OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בשורות טובות (שיר של חנן בן ארי)

בשורות טובות הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי חנן בן ארי. השיר נכתב והולחן על ידי בן ארי, והופק ועובד בידי המוזיקאי הישראלי אייל מזיג. הוא יצא לאור כסינגל ב-20 במרץ 2018 ונכלל באלבום האולפן השני של הזמר, "לא לבד", שיצא באפריל 2018.

== רקע ==
ב־19 במרץ 2018 חשף בן ארי כי למחרת הוא יפרסם סינגל חדש תוך שהוא חושף את עטיפת הסינגל<ref></ref>. ב-20 במרץ פורסם השיר<ref name=":02"></ref>, ובן ארי כתב טקסט המסביר על משמעותו:

השיר נכתב והולחן על ידי בן ארי<ref></ref><ref></ref><ref name=":02" />, והופק ועובד בידי המוזיקאי הישראלי אייל מזיג<ref name=":02" />. לאחר שהסינגל נכלל באלבום האולפן השני של הזמר, "לא לבד", שיצא באפריל 2018<ref></ref>, כתב בן ארי על השיר:

== השיר ==
"בשורות טובות" הוא שיר באורך של 3:43, בו פונה הכותב אל בת זוגו ומציע שתבשר לו בשורות טובות תוך שהוא מפרט מגוון של בשורות כאלה. את השיר שר הזמר בן ארי, בליווי גיטרות בביצוע אבי סינגולדה ועומרי אגמון, תופים בידי רון אלמוג, בס בידי אייל מזיג, ופסנתר וקלידים בידי איתמר גרוס. כמו כן נשמעים קולות סקסופון ובריטון בביצוע עופר פלד, וקולות טרומבון בידי יאיר סלוצקי<ref name=":02" />.

== קבלה ביקורתית ==
מבקרת המוזיקה תימורה לסינגר כתבה בגלובס כיבן ארי, בעל הסטנדרטים הגבוהים, ויתר לעצמו בכתיבת שיר זה כשחרז בבנאליות את המילה "אמש" עם "שמש"<ref></ref>. אורי קול מעיתון הארץ כתב כי הסינגל של חנן בן ארי הוא קריאה מזויפת לאחדות<ref></ref>.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי חנן בן ארי
ג'יימס הומברט קרייג

ג'יימס הומברט קרייג, באנגלית: James Humbert Craig (12 ביולי 1877 - 12 ביוני 1944) היה צייר אירי. הוא נטש את הקריירה בעסקים, למד זמן קצר בבית הספר לאמנות בבלפסט, והפך לצייר נופים אוטודידקט. בין הנופים האהובים עליו היו דינגול, קונמארה והאגמים.<ref name=":0">"The Oriel - Artists Biographies". web.archive.org. 27 September 2007. Archived from the original</ref>

== ביוגרפיה ==
=== ראשית חייו ===
קרייג היה בנו של אלכסנדר קרייג, יבואן תה מבלפסט.<ref>James Humbert Craig". Irish Independent. 14 February 1998. p. 26.</ref> אמו, מארי סבין מטזן, הייתה ילידת שווייץ שהגיעה ממשפחת אמנים בלוזאן. ג'יימס קרייג גדל בבית עשיר בו קיבל חינוך פרטי. <ref>Minch, Rebecca (1 October 2009), "Craig, James Humbert", Dictionary of Irish Biography, Royal Irish Academy,</ref>

הוא היה חובב ספורט, בעיקר מקצועות שקשורים לים. הקסם של הים חדר לתוך אהבתו לאמנות, והוא הקדיש זמן רב לצייר את החוף הצפוני של אירלנד.

קרייג היה ילד מוכשר מאוד, הוא ניגן עם התזמורת הפילהרמונית של בלפסט מדי פעם. <ref>"Mayor launches Craig Art Exhibition at North Down Museum"</ref> כיוון שהיה בן יחיד קרייג החל ללמוד עסקים.<ref>Johnston, Neil (19 December 2000). "Looking Back Over Changing Landscape". Belfast Telegraph. p. 17.</ref> עם זאת, קרייג עזב את הקולג' לאחר שנה אחת והיגר לאמריקה, אך חזר לאירלנד והחל לצייר את הנופים שאותם אהב - בעיקר החוף .

=== קריירה ===
התערוכה הראשונה של קרייג הייתה ב-1915 באקדמיה המלכותית היברניאן. קרייג היה חבר באגודות ובאקדמיות רבות במהלך בקריירה שלו. בשנת 1920, הוא הצטרף לאגודת האמנות של בלפסט עד 1930 כאשר היא הפכה לאקדמיה לאמנויות של אלסטר, שבה גם הפך לחבר נבחר. ב-1921 הוא גם הפך לחבר באגודה אחרת באלסטר, הנקראת אגודת הציירים של אלסטר. שנת 1928 הייתה שנה מוצלחת עבור קרייג, מכיוון שהוא לא רק הציג את עבודותיו באגודת האמנויות היפות בלונדון, הוא גם הפך לחבר באקדמיה המלכותית היברניאן במהלך השנה.<ref name=":0" />
נוף כפרי,
קרייג החל לזכות בהכרה לאומית רבה ואף קיבל את ההזדמנות לייצג את ארצו באולימפיאדת לוס אנג'לס 1932 בתחרות האמנות. קרייג בחר לא לצייר עבור כסף, הוא צייר רק כשהרגיש השראה או היה במצב רוח מתאים. קרייג טייל בכל רחבי אירופה כולל צפון ספרד, שווייץ ודרום צרפת. אף שהמקום האהוב עליו לצייר היה באירלנד.<ref>"The Dictionary of Ulster Biography". www.newulsterbiography.co.uk</ref>

קרייג אהב לצייר בחוץ. הוא אמר פעם ש"אם ציירים רק היו יודעים את קסמם של האגמים, הם היו מגיעים מכל חלקי העולם כדי לתאר אותם על בד קנבס".

קרייג עבד ממש עד מותו ב-1944, כשנסע לדוניגול לצייר, אך חלה ונאלץ לחזור.

קרייג כאמן התרחק מרעיונות המודרניזם באמנות, למרות שהם נפוצו באופן נרחב. במקום זאת, הוא החליט להמשיך בנושאים איריים טיפוסיים.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="230">
 File:A View of Port na Blagh, Sheephaven Bay, County Donegal .PNG
File:The Harbour, Leenane .PNG
File:The End of the Glen .PNG
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים אירים
קטגוריה:ילידי 1877
קטגוריה:נפטרים ב-1944
קלע חד

קלע חד (שם בין-לאומי: Sky Sonic, תרגום מילולי: "שמיים קוליים") הוא טיל מיירט, שמפותח על ידי חברת רפאל הישראלית, ונועד ליירט טילים היפרסוניים מתמרנים.

== רקע ==
נשק היפר-סוני הוא נשק בעל יכולת תמרון, שנע במהירות שגא קולית, פי 5 או יותר ממהירות הקול.

נכון לשנת 2023 אין מערכת יירוט ייעודית לפגיעה בטיל מתמרן במהירות כזו.

==פיתוח==
ב־14 ביוני 2023 פרסמה חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות על פיתוח טיל מיירט בעל יכולת תמרון מתקדמת, שנועד ליירט טילים היפרסוניים מתמרנים. הפרסום נעשה על רקע כוונת החברה להציג את הטיל בביתן שלה בתערוכת הסלון האווירי בפריז, שתיערך שבוע לאחר מכן בלה בורז'ה בצרפת. המערכת נמצאת בשלב הפיתוח וטרם בוצעו בה ניסויים.

== מאפיינים ==
=== יכולות הטיל ===
עבור הטיל פותחו אמצעי גילוי ומעקב מתקדמים, הכוללים מערכת חיישנים מסונכרנים לשם גילוי הטיל ההיפרסוני ומעקב אחר מיקומו, וכן יכולת בניית מסלול טיסה גמיש המתביית על הטיל ההיפרסוני, שנע במהירות שגא-קולית ובמסלול שאינו בליסטי.

דווח שלמערכת יכולת ליירט מערכות הנעות במהירות של מעל 10 מאך.

=== אופן היירוט ===
היירוט מבוצע בגבהים שבין 20 ל-70 ק"מ, שבהם מערכות נ"מ אינן יעילות, ונעשה באופן דו-שלבי: פגיעה ישירה של הטיל המיירט בטיל ההיפרסוני, ויצירת פיצוץ של הטיל המיירט ליד הטיל ההיפרסוני שגורם להשמדתו.

== ראו גם ==
* קלע דוד
* מגן אור

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: מערכות הגנה נגד טילים
קטגוריה:רפאל: טילים
קטגוריה:טילי קרקע-אוויר ישראליים
קטגוריה:ישראל: מיזמי ביטחון עתידיים
גרגירי חול

גרגירי חול הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימוים של גיתית כבירי ובנה, יהל כבירי. הסרט הוקרן בפסטיבלים שונים בישראל ובעולם ויצא להקרנה בבתי הקולנוע בחודש יולי 2023. הסרט הופק על ידי נורמה הפקות ולילה סרטים, צולם בדימונה ובתל אביב וזכה לתמיכת קרן הקולנוע הישראלי.

