OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
תוכנת מערכת

תוכנת מערכת (באנגלית: system software) היא תוכנת מחשב המיועדת להפעלה ושליטה על חומרת המחשב, ומשמשת כפלטפורמה להרצת יישומי מחשב.

המושג כולל בתוכו תוכנות כגון:
* מערכות הפעלה (דוגמאות בולטות: z/OS, Microsoft Windows, Mac OS X ו-Linux), המאפשרות לחלקים השונים של מחשב לפעול יחד על ידי ביצוע פעולות כמו העברת נתונים בין הזיכרון והדיסק הקשיח, או הצגת פלטים על גבי המסך. מערכת ההפעלה מהווה גם פלטפורמה להרצה של תוכנות מערכת "גבוהות" יותר, ושל יישומי מחשב.
* תוכנות שירות (utility software) שתפקידן לעזור באנליזה, קונפיגורציה, אופטימיזציה ותחזוקה של המחשב.
* מנהלי התקנים (device drivers) כדוגמת ה-BIOS ותוכנות קושחה המספקים את הפונקציונליות הבסיסית להפעלה ושליטה על חומרה המחוברת למחשב או מותקנת בתוכו.
* ממשקי משתמש המאפשרים למשתמש ליצור אינטראקציה עם המחשב. מאז שנות ה-80 של המאה העשרים, ממשק משתמש גרפי (GUI) הפך לטכנולוגיית ממשק המשתמש הנפוצה ביותר. ממשק שורת פקודה גם כן נמצא עדיין בשימוש נרחב ומהווה אלטרנטיבה נפוצה לממשק הגרפי.

יש המייחסים למושג "תוכנת מערכת" גם כלים לפיתוח תוכנה כגון המהדר, המקשר ודיבגר (כלי לניפוי שגיאות).

להבדיל מתוכנות מערכת, תוכנות המאפשרות למשתמשים לעשות דברים כמו יצירת מסמכי טקסט, לשחק במשחקים, להאזין למוזיקה ולגלוש באינטרנט נקראות יישומי מחשב.

== ראו גם ==

* תוכנה - מונחים
* שפת תכנות low-level

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונחים בתוכנה
פריאסלאב

פריאסלאב (באוקראינית: Переяслав, עד 2019 נקראה פריאסלאב-חמלניצקי (Переяслав-Хмельницький)) היא עיר עתיקה במחוז קייב במרכז אוקראינה הממוקם במקום חיבור הנהרות אלטה (Альта) וטרוביז' (Трубі́ж) כ-95 ק"מ דרומית לקייב.
מספר התושבים בעיר מוערך ב-30,000 איש. יש בעיר מעל 20 מוזיאונים והעיר מתוארת, לעיתים קרובות, כ"מוזיאון חי".
בעיר הייתה קהילה יהודית גדולה והיא מקום הולדתו של שלום עליכם.

== היסטוריה ==
פריאסלאב מילאה תפקיד חשוב בהיסטוריה של אוקראינה. היא נזכרת לראשונה בטקסט של חוזה רוס-ביזנטיון עם האימפריה הביזנטית (911) כפריאסלאב-רוסקי, כדי להבדיל אותה מפריאסלאבץ (Переяславец) בבולגריה. ולדימיר הראשון, נסיך קייב, בנה בה ב־992 את המבצר הגדול כדי להגן על הגבול הדרומי של רוס של קייב מפני פשיטות הנוודים מן הערבות של מה שהיום הוא דרום אוקראינה. העיר הייתה בירתה של נסיכות פריאסלאבל ממחצית המאה ה-11 עד החרבתה על ידי הטטרים ב־1239 בזמן הפלישה המונגולית לרוס של קייב.

=== אוקראינה הקוזאקית ===
במחצית השנייה של המאה ה-16 נעשתה פריאסלאב לעיר של "הקוזאקים הרשומים" האוקראינים. בעיר זו קיים בוגדן חמלניצקי את מועצת פריאסלאב שבה הצביעו הקוזאקים האוקראינים בעד ברית צבאית עם נסיכות מוסקבה והסכים לקבל את חוזה פריאסלאב. החוזה הוביל להקמת ההאטמאניות הקוזאקית של אוקראינה של הגדה השמאלית (Левобережная Украина) תחת שלטון האימפריה הרוסית ולפריצת מלחמת רוסיה–פולין (1654–1667).

=== בזמן השלטון הסובייטי ===
עם תום מלחמת העולם השנייה השלטון הסובייטי, שהיה להוט להאדיר את חוזה פריאסלאב כבסיס לכפיפותה של אוקראינה לרוסיה, שינה ב־1943 את שם העיר מפריאסלאב לפריאסלאב-חמלניצקי כדי להדגיש את תפקידו של בוגדן חמלניצקי באותו אירוע. מאוחר יותר הוכרה העיר כמוזיאון ומרכז תיירות.

=== המאה ה-21 ===
ב-30 באוקטובר 2019, לבקשת מועצת העיר, שינה הפרלמנט של אוקראינה את שמה של העיר בחזרה לפריאסלאב.

== אטרקציות תיירות ==
ציוני הדרך החשובים ביותר בפריאסלאב הם:
*המוזיאון למסורות ארכיטקטורה ומשק בית עממי המציג את הארכיטקטורה והמסורות האוקראיניות מהזמן העתיק עד המאה ה-19. הוא כולל מוזיאוני משנה, כמו מוזיאון הלחם, מוזיאון לתחבורה יבשתית, מוזיאון הרושניקים (מגבות אוקראיניות מעוטרות), מוזיאון חלק החלל, מוזיאון לדואר, מוזיאון לטקסים אוקראינים, מוזיאון לארכאולוגיה, מוזיאון של התפארת הקוזאקית ועוד.
*שרידי בניינים מן המאות ה-10 וה-11 שנחפרו.
*כנסיית מיכאל הקדוש (1646–1666).

==הקהילה היהודית==

ידוע על יהודים בעיר לפחות משנת 1620, עת תושבי העיר הנוצרים התלוננו למלך זיגמונט על הגידול במספר היהודים והשפעתם. בפרעות ת"ח–ת"ט של חמלניצקי יהודי העיר היו מראשוני הנפגעים.

הסופר היידי שלום עליכם נולד בעיר ב-1859. הוא גדל בעיירה וורנקיב אך בהיותו בן 13 חזרה המשפחה לפריאסלאב.

בעת הפוגרומים של 1881–1882 (הסופות בנגב) נפגעה הקהילה ובפרט יהודים שנמלטו מקייב.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://ru.wikisource.org/wiki/ЕЭБЕ/Переяславль פריאסלאבל] ביברייסקיה אנציקלופדיה 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחוז קייב: ערים
גריזרס

"גריזר" אמריקאי אופייני (1960)
מרקורי שהייתה חביבה על הגריזרס]]
גריזרס (באנגלית: Greasers), כינוי לחבורות או כנופיות של צעירים שהחלו להתפתח בשנות ה-50 של המאה ה-20 בארצות הברית. הסגנון של תת-תרבות זו הפך לפופולרי בקרב אנשים רבים כביטוי למרד נעורים.

== היסטוריה ==
בשנות ה-50, ה-60 וה-70, צעירים אלה היו ידועים בתור "בריונים" וכיום הם מכונים לעיתים קרובות "רוקבילי". רבים ראו בהם כבני אדם עילגים ואלימים עם רצון מאצ'ואיסטי לזעזע, שסיגלו לעצמם מנטליות של אנשי כנופיה עם קודים של כבוד גברי. השם "גריזרס" נבע מהתספורת המשומנת שלהם, שהייתה כרוכה בסירוק השיער לאחור בשמנים שונים שנדמו לגריז (לגריזרס מגזעים שונים היו תסרוקות שונות, להרבה מקסיקנים ואפרו-אמריקאים למשל, היה שיער מתולתל). המונח שב והופיע בעשורים מאוחרים יותר, כחלק מהתחייה של התרבות הפופולרית של שנות ה-50. אחד מביטוייה הראשונים הייתה פרסומת טלוויזיונית למשקה מ-1971.

למרות שתת-תרבות זו הייתה רווחת בעיקר בקרב בני הנוער בצפון אמריקה, היו תופעות דומות בבריטניה, אוסטרליה, איטליה, יפן ושוודיה. הגריזרס הבריטים נקראו "Ton-up boy" בשנות ה-50, ו"רוקרים" בשנות ה-60, והם עצמם, גלוחי ראש ואחרים, מכנים את הגריזרס בפשטות בשם "גריז".

הגריזרס בצפון אמריקה היו ידועים בשנות ה-50 באהבתם למכוניות "הוט רוד" (מכוניות אמריקאיות שקל היה לשנותן ואפשר היה לקנותן במחיר נמוך), לאופנועים ולמוזיקת רוק אנד רול ורוקבילי. הם לבשו לרוב חולצות טי שרט צבעוניות (לעיתים קרובות עם השרוולים מופשלים), חולצות איטלקיות סרוגות, חולצות בייסבול וחולצות באולינג, מעילי עור וג'ינס ליוויס שחורים או כחולים עם שרשראות מגולגלות בכל מקום. נעליהם היו מגפי-אופנוע שחורים או נעלי שפיץ וכמן כן הרבו לענוד בנדנות, כובעים שטוחים וארנקי-שרשרת. תסרוקתם הייתה מסורקת לאחור במקום בעזרת משחה, שעווה או קרמים לשיער כגון שמן שיער.

ה"גריזרס" מצטיירים לעיתים קרובות כבני מעמד פועלים עירוני אתני, אמריקאים-איטלקים או היספנים. למעשה, המונח "גריזרס" או "גריז" שימש גם להשמצות על רקע אתני כלפי אמריקאים-איטלקים או אמריקאים ממוצא היספני, בשל סטריאוטיפים שונים.

== במדיה ==
ייצוגם של הגריזרס במדיה לא תמיד תאם את הסטריאוטיפ או את ההשתייכות האתנית שייחסו להם, והם הוצגו לפעמים באור אוהד. כך למשל סרטי קולנוע כמו "הפרא" (1953) ו"מרד הנעורים" (1955) הציגו גרסה של גריזרס אמריקאים לבנים (מרלון ברנדו וג'יימס דין) שהוו מודל למתבגרים ה"בועטים", המורדים בהורים ובממסד כאות למצוקה פנימית. ייצוגים אחרים שהתייחסו לגריזרס כללו סרטים כגון "אמריקן גרפיטי" (1973), "שבילי הזעם" (1973), "אני והחבר'ה" (1986), הסרט "נערי הכרך" המבוסס על הספר "נערי הכרך", המחזמר "גריז" (1971) והסרט באותו שם (1978), דמותו של "פונזי" בסדרת הטלוויזיה "ימים מאושרים" (1974-1984), דמותם של "לני" ו"סקוויגי" בסדרת הטלוויזיה "לוורן ושירלי" (1983-1976) ועוד.

== ראו גם ==
* ערס

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סלנג בשפה האנגלית
קטגוריה:ארצות הברית: תרבות
קטגוריה:כנופיות
אורי כרמל

אורי כרמל (נולד ב-1965 בערך) הוא עורך דין ישראלי, כיהן בתפקיד ראש המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש) בין השנים 2011–2018.

==ביוגרפיה==
כרמל הוא בעל תואר ראשון ושני במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד במסגרת תוכנית קרן וקסנר.

התמחה בבית המשפט העליון. בשנת 1995 החל לעבוד כעורך דין במחלקה הפלילית בפרקליטות המדינה, וייצג את התביעה במשפטים פליליים רבים. ב-2005 מונה לממונה על עניינים פליליים בפרקליטות המדינה וכיהן בתפקיד זה עד 2008, שבה יצא ללימודים באוניברסיטת הרווארד. עם שובו מונה לסגן מנהל מח"ש, ובין השאר הוביל את החקירה בעניינו של ניצב אורי בר-לב, שנחשד בהטרדה מינית. בחודש מרץ 2011 מונה לראש מח"ש, במקומו של עו"ד הרצל שבירו. במהלך כהונתו צמצם את מספרם של קציני המשטרה המושאלים למח"ש, והחליפם באזרחים. בשנת 2012 נחקרו באזהרה במח"ש מעל 1,000 שוטרים, מתוך כ-2,000 תלונות שהוגשו.

בתקופתו נחקרו פרשת פרשת אום אל-חיראן ופרשת ניצב רוני ריטמן. שתי פרשיות שעוררו מתיחות בין כרמל למפכ"ל רוני אלשיך. בשנת 2016 יצא לחופשת מחלה של כשנה, ובתקופה זו היה סגנו, משה סעדה, ממלא מקומו. 

באוקטובר 2017 הודיע על כוונתו לפרוש מתפקידו כראש המחלקה לחקירות שוטרים, שנה לפני המועד המתוכנן, והוא פרש באפריל 2018. היו שפירשו את ההתפטרות, כבאה על רקע המתיחות שהייתה לו עם המפכ"ל.

=== לאחר סיום תפקידו במחלקה לחקירות שוטרים ===
במאי 2019, לצד בכירים לשעבר בפרקליטות המדינה ובייעוץ המשפטי לממשלה, חתם על גילוי דעת כנגד חקיקת פסקת התגברות והרחבת חוק החסינות<ref>[https://pic-upload.ynet.co.il/news/GuiluiDaat.pdf גילוי דעת מטעם בכירים לשעבר בפרקליטות המדינה ובייעוץ המשפטי לממשלה], 26 במאי 2019; </ref>.

== חיים אישיים ==
כרמל נשוי ואב לשלושה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
קטגוריה:עובדי פרקליטות המדינה
קטגוריה:ראשי מח"ש
קטגוריה:עורכי דין פליליים ישראלים
קטגוריה:משפטנים בוגרי תוכנית קרן וקסנר בישראל
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
אינה צ'וריקובה

אינה צ'וריקובה בשנת [[2009]]
אינה מיכאילובנה צ'וריקובה (ברוסית: Инна Михайловна Чурикова; 5 באוקטובר 1943, בשקיריה – 14 בינואר 2023, מוסקבה) הייתה שחקנית תיאטרון וקולנוע סובייטית ורוסייה. היא זכתה במספר פרסים ובשנת 1991 הוענק לה התואר האמן העממי של ברית המועצות. בעלת כל ארבע הדרגות של עיטור ההצטיינות למען המולדת.

== ביוגרפיה ==
אינה צ'וריקובה נולדה בעיירה קטנה בבשקיריה. זמן קצר לאחר לידתה הוריה התגרשו. בשנות ה-50 עברה אינה עם אימה למוסקבה.

לאחר סיום בית הספר אינה שכבר בילדותה רצתה להיות שחקנית ניסתה להתקבל לבית הספר למשחק. לאחר מספר ניסיונות היא התקבלה לבית הספר למשחק ליד תיאטרון מאלי וסיימה אותו בהצטיינות בשנת 1965. השחקנית החלה לעבוד בתיאטראות שונים במוסקבה. בשנת 1975 צ'וריקובה הוזמנה לתיאטרון לנקום על ידי מארק זכארוב והיא עבדה בתיאטרון זה עד שנותיה האחרונות. בשנת 1996 לצ'וריקובה הוענק פרס הפדרציה הרוסית עבור עבודתה בתיאטרון.

עוד בהיותה סטודנטית בבית הספר למשחק צ'וריקובה החלה להצטלם בקולנוע. מספר שנים היא גילמה רק תפקידים קומיים זוטרים. פריצתה לתפקידים גדולים התרחשה בסרטי בעלה הבמאי אולג פנפילוב. הסרט הראשון שפרץ לתודעה כלל ארצית ובו היא שיחקה תפקיד ראשי היה סרט "התחלה" בה היא גילמה תפקיד של פועלת בית החרושת שחולמת להיות שחקנית ולשחק ז'אן ד'ארק. בסרט שולבו קטעים היסטוריים בה צ'וריקובה משחקת את ז'אן. עבור משחק בסרט זה היא הוכרזה "שחקנית השנה" בברית המועצות. במהלך צילומי הסרט היא התחתנה עם בעלה.

לאחר הצלחתה בסרט זה צ'וריקובה המשיכה להשתתף בסרטי בלעה ושל במאים אחרים. בשנת 1984 היא זכתה לפרס בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין עבור משחקה בסרט. היא ממשיכה להצטלם בקולנוע גם כיום, בשנת 2013.

בשנת 2001 צ'וריקובה הייתה שותפה של בעלה בכתיבת תסריט לסרט על משפחת רומנוב. בשנים 2007-1009 השחקנית הייתה נשיאה של פסטיבל הקולנוע על שם אנדריי טרקובסקי.

בשנת 2013, לקראת יובל ה-70 של השחקנית בטלוויזיה רוסית הוקרן סרט על פעילותה.

צ'וריקובה מתה ב-14 בינואר 2023.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* [http://www.russia-ic.com/people/general/c/173/ ז'אן ד'ארק ומכשפה]

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה סובייטיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה רוסיות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון רוסיות
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:סובייטיות שנולדו ב-1943
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1943
קטגוריה:רוסיות שנפטרו ב-2023
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2023
The Young and the Hopeless

The Young And The Hopelss הוא האלבום השני של להקת הפאנק רוק "גוד שארלוט". הוא נחשב לאלבום הכי מצליח שלהם. האלבום יצא לאור בשנת 2002, ונמכר במעל ל-3,464,000 עותקים בארצות הברית ומעל ל-5 מיליון עותקים בעולם, מה שהופך אותו לאלבום הנמכר ביותר של הלהקה. האלבום הגיע למעמד של פלטיניום משולש בארצות הברית ודורג במקום הראשון במצעד האלבומים של קנדה. בנוסף, הקליפ של השיר "Lifestyles Of The Rich & The Famous" זכה בפרס "בחירת הקהל" בטקס פרסי הווידאו של MTV לשנת 2003.

== רשימת השירים ==

== סינגלים ==
{| class="wikitable"
|-
! שם השיר !! מיקום הכי גבוהה במצעדים
|-
| Lifestyles Of The Rich & The Famous|| 6
|-
| The Anthem || 10
|-
| Girls & Boys || 6
|-
| The Young & The Hopeless || 28
|-
| Hold On || 34
|}

==דירוג במצעדים==
{|class="wikitable"
|-
! מדינות
! מיקום במצעדים
! מעמד
! מכירות
!
|-
| אוסטרליה
| style="text-align:center;"| 9
| style="text-align:center;"| פלטיניום
| style="text-align:center;"| 70,000
| style="text-align:center;"|
|-
| קנדה
| style="text-align:center;"| 1
| style="text-align:center;"| פלטיניום כפול
| style="text-align:center;"| 200,000
| style="text-align:center;"|
|-
| אירלנד
| style="text-align:center;"| 16
| style="text-align:center;"|
| style="text-align:center;"|
| style="text-align:center;"|
|-
| שוודיה
| style="text-align:center;"| 7
| style="text-align:center;"| זהב
| style="text-align:center;"| 30,000
| style="text-align:center;"|
|-
| שווייץ
| style="text-align:center;"| 46
| style="text-align:center;"|
| style="text-align:center;"|
| style="text-align:center;"|
|-
| אנגליה\בריטניה
| style="text-align:center;"| 15
| style="text-align:center;"| פלטיניום
| style="text-align:center;"| 300,000
| style="text-align:center;"|
|-
| ארצות הברית
| style="text-align:center;"| 7
| style="text-align:center;"| פלטיניום משולש
| style="text-align:center;"| 3,000,000
| style="text-align:center;"|
|-
| ניו זילנד
| style="text-align:center;"| 6
| style="text-align:center;"| זהב
| style="text-align:center;"| 7,500
| style="text-align:center;"|
|-
| גרמניה
| style="text-align:center;"| 37
| style="text-align:center;"|
| style="text-align:center;"|
| style="text-align:center;"|
|-
| צרפת
| style="text-align:center;"| 52
| style="text-align:center;"| כסף
| style="text-align:center;"| 50,000
| style="text-align:center;"|
|-
| הולנד
| style="text-align:center;"| 57
| style="text-align:center;"|
| style="text-align:center;"|
| style="text-align:center;"|
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי חברת אפיק רקורדס
סלסטיה

סֶלֶסְטְיָה (באנגלית: Celestia) היא תוכנה חופשית, המדמה גרמי שמיים בשלושה ממדים ומאפשרת תנועה וירטואלית בחלל. 

סלסטיה נמצאת בשימוש נרחב בהוראת האסטרונומיה ואומצה על ידי נאס"א וסוכנות החלל האירופית למטרה זו. סלסטיה היא תוכנה חוצת פלטפורמות וזמינה למערכות הפעלה מרובות, לרבות Microsoft Windows, לינוקס ו-OS X.

==תפקודי סלסטיה==
התוכנה מציגה מאות אלפי גרמי שמיים רבים מסוגים שונים: פלנטות (לרבות פלנטות מחוץ למערכת השמש), כוכבים, ירחים, צבירי כוכבים, ערפיליות, גלקסיות, כוכבי שביט ועוד. קטלוג הכוכבים שהיא מבוססת עליו נבנה בפרויקט Hipparcos של סוכנות החלל האירופית, ומודל התנועה הפלנטרית הוא VSOP87 - מודל מדויק די הצורך להדמיה מדויקת של ליקויים.

סלסטיה מאפשרת תנועה בין גרמי השמיים ומעקב אחריהם. אפשרויות המעקב מגוונות, וכוללות מעקב ממקום יחיד בחלל, מעקב מעל נקודה קבועה בפני השטח של גרם השמים, מעקב תוך שמירת זווית הייחוס לגרם שמים נוסף, מעקב תוך שמירת זווית הייחוס למסלול הגרם השמימי ועוד.

סלסטיה מאפשרת תנועה בזמן בקצבים שונים, לפנים ולאחור, ועצירה של הזמן. לתוכנה אפשרויות סקריפטינג רבות, המאפשרות בניית מערך שיעור מוכן מראש, והיא מאפשרת לכידה של המוצג בה לתמונה או וידאו. ניתן לפצל את התצוגה לשתיים, אופקית או אנכית, וכך מתאפשר שימוש בשני צגים וגם השוואה שני גרמי שמיים, או מבט משתי נקודות שונות על אותו אירוע אסטרונומי.

סלסטיה ניתנת להרחבה באמצעות תוספים, המאפשרים להעשיר את החוויה הוויזואלית (עם טקסטורות באבחנה גבוהה, שכבות אטמוספירה ומודלים תלת-ממדיים), הוספת אירועים שמימיים וספינות חלל. קיים מאגר גדול של תוספים חופשיים לשימוש, וקיימים גם תוספים מסחריים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://sourceforge.net/projects/celestia/ הורדת התוכנה ממאגר תוכנות חופשיות SourceForge]
* [http://www.celestiamotherlode.net/ מאגר תוספים (חלקם בתשלום), סקריפטים ומידע רב]

קטגוריה:תוכנות אסטרונומיה
קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2001
מרחב לינדלף

בטופולוגיה, מרחב לינדלף הוא מרחב טופולוגי שבו לכל כיסוי פתוח קיים תת-כיסוי בן-מנייה. זוהי גרסה חלשה של תכונת הקומפקטיות, הדורשת שלכל כיסוי פתוח יהיה תת-כיסוי סופי. המרחבים נקראים כך על שם המתמטיקאי הפיני ארנסט לאונרד לינדלף.

הלמה של לינדלף קובעת שכל מרחב טופולוגי המקיים את אקסיומת המנייה השנייה הוא מרחב לינדלף (אבל לא להפך). מרחב מטרי הוא מרחב לינדלף אם ורק אם הוא ספרבילי, אם ורק אם הוא מקיים את אקסיומת המנייה השנייה. לעומת זאת, קיים מרחב רגולרי לינדלף-תורשתית שאינו ספרבילי (Moore, 2006). (מרחב הוא לינדלף-תורשתית אם כל תת-קבוצה שלו היא לינדלף בטופולוגיה המושרית). 

כמה תכונות:

# תת-קבוצה סגורה של מרחב לינדלף היא מרחב לינדלף. הוכחה: יהיו <math>X</math> מרחב לינדלף ו-<math>V \subseteq X</math> תת-קבוצה סגורה. יהי <math>\mathcal{U} = \{U_\alpha\}_{\alpha \in A}</math> כיסוי פתוח של <math>V</math>, במובן ש-<math>V \subseteq \bigcup_{\alpha \in A} U_\alpha</math>. נבחין שאז <math>\mathcal{U} \cup \{V^c\}</math> כיסוי פתוח של <math>X</math> (הקבוצה <math>V^c</math> פתוחה כי <math> V</math> סגורה). מכך ש-<math>X</math> לינדלף נובע שקיים תת-כיסוי בן מנייה <math>\mathcal{U'}</math>, ונוכל להבחין כי <math>\mathcal{U'} \setminus \{V^c\}</math> הוא תת-כיסוי בן מנייה של <math>\mathcal{U}</math>. לכן <math>V</math> לינדלף. <math>\blacksquare</math>
# תמונה רציפה של מרחב לינדלף היא לינדלף. הוכחה: יהיו <math>X,Y</math> מרחבים טופולוגיים כך ש-<math>X</math> לינדלף, ותהי <math>f \colon X \to Y</math> פונקציה רציפה. נטען ש-<math>f(X)</math> גם לינדלף. יהי <math>\mathcal{U}</math> כיסוי פתוח של <math>f(X)</math>. נבחין שאז <math>f^{-1}(\mathcal{U}) = \{f^{-1}(U) \mid U \in \mathcal{U}\}</math> מהווה כיסוי של <math>X</math>. זה אף כיסוי פתוח של <math>X</math>, שהרי כל <math>U \in \mathcal{U}</math> פתוחה ו-<math>f</math> רציפה. מכך ש-<math>X</math> לינדלף נסיק שקיים תת-כיסוי בן מנייה, כלומר שקיימות <math>U_1,U_2,\dots \in \mathcal{U}</math> כך ש-<math>X = \bigcup_{i=1}^\infty f^{-1}(U_i)</math>. מכיוון ש-<math>f</math> היא על <math>f(X)</math> נסיק כי <math>f(X) = \bigcup_{i=1}^\infty U_i</math>, ובכך מצאנו תת-כיסוי בן מנייה ל-<math>\mathcal{U}</math>, ולכן <math>f(X)</math> לינדלף. <math>\blacksquare</math>
# מכפלה של שני מרחבי לינדלף אינה בהכרח לינדלף. למשל, הישר של סורגנפריי <math>\mathbb{R}_\ell</math> הוא לינדלף (אף על פי שאיננו מרחב מנייה שנייה), אולם ניתן להראות שהמכפלה <math>\mathbb{R}_\ell \times \mathbb{R}_\ell</math> אינה לינדלף.

==לקריאה נוספת==
* 

קטגוריה:מרחבים טופולוגיים
הטיה (דקדוק)

בשפות טבעיות, הטיה (או נטייה) היא שינוי קל בכתיב ובהגייה של מילה, שמשנה מעט גם את המשמעות שלה ונעשית על פי חוקי הדקדוק. לדוגמה, את שם העצם "מכתב", ניתן להטות ל"מכתבים" כדי לשנות את המספר הדקדוקי שלו מיחיד לרבים, או להטות אותו ל"מכתבִי", כדי להביע את השייכות שלו לדובר.

קיימים שני סוגי קצה של הטיה, כאשר הרבה מההטיות ניתן לראות כנמצאות בין שני סוגי קצה אלו. הסוג הראשון הוא הטיה דקדוקית והסוג השני הוא גזירה: 
* הטיה דקדוקית של מילת בסיס, בסך הכול מתאימה את המורפולוגיה של צורן הבסיס לתפקידו התחבירי במשפט. היא לא יוצרת מילים, שיכולות לקבל מונחים חדשים במילון. לדוגמה כל אחד מצמדי המילים "שולחני" ו"שולחנך", "הלכתי" ו"אלך" או "צילם" ו"צולם", יגדרו במילון בעזרת ערך בודד. הטיה דקדוקית גם יוצרת צורן, שמשמעותו ברורה באופן אוטומטי, לדובר השפה, שנתקל בו בפעם הראשונה.
* גזירה יוצרת משמעויות חדשות למילים. לדוגמה, לכל מילה מלצמדי המילים, "צילם" ו"מצלמה", "לבנה" ו"מלבן", "ביכר" ו"בכור", "חם" ו"חמין", "אדום" ו"אדמת" או "אבד" ו"התאבד", כן יהיו, או כן יוכלו להיות במילון ערכים נפרדים. הם גם יתורגמו לערכים שונים במילונים דו לשוניים. הבנת משמעות המושג, שנוצר בגזירה היא פחות אוטומטית מהבנת מושג שנוצר בהטיה דקדוקית גרידא. אולם, עדיין, חוקי הגזירה יעזרו לדובר השפה להבין את משמעותו של מושג גזור בעזרת ניסיונו בגזירות דומות. דובר השפה, שמכיר את הצמד "תקליט" – "תקליטיה" יוכל לנחש, שהמושג 'רס"פיה' הוא מקום כל שהוא, שקשור למשהו או מישהו, שמכונה 'רס"פ'. ('רס"פיה' היא המחסן של רב הסמל הפלוגתי).

קיומן של ההטיות גזירה מגדיל באופן משמעותי את אוצר המילים של השפות הטבעיות. לדוגמה, המשפט "עֲבוֹד, לִמְדִי, נַצְלוּ אֶת זְמַנְּכֶם", ייכתב באנגלית, באופן בו אי אפשר לדעת מתי הדובר פונה לגבר, מתי לאישה ומתי לשניהם גם יחד. ההטיות מאפשרות גם לקצר משפטים ("שְׁלַח דָאוֹנִי הַשָּׁמַיְמָה" במקום "שְׁלַח אֶת הַדָּאוֹן שֶׁלִּי אֶל הַשָּׂמִים"). לעומת זאת, ההטיות הדקדוקיות מאפשרות בקרת איכות על קליטת המסר הנשמע או הנקרא (אם לקורא או לשומע לא ברור, למשל, אם הופיעה במשפט המילה "אתם" או "אתן", הטיית הפועל שאחרי מילה זו תבהיר את העניין).

ישנן שפות, שבהן יש יותר אפשרויות הטיה של מילים, ביחס לשפות אחרות. באנגלית, למשל, תארים אינם מקבלים הטיה במספר ובמין (אין הבדל בין "יָפֶה", "יָפָה", "יָפוֹת" ו"יָפִים"), רק בהשוואה (כמו "big", "bigger" ו-"the biggest"), בעוד שבצרפתית הם דווקא כן מקבלים במין ובמספר. בשפות שמיות, לדוגמה, יש יכולת הטיה רבה יותר מאשר בשפות הודו-אירופיות. למעשה, בשפות שמיות, כמעט כל אוצר המילים הוא הטיות של שורשים בני שלושה עיצורים. כך לדוגמה, בעברית, שמות עצם רבים, פעלים רבים וכמה תארים הם הטיות של השורש כ.ת.ב. פירוט שמות עצם: "מכתב", "מכתבה" (שולחן כתיבה), "כְּתָב" (מערכת הסימנים של השפה), "כתובּה" (חוזה). פירוט פעלים: לכתוב, להכתיב, להתכתב, לכתב, לשכתב. פירוט תארים: כָתיב (ניתן לכתיבה), מכותב.

== נטיית הפועל ==

נטייה (או הטיה) של פעלים נקראת נטיית הפועל. הטיה של הפועל משנה את משמעותו במקצת אך מאפשרת להסתפק עדיין במילה אחת. הפועל יכול לנטות עבור מאפייניו השונים, דוגמת זמן, אספקט, מודוס, גוף, מין, מספר ועוד.

== נטיית השם ==

נטייה (או הטיה) של שמות עצם נקראת נטיית השם. הטיה של השם משנה את משמעותו במקצת, אך מסגלת את המילה לסביבתה התחבירית או מחדדת את משמעותה לפי צורכי המבע. השם יכול לנטות עבור מאפייניו השונים, דוגמת יחסה, מין, מספר, סמיכות ועוד.

==קישורים חיצוניים==

* 

==ביאורים==

קטגוריה:דקדוק
קטגוריה:מורפולוגיה (בלשנות)
נתן ארד

ד"ר נתן ארד (וילנצ'וק)
נתן ארד (7 במרץ 1930 – 25 בינואר 2022) היה לוחם הפלמ"ח במלחמת העצמאות, ממקימי קיבוץ יראון, מנכ"ל משרד האנרגיה והתשתית ויושב ראש מועצת המנהלים של בתי הזיקוק לנפט.

==ביוגרפיה==
נולד בחיפה ב-1930 לפנינה ויצחק וילנצ'וק. אחיו היה בר-עתיד (ביל) וילנצ'וק. ב-17 בספטמבר 1943 נהרגה אמו בתאונת דרכים בעת שירותה כחיילת במלחמת העולם השנייה בחיל הנשים של הצבא הבריטי (ATS), במחנה ליד העיר צידון.

סיים את לימודיו בגימנסיה הרצליה בשנת 1947.

=== מלחמת העצמאות ולאחריה ===
מאוקטובר 1947 ועד יוני 1949 היה בשירות צבאי פעיל, תחילה במסגרת הכשרה מגויסת של הפלמ"ח, הכשרת הצופים דפנה, ולאחר מכן במסגרת צה"ל. בראשית שנת 1948 עבר קורס מ"כים בקיבוץ דליה. במלחמת העצמאות לחם בשורות הגדוד השלישי של הפלמ"ח, חטיבת יפתח, בין היתר בקרבות לשחרור הגליל, כיבוש טבריה, הגנת עמק הירדן, בדרך לירושלים, כיבוש לוד, מבצע דני ובשחרור המצור על הנגב במבצע יואב. בחודשים ינואר עד יוני 1949 עבר קורס קצינים של צה"ל, מחזור ה', במחנה "אליהו", דרומית לנתניה.

בהמשך, במסגרת שירות המילואים, שירת עד ראשית שנת 1965 בסגל הפיקוד של גדוד 112, חטיבה 11; מרבית התקופה כמ"פ, ובשנתיים האחרונות כסמג"ד. לחם עם הגדוד במסגרת מבצע קדש בדרום סיני. בשנת 1957 עבר קורס מ"פים של צה"ל במחנה "אליהו". מסוף שנת 1968 ועד 1975 השתייך למסגרת מל"ח של פיקוד הדרום. המשיך לאחר מכן לשרת באג"ם מבצעים במטכ"ל עד לקבלת הפטור משירות מילואים.

=== לימודי הנדסה ותפקידים במשק ===
השלים תואר ראשון ושני בהנדסת מכונות במכון הטכנולוגי על שם קרנגי בפיטסבורג שבארצות הברית, ותואר שלישי בהנדסת מערכות טכנולוגיות באוניברסיטה על שם ג'ורג' וושינגטון בעיר וושינגטון. בשנים 1956 עד 1977 עבד בחברת "מקורות", ובתפקידו האחרון היה מנהל אגף ההנדסה. בשנים 1965–1966 היה חבר בצוות משותף לחברת "מקורות", חברת החשמל, והוועדה לאנרגיה אטומית, שבדק את ההיתכנות של פרויקט (יזום על ידי הממשל האמריקאי וממשלת ישראל) לשילוב מתקני התפלת מי-ים עם אנרגיה גרעינית.

בין השנים 1977 ו-1979 שימש מנכ"ל הרשות הלאומית לאנרגיה. בשנים 1984–1990 שימש מנכ"ל משרד האנרגיה והתשתית. בין השנים 1990 ו-1996 היה יושב ראש מועצת המנהלים של חברת בתי זיקוק לנפט, יו"ר הוועד הפועל של חברת "כרמל אולפינים", וחבר בוועדה ממלכתית למינוי רואי חשבון בחברות ממשלתיות וקביעת שכרם. בין השנים 1996 ו-2002 היה יועץ עצמאי בנושאי אנרגיה ופרויקטים שונים, חבר בוועדת המניות של בנק המזרחי ודירקטור בחברות ציבוריות ופרטיות.

ארד התגורר בתל אביב והיה נשוי לדיצה (לבית סלומון) עד מותה בשנת 2009. אב לשתי בנות: דפנה וארנה. אחד מנכדיו הוא הקולנוען עמרי שנהר. 

ארד נפטר ב-25 בינואר 2022 בגיל 91.

== קישורים חיצוניים ==
* נתן ארד, [http://omrishenhar.wixsite.com/nathanarad האתר הרשמי]
*
*נתן ארד, [http://www.gen-mus.co.il/person/?id=20151 באתר מוזיאון ראשון-לציון]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:יראון: אישים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון 
קטגוריה:מנכ"לי משרד האנרגיה והתשתית
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
תמנון כחול-טבעות

תְּמָנוּן כחול-טבעות (שם מדעי: Hapalochlaena), הוא סוג שבו 3 או 4 מיני תמנון, החיים באוקיינוס השקט, באוקיינוס ההודי ובחופי אוסטרליה ויפן. תמנון כחול-טבעות משתייך למערכת הרכיכות ולמחלקת הסילוניות, ומזוהה כאחד היצורים הימיים הארסיים בעולם.

==מקום מחיה ==
התמנון חי בעיקר במים הרדודים לאורך החופים המערביים של אוסטרליה 

== תכונות ==
צורתו של תמנון כחול-טבעות עגולה כמו כל התמנונים, וגודלו ככדור גולף. לתמנון 8 זרועות שמתפצלות מרגל אחת, והוא נושם בעזרת זימים. שמו של התמנון ניתן לו בשל 50 הטבעות הכחולות שעל גופו. שאר גופו בצבע אפור ובז'.

משקל<nowiki/>ו גופו כ-30 גרם.

==ארס==
לתמנון ארס חזק ביותר, המשתק על ידי נשיכה את כל השרירים הרצוניים (לא כולל הריאות והלב). אדם שננשך ימות כעבור כ-90 דקות, אם לא יקבל טיפול. הארס של התמנון אגור בבלוטות הרוק שלו, וכאשר הוא תוקף הטבעות שעליו הופכות כחולות יותר.

ארסו של התמנון, המיוצר על ידי חיידקים החיים בתוך בלוטות הרוק שלו, מכיל טטרודוטוקסין TTX, רעל/ארס הסותם את תעליות הנתרן של העצבים ומשתק את פעילותן. רעל זהה נמצא בכבד של דגי הנפוחית. לא נמצא נסיוב לארס זה. הארס בגופו חזק פי 1,200 מציאניד, ושיעורו עולה פי למעלה מעשרים על הכמות הדרושה כדי להרוג אדם.

עוצמתו של ארס תמנון זה לפי מדד LD50 היא 0.3 מ"ג לקילוגרם מסת גוף.

== מינים ==

* תמנון כחול-טבעות דרומי

* תמנון כחול-טבעות גדול

* תמנון כחול-טבעות מפוספס

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תמנוניים
קטגוריה:רכיכות ארסיות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1929
פרויקט נהר ירושלים

פרויקט נהר ירושלים הוא שמה של יצירת אמנות שנוצרה בשנת 1970 על ידי יהושע נוישטיין, ז'ורז'ט בלייה וג'ררד מרקס. העבודה נחשבת ליצירת האמנות המושגית הראשונה שנוצרה בישראל.

==היסטוריה==
בשנת 1970 היה נויישטיין שותף, ביחד עם ז'ורז'ט בלייה וג'ררד מרקס ביצירתו של "פרויקט נהר ירושלים". במיצג, שנוצר בחסות מוזיאון ישראל, הושמעו קולות זרימה מוקלטים של מים על ידי רמקולים, במזרח ירושלים, באזור שלרגלי אבו תור ומנזר סנט קליר ועד נחל קדרון. הנהר הדמיוני לא רק יצר סביבת אמנות חוץ-מוזיאלית, אלא גם רמז, באופן אירוני, על תחושת הגאולה המשיחית שלאחר מלחמת ששת הימים, ברוח ספר יחזקאל (פרק מ"ז) וספר זכריה (פרק י"ד).

תיעוד של העבודה הופיע במסגרת התערוכה "מושג + אינפורמציה" שנערכה במוזיאון ישראל בשנת 1971. יונה פישר, תיאר את העבודה בקטלוג התערוכה כפעולה המושגית הראשונה בישראל.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהושע נוישטיין
קטגוריה:מיצגים
קטגוריה:יצירות משנת 1970
קטגוריה:ירושלים: יצירות אמנות
לואיס סאקר

לואיס סאקֶר (באנגלית: Louis Sachar; בעברית נקרא גם לואיס סצ'ר; נולד ב-20 במרץ 1954, איסט מדאו, לונג איילנד, ניו יורק, ארצות הברית) הוא סופר ילדים אמריקאי, זוכה מדליית ניוברי לשנת 1999 על ספרו "בּוֹרוֹת".

סאקר רכש השכלה אקדמית בכלכלה ובמשפטים במכללת הייסטינגס של אוניברסיטת קליפורניה ובהמשך באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. במהלך לימודיו החל בכתיבת ספרו הראשון Sideways Stories From Wayside School, ובמקביל עבד כמורה בבית ספר יסודי. ב-1999 זכה במדליית ניוברי על ספרו "בּוֹרוֹת". סאקר נשוי ואב לבת.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 

קטגוריה:סופרי ילדים ונוער אמריקאים
קטגוריה:סופרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:זוכי מדליית ניוברי
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער יהודים
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים של אוניברסיטת קליפורניה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1954
יבגני ווצ'טיץ'

יבגני ווצ'טיץ (ברוסית: Евгений Вучетич; 28 בדצמבר 1908 – 12 באפריל 1974) היה פסל סובייטי. הוא זכה בפרס ברית המועצות 5 פעמים, פרס לנין בשנת 1970 ובשנת 1967 הוענק לו תואר גיבור העמל הסוציאליסטי. על פעילותו זכה במספר עיטורים.

== חייו ==
יבגני ווצ'טיץ' נולד בדנייפרופטרובסק (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום באוקראינה) לאב ממוצא סרבי. לאחר מספר שנים המשפחה עברה לרוסטוב על דון. כבר בילדות התגלה לילד כישרון לציור. הוא למד בבית הספר לאמנויות ברוסטוב על דון וסיים אותה בשנת 1930. בשנים 1931-1933 ווצ'טיץ' השתלם בלנינגרד. כבר בשנת 1937 הוא הציג בתערוכה בפריז את פסלו "קלימנט וורושילוב על הסוס" וזכה במדליית זהב. בשנת 1935 הוא עבר למוסקבה והשתתף בניית בנייני ציבור לרבות הבניין החדש של הספרייה הממלכתית של רוסיה.

עם תחילת מלחמת העולם השנייה ווצ'טיץ' התנדב לצבא והשתתף קרבות. הוא קודם בדרגת קצונה ובשנת 1943 השתחרר עקב פציעה. הוא חזר למוסקבה והמשיך את התמחותו בפיסול. 

ווצ'טיץ' היה בין מייצבי הסגנון של קלסיציזם סטליניסטי. הוא עשה סדרה של פסלי ולדימיר לנין, יוסיף סטלין מדינאים ומפקדי צבא סובייטיים. 

ווצ'טיץ' נפטר במוסקבה ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.

==העבודות הידועות==
* אנדרטת המלחמה הסובייטית (פארק טרפטו), ברלין, 1946
* פסל לזכר אירועים של מלחמת העולם השנייה, אזור תעלת הוולגה-דון, 1953
* פסל "נכתת חרבות למחרשות", ניו יורק, 1957
* פסל של פליקס דזרז'ינסקי, מוסקבה מול בניין הק.ג.ב (1958)
* אמא מולדת, וולגוגרד, 1958-1967
* אמא מולדת, קייב, 1972-1974
* סדרת פסלי יוסיף סטלין (1952-1953)
* סדרת פסלי ולדימיר לנין (1970-1956)

==קישורים חיצוניים==

* [http://net-film.ru/film-8133/ סרט תיעודי על חייו של ווצ'טיץ']
* 

קטגוריה:פסלים רוסים
קטגוריה:זוכי פרס לנין
קטגוריה:גיבורי העמל הסוציאליסטי
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1908
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1974
מונה מספר לכוכבים

מונה מספר לכוכבים (באנגלית: Number the Stars) הוא ספר ילדים מאת הסופרת האמריקאית לויס לאורי. הסיפור מבוסס על אירוע אמיתי: הצלת יהודי דנמרק בתקופת השואה.

הספר זכה במדליית ניוברי, פרס ספרותי אמריקאי יוקרתי. שם הספר לקוח מפסוק בספר תהילים (קמז, ד). עיטור אנדרסן הוענק למתרגם על התרגום המופתי.

==עלילה==
הספר מתמקד באנמארי, ילדה בגיל 10 מקופנהגן, בירת דנמרק. עלילת הספר מתרחשת ב-1943, בזמן מלחמת העולם השנייה. הספר מתחיל כשאנמארי חזרה לביתה מבית הספר יחד עם אחותה קירסטי ושכנתה היהודייה אלן. הן נעצרו על ידי חיילים גרמנים. החיילים החליטו לשחרר אותן, והילדות חזרו לביתן וספרו להורים על המקרה. 

לאחר זמן מה, בחודש ספטמבר, אלן הגיעה לישון אצל אנמארי. אלן סיפרה שהוריה ברחו מקופנהגן בעקבות הגזירות שהטילו הנאצים. בלילה, הנאצים הגיעו לבית של משפחת אנמארי, וביקשו שיסגירו לידיהם את היהודים המתחבאים בבית. הנאצים קיבלו מידע שבבית זה מסתתרים יהודים, לפי רשימות שמצאו בבית הכנסת בו התפללו אלן והוריה. הוריה של אנמארי הכחישו שיש יהודים בביתם, וסיפרו שאלן היא בתם.

לאחר מאורעות הלילה, אמה של אנמארי החליטה שתיקח את אנמארי, קירסטן ואלן לאחיה. אחיה הוא דייג שגר על הגבול בין דנמרק לשוודיה, שעוד לא נכבשה בידי הנאצים. כשהן הגיעו לביתו של הדוד, הוא שיקר להן שדודה גדולה של אנמארי וקירסטי, בשם בירדה, נפטרה. הדוד של אנמארי סיפר לה שההלוויה לדודה בירדה תתקיים באותו היום. אנמארי לא האמינה שהייתה לה דודה בשם בירדה, וגילתה שההלוויה היא רק תירוץ להביא יהודים לביתו של הדוד, ומשם להבריח אותם לשוודיה הנייטרלית. 

לפני ההלוויה הגיעו יהודים רבים לבית הדוד של אנמארי, ואמרו תהילים, למקרה שהנאצים ישאלו אותם מה הם עושים. כשהנאצים נכנסו לבית כדי לבדוק אם אכן מתקיימת שם הלוויה, הם רצו לראות את גופת המנוחה. אמה של אנמארי שיקרה לגרמנים, ואמרה שהדודה בירדה מתה ממחלה, ושקיימת סכנה לכך שהמחלה תתפשט אם תפתח את ארון הקבורה. הגרמנים נרתעו מלפתוח את ארון הקבורה ולהסתכן בהידבקות במחלה, ועזבו את הבית.

לאחר שהגרמנים הלכו, היהודים עלו יחד עם הדוד של אנמארי לספינת הדיג שלו, וברחו מהמלחמה לשוודיה. הסיפור נגמר כשאנמארי מבקשת מאביה שישמור על שרשרת מגן דוד שהייתה שייכת לאלן, ושנשארה אצל אנמארי.

קטגוריה:ספרי 1989
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:ספרי הוצאת הקיבוץ המאוחד
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער על השואה
המשלחת הנורווגית-בריטית-שוודית לאנטארקטיקה

המשלחת הנורווגית-בריטית-שוודית לאנטארקטיקה (באנגלית: Norwegian–British–Swedish Antarctic Expedition) שיצאה לחקור את היבשת בשנים 1952-1949 הייתה המשלחת האנטארקטית הראשונה שהורכבה מצוות בינלאומי של מדענים. חברי הצוות באו מנורווגיה, משוודיה ומחבר העמים הבריטי.

==היסטוריה==
בראשות המשלחת עמד יוֹן שֶלְדֶרוּפּ יֵיבֶר (John Schjelderup Giæver), מדען נורווגי. מטרתה הייתה לקבוע, אם תנודות אקלים שנצפו בחוג הארקטי מופיעות גם באנטארקטיקה. בסיס שנודע בשם מאודהיים הוקם על מדף הקרח קואר בפברואר 1950. המשלחת הזאת הניחה את התשתית למשלחות האוסטרליות לאנטארקטיקה משנת 1954 עד ראשית שנות ה-60'.

==תעבורה==
המשלחת הגיעה לאנטארקטיקה על ספינה בת 600 טון של ציידי כלבי-ים בשם "נורסל", שצוידה במנוע דיזל של צוללת גרמנית. במקביל אליה השתמשה המשלחת באונייה בת 24,000 טון, משום ש"נורסל" הייתה קטנה מכדי לשאת את כל הציוד והאספקה שנדרשו למשלחת האנטארקטית. 

נוסף לשתי האוניות, נכללו במשלחת שני מטוסי אוסטר קלים, שנועדו לטיסות סיור, וצוות של חמישה טייסים מחיל האוויר המלכותי הצטרף למשלחת לאייש אותם. ה"נורסל" יצאה לשלוש הפלגות הלוך-ושוב לאנטארקטיקה, בלוויית יחידה מוטסת נורווגית ושוודית לסייע בצילומי אוויר.

המידע שהשיגה המשלחת עזר לקידום חקר הקרחונים, מטאורולוגיה וגאולוגיה. היא מצאה, ש"מפלס הים העולמי נשלט בעיקר על ידי מצב תכסית הקרח האנטארקטי." כמו כן שיפרו ממצאיה את הבנת השפעתן של תכסיות הקרח האנטארקטי על ויסות האקלים העולמי. המשלחת מצאה גם ראיה המצביעה על כך, שחלק מאנטארקטיקה (ארץ דרונינג מוד) היה מחובר בעבר לדרום אפריקה. עוד מחקרים מדעיים מצאו ראיה מוצקה לכך, שמזרח אנטארקטיקה היה סמוך לדרום אפריקה עד שלהי עידן היורה. 

==סגל המשלחת==
* יון גייבר, נורווגי, מפקד קבוצת החורפים
* ולטר כיט, שוודי, חוקר קרחונים ראשי, סגן המפקד
* גורדון דה קטרוויל רובין, אוסטרלי, גאופיזיקאי, תת-סגן המפקד
* נילס יורגן שומאכר, נורווגי, מטאורולוג ראשי
* גסטה לילייקוויסט, שוודי, עוזר מטאורולוג
* ארנסט פרדריק רוטס, קנדי, גאולוג ראשי
* אלאן ריס, בריטי, עוזר גאולוג
* צ'ארלס סוויתינבנק, בריטי, עוזר לחוקר קרחונים
* נילס רור, נורווגי, סוקר טופוגרפיה
* אובה וילסון, שוודי, קצין רפואה
* ברטיל אקסטרם, שוודי, מהנדס מכונות
* אגיל רוגסטאד, נורווגי, אלחוטן
* פטר מלבי, נורווגי, כלבן
* שלברג נילסן, נורווגי, טבח

חברים נוספים שהצרטפו במועד מאוחר יותר:
* סטיג האלגרן
* לזלי קואר
* יון ילבארט
* ג'ון סנארבי

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">

* Giaever, J. (1969). The White Desert: The official account of the Norwegian–British–Swedish Antarctic Expedition. Greenwood Pub Group. 
* Swithinbank, C. (1999). Foothold on Antarctica. Sussex, England: The Book Guild Ltd. 
</div>
==קישורים חיצוניים==
<div class="mw-content-ltr">

* [http://www.spri.cam.ac.uk/resources/expeditions/nbsx/ Norwegian-British-Swedish Antarctic Expedition, 1949-1952]
* [http://www.webstaff.no/851000%20Medal%20lists/Maudheimmedaljen.htm Page for the Norwegian Maudheim medal]
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנטארקטיקה: מגלי היבשת
קטגוריה:משלחות לקוטב הדרומי
קטגוריה:הממלכה המאוחדת והאזור האנטארקטי
קטגוריה:יחסי נורווגיה–שוודיה
חוזה רוס-ביזנטיון (911)

חוזה רוס-ביזנטיון משנת 911 הוא החוזה המקיף והמפורט ביותר שנחתם בין האימפריה הביזנטית ורוס של קייב במאה ה-10. קדם לו החוזה מ־907.

לטקסט של החוזה הנכלל בכרוניקה הרוסית הראשונה יש דמיון רב בתוכן ובסגנון עם חוזי מסחר מאוחרים יותר שנחתמו על ידי ביזנטיון עם ערי המסחר האיטלקיות. הוא נכתב בשתי שפות ונחתם, באופן אישי, על ידי לאו השישי. הטקסט, גם, כולל נאומים של הצדדים החתומים. לא ידועים חוזים אחרים דומים ועתיקים בעלי מורכבות רבה כל כך בקרב חברות אחרות באירופה מאותה תקופה.

החוזה פותח במנייה ארוכה של שליחי ה'רוס' ששמות כולם הם נורדיים: קרל, אינגיאלד, פארולף, ורמונד, הרולאף, גונאר, הארולד, קאמי, פריתלייף, הרואר, אנגנטיר, תרואנד, לייטולף, פאסט וסטיינווית. סעיפים 3 עד 7 מסדירים את המשפט הפלילי ואת חיי המושבה שלהם בקונסטנטינופול. יש גם סעיף על ירושה של סוחר שמת בבירת האימפריה. סעיף 8 מוקדש למשפט ימי. הסעיפים הבאים מגדילים את כופר הנפש עבור שבויים, החלפת פושעים ומעמד שכירי החרב הורנגים המשרתים את הביזנטים.

החוזה רוס-ביזנטיון משנת 911 היה לא רק החוזה המשמעותי ביותר בין רוס של קייב והאימפריה הביזנטית במאה ה-10, אלא גם מסמך פורץ דרך שחשף את עומק היחסים והתקשורת בין שתי התרבויות. החוזה הזה היה מלא בפרטים משפטיים שהבהירו את זכויותיהם וחובותיהם של הצדדים בכל הנוגע למסחר, חיי קהילה, ומשפט. לדוגמה, החוזה כלל סעיפים הנוגעים לחוק הימי, חוקי ירושה, ויחס לשכירי החרב הורנגים המשרתים את הביזנטים. כמו כן, אחד הסעיפים החשובים התייחס להצלת ספינות שנקלעו לסערה בים השחור - סעיף שמזכיר את חוקי הים רודיוס הקדומים. החוזה, בנוסף, היווה דוגמה לשיתוף פעולה בין תרבויות שונות, עם דגש על הפער הדתי בין הצדדים: בעוד הביזנטים היו נוצרים, רוס עדיין היו פגאנים, דבר שבא לידי ביטוי גם בטקסי ההשבעה שנכללו בחוזה.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
<div style="direction: ltr;">
*
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסכמי שלום
קטגוריה:האימפריה הביזנטית
משפט דזרג

המחשה של משפט דזרג
משפט דזרג הוא תכונה אפשרית במרחב פרויקטיבי: כל שני משולשים פרספקטיבים מנקודה הם פרספקטיבים גם ביחס לישר. המשפט אינו נובע מהאכסיומות של הגאומטריה הפרויקטיבית, ולמרות שהוא חל במישור הפרויקטיבי המוגדר מן המישור האוקלידי, יש מישורים פרויקטיבים שאינם מקיימים אותו. מאידך, המשפט חל בכל מרחב פרויקטיבי מממד 3 או יותר. תכונת דזרג מאפשרת להגדיר פעולות על המרחב, באופן כזה שכל מרחב פרויקטיבי המקיים אותה מוגדר על-פי קואורדינטות מעל חוג עם חילוק.

המשפט, המיוחס לז'ראר דזרג (Girard Desargues; 1591–1661), הופיע לראשונה בספר על השימוש המעשי בגאומטריה פרויקטיבית שפרסם חברו ותלמידו Abraham Bosse ב-1648.

== המשפט ==

יהי P מרחב פרויקטיבי. שני משולשים <math>\ \triangle\ ABC</math> ו-<math>\ \triangle\ abc</math> הם פרספקטיביים מנקודה אם הישרים <math>\ Aa, Bb, Cc </math> נפגשים בנקודה אחת. באופן אינטואיטיבי ניתן לומר, שהמתבונן מנקודת החיתוך אינו יכול להבחין בין שני המשולשים. שני המשולשים האלו יקראו פרספקטיבים ביחס לישר אם החיתוכים של המשכי הצלעות <math>\ AB \cap\ ab </math>, <math>\ AC \cap\ ac </math>, <math>\ BC \cap\ bc </math>, נמצאים על ישר אחד.

משפט דזרג קובע שאם שני משולשים פרספקטיבים ביחס לנקודה אזי הם פרספקטיבים גם ביחס לישר.

המושגים "פרספקטיביות ביחס לנקודה" ו-"פרספקטיביות ביחס לישר" הם מושגים דואליים זה לזה. המשפט הדואלי למשפט דזרג קובע ששני משולשים שהם פרספקטיבים ביחס לישר הם בהכרח פרספקטיבים מנקודה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:גאומטריה פרויקטיבית
דזרג
נפאל איירליינס

נפאל איירליינס (בנפאלית: नेपाल वायुसेवा, באנגלית: Nepal Airlines, בעבר נקראה רויאל נפאל איירליינס) היא חברת התעופה הלאומית של נפאל. משרדה הראשי נמצא בבניין NAC (לשעבר RNAC) שבקטמנדו, והבסיס המרכזי שלה הוא נמל התעופה הבינלאומי טריבהוואן, קטמנדו.

==תולדות החברה==
חברת התעופה הוקמה ביולי 1958 כחברת רויאל נפאל איירליינס (RNAC). המטוס הראשון של החברה היה DC-3 דקוטה אחד, ששימש כשרת נתיבים מקומיים ומספר יעדים בהודו. בשנת 1972 רכשה החברה את מטוסי הסילון הראשונים שלה מדגם בואינג 727. בשנת 2004 החליטה ממשלת נפאל למכור את 49% מהחזקותיה בחברת התעופה נפאל למגזר הפרטי.

נכון לשנת 2018 נפאל איירליינס נמנית עם החברות שאינן מורשות לטוס מעל מדינות האיחוד האירופי.

==צי המטוסים==
איירבוס A330 נוחת ב[[נמל התעופה הבינלאומי של הונג קונג]]

צי המטוסים של החברה נכון לנובמבר 2019:

{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse;text-align:center "
|- style="color:white;background:#990000;"
! rowspan="2" style="width:150px;" | כלי טיס
! rowspan="2" style="width:50px;" | בצי
! rowspan="2" style="width:50px;" | בהזמנה
! colspan="3" class="unsortable" | נוסעים
! rowspan="2" style="width:220px;" | הערות
|- style="color:white;background:#990000;"
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת עסקים">J</abbr>
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת תיירים">Y</abbr>
! style="width:40px;" | סה"כ
|-
|איירבוס A320-200
|2
|—
|8
|150
|158
|
|-
|איירבוס A330-200
|2
|—
|18
|256
|274
|
|-
|דה הבילנד קנדה דאש 6 טווין אוטר
|3
|—
|—
|19
|19
| 
|-
|חרבין Y-12
|4
|—
|—
|19
|19
|
|-
|שיאן MA-60
|2
|—
|—
|56
|56
|
|-
!סה"כ
!13
!—
!colspan=4|
|}

==יעדים==

* קטמנדו (בסיס)
* כמה שדות תעופה מזעריים המיועדים לטיסות פנים

* דובאי

* בנגלור
* מומבאי
* ניו דלהי

* אוסקה 

* קואלה לומפור

* דוחה

* בנגקוק

== קישורים חיצוניים == 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נפאל: תעופה
קטגוריה:חברות תעופה לאומיות
קטגוריה:אסיה: חברות תעופה
תזמורת על תנאי

תזמורת על תנאי (באנגלית: Playing For Time) הוא סרט טלוויזיה אמריקאי זוכה ארבעה פרסי אמי שיצא ב-CBS ב-1980, בכיכובה של ונסה רדגרייב, העוסק בתזמורת הנשים באושוויץ.

הסרט נכתב על ידי ארתור מילר ופניה פנלון, ומבוסס על אוטוביוגרפיה מאת פנלון שיצאה ב-1976, אודות התזמורת שניגנה בה בעת שהותה כאסירה במחנה הריכוז אושוויץ במלחמת העולם השנייה. הסרט בוים על ידי ג'וזף סרג'נט, וכן דניאל מן בסרטו האחרון.

הסרט זכה לביקורות חיוביות. בעקבותיו יצאו מספר גרסאות של הסיפור כמחזות לתיאטראות ברחבי העולם.

==עלילה==
פניה פנלון היא זמרת ופסנתרנית יהודיה, שנשלחת ברכבת עם אסירים נוספים למחנה הריכוז אושוויץ, במהלך מלחמת העולם השנייה. עם הגיעם נלקחים חפציהם ושערם מגולח. פניה מגלה שתוכל להימנע מעבודת כפיים מפרכת במחנה ולשרוד זמן רב יותר אם תשתמש בכישוריה המוזיקליים ותצטרף לתזמורת הנשים במחנה. הסרט מתאר את יחסיה עם מנהיגת התזמורת, אלמה רוזה, ועם נשים אחרות בתזמורת. פניה משכנעת את נשות התזמורת ואת השומרים במחנה שאסירה נוספת עימה התיידדה, מריאנה, היא זמרת, ומצליחה לצרף אותה ללהקה למרות כישוריה הנמוכים בשירה. הסרט מתאר גם את הופעות נשות התזמורת בפני הנאצים, הפוגעים קשות בכבודן.

==הפקה==
הסרט ספג ביקורת בקרב ארגונים יהודיים ואף מצד פניה פנלון עצמה, על כיכובה של ונסה רדגרייב בו כפנלון, וזאת בשל עמדותיה הפוליטיות הפרו-פלסטיניות והאנטי-ציוניות של השחקנית. בעקבות השתתפותה של רדגרייב החליטה הטלוויזיה הישראלית לא לשדר את הסרט בישראל.

==פרסים==
הסרט זכה לשבחי מבקרי הקולנוע. הוא היה מועמד ל-6 פרסי אמי, וזכה ב-4 מהם - לסרט עצמו, לשחקניות רדגרייב ואלכסנדר, ולתסריטאי ארתור מילר. בנוסף היה הסרט מועמד לפרס גלובוס הזהב למיני-סדרה הטובה ביותר, אך לא זכה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: סרט טלוויזיה
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: תוכניות: תסריט למיני סדרה או לסרט טלוויזיה
קטגוריה:סרטי טלוויזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים על השואה
קטגוריה:אושוויץ בתרבות
החוג לתקשורת, אוניברסיטת תל אביב

החוג לתקשורת נוסד בשנת 1995 באוניברסיטת תל אביב ופועל במסגרת הפקולטה למדעי החברה. בחוג מתקיימות תוכניות לימודים לתואר ראשון (בוגר) לתואר שני (מוסמך) ולתואר שלישי (דוקטור).

== לימודי תואר ראשון בחוג לתקשורת ==
הלימודים בחוג לתקשורת הם בעיקר במסגרת דו-חוגית. ניתן לשלב את לימודי התקשורת עם כל אחד מהחוגים הנלמדים באוניברסיטה. ניתן גם ללמוד תקשורת במסגרת חטיבה מורחבת בשילוב עם לימודים בחוגים סוציולוגיה ואנתרופולוגיה או מדע המדינה.

לימודים עיוניים בחוג לתקשורת: תוכנית הלימודים של התואר הראשון רחבה וכוללת לימודי תשתית, לימודי העשרה, קורסי בחירה וסמינרים במסגרתם הסטודנטים עורכים מחקר עצמאי. הנושאים הנלמדים כוללים תקשורת חזותית, טכנולוגיות מידע, היסטוריה של לימודי התקשורת, מדיניות תקשורת, אמצעי מדיה דיגיטליים, תקשורת בריאות, תקשורת במגזר החרדי, יחסי ציבור, תקשורת בין-תרבותית, תקשורת ומגדר ומוזיקה פופולרית.
החוג לתקשורת שם כמטרה עריכת מחקרים חדשניים בשדה התקשורת, בדיקת השינויים המתחוללים בו ומתן השכלה מחקרית בתחומים אלו.

לימודים יישומיים בחוג לתקשורת: תוכנית הלימודים כוללת סדנאות יישומיות המאפשרות התנסות בהיבטים המעשיים של תחומי תקשורת, כגון עיתונות, פרסום, מיתוג סביבתי, צילום, ועוד.

פרקטיקום בחוג לתקשורת: תוכנית הלימודים בחוג, הממוקם בתל אביב - מרכז המדיה הארצי - כוללת פרקטיקום בו ניתן להתמחות בארגון העוסק בתקשורת. הארגונים כוללים רשתות טלוויזיה, רדיו, משרדי פרסום ויחסי ציבור, ארגונים ציבוריים, ועוד.

== לימודי תואר שני בחוג לתקשורת ==
תוכנית הלימודים לתואר השני המגוונת נועדה להרחיב ולהעמיק את הידע של הסטודנטים בתחום התקשורת המשתנה ומתפתח, להקנות להם כלים להבנה ולניתוח ביקורתי של תופעות ותהליכים בתקשורת, זאת לצד התנסות בסדנאות מקצועיות שפותחות פתח אל עולם העשייה התקשורתית. ניתן לבנות תוכנית לימודים אשר יש בה התמקדות בתחומים כגון תקשורת ואינטרנט, עיתונות, תקשורת תרבות ושפה, תקשורת לשינוי חברתי ועוד. הלימודים כוללים גם סדרת מפגשים שנתית בה מציגים חוקרים בכירים מהארץ ומהעולם מחקרים חדשים, ומפגשים במסגרתם מעלים אנשי תקשורת מרכזיים סוגיות הקשורות לעולמם המקצועי.

הפרקטיקום בתקשורת ואחריות חברתית: תוכנית התואר השני הוקמה בדגש על תקשורת ואחריות חברתית. תוכנית הלימודים מאפשרת לימודים יישומיים באמצעות פרקטיקום ייחודי, בו הסטודנטים שותפים לפעילות תקשורתית המתבצעת בארגונים חברתיים.

שילוב לימודים מקצועיים בתוכנית "כותרת" - בית הספר לעיתונאות: ניתן לשלב את הלימודים העיוניים בתקשורת בתואר הראשון ובתואר השני בלימודים מקצועיים במסגרת "כותרת"–בית הספר לעיתונאות בפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת תל אביב.

== לימודי תואר שלישי בחוג לתקשורת ==
לחוג לתקשורת תוכנית ללימודי תואר שלישי המיועדת לתלמידים מצטיינים. תחומי החקר עשירים ומגוונים. ניתן לשקול רישום ללימודים לתואר שלישי כבר במסגרת הלימודים לתואר שני. סטודנט שיבחר במסלול זה יוכל לפתח את עבודת התזה לעבודת דוקטורט.

== "בין השורות" ==
"בין השורות" הוא עיתון סטודנטים אינטרנטי בנושאי אקטואליה. סטודנטים מוזמנים להצטרף למערכת העיתון ולהתמחות בכתיבה, בעריכה, בביצוע תחקירים ועוד. ניתן ללמוד ולהתמחות גם במסגרת סדנה שנתית, וזאת כחלק מתוכנית הלימודים.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אוניברסיטת תל אביב: הפקולטה למדעי החברה
Common Language Runtime

ה-CLR מתרגם קוד [[CIL לשפת מכונה (Native Code).]]
Common Language Runtime (או CLR) הוא רכיב המכונה הווירטואלית של מיקרוסופט והוא אחראי על ניהול ההפעלה של תוכניות הרצות במסגרת ה-NET.
בתהליך הנקרא Just in time compilation, הקוד המהודר, נהפך להוראות בשפת מכונה בזמן ריצה אשר, בסופו של דבר יבוצעו על ידי המעבד. ה-CLR מספק שירותים נוספים כגון ניהול זיכרון, טיפול בחריגות ויציבות על ידי טיפוסים מוגדרים היטב (Type Safety). במידה ויש עדיפות לבצע מספר פעולות מחוץ ל-CLR מנצלים תוכנת NGen.

כל תוכנית שנכתבה עבור NET., ללא שייכות לשפה בה נכתבה התוכנה מורצת על ידי ה-CLR. ה-CLR מאפשר ניהול תהליכונים ואיסוף זבל. ה-CLR משותף לכל גרסאות ה-NET. ה-CLR הוא המימוש של מיקרוסופט של תקן ה-Common Language Infrastructure (או CLI), אשר פותח במקור על ידי מיקרוסופט עצמה. ה-CLI מוגדר כתקן סטנדרטי של ECMA, הנקרא: "The ECMA Common Language Infrastructure specification".

== ראו גם ==
* Java Virtual Machine

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכונות וירטואליות
בוטרימוניס

בוטרימוניס (בליטאית: Butrimonys, בפולנית: Butrymańce, ביידיש: בוטרימאַנץ או באַלטרעמאַנץ) היא עיירה במחוז משנה אליטא במחוז אליטא בדרום ליטא. כלכלתה מתבססת על חקלאות, מסחר ומלאכה.

==היסטוריה==
היישוב מוזכר לראשונה בכתובים בתקופתו של ויטאוטאס הגדול, מלך ליטא בתקופת הדוכסות הגדולה של ליטא בין השנים 1392–1430. יש סברה שהיישוב הוקם על דרך וילנה - פוניה לשם הגנה על ליטא בתקופת פלישות הטטרים.

בשנת 1782 נבנתה בעיירה הכנסייה הראשונה. 

במאה ה-19 התפתח המסחר בעיירה, למרות מספר שרפות שפגעו קשה בעיירה. התקיימו בה ירידי מסחר וירידי בהמות משק, ירידים אותם פקדו סוחרים מרוסיה ומפולין. רוב תושבי העיירה עסקו במסחר ובמלאכה. 

ביוני 1940, עם סיפוח ליטא לברית המועצות, סופחה בוטרימנץ, עם כל ליטא, לברית-המועצות. 

במהלך מלחמת העולם השנייה שרפו הגרמנים את מרכז העיירה.

בתקופת השלטון הקומוניסטי שאחרי מלחמת העולם השנייה הייתה בעיירה חווה קולקטיבית. משנת 1978 מהווה העיירה מרכז לתוצרת עוף.

==יהודים==
באמצע המאה ה-19 ישבו בעיירה כ-60 משפחות יהודיות. 
ערב פלישת הגרמנים לברית המועצות ביוני 1941 חיו בבוטרימנץ כ-750 יהודים.
באוגוסט 1941 נרצחו כ-200 מיהודי העיירה באליטא. בסוף אותו חודש רוכזו בגטו היהודים שנותרו בעיירה. יהודים מעיירות הסביבה הובאו לגטו, ומספר היהודים בו הגיע ל-1,400. בספטמבר רצחו אותם בירי ליטאים חמושים.

==ילידי העיירה==
* ברנרד ברנסון
* סנדה ברנסון
* קדיש יהודה סילמן

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:ליטא: עיירות יהודיות
קטגוריה:ליטא: עיירות
קטגוריה:מחוז אליטא
בולימוב

בולימוב (בפולנית: Bolimów) הוא כפר בחבל לודז' במערב פולין, 58 ק"מ מצפון מזרח לבירה לודז'. באזור פארק נוף מוגן הקרוי על שם הכפר.

==היסטוריה==
במאה ה-15 היו ליישוב זכויות עיר אך ב-1870 ניטלו מהיישוב זכויות אלה.

ב-31 בינואר 1915, במהלך מלחמת העולם הראשונה, היה היישוב זירת השימוש הראשון בגז עצבים בהיסטוריה של המלחמה. בקרב בולימוב ירה הצבא הגרמני על צבא רוסיה גז המבוסס על ברום מסוג Xylyl bromide אך ההתקפה הייתה בלתי מוצלחת באופן יחסי עקב טמפרטורות נמוכות, שמנעו מהגז להתאדות ולהתפשט. בהתקפת גז באזור קרוב ב-31 במאי 1915 סבל הצבא הרוסי אלפי הרוגים.

==יהודים==
[[אנדרטה לזכר יהודי לוביץ', בולימוב וקרנוז'ה שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון]]
ערב מלחמת העולם השנייה חיו בבולימוב כ-250 יהודים.
בספטמבר 1939 נכבשה בולימוב בידי הוצבא הגרמני. במאי 1940 הוקם בעיירה גטו. עד דצמבר 1940 הגיעו אליה מאות פליטים יהודים ומספר היהודים בה הוכפל.
במרץ 1941 גורשו היהודים מבולימוב לגטו ורשה וגורלם היה כגורל היהודים שם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/he/node/224 בולימוב] ב[https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:לודז' (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קלאופטרה (סרט, 1934)

קלאופטרה הוא סרט מנת 1934, בבימויו של ססיל ב. דה-מיל, המספר את סיפורה של קלאופטרה השביעית, מלכת מצרים. הוא נכתב על ידי וולדמר יאנג, וינסנט לורנס וברלט קומרק. בסרט מככבים קלודט קולבר כקלאופטרה, וורן ויליאם כיוליוס קיסר והנרי וילקוקסון כמרקוס אנטוניוס. הסרט היה אחד מהלהיטים הגדולים של סרטי פרמאונט באותה שנה.

הסרט יצא בשנה בו נכנס לתוקפו קוד הייז, ולפיכך הוא נועז יותר מאשר הפקות מאוחרות יותר של דה-מיל.

==עלילה==
עלילת הסרט מתרחשת בשנת 48 לפני הספירה. בתקופה זו קלאופטרה מתחרה עם אחיה תלמי על השליטה במצרים. פותינוס חוטף אותה ואת אפולודורוס ונוטש אותם במדבר. כאשר פותינוס מיידע את יוליוס קיסר שהמלכה ברחה מהארץ, הולך הקיסר לחתום הסכם עם תלמי. אלא שאז מופיע אפולודורוס, בידו שטיח במתנה. כשאפולודורוס פותח את השטיח מתגלה קלאופטרה, להפתעתו הרבה של פותינוס, שמנסה להכחיש את זהותה. קלאופטרה משכנעת את הקיסר בעושר הצפון לא רק במצרים, אלא גם בהודו. בהמשך היא מצילה אותו מניסיון התנקשות של פותינוס. הקיסר הופך את קלאופטרה לשליטה היחידה של מצרים, ומתחיל לנהל איתה רומן.

==פרסי אוסקר==
זכיות:
*הצלם הטוב ביותר: ויקטור מילנר
מועמדויות:
*פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר
*פרס אוסקר לעוזר הבמאי הטוב ביותר
*פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר
*פרס אוסקר לסאונד הטוב ביותר
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי פרמאונט
קטגוריה:קלאופטרה השביעית
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 1934