OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מטומה

טום סטראטה לגרגרן (בנורווגית: Tom Stræte Lagergren; נולד ב-29 במאי 1991), הידוע בשם הבמה מטומה (Matoma), הוא תקליטן, רמיקסר ומפיק מוזיקלי נורווגי.

== ראשית חייו ==
מטומה נולד באסנס , נורווגיה ב-29 במאי 1991.<ref></ref> בילדותו, הוא החל לנגן בפסנתר.<ref name="intocrowd"></ref><ref name="fngrs"></ref><ref name="musicnorway1"></ref> הוא בעל תואר ראשון בטכנולוגיית מוזיקה מהאוניברסיטה הנורווגית למדעים וטכנולוגיה.<ref name="fngrs" />

== קריירה ==

הרמיקס שלו ל-"Old Thing Back" של הנוטוריוס בי. איי. ג'י., בשיתוף עם ג'ה רול וראלף טרסוונט יצא ב-24 בפברואר 2015. הרמיקס הגיע, בשיאו, למקום השני בנוורוגיה ולמקום השמיני בשוודיה.<ref name="dagbladet"></ref>

ב-16 באוקטובר 2015, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם וייל ופופקאן , את הסינגל השיווקי "Feeling Right (Everything Is Nice)". הסינגל השיווקי הגיע, בשיאו, למקום ה-31 בנורווגיה.

ב-20 באוקטובר 2015, הוא התארח, יחד עם ג'ניפר לופז, בסינגל "Try Me" של ג'ייסון דירולו.

ב-13 בנובמבר 2015, הוא הוציא את אלבום האולפן הראשון שלו, Hakuna Matoma.

ב-1 בדצמבר 2015, הוא הוציא, בשיתוף עם אסטריד אס, את הסינגל "Running Out". הסינגל הגיע, בשיאו, למקום השביעי בנורווגיה.

ב-24 ביוני 2016, הוא הוציא, בשיתוף עם בקי היל, את הסינגל "False Alarm". הסינגל הגיע, בשיאו, למקום השלישי בנורווגיה.

ב-15 באוקטובר 2016, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם להקת הבנים הבריטית, The Vamps, את הסינגל "All Night".<ref></ref> הסינגל הגיע, בשיאו, למקום החמישי בפלנדריה, למקום השישי באירלנד ולמקום השמיני בסקוטלנד.

ב-31 באוגוסט 2017, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם להקת הבנים הבריטית, The Vamps, את הסינגל "Staying Up".<ref></ref> הסינגל הגיע, בשיאו, למקום הראשון בשוודיה.

ב-17 בנובמבר 2017, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם הזמרת האמריקאית, נואה סיירוס, את הסינגל "Slow". הסינגל הגיע, בשיאו, למקום ה-30 בנורווגיה.

ב-23 במרץ 2018, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם הזמר-יוצר האמריקאי, MAX, את הסינגל "Lonely". הסינגל הגיע, בשיאו, למקום ה-17 בשוודיה.

ב-27 ביולי 2018, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם אנריקה איגלסיאס וקונסנס , את הסינגל "I Don't Dance (Without You)". הסינגל הגיע, בשיאו, למקום השני בהונגריה.

ב-24 באוגוסט 2018, הוא הוציא את אלבום האולפן השני שלו, One in a Million.

ב-8 במאי 2020, הוא הוציא את המיני-אלבום הראשון שלו, Rytme.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2016: Hakuna Matoma
* 2018: One in a Million

=== מיני-אלבומים ===
* 2020: Rytme

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!עבודה מועמדת
!תוצאה
|-
| rowspan="2" | 2017
| rowspan="2" |פרס שפלמן
|Årets Nykommer & Gramostipend (עולה השנה ומלגת גראמו)
|עצמו
| rowspan="2" 
|-
| Årets Låt (שיר השנה)
|"False Alarm"
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תקליטנים נורווגים
קטגוריה:רמיקסרים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים נורווגים
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1991
Out of Time (שיר של דה ויקנד)

Out of Time הוא סינגל של הזמר-יוצר הקנדי דה ויקנד. השיר יצא ב-25 בינואר 2022 כסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן החמישי שלו, Dawn FM. השיר הופק על ידי דה ויקנד, דניאל לופטין, מקס מרטין ואוסקר הולטר.

==רקע וקידום==
"Out of Time" יצא ב-7 בינואר 2022, כחלק מהאלבום Dawn FM. הוא נשלח ל-Urban adult contemporary ב-25 בינואר 2022 כסינגל השלישי מתוך האלבום.

==מילים ולחן==
השיר נכתב על ידי דה ויקנד ודניאל לופטין. טומוקו אראן וטטסורו אודה קיבלו קרדיטים לכתיבת השיר עם הדגימה של השיר "Midnight Pretenders" משנת 1983. "Out Of Time" תואר על ידי המבקרים כבלדת R&B וסיטי פופ עם אלמנטים של בוגי . מבחינה לירית השיר מפרט כיצד הטראומה של דה ויקנד ממערכות יחסים קודמות השפיעה לרעה על יכולתו לתקן את הקשר הרומנטי שהיה לו עם בת זוגו לשעבר.

==וידאו קליפ==
הקליפ של "Out of Time" יצא ב-5 באפריל 2022. הוא מציג את השחקנית והדוגמנית צנג הו-יון. בקליפ, דה ויקנד ויונג שרים את השיר באמצעות מכונת קריוקי בבית מלון ריק, מה שמוביל אותם לגנוב את המיקרופונים והרמקולים כדי לשיר יחד את השיר מחוץ לחדר. עם זאת, דה ויקנד המבוגר מנסה להגיע אל האני הצעיר שלו בסופו של דבר, לפני שהקליפ עובר לנקודת המבט של דה ויקנד המבוגר בחדר ניתוח, שם ג'ים קארי, שמספר את השורות האחרונות, שם עליו מסכה.

==ביקורות==
"Out of Time" זכה לשבחים מהמבקרים על הפקת השיר והקולות של דה ויקנד. הרן מאמו מהבילבורד כינה את השיר בתור השיר השני הטוב ביותר באלבום.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי דה ויקנד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מקס מרטין
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:שירי R&B עכשוויים
קטגוריה:זוכי פרס הווידאו קליפים של MTV: קליפים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ריפבליק רקורדס
Brividi

"Brividi" (בעברית: "צמרמורות") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרים האיטלקים מחמוד ובלאנקו אשר יצא לאור ב-2 בפברואר 2022 על ידי חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק.<ref></ref> הוא ייצג את איטליה באירוויזיון 2022, לאחר שניצח בפסטיבל סן רמו 2022.

השיר שבר את שיא ההשמעות ליום בספוטיפיי באיטליה, לאחר שצבר מעל ל-3.3 מיליון השמעות ביום אחד.<ref></ref>

== על השיר ==
"Brividi", שנכתב והולחן על ידי מחמוד, בלאנקו והמפיק המוזיקלי מיכלאנג'לו, מספר על סופה של מערכת יחסים הומוסקסואלית. כשנשאל בריאיון לעיתון "קוריירה דלה סרה" על ההחלטה להוציא שיר יחד עם מחמוד סיפר בלאנרו כי:

== ביקורות ==
פרנצ'סקו צ'יגנולה מ-TV Sorrisi e Canzoni מתאר את "Brividi" כשילוב בין מספר סגנונות אופי, ומגדיר אותה כיצירה עכשווית ומודרנית, ששוברת את מוסכמות העולם ההטרוסקסואלי. לטענתו, צ'יגנולה מצא בטקסט מספר הדגשות המבטאות חוסר ביטחון ודיכאון. דניאל ונטורלי, כתב תרבות של מגזין Vanity Fair, ציין כי השיר יכול להתייחס גם למערכת יחסים הטרסקסואלית.

ולריה רנדון מלה סטמפה סיפרה כי המשמעות של השיר, בה שני בני הזוג חשים סבל ממערכת היחסים שלהם, מצמררת אותה. היא אף ציינה כי שני הקולות של בלאנקו ושל מחמוד נשמעים היטב יחד. ברברה וינסטון מקוריירה דלה סרה תיארה את שיתוף הפעולה של השניים כפנומנלי. לטענתה, הקול השמימי של בלאנקו וקולו הגשמי של מחמוד משתלבים בצורה הרמונית, ויוצרים בלדה עכשווית נהדרת.

== הצלחה מסחרית ==
ביום הראשון לצאתו צבר "Brividi" 3.3 מיליון השמעות בספוטיפיי איטליה – מספר ההשמעות הגבוה ביותר בפלטפורמה האיטלקית לשיר ביום יציאתו לאור. הוא התמקם בחמשת השירים הפותחים של מצעד הספוטיפיי העולמי. ב-14 בפברואר 2022 העניק איגוד תעשיית ההקלטות האיטלקי ל-"Brividi" תואר פלטינה, לאחר שנמכר בכ-100,000 עותקים באיטליה. תואר זה שולש כשבועיים לאחר מכן. "Brividi" ניצב בראש מצעד ההשמעות בתחנות הרדיו האיטלקיות השונות.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ לשיר הופק על ידי אטיליו קוזאני וצולם באמסטרדם. הוא הועלה לערוץ היוטיוב של מחמוד ב-2 בפברואר 2022, במקביל ליציאת השיר.<ref></ref>

== קרדיטים וצוות ==
הקרדיטים לקוחים מאתר טיידל.<ref></ref>
* מיכלאנג'לו – הפקה, הלחנה
* מחמוד – שירה, כתיבה
* בלאנקו – שירה, כתיבה

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:שירי מחמוד
קטגוריה:שירי פסטיבל סן רמו 2022
קטגוריה:שירי איטליה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באיטלקית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון באיטליה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בשווייץ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
סרגיי לוויצקי

הרוזן סרגיי לבוביץ' לוויצקי (ברוסית: Серге́й Львович Львов-Левицкий; 17 באוגוסט 1819, מוסקבה – 22 ביוני 1898, סנט פטרבורג) היה צלם רוסי. נחשב לאחד מאבות הצילום ב, מחלוצי הצילום המוקדמים באירופה כולה וממציא.

לוויצקי היה צלם החצר של הצאר הרוסי. בנו הלא חוקי של הסנאטור לב אלכסייביץ' יעקובלב ואביהם של הצלם לב לוויצקי והאמן רפאל לוויצקי . בן דודו של אלכסנדר הרצן.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חלוצי הצילום
קטגוריה:צלמים רוסים
קטגוריה:ילידי 1819
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1898
פסל החירות (סן מרינו)

פסל החירות (באיטלקית: Statua della Libertà) הוא פסל שממוקם בסן מרינו, עיר הבירה של הרפובליקה השלווה של סן מרינו. שם הפסל, זהה לשמו של פסל החירות שבניו יורק, שנחנך עשור מאוחר יותר. הפסל מסמל חופש, שמיוצג כלוחמת עוטה גלימה וחמושה בחרב, שמתקדמת עם יד אחת מושטת קדימה כשהאחרת אוחזת בדגל. על ראש הפסל, כתר עם שלושה מגדלים, שמייצגים את שלוש מצודות סן מרינו.

הוא עשוי בסגנון נאו-קלאסי, משיש קרארה לבן, וממוקם בין בניין והמרכז השלטוני פאלאצו פובליקו. הפסל נוצר בידי הפסל סטפנו גאלאטי, ונתרם על ידי הרוזנת אוטיליה היירוט וגנר מברלין לרפובליקת סן מרינו ב-1876,<ref></ref> משום שהפכה לרוזנת , שבנפת קמפובאסו.

פסל החירות מופיע על מטבעות ה-2 סנט של האירו שמוטבע בסן מרינו.

== גלריה ==
<gallery mode="nolines" heights="200">
קובץ:Statue of Liberty, San Marino (front side, full size).jpg|הפסל בחזית פלאצו פובליקו
קובץ:Stefano Gafletti piccola statua della libertà San Marino.JPG|פסל החירות בממדים מוקטנים
קובץ:Pochini la repubblica 1899 by Stefano Bolognini.JPG|דגם צבוע הדומה לפסל
קובץ:Cerimonia Capitani Reggenti Palazzo Pubblico.jpg|טקס בכיכר החירות בסן מרינו, לצד פסל החירות, 2003
</gallery>

== ראו גם ==
* פאלאצו פובליקו (סן מרינו)
* פסל החירות (ניו-יורק)
* פסל החירות (בודפשט)

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סן מרינו (עיר)
קטגוריה:פסלים (יצירות)
קטגוריה:סן מרינו: מבנים
קו. אר. רייקיאוויק (כדורסל)

קיי. אר. רייקיאוויק היא קבוצת כדורסל איסלנדית מהעיר רייקיאוויק, המשחקת בליגה איסלנדית העליונה וזכתה באליפות המדינה 18 פעמים.

==היסטוריה==
הקבוצה הוקמה בשנת כמחלקת כדורסל במועדון קו. אר. רייקיאוויק. הקבוצה זכתה באליפות בפעם הראשונה בשנת 1965 ובשנת 1966 זכתה גם באליפות וגם בגביע. מאז היא זכתה באליפות המדינה 18 פעמים ו-14 פעמים בגביע.

בשנים 2008 ו-2017 הקבוצה שיחקה ביורופקאפ, אך ירדה מהמפעל כבר בשלבים המוקדמים.

שחקני הקבוצה זכו מספר פעמים בתוארים אישיים בסיום הליגה. בין שחקני הקבוצה היה ג'וליאן בויד שבשנת 2019 זכה איתה באליפות וקיבל תואר "השחקן המצטיין של הפלייאוף" ו"שחקן זר של העונה".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:קבוצות כדורסל
קטגוריה:איסלנד: ספורט
קטגוריה:רייקיאוויק: ספורט
אי-פרי מונקו

אי פרי מונקו (באנגלית: Monaco ePrix) הוא מרוץ מכוניות חשמליות המתקיים אחת לשנתיים כחלק מאליפות הפורמולה אי. המרוץ מתקיים במסלול רחוב במונטה קרלו הדומה למסלול של גרנד פרי מונקו המהווה חלק מאליפות הפורמולה 1.

==היסטוריה==
המרוץ במונקו נכלל כחלק מתוכנית המרוצים של העונה כבר בעונת הבכורה של האליפות (2014/2015). מסלול המרוץ היה קצר יותר ממסלול הגרנד פרי של הפורמולה 1 ואורכו עמד על 1.93 ק"מ. המרוץ לא נכלל בתוכנית המרוצים של העונה השנייה של האליפות בשל התנגשות עם אירועי הגרנד פרי ההיסטורי של מונקו, המתרחשים אחת לשנתיים. האירועים מתקיימים אחת לשנתיים לסירוגין.

שיפור בביצועי המכוניות בדור השני והגדלת טווח הסוללה איפשר את הגדלת טווח המסלול. החל מעונת 2020/2021 המסלול הוארך למרחק של כ-3.318 ק"מ, בתוואי שהוא כמעט זהה למסלול הגרנד פרי (למעט פנייה T9).

==מנצחי המרוץ==
{| Class = "wikitable" style = "font-size: 90%;"
! שנה!! מנצח!! פול פוזישן !! הקפה מהירה
|-
! 2015
| סבסטיאן בואמי<br/>אי. דאמס רנו
| סבסטיאן בואמי<br/>אי. דאמס רנו
| ז'אן-אריק ורן<br/>אנדרטי אוטוספורט
|-
! 2017
| סבסטיאן בואמי<br />אי. דאמס רנו
| סבסטיאן בואמי<br />אי. דאמס רנו
| סאם בירד<br />DS וירג'ין
|-
!2019
| ז'אן-אריק ורן<br />טקצ'יטה-DS
| ז'אן-אריק ורן<br />טקצ'יטה-DS
| פסקל ורליין<br />מהינדרה
|-
!2021
| אנטוניו פליקס דה קוסטה<br />טקצ'יטה-DS
| אנטוניו פליקס דה קוסטה<br />טקצ'יטה-DS
| סטופל ונדורן<br />מרצדס
|-
!2022
| סטופל ונדורן<br />מרצדס EQ
| ניק קסידי<br />אנוויז'ן רייסינג
| רובין פרינס<br />אנוויז'ן רייסינג
|-
!2023
| ניק קסידי<br />אנוויז'ן רייסינג
| ג'ייק יוז<br />מקלארן
| ג'ייק דניס<br />אוולנץ' אנדרטי
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תחרויות ספורט במונקו
קטגוריה:מונקו: ספורט מוטורי
מונקו
מריה דילון

מריה (מינה) דילון (ברוסית: Мари́я (Ми́на) Льво́вна Диллон; 27 באוקטובר 1858, פוניבז' – 14 ביוני 1932, לנינגרד) הייתה פסלת יהודיה רוסית. נחשבת לפסלת מקצועית הראשונה ברוסיה.

==קורות חיים==
מריה (מינה) דילון נולדה בפוניבז' למשפחה יהודית. בצעירותה היא הגיעה לסנקט פטרבורג והחלה להתעניין באמנות.

בשנת 1879 היא החלה ללמוד באקדמיה לציור וסיימה אותה בשנת 1888 בעקבות הפסקה במהלכה היא ביקרה בצרפת ואיטליה. במהלך הלימודים היא הכירה את פיודור בוכהולץ והם התחתנו. בסיום הלימודים היא קיבלה מדליית זהב קטנה.

בשנת 1893 עבודה של דילון הוצגה בתערוכה העולמית של שיקגו. בשנת 1896 דילון סיימה עבודה על פסלון "טטיאנה" שהוצג בתערוכות לרבות התערוכה הבינלאומית בברלין. בהמשך היא עברה לפירנצה בה עשתה מספר פסלונים. עבודותיה מאותה תקופה מוצגות בגלריית טרטיאקוב במוסקבה. פסלון שלה "ליליה" נרכש על ידי משפחת הקיסר והוצג בארמון אלכסנדר. בהמשך דילון פיסלה פסל ניקולאי לובצ'בסקי שמוצב בקאזאן ופסל של אלכסנדר השני שהיה מוצב בצ'רניהיב. בתחילת המאה ה-20 דילון קיבלה מספר פרסים על עבודותיה. מריה דילון עשתה מספר פסלים של אנשי אמנות רוסים שהוצבו בבתי העלמין.

