האוטוביוגרפיה של מלקולם אקס

האוטוביוגרפיה של מלקולם אקס (באנגלית: The Autobiography of Malcolm X) היא אוטוביוגרפיה שכתב מלקולם אקס, מנהיג מוסלמי ופעיל זכויות אדם אמריקאי שחור, בשיתוף עם העיתונאי האמריקאי אלכס היילי. היא פורסמה ב־29 באוקטובר 1965, תשעה חודשים אחרי הירצחו של מלקולם אקס, ומבוססת על סדרת ראיונות עומק שערך עמו היילי בשנים 1963–1965<ref name=":0">Wideman, "Malcolm X", (1992), in Wood, Joe, ed., Malcolm X: In Our Own Image (1st ed.), pp. 103–110, New York: St Martins Press. </ref><ref>Rampersad, "The Color of His Eyes", 1992, in Wood, Joe, ed., Malcolm X: In Our Own Image (1st ed.), pp. 119, 127–128, New York: St Martins Press. </ref><ref>Bloom, Harold (2008). Bloom's Guides: Alex Haley's The Autobiography of Malcolm X (Hardcover ed.). New York: Chelsea House Pub. , p. 12</ref>. האוטוביוגרפיה בנויה כסיפור של צמיחה רוחנית, המשרטט את משנתו של מלקולם שדגל בגאווה שחורה, לאומיות שחורה ופאן־אפריקניות<ref name=":5">Stone, Albert (1982). Autobiographical Occasions and Original Acts: Versions of American Identity from Henry Adams to Nate Shaw (Paperback ed.). Philadelphia: University of Pennsylvania Press. , pp. 250, 262-3</ref><ref name=":6">Kelley, Robin D. G., "The Riddle of the Zoot: Malcolm Little and Black Cultural Politics During World War II", in in Wood, Joe, ed. Malcolm X: In Our Own Image (1st ed.). New York: St Martins Press. , p 157.</ref>. אחרי הרצח הוסיף היילי אחרית דבר המתארת את שיתוף הפעולה בין השניים ואת האירועים בסוף ימיו של מלקולם אקס<ref name=":0" />.

בעוד שמלקולם אקס עצמו וחוקרים בני זמנו ראו בהיילי סופר צללים, חוקרים מודרניים נוטים לראות בו שותף מרכזי לכתיבה, שהשתיק במכוון את קולו כמספר, כדי להעניק תחושה שמלקולם מדבר ישירות לקוראים<ref>Leak, Jeffery B., "Malcolm X and black masculinity in process", in Terrill, Robert E., ed. (2010). The Cambridge Companion to Malcolm X (1st Paperback ed.). Cambridge: Cambridge University Press. ., pp. 52–55</ref><ref>Wideman, "Malcolm X" (1992), in Wood, Joe, ed. Malcolm X: In Our Own Image (1st ed.). New York: St Martins Press. , pp. 103–110, 119.</ref>. חלקם טענו שהבחירה לכתוב בגוף ראשון עודדה חקירה עצמית והאיצה שינויים בחייו של מלקולם<ref name=":2">Gillespie, Alex, "Autobiography and identity" (2010), in Terrill, Robert E., ed. [https://www.cambridge.org/catalogue/catalogue.asp?isbn=9780521515900 The Cambridge Companion to Malcolm X] (1st Paperback ed.). Cambridge: Cambridge University Press. pp. 34-37</ref><ref>Wolfenstein, Eugene Victor (1993) [1981]. The Victims of Democracy: Malcolm X and the Black Revolution (Paperback ed.). London: The Guilford Press. , pp. 289–294</ref>, ואחרים הסבירו את הניסיון לצייר את היילי כסופר צללים כחלק מנרטיב שחור שביקש לראות בספר יצירה בלעדית של אדם שהיה מנהיג דינמי ו"קדוש מעונה"<ref>Marable, Manning; Aidi, Hishaam, eds. (2009). Black Routes to Islam (Hardcover ed.). New York: Palgrave Macmillan. ISBN [https://www.worldcat.org/title/219493184 978-1-4039-8400-5], pp. 299–316</ref>. היילי אמנם התחייב לכתוב את הביוגרפיה "כפי שנמסרה"<ref name=":1">X, Malcolm; Haley, Alex (1965). The Autobiography of Malcolm X (1st ed.). New York: Grove Press. OCLC [https://www.worldcat.org/title/219493184 219493184], pp. 394</ref>, אבל חוקרים רבים סבורים שהשפיע על התכנים ועל הבחירות הספרותיות של מלקולם, ומתארים שיתוף פעולה שכלל גם מאבק כוחות בין מספר הסיפור לבין מעצבו<ref>Marable, Manning; Aidi, Hishaam, eds. (2009). Black Routes to Islam (Hardcover ed.). New York: Palgrave Macmillan. , pp. 305–312</ref><ref>Dyson, Michael Eric (1996). Making Malcolm: The Myth and Meaning of Malcolm X (Paperback ed.). New York: Oxford University Press USA. , p. 23-31, 134</ref>. דוגמה בולטת לכך: אחרי שעזב את אומת האסלאם, ביקש מלקולם לכתוב מחדש את הפרקים המוקדמים שעסקו בארגון, ככתב תוכחה. היילי שכנע אותו להשאיר אותם כפי שהם, לצורך בניית מתח ודרמה<ref>X, Malcolm; Haley, Alex (1965). The Autobiography of Malcolm X (1st ed.). New York: Grove Press. OCLC [https://www.worldcat.org/title/219493184 219493184], pp. 414</ref>. היילי אף שִכתב חלקים בספר כדי להעלים ממנו את מה שהחשיב כאנטישמיות של מלקולם<ref>Marable, Manning (2005). [http://www.columbia.edu/cu/ccbh/pdfs/Souls.Rediscovering_Malcolms_Life.pdf "Rediscovering Malcolm's Life: A Historian's Adventures in Living History" (PDF)]. Souls. 7 (1): 33. [https://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/10999940590910023 doi:10.1080/10999940590910023]. S2CID [https://www.semanticscholar.org/paper/Rediscovering-Malcolm's-Life-A-Historian's-in-Marable/ee739336db006eeec84f081f263cd566a58fea7c 145278214]. Retrieved February 25, 2015.</ref>.

עם פרסומה, תוארה האוטוביוגרפיה בניו־יורק טיימס כ"ספר מבריק, כואב וחשוב״<ref name=":8">Fremont-Smith, Eliot (November 5, 1965). "[https://www.nytimes.com/1965/11/05/archives/an-eloquent-testament.html An Eloquent Testament"]. The New York Times. Retrieved June 1, 2010. (subscription required)</ref>. ב־1998 מגזין טיים הכתיר אותה לאחד מ"עשרת ספרי העיון שחובה לקוראם"<ref name=":3">Gray, Paul (June 8, 1998). "[https://content.time.com/time/subscriber/article/0,33009,988496,00.html Required Reading: Nonfiction Books]". Time. Retrieved June 16, 2023</ref>.

הסופר גיימס בולדווין והמחזאי ארנולד פרל עיבדו את הספר לסרט. התסריט שכתבו היה המקור לסרטו של ספייק לי ״מלקולם אקס״ (1992).

== תקציר ==
[[מלקולם אקס]]
"האוטוביוגרפיה של מלקולם אקס" מתארת את חייו של מלקולם אקס (1925–1965), שנולד בשם מלקולם ליטל והפך לפעיל זכויות אדם.

הספר מתאר את ילדותו (בנברסקה ואז במישיגן), את מותו של אביו בנסיבות לא ברורות, ואת אשפוזה של אמו בבית חולים פסיכיאטרי<ref>Dyson, Michael Eric (1996). Making Malcolm: The Myth and Meaning of Malcolm X (Paperback ed.). New York: Oxford University Press USA. , p. 4-5</ref>. בהמשך מתוארות שנות בגרותו המוקדמת בבוסטון ובניו־יורק, ומעורבותו בפשע מאורגן, שהובילה לשש וחצי שנות מאסר (1946–1952)<ref>Carson, Clayborne (1995). Malcolm X: The FBI File (Mass Market Paperback ed.). New York: Ballantine Books. , p. 99.</ref>. בהמשך מתארת האוטוביוגרפיה כיצד עם שחרורו הצטרף מלקולם אל אלייז'ה מוחמד ואומת האסלאם (1952–1963), וצמח בארגון עד שהגיע למעמד של דובר ארצי. בהמשך מתוארות התפכחותו ביחס לארגון, שאותו עזב ב־1964, עלייתו לרגל למכה, שהניעה את תהליך המרתו לדת האסלאם הסוני, ונסיעותיו לאפריקה<ref>Dyson, Michael Eric (1996). Making Malcolm: The Myth and Meaning of Malcolm X (Paperback ed.). New York: Oxford University Press USA. , p. 6-8</ref>.

מלקולם אקס נרצח ב־1965 בעיר ניו־יורק, לפני שהושלמה כתיבת הספר. באחרית הדבר מסכם היילי את ימיו האחרונים של מלקולם אקס, ומתאר בהרחבה את חוזה העבודה בין השניים ואת השקפותיו האישיות על מושא הכתיבה<ref name=":1" /><ref>Wideman, John Edgar, "Malcolm X" (1992), in Wood, Joe, ed. Malcolm X: In Our Own Image (1st ed.). New York: St Martins Press. , pp. 104-5</ref>.

