OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
DDR SDRAM

זיכרון DDR 266 מגה הרץ באריזת DIMM 184 פין
Corsair DDR-400 זיכרון עם מפזרי חום
DDR-SDRAM או בקיצור DDR (ראשי תיבות של Double Data Rate Synchronous Dynamic Random Access Memory; בעברית: זיכרון גישה אקראית דינמי סינכרוני בעל קצב העברת נתונים כפול) הוא זיכרון מחשב המאפשר את שיפור הביצועים של זיכרון SDRAM רגיל על ידי שליחת נתונים פעמיים בכל מחזור שעון – בעלייה ובירידה של אות השעון (תכנון דו־פאזי או יוני). כל קריאה וכתיבה היא של שתי מילות מידע במקום אחת לכל מחזור שעון. כך עבור תדר שעון של 100Mhz, למשל, ניתן לקבל קצב העברת נתונים מקסימלי של 1,600 MB/s. הדור הראשון של DDR (DDR1) שיצא בשנת 1998, צורך מתח חשמל של 2.5V ומהירותו היא 200-400MHz.

== דורות ==
* DDR2 – דומה ל־DDR1 אך מכפיל בשנית את קצב הקריאה וכתיבה המינימלי ל־4 מילים עוקבות. כמו כן פרוטוקול אפיק הנתונים פושט כדי לאפשר פעולות בביצועים גבוהים יותר (בפרט הפקודה burst terminate נמחקה). הדבר מאפשר להכפיל את קצב אפיק הנתונים בלי להגדיל את קצב השעון של פעולות ה־RAM הפנימיות. במקום זאת, פעולות פנימיות מבוצעות ביחידות רחבות פי 4 מ־SDRAM. כמו כן נוסף חיבור כתובת בנק נוסף המאפשר תמיכה ב־8 בנקים. קצבי השעון הנפוצים של ה־DDR2 הם 200, ⅔266 ,⅓333 ו־400 מגה-הרץ (2.5 ,1.5,1.875 ו-1.25 ננו-שניות למחזור) הידועים כ־DDR2-667, DDR2-533, DDR2-400 ו־DDR2-800, בהתאמה. ה־DIMMs הם PC2-3200 עד PC2-6400. ה־DDR2 המהיר ביותר הניתן לרכישה הוא DDR2-1250 וה־DIMM שלו הוא PC2-10000. מכיוון שקצב השעון לפעולות הפנימיות הוא בחצי מקצב השעון, DDR2-400 הוא בעל זמן המתנה גדול יותר מזה של DDR-400. יצא בשנת 2004, צורך מתח חשמל של 1.8V, מהירות 400-800MHz גודל נפח אחסון 256M-4Gbits.
* DDR3 – מכפיל גם כן את קצב הקריאה והכתיבה ל־8 מילים עוקבות. הדבר מאפשר הכפלה נוספת של רוחב הפס וקצב ה־bus החיצוני בלא שינוי לקצב השעון בפעולות פנימיות אלא רק לרוחבן, במטרה לשמור על 800 מגה העברות בשנייה (העלייה והירידה של שעון 400 מגה-הרץ) ה־RAM הפנימי צריך לבצע 100 מגה פעולות בשנייה. גם בהכפלה זו החיסרון הוא זמן ההמתנה המוגבר. קצבי השעון הראשוניים היו 400 ו־533 מגה-הרץ ב־DDR3-800 ו־DDR3-1066 המתאימים ל־PC3-6400 ו־PC3-8500) אך כעת זמינים גם 667 ו־800 מגה-הרץ ב־DDR3-1333 ו־DDR3-1600 המתאימים ל־PC3-10600 ו־PC3-12800. יצא בשנת 2007, צורך מתח חשמל של 1.5V/1.35V מהירות 800-2,133MHz, גודל נפח אחסון 512M-8Gbits.
* DDR4 – יצא לשוק בספטמבר 2014. פועל במתח חשמל של 1.2V או 1.0V, מהירות: 1600-2667 MHz. גודל נפח אחסון: 1-16 Gbits.
* DDR5 – יצא ביולי שנת 2020. מהירותו כפולה משל ה־DDR4.

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
! סוג/משפחה !! מתח !! נפח !! מהירות (MHz) !! שנה
|-
| DDR || 2.5V || 128M-2Gbits || 200-400 || 2000
|-
| DDR2 || 1.8V || 256M-4Gbits || 400-1066.67 || 2004
|-
| DDR3 || 1.5V/1.35V || 512M-8Gbits || 800-2133 || 2007
|-
 | DDR4 || 1.2V/1.0V || 1G-16Gbits || 2133.33-4266.67 || 2014
 |-
 | DDR5 || 1.1V || || 3200-5334 || 2020
|}

== ראו גם ==
* מונחים בחומרה
* GDDR

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:התקני זיכרון אלקטרוניים
ADSL

[[נתב אשר החיבור שלו לאינטרנט הוא בטכנולוגית DSL]]
חלוקת התדרים בקו ADSL
Asymmetric Digital Subscriber Line (בראשי תיבות: ADSL) היא טכנולוגית DSL שמשמשת לתקשורת נתונים ברוחב פס גבוה בקווי טלפון רגילים. המילה "אסימטרית" (Asymmetric) בשם הטכנולוגיה רומזת לעובדה שהטכנולוגיה מנצלת את רוב רוחב הפס להעברת נתונים אל המשתמש, ומותירה רק חלק קטן מרוחב הפס להעברת נתונים מהמשתמש. אסימטריות כזו בתנועת הנתונים אכן מאפיינת את עיקר השימוש של משתמשי קצה באינטרנט: אל המשתמש, הפרטי או העסקי, זורמים תכנים שונים, כגון מסמכים, קובצי וידאו וקובצי אודיו. הזרימה מהמשתמש החוצה מוגבלת בדרך כלל למשלוח בקשות מצדו, ולכן אינה דורשת רוחב פס גבוה.

== מימוש ADSL ==

הרעיון שמאחורי ה-ADSL הוא שימוש באפנון דיגיטלי בטווח תדרים הגבוה מזה שבו עושה שימוש מכשיר הטלפון הביתי. בנוסף לאפנון הקו באותות בתדר שמע, נוספים לו אותות מאופננים דיגיטלית בתדרים גבוהים יותר, המאפשרים שימוש ביחידת הקצה בתקשורת נתונים, כגון גלישה באינטרנט, ודיבור בטלפון בו-זמנית,
לשם כך קו הטלפון מחולק לשלושה ערוצים:
#להעברת קול (לשיחת טלפון רגילה)
#לתקשורת יורדת, כלומר קבלת נתונים מהרשת (DownStream)
#לתקשורת עולה, כלומר שליחת נתונים אל הרשת ולעלות אותה

רוחב הסרט המוקצה לערוץ המשמש לתקשורת עולה (UpStream) קטן בהרבה מזה של התקשורת היורדת (DownStream) ולכן הקו הוא א-סימטרי.
ntko
טכנולוגיית ADSL מיושמת בצורה הבאה:
בזמן דיבור בטלפון נמצאים בשימוש טווח התדרים בין 0-3.4KHz בלבד, להעברת נתונים נמצאים בשימוש התדרים שבין 25.8KHz – 1.1MHz, טווח התדרים המשמש לתקשורת יורדת מחולק ל־224 תת-ערוצים וטווח התדרים המשמשים לתקשורת עולה מחולק ל־26 תת-ערוצים, כאשר ניצול מקסימלי של הקו נותן קצב תקשורת מהיר מאוד. המרחק בין המרכזייה ללקוח חשוב מאוד מאחר שככל שהמרחק גדל המהירות יורדת בגלל ניחות הנוצר בעוצמת האות.

בתנאים אופטימליים מהירות הקו יכולה להגיע לקצב נתונים של עד 8.1 מגהביט לשנייה.

השימוש בטווח תדרים רחב זה מתאפשר בזכות השימוש בטכנולוגיות עיבוד אותות דיגיטלי (DSP) מתקדמות המאפשרות לפצות על ניחות הנוצר בעוצמת האות תוך שהוא עובר בקווי הנחושת למרכזיה, ולהפריד בצורה טובה יותר בין אותות שונים המשודרים בקו.

כמו כן ה־ADSL משתמש בטכנולוגית DMT ובקוד תיקון מסוג Trellis.

כדי לספק שירותים בטכנולוגיית ADSL, זקוקה חברת הטלפון לבצע התקנות מקדימות של ציוד במרכזייה האזורית ולאחר מכן להתקין מפצל על קו הטלפון של המנוי ומודם ייעודי בביתו. מודמים ומערכות תקשורת ADSL מיוצרים בין השאר על ידי החברות הישראליות Orckit-Corrigent ו־ECI. 

חברת הטלפוניה הישראלית "בזק" החלה בשנת 2000 לספק שירות ADSL בישראל וקנתה בראשית ציוד להפעלת השירות מאלקטל-לוסנט ו־Orckit-Corrigent הישראלית, ומאוחר יותר גם מחברות אחרות.

== ראו גם ==
*DSL
*NGN
*VDSL

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חיבור לרשת
קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים

sv:Digital Subscriber Line#ADSL
לוח אם

לוח אם ASRock K7VT4A Pro בעל כרטיסי קול ורשת מובנים
לוח האם הוא המעגל המודפס הראשי של מחשב או מכשיר אלקטרוני מורכב אחר.

