OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אילזה בינג

אילזה בינג (בגרמנית: Ilse Bing; 23 במרץ 1899 – 10 במרץ 1998) הייתה צלמת יהודיה אמריקאית ממוצא גרמני. נחשבת לחלוצת הצילום האומנותי המודרני, ומוכרת בעיקר בזכות צילומי הרחוב והפורטרטים המורכבים שלה. היא פעלה בעיקר בתקופה שבין שתי מלחמות העולם, וזכתה במדליית הזהב הראשונה לצילום, של מועדון האמנות הלאומי של ארצות הברית.

== השנים המוקדמות ==
בינג נולדה בפרנקפורט, שבגרמניה, בשנת 1899, להורים יהודיים רפורמיםמהמעמד הבורגני. בחינוכה הושם דגש על אומנות ומוזיקה. בשנת 1920 החלה בינג ללמוד באוניברסיטת פרנקפורט, בתחילה מתמטיקה ופיזיקה, אך עד מהרה שינתה את מסלול לימודיה להיסטוריה של האומנות. ב-1924 החלה לעבוד על דוקטורט באדריכלות, אולם, בעודה מצלמת מבנים לתזה שלה גילתה את אהבתה הרבה לצילום. בעקבות תגלית זו, החליטה לזנוח את עבודת הדוקטורט ולעסוק בצילום. בתחילה צילמה בינג לעיתון פרנקפורט אילוסטרה ובשנת 1930 הגרה אל לב העולם האומנותי-אוונגרדי של הצילום, פריז.

== בניית הקריירה ==
המעבר של בינג לפריז סימן את תחילתה של תקופת הזוהר שלה. בשנים בהן שהתה בעיר, עבדה עבור מוציאים לאור צרפתים (בעיתונים כגון לה מונד, אילוסטרה, בזאר הרפרווג), במקביל להמשך עבודתה עם העיתונים הגרמניים (שאתם סרבה לעבוד עם עליית המפלגה הנאצית לשלטון, החל משנת 1933 ואילך). בשנות שהותה בפריז צילמה בינג בעיקר תצלומי אפנה, פרסום ואדריכלות, ואף התמקצעה בצילום חיי הלילה של העיר. צילומיה התאפיינו ברכות צרפתית, אך שמרו משהו מהנוקשות הגרמנית. באותה עת, התמחתה בינג גם בשימוש במראות. ההצלחה הגדולה של צילומיה, והעובדה שהייתה הצלמת המקצועית היחידה בפריז באותה עת, שהשתמשה במצלמת לייקה, זיכו אותה בתואר מלכת הלייקה מהמבקר והצלם עמנואל סוזז. בשנת 1936, נכללו עבודותיה בתערוכת הצילום המודרנית הראשונה שהתקיימה בלובר.

ב-1937 ביקרה בניו יורק,לרגל תערוכת תמונותיה שהוצגה בגלריה של העיר, ועל אף שהוצעה לה שם עבודה, העדיפה לחזור לפריז, שם התחתנה, כעבור זמן קצר, עם קונרד וולף, מוזיקולוג ופסנתרן, שהכירה ב-1933.

== ההשתקעות באמריקה ==
בשנת-1940 נכבשה פריז על ידי הנאצים ובינג ו-וולף נכלאו במחנות שונים בדרום צרפת. ב-1941 הצליחו שניהם לברוח לניו יורק, אולם, את תמונותיה נאלצה בינג להשאיר אצל ידידים. כאשר נשלחו אליה לאחר המלחמה, לא היו ברשותה האמצעים לשלם את עמלות המכס, ומספר תמונות מקוריות אבדו לאחר שנאלצה לבחור אילו מהתמונות לשמור. בניו יורק, נאבקה בינג למצוא עבודה כצלמת עיתונות, אולם עקב הפופולריות של המקצוע - התקשתה בכך, ולכן על אף שמצאה לבסוף עבודה כצלמת פורטרטים, שכרה היה נמוך. סגנון צילומיה של בינג בניו יורק, היה שונה מסגנונה בפריז. את הרכות הצרפתית האופיינית, החליפו קווים נוקשים, וחפצים המשדרים בדידות ודממה. ב-1957 החלה לצלם בצבע, אולם כעבור שנתיים זנחה את הצילום למען שירה, ציור וקולאז. בשנת 1976 חודש העניין בצילומיה, עקב תערוכה של תמונותיה בניו-יורק, ובשנת 1993 הוענקה לה מדליית זהב בצילום על ידי מועדון האומנות הלאומי של ארצות הברית. בינג המשיכה לכתוב שירה ולעסוק בציור ובקולאז עד יום מותה.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צלמות אמריקאיות
קטגוריה:צלמים יהודים אמריקאים
קטגוריה:צלמות גרמניות
קטגוריה:צלמים יהודים גרמנים
קטגוריה:צלמות צרפתיות
קטגוריה:צלמים יהודים צרפתים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1899
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1899
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1988
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1988
ג'קלין מוריארטי

ג'קלין מוריארטי (באנגלית: Jaclyn Moriarty; נולדה בשנת 1968) היא סופרת פנטזיה לנוער, זוכת פרס Aurealis לספרות נוער.

== חיים אישיים ==
מוריארטי נולדה וגדלה בסידני, אוסטרליה, במשפחה בת חמש בנות ובן אחד. שתיים מאחיותיה סופרות גם הן (ניקולה מוריארטי וליאן מוריארטי). מוריארטי סיפרה שאביה היה מעודד אותה ואת אחיה ואחיותיה לכתוב סיפורים, על כל מחברת שהיו ממלאים, היה נותן להם דולר וחצי. את ספרה הראשון כתבה כבר בגיל שבע. מוריארטי סיימה תואר באנגלית ובמשפטים באוניברסיטה של סידני. לאחר מכן התמחתה במשפטים באוניברסיטת ייל והשלימה דוקטורט במשפטים באוניברסיטת קיימברידג'.

היא נישאה לקולין מקאדם, סופר קנדי, ולשניים נולד ילד, צ'ארלי. קולין מקאדם גר במונטריאול, קנדה. במהלך חייה התגוררה בסידני, בארצות הברית, בבריטניה, בקנדה ועדכנית ל-2019, היא גרה שוב בסידני עם בנה צ'ארלי.

== כתיבתה ==
בזמן שעבדה על הדוקטורט, היא כתבה רומן בשם "Sorry For Celia" המיועד לנוער. היא שלחה את הספר לחמש הוצאות לאור שונות באנגליה שלא הסכימו להפיץ אותו. היא חזרה לסידני, עבדה כעורכת דין ושלחה את "Sorry For Celia" להוצאה לאור מקומית, שהוציאה אותו לאור באוסטרליה, בארצות הברית ובבריטניה.

לאחר ש"מרחמים על סיליה" יצא לאור, מוריארטי המשיכה לכתוב את ספרה הבא שנקרא Finding Cassie Crazy שבארצות הברית ובקנדה נקרא Year Of Secret Assignments The.

נכון ל-2019 ספריה טרם תורגמו לעברית.

מוריארטי נודעה במיוחד בזכות שתי סדרות: "ashbury/brookfield", "The Colors Of Madeline":<br />

=== ashbury/brookfield ===
"ashbury/brookfield" היא סדרת ספרים בעלת ארבעה ספרים. הספרים קשורים אחד לשני אך הם אינם ספרי המשך, כלומר לכל ספר יש עלילה שונה שלא בהכרח תלויה בעלילה של הספר הקודם, אבל כל העלילות מתרחשות באותו עולם.

הספרים בסדרה זו לפי סדר יציאה לאור הם:

# לרחם על סיליה (Feeling Sorry For Celia), פורסם בעברית בהוצאת כתר, 2004.
# Finding Cassie Crazy בארצות הברית ובקנדה ספר זה נקרא The Year Of Secret Assignments
# The Murder Of Bindy Mackenzie
# The Ghosts Of Ashbury High

=== The Colors Of Madeline ===
"The Colors Of Madeline" היא טרילוגיית פנטזיה לנוער שכתבה מוריארטי. בטרילוגיה זו משולבים שני עולמות, עולם הקסם והפנטזיה והעולם המודרני שלנו. ילדה אחת בשם מדלן שנמצאת בעולם המודרני, מתכתבת דרך סדק שקיים בין שני העולמות, עם ילד בשם אליוט שנמצא בעולם הקסם.

הספרים בטרילוגיה לפי סדר יציאה לאור הם:

# A Corner Of White
# The Cracks In The Kingdom
# A Tangle Of Gold

שני הספרים הראשונים בסדרה זכו בפרס קווינסלנד לספרות לשנת 2014 ובפרס NSW פרימייר לספרות לשנת 2015.

===== שיעורים בתעופה <ref></ref> =====
מסע בו מתעמתות הדמויות עם עברם בחיפוש אחר פיוס ושמחה. הספר נע בגבול הדק שבין מציאות לדמיון ובין האפשרי לבלתי אפשרי. הקשרים הנרקמים בין הדמויות מאפשרים חמלה וקבלת הכאב כחלק ממסלול החיים.

=== ספרים נוספים ===
* ההרפתקאות הבלתי נוחות בעליל של ברונטה לב-בזלת (The Extremely Inconvenient Adventures Of Bronte Mettlestone) - יצא בעברית בהוצאת מודן, 2020.
* Gravity Is The Thing
* I Have A Bed Made Of Buttermilk Pancakes
* The Slightly Alarming Tale of the Whispering Wars

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרות ילדים ונוער
קטגוריה:סופרי פנטזיה אוסטרלים
קטגוריה:נשים זוכות פרסים
קטגוריה:אוסטרליות שנולדו ב-1968
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1968
אהבה כזו

אהבה כזו הוא סינגל שהוקלט על ידי המוזיקאי והזמר הישראלי עידן רייכל בשיתוף הזמרת הישראלית זהבה בן. השיר יצא לאור ב-2 במאי 2017 כסינגל השני מתוך אלבום הסולו השני של רייכל, "ואם תבואי אליי", על ידי חברת התקליטים הליקון.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט. כמו כן, זכה במקום ה-77 במצעד העשור של כאן גימל ובמקום ה-34 במצעד העשור של וואלה! NEWS.

== רקע והפקה ==
השיר נכתב, הולחן והופק על ידי עידן רייכל. השיר הוא בסגנון מוזיקת עולם.

השיר יצא בשלוש גרסאות: גרסה רגילה, גרסת "אינטרו רייכל", שבה רייכל מבצע את פתיחת השיר, וגרסה אינסטרומנטלית.

השיר זכה לביצוע של רייכל בליווי פסנתר באלבום ההופעה הראשון שלו, "רייכל - פסנתר - שירים".

יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית ואף נתן לו ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ המלא של השיר הועלה לערוץ של עידן רייכל ב-2 במאי 2017, בסמוך לצאת הסינגל.

== רשימת השמעה ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990043763340205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2017
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי עידן רייכל
קטגוריה:שירי זהבה בן
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עידן רייכל
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עידן רייכל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
פרסי גילדת מפיקי ובמאי הטלוויזיה 1957

הענקת פרסי גילדת מפיקי ובמאי הטלוויזיה 1957 הייתה הפעם השלישית בה חולקו פרסים בתחום הטלוויזיה שנודעו בהמשך בשם פרסי באפט"א לטלוויזיה.

== זוכים ==
* שחקן
** מייקל גוף
* שחקנית
** רוזלי קראצ'לי
* עיצוב
** ריס פמברטון
* אישיות
** כריסטופר צ'טאוויי
* הפקה
** ג'וי הרינגטון
* תסריט
** ספייק מיליגן
* פרס הכותבים
** ספייק מיליגן

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסי פרס באפט"א
קטגוריה:1957 בממלכה המאוחדת
גלגל מסתובב (שיר)

"גלגל מסתובב" הוא סינגל שהוקלט על ידי המוזיקאי הישראלי עידן רייכל. השיר יצא לאור ב-14 בינואר 2017 כסינגל הראשון מתוך אלבום הסולו השני של עידן רייכל, "ואם תבואי אליי", על ידי חברת התקליטים הישראלית הליקון.

עם יציאתו, נכנס השיר למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט ושל רשת ג', ולמקום השני בגלגלצ. כמו כן, השיר זכה במקום ה־31 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי עידן רייכל והופק על ידי רייכל וגלעד שמואלי. השיר הוא בסגנון מוזיקת עולם. שם השיר ומילותיו מזכירים את שירם של דם, יזע ודמעות, "Spinning Wheel".

השיר זכה לביצוע בליווי פסנתר של רייכל באלבום ההופעה הראשון שלו, "רייכל - פסנתר - שירים".

יוסי חרסונסקי העניק ביקורת חיובית לשיר ואף נתן לו ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.

== וידאו קליפ ==
טרם פורסם הווידאו קליפ המלא של השיר, העלה רייכל לערוץ היוטיוב שלו ב-14 בינואר 2017 את האודיו הרשמי של השיר, בסמוך לצאת הסינגל. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף מילותיו של השיר.

נכון לאוגוסט 2024, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ־5 מיליון.

== רשימת השמעה ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990040764100205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2017
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי עידן רייכל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עידן רייכל
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עידן רייכל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
הר אדר (אנטארקטיקה)

הר אדר (באנגלית: Mount Ader) הוא הר בצפון ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. 

ההר המשתרע לאורך צידו הצפוני של קרחון ברגה ונמצא דרום-מזרחית להר קורנו. 

גובהו של ההר 952 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
=== מיפוי ההר ===

ההר מופיע לראשונה על גבי מפה של ממשלת ארגנטינה משנת 1957. 

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו בשנת 1960 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה. 

ההר נקרא על שמו של קלמנט אדר, חלוץ בתחום האווירונאוטיקה - שהמציא דאון בעל מנוע קיטור - שהיה ככל הנראה האדם הראשון לעזוב את הקרקע במכונה הכבדה מהאוויר המתרוממת באמצעות מנוע. 

שם זה ניתן להר, בדומה לאתרים אחרים בסמוך, שנקראו על שמם של חלוצים בתחום התעופה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:0::NO::P5_ANTAR_ID:84 הר אדר] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=79&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר אדר] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-60.58972640865771,-64.15035881511557,13&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור ההר, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix
* [https://mapcarta.com/25618558 מפת אזור הר אדר]
* [https://www.geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=84&fid=antgeo_101 תצלום לוויין של אזור הר אדר]

== הערות שוליים ==

אדר
אדר
ג'רלד אסתרין

ג'רלד אסתרין (באנגלית: Gerald Estrin; 9 בספטמבר 1921 - 29 במרץ 2012) היה מדען מחשב יהודי-אמריקאי, פרופסור במחלקה למדעי המחשב של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. ידוע בעבודתו בתחום מבנה המחשב ועיבוד מקבילי, ובעמידתו בראש המיזם לבניית המחשב ויצק.

==קורות חיים==
ג'רלד אסתרין נולד בשנת 1921 בניו יורק. בשנת 1941 פגש את תלמה אוסטרן בסיטי קולג' של ניו יורק, והשניים נישאו כשהוא בן 20 והיא בת 17. במלחמת העולם השנייה שירת בצבא ארצות הברית, ולאחר המלחמה למדו בני הזוג אסתרין באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, שם קיבלו שניהם תארים בהנדסת חשמל. ג'רלד אסתרין קיבל תואר ראשון ב-1948, תואר שני ב-1949 ותואר דוקטור ב-1951, על עבודה שכותרתה "A Study of Artificial Dielectric Media". 

בשנים 1950–1956 עבד כמהנדס מחקר בצוות של ג'ון פון נוימן במיזם מכונת IAS במכון למחקר מתקדם. בשנת 1954 עבר עם רעייתו לישראל, כדי לעמוד בראש המיזם לבניית המחשב ויצק במכון ויצמן למדע, ובשנת 1955 חזרו בני הזוג לארצות הברית והשתקעו בלוס אנג'לס, שם הצטרף אסתרין לסגל של אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.

בסוף שנות ה-50 הציג את העיקרון של reconfigurable computing המאפשר שילוב בין מעבד סטנדרטי לחומרה ייעודית, לשם שיפור מהירות המחשב.

אסתרין היה ראש המחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס בשנים 1979–1982 ו-1985–1988. אחד מתלמידיו לתואר דוקטור הוא וינט סרף. בשנת 1991 פרש כפרופסור אמריטוס.

היה עמית IEEE וקיבל מלגת גוגנהיים. בשנת 1995 הוענק לו אות חלוצי המחשוב מטעם IEEE. במשך יותר מעשרים שנים היה חבר במועצה הבינלאומית של מכון ויצמן למדע ודירקטור בחברת האלקטרוניקה Gould Electronics .

לזוג אסתרין נולדו שלוש בנות.

ג'רלד אסתרין נפטר ב-29 במרץ 2012 בביתו שבסנטה מוניקה.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Leo Corry and Raya Leviathan, WEIZAC: An Israeli Pioneering Adventure in Electronic Computing (1945-1963), Springer Verlag 2019.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [https://heb.wis-wander.weizmann.ac.il/people-and-events-he/n-5076 ארץ קטנה עם מחשב], "המכון", גיליון 46, מרץ 2007, באתר מכון ויצמן
<div class="mw-content-ltr">
* [https://ethw.org/Archives:The_Computer_Pioneers:_Weizmann_Institute_Video_Oral_History Archives:The Computer Pioneers: Weizmann Institute Video Oral History], Engineering and Technology History Wiki
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדעני מחשב יהודים אמריקאים
קטגוריה:מדענים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מהנדסי חשמל יהודים
קטגוריה:חלוצי המחשוב
קטגוריה:עמיתי IEEE
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:דירקטורים אמריקאים
קטגוריה:דירקטורים יהודים
קטגוריה:יהודים אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1921
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2012
איסידרו לאנגרה

איסידרו לאנגרה (בספרדית: Isidro Lángara Galarraga; 25 במאי 1912, פסאיה שבספרד – 21 באוגוסט 1992, אנדואין, ספרד) היה כדורגלן ספרדי, ששיחק בעמדת החלוץ.

