OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אוסקר בלים

אוסקר בלים (בגרמנית: Oskar Blümm; 26 ביוני 1884 – 12 בדצמבר 1951) היה גנרל בוורמאכט במהלך מלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
===קריירה מוקדמת===
בלים נולד ב-26 ביוני 1884 בצווייזל, ובשנת 1905 הוא התגייס לצבא הקיסרות הגרמנית, והצטרף לרגימנט הרגלים הבווארי ה-21 (פרידריך פרנץ הרביעי, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין), ובשנת 1906 הוא הועבר לרגימנט הרגלים הבווארי ה-5 (ארנסט לודוויג, הדוכס הגדול של הסן). עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא מונה לשליש הגדוד ה-1 ברגימנט המילואים הבווארי ה-4, עמו לחם במהלך הקרבות, ובשנת 1917 הוא הועלה לדרגת האופטמן ומונה לקצין מטה בחטיבת הרגלים הבווארית ה-2. על פעולותיו בקרבות קיבל בלים את עיטור צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף בלים לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 באפריל 1928 הוא הועלה לדרגת מיור, וב-1 בפברואר 1933 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט. ב-1 בנובמבר אותה שנה הוא מונה למפקד הגדוד ה-3 ברגימנט הרגלים ה-21 (בוואריה), ובאוקטובר 1934 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-42. ב-1 בפברואר 1935 הוא הועלה לדרגת אוברסט, וב-1 באפריל 1938 הועלה לדרגת גנרל מיור.

===מלחמת העולם השנייה===
בפרוץ המלחמה מונה בלים למפקד הדיוויזיה ה-57, ולחם עמה במהלך המערכה בפולין כחלק מקבוצת ארמיות דרום. ב-20 באפריל 1940 הוא הועלה לדרגת גנרל לוטננט, ובמהלך המערכה על צרפת לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס ה-38 במסגרת הארמייה הרביעית. במהלך מבצע ברברוסה לחמה הדיוויזיה כחלק מהקורפוס ה-55 במסגרת הארמייה השישית, והשתתפה בקרב קייב, קרב אומן ובקרב חרקוב הראשון, וב-23 בנובמבר 1941 הוא קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. בינואר 1942 הוא הועבר לעתודת המילואים, אולם באפריל חזר לפקד על הדיוויזיה ובקיץ 1942 לחמה הדיוויזיה במבצע מקרה כחול כחלק מארמיית הפאנצר השנייה, והשתתפה עמה בקרבות באזור וורונז'. ב-1 בנובמבר אותה שנה הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-407, שהייתה דיוויזיית הדרכה בבוואריה. בשנת 1944 הוא ביקר את אשתו באורסברג, ובמהלך ביקורו מנע מאנשי אס אס לגרש את תושבי העיר, וב-26 באפריל 1945 הוא נפל בשבי בעלות הברית.

=== לאחר המלחמה ===
בשנת 1947 שוחרר בלים מהשבי, ולאחר שחרורו התגורר באורסברג, עד מותו ב-12 בדצמבר 1951.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Personenregister/B/BluemmO.htm אוסקר בלים] באתר lexikon-der-wehrmacht 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי צלב האבירים
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גרמנים שנשבו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1884
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1951
ילד רחוב (שיר)

ילד רחוב הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי הישראלי סאבלימינל והצל בשיתוף הזמר הישראלי רועי אדרי. השיר יצא לאור ב-2003, כסינגל מתוך האלבום "האור והצל", על ידי חברות התקליטים הליקון ותאקט רקורדס.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי סאבלימינל, הצל ורועי אדרי, הולחן על ידי סאבלימינל ואדרי והופק על ידי סאבלימינל. השיר הוא בסגנון ההיפ הופ אשר מאפיין שירים נוספים מתוך האלבום.

== הצלחה ==
עם יציאתו כסינגל, הפך השיר לבין השירים הבולטים ביותר מתוך האלבום בו נכלל. כמו כן, השיר הגיע בשיאו למקום ה-2 במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'.

נכון למאי 2022, מונה הצפיות של הקליפ של השיר באתר יוטיוב עומד על כ-3 מיליון.

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990023429900205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי סאבלימינל והצל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סאבלימינל
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי סאבלימינל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סאבלימינל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
קטגוריה:סינגלים בהוצאת משפחת תאקט
מניפתה של ליידי וינדרמיר (סרט, 1916)

מניפתה של ליידי וינדרמיר (באנגלית: Lady Windermere's Fan) הוא סרט קומדיה אילם בריטי משנת 1916, בבימויו של פרד פול ובכיכובם של מילטון רוסמר, נטה וסטקוט ונייג'ל פלייפייר. זה היה העיבוד הקולנועי הראשון של המחזה "מניפתה של ליידי וינדרמיר" מאת אוסקר ויילד שיצא לאור ב-1892. קיים עותק של הסרט, והוא יצא על גבי DVD בהוצאת מכון הסרטים הבריטי.

==צוות השחקנים==
* מילטון רוסמר – לורד וינדרמיר
* נטה וסטקוט – ליידי וינדרמיר
* נייג'ל פלייפייר – לורד אוגוסטוס לורטון
* איירין רוק – גברת ארלין
* ארתור וונטנר – לורד דרלינגטון
* אליס דה וינטון – הדוכסית מברוויק
* אי. ויוויאן ריינולדס – מר דאמבי
* ג'ויס קר – אגאתה
* אוון תומאס – ססיל גרהם
* סידני ואוטייר – הופר

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי שחור-לבן בריטיים
קטגוריה:סרטי קומדיה בריטיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים אילמים
קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות
קטגוריה:סרטי 1916
קטגוריה:סרטים המבוססים על יצירות אוסקר ויילד
וולאס הארטלי

וולאס הנרי הרטלי (באנגלית: Wallace Henry Hartley; 2 ביוני 1878 – 15 באפריל 1912) היה כנר ומוביל הרכב אנגלי בטיטניק במסע הבכורה.

==ביוגרפיה==

הרטלי נולד בקולין עיירה בלנקשייר שבאנגליה, אביו היה מנהל מקהלה (Choirmaster), וממונה על בית ספר של יום ראשון בכנסייה המקומית בה הרטלי ומשפחתו היו הולכים לשירות הכנסייה.

הוא התפרסם בכך שהוביל את הלהקה בת שמונה החברים בזמן ששקעה האוניה ב־15 באפריל 1912. הוא מת בטביעה.

גופתו של הארטלי נמצאה כשבועיים לאחר הטביעה, ועל גופתו היה צמוד תיק עור שבתוכו היה כינורו, והוא הועבר לארוסתו מריה רובינסון ועבר עוד מספר ידיים.

באוקטובר 2013 נמכר הכינור במכירה פומבית, תמורת 1.6 מיליון דולר.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כנרים אנגלים
קטגוריה:מוזיקאים אנגלים
קטגוריה:הרוגי הטיטניק
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1878
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1912
רות פרחי

רות פרחי (13 באוגוסט 1927 – 19 באפריל 2021) הייתה שחקנית ישראלית.

== ביוגרפיה ==
פרחי נולדה וגדלה בווינה, אוסטריה. בשנת 1934 עלתה עם משפחתה לארץ ישראל והם התגוררו בוואדי ניסנאס, חיפה. בשנת 1946 למדה גננות בירושלים. בשנת 1947 סיימה את לימודיה והחלה לעבוד במעון לילדים.

בתקופת מלחמת העצמאות עם תחילת המצור על ירושלים נסגר המעון, והיא התגייסה להגנה ושירתה בארגון בתור טלפונאית. בערב שלפני מותם נפגשו מרבית מלוחמי מחלקת הל"ה אצלה בדירת הגג בירושלים, לערב גיבוש חברתי. ב-22 בפברואר 1948 התרחש הפיגוע ברחוב בן-יהודה בסמוך לדירתה, וחלונות דירתה נשברו לרסיסים.

פרחי הייתה בוגרת בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים. עסקה שנים רבות בהפקה ובימוי מחזות בבתי ספר.

נפטרה ב-19 באפריל 2021, בגיל 94. הלווייתה נערכה באותו היום בבית העלמין האזרחי מעיין צבי.

== חיים אישיים ==
פרחי התגוררה ברמת גן והייתה אם לשלושה. הייתה אחותו של הוגה הדעות והעיתונאי החרדי אוריאל צימר. 

