OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אריך פון דריגאלסקי

אריך דאגוברט פון דריגאלסקי (בגרמנית: Erich Dagobert von Drygalski 9 בפברואר 1865 - 10 בינואר 1949) היה גאוגרף, גאופיזיקאי ומדען קטבים גרמני.

==ביוגרפיה==
דריגאלסקי נולד בקניגסברג שבפרוסיה. בשנים 1882 עד 1887 למד מתמטיקה ומדעי הטבע באוניברסיטת קניגסברג, בבון, בברלין ובלייפציג. את התזה שלו לדוקטורט כתב בנושא מגיני קרח באזורים צפוניים מ-1885 עד 1891, היה עוזר במכון לגאודזיה ובמשרד המרכזי לגאודזיה בינלאומית בברלין.

דריגאלסקי עמד בראש שתי משלחות בין 1891 ל-1893, שציידה האגודה למדעי כדור הארץ בברלין. אחת המשלחות עשתה את החורף של 1892–1893 במערב גרנלנד. במהלך 1889 הקדיש את זמנו ללימוד החומר המדעי שצבר בתחומי הגאוגרפיה והגאופיזיקה. בשנת 1898 היה לפרופסור חבר וב-1899 לפרופסור מיוחד לגאוגרפיה ולגאופיזיקה בברלין.

== משלחת "גאוס" ==

"גאוס" תקועה בקרח. הצילום נעשה מ[[כדור פורח, צילום האוויר הראשון באנטארקטיקה]]

דריגאלסקי עמד בראש משלחת גאוס, המשלחת הגרמנית הראשונה אל הקוטב הדרומי, שיצאה באונייה "גאוס" לחקור את האזור הלא-נודע של אנטארקטיקה המשתרע דרומית לאיי קרגלן. המשלחת הפליגה מקיל בקיץ 1901. קבוצה קטנה מאנשי המשלחת הוצבה באיי קרגלן, ועיקר המשלחת התקדמה דרומה. דריגאלסקי עצר גם לביקור קצר באי הרד, וסיפק לראשונה מידע מדעי מקיף על הגאולוגיה, החי והצומח של האי. אף כי האונייה הייתה לכודה בקרח במשך קרוב ל-14 חודשים, עד פברואר 1903, הצליחה המשלחת לגלות טריטוריה חדשה באנטארקטיקה, שלה נתנו את השם ארץ קייזר וילהלם השני ובה ההר לו נתנו את השם הר גאוס. המשלחת חזרה לקיל בנובמבר 1903. בהמשך כתב דריגאלסקי את סיפור המשלחת, וערך את שפע הנתונים המדעיים שנאספו.

== השנים הבאות ==
בין 1905 ל-1931 פרסם דריגאלסקי עשרים ספרים ושני אטלסים לתיעוד המשלחת והיה הזוכה במדליית הזהב של החברה הגאוגרפית המלכותית לשנת 1933.

מאוקטובר 1906 עד לפרישתו, כיהן דריגלסקי כפרופסור במינכן, והיה גם נשיא המכון הגאוגרפי שייסד, עד מותו. בשנת 1910 השתתף במשלחת של גראף פרדיננד פון צפלין לשפיצברגן ובהמשך במשלחות אחרות לצפון אמריקה וצפון מזרח אסיה. דריגאלסקי מת במינכן בשנת 1949.

== הנצחה ==
האי דריגאלסקי, לשון הים דריגאלסקי באיי ג'ורג'יה הדרומית, ושדרה בחלקה הדרומי של מינכן נקראו על שמו, כמו גם מכתש דריגאלסקי על הירח. שני קרחונים, קרחון דריגאלסקי (אנטארקטיקה) וקרחון דריגאלסקי על מדרונות קילימנג'רו בטנזניה קרויים גם הם על שמו. ארכיב באוניברסיטת לודוויג מקסימיליאן מתעד את מעלליו החלוציים. גם עכביש דרום-אפריקאי נושא את שמו, Araneus drygalskii, על סמך חומר שנאסף במשלחת גאוס.

== קישורים חיצוניים ==

* 
<div class="mw-content-ltr">
* [http://www.south-pole.com/p0000085.htm Biography]
* [http://todayinsci.com/V/VonDrygalski_Erich/VonDrygalski-SiegeOfTheSouthPole.htm Excerpt from Siege of the South Pole; includes picture of Gauss under sail]
* [http://todayinsci.com/V/VonDrygalski_Erich/VonDrygalski-SouthPolarExpeditions.htm South Polar Expedition; instructions and preparations for the voyage]
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנטארקטיקה: מגלי היבשת
קטגוריה:גאוגרפים גרמנים
קטגוריה:מגלי ארצות גרמנים
קטגוריה:גאופיזיקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בון
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1865
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1949
גא"ז טיגר

רכב [[GAZ-2975 Tigr, 2008.]]
טיגר-2, הגרסה האזרחית.
המשטרה הפדרלית והימ"מ הרוסי.]]

גא"ז טיגר (רוסית: Тигр) הוא רכב שטח 4×4 רב-תכליתי מתוצרת גא"ז שהושק לראשונה כרכב שטח צבאי בשנת 2006 ומאז משמש כרכב השטח העיקרי של צבא הפדרציה הרוסית.

דגם אבטיפוס של הרכב הוצג בתערוכת IDEX בשנת 2001, וייצור ראשוני יצא לדרך בשנת 2004 עם ייצור 96 דגמים ראשונים. הצבא הרוסי קלט לשירותיו את דגם GAZ-2975 Tigr בשנת 2006.

בתערוכת Interpolitex 2010 הוצגו דגמים מודרניים יותר, לרבות דגם טיגר-M שנכנס לשירות במחצית הראשונה של 2013.

בשנת 2009 החל ייצור רכב שטח אזרחי טיגר-2 המבוסס על רכב השטח הצבאי.

==דגמים==
* GAZ-2975 Tigr, גרסת ספורט בעלת 3 דלתות בלתי משוריינת.
* GAZ-2330 Tigr, גרסה רב-תכליתית המיוצרת בגרסת 2 ו-3 דלתות.
* GAZ-23304 Tigr, גרסה רב תכליתית בעלת 5 דלתות.
* GAZ-233001 Tigr/GAZ-233011 Tigr, גרסה רב תכליתית בעלת 4 דלתות
* טיגר-2, הגרסה האזרחית של הטיגר והמקבילה הרוסית לרכב ההאמר.
* טיגר-M, גרסה משוריינת בעלת 9 מושבים.

==מפעילים==
*ארמניה: בשירות כוחות המשטרה וצבא ארמניה
*הרפובליקה העממית של סין: גרסה מקומית בייצור משותף עם רוסיה. 110 יחידות נמצאות בשירות משטרת ביטחון הציבור.
*קונגו: בשירות המשטרה המקומית
*גינאה: 3 יחידות בשירות המשמר הנשיאותי
*מונגוליה: בשירות יחידות ימ"מ משטרתית
*רוסיה: למעלה מ-700 יחידות בשירות צבא רוסיה, משטרת רוסיה, הכוחות למבצעים מיוחדים וחיל הנחתים הרוסי. 
*אורוגוואי: 3 יחידות בשירות המשטרה
*ברזיל: רכב אחד נמצא בשירות המשטרה הצבאית של ריו דה ז'ניירו.
*הודו: 2 יחידות הוזמנו על ידי הצבא.

==ראו גם==
*האמר
*GAZ-2330 Tigr

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2004
קטגוריה:רכבי שטח ופנאי גדולים
קטגוריה:כלי רכב סובייטיים
טיגר
קטגוריה:כלי רכב צבאיים
חואן קאמרה

חואן דל קרמן קאמרה מסה (בספרדית: Juan del Carmen Cámara Mesa; נולד ב-13 בפברואר 1994 בחאאן שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק ביגלוניה ביאליסטוק הפולנית בעמדת הקיצוני.

==קריירת מועדונים==
קאמרה גדל במחלקת הנוער של ויאריאל. ב-3 ביוני 2012, במחזור האחרון של העונה בליגה הספרדית השנייה בכדורגל, ערך את הופעת הבכורה המקצוענית שלו כששיחק כ-27 דקות בניצחון ויאריאל ב', קבוצת המילואים של המועדון, נגד דפורטיבו לה קורוניה.

ב-3 ביולי 2014 הצטרף קאמרה לברצלונה, והחל לשחק בקבוצת המילואים שלה. הוא הבקיע את שער הבכורה שלו ב-28 בספטמבר 2014 במשחק נגד מיורקה. את עונת הבכורה שלו סיים עם 6 שערים ב-30 הופעות.

קאמרה נכלל לראשונה בסגל של ברצלונה ב-23 באוגוסט 2015, במשחק נגד אתלטיק בילבאו, אך לא שותף. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, כשהחליף את ג'ורדי אלבה ל-16 דקות במשחקה האחרון של הקבוצה בשלב הבתים, נגד באייר לברקוזן, כשלמעשה ברצלונה הבטיחה את מקומה בשמינית הגמר עוד לפני המשחק.

ב-31 באוגוסט 2016 הושאל קאמרה לעונה אחת לז'ירונה מליגת המשנה הספרדית.

== סטטיסטיקה ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
!rowspan="2"|מועדון
!rowspan="2"|עונה
!colspan="2"|ליגה
!colspan="2"|גביע
!colspan="2"|אירופה
!colspan="2"|אחר
!colspan="2"|סך הכול
|-
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
|-
|rowspan="4" align=center valign=center|ויאריאל ב'
|!colspan="2"|2011/2012
|1||0||colspan=6|—||1||0
|-
|!colspan="2"|2012/2013
|33||6||colspan=6|—||33||6
|-
|!colspan="2"|2013/2014
|36||9||colspan=6|—||36||9
|-
|!colspan="2"|סך הכול
!70!!15!!colspan=6|—!!70!!15
|-
|rowspan="3" align=center valign=center|ברצלונה אתלטיק
|!colspan="2"|2014/2015
|30||6||colspan=6|—||30||6
|-
|2015/2016
|12||1||colspan=6|—||12||1
|-
|!colspan="2"|סך הכול
!42!!7!!colspan=6|—!!42!!7
|-
|rowspan="2" align=center valign=center|ברצלונה
|2015/2016
|0||0||0||0||1||0||colspan=2|—||1||0
|-
|סך הכול
!0!!0!!0!!0!!1!!0!!colspan=2|—!!1!!0
|-
! colspan="2" | סך הכול בקריירה
!112!!22!!0!!0!!1!!0!!colspan=2|—!!113!!22
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלני ברצלונה אתלטיק
קטגוריה:קשרי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני ויאריאל
קטגוריה:כדורגלני ז'ירונה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1994
מושזיב-מרדוך

מושזיב-מרדוך היה נסיך כשדי שמלך על בבל בין השנים 689-693 לפנה"ס. הוא נבחר למלך לאחר שהמלך הקודם, אציל בבלי בשם נרגל-אושזיב, נשבה על ידי סנחריב מלך אשור.

בתקופתו של סנחריב, בבל הייתה מדינה וסאלית של בבל. בזמן מלוכתו של סנחריב, בבל הייתה במצב מתמיד של מרד. גם המלך הקודם, נרגל-אושזיב עלה למלוכה בעקבות המרד באשור. מושזיב-מרדוך הנהיג את ממלכת בבל במרד כנגד אשור. הכשדים היו בעלי בריתם של מלכי עילם, למרד היו שותפים גם שבטים ארמיים, ושבטים מהרי הזגרוס כמו פרסומש , אליפי , אנשאן ונוספים. בשנת 691 לפנה"ס, על גדות החידקל, התנהל קרב ח'לולה בין שני הצדדים. תוצאות הקרב לא היו חד משמעיות ושני הצדדים טענו לניצחון. הקרב לא שינה את הסטטוס של המלכים הלוחמים משני הצדדים, אבל אשור נסוגה מהאזור.

בשנה הרביעית למלכותו בחודש ניסן, איבד מושזיב-מרדוך את בן בריתו העילמי, המלך חומבן-נמנה השלישי העילמי סבל משבץ ואיבד את יכולת הדיבור. סנחריב ניצל את המצב וצר על העיר בבל. לאחר תשעה חודשי מצור הוא כבש את העיר. בנקמה על מותו של בנו של סנחריב אשור-נדין-שומי, שנלכד על ידי הבבלים בשנת 694 לפנה"ס, הוסגר לעילם ומת, החליט סנחריב להחריב את העיר, שרף אותה והרס את חומותיה ואפילו הסיט את נהר הפרת לתוך העיר. הוא לקח את פסלו של האל מרדוך לאשור. מושזיב-מרדוך נשבה ונשלח לאשור.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מלכי השושלת ה-10 האשורית של בבל
קטגוריה:כשדים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-7 לפנה"ס
קמראן דיבה

קמראן דיבה (בפרסית: کامران ديبا, נולד ב-5 במרץ 1937) הוא אדריכל איראני בולט, המתגורר בפריז, צרפת. הוא בן דוד של פארה דיבה, המלכה לשעבר של איראן. התפרסם בעקבות עיצובו לקמפוס החדש של אוניברסיטת גונדישפור באהוואז, למוזיאון טהראן לאמנות עכשווית ולמרכז התרבות ניאווראן בטהראן. כרים אמאמי מתייחס אליו באנציקלופדיה איראניקה כזרז אמנות בחברה האיראנית של שנות ה-70.

דיבה הוא זוכה פרס אגא חאן לאדריכלות.

==קורות חייו==
הוא התחיל לצייר בשנות ה-50 המאוחרות בארצות הברית. ציוריו המוקדמים מושפעים מאקספרסיוניזם מופשט או אסכולת ניו יורק. במהלך שנות ה-60 השתתף בתערוכות קבוצתיות כמו אירועי הביאנלה של גלריית קורקורן (מוזיאון בוושינגטון), ב-1963, הציג תערוכה של הציורים המופשטים שלו בגלריית ריאליטיס. למרות שהוא למד והתחיל לצייר בארצות הברית, התרבות והציוויליזציה האיראנית השפיעו על עבודתו בהדרגה. התוצאה הייתה סדרה של ציורים שכללו הרכב של כתבי יד מאוירים וקליגרפיה בהשפעה פרסית. לפני שחזר לאיראן הוא ייצג את איראן באירועי הביאנלה של פריז וונציה.

המופע הראשון שלו באיראן היה התקנה ומיצג אורקולי הנקרא "ווטרמן האובד" בסביבות שנת 1966 בגלריה סייהון. גלריית זנד בטהראן ייצגה את דיבה בשנות ה-70. בנוסף לציוריו, הוא הציג בשנת 1974 מיצג והפנינג המערבים את הציבור בערב פתוח. 

קמראן עזב את איראן ב-1978, שנה לפני המהפכה האיראנית, מאז הוא עבד בלונדון ווושינגטון כעת הוא עובד בפריז, וקוסטה דל סול, ספרד. לאחר המהפכה, דיבה המשיך לצייר באופן קבוע לאורך שנות ה-80 וה-90, עם זאת הוא בחר שלא להציג את עבודותיו בפומבי. עבודתו 'וסטר העיר החדשה' הוצגה באירוע הביאנלה של ונציה ובתערוכה הנודדת "בסוף המאה" של מוזיאון לוס אנג'לס לאמנות עכשווית. הוא כיהן בחבר האדריכליים הבינלאומי, הרצה באופן נרחב, ואף היה מרצה אורח באוניברסיטת קורנל.

לאחרונה ציורים שצייר משנת 1961 הוצגו בתנועת האמנות המודרנית האיראנית מהאוסף של TMoCA. עבודותיו האחרונות של דיבה מתייחסות לזיכרון הקולקטיבי של האיראנים. הכותרות והציורים של עבודותיו מוכרים, בצורה זו או אחרת, לדורות האחרונים של העם האיראני. בשנת 2008, הוא הפיק תערוכה רב-לשונית ורב-תרבותית הנקראת "גלובל ניוז".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אדריכלים איראנים
קטגוריה:אמנים איראנים
קטגוריה:הביאנלה של ונציה
קטגוריה:מהגרים מאיראן לצרפת
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1937
לילות ביירות

לילות ביירות (בערבית: ليالي بيروت, ליאלי ביירות - לילות ביירות; מוכר גם בשם עאמר, ליאלי לובנאן - לילות לבנון) הוא קינוח לבנוני מבוסס על פודינג וסולת, המוגש לרוב באירועים מיוחדים, חגים, בסיום יום העאמר הבינלאומי וכן בסיום צום הרמאדן. בקינוח נעשה שימוש במרכיבים לא נפוצים, כמו המסטיקא, שרף מעץ אלת המסטיק ובמי זהר.

הקינוח מורכב משלוש שכבות:
# שכבה ראשונה - פודינג סולת
# שכבה שנייה - קצפת מתקתקה
# שכבה שלישית - סירופ ופיסטוקים (לעיתים גם עם עלי ורדים)

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20160105122229/http://israblog.nana10.co.il/blogread.asp?blog=722422&blogcode=12511405 עוגת ליאלי לובנאן (לילות לבנון)], אתר ישרבלוג
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:המטבח הלבנוני
קטגוריה:פודינג
קטגוריה:קינוחים
קטגוריה:המטבח הערבי: קינוחים
עונת 1996/1997 בליגה הלאומית

[[משה דדש מניף את צלחת האליפות]]
עונת 1996/1997 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-41 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 16 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 15 משחקים כל אחד - 30 מחזורים בסה"כ. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1996/1997 היו הפועל ירושלים והפועל טייבה. העונה החלה ב-24 באוגוסט 1996 והסתיימה ב-24 במאי 1997. בתום העונה סיימה בית"ר ירושלים במקום הראשון וזכתה באליפות השלישית בתולדותיה. מלך השערים של העונה היה מוטי קקון מהפועל פתח תקווה שכבש 20 שערים. 

בסיום העונה הפועל טייבה וצפרירים חולון נשרו לליגה הארצית. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1997/1998 היו הפועל אשקלון ועירוני אשדוד.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||בית"ר ירושלים||30||21||6||3||62||20||42||69||align=center| העפילה לשלב מוקדמות ליגת האלופות 
|-
||2||הפועל פתח תקווה||30||18||6||6||57||37||20||60||align=center|העפילה לגביע אופ"א
|-
||3||הפועל באר שבע||30||19||3||8||44||25||19||60||align=center|העפילה לגביע אירופה למחזיקות גביע
|-
||4||מכבי פתח תקווה||30||14||10||6||39||22||17||52||rowspan=2 align=center| העפילה לגביע האינטרטוטו
|-
||5||מכבי חיפה||30||13||9||8||48||34||14||48
|-
||6||מכבי תל אביב||30||13||7||10||47||34||13||46||
|-
||7||הפועל חיפה||30||12||7||11||34||33||1||43||
|-
||8||הפועל כפר סבא||30||11||7||12||34||39||5-||40||
|-
||9||עירוני ראשון לציון||30||11||7||12||35||47||12-||40||
|-
||10||בני יהודה תל אביב||30||10||8||12||32||40||8-||38||
|-
||11||הפועל בית שאן||30||9||7||14||29||34||5-||34||
|-
||12||הפועל ירושלים||30||9||7||14||30||41||11-||34||
|-
||13||הפועל תל אביב||30||8||9||13||29||32||3-||33||
|-
||14||מכבי הרצליה||30||9||5||16||19||28||9-||32||
|-bgcolor=#ffcccc
||15||צפרירים חולון||30||4||9||17||17||43||26-||21||align=center rowspan=2| ירדו ליגה
|-bgcolor=#ffcccc
||16||הפועל טייבה||30||4||3||23||19||66||47-||15
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isra97.html עונת 1996/1997 בליגה הלאומית] באתר rsssf.com 
* 

קטגוריה:1996 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1997 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1996
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1997
דרך פנחס רוזן

דרך פנחס רוזן היא חלק מציר האורך המרכזי שחלקו עובר בצפון-מזרח תל אביב - כביש 482 הוא 'דרך הרצליה' ההיסטורית. כביש 482 נקרא בעבר, לכל אורכו, בתל אביב, דרך משה סנה. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 שונה שם חלקה הדרומי של דרך משה סנה לדרך פנחס רוזן. בדרום גובלת דרך פנחס רוזן בגשר ורחוב מבצע קדש שחלקו הצפוני בתחומה של תל אביב ואילו חלקו הדרומי של הרחוב נמצא בבני ברק.

== לאורכה של הדרך ==
מערבית לרחוב דבורה הנביאה, וממערב לדרך מתנשאת 'גבעת הפרחים', פארק ובהיקפו שכונת נאות אפקה ב' הכוללת את 'שיכון הצ'כים' שעד תחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 נקראו הדר יוסף על שם 'האגודה השיתופית הדר יוסף' שרכשה קרקעות בסביבה מידי גואל הקרקעות יוסף שאול אלישר בטרם הוסת השם לשכונת הדר יוסף הסמוכה של ימינו על שמו של אלישר. צומת מרכזי נוסף על אם הדרך עם הרחובות טבנקין (המוביל מזרחה לרמת החייל) ושלונסקי (המוביל מערבה, והמשכו שדרות קק"ל). צומת זה מכונה "צומת כיתן" על שם מפעל "כיתן" שעמד בצדו הדרום-מערבי של הצומת. עד לשנת 2019 פעלה במקום חנות גדולה של החברה תחת השם "גולף", שנהרסה לטובת הקמת פרויקט מגורים ומרכז מסחרי. בצדה הדרום-מזרחי של הצומת היכן שלימים עמד מפעל תע"ש והיום המרכז המסחרי 'צמרת דן' בשכונת רביבים, נוסד בשנת 1942 בית חרושת 'כותנה' שנסגר בראשית שנות ה-60.

ממערב לצומת כיתן, דרומית לרחוב שלונסקי, שכונת נאות אפקה א'. בסמוך לחנות "גולף" בניין מרכז אקים ישראל ובנייני משרדים, ודרומית להם בתי מגורים נמוכים. מעברו השני של הכביש שיכון דן. צומת מרכזי נוסף מצוי דרומית לשכונות אלה, עם הרחובות ראול ולנברג ושטרית, המחוברים ביניהם במנהרה מתחת לרחוב. רחוב ראול ולנברג מוביל מזרחה לקריית עתידים ורחוב שטרית מוביל מערבה, לכיוון שדרות רוקח. בצדו הצפון-מזרחי של הצומת מוסך אוטובוסים של חברת דן.

הקצה הדרומי של דרך פנחס רוזן הנושק לנחל הירקון מהווים את גבול השטח השיפוטי של תל אביב ומעבר לו דרך מבצע קדש ברמת גן החוצה את נחל הירקון בסמוך לעשר טחנות, על גבי גשר מבצע קדש שאורכו 550 מ', נחנך ב-2006 ועובר גם מעל מסילת הירקון, ואזור התעשייה של בני ברק. דרך מבצע קדש אף מהווה את הגבול בין בני ברק ורמת גן - ממזרח לו בני ברק וממערב רמת גן. בצדו הרמת גני של הרחוב נמצא קניון איילון ומאחוריו אצטדיון רמת גן. בצדו הבני ברקי של הרחוב אזור תעשייה ובו תחנת הרכבת בני ברק. לאחר המפגש עם דרך אבא הלל סילבר, ממשיך הרחוב לתוך אזור התעשייה של בני ברק, עד לסיומו ברחוב הירקון בעיר. בקטע זה שני נתיבי נסיעה לכל כיוון.

==הערות שוליים==

פנחס רוזן
הספרייה הפנטסטית

לוגו אתר הספרייה הפנטסטית
הספרייה הפנטסטית היא פורטל ישראלי המוקדש לז'אנר הפנטזיה, אך גם עוסק בתחומים נלווים, כגון מדע בדיוני, ספרות ילדים ונוער ועוד. האתר מציע חדשות וסקירות עומק אודות ספרים, קומיקס, סרטי קולנוע, סדרות טלוויזיה, מוזיקה, אירועים מיוחדים ואמנות.

==על אודות==
הספרייה הפנטסטית החלה את דרכה בשנת 2008 כבלוג פרטי, ומאז צמחה והלכה עד שהגיעה למתכונתה הנוכחית. נכון לשנת 2017 הפעיל האתר צוות של כ-20 כותבות וכותבים. האתר מפרסם ידיעות הקשורות לז'אנרים בהם הוא עוסק על בסיס כמעט יום-יומי. על ניהול הספרייה אמונה דמות בדיונית המתקראת "ספרן הלילה". במרוצת השנים נעשתה הדמות אהודה על ידי חובבים רבים, ואף רואיינה באמצעי תקשורת שונים, לרבות מגזינים מקוונים, גלי צה"ל ועוד. מאחורי דמותו של ספרן הלילה עומד נדב אלמוג, דוקטורנט לספרות אנגלית באוניברסיטת חיפה, עורך ומתרגם.

לדברי יוצריו, האתר הוקם מתוך אמונה מוצקה בכך שגם לחובבים בישראל מגיע ליהנות מאתר חדשות ז'אנרי בסטנדרט בינלאומי, שיעניק במה ליצירה ולקהילה המקומית. כמו כן שואף האתר להוות קונטרה לפרסומים בערוצי תקשורת קונבנציונליים, שבהם חדשות הנוגעות לז'אנרים בהם עוסק האתר (פנטזיה, מדע בדיוני וכדומה) הן נדירות ולעיתים קרובות מציגות נימה סטריאוטיפית לא מכבדת וחוסר היכרות עם הנושאים המדוברים.

==פעילות מקומית ובינלאומית==
אתר הספרייה הפנטסטית פועל בשיתוף פעולה עם הוצאות ספרים רבות, חברות הפצה של סרטים וארגונים רבים בארץ ובעולם, ומקיים איתם פעילויות ותחרויות שונות. במסגרת זו מקיים האתר גם ראיונות עם אנשי מפתח מן הארץ והעולם, כגון ברנדון סנדרסון, פטריק רות'פס, מייקל מורקוק, קלי לינק, קאזו קיבואישי – יוצר סדרת הרומנים הגרפיים "הקמיע", לי ברדוגו - מחברת טרילוגיית "הגרישה", ג'ונתן סטראוד, מחבר טרילוגיית ברטימאוס וטרילוגיית "לוקווד ושות'" ועוד. כמו כן, האתר מעניק פרס שנתי בינלאומי. הפרס מחולק לקטגוריות ספר הפנטזיה הטוב ביותר, סרט הפנטזיה הטוב ביותר, התרומה לז'אנר הפנטזיה ו"החתול הספרותי הפנטסטי" - פרס היתולי אשר אף על פי כן נלקח ברצינות תהומית. הפרס מחולק ליצירות וליוצרים ישראליים ובינלאומיים כאחד.

כמו כן ידועה הספרייה הפנטסטית כבמה לחשיפה של יצירות בכורה, פרקים ראשונים ועוד, ואף ליוותה יוצרים נבחרים בפרויקטים של גיוס מימון המונים הקשורים לפנטזיה ולמדע בדיוני, לרבות מימון סרטים, ספרים ומשחקי מחשב.

==השפעה תרבותית==
בשנת 2013 זכה האתר בעיטור "הפנקס" לתרומה לתרבות הילדים והנוער, בנימוק כי היוזמה הפרטית "הפכה מפרויקט אישי שנולד מאהבה גדולה לספרות פנטזיה, לאחד האתרים המובילים, החשובים, המעניינים והרלוונטיים ביותר בתחום".

ספרן הלילה והספרייה הפנטסטית אף היוו השראה לדמות בשם זה בספר הפנטזיה הישראלי "אגם הצללים" מאת רוני גלבפיש, שראה אור ב-2015. בספר שונה שמה של הספרייה הפנטסטית לספריית הלילה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.fantastic-library.com/ הספרייה הפנטסטית] - אתר הבית
* [http://www.nightlibrarian.com/ אתר הבית של ספרן הלילה] - מנהל הספרייה הפנטסטית
* [http://www.resh.co.il/BRPortal/br/P102.jsp?arc=981814 ריאיון עם ספרן הלילה] במגזין הנוער Resh
* [http://gelbfish.com/?project=travel-shadow-lake אגם הצללים] - רוני גלבפיש
* [http://ha-pinkas.co.il/%D7%9E%D7%A6%D7%A2%D7%93-%D7%94%D7%99%D7%A6%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%90%D7%99%D7%9B%D7%95%D7%AA%D7%99%D7%95%D7%AA-%D7%9C%D7%99%D7%9C%D7%93%D7%99%D7%9D-%D7%9C%D7%A9%D7%A0%D7%AA-2013/ מצעד היצירות האיכותיות לילדים לשנת 2013] - כתב העת המקוון "הפנקס"

קטגוריה:פורטלים ישראליים
קטגוריה:פנטזיה
קטגוריה:מדע בדיוני
דריגאלסקי (אי)

האי דריגאלסקי הוא אי מכוסה קרח שגובה כיפתו כ-237 מ', אורכו 32 ק"מ והוא מתנשא לגובה 325 מ' מעל ים דייוויס באוקיינוס הדרומי, כ-85 ק"מ צפונית לחוף ארץ המלכה מרי בטריטוריה אוסטרלית באנטארקטיקה. וכ-45 ק"מ צפון-צפון מזרח לכף פילכנר. שטח האי הוא 220 קמ"ר.

הראשונים שצפו באי דריגאלסקי מחוף היבשת האנטארקטית בנובמבר 1912 היו אנשי קבוצת הבסיס המערבי של משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה (1914-1911). תצפית קרובה יותר הייתה מן הספינה "אורורה" של דאגלס מוסון כשהייתה בדרכה הביתה בינואר 1914. כיוון שסבר, כי האי דריגאלסקי הוא "רמת דריגאלסקי", שאותה מיפה פרופסור אריך פון דריגאלסקי במשלחת הגרמנית הראשונה לאנטארקטיקה 
(1903-1901) בשנת 1902, קרא מוסון את האי על שמו.

קטגוריה:אנטארקטיקה: איים
כף פילכנר

כף פילכנר (באנגלית: Cape Filchner) הוא כף מכוסה קרח הפונה אל ים דייוויס, 27 ק"מ מערבית-צפונית-מערבית לאי אדמס באנטארקטיקה. הכף מפריד בין ארץ קייזר וילהלם השני וארץ המלכה מרי. 

==היסטוריה==
כף פילכנר התגלה על ידי משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה (1914-1911) בראשות סר דאגלס מוסון, שקרא לו על שם וילהלם פילכנר, מנהיג המשלחת הגרמנית השנייה לאנטארקטיקה בשנים 1912-1911.
 
קטגוריה:אנטארקטיקה: לשונות יבשה
O heilges Geist- und Wasserbad, רי"ב 165

O heilges Geist- und Wasserbad (בעברית: הו מרחץ קדוש של רוח ומים) רי"ב 165, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בוויימאר, והוא ביצע אותה לראשונה ב-16 ביוני 1715, לכבוד חג השילוש הקדוש.

==היסטוריה ומילים==
באך עבד כמלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708, ובמרץ 1714 קודם לתפקיד הממונה על המוזיקה. בתפקיד זה היה אחראי להלחנה של יצירה חדשה מדי חודש, בעיקר של קנטטות, כשמטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה, תוך כמה שנים. לפי הידוע כיום, קנטטה זו הייתה השנייה שהלחין באותה שנה לאחר רי"ב 31.

סדר הקריאה לחג כולל פסוקים מהאיגרת אל הרומאים ומהבשורה על-פי יוחנן בהם מתוארת פגישתו הראשונה של ניקודמוס עם ישו, שבה הם דנים על הטבילה לנצרות. הלברית נכתבה על ידי סלומון פרנק (Salomon Franck), משורר החצר שכתב את הלברית לקנטטות נוספות של באך בתקופה זו והיא מתייחסת לנושא הטבילה ולקשר שנוצר כך בין המאמין לבין ישו. כמו כן, היא עוסקת בגאולה הבאה על ידי מותו של ישו. אזכור נוסף לסדר הקריאה הוא נחש הנחושת שמוזכר בשיחת ישו עם ניקודמוס ופרנק מרחיב את ההתייחסות גם לנחש הקדמוני שמסמל את החטא הקדמון. החלק האחרון בקנטטה לקוח ממזמור לותרני של המשורר הגרמני בן המאה ה-16, לודוויג הלמבולד (Ludwig Helmbold).

כמו קנטטות אחרות שלו מתקופת ויימאר, הוא ביצע את הקנטטה פעם נוספת בעת עבודתו בלייפציג, באותו מועד בשנת 1724. הפרטיטורה המקורית ששרדה היא מהביצוע בלייפציג, בעוד זאת של הביצוע הראשון אבדה.

==מבנה והרכב מבצע==
הקנטטה נכתבה לארבעה סולנים, סופרן, אלט, טנור ובס (קול), למקהלה בת ארבעה קולות ולתזמורת הכוללת שני כינורות, ויולה, בסון, צ'לו ובאסו קונטינואו. לקנטטה שישה חלקים:
# אריה לסופרן: O heilges Geist- und Wasserbad (הו מרחץ קדוש של רוח ומים)
# רצ'יטטיב לבס: Die sündige Geburt verdammter Adamserben (לידתם בחטא של צאצאי אדם המקוללים)
# אריה לאלט: Jesu, der aus großer Liebe (ישו, אשר מתוך אהבה גדולה)
# רצ'יטטיב לבס: Ich habe ja, mein Seelenbräutigam (גן עדן של נשמות)
# אריה לטנור: Jesu, meines Todes Tod (ישו, המוות של מותי)
# כורל למקהלה: Sein Wort, sein Tauf, sein Nachtmahl (מילתו, טבילתו, ארוחתו)

==הקלטות==
היצירה לא הוקלטה רבות, רק כ-7 פעמים, בהן על ידי מנצחים ידועים כגון גוסטב ליאונהארדט (ב-1987), טון קופמן (ב-1995), מסאקי סוזוקי (ב-1996) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.bach-cantatas.com/BWV165.htm פרטי הקנטטה] באתר קנטטות באך
* [http://www.bach-cantatas.com/Texts/BWV165-Heb1.htm טקסט הקנטטה] באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)

==הערות שוליים==

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
מגדלי אלון

מגדלי אלון הם זוג מגדלי משרדים שבנייתם הסתיימה בסוף שנת 2017 ברחוב יגאל אלון 94 בתל אביב, בסמיכות ומדרום למגדל אלקטרה, במתחם שבו שכן בית החרושת "הארגז". הבניינים הם בגובה של 163 מטרים ו-40 קומות כל אחד, עם מרתף חניה בן 6 קומות שבו מקום ל-2,200 מכוניות. בכל מגדל 14 מעליות.

== היסטוריה ==
בשנת 2001 אישרה הוועדה המקומית לתכנון ולבנייה בתל אביב את תוכנית הפרויקט, כחלק משינוי של תוכנית בניין עיר (תב"ע) בשכונת ביצרון, המאפשרת בנייה לגובה במתחם, במסגרתה אושרו מבנים של עד 50 קומות ברחוב יגאל אלון.

בשנת 2010 מכר שלום חגי, בעלי קבוצת הארגז, את המתחם תמורת כ-400 מיליון שקל לקבוצת ב.ס.ר., אשר הקימה קבוצת רכישה במסגרתה רכשו חברות הביטוח "מגדל" ו"הראל" את המגדל הצפוני, וכמאה משרדים של עורכי דין, רואי חשבון, סוכני ביטוח, משרדי פרסום, שמאים ומהנדסים רכשו שטחים במגדל הדרומי. אדריכלי המיזם היו משרד ברעלי לויצקי כסיף אדריכלים, והוא משתרע על קרקע בשטח של כ-20 דונם הנמצאת בחכירה מעיריית תל אביב ומינהל מקרקעי ישראל. 

בניית המגדלים החלה בשנת 2014, והסתיימה בסוף שנת 2017. קבלני הבנייה הראשיים היו "אשטרום" ואלקטרה בנייה". ספק הבטון בפרויקט היה חברת רדימיקס ואת שלד הבניין בנתה חברת "יילמזלר" הטורקית.

