OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עכבישנים

קבוצות העכבישנים
עקרב אוכל עכשוב בבאחה קליפורניה]]
עכביש Nephila inaurata]]
 עַכְּבִישָׁנִים (שם מדעי: Arachnida) היא מחלקה של יצורים יבשתיים ממערכת פרוקי-רגליים המונה כ-60 אלף מינים, ביניהם מיני העכבישים והעקרבים.

רוב בני המחלקה חיים על האדמה ומיעוטם במים.

==מבנה==
כל העכבישנים חסרי מחושים, וגופם בנוי משני חלקים עיקריים:
* ראשחזה (Prosoma), עליו מצויים שישה זוגות גפיים, הכוללות (שני הראשונים נקראים יחד "גפי פה"):
** גפיים קדמיים הנקראים כליצרות, משמשים כצבת ובנויים למציצה או עקיצה.
**פֶּדִיפַּלפִּי (Pedipalpi), רגלי הבחנין, זוג גפיים הקבוע ליד הכליצרות. גפיים אלה משמשות כאברי חישה אשר עליהן יש שערות דקיקות ורגישות. לעיתים הן מכוסות קוצים רבים (למשל אצל העכשובאים); מפותחות לזוג צבתות (דוגמת העקרבאים ודמויי-העקרב); או כוללות כריות הצמדה (דוגמת האקריות) שלעיתים משמשות בתהליך הרבייה כאמצעי להעברת הזרע.
** ארבעה זוגות רגלי הליכה כשכל רגל בנויה משבעה פרקים וציפורניים. בחלק מהמינים משמשות הרגליים גם לטוויה.
* בטן (Opisthosoma). בקצה הבטן קיימת לעיתים התארכות המשמשת לעוקץ או לשוט.

==סדרות==
המחלקה כוללת את הסדרות:

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Trombicula-autumnalis-adult-mite.JPG|אקרית
קובץ:Pseudo-araña nocturna (opilion).jpg|קוצר ממין Pachyloidellus goliath
קובץ:Whipscorpion.jpg|עקרבשוט
קובץ:Pseudoscorpion - Soil Fauna Diversity.jpeg|דמוי עקרב
קובץ:Unkn scorp.jpg|עקרב
קובץ:VB 075 Wind Scorpion.jpg|עכשוב
קובץ:SpiderMoulting2.JPG|עכביש בעת התנשלות - הנֶשֶׁל הוא העצם החלבי מתחת לעכביש.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://terms.hebrew-academy.org.il/Millonim/ShowMillon?KodMillon=478 מִלּוֹן עַכְּבִישָׁנִים], באתר האקדמיה ללשון העברית, 2019

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
קטגוריה:בעלי כליצרות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1812
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בסילור
בעלי כליצרות ימיים

בעלי כליצרות ימיים (שם מדעי: Merostomata) היא מחלקה בתת-מערכה בעלי כליצרות של יצורים פרוקי-רגליים הקרובים לעכבישנים אך חיים בים. רוב בני המחלקה התקיימו בעידן הפלאוזואיקון ורובם נכחדו, והיום נותרו רק 4 מינים תחת מחלקה זו, כולם במשפחה סרטני פרסה.

==מיון==
*עקרבי ים (Eurypterida) - נכחדו. חיו בתקופת הפלאוזואיקון והיו טורפים גדולים שחיו בים
*זנבות חרב (Xiphosura)
**משפחה סרטני פרסה (Limulidae) - בה 4 מינים קיימים.

==קישורים חיצוניים==

סרטני פרסה על החוף בניו גרזי

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי וודוורד
קטגוריה:בעלי כליצרות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1866
עכבישנים ימיים

עכבישנים ימיים (שם מדעי: Pycnogonida) היא מחלקה של פרוקי-רגליים המצויים ברחבי העולם, בעיקר בים התיכון, בקריביים ובאוקיינוסי הקרח - הצפוני והדרומי.

גודלם של העכבישנים הימיים משתנה, ונע מ-1–10 מ"מ ועד ללמעלה מ-90 ס"מ. רובם של 1,000 הסוגים הידועים הם קטנים. לא קיים קשר בינם לבין עכבישנים, ובכלל, הגדרתם הטקסונומית של בעלי חיים אלו שנויה במחלוקת.

העכבישנים הימיים חסרי ארס בניגוד לעכבישנים, ורוב איברי גופם נמצאים בתוך רגליהם (למשל מערכת העיכול והלב).

אזורי המחיה שלהם משתנים. לעיתים הם נמצאים בחוף רדוד במקום שאליו מגיעה הגאות. לעיתים אפשר למצוא אותם בעומק של 7 ק"מ מתחת לפני הים.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אנדרה לטריי
קטגוריה:בעלי כליצרות
קטגוריה:בעלי חיים ימיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1810
צדפונאים

צדפונאים (קרוי גם צדפוניות; שם מדעי: Ostracoda), הם מחלקה בתת-המערכה סרטנאים. המחלקה כוללת כ-65,000 מינים, מהם 13,000 מינים החיים כיום.

הצדפונאים הם סרטנאים קטנים, וגודלם עשוי לנוע בין 0.2 מ"מ ל-30 מ"מ (Gigantocypris), כשהגודל הטיפוסי שלהם הוא כ-1 מ"מ. גופם שטוח מצד אל צד ומוגן על ידי מעטפת דמוית צדפה.

בשפתם העליונה של צדפונאים מסוימים ישנו איבר שיכול לפלוט שני חומרים, שכשהם נפגשים הם פולטים אור כחול בוהק. כחלק מהחיזור, עולים הזכרים מהקרקעית לאחר שקיעת החמה ולפני זריחת הירח. אז הם צוללים בתנועה ספירלית, מתעטשים כמה פעמים ופולטים גושים של אור. התוצאה תוארה כשרשרת אורות או פנינים בוהקות. נוצר מרחק בין הזכרים לבין האור שייצרו<ref>בניגוד לגחליליות יבשה, החושפות את מקומן כשאורן נדלק</ref>, אך הנקבות יודעות לאתרם<ref>ניו יורק טיימס, [https://www.haaretz.co.il/science/2023-11-30/ty-article/.premium/0000018c-1cc9-db78-adcc-befd9b380000?gift=6de8fbe6f0ba4345964819b1554274a1 חוקרים תיעדו מין זעיר של גחליליות ים מבצע ריקוד אורות כדי למשוך נקבות], הארץ, 30 בנובמבר 2023</ref>. 

==הערות שוליים==

==טקסונומיה==
* מחלקת צדפונאים (Ostracoda)
** תת-מחלקת Myodocopa
*** סדרת Halocyprida
*** סדרת Myodocopida
** תת-מחלקת Podocopa
*** סדרת Platycopida
*** סדרת Podocopida
*** סדרת Insertae sedis

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אנדרה לטריי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1802
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו באורדוביק
סרטנים עילאיים

Periclimenes imperator.
[[גמלן שלמה בסולאווסי]]
סרטנאי דמוי-חסילון מהמין Mysis relicta
סרטנים עילאיים (שם מדעי: Malacostraca) היא מחלקה גדולה בתת-המערכה סרטנאים, הכוללת את המינים הגדולים ביותר בה, כמו הלובסטרים וסרטן הקוקוס.

המחלקה מחולקת לשלושה תת-מחלקות: Phyllocarida, בה מצויה כיום רק הסדרה לפטוסטראכה , Hoplocarida בה מצויה כיום רק הסדרה טְרַפְיָדִים ו-Eumalacostraca, הכוללת את שאר הסדרות.

==מאפיינים==
לסרטנים אלה ישנו גיוון גדול במבנה גופם ותכונותיהם. רובם בעלי גוף נוקשה עשוי כיטין המשמש כשריון להגנה מטורפים. הם בעלי בית חזה בעל שמונה מקטעים ובטן בעל שישה מקטעים, לרוב מוארכים בצורתם עם קצה דמוי-זנב אך לעיתים (כמו אצל סרטנים קצרי בטן) הללו מאוחים יחדיו. לסרטנים עיניים מורכבות קטנות בעלות גבעול שגודלם משתנה אצל המינים השונים.

מרבית המינים חיים על קרקעית הים ונעים על רגליהם הרבות, בעוד מספר מינים פיתחו ריאות פרימיטיביות המאפשרות להם לחיות על היבשה או במים מתוקים. מרביתם אוכלי פלנקטון (מסננים) או אוכלי נבלות, אך ישנם גם כמה מינים טפילים ואף טורפים כמו טרפידים.

==מיון==
*תת-מחלקה Phyllocarida
***סדרה Archaeostraca - נכחדה
***סדרה Hoplostraca - נכחדה
***סדרה לפטוסטראכה (Leptostraca)
*תת-מחלקה Hoplocarida
***סדרה Aeschronectida - נכחדה
***סדרה Archaeostomatopoda - נכחדה
***סדרה טְרַפְיָדִים (Stomatopoda)
*תת-מחלקה Eumalacostraca
**על-סדרה Syncarida
***סדרה Palaeocaridacea - נכחדה
***סדרה Bathynellacea 
***סדרה Anaspidacea 
**על-סדרה Peracarida
***סדרה Spelaeogriphacea
***סדרה Thermosbaenacea
***סדרה Lophogastrida
***סדרה חסילוני אופוסום (Mysida)
***סדרה Mictacea
***סדרה שטצדאים (Amphipoda)
***סדרה שווה-רגלאים (Isopoda)
***סדרה Tanaidacea
***סדרה Cumacea
**על-סדרה Eucarida
***סדרה קרילאים (Euphausiacea)
***סדרה Amphionidacea
***סדרה מעשירי רגל (Decapoda)

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אנדרה לטריי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1802
Cephalocarida

Cephalocarida היא מחלקה בתת-המערכה סרטנאים המורכבת רק מ-9 מינים.

האנטומיה של בני מחלקה זו פשוטה יחסית, בהשוואה לזו של שאר הסרטנאים. גופם קטן (2 עד 3.7 מ"מ באורכו) ומוארך.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סרטנאים
סרטנים מסננים

סרטנים מסננים (שם מדעי: Branchiopoda), הנקראים לעיתים גם סרטנים ירודים ודפרגליים, הם מחלקה בתת-המערכה סרטנאים. אלו הם בעיקר סרטני מים, שלרוב דומים לחסילונים.

במחלקה ישנם רק 2 תת-מחלקות של סרטנים קטני ממדים ופרימיטיביים: Sarsostraca, בה מצויה רק סדרת הזימרגלאים ו-Phyllopoda, בה שאר 8 הסדרות הקיימות.

==מיון==
*תת-מחלקה Sarsostraca
***סדרה זימרגלאים (Anostraca)
*תת-מחלקה Phyllopoda
**על-סדרה Diplostraca
***סדרה Anomopoda 
***סדרה Ctenopoda
***סדרה Cyclestherida 
***סדרה Haplopoda
***סדרה Laevicaudata
***סדרה Onychopoda 
***סדרה Spinicaudata
***סדרה Notostraca 
***סדרה Lipostraca - נכחדה
***סוג Cryptocaris
***סוג Dithyrocaris

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אנדרה לטריי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1817
דגי סחוס

[[זנבתן מנומר]]
[[כריש שונית אפור]]
[[כינורית כדת-ראש]]
כימרה מהמין Hydrolagus colliei]]
דגי סחוס (שם מדעי: Chondrichthyes) היא מחלקה של מיתרניים ימיים בעלי גוף העשוי מסחוס. במחלקה זו ישנן שתי קבוצות גדולות:
* תת-מחלקת מחוייצי זימים (Elasmobranchii)
* תת-מחלקת כסויי זימים (Holocephali)

שלדם של דגי הסחוס עשוי סחוס. עורם עבה ועליו מצויים קשקשים קשיחים. סנפיריהם מוצקים וחסרי גמישות ומספרם אינו זוגי. נחיריהם מצויים בקדמת הראש ופיהם בדרך כלל בתחתיתו. לזימים אין מכסים; המים חודרים לזימים דרך שני נקבים בצד העליון של הראש. הם חסרי שלפוחית אוויר ולכן בתוך המים הם חייבים להיות בתנועה או לרבוץ על הקרקעית (רוב דגי הסחוס הם דגים המצויים סמוך לקרקע).

רוב דגי הסחוס טורפים. חוש הריח שלהם מפותח מאוד. ראייתם מכוונת למרחק, כך שבעזרתה הם מסוגלים לזהות טורף מרחוק. אצל רובם ההפריה פנימית והם משריצים ולדות חיים.

הגדולים שבדגים שייכים למחלקה זאת. כריש לווייתני שמגיע לאורך של יותר מ-12 מטרים ומשקל של 20 טונות הוא הדג הגדול ביותר החי בימינו. הדג הטורף הגדול ביותר שחי אי-פעם הוא המגלודון (אורך של כ-15 מטרים ומשקל של 47 טונות), שקרובו הקטן ממנו – עמלץ לבן – הוא הדג הטורף הגדול ביותר כיום.

==מיון דגי סחוס==
* תת-מחלקה כסויי זימים (Holocephali)
*****סדרה כימראים (Chimaeriformes)
* תת-מחלקה מחוייצי זימים (Elasmobranchii)
** אינפרא-מחלקה כרישים עילאיים (Neoselachii)
*** אולטרא-סדרה דמויי כריש (Selachimorpha)
***** סדרה Cladoselachiformes – נכחדה
***** סדרה קסנקנתידה (Xenacanthida) – נכחדה
***** סדרה היבודונטים (Hybodontiformes) – נכחדה
**** על-סדרה כרישים גלניים (Galeomorphii)
***** סדרה כרישאים (Carcharhiniformes)
***** סדרה דמויי עמלץ (Lamniformes)
***** סדרה זנבתנאים (Orectolobiformes)
***** סדרה הטרודונטאים (Heterodontiformes)
*** על-סדרה בעלי קוץ (Squalea)
***** סדרה Protospinaciformes – נכחדה
***** סדרה מגרנאים (Pristiophoriformes)
***** סדרה קוצנאים (Squaliformes)
***** סדרה מלאכי ים (Squatinidae)
***** סדרה שש זימאים (Hexanchiformes)
*** על-סדרה בטאים (Batoidea)
***** סדרה טחנאים (Myliobatiformes)
***** סדרה מסורנאים (Pristiformes)
***** סדרה Sclerorhynchiformes – נכחדה
***** סדרה תריסנאים (Rajiformes)
***** סדרה גיטרנאים (Rhiniformes)
***** סדרה חשמלנאים (Torpediniformes)
***** סדרה רינופריסטיים (Rhinopristiformes)

==ראו גם==
* דג
* דגי גרם

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1880
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס הנרי האקסלי
קטגוריה:מחלקות בעלי חיים
פולוניום

פּוֹלוֹנְיוּם (Polonium) הוא יסוד כימי רדיואקטיבי שסמלו הכימי Po ומספרו האטומי 84. שייך למשפחת המתכות למחצה כגון טלור או ביסמוט ומצוי בעפרות אורניום. נמצא בטבע במצב מוצק וצבעו כסוף. רעיל ביותר ומסוכן מאוד לטיפול - מיליגרם או אף מיקרוגרם מהחומר מסוגלים לפלוט קרינה קטלנית. היסוד נדיר מאוד בטבע ונמצא בעפרות אורניום בכמות של 100 מיקרוגרם לטון עפרה.
==היסטוריה==
פולוניום זוהה על ידי מארי ופייר קירי בשנת 1898 בשעה שזיקקו את עפרת האורניום "זיו הזפת" (pitchblende). הם הכריזו על גילויו ב-18 ביולי וקראו לו על שם מולדתה של מארי קירי, פולין. בתם של בני הזוג, הכימאית אירן ז'וליו-קירי, נחשפה בטעות לפולוניום בעת עבודתה במעבדה, ומתה מסרטן כעבור כעשר שנים.

על־פי הספר "פצצה במרתף", באו פרופ' דרור שדה ומספר אנשים נוספים במגע עם פולוניום, עקב תקלה שאירעה ב-1957 במעבדה למחקר גרעיני במכון ויצמן למדע.

==יישומים==
* סגסוגת של פולוניום ובריליום מהווה מקור לנייטרונים.
* מכיוון שלאיזוטופ <sup>210</sup>Po זמן מחצית חיים קצר של 138 יום, הוא מהווה מקור אנרגיה משמעותי והוצע כמקור לחימום לוויינים.
===שימוש כרעל===
אלכסנדר ליטוויננקו, סוכן רוסי בעבר ומתנגד למשטרו של נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, מת בעקבות הרעלת פולוניום-210 ב-23 בנובמבר 2006.

מומחים ממכון שווייצרי, שבדק שרידים מגופתו של יאסר ערפאת - יו"ר הרשות הפלסטינית בעבר, טוענים כי מת בעקבות הרעלת פולוניום-210.
ב-20 באוגוסט 2020 אושפז הפוליטיקאי והפעיל החברתי הרוסי אלכסיי נבלני, בבית חולים באומסק, ושם נטען כי הורעל באמצעות פולוניום. נבלני, הידוע בהתנגדותו למשטרו של הנשיא פוטין, הורעל באמצעות תה ששתה במהלך טיסה. אחרי כמה ימים הוא הוברח לגרמניה, שבה הוא היה מאושפז עד חזרתו לרוסיה ומאסרו.

===בטבק===
מסיבות שאינן ידועות עד תומן למדע, לעלי הטבק יש נטייה לספוח כמויות גדולות מהאיזוטופ <sup>210</sup>Po וכתוצאה מכך שרידים שלו מצויים בסיגריות ובמוצרי טבק. הפולוניום הוא תוצר ביקוע רדיואקטיבי של רדון הנמצא בדשן המשמש להגברת קצב הצמיחה של הטבק.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Po/index.html WebElements.com - Polonium]
*[http://www.iaea.org/Publications/Factsheets/English/polonium210.html מידע על פולוניום 210] באתר הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (אנגלית).
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יסודות כימיים
קטגוריה:מתכות למחצה
קטגוריה:יסודות רדיואקטיביים
אדרנלין

אדרנלין (Adrenaline; קרוי גם אפינפרין, Epinephrine) הוא הורמון הנוצר ומופרש על ידי ליבת בלוטת יותרת הכליה. האדרנלין הוא נגזרת של חומצות האמינו טירוזין ופנילאלנין, ומשתייך למשפחת הקטכולאמינים. הוא מכיל טבעת בנזן ארומטית ושלוש קבוצות הידרוקסיל (OH).

אפינפרין משמש גם מוליך עצבי מעורר במערכת העצבים. כמוליך עצבי הוא נקלט באותם קולטנים כמו נוראפינפרין, ממנו הוא נגזר. היות שאדרנלין מופרש (בין היתר), במצבי לחץ ומצוקה, משמש המושג אדרנלין בהשאלה לציון מצבים אלו; לדוגמה: "הוא מכור לאדרנלין", כשהכוונה היא "הוא נהנה ממצבי לחץ".

האפינפרין התגלה בפולין בשנת 1895 בידי החוקר נפוליאון ציבולסקי, והיה ההורמון הראשון שהתגלה. ב-1901 התגלה ההורמון גם ביפן (מבלי לדעת שהוא התגלה שש שנים לפני כן), שם כונה אדרנלין.

==פעילות==

הפרשת ההורמון למספר תופעות פיזיולוגיות הקשורות לתגובת הילחם או ברח - מנגנונים פיזיולוגיים להתמודדות עם איום או סכנה מיידית, בהם:
* הגברת קצב פעימות הלב (הדופק), אשר מובילה לדפיקת לב מהירה וחזקה.
* עליית לחץ הדם - בזמן פעולת האדרנלין נדחף הדם בעיקר דרך השרירים והמוח, ולא דרך העור והקרביים.
* עלייה ברמת הסוכר בדם - על ידי שחרור הגליקוגן שנאצר בכבד.
* הרחבת כלי דם המובילים דם אל שרירים מסוימים.
* התכווצות כלי הדם של העור והמעיים.
* עצירת הפעילות של הקיבה והמעיים.
* התרחבות של מעברי האוויר בריאות.
* הרחבת האישונים.
* הסתמרות שערות.
* הזעה מרובה.
* דחיית עייפותם של השרירים.
* המרצת מערכת העצבים הסימפתטית (פעולה זו גורמת בעקיפין לחלק מהתופעות שלעיל).

השינויים הפיזיולוגיים המתרחשים בעקבות הפרשת האדרנלין, נגרמים גם על ידי מערכת העצבים הסימפתטית. עם זאת, בעוד שהעצבים הסימפתטיים גורמים לתוצאות אלה במהירות במשך זמן קצר, האדרנלין מעורר אותן ביתר איטיות ובמשך תקופות ארוכות יותר. באופן זה הליבה של יותרת הכליות, שממנה מופרש האדרנלין לדם, מהווה תוספת לפעילותם של העצבים הסימפתטיים.

==קולטנים לאדרנלין==
אדרנלין ונוראדרנלין פועלים באמצעות קולטנים הקרויים "קולטנים אדרנרגיים":
*קולטני אלפא (α receptors)
**קולטני אלפא-1 (α<sub>1</sub> receptors) - פועלים על שרירים חלקים. גורמים לכיווץ כלי דם בעיקר בעור ובמערכת העיכול, ולהרפיית מערכת העיכול. כיווץ כלי הדם בפריפריה מעלה את לחץ הדם בעורקים הגדולים וכך מגביר את הזרימה בכלי הדם הכליליים ובמח. לכן הפעלת קולטנים אלו משמעותית בהחייאה.
**קולטני אלפא-2 (α<sub>2</sub> receptors) - פועלים על הסינפסות במערכת העצבים הסימפתטית.
*קולטני בטא (β receptors)
**קולטני בטא-1 (β<sub>1</sub> receptors) - הגברת קצב הלב ותפוקת הלב ושיפור ההולכה החשמלית בלב, הגברת שחרור האנזים דמוי-ההורמון רנין מהכליות - המעלה את לחץ הדם.
**קולטני בטא-2 (β<sub>2</sub> receptors) - הרחבת סמפונות בריאות, הרפיית שריר חלק, הרפיית הרחם, עידוד הפרשת גלוקגון.
**קולטני בטא-3 (β<sub>3</sub> receptors) - פירוק שומנים מרקמות השומן.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוליכים עצביים
קטגוריה:מונואמינים
קטגוריה:קטכולאמינים
קטגוריה:רשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי
קירי

קירי (בקיצור Ci) הוא יחידת מידה לרדיואקטיביות והוא שווה ערך ל- בקרל, שהוא קצב ההתפרקות של גרם <sup>226</sup>Ra. היחידה קרויה על שמם של בני הזוג פייר ומארי קירי מגלי הרדיום.

כיום לא נהוג להשתמש ביחידת המידה זו, שהוחלפה על ידי יחידת המידה בקרל Bq.

==ראו גם==
*יחידות מידה על שם אישים
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:יחידות מידה בכימיה
קטגוריה:רדיואקטיביות
IBM AIX

AIX היא הגרסה של חברת IBM למערכת ההפעלה UNIX. מערכת ההפעלה הוצגה לראשונה בשנת 1986. השם AIX הוא ראשי תיבות של Advanced Interactive eXecutive, אך השם המלא כמעט שאינו בשימוש. AIX היא מערכת ההפעלה העיקרית של משפחת מערכות המחשב System p של IBM, ופועלת על גבי מעבדים בארכיטקטורת IBM Power, ומעבדי PowerPC בגרסאותיה הישנות. 

מערכת ההפעלה AIX ידועה בשל האינטגרציה המצוינת של מרכיבי החומרה והתוכנה, המדרגיות, מערכת הקבצים (JFS2) ויכולות הניהול הקלות-יחסית. עם זאת, ל-AIX מוניטין מפוקפק בכל הקשור לתאימות לגרסאות UNIX אחרות. מתחילת המאה העשרים ואחת ואילך, עשתה חברת IBM מאמץ להגביר את התאימות של AIX ללינוקס, ונכון לשנת 2007 השתיים נהנות מתאימות כמעט מלאה. 

גרסת AIX, (אוקטובר 2015) היא 7.2.

בין התכונות הנתמכות: תמיכה ב-64 מעבדים במדרגיות כמעט-ליניארית, מחיצות לוגיות, מיקרו-מחיצות לוגיות והסמכה לתקן האבטחה CAPP/EAL4.

== ראו גם ==
* מונחים בתוכנה
* מונחים בחומרה

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www-1.ibm.com/servers/aix דף הבית של AIX באתר IBM]

קטגוריה:מערכות הפעלה דמויות יוניקס
AIX
טדאוש פנקייביץ'

טדאוש פַּנְקְיֵיבִיץ (בפולנית: Tadeusz Pankiewicz; 21 בנובמבר 1908 – 5 בנובמבר 1993) היה רוקח פולני וחסיד אומות העולם, שסייע ליהודים בגטו קרקוב בתקופת השואה. פנקייביץ' היה בעל בית המרקחת בשם "מתחת לעיט", שמוקם בכיכר זגודי שהייתה בתוך שטח הגטו. הוא סייע ליהודי הגטו בתרופות, בכסף ובמזון ואף זייף מסמכים על מנת לעזור ליהודי הגטו.

==ביוגרפיה==
בית המרקחת "מתחת לעיט", [[קרקוב]]
בית המרקחת, תשס"ז. מבט מה[[אומשלאגפלץ]]
העץ שניטע לכבוד טדאוש פנקייביץ' ביד ושם
פנקייביץ' נולד בסמבורזה שבפולין כבנו של רוקח, ולמד לימודי רוקחות באוניברסיטה היגלונית בקרקוב. ב-1933 הועברו לידיו הבעלות והניהול של בית המרקחת של אביו, שהוקם ב-1910 ושכן בכיכר זגודי שבלב רובע פודגוז'ה. לקוחותיו עד המלחמה היו פולנים ויהודים כאחד.

במרץ 1941, תחת שלטון הכיבוש הנאצי, הוכרז רובע פודגוז'ה כגטו היהודי של קרקוב. לפנקייביץ' הוצע, כמו ליתר בעלי העסקים הפולניים ברובע שהפך לגטו, ובכללם ארבעה בתי מרקחת, לקבל חנות חלופית באזור הארי של העיר.
פנקייביץ' היה היחיד שסירב להצעה והעדיף להישאר במקומו, בין השאר מתוך מחשבה שיצטרך להחזיר את המבנה החלופי לבעליו המקוריים לאחר הפסדם הצפוי של הגרמנים במלחמה. הוא קיבל אישור להמשיך לפעול במקום ואף להתגורר באותו בניין, ועובדות בית המרקחת קיבלו רישיונות מעבר שאיפשרו את המשך עבודתן במקום. פנקייביץ', וכן עוזרותיו, פעלו להציל את חיי היהודים באמצעים שעמדו לרשותם. פנקייביץ' היה הפולני היחיד שנותר לעבוד ולחיות בתוך גטו קרקוב עד לחיסול הגטו. מחנותו, חזה פנקייביץ' בפשעים שביצעו הגרמנים באוכלוסייה היהודית בגטו, ותיעד מעשים אלו ביומנו.

כששני חברי המחתרת הפולנית הורשו להיכנס לגטו לצורך ביצוע עבודות לכאורה הם הביאו עימם ניירות מזויפים, תעודות זהות, חותמות וכתבים של המחתרת. בית המרקחת שימש כנקודת חלוקה של החומר המחתרתי והמזויף. כמו כן, שימש בית המרקחת מקום לחלוקת אמצעים קוסמטיים ומזון, שהובאו על ידי ד"ר לודוויק ז'ורובסקי (רופא העיר הפולני שקיבל היתר כניסה לגטו). בית המרקחת שימש כמקום חלוקה בחינם לתכשירים, כגון מאות ליטרים של צבע לשערות, ששימשו זקנים ולבני-שיער על מנת להציל אותם מסיווג כבלתי כשירים לעבודה ועל כן כנידונים להשמדה.

==יומנו של פנקייביץ'==
יומנו של פנקייביץ', שבו תיעד את המתרחש בגטו, יצא מאוחר יותר כספר בשם "בית-מרקחת בגטו קרקוב". אחד הפשעים אותם תיעד פנקייביץ' אירע בסתיו 1941. כל היהודים שהתגוררו בסביבות העיר קרקוב הצטוו להתרכז בגטו קרקוב, כאשר יום הכיפורים היה המועד האחרון למעבר לתוך הגטו. לאחר חודשיים, ציוו הגרמנים להוציא מהגטו 1,000 איש בשל הצפיפות הרבה. הראשונים לסילוק היו הזקנים ומחוסרי העבודה. היודנראט והמשטרה היהודית, שמילאו אחר הפקודה, סחבו בלילה אנשים ממיטתם אל תחנת המשטרה, משם הוליכו אותם לכיוון מחנה פלאשוב.

==הוקרה והנצחה==
ב-10 בפברואר 1983 הוענק לפנקייביץ' תואר חסיד אומות העולם מטעם יד ושם על פועלו שהיה כרוך בסכנת מוות, ועץ ניטע על שמו בשדרת חסידי אומות העולם בירושלים. באפריל אותה שנה נפתח מוזיאון במקום בו שכן בית המרקחת שלו. הוא נפטר בקרקוב ב-1993 ונקבר בבית העלמין רקוביצקי שבעיר.

==לקריאה נוספת==
* תדאוש פאנקייוויץ', בית-מרקחת בגטו קרקוב, בהוצאת יד ושם, 1985.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.yadvashem.org/yv/he/education/newsletter/30/tadeusz_pankiewicz.asp על ספרו של פנקייביץ'] באתר יד ושם 
* 
* 

קטגוריה:פולנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: פולין
קטגוריה:גטו קרקוב
קטגוריה:רוקחים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה היגלונית
קטגוריה:עזרה רפואית בשואה
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1908
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1993
קרימינולוגיה

קרימינולוגיה (בעברית: חקר פשיעה; באנגלית: Criminology; מלטינית: crīmen – האשמה; מיוונית: λογία – תורה) הוא תחום ידע תאורטי, מחקרי ובין תחומי, שעניינו חקר הסטייה החברתית וההתנהגות הפלילית, סיבותיהן ומאפייניהן, ויחסי הגומלין ביניהן ובין שורת משתנים, המשפיעים על הקרימינולוגיה כתחום דעת, בהם משתנים ביולוגיים, פסיכולוגיים, סוציולוגיים ומשפטיים. האדם העוסק בקרימינולוגיה נקרא קרימינולוג, אם כי חקר הסטייה והעיסוק בה נעשה במשך השנים גם על ידי סוציולוגים, משפטנים ופסיכולוגים.

באופן טבעי, חקר הסטייה, הגדרותיה ומאפייניה הם יחסיים לחברה ולתרבות. כך, בעוד כי בחברות מערביות (ואף בינן ובין עצמן) מוגדרות ומוסכמות נורמות מסוימות כ"נורמליות" לעומת אחרות "אבנורמליות", הרי שההגדרה בחברות שבטיות להתנהגויות אלה היא שונה בתכלית.

==אסכולות תאורטיות==

בין האסכולות ותחומי הדעת המרכזיים, בתאוריה ובמחקר, אשר אפיינו את הקרימינולוגיה לאורך השנים, ניתן למנות מספר תאוריות מרכזיות:
* האסכולה הקלאסית והנאו-קלאסית – גישה זו עוסקת בעיקר בתגובה לפשע ובשאלות של ענישה, כיצד להרתיע עבריינים, איזה עונש הוא היעיל והצודק ביותר. לפי התאוריה הזו, אדם עובר עבירה משום שהחליט שהוא מבצע את העבירה. כל התנהגות של אדם היא רציונלית ונעשית מתוך בחירה.
* האסכולה הפוזיטיבית – לא הסכימה לתפיסת האדם כפי שהוגדרה בגישה הקלאסית ולכן הפוזיטיביסטיים טענו שהתנהגות אנושית אינה נובעת מבחירה חופשית אלא נגרמת מתוך גורמים ביולוגיים, פיזיולוגיים, פסיכולוגיים, חברתיים וגורמים נוספים; הדגש צריך להיות בגורם לפשע ויש לפתור את הבעיה לא בענישה אלא בהעלאת רמת החיים או שיפור מערכת החינוך. בגישה זו מתמקדים במבצע העבירה ופחות במעשה, יש חשיבות לנסיבות שהביאו אותו לביצוע העבירה.
* האסכולה הרדיקלית – תאוריה חדשה יחסית, מתמקדת בעיקר בהגדרות החוקים הפליליים, ובשאלה מדוע נחקקו חוקים פליליים כאלה ולא אחרים. הרדיקלים קראו תיגר על ההגדרות הבסיסיות של הפשע ושאלו מדוע התנהגויות מסוימות נחשבות לפשע, והתנהגויות אחרות שהן די דומות, ולעיתים אף גורמות לאותו נזק או גדול יותר, לא מוגדרות כפשע.
* תאוריות התיוג
* תאוריות הקונפליקט
* תאוריות העוסקות בפשיעה מצבית, ניהולה ומניעתה
*תאוריית השיקום של קרייסי

==ראו גם==
*מדעי המשטרה
*ויקטימולוגיה
*סטייה חברתית
*משפט פלילי
*שילוש מקדונלד
*קרימינולוגיה חיובית

==לקריאה נוספת==
*חגית לרנאו, עבריינות ואכיפת חוק: , מדיניות וביקורת, הוצאת פרדס, 2023.
*אברהם נ. טננבוים, על שוטרים וגנבים: סוגיות בקרימינולוגיה סדרת האוניברסיטה המשודרת - משרד הביטחון, 2003
* שהם, א', החצר הסגורה, הוצאת הספרים של יד-טבנקין והמכללה האקדמית אשקלון, 2006
* אדלשטיין, א', קריירה פלילית ועבריינות סדרתית, הוצאת אוניברסיטת בן-גוריון, 2005
* גוד, א', על הסטייה, הוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2002
* שוהם, ש"ג, רהב, ג' ואדד, מ', קרימינולוגיה, הוצאת שוקן, 2017
* שוהם, ש' ושביט, ג', עבירות ועונשים, הוצאת עם עובד, 1990

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:משפט פלילי
המודל הטהור של הבירוקרטיה

המודל הטהור של הבירוקרטיה, שניסח מקס ובר, מתאר את העקרונות לפיהם בנויה בירוקרטיה.

בין העקרונות:
מקס ובר
* חלוקת אחריות (דיפרנציאציה) קבועה בין בעלי תפקידים בעלי הכשרה פורמלית לתפקידם, על פיה לכל אדם אחריות חלקית ביותר והוא אינו נדרש להכיל את שאר חלקי המערכת. במובן זה קיימת דיפרנציאציה אופקית (חלוקה בין עובדים שעוסקים בתחומים שונים) ודיפרנציאציה אנכית (חלוקה בין ממונים, שרצונם בביצוע העבודה, לכפופים, שרצונם בתגמול).
* היררכיה מעמדית ברורה, התואמת את עיקרון האחידות – לכל עובד ממונה ישיר אחד בלבד.
* קיום מערך חוקים אבסטרקטיים רשומים וסופיים, מדויקים ורציונליים, שאינם ניתנים לשינוי על פי שיקולי רגע. חוקים אלו הם אוניברסליים – אינם תלויים באופיים ותכונותיהם של בני האדם המעורבים בהם.
* אימפרסונליות: אין חשיבות לאישיות, לתודעתו ולרגשותיו המסוימים של האדם העוסק בבירוקרטיה, וההירארכיה הביורוקרטית מורכבת אך ורק מחוקים ומשרות פורמליים.
* מומחיות של העובדים בתחום הבירוקרטיה, ותפישתם אותה כקריירה אישית הדורשת את מרב זמנם.
* הפרדה של רכוש המערכת ביורוקרטית מרכושם של העובדים בה, המונעת ניגודי אינטרסים מסוימים.

המילה "טהור" מציינת שמדובר במודל אידיאלי. במציאות, רק לעיתים נדירות יציג ארגון נתון את כל העקרונות. כך שאם חוקרים ארגון ומאפיין אחד או יותר מאלו המתוארים לעיל חסר, עדיין אין זה שולל את עובדת היותו ארגון ביורוקרטי.

==ראו גם==
*מונחים במבנה ארגוני

==לקריאה נוספת==
*יהודה שנהב, אידאולוגיות ניהול בעידן הרציונליות, 1991.

קטגוריה:סוציולוגיה ארגונית
בקרל

בקרל (סמל היחידה Bq) הוא יחידת המידה לרדיואקטיביות במערכת היחידות הבינלאומית, והוא שווה לאקטיביות של כמות חומר רדיואקטיבי בו בכל שנייה מתפרק גרעין יחיד. במילים אחרות, בקרל אחד הוא אירוע התפרקות אחד בשנייה. <BR>
יחידת המידה הקודמת לרדיואקטיביות הייתה קירי (Ci).

Bq = Ci

יחידת המידה קרויה על שמו של הפיזיקאי אנרי בקרל, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1903, על גילויו בתחום הרדיואקטיביות. בקרל זכה בפרס זה יחד עם בני הזוג פייר ומארי קירי.

==ראו גם==
* יחידות מידה על שם אישים
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יחידות מידה
קטגוריה:רדיואקטיביות
קטגוריה:מערכת היחידות הבין-לאומית
מרכז ז'ורז' פומפידו

מרכז ז'ורז' פומפידו (בצרפתית: Centre Georges-Pompidou) הוא מרכז תרבות עירוני בפריז, המשמש משכן לספרייה ציבורית ומוזיאון לאמנות מודרנית. הכיכר הענקית שלידו הפכה לאתר תוסס של מופעי רחוב מכל הסוגים. המבנה קרוי על שמו של ז'ורז' פומפידו, נשיא צרפת בסוף שנות ה-70.

חלק מהפריזאים קוראים למרכז גם "בובור" על שם הרובע שבו הוא נמצא.

המבנה האדריכלי נבחר לאחר תחרות גדולה בין אדריכלים רבים. בסופו של דבר הוא תוכנן על ידי האדריכלים רנצו פיאנו וריצ'רד רוג'רס בסגנון היי-טק. הבניין מעוצב כך שכל מערכותיו והצנרת שלו חשופות ותלויות בחוץ. המערכות לאוורור, להובלת מים, חשמל, ביוב וגז, וכן גרמי המדרגות, תלויים על הקירות החיצוניים ואינם מוצנעים בתוך הקירות כמקובל. הצנרת צבועה לפי תפקודה. בראש הבניין נמצאות מסעדה יוקרתית בשם "ז'ורז'" ומרכז לתצפית על גגות העיר.

עיצובו של המבנה עורר דיון ציבורי נרחב. הוא אף זכה לכינוי "בית הזיקוק של פריז" בפי תושבי פריז שהתנגדו לו.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 

פומפידו
פומפידו
פומפידו
קטגוריה:הרובע הרביעי של פריז
קטגוריה:גיי וילג'
קטגוריה:מבנים שתכנן רנצו פיאנו
לאום

המונח לאום מתייחס למעמד המשפטי שיש לאומה מסוימת, המוגדרת כקבוצת אנשים המאורגנת בתחומי מדינה ריבונית מסוימת, לאותה המדינה, או לקבוצת אנשים אשר להם בסיס תרבותי משותף.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> מעמד זה מעניק למדינה סמכות שיפוטית על אותם האנשים ומעניק לאותם להם את הגנת המדינה בעת הצורך. הזכויות והחובות הללו משתנים ממדינה למדינה.

אנשים יכולים להפוך להיות בעלי לאום מסוים כאשר הם נולדים במדינה מסוימת, או בזכות קשר דם להורים בעלי לאום מסוים.

למדינה יכולים להיות מספר לאומים שונים אשר בעלי אותה האזרחות. לדוגמה, הלאומים הדומיננטיים ביותר בישראל הם יהודים, ערבים (מוסלמים, נוצרים). יתר הלאומים בישראל כוללים בין היתר את הדרוזים, צ'רקסים, וקבוצות מיעוט אחרות. ישראל מכירה בסך הכול במעל ל-130 לאומים שונים.

הבדל מהותי בין אזרחות ללאום הוא שבעוד שלאזרחים יש זכויות להצביע ולייצוג פוליטי במדינה בה הם אזרחים, אך אנשים עם לאום מסוים לעיתים רבות לא יקבלו באופן אוטומטי את אותן הזכויות, למרות שלעיתים רבות יש להם חלק מאותן הזכויות או את הפוטנציאל לקבל את אותן הזכויות בעתיד.

== ראו גם ==
* שם ייחוס
* קהילות מדומיינות
* הצטלביות
* דין הדם
* דין הקרקע
* עם
* פולק (גרמנית)

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:זכויות
קטגוריה:נדידת בני אדם
קטגוריה:משפט בין-לאומי פרטי
קטגוריה:אזרחות
בוטניקה

[[חמציץ נטוי - גאופיט בעל פרח]]
[[היביסקוס סורי]]
בּוֹטָנִיקָה (באנגלית: Botany, פִיטוֹלוֹגְיָה (Phytology) או פִיטוֹבִּיוֹלוֹגְיָה (Phytobiology); בעברית: תורת הצמחים) היא ענף של מדעי החיים החוקר מגוון רחב של תחומים בעולם הצומח. הבוטניקה עוסקת בכל ההיבטים של חיי הצמחים, בהם מבנה, התפתחות, גדילה, רבייה, חילוף החומרים, מחלות, תכונות כימיות וקשרים אבולוציוניים בין קבוצות טקסונומיות. בוטניקה כלכלית היא תחום בבוטניקה החוקר את הצמחים והשימושים הכלכליים שלהם. התחום כולל מחקר על צמחים המשמשים כמזון, כמו דגנים, פירות וירקות; כתרופות, כמו צמחים רפואיים המספקים חומרים פעילים לתרופות מודרניות; כסיבים, כמו כותנה ופשתן ועוד.<ref></ref>

תחום הבוטניקה החל במאמצים מוקדמים של בני אדם כדי להבדיל בין צמחים אכילים לרעילים, מה שהופך אותה לאחד הענפים הוותיקים ביותר של המדע. כיום, בוטנאים חוקרים מעל ל־400,000 מינים של צמחים. תחומי המחקר הכלליים בבוטניקה כוללים את מיון עולם הצומח, מורפולוגיה של צמחים, שהיא תחום העוסק בתיעוד ותיאור הצמחים, אבולוציה וגיאובוטניקה, העוסקת בחקר תפוצת הצמחים על פני כדור הארץ. תחומי משנה של הבוטניקה כוללים אגרונומיה, ייעור, גננות, ופלאובוטניקה. המחקר הבוטני תורם רבות לחקלאות, לרפואה ולשימור הסביבה, שכן הצמחים מהווים מקור עיקרי למזון, תרופות, חומרים טבעיים ושירותי אקולוגיה.<ref></ref>

בעבר חקרו הבוטנאים את כל צורות החיים שאינן בעלי חיים, אולם במשך השנים ועם התקדמות הביולוגיה הובן כי צורות חיים שונות שאינן בעלי חיים, כמו נגיפים, פטריות וחיידקים, לא שייכות לעולם הצומח ואינן כלולות תחת הבוטניקה. מקורה של בוטניקה היא עשבונות מלשון עשב, מחקר ושימוש בצמחים על סגולותיהם הרפואיות האפשריות.[6] ההיסטוריה המתועדת המוקדמת של הבוטניקה כוללת כתבים עתיקים רבים וסיווגי צמחים.

בוטניקה מודרנית היא נושא רחב ורב תחומי עם תרומות ותובנות מרוב תחומי המדע והטכנולוגיה האחרים. נושאי המחקר כוללים את חקר אנטומיה של הצמח, צמיחה והתמיינות, רבייה וגטטיבית, ביוכימיה ומטבוליזם ראשוני, מוצרים כימיים, פיתוח, מחלות, יחסים אבולוציוניים, שיטתיות וטקסונומיה של צמחים.

==ראו גם==
* צמח
* צורות חיים בצמחים
*בוטניקה - מונחים
*צמחיית ארץ ישראל
* צמחי תבלין
* עץ
* שיח
* פרח
* זרע
* שורש
* פירות
* ירקות
* גן בוטני
* הכלאת צמחים
* אנאמורפוזיס
* ביוכימיה
* מטבוליזם

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.botanic.co.il/ הגן הבוטני בירושלים], אתר הבית
* [http://israplant.com/index.php?page=category&n=אינדקס-צמחים אינדקס צמחיית ישראל] באתר ישראפלנט
* 
* 
* Johannes M. M. Engels, [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC8623176/ חשיבות הצמחים לחקלאות ולשימור]. Plants (Basel). 2021 Nov; 10(11): 2371. Published online 2021 Nov 3. doi: 10.3390/plants10112371
* Judith, The Natural History of Medicinal Plants., Sumner, Judith (2000). ew York: Timber Press
* Arber, A. 1928. [https://www.biodiversitylibrary.org/item/116133#page/15/mode/1up Herbals, Their Origin and Evolution]: a Chapter in the History of Botany, 1470–1670. 2nd ed. Cambridge Univ. Press, Cambridge, England

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:תחומים בביולוגיה
מעלות פרנהייט

מדינות המשתמשות במעלות צלזיוס}}
מעלות פָרֵנְהָיְיט (Fahrenheit) הן יחידות מידה לטמפרטורה. הן מסומנות ב־F°, ונקראות על־שם הפיזיקאי הגרמני דניאל גבריאל פרנהייט, שהציג אותן לראשונה בשנת 1724. השיטה מבוססת על נקודת ההתכה של תערובת שווה של קרח ומלח וטמפרטורה ממוצעת של גוף אדם בריא כנקודות מוצא.

תחילה חילק פרנהייט את הסולם שלו ל־12 יחידות ומאוחר יותר חילק כל יחידה לשמונה, ביוצרו סולם של 96 מעלות.

לאחר מותו של פרנהייט אובחנה סטיה בסקאלה שלו ובוצע בה איפוס מחדש כשטמפרטורות המוצא הן נקודת ההתכה (הקיפאון) ונקודת הרתיחה של מים (F° 32 ו־F° 212, בהתאמה). נקודת האפס בסולם זה היא הטמפרטורה שאליה יורד קרח כתוש כאשר מערבים אותו במלח.

שיטה זו נפוצה כיום בארצות הברית, בבליז ובליבריה.

== הצגה וכתיב ==
מעלת הפרנהייט מסומנת בצמד התווים "F°": הסימן ° מדגיש כי מדובר במעלה, כלומר ביחידה שיש לה ערך בסולם מסוים בלבד, ולא ערך מוחלט, כמו לקלווין.
בכתיבת טמפרטורה במעלות פרנהייט, יש להפריד ברווח את הערך המספרי מהסימן F°, כפי שמופיע בדוגמאות לעיל: לא F°86, ולא F °86, כי אם <big>F° 86</big>.