==פילמוגרפיה ==
===הצגות===
* 1975 – גם אנחנו שופטים – בתפקיד אמא של שאול
* 1993 – אביר, פסטיבל עכו
* 1997 – דריה
* 1998 – הצבע זהב – שטראוס הפקות
* 1998 – אומנוטופיה תיאטרון הסימטה
* 1998 – קרן קיימת 6 – פסטיבל עכו
*2018 – העצים מתים זקופים - בתפקיד חנובבה, אוניברסיטת בר-אילן
* מלכת הזבובים – הצגת יחיד – תיאטרון הסמטה
* מועדון הקופים הירוקים – תיאטרון תמונע
* סדקים בבטון – בית ליסין והבימה
* המדביר – בית ליסין

===קולנוע וטלוויזיה===

===דיבוב===
* 2003 – סיפורי סומסום.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.ishim.co.il/p.php?s=רות+פרחי רות פרחי], במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* [https://www.habama.co.il/Pages/ArtPerson.aspx?PeopleID=1143 רות פרחי], באתר הבמה
* [https://www.youtube.com/watch?v=oalQRc_hyfk רפואה שלמה - זיכרון] באתר youtube, מדקה 9:34
* [https://www.youtube.com/watch?v=lPdmSlg0Zok רות פרחי לה], באתר youtube, 8 במאי 2012
* [https://www.youtube.com/watch?v=ShcIwpYw8yE כל מי שהיה בחדר - נהרג], באתר youtube, 22 ביוני 2017

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:ישראליות ילידות אוסטריה
קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:נשות העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:לוחמות ההגנה
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:בוגרות בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1927
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2021
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
ככה זה (לאהוב אותך)

"ככה זה (לאהוב אותך)" הוא שיר שכתב, הלחין וביצע ברי סחרוף. השיר יצא לאור בשנת 1998.

==רקע==
לדברי סחרוף, השיר נכתב עבור הסדרה "שבתות וחגים". מכיוון ששידור הסדרה התעכב יצא השיר קודם לכן באלבום הסולו הרביעי שלו "נגיעות".

במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"ט (1999) הגיע השיר למקום ה-12.

נורית גלרון ביצעה גרסת כיסוי לשיר, ובשנת 2008 הקליטה מירי מסיקה גרסה משלה שנכללה באוסף "עבודה עברית".

==השיר בספרי תווים==
* ברי סחרוף, אש במיתרים, עמ' 92, מפעלי תרבות וחינוך, 2001. 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990025696740205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1998
קטגוריה:שירי 2008
קטגוריה:סינגלים מ-1998
קטגוריה:שירי ברי סחרוף
קטגוריה:שירי נורית גלרון
קטגוריה:שירי מירי מסיקה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת נענע דיסק
גם זה יעבור (שיר)

גם זה יעבור הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר הישראלי טונה. השיר יצא לאור ב-22 בפברואר 2015, כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה של טונה, "גם זה יעבור", על ידי חברת התקליטים עננה.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי טונה והופק על ידי ניר דנן ויקיר בן טוב, בדומה לשאר שירי האלבום. בשיר, מתאר הדובר טרנדים שחלפו, וממחיש אותם לקשיים בחיים האישיים. טונה סיפר על השיר: <ref></ref>

== ביקורת ==
עינת קדם סקרה את השיר ב-"הארץ", ותוך התייחסות לפרסומת שעשתה שימוש בשיר, כתבה: 

בלוגר ומבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את האלבום "גם זה יעבור", ובנוגע לשיר כתב: <ref></ref>

== הצלחה ==
השיר הפך לאחד השירים הבולטים מתוך האלבום "גם זה יעבור" ואף לאחד משיריו הבולטים של טונה. במצעד השבועי של מדיה פורסט דורג השיר במקום השישי,<ref></ref> במצעד השבועי של רשת ג' דורג השיר במקום השלישי, במצעד הרשמי של גלגלצ דורג השיר במקום השני.<ref></ref> כמו כן, זכה במקום ה-40 במצעד השנתי של מדיה פורסט, במקום ה-17 במצעד השנתי של רשת ג', ובמקום ה-16 במצעד השנתי של גלגלצ.

נכון למרץ 2023, מונה הצפיות של הקליפ של השיר באתר יוטיוב עומד על כ-14 מיליון. ומונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-2 מיליון.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990050380340205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי טונה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על כאב לב
טור דה יורקשייר

טור דה יורקשייר (באנגלית: Tour de Yorkshire) הוא מרוץ אופני כביש בקטעים שנערך במחוז ההיסטורי יורקשייר בבריטניה מאז 2015. 

== היסטוריה ומסלול ==
המרוץ נוסד ב-2015 על ידי חברת ASO, שהיא גם החברה המארגנת של הטור דה פראנס. ולאחר ששלושת השלבים הראשונים בטור דה פראנס 2014 החלו באזור יורקשייר ונחלו הצלחה גדולה מבחינת קהל ואווירה, ASO החליטו לקיים שם מרוץ קבוע. 

המהדורה הראשונה של המרוץ כללה רק שלושה שלבים מישוריים ונוצחה על ידי לארס פיטר נורדהוג הנורווגי מקבוצת סקיי. גם מהדורות 2016 ו-2017 כללו רק שלושה קטעים ונוצחו על ידי תומא ווקלר וסרז' פאוולס בהתאמה. מ-2018, המרוץ התרחב לארבעה קטעים. 

== מנצחים ==
===כללי===
{|class="wikitable"
!שנה!!רוכב||קבוצה
|-
|2015|| לארס פיטר נורדהוג||קבוצת סקיי
|-
|2016|| תומא ווקלר||דיירקט אנרז'י
|-
|2017|| סרז' פאוולס||דיימנשן דאטה
|-
|2018|| גרג ואן אוורמאט||BMC Team Racing
|-
|2019|| כריס לולס||קבוצת אינאוס
|-
|}

===קטגוריית ההרים===

{|class="wikitable"
!שנה!!רוכב||קבוצה
|-
|2015|| ניקולה אדה||קופידיס
|-
|2016|| ניית'ן האס||דיימנשן דאטה
|-
|2017|| פיטר ווינינג||רומפוט
|-
|2018|| סטפן רוסטו||קופידיס
|-
|2019|| ארנו קורטייל||ויטאל קונספט 
|-
|2020||בוטל בשל מגפת הקורונה בממלכה המאוחדת||
|-
|2021||בוטל בשל מגפת הקורונה בממלכה המאוחדת||
|-
|2022||בוטל בשל קשיים פיננסיים|| 
|-
|}
===קטגוריית הנקודות===
{|class="wikitable"
!שנה!!רוכב||קבוצה
|-
|2015|| לארס פיטר נורדהוג||קבוצת סקיי
|-
|2016|| דילן חרונבייחן||לוטו אנ.אל יומבו
|-
|2017|| קיילב יואן||אוריקה-סקוט
|-
|2018|| גרג ואן אוורמאט||BMC Team Racing
|-
|2019|| כריס לולס||קבוצת אינאוס
|-
|2020||בוטל בשל מגפת הקורונה בממלכה המאוחדת||
|-
|2021||בוטל בשל מגפת הקורונה בממלכה המאוחדת||
|-
|2022||בוטל בשל קשיים פיננסיים|| 
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מרוצי אופניים
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: תחרויות ספורט
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: אופניים
פרננד דה כריסטיאני

איזידור פרננד שבריו, ברון דה כריסטיאני (בצרפתית: Isidore-Fernand Chevreau, baron de Christiani; 16 בינואר 1857 - 30 ביוני 1928) היה בן אצולה ופעיל פוליטי מלוכני צרפתי אשר התפרסם כאשר התקיף את נשיא צרפת אמיל לובה.

==ביוגרפיה==
כריסטיאני נולד בקורביל ב-16 בינואר 1857 למשפחה עשירה שנחשבה לחלק מאצולת הקיסרות הצרפתית הראשונה. סבו קיבל את התואר ברון ב-1810. הוא עסק רבות בספורט אך גם התעניין במדעים ואסף יצירות אמנות. בעקבות כינון הרפובליקה הצרפתית השלישית, הצטרף כריסטיאני לתנועת המלוכנים שקראו להחזיר לשלטון את בית בונפרטה. במהלך פרשת דרייפוס הוא החזיק בדעות אנטי-דרייפוסריות. 

ב-1896 מת בפתאומיות נשיא צרפת פליקס פור, ובבחירות שנערכו לאחר מכן התבלטו שני מועמדים עיקריים: ז'יל מלין ואמיל לובה. מלין נודע כאיש הימין וכאנטי-דרייפוסר מושבע. לעומתו היה לובה איש שמאל ודרייפוסר מוצהר. ברוב של 483 קולות נגד 279 ניצח לובה את מלין. בחירתו הכעיסה מאוד את החוגים הלאומניים והאנטישמיים בצרפת, אשר גמרו אומר לנקום בלובה בכל דרך אפשרית. בטקס המינוי שלו הם עוררו מהומה כזו עד שאפילו נגינת המרסייז לא נשמעה. ב-23 בפברואר נערכה הלווייתו של פור, ומיד לאחריה ניסה המון אנטישמי שהונהג בידי פול דרולד, ז'ול גרן ומוריס בארס להוביל הפיכה בסיוע הצבא. עם זאת, ההפיכה נכשלה בשל חוסר התמיכה מצד הצבא, ומנהיגיה נעצרו. הסיעות המלוכניות, אשר גם הן התנגדו ללובה, החליטו לארגן הפגנה ב-4 ביוני, במהלך מרוץ הסוסים השנתי באוטיי. 

במהלך המרוץ, הופיעו אל מול דוכנו של לובה כ-300 גברים שלבשו על דש בגדיהם את הציפורנים הלבנות שסימלו את המלוכנים והציפורנים הכחולות שסימלו את האנטישמים. הם החלו לצעוק עליו: "התפטר! פנמה!". המשטרה ושומריו של הנשיא החלו לפזר את המהומה, וכריסטיאני, אשר נכח במקום, גילה שלובה נותר חשוף. הוא רץ אל הדוכן וחבט בראשו במקבל כבד. במקום השתררה דממה מוחלטת, ולאחריה פרצה מהומה גדולה. השוטרים מיהרו להתנפל על כריסטיאני, וחבריו מיהרו לנסות להציל אותו. חלקם נעצרו יחד עמו. כריסטיאני הודה כי המעשה היה ספונטני ולא מתוכנן, והצהיר ש"הייתי עושה זאת שוב".

לובה לא נפגע בגלל כובע הצילינדר אותו לבש, אולם הכאתו נתפסה כעלבון כבד לרפובליקה כולה. לובה אישר את השתתפותו גם במירוץ שנערך יום למחרת, וכדי לאבטח את האירוע, הוציא המושל הצבאי של פריז אמיל צורלינדן, אלפי חיילים לרחובות. הימין הקיצוני כן תכנן לחולל מהומות באירוע, אולם מנגד גם השמאל ארגן הפגנה המונית. ההתנגשויות בין ההפגנות הפכו לקטטות אלימות שנמשכו כל היום. האירועים יצרו רושם שהרפובליקה בסכנה, מה שהוביל לנפילת ממשלתו של שארל דופוי ולהקמת ממשלה חדשה ב-22 ביוני בראשותו של רנה ולדק-רוסו. 

כריסטיאני עצמו נשפט ב-13 ביוני על תקיפת ראש המדינה בהתאם לסעיף 228 של החוקה. במהלך משפטו, הוא ניסה להכחיש את חברותו בארגונים מלוכניים ולאומניים וטען שביצע את המעשה על דעת עצמו מתוך "התרגשות פתאומית". הוא נידון לארבע שנות מאסר (העונש המקסימלי במקרה זה היה חמש שנים) אשר אותן ריצה בבית הסוהר סנטה ובהמשך בכלא פרנסס. הוא העביר את זמנו בכלא בקריאה וציור. לאחר שחרורו הוא חי בפריז עד מותו ב-30 ביוני 1928. את אוסף יצירות האמנות הגדול שלו הוא הוריש למוזיאון הלובר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://gw.geneanet.org/garric?lang=en&n=chevreau+christiani&p=fernand פרננד דה כריסטיאני] באתר geneanet

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרשת דרייפוס: אישים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1857
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1928
נמל התעופה הבין-לאומי אסמרה

נמל התעופה הבין-לאומי אסמרה ממוקם בשוליה הדרומיים של העיר אסמרה, בירת אריתריאה. הוא נמל התעופה היחיד במדינה המטפל בטיסות בינלאומיות (נכון ל-2017).

==תולדות הנמל==
נמל התעופה הוקם כשדה תעופה צבאי בשנת 1922 על ידי השלטון הקולוניאלי האיטלקי של אריתראה. הוא נקרא Aeroporto di Gura. באמצע שנות ה-30 החל לשמש גם לטיסות אזרחיות ושמו שונה ל-Aeroporto Civile Umberto Maddalena di Asmara. הוא שולב במספר קווי תעופה:
* קסאלה - ח'רטום - אסמרה - מאסאווה.
* אסמרה - אסאב - מוגדישו.
* מוגדישו - אסמרה - ח'רטום - טריפולי - רומא - אחד מקווי התעופה הארוכים הראשונים בעולם, שקיבל את השם "הקו האימפריאלי".

במלחמת העולם השנייה ניזוק הנמל קשות בהתקפות בריטיות. הוא שופץ בשנות ה-50.

במהלך מלחמת אריתראה-אתיופיה (1998–2000) הותקף הנמל פעמיים על ידי אתיופיה. ב-2003, לאחר שיפור המסלול שבו, פתחה חברת אריתריאן איירליינס קווים ממנו ליעדים באירופה. בשנת 2004 עברו בנמל 136,526 נוסעים. בשנת 2018 החל הנמל לטפל בטיסות אל אדיס אבבה וממנה, לראשונה מאז המלחמה.

בחלקו המזרחי של הנמל ממוקם בסיס של חיל האוויר של אריתראה. הטרמינל האזרחי ניצב בחלקו המערבי.

==מתקנים ופעילות==
בנמל התעופה מצויים טרמינל קטן ומסלול טיסה יחיד באורך של 3,000 מטר. עובדות אלו בצירוף הגובה הרב שבו הוא שוכן (2,335 מטר) מכבידים על יכולתו לקלוט מגוון מטוסים ומספר גדול של נוסעים.

בנמל פועלות כעשר חברות תעופה, המקיימות קווי תעופה בינו לבין יעדים באתיופיה, ניגריה, סודאן, מצרים, חצי האי ערב, טורקיה ואיטליה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20200413224924/https://worldaerodata.com/wad.cgi?id=ER21105&sch=HHAS מידע בסיסי על נמל התעופה]

==הערות שוליים==

אסמרה
קטגוריה:אסמרה
היכל התהילה של ה-WWE לשנת 2008

{| class="wikitable" align="left"
|-
! colspan="3" align="center" | היכל התהילה של ה-WWE (2008)
|-
! colspan="3" align="center" | מידע
|-
| ארגון || colspan="2" | WWE
|-
| תאריך || colspan="2" | 29 במרץ 2008
|-
| עיר || colspan="2" | טמפה, פלורידה
|-
| אולם || colspan="2" | אמאלי ארנה
|-
! colspan="3" align="center" | סדרת טקסי היכל התהילה של ה-WWE
|-
|align="center"|2007
|align="center"|2008
|align="center"|2009
|}
היכל התהילה של ה-WWE (2008) היה טקס הוקרה למחזור התשיעי במסגרת טקסי היכל התהילה של ה-WWE המסורתיים. האירוע הופק על ידי ארגון ההיאבקות האמריקאי, World Wrestling Entertainment (WWE) ב-29 במרץ 2008 באמאלי ארנה שבטמפה, פלורידה. האירוע היה חלק מסוף השבוע של רסלמניה 24. האירוע הונחה על ידי ג'ין אוקרלונד וטוד גרישם. הטקס שודר בשידור ישיר באתר הרשמי של ה-WWE, כשהשעה האחרונה שלו שודרה בשידור ישיר בערוץ הטלוויזיה USA. כמו כן, במרץ 2015, הטקס התווסף לתוכן ערוץ הטלוויזיה של ה-WWE Network.

==מחזור==
===יחידני===
* הכוכבים הראשיים של המחזור מופיעים בכתב מודגש

{|class="wikitable"
|-
! class="unsortable"| תמונה
! שם במה(שם לידה)
! style="width:20%;"| הוכנס/ה על ידי
! class="unsortable"| הישגים בולטים במהלך הקריירה המוכרים על ידי ה-WWE
|-

"נער הטבע" ריק פלייר(ריצ'רד פליר)
|וינס מקמהן
|
* מוכר על ידי ה-WWE כ-16 פעמים אלוף העולם במשקל כבד:
** פעמיים אלוף העולם במשקל כבד של ה-WWF
** האלוף הראשון ו-6 פעמים אלוף העולם במשקל כבד של WCW
** 8 פעמים אלוף העולם במשקל כבד של NWA
* 6 פעמים אלוף ארצות הברית במשקל כבד של NWA/WCW
* פעם אחת האלוף הבין יבשתי של ה-WWE
* זוכה קרב הרויאל ראמבל (1992)
|-
"היי צ'יף" פיטר מאיבייה(פננה מאייבייה)
|rowspan=2| הרוק
|
* כניסה לאחר המוות: יוצג על ידי בתו, אטא מאיביה ג'ונסון
* החזיק במספר אליפויות אזוריות של ארגון ה-NWA
|-
"סולמן" רוקי ג'ונסון
|
* פעם אחת אלוף הזוגות העולמי של ה-WWF
* חצי מהזוג השחור הראשון אשר זכה באליפות הזוגות העולמית של ה-WWF (ביחד עם טוני אטלס)
|-
מיי יאנג
|פאט פאטרסון
|
* האלופה הראשונה ופעם אחת אלופת הנשים של ארצות הברית של NWA
* פעם אחת אלופת זוגות הנשים של NWA
|-
|
|אדי גרהאם(אדוארד גוסה)
|דאסטי רודס
|
* כניסה לאחר המוות: יוצג על ידי בנו, מייק גרהאם
* מקדם ומשווק עבור Championship Wrestling from Florida
* החזיק במעל ל-30 אליפויות אזוריות של ארגון ה-NWA כולל 18 בארגון CWF
|-
גורדון סולי(פרנסיס לביאק)
|ג'ים רוס
|
* כניסה לאחר המוות: יוצג על ידי חמשת ילדיו
* שדר, כרוז ומקדם עבור Championship Wrestling from Florida, לאחר מכן עבד עבור World Championship Wrestling
|}

