OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מיקרוגרפיה

"הכותל המערבי והמקומות הקדושים" ([[1884) מאת שמואל שולמאן, הדפס אבן, גובה 51.5 ס"מ, רוחב 68.5 ס"מ]]
מיקרוגרפיה של רבי [[יחזקאל שרגא הלברשטאם משינובה, שצויר ככל הנראה בעת ביקורו בירושלים ב-1869]]
מיקרוגרפיה (מיקרו-זעיר גרפיה-כתב) היא אמנות יהודית של יצירת ציורים המורכבים מאותיות זעירות.

==היסטוריה==
המיקרוגרפיה הייתה מצויה כבר בכתבי היד העבריים הקדומים ביותר ששרדו בידינו ממאה ה-10. המיקרוגרפיה מתבטאת בכתיבה בכתב עברי זעיר עד זערורי, היא עשתה שימוש בפרט בטקסטים של רשימות המסורה הגדולה אם כי קיים גם שימוש בטקסטים מקראיים אחרים. אמנות זו עיטרה לרוב את השוליים בכתבי יד של התנ"ך והיא יוצרת בכתב הזעיר את קו היקף של צורות גאומטריות קישוטיות או פיגורטיביות. עיטורים אלו לעיתים נוצרו גם לצורך איור.

יש המשערים כי לתופעה קיימת השפעה דתית, מחמת ההגבלה ביהדות על יצירת צורות מסוימות. בנסיבות דומות לכך התפתחה גם הקליגרפיה המוסלמית .

==יישומים שונים==
המיקרוגרפיה באה לביטוי גם כיצירת אמנות בכתיבה זערורית על פני חומרים שונים, כמו גרגרי אורז, או בדחיסת טקסטים על שטח מסוים שבכתיבה רגילה היא בלתי אפשרית להכלה.

==ראו גם==
* קליגרפיה
* 

==לקריאה נוספת==
* קסרין קוגימן-אפל, אמנות יהודית בין אסלאם לנצרות : עיטור ספרי תנ"ך עבריים בספרד, פרק שביעי, עיטור מיקרוגרפי בקסטיליה החדשה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, רעננה 2001, עמ' 172

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:אמנות
קטגוריה:תרבות יהודית
קטגוריה:טכניקות גרפיות
קטגוריה:עברית
קטגוריה:אמנות יהודית
רמת פנקס

הכניסה לרמת פנקס
שלט הכוונה לרמת פנקס

רָמַת פִּנְקָס היא שכונה בתחומה של עיריית אור יהודה בבקעת אונו. השכונה שוכנת על כביש 461 המוליך מצומת מסובים לאור יהודה ויהוד. לפני שכונתה השכונה רמת פנקס, היא כונתה גבעת חמד וגבעת מרדכי.

== היסטוריה ==
השכונה הוקמה בשנת 1952 כיישוב עבור עולים מלוב ומעיראק ממעברות<ref></ref> כפר ענה, סקיה וחיריה, על קרקעות של רשות הפיתוח. בסוף 1954 הודיע ועד היישוב על הרחבה והקמת בתים חד משפחתיים עם משקי עזר, באמצעות חברת רסקו, והיישוב הגיע להיקף של כ-150 יחידות דיור. היישוב נקרא על שמו של דוד צבי פנקס, ממנהיגי המזרחי ושר התחבורה השני. בשנת 1955 הוא חובר לרשת החשמל.

עד שנות השבעים המוקדמות הוכר היישוב כישוב דתי אשר הכניסה אליו לא הייתה מותרת בימי שבתות וחגים. מצב זה השתנה וכיום מתגוררת בשכונה אוכלוסייה מגוונת. בתחילת שנת 1996 אושרה תוכנית מתאר המאפשרת הכפלת היישוב לכיוון מערב, אולם ההרחבה טרם מומשה.

היישוב נתקל בקשיים כלכליים בשנת 1969 והועלתה אז ההצעה לספח את היישוב לאור יהודה, הצעה שלא יצאה אז אל הפועל. בשנת 1971 הציע יחזקאל קזז להקים איגוד ערים שיטפל במשותף בחלק מהשירותים המוניציפליים של אור יהודה, רמת פנקס, נוה מונוסון ויהוד, אך גם הצעה זאת לא הבשילה. בשנת 2003 המליצה הוועדה לאיחוד רשויות מקומיות לאחד את היישוב עם אור יהודה הסמוכה, אך תושבי היישוב התנגדו לכך וההמלצה לא יושמה. בתחילת 2008 פורקה מועצה אזורית אפעל ורמת פנקס סופחה לאור יהודה ביחד עם כל שטחי המועצה שמדרום לכביש 461.

ביולי 2019, במהלך גל השריפות בישראל נשרפו חמישה מבתי השכונה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים ישראליים לשעבר
קטגוריה:אור יהודה: גאוגרפיה
קטגוריה:ישראל: שכונות
קטגוריה:ישראל: יישובים לשעבר הקרויים על שם אישים
חיל מצב

חֵיל מַצָּב הוא מונח כללי לתיאור יחידת חיילים שמוצבים במקום מסוים על פי הוראת הריבון בו. לרוב הצבת חיל המצב הייתה למטרת שימור הריבונות בשטח נכבש ומניעת ניסיונות התמרדות בידי תושבי המקום. חיל המצב שוהה בדרך כלל בקסרקטין.

במקרא המונח "מצב" מופיע ב כמו: 

בישראל, חיל מצב הוא יחידה רגילה, שתפקידה להגן על אזור מסוים. בין אם זו עיר, מחוז או אפילו רק בניין יחיד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:יחידות צבאיות
קטגוריה:בסיסים ומתקנים צבאיים
סקין (מוזיקאית)

סקין (באנגלית: Skin) הוא שם הבמה של דברה אן דייר (נולדה ב-3 באוגוסט 1967) היא זמרת אנגלייה, הידועה בתור הסולנית של להקת הרוק אלטרנטיבי סקאנק אנאנסי. 

== ביוגרפיה ==
סקין נולדה בשנת 1967 בבריקסטון שבלונדון, בריטניה.

==קריירה==
הקריירה המוזיקלית של סקין התחילה בלהקה הבריטית סקאנק אנאנסי, שהוקמה ב-1994. יחד איתה היו בלהקה הבסיסט קס (ריצ'רד לואיס), הגיטריסט אייס (מרטין קנט) והמתופף מארק ריצ'רדסון שהחליף את המתופף המקורי, רובי פרנס. סקין הייתה הסולנית והיא בלטה בהיותה שחורה, קירחת וביסקסואלית.

הלהקה הוציאה 3 אלבומים ומכרה 4 מיליון עותקים ברחבי העולם. ההצלחה העיקרית של הלהקה הייתה במדינות אירופה.

בשנת 2001 החליטה הלהקה להתפרק. ריצ'רדסון נהיה מתופף מחליף בלהקה פידר ואייס וסקין יצאו לקריירות סולו. ב-2009 הלהקה התאחדה ויצאה לסיבוב הופעות באירופה.

===קריירת סולו===
בשנת 2003 הוציאה סקין את אלבום הסולו הראשון שלה, Fleshwounds. האלבום היה שקט יותר מאלבומי סקאנק אנאנסי, לאכזבת חלק ממעריצי הלהקה. האלבום לא הצליח בבריטניה, אך בשאר אירופה הוא נמכר היטב, במיוחד בגרמניה ובאיטליה.

אחרי צאת האלבום יצאה סקין לסיבוב הופעות אירופאי, וביצעה מופעי חימום לרובי ויליאמס ולפלסיבו. אחרי סיבוב ההופעות היא התחילה להקליט את אלבומה השני, Fake Chemical State, שיצא בחודש מרץ 2006, לצד עוד סיבוב הופעות קצר.

בתחילת שנת 2007 ביצעה סקין עבודת דוגמנות עבור מעצב האופנה ג'אנפרנקו פרה.

==קישורים חיצוניים==

* <small>(באנגלית)</small>

* [https://web.archive.org/web/20060222042522/http://www.skinmusic.net/content/blog/index.php הבלוג] של סקין <small>(באנגלית)</small>

קטגוריה:אמנים בריטים הידועים בשם במה
קטגוריה:זמרות בריטיות
קטגוריה:זמרים להט"בים בריטים
קטגוריה:ביסקסואליות בריטיות
קטגוריה:משתתפי הזמר במסכה (תוכנית טלוויזיה בריטית)
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1967
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1967
הממשלה הטיבטית הגולה

דגל הממשלה הגולה של טיבט ודגל טיבט הרשמי לפני שנת 1950: דגל זה הוצג על ידי הדלאי לאמה ה-13 בשנת 1912. כיום הנפתו מהווה עבירה על החוק הסיני]]
סמל הממשלה הגולה של טיבט וסמל [[טיבט הרשמי לפני שנת 1950]]
הממשלה הטיבטית הגולה, נקראת רשמית מרכז הניהול הטיבטי של הוד קדושתו הדלאי לאמה היא ממשלה המונהגת בידי הדלאי לאמה ה-14 טנזין גיאטסו וראש הממשלה לובסנג סנגאי, ומקום מושבה בדרמסאלה שבמדינת הימאצ'ל פרדש, בצפון הודו. הממשלה הגולה רואה עצמה כאחראית ומחליטה בענייני טיבט, אך הרפובליקה העממית של סין, השולטת בחבל טיבט, אינה מכירה בה.

