OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
תוכנית Hello world

שפת Java, שנכתבה ובוצעה בסביבת הפיתוח המשולבת Eclipse]]
C]]
הבקר של לגו מיינדסטורמס NXT]] 
שפת התכנות החזותית Scratch.]]

תוכנית "Hello World" (מילולית: "שלום, עולם") היא תוכנית מחשב המדפיסה את המחרוזת "Hello World" בהתקן תצוגה. משתמשים בה בהדגמות ללימוד שפות תכנות שונות, ועבור תלמידים רבים היא מהווה את ניסיון התכנות הראשון שלהם בשפה.

לרוב, כתיבת תוכנית כזו היא עניין פשוט מאוד, במיוחד בשפות המתבססות על שורת פקודה (למשל במעטפת פקודה) כדי להוציא את הפלט. אומנם יש שפות שבהן זהו עניין מסובך, במיוחד אם יש צורך בממשק משתמש גרפי (GUI).

תוכנית "hello world" יכולה להיות שימושית כדי לבדוק שהמהדר, סביבת הפיתוח וסביבת הריצה של השפה הותקנו כראוי. הגדרת כלי התכנות מאפס עד למצב שבו תוכנות פשוטות יכולות להתהדר ולרוץ, יכולה לדרוש עבודה רבה. לכן יש טעם גם בשימוש בתוכנה פשוטה כדי לבדוק מערכת כלי תכנות חדשה.

בזמן שתוכנות בדיקה קטנות היו קיימות מאז שהחל התכנות להתפתח, מסורת השימוש ב-"Hello World" כהודעת בדיקה הושפעה מתוכנית דוגמה, שהופיעה בשנת 1974 בספר "The C Programming Language", שחיברו בריאן קרניגהאן ודניס ריצ'י. תוכנית הדוגמה מהספר מדפיסה <code>"hello, world".</code>. מאז הופעת התוכנית "Hello World" בספרם, היא מיוחסת לקרניגהאן.

== דוגמאות ==

=== JavaScript ===
לקונסול בדפדפן:<syntaxhighlight lang="javascript">
console.log("Hello, World!");
</syntaxhighlight>למסמך HTML:<syntaxhighlight lang="javascript">
document.write("Hello, World!");
</syntaxhighlight>או:<syntaxhighlight lang="javascript">
alert("Hello, World\n");

</syntaxhighlight>

=== פייתון ===
<syntaxhighlight lang="python3">
print("Hello, World!")

</syntaxhighlight>

=== ג'אווה ===
<syntaxhighlight lang="java">
public class Main {
 public static void main(String[] args) {
 System.out.println("Hello, World!");
 }
}
</syntaxhighlight>

=== ===
<syntaxhighlight lang="c#">
using System;
class HelloWorld 
{
 static void Main() 
 {
 Console.WriteLine("Hello World");
 }
}
</syntaxhighlight>

=== ראסט ===
<syntaxhighlight lang="rust">
fn main() {
 println!("Hello, World!");
}
</syntaxhighlight>

=== Perl ===
<syntaxhighlight lang="perl">
print "Hello, World!\n";

</syntaxhighlight>

=== Go ===
<syntaxhighlight lang="go">
package main
import "fmt"

func main() {
 fmt.Println("Hello, World!")
}
</syntaxhighlight>

=== ===
<syntaxhighlight lang="cpp">
#include <iostream>

int main()
{
 std::cout << "Hello world!";
}
</syntaxhighlight>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.gnu.org/fun/jokes/helloworld.html כיצד משתנה הדרך שבה אנשים מתכנתים תוכניות "Hello World" כתלות בגילם ובעבודתם], מתוך אוסף ההומור של GNU 
* אוסף של תוכניות Hello World בוויקיספר האנגלית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תכנות
ואאל נסאר

ואאל נסאר (בערבית: وائل نصار; 1973 – 30 במאי 2004) היה פעיל טרור פלסטיני תושב העיר עזה. נחשב עד לחיסולו בידי ישראל לאחד ממנהיגי גדודי עז א-דין אל קסאם, הזרוע הצבאית של החמאס.

== חייו ==
נסאר נולד בשנת 1973 בעיר עזה. מוצא משפחתו מהכפר בית דאס ששכן עד 1948 סמוך לאשדוד. הצטרף לגדודי עז א-דין אל-קסאם במהלך האינתיפדה הראשונה. היה בכלא של הרשות הפלסטינית בשנים 1996-2000.

בין פיגועי ההתאבדות שבהם היה מעורב נסאר: הפיגוע במעבר ארז בחודש ינואר 2004, שהיה פיגוע משותף לחמאס, לפת"ח ולג'יהאד האסלאמי; פיגוע ההתאבדות שבוצע על ידי אישה במחסום ארז, בו נהרגו אזרח ישראלי, שני חיילים ושוטר מג"ב; הפיגוע במועדון מייק'ס פלייס בתל אביב, בו נהרגו 3 אזרחים ונפצעו למעלה מ-60; וכן, ניסיון פיגוע באמצעות רפסודת תופת בינואר 2003 נגד ספינת דבור של חיל הים הישראלי. 

בתחילת דרכו שימש נסאר כמאבטח של מנהיג תנועת החמאס, אחמד יאסין. ממידע שהתקבל עלה נסאר כמי שביצע באוגוסט 1995 פיגוע ירי נגד כוחות צה"ל ותכנן לבצע פיגוע התאבדות. במאי 1996 נעצר על ידי הרשות הפלסטינית ושוחרר לאחר חקירתו. 

מאז שחרורו על ידי הרשות הפלסטינית הסתמן ואאל נסאר כמפקד החמאס בעיר עזה וסגנו של מוחמד דף, ראש הזרוע הצבאית של החמאס.

ואאל נאסר חוסל כשמסוקי צה"ל ירו טילים לעבר אופנוע שעליו רכב עם פעיל אחר בחמאס, מוחמד סרסור, ב-30 במאי 2004.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.qassam.ps/martyr-20-Wael_Nassar.html ואאל נאסר] באתר החמאס

==הערות שוליים==

קטגוריה:פעילי חמאס שנהרגו בידי ישראל
קטגוריה:עזה: אישים
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1973
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-2004
תווכה

סכמה של פעולת תווכה
תּוֹוְכָה (באנגלית: Middleware) היא תוכנת מחשב המחברת רכיבי תוכנה או יישומים. תווכה משמשת לרוב לפיתוח והרצה של יישומים מורכבים ומבוזרים. התווכה משמשת כשכבה בין מערכת ההפעלה לבין היישום, ומספקת תכונות ומאפיינים ממוטבים יותר מאשר מערכת ההפעלה עצמה. השירותים המסופקים על ידי התווכה שונים ומגוונים ונגזרים מסוג התווכה. מאפיין רווח אותו מספקות רוב התווכות הוא ניהול תנועות ושמירה על יחידת העבודה הלוגית.

תווכה היא תוספת חדשה יחסית בנוף המחשוב, אם כי המונח נמצא בשימוש מאז שנת 1968. תוכנות תווכה צברו פופולריות בשנות ה-80 כפתרון לקישור יישומים חדשים למערכות ותיקות (Legacy), וחלקן הורחבו בהמשך כדי לשמש פלטפורמה למחשוב מבוזר, דהיינו, שימוש ברשתות תקשורת כדי לחבר מספר יישומים שונים לכדי יישום מורכב אחד.

נכון לתחילת המאה העשרים ואחת, התווכה היא חלק אינטגרלי מטכנולוגיית המידע, ובעיקר זו המבוססת על &lrm;XML, SOAP, Web Service&lrm; וארכיטקטורה מוכוונת שירותים. כמו כן, תוכנות תווכה רבות יכולות לרוץ על מספר רב של פלטפורמות חומרה ומערכות הפעלה.

==המונח "תווכה"==
במקור, המונח תווכה שימש לציון תוכנה המחברת בין יישומים שונים, ונמצאת כשכבה על גבי מערכת הפעלה, בכל אחד מצדדי החיבור. במשך השנים, חלה הרחבה במונח והיום הוא משמש לציון תוכנת צד-שרת כלשהי, בדרך כלל עם יכולת הרצת שירותי תוכנה וניהול תנועות. בשל השימוש התכוף והרחב במילה, יש המחשיבים את המונח "תווכה" כזמזומילה.

==סוגי תווכה==
* Remote Procedure Call &lrm;(RPCs)&lrm; - לקוח משפעל פרוצדורות הרצות במערכות מרוחקות. אפשר ויהיה סינכרוני או אסינכרוני.
* תווכה מוכוונת מסרים (MOM) - מסרים הנשלחים ללקוח נאספים ומאוחסנים עד לרגע בו ניתן להגיב להם. בזמן השליחה והקבלה, ממשיך הלקוח בביצוע עיבודים אחרים.
* Object Request Broker &lrm;(ORB)&lrm; - סוג זה של תווכה מאפשר ליישומים לשלוח עצמים ולשפעל שירותים במערכת מונחית-עצמים.
* תווכה מוכוונת SQL - תווכה בין יישומים לשרתי מסד נתונים.
* מערכת ניהול תנועות - מספקת כלים וסביבה לפיתוח והצבה של יישומים טרנזאקציונליים.
* שרת יישומים - תוכנה המאפשרת להציב על גביה שירותי תוכנה ואספקתם ליישומים אחרים.
* Enterprise Service Bus - שכבת הפשטה על גבי מערכות EAI וניתוב מסרים ארגוניות.
* RTI - מערכת סימולציה מבוזרת המתווכת בין "פדרציות" (יחידות מממשות או שירותים ממוחשבים)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הנדסת תוכנה
*
דגל מצרים

דגל מצרים הוא דגלה הלאומי של מצרים. העיצוב הנוכחי של הדגל אומץ ב-4 באוקטובר 1984, על בסיס דגל שאומץ לאחר מהפכת הקצינים החופשיים ב-1952. הדגל הוא טריקולור המורכב משלושה פסים אופקיים בצבעים אדום (למעלה), לבן ושחור, ובמרכזו יש עיט זהב.

דגל זה הוא האחרון בשורה של דגלים ששיקפו את התהפוכות שעברה מצרים עם השנים.

==היסטוריה==
המהפכה של מצרים, 1919]]
הדגל המצרי המודרני הראשון היה הדגל העות'מאני, ששימש כדגל איילט מצרים מכיבוש מצרים בידי העות'מאניים ב-1517. כאשר מוחמד עלי פאשא השתלט על מצרים כבש את מצרים מידי הצרפתים, הוא אימץ דגל דמוי הדגל העות'מאני, בעל סהר וכוכב על רקע אדום.

ב-1867 הסכימו העות'מאנים ואסמאעיל פאשא על הקמת ח'דיוות מצרים, שהייתה בעלת אוטונומיה מוגברת. אסמאעיל אימץ דגל בעל שלושה כוכבים מוץ לסהר, על מנת לבדל את דגלו מדגל האימפריה.

ב-1881 אימצה הח'דיוות דגל חדש בו שלושה סהרים ובכל אחד כוכב. דגל זה שימש גם כדגל סולטנות מצרים.

במהלך מהומות 1919 במצרים, הניפו ההמונים דגל ירוק שעליו סהר וצלב, כסמל לאיחוד בין המוסלמים והנוצרים במצרים.

===דגל מממלכת מצרים===
לאחר הקמת ממלכת מצרים ב-1922, אימצה הממלכה דגל חדש, בו הוחלף הרקע מאדום לירוק, צבע אסלאמי קלאסי, עם סהר יחיד ובו שלושה כוכבים. הכוכבים סימלו את שלושת הטריטוריות של הממלכה: מצרים, נוביה וסודאן.

===דגל רפובליקת מצרים===
ב-1952 הודח המלך פארוק במהפכת הקצינים החופשיים, והושם קץ לממלכת מצרים, שהוחלפה ברפובליקת מצרים. הרפובליקה שמרה באופן רשמי על דגל ממלכת מצרים, אך אימצה לצידו דגל מהפכני, שיהווה את הבסיס לדגל מצרים מכאן ואילך: טריקולור אדום-לבן-שחור, שעליו עיט צלאח א-דין. במרכז העיט הוצבו הסהר ושלושת הכוכבים על רקע ירוק, שנלקחו מדגל ממלכת מצרים.

===דגל הרפובליקה הערבית המאוחדת===
ב-1958 אוחדו מצרים וסוריה במסגרת הרפובליקה הערבית המאוחדת. בדגל של הפדרציה נעשה שימוש בטריקולור המצרי, שזוהה עם צבעי הלאומיות הכלל-ערבית, ועליו הוצבו שני כוכבים ירוקים, שנלקחו מדגל סוריה. שני הכוכבים נועדו לסמל את מצרים וסוריה, שתי המדינות בפדרציה.

למרות ביטול האיחוד ב-1961 המשיכה מצרים להיקרא הרפובליקה הערבית המאוחדת עד 1971, לאחר מות גמאל עבד אל נאצר.

בשנת 1972 אוחדו מצרים, לוב וסוריה באיחוד הרפובליקות הערביות, ושלושת המדינות אימצו דגל בעל הטריקולור המצרי ועליו הנץ של בני שבט קורייש .

בשנת 1984 הוחלף הנץ בעיט צלאח א-דין, הפעם רק בתוך הקו הלבן וללא עיטורים אחרים.

== עיצוב ==
הדגל הוא טריקולור המורכב משלושה פסים אופקיים בצבעים אדום (למעלה), לבן ושחור, כמקובל במספר מדינות ערביות ובמרכזו יש עיט זהב. עיט זה היה סמלו של צלאח א דין, הכובש המוסלמי מהמאה ה-12.

לכל אחד מהפסים בדגל משמעות סימבולית שקשורה לשחרור הערבי. הפס האדום מסמל את התקופה שלפני המהפכה, תקופה שאופיינה במאבק נגד המונרכיה ובכיבוש הבריטי של המדינה. הפס הלבן מסמל את טבעה חסר האלימות של המהפכה עצמה. הפס השחור מסמל את סוף דיכוי העם המצרי בידי המונרכיה ואת סוף ימי האימפריאליזם.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

מצרים
מצרים
מצרים
קטגוריה:מצרים: סמלים לאומיים
מצרים
מצרים
מצרים
מצרים
קטגוריה:עיט בתרבות
שמואל שי

ערב עם צנחנים משוחררים ב-1969. מראיין: שמואל שי (משמאל), [[מיכאל בר-זוהר (מימין)]]
שמואל שי (17 ביוני 1932 – 16 ביוני 2023) היה ממייסדי להקת הנח"ל, מנחה, עורך ושדרן רדיו ב"קול ישראל" משנת 1957. יקיר העיר תל אביב לשנת 2006.

==ביוגרפיה==
שי נולד בפולין. עלה לארץ והדריך בצעירותו בתנועות נוער<ref name=":0"></ref>.
בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 שירת בלהקת הנח"ל ונמנה עם דור המייסדים שלה. לאחר שחרורו מהלהקה הצטרף לקיבוץ מעיין ברוך. בהמשך עבר לתל אביב והופיע בתוכניות הבידור של קול ישראל כבדרן וחקיין.

== קריירה ==
בשנת 1957 החל את עבודתו בקול ישראל. הוא השתתף בתוכנית "כל האמת" לצדם של חברי הצוות, ובהם עדה בן נחום ועמוס קינן, הנחה ראיונות רדיו רבים, והנחה ערבי ראיונות במלון שרתון תל אביב, כשבין אורחיו היו דוד בן-גוריון, שמעון פרס ויצחק נבון. 

עוד טרם הצטרפותו לקול ישראל, ערך את העיתונים "שדמות" ו"במעלה". 

שי שימש כדובר "הבימה" ולהקת "בת שבע"<ref name=":0" />, וניהל משרד עצמאי ליחסי ציבור שעסק בניהול מסעות הפרסום לפסטיבלי ישראל, ולהופעות של פרנק סינטרה, עמליה רודריגז, ז'ולייט גרקו ואחרים. בטלוויזיה, 

שי היה בעל תואר שני בהיסטוריה. היה שליח בארצות הברית וניהל את מחלקת התוכניות הקלות ברדיו. היה מרצה במכללות ובאוניברסיטה הפתוחה, ובמועדונים ברחבי הארץ. כתב מאמרים בעיתונים והגיש את התכנית "זוג או פרד" בטלוויזיה.

== פרסים ==

* 2006 פרס יקיר העיר תל אביב

== חיים אישיים ==
היה נשוי לנחמה עד פטירתה במרץ 2023.

שי נפטר ב-16 ביוני 2023 בגיל 91, ונקבר בבית הקברות האלטרנטיבי "מנוחת עולם" בנתניה.

הותיר אחריו שלושה ילדים.

==תוכניות בעריכתו ובהגשתו==
*מה דעתך – תוכנית רדיו משנות ה-60 של המאה ה-20, בעריכתו ובהגשתו.
*ימין ושמאל – בעריכתו ובהגשתו, יחד עם עדה בן נחום.
*מי שבא בא – תוכנית הראיונות הפומביים הראשונה בקול ישראל.
*חוחים וחיוכים – בעריכתו ובהנחייתו.
*זה הסוד שלי – החליף את אורי זוהר לאחר שהחל בתהליך של חזרה בתשובה.
*הכול על הקל
*זוג או פרט – שעשועון שידוכים טלוויזיוני ששודר בשנות ה-80 של המאה ה-20 וזכה לפופולריות (הכניס ללקסיקון את הביטוי "אני ספונטני ורגיש"). התוכנית זכתה גם לפרודיה בתוכנית זהו זה!.
*זוג משמים – שעשועון רדיו, שהפרס בו היה דירה. בהגשתו ובעריכתו של שי ובהפקת רחל הרמתי.
*משחקי לילה – שעשועון רדיו שבועי, יחד עם זאב ענר.
*שי לשבת – תוכנית רדיו ששודרה עשרות שנים (1990–2017) מדי שבת בבוקר ברשת ב' של קול ישראל. את המוזיקה ערכו רחל הרמתי ודליה און-פריזנד.

==ספריו==
* כל האמת
* שי לשבת

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.army-bands.co.il/story.asp?id=328 סיפורו האישי של שמואל שי על קורותיו בלהקת הנח"ל], באתר "שרים במדים"
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:חברי להקת הנח"ל
קטגוריה:סגל האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 2006
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אישים הקבורים בנתניה
נברן מים

נברן מים (שם מדעי: Arvicola amphibius; בעבר היה: A. terrestris) הוא מין נברן מתת-משפחת הארוויקוליים שבמשפחת האוגריים החי ברחבי אירואסיה במקווי מים איטיים כמו נהרות רדודים וביצות. בעבר חי בישראל, שהייתה תפוצתו הדרומית.

==תיאור==
בטבע אורך חייהם הממוצע מגיע לכ-5 חודשים, בשוודיה עשוי להאריך עד 5 שנים. אורך גופו 12-23.5 ס"מ וזנב באורך של 55%-75% מזה. משקלו של נברן מים בוגר 160-350 גרם.

חי בעבר בחבל הים תיכוני. החוקר הנרי כהן כתב ביומנו: "שבעה נברני מים ראיתי בהחולה וצדתי אחד". חוקר הטבע טריסטראם כתב: "ראיתי 18 נברני מים במעיינות נחל תנינים, 2 מהם לא ניצודו אלא נטרפו על ידי תנינים".