== סוגה וסגנון ==
האוטוביוגרפיה בנויה כסיפור של צמיחה רוחנית<ref name=":5" /><ref name=":6" />. בדומה ל״וידויים״ של אוגוסטינוס, היא מתייחסת לחיי הנהנתנות המוקדמים של הגיבור, ומתארת שינוי פילוסופי־דתי עמוק<ref>Rampersad, Arnold, "The Color of His Eyes: Bruce Perry's Malcolm and Malcolm's Malcolm" (1992), in Wood, Joe, ed. Malcolm X: In Our Own Image (1st ed.). New York: St Martins Press. p. 122</ref><ref>Dyson, Michael Eric (1996). Making Malcolm: The Myth and Meaning of Malcolm X (Paperback ed.). New York: Oxford University Press USA. , p.135</ref>. היילי וחוקר האוטוביוגרפיות אלברט א. סטון השוו אותה למיתוס של איקרוס<ref>X, Malcolm; Haley, Alex (1965). The Autobiography of Malcolm X (1st ed.). New York: Grove Press. OCLC [https://www.worldcat.org/title/219493184 219493184] p. 271</ref><ref name=":4">Stone, Albert (1982). Autobiographical Occasions and Original Acts: Versions of American Identity from Henry Adams to Nate Shaw (Paperback ed.). Philadelphia: University of Pennsylvania Press. , p. 250.</ref>. כוחו הרטורי של הטקסט נובע גם מהתהפוכות המהירות בקריירה של מלקולם, שמנעו כתיבת אוטוביוגרפיה במבנה מסורתי<ref>Eakin, Paul John, "Malcolm X and the Limits of Autobiography", in Andrews, William, ed. (1992). African-American Autobiography: A Collection of Critical Essays (Paperback ed.). Englewood Cliffs, N.J.: Prentice Hall. , pp. 152–61</ref>, ניפצו את אשליית קיומה של אישיות אחידה ומוגמרת<ref name=":2" />, וחייבו פתיחות מתמדת לדרכי ביטוי ולרעיונות חדשים<ref name=":7">Gates, Jr., Henry Louis; Smith, Valerie A. (2014). The Norton Anthology of African American Literature. New York: W.W. Norton and Co. p. 566. </ref>. האוטוביוגרפיה שואלת גם מרכיבי יסוד מצורות ספרותיות אמריקאיות אחרות: נרטיב ההמרה הפוריטני של ג'ונתן אדוארדס, ההתבוננות העצמית החילונית של בנג'מין פרנקלין וסיפורי עבדים אפרו־אמריקאים<ref name=":7" />.
[[אלכס היילי]]

== מורשת והשפעה ==
האוטוביוגרפיה, הנושאת מסר כפול של זעם ואהבה, הפכה לגורם השראה מרכזי והשפיעה על דורות של קוראים. היא זכתה לשבחים רבים ותוארה כספר מבריק ויוצא דופן<ref name=":8" />, מרתק ומהפנט<ref>McCarthy, Todd (November 10, 1992). "Malcolm X". Variety. </ref>, וכאחד מעשרת ספרי העיון שחובה לקרוא<ref name=":3" />. הספר נחשב לאחד הספרים המשפיעים ביותר בתרבות האמריקאית של סוף המאה העשרים<ref>Franklin, Howard Bruce, ed. (1998). Prison Writing in 20th-Century America. New York: Penguin Books. pp. 11, 147. </ref>, ובפרט לאוטוביוגרפיה האפרו־אמריקאית המשפיעה ביותר<ref>Andrews, William L.; Foster, Frances Smith; Harris, Trudier, eds. (2001). The Concise Oxford Companion to African American Literature. New York: Oxford University Press. p. 183. </ref>.

הביקורת על הספר התייחסה להיעדרם של תובנות וניתוח ביקורתי, ואלה הוסברו על רקע ציפייתו של מלקולם שהיילי יעסוק בתיעוד ולא בפרשנות<ref>Rustin, Bayard (November 14, 1965). "Making His Mark". New York Herald Tribune Book Week</ref>.

לאוטוביוגרפיה ולעומד במרכזה הייתה השפעה מיוחדת על התפתחות תנועת האומנויות השחורות<ref>Gates, Jr., Henry Louis; Smith, Valerie A. (2014). The Norton Anthology of African American Literature, Vol. 2. New York: W.W. Norton and Co. p. 557. </ref> ועל התודעה הפוליטית של צעירים בשנות השישים המאוחרות של המאה העשרים<ref>Elbaum, Max (2002). Revolution in the Air: Sixties Radicals Turn to Lenin, Mao and Che. London: Verso. p. 21. </ref>. הסופרת בל הוקס כתבה שכסטודנטית צעירה, הספר שינה את החשיבה שלה על גזע ופוליטיקה<ref>Bradley, David (1992). "[https://web.archive.org/web/20200213230335/https:/pdfs.semanticscholar.org/6df0/30216da99385af8d36d6f4b316e9a6d59f0b.pdf Malcolm's Mythmaking"] (PDF). Transition (56): 20–46. doi:[https://www.jstor.org/stable/2935038?origin=crossref 10.2307/2935038.] JSTOR [https://www.jstor.org/stable/2935038 2935038]. S2CID [https://www.semanticscholar.org/paper/Malcolm's-Mythmaking%40%40%40Malcolm%3A-The-Life-of-a-Man-Bradley-Perry/6df030216da99385af8d36d6f4b316e9a6d59f0b 156789452], p. 34. Archived from [https://www.semanticscholar.org/paper/Malcolm%27s-Mythmaking%40%40%40Malcolm%3A-The-Life-of-a-Man-Bradley-Perry/6df030216da99385af8d36d6f4b316e9a6d59f0b?p2df the original] (PDF) on February 13, 2020, p. 34</ref>. אריק הולדר, שכיהן כתובע הכללי של ארצות הברית, בחר בו כספר מומלץ לצעירים המגיעים לעבוד בוושינגטון<ref>Allen, Mike (February 27, 2015). "[https://www.politico.com/story/2015/02/eric-holder-civil-rights-interview-mike-allen-115575 Eric Holder's Parting Shot: It's Too Hard to Bring Civil Rights Cases]". Politico. Retrieved June 6, 2023</ref>.

==== הוצאה לאור ומכירות ====
הוצאת דאבלדיי (Doubleday) שהעניקה למלקולם והיילי מקדמה על סך 30,000 דולר לכתיבה, משכה את ידה מהחוזה שלושה שבועות אחרי הרצח, מחשש לביטחון עובדיה. מאוחר יותר באותה השנה (1965) פרסמה את הספר הוצאת גרוב (Grove Press)<ref>Marable, Manning; Aidi, Hishaam, eds. (2009). Black Routes to Islam (Hardcover ed.). New York: Palgrave Macmillan. , p. 312</ref>, ומאז נמכרו ממנו מיליוני עותקים<ref>Pace, Eric (February 2, 1992). "[https://www.nytimes.com/1992/02/11/books/alex-haley-70-author-of-roots-dies.html Alex Haley, 70, Author of 'Roots,' Dies"]. The New York Times. Retrieved June 6, 2023</ref>. ויליאם מנינג מארבל, היסטוריון שפרסם ביוגרפיה של מלקולם אקס, טען כי החלטת דאבלדיי הייתה ההחלטה הנוראית ביותר בהיסטוריה של תעשיית ההוצאה לאור<ref>Goodman, Amy (May 21, 2007). "[https://www.democracynow.org/2007/5/21/manning_marable_on_malcolm_x_a Manning Marable on 'Malcolm X: A Life of Reinvention]'". Democracy Now!. Retrieved June 6, 2023</ref>.

==== תרגומים לשפות לועזיות ולעברית ====
הספר התפרסם ביותר מ־45 מהדורות שונות ובשפות רבות<ref>[https://www.goodreads.com/work/editions/47400-the-autobiography-of-malcolm-x?page=1&per_page=100 "The Autobiography of Malcolm X: As Told to Alex Haley>editions".] Goodreads. Retrieved June 6, 2023</ref>, אך לא תורגם לעברית. המשורר והסופר מתי שמואלוף, שעבודת התזה שלו עסקה במשמעויות הנרטיביות והמיתיות של הופעת דמותו של מלקולם אקס בסרטו של ספייק לי<ref></ref>, תרגם לעברית את ארבעת הדפים הראשונים של האוטוביוגרפיה, שהתפרסמו באתר "רשימות" ב־2007.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

מלקולם אקס
קטגוריה:ספרים שעובדו לסרטים
קטגוריה:ספרות אפרו-אמריקאית
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:ארצות הברית: גזענות
קטגוריה:ספרים המתרחשים בארצות הברית
קטגוריה:ארצות הברית: אפליה
קטגוריה:הקהילה האפרו-אמריקאית
קטגוריה:הקהילה האפרו-אמריקאית: היסטוריה
קטגוריה:ארצות הברית: התנועה לזכויות האזרח
קטגוריה:יצירות שהתפרסמו לאחר מות מחבריהן