תחכמוני (ספר)

המקאמה השביעית של [[אל-חרירי מסוף המאה העשירית. תמונות מתוך כתב היד של מחברות אל-חרירי מקשטות את כריכות מהדורות תחכמוני של יהלום.]]

"תחכמוני" הוא יצירה ספרותית מונומנטלית מאת המשורר והמתרגם היהודי-ספרדי יהודה אלחריזי (1165–1234), הנחשבת לאחת מיצירות המופת של הספרות העברית בימי הביניים.

==על היצירה==
ככל הידוע, זמן קצר לאחר שהשלים את תרגום מחברות איתיאל, החליט אלחריזי לחבר יצירה מקורית בעברית, ייתכן כי בהשראת אוסף המקאמות שתרגם. יצירה זו, שזכתה לשם ספר תחכמוני, ידועה כפסגת יצירתו של אלחריזי.

על הסיבות לכתיבת הספר הוא מספר בהקדמה לספר:

הספר בנוי מחמישים "מחברות" (או שערים, מקאמות), העוקבות בסגנונן אחר הסגנון הערבי הקלאסי של המקאמה. למחברות קיימת אומנם פתיחה רטורית קבועה: "נאום הימן האזרחי", אולם כל אחת מהן היא יחידה ספרותית עצמאית, ומשולבים בהן סיפורי מסע, פרקים אוטוביוגרפיים מחייו של אלחריזי, קטעי סאטירה, ביקורת ושבח על הדורות הקודמים או הדור בתקופתו של המספר, דברי מוסר, פרקי שירה והגיגים פילוסופיים.

בהקדמה לספר מצהיר אלחריזי:

אלחריזי המשיך לעבוד על היצירה עד ליום מותו, ולפיכך קיימים לה נוסחים שונים, בהם סדר השערים אחר.

למרות הסגנון האקלקטי של היצירה, היא "מחוברת" לכלל נרטיב בעל מוטיבים מאחדים בדמות שתי דמויות המהוות ציר לכלל היצירה. הראשון הוא גיבור בשם חבר הקיני, נוכל, שקרן ומתוחכם, בעל קסם אישי וכישרון רטורי, הנודד ממקום למקום ומעורב בהרפתקאות שונות, והשני הוא המספר, הקרוי הימן האזרחי. חלוקת התפקידים הספרותית בין שתי הדמויות אינה קבועה; לעיתים המספר הוא עד לאירועים ולעיתים הוא דמות פעילה.

"חבר הקיני" הוא הגיבור הראשי, ולאורך המחברות השונות הוא מחליף תפקידים וצורה. התמונה הספרותית המתוארת בדרך כלל היא של התכנסות רבת משתתפים, שבמרכזה ניצב חבר הקיני, בעוד המספר הוא עד לאירועים, הנכבש עם הקהל בקסמו של הגיבור. בחלק מהאירועים מזהה המספר את חבר הקיני מיד בתחילת האירוע או ההתכנסות המתוארים על ידו, אך ישנם אירועים או התכנסויות בהם נחשף חבר הקיני רק בסופם.

==השערים (המחברות)==
על תוכן השערים כותב אלחריזי בהקדמה:

==מהדורות הספר==
מתוך כתב יד של ספר המקאמות של אל-חרירי. התמונה הופיעה על כריכת ספרם של בלאו, יהלום ופנטון, יהודה אלחריזי, כִּתֵאבּ אֵלדֻרֵר, והוא ספר פניני המוסרים ושבחי הקהלים.
מהדורה ראשונה בעברית של הספר יצאה לאור בשנת 1578. מאז נתפרסמו שמונה מהדורות נוספות בעברית, שתי מהדורות באנגלית, מהדורה אחת בספרדית ומספר שערים מהספר בגרמנית. בנוסף, נתפרסמו במשך השנים, באכסניות שונות ובתדפיסים נפרדים, מחברות או שירים מתוך הספר, בעברית, אנגלית, ספרדית, צרפתית וגרמנית.

===מהדורות (מלאות) בשפה העברית===
# ספר הנקרא תחכמוני [קושטאנדינה(!), (של"ח-1578)], דפוס הר' עובדיה סבאך.
# ספר תחכמוני (אמשטרדם, תפ"ט-1729), דפוס יוסף כ"ץ פרופס.
# ספר תחכמוני (וויען, תרי"ד-1854), מהדורת מענדל בר"י שטערן.
# ספר תחכמוני (גוטינגן, 1883), מהדורת פאול דה לאגארד.
# תחכמוני (ווארשא, תרנ"ד-1894), אהרן ליב ביסקא, הוצאת נחמן אהרן יאַקאָבי.
# תחכמוני (ווארשא, תרנ"ט-1899), מהדורת אהרן קמינקא.
# ספר תחכמוני (האנובר, 1924), מהדורת פאול דה לאגארד. הדפסה חדשה של המהדורה הרביעית, גוטינגן, 1883.
# תחכמוני (תל אביב, התשי"ב-1952), מהדורת ישראל טופורובסקי.
# תחכמוני או מחברות הימן האזרחי (ירושלים, תש"ע-2010), מהדורת יוסף יהלום ונאויה קצומטה.