===קבוצה===

{|class="wikitable" style="font-size: 95%"
|-
! style="width:1%;"| תמונה
! style="width:15%;"| קבוצה
! style="width:20%;"| הוכנסו על ידי
! class="unsortable"| הישגים בולטים במהלך הקריירה המוכרים על ידי ה-WWE
|-
|rowspan=2האחים בריסקו
|ג'ון "בראדשו" לייפילד
|3 פעמים אלופי הזוגות העולמיים של NWA, החזיק במספר אליפויות זוגות אזוריות של ארגון ה-NWA
|-
|colspan=4| ג'ק בריסקו (פרדי בריסקו) – פעמיים אלוף העולם במשקל כבד של NWAג'רלד בריסקו (פלויד בריסקו) – פעם אחת אלוף העולם במשקל כבד לג'וניורים של NWA ופעמיים אלוף ההארדקור של WWF
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מופעי ה-WWE
קטגוריה:טקסי היכל התהילה של ה-WWE
אלבר דה מון

אדריאן אלבר מארי, רוזן דה מון (בצרפתית: Adrien Albert Marie, comte de Mun; 28 בפברואר 1841 – 6 באוקטובר 1914) היה פוליטיקאי ופעיל חברתי צרפתי. נודע בגישתו השמרנית והטיף לנאמנות מוחלטת של המדינה הצרפתית לדת הקתולית.

==ביוגרפיה==
מון נולד ב-28 בפברואר 1841 בלומיני-נל-אורמו כבן למשפחת אצולה. הוא התגייס לצבא צרפת, הוצב בחיל הפרשים ולמד ב. במהלך שירותו הצבאי הוא התוודע למצוקתו של מעמדת הפועלים. ב-1862 הוא נשלח לאלג'יריה, וב-1870 חזר לצרפת כדי להילחם במלחמת צרפת-פרוסיה. הוא השתתף ב אשר לאחריו נפל בשבי הפרוסי ונשלח כשבוי מלחמה לאאכן. עם סיום המלחמה הוא חזר לצרפת והוצב ב"צבא ורסאי" אשר היה אחראי על דיכוי הקומונה הפריזאית. מון הוצב כעוזרו של מפקד צבא ורסאי המרקיז דה גאליפה.

לטענתו של מון, האירוע ששינה את חייו היה כאשר במהלך דיכוי המרד, הוא הבחין בחיילים נושאים אלונקה שבה אדם גוסס. החיילים הצהירו שזהו "מורד", ובתגובה התרומם האיש וצעק "לא, אתם המורדים!" ומת. מון היה מזועזע מהמאורע, וטען שהסיבה לסבלם של העניים היא אדישותם של הבורגנים. מון החל לעסוק בפעילויות צדקה וכן בפעילות פוליטית למען שיפור מצב מעמד הפועלים. הוא הקים אגודות פועלים קתוליות אשר הפגישו לתפילה בעלי הון ופועלים פשוטים. מון החליט להיכנס לפוליטיקה, והביע עמדות לאומניות ומלוכניות קיצוניות. עמדות אלו לא מצאו חן בעיני מפקדיו בצבא, שב-1875 הורו לו לבחור בין קריירה פוליטית לקריירה צבאית מון בחר לעזוב את הצבא. בפברואר 1876 הוא נבחר לפרלמנט כציר של פונטיבי.

במהלך כהונתו כחבר פרלמנט, התפרסם מון בזכות נאומיו הסוחפים, ונחשב לנואם הטוב ביותר בקרב סיעות הימין. הוא כונה "המגן המיסטי" ואף "ז'ורס של הימין". הוא החזיק בעקשנות בעמדות אנטי-רפובליקניות וקתוליות, והרבה בנאומיו להלל את הצבא. הוא תמך בניסיון ההפיכה של ז'ורז' בולנז'ה. בשל פעילותו החברתית, מתנגדיו מימין האשימו אותו בהיותו סוציאליסט, אולם הוא עצמו דחה את הסוציאליזם בתקיפות וטען שהוא מהווה "שלילת האל". מון נחשב לדמות כה חשובה בתנועה להחזרת בית בורבון לשלטון, עד שהטוען לכתר הצרפתי אנרי, רוזן שאמבור שימש כסנדק לאחד מילדיו. עם זאת, ב-1891 הוציא האפיפיור לאו השלושה-עשר את האנציקליקה Rerum novarum, אשר בה בין היתר קרא לקתולים הצרפתים להשלים עם קיומה של הרפובליקה, ולהתחיל בתהליך של "חבירה", היינו כניסה אטית למוסדות המדינה הרפובליקנית כדי להשפיע עליהם מבפנים. בעוד שמרבית המלוכנים הצרפתים לא קיבלו את הדברים, הרי שמון פרש מיד מהתנועה המלוכנית והפך לרפובליקני נאמן, אולם המשיך לאהוד את המלוכנים. האפיפיור שלח לו מכתב תודה אישי על כך.

מון נודע גם בהשקפותיו האנטישמיות, והאמין שהיהודים זוממים להשתלט על העולם. ב-1891 הובס מון בבחירות הכלליות, ולא הצליח להיבחר שוב כנציג פונטיבי. אולם ב-1894 הוא הצליח להיבחר מחדש כנציג פיניסטר. במהלך פרשת דרייפוס הוא השתייך למחנה האנטי-דרייפוסרי ונשא נאומים תקיפים בפרלמנט בנושא זה. ב-1897 הוא הפך לחבר האקדמיה הצרפתית. הוא נפטר ב-6 באוקטובר 1914.

==לקריאה נוספת==
* .

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאים צרפתים
קטגוריה:פרשת דרייפוס: אישים
קטגוריה:אנטישמיות בצרפת: אישים
קטגוריה:פעילים חברתיים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1841
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1914
כפרה שלי

כפרה שלי הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר הישראלי נצ'י נצ'. השיר יצא לאור ב-20 באוגוסט 2017, כסינגל השני מתוך אלבומו הרביעי של פלוטניק, "שפל וגאות", על ידי חברת התקליטים התו השמיני.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי רביד פלוטניק והופק על ידי איציק פצצתי. השיר הוא בסגנון הבוסה נובה אשר משלב בתוכו את סגנון הראפ.

השיר עלה לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בדומה לשאר שירי האלבום, תוך שצבר, נכון לאפריל 2020, למעלה מ-1.5 מיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של פלוטניק ב-20 באוגוסט 2017, בסמוך לצאתו של הסינגל. בקליפ ניתן לראות את פלוטניק בהופעה, תוך שהוא שר את מילות השיר.

נכון לאפריל 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-8 מיליון.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990043768110205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי רביד פלוטניק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:סינגלים מ-2017
סוכנות ההסברה של ארצות הברית

סוכנות ההסברה של ארצות הברית (באנגלית: United States Information Agency, בקיצור: USIA) הייתה סוכנות דיפלומטיה ציבורית של ממשלת ארצות הברית שפעלה בשנים 1953–1999.

==היסטוריה==
הכניסה לספרייה האמריקאית בתל אביב
פעילות הסברה רחבת היקף מחוץ לגבולות ארצות הברית, על ידי ממשלת ארצות הברית, החלה בימי מלחמת העולם הראשונה ונוהלה על ידי ועדת קריד (). בתום המלחמה הופסקו פעולות ההסברה, והן חודשו בשנת 1938 כאשר הוקמה הוועדה הבין משרדית לשיתוף פעולה מדעי, כמענה לתעמולה של גרמניה הנאצית ואיטליה הפאשיסטית בדרום אמריקה. בתחילת מלחמת העולם השנייה הוקמו סוכנויות מידע שונות של ממשלת ארצות הברית ואלו אוחדו בשנת 1942 ל"משרד למידע מלחמתי" שניהל את כל ההסברה של הממשלה בארצות הברית ומחוצה לה. הפעילויות מחוץ לארצות הברית כללו את קול אמריקה ואת שירות ההסברה. לאחר מלחמת העולם השנייה הוכנסו תפקידי ההסברה למחלקת המדינה. בשנת 1946 חוקק חוק פולברייט שהסמיך את הממשל לנהל חילופי תרבות עם מדינות זרות ובשנת 1948 חוקק חוק סמית'-מונדט שהגדיר את המסגרת לפעילות הסברה מחוץ לארצות הברית. בעקבות חקיקת החוק הוקמה "המועצה המייעצת לענייני מודיעין של ארצות הברית", שהקימה ברחבי העולם ספריות שנועדו להפיץ את הרוח של ארצות הברית בעולם.

בשנת 1953, בעת ממשלו של דווייט אייזנהאואר, ולאור התפתחות המלחמה הקרה, הפך שירות הידיעות של ארצות הברית לסוכנות עצמאית. באותה עת היו לשירות ההסברה 95 ספריות ברחבי העולם, ובכלל זה בישראל. בשנת 1977 אוחדה הסוכנות עם מחלקה לענייני תרבות של מחלקת המדינה ובהתאם שונה שם הסוכנות ל-USICA. בשנת 1982 שונה שם הסוכנות חזרה ל-USIA.

ב-1 באוקטובר 1999 פורקה הסוכנות ותפקידיה, למעט האחריות על קול אמריקה, הועברו למחלקה בתוך מחלקת המדינה.

==פעילות==
שירות ההסברה של ארצות הברית כלל רשת של ספריות בבירות רבות ברחבי העולם. בנוסף, שירות ההסברה פעל להציג את הישגי המדע והטכנולוגיה ברחבי העולם. בשנת 1954 הציג השירות את הסינרמה ביריד בינלאומי בדמשק, באופן שלטענת הסוכנות העמיד בצל את התצוגה של ברית המועצות עד שזו בחרה שלא להציג ביריד אחר לצדה של ארצות הברית. בשנת 1960 הציגה הסוכנות גנרטור חשמלי המפיק חשמל מאנרגיית השמש. בשנת 1969 הושם דגש על נחיתת האדם על הירח.

==בישראל==
פנים הספרייה האמריקאית בתל אביב
סוכנות ההסברה של ארצות הברית פתחה בסוף 1949 ספרייה בבית פרטי ברחוב ביאליק בתל אביב. בשנת 1959 היו בספריה 8,700 כרכים, 157 כתבי עת שהייתה מנוייה עליהם וכ-1,000 תקליטים, שכללו בין השאר תקליטים ללימוד אנגלית והקראות אומנותיות של שירים ומחזות אמריקאיים. באותה שנה פעלה גם ספריה בירושלים שכללה כ-3,000 ספרים. כן פעלה ספרייה בחיפה וספרייה ניידת שביקרה פעם בחמישה שבועות ב-36 קיבוצים ושמונה כפרים ערביים. הספרייה בחיפה נסגרה בשנת 1963 מטעמי חסכון ובמקומה הורחבו שירותי הספרייה הניידת.

בשנת 1965 הועברה הספרייה בתל אביב לאגף חדש של שגרירות ארצות הברית בישראל ברחוב הירקון. הספרייה נסגרה בשנות ה-90 בעקבות ההתבצרות של השגרירות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארצות הברית: ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:תעמולה
Gypsy (שיר של ליידי גאגא)

Gypsy (בעברית: צועניה) הוא שיר של הזמרת ליידי גאגא מתוך אלבומה השלישי Artpop. השיר נכתב על ידי גאגא עצמה, רד וואן, הוגו לקלרקק ודי ג'יי וואייט שדואו והופק על ידי הדי ג'יי הצרפתי מדיאון וגאגא עצמה.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-26 במצעד השירים הדיגיטליים.<ref></ref>

== רקע ==
גאגא פיתחה את השיר ביחד עם מדאון במהלך סיבוב ההופעות "Born This Way Ball". לטענת גאגא מדובר בשיר האישי ביותר מהאלבום לטענתה השיר מדבר על סיבובי ההופעות שלה בהם היא מסתובבת סביב העולם אך היא רחוקה מהאנשים הקרובים אליה ולכן היא מרגישה בודדה.

השיר בעצם מדמה אותה לצוענייה, כמו שצועני נודד ממקום למקום כך גם היא כביכול בסיבובי ההופעות שלה. מבחינה מוזיקלית השיר הוא שיר יורו-פופ ואלקטרו-פופ אשר שואב השראה ממוזיקת שנות ה-80 ומכיל צלילים של גיטרה ופסנתר. במקור השיר היה אמור לצאת כסינגל השלישי מתוך האלבום כאשר חברת התקליטים שלה רשמה אותו כסינגל עתידי בעמוד הסאונד קלאוד שלה אך מסיבות לא ידועות השיר לא יצא כסינגל בכלל.

== ביקורות והצלחה ==
השיר קיבל ביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה ששיבחו את הקומפוזיציה, את הפשטות של ההפקה, את האופי האנתמי של השיר ואף חלקם ציינו את הדמיון שלו ללהיט הענק שלה "The Edge of Glory". השיר הושמע לראשונה במסיבת השמעה לכבוד יציאת האלבום בברלין.<ref></ref>

לאחר מכן, גאגא הופיעה איתו באירוע של Vevo, במיני סיבוב ההופעות שלה "ArtRave", בתוכנית SNL, בספיישל הטלוויזיוני Lady Gaga and the Muppets' Holiday Spectacular ובסיבוב ההופעות ArtRave: The Artpop Ball. בספוטיפיי צבר השיר למעלה מ-21 מיליון השמעות.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ליידי גאגא
קטגוריה:בלדות אלקטרופופ
Swine

Swine (בעברית: חזיר) הוא שיר של הזמרת האמריקאית ליידי גאגא מתוך אלבומה השלישי Artpop. הוא נכתב והופק על ידי גאגא עצמה, די ג'יי וואייט שדואו, דינו זיסיס, ניק מונסון. בנוסף לכך, היה שימוש בשיר בסרט התיעודי "The Hunting Ground", שעוסק בתרבות האונס בארצות הברית.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-23 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.<ref name=":0"></ref>

== רקע ==
בשנת 2014 התראיינה הזמרת לתוכנית לרדיו וחשפה בפעם הראשונה כי עברה אונס בשנת 2019 על ידי מפיק מוזיקלי ובכך נחשף גם כי השיר קשור לאונס שעברה. השיר הוא שיר אמוציונלי בו גאגא שרה את המילים בצורה של צרחות לאות כעס.

מבחינה מוזיקלית השיר הוא שיר דאבסטפ ומוזיקה תעשייתית. מבחינה לירית השיר עוסק בנושא של אונס ותקיפות מיניות ומגנה את הגברים שעושים זאת בכינוי "Swine" (חזיר).

== ביקורות והצלחה ==
השיר זכה לביקורות חיוביות על הקומפוזיציה שלו. מבחינה מסחרית השיר הצליח להגיע בשיאו למקום ה-88 בגאנה כאשר מכר 2,430 עותקים במדינה בשבוע יציאת האלבום. בארצות הברית השיר הגיע למקום ה-23 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.<ref name=":0" />

גאגא הופיעה עם השיר במהלך פסטיבל iTunes, במהלך סיבוב ההופעות "ArtRave: The Artpop Ball" ובמהלך פסטיבל המוזיקה SXSW שבטקסס. בנוסף השיר גם זכה לביקורות חיוביות על כך שהוא מקדם את נושא הבולמיה כאשר במהלך אחת ההופעות עם השיר זמר הליווי של גאגא הקיא צבע על הבמה. בספוטיפיי צבר השיר למעלה מ-15 מיליון השמעות.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ניק מונסון
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים המבוססים על אירועים אמיתיים
קטגוריה:שירים על תקיפה מינית
קטגוריה:שירי מוזיקת דאנס אלקטרונית
יצחק אספה

יצחק מאנאמטו אספה (נולד ב-19 בנובמבר 1998) הוא כדורגלן ישראלי, שמשחק לסירוגין בעמדות המגן הימני והקשר בהפועל כפר שלם.

==קריירה==
אספה נולד באתיופיה ועלה עם משפחתו לישראל בגיל שמונה. תחילה הגיעו למרכז קליטה בבאר שבע ולאחר מכן עברו לגן יבנה. כשהיה בן 12 הצטרף לקבוצת הכדורגל המקומית וכעבור שנה הצטרף לאקדמיה של מ.ס. אשדוד.

ב-10 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0–2 נגד מכבי עירוני קריית גת במסגרת גביע הטוטו לאומית. ב-25 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית, בניצחון 1–2 נגד בית"ר תל אביב רמלה. ב-20 באוגוסט 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 לעירוני קריית שמונה. ב-27 בינואר 2018 כבש את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–2 על הפועל אשקלון.

ב-26 בינואר 2022 הושאל אספה לבני יהודה תל אביב עד סיום העונה. ב-25 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו, בהפסד 4–0 להפועל פתח תקווה. עד סיום העונה ערך בסך הכל שתי הופעות במסגרת הליגה הלאומית ובסיומה חזר למ.ס. אשדוד.

ב-28 בספטמבר, לקראת עונת 2022/2023, נרשם אספה לליגת העל.

ב-8 באוגוסט 2023 חתם בהפועל אשדוד מליגה א'.ב-17 ביולי 2024 חתם בהפועל כפר שלם.

==נבחרות ישראל==
שיחק בכל גילאי נבחרות הנערים והנוער של ישראל, ואף לזכותו ארבע הופעות במדי הנבחרת הצעירה עד גיל 21, עמה שיחק בתחילת 2018.

==חיים אישיים==
ב-24 בספטמבר 2018 נעצר אספה בחשד להפקרת זוג קטינים לאחר תאונת דרכים, עת חזר מבילוי בתל אביב. אספה לא הואשם באחריות לגרימת התאונה עצמה, מאחר שנקבע שלא היה באפשרותו לבלום את הרכב ולמנוע את התאונה, שנגרמה כאשר זוג קטינים רכבו על אופניים חשמליים באישון לילה וסטו לפתע לתוך נתיב הנסיעה שלו. כתוצאה מהתאונה נהרג ארי נשר, בנו של הבמאי אבי נשר, שהורכב על ידי חברו בניגוד לחוק, כשהם לא-חובשים קסדות. למרות המעצר, אספה המשיך להתאמן במ.ס. אשדוד ואף השתתף במשחקי ליגה, עד שהתחיל לרצות את עונשו.

ב-30 בינואר 2020 גזר בית המשפט המחוזי על אספה ארבע וחצי שנות מאסר. לאחר כחודש החל לרצות את עונשו בכלא חרמון. ב-12 באוגוסט 2020 הפחית בית המשפט העליון את עונשו לשלוש שנים וב-16 בינואר 2022 שוחרר אספה על-תנאי מהכלא, לאור התנהגותו הטובה. כעשרה ימים לאחר שחרורו פורסם כי אספה יוחתם על ידי קבוצת בני יהודה תל אביב.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:גן יבנה: אישים
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשדוד
קטגוריה:ישראלים ילידי אתיופיה
קטגוריה:עולים בשנות ה-2000
קטגוריה:מורשעים בהריגה בישראל
קטגוריה:מורשעים בנהיגה תחת השפעת חומרים משכרים בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1998
פאולו קונטה

פאולו קונטה (באיטלקית Paolo Conte נולד ב-6 בינואר 1937) הוא זמר, מלחין ופסנתרן איטלקי אשר מוכר בזכות קולו הגרוני. סגוננו המוזיקלי הוא איטלקי ים-תיכוני המשולב עם ג'אז.

==ביוגרפיה==
קונטה נולד בעיר אסטי שבמחוז פיימונטה, הוריו היו חובבי ג'אז מושבעים ויחד עם אחיו הצעיר ג'ורג'יו בילה את שנות ילדותו בהאזנה להקלטות ג'אז ובלוז מוקדמות, דבר אשר השפיע על אופיו המוזיקלי. בסיום בית הספר למד משפטים באוניברסיטת פארמה, ולאחר סיום הלימודים החל לעבוד כעורך דין אצל אביו, ובמקביל המשיך בלימודיו המוזיקליים. הוא למד לנגן על טרומבון, ויברפון ופסנתר והקים להקת ג'אז עם אחיו אשר שימש כמתופף.

מיומנותיו של קונטה לחיבור מוזיקה ועיבודים מקוריים הוכרו על ידי מפיק המוזיקה האיטלקי לילי גרקו , שהכיר את קונטה למלחין ויטו פללביציני ויחד הם כתבו מספר שירים בין השנים 1968 ל-1970, בין היתר את הלהיט Azzurro לאדריאנו צ'לנטנו (המוכר בישראל גם בגרסתו העברית "אמרו לו", במילותיו של עלי מוהר ובביצועו של אריק איינשטיין), את "Insieme a te non ci sto più" לקטרינה קאזלי, את "Deborah" לפאוסטו ליאלי ואת "Mexico e nuvole" לאנזו ג'אנצ'י.

בשנת 1974 הקליט קונטה את אלבומו הראשון, הנושא את שמו "פאולו קונטה". ב-1975 הוציא אלבום נוסף בעל שם זהה. בעקבות סדרת מופעים שהתקבלו בקלאב טנקו בסן רמו בשנת 1976 וההצלחה המסחרית של אלבומו השלישי "Un gelato al limon" (גלידת לימון), החליט קונטה לנטוש את עיסוקו כעורך דין ולהמקד בקרירה של זמר ומלחין.

כמה משיריו הפופולריים ביותר של קונטה שימשו כפסקול בסרטי קולנוע. בין היתר, שירו "Come Di" בסרטים "I Am David" (בשנת 2003) ובסרט "מיקי עיניים כחולות" (1999), "Via con me", אשר מוכר גם כ-"It's wonderful", בסרטים "נשיקה צרפתית" משנת 1995 , "המטבח של מרתה" ובסרט "ברוכים הבאים לקולינווד". בנוסף שירו "L'Orchestrina" ליוה את נעימת הסיום של פרקים 3–4 בסדרה "האפיפיור החדש".

===גרסאות ישראליות לשיריו===
*"אמרו לו" בביצוע אריק איינשטיין למילים של עלי מוהר על פי הלחן של Azzurro.

*"יריב אימונים" בביצוע רפי אדר ואבי בללי על פי הלחן של Sparring Partner.

*"זה משהו" בביצוע רפי אדר ומאור כהן על פי הלחן של Via con me.

*"קמפרי עם לימון" בביצוע רפי אדר ללחן של Gelato Al Limon.

==פרסים==
בשנת 1997 זכה קונטה במקום הראשון בפרס "סרט הכסף" של האגודה האיטלקית לקולנע ליצרה המוזיקלית הטובה ביותר בקולנע האיטלקי לאותה השנה על המוזיקה בסרט האנימציה La freccia azzurra (החץ הכחול).

בשנת 1999 הוענק לקונטה "צלב הכשרון של הרפובליקה האיטלקית" על ידי נשיא איטליה ג'ורג'ו נפוליטנו על הישגיו הבולטים בתחום המוזיקה.

בשנת 2001 קיבל את אות מסדר האמנויות והספרות של צרפת.

בשנת 2015 זכה בפרס גלילאו בתחום המוזיקה.

==אלבומים==
*Paolo Conte - 1974
*Paolo Conte - 1975
*Un gelato al limon - 1979
*Paris milonga - 1981
*Appunti di viaggio - 1982
*Paolo Conte - 1984
*Parole d'amore scritte a macchina - 1990
*1992 - 900
*Una faccia in prestito - 1995
*Razmataz - 2000
*Elegia - 2004
*Psiche - 2008
*Nelson - 2010
*Snob - 2014
*Amazing Game - 2016

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסנתרנים איטלקים
קטגוריה:זמרים-יוצרים איטלקים
קטגוריה:פזמונאים איטלקים
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-20
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-21
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1937
אצטדיון דרייב פינק

אצטדיון צ'ייס (באנגלית: Chase Stadium, לשעבר אצטדיון אינטר מיאמי ואצטדיון דרייב פינק) הוא אצטדיון כדורגל בפורט לודרדייל שבפלורידה. האצטדיון מכיל 18,000 מושבים והוא משמש כאצטדיון הביתי הזמני של אינטר מיאמי מליגת ה-MLS, עד שאצטדיונה המתוכנן במיאמי יבנה. אצטדיון אינטר מיאמי נבנה במקומו של אצטדיון לוקהארט שבין היתר שימש כאצטדיונה הביתי של מיאמי פיוז'ן, קבוצת ה-MLS הקודמת מהאזור. מתחם האצטדיון משמש כמטה הראשי של אינטר מיאמי ושל מחלקות הנוער של המועדון וכמתחם האימונים.

==היסטוריה==
קבוצת הכדורגל פורט לודרדייל סטרייקרס הודיעה בשנת 2016 שהיא תעזוב את אצטדיון לוקהארט. האצטדיון נשאר מוזנח וללא שימוש לאחר העזיבה. בינואר 2019 הודיעה קבוצת ההרחבה החדשה מליגת ה-MLS אינטר מיאמי על כוונותיה להשיג את שטח אצטדיון לוקהארט כדי לשמש כמגרש האימונים של המועדון לסגל הראשון, וכאצטדיון של אקדמיית הנוער ושל פורט לודרדייל, קבוצת הבת העתידית של אינטר מיאמי שתשחק ב-USL1 (הליגה השלישית). מועצת העיר פורט לודרדייל אישרה פה אחד את הצעתה של אינטר מיאמי על אתר אצטדיון לוקהארט במרץ 2019, ובאפריל התירה ועדת עיריית פורט לודרדייל לאינטר מיאמי להתחיל בתהליך ההריסה של אצטדיון לוקהארט הישן. ב-9 ביולי 2019 אישרה ועדת העירייה פה אחד הסכם שכירות ל-50 שנה של מתחם אצטדיון לוקהארט עם אינטר מיאמי. על פי תנאי ההסכם, עיריית פורט לודרדייל תשמור בידה את הבעלות על הנכס ואילו אינטר מיאמי תהיה אחראית על ההקמה, התפעול והתחזוקה של המתקנים החדשים.

ב-13 בנובמבר 2019, אינטר מיאמי הודיעה כי משחק הבית הראשון של המועדון באצטדיון נקבע לתאריך 14 במרץ 2020, נגד לוס אנג'לס גלאקסי. לבסוף, משחק הפתיחה נדחה עד להודעה חדשה עקב מגפת הקורונה.

ב-8 באפריל 2021, דווח שאינטר מיאמי הגיעה להסכם חסות על שם האצטדיון עם "AutoNation"; ההסכם הוכרז רשמית למחרת. שם האצטדיון שונה ל"אצטדיון דרייב פינק", חיבור לקמפיין המודעות לסרטן השד של "AutoNation".

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל בארצות הברית
קטגוריה:פלורידה: ספורט
קטגוריה:פורט לודרדייל
צס"ק בב"ס סמרה (כדורגל נשים)

צס"ק בב"ס סמרה (ברוסית: Женский футбольный клуб ЦСК ВВС Самара) היה מועדון כדורגל נשים רוסי מהעיר סמרה. הקבוצה הוקמה בשנת 1988 בקזחסטן והשתתפה בשתי אליפויות ברית המועצות בשם סק"א אלמטי, אך בעקבות קריסת ברית המועצות הועברה לרוסיה לעיר טוגליאטי ואז לסמרה.

== היסטוריה ==
צס"ק בב"ס הייתה אחת הקבוצות המוצלחות באליפות רוסיה החדשה, זכתה בשלושה תארים בשנים 1993–1996 ואליפות רביעית בשנת 2001.<ref>[http://www.rsssf.com/tablesr/rus-womchamp.html List of champions] in RSSSF.com</ref> הקבוצה התמודדה לראשונה במפעלים האירופיים בשנה שלאחר מכן, 2002 והעפילה עד לשלב רבע גמר גביע אופ"א לנשים אך הפסידה לארסנל.<ref>[http://www.uefa.com/womenschampionsleague/news/newsid=35897.html Last day joy for CSK.] UEFA</ref> פורקה בשנת 2004. בעונת 2006 הוקמה מחדש והמשיכה להתמודד באליפות רוסיה עד עונת 2011 עת הפכה לקריליה סובייטוב סמרה, למשך עונה אחת. לאחר 2013 התמודדה כצסק"א סמרה באליפות הלאומית.

פורקה סופית בשנת 2020.

== תארים ==
=== תארים לאומיים ===
* אליפות רוסיה: 4 (1993, 1994, 1996, 2001)
* גביע רוסיה: 1 (1994)

=== תוצאות אחרות ===
{|
| width="50%" |
{| class="wikitable" style="text-align: center"
|+ אליפות רוסיה
! מקום
! שנה
|-
| 2
| 1992, 1995, 1997, 1998
|-
| 3
| 1999, 2000, 2003
|-
| 6
| 2002
|-
| 7
| 2004
|}
|
{| class="wikitable" style="text-align: center"
|+ גביע רוסיה
! תוצאה
! שנה
|-
| גמר
| 1995, 1996, 2002
|-
| חצי גמר
| 1993, 1999, 2000, 2003, 2004
|-
| רבע גמר
| 1997, 1998, 2001
|-
| 16 אחרונות
| 1992
|}
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1988
קטגוריה:קבוצות כדורגל נשים רוסיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהתפרקו
קטגוריה:סמרה: ספורט
Artpop (שיר)

"Artpop" (בעברית: "אמנות הפופ"; מעוצב כ-"ARTPOP") הוא שיר של הזמרת האמריקאית ליידי גאגא מתוך אלבומה השלישי בעל אותו השם. השיר נכתב והופק על ידי גאגא עצמה, די ג'יי וואייט שדואו, ניק מונסון ודינו זיסיס. שיר זה היה השיר הראשון שנוצר לאלבום וגרם למלחינים לנסות להביא את גאגא למקום אחר מבחינה מוזיקלית.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום הראשון במצעד השירים שבקוריאה הדרומית.

== רקע ==
גאגא שנחשבת ליוצרת העיקרית של השיר לא רצתה תחילה להשתתף בהפקת השיר מאחר שהיא האמינה שיש לזה פן אין סופי. מבחינה מוזיקלית השיר הוא שיר טכנו עם צלילים של פסנתר וגיטרה ויש בו צלילים ממוחשבים שמשולבים בין הבתים בשיר.

מבחינה לירית לשיר ניתנו מספר פרשנויות: חלק חשבו שהשיר עוסק במערכת יחסים רומנטית וחלק חשבו שמדובר בקשר שבין גאגא למעריצים שלה כאשר היא מייצגת את האומנות והמעריצים מיצגים את הפופ והמילה "Artpop" מייצגת את המיזוג בינה לבין המעריצים ושהייתה גם מטרה לשלב את שם המותג שלה.

== ביקורות ופרסום ==
השיר זכה לביקורות מעורבות כאשר מבקרים רבים מתחו ביקורת על הקומפוזיציה של השיר אך שיבחו את המילים של השיר ואת ההפקה שלו. על מנת לפרסם את השיר גאגא פרסמה סרטונים פרובוקטיביים עם השיר ובנוסף הופיעה איתו גם בפסטיבל iTunes, במיני סיבוב ההופעות "ArtRave", בספיישל הטלוויזיה "Lady Gaga and the Muppets Holiday Spectacular" ששודר ברשת ABC, בתוכנית האירוח של ג'ימי פאלון ובסיבוב ההופעות שלה "ArtRave: The Artpop Ball".

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ליידי גאגא
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ניק מונסון
G.R.L. (מיני-אלבום)

(בעברית: ג.ר.ל.) הוא המיני-אלבום הראשון של הלהקת בנות האמריקאית . המיני-אלבום יצא לאור ב-29 ביולי 2014 על ידי חברות התקליטים RCA רקורדס וקימוסבי רקורדס. מתוך המיני-אלבום יצא סינגל אחד, "Ugly Heart".<ref name=":0"></ref><ref></ref><ref></ref>

הקלטות המיני-אלבום החלו כבר בשנת 2013 והן נמשכו עד שנת 2014, בה הוא יצא.<ref name=":0" />

==רקע והפקה==
בראיון שערכו עם הלהקה ב-PopCrush, נודע כי היא עובדת ביחד הם מפיקים מוזיקליים כמו דוקטור לוק, מקס מרטין, קירקט, דארק-צ'יילד ולוקאס לולס על אלבום חדש. עוד פורסם, כי האלבום ייצא לאור בשנת 2014, וכך היה, אך לבסוף לא יצא כאלבום מוזיקה אלא כמיני-אלבום.<ref></ref>

ב-14 במרץ 2014, הופיעה הלהקה בפסטיבל אייטונס, עם שירים כמו "Girls Are Always Right" ו-"Rewind".<ref></ref>

==רשימת רצועות==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!עולם
| rowspan="1" |29 ביולי 2014
| rowspan="1" |הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
| RCA • קימוסבי
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-2014
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת RCA רקורדס
Mathew Knowles & Music World Present Vol.1: Love Destiny

Mathew Knowles & Music World Present Vol.1: Love Destiny (בעברית: מת'יו נואלס ומוזיקת עולם בהווה חלק 1: Love Destiny) הוא אלבום אוסף של להקת הבנות האמריקאית דסטיניז צ'יילד, אשר יצא לאור ביפן בלבד ב-25 ביוני 2008, על מנת לחגוג עשור לפעולתה של הלהקה.

עם יציאתו נכנס אלבום האוסף אל המקום ה-18 במצעד האלבומים שביפן.

== רקע ==
אלבום האוסף מכיל שירים מקריירות הסולו של הלהקה ושלושה שירים של אחותה הצעירה של ביונסה סולאנג' נואלס. המהדורה המורחבת של האלבום כוללת גם שני שירים של הזמרים ליידי לאקס ולייף ג'נינגס. האלבום הגיע למקום ה-18 מצעד האלבומים היפני.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי דסטיניז צ'יילד
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
ארבעת הימים של דנקרק

מרוץ ארבעת הימים של דנקרק (בצרפתית: Quatre Jours de Dunkerque) הוא מרוץ אופני כביש בקטעים שמתקיים באזור נור-פה דה קאלה בצרפת מאז שנת 1955. משנת 2020, המרוץ הוא ברמה 2.פרו בסבב ה-UCI ProSeries. פרדי מרטנס הבלגי שניצח במרוץ ב-1973, 1975, 1976 ו-1978 הוא שיאן הניצחונות במרוץ.

== היסטוריה ומסלול ==
המרוץ נוסד בשנת 1955, אז ניצח בו לואי דפרה. בשנות החמישים, שנות השישים ושנות השבעים המרוץ היה בשליטת בלגים וצרפתים, כשהמנצח הראשון שלא מגיע מאחת משתי המדינות האלו היה ג'רי קנטמן בהולנד, בשנת 1977. פרדי מרטנס הבלגי הוא שיאן הניצחונות במרוץ, את הניצחון הראשון שלו במרוץ השיג ב-1973, הוא לא הצליח לשחזר את ההישג הזה ב-1974, כשוולטר גודפורט ניצח במרוץ. אך מרטנס השיג את שלושת הניצחונות הבאים שלו ב-1975, 1976 ו-1978. כשב-1977, ניצח כאמור קנטמן. 

המרוץ מתחיל ומסתיים בקביעות בדנקרק, שהיא עיר במחוז נור שנמצא בחבל נור-פה דה קאלה, ובשל כך קרוי המרוץ על שם דנקרק. למרות השם, בשנים האחרונות כלל המרוץ שישה או חמישה קטעים. 

