רשימת הפצות לינוקס

טקס, הדמותג הרשמי של לינוקס]]Linux היא משפחה של מערכות הפעלה אשר מבוססות על ליבת לינוקס, ליבה אשר נוצרה בשנת 1991 על ידי לינוס טורבאלדס ומופצת כיום תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו. ל־Linux מספר רב של הפצות שונות ובערך זה נסקור את ההפצות הציבוריות הנפוצות והידועות מבין ההפצות הפעילות. עם זאת, ל־Linux הפצות עצמאיות נוספות רבות.
== הפצות מבוססות Debian (חבילות deb) ==
"עץ המשפחה" של דביאן גנו/לינוקס. ניתן לראות בעץ זה את כל מערכות ההפעלה שנגזרו מדביאן המקורית.
דביאן גנו/לינוקס היא הפצת לינוקס חינמית ופופולרית התומכת בפלטפורמות חומרה רבות. Debian וההפצות המבוססות עליו משתמשות בחבילות deb ובמנהל החבילות dpkg.

=== הפצות מבוססות Debian ===
{| class="wikitable"
!שם הפצה
!תיאור
|-
|BackTrack (בקטראק)
|פותחה על ידי Offensive Security עבור מבדקי חדירה. במרץ 2013 הופסקה הפצתו עבור גרסה משודרגת יותר שקיבלה את השם Kali Linux.
|-
|Kali
(קאלי)
|מערכת הפעלה עבור בודקי חדירה, הכוללת את כל הכלים הרלוונטיים בתחום ה-Penetration Test<ref></ref>.
|-
|Ubuntu
(אובנטו)
|מערכת הפעלה למשתמש הביתי, עם ממשק גרפי נוח ופשוט לתפעול, תוך שימת דגש על חוויית משתמש.
|-
|Parsix (פרסיקס)
|הפצה מותאמת במיוחד למחשבים אישיים ומחשבים ניידים<ref></ref>. פעילותה הופסקה ב<ref></ref> 2017.
|-
|PureOS (פיורוס)
|הפצה המבוססת על Debian עם דגש על פרטיות, אבטחה ונוחות<ref></ref>.
|-
|Astra
(אסטרה)
|מערכת הפעלה מבוססת Debian שפותחה כדי לענות על צורכי הצבא הרוסי, כוחות צבא אחרים וסוכנויות מודיעין. היא מספקת הגנה על נתונים עד לרמה של "סודי ביותר" בקטגוריות המידע המסווג ברוסית. המערכת אושרה רשמית על ידי משרד ההגנה הרוסי, השירות הפדרלי לבקרה טכנית וייצוא ושירות הביטחון הפדרלי<ref></ref>.
|}

=== הפצות מבוססות אובונטו ===
עץ המשפחה של אובונטו
{| class="wikitable"
!שם הפצה
!תיאור
|-
|Kubuntu (קובונטו)
|נגזרת של אובנטו המשתמשת בממשק KDE במקום ממשק GNOME (או Unity) המשמש כברירת המחדל באובונטו.
|-
|Lubuntu (לובונטו)
|נגזרת של אובנטו אשר העושה שימוש בסביבות שולחן העבודה LXDE ו־LXQt, נוצרה במטרה ליצור גרסה קלה יותר של אובונטו, ומכוונת למחשבים חלשים וישנים.
|-
|Ubuntu Budgie (אובנטו באדג'י)
|נגזרת של אובנטו המשתמשת בממשק Budgie.
|-
|Ubuntu Kylin (אובונטו קיילין)
|נגזרת של אובנטו המיועדת לשוק הסיני. פותחה על ידי חברת קנוניקל ומשרד התעשייה וטכנולוגיית המידע של הרפובליקה העממית של סין.
|-
|Ubuntu MATE (אובונטו מאטה)
|נגזרת של אובנטו הפועלת באמצעות ממשק MATE.
|-
|Ubuntu Server (שרת אובונטו)
|נגזרת של אובנטו המיועדת עבור שרתים<ref></ref>. שרת אובונטו מטפל בדואר, שולט במדפסות, פועל כשרת קבצים, יכול לארח LAMP ועוד.
|-
|Ubuntu Studio (אובונטו סטודיו)
|נגזרת של אובנטו המתמקדת במתן יישומי קוד פתוח ליצירת מולטימדיה המכוונים לעורכי האודיו, הווידאו והגרפיקה<ref></ref>.
|-
|Xubuntu (זובונטו)
|נגזרת של אובנטו המיועדת למחשבים בעלי כוח עיבוד חלש, או למשתמשים המעוניינים במקסימום מהירות ויעילות.
|}

