OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
כולכית

כולכית (שם מדעי: Culex) הוא סוג במשפחת הכולכיתיים. סוג זה כולל את שני מיני הכולכיתיים הנפוצים ביותר בישראל.

==מחזור ההתפתחות==

נקבת היתוש מטילה על פני מים עומדים, בעיקר במקומות רדודים ועשירים בצמחיית גדות, גוש ביצים דמוי רפסודה שחורה, המונה כ-200 ביצים. גוש זה, שגודלו 7–8 מ"מ, צף על פני המים הודות לשלפוחיות אוויר הקבועות משני צדדיו. נקבת כולכית חד פסית מעדיפה להטיל ביצים במים נקיים, כמי מעיינות ובריכות דגים, לשם הטלת ביציה. הכולכית המצויה הטרדנית חיה בסביבת מים עומדים ומרופשים ומבכרת לדגור באפלה, במים מזוהמים המלאים רקב. לפיכך, מטילה נקבת הכולכית המצויה הטרדנית ביצים במים עשירים בחומר אורגני, בעיקר במי שופכין. הביצים בוקעות תוך 2–3 ימים בטמפרטורה בין 24–28 מעלות צלזיוס. הזחלים המתפתחים במים, זקוקים לאוויר אטמוספירי, אותו הם קולטים דרך פתחי נשימה הנמצאים בקצה הטרכיאה - צינור נשימה מוארך, שבקצה בטנם ואותו הם מבליטים אל מחוץ לפני המים. הם ניזונים מן הרקבובית שבמים, אותה הם גורפים אל פיהם בעזרת מברשות נוציות שסביב פיהם. הזחלים עוברים 4 דרגות התפתחות עד הגיעם לדרגת הגולם. משך התפתחות הזחל בתנאים אופטימליים הוא 6–8 ימים. הגולם פעיל, אך אינו אוכל. הוא צולל מטה כשמנוחת המים מופרעת לפתע וחי במים 1–3 ימים נוספים עד שעובר לדרגת יתוש מכונף.

==מחיה==
זחלים של כולכית. הזחלים המתפתחים במים, זקוקים לאוויר אטמוספירי, אותו הם קולטים דרך פתחי נשימה הנמצאים בקצה בטנם, אותה הם מבליטים אל מחוץ לפני המים. הם ניזונים מן הרקבובית שבמים, אותה הם גורפים אל פיהם בעזרת "מברשות נוציות" שסביב פיהם.]]
היתוש הבוגר חי מחוץ למים. הזכר ניזון ממוהל צמחים כמו צוף פרחים והנקבה תרה אחר ארוחת דם הדרושה להתפתחות הביצים בגופה. לצורך זה, יש לה חדק ובו איברי קידוח היוצרים צינור יניקה. בשעת העקיצה מזריקה הנקבה לתוך דמו של הנעקץ נוזל המונע את קרישת דמו ומקל על יניקתו. הנקבה היא אוטוגנית ומסוגלת להטיל ביצים פוריות, גם מבלי להזדקק לארוחת דם, אך, אז מספר הביצים ברפסודה קטן יותר. ארוחת הדם דרושה רק כדי לספק חומרי מזון להבשלת הביצים, אבל משום שזחלי הכולכית המצויה הטרדנית מסוגלים לנצל את מזונם בצורה יעילה יותר יחסית למינים אחרים, הם פוטרים את הנקבה הבוגרת מן הצורך לאכול ארוחת דם לפני הטלת ביציה. הכולכית המצויה הטרדנית מסוגלת בתנאים אופטימליים להטיל כ-6 רפסודות ביצים בחודש ולהאריך ימים 3–4 חודשים לערך. תצפיות הראו שטווח מעופה יכול להגיע ל-22 ק"מ.
== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:כולכיתיים
כולכית מצויה

כולכית מצויה (שם מדעי: Culex pipiens), או יתוש בית, הוא יתוש, מין בסוג כולכית. הכולכית המצויה היא היתוש הנפוץ ביותר, והיא נפוצה בכל היבשות למעט אנטארקטיקה. יתוש זה ניזון מחולייתנים בעלי דם חם, ובמיוחד מעופות, ויכול להיות וקטור למחלות שונות. הכולכית המצויה היא יתוש בינוני בממדיו ואורך הכנף שלה 3.5-4 מ"מ.

== שלבי החיים ==
הכולכית היא חרק בעל גלגול מלא הכולל ארבע דרגות: ביצה, זחל, גולם ובוגר. שלושת השלבים הראשונים הם מימיים ונמשכים 5-14 ימים, תלוי במין ובטמפרטורת הסביבה. הנקבות חיות עד חודש (או יותר מכך בשבי), אך ברוב המקרים לא חיות למעלה משבוע-שבועיים בטבע.

=== ביצה ===
הנקבה מטילה ביצים בצורת רפסודות עד 300 ביצים בכל הטלה, הביצים צפות על פני המים.
בתי גידול מתאימים להנחת ביצים הם גופים קטנים של מים עומדים: שלוליות, בריכות, תעלות וכו'.
הביצה בוקעת תוך מספר ימים במזג אוויר חם.

=== זחל ===
זחלי הכולכית מותאמים לחיים במים. ראש הזחל מפותח היטב, בצדי הפה קבועות מברשות גדולות בעזרתן הוא גורף יצורים ומסנן את חלקיקי המזון. שלושת פרקי החזה מאוחים לחטיבה אחת. הבטן מוארכת ובקצה פתחי נשימה, בעזרתם הזחלים נושמים אוויר אטמוספירי. פתחי הנשימה של יתושי הכולכית נמצאים בקצה של צינור ארוך (סיפון), כך שבעת הנשימה הם תלויים במלוכסן מתחת לפני המים.

=== גולם ===
לגולם שתי חטיבות גוף ראש-חזה ובטן, מהחטיבה הראשונה יוצאות שתי חצוצרות נשימה באמצעותן נושם הגולם אוויר חופשי.
הגולם חופשי ומסוגל לנוע ונמלט בשעת סכנה כמו הזחל כלפי מטה, אולם אינו ניזון. התפתחות הגולם נמשכת בעונת הקיץ 1-3 ימים. שלב המעבר מהגולם לבוגר מכונה שלב הגיחה, והוא מהווה את המעבר מחיים במים לחיים "על היבשה". בשלב זה היתושים פגיעים מאוד - עליהם להתרחק מהמים, למצוא מקום מנוחה קרוב (בדרך כלל צמחים הנמצאים בקרבת המים), ולחכות במצב מנוחה עד לפרישת הכנפיים ולהתקשותן המלאה.

== מחלות ==
הכולכית מעבירה מחלות כמו קדחת הנילוס המערבי, וקדחת וירוס הזיקה.

==ראו גם==
*כולכית 
*כולכית מצויה טרדנית

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20090211061909/http://www.mosquito-va.org/culex_pipiens.htm Culex pipiens], VIRGINIA MOSQUITO CONTROL ASSOCIATION

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:כולכיתיים
קטגוריה:פרוקי רגליים קוסמופוליטיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
כולכית מצויה טרדנית

כולכית מצויה טרדנית (שם מדעי: Culex pipiens molestus) היא תת-מין במין כולכית מצויה, והוא אחד היתושים הנפוצים בישראל. כל המין נחשב למעביר מחלות משמעותי.
== מאפיינים ==
אורך הכולכית כ-15 מילימטר, התפתחותה היא בגלגול מלא, ומזונה הוא צוף צמחים ודם בעלי חוליות (נקבות).

תת-מין זה ייחודי בכך שסביבת המחיה שלו באזורים ממוזגים היא תת-קרקעית: מערכות רכבת תחתית, מרתפים מוצפים, בורות שופכין ועוד. הוא התגלה לראשונה במצרים ב 1775.

באנגלית ובמספר שפות אחרות הכולכית מכונה "יתוש הרכבת התחתית הלונדונית". בזמן הבליץ על לונדון במלחמת העולם השנייה, הציבור, שנהג לישון בתחנות הרכבת התחתית בחפשו מקלט מפני ההפצצות, סבל מעקיצותיה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כולכיתיים
קטגוריה:אירופה: חרקים
אמזוניה

אמזוניה (Amazonia) הוא אגן האמזונאס (בשמו הלטיני). זהו אגן ההיקוות הגדול בעולם אשר תופס יותר משליש שטחה של אמריקה הדרומית, כ-7 מיליון קמ"ר. המדינות הכלולות בו הן: ברזיל (4,750,000 קמ"ר שהם 56% משטח המדינה), פרו, קולומביה, בוליביה, סורינאם, גיאנה, ונצואלה, אקוודור וכן גיאנה הצרפתית.

אמזוניה הייתה מכוסה לפנים ים רדוד, כשהאוקיינוס הגיע עד למרגלות הרי האנדים. אט-אט נתמלא ים זה בכמויות עצומות של סחף שהובא אליו משך אלפי שנים על ידי הנהרות שזרמו מן ההרים, נוסף לכך התרוממה היבשה כולה, עד שאגן האמזונאס קיבל את צורתו הנוכחית והיה לשפלה אטלנטית, מן השפלות הגדולות בעולם.

הנהרות העיקריים באמזוניה:
* אוקיאלי – 1960 ק"מ
* אורובמבה – 725 ק"מ
* ארגואייה – 2627 ק"מ
* אמזונאס - 6,448 ק"מ, ממקור הנהר עד השפך
* בני – 1005 ק"מ
* ז'ורואה - 2410 ק"מ
* ז'פורה – 2510 ק"מ
* טוקנטינס - 2,640 ק"מ
* טפז'וס - 820 ק"מ
* מדיירה - 3380 ק"מ
* מדרה דה דיוס – 1125 ק"מ
* ממורה – 1930 ק"מ
* מרניון – 1600 ק"מ
* פוטומיו - 1605 ק"מ
* פורוס – 3300 ק"מ
* ריו ברנקו – 560 ק"מ
* ריו נגרו – 2255 ק"מ
* שינגו – 2126 ק"מ

בשנת 1999 הוקמה האגודה לשימור האמזונאס.