הממשלה הטיבטית הוקמה לאחר שטנזין גיאטסו נמלט יחד עם עשרות אלפי פליטים טיבטים להודו בשנת 1959 לאחר כישלון ההתקוממות כנגד הרפובליקה העממית של סין, אשר כבשה את חבל טיבט בשנת 1950. לפי תפיסת הממשלה הגולה, זהו ממשל צבאי וכיבוש בלתי חוקי. הממשלה תובעת מתן אוטונומיה על המחוז האוטונומי הטיבטי (כפי שהוא מכונה על ידי הסינים) ועל מחוז צ'ינגהאי, וגם על חלקים מהמחוזות גאנסו, סצ'ואן ויונאן, כל המחוזות שבהם מתגוררים טיבטים רבים ומתוארים כחלק מ'טיבט ההיסטורית' על ידי הממשלה הגולה.

אף מדינה ריבונית אינה מכירה כיום בממשלה הגולה של טיבט, אולם קיימת אהדה גדולה מאוד כלפיה במדינות המערב וכן מצד הודו שבה הממשלה שוכנת, במידה רבה בזכות מאמציו של טנזין גיאטסו, הדלאי לאמה הנוכחי, המרבה בפעילות דיפלומטית בכל רחבי העולם, ודוגל במאבק לא אלים.

הממשלה הטיבטית הגולה הקימה בדרמסלה מספר מכוני מחקר וקרנות שונות שמטרתן לתמוך בפליטים הטיבטיים, לשמר את הדת והתרבות הטיבטית, ולעורר מודעות למאבק לשחרור טיבט. 

ב-10 במרץ 2011 הכריז טנזין גיאטסו כי ברצונו להעביר את תפקיד ראש הממשלה בו החזיק בתור הדלאי לאמה. זאת מתוך חשש שכשימות יתלקחו עימותים בין העם הטיבטי לממשלת סין על מינוי יורש. ב-27 באפריל נבחר לובסנג סנגאי (Lobsang Sangay; נולד ב-1968) לתפקיד ראש הממשלה (קאלון טריפה, Kalon Tripa) לאחר שזכה ב-55% מקולות הבוחרים. ב-8 באוגוסט נכנס סנגאי לתפקידו.

== ראו גם ==

* טנזין גיאטסו

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.tibet.net/ אתר הממשלה הגולה של טיבט]

==הערות שוליים==

קטגוריה:טיבט
קטגוריה:ממשלות גולות
משפט מקלייבל

משפט מקלייבל הוא משפט דיבה (Libel באנגלית), שנערך בבריטניה, בו תבעה מקדונלד'ס את הלן סטיל ודייב מוריס, שנהגו לחלק עלונים ובהם האשמות נגד החברה. הדיון במשפט התנהל על פני 314 ימי דיונים מיוני 1994 עד סוף שנת 1996, דבר שהפך אותו למשפט הארוך ביותר בהיסטוריה הבריטית.

ביוני 2013 התגלה כי מי שכתב את העלון היה שוטר סמוי.

== פעילות לונדון גרינפיס ==
החל מ-1986 חילקה קבוצת פעילות סביבתנית קטנה, "לונדון גרינפיס" (שאינה קשורה לארגון העולמי גרינפיס), עלון בשם מה רע במקדונלד'ס: כל מה שהם לא רוצים שתדע. העלון טען כי מקדונלד'ס:
* מרעיבה אנשים בעולם השלישי,
* תורמת לכריתת יערות הגשם,
* משקרת כשהיא טוענת שהיא משתמשת בנייר ממוחזר,
* מזונה המוצג כבריאותי תורם למעשה לעלייה בהתקפי לב, סרטן ומחלות אחרות,
* גורמת להרעלות מזון,
* מעסיקה עובדים בשכר נמוך במכוון ומפטרת עובדים השואפים להתאגד,
* מפרסמת באופן הדוחף ילדים להציק להוריהם לקנות במסעדות הרשת,
* ואחראית לגידול חיות בתנאים קשים.

==תביעת הדיבה==
בשנת 1990 התרתה מקדונלד'ס בחמישה פעילים של לונדון גרינפיס שהחוברת שהם מחלקים מכילה חומר שקרי ומשמיץ נגד החברה וכי אם לא יתנצלו החברה תגיש נגדם תביעת דיבה. שלושה מהפעילים התנצלו, אולם סטיל ומוריס סירבו להתנצל. הם אספו 40,000 לירות שטרלינג מהציבור לצורך ניהול המשפט. בנוסף, הם פנו בשנת 1991 לבית הדין האירופי לזכויות אדם בדרישה להורות לממשלת בריטניה לסייע להם במאבקם המשפטי אולם בית הדין קבע שהם אינם יכולים להחשב כמי שנמנע ממנו הגנה משפטית. במהלך המשפט העלו סטיל ומוריס טענות רבות כנגד חברת מקדונלד'ס וביקשו לבסס שהטענות בחוברת היו אמת. את מקדונלד'ס ייצג העורך דין הבריטי ריצ'רד רמפטון. 

בפסק הדין שניתן ביוני 1997 בית המשפט קבע שחלק מהטענות בעלון, בהן שמקדונלד'ס אחראית לרעב בעולם השלישי, השתמשה ברעלים כדי להשמיד יערות במרכז אמריקה ושמוצריה רעילים ומסרטנים שקריות ומהוות הוצאת דיבה, ועל כן נפסקו 60,000 לירות שטרלינג פיצויים למקדונלד'ס. עם זאת, בית המשפט קבע שחלק מהטענות בעלון, כמו הטענות שהחברה מנצלת ילדים בפרסומות, טוענת לערך תזונתי שאין באוכל שהיא מוכרת, משלמת לעובדיה שכר נמוך, מפרסמת באופן הדוחף ילדים לבקש מהוריהם לקנות במסעדות הרשת, ואחראית לגידול חיות למאכל בתנאים קשים הוכחו כנכונות.

סטיל ומוריס הגישו ערעור שנדחה בתחילת 1999, אולם סכום הפיצויים הופחת ל-40 אלף לירות שטרלינג לאחר שנקבע שהטענות שלקוח קבוע של מקדונלד'ס הוא בעל סבירות גבוהה יותר לבעיות לב ושתנאי העבודה של עובדי החברה הם אינם טובים ושכרם נמוך. למרות הניצחון במשפט, המשפט היה למבוכה לחברה, והחברה הצהירה שלא תפעל לגבות את הפיצויים המגיעים לה. 

ביולי 2000 הגיעו סטיל ומוריס להסדר עם הסקוטלנד יארד על פיצוי של 10,000 לירות שטרלינג לאחר שהתברר שמידע עליהם הודלף ממחשבי המשטרה למקדונלד'ס. לאחר מספר שנים, בית הדין האירופי לזכויות אדם הכריז כי היבטים שונים של המשפט היו הפרה של האמנה האירופית לזכויות אדם, בגלל שממשלת בריטניה לא העמידה בידי מוריס וסטיל את האמצעים הדרושים לצורך מאבק משפטי הוגן. 

בשנת 2005 נעשה סרט מקיף על תהליך המשפט ועל הכרעת בית המשפט האירופאי לזכויות אדם.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.mcspotlight.org/case/index.html תיאור המשפט], מקדונלד'ס תחת הזרקור
* 
* [https://web.archive.org/web/20120331135204/http://www.animal-tv.org/sites/mclibel/ אתר "מקלייבל" בעברית]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסקי דין בממלכה המאוחדת
קטגוריה:דיני נזיקין
קטגוריה:זכויות בעלי חיים
קטגוריה:מחאה אנטי תאגידית
קטגוריה:מקדונלד'ס
כשהגיטרה מנסרת את הלילה

כשהגיטרה מנסרת את הלילה הוא אלבום הופעה של צמד הרוק פורטיסחרוף - רמי פורטיס וברי סחרוף. האלבום יצא בדצמבר 1992 בחברת התקליטים נענע דיסק בהפקת ניצן זעירא. באותה שנה יצא גם אלבומו של רמי פורטיס, "להתראות בחלומותי" שעליו עבד גם כן במשותף עם ברי סחרוף. שני האלבומים הם האחרונים שעליהם עבדו במשותף פורטיס וסחרוף, עד לאלבומם "על המשמרת" שיצא ב-2006.

ההופעה הוקלטה באולם "צוותא" בתל אביב באפריל 1992, וכללה בעיקר שירים מהאלבומים "סיפורים מהקופסא" ו"1900?", בנוסף לארבעה שירים מתוך "פלונטר", אלבומו הראשון של פורטיס משנת 1978 ושני שירים מתוך "הכל או כלום", אלבום הסולו הראשון של סחרוף שיצא שנה לפני ההופעה.

על גב האלבום כתובה ההנחיה: "דיסק זה הוקלט ובושל על מנת להמחיש את האווירה והעוצמה הקיימות בהופעה זו. לכן מומלץ (וחובה) להקשיב לדיסק בווליום גבוה ביותר - ללא התחשבות בשכנים".<ref></ref> שמו של האלבום לקוח מהשיר "לייפציג, ברצלונה" (מתוך "סיפורים מהקופסא"), אולם השיר אינו כלול באלבום זה.

