OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עין מציון

עין מציון הוא ארגון ישראלי-יהודי שמרכז מתנדבים מישראל ומהעולם כולו. הארגון קם במטרה לתת מענה רפואי וטיפול הולם, ללא כל תמורה, לאוכלוסיות חלשות, שנזקקות לעזרה ולטיפולים רפואיים, באמצעות שיגור של משלחות רפואיות של אנשי מקצוע מנוסים, ציוד מתקדם, רופאים מומחים, אחיות, חדרי ניתוח ומומחים למקצועות פרא-רפואיים. 

משלחות הרופאים והאחיות של "עין מציון", יחד עם צוותי רפואה מקומיים מבצעים ניתוחים וטיפולים, הן בבתי חולים מקומיים והן ביחידות טיפול ניידות, המסוגלות להגיע למקומות נידחים, מדריכים את צוותי הרפואה המקומיים בשיטות רפואה מודרניות, ומספקים כתרומה תרופות וציוד, שיאפשרו לצוותי הרפואה המקומיים המשך פעילות עצמאית. 

המשלחות הרפואיות של ארגון "עין מציון" נותנות סיוע רפואי ובמקביל מעבירות את הבשורה ההומניטרית של עזרה הדדית לכל אדם באשר הוא, ברוח הערכים של מדינת ישראל והמורשת היהודית. אנשי הארגון נכונים להגיע לכל מדינה, בה ישנו ציבור, שנזקק לטיפול רפואי ובלבד שיתקבלו בה כישראלים וכיהודים. 

בפעילות זו משמשות משלחות אלו ככלי הסברתי של מדינת ישראל כמדינה בעלת ערכים הומניטריים ותומכות במערכות ההסברה המקצועיות של משרד החוץ הישראלי. פעילות הארגון תורמת להעמקה ולשיפור היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לבין מדינות ברחבי העולם .

לארגון מספר חידושים בתחום הציוד והן בתחום ההדרכה

חדר ניתוח עיניים- 
צוות ארגון עין מציון פיתח חדר ניתוחי עיניים נייד ייחודי המהווה מהפכה בתחום ניתוחי עיניים במדינות מתפתחות. חדר הניתוח הנייד מאפשר ביצוע ניתוחי עיניים משיבי ראיה לאוכלוסייה המרוחקת ממרכזים רפואיים ומהווה פתרון למחסור החמור בתשתיות הרפואיות .
מרכזי הדרכה- 
החל משנת 2013 הוקם מודל הדרכות לצוותי רפואה במדינות מתפתחות.
הפרויקט פועל במספר פורמטים: 
*רכזי הדרכה נודדים - שיגור משלחות רופאים בכירים לכנסי רופאים ארציים למתן הרצאות. במקביל לכנסים הרופאים מבצעים ניתוחים וטיפולים מודרכים.
*השתלמויות בישראל - הבאת רופאים ממדינות מתפתחות להשתלמויות והדרכות בבתי חולים בארץ.
*אינטרנט - הענקת ייעוץ והדרכות לרופאים ממדינות מתפתחות על גבי פלטפורמת אינטרנט . 

== קישורים חיצוניים ==

* 
*
*
*http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-3819604,00.html
*http://www.wgh.org.il/?CategoryID=492&ArticleID=888
*http://www.wgh.org.il/?CategoryID=492&ArticleID=888
*http://www.medicalmedia.co.il/publications/ArticleDetails.aspx?artid=5048&sheetid=346

קטגוריה:ישראל: ארגוני בריאות ורפואה
הגליל און-ליין

הגליל און-ליין (בגרמנית: haGalil onLine) הוא כתב עת מקוון בשפה הגרמנית, העוסק בסוגיות הקשורות לישראל וליהדות גרמניה. הגליל נחשב כעיתון הנקרא ביותר מסוגו בגרמנית, עם מעל 380,000 מבקרים חודשיים (אוגוסט 2009).
== היסטוריה ==
העיתון נוסד בשנת 1995 על ידי דוד גל, ומוצא לאור מאז ועד היום על-ידו ועל ידי אווה ארליך, שניהם יהודים-גרמנים תושבי מינכן. לעיתון משרדים במינכן ובתל אביב. לפי דברי עורך העיתון בריאיון שנערך עמו ב-2001, מטרות העיתון הן להיאבק באנטישמיות ובנאו-נאציזם על גבי רשת האינטרנט, וכן לספק מידע הקשור ליהדות, ליהודים ולישראל. המוטו של העיתון הוא לפרסם מספר רב של כתבות אותנטיות בנושאים אלה, כדי לדחוק את מאמרי השנאה לישראל וליהדות ממנועי החיפוש.

הגליל און-ליין מציג מאמרים וכתבות קצרות יותר בסוגיות מגוונות הקשורות לחיים היהודיים, היסטוריה יהודית, תרבות ודת. נושאים מרכזיים נוספים הם ישראל והסכסוך הישראלי-ערבי, וכן האנטישמיות המודרנית בארצות הדוברות גרמנית. היהדות מוצגת על-כל זרמיה, וכן ניתנת במה לכל הדעות בארץ, החל בציונות המסורתית ועד לקבוצות אופוזיציה שונות. חלק מהמאמרים מתורגם לגרמנית מכלי תקשורת אחרים באנגלית ובעברית.

בפברואר 2006 סבל העיתון מהתקפת האקרים שבאה כנראה כתגובה לפרסום מחדש של קריקטורות מוחמד בעיתון, לאחר פרסומן הראשוני בעיתון דני. עורך העיתון הצהיר כי בשום אופן אינו מתנגד לאסלאם ובאופן אישי מוצא את הקריקטורות סרות טעם, אולם פרסם אותן בתגובה לתגובות האלימות והתפרעויות המוסלמים באירופה. העיתון נתמך כספית בעבר בעיקר על ידי משרדי ממשלה שונים של ממשלת גרמניה. כיום נתמך כספית מתרומות ופרסומות.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:יהדות גרמניה
קטגוריה:אתרי אינטרנט בגרמנית
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-1995
קטגוריה:כתבי עת מקוונים
ביה

במיתולוגיה היוונית, ביה (ביוונית עתיקה: βία) היא התגלמות הכוח. ביה הייתה בתם של הטיטאן פאלאס וסטיקס, ואחותם של זלוס, ניקה וקראטוס. יחד עם אחיה נמנתה ביה עם בני הלוויה הקבועים של זאוס, לאחר שהם ואמם עמדו לצדו במלחמתו נגד הטיטאנים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלים יווניים
קטגוריה:אלות מלחמה
קטגוריה:האנשה במיתולוגיה היוונית
פונצ'אק ג'איה

פונצ'אק ג'איה (באינדונזית: Puncak Jaya, נקרא גם קרסטנז פירמיד) הוא הר הנמצא בתחומה של אינדונזיה, בפארק הלאומי לורנץ שבאי גינאה החדשה. ההר הוא הגבוה ביותר באוקיאניה, ובשל כך נחשב לעיתים כחלק משבע הפסגות. גובהו 4,884 מטרים. ההר הוא גם הנקודה הגבוהה ביותר הנמצאת על אי והנקודה הגבוהה ביותר בין ההימלאיה והאנדים. בצדו של ההר, במרחק מאות מטרים מן הפסגה נמצא מכרה ענק, שנכרים בו זהב, נחושת וכסף.

ההר וסביבתו היו מיושבים עוד בטרם דרכו האירופים על אדמת האי. החוקר ההולנדי יאן קרסטנז היה האירופי הראשון שראה את ההר ואת קרחוניו, בשנת 1623. קרסטנז זכה לבוז באירופה עקב טענתו כי ראה שלג בקרבת קו המשווה. שמו השני של ההר נושא את שמו. ההעפלה המוצלחת המתועדת הראשונה נעשתה על ידי היינריך הארר, סופר אוסטרי שכתב את הספר שבע שנים בטיבט, עם שלושה מחבריו בשנת 1962. ב-1 במאי 1963, תפסה אינדונזיה בעלות של שטח ההר ושמה של הפסגה שונה לפונצ'ק סוקרנו (פונצ'אק פירושו פסגה) על שמו של נשיאה הראשון של אינדונזיה. מאוחר יותר שונה השם לפונצ'אק ג'איה. ג'איה פירושו ניצחון או תהילה.

בשנת 1994 הובילה מדריכת תיירים אינדונזית קבוצת תיירים אל הפסגה ביום גשום. היא הייתה האדם הראשון מאינדונזיה שהגיע אל הפסגה.
גישה להר דורשת אישור ממשלתי. הגישה למטיילים ותיירים הייתה אסורה בין השנים 1995–2005. משנת 2006 ניתן להשיג אישורי טיפוס דרך מגוון סוכנויות באי.
פסגת ההר אינה מושלגת, אך חלק ממורדותיו מכוסים קרחונים. קרחונים אלה, עקב קרבתם לקו המשווה, הם מושא למחקרים רבים בנושא ההתחממות העולמית ומבנה והתנהגות של קרחון יבשתי. הטיפוס להר הוא טיפוס מצוקים קשה וטכני, הנעשה לרוב מהמפנה הצפוני של ההר. מחנה הבסיס של ההר נמצא במרחק של 100 קילומטרים משדה התעופה הקרוב, מהלך ארבעה - חמישה ימי הליכה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://wiki.imga.org.il/index.php?title=%D7%A4%D7%95%D7%A0%D7%A6'%D7%90%D7%A7_%D7%92'%D7%90%D7%99%D7%94 פונצ'אק ג'איה] באתר "האנציקלופדיה של הטיפוס"
* [https://web.archive.org/web/20090218111308/http://carstensz-adventure.com/ משלחות טיפוס להר] 
* [http://www.peakbagger.com/peak.aspx?pid=11360 מידע על ההר, מפה ודירוגו ברשימות שיאים שונות] 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שבע הפסגות
קטגוריה:אינדונזיה: גאוגרפיה
קטגוריה:אוקיאניה: הרים
קטגוריה:הפסגות הגבוהות במדינתן
מנגינת הלב

מנגינת הלב הוא אלבום אוסף משולש של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. אלבום האוסף יצא לאור ב-5 באפריל 2000, על ידי חברת התקליטים הד ארצי. אלבום אוסף זה מחולק לשלושה תקליטורים שונים, המכילים בתוכם את מיטב להיטיה של חזה.

לכל תקליטור אשר נכלל באלבום האוסף הזה, עטיפה משלו.

== רקע ==
ב-1999 החלה חזה לעבוד עבור הד ארצי על אלבום אוסף משולש המכיל את מיטב להיטיה. עפרה בחרה את השירים ואף הייתה אמורה להקליט שני שירים חדשים לצורך האלבום. בפברואר 2000 נפטרה עפרה חזה, בטרם הסתיימה העבודה על האוסף, ובטרם הספיקה להצטלם ולהקליט את שני השירים החדשים.

בשנת 2002, בערב מחווה לזכרה של עפרה, סיפר מנכ"ל "הד ארצי" דני וייס, שבעת עריכת אלבום האוסף הייתה העדפה ברורה להכניס לאלבום את ההקלטה של השיר "לאורך הים" מעצרת השלושים לרצח רבין מ-1995 ולא את הקלטת האולפן מהאלבום "כל הנשמה" מכיוון שלדבריו הוא רצה להעביר את אותו רגע מכונן מהעצרת, אז השיר קיבל הכרה ונכנס לקונצנזוס הישראלי.

חודש לאחר פטירתה הוציאה חברת התקליטים הד ארצי את אלבום האוסף על שם אחד מלהיטיה של חזה "במנגינת הלב".

== הצלחה והמשך ==
כבר בצאתו, זכה האלבום להצלחה חסרת תקדים. בהמשך, במופע שהוקדש לשירי עפרה חזה קיבל אביה של עפרה, יפת חזה, מאנשי הד ארצי את תקליט הפלטינה המשולשת על מכירת אלבום האוסף. בסך הכל, נמכר אלבום האוסף בכ-180,000 עותקים.

לאור הצלחתו של אלבום האוסף, קיבלו הד ארצי פניות ממעריצים של חזה להוציא אלבום אוסף נוסף שיעסוק בשירים יותר נדירים ובשירים שנגנזו. הד ארצי, בסיועו של בצלאל אלוני הוציאו את אלבום האוסף מנגינת הלב 2 שהכיל פחות שירים מוכרים, אך יותר נדירים. בין היתר, מכיל מנגינת הלב 2 את ההופעה המפורסמת בפסטיבל הג'אז במונטרה משנת 1990, להיטי סדנת תיאטרון שכונת התקווה, הקלטות מהטלוויזיה, דואטים, גרסאות כיסוי לשירים וכן את שירי האלבום הגנוז משנת 1995 Queen in Exile (מלכה בגלות).

== רשימת רצועות ==
200x200px
200x200px
200x200px
{|
| valign="top" | דיסק 1
# "אמן למילים"
# "גורל אחד"
# "תפילה"
# "חי"
# "גבריאל"
# "שיר הפרחה"
# "אתה קורא לי"
# "כמו ציפור"
# "שיר אהבה לחייל"
# "להמשיך לצעוד"
# "סימנים של אוהבים"
# "פלאש גורדון"
# "מלכת הקסמים"
# "סופר סטאר"
# "יד ביד"
# "עזור לי"
# "איתך הלילה"
# "אחרי החגים" <small>(עם אבי טולדנו)</small>
# "הנערים הספנים"
# "עיניים"
# "בלדה למלך"
# "התחדשות"
| valign="top" |דיסק 2
# "אדמה"
# "בית חם"
# "כל יום מתחילה שנה"
# "קיץ"
# "עכשיו"
# "כל הקלפים"
# "ליידי"
# "בוא ונגן אותי"
# "ארבעים"
# "השנה אינשאללה"
# "רחמים"
# "גלבי"
# "Im Nin'alu"
# "Wish Me Luck"
# "Ya Ba Ye"
# "Daw Da Hiya" <small>(עם איגי פופ)</small>
# "Show Me"
# "Fatamorgana (Mirage)"
# "Shaday"
| valign="top" | דיסק 3
# "לאורך הים"
# "לתת"
# "יד ענוגה"
# "ירושלים של זהב"
#"Sixth Sense"
# "You've Got a Freind"
# "הגשם"
# "מכתב אהבה"
# "במנגינת הלב"
# "בן פרבר"
# "אימרו היכן הם ידידי"
# "לא דיברנו עוד על אהבה" <small>(עם גידי גוב)</small>
# "שביל תפוח הזהב"
# "הכאב הזה"
# "סוף הקיץ"
# "עוד מחכה לאחד"
# "אם תקשיב לגלים"
# "מישהו הולך תמיד איתי"
|}

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.discogs.com/עפרה-חזה-Ofra-Haza-מנגינת-הלב-אוסף-משיריה-היפים-Greatest-Hits/release/1692245 מנגינת הלב] באתר Discogs

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-2000
קטגוריה:אלבומי עפרה חזה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
אועפ"ק

אועפ"ק, או אואפ"ק (באנגלית: OAPEC, שהם ראשי תיבות של Organization of Arab Petroleum Exporting Countries – ארגון המדינות הערביות המייצאות נפט), הוא ארגון רב-ממשלתי שמקום מושבו בכווית, אשר מנהל את המדיניות הפוליטית של מדינות ערב לגבי נפט. כיום פעילות הארגון די זניחה, עד שרבים לא יודעים עליו כלל, וקיים בלבול בינו לבין אופ"ק, הפעיל הרבה יותר.

==היסטוריה==
ב-9 בינואר 1968, בעקבות תוצאות מלחמת ששת הימים וחרם הנפט שהוכרז במהלכה, התכנסו בביירות נציגי שלוש מבין מדינות ערב השמרניות: ערב הסעודית, כווית ולוב, והחליטו לייסד את אועפ"ק, כדי לנצל את כוח הנפט בסכסוך הישראלי-ערבי.

מדינות ערב מפיקות הנפט האחרות הצטרפו לארגון וחברות בו: איחוד האמירויות הערביות, אלג'יריה, בחריין, תוניסיה, כווית, לוב, מצרים, סוריה, עיראק, ערב הסעודית וקטר. מצרים פרשה לזמן מה מן הארגון לאחר חתימת הסכמי קמפ דייוויד, אך חזרה אליו לאחר מכן.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים אזוריים
קטגוריה:נפט בפוליטיקה
קטגוריה:ארגונים בין-ממשלתיים
קטגוריה:ערב הסעודית: יחסי חוץ
קטגוריה:כווית: יחסי חוץ
קטגוריה:לוב: יחסי חוץ
קטגוריה:בחריין: יחסי חוץ
קטגוריה:קטר: יחסי חוץ
קטגוריה:מצרים: יחסי חוץ
קטגוריה:סוריה: יחסי חוץ
קטגוריה:תוניסיה: יחסי חוץ
קטגוריה:אלג'יריה: יחסי חוץ
קטגוריה:עיראק: יחסי חוץ
קטגוריה:איחוד האמירויות הערביות: יחסי חוץ
ולדימיר השני, נסיך קייב

ולדימיר (ברוסית: Владимир; 1053- 19 במאי 1125) בנו של וסבולוד הראשון, היה נסיך קייב בשנים 1113–1125.
== חייו ==
ולדימיר נולד בשנת 1053 בקייב. לפי המסורת, אימו הייתה בתו של קונסטנטינוס התשיעי מונומכוס, קיסר האימפריה הביזנטית. אמיתות הדבר מוטלת בספק, אך עם זאת ידוע שאימו הייתה ממוצא ביזנטי. בצעירותו היה נסיך רוסטוב (1066–1073) ונסיך סמולנסק (1073–1078). לאחר שאביו התמנה לנסיך קייב בשנת 1078 הוא קיבל את נסיכות צ'רניגוב. עם מות אביו ב-1093 ניתנה לו הזדמנות להיות נסיך קייב, אולם הוא סירב כיוון שהעדיף שהתואר יועבר לבן דודו - סוויאטופולרק השני. הסיבה לכך היא שסוויאטופולק היה מבוגר יותר וולדימיר רצה להימנע ממלחמת ירושה.

בסביבות שנת 1100 הוא יסד את העיר ולדימיר שבהמשך הפכה למרכז המדינה הרוסית.

ולדימיר היה בין יוזמי ברית הנסיכויות הרוסיות נגד הקומנים. לצורך כך הוא יזם שלוש אספות נסיכים, החשובות שבהן נערכו בשנת 1097 בלובץ' ובשנת 1103 בדולובסק. הוא השתתף באופן פעיל בכל המערכות נגד הקומנים, שבסופו של דבר הפסיקו את התקפותיהם על רוס של קייב. בספר "הנחיות" שהוא השאיר לבניו, הוא מציין שהשתתף ב-83 מערכות צבאיות וחתם על חוזה שלום עם הקומנים 19 פעמים.

