פרח הלילך

"פרח הלילך" הוא שיר שהלחינה נורית הירש וכתב אורי אסף. שלישיית שריד הקליטה אותו לראשונה ב־1965, אבל עיקר פרסומו הגיע בביצוע חוה אלברשטיין, שכללה אותו באלבומהּ "חוה אלברשטיין בשירים עבריים", שהתפרסם ב־1967.

ללחן של הירש נכתבו גם מילים אחרות מאת דני הורוביץ לשיר שנקרא "שתיקת האוהב". עם זאת, גרסתו של אורי אסף, "פרח הלילך", היא שהתפרסמה וזכתה להקלטות גרסאות כיסוי.

ביצוע של אריק איינשטיין ל"פרח הלילך" נכלל באלבומו "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ב'", שהתפרסם ב־1976. "הכל עובר חביבי" ביצעו את השיר ב־1978 במשדר לכבוד יום העצמאות, ובהמשך כללו אותו באלבומם "שירים", שהתפרסם ב־1982. ביצוע של אריק סיני נכלל באלבומו "שירים חוזרים", שהתפרסם ב־1982. איתן מסורי כלל את ביצועו לשיר באלבומו "השירים הקלאסיים של ארץ ישראל – חלק ב'", שהתפרסם ב־2004, וגרסה כלית שלו בפסנתר באלבומו הכלי "15 נעימות לשירי הארץ היפים", שהתפרסם ב־2005. יגאל בשן הקליט את השיר לאלבומו "פגישה לאין קץ", שהתפרסם ב־2009. ביצוע של ששי קשת בהופעה חיה במוזיאון הארץ בתל אביב נכלל באלבומו "נוסטלגיה זה לא מה שהיה – יונה אליאן וששי קשת", שהתפרסם ב־2010. ביצוע של יהודית רביץ נכלל באלבום גרסאות הכיסוי המשותף לה ולאחיה "יהודית ויעקב, שירים מהבית", שהתפרסם ב־2010. קרן פלס ביצעה את השיר בסיבוב ההופעות שלה "שני פסנתרים", שהחל ב־2011, וכן בהופעותיה בהמשך. בועז מעודה ביצע את השיר עם תלמידי תוכנית המציאות בית ספר למוסיקה, כשנורית הירש מלווה בפסנתר, ב־2013, וחבורת "זהו זה!" ביצעו את השיר ב־2020.

== על השיר ==
"פרח הלילך" הוא השיר הראשון שהלחינה נורית הירש. הירש הלחינה אותו כלחן ללא מילים ב־1962 כשהייתה חיילת בלהקת גייסות השריון. ערב אחד נערכה ב"מועדון המפתח" בתל אביב מסיבה למפקדי החיל בהשתתפות חברי הלהקה. לבקשת חבריה ניגנה הירש בפסנתר את הלחן שחיברה. נעמי שמר שנכחה באירוע החמיאה לה על הלחן והציעה לה להתאים לו מילים (הירש סיפרה לימים שהמחמאה עודדה אותה מאוד).

דני הורוביץ, חייל שהיה חבר גם הוא בלהקת גייסות השריון, כתב ב־1962 מילים ללחן. השיר נקרא "שתיקת האוהב" (או "שתיקת אוהב"). "צמד דרום" ביצעו והקליטו אותו ב־1966. "שתיקת אוהב" לא התקבל ולא הצליח, והדבר דחף את הירש לחפש פזמונאי שיכתוב ללחן שלה מילים חדשות. חנוך חסון, שניהל באותה התקופה את המחלקה למוזיקה עממית בקול ישראל, קישר את הירש עם אורי אסף – חסון שמע, בערך ב־1965, לחן של הירש שנוגן בקול ישראל, והבטיח לקשר אותה עם כותבי תמלילים.

לאחר שחרורה משירותה הצבאי פנתה הירש לאסף בבקשה לכתוב ללחן שלה מילים חדשות. היא נסעה באוטובוס לפנות ערב לקיבוצו של אסף באותה התקופה, כפר מנחם. השניים ישבו ליד הפסנתר במועדון חברת הילדים. היה זה פסנתר חצי מכוון ובעל קלידים קטנים, והירש ניגנה בו את הלחן כ־45 דקות בעוד אסף כותב את המילים. המשפט הראשון שכתב אסף היה , משפט שהתייחס לחבר קיבוץ ותיק שהובא למנוחות בבית העלמין של הקיבוץ. מחלון המועדון השתקפה פינת החי של חברת הילדים, כשבמרכזה בהקו לאור הירח, בפריחתם הלבנה של חודש שבט, עצי שקד. אסף, שהתרשם מפריחת השקד, בחר לכתוב עליה שיר, אך מכיוון שהמילים "עץ שקד" או "שקדייה" לא התאימו לו לחריזה, הוא הפך את השקד ללילך.

המבצעים הראשונים של "פרח הלילך" היו שלישיית שריד, שהקליטו אותו ב־1965. עם זאת, עיקר פרסומו של השיר הגיע בעקבות ביצועה של חוה אלברשטיין, שכללה אותו באלבומה "חוה אלברשטיין בשירים עבריים" ("פרח הלילך"), שהתפרסם ב־1967. הירש עבדה כפסנתרנית במועדון החמאם ביפו וליוותה את האומנים שבאו להופיע, וכך הכירה את אלברשטיין כשזו באה להופיע שם.

השיר מצטט מוטיב מן הפרק הראשון של הקונצ'רטו הראשון לפסנתר של שופן. הירש סיפרה ששמעון כהן היה הראשון שהפנה את תשומת לבה "לכך שבשיר יש קטע קצרצר שממנו מהדהד משהו ממה שכתב שופן. לא הופתעתי. כמי שבאה מהמוזיקה הקלאסית, טבעי שהושפעתי".

== קישורים חיצוניים ==

* [https://youtu.be/MVaVco2yico "פרח הלילך" בביצוע שלישיית שריד, 1965], באתר יוטיוב
* [https://mshironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=851&wrkid=16439 מילים לשיר "שתיקת האוהב"], באתר שירונט
* [https://youtu.be/r97xnk5t2yg "שתיקת האוהב" בביצוע "צמד דרום", 1966], באתר יוטיוב

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1965
קטגוריה:סינגלים מ-1965
קטגוריה:סינגלים מ-1967
קטגוריה:סינגלים מ-1976
קטגוריה:סינגלים מ-1982
קטגוריה:סינגלים מ-2004
קטגוריה:סינגלים מ-2009
קטגוריה:סינגלים מ-2010
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירי יהודית רביץ
קטגוריה:שירי קרן פלס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים על פרחים
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים