקה הראשית בשנותיו הראשונות של בית הספר, רמתם הטכנית של עובדי המחלקה החדשה לא איפשרה את אריגתו. 

המתווה בנוי במתכונת של טריפטיכון. בתיאורים השונים שילב ליליין השפעות מתקופות שונות בתולדות האמנות, ביניהן אמנות מצרים העתיקה, והרנסאנס האיטלקי. בפנל המרכזי מתוארים בני זוג תחת חופה. הגבר לבוש בבגד אדום והוא מאזכר את דמותו של תגלת פלאסר השלישי, כפי שהוא מופיע על גבי תבליטים מאשור. האישה מהווה ייצוג של "בת ישראל". משני עבריהם מתוארים עבדים או נערים חשופי חזה האוחזים במוטות החופה. במישור הקדמי של התיאור מתוארים פרחי שושן, המאזכרים את שמו של ליליין בגרמנית (Lilien), ומנוגדים לתיאור הקוצים בפנלים הצדדים.

פנלים אלו מכילים תיאורים של הגלות ושל גאולת ישראל. בחלקו הימני של השטיח מתוארת דמותו של ירמיהו, השואבת את השראתה מתיאורו דמות ירמיהו של מיכלאנג'לו בקפלה הסיסטינית. סביב הפנלים יצר ליליאן מסגרת מעוטר המושפעת מסגנון היוגנדסטיל האירופי. בחלקו השמאלי של השטיח מתוארת דמותו של מלאך התוקע בשופר, ומסמל את הגאולה.

יגאל צלמונה טען כי משמעותו של התיאור הוא בחיבור הרמוני של ההשפעות השונות המסמלות "כלולות במובן העמוק של תיקון, חיבור האחדה ויצירת כליל שלמות".

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.imj.org.il/imagine/collections/itemH.asp?itemNum=298075 חתונה אלגורית] באתר מוזיאון ישראל
==הערות שוליים==

קטגוריה:בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
קטגוריה:טריפטיכון
קטגוריה:מוזיאון ישראל: ציורים
קטגוריה:ציור ישראלי
קטגוריה:ציורי שמן
קטגוריה:ציורים בעלי מוטיב יהודי
קטגוריה:ציורים משנות ה-1900
קטגוריה:שטיחים
כל מקדש שביעי

"כָּל מְקַדֵּשׁ שְׁבִיעִי" הוא פיוט עתיק שחיבר פייטן בשם משה, כפי שנרמז באקרוסטיכון, ויש ששיערו כי הוא רבי משה בן קלונימוס. הפיוט נמצא כבר בכתב יד לונדון 655, בתוך מחזור ויטרי של הרב שמחה בן שמואל מוויטרי מהמאה ה-12. במשך הדורות הוא הולחן בלחנים רבים. יהודי אשכנז נוהגים לשיר אותו בליל שבת.

בכל בית ארבעה חרוזים, כאשר בחרוז הרביעי משובץ פסוק. הפיוט נכתב באקרוסטיכון האל"ף בי"ת החל מהבית השנייה. המחבר חתם את שמו, משה, באקרוסטיכון במילים השניות בכל שורה מהבית הראשון.

==תוכן הפיוט==
הפיוט מכיל דברי שבח לכל שומרי שבת באשר הם, ומדגיש את שכרם הטוב על כך שהם שומרים את השבת. בפיוט מודגשים חוויות השבת, התקווה לגאולת ירושלים ולבניית בית המקדש בעתיד קרוב. השימוש במילה "אור" במשמעותה הרוחנית, כמו "באור פניך תבהיקם" או "צדקתם תצהיר כאור שבעת הימים" מבטא תחושה של ראיית אור רוחני, וכמיהה לגאולה שעתידה לבוא, אשר שומרי השבת זוכים לטעום ממנה גם בהווה.

== סיום הפיוט ==
ברוב הסידורים הפיוט מסתיים בבבית המתחיל באות צ'. בעוד ההמשך חסר ובמקומו התווספה בשלב כלשהו השורה "ה' אלוהי ישראל תשועת עולמים" כדי לחתום את השיר.

לפי אגדה עממית, הבית האחרון נשמט מכיוון שהמחבר נפטר לפני שהספיק לכותבו, כך למשל כותב עגנון בסיפורו "לעבד נמכר יוסף": "שבחרוז זה יצאה נשמת הפייטן, ולא השלים כל סדר אלף בית שקבע בו פיוטו".

אמנם במחזור ויטרי מופיע סיום הפיוט במקומו, ומשלים את האקרוסטיכון האל"ף בי"ת: 

במשך הדורות היו שהוסיפו בית נוסף לשיר החסר, כך למשל רבה של בוטשאטש האדמו"ר רבי אברהם דוד וואהרמן (ה'תקל"א - ה'תר"א, השלים הפייט בנוסח זו:

הנוסח הופיע לראשונה בדפוס בשנת ה'תרנ"ב ((1892)), ושנית בשנת ה'תר"ע (1910) בפיעטרקוב בלי לציין את המקור. 

הגרסה הזאת מופיעה בהלחנה של הטריו "Schwebel, Scharf, and Levine".

סיום נוסף הוסיף האדמו"ר רבי אברהם אבא מפיטסבורג: "קדושים ישראל מאז ולעולמים, רצים למגדלך ובשמך נשגבים, שבתות קדשך מייחדים ומענגים ובך נדבקים, תיקון השלם ישיגו בחיינו בחסד וברחמים ובקרב הימים".

==לחנים וביצועים==
* כל מקדש - מקהלת הילדים החסידית יונגערליך באלבום יונגערליך 2
* אוהבי ה - לחן של חיים בנט וביצוע של שלמה כהן ומקהלת רננו חסידים באלבום אוהבי ה'. ביצוע נוסף לשיר באלבום א שבת טיש.
* שמחם בבנין שלם - לחן של אלי שרף, בביצוע על ידי הטריו "Schwebel, Scharf, and Levine". הלחן הזו משמשת בהשלמת הגרסה הנ"ל "רחם עלינו ברוב רחמים".

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* [http://www.youtube.com/watch?v=UU2XU_Rer0w ניגון בנוסח חסידות בעלזא], וידאו ב Youtube
*[https://www.youtube.com/watch?v=O2YZ1-rCNFI ביצוע על ידי יהודה יוסף], וידאו ב Youtube

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:שירי המאה ה-10
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
אל מסתתר

אֵל מִסְתַּתֵּר הוא פיוט קבלי ידוע. הדעה הרווחת היא שהוא חובר על ידי הרב אברהם מֵימִין (תלמידו של רבי משה קורדובירו, הרמ"ק) אשר השתייך לחוג מקובלי צפת במאה ה-16<ref></ref>.
פיוט אל מסתתר, הנאמר בקרב יהודי [[איזמיר, טורקיה, ביום השנה לנפטר]]
הפיוט פותח את קובץ שירת הבקשות החלבי-ירושלמי וכן מופיע בחלק מספרי הזמירות של תנועת החסידות, בקרב יהדות טורקיה הפיוט נכלל בסדר התפילות הנאמרות ביום השנה לזכר הנפטר.

== תוכן הפיוט ==
הפיוט עוסק בנושאים מתורת הסוד והקבלה ובמיוחד בעץ הספירות, כאשר כל בית מעשרת הבתים הראשונים עוסק באחת הספירות, מהגבוהה ביותר לנמוכה ביותר, והבית האחרון עוסק באחדות הספירות. שמו של מחבר הפיוט חתום באקרוסטיכון, באלפבית הפותח של בתי הפיוט.

הפיוט מבוסס על עשר הספירות המציינות, מאחת עד 10, את רמת התגלותו של האל בעולם, ואיכותה. עשרת הבתים הראשונים של השיר מתייחסים כל אחד, לאחת הספירות, מ'כתר' הראשונה, ועד ל'מלכות' האחרונה שבספירות.

הפיוט בנוי מאחד עשר בתים בעלי 4 שורות, כאשר שלוש השורות הראשונות מסתיימות בחריזה המבוססת על חזרה של תנועה זהה בסופי המילים, ואילו השורה האחרונה מסתיימת בשם ה', ללמד שכל הספירות מהוות את דרכי ה' בעולם.

==הניגון==
לפיוט מספר לחנים. אחד מהם, זה החסידי, מוכר בחסידויות נוספות עבור שירים אחרים: בחסידות חב"ד שרים את המילים "אמר רבי עקיבא זה כלל גדול בתורה" בניגון זה, ובחסידות סקולען שרים את מילות מזמור כ"ג בספר תהילים ("מִזְמוֹר לְדָוִד ה' רֹעִי לֹא אֶחְסָר") באותו ניגון. בחסידות סקולען נהוג לשיר בסעודה שלישית את הבית "הֲדוֹךְ קָמַי" מתוך הפיוט דרור יקרא בנעימה האמורה, וגם בחסידות אמשינוב מקובל הניגון. הרב משה צבי נריה השאיל את הניגון כלחן לשירו "הוי אחים נריע", אחד משירי בני עקיבא בשנות ה-30 של המאה ה-20, וגם המשורר יעקב אורלנד שאל את הניגון, כמה שנים מאוחר יותר, לשירו "הורה מחודשת" ("רב הלילה, רב שירנו...").

ספר הפרוזה החמישי של הרב חיים סבתו נקרא "בשפריר חביון" והפיוט "אל מסתתר" מהווה ציר מרכזי בו, על גלגוליו השונים - כפיוט של יהודי חלב, פיוט חסידי, וניגון המושאל לשירו של יעקב אורלנד.

==לקריאה נוספת==
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [http://www.haotzar.org/%D7%A0%D7%99%D7%92%D7%95%D7%A0%D7%99-%D7%A8-%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%9E%D7%99%D7%9F-%D7%99%D7%A4%D7%AA/ אל מסתתר בביצועו של בנימין יפת] 

=== לחנים ושירה ===
* [https://www.youtube.com/watch?v=o7VB6wxWYm0 במנגינת יהודי ארם צובא (חלב)] - למנגינה זאת גרסאות והשמעות רבות בין היתר גם [https://www.youtube.com/watch?v=Ipe22LI32ys ביצוע עכשווי] (דודי לוי ואילן דמרי) 
* [https://www.youtube.com/watch?v=s65wmRVTSYU בסעודה שלישית בחסידות צאנז] (צולם אחר יציאת השבת) במנגינה ששימשה מאוחר יותר ל[https://www.youtube.com/watch?v=s65wmRVTSYU הורה מחודשת] (רד הלילה רב שירנו)
* [https://www.youtube.com/watch?v=IlcJoGVoGX0 נגינת כינור ללחנו] של בעל הסולם, והשמעה אחרת [https://www.youtube.com/watch?v=MT4Eelse9Xc עם שתי גיטרות], וכן [https://www.youtube.com/watch?v=oXyxH0Yj4AM השמעה קולית, בשיבושי לשון קלים] ('הדור האחרון')
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:סעודה שלישית
קטגוריה:שירת הבקשות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:זמירות ופיוטים לסעודה שלישית
על אהבתך

עַל אַהֲבָתֶךָ אֶשְׁתֶּה גְבִיעִי הוא פיוט שחובר ונכתב על ידי רבי יהודה הלוי, מגדולי משוררי תור הזהב בספרד.

== תיאור ==
תוכן הפיוט מדגיש את אהבתו של המשורר רבי יהודה הלוי ליום השבת, ומלווה בגעגועיו, ייסוריו וכיסופיו של המשורר לאהובו, שאינו מתגלה טרם זמנו. 

מאוחר יותר נוסף לפיוט בית נוסף העוסק בשבת (שהמשורר מתייחס אליו בלשון זכר): , (ובחלק מהגרסאות נוסף עוד בית הפותח במילים .) אך במקורו, הפיוט מסתיים במחרוזת השישית (בשעתה של כניסת השבת) והוא איננו מתאר את פגישת האוהבים בשבת עצמה (דבר המתרחש מעבר לשיר בצורה אינטימית).

הפיוט מושר בקהילת יהודי מרוקו, בין היתר בשירת הבקשות של פרשת משפטים.

אחד מהלחנים הידועים של הפיוט במסורת יהודי מרוקו נלקח מהשיר "יא חביב אל קאלב" של המוזיקאי המרוקאי עבד-סאדק שקארה . בשנות התשעים הולחן הפיוט מחדש על ידי יהושע אנגלמן.

==לקריאה נוספת==
* פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי, תרגום: מיכאל שורץ, הוצאת מאגנס, 2011, הפרק "על אהבתך אשתה גביעי", עמ' 183–187.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:שירת הבקשות
קוורנר רייקה

ההיכל הביתי "מלאדוסט" מבחוץ
קוורנר רייקה (בקרואטית: KK Kvarner Rijeke) היא קבוצת כדורסל קרואטית מהעיר רייקה על מפרץ קוורנר, המתמודדת בליגת העל הקרואטית.

==היסטוריה==
הקבוצה הוקמה בשנת 1946 והשתתפה בליגה היוגוסלבית לשעבר בסך הכל 6 עונות. 

בעונות 1976/77, 1980/81, הגיעה הקבוצה לגמר הגביע היוגוסלבי, אך הפסידה לקבוצות יוגופלסטיקה ספליט וציבונה זאגרב בהתאמה.

הקבוצה משחקת בליגה הקרואטית הבכירה מאז הקמתה. מספר עונות התנדנדה בין הליגה הראשונה לשנייה. בעונת 2000/01 סיימה במקום השלישי. בעונת 2010/11 הגיעה עד לרבע גמר הגביע והפסידה לצ'דביטה זאגרב.

==במסגרת אירופאית==
הקבוצה השתתפה בעונת 1977/78 בגביע ספורטה והגיעה עד לשלב בית רבע הגמר, בו סיימה במקום הרביעי והאחרון. כמו כן השתתפה הקבוצה בגביע קוראץ' בעונות 1994/95 (הודחה בסיבוב השני על ידי סקאליג'רה ורונה), 2000/01 (הודחה בסיבוב השני על ידי טורק טלקום), 2001/02 (הודחה בסיבוב הראשון על ידי ק.ק. קאפושוואר). בעונת 2001/02 הקבוצה הייתה בין הקבוצות הראשונות שהקימו את הליגה האדריאטית, בה השתתפה במשך עונה אחת בלבד. 

==שמות ואולם הבית==
בעבר אומצה הקבוצה על ידי חברת הביטוח "טריגלאב" ושמה שונה בהתאם למשך מספר עונות. כמו כך נקראה הקבוצה בעבר "טורפדו". כיום יש לקבוצה הסכם חסות עם הברת התיירות "נובי רסורט".

מאז שנת 2009 מארחת הקבוצה בהיכל מלאדוסט שהוקם בשנת 1973 ומכיל 3,960 מקומות ישיבה. ההיכל משמש גם את קבוצת הכדוריד המקומית. בשנת 2000 היה אחד משני האולמות שאירחו את אליפות אירופה בכדוריד.

==תארים והישגים==
*הליגה הקרואטית:
**חצי גמר: 2001
*הגביע היוגוסלבי:
**גמר: 1977, 1981
*גביע ספורטה:
**רבע גמר: 1978

==שחקנים בולטים בעבר==
* מריו סטואיץ'
* דאבור קוס
* קוטיס בוסטיץ'
* גוראן סוצ'ורוביץ'
* דורון קלרק

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רייקה: ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורסל קרואטיות
ג'יימס מקליין

ג'יימס פרייס "ג'ימי" מקליין (באנגלית: James Price "Jimmy" McLane; 13 בספטמבר 1930 - 13 בדצמבר 2020) היה שחיין אמריקאי, אלוף אולימפי בעל 4 מדליות, מהן 3 זהב ושיאן עולם.

== ביוגרפיה ==
מקליין נולד וגדל בפיטסבורג, פנסילבניה. הוא בוגר תיכון אקדמיית פיליפס ובשנת 1953 בוגר אוניברסיטת ייל. היה חבר באחוות הגולגולת והעצמות.

בשנת 1944 זכה מקליין באליפות ארצות הברית בשחייה ובכך היה לשחיין הצעיר ביותר אי פעם שזכה באליפות בגיל 13 שנים וחצי בלבד.

===אלוף אולימפי===
באולימפיאדת לונדון (1948) זכה מקליין ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 19:18.5 דקות, לפני ג'ון מרשל מאוסטרליה (19:31.3 דקות) וגאורג מיטרו מהונגריה (19:43.2 דקות) ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם וולטר ריס, וולי וולף וביל סמית' בשיא עולם חדש של 8:46.0 דקות, לפני הונגריה (8:48.4 דקות) וצרפת (9:08.0 דקות). מדליית כסף, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:43.4 דקות, אחרי ביל סמית' שקבע שיא אולימפי חדש של 4:41.0 דקות ולפני ג'ון מרשל (4:47.7 דקות).

בתחרות שחייה שנערכה בניו הייבן, קונטיקט בפברואר 1952 קבע מקליין במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי, שיא עולם חדש של 8:29.4 דקות, שיא זה החזיק מעמד 4 שנים.

באולימפיאדת הלסינקי (1952) זכה מקליין במדליית זהב, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם וויין מור, ביל וולסי ופורד קונו בשיא אולימפי חדש של 8:31.1 דקות, לפני יפן (8:33.5 דקות) וצרפת (8:45.9 דקות), כשחיין אחרון הוא שחה "בזינוק שליחים" תוצאה של 2:06.2 דקות, התוצאה המהירה במשחקים. נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 18:51.5 דקות ולא הצליח להגן על תוארו ובמקום שביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:40.3 דקות.

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו במקסיקו סיטי, מקסיקו בשנת 1955 בגיל 24, השחיין המבוגר ביותר וקפטן נבחרת ארצות הברית, זכה מקליין ב-3 מדליות זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:51.3 דקות, לפני וויין מור (4:53.4 דקות) ואוסקר קרמר מארגנטינה (4:56.1 דקות), במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 20:04.0 דקות, לפני אוסקר קרמר (20:09.9 דקות) וג'ילברטו ארנגו מקולומביה (20:37.2 דקות) ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי (9:00.0 דקות) לפני ארגנטינה (9:09.0 דקות).

נפטר ב-13 בדצמבר 2020.

== תארים והישגים ==
* מקליין זכה ב-21 תוארי אליפות ארצות הברית בשחייה וב-2 תוארי NCAA.
* בשנת 1970 זכה מקליין להיכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחייני חופשי
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת לונדון (1948)
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:אלופים אולימפיים אמריקאים: שחייה
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית אמריקאים: שחייה
קטגוריה:שיאני עולם אמריקאים: שחייה
קטגוריה:פיטסבורג: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1930
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2020
קטגוריה:חברי אחוות הגולגולת והעצמות
תהילים צ"ב

"מִזְמוֹר שִׁיר לְיוֹם הַשַּׁבָּת" הוא מזמור צ"ב (הפרק ה-92) בספר תהילים הנאמר בקבלת שבת לאחר שירת הפיוט לכה דודי. הוא נאמר גם בתפילת שחרית של שבת ושל חגים.

==חיבורו==
לפי חז"ל אדם הראשון חיבר את המזמור כשבח על כך שניצל ממיתה על חטאו בזכות השבת שסינגרה עליו. לאחר מכן לפי רבי ישמעאל המזמור נשכח ומשה רבנו חידש אותו.

== תוכן המזמור ==
תוכן המזמור הוא תיאור שמחתו של המשורר במעשיו של הקדוש ברוך הוא ובסיפור שבחיו. המזמור מדבר על הצדיקים והצלחתם, לעומת הרשעים שהצלחתם היא רגעית וחולפת. מזמור שיר ליום השבת היה מושר על ידי הלוויים בעת הקרבת קרבן התמיד של יום השבת. חז"ל נתנו את טעמם לאמירת מזמור זה בשבת; "מזמור שיר לעתיד לבוא ליום שכלו שבת ומנוחה לחיי העולמים".

== זמן אמירתו ==
המזמור נאמר בפסוקי דזמרא של חג ושבת, והוא מנהג ארץ ישראלי קדום.

מזמור זה הוא הגרעין הראשון של טקס קבלת שבת שהתפתח על ידי מקובלי צפת במאה השש עשרה. מנהג ייחודי קיים בבית הכנסת אלטנוישול בפראג, שם אומרים עד היום את המזמור בקבלת שבת שתי פעמים.

מזמור זה הוא גם שיר של יום של שבת.

בקהילות הספרדים וקצת קהילות אשכנז, הוא נאמר גם אחרי קריאת התורה של מנחה בשבת.

==בתרבות==
* מזמור שיר ליום השבת - דודי קאליש מתוך אלבומו אשר בחר בנו, 2020
* מזמור שיר ליום השבת - גלעד פוטולסקי ולהקת שלהבת<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=tM-qvv7VNYw מזמור שיר ליום השבת], גלעד פוטולסקי להאזנה באתר יוטיוב.</ref>.
* מזמור שיר ליום השבת - הרב שלמה קרליבך<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=YXlfSt3yEFE מזמור שיר ליום השבת], הרב שלמה קרליבך, להאזנה באתר יוטיוב.</ref>.
* מזמור שיר ליום השבת - ניגון שהולחן על ידי הרב שלום ברוכשטט<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=eUg35UJefEE הניגון בביצועו של המלחין] לצפייה באתר יוטיוב.</ref> לרגל יום הולדתו ה-91 של הרבי מליובאויטש.
* מזמור שיר ליום השבת - לחן של חיים בנט, ביצוע של שלמה כהן באלבום א שבת טיש
* כי שימחתני - שיר של הזמר מוטי שטיינמץ בלחן של שמשי ניימן, מתוך אלבומו הנשמה בקרבי<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=-Zre-_1opIo כי שימחתני בערוץ היוטיוב הרשמי של מוטי שטיינמץ]</ref>.
* ואמונתך - פיני איינהורן, עיבוד שימי קסלר, 2017
* להגיד בבוקר חסדך - שיר של הרב שלמה קרליבך.
* מה גדלו - יששכר גוטמן בלחן של ישראל באדאנסקי באלבום טביעת אצבע.
* צדיק - יעקב יהודה דסקל באלבום קבלת שבת.
* צדיק כתמר - בלחנו של לואי לבנדובסקי.<ref></ref>

== גלריה ==
<gallery>
Psalm92 Kurfürstenbibel.JPG|המזמור בתרגום התנ"ך של לותר משנת 1768
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.929.org.il/page/659 תהילים צ"ב] באתר 929 - תנ"ך ביחד
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבלת שבת
צב
קטגוריה:שיר של יום
קטגוריה:תפילת שחרית של שבת
קטגוריה:פסוקי דזמרא של שבת
אצטדיון קאראיסקאקיס

אצטדיון קאראיסקאקיס (ביוונית: Γήπεδο Γεώργιος Καραϊσκάκης) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר הנמל פיראוס שביוון. האצטדיון משמש כמגרשה הביתי של קבוצת הכדורגל אולימפיאקוס ומכיל 32,115 מקומות ישיבה. כמו כן, מארח האצטדיון לעיתים את משחקיה הביתיים של נבחרת יוון. האצטדיון נקרא על שם גיבור מלחמת העצמאות היוונית, גאורגיוס קאראיסקאקיס, שנפצע קשה באזור זה.

בניית האצטדיון החלה בשנת 1895, והוא נחנך כשנה מאוחר יותר. האצטדיון אירח את תחרויות הרכיבה של אולימפיאדת אתונה באותה שנה. בשנות השישים שופץ האצטדיון ולקראת המשחקים האולימפיים באתונה בשנת 2004, נבנה כמעט מחדש. באולימפיאדה זו אירח האצטדיון חלק ממשחקי הכדורגל.

ב-8 בפברואר 1981 נהרגו 21 אוהדי כדורגל באסון שאירע באצטדיון, לאחר משחק בין אולימפיאקוס לבין א.א.ק. אתונה, כאשר אלפים מאוהדי הקבוצה בשער 7 נהרו אל מחוץ לאצטדיון כדי לחגוג עם השחקנים מול הכניסה הראשית לאצטדיון. הדלתות היו כמעט סגורות והדלתות המסתובבות בכניסה לשערים הפכו את היציאה לבלתי אפשרית, כך שהמדרגות הפכו למלכודת מוות. לזכר האסון נצבעו 21 כיסאות בשחור במקום באדום, בצורה שיוצרת את הספרה 7.

בין יוני לאוגוסט 2005 הפך האצטדיון לבית קולנוע המופעל באופן יומי, עם מסך קולנוע בגודל של 20x10 מטרים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://stadia.gr/karaiskaki/karaiskaki.html מידע ותמונות מאצטדיון קאראיסקאקיס]
* [https://web.archive.org/web/20090216123603/http://www.picable.com/People/Sports/Soccer/Olympiacos-Karaiskaki.368231 תמונות מאצטדיון קאראיסקאקיס במהלך משחק]

קאראיסקאקיס
קטגוריה:אולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:פיראוס: ספורט
קטגוריה:אולימפיאקוס (כדורגל)
קטגוריה:אתונה: כדורגל
ענישה קולקטיבית

ענישה קולקטיבית (קיבוצית) היא ענישה של קבוצת אנשים בגין מעשה או סטטוס של בודדים או חלקים מתוכה. לרוב ענישה קולקטיבית מתבצעת כאשר קשה לדעת מי בדיוק ביצע את המעשה, שלעיתים אף הוגדר כ"פשע" על ידי אותו גורם שהחליט על ענישה קולקטיבית.
בדיקטטורות רבות, ובמקומות בהם מונהג משטר צבאי, השימוש בענישה קולקטיבית נפוץ מאוד כתגובה לניסיונות מרד או הפיכה.

ענישה קולקטיבית של אזרחים בזמן מלחמה נחשבת לפשע מלחמה ולעיתים אף פשע נגד האנושות אשר המדינות שחתמו ואשררו את אמנת ז'נבה, התחייבו להימנע מביצועם.

==ענישה קולקטיבית בהיסטוריה==
בסין, בזמן שושלת צ'ין, הונהג עונש קולקטיבי של בני משפחה. צ'ין שה-חואנג, הקיסר הראשון של סין, קבע שהעונש על פשעים חמורים כמו בגידה יכול להיות הוצאה להורג של כל בני משפחתו של הפושע. השימוש בעונש זה נעשה לעיתים רחוקות בלבד, אך הוא בוטל רשמית רק בשנת 1905 על ידי הממשלה של שושלת צ'ינג.

בצבא הרומי נעשה שימוש בשיטת ענישה קולקטיבית בשם דקימאטיו. על פי שיטה זו, הוצא להורג חייל אחד מכל עשרה ביחידה צבאית שהיו בה בעיות משמעת. העונש בוצע גם כאשר פלוגה גילתה פחד בעת קרב.

בתנ"ך ישנם תיאורים רבים של ענישה קולקטיבית, חלקם על ידי אלוהים וחלקם על ידי בני אדם.

במאה ה-18 חוקקו האנגלים את חוקי הכפייה, כעונש קולקטיבי על מסיבת התה של בוסטון.

ליל הבדולח הוצג כסוג של עונש קולקטיבי לא רשמי על ניסיון החיסול של ארנסט פום ראט בידי הרשל גרינשפן.