== רשימת רצועות ==

{| class="wikitable"
|- style="background: #efefef;"
! scope="col" | #
! scope="col" | שם
! scope="col" | זמן
! scope="col" | מילים
! scope="col" | לחן

|-
! 1
|scope="row" | תחנה סופית 
| 4:50
| רמי פורטיס
|ברי סחרוף, סמי בירנבך, רמי פורטיס
|-
! 2
|scope="row" | הפוך 
|4:37 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס, ברי סחרוף
|-
! 3
|scope="row" | באוויר 
| 4:01 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס, ברי סחרוף
|-
! 4
|scope="row" | אמריקה 
|3:51 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס, ברי סחרוף
|-
! 5
|scope="row" | אינני אוהב אותה
|4:11
| שאול טשרניחובסקי
| ברי סחרוף
|-
! 6
|scope="row" | אינקובטור 
| 3:59 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס
|-
! 7
|scope="row" | ניצוצות
|6:52 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס, ברי סחרוף
|-
! 8
|scope="row" | אין קץ לילדות 
| 3:49 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס, ברי סחרוף
|-
! 9
|scope="row" | רד מעל מסך הטלוויזיה שלי
| 4:30
| סמי בירנבך
| רמי פורטיס
|-
! 10
|scope="row" | חתול, מפלצת
| 5:01 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס, ברי סחרוף
|-
! 11
|scope="row" |השומר של הגן
| 4:27 
| דן תורן
| ברי סחרוף
|-
! 12
|scope="row" | נעליים
|5:44 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס, ברי סחרוף
|-
! 13
|scope="row" | חלום כחול 
|5:08 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס, ברי סחרוף
|-
! 14
|scope="row" | המוות אינו מחוסר עבודה
|5:42 
| סמי בירנבך
| רמי פורטיס
|-
! 15
|scope="row" | דבש
|3:44 
| רמי פורטיס
| רמי פורטיס
|}

==שותפים באלבום==
* רמי פורטיס - שירה, גיטרות, כותב מילים, מלחין, מעבד
* ברי סחרוף - שירה, גיטרות, כותב מילים, מלחין, מעבד
* יובל שפריר - תופים, מעבד 
* גיל סמטנה - גיטרה בס, מעבד 
* ניצן זעירא - מפיק 
* גיל תורן - טכנאי הקלטה
* מני בז'רנו - טכנאי מיקסים

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20130322100957/http://music.berry.co.il/album/--8 האזנה לאלבום באתר הרשמי של ברי סחרוף]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי הופעה מ-1992
קטגוריה:אלבומי פורטיסחרוף
קטגוריה:אלבומי הופעה בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ניצן זעירא
קטגוריה:אלבומי חברת נענע דיסק
רבי אלעזר בן פדת

רבי אלעזר בן פדת, היה כהן, אמורא בדור השני והשלישי של אמוראי ארץ ישראל, הוא הנקרא בתלמוד בשם הסתמי רבי אלעזר (כאשר מדובר באמורא. ואולם, בלבול מסוים נוצר לעיתים מכיוון שישנו גם תנא בסתם רבי אלעזר והוא רבי אלעזר בן שמוע). עלה מבבל לאחר שלמד בישיבתם של רב ושמואל.

==ביוגרפיה==
בצעירותו חי בבבל, שם למד אצל רב.
עלה לארץ ישראל, נסמך שם וישב בוועד סוד העיבור. למד רבות אצל רבי יוחנן, והיה מוסר שמועות (=ציטוטים הלכתיים) באופן סתמי, כלומר בלי לציין ששמע אותן מרבי יוחנן, וריש לקיש גער בו על כך. גם רבי יוחנן בעצמו הקפיד עליו בשל כך, ורבי יעקב בר אידי פייסו ואמר לו: הגיב רבי יוחנן: . בתלמוד נראה כי אכן העובדה כי תורתו של רבי אלעזר כולה אשר שמע מפי רבי יוחנן רבו הייתה כל כך מפורסמת, עד שגם כאשר היה אומר פסקי דין על דעת עצמו חשבו שרבי יוחנן רבו אמר אותם.

למד גם אצל רבי חנינא בר חמא, והוא מביא בשמו את המשפט "כל האומר דבר בשם אומרו מביא גאולה לעולם".

היה פרנס, ולכן כאשר רבי זירא עלה לארץ ישראל הוא צם מאה תעניות שרבי אלעזר לא ימות, ויפלו עליו צורכי הציבור למרות זאת הוא היה עני מרוד. מסופר עליו, כי כאשר הקיז דם, לא היה לו מה לאכול, והוא תחב בפיו ראש של שום, והתעלף מחולשה. הקב"ה התגלה אליו בחלומו ושאל אותו אם ברצונו שיהפוך את העולם ויברא אותו מחדש, כדי שאולי הפעם ייוולד רבי אלעזר במזל טוב. אמר רבי אלעזר בן פדת: "כולי האי ואפשר?" (=כל זה, ורק אולי?!). הוא הוסיף ושאל אם כבר חי את רוב שנות חייו, ומשנענה בחיוב וויתר על הצעתו של ה'.

על אף שהיה אביון ביותר לא הסכים לקבל מתנות ולא להתארח אצל אחרים בנימוק "שונא מתנות יחיה"<ref></ref>.

גדלותו הייתה מפורסמת, והוא כונה "מרא דארעא דישראל" (בארמית, ופירושו: האדון של ארץ ישראל).
היה נושא ונותן עם חכמי דורו בארץ ישראל - רבי אמי ורבי אסי, רבי זירא ועוד. וכן היה שולח איגרות לחכמי בבל של אותם ימים. כאשר ריש לקיש נפטר, ורבי יוחנן התאונן שאין לו חברותא, החליטו חכמי הדור לשלוח לרבי יוחנן את רבי אלעזר כלומר שמועותיו ברורות ומאירות. למרות זאת רבי יוחנן לא התנחם, שכן הוא רצה בחברותא כריש לקיש, שהיה מפריך את דבריו.

היה לו בן, ושמו רבי פדת כשם סבו.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

*
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השני לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:אמוראים כהנים
קטגוריה:תלמידי רב
קטגוריה:תלמידי רבי יוחנן
קטגוריה:תלמידי רבי חנינא
קטגוריה:עולים מבבל לארץ ישראל בעת העתיקה
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-3
שחק אותה, סם

שחק אותה, סם (באנגלית: Play It Again, Sam ; בתרגום חופשי: נגן זאת שוב, סם) הוא מחזה וסרט אמריקאי משנת 1972 אותם כתב ובהם שיחק וודי אלן. הגרסה הקולנועית בוימה על ידי הרברט רוס. המחזה נקרא במקור "אספירין לשלושה", והוא עימות משעשע בין דמותו הנוירוטית, היהודית והניו-יורקית של אלן, ובין המיתוס הגברי והבוטח בעצמו של המפרי בוגארט, במיוחד כפי שהוא מופיע בסרט הקלאסי "קזבלנקה".

הגרסה הקולנועית של הסרט הייתה הסרט הראשון בו הופיע וודי אלן לצדה של דיאן קיטון. השניים, אשר היו לאחד הזוגות המפורסמים בהוליווד בשנות ה-70, החלו את הרומן שלהם בעת ששיחקו בגרסה התיאטרלית של המחזה. שיתוף פעולה זה הביא לכמה מהסרטים הבולטים בבימויו של אלן, כגון "הרומן שלי עם אנני" ו"מנהטן".

תסריטו של הסרט יצא לאור בעברית בהוצאת "אור עם".

==תקציר העלילה==
אלן פליקס (בגילומו של אלן), הוא מבקר קולנוע יהודי נוירוטי, אשר אך זה יצא מגירושים לא נעימים מננסי (סוזן אנספק). שני ידידיו, לינדה (אותה משחקת דיאן קיטון) ודיק (אותו משחק טוני רוברטס), מנסים לשכנע אותו לצאת שוב לפגישות עם נשים. הוא מסכים, ומסתבר כי הוא מקבל עצות ביחסיו עם נשים מדמותו של המפרי בוגרט. 

כאשר העלילה מתקדמת, מסתבר כי ביחסיו עם נשים שומר פליקס על חזות כוזבת. הוא מנסה להיראות סקסי ומתוחכם, אך כל מאמציו כושלים כאשר לרוב, ברגע האמת, מתגלה אופיו הנוירוטי וחסר הביטחון. 

עם התקדמות הסרט מסתבר כי הניצוץ קיים בין פליקס ובין לינדה, הנשואה לדיק. כמו דמותו של בוגרט בסרט "קזבלנקה", פליקס נקרע בין אהבתו ללינדה ובין רגשי המחויבות שהוא חש כלפי דיק. 

סיומו של הסרט הוא פרודיה על סופו המפורסם של הסרט קזבלנקה, כולל לבישת מעילי הגשם הארוכים, המטוס והערפל. הדיאלוג השנון בא לחקות את הדיאלוג של הסרט המקורי, שכבר הפך למיתוס הוליוודי.

==שם הסרט==
שמו של הסרט במקור היה "נגן זאת שוב, סאם" והוא מחווה למשפט "נגן זאת, סאם" מתוך הסרט "קזבלנקה". בסרט "קזבלנקה" סאם (דולי וילסון), הפסנתרן בבר של ריק (המפרי בוגרט), מתבקש תחילה על ידי אילזה (אינגריד ברגמן) לנגן את שירו "בחלוף הזמן" (As time goes by) ("נגן זאת פעם אחת סאם, לזכר הימים שחלפו"). סאם משקר כי אינו זוכר את השיר, וריק אומר "נגן זאת, סאם". לאחר מכן מבקש ממנו ריק לנגן במילים "ניגנת בשבילה, נגן זאת בשבילי". השורה המפורשת "Play it again, Sam" אינה נאמרת על ידי ריק או אילזה.

השם העברי לסרט "שחק אותה סם" הוא טעות תרגום שנבעה כנראה מהעובדה שהמילה האנגלית לנגן (Play) זהה למילה לשחק.

==בתיאטרון==
המחזה הועלה מספר פעמים על הבימות בישראל. אחת הגרסאות הייתה זו של הבמאי אילן אלדד בכיכובם של מאיר סויסה ומיקי קם, שהועלתה בצורה עצמאית בשנת 1989. ב-2010 הוא הועלה על ידי תיאטרון באר שבע, בבימויו של אילן אלדד ובכיכובם של גורי אלפי (לסירוגין עם עידן אלתרמן), אפרת בוימוולד (לסירוגין עם יעל גרובגלס), גיא לואל ומירב שירום. ההצגה הפכה לשלאגר הגדול ביותר בתולדותיו של תיאטרון באר שבע, הגיעה ל-260 הצגות בשנה הראשונה להופעתה, וירדה מהבמות בשנת 2014 לאחר 300 הצגות. ההצגה זכתה בפרס התיאטרון הישראלי לקומדיה הטובה ביותר לשנת 2010. 

==בתרבות פופולרית==
בדצמבר 2019, בשעשועון הטלוויזיה המרדף, נשאל איתי הרמן מי ביים את הסרט "שחק אותה, סם" והוא השיב: "וודי אלן". טעות זו "עלתה" 175 אלף ש"ח.
==קישורים חיצוניים==
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1972
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית
קטגוריה:סרטי פרודיה
קטגוריה:הצגות שזכו בפרס התיאטרון הישראלי
קלרה הקדושה (פסקול)

קלרה הקדושה הוא פסקול מאת ברי סחרוף לסרט ישראלי בשם זה בכיכובם של לוסי דובינצ'יק, חליל אלוהב, ג'וני פיטרסון ומאיה מרון.
על עבודתו זו זכה ברי סחרוף בפרס אופיר בקטגוריית הפסקול הטוב ביותר.

==השירים באלבום==

==שותפים באלבום==
* יובל שפריר - כלי הקשה
* ברי סחרוף - גיטרה, קלידים, סמפלר, תכנות מחשב
* גיל סמטנה - קונטרבס וקולות
* ניצן זעירא - מפיק
* רמי פורטיס - קולות, גיטרה
* אורן לוטנברג - חצוצרה, גיטרה וקולות
* עודד פרח - תופים
* שרון רוטר- שירה
* קרני פוסטל - צלו
* ז'אן ז'אק גולדברג - תופים
* יגאל נאור - דיבור
* שפי ישי - אקורדיון
* זוהר פרסקו - כלי הקשה
* חיים לרוז - בס, סמפלר, גיטרה, קלידים

==קישורים חיצוניים==

* [http://music.berry.co.il/album/--12 האזנה לאלבום באתר של ברי סחרוף]
* 

קטגוריה:אלבומי ברי סחרוף
קטגוריה:פסקולי סרטים
קטגוריה:אלבומי חברת נענע דיסק
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ניצן זעירא
ארץ לעולם לא

ארץ לעולם לא (באנגלית: Neverland היא אי בדיוני המתואר בספרו של ג'יימס מתיו ברי "פיטר וונדי". מוכרת בעברית גם בשם ארץ שום מקום בסדרת האנימה "פיטר פן" בדיבובה לעברית)

על פי ספרו של ברי, כל מי שנמצא בארץ לעולם לא אינו מזדקן, ועל כן הפך שם האי הבדיוני למטפורה לילדות נצחית וחיי נצח.

בטיוטות הראשונות של הספר נקרא האי "ארץ לעולם לעולם לעולם לא של פיטר" (Peter's Never Never Never Land). במחזה שהוצג קוצר שם האי ל"ארץ לעולם לעולם לא" (Never Never Land) ובספר שפורסם נקרא האי "ארץ לעולם לא" (Neverland).

על פי התיאור בספר, אל האי ניתן להגיע במעוף "הכוכב השני מימין, ואז ישר עד הבוקר" (בסרטי פיטר פן פירשו משפט זה כ"עד הכוכב השני מימין, ואז ישר עד הבוקר").

באי מתגוררים הילדים האבודים יחד עם פיטר פן, אינדיאנים, בנות ים, שודדי הים אותם מנהיג קפטן הוק, וכן התנין שאכל את ידו של הוק ומנסה למצוא אותו על מנת לאכול את ידו השנייה. 

האי סב למעשה סביב פיטר פן וכל תושביו מושפעים ממעשיו.

ולמרות שאף אחד לא מזדקן, ושכל אחד יכול לעשות מה שהוא רוצה. כשהלילה יורד, זה הזמן שכל הילדים מתחילים להתגעגע להורים שלהם. הם בוכים כל הלילה, עד שהם נרדמים או עד שהבוקר עולה.

מקומות באי: מפרץ הפיראטים (עם ספינת "רוג'ר העליז"), עץ לעולם-לא/התליין (מקום המחבא של הילדים האבודים, השם השתנה), לגונת בנות ים, יער הפיות.

קטגוריה:פיטר פן
קטגוריה:אוטופיות
קטגוריה:מקומות בדיוניים
מטאפיקס

מטאפיקס (באנגלית: Mattafix) הייתה להקה בריטית ששילבה סגנונות מוזיקה רבים. חברי הלהקה היו מרלון רודט ופריטש היריג'י (בריטי ממוצא הודי) והם ידועים בזכות הלהיט המוזיקלי שלהם Big City Life.

== ביוגרפיה ==
הלהקה הוקמה ב-2004 על ידי שני המוזיקאים הבריטים רודט והיריג'י. מטאפיקס משלבת סגנונות מוזיקה רבים, ביניהם טריפ הופ, היפ הופ, מוזיקת נשמה, רגאיי ודאנס הול. רודט, ביצע את קטעי השירה בשירים ואילו היריג'י ביצע את קטעי הראפ.

=== Signs of struggle (2005–2006) ===

מטאפיקס הוציאו את הסינגל הראשון שלהם, "11.30 (Dirtiest Trick in Town)", במהדורה מוגבלת בחברת התקליטים Buddhist Punk Records ב-13 בינואר 2005. עם זאת, השיר מעולם לא הגיע למצעד.

הסינגל השני שלהם, Big City Life, יצא לאור על-ידי EMI ב-8 באוגוסט 2005. השיר הפך ללהיט, וכבש את המצעדים בבריטניה, ארצות הברית ובארצות נוספות, ביניהן ישראל. הסינגל יצא גם כחלק ממשחק הווידאו המצליח 2006 FIFA World Cup Germany, שפותח על-ידי EA Sports והיה השיר הראשון והיחידי של הצמד שנכלל בסדרת המשחקים.

בתחילת 2006 יצא אלבום הבכורה של הצמד, "Signs Of A Struggle". האלבום זכה לביקורות חיוביות ואף זכה להצלחה באירופה.

הסינגל הרביעי שלהם, "To & Fro", יצא לאור ב-13 במרץ 2006.

=== Rhythm & Hymns (2007–2009) ===

ב-7 בספטמבר 2007, מטאפיקס הוציאו את "Living Darfur", הסינגל הראשון שנלקח מאלבומם השני "Rhythm & Hymns" היה זמין להורדה בלבד תחילה, אך בסוף יצא לאור כדיסק ב-22 באוקטובר 2007. בוידאו קליפ של הסינגל מופיע מאט דיימון בתחילת הווידאו. הסינגל הוצג כחלק מקמפיין "Save Darfur", כעזרה לעמותות הומניטריות הפועלות באזור, הלהקה צילמה סרטון לשיר במחנות הפליטים באזור. הסרטון הפך לפופולרי ביותר ביוטיוב ועד היום הוא הקליפ היחיד של קבוצה בינלאומית שצולם באזור מלחמה.

ב-23 בנובמבר 2007, יצא לאור האלבום השני של הלהקה, "Rhythm & Hymns".

=== פירוק הלהקה וקריירת הסולו של רודט (2010–הווה) ===

באפריל 2010, רודט והיריג'י הכריזו באמצעות הפייסבוק שלהם, שהם מפרקים את הלהקה, בשל הרעיונות החדשים השונים שלהם לפרויקטים עתידיים. לאחר פירוק הלהקה, רודט אישר שאלבום הסולו החדש שלו הוא "לא שינוי קיצוני אך הוא בהחלט שונה. יש בו יותר נגינה ויותר עומק". אלבום הסולו הראשון שלו, "Matter Fixed", יצא ב-2 בספטמבר 2011. האלבום הסולו השני שלו "Electric Soul" יצא לאור ב-8 באוגוסט 2014.

== הלהקה בישראל ==
בריאיון לעיתון תל אביב סיפרו חברי הצמד כי את שירם "1130" סימפלו מעשר השניות הראשונות של השיר "חוזה לך ברח" בעיבודו של אלכס וייס. השניים סיפרו כי בין אלפי האלבומים שהם מחזיקים ישנם לא מעט אלבומי רוק ישראלים משנות ה-60 ושנות ה-70. הם אף אירחו את אושיק לוי, מבצע השיר המקורי, בהופעה שערכו בתל אביב ב-2006.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:להקות בריטיות
אלכסנדר ארכיפנקו

"[[אישה מסרקת את שערה", 1914, ברונזה. מוצג בגן הפסלים במוזיאון ישראל.]]
"מדונה", ברונזה, מוצג ב[[מוזיאון אילנה גור.]]
אלכסנדר ארכיפנקו (באנגלית: Alexander Archipenko; 30 במאי 1887 קייב – 25 בפברואר 1964), פסל אמריקאי, ממוצא אוקראיני.

== יצירתו ==
יצירתו של ארכיפנקו שואבת מן הפיסול של תחילת המאה ה-20, בעיקר מן הקוביזם של פבלו פיקאסו. ברבות מעבודותיו מופיעה דמות נשית אשר מבוטאת באמצעות צורות כלליות קוביסטיות. הדמויות של ארכיפנקו עם זאת, אינן מאבדות את הזהות האנושית והנשית שלהן, לעומת יצירות קוביסטיות אחרות.

יצירתו המפורסמת ביותר היא אישה מסרקת את שערה, פסל ברונזה המתוארך לשנת 1914 או 1915 והמציג דמות נשית עומדת בתנוחה קלאסית ('קונטרה פוסטו'), ידה האחת קטועה וידה השנייה מחוברת לשערה. במקום בו היו אמורים להיות פני הדמות נמצא חלל ריק דרכו משתקף החלל.

עותק של היצירה, כמו גם יצירות אחרות של ארכיפנקו מצויות באוסף מוזיאון תל אביב לאמנות ובמוזיאון ישראל.

ארכיפנקו הגיע לפריז והתיידד עם פרנאן לז'ה ובעזרתו הכיר את האמנים הקוביסטים.
הוא מעולם לא הגדיר את עצמו כקוביסט, את הציורים הקוביסטים כינה "טעות אחת גדולה". לטענתו הוא לא השתמש ברעיונות הקוביסטים, אלא הוסיף לקוביזם רעיונות משלו.

הפיסול של ארכיפנקו נבע מפישוט הצורות שנוצרו במפגש בין החומרים, וזאת בניגוד לגישה של האמנים הקוביסטים שחיפשו דרכי גישה ואופני ביטוי חדשים המציאות.
למרות זאת אי אפשר לומר שהפיסול שלו אינו מושפע מהקוביזם, בעיקר בשל היחס שבין החומר לחלל בפסליו ובגלל המגמה "הנגטיבית" הברורה הקיימת בו.
ארכיפנקו העניק שוויון מוחלט לשקוע ולבולט בפסליו. החלל הופך בפסליו לחומר מאיכות אחרת, וכך היה החלל לסמל המייצג את החומר הנעדר.
הצורה כולה מתקבלת משילוב בין צורות נגטיביות לפוזיטיביות. והיא נוצרת בעצם משילוב בין שני מרכיבי היצירה: פוזיטיב ונגטיב. השימוש בחלל נגטיבי יצר בפסליו של ארכיפנקו צורות מעוגלות וזורמות, המנוגדים לקצעים הקוביסטיים והזוויתיים. צורות אלו יצרו משחק חלופין בין קמור לקעור.

בפסל אישה מסרקת את שערה מ-1917, השתמש ארכיפנקו בחלל נגטיבי המשולב בתוך המסה, וכחלק ממנה. הפסל הוא דמות ערומה, שזרועה הימנית מורמת כלפי מעלה ונוגעת בקצה השמאלי של הראש. החלל שנותר בין המרפק לבין מה שאמור להיות הראש עצמו הפך להיות הראש. כדי ליצור אזורים נוספים של משחק בין חלל וחומר השתמש ארכיפנקו בשקעים ובליטות.
לדוגמה: השד הימני דומה יותר לנפח ריק מאשר לנפח מוצק, אפקט זה הושג בעזרת חיבור בין שקע בית השחי לבין השד.
הירכיים מוצבות בזווית חדה ויוצרות תחושה של עגלגלות, במקום שלמעשה אין בו חומר כלל. השילוב בין חומר לחלל מושג לא רק באמצעות הצורות הקמורות והקעורות, אלא גם על ידי שימוש בבוהק האור והצל הנופל על הברונזה. יש פסלים המצופים בכרום והם היו מלוטשים מאוד. על ידי כך נוצר טשטוש המוצקות של החומר. בפסל זה גם הברק הגבוה וגם תנוחתה של אישה יוצרים דינמיות, המעניקה תחושה של עושר חומרי, בניגוד לפסליו של פיקאסו שמשדרים תחושה של דלות החומר.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:אמנים קוביסטים
קטגוריה:פסלים אמריקאים
קטגוריה:פסלים מודרניים
קטגוריה:מהגרים מרוסיה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא אוקראיני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1887
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1964
מבחן אמילי

מבחן אמילי הוא מושג מתחום ניהול הידע שבא לבחון את מידת הכדאיות של תרומת ידע. "אמילי" הם ראשי התיבות של "אז מה יצא לי מזה?" (?WIIFM - What's in it for me), תגובה אופיינית של פרט הבוחן את התועלת שתצמח לו מביצוע פעילות כלשהי. ה"מבחן" משמש כאבן בוחן לכדאיות של הטמעת מערכות טכנולוגיות בכלל ומערכות ניהול ידע בפרט.

מבחן אמילי בא לחדד את הדילמה שיש לפרט, שמתלבט לפני ביצוע פעילות כלשהי, מה מידת התועלת שיש לו מביצוע הפעילות והאם כדאי לו לבצע אותה. פעילות בה הצד התורם אינו נהנה מתרומתו בצורה כלשהי, היא בעלת סיכויי הצלחה נמוכים ואינה עונה על מבחן אמילי.

על פי מבחן אמילי, תרבות של שיתוף ידע בארגון אינה יכולה לסמוך על זולתנות. בסביבה הארגונית אין מתנות ידע חינם. כשאתה נותן, אתה מצפה במקביל גם לקבל וזה מחייב יצירת "שוק ידע" בארגון בשיטת "כלכלת המתנות".

דוגמה לתופעה ש"עברה בהצטיינות" את מבחן אמילי, היא תרבות שיתוף הקבצים באמצעות תוכנות עמית לעמית (peer to peer) המאפשרת לגולש להוריד קבצים ממחשבים של גולשים אחרים ובתמורה לאפשר להם להוריד קבצים מתוך המחשב האישי שלו.

קטגוריה:מידע
קטגוריה:סוציולוגיה
אמילי
קטגוריה:ניהול ידע
קטגוריה:שיווק
ג'ורג' גאמוב

ג'ורג' גאמוב (ברוסית: גאורגי אנטונוביץ' גאמוב, באנגלית: George Gamow, 4 במרץ 1904 – 19 באוגוסט 1968) היה פיזיקאי וקוסמולוג רוסי-אמריקאי.

== חייו ==
גאורגי גאמוב נולד באודסה, אז בשליטת האימפריה הרוסית, היום באוקראינה.

הוא החל את לימודי הפיזיקה שלו באוניברסיטת נובורוסיה באודסה, ולאחר כשנה, ב-1923, עבר לאוניברסיטת לנינגרד (כיום סנקט פטרבורג) שם למד זמן מה תחת אלכסנדר פרידמן. הוא נחשב לעילוי בעיני השלטונות הסובייטים, שאף עשו בו שימוש תעמולתי, אך לא היה מרוצה מגישתם למדע שהייתה נגועה באינטרסים פוליטיים והחליט לערוק מהמדינה. ב-1932 ניסה לחתור ביחד עם אשתו דרך הים השחור לעבר טורקיה, מרחק של כ-250 ק"מ, אך הניסיון הנועז נכשל בגלל מזג אוויר קשה.ב-1934 הוזמן לכנס סולווה בבריסל, ולאחר שהשיג ההיתרים הדרושים לצירוף אשתו למסע, עזב הזוג את המדינה ללא כוונה לשוב.

גאמוב ערק לארצות הברית, שם שינה את שמו לג'ורג', והצטרף לאוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון. הוא עסק בעיקר בחקר התהליכים התרמו-גרעיניים שמתרחשים בכוכבים. הוא היה ממפתחי מודל "המפץ הגדול" במסגרתו ניבא את קרינת הרקע הקוסמית, שלדבריו היא שריד מאירוע "המפץ הגדול". כמו כן חקר את תופעת הנוקליאוסינתזה, שהוא התהליך של היווצרות גרעיני יסודות חדשים בכוכבים.

גאמוב היה ער לעובדה שאם היקום היה פעם צפוף יותר הרי שהוא היה צריך להיות חם יותר וגם צפוף יותר עד כדי גרימת פיצוץ, שכן לכך גורמים חום וצפיפות אינסופיים. גאמוב שם לב כבר קודם לכן לעובדה שכאשר דוחסים חומר הוא מתחמם, וכשנותנים לו להתנפח הוא מתקרר.

הוא היה ידוע בחוש ההומור שלו. הוא פרסם את מאמר אלפר-בתה-גאמוב שכתב יחד עם תלמידו רלף אלפר וביקש מהנס בתה לצרף את חתימתו כדי לקבל את הצירוף שנשמע כמו שלוש האותיות הראשונות באלפבית היווני: אלפא, בטא, גמא (<math>\alpha,\beta,\gamma</math>). הוא כתב: "יש שמועה שכשתאוריית אלפא-בתא-גאמא ירדה מן האופנה, בתה ניסה לשנות את שמו לזכריה." אודות עמית שלו הוא כתב: "רוברט הרמן, שמסרב בעקשנות לשנות את שמו לדלטר" (נשמע כמו "דלתא"). בנוסף פרסם מספר שירים עוקצניים בנושאי פיזיקה.

ג'ורג' גאמוב פרסם ספרי מדע פופולרי, בהם "הולדת השמש ומותה", "אחת שתיים שלוש... אינסוף", "קורות האדמה" וסדרת "מר טומפקינס". על כך זכה בפרס קלינגה לשנת 1956.

==ספריו שתורגמו לעברית==
* הולדת השמש ומותה. עברית: ד"ר ש.פ. קלעי. ספרית פועלים, 1950.
* קורות האדמה: עבר, הווה ועתיד. עברית: שמואל אילון, הוצאת מסדה, תל אביב, 1949.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* George Gamow, Thirty Years that Shook Physics, (1966 Doubleday; 1985 Dover), New York
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

 
קטגוריה:פיזיקאים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:פיזיקאים סובייטים
קטגוריה:מהגרים מברית המועצות לארצות הברית
קטגוריה:מדענים שהיגרו לארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סנקט פטרבורג
קטגוריה:מחברי ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1904
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1968
ציאן

צִיאַן הוא צבע שמזכיר טורקיז, אשר מתקבל כשמערבבים כמויות שוות של אור כחול ואור ירוק. אורך הגל שלו הוא בין 490 ל-520 ננומטר, ותדירותו היא בין 575 ל-610 טרה-הרץ. הוא הצבע המשלים לאדום, לכן פיגמנט בצבע ציאן בולע אור אדום.

ציאן הוא אחד מהצבעים הנפוצים של דיו צבעונית בדפוס צבע ביתי ומסחרי, יחד עם צהוב ומג'נטה, אך בעברית בדרך כלל נקרא "דיו כחול" באופן שגוי. ייצוג הצבע במחשב הוא בקואורדינטות RGB שהן (0,255,255) כלומר כמות מרבית של אור כחול וירוק, וללא אור אדום. באופן טבעי, ייצוגו בקואורדינטות CMYK הוא (100,0,0,0) כלומר דיו ציאן בלבד. בגלל הקושי ביצירת דיו בצבע ציאן אידיאלי, דיו ציאן על נייר לא נראה כצבע ציאן ממש, והוא קרוב יותר לצבע תכלת.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=NVhA18_dmg0&feature=youtu.be This is not BLUE (a lesson in color theory)] - הסבר על צבעי יסוד כולל צבע הציאן 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צבעים
מג'נטה

[[חמציץ בצבע מג'נטה]]

מג'נטה (באנגלית: Magenta) הוא צבע ורוד-סגלגל שמתקבל כשמערבים כמויות שוות של אור כחול ואור אדום, וכתוצאה מכך, בגלגל הצבעים (RGB) הוא נמצא על מחצית הדרך בין אדום לכחול. הוא הצבע המשלים לירוק, ולכן פיגמנט בצבע מג'נטה בולע את האור הירוק מבלי לפלוט אותו<ref>צבעו הנראה של גוף או חלקיק נובע מספקטרום הפליטה שלו ולא מספקטרום הבליעה שלו, שכן הוא בולע גם אורכי-גל אחרים.</ref>.

לא קיים אורך גל בודד של אור בצבע מג'נטה. ניתן ליצור את הצבע רק בעזרת שילוב של גלים באורכים שונים.

מג'נטה הוא אחד מהצבעים הנפוצים של דיו צבעונית בדפוס צבע ביתי ומסחרי, יחד עם צהוב וציאן, אך בעברית בדרך כלל נקרא "דיו אדום" באופן שגוי. ייצוג הצבע במחשב, בקואורדינטות RGB, הוא (255,0,255) כלומר כמות מרבית של אור אדום וכחול ללא אור ירוק. באופן טבעי, ייצוגו בקואורדינטות CMYK הוא (0,100,0,0) כלומר דיו מג'נטה בלבד.

מקור שמו של הצבע הוא מהעיר מג'נטה שבצפון איטליה.

==ראו גם==
* מג'נטה 1 סנט

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=NVhA18_dmg0&feature=youtu.be This is not BLUE (a lesson in color theory)] - הסבר על צבעי יסוד ועל צבע המג'נטה 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צבעים
מיכאיל ברישניקוב

מיכאיל ניקולביץ' ברישניקוב (ברוסית: Михаил Николаевич Барышников; נולד ב-27 בינואר 1948) הוא רקדן ושחקן רוסי-אמריקאי.

==ביוגרפיה==
ברישניקוב נולד בריגה, ברית המועצות (כיום בירת לטביה) לאב מהנדס ולאם חייטת.

===קריירת המחול===
ב-1960 החל ברישניקוב ללמוד בלט בעיר הולדתו ובהמשך, משנת 1964 התקבל לאקדמיה לבלט על שם וגנובה ליד תיאטרון מריאינסקי בלנינגרד. בזכות כישרונו הרב הוא התקבל ללהקת הבלט קירוב בלנינגרד ב-1966. הופעת הבכורה שלו בבלט קירוב הייתה בבלט ז'יזל. הופעותיו עם בלט קירוב זכו לביקורות נלהבות: מבקר המחול של הניו יורק טיימס קרא לו "הרקדן המושלם ביותר" שראה מעודו. 

בשנת 1974, בזמן שהיה בסיבוב הופעות עם להקת בולשוי בקנדה, נעלם ברישניקוב. לאחר מספר ימים הוא התגלה בארצות הברית ושם קיבל מקלט מדיני.

בין 1974 ל-1979 הוא היה רקדן ראשי בתיאטרון הבלט האמריקאי (American Ballet Theatre), אבל גם רקד בלהקות בלט ומחול מודרני שונות ברחבי לעולם. אחרי כן הוא הצטרף ללהקת הבלט של ניו יורק למעט יותר משנה, ועבד עם הכוריאוגרף ג'ורג' בלנשין. ב-1980 הוא חזר לעבוד בתיאטרון הבלט האמריקאי כרקדן ומנהל אמנותי במשך עשור. ב-3 ביולי 1986, הוא קיבל אזרחות אמריקאית. בין השנים 1990 ל-2002 הוא כיהן כמנהל אמנותי של "פרויקט המחול וייט אוק", להקת מחול שהקים עם מארק מוריס.

ברישניקוב קיבל בשנת 2000 פרס כבוד מטעם מרכז קנדי לאמנויות הבמה. כיום הוא מעורב בהקמת מרכז האמנויות ברישניקוב בניו יורק.

===קריירת משחק===
ב-1977 שיחק ברישניקוב בתפקידו הקולנועי הראשון, "נקודת מפנה", ועל כך היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר. ב-1985 כיכב בסרט "לילות לבנים". בעונה האחרונה של הסדרה "סקס והעיר הגדולה" גילם את אלכסנדר פטרובסקי, החבר של קארי בראדשו.

===חיים אישיים===
לברישניקוב שלושה ילדים - סופיה, אנה ופיטר, מהבלרינה לשעבר ליסה ריינהרט, ובת נוספת בשם אלכסנדרה מהשחקנית ג'סיקה לאנג.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.baryshnikovdancefoundation.org/ עמותת הריקוד על שם ברישניקוב]
* 
* 
* 
* 
* 
* ורד אילון, [http://www.epochtimes.co.il/et/10205 לתפוש את הרגע המושלם – ברישניקוב מאחורי המצלמה], באתר אפוק טיימס, 29 אוקטובר, 2012
* 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה רוסים
קטגוריה:רקדנים רוסים
קטגוריה:רקדנים אמריקאים
קטגוריה:רקדני בלט סובייטים
קטגוריה:תיאטרון מחול
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:עריקים מהגוש המזרחי
קטגוריה:מהגרים מברית המועצות לארצות הברית
קטגוריה:זוכי פרס אמי לבידור בפריים טיים: אישים
קטגוריה:זוכי פרס מרכז קנדי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1948
קטגוריה:זוכי המדליה הלאומית לאמנויות
יין מחוזק

פורט, סוג של יין מחוזק מפורטוגל
יין מחוזק הוא יין שנוסף לו אלכוהול מזוקק, לרוב ברנדי מכיוון שגם הוא עשוי מענבים. היין המחוזק לרוב מתוק יותר ובהכרח מכיל אחוז אלכוהול גבוה מזה של יין רגיל, לרוב בין 17–23 אחוז (לעומת 9–14 אחוז ביין רגיל).

שתיית יינות מחוזקים מקובלת הן כאפריטיף והן כקינוח.

== ייצור ==

תהליך ייצורו של יין מחוזק זהה בתחילתו לזה של יין רגיל – לאחר סחיטת הענבים מועבר המיץ לתסיסה בחביות, אולם שלא כביין רגיל תהליך התסיסה נפסק על ידי הוספת תזקיק אלכוהול ליין. ריכוז האלכוהול הגבוה הורג את השמרים ביין, ולכן תהליך עיבוד הסוכרים לאלכוהול נפסק. כתוצאה מכך, היין המחוזק מכיל אחוז סוכר גבוה המקנה לו את מתיקותו, ואחוז אלכוהול גבוה ביחס ליין רגיל.

היינות המחוזקים נבדלים מהמשקאות המזוקקים (כגון הברנדי) בכך שכמות האלכוהול הגבוהה שבהם אינה נוצרת מתהליך של זיקוק אלא כאמור בדרך של הוספה (חיזוק).

== היסטוריה ==
ראשית ייצור היינות המחוזקים לפני למעלה מ-500 שנה. הסיבה המקורית לייצורם הייתה הגברת העמידות של יינות בפני קלקול. ככל שאחוז האלכוהול גבוה יותר, נשמר היין לזמן ארוך יותר כיוון שהאלכוהול הורג את הבקטריות והפטריות שעלולות לקלקל את היין. גם לאחוז הסוכר הגבוה ערך מוסף בשימור היין.

בצרפת מייחסים את התחלת ייצור היינות המחוזקים הקרויים "יינות מתוקים טבעיים" (vins doux naturels) לארנאלדו מוויאנובה שחי במאה ה-13 ולימד רפואה באוניברסיטת מונפלייה. יינות אלו שכיחים עד היום באזור לנגדוק-רוסיון בדרום צרפת.

על תפוצת היינות המחוזקים השפיע מאוד המאבק של האימפריה הבריטית בצרפת, במסגרתו עודדו הבריטים צריכה של יינות אלו כמתחרים בקוניאק הצרפתי.

כיום ייצור היין המחוזק הוא למען הטעם, שכן קיימות טכניקות אחרות וזולות יותר לשימור.

== קטגוריות מרכזיות של יינות מחוזקים ==

* שרי – מיוצר בספרד
* פורט או פורטו – מיוצר בפורטוגל
* ורמוט – מיוצר בעיקר באיטליה וצרפת
* מרסלה – מיוצר בסיציליה
* מדירה – מיוצר באיי מדירה שבאוקיינוס האטלנטי
* טוקאי – מיוצר בהונגריה
* מלגה – מיוצר בספרד
* מוסקט (לבן) וגרנאש (אדום) – יינות מתוקים טבעיים בדרום צרפת

== לקריאה נוספת ==
* יואל מרקוס, ספר היין, הוצאת "חיפה" 1972

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוגי יין
נחלי מנשה

מפת אזור מפעל "נחלי מנשה"
סכר על [[נחל תנינים סמוך למושב עמיקם המטה את מי הנחל לתעלת בטון המובילה אותם למאגר השיקוע בחולות קיסריה]]
מפעל "נחלי מנשה" הוא מפעל מים של חברת "מקורות" האוסף את מי הנֶגֶר של נחל תנינים, נחל אלונה, נחל עדה, נחל ברקן ונחל משמרות ומזרימם בתעלת הטיה למאגר שיקוע בחולות קיסריה.

==תיאור כללי==
המפעל תוכנן על ידי החברה הממשלתית תה"ל (תכנון המים לישראל) בתחילת שנות ה-60. חברת "מקורות" החלה בביצועו ב-1964, והמפעל התחיל לפעול בחורף 1966–1967.

המפעל מנצל את המבנה הטופוגרפי של רמות מנשה, שקו פרשת המים שלה עובר קרוב מאוד לשוליה המזרחיים, כך שכשלושה רבעים ממי הגשמים היורדים באזור (כ-600 מ"מ בממוצע שנתי) זורמים אל הנחלים הנ"ל, המנקזים את רמות מנשה מערבה, לעומת רק כרבע הזורמים מזרחה לנחל קישון. בשונה מהמוביל הארצי, העברת המים במפעל "נחלי מנשה" נעשית כולה בכח הכבידה, ללא השקעת אנרגיה.

לצורך העברת המים נבנו סכרים ותעלת הטיה המזרימה את המים אל מאגר שיקוע בחולות קיסריה. מהמאגר המים מחלחלים לאקוויפר הפלייסטוקני שמתחת לחולות. קידוחי הפקה מאפשרים שאיבת מים מהאקוויפר במשך כל חודשי השנה.

==נתונים סטטיסטיים==
כניסת תעלת ההטיה אל בריכת סכר [[נחל משמרות, ועץ הדולב המזרחי שליד הבריכה. מימין נראית הכניסה של נחל משמרות לבריכה.]]
* שטח אגן הניקוז של המפעל: 110 קמ"ר
* כמות המים הממוצעת הנקלטת במפעל: כ-15 מיליון מ"ק בשנה. כמות זו שווה לצריכת המים השנתית של עיר בינונית כנתניה.
* ניצולת המפעל: כ-22% (לפי חישוב של 15,000,000 מ"ק מתוך 600 מ"מ בשנה על שטח של 110 קמ"ר)

==ראו גם==
* נחל שקמה

==לקריאה נוספת==
*עידו בצ'קו ומיכה קליין, "מפעל נחלי מנשה וטיבוע הדיונות", אופקים בגאוגרפיה, חוברת 70, 2008, עמ' 32–41

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.amalnet.k12.il/meida/water/maamar_print.asp?code_name=A_maim0190 על המפעל באתר "עמלנט"]
* [https://web.archive.org/web/20060427082124/http://www.mekorot.co.il/Mekorot/MekorotNews/13-02-2005.htm הודעה לעיתונות של "מקורות"]
* [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=589 סקר של עמותת "אדם, טבע ודין" באתר מט"ח (המרכז לטכנולוגיה חינוכית)]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הנדסה אזרחית
קטגוריה:אספקת מים בישראל
קטגוריה:רמות מנשה
בנדיקט אנדרסון

בנדיקט אנדרסון (26 באוגוסט 1936 בקונמינג שבסין – 13 בדצמבר 2015 בבאטו שבאינדונזיה) היה חוקר אמריקאי של מדע המדינה ויחסים בינלאומיים, פרופסור אמריטוס ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת קורנל. אנדרסון נודע בשל התמחותו בדרום-מזרח אסיה בכלל ואינדונזיה בפרט ונתפרסם בפרט בשל ספרו בנושא לאומיות: "קהילות מדומיינות".

== חייו ==
אנדרסון נולד בקונמינג, בירת מחוז יונאן שבסין. אביו ג'יימס היה ממוצא אנגלו-אירי ושירת במכס ואמו ורוניקה הייתה ממוצא אנגלי. ב-1941 עברה משפחתו לקליפורניה בארצות הברית, שם הוא גדל וקיבל את חינוכו הראשוני. אנדרסון למד באוניברסיטת קיימברידג' שבבריטניה. ב-1957 קיבל את תואר ה-BA בלימודים קלאסיים. בהמשך לימודיו פנה ללימודי פוליטיקה אסיאתית כשהוא מתמחה באינדונזיה. את עבודת הדוקטורט עשה אנדרסון באינדונזיה עצמה, בה שהה במהלך ההפיכה הצבאית בה עלה לשלטון סוהארטו ותיארה בעבודתו.

אנדרסון פרש בספרו "קהילות מדומיינות" את גישתו ואת הפרשנות האישית שלו לצמיחתה של הלאומיות, כשהוא מתאר את הצמיחה לאורך מאתיים שנה. לדעת אנדרסון הלאומיות היא תופעה מודרנית שראשיתה במחוזות של הכתר הספרדי בדרום אמריקה. בזמן מלחמות נפוליאון בראשית המאה ה-19, נכבשה ספרד על ידי צבאות נפוליאון. הריק השלטוני שנוצר במחוזות הכתר הספרדיים בדרום אמריקה הוביל ליצירת 16 מדינות לאום חדשות באזור זה על בסיס המחוזות הקולוניאליים הקודמים בין השנים 1810–1824. מלחמות עצמאות אלו הובלו על ידי חוזה דה סן מרטין וסימון בוליבר. לדעת אנדרסון, לאחר שנוצר הדגם של מדינת לאום, הוא "נשדד" על ידי המעצמות האירופאיות שראו בכך דרך להתמודד עם משבר הלגיטימציה של המלוכה בתקופה המודרנית. במקום להמשיך להציג את עצמם כ"מלכים בחסד האל", מלכי אירופה החלו להציג את עצמם כנציגים ההיסטוריים של האומה. ביקורת רבה נמתחה על תיאורו של אנדרסון שאיננו מבהיר היטב מהי התופעה הלאומית שעליה הוא מדבר ועל כן מציג תמונה היסטורית לא בהירה.

אחת ההשפעות של אנדרסון הייתה ביצירת המונח "קהילה מדומיינת". לא פעם מצוטט מונח זה במשמעות של זיוף או הונאה אך לא לכך כיוון אנדרסון. לדבריו, קהילה מדומיינת היא תודעת שייכות שאיננה מבוססת על היכרות אישית ישירה אלא על פעולת דמיון. כך למשל, בימי הביניים, הקבוצה הדתית הייתה הקהילה המדומיינת של רוב האנשים (שהרגישו קרבה ושייכות למי שהוא קתולי כמוהם או אורתודוקסי כמוהם או מוסלמי כמוהם וכדומה). מסיבות שונות, שאותן מנתח אנדרסון בהרחבה, הקהילה המדומיינת בתקופה המודרנית התחלפה – מקהילה דתית לקהילה לאומית. מעתה למשל, צרפתי קתולי ירגיש קרוב לכל הצרפתים גם הפרוטסטנטיים, לעומת ימי הביניים שבהם הרגיש קרוב לכל הקתולים בעולם, גם אם אינם צרפתים. 

אנדרסון מנתח את צמיחת הלאומיות בצורה מטריאליסטית. הוא מונה את תפוצת השפה ומהפכת הדפוס כזרזים המרכזיים למהפכה הלאומית בגרסתה האירופית.

אחיו הוא האינטלקטואל המרקסיסט פרי אנדרסון .

==ספריו==
* קהילות מדומיינות, 1983. יצא בעברית בהוצאת האוניברסיטה הפתוחה ב-1999

== קישורים חיצוניים ==

* 
* אסף מלאך, "[http://in.bgu.ac.il/bgi/iyunim/26/assaf-malach.pdf חקר הלאומיות והמקרה היהודי-הישראלי]", עיונים בתקומת ישראל 26, 2016, עמ' 135–173.
* 
* 

קטגוריה:תאורטיקנים במדע המדינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קורנל
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:חוקרי יחסים בין-לאומיים אמריקאים
קטגוריה:חוקרי מדע המדינה אמריקאים
קטגוריה:בוגרי קינגס קולג' קיימברידג'
קטגוריה:בוגרי איטון קולג'
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קורנל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1936
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2015
למצוא את ארץ לעולם לא

למצוא את ארץ לעולם לא (באנגלית: Finding Neverland) הוא סרט שיצא לאקרנים בשנת 2004, בכיכובם של ג'וני דפ וקייט וינסלט. הסרט מתאר את סיפור פגישתם של ג'יימס מתיו ברי עם בני משפחת לואלן דייוויס שהוביל אותו לכתוב את הספר פיטר פן. בסרט הוא פוגש את האלמנה וארבעת ילדיה והם נותנים לו את ההשראה לספר.

סלוגן הסרט היה: "שחרר את הדמיון שלך" ("Unlock your imagination")

== השחקנים וצוות ההסרטה ==
הסרט בוים על ידי מארק פורסטר על פי תסריט של דייוויד מגי המבוסס על המחזה "האיש שהיה פיטר פן" (The Man Who Was Peter Pan) - מחזה מאת אלן ני.
שיר הנושא של הסרט נכתב על ידי אלטון ג'ון.

הסרט היה מועמד לשבעה פרסי אוסקר וזכה בפרס עבור הפסקול המקורי הטוב ביותר.

בסרט פגש השחקן ג'וני דפ את הילד פרדי היימור והתלהב מאיכות משחקו, על כן שכנע את טים ברטון ללהק אותו לסרט צ'ארלי בממלכת השוקולד.

==הכנסות==
הסרט הכניס סך כולל של 116,650,613 דולרים מתוכם, בארצות הברית, 51,680,613 דולרים.