בשנת 2000 הכריז אונסק"ו על השטח המוגן המצוי בלב אגן האמזונאס והקרוי Central Amazon Conservation Complex כאתר מורשת עולמית.

==ראו גם==
* יער גשם טרופי
* נהר האמזונאס
* משמר האמזונאס

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ברזיל: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:אמריקה הדרומית: גאוגרפיה
קטגוריה:אגני ניקוז
קטגוריה:אזורים אקולוגיים
טרנס אמזוניקה

מפת הדרך
סימון הדרך
טרנס אמזוניקה (בפורטוגזית: Rodovia Transamazônica) היא דרך שנסללה על ידי ממשלת ברזיל במעבה יער האמזונאס, מן החוף האטלנטי עד לגבול הפרואני. אורכה של הדרך 4,380 ק"מ, והיא השלישית באורכה בברזיל. הדרך מסומנת כ-BR230.

הדרך נחנכה ב־30 באוגוסט 1972, במטרה לחבר את מדינות פארה ואמזונאס, אותן היא חוצה, עם יתר ברזיל, וכן עם פרו ואקוודור. הקמת הדרך לוותה בקשיים לוגיסטיים, בשל מרחקם של חלקים רבים ממנה מנקודות יישוב.

בתחילה תוכנן לסלול כביש לאורך 8,000 ק"מ, אך תוכנית זו ירדה מן הפרק. למעשה, בשל עלויות הסלילה, רק חלק קטן מן הדרך נסלל, ורובה דרך עפר. הדבר מקשה על הנסיעה בה, ובעונה הגשומה (בין אוקטובר למרץ) השימוש בה בלתי אפשרי.

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20090724142116/http://www.transportes.gov.br/bit/trodo/br-230/gbr-230.htm הדרך באתר משרד התחבורה הברזילאי]
* 

קטגוריה:ברזיל: תחבורה
קטגוריה:דרכים וכבישים
קטגוריה:מדינת אמזונאס
קטגוריה:פארה
קטגוריה:טוקנטינס
קטגוריה:מרניאו
קטגוריה:פיאאוי
קטגוריה:סיארה
קטגוריה:פאראיבה
פילאים

שחזור של [[ממותה צמרית]]
איור של [[דינותריום]]
שלד של [[גומפותריום]]
פילים אסייתים סרי-לנקים]]
פִּילָאִים (שם מדעי: Proboscidea) היא סדרה במחלקת היונקים, הכוללת את הפילים ואת קרובי המשפחה שלהם שנכחדו, ובייחוד הממותה והמסטודון. המין החי הגדול ביותר בבני סדרה זו - פיל סוואנה אפריקני (Loxodonta africana) הוא חיית היבשה הגדולה ביותר כיום והפרט הכי גדול שניצוד הגיע למשקל של 12 טון אם כי רוב הפרטים מגיעים רק עד ל-9 טון.

==משמעות השם==
השם פילאים נוצר מבני משפחת הפיליים, היחידים אשר חיים כיום בסדרה. בעבר נקראו המינים בעלי חדק עקב היותם בעלי אף ארוך המכונה בעברית "חדק".

כיום המילה חדק מזוהה בעיקר עם הפיל. בלשון חז"ל חדק פירושו 'קוץ' הלחם של המילים חד-דק. (ונראה שנכתב בפתח) בכתבי ימי הבינים שימש השם ככינוי לעוקץ או קוץ קטן של בעלי כנף קטנים, ובעברית החדשה איבד את משמעותו המקורית והפך לשם אפיו של הפיל ודומיו אף שאינו לא חד ולא דק.

===מיני הפילים===
כיום חיים 3 מיני פילים המשויכים לשני סוגים:

{| cellspacing="0" class="wikitable sortable"
! מין !! שם מדעי !! תמונה !! תפוצה !! גובה ממוצע !! משקל ממוצע
|-
| פיל אסייתי || Elephas maximus || 2.7 מטר || 5.5 טון
|-
| פיל סוואנה אפריקני || Loxodonta africana || 3-4 מטר || 6-9 טון
|-
| פיל יער אפריקני || Loxodonta cyclotis || 2.4-3 מטר || 2-4 טון
|-
|}

==מיון==
*סדרה פילאים (Proboscidea)
**סוג ללא מקור אריתריום (Eritherium) – נכחד
**משפחה מריתריומיים (Moeritheriidae) – נכחדה
**קבוצה Plesielephantiformes – נכחדה	
*** משפחה בריתריים (Barytheriidae)
*** משפחה נומידותריים (Numidotheriidae)
*** משפחה דינותריומיים (Deinotheriidae)
**קבוצה Elephantiformes
***סוג ללא מקור אריתריאום (Eritreum) – נכחד
***משפחה המימסטודוניים (Hemimastodontidae) – נכחדה
***משפחה פיומיים (Phiomiidae) – נכחדה
***משפחה פלאומסטודונטיים (Palaeomastodontidae) – נכחדה
***קבוצה Elephantimorpha
****משפחה ממוטיים (Mammutidae) – נכחדה
****קבוצה Elephantida
*****משפחה גומפותריומיים (Gomphotheriidae) – נכחדה
*****על-משפחה Elephantoidea
******משפחה אננקידיים (Anancidae) – נכחדה
******משפחה סטגודוניים (Stegodontidae) – נכחדה
******משפחה פיליים (Elephantidae) – בה כל המינים החיים כיום

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון קרל וילהלם יליגר
תת-מין

תת-מין (באנגלית: Subspecies) הוא המדרג הטקסונומי האחרון במיון עולם הטבע, והוא מגדיר אוכלוסייה של פרטים בני מין אחד שבשל בידול גאוגרפי או אחר קיים שוני מהותי בצורה, ברצף הדנ"א או בהתנהגות בינם לבין הפרטים באוכלוסיות אחרות של אותו מין. אולם קיימת אפשרות של הזדווגות והעמדת צאצאים פוריים עם פרטים אחרים באותו מין.

== מינוח ==
ישנם מונחים שונים לרמות שמתחת למין.

השימוש במונחים האלה אינו אחיד, עם זאת לרוב:
* הטקסון זן משמש עבור צמחים בלבד (ולעיתים נדירות בדגים ובנגיפים), ולעיתים כדרגה מתחת לתת-מין
* הטקסון גזע משמש עבור בעלי חיים מבויתים וחיות משק, ולעיתים כדרגה מתחת לתת-מין
* הטקסון תת-מין בשאר בעלי החיים הוא הדרגה היחידה מתחת למין

== קריטריונים ==
פרטים המסוגלים להתרבות זה עם זה ולהעמיד צאצאים פוריים נחשבים בדרך כלל כבני אותו המין, אך אם יש ביניהם שוני גנטי ופנוטיפי מהותי והם משתייכים לאוכלוסיות שבדרך כלל נפרדות זו מזו, הם עשויים להיות מוגדרים כתת-מינים שונים. לדוגמה, כלב הבית והזאב הערבי יכולים להזדווג ולהוליד צאצאים פוריים, עם זאת בדרך כלל האוכלוסיות נפרדות זו מזו, והשוני הגנטי ביניהם משמעותי מאוד מבחינה מורפולוגית ומבחינת דפוסי ההתנהגות, ולכן הם מוגדרים כשייכים לתת-מינים שונים של הזאב המצוי.

רק שוני מהותי מגדיר תת-מין, ולכן הגדרת אוכלוסייה כתת-מין תלויה גם בהגדרת שוני מהותי, ולפיכך היא תלויה גם בחוקר המגדיר.

== תת-מין כשלב התמיינות חדש ==
בספר מוצא המינים של צ'ארלס דרווין משנת 1859, העלה דרווין השערה שתת-מינים הם התחלה של התמיינות של מינים חדשים. דרווין העריך שאם סוג מסוים של אורגניזם כולל הרבה מינים, הדבר מעיד על התמיינות בקצב גבוה יחסית, ובהתאם לכך נצפה לראות גם הרבה תת-מינים, שהם התחלה של התמיינות נוספת.

מספר מחקרים ניסו לבחון את השערתו של דרווין שיימצאו הרבה תת-מינים בקרב אורגניזמים בעלי הרבה מינים. מחקר משנת 2017 הראה שהתופעה נכונה לגבי עופות. מחקר משנת 2020 הראה שכך המצב גם עבור חלק מהיונקים – אלו שחיים בים ובאוויר, אך לא בקרב יונקים יבשתיים, כנראה בגלל השפעתם של מחסומים יבשתיים טבעיים כמו הרים ונהרות, שתוחמים באופן מובהק יותר את סביבת המחיה של מינים יבשתיים. מסקנת החוקרים במחקר של שנת 2020 הייתה שבקרב יונקים ועופות שאינם יבשתיים תת-מינים הם אכן תחילתה של התפתחות חדשה פוטנציאלית של מין חדש.

==גלריה==
לטיגריס ישנם שישה תת-מינים חיים:
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Siberian tiger at Kolmården zoo (14496293970).jpg|טיגריס סיבירי
קובץ:Panthera tigris corbetti Mazak - Tierpark Berlin - 2015.jpg|טיגריס הודו סיני
קובץ:MalayanTiger PantheraTigrisJackson2i.jpg|טיגריס מלאי
קובץ:Bengal Tigress.jpg|טיגריס בנגלי
קובץ:Südchinesischer Tiger 0858.JPG|טיגריס דרום-סין
קובץ:Tierpark.Friedrichsfelde.Tiger.jpg|טיגריס סומטרה
</gallery>

==ראו גם==
*זן טהור
*כלל ברגמן
*זן (טקסונומיה)
*גזע (ביולוגיה)

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כלל ברגמן

כלל ברגמן מודגם על [[פינגוויניים.]]

