OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ריבוד חברתי

ריבּוד חברתי היא תופעה שבה אנשים, קבוצות וקטגוריות חברתיות מאורגנים במערכת מדרגית (היררכית) יציבה. הריבּוד הוא מאפיין מרכזי של המבנה החברתי ומתקיים כמעט בכל חברה אנושית.

ריבוד חברתי הוא חלוקת החברה לשכבות נפרדות בעזרת כלים חברתיים שונים. לרוב זה מעמד חברתי שנותן מושג על ההישגים והמשמעות של אדם במערכת. ישנן חלוקות ריבודיות שונות.

השכבות השונות במערכת חברתית מרובּדת נבדלות בנגישותן למשאבּים חברתיים. הסוציולוג מקס ובר מנה שלושה סוגים מרכזיים של משאבים: עושר (מעמד חברתי), יוקרה חברתית (סטטוס חברתי) ועוצמה פוליטית (כוח). לפיכך קיימות שלוש מערכות ריבּודיות, וביניהן תיתכן חפיפה, אם כי היא איננה מחויבת המציאות. מכאן שגם בחֲבָרות שוויוניות מבחינת חלוקת העושר וההכנסות עדיין תיתכן היררכיה על בסיס יוּקרה וכוח.

הריבּוד החברתי חופף במקרים רבים לקטגוריות סוציולוגיות כגון: מקצוע, השכלה, דת, מוצא, מפלגה.

בסוציולוגיה המודרנית משמש המושג בדרך כלל לציון ריבוד מעמדי, כלומר ההתפלגות של החברה לפי היכולות והאמצעים הכלכליים של הפרטים. המבנה הריבּודי בחברה עשוי להשתנות, אם במתכוון – במדיניות ישירה (למשל, על ידי הענקת זכות הצבעה שוויונית לכלל האזרחים), ואם שלא במתכוון – בשינויים תרבותיים וחברתיים אחרים.

שני תנאים מקדימים לריבּוד:
#בידול (דיפרנציאציה): על המערכת החברתית להכיל בתוכהּ כמה תפקידים, שכן הבדלים ריבודיים מבוססים על הבדלים בתפקיד החברתי של האקטור.
#היררכיה: על ההבדלים בין התפקידים להתבטא לא רק בהבדלים טכניים – נושאי אחריות שונים – אלא גם בהבחנה מדרגית; תפקיד אחד גבוה יותר במדרג החברתי מאחר. הבדלים אלה עשויים להתבטא במגוון דרכים – הבדלים ביוקרה, בתגמולים כלכליים או אחרים, ועוד.

התופעה שבה נותר ריבוד בעינו לתקופה של יותר מדור – כאשר ילדים נשארים באותו מקום במדרג הריבודי בו היו הוריהם – מכונה שִעתוק של המבנה הריבודי. כאשר מתקיים שעתוק שכזה, אפשר לדבר על מעמד חברתי. הניתוח הסוציולוגי הביקורתי מצביע על מנגנונים חברתיים שונים אשר פועלים לשעתוק המבנה הריבודי.

גישות שונות בסוציולוגיה מסבירות באופנים שונים את היווצרות הריבוד. לפי ההסבר הפונקציונליסטי, הריבּוד ממלא תפקיד חשוב במערכת הכלכלית. העובדה כי מקצועות שונים מקבלים תגמול שונה על עבודתם מבטיחה, לפי ההסבר הזה, הן את מילוי כלל התפקידים הדרושים בחברה והן את היוקרה הנדרשת למקצועות מסוימים. לטענת המצדדים בהסבר, מסיבה זו יש שאדם מוצא את מקומו בסולם הריבודי על סמך כישוריו המולדים ועל סמך הכשרתו המקצועית.

גישות קונפליקט, ובמיוחד הגישה המרקסיסטית, מצביעות על כמה בעיות בהסבר זה, והמרכזית שבהן היא כי השעתוק של הריבּוד לאורך הדורות מראה כי מיקומו של אדם בסולם הריבודי אינו תלוי רק בכישוריו. גישות אלו מציעות כהסבר לריבוד את המאבקים החברתיים, בהם קבוצות מסוימות מנצלות את כוחן החברתי על מנת להבטיח לעצמן משאבים. החזון המרקסיסטי, קרי ביטול הקניין הפרטי, מטרתו לחסל את הריבוד המעמדי בחברה.

==ראו גם==
*ניעות חברתית
*פונקציונליזם-סטרוקטורלי
*מעמד חברתי
*מעמד הביניים

==לקריאה נוספת==
* דייוויס, ק., ווילברט, א. מור (1992). כמה עקרונות של הריבוד החברתי. בתוך: ד' רוט הלר ונ' נוה (עורכים) היחיד והסדר החברתי, הוצאת עם עובד עמ' 308–320
* 

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוציולוגיה
ביצית

תאי גרנולוזה, מתוך האנטומיה של גריי.]]
ביצית או תא ביצה היא תא רבייה (גמטה) המתפתח אצל נקבות של יצורים רב-תאיים המתרבים ברבייה זוויגית (מינית).

הביציות מתפתחות בשחלה, ולעיתים קרובות מאוחסנות בה למשך זמן מסוים. מהיותה תא רבייה, במהלך התפתחות הביצית היא הפלואידית, כלומר, מכילה מחצית ממספר הכרומוזומים בתא סומטי, אך גם בעלת שלב התפתחותי דיפלואידי. ביציות הן תאים גדולים יותר מתא זרע. בניגוד לתא הזרע, הנושא מטען גנטי בלבד, ביציות מכילות חומרים מזינים ואברונים רבים ההכרחיים לקיום תא הזיגוטה, המתקבל בהפריה, כלומר על ידי התמזגות מוצלחת של ביצית ותא זרע.

== יצירת הביצית ==
היווצרות ביציות אצל בעלי חיים מתחילה בתא נבט דיפלואידי, בתהליך הנקרא אוֹאוֹגנזה (oogenesis). כל תא נבט מתפתח לביצה בלתי בשלה הקרויה גם אוֹאוֹציט (oocyte). אואוציט צובר בתוכו מרכיבים ציטופלזמיים רבים (יותר מאשר תא הזרע) ומתחלק בתהליך המיוזה I לשני תאי-צאצא השונים זה מזה בממדיהם ותפקידם. אחד מתאי הצאצא נקרא אואוציט משני, תא זה מקבל את רוב-רובה של הציטופלזמה, כך שהתא השני, הנקרא גופיף הקוטב הראשון, קטן למדי. בשלב זה, התהליך מוקפא עד לחדירת תא הזרע לתא הביצית ויצירת הזיגוטה. שני התאים עוברים מיוזה II וחלוקת ציטופלזמה: אחד מתאי הצאצא של האואוציט המשני מקבל מעט מאוד ציטופלזמה ומתפתח לגופיף קוטב שני; האחר, המכיל כעת גם את המידע התורשתי מתא הזרע, מקבל את רוב הציטופלזמה ומתפתח לביצית.

בסוף מיוזה II, נותר תא הפלואידי אחד המשמש כגמטה. היתר לא מתפקדים כגמטות, אלא משמשים "כלי קיבול" לכרומוזומים המיותרים, המסולקים כדי שהביצית תכיל מספר הפלואידי של כרומוזומים. מאחר שכמות הציטופלזמה בגופיפי הקוטב היא קטנה, הם מכילים מעט מאוד חומרי הזנה ומנגנונים מטבוליים, ועם הזמן הללו מתנוונים.

== הפריה ==
[[תא זרע במפגש עם ביצית]]

לרוב, כאשר ביצית פוגשת תא רבייה זכרי – תא זרע בבעלי חיים, וגרגר אבקה בצמחים – היא מתאחה עמו בתהליך הידוע כהפריה. תא הרבייה הזכרי תורם את סט הכרומוזומים שלו, וביחד נוצר תא דיפלואידי, בעל מספר כרומוזומים רגיל, הנקרא זיגוטה. הזיגוטה מתחלקת לתאים רבים שמתמיינים ומתמחים בהדרגה, עד להיווצרותו של יצור חדש – הצאצא.

בבעלי חיים, על-מנת שהביצית תוכל לפגוש את תא הזרע היא צריכה לצאת מהשחלה. תהליך היציאה וההתקדמות לאורך החצוצרה נקרא ביוץ.

ההפריה נעשית עם חדירת תא זרע (לרוב בודד) אל הביצית. בתהליך הפריה טבעי תאי הזרע נכנסים אל גוף האישה דרך הנרתיק, שאליו הם מגיעים בעת השפיכה, יחד עם נוזל הזרע. משם תאי הזרע שוחים אל עבר הרחם והחצוצרה, שם אמורה להיות הביצית לאחר הביוץ. המסלול, שאורכו כ-10 ס"מ, הוא קשה ומהווה מבחן כוח אמיתי. מאות מיליוני תאי זרע מתים כבר בנרתיק ובצוואר הרחם בגלל הסביבה החומצית הקיימת ברירית הנרתיק. בנוסף, ריר צוואר הרחם פועל כמסנן כך שרק מספר מאות בודדים של תאי זרע יגיעו אל החצוצרה. שם הם יכולים לשרוד במשך יום-יומיים. לאחר חדירת תא זרע אחד אל הביצית מופעלת התגובה הקורטיקלית, המונעת מתאי זרע נוספים לחדור לביצית.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== ביאורים ==

קטגוריה:רבייה
קטגוריה:תא
תא רבייה

תא רבייה הוא תא המיועד לרבייה זוויגית (קרויה גם רבייה מינית). בבעלי חיים תאי רבייה שטרם הבשילו קרויים תאי נבט. תאים אלה מבשילים בתהליך חלוקת התא, מיוזה וחלוקת הציטופלסמה, והופכים לתאי זוויג (בלועזית: גמטה, Gamete). גמטות מכילות מחצית מכמות ה-DNA שנמצאת בכל תא רגיל אחר, תא כזה נקרא תא הפלואידי. תאי רבייה, כאמור, מצויים אך ורק ביצורים המתרבים ברבייה זוויגית.

אצל נקבות נקרא תא הרבייה תא ביצה, ואילו אצל זכרים נקרא תא זרע. תאי הרבייה בבעלי חיים, ולעיתים גם ביצורים אחרים, מתפתחים ונאגרים באיברים ייחודיים: השחלות אצל הנקבות והאשכים אצל הזכרים.

תפקידם של תאי הרבייה יוצא לדרך כאשר תא רבייה זכרי ותא רבייה נקבי נפגשים ומתאחים בתהליך הנקרא הפריה. היות שבדרך-כלל הנקבה היא הנושאת בגופה את היצור החדש (הצאצא), מתרחשת ההפריה בתוך גופה, לאחר שתאי הרבייה הזכריים חודרים לגופה בדרכים שונות (כגון הזדווגות בבעלי חיים והאבקה בצמחים בעלי פרחים).

בבני אדם, תאי הזרע קטנים פי מאה מהביציות. תאי הזרע מיוצרים בהמוניהם החל מגיל הבגרות המינית ועד לסוף החיים, ומאגר תאי הזרע של הזכר מתחדש באופן תמידי. הנקבה, לעומת זאת, נולדת כשבשחלותיה כחצי מיליון ביציות, אותן היא תישא כל חייה, ללא יצירה של ביציות חדשות. עם הבגרות המינית מתחילה נדידה חודשית של ביצית בודדת היוצאת מהשחלה דרך החצוצרה אל הרחם, תהליך הנקרא ביוץ. כאשר אין בנמצא זרע מהזכר אשר יפרה את הביצית היא נפלטת מהגוף, יחד עם מעט רקמות ודם שמקורם ברחם, בתהליך הנקרא וסת. הביוץ והווסת מתרחשים כל חודש באופן די עקבי (שיכול להשתנות עקב תרופות או מצב נפשי, כגון לחץ), כאשר הווסת באה כשבועיים אחרי הביוץ; מחזור זה נקרא המחזור החודשי. במהלך חייה מבייצת האישה כ-400 פעמים. תהליך הביוץ נפסק לקראת גיל המעבר; כשזה קורה מפסיקה האישה להיות פוריה ולא מסוגלת יותר להעמיד צאצאים.

שלל בעיות של אי-פוריות נגרמות כתוצאה מפגמים בתאי הרבייה. לדוגמה, ספירת זרע היא בדיקה המודדת את כמות תאי הזרע בנפח נוזל זרע מסוים, מדד המצביע על רמת פוריותו של הגבר.

לצמחים שמשתכפלים מינית יש גם ביצית לנקבה או זרע לזכר. עם זאת, מאז שלצמחים יש חלופה של דורות דפלואידים ופלואידים קיימים כמה הבדלים. בצמחים פורחים הפרחים משתמשים במיוזה לייצר דור הפלואידים המייצרים גמאטות באמצעות מיטוזה. הנקבה נקראת הביצית ומיוצרת על ידי השחלה של הפרח. כשהביצית בוגרת היא מייצרת את הגמטה הנשית המוכנה להפריה. הזכר הוא אבקה, והוא מופק בשק אבקה, כאשר האבקה נוחתת על סטיגמה בוגרת של פרח גדל צינור אבקה לתוך הפרח. האבקה הפלואידית מייצרת זרע על ידי מיטוזה ומשחררת אותם להפריה.

==ראו גם==
* מערכת הרבייה

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רבייה
רבייה
מירנדה (ירח)

מירנדה הוא הירח הפנימי ביותר מבין ירחיו העיקריים של אורנוס.

זמן ההקפה של מירנדה סביב אורנוס הוא 34 שעות, זמן זהה לזמן הסיבוב העצמי שלו, כך שמירנדה נע בהקפה סינכרונית סביב אורנוס.

פני השטח של מירנדה ככל הנראה עשויים מקרח מימי, ואלה עוטפים את גופו שצפיפותו נמוכה. גוף זה עשוי מסיליקטים, סלע, מתאן ותרכובות אורגניות אחרות.

פני השטח של מירנדה נחצים לאורכם ולרוחבם על ידי קניונים שעומקם מגיע עד לכדי 20 ק"מ. על פני הירח ישנם מבנים גאולוגיים רבים כגון מכתשים ורכסים, ביניהם הצוק הגבוה ביותר במערכת השמש, שגובהו יותר מ-5 ק"מ. מבנים אלו מעידים כי בשלב כלשהו בעברו, הייתה על הירח פעילות אינטנסיבית מבחינה גאולוגית. פעילות גאולוגית זו כנראה הונעה והוזנה על ידי כוחות הגאות (שמתחו את פני הירח כלפי מעלה ומטה וכך נוצר חום), שיוצר אורנוס בכוח משיכתו הגדול, אולם תאוריה נוספת גורסת כי אובייקט שמימי גדול פגע בירח וריסק חלקית את פניו.

התמונות היחידות של ירח זה הם מגשושית המחקר וויאג'ר 2 שתצפתה על מירנדה בזמן שחלפה על פני אורנוס בינואר 1986. במהלך חליפה זו החלק הדרומי של הירח היה מופנה לכיוון השמש ורק חלק מהירח היה גלוי. נכון ל-2016 לא מתוכננות גשושיות נוספות לכיוון זה.

== ראו גם ==
* פסגות מירנדה - פסגות באי אלכסנדר שבאנטארקטיקה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ירחי אורנוס
דגל מאוריציוס

דגל מאוריציוס (באנגלית: Flag of Mauritius) הוא דגלה הלאומי של מאוריציוס, ידוע גם כדגל "ארבעת הפסים" (בצרפתית: Les Quatre Bandes), אומץ עם זכייתה של מאוריציוס בעצמאות ב-12 במרץ 1968. הדגל מורכב מארבעה פסים אופקיים בצבעים אדום (למעלה), כחול, צהוב וירוק.

הנס האזרחי המונף על כלי שיט אזרחיים פרטיים, והנס הממשלתי (המונף על כלי שיט ממשלתיים) הם דגל אדום או כחול בהתאמה, שבקנטון הדגל (הפינה העליונה הקרובה לניצב) מצויר דגל המדינה, ובמרכז הנס סמל מאוריציוס.

הנס הימי המונף על כלי שיט צבאיים וכלי משמר החופים, מורכב מפסים אנכיים אדומים, לבנים וכחולים בעלי רוחב משתנה. במרכז הסמל מופיע עוגן.

==משמעות הצבעים==
בדגל מופיעים הצבעים הכלל-אפריקאיים:
* האדום - מסמל את המאבק לחירות ועצמאות;
* הכחול - מסמל את האוקיינוס ההודי בו מצויה המדינה;
* הצהוב - מסמל את האור החדש שזורח על המדינה שזכתה לעצמאותה;
* הירוק - מסמל את חשיבות החקלאות במאוריציוס, ואת הצמחייה הירוקה באי כל חודשי השנה.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20061016231102/http://www.gov.mu/portal/site/abtmtius/menuitem.01ee3f3d21c8b1984d57241079b521ca/ אתר ממשלת מאוריציוס - תיאור הדגל]
*
* 

מאוריציוס, דגל
קטגוריה:מאוריציוס: סמלים לאומיים
מאוריציוס
מאוריציוס
ג

ג (שם האות: גִּימֶל) היא האות השלישית באלפבית העברי. שמה, גימ"ל. 

== הגייה ==
בחלוקה המסורתית של בסיסי החיתוך נמנית האות ג' עם העיצורים החכיים: גיכ"ק. כמו כן, באופן מסורתי, הייתה הבחנה בין הגיית ג' דגושה לג' רפה. ההבחנה בין שתי ההגיות נעלמה בעברית חדשה, שבה נהגית הג' תמיד כדגושה, אך ישנן עדות אשר עדיין מקפידות על ההבחנה. 

ג' היא אחת משש האותיות בג"ד כפ"ת, המקבלות דגש קל בראש מילה ולאחר שווא נח.

גּ' דגושה נהגית לרוב כעיצור וילוני, סותם, קולי (IPA: [ɡ]). בהגייה התימנית (מלבד השרעבית) נהגית ג' דגושה כעיצור בתר-מכתשי, מחוכך שורק, קולי (IPA: /ʤ/).

במקור ג' רפה נהגתה כעיצור וילוני, חוכך, קולי (IPA: [ɣ]), כמו האות הערבית ע'ין (غ) או בדומה להגייה גרונית של האות רי"ש בעברית החדשה. הגייה זו נשמרה במסורת ההגייה התימנית.

בעברית החדשה רווח הכתיב ג' עם גרש (כמו במילה ג'ינג'י), כדי לציין עיצור בתר-מכתשי, מחוכך שורק, קולי (IPA: /ʤ/). עיצור זה נהגה כ-j אנגלית או כג'ים (ج) ערבית, והוא רווח בעברית במיוחד במילים שאולות. בכתיב ישן נהוג לכתוב עיצור זה לעיתים כדְּזְ׳ (כלומר, כד'+ז'+גרש) או כדְּזְשׁ (כפי שנהוג ביידיש).

== ייצוג ==
נהוג לקשר בין צורת האות ג' למילה "גמל", אך ישנה סברה אחרת כי מקור האות הוא דווקא בהירוגליף המצרי שציין "מקל לזריקה" (דומה לבומרנג), והשם "גימְל" מקורו במילה שמית לאותו חפץ, ורק בתקופה מאוחרת יותר נוצר הקישור ל-"גמל" בגלל הדמיון בצליל בין המילים.

{| align="center" border="0" cellpadding="5"
|align="center" width="130px"|פרוטו שמי
|align="center" width="130px"|פיניקי
|align="center" width="130px"|ארמי
|-
|align="center" valign="top" width="130px"|ג' (גַּמְל=מקל זריקה) באלפבית הפרוטו-כנעני
|align="center" valign="top" width="130px"|ג' באלפבית הפיניקי
|align="center" valign="top" width="130px"|ג' באלפבית הארמי
|}

גופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים]]

בקוד ASCII מיוצגת האות ג' בערך E2, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05D2.

בקוד מורס מיוצגת האות ג' באמצעות הרצף (משמאל לימין): .-- (קו קו נקודה).

right
הוא ייצוגה של האות ג' בכתב ברייל.
<BR><BR>
באלפבית צלילי מיוצגת האות ג' באמצעות המילה "גימל".

באיתות בדגלי סמפור ג' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה דרומה (כלפי מטה) ודגל שני הפונה צפון-מערבה.

== שימושים ==
בגימטריה ערכה של האות ג' הוא 3, ובהתאם לכך יום ג' הוא יום שלישי וכיתה ג' היא הכיתה השלישית בבית הספר. כאשר האות ג' מופיעה בראש תאריך עברי, פירושה 3,000, למשל: שנת ג'תנ"א היא השנה ה-3451 בלוח העברי.

שכיחות השימוש של האות ג בעברית חדשה היא כ־1.26% מכלל אותיות האלפבית העברי.

בקבלה מסמלת האות ג' גמילה ונתינה - הרגל הקטנה של האות ממשיכה את השפע.

ג' הוא הקיצור של יחידת המידה גרם.

במינוח הצבאי, "גימל" הוא אישור שנותן רופא לחייל להימנע מפעילות עקב מחלה ולנוח בביתו.

גימל הוא גם שמה של להקת בנות פינית שהוקמה בשנת 2002, ובה שלוש זמרות.

==ראו גם==
* ج – האות ג'ים בערבית
* غ – האות ע'ין בערבית
* ﭺ – האות גים החיצונית לערבית

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אותיות בעברית
קטגוריה:3 (מספר)
ד

ד (שם האות: דָּלֶת) היא האות הרביעית באלפבית העברי. בפי יהודי תימן נקראת האות דָּאל.

== הגייה ==
בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, ד' נמנית עם חמש האותיות הלשוניות: דטלנ"ת.

ד' היא אחת משש האותיות בג"ד כפ"ת, המקבלות דגש קל בראש מילה ולאחר שווא נח. בימינו אין הבחנה בקרב דוברי העברית בישראל בין הגייתה של ד' דגושה לרפה – שתיהן נהגות כמו האות d במילה האנגלית Dog. 

ד' דגושה ייצגה במקור עיצור מכתשי, סותם, קולי ([d] :IPA), כמו d באנגלית.

ד' רפה ייצגה במקור עיצור שיני, חוכך, קולי ([ð] :IPA), כמו th שבמילה האנגלית "Then" (לא כמו ה־TH שבמילה "Thin") או כמו האות ד'אל (ذ) בערבית. ישנן עדיין עדות המקפידות על הגייה זו.

== ייצוג ==
ככל הנראה נקראת האות דל"ת משום שצורתה בכתב עברי עתיק הייתה דומה לדֶלֶת. 

{| align="center" border="0" cellpadding="5"
|align="center" width="130px"|דג פרוטו כנעני
|align="center" width="130px"|דלת פרוטו כנענית
|align="center" width="130px"|פיניקי
|align="center" width="130px"|ארמי
|-
|align="center" valign="top" width="130px"|ד' (דִּיגּ) באלפבית הפרוטו-כנעני
|align="center" valign="top" width="130px"|ד' (דַּלְתּ) באלפבית הפרוטו-כנעני
|align="center" valign="top" width="130px"|ד' באלפבית הפיניקי
|align="center" valign="top" width="130px"|ד' באלפבית הארמי
|}

גופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים]]

בקוד ASCII מיוצגת האות ד' בערך E3, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05D3.

בקוד מורס מיוצגת האות ד' באמצעות הרצף (משמאל לימין): ..- (קו נקודה נקודה).

right
הוא ייצוגה של האות ד' בכתב ברייל.
<BR><BR>
באלפבית צלילי מיוצגת האות ד' באמצעות המלה "דוד".

באיתות בדגלי סמפור ד' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה כלפי מטה, ודגל שני הפונה כלפי מעלה.

== שימושים ==
בגימטריה ערכה 4, ובהתאם לכך "יום ד'" הוא יום רביעי וכיתה ד' היא הכתה הרביעית בבית הספר. כאשר האות ד' מופיעה בראש תאריך עברי, פירושה 4,000, למשל: שנת ד'תתנ"א היא השנה ה-4851 בלוח העברי.

בשפה עברית מודרנית שכיחות השימוש באות ד היא כ־2.59% מכלל אותיות האלפבית העברי.

בקבלה מסמלת האות ד' דלייה וקבלה.
בדורות האחרונים החל נוהג אצל יהודים דתיים מסוימים, לציין את שם השם על ידי האות ד' ולא האות ה', כיוון שלדעתם באות ה' יש קדושה המצריכה גניזה. הדבר מתבטא הן בכתבי יד והן בספרים מודפסים.

האות ד' מופיעה בביטויים עבריים אחדים:
* ד' על ד: שטח של ארבע אמות על ארבע אמות, ובהשאלה כינוי לשטח קטן ביותר.
* בד' אמותיו: בסביבתו הקרובה.

==ראו גם==
* د – האות דאל בערבית
* ذ – האות ד'אל בערבית
* דלתא (אות)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אותיות בעברית
קני מקורמיק

קנת' "קני" מקורמיק (באנגלית: Kenneth "Kenny" McCormick; נולד ב-22 במרץ). הוא דמות בדיונית בסדרת הטלוויזיה "סאות' פארק" מדובב אותו מאט סטון (ובפרק בודד, מייק ג'אדג'). קני הוא אחת מארבע הדמויות המרכזיות של הסדרה, וגילו הוא 10.

המוטיב העיקרי בדמותו של קני הוא מותו בכמעט כל פרק במהלך חמש העונות הראשונות. קני עצמו אינו מודאג מהמוות, אבל כועס שלאף אחד לא אכפת מהעניין. המוות מלווה בדרך כלל בצווחות של חבריו, סטן מארש וקייל ברופלובסקי (שבמשך הפרקים הפכו פחות ופחות נרגשות): "Oh my God! They killed Kenny! You bastards!&lrm;" (תרגום: אלוהים אדירים! הם הרגו את קני! מנוולים!). "הם" מתייחסת ליוצרי הסדרה, מאט סטון וטריי פארקר.

בדרך כלל, לובש קני לובש מעיל כתום שמסתיר את פניו, למרות זאת ישנם מקרים בהם הוא מופיע ללא המעילץ כך למשל בסרט של סאות' פארק ובמספר מצומצם של פרקים נוספים. המעיל אף נגוע ב-"מזלו הרע" של קני, ושימש את טימי ככלי נקמה נגד ג'ימי. מתחת למעיל מסתתר שיער בלונדיני מפוזר. היות שהמעיל מכסה את פניו ואת פיו, לא שומעים בבירור את דבריו. יוצרי הסדרה מנצלים זאת, והוא האחד מבין החבורה שאומר דברים גסים במיוחד. הוא גם זה שמבין בגסויות.

בשיר הפתיחה הוא אומר משפטים לא ברורים:
* בפרק הפיילוט שלא שודר: "Our town is bigger dammit, right down to the little granite"

משפחתו של קני ענייה, ונוטה להתנהג כ"זבל לבן". אביו הוא אלכוהוליסט והחברים שלו, ובמיוחד אריק קרטמן, מנצלים עובדה זו כדי להשפילו.

למרות כל הבעיות שיש לו, מוצג קני לעיתים קרובות כגיבור של קבוצת הילדים. כמה ממקרי המוות שלו היו מעשה של הקרבה עצמית. בעונה ה-13 של הסדרה מתגלה קני כ"מיסתיריון", גיבור-על מסתורי ששומר על העיר מכל רע. בנוסף, קני חושף את העובדה שיש לו "כוח מיוחד" שמסביר את מקרי המוות שלו בעונות הקודמות, אך הוא טוען שלמעשה הכוח שלו הוא גם הקללה שלו.
מאט וטריי הורידו אותו מהסדרה לתקופה מסוימת והוא הוחלף על ידי באטרס. לאחר מכן הוחלף בטוויק טוויק. בפרק "מבצע מזחלת אדומה" חזר לחיים והמשיך להופיע בפרקים שאחריו.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:דמויות סאות' פארק
דגל חוף השנהב

דגל חוף השנהב הוא טריקולור המורכב משלושה פסים אנכיים בצבעים כתום (צד המוט), לבן וירוק.

הדגל דומה לדגל אירלנד, אך האחרון ארוך יותר והצבעים מופיעים בו בסדר הפוך: הירוק הוא בצד המוט. הדגל דומה גם לדגל איטליה שבו הצבעים ירוק (צד המוט), לבן ואדום.

עיצוב הדגל מבוסס על עיצובו של דגל צרפת; הצבע הכתום מסמל את האדמה הפורייה, הלבן מסמל את השלום והירוק מסמל את התקווה.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

חוף השנהב, דגל
קטגוריה:חוף השנהב: סמלים לאומיים
חוף השנהב
חוף השנהב
שעתוק (סוציולוגיה)

שִׁעְתּוּק (או "שיצור"; באנגלית: reproduction) בסוציולוגיה הוא מונח שמבטא העתקה של מבנה חברתי מסוים מדור אחד לבא אחריו. מבנה ריבודי, קבוצות חברתיות, מבנה של יחסים חברתיים – כל אלה יכולים להיות משועתקים.

באידאולוגיה הקפיטליסטית מושם דגש רב מאוד על ניעות חברתית (מובּיליות) – האפשרות של כל אדם, ללא קשר לרקע ממנו הגיע, להגיע לגדולה על ידי הצלחה כלכלית. בפועל, על אף כי קיומו של שיעתוק נוגד את התאוריה של הקפיטליזם, הוא מתקיים בחברה הקפיטליסטית – שעתוק גורם להצלחתו של האדם להיות תלויה במצבם הכלכלי של הוריו.

לפי גישות קונפליקט, שעתוק הוא אינטרס של קבוצות הנמצאות במעלה ההיררכיה, על-מנת לשמור על זכויות היתר שלהן.

==מנגנוני שעתוק==
ישנן מנגנונים רבים הגורמים לשעתוק. ביניהם ניתן למנות את:

=== ירושה ===

הצורה הישירה והברורה ביותר של מנגנון לשעתוק ריבודי, בו דור אחד מעביר את הנכסים שצבר לדור הבא.

=== הון תרבותי ===

הון תרבותי הוא אוסף כל הנכסים בעלי המשמעות התרבותית שאדם צבר, כמו תעודות אקדמאיות. מכיוון שניתן להמיר הון כלכלי להון תרבותי, אלו הנמצאים במעמד כלכלי גבוה יהיו בעלי הון תרבותי רב, ואף יוכלו להעניק הון תרבותי לילדיהם, שבתורם יוכלו להמירו חזרה להון כלכלי.

=== הון חברתי ===

הון חברתי הוא מכלול הקשרים החברתיים של אדם. קשרים אלה הוא יכול לנצל לצורך השגת הטבות – יחס מועדף בעבודה וכדומה. מכיוון שמעמדות חברתיים הם בדרך כלל גם קבוצות סטטוס, ומכיוון שאדם רוכש הרבה מההון החברתי שלו דרך הוריו, ההון החברתי של בן להורים מהמעמד הגבוה נותן לו סיכויים גבוהים הרבה יותר להשתלב גם הוא במעמד זה.

=== הביטוס ===

מונח שטבע הסוציולוג פייר בורדייה. זוהי מערכת מתוחכמת יותר לשעתוק, הפועלת באופן סמוי.

כל אדם צובר במהלך חייו אוסף של מנהגים והרגלים – ובהם האופן בו הוא משתמש בשפה, המראה החיצוני שלו ועוד. המערכות המנחילות לאדם הביטוס מסוים הן מערכות הסוציאליזציה – המשפחה, בית הספר ועוד. כתוצאה מכך, האדם רוכש את ההביטוס של הוריו.

ההביטוס קובע במידה רבה את סיכויי הצלחתו של אדם בחברה המודרנית, החל מתוצאות של ראיונות עבודה, ועד להצלחתו במבחני מיון, כמו המבחן הפסיכומטרי. לבני האדם יש נטייה, גם אם לא מודעת, להעדיף תמיד את בעלי ההביטוס הדומה לשלהם ולכן למי שהתחנך בבית מהמעמד הגבוה יהיה יתרון בהשגת עבודה מועדפת.

דוגמה אחת להשפעת ההביטוס ניתן לראות בסרט הקולנוע "נערה עובדת", שבו הגיבורה מאמצת לעצמה מבטא דומה לזה של המנהלת שלה, כחלק מניסיונה להתקדם בסולם הדרגות המקצועי.

=== יצירה ===
ניתן למעשה לראות ביצירות מתחומים שונים ומגוונים שעתוק. דוגמאות בולטות לכך הן יצירות ספרותיות, שניתן להגדירן כמבוססות על איזו שהיא מורשת תרבותית הכוללת רכיבים כמו שפה, דימויים משותפים, מנהגים משותפים וידע מצוי, וכן יצירות מוזיקליות שלרוב אינן חפות מהשפעה של יצירות מוזיקליות שקדמו להן. עובדה זו מעמידה בסימן שאלה את ההצדקה המוסרית לקיומן של זכויות יוצרים על קניין רוחני, שכן כשם שהחברה העניקה לכל יוצר את הבסיס התרבותי ליצירתו באופן חפשי, ייתכן שהיא זכאית לעשות שימוש ביצירותיו באופן חפשי.

קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:ריבוד ואי שוויון
דיק גפהארדט

ריצ'רד אנדרו "דיק" גפהארדט (באנגלית: Richard Andrew "Dick" Gephardt; נולד ב 31 בינואר 1941) הוא פוליטיקאי אמריקאי מהמפלגה הדמוקרטית, שירת כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מיזורי וכיהן כמנהיג הרוב הדמוקרטי.

==ביוגרפיה==
דיק גפהארדט נולד ב 31 בינואר 1941, בעיר סנט לואיס אשר במדינת מיזורי. הוא בוגר אוניברסיטת נורת'ווסטרן ובית הספר למשפט של מישיגן. גפהארדט נשוי לג'יין ואב לשלושה ילדים.

ב-1976 נבחר לייצג את המחוז ה-3 של מיזורי, אשר כולל חלק מהעיר סנט לואיס, בבית הנבחרים אשר בוושינגטון. מאז נבחר ברציפות עד לבחירות 2002. במהלך 2003 הכריז כי לא ירוץ לכהונה נוספת ב-2004.

ב-1984 נבחר כיו"ר הוועידה הדמוקרטית בבית הנבחרים התפקיד הרביעי בחשיבותו בבית הנבחרים אם מפלגתו של המכהן היא מפלגת הרוב.

ב-1988 ניסה כוחו בהתמודדות למועמדות המפלגה הדמוקרטית לנשיאות ארצות הברית והפתיע רבים כאשר ניצח במדינת איווה השכנה למדינתו מיזורי ואולם בהמשך יצא מהמירוץ בעיקר בשל בעיות מימון, פריימריס אשר סופו היה ניצחון של מושל מסצ'וסטס מייקל דוקאקיס.

ב-1989 נבחר על ידי עמיתיו הדמוקרטים בבית הנבחרים לכהונת מנהיג הרוב, עמדה השנייה בחשיבותה רק ליושב ראש בית הנבחרים. גפהארדט הפך ממנהיג הרוב הדמוקרטי בבית הנבחרים למנהיג הדמוקרטי בבית הנבחרים בשנת 1994 כאשר לראשונה מזה 40 שנה הפסידו הדמוקרטים את השלטון בבית הנבחרים לידי הרפובליקנים בניצוחו של חבר בית הנבחרים הרפובליקן השמרן מג'ורג'יה ניוט גינגריץ'. ב-2002 התפטר מתפקידו זה כמנהיג הדמוקרטי בבית הנבחרים על רקע ביקורת משורות המפלגה הדמוקרטית לפיה מכהן גפהארדט כממנהיג הדמוקרטי ומפסיד 5 בחירות רצופות (מאז 1994) בהן לא הצליחו הדמוקרטים להשיג שליטה בבית הנבחרים. ואכן בשנת 2002 נבחרה ננסי פלוסי אשר מייצגת את סן פרנסיסקו או את המחוז ה-8 של קליפורניה בקונגרס, לכהונת המנהיגה הדמוקרטית בבית הנבחרים ועשתה בכך היסטוריה, שכן לראשונה בחרה מפלגה מרכזית בארצות הברית אישה לכהונה זאת.

גפהארדט הכריז על התמודדותו למועמדות המפלגה הדמוקרטית לנשיאות לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2004. אולם לאחר שהגיע רק למקום הרביעי באיווה, מקום בו חזו כי ינצח או יגיע למקום השני, היה לראשון המתמודדים שהודיעו על פרישתם לאחר תחילת הפריימריס.

גפהארדט נמנה ברשימת המועמדים לסגנות נשיא שגיבש הסנאטור ג'ון קרי ואולם בסופו של דבר הועדף ג'ון אדוארדס הצעיר והפוטוגני על פני גפהארדט וניסיונו העשיר.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:מועמדים לנשיאות ארצות הברית ב-2004
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית ממיזורי
קטגוריה:מנהיגי סיעות בבית הנבחרים של ארצות הברית
קטגוריה:מועמדים בבחירות המוקדמות מטעם המפלגה הדמוקרטית לנשיאות ארצות הברית
קטגוריה:מועמדים לנשיאות ארצות הברית ב-1988
קטגוריה:מנהיגי המיעוט בבית הנבחרים של ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת נורת'ווסטרן
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1941
תאקסין צ'ינוואט

תאקסין צ'ינוואט, 2005
תאקסין צ'ינוואט (בתאית: ทักษิณ ชินวัตร; נולד ב-26 ביולי 1949 בעיר צ'יאנג מאי שבצפון תאילנד), ראש ממשלת תאילנד לשעבר. הוא היה ראש ממשלת תאילנד החל משנת 2001, אחרי שזכה בבחירות לפרלמנט התאילנדי 2005, עד לספטמבר 2006 אז הודח בהפיכה צבאית שנערכה במדינה. הוא האדם העשיר ביותר בתאילנד לאחר המלך ואחד האנשים העשירים במזרח אסיה. כבעלים של תאגיד Shin הוא מנהל ומחזיק בחברות שונות בתחום התקשורת והטלקומוניקציה.

== ביוגרפיה ==
שלא כמו רבים מהפוליטיקאים וראשי המדינה בתאילנד, צ'ינוואט החל את הקריירה שלו במשטרה ולא בצבא. בשנת 1973 סיים את לימודיו בבית הספר לשוטרים. בשנת 1994 הצטרף לממשלה בתור שר חוץ, ובשנת 1998 ייסד את מפלגתו "תאי ראק תאי" ("תאים אוהבים תאים"). צ'ינוואט הואשם לא מעט פעמים בשחיתות וניגוד עניינים בגלל היותו איש עסקים ומיליארדר בנוסף לראש ממשלה.

ב-19 בספטמבר 2006 הודח בהפיכה צבאית, בעודו שוהה במטה האו"ם בניו יורק.
ב-2007 רכש את קבוצת הכדורגל מנצ'סטר סיטי אותה מכר שנה לאחר מכן.

צ'ינוואט הוא אחיה של יינגלאק צ'ינוואט, שכיהנה כראשת ממשלת תאילנד בשנים 2011–2014 ואביה של פאטנונגטאן צ'ינוואט, שמכהנת כראשת ממשלת תאילנד מאז אוגוסט 2024.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:פוליטיקאים תאילנדים
קטגוריה:ראשי ממשלת תאילנד
קטגוריה:שרי חוץ
קטגוריה:מיליארדרים תאילנדים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של סם יוסטון
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של פולין
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר השמש של פרו
קטגוריה:ילידי 1949
המוסדות הלאומיים

המוסדות הלאומיים עד מלחמת העולם הראשונה
[[בית המוסדות הלאומיים בירושלים]]
המוסדות הלאומיים, הם המוסדות שהקימה התנועה הציונית בירושלים בתקופה שקדמה להקמת מדינת ישראל, כתשתית לקראת הקמת המדינה, ולביצוע פעולות מדיניות לקידום הציונות. המוסדות הלאומיים ממשיכים לפעול, אך תפקידם ומעמדם השתנו לאחר הקמת המדינה.

במוסדות הלאומיים נכללים:
*ההסתדרות הציונית העולמית
** לפני הקמת המדינה שימשה כמעין ממשלה שבדרך.
** מאז קום המדינה עוסקת בעידוד העלייה, בהידוק הקשר בין מדינת ישראל ויהדות התפוצות ובחינוך ציוני ויהודי התפוצות.
*הסוכנות היהודית
** לפני הקמת המדינה ייצגה את העם היהודי בפני ממשלת בריטניה, בעלת המנדט על ארץ ישראל.
** מאז קום המדינה ממשיכה לעסוק בנושאי עלייה וקליטה, התיישבות וחקלאות.
*הקרן הקיימת לישראל
** לפני הקמת המדינה עסקה ברכישת קרקעות בארץ ישראל לשם יישוב יהודים בהן.
** מאז קום המדינה עוסקת במפעלי ייעור, פריצת דרכים והכשרת קרקע.
*קרן היסוד
**עד לקום המדינה – הזרוע הכספית של הנהגת היישוב.
**מאז קום המדינה התרכזה קרן היסוד במימון העלייה וקליטת העולים ובמימון פעולות הסוכנות היהודית.

עד כינון האספה הלאומית היה עיקר הפעילות הארגונית בידי ההנהלה הציונית שקיימה מגעים עם השלטון המנדטורי בארץ ישראל ובבריטניה ועם מוסדות חבר הלאומים. המוקד העיקרי היה בלונדון, שם ניהלו ויצמן וחברי ההנהלה את עיקר פעילותה. מוקד שני, חלש יותר, היה בירושלים, שבה ישבו נציגי ההנהלה הציונית, כמו הקולונל פרדריק קיש. הסניף בירושלים ניהל מגע עם ממשלת המנדט, כשהוא כפוף להוראות המרכז בלונדון.

דוגמאות נוספות למוסדות לאומיים: אספת הנבחרים, הוועד הלאומי (שימש מעין ממשלה ל"מדינה שבדרך"), הרבנות הראשית (טיפלה בענייני הדת; בתי כנסת, שחיטה, קבורה), הסוכנות היהודית.

פעילות המוסדות הלאומיים הייתה מותנית אמנם בקבלת היתרים מהשלטון הבריטי. עם זאת, חיזקו המוסדות הלאומיים את התחושה של מעין מדינה ריבונית ויצרו בסיס משותף ליישוב למרות פיצולו האידאולוגי.

==ראו גם==
* בית המוסדות הלאומיים
* משה ליסק ודן הורוביץ, מיישוב למדינה, תל אביב, עם עובד 1977

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

קטגוריה:ההסתדרות הציונית
קטגוריה:ארגונים ומוסדות ביישוב
עמוס גפן

עמוס גפן (24 בספטמבר 1937 – 25 בינואר 1998) היה עיתונאי, עורך, מו"ל ומתרגם ישראלי.

== קורות חיים ==
=== הוצאה לאור של ספרות מדע בדיוני ===
עמוס גפן נולד למשפחה אמידה שניהלה בתי חולים פסיכיאטריים. בשנות ה־60 היה גפן קשור להוצאת "מצפן" של מתתיהו תימור. הוצאת מצפן הוציאה לאור ספרי מתח ומערבונים קלסיים מתורגמים לעברית. את הפרויקט יזם גפן שהיה גם המתרגם הראשי (תחת שמו ותחת שמות בדויים כמו "ע. תירוש") של ההוצאה. במסגרת מצפן הוא תרגם מספר ספרים מסדרת המלאך של לסלי צ'רטריס ושני קובצי סיפורי אימה ופנטסיה שנערכו בידי אלפרד היצ'קוק. במסגרת מצפן, שנת 1961 החל לתרגם ספרי מדע בדיוני מאנגלית לעברית, שהראשון בהם היה "שליטי הבובות" של רוברט היינליין (The Puppet Masters; הופיע בעברית בשם "הפלישה לכדור הארץ" ובתרגום מאוחר יותר בשם השליטים). גפן ערך את סדרת המדע הבדיוני בהוצאת "מסדה", ואף תרגם לעברית ספרי מדע בדיוני רבים, בהם של אלדוס האקסלי, פרדריק בראון, ארתור סי. קלארק, אייזק אסימוב, סמואל יוד (ג'ון כריסטופר), פרדריק פול, סיריל מ. קורנבלות', בריאן אולדיס, א. א. ון ווגט ועוד.

במסגרת פעילותו כמתרגם המציא כמה תרגומים עבריים למילים שגורות בתחום המדע הבדיוני. ידועה במיוחד המלה "חייזר", תרגומו ל-"Alien".

גפן היה ממייסדי האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה, והוצאת תירוש, אותה הקים וניהל, הוציאה לאור את כתב העת של האגודה, המימד העשירי, שהתפרסם מדי חודש במשך עשור. כיום מעניקה האגודה פרס על שמו - פרס גפן - לספרי וסיפורי הז'אנר המצטיינים בכל שנה, במתכונת פרס הוגו.

=== כתב העת בול ===
עמוס גפן היה כתב בכתב העת בול שהיה עיתון אנטי ממסדי שעסק בפורנוגרפיה ואקטואליה. עורכי בול הסתבכו בשערורייה פוליטית ושני עורכי העיתון ישבו בכלא באשמת ריגול. בזמן שעורכי העיתון, שמואל מור ומקסים גילן ישבו בכלא, גפן הפך לעורך העיתון בפועל. לאחר שחרור העורכים, גפן נשאר עוד תקופה בעיתון ואז עבר לעבוד ככתב בעיתון המתחרה העולם הזה.

עמוס גפן היה נשוי למבקרת התיאטרון שוש אביגל. דמותו מופיעה בסרט החטאים של אבי נשר, מבוסס על חייה של שוש אביגל ואחותה.

גפן נפטר בעקבות ניתוח לב שהסתבך.

==קישורים חיצוניים==
* אלי אשד, [http://www.blabla4u.com/sites/blabla4u/ShowMessage.asp?ID=1670211 עמוס גפן: חייו של אבי החייזרים], קולמוסנט, 20 ביוני 2003 (גרסה של מאמר שהופיע ב"גלובס-פירמה" ביוני 2003)
* 
* [http://www.sf-f.org.il/sf-f/old_site/story_261.html עמוס גפן (1937-1998)] באתר האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטזיה, 11 בפברואר 2000

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: מדע בדיוני
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים מאנגלית לעברית
קטגוריה:עורכים ספרותיים ישראלים
קטגוריה:אישים שעל שמם פרס ספרותי
קטגוריה:אישים הקבורים בעינת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998
חלומות באספמיה (כתב עת)

חלומות באספמיה הוא כתב עת ישראלי לספרות ספקולטיבית, שיצא לאור בשנים 2002–2016, ואשר התבסס בעיקר על סיפורים מקוריים של סופרים ישראליים. גליונות כתב העת ראו אור פעם בחודשיים.

בין הסופרים:
* ניר יניב - שימוש כעורך כתב העת בשנים 2007–2008. כמה מסיפוריו שפורסמו בו לפני כן זכו גם לפרסום בכתבי עת בארצות הברית ובאנגליה.
* ורד טוכטרמן - זוכת פרס גפן לשנת 2003 על ספרה "לפעמים זה אחרת", שימשה כעורכת כתב העת מהקמתו ועד 2007.
* גיא חסון - זוכה פרס גפן בקטגוריית הסיפור הקצר לשנת 2003, על סיפורו "אני(TM)" שהופיע בגיליון מספר 3 של חלומות באספמיה.
* לביא תדהר - שזכה בפרס ברדבורי-קלארק לשנת 2003 על הסיפור "עכבישי זמן, רשתות מרחב".
* יואב בלום 
* יעל פורמן 

בכל גיליון של כתב העת הופיעו גם מאמרים וכמה סיפורים מתורגמים. בין אלה האחרונים ניתן למצוא יצירות של רוברט היינליין, אלפרד בסטר, ניל גיימן, טים פאוורס, מייקל מרשל סמית' ופול די פיליפו.
בשנים 2007–2008 הוקדש כל גיליון לנושא מוגדר. נושאי הגליונות:
גיליון 17: זמן,
גיליון 18: פלישה,
גיליון 19: ערים.
גיליון 20: אגדות מודרניות.

הגיליון האחרון של כתב העת (מס' 23) ראה אור בשנת 2016.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.aspamia.biz חלומות באספמיה - אתר כתב העת] 

קטגוריה:כתבי עת לספרות ספקולטיבית
צ'אט

מסך תוכנת [[Pidgin למסרים מיידיים שבה ניתן לשוחח]]
צ'אט (מאנגלית - chat; בעברית שִׂיחוּחַ), הוא שיחה כתובה מיידית בין בני אדם לבני אדם או בוטים ברשת האינטרנט. בעולם קיימות מערכות צ'אט רבות, אשר מאפשרות למשתמשים המתחברים לרשת האינטרנט לשוחח אחד עם השני או בקבוצות. פעולה כזאת נקראת בעגת המחשבים העברית לְצ'וֹטֵט. מערכת ראשונה מסוג זה הייתה טוקומטיק שםותחה בשנת 1973.

בדרך כלל, במערכות כאלה ישנם 'ערוצים' שונים (המכונים גם "חדרים") אליהם נכנסים המשתמשים, ובהם מתבצעת שיחה משותפת של כל הנוכחים בערוץ. כל משתמש מקליד את שהוא רוצה להגיד, תחת כינוי-משתמש שאותו בחר לעצמו עם כניסתו לצ'אט, ושאר המשתמשים רואים ויכולים לקרוא את דבריו, וכמובן להגיב. בנוסף לחדרים, ישנה אפשרות לדבר באופן פרטי. באפשרות זו נערכת שיחה פרטית בין שני משתמשים, אשר אינה ניתנת לצפייה על ידי משתמשים אחרים.

בניגוד לפורום שהוא מעין לוח מודעות אלקטרוני שבו כל הנכתב נשמר עד אשר מנהלי הפורום מחליטים למחוק או לארכב, בצ'אט המידע שנכתב על פי רוב אינו נגיש לגולשים לאחר התנתקות מהצ'אט.

קיימים כמה סוגים של צ'אטים:
*חדרי צ'אט באתרי אינטרנט שיש לגלוש אליהם כדי להתחבר. חדרי האינטרנט בדרך כלל מפוקחים על ידי מנטרים מטעם האתר שיש באפשרותם "לזרוק" מהצ'אט מפרי כללים. יתרונם בכך שמתקיימת בהם פגישה אקראית עם קהל גדול ומגוון, שבדרך כלל אין דרך אחרת להיות נגיש אליו.
*תוכנות למסרים מיידיים כדוגמת ICQ וסקייפ שבאמצעותן ניתן לצ'וטט עם חבורה מצומצמת שנקבעת מראש, ואף ניתן לחפש חברים לפי תכונות מסוימות. בתוכנות אלו הפרטיות של הגולשים גדולה יותר, מאחר שאין "אח גדול" שמפקח על התכתובת כמו שנעשה בחדרי צ'אט. לעיתים מצורפות לכתיבה אפשרויות נוספות כמו תקשורת קולית ואף תצוגת וידאו.
*אפליקציות טלפונים חכמים כדוגמת וואטסאפ או טלגרם שבאמצעותן ניתן לצ'טט דרך הטלפון הנייד, וגם בהן לפעמים מצורפות אפשרויות נוספות כמו תקשורת קולית או תצוגת וידאו.

==IRC==

פרוטוקול (IRC (Internet Relay Chat הוא פרוטוקול אינטרנט לצ'אט. פרוטוקול זה תוכנן לתמוך ולתת שירותי שיחה למשתמשים רבים מאוד בו זמנית, בחדרים רבים, על פני שרתים רבים הפזורים ברחבי העולם. הפרוטוקול תומך בהעברת קבצים. שיטה זו מכונה DCC. אל השרתים מתחברים בעזרת תוכנות, הפופולרית בהן למערכת ההפעלה חלונות היא תוכנת mIRC.

==ראו גם==
*צ'אט רולט
*ICQ
*מירק
*קהילה מקוונת
*כתיבת ערבית בצ'אט
*צ'אטבוט

==קישורים חיצוניים==

<br />

קטגוריה:תרבות אינטרנט
אגנוזיה

אונות המח, ובחיצים המסלול הונטרלי והמסלול הדורסלי הראיתיים ותפקידהם]]
אגנוזיה (מיוונית: העדר ידע) - חוסר יכולת להכיר עצמים, קולות, ריחות או צורות, שאינו נובע מפגם כולל בחושים או בזיכרון.
==צורות אגנוזיה==
קיימות צורות שונות של אגנוזיה, להן שכיחות וגורמים שונים. מרביתן נגרמות בפגיעה במה שמכונה המסלול הגחוני ("Ventral stream"). זהו המסלול העצבי האמון על שיוך עצם למהותו בהתאם לגירוי החושי בו נתפס.

===אגנוזיה אסוציאטיבית===

הלוקה באגנוזיה אסוציאטיבית אינו מסוגל לזהות עצם על פי מראהו. למשל, משקפיים יתוארו על ידו כשני מעגלים אשר קו מחבר ביניהם. אם אותו אדם ייגע בעצם וייעזר בחוש המישוש שלו, הוא צפוי להצליח בזיהוי בנקל. הפגיעה במוח הגורמת לאגנוזיה אסוציאטיבית היא בדרך כלל באזורים משניים באונה האחורית (אוקסיפיטלית) של קליפת המוח). <BR>
אגנוזיה זו אינה מלווה בהפרעה נפשית או בפגיעה כלשהי באינטליגנציה.

===אגנוזיית פרצופים (פרוסופואגנוזיה)===

אגנוזיית הפרצופים, תת-סוג של האגנוזיה האסוציאטיבית, היא שכיחה יחסית ומתבטאת בהיעדר יכולת לזהות פרצופים, גם כאשר זיהוין של צורות אחרות תקין. אנשים הלוקים בבעיה זו ינסו לשמור תווי פנים בזיכרון על ידי שימוש ברמזים, כגון צלקות ושומות. בדרך כלל מלווה התסמונת באי נעימות רבה ובמצוקה בנסיבות חברתיות.

===אגנוזיית מילים (אלקסיה)===

האדם הלוקה באגנוזיית מילים, אף היא תת-סוג של האגנוזיה האסוציאטיבית, מתקשה מאוד להכיר מילים. יכולת הקריאה שלו פגומה מאוד, והוא צריך לעבור על אותיותיה של מילה תו אחרי תו ורק בסיום תהליך מייגע זה יוכל להרכיב את המילה בראשו.

===אגנוזיות ספציפיות===

במקרים שכיחים פחות מתקשה אדם להכיר עצמים השייכים לקבוצה מסוימת, למשל כלי בית. יש בתופעה זו כדי להראות שעצמים מקטגוריות שונות מאוחסנים במוח במקומות שונים.

===אגנוזיות שמיעתית (Auditory agnosia)===
חוסר יכולה לזהות את גורם הצליל, למרות שאין שום פגיעה באיברי השמיעה עצמה<ref name=":9"></ref>.

==ראו גם==
* עיבוד מידע

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.camoni.co.il/מהי-אגנוזיה- מהי אגנוזיה] באתר כמוני
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תסמינים וסימנים הקשורים לקול ולדיבור
קטגוריה:פסיכולוגיה קוגניטיבית
דריל בם

דריל בם, 1983
דריל ג' בם (באנגלית: Daryl J. Bem; נולד ב-10 ביוני 1938) הוא פסיכולוג חברתי אמריקני, אשר מתמחה בחקר תפיסה עצמית ושינוי עמדות, כמו גם בחקר הפסיכולוגיה של הנטייה המינית ובפאראפסיכולוגיה. מלמד כיום באוניברסיטת קורנל כפרופסור אמריטוס.

== תאוריית התפיסה העצמית ==
בסדרת מחקרים הצליח בם לבסס אלטרנטיבה לתאוריית הדיסוננס הקוגניטיבי של לאון פסטינגר, על ידי פיתוחה של תאוריית התפיסה העצמית. לדעת בם, אדם מנסה להבין את מניעי עצמו כדרך שמנסה להבינם מתבונן מבחוץ. על כן עשייה יכולה לגרום לשינוי עמדה, שכן מהמעשה יסיק האדם על דעותיו.

== חקר ראיית הנולד ==
בתחום הפאראפסיכולוגיה מייצג בם דעה שלפיה יש ממש בתופעות הנראות על טבעיות ואל למדע להתייחס אליהן בזלזול.

במחקר שפורסם בכתב העת JPSP בשנת 2011 הראה בם לאורך תשעה ניסויים כי אנשים מסוגלים לחוש את העתיד. יכולת זו היא יכולת Psi, מונח המתאר יכולת אשר אינה מוסברת באמצעים פיזיקליים או ביולוגיים. לדוגמה, באחד הניסויים הראה בם למשתתפים 48 מילים בזו אחר זו על גבי צג מחשב. לאחר הצגת המילים, התבקשו המשתתפים לכתוב את כל המילים שהם זוכרים שהוצגו. לאחר מכן נבחרו באקראי 24 מילים ממאגר 48 המילים שהוצגו לראשונה, מילים אלה הוצגו פעם נוספת למשתתפים. מניתוח סטטיסטי ערך בם נראה כי המילים שהמשתתפים זכרו נבחרו יותר באקראי, כאילו המשתתפים יכלו לראות את העתיד. נכון לשנת 2023, מחקר זה צוטט מעל 1400 פעמים והוביל לשיח רב בקהילת המחקר המדעית-פסיכולוגית, כמו גם למחקרים ולמטא-אנליזות אשר ניסו להפריך או לאשש את הממצאים אשר התגלו בו.

== תחומי מחקר נוספים ==
בחקר הנטייה המינית, פיתח בם את תאוריית Exotic Becomes Erotic: לדעתו, אין למטען הביולוגי השפעה ישירה על הנטייה המינית, אלא על סגנון ההתנהגות המגדרי (למשל האם הילד ישחק במכוניות או ב"ברבי").

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20050910094007/http://dbem.ws/online_pubs.html מאמרים מאת דריל בם] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסיכולוגים אמריקאים
קטגוריה:פסיכולוגים חברתיים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת ריד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קורנל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1938
קארל רוג'רס

קארל רוג'רס (באנגלית: Carl Rogers; 8 בינואר 1902 – 4 בפברואר 1987) היה פסיכולוג אמריקאי, מאבות הזרם ההומניסטי בפסיכולוגיה, ואבי שיטת הטיפול הממוקד בלקוח (Client-Centered Therapy).

רוג'רס סבר כי המניע האנושי העיקרי הוא השאיפה למימוש עצמי. לדעתו שורשן של בעיות נפשיות הוא באי הלימה בין "העצמי האידיאלי" וה"עצמי בפועל". חוסר התאמה זה בין הרצוי למצוי יכול להימנע באמצעות חינוך השם דגש על קבלה בלתי מותנית, היינו נכונות לקבל את תחושות האדם ורגשותיו כלגיטימיים.

לדעת רוג'רס, הפער בין מה שמותר לבין תחושת העצמי עלול להוביל להדחקה. בדומה לאבי הפסיכואנליזה, זיגמונד פרויד, הדגיש רוג'רס את חסרונות ההדחקה. שלא כמוהו הוא סבר שהיא אינה בלתי נמנעת. בנוסף בולט הניגוד בין רוג'רס לפרויד בראייתו האופטימית של רוג'רס את הטבע האנושי.

לטענת רוג'רס, המטפל הקליני לא אמור להוות דמות סמכותנית או "מספקת פתרונות" אלא כזו שתספק תמיכה, חום ואמפתיה לכיוונים אליהם יחליט המטופל עצמו לפנות. ההקשבה צריכה לעמוד במרכז התהליך הטיפולי.

רוג'רס כיהן כראש אגודת הפסיכולוגים האמריקאית בשנת 1947.

במקביל לעבודתו בפסיכולוגיה, לרוג'רס נודעה חשיבות בתחום המחשבה החינוכית. את עיקרי הדברים ניתן למצוא בספרו "חופש ללמוד", שמבוסס על מאמרים והרצאות שנשא המחבר לאורך שנות השישים, ומבטא שילוב של חשיבה חינוכית פילוסופית עם גישתו הפסיכולוגית, הממוקדת בפרט.

==לקריאה נוספת==
* רוג'רס, קארל. חופש ללמוד. עברית: יונה שטרנברג, ספרית פועלים, 1973
* "חתירה אל העצמי (הפסיכותרפיה ההומניסטית של קרל רוג'רס)", ארנון לויתן, ד"ר, הוצאת אדוואנס 2016

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.textologia.net/?p=31819 מבוא לפסיכולוגיה של קארל רוג'רס] באתר טקסטולוגיה.
* [http://www.ship.edu/~cgboeree/rogers.html ביוגרפיה והתאוריה של קארל רוג'רס] 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:פסיכולוגים אמריקאים
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:נשיאי האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה
קטגוריה:פסיכולוגים הומניסטים
קטגוריה:פסיכותרפיסטים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1902
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1987
ריצ'רץ' (תוכנית טלוויזיה)

ריצ'רץ הייתה תוכנית טלוויזיה ישראלית לילדים, אשר שודרה בין השנים 1975 – 1980 בשחור-לבן. התוכנית הייתה פורצת-דרך בישראל בהיותה התוכנית הראשונה שהוגשה והונחתה על ידי ילדים עבור ילדים. כפי שאומר שיר-הפתיחה: "חידונים, ציורים, מכתבים ושירים, שכתבנו לבד ונגיש פה מיד" (מילים: עמוס אטינגר לחן: נתן שחר). מי שייבאה את התכנית והגתה את שמה הייתה חנה בן-ארי ניניו.

התוכנית כללה מערכונים ושירים לצד כתבות רציניות יותר וגם שיחות בעניינים שונים הנוגעים לילדים בגילאי בית הספר היסודי וחטיבת-הביניים בדרך-כלל. המנחים היו כמעט כולם ילדים מירושלים, בגילאי 11-10. היו שני צוותים של מנחים: הראשון, והזכור יותר בדרך-כלל, הגיש את התוכנית בין 21 בדצמבר 1975 ל-26 ביוני 1977 (35 תוכניות), והצוות השני פעל בין 26 באפריל 1979 ל-23 ביוני 1980 (26 תוכניות). 2 תקליטים (אחד לכל עונה ששודרה) יצאו עם לקט שירים שבוצעו בתוכנית.

היו אמנם מבוגרים בצוות התוכנית, אך הם נותרו תמיד מאחורי הקלעים: צלילה רוז, שהפיקה את התוכנית; תלמה אליגון, שכתבה או עיברתה את רוב השירים; נתן שחר, שימש כמנהל מוזיקלי, והלחין את שיר הפתיחה לתוכנית, נפתלי וגנר, האחראי המוזיקלי, שכתב והלחין שירים רבים לתוכנית; וגבי אלדור, הכוריאוגרפית של התוכנית (אשר בתה הייתה אחת המנחות בצוות השני). תפאורן העונה השנייה: יוסי בראל.

==מנחי התוכנית==
===הצוות הראשון===
* איל אספלר (השתתף רק בתוכניות הראשונות)
* אביב אפרת ("האתלט")
* אתי ורון (השתתפה רק בתוכניות הראשונות)
* גילת בן גיל [אורן] (הג'ינג'ית)
* דורי גלס
* טלי מזור
* ינאי כרפס ("הזמר")
* כלילה ג'רסי ("הביישנית")
* מירב מזרחי
* נורית רבי
* נעמה אשרי ("נעמה היפה")
* עפר בהירי 
* ערן שטיינברג (הלמדן)
* רות קמר ("רות השקדנית")
* אברהם דן רובין (רמי "הג'ינג'י")
* רויטל יונה
* שירה כ"ץ [רגב]

===הצוות השני===
*אבנר חובב
*אסף לבנון
*ארז סבו
*דובי אופנהיים
*דינה זקס
*דנה כהן
* 
*יפעת לשם (ארגמן)
*מני תורן 
*נוגה ברקאי
*נועה זנדבנק
*סיגל רדי
*עדה גרף
*עירד קידרון
*ענבר גלעדי

==פינות קבועות==
בתוכנית היו מספר "פינות" קבועות. בין היתר:
* שיחה - דיון פתוח בבעיות שהעלו הצופים (במכתבים), בהשתתפות כל הילדים.
* הידעתם? - פינת מידע טריוויאלי, אותו היה קורא אחד הילדים לבוש כ"קריין" מכובד (בסגנון חיים יבין) מתוך ספר ענק שכותרתו "אינפורמציה לא חשובה".
* מריץ' ורץ' יוצא ריצ'רץ'... - פינה שבדרך-כלל הגיש רמי הג'ינג'י (בצוות הראשון) ובה צירוף-מילים מלווה באיור. למשל: "מריץ' ורץ' יוצא ריצ'רץ'; ומציפור והיפופוטם - ציפופוטם!"
* שיר/פזמון - שירים מתורגמים או מקוריים בביצוע הילדים.

==בתרבות==
*בתוכנית "ארץ נהדרת" נעשתה פרודיה על הסדרה הזו ועל "הילדים משכונת חיים".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
*

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-1970
קטגוריה:הערוץ הראשון: תוכניות וסדרות
אלן פארקר

סר אלן ויליאם פארקר (באנגלית: Sir Alan William Parker; 14 בפברואר 1944 – 31 ביולי 2020) היה במאי קולנוע, מפיק, תסריטאי ושחקן בריטי שיצר סרטים במולדתו וגם בארצות הברית. השתייך למקימי "הגילדה הבריטית של הבמאים".

