חבל לכיש

[[אריה אליאב מציג לפני דוד בן-גוריון ולוי אשכול את תוכנית חבל לכיש, אפריל 1954]]
כלניות בחבל לכיש, סמוך לאמציה]]
[[צבי ארץ ישראלי בחבל לכיש.]]
[[כרם ענבי מאכל של "ענבי טלי" בסמוך למושב לכיש]]
חבל לכיש הוא גוש התיישבות בדרום, בין הרי יהודה במזרח ובין אשקלון במערב. במרכזו העיר קריית גת. האזור נקרא על שם העיר הקדומה לכיש.

==תולדותיו==
לפני מלחמת העצמאות היו בו מספר כפרים ערבים (אל-פאלוג'ה, עיראק אל-מנשייה ואחרים) והוקמו בו שלושה קיבוצים – (נגבה, גת וגלאון), ולאחריהם הוקמו מספר יישובים נוספים. תכנון ההתיישבות המרוכז בחבל החל בראשית שנות ה-50 ובשנים 1955–1961, ובעקבותיו הוקמו 20 יישובים נוספים.

ההתיישבות המסיבית בחבל לכיש החלה ב-1954, כאשר הסוכנות היהודית הקימה את "רשות חבל לכיש". מטרת ההתיישבות הייתה לקלוט את העלייה הגדולה בשנות החמישים, וכן ליצור רצף התיישבותי בין רצועת עזה להר חברון. היישובים תוכננו כיחידות אחידות מבחינה עדתית, כלקח מניסיונות היישוב הקודמים. כמו כן, היישובים נוהלו תחילה בשיטת "משק מעבר מנוהל" ובהדרגה הם הפכו למושבים בניהול עצמי. זאת מכיוון שרוב העולים הגיעו ממרכזים עירוניים, ולא היה להם רקע חקלאי.

חבל לכיש זכה לתנופת התיישבות מחודשת בשנים 2006–2012, כאשר היה חבל הארץ העיקרי בו שוכנו מפוני גוש קטיף, בעיקר ביישובים שקף, אמציה, שומריה, בני דקלים, ונטע.

== יישובי חבל לכיש ==
יישובי חבל לכיש משתייכים מבחינה מוניציפלית לשבע מועצות אזוריות: לכיש, שפיר, יואב, מטה יהודה, שער הנגב, חוף אשקלון ובאר טוביה.

שלוש המועצות האזוריות שנמצאות במרכז חבל לכיש הן לכיש, יואב ושפיר.

תחילה תוכננו להיות מועצה אחת אך הוחלט לחלק אותן לשלוש בהתאם לצביון היישוב, צורת ההתיישבות והתנועה המיישבת (כפי שהיה מקובל באותה תקופה):
*יואב – קיבוצים, צביון חילוני, תנועות קיבוציות.
*לכיש – מושבים וכלל צורות ההתיישבות (יישוב קהילתיים, מושבים שיתופיים וכפרים שיתופיים), צביון מסורתי. תנועת המושבים ותנועת העובד הציוני (כולל איחוד הקבוצות והקיבוצים), לכיש היא גם המועצה הגדולה ביותר במרחב זה ובתחומה נכללים גם רוב השטחים הפתוחים, החוות החקלאיות והגנים הלאומיים.
*שפיר – מושבים, קיבוצים בעלי צביון דתי, השתייכות לתנועת הפועל המזרחי.

עם זאת, חלוקת היישובים אינה מחייבת לפי הגדרות אלה, לדוגמה המושבים סגולה ונחלה העדיפו להיות במועצה בעל צביון חילוני ולכן הם נמצאים במועצה האזורית יואב אף על פי שהם מושבים שמשתייכים לתנועת המושבים. קיבוץ עין צורים שהוא קיבוץ דתי העדיף להשתייך למועצה אזורית שפיר.

חלוקה זו גם מזיקה באופן מסוים ליישובים ולמועצות מהבחינה הכלכלית-ארגונית, ויוצרת מצבים שבהם קיימים גושים או יישובים בודדים ללא רצף טריטוריאלי עם המועצה שלהם, כגון הקיבוצים נגבה ושדה יואב, השוכנים במרחק של 25 דקות נסיעה מישובי המועצה האזורית יואב, או מושב מנוחה, השוכן במרכז גוש יישובים ששייך למועצה האזורית יואב אך משתייך למועצה אזורית לכיש.

בחבל לכיש 95,798 תושבים, 35,217 מהם חיים ב-47 יישובים שאינם ערים, והשאר, 60,581, בעיר קריית גת. יישובי הגוש הם:

{|
|-
| width="33%" valign="top" |
*אבן שמואל – מרכז כפרי
*אור הנר – קיבוץ
*אחוזם – מושב
*איבים – כפר סטודנטים
*איתן – מושב
*אליאב (שם קודם: חרוב) – יישוב קהילתי מעורב
*אמציה – מושב שיתופי
*בית גוברין – קיבוץ
* בית ניר – קיבוץ
*בני דקלים – יישוב קהילתי
*ברור חיל – קיבוץ
*גת – קיבוץ
*גפן – מושב
*גלאון – קיבוץ
*דורות – קיבוץ
*זבדיאל – מושב
*זוהר – כפר שיתופי
*יד נתן – מושב
*כוכב מיכאל – מושב
*כרמי קטיף – יישוב קהילתי
*לכיש – מושב
*לוזית – מושב
*מנוחה – מושב
*נגבה – קיבוץ
| width="33%" valign="top" |
*נהורה – מרכז כפרי
*נוגה – מושב
*נועם – מושב
*נחושה – מושב
*נחלה – מושב
*נטע – מושב
*ניר בנים – מושב
*ניר ח"ן – מושב
*עגור – מושב
*עוזה – מושב
*עוצם – מושב
*עין צורים – קיבוץ
*קוממיות – מושב
*קריית גת – עיר
*רווחה – מושב
*רוחמה – קיבוץ
*שדה דוד – מושב
*שדה יואב – קיבוץ
*שדה משה – מושב
*שחר – מושב
*שלווה – מושב
*שקף – מושב
*תירוש – מושב
*תלמים – מושב
|}

==לקריאה נוספת==
*רבקה גובר, לכיש: מקראה ספרותית היסטורית, לעשור ההתנחלות בחבל; המביאה לבית הדפוס: רבקה גובר, תל אביב: עם הספר, 1965
*לכיש – במחצית היובל להתנחלות בחבל (תשט"ו–תש"מ), הביאה לבית הדפוס: רבקה גובר, עם הספר, תל אביב, תש"מ–1980
*אריה (לובה) אליאב, קפיצת הדרך – יישוב חבל לכיש, הוצאת עם עובד, תש"ל–1970

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:יהודה
קטגוריה:גושי התיישבות
קטגוריה:ארץ ישראל: אזורים
קטגוריה:שביל ישראל