לאחר מלחמת העולם השנייה הוטלו עונשים קולקטיביים על העם הגרמני כעונש על פשעי הנאצים, בין השאר במסגרת גירוש גרמנים בתום מלחמת העולם השנייה, ובמסגרת מדיניות חלוקת המזון של ארצות הברית בגרמניה הכבושה.

במהלך שלטון סטלין בברית המועצות הוגלו עמים שלמים, שהוגדרו כ"אויבי הפועלים", לאזורים שונים במדינה. ביניהם צ'צ'נים, פולנים ותושבי המדינות הבלטיות.

==ענישה קולקטיבית במלחמה==
במאה ה-19 נעשה שימוש בענישה קולקטיבית במלחמות רבות, ביניהן מלחמת האזרחים האמריקנית, מלחמת הבורים, ומלחמת צרפת–פרוסיה.

באמנת האג משנת 1907 תקנה 50 נקבעה:

במהלך מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה נעשה שימוש רב בענישה קולקטיבית, בייחוד על ידי גרמניה הנאצית אשר השמידה כפרים שלמים כעונש על ניסיונות מרד וכדומה. דוגמה בולטת לכך היא החרבת הכפר לידיצה כעונש על חיסולו של ריינהרד היידריך.

אמנת ז'נבה הרביעית שנוסחה בשנת 1949 קובעת בסעיף 33 איסור על ענישה קולקטיבית:

==ענישה קולקטיבית בחינוך==
ענישה קולקטיבית מקובלת ככלי חינוכי, בייחוד על ידי מורים בבתי ספר. כלי זה שנוי במחלוקת, ויש הטוענים שהוא אינו יעיל, או שהוא יעיל רק לטווח הקרוב. בנוסף, יש הטוענים שעונש קולקטיבי אינו מוסרי, והוא "מבוסס על כוח ולא על מוסר".

לעומתם, יש הטוענים שענישה קולקטיבית מאפשרת "ללמד את התלמידים מהי ערבות הדדית" וש"יש דברים שאי אפשר לטפל בהם באופן פרטני".

בישראל, על פי חוזר מנכ"ל משרד החינוך מאפריל 2015, יש להימנע ככל האפשר מענישה קולקטיבית.

==ראו גם==
*ענישה
*דקימאטיו
*אבות אכלו בוסר ושיני בנים תקהינה
*נקמת דם
*ענישה קולקטיבית ביהדות
*גירוש משפחות מחבלים

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ענישה
קטגוריה:דין משמעתי
בוריק זאדאר

בוריק פונטמיקה זאדאר (בקרואטית: Košarkaški klub Borik) היא קבוצת כדורסל קרואטית מהעיר זאדאר, המתמודדת בליגה הקרואטית השנייה.

== היסטוריה ==
הקבוצה הוקמה בשנת 1974 בבית ספר לכלכלה בעיר. השתתפה בליגה רשמית אזורית לאחר שנתיים. וכבר בעונה הראשונה העפילה לליגה המחוזית של דלמטיה, בה זכתה בגביע ובאליפות בשנת 1984. קבוצת הנוער של המועדון זכתה פעמיים באליפות יוגוסלביה לנוער (1987, 1988). בתחילת שנות ה-90 הוקם בית ספר לכדורסל במועדון. ובעונת 1994/95 החלה הקבוצה להשתתף בליגה הקרואטית הבכירה.

בעונת 2004/05 הגיעה עד לחצי גמר הגביע הקרואטי. 

בעונת 2010/11 הושג הניצחון הגדול בהיסטוריה של הקבוצה הוא מול ציבונה זאגרב 63-86, והקבוצה סיימה במקום החמישי וקיבלה הזמנה מפיב"א אירופה להשתתף במסגרת היורוצ'לנג', אך סירבה מסיבות תקציביות. בסיום עונת 2011/12 נשרה לליגה השנייה לאר שסיימה אחרונה בפלייאוף התחתון.

הכינוי של הקבוצה הוא "פונטמיצ'ארי". מאז עונת 2009/2010, יושב ראש המועדון הוא מירקו יוסיץ'. הקבוצה מארחת בהיכל הספורט יאזין שנבנה בשנת 1967 ומכיל 3,200 מקומות ישיבה. ההיכל שימש עד שנת 2008 גם את היריבה העירונית ק.ק. זאדאר.

== שחקנים בולטים בעבר ובהווה ==
* מירו דונדוב
* אנטה קראפיץ'
* אנטה דוגון
* איב איבנוב
* פטאר מאריץ'

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20110906041317/http://www.zadarsport.com/povijest/ היסטוריית הקבוצה באתר זאדאר-ספורט] 

קטגוריה:קבוצות כדורסל קרואטיות
קטגוריה:זאדאר
וורסקלה פולטבה

וורסקלה פולטבה (באוקראינית: Ворскла Полтава) הוא מועדון כדורגל אוקראיני מפולטבה, המשחק בליגת העל האוקראינית. הישג השיא של המועדון היה זכייה בגביע האוקראיני בעונת 2008/09.

==היסטוריה==
הקבוצה הוקמה ב-1955 ביוזמתו של מיכאיל סטאחורסקי, מזכ"ל הוועדה המחוזית של המפלגה הקומוניסטית של אוקראינה. בעת שהוקמה הקבוצה נקראה קולחוזניק. ב-1965 זכתה הקבוצה בגביע אוקראינה הסובייטית, והחלה להיקרא בשם "קולוס".

ב-1968 הקבוצה נקראה סלסטרוי ואחר כך סטרויטל. ב-1984 הקבוצה נקראה וורסקלה.

החל מעונת 1991 שיחקה הקבוצה בליגת המשנה האוקראינית, שם שיחקה עד להעפלתה לליגת העל האוקראינית בשנת 1996. בעונת הבכורה שלה בליגה האוקראינית, סיימה הקבוצה במקום השלישי וקיבלה את הזכות התמודד במפעלים האירופאיים לראשונה בתולדותיה. כמו כן, בעונה זו הצליחה וורסקלה לגבור בתוצאה 4:3 על דינמו קייב והייתה לקבוצה האוקראינית הראשונה בתולדות הליגה שהבקיעה 4 שערים לדינמו קייב.

במאי 2009 העפילה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לגמר הגביע האוקראיני אחרי ניצחון על מטאליסט חרקוב ובגמר הקבוצה ניצחה את שחטאר דונצק וזכתה בגביע האוקראיני, שהיה לתואר הראשון שלה מאז 1965.

בשלבי המוקדמות של הליגה האירופית הפסידה הקבוצה לבנפיקה ליסבון 5:2 בסיכום הכללי.

בעונת 2010/2011 סיימה הקבוצה במקום השישי בליגה האוקראינית ובעונת 2011/2012 העפילה לשלב הבתים של הליגה האירופית והוגרלה מול פ.צ. קופנהגן, סטנדרד לייז' והנובר 96. זהו הישגה הטוב ביותר של הקבוצה מאז ההעפלה לסיבוב הראשון של גביע אופ"א בעונת . מלבד הישגים אלה הסתיימו הופעותיה של הקבוצה באירופה בהדחה בסיבוב המוקדמות השני, בעונת על ידי אנדרלכט מבלגיה בגביע אופ"א ובעונת על ידי פורטונה סיטארד מהולנד בגביע האינטרטוטו.

בעונת העפילה לגמר הגביע האוקראיני אך הפסידה לדינמו קייב בדו-קרב פנדלים.

==תארים==
* גביע אוקראינה (1): 2009
* גביע אוקראינה הסובייטית (1): 1965
==כדורגלנים מפורסמים ששיחקו בקבוצה==
* סרגיי בלנצ'וק
* אנדריי פיאטוב
* איוואן ירמצ'וק
* ארמנד דלקו
* דבטיק צורי
* יוואן מרקוסקי
* יורי רזניק
* סרגיי צ'ויצ'נקו
* אוליביה טיל

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל אוקראיניות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1955
קטגוריה:קבוצות כדורגל ששיחקו בליגה הבכירה באוקראינה
*
שמואל בן-דוד

שמואל בן-דוד (דוידוב) (באנגלית: Shmuel Ben David; י"ד באדר ב' ה'תרמ"ד 3 בנובמבר 1884 – כ"ג בכסלו ה'תרפ"ח, 17 בדצמבר 1927) היה צייר ואמן ארץ-ישראלי יליד בולגריה.

==ביוגרפיה==
שמואל בן-דוד נולד בסופיה שבבולגריה בשם שמואל דוידוב. הוא למד בבית הספר אליאנס של כל ישראל חברים בבולגריה ובגימנסיה ממשלתית. את לימודי האמנות החל באקדמיה לאמנות בסופיה, שם היה תלמידו של בוריס שץ.

עם הקמת בית ספר בצלאל עלה בן-דוד לארץ ישראל, בהזמנתו של שץ, והיה אחד מן התלמידים במחזור הראשון של בית הספר. בבית הספר עבד במחלקת השטיחים כתלמיד בכיר ואחר כך כמורה. בשנת 1907 נבחר לראש ועד התלמידים והעובדים של "בצלאל". בשנת 1909 החל ללמד פרספקטיבה ועיטור בבית הספר.

בשנת 1907 נשא לאשה את יהודית בת נחמן קיפֶּר מרוסיה (אחותו של המחנך משה נחשון (קיפר)), לבני הזוג נולדו שלושה ילדים. בשנים 1912–1913 למד באקדמיה ז'וליאן בפריז. עם שובו מצרפת חזר והמשיך להורות ב"בצלאל" ובמקומות נוספים כגון הגימנסיה העברית רחביה, בבית המדרש למורים העברי ובבית-הספר לבנים בירושלים.

במהלך שנות העשרים של המאה ה-20 היה חבר באגודת אמנים עברית ואף היה היו"ר וחבר הוועד של האגודה.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:שמואל בן דוד.jpg|שער לחוברת גלויות בעיצוב בן-דוד
קובץ:Kedem 23 013-2.jpg|דיוקן אישה, לא מתוארךשמן על בד, גובה 39 ס"מ, אורך 25 ס"מאוסף פרטי
File:Yemenite Boy Lithograph.jpg|נער תימני, 1910-1908 בקירובהדפס-אבן
File:Postcard with the Balfour Declaration.jpg|גלויה (1917 בקירוב) עם נוסח הצהרת בלפור
File:Portrait of a woman Shmuel Ben David.jpg|דיוקן אשה, 1927-1909הדפס-אבן
File:Shmuel Ben David 002.jpg|דיוקן נער (1927-1909)הדפס סטנסיל
File:Shmuel Ben David Pray at the Western Wall.jpg|מתפללים ליד הכותל המערבי (1927-1906)אפליקציה ורקמה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* בצלאל, [http://idea.bezalel.ac.il/ideaweb/query_ext.asp?query=9_139&site=ideaalm&lang=HEB עבודותיו של שמואל בן דוד בבצלאל קטלוג], בצלאל קטלוג

קטגוריה:אמני הדפס יהודים
קטגוריה:ציירים ביישוב
קטגוריה:בוגרי בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
קטגוריה:סגל בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:בוגרי אקדמיה ז'וליאן
קטגוריה:אמנים יהודים בולגרים
קטגוריה:חברי אגודת אמנים עברית
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1884
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1927
Seven Seas of Rhye

Seven Seas of Rhye (בתרגום מילולי: שבעת הימים של ריי) הוא שיר של להקת קווין שנכתב על ידי פרדי מרקיורי, סולן הלהקה. השיר הופיע בגרסה מוקדמת ואינסטרומנטלית באלבום Queen שיצא בשנת 1973 ובגרסתו הסופית באלבום Queen II שיצא בשנת 1974. 

== רקע ==
Rhye היא ממלכה דמיונית שמרקיורי ואחותו, קשמירה, המציאו בצעירותם. לא ניתן לדעת בוודאות למה התכוון מרקיורי כשכתב את השיר אך סביר לשער שמדובר בחייזר או בכוח עליון שבא לכבוש את הממלכה Rhye, אולי בשל כפירת המקומיים בעיני אותו הכובש.

ייתכן שהשיר הוא ביקורת על סיפור סדום ועמורה, שרומז על כך שנטיות מיניות הן חלק מחטאיהם של אנשי הערים הללו. כמו רבים משיריו של מרקיורי, השיר מסתורי וקיימת האפשרות כי אין כל כוונה נסתרת מאחורי המילים.

== הצלחה ==
נכון לדצמבר 2022, מונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-78 מיליון.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.youtube.com/watch?v=7TizHxIKwyc קישור לשיר (עם מילים)] מאתר YouTube

קטגוריה:שירי 1974
קטגוריה:שירי קווין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על אוקיינוסים וימים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אלקטרה רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הוליווד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI רקורדס
דוברבה זאגרב

דוברבה זאגרב (בקרואטית: KK Dubrava Zagreb) הוא קבוצת כדורסל קרואטית משכונת "דוברבה" בעיר זאגרב, המשחקת בליגת העל הקרואטית.

המועדון הוא הרביעי מהעיר זאגרב בליגה הקרואטית הבכירה.
==היסטוריה==
הקבוצה הוקמה בשנת 1976 והשתתפה בליגה הקרואטית הראשונה בשנים 1986–1989, שהייתה באותה עת ליגה של ליגת העל היוגוסלבית. בעונת 1993/94 החלה להשתתף בליגת העל הקרואטית. 

בעונת 1999/00 תחת השם "בנסטון", הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר הפלייאוף על האליפות והפסידה לציבונה זאגרב. בתחילת עונת 2000/01, נחתם הסכם חסות עם חברת "דונה". בעונת 2005/06 ירדה הקבוצה לליגה השנייה, אך חזרה לאחר עונה אחת.

ההשתתפות הראשונה של הקבוצה במסגרת אירופאית הייתה בגביע קוראץ' בעונת 1996/97 במשחק מול מכבי ראשון לציון. הקבוצה המשיכה להשתתף ברציפות בגביע קוראץ' עד שנת 2002.

הקבוצה מארחת באולם הספורט בשכונת דוברבה, המכיל 1,800 מקומות.

==שחקנים בולטים בעבר ובהווה==
* דליבור בגאריץ'
* זוראן פלאניניץ'
* פיליפ קרושלין
* איגור מאריץ'
* סלאבן רימאץ'

==קישורים חיצוניים==
* 
קטגוריה:קבוצות כדורסל קרואטיות
דוד מיכאל שר

דוד מיכאל שר (4 באוגוסט 1925 - 28 באוקטובר 2001) היה מנהל מחלקת נשים ויולדות במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר ומחלוצי המחקר הגינקולוגי בישראל.

== ביוגרפיה ==
שר נולד בלידס, אנגליה, ועלה לישראל בשנת 1950. שירת בחיל הרפואה ולאחר מכן עבד בבתי החולים "שערי צדק" ו"הדסה" בירושלים. היה ממקימי מחלקת נשים ויולדות במרכז הרפואי ע"ש שיבא ברמת גן ב-1964, וניהל את המחלקה בין השנים 1969–1995.

במקביל הצטרף לאוניברסיטת תל אביב ועסק בחקר העובר. יחד עם חוקרים ממכון ויצמן ואוניברסיטת תל אביב פיתח מכשיר המאבחן את בשלות העובר בכל שלב של התפתחותו. בנוסף, פיתח עם מדענים ממכון ויצמן מכשיר לניטור פעימות הלב של העובר. עסק בשאלות של אתיקה רפואית הקשורות לחייו המתהווים של העובר ברחם, על פי ההלכה והמשפט האנגלי והאירופי. פעל לבחינת עוצמתה המותרת של בדיקת אולטרה סאונד רפואית המותרת בהריון, וכתוצאה מכך הקים ארגון הבריאות העולמי ועדה לנושא, שפרופ' שר היה חבר בה.

היה שותף, יחד עם פרופ' ליאו זקס וד"ר מתילדה דנון ממכון ויצמן, למחקר בתחום קביעת מין העובר באמצעות בדיקת מי שפיר. עד סוף ימיו שקד על פיתוח שיטות הקושרות בין תגליתו בתחום קביעת מין העובר לבין פיתוח מכשור מדעי המאפשר מעקב אחר התפתחות העובר ברחם.

יסד את התשתית לתוכנית להפריה חוץ-גופית, ואחד מתלמידיו, פרופ' שלמה משיח, הוביל את היחידה שבניהולו להיות בין המתקדמות בעולם בתחום זה.

משנת 1982 עמד בראש החוג למיילדות וגינקולוגיה באוניברסיטת תל אביב. כיהן כיו"ר האגודה הישראלית למיילדות והיה חבר הוועדה לאתיקה של ההסתדרות הרפואית שעסקה בבעיות המוסריות הכרוכות בהפריה חוץ-גופית, בהזרעה מלאכותית ובפונדקאות. בשנת 1979 קיבל תואר של חבר בקולג' המלכותי לגינקולוגיה. וב-1982 קיבל את תואר יקיר העיר רמת גן.

הניח אשה, שלושה בנים ושישה נכדים.

==קישורים חיצוניים==
* אורי דרומי, [http://news.walla.co.il/?w=//144675 טובת העובר], וואלה!, 21 בנובמבר 2001

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאים צבאיים ישראלים
קטגוריה:גינקולוגים ישראלים
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:לידס: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2001
ברונו לוננפלד

ברונו לוננפלד (נולד ב-17 בפברואר 1927) הוא פרופסור לרפואה, ממציא התרופה פרגונאל המשמשת לטיפולי פוריות, מקים המכון למדעי החי באוניברסיטת בר-אילן, היה המדען הראשי של משרד הבריאות ומדען אורח במכון ויצמן.

== ביוגרפיה ==
לוננפלד נולד בווינה. בשנת 1967 הקים את המכון למדעי החי באוניברסיטת בר-אילן. שימש במשך שנתיים כמדען ראשי של משרד הבריאות, ובמשך שלוש שנים היה מדען אורח במכון ויצמן.

כתב 19 ספרים וכ-400 מאמרים רפואיים, והוא נושא בעיטורי כבוד רבים של ממשלות, אקדמיות למיילדות ואנדוקרינולוגיה, אקדמיות מדעיות וגם אותות מיוחדים משלל מדינות.

עורך את כתב העת "The Aging Male", שמוציאה לאור החברה העולמית לחקר הזדקנות הגבר "Issam", ארגון שלוננפלד הקים ועומד בראשו.