בין השנים 1934–1936 זכה לאנגרה שלוש פעמים ברצף בפרס הפיצ'יצ'י.

==קריירת משחק==

לאנגרה החל את הקריירה בכמה קבוצות מקומיות. בגיל 18 כששיחק במועדון טולוסה מהליגה השלישית בספרד, ריאל אוביידו צירפה אותו לשורותיה והוא נשאר באוביידו עד תחילת מלחמת האזרחים בספרד (1936).

בין השנים 1930–1936 בהן שיחק באוביידו, זכה לאנגרה בשלושה פרסי פיצ'יצ'י בשלוש עונות רצופות. בעונת 1933/1934 כבש 60 שערים ב-32 הופעות בלבד, דבר ההופך אותו לשחקן הספרדי שכבש הכי הרבה שערים בעונה אחת.

לקראת תחילת מלחמת האזרחים שיחק משחק אחד במועדון אתלטיק בילבאו בדצמבר 1936.

בזמן המלחמה שיחק לאנגרה משחקי ראווה ברחבי אירופה עם הצוות הלאומי הבסקי כדי לגייס כספים למאמץ המלחמתי. במהלך המלחמה שיחק גם בקבוצה אוזאקי שבמקסיקו וסיים איתה במקום השני בליגה המקסיקנית.

לאחר המלחמה חברו לקבוצה, אננגל זובייטה, הציע לו לשחק בסן לורנסו שבארגנטינה, וכך גם עשה. בשנת 1939 כבש רביעייה בהופעת הבכורה שלו נגד ריבר פלייט וגם הפך למלך השערים של הליגה בשנת 1940 כשכבש 33 שערים. בסך הכל כבש 110 שערים ב-121 הופעות עבור סן לורנסו, כולל זכייה בגביע והגעה לגמר הקופה אדריאן סי אסקובר בשנת 1939.

בשנת 1943 חתם במועדון אספנייה מהליגה המקסיקנית שם זכה בתואר הליגה בפעם הראשונה (והיחידה), והיה מלך השערים של הליגה פעמיים. לאנגרה הוא השחקן היחידי עד היום שזכה גם בתואר מלך השערים שלוש פעמים בליגה בכירה באותה מדינה וגם בתואר בליגה הבכירה בשלוש יבשות שונות.

לאחר שנים רבות בחו"ל חזר לריאל אוביידו שבספרד לשנתיים, בהן כבש 23 שערים ב-29 משחקים.

לאנגרה זכור ככובש מצטיין ובגיל 34 עדיין היה יכול להופיע ברמות הגבוהות ביותר. לאחר הפרישה חזר להתגורר במקסיקו.

===לאחר הפרישה===

לאחר פרישתו מקריירת משחק אימן לאנגנה את הקבוצה הצ'יליאנית אוניון אספניולה וזכה עימה בליגה הצ'יליאנית. לאחר מכן אימן גם את הקבוצה פואבלה המקסיקנית בין השנים 1952–1953 וזכה עימה בגביע מקסיקו.

לאחר פרישתו מקריירת האימון בילה את מרבית חייו בדרום אמריקה, ולאחר מכן חזר לאזור ביתו בספרד בסוף שנות השבעים לחייו, שם נפטר ב-21 באוגוסט 1992.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלני נבחרת ספרד
קטגוריה:כדורגלני ריאל אוביידו
קטגוריה:כדורגלני סן לורנסו
קטגוריה:חלוצי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ספרדים שנפטרו ב-1992
הר קורנו

הר קורנו (באנגלית: Mount Cornu) הוא הר בצפון ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

ההר מתנשא מעל מוצאו של קרחון גרגורי; והוא נמצא צפונית לקרחון ברגה.

גובהו של ההר 1,450 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
=== מיפוי ההר ===

ההר מופיע לראשונה על גבי מפה של ממשלת ארגנטינה משנת 1957.

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו בשנת 1960 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

ההר נקרא על שמו של פול קורנו, חלוץ בתחום האווירונאוטיקה - שהמציא מסוק והיה הראשון שהצליח להמריא איתו (המראה אלכסונית, ולא אנכית).

שם זה ניתן להר, בדומה לאתרים אחרים בסמוך, שנקראו על שמם של חלוצים בתחום התעופה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:3168 הר קורנו] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=3000&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר קורנו] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-60.58972640865771,-64.15035881511557,13&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור ההר, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=3168&fid=antgeo_105 תצלום לוויין של אזור הר קורנו]
* [https://mapcarta.com/25608702 מפת אזור הר קורנו]

== הערות שוליים ==

קורנו
קורנו
ספסאן ארנה

ספסאן ארנה (ברוסית: Сапса́н Аре́на) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם ברובע פראובראז'נסקויה במחוז המינהלי המזרחי של מוסקבה. מהווה חלק ממתחם האצטדיון של RZD ארנה. עד 2017, נקרא בשם "זירת הספורט הקטנה לוקומוטיב" (малая спортивная арена «Локомотив»). האצטדיון מכיל 10,000 מקומות ישיבה.

זירת הספורט הקטנה "לוקומוטיב" הוקמה באפריל 2009 ונפתחה באופן רשמי ב-12 ביוני 2010. קבוצת המילואים של לוקומוטיב, "קאזאנקה", המשחקת באליפות PFL, עורכת בו את משחקי הבית שלה. האצטדיון מאפשר לקיים משחקים הן ברמת המועדונים והן ברמת הנבחרת. 

באפריל 2013, האצטדיון קיבל תעודת התאמה של הקטגוריה הראשונה, המאפשרת לקיים משחקים במסגרת ליגת העל הרוסית. משחק ראשון כזה נערך ב-6 באוקטובר 2013 במסגרת המחזור ה-12 באליפות רוסיה בין צסק"א לדינמו.

ב-5 באוגוסט 2017, שמו של האצטדיון שונה ל"ספסאן ארנה".<ref>[http://www.fclm.ru/ru/publications/news/15968 Заявление президента ФК «Локомотив»]</ref> בנוסף אירח משחקים במסגרת ליגת הפוטבול הרוסית. 

בעונת 2018/2019 מועדון צ'רטנובו אירח באצטדיון את משחקי הבית שלו.

האצטדיון נבחר לארח את גמר אליפות רוסיה בפוטבול בשנת 2022.
== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20140114135059/http://www.fclm.ru/ru/club/infrastruktura/small_arena/ מידע בדף האתר הרשמי של לוקומוטיב מוסקבה] 
* [https://web.archive.org/web/20131005083726/http://www.loko-2.fclm.ru/infrastructure/ מידע על האצטדיון באתר קבוצת לוקומוטיב-2] 
* [https://web.archive.org/web/20130928132140/http://www.fclm.ru/ru/club/scheme_area/ תוכנית השטח של מתחם האצטדיון] 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוקומוטיב מוסקבה
קטגוריה:אצטדיוני פוטבול
קטגוריה:מוסקבה: אצטדיוני כדורגל
לרקוד עם דמעות בעיניים

"לרקוד עם דמעות בעיניים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר עברי לידר והתקליטן תומר מייזנר, השיר יצא לאור ב-25 באוגוסט 2019 דרך חברת התקליטים הליקון.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-11 במצעד השבועי של מדיה פורסט<ref></ref> ולמקום השני במצעד הרשמי של גלגלצ.

לשיר יצא מיני-אלבום אשר כולל ארבעה רמיקסים לשיר.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר יצא לאור בזמן סיבוב הופעות משותף של לידר ומייזנר. נכתב על ידי עברי לידר ועופר מאירי, הולחן על ידי לידר והופק על ידי דיג’יי DJ PM ותומר מייזנר. בשיר מופיע בית אשר בוצע על ידי נועה קירל.

בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי תוך שצבר למעלה מחצי מיליון השמעות.<ref></ref>

יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית ואף נתן לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.<ref name=":1"></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על ידי איתמר לידר וגיא שגיא, והועלה בשידור חי לערוץ היוטיוב של עברי לידר ב-25 באוגוסט 2019 בסמוך לצאתו כסינגל.<ref name=":0"></ref> בקליפ ניתן לראות את לידר ומייזנר מתקלטים ורקדנים רוקדים במועדון, כמתואר בשיר.<ref name=":0" />

== רשימת השמעה ==

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי עברי לידר
קטגוריה:שירי נועה קירל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עברי לידר
קטגוריה:שירים על בכי
קטגוריה:שירים על ריקודים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
מוסדות אהלי תורה

אהלי תורה (בשם המלא: אהלי תורה אהלי מנחם – מוסד חינוך על טהרת הקודש; באנגלית: Oholei Torah) הוא רשת לימודים של חסידות חב"ד בשכונת קראון הייטס, המונה גני ילדים, תלמוד תורה, ישיבה קטנה וגדולה. נחשב לרשת החינוך החב"די הגדול בעולם המונה כ-1850 ילדים ובחורים.

==היסטורייה==
הרבי מלובביץ' בהתוועדות של שמחת תורה תשט"ו, הביע את רצונו שבמוסדות החינוך של חב"ד ילמדו על טהרת הקודש - ללא לימודי חול.

כעבר כשנה, בשנת תשט"ז, הקים הרב מיכאל טייטלבוים (נפטר בו' אדר ב' תשס"ה) בשכונת קראון הייטס מוסד חינוך על טהרת הקודש בשם "אהלי תורה", ללא תמיכה ממשלתית. במשך השנים גדל המוסד, וכיום הוא רשת הלימוד החב"די הגדול ביותר בעולם, בו לומדים למעלה מאלף תלמידים על טהרת הקודש ללא לימודי חול, בלשון הקודש וביידיש.

בהתחילה נפתח תלמוד תורה עם כמה תלמידים. כשהמחזור הראשון סיים את התלמוד תורה נפתחה גם ישיבה קטנה, וכשסיימו את הישיבה הקטנה נפתחה גם ישיבה גדולה, ומאז הפך למוסד הכולל את כל שלבי הלימוד.

אולם האירועים של אהלי תורה
הבניין המרכזי של אהלי תורה שוכן בפינת הרחובות איסטרן פארקויי וברוקלין בסמיכות ל-770, הבניין משמש את הישיבה הגדולה ואולם אירועים גדול, לידו שוכן התלמוד תורה של המוסד.

לאחר פטירת הרבי מלובביץ' נוסף למוסד השם "אהלי מנחם", על שמו.

=== ישיבה קטנה ===
בשנת תשכ"ד, הוקמה ישיבה קטנה, בבניין הנמצא בפינת הרחובות מונטגומורי וטרוי (במרכז השכונה), מנהל הישיבה עד תשע"ח היה הרב זושא וילהלם, כהיום מנהל הישיבה הוא הרב משה סילמן. בין המשפיעים של הישיבה נמנה הרב מיכאל אהרן זליגסון.

=== ישיבה גדולה ===
בשנת תש"ל הוקמה הישיבה הגדולה. בין המשפיעים של הישיבה נמנים הרבנים נחמן שפירא ויקותיאל פלדמן , הרב ישראל פרידמן שימש כראש הישיבה עד שנת תש"ף. בישיבה לומדים כ-350 בחורים.
===קובץ הערות וביאורים===

הישיבה התפרסמה במשך השנים בזכות קובצי חידושי תורה היוצאים בקביעות, ונכתבו בעיקר על ידי תלמידי ורבני הישיבה, המכילים חבורות שונות בנושאים בתורתו של הרבי מלובביץ', בחסידות חב"ד ונושאים תורניים נוספים. עם כותבי הקובץ נמנים גם רבני חב"ד וראשי ישיבות חב"ד בעולם, ביניהם הרב גבריאל ציננער ועוד.

עורך הקבצים הוא הרב אברהם יצחק ברוך גרליצקי המשמש גם כר"מ ראשי בישיבה, כשבכל שנה נבחרים כמה תלמידים לסייע בעריכה. 

במשך השנים יצאו על ידי הישיבה למעלה מ-35 ספרים בשם "קובץ פלפולים אהלי תורה".

===שלוחים===
מדי שנה יוצאים מישיבת אהלי תורה מסיימי שיעור ד' ל'שליחות' בכ-25 ישיבות חב"ד בעולם הנזקקות לסיוע בעניינים שונים.

==בוגרים בולטים==
*הזמר אברהם פריד
*הרב מיכאל אהרן זליגסון
*הרב יוסף הכט
*הרב מנחם מנדל גלוכובסקי
*הרב נחמיה וילהלם

==לקריאה נוספת==
* א. דשן, המוסד החשוב ביותר בעיני הרבי, עיתון בית משיח גיליון 118 עמוד 14–21

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.chabad.org.il/Magazines/Article.asp?ArticleID=270&CategoryID=373 'חדר' על טהרת הקודש] עלון התקשרות מס' תעו, מתוך אתר צעירי חב"ד
==הערות שוליים==

קטגוריה:קראון הייטס: מבנים
קטגוריה:יהדות בברוקלין
קטגוריה:ישיבות תומכי תמימים - חב"ד
קטגוריה:תלמודי תורה
אור המערב

מכון אור המערב הוקם ב-1983, בשם 'בני יששכר', ע"ש רבי יששכר סימוני, גביר ובעל צדקה בקזבלנקה. מטרתו היא הוצאת ספרי מחכמי הפזורה הספרדית – במזרח, צפון אפריקה, ובעיקר מרוקו. כיום שמו העיקרי הוא 'אור המערב'.

==התהוות המכון==

את המכון הקים הרב מאיר אביטבול, כאשר בראשית שנות ה-80, נוכח כי רק כ-10% מהפרסומים הנדפסים והניתנים להשגה בחנויות הספרים, היו של חכמים קדמונים מהפזורה הספרדית. לאחר ביקורו של הרב מאיר בספריה הלאומית בירושלים, נוכח לדעת כי רוב רובן של היצירות שנכתבו במאות האחרונות בצפון אפריקה ובעיקר במרוקו, כלל לא ראו אור. מלבד זאת, הספרים שראו אור בדפוסים ישנים בכל הפזורה הספרדית (בבתי הדפוס שבבלקן, ומאוחר יותר בא"י ובצפון אפריקה) לא חודשו מעולם והיו בלתי ניתנים להשגה.

==הוצאה לאור==

לאור עזובה זו, נרתם הרב מאיר בסיוע ידידים והחל לשקוד על הקמת מכון להוצאת ספרי חכמי ספרד. בשנת 1983, ראה אור הספר הראשון של המכון לב אהרן, לרבי אהרן אבן חיים.
בשנת 1993 הוקם מערך המנויים להחזקת המכון. ידידי המכון המעוניינים לתמוך בפעילותו, משתתפים בדמי מנוי, ומקבלים לביתם לכל הפחות 6 ספרים חדשים בשנה, בהוצאת המכון. בהסכם זה יש גם מעין התחייבות של המכון בההדרת והו"ל של כמות ספרים נכבדת מדי שנה.

המכון מוציא לאור גם ספרים של מחברים בני דורנו, הקשורים בעיקר בנושאי פסיקות חכמי המזרח ומרוקו. ספרים שנמצאו מתאימים זוכים לחסות המכון.
המכון עוסק גם בהוצאת ספרי יסוד, כמו סידורי תפילה בנוסחאות שונות, מחזורים, חומשים, זמירונים, ברכונים, כתובות, מזכרות ועוד.

עד לשנת 2019, הוציא המכון לאור קרוב ל-400 ספרים, המספר הגדול ביותר של ספרי חכמי ספרד שראו אור במכון אחד.

בין ספרי המכון ניתן למנות את הסדרות: ספרי רבי אהרן אבן חיים (לב אהרן על נביאים - תשמ"ד, קרבן אהרן על תורת כהנים - תשע"א), ספרי רבי יהודה עייאש (רבה של אלג'יר, בית יהודה, שבט יהודה ומטה יהודה), ספרי רבי יוסף משאש (אוצר המכתבים, מים חיים, נחלת אבות (תשע"ה) ועוד), מקדש מלך (רבי שלום בוזגלו, ביאור על הזוהר, תשנ"ה), ספרי הרב פרופ' שלמה טולידאנו (דברי שלום ואמת, תשס"ב – תשע"ד, ב' חלקים, תשובות לערעורים על מנהגי מרוקו וצפ"א, ועוד), ספרי היסטוריה וביוגרפיות (מלכי רבנן, נר המערב, אבן דנאן 1000 שנות היסטוריה, ועוד) ועוד.

==הספרייה הספרדית==

כדי שספרי המכון או כל ספרי חכמי הספרדים יהיו ניתנים להשגה ולעיון בכל רגע נתון, הוקמה ב-1985 הספרייה הספרדית. במקום ניתן לרכוש ולעיין בלמעלה מ-6,000 ספרים. דרך אתר הספרייה ניתן להזמין ספרים הקיימים במלאי לישראל או מחוצה לה. משכנה של הספרייה כיום, בשכונת הבוכרים.

==ירחון אור המערב==

בשנת תשמ"ח החל המכון לפרסם את ירחון 'אור המערב', 'ירחון תורני למורשת יהדות המערב'. התפרסמו בו בעיקר דיונים בהלכה ומנהג, מאמרי ביוגרפיה, וחידושים מכתבי יד. בשנת תשע"ה חודש כרבעון, ונכון ל-2019 ראו אור 23 גליונות.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הוצאות ספרים בישראל: ארון הספרים היהודי
טניה (כפר)

טניה (בהונגרית: Tényő) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.

בטניה חיו מעט יהודים.
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|32
|2,002
|-
|1910
|19
|
|-
|1920
|12
|
|-
|1930
|10
|
|-
|1941
|9
|2,116
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ksh.hu/apps/hntr.telepules?p_lang=EN&p_id=11457 נתוני הכפר באתר הלמ"ס ההונגרי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
And I Love You So

"And I Love You So" (בעברית: "ואני אוהב אותך כל כך") הוא שיר שכתב הזמר דון מקליין ויצא באלבום הבכורה שלו "Tapestry" בשנת 1970. אמנים רבים הקליטו מאז את השיר, וב-1973 היה השיר ללהיט בביצועו של פרי קומו שהקליט אותו לאלבום באותו שם בחברת התקליטים RCA ויקטור.

הגרסה של קומו הגיעה למקום ה-29 במצעד בילבורד הוט 100, האחרון משורה של להיטים שהקליט שהגיעו ל-40 הגדולים במצעד (Top 40). עוד הגיע השיר לראש מצעד easy listening chart בשנת 1973. בדרום אפריקה הגיע השיר למקום השני במצעד, ובבריטניה למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי, ושהה במצעד במשך 35 שבועות (יותר מכל שיר אחר של קומו בממלכה המאוחדת).

== הקלטות אחרות ==
ב-11 במרץ 1975 הקליט אלביס פרסלי את השיר באולפן C של RCA בהוליווד שבקליפורניה. השיר יצא באלבום "Today", ואלביס שר אותו כמעט בכל הופעה עד מותו. הארי קוניק ג'וניור כלל את השיר באלבומו "Your Songs" משנת 2009. סרג'ו פרנקי הקליט גרסת כיסוי של השיר ב-1976 באלבום "20 Magnificent Songs". מבצעים נוספים שהקליטו את השיר כוללים את ריק אסטלי, שירלי באסי, גלן קמפבל, בובי גולדסבורו, טום ט. הול, אמילו האריס, אנגלברט המפרדינק, הווארד קיל, ג'וני מאטיס, ננה מושקורי, מאט מונרו, אוליביה ניוטון-ג'ון, ג'ים נבורס, הלן רדי ובובי וינטון.

השיר נכלל בפסקול הרשמי של סרט פיליפיני באותו שם בכיכובם של בן אלונזו, סם מילבי ודרק רמזי.

ב-1973 הקליטה הזמרת הפיליפינית נורה אונור בחברת התקליטים אלפא רקורדס. עוד הקליטו גרסאות כיסוי רג'ין ולסקז, גארי ולנסיאנו ואנג'לין קווינטו.

ב-1999 הקליט את השיר הזמר גלן קמפבל לאלבומו "My Hits and Love Songs".

ב-2015 שימש השיר כשיר הנושא בסדרת דרמה פיליפינית הנושאת את אותו שם.

ב-2008 הקליט הזמר הקנדי רוץ' וויסין (Roch Voisine) גרסת כיסוי משלו לאלבום "Americana".

הזמר הצרפתי קלוד פרנסואה ביצע גרסה בצרפתית של השיר בשם "Et je t'aime tellement".

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1970
קטגוריה:שירי דון מקליין
קטגוריה:שירי אלביס פרסלי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דון מקליין
זיאד נח'אלה

זיאד נח'אלה (נולד ב-6 באפריל 1953; בערבית: زياد النخالة; שמו המלא בתעתיק מדויק: זיאד רשדי אלנח'אלה; נקרא גם: אבו טארק) הוא טרוריסט פלסטיני, מזכ"ל ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני (הגא"פ).

== ביוגרפיה ==
זיאד רשדי אלנח'אלה נולד בעזה וגדל בח'אן יונס. נח'אלה הוא בעל תעודת הוראה מהמרכז להכשרת מורים בעזה.
משפחתו מונה שישה ילדים - שני בנים וארבע בנות, אותם הוא מגדל ביחד עם בת זוגו.

=== מעורבות בטרור ===
בשנת 1971 נעצר על ידי ישראל בשל מעורבותו במעשי טרור. הוא נשפט ונגזר עליו מאסר עולם, אך לאחר 14 שנה שוחרר במסגרת עסקת ג'יבריל בשנת 1985. לאחר שחרורו הטיל עליו ראש הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, פתחי שקאקי, להקים זרוע צבאית, הנקראת "פלוגות אל-קודס". בשל פעילותו החבלנית באינתיפאדה הראשונה, נעצר על ידי ישראל בשנית באפריל 1988, וגורש ללבנון, שם שימש כנציג הארגון, ובמהלך השנים התגורר לסירוגין בסוריה ובלבנון. ב-2011, עם פרוץ מלחמת האזרחים בסוריה, קבע את מקום משכנו בלבנון.

באוקטובר 1995, בעקבות הריגתו של פתחי שקאקי, נבחר נח'אלה לשמש כסגנו של רמדאן שלח, מזכ"ל הארגון. בינואר 2014 צירפה מחלקת המדינה של ארצות הברית את נח'אלה לרשימת פעילי הטרור. העילה לצירופו לרשימה הייתה הנחת מטען חבלה באוטובוס בבת ים ב-22 בדצמבר 2013, פעולה שהגא"פ קיבל עליה אחריות, וכן בשל קבלת האחריות על ירי רקטות לעבר ישראל בשנים 2008, 2009 ו-2011.

נח'אלה היה שותף לשיחות שקיימו המצרים עם הארגונים הפלסטיניים להשגת הפסקת אש במבצע עמוד ענן ובמבצע צוק איתן. במבצע צוק איתן אף הותקף בית משפחתו בעזה, וכתוצאה מכך נהרגו גיסתו ובנה.

ב-28 בספטמבר 2018 נבחר נח'אלה למזכ"ל הארגון, כחצי שנה לאחר שקודמו בתפקיד ד"ר רמדאן שלח חדל מלתפקד בעקבות מספר אירועי שבץ מוחי.

ב-6 באוגוסט 2018 הגיע בראש משלחת של התנועה לביקור רשמי במוסקבה בפעם הראשונה, בהזמנת משרד החוץ הרוסי ומאז ביקר שם מספר פעמים.

בשנת 2019, בעקבות נאום וידאו שנשא נח'אלה בזמן מבצע חגורה שחורה, שבו הגזים בתיאור כוחה של ההתנגדות בעזה, הפך לנושא לצחוק וביקורת חריפה בקרב תושבי עזה וברשתות החברתיות. תגובות ביקורתיות וסאטירה חדה במיוחד התמקדו בהתרחקותו מהמציאות ובשימוש בחוש ההומור המושחז של תושבי האזור כדי להדגיש את הפערים בין הדימוי שהוצג לבין המציאות הקשה שהם חווים.

במרץ 2023 נבחר לכהונה שנייה כמזכ"ל הג'יהאד. ב-25 באוקטובר 2023, שבועיים לאחר מתקפת הפתע של חמאס, פורסמה תמונה שלו בביירות בפגישה משולשת בינו לבין חסן נסראללה וסאלח אל-עארורי, בפגישה בה ניסו השניים לצרף את חזבאללה למערכה בעוצמה מלאה.<ref></ref>

=== קשריו לאיראן ===
לנח'אלה קשרים טובים עם ממשלת איראן ועם בכירי חזבאללה. היה לו קשר הדוק עם קאסם סולימאני מפקד כוח קודס במשמרות המהפכה, שמילא תפקיד מרכזי בהעברת הסיוע האיראני לארגוני הטרור ברצועת עזה, עד להריגתו בינואר 2020. לאחר פרוץ מבצע עלות השחר, הצטלם נח'אלה עם חוסיין סלאמי, מפקד משמרות המהפכה האסלאמית.<ref></ref>

==לקריאה נוספת==
* [https://www.terrorism-info.org.il/he/קווים-לדמותו-של-זיאד-אלנחאלה-המנהיג-הח/ קווים לדמותו של זיאד אלנח'אלה, המנהיג החדש של הג'האד האסלמי בפלסטין], באתר מרכז המידע למודיעין ולטרור על שם אלוף מאיר עמית במרכז למורשת המודיעין - מל"מ

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסירים ביטחוניים בישראל
קטגוריה:גולים פלסטינים בלבנון
קטגוריה:ח'אן יונס: אישים
קטגוריה:משוחררי עסקת ג'יבריל
קטגוריה:פעילי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני
קטגוריה:ראשי ארגוני טרור אסלאמי
קטגוריה:ראשי ארגוני טרור פלסטיני
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1953
תעלת דנובה–הים השחור (אוקראינה)

תעלת דנובה-הים השחור (באוקראינית: Глибоководний судновий хід Дунай — Чорне море) הידועה גם כתעלת ביסטרי (באוקראינית: бистрий היא תעלת שיט בשטח אוקראיני המאפשרת שיט בין הדנובה ובין הים השחור.

התעלה, שהעבודות לחפירתה החלו ב-2004, היא בת 162 קילומטרים ומיועדת לכלי שיט עם שוקע של עד 7.2 מטרים. התעלה מתחרה מסחרית בתעלת סולינה הסמוכה, ברומניה, לכן חפירתה הובילה למתיחויות בין שתי המדינות.

בשנות החמישים של המאה העשרים היו בחלק האוקראיני של דלתת הדנובה שתי תעלות שיט, התעלה הזו ותעלת פרורווה, הראשונה נועדה לצרכים צבאיים והשנייה לצרכים מסחריים. בגלל תחזוקה לקויה נחסמה תעלת ביסטרי ב-1959 ותעלת פרורווה ב-1994 והאוניות האוקראיניות נאלצו לשוט דרך תעלת סולינה הרומנית, מה שחייב אותן בתשלום דמי מעבר ותשלום גרירה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.capital.ro/adevarata-miza-a-canalului-bistroe-16567.html Adevarata miza a canalului Bistroe] 
* [https://www.mae.ro/node/1520 Canalul Bâstroe] 

ביסטרי
ביסטרי
קטגוריה:אוקראינה: מבני תחבורה
מפרץ הל (איי הבתולה)

מפרץ הל (באנגלית: Hull Bay) הוא חוף על האי סנט תומאס, איי הבתולה של ארצות הברית, הממוקם באיים הקאריביים.

מפרץ האל הוא חוף בצפון מחוז נורת'סייד של האי סנט תומאס. המפרץ ממוקם מערבית למפרץ מאגנס.

החוף משמש כנקודת עגינה לסירות דיג רבות, וכן הוא משמש לתחרויות דיג. לרוב המפרץ רגוע, אך כאשר הוא סוער, המפרץ הוא חוף גלישה פופולרי.

המפרץ משמש לנופש ופנאי, ובו מסעדות, ברים, ומרכז צלילה.

<gallery widths="250">
HullOverlook.jpg|מפרץ האל, כפי שנראה מגבעה סמוכה.
HullLaunch.jpg|מפרץ האל, כפי שנראה מעגנת הסירות.
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.vinow.com/stt/stt-b/hull-bay/ תיאור מפרץ הל] באתר vinow
* [https://www.surf-forecast.com/breaks/Hull-Bay תנאי גלישה עדכניים עבור מפרץ הל] באתר surf-forecast
* [https://magicseaweed.com/Hull-Bay-Surf-Report/1260/ תנאי גלישה עדכניים עבור מפרץ הל]
** [https://magicseaweed.com/Hull-Bay-Surf-Report/1260/Historic/ תנאי גלישה היסטוריים עבור מפרץ הל (נתונים משנת 1997)]
* 

== הערות שוליים ==

הל
הל
לין איפו

ג'סטין לין איפו (באנגלית: Justin Yifu Lin; בסינית: 林毅夫; נולד ב-15 באוקטובר 1952 בטאיוואן) הוא אחד מהכלכלנים הבולטים בסין ואחד מהתומכים הפעילים ביותר בעד רפורמות בסין.

==ביוגרפיה==
לין נולד בטאייוון. ב-1971 התחיל ללמוד חקלאות באוניברסיטה המקומית. כעבור זמן קצר עבר לאקדמיה צבאית אותה סיים ב-1975. ב-1978 סיים לימודי תואר שני. ב-1979, בהיותו קצין בצבא, ערק לרפובליקה העממית של סין. הוא השאיר מאחור את אשתו וילד בן שלוש, והם הצטרפו אליו כעבור מספר שנים.

ב-1982 סיים לין לימודי כלכלה באוניברסיטת בייג'ינג, וב-1986 קיבל תואר שלישי מאוניברסיטת שיקגו. כעבור שנה התחיל ללמד באוניברסיטת בייג'ינג, וב-1993 התמנה לפרופסור.

לין יסד וניהל את המרכז הסיני למחקר כלכלי (China Center for Economic Research). בשנים 2008–2012 כיהן בתפקיד הכלכלן הראשי וסגן נשיא בכיר של הבנק העולמי.

לין הוביל מספר רפורמות כלכליות חשובות ברפובליקה העממית של סין. ב-2015 זכה, יחד עם פאן גאנג, בפרס הסיני לחדשנות כלכלית ( Prize of China Economics Innovation).

==קישורים חיצוניים==

* [https://ideas.repec.org/e/pli54.html מאמרים שכתב לין]

קטגוריה:כלכלנים סינים
קטגוריה:ילידי 1952
פיורד וולסטנהולם

פיורד וולסטנהולם (באנגלית: Wolstenholme Fjord ;בגרינלנדית: Uummannap Kangerlua) הוא פיורד הממוקם בשטח מחוז אוואנאטה שבצפון-מערב גרינלנדצפונית לבסיס האוויר תולה, ובסמוך לכפר האינואיטי הנטוש נארסארסוק (אשר ניטש בעקבות התקרית הגרעינית).

== גאוגרפיה ==

הפיורד ממוקם באזור החוף שבין כף יורק לכף אלכסנדר.

הפיורד, וכן מפרץ אינגלפילד, הם שני המפרצים העיקריים באזור.

בפתח הפיורד מצויים האי סאונדרס, והאי וולסטנהולם. מפרצון בילוט נמצא בפתח הפיורד, והוא נשפך אל מפרץ נורת' סטאר.

מערבית לפיורד וולסטנהולם נמצא פיורד גראנוויל.

אל הפיורד נשפכים ארבעה קרחונים גדולים: קרחון סאליסבורי, קרחון צ'מברלין, קרחון קנוד רסמוסן, וקרחון האראלד מולטקה.

{|
|מפת צפון-מערב גרינלנד
|}

== היסטוריה ==
האזור זוהם בשנת 1968 בפלוטוניום וקרינה רדיואקטיבית בעקבות התרסקות מטוס B-52 (התקרית הגרעינית בגרינלנד).

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Svend Funder, [https://books.google.co.il/books?id=DcMv6tS9RzkC&pg=PA18&lpg=PA18&dq=%22Wolstenholme+Fjord%22&source=bl&ots=iZKausZQkG&sig=ACfU3U3LmXjI04ALF_W-V1CKVr6s9gQOIQ&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwiUsNqSsezlAhXJ66QKHRI_DRc4FBDoATAEegQICBAB#v=onepage&q=%22Wolstenholme%20Fjord%22&f=false Late Quaternary Stratigraphy and Glaciology in the Thule Area, Northwest Greenland]</div>

<div class="mw-content-ltr">• United States. Defense Mapping Agency, United States. Naval Oceanographic Office, [https://books.google.co.il/books?id=DtdHAQAAIAAJ&pg=PA338&lpg=PA338&dq=%22Wolstenholme+Fjord%22&source=bl&ots=k4LGEn8kyb&sig=ACfU3U3vsWI0GDO0kH5D-laWaxmgTTSZ-w&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwil8fn-r-zlAhXB0aQKHdKYCBY4ChDoATAHegQICRAB#v=onepage&q=%22Wolstenholme%20Fjord%22&f=false Sailing Directions for West Coast of Greenland, Volumes 16-968], PP 338 - 339</div>

<div class="mw-content-ltr">• Steven J. Mock, [https://books.google.co.il/books?id=LPODlUM4H9IC&pg=PA1&lpg=PA1&dq=%22Wolstenholme+Fjord%22+Greenland&source=bl&ots=8A6MB_u6nx&sig=ACfU3U3nq9NfdMr0xYWraXKDgBlSarL3EQ&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjVtKHMyb_lAhUJCuwKHX3ABF4Q6AEwEHoECAkQAQ#v=onepage&q=%22Wolstenholme%20Fjord%22%20Greenland&f=false Fluctuations of the terminus of the Moltke Glacier], Cold Regions Research and Engineering Laboratory (U.S.), P 2</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://mapcarta.com/20007804 מפת אזור פיורד וולסטנהולם]
* [https://www.nasa.gov/content/goddard/spr14/thule-air-base-north-star-bay-wolstenholme-fjord/#.Xc6vL9UzaUk תצלום בסיס ת'ול, מפרץ נורת' סטאר ופיורד וולסטנהול] באתר נאס"א
* 

== הערות שוליים ==

וולסטנהולם
ליובה אלמי

ליובה אלמי (13 בנובמבר 1899, יקטרינוסלב, האימפריה הרוסית – 25 בפברואר 1994, ישראל) היה משורר ישראלי.

==ביוגרפיה==
נולד בשם יהודה (ליובה) שפוטינובסקי ביקטרינוסלב. בשנת 1919, הכיר את אברהם שלונסקי ובשנת 1921, עלה לארץ ישראל והצטרף לחבורת העמק שעסקה בבניין ארץ ישראל. באותה התקופה, שינה את שם משפחתו לאלמי ופרסם תחת שם זה את שירו הראשון 'הנודד' שיצא לאור בכתב העת הדים. בשנת 1927, הוציא לאור בהוצאת לקראת את ספר השירים "בשער". בין השנים 1929–1933, התגורר בבלגיה, צרפת, גרמניה ואוסטריה. עם שובו לארץ ישראל בשנת 1933, התקרב למפלגה הקומוניסטית הישראלית ועקב פעילותו הפוליטית, גורש באניה דרך צרפת לקובה על ידי שלטון המנדט בשנת 1937 ביחד עם אשתו לעתיד, שרה. כשהאניה עגנה במרסיי, החליטו ליובה ושרה לרדת ממנה ולעבור להתגורר בפריס. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, התגייס אלמי לצבא הצרפתי. במהלך המלחמה, עבר להתגורר בכפר בדרום צרפת ובשנת 1941 נולד בנו. לאחר המלחמה, חזר אלמי להתגורר בפריס ועסק בפרוונות. בשנת 1948, עבר לפולין, השתקע בורוצלב והמשיך לעסוק בפרוונות אך בשנת 1957, עקב גל אנטישמיות בפולין, חזר לישראל והשתקע בירושלים. בירושלים עבד כפקיד במכס. בשנת 1982, הוציא לאור את שיריו.

אלמי נפטר ב-25 בפברואר 1994.

==יצירות==
* בשער : מחזור שירים (ירושלים : "לקראת" תל אביב, תרפ"ז 1927)
* שיח לעם הרוסי בלשון אתה : פואמה (ירושלים : הוצאת "בדרך", תשכ"ח 1968)
* שירים ופואמות (רחובות : הוצאת ליובה אלמי, 1982)

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1899
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1994
המרכז להנצחת השואה של יהודי מקדוניה

המרכז להנצחת השואה של יהודי מקדוניה (במקדונית: Меморијален центар на холокаустот на Евреите од Македонија; בלאדינו: Sentro Memorial del Holokausto de los Djudios de la Makedonia) הוא מוזיאון לזכר השואה שנמצא בסקופיה, מקדוניה הצפונית. המוזיאון מנציח את 7,148 יהודי מקדוניה הצפונית שנספו במהלך השואה ואת היסטוריית היהודים בבלקן. אבן הייסוד של המוזיאון הונחה ב-2 בספטמבר 2005. המוזיאון נפתח רשמית ב-10 במרץ 2011, שבו נכחו ראש ממשלת מקדוניה הצפונית ניקולה גרואבסקי, המשנה לראש הממשלה משה יעלון, נשיא מונטנגרו פיליפ וויאנוביץ', נשיא אלבניה באמיר תופי וחברי הכנסת, מנהיגים דתיים ודיפלומטים אחרים.

המוזיאון נמצא ברובע היהודי של סקופיה, שהיה מרכז החיים היהודיים בעיר עד לגירושם של יהודים מסקופיה לטרבלינקה ב-1943. המוזיאון פונה לנהר וארדאר והוא ממוקם ליד המוזיאון למאבק המקדוני, המוזיאון הארכאולוגי וגשר האבן.

== ראו גם ==
* סימפוניית השלום

== קישורים חיצוניים ==

<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהדות מקדוניה הצפונית
קטגוריה:יהדות יוגוסלביה
קטגוריה:יהדות הבלקן
קטגוריה:אירופה: מוזיאונים להנצחת השואה
קטגוריה:סקופיה: מבנים
קטגוריה:שואת יהודי מקדוניה
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: תרבות
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי יוגוסלביה
מגיבור לאויב

"מגיבור לאויב" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית נועה קירל. השיר יצא לאור ב-25 במרץ 2018, כסינגל שלא מתוך אלבום.

השיר הגיע למקום השני במצעד ה-TV של מדיה פורסט.<ref></ref>

==רקע וכתיבה==
השיר נכתב, הולחן והופק על ידי דולב רם ופן חזות, השיר הוא מסוג בלדה שזו הפעם הראשונה שקירל מבצעת שיר מסוג זה. יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב, תוך שהעניק לו ציון של שלושה כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכל.<ref></ref>

בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.<ref></ref>

==וידאו קליפ==
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על ידי סתיו מרון מורג וגל אל-עד והועלה לערוץ היוטיוב של נועה קירל ב-25 במרץ 2018, בסמוך לצאתו כסינגל.<ref name=":0"></ref> בקליפ ניתן לראות את קירל בשדה ביחד עם השחקן עדי ברוך שהצטרף אליה לקליפ.<ref name=":0" />

נכון למרץ 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-6.2 מיליון צפיות.<ref name=":0" />

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990047194270205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2018
קטגוריה:סינגלים מ-2018
קטגוריה:שירי נועה קירל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על כאב לב
Icon: Number Ones

Icon: Number Ones (בעברית: אייקון: מספרי אחד, הופץ באייטיונס כ-Best of Number Ones) הוא אלבום האוסף השלישי של הזמרת-יוצרת האמריקאית, ג'נט ג'קסון, אשר יצא לאור על ידי A&M רקורדס ויוניברסל מיוזיק גרופ ב-31 באוגוסט 2010.

== רקע ==
אלבום אוסף זה יצא כחלק מסדרת אלבומים הנקראת "אייקון" אשר יוניברסל מיוזיק גרופ הוציאו על מנת "להציג את הלהיטים הגדולים ביותר, המנגינות שהשאירו חותם, והשירים המועדפים על המעריצים של האמנים הפופולרים ביותר במוזיקה".

== ביקורות ==
סטיבן תומאס ארלוויין מ-AllMusic נתן לאלבום ציון של 3.5 כוכבי זהב מתוך 5 בטענה ש"אכן יש מגוון של להיטים משנות ה-80 ושנות ה-90 אך חסרים הרבה להיטים גדולים אחרים כמו "", "", "", "" ו-"Got Til It's Gone". אך עם זאת, אוסף השירים שכן קיים הוא מדגם המעיד על רוחב ועומק עבותה של ג'נט".

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי ג'נט ג'קסון
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ג'ימי ג'אם וטרי לואיס
קטגוריה:אלבומי חברת אינטרסקופ רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת יוניברסל מיוזיק גרופ
קטגוריה:אלבומי חברת A&M רקורדס
לילך מורגן

לילך מורגן (נולדה ב-25 ביוני 1952) היא מנהלת ישראלית, שכיהנה כראש מועצה אזורית הערבה התיכונה, האישה הראשונה בתפקיד זה, והיחידה עד כה.

==ביוגרפיה==

נולדה במצרים למשפחת ח'ורי. אביה היה סוחר באלכסנדריה, והיא הקטנה משבעת ילדיו. כשהייתה תינוקת עלתה אמה עם שבעת ילדיה לישראל, והשתכנה בלוד בעוד אביה נשאר במצרים. בהיותה בת 12 עברה להיות ילדת חוץ בקיבוץ משגב עם.

שירתה בצה"ל כמדריכת כושר גופני. לאחר שחרורה מצה"ל עזבה את הקיבוץ ועברה לעבוד בבנק דיסקונט בתל אביב. לאחר כשנה עברה להתגורר בסיני בהיאחזות נח"ל ים, שם הכירה את משה מורגן שעימו התחתנה בשנת 1974. בשנת 1976 עברו בני הזוג להתגורר במושב פארן שבערבה והתפרנסו מחקלאות. בשנת 1985 החלה לעבוד כמזכירת המושב, וב-1988 התמנתה לגזברית המושב ומנהלת המשק. בשנת 1992 החלה לעבוד כגזברית המועצה האזורית הערבה התיכונה. בתקופת כהונתה זכתה המועצה בשנת 2001 בפרס הזהב על מינהל כספי תקין.. בשנת 2003 נבחרה לכהן כראש המועצה. בין השיגיה הבולטים הייתה הקמה מחדש של היישוב צוקים כיישוב קהילתי- תיירותי,תכנון וקידום תב"ע לשטחי תיירות בשטחי המועצה, תכנון תב"ע להרחבות קהילתיות וחקלאיות בכל יישובי המועצה. 

בשנים 2008–2011 הצטרפה לוועדה קרואה בראשות גדעון בר לב ושימשה כמנכ"לית עיריית ערד, ובין השנים 2011–2017 הייתה מנכ"לית החברה הכלכלית של ערד.

==חיים אישיים==
נשואה למשה ואם לשלושה, מתגוררת במושב פארן. מורגן בוגרת תארים ראשון במנהל עסקים במרכז האקדמי רופין ותואר שני במנהל ומדיניות ציבורית מאוניברסיטת בן-גוריון.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"ליות ישראליות
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:מנכ"לי רשויות מקומיות
קטגוריה:נשים בראשות מועצות אזוריות בישראל
קטגוריה:ראשי המועצה האזורית הערבה התיכונה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1952
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:בוגרות המרכז האקדמי רופין
קטגוריה:בוגרי המרכז האקדמי רופין
אדווין ג'ונסון

אדווין קרל ג'ונסון (באנגלית: Edwin Carl Johnson; 1 בינואר 1884 – 30 במאי 1970) היה פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת קולורדו. נוסף על כך, היה ג'ונסון מושל קולורדו: פעם ראשונה טרם כהונתו בסנאט, ובפעם השנייה כיהן אחרי תום כהונתו בקונגרס של ארצות הברית.

== ביוגרפיה ==
אדווין קרל ג'ונסון נולד בעיר סקנדיה, השוכנת במחוז ריפבליק שבצפון קנזס. בילדותו עבר עם משפחתו ללינקולן שבנברסקה. ג'ונסון למד בבית הספר התיכון של לינקולן אצל ויליאם ג'נינגס ברייאן, שהיה שם מורה מחליף. לאחר סיום לימודיו ב-1903, הגשים ג'ונסון את חלומו להיות איש מסילות הברזל, ואחרי תפקידים רבים שמילא היה מסדיר תנועת הרכבות בכפר פאירמונט שבמחוז פילמור בדרום מזרח נברסקה. ב-1909 ג'ונסון חלה בשחפת והומלץ לו לעבור לקולורדו, שם האמין שהאקלים יטיב עם מצבו הרפואי.

החל מ-1923 שירת ג'ונסון בבית הנבחרים של קולורדו במשך ארבע קדנציות ובשנים 1931–1933 היה סגן מושל קולורדו. במשך 18 שנה היה ג'ונסון אחד משני נציגיה של קולורדו בסנאט של ארצות הברית, במהלכן היה מבקר ידוע של מדיניות הניו דיל שהנהיג נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט. ג'ונסון כיהן כמושל קולורדו ה-26 וה-34 מינואר 1933 עד ינואר 1937 בתקופת הכהונה הראשונה, ובתקופת הכהונה השנייה כיהן בשנים 1955–1957. במהלך כהונתו כמושל התמודד עם הקשיים איתם התמודדו אזרחי קולורדו בעקבות השפל הגדול. הוא קבע את סדר היום הרפורמי שלו וארגן מחדש את ממשלת המדינה. תוכניותיו כללו בניית כבישים בגובה 20 מיליון דולר אמריקני, רפורמה במערך השירות האזרחי, הפחתת מסים ושמירה על איזון תקציבי.

ג'ונסון נודע בעיקר בגלל נאומו במליאת הסנאט בו מתח ביקורת על הרומן מחוץ לנישואים של שחקנית הקולנוע אינגריד ברגמן, שבאותה תקופה הייתה נשואה לפטר לינדסטרום וניהלה במקביל רומן עם הבמאי האיטלקי רוברטו רוסליני. נאומו של ג'ונסון הכה גלים וכתוצאה ממנו נאלצה ברגמן להתגורר באירופה במשך כמה שנים עד לשובה להוליווד בשביל הסרט "אנטסטסיה". ב-1972 הביע הסנאטור צ'ארלס פרסי מאילינוי התנצלות בשם הקונגרס של ארצות הברית על ההתקפה שנערכה על ברגמן 22 שנים קודם לכן קודם לכן.

בשנים 1947–1955 היה ג'ונסון נשיא "הליגה המערבית", שאיגדה בתוכו מספר ליגות בייסבול זניחות ממערב ארצות הברית. הוא היה גורם מרכזי בבניית האצטדיון "היי מייל", וב-1968 נכנס אל היכל התהילה של הספורט בקולורדו. הוא נפטר בדנוור, בן 86 במותו. ג'ונסון נטמן במוזוליאום פיירמונט שבבית העלמין בדנוור.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברי האספה הכללית של קולורדו
קטגוריה:סגני מושלי קולורדו
קטגוריה:מושלי קולורדו
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי הסנאט של ארצות הברית מקולורדו
קטגוריה:סנאטורים חברי המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1884
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1970
קטגוריה:דנוור: אישים
דן ברעם

דן ברעם (18 בינואר 1931, זאגרב, ממלכת יוגוסלביה – 18 בספטמבר 2009, ירושלים, ישראל) היה תת-ניצב במשטרת ישראל, אשר כיהן כסגן מפקד המשמר האזרחי.

==קורות חייו==
נולד בזאגרב כמיליבוי פוקס (בסרבו-קרואטית: Milivoj Fuchs) למירוסלאב ולארנה לבית גרוס. רכש השכלה יסודית בעיר הולדתו. בתקופת מלחמת העולם השנייה לאחר הפלישה ליוגוסלביה וכינון מדינת קרואטיה העצמאית נעצרו הוא ומשפחתו על ידי שלטונות האוסטאשה. אלזה אחותו של אביו הייתה נשואה בנישואי תערובת לאיש עסקים קתולי המקורב לחוגי הכנסייה הקתולית, ובזכות קשרים אלו עלה בידם לקבל מסמכים מזויפים על כך שהוטבלו לנצרות בשם המשפחה ראדיצ'ביץ', והמשפחה שוחררה ממעצרה והועמדה תחת חסותו של אלויזיה סטפינאץ. פוקס ומשפחתו נשלחו לכפר שצ'יטארייבו (בקרואטית: Šćitarjevo) והתגוררו עם הכומר ד"ר דראגוטין יסיך (בקרואטית: Dragutin Jesih). בנובמבר 1944 פשטו אנשי האוסטאשה על ביתו של הכומר יסיך, ככל הנראה בעקבות הלשנה, הוציאו אותו להורג והשליכו את גופתו לנהר סאווה. משפחת פוקס נמלטה מהמקום בעזרת כפריים מקומיים והסתתרה בכנסייה. ב-1992 העניק ארגון יד ושם לכומר דראגוטין יסיך את עיטור חסיד אומות העולם..

לאחר המלחמה שב מיליבוי פוקס לזאגרב ורכש השכלה תיכונית. ב-1949 עלה עם משפחתו לישראל, התיישב בקיבוץ שער הגולן, ושנה מאוחר יותר עבר למושב בית זית. ב-1954 שינה את שמו לדן ברעם. ברעם שירת בצה"ל כקצין תותחנים בדרגת רב-סרן. לאחר מלחמת יום הכיפורים עבר לשרת במשטרת ישראל ונמנה עם מקימי המשמר האזרחי. הוא כיהן כמפקד המשמר האזרחי בירושלים. ב-1984 הועלה לדרגת תת-ניצב וכיהן כסגן מפקד המשמר האזרחי. לאחר שחרורו כיהן במועצת העיר ירושלים. בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 כיהן כנציג דיפלומטי של קרואטיה בישראל, וב-1993 מונה על ידי נשיא קרואטיה פרניו טוג'מן לקונסול כבוד של קרואטיה בישראל, תפקיד אותו מילא עד 2006. הוא סייע לטוויית היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לקרואטיה.

ברעם פעל ללא הצלחה מול ארגון יד ושם להכרה בחשמן אלויזיה סטפינאץ כחסיד אומות העולם.

נפטר בירושלים ב-2009. היה נשוי לחדווה לבית פארבר, ואב לשני ילדים. הובא למנוחות בבית העלמין בקיבוץ מעלה החמישה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://blog.vecernji.hr/zvonimir-despot/domovinski-rat-dva-desetljeca-kasnije-naslijede-sjecanje-i-pomirba-1089 Homeland War Two Decades Later - Legacy, Remembrance and Reconciliation], באתר www.vecernji.hr 
* [https://www.vecernji.hr/vijesti/progonjeni-hrvatski-djecak-bio-je-osnivac-izraelske-narodne-garde-1268348 The persecuted Croatian boy was the founder of the Israeli National Guard], באתר www.vecernji.hr 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:דיפלומטים קרואטים
קטגוריה:ישראלים ילידי יוגוסלביה
קטגוריה:רבי-סרנים בצה"ל
קטגוריה:תתי-ניצבים במשטרת ישראל
קטגוריה:קציני משטרה יוצאי צה"ל
קטגוריה:בית זית: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים במעלה החמישה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2009