בר יוחאי (פיוט)

"בר יוחאי" נוסח [[כורדיסטן, הוקלט בירושלים בשנת 1971.]]
"בר יוחאי" נוסח [[חלקיס שביוון, הוקלט בחלקיס בשנת 1970.]]
"בר יוחאי", נוסח [[תוניס, הוקלט בשנת 1966.]]
בַּר יוֹחָאי הוא פיוט העוסק בתנא רבי שמעון בר יוחאי. הפיוט נכתב על ידי הרב המקובל שמעון לביא, שהותיר את חותמו בשיר כשבכל בית, למעט הראשון והאחרון, לאחר המילים "בר יוחאי", מופיעה אחת מאותיות שמו לפי הסדר (הפיוט נכתב גם בערבית לובית אשר שם נכתב הפיוט לראשונה). פרופ' יהודה ליבס מעלה השערה המנסה לזהות את מחברו של הפיוט עם מקובל אחר, ר' שמעון בן לביא, שחי כנראה בארץ ישראל.

== זמני אמירתו ==
פיוט זה מושר בקרב העולים לציונו של הרשב"י במשך כל ימות השנה ובפרט בל"ג בעומר, והוא מקובל על רוב העדות והפלגים. 

אצל יהדות תימן הפיוט מהווה חלק מנוסח התפילה בקבלת שבת. ביהדות פרס נהוג לשיר את הפיוט בל"ג בעומר, בתרגום לפרסית. ונהגו גם ביהדות פרס שבכל שבת שבין שביעי של פסח עד שבת שלפני לג בעומר לפייט את הפיוט בקבלת שבת לפני תפילת ערבית של שבת (בין במה מדליקין, למזמור שיר ליום השבת). אצל יהדות תוניסיה ואצל יהדות לוב נהגו לשיר את הפיוט בכל שבת, חג ומועד ובכל שמחה משפחתית כגון בר מצווה, חתונה וברית מילה. בקרב חלק מיהודי גאורגיה, נהוג לזמר את הפיוט בסיום תפילת "ערבית לשבת" אחרי אמירת הפיוט "יגדל" ובל"ג בעומר לפני תפילת ערבית. בקרב יהדות טורקיה הפיוט נכלל בסדר התפילות הנאמרות ביום השנה לזכר הנפטר; לאחריו קוראים קטע המסיים את האדרא זוטא ובו תיאור יום פטירתו של הרשב"י ולבסוף אומרים את הפיוט אל מסתתר. 

בני היישוב בר יוחאי במרום הגליל נוהגים לשיר את הפיוט בקבלת שבת עם דמדומים לקראת רדת החשיכה.

==לחנים==
הלחן המפורסם בכל עדות ישראל הוא לחן מזרח אירופאי. בקרב עדות מסוימות יש גרסאות אחרות ללחן זה.

בין החסידים ישנם לחנים נוספים. לחן מפורסם הוא לחן חסידי עתיק, שהושר בחסידות רופשיץ, ורבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב שרו על בר יוחאי. לחן מפורסם נוסף הוא ניגון שמחה של חסידות קרלין מנינו של הבעל שם טוב, "ר' הערש בעל שמ'ס". בחסידות בויאן מושר לחן של החזן רבי פנחס ספקטור (ר' פיניע חזן) ובחסידות ויז'ניץ ישנו ניגון מהמלחין החסידי המפורסם ר' בעריש הורוביץ (ר' בעריש ווישווער). בחסידות בעלז מושר לחנו של המלחין לבית צאנז, ר' אביש מאיר ברנדסדורפר. בחסידות באבוב ישנו לחן של רבי בן ציון הלברשטאם, מקראקא שנת תר"פ וניגון נוסף, המושר בסעודות השבת.

נוסף על כך ישנו לחן תימני ולחן ייחודי גם לקהילות גאורגיה. לחנים ייחודיים יש גם ליהדות פרס, בכל עיר בפרס יש לחן אחר. לחן נוסף הוא לחן ירושלמי.

בשנים האחרונות נפוץ לחן קצבי מקורי בעל גוון מזרחי, של הזמר משה לוי.

== ראו גם == 
* רבי שמעון בר יוחאי
*ל"ג בעומר
* ואמרתם כה לחי

==קישורים חיצוניים==

* ביאור הפיוט. [https://web.archive.org/web/20151125024106/http://www.makor-c.org/content.asp?PageId=1216&lang=he באתר ישיבת מקור חיים מאת הרב דוב זינגר והרב מעוז כהנא]. [https://web.archive.org/web/20151208021044/http://www.makor-c.org/Data/UploadedFiles/SitePages/733-sFileRedir.pdf תוספות והערות על הביאור].
* [https://drive.google.com/file/d/1Bak2gc_jhhrTaVIYvTc9FAX0V2aSiprg/view?usp=sharing עימוד וביאור של הפיוט, על ידי בנימין קוסובסקי].
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/music/Compilations/holidays/Pages/Lag-BaOmer.aspx ביצועים שונים לפיוט] באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
* [http://web.nli.org.il/sites/nlis/he/Song/Pages/Song.aspx?SongID=42#7,135,220,674 בר יוחאי] באתר הפיוט והתפילה
* הרב שמואל ברוך גנוט, רופא הנשמות מטריפולי (לדמותו של מחבר פיוט "בר יוחאי", הפיוט ותוכנו), אתר השבת.

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי המאה ה-16
קטגוריה:ניגוני מירון
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון