OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אאוהיפוס

איור של אאוהיפוסים
איור
אאוהיפוס או איוהיפוס (שם מדעי: Eohippus; משמעות השם: "סוס השחר"), הוא סוג יונק קדום שהתקיים באאוקן תחתון, לפני כ-55 מיליון שנה. האיוהיפוס הוא מהמינים הקדומים ביותר של קרובי הסוסים. ממנו התפתח האורוהיפוס. המאובן הראשון שלו התגלה באנגליה על ידי הפלאונטולוג ריצ'רד אוון.

== מאפיינים ==
האיוהיפוס היה רחוק בצורתו החיצונית מזו של הסוסים המוכרים כיום והיה בעל דמיון רב יותר לכלב: בעל רגליים קצרות, זנב ארוך וחוטם קצר. גובהו נע בין 20 עד 60 ס"מ. היו לו חמש אצבעות בכל רגל, אלא ששתי אצבעות בכל רגל אחורית ואצבע בכל רגל קדמית היו מנוונות. הוא ניזון בעיקר מפירות ועלים. הוא שכן ביערות.

כיום מכלילים רבים את סוג זה עם ההירקותריום (Hyracotherium; מילולית: "בהמה דמוית-שפן").

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.flmnh.ufl.edu/fhc/hyraco1.htm איוהיפוס באתר] מוזיאון הטבע של פלורידה
* [http://trn.lyellcollection.org/content/s2-6/1/203.extract הדיווח על גילוי המאובן]

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1876
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי עותניאל צ'ארלס מארש
קטגוריה:מינים שנכחדו: סוסיים
קטגוריה:יונקים שחיו באאוקן באירופה
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו באאוקן
פליוהיפוס

פליוהיפוס
פליוהיפוס (שם מדעי: Pliohippus; מילולית: "מעבר לסוס") הוא סוג בעל חיים ממשפחת הסוסיים, אשר התקיים בתקופת המיוקן באמריקה הצפונית. הייתה לו אצבע אחת בכל רגל. נמנה עם אוכלי העשב ונחשב אחד מאבותיו של הסוס. הוא הגיע לגובה 120 ס"מ בכתפיו ושקל 100 קילוגרם בממוצע.

לסוס זה היו רגליים חזקות בעלות אצבע קשיחה בכל רגל, שהותאמו לחיים בערבות עשב רחבות בהם היה צריך לרוץ במהירות כדי להימלט מטורפים.

המאובנים של סוס זה התגלו בנברסקה וקולורדו שבארצות הברית וגם בקנדה.

סוס קדום זה תואר על ידי החוקר האמריקאי עותניאל צ'ארלס מארש ב-1874.

== בתרבות ==
סוס זה הופיע בסדרה ענקי עידן הקרח.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1874
קטגוריה:מינים שנכחדו: סוסיים
קטגוריה:יונקים שחיו במיוקן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו במיוקן
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי עותניאל צ'ארלס מארש
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1874
הירקותריום

הירקותריום (שם מדעי: Hyracotherium; מילולית: "בהמת שפן") הוא סוג נכחד יונק ממשפחת הפלאותריומיים הקרובה לסוסיים. סוג זה התקיים במשך האאוקן שלפני 55 עד 45 מיליון שנה מזמננו באירופה. המאובנים שלו התגלו באנגליה בתצורות חרסית לונדון . 

== מאפיינים ==
יונק זה הגיע לגודל של כלב כשאורכו של ההירקותריום הגיע ל-78 ס"מ ומשקלו עד לתשע ק"ג. הוא היה בעל ארבע פרסות דקות על רגליו והיו לו שיניים טוחנות דקות בעלות כתרים נמוכים אשר הותאמו ללעיסת עלים וצמחייה רכה. הוא חי ביערות של אנגליה וניזון מעלים, אגוזים, פירות וצמחייה דומה. ייתכן שהוא חי בקבוצות קטנות.

הסוג הוגדר בידי החוקר האנגלי ריצ'רד אוון ב-1841, אשר ראה בו יצור הקרוב לשפנאים ועל כן נתן לו את שמו המדעי. ב-1781 החוקר האמריקאי עותניאל צ'ארלס מארש הניח על בסיס שלד דומה לסוג אאוהיפוס - ראשון הסוסים, שמדובר באותו סוג והכליל אותו יחד, נוסף על כמה סוגי סוסים דומים שאוחדו עם האאוהיפוס. בהמשך איחוד זה הוטל בספק. כמה חוקרים רואים בו מין במשפחת הפלאותריומיים, בה כלול גם הפלאותריום. משפחה זו קרובה מאוד לסוסים אך גם לטפיריים ולברונתותריומים.

ההירקותריום נכחד עם התייבשות היערות בסוף האאוקן. הוא הוחלף במפריטי פרסה מותאמים יותר לתזונה מצמחייה קשיחה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פלאותריומיים
קטגוריה:יונקים שחיו באאוקן באירופה
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו באאוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1841
אורוהיפוס

אורוהיפוס (שם מדעי: Orohippus) הוא סוג נכחד של יונק מתקופת האאוקן של אמריקה הצפונית, שהיה אוכל עלים. יצור זה היה מאבותיו של הסוס.

האורוהיפוס התפתח מהאיוהיפוס לפני כ-50 מיליון שנה. הוא דומה בצורתו החיצונית לאיוהיפוס, וההבדל המשמעותי ביותר הוא העדרן של האצבעות המנוונות בכפות רגליו. לאורוהיפוס ארבע אצבעות בכל רגל קדמית, ושלוש אצבעות בכל רגל אחורית.

המאובנים של סוס קדום זה התגלו בויומינג ואורגון שבארצות הברית.

למרות משמעות שמו שהיא סוס הרים האורוהיפוס לא חי בהרים.

סוס קדום זה תואר על ידי החוקר עותניאל צ'ארלס מארש ב-1872.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1872
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי עותניאל צ'ארלס מארש
קטגוריה:מינים שנכחדו: סוסיים
קטגוריה:יונקים שחיו באאוקן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו באאוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1872
מזוהיפוס

מזוהיפוס (שם מדעי: Mesohippus; מילולית: "סוס אמצעי") הוא סוג יונק קדום שחי לפני כ-30 עד 40 מיליון שנה באמצע תקופת האאוקן עד לתחילת תקופת האוליגוקן. נמנה עם קבוצת אוכלי העלים ומאבותיו הקדומים של הסוס. כמו הרבה סוסים קדומים, המזוהיפוס היה נפוץ בצפון אמריקה. מאובניו התגלו בקולורדו, נברסקה, דקוטה הדרומית ודקוטה הצפונית שבארצות הברית וגם בקנדה.

==פיזיולוגיה==
למזוהיפוס היו רגליים ארוכות יותר מקודמו האיוהיפוס ועמד בגובה של כ-60 ס"מ. בנוסף איבד בוהן במהלך התפתחותו ועמד בעיקר על בהונו האמצעית, למרות שהשתמש גם בבהונותיו האחרות. מבנה גולגולתו של המזהיפוס היה רחב וגדול יותר מסוסיים קודמים אליו.

== גלריה ==
<gallery>
Mesohippus bairdii - Osaka Museum of Natural History - DSC07810.JPG
Miohippus equiceps (skull illustration).jpg
Extinct horses.jpg
Gfp-three-toed-horse.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1875
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי עותניאל צ'ארלס מארש
קטגוריה:מינים שנכחדו: סוסיים
קטגוריה:יונקים שחיו באוליגוקן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו באוליגוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1875
פראהיפוס

[[גולגולת של הסוס.]]
פראהיפוס (שם מדעי: Parahippus) (פירוש השם מיוונית: "היפו" - סוס, "פארה" - ליד, כלומר: "קרוב לסוס") הוא סוג של מפריט פרסה נכחד, בן משפחת הסוסיים אשר היה מאבותיו של הסוס המודרני. סוג זה התקיים בתחילת תקופת המיוקן באמריקה הצפונית. הוא תואר ב-1858 בידי הפלאונטולוג ג'וזף ליידי .

סוס זה הגיע עד לגובה מטר בכתפיו והיה מותאם יחסית לחיים בערבות העשב ששגשגו באמריקה הצפונית במיוקן. במראהו הוא דמה למיוהיפוס (Miohippus) מהפלאוגן אך היה גדול ושרירי יותר ובעל פרסות בעלות אצבע חזקה בכל רגל. למרות זאת היו לו עוד שתי אצבעות גמדיות בכל רגל, אשר נעלמו למינים מפותחים יותר. גם מבנה הפנים התארך והלסתות נהיו מסיביות ובעלות שיניים קטנות ורבות יותר. 

הסוס רעה בחבורות במישורים והותאם אכילת עשב כתחליף לעלי עצים ושיחים שנהפכו לנדירים יותר. 

המאובנים של סוס קדום זה התגלו בפלורידה ובמישורים הגדולים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1858
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'וזף ליידי
קטגוריה:מינים שנכחדו: סוסיים
קטגוריה:יונקים שחיו במיוקן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו במיוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1858
מריקהיפוס

מריקהיפוס (שם מדעי: Merychippus; מילולית: "סוס מעלה גירה") הוא סוג יונק מפריט פרסה שהתקיים בתקופת המיוקן והיה מאבותיו של הסוס המודרני.

== מאפיינים ==
סוס קדום זה הגיע לגובה 90 ס"מ ולמשקל 70-120 קילוגרם בממוצע. מבנה רגליו דמה מאוד לפרסות סוס והם הותאמו למרוצה בערבות בעשב הפתוחות של אמריקה הצפונית. ככל הנראה זה היה הסוס הראשון שניזון מעשבים ולא רק מעלים וצמחייה רכה. היה לו ראש גדול עם לסתות חזקות. הוא דמה מאוד לסוס מודרני אך היה נמוך יותר.

המאובנים של סוס קדום זה התגלו בארצות הברית ומקסיקו.

סוס זה חי בתקופת המיוקן לפני 20-10.43 מיליון שנה ואז נכחד.

סוס זה תואר על ידי החוקר האמריקאי ג'וזף ליידי ב-1856.

== בתרבות ==
סוס קדום זה הופיע בסדרה מפלצות חוזרות לתחייה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מינים שנכחדו: סוסיים
קטגוריה:יונקים שחיו במיוקן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו במיוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1856
מילודון

מילודון (שם מדעי: Mylodon) הוא סוג של עצלן קרקע נכחד שחי לפני 2 מיליון שנה עד לפני כעשרת אלפים שנה. אורכו היה כשלושה מטרים ומשקלו כאלף קילוגרם. המילודון ניזון מעלי עצים אליהם הגיע כשהזדקף על רגליו האחוריות. 

מאובני המילודון נמצאו בצ'ילה ובארגנטינה וקיבלו שם ב-1840 בידי החוקר ריצ'רד אוון, שגם קבע את שמם של הדינוזאורים. מאובניו נמצאו ברחבי ארגנטינה וצ'ילה וצ'ארלס דרווין גם מצא כמה עצמות במסעותיו, מה שנתן למין את שמו. משמעות שם הסוג היא: "שן טוחנת".

חלק ממאובני העצלן עברו לסוג פרמילודון הקרוב אליו אך היה בעל מספר שונה של שיניים.

כמה מאובנים של תוארכו ללפני 5,000 שנה, כך שזה העצלן הקרקעי האחרון שהיה.

== תמונות ==
<gallery>
קובץ:Mylodon jaw.jpg|לסת תחתונה
קובץ:Mylodon darwini.png|איור
קובץ:Mylodon model.jpg|שחזור של מילודון
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מילודוניים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפליסטוקן באמריקה הדרומית
קטגוריה:יונקים שחיו בפליסטוקן באמריקה הדרומית
קטגוריה:צ'ילה: מאובנים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריצ'רד אוון
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1840
אייל אירי

אייל אירי (שם מדעי: Megaloceros giganteus; מיוונית: Μεγαλος + Κερας, שמשמעו "ענק הקרן") הוא מין נכחד של אייל, אשר חי ברחבי אירואסיה מן הפליוקן המאוחר ועד ההולוקן הקדום. בעבר נחשב למין היחיד בסוג מגלוצרוס, אך מאוחר יותר נתגלו מינים נוספים.

מין זה היה מאוכלי העשב הגדולים של עידן הקרח האחרון. היה זה האייל הגדול ביותר, ובעל הקרניים הגדולות ביותר שחי אי-פעם. גובהם של הזכרים היה מעל ל-2 מטרים ומשקלם בין 500 ל-740 ק"ג.

השרידים האחרונים הידועים של אייל אירי תוארכו באמצעות תיארוך פחמן-14 לסביבות 5,700 לפנה"ס.

גובהו היה 2.1 מטרים בגובה הכתפיים, ואורכו 2.8 מטרים. המרחק בין קצות הקרניים שלו היה 3.65 מטרים, ומשקלן 40 ק"ג.

מתנגדי תורת האבולוציה במאה ה-19 השתמשו בקרניים העצומות של האייל האירי כדי להטיל ספק במנגנון הברירה הטבעית כפי שהציג צ'ארלס דרווין. אם המותאמים ביותר שורדים, שאלו הספקנים, אזי מהו היתרון שיש למי שנושא על ראשו קרניים גדולות כל כך. לפי עקרון ההכבדה שהציע אמוץ זהבי, הצגת קרניים כבדות כל כך, היא מעין מסר שמשדר הזכר בעונת הרבייה כדי להוכיח עד כמה איתן וחסון הוא.

==קישורים חיצוניים==

* 
שיחזור של האייל האירי
שיחזור של האייל האירי

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1799
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך בלומנבך
קטגוריה:אייליים פרהיסטוריים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפליסטוקן באירואסיה
קטגוריה:יונקים שחיו בפליסטוקן באירופה
קטגוריה:יונקים שחיו בפליסטוקן באסיה
קטגוריה:מכפילי פרסה שחיו בפליסטוקן
קטגוריה:יונקים שנכחדו בהולוקן
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1799
מעיין הנעורים

מעיין הנעורים, בציור מאת [[לוקאס קראנאך האב, משנת 1546]]
מעיין הנעורים הוא מעיין פלאי, שלפי האמונה העתיקה, עשויים מימיו להשיב מרפא לחולים ונעורים לקשישים.

==מעיין הנעורים בקוסטה ריקה==
בימי הביניים האמינו רבים באירופה בקיומו של המעיין. במאה ה-16 כבשו מגלי ארצות שהגיעו מספרד שטחים בחלק הדרומי של מרכז אמריקה המצויים במדינה שנקראת היום קוסטה ריקה. הכובשים שמעו סיפורים מילידי המקום (אינדיאנים) על מעיין שתאם את האגדות אודות מעיין הנעורים, אשר מימיו שימשו לשתייה לצורך לריפוי מיחושים שונים. רבים נשאו על צווארם שקיק עור עם עפר אדום מקרקע המעיין, ששימש לריפוי פגיעות חיצוניות באמצעות מריחתו כבוץ על מקום הפגיעה. המעיין נקרא על ידי הספרדים בשם "לה פואנטה דה לה אטרנה חובנטוד" (מעיין הנעורים הנצחיים). במאה ה-19 הפך המעיין, שהיה למעשה נביעה של מים חמים ממעמקי כדור הארץ, לאתר התיירות הראשון של קוסטה ריקה. חברה בשם "בלה ויסטה" שמניותיה נסחרו בבורסה באיטליה ובלגיה פיתחה את האתר, "אגואה-קליינטה", ליד העיר קרתגו, ובנתה בריכות למים החמים שנבעו מהמעיין ומלון בסגנון אתרי המרפא באירופה, באדן-באדן וקרלסבאד. בני אצולה ובעלי ממון רבים נהגו לבקר במקום. ב-1910 התחוללה רעידת אדמה באזור שהרסה את האתר והמבנים שסמוכים לו. לאחרונה נרכש המקום על ידי יזם ישראלי בשם אברהם קוטליצקי שהחל להפעילו מחדש.

==בתרבות==
עלילת הסרט שובר הקופות "שודדי הקאריביים: זרמים זרים" סובבת סביב המרוץ לגילויו של מעיין הנעורים, שמפת הדרך אליו טמונה בספינתו האבודה של חואן פונסה דה ליאון.

==ראו גם==
*הגביע הקדוש
*המעיין (סרט)
*שודדי הקאריביים: זרמים זרים
*קרן מתושלח - קרן לעידוד מחקר מדעי בנושאי הארכת תוחלת החיים והצערה (חידוש נעורים)

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

נעורים
קטגוריה:מיתולוגיה
קטגוריה:מעגל החיים
קטגוריה:חיי נצח
ספיריטואליזם

רוחניות או ספיריטואליזם (מהמילה ספיריט - "spirit" (רוח באנגלית)) היא האמונה כי נשמת בני אדם ממשיכה לחיות לאחר המוות ואף עשויה להתגלות ולבוא במגע עם אנשים חיים. האמונה החלה להתפתח בקרב בני המעמדות הבינוני והגבוה בארצות הברית ובבריטניה לקראת אמצע המאה ה-19, ופותחו בה מגוון מסורות עם עקרונות משלהן, על בסיס הרעיונות והעקרונות הכלליים.

== רעיונות ועקרונות כלליים ==
* הנשמה ממשיכה להתקיים לאחר המוות הגופני.
* יכולת לתקשר בעולם "הזה" עם רוחות העולם "האחר".
* אחריות אישית של האדם למקרים ולנסיבות שבחייו.
* הנשמה יכולה להמשיך ללמוד ולהשתפר לאחר המוות הגופני.
* אמונה באל, בכוח עליון, שלרוב מיוחסת כ-"תבונה אינסופית".
* העולם הזה, כפי שהוא קיים על טבעו, נחשב כביטוי של אמירה תבונית.

== ביהדות ==
קיימות תופעות גלגול הנשמות והדיבוק אפופות הסוד והקבלה, אך מאמינים כי רק יחידי סגולה מסוגלים לרדת לעומקן, ולכן הדיבור עליהן לא מצוי בקרב כלל הציבור הדתי.

יש איסורים בתורה לפנות אל האוב ואל הידעוני, סוגים שונים של פניה אל המתים.

==ראו גם==
* ספיריטיזם
* רוח רפאים
* סיאנס

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:רוחניות ואמונה
קטגוריה:מיסטיקה
קטגוריה:תורת הנסתר
חמסה

חמסה עם עין במרכזה
חמסה עם עין, דגים, המילה "חי" וקישוטי צמחים
חמסה עשויה פימו- חמר פולימרי
חמסה (מערבית: خمسة - חמישה) הוא סמל בצורת כף יד בעלת חמש אצבעות פרושות שישמש כהגנה מאגית בעיקר מפני עין הרע. החמסה נפוצה בעיקר בארצות ערב במזרח התיכון ובצפון אפריקה, ונהוג לתלותה בעיקר בפתחי הבתים, על הצוואר, במכונית, בארנק, או במחזיק המפתחות.

החמסה מופיעה לרוב במבנה סימטרי, בו האגודל והזרת זהות ומקבילות זו לזו, אם כי קיימות גם חמסות המעוצבות בצורות מדויקות יותר מבחינה אנטומית.

בחמסה משולבים לעיתים קרובות סמלים נוספים כנגד עין הרע, כגון עיניים, דגים, מגני דוד, ושמו של אללה (الله). הצבע תכלת, הנחשב גם הוא כמגן מפני עין הרע, הוא צבע מקובל לחמסה.

בשנים האחרונות נוצרו חמסות עם דמויות של קדושים נוצריים כגון: המשפחה הקדושה.

==רקע==

החשש מפני נזקיה של העין (עין הרע) הוא קדום, ויש לו ביטויים גם בחז"ל, במהלך הדורות התפתחו שלל פרקטיקות מאגיות כמו כריכת חוט אדום על היד, תליית דגים, נקישות על השולחן ועוד, האמורות להגן מפני עין הרע.

בארצות ערב בעיקר בצפון אפריקה, המספר חמש נתפס כמועיל גם הוא נגד עין הרע, או בפי העם "חמסה" לדוגמה כאשר הועלה חשש לעין הרע התגובה המידית הייתה "חמסה עליק" עד כדי שבשיחת חולין רגילה נמנעו לומר בפירוש את המספר 5 (חמסה) כדי שהשומע לא יחשוב שחושדים בו כי הטיל עין הרע, ולכן השתמשו בכינוי "אידק" (=כמספר האצבעות שבידך). אדם שנחשד כמטיל עין הרע קולל בתגובה "חמסה פי עינק" (=חמישה בעיניך), בתוניס צבא השחרור מהנאצים נקרא "כמוס" שלא תשלוט עליהם עין רעה.

==באסלאם==
על-פי המסורת המוסלמית, היד מייצגת את ידה של פאטמה, בתו של מוחמד נביא האסלאם, על פי אגדה עממית פאטמה הכניסה את ידה לתוך תבשיל רותח כאשר ראתה את בעלה עלי מביא אישה חדשה לבית, החמסה מסמלת את האיפוק של פטמה, צורת העין שבחמסה מסמלת את דמעתה וחמש האצבעות בה מסמלות את חמשת עמודי האסלאם

==ביהדות==
תליון כסף בצורת חמסה שעליו כתובה המילה העברית "חי"

ביהדות, קמעות ה'חמסה' מופיעות לאחר תפוצתם בעולם המוסלמי. הסגולה מופיעה לראשונה במאה ה-17 בספרו של הרב יצחק עונקיניירה "איומה כנדגלות" כחלק מסגולות המאגיות של האות ה, כך כתב: את דבריו העתיקו הרב אברהם ראובן הכהן סופר בספרו ילקוט הראובני והחיד"א. הבן איש חי הביא את דברי החיד"א.

==החמסה בבולי ישראל==
ב- 25 ביולי 2006, הנפיק דאר ישראל סדרה של 3 בולי דאר שהוקדשו לחמסה. הסדרה עוצבה על ידי מאיר אשל ומופיעים בה ציורים של חמסות עשויות כסף ממרוקו (1920), מתוניסיה (1930), ומאירן (1923).

==לקריאה נוספת==
* שלום צבר, "ייהוד הח’מסה: מוטיב היד המאגית בהגות ובפולקלור של היהודים בארצות האסלאם", מחניים, חוב’ 14 (תשס"ג), ע’ 193-203

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אמונות טפלות
קטגוריה:קמעות
קטגוריה:צפון אפריקה
קטגוריה:סמלים יהודיים
קטגוריה:כפות ידיים
לבוש מסורתי

לבוש מסורתי או תלבושת לאומית<ref></ref> הם בגדים אופייניים לאזור גאוגרפי מסוים או לקבוצה אתנית או דתית או לאזרחים או תושבים של מדינה מסוימת. התלבושות העממיות הן לעיתים מיושנות, אך מבטאות את הזהות הייחודית והמובחנת של האנשים הלובשים אותן. בתקופת ההתעוררות הלאומית במאה ה-19 שבו עמים רבים באירופה ללבוש בגדים מסורתיים, שמקורם בתקופות קדומות יותר, או המציאו בגד שנראה להם קרוב למסורת שלהם, כדי להפגין את ההגדרה העצמית שלהם. כיום יש מגמה כזאת בקרב תושבי מדינות עולם שלישי כחלק מחזרה למנהגים וערכים לא-מערביים וטרום-קולוניאליים.

בשוודיה, בעשור האחרון של המאה ה-19 יצרה האמנית קארין בריו לארסון תלבושות יותר מודרניות ונוחות עבור בנותיה קירסטי ובריטהץ בשנת – 1902 אומץ הבגד כבגד לאומי לנשים השוודיות.

פרטים של גזרת הבגד, צבעו, אופן התפירה ואף אופן לבישתו ודוגמאות בלבוש מסורתי עשויים להעיד על מעמד חברתי, מצב אישי או על השתייכות לתת-קבוצות. לעיתים מספיקה רק בעלות על תלבושת מסורתית כדי להצביע על מעמד מכובד בקהילה. הדבר אמור במיוחד לגבי התלבושות הייחודיות לכוהנים, אצילים, וכדומה.

התלבשות בבגדים מקומיים ומסורתיים נחשבת לחלק ממנהגי פולקלור. ישנן תלבושות המיועדות לחיי היומיום (למשל כובע לבד וחליפה שחורה בקהילה היהודית חרדית). תלבושות אחרות מיועדות ללבישה רק באירועים מיוחדים חתונות, חגים (למשל שטריימל בקהילה היהודית-חרדית), או פסטיבלים לאומיים.

== תלבושת לאומית ישראלית ==
בישראל אין תלבושת לאומית מעצם היותה מדינה צעירה שמרבית אזרחיה הם מהגרים (עולים ממדינות שונות או צאצאים של מהגרים ממדינות שונות. אך יש כאלו שמשווים את הלבוש המסורתי היהודי למעין לבוש ישראלי עקב היותה של מדינת ישראל מדינה יהודית בעלת רוב יהודי. עם זאת, יש לישראל כמה פריטים שהפכו עם השנים לפריט לבוש ישראלי, כובע הטמבל שאף הונצח בקריקטורה של דוש על ראשו של שרוליק, בגדי חאקי, בגדי אתא ומדים של חיילים. להקות ריקוד לבושות בדרך בשלל תלבושות המחקות לבוש של עמים אחרים או של קבוצות שחיות במדינה.
<gallery widths="120px" heights="120px" perrow="5">
TokioShibuya-Kimono.jpg|לבוש מסורתי (קימונו) – יפן
Prokudin-Gorskii-08.jpg|לבוש מסורתי – רוסיה
Åmlibunad.jpg|לבוש מסורתי – נורווגיה
Khenesarong.jpg|לבוש מסורתי דרום-מזרח אסייתי (סארונג)
</gallery>

== ראו גם ==
*לבוש מסורתי ביישוב הישן
*לבוש יהודי מרכז תימן
*הלבוש הדרוזי המסורתי
*תלבושת מיסבאך
*קנטה (טקסטיל)
*בורו (טקסטיל)
*רקמה פלסטינית

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:אנתרופולוגיה
קטגוריה:פולקלור
קטגוריה:ביגוד
טוגה

אזרח רומי לבוש בטוגה
הטוֹגָה, היא סוג של בגד שלבשו הרומאים. הטוגה לא הייתה אלא חתיכת אריג צמר דק בצורת אליפסה, שנלבשה מעל לטוניקה. 
הטוגה נתלתה מעל כתף שמאל, הקיפה את הגב, ומשם הובאה מתחת לזרוע ימין ונזרקה שוב מעל הכתף והזרוע השמאלית.

הטוגה הייתה לבוש אופייני לאזרחים רומיים ממין זכר, תושבי רומא שלא קיבלו אזרחות לא הורשו ללבוש את הטוגה, ומקורה כנראה באטרוסקים. הנשים לבשו בגד מקביל בשם סטולה.

בימי המלוכה הרומית והרפובליקה הרומית, הייתה הטוגה לבגד מלחמה, אולם הוכחה כלא נוחה לשימוש בעת קרב ולכן ננטשה כבגד קרבי. כתוצאה זוהתה הטוגה עם השלום. הטוגה הפכה במהרה לצורת לבוש הכרחית למכהנים במשרות ציבוריות, והמשיכה להיות כזאת גם בימי האימפריה הרומית, כאשר הפכה הטוגה לצורת לבוש ארעית. כתביו של מרקוס טוליוס קיקרו מכילים את האימרה "קֵדַנט אַרמַה טוגה" ("ייפול הנשק לטובת הטוגה"), משמע "יהי והשלום יחליף את המלחמה". האימרה הפכה למוטו מדינת ויומינג בארצות הברית. 

מינים שונים של טוגות נלבשו על ידי בעלי תפקידים שונים, לדוגמה:

*טוגה וִירִילִיס: טוגה לבנה פשוטה שנלבשה על ידי מרבית הרומאים שהגיעו לבגרות. נקראה גם טוגה פורה או טוגה אלבה.
*טוגה פּוּלַה: טוגה שחורה שנלבשה על ידי בני המעמדות הנמוכים או על ידי אבלים. 
*טוגה פּרַאֵטֵקְסטַה: טוגה עם שוליים סגולים, נלבשה בידי קנסורים, כהנים, קיסרים, נערים שטרם הגיעו לבגרות ושחקנים בטרגדיות. 
*טוגה טרַבֵאַה: טוגה מפוספסת לאורכה בפסים אדומים ופסים סגולים, נלבשה על ידי חוזי עתידות. 
*טוגה פּיקטַה: טוגה סגולה או ארגמן, עדויית כוכבים, נלבשה על ידי מצביאים במצעדי ניצחון, קונסולים וקיסרים בימי חג. 
*טוגה קַנדִידַה: טוגה שהולבנה בעזרת אבקת גיר, נלבשה על ידי מועמדים לתפקיד ציבורי בהופעתם בפני הסנאט. 