==לוח אם של מחשב אישי==

במחשב אישי (PC) לוח האם הוא המשטח המרכזי עליו מתנהלת פעולתו הפנימית של המחשב. כל רכיב במחשב חייב להיות משובץ בלוח האם או מקושר אל רכיב שמשובץ בו. למחשבים שונים מבנה מעט שונה ולכן, למשל, במחשב אחד רכיבי עיבוד הקול יהיו בכרטיס הרחבה (שיהיה מקושר אל לוח האם דרך חריץ PCI) ובמחשב אחר יהיה כרטיס קול מובנה, דהיינו שרכיבי עיבוד הקול יהיו משובצים בקטע מתוך לוח האם. ישנן חברות המייצרות לוחות אם שעליהם כבר משולבים רכיבי חומרה למחשב (המכונים ON BOARD), כגון: כרטיס רשת, יחידת עיבוד גרפי, כרטיס קול וכדומה.

כל לוח אם מבוסס על ערכת שבבים (Chipset) שאחראית על הגישור בין הרכיבים השונים המרכיבים את המחשב. בנוסף לערכת השבבים, לוח האם מכיל רכיבי אלקטרוניקה המסדירים את המתח החשמלי אל ובין השבבים כמו גם את התקשורת שלהם. רכיבים אלה הם נגדים, קבלים, סלילים וכיוצא באלו. רכיבים שכיחים של ערכת השבבים:
* תושבת המעבד (לא המעבד עצמו אלא רק התושבת שלו)
* חריצי כרטיסי הזיכרון של המחשב
* חריצי כרטיס המסך - AGP או PCI Express
* חריצי כרטיסי הרחבה (כולל כרטיסי קול ורשת) למשל חריצים לחיבורים מסוג PCI, EISA, ו-ISA. באמצעות חריצי הרחבה אלו היה ניתן להוסיף פונקציונליות רבה לכל מחשב אישי. לכל חריץ הרחבה בנוסף לצורה החיצונית השונה מאפיינים שונים כמו למשל מהירות העברת הנתונים.
* חיבורים למידע חיצוני וציוד היקפי (USB), שמאפשרים לחבר אליו ציוד היקפי, כמו יציאות עכבר ומקלדת מחשב, יציאות טוריות, מקביליות ויציאות USB שמחליפים לא מעט את חריצי ההרחבה, ובקר קלט/פלט (Super I/O) המפקח עליהם. 
* חיבורים לדיסק הקשיח (רק החיבורים, לא הדיסק)
* גשר צפוני.
* גשר דרומי.
* חומרת ה-BIOS.

המבנה הפיזי של לוח האם נעשה על פי שיקולים של מיקום במכשיר האלקטרוני, עיגון מכני למסגרת המכשיר, שטח פנים, מרחק בין רכיבים, זרימת האוויר לקירור, מחברים לכניסה של חשמל ותקשורת, הפרעות כגון קרינת חום וגלי רדיו.השינויים בלוחות האם נעשים בעקבות המיזעור של המחשב האישי והמעבר למכשירים אלקטרונים נישאים. 

כיום לוחות האם העיקריים בנויים בצורה כזו שיהיו מתאימים לעבודה ולחיבור למעבדים של אינטל או של AMD, זאת בשל ריבוי תצורות החיבור של המעבדים (כגון: LGA1155 האופייני למעבדי אינטל החדשים, AM2 במעבדי AMD החדשים, 939, 754). החברות העיקריות והידועות לייצור לוחות אם הן: ASUS, Gigabyte, MSI, ASRock ,ABIT. בעבר ייצרה גם אינטל לוחות אם עבור מחשב שולחני.

==ראו גם==
*מונחים בחומרה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חומרה
NTFS

NTFS (ראשי תיבות של New Technology File System) היא מערכת קבצים בעיצוב מיקרוסופט, שיצאה לשוק ב-1993, יחד עם Windows NT 3.1. NTFS התפתחה מתוך מערכת הקבצים HPFS שעוצבה כחלק מהמיזם OS/2 המשותף ל-IBM ולמיקרוסופט ועל פי עקרונות של מערכת ניהול הקבצים Files-11, שתוכננה עבור מחשבי PDP-11 של DEC ושימשה גם את מערכת ההפעלה VMS של מחשבי VAX. NTFS נועדה להחליף את מערכת הקבצים FAT והציגה שיפורים רבים על פניה.

NTFS כוללת מגוון שיפורים על פני FAT, כגון - תמיכה בקבצים גדולים במיוחד (עד 2<sup>64</sup> בתים), רשימת בקרת גישה (המאפשרת לקבוע הרשאות גישה למשתמשים ברמה של קבצים בודדים), תיעוד פעולות (Journaling), דחיסת נתונים מובנית, התאוששות עצמית, יכולת שחזור נתונים במצב של כשל בדיסק, וחיפוש קבצים מהיר יותר באמצעות קיטלוג.

== היסטוריה ==
לאחר כישלון הפרויקט לבניית מערכת ההפעלה OS/2 החלה מיקרוסופט לנסות להיכנס לשוק מערכות ההפעלה לתאגידים. מאחר שמערכות ההפעלה של מיקרוסופט באותה תקופה, DOS ו-Windows 3.1 ובמיוחד מערכת הקבצים שלהן FAT, לא סיפקו מאפיינים המותאמים לשוק העסקי החלו בחברה לפתח מערכת קבצים חדשה שתענה על צורכי התאגידים. החברה ניסתה לבנות מערכת קבצים אמינה, מותאמת לשינויים, ניידת ובעלת תמיכה בתקן POSIX.
* אמינות - NTFS מאפשרת טיפול בשלוש רמות של אמינות: שחזור קבצים, התמודדות עם שגיאות בסקטור בודד והתאוששות מהירה. המערכת שומרת יומן אירועים של הפעולות שבוצעו על הדיסק באופן המאפשר שחזור הפעולות שבוצעו. בנוסף, המערכת מחזיקה מספר עותקים במקומות שונים בדיסק של המחיצה הראשית (Master File Table) ואינה מנהלת אובייקטים מיוחדים (כמו במערכת FAT) העשויים לפגוע במערכת כולה.
* התאמה לשינויים - NTFS בנויה במודל שכבות המאפשר טיפול על ידי תוכנות אחרות, ריבוי זרמים (Streams) לדיסק, תמיכה בהוספת מידע נלווה לקבצים ובמיוחד רשימות גישה. המערכת גם תומכת בקבצים בגודל מקסימלי של 2<sup>64</sup> בתים, התאמה לגודל סקטורים משתנה ותמיכה בשמות קבצים ארוכים.
* תמיכה בתקן POSIX - רגישות לרישיות של שמות קבצים, הוספת חותם זמן לגישה אחרונה לקובץ ותמיכה בקישורים קשיחים.

==ראו גם==
* NTFS-3G
* ReFS
* Everything

== קישורים חיצוניים ==
* [http://technet.microsoft.com/en-us/library/cc758691%28WS.10%29.aspx NTFS Technical Reference] באתר התמיכה של מיקרוסופט.
* [http://www.pcguide.com/ref/hdd/file/ntfs/over-c.html Overview and History of NTFS]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מערכות קבצים
קטגוריה:תוכנה מבית מיקרוסופט
Serial ATA

שני אפיקי SATA על [[לוח אם]]
כבל SATA בעל 15 פינים עבור מתח
Serial ATA (או בקיצור: SATA) הוא תקן לאפיק נתונים בין המחשב לאמצעי לאחסון נתונים כמו דיסקים קשיחים, כונני תקליטורים, כונני DVD וכוננים מגנטיים. תקן זה תוכנן כמחליף לתקן ה־ATA המקבילי הישן, שנקרא רטרואקטיבית בשם Parallel ATA (PATA), כדי להבדיל בינו לבין ה־SATA.

== יתרונות ==
יתרונותיו הבולטים של תקן ה־SATA הם:
* מהירות העברת נתונים גבוהה:
**1.5 גיגהביט לשנייה (לאחר הסרת תקורה) להתקני SATA-1 
**3 גיגהביט לשנייה להתקני SATA-2 (שיצאו בסוף שנת 2003) 
**6 גיגהביט לשנייה להתקני SATA-3 (החל ממאי 2009)
:אלו קצבים שבעבר היו תאורטיים בלבד – עם הופעתם של כונני SSD, התקן הוא זה שהגביל את מהירות הכוננים בפועל.

* מתח חשמלי נמוך: האותות המועברים בכבל הם במתח של 0.7 וולט לעומת 5 וולט בכבל PATA. המשמעות היא חיסכון באנרגיה ופליטת חום נמוכה יותר.
* אורך הכבל המקסימלי הוגדל למטר, וב־External SATA (נקרא בקיצור eSATA) ל־2 מטר, לעומת 46 סנטימטר ב־PATA.
* כבל דק וגמיש: 7 גידים לעומת 40 גידים בכבל PATA.
* תמיכה ב־Hot swapping: אפשרות לחיבור וניתוק בזמן פעולת המחשב.
* אמינות גבוהה: בתקן SATA מבצעים בדיקות אמינות ושלמות נתונים בתדירות גבוהה יותר.

== תאימות לאחור ==
ברמת ההתקן, התקני SATA ו־PATA אינם תואמים כלל, אי־אפשר לחברם יחד. ברמת היישום, התקני SATA מתוכננים להיראות ולפעול כמו התקני PATA. תקן SATA החדש הוא בעל תאימות לאחור, ולכן ניתן בעזרת מתאם לחבר התקני PATA לבקרי SATA ולהפך.

חיבור התקני SATA ללוחות אם ישנים מתאפשר גם על ידי שימוש בכרטיסי PCI ייעודיים עם מחבר SATA עליהם.