אחד משני בניו הלך בדרכו: פרופ' איתן לוננפלד הוא גינקולוג ביחידה להפריה חוץ גופית בבית החולים סורוקה בבאר שבע.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רופאים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: מדעי החיים
קטגוריה:מדענים ראשיים במשרד הבריאות
קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
חצות היום (הלכה)

חצות היום הוא ציון זמן בהלכה לשעה המדויקת שבין הנץ החמה לשקיעת החמה, כאשר השמש נמצאת בדיוק בין מזרח למערב. הזמן שבין הנץ החמה לשקיעת החמה מחולק ל-12 שעות זמניות, ובסוף השעה השישית חל חצות היום. לאחר חצות היום מתחיל זמן בין הערביים.

== חישוב זמן חצות היום ==
זמן חצות היום אינו חל בשעה קבועה לפי השעון הרגיל, אלא משתנה מיום ליום לפי עונות השנה, הסיבה לכך היא משום שפרק הזמן של 24 שעות בשעון רגיל הוא פרק זמן קבוע ואחיד, ואילו כדור הארץ משלים הקפה סביב עצמו בפרק זמן שמשתנה במהלך השנה. לעיתים ישלים כדור הארץ סיבוב סביב עצמו ב־23 שעות ו־59 דקות, ולעיתים ב־24 שעות ודקה, ולכן ייתכן שיחול זמן חצות יום אחד ב־12:00 ולמחרתו ב־12:01, מכיוון שהשמש חזרה להיות מעל נקודת החצות רק כעבור 24:01 שעות, או כעבור 23:59 שעות.

אמנם לכל תאריך גריגוריאני קיים זמן חצות קבוע לכל שנה ושנה. [יצוין כי גם ה-24 שעות שלנו מבוססות על זמן הסיבוב השלם של כדור הארץ, אלא שהן מייצגות את משך זמן הסיבוב הממוצע של כדור הארץ, לעומת זמן חצות שתלוי בזמן הסיבוב המעשי בכל יום ויום].

ההשתנות העונתית של זמן חצות, אינה נוגעת רק לזמן חצות עצמו, אלא גורמת, בנוסף לגורמים אחרים, להשתנות יום יומית של כל זמני היום בהלכה. וזאת מכיוון שכל זמני היום תלויים בזמן סיבוב כדור הארץ סביב עצמו.

זמן חצות משתנה אף לפי המיקום הגאוגרפי, משום שהשמש נמצאת מעל כל נקודה גאוגרפית בזמן אחר, ואף שינוי זה נוגע לכל זמני היום. אמנם קיים הבדל בין זמן חצות לשאר הזמנים, בכך שזמן חצות משתנה רק בין קווי האורך, כלומר שלכל קו אורך זמן חצות משלו. אך אינו משתנה בין קווי הרוחב, כלומר שבשתי נקודות המצויות בשני קווי רוחב שונים אך באותו קו אורך יהיה זמן חצות שווה. זאת לעומת שאר זמני היום שמשתנים גם בין קווי האורך וגם בין קווי הרוחב.

להרב משה פיינשטיין שיטה ייחודית שזמן חצות היום אינו משתנה במשך השנה. על כל פנים, שיטה זו לא נתקבלה חוץ משכונת הלואר איסט סייד, אתריה דהרב פיינשטיין.

==דיני חצות היום==
לחצות היום השלכות הלכתיות רבות. ביניהן:
* עד חצות אפשר בדיעבד להתפלל תפילת שחרית (ולפי דעת רבנן לכתחילה).
* מחצות מתחיל מעיקר הדין זמן בין הערביים, שבין היתר הוא זמן הקרבת קרבן תמיד של בין הערביים.
* בשבת חובה לטעום לפני חצות היום.
* בתשעה באב חלק ממנהגי האבלות מפסיקים בחצות היום.
* בערב פסח מחצות היום ניתן להתחיל לשחוט את קרבן הפסח. כמו כן חלים כל איסורי חמץ מהתורה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמני היום בהלכה
חצות הלילה (הלכה)

חצות הלילה הוא ציון זמן הלכתי מוסכם לרגע המחלק בין יום אחד למשנהו. נקודת הזמן של חצות הלילה מתוזמנת בדיוק המרבי בין שקיעת החמה להנץ החמה. השעות שבין שקיעת החמה להנץ החמה מחולקות ל-12 שעות זמניות ("סולאריות", כלומר יחסיות), ובסוף השעה השישית חל חצות הלילה.

==חישוב זמן חצות==
חצות הוא הזמן שבין השקיעה לזריחה (בלילה) ובין הזריחה לשקיעה (ביום). לכן, בכל יום חצות הלילה הוא כמעט באותה שעה של חצות היום.

לכדור הארץ 360 מעלות - קווי אורך. ביממה 24 שעות, כך שכל שעה היא 15 מעלות אורך. בזמן שעון גריניץ, קו אורך 0, זמן חצות הממוצע עומד בדיוק על השעה 12:00. כך גם בכל קו אורך שמתחלק ב-15. למשל, קהיר, שהיא בערך 30 מעלות מזרח (ליתר דיוק: 31).

מכיוון שזמני השקיעה והזריחה מתקדמים ומתאחרים במשך שנת החמה, ואינם עושים זאת במקביל (כלומר לפעמים הזריחה מתאחרת והשקיעה מקדימה, לפעמים להפך, אבל לפעמים שתיהן מתאחרות ולפעמים שתיהן מקדימות וכו'), זמן חצות לא נשאר קבוע במשך שנת החמה אלא נע בעליה, ירידה, עליה יותר גדולה ושוב ירידה.
===זמן חצות בארץ ישראל===
ישראל אינה על קו אורך שמתחלק ב-15, אלא קו האורך שלה הוא קצת מעל 35 מעלות מזרח. לחלוקה של 35 ב-15 תישאר שארית 5. כלומר ישראל 5 מעלות מזרחה מקהיר. מזרח מקהיר = מוקדם יותר מקהיר (הרי כיוון היום ממזרח למערב). 5 מעלות הן שליש שעה (שעה = 15 מעלות כדלעיל), כלומר 20 דקות. לכן חצות בישראל הוא 20 דקות בממוצע לפני 12:00.

בארץ ישראל זמן חצות נע בערך כך (בשעון חורף): 11:25 -> 11:45 -> 11:25 -> 11:50. הממוצע הוא בערך 11:40 (הממוצע כאן אינו הממוצע בין השעה הקצרה ביותר לארוכה ביותר, אלא בין כל השעות של כל הימים, לכן הוא לא האמצע שבין 11:25 ל-11:50).

זה בערך גם זמן חצות ביום הבינוני - אמצע הסתיו (תקופת תשרי) ואמצע האביב (תקופת ניסן), שאורך היום שווה לאורך לילה.

==מדיני חצות הלילה==
* יש לסיים את אכילת בשר קורבן הפסח עד חצות, לדעת רבי אלעזר בן עזריה מן התורה, ולדעת רבי עקיבא מדרבנן. לפי הדעה (ר' אלעזר בן עזריה) שהוא מדאורייתא, זה גם סוף זמן אכילת אפיקומן. נחלקו הראשונים איך לפסוק להלכה, ובשולחן ערוך נפסק שיש להיזהר לכתחילה לאכלו קודם חצות. לדעת הרמ"א, לכתחילה יש לגמור גם הלל קודם חצות.
* בכל הקורבנות שזמן אכילתם מן התורה הוא עד הבוקר (חטאת, אשם ותודה) - גזרו חכמים שיש לסיים את אכילתם עד חצות הלילה. 
* חובה לקרוא קריאת שמע עד חצות הלילה מדרבנן (ברכות פרק א' משנה א'). לדעת רוב הראשונים, בדיעבד ניתן לקרוא גם אחרי חצות.
* לכתחילה צריך להתפלל תפילת ערבית עד חצות הלילה.
* הזמן לאמירת תיקון חצות הוא בחצות הלילה.
* זמן אכילת מלוה מלכה במוצאי שבת לכתחילה הוא עד חצות הלילה.

==חצות הלילה במקורות==
על פי תורת הקבלה ניתן לחלק את הלילה לשני חלקים: השעות שלפני חצות, מידת הדין (החמורה יותר) היא דומיננטית. בחצות נמלכת ונתקנת מידת הרחמים בעולם.

המאירי כותב שבעולם יש ארבע שיטות ממתי להתחיל למנות את היום: מתחילת הלילה (וכך להלכה לרוב הדינים), מתחילת היום, מחצות הלילה, מחצות היום.

==ראו גם==
* חצות היום

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמני היום בהלכה
קטגוריה:חצות
RZD ארנה

RZD ארנה (ברוסית: РЖД Арена, בעבר אצטדיון לוקומוטיב, Стадион Локомотив) במוסקבה הוא אצטדיונה הביתי של קבוצת הכדורגל לוקומוטיב מוסקבה. האצטדיון ממוקם ברובע פראובראז'נסקויה במחוז האדמיניסטרטיבי המזרחי של מוסקבה, סמוך לתחנת המטרו צ'רקיזובו, ומכיל 27,320 מושבים. האצטדיון נבנה ב-2002 על חורבות אצטדיון לוקומוטיב הקודם.

