אברהם מאיר הברמן

אברהם מאיר הַבֶּרְמן (בלועזית: Abraham Meir Habermann; ט"ז בטבת תרס"א, 7 בינואר 1901 – כ"ט בכסלו תשמ"א, דצמבר 1980), שנודע גם בשמו הספרותי הֵימָן הירושלמי, היה משורר ישראלי וחוקר הספרות העברית בימי הביניים, מחוקרי מדעי היהדות הפוריים ביותר. התמחה בחקר השירה והפיוט ובתולדות הספר העברי.

==ביוגרפיה==
הברמן נולד בז'וראבנו (Zhurawno) שבגליציה, האימפריה האוסטרו-הונגרית, בחורף שנת תרס"א, 7 בינואר 1901, לאורי (מגזע ר' יואל סירקיש בעל הב"ח), ושרה פייבל (לבית בראטשפיס). הוא למד ב"חדר" ובישיבה, ואת השכלתו האקדמית רכש באוניברסיטת וירצבורג בגרמניה. בשנת 1928 נישא לבלהה הברמן. בשנת 1934 עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. הוא ביטא את אהבתו לעיר בשיריו המקוריים ובמחקריו על המשלים שחוברו על אודותיה. בעיר היה חלק מחבורת החוקרים והסופרים של שכונת רחביה, שעזבה את אירופה והחייתה את האסכולה הרוחנית-אקדמית שכבתה באירופה בשואה. היה ידיד קרוב של הסופר ש"י עגנון.

בתחילת דרכו עסק בהוראה, ומאוחר יותר החל לעסוק גם בחקר הביבליוגרפיה העברית והפיוט העברי. הן ספרו הראשון והן ספריו האחרונים הוקדשו לדפוס העברי. בנוסף, פרסם ספרים ומאמרים רבים בתחום זה.

בעקבות פגישתו עם שלמה זלמן שוקן, בצוויקאו, גרמניה, הוא החל לעבוד בספרייתו בברלין ומאוחר יותר בירושלים. הברמן היה הספרן הראשי של מכון שוקן וחוקר במכון לחקר השירה העברית של הוצאת שוקן. בנוסף לכך, הרצה במכון לספרנות של האוניברסיטה העברית בירושלים ואחר כך, בשנת 1969, מונה לפרופסור לספרות שירת ימי הביניים באוניברסיטת תל אביב.

הברמן היה חוקר חרוץ ופורה מאוד. תחום מחקריו כלל, בין היתר, ביבליוגרפיה וביבליופיליה עברית, היסטוריה יהודית, ביוגרפיה של אנשי שם ומחקר יהודים, מגילות מדבר יהודה, הלשון העברית, פיוט עברי, שירת ימי הביניים, מדרש, אגדה ומקרא. הוא פרסם למעלה משמונים ספרים ומאות מאמרים, רשימות ופיוטים. את מחקריו כתב בעברית, אידית, גרמנית ואנגלית. הוא ניהל הוצאת כתבי-יד עתיקים במהדורות מצומצמות ועסק במחקר וההדרה של יצירות עבריות מימי הביניים (בהן מחברות עמנואל הרומי, שירי שמואל הנגיד, בן המלך והנזיר ומשלי שועלים). הודות לו נחשפה היצירה הפיוטית של חכמי אשכנז וצרפת. נוסף על כך, היה הברמן יוצר ספרותי בעצמו ובין היתר חיבר ספר משלים על ירושלים בסגנון המדרש וכן יצירה בחרוזים, בסגנון המקאמה.

הברמן בחר בשם העט שלו על שם אחד מעשרת מחבריו המסורתיים של ספר תהילים הֵימָן הָאֶזְרָחִי (כקיצור שם משפחתו), בשילוב עיר מגוריו ירושלים.

הוא נפטר בירושלים בכ"ט בכסלו, תשמ"א, בשעת הגהות על ספרו מפרי העט והעת.

==הנצחתו==
* בשנת תשל"ז יצא לאור ספר יובל לכבודו בשם: שי להימן, מחקרים בספרות העברית של ימי הביניים, מוגשים לא"מ הברמן (הימן הירושלמי) במלאת לו שבעים וחמש שנה (עורך, צבי מלאכי), ירושלים, הוצאת ראובן מס, תשל"ז–1977.
* לאחר פטירתו, הוקם לזכרו בעיר לוד "מכון הברמן למחקרי ספרות".
* במסגרת מכון הברמן, יצא לאור לזכרו הספר: צבי מלאכי (עורך), יד להימן, קובץ מחקרים לזכר א"מ הברמן, לוד, תשמ"ד–1983.
* בשנת תשע"א, יצא לאור קובץ נוסף לזכרו, תלמוד מאיר, ירושלים, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, בעריכת אביגדור שנאן), תשע"א–2010.

== חיבוריו ==
יבולו המחקרי והספרותי של הברמן כלל ההדרתם והוצאתם לאור של חיבורים קדמונים, התקנה לדפוס, השלמות, מאמרי מחקר ובקורת ועוד.
רבים ממאמריו כונסו על ידו בשנותיו האחרונות במספר קבצים שיצאו לאור בהוצאת ראובן מס.

===קובצי מאמריו===
*עיונים בשירה ובפיוט של ימי הבינים, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ב–1972.
*כתב, לשון וספר – פרקי עיון, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ג–1973.
*אנשי ספר ואנשי מעשה – סופרים, חוקרים, ביבליוגרפים, מדפסים ומוכרי ספרים, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ד–1974.
*חדשים גם ישנים – חיבורים שונים מתוך כתבי-יד בצירוף מבואות והערות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ו–1975.
*מסכת סופרים וספרות – תולדות סופרים וחוקרים, דברי ביקורת, מאמרים ורשימות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ז–1976.
*פרקים בתולדות המדפיסים העברים – ראשונים ואחרונים, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשל"ח–1978.
*קבוצי יחד – מאמרים ורשימות לחקר ספרות ישראל ותרבותו, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תש"ם–1980.
*מפרי העט והעת – קובץ מאמרים ורשימות בשדה הספרות והתרבות, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשמ"א–1981.

===ספרים אחרים מפרי עטו (רשימה חלקית)===

===ספרים שערך, ההדיר או הביא לדפוס (רשימה חלקית)===

==לקריאה נוספת==
* 'הברמן, אברהם מאיר', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 167. 
* צבי מלאכי (עורך), שי להימן, תשל"ז:
** צבי מלאכי, 'לאברהם מאיר הברמן – ביובלו', עמ' VIII–VII.
** יונה דוד, 'כתבי אברהם מאיר הברמן – ביבליוגרפיה', עמ' 1–36.
* הדואר, י"א בשבט, תשמ"א:
**יעקב קבקוב, אברהם מאיר הברמן ז"ל (לרגל מלאות שלושים לפטירתו), עמ' 151–152.
**ג. קרסל, א.מ. הברמן ז"ל חוקרם של מדפיסים, עמ' 156.
* צבי מלאכי (עורך), יד להימן, תשמ"ד:
**יצחק זילברשלג, א.מ. הברמן, דיוקנו ופריונו, עמ' 377–394.
**יהושע ליבוביץ, הברמן בביתו ובבית רעיו, עמ' 395–396.
**יעקב קבקוב, א.מ. הברמן החוקר והאדם, עמ' 397–400.
**מאיר קצנשטיין, אחר פטירתו של פרופ' אברהם מאיר הברמן ז"ל, עמ' 401–402.
* ישראל לוין, "הפיוטים של הברמן" (על פרופ' א. מ. הברמן ז"ל, שלושים למותו), מעריב, מדור ספרות, מיום 09 בינואר 1981, עמ' 4.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 

===על ספריו===
* 

===ממאמריו===

===ערכים אנציקלופדיים===

</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ביבליוגרפים ישראלים
קטגוריה:חוקרי גניזת קהיר
קטגוריה:חוקרי יהדות ישראלים
קטגוריה:חוקרי שירת ימי הביניים
קטגוריה:חוקרי תפילה ופיוט
קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: ספרות
קטגוריה:סופרים ישראלים הידועים בשם עט
קטגוריה:סופרים פולנים הידועים בשם עט
קטגוריה:ספרנים ומידענים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1901
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1980