תקן זה סוגר את הפער שהיה קיים בעבר בין התקני IDE סטנדרטיים לבין התקני SCSI, ומאפשר לקבל ביצועי מהירות הקרובים ל־SCSI במחירים זולים בהרבה, ללא צורך בכרטיסי הרחבה מיוחדים. במספר מדדים הוא עדיין נותר מוגבל לעומת ה־SCSI: אורך הכבל המקסימלי הנתמך בו הוא 2 מטר בתקן המורחב, לעומת 16 מטר ב־SCSI, ומספר ההתקנים החיצוניים שאפשר לחבר בו הוא אחד לכל כבל, לעומת 16 ב־SCSI.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.sata-io.org/ ארגון בינלאומי SATA] - ארגון התקינה של SATA 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אפיקי מחשב
קטגוריה:דיסקים קשיחים
בקר IDE

בקר IDE הוא בקר לחיבור וניהול התקנים מסוג IDE (דיסקים קשיחים, כונני CD-ROM, צורבים ועוד). במחשב אישי מודרני מקובל שבקר כזה משולב בלוח האם.

IDE הוצג לראשונה על ידי IBM בשנת 1984 ומאז עבר שינויים רבים.
מחשבים ישנים השתמשו בבקר שהגיע בצורת כרטיס תוספת ואילו מחשבים מודרניים מכילים בקר משולב בלוח האם שלהם.

הממשק נקרא גם Advanced Technology Attachment ATA כאשר תקן ATA33 נותן קצב מקסימלי של 33 מגה סיביות לשנייה והתקן המהיר ביותר כיום ATA133 נותן קצב מקסימלי של 133 מגה סיביות לשנייה. המהירויות בפועל נמוכות בהרבה מאחר שהכוננים עצמם איטיים יותר. תקני SATA המשולבים בלוחות מחשבים חדשים הולכים ומחליפים את תקן ה-IDE המיושן.

רוב לוחות האם במחשבים ביתיים מכילים 2 יציאות IDE. הכבל שמתחבר לכל יציאה מאפשר חיבור של שני התקנים, אחד ראשי ואחד משני (Master, Slave). בכונן עצמו ניתן להגדיר מספר מצבים, ראשי או משני, או בחירה אוטומטית (CA - Cable Select) בהתאם למיקום הכבל. דבר זה נעשה באמצעות שימוש במגשר (Jumper) שמקצר שני מגעים בהתקן.

==ראו גם==
*מונחים בחומרה

קטגוריה:חומרה
כרטיס גרפי

[http://www.anandtech.com/show/1030 NVIDIA GeForce4 4200]}} התואם חריץ AGP. לכרטיס יש מעבד פנימי עם גוף קירור ומאוורר
כרטיס גרפי משנת 2008 התומך בממשק PCI Express.
כרטיס גרפי
כרטיס גרפי התואם חריץ PCI בלוחות אם ישנים

כרטיס גרפי, כרטיס מסך, כרטיס וידאו, מוכר גם בשם השגוי-חלקית GPU (עקב כך שמעבד גרפי, Graphic Processing Unit, הוא רכיב קטן ממנו שכרטיס המסך מכיל בתוכו), הוא הרכיב במחשב שתפקידו לייצר פלט חזותי מהמחשב שיוצג על גבי המסך. תוכניות מחשב שונות מייצרות פלט חזותי, וכרטיס המסך הוא רכיב החומרה האחראי לקחת פלט זה ולהורות למסך אילו נקודות להאיר על הצג (ובאיזה צבע) כדי שנוכל לראות את הפלט. כרטיס המסך מקבל כקלט מהמעבד נתונים בינאריים והופך אותם לאות תצוגה (בעבר אנלוגי בלבד, כיום גם דיגיטלי).

כמו רוב חלקי המחשב האישי, לכרטיס המסך הייתה התחלה צנועה. בתחילה הוא היה אחראי רק להציג על המסך את מה שייצר המעבד המרכזי. בשלביו הראשונים, היה זה טקסט בלבד, ללא תמיכה בצבע.

בכרטיסי המסך יש מעבד גרפי נפרד, והם עושים הרבה מעבודת העיבוד שבעבר נעשתה על ידי המעבד המרכזי של המחשב. הצורך נובע מכמות המידע שאנו שולחים כיום למסך ומהחישובים המסובכים שצריכים להיעשות כדי לקבוע מה נראה על המסך. צורך זה התעצם עם כניסת הגרפיקה התלת־ממדית.

נכון לשנת 2021, כרטיסים גרפיים משמשים גם לכריית מטבעות מבוזרים.

==ממשקי ערוץ נפוצים==

# ISA (היסטורי)
# VLB (היסטורי)
# PCI (היסטורי)
# AGP (היסטורי)
# PCI-X (היסטורי)
# Nubus (היסטורי) (מחשבי מקינטוש)
# Zorro (היסטורי) (מחשבי אמיגה)
# MCA (היסטורי) (מחשבי RS/6000)
# Sbus (היסטורי) (מחשבי Sparc)
# PCI-Express

== תקני תצוגה ==

# CGA (היסטורי)
# EGA (היסטורי)
# VGA 
# DVI
# DisplayPort
# HDMI

==מצבי פעולה של המסך==
המסך יכול לעבוד במספר מצבי הפעלה. בכל מצב מוגדרים מספר שונה של צבעים ומספר שונה של פיקסלים לאורך ולרוחב המסך. לעומת זאת, קיים מצב טקסט, בו לא מוגדרים פיקסלים אלא מוגדר הטקסט שצריך להופיע על המסך, וכן השורה והעמודה של כל תו, והצבע שלו.
במערכת ההפעלה DOS, כל מצב היה טהור, ולא ניתן היה לשלוט על פיקסלים בתצוגת טקסט, וטקסט לא היה נראה כראוי בתצוגה גרפית. עם התקדמות מערכות ההפעלה, ניתן לשלב על המסך מספר מצבי פעולה.

==כרטיס המסך והזיכרון הפנימי==
כאשר עובדים במצב טקסט, המידע שצריך להופיע על המסך נכתב בזיכרון הפנימי החל בתא B800:0000. כרטיס המסך קורא את התאים הללו עשרות פעמים בשנייה, ומציג את תוכנם על המסך.
כל אות על המסך תופסת שני בתים בזיכרון הפנימי. הבית הראשון מכיל את התו שצריך להופיע (אחד מ-256 תווים), והבית השני מחולק לשניים. חציו הראשון מכיל את הצבע של התו (0-15), וחציו השני מכיל את צבע הרקע של התו (0-15). 
==ראו גם==
*מונחים בחומרה
*GPU-Z
*מעבד גרפי

==קישורים חיצוניים==

*[http://computer.howstuffworks.com/graphics-card.htm/printable How Graphics Cards Work by Jeff Tyson and Tracy V. Wilson]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:התקני פלט
תורת הקבוצות הנאיבית

תורת הקבוצות הנאיבית הוא שמה של גישה אלמנטרית לתורת הקבוצות, שאותה פיתח גאורג קנטור בסוף המאה ה-19. התורה עוסקת במושג הקבוצה, שהיא אוסף מופשט של איברים, והיא מאפשרת טיפול מתמטי מדויק במושגי יסוד במתמטיקה, כגון יחס, פונקציה, מספר ואינסוף.
תורת הקבוצות המודרנית מבוססת על גישה אקסיומטית מדוקדקת (ראו אקסיומות צרמלו-פרנקל). הטיפול במושג הקבוצה באופן ישיר קרוי "תורת הקבוצות הנאיבית".

== תולדות תורת הקבוצות ==
את תורת הקבוצות החל לפתח גאורג קנטור ב-1870, בעקבות קשיים שהתעוררו בתורת הפונקציות הממשיות. קנטור חקר קבוצות של נקודות אי-רציפות, ואחר-כך קבוצות כלליות יותר. את מחקריו סיכם בשני מאמרים, שפורסמו ב-1895 וב-1897 תחת הכותרת "תרומה ליסודות התאוריה של מספרים טרנספיניטים" (במקור – בגרמנית), בכתב-העת "Mathematische Annalen". הגדרתו של קנטור לקבוצה הייתה:

על הגדרה זו העיר אברהם הלוי פרנקל:

בתחילת המאה ה-20 התגלו בתורת הקבוצות פרדוקסים, שנבעו מהיותה מתירנית מידי וחסרת ביסוס אקסיומטי נאות. לשם פתרון בעיות אלה פותחה תורת הקבוצות האקסיומטית, ובעקבות צעד זה, תורת הקבוצות ללא הביסוס האקסיומטי הקפדני נקראת תורת הקבוצות הנאיבית. תורת הקבוצות הנאיבית עוֹדֶנָה נלמדת כקורס בסיסי באוניברסיטאות, שכן היא פשוטה יותר להבנה, ומרבית רעיונותיה נכונים גם בגרסה האקסיומטית.

== פרדוקסים ==
הגדרת מושג הקבוצה באופן שמאפשר, הלכה למעשה, לכל עצם להיכלל בה, הובילה למספר פרדוקסים.

=== הפרדוקס של ראסל ===

קודם להצגת הפרדוקס, נבהיר: בדרך כלל, קבוצה אינה איבר של עצמה.איבריה של הקבוצה A, שהגדרתה "קבוצת כל המספרים השלמים" הם מספרים, ולכן, הקבוצה A, שאינה מספר, אינה אחד מן האיברים של A. יש גם קבוצות שהן איבר של עצמן: למשל, הקבוצה B, שהגדרתה "קבוצת כל הקבוצות שיש להן הגדרה בת תשע מילים". הגדרתה של B היא בת תשע מילים, ולכן היא איבר של עצמה.

הפרדוקס עוסק בקבוצה D המוגדרת להלן:
:

כלומר, לכל קבוצה X, X היא איבר ב-D אם ורק אם הקבוצה X אינה איבר ב-X. לגבי הדוגמאות שהבאנו לעיל מתקיים: A היא איבר ב-D, ואילו B אינה איבר ב-D.

נשאלת עכשיו השאלה: האם הקבוצה D היא איבר ב-D? אם כן, אז בהתאם להגדרתה של D היא אינה איבר של עצמה. אך אז, בהגדרת הדרישות מהקבוצה X, הקבוצה D היא כן איבר של עצמה. שתי אפשרויות אלה מובילות לסתירה פנימית, בכך שהוכחנו טענה והיפוכה מאותה מערכת לוגית.