השם RZD ארנה נובע מראשי התיבות ברוסית של חברת הרכבות הרוסית, המהווה לספונסר הראשי של קבוצת לוקומוטיב מוסקבה.

== היסטוריה ==
בשנת 1935, במקום אצטדיון "לוקומוטיב" הנוכחי, נפתח אצטדיון "סטאלינץ" על ידי איגוד עובדי ענף החשמל. וקבוצות כדורגל רבות ממוסקבה אירחו את משחקיהן במגרש זה.

אצטדיון "לוקומוטיב" נבנה לראשונה בתקופת ניקיטה חרושצ'וב. האצטדיון, נפתח במקום שבו ניצב אצטדיון סטאלינץ שנהרס ואבן הפינה הונח ב-17 באוגוסט 1966. האצטדיון אכלס בזמנו, כ-30 אלף איש (באמצע שנות ה-90, כשהוחלפו המושבים, התכולה ירדה ל-24,000).

בשנת 2000 החלה בניית האצטדיון החדש, במקום אצטדיון לוקומוטיב המיושן, והוא הושלם בתוך שנתיים. האצטדיון החדש הפך לאחד הטובים במדינה ומשחק הבכורה נערך ב-5 ביולי 2002 בין קבוצת לוקומוטיב לקבוצת אורל. ב-2003 האצטדיון אירח את המשחק הבינלאומי הראשון - לוקומוטיב מול אינטר מילאנו שניצחה 3:0. את יוזמת האצטדיון החדש יזם שר הרכבות הרוסי, ניקולאי אקסננקו. עלות הבנייה הסתכמה ב-60 מיליון דולר.

בשנת 2011 נפתח כאן המוזיאון של מועדון הכדורגל לוקומוטיב והוא הראשון מסוגו ברוסיה. באוגוסט 2017 הוחלט לשנות את שם האצטדיון ולקרוא לו בשם "RZD ארנה" (РЖД Арена) על שם הספונסרית של קבוצות לוקומוטיב, חברת מסילות הברזל הרוסיות (RZD).

בקיץ 2019 נודע שלוקומוטיב מוסקבה והספונסר שלה, חברת הרכבות הלאומית, שוקלים לשפץ את האצטדיון או להרוס אותו ולבנות תחתיו אצטדיון חדש עם תוכניות להשלמת העבודות עד 2022, במלאת 100 שנה למועדון. במסגרת התוכניות הללו לוקומוטיב שוקלת לעבור לארח את משחקיה באצטדיון לוז'ניקי או ב-VTB ארנה למשך שנתיים.

700px

==האצטדיון בתרבות==
באצטדיון נערכו צילומי הסרטים "הספירה לאחור" (2006), "המשחק" (2008) ו"שגעונות" (2011). 

ב-22 ביוני 2013 הופיעה כאן להקת Depeche Mode במסגרת מסע ההופעות שלהם The Delta Machine Tour.

==זירת הספורט הקטנה==

בסמוך לאצטדיון קיים אצטדיון קטן יותר. האצטדיון הקטן נבנה ב-2009 והכיל תחילה 5,000 מקומות. ב-2010 הורחב ל-10,000 מושבים ונוסף קירוי לכל היציעים. האצטדיון מארח את משחקי קבוצת הנוער של לוקומוטיב וקבוצת המילואים "קאזאנקה מוסקבה".

==קישורים חיצוניים==

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל ברוסיה
לוקומוטיב
קטגוריה:לוקומוטיב מוסקבה (כדורגל)
רבי סימון

רבי סימון (או רבי שמעון בן פזי) הוא אמורא שחי בדור השני לאמוראי ארץ ישראל, היה תלמיד של רבי יוחנן ורבי יהושע בן לוי, וחבר של רבי אלעזר ורבי זירא (תלמידי רבי יוחנן).

רבי סימון מוזכר בעיקר בתלמוד הירושלמי פעמים רבות, אך לעיתים מוזכר גם בתלמוד הבבלי. במסכת שבת מוזכר שישב יחד עם רבי אלעזר, ובמקום עבר רבי יעקב בר אחא. אמר אחד לשני: הבה נקום מפניו, שכן הוא ירא חטא. אמר לו השני: הבה נקום מפניו כי תלמיד חכם הוא. נענה הראשון ושאל: אומר אני שהוא ירא שמים, ואתה אומר שבן תורה הוא!? (רש"י - ואתה ממעיט בשבחו).

בנו היה רבי יהודה בר סימון, תלמידו היה רבי חלקיה.

==ייחוסו==
לפי המובא בתלמוד בבלי, היה אביו של רבי יהודה בן פזי שנמנה ככהן, בעל סדר הדורות מנמק כי רבי סימון (כינוי לשמו המקורי רבי שמעון) היה בעצם רבי שמעון בן פזי.

==מתורתו==
חז"ל נחלקו בזיהוי צאצאיו של תירס. לדעת רבי סימון (או רבי סימאי) תירס הוא אבי פרס. לדעת חכמים תירס הוא אבי תרקיה, כיום בצפון מזרח יוון. זיהוי זה מובא גם על ידי התרגום המיוחס ליונתן על התורה ועל ידי יוסף בן מתתיהו.

אחת מאמרותיו הידועות היא אוי לי מיצרי אוי לי מיוצרי.

היה הראשון למנות את י"ג המידות של הקב"ה.

== קישורים חיצוניים ==

*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השני לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:אמוראים כהנים
קטגוריה:תלמידי רבי יוחנן
קטגוריה:תלמידי רבי יהושע בן לוי
רב ענן

רב ענן (בר תחליפא) היה אמורא בדור השני לאמוראי בבל. תלמידו המובהק של שמואל, שהביא מאמרים רבים משמו וגם משם רב.

==יחסים עם חכמים אחרים==
בתלמוד מובא כי הוא שלח לרב הונא מכתב (בבקשה לגבות לנערה יתומה נדוניה מעשירית הנכסים שירש אחיה) ובו קרא לרב הונא "הונא חברנו". רב הונא, שהיה גדול הדור סבר שמדובר בפגיעה בכבוד התורה, ושלח את רב ששת שישב לפניו לומר לרב ענן בלשון זה: "ענן ענן, מי יושב בראש הקרואים בבית המרזח?" הוא הזהיר את רב ששת שאם לא יאמר לו כך, הוא יהא בשמתא. רב ששת הלך לרב ענן למסור לו את הדברים, אך הקדים לפניו: מר (אתה) רבי, אך רב הונא הוא רבו של רבי (רבו של רב ענן) והוא ציווה עלי לומר כך - ואם לא אהיה בשמתא, ואז מסר לו את דברי רב הונא כלשונם. הלך רב ענן למר עוקבא התלונן על פנייתו המעליבה של רב הונא ("ענן ענן"), והוסיף שאינו יודע מהו ה"מרזח" ששלח לו. הסביר לו מר עוקבא כי רב הונא רמז לו שאין ראוי לרב ענן, שאינו יודע שמרזח בהקשר זה הוא האבל, לקרוא לרב הונא הגדול ממנו בתורה בשם "הונא חברנו".

== כתיבת "תנא דבי אליהו" ==
במסכת כתובות מובא כי רב ענן חיבר את הספר תנא דבי אליהו, שם רשם את שלמד מפי אליהו הנביא, שהתגלה אליו. בעקבות מעשה מסוים השתנה סדר הלימוד. המעשה מסופר בגמרא על מסכת כתובות בדף קה':

:אדם אחד הביא לרב ענן מתנה, וסיפר לו שהוא עתיד לבוא לדין תורה עם עמיתו בבית דינו של רב ענן. כאשר שמע זאת רב ענן הוא אמר שמכיוון שהביא לו מתנה, נחשבת המתנה כשוחד אף על פי שלא הובאה במפורש לצורך זה, ואין הוא יכול לדון אותו. הוא שלח אותו לרב נחמן, ומסר לרב נחמן שהוא אינו יכול לדון אותו על פי ההלכה, ולכן ידון אותו רב נחמן. רב נחמן ששמע כך, הבין שכנראה מדובר בקרוב של רב ענן. באותה עת היו במקום גם יתומים. שקל רב נחמן בדעתו ואמר: יש לפני עשה של כבוד תורה העדיף על מצוות עשה של "ושפטתם צדק" שלפיו אסור לכבד אחד מבעלי הדינים מחשש שמא יסתתמו טענותיו של בעל דינו, ומחויב אני להקדים את קרובו של רב ענן בדין התורה.
:כאשר ראה זאת בעל דינו של האיש ששלח רב ענן לפני רב נחמן, והבין שרב נחמן מכבד את בעל דינו, נסתתמו טענותיו של בעל דינו, ונגרם עוול בדין התורה בכך שאחד מבעלי הדינים לא יכול היה לטעון את טענותיו באותו ביטחון עצמי של בעל הדין השני, דבר האסור על פי ההלכה.