==הבדלים בין המציאות למתואר בסרט==
בניגוד לסרט, היו למשפחה חמישה ילדים ולא רק ארבעה, ארתור לואלן דייוויס היה עדיין בחיים כאשר ברי פגש את סילוויה ובניה, וסילוויה נפטרה בשנת 1910 כשש שנים לאחר בכורת המחזה פיטר פן (1904), ולא במהלכו כמתואר בסרט.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זוכי אוסקר: הפסקול הטוב
קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי דרמה בריטיים
קטגוריה:סרטים על סופרים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטים בריטיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות
קטגוריה:סרטי פיטר פן
רביעיית מסנר

רביעיית מסנר, הרכב המורכב מיוצאי "טאטו" (ערן צור, אלונה דניאל ויובל מסנר), להקת רוק אשר פעלה באמצע שנות השמונים, ומרביעיית כלי מיתר (יובל מסנר בצ'לו, חן שנהר בכינור, טלי גולדברג בכינור, וקרין זוקמן-הוד בוויולה).

באלבום הנקרא על שם ההרכב, בוצעו גרסאות כלי מיתר לשירי "טאטו", שירים של צור ודניאל שבוצעו בהרכבים נפרדים, גרסת כיסוי לשירו של רמי פורטיס "חתול מפלצת", שלושה שירים שלא הופיעו עד אז ("בשווקים וברחובות", "קעקוע", "זה האיש"), וקטע אינסטרומנטלי ("מלחמה").

== סדר השירים ==
#חתול מפלצת
#בשווקים וברחובות
#מחבואים
#ערפד
#רטוב וחם
#הוא והיא
#קיץ
#פרפרי תעתוע
#קעקוע
#זה האיש
#מלחמה
#גגות תל אביב
#ערב ב' כסליו
#תמונה אימפרסיוניסטית
#בדידותי
#חתוך תוכן
#פרח שחור

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20070613030442/http://www.nol.co.il/drominol/article.asp?aid=274&cid=15 ביקורת מוזיקה (נול, רן רייטר)]

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2004
קטגוריה:ערן צור
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:רביעיות מיתרים ישראליות
קטגוריה:להקות רוק ישראליות
הבריחה הגדולה של סטיץ'

השחית" סטיץ' את טירת סינדרלה.]]
הבריחה הגדולה של סטיץ'! (באנגלית: !Stitch's Great Escape) היה מתקן המצוי בארץ המחר של ממלכת הקסם בדיסניוורלד שבפלורידה.

המתקן הוא תיאטרון עגול בו מתוארת הבריחה הגדולה של סטיץ', דמות מסרט ההנפשה "לילו וסטיץ'". המתקן נפתח ב-16 בנובמבר 2004 והחליף את מתקן טרורחיזרים - מפגש עם חיזרים (ExtraTERRORestrial Alien Encounter) שקדם לו. המתקן נסגר ב-6 בינואר 2018<ref></ref>. למרות שתחילה היה מדובר בסגירה זמנית, המבנה שלו עבר שיפוץ במראהו החיצוני במהלך 2019 ובעקבות כך אישרה חברת וולט דיסני ב-16 ביולי 2020 את סגירתו הרשמית של המתקן<ref></ref><ref></ref>.

==תיאור המתקן==
המבקרים נכנסים כסוהרים חדשים לבית כלא המצוי בחלל ובעת ההדרכה הניתנת להם, בעודם יושבים בתיאטרון הגדול מגיע סטיץ' ומצליח להימלט מכלאו ולהציק לסוהרים וצופים בין היתר, בגרימת נזקים למערכות החשמל והפרחת נפיחות באוויר לאחר אכילת נקניקייה.

==נתוני המתקן==
* פתיחה: 16 בנובמבר 2004
* סגירה: 6 בינואר 2018
* זמן המופע: 15:00
* סוג המתקן: הצגה בפני אנשים יושבים, אודיו אנימטרוניקה, ריחות וקולות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20060319230429/http://www.wdwmagic.com/stitchencounter.htm הבריחה של סטיץ' - מידע על המתקן]
* [http://www.allearsnet.com/tp/mk/mk_sge.htm הבריחה הגדולה של סטיץ']

==הערות שוליים==

קטגוריה:דיסני: פארקי שעשועים
קטגוריה:דיסניוורלד
קטגוריה:לילו וסטיץ'
קטגוריה:מתקני שעשועים
אהרון בר האב

הכומר אהרון בר האב (באנגלית: Aaron Burr; 4 בינואר 1716 - 24 בספטמבר 1757) היה מחנך חשוב באמריקה הקולוניאלית, ממייסדי אוניברסיטת פרינסטון ואביו של סגן נשיא ארצות הברית השלישי, אהרון בר הבן.

==ביוגרפיה==
בר נולד בקונטיקט, ורכש תואר ראשון באוניברסיטת ייל ב-1735. לאחר סיום לימודיו, עבד ככומר פרסבטריאני בניוארק, ניו ג'רזי ופתח שם בית ספר ללימודים קלאסיים. ב-1752, נישא בר לאסתר אדוארדס, בתו של התאולוג המפורסם ג'ונתן אדוארדס.

ב-1746, מחלוקת בדבר שיוכה הדתי של אוניברסיטת ייל גרמה לבר, לחמו אדוארדס ולג'ונתן דיקינסון לפרוש מהאוניברסיטה הוותיקה ולהקים את הקולג' של ניו ג'רזי בעיירה אליזבת. דיקינסון נבחר לעמוד בראש האוניברסיטה, אך מת תוך זמן קצר וב-1747 מונה בר לנשיא הקולג' והפך בגיל 32 לנשיא הצעיר ביותר של המוסד. במהלך כהונתו עבר הקולג' לפרינסטון, ניו ג'רזי, ושמו שונה לאוניברסיטת פרינסטון.

ב-1755 פרש בר מעבודתו ככומר כדי להשקיע את מרב זמנו בפרינסטון. בסתיו 1757 מת בר מקדחת, לאחר ששב מנסיעה להלווייתו של מושל מסצ'וסטס ג'ונתן בלצ'ר , בה נשא הספד לזכרו. אלמנתו מתה שבעה חודשים לאחר מכן, והותירה את בתם בת השלוש ובנם בן השנתיים יתומים. שרידיו נקברו בבית הקברות המקומי בפרינסטון.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:כמרים
קטגוריה:אנשי חינוך
קטגוריה:ילידי 1716
קטגוריה:נפטרים ב-1757
יואכים יוהנסון

יואכים יוהנסון (שוודית: Joachim Johansson; נולד ב-1 ביולי 1982) הוא טניסאי שוודי.

== קריירה ==
יוהנסון נולד בעיר לונד שבשוודיה וכיום גר במונטה קרלו, מונקו. זכה בתחרות הראשונה שלו מסבב ה-ATP בשנת 2004 בטורניר ממפיס שם גבר בגמר על ניקולס קיפר.
בשנת 2005 זכה בעוד 2 תחרויות (אדלייד ומרסיי).

באליפות ארצות הברית הפתוחה בשנת 2004 ניצח יוהנסון את אנדי רודיק בשלב רבע הגמר, אבל הפסיד ללייטון יואיט בשלב חצי הגמר.

גובהו הרם של יוהנסון (198 ס"מ) מאפשר לו הגשה חזקה הנותנת לו יתרון רב במשחקונים בהם הוא מגיש.

בשלב הרביעי של אליפות אוסטרליה הפתוחה בשנת 2005 שיחק יוהנסון נגד אנדרה אגאסי הוא חבט 51 הגשות ללא מענה בארבע מערכות ולמרות זאת הפסיד במשחק בתוצאה 3:1 לאגאסי.

ב-1 בפברואר 2008 הודיע על פרישה מטניס מקצועי בעקבות פציעה כרונית בכתף.

== תארים ==
{|
|- bgcolor="#eeeeee"
|מס
|תאריך
|תחרות
|יריב בגמר
|תוצאה
|-
| 1.
| 16 בפברואר 2004
| ממפיס, ארצות הברית
| ניקולס קיפר (גרמניה)
| 7-6 6-3
|-
| 2.
| 3 בינואר 2005
| אדלייד, אוסטרליה
| טיילור דנט (ארצות הברית)
| 7-5 6-3
|-
| 3.
| 7 בפברואר 2005
| מרסיי, צרפת
| איבן ליובצ'ביץ' (קרואטיה)
| 7-5 6-4
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טניסאים שוודים
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1982
תגובת כניסה אפס

תגובת כניסה אפס (נקראת גם "התגובה הטבעית של המעגל"; באנגלית: Zero Input Response, בקיצור: ZIR) היא שיטת ניתוח מעגלים חשמליים, שבוחנת את תגובת המעגל ללא מקורות (מתח או זרם). תגובת המעגל נובעת רק מתנאי התחלה. תדרי התהודה של תגובת כניסה אפס נקראות גם "התדירויות הטבעיות של המעגל".

התגובה הכוללת של המעגל היא סופרפוזיציה של תגובת כניסה אפס ותגובת מצב אפס.

==ראו גם==
*תגובת מצב אפס

קטגוריה:מעגלים חשמליים

en:Zero state response
תגובת מצב אפס

תגובת מצב אפס (באנגלית: Zero State Response, בקיצור: ZSR) היא שיטת ניתוח מעגלים חשמליים שבוחנת את תגובת המעגל עם תנאי התחלה אפס. תגובת המעגל נובעת רק ממקורות ולא מתנאי התחלה. תגובת מצב אפס נקראת גם תגובה מאולצת של המעגל.

התגובה הכוללת של המעגל היא סופרפוזיציה של תגובת מצב אפס ותגובת כניסה אפס.

==ראו גם==
*תגובת כניסה אפס

קטגוריה:מעגלים חשמליים