== הפצות מבוססות Red Hat ו־openSUSE (חבילות rpm) ==
"עץ המשפחה" של Red Hat
Red Hat Linux ו־SUSE Linux היו ההפצות העיקריות המקוריות שהשתמשו בחבילות rpm. שניהם חולקו מאוחר יותר להפצות מסחריות ותומכות בקהילה: Red Hat Linux חולקה לשתי הפצות:

1. הפצה נתמכת על ידי הקהילה בשם Fedora, אך עם חסות של Red Hat.

2. הפצה נתמכת באופן מסחרי בשם Red Hat Enterprise Linux.

לעומתה, SUSE חולקה ל-openSUSE ו-SUSE Linux Enterprise.

=== הפצות מבוססות Red Hat ===
{| class="wikitable"
!שם הפצה
!תיאור
|-
|Red Hat Linux (רד האט לינוקס)
|קשה למציאה כיום, שכן התפצלה ל־ Fedora Core ו־ Red Hat Enterprise Linux. המהדורה הרשמית האחרונה של ההפצה הלא מפוצלת הייתה Red Hat Linux 9 במרץ 2003.
|-
|Red Hat Enterprise Linux
(רד האט אנטרפרייז לינוקס)
|הפצת לינוקס שפותחה על ידי חברת red hat ומיועדת לחברות המסחריות.
|-
|CentOS (סנטוס)
|הפצה שנבנתה כחלופה חינמית ל־Red Hat Enterprise Linux. נחשבת להפצה פופולרית לשרתים.
|-
|Fedora (פדורה)
|הפצת לינוקס הנתמכת בקהילה על בסיס Red Hat.
|-
|openSUSE (אופנסוזה)
|הפצת לינוקס שפותחה בהובלת SUSE. היא שומרת על מדיניות נוקשה להבטיח שכל הקוד בהתקנות הסטנדרטיות יהיה מפתרונות FOSS, כולל מודולי גרעין לינוקס. מוצרי לינוקס הארגוניים של SUSE מבוססים כולם על בסיס הקוד שיוצא מפרויקט openSUSE.
|-
|Clear Linux (קליר לינוקס)
|הפצת לינוקס שנוצרה עבור צוות אינטל<ref></ref>.
|-
|Mandriva Linux (מנדריבה לינוקס)
|Mandrake Linux הייתה אחת מהפצות גנו/לינוקס הפופולריות ביותר עבור מחשבים על שולחן העבודה. המהדורה הראשונה התבססה על Red Hat Linux (גרסה 5.1) ו־ KDE 1 ביולי 1998. מאז, התרחקה מההפצה של Red Hat, הפכה להפצה נפרדת לחלוטין ושמה שונה ל־Mandriva - הפצה שאף כללה מספר כלים מקוריים, בעיקר כדי להקל על תצורת המערכת. Mandrake Linux נוצרה על ידי גואל דובל וגרסתה האחרונה פורסמה ב־2011.
|-
|Vine Linux (גפן)
|הפצה יפנית שמבוססת במקור על Red Hat Linux<ref></ref>.
|}

=== הפצות מבוססות CentOS/RHEL ===
{| class="wikitable"
!שם הפצה
!תיאור
|-
|Asianux (איז'נקס)
|הפצה של לינוקס שפותחה בשיתוף פעולה עם חברות רבות מהמזרח. התמקדה בתמיכה סינית, יפנית וקוריאנית<ref></ref>.
|-
|ClearOS (קליר)
|שרת לעסקים קטנים. מכיל עשרות אפליקציות, שרת רשת, ממשקי ניהול ועוד<ref></ref>.
|-
|Fermi Linux LTS (פרמי)
|הפצות אשר נוצרו עבור פרמילאב<ref></ref>. נמצאות בשימוש במרכז המחקר.
|-
|Miracle Linux (מירקל)
|הפצה אשר פותחה על ידי ספק התוכנה היפני Miracle Linux Co., Ltd כשרת מאובטח עם ביצועים גבוהים<ref></ref>.
|-
|Oracle Linux (אורקל)
|הפצה אשר נתמכת על ידי אורקל ומשמשת גם את שירותי הענן של החברה<ref></ref>.
|-
|Red Flag Linux (דגל אדום)
|הפצת לינוקס אשר פותחה בסין ומותאמת במיוחד לשוק הסיני. מבוססת על Asianux.
|-
|Rocks Cluster Distribution (חלוקת אשכול הסלעים)
|הפצה לינוקס המיועדת לאשכול מחשבי על<ref></ref>.
|-
|Scientific Linux (לינוקס מדעי)
|הפצת לינוקס שהופקה בשיתוף פעולה על ידי מעבדת המאיץ הלאומי של פרמי והארגון האירופי למחקר גרעיני (CERN)<ref></ref>.
|-
|SME Server (שרת SME)
|הפצה עבור שרתים, המבוססת על CentOS. מיועדת לעסקים קטנים ובינוניים<ref></ref>.
|}

=== הפצות מבוססות Fedora ===
"עץ המשפחה" של פדורה
פדורה היא הפצה הנתמכת על ידי הקהילה. מטרתה היא לספק את התוכנה העדכנית ביותר תוך שמירה על מערכת תוכנה חופשית לחלוטין.
{| class="wikitable"
!שם הפצה
!תיאור
|-
|Aurora SPARC Linux (אורורה ספארק)
|הפצה לארכיטקטורת SPARC של Sun<ref></ref>.
|-
|Berry Linux (ברי לינוקס)
|הפצה פשוטה עם דגש על עיצוב ונוחות המספקת תמיכה ביפנית ובאנגלית<ref></ref>.
|-
|BLAG Linux and GNU (בלאג)
|הפצה המוכרת כתוכנה חופשית אשר משלימה חיסורים אשר קיימים בפדורה בגרפיקה, מערך היישומים וחבילות שונות<ref></ref>.
|-
|EnGarde Secure Linux (אנדרג')
|הפצת לינוקס מאובטחת מכוונת שרת.
|-
|Fuduntu (פודונטו)
|הפצת לינוקס לשימוש כללי שנועדה לשלב פדורה ואובונטו (ומכאן שמה)<ref></ref>.
|-
|Hanthana (האנתנה)
|נועדה לספק את צורכיהם של משתמשי מחשבים בסרי לנקה שאינם יכולים לגשת לאינטרנט לעיתים קרובות, עם יישומים מבוקשים רבים מובנים<ref></ref>.
|-
|K12LTSP
|נוצרה כפרויקט חינוכי<ref></ref>. מגיעה עם תמיכה בשרת LTSP (שרת Automatic translation המאפשר לאנשים רבים להשתמש בו זמנית באותו מחשב).
|-
|Korora (קורורה)
|תחילה כוונה להתקנה קלה של מערכת ג'נטו באמצעות סקריפטים במקום בתצורה ידנית. החל מ-2010 על פדורה<ref></ref>.
|-
|Linpus Linux (לינפוס)
|הפצה המיועדת בעיקר לשוק האסייתי, עם תמיכה מלאה בשפה הסינית ובשפה היפנית.
|-
|Linux XP
|הפצת תוכנות שיתוף מבוססת פדורה המיועדת לחקות את סביבת החלונות באמצעות GNOME.
|-
|Moblin (מובלין)
|הפצה אשר נבנתה סביב מעבד Intel Atom עבור מכשירי moblin<ref></ref>. הוחלפה על ידי Meego כאשר אינטל ונוקיה שילבו פעילות.
|-
|MeeGo (מי-גו)
|הפצה אשר נבנתה על ידי אינטל ונוקיה. נועדה לטלפונים ניידים (בעיקר נוקיה N9) וטאבלטים והתבססה על Moblin יחד עם Maemo.
|-
|MythDora (מיתס-דורה)
|הפצת לינוקס להגדרה קלה של תוכנת ה-MythTV PVR על בסיס פדורה<ref></ref>.
|-
|Network Security Toolkit
|USB / DVD עם כלי אבטחה ורשתות לביצוע משימות אבחון וניטור שגרתיות ברשת<ref></ref>.
|-
|Qubes OS (קיובס)
|הפצה המתמקדת ביצירת סביבה מאובטחת בעזרת אזור חסין.
|-
|Russian Fedora Remix (פדורה-רמיקס)
|הפצה של פדורה המותאמת לשוק הרוסי<ref></ref>. פעילותה הופסקה ב-2019.
|-
|Sugar-on-a-Stick Linux (סוכר על מקל)
|מערכת הפעלה שפותחה במקור עבור פרויקט מחשב לכל ילד, וכיום מיועדת ללמידה אינטראקטיבית עבור ילדים<ref></ref>.
|-
|Trustix (טראסטקס)
|הפצה לינוקס לשרתים המתמקדת באבטחה ויציבות<ref></ref>.
|-
|Yellow Dog Linux (כלב צהוב)
|הפצת לינוקס אשר פותחה עבור מחשבים עתירי ביצועים. פעילותה הופסקה ב-2012.
|}
=== הפצות מבוססות מנדריבה===
{| class="wikitable"
!שם הפצה
!תיאור
|-
|Mageia (מגאיה)
|הפצת לינוקס קהילתית<ref></ref>.
|-
|PCLinuxOS
|הפצה המבוססת במקור על Mandriva 9.2 הנותנת דגש בתמיכה במכשירים היקפיים רבים<ref></ref>.
|-
|OpenMandriva (אופן-מנדריבה)
|המהדורה האחרונה של Mandriva הייתה באוגוסט 2011. לאחר הפסקת פעילותה, רוב מפתחי Mandriva פנו ל-Mageia. בהמשך, שאר המפתחים חברו לחברי הקהילה והקימו את OpenMandriva<ref></ref>, המשך של mandriva.
|-
|ROSA Linux (רוזה)
|הפצה רוסית זמינה בשלוש מהדורות שונות: ROSA Desktop Fresh, ROSA Enterprise Desktop ו-ROSA Enterprise Linux Server, כאשר שתי האחרונות מכוונות למשתמשים מסחריים. המהדורות השולחניות שלה כוללות תוכנות קנייניות כמו נגן פלאש של אדובי, קודק, ו־סטים<ref></ref>.
|}

=== הפצות מבוססות openSUSE===
{| class="wikitable"
!שם הפצה
!תיאור
|-
|SUSE Linux Enterprise Desktop (סוזה אנטרפרייז)
|הפצת לינוקס המסופקת על ידי SUSE ומכוונת לשוק הארגוני<ref></ref>.
|-
|SUSE Linux Enterprise Server (סוזה אנטרפרייז לשרתים)
|הפצת לינוקס מכוונת שרת המסופקת על ידי SUSE ומכוונת לשוק העסקי<ref></ref>.
|-
|EnGarde Secure Linux (אנגרד מאובטח)
|הפצת לינוקס עבור שרתים בלבד הנותנת דגש על אבטחה וניהול פשוט.
|-
|SUSE Studio (סוזה סטודיו)
|SUSE Studio הוא כלי ליצירת תוכנית לינוקס מקוונת. פעילותו הופסקה ב-2018<ref></ref>.
|-
|GeckoLinux (גקו)
|התקן להתקנת Live-USB / DVD לא מקוון, מהדורות עם סביבת שולחן עבודה אחרת. יש תוכניות המותקנות בהתקנים מראש כמו מנהלי התקנים קנייניים ויש מהדורות סטטיות ומתגלגלות<ref></ref><ref></ref>.
|}

== הפצות מבוססות סלאקוור ==
עץ המשפחה של סלאקוור
סלאקוור היא הפצה בעלת יכולת רחבה מאוד של התאמה אישית. ישנן מעט מאוד תוכנות הגדרה ספציפיות לסלאקוור ולכן ישנו מיעוט באשפי הגדרה גרפים, ועל כן יש להשקיע מאמצים וזמן על מנת ללמוד את המערכת, מה שהופך אותה להפצה למשתמשים מתקדמים. לעומת זאת, תומכיה של סלאקוור טוענים כי היא בעלת שקיפות, גמישות ותהליך הלמידה מקנה ניסיון רב.
{| class="wikitable"
|+
!שם ההפצה
!תיאור
|-
|Absolute Linux
|הפצה קלת משקל המבוססת על סלאקוור.
|-
|Austrumi Linux
|הפצת LiveCD
|-
|Freenix
|הפצה שמוגדרת "חופשית לחלוטין" (libre), מיועדת למערכות בעלות ארכיטקטורת x86-64.
|-
|Frugalware Linux
|הפצת לינוקס שמיועדת למשתמשים מנוסים יחסית בעבודה עם ממשק שורת הפקודה. בעוד שגרסאות מוקדמות התבססו על סלאקוור, כיום היא מוגדרת כהפצה עצמאית.
|-
|HostGIS
|הפצה מקצועית שמיועדת בעיקר לאיסוף מידע גאוגרפי.
|-
|KateOS
|הפצה שולחנית שהייתה מיועדת למשתמשים מנוסים. השתמשה בסביבת Xfce כברירת מחדל. פיתוחה הופסק.
|-
|MuLinux
|הפצה שיכולה לרוץ מכונן תקליטונים ומיועדת למחשבים ישנים במיוחד (אינטל 386-פנטיום פרו)
|-
|NimbleX
|הפצה רומנית שניתנת להתאמה אישית אפילו דרך אתר האינטרנט שלה. לא התעדכנה מאז 2008.
|-
|Platypux
|הפצת לינוקס שמיועדת לדוברי צרפתית.
|-
|Salix OS
|התחילה כפיצול של הפצה מוקדמת יותר בשם Zenwalk, כיום מתפקדת כהפצה עצמאית.
|-
|Sentry Firewall
|הפצה שמיועדת לבדיקות אבטחה, ויכולה לשמש גם כחומת אש.
|-
|simpleLinux
|הפצה שמשתמשת באלגוריתם הדחיסה LZMA לצורך דחיסת יישומים.
|-
|Slackintosh
|פורט לא רשמי של סלאקוור עבור מעבדי PowerPC ששימשו את דגמי מקינטוש הישנים יותר.
|-
|Slamd64
|פורט לא רשמי של סלאקוור עבור מעבדי x86-64.
|-
|Slax
|הפצת LiveCD שמיועדת לשימוש כללי.
|-
|SuperGamer
|הפצת LiveDVD שמיועדת בעיקר למשחקים.
|-
|Topologilinux
|הפצה שניתנת להרצה גם מעל מערכת Windows קיימת, וכמעט ואינה דורשת שינוי בדיסק הקשיח לצורך התקנה ושימוש.
|-
|VectorLinux
|הפצה שנועדה להיות קלה ללמידה ולשימוש (ביחס לסלאקוור בפרט ובאופן כללי ביחס ללינוקס), מיועדת גם עבור חומרה ישנה יחסית.
|-
|WinLinux
|הפצת לינוקס שנועדה לרוץ על מערכת קבצים FAT32.
|-
|Wolvix
|הפצה שולחנית שהייתה מיועדת לשימוש ביתי. לא זמינה כיום.
|-
|Zenwalk
|במקור, הפצה זו פותחה כגרסה מינימלית של סלאקוור, אך יותר מאוחר התפתחה לפרויקט עצמאי. עם זאת, עדיין קיימת תאימות למערכת סלאקוור המקורית.
|-
|ZipSlack
|גרסה ניידת וקלת משקל של סלאקוור.
|}

=== הפצות מבוססות Slax ===
{| class="wikitable"
|+
!שם ההפצה
!תיאור
|-
|DAVIX
|הפצת LiveCD שמיועדת לעיבוד נתונים והצגתם.
|-
|DNALinux
|הפצת לינוקס מקצועית שמיועדת בעיקרה לשימושי ביואינפורמטיקה.
|-
|Porteus
|הפצה ניידת וקלת משקל שיכולה לרוץ גם מעל כונן USB או דיסק.
|}

== הפצות מבוססות Arch Linux (מנהל חבילות pacman) ==
Arch Linux היא הפצת לינוקס קהילתית, עצמאית המתבססת על מודל הפצה מתגלגל. הפילוסופיה מאחורי ההפצה היא KISS, כלומר, חתירה לפשטות מרבית, תוך שמירה עד כמה שאפשר על קוד המקור כפי שהוא, ללא טלאים שאינם הכרחיים. ארצ' משתמשת במערכת ניהול חבילות בינאריות קלה לשימוש בשם pacman, שמעוצבת להיות קלה, פשוטה ומהירה מאוד. Arch נחשבת להפצה המיועדת למשתמשים מתקדמים, התקנת בסיס המערכת מתבצעת בעזרת ממשק שורת הפקודה והמשתמש יכול לבחור איזה חבילות ייכללו כולל מנהלי חלונות או סביבות שולחן עבודה.
{| class="wikitable"
|+
!שם ההפצה
!תיאור
|-
|ArchBang
|נחשבת להפצה קלה וחסכונית במשאבים ומיועדת למחשבים בעלי חומרה חלשה. בעלת ממשק התקנה גרפי.
|-
|Artix Linux
|הפצה המבוססת על Arch בה מערכת ה-init היא OpenRC, Runit או s6 במקום ה-systemd המקובל ביוניקס וברוב הפצות הלינוקס.
|-
|ArchLabs
|מגיעה עם תוכנת התקנה מותאמת אישית ומציעה מגוון סביבות שולחן עבודה.
|-
|Chakra Linux
|משתמשת ב-KDE כסביבת שולחן עבודה.
|-
|EndeavourOS
|ממשיכת דרכה של הפצה קודמת בשם Antergos, שהייתה בין ההפצות הפופולריות ביותר מבין אלו שהתבססו על ארצ' ופיתוחה הופסק ב-2019.
|-
|Frugalware Linux
|הפצה שדומה מבחינת אופן העבודה איתה לסלאקוור, ומשתמשת בגרסאות מותאמות אישית של מנהל החבילות pacman.
|-
|Hyperbola GNU/Linux-libre
|הפצה שמתבססת על ארצ' ועל דביאן, מגדירה את עצמה כחופשית לחלוטין (libre), כאשר הכוונה היא שהיא אינה מכילה דרייברים קנייניים. בדומה לדביאן, ההפצה משתמשת במודל של תמיכה ארוכת-טווח.
|-
|LinHES
|הפצה שמיועדת בעיקר למכשירי מדיה סלוניים (HTPC)
|-
|Manjaro
|הפצה שמבוססת כמעט כולה על ארצ' ונועדה לפשט את השימוש במערכת. מציעה מגוון שולחנות עבודה, ותמיכה לא רשמית גם במנהלי חלונות "לא שגרתיים" כמו i3 או bspwm.
|-
|Parabola GNU/Linux-libre
|מגדירה את עצמה כחופשית לחלוטין (libre), בשונה מ-Hyperbola היא גם מיועדת לרוץ על מעבדי ARM.
|}

== הפצות מבוססות ג'נטו (מנהל חבילות Portage) ==
עץ המשפחה של ג'נטו לינוקס
ג'נטו לינוקס היא הפצה שעוצבה לספק רמה גבוהה של התאמה למגוון סוגי חומרה, ועדכוני תוכנה שוטפים. בשעת ההתקנה, חבילות המערכת, כולל רכיבי בסיס דוגמת ליבה, מסופקות כקוד-מקור ועל המשתמש לקמפל את החבילות בהן ירצה להשתמש, ולכן היא נחשבת להפצה המיועדת למשתמשים מתקדמים. ההפצה ונגזרותיה משתמשות במנהל חבילות בשם Portage שפותח על ידי דניאל רובינס, מפתח המערכת, אך יכולה גם להשתמש במנהלי חבילות אחרים.
{| class="wikitable"
|+
!שם ההפצה
!תיאור
|-
|Calculate Linux
|משפחת הפצות לינוקס שמיועדת למשתמשים ארגוניים.
|-
|Chrome OS ו-Chromium OS
|הפצה מבית גוגל שנועדה לשיווק עם מחשבים ניידים, טאבלטים והתקנים פרי פיתוחה של גוגל. עוצבה כהפצה מבוססת-אינטרנט, כאשר את כל התוכנות הדרושות ניתן, לטענת גוגל, להריץ דרך הדפדפן Google Chrome המשווק עם ההפצה. Chromium OS היא אותה ההפצה רק ללא מרכיבים קנייניים כלל, ובהתאם לכך, היא משווקת עם הדפדפן Google Chromium.
|-
|Container Linux
|הפצה פרי פיתוחה של Red Hat שמיועדת לסביבות מבוזרות.
|-
|Gentoox
|הפצה שמיועדת לרוץ על קונסולות Xbox.
|-
|Knopperdisk
|הפצה שמיועדת לרוץ מתוך כונני USB ניידים.
|-
|Pentoo
|הפצה המיועדת לבדיקות חדירה ופגיעויות ולבדיקות אבטחת רשתות.
|-
|Sabayon Linux
|הפצה איטלקית שמאפשרת למשתמש לבחור מתוך מגוון של תוכנות מוכנות לשימוש ומערכת הפעלה מוגדרת מראש, כדי להקל על השימוש בה.
|-
|SystemRescueCD
|גרסה של ג'נטו שמיועדת לשימוש כדיסק הצלה עבור מחשבים שמערכת ההפעלה שלהם חדלה לתפקד.
|-
|Tin Hat Linux
|גרסה של ג'נטו שמיועדת לצורכי אבטחה ופרטיות.
|-
|Ututo
|הפצה ארגנטינאית שתוכננה עבור פשטות שימוש.
|}

== אחרות ==
{| class="wikitable"
|+
!שם ההפצה
!תיאור
|-
|LFS (Linux from Scratch)
|ספר הזמין באינטרנט ומדריך את המשתמש כיצד לכתוב הפצת לינוקס בעצמו, כולל כתיבת רכיבי גנו בסיסיים.
|-
|Lunar Linux
|הפצה שמבוססת על LFS ובה כל החבילות זמינות כקוד מקור, והמשתמש יכול לשנות את קוד המקור שלהן לפני שהוא מקמפל ומשתמש בהן.
|-
|Guix System
|הפצה שכוללת את מנהל החבילות GNU Guix.
|}

== קישורים חיצוניים ==
* [https://distrowatch.com/ DistroWatch], אתר המספק מידע עדכני על מערכות הפעלה חופשיות, ובפרט על הפצות לינוקס.
* [https://shushan.co.il/הסבר-על-ההפצות-השונות-של-linux-מאמר-מורחב הסבר על ההפצות השונות של linux | מאמר מורחב], בלוג הטכנולוגיה של טל בן שושן

== הערות שוליים ==

*