בביוגאוגרפיה, כלל ברגמן הוא כלל הקושר בין המשקל של בעלי חיים ממינים או תת-מינים שונים המשתייכים לאותו סוג לבין אזור האקלים בו הם גרים. פרטים המצויים באזורים קרים יהיו לרוב כבדים יותר מפרטים אחרים מאותו הסוג המצויים באזורי אקלים חמים. כלל זה קרוי על שמו של החוקר קרל ברגמן.

הכלל חל בעיקר על בעלי דם חם, כלומר, עופות ויונקים, אבל ישנם מחקרים הטוענים שהכלל עובד גם על בעלי דם קר מסוימים. 

ברגמן הסתמך על העובדה שככל שגוף גדול יותר, היחס בין שטח פני הגוף לנפח שלו קטן יותר. חום הגוף משתחרר לסביבה דרך שטח הפנים של הגוף. בעל חיים קטן, ששטח פני גופו גדול מאוד ביחס לנפחו, מפסיד חום מפני שטח הגוף במהירות רבה יותר בהשוואה לבעל חיים גדול יותר. אצל בעל החיים הגדול, הפסד החום לסביבה אטי יותר שכן שטח פני הגוף קטן יחסית לנפחו. מטעם זה, בעלי חיים קטנים מתקשים או לא מסוגלים לשרוד באקלים קר מאוד. זה ההסבר לכך שבאזורי הקוטב נמצאים בעיקר עופות גדולים ויונקים גדולים (אם כי יש גם ארנבות המתקיימות בחוג הקוטב הצפוני; את הישרדותן אפשר להסביר במנגנונים אחרים, שאינם קשורים לגודל הגוף). 

יונק שחי באקלים קר, מבזבז יותר אנרגיה על שמירת חום גופו הקבוע, מאשר אילו היה נמצא באזור חמים יותר, שכן מפל הטמפרטורות בין גופו לבין הסביבה גבוה יותר.
ככל שבעל החיים גדול יותר, כך קל לו יותר לשמור על טמפרטורה קבועה של הגוף. חום הגוף נוצר בתהליך נשימת התא, ושיעורו תלוי בכמות התאים החיים, או במסת הרקמות החיות של גוף החיה, וכן גם במנגנונים פיזיולוגיים של הפצת החום באופן אחיד בגוף, על ידי מערכת כלי הדם ומערכת העצבים האוטונומית. לעומת זאת, קצב איבוד החום לסביבה, תלוי כאמור בשטח פני הגוף של החיה, וכן גם במפל הטמפרטורה בין פנים הגוף לסביבה ובאיכות הבידוד שעל פני העור, כגון פרווה או נוצות ושומן. 

הנפח של גוף כדורי נמצא ביחס ישר לחזקה השלישית של רדיוס הכדור, ואילו שטח הפנים שלו נמצא ביחס ישר לחזקה השנייה של הרדיוס. כך לדוגמה, כדור שהרדיוס שלו גדל פי 2, יגדיל את נפחו פי 8, ואילו שטח הפנים שלו יגדל רק פי 4. היחס בין שטח הפנים לנפח של הגוף, עבור גוף בעל פיזור מסה הומוגני, קטן ככל שהגוף גדל. לכן, ככל שהגוף גדול יותר, קל לו יותר לשמור על טמפרטורה קבועה. מסיבה זו לדוגמה, חדפים אוכלים בכל יום מזון במשקל פי 1.5 ממשקל גופם, בעוד פילים, שזקוקים אמנם למזון בכמות גדולה בהרבה, ניזונים מכמות מזון המהווה אחוזים מעטים ממשקל גופם. 

הואיל והגירת פרטים בשל תנאי אקלים קשים, כדי למצוא סביבה נוחה יותר להתקיים בה, לא תמיד מתבצעת - מסיבות אקולוגיות רבות כגון תחרות, מחסור במחסה ובמזון, הרי שלתהליך הברירה הטבעית יש חשיבות רבה בהשפעתו על שינוי תכונות הפרטים באוכלוסייה, גם אם היא נותרת קבועה; למשל, אם לא מתקיימת הגירה אליה וממנה, נבררים הפרטים הגדולים יותר של כל מין או תת-מין, וזאת משום התאמתם היתרה, כי ככל שיהיו גדולים יותר כך ישקיעו פחות אנרגיה חיונית בשמירת חום גופם הקבוע. אם כך, תהליך הברירה הטבעית מניע את היווצרותם של בעלי חיים גדולים יותר במקומות קרים; דוגמה לכך: זאבי הגולן גדולים מזאבי הערבה, וזאבי אלסקה גדולים משניהם גם יחד.

== ראו גם ==
*כלל אלן - כלל הקושר בין גודל גפיים או איברי גוף בולטים של בעלי חיים כלשהם לבין חום הסביבה הממוצע. 
*כלל גלוגר

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זואוגאוגרפיה
פילוסופיה הודית

פילוסופיה הודית היא שם כולל למסורות פילוסופיות שצמחו בעת העתיקה בתת-היבשת ההודית, ושמהן התפתחו הדתות שמקורן בהודו, ביניהן בודהיזם, הינדואיזם וג'ייניזם.

==דרשנות==
הפילוסופיה ההודית מחולקת לשש אסכולות פילוסופיות מרכזיות, המכונות דרשנות (רבים של דרשה): מיממסה, ודאנטה, סאנקהיה, יוגה, ואיששיקה וניאיה.

האסכולות האלו החלו לצמוח באלף הראשון לפנה״ס, והותירו אחריהן דיונים פילוסופיים מקיפים על אונטולוגיה (מטאפיזיקה, ברהמן-אטמן-שונייטא-אנאטה), אמצעי הכרה אמינים (אפיסטמולוגיה, פראמנה), תורת הערך (אקסיולוגיה, אתיקה ואסתטיקה) ותחומים נוספים. כל שש האסכולות המרכזיות מקבלות את סמכות כתבי הוודות, אך הן חלוקות בעמדותיהן הפילוסופיות השונות. 

==סאנְקְהְיַה==
סאנקהיה היא העתיקה ביותר מבין המערכות הפילוסופיות האורתודוקסיות בהינדואיזם. סאנקהיה טוענת כי כל דבר במציאות מורכב מפורושה (עצמי או נשמה) ופארקרטי (חומר, אנרגיה, גורם יוצר).

פארקרטי הוא בעל שלוש תכונות: יציבות (סאטווה), פעילות (ראג'אס), ועמימות (טאמאס), הידועות כשלושת הגונות, או האיכויות. בגלל היחסים בין הנשמה לבין איכויות אלה, חוסר-איזון באיכויות גורם לעולם להתפתח. כאשר מבינים שהנשמה והאיכויות שונות זו מזו מתרחש שחרור.

סאנקהיה היא פילוסופיה דואליסטית, אבל יש הבדלים בינה לבין סוגים אחרים של דואליזם. במערב, דואליזם הוא בין השכל והגוף, ואילו בסאנקהיה הוא בין העצמי והחומר. המושג של עצמי דומה במידה מסוימת למושג המערבי של שכל. הסאנקהיה לא הייתה קשורה לדת במקורה, אך יחד עם היוגה היא התפתחה לכיוון זה.

==מושג הזמן במחשבה ההודית==
הפילוסופיה ההודית מתייחסת למושגי הזמן באופן רחב יותר מאשר האופן בו הם נתפסים בחברה המערבית:
* יחידת הזמן הקטנה ביותר היא הזמן שלוקח לגל תודעה לחלוף (בהאוואנגה) מדובר על חלקיק שנייה.
* יחידת הזמן הבאה היא מחזור נשימה ונשיפה.
* יחידות הזמן של שנייה, דקה, שעה, יממה, שבוע, חודש ושנה משמשות בהודו בצורה דומה לדרך בה הן משמשות בשאר העולם.
* גלגל החיים הוא לידה עד מוות ולידה מחדש, אורכו אינו קבוע.
* היוגה (yuga) משמשת במובן עידן, כלומר תקופה של אלפי שנים הנשלטת על ידי אל אחד.
* מאהאיוגה (יוגה גדולה) היא ארבעה עידנים, (ארבע יוגות).
* מאנוואנטארה היא תקופה של שבעים ושתיים מאהאיוגות, בסוף כל מאנוואנטארה העולם נשטף במבול.
* קאלפה היא פרק זמן של ארבע עשרה מאנוואנטארות, מוערכת בארבעה מיליארד שנים. בסוף הקאלפה העולם חוזר למצב תוהו ובוהו.
* פראלאיה פרק זמן של ארבע עשרה מאנוואנטארות נוספות בו העולם נשאר במצב תוהו ובוהו.
* קאלפה אחת ופראלאיה אחת הן יום ולילה אחד של האל הבורא ברהמה.
* גם לבראהמה יש מחזור חיים, בגיל מאה שנות בראהמה הוא מת, יש המתנה של מאה שנות בראהמה ואז הוא נולד מחדש.

==ראו גם==
* קארמה
* מוקשה
* ברהמן
* דהרמה

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:הודו: דת ופילוסופיה
הודית
קטגוריה:זמן
היפופוטמיים

[[היפופוטם אנתיקוס]]
היפופוטמיים (לעיתים גם בהמותיים; שם מדעי: Hippopotamidae) היא משפחה של יונקים שוכני מים מהסדרה מכפילי פרסה.

כיום נותרו במשפחה זו שני מינים, שניהם בסוגים נפרדים. הבדלים בין שני המינים במשפחה גדולים בהשוואה ליונקים אחרים. בעוד ההיפופוטם המצוי יכול להגיע למשקל 1,800 ק"ג, קרובו והקטן יותר - היפו גמדי מגיע למשקל ממוצע של 250 ק"ג. שני המינים מצויים בסכנת הכחדה.

בעבר הייתה המשפחה נפוצה באפריקה, מדרום לסהרה ובאזור נהר הנילוס, בארץ ישראל ואף במדגסקר. מאובנים של המשפחה תוארכו מסוף המיוקן לסוף הפליסטוקן ונמצאו באירופה, באסיה ובאפריקה. שני המינים הקיימים חיים רק במקווי מים באפריקה.

==אנטומיה==
מבנה הגוף דומה, הם בעלי ראש גדול ממדים וחוטם רחב, גוף מעוגל וחביתי, רגליים קצרות ועבות, הזנבות קצרים ושעירים בקצותיהם. העור עבה וכמעט מחוסר שיער, מורכב משכבת שומן עבה, מפריש חומר ורדרד ושמנוני - "זיעת דם", העוזר הן בהגנה מאור השמש והן כחומר מבודד מים. פיהם רחב ועגול. הנחיריים והעיניים הם בקדמת הגולגולת, כך שאיברים אלו יימצאו מחוץ למים בשעה ששאר הגוף מכוסה מים, הנחיריים נסגרים ונאטמים בעת כניסת הראש למים. הגולגולת גדולה ולעומתה קופסת המוח קטנה. אצבעות הרגליים אינן מחוברות, וכל הארבע מתפקדות ומחזיקות את משקל הגוף, אולם רק הפרק הקדמי של כל אצבע נוגע בקרקע, יתרת הרגל צמודה ברקמת חיבור. האצבעות הצדדיות מפותחות כאלו שבמרכז. הבטן מידלדלת סנטימטרים ספורים מעל הקרקע. בקיבה שלושה חדרים אך היא אינה מעלה גירה. לנקבות שתי פטמות.

==התנהגות==
ההיפופוטם המצוי הוא יצור חברותי החי בעדרים של עד 40 פרטים. הם אמפיביים ושחיינים מעולים, מבלים את רוב שעות היום בתוך המים, ובערב יוצאים לחפש צמחייה מזינה. הם ניזונים אף מצמחייה מימית שאליה הם מגיעים בצלילה.

אזורי המחיה המשמשים להם לאגירה וחיפוש מזון, מרוחקים מספר קילומטרים מהמקום בו הם מבלים את שעות היום. במהלך "טיולים" אלו של חיפוש מזון עלולים הבהמות להרוס אדמות מרעה ויבולים רבים. ההיפו הגמדיים חברותיים פחות ונמצאים בעיקר באזורים מיוערים.

==מיון==
**סוג Trilobophorous - נכחד
*תת-משפחה Hippopotaminae
**סוג ארכאופוטם (Archaeopotamus) - נכחד
**סוג היפו (Choeropsis)
**סוג הקספרוטודון (Hexaprotodon) - נכחד
**סוג היפופוטם (Hippopotamus)
**סוג Saotherium - נכחד
*תת-משפחה Kenyapotaminae - נכחדה
**סוג קניהפוטם (Kenyapotamus)
**סוג Palaeopotamus

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:דמויי היפופוטם
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
תורשה

תּוֹרָשָׁה היא העברה של חומר תורשתי שמקודד למידע תורשתי, שיחידותיו קרויות גנים, מהורה לצאצאיו בתהליך הרבייה.

ענף המדע העוסק בתורשה ובהשפעתה על תכונותיהם של יצורים קרוי "גנטיקה".

הגנים קובעים את התכונות המשותפות לכל הפרטים בני אותו מין ואת התכונות הייחודיות לכל פרט ופרט באוכלוסיית המין. כל יצור חי נושא מטען גנטי העובר מדור לדור. למטען הגנטי הטמון בכל יצור יש קשר למבנה גופו, ליכולתו הפיזיולוגית ולהתנהגותו, ואלה קשורים קשר הדוק לנוף שהוא חי בו.

את המילה תורשה (בסמיכות: תּוֹרֶשֶׁת-) חידש הבלשן יצחק אפשטיין.

==השפעת הסביבה==
לסביבה ישנה השפעה על האופן שבו המידע התורשתי יבוא לידי ביטוי.
גמישות פנוטיפית היא תופעה ביולוגית נפוצה בה הגנוטיפ של תכונה מסוימת מבטא פנוטיפים שונים תחת תנאים סביבתיים שונים.

מבחינה נוירולוגית, הגנים האנושיים לא מסוגלים לתת פקודות גנטיות ייחודיות עבור כל אחד מאלף מיליארד תאי העצב שבגוף האדם. על כן ההתפתחות של תאי העצב במוח האדם ותכונותיהם הספציפיות מושפעת לא רק מהתורשה, אלא גם מהסביבה.

==היסטוריה ומחקר==
הראשון שעסק בתורשה כענף במדע היה גרגור מנדל. מנדל החל בניסויים מבוקרים בצמחים ובהם אפונה. גרגור מנדל גילה שבהכלאת זן אפונה צהוב עם זן ירוק כל הצאצאים ירוקים, ובהכלאה נוספת בין הצאצאים המיעוט יהיה צהוב והשאר ירוק. על פי ממצאים אלו קרא מנדל לתכונה הירוקה באפונים 'תכונה דומיננטית', והיא מסומנת באות G גדולה, ולתכונה הצהובה באפונה קרא 'תכונה רצסיבית', והיא מסומנת באות g קטנה. על-פי מחקריו יצר מנדל רשימת חוקים הנקראת "חוקי התורשה של מנדל". חוקים אלה היו השלב הראשון לביסוס מדע התורשה המהווה כיום חלק נרחב במדע, ודרכם נסללה בין השאר הדרך לשיבוט ולביוטכנולוגיה.

==ראו גם==
*רבייה ביולוגית - מונחים
*תורשתיות
*תורשה מול סביבה
*תורשה סביבה והתפתחות האדם
*העברה אנכית

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גנטיקה
זיהום תרמי

לבה זורמת ב[[הוואי]]
זיהום תרמי היא הפרעה המשנה את הטמפרטורה בסביבה, לרוב כתוצאה מפעילות טבעית (כגון זרימת לבה) או אנושית. הזיהום תלוי במשך הזמן של פעילות המזהם ובגודל השטח המזדהם.

דוגמה לזיהום תרמי קבוע כתוצאה מפעילות אנושית היא הפעלת תחנת כוח לחוף אגם. תחנת כוח גרעינית למשל, משתמשת במי האגם כדי לצנן את מכונותיה, ואחר משיבה אליו את המים כשהם חמים יותר. ההשפעה על היצורים החיים היא לעיתים מכרעת ועלולה להמיט עליהם אסון.

הפרעה במחזורי ההטלה והגדילה של דגים: דג המתקיים באגם ואשר במנגנון הרבייה שלו ישנה תכונה להטיל ביצים רק בטמפרטורה קרירה, הרי כתוצאה מהזיהום התרמי לא יוכל עוד להתרבות ואם זהו שתפוצתו אנדמית, אזי תיכחד כל אוכלוסיית המין.

פגיעה במארג המזון: חרקים המופיעים בדרך כלל בתחילת הקיץ, עשויים להופיע מוקדם יותר עם שינוי הטמפרטורה בסביבה, כאשר עדיין אין מזון עבורם, ומשום כך עלולים למות מחמת הרעב. בעלי חיים הניזונים בקיץ מאותם חרקים, עלולים שלא למצוא מזון גם הם ולגווע בשל כך.

ככל שהמים חמים יותר, כך הם מהווים כר פורה להתפשטות מיקרואורגניזמים, שאחדים מהם עלולים להיות קטלניים.

מלבד הזיהום התרמי, עלולה תחנת הכוח לפגוע במארג המזון בדרך אחרת: הזואופלנקטון, אותם יצורים מיקרוסקופיים המהווים חוליות מקשרות בין הפלנקטון הצמחי לבין בעלי חיים כדגים וחסרי חוליות הניזונים מהם, עלולים למות בשאיבתם אל מערכות הקירור ולתוצאה שכזו ישנה השלכה עצומה על כל יצור חי באגם ועל כלל המערכות הביולוגיות בו.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זיהום מים
תרמי
קטגוריה:אנרגיה
1879

__TOC__

== אירועים ==
מודל הנורה המוצלח הראשון שפיתח [[תומאס אדיסון ב-1879]]

== נולדו ==
טקסט=

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1879 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
שכבת הקו של מודל ה-OSI

שכבת הקו (באנגלית: Data Link) היא השכבה השנייה במודל ה-OSI והיא משמשת את שכבת הרשת, ומשתמשת בשירותיה של השכבה הפיזית של מודל ה-OSI. מבחינת התפקוד, שכבת הקו של מודל ה-OSI מקבילה לשכבת הקו של מודל ה-TCP/IP.

שכבת הקו אחראית על מעבר הסיביות בין שתי תחנות של הרשת. שכבת הקו אחראית על העברת המידע למרות רעשים או תקלות או התנגשויות שיש בקו. חבילות נתונים בשכבת הקו מכונות "מסגרות" (frames) ומכילות, בנוסף למידע ולתוספות הפרוטוקולים של השכבות הגבוהות יותר, את כתובות ה-MAC של תחנות המוצא והיעד.

כיום נהוג לחלק את שכבת הקו לשתי שכבות נפרדות:
* Logical Link Control (LLC) אחראית על חלוקת הנתונים שמגיעים מהשכבות העליונות למסגרות, ועל הטיפול בכל מסגרת בנפרד.
* Media Access Control (MAC) קיימת כאשר קיים מדיום משותף לכמה נקודות קצה - כאשר הרשת אינה רשת נל"ן (נקודה לנקודה) מלאה (ברשת נל"ן כל נקודת קצה מחוברת בקו ייעודי לכל נקודת קצה אחרת), ונכנסת לפעולה כאשר שני מחשבים או יותר באותו מתחם התנגשות (collision domain) מעוניינים לשדר בו-זמנית. במקרה כזה, יופעל פרוטוקול לטיפול בשכבת ה-MAC. דוגמאות לפרוטוקול MAC:
** פרוטוקול ALOHA אשר מהווה בסיס לפרוטוקול שכבת ה-MAC של מערכות Ethernet. 
** שימוש במנגנון מרכזי אשר מפקח על כלל התעבורה ברשת ונותן "רשות דיבור" לאחד המכשירים. אלגוריתם זה ממומש למשל במערכות מבוססות Token Ring.

==רכיבי תקשורת שמתפקדים בשכבת הקו==
*גשר (רשת)
*מתג
*BRouter

==תקנים של שכבת הקו==
*Ethernet
*Token Ring
*Point-to-Point Protocol
*HDLC
*PAP
*CHAP

==ראו גם==
*מונחים ברשת מחשבים

==קישורים חיצוניים==

* 

2
קטגוריה:אתרנט

de:OSI-Modell#Schicht 2 – Sicherungsschicht
זוויג

תרנגול ותרנגולת. תרנגול הבית הוא מין בעל דו-צורתיות זוויגית.]]
תנים זהובים, בעלי חד-צורתיות זוייגית]]
[[תא זרע מנסה לחדור לביצית]]
זוויג (בלועזית: Sex) הוא מונח במדעי החיים המתאר את סיווגו של אורגניזם (למשל בעל חיים או צמח), כנקבי או זכרי ובאורגנזימים שונים, בעל מאפיינים זכריים ונקביים כאחד. נקבה היא יצור חי, שמייצר תאי ביצית וזכר הוא יצור חי, שבבגרותו מייצר תאי זרע (אלא אם כן, פתולוגיה מפריעה לו בזה).

אצל אורגניזמים רבים, זוויג הייצור נקבע בעזרת כרומוזומי מין. אצל יונקים, למשל, לזכר יש כרומוזום Y אחד ו-X אחד ואילו אצל הנקבות, שני כרומוזומי X. אצל עופות, ואצל חלק מהזבובים, קיימים כרומוזומי מין אחרים. באורגניזמים מסוימים ההבדלים בין זכר לנקבה מתבטאים לא רק בזוג כרומוזמים ספציפי, אצל דבורת הדבש, לדוגמה, הנקבה דיפלואידית, ויש לה שני עותקים מכל כרומוזום ואילו הזכר הפלואידי, ולו רק עותק אחד מכל כרומוזום.

יש גם יצורים, שזוויגם לא נקבע באמצעות הגנום, אלא כתוצאה מהסביבה ההתפתחותית: בקרב רוב הזוחלים, כולל צבים ותנינים, יש קביעת מין תלוית טמפרטורה, והטמפרטורה בה מצויות הביצים קובעת את ההתפתחות לזכר או לנקבה. אורגניזמים רבים הם הרמאפרודיטים, והם בעת ובעונה אחת זכר וגם נקבה, וכל פרט בוגר ובריא בהם מייצר גם תאי זרע וגם תאי ביצית. בין האורגניזמים ההרמאפרודיטיים, יש גם יצורים דיכוגמיים, שהתכונות הזכריות והנקביות שלהם מתבטאות בזמנים שונים בתקופת חייהם, ולא בעת ובעונה אחת. עם האורגניזמים הדיכוגמיים, נמנים צמחים רבים, ומספר מיני דגים (כמו השושנונים) וחלזונות.

אצל רבים מהיצורים המקיימים רבייה זוויגית, קיימים בין שני הזוויגים הבדלים נוספים מלבד היותו של אחד מהם מיצר תאי זרע והשני תאי ביצית. הבדלים אלו הם לרוב גם הבדלים אנטומיים וגם הבדלים באורח החיים. למשל, לבד מההבדלים האנטומיים באברי הרבייה הזכר חזק מהנקבה, לא נכנס להריון, לא מניק ובאורגניזמים רבים גם אינו מטפל כלל בצאצאים, בניגוד לנקבה.

לא לכל היצורים החיים יש חלוקה לזוויגים, וישנם יצורים, שמתרבים רק ברבייה אל-זוויגית.

==רקע לשוני==
במשמעותו זו, "זוויג" מקביל למילה "מין" הנהוגה בשימוש הכללי של השפה העברית.

ההזדקקות למילה נוספת עלתה כי המילה "מין" בעברית משמשת גם כשמה של דרגת הבסיס במערך המיון של עולם הטבע. בנוסף לכך, נדרש היה להבדיל בין Sex במשמעותו הכפולה באנגלית לבין סקס, במשמעותו כתיאור יחסי מין בשפה העברית.

במדעי החברה נהוג להשתמש במונח מגדר, בחלוקה התרבותית-חברתית בין גבר לאישה.

== ראו גם ==

* רבייה ביולוגית - מונחים
* אינטרסקס
* מיניות
* מגדר

==קישורים חיצוניים==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:רבייה
קטגוריה:מיניות
המאה ה-1 לפנה"ס

המאה ה-1 לפני הספירה היא המאה שהחלה ב-1 בינואר בשנת 100 לפנה"ס והסתיימה ב-31 בדצמבר בשנת 1 לפנה"ס. מאה זו נקראת גם "המאה האחרונה לפני הספירה".

==אירועים בולטים בעולם==
*הרפובליקה הרומית הופכת לאימפריה הרומית.
*בשנת 63 לפנה"ס נכבשה ארץ ישראל בידי פומפיוס.
*בשנת 57 לפנה"ס נוסדה ממלכת שילה (כיום בשטחה של קוריאה הדרומית).
*מלחמת גאליה (58–50 לפנה"ס)
*בשנת 44 לפנה"ס נרצח יוליוס קיסר.
*בשנת 37 לפנה"ס נוסדה ממלכת גוגוריו (כיום בשטחה של קוריאה הצפונית).
*בשנת 18 לפנה"ס נוסדה ממלכת באקג'י (כיום בשטחה של קוריאה הדרומית).

==ערים חדשות==
* קיסריה
* בון
* פמפלונה
* סיאול
* ליון (43 לפנה"ס)
* שטרסבורג (12 לפנה"ס)

==אישים משמעותיים==
=== שליטים ===
*יוליוס קיסר, דיקטטור רומי.
*אוגוסטוס קיסר, קיסר רומי.
*קלאופטרה השביעית, מלכת מצרים.
*אלכסנדר ינאי, מלך יהודה.
*שלומציון, מלכת יהודה.
*הורדוס, מלך יהודה.

=== פוליטיקאים ומנהיגים אחרים ===
*מרקוס טוליוס קיקרו, פוליטיקאי וסופר רומי.
*מרקוס אנטוניוס, פוליטיקאי רומי.
*מרקוס יוניוס ברוטוס, ראש הקשר לרציחתו של יוליוס קיסר.
*ספרטקוס, גלדיאטור, מנהיג מרד עבדים.

=== משוררים ===
*הוראציוס, משורר רומי.
*אובידיוס, משורר רומי.
*ורגיליוס, משורר רומי.

=== אנשי דת ורוח ===
*לוקרטיוס, פילוסוף רומי.

===אישים בולטים ביהדות===
*הלל הזקן, נשיא הסנהדרין.
*שמאי הזקן
*רבן גמליאל הזקן
*רבן יוחנן בן זכאי
==תגליות והמצאות==
* מנגנון אנטיקיתרה
* מרקוס טרנטיוס וארו היה הראשון להעלות על הכתב אפשרות שמחלה נגרמת על ידי חלקיקים פיזיים בלתי מורגשים. ההשערה תאושש לאחר כ-2000 שנה<ref></ref>.

== תרבות ואמנות ==

=== המזרח הרחוק ===
* אמנים באזור הודו התחילו בתקופה זו להשתמש באבן ליצירותיהם, והמוטיבים העיקריים ביצירות היו קשורות למסורות חייו של בודהה<ref></ref>.
* לסין של שושלת האן במאה זו היו כמה מאפיינים פופולריים, ביניהם אמנות קבורה עם אבני ירקן ומתכות יקרות, מראות ברונזה , ועיטורים של דמויות מכונפות, מפלצות ויצורים בני אלמוות<ref name=":0"></ref>.
* המצאת הנייר בסין פיתחה סביבה תחומי אמנות חדשים, חיתוך נייר שהיה נפוץ בקרב האצולה, וקיפול נייר אמנותי שהוא בסיסו של אמנות האוריגמי שתתפתח בהמשך<ref name=":0" />.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
1
-
איבר

איבר הוא קבוצה של רקמות היוצרות מבנה המותאם לביצוע תפקיד מסוים.

==אטימולוגיה==
במשמעות המקראית, "איבר" הוא הנוצות הגדולות של כנף העוף, ו"אברה" היא כנף העוף כולה. בתקופת חז"ל הורחב המושג, ומאז הוא כולל כל חלק מהגוף הממלא בו תפקיד מסוים. ההגדרה המדויקת של המושג המורחב הזה שונה בהתאם להקשר. 

סתם איבר בלשון חז"ל מתייחס לאיבר המין הזכרי.

==בצומח==
בעולם הצומח איברים ידועים הם: גזע, עלה, פרח, גבעול, זרע, נבג.

==בעולם החי==
מספר איברים של בעלי חיים הפועלים יחדיו יוצרים מערכת בגוף היצור. רגל, יד, שיער וציפורניים אינם איברים על פי ההגדרה הביולוגית. ברגל האדם למשל ישנם חלקים ממערכות העצבים, הדם, העצמות, השרירים והעור. כל אחת ממערכות אלה מורכבת מאיברים רבים.

איברים מסוימים בגוף יכולים להיות חלק ממערכות שונות (לדוגמה: פה שהוא חלק ממערכת הנשימה וגם ממערכת העיכול, או האשכים שהם חלק ממערכת הרבייה וגם מהמערכת האנדוקרינית).

== ראו גם ==
* אנטומיה - מונחים
* איברים בגוף האדם
* הומונקולוס (קליפת המוח)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.bbc.co.uk/science/humanbody/body/factfiles/organs_anatomy.shtml הסבר והדמיה תלת־ממדית של סוגי האיברים בגוף האדם], מתוך אתר ה-BBC 

==הערות שוליים==

קטגוריה:איברים בגוף האדם
קטגוריה:אנטומיה
מערכות הגוף

מערכות גוף-האדם הן אוסף קבוצות האיברים השונים בגוף שהם בעלי תפקיד משותף.

בין מערכות הגוף השונות יש תלות, אחת לא יכולה לתפקד כראוי בלעדי אחרת וקיים ביניהן תיאום המאפשר חיפוי וביצוע תהליכים שונים בגוף המצריכים יותר ממערכת אחת.

המערכת השולטת בכל שאר מערכות הגוף ויוצרת את התיאום היא מערכת העצבים, לעזרתה קיימת המערכת האנדוקרינית האחראית על ויסות התהליכים הכימיים בגוף ותיאום הפעולות, אשר מבצעת את תפקידה בעזרת מערכת הדם ומערכת הלימפה. מערכת הראייה, השמיעה וחושי המגע, הריח והטעם מאפשרים מודעות של היצור לסביבתו והתמצאותו בה. מערכת הקול, ביצורים מסוימים גם השתן ובאדם גם העיניים, מסייעות לתקשורת בין הפרטים השונים.

מערכת העיכול ומערכת הנשימה אחראיות על סיפוק האנרגיה לכלל הגוף. מערכת השתן והנשימה אחראיות על הפרשת הרעלים שנוצרו בגוף עקב תהליך המטבוליזם, ביניהם פחמן דו-חמצני ושתנן, באמצעות השתן ופליטת האוויר מהריאות.

גוף האדם בנוי ממערכות. כל מערכת בנויה מאיברים. כל איבר בנוי מרקמות. כל רקמה בנויה מתאים. כל תא בנוי מאברונים. 3 האברונים הם: ציטופלזמה (נוזל התא), גרעין התא (המכיל את חומר התורשה DNA), והאברונים הקטנים שתפקידם לשמור על כניסה ויציאה של חומרים.

מערכת החיסון ביחד עם מערכת הכסות, מגנה על הגוף מפני נגיפים, חיידקים ופטריות (ראו גם: זיהום).

מערכת השלד אחראית על תנועתו וייצובו של הגוף ומערכת הרבייה אחראית להמשך קיומו של המין.

לכל מערכת תפקיד מרכזי בהישרדות האורגניזם וקיומו.

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:אנטומיה
השכבה הפיזית של מודל ה-OSI

השכבה הפיזית היא השכבה הראשונה של מודל ה־OSI והיא אחראית על העברת האותות הבינאריים של המסגרות (frames) משכבת הקו של מודל ה-OSI. בשכבה זו לא מתבצעת הכמסה וכל תפקידה הוא לאפנן את המידע הדיגיטלי משכבת הקו על גל נושא אנלוגי (לכן המודם שייך לשכבה הפיזית במודל).

כל המידע שעובר ברשתות מחשבים מיוצג בצורה דיגיטלית, ברצפים של אפסים (0) ואחדות (1). השכבה הפיזית אחראית על העברת המידע הזה על מדיית התקשורת. פרוטוקולים בשכבה הפיזית מגדירים בדרך כלל באילו רמות מתחים ועל אילו מדיות יעברו האותות בין המחשבים. מדיה יכולה להיות כבל נחושת, סיב אופטי ואף אוויר (במידה ומדובר בקשר רדיו). על מנת שהנתונים שנשלחו מקצה אחד של המדיום יובנו בקצה השני, יש לקבוע "שפה" מוסכמת לייצג הבינארי של המידע, וכאן נכנסים לפעולה תקנים של השכבה הפיזית.

השכבה הפיזית קובעת גם תקנים שונים ביחס לכבלים בהם יש להשתמש, אורכם המקסימלי, תעבורה מקסימלית, מחברים ועוד. כל אלו חיוניים על מנת למנוע טעויות בזיהוי שעשויות להגרם בשל הפרעות שונות באותות הבינאריים.

;תקני כבילה: 10Base-T, 10BASE2, 10BASE5, 100BASE-T, 100BASE-TX, 10BASE-FX, 1000BASE-T, 1000BASE-TX.

;מדיות תקשורת: UTP, FTP, STP, סיב אופטי, גלי רדיו, בלוטות'.

;רכיבי תקשורת: רכיבי תקשורת המתפקדים בשכבה הפיזית לא מבצעים שום החלטה בנוגע להמשך העברת המידע. כל תפקודם מסתכם בהגברת האות והעברתו הלאה על המדיה. דוגמאות לרכיבי תקשורת המתפקדים בשכבה הפיזית: Repeater ורכזת (hub).

==תפקידים נוספים של השכבה הפיזית==
*לחוש שהקו פנוי (Carrier sense)
*זיהוי התנגשויות
*בקרת זרימה

==ראו גם==
*מונחים ברשת מחשבים

==קישורים חיצוניים==

* 

1
שפך נהר

שפך הנהר [[ריו דה לה פלטה לאוקיינוס האטלנטי באמריקה הדרומית. המים חומים בשל הסחף הרב הנישא מהנהרות אורוגוואי ופרנה.]]
שפך נהר, או "אסטואר" (באנגלית: Estuary), מציין את מקום המפגש של מי הנהר עם קו הסיום שלו בים או באגם. אם שפך הנהר פתוח לרווחה, נוצר במקום נמל טבעי ונוח. בשפכי נהר כאלה הוקמו נמלי הערים רוטרדם, ניו יורק, בואנוס איירס, לונדון, מומבאי, המבורג ואנטוורפן ועוד. בשפך נהר שצורתו משולשת דוגמת דלתה, נערמים משקעי חול ובוץ שהנהר סחף בדרכו מן ההרים אל החוף. מצבורים אלה יהפכו לשטח יבשתי נוסף, ההולך וגדל וממלא בעפר את הדלתה.

נהר גדול הנשפך לים "ממתיק" את המים המלוחים מרחק רב אל תוך הים, ואילו בנחל קטן משתנה מליחות המים סמוך לשפכו ככל שזה קרוב אליו. יצורים רבים הסתגלו לחיים בשפך הנחל והם עמידים לטווח מליחויות רחב. לעומת זאת, ישנם יצורים שהסתגלו לקיום בדרגת מליחות מסוימת שבין מים מתוקים למי ים, וחוקר מיומן יוכל להבחין בחיגור הנוצר ממקום השפך אל מעלה הנחל. בחיגור שכזה אפשר למצוא יצורים המצויים בתחום מחיה מצומצם ולא עוזבים אותו ואף אינם מתערבבים עם יצורים בתחום מחיה אחר, הסמוך אליהם.

ישנם סוגים שונים של שפכי נהר, בהם המים מתוקים ומלוחים לסירוגין, בדרך כלל בהשפעת הגאות והשפל, בהם המליחות גבוהה יותר אף מהמליחות בים, עקב התאדות מרובה – סוג זה נמצא באזורים מדבריים, וסוגים נוספים.

== צורות השפכים ==
שפך נהר שצורתו כמשפך – מין משולש שבסיסו כלפי הים וקודקודו במעלה נהר, נפוץ בעולם. צורת נוף זו נוצרת מפעילותם של מי הנהר וגלי הים אשר שוחקים את גדות הנהר הקרובות אל אזור השפך ובמהלך הזמן מרחיבות אותו מעת לעת. התרחבות של שפך הנהר והפיכתו לצורה של משפך מתרחשת באזורים בהם הגאות והשפל חזקים והנהר אינו מסיע די סחף ליצירת דלתה. בנוסף לכך נוצר גבול בתוך הים כתוצאה מהשפך הבנוי מאיים וגבעות תת-ימיות. מפרץ סנט לורנס הוא האסטואר הגדול בעולם וריו דה לה פלטה הוא האסטואר הרחב ביותר בעולם, כ-300 ק"מ.

ישנן צורות נוספות של שפכי נהר כמו פיורדים – הנוצרים כתוצאה מתנועת קרחונים קדומה, תעלות – הנוצרות כתוצאה מתנועות טקטוניות ומבנה הקרקע וכן צורות אחרות.

==בעלי חיים אופייניים לשפכי נהרות בישראל==
חברת בעלי החיים בשפך הנהר והנחל:
{|
|- valign="top"
| width="20%" |

===בגוף המים===
* אמנון מצוי
* הידרה
* כולכיתיים
* סרטן הנחלים
* עלוקות
* צב ביצות מצוי
* צלופח הנהרות
* צפרדע הנחלים
* שחריר הנחלים
* שפירית
* שפמנון
| width="20%" |

===בגדת הנהר===
* אנפה גמדית
* דנאית
* זמיר
* חתול ביצות
* רפרף ההרדוף
* שלדג
* שפירית
| width="20%" |

===אזור המים המלוחים===
* בלוט הים
* חופמי הצווארון הגדול
* חופמי הצווארון הקטן
* חופמי אלכסנדרוני
* נרתיקית הנחל
* סרטן כחול אמריקאי
| width="20%" |

===בחוף חולי===
* אבובית ישרה
* בצנית
* ברווזון הים
* גיטרן מצוי
* ונוס מצויה
* חופמי
* טבורית
* כייסן
* ליביה נאכלת
* נתרן
* סירת ים
* ערבה
* שחפית
* שחף כפי
|}

<gallery>
קובץ:Orange-winged dropwing (Trithemis kirbyi) male Oman.jpg|שפרירית
קובץ:Potamon fluviatile02.jpg|סרטן נחלים
קובץ:Nothobranchius rachovii male.jpg|נאווית
קובץ:Larus ridibundus qtl1.jpg|שחף אגמים
קובץ:Australian Pelican RWD2.jpg|שקנאי
קובץ:Croc conclave.jpg|תנין אמריקני
</gallery>

==ראו גם ==
* דלתה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:נהרות
קטגוריה:ביומות מימיות
קטגוריה:מים מליחים
וושינגטון

וושינגטון (Washington) הוא שם משפחה ושם פרטי לבנים, המוכר במיוחד כשם משפחתו של ג'ורג' וושינגטון, אבי האומה האמריקאית ונשיאהּ הראשון של ארצות הברית. עקב כך, מקומות רבים בארצות הברית קרויים "וושינגטון" על שמו.

==הערות שוליים==
מטאפיזיקה

הפקולטה למטאפיזיקה ב[[אוקספורד, אנגליה. כיום המבנה משמש את מוזיאון המדע באוקספורד.]]
מֵטָאפִיזִיקָה (מיוונית: μετά (מֵטַא) "מעבר", φυσικά (פיזיקה) "אודות הטבע") היא ענף של הפילוסופיה העוסק בהסבר טבעם של המציאות, הקשר בין חומר לנפש, בין חומר לתכונה ובין מחשבה למציאות. מקור המונח בספרו של אריסטו, שנקרא "מטאפיזיקה" משום שבסידור המסורתי של כתביו היא הופיעה לאחר ספרו ה"פיזיקה".

במשך הדורות קיבל המושג משמעות יותר מילולית- פיזיס משמעותו טבע; לכן מטאפיזיקה עוסקת בשאלות מסדר שני על הטבע או העולם הקונקרטי. התפיסה בפילוסופיה מודרנית מתבססת על שימוש זה.

==תחומי עיסוק==
המטאפיזיקה מחפשת תשובות לשאלות כדלקמן:
* מהו טבעה של המציאות?
* האם קיימים נפש וגוף? ואם קיימים שניהם - מה היחס ביניהם? (הבעיה הפסיכופיזית).
* האם העולם קיים באופן שאינו תלוי בהכרתנו?
* מהו שינוי?
* מהי סיבה?
* מהו טבעם של עצמים, אירועים ומקומות?
*מהו הזמן?
*האם אלוהים קיים ומכוון את המציאות?

==ענפי המטאפיזיקה==
ענף מרכזי במטאפיזיקה הוא האונטולוגיה או תורת היש, החוקרת את טיבם של הדברים הקיימים בעולם ואת הקשרים ביניהם.

המטאפיזיקאי מנסה גם להבהיר את המושגים שלפיהם אנשים תופסים את העולם, לרבות קיום, אובייקט, תכונות, מרחב, זמן, סיבתיות והיתכנות. הפילוסוף עמנואל קאנט איחד בין המטאפיזיקה לבין האפיסטמולוגיה. קאנט טען שאנחנו יכולים להשיג רק את עולם התופעות, בניסיון שלנו להכיר את המציאות, ולא את "הדברים כשלעצמם". באמצעות הבחנה זו, ואחרות נוספות, קאנט ביקר את היומרה של תבונה להשיג את מה שמעבר לניסיון אנושי, ובכך קבע את גבולות תבונת האדם. 

רבים טענו שבכך קבר קאנט את המטאפיזיקה, אולם פרופסור ירמיהו יובל טוען כי בכך רצה קאנט דווקא לחדש את העיסוק במטאפיזיקה, לאחר הספקנות הניהליסטית של דייוויד יום.

==ראו גם==
* אגנוסטיות
* סקפטיציזם
* ביקורת האתאיזם
* רוחניות
* חיים לאחר המוות

==לקריאה נוספת==
* ריצ’רד טיילור, מטאפיזיקה, תרגמה מאנגלית: יעל כהן, ירושלים : אדם, 1983.

* האם העולם באמת קיים, מסע מדעי פילוסופי מקאנט ועד קוונט - מאת פרופסור יצחק בן ישראל וגיא פינקלשטיין (הוצאת הקיפוד והשועל)

==קישורים חיצוניים==

* [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=860 מטפיזיקה] באנציקלופדיה לפילוסופיה מערבית
* [https://web.archive.org/web/20080509064029/http://gnadav.googlepages.com/CarnapRudolf-EliminiationofMetaphysics.doc סילוק המטאפיזיקה על ידי ניתוח לוגי של השפה], מאת רודולף קרנפ
* 
* 

*
קטגוריה:פילוסופיה
חמור (תת-סוג)

[[פרא]]
חמור (שם מדעי: Asinus) הוא תת-סוג בסוג סוס שבמשפחת הסוסיים בו כלולים שלושה מינים חיים: הערוד, הפרא והקיאנג. חמור הבית הוא תת-מין המבוית במין ערוד.

החמורים הם בעלי דמיון לסוס הרמכי, אך גם בעלי מאפיינים חיצוניים השונים ממנו – ראשם גדול יותר, אוזניהם ארוכות יותר ("אוזני חמור"), והם בעלי רעמת שיער דלילה יותר. בעוד הסוס צוהל, החמורים נוערים.
כמו סוסיים אחרים, גם החמורים יכולים להזדווג עם סוס או עם זברה,
אך אז נולד יצור כלאיים כמו פרד או זברואיד – בעל חיים עקר שאינו מסוגל להמליט צאצאים.

בעברית קרויים נקבת החמור אָתון, וצאצא החמור הצעיר קרוי עַיִר.

קולו של החמור מכונה – נעירה.<ref></ref>

==מינים ותת-מינים==
תחת התת-סוג חמור ממוינים המינים והתת-מינים הבאים:
*ערוד (Equus africanus)
**ערוד נובי (Equus africanus africanus)
**ערוד אטלס (Equus africanus atlanticus) – <span style="color: red;">נכחד</span>
**ערוד סומלי (Equus africanus somalicus)
**חמור הבית (Equus africanus asinus)
*חמור אירופי (Equus hydruntinus) – <span style="color: red;">נכחד</span>
*פרא (Equus hemionus)
**פרא אנטולי (Equus hemionus anatoliensis) – <span style="color: red;">נכחד</span>
**פרא מונגולי (Equus hemionus hemionus)
**פרא פרסי (Equus hemionus onager)
**פרא סורי (Equus hemionus hemippus) – <span style="color: red;">נכחד בשנות העשרים של המאה העשרים</span>
**פרא הודי (Equus hemionus khur)
**פרא טורקמני (Equus hemionus kulan)
*קיאנג (Equus kiang)
**קיאנג מערבי (Equus kiang kiang)
**קיאנג מזרחי (Equus kiang holdereri)
**קיאנג דרומי (Equus kiang polyodon)
**קיאנג צפוני (Equus kiang chu)
*Equus cumminsii – <span style="color: red;">נכחד</span>
*Equus francisci – <span style="color: red;">נכחד</span>
*חמור בר יוקון – (Equus lambei) <span style="color: red;">נכחד</span>
*פרא קב-רגליים – (Equus calobatus) <span style="color: red;">נכחד</span>
*פרא גמדי – (Equus tau) <span style="color: red;">נכחד</span>

==בתרבות==

חמור זוכה בתרבויות אחדות ליחס שלילי והוא מהווה משל לטיפשות, עקשנות ותמימות אווילית, הגם שבפועל מדובר בבעל חיים ידידותי, נבון וחיובי. סיבה אפשרית לכך היא מקומו השלילי של החמור בתרבויות קדומות, למשל בתרבות המצרית הקדומה שתארה את היהודים כעובדים לחמור.
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סוסיים
קטגוריה:תת-סוג
יבשת

[[אמריקה הצפונית}}

|width="50"|
|valign="top"|

|}]]
סרטון של התפרקות ונדידת היבשות.
יבשת היא שטח גדול ורציף של יבשה על פני כדור הארץ. אין בגאוגרפיה הגדרה מדויקת ליבשת ואין גבולות מוסכמים בין היבשות. בתרבויות שונות מגדירים יבשות באופן שונה, ובזמנים שונים בהיסטוריה הוגדרו שטחים מסוימים כיבשות שונות.

ההגדרה הגאולוגית של יבשת ברורה יותר מהגדרתה הגאוגרפית. יבשת במינוח הגאולוגי היא חלק מעובה של קרום כדור הארץ שקיים מזה מיליארד שנה ויותר. להשוואה, קרום כדור הארץ בקרקעית האוקיינוסים צעיר הרבה יותר, וגילו אינו עולה על 200 מיליון שנה. ההשערה הרווחת היא שגרעיני היבשות (המכונים מגינים במינוח הגאולוגי) נוצרו בשלב מוקדם למדי בהתפתחות כדור הארץ, ומאז תהליך נדידת היבשות מפגיש ומפריד גרעינים אלה שוב ושוב בתצורות שונות. לפחות פעמיים בעבר הצטרפו כל גרעיני היבשות ליבשת על אחת ענקית.

אי ההסכמה הגדולה ביותר בנושא חלוקת היבשות הוא בנושא הגבול בין אירופה לאסיה, יש כאלה המחשיבים את שתיהן ליבשת אחת – אירואסיה. כמו כן, רבים טוענים כי אמריקה הצפונית ואמריקה הדרומית גם הן יבשת אחת. גאוגרפים מסוימים הציעו אפילו לאחד את אירואסיה ואפריקה ליבשת אחת בשם אירואפרסיה, שכן הן היוו בעבר רצף יבשתי אחד (עד לחפירת תעלת סואץ).

איים נחשבים, בדרך כלל, לחלק מן היבשת הקרובה אליהם ביותר. לכן, האיים הבריטיים למשל, נחשבים לחלק מאירופה. לפעמים, משתמשים בשמות אוסטרלאסיה או אוקיאניה על מנת לתאר את האיים הרבים באוקיינוס השקט בצירוף אוסטרליה.

באנגלית ובמספר שפות אחרות המונח "היבשת הישָנה" או "היבשת" (בה' הידיעה) משמש לעיתים כדי לתאר את אירופה, בגלל נקודת מבט מערבית של התרבויות דוברות שפות אלו.

==שיטות להגדרת היבשות==
: שיטת 4 היבשות: אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה, אירואפרסיה
: שיטת 5 היבשות (א'): אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה, אפריקה, אירואסיה
: שיטת 5 היבשות (ב'): אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה הדרומית, אמריקה הצפונית, אירואפרסיה
: שיטת 6 היבשות (א'): אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה הדרומית, אמריקה הצפונית, אפריקה, אירואסיה
: שיטת 6 היבשות (ב'): אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה, אפריקה, אסיה, אירופה
: שיטת 7 היבשות: אנטארקטיקה, אוקיאניה, אמריקה הדרומית, אמריקה הצפונית, אפריקה, אסיה, אירופה

בישראל מקובלת שיטת 7 היבשות.