במאי 2017 שכרה חברת אבטחת המידע פאלו אלטו נטוורקס 4 קומות משרדים במגדלים.

בשנת 2018 החלה בניית מבנה חדש לתיאטרון תמונע שיעתיק את מיקומו כחלק מפרויקט מגדלי אלון. את עלות בניית התיאטרון מממנים יזמי המגדלים במסגרת מטלות ציבוריות שהשיתה העירייה כתנאי לאישור התוכנית. התיאטרון ישוכן במבנה בשטח 2,400 מ"ר בבעלות עיריית תל אביב-יפו. נכון ל-2022, התיאטרון לא עבר.
ממוזער
מגדלי אלון, יולי 2024

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

אלון
קטגוריה:רחוב יגאל אלון
קרחון דריגאלסקי (אנטארקטיקה)

קרחון דריגאלסקי (באנגלית: Drygalski Glacier הוא קרחון רחב ידיים, באורך 32 ק"מ וברוחב 24 ק"מ בחלקו העליון, הזורם מרמת הרברט לדרום-מזרח בין רכס רות לרכס קיוסטנדי, ונכנס אל מפרץ סולארי מיד מצפון לנונאטאק סנטינל על חוף נורדנשלד, החוף המזרחי של ארץ גרהאם באנטארקטיקה. 

אורכו של הקרחון 28 קילומטרים.
== היסטוריה ==
=== גילוי הקרחון ===

הקרחון התגלה בשנת 1902 על ידי המשלחת השוודית לאנטארקטיקה בהנהגת אוטו נורדנשלד, אשר חשבו כי מדובר במפרץ קפוא מכוסה קרח. 

הקרחון זוהה כקרחון על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד ב-1947.

=== מקור השם ===

שמו של הקרחון ניתן לו בשל קרבתו ל-"מפרץ דריגאלסקי" הקרוי על שם פרופסור אריך פון דריגאלסקי, חוקר אנטארקטיקה ומגלה גרמני.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:0::NO::P5_ANTAR_ID:4105 קרחון דריגאלסקי] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=3901&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR קרחון דריגאלסקי] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

== הערות שוליים ==

דריגאלסק
דריגאלסקי
דני רומרה

דניאל 'דני' רומרה אנדוחאר (בספרדית: Daniel 'Dani' Romera Andújar; נולד ב-23 באוגוסט 1995 באלמריה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אלקורקון.

==קריירת מועדונים==
רומרה גדל במחלקת הנוער של לה קניאדה, ובשנת 2011 עבר למחלקת הנוער של אלמריה. בעונת 2011/2012 ערך רומרה את הופעת הבכורה המקצוענית שלו במסגרת הליגה הספרדית השנייה.

ב-30 בנובמבר 2013 ערך רומרה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה ובליגה הספרדית, כשנכנס כמחליף 19 דקות לסיום בהפסד לסלטה ויגו.

ב-21 בספטמבר 2015 חתם רומרה על חוזה ל-3 שנים בברצלונה והחל לשחק בקבוצת המילואים שלה, ברצלונה אתלטיק.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:חלוצי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה אתלטיק
קטגוריה:כדורגלני אלמריה
קטגוריה:כדורגלני קדיס
קטגוריה:כדורגלני אלקורקון
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1995
שאריבקה

שאריבקה (באוקראינית: Шарівка; בפולנית: Szarawka; ברוסית: Шаровка) היא עיירה במחוז חמלניצקי שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

==תולדות היישוב==
שאריבקה נזכרת מתחילת המאה ה-16, ובאמצע המאה ה-17 נפגעה בידי הטטרים. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית.

==יהודי שאריבקה==
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-650 יהודים, כרבע מתושביה, ותחת המשטר הסובייטי עבדו חלקם בקולחוז שהוקם בסמוך לעיירה.

ב-8 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ועד מהרה הגיעו אליה פליטים יהודים משטחי פולין הכבושה ומבסרביה, כמו גם יהודים מכפרי הסביבה. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, בו נצטוו לענוד טלאי צהוב, להעביר לשלטונות סכומי כופר ולהתייצב לעבודות כפייה. בשל תנאי המחיה הקשים בגטו, מתו רבים מיושביו ברעב וממחלות. בסוף קיץ 1941 הובאו לגטו שבעיירה יהודים נוספים מגטו פרמפול.

באוקטובר 1942 ריכזו שוטרים מקומיים בפקודת הגרמנים את כל הגברים הצעירים מהגטו שבעיירה, ורצחו אותם במחצבה סמוכה. יתר יושבי הגטו נרצחו עד תחילת נובמבר שלאחר מכן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוז חמלניצקי: יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-15
נווה קיץ

נווה קיץ (אנגלית: A Summer Place) הוא סרט מלודרמה רומנטית אמריקאי משנת 1959.

התסריט מבוסס על ספר בשם זה מאת סלואן וילסון שפורסם ב-1958. הסרט הצליח מאוד בזמנו בעיקר אצל צעירים היות שעסק בבעיית יחסי מין אצל מתבגרים ובתפקידים הראשיים שיחקו שני צעירים יפים ובלונדינים שהיו אז מושא להערצה - סנדרה די וטרוי דונהיו.

נעימת הנושא של הסרט זכתה לפרסום רב בביצוע של תזמורתו של פרסי פיית' והייתה במשך תשעה שבועות בראש הבילבורד הוט 100 בשנת 1959.

==תקציר העלילה==
בארט הנטר (ארתור קנדי) הוא בעל אחוזה ב"אי האורנים" בחוף מיין. בעבר הייתה משפחתו אמידה אבל לאחר מות אביו הוא נסחף לאלכוהוליזם ומצבו הכלכלי הידרדר עד שנאלץ להשכיר חלק מחדרי האחוזה לנופשים בחודשי הקיץ. אתו גרים במקום אשתו סילביה (דורותי מקגוויר) ובנו ג'ון (טרוי דונהיו).

משפחת יורגנסון מגיעה למקום בקיץ לחופשה. אב המשפחה הוא קן יורגנסון (ריצ'רד איגן), אשתו הלן (קונסטנס פורד) ובתם מולי (סנדרה די).

קן מכיר את המקום. הוא עבד שם לפני עשרים שנה כמציל כדי לממן את לימודיו. כבר אז הכיר את סילביה והתחרה על ליבה מול בארט הנטר, אבל משפחתה של סילביה לחצה עליה שתעדיף את בארט העשיר על קן העני. קן עזב את המקום הפך למיליונר בתעשייה הכימית, נישא להלן והוליד את מולי.

חיי הנישואים של קן והלן אינם טובים. הם ישנים בחדרים נפרדים ורבים כל הזמן בעיקר בעניין התנהגותה של מולי עם בחורים שאינה מוצאת חן בעיני אמה.

גם היחסים בן סילביה ובארט הנטר הם גרועים בעיקר בגלל שתיינותו של בארט. כשסילביה נפגשת בקן נדלקת שוב האהבה ביניהם, עובדה שלא נעלמת מעיניה הבולשות של הלן.

ג'ון ומולי יוצאים לשיט בסירה ונקלעים לסערה. סירתם מתהפכת והם נחלצים בקושי, מגיעים לחוף ומתגלים בבוקר על ידי משמר החופים. הלן מכריחה את מולי לעבור בדיקה גניקולוגית לראות שהיא עדיין בתולה. היא מתקיפה את קן ואומרת לו שהכל בגלל הדם השוודי שלו הזורם בעורקיה של מולי כי בשוודיה מתרחצים עירומים זכרים ונקבות.

קן משיב בחזרה כי כעת היא הכניסה את השוודים לרשימה של אנשים שהיא שונאת הכוללת יהודים, כושים, קתולים, היספנים, איטלקים, פולנים, ילדים קטנים ועוד.

בתגובה מגלה הלן לכולם את הרומן בין קן וסילביה. הדבר מסתיים בגירושים צורמים. מולי וג'ון נשלחים לקולג'ים המרוחקים זה מזה.

קן וסילביה חוזרים לאי האורנים כזוג נשוי ומזמינים את מולי וג'ון. הזוג הצעיר מתייחד ומולי נכנסת להריון. הם מבקשים להתחתן ובית המשפט מאשר זאת לבסוף למרות גילם הצעיר. הזוג הצעיר חוזר לירח דבש לבית החוף של קן וסילביה באי האורנים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=YZSBGf6abPA קדימון לסרט נווה קיץ], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=rt7SPm7N6D8 נעימת הנושא מהסרט נווה קיץ בביצוע תזמורתו של פרסי פיית'], באתר "יוטיוב"
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:סרטי 1959
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים רומנטיים
קטגוריה:סרטי סנדרה די
שחף ורוד

שחף ורוד (שם מדעי: Rhodostethia rosea) הוא מין של שחף קטן החי באזורים הארקטיים. זהו המין היחיד בסוגו, אם כי לעיתים משייכים אותו לסוג אחד עם שחף גמדי. באנגלית הוא קרוי על שם חוקר הקוטב הצפוני והדרומי, ג'יימס קלארק רוס.

זהו שחף המזכיר במראהו ובגודלו את השחף הגמדי, אם כי הוא יותר גדול ומוארך בצורתו. הכנפיים מחודדות בקצה, הרגליים אדומות, הפנים לבנות והמקור קטן ושחור. בקיץ מופיעה רצועה שחורה סביב הצוואר ובחורף צבעה משתנה ללבן. אך בחורף צבעה לבן. הצעירים נוטים לצבעים כהים יותר, בדרך כלל אפורים.

השחף הורוד חי באזורים הצפוניים של ארצות הברית, קנדה, צפון אירופה ורוסיה. בחורף הפרטים שטים או עפים בים או ליד מפרצים מגוננים. הם לא נוטים לנדוד רחוק מאוד, אך בתצפית אחת התגלה שחף ורוד ליד ימת סלטון שבקליפורניה. בקיץ הם מתרבים בטונדרה בין העשבים, חזזיות, שיחים וערבות ננסיות. הם מטילים ביצים על הקרקע במושבות קטנות ומבודדות בדרך כלל. לעיתים טורפים ומזג אוויר גורמים לפגיעה בחלק מהמושבות.

השחפים צדים בים דגים, סרטנים ודיונונים וכן עופות ים צעירים. בקיץ הם בדרך כלל ניזונים מנחילי חרקים ארקטיים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שחפיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:האזור הארקטי: עופות
קטגוריה:אלסקה: עופות
קטגוריה:קנדה: עופות
קטגוריה:רוסיה: עופות
שי-לי עטרי

שי-לי עטרי (נולדה ב-2 באוקטובר 1989) היא זמרת, שחקנית במאית קולנוע ועורכת וידאו ישראלית.

== ביוגרפיה ==
עטרי היא בתם של יוסי, ד"ר להנדסה גרעינית, ואביבה, מפקחת במשרד החינוך. אביה, בן למשפחת עטרי, בת שבעה ילדים, אח של השחקנית יונה עטרי, הזמרת גלי עטרי ושדרנית הרדיו שוש עטרי. היא שירתה בצה"ל בלהקת חיל החינוך והנוער. לאחר השחרור למדה עטרי מוזיקה בבית ספר רימון, אך עזבה את הלימודים בשל חוויה אישית קשה שעברה, ונרשמה ללימודי משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב.

הופעת הבכורה שלה כשחקנית הייתה בשנת 2015 כאשר גילמה את ענת בסדרה "זגורי אימפריה". מאוחר יותר באותה השנה גילמה את יעל בסדרה "ג'וני ואבירי הגליל".

בשנת 2015 הוציאה עטרי אלבום בשם "באמת שרציתי", המכיל 9 שירים. הסינגלים שיצאו מתוך האלבום הם: "סוסים שקופים", "תיילל", "אצלנו בגן", "אהבה גונבת", "אמילי" ו"דואט פרידה".
"נעורים", סרט הביכורים של שי לי עטרי, שמספר את סיפורה האישי, התקבל לפסטיבל הקולנוע בקאן.

===חיים אישיים===
במהלך לימודיה בסטודיו למשחק הכירה את יהב וינר, בן קיבוץ כפר עזה, ולאחר מכן השניים נישאו.

בשנת 2016 עברה שי-לי תאונת דרכים קשה, ובעקבותיה נגרמו לה חבלת ראש ופציעה קשה ברגל, אשר הצריכו שיקום ארוך והותירו אותה עם נכות כרונית.

בדצמבר 2022 סיפרה בכאן 11 על אונס אלים שעברה.

במהלך הטבח בכפר עזה ב-7 באוקטובר 2023 במסגרת מתקפת הפתע על ישראל הסתגרו שי-לי ובעלה יהב עם בתם בת החודש בביתם שבכפר עזה. בזמן שמחבלים ניסו לפרוץ את חלון הממ"ד שהתחבאו בו, הדף יהב את המחבל בעוד שי-לי ברחה עם בתם. שלושה ימים מאוחר יותר קיבלה עטרי את הבשורה כי בעלה נרצח.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
שי-לי
קטגוריה:חברות להקת חיל החינוך
קטגוריה:חברי להקת חיל החינוך
קטגוריה:בוגרות רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:בוגרות הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:במאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:במאיות קולנוע ישראליות
קטגוריה:כפר עזה: אישים
קטגוריה:בוגרות תיכון עמית עמל (ראשון לציון)
קטגוריה:בוגרי תיכון עמית עמל (ראשון לציון)
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל: אישים
קטגוריה:אלמנות נפגעי פעולות האיבה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1989
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
קטגוריה:זמרים ישראלים ממוצא תימני
שרקובשצ'יזנה

שרקובשצ'יזנה (בבלארוסית: Шаркоўшчына, שרקואושצ'ינה; בפולנית: Szarkowszczyzna; ביידיש: שאַרקוישטשינע) היא עיירת במחוז ויטבסק שבבלארוס, על גדות נהר דיסנה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
שרקובשצ'יזנה נזכרת לראשונה בשנת 1503, ובמשך השנים הייתה בבעלות משפחות אצולה פולניות. בשנת 1767 הוענקו לשרקובשצ'יזנה זכויות עיר.

בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית. לאחר מלחמת העולם הראשונה, ובהתאם להסכם ריגה משנת 1921, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה, בנפת דז'יסנה שבפרובינציית וילנה.

==יהודי שרקובשצ'יזנה==
אנדרטה לזכר קרבנות העיירה בשואה.
בשנת 1897 נמנו בעיירה 1,007 יהודים, ובשנת 1921 נמנו בה 1,036 יהודים. בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות של המפלגות הציוניות ושל הבונד, ופעלו בה בית מדרש, בית ספר עברי ובית ספר יידי. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

ב-30 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו החלו מיד בביצוע מעשי שוד ביהודיה, תוך הטלת גזירות שונות עליהם, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה, תשלום סכומי כופר וגיוס לעבודות כפייה משפילות. כעבור זמן מה הוצאו להורג 11 יהודים מהעיירה שהואשמו בקומוניזם.

באוקטובר 1941 רוכזו יהודי העיירה בשני גטאות מגודרים שהוקמו בה, אליהם הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה (בהם הרמנוביצ'ה, בילדזיוגי , נובי פהוסט ושקונציקי ), ואשר מספר יושביהם הגיע לכ-1,900 איש. רבים מיושבי גטאות אלו מתו ברעב וממחלות, ומאביב 1942, החריפה התמותה בהם לאחר שהגרמנים הגבילו את אספקת הלחם לגטאות לעובדי הכפייה בלבד.

ב-17 ביולי 1942, לאחר שראש היודנרט המקומי, הירש ברקאן (Berkan), חשד כי הגרמנים מתכננים אקציה בעיירה, הוא ארגן בריחה מהגטאות בה. כשהתקרבו הגרמנים לשערים, הציתו יושבי הגטאות את בתיהם, וכמה מאות מהם הצליחו להימלט ליערות הסביבה. כ-1,200 היהודים שנותרו בגטאות נרצחו באותו היום.

==לקריאה נוספת==
* שמואל ספקטור וברכה פרוינדליך (עורכים), פנקס הקהילות: פולין, כרך שמיני: מחוזות וילנה-ביאליסטוק-נובוגרודק, עמ' 625–627 (הערך נכתב בידי רחל גרוסבאום-פסטרנק).

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז ויטבסק: יישובים
קטגוריה:אתרי מרידות יהודים בשואה
שחף כסוף אדום-מקור

שחף כסוף אדום-מקור (שם מדעי: Chroicocephalus novaehollandiae scopulinus) הוא תת-מין של שחף כסוף, והוא בעל מקור אדום שנתן לו את שמו . הוא חי בטבע בניו זילנד ואיים מרוחקים כמו איי צ'טהאם ואיים ליד אנטארקטיקה.

כפי ששמו מרמז מקורו של השחף אדום, ובנוסף הוא בעל טבעת-עין צרה ואדומה. הרגליים אדומות והכנפיים אפורות בהירות. לצעירים יש מקור חום כהה עם קצה אדום, מה שמקשה להבדיל בינם לבין שחף בולר (Chroicocephalus bulleri).

זהו השחף הקטן ביותר בניו זילנד, והוא נחשב בעבר למין עצמאי של שחף, אך כיום רוב הרשימות מכירות בו כתת-מין של השחף הכסוף (Chroicocephalus novaehollandiae) מאוסטרליה, הדומה לו מאוד.

השחפים הם עופות חברתיים המקננים יחדיו בלהקות גדולות בחופים סלעיים שונים. הם ניזונים מדגים קטנים, צדפות, סרטנים וצבי ים צעירים, אך גם אוכלים נבלות וחוטפים מזון מעופות ים אחרים. לעיתים הם עלולים להתקיף גם אנשים שהסיגו גבול.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nzbirds.com/birds/gullredbilled.html שחף כסוף אדום-מקור באתר nzbirds]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1844
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן ריינהולד פורסטר
קטגוריה:שחפיים
קטגוריה:ניו זילנד: עופות
שחף כסוף

שחף כסוף (שם מדעי: Chroicocephalus novaehollandiae) הוא מין של עוף ימי ממשפחת השחפיים. עוף זה חי בחופי הים של אוסטרליה והאיים בסביבתה והוא השחף הנפוץ ביותר בה.

אורכו הממוצע 40–45 ס"מ, מוטת כנפיו עד 94 ס"מ. הוא בעל מקור אדום מעט, אך לא כמו קרובו הניו זילנדי שחף אדום-מקור. מין זה הוא בעל עיגולים אדומים סביב העיניים ורגליים אדומות בוהקות. הנוצות אפורות בהירות מעט והזנב שחור. 

שחף זה מצוי בחופי אוסטרליה בכל המדינות. הם נפוצים גם בפארקים עירוניים ואף במזבלות, שם הם מחפשים שיירי מזון. הם מקננים לאורך החוף בחופים מוגנים שונים. בני הזוג מקננים ושומרים יחד והם יתקפו כל טורף או מסיג גבול.

הם עצמם ניזונים מדגים, סרטנים, דיונונים, תולעים, חלזונות, חוליתיניים ופגרים. הם גם רודפים אחרי עופות ים אחרים, הנושאים טרף, וגוזלים אותו מהם. 

תת-מינים:
*C. n. forsteri
*C. n. gunni
*שחף כסוף אדום-מקור

==קישורים חיצוניים==

<gallery>
קובץ:Aggression in Larus novaehollandiae.jpg
קובץ:Silver gull with fish 2014.JPG
Chroicocephalus novaehollandiae MHNT.ZOO.2010.11.125.20.jpg |Museum specimen 
</gallery>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1826
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'יימס פרנסיס סטפנס
קטגוריה:שחפיים
קטגוריה:אוסטרליה: עופות
קטגוריה:פיג'י: עופות
שחף האנדים

שחף האנדים (שם מדעי: Chroicocephalus serranus) הוא מין של שחף החי בדרומה של אמריקה הדרומית. ראשו של שחף האנדים שחור, והוא שייך לסוג כרויקוצפלוס.
== מאפיינים ==
השחף חי באזור הרי האנדים כפי ששמו מרמז. הוא נמצא בארגנטינה, בוליביה, צ'ילה, קולומביה, אקוודור ופרו. בשונה מרוב השחפים, שחף זה חי בדרך כלל באזורים יבשתיים ומקנן בין ההרים. הוא נפוץ גם בשדות מרעה, בריכות, נהרות ואגמים.

זהו השחף הגדול ביותר בסוגו, והוא מגיע לאורך 45–48 ס"מ בממוצע. הוא בעל ראש שחור, מקור אדום, רצועה אדומה מסביב לעיניים ורגליים אדומות. הנוצות לבנות-ואפורות בכנפיים והקצוות שחורים.

השחף ניזון מדגים, חרקים, זוחלים קטנים, תולעים, אפרוחים של עופות אחרים ונבלות, והוא גם מחטט באשפה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://neotropical.birds.cornell.edu/portal/species/overview?p_p_spp=157781 שחף האנדים באתר neotropical.birds]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1844
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן יקוב פון טשודי
קטגוריה:שחפיים

קטגוריה:בוליביה: עופות
שחף סיני שחור-ראש

שחף סיני שחור-ראש (שם מדעי: Chroicocephalus saundersi) הוא מין של שחף החי בסין ומזרח אסיה ומצוי בסכנת הכחדה.

הוא קרוי גם שחף סאונדרס על שם החוקר הווארד סאונדרס. בעבר נחשב למין יחיד בסוג Saundersilarus, אך כיום הוא משויך לסוג כרויקוצפלוס.

אורכו של שחף זה רק 33 ס"מ, הקטן ביותר מבין השחפים לאחר שחף גמדי. העורף והראש של השחף שחורים לגמרי וגם המקור שחור ומעוקל בקצהו. הכנפיים אפורות בהירות ולבנות בקצותיהן. הזנב שחור-לבן לסירוגין והרגליים שחורות.

השחף חי באזורי חופים, שפכי נהרות, ביצות ואגמים ברחבי מזרח סין, הונג קונג, יפן, קוריאה הצפונית וקוריאה הדרומית, מקאו, רוסיה, טאיוואן ווייטנאם.

שחפים אלה בסכנה כתוצאה מפגיעה בבית גידולם על ידי שינוי תוואי החוף למטרות חקלאות ימית וכן בגלל זיהום סביבתי וירי בעופות בכמה מהמדינות בהם הם חיים. סיבה נוספת היא חיסול גוזלים על ידי טורפים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט סווינהו
קטגוריה:שחפיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1871
קטגוריה:בעלי חיים ימיים במזרח הרחוק
שאדק

שאדק (בפולנית: Szadek; ביידיש: שאדיק) היא עיירה במחוז זדונסקה וולה שבפרובינציית לודז' בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

==תולדות היישוב==
שאדק נזכרת לראשונה בשנת 1295, ובשנת 1401 הוענקו לה זכויות עיר. מהמאה ה-16 נודעה העיירה בשל היותה מרכז טקסטיל, הגם שבמאה ה-17 נפגעה ממגפות וממלחמות.

בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום שליטת פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית.

==יהודי שאדק==
בכתב זכויות שהוענק לעיירה בשנת 1624 נאסרו בה מגורי יהודים, והקהילה ביישוב התפתחה לאחר ביטול הגבלות אלה בידי המשטר הפרוסי בשנת 1802. מהמחצית השנייה של המאה ה-19 התקיימה בעיירה קהילה יהודית עצמאית. רב הקהילה הראשון, הרב נחום לעווי, עלה ארצה בשנת 1844.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-500 יהודים, והתקיימה בה פעילות ציונית. עם הכיבוש הגרמני בתחילת מלחמת העולם השנייה גורשו כ-100 מיהודי העיירה לזדונסקה וולה. 410 היהודים שנותרו בעיירה רוכזו בגטו שהוקם בה, אשר ב-14 באוגוסט 1942 שולחו כל יושביו למחנה ההשמדה חלמנו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160629213459/http://moreshet.pl/he/node/438 שאדק] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:גטאות בפולין
כרויקוצפלוס

כרויקוצפלוס (שם מדעי: Chroicocephalus) הוא סוג במשפחת השחפיים ובו מינים בעלי ראש כהה בדרך כלל, מקור דק אדום או שחור, רגליים אדומות וכנפיים צרות ואפורות-בהירות. הם נוטים לחיות באזורים יותר יבשתיים משאר השחפים.

בעבר נכללו בסוג שחף, בו נמצאים רוב השחפים, אך הם יותר קטנים וכהים מהם.

==מינים==
*שחף חום-ראש (Chroicocephalus brunnicephalus)
*שחף שחור-מקור (Chroicocephalus bulleri)
*שחף אפור-ראש (Chroicocephalus cirrocephalus)
*שחף צר-מקור (Chroicocephalus genei)
*שחף הארטלוב (Chroicocephalus hartlaubii)
*שחף כסוף (Chroicocephalus novaehollandiae)
*שחף חום-עורף (Chroicocephalus maculipennis)
*שחף בונפרטה (Chroicocephalus philadelphia)
*שחף האגמים (Chroicocephalus ridibundus)
*שחף סיני שחור-ראש (Chroicocephalus saundersi)
*שחף אדום-מקור (Chroicocephalus scopulinus)
*שחף האנדים (Chroicocephalus serranus)
*שחף הואינה (Chroicocephalus utunui) - נכחד

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1836
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס קמפבל אייטון
קטגוריה:שחפיים
שוויירז'ה

שוויירז'ה (בפולנית: Świerże; ביידיש: סווערשטש, סווערזש) הוא כפר במחוז חלם שבפרובינציית לובלין בפולין, על גדת נהר הבוג המערבי וגבול אוקראינה, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
שוויירז'ה נזכר לראשונה במחצית הראשונה של המאה ה-15 כיישוב בבעלות אצולה. בשנת 1822 הוענקו ליישוב זכויות עיר, אך אלו ניטלו ממנו בהמשך בעקבות מרד ינואר.

==יהודי שוויירז'ה==
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בכפר הוא משנת 1550, ומאמצע המאה ה-18 התקיימה בו קהילה מאורגנת, אליה השתייכו יהודים נוספים מכפרי הסביבה. בשנת 1897 נמנו בכפר 653 יהודים, ובין מלחמות העולם התגוררו בו כ-300 יהודים, כ-80% מתושביו.

עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים בספטמבר 1939, החלו אלו בשוד רכוש יהודיו ובחטיפתם לעבודות כפייה. עם הבאת והגעת יהודים נוספים ליישוב, נמנו בו בסוף שנת 1939 כ-800 יהודים. בהמשך רוכזו יהודים אלו בגטו שהוקם בכפר, בו מונה יודנרט, בראשות משה פרלשטיין, אשר נצטווה להסדיר את התייצבות היהודים לעבודות הכפייה.

בסתיו 1942 שולחו כל יושבי הגטו שבכפר למחנה ההשמדה סוביבור.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160801042704/http://moreshet.pl/he/node/442 שווייז'ה] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:לובלין (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:לובלין (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
עמל אהבה לשווא

Honorificabilitudinitatibus".]]
עמל אהבה לשווא (תורגם גם שווא עמל האהבה, ייסורי אהבה לתוהו; באנגלית: Love's Labour's Lost) היא קומדיה מאת ויליאם שייקספיר, שנכתבה כנראה סביב 1596 והוצגה לכל המאוחר בחג המולד 1597, בפני אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה. 

המחזה מתאפיין במשלב לשוני גבוה, בחידודים רבים וגם בסרבול; הסצנה הרציפה הארוכה ביותר בכל עבודותיו של שייקספיר, למעלה מ-900 שורות, נכללת בו, כמו גם המילה הארוכה ביותר: המילה הלטינית "Honorificabilitudinitatibus", צורת הרבים של "להיות במצב מסוגלות להשיג כבוד". סרבול זה תרם לכך שזוהי אחת מהיצירות הפחות מבוצעות בקאנון השייקספירי. 

בניגוד לרוב ההצגות האחרות של הכותב, מקורות ההשראה ל"עמל אהבה לשווא" נותרו לא ברורים, אם כי מוחוור שהדמויות הראשיות מבוססות על אישים היסטוריים: מלך נווארה הוא אנרי הרביעי, ברון הוא שארל דה בירון, דומן הוא שארל מלורן, דוכס מיין, ולונגוויל על אנרי, דוכס לונגוויל. חוקרים העריכו כי ההקשר הקומי של הדמויות היה ברור לקהל הרחב באנגליה כל ימי מלכותו של אנרי הרביעי, אך הלך ונחלש עם הזמן.

==עלילה==
פרדיננד מלך נווארה מחליט להקדיש את עצמו ללימוד והגות, ולפיכך נודר להתענות ולהימנע מנשים במשך שלוש שנים. חצרניו ברון, לונגוויל ודומן מצטרפים אליו, והארבעה כופים את חומרותיהם על הסביבה: נאסר על נשים להתקרב למרחק של פחות ממיל מן הארמון. המבקר הספרדי דון אדריאנו דה ארמאדו מוסר למלך על פרשת אהבים בין האיכר קוסטארד לצעירה ז'קנטה בניגוד לחוק החדש, וקוסטארד נענש. ארמאדו מתוודה שהוא מאוהב בז'קנטה בעצמו ומוסר לאיכר מכתב מגושם אליה. 

נסיכת צרפת ושלוש המלוות שלה מגיעות לנווארה כדי לדון בשאלת הבעלות על אקוויטניה, אך נאלצות לחנות מחוץ לטווח האיסור. המלך ושלושת האצילים מגיעים כדי לקבל את פניהן ומתאהבים בהן, בהתאמה, עד כלות. ברון נותן לקוסטארד שהשתחרר זה עתה מהצינוק מכתב לעלמה רוזלין, והאיכר מתבלבל בין האגרות שקיבל ומוסר אותו לז'קנטה תחת זה של ארמאדו. היא מביאה אותו לשני מלומדים, הולופרנס ונתנאל, כדי שיקראו לה אותו, והם מסיקים שברון חיבר את המכתב ומורים לה לספר למלך שהלה הפר את שבועתו. 

בינתיים, בשרשרת טעויות, המלך ושלושת רעיו שומעים במקרה איש את חברו, מלבד ברון, מתוודים על רגשותיהם בלא ידיעה שמאזינים להם. ברון מאשים את שלושת האחרים בהפרת הנדר, ואז נכנסים ז'קנטה וקוסטארד ומספרים על המכתב. המלך מתרתח, אך ברון משכנע את כולם שעליהם לזנוח את ההתנזרות ולספר לנסיכה הצרפתייה ולעלמותיה על מה שהם חשים. הגברים מחליטים להתחפש למוסקובים ולחזר בהיחבא אחרי הנשים. הצרפתי בואייה מצותת להם וחושף את מזימתם בפני הנסיכה, והיא ומלוותיה מערימות על הנווארים כשהן מתחזות זו לזו. 

לאחר הבלבול והמבוכה, המלך ואציליו מתנצלים. הם מבקשים את הולופרנס, קוסטארד והאחרים להציג מחזה על תשעת המכובדים כדי לשעשע את כולם. קוסטארד מגלה באמצע ההצגה שארמאדו עיבר את ז'נקטה והשניים כמעט ומתקוטטים. הקהל לועג לביצוע. בסוף, מגיע שליח המוסר כי מלך צרפת מת. הנסיכה מוסרת לפרדיננד כי עליו להמתין במשך שנת האבל כדי להוכיח את אהבתו, והוא ואנשיו מסכימים.

==קישורים חיצוניים==

* Love's Labour's Lost בוויקיטקסט
* 
* 
*
יאמונה

הטאג' מאהאל, על גדות היאמונה
יאמונה (בהינדית: यमुना, באנגלית: Yamuna) הוא הנהר הגדול ביותר מבין הנהרות המזינים את הגנגס בצפון הודו. מקורו בקרחון ימונוטרי בגובה 6,387 מטרים ואורכו 1,376 קילומטרים. אגן הניקוז שלו חולש על שטח של 366,223 קמ"ר (מעל 40% מאגן הניקוז של הגנגס כולו).

מי הנהר מגיעים לניו דלהי בתעלת מונאק.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הודו: נהרות
קטגוריה:אלות ים ונהר
קטגוריה:הגנגס
בלוז לכחולי המדים

בלוז לכחולי המדים (באנגלית: Hill Street Blues) היא סדרת טלוויזיה מסוגת דרמה-פשע משטרתית אמריקאית, של רשת NBC, ששודרה בשנים 1981–1987. 

הסדרה מתארת את חייהם של אנשי צוות בתחנת משטרה ברחוב הבדיוני היל בעיר גדולה בארצות הברית. "בלוז" (Blues - כחולים) הוא מונח סלנג המתאר את השוטרים, שמדיהם כחולים.

הסדרה זכתה לביקורות חיוביות, והשפיעה על סדרות דרמה דומות אחרות ששודרו בהמשך בצפון אמריקה. בעונה הראשונה זכתה הסדרה ב-8 פרסי אמי (רק הסדרה "הבית הלבן" זכתה בהישג דומה בפרסי האמי בעונתה הראשונה). בסך הכול זכתה הסדרה לאורך השנים ב-98 מועמדויות לפרסי אמי. בשנתיים הראשונות לשידורה זכתה גם בשני פרסי גלובוס הזהב לסדרת הדרמה הטובה ביותר.

צוות הסדרה, 1986{{תמונה להחלפה}}

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1980
קטגוריה:סדרות משטרה ופשע
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב: סדרות
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: תוכניות: בימוי דרמה
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: דרמה
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: עריכת קול
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: תוכניות: תסריט לדרמה
קטגוריה:הערוץ הראשון - תוכניות רכש
ריינהארט קוזלק

מצבתו של וזלק בסטיגהורד
ריינהארט קוֹזֶלֶק (בגרמנית: Reinhard Koselleck. 23 באפריל 1923 - 3 בפברואר 2006) היה היסטוריון גרמני, ונחשב לאחד ההיסטוריונים החשובים במאה 20. עמדותיו של קוזלק היו חריגות בתחום, והוא לא השתייך לאף אסכולה היסטורית. במחקריו עסק, בין השאר, בהיסטוריה מושגית (Begriffsgeschichte), האפיסטמולוגיה של ההיסטוריה, בלשנות, אנתרופולוגיה של ההיסטוריה ושל ההיסטוריה החברתית, ההיסטוריה של המשפט וההיסטוריה של הממשל.

==ביוגרפיה ==

קוזלק שירת במלחמת העולם השנייה כחייל גרמני. לקראת סוף המלחמה נשבה על ידי כוחות סובייטים והוצעד עד למחנה ההשמדה אושוויץ, ולאחר מכן נשלח לקזחסטן שם הוחזק בשבי ל-15 חודשים עד שהוחזר לגרמניה מסיבות רפואיות. הוא טען כי חוויותיו האישיות במלחמה הן שעיצבו את דרכו האקדמית מאוחר יותר, ובפרט את עיסוקו ב"משבר" וב"קונפליקט" ואת עמדתו הספקנית ביחס לרעיונות "אידאולוגיים" של אוניברסליזם מוסרי ורציונלי ושל הקִדמה בהיסטוריה. הוא טען גם כי ניסיון חייו בצד המובס, הן מבחינה תרבותית והן מבחינת לאומית, הוא שאפשר לו הבנה היסטורית רפלקסיבית יותר, ושנקודות הראות המעניינות ביותר בכתיבה היסטורית מקורן לא פעם דווקא בצד המובס ולא בצד המנצח.

בהמשך חייו פיתח קוזלק עניין בחקר אנדרטאות מלחמה ופרסם מאמרים בנושא. הוא השתתף בדיון הציבורי במהלך שנות ה-90 של המאה העשרים בדבר הקמת אנדרטת השואה בברלין. הוא טען כי לגרמניה כאומה יש "אחריות מיוחדת" להמשיך להכיר בשואה ולזכור אותה, אבל שהאנדרטה עצמה צריכה להנציח את כל קורבנות השואה ולא להתמקד רק בנרטיב היהודי.

==ספרים שכתב ==
Futures Past: On the Semantics of Historical Time (Studies in Contemporary German Social Thought.), Columbia University Press, 2004

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:היסטוריונים גרמנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת היידלברג
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1923
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2006