OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אדם אונדרה

אדם אונדרה (בצ'כית: Adam Ondra; נולד ב-5 בפברואר 1993) הוא מטפס צ'כי מקצועי, זוכה גביע העולם (7 פעמים), אלוף העולם (4 פעמים) ואלוף אירופה (פעמיים), הן בהובלה והן בבולדרינג. המטפס היחיד בקטגוריית הגברים שזכה באליפות העולם באותה שנה (2014) בהובלה ובבולדרינג.

אונדרה הצליח לסיים יותר מ-1,550 מסלולים המדורגים בין 8a ל-9C. הוא סיים מסלול אחד 9C, ו-3 מסלולים בדירוג 9b+.

== ביוגרפיה ==
אונדרה נולד בברנו. הוא התחיל לטפס בגיל 6 בעקבות הוריו המטפסים, וכבר בגיל 6 נרשמה ההצלחה הראשונה של אדם כאשר צלח מסלול 6a בקרואטיה.

כבר בגיל 13 הצליח אונדרה הצליח לסיים מסלול 9a וצבר לעצמו שם כמטפס שמצליח לסיים את המסלולים המאתגרים ביותר בעולם בקלות.

בגביע העולם שנערך ב-2009 בהיותו בן 16 התחרה בפעם הראשונה כבוגר וזכה בשתי מדליות זהב בענף ההובלה ובמשולב. שנה לאחר מכן ב-2010 זכה בשתי מדליות זהב בענף הבולדרינג ובמשולב וכך הפך להיות המטפס הראשון בהיסטוריה שזכה בשני ענפים (הובלה ובולדרינג).

באליפות העולם שנערכה ב-2014 זכה בשתי מדליות זהב בהובלה ובבולדרינג ובכך ההיה למטפס הראשון בעולם שזכה בשני ענפים אלה באותה אליפות.

ב-3 בספטמבר 2017 טיפס במערה בנורווגיה, כאשר צלח את מסלול ה-Silence המדורג 9C בגובה 45 מטר והפך למטפס הראשון בעולם שסגר מסלול 9c ללא עצירה (Red Point).

באולימפיאדת טוקיו (2020) נערכה לראשונה תחרות טיפוס. הוא סיים בענף speed במקום רביעי, בענף הבולדרינג במקום שישי, בענף ההובלה סיים במקום שני ובסיכום הכללי סיים במקום שישי ולא זכה במדליה למרות כל הציפיות.

== אדם אונדרה ותרומה שלו בישראל ==
ב-27 בנובמבר 2017 טיפס על צוק מנרה לאחר שהוזמן על ידי המטפס עופר בלוטרייך<ref></ref> בכדי לייצר יותר מודעות ולחזק את ענף הטיפוס בארץ. בעקבות ביקורו זכה להיות המטפס הראשון שמסיים ב'פלאש' את ה-9a הראשון בישראל וזכה לבחור שם למסלול, הוא בחר לקרוא למסלול Climb Free.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מטפסים ספורטיביים
קטגוריה:ספורטאים צ'כים
קטגוריה:אלופי עולם בספורט
קטגוריה:מטפסים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:צ'כים שנולדו ב-1993
ג'סטין סקיי

ג'סטין אינדירה סקיירס (באנגלית: Justine Indira Skyers; נולדה ב-24 באוגוסט 1995), הידועה באופן מקצועי בשם ג'סטין סקיי, היא זמרת אמריקאית. סקיי, שזכתה להצלחה הראשונית שלה במטאמבלר, ביססה את הקריירה המוזיקלית שלה וחתמה על חוזה הקלטות עם אטלנטיק רקורדס בגיל 19.<ref name="thefader.com"></ref>

== ביוגרפיה ==
סקיי נולדה ב-24 באוגוסט 1995 בפורט גרין, ברוקלין, ניו יורק, להורים ג'מייקנים. אמה, נובה פרי, עורכת דין בתחום הבידור,<ref></ref> היא ממוצא אפרו-ג'מייקני והודו - ג'מייקני ואביה כריסטופר סקיירס, סמנכ"ל סחר תאגידי,<ref></ref> הוא אפרו-ג'מייקני.<ref></ref><ref></ref> סבה הוא הפוליטיקאי נ. ניק פרי, שגריר ארצות הברית בג'מייקה.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
בשנת 2019, סקיי יצאה עם הראפר גולדלינק.<ref name="Complex"></ref>

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2018: Ultraviolet
* 2021: Space & Time

=== אלבומי אוסף ===
* 2020: Bare with Me (The Album)
* 2023: Darkside

=== מיני-אלבומים ===
* 2013: Everyday Living
* 2015: Emotionally Unavailable
* 2016: 
* 2019: Bare with Me

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
! שנה
! שם הסרט
! תפקיד
! הערות
|-
| rowspan="2" | 2019
| כמה גבוה 2
| סטפי
|
|-
| Already Gone 
| קישה
|
|}
טלוויזיה
{| class="wikitable"
|+
! שנה
! סדרה
! תפקיד
! הערות
|-
| 2019
| סיפורים
| סגול
| פרק: "בודאק צהוב"
|-
|2022-23
| בוגרת-כזה
| אניקה
| תפקיד חוזר (עונה 5)
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות אמריקאיות
קטגוריה:זמרות אפרו-אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא ג'מייקני
קטגוריה:אמני אטלנטיק רקורדס
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1995
אריסטרך לנטולוב

אריסטרך לנטולוב (ברוסית: Аристарх Лентулов; 16 בינואר 1882 - 15 באפריל 1943) <ref>Sarabianov, Andrei D. (2021-04-11). "Aristarkh Vasilyevich Lentulov". Encyclopædia Britannica</ref> היה אמן אוונגרדי רוסי בסגנון הקוביסטי שעבד גם על תפאורה בסגנון הנ"ל.

== ביוגרפיה ==
אריסטרך לנטולוב נולד בעיירה ניז'ני לומוב במחוז פנזה, רוסיה, למשפחתו של כומר כפרי. הוא למד אמנות בבתי הספר לאמנות פנזה וקייב מ-1897 עד 1905, ולאחר מכן בסטודיו הפרטי של דמיטרי קרדובסקי בסנט פטרסבורג ב-1906.

הוא התגורר במוסקבה משנת 1909, והיה ממייסדי אגודת האמנים האוונגרדיים, קבוצת נסיך יהלום. קבוצה זו נשארה פעילה עד 1916.

מ-1910 עד 1911 למד לנטולוב בסטודיו של אנרי לה פוקונייה ובאקדמיה דה לה פאלט בפריז. שנות ה-90 היו עבור לנטולוב תקופה של פרודוקטיביות יצירתית וניסויים. הוא נמשך לאורפיזם בהשפעת האמן הצרפתי רובר דלונה. בהיותו שם, הוא התוודע לציירים צרפתים כמו אלברט גלייז, ז'אן מצינגר, פרנאן לז'ה ולאחר שספג עקרונות של פאוביסטים וקוביסטים, פיתח סגנון ציור צבעוני ייחודי משלו. מאוחר יותר, לאחר חזרתו לרוסיה ב-1912, הוא הפך מקור להשפעה גדולה על מה שיהפוך לפוטוריזם הרוסי ובפרט קובו-פוטוריזם. וסילי קנדינסקי וקזימיר מלביץ' הושפעו שניהם ממנו.

לנטולוב גם הקים קבוצה נוספת, עם ולדימיר מיאקובסקי וקזימיר מלביץ'. הם יצרו אמנות סאטירה שהייתה אנטי-אוסטרית ואנטי-גרמניה. האמנות שאבה השראה מהפולקלור הרוסי ואמנות הלובוק. האמנות של לנטולוב עצמו קיבלה השראה רבה מארכיטקטורה רוסית מסורתית ועממית.<ref></ref>

בימי טרום המהפכה, לנטולוב היה מעורב באופן פעיל בפרויקטים תיאטרליים שונים, בעיצוב הצגות בתיאטרון קאמרני (הנשים העליזות מווינדזור, 1916) ותרם תפאורות להפקה של "פרומתאוס" מאת סקריאבין בתיאטרון הבולשוי ב-1919.

ב-1928 נכנס לנטולוב לאגודת האמנים של מוסקבה, שכללה אמנים שהיו קשורים בעבר לקבוצת ג'ק היהלומים. הוא הפך ליושב ראש האגודה וגם התחיל ללמד בבית הספר הרוסי לאמנות וטכנית.

לנטולוב נפטר במוסקבה ונקבר בבית הקברות וגאנקובו.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="220">
 File:Lentulov St Basil.jpg
File:Lentulov Wife Daughter.jpg
File:Lentulov-tverskoy.jpg
File:Aristarkh Lentulov 001.jpg
File:Лентулов А. В, У Черниговской.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:ילידי 1882
קטגוריה:נפטרים ב-1943
יוז'ף קטונה

פרוטומה של יוז'ף קטונה בפנתאון ב[[סגד]]
יוֹזֶ'ף קַטוֹנָה (בהונגרית: Katona József; 11 בנובמבר 1791, קצ'קמט – 16 באפריל 1830, קצ'קמט) היה מחזאי ומשורר הונגרי, יוצר הטרגדיה ההיסטורית באנק באן.

==ביוגרפיה==
יוז'ף קטונה נולד ונפטר בקצ'קמט. הוא למד עריכת דין באוניברסיטת אטווש לוראנד בפשט, ובמקביל, לקח חלק בחיי התיאטרון של הבירה: הוא היה שחקן, כתב כמה מחזות, וכן תרגם ועיבד יצירות מלודרמטיות גרמניות עבור התיאטרון ההונגרי. הוא אהב ללא תקנה את השחקנית ההונגרית המובילה, גברת דרי, אבל היא מעולם לא השיבה לו אהבה.

קטונה כתב את באנק באן, הדרמה החשובה ביותר שלו, לתחרות ספרותית שאורגנה על ידי כתב עת של קולוז'וואר בשנת 1815. התחרות דרשה דרמה היסטורית עם רקע הונגרי. תוצאת התחרות הייתה אכזבה עבור קטונה: הבאנק באן שלו לא הוזכר כלל. הוא כתב מחדש את המחזה ופרסם אותו באופן פרטי ב-1820, אך הוא נותר ללא תשומת לב עד אמצע שנות ה-30. הוא חזר לעיירת הולדתו קצ'קמט. בעשר השנים האחרונות לחייו הוא לא כתב יותר לבמה. קטונה מת ב-16 באפריל 1830 מהתקף לב מול משרדו.

==מחזותיו==
* Aubigny Clementina, 1813
* Ziska, 1813 – מציג את דמותו של יאן ז'יז'קה מצביא ההוסיטים
*Jeruzsálem pusztulása (חורבן ירושלים), 1814 – "היהודים הנואשים והמורעבים, הקנאים לדתם ולמולדתם משמשים נושא לטרגדיה זו"
* A rózsa, vagy a tapasztalatlan légy a pókok között (הוורד, או הזבוב חסר הניסיון בין עכבישים), 1814
* Bánk bán (באנק באן) 1815

==באנק באן==
הסיפור היה על באנק, המשנה למלך שמונה על ידי אנדראש השני, מלך הונגריה (1205–35), בזמן שהמלך יצא למערכה מחוץ להונגריה. באנק הסתבך בקנוניה נגד אשתו ילידת גרמניה של המלך; הוא ניסה למנוע את המרד, אבל לבסוף הוא האיש שהרג את המלכה. הסיבה שלו לרצח הייתה פוליטית ואישית בו זמנית: המלכה גרטרוד השתתפה במזימה לפתות את אשתו של באנק. דמותו המורכבת של באנק והקונפליקט העמוק בין חובה ואבל אישי הופכים את באנק באן לאחת הדרמות ההונגריות הטובות ביותר. היא נכתבה בזמן שהאינטלקטואלים של המדינה התנגדו לאבסולוטיזם ההבסבורגי, והדרמה עוסקת בתקופות ימי הביניים שבהן אצולת הונגריה נלחמה גם נגד גורמים זרים שתפסו את השלטון שלא כחוק, ולכן הדרמה הוכנסה לרשימה השחורה על ידי הממשלה. בשנת 1848, בערב 15 במרץ, קבע התיאטרון הלאומי ההונגרי הופעה של באנק באן. זה היה אירוע סמלי, חלק מהמהפכה ההונגרית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.mek.oszk.hu/02100/02139/html/sz13/168.html Magyar Színházművészeti Lexikon] 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחזאים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים הונגרים
קטגוריה:ילידי 1791
קטגוריה:נפטרים ב-1830
בנים ובנות של מגורשים יהודים מצרפת (ארגון)

הארגון בנים ובנות של מגורשים יהודים מצרפת (בצרפתית: Fils et filles de déportés juifs de France) הוא אגודה צרפתית של צאצאים של יהודים, שגורשו או נעקרו מצרפת במהלך הכיבוש הנאצי של צרפת (1940 1944), במהלך השואה. סרז' קלרספלד, היסטוריון המתמחה בגורל היהודים בצרפת במהלך מלחמת העולם השנייה, ייסד את הארגון ב-1979 ומכהן מאז כנשיא שלו.

== פעילות ==
הארגון מוציא לאור את ה- Bulletin de liaison des Fils et Filles des Deportés Juifs de France (עלון הקשר של הארגון).

בשנת 1981 חנך הארגון בישראל את האנדרטה לזכר יהודי צרפת, אנדרטת זיכרון, ליהודים שגורשו או נעקרו מצרפת במהלך המלחמה.<ref name=":0"></ref>

== נשיאים ==
=== סרג' קלרספלד ===

קלספלד היה עורך דין בבית המשפט לערעורים של פריז, הוא כתב ספרים על גורלם של יהודי צרפת במהלך מלחמת העולם השנייה ולקח חלק פעיל בהבאת נאצים ופקידים במשטר וישי למשפט על פשעים שבוצעו בצרפת במהלך המלחמה. הוא הקים את הארגון בשנת 1979 ומכהן כנשיא הארגון.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==
קטגוריה:הדור השני לשואה
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי צרפת
קטגוריה:צרפת: ארגונים
מקסים גלקין

מקסים אלכסנדרוביץ' גלקין (ברוסית: Максим Алeксандpoвич Галкин; נולד ב-18 ביוני 1976) הוא קומיקאי,<ref name="Pop_Cult"></ref> מגיש טלוויזיה וזמר יהודי-רוסי. גלקין עזב את רוסיה במרץ 2022 בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה<ref name="haaretz20220324"></ref> ומאוחר יותר הוגדר כסוכן זר על ידי ממשלת רוסיה.<ref name="jta20220919"></ref>

== ביוגרפיה ==
מקסים גלקין במהלך הופעה ב[[ירושלים, 2024.]]
הוא התפרסם לראשונה כחקיין ונודע בכישרונו הפרודי ובדואט<nowiki/>ים שלו עם זמרת הפופ הרוסית המפורסמת אלה פוגצ'ובה ואני לוראק.

גלקין היה המנחה של הגרסה הרוסית של מי רוצה להיות מיליונר? עד 2009.<ref name="Pop_Cult" /><ref name="IMDb_bio"></ref>

בשנת 2010, גלקין היה אחד מהקומיקאים הבודדים שחיקו, אף שבאופן 'קליל', את הנשיא ולדימיר פוטין, בערוץ הטלוויזיה הרוסי וואן TV.<ref></ref>

בערב השנה החדשה בשנת 2013, גלקין והקומיקאי האוקראיני הפופולרי דאז וולודימיר זלנסקי הופיעו יחד בתוכנית ראש השנה המסורתית, גולובוי אוגוניוק, בערוץ הטלוויזיה רוסיה-1. מגיש הטלוויזיה הרוסי ולדימיר סולוביוב, שלימים הפך לאיש תעמולה מוביל בקרמלין, הופיע גם הוא בתוכנית כאחד המנחים ורקד בקהל במהלך ההופעה של גלקין וזלנסקי.<ref></ref><ref></ref>

לאחר נובמבר 2016 הוא הנחה את תוכנית הריאליטי כישרונות לילדים, "הטוב מכולם", ועשה זאת עד אמצע 2017.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
גלקין הוא יהודי מצד אמו.

מאז 2001, גלקין היה במערכת יחסים רומנטית עם הזמרת הסובייטית והרוסית המפורסמת אלה פוגצ'ובה. ב-24 בדצמבר 2011 נישאו בני הזוג, למרות פער הגילאים המשמעותי.<ref></ref> ב-18 בספטמבר 2013 הפכו גלקין ופוגצ'ובה להורים ביולוגיים לתאומים, אליזבטה והארי, אותם הביאו בעזרת אם פונדקאית.<ref name="haaretz20220324" /> באוגוסט 2022, דיווחים בתקשורת הרוסית העלו כי ייתכן שאשתו וילדיו חזרו לרוסיה, ובספטמבר 2022, רוסיה תייגה אותו כסוכן זר.<ref name="jta20220919" />

ב-2 ביוני 2023 פורסם שבית המשפט הנפתי זאמוסקבורצ'יה במוסקבה דחה את דרישתו של מקסים גלקין להסיר ממנו את מעמדו כסוכן זר<ref>https://info24.ru/news/maksim-galkin-ostaetsya-inostrannym-agentom.html</ref>.

== עמדות פוליטיות ==
גלקין מתח ביקורת גלויה על הפלישה הרוסית לאוקראינה. הוא האשים את השלטונות הרוסיים בצביעות ובשקרים ביחס לפשעי מלחמה שרוסיה ביצעה באמצעות ירי רקטות לעבר העיר אודסה שבאוקראינה, בהשמדתה של מריופול ובפשעים שביצעה בטבח בוצ'ה.<ref></ref>

הוא גינה את החוק נגד תעמולה הומוסקסואלית, והשווה אותו ל-'ציד מכשפות', שנוצר רק לצורך יחסי ציבור פוליטיים והסחת דעת פומבית מבעיות חשובות יותר.<ref></ref> עם זאת, הוא אינו רואה צורך להכשיר נישואים של זוגות מאותו המין ואימוץ בקרב הקהילה הגאה כי זה יכול לעורר תגובה שלילית בחברה.<ref></ref>

== פרסים ==
* מדליה "עבור אמונה וטוב" של מחוז קמרובו (2004)
* עיטור הידידות (2006)<ref></ref>
* מסדר הכבוד של קמרובו (2013)

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יוטיוברים רוסים
קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:מקבלי עיטור הידידות (רוסיה)
קטגוריה:אנשים שהוכרזו ברוסיה כ"סוכנים זרים"
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1976
שמש וענן

שמש וענן הוא אלבום האולפן ה-15 של הזמר-יוצר הישראלי דודו טסה. הוא יצא לאור ב-20 בפברואר 2023 באמצעות חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק. האלבום יצא כחמש שנים לאחר אלבום הסולו הקודם של טסה, "איגרת אל הילדים". הוא הופק במלואו על ידי טסה עצמו, כשבהפקת השיר "המחר" משתתף ניר מימון. טסה כתב והלחין את מרבית השירים באלבום, ונעזר בכותבים נוספים: אלי אליהו, אביתר בנאי, מיכה שטרית, גלעד כהנא, עלמה זהר, עמיר לב ורביד פלוטניק. באלבום הופעת אורח של הזמר שלומי סרנגה בשיר "סבתא חנה".

מתוך האלבום יצאו הסינגלים "על מה את חולמת", "גורל", "שדים שדים", שיר הנושא "שמש וענן", ו״סבתא חנה״.

את עטיפת האלבום איירו ילדיו של טסה, נור ונח.

==רשימת רצועות==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי 2023
קטגוריה:אלבומי דודו טסה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דודו טסה
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון ארומה מיוזיק
שמעון לוק

שמעון לוק (באנגלית: Simon Look; נולד ב-16 ביולי 1958 עפולה, ישראל), הוא כדורגלן עבר ישראלי, אשר שיחק בעמדת המגן השמאלי, הקשר השמאלי, והקיצוני השמאלי ומזוהה עם קבוצת מכבי יפו.

==קורות חייו==
שמעון לוק נולד ב-1958 בעפולה. ב-1959 עברה המשפחה לבית שאן, וב-1960 ליפו בעקבות עבודתו של אב המשפחה. ב-1968 הצטרף לקבוצת הילדים של הפועל תל אביב ולאחר מספר חודשים עבר לקבוצת הילדים של מכבי יפו. ב-5 באוקטובר 1974, במהלך עונת 1974/1975 בליגה הלאומית הועלה לקבוצה הבוגרת ישירות מקבוצת הנערים והוא שותף במשחק הליגה מול בני יהודה תל אביב, בו הוצב כשומרו האישי של אהוד בן טובים. לאחר המשחק הועבר לקבוצת הנוער של מכבי יפו. לוק עלה שוב לקבוצה הבוגרת בשלהי עונת 1975/1976 בליגה הלאומית, ומשחקו הראשון היה ב-24 באפריל 1976 מול מכבי פתח תקווה ובו ניצחה מכבי יפו 2–3, כאשר לוק בישל את אחד השערים.

לוק שיחק במגוון עמדות במגרש המגן השמאלי, הקשר השמאלי, והקיצוני השמאלי. עונתו הטובה ביותר הייתה עונת 1976/1977, במסגרתה הקבוצה שאומנה על ידי צ'וצ'קו לוי, זכתה בסגנות האליפות, ובהמשך התמודדה במשחקי האינטרטוטו. לוק שיחק ביפו עד עונת 1979/1980 ומשחקו האחרון היה ב-26 באפריל 1980 מול הפועל באר שבע. ב-1975 נכלל לוק בסגל נבחרת הנוער בכדורגל. בינואר 1977 זכה לוק עם נבחרת הנוער בטורניר החורף שנערך בישראל, לאחר ניצחון בגמר על נבחרת הנוער של דנמרק בתוצאה 0–1. בהמשך, נכלל בסגל הנבחרת האולימפית תחת עמנואל שפר אשר כשלה בטורניר הקדם-אולימפי לקראת אולימפיאדת מוסקבה. לוק נכלל לתקופה קצרה גם בסגל הנבחרת הבוגרת ושיחק במשחק ידידות אחד מול נבחרת אוסטריה בכדורגל.

ב-1980 עבר לוק לארצות הברית ושיחק כדורגל אולמות במשך שתי עונות בקבוצת קליבלנד פורס במסגרת ליגת הכדורגל באולמות של ארצות הברית. בקיץ 1981 בתווך בין שתי העונות, שיחק בקבוצת הכדורגל קליבלנד קובראס במסגרת ליגת הכדורגל של ארצות הברית. ב-1983, שלהי עונת 1982/1983 בליגה הלאומית שב לישראל, השתלב שוב בקבוצת מכבי יפו ושיחק בשורותיה ב-6 משחקי ליגה ובהם כבש 2 שערים. משחקו האחרון ביפו נערך ב-16 באפריל 1983 מול מכבי נתניה. במהלך עונת 1983/1984 בליגה הלאומית שיחק כחצי עונה בקבוצת בית"ר תל אביב. בסיום העונה שב לארצות הברית, הצטרף לקבוצת כדורגל האולמות קאנטון אינוויידרס ושיחק בשורותיה ב-7 משחקים.

לוק מתגורר בקליבלנד, אוהיו. הוא גרוש, אב לארבעה ילדים וסב לנכדים.

==הישגים==
;מכבי יפו
* סגנית אלופת ישראל: 1976/1977

==לקריאה נוספת==
* ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי יפו
קטגוריה:כדורגלני בית"ר תל אביב
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בארצות הברית
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
קאריפה יאו

קאריפה יאו (בצרפתית: Karifa Yao; נולד ב-28 בספטמבר 2000) הוא כדורגלן קנדי המשחק בעמדת הבלם ברוד איילנד.

==קריירה==
יאו נולד במונטריאול להורים שנולדו בחוף השנהב וסנגל בהתאמה. הוא התחיל לשחק כדורגל בקבוצות כדורגל מקומיות בקנדה עד שבגיל 17 הצטרף לאקדמיה לכדורגל של מונטריאול אימפקט. ביוני חתם על חוזה בקבוצה הבוגרת. ב-20 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד פילדלפיה יוניון.

בפברואר הושאל לקבלרי מליגת העל הקנדית עד לסיום העונה. ב-20 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה במשחק במסגרת חצי גמר פלייאוף האליפות נגד פסיפיק בו הפסידה קבלרי. בסיום העונה חזר למונטריאול, אך כעבור כמה חודשים הושאל בשנית לקבלרי.

בדראפט החזרה ל-MLS שנערך בסיום שנת נבחר על ידי ונקובר וייטקאפס וחתם על חוזה במועדון.

ב-23 בינואר 2024 חתם ברוד איילנד מה-USLC.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים קנדים
קטגוריה:בלמי כדורגל קנדים
קטגוריה:מונטריאול: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מונטריאול
קטגוריה:כדורגלני קבלרי
קטגוריה:כדורגלני ונקובר וייטקאפס
קטגוריה:קנדים ממוצא סנגלי
קטגוריה:קנדים ממוצא איבוארי
קטגוריה:ספורטאים קנדים בארצות הברית
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-2000
דייל סטרונג

דייל ויטני סטרונג (באנגלית: Dale Whitney Strong; נולד ב-8 במאי 1970) הוא פוליטיקאי אמריקאי, המכהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס החמישי של מדינת אלבמה. סטרונג, חבר המפלגה הרפובליקנית, מייצג מחוז החולש על רוב שטחיה הצפוניים של אלבמה, בהם שוכנת העיר האנטסוויל. בשנים 2012–2023 היה יושב ראש מועצת מחוז מדיסון, בנוסף לשירותו במועצה כחבר מן המניין מאז 1996.

== ביוגרפיה ==
סטרונג נולד במונרוביה שבאלבמה, ובשנת 1988 השלים את לימודיו התיכוניים בתיכון ספרקמן. הוא בנם של הוראס נ. סטרונג, חבר מייסד במחלקת ההצלה של מונרוביה, וג'ודי ווהן סטרונג. הוא החל את שירותו כלוחם אש מתנדב כבר בגיל 13. סטרונג קיבל תואר ראשון במנהל עסקים מאוניברסיטת את'נס סטייט ורישיון טכנאי רפואת חירום מאוניברסיטת אלבמה בהאנטסוויל. בטרם כניסתו לפוליטיקה, עבד סטרונג כיחצ"ן עבור "First Alabama Bank" וכנציג מכירות עבור החברה "Solvay S.A". הוא גם שימש כמגיב ראשוני ומוקדן בשלוחת 911 בשירותי רפואת החירום של האנטסוויל. בשנת 1989 הוענקה לו "מדליית הגבורה לקצין בטיחות ציבורי" על שירותו בסופת טורנדו בכביש נמל התעופה של האנטסוויל.

סטרונג נבחר לראשונה למועצת מחוז מדיסון בשנת 1996. באותה עת הוא היה נבחר הציבור הרפובליקני הצעיר ביותר באלבמה. סטרונג ייצג במועצה את מחוז הבחירה הרביעי, כולל חלקים מהעיר הארוורסט ועיר הולדתו מונרוביה. במהלך כהונתו במועצה הוסיף להתנדב כלוחם אש. בשנת 2011 עבד על פיתוח מערכת התרעה מוקדמת לסופות טורנדו וסייע בתיאום תגובת המחוז לגל סופות הטורנדו בארצות הברית כולל מאמצים להבטחת מזון וצדקה. ב-14 בנובמבר 2012 החל את כהונתו כיושב ראש המועצה. במהלך כהונתו כיו"ר המועצה, התמקד סטרונג בשיפור הפיתוח הפיננסי באזור. בשנת 2018, אתר החדשות "Yellowhammer News" מנה אותו בין שלושת האנשים המשפיעים ביותר בצפון אלבמה בנימוק עבודתו ל"ייעול ממשלתי" ומיזמי תשתית במחוז מדיסון. במהלך כהונתו היה גם מעורב גם בגיוס סוכנויות פדרליות לעבודה במחנה הצבאי ארסנל רדסטון השוכן במחוז, בהן נאס"א וה-FBI.

במרץ 2021 הכריז סטרונג על התמודדותו למועמדות המפלגה הרפובליקנית בבחירות 2022 לבית הנבחרים הארצי במחוז הקונגרס החמישי של אלבמה. נציג המחוז המכהן, מו ברוקס, פרש מבית הנבחרים כדי להתמודד לסנאט. סטרונג היה המתמודד הראשון שהכריז על מועמדותו במחוז הקונגרס החמישי, הכולל את מחוז מדיסון. הוא גרס שהוא רוצה "להמשיך במאבק שהחל דונלד טראמפ". לפי האתר "AL.com," מועמדותו נצפתה כבר בידי מומחים פוליטיים בצפון אלבמה, שראו בו זה מכבר מועמד פוטנציאלי לתפקיד פדרלי. יריבו העיקרי בפריימריז הרפובליקני היה קייסי ורדינסקי, לשעבר עוזר מזכיר הצבא של ארצות הברית לענייני כוח אדם ומילואים. סטרונג הוביל משמעותית על ורדינסקי ואחרים בבחירות המקדימות מבחינת גיוס כספים, וחצה את רף מיליון הדולר באפריל 2022.

לאחר מאבק מר בין ורדינסקי לסטרונג, שנגרר לסיבוב שני בבחירות המקדימות, ניצח סטרונג ונבחר למועמד המפלגה הרפובליקנית. בבחירות הכלליות גבר על מועמדת המפלגה הדמוקרטית קת'י וורנר-סטנטון, והושבע לתפקידו עם התכנסות הקונגרס ה-118 של ארצות הברית בראשית ינואר 2023. הוא חבר בוועדת המדע, הטכנולוגיה והחלל, בוועדת ביטחון המולדת ובוועדת הכוחות המזוינים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מאלבמה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-118 של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1970
D.G.T. (Off and On)

"D.G.T. (Off and On)" (בעברית: "אצבעות (לסירוגין)") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הרומני תאודור אנדריי. את השיר הוציאה לאור ב-19 בדצמבר 2022 חברת התקליטים סלקטיב סטודיו כרצועה השנייה באלבום הבכורה שלו, .<ref></ref> לאחר זכייתו ב-Selecția Națională 2023 נבחר לייצג את רומניה באירוויזיון 2023, שהתקיים בליברפול שב.<ref></ref><ref></ref>

== על השיר ==
לטענתו, אנדריי רצה ליצור שיר המאגד מספר סגנונות מוזיקליים, שימשכו גם רומנים וגם מאזינים נוספים מאירופה.<ref name=":1"></ref><ref></ref>

אנדריי מתאר את "D.G.T. (Off and On)" כ"סיפור אהבה בו תבונת המוח מתנגשת עם רגשי הלב". בשיר הוא מציג את הצדדים הטובים והרעים בהתאהבות, כולל תשוקה, מין, בגרות ושקרים. כתיבת השיר לקחה כשבוע, והוא נכלל כדואט משותף עם לוקה אדאטאנו באלבום הבכורה של אנדריי. לרגל השתתפותו בקדם הוציא גרסת סולו בת שלוש דקות בלבד.

== לפני האירוויזיון ==
Selecția Națională 2023 הופקה על ידי TVR, רשות השידר הרומנית, כקדם הלאומי של רומניה לאירוויזיון 2023. היא נערכה ב-11 בפברואר 2023, והתחרו בה שני-עשר שירים.<ref name=":0"></ref> בתום ספירת הקולות הוכרז "D.G.T. (Off and On)" כזוכה הגדול של האירוע.

== באירוויזיון ==
על פי חוקי האירוויזיון, כל האומות למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת) נדרשות להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר<ref name="Rules"></ref>; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לחמישה סלים שונים בהתבסס על דפוסי הצבעה מתחרויות קודמות, כאשר מדינות עם דפוס הצבעה דומה הוכנסו לאותו סל. ב-31 בינואר 2023 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. רומניה שובצה למחצית הראשונה של חצי הגמר השני, שהתקיים ב-11 במאי 2023.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2023 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכנית ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. רומניה שובצה שלישית, אחרי ארמניה ולפני אסטוניה.<ref name="order"></ref> ב-11 במאי 2023 ביצע אנדריי את "D.G.T. (Off and On)" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2023. הוא נכשל בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-13 במאי.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קט:שירי 2023
קט:סינגלים מ-2023
קט:שירי אירוויזיון 2023
קט:שירי רומניה באירוויזיון
קט:שירים באנגלית
קט:שירים ברומנית
אם מישהו ידע (שיר של ספיר סבן)

"אם מישהו ידע" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית ספיר סבן. השיר יצא לאור ב-26 בינואר 2023.

== רקע וכתיבה ==
בשיר, לראשונה בקריירה שלה ולאחר שנה שלא הוציאה שירים חדשים, החליטה סבן לקחת חלק בתהליך היצירה מאחורי הקלעים<ref></ref>. סבן גיבשה צוות כתיבה שהורכב מהיוצרת סתיו שמש, מהכותב אור מילשטוק ומהמלחין עמרי קסטן. הארבעה החלו לעבוד יחד על חומרים חדשים, כאשר הראשון מביניהם שראה אור הוא "אם מישהו ידע"<ref></ref>.

עם צאתו, זכה השיר לשבחים מהמבקרים, בין היתר בשל הטענה כי לראשונה נראה שסבן מצאה סוף כל סוף את הקו המוזיקלי הנכון לה – זאת לאחר ציפייה ארוכת שנים לאחר זכייתה בגמר דה וויס<ref></ref>. כמו כן, בתוך מספר שבועות בודדים, זכה השיר ללמעלה מ-7 מיליון צפיות באתר יוטיוב, להשמעות רבות בפלטפורמות הסטרימינג השונות, וכן נכנס לפלייליסטים שונים, ביניהם הפלייליסט של גלגלצ ושל כאן גימל<ref></ref>. בנוסף, הופיע השיר ברשימת השירים המושמעים ביותר של מדיה פורסט בתחנות הרדיו הישראליות במשך מספר שבועות, כשבשיאו היה לשיר המושמע ביותר במצעד היומי ולשיר השמיני המושמע ביותר במצעד השבועי<ref></ref>. לקראת סוף השנה העברית תשפ"ג, היה מועמד בקטגוריית "שיר השנה" במצעדים של גלגלצ ו-ynet, כאן גימל וטיקטוק, ובמצעד של רדיו דרום.

== וידאו קליפ ==
הווידאו הרשמי שליווה את השיר, יצא במקביל לצאתו ברשתות השונות, וזכה למיליוני צפיות ביוטיוב. את הקליפ צילמה וביימה דורין בר, ובו השתתפו הדוגמניות ריף נאמן, טיילור מלכוב, נעם בוהדנה, קארין עליה ושיר לוי.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=bvT8VZYcQQo סרטון השיר "אם מישהו ידע"] באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי ספיר סבן
קטגוריה:שירים בעברית
דניאל סוסה

דניאל סוסה (באנגלית ובצרפתית: Daniel Sosah; נולד ב-21 בספטמבר 1998 באקרה שבגאנה) הוא כדורגלן ניז'רי יליד גאנה המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת איסלץ' מליגת העל הבלארוסית.

== קריירת מועדונים ==
סוסה גדל במחלקות הנוער של נובל אריקס הגנאית, ובהמשך הגיע לישראל ושיחק במחלקות הנוער של מכבי נתניה ובית"ר טוברוק. את הקריירה המקצוענית שלו החל בקבוצות א.ס. פאן מליגת העל הניז'רית, CI קמסאר מליגת העל הגינאית ו-VAP מליגת העל הטוגולזית.

ב-17 ביולי 2021 חתם סוסה באיסלץ' מליגת העל הבלארוסית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-9 ביוני 2021 ערך סוסה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניז'ר, בהפסד 0–1 לנבחרת הרפובליקה של קונגו במשחק ידידות. ב-8 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, השער היחיד בהפסד 1–6 לנבחרת אלג'יריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים ניז'רים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ניז'רים
קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניז'ר
קטגוריה:ספורטאים ניז'רים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלארוס
קטגוריה:ספורטאים זרים באוקראינה
קטגוריה:ספורטאים גנאים בישראל
קטגוריה:ניז'רים שנולדו ב-1998
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1998
בא לי (שיר של הראל סקעת)

בא לי הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר הישראלי הראל סקעת. השיר יצא לאור ב-5 באוקטובר 2021, על-ידי חברת NMC יונייטד.
== רקע וכתיבה ==
השיר, נכתב על ידי הפזמונאית שחר הדר, הולחן על-ידי עמרי קסטן ולירון בן שמעון, הופק מוזיקלית על-ידי ינון יהל, ויצא לרגל חגיגות ה-40 של סקעת. סקעת סיפר כי התאהב בשיר מיד כשקיבל את הסקיצה שלו, הודות לאסקפיזם שהוא איפשר לו בתקופת סגרי הקורונה<ref></ref>.

בראיון של סקעת לעיתון ישראל היום, סיפר כי חיבורו הראשוני לשיר נוצר בשל בנו, שהביטוי "בא לי, לא בא לי" היה שגור בפיו. סקעת הוסיף כי הלחן וההפקה המוזיקלית, וכן העובדה כי השיר, שמהותו בחופש הבחירה המוחלט, נכתב על-ידי אישה - היו גורמים נוספים לחיבורו אליו<ref></ref>.

השיר זכה לביקורות חצויות, אשר מצד אחד היללו את תחושת השחרור והספונטניות שהשיר מעורר, אך מנגד הצביעו על הפספוס בתוכנו של השיר, וציינו כי המסר אותו מבקש סקעת להעביר אינו ברור<ref></ref>.

בשיאו, היה לשיר השלישי המושמע ביותר בתחנות הרדיו בישראל, וכן הגיע למקום ה-19 במצעד השבועי של מדיה פורסט<ref></ref>.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=BmeWRxMw3e8 סרטון השיר "בא לי"] באתר יוטיוב
* [https://mshironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=3963&wrkid=53264 מילות השיר "בא לי"] באתר שירונט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי הראל סקעת
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
בא מזמן לזמן

"בא מזמן לזמן" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. השיר יצא לאור ב-25 ביולי 2022, על-ידי חברת התקליטים הליקון.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על-ידי צמד היוצרים תמר יהלומי ויונתן קלימי, והופק מוזיקלית על-ידי אלדד ציטרין. את השיר מלווה התזמורת הסימפונית ראשון לציון, בניצוחו של ציטרין. השיר יצא לרגל הופעתה של מימון באמפי קיסריה.

== וידאו קליפ ==
הקליפ הרשמי שליווה את השיר, יצא מיד עם צאתו, וזכה למעל לחצי מיליון צפיות ביוטיוב. את הקליפ ביימו שחר גחם ודורון סרי, וצילמו עידו ברלד ומתן כהן.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=qFsIymoot6w סרטון השיר "בא מזמן לזמן"] באתר יוטיוב
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=2675&wrkid=55825 מילות השיר "בא מזמן לזמן"] באתר שירונט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי שירי מימון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יונתן קלימי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תמר יהלומי
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
אגרוף (יד)

אגרוף מורם וסגור
אגרוף הוא צורת היד כאשר האצבעות כפופות פנימה כנגד כף היד ומוחזקות שם בחוזקה. כדי ליצור או לקפוץ אגרוף, יש לקפל את האצבעות בחוזקה למרכז כף היד, ולהדק את האגודל על מרכז גלילי האצבעות; בניגוד לאגרוף "סגור" זה, ניתן לשמור את האגרוף "פתוח" על ידי אחיזת האגודל לצד האצבע המורה. משתמשים באגרוף הסגור כדי להכות מטרה באמצעות הגלילים התחתונים, או להלום עם צד הזרת באמצעות עקב היד; אגרוף פתוח משמש כדי לתת מכה עם מפרק האצבע האמצעית.

== פיזיולוגיה ונוירולוגיה ==
יצירת אגרוף כמעט ולא ידועה בקרב פרימטים אחרים. הסיבה לכך היא שבעוד שאצל רוב הפרימטים כפות הידיים והאצבעות היו ארוכות, האגודל שלהם הוא קצר. זאת, בגלל שידיהם נועדו בעיקר לטיפוס. לבני אדם, כפות ידיים ואצבעות קצרות, אך האגודלים ארוכים, זאת בכדי לשפר את יכולת האחיזה שלהם.<ref></ref>

על פי מחקר שנעשה ב-2010 קיים קשר בין קפיצת אגרופים וזיכרון, כך שכיווץ יד ימין לאגרוף עוזר להיזכר, וכיווץ יד שמאל לאגרוף עוזרת לשמור על מידע בזיכרון<ref></ref>, אך מחקר מ-2019 לא הצליח לאשש מסקנה זו.<ref></ref> במחקר אחר נטען שקפיצת אגרופים, וכיווץ שרירים באופן כללי, יכול לעזור בכוח רצון ומסייע בגיוס מחשבות המועילות לפעולות ארוכות טווח.<ref></ref> 

== איגרוף ==
קפיצת אגרוף לצורך נתינת מכה הוא הידע הבסיסי ביותר הנלמד בספורט האגרוף. מכות אגרוף נלמדות באמנויות לחימה שונות כמו קראטה, קונג פו וטאקוונדו.<ref></ref> בפורום הלחימה, Fight 100%, נכתב כי "יותר מ-90% מהאנשים למעשה לא יודעים איך לקפוץ אגרוף בצורה נכונה", ומוסיף שטכניקה נכונה תמנע מנותן האגרוף לשבור את היד שלו, לאמץ יתר על המידה את שורש כף היד ותעזור לו למקסם את עוצמת האגרוף ולהפיל את היריב במכה אחת.<ref></ref>

כיווץ לא נכון של האגרוף בזמן נתינת מכה או פגיעה בחפץ עלולה לגרום לחבלות ולשבירת עצמות קטנות ביד המכונה שבר המתאגרף. שבר המתאגרף מתרחש כאשר גלילי האצבעות התחתונים או עצמות קטנות ביד נשברות בצד הזרת והקמיצה. השם נובע מהעובדה שפציעות כאלה שכיחות בעיקר אצל מתאגרפים ומתרגלים של אמנויות לחימה אחרות.<ref></ref>

== שימושים אחרים ==
האגרוף המונף הוא סמל למרד, לוחמנות, התנגדות ואחדות.<ref></ref> סמל ארגון הטרור הישראלי כך הוא אגרוף סגור קמוץ, וכמו כן סמל המחאה של Black Lives Matter הוא אגרוף שחור.

מנהגים שונים כוללים את המונח "אגרוף" בשמם, כמו האקט המיני של החדרת אגרוף, המכונה גם "פיסטינג" וברכת כיף אגרוף.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוות גופניות
קטגוריה:כפות ידיים
Film/

Film/ (בעברית: סרט), נכתב גם Slashfilm, הוא בלוג שמסקר חדשות סרטים, ביקורות, ראיונות וקדימונים. האתר נוסד על ידי פיטר סקירטה באוגוסט 2005.

== פודקאסטים ==
שישה פודקאסטים הופעלו באתר. הפודקאסט, The /Filmcast, בהנחיית דייוויד צ'ן, דווינדרה הארדוואר וג'ף קנאטה משודר מדי שבוע ומתמקד בדיון על סרט שיצא לאחרונה, יחד עם חדשות קולנוע עדכניות ונושאי בידור קשורים אחרים (אדם קוויגלי הנחה את התוכנית יחד עם צ'ן והארדוואר מ-2008 עד 2013). ביולי 2021, התוכנית הפכה לעצמאית מהאתר ומותגה מחדש תחת השם The Filmcast.<ref></ref> The Tobolowsky Files, בהנחייתו של צ'ן, מארחת את השחקן סטפן טובולובסקי שמספר על הקריירה שלו, חייו ונושאים אחרים. הפודקאסט JustifiedCast (ליהוק צוות פרטי), בהנחייתו של צ'ן, עקב אחר עונה 3 של סדרת הטלוויזיה צדק פרטי. A Cast of Kings הוא פודקאסט בהנחיית צ'ן וג'ואנה רובינסון מהמגזין המקוון, Vanityfair.com, בו הם דנים ומנתחים כל פרק בסדרה משחקי הכס. The Ones Who Knock הוא הפודקאסט השני של צ'ן ורובינסון, שבו הם מנתחים כל פרק בסדרה שובר שורות. Film Daily/ הוא פודקאסט בהנחיית פיטר סקירטה וצוות שחקנים מתחלף של כותבי Film/, שדן בחדשות סרטים.

== פרסים ומועמדויות ==
* Film/ זכה בקטגוריית פרס בלוג הסרטים של מגזין Total Film.<ref></ref>
* מגזין טיים הכתיר את Film/ לאחד מ-25 הבלוגים הטובים ביותר של 2009.<ref></ref>
* התוכנית התקפה של מופע! בערוץ G4 הגדירה אותו כאחד מבלוגי הסרטים הטובים ביותר.<ref></ref>
* מגזין PCMag רשם את האתר באתרי האינטרנט הטובים ביותר עבור חובבי סרטים.<ref></ref>
* Film/ זכה בפרס הופעת הבלוג עבור "בלוג הבידור הטוב ביותר לשנת 2007".<ref></ref>
* האתר היה מועמד והגיע לגמר עבור הבלוג הגדול הטוב ביותר בפרסי הויבלוג לשנת 2008.<ref></ref>
* הוא היה מועמד ל-"בלוג הבידור הטוב ביותר" בטקס פרסי בלוגיז ב-2008.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי קולנוע
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2005
סרגיי סטארוסטין

סרגיי אנטולייביץ' סטארוסטין (24 במרץ 1953 – 30 בספטמבר 2005) היה בלשן ופילולוג היסטורי רוסי. הוא ידוע בעיקר בשל שיחזור שפות הפרוטו היפותטיות, עבודתו על התיאוריה האלטאית השנויה במחלוקת, ניסוח השערת דנה-קווקזית, וההצעה שישנה שפה בוריאנית מתאריך מוקדם עוד יותר מהידוע.

== תיאוריות ==
בשנת 1986 הציעו סטארוסטין ואיגור מ' דיאקונוב כי השפות ההורו-אוררטיות שייכות למשפחת השפות הצפון מזרח קווקזיות. סטארוסטין היה גם גורם מרכזי בשחזור של השפות פרוטו-קירנטי, פרוטו-טיבטו-בורמן, פרוטו-יניסי, פרוטו-צפון-קווקזי ופרוטו -אלטאי. הוא פיתח את ההשערה לפיה השפה יפנית קשורה לשפה הטורקית והמונגולית דרך המשפחה האלטאית.

ההשערה הדנה-קווקזית מציעה כי השפות צפון-מערב קווקז, צפון-מזרח קווקז, יניסיאנית, סינית-טיבטית ונא-דנה נוצרו ממשפחת שפות אחת, מסדר גבוה יותר. על פי סטארוסטין, ניתן לקשר עוד בשלב מוקדם יותר את המשפחות המאקרו דנה-קווקזיות והאוסטריות, יחד עם משפחת המאקרו נוסטרטית, בשלב מוקדם יותר, שסטארוסטין כינה הבוריאן (כלומר. שפות 'צפוניות').

מאז 1985, סטארוסטין פיתח את STARLING, מערכת ניהול מסד נתונים שתוכננה עבור האתר שלו <nowiki>מגדל בבל</nowiki>. בעבודתו הוא נעזר במורי גל-מאן, פיזיקאי זוכה פרס נובל. בזמן מותו, הוא היה פרופסור באוניברסיטה הממלכתית של רוסיה למדעי הרוח, פרופסור אורח במכון סנטה פה, ומרצה אורח תדיר באוניברסיטת ליידן בהולנד, שם הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד ביוני 2005.

סטארוסטין מת בעקבות התקף לב, ב-30 בספטמבר 2005, במוסקבה, לאחר הרצאה באוניברסיטה הממלכתית של רוסיה למדעי הרוח. בנו, ג'ורג'י סטארוסטין, הוא גם בלשן.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:בלשנים ולשונאים רוסים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין דונסקויה החדש
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1953
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2005
רעידת האדמה בדמע'אן (856)

מפה של אזור המייזוסמלי עבור רעידת האדמה ומבני השבר העיקריים
רעידת האדמה בדמע'אן או רעידת האדמה בקומיס התרחשה ב-22 בדצמבר 856. רעידת האדמה הייתה בעוצמה משוערת של 7.9 בסולם מגניטודה לפי מומנט, ועוצמה מרבית של X (נוראה) בסולם מרקאלי. האזור המייזוסמלי (אזור הנזק המרבי) השתרע על פני כ-350 קילומטרים לאורך הקצה הדרומי של הרי אלבורז המזרחיים לאיראן של ימינו כולל חלקים מטבריסטאן וגרגאן. לפי ההערכות, מוקד רעידת האדמה קרוב לעיר דמע'אן , שהייתה אז בירת המחוז הפרסי קומיס. היא גרמה לכ-200,000 מקרי מוות ונרשמה על ידי ההסקר הגאולוגי של ארצות הברית כרעידת האדמה השישית הקטלנית ביותר בהיסטוריה המתועדת.<ref name="USGS_list"></ref> קיים ויכוח בנוגע למספר ההרוגים.<ref></ref>

== מאפיינים טקטונים ==
איראן שוכנת בתוך אזור של התנגשויות יבשתיות בין הלוח הערבי והלוח האירואסייתי, המשתרע מחגורת ביטליס-זגרוס בדרום להרי הקווקז, אבשרון-בלקן והרי קופט-דאג בצפון.<ref></ref> מוקד הרעידה ממוקם ברכס הרי אלבורז, שבו התקצרות קרום אלכסונית מצפון לדרום מתאפיינת בשילוב של העתקי דחיקה והעתקי חילוף שמאליים.<ref name=":0"></ref>

המבנה הפעיל העיקרי באזור קומיס הוא מערכת ההעתקים בשאהרוד, המשתרעת על פני מאות קילומטרים. אזור זה של העתקי חילוף שמאליים כוללת מספר גדילי ההעתקים, כולל העתק דמע'אן, העתק דמע'אן הצפוני ומערכת ההעתקים אשטנא, כולם נמצאים באזור מוקד הרעידה ומהווים עדות לתזוזה במהלך הרביעון.<ref name=":0" />

== מאפייני רעידת האדמה ==
רעידת האדמה התרחשה בלילה.

הארוכה ביותר מבין המועמדים האפשריים למקור רעידת האדמה היא&nbsp;מערכת ההעתקים אשטנא באורך של כ-150 ק"מ. חפירה לאורך אחד ממקטעי מערכת העתקים זו סיפקה עדות לרעידת אדמה משמעותית לאורך ההעתק שהתרחשה הרבה אחריי 600 לפני הספירה ולפני 1300 לספירה, מה שמתאים לרעידה ב-856.<ref name=":0" />

רעידות משנה בעקבות רעידה זו השפיעו על האזור במשך מספר שנים, ככל הנראה כולל רעידת אדמה מזיקה במערב ח'וראסאן.<ref name=":1"></ref>

== נזק ==
אזור הנזק המשמעותי השתרע לאורך האלבורז במשך כ-350 קילומטרים, כולל העיירות אחבנו, אשטן, תאש, בסטאם ושאהרוד, כאשר כמעט כל הכפרים באזור ניזוקו קשות. הקאטומפילוס, הנקראת כיום שהר-י קומיס, הבירה לשעבר של האימפריה הפרתית, נהרסה. גם חצי מדמע'אן ושליש מהעיר בסטאם נהרסו. רעידת האדמה פגעה קשות באספקת המים באזור קומיס, בין היתר עקב התייבשות מעיינות ופוגארות, אך גם בגלל נפילת סכרי נחלים. דווח כי מספר ההרוגים הכולל ברעידת האדמה הוא 200,000, עם 45,096 נפגעים במחוז דמע'אן בלבד.<ref name=":1" />

== השלכות ==
מחוז שהר-ה קומיס ניזוק כל כך עד שנראה שהוא ננטש בעקבות רעידת האדמה. השפעות רעידת האדמה עדיין נראו באזור שבין בסטאם לדמע'אן 46 שנים מאוחר יותר.<ref name=":1" />

== סכנה ססמית עתידית ==
מתוצאות חפירת תעלות באתר בודד לאורך העתק אשטנא, נאמד כי רעידה חוזרת תתרחש בתקופה של כ-3,700 שנים מאז רעידת 856 ולא נרשמו רעידות אדמה גדולות באזור דמע'אן עד כה. עם זאת, יש צורך במחקרי תעלות נוספים כדי לקבוע אם כל אורך ההעתק בדרך כלל מעורב בתזוזה, או שקטעים קצרים יותר עשויים להיות אחראים לרעידות אדמה חלשות יותר (אם כי מזיקות) עם תקופת חזרה קצרה יותר.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איראן: רעידות אדמה
קטגוריה:856
שי גל

שי גל (נולד ב-1 באוקטובר 1976) הוא עיתונאי ובמאי טלוויזיה ישראלי.

==ביוגרפיה==
גל נולד בקיבוץ עין כרמל, וכשהיה בן 11 עבר להתגורר בחדרה.

הוא בוגר תיכון חדרה, שירת בצה"ל כקצין לוחם ביחידת "מורן" והשתחרר בדרגת רב-סרן.

גל בעל תואר ראשון בתקשורת וניהול, מהמכללה למנהל. 

בשנים 2002–2004 עבד כתחקירן בתוכנית "עובדה", וערך את התחקיר לסרט "זהב לבן, עבודה שחורה" שחשף את ניצול עובדי הקבלן במפעלי ים המלח.

ב-2009 שימש כבמאי נוסף לסרט הדוקומנטרי "גוגל בייבי", סרט שמתעד את תעשיית הבאת הילדים והפונדקאות העולמית. הסרט זכה בפרס אמי.

ב-2014 זכה בפרס פרימור לתחקיר עיתונאי על נושא חברתי לשנת 2014 על תחקיר שכר החיילים.

בשנים 2004–2017 שימש כתב חדשות ערוץ 2 ו"אולפן שישי". בין חשיפותיו הבולטות: סיפורה של הילדה נעמה מרגוליס שהותקפה על יד חרדים קיצוניים בבית שמש, חשיפת היקפי העוני בצה“ל שהביאו להעלאה משמעותית של שכר החיילים, תיעוד ישראלי ראשון של הפליטים והמהגרים המנסים לחצות ימית מאפריקה בדרכם לאירופה, "הסודות של עילי בוטנר", "יציאת מצריים של האתיופים", ליווי ארוך שנים של עולי אתיופיה וקשיי הקליטה שלהם בישראל.

ב-2011 ביים את "צל על השמש העולה", סרט דוקומנטרי על מסע אל יפן שישה חודשים אחרי הצונאמי – אל תוך האזור הגרעיני הפגוע סביב הכור בפוקושימה, ששודר בקשת.

ב-2017 יצר וביים את "המחתרת היהודית" – סדרה דוקומנטרית החוזרת לחקירת פיגועי המחתרת היהודית בתחילת שנות ה-80 ונמשכת אל עמדות הכח שאנשי המחתרת מחזיקים בישראל העכשווית. הסדרה שודרה ב־Yes וזכתה בפרס התחקיר של פורום היוצרים הדוקומנטרי ובפרס האקדמיה לטלוויזיה בשנת 2018, בקטגוריית צילום בסדרה תיעודית עובדתית<ref></ref>.

בשנים 2017–2021 שימש כתב ובמאי בתוכנית התחקירים "עובדה" בקשת 12. בין הכתבות הבולטות שלו בתוכנית: ליווי של פרויקטור הקורונה רוני גמזו, תחקיר פרשת התאבדותו של לוחם גבעתי ניב לובטון, "קשר הלב" שעסק בתרומת איברים, כניסתו לפוליטיקה של איתמר בן גביר ועוד.

בשנת 2023 יצאו לאור 2 סרטים שביים: "אל הלא נודע: מכונת הזמן הקוסמית", הסרט מלווה בזמן אמת את השיגור ההיסטורי של טלסקופ החלל של נאס"א, ג'יימס ווב. הסרט משודר בנטפליקס. הסרט מועמד לפרס אמי בקטגוריית הסרט המדעי והטכנולוגי הטוב ביותר.

במקביל ביים שי גל את סרטו "סוף עונת האהבה", בו תיעד את הפרידה המאוחרת של הוריו, באמצע שנות ה-70 של חייהם, ואת ההחלטה שלהם לבנות קיר שחילק את ביתם לשני חלקים. הסרט הוקרן בפסטיבל דוקאביב.
 
בשנת 2023 התחרה בעונה השנייה של "רוקדים עם כוכבים" בקשת 12 והיה המודח השני.<ref></ref>

משמש כמרצה לתקשורת, במסלול האקדמי המכללה למינהל.

גל נשוי לנועה, אב לשלוש בנות ומתגורר בהרצליה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.mako.co.il/news-team/Editor-25a3a05dc211711004.htm הכתבות של שי גל] ב-N12
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סגל חברת החדשות
קטגוריה:עובדה (תוכנית טלוויזיה)
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (ישראל)
קטגוריה:בוגרי תיכון חדרה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1976
מייקרופט (עוזר וירטואלי)

מייקרופט (באנגלית: Mycroft) היא עוזרת וירטואלית המבוססת על תוכנת קוד פתוח ומשתמשת בממשק משתמש בשפה טבעית.<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> הקוד של מייקרופט היה בעבר במסגרת רישיון copyleft, אבל הוא כעת תחת רישיון פתוח. 

מייקרופט נקרא על שמו של מחשב בדיוני מרומן המדע הבדיוני מ-1966 עריצה היא הלבנה שנקרא על שמו של מייקרופט הולמס. <ref></ref>

== היסטוריה ==
ההשראה למייקרופט הגיעה כאשר ריאן סיפס וג'ושוע מונטגומרי ביקרו במתחם "makerspace" בקנזס סיטי, שם הם נתקלו בפרויקט עוזר וירטואלי פשוט ובסיסי. הם התעניינו בטכנולוגיה, אבל לא אהבו את חוסר הגמישות שלה.<ref></ref> <ref></ref> סיפט ומונטגומרי החליטו לפתח עוזר אישי וירטואלי ללא חששות לפרטיות באמצעות פלטפורמת למידת המכונה שלה בקוד פתוח.<ref></ref>

Mycroft AI זכתה במספר פרסים, כולל תחרות KC Launch היוקרתית של Techweek ב-2016 <ref></ref> החברה גייסה יותר מ-2.5 מיליון דולר ממשקיעים מוסדיים לפני שהם בחרו להציע מניות של החברה לציבור באמצעות StartEngine, פלטפורמת מימון המונים.<ref name="Mycroft AI"></ref>

== תוכנה ==
=== זיהוי קולי של מייקרופט ===
מייקרופט מספקת תוכנה חינמית עבור זיהוי קולי.

=== Wake Word ===
מייקרופט מבצעת איתור מילות מפתח (Wake Word), באמצעות מנוע ה- Precise Wake Word שלה.<ref></ref> לפני ש-Precise הפך למנוע Wake Word ברירת המחדל, Mycroft השתמשה ב-PocketSphinx.

=== Speech to text ===
Mycroft משתפת פעולה עם Common Voice Project של חברת Mozilla כדי לפתח את מערכת זיהוי הדיבור שלה.<ref></ref>

=== ניתוח כוונות ===
מייקרופט משתמשת במנתח כוונות בשם Adapt כדי להמיר שפה טבעית למבני נתונים הניתנים לקריאה במכונה. Adapt מבצעת ניתוח כוונות על ידי התאמת מילות מפתח ספציפיות בתוך אמירה. המערכת משתמשת גם ב-Padatious שמשתמש בהסקה מבוססת דוגמאות כדי לקבוע את כוונת הדובר.

=== Text to speech ===
עבור סינתזת דיבור מייקרופט משתמשת ב-Mimic, המבוססת על מערכת סינתזת הדיבור של Festival Lite.<ref></ref>

=== עיצוב מודולרי ויכולת פעולה הדדית ===
מייקרופט תוכננה להיות מודולרית, כך שמשתמשים יכולים לשנות את הרכיבים שלה.

== חומרה ==
פרויקט Mycroft גם מפתח רמקולים חכמים עליו פועלת התוכנה שלו. גם פיתוח החומרה הוא "קוד פתוח", שפורסמה תחת רישיון החומרה הפתוח של CERN.<ref></ref>

פרויקט החומרה הראשון שלה היה Mark I, המכוון בעיקר למפתחים. הפקתו מומנה חלקית באמצעות קמפיין קיקסטארטר, שהסתיים בהצלחה. יחידות החלו להשלח באפריל 2016.<ref></ref>

פרויקט החומרה האחרון שלו הוא Mark II, המיועד לשימוש כללי, לא רק למפתחים. בניגוד ל-Mark I, ה-Mark II מצויד במסך, המסוגל להעביר מידע הן מבחינה ויזואלית והן מבחינה אקוסטית. כמו ב-Mark I, ההפקה של ה-Mark II מומנה חלקית באמצעות קמפיין קיקסטארטר, שהסתיים בפברואר 2018, והגיע לכמעט פי 8 מהיעד המקורי שלו.<ref></ref>

== שותפויות ==
מייקרופט ביצעה מספר שיתופי פעולה מסחריים. במאי 2018, החברה שיתפה פעולה עם WorkAround, הנותן הזדמנויות עבודה לפליטים, כדי לבצע הכשרת למידת מכונה לחסרי ידע.<ref></ref> באוקטובר 2018, מייקרופט שיתפה פעולה עם חברת מעקב וחיזוי מחלות, SickWeather, כדי לזהות את תדירות השיעולים בתחבורה הציבורית, במימון עיריית קנזס סיטי, מיזורי.<ref></ref>

== ראו גם ==
* אמזון אלקסה
* קורטנה
* Google Assistant
* סירי

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עוזרים וירטואליים
קטגוריה:האינטרנט של הדברים
פיקו סן חואן

פיקו סן חואן (בספרדית: Pico San Juan) הוא הר בגובה 1,140 מטרים מעל פני הים במחוז סיינפואגוס במרכז קובה.

עד שנות ה־80 היה גובה ההר 1,142 מטרים מעל פני הים, אך הנמיכו את פסגתו בשני מטרים לצורך התקנת מכ"ם מזג אוויר.

== גאוגרפיה ==
ההר מתנשא לגובה של כ־500 מטרים מפני הקרקע באזור, בלב יער גשם טרופי. הוא מרוחק כ־16 קילומטרים ממימי הים הקריבי וכ־33 קילומטרים מהעיר סיינפואגוס. ישנה דרך עפר המגיעה עד לפסגת ההר.

קטגוריה:קובה: הרים
רעידת האדמה בפרו (2018)

רעידת האדמה בפרו הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב־14 בינואר 2018 ב־04:18:45 לפי השעון המקומי (09:18:45 בשעון UTC). הרעידה, שעוצמתה הייתה 7.1 בסולם מגניטודה, גרמה לשני הרוגים ול־139 פצועים. הרעידה גרמה גם לצונאמי בגובה 15 סנטימטרים.<ref name="NOAA"></ref>

מוקד הרעידה היה באוקיינוס השקט, כ־38 קילומטרים מחופי פרו, בעומק כ־39 קילומטרים.

הרעידה גרמה לקריסתם של כמה כבישים ו־443 מבנים, בעוד של־1,720 מבנים אחרים נגרם נזק. כ־2,000 איש נותרו ללא קורת גג.

שני אנשים מאזור העיר ארקיפה נהרגו, אחד מהם נמחץ על ידי סלע גדול.

== ראו גם ==
* רעידת האדמה בפרו (2019)

== הערות שוליים ==

פרו
קטגוריה:אסונות בפרו
פרו
שגרירות ישראל באוטווה

שגרירות ישראל באוטווה היא הנציגות הדיפלומטית הגבוהה ביותר של ישראל בקנדה. השגרירות ממוקמת באונטריו ומטרתה לקדם אינטרסים ישראלים בקנדה.

==היסטוריה==
בדצמבר 1948, כחצי שנה לאחר הכרזת העצמאות של מדינת ישראל, הכירה קנדה במדינת ישראל דה פקטו, ובהמשך, ב-11 במאי 1949, בעקבות קבלתה של מדינת ישראל כמדינה חברה באו"ם, הכירה בה דה-יורה, ובעקבות זאת כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים ביניהן.

ישראל פתחה קונסוליה במונטריאול ב-1949, ששודרגה בספטמבר 1953 לצירות, עם מינוי מיכאל קומיי לציר ישראל בקנדה הראשון, וב-1954 לשגרירות<ref></ref>. במקביל פתחה קנדה שגרירות בתל אביב.

במאי 1961, ביקר ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון בקנדה.

ב-1961 נערך ויכוח הרצוג–טוינבי, בין השגריר יעקב הרצוג לבין ההיסטוריון ארנולד טוינבי.

== שגרירי ישראל בקנדה ==
* מיכאל קומיי 1953–1957, במעמד של צירות
* ארתור לוריא 1957–1960
* יעקב הרצוג 1960–1963
* גרשון אבנר 1963–1967
* אריה אשל 1967–1969
* אפרים עברון 1969–1971
* תיאודור מירון 1971–1975
* מרדכי שלו 1975–1979
* ישעיהו ענוג 1979–1983
* אלישיב בן חורין 1983–1987
* ישראל גור-אריה 1987–1990
* יצחק שלף 1990–1995
* דוד סולטן 1996–2000
* חיים דיבון 2000–2004
* אלן בייקר 2004–2008
* מרים זיו 2008–2013
* רפאל ברק 2013–2016
* נמרוד ברקן 2016–2021
* רונן הופמן 2021–2023
* עדו מועד מ–2023

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

*
אוטווה
קטגוריה:יחסי ישראל–קנדה
קטגוריה:אוטווה: מבנים
שגרירות ישראל בבאקו

שגרירות ישראל באזרבייג'ן היא הנציגות הדיפלומטית הגבוהה ביותר של מדינת ישראל באזרבייג'ן. השגרירות ממוקמת בבאקו ומטרתה לקדם את האינטרסים הישראליים באזרבייג'ן.

==היסטוריה==
ב-8 באוקטובר 1991 הכריזה אזרבייג'ן על עצמאותה מברית המועצות. ב-25 בדצמבר 1991, הכירה ישראל בעצמאות אזרבייג'ן, ובאפריל 1992 כוננו אזרבייג'ן וישראל יחסים דיפלומטיים.

בספטמבר 2004 נעצר איראני שצילם את שגרירות ישראל בבאקו. 

בתחילת 2008 נעצרו 12 אזרחי איראן ושני לבנונים באזבייג'ן, שזממו לפוצץ את שגרירות ישראל בבאקו. שני חברי חזבאללה הועמדו לדין על המעשה במאי 2009. הפיגוע תוכנן כתגובה להתנקשות בחייו של עימאד מורנייה. באוגוסט 2010 דווח כי השלטונות באזרבייג'ן שחררו את חברי החוליה, תמורת שחרור שני דיפלומטים ומדען גרעין אזארים שהיו כלואים באיראן<ref name=":0"></ref>.

בינואר 2012 נעצרה חוליה פרו-איראנית באזרבייג'ן, שזממה להתנקש בשגריר ישראל באזרבייג'ן ובמנהיגים יהודיים מקומיים<ref name=":0" />.

במרץ 2012 נעצרו באזרבייג'ן עשרים ושניים בני אדם שהיו קשורים, לפי החשד, לתוכנית איראנית נגד יעדים באזרבייג'ן, ביניהם השגרירות הישראלית והאמריקאית.

==שגרירים==
* אליעזר יטבת, 1994–1997
* ארקדי (אלק) מילמן, 1997–1999
* איתן נאה, 2001–2005
* ארתור לנק, 2005–2009
* מיכאל לבון-לוטם, 2009–2012
* רפאל הרפז, 2012–2015
* דן סתיו, 2015–2019
* ג'ורג' דיק, 2019–מכהן

== ראו גם ==
* יחסי אזרבייג'ן–ישראל

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

*
באקו
קטגוריה:יחסי אזרבייג'ן–ישראל
קטגוריה:באקו: מבנים
אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט (סרט)

אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט (באנגלית: Are You There God? It's Me, Margaret) הוא סרט דרמת נעורים-קומית אמריקאי, שנכתב ובוים על ידי קלי פרמון קרייג, על בסיס רומן באותו השם מאת ג'ודי בלום שיצא לאור בשנת 1970. בסרט מככבות אבי ריידר פורטסון בדמותה של מרגרט סיימון, ורייצ'ל מקאדמס בדמות אמה של מרגרט, ברברה.

הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-28 באפריל 2023.

==תקציר העלילה==
מרגרט סיימון בת ה-12 ומשפחתה עוברים מניו יורק לפרברי ניו ג'רזי. מכיוון שאמה נוצרית קתולית בעוד שאביה יהודי, מחליטה מרגרט לצאת למסע לגילוי זהותה הדתית על רקע התבגרותה המינית.

==צוות השחקנים==
* אבי ריידר פורטסון – מרגרט סיימון
* רייצ'ל מקאדמס – ברברה סיימון
* בני ספדי – הרב סיימון
* קתי בייטס – סילביה סיימון

==הפקה==
===פיתוח===
לאחר שדחתה מספר הצעות לעבד את ספרה ב-49 השנים שחלפו מאז פרסומו לראשונה, מכרה לבסוף הסופרת ג'ודי בלום את זכויות עיבוד הסרט לג'יימס ל. ברוקס וקלי פרמון קרייג, שעבדו יחד על הסרט "The Edge of Seventeen", ונמסר כי פרמון קרייג תהיה אמונה על כתיבת ובימוי הסרט. במכרז שנערך על זכויות ההפצה, זכתה חברת "Lionsgate".

בנוסף, על הלחנת הסרט הופקד המלחין הנס צימר.
===ליהוק===
בפברואר 2021, נמסר על ליהוקה של אבי ריידר פורטסון לגילום דמותה של מרגרט, ושל רייצ'ל מקאדמס לגילום אמה של מרגרט. במרץ 2021, נמסר על ליהוקה של קתי בייטס; ובאפריל 2021, על ליהוקו של בני ספדי.
===צילומים===
צילומי הסרט החלו ב-1 באפריל 2021, בשרלוט, צפון קרוליינה. בשלהי מאי, עברו הצילומים להתקיים גם בקונקורד, צפון קרוליינה, וביוני 2021 נמסר על סיומם.

==הפצה==
הסרט עתיד לעלות לאקרנים ב-28 באפריל 2023, תחת הפצתה של "Lionsgate". במקור, הסרט התעתד לעלות לאקרנים ב-16 בספטמבר 2022.

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!פרס
!תאריך הטקס
!קטגוריה
!מועמד(ים)
!תוצאה
!מקור
|-
! rowspan="9" |פרסי אגודת מבקרי הקולנוע של סן דייגו
| rowspan="9" |19 בדצמבר 2023
|הסרט הטוב ביותר
|אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט
|
| rowspan="9" |<ref></ref>
|-
|הבמאי הטוב ביותר
|קלי פרמון קרייג
|
|-
|השחקנית הטובה ביותר
|אבי ריידר פורטסון
|
|-
|שחקנית המשנה הטובה ביותר
|רייצ'ל מקאדמס
|
|-
|התסריט המעובד הטוב ביותר
|קלי פרמון קרייג וג'ודי בלום
|
|-
|ההופעה הקומית הטובה ביותר
|אבי ריידר פורטסון
|
|-
|השימוש הטוב ביותר במוזיקה
|אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט
|
|-
|הופעת הנוער הטובה ביותר (לשחקן מתחת לגיל 18)
| rowspan="3" |אבי ריידר פורטסון
|
|-
|שחקן פורץ דרך
|
|-
! rowspan="2" |פרסי איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאי
| rowspan="2" |14 בינואר 2024
|השחקן/שחקנית הצעיר/ה הטוב/ה ביותר
|
| rowspan="2" |<ref></ref>
|-
|התסריט המעובד הטוב ביותר
|קלי פרמון קרייג
|
|-
!פרס בחירת הקהל
|18 בפברואר 2024
|סרט הקומדיה של השנה
|אלוהים, אתה שם? זאת אני, מרגרט
|
|<ref></ref>
|-
!פרס גילדת הכותבים של אמריקה
|14 באפריל 2024
|התסריט המעובד הטוב ביותר
|קלי פרמון קרייג
|
|<ref name=":0"></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה קומית אמריקאיים
קטגוריה:סרטי יהדות