ישראל אהרוני מספר שראה נברן מים בבניאס. המין מוכר בארץ גם מגולגולות שנמצאו בצנפות תנשמת, שנאספו משולי הביצות באגם החולה ב-1947. לאחר ייבוש החולה נראה שנכחד מהארץ, אולם בשנת 1993 נצפו אם ושלושה גורים בתל דן, מאז לא דווחו תצפיות נוספות.

== נברן מים בספרות ==
נברן מים מופיע כאחת הדמויות הראשיות בספר "הרוח בערבי הנחל". במקור האנגלי הוא מכונה "Water rat", כינוי לא פורמלי למין על שום דמיון שטחי לעכברוש. בתרגומים המוקדמים (של יונתן רטוש ואוריאל אופק), תורגם הכינוי מילולית לעכברוש המים. בתרגום של יניב פרקש משנת 2013 הוא מופיע בשמו העברי המדויק, נברן מים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.iucnredlist.org/search/details.php/2149/all נברן המים באתר IUCN] 

==הערות שוליים==

<gallery perrow="7" widths="150" heights="150">
תמונה:Arvicola.terrestris.-.lindsey.jpg
תמונה:Arvicola amphibius.jpg
תמונה:Water vole - Arvicola amphibius 2b.jpg
תמונה:Water Vole on Boot Hill (5592665124).jpg
</gallery>

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:אוגריים
קטגוריה:מכרסמים מימיים
קטגוריה:ארץ ישראל: אוגריים
קטגוריה:טורקיה: יונקים
קטגוריה:גרמניה: יונקים
קטגוריה:אוקראינה: יונקים
קטגוריה:בולגריה: יונקים
קטגוריה:ליטא: יונקים
קטגוריה:מולדובה: יונקים
קטגוריה:לטביה: יונקים
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
הרמוניזציה

הרמוניזציה היא תהליך במשפט הבינלאומי שבו מדינות שונות מאמצות חקיקה משותפת, כך שההבדלים בין מערכות המשפט השונות מצטמצמים וכל שיטת משפט הופכת לדומה יותר לחברתה. אמנת וינה, שמדינות רבות בעולם קיבלו, היא דוגמה לתהליך הרמוניזציה. דוגמה נוספת היא מהתחום האקדמי ובו נכתבים טקסטים של משפט משותף, לדוגמה עקרונות ועדת לאנדו – הדרך להגיע למשפט אחיד.

== היחס בין הרמוניזציה לבין המשפט המשווה ==
* המשפט המשווה וההרמוניזציה הם אירוצנטרים (אירופה במרכז), ולכן שניהם משפיעים בעיקר על אירופה.
* המשפט המשווה וההרמוניזציה מתמקדים שניהם במשפט הפרטי, אם כי כיום יש מגמה להרחיב את המשפט המשווה למשפט הציבורי. המשפט המשווה לא נועד לתת פתרון לבעיה משפטית, אלא בא ככלי חשיבה, וכך גם ההרמוניזציה.
* שניהם מתמודדים עם שפות: במשפט המשווה, ההתמודדות היא עם התוכן של השפה הזרה. בהרמוניזציה הבעיה קשה יותר, כי יש להבין גם משמעות אך בעיקר הקשר.
* היחס בין התמחות לבין חובבנות: כתוצאה מתהליכי ההרמוניזציה, מתרחש תהליך שכל משפטן עוסק במשפט משווה.
* האם החיפוש הוא אחרי הדמיון או השוני: בעבר המשפט המשווה בדק בעיקר את השוני, כיום הוא נוטה לדמיון, וזאת עקב תהליך ההרמוניזציה.
* מטרות: מטרת המשפט המשווה דסקריפטיבית (כלומר תיאור השווה והשונה) ולא נורמטיבית (יצירת נורמות אחידות). מאידך, הליך ההרמוניזציה הוא נורמטיבי, מטרתו להגיע למשפט אחיד בעולם.

== הליך ההרמוניזציה באירופה ==

הליך החקיקה לאיחוד אירופה התחיל מאמנת רומא ב-1957, בה נמצאים עקרונות, בדגש על חקלאות. מנגנון האמנות מאפשר מסגרת המתיימרת ליצור איחוד המשפט. המנגנון מבוסס על חלוקת עבודה בין נציבות הקהילה האירופית (גוף טכני), לבין המועצה האירופית (גוף פוליטי), על-פי מפתח הקובע חלוקת קולות. הפרלמנט האירופי בשטרסבורג הוא גוף ייצוגי בעיקרו, למעט זכות וטו והשתתפות בתקציב, אין הוא גוף מחוקק.

===מסגרת החקיקה באירופה===
*תקנות (Regulations) – ההרמוניזציה אוטומטית, התקנות חלות על כל הקהילה האירופית ומחייבות.
*הנחיות (Directives) – רוב החקיקה ברמה זו, שק"ד למדינה בישום, האיחוד אינו מושלם.
*החלטות (Decisions) – סמכות לחייב גופים ללא קשר לחקיקה המקומית.

=== האיחוד מתבצע בשלושה מישורים ===
* שיפוט – ביה"ד אינו מחליט במקרים קונקרטיים, אלה באמצעות חוות דעת טרומית Preliminary Rulling. במצב של סתירה, חייב השופט המקומי לפנות לביה"ד של הקהילה האירופית, וחוות הדעת היא הבסיס העיוני למשפט האירופי. בכך השופט תורם להרמוניזציה.
* הפרופסורים והאקדמיה – הצעות לקודקס, עקרונות של לאנדו, בעיקר במשפט הפרטי משפט אזרחי.
* Unidroit – מוסד הממוקם ברומא, בו נקבעים עקרונות בחוזים מסחריים בינלאומיים. עקרונות כריתת חוזה, קיומו, ומתיימר לשמש בסיס למסחר הבינלאומי. בסיס האימוץ של העקרונות הוא וולונטרי, בין הצדדים. והוא מהווה כלי עזר לשופטים המחפשים את ה– Lex Mercatoria, המתיימר לשקף את המשפט המסחרי המקובל.

קטגוריה:יחסים בין-לאומיים
קטגוריה:משפט בין-לאומי פומבי
קטגוריה:מונחים משפטיים
נקודת פיתול

במתמטיקה ובעיקר באנליזה מתמטית, נקודת פיתול של פונקציה היא נקודה שבה הפונקציה הופכת מקמורה לקעורה, או להפך.

:משפט: אם הפונקציה <math>\ f</math> גזירה פעמיים בנקודת פיתול <math>\ x_0</math>, אז <math>\ f(x_0)=0</math>.
מכאן שהנקודות ה"חשודות" כנקודות פיתול הן אלו שבהן הנגזרת השנייה אינה מוגדרת, או שהיא מתאפסת. ניתן לבדוק האם הפונקציה עוברת מקמירות לקעירות בצורה ישירה על ידי בדיקת הסימן של הנגזרת השנייה משני צידי הנקודה, (החלפת הסימן גוררת שזוהי נקודת פיתול) או להמשיך לגזור את הפונקציה עד שמגיעים לנגזרת הראשונה שערכה בנקודה אינו אפס. אם זוהי נגזרת מסדר לא זוגי, הרי שהנקודה היא נקודת פיתול, ואם היא מסדר זוגי, הנקודה אינה נקודת פיתול.

== דוגמאות ==
גרף הפונקציה <math>y = x^3</math> עם נקודת פיתול ב-<math>x = 0</math>]]
נביט בפונקציה <math>\ f(x)=x^3</math>. נגזרותיה הן:
:<math>\ f'(x)=3x^2, f(x)=6x, f(x)=6</math>.

מתקיים <math>\ f(0)=0</math>, ומאחר שהפונקציה גזירה פעמיים בישר הממשי כולו, נקודת הקיצון האפשרית היחידה של הפונקציה היא בנקודה זו.
כמו כן מתקיים <math>\ f(0)=6</math>, והנגזרת השלישית היא הנגזרת הראשונה שערכה בנקודה שונה מאפס. כיוון שהנגזרת מסדר אי זוגי, הנקודה היא אכן נקודת פיתול.

לעומת זאת, נביט כעת בפונקציה <math>\ f(x)=x^4</math> שנגזרותיה הן:
:<math>\ f'(x)=4x^3,f(x)=12x^2,f(x)=24x,f(x)=24</math>.

במקרה זה, הנגזרת הראשונה שערכה בנקודה <math>\ x=0</math> שונה מאפס היא הרביעית, ולכן, הנקודה 0 אינה נקודת פיתול.

הערה: ייתכן שהנגזרת הראשונה של פונקציה תהיה 0, אך הנקודה לא תהיה נקודת קיצון, ואף לא נקודת פיתול. לדוגמה, הפונקציה
<center>
<math>
f(x) = \left\{\begin{matrix}
x^2\sin(\frac{1}{x}) & \mbox{if } x\ne0 \\
0 & \mbox{if } x =0 \end{matrix}\right.
</math>
</center>
רציפה וגזירה באפס, ונגזרתה שם היא אפס, אולם אפס אינה נקודת קיצון, ולא נקודת פיתול (הסבר מפורט מופיע בערך נגזרת).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:חשבון אינפיניטסימלי
רנן

שלט הכניסה לרנן
פינת זיכרון לחללי צה"ל במושב רנן
רַנֵּן הוא מושב באזור הנגב הצפון-מערבי כשני קילומטרים מצפון לאופקים. שמו של המושב סמלי ומקורו בפסוק . במושב כ-600 נפש, רובם יהודים קראים. רנן הוא אחד משני היישובים הקראים בעולם, כשהשני הוא מצליח שבסמוך לרמלה.

