אברהם חן

הרב אברהם יהודה חן (חשון ה'תרל"ח; אוקטובר או נובמבר 1877 - י' בתשרי ה'תשי"ח, אוקטובר 1957) היה איש הגות, אנרכו-פציפיסט- פעלתן, עסקן, רב וסופר. גדל כחסיד חב"ד, שימש כרב העיירה נובוזיבקוב, מרבני העיר צופוט, רב בפריז ורב שכונת בית הכרם בירושלים. מנהלו היחיד של המרכז לתרבות דתית בועד הלאומי לפני קום המדינה, ולאחר קום המדינה המנהל הראשון של המחלקה לתרבות תורנית של המשרד לענייני דת ומשרד החינוך. כתב בין היתר את החיבור 'היהדות והדם' שסייע לסנגוריה במשפט בייליס.

== קורות חייו ==
=== ברית המועצות ===
נולד בצ'רניגוב שבאוקראינה לרב העיר הרב דוד צבי חן (הרד"ץ), בנו של הרב פרץ חן, בנים למשפחת חן ששורשיה בקטלוניה. ברשימותיו סיפר כי בילדותו ביקר בביתם הרב שלמה הכהן אהרונסון, רב הערים ניז'ין, קייב ותל אביב. הרב שאל את הילד שאלות מהתורה והוא כתבן במחברת "שאלות שנשאלתי מהכהן הגדול", אך המחברת אבדה לו. בצעירותו ביקר בלובביץ' יחד עם אחיו מנחם מנדל והיה לחסידו של רבו של אביו - רבי שלום דובער שניאורסון מלובביץ', ובה'תרע"ד (1914) כששהה בבוברויסק לרגל חתונת אחיו דובער ביקר בחצרו של רבי שמריה נח שניאורסון, האדמו"ר מחב"ד - קאפוסט ונעשה חסיד בחצרו.

התחנך אצל אביו הרד"ץ והוסמך לרבנות על ידי האדמו"ר מהורניסטייפול והרב יחזקאל ליבשיץ, ומאז עסק גם בלימודים כלליים. בהיותו בן כעשרים התכתב בהלכה עם הרב אריה לייב האפט רבה של קונוטופ, וההתכתבות נדפסה בספרו של הרב האפט "דין ודברים".

בה'תרס"ב (1902) נשא את לאה בת משה מינצברג, סוחר עצים עשיר מצ'רקאסי. בתקופה זו כתב חוברת על "צרות ישראל" ובה תיאר את חוויית הנידון למיתה והחוברת אבדה, לימים כתב כי הוא משוכנע שחוברת זו הייתה הטובה מכל אשר כתב בימי חייו. בתחילה ניסה לעסוק במסחר, אך בה'תרס"ט נבחר ברוב קולות לרב העיירה נובוזיבקוב שבפלך צ'רניגוב, בחירתו התפרסמה בעיתון הד הזמן. על רבנותו בעיירה זו, הנהגתו ופסיקותיו כתב ברשימותיו ידידו הרב שלמה יוסף זוין, ששימש גם הוא כרבה של עיירה זו.

בתקופת רבנותו בנובוזיבקוב הוצעה לו משרת רבנות חשובה יותר, אך הוא דחה את ההצעה. באותה תקופה התפרסם כאשר כתב את חיבורו 'היהדות והדם' העוסק במשפט בייליס ומפריך את הטענות נגדו, וחולל רושם רב בציבור, הרב חן פעל וסייע לשחרורו של בייליס ונפגש עם עורך דינו.

=== פולין וצרפת ===
בה'תרע"ט (1919), בתקופת המהפכה הקומוניסטית, ברח לפולין ועבר לדנציג שבגרמניה שם כיהן כרב העיר צופוט הסמוכה, ורב הקהילה הגרמנית בעיר הרב קלטר היה נוהג להיוועץ בו בהלכה. בתקופה זו היה בקשרי מכתבים עם רבי יוסף יצחק שניאורסון מלובביץ'. בגין חילוקי דעות עם תושבים נוצרה התנגדות לעומתו בדאנציג, והוא עבר לפריז שבצרפת, בעיתון "היינט" פורסם מאמר על עזיבתו ומחאה נגד אלו שגרמו לכך. בפריז כיהן ברבנות בבית הכנסת בו התפלל רבי מנחם מנדל שניאורסון מלובביץ' כששהה בעיר. כשהגיע לעיר הריי"ץ, היה הרב חן מי שדאג לאירוחו.

בה'תרצ"א (1931) הוציא את הספר "למנחמי", ובו דברים על ניחום ופטירה וסיפורים על אביו הרד"ץ חן ושורשי משפחת חן. הספר הצליח לרגש את הרב יצחק מאיר לוין מנהיג אגודת ישראל, שכתב עליו:
גם הרבי מלובביץ' ביקש מאחד מחסידיו שישלח לו עותק של "למנחמי".

=== ארץ ישראל ===
בה'תרצ"ה (1935) עלה לארץ ישראל והתגורר בתל אביב שם היה מראשוני מתפללי בית הכנסת חב"ד ברחוב מונטיפיורי. בה'תרצ"ז (1937) עבר לירושלים והוזמן לכהן כרב 'בית המדרש הרמב"ם', הדבר פורסם בביטאון שערי ציון והוא התברך על מינויו בין היתר מפי הרב יחיאל מיכל טיקוצ'ינסקי.

בה'תרצ"ט (1939), כשנוסד המרכז לתרבות דתית שליד מחלקת התרבות בוועד הלאומי, נבחר לעמוד בראשו. לאחר קום המדינה המרכז הפך למחלקה לתרבות תורנית במשרד לענייני דת ומשרד החינוך והוא היה הראשון שעמד בראשה, בתפקיד זה החזיק עד ה'תשי"ד (1954). זלמן שזר, שהיה אז מבכירי הסוכנות היהודית סייע לו רבות בתפקידו זה.

בשנים ה'תש"א, 1941 - ה'תשי"ד, 1954 היה גם רב שכונת בית הכרם בירושלים. בהתכתבות הלכתית שניהל עם הרב הראשי הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, כתב אליו:
באותה תקופה התגורר בשכונת רחביה, והוקם על שמו שיעור קבוע בחסידות בשם "חוגי חן" שהתקיים בביתו. בין משתתפי השיעור היו אישי רוח כזלמן שזר, מגיד השיעור הראשון היה הרב משה לייב שפירא ראש ישיבת תורת אמת, אחריו הרב חן, ולאחר פטירתו מסר את השיעור הרב שלמה יוסף זוין כשלאחריו המשיך הרב עדין אבן ישראל.

בעיתון "דבר" נכתב כי ברל כצנלסון ביקש לפרסם את כתבי הרב חן בהוצאת עם עובד, ויהודה לייב מיימון ביקש לפרסמם במוסד הרב קוק, אך "לא נסתייע הדבר" כלשונו.

בה'תשי"ח (1958) התפרסמו מודעות הקוראות להרצאתו המיועדת של הרב חן בשבת שובה בבית הכנסת ישורון, בנושא "מידות לתשובה". אך את הנאום הזה כבר לא נשא, מפני שבאותה שבת אושפז ונותח, למחרת, בט' בתשרי ביקר בחדרו זלמן שזר, ולמחרת ביום הכיפורים ה'תשי"ח נפטר.

הלווייתו יצאה מבית החולים זיו בדרכה לבית הקברות סנהדריה, ומילאה את רחובות הנביאים והרב קוק והיא סוקרה בכמה עיתונים כעיתון 'דבר'. בהלווייה השתתפו רבים מרבני ירושלים, הרב הראשי יצחק נסים, שרי ממשלה, חברי הנהלת הסוכנות, נציגי משרד החינוך והתרבות, ומזכירות מועצת פועלי ירושלים, הספידוהו ידידיו הקרובים הרב שלמה יוסף זוין וזלמן שזר. הותיר את אשתו לאה וילדיו דב ודבורה.

כשנה לאחר פטירתו הנציחה עיריית ירושלים את שמו ברחוב על שמו בשכונות קטמון וקריית שמואל, ברחוב נמצא בית קדימה.

ארכיונו מופקד במחלקת הארכיונים בספרייה הלאומית בירושלים.<ref></ref>

== כתביו והשקפתו ==
הרב חן היה אנרכו-פציפיסט, גם בהקשר של המאבק היהודי-ערבי בתקופת קום המדינה. הוא דגל בהגותם של לב טולסטוי ופיוטר קרופוטקין, את האחרון כינה "צדיק העולם החדש".

הרב חן היה מיודד עם הרב שלמה יוסף זוין ועם זלמן שזר ומצויים מכתבים שכתבו אחד לשני. הוא פנה בבקשות עזרה לאישים רבים, ועל כן בין הכותבים אליו אנו מוצאים את הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, דוד ילין, ברל כצנלסון, זאב ז'בוטינסקי ואחרים. ממכתביו של ז'בוטינסקי ניתן ללמוד על השתדלותו הרבה למען הרב חן, על פגישותיו עם אישי ציבור, כמו הלל זלטופולסקי ויצחק אשר ניידיץ', בעניינו של הרב חן.

בספריו הרבה לעסוק בחקר תורת חב"ד, בקדושת החיים וקדושת היחיד בתפישה ישראלית - מוסר, עצמיות והתחדשות, יחיד ורבים, אדם ומדינה, שלילת המוות, הגרדום והמלחמות, המקובלים, ורוחה ויעודה של מדינת ישראל.
* לאחר פטירתו יצאו חלק מכתביו בספרים בשם "במלכות היהדות" בהוצאת מוסד הרב קוק והרב צבי קפלן.

בנוסף לספריו:
*"למנחמי" על המיתה, על אביו ועל משפחתו.
*"היהדות והדם" על משפט בייליס.

כתבים שאבדו בצעירותו:
*"שאלות ששאלתי מהכהן הגדול" על שיחתו בילדותו עם הרב שלמה הכהן אהרונסון.
*"צרות ישראל" על הנידון למיתה. על חוברת זו התבטא כי הייתה הטובה מכל אשר כתב בכל חייו.

== עץ משפחה ==

== לקריאה נוספת ==
* נחום אריאלי ויצחק גולדשלג, אזכרה: מחברים שנפטרו בשנת תשי"ח; הרב אברהם חן, בתוך: ארשת: ספר שנה לחקר הספר העברי, כרך א, עמ' 492–493.
* אנציקלופדיה של הציונות הדתית, יצחק רפאל (עורך), מוסד הרב קוק, ירושלים, ה'תש"ך, כר' ב', עמ' 359–363
*אבני חן, הוצאת ספרים קה"ת, 2015, אליעזר ליין ושניאור זלמן ברגר. פרק כ"ו עמ' 327–349.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבני חב"ד במאה ה-20
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ירושלים: רבני שכונות
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:רבנים ישראלים
קטגוריה:נובוזיבקוב: רבנים
קטגוריה:בית הכרם
קטגוריה:עובדי משרד הדתות
קטגוריה:פעילי תרבות ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
אברהם
קטגוריה:רבני ערים באירופה
קטגוריה:אנרכיסטים רוסים
קטגוריה:אנרכיסטים ישראלים
קטגוריה:פציפיסטים רוסים
קטגוריה:פציפיסטים ישראלים
קטגוריה:פציפיסטים יהודים
קטגוריה:אנרכיסטים יהודים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:רחביה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1877
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1957