עם מותו של בן דודו סוויאטופולק בשנת 1113, החל מרד בקייב, ואצולת העיר הזמינה את ולדימיר על מנת שישליט שם סדר. הוא הצליח בדיכוי המרד אך ראה שיש צורך בשינוי חוקתי עמוק יותר. על כן, הוא פרסם סדרת חוקים חדשים שמסדירים את נושא הריבית על ההלוואות וגביית חובות.

תקופת שלטונו הייתה תקופה של פריחה מדינית. הוא עצמו וקרובי משפחה שלטו בכ-75% מהשטח המאוכלס על ידי הרוסים. היציבות התבססה על המוניטין שלו כמנהיג ובשל סכנות מפלישות הקומנים.

==ילדים==
מאשתו גיטה מסאסקס, בתו של הרולד השני, מלך אנגליה:
* מסטיסלאב הראשון, נסיך קייב
* איזיאסלאב, נסיך קורסק
* סוויאטוסלאב, נסיך סמולנסק ונסיך פריאסלאבל
* יארופולק, נסיך קייב
* ויאצ'סלאב, נסיך קייב
* מרינה

מאשתו ממוצא ביזנטי:
* רומן, נסיך וולין
* אופמיה, התחתנה עם קולומן, מלך הונגריה
* אוופרקסיה
* אגפיה
* יורי דולגורוקי, נסיך קייב
* אנדרי, נסיך וולין

ייתכן שהייתה לו גם אישה נוספת ממוצא קומני.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20120426112308/http://www.arco-iris.com/George/monomakh.htm קורות חיים]
* [https://web.archive.org/web/20050218205527/http://www.shsu.edu/~his_ncp/Monomakh.html הנחיות ולדימיר לבניו (בתרגום לאנגלית)]
* 

קטגוריה:נסיכי קייב
קטגוריה:ילידי 1053
קטגוריה:נפטרים ב-1125
מילה מנחה

מילה מנחה (בגרמנית: Leitwort) היא מילה או שורש לשוני שמופעיהם המרובים בטקסט עשויים לרמז על משמעות נוספת החבויה בטקסט. כמו כן מילה מנחה עשויה לעזור בתיחום היחידה הספרותית ולהוכיח את אחדות הפרשיה. 

==שיטת "המילה המנחה" בחקר התנ"ך==
הפילוסוף והסופר מרטין בובר, שסיגל את המושג מתורתם של אמיל ארמטינגר (Emil Ermatinger) ואוסקר ולצל (Oskar Walzel), היה הראשון שהשתמש במילים מנחות כדי לנתח טקסטים בתנ"ך. בתרגומו של התנ"ך לגרמנית (יחד עם פרנץ רוזנצוייג) הקפיד בובר לשמור על חזרת המילים המנחות.

במאמרו "סגנון המלה-המַנחה בסיפורי התורה" כתב בובר:

בובר טען שסגנון המילה המנחה הוא סגנון ספרותי מיוחד להבעת משמעות בסיפור המקראי. החוקר הרמן גונקל הצביע על החזרה על מילות מפתח כחלק מן השיטה של הסיפור התנ"כי, אך ייחס את הסגנון לדלות ולאיכות הפרימיטיבית של הסופר השמי העתיק ביחס לשיקולים אמנותיים.

יש הקושרים את המילה המנחה עם המושג מספר טיפולוגי, ומראים כי המילה המנחה בטקסט חוזרת על עצמה מספר טיפולוגי של פעמים, לרוב שבע או כפולות של שבע.

==דוגמה==
להלן דוגמה למילה ולשורש מנחים בפרשת ביכורים (): המילה נתן (החוזרת 7 פעמים) והשורש בו"א (5 פעמים):

א 
ב 
ג 
ו 
ט 
י 
יא 

בנוגע למילה המנחה "נתן" כתב בובר:

בנוגע לפועל "הביא" כתב בובר:

==מילים מנחות בניתוח מודרני של סיפורים מקראיים==
פרשנית המקרא נחמה לייבוביץ הרבתה לצטט מרעיונותיו של בובר בגיליונותיה על פרשת השבוע. הרב אלחנן סמט ממשיך בדרכם של בובר ולייבוביץ בנושא זה. גם בציבור הלא דתי, בשנים האחרונות, אורי (רוברט) אלטר ומאיר שטרנברג החיו את רעיונותיו של בובר והמשיכו אותם.

שמעון בר-אפרת מציין שלא כל מילה או שורש החוזרים בתוך טקסט יכולים להיחשב כמילה מנחה. יש לשים לב לשכיחותה של המילה החוזרת במקרא, למידת השכיחות של המילה החוזרת בתוך הטקסט או בתוך רצף הטקסטים, ולמידת הקרבה של המילים החוזרות זו לזו מבחינת מקומן בטקסט. ככל שהמילה החוזרת שכיחה יותר במקרא, היא חייבת להופיע בטקסט בצפיפות רבה יותר, וככל שהיא נדירה יותר, יכולות הופעותיה להיות דלילות יותר בטקסט.

==ראו גם==
* סצנת דפוס
* מספר טיפולוגי

==לקריאה נוספת==
*מרטין בובר,דרכו של מקרא : עיונים בדפוסי-סגנון בתנ"ך, מוסד ביאליק, 1978.

<div style="direction: ltr;">
* Robert Alter, The Art of Biblical Narrative, 
* Robert Alter, The Art of Biblical Poetry, 
*M. Sternberg, The Poetics of Biblical Narrative: Ideological Literature and the Drama of Reading, Bloomington, Indianan University Press, 1985
*Y. Amit, "The Multi-Purpose 'Leading Word' and the Problems of its usage", Prooftexts 9 (1989) 99-114.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* כלי לאיתור המילה המנחה באתר "על התורה": [https://mg.alhatorah.org/Keywords מלים מנחות וכלים ספרותיים]. 
* [https://www.etzion.org.il/he/tanakh/studies-tanakh/literary-readings-tanakh/leitwort-i המילה המנחה] - הרב פרופסור יונתן גרוסמן על מילה מנחה באתר ישיבת הר עציון. 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טכניקות ספרותיות
קטגוריה:פרשנות המקרא
קטגוריה:טכניקות ספרותיות בתנ"ך
יגאל לרנר

יגאל לרנר (נולד ב-1977 בברית המועצות) הוא איש תקשורת וקולנוע ישראלי.

לאחר שסיים את לימודי התקשורת במסלול האקדמי המכללה למינהל, החל לעסוק בגופי מדיה, כיוצר, במאי, מרצה ועיתונאי.

עבודתו כוללת בין היתר עשרות כתבות, סרטים וסדרות בערוצי הטלוויזיה: ערוץ 8, yes דוקו וערוצים 2 ו-10.

במקביל מפרסם לרנר כתבות בעיתונות המשודרת (אולפן שישי - חדשות 2, יומן - הערוץ הראשון, שומר מסך - ערוץ 10) ובעיתונות המודפסת (ידיעות אחרונות, מעריב, פורבס) ובעל טור במגזין טיים אאוט ישראל.

בשנת 2006 ביים את הביוגרפיה אודות נתן שרנסקי ששודרה בערוץ הביוגרפיה. בשנת 2008 ביים את הסרט "זעקי ארץ אהובה" המגולל את סיפורו של חבר הכנסת לשעבר יוסף תמיר. לרנר מעורב ביצירה ופיתוח של תוכניות טלוויזיה (שעות אמיתיות, נתיבי אילון, סוגרות חשבון - ערוץ 10) ישר לב, יש לה את זה (ערוץ 2) וסרטים תיעודיים ("דרק רוט - התיק נפתח", "מלחמות השכול" שניהם ביס דוקו).

בשנת 2013 ביים מיני סדרה תיעודית בהנחיית מאיר סויסה אודות יפה ירקוני ואת הסרט "מחיר האמונה" המגולל את סיפורה של קהילת היהודיים המשיחיים בישראל.

בשנת 2014, התחרה סרטו "גוליאנו" אודות השחקן והיוצר ג'וליאנו מר ז"ל, בפסטיבל הסרטים חיפה.
בשנת 2019 הפיק וביים את הסרט "שמיר, בדרכו" שהוקרן בסינמטק ת"א (הבכורה בנוכחות נשיא המדינה מר ראובן ריבלין) ובערוץ 8.
בשנת 2020 יצר את פסטיבל הסרטים הבינלאומי בכנרת.

בשנת 2015 סיים לימודי MA בחוג לתרבות הקולנוע באוניברסיטת חיפה והקים את האתר babymovie.co.il המציע תיעוד תהליכי הריון ולידה.

במקביל לתחומי העשייה, גם מלמד במוסדות אקדמיה שונים בתחומי ניו מדיה, בימוי ותוכן.

נשוי באושר ואב לארבעה.

==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20130801040057/http://www.add-ca.com/TalentProfile.aspx?TalentId=61 יגאל לרנר] באתר Add content agency

http://www.haifaff.co.il/Movie%20Info.php?id=7797

https://igalsarna.wordpress.com/2014/04/15/מונח-בין-המחנות-גוליאנו-מר-חמיס-מי-רצח/

http://hasviva.co.il/?tag=יגאל-לרנר

http://www.mako.co.il/news-channel2/Friday-Newscast/Article-b206bf10e08ec11004.htm

http://news.nana10.co.il/Article/?ArticleID=665313&sid=126

https://web.archive.org/web/20150923215551/http://www.docchallenge.co.il/%D7%A2%D7%95%D7%96-oz/

http://www.mako.co.il/ninemonth-pregnancy/pregnant-talking/Article-2befed1c0183351006.htm
==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:במאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל Time Out תל אביב
קטגוריה:בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
סוחר הים (משחק מחשב)

סוחר הים הוא משחק מחשב משנת 1989 אשר נוצר על ידי המרכז לטכנולוגיה חינוכית והשתמש במצב תצוגה של CGA (ארבעה צבעים) והרמקול הפנימי של המחשב.

המטרה במשחק היא לסחור ברחבי הים התיכון בתקופת זמן מוגבלת של שבוע ובמהלכה לצבור רווחים גבוהים ככל האפשר. לרשות השחקן עומדים שלושה נמלים - בישראל, במצרים ובטורקיה (בגרסה המחודשת זמינים גם נמלים בקפריסין וביוון), בהם הוא יכול לקנות או למכור נחושת, זיתים, וחיטה. המחירים של הסחורות הללו משתנים מיום ליום ומנמל לנמל כך שהשחקן יכול לנצל את הפרשי המחירים. מפעם לפעם השחקן ייתקל במכשולים שונים כגון ספינות פיראטים עוינות וסופות אשר עלולים לגרום לנזקים. המשחק מתריע לפני מזג אוויר סוער במיוחד, אך ההחלטה הסופית נתונה בידי השחקן.
==קישורים חיצוניים==
* [http://www.old-games.org/games/socher1 סיקור והורדה של המשחק "סוחר הים"], באתר "מסע אל העבר"
* [https://play.google.com/store/apps/details?id=com.shirbi.seamerchant גרסה מחודשת של המשחק "סוחר הים" למכשירי אנדרואיד], בחנות היישומים של חברת גוגל

קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בישראל
קטגוריה:משחקי וידאו בעברית
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 1989
היער הלאומי סטניסלוס

היער הלאומי סטניסלוס (באנגלית: Stanislaus National Forest) משתרע על פני 3,634.5 קילומטרים רבועים בארבעה מחוזות ברכס סיירה נבדה שבצפון קליפורניה. היער הוקם רשמית ב-22 בפברואר 1897, והוא אחד היערות הלאומיים הוותיקים ביותר בארצות הברית. היער קרוי על שם נהר סטניסלוס.
== גאוגרפיה ==
אזור הטבע הבראשיתי אמיגרנט (Emigrant - מהגר) שוכן בתוך גבולות היער. חלקים מאזור הטבע הבראשיתי קרסון-אייסברג, כולל פסגת ההר דרדנלס קון בגובה 2,903 מטרים, ואזור הטבע הבראשיתי מוקלאמן שוכנים גם כן בגבולות היער. רוב היער נמצא במזרח מחוז טולומן, ליד החלק הצפון-מערבי של הפארק הלאומי יוסמיטי, אך חלקים ממנו משתרעים גם על אדמות המחוזות (לפי שטח יער יורד) בדרום אלפין, צפון מריפוסה, ומזרח קאלאבראס.

היער מכיל 78 אגמים ו-1,305.2 קילומטרים של נהרות ונחלים. יש בו כ-1,770 קילומטרים של שבילים שאינם מיועדים לכלי רכב, ו-4,601 קילומטרים של דרכים, שמתוכם 302.6 קילומטרים מרוצפים. ביער יש 560 קילומטרים רבועים של יער ראשוני, הכולל מינים אחדים של אורן ואשוח.

היער נחשב לאתר תיירות פופולרי בזכות קרבתו לאזור מפרץ סן פרנסיסקו. התצורות הנוף הגעשיות והגרניטיות באזורי הטבע הבראשיתיים נפגמות במקצת על ידי רעיית בקר נרחבת. במים הלבנים של נהר טולומן ונחל צ'רי ניתן לבצע שיט רפטינג וקיאקים. נהרות אחרים הזורמים מהיער הם נהר קלייבי ונהר סטניסלוס, ונהר מרסד לאורך הגבול הדרומי.

ביער יש שני אתרי סקי הפועלים ברישיון מיוחד. משרדי הנהלת היער שוכנים בעיר סונורה שבקליפורניה.

==קישורים חיצוניים==

* 

סטניסלוס
סטניסלוס
מנתר

מנתר (באנגלית: Jumper) היא מערכת ארטילריה אוטונומית לזרוע היבשה תוצרת מפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל (IAI) המבוססת על טילי קרקע-קרקע.

המערכת, שנחשפה לראשונה ב-2009, מורכבת ממשגר (ממדיו 1.4 מטר לרוחב, 1.4 לאורך ו-2 מטר לגובה) ובו 8 זבילי טילי קרקע-קרקע ויחידת תקשורת בקרה וניהול. המשגר פועל באופן אוטונומי לפי פקודות מיחידת הבקרה, ללא צורך התערבות מפעילים אנושיים. 

הטילים עצמם הם באורך 180 ס"מ, קוטר 150 מ"מ ומשקל 63 ק"ג. הם מצוידים בהנחיית GPS ומערכת ניווט אינרציאלית, כמו כן הם יכולים להתביית על כתמי לייזר. הטיל מנוהג בידי 4 כנפוני היגוי בזנבו. טווח הטיל כ-50 ק"מ.

המערכת מיועדת לשימוש הכוחות המתמרנים בלוחמת היבשה (חיל רגלים, חיל שריון וחיל הנדסה) שצריכים סיוע אש טקטי מדויק. המערכת נועדה להתגבר על הצורך בסיוע חיצוני (מחיל אוויר וחיל תותחנים), דבר שדורש זמן תגובה, זמינות אמצעים ושיתוף פעולה מחי"א והארטילריה, שלא תמיד מתאפשר. המפקד בשטח יוכל לשלוח את פרטי המטרה ונקודות הציון שלה ליחידת הבקרה, והמערכת תשגר אליה טיל מדויק.

המערכת נחשבת לזולה יחסית, כאשר מחיר טיל בודד הוא כ-100,000 ש"ח. היא נבחנת על ידי צה"ל.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.iai.co.il/2013/16147-40145-en/IAI.aspx דף הבית של הארטילריה] באתר התעשייה האווירית
* [http://www.iai.co.il/32981-39848-HE/default.aspx התעשייה האווירית חושפת לראשונה את ה"מנתר" -ארטילריה אוטונומית לכוחות היבשה], באתר התעשייה האווירית (עברית)
* [http://www.fresh.co.il/vBulletin/showthread.php?t=485818 תע"א חושפת - 'מנתר' - ארטילריה אוטונומית לכוחות היבשה], פורום צבא וביטחון, פרש

קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: טילים
קטגוריה:טילי קרקע-קרקע
קטגוריה:טילים ישראליים
קטגוריה:מוצרי מפעל מלמ
טימאיוס מלוקרי

טימאיוֹס מלוקרי (ביוונית: Τίμαιος ὁ Λοκρός, בלטינית: Timaeus Locrus, טימַיאוּס) היה פילוסוף יווני בן המאה החמישית לפנה"ס, המוזכר בדיאלוגים של אפלטון וביצירות מאוחרות יותר. יש הסבורים כי טימאיוס הוא דמות דמיונית שהומצאה על ידי אפלטון.

טימאיוס מוזכר לראשונה אצל אפלטון, בדיאלוגים "טימאיוס" ו"קריטיאס" , שבהם הוא מתאר את תור הזהב במיתולוגיה היוונית ואת ההמדינה האידיאלית.

בדיאלוג הראשון נאמר שמוצאו של טימאיוס מן העיר לוקרי (כיום בנפת רג'ו די קלבריה שבאיטליה). בתגובה לבקשתו של סוקרטס, טימאיוס מדבר בדיאלוגים, בין היתר, על ראשיתו של היקום ועל התבונה האנושית.

בדיאלוג "הרפובליקה" מתאר אותו קיקרו כאיש שיח וידיד של אפלטון: "אחרי מותו של סוקרטס, אפלטון נסע למצרים ואחר כך לסיציליה ולאיטליה כדי לחקור ולדרוש בתורת פיתגורס. שם הוא התגורר בחברתם של ארכיטס מטאראנטו ושל טימאיוס מלוקרי."

טימאיוס מופיע גם ביצירתו של הביוגרף דיוגנס לארטיוס "חייהם ודעותיהם של פילוסופים מפורסמים". על פי פרוקלוס (המאה ה-5 לספירה) שכתב דברי פרשנות על הדיאלוג "טימאיוס", טימאיוס פיתח את מחשבתו בעקבות האסכולה הפיתגוראית. על פי סימפליקיוס מקיליקיה (המאה ה-6 לספירה), טימאיוס טען כי העולם נברא על ידי אלוהים.

==ראו גם==
* אפלטון
* המדינה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פילוסופים יוונים
צ'וג'ירו הייאשי

צ'וג'ירו הייאשי (ביפנית: 林 忠次郎; ) היה אחד ממפתחי שיטת הריפוי המשלימה רייקי. נחשב לממשיכו של מיקאו אוסואי, מייסד השיטה. הייאשי שימש כרופא בצי הקיסרי היפני. קיבל את דרגת השינפידן (מורה) מאוסואי בשנת 1925. הייאשי אחראי להפיכת הרייקי לשיטה טיפולית היות שבחן אותה מנקודת מבט מעשית של רופא. בשנת 1931 פרש מאגודת הרייקי היפנית בשל חילוקי דעות עם אנשיה.

אחת מתלמידותיו, הוואיו טקאטה, המשיכה את דרכו והביאה את שיטת הרייקי למערב.

על מותו של הייאשי יש גרסאות סותרות. על פי אחת הגרסאות, הייאשי לא היה מעוניין מסיבות מצפוניות להצטרף למלחמה ובשל כך שלח יד בנפשו על ידי ביצוע חרקירי (חיתוך של הבטן התחתונה).

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:יפנים

קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1880
קטגוריה:יפנים שנפטרו ב-1940
קטגוריה:מרפאים אלטרנטיביים
חופש המצפון

חופש המצפון (או חירות המצפון) היא זכות אדם, הקובעת כי כל אדם רשאי להחזיק בערכי מוסר התואמים את מצפונו. ערכים אלה אפשר שיתקיימו בזיקה לאמונה דתית או אידאולוגית.

חופש המצפון קובע כי לכל אדם הזכות להכריע בין טוב לרע ולפעול בהתאם להכרעה זו, וזאת בכפוף לחוקי המדינה התקפים בזמן ובמקום.

מדינות מיישמות זכות זו ברמות שונות. ישנן מדינות המכירות בחופש המצפון בצורה רחבה, ויש כאלו שאינן מכירות בו או מכירות בו בצורה מוגבלת. דוגמה לתחום הקשור לחופש המצפון היא פציפיזם, שיש מדינות המכירות בזכותם של אזרחים לנהוג על פי מצפונם ויש כאלו שלא.

חופש המצפון בא לידי ביטוי בסעיף י"ח של ההכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם:

הפילוסופית מרתה נוסת'באום גורסת כי יש לכבד את המצפון של אנשים כחלק מחובתו לכבד את יכולתם של אנשים לבצע שיפוטים מוסריים, ולכן נדרשת יותר מסובלנות לחופש המצפון. הפילוסוף בריאן לייטר לעומתה מבקש לטעון כי הטעמים שנוסבאום מציגה יותר מתאימים לכבוד מסוג "recognition respect" (כבוד שבהכרה, כאבחנתו של המלומד Darwall), וככזה הם דורשים סובלנות בלבד (להבדיל מ-"appraisal respect"). הנימוק המרכזי לגישתו של האחרון הוא שמצפוניותו של אדם יכולה להביא גם למחויבות פנימית לפעולות איומות, אשר בתורן אינן ראויות לכבוד מסוג הערכה. 

== חופש המצפון בישראל ==
חופש המצפון בישראל קיבל ביטוי במגילת העצמאות, בה נכתב כי המדינה שתקום תבטיח בין היתר גם חירות זו:

ב"חוקת השיפוט תש"ח" נהוג היה לאפשר פטור מצפוני מפעולות צבאיות, ובמלחמת העצמאות הצבא אף נמנע מלהתעמת מול מי שביקשו לסרב לבצע פעולות מסוימות על-רקע מצפוני. הסעיף בחוקה היה סעיף 76, ולפיו טעמים שבמצפון לא פטרו חייל מעבירה, אך אפשרו הקלה בעונשו:

סעיף זה היווה פשרה, כאשר נעשו מספר ניסיונות בבית המחוקקים להעביר פטור מלא. בהמשך, עם קום המדינה, כמעט והכיר בית המחוקקים בפציפיזם, אך לבסוף בוטלה חוקת תש"ח ובמקומה ניתן פטור מצומצם משירות צבאי עבור נשים שיצהירו כי הן מנועות מלשרת מסיבות דתיות.
נכון להיום, ניתן לקבל פטור משירות צבאי מטעמי פציפיזם להלכה, אך מקובל לטעון שאין אפשרות מעשית כזו. עוד רווחת בצבא תופעה של סרבנות "אפורה", במסגרתה הפרט מסרב לבצע פעולות הנוגדות את מצפונו, ובתמורה לשמירה על דיסקרטיות הסירוב נמחל סירובו.

== חופש המצפון וחופש דת ==
בשיטות משפט רבות בעולם, מקובל לחשוב כי בניגוד לחופש המצפון, חופש הדת הוא זכות ייחודית הראויה להגנה מוגברת, בהיותה מקרה מיוחדת של חופש המצפון. כך, למשל, הצ'רטר הקנדי מזכיר חופש המצפון וכן כמה חוקות אירופאיות, אבל כל ההליכים המשפטיים עוסקים בטענות של מצפון דתי. הכוונה במצפון דתי בהקשר זה אינה תחומה לתאיזם, שכן גם דתות שאינן תאיסטיות זוכות להכרה ייחודית זו על-פי התפיסה המקובלת בשיטות המשפט השונות. 

המלומד בריאן לייטר במאמרו "Why Tolerate Religion?" בוחן את השאלה האם ישנם טעמים לכבד טעמים של מצפון דתי באופן מובחן מחופש המצפון באופן כללי. מסקנתו היא שאף שיש טעמים היסטוריים להתפתחות זו של הדין, הרי שמבחינה פילוסופית אין טעם להכיר במצפון דתי כמקרה מובחן ממצפון באופן כללי. לייטר מסביר כי אף אם מקבלים את טענותיו, אין בכך כדי להביא לשינוי משפטי, משום שישנם טעמים פרגמטיים להימנע מלהכיר בחופש המצפון באופן כללי – משום שקל הרבה יותר להוכיח מחויבות לדוקטרינה דתית.

==ראו גם==
* סרבן מצפוני

== קישורים חיצוניים ==

* [https://hashiloach.org.il/there-is-no-science-without-freedom-of-opinion/ בלי חופש דעה אין מדע]. פרופ' יונתן דובי באתר השילוח על חשיבותה חירות המחשבה 21 ביוני 2023
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זכויות האדם
קטגוריה:ליברליזם
יהונתן מלוניל

רבי יהונתן (בן רבי דוד הכהן) מלוניל (נולד במאה ה-12 (1135?) – 1211, עכו) היה מהבולטים שבחכמי פרובנס, ומחבר "פירוש רבנו יהונתן" על כל ספר ההלכות של הרי"ף. גר בעיר לוניל, ונחשב שם לראש החכמים. לפי הכתוב בספר "שבט מיהודה" (שלמה אבן וירגה), רבי יהונתן עלה לארץ ישראל יחד עם ר' שמואל ב"ר שמשון קרוב לזמן עליית בעלי התוספות שהיו צרפתים, בעוד הוא בא מפרובאנס. אך לפי גרסת ספר יוחסין, הוא לא עלה לארץ ישראל, ונפטר בפרובאנס בשנת 1205.

== תולדותיו ==
רבי יהונתן היה תלמידו של רבי משה מנרבונה, ושל רבי אברהם אב"ד, וכן תלמידו או חברו של הראב"ד, והיה בקשרי ידידות עם רבי זרחיה הלוי. רבי יהונתן חיבר פירוש חשוב ומקיף לכל ספר ההלכות של הרי"ף, שמצוטט רבות בספרי הפוסקים (לעיתים בשם 'ר' יהונתן הכהן'), אך כיום נותר ממנו רק חלק קטן. חיבורו הפך את ספר ההלכות לספר הלימוד והפסיקה המרכזי בקרב חכמי פרובאנס. במשך דורות, היה מוכר בעיקר בזכות חיבורו על הלכות הרי"ף למסכת עירובין, אשר זכו לתפוצה מיוחדת, ונדפסו סביב הלכות הרי"ף מאז הדפסתן הראשוני בקושטא ה'רס"ט. לאחרונה הדפיסו את חיבורו ל-21 מסכתות.<ref></ref>

יהושע פראוור סבור כי רבי יהונתן נשאר בארץ ישראל ובכך אולי היה הראשון ל"עליית 300 הרבנים" מצרפת. בגניזת קהיר נתגלה קובץ קינות שחיבר ידותון הלוי החבר, המקונן על תלמיד חכם כהן בן ארץ ישראל ששמו יהונתן. בהתאם לנתונים אלה ולתקופת המחבר, הסיקו חוקרים רבים שהנפטר הוא רבי יהונתן מלוניל.

== יחסיו עם הרמב"ם ==

בעקבות עותק של איגרת תימן שהגיעה לידיו, עמד רבי יהונתן בקשר של מכתבים עם הרמב"ם, שהחל בשאלה אודות אמיתות האסטרולוגיה (שתשובת הרמב"ם עליה עוכבה כמה שנים). כפי הנראה הוא העריץ את הרמב"ם, ולפי עדות רבי יצחק די לאטיש בכרוניקה "שערי ציון", חיבר רבי יהונתן ספר תגובה לכל השגות הראב"ד, רבו, על הרמב"ם, וכן עמד לימין הרמב"ם בפולמוס שעורר נגדו רבי מאיר הלוי אבולעפיה.

המכתבים ההדדיים כתובים תוך כבוד הדדי רב, והם "מן המיטב שבספרות האגרות העברית". באחד מהמכתבים משנת 1199 כתב הרמב"ם: .בהמשך ההתכתבות שלח אליו הרמב"ם את ספרו "מורה נבוכים", ורבי יהונתן הוא שמסרו לרבי שמואל אבן תיבון על מנת שיתרגמו לעברית.

== לקריאה נוספת ==
* ישראל תא-שמע, ר' יהונתן <small>בר' דוד</small> הכהן <small>מלוניל</small>, ערך באנציקלופדיה העברית (כרך י"ט, עמ' 231), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תל אביב – ירושלים.
*ישראל תא שמע, רז"ה בעל המאור ובני חוגו, עמ' 150–162.
* בנימין זאב בנדיקט, מרכז התורה בפרובאנס, הוצאת מוסד הרב קוק, 1985.
*שמואל קלמן מירסקי, מבוא לפירוש רבינו יהונתן מלוניל על מסכתות מגילה ומועד קטן, ירושלים תשט"ז.
*שמא יהודה פרידמן, מבוא לפירוש רבינו יהונתן מלוניל על מסכת בבא קמא, ירושלים-ניו יורק תשכ"ט.
* יוסף מיכאל יוסקוביץ מבוא לפירוש רבינו יהונתן מלוניל על מסכת מכות, מהדורת עוז והדר ירושלים 2000.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [http://forum.otzar.org/viewtopic.php?f=19&t=28877 דיון על שנת פטירתו של ר"י מלוניל], פורום אוצר החכמה
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חכמי פרובנס
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:פרשני הרי"ף
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-13
בוריס קרלוף

מפלצת בסרט "כלתו של פרנקנשטיין"]]
בוריס קרלוף (Boris Karloff) הוא שם הבמה של השחקן הבריטי ויליאם הנרי פראט (באנגלית: William Henry Pratt; 23 בנובמבר 1887 – 2 בפברואר 1969), שהיגר לקנדה ובשנות ה-30 הופיע בהוליווד בסדרת סרטים על פי ספרה של מרי שלי, "פרנקנשטיין". סרטים אלו, בהם שיחק את מפלצת האדם שיצר ד"ר פרנקנשטיין מחלקי גופות, הקנו לקרלוף תהילה כשחקן בסרטי אימה.

== קריירה ==
קרלוף, הצעיר מבין תשעה ילדים שנולדו לאדוארד ואליזה פראט, נכשל במכוון בבחינת שירות קונסולרי כדי להמשיך בקריירת משחק. הוא הפליג לקנדה בשנת 1909 ובשנה שלאחר מכן הצטרף ללהקת תיאטרון.

קרלוף המשיך לפעול בז'אנר האימה עד סוף הקריירה שלו, אף על פי שקיבל תפקידים אחרים, כולל זה של מר וונג בסדרת בלשים באולפני מונוגרפיה בשנות השלושים והארבעים ושל זה של ראש הודי בסרט "כבוש" של ססיל ב. דה-מיל (1947). באופן טיפוסי יותר, הוא שיחק רופאים ומדענים מטורפים, כמו בסרט יום שישי השחור (1940) וב"בית פרנקנשטיין "(1944). הוא גם זכה להצלחה בימתית נוספת בשנת 1950, כקפטן הוק במחזה המחודש פיטר פן.

הפופולריות של סרטי האימה דעכה לאורך שנות הארבעים, וקרלוף החל לעבוד בטלוויזיה כבר בשנת 1949. הוא כיכב אורח בתוכניות אנתולוגיה רבות ואירח כמה מופעים משלו, כולל המותחן הפופולרי (1960-62). בהמשך הוא זכה בפרס גראמי על הקלטת האודיו שלו לסיפור של ד"ר סוס. ב-1947 שיחק בסרט חייו הסודיים של וולטר מיטי לצידו של דני קיי.

כאשר ז'אנר האימה החל לצוץ בשנות השישים, הקריירה של קרלוף פרחה שוב. סרטים כמו העורב (1963), קומדיית האימה (1963), ו Die, Monster, Die! (1965) הציגו את קרלוף לדור חדש של מעריצי הקולנוע. אף על פי שהיה חולה וסבל מכאבים בלתי פוסקים, הוא הופיע באופן מכובד ככוכב אימה מזדקן בסרטו הראשון של פיטר בוגדנוביץ, Targets (1968). בכך, כמו ברוב סרטיו, הוכיח קרלוף, עם הקול הרך וההתנהגות העדינה שלו, שהאימה מועברת בצורה היעילה ביותר באמצעות אנדרסטייטמנט.

==מורשת==
ב-22 בפברואר 2021 הכריז ארכיון וורנר ש"אי המתים", סרט אימה בכיכובו של קרלוף משנת 1945, יופץ בפורמט בלו-ריי ב-30 במרץ באותה שנה. זאת, אחרי שהסרט שוחזר מתשליל הניטראט המקורי. "ארכיון וורנר" הוא חטיבה באולפני האחים וורנר, האחראית על שחזור והפצה לצפייה ביתית של סרטים קלאסיים וסרטי פולחן מבית אולפני וורנר.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמנים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה קנדים
קטגוריה:אמנים בריטים הידועים בשם במה
קטגוריה:פרנקנשטיין
קטגוריה:בוגרי קינגס קולג' לונדון
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: קולנוע
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: טלוויזיה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1887
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1887
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1969
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1969
קטגוריה:מונצחים בשלט כחול של ארגון המורשת האנגלית
קיבוץ ג'

קיבוץ ג' של השומר הצעיר הוקם בפברואר 1925 על ידי בוגרי תנועת השומר הצעיר שעלו מרומניה, היו בין מקימי היישובים מעברות וגבעת חיים.

בתחילה ישבו מקימי הקיבוץ בתוך מחנה "קיבוץ השומר הצעיר ב'" בנהלל, ולאחר מכן נדדו עם קיבוץ ב' למחנה האוהלים של הקיבוצים בעפולה. ב-1926 עלה קיבוץ ב' על הקרקע והקים את קיבוץ משמר העמק, ואילו חברי קיבוץ ג' נותרו במחנה בעפולה ויצאו לדרכם העצמאית. ב-1927 חבר קיבוץ ג' למשמר העמק ולקיבוצי השומר הצעיר בהרצליה (מקימי מרחביה) ובעין גנים (מקימי עין שמר), ויחד ייסדו את הקיבוץ הארצי השומר הצעיר.

בעפולה עסקו החלוצים בבניית העיר ומשנעצרה העבודה במקום הם עברו למחנה באזור ג'ידרו (קריית ים של היום) ועסקו בסלילת כבישים באזור. ב-1928 נדד המחנה לבת גלים שבחיפה וחברי הקיבוץ השתלבו בעבודות הקמת הנמל, עבודות בנחל קישון ובפעילות הפוליטית של מחנה הפועלים בעיר. 

בשנת 1929 הצטרפו לקיבוץ בוגרי השומר הצעיר מבולגריה ומהונגריה. הכוונה לישב את קיבוץ ג' בתל טורא ממערב לכפר ברוך לא יצאה אל הפועל בגלל מחסור בקרקע. 

בסוף 1929 חל פילוג בין חברי הקיבוץ על רקע פוליטי. כמחצית מהחברים נותרו נאמנים לדרך הפוליטית של הקיבוץ הארצי וכעבור כמה שנים הקימו את קיבוץ מעברות בעמק חפר. החצי האחר (בראשות יצחק בן אהרון) בחר להצטרף למפלגת מפא"י שהוקמה אז ולאחר גירושם מתנועת השומר הצעיר הם חברו לאנשי אפיקים בהקמת תנועת נצ"ח. לאחר משא ומתן עם יצחק טבנקין התקבל פלג זה של קיבוץ ג' לתנועת הקיבוץ המאוחד, קלט עולים רבים מאוסטריה וצ'כיה, וב-1932 הקים בעמק חפר את קיבוץ גבעת חיים.

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.hashomer-hatzair.org/pages/about.aspx תולדות השומר הצעיר]
* . השיר נכתב עבור קיבוץ ג'.
==הערות שוליים==

קטגוריה:קיבוצים לשעבר
מנסור (מוזיקאי)

מנסור (בפרסית: منصور, נולד ב-28 ביולי 1971) הוא אמן מוזיקה פרסית מודרני מדור חדש של זמרים, של הקהילה האיראנית הגולה, המבוססת בדרום קליפורניה. כיום מנסור מדורג כאחד הזמרים הגדולים של המוזיקה האיראנית, עם קהל מעריצים באפגניסטן, עיראק, טג'יקיסטן, אוזבקיסטן ורוסיה.

למרות ההגבלות של ממשלת איראן על מוזיקת פופ, הוא בכל זאת הצליח להעפיל על זמרים אחרים באיראן והצליח להגיע להכרה רחבה בכל רחבי המדינה בקרב גברים ונשים כאחד. השירים שלו מודרניים ומושמעים באירועים וטקסים שונים, כגון משחקי כדורגל, חתונות פרטית ועוד, וזאת בעיקר בזכות האופי התוסס של המוזיקה שלו.

בין שיריו המפורסמים:
* Azadi
* Farari
* Divooneh
* Ghararemoon Yadet Nare

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מוזיקאים איראנים
קטגוריה:זמרים איראנים
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1971
דן מורי

דן מורי (במקור: דין מורי; נולד ב-8 בנובמבר 1988) הוא כדורגלן ישראלי שמשחק בעמדת הבלם בקבוצת בית"ר רמת גן. את מרבית הקריירה עשה מורי בקבוצת בני יהודה תל אביב, עימה זכה גם בגביע המדינה. לזכותו שבע הופעות במדי נבחרת ישראל.

== קריירה ==
מורי החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מכבי תל אביב, ובגיל 13 עבר למחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב. ב-13 בפברואר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, במשחק מול מ.ס. אשדוד במסגרת גביע הטוטו. לקראת סיום עונת 2006/2007 הוא שיחק לראשונה בליגת העל, כשפתח בהרכב בהפסד 0–2 למכבי חיפה.

בעונת 2007/2008 המשיך לשחק בקבוצת הנוער ושותף במשחקי גביע הטוטו של הקבוצה הבוגרת. בתחילת עונת 2008/2009, בעקבות העיכוב בהרשמתו של הקולומביאני איבן גארידו, שיחק מורי במשחק הקבוצה הבוגרת נגד מכבי תל אביב, ועד מהרה הפך לשחקן קבוע בהרכב הפותח. מורי כבש שני שערים בכל המסגרות בעונה זו, והיה שותף להצלחתה של בני יהודה שסיימה במקום החמישי והעפילה למוקדמות הליגה האירופית.

באוגוסט 2012 חתם מורי לשלוש שנים בקבוצת ויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית. ב-26 בינואר 2014 כבש את שער הבכורה שלו בהולנד, במשחק מול ניימכן. באוגוסט 2015 סיים את חוזהו ועזב את המועדון. ב-24 באוקטובר 2015 חזר לקבוצת נעוריו, בני יהודה תל אביב, וחתם בה עד תום עונת 2015/2016, בה ערך 20 הופעות וכבש שער אחד.

ב-13 ביוני 2016 חתם לשלוש עונות בבית"ר ירושלים. ב-30 ביוני 2016 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0–0 נגד סלובודה טוזלה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. בליגה ערך 29 הופעות בעונת 2016/2017, וב-10 באוגוסט 2017 הודיעה בית"ר ירושלים על שחרורו של מורי מהקבוצה.

ב-23 באוגוסט 2017 חזר שוב לבני יהודה וחתם לשנתיים במועדון. בעונת 2017/2018 כבש שער אחד ב-24 הופעות, והיה שותף להעפלתה של הקבוצה לפלייאוף העליון. בעונת 2018/2019 ערך 31 הופעות בליגת העל, העפיל עם הקבוצה שוב לפלייאוף העליון וזכה עמה בגביע המדינה, לאחר ששיחק 120 דקות במשחק הגמר מול מכבי נתניה.

ב-26 ביוני 2019 חתם על חוזה לשנתיים נוספות בבני יהודה, עם אופציה לשנה נוספת. בסיום עונת 2020/2021 נשר עם בני יהודה תל אביב לליגה הלאומית.

ב-27 בדצמבר 2022 הודיע על פרישה ממשחק פעיל, אולם באותו השבוע הצטרף לבית"ר רמת גן מליגה ב'.

===נבחרת ישראל===
בנובמבר 2008 ערך מורי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הצעירה של ישראל. הוא זומן מספר פעמים לסגל הנבחרת הלאומית של ישראל, ולבסוף ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק מול צפון אירלנד באוגוסט 2009. במהלך מוקדמות מונדיאל 2014 הוא שותף כשחקן הרכב בשלושה משחקים.

==חיים אישיים==
ביולי 2011, לאחר פגישה עם הרב חיים קניבסקי, שינה את שמו הפרטי מדין לדן, משום שדין מסמל משפט ביהדות.

==תארים==
;בני יהודה תל אביב
* גביע המדינה: 2018/2019

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני ויטסה ארנהם
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בהולנד
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני י"ד (תל אביב)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
דמיטרו צ'יהרינסקי

דמיטרו אנטוליוביץ' צ'יהרינסקי (באוקראינית: Дмитро Анатолійович Чигринський; נולד ב-7 בנובמבר 1986) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת שחטאר דונצק מליגת העל האוקראינית.

== קריירה ==
צ'יהרינסקי נולד בעיר איזיאסלב (אז ברית המועצות, כיום אוקראינה). בילדותו שיחק בקבוצת הילדים של מועדון הכדורגל קרפטי לבוב ובגיל 14 עבר לקבוצת הנוער של שחטאר דונצייק. לקראת סוף עונת , כשהוא בן 17, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של שחטיור. בעונה שלאחר מכן ערך גם את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות במשחק נגד ברצלונה. ב-2005 הושאל למטאלורג זפוריז'יה לעונה אחת, בה שיחק 18 משחקים (בכל המסגרות) בהם הבקיע שני שערים.

לקראת תחילת עונת , קיבל צ'יהרינסקי את תפקיד קפטן המשנה של שחטאר ובעונה עצמה הציג יכולת טובה כשכבש 4 שערים ב-42 הופעות בהרכב בכל המסגרות והוביל את קבוצתו לזכייה באליפות אוקראינה ובגביע האוקראיני, כשבמפעל זה אף נבחר לאיש המשחק של הגמר לאחר ניצחון 0–2 על דינמו קייב. בתחילת העונה שלאחר מכן, זכה עם קבוצתו בסופר קאפ האוקראיני. בליגת האלופות, סיימה קבוצתו במקום השלישי בביתה ולכן שובצה בגביע אופ"א, ולאחר שניצחה את דינמו קייב בחצי הגמר, התמודדה במשחק הגמר מול ורדר ברמן, אותה ניצחה בהארכה 2-1 וזכתה בגביע.

ב-26 באוגוסט 2009, לאחר משא ומתן ארוך בין שחטאר וברצלונה, סיכמו שתי הקבוצות על מעברו של צ'יהרינסקי לברצלונה תמורת 25 מיליון אירו, בתנאי שהשחקן ישחק במדיה של שחטיור במשחק הסופר קאפ האירופי שנערך בין הקבוצות מספר ימים לאחר הסיכום. לאחר המשחק הנ"ל, בו ניצחה ברצלונה, חתם צ'יהרינסקי על חוזה לחמש שנים בקבוצה.

צ'יהרינסקי הפגין יכולת מאכזבת במיוחד בברצלונה ולאחר עונה אחת, במהלכה שותף ב-14 משחקים בלבד נמכר חזרה לשחטאר דונצייק תמורת 15 מיליון אירו.

לאחר עונת מוצלחת, זומן צ'יהרינסקי לראשונה לסגל נבחרת אוקראינה למונדיאל 2006. מעט לפני הטורניר, הוא שיחק עם הנבחרת עד גיל 21 באליפות אירופה ואף הגיעה עימה לגמר, בו הפסידה להולנד. כמו כן, נבחר לנבחרת הטורניר, אולם פציעה שחווה בזמן האליפות מנעה ממנו לקחת חלק במונדיאל. כשנה לאחר מכן, כבר היה שותף מלא לנבחרת במסגרת מוקדמות יורו 2008.

==תארים==
;קבוצתיים
שחטיור דונייצק
* אליפות הפרמייר ליג האוקראיני: 2006, 2008, 2011, 2012
* הגביע האוקראיני: 2004, 2008, 2011, 2012, 2013
* הסופר קאפ האוקראיני - 2008, 2010, 2011, 2012, 2013
* גביע אופ"א: 
* מקום שני באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2006

ברצלונה
* לה ליגה: 2009/2010
* אליפות העולם לקבוצות: 2009
* הסופר קאפ האירופי: 2009

;אישיים
* נבחרת הטורניר של אליפות אירופה עד גיל 21: 2006

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.fcbarcelona.cat/web/english/futbol/temporada_09-10/plantilla/jugadors/Txigrinski.html ביוגרפיה] באתר ברצלונה

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:בלמי כדורגל אוקראינים
קטגוריה:כדורגלני מטאלורג זפוריז'יה
קטגוריה:כדורגלני שחטאר דונצק
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני דניפרו
קטגוריה:כדורגלני א.א.ק. אתונה
קטגוריה:כדורגלני יוניקוס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוקראינה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:ספורטאים זרים בספרד
קטגוריה:ספורטאים זרים ביוון
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1986
בית הכנסת הגדול של רדאוץ

בית הכנסת הגדול של רדאוץ
בית הכנסת הגדול (ברומנית: ההיכל הגדול; Templul mare) ממוקם ברדאוץ, רומניה. 
== היסטוריה ==
בית הכנסת נוסד בשנת 1883 (קיימות גרסאות שגויות הטוענות שנוסד ב-1879) ושוכן מאז בכתובת הקרויה כעת רחוב אחד במאי מס' 2.
בית הכנסת הראשון של רדאוץ נבנה ב-1830 על ידי Eliahu Gewölb, אולם עם גידול האוכלוסייה היהודית הוא ובתי התפילה הנוספים לא הצליחו לספק את צורכי המתפללים. ב-1880, כשהקיסר האוסטרו-הונגרי (המקום היה חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית) ביקר במקום, פנתה אליו משלחת של יהודים מקומיים וביקשו סיוע בהקמת בית הכנסת גדול. הקיסר נתן את אישורו והיקצה ליהודים חלקת קרקע במרכז העיר, בהצטלבותם של שני רחובות ראשיים ובקרבת מקום לגן ציבורי.

הבנייה התעכבה בגלל חילוקי דעות בקרב הקהילה לגבי הסגנון בו יבנה בית הכנסת - האורתודוקסים רצו בית כנסת בסגנון מסורתי והמודרניסטים רצו בית כנסת דומה לבית הכנסת קורל של צ'רנוביץ עם כיפה גדולה, עוגב ומקהלה. המחלוקת הסתיימה בפשרה - בית הכנסת נבנה בסגנון של בית הכנסת הקורלי בצ'רנוביץ, אך במקום כיפה עגולה אחת במרכז, נבנו שני מגדלים תאומים בצדדים. לנשים הוקצה האגף המערבי.

חנוכת בית הכנסת נערכה ביום 18 באוגוסט 1883, יום הולדתו של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה. את הטקס ערך הרב הראשי החדש של העיר, יצחק קונשטט (Yitzhak Kunstadt).

בתחילת דרכו המוזיקלית שר יוזף שמידט במקהלה של בית הכנסת הגדול של רדאוץ.

ביולי 2012 נחנך בית הכנסת מחדש במעמד יהודי העיר, וזאת לאחר שעבר שיפוץ מסיבי.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.biserici.org/index.php?menu=BIB3&code=1784&criteria=&quick=&order=P.TOWN,C.NAME,P.NAME בית הכנסת הגדול של רדאוץ באתר הכנסיות הרומני] 

רדאוץ
השיטה האירופית לצבירה והעברת ניקוד אקדמי

השיטה האירופית לצבירה והעברת ניקוד אקדמי (באנגלית: European Credit Transfer and Accumulation System; בראשי תיבות: ECTS) מהווה תקן אחיד להשוואת הישגים בלימודים של תלמידים במוסדות ההשכלה הגבוהה במדינות שונות בתחומי האיחוד האירופי ומדינות הפועלות בשיתוף פעולה עם האיחוד. השיטה נועדה להבטיח הכרה אחידה בהישגים האקדמיים של תלמידים ממדינות שונות.

השיטה מעניקה ניקוד אחיד ללימודים אקדמיים שהושלמו בהצלחה. סיום שנה אקדמית מלאה מוכרת כ-60 נקודות ECTS, אשר לצורך צבירתן יש צורך ב-1,500 - 1,800 שעות לימוד באחת מהמדינות הכפופות לשיטה האירופית. בנוסף לשיטה האירופית לצבירה והעברת ניקוד אקדמי, הסכימו מדינות האיחוד לבסס שיטה לצבירת והעברת ניקוד בלימודי מקצוע. השיטה האירופית אף כוללת סולם ציונים תקני המאפשר השוואה בין רמות ההישגים של תלמידים ממדינות שונות.

התקן האחיד להשוואת הישגים אקדמיים נקבע לאחר דיונים באמנת בולוניה שנחתמה בבולוניה בשנת 1999.

==ראו גם==
* נקודת זכות אקדמית

== קישורים חיצוניים ==
* [http://ec.europa.eu/education/ects/ects_en.htm European Credit Transfer and Accumulation System]

שיטה
קטגוריה:אקדמיה
קטגוריה:תקנים
מילאן גורוביץ'

מילאן גורוביץ (בסרבית: Милан Гуровић; נולד ב-17 ביוני 1975 בנובי סאד, יוגוסלביה) הוא כדורסלן עבר סרבי ששיחק בעמדת הקלע. גובהו 2.06 מטרים.

את שנותיו הראשונות כמקצוען, העביר גורוביץ' בקבוצת פריסטרי היוונית. ב-1998 עבר לברצלונה, במדיה שיחק שנתיים בהן זכתה קבוצתו באליפות ה-ACB ובגביע קוראץ'. בחמש השנים שלאחר מכן שיחק בא.א.ק אתונה, פלקנסטרו טריאסטה, אוניקאחה מאלגה, ק.ק וויבודינה, פרטיזן בלגרד וחובנטוד בדאלונה. ב-2005 חתם בכוכב האדום בלגרד לשנתיים, בהן זכה עם קבוצתו בגביע הסרבי (2006) ונבחר ל של גביע יול"ב לעונת . בעונה שלאחר מכן עבר לפרוקום סופוט הפולנית וזכה עימה באליפות פולין. ב-8 באוגוסט 2008, חתם ג'ורוביץ' לעונת אחת בגלאטסראיי, שלאחריה הודיע על פרישתו ממשחק הכדורסל.

גורוביץ' שיחק גם בנבחרת יוגוסלביה בין השנים 1999–2002 וזכה עימה במדליית הארד באליפות אירופה 1999 ובמדליות הזהב באליפות אירופה 2001 ובאליפות העולם 2002. לאחר מכן היה חבר בסגל נבחרת סרביה ומונטנגרו ושיחק עימה באליפויות אירופה בשוודיה (2003), בסרביה ומונטנגרו (2005) ובספרד (2007).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים סרבים
קטגוריה:כדורסלני פריסטרי אתונה
קטגוריה:כדורסלני ברצלונה
קטגוריה:כדורסלני אוניקאחה מאלגה
קטגוריה:כדורסלני פרטיזן בלגרד
קטגוריה:כדורסלני חובנטוד בדאלונה
קטגוריה:כדורסלני הכוכב האדום בלגרד
קטגוריה:כדורסלני פרוקום סופוט
קטגוריה:כדורסלני גלאטסראיי
קטגוריה:כדורסלני א.א.ק. אתונה
קטגוריה:מאמני כדורסל סרבים
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-1975
התעללות מינית

התעללות מינית היא כל סוג פעילות מינית שתוצאתה פגיעה או נראה שיש בה כדי לפגוע באדם. על פי רוב, היא כוללת שימוש בכוח גופני, בסמכות, בכפייה, או בתיאור מסולף. לעיתים קרובות מתקשרת התעללות מינית לצורות אחרות של התעללות כגון גופנית ורגשית. התעללות מינית יכולה לכלול היבטים של התעללות בילדים, התנהגות מינית נכפית או מופעלת בכוח ו/או פעילות מינית בין ילד לבין מבוגר ממנו (ילד או בוגר), בין אם בכפייה ובין אם לאו. התעללות מינית מכסה טווח רחב של פעולות: גילוי עריות, אלימות מינית, ליטוף איברי מין, חשיפה לפעילות לא מוסרית, טקסים מיניים, ומעורבות בפורנוגרפיה.

==סוגים של התעללות==
קיימים סוגים שונים של התעללות מינית, לרבות:
* פעילות מינית פיזית כפויה שנעשתה ללא הסכמה, למשל אונס או תקיפה מינית.
* הצעות חוזרות בעלות אופי מיני, המופנות לאדם אשר הראה למטריד כי אינו מעוניין בהצעות האמורות, כגון הטרדה מינית.
* נשיקות וליטופים בעלי אופי מיני, חשיפת איברי המין ומציצנות.
* חשיפת ילדים לפורנוגרפיה.
* פנייה לקטינים, הכוללת רמזים מיניים.
* ניצול יחסי מרות כדי לאלץ פעילות מינית לא רצויה, בלי שימוש בכוח פיזי.
* גילוי עריות, כאשר נעשית בכוח או על ידי סחיטה רגשית.

===התעללות מינית בידי בן הזוג===

התעללות מינית בידי בן הזוג היא צורה של אלימות במשפחה. כאשר ההתעללות כוללת פעילות מינית כפויה, היא עשויה להיחשב לאונס או תקיפה, בתלות בתחום השיפוט.

===התעללות מינית במסגרת יחסי מרות===
התנהגות מינית פסולה יכולה להתרחש כאשר אדם אחד משתמש בסמכותו או במעמדו כדי לאלץ אדם אחר לקיים איתו פעילות מינית שאינה רצויה. לדוגמה, הטרדה מינית במקום העבודה, בין העובד למעביד, עשוי להיחשב לכפיה מכיוון שהעובד חושש מאיבוד משרתו. באופן דומה, התעללות מינית במוסדים חינוכיים עשויה להתרחש כאשר סטודנט נכנע להזמנותיו המיניות של המרצה, מחשש שאחרת יקבל ציון נכשל.

===התעללות מינית בילדים ובקטינים===

התעללות מינית בילדים היא צורה של התעללות בילדים שבה הילד עובר התעללות לשם סיפוק היצרים המיניים של מבוגר או מתבגר אחר. בנוסף לקיום מגע מיני, התעללות מינית בילדים יכולה להתרחש גם כאשר מבוגר חושף את איבריו המוצנעים בפני הילד; כאשר אדם שואל או לוחץ על ילד לקיים עמו יחסים בעלי אופי מיני; כאשר אדם חושף את הילד לפורנוגרפיה; וכאשר הילד מנוצל לצורך הפקת פורנוגרפיית ילדים.

להתעללות מינית בילדים השלכות רבות מבחינתו של הילד: דיכאון, חרדה, הפרעת דחק פוסט-טראומטית, פוסט-טראומה מורכבת, וזאת בנוסף לפגיעה פיזית אפשרית ובעיות אחרות. התעללות מינית על ידי בן משפחה היא סוג של גילוי עריות והיא יכולה לגרום לטראומה פסיכולוגית ארוכת טווח ומשמעותית ביותר, במיוחד במקרה שבו אחד ההורים הוא הפוגע.

<br />

==ראו גם==
* התעללות בבעלי חיים
* התעללות בקשישים
* התעללות בילדים
* התעללות רגשית

== לקריאה נוספת ==
* יעל להב וזהבה סולומון (עורכות), משחזור לזיכרון, טיפול בטראומה נפשית, רסלינג, 2019.

==קישורים חיצוניים==
<big>מאמרים מקצועיים</big>
* יעל להב ויפעת כהן, [https://www.hebpsy.net/articles.asp?id=3816 מכאב בלתי נראה לחיים ששווה לחיות אותם; טיפול דיאלקטי־התנהגותי בתסמונת פוסט־טראומטית מורכבת], באתר פסיכולוגיה עברית, 30 במאי 2019

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
*
קטגוריה:עבירות מין
גאל מונפיס

גאל מונפיס (בצרפתית: Gaël Monfils; נולד ב-1 בספטמבר 1986 בפריז) הוא טניסאי צרפתי מקצועי. בשיא הקריירה שלו (7 בנובמבר 2016) דורג במקום השישי בעולם בדירוג סבב ה-ATP. נכון למאי 2022, מדורג במקום ה-21.

הוא זכה ב-11 תארים ביחידים. הישג השיא שלו הוא פעמיים הגעה לשלב חצי הגמר בטורנירי גראנד סלאם, אליפות צרפת הפתוחה (2008) ואליפות ארצות הברית הפתוחה בטניס (2016).

== ביוגרפיה ==
מונפיס נולד וגדל בפריז. הוא החל לשחק טניס בגיל 4. בשנת 2004 זכה בטורנירי הנוער של אליפות אוסטרליה הפתוחה, אליפות צרפת הפתוחה ואליפות וימבלדון. בשנת 2005 התחיל בקריירת טניס מקצועית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טניסאים צרפתים
קטגוריה:טניסאים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:טניסאים באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:טניסאים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1986