חבורה ספרותית

חוג הסופרים היהודים ב[[אודסה (1916). מימין לשמאל: שמעון פרוג, חיים נחמן ביאליק, מנדלי מוכר ספרים, ש. אנ-סקי ויהושע חנא רבניצקי]]
חבורת "[[יחדיו" במרפסת קפה אררט, רחוב בן-יהודה 9 בתל אביב, 1938. מימין לשמאל: יוכבד בת-מרים, לאה גולדברג, אברהם שלונסקי, ליובה גולדברג, ישראל זמורה ומשה ליפשיץ. (אוסף פרטי של ליובה גולדברג במוזיאון ארץ ישראל).]]
חבורה ספרותית היא קבוצה של משוררים, סופרים ואנשי רוח המקיימים ביניהם קשרי יצירה וקשרים חברתיים. בדרך כלל קיימת בין החברים הסכמה רחבה לגבי התכנים והשיטות הצורניות ליצירה ספרותית ושירית ולרוב הסכמה זו גם מנוסחת כמניפסט שלאורו יוצרים חברי הקבוצה. לרוב עוסקים חברי החבורה הספרותית לא רק בספרות אלא גם בנושאים קרובים כאמנות פלסטית, פילוסופיה, פסיכולוגיה וכדומה.

החבורה הספרותית היא יצירה של המודרניזם אולם שורשיה נעוצים עוד במוסד הסלון הספרותי, שהיה כינוס של חבורת אינטלקטואלים לדיון מפרה בנושאים ספרותיים ופילוסופיים. תופעה שרווחה בתקופת ההשכלה (במאות ה-17 וה-18) בצרפת ובגרמניה. חבורות ספרותיות מודרניות (החל מסוף המאה ה-19) היו מקובלות בעיקר באנגליה, צרפת, רוסיה וגרמניה ומדינות שהושפעו מתרבותן של אלה.

עם החבורות הספרותיות המשפיעות ניתן למנות את קבוצת בלומסברי של הסופרים וירג'יניה וולף וא.מ. פורסטר, הכלכלן ג'ון מיינארד קיינס ואחרים. את החוג שהתקבץ סביב ז'אן-פול סארטר וסימון דה בובואר ואת החבורות הספרותיות של הספרות העברית ברוסיה ובארץ ישראל.

==מאפיינים==
חוקרת הספרות נורית גוברין מונה מספר מאפיינים לחבורה ספרותית. החבורה מורכבת מ"גרעין קשה" שמורכב ברובו מגברים. סביב הגרעין הקשה, המונה בין ארבעה לשמונה חברים, מתקיימת "פריפריה" של חברים פחות מחויבים. לרוב מונהגת החבורה על ידי גבר דומיננטי או זוג המקיים בינו לבין עצמו יחסי התמודדות. החבורה מורכבת בדרך כלל מאנשים צעירים יחסית המאמינים כי הם יודעים היטב כיצד יצירה ספרותית צריכה להיראות ומנסחים את משנתם בביטחון עצמי רב. פגישות החוג מתקיימות לעיתים מזומנות במקומות קבועים (בתי קפה, בתי חברים, סלון של אדם מבוגר ובעל מעמד המארח צעירים יצירתיים וכדומה). החבורה דנה ביצירות האישיות של כל אחד מחבריה וביצירות אחרות בדרך של ביקורת. לעיתים מתקיימת גם יצירה קבוצתית כגון ניסוח מאמר משותף, העלאת מופע קברט, תערוכה וכדומה. לרוב החבורות הספרותיות יש כתב עת שבתוכו מתנסחת האידיאולגיה של החבורה ובו מתפרסמים חיבורי חבריה וחיבורי יוצרים קרובים לה בדעתם.

רוב החבורות הספרותית התקיימו כעשור והתפרקו על רקע חילוקי דעות ואף מריבות בין חבריהן, על רקע הבדלים בהשקפת עולם, שיקולי אגו ואף סכסוכים רומנטיים. עם זאת, חלק מהחבורות נוטות "להתמוסס" ואינן מתפרקות בסכסוך גדול.

==חבורות ספרותיות בספרות העברית==
{| class="wikitable" border="1"
! שם החבורה !! חברים בולטים !! שנות קיום !! כתב עת !! הוצאת ספרים !! מקומות מפגש !! תחומי עיסוק נוספים
|-
| "חבורת אודסה" || מנדלי מוכר ספרים, אחד העם, חיים נחמן ביאליק, שאול טשרניחובסקי, ש. בן-ציון, שמעון פרוג, ש. אנ-סקי || סוף המאה ה-19 עד 1917 || || דביר || בתיהם של אחד העם ושלום עליכם || עסקנות ציונית
|-
| "חבורת ביאליק" בתל אביב || חיים נחמן ביאליק, שאול טשרניחובסקי, ש. בן-ציון, י"ח רבניצקי, יעקב שטיינברג, יעקב פיכמן || 1924–1933 || מאזניים || דביר || בית הקפה "רצקי", שפת הים של תל אביב || איסוף חכמת ישראל
|-
| "חבורת יחדיו" || אברהם שלונסקי, נתן אלתרמן, ישראל זמורה, יעקב הורוביץ, לאה גולדברג, אלכסנדר פן, אברהם חלפי. || 1926–1939 || "כתובים", "טורים" || מחברות לספרות, יחדיו || בתי הקפה "שלג הלבנון", "כסית" (הראשון), "אררט" || תיאטרון
|-
| "הכנענים" || יונתן רטוש, אהרן אמיר, עמוס קינן, יצחק דנציגר, בנימין תמוז, עוזי אורנן || 1942–1953 || אלף, קשת || מחברות לספרות, עם הספר || || פיסול, בלשנות ותרגום
|-
| "חבורת משא", "סופרי דור תש"ח" || אמיר גלבע, זרובבל גלעד, בנימין גלאי, משה שמיר, אהרן מגד, מתי מגד, יגאל מוסנזון, חיים גורי, נתן שחם, חיים חפר, ע. הלל, ט. כרמי, חנוך ברטוב, דן בן אמוץ || 1942–1955 || ילקוט הרעים, משא || || בית הקפה "כסית", קפה ורד || קולנוע
|-
| "חבורת לקראת" || נתן זך, יהודה עמיחי, אריה סיון, דוד אבידן, דליה רביקוביץ', יצחק לבני, גבריאל מוקד || 1952–1959 || לקראת, עכשיו|| || קפה ניצן בירושלים, ביתו של הפרופסור לספרות בנימין הרשב (הרושובסקי) ||
|-
| "חבורת עכשיו" || גבריאל מוקד, דוד אבידן, אריה סיוון, משה דור, משה בן שאול, נתן זך, יהודה עמיחי, יונה וולך, מאיר ויזלטיר, יאיר הורוביץ, אורי ברנשטיין, ישראל פנקס, דליה רביקוביץ' || 1959–1968 || עכשיו || || בתים פרטיים, בתי הקפה ורד וכסית בתל אביב ו"פינק" בירושלים || מוזיקה פופולרית, רוק'נרול, פסיכולוגיה ובעיקר הפסיכולוגיה של התנסות בסמים
|-
| "חבורת סימן קריאה" || מנחם פרי, אבות ישורון, מאיר ויזלטיר, יאיר הורוביץ, נילי מירסקי, יוסל בירשטיין, יעקב שבתאי, חנוך לוין, דן צלקה, אורי ברנשטיין || 1972–1983 || סימן קריאה || ספרי סימן קריאה, "הספרייה" || בתי הקפה ורד ושטרן בתל אביב, מועדון "צוותא" || פוליטיקה, תרגום
|-
| "חבורת שופרא" || אילן שיינפלד, שז, יעל ישראל, משה צימרמן || 1984–1986 || שופרא || || "היווני" ברחוב דיזנגוף, מועדון "צוותא" || אדריכלות, פוסטמודרניזם
|-
| "חבורת הו!" וחבורת אֵב || דורי מנור, סיון בסקין, משה סקאל, רונן סוניס, אנה הרמן, מאיה ערד, אורי הולנדר, שמעון אדף || 1993 - שנות ה-2000|| אב, הו! || || בר-מסעדה רוז וג'וז, גלריה בוגרשוב || תרגום
|-
| קבוצת מעין וגרילה תרבות || רועי צ'יקי ארד, יהושע סימון, רועי רוזן, מעין שטראוס, צאלה כץ, מיכל דר || 2005 - || מעין, מערבון || "מעין" || סלון מזל || קולנוע ואמנות חזותית, פעילות פלאש מוב ופעילות פוליטית
|-
| חבורת "בגלל" || דודי בן-עמי, אלי בר-יהלום, יוסי גמזו, דיה, ציפי הראל, נורית יובל, מיכאל 'טלאש' פרלמוטר, נורית צדרבוים, חוה-ברכה קורזקובה, יוסי רוז'נקו || 2012 - || בגלל || || פייסבוק || הפצת אהבת השירה לציבור הרחב, עידוד כתיבת שירה איכותית.
|-
| "ערס פואטיקה" || עדי קיסר, רועי חסן, תהילה חכימי, שלומי חתוכה, ישראל דדון, מתי שמואלוף || 2013 - || ערס פואטיקה || גרילה תרבות || || ערבי "חאפלה" מזרחית הכוללים קריאת שירה, ריקודי בטן ועוד.
|-
| חבורת "הבה להבא" || עודד כרמלי, יואב עזרא, ג'רמי פוגל, רעואל שועלי, רועי כספי, סער יכין, גל עזרן, עמנואל יצחק לוי, נדב נוימן, נח אנגלהרד, שני פוקר, אמוץ גלעדי, תמר רפאל, יונדב פרידמן, ספיר יונס, מישל פלצ'יק, נמרוד ברקו, עמרי דנינו, עידן אפשטיין|| 2011 - || הבה להבא || הבה לאור|| הקורדורוי, הסודה בר, אוגנדה, באצ'ו, נחמה וחצי, קפה ביאליק || הפצת משיחיות יואב עזרא
|-
|"שעטנז"
|אודליה גולדמן, איל חיות-מן, דניאל אנדרי פידלמן, הלל אלשלם, יהודית קגן, יהונתן צוריה, יהל גמליאל, כפיר ורהפטיג, מרים מימון, נריה בריס, ענבל יפה, ש"י בן שלום, שרית ברזלי
|2022 -
|
|
|
|
|}