== עלילה ==
הסרט עוסק בסיפורו של דוד, נער רגיש ויצירתי, המתגורר בדימונה עם משפחתו: אמו שחולה בטרשת נפוצה, אביו, עובד קבלן שוויתר על חלומותיו ואחיו בן החמש בו הוא נאלץ לטפל. את הסיפורים שהוא כותב על משפחתו הוא מפרסם בזהות בדויה בפורטל של בני נוער, כאילו נכתבו רק מדמיונו. הוא הולך ומסתבך בשקריו, כשמצד אחד הוא מפחד לאבד את חבריו החדשים מהאתר ומהצד השני פוחד להיחשף על ידי משפחתו. המצב שדוד נקלע אליו מערער את המרקם העדין של המשפחה והם נאלצים לעבור תהליך של התפכחות. אימו איריס, ששקעה עמוק במחלתה ובבעיותיה, מנסה יחד עם אהוב נעוריה שחוזר אט אט לחייה, למצוא דרך לגאול את עצמה ואת ילדיה, בעוד אביו מנסה להבין את מקומו.

== שחקנים ==
* איריס, האמא (שני כהן)
* דוד (יונתן להב-ויסברג)
* דוד הגדול, אהוב הנעורים של איריס (יוסי מרשק)
* מיכאל, האבא (אורי פפר)
* ורד, אחותה של איריס (לוסי אהריש)

== ביקורות ==
הסרט זכה לביקורות מעורבות ממבקרים ישראלים. בהארץ, פבלו אוטין כתב שהסרט מציג "טייק מרענן" על סרטים שעוסקים בפריפריה, בכך שאינו נוקט בשפה ריאליסטית ומשלב קטעי אנימציה יפים, אך "כל הדברים היפים שיש בו לא מתחברים יחד ויוצרים תאונה קולנועית אחת אחר תאונה קולנועית אחרת". אוטין כתב שהסרט כולל מעברים חדים בין רגעים עדינים ופיוטיים לבין רגעים מלודרמטיים, מגושמים ודידקטים. בוואלה!, זוהר אורבך כתב שהסרט "עדין, מתוק ויפה", שהבימוי מצטיין בשימת לב לניואנסים ושהצילום "יפהפה"; בנוסף, הוא שיבח את המשחק של שני כהן. עם זאת, לפי אורבך, הסרט הוא "שבלונה סטנדרטית" של הסוגה החבוטה של הדרמה המלנכולית על משפחות שאינן מתפקדות בפריפריה, והדמויות אינן מעניינות או מרובדות וחסרות אפיון. שמוליק דובדבני כתב ל-ynet שכוונותיו של הסרט טובות ויש בו "לא מעט רגעים יפים", בעיקר אלו שבהם מופיע יוסי מרשק בתור דוד הגדול; אך בסופו של דבר הסרט מציג "רצף קלישאות של משפחה פריפריאלית במצוקה". לפי דובדבני, הסרט מציג יותר מדי קונפליקטים וזאת בצורה מאולצת.

== פסטיבלים ==
הסרט השתתף במספר פסטיבלים בארץ ובעולם:
* פסטיבל סולידריות
* פסטיבל וינה לקולנוע יהודי
* Habitat International Film Festival, ניו דלהי
* פסטיבל הקולנוע זלין, צ'כיה
* הפסטיבל הבין-לאומי לקולנוע לילדים בסאול, דרום-קוריאה

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.ishim.co.il/m.php?s=גרגירי+חול גרגירי חול], באתר אישים
* [https://www.youtube.com/watch?v=ZNv4bKPCmmk גרגירי חול טריילר]
* [https://www.filmfund.org.il/Movie?movieId=26 גרגירי חול] באתר קרן הקולנוע הישראלי
* [https://www.israelfilmacademy.co.il/?item=272402&section=1771 גרגירי חול] באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
* גואל פינטו ב"גם כן תרבות". [https://omny.fm/shows/gam-ken-tarbut/c065b3a7-7125-47f7-bfaf-b03d008b206b ראיון עם גיתית כבירי ויהל כבירי על הסרט "גרגירי חול"], 12 ביולי 2023
* רבקה מיכאלי ב־103fm. [https://103fm.maariv.co.il/tags/tag.aspx?gntVQ=IEMIL החול והים, רשרוש של המים - ראיון עם יוסי מרשק ויהל כבירי], 21 ביולי 2023
*
* 

== הערות שוליים ==

2023 06
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023
שריף כיוף

שריף כיוף (בערבית: شريف كيوف; נולד ב-25 ביוני 2001) הוא כדורגלן דרוזי-ישראלי, המשחק בעמדת השוער במכבי חיפה.

== קריירת מועדונים ==
כיוף נולד בכפר עוספיא, ישראל, למשפחה דרוזית. גדל במחלקות הנוער של הפועל עספיא, מ.ס. כדורגל נשר, עירוני נשר ומכבי חיפה.

ב-5 בנובמבר 2020 הושאל כיוף ממכבי חיפה למשך עונה אחת להפועל כפר שלם מהליגה הלאומית. הוא ערך 21 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה.

ב-14 בספטמבר 2021 הושאל שוב, הפעם להפועל עפולה, גם היא מהליגה הלאומית. ב-15 באוגוסט 2022 הוארכה השאלתו בעונה נוספת, אך ב-18 בינואר 2023 הוא חזר למכבי חיפה בעקבות פציעתו של השוער הראשון ג'וש כהן. בסך הכול ערך 44 הופעות בליגה הלאומית במדי הפועל עפולה.

ב-27 בספטמבר 2023 ערך הופעת בכורה במכבי חיפה במשחק הליגה מול בני סכנין, שהסתיים בתיקו 1–1, ובסיום העונה זכה עם הקבוצה באליפות.

בעונת , עם עזיבתו של כהן, הפך כיוף לשוער הראשון של הקבוצה והופיע במדיה גם במסגרת הליגה האירופית והקונפרנס ליג.

== קריירה בינלאומית ==
כיוף נכלל בסגל הנבחרת הצעירה לאליפות אירופה 2023. זומן לסגל נבחרת ישראל לקראת משחקי ליגת האומות בספטמבר 2024.

== תארים ==
;מכבי חיפה
*אליפות המדינה: 
*אלוף האלופים: 2023

== חיים אישיים ==
בן דודו של שריף הוא איוב כיוף, מפקד חטיבת מנשה.

==קישורים חיצוניים==

*[https://mhaifafc.com/playerPage?h=1&PlayerId=14362 פרופיל], באתר מכבי חיפה

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:שוערי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר שלם
קטגוריה:כדורגלני הפועל עפולה
קטגוריה:כדורגלנים דרוזים ישראלים
קטגוריה:עספיא: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2001
ז'יגמונד לאסלו

ז'יגמונד לאסלו, (במקור זינגר,<ref>Névváltoztatás a M. K. Belügyminisztérium 88157/1911. sz. rendelete alapján</ref> בהונגרית: László Zsigmond; בודפשט (נאג'טטן), 23 במאי 1893 – בודפשט, 28 ביולי 1981) היה היסטוריון מוזיקה, פילולוג וקנדידט (דוקטורט זוטר) למדעי המוזיקה (1972). זוכה פרס פרנץ ארקל ב-1962 (פרס ממלכתי למלחינים מצטיינים, מנהלים מוזיקליים ופעילות אמנותית). מחקריו בתחום האקוסטיקה של הדיבור בולטים ונלמדים עד היום.

== ביוגרפיה ==
ז'יגמונד זינגר נולד במשפחה יהודית ביישוב נאג'טטן (Nagytétény) שהוא היום חלק מרובע 22 של בודפשט בגדה הימנית של הדנובה, כבנם של פילפ זינגר ושל הרמין שפיצר (1865–1945).<ref></ref> בין השנים 1911–1916 סיים את לימודי הספרות שלו בפקולטה למדעי הרוח של האוניברסיטאות של בודפשט, לייפציג ווינה. ב-9 ביוני 1919 נישא בבודפשט לרוזליה, בתם של יונאש (יונה) שפר ושל עמליה שטרן.<ref></ref> עבודת הדוקטורט שלו הייתה: בלדות הקורוצים (בודפשט, 1917). בין 1945 לבין 1948 היה מנהל בית הספר למוזיקה קרל גולדמארק, ולאחר מכן עד 1955 הפך למרצה להיסטוריה של המוזיקה בבתי הספר נבחרים למוזיקה במחוז בודפשט. הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

== יצירתו ==
לאסלו עסק בעיקר בתורת השירה ההונגרית, תורת המקצב, פרוזודיה מוזיקלית (פרוזודיה הוא מושג בבלשנות השייך לתחום העוסק באקוסטיקה של הדיבור), תולדות המוזיקה ההונגרית, ביקורת מוזיקה ותרגומים מוזיקליים.

== עבודותיו העיקריות ==
* 36 שירי עם צרפתיים (תרגום, בודפשט, 1949)
* פרנץ ליסט והמוזיקה הרוסית (בודפשט, 1955)
* חייו של פרנץ ארקל בתמונות (בודפשט, 1956, 1958, 1961, ברוסית 1964)
* קצב ומנגינה. פרוזודיה של שירה וזמר הונגרי (בודפשט, 1961)
* ליסט הצעיר. 1839-1811 (בודפשט, 1962)
* קסם החריזה (בודפשט, 1972)
* חייו של פרנץ ליסט בתמונות ובמסמכים (עם מאטקה בולסלב, בודפשט, 1978, גם ברוסית, בגרמנית, באנגלית, בצרפתית)
* שירה ומוזיקה (בודפשט, 1985).