==המרה מפרנהייט לצלזיוס ולהפך==
השוואה בין מידות צלזיוס ופרנהייט
* <math>{T_c}</math> = טמפרטורה במעלות צלזיוס
* <math>{T_f}</math> = טמפרטורה במעלות פרנהייט
:<math>\ {T_c} = \frac{5({T_f}-32)}{9} </math>
:
:<math>\ {T_f} = \frac{9{T_c}}{5} + 32 </math>
קירוב טוב לחישוב בעל פה של תרגום מפרנהייט לצלזיוס הוא <math>\ {T_c} = \frac{5} + 32 </math>
קירוב טוב לחישוב בעל פה של תרגום מפרנהייט לצלזיוס הוא <math>\ {T_c} = \frac
מונה גייגר

מונה גייגר הוא מכשיר למדידת קרינה מייננת, והוא מונה את קצב פגיעת החלקיקים בו. מונה גייגר יכול לאתר קרינת אלפא, בטא, גמא וקרני רנטגן. המכשיר לא מאתר מעבר נייטרונים מאחר שהם אינם מייננים. 

מונה גייגר משמש בעיקר למניית קרינת גמא או רנטגן וכן חלקיקי בטא. מניה של חלקיקי אלפא היא באופן מעשי בלתי אפשרית בגלל שחלקיקי האלפא לא מסוגלים לחדור את דופן הגלאי. לעומת זאת, על ידי שינוי תכונותיו של הגלאי (נפח, עובי דפנות, לחץ גז ומתח) ניתן להתאים אותו כך שיהיה יעיל יותר במניית בטא או גמא, בהתאם לצורך.

החיישן במכשיר הוא שפופרת גייגר-מילר, שפופרת המכילה בעיקר גז אציל (בדרך כלל ארגון) ובמרכזה תיל הטעון חיובית בהפרש מתחים של עד כ-1000 וולט לעומת השפופרת. כאשר חלקיק (חלקיק טעון, או פוטון) נכנס לשפופרת ומוציא אלקטרון מהגז שבתוכה או מדפנותיה, האלקטרון האנרגטי גורם לשרשרת של יינון בגז האציל. המטען נאסף בתיל החיובי, וכאשר הוא זורם חזרה לדפנות, נרשמת במערכת פעימה שמעידה על האירוע.
המכשיר מגביר את האות, מציג אותו למשתמש, וסופר את מספר הפעימות. בחלק מהמכשירים נעשה שימוש גם באות קולי כאינדיקציה לקליטת הפעימה. 

את המכשיר פיתחו הנס גייגר ותלמידו וולטר מילר בשנת 1928.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מכשירי מדידה
גייגר, מונה
קטגוריה:רדיואקטיביות
קטגוריה:קרינה
קטגוריה:גרמניה: המצאות
הנס גייגר

יוהאן (הנס) וילהלם גייגר (גרמנית: Johannes (Hans) Wilhelm Geiger; 30 בספטמבר 1882 – 24 בספטמבר 1945) היה פיזיקאי גרמני, חוקר הרדיואקטיביות.

== חייו ==
בשנת 1902 החל ללמוד פיזיקה ומתמטיקה בארלנגן (Erlangen) וקיבל דוקטורט ב-1906. בשנת 1907 התחיל לעבוד אצל ארנסט רתרפורד במנצ'סטר שהעריכו כאחד מתלמידיו הטובים ביותר. ב-1912 עבר לברלין וניהל את מעבדת הרדיואקטיביות החדשה (Physikalisch-Technische Reichsanstalt). בשנת 1925 עבר לאוניברסיטת קיל ושם בשנת 1928 פיתח יחד עם תלמידו וולטר מילר את המכשיר למדידת עצמת קרינה שנקרא על שמו - מונה גייגר.

גייגר הקפיד על קו זהיר, ולא התבטא בחייו בעד או נגד הנאצים. בתכתובת פרטית הוא לעג לפיזיקה הארית; קיימים דיווחים על סיוע מצדו לעמיתים יהודים שהיגרו לבריטניה, שם היו לו קשרים, וב-1940 הסכים באופן חריג לבחון סטודנטית חצי-יהודייה. מאידך סיפר מכרו, היהודי-למחצה הנס בתה, שגייגר שלח לו מכתב תשובה "כמעט מעליב" כשביקש משרה באוניברסיטת טיבינגן לאחר שפוטר משירות המדינה.

גייגר היה גם בין אלו שעבדו תחת הנהגתו של ורנר הייזנברג על פרויקט הגרעין של גרמניה הנאצית בעת מלחמת העולם השנייה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:פיזיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:פיזיקאים גרמנים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיל
קטגוריה:זוכי מדליית יוז
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1945
1687

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==
* רבי נתנאל וייל
* הרב שלמה זלמן הכהן הנאו כ"ץ

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1687 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div>


==קישורים חיצוניים==
Open Shortest Path First

רשת OSPF
Open Shortest Path First (בראשי תיבות: OSPF) הוא פרוטוקול ניתוב היררכי, תלוי מצב (Link-state) להעברת נתונים בין ראוטרים שונים הנמצאים באותה מערכת אוטונומית. בבסיס הפרוטוקול עומד אלגוריתם דייקסטרה, המשמש לחישוב עץ המרחק הקצר ביותר. OSPF משתמש בעלות העברת הנתונים (מספר המציין את גודל רוחב הפס) לצורך חישוב המרחק, ותמיד יבחר את הנתיב הזול ביותר להעברת חבילה מהמקור אל היעד.

נתב המנתב חבילות בהתבסס על OSPF מנהל רישום של כל הנתבים שהוא "מכיר", והנתיבים אליהם. כאשר מגיעה אליו חבילה הוא מעביר אותה אל נתב היעד דרך הנתיב בו עלות התעבורה היא הזולה ביותר. נתבים שונים המשתמשים ב-OSPF מחליפים ביניהם רשימות על מנת להישאר מעודכנים לגבי שינויים בטופולוגיית הרשת, ולגלות נתיבים חדשים.

OSPF מוגדר כפרוטוקול המתפקד בשכבת הרשת (השכבה השלישית) של מודל ה־OSI ומודל ה־TCP/IP.

OSPF משתמש בטכניקת Link State.

יצירת שכנות בפרוטוקול זה מתבצעת על ידי הפקודה network x.x.x.x y.y.y.y area z ,כאשר ה-x מייצג את הכתובות שנפיץ,y מייצג את ה-subnet mask ו-z את מספר ה-area ,הפקודה network מוגדרת מתחת ל-process של ה-ospf,מוגדר על ידי הפקודה router ospf.

פקודה חשובה נוספת היא default information originate שמוגדרת בפרוסס של ה-ospf וקובעת שנתב שרוצה להגיע לכתובת שאינה נמצאת בטבלת הניתוב שלו יעביר את המידע לנתב שיוצר איתו שכנות ospf ונתב זה כנראה מכיר את הניתוב ליעד,כאשר נוסיף לפקודה זו את המילה always היא תעבוד גם כאשר לא קיים ניתוב דיפולטי בטבלת הניתוב.

== קישורים חיצוניים ==

* [ftp://ftp.isi.edu/in-notes/std/std54.txt מפרט ה־OSPF]
* 

קטגוריה:פרוטוקולי ניתוב
אמצעי ייצור

אמצעי ייצור (בגרמנית: Produktionsmittel) הוא מונח שטבע קרל מרקס לציון אותו חלק מכוחות הייצור הכולל אמצעים פיזיים, לא אנושיים, המשמשים בייצור.
שדות חקלאיים (אמצעי ייצור)
בין גורמים אלו ניתן למנות מפעלים, מכונות, כלים וחומרי גלם, כמו גם הון תשתיתי והון טבעי, גורמי הייצור הקלסיים בניכוי הון פיננסי והון אנושי. בשימוש מחוץ לחוג התפיסה המרקסיסטי מתייחס המונח בדרך כלל לחומרי גלם ולהון תשתיתי או, לעיתים, כהגדרה כוללת לקניין.

על פי תפיסתו של מרקס, לקפיטליסט הבורגני יש בעלות על אמצעי ייצור, אך לא על כוח הייצור (כלומר, עבודה) ואילו לפועל בעלות על כוח הייצור, אך לא על אמצעי ייצור. על פי תפיסתו, הקפיטליסט הופך את הפועל לחפץ, כגורם ייצור נוסף, ומשתמש בכוח העבודה שלו, בשילוב עם אמצעי הייצור, כדי לייצר סחורות. מכאן שבתוך הסחורה מוטמע חלק שמקורו בהון התשתיתי וההון הטבעי וחלק שמקורו בעבודה.

על פי ניתוחו של מרקס, כדי להגיע לקומוניזם אמיתי יש לשלול מן הקפיטליסט את אמצעי הייצור – היינו, להביא לביטול חיובי של הבעלות הפרטית על הקניין. בהיעדר רכוש פרטי, חזה מרקס, ייעלם המאבק המעמדי ותיווצר החברה העתידית, הקומוניסטית, שבה ישרור שוויון אמיתי.

קטגוריה:ייצור
קטגוריה:מרקסיזם
קטגוריה:סוציאליזם
רובל

רוּבְּל (ברוסית: рубль) הוא שמו של ההילך החוקי במספר מדינות. השם רובל שימש לראשונה כשם המטבע של נסיכות מוסקבה, שהפכה לאימפריה הרוסית, ולאחר מכן התגלגלה לברית המועצות.