==לקריאה נוספת==
* חיה שחם, "סימן של אמנציפציה" או "אקט של מלחמה"? על זיקתה הפארודית של שירת אבידן אל שירת אלתרמן, מחקרי ירושלים בספרות עברית י"ג (תשנ"ב), עמ' 261-294 
* נורית גוברין, תלישות והתחדשות: הסיפורת העברית בראשית המאה ה-20 בגולה ובארץ ישראל, משרד הביטחון, 1985
* נורית גוברין, מחיר הראשונות: מחדשים ופורצי-דרך בספרות העברית, קריאת הדורות ב (תשס"ב), עמ' 383-403
* בתיה כרמיאל, בתי הקפה של תל אביב, 1920-1980, הוצאת מוזיאון ארץ ישראל תל אביב ויד בן צבי ירושלים, 2006
* מרדכי נאור ושולה וידריך, קפה רצקי קפה ספרותי, מודן, 2006
* חגית הלפרין, המאסטרו, חייו ויצירתו של אברהם שלונסקי, ספרית פועלים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, מרכז קיפ, אוניברסיטת תל אביב, 2011, עמ' 332 - 414

==קישורים חיצוניים==

* יאיר קדר, [http://cafe.themarker.com/view.php?t=545157 120 שנה של חבורות ספרותיות עבריות] רשימה בקפה דה-מרקר ב-26/7/08 (ו [http://www.tapuz.co.il/blog/ViewEntry.asp?EntryId=1416299 בבלוג של קדר])
* 
* 
* 

*
קטגוריה:תורת הספרות