OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מרחק נקודה מישר

מרחק בין נקודה לישר
מרחק בין נקודה לישר הוא מושג בגאומטריה אנליטית. הוא מוגדר כמרחק בין נקודה נתונה אל הנקודה הקרובה ביותר אליה שנמצאת על הישר הנתון.

נקודה, וישר שאינו מכיל אותה, מגדירים מישור. אם הנקודה נתונה על ידי הקואורדינטות הקרטזיות שלה: <math>(x_0 , y_0)</math>, ואם הישר נתון על ידי המשוואה מהמעלה הראשונה: <math>y = mx + n</math>, כי אז ניתן לחשב את המרחק במישור בין הנקודה לישר באמצעות הנוסחה:


<math> d = \left| { m x_0 - y_0 +n \over \sqrt{m^2+1}} \right|</math> 

הנוסחה מתקבלת על ידי פתרון מערכת פשוטה של שלוש משוואות המתקבלות כאשר מעבירים ישר המאונך לישר הנתון, ושעובר דרך הנקודה הנתונה.

משוואת הישר המאונך היא <math>y = -\frac{1}{m} x + n_2</math>, וזאת מפני שהשיפוע של הישר המאונך שווה ל- <math>-\frac{1}{m}</math> ("הופכי ונגדי"). מהצבה של הנקודה הנתונה ושל הנקודה המבוקשת במשוואות המתאימות, מתקבלות שלוש משוואות. מפתרון המערכת מתקבלת הנוסחה למרחק בין הנקודה הנתונה לישר הנתון.

==ראו גם==
* משוואה ממעלה שנייה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:גאומטריה אנליטית
מסיל אל-ג'יזל

מסיל אל-ג'יזל (בערבית: مسيل الجزل) היה כפר ערבי בנפת ביסאן ששכן שישה קילומטרים מדרום מזרח לבית שאן. הכפר הותקף ב-31 במאי 1948 במהלך מלחמת העצמאות, כחלק ממבצע גדעון, ותושביו נמלטו.

בסקר הכפרים 1945 בארץ ישראל הוערכה אוכלוסייה לתושבי הכפר ביחד עם כפר רופין. על פי הסקר, הכפר מנה כ-100 תושבים מוסלמים, בעוד שבכפר רופין היו כ-180 תושבים יהודים. כמו כן נאמר בסקר שבשנת 1931 הכפר מנה 197 תושבים..

אנשי הכפר התפרנסו מגידול דגנים וירקות. לפני שאנשי הכפר ברחו, היו בו כ-47 בתים העשויים מלבני בוץ.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.palestineremembered.com/Baysan/Masil-al-Jizl/ מסיל אל ג'יזל באתר palestine remembered]

==הערות שוליים==

קטגוריה:כפר רופין
קטגוריה:קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
לקסוס LFA

לקסוס LFA היא מכונית על יפנית מתוצרת לקסוס. 500 יחידות של הדגם יוצרו בין דצמבר 2010 לדצמבר 2012.

==נתונים טכניים==
ל-LFA יש מנוע 10 צילינדרים קדמי בתצורת V בנפח 4.8 ליטר, מגיעה ל-560 כ"ס, גוף פולימרי מחוזק בסיבי פחמן, תיבת שישה הילוכים רובוטית והנעה אחורית. והיא מאיצה מעמידה ל-100 קמ"ש בתוך 3.7 שניות.

==מעמד ה-LFA==
ה-LFA נחשבת לאחת ממכונית העל הסדרתיות היקרות בעולם כאשר מחירה הוא 375 אלף דולר (1.4 מיליון שקלים לפני מיסים) ובהשוואה ללמבורגיני אוונטאדור שעולה 255 אלף יורו (1.2 מיליון שקלים לפני מיסים). ה-LFA היא המכונית הכי מהירה של לקסוס והמכונית הסדרתית הכי מהירה בנורבורגרינג כאשר גרסת נורבורגרינג של ה-LFA מגיעה ל-562 כ"ס לעומת 552 בדגם הרגיל, ומחירה 445 אלף דולר (1.7 מיליון שקלים לפני מיסים) לעומת הדגם הרגיל שעולה 375 אלף דולר.

==קישורים חיצוניים==
* 
קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:מכוניות על
LFA
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2010
קטגוריה:כלי רכב יפניים
אינטרפוץ

ברז אינטרפוץ במבט מבחוץ
חתך ואופן הפעולה של אינטרפוץ
ברז אינטרפוץ (שיבוש לשון מגרמנית: Unterputz, אוּנטֶרְפּוּץ, "מתחת לציפוי") הוא כינוי למנגנון של ברז מיקסר המותקן בדרך-כלל בקיר המקלחת. כלפי חוץ נראית ידית אחת בלבד, המופעלת באופן הבא:
* כשהידית למטה (קרובה לקיר) אין זרימת מים; כשהידית למעלה (רחוקה מהקיר) יש זרימת מים.
* כשהידית מסובבת לימין, זורמים מים קרים; כשהידית מסובבת לשמאל, זורמים מים חמים; כשהידית באמצע, זורמים מים פושרים (הכיוונים עשויים להיות הפוכים בהתאם לכיוון ההתקנה).

ברז אינטרפוץ מורכב משלושה חלקים:
* הידית - עשויה ממתכת ובולטת מחוץ לקיר;
* הצנרת - עשויה ממתכת או פלסטיק ונמצאת בתוך הקיר, מאחרי האריחים;
* המנגנון - עשוי מפלסטיק ומחבר בין הידית לבין הצנרת.

ישנם מספר סוגים של ברזי אינטרפוץ, הנבדלים זה מזה במספר יציאות הצנרת:
* "3 דרך", (תרגום מילולי של הביטוי האנגלי "3-way"), ובו הצנרת כוללת שלושה פתחים: שני פתחים אופקיים שמהם נכנסים מים חמים וקרים מהצנרת הביתית, ופתח אחד המוביל מים אל צינור המזלף.
* "4 דרך", ובו הצנרת כוללת שני פתחים המובילים מים אל שתי נקודות יציאה שונות בדרך כלל האחד למזלף והשני לברז תחתי.
* "5/6 דרך", בסוג זה שני פתחים המובילים מים אל ארבע נקודות יציאה, ניתן לסגור את אחד הפתחים ולקבל בפועל "5 דרך" שבו רק שלוש יציאות. סוג זה רלוונטי למקרים בהם רוצים לחבר יציאות פחות סטנדרטיות כגון מפלי מים, ג'טים ועוד.

== תקלות ==
המנגנון הפלסטי של ברז אינטרפוץ עלול להיסדק. הדבר עלול להתבטא בנזילה מהברז עצמו. כמו כן, הדבר עלול לגרום לכך שהברז לא ייסגר עד הסוף, וכתוצאה מכך תהיה נזילה מהמזלף.

המנגנון עלול גם להישבר לגמרי. במצב זה הידית נפרדת לגמרי מהקיר, ואי אפשר להפסיק את זרימת המים ביד אלא רק בעזרת מפתח שוודי או שפיץ פלייר, או על ידי סגירת הברז הראשי.

קטגוריה:שרברבות
חדר האוכל של קיבוץ גניגר

250px
250px
חדר האוכל בקיבוץ גניגר הוא חדר האוכל הראשון שהוקם בתנועה הקיבוצית. שימש את הקיבוץ במשך 30 שנה עד להקמת חדר אוכל חדש. משמש כיום כספריית הקיבוץ והוגדר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

== ההיסטוריה של המקום ==
חדר האוכל של קיבוץ גניגר נחנך ב-1929 (7 שנים לאחר הקמת הקיבוץ ב-1922) והיה חדר האוכל הראשון בתנועה הקיבוצית. הקמת המבנה מומנה על ידי ההנהלה הציונית והמבנה תוכנן על ידי האדריכלים ריכרד קאופמן ולוטה כהן. לאור התקציב המצומצם כלל המבנה רק אולם אכילה ומטבח והורחב בשלבים יותר מאוחרים. 

בשנת 1958 הוקם חדר אוכל חדש והמבנה ההיסטורי ננטש. בהמשך אוכלס חלק מהמבנה על ידי הספרייה וחלק אחר משמש כגלריית אמנים.

== על המבנה ==
במבנה תוכננו אלמנטים כמו פתחים וחזיתות על פי יחס הזהב. בנוסף התאפיין המבנה באוורור טבעי שצימצם את הצורך למיזוג. גג חדר האוכל כוסה ברעפים בעוד שגג המטבח השטוח נעשה על ידי יציקת בטון. גם הקירות נבנו מבטון מזוין.

חדר האוכל צויד בספסלי עץ (מווינה) ובכלי אוכל מחרסינה. המבנה והחלונות נצבעו בצבעים ססגוניים. 

חדר האוכל יועד ל-72 סועדים.

== השפעת מודל גניגר ==
בעקבות הצלחת הפרויקט בגניגר, החליטו ראשי המחלקה להתיישבות לאמץ את מודל חדר אוכל זה כמודל אב על מנת ליישמו בקיבוצים אחרים ואכן הוקמו חדרי אוכל דומים גם בקבוצת כנרת ובמזרע. בהמשך נאלצה המחלקה להתיישבות לשנות את המודל על מנת להתאימו לדרישות ביטחוניות ולגודל הקיבוץ.

== ראו גם ==
* חדר אוכל (קיבוץ)

== קישורים חיצוניים ==

* מיכאל יעקובסון: [https://web.archive.org/web/20140821075700/http://www.mynet.co.il/articles/0,7340,L-4183433,00.html משמרים את חדר האוכל הקיבוצי הראשון]באתר "ידיעות הקיבוץ", 1 בפברואר 2012
* עמנואל טל: [https://web.archive.org/web/20160303223958/http://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_70.2.pdf פרקים בהתהוותו ועיצובו של חדר-האוכל הקיבוצי (1926-1935)] (אורכב)
* [https://www.youtube.com/watch?v=BEPzadKKY5Q ביקור בספריה שבחדר האוכל הישן], Youtube, פורסם ב 22 בדצמבר 2011

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי מורשת במחוז צפון
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:מבנים ואתרים שתכנן ריכרד קאופמן
קטגוריה:מחוז הצפון: מבנים לשימור
קלרה פלום

קלרה פלום-סימון (נולדה ב-20 בנובמבר 1947) היא אתלטית ישראלית בעבר, 9 פעמים ברציפות אלופת ישראל (1967–1973 ו-1985), שיאנית ישראל ו-3 פעמים אלופת המכביה (1973, 1977 ו-1989) בהטלת כידון.

== ביוגרפיה ==
פלום נולדה בארגנטינה. התאמנה בקבוצת הפועל תל אביב בהדרכתו של עמיצור שפירא.

===1967===
====אלופת ישראל====
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1967, זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 33.21 מטר, לראשונה בקריירה שלה.

===1969===
====שיאנית ישראל====
בתחרות שנערכה באצטדיון המכביה בתל אביב במאי 1969, קבעה פלום שיא ישראלי חדש של 44.68 מטר, שיפור לשיא הישראלי הוותיק בן 12 השנים של עדנה מדליה (40.93 מטר).

בתחרויות האתלטיקה של המכביה השמינית שנערכו באוגוסט אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 36.77 מטר, אחרי פילר מהולנד שקבעה שיא מכביה חדש של 42.01 מטר ולפני פאולה נתן מאוסטרליה (36.68 מטר)..

===1970===
באליפות ישראל שנערכה בשנת 1970, זכתה פלום במדליית זהב, בהטלת כידון בתוצאה של 40.87 מטר, לפני אלישבע רוש מהפועל באר שבע (36.73 מטר) ורות ניסן מהפועל חדרה (34.48 מטר).

===1971===
בתחרויות האתלטיקה של כינוס הפועל התשיעי שנערכו במאי 1971, זכתה פלום במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 42.94 מטר, אחרי הובר מאוסטריה (45.04 מטר) ולפני חוה שחר מישראל (39.62 מטר).

===1972===
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון רמת גן ביולי 1972 זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 40.24 מטר, לפני חוה שחר מהפועל עמק חפר (37.58 מטר) ומרינה מנדלסון (35.05 מטר).

===1973===
באליפות ישראל שנערכה ביוני 1973 זכתה פלום במדליית זהב, בהטלת כידון בתוצאה של 42.32 מטר, לפני חוה שחר (38.94 מטר) ונעמי פיינברג (30.28 מטר) שתיהן מהפועל עמק חפר.

====אלופת המכביה====
בתחרויות האתלטיקה של המכביה התשיעית שנערכו ביולי 1973, זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 41.38 מטר, לפני קרי פילר מהולנד (39.58 מטר) וחוה שחר (39.58 מטר).

===1977===
בתחרויות האתלטיקה של המכביה העשירית שנערכו ביולי 1977, זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 39.12 מטר, לפני רינדה בקלמן מארצות הברית (37.26 מטר) ונעמי פיברגר מישראל (33.58 מטר) ובכך הגנה על תוארה.

===1979===
בתחרויות האתלטיקה של כינוס הפועל ה-11 שנערכו במאי 1979, זכתה פלום במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 42.16 מטר, אחרי סופיה סקורפה מיוון (58.92 מטר) ולפני ברברה באורטאשי משווייץ (40.30 מטר).

===1985===
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף ב-6 ביולי 1985 זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 40.62 מטר, לפני צביה וייספלד (40.20 מטר).

===1989===
בתחרויות האתלטיקה של המכביה ה-13 שנערכו ביולי 1989 זכתה פלום במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 40.02 מטר, 12 שנים לאחר זכייתה האחרונה, במכביה העשירית, לפני מיטל בראל (38.40 מטר) ודורית אשכנזי (37.20 מטר), שתיהן מישראל.

== שיאים אישיים ==
* הטלת כידון: 44.68 מטר (1969) שיא ישראלי בעבר

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.gbrathletics.com/nc/isr.htm אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה] באתר gbrathletics 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראליות ילידות ארגנטינה
קטגוריה:ישראלים ילידי ארגנטינה
קטגוריה:אלופות ישראל בהטלת כידון
קטגוריה:שיאניות ישראל באתלטיקה
קטגוריה:אלופות המכביה: אתלטיות
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
אורי קופר

אורי קופר (נולד ב-12 באוגוסט 1980 בגבעת שמואל) הוא עיתונאי ופרשן ספורט ישראלי. כיום משמש כעיתונאי במוספי הכדורגל של ידיעות אחרונות ו-ynet, בתור פרשן וכתב בערוץ one, ובנוסף משמש כפרשן במשחקי ליגת האלופות המשודרים בערוצי הטלוויזיה של ספורט 5. עבד בעבר בחברת הסקאוטינג הבינלאומית IMScouting. לקופר פודקאסט אישי בשם "הקול מקצועי" המשודר מדי שבוע בפלטפורמות השונות, ועמוד פייסבוק עם שם דומה (באות כ'), בו הוא מעלה טורים וטקטיקות.

==קריירה==
את דרכו המקצועית החל בשנת 2001, לאחר סיום שירותו הצבאי, כאחראי סטטיסטיקה בליגות הכדורגל והכדורסל בישראל במוסף הספורט של עיתון "מעריב", בו הייתה לו גם פינה קבועה בשם "המספר הנוסף".

בשנת 2004 עבר ל"ידיעות אחרונות" לתפקיד ראש דסק עולם במדור הספורט של העיתון. במסגרת התפקיד היה אחראי לסיקור הספורט, בייחוד כדורגל, ברחבי העולם. קופר זכה בפרס "עיתונאי השנה" של העיתון ב-2004 וב-2005, ושימש כשליח העיתון למונדיאל 2006. ב-22 במרץ 2007, יומיים לפני משחק של נבחרת ישראל מול אנגליה, פורסם ב"ידיעות אחרונות" ראיון של קופר עם סוכן השחקנים פיני זהבי. זהבי, ידידו של סוון גורן אריקסון (מאמן נבחרת אנגליה בשנים 2001 - 2006), הציג תמונה בעייתית של חדר ההלבשה של הנבחרת האנגלית וטען שכשלונה במונדיאל 2006 נגרם לאחר ששחקנים קינאו בבקהאם ונתנו רק 30% מיכולתם. הדברים של זהבי עוררו עניין באנגליה והריאיון סוקר באמצעי התקשורת שם. קופר עצמו רואיין בתקשורת האנגלית בעקבות הכתבה.

ביולי 2007, לאחר שלוש שנים ב"ידיעות אחרונות," עזב קופר את העיתון ובסוף אותה השנה החל לעבוד ב-IMScouting, חברת סקאוטינג מהגדולות בעולם, המספקת שירות וייעוץ מקצועי למועדוני כדורגל באירופה (בתוכם בורוסיה דורטמונד, באייר לברקוזן, אספניול, צסק"א מוסקבה, בולטון ואברטון) ולאנשי מקצוע ברחבי העולם. באפריל 2008 מונה לתפקיד מנהל מחלקת המידע של החברה, ובתחילת 2010 קודם לתפקיד מנהל מערך הסקאוטינג.

בשנת 2011 עזב קופר את IMScouting וחזר ל"ידיעות אחרונות". הוא החל לשמש כפרשן הכדורגל של העיתון, ולצד תחקירים וכתבות, מתפרסם מדי שבוע מדורו "הכל מקצועי" בעיתון ובאתר ynet. המדור עוסק בעניינים מקצועיים בכדורגל בעולם ובישראל בפרט. קופר שימש גם כשליח העיתון ליורו 2012, מונדיאל 2014, יורו 2016 ומונדיאל 2018. כתבות נוספות של קופר, בענייני ספורט ובעניינים אחרים, מתפרסמות במוספים אחרים של העיתון. ב-2015 החל לשמש קופר, בנוסף לתפקידיו ב"ידיעות אחרונות", כפרשן במשחקי הליגה הספרדית - ובהמשך גם במשחקי הליגה האיטלקית - בערוץ ONE.

קופר משמש לעיתים תכופות כפרשן בתוכניות ספורט בתחנות רדיו שונות, ומתראיין גם לכלי תקשורת ברחבי העולם בתור מקור מידע על הכדורגל הישראלי ובשל היכרותו עם תחום הסקאוטינג. כמו כן הוא מרצה על סקאוטינג בכדורגל בישראל ובעולם, בין היתר הרצה באוניברסיטת ליברפול.