== ביוגרפיה ==
אלן פארקר נולד בשכונת איזלינגטון בלונדון, לבן להורים ממעמד הפועלים. הוא החל את דרכו כקופירייטר לפרסומות בסוכנויות פרסום בשנות ה-60 ותחילת שנות ה-70. כתב את התסריט לסרט "מלודי" (1971) דרמת נעורים בעיר שדה באנגליה, עם פסקול שכתבו חברי הלהקה האנגלית בי ג'יז. ב-1976 כתב וביים את הקומדיה המוזיקלית "באגסי מלון", סרט נוסף בכיכובם של בני נוער.

פריצתו הגדולה לתודעה העולמית הייתה ב-1978 כשביים את "אקספרס של חצות" שזכה לשבחי הביקורת והיה מועמד במספר קטגוריות לפרס אוסקר, כולל הבמאי הטוב ביותר והסרט הטוב ביותר. פארקר היה מועמד לאוסקר גם על סרטו "מיסיסיפי בוערת" בשנת 1988.

פארקר גם ביים מספר סרטים מוזיקליים: "תהילה" (1980), "פינק פלויד - החומה" (1982), "הקומיטמנטס" (1991), ו"אוויטה" (1996).

מת ב-31 ביולי 2020 בגיל 76.

==פילמוגרפיה==
*עקבות (1974)
*הנמושה שלנו (1974)
*המפונים (1975) (טלוויזיה)
*באגסי מלון (1976)
*אקספרס של חצות (1978)
*ימים אחרונים של אהבה (1982) Shoot the Moon
*תהילה (1980)
*פינק פלויד - החומה (1982)
*בירדי (1984)
*לבו של אנג'ל (1987)
*אוויטה (סרט) (1996)
*האפר של אנג'לה (1999)
*הדרך לוולוויל (1994)
*מיסיסיפי בוערת (1988)
*בוא לראות את גן עדן (1990) Come See the Paradise
*הקומיטמנטס (1991)
*החיים של דייוויד גייל (2003)

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:במאי קולנוע בריטים
קטגוריה:מפיקי קולנוע בריטים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע בריטים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:אבירים בריטים
קטגוריה:זוכי פרס באפט"א לבמאי הטוב ביותר
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1944
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2020
1901

__TOC__

== אירועים ==
[[רצח ויליאם מקינלי: האנרכיסט ליאון צ'ולגוש יורה בנשיא ארצות הברית ויליאם מקינלי בבאפלו, ניו יורק. מקינלי מת מפצעיו אחרי 8 ימים.]]

== נולדו ==
[[דוד מרכוס]]

== נפטרו ==
[[ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת]]

== לוח שנה ==







=== שנת 1901 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
אפיקורוס (יהדות)

אפיקורוס (כופר) מוזכר במשנה () בתור מי שאין לו חלק לעולם הבא. המשנה אינה מגדירה מהו אפיקורוס, אך ברור כי שם זה נגזר משמו של החכם היווני אפיקורוס, שהשקפותיו הנוגדות את קיומם של אלים ושל השגחה עליונה, התפשטו בעולם העתיק לקראת ראשית האלף הראשון. לדעת יעקב מלכין, האימוץ של שם הפילוסוף ככינוי כללי לכופרים מעיד על הפופולריות של עמדותיו בקרב הציבור היהודי באותה תקופה.

== אטימולוגיה ==
מקור הביטוי הוא שמו של הפילוסוף היווני, אבי האסכולה האפיקוראית, אך התלמוד פירש את השם כנגזר מן השורש פק"ר, דהיינו הפקר, ובהתאם לכך פירש את המושג כמי שמבזה תלמיד חכם או המבזה אדם בפני תלמיד חכם.

== מהותו ==
על פי הרמב"ם, זלזול בתלמידי חכמים הוא מקרה פרטי של זלזול בתורה או בחכמיה, ובהתאם לכך הוא מגדיר אפיקורוס כאדם שכופר במהות הנבואה ובנבואת משה רבנו, או שטוען שהאל אינו מתעניין במעשי האדם (כלומר טוען שאין השגחה אלוהית). עם זאת, רמב"ם מבדיל בין אפיקורוס לבין אתאיסט (המכונה בלשונו "מין") אשר שולל את עצם קיומו של האל. סביר להניח שהגדרות אלו נבעו מהיכרותו של רמב"ם עם המקורות היווניים שהביאו את משנתו של אפיקורוס.

בעקבות פעולות הצנזורה הנוצרית פשט מושג זה בספרי הקודש היהודיים, שכן הצנזורה לא ראתה בעין יפה את הביטוי "מין", שבעיניה כוון אל הנוצרים, והחליפה אותו בביטוי "אפיקורוס" (או "אפיקורס"), דהיינו כופר, שהרי גם הכנסייה נלחמה בכופרים.

==ראו גם==
* מינות (יהדות)
* עיקרי האמונה היהודית

== לקריאה נוספת ==
* יעקב מלכין, "השפעת אפיקורוס היווני ואפיקורוסים יהודיים על היהדות", בתוך: יעקב מלכין (עורך), תרבות היהדות החילונית, הוצאת כתר, 2006, עמ' 91–153.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:האמונה היהודית
מטה כללי

מטה כללי (בראשי תיבות: מטכ"ל) הוא מרכז העצבים של הצבא המודרני ומהווה את המטה של המפקד העליון של הצבא. ברוב צבאות העולם מקובל להקים מטה מרכזי שיפקח על כל הכוחות המזוינים של אותה מדינה. בישראל המטה הכללי של צה"ל ממלא תפקיד זה. בארצות הברית קיים מטכ"ל לכל זרוע, ומעליהם מפקד המטות המשולבים.

קיומו של המטה הכללי נחשב לרוב למבדיל בין צבא (הכולל מטה כללי) לבין מיליציה. דבר זה גורם לעיתים לכך שגם ארגוני טרור (כגון החזית העממית לשחרור פלסטין) מחזיקים "מטה כללי" שאיננו קיים באופן מעשי. דוגמה אחרת ליחס זה הוא האיסור בחוזה ורסאי על גרמניה להחזיק מטה כללי וזאת על מנת למנוע את ארגון הצבא שלה (למעשה גם בתקופת רפובליקת ויימאר התעלמה גרמניה מחלק זה של ההסכם).

המטה הכללי של הכוחות המזוינים של ארצות הברית מורכב מראשי הזרועות השונים - צבא היבשה (US Army), חיל הנחתים (US Marine Corps), הצי (US Navy) ,חיל האוויר (US Air Force), משמר החופים (US Coast Guard) וחיל החלל (US Space Force). מעל כל ראשי הזרועות נמצא יושב ראש המטות המשולבים, אשר כפוף ישירות לנשיא, שהוא על פי החוקה האמריקאית מפקדם העליון של כל הכוחות המזוינים באופן סמלי.

==ראו גם==
* סטאבקה - המטה הכללי של הצבא האדום
* המטה הכללי של צה"ל
* המטה הכללי הרוסי

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:יחידות צבאיות
קטגוריה:מטות פיקוד צבאיים
שדי תרומות

שְׂדֵי תְּרוּמוֹת הוא מושב עובדים בעמק בית שאן השייך למועצה אזורית עמק המעיינות.

==היסטוריה==
תחילת דרכם של שלושת מושבי ביכורה: רוויה, שדי תרומות, ורחוב, בתחילת 1950 עת החליט אברהם הרצפלד על הקמת יישוב בסמריה. הקיבוצים הדתיים בקשו מארגון ההתיישבות של הפועל המזרחי לארגן גרעין שיתיישב במקום כדי לשמור על האופי הדתי של האזור. בספטמבר 1951, הוקמה נקודת יישוב זמנית במקום על אדמת היישוב הערבי הנטוש אלסאמיריה. נקודה זאת הייתה למושב רחוב.

המושב שדי תרומות הוקם באביב 1952 כפרוונה ג', היישוב השני באזור, על ידי יהודים שעלו מעיראק ומכורדיסטן במסגרת תנועת "הפועל המזרחי". מקור שמו בקינת דוד לשאול ויהונתן שנפלו בעת מלחמתם בפלשתים. היישוב ממוקם למרגלות הרי הגלבוע, שם נפלו שאול המלך ובניו: .

אנשי היישוב עסקו בראשית דרכם בעבודת קרקע וגידול צאן ובקר. כיום חלקם עוסקים בחקלאות מודרנית המבוססת על חממות, עבודות עפר, קבלנות כבישים, צימרים ועוד.

במרכז היישוב עובר כביש 90, כביש מרכזי המקשר בין ירושלים לצפון דרך בקעת הירדן.

ב-19 ביוני 2003 אירע ביישוב הפיגוע בשדי תרומות ובו נרצח אבנר מרדכי מתושבי היישוב. על שמו נקראה המכולת.

בשנת 2012 מונה כרב המושב הרב לביא שמעון, בוגר ישיבת שעלבים.

=== כביש 90 ===
במרכז היישוב עובר כביש 90, כביש מרכזי המקשר בין ירושלים לצפון דרך בקעת הירדן. הכביש מהווה מטרד רעש ובטיחות ואף גבה קרבנות לאורך השנים.

תושבי המושב מנהלים כיום מאבק לצורך הזזת הכביש אל מחוץ לתחום המושב.

מבט מן האוויר (ויקיאוויר)

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.galil-net.org.il/HTMLs/article.aspx?C2004=13220&BSP=13015/ שדי תרומות] במרכז המידע להתיישבות בגליל
* [http://www.romgalil.org.il/cds/84/ שדי תרומות] באתר הרשות לפיתוח הגליל

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1951
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:עמק בית שאן
קטגוריה:קבוצת ביכורה
קטגוריה:כביש 90