לאחר התפרקות ברית המועצות הפך השם "רובל" לשמם של מספר מטבעות של מדינות המשתייכות לחבר המדינות, וכך נקראים עד היום הרובל הרוסי, הרובל הבלארוסי והרובל הטרנסדנייסטרי. לרוב מוזכר הרובל בהקשר הרובל הרוסי. בעבר השתמשו גם טג'יקיסטן, גאורגיה, לטביה, אזרבייג'ן וארמניה ברובל כהילך חוקי. 

רובל אחד מתחלק למאה קוֹפֶּיְקוֹת (ביחיד קוֹפֶּיְקָה, ברוסית: Копейка).

==מדינות שמשתמשות ברובל==
===מדינות שחברות באו"ם===

*
*

===מדינות שאינן חברות באו"ם===

** (משתמשת גם באפסר אבחזי)
** (משתמשת גם בזארין דרום אוסטי)
*

מדינות המסומנות בכוכבית אחת (*) - מדינות אשר יש להן הילך חוקי משלהן, אך ישנו שימוש ברובל רוסי.
מדינות המסומנות בשתי כוכביות (**) - מדינות אשר ההילך החוקי שלהן הוא הרובל הרוסי ואין להן הילך חוקי משלהן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מטבעות אירופה
קטגוריה:מטבעות
קטגוריה:ברית המועצות: כלכלה
קטגוריה:רוסיה: כלכלה
Routing Information Protocol

:<small>RIP הם גם ראשי תיבות באנגלית שמשמען Rest In Peace ("נוח על משכבך בשלום"), ויש הכותבים אותן על מצבות.</small>
Routing Information Protocol (בראשי תיבות: RIP) הוא פרוטוקול ניתוב המתבסס על ספירת צעדים (Hop Count) על מנת לבצע החלטות ניתוב.

נתב המשתמש ב־RIP מנהל רישום של כל הנתבים אותם הוא "מכיר", הרשתות המחוברות אליהן, וכמות הצעדים בכל נתיב לכל יעד. כאשר מגיעה חבילה אל הנתב הוא יעביר אותה בנתיב בו היא תעבור מינימום צעדים עד לרשת היעד, שיטה זו מכונה ספירת צעדים (hop count). הנתב מבקש עדכונים לגבי שינויים בטופולוגית הרשת מהנתבים המחוברים אליו כל שלושים שניות, וכך הוא נשאר מעודכן לגבי שינויים בנתיבים המובילים אל היעד, ומקבל מידע על נתבים חדשים שחוברו אל הרשת.

RIP פותח כחלק מהתשתית הראשונה של האינטרנט, כפרוטוקול הניתוב הראשון של ה־ARPANET, והיה במשך שנים רבות פרוטוקול הניתוב הנפוץ ביותר באינטרנט. עם התפשטות האינטרנט חישובי עלות, רוחב פס ומרחקים פיזיים הפכו למכריעים יותר ויותר בהחלטות הניתוב ו־RIP נדחק לטובת פרוטוקולים חדשים יותר כמו ה־OSPF או ה־IGRP.

RIP שייך לשכבת היישום של מודל ה־OSI ומודל ה־TCP/IP.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.ietf.org/rfc/rfc2453.txt?number=2453 מפרט הפרוטוקול RIP]
* [http://ripv2.tripod.com/ הסבר על RIP]

קטגוריה:פרוטוקולי ניתוב
פרדיננד דה לספס

פרדיננד (פרדינאן) מארי דה לֵסֶפְּס (בצרפתית: Ferdinand Marie de Lesseps; 19 בנובמבר 1805 – 7 בדצמבר 1894) היה דיפלומט ומהנדס צרפתי. מוכר בעיקר כיזם וכאחראי של כריית תעלת סואץ ותעלת פנמה.

==ביוגרפיה==
דה לספס החל את הקריירה שלו בשירות הקונסולרי של צרפת בשנת 1825 ושימש כשגריר בספרד בשנים 1848–1849.

בזמן ששירת במצרים, הגה את רעיון כריית תעלת סואץ. בשנת 1854 קיבל ממושל מצרים מוחמד סעיד פאשא את הזיכיון למיזם תעלת סואץ. הוא גייס כספים, בעיקר בצרפת, ל"חברת תעלת סואץ" ועמד בראשה. כריית התעלה נמשכה מ-1859 עד 1869 ונחשבה להישג טכנולוגי, שבתורו יוחס ללספס.

בשנת 1878 נתמנה לנשיא החברה הצרפתית שנוסדה לצורך כריית תעלת פנמה. מיזם זה החל בשנת 1881 והגיע לידי פשיטת רגל בשנת 1888. שלטונות צרפת האשימו את לספס בשחיתות ("שערוריית פנמה"). אומנם הוא נשפט באשמת מעילה ונגזר עליו עונש מאסר, אך העונש לא יצא לפועל. הדעה הרווחת היא כי פשיטת הרגל של החברה נגרמה מניהול כושל ולא בשל מעילה בכספי החברה.

על שמו של לספס נקראת תופעת ההגירה הלֵסֶפְּסִית – הגירת מיני בעלי חיים ימיים מים סוף לים התיכון (או להפך), שנתאפשרה בעקבות מפעלו. הידועה שבהם היא המדוזה ממין חוטית נודדת.

==קישורים חיצוניים==

פסלו של דה לספס בכניסה לתעלת סואץ, לפני שנהרס על ידי המון זועם. צילום [[אברהם דר נובמבר 1956.]]
* [http://67.1911encyclopedia.org/L/LE/LESSEPS_FERDINAND_DE.htm הערך LESSEPS, FERDINAND DE], באנציקלופדיה בריטניקה 1911
* [https://www.masa.co.il/article/פרדיננד-דה-לספס-בין-שני-ימים/ פרדיננד דה לספס – בין שני ימים], באתר מסע אחר
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פר לשז
קטגוריה:מהנדסים צרפתים
קטגוריה:שגרירי צרפת
קטגוריה:שגרירים בספרד
קטגוריה:מסדר כוכב הודו: אבירים מפקדים גבוהים
קטגוריה:תעלת סואץ
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית למדעים
קטגוריה:תעלת פנמה
קטגוריה:אביב העמים: אישים
קטגוריה:צרפתים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1805
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1894
עמלציים

[[עמלץ כחול]]
עמלציים (שם מדעי: Lamnidae), היא משפחה של כרישים בסדרת דמויי עמלץ, בתוכה הדגים הטורפים הגדולים בעולם.

העמלציים דומים מאוד במראם החיצוני לבני משפחת הכרישיים והם בעלי גוף גדול וזנב עגלוני. העמלציים ידועים כטורפים מרשימים ותוקפניים בעלי שיניים גדולות. חלק מהמינים, בהם העמלץ הלבן והעמלץ הכחול, יכולים להעלות את הטמפרטורה בחלקים בגופם, כדי לאפשר להם חושים חדים יותר וציד פעיל יותר. כמה מהמינים, ובייחוד העמלץ הלבן, יכולים לתקוף גם בני אדם המתרחצים בים, צוללנים וגולשים, אירועים המסתיימים בפציעות חמורות ולעיתים נדירות במוות, אך מדובר על מקרים נדירים מאוד.

מינים אלה חיים בכל האוקיינוסים ומחפשים בעיקר טרף של דגים או כלבי ים ואריות ים.

==מקור השם==
על פי האקדמיה ללשון העברית ראשיתו של השם "עמלץ" הוא בפירוש מקורי לפסוק בתהלים שהציע עמנואל לב (Löw; 1854–1944), חוקר יהודי הונגרי שכתב על בעלי החיים והצמחים של ארץ ישראל ועל שמותיהם העבריים והארמיים. בתהלים פרק ע"ד, פסוק י"ד, נאמר "אַתָּה רִצַּצְתָּ רָאשֵׁי לִוְיָתָן תִּתְּנֶנּוּ מַאֲכָל לְעָם לְצִיִּים". את המילים "עם לציים" הציע לב לקרוא בחלוקה אחרת: "לעמלצי ים", ופירש כי 'עמלץ' הוא טורף ימי ענק. בעקבות הצעתו נכנסה המילה עַמְלֵץ למילונים העבריים במשמעות 'כריש'.

==מיון==
*סוג קרכרודון (Carcharodon)
**מין עמלץ לבן או קרחה לבנה (Carcharodon carcharias)
**מין מגלודון - נכחד (Carcharodon megalodon ; ייתכן ששייך לסוג אחר)
*סוג עמלץ מאקו (Isurus)
**מין עמלץ כחול - (Isurus Oxyrinchus)
**מין עמלץ ארוך סנפיר - (Isurus paucus)
*סוג למנה (Lamna)
**מין למנה חוטמנית (Lamna nasus)
**מין כריש הסלמון (Lamna ditropis)
*סוג Carchariolamna - נכחד
*סוג Cosmopolitodus - נכחד
*סוג Carcharomodus - נכחד
*סוג Isurolamna - נכחד
*סוג Karaisurus - נכחד
*סוג Lamiostoma - נכחד
*סוג Lethenia - נכחד
*סוג Macrorhizodus - נכחד

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20130323144620/http://hebrew-academy.huji.ac.il/sheelot_teshuvot/MivharTeshuvot/Pages/14031301.aspx מקור השם], אתר האקדמיה ללשון העברית

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרידריך גוסטב יעקב הנלה
כרישאים

כרישאים (שם מדעי: Carcharhiniformes) היא סדרה במחלקת דגי סחוס, והיא הסדרה הגדולה ביותר של כרישים, המונה למעלה מ-270 מינים, הכוללים מינים ידועים כדוגמת כריש שורי, כריש טיגריסי, את משפחת הפטישניים ועוד רבים אחרים.