מריה דילון נפטרה שנת 1932 ונטמנה בלנינגרד.

בשנת 2010 בטירת מיכאילובסקי נערכה תערוכה שהוקדשה לעבודות של דילון.

==קישורים חיצוניים==

* [https://ru.wikisource.org/wiki/ЕЭБЕ/Диллон,_Мария_Львовна ביוגרפיה] 
* [http://en.rusmuseum.ru/mikhailovsky-castle/exhibitions/maria-dillon/ תיאור עבודות של מריה דילון]

קטגוריה:פסלים יהודים רוסים
קטגוריה:אמנים יהודים רוסים
קטגוריה:ילידות 1858
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1858
קטגוריה:נפטרות ב-1932
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1932
סבדקיגיוש

סבדקיגיוש (בהונגרית: Szabadkígyós) הוא כפר בנפת בקשצ'בה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. 

כמו יישובים רבים באירופה גם בסבדקיגיוש מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 3,017 תושבים ובשנת 2021 רק 2,378 תושבים.

האזור כולו מיושב מסביבות המאה ה-14 והיה נטוש כמעט לגמרי בזמן שליטת הטורקים בהונגריה. שמו של הכפר הוזכר כבר בשנת 1378 אבל הכפר עצמו קם ככפר עצמאי בשנת 1950 לאחר שהופרד מהעיר אויקיגיוש הסמוכה.

בכפר נבנתה טירת וונקהיים בין השנים 1875 ל-1879 ומהווה את אחד מהמבנים המרשימים והעתיקים במחוז בקש.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
טלקגרנדאש

טלקגרנדאש (בהונגרית: Telekgerendás) היא עיר בנפת בקשצ'בה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בטלקגרנדאש מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 1,584 תושבים ובשנת 2021 רק 1,301 תושבים.

הכפר הוקם ככפר עצמאי רק בשנת 1952 לאחר שהופרד מבקשצ'בה. עד להקמתו הרשמית כיהן בה יושב ראש של הקהילה (יאנוס גיבנאר) שמילא תפקידים אלה במשך 29 שנים (1973–2002), במהלך שנות כהונתו נבנתה רשת השירותים הציבוריים של היישוב, ונבחר סמל לטלקגרנדאש ובשנת 1991 נבנתה במרכזו כנסייה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
דזמונד כהן

ד"ר דזמונד ורנון "דז" כהן (באנגלית: Dr. Desmond Vernon "Des" Cohen; 6 באוגוסט 1927 - 21 בפברואר 2010), היה שחיין ושחקן כדורמים יהודי-דרום אפריקאי, סגן אלוף המכביה השלישית (1950) במשחה ל-200 מטר חזה. ייצג את דרום אפריקה בשתי אולימפיאדות (כשחיין בלונדון 1948 כשחקן כדורמים בהלסינקי 1952).

==קורות חיים==
כהן נולד וגדל ביוהנסבורג, בנם של דוריס וברטרם מוריס כהן.

===1948===
באולימפיאדת לונדון (1948) סיים במקום 30 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 3:03.3 דקות.

===1950===
בתחרויות השחייה של המכביה השלישית שנערכו בבריכת בת גלים בחיפה באוקטובר 1950 זכה כהן במדליית כסף במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:59.2 דקות, אחרי אהרון קורצמן מארצות הברית שקבע שיא מכביה חדש של 2:44.5 דקות, ולפני מאיר מוזס מישראל שקבע שיא הפועל חדש של 3:02.0 דקות.

===1952=== 
באולימפיאדת הלסינקי (1952) השתתף בטורניר הכדורמים ונבחרת דרום אפריקה סיימה במקום תשיעי מתוך 21 נבחרות. בשלב המוקדמות, במשחק הראשון נבחרתו הפסידה לבלגיה (6-5) ובמשחק השני נבחרתו ניצחה את מקסיקו (0-4). בשלב הבתים, במשחק הראשון נבחרתו הפסידה לספרד (3-1), במשחק השני היא הפסידה פעם נוספת לבלגיה (4-0) ובמשחק השלישי נבחרתו ניצחה את ברזיל (2-9) וסיימה שלישית בשלב הבתים ולא עלתה לשלב חצי הגמר. 

נפטר ב-21 בפברואר 2010 בגיל 82 בסנטה ברברה, קליפורניה, ארצות הברית.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.geni.com/people/Desmond-Cohen/6000000008142577646 Dr Desmond Vernon Cohen], באתר geni, 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחייני חזה
קטגוריה:שחיינים אולימפיים יהודים
קטגוריה:שחקני כדורמים יהודים
קטגוריה:שחיינים אולימפיים דרום אפריקאים
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת לונדון (1948)
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:דרום אפריקאים שנולדו ב-1927
קטגוריה:נפטרים ב-2010
הרכבל של סן מרינו

הרכבל של סן מרינו (באיטלקית: Funivia di San Marino) הוא רכבל "מסילה אווירית" (Aerial tramway) בסן מרינו. הרכבל עובר מהתחנה התחתונה בבורגו מג'ורה אל התחנה העליונה בעיר סן מרינו.

הרכבל הוקם בשנת 1959 וחודש פעמיים, השיפוץ הראשון היה בשנות ה-90 והשני ב-2017, זהו אחד מאמצעי התחבורה המועדפים ביותר להגיע לבירה, במיוחד על ידי תיירים ועובדים. הוא מנוהל על ידי החברה הממלכתית לשירותים ציבוריים .

== נתונים טכניים ==
* אורך: 338 מ'
* הפרש גובה: 166 מ'
* מהירות: 6 מטר לשנייה
* קיבולת מקסימלית: 50 + 1 אנשים לקרון
* קיבולת מרבית: 1,200 איש לשעה
* כוח משיכה: 180 Kw

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סן מרינו: תחבורה
סן מרינו
סולומון יאק

סולומון "סולי" יאק (באנגלית: Solomon "Solly" Yach; 12 בספטמבר 1927 - 30 במאי 1993), היה שחיין ושחקן כדורמים יהודי-דרום אפריקאי, אלוף המכביה השלישית (1950) במשחה ל-100 מטר חופשי. ייצג את דרום אפריקה באולימפיאדה כשחקן כדורמים (הלסינקי 1952). 

==קורות חיים==
יאק נולד וגדל ביוהנסבורג. 

===1950===
בתחרויות השחייה של המכביה השלישית שנערכו בבריכת בת גלים בחיפה באוקטובר 1950 זכה יאק ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 ארד. מדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:04.4 דקות, לפני השחיין האולמפי אייזק מנסור מהודו (1:04.5 דקות) ופרידנטל מאוסטריה (1:04.8 דקות). מדליות ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:15.9 דקות, אחרי א. שלנברג מארגנטינה (5:07.4 דקות) וקסטן מקנדה (5:15.8 דקות) ובמשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 22:05.6 דקות, אחרי א. שלנברג שקבע שיא מכביה חדש של 21:14.6 דקות וקסטן (21:33.2 דקות).

===1952=== 
באולימפיאדת הלסינקי (1952) השתתף בטורניר הכדורמים ונבחרת דרום אפריקה סיימה במקום תשיעי מתוך 21 נבחרות. הוא שיחק בשני משחקים, בשלב המוקדמות, במשחק הראשון נבחרתו הפסידה לבלגיה (6-5) ובשלב הבתים, במשחק הראשון נבחרתו הפסידה לספרד (3-1).

===1953===
ב שנערכה בשנת 1953 זכה במדליית זהב בטורניר הכדורמים עם נבחרת דרום אפריקה. 

נפטר ב-30 במאי 1993 בגיל 65 בקייפטאון.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחייני חופשי
קטגוריה:שחיינים אולימפיים יהודים
קטגוריה:שחקני כדורמים יהודים
קטגוריה:שחיינים אולימפיים דרום אפריקאים
קטגוריה:אלופי המכביה: שחיינים
קטגוריה:משתתפי אולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:דרום אפריקאים שנולדו ב-1927
קטגוריה:נפטרים ב-1993
מגלוהירקס

מגלוהירקס (שם מדעי: Megalohyrax) הוא סוג של שפן פרהיסטורי מהמשפחה הנכחדת פליוהירקיים שחי באפריקה ואסיה בתקופת האוליגוקן שבעידן הקנוזואיקון.<ref></ref>

== מאפיינים ==
בעל חיים זה שונה מהשפניים המודרניים והיה גדול מהם, אך קטן מהטיטאנוהירקס. המגלוהירקס הגיע לגודל של טפיר, אורכו של המגלוהירקס היה כ-1.5 מטר. כמו שאר השפניים המגלוהירקס היה אוכל צמחים. גולגולתו הייתה גדולה והיו בה 3 סוגי שיניים: קדם-טוחנות, טוחנות וניבים. המגלוהירקס תואר על ידי החוקר צ'ארלס ויליאם אנדרוס בשנת 1903. המאובנים שלו התגלו באלג'יריה, מצרים, אתיופיה וערב הסעודית. 

לצד ממצאי המגלוהירקס נמצאו גם מאובנים של יונקים קדומים אחרים כמו: ארסינואיתריום, מריתריום, בריתריום, פיומיה, פלאומסטודון, הלווייתנים דורודון ובסילוזאורוס והפרימט אגיפטופיתקוס.

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
*Andrews, CW 1903. "Notes on an expedition to the Fayum, Egypt, with descriptions of some new mammals". Geological Magazine 4: 337–343.
*CW Andrews. 1906. A Descriptive Catalogue of the Tertiary Vertebrata of Fayum, Egypt 1–324
*J. Sudre. 1979. "Nouveaux MAMMIFERES eocenes du Sahara occidental". Palaeovertebrata 9 (3): 83–115
*DT Rasmussen and EL Simons. 1988. "New Oligocene hyracoids from Egypt". Journal of Vertebrate Paleontology 8 (1): 67–83
*JGM Thewissen, Simons EL (2001) "Skull of Megalohyrax eocaenus (Hyracoidea, Mammalia) from the Oligocene of Egypt". Journal of Vertebrate Paleontology 21: 98–106.
*J. Kappelman, DT Rasmussen, WJ Sanders, M. Feseha, T. Bown, P. Copeland, J. Crabaugh, J. Fleagle, M. Glantz, A. Gordon, B. Jacobs, M. Maga, K. Muldoon, A. Pan, L. Pyne, B. Richmond, T. Ryan, ER Seiffert, S. Sen, L. Todd, MC Wiemann and A. Winkler. 2003. "Oligocene mammals from Ethiopia and faunal exchange between Afro-Arabia and Eurasia". Nature 426: 549–552
</div>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1903
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי צ'ארלס ויליאם אנדרוס
קטגוריה:פליוהירקיים
קטגוריה:יונקים שחיו באוליגוקן באפריקה
קטגוריה:מצרים: מאובנים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפלאוגן באפריקה
על גבורה ואהבה

על גבורה ואהבה (באנגלית: A Distant Trumpet) הוא מערבון אמריקאי משנת 1964 בבימויו של ראול וולש (סרטו האחרון), עם טרוי דונהיו וסוזן פלשט בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הרומן " A Distant Trumpet" של פול הורגן משנת 1960.

הסרט צולם באריזונה ובניו מקסיקו ויש בו סצנות מרהיבות של קרבות בין פרשים אמריקאים לפרשים אינדיאנים משבט האפאצ'י.

זה סרטם המשותף השני והאחרון של דונהיו ופלשט. הם התאהבו בצילומי "הכל אודות אהבה" (1962) ונישאו. בסרט הזה הם היו בשיא הצלחתם אך הם התגרשו בסיום הצילומים ומכאן החלה הקריירה של דונהיו לדעוך.

==תקציר העלילה==
לוטננט שני מאט האזרד (טרוי דונהיו), בוגר טרי של וסט פוינט, נשלח בשנת 1883 למחנה "פורט דליברי" של צבא ארצות הברית בטריטוריית אריזונה.

המפקד במקום הוא לוטננט ראשון תדי מיינוורינג (ויליאם ריינולדס) ואתו נמצאת במקום גם אשתו היפה קיטי (סוזן פלשט) שכבר בפגישה ראשונה שניהם מתרשמים זה מזה.

האזארד מבחין במשמעת הירודה במקום ובחוסר המיומנות של החיילים ומתחיל מיד באימונים ובהטלת עונשים על מפירי ההוראות. הוא מסלק את סילי ג'ונס (קלוד אקינס) שמביא לחיילים עם עגלתו, משקאות חריפים וזונות.

האפאצ'י תוקפים שיירה ובה קיטי. מאט מציל אותה והם נאלצים להסתתר בלילה מהגשם במערה ומגלים אהבה זה לזה. באחד הפעמים מתקיפים האינדיאנים את שיירתו של תדי מיינוורינג והוא נהרג. קיטי הופכת לאלמנה וקשריה עם מאט מתחזקים.

מאט מאורס ללורה (דיאן מקביין) שמגיעה מוושינגטון לפורט דליברי ומוצאת יריבה בדמותה של קיטי. מתחיל מאבק בין שתי הנשים על ליבו של מאט.

למקום מגיע כוח גדול של פרשים בפיקודו של גנרל קווינט (ג'יימס גרגורי) במטרה להכניע את האפאצ'י ולסיים את המלחמה. בהתנגשות של הכוחות עם מאות סוסים נהרגים אינדיאנים רבים בפיקודו של "נשר המלחמה" והם נסוגים למקסיקו.

קווינט רוצה לסיים את המלחמה בדרכי שלום. הוא מטיל על מאט לצאת למקסיקו ביחד עם סייר אינדיאני להיפגש עם נשר המלחמה ולהבטיח לו כי יוכלו לחזור לאזור השמורה שלהם באריזונה. הצעתו מתקבלת אך כשהם חוצים את הנהר לאריזונה, הם נעצרים על ידי מייג'ור מילר שמודיע כי הם יועברו לפלורידה ולא לשמורה שלהם באריזונה. מאט חובט במילר ועוזב את המקום.

כעבור זמן מוזמן מאט ביחד עם הגנרל קווינט לוושינגטון לקבל מידי מזכיר המלחמה את מדליית הכבוד של הקונגרס. לאחר שהוא מקבל את המדליה הוא מוחה על הבגידה באינדיאנים ומחזיר את המדליה וגם הגנרל מודיע על התפטרותו. מזכיר המלחמה מתקשר לנשיא צ'סטר ארתור וגם קווינט משוחח אתו והנשיא נותן פקודה להחזיר את האינדיאנים לשמורה באריזה.

מאט חוזר לפורט דליברי ביחד עם אשתו החדשה קיטי. הוא כעת מפקד המחנה בדרגת מייג'ור וכל החיילים מקיפים את הזוג הצעיר ומצדיעים להם.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|טרוי דונהיו
|לוטננט מאט האזרד
|
|-
|סוזן פלשט
|קיטי מיינוורינג
|
|-
|דיאן מקביין
|לורה
|ארוסתו של מאט
|-
|ג'יימס גרגורי
|אלכסנדר קווינט
|מייג'ור גנרל
|-
|קלוד אקינס
|סילי ג'ונס
|
|-
|ויליאם ריינולד
|לוטננט מיינוורינג
|
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=vaU6W-IT5bk קדימון לעל גבורה ואהבה], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=9D1An4aPZ-A סצנת הסיום של על גבורה ואהבה], באתר יוטיוב
*[https://www.tcm.com/tcmdb/title/16122/a-distant-trumpet#overview על גבורה ואהבה], באתר TCM
קטגוריה:סרטי 1964
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:מערבונים
קטגוריה:סרטים רומנטיים
פרנסיסקו סאנס קאבוט

פרנסיסקו סאנס קאבוט (בספרדית: Francisco Sans Cabot; 9 באפריל 1828 – 5 במאי 1881) היה צייר קטלוני ששימש כמנהל מוזיאון הפראדו בין השנים 1873 ל-1881.<ref>Francesca Carreras y Candi, El pintor Francisco Sans y Cabot (1828-1881), Barcelona, Academia Provincial de Bellas Artes de Barcelona, 1922.</ref>

== ביוגרפיה ==
אביו היה נווט בצי המלכותי הספרדי. הוא למד מ-1850 עד 1855, התחיל בצורפות (בהתאם לרצון משפחתו), אך החליט להמשיך בציור במקום זאת. <ref></ref> בשנה שלאחר מכן, הוא נסע לפריז כדי להמשיך את לימודיו אצל תומאס קוטיר והוראס ורנה. <ref></ref> בשנת 1858, הוא זכה במדליה בתערוכה ברומא על דמותו של פרנסיסקו דה קוודו כשהוא רואה את מרטין לותר בגיהנום. לאחר מכן, החליט להתמחות בציור סצנות היסטוריות. ב-1865, הוא חזר לספרד והוזמן על ידי סוכנות ממשלתית לצייר את הגנרל חואן פרים בקרב במהלך המלחמה הספרדית-מרוקאית. 

לאחר הפלת המלכה איזבל השנייה, הוא חזר לז'ירונה. עם זאת, זמן קצר לאחר ייסוד הרפובליקה הספרדית הראשונה, הוא מונה למנהל מוזיאון הפראדו, במקומו של אנטוניו גיסברט, שהתפטר בגלל התנגדותו לממשלה החדשה. בעודו שם, הוא הקדיש את עצמו לפיקוח על שחזור הציורים העתיקים ביותר שבה. במהלך כהונתו קיבל המוזיאון כתרומה את "הציורים השחורים" של פרנסיסקו דה גויה, שהוסרו מהקירות בביתו של גויה והועברו לקנבס על ידי סלבדור מרטינס קובלס, משחזר אמנות ידוע. לאחר 1875, סאנס קיבל תואר אקדמי באמנויות יפות. 