ב-2018 התמנה למנהל המקצועי של קורס סקאוטינג ואנליסט כדורגל מטעם מכללת ספורט פאנל.

ב-2021 החל להגיש את הפודקאסט האישי שלו "הקול מקצועי" העוסק בכדורגל ישראלי ועולמי<ref></ref>.

לקופר יש עמוד פייסבוק בשם "אורי קופר / הכל מקצועי" בו הוא נוהג להעלות טורי דעה, לרוב בנושאי טקטיקה או סקאוטינג.

== חיים אישיים ==
קופר גדל כדתי לאומי, לאב מורה ולאם מעצבת אופנה. בוגר ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה<ref></ref>.

נשוי ואב לבת. מתגורר בפסגות אפק בראש העין. 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאי ספורט ישראלים
קטגוריה:פרשני כדורגל ישראלים
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל ONE
קטגוריה:גבעת שמואל: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
מכבי דרום תל אביב

מכבי דרום תל אביב היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר תל אביב, המשמשת כקבוצת בת של מכבי תל אביב. כיום מאמן את הקבוצה קובי בוכריס 

==היסטוריה==
הקבוצה היא אחת מקבוצות הכדורסל הוותיקות בישראל והיא נמנית עם שמונה מייסדות ליגת המבחן הראשונה בשנת 1954.
מאז התמודדה הקבוצה בליגה הלאומית בכדורסל, כשזאת הייתה הליגה הראשונה, עד עונת 1961/1962, אז ירדה לליגה השנייה. בעונת 1975/76 הוביל אותה המאמן צביקה שרף חזרה לליגה הלאומית, אך בעונת 1978/1979 נשרה שוב לליגה הארצית. בעונת 1983/1984 הצטרפה שוב לליגה הבכירה אך ירדה ליגה עוד באותה עונה, שהייתה לפעם האחרונה שהקבוצה שיחקה בליגה העליונה. מגרש הבית של הקבוצה היה מגרשה הפתוח הוותיק של קבוצת מכבי תל אביב ברחוב מכבי ב"לב העיר", כ-300 מטרים צפונה מכיכר מגן-דוד. המגרש היה בסמוך לקולנוע אורלי ולמועדון הטניס של מכבי תל אביב ברחוב טשרניחובסקי. בין השאר שיחקו בשורותיה: מוטי בן דוד, דוד פריש, מיכה שוורץ, גלעד כץ, שי סידלמן, איציק כהן, עידו מנדל, חן ליפין, עודד קטש, מרטין מיורספ, צביקה שרף, רוני בוסאני ופיני גרשון. אימנו בקבוצה: מולי קצורין ומוטי ארואסטי.

באמצע שנות התשעים התאחדה מכבי דרום תל אביב עם הפועל קריית גת ונקראה בשם מכבי דרום/קריית גת. בשנת 2000 הקבוצה התפרקה וחדלה מלהתקיים.

בתחילת עונת הוקמה הקבוצה מחדש וכיום מתמודדת בליגה א' מחוז מרכז, ומארחת באולם הספורט הדר יוסף.

==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20140407082824/http://ibba.one.co.il/IBA/Team.aspx?t=4637&s=0 דף הקבוצה באתר איגוד הכדורסל]

כדורסל
*
תל אביב
תל אביב
אסטון מרטין One-77

אסטון מרטין one-77 (באנגלית: Aston Martin One-77) היא מכונית על בריטית מתוצרת אסטון מרטין. שמה של המכונית הוא one-77 מפני שיוצרו רק 77 יחידות מהדגם. ה-77 יוצרה בשנים 2009–2012.

==נתונים טכניים==
ה-one-77 כוללת מנוע טורבו בנזין V12 צילנדרים בנפח 7.3 ליטרים המספק כ-750 כ"ס ותיבת הילוכים רובוטית כפולת מצמדים בת 6 הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 ב-3.6 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 375 קילומטרים לשעה. היא מבוססת על אסטון מרטין DB9 והיא גם גרסה משודרגת של אסטון מרטין DBS.

==מעמד המכונית==
ה-ONE-77 היא המכונית המהירה והחזקה ביותר של אסטון מרטין והכי יקרה שלה. היא עולה 1.2 מיליון פאונד. (עד ל-2016 שאז הוצג הוולקאן העולה 1.8M פאונד). לעומת למבורגיני אוונטאדור שעולה 450 אלף יורו.ה-One-77 מופעל כניידת משטרה ב-משטרת דובאי.
==קישורים חיצוניים==

* 
77
קטגוריה:מכוניות על
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:כלי רכב בריטיים
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2009
טאב (עיירה)

טַאבּ (בהונגרית: Tab) היא עיירה במחוז שומוג', דרום מערב הונגריה כ-130 ק"מ מבודפשט וכ-25 ק"מ משיופוק דרומית לאגם בלטון.

==היסטוריה==
העיירה מוזכרת לראשונה בצ'רטר משנת 1211, המכיר ביישוב ובו וילה ששמה "תובה" (thobe). בשנת 1320 מוזכר היישוב כחלק מנכסי הכנסייה. הבעלות על היישוב התחלפה במהלך ימי הביניים בין משפחות אצילים לבין בני שושלת המלוכה ארפאד. באמצע המאה ה-16, בתקופת התפשטותה של האימפריה העות'מאנית, כבשה זו את טאב. רבים מתושביה ההונגריים שנאבקו בטורקים נהרגו או נמלטו לביצות וליערות שסביב העיירה. תחת שלטון הטורקים שילמו תושבי העיירה מס לטורקים. בשורת קרבות גבול הצליחו אצילים הונגרים לגרש את הטורקים לתקופה קצרה. בסוף המאה ה-17 שבה טאב לידי הונגריה אך נמסרה לידי בני אצולה פולנים.

בתחילת המאה ה-18 היו בטאב מיעוטים גרמנים וסלובקים. בסוף המאה ה-18 נבנתה בטאב כנסייה קתולית בסגנון הבארוק.

באמצע המאה ה-19 הייתה טאב עיירת שוק. בתחילת המאה ה-20 הפכה העיירה למרכז תעשייה ומסחר, וצרכיה המנהליים הגוברים הביאו להקמת בית דפוס בה. באותה תקופה הוקם בעיירה בית קולנוע ונוסדה התאחדות ספורט. 

בין מלחמות העולם הוקמו בעיירה בית ספר קתולי, פרוטסטנטי ויהודי. בתקופת השפל הגדול פעלו בעיירה נזירות ליצירת מקומות עבודה ולהכשרה מקצועית.

==אתרים==
בין האתרים בעיירה: טירה עתיקה ובה שוכן כיום בית מחסה לעניים; כנסייה קתולית ובה ציורים של פרנץ זבר בוכר (Franz Xaver Bucher), שציוריו נמצאים גם בוותיקן, וכן העתק נאמן למקור של כתר מלכי הונגריה; וגלריה לאמנות.

==קהילה יהודית==
במאה ה-18 היגרה לטאב אוכלוסייה יהודית, שהקימה במקום בית כנסת ועסקה במסחר.
בתקופת השואה היו בטאב כ-450 יהודים, שהשתייכו לקהילה האורתודוקסית. במרס 1944 כבש הצבא הגרמני את הונגריה, ובמאי 1944 רוכזו בגטו שהוקם בטאב כ-1,500 יהודים מנפת טאב ומנפות סמוכות, וכן פליטים יהודים מפולין. חלק מהגברים שהיו בגטו גויסו לשירות העבודה. ביולי 1944 גורשו יהודי הגטו לאושוויץ.

==מרבני העיר==
בין רבני העיר אנו מוצאים את הרב בנימין זאב אבלס, ונכדו הרב בנימין זאב וולף ברייער, בעל נחלת בנימין, בספרו כלול גם מחידושי סבו.

==לקריאה נוספת==
* פנקס הקהילות הונגריה, עמוד 295-296
* טאב, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 158-159. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://library.hungaricana.hu/hu/view/milev_1944_adattar_Zsido_Adattar/?pg=683&layout=s&query=Tab דף קהילת טאב] במפקד קהילות הונגריה

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:מחוז שומוג'
עקיבא טבת

עקיבא טבת (נולד ב-21 באוקטובר 1952) הוא במאי, מפיק ומנהל ישראלי.

==ביוגרפיה==
עקיבא טבת נולד בקיבוץ נִיר דָּוִד (תֵל-עָמָל), שם גדל והתחנך עד גיל 22. הוריו מאיר ורחל טרצ'ביצקי, הם ניצולי שואה; עקיבא הוא הצעיר מבין שני אחים.

שירת בצה"ל כקצין מבצעים בנ"מ בחיל האוויר (1975-1971), שירת במילואים ביחידת ההסרטה של דובר צה"ל והגיע לדרגת רב-סרן.

הוא בעל תואר ראשון מהחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב (1981-1977). במסגרת לימודיו ביים שלושה סרטים, בהם הסרט הקצר "שיעור ריקוד" (1981).