== כתביו ==
כתביו הרבים עסקו במגוון תחומים:
* מחקרים פרוזודיים
* מאמרי מוזיקה
* ביקורות
* תרגומים
* טקסטים של אורטוריות

== לקריאה נוספת ==
* הרב אלכסנדר שייבר: על מותו של ז'יגמונד לאסלו (כתב העת חיים וספרות, 1981. כ"ב/32.)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/l-76823/laszlo-zsigmond-76912/ ז'יגמונד לאסלו, ביוגרפיה] באתר Arcanum
* [https://dka.oszk.hu/html/kepoldal/index.phtml?id=22628 קברו של ז'יגמונד לאסלו] בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה
* [https://bookline.hu/szerzo/laszlo-zsigmond/81386?page=1 כל ספרי ז'יגמונד לאסלו]
* ספרו של ז'יגמונד לאסלו על פרנץ ליסט (ברוסית)
* [https://www.regikonyvek.hu/index.php/kiadas/liszt-ferenc-es-az-orosz-zene-1-1986-muzsak-kozmuvelodesi-kiado ספרו של ז'יגמונד לאסלו – פרנץ ליסט והמוזיה הרוסית]
* [http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC09006/09245.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:היסטוריוני מוזיקה יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:פילולוגים יהודים
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:יהודים זוכי פרס פרנץ ארקל
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1893
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1981
עילאי חג'ג'

עילאי חג'ג (נולד ב-7 בנובמבר 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר והקיצוני במכבי חיפה מליגת העל.

== קריירת מועדונים ==
חג'ג' נולד וגדל בקריית גת שבישראל. בתור נער שיחק במועדונים מ.ס. קריית גת, מכבי קריית גת ומכבי חיפה.

ב-5 באוגוסט 2021 הושאל חג'ג' למשך שתי עונות ממכבי חיפה להפועל עפולה מהליגה הלאומית. הוא ערך 69 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע עשרה שערים.

ב-16 במאי 2023 האריך את חוזהו במכבי חיפה עד לשנת 2026 וחזר להתאמן עם הקבוצה. ב-18 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במכבי חיפה בניצחון 1-2 נגד חמרון ספרטנס במסגרת מוקדמות ליגת האלופות.

ב-25 בנובמבר 2023 כבש את שערו בכורה במדי מכבי חיפה בליגת העל במשחק מול הפועל פתח תקווה. ב-24 בדצמבר הבקיע צמד בניצחון 1-5 נגד הפועל חדרה ונבחר לשחקן השבוע בליגת העל באותו מחזור.

== נבחרת ישראל ==
ב-2022, חג'ג' החל להיות חלק מסגל נבחרת ישראל עד גיל 21. הוא נכלל ואף שיחק במסגרת משחקיה בטורניר-הגמר של אליפות אירופה עד גיל 21 לשנת 2023. לזכותו 8 הופעות במדי הנבחרת הצעירה.

== תארים ==
מכבי חיפה
* אלוף האלופים: 2023

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:קריית גת: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל עפולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2001
איינאו פרדה

איינאו פרדה (נולד ב-29 באפריל 2002) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בהפועל ירושלים מליגת העל.

== קריירת מועדונים ==
פרדה נולד בירושלים, ישראל, למשפחה יוצאת אתיופיה. הוא גדל בשכונת הקטמונים בעיר, הוריו התגרשו כשהיה בגיל צעיר והוא התמודד עם מצוקה חברתית. למועדון האוהדים הפועל ירושלים, שנקרא אז "הפועל קטמון" בעידן שלפני איחוד הקבוצה מחדש, הוא הגיע בכיתה ג', במסגרת "ליגת השכונות" - פרויקט חברתי של הקבוצה. הוא התבלט בכישרונו, ונקלט במחלקת הנוער של הקבוצה.

ב-15 במרץ 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1-0 להפועל כפר שלם במסגרת גביע המדינה לעונת 2020/2021. ב-3 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הישראלית, בניצחון 3-0 על מועדון ספורט אשדוד במסגרת המחזור השלישי לעונת 2022/2023.

ב-26 בדצמבר 2023 כבש את שער הבכורה שלו בקריירת הבוגרים, בניצחון 2-1 על הפועל תל אביב במחזור השנים עשר לעונת 2023/2024

ביולי 2024 הודיע המועדון על החתמת פרדה לשלוש עונות נוספות. בהודעת הפועל ירושלים צוטט פרדה באומרו: "לפני הכל הייתי אוהד, כזה ששר ביציע את כל השירים, עוד מליגה א׳. החלום שלי היה לשחק בטדי"<ref></ref>.

== נבחרת ישראל ==
פרדה הוא חלק מסגל נבחרת ישראל עד גיל 21. נכלל בסגל הנבחרת לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023. ביולי 2024 הודיע מאמן הנבחרת האולימפית גיא לוזון כי פרדה נכלל בסגל לאולימפיאדת פריז בקיץ 2024.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2002
תומאס די קוק

תומאס דיקסון קוק (נולד ב-31 ביולי 1941) הוא פרופסור אמריטוס לסוציולוגיה באוניברסיטת נורת'ווסטרן ועמית אמריטוס במכון לחקר מדיניות באוניברסיטה זו. במכון זה בעבר החזיק בקתדרה ע"ש ג'ואן וסרפטה הריסון לחקר אתיקה וצדק. בשנת 2014, הוא הפך לעמית בכיר ב-Mathematica Policy Research, מכון מחקר וייעוץ מדיניות מבוסס נתונים.

== השכלה ==
בשנים 1959–1963 למד תואר BA בגרמנית ובצרפתית באוניברסיטת אוקספורד. לאחר סיום לימודי התואר הראשון המשיך ל-MA בסוציולוגיה באוניברסיטת סארלנד (University of the Saar) בגרמניה, את לימודי ה-MA סיים בשנת 1964. לאחר מכן המשיך לאוניברסיטת סטנפורד שם למד לתואר דוקטורט בחקר התקשורת במשך ארבע שנים עד 1967.

== פרסים והוקרה ==
קוק קיבל את פרס מירדאל למדע מאגודת ההערכה האמריקאית (American Evaluation Association) ב-1982 ואת פרס דונלד קמפבל למתודולוגיה חדשנית מארגון מדעי המדיניות ב-1988. בשנים 1997–1998 היה עמית במרכז ללימודים מתקדמים במדעי ההתנהגות באוניברסיטת סטנפורד. בשנת 2000, נבחר כעמית באקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים, והפך ב-2002 לחבר באקדמיה האמריקאית למדעי המדינה והחברה.

בשנת 2012 הוא קיבל את פרס פיטר ה. רוסי עבור תרומה ייחודית לתיאוריה או ליישום הערכת תוכניות מהאגודה לניהול ולניתוח מדיניות ציבורית.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת נורת'ווסטרן
קטגוריה:סוציולוגים אנגלים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1941
מוחמד אבו רומי

מוחמד אבו רומי (בערבית: محمد ابو رومي; נולד ב-1 במרץ 2004) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת הקשר בעירוני קריית שמונה.

== קריירת מועדונים ==
אבו רומי נולד בטמרה למשפחה ערבית-מוסלמית. גדל במחלקות הנוער של הפועל חיפה, מכבי חיפה, מ.כ. נווה יוסף ועירוני קריית שמונה. ב-8 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של עירוני קריית שמונה, בהפסד 0–1 למכבי נתניה במסגרת המחזור ה-12 בליגת העל הישראלית לעונת 2022/2023.

== קריירה בינלאומית ==
אבו רומי הוא חלק מסגל נבחרת ישראל עד גיל 21. נכלל בסגל הנבחרת לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023.

==חיים אישיים==
אחיו התאום הוא כדורגלן נוער שהושאל למכבי אחי נצרת, הישאם אבו רומי, שנפצע קשה בתאונת דרכים עקב דריסת רכב פרטי, בעת שחצה את הכביש הראשי בכפר הולדתם טמרה בדרכו לאימון ב-2022.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלנים ערבים ישראלים
קטגוריה:טמרה: אישים
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2004
קטגוריה:מוסלמים
אריק קאבווה

אריק קאבווה (בצרפתית: Éric Kabwe; נולד ב-5 במאי 2001 ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו) הוא כדורגלן מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת הפועל כפר סבא מהליגה הלאומית ובנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.

== קריירת מועדונים ==
קאבווה החל את הקריירה המקצוענית שלו בוויטה קלאב מליגת העל של הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. ב-12 ביוני 2023 חתם קאבווה בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-14 בינואר 2023 ערך קאבווה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, בתיקו 0-0 נגד נבחרת אוגנדה במסגרת אליפות האומות האפריקאיות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: כדורגלנים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: חלוצי כדורגל
קטגוריה:כדורגלני ויטה קלאב
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ילידי 2001
מרטין קרגן

מרטין קרגן, באנגלית: Martin Cregan (1788 - 10 בדצמבר 1870) היה צייר דיוקנאות אירי. <ref>Bryan, Michael (1886). "Cregan, Martin". In Graves, Robert Edmund (ed.). Bryan's Dictionary of Painters and Engravers (A–K). Vol. I (3rd ed.). London: George Bell & Sons.</ref>

== ביוגרפיה ==
קרגן נולד בשנת 1788 במחוז מית'. הוא גדל אצל הורים מאמצים ואימץ את שמם, ומאוחר יותר שינה אותו לקרגן. בעודו ילד, הכירו בכישרון האמנותי שלו, ומימנו את השכלתו בבתי הספר של חברת דבלין, בתחילת המאה ה-19. בעודו בבית הספר, זכה קרגן במדליות ב-1806 וב-1807 עבור יצירותיו. בני הזוג סטיוארט המשיכו לממן את לימודיו בלונדון, שם היה קרגן תלמידו של מרטין ארצ'ר שי.<ref name=":0">Clarke, Frances (2009). "Cregan, Martin". Dictionary of Irish Biography. Retrieved 2 December 2022.</ref> הוא היה התלמיד הראשון והיחיד של שי.<ref name=":1">Strickland, Walter G. (1913). "Martin Cregan, Portrait Painter". A Dictionary of Irish Artists. Retrieved 2 December 2022.</ref>

קרגן התחתן עם ג'יין שוורצל בלונדון בשנת 1816. אביה היה הנרי שוורצל, ועבד בבית המלוכה הבריטי. לזוג נולדו 16 ילדים. ויליאם סטיוארט קרגן, בנם הרביעי של בני הזוג, הציג פעמיים באקדמיה המלכותית היביריאן בשנים 1860 ו-1872.

קרגן מת בביתו ברחוב לנוקס ב-10 בדצמבר 1870. הוא נקבר בבית הקברות מאונט ג'רום.

לגלריה הלאומית של דבלין יש עותק שלו של דיוקנו של סר ג'ושוע ריינולדס. ב-1889 צויר דיוקן של קרגן לאחר מותו על ידי סר תומאס ג'ונס.

=== קריירה ===
דיוקן נשיא בית המשפט, 1828
מ-1812 עד 1821, בזמן שהתגורר בלונדון, הוא הציג מדי שנה באקדמיה המלכותית ובמוסד הבריטי. הוא חזר לאירלנד, ועבר לדבלין ב-1822, והתבסס כצייר פורטרטים. הסטודיו שלו היה בבית מגורים השייך לסטיוארט ברחוב ליינסטר 6. הוא היה חבר האקדמיה המלכותית היבריאן ( RHA ) מיום היווסדה. ב-1823, נבחר למזכיר הראשון של האקדמיה. ב-1826, בתערוכה הראשונה של האקדמיה, הוא הציג 26 ציורים. הוא המשיך להציג ב-RHA עד 1859.<ref name=":0" />

באוקטובר 1832 נבחר קרגן לנשיא ה-RHA, לאחר התפטרותו של ויליאם קאמינג. הוא כיהן בתפקיד זה במשך 23 שנים.<ref name=":1" /> לקראת סוף כהונתו, קריגן ספג ביקורת על התערוכות הלא מוצלחות והחובות ההולכים וגדלים של ה-RHA וכן על מאמציו לבצע רפורמה בארגון.

קרגן תמך במזכיר האקדמיה וברפורמטור המוביל, מייקל אנג'לו הייז, שלא היה פופולרי בקרב החברים הוותיקים. בשנת 1856, מתיו קנדריק נבחר לנשיא ה-RHA, אך קרגן לא קיבל את הבחירות והחזיק בחשבונות, במסמכים ובמפתחות של האקדמיה. הוא הודה בתבוסה באוקטובר 1857, כאשר ג'ורג' פיטרי נבחר לנשיא. כאשר אומץ דו"ח מקלאוד הממשלתי וחוקה חדשה, קרגן והייז הוחזרו לתפקידם.<ref name=":0" />

בשיא הקריירה שלו, קרגן נחשב לאחד מציירי הדיוקנאות הטובים ביותר בדבלין. הוא צייר דיוקנאות עבור אישים מפורסמים בחברה האירית. מאוחר יותר בחייו, הוא היה בתחרות מצד סטיבן קטרסון סמית, אך קרגן המשיך לצייר והשלים הזמנה ליצירת מזבח לפני שמת.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים אירים
קטגוריה:ילידי 1788
קטגוריה:נפטרים ב-1870
ניקולס ג'וזף קראולי

ניקולס ג'וזף קראולי (באנגלית: Nicholas Joseph Crowley; 6 בדצמבר 1819 – 4 בנובמבר 1857) היה צייר ז'אנר ודיוקנאות אירי. הוא זכה להערכה רבה כצייר פורטרטים, והיה טוב במיוחד בציור קבוצות של דיוקנאות.<ref>Bryan, Michael (1886). "Crowley, Nicholas J.". In Graves, Robert Edmund (ed.). Bryan's Dictionary of Painters and Engravers (A–K). Vol. I (3rd ed.). London: George Bell & Sons.</ref>

== ביוגרפיה ==
קראולי נולד בדבלין ב-6 בדצמבר 1819. אביו, פיטר קראולי, נפטר ב-1835. היו לו שני אחים מבוגרים. כילד, קראולי נחשב לילד פלא אמנותי. הוא הוכשר לראשונה בבתי הספר של החברה המלכותית של דבלין (RDS) משנת 1827. לאחר מכן הוא נרשם כתלמיד באקדמיה המלכותית היברניאן (RHA) בשנת 1832, שהיה בן 13, לאחר שהציג שם לראשונה ב-1827 עם דיוקן של ד"ר ויליאם קרולי.<ref>Clarke, Frances (2009). "Crowley, Nicholas Joseph". Dictionary of Irish Biography.</ref> ב-1833 הציג 6 דיוקנאות, והמשיך להציג עם ה-RHA עד מותו.<ref name=":0">Strickland, Walter G. (1913). "Nicholas Joseph Crowley, Portrait and Subject Painter". A Dictionary of Irish Artists. Retrieved 12 January 2023.</ref> מ-1828 עד 1830, ושוב ב-1832, קיבל קראולי מלגות מהאקדמיה המלכותית.

=== קריירה ===
קראולי התגורר בבלפסט בין השנים 1835 ל-1836, וצייר מספר רב של דיוקנאות כולל של פרנסיס מק'קרקן, אחיינה של מרי אן מק'קרקן, על עבודתו גילוי עתידות בעזרת כוס. ב-18 ביוני 1836 הוא נבחר כחבר ב-RHA, ולאחר מכן כחבר ב-27 במאי 1837, והפך לחבר הנבחר הצעיר ביותר באקדמיה. קראולי היה אחד מהחברים המייסדים של אגודת האמנים בבלפסט עם הקמתה ב-1836.<ref name=":0" />

תמונתו הראשונה הוצגה בלונדון ב-1835 באקדמיה המלכותית. לאחר מכן, עבודותיו הוצגו לעיתים קרובות בתערוכות האקדמיה המלכותית ובמוסד הבריטי.

קראולי עבר ללונדון ב-1837, שם התגורר עד סוף חייו, וביקר מדי פעם בדבלין. הוא התגורר תחילה ברחוב קינג ויליאם 17, ואחר כך ברחוב פיצרוי העליון 13.

=== מוות ===
קראולי נפטר בביתו ברחוב פיצרוי ב-4 בנובמבר 1857. אחיינו, הנרי קראולי (1842–1869) היה גם אמן שעבד והציג בדבלין.

==גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="200">
 File:Nicholas Joseph Crowley - Caution 1847.jpg
File:Invitation, Hesitation and Persuasion .PNG
File:Portrait of C.H. Phipps, 1st Marquess of Normanby .PNG
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים אירים
קטגוריה:ילידי 1819
קטגוריה:נפטרים ב-1857
ג'נרטור רקס

בן 10]]
ג'נרטור רקס (באנגלית: Generator Rex) היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית, מסוגת פעולה, הרפתקאות, מדע בדיוני ודרמה קומית, שנוצרה בהפקת Cartoon Network Studios בהשראת קומיקס גיבורי העל "M. Rex".

הסדרה שודרה במקור בארצות הברית ב-Cartoon Network, החל מ-23 באפריל 2010 עד 3 בינואר 2013.<ref></ref> בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ הילדים, החל מתחילת שנת הלימודים של שנת 2011 ועד 2013.<ref></ref>

לסדרה הופקו שלוש עונות ו-60 פרקים באורך 22 דקות, כמו כן הופק ספיישל טלוויזיוני הכולל קרוסאובר עם הסדרה "בן 10: החייזרים החדשים" בשם "בן 10 וג'נרטור רקס - האיחוד". הסדרה הייתה למוצלחת במיוחד וגם זכתה בפרס אמי בשנת 2010.<ref></ref>

== עלילה ==
בעקבות תאונה מסתורית התפשטות ברחבי כדור הארץ נאנו-מכונות שנקראים "ננייטים", ונכנסו לכל יצור חי. "הננייטים" גורמים ליצורים להשתנות ליצורים בשם "איבו", והם שולטים בכולם פרט לנער בן 15 בשם רקס. עלילת הסדרה עוקבת אחרי אותו הנער, שיכול לשלוט בננייטים מגופו וליצור מהם מכונות. ולסייעה לממשלה לעצור יצורים נוספים, שנוצרו בידי אותם ננייטים בזמן התאונה.<ref></ref><ref></ref>

== דמויות ==
* רקס סאלאזאר (גיא רושיניאק) - נער שנתגלה בידי סוכן מיוחד בזמן אסון עולמי, בעודו ילד קטן הנמצא בסכנת חיים עקב השפעות ווירוס של "ננייטים" שנגרם מהאסון. לימים מתגלה כי אותו וירוס נתן לרקס יכולות מיוחדות המאפשרות לו לשלוט "בננייטים" ובעזרת ליצור מגופו מכונות ולרפאה אנשים אחרים שאצלם הננייטים יצאו משליטה.
* סוכן שש (צביקה פורמן) - הסוכן הבכיר שהציל את הילד רקס ושימש לו לדמות האבא המאמץ בעוד הוא מכניס אותו לשורות הארגון למלחמה "בננייטים" ומגלה על יכולותיו. קודם להגעת סוכן שש לארגון שימש בתור שכיר חרב, והיה נחשב לאדם השישי הכי מסוכן בעולם מה שנתן לו את כינויו.
* השיפנזה בובו (יורם יוספסברג) - שימפנזה מדבר שגודלה בידי ד"ר רבקה הולידיי ושוטפו וחברו של רקס בארגון.
* ד"ר רבקה הולידיי (צילי ינקו) - מדענית ראשית בארגון לטיפול "בננייטים" ושלקחה חלק במחקר של רקס המשמשת לו לדמות אם.
* אביר לבן (אלי לולאי) - שותפו לשעבר של סוכן שש ועכשיו מנהל הארגון הממשלתי למלחמה "בננייטים".
* נוח ניקסון (לירון לב) - חברו הקרוב ביותר של רקס.
* ואן קלייס (יובל סגל) - אחד הנבלים הראשיים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
נייקלהרפה

ממוזער
נייקלהרפה (משוודית: Nyckelharpa ברבים: Nyckelharpor) הוא כלי קשת. פירוש שמו הוא כינור-קלידים. לכלי מערכת קלידי עץ לאורך צווארו השולטים בגובה הצליל המופק מהמיתרים, בדומה למנגנון הקיים בהארדי גארדי, אך בניגוד להארדי גארדי, מנגנים עליו באמצעות קשת. על פי רוב מנגנים בכלי כשהוא תלוי ברצועה מהכתף.
אופן האחיזה והנגינה המקובל בכלי
מקורו ההיסטורי של הכלי אינו ידוע, אך העדויות ההיסטוריות לגביו נפוצות בשוודיה יותר מאשר במקומות אחרים. העדות המוקדמת ביותר לגביו בשוודיה היא מתבליט המתוארך לסביבות שנת 1350 שנמצא בכנסיית קלונגה בגוטלנד. במאה ה-17 הפך הכלי לעממי ופופולרי במחוז אופלנד בשוודיה, והתפשט ברחבי המדינה במאות הבאות, כשבמאה ה-19 כבר הופיע בקונצרטים בסטוקהולם. בתחילת המאה ה-20 הפך לכלי אופיינו לצד הכינור עבור מוזיקה עממית שוודית, ויש הרואים בו כיום את כלי הנגינה הלאומי השוודי. הפריט העתיק ביותר של הכלי ששרד מתוארך לשנת 1526 והוא חלק מאוסף זורן שביישוב מורה.
<gallery>
קובץ:Detalle de capitel da igrexa de Källunge 1.jpg|עדות ראשונה על הכלי בתבליט בכנסיית קלונגה בגוטלנד, שוודיה. סביבות שנת 1350
קובץ:Viola a chiavi Siena 1408.jpg|תיעוד של הכלי מהפרסקו בפלאצו פובליקו שבסיינה, איטליה, 1408
</gallery>
מלבד שוודיה, תאורים מוקדמים של הכלי נמצאו גם בדנמרק, באיטליה ומקומות נוספים באירופה. העדות המוקדמת ביותר היא בפרסקו מ-1408 של תדאו ברטולו בפאלאצו פובליקו שבסיינה, איטליה, המתאר מלאך מנגן בכינור-קלידים. המונח הגרמני, Schlüsselfidel ("כינור קלידים"), מוזכר בחיבור Theatrum Instrumentorum שנכתב בשנת 1620 על ידי נגן העוגב הגרמני מיכאל פראטוריוס (1571–1621).

בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20 פיתח אוגוסט בוהלין את הכלי, הפך אותו לכרומטי ושינה את הקשת לקשת ישרה, כשהוא מעצב את הכלי בצורה יותר כינורית. המלחין, נגן ויוצר של נייקלהרפור אריק סלהלשטורם השתמש בכלי וסייע להגביר את הפופולריות שלו באמצע המאה ה-20. בשנות ה-60 וה-70 של המאה ה-20 נרשמה התעוררות מחודשת בפופולריות של הנייקלהרפה, עם אמנים בולטים כמו מרקו אמברוסיני (איטליה וגרמניה), סטור סהלסטרום, פיטר פומה הדלונד ונילס נורדסטרום. המשך השכלול של הכלי תרם גם הוא לעלייה בפופולריות, כאשר בוני כלים כמו ז'אן קלוד קונדי ואנט אוסאן עסקו בפיתוחו.
אמיליו וילבלה מנגן על נייקלהרפה
בשנות ה-90 הוכרה המקלהרפה כאחד הכלים הנלמדים במחלקה למוזיקה עממית של הקולג' המלכותי למוזיקה בסטוקהולם (Kungliga Musikhögskolan). הוא השתלב במספר להקות כמו Väsen, Hedningarna, קבוצת המוזיקה העממית הפינית Hyperborea והלהקות השוודיות של מוזיקת העם Dråm ו-Nordman, ונעשה בו שימוש גם בהקשרים מוזיקליים שאינם סקנדינביים, למשל על ידי הנגנית הספרדית אנה אלקאיד, הזמרת והרב-אינסטרומנטליסטית האנגלית אנה טאם, וסנדרה שמיט מ-Storm Seeker.

==לקריאה נוספת==
* הארדי גארדי

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=7sfBcWvVUbs תומאס רות' מנגן על הכלי] ביוטיוב

קטגוריה:כלי קשת
קטגוריה:כלי מיתר
קטגוריה:כלים אותנטיים
קטגוריה:כלי נגינה עתיקים
קטגוריה:שוודיה: תרבות
טבח הפולנים בווהלין ובמזרח גליציה

יום הזיכרון הלאומי לקורבנות רצח העם של אזרחי הרפובליקה הפולנית שבוצע על ידי לאומנים אוקראינים
טבח הפולנים בווהלין ובמזרח גליציה (בפולנית: Rzeź wołyńska) התרחש בשנים 1943–1945, במהלכן נרצחו כמאה אלף פולנים, 340 צ'כים וכמה מאות יהודים. הרצח בוצע על ידי צבא ההתקוממות האוקראיני, יחידות אוקראיניות אחרות ותושבים אוקראינים מקומיים.

== רקע היסטורי ==
לאחר מלחמת העולם הראשונה והכרזת העצמאות המחודשת של פולין, הייתה בהתחלה ברית בין הפולנים ובין הרפובליקה העממית של אוקראינה ויחד לחמו נגד הקומוניסטים. לאחר סיום המלחמה הפולנית-סובייטית חתימת הסכם ריגה, מרבית וולהניה נכללה בגבולות המדינה הפולנית.

בשנת 1931 היוו האוקראינים, יחד עם הרותנים, כ-16% מתושבי פולין, המיעוט הגדול ביותר. בוולהניה האוקראינים היוו 68,9% עד 80% מהאוכלוסייה. הפולנים ניסו לשנות את המצב על ידי עידוד פולנים שיעברו לוולהניה - עד 1938 עברו לוולהניה וגליציה בין מאה לשלוש מאות אלף מתיישבים פולנים.

ממשלת פולין הבטיחה אוטונומיה מקומית למיעוט האוקראיני, אך לא עמדה בהבטחתה, להפך נקטה אמצעים לדיכוי השפה, התרבות והדת האוקראיניות. מספר בתי הספר בשפה האוקראינית ירד מ-440 ל-8, כמאה כנסיות אוקראיניות נהרסו וכמאה וחמישים אחרות אולצו לעבור לריטואל רומנו-קתולי. קבוצות נוער פולני הציתו ספריות בשפה האוקראינית והטיל טרור על האוכלוסייה האוקראינית בתירוץ של קיום החוקים - המשטרה הפולנית נמנעה מפעולה.

במלחמת העולם השנייה נכבשה פולין על ידי גרמניה הנאצית וברית המועצות. בהמשך פלשה גרמניה הנאצית לברית המועצות וכבשה את כל הטריטוריה של פולין, כולל וולהניה וגליציה. בשטח של פולין הכבושה התארגנו גופים צבאים, שלחמו נגד הכובשים, נגד הגופים האחרים ולעיתים בשיתוף פעולה עם משטר הכיבוש.