== מנצחים בשנים האחרונות ==
{|class="wikitable"
!שנה!!רוכב||קבוצה
|-
|1997|| יוהאן מוזיאו||מאפי קוויק-סטפ
|-
|1998|| אלכסנדר וינוקורוב||Casino–Ag2r
|-
|1999|| מייקל סנסדסטוד||home–Jack & Jones
|-
|2000|| מרטין ריטסל||Memory Card–Jack & Jones
|-
|2001|| דידייה רו||בונז'ור
|-
|2002|| סילבן שאבנל||בונז'ור
|-
|2003|| כריסטוף מורו||קרדי–אגריקול
|-
|2004|| סילבן שאבנל||Brioches La Boulangère
|-
|2005|| פייריק פדריגו||Bouygues Télécom
|-
|2006|| רוברטו פטיטו||טנקס–סלמילאנו
|-
|2007|| מת'יו לאדגניו||פרנסיס דה ז'ה
|-
|2008|| סטפן אוג||קופידיס
|-
|2009|| רוי קושטה||קאס ד'פארן
|-
|2010|| מרטין אלמיגר||AG2R La Mondiale
|-
|2011|| תומא ווקלר||יורופקאר
|-
|2012|| ג'ימי אנגוולה||Saur–Sojasun
|-
|2013|| ארנו דמאר||FDJ
|-
|2014|| ארנו דמאר||FDJ.fr
|-
||2015|| איגנאטס קונובאלובאס||מרסיי 13 קיי.טי.אמ
|-
|2016|| בריאן קוקאר||דיירקט אנרז'י
|-
|2017|| קלמו ונטוריני||קופידיס
|-
|2018|| דמיטרי קלייס||קופידיס
|-
|2019|| מייק טיוניסן||יומבו–ויסמה
|-
|2020|| ||המרוץ בוטל עקב מגפת הקורונה בצרפת
|-
|2021|| ||המרוץ בוטל עקב מגפת הקורונה בצרפת
|-
|2022|| פיליפ ז'ילבר||לוטו–סודאל
|-
|2023|| רומן גרגואר||Groupama–FDJ
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צרפת: מרוצי אופניים
קטגוריה:דנקרק
מגפה (סדרת טלוויזיה)

מגפה (באנגלית: Epidemic, בצרפתית: Épidémie) היא סדרת דרמה קנדית המתמקדת בסיפורה של מחלה שמתפשטת במונטריאול ומסתכנת בהפיכה למגפה כלל עולמית. הסדרה שודרה במשך עונה אחת בת עשרה פרקים בינואר–פברואר 2020 בערוץ הטלוויזיה הקנדי TVA.

== תסקיר ==

==עלילה==
כאשר נגיף שתוקף את מערכת הנשימה מתחיל להתפשט בקרב אוכלוסיית מונטריאול, מומחית המחלות הזיהומיות אן-מארי לקלרק מנסה לעשות הכל כדי לעצור את התפשטות המחלה ולמנוע מגפה. כל החולים סובלים מאותם תסמינים: כהות בעיניים, חום גבוה ושיעול קשה. בתחילה, התושבים אדישים לגבי הנגיף, אך עד מהרה הוא מתחיל להתפשט במהירות מדהימה והתסמינים הקלים ביותר גורמים לאנשים להיבהל ולפחד. הרופאים מבינים - עיכוב יביא לתוצאות איומות והרות אסון.
== שחקנים ==
* ז'ולי לברטון – אן-מארי לקלרק, מומחית למחלות זיהומיות
* גיום קיר
* מליסה דזורמו-פולן
* אדואר בי לארוק
* מני סוליימנלו
* פליקס-אנטואן טרמבלה
* ברונו מרסיל
* אליסה פסקל
* לורן למר
* אווה לנדרי
* קתרין בריובה
* גבריאל סאבורן
* סנדרין ביסון
* ז'ול פיליפ
* ז'יל רנו
* אינקה מלוביץ'
* אוליביה אובן

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה קנדיות
קטגוריה:סדרות דרמה קנדיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה קנדיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:מגפות באמנות
על הקצה (סרט, 2020)

על הקצה (ברוסית: На острие) הוא סרט קולנוע רוסי משנת 2020 מסוגת דרמה ספורטיבית, בבימויו של אדוארד בורדוקוב ובכיכובן של סבטלנה חודצ'נקובה, סטסיה מילוסלבסקאיה וסרגיי פוסקפליס<ref></ref>. בצילומים השתתף גם פאבל קולובקוב בהופעת קמע.

הפצת הסרט תוכננה ל-26 במרץ 2020, אך בשל התפרצות נגיף הקורונה ברוסיה הפצתו נדחתה<ref></ref><ref></ref> ל־26 בנובמבר 2020.

== עלילה ==
הסייפת הטובה בעולם, אלכסנדרה פוקרובסקאיה, היא ספורטאית מפורסמת, עשירה ומאושרת. כדי להירשם בהיסטוריה נותר לה רק עוד צעד אחרון - לזכות בזהב אולימפי. אבל קירה יגורובה בת התשע-עשרה, ילדה מהפרובינציה שכבשה את מוסקבה, חוסמת את דרכה. קירה מנצחת בכל התחרויות והופכת לתקוותה החדשה של המדינה לזכייה במדליה אולימפית, היא צעירה ויפה ומצטלמת לשערי המגזינים הגדולים ומטרתה היא לתפוס את מקומה של פוקרובסקאיה ולרשת אותה בתור הסייפת הטובה בעולם. קרב נואש מתחיל ביניהן, לא רק בטורנירים רשמיים, אלא גם בחיים האמיתיים, שניהן אובססיביות להצליח ונראה ששום דבר לא יעצור אותן. העולם כולו, בנשימה עצורה, צופה בנצנוץ הלהבים החד וברור כשנראה שהמאבק הזועם הזה בין השתיים כבר הרחיק לכת יותר מדי...

== שחקנים ודמויות ==
* סבטלנה חודצ'נקובה – אלכסנדרה פוקרובסקאיה, סייפת נודעת
* סטסיה מילוסלבסקאיה – קירה אגורובה, סייפת צעירה מהפרובינציה
* סרגיי פוסקפליס - מאמנה של אלכסנדרה 
* אלכסיי ברבש
* יבגני סיטיי
* סופיה ארנסט
* הילדה כרמן – אלינה
* אלכסיי דיאצ'קוב
* כריסטינה קוצ'רנקו – מרגריטה
* לסיה קודריאשובה – ליובוב אנדרייבנה
* אלברט ברטוש – חבר כבוד של איגוד הסיף הבינלאומי
* פאבל אנטולייביץ' קולובקוב – הופעת קמע
* סיריל דגטיאר
* מריה קיסליובה

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.kino-teatr.ru/kino/movie/ros/128914/annot/ "על הקצה"], באתר Kino-teatr.ru

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטי דרמה רוסיים
קטגוריה:סרטי ספורט רוסיים
קטגוריה:סרטים על האולימפיאדה
קטגוריה:סרטים שיציאתם נדחתה בעקבות מגפת הקורונה
קטגוריה:סרטי 2020
גדי פולבר

גדי פולבר (נולד כגדי מרגון ב-23 במרץ 1965) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר האחורי ובלם קדמי.

==קריירה==
גדי פולבר התחיל במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה. בגיל 17 עבר לקבוצת הנוער של הפועל כפר סבא ומשם בעונת 1983–1984 לקבוצת הבוגרים ששיחקה בליגה הארצית ובסוף העונה העפילה חזרה ללאומית. פולבר תפס מהר מאוד מקום בהרכב הפותח כקשר אחורי, בזכות מבנה גופו המוצק, זריזותו וכושר הבקעת השערים בנגיחות ראש ובעיטות חזקות מרחוק. בבוגרים של הפועל כפר סבא שיחק עד אמצע עונת 1989–1990, עת עבר לקבוצת הפועל חדרה מתחתית הליגה הארצית עד סוף העונה.

בעונת 1990–1991 הצטרף לקבוצת מכבי עירוני אשדוד שהתחילה לשחק בליגה הארצית וסיים עם הקבוצה במקום הרביעי בטבלה. המאמן אריה רדלר הציב אותו תחילה כקשר אחורי ובהמשך כבלם קדמי. בעונות 1991–1997 שיחק שוב בהפועל חדרה בליגה הארצית כבלם. בעונת 1997–1998 שיחק בבית"ר כפר סבא מליגה ב'. לאחר מכן פרש ממשחק.

==חיים אישיים==
פולבר הוא גיסם של אדורם קייסי ואבינועם קייסי, בלם הפועל פתח תקווה בעבר. כיום מתגורר פולבר בפוקט, תאילנד ובעל מסעדה וסוכנות נסיעות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1989%2F03%2F13&id=Ar02702&sk=AEDC0ED7 חיש גדי], בעיתון מעריב 13 במרץ 1989

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני הפועל חדרה
קטגוריה:כדורגלני מכבי עירוני אשדוד
קטגוריה:כדורגלני בית"ר כפר סבא
קטגוריה:רעננה: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965