המאפיינים של סדרת הכרישאים הם שבעה סנפירים, מתוכם שני סנפירי גב וסנפיר שת אחד. קרום מיצמוץ מעל העין, ו-5 פתחי זימים. פיהם של הכרישאים נמצא בתחתית הראש בקדמתו.

כרישים הם כאמור דגי סחוס – כלומר אין להם עצמות בגוף והשלד שלהם מורכב ברובו המוחלט מסחוס. מרבית הכרישים הם טורפים. הם ניזונים בעיקר מדגים אך גם מהווים מהאויבים הטבעיים הכמעט יחידים שיש לדולפינים וצבי ים, כך שיש להם תפקיד ייחודי וחשוב בשמירה על איזון במערכת האקולוגית על ידי טריפה<ref name=":0"></ref>.

הכרישאים נמנים עם היצורים בעלי כושר השחייה הטוב ביותר, והם צדים את טרפם (בעיקר דגים ודיונונים), תוך כדי תנועה.

סדרת הכרישאיים צפויה לעבור שינוי בעקבות מחקרי DNA חדשים שהראו כי כמה קבוצות מסורתיות בסדרה אינם מונופילטיים.

==הכריש והאדם==
למרות הדימוי הציבורי, המושפע מסרטי קולנוע מפורסמים (כמו סדרת "מלתעות") הרוב המכריע של הכרישאים אינם מסוכנים לאדם. כרישאים הורגים בממוצע כ-12 בני אדם בשנה ברחבי העולם, בעוד שבני אדם הורגים לפחות כ-100 מיליון כרישאים בשנה (273 מיליון לפי הערכה פחות שמרנית) - מעל 10,000 כרישאים בשעה.<ref></ref><ref></ref> כ-70 מיליון כרישאים מומתים מדי שנה עבור מרק סנפירי כרישים הנצרך בסין ובמדינות נוספות בדרום אסיה. הדייגים נוהגים לנסר את סנפירי הכריש שהועלה על הסיפון בעודו חי ולהשליכו למים לגסיסה אטית.<ref></ref><ref name=":0" />

== כרישאים בישראל ==
יותר מ-30 מינים שונים של כרישים שוחים בים התיכון וחלקם גם לאורך חופי ישראל.

המינים המוכרים ביותר כאן הם הסנפירתן והכריש העפרורי אשר מבקרים ביציאת המים החמים של תחנות הכוח בחודשי החורף, ואף נצפים לעיתים סביב אזורי חקלאות ימית. מינים נוספים באזור נמצאים לרוב בים הפתוח או במים העמוקים ולכן נצפים בתדירות נמוכה יותר.

כל הכרישאים (ודגי סחוס בכלל) הם מינים מוגנים בישראל.

אחד המפגעים העיקריים המאיימים על אוכלוסיות הכרישים בישראל מקורם בדיג. באמצעות קידום שמורות טבע ימיות, ממשק דיג בר קיימה, ומזעור הקונפליקטים עם החקלאות הימית, ניתן לקדם את ההגנה על הכרישים בישראל.

בין המינים המוגנים: גלדן שחור פה, פטישן תמים חרטום, כריש סנפירתן, כרישועל גדול עין, קוצן חד גוני, כריש שש זים וטריזן צניני<ref name=":0" />.

==מיון הכרישאים==
* משפחת כרישיים (Carcharhinidae)
* משפחה כרישי סמור (Hemigaleidae)
* משפחה כרישכלביים שפמתניים (Leptochariidae)
* משפחה כרישחתוליים (Proscylliidae)
* משפחת קטנשיניים (Pseudotriakidae)
* משפחת גלדניים (Scyliorhinidae)
* משפחת פטישניים (Sphyrnidae)
* משפחת כרישוניים (Triakidae)

==גלריה==
<gallery mode="packed">
קובץ:Triakis semifasciata Gratwicke.jpg|כרישון נמרי
קובץ:Cephaloscyllium umbratile2.jpg|Cephaloscyllium umbratile
קובץ:Silvertip shark.jpg|כריש לבן-שוליים
קובץ:Parmaturus xaniurus NOAA.jpg|Parmaturus xaniurus
קובץ:Triaenodon obesus noaa 2.jpg|כרישון לבן-קצוות
קובץ:Sphyrna mokarran at georgia2.jpg|פטישן גדול
קובץ:Speartooth shark melbourne.jpg|כריש שן-חנית
קובץ:Rhizoprionodon oligolinx01.png|Rhizoprionodon oligolinx
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לאונרד קומפגנו
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1977
קטגוריה:סדרות בעלי חיים
1776

4 ביולי 1776: ארצות הברית מכריזה באופן רשמי על עצמאותה מ[[האימפריה הבריטית.]]
__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1776 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
קבוצת החזקה

בתורת הקבוצות, קבוצת החזקה של קבוצה נתונה <math>A</math> היא קבוצת כל תת הקבוצות של <math>A</math>, ומסמנים אותה ב־<math> \mathcal{P}(A)</math>. פורמלית <math> \mathcal{P}(A) = \{B \mid B \subseteq A\}</math>, ולדוגמה: <math> \mathcal{P}\left(\left\{x,y\right\}\right)=\left\{\emptyset,
\left\{x\right\},\left\{y\right\},\left\{x,y\right\}\right\}</math>. במסגרת תורת הקבוצות האקסיומטית, קיומה של קבוצת חזקה נובע ישירות מאקסיומת קבוצת החזקה.

== תכונות ==

* כל קבוצה מכילה את עצמה ואת הקבוצה הריקה, ועל כן שני אלו הם איברים בקבוצת החזקה.
*ניתן להוכיח כי עוצמת קבוצת החזקה של קבוצה סופית כלשהי <math>A</math> שווה ל־<math>2^{|A|}</math> (שתיים בחזקת עוצמת <math>A</math>), ובניסוח מתמטי: <math> \left|\mathcal{P}(A)\right|=2^{|A|}</math>. בשל תכונה זו עבור קבוצות סופיות, גם כאשר גודל הקבוצה הוא אינסופי, נהוג לסמן את עוצמת קבוצת החזקה של <math>A</math> בסימון <math>2^{|A|}</math>, ויש המסמנים את קבוצת החזקה עצמה ב־<math>2^A</math>.
*קבוצת החזקה של <math>A</math> איזומורפית לקבוצת הפונקציות המציינות של תת־קבוצות של <math>A</math>, היא <math>\{0,1\}^A = \{f \mid f \colon A \to \{0,1\}\}</math> (כל תת־קבוצה <math>B \subseteq A</math> מתאימה לפונקציה המציינת שלה <math>\mathbf{1}_B \in \{0,1\}^A</math>). לכן הסימון <math>2^{|A|}</math> לעוצמת קבוצת החזקה עקבי עם כללי האריתמטיקה של עוצמות (שלפיהם <math>2^{|A|}=|\lbrace 0,1 \rbrace^A|</math>). זו המוטיבציה לסימון <math>2^A</math> שיש הנוקטים בו עבור קבוצת החזקה של <math>A</math> ("<math>2</math>" מתאים לקבוצה בת שני האיברים <math>\{0,1\}</math>).
*משפט קנטור מראה כי אי השוויון <math> \left|\mathcal{P}(A)\right|>|A|</math> שפשוט יחסית להוכיחו לקבוצות סופיות, נכון לכל קבוצה <math>A</math>.

==ראו גם==
* הפרדוקס של קנטור
* מונחים בתורת הקבוצות

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת הקבוצות
קטגוריה:פעולות אונאריות
אווירונאוטיקה

אווירונאוטיקה הוא המדע העוסק בהיבטים המתמטיים והמכניים של טיסה, ובפרט בכלי טיס כגון מטוסים, מסוקים ומערכות מוטסות כגון רקטות, טילים ולוויינים.

תחום משמעותי באווירונאוטיקה הוא תחום האווירודינמיקה ופעמים רבות מתבלבלים ביניהם. בעוד שאווירונאוטיקה עוסקת בכלל התחומים הקשורים לטיסה ומערכות מוטסות תחום האווירודינמיקה נוגע באינטראקציה שבין האוויר לגופים הנעים בתוכו.

הנדסת אווירונאוטיקה עוסקת בפיתוח, תכנון ובקרה של כלי טיס ומערכות מוטסות וכיום נהוג לצמד אותה לתחום החלל. בישראל הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון היא המקום היחיד שבו ניתן ללמוד תחום הנדסה זה, אך ניתן ללמוד תתי נושאים שונים של הנדסת אווירונאוטיקה וחלל תחת הנדסת מכונות גם במוסדות אקדמיים אחרים.

== ענפים ==
נהוג לחלק את תחום האווירונאוטיקה לשני ענפים עיקריים:

* תעופה – ענף העוסק בכלי טיס מסוג מטוסים, כדורים פורחים וספינות אוויר.
* טילאות – ענף העוסק בכלי הטיס המונעים באמצעות מנוע רקטי.

==ראו גם==
* הנדסת אווירונאוטיקה
* אווירודינמיקה
*שכבת גבול
* תרמודינמיקה
* הזדקרות

ארגונים:
* הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה
* הפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון
* נאס"א

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:אווירודינמיקה