אף על פי שרב ענן גרם לעוולה זו בשוגג, בכך שהטעה בשוגג את רב נחמן לחשוב שמדובר בקרובו, הוא קיבל על כך עונש חמור:

תרגום: רב ענן, היה רגיל אליהו לבוא אליו ולשנות לו את "סדר אליהו". כיוון שעשה רב ענן כך (המעשה שמסופר קודם לכן, שהיטה דין שלא בכוונה), הסתלק אליהו. ישב רב ענן בתענית וביקש רחמים ושב אליהו. כשבא אליהו היה מפחיד את רב ענן, עשה רב ענן תיבה וישב בתוכה לפני אליהו עד שסיים אליהו ללמדו. וזהו ששנינו שיש "סדר אליהו רבה" (מה שלימדו קודם המעשה) ו"סדר אליהו זוטא" (מה שלימדו בתיבה לאחר המעשה).

==מאמרותיו==
*אמר רב ענן אמר רב, מנין ששכינה סועד את החולה, שנאמר ה' יסעדנו על ערש דווי.
==מפסקיו==
כפי שמסר רב ענן בשם רבו שמואל אם הציעו לאלמנה שידוך וסירבה, בנימוק שאין מדובר בשידוך מתאים או די מכובד, איבדה את חיוב מזונותיה, מכיוון שגילתה בדעתה שאינה מסרבת להינשא מחמת כבוד בעלה, אך אם הנימוק לסירוב היה כבוד בעלה, לא הופקעה זכותה לאכול מזונות על חשבון נכסי בעלה.
==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השני לאמוראי בבל
קטגוריה:תלמידי שמואל
קטגוריה:קברי צדיקים בטבריה
רייצ'ל שאגאל

רייצ'ל שאגאל (באנגלית: Rachel Chagall; נולדה ב-24 בנובמבר 1952) 
היא שחקנית אמריקאית יהודייה, הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב ב-1987 על תפקידה בסרט "גאבי: סיפור אמיתי" והתפרסמה בסיטקום "נני".

==ביוגרפיה==
שאגאל נולדה בשם רייצ'ל לווין בניו יורק סיטי.
התגלתה בהופעת הבכורה שלה ב-1987 בדרמה "גאבי: סיפור אמיתי", בסרט לוהקה לתפקיד הראשי של גאבי ברימר והועמדה לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר.

שאגאל לא הרבתה להופיע בסרטים גדולים והתפרסמה מאז פריצתה רק ב-1990 בדרמה "כשגבר אוהב אשה" בתפקיד רייצ'ל אשתו של ניל (ג'ייסון אלכסנדר).
באמצע שנות ה-90 שיחקה במשך שש עונות בקומדיית המצבים המצליחה "נני" בתפקיד ואל טורילאו, חברתה הטובה של הדמות הראשית פראן שפילד (פראן דרשר שגם יצרה את הסדרה). ושיחק בקומדיה השחורה "ארוחת הערב האחרונה" בכיכובה של קמרון דיאז. 

שאגאל היא אמא לזוג תאומים, מבעלה גרג לנרט.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:בוגרות Circle in the Square Theatre School
קטגוריה:בוגרי Circle in the Square Theatre School
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1952
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1952
ניו באלאנס

לוגו החברה
ניו באלאנס (באנגלית: New Balance Athletic Shoe, Inc) היא יצרנית של נעלי ספורט ואביזרי לבוש, אשר בסיסה בבוסטון שבארצות הברית. בשנת 2021 הגיעו הכנסות החברה ל-4.4 מיליארד דולר.

== היסטוריה ==
החברה הוקמה בשנת 1906, ונקרא תחילה New Balance Arch Support Company. מייסדה היה ויליאם ג. ריילי, מהגר אנגלי בן 33, אשר התמקד בייצור תומכי הקשת למוצרי הנעלה לפי מרשם, על מנת להקל על כאבי רגליים של אנשים, הסובלים מבעיות רגליים. 

בשנת 1933, בעקבות המיתון הגדול בארצות הברית נכנס ארתור הייל לחברה בתור שותף.

בשנת 1938 ייצרה החברה לראשונה נעל ריצה בעבור מועדון ריצה מקומי. ולקראת שנות הארבעים של המאה ה-20, החלה לייצר נעלי ספורט מסוגים שונים. בשנת 1950 פרש ריילי מהחברה וב-1953 מוכר הייל את העסק לבתו אלינור ולבעלה, פול קיד. בשנת 1956 החברה משנה את שמה ל"ניו באלאנס מעבדה אורתופדית" ובשנת 1963 חדלה סופית מיצור תומכי קשת ונעליים אורתופדיות ועברה להתמקד אך ורק בנעלי ספורט.

בשנת 1960 ייצרה החברה את דגם ה"טראקסטר", אחת מנעלי הריצה העממיות הראשונות בעלות סוליה בולמת זעזועים. הנעלים זכו להצלחה ברחבי ארצות הברית ובעקבות ההצלחה הפכה ניו באלאנס מחברה מקומית קטנה לחברה מרכזית בתחום נעלי הספורט.

המכירות החלו לדעוך עד שנת 1972, אז ג'ים דייוויס בן ה-28 קנה את החברה. באותה תקופה, החברה העסיקה שישה אנשים שהכינו 30 זוגות של נעליים מדי יום. מכירת המוצרים נעשתה בעיקר באמצעות הזמנה בדואר בנוסף למספר קמעונאים ברחבי ארצות הברית. אזור בוסטון הפך למרכז תנופת הריצה של שנות ה-70, וקו המוצרים התרחב והמכירות צמחו במהירות.

בשנת 1978 פתחה ניו באלאנס משרד ראשון מחוץ לארצות הברית, בלונדון, ובשנת 1980 המכירות העולמיות של החברה הגיעו למאה מיליון דולר.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.newbalance.co.il אתר החברה בעברית]

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות אופנה אמריקאיות
קטגוריה:ארצות הברית: תעשיית טקסטיל
קטגוריה:מותגי הנעלה
קטגוריה:בוסטון: חברות
סאקוני

סאקוני (באנגלית: Saucony) היא יצרנית של נעלי ספורט וריצה אמריקאית.

החברה הוקמה בשנת 1896 בכפר קוטצטאון בפנסילבניה שבארצות הברית. שם החברה ניתן בעקבות הנהר אשר זורם בכפר ונקרא בפי האינדיאנים "סאק-או-ני" ומשמעות השם היא "זרימת המים השוצפת". בשנת 1910 פתח אברהם הייד, מהגר רוסי, חברה לייצור נעליים בקיימברידג' שבמסצ'וסטס ובשנת 1972 רכש את סאקוני אשר החלה לייצר מקיימברידג'. בשנות התשעים הפכה סאקוני למותג המרכזי של הייד והחברה שינתה את שמה רשמית לסאקוני.

בשנת 2005 נרכשה על ידי התאגיד Stride Rite Corporation, אשר נרכש אחר כך על ידי רשת הנעליים Payless ShoeSource.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:חברות אופנה אמריקאיות
קטגוריה:ארצות הברית: תעשיית טקסטיל
קטגוריה:מותגי הנעלה
ברוקס (חברה)

ברוקס (באנגלית: Brooks Sports, Inc., או Brooks Running) היא יצרנית של נעלי ספורט וריצה אמריקאית.

החברה הוקמה בשנת 1914 בפילדלפיה על ידי מוריס גולדנברג, יהודי אמריקאי. שמה של החברה ניתן לפי שם משפחתה של אשתו "ברוכס" ואשר הפך לברוקס. עד שנות השבעים החברה התמקדה בייצור נעליים לענפי הפוטבול והבייסבול האמריקאי. בשנת 1975 היא מתחילה להשתמש בפולימר Ethylene Vinyl Acetate) EVA) בסוליות הנעליים שלה.

בשנת 2004 נמכרה החברה ליצרנית מוצרי הספורט Russell Brands ובשנת 2006 נמכרה חברה זו לחברת ההחזקות ברקשייר האת'וויי.

בשנת 2008 השיקה נעלי ריצה ידידותיים לסביבה עם סוליה מתכלה.
==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות אופנה אמריקאיות
קטגוריה:ארצות הברית: תעשיית טקסטיל
קטגוריה:מותגי הנעלה
קטגוריה:סיאטל: חברות
אסיקס

סמליל החברה הקודם
אסיקס (ביפנית: アシックス, באנגלית: Asics) היא יצרנית נעלי ספורט וביגוד יפנית.

== היסטוריה ==
החברה הוקמה בשנת 1949 על ידי קיהצ'ירו אוניצוקה ונקרא תחילה Panmure Co. החברה החלה לייצר נעליים לכדורסל ובהמשך התרחבה לייצור נעליים לענפי ספורט רבים. בשנת 1951 זכה אצן יפני במרתון בוסטון היוקרתי כשהוא נועל את דגם ה-Tiger של אסיקס. השם Asics הוא ראשי תיבות לטיניות של "anima sana in corpore sano" ("נפש בריאה בגוף בריא").

מרכז החברה ממוקם בעיר קובה ביפן, והיא מעסיקה כ-5937 עובדים (נכון לשנת 2013).

בהתאם לנתוני שנת 2008 66% ממכירות החברה מהווה הנעלה, 24% בגדי ספורט והיתר ציוד ספורט שונה. כ-45% מסך המכירות הן ביפן.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מותגי הנעלה
קטגוריה:חברות יפניות
קטגוריה:חברות אופנה יפניות
קטגוריה:קובה (יפן)