== שטח ואוכלוסייה ==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
|-
! יבשת
! שטח (קמ"ר)
! אוכלוסייה
! צפיפות אנשים לקמ"ר
|-

! אסיה
| 43,820,000 || 4,164,252,000 || 95.0
|-
! אפריקה
| 30,370,000 || 1,032,532,974 || 33.7
|-
! אמריקה הצפונית
| 24,490,000 || 542,056,000 || 22.1
|-
! אמריקה הדרומית
| 17,840,000 || 392,555,000 || 22.0
|-
! אנטארקטיקה
| 13,720,000 || 4,490 || 0.0003
|-
! אירופה
| 10,180,000 || 742,452,000 || 72.5
|-
! אוקיאניה
| 9,008,500 || 35,670,000 || 3.7
|}

== ראו גם ==
* זילנדיה – "יבשת" לא רשמית, שקועה ברובה המוחלט, שחלקיה מעל גובה פני הים הם איי ניו זילנד וקלדוניה החדשה.

==קישורים חיצוניים==

*
* 
* [https://www.lergo.org/index.html#!/public/lessons/58369e3853a7d80769fca021/intro חידון היבשות], באתר לרגו

*
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:טקטוניקה
שכבת היישום

שכבת היישום של מודל TCP/IP (באנגלית: TCP/IP Model Application Layer) מקבילה מבחינת תפקודה ותפקידיה לשלוש השכבות העליונות במודל ה־OSI. מאחר שהתברר שההפרדה בין המשתמש (שכבת היישום של מודל ה־OSI), עיבוד הנתונים (שכבת ההצגה של מודל ה־OSI) וניהול התהליכים (שכבת התהליכים של מודל ה־OSI) היא מלאכותית, אוחדו שלוש השכבות האלו לשכבה אחת במודל ה־TCP/IP והיא ממלאת את התפקידים של שלוש השכבות הללו. שכבת התוכנה של מודל TCP/IP משתמשת בשכבת התעבורה של מודל TCP/IP על מנת להעביר נתונים על-גבי הרשת.

==תפקידי השכבה==
* תקשורת עם משתמש הקצה - שכבת היישום אחראית על התקשורת עם משתמש הקצה - ממשק המשתמש, טיפול בבקשות שונות, וכו'.
* עיבוד הנתונים - בהתאם להחלטות שמבצע המשתמש, שכבת היישום יכולה לדחוס את הנתונים, להצפין אותם, או לעבד אותם בכל צורה אחרת לפני שיועברו על-גבי הרשת.
* ניהול תהליכים - כל פעולה שהמשתמש מבצע ברשת מוגדרת כתהליך בין תחנת המוצא לתחנת היעד. שכבת היישום אחראית על ניהול התהליכים הללו, כך ששני המחשבים יוכלו להבחין בין נתונים של תהליכים שונים המתקיימים במקביל.

==פרוטוקולים==
HTTP, FTP, SSL, SMTP, POP3, TFTP, NFS, RSP
<br>
בנוסף לפרוטוקולים משמשות בשכבה זו גם מספר שיטות דחיסה והצפנה דוגמת - PGP, GPG, ZIP

==ראו גם==
*מונחים ברשת מחשבים
*

יישום, שכבת ה
סוגה מוזיקלית

התזמורת הפילהרמונית של דבלין מבצעת את הסימפוניה הרביעית של צ'ייקובסקי באולם קונצרטים, מקום נפוץ לביצוע יצירות מהסוגה הקלאסית.
במוזיקה, סוגות (ז'אנר; בצרפתית: Genre) הן קטגוריות המכילות מוזיקה שונה שיש לה סגנון משותף, או אלמנטים משותפים.

סוגות מסוימות, כמו מוזיקה הודית או שאנסון צרפתי, מוגדרות על פי מיקום גאוגרפי. סוגות אחרות, כמו מוזיקת בארוק מוגדרות בעיקר על פי מיקומן בציר הזמן. אחרים, כמו בלאק מטאל מוגדרות לפי מאפיינים טכניים או ליריים.

לעיתים, חלוקת מוזיקה לקטגוריות היא הכרחית. החלוקה הזו מקלה על מציאת סוגות משפיעות ומושפעות ומיפוי ההיסטוריה של המוזיקה. כמו כן, היא מקלה על אנשים למצוא את המוזיקה והאמנים שהם נהנים משמיעתם.

הסוגות המרכזיות במוזיקה המערבית המודרנית הן קלאסית, פופ, בלוז, ג'אז, רית'ם אנד בלוז, רוק, מטאל, פאנק (Punk), פאנק (Funk), קאנטרי ואלקטרונית. ישנן תת-סוגות רבות תחת סוגות אלו.

== תת-סוגות ==
תת-סוגה או תת-ז'אנר (subgenre) הוא כפוף בתוך ז'אנר.<ref></ref> במונחים מוזיקליים, מדובר בתת-קטגוריה של ז'אנר מוזיקלי המאמצת את מאפייניו הבסיסיים, אך גם בעלת מערכת מאפיינים משלה המבדילים אותה בבירור בתוך הז'אנר. תת-ז'אנר מכונה לעיתים קרובות גם סגנון מסוים (style) של הז'אנר.

=== פיוז'ן ===

המונח "ז'אנר פיוז'ן" או "סוגת היתוך" (מאנגלית: Fusion; היתוך) הוא מונח רחב מאוד המשמש לתיאור סגנונות מוזיקליים הממזגים בעצמם שני סגנונות מוזיקליים שונים או יותר.<ref></ref><ref name=":0"></ref> הדבר מוביל לעיתים קרובות לקטלוגו של ז'אנר הפיוז'ן לסוג מסוים של תת-ז'אנר בתוך הז'אנרים שהוא משלב (לרוב תלוי בקרבה שלו לכל סגנון מוזיקלי שהוא משלב).<ref></ref><ref></ref>

==ראו גם==
* פיוז'ן (מוזיקה)
* סוגה ספרותית
* סוגה קולנועית

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

*
הרכב מוזיקלי

הרכב מוזיקלי
הרכב מוזיקלי הוא המונח לתיאור קבוצה של מוזיקאים המתאגדים כדי לנגן מוזיקה. ההרכבים במוזיקה ממויינים על פי מספר המוזיקאים המשתתפים בהם ועל פי מגוון הכלים בו הם מנגנים, כמו כן הם ממוינים על פי הז'אנר המוזיקלי אותו הם מנגנים.

==מוזיקה קלאסית==
המונחים דואט, שלישייה, קוורטט, קווינטט, סקסטט, ספטט, אוקטט ונונט משמשים כדי לתאר הרכבים מוזיקליים המורכבים משניים, שלושה, ארבעה, חמישה, שישה, שבעה, שמונה או תשעה מוזיקאים (בהתאמה). קוורטט נפוץ במיוחד הוא רביעיית מיתרים, הוא מכיל שני כינורות, ויולה וצ'לו. ישנה גם חמישיית מיתרים – הרכב דומה לרביעיית מיתרים, רק ששם מוכפלת גם הויולה, או הצ'לו. חמישיית פסנתר היא בדרך כלל חמישייה המכילה רביעיית מיתרים ופסנתר. עוד הרכב נפוץ מאוד במוזיקה הקלאסית הוא חמישיית כלי נשיפה, המכילה חליל צד, אבוב, קלרינט, בסון וקרן יער.

הרכב גדול יותר המכיל יותר כלים הוא התזמורת. תזמורת קטנה נקראת תזמורת קאמרית, שבה יש אותם כלים כמו בתזמורת הסימפונית, רק שבה מכל כלי יש אחד, בעוד שתזמורת גדולה תקרא תזמורת סימפונית. תזמורת סימפונית יכולה להכיל עשרות ואף יותר ממאה כלי נגינה, והיא מחולקת לסקציות (מחלקות): כינורות, ויולות, צ'לים, קונטרבסים, כלי נשיפה מעץ, כלי נשיפה ממתכת וכלי הקשה. כמו כן, ישנה הסינפונייטה, זוהי תזמורת קטנה יותר מהתזמורת הסימפונית, אך גדולה יותר מן התזמורת הקאמרית.

תזמורת מיתרים היא תזמורת המורכבת רק מכלי מיתר (קלאסיים בדרך כלל), כלומר: כינורות, ויולות, צ'לים וקונטרבסים.

==ג'אז==
בג'אז, שלישייה סטנדרטית תהיה מורכבת מפסנתר, תופים ובס (גיטרה בס או קונטרבס). קוורטט "סטנדרטי" בג'אז יהיה מורכב משלישייה סטנדרטית וכלי נשיפה.

הרכבים גדולים במיוחד המנגנים ג'אז (מקבילים לתזמורת הסימפונית) נקראים ביג־בנד, בעוד שהרכבים צנועים יותר (מקבילים לתזמורת הקאמרית) נקראים קומבו.

==מוזיקה קלה==
במוזיקה קלה (רוק, פופ וכדומה) הרכב נקרא להקה והוא בדרך כלל לא מכיל יותר מ-6 מוזיקאים (אף על פי שישנם יוצאי דופן). להקות רוק ופופ מורכבות בדרך כלל מזמר, גיטרה מובילה, גיטרת ליווי, גיטרה בס, מערכת תופים ולעיתים גם קלידים. לעיתים אחד מחברי הלהקה שר ומנגן באחד הכלים (בדרך כלל גיטרה) בו זמנית.

ישנן להקות שנולדו מהתאגדות טבעית של החברים בהן, וישנן להקות אחרות שהוקמו באופן מתכונן על ידי מפיקים או חברות התקליטים המממנות אותן.
בין להקות הרוק הפופולריות או המשפיעות מקובל למנות את "הביטלס", "הרולינג סטונז", "לד זפלין", "קווין" ו"פינק פלויד", חמשתן להקות בריטיות שהחלו את פעילותן בשנות ה־60 של המאה ה־20. בשנות ה־90 של המאה ה־20 נחשבה להקת "נירוונה", מסיאטל, ארצות הברית, ללהקה המשפיעה ביותר.

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה