יעקב פינטו

הרב יעקב פינטו (מכונה: הרי"ף החדש; סביב ה'ת"ס, 1690 - ה'תקכ"ה,<ref>ישנו ספק את בה'תקכ"ה או בה'תקכ"ו. ראו 'מן הגנזים' חלק ו' עמ' שכח.</ref> 1765) היה ראש ישיבת מקובלים, אב בית הדין ורבה הראשי של מרקש במאה השמונה עשרה. נודע בספרו 'מקדש מלך' על ספר הזוהר.

== קורות חייו ==
נולד לרבי יצחק<ref>כפי שנהג לחתום את שמו עם שם אביו. בספר מלכי רבנן (סט ד) כתב שאביו היה רבי ראובן. והוא כתב כן על פי פנקס הכתובות של פאס, שיש כתובה לאחד מצאצאי רבנו, ומוזכר כן היחוס, אמנם אי אפשר לומר כן בשום אופן, שהרי יש בידינו הרבה חתימות של רבנו ובכולם חתום בן יצחק.</ref> פינטו. למד יחד עם רבי דוד בן מאמאן אצל רבי אברהם אזולאי, והיה לתלמידו המובהק.<ref>כמו שכתב רבי אברהם אזולאי בהסכמתו לספר מקדש מלך, וכ"כ החיד"א בספר שם הגדולים (ערך מו"ה אברהם אזולאי), וכ"כ מלכי רבנן (סט ד).</ref> למד יחד עם רבי ישעיה הכהן.<ref>ע"פ קורא הדורות (מרקש).</ref> בלימודם המשותף, כתבו יחד חידושי תורה, וחיברו פירוש לספר הזוהר הנקרא 'לקט שושנים'.<ref>בהמשך נקרא הספר: מקדש מלך. ראו להלן.</ref> בשנת ה'תפ"ה כתבו את 'הגהות הזוהר למהרח"ו'. תואר ב"מלכי רבנן" כמי שזכה לגילוי אליהו.<ref>מלכי רבנן בערכו.</ref>

==== פטירתו ====
נפטר סביב שנת ה'תקכ"ה במרקש, שם נקבר. הספידו רבי אהרן אזולאי<ref>בספרו כתב יד מטה אהרן (דף לב א).</ref> מחכמי העיר מרקש. לאחר פטירתו נכתבו פיוטים לכבודו.<ref>ספר מצבות מראכש, עמודים לו-לח.</ref>

== רבנותו ==
סביב שנת ה'תק"ו התמנה לדיין בבית הדין של מרקש. בראש ההרכב עמד רבי יוסף אוסעדון, ואחריו רבי דוד בן מאמאן. אחר פטירתו של רבי דוד בשנת ה'תקכ"ג, התמנה רבי יעקב לאב בית הדין מרקש ולרבה של העיר. חברי בית דינו היו הדיינים: רבי שמואל הלוי, רבי אברהם קורקוס, ורבי יצחק חרוש. כחלק מפעילותו הרבנית, תיקן תקנות שונות בעיר.<ref>ראו משפטים צדיקים ח"א סי' לח. כמו כן חתם על תקנות המצויות בכתב יד 'חפץ נחמד' בשנים תק"ח ותק"ט. חלק מתקנותיו נדפסו בספר 'ברית אבות' לרבי אברהם קורייאט.</ref> כשאר חכמי מרוקו, נהג להתכתב בענייני הלכה עם חכמי מרוקו בערים השונות. בין השאר התכתב עם רבי משה בירדוגו,<ref>שו"ת דברי משה להמשבי"ר סי' ט' דף ח ע"ב. </ref> ולימים עם חתנו רבי מרדכי בירדוגו<ref>ראו שו"ת דברי מרדכי להמרבי"ץ סי' נג. תורת המרבי"ץ הל' גביית חוב סי' ו עמ' ס.</ref> - רבני מקנס. רבי אליעזר די אבילא רבה של רבאט,<ref>שו"ת באר מים חיים לרב אד"א דף ע"ח ע"א סימן כח.</ref> ועם 'בית דין של חמש' בראשות רבי אליהו הצרפתי רבה של פאס.<ref>שו"ת תנא דבי אליהו (הצרפתי) ח"א או"ח סי' ג.</ref> היה משיב גם לשאלות בביאורי התלמוד.<ref>ראו נפת צופים סימן מט.</ref>

==== ראש ישיבת המקובלים ====
עמד בראשות ישיבת מקובלים, ועמד בקשרי התכתבויות שונות עם חכמי מרוקו, בעניינים אלו.<ref>כמו שכתב רבי כליפא בן מלכא בספרו כף נקי (עמ' כא): "שאלתי להחכם הרי"ף נר"ו הקובע מדרש לקבלה".</ref>

== יצירתו התורנית ==
=== ראשית התפשטות כתבי האר"י במרוקו ===
במרוקו, בשלהי המאה השש עשרה, החלה התעוררות ללימוד הזוהר על פי תורת האר"י. מבין המפיצים המרכזיים נמנה רבי יעקב מאראג'י מטיטואן, שאף חיבר את פירושו 'אמת ליעקב' על האידרות, וכן פירוש גדול על כל הזוהר.<ref>מצוי בכתב יד.</ref> תלמידיו רבי שלמה עמאר ורבי אברהם אזולאי הפיצו את שיטת הלימוד במרקש, וכתבו ביאורים לזוהר.

==== החיבור 'מקדש מלך' ====
סביב שנת ה'תק"א ביקש רבי שלום בוזגלו מרבי ישעיה הכהן ומרבי יעקב פינטו שיחברו פירוש על הזוהר, ובתמורה הוא ידפיס את הספר. הללו נעתרו לבקשתו וכתבו את הספר 'לקט שושנים', שקיבצו וערכו בו את פירושי רבותיהם - רבי אברהם אזולאי ורבי יעקב מאראג'י,<ref>ראו לדוגמה: מקדש מלך בראשית דף ד ע"ב, ודף ה ע"ב. תצוה דף קפב ע"א, אמור דף צג ע"ב, צד ע"א, שלח קעז ע"ב, בלק קפה ע"ב.</ref> ומרבי שלמה עמאר<ref>לדוגמה: מקדש מלך, פרשת חיי שרה דף קכא ע"א, פרשת ויחי דף ריח ע"א.</ref> והוסיפו ביאורים מספר אור ישראל, וצירפו את הגהות רבי חיים ויטאל על הזוהר שהיה להם בכתב יד.<ref>ראו בתחילת 'לקט שושנים' - מקדש מלך שמות, ובהקדמת לקט שושנים.</ref> ושאר הזוהר פירשו לפי דעתם הרחבה.

רבי שלום בוזגלו לקח את הפירוש ונסע לאמסטרדם להדפיסו, ושם מצא את פירוש רבי משה זכות על הזוהר, וצירף אותו לספר. וכן הוסיף ביאורים נוספים מכתבי האר"י שלא היו במרוקו, והדפיס הכל יחד וקרא לחיבור 'מקדש מלך'. ולא הדפיס את 'לקט שושנים' בלשונו, אלא עיבד את תוכנו.

הספר זכה להסכמת רבם רבי אברהם אזולאי.<ref>ראו הסכמתו בראש ספר 'מקדש מלך' (הסכמתו ניתנה בשנת ה'תק"א).</ref>

=== יתר חיבוריו ===
*הגהות על ספר הכוונות - נדפסו על ידי הרב יצחק צבע בספר שערי בינה.<ref>(דפים א-ח): וזו לשונו: "הגהות לספר הכוונות מהרב המובהק חס"ק כמוהר"ר יעקב פינטו זלה"ה".</ref>
*הגהות על אוצרות חיים ומבוא שערים - נדפסו בספר מקום בינה.
*פסקי דין - ריכוז פסקי הדין יצא לאור בספר 'תורת מראכש' (הכולל תשובות חכמי מראכש ועוד) על ידי מכון פי ישרים.
*שושני יעקב - ביאורים על דרך הסוד על פסוקים ומאמרי חז"ל. חיברו עם ידידו רבי ישעיה הכהן. נדפס על ידי מכון פי ישרים ומכון מריח ניחוח בשנת תשפ"ב.
*הגהות על פירוש רש"י - ביאורים על רש"י על התורה. עדיין לא נדפס.
*חידושים על השולחן ערוך - חלקם נדפסו וחלקם בכתבי יד.

== משפחתו ==
רבי יעקב הוליד שלשה בנים<ref>בספר מלכי רבנן (סט ד) כתב שהיו לו חמישה בנים, והזכיר עוד בן בשם רבי משה, והחמישי לא הזכירו. אמנם בן זה לא ידוע כלל, וגם ברשימת שושלת משפחת פינטו כתב יד ממראכש כתוב שהיו לו שלשה בנים.</ref> תלמידי חכמים:

רבי יצחק - דיין במרקש.

רבי אברהם - מחבר הספר מר דרור, ורבה של מרקש.

רבי יוסף - מחכמי מרקש, מחבר ספר לקח טוב, וספר ויחי יוסף.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:יהדות מרקש
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1765