לקראת סוף חייו, הוא שינה שוב את סגנונו, הפעם בכיוון של ריאליזם. בשנת 1881, הוא קיבל את מה שתהיה המשימה הגדולה האחרונה שלו מאוניברסיטת ברצלונה לצייר את המלך אלפונסו ה-12 לבוש במדי מסדר גיזת הזהב. הוא גם עיטר כמה תיאטראות, כולל התיאטרון המלכותי, תיאטרון אפולו, ויצר ציורי קיר באלקאזר של טולדו.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180">
File:El general Prim en la batalla de Tetuán, por Francisco Sans Cabot.jpg|גנרל חואן פרים ואחריו מתנדבים קטאלונים חוצים את תעלות מחנה תטואן ב-1860, 1865

File:Antonio de los Ríos Rosas (Congreso de los Diputados de España).jpg|דיוקנו של הפוליטיקאי והמשפטן הספרדי אנטוניו דה לוס ריוס רוסאס, 1874

File:Sans Cabot Lutero Sueño del infierno de Quevedo.jpg|שתי נשים עירומות מופיעות לרגליו של הרפורמטור הפרוטסטנטי מרטין לותר. הציור בהשראת קטע מאת המשורר פרנסיסקו דה קובדו, 1858

File:Sans Cabot (Retrato de Alfonso XII).jpg|דיוקנו של אלפונסו ה-12, מלך ספרד, 1876

File:Episodio de la batalla de Trafalgar 1862 Francisco Sans y Cabot.jpg|ניצולי הספינה הספרדית "נפטון" (1795), שלאחר קרב טרפלגר התרסקה וטבעה בסביבת טירת סנטה קטלינה בנמל של סנטה מריה, 1862 
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים ספרדים
קטגוריה:ילידי 1828
קטגוריה:נפטרים ב-1881
הוברט זאטלר

הוברט זאטלר (בגרמנית: Hubert Sattler : 21 בינואר 1817 – 3 באפריל 1904) היה צייר נוף אוסטרי שעבד תחת השמות בדויים לואיס ריטשארד, א. גרוסן וגוטפריד סטאהלי - ריכן.

== ביוגרפיה ==
הוברט זאטלר נולד בזלצבורג; אביו, יוהאן מיכאל זאטלר, היה גם צייר נוף ויצר את פנורמה זאטלר של זלצבורג בשנים 1825–1829. הוברט תרם אותו ויותר מ-300 מיצירותיו של אביו לעיר ב-1870. הפנורמה מוצגת באופן קבוע במוזיאון הפנורמה שבתוך מוזיאון זלצבורג, יחד עם תערוכה מתחלפת שנלקחה מכ-150 הציורים שלו שבידי המוזיאון.

זאטלר סייר עם אביו ולמד ממנו תחילה רישום וציור,<ref>Constantin von Wurzbach, "Sattler, Hubert", Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich Volume 28, Vienna: L. C. Zamarski, 1874, pp. 271–72,</ref> לאחר מכן למד באקדמיה לאמנויות יפות בווינה בגיל 12, ואביו עבד איתו על רבות מיצירותיו המוקדמות.

עבודתו מאופיינת ברמת פירוט גבוהה, שבה הן הוצגו מתחת לתאורה בחדר חשוך ללקוחות המביטים דרך צמצם ולעיתים קרובות עדשה מגדילה. הוא צייר נופים במדינות רבות באירופה וגם במזרח הקרוב ובאמריקה הלטינית, כולל ציורי נופים טבעיים וערים. רישומיו היו מדויקים ועדכניים בצורה יוצאת דופן. הוא יצא למסעות ציור ולאחר מכן עבד בבית ממחקריו המפורטים ומתוך צילומים, בעוד שציורים קודמים התבססו על תחריטים ישנים.

במסעו ב-1842 למזרח הקרוב פגשה אותו אידה פייפר מווינה ונסעה עמו לזמן מה. ביומנה שפורסם, היא תיעדה כיצד נסקל על ידי אנשים מקומיים בעת שרטוט בדמשק.<ref>Gerhard Plasser, "Hubert Sattler und Ida Pfeiffer (1797–1858)", Salzburger Museumsblätter 9/10, November 2009, pp. 5–7 (in German)</ref> הוא הציג את הציורים שלו במדינות רבות, כולל בצפון אמריקה.

בשלב מאוחר בחייו בילה שנים רבות בווינה.

בנו של זאטלר, הוברט זאטלר, היה רופא עיניים.

הוא מת בווינה ונקבר בזלצבורג יחד עם אביו.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180">
File:Hubert Sattler - Holzarbeit in den Hochalpen.jpg|עבודות עץ בהרי האלפים הגבוהים

File:Hubert Sattler - Das Redentore-Fest in Venedig (1876).jpg| חג הגואל בוונציה, 1876

File:Hubert Sattler Köln.jpg|קלן על הריין, בין 1890 ל-1900

File:Hubert Sattler Salzburg im Winter.jpg|זלצבורג בחורף. אמצע המאה ה-19
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים אוסטרים
קטגוריה:ילידי 1817
קטגוריה:נפטרים ב-1904
אייזק מנסור

אייזק מנצור (באנגלית: Isaac Mansoor; 30 במאי 1929 - יולי 2006), היה שחיין ושחקן כדורמים יהודי-הודי, סגן אלוף המכביה השלישית (1950) במשחה ל-100 מטר חופשי. ייצג את הודו בשתי אולימפיאדות כשחיין וכשחקן כדורמים (לונדון 1948 והלסינקי 1952). 

==קורות חיים==
מנצור נולד וגדל במומבאי. 

===1948=== 
באולימפיאדת לונדון (1948) סיים במקום 38 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:06.4 דקות. נוסף לכך, בטורניר הכדורמים הוא סיים עם נבחרתו במקום תשיעי. הוא שיחק ב-3 משחקים, במשחק הראשון נבחרתו הפסידה להולנד (12-1) במשחק השני נבחרתו ניצחה את צ'ילה (4-7) ובמשחק השלישי נבחרתו הפסידה לספרד (11-1). 

===1950===
בתחרויות השחייה של המכביה השלישית שנערכו בבריכת בת גלים בחיפה באוקטובר 1950 זכה מנצור בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:04.5 דקות, אחרי סולומון יאק מדרום אפריקה (1:04.4 דקות) ולפני פרידנטל מאוסטריה (1:04.8 דקות). מדליית ארד במשחה שליחים 4x200 מטר בתוצאה של 11:24.9 דקות, אחרי ישראל (10:07.6 דקות) ואוסטריה (10:42.0 דקות).

===1951===
במשחקי אסיה הראשונים שנערכו בניו דלהי במרץ 1951 זכה במדליית ארד במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:28.8 דקות, אחרי סינגפור (4:19.8 דקות) ווהפיליפינים (4:23.2 דקות).

===1952=== 
באולימפיאדת הלסינקי (1952) הוא סיים במקום 61 והאחרון, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:10.8 דקות. נוסף לכך, בטורניר הכדורמים הוא סיים עם נבחרתו במקום 17. הוא שיחק בשני משחקים, במשחק הראשון נבחרתו הפסידה לאיטליה (16-1) במשחק השני נבחרתו ניצחה את צ'ילה (12-0)

נפטר ב-2006 בחיפה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחייני חופשי
קטגוריה:שחיינים אולימפיים יהודים
קטגוריה:שחקני כדורמים יהודים
קטגוריה:ספורטאים יהודים הודים
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת לונדון (1948)
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1929
קטגוריה:נפטרים ב-2006
נעמי קובור

נעמי קובור, (במקור עד 1905 נעמי ברמן,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 6645/1905. Forrás: MNL-OL 30798. mikrofilm 200. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1905. év 2. oldal 30. sor</ref> בהונגרית: Kóbor Noémi; בודפשט, 12 באוגוסט 1896 – בודפשט, 8 במאי 1959)<ref></ref> סופרת, מבקרת, מתרגמת יהודייה-הונגרייה.

== ביוגרפיה ==
נעמי ברמן נולדה במשפחה יהודית כבנם של העיתונאי טמאש קובור ושל רוזה ארדאי. היא סיימה את בית הספר התיכון בעיר הולדתה והחלה לעסוק בספרות כבר מוקדם. לפני מלחמת העולם השנייה עבדה ביומון "אז אוישאג" (כלומר "העיתון" - Az Újság). את עבודתה הקדישה בעיקר לתיאור מגמות התקופה מחוץ לממלכת הונגריה. מ-1920 עד 1939 פרסמה את דרמות שלה וכן את הרומנים שלה. בתקופת השואה בקושי התפרנסה והוכרזה על ידי הממשלה, לרבות כל יצירותיה, כסופרים אסורים. בשנת 1945 בתום מלחמת העולם השנייה תרגמה יצירות מאת ארקדי גאידר, בוריס גורבאטוב, ולנטין קטייב, אלכסנדר קופרין אלכסיי טולסטוי.

קברה נמצא בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה (חלקה 5B, קו 8, קבר 13).<ref>[http://www.oroklet.hu/bent.php?nyelv=2&igy=&kmod=5&tkod=0224&parcella=5B&sor=8&sir=13&szuletes=1896&elhalaloza=1959&nev=Kall%F3s%20Istv%E1nn%E9%20K%F3bor%20No%E9mi&prefix=&gmail=szenczins&gnev=&glakhely=&gid= Kallós Istvánné Kóbor Noémi]</ref>

== חייה הפרטיים ==
ב-20 בנובמבר 1928 נישאה בבודפשט לאישטוואן קאלוש, מנהל מלון באי מרגיט וסנטוריום, בנם של ליפוט קלוג ושל רגינה שוורץ.<ref>A házasságkötés bejegyezve a Budapest I. ker. polgári házassági akv. 888/1928. folyószáma alatt.</ref>

== יצירותיה ==
* גתה (דרמה, בודפשט, 1920)
* חורבן ירושלים (דרמה, בודפשט, 1922)
* המנהיג קופאן (רומן, בודפשט, 1924)
* פרחי עבר (סיפורים, בודפשט, 1928)
* מה קרה לי? (רומן, בודפשט, 1934)
* ושים את חייך על זה (רומן, בודפשט, 1936)
* החבר האלמוני (רומן, בודפשט, 1939)

== לקריאה נוספת ==
* [http://mek.niif.hu/00300/00355/html/ABC07165/08133.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II] . עורך ראשי. אגנש קניירש. בודפשט, אקדמיאי קיאדו, 1967-1969.
* לקסיקון יהודי הונגרי. עורך פטר אויווארי. 1929. [https://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0500.html נעמי קובור]
* [https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/k-760F2/kobor-noemi-764BA/ ביוגרפיה של נעמי קובור באתר Arcanum.hu]
== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.antikvarium.hu/konyv/kobor-noemi-jeruzsalem-pusztulasa-410702 נעמי קובור: חורבן ירישליים - ספר]
* [https://antikva.hu/dedikalt-konyv/ezerkilencszaztizenhat-anti-tanar-ur נעמי קובור: אלף תשע מאות שש עשרה: האדון המורה אנטי - ספר]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרות יהודיות הונגריות
קטגוריה:מבקרות ספרות
קטגוריה:סופרים אסורים (הונגריה 1944)
קטגוריה:מתרגמות יהודיות
קטגוריה:מתרגמות הונגריות
קטגוריה:ניצולות השואה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:מבקרי ספרות יהודים הונגרים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:ילידות 1896
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1896
קטגוריה:נפטרות ב-1959
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1959
דובשנייה (שיר)

"דובשנייה" הוא שיר שהוקלט על ידי הראפר שחר סאול, ביחד עם הזמרת אגם בוחבוט והראפר והפזמונאי נורוז.<ref name=":0"></ref> השיר יצא לאור ב-19 בינואר 2022, על ידי חברת התקליטים גאגא בוקינג, כסינגל שלא מתוך אלבום.<ref name=":0" /> הוא נכתב על ידי סאול, רון ביטון, נורוז, רון נשר ואפי אישטה והופק על ידי אישטה ו-Triangle.<ref name=":0" />

השיר הוא מבין השירים הישראליים הבודדים שנכנסו היישר אל המקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ. השיר צעד במשך 24 שבועות במצעד העשירייה של כאן גימל, וגם בו הגיע למקום הראשון. הוא אף הגיע למקום הראשון במצעד השנתי לשנת תשפ"ב של התחנה.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי סאול, רון ביטון, נורוז, רון נשר ואפי אישטה והופק על ידי אישטה ו-Triangle.<ref name=":0" /> במאקו סקרו את השיר וכתבו: "אחרי שהם מנסים כבר תקופה ארוכה למצוא את המקום שלהם בתרבות הישראלית, שחר סאול, אגם בוחבוט ונורוז הוציאו אתמול את "דובשנייה". יכול מאוד להיות שדווקא החיבור ביניהם הצליח ליצור את השיר שישנה להם את הקריירה". בגרסה המקורית של השיר השתתפו סאול ונשר ללא בוחבוט ונורוז, אך גרסה זו נגנזה בסופו של דבר.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-19 בינואר 2022, ביום יציאתו של "דובשנייה" כסינגל.<ref name=":0" /> את הקליפ ביים רומן בוצ'אצקי וחברת ההפקות רומס, שהם גם מנהליו של שחר סאול. בתחילת הקליפ, ניתן לראות את סאול ונורוז מדברים בטלפון. בהמשך. הוא מבקש ממנו לבצע קטע ראפ והקליפ מתחיל. לאורכו של הקליפ ניתן לראות את סאול, נורוז ובוחבוט רוקדים לצד רקדני ליווי ומבצעים פעולות שונות.<ref name=":0" />

נכון למרץ 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-20 מיליון צפיות.<ref name=":0" />

== מיקומי שיא ==

=== מצעדי סוף שנה ===

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|19 בינואר 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|גאגא בוקינג
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי שחר סאול
קטגוריה:שירי אגם בוחבוט
קטגוריה:שירי נורוז
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רון ביטון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רון נשר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי Triangle
קטגוריה:שירים על אלכוהול
קטגוריה:שירים על כסף
קטגוריה:תופעות אינטרנט
קטגוריה:מוזיקה: תופעות אינטרנט
קטגוריה:תופעות אינטרנט ישראליות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בעשירייה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
כמה שנים

"כמה שנים" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית עדן בן זקן, מתוך אלבום האולפן השישי שלה, עם או בלי לאהוב (2022).<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-25 בינואר 2022, בהוצאת חברות התקליטים שרית הפקות והליקון ארומה מיוזיק.<ref name=":0" />

== רקע ==
"כמה שנים" נכתב על ידי עדן בן זקן וצליל קליפי והופק על ידי יעקב למאי.<ref name=":0" /> הוא יצא לאור חודש לאחר יציאת הסינגל האחרון שלה בשנת 2021, "מה קרה?".<ref></ref> במאקו סקרו את "כמה שנים" וקבעו כי: "השיר החדש של עדן בן זקן רק יצא אתמול וכבר הוא הזכיר לחלק מהמאזינים את "מאחלת לך", אחד מהלהיטים הישנים יותר של שרית חדד. סביר להניח שמדובר בסך הכל בהשראה, בכל זאת, ברור ש"כמה שנים" נכתב והולחן לגמרי "באווירה של פעם" כמו שתואר".

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |אזור
! scope="col" |תאריך יציאה
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |חברות תקליטים
! scope="col" |מקור
|-
!כלל העולם
|25 בינואר 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|שרית • הליקון ארומה
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי צליל קליפי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי ליאור אברמוב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי צליל קליפי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי יעקב למאי
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת שרית הפקות
אברהם צבי הירש גרודזנסקי

מכתבו של הרב גרודזנסקי לרב [[אברהם יצחק הכהן קוק על נייר מכתבים של ישיבת רמיילס]]
הרב אברהם צבי הירש גרודזנסקי (? - ל' חשוון ה'תרצ"ח, 1937) היה ראש ישיבת רמיילס שבווילנה.

== ביוגרפיה ==
בן לרב דוד שלמה גרודזנסקי, רבה של איוויה שבליטא. שימש כראש ישיבת רמיילס שבווילנה.

אחיו הוא הרב חיים עוזר גרודזנסקי, בעל שו"ת אחיעזר ומגדולי הפוסקים בליטא.

קטגוריה:וילנה: רבנים
קטגוריה:נפטרים ב-1937
אויקיגיוש

אויקיגיוש (בהונגרית: Újkígyós) היא עיר בנפת בקשצ'בה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה גם באויקיגיוש מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 5,716 תושבים ובשנת 2021 רק 4,844 תושבים.

האזור מיושב מסביבות המאה ה-7 והעיר הוזכרה לראשונה בשנת 1398. ברבות השנים העיר נהרסה מספר פעמים והוקמה מחדש בשנת 1814 וקיבלה הכרה כעיר רשמית משנת 2009.

== יהודי אויקיגיוש ==
יהודים חיו באויקיגיוש במאה ה-18 ובמאה ה-19. בשנת 1944 נרצחו יהודים מהכפר בשואת יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|37
|3,500
|-
|1910
|32
|
|-
|1920
|11
|
|-
|1930
|15
|
|-
|1941
|6
|6,194
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
אנומלור שחור

אנומלור שחור (שם מדעי: Anomalurus pusillus) הוא מין של מכרסם ממשפחת האנומלוריים החי באפריקה המשוונית.

== מאפיינים ==
מכרסם זה הוא המין הקטן ביותר מסוגו. אורך הגוף והראש הוא 18.5 עד 24.5 סנטימטרים, בתוספת הזנב שאורכו 14 עד 20 סנטימטרים. משקלו של האנומלור הוא 160 עד 300 גרמים. האנומלור בעל פרווה בצבע שחור בחלקו העליון, ואילו החלק התחתון הוא בצבע צהוב. הוא שוכן בעצים ביערות הגשם של אפריקה המשוונית, במדינות רואנדה, אוגנדה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, גבון, הרפובליקה של קונגו, גינאה המשוונית וקמרון.

האנומלור ניזון בעיקר מאגוזים, זרעים, עלים וחרקים, וחי בקבוצות הכוללות עד 100 פרטים. הטורפים של האנומלור הם נחשים, עופות דורסים ויונקים טורפים קטנים, כמו למשל לינסנג אפריקני.

האנומלור נמצא במצב שימור "ללא חשש" על פי הרשימה האדומה של IUCN, בזכות תפוצתו הרחבה ונוכחותו באזורים מוגנים רבים.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

*
*
== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1887
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אולדפילד תומאס
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנומלוריים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: יונקים
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם האפריקאים
Smokin Out the Window

Smokin Out the Window הוא שיר של הצמד המוזיקלי האמריקאי סילק סוניק, המורכב מברונו מארס ואנדרסון פאאק, שיצא ב-5 בנובמבר 2021 כסינגל השלישי מתוך אלבום האולפן הראשון שלהם, An Evening with Silk Sonic. הוא נכתב על ידי ברונו מארס, אנדרסון פאאק ודימייל.

==הוצאת השיר==
ב-5 בנובמבר 2021, "Smokin Out the Window" יצא כסינגל השלישי מהאלבום באמצעות הורדה דיגיטלית ושירותי סטרימינג במדינות שונות על ידי אפטרמת' אנטרטיינמנט ואטלנטיק רקורדס. באותו תאריך, וורנר מיוזיק גרופ הנפיקה גם את הרצועה שתתווסף לרדיו להיטים עכשוויים באיטליה. תחנות רדיו אמריקאיות עכשוויות החלו להוסיף את הרצועה לרשימות ההשמעה שלהן ב-8 בנובמבר 2021.

==וידאו קליפ==
הקליפ של "Smokin Out the Window" הוקרן בבכורה לצד יציאת השיר ב-5 בנובמבר 2021, ובוים על ידי ברונו מארס וג'ון אספרזה.<ref></ref> בקליפ מופיעים הצמד על במה מעוטרת בכוכבי אור גדולים, לצד זמרי גיבוי ולהקה.

==הופעות חיות==
ב-21 בנובמבר 2021, "Smokin Out the Window" הוצג בהופעה חיה בפעם הראשונה, כמופע הפתיחה של פרסי המוזיקה האמריקאית 2021. שבוע לאחר מכן, הוא הוצג בטקס פרסי המוזיקה של Soul Train לשנת 2021, לצד השיר "Fly as Me".

==מיקומי שיא==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי ברונו מארס
קטגוריה:שירי אנדרסון פאאק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי R&B עכשוויים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
היינץ לודוויג ארמן

קולונל דוקטור היינץ לודוויג ארמן (1905–1975) היה הרופא הראשי של כוחות ההגנה של אתיופיה.

== ביוגרפיה ==
היינץ לודוויג ארמן נולד בשנת 1905 בגרמניה, למשפחה יהודית. הוא סיים בית ספר יסודי וגימנסיה בעיר זארבריקן. ב-1934 קיבל ארמן תואר דוקטור לרפואה מאוניברסיטת היידלברג. ב-1935 עלה לישראל והחל להתמחות כמנתח בבית החולים הדסה תל אביב.

בשנת 1938 הוא התחתן, ויתר על אזרחותו הגרמנית וקיבל אזרחות מהמנדט הבריטי על ארץ ישראל. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא התגייס לצבא הבריטי, והוצב במקומות שונים. הוא השתתף בדיכוי מרד רשיד עאלי אל-כילאני בעיראק. במשך המלחמה הוא התגרש, ובסופו של דבר הוצב לשרת באתיופיה. באתיופיה הוא התחתן עם אישה מקומית, והתקדם עד לתפקיד הרופא הראשי של צבא אתיופיה העצמאית. בתפקיד זה שימש במשך יותר מ-17 שנה.

בחלק מזמן שירותו בצבא אתיופיה, הוא היה הרופא היחידי בצבא זה. הוא הקים שם את חיל הרפואה. הוא קלט רופאים נוספים, חלקם ישראלים. הוא הכשיר את החובשים. במשלחות של הצבא מחוץ לאתיופיה וסביבתה, כולל המשלחת שהשתתפה במלחמת קוריאה, הוא שימש גם כמתורגמן של הצבא.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.nli.org.il/he/newspapers/mar/1964/05/12/01/article/42/?srpos=1&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI-היינץ+לודוויג+ארמן-------------1 קולונל בקלה היילה סלאסי הצדיע לדגל ישראל? מעריב, 12 מאי 1964]

קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:אנשי צבא אתיופים
קטגוריה:רופאים צבאיים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:מתורגמנים
קטגוריה:ילידי 1905
קטגוריה:אתיופים שנפטרו ב-1975
Oh No!

(בעברית: הו לא!) הוא שיר של הזמרת הוולשית מרינה אנד דה דיימונדס, מתוך אלבום האולפן הראשון שלה, The Family Jewels. השיר יצא לאור כסינגל הרביעי של האלבום ב-2 באוגוסט 2010.

== רקע והרכב ==
"" הוא שיר מסוג אוונגרד, אלקטרופופ ודאנס-רוק.<ref></ref><ref></ref> הוא נכתב בטיול של דיאמנדיס ללוס אנג'לס, שבוע לאחר עשיית המאסטרינג לאלבומה, The Family Jewels, זו הייתה הרצועה האחרונה שנכנסה האלבום. דיאמנדיס הסבירה:<ref name="atlantic"></ref>

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-108 מיליון השמעות.<ref></ref>

נעשה שימוש בגרסה האינסטרומנטלית לשיר בפרסומת של הסיטקום האמריקאי "המפץ הגדול" בבריטניה. ב-25 ביולי 2010, ביצעה דיאמנדיס את השיר בתוכנית "Big Brother's Little Brother" של ערוץ 4, תוכנית ספין-אוף של סדרת הריאליטי האח הגדול בבריטניה ובאירלנד.<ref></ref> בנוסף, נכלל ברשימת ברשימת השירים של משחק הווידאו "Just Dance 4" משנת 2012, ושומש בפרומו לעונה השלישית של הסדרה אוקוורד בשנת 2013.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של בוים על ידי קינגה בורזה,<ref></ref> צולם ב-10 ביוני 2010,<ref></ref> ופורסם ב-28 ביוני 2010.<ref></ref> דיאמנדיס הסבירה כי הקליפ הושפע מקריקטורות של שנות ה-90 ומגרפיקת ה-"zany neon" הישנה של MTV.<ref name="vogue"></ref> בורזה הוסיפה כי הקונספט של הקליפ נובע ממילות השיר, העוסקות באובססיבית לצרכנות, הצלחה, כסף ותהילה.<ref name="vogue"/>

== רשימת רצועות ==
*סינגל CD בריטי<ref></ref>
# – 3:02
#"Starstrukk" – 4:44
*מיני-אלבום דיגיטלי בריטי<ref></ref>
# – 3:02
# (רמיקס של אקטיב צ'יילד) – 3:53
# (רמיקס של גראם) – 4:22
# (רמיקס של סטיב פיטרון ומקס סאנה) – 7:28
# (מיקס של ג'יימו ואנדי ג'ורג') – 4:02
*סינגל 7אינץ' בריטי<ref></ref>
:A. – 3:02
:B. (רמיקס של אקטיב צ'יילד)

== קרדיטים ==
הקרדיטים שלהלן לקוחות מהערות האלבום של The Family Jewels.<ref></ref>

=== הקלטה ===
* הוקלט בקינגסייד סאונדלאבס, סילבר לייק, לוס אנג'לס, קליפורניה.
* מאסטרינג ב-, לונדון

=== אנשי צוות ===
* מרינה דיאמנדיס – שירה
* גרג קורסטים – הפקה, קלידים, גיטרה, תכנות, הקלטה, מיקסינג
* דייב טרנר – מאסטרינג

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! ארצות הברית (RIAA)
| זהב
| 500,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2010
קטגוריה:סינגלים מ-2010
קטגוריה:שירי מרינה דיאמנדיס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גרג קורסטין
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מרינה דיאמנדיס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גרג קורסטין
תהילים ס"ג

תהילים ס"ג הוא המזמור השישים ושלוש בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-62). פתיחת המזמור מזכירה את היותו של דוד במדבר יהודה, אירוע שקרה בשתי תקופות בחיי דוד. בבריחתו מפני שאול לפני שהיה למלך (), ובבריחתו מירושלים בימי מרד אבשלום (). 

המזמור נחשב סגולה להצליח במסחר.