=== הפרדוקס של קנטור ===

הפרדוקס של קנטור עוסק בהגדרת ועל ההשלכות הסותרות על "מספר האיברים" (העוצמה) של כל קבוצה.

=== הפרדוקס של בורלי-פורטי ===

הפרדוקס של בורלי-פורטי עוסק ב, אשר אינה יכולה להיות קבוצה (בתורת הקבוצות (הנאיבית)).

== תורת הקבוצות האקסיומטית ==

בעקבות הסתירות הללו, ובעיות נוספות שהתגלו, נוצר הצורך לבסס את רעיון הקבוצה באופן אקסיומטי. בעקבות כך, פותחה תורת הקבוצות האקסיומטית, שהיא למעשה התורה אליה לרוב מתכוונים היום מתמטיקאים כאשר הם מדברים על "תורת הקבוצות". האקסיומטיזציה של ארנסט צרמלו ואברהם הלוי פרנקל (אקסיומות צרמלו-פרנקל) מטילה מספר מגבלות על הגדרות של קבוצות, כדי להימנע מהסתירות האפשריות בתורה הנאיבית שהודגמו לעיל, והיא כיום הדרך המקובלת להתייחס לקבוצות באופן פורמלי.

==לקריאה נוספת==
* אי"י פוזננסקי, "על יסודות המתמטיקה", נספח לספר הגיון לשון ושיטה מאת יהושע בר-הלל, ספרית פועלים, 1970.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת הקבוצות
פיזיולוגיה

פִיזְיוֹלוֹגְיָה היא המדע העוסק בחקר התפקוד המכני, הפיזי והביוכימי של גופם של יצורים חיים.

פיזיולוגיה באופן מסורתי נחלקת לפיזיולוגיה של הצמח ולפיזיולוגיה של יצורים חיים. לדוגמה, את חלק מתובנות המחקר על תא שמרים ניתן ליישם גם בתא אנושי. באופן כללי ההסתברות לדמיון בתגובות בין מינים שונים אינה ידועה.

הכלים המשמשים למחקר הפיזיולוגיה של בני האדם מרחיבים את הכלים והשיטות למחקר חיות. במחקר ניתן להשתמש במיקרוסקופ ובצביעה היסטולוגית. גם הפיזיולוגיה של הצמחים שואלת כלים משני שדות מחקר אלו. היקף הנושאים למחקר הוא גדול לפחות כמו אילן היצורים החיים עצמו. בשל המגוון הרחב נוטה המחקר בתחום הפיזיולוגיה של בעלי החיים להתרכז בהבנה איך תכונה פיזיולוגית משתנה לאורך האבולוציה של בעלי החיים.

תחומי מחקר חדשים התפתחו מתוך המחקר הפיזיולוגי כגון ביוכימיה, ביופיזיקה, ביומכניקה ופרמקולוגיה.

על המחקרים הבולטים בתחום מוענק פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה. בנוסף לכך, האקדמיה הבלגית מעניקה פרס גלוגה דו-שנתי לזכר גוטליב גלוגה.

== ראו גם ==
* פיזיולוגיה של מערכת הנשימה
* פיזיולוגיה של הכליה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:תחומים בביולוגיה
אנטומיה

ציור אנטומי של רקמות השרירים ב[[גוף האדם. מתוך האנציקלופדיה הגדולה מהמאה ה-18]]
אֲנָטוֹמִיָּה היא ענף של ביולוגיה, העוסק בצורה ובמבנה איברי גוף האדם, ומיקומם באורגניזם. מומחה לאנטומיה נקרא אנטומיסט.

מקור המילה אנטומיה מיוונית, ανατομία (חיתוך).

מדע האנטומיה התפתח יחד עם הרפואה, והתבסס ברובו על נתיחות פוסט-מורטם, של גופות אנשים שהיו הן חולים והן בריאים. נתיחות אלה איפשרו לרופאים, מעבר לחקר תפקוד הנורמלי של האיברים (הפיזיולוגיה שלהם), להבין גם מהלכי מחלות, והשפעתן על איברי הגוף. כיום, הפתואנטומיה מהווה חלק בלתי נפרד מהפתולוגיה שפירושה "תורת החולי", ומהווה גם נדבך חשוב ברפואה המשפטית; ניתן לזהות אדם על-פי מחלותיו וצורות מיוחדות של איבריו.

אמנים רבים, ובהם לאונרדו דה וינצ'י, למדו אנטומיה על-מנת לצייר גוף אנושי בדיוק המרבי. לאונרדו אף הגדיל לעשות וצייר אטלס אנטומי, שנקרא "האדם הוויטרובי", מהראשונים מסוגו בעולם. האטלס הזה הוא הראה את גוף האדם כפי שהבין אותו. אמנם, האטלס היה קרוב יותר לדמיון מאשר למציאות, אך היווה תרומה חשובה למדע הרפואה. כיום, אטלסים אנטומיים נפוצים מאוד, וציורם הוא אכן אמנות.

השפה התקנית למונחים באנטומיה היא לטינית. התקן הבין-לאומי המוכר על ידי הפדרציה הבין-לאומית של ארגוני האנטומיסטים (International Federation of Associations of Anatomists (IFAA)&lrm;) הוא טרמינולוגיה אנטומיקה (Terminologia Anatomica (TA)&lrm;) שיצא לאור בשנת 1998 והחליף את התקן הקודם, הנומינה אנטומיקה.

== ראו גם ==
* אנטומיה - מונחים
* אנטומיה טופוגרפית
* Anatomography

== לקריאה נוספת ==
* פרופ' עזרה זהר, ד"ר יאיר שפירא, הגוף ותפקודו, אנטומיה, פיזיולוגיה ותזונה, הוצאת עם עובד, תש"מ. 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://human.biodigital.com/index.html סיור וירטואלי בגוף האדם] 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:תחומים בביולוגיה
כרטיס קול

כרטיס קול Creative Sound Blaster Live בעל ממשק PCI
כרטיס קול הוא התקן המקשר את המחשב לאמצעי קלט-פלט ואחראי על עיבוד רוב המידע הקולי במחשב. עיבוד הקול בכרטיס מתבצע בעזרת שבב המרה אנלוגי-דיגיטלי (לדגימת קול ממיקרופון) או דיגיטלי-אנלוגי (ליצירת קול באמצעות רמקול).

נכון לשנת 2010, מכילים רוב כרטיסי הקול החדישים גם מיקרו-מעבד שמבצע את עיבוד האות (בעבר התבצע עיבוד זה במעבד המרכזי של המחשב). הם מכילים גם חומרה המאפשרת הקלטה קולית שממתינה לעיבוד במועד מאוחר יותר.

במחשבים רבים קיים "כרטיס קול מובנה" (באנגלית: OnBoard) שהוא שילוב הרכיבים הדרושים לעיבוד הקול על לוח האם של המחשב. במחשבים שבהם לוח האם אינו מכיל כרטיס מובנה, דרוש כרטיס קול נפרד (כרטיס הרחבה) כדי לשמוע ולהשמיע אותות קול. בעבר כרטיסי קול מובנים היו בדרך כלל כרטיסים בעלי יכולות מוגבלות יחסית, שהתאימו למשתמש ביתי בעל דרישות צנועות, למשל צליל סטריאופוני בעומק 16 ביט. כרטיסי הקול המקצועיים נרכשים בנפרד מהמחשב כרכיב חומרה נפרד, ומסוגלים לתמוך בשמונה ועד עשרים וארבעה ערוצי קול בעומק של 24 ביט ו-32 ביט. חלק מכרטיסי הקול המקצועיים מגיעים יחד עם תוכנות לעריכה וליצירת מוזיקה, עיבוד וערבול צליל. כרטיס קול מקצועי יכול להיות מורכב בחריצי ה-PCI של המחשב, או להיות כרטיס קול חיצוני, שמתחבר למחשב באמצעות USB או FireWire.

לבד מכרטיס הקול, יש אזור קטן בלוח האם המעבד קול באופן מוגבל ומכיל גם רמקול קטן. בשנות ה-80 ותחילת שנות ה-90, היה אזור זה הרמקול הפנימי של המחשב (PC Speaker), ששימש אז בעיקר להשמעת צלילים ומוזיקה במשחקי מחשב וצפצופי התרעה בתוכנות ובמערכת ההפעלה עצמה. כיום משמש אזור זה בלוח האם רק למתן משוב קולי בצפצופים לגבי תקינותו של המחשב בעת הדלקת המחשב. בנוסף, החל מ-Windows XP, מערכת ההפעלה עושה שימוש ברמקול זה, כחלופה רזרבית לרמקולים חיצוניים, במידה ואין אף התקן צליל כלשהו המחובר למחשב (התכונה קיימת גם במחשבי מקינטוש).

==ראו גם==
* מונחים בחומרה
==קישורים חיצוניים==

* [http://www.faqil.com/guides/ss.html מדריך להתקנת כרטיס קול במחשב]

קטגוריה:התקני קלט-פלט
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
סמנטיקה לקסיקלית

סמנטיקה לקסיקלית היא העיסוק במשמעויותיהן של מילים, להבדיל מסמנטיקה רפרנציאלית, העוסקת במשמעויות ביטויים שלמים. משמע - בדרך בה משמעויות מילים במשפט חוברות למשמעות שלמה אחת. 

בין השאר עוסקת הסמנטיקה הלקסיקלית בדרך בה אנו יוצרים קטגוריות מחשבתיות, תכונותיהן של קטגוריות אלו, והמידה בה אותן תכונות נחוצות על מנת שהמושג יישאר אותו מושג. אחת מתכונות המילה "כלב", למשל, היא "חיה בעלת ארבע רגליים". עם זאת, כולנו מסוגלים לזהות כלב פיסח ככלב, ולא כחיה שונה לגמרי. משמעות הדבר היא שתכונות מסוימות הכרחיות פחות ("בדרגת פרוטוטיפיות נמוכה", כהגדרתה של אלינור ראש) מאשר תכונות אחרות. 

שאלות נוספות הן הדרך בה מידע זה מאוחסן (האם, למשל, אנו חושבים על מונחים מסוימים באופן חזותי יותר מאשר מופשט?), והקשר בין מילים מסוימות לשדה הסמנטי שלהן.

חשיבות הסמנטיקה הלקסיקלית, אם כך, אינה נעוצה אך ורק בפן מסוים של חקר השפה, אלא אף בדרך בה אנו חושבים, מקטלגים ויוצקים משמעות לקטגוריות.
== יחסים סמנטיים ==
*נרדפות (Synonymy) - יחס של זהות או קרבה במשמעות של שתי מילים (דהיינו, למסומן אחד יש כמה מסמנים).
**נרדפות מלאה (full synonymous) מתקיימת כאשר לשתי מילים יש משמעות זהה בכל הקשר. כלומר, ניתן להחליף מילה אחת בשנייה בלי לשנות את המשמעות של המשפט. יחס של נרדפות מלאה הוא נדיר.
**נרדפות חלקית מתקיימת כאשר יש בין המילים הבדל במשלב, בדנוטציה, בקונוטציה או בקולוקציה.
**נרדפות בהקשר מתקיימת כאשר ניתן להחליף בין מילים רק בהקשר מסוים.
*ניגודיות (Antonymy) - יחס של משמעות הפוכה בין שתי מילים (לדוגמה: חום וקור). מבדילים בין ניגודיות מילונית לבין ניגודיות בהקשר.
*פוליסמיה (Polysemy מילולית: ריבוי משמעויות) היא מצב שבו מילה אחת בעלת שתי משמעויות או יותר. לרוב קל לזהות קשר סמנטי בין המשמעויות, אך לעיתים הוא נעלם במהלך הזמן וניתן להתחקות אחריו רק במחקר בלשני.
*הומונימיה (Homonym מילולית: אותו שם) היא מצב שבו למילים שונות יש כתיב והגייה זהים, כלומר הן גם הומוגרפיות וגם הומופוניות. הומונימיות נוצרת בדרך כלל כתוצאה מתהליכים לשוניים שאיחדו שתי מילים שונות בצורתן או בהגייתן לכדי שתי מילים זהות. לכן אחד הכלים לזהות הומונימיות הוא לבדוק את האטימולוגיה של המילים.
*היכללות (Hyponymy) היא מצב שבו המרחב הסמנטי של מילה אחת נכלל במרחב הסמנטי של מילה אחרת, כלומר מילה כללית מכילה מילים שהן מקרה פרטי שלה, סוג שלה. לדוגמה: צהוב, סגול ולבן הם סוגים של צבע.

==ראו גם==
*שפה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סמנטיקה
בטיחות

ציוד מגן למיזעור סכנת הידבקות מנגיף באוויר או על משטחי מגע
בטיחות היא שם כללי לתחום של ההגנה מפני פגיעות גוף או נזק מתמשך בבני אדם. תחום הבטיחות מלווה כיום את האדם בכל אשר ילך: בבית, בדרך, במקומות העבודה והבילוי. לעיתים מוגדרת כך: "קיום רמת סיכונים סבירה לאור המטרה".

על אף שהבטיחות נמצאת בכל אספקט של החיים, כמעט אף פעם הבטיחות אינה מטרה בפני עצמה, אלא אלמנט שנלווה לתחומים האחרים.

==תחומים בולטים בהם הבטיחות מהווה חלק==
טביעה של תינוקות הנרחצים באמבטיה עם מושבי בטיחות, מאת ועדת הבטיחות האמריקאית למוצרי צריכה (The U.S. Consumer Product Safety Commission)]]
אזהרה להרחקת חומרים מסוכנים מהישג ידם של ילדים
* בטיחות במבנים:
** הגנה בפני נפילות מגובה
** נתיבי מילוט ויציאת חירום
** הגנה מפני שרפות
** הגנה מפני התחשמלות
* בטיחות בתנועה:
** בטיחות תעופה
** בטיחות שיט
** בטיחות בדרכים
* בטיחות במקום העבודה:
** שימוש באמצעי הגנה (לבוש)
** הערכת סיכונים
** תחקירי אירוע
** בריאות תעסוקתית
** טיפול בחומרים מסוכנים (רעילים, דליקים, נפיצים)
* מזעור נזקים במקרה אירוע
* בטיחות ילדים:
**פקק ביטחון
** בטיחות ילדים בבית
** בטיחות ילדים במוסדות חינוך
** בטיחות ילדים בדרכים
** בטיחות ילדים במרחב הציבורי
* בטיחות בחוף הים ובבריכת שחייה

== מושגים ==

* סיכון - אזור או מצב לא בטוח, כאשר הסכנה אינה ניתנת לסילוק. לדוגמה: גובה גגו של בית הוא מצב נתון, ולכן סיכון.
** סיכון בטיחותי - שילוב מצב הסיכון עם ההסתברות להתרחשות אירוע, ופוטנציאל הנזק באירוע. 
* מפגע - ליקוי או מחדל העלול לגרום נזק, אשר ניתן לסלקו.
* אמצעי בטיחות - כלל השיטות, הטכניקות, המערכות, הציוד וההתקנים המיועדים להגברת הבטיחות.
** סקר מפגעים - תהליך יזום המיועד לאיתור מפגעים.
** סקר סיכונים - תהליך לאיתור סיכונים.
** הערכת סיכונים - חישוב של רמת הסיכון הבטיחותי.
** תוכנית בטיחות - תוכנית המפרטת את אמצעי הבטיחות הנדרשים.
** מערכת בטיחות - מערכת המיועדת למנוע או לצמצם את הנזק הפוטנציאלי של סיכון בטיחותי.
** ציוד בטיחות - ציוד המיועד לשימוש במהלך משימה על מנת למנוע או לצמצם את הסיכונים הכרוכים בה.
** התקן בטיחות - רכיב או מנגנון בתוך כלי או מערכת המיועד למנוע או לצמצם סיכון בטיחותי.

==ראו גם==
* אל כשל
* כתום בטיחותי
* בטרם
* HAZOP
* פוקה-יוקה
* HSEQ Managment Software
* MIL-STD-882

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.osh.org.il/heb/main/ המוסד לבטיחות וגיהות]
* [http://www.beterem.org ארגון בטרם לבטיחות ילדים]
* [http://www.osha.gov מינהל הבטיחות והבריאות בעבודה OSHA], באתר משרד העבודה של ממשלת ארצות הברית
* 

*
קטגוריה:הנדסה
קטגוריה:מקצועות הבנייה
פילוסופיה מערבית

[[אפלטון (משמאל) ואריסטו (מימין) הם בין אבות הפילוסופיה המערבית]]
פילוסופיה מערבית הוא כינוי לחשיבה הפילוסופית שנוצרה ועוצבה בעולם המערבי, והושפעה מתרבות המערב. זאת בניגוד לפילוסופיה המזרחית, שכוללת מחשבה פילוסופית שנוצרה במזרח הרחוק, בהודו, בפרס וכדומה.

== היסטוריה ==

נהוג לראות את ערש הפילוסופיה המערבית בפילוסופיה היוונית, החל מהפילוסופים הפרה סוקרטיים וכלה בהגותם של סוקרטס, אפלטון ואריסטו. לפילוסופיה היוונית הייתה השפעה עצומה על החשיבה הפילוסופית ברומא העתיקה, הפילוסופיה הנוצרית, הפילוסופיה האסלאמית והפילוסופיה היהודית ובהמשך על פילוסופיית ימי הביניים.

החל מהמאה ה-16 וה-17 החלה הפילוסופיה המערבית להתנתק במובהק משורשיה היווניים, תוך דחיית טיעונים שנשענו על מטאפיזיקה ודת. פילוסופים רציונליסטים כגון רנה דקארט, ברוך שפינוזה וגוטפריד לייבניץ הטיפו ללימוד אפריורי על טיבו של העולם, כלומר באמצעות ההיגיון ותוך שימוש בשכל הישר ולא דרך הסתמכות על החושים. המחשבה המערבית הושפעה מגילויים חדשים בתחומי מדעי הטבע והמתמטיקה.

==ראו גם==
* תרבות המערב
* פילוסופיה אנליטית
* פילוסופיה פוסט מודרנית

==לקריאה נוספת==
* ג'ונתן ריי וג'יימס א' אורמסון, האנציקלופדיה לפילוסופיה מערבית, הוצאת רסלינג, 2007.

==קישורים חיצוניים==

* 

מערבית
פילוסופיית ימי הביניים

ימי הביניים, התקופה שהוגדרה לראשונה על ידי אנשי הרנסאנס האיטלקי, אשר תחילתה בנפילת האימפריה הרומית, הייתה תקופת השיא בגיבושן של הדתות האברהמיות הגדולות: היהדות הרבנית עם חתימת התלמוד במאה ה-6, ניסוח הדוגמות המרכזיות של הנצרות הקתולית והאורתודוקסית ועליית האסלאם. עיקר הדיון הפילוסופי בתקופה זו התנהל בצל שלוש הדתות הגדולות, ונסוב על היחס בין אמיתותיהן לבין אמיתות השכל, כפי שנתפשו במסורת הפילוסופית. בתקופה זו הגיעו לשיא פריחתם המדעים היווניים השונים, כפי שהובנו על ידי אנשי ימי הביניים.

ראשיתה של הפילוסופיה האסלאמית בתנועת התרגומים שיזמה השושלת העבאסית. בגדאד, בירתה של השושלת, שימשה מקום מפלט נוח למלומדים פגאנים ומינים נוצריים שנמלטו מן המערב. באמצעות תרגומים מן היוונית לסורית ולערבית השתמרו כתביהם של גדולי ההוגים הפגאניים של העת העתיקה בנושאים מגוונים: אתיקה, כתבים פוליטיים, מחקרים מתחום פילוסופיית הטבע, מתמטיקה, אסטרונומיה ואסטרולוגיה. בשילובן של חכמת הודיות ופרסיות פותחו מדעים אלה ושוכללו בארצות שתחת שלטון האסלאם. בין ההוגים הערבים הבולטים של תקופה זו ניתן למנות את אל-פאראבי, אבן סינא (בלטינית: Avicenna), אל-ע'זאלי ואבן רושד (בלטינית: Averroes).

היהודים לא היו שונים מהעמים האחרים שחיו תחת שלטון האסלאם. בהשפעת פריחת התרבות האינטלקטואלית הסובבת אותם, הופיעו גם משכילים יהודים שעסקו ב"חכמות החיצוניות", לרוב לצד העיסוק בהלכה היהודית ובתורת ישראל. על אלה ניתן למנות את רבי סעדיה גאון, רבי יהודה הלוי והרמב"ם - רבי משה בן מימון. היהודים תרמו להעברת המדעים שהתפתחו בארצות המוסלמיות לאירופה הנוצרית של ימי הביניים. עם עלייתם של זרמים מוסלמיים קיצוניים בספרד של המאה ה-12, שהייתה מרכז חשוב של התרבות היהודית, נאלצו רבים מהמלומדים היהודים לברוח לארצות מוסלמיות אחרות, או צפונה - לאירופה. הם נשאו עמם את חכמתם ותירגמוה מערבית לעברית ואחר כך גם ללטינית. בין החכמים היהודיים שחיו תחת שלטון נוצרי ניתן למנות את רבי אברהם אבן עזרא, שנמלט מספרד המוסלמית לאיטליה והוא כבן חמישים, אברהם בר חייא, רבי חסדאי קרשקש ויוסף אלבו.

הפילוסופיה הנוצרית ראשיתה באבות הכנסייה אשר הבולט מביניהם הוא אוגוסטינוס בישוף היפו. פילוסופיה זו התפתחה בהשפעה ההגות ההלניסטית הניאופלטונית וכתביו הלוגיים של אריסטו (שכונו בשם "האורגנון" - הכלי, ביונית). החל מהמאה ה-12 החלה תנועה של תרגומים שחשפה את אירופה לפילוסופיה האריסטוטלית שנשתמרה והתפתחה בארצות האסלאם. המחשבה הימי ביניימית המאוחרת התפתחה בעיקר באוניברסיטאות הנוצריות ("הסכולסטיקה הנוצרית"), ויחסו של הכס הקדוש אליה היה אמביוולנטי. על הפילוסופים הנוצרים המאוחרים של ימי הביניים ניתן למנות את פייר אבלר (Abelard), אלברטוס מגנוס (Albertus Magnus), תומאס אקווינס (Thomas Aquinas), ויליאם מאוקאם (William of Ockham), וניקולאוס קוזאנוס.

==קישורים חיצוניים==

* לפרטים נוספים על ההגות הנוצרית ראו גם את [http://www.newadvent.com האנציקלופדיה הקתולית]
* 

קטגוריה:כלכלה, חברה ותרבות בימי הביניים
ימי הביניים
תחבורה

ל[[גשרים חשיבות מכרעת בתשתית התחבורתית]]
תחבורה היא העברה של אנשים וסחורה ממקום אחד למקום אחר על ידי אמצעי תחבורה. ישנם אמצעי תחבורה אוויריים, ימיים, יבשתיים, חלליים, וכן גם שילוב של כמה אמצעי תחבורה בכלי אחד כגון כלי רכב אמפיביים.

בעבר היה נפוץ השימוש בבעלי חיים וסירות לא ממונעות לשם תחבורה. כיום רוב התחבורה נעשית על ידי כלי תחבורה ממונעים כגון כלי רכב, רכבות, אוניות, מטוסים, מסוקים, סירות מנוע או ספינות מנוע.

== היבטים של תחבורה ==
המונח תשתית תחבורתית מתייחס לכבישים, מסילות רכבת, שבילי אופניים, תעלות מים ונתיבי אוויר, נמלי תעופה, נמלי ים, תחנות רכבת, תחנות אוטובוס ותחנות מרכזיות.

אמצעי התחבורה משתמשים בתשתית על מנת להגיע ליעדם: כלי רכב ביבשה נוסעים על כבישים, גשרים ופסי רכבת, ואילו כלי שיט וכלי טיס נוסעים בנתיבי ים ובנתיבי אוויר וחונים בנמלים.

לצורך הובלת מטענים משתמשים לרוב בכלי רכב המותאמים לכך בים, באוויר וביבשה.

המונח הכוונה בהקשר של תחבורה מתייחס לרמזורים, תמרורים, סימנורים (ברכבות) ועוד.

תכנון ועיצוב התשתית הוא חלק מתחומי הנדסה אזרחית ותכנון עירוני. תכנון ועיצוב כלי הרכב הוא תחום בהנדסת מכונות או בתת-תחומים כמו אווירונאוטיקה והנדסת חלל-אוויר (תחום העוסק בבניית והנדסת כלי רכב הטסים בים או בחלל).

== ראשית התחבורה ==

לפני החברה החקלאית חי האדם בחבורות קטנות, הנודדות ממקום למקום בחיפוש אחר מזון, ונשא את הכלים והצידה ממקום למקום. מאוחר יותר, כשביית האדם בהמות בית, היה מעמיס עליהן משא ואף רוכב על גבן, וכך היה יכול לעבור מרחקים גדולים. ביות בעלי חיים אלו עזר מאוד לאדם, אך כושר הנשיאה שלהם היה מוגבל. לא עבר זמן רב בטרם גילה האדם שהבהמות יכולות לדבר ולשאת עומס גדול בהרבה על ידי משיכה, במקום נשיאה. בתחילה השתמשו במגררות גולמיות ובהדרגה גילו כי ככל ששטח המגע של המגררה בקרקע קטן יותר, כך היא מסוגלת לשאת את המשא ביותר קלות.

המצאת הגלגל תרמה להתפתחות התחבורה.

==ראו גם==
* הובלת מטענים
* תובלה אווירית
* תובלה צבאית
* (פירושונים)

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.rechev.net אתר רכב ותחבורה] – מאמרים בתחום הרכב והתחבורה
* [https://web.archive.org/web/20100829002018/http://he.mot.gov.il/ אתר משרד התחבורה]
* [https://web.archive.org/web/20160105123957/http://www.magazine.isees.org.il/ArticlePage.aspx?ArticleId=546 יצירת תחבורה עירונית מקיימת בגוש דן עד 2030,] כתב העת אקולוגיה וסביבה, אוקטובר 2015
* מילונים למונחי תחבורה | [https://terms.hebrew-academy.org.il/Millonim/ShowMillon?KodMillon=240 תחבורה מסילתית (1998)] | [https://terms.hebrew-academy.org.il/Millonim/ShowMillon?KodMillon=308 תחבורה מסילתית (2012)] | [https://terms.hebrew-academy.org.il/Millonim/ShowMillon?KodMillon=225 תחבורה אווירית (2000)] | [https://terms.hebrew-academy.org.il/Millonim/ShowMillon?KodMillon=229 תחבורה יבשתית (2003)] | [https://terms.hebrew-academy.org.il/Millonim/ShowMillon?KodMillon=144 הנדסת דרכים (1990)] | באתר האקדמיה ללשון העברית
* 
* 

*
קטגוריה:ענפים כלכליים
ננס אדום

תנועתו של הננס האדום [[כוכב ברנרד במשך השנים]]
ננס אדום הוא כוכב הסדרה הראשית, קר וקטן יחסית, שנמצא על דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל בסיווג ספקטרלי K או M. ננסים אדומים מהווים את הרוב המכריע של הכוכבים והם בעלי קוטר ומסה של עד שליש מסת שמש (מתחת למסה של 0.08 מסת שמש אלו ננסים חומים), ובעלי טמפרטורה של פחות מ-3,500 מעלות קלווין. כוכבים אלה הם בעלי בהירות מוחלטת נמוכה - חלקם פולטים פחות מ-1/10,000 מקרינת השמש שלנו. שיא פליטת הקרינה שלהם היא בתחום הנראה לעין האדם כצבע אדום, אם כי אין אפילו ננס אדום אחד שניתן לראות בשמי כדור הארץ בעין בלתי מזוינת, כיוון שעוצמת ההארה שלהם חלשה מדי. עקב הקצב האיטי של ההיתוך הגרעיני של המימן, לננסים אדומים יש אורך חיים גדול מאוד שיכול לנוע בין עשרות מיליארדים ל-10<sup>13</sup> שנים

ננסים אדומים מתחת ל-0.25 מסות שמש אינם מתחילים להתיך הליום ולכן אינם יכולים להפוך לענק אדום. ננסים אדומים מעל ל-0.25 מסות שמש, יהפכו בעוד מיליארדי שנים לננסים כחולים. הכוכבים מתכווצים לאיטם ומתחממים עד שכל המימן שבהם מתכלה. בכל מקרה, לא עבר מספיק זמן מאז המפץ הגדול שיאפשר לננסים אדומים להתפתח מחוץ לסדרה הראשית. העובדה שננסים אדומים נשארים בסדרה הראשית גם לאחר שכוכבים זקנים יותר עזבו אותה מאפשרת לתארך צבירי כוכבים על ידי מציאת המסה שבה הכוכבים יוצאים מהסדרה הראשית. בנוסף, העובדה שלא נצפו ננסים אדומים שהתפתחו אל מחוץ לסדרה הראשית היא חיזוק להשערה לגבי גיל היקום.

דבר מסתורי אחד שעדיין לא נפתר בהקשר לננסים אדומים, הוא מחסור בננסים אדומים עם מתכתיות נמוכה, (כלומר ללא יסודות שאינם מימן או הליום). מודל המפץ הגדול חוזה שהדור הראשון של הכוכבים הכיל רק מימן, הליום וליתיום. אם כוכבים אלו כללו ננסים אדומים, הם היו אמורים להיות נצפים גם היום, בשל אורך חייהם, אך כאמור, לא נצפו עד כה ננסים אדומים כאלו. ההסבר הקונבנציונלי הוא שללא יסודות כבדים, לא יכולים להיווצר כוכבים בעלי מסה נמוכה והכוכבים הראשונים שנוצרו ביקום, היו כולם בעלי מסות גדולות, שאורך חייהם קצר, ובהם נוצרו המתכות הנחוצות להיווצרות כוכבים קטנים יותר לאחר מכן.

נהוג לחשוב כי ננס אדום הם סוג הכוכב הנפוץ ביותר ביקום. פרוקסימה קנטאורי, הכוכב הקרוב ביותר לשמש שלנו, הוא ננס אדום מסוג MS, שבהירות נראיתו מדרגה 11, וכמו כן כ-20 מתוך 30 הכוכבים הקרובים ביותר למערכת השמש הם ננסים אדומים.

בשנת 2005 התגלו כוכבי לכת סביב ננס אדום, אחד מכוכבי הלכת הללו הוא בגודל של נפטון, ומסתו גדולה פי 17 ממסת כדור הארץ. הוא מקיף את כוכב האם שלו במרחק של 6 מיליון קילומטרים בלבד ולפיכך הטמפרטורה על פניו, למרות הבהירות הנמוכה של הכוכב שלו, מגיעה לכ-150 מעלות צלזיוס.

בשנת 2014 התגלו שלושה כוכבי לכת המסווגים כסופר כדורי ארץ הנמצאים באזור החיים של המערכות שלהם, הם חלק משמונה כוכבי לכת חדשים המקיפים ננסים אדומים קרובים. כוכבי הלכת הללו התגלו בידי צוות בינלאומי של אסטרונומים מבריטניה וצ'ילה.

המחקר זיהה כי כמעט כל הננסים האדומים בסביבת השמש שלנו הם בעלי כוכבי לכת, מה שאומר שלרבים מאוד מהכוכבים מסוג זה, המהווים כ- 70% מכוכבי הגלקסיה שלנו, יש מערכות כוכבי לכת המקיפות אותם.

החוקרים גם משערים כי כוכבי הלכת הגדולים במעט מכדור הארץ (ולכן הם מכונים סופר כדורי ארץ), שבהם עשויים להתקיים מים במצב נוזלי ולפיכך הם מועמדים פוטנציאליים לתמיכה בחיים, מקיפים ננסים אדומים ב'שכונה' של השמש.

אין ביקום ננסים אדומים שגמרו את שלב הכוכב היציב בסדרה הראשית, מכיוון ששלב הכוכב היציב בננס אדום מתמשך למעלה מ-30 מיליארד שנים. לאחר שהוא מכלה את כל המימן הוא הופך לננס לבן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
אדום
מחלת הפה והטלפיים

מחלת הפה והטלפיים (או: מחלת הפה ומפריסי פרסה) היא מחלה נגיפית הנגרמת על ידי הנגיף
FMDV (ראשי תיבות של Foot and Mouth Disease Virus) והיא מהווה את אחת המחלות המדבקות ביותר בקרב בעלי חיים, למשל בבקר, צאן, חזירים ועוד.

המחלה נפוצה במקומות שונים בעולם ומתאפיינת בהתפרצויות מחזוריות אחת לכמה שנים. הנגיף הגורם למחלה מועבר באמצעות מגע ישיר ועקיף ובאמצעות הפרשות של בעלי חיים נגועים. מחלה זו כמעט ואינה פוגעת בבני אדם, אך גם כאשר היא מדביקה בני אדם, פגיעתה שולית.

סימני המחלה שונים בחיות השונות. המחלה קטלנית יותר בבעלי החיים הצעירים, מאשר בבוגרים.

כיוון שהמחלה פוגעת בעיקר בבעלי החיים שמגדלים במשק החקלאי לבשר ולמוצרי חלב, התפרצותה בבעלי חיים אלה גורמת לנזקים כלכליים רבים.

לעיתים ישנו בלבול בין מחלה זו, שהיא מחלה של בעלי חיים בלבד, לבין מחלת הפה והגפיים (Hand, foot, and mouth disease) שהיא מחלת ילדים נגיפית.

==בישראל==
בשנת 1946, טרום הקמת המדינה, הייתה התפרצות קשה של מחלת הפה והטלפיים. התפרצות קשה נוספת אירעה לאחר הקמת מדינת ישראל, בשנת 1960; התפרצות זו אירעה בעיקר מסיבות של תנאים א-היגיינים בגידולי חזירים.

כתגובה לכך, ברוב הקיבוצים יצרו בור טבילה בכניסה לקיבוץ, במטרה למנוע העברת נגיפים דרך צמיגים בוציים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחלות בעלי חיים
אקסיומת הקבוצה האינסופית

אקסיומת הקבוצה האינסופית (או אקסיומת האינסוף) היא אחת האקסיומות של תורת הקבוצות האקסיומטית. לפי אקסיומה זו, קיימת קבוצה אינסופית, ובפרט, קיימת קבוצה כזו שכוללת את המספרים הטבעיים (על פי הבנייה של פרגה).

==ניסוח==
קיימות מספר דרכים לנסח את האקסיומה, אולם הפשוטה והמקובלת ביותר מביניהן אשר איננה עושה שימוש בהגדרתם של מספרים סודרים היא זאת:

קיימת קבוצה <math>\ A</math> כך שמתקיים <math>\empty\in A</math>, ולכל <math>\ a \in A</math> מתקיים <math>\ S(a) \in A</math>, כאשר <math>S(a) = a \cup \{ a \}</math>. כלומר, <math>\ \exists A \left[ \empty \in A \land \forall a \left( a \in A \to S(a) \in A \right) \right] </math>.

הקבוצה <math>\ A</math> כוללת את המספרים הטבעיים, משום שעל פי הבנייה של פרגה, אפס מוגדר בתור הקבוצה הריקה, ופונקציית העוקב
מוגדרת בתור הפונקציה <math>\ S</math>.

==עצמאות==
אקסיומת האינסוף עצמאית ביחס לשאר אקסיומות ZFC, בהנחה שהיא עקבית.

ניתן לבנות מתוך ZFC מודל שמקיים את כל האקסיומות חוץ מאקסיומת האינסוף - זה יהיה אוסף כל הקבוצות הסופיות תורשתית - <math>V_\omega</math> בסימון של יקום פון-נוימן. אוסף זה מורכב מכל הקבוצות הסופיות שכל איבריהן הן קבוצות סופיות תורשתית (הגדרה זו איננה מעגלית, לפי אקסיומת היסוד). קל לראות שמודל זה מקיים את כל האקסיומות של ZFC למעט אקסיומת האינסוף.

אקסיומת האינסוף מבטיחה את קיום המונה האינסופי הראשון <sub>0</sub>א (אָלֶף אֶפֶס). כמו שהערנו, אוסף כל הקבוצות שמתחתיו (במובן של הדרגה שלהן ביקום פון-נוימן) הוא מודל ל-ZFC כאשר אנחנו מחליפים את אקסיומת האינסוף בשלילתה. מהבחינה הזו, <sub>0</sub>א מתנהג כמו מונה גדול ולכן יש מתמטיקאים שמתייחסים לאקסיומות שעוסקות בקיום מונים גדולים כחיזוקים של אקסיומת האינסוף.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קבוצה אינסופית
רוחב פס

רוחב פס (באנגלית: Bandwidth) הוא כמות הנתונים שניתן להעביר בקו תקשורת בזמן נתון. 

רוחב הפס נמדד בסיביות לשנייה (bps – bits per second), ובכפולות המקובלות: קילו – Kbps מגה – Mbps וגיגה – Gbps. בשנים הראשונות לשימוש הנרחב באינטרנט הפך רוחב הפס לבעיה העיקרית של האינטרנט, עם המעבר הגובר מדפים טקסטואליים לדפי מולטימדיה, הכוללים כמות גדולה מאוד של סיביות. שינויים טכנולוגיים, ובהם החדרת טכנולוגיית ADSL בקווי טלפון רגילים, הפעלה נרחבת של תקשורת נתונים באמצעות סיבים אופטיים ותקשורת לווינית ביתית, הביאו לפריצת המחסום של רוחב הפס. 

גידול דרמטי ברוחב הפס משפיע מהותית על כל תחומי הפעילות באינטרנט. רוחב הפס המקובל בקווי טלפון (במודם חיוג) הוא 56Kbps. קו ISDN מגיע לרוחב פס של 128Kbps. קו ADSL ואינטרנט בכבלים ובמיוחד כבלים אופטיים מציעים רוחב פס שבין 750Kbps ל-1Gbps. לשיפור בקצב העברת הנתונים ורשתות תקשורת מותקן מאיץ תקשורת.

Link Aggregation מאפשר חיבור של מספר כבלי Ethernet במקביל לצורך הגדלת רוחב הפס.

==ראו גם==
* קצב נתונים
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תקשורת מחשבים
פרדוקס הספר

פרדוקס הַסַּפָּר הוא פרדוקס מפורסם, המיוחס לפילוסוף הבריטי ברטראנד ראסל. לגרסתו הפורמלית של הפרדוקס, שקרויה הפרדוקס של ראסל, נודעה השפעה רבה על חקר יסודות תורת הקבוצות.

* בעיירה גר ספר, המספר את כל התושבים שאינם מספרים את עצמם, ורק אותם. האם הספר מספר את עצמו?
** אם הספר מספר את עצמו, יש סתירה. שהרי הוא מספר רק את אלה שאינם מספרים את עצמם, ולכן לא אותו.
** אם הספר אינו מספר את עצמו, אזי הוא נמנה עם התושבים שאינם מספרים את עצמם, ולכן הוא מספר את עצמו. שוב סתירה.

הפרדוקס מביא אותנו למסקנה שהעיירה אינה קיימת: הנחות היסוד של הפרדוקס שגויות, ומכאן נובעת הסתירה. פרדוקס הספר הוא ניסוח פופולרי לאנטינומיה (סתירה פנימית) שאפשרית בהגדרת הקבוצה בתורת הקבוצות הנאיבית. לפי ההגדרה הנאיבית של מושג הקבוצה, קבוצת כל הקבוצות שאינן מכילות את עצמן כאיבר היא קבוצה קיימת. הגדרה זו מובילה לסתירה כיוון שהקבוצה הזו לא יכולה להכיל את עצמה, וכן גם לא יכולה שלא להכיל את עצמה. כדי להימנע מסתירות כאלו, פיתחו ארנסט צרמלו ואברהם הלוי פרנקל בתחילת המאה העשרים מערכת של אקסיומות שמתארות באופן ריגורוזי את מושג הקבוצה, וכך נמנעות מסתירות פנימיות. מערכת זו היא הבסיס לתורת הקבוצות האקסיומטית.

==לקריאה נוספת==
* מריוס כהן, "פרדוקס ראסל", גליליאו 105, מאי 2007.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
הספר
קטגוריה:תורת הקבוצות
פריס

פָּרִיס (שם מדעי: Paris) הוא סוג בסדרת השושנאים. רוב המינים גדלים באסיה, בעיקר בסין, אך מינים אחדים נפוצים עד אירופה.

חלק מהמינים משמשים ברפואה הסינית כמשככי כאבים ונוגדי קרישה. הצמח משמש כאחד המרכיבים העיקריים לתרופה Yunnan Baiyao ובשל כך נקטף במספרים גדולים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:צמחי מרפא
פילוסוף

[[סוקרטס נחשב בעיני רבים לאבי הפילוסופיה המערבית]]
פילוסוף הוא אדם העוסק בפילוסופיה. הפילוסוף שואל שאלות כגון מהו מבנה העולם, האם קיים אלוהים ומהי הנפש האנושית. הוא דן בשאלות רבות ובהן מוסריות, קיומיות ומדעיות.

==אטימולוגיה==
ישנה מסורת הטוענת שהמונח 'פילוסופיה' נולד כשנשאל פיתגורס האם לדעתו הוא חכם. תשובתו של פיתגורס הייתה: "אינני חכם, אני אוהב חכמה" (מיוונית: פיליה=אהבה סופיה=חכמה). אף על פי שאיננו הפילוסוף הראשון, פיתגורס היה הראשון שהגדיר את עצמו ככזה.
בימינו נקראים פילוסופים הן אנשים שעוסקים בפילוסופיה כמקצוע אקדמאי והן אנשים שאוהבים פילוסופיה וחקירה.

==העיסוק בפילוסופיה==
השאלה "מיהו פילוסוף" היא שאלה פילוסופית בעצמה. אריסטו, אחד הפילוסופים הגדולים ביותר שעמדו לאנושות, פתח את ספרו "מטאפיזיקה א'" באימרה .

יצר הסקרנות והחקירה מלווה את האדם, כמו גם את האנושות, מתחילת ימיו ועד למותו.

מאז ומתמיד בני אדם שאלו שאלות על העולם שסביב. נפש האדם התפלאה למראה תופעות תבל וחיפשה הסברים לשאלות שנקרו בתוכה. אך לא כל אדם ששואל שאלות ייחשב לפילוסוף. אפשר לומר שהפילוסוף הוא זה שעושה את החקירה לדרך חיים. הוא בונה לעצמו השקפת עולם, מנסח שיטות מחקר, מחפש כשלים בתאוריות קיימות ושואף להבין את מכלול היש החיצוני וכן את זה ההכרתי.

פילוסופים שונים היו בנים לכל המעמדות. חלקם עניים, חלקם עשירים, בני דתות שונות ותרבויות שונות.

הפילוסוף היווני אפלטון הקים את האקדמיה. במוסד זה לימדו פילוסופיה, לצד מתמטיקה, לוגיקה, רטוריקה ועוד תחומים, שחשובים גם כשלעצמם וגם ככלים לעיסוק הפילוסופי.

===פילוסופים בימינו ===
בשנות האלפיים, הכשרה של פילוסופים נעשית באוניברסיטאות, במסגרת החוג לפילוסופיה. כיום הפילוסופים פעילים בעיקר באוניברסיטאות ועוסקים בהוראה ובמחקר. התוצר העיקרי של פילוסוף העוסק במחקר הוא מאמרים, המתפרסמים בכתבי-עת פילוסופיים.

תחום חדש יחסית בפילוסופיה הנקרא פילוסופיה יישומית או ייעוץ פילוסופי, משתמש בפילוסופיה להבהרת תפיסת העולם של הנועץ, הקבוצה או הארגון הפונים אליו. הם עוסקים בהתמודדות עם דילמות מוסריות, כתיבת חזון על פי תפיסת העולם, מימוש עצמי ועוד. דוגמה לכך הייתה כאשר הפילוסוף הישראלי אסא כשר ייעץ בכתיבת מסמך "רוח צה"ל".

==ראו גם==

* פילוסופיה
* פילוסופיה - מונחים
* קטגוריית פילוסופים

==קישורים חיצוניים==

* [http://lib.cet.ac.il/Pages/sub.asp?item=58 פילוסופיה בספרייה הווירטואלית]
* קישורים ל[https://web.archive.org/web/20070423223313/http://mkm-haifa.co.il/schools/yavnieli/limudim/history/philosofy/philosophy.htm אתרים] על פילוסופים
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מקצועות
מטרונום

מטרונוםמֶטְרוֹנוֹם, המכונה בעברית פַּעֲמָן, הוא מכשיר עזר לנגינת יצירות מוזיקליות ולאימון טכני, המורה על הקצב והמפעם בו יש לנגן את היצירה, וכך יכול לשמור המנגן על קצב אחיד של הנגינה.

== תיאור ==
מטרונום נע
המטרונום הוא למעשה מטוטלת המתנודדת סביב ציר קבוע. הוא מורכב משתי משקולות, אחת כבדה מהשנייה המחוברות ביניהן במוט מתכת. המשקולת הכבדה נמצאת בתחתית המוט, ובדרך כלל מוסתרת מהמשתמש. המשקולת השנייה נמצאת מעל הציר וניתנת להזזה. מרחקה מהציר קובע את הקצב בו יתנודד המטרונום. ככל שהמשקולת נמצאת גבוה יותר (כלומר רחוק יותר מהציר), זמן המחזור ארוך יותר. על המוט שעליו נעה המשקולת, מסומנות שנתות בהתאם לזמני המחזור השונים, כך שהמשתמש יכול להתאימו ליצירה אותה הוא מנגן.

המטרונום הוא מטוטלת מורכבת (מכונה גם מטוטלת פיזיקלית). כמו המטוטלת הפשוטה של גלילאו (מכונה גם מטוטלת מתמטית), זמן המחזור של המטרונום אינו תלוי בזווית הנטייה. בשונה מהמטוטלת הפשוטה, למטרונום שתי משקולות ועל כן זמן המחזור שלו תלוי ביחס והמרחק בין שתיהן.

== היסטוריה ==
אף על פי שהתאוריה המסבירה את פעולתו של המטרונום הייתה ידועה כבר לניוטון בסוף המאה השבע עשרה, הומצא המכשיר עצמו רק כמאה שנים מאוחר יותר על ידי המוזיקאי ההולנדי דיטריך ניקולאוס וינקל .

בשנת 1784 המציא המלחין הצרפתי ז'אן באטיסט דאבו כרונומטר, שנועד לשמש כמטרונום והקדים בשנים רבות את המטרונום של מלצל. דאבו ציין בספרות את הקצב הרצוי לכל פרק בסימפוניות לתזמורת גדולה, אופוס 11 שלו, בתפקיד הכינור הראשון.

כיום נפוץ השימוש במטרונום אלקטרוני, שהוא קומפקטי ואמין יותר, אין צורך למתוח אותו, ויש בו פונקציות נוספות, למשל: חיבור לאוזניה, כיוון מקצבים, פעימה מודגשת והצגת המפעם באמצעות אור מהבהב וללא צליל.

== שימושו אצל מלחינים ==
המלחין לודוויג ואן בטהובן שילב בפרק השני של הסימפוניה השמינית שלו פרודיה על המטרונום, ששוכלל אותו זמן בידי חברו, יוהאן נפומוק מלצל . המלחין ג'רג' ליגטי כתב את "פואמה סימפונית ל-100 מטרונומים".

== גלריה ==
<gallery widths="px" heights="px">
קובץ:Wittner metronome.jpg|מטרונום מכני בפעולה
קובץ:Metronom Mälzel 1815.jpg|מטרונום מלצל 1815
קובץ:Seiko DM-20 20060910.jpg|מטרונום דיגיטלי, הנקבע ל-125 פעימות בדקה
קובץ:Electronic-metronome.jpg|מטרונום אלקטרוני
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

*[http://tzlilogia.co.il/מאמרים/מטרונום/ מטרונום], באתר צלילוגיה
*[http://www.metronomeonline.com/ Online Metronome]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קצב