==ראו גם==
*מסיבת טוגה

==קישורים חיצוניים== 

* [https://web.archive.org/web/20071011233405/http://csulb.edu/~dhood/togalink.htm כיצד ליצור טוגה] 
* [http://www.classicsunveiled.com/romel/html/clothmen.html ביגוד ברומא העתיקה]
* 

קטגוריה:רומא העתיקה: תרבות
קטגוריה:היסטוריה של הביגוד
סארי (בגד)

{| border="0" cellspacing="0" align="left" cellpadding="0"

|}
סארי הוא בגד הודי מסורתי לא תפור אלא נכרך על הגוף מיריעת בד מלבנית שאורכה בין 4.5 ל 9 מטרים, ורוחבה הוא בין 60 ל-120 ס"מ. היא נכרכת מעל חולצה וחצאית או מכנסיים ומהווה בגד מעטפת. הכריכה מתחילה במותן, עוברת מעל כתף אחת ונכרכת סביב יתר הגוף, המכוסה כולו על ידי הסארי. הסארי נעטף פעם אחת סביב הגוף, ואז מקפלים את רובו קדימה ואחורה בקפלי אקורדיון ודוחפים אותו פנימה לתוך המותניים בחזית. החלק האחרון של הבד עוטף את הגוף ומושלך מעל כתף שמאל.

בעבר היה נהוג ללכת גם עם סארי שאורכו 9 מטרים, שבחלקו התחתון נכרך בין הרגליים כמכנס.

ניתן למצוא את הסארי במגוון רחב של בדים, סינתטיים וטבעיים ושלל גוונים ודוגמאות. הבד הוא בדרך כלל דק מאוד משום שרב השנה חם בהודו, ובתקופת המונסון ובחודשים שלפניה הטמפרטורות מגיעות למעל 40 מעלות צלזיוס ברב תת-היבשת ההודית. סארי עולה בין 150 רופיות (כ-15 ש"ח) לבד כותנה או לבד סינתטי פשוט עם הדפס, ועד לעשרת אלפים רופיות (כ-1000 ש"ח) ויותר לסארי ממשי עם רקמה עבודת יד.

כיום עדיין לובשות נשים רבות בהודו ובנפאל את הסארי, אף שצעירות רבות מעדיפות את השלוואר קמיז, הכולל טוניקה, מכנס וצעיף. באירועים חגיגיים ילבשו הנשים סארי יוקרתי ממשי.

בדרום קראנקטה ישנו אזור שבו נהוג ללבוש את הסארי הפוך, כך שקצה הסארי מושלך קדימה ולא לאחור.

ישנו אף נוהג, שנשים לבושות בסארי אדום הן נשים נשואות ואלה הלבושות בלבן הן אלמנות וירוק לחינה.

==מיחזור משביח לבד הסארי==
בגלל גודלו והעבודה הרבה הכרוכה ביצירת הבד ויופיו, אין זורקים בד שנפגם, אלא ממחזרים אותו. למשל בבנגלדש נהוג לתפור שכבות של סארי זו על גבי זו <ref></ref>, לתפור או לרקום בתכים שונים שיטת קנטה ולהפכם לשמיכות דקות או פיסות כריות דקות.

==ראו גם==
* אופנה בהודו
* קנטה (טקסטיל)

==קישורים חיצוניים==

* רוני פרצ'ק, [https://web.archive.org/web/20060715053520/http://ofna.project.org.il/info/ofmuz-teachers/muhan/katavot/sari.htm סארי - שלמות בלא תפר], מתוך מסע אחר, דצמבר 2002, גיליון 135, באתר "[https://web.archive.org/web/20060517033901/http://ofna.project.org.il/ המוזיאון הווירטואלי לעיצוב אופנה ותלבושות]".
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:לבוש מסורתי
קטגוריה:הודו: תרבות
תרשים זרימה

תרשים זרימה
תרשים זרימה הוא סכמה ויזואלית, שנועדה לפרוס רצף של פעולות והחלטות, באופן בהיר והגיוני ככל האפשר. משתמשים בו במדע, בתעשייה ובמסחר, ובעיקר בכתיבת תוכניות למחשב.

ישנה שיטה לפיה בתכנות מחשבים מלמדים, שכשלב ראשון, מתארים בתרשים הזרימה את זרימת הפעולות לפי הסתעפויות של צומתי החלטות והוראות ביצוע. כל פעולה מיוצגת בתבנית שמיוחדת לה. לאחר הכנת התרשים, בשלב הבא כותבים את האלגוריתם בפסאודו קוד, ורק בשלב השלישי עוברים לכתוב בשפה העילית הספציפית.
לעומת זאת, רבים הסוברים כי השימוש בתרשים זרימה מקנה הרגלי תכנות רעים העומדים בסתירה לתכנות מבני, ומטיפים כנגד השימוש בתרשימים מסוג זה.

רבות מהפעולות שאנו עושים בחיי היום יום, שיש בהן הסתעפויות של החלטות, אפשר לתאר בתרשימי זרימה. 

ארגון התקינה הבין-לאומי הסדיר את הסמלים המוסכמים עבור תרשימי זרימה של נתונים, תוכניות ומערכות בתקן ISO-5807<ref></ref>. 

==סמלים נפוצים בתרשים זרימה==
סמלים שונים היכולים לשמש לבניית תרשים זרימה.
* אליפסה – התחלה / סיום
* מלבן – תהליך
* מלבן עם קווים אנכיים – תהליך המוגדר מראש (לרוב תוכן התהליך יפורט בתרשים נפרד)
* מעוין – צומת לקבלת החלטה
* מקבילית – קלט / פלט נתונים
* מלבן בעל בסיס גלי – מסמך
* גליל – קובץ נתונים / בסיס נתונים / מאגר מידע
* טרפז הפוך – פעולה ידנית
* משושה רחב בסיס – הכנה

ישנם סמלים נוספים המבטאים נתונים סדרתיים ועוד. 

ישנן תוכנות מיוחדות התומכות בכתיבת תרשימי זרימה, אחת הפופולריות שבהן היא תוכנת "ויזיו" של חברת מיקרוסופט. קיימות גם תוכנות חופשיות המציעות פתרון לשרטוט תרשימי זרימה, למשל ה־ Draw של אופּן אופיס, ו־Dia המהווה חלק מפרויקט Gnome.

==היבטים חינוכיים==
תרשים הזרימה יכול לשמש ככלי עזר להוראה, לצורך המחשה וארגון של חומר הלימוד. למשל, תרשים זרימה של מחזור המים בטבע.

== ראו גם ==

* עץ (תרשים)
* תרשים זרימת נתונים
* מפת מושגים

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תכנות
קטגוריה:אינפוגרפיקה
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
קטגוריה:פדגוגיה
קטגוריה:ארגון מידע
רתרפורדיום

רָתֵֿרְפֿוֹרְדְּיוּם (Rutherfordium) הוא יסוד מלאכותי, שסמלו הכימי Rf ומספרו האטומי 104. היסוד קרוי על שם הפיזיקאי ארנסט רתרפורד.

==מאפיינים==
רתרפורדיום הוא מתכת מעבר בעלת רדיואקטיביות גבוהה: לאיזוטופ היציב ביותר שלו זמן מחצית חיים של פחות מ-13 שעות. לפיכך לא נעשה בו שימוש, ורק מעט ידוע על תכונותיו. הוא הראשון בקבוצת היסודות העל-כבדים, וה-12 בסדרת היסודות הטרנס-אורניים. ההערכה היא שתכונותיו הכימיות דומות לאלה של הפניום.

==היסטוריה==
על קיומו של הרתרפורדיום דווח לראשונה בשנת 1964 במכון המאוחד למחקר גרעיני בדובנה (ברית המועצות). החוקרים שם הפציצו פלוטוניום-242 ביונים של <sup>22</sup>Ne שהואצו לאנרגיה של 113 מיליון אלקטרונוולט וטענו שגילו עקבות של ביקוע גרעיני שהעיד על יצירת יסוד האיזוטופ <sup>260</sup>Rf ו-4 נייטרונים חופשיים.

בשנת 1969 יצרו את היסוד חוקרים וביניהם אלברט גרסיו, באוניברסיטת ברקלי שבקליפורניה בהפצצת <sup>248</sup>Cf ו-<sup>249</sup>Cf ביוני <sup>12</sup>C ו-<sup>13</sup>C במאיץ חלקיקים. מהניסוי נוצרו האיזוטופים רתרפורדיום 257,258,259,261. חוקרים אלו טענו שאינם מסוגלים לשחזר את הניסוי של החוקרים מדובנה.

תוצאות אלה יצרו מחלוקת על השם הראוי ליסוד החדש. הרוסים הציעו את השם "דובניום" או "קורצ'טוביום", והאמריקנים הציעו "רתרפורדיום". בשנת 1997 יושבה המחלוקת, והיסוד קיבל את שמו הנוכחי, אך הקרדיט לגילוי רתרפורדיום עדיין תחת ויכוח.

==איזוטופים==
עד כה נספרו לרתרפורדיום 10 איזוטופים:
* 263 - בעל זמן מחצית חיים של 10 דקות.
* 265 - בעל זמן מחצית חיים של בערך 13 שעות (היציב ביותר).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:יסודות כימיים
קטגוריה:מתכות מעבר
קטגוריה:יסודות טרנס-אורניים
קטגוריה:יסודות על-כבדים
אחזיהו (מלך ישראל)

אֲחַזְיָהוּ (במקרא נקרא גם: אֲחַזְיָה) היה מלך ישראל, לפי הכרונולוגיה המסורתית בשנים 852 עד 851 לפנה"ס. הוא היה בנו של אחאב מלך ישראל ושל איזבל אשתו.<ref></ref>

לאחר מות אחאב בשדה הקרב ברמות גלעד, עלה אחזיהו בנו על כס המלוכה, ושלט זמן קצר. למרות שנאמר עליו "וַיִּמְלֹךְ עַל-יִשְׂרָאֵל שְׁנָתָיִם" (), הרי שמלכותו נמשכה, למעשה, חודשים ספורים בלבד, אלא שהיא התפרשה על פני שתי שנים מלכותיות (סוף שנה ראשונה ותחילת שנה שנייה).

המקרא מספר שאחזיהו עבד את הבעל וחטאו הוביל למותו.

==כישלון הקמת צי בעציון גבר==
המקרא מתאר את סירובו של יהושפט מלך יהודה לשתף את אחזיהו ביוזמה להקים צי מסחר במפרץ אילת. פרשה זו נמסרה בצורה מקוטעת בשני המקורות המקבילים - בספר מלכים ובספר דברי הימים, אך שילוב שתי הנוסחות עשוי לתת תמונה מדויקת יותר.

: "יְהוֹשָׁפָט עָשָׂה אֳנִיּוֹת תַּרְשִׁישׁ לָלֶכֶת אֹפִירָה לַזָּהָב וְלֹא הָלָךְ כִּי-נִשְׁבְּרוּ אֳנִיּוֹת בְּעֶצְיוֹן גָּבֶר. אָז אָמַר אֲחַזְיָהוּ בֶן-אַחְאָב אֶל-יְהוֹשָׁפָט יֵלְכוּ עֲבָדַי עִם-עֲבָדֶיךָ בָּאֳנִיּוֹת וְלֹא אָבָה יְהוֹשָׁפָט".

: "וְאַחֲרֵי-כֵן אֶתְחַבַּר יְהוֹשָׁפָט מֶלֶךְ-יְהוּדָה עִם אֲחַזְיָה מֶלֶךְ-יִשְׂרָאֵל הוּא הִרְשִׁיעַ לַעֲשׂוֹת. וַיְחַבְּרֵהוּ עִמּוֹ לַעֲשׂוֹת אֳנִיּוֹת לָלֶכֶת תַּרְשִׁישׁ וַיַּעֲשׂוּ אֳנִיּוֹת בְּעֶצְיוֹן גָּבֶר. וַיִּתְנַבֵּא אֱלִיעֶזֶר בֶּן-דֹּדָוָהוּ מִמָּרֵשָׁה עַל-יְהוֹשָׁפָט לֵאמֹר כְּהִתְחַבֶּרְךָ עִם-אֲחַזְיָהוּ פָּרַץ ה' אֶת-מַעֲשֶׂיךָ וַיִּשָּׁבְרוּ אֳנִיּוֹת וְלֹא עָצְרוּ לָלֶכֶת אֶל-תַּרְשִׁישׁ".

משתי הגרסות ניתן להבין כי בתחילה התאחדו יהושפט ואחזיהו למפעל משותף של הקמת צי בעציון גבר על מנת להפליג לאופיר. אולם, לאחר שהספינות התנפצו – אם בשל רוח סערה ואם בשל חוסר התמצאות בבניית ספינות – ראה, כנראה, יהושפט סימן רע בכך, וקיבל חיזוק לכך מדברי הנביא ממרשה, וביטל את התוכנית להליכה משותפת עם אחזיהו ובכך בא הקץ לתוכנית זו.

==מרד מישע מלך מואב==

מאורע נוסף שנזכר בימי אחזיהו הוא מרד מואב בשלטון הישראלי. לאחר שיעבודה של מואב בידי דוד ושלמה, מסופר על מואב רק: "וַיִּפְשַׁע מוֹאָב בְּיִשְׂרָאֵל אַחֲרֵי מוֹת אַחְאָב"; "וּמֵישַׁע מֶלֶךְ-מוֹאָב הָיָה נֹקֵד וְהֵשִׁיב לְמֶלֶךְ-יִשְׂרָאֵל מֵאָה-אֶלֶף כָּרִים וּמֵאָה אֶלֶף אֵילִים צָמֶר. וַיְהִי כְּמוֹת אַחְאָב וַיִּפְשַׁע מֶלֶךְ-מוֹאָב בְּמֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל".

ככל הנראה, עם מות אחאב, השתלט מישע מלך מואב על כל ארץ המישור והגיע עד נבו שמצפון למידבא. המקרא איננו מפרט את הרקע למרידה זו, אך 'מצבת מישע' שופכת קצת אור על הפרשה. בימי יורם אחיו של אחזיהו נעשה מאמץ משותף של ממלכות ישראל ויהודה לדכא את המרד על ידי מלחמה, אולם זה הסתיים ללא הכרעה.

== סיפור מותו ==
המקרא מספר שאחזיהו נפצע בתאונת נפילה בארמונו, ושלח שליחים שישאלו במקדשו של בעל זבוב בעקרון אם ישרוד את פציעתו.

לאור מעשה זה נשלח אליהו הנביא להוכיח את שליחי אחזיהו במילים: . השליחים שבו לאחזיהו ומסרו לו את דברי הנביא, ולאחר שהבין שמדובר באליהו שלח גדוד בן חמישים איש ללכוד אותו. שר הגדוד קורא לאליהו להסגיר עצמו אך אליהו עונה באמירה: . ואכן, השר וגדודו נשרפים באש שיורדת מן השמים. אחזיהו שולח גדוד נוסף שמסיים את דרכו באותו האופן. שר הגדוד השלישי נכנע לפני אליהו ומתחנן על חייו וחיי אנשיו, ואליהו חס עליו ושולח אותו למלכו עם הנבואה שכבר בישר לשליחים. לאחר בואם אחזיהו מת, כדברי אליהו.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מלכי ישראל
קטגוריה:בית עמרי
קטגוריה:יהודי המאה התשיעית לפנה"ס
אנגלית קנדית

אנגלית קנדית היא הניב המדובר בקרב דוברי האנגלית בקנדה. האיות הקנדי הוא, באופן פשטני, ערבוב של אנגלית אמריקאית, אנגלית בריטית וצרפתית קנדית, ומאפיינים ייחודיים לניב. אוצר המילים הקנדי דומה לזה של האנגלית האמריקאית, אך עם מספר שינויים מהותיים ומקומיים בחלקם.

==היסטוריה==

מתיישבים בריטים, אשר חששו לחייהם בעקבות המהפכה האמריקאית, ברחו מצפון-מזרח ארצות הברית לקנדה. הניב הבריטי בו הם השתמשו היווה את הבסיס לשפה המדוברת. עם-זאת, קרבתה של קנדה לארצות הברית גרמה לכך שהניב המדובר דומה הרבה יותר לאנגלית האמריקאית מאשר לבריטית. השפעות קטנות יותר על השפה באו מהיישובים הצרפתיים במזרח קנדה (קוויבק) ומהילידים אשר ישבו במקום. הגירות עולמיות שהגיעו לשיאן בין שנת 1910 ל-1960 הביאו עמן עמים אשר שפתם השפיעה במקצת על האנגלית הקנדית.

==איות==

האיות הקנדי של השפה האנגלית משלב מסורות אנגליות ואמריקאיות. השוני הבולט ביותר הוא טמון במילים אשר נגמרות ב-er או or. במרבית המילים האלה, משתמשים בקנדה באיות האנגלי: colour ,harbour ו-centre במקום color ,harbor ו-center כמו שנהוג בארצות הברית. למרות זאת, השימוש בחוקים האמריקאים אינו נדיר.

בעוד שבארצות הברית משתמשים באיות הצרפתי defense, בקנדה משתמשים באיות האנגלי defence. למרות זאת, האיות defensive הוא אוניברסלי (הדבר נכון גם לגבי offence ,offense ו-offensive).

בקנדה גם נהוג tyre במקום tire בארצות הברית; אבל curb כמו בארצות הברית במקום kerb בבריטניה.

בקנדה נהוג להשתמש בסיומת ize- במקום ise- (לדוגמה, advertize במקום advertise).
כמו כן, קנדים מעדיפים לכתוב encyclopedia במקום הצורה הבריטית הלטינית encyclopædia. למרות זאת, הם כותבים manoeuver ו-archaeology במקום הצורה האמריקאית (maneuver ו-archeology).

==הגייה==

ככלל, האנגלית הקנדית נהגית כמו האנגלית האמריקאית, בעיקר במערב ובמרכז קנדה. לתושבי ניופאונדלנד יש מבטא משלהם כמו גם לתושבי מזרח קנדה. מילים מסוימות, כמו fragile ,anti ו-touché נהגות כמו באנגלית בריטית. מאפיין בולט של מבטא האנגלית הקנדית (כפי שקיים גם במעט אזורים של ארצות הברית, במיוחד אלו הסמוכים לקנדה), הוא אי היכולת להבחין בין הגיית תנועה פתוחה לגמרי לבין הגיית תנועה אחורית חצי פתוחה (שאחריה אין r), כך ששתי התנועות נהגות כתנועה פתוחה לגמרי.

==אוצר מילים==

הנה מספר דוגמאות לשימוש קנדי:

*בחינוך, נהוגה המילה grade ("כיתה") ואז מספרה (לדוגמה, grade 10 יהיה "כיתה י". בארצות הברית נהוג לומר 10th grade, ובאנגליה year 10).
*הציון נמדד ב-marks ולא points.
*בקנדה נהוג באופן רשמי להשתמש בשיטה המטרית, אם כי ביומיום יש רבים שעדיין משתמשים בשיטה האימפריאלית.
*נהוג להגיד גם petrol כמו הבריטים וגם gasoline (דלק) כמו האמריקאים.
*אומרים railway במקום railroad (מסילת-ברזל).
*אומרים tin במקום can (פחית שימורים).
*מעדיפים להשתמש ב-pop במקום soda למשקה מוגז.
*בית שימוש מכנים "washroom" במקום "restroom" הנהוג בארצות הברית.
*Z יש לבטא "זד" ולא "זי" כמו בארצות הברית.
* מבטאים about באופן דומה ל a boat (אָבּוֹוט ולא אֶבָּאוּט). טעות אמריקאית נפוצה היא שקנדים מבטאים זאת "אָבּוּט"
*ישנם ביטויים השאובים מצרפתית כמו cheque ,serviette ו-pardon.
 
בביטוי eh נהוג להשתמש כמילת פניה, שאלה וכו'.

==ראו גם==
* אנגלית
* קנדה
* אנגלית אמריקאית
* אנגלית בריטית
* אנגלית אוסטרלית

קנדה
קטגוריה:קנדה: תרבות
קטגוריה:שפות
טרופופאוזה

טרופופאוזה (Tropopause) היא שכבת אוויר באטמוספירה המפרידה בין הטרופוספירה, בה מתהווה רוב פעילות מזג האוויר, לבין שכבת הסטרטוספירה. החלק התחתון של האטמוספירה הוא הטרופוספירה, שכבה שבה הטמפרטורה בדרך כלל יורדת עם הגובה. שכבה זו מכילה את מרבית ענני כדור הארץ.

הטרופופאוזה מאופיינת במפל איזותרמי (מצב בו הטמפרטורה אינה משתנה עם העלייה בגובה), על כן בדרך כלל לא מתפתחת בה עננות. כשהטמפרטורה לא יורדת עם הגובה בכלל, אלא נשארת דומה, מדובר במפל איזותרמי. מפל איזותרמי (שווה-טמפרטורה) הוא מפל יציב לכל גושי האוויר. גוש אוויר יבש יעלה ויתקרר ב-10 מעלות צלזיוס לקילומטר, וכיוון שסביבתו לא מתקררת כלל עם העלייה בגובה, הוא הופך קר ויציב ממנה. גם בגוש אוויר לח, המתקרר בשש מעלות לקילומטר, מתרחשת תופעה זו. זהו מפל נדיר מאוד באטמוספירה, וגם כשהוא מתרחש, זה קורה בשכבה דקה יחסית (בשכבות הביניים) ולא לאורך זמן.

עננים שכבתיים מתרחשים כאשר אוויר רווי נלחץ כלפי מעלה ונשאר קר יותר מהאוויר הצלול שמסביב באותו גובה. באזור הטרופוספירה התחתונה נקראים עננים כאלה סטרטוס. ערפל ההסתגלות הוא ענן סטרטוס עם בסיס שוכב על פני כדור הארץ. באזור הטרופוספירה האמצעית ידועים עננים שכבתיים בשם אלטוסטרטוס. בטרופוספרה העליונה משתמשים במונחים צירוסטרטוס וצירוס. סוג הענן בציפוי קרום מתייחס לענני צירוסטרטוס דקים, לעיתים קרובות חדים. עננים סטרטפוריים המשתרעים שניהם דרך חלק גדול מהטרופוספירה ומשקעים מכונים נימבוסטרטוס.

גובה הטרופופאוזה משתנה בהתאם למיקום, בין 7–9 קילומטר בקטבים, ו-15–17 קילומטר באזור קו המשווה. באזורים הממוזגים גובה הטרופופאוזה משתנה בדרך כלל.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אטמוספירת כדור הארץ
קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:מטאורולוגיה
ערב א-נעים

ערב א-נעים (בערבית: عرب النعيم, תעתיק מדויק: ערב אל נעים) הוא כפר בדואי בגליל התחתון השייך למועצה האזורית משגב. הכפר שוכן סמוך ליישובים אשחר ואשבל, צפונית לעיר סח'נין ודרומית לכרמיאל.

ערב א-נעים מונה כ-650 תושבים, וקיבל הכרה ממשלתית כיישוב בשנת 1999.

==תשתיות==

במשך שנים רבות נחשבו התנאים הפיזיים והכלכליים בכפר לירודים ביותר, וחסרו: חשמל, מים, תשתיות, ביוב, כבישים ועוד. בעשור הראשון של המאה ה-21 נבע הדבר בעיקר מכך שלכפר לא הייתה תוכנית מתאר מאושרת, ולכן לא ניתן היה לבנות תשתיות באופן חוקי.

בהתערבותו של השר פואד בן אליעזר, אשר ביקר במקום ולא שבע רצון מתנאי הקיום של תושביו, זכו גן הילדים שהוקם מתרומה ותחנת טיפת חלב המאולתרת בחיבור לחשמל, חיבור אשר מספק חשמל בעומסים נמוכים ואינו מאפשר אפילו חימום כראוי בחודשי החורף הקרים באזור.

ב-19 בינואר 2010 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה את תוכנית המתאר של היישוב, לאחר עיכובים רבים. בכך אושרה תוכנית הבנייה האחרונה של הכפרים הבדואים במשגב. תהליך זה כלל תיאום של גורמים רבים, בהם: מינהל מקרקעי ישראל, רשות הטבע והגנים, קק"ל, משרד הפנים ומשרד הבינוי והשיכון.

==חינוך ותרבות==

ביישוב מעל 350 ילדים ובני נוער, עשרות מהם חרשים. תלמידי בית הספר היסודי בכפר לומדים בכמאנה ובסלאמה, בעוד תלמידי החינוך העל-יסודי נשלחים לבתי ספר בסח'נין, בהם רוב התלמידים אינם בדואים (דבר היוצר מקרים של ניתוק ותחושות נחיתות בקרב תלמידי הכפר). מאפיין תרבותי מעניין הוא שבכפר התפתחה שפת סימנים ייחודית שמשמשת את החרשים בכפר.

את הפעילות החינוכית ביישוב מפעיל רכז נוער מטעם המועצה. בשנים האחרונות מפעילים חברי קיבוץ אשבל בשותפות עם רכז הנוער מרכז למידה, מועדון חברתי לילדים ולנוער, קבוצות נשים וקבוצות מנהיגות, העוברות הכשרה בקיבוץ אשבל. כמו כן, קיימת פעילות של קידום נוער ביישוב.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/1/ART2/684/495.html הכפר הבדואי שהצביע לנתניהו: "הוא הכיר בנו"], 18 במרץ 2015

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1999
קארל ויירשטראס

קארל תאודור וילהלם וַיֶירְשְטְרַאס (בגרמנית: Karl Theodor Wilhelm Weierstraß; 31 באוקטובר 1815, אוסטנפלדה (Ostenfelde), מחוז וסטפאליה – 19 בפברואר 1897, ברלין) היה מתמטיקאי גרמני, המכונה "אבי האנליזה המודרנית".

ויירשטראס הוא האיש האחראי לניסוח הקפדני והיסודי של האנליזה המודרנית. פעל רבות כדי להבהיר את היסודות לנושאים הללו, ונודע בכך שהתעקש שכל הוכחה תהיה מבוססת על יסודות מוצקים. תוך שהוא מסתמך על עבודתו של אוגוסטן לואי קושי, הניח את התשתית המוצקה של החשבון האינפיניטסימלי, שעד תקופתו היו רעיונותיו בעייתיים בשל הבסיס הרעוע שלהם. ויירשטראס הנהיג את ההגדרות המודרניות של מושגים יסודיים כמו גבול ונגזרת, במונחי <math>\varepsilon,\delta</math>. כמה מהמשפטים החשובים באנליזה נקראים על שמו, דוגמת משפט בולצאנו-ויירשטראס ומבחן M של ויירשטראס להתכנסות טורי פונקציות.

ויירשטראס נחשב גם למרצה מצוין, ואחד מתלמידיו היה גאורג קנטור, שוויירשטראס היה תומך נלהב של רעיונותיו המהפכניים. תלמידים נוספים שלו היו פרדיננד גאורג פרובניוס, סופיה קובלבסקיה, ארתור מוריץ שנפליס, הרמן שוורץ ומתמטיקאים מפורסמים נוספים.

==ביוגרפיה==
ויירשטראוס נולד למשפחה קתולית שהתגוררה בכפר בפרובינציית וסטפאליה. הוא החל להתעניין במתמטיקה בעת שלמד בגימנסייה בפאדרבורן. לאחר סיום לימודי הגימנסיה הוא החל ללמוד משפטים, כלכלה ומימון באוניברסיטת בון, כדי שיוכל להמשיך בדרכו של אביו שהיה פקיד במגזר הציבורי. ויירשטראוס הזניח את לימודיו ובמקום זאת למד מתמטיקה באופן פרטי. הוא עזב את לימודיו באמצע ועבר ללמוד מתמטיקה באוניברסיטת מינסטר, שם גילה עניין בין השאר בפונקציה אליפטית. במקביל הוא למד הוראה במינסטר והוסמך להוראה. החל משנת 1843 הוא לימד מתמטיקה, פיזיקה, בוטניקה וספורט בעיירות בפרוסיה המערבית. במקביל הוא פרסם מאמרים במתמטיקה שהביאו לו בשנת 1854 תואר דוקטור של כבוד מאוניברסיטת קניגסברג. בשנת 1856 הוא החל ללמד בבית ספר טכני בברלין שהיה אחד המרכיבים באיחוד שיצר מאוחר יותר את האוניברסיטה הטכנית של ברלין. החל משנת 1864 כיהן כפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת ברלין. בשנת 1872 הדגים את "פונקציית ויירשטראס": פונקציה רציפה בקטע, שאין לה נגזרת באף נקודה בו. בשנת 1886 יצא ספרו: Abhandlungen aus der Funktionenlehre, המציג את פיתוחיו בתאוריה המודרנית (באותם ימים) של פונקציות. הספר התבסס על טיוטות של הרצאותיו שכתבו תלמידיו.

==אותות והוקרה==
*ב-1895 החברה המלכותית הבריטית העניקה לו את מדליית קופלי.
*מכתש על הירח נקרא על שמו.

==ראו גם==
* – רשימת משפטים של ויירשטראס בתחומים שונים במתמטיקה

==קישורים חיצוניים==

*רשימת מונחים על שם ויירשטראס בוויקיפדיה האנגלית
*
*

קטגוריה:מתמטיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:מתמטיקאים גרמנים
קטגוריה:זוכי מדליית קופלי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:נוצרים רומים-קתולים גרמנים
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1815
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1897
אינדקס סופות רעמים

אינדקס סופות רעמים הוא שיטה במטאורולוגיה להערכת ההסתברות להתפתחות סופות רעמים, כאשר קיימים תנאים המאפשרים התפתחות ענני גשם.

חישוב האינדקס מתבצע על ידי השוואת הפרשי הטמפרטורות בין מפלסי לחץ שונים - 850 מיליבר מול 500 מיליבר. הערך המתקבל מהווה הערכה גסה לגבי מפל הטמפרטורות הממוצע בין שני המפלסים הללו, ומכאן נגזרת יציבות שכבת האוויר ביניהם.

ערכים של 25 מעלות צלזיוס ומעלה בדרך כלל מתבטאים במפל הטמפרטורות גבוה יותר ממפל אדיאבטי לח (יציבות על תנאי), ולפיכך גוברת ההסתברות להתפתחות אנכית של עננים עד כדי דרגת קומולונימבוס, ולהיווצרותם של סופות רעמים.

במקרי שלג גבוליים, אינדקס סופות רעמים עשוי להיות גורם חשוב בקביעת רום השלג - בדרך כלל רום השלג נמצא כ-200-300 מטר מתחת לרום הקיפאון, אולם אי יציבות גבוהה המלווה בזרמים יורדים חזקים עשויה להכפיל טווח זה.

האינדקס לבדו אינו יכול לשמש כלי לחיזוי סופות רעמים. כמעט כל אירוע שרב מלווה באינדקס סופות רעמים גבוה (מעל 30), אך בהיעדר לחות מספקת, אין כל משמעות לדבר. יחד עם זאת, כאשר תנאי הלחות מתקיימים, האירוע המטאורולוגי עשוי להיות פעיל למדי, כמו למשל באפיק ים סוף פעיל.

==ראו גם==
* מטאורולוגיה - מונחים

קטגוריה:מטאורולוגיה
תת-קבוצה

[[דיאגרמת ון של קבוצה עם תת־קבוצה המוכלת בה]]
בתורת הקבוצות, אומרים שקבוצה <math>B</math> היא תת־קבוצה של קבוצה <math>A</math> אם כל איבר של הקבוצה <math>B</math> שייך גם לקבוצה <math>A</math>. (בניסוח פורמלי: לכל <math>x\in B</math> מתקיים <math>x \in A</math>).

את הקשר "<math>B</math> מוכלת ב־<math>A</math>" (או: <math>B</math> חלקית ל־<math>A</math>, או: <math>B</math> תת־קבוצה של <math>A</math>, או, <math>A</math> מכילה את <math>B</math>) מסמנים כך: <math>B \subseteq A</math>, והוא מכונה יחס ההכלה.

==מאפיינים==
הקבוצה הריקה היא קבוצה חלקית לכל קבוצה נתונה. זאת מכיוון שלא קיים בקבוצה הריקה איבר שלא נמצא בקבוצה הנתונה (הטענה נכונה באופן ריק כיוון שלקבוצה הריקה אין איברים כלל).

ליחס ההכלה המאפיינים הבאים:
* "רפלקסיביות": כל קבוצה היא תת־קבוצה של עצמה (ובמילים שקולות: כל קבוצה מוכלת בעצמה, או: כל קבוצה היא חלקית לעצמה).
* "טרנזיטיביות": אם הקבוצה <math>A</math> היא תת־קבוצה של הקבוצה <math>B</math> והקבוצה <math>B</math> היא תת־קבוצה של הקבוצה <math>C</math>, אזי הקבוצה <math>A</math> היא גם תת־קבוצה של הקבוצה <math>C</math> (בניסוח פורמלי: אם <math>A \subseteq B</math> וגם <math>B \subseteq C</math> אז <math>A \subseteq C</math>).

אם כן, יחס ההכלה הוא יחס סדר חלקי: הוא רפלקסיבי, אנטיסימטרי חלש וטרנזיטיבי. היחס אינו שלם: כי יש זוגות של קבוצות (כמו קבוצת הגברים וקבוצת הישראלים, או הקבוצה <math>\{ 1,2 \}</math> והקבוצה <math>\{ 2,3 \}</math>) שאף אחת מהן אינה מכילה את רעותה.

==יחסים נוספים==
באמצעות יחס ההכלה ניתן להגדיר את יחס השוויון בין קבוצות; אומרים שהקבוצה <math>A</math> שווה לקבוצה <math>B</math> אם ורק אם הקבוצה <math>A</math> מכילה את הקבוצה <math>B</math> וגם הקבוצה <math>B</math> מכילה את הקבוצה <math>A</math>. (בכתיב פורמלי: <math>A = B\iff B\subseteq A \land A\subseteq B</math>).

באמצעות יחס ההכלה ויחס השוויון ניתן להגדיר יחס נוסף; כאשר הקבוצה <math>A</math> מכילה את הקבוצה <math>B</math> אך אינה שווה לה (יש איבר בקבוצה <math>A</math> שהוא אינו איבר בקבוצה <math>B</math>, ובניסוח פורמלי <math>B \subseteq A</math> וגם <math>B \neq A</math>), נאמר שהקבוצה <math>A</math> מכילה ממש את הקבוצה <math>B</math>, או במילים שקולות: הקבוצה <math>B</math> היא חלקית ממש לקבוצה <math>A</math>. יחס זה מסמנים <math>B \subset A</math>. (בכתיב פורמלי: <math>B \subset A\iff B\subseteq A \land B\neq A</math>).

הסימון <math>\subset</math> עשוי להטעות: בעוד שכאן (ובמרבית הספרים והמאמרים המודרניים) מציינים <math>\subseteq</math> ו־<math>\subset</math> הכלה ו"הכלה ממש" בהתאמה, יש ספרים שבהם משתמשים בסימונים <math>\subset</math> ו־<math>\subsetneq</math> לאותן מטרות, בהתאמה.

==ראו גם==
*מונחים בתורת הקבוצות

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת הקבוצות
קטגוריה:יחסים מתמטיים

ro:Mulțime#Submulțimi
המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה

המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה התרחשה בשנים 1935–1936 עקב השאיפות האימפריאליסטיות של איטליה.

==גורמים==
איטליה פנתה לכיבוש אתיופיה ממספר סיבות.
*מוסוליני שאף למחוק את "חרפת עדווה" (1896) במלחמה האיטלקית-אתיופית הראשונה, שבה הובסו האיטלקים בפני האתיופים ובעקבותיה נאלצו להכיר בעצמאותה של ממלכת אתיופיה.
*אתיופיה עשירה באוצרות-טבע ושכנה בסמוך לשתי מושבות איטלקיות – סומלילנד האיטלקית (רוב סומליה של ימינו) ואריתריאה.
*המושלים האיטלקים של אריתריאה וסומליה חששו מפני התחזקותה של אתיופיה תחת מפעל המודרניזציה של היילה סלאסי.
*התפשטות טריטוריאלית הייתה מימוש האידאולוגיה הפשיסטית כחלק מחזון איטליה הגדולה והקמת האימפריה האיטלקית, כמו גם עצם המלחמה, שנחשבה כערך עליון.

==מהלך המלחמה==

תקרית גבול בדצמבר 1934 בין סיור אתיופי לאיטלקי שבה נהרגו כמה חיילים איטלקיים נתנה תירוץ לתביעות איטלקיות כלפי אתיופיה. אתיופיה פנתה לאיטליה על מנת לפתור את הסכסוך בהתאם לחוזה ביניהן, אך איטליה הגישה אולטימטום. אי לכך אתיופיה פנתה לחבר-הלאומים שבו הייתה חברה. בריטניה וצרפת ניסו לפייס את מוסוליני בכוחות עצמן. בריטניה אף הציעה בסודיות לתת שטח מאתיופיה לאיטליה ובכך לסיים את המשבר (הסכם לוואל-הור). הניסיונות נחלו כישלון.

צבאות איטליה החלו לפלוש לאתיופיה מצפון באוקטובר 1935, ללא התנגדות כבדה. בתגובה חבר-הלאומים הכריז על איטליה כעל תוקפן והטיל עליה סנקציות כלכליות אשר לא השפיעו על מוסוליני, בעיקר בגלל אי-ההסכמה בנוגע ליחס לאיטליה בין בריטניה וצרפת, אשר לא רצו לקרב את מוסוליני להיטלר ואי-התערבות ארצות הברית.

מוסוליני התחזק מהצלחתו והפלישה התרחבה לשתי חזיתות עד שבתחילת מאי 1936 הקיסר האתיופי, היילה סלאסי, נמלט ואדיס אבבה נכבשה. אתיופיה, סומלילנד האיטלקית ואריתריאה אוחדו ל"מזרח אפריקה האיטלקית".

==השלכות==
מוסוליני נהנה מהערצה אדירה באיטליה והפשיזם האיטלקי הגיע לשיא. היה זה הישג בינלאומי לכוח הפשיסטי, אשר נתן עידוד למוסוליני להתערב במלחמת האזרחים בספרד ולעזור בהשתלטות הפשיסטים שם. איטליה פרשה מחבר הלאומים, והתקרבה לגרמניה (ציר רומא-ברלין, 1936).

הוכח מחדש כי חבר הלאומים אינו מסוגל להשכין שלום ולמנוע כיבושים, ובכך מעודדת תוקפנותן של מדינות. המערב נראה כמשותק מפני החשש שפעולותיו יחזקו את היטלר. המדינות הדמוקרטיות לא יכלו לגבש קו אחיד, והאשימו זו את זו במשבר.

==ראו גם==
* אתיופיה הכבושה

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:קצרמר אתיופיה
איטלקית-אתיופית, שנייה
אתיופית שנייה
קטגוריה:איטליה בתקופת הפשיזם
קטגוריה:אתיופיה: התקופה האיטלקית
קטגוריה:מתקפות פתע
קטגוריה:איטליה במאה ה-20
קטגוריה:יחסי איטליה–אתיופיה
מספרים ידידים

במתמטיקה, זוג מספרים הם ידידים אם כל אחד מהם שווה לסכום מחלקיו של האחר (כאשר בין המחלקים אין סופרים את המספר עצמו). מספרים כאלה נקראים גם ידידותיים, רֵעִים, עמיתים או נאהבים.

הזוג הקטן ביותר של מספרים ידידים הוא (220,284):
* מחלקי המספר 220 הם 1, 2, 4, 5, 10, 11, 20, 22, 44, 55 ו-110, וסכומם הוא 284.
* מחלקי המספר 284 הם 1, 2, 4, 71 ו-142, וסכומם הוא 220.

מספרים כאלה היו כבר ידועים לפיתגוראים, שייחסו להם סגולות מיסטיות.

קיימת נוסחה כללית שנותנת זוגות מספרים ידידים (אך לא את כל הזוגות). נוסחה זו נקראת נוסחת תאביט, על-שם המתמטיקאי הערבי ת'אבת אבן קורה. אם
: <math>\,p=3\cdot 2^n-1</math>
: <math>\,q=3\cdot 2^{n-1}-1</math>
: <math>\,r=9\cdot 2^{2n-1}-1</math>
הם שלושתם מספרים ראשוניים, כאשר <math>\,n</math> טבעי, אז המספרים <math>\,2^nr</math> ו-<math>\,2^npq</math> הם ידידים זה לזה. נוסחה זו נותנת למשל את הזוגות (220,284), (17296,18416) ו-(9363584,9437056), אך לא את זוג המספרים (6232,6368).

מספרים ידידותיים ותכונותיהם נחקרו על ידי מתמטיקאים כגון פייר דה פרמה, רנה דקארט ולאונרד אוילר. הזוג השני בגודלו, (1184,1210), חמק משום מה מעיניהם של המתמטיקאים הדגולים, והתגלה ב-1866 על ידי נער איטלקי בן 16 בשם ניקולו פגניני. עד 1946 היו ידועים רק 390 מספרים ידידים, חיפוש באמצעות מחשבים הכפיל את קצב גילוי המספרים באלפים רבים, עד 2007 נתגלו 11,994,387 זוגות של מספרים ידידים, נכון לנובמבר 2023 ידועים 1,228,680,607 מספרים ידידים.<ref></ref>

סביב המספרים הידידים קיימות כמה בעיות פתוחות:
* האם ישנם אינסוף זוגות של מספרים ידידים?
* ידועים זוגות מספרים ידידים ששניהם זוגיים, או ששניהם אי-זוגיים. האם ישנם זוגות שבהם האחד זוגי והאחר אי-זוגי?
* בכל הזוגות שנתגלו עד כה, קיים לשני המספרים גורם משותף גדול מאחד. האם קיים זוג מספרים ידידים זרים?

מספר שהוא מספר ידיד לעצמו נקרא מספר משוכלל. מספרים ידידים הם מקרה פרטי של מספרים חברותיים.

==מספרים ידידים בתרבות==

בעבר הרחוק, מספרים ידידים היוו סמל לזוגיות ולרומנטיקה. כך, לדוגמה, אדם אשר ביקש להביע את אהבתו לאישה, היה מכין שני תליונים - האחד נושא את המספר 220 והשני את המספר 284 - ונותן אחד מהם לאהובתו.

בפירושו לתנ"ך, בעלי ברית אברם, מביא רבי אברהם אזולאי, סבו של החיד"א, הסבר של רב נחשון גאון למשמעות כמויות הבהמות שיעקב אבינו שלח כדורון לאחיו עשיו, על פי תורת המספרים הידידים הרב מנחם מנדל כשר מזכיר זאת בפירושו תורה שלמה על פרשת וישלח.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20120430081231/http://kaye7.school.org.il/number_types.htm#מספרים_ידידים מספרים ידידים/ טיפוסי מספרים בתורת המספרים באתר של המרכז לתכנון לימודים במכללת קיי, באר-שבע]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ידידים
קטגוריה:שעשועי מתמטיקה
קטגוריה:בעיות פתוחות בתורת המספרים
ארקולוגיה

[[סקיי סיטי 1000 המתוכנן ביפן. ניתן לראות במבנה זה סוג של ארקולוגיה]]
ארקולוגיה (באנגלית: Arcology) הוא רעיון ריאליסטי בחלקו אך גם שייך למדע הבדיוני של מבנה על המאכלס בתוכו כמות גדולה מאוד של תושבים ובצפיפות בלתי רגילה. הרעיון המרכזי בארקולוגיה הוא בנייה של עיר ורטיקלית אשר טביעת הרגל האקולוגית שלה היא מצומצמת ביותר והיא מספקת סוג חדש של סביבה.

מקור המילה הוא הלחם בין שתי המילים: "ארכיטקטורה" ו"אקולוגיה". המונח הוטבע על ידי האדריכל פאולו סולרי (Paolo Soleri), שהגה רעיון זה ועסק בו בפירוט באחד מספריו.

הרעיון של הארקולוגיה מהווה דרך אלגנטית להשתמש באדמות באופן יעיל יותר, ובכך להעניק מקום מחיה ברמה גבוהה למספר רב של נפשות. כמו כן הוא מציע בנייה של שטחים ירוקים ואף חקלאיים הנבנים באופן מלאכותי במרומי הבניין. רעיון זה הועלה על ידי אנשים שונים כבר בתחילת המאה ה-20 כאשר הצפיפות העירונית הגיעה לשיאים בעקבות המהפכה התעשייתית. הרעיון של מבני-על ו"ערים ורטיקליות" נהגה על ידי סופרי מדע בדיוני שונים והושפע גם מרוחה של תנועת הפוטוריזם. רעיון דומה העלה האדריכל פרנק לויד רייט בשנת 1956 בשם The Illinois. בשנת 1970 החלה בניית עיר ניסיונית ארקוסנטי המבוסס על רעיונות ארקולוגיות.

ארקולוגיות רבות מתוארות בספרות המדע הבדיוני כצורת התיישבות הכרחית בעתיד המין האנושי. כיום ישנן כמה תוכניות, בעיקר ביפן ובסין, לבנייה של כמה מבני על. הם אינם מכונים "ארקולוגיה" אך הם מבוססים על עקרונות דומים מאוד.

==ראו גם==
* חזון הערים המקורות על ידי כיפות גאודזיות של האדריכל בקמינסטר פולר.
* בנייה ירוקה
* המגדל הביוני

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אדריכלות תאורטית
קטגוריה:מבני-על
קטגוריה:התיישבות בת קיימא
קטגוריה:בנייה בת קיימא
ציוני ציון

ציוני ציון היה זרם בתנועה הציונית שדגל בהתיישבות יהודית בארץ ישראל בלבד ונאבק בשנים 1905-1903 בתוכנית אוגנדה שהתקבלה בקונגרס הציוני השישי.

בראש קבוצה זו, שמרביתם היו יהודים ממזרח אירופה, עמדו מנחם אוסישקין, ד"ר יחיאל צלנוב, ד"ר שמריהו לוין, ד"ר אברהם פריידנברג ואחרים. הם דגלו בריכוז העבודה הציונית בארץ ישראל, התנגדו לכל פתרון זמני בכל מקום אחר בעולם וקראו להגברת העלייה וההתיישבות בארץ ישראל. עוד בלטו בקרב תועמלני ציוני ציון דב בר בורוכוב, זאב ז'בוטינסקי ורחל ינאית בן-צבי.

בקונגרס הציוני ה-7 שהתקיים בבזל בשנת 1905 גברה דעתם של 'ציוני ציון' והתקבלה החלטה עקרונית הדוחה את תוכנית אוגנדה וקובעת כי התנועה הציונית קשורה אך ורק בארץ ישראל.

==ראו גם==
* זרמים בציונות
* ציונות

==קישורים חיצוניים==
*
* 
*מרדכי נאור, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=7503 אוגנדה בראשון-לציון], באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
*משה לייב ליליינבלום, [http://www.benyehuda.org/malal/malal127.html "אץ להעשיר לא ינקה"], בפרויקט בן-יהודה
*משה לייב ליליינבלום, [http://www.benyehuda.org/malal/malal126.html מציון לאוגאנדה], בפרויקט בן-יהודה
*[https://web.archive.org/web/20050117214258/http://www.emek.org.il/history/webquest2/information/zion.htm#מנחם ציוני ציון], באתר בית החינוך המשותף עמק החולה

*
קטגוריה:זרמים בראשית הציונות
קטגוריה:תנועות ביישוב
יחמור אירופי

יחמור אירופי (שם מדעי: Dama dama) הוא מין בסוג יחמור, ממשפחת האייליים.

== מאפיינים ==
היחמור האירופי מכוסה פרווה חומה מגוונת בכתמים לבנים שבולטים ביותר בקיץ. מקרים בהם הפרווה היא לחלוטין לבנה או שחורה ידועים, אולם הם נדירים מאוד.

אורכו בין מאה וארבעים סנטימטרים עד לשני מטרים לא כולל זנב (אורך הזנב נע בין כ-19–20 סנטימטר), גובהו כ-110 סנטימטר ומשקלו נע בין 80 ל-140 קילוגרם. רגלי היחמור ארוכות בכל רגל כארבע אצבעות ותחתיתן פרסה.

היחמור מעוטר בקרניים רחבות, כשהקרניים מגיעות לכובד מסוים הן נושרות, אך גדלות מחדש במרחב זמן של כ-שלושה חודשים. לאחר הריון של כ-30 שבועות ממליטה נקבת היחמור האירופי עופר אחד אשר מלידתו עיניו פקוחות אזניו שומעות וגופו מכוסה בפרווה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

יחמור עם פרווה בהירה

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:אייליים
קטגוריה:בעלי חיים ביערות ממוזגים באירואסיה
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: יונקים
קטגוריה:הולנד: יונקים
קטגוריה:מונטנגרו: יונקים
קטגוריה:פולין: יונקים
קטגוריה:מגה-פאונה של אירואסיה
קטגוריה:אירלנד: יונקים
קטגוריה:אוסטריה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758