===מהדורות חלקיות (או שירים בודדים) בשפה העברית===
# מבחר השירה העברית (ליפסיא, תרפ"ב), חיים בראדי ומאיר וינר. יצא במהדורות נוספות בשנים תרפ"ג, תרצ"ד, 1946 (עם אברהם מאיר הברמן) ו-1963–1965 (מהדורה בת שני כרכים, עם אברהם מאיר הברמן).
# אוצר השירה והמליצה (תל אביב, תרפ"ב), י"ח טביוב.
# רבי יהודה אלחריזי - מבחר מליצות וסיפורים מ'תחכמוני' (תל אביב, תרפ"ט), י.ל. ברוך.
# מסעות ארץ ישראל (תל אביב, תש"ו), אברהם יערי.
# הודעה על הוצאה מדעית של ספר המקאמות (תחכמוני) לר' יהודה אלחריזי, בהוצאת ספרי תרשיש (ירושלים, תש"ז), שמואל מ. שטרן.
# השירה העברית בספרד ובפרובאנס, ספר שני, חלק א' (ירושלים, תש"ז-1956; מהדורה שנייה מתוקנת, תשכ"א-1960), חיים שירמן.
# שלוש מקאמות על הנשים - מהן בגנותן ומהן בשבחן ונספח להן השער השישי מספר תחכמוני, ירושלים (תשל"א), אברהם מאיר הברמן.
# ילקוט המקאמה העברית - סיפורים בחרוזים (ירושלים, תשל"ד-1974), יהודה רצהבי.
# מסעי יהודה - חמישה פרקי מסע מחורזים לאלחריזי (ירושלים, תשס"ג-2002), מהדורת יוסף יהלום ויהושע בלאו.
# תעלולי חבר הקיני - סיפורים מתוך ספר תחכמוני ליהודה אלחריזי (קריית גת, תשס"ו-2006).
#[http://www.kotar.co.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=55009667#1.undefined.1.fitpage יהודה אלחריזי - מבחר] (תל אביב, תשס"ח-2008), מאשה יצחקי.

===מהדורות (מלאות) בשפות אחרות===
<div style="direction: ltr;">
# The Tahkemoni of Judah Al-Harizi (Volume one: Jerusalem, 1965; Volume two: Jerusalem 1973), an English translation by Victor Emanuel Reichert. תרגום מילולי.
# Las asambleas de los Sabios (Tahkĕmoní) (Universidad de Murcia, 1988), edición preparada por Carlos del Valle Rodríguez.
# The book of Tahkemoni, Jewish tales from medieval Spain (Hardback: London & Portland, Oregon, 2001; Paperback: Oxford & Portland, Oregon, 2003, translated and explicated by David Simha Segal. תרגום פואטי וכן ניתוח והסבר לכל השערים.
</div>

===מהדורות חלקיות (או שירים בודדים) בשפות אחרות===
<div style="direction: ltr;">
# Extrait du Séfer Tahkémoni, Nouveau journal asiatique XII (Paris, 1833), 306 - 349, Silvestre de Sacy.
# Jehuda ben Salomon Alcharisi, Ehrensäulen und Denkstein (Wien, 1837), 25 - 47, 76 - 94, L. Dukes.
# Die ersten makamen aus dem Tachkemoni oder divan des Charisi (Berlin, 1845), von Dr. S. I. Kaempf . המקאמות הראשונות מספר תחכמוני או דיוואן אלחריזי.
# Nichtandalusische poesie andalusischer dichter, Zwei Bände (Prag, 1858), von Dr. S. I. Kaempf. עשרה שערים מספר תחכמוני.
# שער השיר, Die Neuhebraische dicterschule der spanisch-arabischen epoch (Leipzig, 1905), von H. Brody und K. Albrecht, pp. 170 - 195.
# שער השיר, The new-Hebrew school of poets of the spanish-arabian epoch (London, 1906), H. Brody and K. Albrecht. תרגום מגרמנית לאנגלית של הספר הקודם.
# The fourteenth gate of Judah Al-Harizi's Tahkemoni (Jerusalem, 1963), Victor Emanuel Reichert.
#The Eighteenth Gate of Judah al-Harizi's Tahkemoni. With an Introductory essay, CCAR Journal: a Reform Jewish Quarterly 17, 4 (New York, 1970) 26 – 59, (Second Print - Booklet), Victor Emanuel Reichert.

</div>

==ראו גם==
*תור הזהב של יהדות ספרד
*תקופת הביניים של העברית

==לקריאה נוספת==
*א' אטינגר-סלמה, בחינת המודוס הסאטירי ב'ספר תחכמוני' ליהודה אלחריזי (עבודת דיסרטציה, אוניברסיטת חיפה, 2003).
*י' דישון, שימוש בפרודיות מן התלמוד במקאמה העברית, סיני עא (תשל"ב), 77 – 82; שם, החזן במקאמה העברית בספרד, סיני עד (תשל"ד), 242 – 251; שם, שימוש בפרשנות מקרא במקאמות הראשונות בספרד, סיני פב ג/ד (תשל"ח), 171 – 179; שם, הסיפור בספר תחכמוני ליהודה אלחריזי, ידע-עם כא (1982), 21 – 27; שם, למוטיב ההתחפשות במקאמה העברית בספרד, ידע-עם כב (תשמ"ד), 41 – 53; שם, המקאמה העברית בספרד, עלון למורה לספרות 13 (תשנ"ב), 168 – 173; שם, הרופא בראי הסאטירה בספרות העברית בספרד בימי הביניים, אפיריון 26 – 27 (1993), 26 – 33; שם, "האשה הבוגדנית ומאהבה" – סדרה תימטית בספרות העברית בימי הביניים, ביקורת ופרשנות 30 (תשנ"ד), 175 – 195; שם, השדכנית להרע בספרות העברית בספרד בימי הביניים, בין היסטוריה לספרות (1997), קיג – קכד; שם, "עצתה הרעה של האשה" - סדרה תימאטית בספרות העברית מימי הביניים, מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי יט – כ (תשנ"ז – תשנ"ח), 311 – 327; שם, 800 שנים למקאמה, הארץ; שם, גלות וגאולה בספר תחכמוני ליהודה אלחריזי, רוזן, טובה, הולצמן, אבנר (עורכים) תעודה 19: כרך מיוחד למחקרים בספרות העברית בימי הביניים ובתקופת הרינסאנס, לכבודו של פרופ' יונה דוד (אוניברסיטת תל אביב, תשס"ג), 171 – 190.
*א"מ הברמן, ספר תחכמוני לרבי יהודה אלחריזי, סיני 31 (1952), 112 – 127. נדפס שנית בספרו עיונים בשירה ובפיוט של ימי הביניים (1972), 115 – 136.
*מ' הוס, הבידיון ומעמדו במקאמה העברית: יהודה אלחריזי ועמנואל הרומי – המשך או תמורה? תרביץ סז, ג (תשנ"ח), 351 – 378.
*י' יהלום וי' בלאו, פרחי השירים ויופי הסיפורים; קטעי "תחכמוני" לאלחריזי בעיבודים מוקדמים, פעמים 96 (תשס"ג), 5 – 19.
*ר' יפת, אשה ונשיות כדימוי בספר "תחכמוני" לרבי יהודה אלחריזי, צפון ז (תשס"ד), 297 – 312.
*ד"ש סגל, הפתיחה, הסיום והסיפור העוטף בספר תחכמוני ליהודה אלחריזי, י' דישון וא' חזן (עורכים) מחקרים בספרות עם ישראל ובתרבות תימן: ספר היובל ליהודה רצהבי (1991), 407 – 421.
*ד' פגיס, חידוש ומסורת בשירת החול העברית: ספרד ואיטליה, 1976. פרק שני: המקאמה העברית ובני סוגה בספרד, עמ' 199 - 244; שם, המשורר כנביא בשירה העברית של ימי הביניים, בתוך: דן פגיס, השיר דבור על אופניו (ירושלים, תשנ"ג), 277 - 285.
*ט' רוזן, האובייקט המדבר: ויכוח בין איש ואישה במקאמה של אלחריזי, בקורת ופרשנות 39 (תשס"ז), 97 - 124.
*ח' שירמן (עדכן והשלים ע' פליישר), תולדות השירה העברית בספרד הנוצרית ובדרום צרפת (ירושלים, תשנ"ז-1997). על אלחריזי ר' עמ' 145 - 184. על תחכמוני ר' עמ' 184 - 216.
*ח' שלמה-גרשי, סיפורי המסגרת של ספר תחכמוני ליהודה אלחריזי, (עבודת מ.א., אוניברסיטת בר-אילן, תשמ"ח).

<div style="direction: ltr;">
*Albrecht K., Die im Tahkemoni vorkommenden Angabe uberHarizis Leben, Studien und Reisen (Dissertation), Gottingen 1890.
*Bore E., Une séance du Tahkemoni, Journal Asiatique, 3-ieme serie, vol III, cahier 13 (1837), 21 – 43.
*Brann R., Power in the Portrayal; Representations of Muslims and Jews in Judah al-Harizi's "Tahkemoni", Princeton Papers in Near Eastern Studies 1 (1992) 1 – 22.
*De Sacy S., Extrait du Sefer Tahkemoni, Journal Asiatique, nouvelle serie XII cahier 70 (Oct. 1833), 306 – 34.
*Dishon J., Medieval Panorama in Tahkemoni, Proceedings of the American Academy for Jewish Research 56 (1989), 11 – 27.
*Drory R., Al-Harizi's Maqamat: a Tricultural literary product?, The medieval translator IV (1994), 66 - 85.
*Halkin H., Out of Andalusia, Commentary 116, 2 (2003) 39 – 45.
*Schippers A., De Maqâma van de Ongeletterde Voorzanger; uit de "Tahkemoni" van Yehudah al-Harizi, Elf Wijzen van Interpreteren (1992) 101 – 116.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
;מהדורות הספר
*[http://www.hebrewbooks.org/45058 תחכמוני, מהדורה ראשונה], מהדורת קושטאנדינא (קושטא, איסטנבול) של"ח-1578, באתר Hebrew Books.
*[http://www.hebrewbooks.org/11922 תחכמוני, מהדורה ראשונה], עותק נוסף של מהדורת קושטא, של"ח-1578, באתר Hebrew Books.
*[http://www.hebrewbooks.org/43098 תחכמוני, מהדורה שנייה], מהדורת אמשטרדם, תפ"ט, באתר Hebrew Books.
*[http://www.hebrewbooks.org/35900 תחכמוני, מהדורה שלישית], מהדורת וינה, תרי"ד-1854, באתר Hebrew Books.
*[http://hebrewbooks.org/35901 תחכמוני, מהדורה ששית], מהדורת ורשא, תרנ"ט-1899, באתר Hebrew Books. עותק נוסף [http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=246 באתר דעת] (בשיתוף עם אתר Hebrew Books).
*[http://www.hebrewbooks.org/39624 תחכמוני, מהדורה שביעית], מהדורת האנובר, 1924, באתר Hebrew Books.
*[http://www.benyehuda.org/alxarizi תחכמוני, מהדורה שמינית], פרקים בודדים ממהדורת תל אביב, התשי"ב-1952, באתר פרויקט בן-יהודה.
*[http://www.hebrewbooks.org/39625 תחכמוני, מהדורת קמפף], מהדורה חלקית בת עשרה שערים בלבד, פראג, תרי"ח-1858, באתר Hebrew Books.
*[http://www.daat.ac.il/daat/sifrut/otsar/tabyub12.pdf תחכמוני, מהדורת י"ח טביוב], קטעים ממחברות שונות, תל אביב, תרפ"ב, באתר דעת.
*[http://www.tau.ac.il/tarbut/rina.drory/abodot/alharizi.jpg תחכמוני, תמונה מתוך אחד מכתבי היד של הספר], באתר אוניברסיטת תל אביב.

;מאמרים על הספר
*רינה דרורי (1991), [http://www.tau.ac.il/tarbut/rina.drory/abodot/rd-mipgash.htm ההקשר הסמוי מן העין: על תוצרים ספרותיים של מפגש תלת-תרבותי בימי הבינים], פעמים: פרקי עיון במורשת ישראל במזרח, 46-7 (תשנ"א), עמ' 9–28.
*עבד אל רחמן מרעאי, [http://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_88.2%281%29.pdf מוטיב הקבצנות במקאמה, עיונים ביחסי יהודה אלחריזי ויוצרי מקאמות ערביים], פעמים: פרקי עיון במורשת ישראל במזרח, 88 (תשס"א), עמ' 21 - 52.
*איֶלת אטינגר-סלמה, [http://digitool.haifa.ac.il/R/?func=dbin-jump-full&object_id=553622&local_base=GEN01 בחינת המודוס הסאטירי ב'ספר תחכמוני' ליהודה אלחריזי], חיבור דוקטורט בהנחיית פרופ' יוסף טובי, אוניברסיטת חיפה, 2003, באתר האוניברסיטה.
*[http://www.itu.org.il/Index.asp?ArticleID=12645&CategoryID=1484&Page=2 גברת הלשונות הייתה לשפחה: מדוע הידלדלה הלשון העברית בימי הביניים? שלוש גישות, עמדה אחת], מגזין הסתדרות המורים בישראל, גיליון 45 חורף 2009, באתר הסתדרות המורים.
*

==הערות שוליים==

תחכמוני
תחכמוני
קטגוריה:ספרי המאה ה-12