== טיהור השטח ==
ב-1942, יסודות מקומיים של צבא ההתקוממות האוקראיני (UPA) התחילו לתקוף פולנים מקומיים במאמץ לבצע "טיהור השטח" מפולנים. ההתקפה הראשונה הידועה נעשתה ב-13 בנובמבר 1942 בכפר אובורקי, שם נרצחו חמישים אזרחים פולנים. ב-9 בפברואר 1943 הותקף היישוב הפולני פרוסלה ונרצחו 173 אזרחים פולנים. במרץ 1943 כ-5,000 שוטרי עזר אוקראינים ערקו וברחו ליערות עם נשקם. בלילה של 22–23 באפריל התקיפו קבוצות אוקראיניות מזוינות את יישוב יאנוווה דולינה, רצחו כשש מאות פולנים והבעירו את הכפר.

בתחילת 1942, לאחר שהחל חיסול הגטאות וההשמדה ההמונית של האוכלוסייה היהודית, שיתפה משטרת העזר האוקראינית פעולה עם האס-אס והמשטרה הגרמנית בפשיטות בגטאות ובליווי יהודים למקומות הוצאה להורג, ואף השתתפה לעיתים קרובות בהוצאות להורג. בשואה נרצחו כ-150,455 יהודים בווהלין ומזרח מאלופולסקה בידי מנגנון האלימות של הרייך השלישי. כתוצאה מכך, נוצר אקלים של אדישות חברתית לאלימות, לפשעים, ולבסוף לפשעים המוניים – רצח עם. השמדת היהודים הפכה לדוגמה עבור לאומנים אוקראינים כיצד ניתן לסלק פולנים.

האחראים להורות על השתתפות UPA בטיהור האתני היו דמיטרו קליאצ'קיבסקי, המכונה 'Kłym Savur', מפקד מחוז UPA-צפון יחד עם ואסיל איוואחוב ואיוואן ליטווינצ'וק. דמיטרו קליאצ'קיבסקי, במרץ-מאי 1943, קיבל החלטה אישית להתחיל ברציחות ברחבי ווהלין. ביוני 1943 הוא הוציא הוראה סודית של הפיקוד הטריטוריאלי של UPA בווהלין לבצע חיסול גדול של גברים פולנים בגילאי 16 עד 60.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פולין: היסטוריה
קטגוריה:אוקראינה: היסטוריה
קטגוריה:מעשי טבח במלחמת העולם השנייה
מאיר אליהו (רב)

הרב מאיר אליהו הוא רב, דרשן ומחבר ספרים חרדי-ספרדי.<ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
נולד ב-1984. גדל בבית חילוני. בגיל 19 במהלך שירותו הצבאי חזר בתשובה. לאחר חזרתו בתשובה למד בישיבת "אשרי האיש", למד בחברותא עם ראש הישיבה, הרב יוסף בן פורת.

אחרי כמה שנים בישיבה, טס לארצות הברית ולמד שם בישיבת "חיים ברלין" בראשות הרב אהרון משה שכטר.

הוא החל את דרכו כרב ופוסק בניו יורק קווינס בקהילת "בית ישראל". לאחר מכן שימש כרב קהילת "מאור יצחק" במיאמי שבארצות הברית. בשנת 2010 שב לישראל..

מוסר שיעורים שבועיים קבועים בבתי הכנסת: "תפארת ירושלים – לעדת היזדים" - בהלכה ובקבלה, "מוסיוף" - פרשת השבוע, מוסר ואקטואליה ובבית הכנסת "משכן יהודה" במעלה אדומים - עניינים אקטואליים.
בשיעוריו עוסק אליהו בענייני הלכה, השקפה ונושאים אקטואלים שונים.

בשיעוריו במוסר וקבלה עסק בין השאר בסדרות שיעורים בנושאים כמו מסע הנשמה לאחר מיתתו של האדם, תהליך המיתה ובחיים שלאחר המוות.

שיעוריו מתאפיינים בדיבור מהיר ומקורות רבים יחסית ומפורסמים ברשתות החברתיות ובאתר רשמי.

==ספריו==
הרב אליהו חיבר סדרת ספרים בשם מעשה מרכבה<nowiki/>' (מרכבות פרעה - 3 כרכים, מרכבות הגמול - 6 כרכים) העוסקים בנושאים קבליים כחיים אחרי המוות, גלגול נשמות, ועוד<ref></ref>.

בנוסף, סדרת ספרי שאלות ותשובות בהלכה בשם שו"ת מרכבות ארגמן<nowiki/>' (9 כרכים), שעליהם הוא גם מעביר שיעורים בעיון, בדרך כלל בבית כנסת היזדים.

כמו כן חיבר סדרת ספרים על התורה (גם היא בשם מרכבות ארגמן, 3 כרכים) שבדרך כלל הוא מעביר מתוכה שיעורים עם חידושים מהספר בבית הכנסת מוסיוף.

כמו כן חיבר ספר בשם מרכבות קודש-מדריך להבאת ילדים קדושים לעולם.<ref name=":1"></ref>

בשנת התשפ"ד פרסם הרב ספר נוסף בשם "אוצרות המקדש"- ובו מגולל הרב את האירועים המרכזיים בתולדות עם ישראל בתקופת הגלות ובתקופת בית המקדש וחוקר היכן נמצאים כיום כלי המקדש.<ref></ref> ספר נוסף שפרסם בשנה זו מרכבות מלכות עוסק בענייני הרוגי מלכות.

== חיים אישיים ==
הרב אליהו נשוי ואב למספר ילדים. מתגורר בירושלים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת ישראלים
קטגוריה:חוזרים בתשובה
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:מחברי ספרי קבלה
Babooshka

"Babooshka" (בעברית: "בבושקה") הוא שיר של הזמרת הבריטית קייט בוש שיצא באלבומה Never for Ever משנת 1980. הסינגל, שיצא לאור ביוני 1980, שהה 10 שבועות במצעד הסינגלים הבריטי, כשבשיאו הוא הגיע למקום החמישי. השיר אף היה להיט גדול באוסטרליה כשהשיר בשיאו הגיע למקום השני למשך שלושה שבועות, והיה לסינגל ה-20 הנמכר ביותר לאותה שנה. השיר מדבר על אישה אשר שולחת מכתבים לבעלה כשם עט (בבושקה). השיר בסגנון הרוק עושה שימוש בולט בסינתיסייזר דיגיטלי.

==השיר==
קייט בוש הקליטה את השיר בין ינואר ליוני 1980 כחלק מהקלטת אלבומה Never for Ever. בשיר מנגן ג'ון גיבלין. השיר מסתיים בדגימה של שבירת זכוכית, אחת הדוגמאות המוקדמות ביותר לדגימה שנוצרה עם הסינתיסייזר הדיגיטלי החדש של Fairlight CMI.<ref></ref> בראיון שנתנה לסדרת הטלוויזיה האוסטרלית "Countdown" בשנת 1980, תיארה בוש את השיר כרצון של אישה לבחון את נאמנותו של בעלה אליה. לשם כך, היא החליטה לאמץ את שם העט בבושקה, והיא שולחת לבעלה פתקים במסווה של אישה צעירה יותר, כי היא חוששת שזה ההפך מאיך שבעלה רואה אותה כרגע. מכאן גם מגיעות השורות העוקצניות בשיר "Just like his wife before she 'freezed' on him/Just like his wife when she was beautiful". בוש ציינה כי היא לא הייתה מודעת שבבושקה היא בעצם המילה ברוסית לסבתא. במרירות ובפרנויה שלה, מניחה בבושקה מלכודת לבעלה, שנמשך לדמות שמזכירה לו את אשתו בתקופות מוקדמות, על ידי קביעת פגישה איתו, ובכך הורסת את מערכת היחסים עמו. בוש ציטטה את שיר העם הבריטי "Sovay", בו מתוארת אישה המתלבשת כשודדת דרכים וניגשת לאהובה כדי לבחון את מסירותו, כהשראה לסיפורה של באבושקה. "אני בטוחה ששמעתי על כך בכמה סדרות טלוויזיה לפני שנים, כשהייתי ילדה", סיפרה בוש על השיר. "אתה יודע, הדברים התקופתיים האלה שה-BBC עושים. אני חושבת שזה דבר יוצא דופן שמישהו עושה...בגלל זה מצאתי את זה מרתק".

==וידאו קליפ==
בקליפ נראית בוש יחד עם קונטרבס המסמל את הבעל, לבושת בגד גוף שחור וצעיף בתפקידה כאישה המרירה. במהלך הקליפ היא משתנה לתחפושת "רוסית" אקסטרווגנטית, מיתית ודי חושפנית בתור האלטר-אגו שלה, בבושקה. איור של כריס אכילאוס לכריכת הספר "Raven – Swordsmistress of Chaos" היווה את הבסיס לתחפושת של בוש בשיר.<ref></ref>

ה-B-side של הסינגל מכיל את השיר שלה "Ran Tan Waltz". השיר מבוצע כשיר טרגי-קומי, שבו מתארת בוש דמות של אדם שמקונן על מזלו הרע בחייו על היותו נשוי לאם גחמנית. השיר משתמש במילה "dick" בבית הראשון שלו כדיספמיזם. בוש הצהירה שהיא בדרך כלל לא משתמשת בשפה כה נוקשה או כותבת חומר בצורה כה מפורשת מינית, אלא שהיא רואה בשיר כ"כיף שובב וטוב".

==הצלחת השיר==
השיר הפך להיות השני של בוש שמגיע לטופ 5 בבריטניה והגיע למעמד של כסף עם מכירת 250000 עותקים לפי איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי. בשנת 2021 השיר זכה לעדנה מחודשת וזכה לעלייה בפופולריות שלו בזכות אפליקציית הטיקטוק שחשפה את בוש לקהל האמריקאי.<ref></ref>

==קרדיטים==
* קייט בוש - קולות, פסנתר, Fairlight CMI, Yamaha CS-80.
* פאדי בוש - בללייקה, זמר רקע.
* גרי הארסט - זמר רקע.
* אלן מרפי - גיטרה חשמלית.
* בריאן בת' - גיטרה חשמלית.
* ג'ון גיבלין - גיטרה בס.
* מקס מידלטון - פנדר רודס.
* סטיוארט אליוט - תופים, תוף מרים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1980
קטגוריה:סינגלים מ-1980
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על בגידה: זוגיות
קטגוריה:שירים על מכתבים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI רקורדס
יהושע השל באב"ד (השני)

רבי יהושע השל באב"ד (ה'תקי"ד - י"ז באייר ה'תקצ"ח, 1838) היה רב בטרנופול ובלובלין. מחבר ספר שו"ת ספר יהושע.

==ביוגרפיה==
נולד בברודי בערך שנת ה'תקי"ד, לאביו רבי יצחק. נישא לבת דודו ר' שמואל באב"ד. למד אצל ר' פייווש הורוביץ מקרמניץ בעל "משנת חכמים".

כיהן ברבנות בבוזנוב ובפידקאמין. ובשנת ה'תקס"א נבחר לרב טרנופול. ובערך בשנת ה'תקע"ח (1818) מונה לתפקיד רבה הראשי של לובלין. הלה מונה לכהן בלובלין לאחר הרב עזריאל הורוויץ.

בשל נטייתו לחסידות, הלשינו המתנגדים בעיר לרשויות בוורשה כי הוא מתגורר שם ללא רישיון. עקב כך, לאחר חצי שנה נאלץ להתפטר מתפקידו כרב, וחזר לטרנופול, והוחלף ברב משולם זלמן אשכנזי, שהיה מתנגד אך שמר על קשרים טובים עם החסידים בעיר.

לחם בראשי משכילי זמנו יוסף פרל.

הרב באב"ד הוא ממחבריו של ספר שנקרא בשם "ספר יהושע".

==צאצאיו==
* בנו - ר' דוד מנחם מאניש.
* בנו - ר' יצחק, אב"ד טרטיקוב.
* בנו - ר' יהודה אריה לייבוש, אב"ד פודוולוציסק.
* בנו - ר' יוסף דוב, אב"ד טויסט.
* בנו - ר' שלום, אב"ד וואריש-וורונז'.

נכדו הוא רבי יוסף באב"ד מחבר הספר מנחת חינוך.

==מתלמידיו==
* ר' יוסף יואל דייטש מטארנופול בעמח"ס "יד יוסף", דיין בין השנים ה'תק"צ-ה'ת"ר.
* ר' משה שמואל ווייסשטיין בעמח"ס "דרך אמונה".

==לקריאה נוספת==
* ר' גדליה דניאל באב"ד, "תולדות המחבר", ספר הנעים, ירושלים, תש"נ.

==קישורים חיצוניים==
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:לובלין: רבנים
קטגוריה:טרנופול: רבנים
לטרבוקסד

לטרבוקסד (באנגלית: Letterboxd) היא רשת חברתית מקוונת שנוסדה על ידי מתיו ביוקנן וקארל פון רנדאו בשנת 2011. האתר מתוחזק על ידי צוות קטן שממוקם באוקלנד, ניו זילנד.

לטרבוקסד מאפשרת למשתמשים לחלוק את טעמם בסרטים. <ref></ref> משתמשים יכולים לכתוב ביקורות או לשתף את דעתם על סרטים, לסמן סרטים שהם ראו בעבר, לתעד תאריכי צפייה ביומן, להכין רשימות של סרטים ולהציג את הסרטים האהובים עליהם, כמו גם לקיים אינטראקציה עם משתמשים אחרים.

== היסטוריה ==
האתר הושק באוקטובר 2011 בגרסת בטא.<ref name="brooklyn.beta/2011"></ref> הוא עבר מגרסת בטא פרטית לציבורית ב-24 באפריל 2012, <ref></ref> <ref></ref> וכל הדפים הפכו לגלויים לציבור. בהשקה, היו במאגר הסרטים של האתר 23 סרטים בלבד.

בפברואר 2013, האתר הציג תוכנית חברות בתשלום, המאפשר גישה לתכונות נוספות שלא ניתנות למשתמשים הרגילים, כולל דפי "סיכום שנה" מותאמים אישית לכל משתמש.

בינואר 2021, השתמשו באתר יותר מ3 מיליון משתמשים.

הסרט ה-100 מיליון סומן כנצפה באתר ב-15 במאי 2017, שש שנים לאחר ההשקה. נכון ליולי 2022, משתמשים סימנו באתר סרטים כ״ניצפו״ למעלה ממיליארד פעמים. <ref></ref>

באוקטובר 2023 הבמאי מרטין סקורסזה פתח משתמש באתר.<ref></ref>

נכון לדצמבר 2023, מאגר הסרטים בלטרבוקסד כלל כ-876,000 סרטים<ref></ref>

הסרט שבו צפו הכי הרבה משתמשים, נכון לשנת 2024, הוא הסרט הקוריאני "פרזיטים", שבו צפו קרוב ל-3,700,000 משתמשים.<ref></ref> הסרט שמדורג הכי גבוה על ידי משתמשי האתר הוא הסרט היפני "חרקירי", עם ציון ממוצע של 4.7(מתוך 5). הסרט הנצפה ביותר, פרזיטים, נמצא במקום השביעי עם ציון ממוצע של 4.6.<ref></ref> 
== מאפיינים ==
כל אחד יכול לקרוא תוכן באתר. נדרש חשבון למשתמשים שרוצים להשתמש בפיצ׳רים שלו. כל המשתמשים הרשומים יכולים לדרג סרטים, לבקר סרטים ולתייג אותם במילות מפתח רלוונטיות. הם יכולים גם לנהל רשימות של סרטים שהם צפו או רוצים לצפות בהם או לדרג אותם באמצעות הרשימות, ולקיים אינטראקציה עם משתמשים אחרים באמצעות כתיבת תגובה או נתינת ״לייק״ לביקורת או לרשימה של משתמש אחר. ניתן להפוך רשימות לציבוריות או לפרטיות. הדירוגים פועלים לפי שיטת חמשת הכוכבים, כאשר גם חצי כוכב מותר. מודל המעקב מאפשר למשתמשים לעקוב ולקבל עדכונים על פעילותם של אחרים באתר, בדומה לרשתות חברתיות פופולריות אחרות.

לכל משתמש יש דף אישי, שבו מופיעים בין היתר ארבעת הסרטים האהובים על אותו משתמש. פיצ'ר זה הוא מהמפורסמים בלטרבוקסד.

לטרבוקסד מציע 2 תוכניות מינוי שונות, "Pro" המצומצמת ו"Patron" המורחבת. התוכנית המורחבת מציעה את כל מה שהתוכנית המצומצמת מציעה ועוד.<ref></ref>

לטרבוקסד זמינה כאפליקציה עבור אנדרואיד ו- iOS, וכאתר אינטרנט.

== נתוני סרטים ==
כל המטא נתונים הקשורים לסרטים הנמצאים בשימוש באתר מסופקים על ידי The Movie Database (TMDB), מסד נתונים בקוד פתוח .

== הערות שוליים ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://letterboxd.com/ לטרבוקס- האתר הרשמי]

קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2011
מערת המייש

שלט מערת המייש, זכרון יעקב
מערת המייש היא מערה קרסטית הנמצאת בזכרון יעקב, במדרון המזרחי בין השכונות וילות בחורש וגבעת עדן ומשקיפה לכיוון ואדי מילק. עץ מייש (Celtis australis) עתיק אשר גדל בתוכה, מגיח מפתח הנמצא סמוך לקצה המערה.

== המערה ==
מערת המייש היא מערה קרסטית טיפוסית הקרויה על שם עץ המייש הגדול והעתיק הצומח בתוכה ומגיח מפתחה. היא משתרעת ממזרח למערב לאורך כארבעים מטרים. ניתן להלך בה לקולות עטלפים השוכנים בה, והיא מסתיימת במקום בו עץ המייש פורץ החוצה. פתח המערה צופה אל הכרמל בכיוון שפיה.<ref></ref>

במערה יש מעין "ארובה" עמוקה, שדרכה החלה יצירתה. הארובה היא כעין חור עמוק באדמה עם דפנות לחות וחלקלקות והיא מובילה לאולם תת-קרקעי רחב בעל גובה ניכר. המערה מורכבת משני אולמות המופרדים במעין מחיצה שנוצרה על ידי סלע הטבעי היורד מהתקרה: האולם הראשון נמוך למדי אך ניתן לעמוד בו זקוף ומעבר למחיצה יש אולם נמוך נוסף הקרוב למה שהיה בעבר פתח יציאת המים. מאותו גוש סלע התולה מהתקרה ומבדיל בין שני האולמות, מטפטפים היום מעט מים (הטפטוף פוסק בחודשי הקיץ). המערה לחה באופן תמידי ומוגנת מקרני שמש ישירות, עם זרימה קבועה של אוויר קריר כאשר הארובה יונקת אויר מהמערה כלפי חוץ. בשל תנאים מיוחדים אלו, עץ המייש גדל בתוך ה"ארובה" לתפארת, ונופו נראה למרחקים.<ref name=":0"></ref>

== היסטוריה ==
195x195 פיקסלים
שנים רבות המערה כונתה בשם "המערה הנוטפת" שכן מיד בכניסה אליה נשמע טפטוף המים וניתן היה גם לראות בליטות עדינות מהן טפטפו המים (נטיפים- סטלקטיטים). קיימת סברה ש"גובי מיסים" או שודדים התמקמו בה בשל המיקום האסטרטגי המשקיף לנחל דליה (ואדי מילק) וכן ניתן היה להגיע ממנה ברכיבה אל הדרכים בוואדי. בגלל התנאים המיוחדים של המערה, נראה ששימשה כמקום מגורים ומסתור לאנשים שונים בתקופות שונות. בתקופת מלחמת העולם הראשונה וימי מחתרת ניל"י, כאשר מאות חיילים טורקים סגרו על המושבה זיכרון יעקב בחיפושם אחרי אנשי ניל"י, הצליח איש ניל"י ראובן שוורץ למצוא בה מסתור.<ref name=":0" />

== סביבת המערה ==
אל המערה מוביל שביל רגלי אשר נסלל על ידי תלמידי "בית ספר החורש" הסמוך, כחלק מפרויקט אימוץ של המערה. הצמחייה לאורך המסלול היא חורש ים תיכוני אופייני של עצי אלון ואלה ארץ ישראלית וכן מטפסים כיערה וקיסוסית קוצנית. נקודת המוצא של המסלול היא ביציאה ממגרש החניה שליד בית ספר החורש, בשביל משולט היורד לכיוון צפון מזרח. כדי להגיע לפתח המערה יש להמשיך עם השביל מהנקודה בה בולט העץ ועד לפתח המערה. ההליכה בתוך המערה נוחה, ואין צורך בזחילה. יש שלט ברור המוביל למסלול.<ref></ref>

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:The top of the maish tree coming out of the cave.jpg|ממוזער|צמרת עץ המייש היוצא מהמערה
קובץ:נוף ואדי מילק.jpg|ממוזער|נוף ואדי מילק
קובץ:פינת ישיבה, מערת המייש.jpg|ממוזער|פינת ישיבה, מערת המייש
קובץ:עץ המייש היוצא מהמערה.jpg|ממוזער|עץ המייש היוצא מהמערה
</gallery>
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מערות נטיפים
קטגוריה:זכרון יעקב
טורון (סלנג אמריקאי)

טורון (באנגלית: Touron) הוא כינוי גנאי שנוצר מהלחם של המילים "תייר" (tourist) עם "טמבל" (moron), ומתאר אדם אשר בזמן חופשה מתנהג בצורה מטומטמת.<ref></ref> המונח נחשב לסלנג של שומרי פארק בארצות הברית, המתאר כיצד חלק מהתיירים נוהגים כשהם נכנסים לפארק לאומי.<ref name="Dickson2010"></ref> הביטוי מצביע על התנהגות הנובעת מבורות, ונמצא בשימוש בתת-תרבויות שונות. הוא משמש גם לתיאור תיירים באופן כללי כשהם נמצאים מחוץ ל"אזור הנוחות" הרגיל שלהם.<ref name="Reid2006"></ref>
תייר בקרבה מסוכנת ל[[ביזון]]

== אטימולוגיה ==
אזכורים מוקדמים: "טורון, שם עצם, תייר, לרוב מעצבן", הוגדר לראשונה בעיתון וושינגטון פוסט ב-20 בספטמבר 1987 במאמר בשם "תגיד מה?". בשנת 1991 נזכר הביטוי בהקשר של נהיגה פרועה של תיירים, הכוללת פניות פרסה פתאומיות מהנתיב השמאלי, וגורמת לריבוי של תאונות התנגשות, בעיתון "אורלנדו סנטינל", במאמר שכותרתו "קרפדת הדרך".<ref></ref> שירות הגנים הלאומי בארצות הברית מקפיד להזהיר את אורחי הפארק מפני הסכנות מחיות הבר והסביבה הטבעית. ואולם, תמונות וסרטוני וידאו המציגים תיירים במצבים מסוכנים מועלים תכופות לאינטרנט ומדגימים את התנהגותם הפרועה.<ref></ref> תיירים הנוהגים כ"טורונים" עשויים לנהוג ברכבם בצורה בלתי צפויה. תופעה שכיחה היא כלי רכב הנעצרים לפתע באמצע הכביש, ברגע שנצפה לראשונה צבי במרחב. הנהגים והנוסעים יוצאים מרכבם על מנת לצלם, ויוצרים אגב כך פקקי תנועה המשתרכים לאורך קילומטרים רבים. המונח משמש גם בהומור, כדי להזהיר מפני מפלס העצבנות הגואה עקב חשיפה מתמשכת לתיירים, אפילו בקרב תושבים מקומיים של אזורי תיירות.

קיימת טענה שכל אחד הוא "טורון" בהיותו מחוץ לביתו ורחוק מהסביבה המוכרת. עצם היותו מטייל במיקום זר יכול להפוך אותו לטורון.<ref name="The Great Touron King"></ref> הסופרת קלסי טימרמן מאמינה כי: "טורון הוא בחלקו תייר נלהב ובחלקו האחר מטומטם בעל כוונות טובות. אתה בעצמך כנראה היית טורון בזמן זה או אחר". תיירים הופכים לטורוניים מתוך תגובה תמימה למקומות שמעולם לא היו בהם, ובשל סקרנותם הרבה.<ref name="The Great Touron King" />

== קישורים חיצוניים ==
* [http://landlopers.com/2010/06/29/dont-touron/ אל תהיו טורון] כפי שהוזכר על ידי קלסי טימרמן במאמר.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תיירות
קטגוריה:בלשנות חברתית
קטגוריה:סלנג
אנטולי בוגורסקי

אנטולי פטרוביץ' בוגורסקי (ברוסית: Анатолий Петрович Бугорский; נולד ב-25 ביוני 1942), הוא פיזיקאי רוסי שעסק בפיזיקת חלקיקים ופרש. הוא ידוע בשל ששרד תאונת קרינה ב-1978, כאשר קרן פרוטונים עתירת אנרגיה ממאיץ חלקיקים עברה במוחו.<ref></ref><ref></ref>

== התאונה ==
כחוקר במכון לפיזיקה של אנרגיה גבוהה, שברוסיה עבד אנטולי בוגורסקי עם מאיץ החלקיקים הגדול ביותר בברית המועצות, הסינכרוטרון U-70.<ref name="gd-info_km_ru_personal"></ref> ב-13 ביולי 1978, בוגורסקי בדק ציוד שלא עבד וביקש להיכנס אל תוך המאיץ לאזור המסוכן ביותר, לכן ביקש שיכבו את המאיץ כפי שנוהלי הבטיחות אמרו, כשהגיע לבדוק מה פשר הבעיה ראה שהמאיץ כבוי.<ref></ref> בוגורסקי רכן מעל הציוד כשהוא שם את ראשו בנתיב קרן פרוטונים בעוצמת 76 GeV. לפי דיווחו, הוא ראה הבזק "בהיר יותר מאלף שמשות", אך לא חש בכאב.<ref></ref> הקרן עברה דרך החלק האחורי של ראשו, האונות העורפיות והרקתיות האוזן התיכונה השמאלית ויצאה דרך הצד השמאלי של אפו. החלקים שנחשפו לקרינה בראשו קיבלו מנה מקומית של 200,000 עד 300,000 רנטגנים.<ref name="gd-info_km_ru_personal" /> בוגורסקי הבין את חומרת הדבר, אבל המשיך לעבוד על הציוד התקול, ובתחילה בחר שלא לספר לאיש מה קרה.

== אחרית דבר ==
החצי השמאלי של פניו של התנפח לבל הכר, ובמהלך הימים הבאים, העור החל להתקלף, בכך נחשף הנתיב שקרן הפרוטונים שרפה אותו.

כיוון שהאמינו שקיבל מנת קרינה קטלנית הוא נלקח למרפאה במוסקבה כדי שהרופאים יוכלו לראות ולחקור את מותו המצופה אך להפתעתם, בוגורסקי שרד.

הוא סיים את הדוקטורט שלו, והמשיך לעבוד כפיזיקאי חלקיקים. כמעט ולא נצפה שום נזק ליכולות הקוגניטיביות של בוגורסקי, אך הוא כן איבד את שמיעתו באוזן השמאלית והיא הוחלפה בטנטון, כל צידו השמאלי של פניו נהפך למשותק, כתוצאה מההרס המוחלט של העצבים בצד ההוא.

== חיים אישיים ==
בוגורסקי נשוי לורה ניקולייבנה, ויש להם בן, פיטר.

== ראו גם ==
* הקרנת פרוטונים
* פיניאס גייג'

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיזיקאים
קטגוריה:פיזיקת חלקיקים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1942