== היסטוריה ==
המושב נוסד בשנת 1950 בידי עולים מתימן. ב-1952 עזבו המתיישבים הראשונים את המושב ובמקומם באו יהודים קראים ממצרים.<ref></ref>

עד תחילת המאה ה-21 היו כל תושבי המושב קראים, אז עברו לגור בו גם משפחות שאינן קראיות, הוא עבר שיפוצים רבים ושינוי תשתיות ביוב, מים וחשמל והוא מוכן לקלוט משפחות נוספות.

מצפון לרנן, על גדתו של נחל פטיש, נמצא תל ארכאולוגי קטן ובו שרידי יישוב מתקופת הברזל, מהתקופה הפרסית ומהתקופה ההלניסטית.

תושבי המושב מתפרנסים מגידולים חקלאים כגון: פרחים ירקות ופירות. במושב יש בית כנסת לפי ההלכה הקראית, ספרייה, ובית עם בו נערכים אירועים. יש גם בנוסף מועדון נוער ששם מתקיימות הפעילות של תנועת הנוער האיחוד החקלאי.

ילדי מושב רנן לומדים ביסודי ב"מרחבים" ובתיכון "תיכון מרחבים" השייך למועצה אזורית מרחבים. המושב מונה מספר גדול של פעילויות שהנוער במושב מבצע ויוזם. במושב קיימים שלושה גנים שאליהם ילדי הסביבה מגיעים ומרפאה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.merchavim.org.il/רנן/ רנן], באתר מועצה אזורית מרחבים

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יהדות קראית
קטגוריה:הנגב: יישובים
פנטסיה 2000 (כתב עת)

פנטסיה 2000 היה כתב עת ישראלי למדע בדיוני שהופיע מדצמבר 1978 ועד לאוגוסט 1984. כתב העת כלל בעיקר סיפורים מתורגמים מאנגלית, פרי עטם של הסופרים העיקריים בז'אנר, סיפורים מקוריים של יוצרים ישראלים, ומדורים שונים כמו עתידנות, ביקורות ספרים וחדשות מהתחום. במידה רבה, שימש המגזין כטקסט מכונן של ז'אנר המדע הבדיוני בישראל, והיווה אבן שואבת למספר רב של סופרים, מתרגמים, עורכים, מאיירים וקוראים.

כתב העת יצא לאור לראשונה בדצמבר 1978 ביוזמת אלי טנא, אהרון האופטמן, ציפי האופטמן ודובי לרר. טנא היה המוציא לאור והעורך הראשון. אחריו שימש אהרון האופטמן תקופה ממושכת בתפקיד העורך הראשי. בהמשך הועבר התפקיד לעמנואל לוטם וגבי פלג. בין המתרגמים הבולטים מבחינה כמותית של סיפורים אפשר למנות את שירה טמיר-אלקיים (שגם סיפורים פרי עטה התפרסמו בפנטסיה 2000) ,יותם ראובני, מאיה שני-דור, טל שפר, מוניקה שדה, עמוס ערן ועוד.

"פנטסיה 2000" נסגר, מסיבות כלכליות, בשנת 1984, לאחר שיצאו 44 גיליונות שזכו לפופולריות רבה בקרב חובבי הז'אנר בישראל. האופטמן ולוטם המשיכו להיות פעילים בתחום המדע הבדיוני בישראל גם אחרי שנסגר כתב העת ונמנו עם מייסדי האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה, בשנת 1996.

בין הסיפורים המקוריים הבולטים שפורסמו במגזין ניתן למצוא את "עכברי שטרן גרלך" ו"הקבצן ואיש הפח" של מרדכי ששון, "צער בעלי-חיים" של עמיחי ברנדס, "כיבוי אורות" של אלפי, "פיל עומד לדרוס" של יגאל צמח (שנבחר בשעתו לסיפור המדע הבדיוני העברי הטוב ביותר שפורסם בכתב העת) והסיפור "צדק, צדק תרדוף" של אמיר גבע.

באוקטובר 2008, במלאת 30 שנה לצאת הגיליון הראשון, יצא לאור גיליון חגיגי מיוחד (חד-פעמי), "פנטסיה 2000" מס' 45.

באוקטובר 2019 יצאו אלי טנא ואהרון האופטמן בגיוס המונים במטרה לגייס כסף להקמת אתר אינטרנט בו ניתן יהיה לקרוא את כל גיליונות "פנטסיה 2000". הגיוס הסתיים בהצלחה יתרה, ובחודש אוגוסט 2020 עלה האתר לאוויר.

==קישורים חיצוניים==
* [https://fantasia2000.co.il/ פנטסיה 2000] - האתר משנת 2020
* 
* (ביקורת)
* 
*[http://www.sf-f.org.il/story_2 אהרון האופטמן מספר על הולדת המגזין פנטסיה 2000]
* [https://web.archive.org/web/20091220083333/http://www.sf-f.org.il/story_1064 פרטים על גיליון 45]
* 
* אלי אשד, [http://www.notes.co.il/eshed/53732.asp העבר וההווה של העתיד: ההיסטוריה של מגזין המדע הבדיוני העברי], בלוג באתר "רשימות"
* 
*אלי אשד "[https://www.no-666.com/2018/12/10/40-%D7%A9%D7%A0%D7%94-%D7%9C%D7%9E%D7%92%D7%96%D7%99%D7%9F-%D7%94%D7%9E%D7%93%D7%A2-%D7%94%D7%91%D7%93%D7%99%D7%95%D7%A0%D7%99-%D7%A4%D7%A0%D7%98%D7%A1%D7%99%D7%94-2000/ 40 שנה לפנטסיה 2000]", המולטי יקום של אלי אשד, דצמבר 2018
* 
* [https://headstart.co.il/project/53909 גיוס המונים פנטסיה 2000 ]
* [https://www.hayadan.org.il/fantasia-2000-headstart-2810198 אתר הידען פנטסיה 2000: עוד מעט תוכלו לקרוא את כל הגליונות באינטרנט]

קטגוריה:כתבי עת לספרות ספקולטיבית
קטגוריה:ישראל: כתבי עת ספרותיים
קטגוריה:שנות ה-1970 בישראל
קטגוריה:שנות ה-1980 בישראל
פיזור אוכלוסין

פיזור אוכלוסין היא שיטה בה נוקטות ממשלות לפזר את האוכלוסייה בתחומי השיפוט שלהן. זאת על מנת למנוע ריכוזיות יתר של אוכלוסייתן בערים הגדולות.

לעיתים אף מוקמת עיר בירה (כמו ברזיליה) או מאומצת עיר קיימת, שולית יחסית, בשביל לעודד את פיזור האוכלוסין. הרעיון מאחורי תהליך זה הוא שהתעסוקה בעיר בירה מסופקת במידה רבה על ידי הממשלה ולכן יש לה שליטה רבה יחסית בתהליך. לא תמיד הניסיון הזה מצליח, ולעיתים נוצר מצב בו הבירה החדשה לא מצליחה למשוך אוכלוסייה.

== אמצעים לפיזור אוכלוסין ==
# הגליה באכיפה - אמצעי אשר היה קיים בעבר ובו העבירו אוכלוסיות בכוח. כפי שנעשה בברית המועצות כדי ליישב את סיביר.
# עידוד על ידי תמריצים ליחידים, דוגמת מענקי קרקעות ותמריצים לחברות על מנת שיקימו מפעלים באזורים מסוימים תמורת הטבות מס ומענקים.
# הקמת מפעלים ומוסדות ממשלתיים באזורים מרוחקים.
=== בעיות כתוצאה מפיזור אוכלוסין ===

פיזור האוכלוסין יצר מספר בעיות. בעיה מרכזית גלובלית היא ריחוק ממוקדי תעסוקה, כאשר ברוב המקומות בו נעשה הפיזור, אין את היצע התעסוקה אותו יש מהאזורים המרכזיים של המדינה. במקרים רבים אזורים דלילי אוכלוסייה נמצאים במקומות בהם האקלים קשה, שמקשה על תושבים להישאר.

בעיה נוספת היא שבעקבות התפתחויות טכנולוגיות, והגלובליזציה כמות כוח האדם הצריכה לעבוד בחקלאות ובתעשייה, ענפים שהיוו את עיקר הפרנסה באזורים דלילי אוכלוסין, הופחתה משמעותית במערב החל משנות השמונים של המאה ה-20, לעומת זאת גדל הצורך בענף השירותים בו יש יתרון לגודל, ולכוח אדם בחברות בינלאומיות, המעדיפות להתמקם במטרופולינים גדולים הנגישים לנמלי תעופה וים. 

== פיזור אוכלוסין במדינת ישראל ==

מדינת ישראל נקטה במשך כל שנות קיומה במדיניות פיזור אוכלוסין. ציון הדרך העיקרי בהתווית מדיניות זו היה 'תוכנית שרון' - 'תכנון פיזי לישראל' - משנת 1951. בתוכנית זו ניסח האדריכל אריה שרון את עקרונות פיזור האוכלוסין במדינה הצעירה, והגה את הקמת הערים הבינוניות בפריפריה, ואת היישובים הכפריים סביבן. תוכנית זו גובשה כאשר ישראל הייתה מדינה שעיקר אוכלוסייתה חייתה בערים הגדולות.

הקמת היישובים היוותה ציר מרכזי בהגשמת רעיונות הציונות והחלוציות מראשית המאה, ולאחר קום המדינה נוצר צורך דחוף להגן על המרחב מפני פלישת צבאות ערב. כמו כן בעזרת הפניית העולים החדשים ליישובי הגבול לאחר קום המדינה נעשה ניסיון לשנות את המאזן הדמוגרפי בפריפריה לטובת היהודים. החלטות פיזור האוכלוסין, שהיו נכונות בשעתן, הביאו למצב בו מדינת ישראל מחזיקה בשיא של מספר יישובים ביחס לאוכלוסייה.

=== המשך המגמה ===
החל משנות ה-70 הרצון של אנשי מעמד הביניים לגור בסביבה כפרית, הביאה לניתוב על ידי הממשלות השונות לאזורים הפריפריאליים שבהם לא נפתרו בעיות הביטחון והדמוגרפיה כדוגמת המצפים בגליל. יישובים אלה הם יישובים קהילתיים. 

לאור העלויות הגבוהות בהקמת תשתיות ליישובים חדשים, מערכת התכנון דרך תמ"א 35 הביעה עמדה ברורה נגד פיתוח שאינו צמוד לפיתוח קיים ("צמוד דופן"), נגד פיתוח צמוד קרקע, ונגד פיתוח יישובים חדשים.

== ראו גם ==
*התיישבות
*עיירת פיתוח
*פריפריה
*תוכנית המצפים בגליל
*יישובי הכוכבים
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:דמוגרפיה
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:תכנון עירוני
אחריות קפידה

במשפט הפלילי אחריות קפידה (מלשון קפדנות, מינוח ארכאי) היא ציפייה של החוק מאדם או ישות משפטית אחרת להתנהל בזהירות יתרה, כך אם עבר על החוק מניחים שנהג בחוסר אחריות. במקרה שהחוק קובע שיש אחריות קפידה על הנאשם להוכיח שלא נהג ברשלנות, זאת בשונה מהמצב הרגיל בו התובעת צריכה להוכיח רשלנות.

עבירה של אחריות קפידה היא עבירה שבה די להוכיח כי התקיים היסוד העובדתי, ואין צורך להוכיח יסוד נפשי של מחשבה פלילית או רשלנות. כלומר, משעה שהוכח כי אדם ביצע את המעשה המהווה עבירה, חזקה עליו שעבר עבירה פלילית, והתביעה אינה צריכה להוכיח כי היה מודע לקיום נסיבות העבירה או כי התרשל במעשיו. זאת אומרת שנטל ההוכחה מתהפך בעבירות של אחריות קפידה. עם זאת, לפי , אם יוכיח הנאשם כי לא נהג במחשבה פלילית או ברשלנות ועשה כל שניתן למנוע את העבירה, לא ניתן יהיה להטיל עליו אחריות לעבירה.

ההגדרה של עבירות מסוימות כעבירות אחריות קפידה נובעת מרצונו של המחוקק להפנות את האחריות על המעשה על מבצע הפעולה גם ללא הוכחת כוונה - היכן שהאדם הסביר היה נוהג קפדנות יתרה, וזו לא ננהגה כמצופה. שיקול נוסף להגדיר עבירות כעבירות אחריות קפידה היא עבור עבירות בהן לא ניתן להוכיח כוונה או רשלנות בקלות.

בדרך כלל עבירות אחריות קפידה יהיו עבירות מסוג רע כי נאסר/עבירות הסדר – עבירות שנועדו להסדיר את החיים המודרניים.

תיקון מספר 39 לחוק העונשין ביטל את האחריות המוחלטת ועבר לכיוון של אחריות קפידה. יש הבדל בין אחריות מוחלטת לקפידה: אחריות מוחלטת יוצרת חזקה משפטית חלוטה שקיימת לפחות רשלנות של הנאשם - הנחה שאי אפשר לסתור אותה. לעומת זאת, אחריות קפידה היא חזקה משפטית הניתנת לסתירה לגבי יסודו הנפשי של הנאשם. כלומר, באחריות קפידה, לנאשם יש אפשרות להתגונן.

 מאפשר לקבוע כי נתהוותה עבירה של אחריות קפידה, קרי, עבירה ללא מחשבה פלילית או רשלנות (סעיף 19 בכללותו קובע כי כל עבירה שהיא חייבת להיות או של מחשבה פלילית, או של רשלנות או של אחריות קפידה).

 קובע את פרטי האחריות הקפידה. אף שדי בהוכחת היסוד העובדתי בעבירה של אחריות קפידה לשם ההרשעה, קובע סעיף 22(ג) כי ניתן להטיל עונש מאסר בעבירה כזו רק אם הוכח יסוד נפשי- ס' זה הוא מעין הגנה לנאשם, אך מצד שני אין הגבלה למס' שנות המאסר. ס' 22 ב' מספק הגנה לנאשם שלא נהג ברשלנות או מחשבה פלילית- אם הוא הוכיח שעשה הכל כדי למנוע את הנזק אז הוא לא יישא באחריות.

דוגמאות בולטות לעבירות של אחריות קפידה:
*נהיגה בשעות החושך ללא הפעלת פנסי הרכב, לפי לתקנות התעבורה.
*גרימת רעש, ריח או זיהום אוויר בלתי סבירים, לפי חוק למניעת מפגעים.
*אי תשלום שכר מינימום, לפי חוק שכר מינימום.
*הפעלת מקור קרינה ללא היתר, לפי חוק הקרינה הבלתי מייננת.

==לקריאה נוספת==
* יעקב קדמי, על הדין בפלילים, כרך א', עמ' 237–244
* יורם רבין ויניב ואקי, דיני עונשין, כרך א', פרק 15 (מהדורה שלישית, 2014)
* גבריאל הלוי, תורת דיני העונשין, כרך ב', פרק 4
*גיל שפטל, האחריות הקפידה במשפט הפלילי (הוצאת נבו, 2018)
* חוק העונשין, תשל"ז 1977 (תיקון 39)

קטגוריה:חוק העונשין
ביקרבונט

ביקרבונט (מימן פחמתי, Bicarbonate) הוא יון שנוסחתו <sup>-</sup>HCO<sub>3</sub> ומסתו המולרית 61.01 דלטון. אטום פחמן מרכזי מוקף בשלושה אטומי חמצן במבנה של משולש מישורי ואטום מימן הקשור לאחד החמצנים, הביקרבונט אִיזוֹ-אלקטרוני לחומצה חנקתית (אותו מספר אלקטרונים באותה קונפיגורציה).
רזוננס]]
לביקרבונט מטען שלילי אחד, הוא החומצה המצומדת ליון הקרבונט <sup>2-</sup>CO<sub>3</sub> והבסיס המצומד לחומצה פחמתית H<sub>2</sub>CO<sub>3</sub>.
במים יהיה יון הביקרבונט חלק מתגובות שיווי המשקל הבאות:
*<math>2CO_3^{2-} + 2H_2O \leftrightarrows HCO_3^- +H_2O +OH^- \leftrightarrows H_2CO_3 +2OH^-</math>

המלחים המכילים ביקרבונט נקראים גם ביקרבונטיים, כמו סודיום ביקרבונט (סודה לשתייה) 
NaHCO<sub>3</sub>.
ביקרבונטים, בבואם במגע עם חומצה פולטים פחמן דו-חמצני.
<math>HCO_3^- +H_3O^+ \Rightarrow CO_2 + 2H_2O</math>

מערכת היונים הביקרבונט/פחמן משמשת גם כבופר במערכת הדם ובמערכת הפחמן הימית. 

רוב הפחמן הדו-חמצני, כ-80%, מובל בדם בצורת יון ביקרבונט שנוצר כתוצאה מריאקציה של הפחמן הדו-חמצני עם מולקולת מים. בריאקציה הזו נוצרת חומצה קרבונית וממנה נוצר יון ביקרבונט.
על פי "אפקט בוהר", ככל שכמות הפחמן הדו-חמצני גבוהה, ההמוגלובין ישחרר יותר חמצן.

בים, מערכת הקרבונט קובעת את ויסות ה-PH.

בתאים של בעלי חיים רב תאיים, נמצאה מערכת בקרת כניסת ביקרבונט לתאים, שבאמצעותה מבוקרות יצירת נוקלאוטידים והשגשוג התאי.<ref></ref> מערכת זו משתמשת במוביל משותף (קו-טרנספורטר) של נתרן וביקרבונט (sodium bicarbonate cotransporter), בשם .<ref></ref> 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אניונים
קטגוריה:פחמות
קטגוריה:מימן: תרכובות
פונמה

בבלשנות, פוֹנֶמָה (לפי הצעת האקדמיה ללשון העברית: הֶגְיָן) היא יחידה תאורטית בסיסית של הגייה שעשויה להבדיל בשפה מסוימת בין מילים; כלומר, החלפה של פונמה אחת באחרת הופכת מילה אחת למילה שונה. שתי מילים השונות זו מזו במשמעותן ויש ביניהן הבדל בפונמה אחת בלבד נקראות "זוג מינימלי" (או "זוג מזערי"), למשל, המילים גיר וקיר.

פונמה מייצגת, בדרך כלל, אוסף של הגאים הדומים זה לזה במאפיינים פונטיים או פונולוגיים, כלומר אוסף של אלופונים.

== סימון ==
יש להבחין בין פונמה, שהיא יחידה לשונית תאורטית; לאלופון, שהוא ביצוע ממשי של פונמה; וגרפמה, שהיא סימן יסודי בכתב. הבלשנים מסמנים את הפונמות בין שני לוכסנים, למשל /k/, /e/ ואילו את הביצועים הממשיים כהגאים מסמנים בסוגריים מרובעים, למשל [k]. משערים שכל אלפבית שנוצר הוא פונמאטי, כלומר כל גרפמה באלפבית מייצגת פונמה בשפה, אולם ברור שלאורך הזמן מתערער הקשר בין הכתב, שהוא שמרני יותר, והמערכת הפונמאטית, שנוטה לשינויים. לפעמים גרפמה אחת מייצגת מספר פונמות, למשל ש' במילים 'שלום' ו'שמח', או אותיות בכ"פ. לפעמים מספר גרפמות מייצגות פונמה אחת, למשל ט' ו-ת' שמייצגות בעברית מודרנית את הפונמה /t/.

== מספר הפונמות בשפה ==
לכל שפה יש אוסף פונמות משלה. למשל בעברית אין הבדל בין ר' המבוצעת בקדמת הפה לבין ר' אחורית ושתיהן מסמלות את אותה הפונמה, אולם בערבית אלה שתי פונמות שונות (ر, غ), וניתן למצוא זוגות מינימליים המבחינים ביניהן.

מספר הפונמות בכל שפה משתנה. יש שפות בנות 140 פונמות ויש שפות עם 10 פונמות. ברוב השפות יש 30–50 פונמות. בדרך כלל פונמות הן עיצורים או תנועות, אך יש שפות רבות שבהן גם למשך ההברה או לטון (הנגנה) יש ערך פונמי. שפות שבהן לטון יש ערך פונמי מכונות "שפות טונאליות". בשנת 2011, הציג מאמר בכתב העת Science תוצאות של רגרסיה ליניארית על מדגם של 504 שפות, המראה מתאם הפוך בין מספר הפונמות בשפה ומרחק מוצאה של השפה ממערב אפריקה, בדומה לאפקט המייסדים הסדרתי. במאמר נטען שתוצאה זו מצביעה על מנגנונים מקבילים המעצבים את השונות הגנטית והשפתית של אוכלוסיות, ותומכת בטענה שמקור כל השפות האנושיות הוא באפריקה. מאמרים שפורסמו בתגובה טענו כי התוצאה היא ארטיפקט סטטיסטי והצביעו על בעיות מתודולוגיות של המחקר.

==ראו גם==

* פונולוגיה של השפה העברית
* מורפמה
* עיצור
* תנועה
* טון
* מודעות פונולוגית

==לקריאה נוספת==
* האוניברסיטה הפתוחה, מבוא לבלשנות, יחידות 4–5.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פונטיקה
קטגוריה:פונולוגיה
קטגוריה:שפה
זיוה בן-פורת

זיוה בן-פורת (נולדה ב-1937) היא חוקרת ספרות המתמחה בנושא אינטרטקסטואליות לסוגיה בספרות ובתרבות (כולל הפופולרית). פרופסור אמריטה בחוג לתורת הספרות הכללית באוניברסיטת תל אביב. כיום היא מלמדת במחלקה לתרבות, יצירה והפקה במכללה האקדמית ספיר.

בן-פורת נולדה באוסטריה ועלתה לארץ ישראל בגיל רך. היא חברת קיבוץ רעים, השוכן בנגב המערבי, בעוטף עזה. למדה הוראה בסמינר הקיבוצים ובשנת 1958 פתחה את בית הספר היסודי בקיבוץ ולימדה בו שש שנים. בהמשך, בתקופת לימודיה באוניברסיטת תל אביב לימדה אנגלית בבית הספר ברעים וספרות במוסד החינוכי "מעלה הבשור", בקיבוץ מגן. במסגרת עבודתה ב"מעלה הבשור" לקחה חלק בפיתוח תוכנית לימודים ייחודית בתחום הספרות.

בעלת תואר ראשון בספרות עברית וספרות אנגלית מטעם אוניברסיטת תל אביב, תואר שני בספרות אנגלית מטעם אוניברסיטה זו, ותואר דוקטור בספרות השוואתית מטעם אוניברסיטת קליפורניה בברקלי בהנחיית פרופ' רוברט (אורי) אלטר.

בשנים 2000–2008 עמדה בראש המכון הישראלי לפואטיקה וסמיוטיקה ע"ש פורטר באוניברסיטת תל אביב. 

בשנים 1993 - 2008 הייתה עורכת ראשית של הסדרה "ספרות/משמעות/תרבות" בהוצאת הקיבוץ המאוחד.

==ספריה==
*אדרת לבנימין, ספר היובל לבנימין הרשב, עורכים - זיוה בן פורת, תל אביב, 2001.
*ליריקה ולהיט, זיוה בן-פורת בשיתוף עם: הרי גולומב, יהודית גלוזמן, משה גלעד, אורלי לובין, רחל פן, עוזי שביט ורקפת שפי ; איורים - דודו גבע, תל אביב, 1989.
*הסתיו בשירה העברית, על הקשרים בין מציאות, מושגים והיצגים ספרותיים וגילויהם בשירה, משרד הביטחון, תל אביב, 1991.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.tau.ac.il/humanities/porter/staff-benporat.eng.html דף הבית של פרופ' בן-פורת]
* 
* 

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בוגרות סמינר הקיבוצים
קטגוריה:בוגרי סמינר הקיבוצים
קטגוריה:רעים (קיבוץ): אישים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: ספרות
קטגוריה:חוקרות ספרות ישראליות
קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:ישראליות ילידות אוסטריה
קטגוריה:ישראלים ילידי אוסטריה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
מאיר שטרנברג

מאיר שטרנברג (נולד ב-3 באוקטובר 1944) הוא פרופסור אמריטוס בחוג לתורת הספרות הכללית ובחוג למקרא באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 1994–2016 ערך את כתב העת Poetics Today, שיוצא לאור מטעם המכון הישראלי לפואטיקה וסמיוטיקה ע"ש פורטר.

==ביוגרפיה==
שטרנברג זכה בפרס ישראל לחקר הספרות הכללית בשנת תשנ"ו. כמה ממאמריו החשובים, ביניהם "המלך במבט אירוני", מאמר מכונן של אסכולת תל אביב בתורת הספרות, המציע קריאה בסיפור דוד ובת שבע ומציג לראשונה את תורת הפערים, נכתבו בשיתוף עם פרופ' מנחם פרי.

שטרנברג נשוי לד"ר תמר יעקבי, המלמדת גם היא בחוג לספרות באוניברסיטת תל אביב, ולזוג שני ילדים.

תחומי המחקר העיקריים של שטרנברג הם נרטולוגיה, פואטיקה, וספרות אנגלית ואמריקאית.

חלק מתורת הציטוט של שטרנברג מתואר בערך אינטרטקסטואליות.

==לקריאה נוספת==
* 
<div style="direction: ltr;">
* Expositional Modes and Temporal Ordering in Fiction, Indiana University Press, 1978
* The Poetics of Biblical Narrative, Indiana University Press, 1987
* The Hebrews Between Cultures: Group Portraits and National Literature, Indiana University Press, 1999
</div>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זוכי פרס ישראל לחקר הספרות
קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מקרא
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: ספרות
קטגוריה:חוקרי מקרא בגישה ספרותית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
מונולית

[[מונולית אולורו]]
מונולית הוא מצבה, פסל או צורה טבעית העשויה מאבן יחידה. מקורה של המילה במילה היוונית μόνος ("אחת" או "יחידה") ו-λίϑος ("אבן").

דוגמה ידועה למונולית היא אתר המורשת העולמית אולורו שבאוסטרליה.

==בתרבות==
מונולית שחור משחק מוטיב מרכזי בסרטו של הבמאי סטנלי קובריק, 2001: אודיסיאה בחלל על פי תסריט המבוסס על סיפור קצר של ארתור סי. קלארק (שבעקבות הסרט הורחב לספר שלם). בסדרת הטלוויזיה סוכני S.H.I.E.L.D. נעשה שימוש בשלושה מונוליתים שמאפשרים שליטה במרחב, בזמן ובתודעה.

===מונוליתים ידועים===
* מגדל השטן
* מונולית מאדים
* מונולית פובוס
*פניון דה גואטפה

==ראו גם==
*אובליסק
*מואי

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:פיסול
קטגוריה:צורות נוף
קטגוריה:סלעים
מקסים לוי

מקסים לוי (11 בפברואר 1950 - 11 באוקטובר 2002) היה חבר הכנסת וראש עיריית לוד.

==ביוגרפיה==
נולד ברבאט שבמרוקו. אחיו של דוד לוי. בגיל שבע עלה ארצה עם משפחתו. לאחר שגדל והתחנך בלוד, עשה את שירותו הצבאי במשמר הגבול. מיד עם שחרורו החל לעבוד בתעשייה האווירית, שם נבחר לתפקיד יו"ר ועד העובדים של הארגון הגדול במדינה.

בשנת 1978 בגיל 28 בלבד, נבחר לוי לראשונה למועצת עיריית לוד וכיהן בתפקיד סגן ראש העירייה. בשנת 1983 הצליח להיבחר לתפקיד ראש עיריית לוד מטעם הליכוד, תפקיד בו החזיק עד לשנת 1996. התחום העיקרי בו פעל היה תחום החינוך והתרבות וביוזמתו נבנו בתי ספר ומתנ"סים רבים. במקביל לתפקידו כראש עירייה, נבחר לוי בשנת 1989 לתפקיד יו"ר מרכז השלטון המקומי בישראל וכדירקטור בחברה למשק וכלכלה.

בשנת 1996, הצטרף למפלגת גשר שהקים אחיו דוד לוי ונבחר לכנסת ה-14 במסגרת הליכוד-גשר-צומת. בהמשך נבחר אף לכנסת ה-15 ברשימת ישראל אחת (הרשימה המשותפת של מפלגת העבודה, גשר ומימד). הוא מילא שורה של תפקידים בכנסת, כיושב ראש ועדת העבודה והרווחה, כחבר בוועדות הפנים, הכספים, איכות הסביבה, הבריאות ועוד, והגיע עד לתפקיד סגן יושב ראש הכנסת ה-15. מרבית החקיקה שקידם הייתה בתחום החברתי. מאז נבחר לוי כחבר כנסת ועזב את תפקידו כראש העירייה, התדרדרה העיר עד אשר מונתה לה ועדה קרואה.

בשנת 2002 נענה להפצרותיהם של אנשי חינוך, מנהלי בתי ספר ומנהלי מתנ"סים שקראו לו לחזור ולהציל את לוד. בבחירות שהתקיימו בחודש מאי 2002, נבחר שוב לתפקיד ראש עיריית לוד ברוב גדול, והתפטר מהכנסת.

בארבעת חודשי כהונתו המחודשת כראש העיר ועד מותו, הצליח להביא לכך שממשלת ישראל תכיר בצרכים של לוד ברמה הלאומית, לא רק המוניציפלית. הופעלה תוכנית רב צדדית לקידום והבראת העיר, שבמסגרתה משרד ראש הממשלה לקח על עצמו את האחריות לתיאום בין כל הגופים השונים.

מיד עם כניסתו לתפקיד ראש העירייה, החל בביצוע עבודות שונות לרווחת תושביה בתחומים שונים הכוללים בין היתר: ניקיון ושיפוצים בשכונות ובכניסות לעיר, קרצוף וריבוד כבישים, הגברת הביטחון האישי של התושבים, שיפוץ מוסדות החינוך ותיקון ליקויי הבטיחות.

בליל שבת, 11 באוקטובר 2002, הלך לוי לעולמו בגיל 52, לאחר שלקה בליבו. הוא הותיר אחריו את אשתו כרמלה, ושלושה ילדים.

על שמו נקרא תיכון בשכונת גני אביב שבלוד, וכן היכל התרבות של העיר.

==אילן יוחסין==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי עיריית לוד
קטגוריה:ראשי מרכז השלטון המקומי בישראל
מקסים
קטגוריה:סגל התעשייה האווירית לישראל
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם הליכוד-גשר-צומת
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם גשר
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם ישראל אחת
קטגוריה:יושבי ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת החמש עשרה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
אלגוריתם קירוב

אלגוריתם קירוב (באנגלית: approximation algorithm) הוא אלגוריתם שמוצא פתרון שאינו בהכרח פתרון אופטימלי לבעיה נתונה, אלא פתרון שקרוב לפתרון אופטימלי. אלגוריתמים אלו שימושיים במיוחד בבעיות שהאלגוריתמים הידועים לפתרונן הם בסיבוכיות גבוהה, ובפרט בבעיות NP קשות, קבוצת הבעיות NP קשות שקיים להם אלגוריתם קירוב נקראת APX, ניתן להוכיח שיש בעיות שאין להם אלגוריתם קירוב אלא אם כן P=NP.

על פי רוב מודדים קירוב של אלגוריתם בהתאם ליחס בין הפתרון שנמצא על ידי האלגוריתם לבין הפתרון האופטימלי. נאמר כי אלגוריתם קירוב לבעיה משיג יחס קירוב של <math>c</math> (לפעמים נאמר גם אלגוריתם <math>c</math>-מקרב) אם הפתרון המושג על ידי האלגוריתם קטן מ-<math>c</math> פעמים הפתרון האופטימלי לבעיה (אם הבעיה היא בעיית מינימיזציה) או גדול מהחלק ה-<math>c</math> של הפתרון האופטימלי לבעיה (אם הבעיה היא בעיית מקסימיזציה).

== סוגי אלגוריתמי קירוב==

ישנם כמה סוגים של אלגוריתמי קירוב, שנבדלים ביניהם בסוג הקירוב שהם מציעים ובסיבוכיות שלהם:

===קירוב באמצעות קבוע===

אלגוריתמי קירוב אלו מציעים קירוב בפער של מכפלה במספר קבוע מהערך האופטימלי, למשל השמה של לפחות חצי מהערך המקסימלי בבעיית התרמיל, בזמן פולינומי לגודל הקלט. אלגוריתמים חמדניים שנותנים קירוב הם מסוג זה.

===סכמת קירוב פולינומית (PTAS)===

אלגוריתמי קירוב מסוג סכמת קירוב פולינומית מקבלים <math>\varepsilon</math> כלשהו כקלט ומתייחסים אליו כקבוע, ומציעים קירוב של מכפלה של <math>1 - \varepsilon</math> מהערך האופטימלי (או <math>1+\varepsilon</math> בבעיות מינימום). כל זה בזמן פולינומי לגודל הקלט, חשוב לציין שזה עלול להיות אקספוננציאלי ביחס ל-<math>1/\varepsilon</math> (הוא יכול להיות החזקה).

תת קבוצה של אלגוריתמים אלו היא סכמת קירוב פולינומית מלאה (FPTAS). באלגוריתמים אלו הסיבוכיות פולינומית גם בגודל הקלט וגם ב-<math>1/\varepsilon</math>. קירוב כזה קיים לבעיית תרמיל הגב למשל.

== דוגמה לאלגוריתם קירוב ==

בעיית הסוכן הנוסע בגרף מטרי מוגדרת כבעיית מציאת מסלול המילטוני בגרף ממושקל: דהיינו מסלול שעובר בכל צומת בדיוק פעם אחת וחוזר לצומת הראשון, ומשקלו מינימלי.

בעיה זו היא NP-קשה, אולם ניתן לקרב אותה באופן הבא (האלגוריתם של קריסטופידס):

אלגוריתם:
מוצאים עץ פורש מינימלי בגרף. בוחרים צומת כלשהו כשורש, ומטיילים לעומקו של העץ, במסלול ששקול לחיפוש לעומק. כאשר אנו מגלים שאנו חוזרים לצומת בו כבר היינו, נבצע "קיצור דרך", דהיינו, נמשיך ישירות לצומת הבא ברשימה - וזאת עד שביקרנו בכל הצמתים ונחזור לצומת שממנו התחלנו.

טיעון קירוב:
על מנת להיווכח שהאלגוריתם המתואר לעיל הוא אלגוריתם קירוב, יש לבחון את הפתרון שנמצא ביחס לפתרון האופטימלי.

ראשית, קל להיווכח כי משקלו של העץ הפורש המינימלי קטן ממשקלו של המסלול ההמילטוני המינימלי, משום שהמסלול ההמילטוני מכיל עץ פורש, ולכן משקלו גדול יותר. כמו כן ניתן להשתכנע כי המסלול שביצע האלגוריתם ללא קיצורי דרך עבר על כל קשת בדיוק פעמיים - פעם בדרך "הלוך" ופעם בדרך "חזור". לכן, משקל המסלול שמצאנו ללא קיצורי דרך יהיה בדיוק פעמיים משקל העץ הפורש המינימלי ממנו התחלנו את האלגוריתם. בנוסף, משום שהגרף הוא גרף מטרי, קיצור הדרך שביצענו רק הקטינו את משקלו של המסלול שמצאנו.

לכן משקלו של המסלול המקוצר (אותו מצא האלגוריתם) הוא לכל היותר פעמיים משקל העץ הפורש המינימלי, שהוא לכל היותר פעמיים משקל המסלול ההמילטוני, שהוא הפתרון האופטימלי לבעיה.

לפיכך, האלגוריתם שתואר הוא אלגוריתם קירוב עם יחס קירוב של 2.

==ראו גם==
*שיטות חלוקה
*בעיית כיסוי קבוצות
*בעיית תרמיל הגב

==הערות שוליים==

קירוב
תזמורת צועדת

ווינה]]
תזמורת צועדת היא תזמורת המורכבת בעיקר מכלי נשיפה וכלי הקשה, כלים ניידים, בהם ניתן לנגן בעת צעידה. מקובל לכנות תזמורת אלה "תזמורות מארש" ואת המוזיקה שהן מנגנות "מארשים", שמות אלה נגזרים מהשם הצרפתי לשיר לכת - Chanson de marche.

== היסטוריה ==
תזמורות צועדות היו הבידור ההמוני הראשון בארצות הברית. התזמורות הופיעו בפארקים, ברחובות ראשיים ובטקסים חשובים. מרבית הנגנים הגיעו מתזמורות צבאיות שהיו חלק חשוב ממנו בתקופת מלחמת האזרחים האמריקנית.

המוזיקה שניגנה תזמורת המארש הייתה לעיתים תובענית מבחינה טכנית, ושאבה חלק מגישתה מהמסורת המוזיקלית האירופית.
[[תזמורת צה"ל בטקס הדלקת המשואות, 2014]]
תזמורת צועדת בלונדון
הנגישות של תזמורות אלה, שהופיעו בחוצות, תרמה לפופולריות שלהן.

ג'ון פיליפ סוזה נחשב למנצח הגדול של תזמורות המארש, הוא כתב 182 מארשים, בהם מספר מארשים שזכו לפרסום רב. לכן הוא מכונה "מלך המארשים".

בישראל פועלות שתי תזמורות צועדות: תזמורת צה"ל ותזמורת משטרת ישראל.
תזמורת משטרת ישראל ביום העצמאות.

== ראו גם ==
* מארש
* מארש אבל
* תזמורת צה"ל
* תזמורת צבאית

== קישורים חיצוניים ==

* 

*
קטגוריה:מצעדים
קטגוריה:הרכבים מוזיקליים
קטגוריה:מצעדים צבאיים
תומאס המפרי מרשל

תומאס המפרי מרשל, 1950
תומאס המפרי מרשל (1893–1981), סוציולוג בריטי אשר תרם רבות למושג האזרחות, בייחוד בקובץ מאמריו Citizenship and Social Class. 

מרשל פירש את מושג האזרחות כ"ההכרה בזכות האוניברסלית של כולם להיות מתורבתים" (Civilized). משמע, הזכות של כל אחד להשתתף ולהיות אדם תרבותי, להבדיל מהראייה הליברלית המקדשת את עוצמת האריסטוקרטיה. תפיסתו גורסת, כי כל בני האדם הם שווי ערך בקהילה הפוליטית ולכן לכולם זכות לתוארי הג'נטלמן. בכך, מרשל הביא לדמוקרטיזציה של האידיאל האזרחי.

בחיבורו החשוב, Citizenship and Social Class, בוחן מרשל את התפתחות מושג האזרחות בבריטניה, מהמהפכה התעשייתית ועד למחצית המאה ה-20. מרשל מבחין בין שלושה תחומים של התפתחות האזרחות: התפתחותן של זכויות אזרחיות, פוליטיות וחברתיות, ומקביל את התפתחותן להתפתחות הקפיטליזם. מסקנתו של מרשל היא שהאזרחות, וזכויות האדם הנכללות בה, הן הכרחיות לקפיטליזם. הזכויות האזרחיות הכרחיות כדי לאפשר את פעולת המנגנון הקפיטליסטי, בעוד שהזכויות הפוליטיות והחברתיות הכרחיות כדי לגשר על הפער בין חוסר השוויון הגלום בקפיטליזם, לבין השוויון הגלום בדמוקרטיה, והמובטח על ידי הזכויות האזרחיות.

ניתוחו של מרשל את מושג האזרחות הוא ניתוח פונקציונליסטי, הן משום שמרשל מדגיש את התפקיד (הפונקציה) של האזרחות לתפקודה התקין של החברה, והן משום שהוא מתאר תהליך של התפתחות חברתית ליניארית, ללא נסיגות.

חלק מהביקורות על מרשל התמקדו בנקודה זו. לפי מבקריו, התפתחותן של זכויות האדם אינה ליניארית, ורצופה בעליות וירידות. כדוגמה מביאים המבקרים את הנסיגה שחלה בהיקפן של הזכויות החברתיות החל ממחצית שנות ה-70 של המאה ה-20. ביקורות אחרות מתמקדות באנגלו-צנטריות של התיאור שלו, המשליך מהמצב באנגליה להתפתחות הצפויה של חברות מתועשות, ומתעלם ממקרים שהתפתחו בצורה שונה - דוגמת גרמניה, שבה קדמו זכויות חברתיות לזכויות פוליטיות.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:סוציולוגים בריטים
קטגוריה:תאורטיקנים במדע המדינה

קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1893
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1981
עץ פורש

עץ פורש (הקשתות הכחולות) של גרף הגריד
שלוש דוגמאות בגרף רשת 8 על 8
בתורת הגרפים, עץ פורשׂ של גרף קשיר G הוא תת גרף קשיר של G, המכיל את כל צומתי G, ואין לו מעגלים. תת-גרף כזה הוא עץ. 

אפשר לקבל עץ פורש על ידי הסרת קשתות מן הגרף, בזו אחר זו, כל עוד הקשירות לא נפגעת. אם הגרף כולל מעגל (כלומר, סדרה של קודקודים <math>\ v_0,v_1,\dots,v_n</math> שבה כל זוג קודקודים סמוכים, וכן הזוג <math>\ v_0,v_n</math>, מחוברים בקשת), נוכל להסיר את אחת מקשתות המעגל בלי לפגוע בקשירות. על תהליך זה אפשר לחזור עד שבגרף אין מעגלים, והתוצאה היא עץ פורש. מכיוון שמספר הקשתות בעץ תלוי רק במספר הקודקודים שלו, לכל העצים הפורשים של אותו גרף יש אותו מספר קשתות (<math> \displaystyle n-1 </math> כאשר מספר הקודקודים בגרף הוא <math> \displaystyle n </math>). דרכים יעילות יותר למציאת עץ פורש הם באמצעות אלגוריתם חיפוש לעומק או אלגוריתם חיפוש לרוחב. אלגוריתמים אלו ירוצו בזמן ליניארי במספר הקשתות בגרף.

==ספירת העצים הפורשים==
את מספר העצים הפורשים של גרף אפשר לקבל ממשפט קירכהוף: אם A היא מטריצת השכנויות של הגרף ו- D המטריצה האלכסונית שרכיבי האלכסון שלה הם הדרגות של הקודקודים, אז המטריצה <math>\ D-A</math> אינה הפיכה (שכן שורותיה מסתכמות לאפס). עם זאת, מכפלת הערכים העצמיים השונים מאפס שווה למספר העצים הפורשים, כפול במספר הקודקודים (זהו מספר העצים הפורשים, כשסופרים עצים עם שורש). 

במקרה המיוחד של הגרף השלם על n קודקודים (הגרף שכל שני קודקודים שלו מחוברים בקשת אחת), מספר העצים הפורשים הוא <math>\ n^{n-2}</math>. לתוצאה זו, הקרויה נוסחת קיילי, ידועות מספר הוכחות, בהן זו של פרופר המבוססת על התאמה חד חד ערכית בין העצים הפורשים של גרף שלם לבין המילים באורך n-2 מעל אלפבית של <math>n</math> אותיות אפשריות.

==עץ פורש מינימלי==

עץ פורש מינימלי
כאשר בגרף הנתון יש "משקל" לכל קשת (כלומר, זהו גרף ממושקל), טבעי לחפש עץ פורש שלו משקל כולל מינימלי. עץ כזה נקרא עץ פורש מינימלי. לבעיה של מציאת עץ כזה יש השלכות מעשיות רבות. לדוגמה, כאשר רוצים לסלול רשת כבישים בין ערים כך שיהיה מסלול בין כל שתי ערים ולעשות זאת במחיר מינימלי, מחפשים את העץ הפורש המינימלי של הגרף שצמתיו הם הערים וקשתותיו הכבישים הפוטנציאליים ביניהן (המשקל הוא אורך הכבישים שיהיה צורך לסלול).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תורת הגרפים
פורש
גרף ממושקל

דוגמה לגרף ממושקל. המספר הצמוד לכל קשת (כלומר, לכל חיבור בין שתי נקודות) מסמן את משקלה
גרף ממושקל הוא גרף עבורו לכל קשת בגרף משויך "משקל" - לרוב מספר ממשי. 

מבחינה פורמלית, זהו גרף <math>G=\left(V, E\right)</math> ופונקציית משקל <math>w: E\to \mathbb{R}</math>.

הצמדת משקל לקשתות בגרף מאפשרת למדל בעיות מעניינות רבות, ובכללן עץ פורש מינימלי, מציאת המרחק הקצר בגרף בין שני צמתים, מציאת כל המרחקים הקצרים ביותר בגרף, ועוד.

מקרה פרטי של גרף ממושקל הוא גרף מטרי, שהוא גרף ממושקל מלא אשר פונקציית המשקל שלו משרה מרחב מטרי, דהיינו – מתקיים אי-שוויון המשולש, כלומר לכל שלושה צמתים <math>a, b, c</math> בגרף מתקיים <math>d\left(a, b\right) + d\left(b, c\right) \ge d\left(a, c\right)</math> - כאשר <math>d\left(a, b\right)</math> הוא המרחק בין <math>a</math> ל-<math>b</math>, או משקל הקשת <math>\left(a, b\right)</math> וכן מתקיים כי <math>d(a,b) = d(b,a)</math> עבור כל שני קודקודים <math>a,b</math> בגרף.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תורת הגרפים
טראנס

טראנס וטרנס הם תעתיקים אפשריים בעברית לשני מונחים לועזיים, Trance (מצרפתית עתיקה בהסתמך על transīre בלטינית) ו–Trans (מלטינית, לרוב כקידומת למילה).

==הערות שוליים==
פרסף חיוור

פרסף חיוור (שם מדעי: Rhinolophus mehelyi) הוא מין של עטלף החי בדרום אירופה, בדרום אפריקה ובאסיה מטורקיה ועד אפגניסטן. המין היה מצוי בחבל הים תיכוני, הזואולוג ישראל אהרוני מספר שאחרוני הפרספים החיוורים נראו בתל אביב ומאז נכחדו מארץ ישראל. 

בשנת 2002 נלכד פרט במערת עלמה, אשר זוהה כפרסף חיוור. עם זאת המין מוכר כנכחד מישראל כיום.

== מאפיינים ==
הפרסף החיוור הוא עטלף בינוני בגודלו, עם שפתיים חיוורות ואוזניים אפורות-חומות וקרום תעופה אפור-חום. הפרווה שלו היא יחסית עבה, כאשר בסיסי השערות הן בצבע אפור-לבן. פרוות הבטן היא כמעט לבנה, בעוד שפרוות הגב היא אפורה-חומה; הגבול המבדיל בין פרוות הבטן לפרוות הגב הוא יחסית חד.

הפרסף החיוור גר במערות עם העדפה למערות אבן גיר ליד מקווי מים. הוא גר במערות שחיים בהם גם מיני פרספים אחרים. בניגוד למיני עטלפים אחרים, הוא אינו משתמש בבתי עטלפים מלאכותיים ולכן מצב שימורו מוגדר כ"פגיע".

הפרסף החיוור הוא עטלף חרקים וניזון מחרקים, בעיקר עשים, אותם הוא צד. הוא יוצא לשחר לטרף בשעת הדמדומים, ובעת הציד הוא עף נמוך מעל הקרקע, בעיקר מעל מדרונות גבעות חמים אך גם מעל עצים ושיחים. את החרקים הוא מאתר באמצעות איכון הד. הוא משדר קולות בתדרים שנעים בין 105 ל-112 קילוהרץ, עם צניחה בתדירות בסיום האות, שנמשך בדרך כלל בין 20 ל-30 מילישניות. יש חפיפה בתדרים עם מיני פרספים אחרים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1901
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פאול מטשי
קטגוריה:פרספיים
קטגוריה:ארץ ישראל: בעלי חיים שנכחדו
קטגוריה:ארץ ישראל: פרספיים
קטגוריה:ספרד: יונקים
קטגוריה:יוון: יונקים