== תוכנו של המזמור ==
המזמור מכיל שנים עשר פסוקים ונושאו המרכזי הדבקות בתנאי מחסור, צמא וסכנות במדבר. המשורר מגלה כי קיים צימאון עמוק יותר מן הצמא למים, והוא צמאון התשוקה לקרבת האל.
=== ב'-ט' ===
"צָמְאָה לְךָ נַפְשִׁי" הכמיהה לקרבת אלוהים חזקה כמו חוויה גופנית של צמא "בְּאֶרֶץ צִיָּה וְעָיֵף בְּלִי מָיִם כֵּן בַּקֹּדֶשׁ חֲזִיתִךָ, לִרְאוֹת עֻזְּךָ וּכְבוֹדֶךָ". ובצדה השני של אותה חוויה הקרבה היא משביעה ומרווה "כְּמוֹ חֵלֶב וָדֶשֶׁן תִּשְׂבַּע נַפְשִׁי".
=== י'-י"ב ===
"לְשׁוֹאָה יְבַקְשׁוּ נַפְשִׁי" יש שרוצים להמיט אסון על המשורר והוא מקלל אותם "יָבֹאוּ בְּתַחְתִּיּוֹת הָאָרֶץ יַגִּירֻהוּ עַל יְדֵי חָרֶב" ובניגוד למקוללים, למלך שלוחה ברכה "וְהַמֶּלֶךְ יִשְׂמַח בֵּאלֹהִים".

==המזמור בתרבות==
* פסוקים ב'-ג', מהווים את הניגון צמאה לך נפשי, ניגון חסידי המבטא כמיהה וגעגוע, מהידועים שבניגוני חב"ד, והוא השיר המזוהה ביותר עם הרבי מלובביץ', והבולט מבין ניגוניו.
* ישנו ניגון חסידי בעל אותו שם, גם הוא של הרבי מלובביץ', עם לחן יותר שמח.
* פסוקים ג'-ב' (בסדר זה) בניגון עממי, עובדו בידי דן אלמגור בהצגה איש חסיד היה.
* דבקה נפשי - ר' אביש ושלום בראדט באלבום ברכה משולשת.
* דבקה נפשי - יעקב יהודה דסקל בלחן של שמואל בריזל באלבום שומע תפילה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.929.org.il/page/630 תהילים ס"ג] מתוך פרויקט 929

==הערות שוליים==

ס"ג
גטו רגין

גטו רגין (ברומנית: Ghetoul Reghin) היה גטו בשואה שהוקם על ידי הנאצים ליהודי אירופה במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה. הגטו היה ממוקם ברגין, מחוז מורס, ממלכת הונגריה (כיום: רגין, מחוז מורס, רומניה) מכוון שהשטח הפך לחלק מהונגריה בעת התרחשות תכתיב וינה בצפון טרנסילבניה עד לסוף מלחמת העולם השנייה. הגטו היה פעיל מאביב 1944, לאחר מבצע מרגרטה, עד סוף 1944.

== היסטוריה ==
===הקמת הגטו===
הגטו שכן במפעל ללבנים שאינו היה מתאים למגורים, שנבחר על ידי ראש העיר אימרה שמידט ומפקד המשטרה יאנוס דודאס. יחד עם עוזרו של אדולף אייכמן, לסלו אנדרה, שניהם השתתפו בוועידת תכנון בטרגו מורש ב-28 באפריל. בענייני בחירת אתר לגטו ופעולת איסוף יהודים, נעזרו בלאסלו קומארומי, ראש יחידת הצבא המלכותי ההונגרי בעיר; בסגן מפקד יחידת הז'נדרמריה המקומית, קלמן סנטפאלי וביועץ העירייה וה-"מומחה" המקומי לענייני יהודים, ג'נו קסורדקסיקס.

===אכלוס הגטו===
רוב היהודים שוכנו במבנים ללא קירות, ששימשו בעבר לייבוש לבנים. חלקם נאלצו לגור בחוץ, ואילו מעטים הורשו להתגורר בבתים ליד הגטו וקצה העיר. בשיאו אכלס הגטו 4,000 איש, מתוכם כ-1,400 הגיעו מהעיר עצמה, והשאר הובאו מהחלק המזרחי של מחוז מארוס-טורדה ומצפון מחוז צ'יק. גם תושבי גטו סנט ג'ורג' הגיעו לגטו זה. יהודי ג'אורג'ני נלקחו מאזור מגורם בפיקוח של ראש העיר מתיאס תוץ' ומפקד המשטרה שלו גזה פולאנקאי. הקהילה כולה הושמה בבניין בית ספר יסודי, שם הוביל השוטר המקומי בלה פרנצי את החיפוש אחר חפצי ערך. לאחר שבילו שלושה ימים בבניין כמעט ללא מזון, הועברו היהודים לגטו של רג'ין.

===תנאי החיים בגטו===
התנאים היו דומים לאלו שנמצאו בגטאות אחרות באזור. משטרה מקומית ויחידה מיוחדת של ארבעים ז'נדרמים מסגד פיקחו על הגטו. אנשים אלה חיפשו ביהודים חפצי ערך, בסיועם של שוטרים מקומיים אחרים שהיו חברי יחידות חקירה מיוחדות מהז'נדרמריה. בלה פרנצי התבקש להגיע מג'אורג'ני לרג'ין על מנת לסייע בחקירת יהודים מעיר מולדתו. אירמה לובס הובילה בדיקות נרתיק לאיתור סחורות נסתרות. הגטו היה בפיקודו הישיר של יאנוס דודאס. ב-4 ביוני יצאו 3,149 יהודים מהגטו ברכבת לכיוון מחנה הריכוז אושוויץ.<ref>[http://www.yadvashem.org/yv/en/exhibitions/wiesel/holocaust_in_northern_transylvania.pdf "The Holocaust in Northern Transylvania"] at the Yad Vashem site; accessed October 12, 2013</ref>

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

רגין
רגין
קטגוריה:יהדות רומניה
תהילים פ"ה

תהילים פ"ה הוא המזמור ה-85 בספר תהילים וחלק מאחד עשר המזמורים המיוחסים לבני קורח.

==תוכן המזמור==

מזמור פ"ה מורכב מארבעה עשר פסוקים ומחולק לשני חלקים:

===א'-ח'===

המזמור נפתח בתיאור המשורר את הייחס שהייה בעבר בין ישראל לאלוהים: "רָצִיתָ ה' אַרְצֶךָ שַׁבְתָּ שְׁבִית יַעֲקֹב" (ב'), אלוהים רצה את ישראל והתעלם מחטאיהם: "נָשָׂאתָ עֲו‍ֹן עַמֶּךָ כִּסִּיתָ כָל חַטָּאתָם סֶלָה" (ג').

המשורר מתאר את רחשי העם המבקשים ישועה ושאלוהים יחדל מכעסו: "שׁוּבֵנוּ אֱלֹהֵי יִשְׁעֵנוּ וְהָפֵר כַּעַסְךָ עִמָּנוּ" (ה'). החלק הראשון במזמור מסתיים בבקשת המשורר לחסד וישועה מאלוהים: "הַרְאֵנוּ ה' חַסְדֶּךָ וְיֶשְׁעֲךָ תִּתֶּן לָנוּ" (ח').

===ט'-י"ד===

בחלק השני של המזמור נפתח בתיאור המשורר של הישועה המתקרבת לחסידי האלוהים: "אֶשְׁמְעָה מַה יְדַבֵּר הָאֵל ה' כִּי יְדַבֵּר שָׁלוֹם אֶל עַמּוֹ וְאֶל חֲסִידָיו וְאַל יָשׁוּבוּ לְכִסְלָה" (ט'). הישועה תפגיש את החסד והאמת, את הצדק והשלום: "חֶסֶד וֶאֱמֶת נִפְגָּשׁוּ צֶדֶק וְשָׁלוֹם נָשָׁקוּ" (י"א), חוץ מזה תתמלא הארץ בטוב ובשפע יבול: "גַּם ה' יִתֵּן הַטּוֹב וְאַרְצֵנוּ תִּתֵּן יְבוּלָהּ" (י"ג). 

המזמור נחתם בהצהרת המשורר כי הנהגת אלוהים היא בצדק וזאת דרכו: "צֶדֶק לְפָנָיו יְהַלֵּךְ וְיָשֵׂם לְדֶרֶךְ פְּעָמָיו" (י"ד).

== מועד לאמירת המזמור ==
נהגו לומר מזמור זה לאחר שיר של יום למחרת יום הכיפורים.<ref>[https://www.sefaria.org.il/Siddur_Edot_HaMizrach%2C_Weekday_Shacharit%2C_Song_of_the_Day.18?lang=he&with=all&lang2=he שיר של יום למחרת יום הכיפורים, סידור תפילה נוסח עדות המזרח] באתר ספריא</ref>

==בתרבות==
* אמת מארץ תצמח - ספר מאת הרב חיים סבתו, שם הספר לקוח מפסוק י"ב
* "חֶסֶד-וֶאֱמֶת נִפְגָּשׁוּ צֶדֶק וְשָׁלוֹם נָשָׁקוּ" (י"א) הפך לביטוי המסמל כי מידות החסד והאמת, כמו גם הצדק והשלום, הולכות יד ביד.

===במוזיקה החסידית===
* רצית ה' ארצך - ניגון שהולחן על ידי הרב שלום ברוכשטאט לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

פ"ה