OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יחסי הונגריה – ניו זילנד

יחסי הונגריה–ניו זילנד הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין ניו זילנד לבין הונגריה.

== סקירה כללית ==
כ-1,400 הונגרים חיים בניו זילנד, רבים מהם הגיעו לניו זילנד לאחר המרד ההונגרי בשנת 1956.

בעוד שהקשרים הדו-צדדיים עם הונגריה צנועים בהשוואה למדינות אחרות ב, ניו זילנד והונגריה משתפות פעולה בזירה הבינלאומית בה הן חולקות אינטרסים, במיוחד כתומכים במאמצי שמירת השלום של האו"ם. תוכנית חופשות עבודה מאפשרת לצעירים ניו זילנדים ולהונגרים לחיות ולעבוד במדינות אחרות.

== יחסים כלכליים ==
בשנת 2019 הסתכם הסחר בין המדינות ב-121 מיליון דולר ניו זילנדי. היצוא להונגריה הסתכם ב-15 מיליון דולר ניו זילנדי וכלל בעיקר: ברזל ופלדה, ציוד מכני ומכונות, ואילו היבוא מהונגריה הסתכם ב-106 מיליון דולר ניו זילנדי וכלל בעיקר: כלי רכב, חלקים ואביזרים; ציוד מכני ומכונות.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* ניו זילנד מיוצגת בהונגריה באמצעות שגרירותה בווינה, אוסטריה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בפראג.
* הונגריה מחזיקה בניו זילנד שגרירות בוולינגטון, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד באוקלנד.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.mfat.govt.nz/en/countries-and-regions/europe/austria/new-zealand-embassy-to-austria-and-permanent-mission-to-the-united-nations/hungary/ יחסי הונגריה–ניו זילנד], באתר משרד החוץ הניו זילנדי

== הערות שוליים ==
אסף כחולי

אסף כחולי (באנגלית: Assaf Kacholi; נולד ב-10 באוגוסט 1975) הוא זמר טנור ישראלי, ובעברו מדבב. 

כחולי נחשב לראשוני המדבבים הצעירים ולמזוהה בדיבוב של בובי בסדרה "היי בינבה", ושל הנסיך פז בסדרת האנימה "הקוסם מארץ עוץ".

== ביוגרפיה ==
כחולי נולד וגדל בחולון. אביו הוא מהנדס אווירונאוטיקה.

כחולי דיבב את דמותו של בובי בסדרה "היי! בינבה", ובהמשך דיבב גם את דמותו של הנסיך פז בסדרת האנימה "הקוסם מארץ עוץ", ירמי ב"דנבר הדינוזאור האחרון", ואת דמויותיהם של סניף וסנורק בסדרה "המומינים". 

כחולי בוגר תיכון אילון בחולון.

שירת בצה"ל בבה"ד 7 של חיל הקשר והתקשוב כצלם ועורך וידאו. לאחר סיום שירותו הצבאי, למד לתואר ראשון ב. כחולי בעל תואר ראשון בשירה ובאמנויות הבמה מבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב.

בגיל 27 כחולי עבר להתגורר בברלין, ומאז שנת 2007 הוא מופיע ומקליט עם ההרכב הווקאלי אדורו (במקור: ADORO)<ref></ref>ברחבי אירופה (גרמניה, אוסטריה ואנגליה). הסגנון של ההרכב כולל עיבודים סימפוניים ליצירות לשירי פופ ידועים ויצירות קלאסיות מפורסמות.

אדורו הופיעו וביצעו שיתופי פעולה מסוגים שונים עם הרכבים ויוצרים שונים, בין היתר: Film Orchester Babelsberg לצידם של פלאסידו דומיגו, חוסה קאררס, ברברה סטרייסנד, אנה פרוהסקה וקתרין ג'נקינס ברויאל אלברט הול בלונדון. בנוסף, הקליטו עם הזמרת הלנה פישר את השיר "כל ליבי הוא שלך".

להרכב שערך כבר מאות הופעות ברחבי אירופה, ביניהן מופע בשער ברנדנבורג לציון 20 שנה לנפילת חומת ברלין<ref></ref> עשרה אלבומים רבי-מכר שהוקלטו תחת חברות התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ<ref></ref>, סוני מיוזיק<ref></ref> ודויטשה גרמופון. האלבומים של ההרכב זכו לפרסים והישגים: אלבומי זהב, פלטינה ופלטינה כפולה.

על בימת הפילהרמונית בברלין שר את תפקידו של פטרוס בהפקה מבוימת של Brockes Passion מאת המלחין גאורג פרידריך הנדל בניצוחה של ברברה רוחה והתזמורת הברנדנבורגית שבפרנקפורט אודר.

יחד עם אנסמבל מצו הקליט כחולי את היצירה "הבלדה על מאוטהאוזן".

כחולי הופיע עם הזמרת היוונייה מריה פרנדורי. השניים סיירו ברחבי גרמניה במסגרת הופעות בקונצרט "Songs Of Humanity" וביצעו ביחד שירים של המלחין היווני מיקיס תאודוראקיס.

בשנת 2009 להקתו שרה את ההמנון הלאומי הגרמני במשחק כדורגל של נבחרת גרמניה, וכחולי מציין כי לפני המופע הוא לא שיתף את משפחתו בעניין.

== אלבומים ==
* Berlin Tel Aviv - אלבום הסולו הראשון שלו, יצא בספטמבר 2017
* Amore - 2018
* Symphony - 2020
* Symphony In White - פורסם בגרמניה ובישראל - 2020

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://www.youtube.com/watch?v=7UZWJo6NW5Y&t=61s ראיון עם אסף כחולי בגרמנית], יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=ydXdFfz5_PY זום עם כוכבי המומינים: אסף כחולי, לילאן ברטו ועוד מנשה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרי אופרה
קטגוריה:זמרי אופרה יהודים
קטגוריה:זמרי אופרה ישראלים
קטגוריה:חיל קשר
קטגוריה:בוגרי תיכון אילון/חדש (חולון)
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
קונצ'רטו לפסנתר מס' 1 של מנדלסון

פליקס מנדלסון, מלחין הקונצ'רטו.]]
החלק הראשון של הקונצ'רטו.
החלק השני של הקונצ'רטו.
החלק השלישי של הקונצ'רטו.
קונצ'רטו לפסנתר מס' 1 של מנדלסון בסול מינור אופ. 25, הוא קונצ'רטו לפסנתר מאת המלחין פליקס מנדלסון שנכתב בין השנים 1830–1831, בערך באותה תקופה שבה כתב את הסימפוניה הרביעית שלו. הקונצ'רטו פורסם לראשונה במינכן, אוקטובר 1831. קונצ'רטו זה הולחן ברומא במהלך מסעו של מנדלסון באיטליה. מנדלסון ביצע את היצירה בעצמו בהופעת הבכורה, שכללה גם ביצועים של הסימפוניה מספר 1 שלו (אנ') והפתיחה ליצירתו "חלום ליל קיץ".<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== מבנה הקונצ'רטו ==
הקונצ'רטו מורכב משלושה פרקים והוא מכיל קטעי אלתור רבים.<ref></ref>

# Molto allegro con fuoco- מולטו אלגרו סון פוקו.
# אנדנטה
# פרסטו

== תזמור ==
התזמור של הקונצ'רטו כולל:

* 2 חלילים.
* 2 אבובים.
* 2 קלרינטים.
* 2 בסונים.
* 2 קרנות יער.
* 2 חצוצרות.
* טימפני.
* כלי מיתר.

== פופולריות ==
אף על פי שמנדלסון אמר על הקונצ'רטו: "כתבתי אותו אבל כמה ימים וכמעט ברישול", הקונצ'רטו היה מאוד פופולרי הודות למאמציהם של קלרה שומאן ופרנץ ליסט. המלחין והמנצח הקטור ברליוז ביקר בשלילה את סוג הפסנתר בו השתמש מנדלסון בביצוע הבכורה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?v=Kj6QFnWWbNE ביצוע הקונצ'רטו לפסנתר מס' 1 של מנדלסון יחד עם תווי היצירה], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קונצ'רטי לפסנתר
קטגוריה:יצירות מאת פליקס מנדלסון
יחסי דרום אפריקה – הונגריה

יחסי דרום אפריקה–הונגריה הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין דרום אפריקה לבין הונגריה.

== סקירה כללית ==
משרד אינטרסים של דרום אפריקה נפתח באפריל 1990 בבודפשט, ואחריו נפתח משרד אינטרסים הונגרי בפרטוריה ומשרד מסחרי הונגרי ביוהנסבורג בנובמבר 1990. יחסים דיפלומטיים מלאים בין המדינות כוננו ביולי 1991. לאחר מכן נפתחה קונסוליה כללית הונגרית בקייפטאון.

במהלך אפריל 1999 ערך הנשיא נלסון מנדלה ביקור ממלכתי בהונגריה בהזמנת הנשיא ארפאד גנץ. זה היה ביקור המדינה האחרון שלו בבירה אירופית לפני שפרש מתפקידו.

== יחסים כלכליים ==
הייצוא העיקרי של דרום אפריקה להונגריה כולל עפרות ברזל, פלדה, פחם, טלפונים ציבוריים, פירות וירקות, תבלינים ופרחים חתוכים. הייצוא העיקרי של הונגריה לדרום אפריקה כולל מכונות, ציוד אלקטרוני ומוצרי בשר (חזיר).

== נציגויות דיפלומטיות ==
* דרום אפריקה מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט.
* הונגריה מחזיקה בדרום אפריקה שגרירות בפרטוריה.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.dirco.gov.za/foreign/bilateral/hungary.html יחסי דרום אפריקה–הונגריה], באתר משרד החוץ הדרום אפריקאי

== הערות שוליים ==
יחסי הונגריה–פינלנד

שגרירות פינלנד בבודפשט
יחסי הונגריה–פינלנד הם יחסי החוץ של פינלנד והונגריה.

המדיארים והפינים הם עמים פינו-אוגרים, ובעקבות כך חולקות פינלנד והונגריה קשרים תרבותיים.

== היסטוריה ==
=== לפני העצמאות ===
בסוף המאה ה-19 זיקה לשונית פינית-אוגרית התקבלה באופן נרחב לאחר דיון ציבורי נרחב.

=== עצמאות ===
הונגריה הכירה בפינלנד ב-23 באוגוסט 1920, ואילו פינלנד הכירה בהונגריה ב-10 בספטמבר 1920.

=== מלחמת העולם השנייה ===
כשפרצה מלחמת החורף בין פינלנד לברית המועצות, הרבה הונגרים חשו אהדה רבה כלפי הפינים ורצו לעזור להם.<ref>Ruprecht Antal: Magyar önkéntesek a Téli háborúban – Unkarilaiset Vapaaehtoiset Talvisodassa; [http://www.militaria.hu/ Hadtörténeti Intézet és Múzeum], Budapest, 2003. pp. 9-11.</ref>

ממשלת הונגריה לא תמכה רשמית בפינלנד, אך החלה בסתר לחפש דרכים לעזור לה במלחמה.<ref>Ruprecht Antal: Magyar önkéntesek a Téli háborúban – Unkarilaiset Vapaaehtoiset Talvisodassa; [http://www.militaria.hu/ Hadtörténeti Intézet és Múzeum], Budapest, 2003. pp. 9-11., 23-25., 91.</ref> בנוסף, ארגונים לא ממשלתיים החלו לארגן תמיכה בפינלנד. הונגריה עזרה לפינלנד באמצעות תרומות כספיות, חימוש ומתנדבים צבאיים.

לאחר תבוסתה במלחמת ההמשך, פינלנד ניתקה את היחסים הדיפלומטיים עם הונגריה ב-20 בספטמבר 1944.

=== לאחר מלחמת העולם השנייה ===
היחסים הדיפלומטיים כוננו מחדש ב-20 במאי 1947.

שתי המדינות חברות מלאות באיחוד האירופי.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* פינלנד מחזיקה בהונגריה שגרירות בבודפשט וקונסוליית כבוד בפץ'.
* הונגריה מחזיקה בפינלנד שגרירות בהלסינקי ו-4 קונסוליות כבוד בטורקו, מרייהאמן, טמפרה ויואנסו.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
ג'ון סדלר (היסטוריון)

ד"ר ג'ון סדלר הוא היסטוריון בריטי, המתמחה בסכסוכי הגבול האנגלו-סקוטיים בימי הביניים. הוא עורך דין, מרצה ללימודי מלחמה במרכז למידה באוניברסיטת סנדרלנד ומדריך טיולים בשדה הקרב, שפורסם בהרחבה בנושאי מלחמת הגבול והסקוטים. הוא סמכות מוכרת בתחומי השריון, כלי הנשק וסגנונות הלחימה של התקופה. סדלר כותב באופן קבוע לעיתונים צבאיים והיסטוריים ופרסם מספר ספרים בנושא.<ref name="sadler"></ref> לימד והדריך בתחומים היסטוריים.<ref name="seacoast"></ref>

== עבודות נבחרות ==
<div class="mw-content-ltr">
* (1996) Scottish Battles
* (2000) War in the North 1461–1464
* (2005) Clan MacDonald's Greatest Defeat: The Battle of Harlaw 1411, UK: NPI Media Group, 
* (2005) Border Fury: England and Scotland at War 1296–1568, UK: Pearson Education Ltd, 
* (2006) Culloden: The Last Charge of the Highland Clans, UK: NPI Media Group, 
* (2006) Raiders and Reivers
* (2006) Flodden 1513</div>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.johnsadler.net/ אתר רשמי]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היסטוריונים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1953
יחסי אוקראינה–פינלנד

שגרירות פינלנד בקייב
יחסי אוקראינה–פינלנד הם היחסים הדו-צדדיים בין פינלנד לאוקראינה.

== היסטוריה ==
עד מהפכת אוקטובר בשנת 1917 שתי המדינות היו חלק מהאימפריה הרוסית. בשנת 1918 הייתה פינלנד אחת המדינות הראשונות שהכירו באוקראינה ופתחה נציגות דיפלומטית בקייב. פינלנד הכירה שוב באוקראינה ב-30 בדצמבר 1991 לאחר קריסת ברית המועצות. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-26 בפברואר 1992. שתי המדינות חברות מלאות במועצת אירופה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* פינלנד מחזיקה באוקראינה שגרירות בקייב.
* אוקראינה מחזיקה בפינלנד שגרירות בהלסינקי.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://formin.finland.fi/public/default.aspx?nodeid=17354&culture=en-US&contentlan=2 משרד החוץ הפיני על הקשר עם אוקראינה]
* [http://www.finland.org.ua/Public/Default.aspx שגרירות פינלנד בקייב]
* [http://www.mfa.gov.ua/finland/en/news/top.htm שגרירות אוקראינה בהלסינקי]

== הערות שוליים ==
גבעות דיילי

גבעות דיילי (באנגלית: Daley Hills) הם קבוצה של גבעות גבוהות ומכוסות קרח לאורך הגדה המערבית של קרחון אוויאייטור בהרי הצלב הדרומי, באזור חוף בורכגרווינק של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.

הגבעות ממוקמות בין שפכיהם של קרחון קוסמונט, ושלקרחון שומייקר, אל קרחון אוויאייטור.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הגבעות ===

הגבעות מופו לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1960–1964.

=== מקור השם ===

שמן של הגבעות ניתן להם על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

הגבעות נקראות על שמו של רוברט סי. דיילי (Robert C. Daley), מצי ארצות הברית, שהיה מהנדס טיסה במטוסי הרקולס במהלך מבצע הקפאה עמוקה (מבצע דיפ פריז) שבוצע על ידי צי ארצות הברית בשנים 1966, 1967 ו -1968.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:3462 גבעות דיילי] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=124052 גבעות דיילי] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=3265&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR גבעות דיילי] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.mindat.org/feature-6631767.html גבעות דיילי] באתר mindat

== הערות שוליים ==

דיילי
דיילי
בוב בני

אמיליוס ואחמאנס (; 18 במאי 1926 – 29 במרץ 2011), הידוע בשם הבמה שלו בוב בני, היה זמר ומחזאי בלגי. בני ייצג את בלגיה באירוויזיון 1959 ובאירוויזיון 1961.

== ביוגרפיה ==
בני החל את קריירתו בשלהי מלחמת העולם השנייה, כשהחל להופיע בקביעות בבית קפה בעיר הולדתו. בתחילת שנות החמישים, הופיע בני באופן רציף בתוכנית רדיו, והוציא את אלבום בכורתו, Mijn haart spreekt tot u (הלב שלי מדבר אלייך). בשנת 1957, הוציא לאור את הסינגל "Cindy, Oh Cindy", שהגיע למקום השני במצעד הסינגלים הפלנדרי.

ב-1959, הכריזה רשות השידור הבלגית כי בני נבחר לייצג את מדינתו באירוויזיון 1959, עם השיר "Hou toch van mij". גמר התחרות התקיים ב-11 במרץ 1959, בעיר קאן, צרפת. בתום ההצבעות, בני הגיע למקום השישי עם תשע נקודות.<ref>[http://natfinals.50webs.com/50s_60s/Belgium1959.html Eurovision Song Contest National Finals database – 1959]</ref> Hou toch van mij<ref>[http://www.diggiloo.net/?1959be "Hou toch van mij"] at diggiloo.net</ref> ב-1961, בני נבחר פעם נוספת לייצג את בלגיה באירוויזיון 1961, עם השיר "September, gouden roos". התחרות נערכה גם היא בקאן, ב-18 במרץ 1961.<ref>[http://natfinals.50webs.com/50s_60s/Belgium1961.html Eurovision Song Contest National Finals database – 1961]</ref> בני הגיע למקום ה-15 והאחרון עם נקודה אחת בלבד מלוקסמבורג.<ref>[http://www.diggiloo.net/?1961be "September, gouden roos" at diggiloo.net]</ref> בשנת 1963, הוציא לאור את השיר "Waar en wanneer", שהגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים הפלנדרי, ו-"Alleen door jou", שהגיע למקום החמישי.

בשנת 2001, לקה בני באירוע מוחי. באותה שנה יצא מהארון כהומוסקסואל.<ref name="deredactie"></ref> בשנת 2006, חגג את יום הולדתו ה-80, שם הצהיר כי הוא הבריא באופן מוחלט. ב-29 במרץ 2011, נפטר בני בבית אבות בעיר הולדתו.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים בלגים
קטגוריה:זמרים להט"בים
קטגוריה:להט"בים בלגים
קטגוריה:מחזאים בלגים
קטגוריה:נציגי בלגיה באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 1959
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 1961
קטגוריה:ילידי 1926
קטגוריה:נפטרים ב-2011
אות השירות למען השחרור של אוסטריה

אות השירות למען השחרור של אוסטריה (בגרמנית: Ehrenzeichen für Verdienste um die Befreiung Österreichs) נוסד ב-27 בינואר 1976. העיטור מוענק לגברים ונשים שהתנגדו באופן פעיל למשטר הנאצי ותרמו לשחרורה של אוסטריה משלטון הנאצים. נשיא אוסטריה מעניק את העיטור לאחר שהוא מקבל המלצה מקנצלר אוסטריה על סמך דו"ח של הוועדה הממונה על העיטור.

== בין האנשים שהוענק להם העיטור ==
* שמעון ויזנטל
* אוטו מולדן
*מרקו פיינגולד
*קורט שוברט

== ראו גם ==
* אנשלוס
* שואת יהודי אוסטריה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוסטריה
קטגוריה:אותות, עיטורים ומדליות
People Don't Change

People Don't Change (בעברית: אנשים לא משתנים) הוא המיני-אלבום של הזמר-יוצר האמריקאי פ.ג'יי הרדינג בהשתתפות הזמרת-יוצרת האמריקאית נואה סיירוס.<ref name=":0"></ref> האלבום יצא לאור ב-23 באפריל 2021 על ידי חברת התקליטים RCA רקורדס ו-RECORDS.<ref name=":0" /> מתוך האלבום יצאו שני סינגלים.

==רשימת רצועות==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!עולם
|23 באפריל 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|RCA רקורדס
|<ref></ref>

|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2021
קטגוריה:אלבומי נואה סיירוס
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת RCA רקורדס
פרסי המוזיקה האמריקאית הלטינית

פרסי המוזיקה האמריקאית הלטינית (באנגלית: Latin American Music Awards) הוא טקס פרסי מוזיקה שנתי שמוענק על ידי רשת הטלוויזיה האמריקאית טלמונדו והוא המקבילה הלטינית לטקס פרסי המוזיקה האמריקאית.<ref></ref> הטקס הראשון נערך ב-8 באוקטובר 2015.<ref></ref> הטקס לא נערך בשנת 2020 בשל מגפת הקורונה וחודש כשנה לאחר מכן.<ref></ref>

== טקסים ==
{| class="wikitable"
! rowspan="2" |טקס
! rowspan="2" |תאריך
! rowspan="2" |מנחים
! colspan="4" |זוכים
|-
!אמן השנה
!תגלית השנה
!שיר השנה
!אלבום השנה
|-
!1
!8 באוקטובר 2015
| rowspan="2" |לוסרו
| rowspan="3" |אנריקה איגלסיאס
|ג'יי באלווין
|"El Perdón" – ניקי ג'אם ואנריקה איגלסיאס
|A Quien Quiera Escuchar – ריקי מרטין
|-
!2
!6 באוקטובר 2016
|CNCO
|"Duele el Corazón" – אנריקה איגלסיאס בהשתתפות ויסין
|Dangerous – יאנדל
|-
!3
!26 באוקטובר 2017
|דייגו בונטה ובקי ג'י
|אוזונה
|"Deja Vu" – פרינס רויס בהשתתפות שאקירה
|Primera Cita – CNCO
|-
!4
!25 באוקטובר 2018
|בקי ג'י, גלוריה טרווי, לסלי גרייס, רוסלין סאנצ'ס וארסלי ארמבולה
|באד באני
|סבסטיאן יאטרה
|"Échame la Culpa" – לואיס פונסי ודמי לובאטו
|Odisea – אוזונה
|-
!5
!17 באוקטובר 2019
|אאוחניו דרבז וג'קי בראקמונטס
|אנואל AA
|לונאי
|“Taki Taki" – די ג'יי סנייק בהשתתפות סלינה גומז, אוזונה וקארדי בי
|Real Hasta la Muerte – אנואל AA
|-
!6
!15 באפריל 2021
| rowspan="2" |ג'קי בראקמונטס
|באד באני
|ראו אלחנדרו
|"Tusa" – קרול ג'י וניקי מינאז'
|YHLQMDLG – באד באני
|-
!7
!21 באפריל 2022
| rowspan="2" |קרול ג'י
|מריה בסרה
|"Dakiti" – באד באני וג'יי קורטס
|KG0516 – קרול ג'י
|-
!8
!30 באפריל 2023
|חוליאן חיל, גליליאה מונטיחו, קלריסה מולינה ונאטי נטשה
|ביסאראפ
|"Mamiii" – בקי ג'י וקרול ג'י
|Un Verano Sin Ti – באד באני
|}

== קטגוריות ==

== ראו גם ==
* פרס המוזיקה האמריקאית

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:פרסים אמריקאיים
קטגוריה:פרסי המוזיקה האמריקאית
קטגוריה:פרסי מוזיקה
דניאל קווילן

דניאל קווילן (באנגלית: Daniel Gray "Dan" Quillen; 22 ביוני 1940 – 30 באפריל 2011) הוא מתמטיקאי אמריקאי, ידוע בעבודותיו באלגברה, זכה בפרס פילדס בשנת 1978.

== קריירה ==
דניאל קווילן נולד בעיירה בניו ג'רזי. לאחר סיום בית הספר הוא למד באוניברסיטת הרווארד וסיים אותה בשנת 1961. בשנת 1964 הוא השלים את עבודת הדוקטורט שלו בהדרכת ראול בוט.

לאחר סיום הלימודים דניאל קווילן התחיל לעבוד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. הוא קיבל מספר מלגות להשתלמות בפריז במהלכן הוא הושפע מאלכסנדר גרותנדיק.

בשנים 1969–1970 דניאל קווילן היה חלק מצוות המכון למחקר מתקדם בו עבד לצד מייקל עטיה.

בשנים 1984–2006 הוא היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת אוקספורד.

התרומה המרכזית של קוולין הייתה בפיתוח תאוריית "K" באלגברה.

על מחקריו הוא קיבל פרס קול בשנת 1975 ופרס פילדס בשנת 1978. דניאל קווילן עבד בתחום תיאוריה הומוטופית והוכיח תיאוריה "קוולין-סוסלין". בשנת 1995 קוולין פרסם מאמר בו השתמשו לראשונה במונח אלגברה חופשית למחצה.

דניאל קווילן נפטר בשנת 2011 ממחלת אלצהיימר.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מתמטיקאים אמריקאים
קטגוריה:זוכי מדליית פילדס
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1940
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2011
גולדה (רשת גלידריות)

גולדה (גולדה גלידה) היא רשת גלידריות ישראלית שנוסדה בשנת 2012 כחברת בת של רשת הגלידריות ANITA (Anita Gelato) . הרשת בבעלותם של האחים ניר ועדי אביטל ולה כ-130 סניפים ברחבי ישראל (נכון לינואר 2024).

==היסטוריה==
בשנות ה-90, החלו אניטה אביטל ובנה הצעיר ניר לרקוח מתכוני גלידה במטבח המשפחתי בדירתם בשכונת נאות שקד (אזורים), נתניה. את הגלידות בעבודת-יד מכר ניר בסופי שבוע בשוקי אוכל בעיר כאמצעי השלמת הכנסה עבור משפחת אביטל בת שש הנפשות, אשר אב המשפחה נפטר בפתאומיות.<ref name=":0" /><ref name=":3"></ref>

בשנת 2002 הקימו האחים עדי וניר אביטל בשכונת נווה צדק בתל אביב את חנות הגלידה הראשונה של המשפחה שנקראה על שם אימם, גלידריית ״אניטה״, לימים Anita Gelato . סניפים נוספים נפתחו בתל אביב ובהמשך גם בשווקים בינלאומיים, כמו באוסטרליה, ארצות הברית, ואירופה.<ref name=":0" /><ref name=":3" />

בשנת 2012, הקימה משפחת אביטל את גולדה גלידה שנועדה לשוק המקומי בלבד, בשונה מגלידריות Anita Gelato שפועלות בחו"ל או הוקמו בארץ בתוך גבולות העיר תל אביב. רשת-הבת גולדה צברה תאוצה בתוך ישראל, ונכון לינואר 2024, היא מונה כ-130 סניפים ברחבי הארץ. 30 מהסניפים נפתחו בשנת 2020 במהלך הקורונה.<ref name=":1" /><ref name=":2" /><ref name=":3" /><ref name=":4" />

בשנת 2020, בזמן הקורונה, החברה יצרה תרבות משלוחים של גלידה, ובכך המציאה חווית צריכה חדשה למוצר זה במציאות של סגר, והגדילה את הצריכה המשפחתית לנפש בישראל. בשנת 2023, השיקה רשת גולדה אפליקציית משלוחים עצמאית.

בשנת 2021 עבר מפעל הייצור מרעננה לכפר ויתקין. המותג "בייגלה מלוח" נולד במפעל הייצור של גולדה. במרוצת השנים, חברות אחרות החלו לשלב את הבייגלה המלוח הזה במגוון מוצרים אחרים, כמו עוגיות, שוקולדים, במבה, דגני בוקר ועוד.

בשנת 2022, כחלק מהמעורבות הקהילתית של החברה, יזמה משפחת אביטל מגמת הכשרה של יצרני גלידה במרכז הנוער ויצו-קנדה בנתניה.<ref></ref>

== פעילות ומוצרים ==
הרשת פועלת בשיטת הזכיינות, כאשר הכנסות החברה מגיעות מייצור ואספקת חומרי גלם לתעשיית הגלידה.<ref name=":0" /><ref name=":2" /><ref name=":4" />

גלידת גולדה מיוצרת בסניפי הרשת עצמם, כאשר בכל סניף קיים מטבח עם מכונת גלידה, מקפיאים וגלידן אשר אחראי על ייצור הגלידה. חומרי הגלם לגלידה משונעים לכל אחד מסניפי הרשת ברחבי הארץ.<ref name=":1" /><ref name=":2" /><ref name=":3" />

== דירוגים והוקרה ==
גולדה דורגה בשנת 2021 במקום הראשון בקטגוריית בתי קפה, מסעדות, מזון מהיר ושירותי משלוח, ובדירוג 100 המותגים של גלובס.<ref name=":4" />

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גלידריות
הארי בורוכוב

בכיוון השעון: [[אלכסנדר אלכין (יושב), חוזה חואקין אראיזה, שמואל רשבסקי, הארי בורוכוב, ארתור דייק, יצחק קשדן (יושב), מלון מרילנד, פסדינה, 1932.]]
הארי בורוכוב (באנגלית: Harry Borochow; 15 ביוני 1898 – 20 באוקטובר 1993) היה שחמטאי, השתתף בתחרויות שחמט מ-1917 עד 1958, היה אלוף קליפורניה בשנים 1930–1938, יו"ר אגודת קליפורניה לשחמט ב-1960 ואחיו הצעיר של דב בר בורוכוב.

== ביוגרפיה ==
בורוכוב נולד בפולטבה והיגר בשנת 1903 לניו יורק.

ב-1917 זכה בורוכוב באליפות המכללות, שנערכה על ידי הסיטי קולג' של ניו יורק, בתוצאה ½15–½, ובאליפות מועדון השחמט של העיר ניו יורק בתוצאה 7–1.

ב-1918 היה קפטן הקבוצה של סיטי קולג' שניצחה את האוניברסיטאות פנסילבניה וקורנל, שהסתיים בתוצאה של חמישה ניצחונות ושלושה תיקו. קבוצות פן וקורנל הצטרפו אל קבוצת סיטי קולג' וניצחו את רביעיית האוניברסיטאות קולומביה, הרווארד, ייל ופרינסטון בתוצאה 9–4.

בורוכוב עבר ללוס אנג'לס בקליפורניה, ובשנים 1919–1921 זכה שלוש פעמים במקום השני באליפות לוס אנג'לס. ב-27 ביוני 1921 השתתף במשחק סימולטני שערך שמואל רשבסקי, שהיה בן תשע, ובורוכוב סיים בתיקו. ב-4 ביולי 1921 שיחק רשבסקי כשעיניו מכוסות שני משחקים נגד בורוכוב, וניצח בשניהם.

בשנת 1922 ובשנים 1924–1925 זכה בורוכוב באליפות לוס אנג'לס. ב-1920 זכה במקום שלישי באליפות קליפורניה, וב-1921 זכה במקום שני. ב-1930–1932 זכה שלוש פעמים באליפות קליפורניה.

באוגוסט 1932 בכנס שחמט במלון מרילנד בפסדינה ניצח בורוכוב את רשבסקי. התוצאה שהשיג בורוכוב בכנס הייתה ½5–½5, במשחקיו מול יצחק קשדן וארתור דייק סיים בורוכוב בתיקו.

== ממשחקיו ==
ארבעה ניצחונות של בורוכוב בתחרות אחת, מול שלושה מענקי השחמט במאה העשרים ומול רב-אמן ממקסיקו.

1. משחק של בורוכוב בלבן נגד רשבסקי בשחור ששוחק בפסדינה, סיבוב שלישי ב-17 באוגוסט 1932. פתיחה וינאית. ניצחון לבורוכוב.

2. משחק של ריינפלד בלבן נגד בורוכוב בשחור ששוחק בפסדינה, סיבוב שישי ב-21 באוגוסט 1932.

3. משחק של בורוכוב בלבן נגד פיין בשחור ששוחק בפסדינה, סיבוב תשיעי ב-25 באוגוסט 1932. הגנת אלכין. בורוכוב ניצח אחרי 11 מהלכים.

4. משחק של בורוכוב בלבן נגד אראיזה בשחור ששוחק בפסדינה, סיבוב ראשון ב-15 באוגוסט 1932. הגנת קארו-קאן.

== חיים אישיים ==
בורוכוב היה סוכן ביטוח. הותיר שתי בנות.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.365chess.com/players/Harry_Borochow משחקי שחמט] של הארי בורוכוב באתר 365chess.com

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:שחמטאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:רבי-אמנים יהודים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1898
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1993
אלן לאד

אלן לאד (באנגלית: Alan Ladd; 3 בספטמבר 1913 – 29 בינואר 1964) היה שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי, ידוע בעיקר בגלל תפקידו במערבון הקלאסי "שיין" של ג'ון פורד.

==ביוגרפיה==
הוא נולד בהוט ספרינגס, ארקנסו ובגיל ארבע מת אביו ואמו היחידנית התקשתה להתפרנס. הם עברו לאוקלהומה סיטי ואחר כך לפסדינה ולעמק סן פרננדו, שם למד ב-North Hollywood High School שם השתתף בחוג הדרמטי והופיע בהצגת "המיקדו" של גילברט וסאליבן, שם ראה אותו מאתר כישרונות והחתים אותו באולפני סרטי יוניברסל.

הוא הופיע בתפקידים קטנים ואחר כך עבר לאולפני האחים וורנר אך גם שם לא הצליח. הפריצה שלו הייתה ב-1942 כשהוחתם באולפני פרמאונט לתפקיד משנה בסרט האפל "אקדוחן שכיר" לפי רומן של גרהם גרין לצידה של ורוניקה לייק.

עם ורוניקה לייק הופיע עוד בשלושה סרטים אפלים:
* "מפתח הזכוכית" לפי ספרו של דשיל האמט – (1942)
* "הדליה הכחולה", לפי תסריט של ריימונד צ'נדלר – (1946)
* "סייגון" – (1948).

ב-1949 שיחק בסרט "גטסבי הגדול" לצידה של בטי פילד.

ב-1953 שיחק בתפקיד הראשי של "שיין", במערבון "שיין" בבימויו של ג'ון פורד שזכה להצלחה גדולה. באותה שנה נבחר לאחד מעשרת הכוכבים הפופולרים ביותר בארצות הברית.

ב-1957 שיחק בסרט "הנער על הדולפין" לצידם של סופיה לורן וקליפטון וב.

בנובמבר 1962 הוא נמצא מחוסר הכרה עם פצע ירייה ליד ליבו לאחר ניסיון התאבדות כושל. האולפן מיהר להסתיר את המקרה וכינה אותו "תאונה שקשורה לשימוש באקדח".

תפקידו האחרון שלו היה בסרט "השאפתנים" לצידו של ג'ורג' פפארד (1964), אך באופן טרגי, הוא לא צפה בהקרנתו. ב-29 בינואר 1964, הוא נמצא מת בפאלם ספרינגס, קליפורניה מבצקת במוח שנגרמה על ידי שימוש מופרז באלכוהול ותרופות הרגעה. החקירה העלתה שלא מדובר היה בהתאבדות.

ב-1960 נקבע שמו בשדרת הכוכבים של הוליווד.

==פילמוגרפיה חלקית==
* הדרקון העקש (1941)
* האקדח הזה להשכרה (1942)
* מפתח הזכוכית (1942)
* הדליה הכחולה (1946)
* שנתיים לפני התורן (1946)
* כלכותה (1947)
* סמית' הלוחש (1948)
* סייגון (1948)
* גטסבי הגדול (1949)
* שיין (1953)
* הנער על הדולפין (1957)
* כל האנשים הצעירים (1960)
* השאפתנים (1964)

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.tcm.com/tcmdb/person/1122096%7C8828/Alan-Ladd/#overview אלן לאד], באתר TCM
* 
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: קולנוע
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1913
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1964
טומבלי

טומבלי מודל A, שנת 1914
לוגו טומבלי מודל A, שנת 1914

טומבלי (באנגלית: Twombly (cyclecar)) הייתה מכונית פתוחה, מסוג סייקלקאר בסגנון מכונית עידן פליז מתוצרת Driggs-Seabury , אשר יוצרה בין השנים 1915–1913 בארצות הברית.

==היסטוריה==
בתחילה, מכוניות טומבלי נבנו על ידי דריגס-סיבורי (Driggs-Seabury) בפנסילבניה), ומשנת 1915 במפעל החברה עצמה בניו יורק. במכוניות הורכבו מנועים מקוררים במים, בתחילה עם 2 צילינדרים ומשנת 1914 גם עם ארבעה צילינדרים.

ה- Twombly היה מצויד במסגרת תחתונה והיה בעל שני מושבים זה אחרי זה. משנת 1914 המושבים היו מקבילים. דגם שני הצילינדרים נבנה עם תיבת דיסק חיכוך והנעת שרשרת כפולה לגלגלים האחוריים, הדגם שהוצע בשנת 1913, עלה 350 דולר.

בשנת 1914 היה זמין דגם ארבעה צילינדרים עם בסיס גלגלים מעט גדול יותר במחיר של 395 דולר.

בשנת 1915 ניסתה "טומבלי" לייצר מכוניות רגילות (לא הוגדרו כ-"Cyclecar") עם ארבעה מושבים. המנוע בעל ארבעה הצילינדרים היה חזק יותר כולל מכונית טיולים 4–5 מושבים. החברה לא הצליחה במכירות עד שהמשקיע הבכיר, כומר לשעבר בשם דייוויד סטיוארט דודג', מבלי להתייעץ עם טומבלי, הגיש בקשה לפשיטת רגל בפברואר 1915 עקב חוב של 428,238 דולר.

=="Cyclecar"==
"Cyclecar" הייתה סוג של מכונית קטנה, וזולה שיוצרה באירופה ובארצות הברית בין 1910 לתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20. מטרתה של ה-"Cyclecar" הייתה למלא פער בשוק בין האופנוע לבין המכונית.

==ראו גם==
* ארגו (מכונית)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1913
קטגוריה:מכוניות אמריקאיות
קטגוריה:כלי רכב מסוג Cyclecar
מחוז אאכן

העיר אאכן שבמחוז אאכן
מחוז אאכן (בגרמנית: Städteregion Aachen) שוכן במערב נורדריין-וסטפאליה שבגרמניה. המחוזות הסמוכים לו הם מחוז היינסברג, דירן, אויסקירשן וכן מחוז לימבורג שבהולנד ומחוז לייז' שבבלגיה.

== היסטוריה ==
המחוז נוסד באוקטובר 2009, לאחר שאוחד מחוז אאכן הקודם, אשר נוסד בשנת 1975, עם העיר אאכן.

== גאוגרפיה ==
המחוז משתרע מהעיר בסווילר בצפון, לאורך כ־50 ק"מ עד לעיר מונשאו שבדרום. המחוז כולל חלק מהרי אייפל בדרום וכן את מפרץ הריין התחתון. הנקודה הגבוהה ביותר בו נמצאת בגובה 658.3 מטרים מעל פני הים.

== דגל המחוז ==
דגל מחוז אאכן
הדגל כולל שני פסים רחבים ואופקיים בצבעים צהוב וכחול המחלקים את הדגל לשניים. במרכז הדגל קיים מגן המחולק אף הוא לשני צבעים אלה; בראש המגן, על גבי רקע צהוב, נמצא אריה שחור. מתחתיו - על גבי רקע כחול - ברבור לבן עם כפות רגליים שחורות, העומד על קרני צבי.

== ערים ==
* אאכן
* אלסדורף
* בסוויילר
* אשווילר
* הרצוגנאת'
* מונשאו
* רוטגן
* שמורת
* סטולברג
* וירסלן

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.wegweiser-kommune.de/kommunen/staedteregion-aachen מידע סטטיסטי אודות מחוז אאכן] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גרמניה: מחוזות
יחסי ארמניה–צ'כיה

שגרירות ארמניה בפראג
יחסי ארמניה–צ'כיה הם היחסים הדו-צדדיים בין רפובליקת ארמניה לבין הרפובליקה הצ'כית.

== סקירה כללית ==
צ'כוסלובקיה וארמניה כוננו יחסים דיפלומטיים ב-30 במרץ 1992. מאוחר יותר, לאחר פירוק צ'כוסלובקיה בשנת 1993, ארמניה כוננה יחסים דיפלומטיים עם צ'כיה. הוועדה הבין-ממשלתית הארמנית-צ'כית לשיתוף פעולה כלכלי הוקמה בשנת 2014. מאז התקיימו ארבעה מושבים של הנציבות - הראשון בשנת 2014 בירוואן, השני בשנת 2016 בפראג, השלישי בשנת 2017 בירוואן והרביעי בשנת 2018 בפראג. צ'כיה הכירה ברצח העם הארמני. כ-12,000 ארמנים מתגוררים בצ'כיה.

== יחסים כלכליים ==
בשנת 2018 הסתכם הסחר בין המדינות ב-42.9199 מיליון דולר. סך היבוא הארמני מצ'כיה הסתכם ב-40.0167 מיליון דולר וכלל בעיקר מוצרי קונדיטוריה, בירה, מזון, תרופות וציוד רפואי, מוצרי פלסטיק, נייר וביגוד. סך היצוא הארמני לצ'כיה הסתכם ב-2.9032 מיליון דולר וכלל בעיקר מוצרי מוליבדן, קרמיקה, פריטי עץ, שטיחים בעבודת יד, יהלומים גולמיים וחלקי ריהוט.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* ארמניה מחזיקה בצ'כיה שגרירות בפראג.
* צ'כיה מחזיקה בארמניה שגרירות בירוואן.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.mfa.am/en/bilateral-relations/cz יחסי ארמניה–צ'כיה], באתר משרד החוץ הארמני

== הערות שוליים ==
מאגר מידע ביבליוגרפי

מאגר ביבליוגרפי הוא מאגר של רשומות ביבליוגרפיות, אוסף דיגיטלי מאורגן של הפניות לספרות שפורסמה, הכולל מאמרים בכתבי עת ועיתונים, הליכי ועידה, דו"חות, פרסומים ממשלתיים ומשפטיים, פטנטים, ספרים וכו'. בניגוד לערכים ספרייתיים מקוטלגים, חלק גדול מהרישומים הביבליוגרפיים במאגרי המידע הביבליוגרפיים מתארים מאמרים, עבודות ועידה וכדומה, ולא מונוגרפיות שלמות, והם בדרך כלל מכילים תיאורי נושאים עשירים מאוד בצורת מילות מפתח, מונחי סיווג נושא או תקצירים.<ref></ref>

מאגר ביבליוגרפי עשוי להיות כללי בהיקפו או לכסות תחום אקדמי ספציפי כמו מדעי המחשב.<ref></ref> מספר משמעותי של מאגרי מידע ביבליוגרפיים הם קנייניים, זמינים על ידי הסכם רישוי מספקים, או ישירות משירותי האינדקס וההפשטה שיוצרים אותם.<ref name="Reitz"></ref>

מאגרי מידע ביבליוגרפיים רבים התפתחו לספריות דיגיטליות, המספקות את הטקסט המלא של התכנים שנוספו לאינדקס: כך למשל CORE, משקף ומוסיף אינדקסים לטקסט המלא של מאמרים מלומדים ו-Our Research מפתח מנוע חיפוש לתוכן בגישה פתוחה שנוסד על ידי Unpaywall.<ref></ref> אחרים מתאחדים עם מאגרי מידע מחקריים שאינם ביבליוגרפיים כדי ליצור מערכות מנועי חיפוש רחבות יותר, כגון Chemical Abstracts או Entrez.

== היסטוריה ==
לפני אמצע המאה ה-20, אנשים שחיפשו ספרות שפורסמה נאלצו להסתמך על אינדקסים ביבליוגרפיים מודפסים, שנוצרו באופן ידני מכרטיסי אינדקס. "במהלך שנות ה-60 המוקדמות של המאה העשרים השתמשו במחשבים לדיגיטציה של טקסט בפעם הראשונה. המטרה הייתה להפחית את העלות והזמן הנדרש לפרסום שני כתבי עת תקציריים אמריקאים, האינדקס מדיקוס של הספרייה הלאומית לרפואה והדו"חות המדעיים והטכניים של מנהל האווירונאוטיקה והחלל הלאומי (נאס"א). בסוף שנות השישים גופים כאלה של מידע אלפאנומרי דיגיטלי, המכונים מאגרי מידע ביבליוגרפיים ומספריים, היוו סוג חדש של משאב מידע.<ref></ref> בשנות ה-1970 המוקדמות, שליפה אינטראקטיבית מקוונת הפכה לכדאית יותר מבחינה מסחרית מרשתות טלקומוניקציה פרטיות. השירותים הראשונים הציעו כמה בסיסי נתונים של אינדקסים ותקצירים של ספרות מדעית. מאגרי מידע אלה הכילו תיאורים ביבליוגרפיים של מאמרים בכתבי עת שניתן היה לחפש בהם לפי מילות מפתח בכותרת ומחבר, ולעיתים לפי שם היומן או כותרת הנושא. ממשקי המשתמש היו גלמיים, הגישה יקרה והחיפוש נעשה על ידי ספרנים בשם 'משתמשי הקצה'.<ref></ref>

== ראו גם==
* קטלוג ציבורי מקוון

== הערות שוליים ==

*
דורה וילסון

דורה וילסון ( באנגלית:Dora Wilson; 31 באוגוסט 1883 – 21 בנובמבר 1946) הייתה אמנית אוסטרלית ילידת בריטניה, הידועה בזכות תחריטים וסצינות רחוב.

== ביוגרפיה ==
דורה לינל וילסון נולדה ב־31 באוגוסט 1883 בניוקאסל על נהר הטיין, אנגליה. הוריה היו ג'יימס וילסון, ואנני מריה, לבית גרין. <ref></ref> המשפחה היגרה למדינת ויקטוריה באוסטרליה בשנת 1884, כאשר דורה הייתה בת שנה.

דורה וילסון התחנכה בבית הספר סומרסט ובמכללת הנשים המתודיסטית במלבורן. בין השנים 1901–1906 למדה בגלריה הלאומית בהנהלת ברנרד הול ופרדריק מקובין, ויצרה חברויות עם האמנים האחרים רות הוליק, גוונדולין גרנט, ובן זוגה פג קלארק.<ref>"Heard Here and There". Argus (Melbourne, Vic. : 1848 - 1957). 26 September 1936. p. 24</ref>

== קריירה אמנותית ==
דורה וילסון הייתה ידועה בעיקר בזכות תחריטים, פסטלים וציורי שמן של טבע דומם. עבודתה זכתה לשבחים על "חוש הצבע החזק" שלה, אך גם נמתחה ביקורת על כך שהפגינה "יופי של קופסת שוקולד". <ref>"Dora Wilson's Exhibition". The Sydney Morning Herald. 20 April 1926</ref> עבודותיה נכללו במספר תערוכות בולטות, כולל התערוכה האוסטרלית ליצירת נשים במלבורן, תערוכת האקדמיה המלכותית לאמנות אוסטרלית בלונדון. <ref>Australian Art: The Exhibition in London". The Age (Melbourne, VIC). 26 May 1923. </ref> בשנת 1923 עבודתה, 'ריווה ד'אור', הודפסה על שער המגזין "עולמן של נשים" והוצגה בחברת האמנים בפריז.

הסטודיו שלה היה מקום המפגש של עמיתיה מבית הספר לציור שהציגו בשנים 14–1913 כ"שנים עשר ציירי מלבורן'. קבוצה זו כללה את ג'סי טריל, ג'נט קומברה סטיוארט, נורה גורדון, פנלי בויד, ולינדזי ברנרד הול. וילסון הייתה גם חברה באגודת מלבורן של נשים ציירות ופסליות. <ref></ref>

משנות העשרים ואילך היא התרכזה בעיקר בסצינות רחוב, ובשנת 1923 הוזמנה על ידי סר בולדווין ספנסר לבצע סדרת ציורים של ציוני דרך באירופה. היא הסתובבה באירופה במשך למעלה משנתיים, בליווי הצלם פג קלארק. בשנת 1928 הוצגו עבודות אלה בגלריה Beaux Arts בלונדון ובשנה שלאחר מכן ב״בית אוסטרליה״ בלונדון.

בראשית שנות השלושים של המאה העשרים התמקדה בסצינות היסטוריות מההיסטוריה של מלבורן, עם תערוכה בשם "אבני דרך של מלבורן" שהתקיימה בגלריה לאמנות יפה במרץ 1935. עבודתה הוערכה לטובה על ידי ארתור סטריטון על היותה "רעננה בצבע וחפה ממראה מדכא של צבע שחור." <ref>ART EXHIBITIONS". Argus (Melbourne, Vic. : 1848 - 1957). 20 March 1930. p. 13. </ref>

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="170">
File:Dora L Wilson - Exterior view of single story house with steep gabled roof.jpg

File:Dora Wilson - Unidentified light house on a cliff.jpg

File:Dora Wilson - Ships at anchor.jpg
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירות אוסטרליות
קטגוריה:ילידות 1883
קטגוריה:נפטרות ב-1946
אמוג'י קקי מחייך

אנדרואיד 7.0]]
האמוג'י כפי שמופיע באפליקציית [[טוויטר]]
אמוג'י קקי מחייך או אמוג'י ערימת צואה (💩) הוא אמוג'י הדומה לערימת צואה מפותלת, על פי רוב בתוספת עיניים וחיוך. השימוש בו בא לבטא בדרך כלל ביקורת, אכזבה או אי שביעות רצון, ולעיתים משמש גם במשמעות צואה.

==היסטוריה==
האמוג'י כפי שמופיע באנדרואיד 4.4
האמוג'י הוצג לראשונה ב-1997 בסט של 90 אמוג'ים שיצרה חברת סלולר מיפן, בשנים שלאחר מכן מפעילי סלולר יפניים הגדירו גם הם גרסאות לאמוג'י. בגרסאות אלו האמוג'י לא כלל עיניים וחיוך. ב-2007 הוסיפה חברת גוגל את האמוג'י לשירות ג'ימייל לאחר שהשתכנעה שהוא יהיה פופולרי בקרב המשתמשים, את האימוג'ים עיצבו מעצבים של שרבוט גוגל, עיצוב האימוג'י קקי מחייך נעשה בהשראת הדמות Poop Boy מסדרת המאנגה Dr. Slump של אקירה טוריאמה<ref></ref>. ב-2008 השיקה אפל את ערכת האמוג'י הראשונה למערכת ההפעלה IOS, שכללה גם את אמוג'י ערימת הצואה. ב-2010 נוסף האמוג'י באופן רשמי לתווי יוניקוד וקיבל את הקוד 1F4A9.

==פופולריות==
ב-2014 האמוג'י זכה בקטגוריית "אמוג'י השנה" בטקס נבחרי הילדים של ערוץ הילדים. את הפרס לקח עודד פז שהיה מחופש אליו.

ב-2016 דווח בתאגיד השידור האוסטרלי שהאמוג'י הוא "אחד האמוג'ים הפופולריים ביותר", בשל "הקסם הבלתי אפשרי שלו" ו"ויכולתו להתעלות על הבדלי שפה ופוליטיקה". דווח גם על הצגתו בבלונים ובעוגות יום הולדת. באותה השנה נוצר באוסטרליה המערבית מיצג של האמוג'י מקן טרמיטים.

ב-2017 גילם פטריק סטיוארט את דמות האמוג'י בסרט "אמוג'י: הסרט". הדמות דובבה לעברית על ידי יהויכין פרידלנדר.

==ראו גם==
* אמוג'י בוכה מצחוק
* אמוג'י אפרסק
* אמוג'י חציל
* צואה

==קישורים חיצוניים==

* [https://emojipedia.org/pile-of-poo/ אמוג'י ערימת צואה], באתר אמוג'יפדיה

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמוג'י
קטגוריה:צואה
קטגוריה:זוכי טקס נבחרי הילדים
חוק למניעת זיהום הים מהשלכת פסולת

החוק למניעת זיהום הים מהשלכת פסולת נחקק בשנת 1983 (תשמ"ג) על ידי המשרד להגנת הסביבה. מטרת החוק היא לגרום להפסקת הטלת פסולת אל שטחי הים של ישראל ככל שניתן, ולעודד מציאת דרכים אחרות ונקיות יותר להיפטר מהפסולת.

== הרקע לחוק ==
לפני חקיקת החוק, השלכת פסולת לים הייתה וזיהומו שכיחה יחסית בקרב הישראלים. לאחר שהחלו פיתוחים מרכזיים בהתפלת מי ים למי שתייה, הובהרו הבעיות במצב זה מבחינת שמירה על בריאות האזרחים. בשלב זה נהיה ברור שדרושים חוקים המטפלים בנושאים אלו.<ref></ref>

== עיקרי החוק ==
אסון הזפת הגדול]]
החוק אוסר השלכה של כל סוג של פסולת לים בכל צורה, במטרה לשמור על הים ועל החופים נקיים יותר וכדי למנוע זיהומים של הים, לדוגמה הזרמות של ביוב ושפכים לים ומזהמים אחרים שפוגעים בחיי הים ובאיכות המים.

=== הוועדה למתן היתרים ===
החוק נאכף על ידי הוועדה למתן היתרים - ועדה אשר ממנה השר להגנת הסביבה, ובה גם נציגים של גופים ציבוריים אחרים שעניינם לשמור על הסביבה. תפקיד ועדה זו הוא לפקח על מקרים הקשורים לחוק, לשנות ולהוסיף לחוק כשצריך.<ref></ref>

נכון לשנת 2009 מורכבת הוועדה מנציגים של כמה משרדים - משרד הביטחון, הבריאות, התחבורה, התעשייה והמסחר, התיירות, וגופים נוספים אשר מעוניינים בשמירה על איכות הסביבה.

בנוסף, יש לוועדה הסמכות לספק היתרים להשלכת פסולת - אישורים מיוחדים להשלכת סוגי פסולת מסוימים במקרים אשר הוועדה רואה לנכון. כדי לקבל היתר צריך להגיש בקשת היטל לוועדה, בה הוא מתאר את המקרה ומדוע הוא זקוק להיתר, החוק מחייב לענות לבקשה תוך עד 75 ימים מיום הגשתה. בנוסף, החוק מחייב לשלם על כל סוג של היטל לים, במטרה להביא להפנמה של העלויות לטיפול הים, בדרך כלל העלויות יהיו בקירוב ל 300 ש"ח ליום, אך מספר זה משתנה בהתאם לכמות ההטלה, לחומרים, ולעוד משתנים.

לועדה ישנה גם סמכות למתן היתרי חירום, היטלים מיוחדים אשר אמורים להינתן רק במקרי חירום כאשר אין דרך אפשרות סבירה למנוע את ההזרמה, או במקרים המתייחסים לתאונות או נזקים בשל אירוע חריג. החוק קובע שעל הוועדה לדון בהיתרי חירום תוך 72 שעות מהגשתם, ושהם עלולים לעלות עד כ 10,000 ש"ח ביום.<ref name=":0"></ref>

== מחלוקת סביב החוק ==
ישנם מקרים רבים בהם ניתנים היתרים והיתרי חירום שאינם הכרחיים, ובמקרים רבים החוק אינו מטפל בבעיה שלשמה נועד באופן אפקטיבי, ולכן רבים טוענים כי הוא זקוק לניסוח חדש ומקיף יותר. למרות זאת, בתוך הוועדה למתן היתרים ישנן מספר עמותות לשמירה על איכות הסביבה, שהצטרפו כדי לוודא כי היתרים אינם ניתנים ללא סיבה, לדוגמה עמותת "צלול".

=== עונש על אי ציות לחוק ===
החוק קובע שהעונש על הטלת פסולת לים יכול לנוע בין שנת מאסר וקנס בסביבות 185,000 ש"ח, לבין 3 שנות מאסר או כפל הקנס. גובה העונש תלוי בנסיבות מקשיחות קיימות, למשל במקרים בהם נגרם נזק ממשי לים, או כאשר הנזק נעשה על ידי תאגיד.<ref name=":0" />

== ראו גם ==
* אסון הזיהום הימי בזפת לאורך חופי ישראל (2021)

== הערות שוליים ==

מניעת זיהום הים מהשלכת פסולת
קטגוריה:הכנסת העשירית: חקיקה
חוק הפיקוח על מכונים פסיכומטריים

חוק הפיקוח על מכונים פסיכומטריים, תשס"ט-2008 מסדיר את פעילות המכונים העוסקים בהכנה לבחינה הפסיכומטרית.

== מטרת החוק ==
מטרת החוק היא להסדיר את פעילות המכונים הפסיכומטריים, ליצור מציאות שבה המדינה תוכל להגן בצורה יעילה על חיילים וסטודנטים לעתיד המוציאים את מיטב כספם עבור ההכנה לבחינה והקבלה לאוניברסיטאות.

החוק מיועד אל המכונים הפסיכומטריים, אל הסטודנטים ובפרט אל חיילים משוחררים.<ref></ref>

== עיקרי החוק ==
החוק נועד להגן על תלמידי המכונים הפסיכומטריים ובפרט חיילים משוחררים, אשר רוצים לבטל את השתתפותם בקורסי ההכנה לבחינת הפסיכומטרי, ולבחינה עצמה.

=== ביטול השתתפות בקורס ===
החוק קובע שתלמיד רשאי לבטל את השתתפותו בקורס עד שלושים ימים לפני תחילת הלימודים בקורס – בלא דמי ביטול, מתום שלושים ימים לפני תחילת הלימודים בקורס ולא יאוחר מתחילת הלימודים – כנגד דמי ביטול בסכום שלא יעלה על עשרה אחוזים מהמחיר הכולל, עד תום שליש מהמפגשים בקורס – כנגד דמי ביטול בסכום שלא יעלה על ארבעים אחוזים מהמחיר הכולל.

=== פרסום מבחנים ונתונים על ידי המרכז הארצי לבחינות והערכה ===
החוק מחייב את המרכז הארצי לבחינות והערכה לפרסם לציבור, לאחר כל מועד שבו התקיים מבחן פסיכומטרי, טופס מבחן מרכזי שניתן באותו מועד ואת פתרונו, וכן נתונים בדבר תוצאות המבחן, לרבות התפלגות התוצאות לפי מדדים שונים. וכן החוק מחייב את המרכז הארצי לבחינות והערכה לפרסם אחת לשנה טופס מבחן בכל שפה שבה התקיים מבחן פסיכומטרי באותה שנה.
== הרקע לחוק ==
בתאריך 4 בנובמבר 2008 חבר הכנסת סילבן שלום ובסיוע "אמון הציבור" קבע מדרג של החזרים ושעל פיו, תלמיד שביטל השתתפותו בקורס, חודש לפני תחילתו יזכה להחזר מלא של שכר הלימוד. שלום הסביר לחברי הכנסת כי ענף הפסיכומטרי הוא ענף הממומן ברובו מכספי מדינה. מרבית התלמידים במכונים הם חיילים משוחררים הממנים את הקורס הפסיכומטרי באמצעות כספי הפיקדון המגיעים להם מכוח חוק קליטת חיילים משוחררים. ההערכה היא כי המדינה מעבירה למכונים הפסיכומטריים כ-100 מיליון שקל בשנה עבור עשרות אלפי תלמידים שהם חיילים משוחררים הזכאים להשתמש בכספי הפיקדון לצורך כך. לדברי שלום, עידוד חיילים משוחררים ללימודים גבוהים, שבחינה פסיכומטרית היא תנאי להם הוא מטרה חברתית ולאומית.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

הפיקוח על מכונים פסיכומטריים
קטגוריה:הכנסת השבע עשרה: חקיקה
חוק מגן דוד אדום

חוק מגן דוד אדום, תש"י–1950 הוא חוק שנחקק בשנת 1950 לשם הסדרת מעמדו ופעילותו של ארגון ההצלה מגן דוד אדום שיפעל תחת השראת המשפט העברי "כל המקיים נפש אחת מישראל כאילו קיים עולם ומלואו".<ref>נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 1207: חוק מגן דוד אדום, [https://www.daat.ac.il/daat/vl/jewish-law-knesset/jewish-law-knesset01.pdf אתר דעת].</ref>

== היסטוריה חקיקתית ==
מאז שנות ה-30 של המאה ה-20 פעלו ביישוב אגודות מקומיות להגשת עזרה ראשונה, תחת מסגרת-גג בשם ""הארגון
הארצי של אגודות מגן דוד אדום לעזרה מהירה בארץ ישראל".
ב-12 ביולי 1950 אושר בכנסת הראשונה "חוק מגן דוד אדום", על מנת לאפשר את צירופו של הארגון לארגון הצלב האדום, תוך הכרה בסמלו. עקב כך קיבל הארגון מעמד חוקי, קבוע ומוכר בישראל כאגודה ארצית לפי אמנת ז'נבה. מעמד זה העניק לה זכויות, חובות ומעמד קבוע. לאחר הצטרפותה של מדינת ישראל לאמנת ז'נבה כחלק מארגון הצלב האדום ולאמנות נוספות האחראיות על טיפול בקורבנות מלחמה, קיבל מד"א את האפשרות להצטרף כארגון-חבר ארצי של הצלב האדום.

בתיקון הראשון לחוק, ביוזמת חברת הכנסת חייקה גרוסמן, ניתן למד"א פטור מכל מכס, מס קנייה ותשלומי חובה אחרים על יבוא מכשירים, ציוד רפואי ותרופות, המשמשים את מטרותיו, בתנאי שלא ניתן לרכוש ציוד זה בישראל.

בתיקון שנכלל ב"חוק ההסדרים" לשנת 2003 נוסף לחוק סעיף 7א, שקבע שמד"א יחייב באגרה את מי שקיבל שירות ממנו. בשנת 2012 הורחב סעיף זה במידה ניכרת.

== עיקרי החוק ==
סמל אגודת מגן דוד אדום
החוק הקים תאגיד סטטוטורי בשם "מגן דוד אדום בישראל", שמטרותיו:
:(א) למלא את התפקידים של אגודה ארצית, ולהיות לצורך זה שירות עזר לשירות הרפואי של צה"ל בזמן מלחמה, ולהתכונן לכך בזמן שלום.
:(ב) לקיים לטובת כלל התושבים שירותי עזרה ראשונה ושירותי אשפוז ארעי לשעת­ הדחק.
:(ג) לקיים לטובת כלל התושבים שירות של אגירת דם, פלזמה ומוצרי לוואי שלהם (בנק הדם).
:(ד) למלא כל תפקיד נוסף שייקבע בתקנות האגודה.
החוק קבע את מוסדות האגודה וכן קבע כי סמל האגודה הוא מגן דוד אדום על רקע לבן.

החוק קבע שעם אישור התקנון של מגן דוד אדום, יועברו לארגון זה כל הזכויות והחובות של הארגון הארצי הקיים ושל כל 27 האגודות המקומיות, שיחדלו להתקיים. בנוסף, ביטל החוק את דבר המלך במועצה על אמנות ז'נבה מ-1906, 1929 (ארצות מנדט), ו-1937, שהבטיח הגנה לצלב האדום בלבד.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: חקיקת בריאות ורפואה
קטגוריה:הכנסת הראשונה: חקיקה
קטגוריה:מגן דוד אדום
קטגוריה:1950 בישראל
יוסי לובטון

יוסי לובטון (נולד ב-9 במאי 1966) הוא איש עסקים, פרסומאי ויו"ר ומנכ"ל קבוצת פובליסיס ישראל.

==ביוגרפיה==
לובטון נולד ב-9 במאי 1966 בירושלים. בשנת 1984 החל בלימודי עתודה טכנולוגית במכללת 'אורט גבעת רם', ירושלים, ובשנת 1990 התגייס לצה"ל, שם שירת כמדריך מכ"ם בחיל האוויר. בתום שירותו הצבאי השלים תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים ב בירושלים, ובשנת 2001 השלים תואר שני במנהל עסקים במסגרת תוכנית קלוג-רקנאטי של אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת נורת'ווסטרן.

בשנת 1993 מונה ליועץ לשר האנרגיה, משה שחל, ובשנת 1994 מונה לראש מנהלת גז טבעי במשרד האנרגיה.

בשנת 1995 מונה למנהל אגף הגז הטבעי והרגולציה בחברת פזגז, ובשנת 1996 מונה למנהל תשתיות ורגולציה בחברת פז, וכן לחבר בדירקטוריון החברה. בשנת 1998 מונה לסמנכ"ל אסטרטגיה ופיתוח עסקי בחברת פז, ובמסגרת תפקידו היה אחראי על גיבוש השינוי האסטרטגי מסיטונאות בנזין לקמעונאות, פיתוח הרעיון לרשת חנויות הנוחות 'Yellow', ניהול שותפויות אסטרטגיות בינלאומיות ואחריות על פעילות הרכישות והמיזוגים. בשנת 2000 מונה למנכ"ל חברת בורגראנץ', ובשנת 2003, סיים שם את תפקידו לאחר חילוקי דעות עם צדיק בינו, בעל השליטה. לובטון שהיה צפוי לרכוש 40% ממניות הרשת ולהיות שותף בבעלות טען להפרת ההסכמות ביניהם.

בשנת 2004 מונה לסמנכ"ל שיווק של חברת סלקום, והוביל את המיתוג מחדש של החברה ואת השקת הדור השלישי ושירותי התוכן. בשנת 2005 מונה לסמנכ"ל שיווק ופיתוח עסקי בחברת HOT, והיה שותף לגיבוש אסטרטגיית הטריפל של החברה וכן להשקת שירות ה-VOD הראשון בישראל ולשירותי הטלפון הקווי הראשונים בישראל שהתחרו בבזק.

ביולי 2008 מונה למנכ"ל חברת הפרסום באומן בר ריבנאי. הוא הביא להטמעת פעילות הדיגיטל במשרד. 

באוגוסט 2018 מונה לובטון למנכ"ל ויו"ר קבוצת פובליסיס ישראל המונה תשע חברות בתחום הפרסום, שיווק והטכנולוגיה. בשנת 2019 מתח לובטון ביקורת פומבית על ייצוג חסר של קבוצות מודרות בפרסומות וקידם אג'נדה שתובעת שינוי מהענף. במסגרת זו, יזם וקידם אמנה להגברת הגיוון והשוויון בייצוג בפרסום שגובשה יחד עם בית הנשיא ואיגוד הפרסום והשיווק. נשיא המדינה, רובי ריבלין, הציג את האמנה וקרא לשיתוף פעולה של הענף כולו במסגרת תחרות הפרסום השנתית "קקטוס הזהב" בה נכח. על פעולות אלו נבחר לובטון בשנת 2019 לאחד מהאנשים המשפיעים במשק על ידי מגזין "ליברל".

==חיים אישיים==
לובטון מתגורר בתל אביב, בזוגיות ואב לשלושה ילדים.

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.lahav.ac.il/lecturers/%d7%99%d7%95%d7%a1%d7%99-%d7%9c%d7%95%d7%91%d7%98%d7%95%d7%9f/ דף מרצה] באתר [https://www.lahav.ac.il/ להב פיתוח מנהלים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:פרסומאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
חוק מרשם תורמי מח עצם

חוק מרשם תורמי מח עצם קובע כי הממשלה תקצה תקציב מדי שנה למימון בדיקות של תורמי מח עצם פוטנציאליים כדי להציל את חייהם של חולים. את החוק יזמו בשנת 2009 ח"כ זבולון אורלב ממפלגת הבית היהודי, ח"כ עמיר פרץ ממפלגת העבודה וח"כ זאב בילסקי ממפלגת קדימה.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== רקע לחוק ==
מח עצם
עד לשנת 2011 מאגרי תרומות מח עצם התקיימו בעיקר בזכות תרומות שהעמותות קיבלו, הדבר גרם לאי סדר במאגרי תרומות מח העצם. יתר על כן, לעיתים, לעמותות לא היה די תקציב על מנת לקיים מבצעי התרמה של מח עצם. בעקבות כך נוצר מחסור בתרומות מח עצם.<ref name=":2"></ref>

מאז מקרה ההתגייסות להצלתה של הילדה עמית קדוש בשנת 2009 לא בוצעו מבצעי התרמה, למרות המוני בקשות מהמשפחות, בשל חוסר תקציב. בנוסף, הפעילויות לא היו מאורגנות או מתוקצבות, הדבר הוביל לכך שאלפי אנשים נזקקו לתרומות מח עצם ולא קיבלו.<ref name=":2" />

== עיקרי החוק ==
מטרת החוק היא לפתור את בעיית אי הסדר של מאגרי הדגימות ולקיים בדיקות התאמה בצורה מסודרת. החוק מציין את חובתה של הממשלה לממן את מבצעי ההתרמה ולבצע בדיקות לאיתור תורמים מתאימים לנזקקים לתרומות שבוצעו על ידי עמותות.

החוק קבע כי בשנת 2011 יוקצו על ידי הממשלה 5 מיליון שקלים מתקציב משרד הבריאות לצורך תפעול המאגרים. בנוסף, בשנת 2012 הוקצו 2.5 מיליון שקלים, ומשנת 2013 – הועברו סכומים על פי צרכים מקצועיים, בהסכמת משרד האוצר.<ref name=":2" /> בנוסף, נקבע בחוק שעל הממשלה לקבוע כללים ברורים והוראות מפורטות למטופלים ולתורמים ובכך להסדיר את מאגרי תרומות מח עצם והמידע עליהם<ref name=":0" /> על מנת לספק את השירות הטוב ביותר לתורמים ולחולים כאחד.<ref name=":1" />

== דיונים שעורר החוק ==
כולם הצביעו בעד החוק,<ref name=":1" /> אך יו"ר הוועדה סירב לאשר את החוק עד שמשרד האוצר יתחייב לתקצב את החוק.<ref name=":2" />

דיון נוסף שהסוגיה הועלתה אליו, קבע כי קטינים לא יירשמו במאגרי תורמי מח עצם בארץ, למרות זאת, עדיין מתקיימים כבר כמה שנים מבצעים לאיסוף דגימות דם למאגרי מידע על תורמי מח עצם פוטנציאליים גם לקטינים מתחת לגיל 18.<ref name=":2" /><ref name=":3" />

במערכת הבריאות יש המתריעים כי ללא מנגנון פיקוח חיצוני עשויים תורמי מח עצם קטינים שאינם כשירים לתת הסכמה לתהליך ולהיקלע אליו בניגוד לרצונם. בוועדה דנו גם על ילדים עם בעיות כמו פיגור שכלי, שהוריהם עלולים לשכנע אותם לתרום מח עצם ולמנוע מילדיהם הבריאים לעשות זאת. הוועדה החליטה בין השאר לבחון הקמת מנגנון ביקורת חיצוני שיבחן כל בקשה לתרומת מח עצם מתורם שאינו כשיר להסכמה.<ref name=":3"></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נדבנות
מרשם תורמי מח עצם
מוזיאון הילדים הלאומי

מוזיאון הילדים הלאומי (באנגלית: National Children's Museum) הוא מוזיאון ילדים ומוזיאון מדע, הממוקם בוושינגטון די. סי., ארצות הברית. המוזיאון מיועד לילדים ומשפחות, ומכיל תערוכות אינטראקטיביות העוסקות בתחומי המדע, טכנולוגיה, הנדסה, אמנות ומתמטיקה.

המוזיאון נוסד בשנת 1974, ונקרא "מוזיאון הילדים בבירה". בשנת 2009 הועתק המוזיאון למרילנד, וסגר את שעריו בשנת 2015. בשנת 2020 נפתח המוזיאון מחדש בבניין רונלד רייגן בוושינגטון.

המוזיאון סגור בימים אלה בשל מגפת הקורונה.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:וושינגטון די. סי.: מוזיאונים
חוק מוקדי חירום

חוק מוקדי חירום, התשע"ו-2016 הוא חוק המסמיך את מוקדי החירום הטלפוניים לקבל באופן אוטומטי את נתוני המיקום של המתקשר. כמו כן, הוא מאפשר למוקדי החירום לחסום מספרי טלפון שמבצעים שיחות הטרדה חוזרות ונשנות.

== הרקע לחוק ==
מוקדנית מוקד 100 של משטרת ישראל.
באירוע חטיפת שלושת הנערים התקשר אחד החטופים, גיל עד שער, למוקד 100 של משטרת ישראל להודיע על החטיפה, אך במוקד התעלמו ממנה משום שהשוטרים חשבו שמדובר במתיחה של בני נוער. רק לאחר שהשב"כ בדק את פלט השיחות של השלושה, הבינו במשטרה שהחטוף הוא זה שהתקשר. המוקדן העביר את השיחה לאחראית המשמרת שניסתה להתקשר חזרה אך ללא הצלחה, ולכן השיחה לא סווגה ולא זכתה להמשך טיפול.

בעקבות מחדל זה התקבלה החלטה על רפורמה בנושא, במסגרתה פורקו מוקדי 100 המחוזיים והוקם מוקד ארצי כולל. בנוסף, הועלתה הצעת חוק לתת הרשאה למוקדי החירום לקבל גישה לנתוני המיקום של המתקשרים כדי שאלה יסייעו להציל חיי אדם ולמנוע נזק גוף ורכוש ויקצרו את זמן הגעתם של גופי החירום.<ref name=":0"></ref>

== עיקרי החוק ==
החוק מסמיך את מוקדי החירום לצפות בנתוני המיקום במהלך הפנייה, ובמקרים מסוימים גם אחרי הפנייה (בכפוף לאישורים), לשם ביצוע תחקיר הנוגע לאופן הטיפול של המוקד בה. גם לאחר שהאירוע הסתיים נבדקת אפשרות הפנייה למוקד. נתוני המיקום שלא נעשה בהם שימוש יימחקו ממאגר נתוני המיקום.

החוק קובע שבמקרים של שיחות הטרדה רשאי המוקד לחסום את המספר, עד כדי חסימה קבועה. במקרה כזה לבעל מכשיר הטלפון זכות לשימוע למניעת החסימה.

== היסטוריה חקיקתית ==
את החוק יזמו חברי הכנסת עמר בר-לב ומרב מיכאלי ממפלגת העבודה, וחבר הכנסת ניסן סלומינסקי ממפלגת הבית היהודי. החוק התקבל בכנסת ב-30 במרץ 2016.

מאז אישורו תוקן החוק שלוש פעמים. 
ביולי 2018 עבר החוק תיקון ראשון, המסמיך את מוקדי החירום לקבל באופן אוטומטי את נתוני המיקום של כל אדם שמתקשר למוקדי החירום, ולצפות בנתונים אלו בזמן אמת. נתונים אלו יתקבלו על ידי איכון המכשיר שממנו נעשתה הפנייה למוקד. בנוסף שונה שם החוק מ"חוק למניעת הטרדה של מוקדי חירום" ל"חוק מוקדי חירום".

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הכנסת העשרים: חקיקה
קטגוריה:ישראל: חירום
קטגוריה:ישראל: חקיקת תקשורת