בתום לימודיו עבד כעוזר במאי בסרטים ארוכים לצידם של הבמאים אברהם הפנר ("פרשת וינשל", 1979), מיכל בת-אדם ("בן לוקח בת", 1982) ואורי ברבש ("אות קין", 1982). שימש כעוזר במאי בסדרת הטלוויזיה לילדים "בלי סודות".

טבת הוא במאי סרט הקולנוע "עתליה" (1984), בכיכובם של מיכל בת-אדם ויפתח קצור.

בשנים 1984–1989 עבד כמורה לבימוי קולנוע בקמרה אובסקורה, במאי ומפיק עצמאי של סרטים תיעודיים, תדמית והדרכה.

בשנים 1989–1992 שימש כמנהל התוכניות, במאי ומפיק בכיר בתחנת הטלוויזיה Shlom America, הערוץ היהודי בניו יורק.

טבת ביים את סרט הטלוויזיה "אהבה מדרגה ראשונה" (1997), בהשתתפות אלון אבוטבול, חנה אזולאי הספרי ודפנה רכטר.
[[אלון אבוטבול וזאב שמשוני בסרט "אהבה מדרגה ראשונה" (1997)]]
אלון אבוטבול ו[[חנה אזולאי הספרי, "אהבה מדרגה ראשונה"]]
בשנים 1992–2007 שימש כמנהל המחלקה לקולנוע וטלוויזיה, קמרה אובסקורה, בית הספר לאמנות.

הוא בעל EMBA, תואר שני מבית הספר למנהל עסקים ע"ש רקנאטי באוניברסיטת תל אביב, במסלול ניהול מוסדות תרבות (2005).

החל מספטמבר 2007 ועד היום (2021) מכהן טבת כסגן מנהל ומנהל הפקות, בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, ירושלים.

כיום הוא עובד על סרט שלישי "אני מחפש אותך", על פי סיפור מקורי שלו תסריט: אורלי בן-נון.

עקיבא טבת נשוי לחנה טבת, מנהלת בתחום הסיעוד ולהם שלושה בנים.

==אודות סרטיו==
אהבה מדרגה ראשונה, 1997

מיני-סדרת טלוויזיה בת שני פרקים.
במאי: עקיבא טבת, תסריט: שירלי רם עמית. מפיק: עדו צוקרמן.
רב-פקד רזי בכור (אלון אבוטבול) הוא חוקר משטרה שחוקר ביחד עם הסגן שלו נח זמיר (אלון נוימן) את רציחתם של אבנר רונן (גיל פרנק) ואתי אטיאס (דפנה דקל), שגופותיהם נמצאו ירויות ביער בן שמן. הם הכירו בתיכון עשרים שנה קודם לכן, אבל כל אחד מהם נישא למישהו אחר. מאירה (דפנה רכטר), אשתו של רזי, היא מרצה לקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן והם עוברים ביחד טיפולי פוריות בניסיון להוליד ילד. רזי מנהל רומן עם נאוה עבאדי (חנה אזולאי הספרי), נכה וקצינה בצה"ל וחברתה של הנרצחת.

מוזיקה: יובל רון, עריכה: ג'ואל אלקסיס, צלם: גיורא ביח.
בסרט שיחקו גם לאשה שמשוני, זאב שמשוני, מיקי בן הרוש.
הופק עבור חברת ICP לערוץ 3, בהפקת "רול תקשורת". הסרט צולם בתחנת משטרה בבית שמש.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניר דוד: אישים
קטגוריה:בוגרי המוסד החינוכי גלבוע
קטגוריה:בוגרי החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:במאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:במאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סגל בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
מנהרה 4 בקו הרכבת המהיר לירושלים

מנהרה 4 היא המנהרה המזרחית ביותר מבין מנהרות מסילת ירושלים - גנות.

המנהרה שנכרתה בכניסה לירושלים היא בעלת מאפיינים ייחודיים מכמה היבטים והאתגרים הכרוכים בכרייתה היו משמעותיים. פתח הכניסה למנהרה ממוקם כ-2.5 מטר בלבד מתחת לשדרות בן-גוריון בכיוון הפונה אל עמק הארזים, והיא מסתיימת בקצה הרציפים של תחנת הרכבת ירושלים – יצחק נבון בעומק של כ-80 מטר מתחת לפני הקרקע.

גובה המנהרה כ-22 מטר ורוחבה משתנה בהתאם לצורך. בחלקה הצפוני הפונה לעמק הארזים היא נכרתה כמנהרה אחודה ברוחב 14 מטרים, בהמשך היא מתרחבת ל-22 מטרים במטרה לאפשר חיוג רכבות לפני הכניסה לתחנה ואז מתפצלת לשתי מנהרות (מכנסונים בשפת הפרויקט) שבהמשך כל אחת מהן מתרחבת ובהן מוקמו איי הרציפים של תחנת נבון.

מהמנהרה נכרו חמש מנהרות מילוט המובילות לשמורת ליפתא, מהן אחת שמשמשת גם כמנהרת גישה לכלי רכב.

<gallery>
קובץ:הרכבת מכונת הדיפון בקצה מנהרת הרציף הצפוני תמונה 2.jpg|הרכבת מכונה לדיפון סופי בקצה מנהרת הרציפים הצפונית
קובץ:אולם רציפים דרומי.JPG|מכונה לדיפון סופי בקצה מנהרת הרציפים הדרומית
קובץ:מנהרת מילוט.JPG|אחת ממנהרות המילוט המובילות לליפתא בעת הבנייה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ישראל: מנהרות רכבת
קטגוריה:קו הרכבת המהיר לירושלים
יסמין גמליאל

שמיניית ווקאל, 2016. יסמין גמליאל הרביעית מימין
יסמין גמליאל (נולדה ב-20 בפברואר 1965) היא זמרת, מדבבת ומורה לפיתוח קול ישראלית. 

== ביוגרפיה ==
בשנת 1982 התגייסה ללהקת פיקוד הצפון. שם הייתה זכורה כסולנית בשיר "עוד לא תמו כל פלאייך" הידוע גם בביצועו של רמי קליינשטיין. למדה פיתוח קול אצל רחל הוכמן, מירה זכאי ואסתר אדמון. בשנים 1988–1991 הייתה חברה בשלישיית הפופ הישראלית "מנגו", לצד מירי נבו ומיכל צפיר. במקביל למדה ברימון בית ספר למוסיקה.

מאז 1996 גמליאל היא מורה לפיתוח קול ב"רימון בית ספר למוסיקה". בנוסף לכך מופיעה בהפקות שונות כזמרת. היא חברה בשמיניית ווקאל המבצעת מוזיקה קלאסית, ובהרכב "ווטרלו", המבצע משירי להקת "אַבְּבָּא".

== דיבוב ==
גמליאל דיבבה בעבר סרטי הנפשה בעברית. היא דיבבה את צ'רלי ואת כל הדמויות הנשיות בסדרת "האופנוברים ממאדים", עבורה גם ביצעה את שיר הפתיחה, את חואניטה ג'ורדן בסרט "ספייס ג'אם" ואת רוג ב"סדרת אקס-מן".

בשנת 1991 שרה את שיר הפתיחה והסיום של סדרת הטלוויזיה החינוכית, "אלף ואחת אמריקות" לצד חברי אף אוזן גרון.

בשנת 1994 דיבבה בסדרת הטלוויזיה המצליחה לילדים ספיידרמן: סדרת האנימציה בין היתר את הדמויות של מרי ג'יין ווטסון ושל מאדאם ווב. 

בשנת 1995 דיבבה בסדרה "בננמן" את פיונה כתבת החדשות, כמו כן דיבבה בסדרות "עומר" ו"טמבלינה". 

בשנת 2002 דיבבה בסדרה "מרגלית הבלשית". 

בשנת 2005 דיבבה את הגורילה בסרט "טרזן 2". 

בשנת 2006 דיבבה את גאסי האווזה בסרט "חוות הקסמים". 

בשנת 2009 דיבבה בתפקיד אורח בסדרה שנקראה במקור "ספיידרמן המדהים".

== חיים אישיים ==
גמליאל היא בתו של המוזיקאי והכוריאוגרף אליהו גמליאל מחבר הלחן לשיר "ארץ זבת חלב ודבש".

היא נשואה ואם לשני ילדים. מתגוררת בתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.rimonschool.co.il/team/yasmingamliel/ יסמין גמליאל], באתר בית הספר רימון
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרות השרות בעברית
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרות פופ ישראליות
קטגוריה:מדבבות ישראליות
קטגוריה:חברות להקת פיקוד הצפון
קטגוריה:מורים לפיתוח קול
קטגוריה:בוגרות מרכז חינוך ליאו באק
קטגוריה:בוגרי מרכז חינוך ליאו באק
קטגוריה:בוגרות רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:במאי דיבוב
קטגוריה:מתמודדות קדם-האירוויזיון
קטגוריה:מנגו (להקה)
קטגוריה:זמרי פופ ישראלים
קטגוריה:מדבבים ישראלים
קטגוריה:חברי להקת פיקוד הצפון
קטגוריה:במאיות דיבוב
קטגוריה:מתמודדי קדם-האירוויזיון
קטגוריה:מורות לפיתוח קול
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1965
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
מצר קמצ'טקה

מְצַר קַמְצַ'טְקָה (ברוסית: Камчатский пролив, באנגלית: Kamchatka Strait) הוא מצר ים במזרח הרחוק הרוסי בין האי ברינג (הגדול באיי קומנדור) לחצי האי קמצ'טקה. המצר מקשר בין ים ברינג שמצפון לו לבין האוקיינוס השקט שמדרומו.

רוחבו של המצר הוא כ-191 קילומטרים, עומקו המרבי – 4,420 מ' ואורכו למעלה מ-150 ק"מ.

לאורך המצר עובר שקע קוריל-קמצ'טקה.

== ראו גם ==
* מצר אדמירל קוזנצוב

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:רוסיה: מצרי ים
קטגוריה:מצרי ים באוקיינוס השקט
מצר קמצ'טקה
אל-ע'וביה א-תחתא

אל-ע'וביה א-תחתא (בערבית: الغبيّة التحتا) היה כפר ערבי בנפת חיפה, אשר מוקם כ-28 קילומטרים מדרום מזרח לעיר חיפה. הכפר רוקן מיושביו במהלך מלחמת העצמאות ב-8 באפריל 1948 כחלק מקרב משמר העמק. ההתקפה על הכפר באה כתגובה להפגזת תותחים על קיבוץ משמר העמק (שבמחיצתם היו ילדים) מצד צבא ההצלה.

על פי סקר הכפרים 1945 בארץ ישראל אוכלוסיית הכפר נאמדה בכ-1,130 תושבים. בית הספר היסודי של הכפר הוקם על ידי העות'מאנים בשנת 1888 ושימש גם את הכפרים הערביים שהקיפו אותו. עם תחילת המנדט הבריטי בית הספר נסגר. תושבי הכפר התפרנסו מחקלאות והתגוררו בבתים העשויים ממלט ובוץ.

==ראו גם==
* הקרב על ג'נין (1948)
* אל-ע'וביה אל-פוקא

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.palestineremembered.com/Haifa/al-Ghubayya-al-Tahta/ אל-ע'וביה א-תחתא באתר palestine remembered]
* גיליון מפה<ref></ref> 'משמר העמק', 1940 עם סימון הכפר באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור

==הערות שוליים==

ע'וביה א-תחתא (אל-)
קטגוריה:עמק יזרעאל
Empire (שיר)

"Empire" (בעברית: אימפריה) הוא שיר של הזמרת הקולומביאנית שאקירה, מאלבום האולפן העשירי שלה, Shakira. השיר יצא לאור ב-22 בפברואר 2014, כסינגל שיווקי ראשון מהאלבום ובנוסף יצא כסינגל השני הרשמי מן האלבום. השיר נכתב על ידי סטיב מק ואינה רולדסן, והופק על ידי שאקירה עצמה ומק. "Empire" היא בלדת רוק ומילות השיר מדברות על מציאת אהבה כל כך חזקה שהאימפריה של אותם אוהבים כולה לגרום "לעולם להתאחד".

עם יציאתו, "Empire" זכה לשבחים על ידי מבקרי מוזיקה, ששבחו את הזמרת על חזרתה לשורשיים הרוקיים שלה. חלקם אפילו קראו לבלדה "מדהימה" והשוו את קולה של שאקירה לשל טורי איימוס, ג'ול, ג'וני מיטשל ואלאניס מוריסט. השיר הגיע למקום 58 במצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי, כאשר מכר בארצות הברית למעלה ממיליון עותקים והוא אחד מהנמכרים ביותר של הזמרת שם.

הווידאו קליפ של השיר, בבימוי דרן קרייג, ג'ונתן קרייבן וג'ף ניקולס, יצא ב-25 במרץ 2014.

== וידאו קליפ ==
ב-10 במרץ 2014, שאקירה העלתה לפייסבוק תמונות שלה מתוך הצילומים לווידאו קליפ של השיר. בתמונות נראית שאקירה לובשת שמלת כלה לבנה. ב-13 במרץ, הועלה קליפ עם מילים לשיר לערוצה של הזמרת. בלוג המוזיקה "Idolator", קרא לקליפ "סרט תיעודי מדהים על טבע עם פסקול עוד יותר מדהים".

הווידאו קליפ הרשמי יצא ב-25 במרץ, ובוים על ידי דרן קרייג, ג'ונתן קרייבן וג'ף ניקולס. בקליפ, שאקירה מתגלה ככלה יפה בלבן צועדת לכיוון החתן בכנסייה מקושטת בפרחים. אבל בדמיון, שאקירה משנה את דעתה, מרימה את שמלתה ובורחת מהמקום אל תוך שדה ירוק שטוף שמש. בסצנה אחרת, היא נראתה עומדת על מדרגות הכנסייה ועולה באש אך לא נפגעת ממנה.

== הופעות חיות ==
ב-25 במרץ 2014, התקיימה מסיבה לכבוד יציאת האלבום של שאקירה בתיאטרון של תחנת הרדיו "iHeartRadio" בלוס אנג'לס. בזמן המסיבה, שאקירה הופיעה עם ארבעה שירים מהאלבום, כולל "Empire". יום לאחר מכן שאקירה הופיעה עם השיר במהלך ראיון שיווקי עם ג'ימי פאלון בתוכנית האירוח שלו. באותו היום, שאקירה הופיעה עם השיר "Hips Don't Lie" ו-"Empire" בשידור חי במהלך התוכנית "The Today Show". ב-29 במרץ, שאקירה הופיעה עם השיר "Empire" בשידור חי בתוכנית הכישרונות הבריטית, "The Voice UK".

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
|-
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|פלטינה
|1,000,000
|-
! colspan="3" |סיכום
|-
!בכל העולם
|
|1,100,000
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2014
קטגוריה:שירי שאקירה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סטיב מק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סטיב מק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי שאקירה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
יגואר F-טייפ

יגואר F-טייפ בחולון
יגואר F טייפ (באנגלית: Jaguar F-Type) היא מכונית ספורט בריטית מתוצרת יגואר. 

המכונית נחשפה בשנת 2010 תחת השם C-X15 ובשנת 2011 היא הוצגה באותו העיצוב אך תחת השם יגואר F-Type.

==נתונים טכניים==
ליגואר F טייפ יש שלושה סוגי מנועים: 
*מנוע 3.0 ל' עם 340 כ"ס ו-45 קג"מ (0–100 קמ"ש ב-5.3 שניות). 
*מנוע 3.0 ל' בגרסת S, בעל תפוקה מרבית של 380 כ"ס שמגיע מ-0 ל-100 קמ"ש ב-4.8 שניות.
*מנוע 5.0 ל' V8 עם 550 כ"ס (0–100 ב-4.2 ש'). מנוע זה הוא המנוע הגדול ביותר מבין השלושה ומצוי רק בגרסת ה-R.
האבזור כולל מושבי עור, בקרת נהיגה עם 25 מצבים, מערכת שמע משוכללת תוצרת 'מרידיאין', בקרת אקלים דו-אזורית, בלוטות', פנסי מטל הליד, בקרת שיוט עם מגביל מהירות אוטומטי, בקרת סטייה מנתיב, גלגל הגה מחומם ובמהדורות בכירות (V6S ו-V8), ערכת פליטה אקטיבית עם ווסת שמעצים את שאון היחידה מעל 3,000 סל"ד. 

בשנת 2014 עברה ה-F טייפ עדכון שבמסגרתו התווספה תיבת הילוכים ידנית בעלת 6 הילוכים קדמיים לגרסה הבסיסית ולגרסת ה-S. לגרסת ה-S בעלת התיבה האוטומטית מבית היוצר של 'ZF' בעלת 8 הילוכים התווספה הנעה כפולה לכל הגלגלים (AWD), תוספת שהתווספה גם לגרסת ה-R. 

ה-F טייפ מוצעת בשתי תצורות מרכב: קופה ורודסטר. המנועים והמכלולים משותפים, אך הניהוג של גרסת הקופה נחשב לחד יותר, בעיקר עקב שלדה קשיחה ב-70% לעומת גרסת הרודסטר.

==ביקורת==
ה-F טייפ זכתה לביקורות טובות והכתירו אותה כממשיכת דרכה של ה-E טייפ.

== גלריה ==

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.kvishim.co.il/cars/%D7%99%D7%92%D7%95%D7%90%D7%A8-f-type/ חוות דעת יגואר f-type], באתר כבישים
* 

F-Type
קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2010
קטגוריה:מכונית השנה בעולם
קטגוריה:מכוניות בריטיות
דן גלברט

דן גלברט (16 במרץ 1918 - 19 בדצמבר 2000) היה קריקטוריסט ומעצב גרפי ישראלי יליד גרמניה.

==ביוגרפיה==
דן גלברט נולד בשנת 1918 בהמבורג, גרמניה להורים ממוצא פולני. בנעוריו היה פעיל בתנועת "הבונים". באוקטובר 1938 גורש עם משפחתו לזבונשין (Zbaszyn), על גבול פולין-גרמניה. בפולין ארגן גלברט קבוצת ילדים להכשרה בחוות ההכשרה בגרוכוב (Grochow), פולין. בשנת 1939 ברח עם הקבוצה וארגן את עלייתה לארץ ישראל דרך וילנה. הוא עצמו עלה לארץ ישראל בשנת 1941 דרך מוסקבה ואיסטנבול והשתקע בקיבוץ אלונים. בשנת 1943 נשלח לטהראן

בשנת 1947 נבחר להנהלת הקיבוץ
פרסם קריקטורות ואיורים בפרסומים של תנועת הקיבוץ המאוחד כגון שבועון "הקיבוץ המאוחד", "בקיבוץ".

בשנת 1959 הוציא את ספר המאגד קריקטורות שפורסמו בעיתון "בקיבוץ" ועסקו בחיי הקיבוץ. הספר זכה למהדורות נוספות בשנת 1954–1955 תחת השם "פנימי בהחלט".

החל משנות ה-50 של המאה ה-20 שימש כמעצב עבור פרסומים של חברות ממשלתיות שונות. בנוסף, כיהן כמעצב הבית של חברת "כור", ועיצב את הסמליל המקורי שלה. 

בשנת 1963 עיצב את התפאורה למחזה "הפיזיקאים" מאת פרידריך דירנמאט בתיאטרון הבימה.
שימש כמעצב של תערוכת "משפחת הקיבוץ" (1958), תערוכת צה"ל (1968), תערוכת "שלום על ישראל" (1969) בבית עיריית תל אביב-יפו, תערוכת קבע בנושא גטו וילנה בבית לוחמי הגטאות (1972) ואת התערוכה הנודדת בנושא יהדות גרמניה (1993), שהוצגה ב-21 ערים ברחבי גרמניה.

בשנת 1962 נתמנה כיועץ גרפי לתיאטרון חיפה החדש

בשנת 1985 מונה לנשיא אגודת הגרפיקאים בישראל.

דן גלברט נפטר בשנת 2000 והובא למנוחות בבית העלמין בקיבוץ אלונים.

==הוראה==
*1951-? המכון לציור שימושי של התנועה הקיבוצית המאוחדת, אלונים

==פרסים==
*1952 פרס שני, תחרות לעיצוב כרזת יום העצמאות
*1968 פרס שלישי, תחרות הרכזות ליריד הבינלאומי, תל אביב

==פרסומים==
* בקיבוץ : לקט ממאה גליונות "בקיבוץ"-שבועון הקיבוץ המאוחד, [תל אביב] : הקיבוץ המאוחד, [תשי"-]
* פנימי בהחלט! : צרור קאריקטורות מחיי הקיבוץ ; לקט מתוך 200 גליונות "בקיבוץ" - שבועון הקיבוץ המאוחד, תל אביב : הקיבוץ המאוחד, 1954, 1955
*גורי, חיים; גלברט, דן; שבא, שלמה (עורכים), סיפור המעשה: חמישים שנה להסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל, (תל אביב) : עם עובד, (תש"ל 1969)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.samlil.co.il/%D7%93%D7%9F-%D7%92%D7%9C%D7%91%D7%A8%D7%98-2000-1918/ דן גלברט] באתר סמליל
* [http://www.infocenters.co.il/gfh/notebook_ext.asp?book=66353&lang=heb&site=gfh דן גלברט] באתר בית לוחמי הגיטאות

==הערות שוליים==

קטגוריה:קריקטוריסטים ישראלים
קטגוריה:גרפיקאים ישראלים
קטגוריה:אלונים: אישים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1918
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2000
קטגוריה:מגורשי זבונשין
קטגוריה:אישים הקבורים באלונים
קוזי

קוזי (בכתיב לועזי: Kuzi ולעיתים Cousy) הוא שם משפחה ממקור בלקני, הקשור אטימולוגית לסחר בכבשים.

בשנת 1394 גורשו יהודי צרפת על ידי שארל השישי, מלך צרפת לחבל הבלקן; חלק מהאנשים שגורשו קיבלו את שם המשפחה "קוזי" (שהיא עיירה צפונית לעיר ליון).

* אורן קוזי – כותב ומשורר ישראלי
קטגוריה:יהדות הבלקן
קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
ימים יגידו

ימים יגידו הוא אלבומו ה-17 של הזמר אייל גולן, שיצא לאור ב-7 באפריל 2014. לאחר שבועיים האלבום הגיע למעמד אלבום פלטינה כפולה על מכירות של למעלה מ-60 אלף עותקים. זהו האלבום הראשון של גולן שיצא לאחר שהתפוצצה פרשת "משחקי חברה", בה נקשר שמו, אך התיק כנגדו נגנז בסופו של דבר.

על מרבית ההפקה המוזיקלית והעיבודים של שירי האלבום הופקד יעקב למאי, לצד עיבודים נוספים של תמיר צור, ציקי זנטי ודודו קומה.

==סינגלים==
לפני צאת האלבום הופצו לרשת ולרדיו ארבעה סינגלים מתוך האלבום, ואחד אחרי צאת האלבום.
;מבעד לדמעה
ב-15 באוקטובר 2013 יצא הסינגל הראשון "מבעד לדמעה" שכתבה עינת הולנדר, הלחין אופיר כהן, ועיבד תמיר צור.
;מתפלל
ב-1 בדצמבר 2013 יצא הסינגל השני "מתפלל" למילים ולחן של פאר טסי, שהגיע אחרי החקירה שלו במשטרה בחשד לקשירת שמו בפרשת "משחקי חברה", והשיר היה לשיר הכי מושמע ברדיו בשבוע צאתו לרדיו.
;צללים של דמותה
ב-9 בפברואר 2014 הופץ סינגל שלישי בשם "צללים של דמותה" המתכתב עם הסגנון הלבנוני שכתב והלחין אופיר כהן, עם עיבוד והפקה מוזיקלית של תמיר צור. השיר הוא שיר נשמה עצוב, שמספר על געגועים לאישה שעזבה.
;הלילה תרקדי
ב-18 במרץ 2014 יצא הסינגל הרביעי והאחרון לפני צאת האלבום - "הלילה תרקדי" למילים וללחן של דורון אלימלך ואליאב מועלם, ועיבוד ולהפקה מוזיקלית של יעקב למאי. שיר קצבי וקלילשהיה במשך שלושה שבועות לשיר הכי מושמע ברדיו הישראלי.

;ואולי ביום יפה
ב-18 במאי 2014 לאחר צאת האלבום, הופץ הסינגל "ואולי ביום יפה" למילים של רמי לב, ולחן של עדי ליאון. השיר הושמע יותר מ-230 פעמים בתחנות הרדיו השונות, וצבר למעלה מ-4 מיליון צפיות ביוטיוב.

==שירים בולטים שלא יצאו כסינגל==
שיר הנושא של האלבום "ימים יגידו" לא יצא כסינגל, אך תוך שבועיים זכה ביותר ממיליון מאתיים אלף צפיות באתר YouTube והיה בראש מצעד ההורדות של חברות הסלולרי. גם השיר הפותח באלבום "אני מקווה", שלא יצא כסינגל, הצליח להשיג יותר מחצי מיליון צפיות באתר יוטיוב בפרק זמן קצר מאוד.

==ההצלחה==
האלבום הצליח ומכר תוך זמן קצר של 24 שעות 30 אלף עותקים והפך לאלבום פלטינה. היה זה הישג חסר תקדים של זמר ישראלי לאחר שבועיים מצאת האלבום פורסם שהאלבום נמכר יותר מ-60,528 עותקים זהו שיא ישראלי שעוד לא היה בישראל.כבר בשבוע השני של האלבום נצפה ביוטיוב מעל ל-780 אלף צפיות לאלבום, ובנוסף כל השירים עברו את ה-400 אלף צפיות ואף חלקם הגיעו מעל למיליון צפיות

==שירי האלבום==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/playlist?list=PL2l4T5NjtOso1CfHCLFkE7et-ykWIRbzr שמיעת שירי האלבום ביוטיוב]
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20140805025052/http://charts.co.il/article.asp?id=3664 אייל גולן באלבום סולו חדש – "ימים יגידו"], באתר charts, 7 באפריל 2014
* לידור אלימלך, [http://www.frogi.co.il/music-local/8833.html באמצע הבלאגן אייל גולן משחרר את אלבומו: "ימים יגידו"], באתר פרוגי, 7 באפריל 2014
* 
* 
* [http://www.thepost.co.il/news/new.aspx?pn6Vq=L&0r9VQ=FFGJH "ימים יגידו": אייל גולן הגיע לאלבום פלטינה תוך פחות מ-24 שעות], באתר דה פוסט, 9 באפריל 2014
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי 2014
קטגוריה:אלבומי אייל גולן
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי פלטינה כפולה ומעלה בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת ליאם הפקות
מרטינה מק'ברייד

מרטינה מריה שיף (נולדה ב־29 ביולי 1966) הידועה בשם הבמה מרטינה מק'ברייד (באנגלית: Martina McBride) היא זמרת וכותבת שירים אמריקאית בז'אנר של מוזיקת הקאנטרי. נאמר עליה שהיא "סלין דיון של מוזיקת הקאנטרי" בזכות הבלדות העוצמתיות וקול הסופרן שלה.
== קריירה ==
את דרכה המוזיקלית החלה מרטינה כזמרת רקע במופעים של גארת' ברוקס. בעלה (ג'ון מקברייד) שעבד באותה תקופה כמפיק מוזיקלי הפיק למרטינה כמה דמואים ושלח אותם לכל מיני חברות תקליטים בתקווה שאחת מהן תחליט להחתים אותה.

מק'ברייד הוחתמה בחברת התקליטים האמריקאית RCA Nashville בשנת 1991 והוציאה את שיר הבכורה שלה- "The Time Has Come" שנה לאחר מכן. במשך הזמן היא גלשה בסגנון המוזיקה שלה גם לפופ, בדומה לזמרות פיית' היל ושאניה טוויין, והוציאה שרשרת של להיטים.
מק'ברייד הקליטה בסך הכל 11 אלבומים, אוסף להיטים אחד, אלבום אחד של הופעה חיה, אוסף של חג המולד ועוד שני אלבומי אוספים. 7 מהאלבומים שלה ו- 2 מאוספי הלהיטים שלה זכו בפרס תקליט הזהב של התאחדות התקליטים האמריקאית (RIAA). בארצות הברית מכרה מק'ברייד יותר מ-14 מיליון אלבומים. בנוסף זכתה מק'ברייד בפרס זמרת השנה של התאחדות מוזיקת הקאנטרי.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:אמנים אמריקאים הידועים בשם במה
קטגוריה:זמרות אמריקאיות
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:אמניות ריפבליק רקורדס
קטגוריה:חברי איגוד מוזיקת הקאנטרי
קטגוריה:זמרי-יוצרי קאנטרי אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה האמריקאית
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1966
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1966
עדנה מדליה

עדנה מדליה (1937 – 26 בנובמבר 2006) הייתה אתלטית ומאמנת ישראלית, 5 פעמים אלופת ישראל, שיאנית ישראל, אלופת המכביה ושיאנית המכביה בהטלת כידון. היא אימנה את נבחרת ישראל למשחקים הפאראלימפיים במשך 20 שנה (רומא 1960 - ארנהם 1980).

מדליה הייתה לאתלטית הישראלית הראשונה שהטילה כידון מעבר ל-40 מטר, שיא שהחזיק מעמד במשך 12 שנים.

בשנת 2005 העניק איגוד האתלטיקה בישראל למדליה את התואר "עמיתת כבוד".

== ביוגרפיה ==
מדליה נולדה בטבריה בת למרדכי וחנה. אביה, שרת כקצין משטרה בצפון הארץ ולכן היא התגוררה עם משפחתה בתחנת המשטרה בהר כנען. היא למדה בבית הספר ברובע היהודי בצפת ובהמשך במכון וינגייט. בעת השרות הצבאי היא שרתה בנח"ל. בסיום לימודי הוראת הספורט, החלה לעבוד בבית ספר בשכונת התקווה עם נוער במצוקה ובשעות אחר הצהרים אימנה את צעירי השכונה בהתנדבות. בנוסף, הייתה מסיעה בהתנדבות תלמידים לחוות הסוסים שניהל אביה בעבר הירקון.

===אלופת ישראל===
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בשנת 1953 זכתה מדליה במדליית זהב בהטלת כידון לראשונה בקריירה שלה.

===שיאנית ישראל===
בתחרות שנערכה בכפר סבא ב–15 בינואר 1955 קבעה מדליה שיא ישראלי חדש של 33.96 מטר, שיפור לשיא הישראלי של רעיה ברונשטיין (33.95 מטר). ביוני אותה שנה היא שיפרה את שיאה והעמידה אותו על 36.65 מטר. שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בתל אביב היא זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 36.09 מטר, לפני גודהרד מהפועל כפר סבא (30.74 מטר) ורעיה ברונשטיין (28.63 מטר), שתיהן מהפועל כפר סבא.

===אלופת כינוס הפועל===
בתחרויות האתלטיקה בכינוס הפועל השישי שנערכו בשנת 1956 זכתה מדליה במדליית זהב בהטלת כידון

בתחרות שנערכה בתל אביב בספטמבר אותה שנה קבעה מדליה בהטלת כידון שיא ישראלי חדש של 37.01 מטר. חודש לאחר מכן, בתחרות שנערכה בכפר סבא באוקטובר אותה שנה היא שיפרה את שיאה הישראלי בהטלת כידון והעמידה אותו על תוצאה של 37.25 מטר.

===אלופת המכביה===
בתחרויות האתלטיקה במכביה החמישית שנערכו בספטמבר 1957 זכתה מדליה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא ישראלי חדש ובשיא מכביה חדש של 40.93 מטר, שיפור לשיא המכביה של ליליאן קופלנד מארצות הברית שהושג במכביה השנייה. שיא ישראלי זה החזיק מעמד 12 שנים ונשבר על ידי קלרה פלום (44.68 מטר).

בתחרויות האתלטיקה של המכביה השישית שנערכו בספטמבר 1961 זכתה מדליה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 36.97 מטר, אחרי אירין פילד מבריטניה (39.03 מטר) ולפני קרול קאופמן מארצות הברית (35.90 מטר).

בשנת 1965 יצאה מדליה עם משלחת ישראלית בראשות אל"ם דינה ורט, קצינת ח"ן ראשית בעבר, להקים שירות לאומי לנשים בחוף השנהב.

בשנות ה-70 שימשה עדנה כחברה פעילה בוועדת האתלטיקה הארצית (איגוד האתלטיקה כיום).

== שיאים אישיים ==
* הטלת כידון: 40.93 מטר (1957) שיא ישראל בעבר

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.gen-mus.co.il/person/?id=9648 מדליה עדנה] אלבום המשפחות עדת ראשון לציון
* אריק קוקוס, [https://web.archive.org/web/20140407082653/http://www.sportweb.co.il/מאמרים/נשים/391_ עדנה מדליה ז"ל (1937 - 2006)], באתר SPORTWEB , 28 במרץ 2007
* 
* 
* 
* 
* [http://www.gbrathletics.com/nc/isr.htm אלופי ואלופות ישראל באתלטיקה] באתר gbrathletics 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלופות ישראל בהטלת כידון
קטגוריה:אלופות המכביה: אתלטיות
קטגוריה:בוגרות המכללה האקדמית בווינגייט
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית בווינגייט
קטגוריה:נשים הקבורות בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2006
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006
רחבת הר הרצל

מפת רחבת הר הרצל
רחבת הר הרצל היא רחבת הטקסים המרכזית בהר הרצל בירושלים.

הרחבה ממוקמת בנקודה הגבוהה ביותר בהר הרצל ממנה נשקפים נופי ירושלים ובסמוך אליה מצויות שתי נקודות תצפית אל מרכז העיר. הרחבה נמצאת בין בית הקברות הצבאי הלאומי לבין בית הקברות הממלכתי האזרחי. בצד הצפוני של הרחבה נמצא קברו של בנימין זאב הרצל, ובצדה הדרומי נמצאת סככת מנוחה למבקרים.

הרחבה משמשת בכל שנה לטקס הדלקת המשואות, שהוא הטקס המרכזי הנועל את יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולנפגעי פעולות האיבה ופותח את חגיגות יום העצמאות במעמד קהל מוזמנים, יושב ראש הכנסת וראשי המדינה.

== היסטוריה ==
הרחבה הוקמה בשנת 1950 בנקודה הגבוהה ביותר על הר הרצל ונחנכה ביום העצמאות השני של מדינת ישראל במעמד יושב ראש הכנסת יוסף שפרינצק, אך בגלל מספר המשתתפים המועט וגודלה הקטן היא הורחבה כמה שנים מאוחר יותר לכדי גודלה הנוכחי כיום. 

בסוף שנות ה-90 נערכה תחרות להקמת רחבה חדשה, תוכנית שהתבטלה לבסוף. בשנת 2008 שופצה הרחבה וגם הורחבה מעט והוחלפו המרצפות הישנות שהיו בחלקן עשויות מאבן ירושלמית מחוספסות במרצפות חלקות ובנוסף לכך הוקמו רמפות לנגישות ושלטי נגישות לנכים והורחבה החנייה בחזית הרחבה עבור צוותי טלוויזיה ותקשורת. 

ב-18 באפריל 2012, במהלך החזרות לטקס המרכזי, נהרגה סגן , דגלנית מחיל הרפואה ועימה נפצעו שבעה חיילים, לאחר שהתמוטט גשר התאורה שהקיף את הרחבה. הוריה של סג"ם הילה בצלאלי, הדליקו בטקס באותה שנה משואה לזכרה, בצוותא עם יושב ראש הכנסת ראובן ריבלין.

ב-20 בספטמבר 2016 נערך ברחבה טקס ההשכבה של נשיא המדינה לשעבר שמעון פרס מול כ-5,000 אישי ציבור ומנהיגים מרחבי העולם.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:PikiWiki Israel 656 Hertzels Tomb קבר הרצל.JPG|קבר הרצל בצידה הצפוני של הרחבה 
קובץ:סככה - רחבת הר הרצל.jpg|סככת מנוחה למבקרים בצידה הדרומי של הרחבה
קובץ:Raw00029.JPG|טקס החלפת הדגלים ברחבה עם כניסת יום העצמאות
</gallery>

== ראו גם ==
* טקס הדלקת המשואות

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הר הרצל
קטגוריה:ירושלים: כיכרות
יוסף (יוסקה) לוי

יוסקה לוי בסככת עבודה עם בן-גוריון באילת, 1962
יוסקה לוי בפגישה עם [[דוד בן-גוריון]]
יוסף (יוסקה) לוי (1926 – אוקטובר 1985) היה ראש העיר השני של אילת.

==ביוגרפיה==
יוסף לוי נולד בקהיר בשנת 1926. בגיל 15 הצטרף לתנועת החלוץ. בשנת 1948 נעצר כשהוא מוביל נשק על אופניו, כחלק מתפקידו במחתרת היהודית בקהיר. הוא נשלח על ידי השלטונות למחנה מעצר בא-טור, ביחד עם יהודים ציוניים נוספים שהוגדרו מסוכנים ביותר. 

לוי שוחרר בתחילת 1950, עלה ארצה, התמקם באילת, החל לעבוד בחברת ארקיע והיה למנהל סניף אילת. בשנת 1959 נבחר לראשות עיריית אילת. לוי פיתח את העיר פיתוח מואץ והתמקד בתחומי התעשייה והתיירות. בתקופת כהונתו הוקם נמל אילת, נבנתה המרינה (הלגונה), נסלל כביש הערבה, ונחתם הסכם ערים תאומות עם העיר לוס אנג'לס. 
למעשה, העיר התהוותה בתקופת כהונתו, שארכה שמונה שנים. בשנת 1959, בתחילת הקדנציה שלו, גרו באילת כמה מאות תושבים ועתידה כעיר לא היה מובטח. בשנת 1967, בתום הקדנציה, גרו בה 10,000 תושבים.

בשנת 1967 עבר למקסיקו, שם שירת כנספח הכלכלי בשגרירות ישראל. כעבור שלוש שנים, ב-1970, חזר ארצה והשתלב במגזר העסקי. התפקיד הבולט ביותר בו שימש היה סמנכ"ל המנהל של כימיקלים לישראל. במסגרת תפקיד זה, הקים בסמוך לערד בית ספר מקצועי לנוער שנשר מהמסגרות הרגילות. בנוסף, תמך בפרויקטים חינוכיים ואקדמיים הקשורים לנגב בעיקר. באוקטובר 1985 נהרג בתאונת דרכים בעת שהיה בנסיעת עבודה בצרפת. על שמו קרוי רחוב בעיר אילת ובית הספר בערד, אותו הקים.

==לקריאה נוספת==
*נפתלי ארבל וברוך מאירי, אילת: שורשים בחוף ים סוף, הוצאת מעריב, 1973.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.eilat-history.co.il/ היסטוריה של העיר אילת]
* [http://www.eilat.muni.il/%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%99-%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%A8-%D7%90%D7%99%D7%9C%D7%AA ראשי עיר בעבר ובהווה], באתר עיריית אילת
* [http://www.eilat-history.co.il/sapir_asp/notebook.asp?lang=HEB&dlang=HEB&module=notebook&page=next_list&rsvr=all@all&param=%3Cdlang%3EHEB%3C/%3E%3Cnob%3E21%3C/%3E%3Cstart_entry%3E1%3C/%3E%3Crsvr_id%3Eall%3C/%3E%3Clang_id%3EHEB%3C/%3E%3Cquantity%3E15%3C/%3E%3Cvalue%3E%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%99%20%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%A8%3C/%3E%3Cindex_name%3EINX_TERM%3C/%3E%3Ccollector%3E0%3C/%3E%3Clif%3ETERM%3C/%3E%3Crsvr_ser%3E@@all%3C/%3E%3Cnum_page%3E1%3C/%3E%3Cbook_id%3E523%3C/%3E%3Cbblink%3E0%3C/%3E%3Cquery_name%3Eidh-appl1_6104_476562%3C/%3E%3Cpitem%3ET70@230@%3C/%3E%3Cchecktab%3E0%3C/%3E%3Ccur_lang%3EHEB%3C/%3E%3Cquery_index%3EINX_TERM@TERM%3C/%3E%3Cdispq%3Ez1z%D7%A7%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%A8%20%D7%9C%D7%A0%D7%95%D7%A9%D7%90:%20z3z%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%99%20%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%A8,%20%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9C%D7%99%20%20z1z%D7%9E%D7%90%D7%92%D7%A8%D7%99%D7%9D:%20z3z%D7%9E%D7%90%D7%92%D7%A8%20%D7%9B%D7%9C%D7%9C%D7%99%3C/%3E%3Cnum_of_items%3E0%3C/%3E%3Cthumb%3E0%3C/%3E%3Csmode%3Edts%3C/%3E%3Cview%3Erecords%3C/%3E%3Cwords%3E%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%99%20%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%A8@@%D7%A8%D7%90%D7%A9%D7%99@@%D7%94%D7%A2%D7%99%D7%A8@@n%3C/%3E%3Cincomer%3Eprevitem%3C/%3E&param2=&site=eilat_mus פריטים בנושא יוסף (יוסקה) לוי], אתר ארכיון העיר אילת
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי עיריית אילת
קטגוריה:ישראלים ילידי מצרים
קטגוריה:פעילים ציונים במצרים
קטגוריה:עובדי ארקיע
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בצרפת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1985
ג'קרנדה קורי

ג'קרנדה קורי (נולדה ב-1966) היא אמנית ישראלית ומרצה במחלקה לעיצוב קרמי וזכוכית באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.

== ביוגרפיה ==
נולדה בשנת 1966 במקסיקו סיטי. עלתה לארץ בשנת 1987. סיימה את לימודיה במחלקה לעיצוב קרמי בבצלאל בהצטיינות בשנת 1991, ומאז עוסקת בקרמיקה בסטודיו הפרטי שלה בתל אביב.

מרצה במחלקה לעיצוב קרמי בבצלאל מאז שנת 2006. ומלמדת בבית בנימיני בתל אביב, מאז 2011.

== פרסים ==
*1989 - פרס אריקה ולודוויג ג'סלסון.
*1990 - פרס בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב ירושלים עבור הצטיינות בלימודים.
*1991 - פרס בלומנטל לקדרות.
*1993-1994 - מלגת קרן שרת, קרן התרבות אמריקה ישראל.

==תערוכות==
===תערוכות יחיד===
* 1992 - "כדים", גלריה "שלוש שלושים", תל אביב.
* 1993 - "נדבך", גלריית בית האמנים, ירושלים.
*1995 - "עשרה כדים", המשכן לאמנויות הבמה, תל אביב.
*2001 - "כדים", בית אדלסבורג, סביון.
* 2002 - "עוד כדים", מוזיאון בית אהרון כהנא, רמת גן.
*2006 - "ג'קרנדה", גלריה פריסקופ לעיצוב עכשווי, תל אביב.
*2006 - "ג'קרנדה", הגלריה במחלקה לעיצוב קרמי וזכוכית, בצלאל, ירושלים.
*2010 - "טייפס", גלריה פריסקופ לעיצוב עכשווי, תל אביב.
*2022 - "היעשות פלסטיק", בית בינימיני, תל אביב

== תערוכות קבוצתיות ==
*1991 - תערוכת בוגרים – בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים.
*1992 - תערוכת זוכי מלגות קרן שרת – מוזיאון לאמנות ישראלית, רמת גן.
*1993 - תערוכת זוכי מלגות קרן שרת – גלריה אוניברסיטאית-אוניברסיטת תל אביב.
*1993 - "קרמיקה בעולם האמנות והעיצוב" – ביאנלה לקרמיקה, באר שבע.
*1994 - תערוכת זוכי מלגות קרן שרת – משכן לאמנות ע"ש חיים אתר, עין חרוד.
*1995 - "טאלנט" – תערוכת עיצוב בינלאומית, מינכן.
*1996 - "הביאנלה הראשונה ליצירה בארצות אגן הים התיכון", מרסיי.
*2001 - 1800, גלריה הורס ריכטר, תל אביב.
*Material Culture" – Craft Alliance Gallery, St. Louis, U.S.A. - 2004
*2006 - "SOFA"- The Internetional Expositon of Sculpturlal Objects & Functional Art.
*Philadelphia Museum Art Craft Show - 2008
*2013 - הביאנלה השביעית לקרמיקה ישראלית במוזיאון ארץ ישראל.

== גלריה ==
 <gallery>
Jacaranda Kori1.jpg
Jacaranda Kori2.jpg
Jacaranda Kori3.jpg
Jacaranda Kori4.jpg
Jacaranda Kori5.jpg
Jacaranda Kori6.jpg
Jacaranda Kori7.jpg
 </gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.jacaranda-kori.com אתר הבית של ג'קרנדה קורי]
*
* [https://www.youtube.com/watch?v=IKj5D3MpBeY ג'קרנדה קורי], באתר יוטיוב

קטגוריה:אמניות קרמיקה ישראליות
קטגוריה:אמני קרמיקה ישראלים
קטגוריה:אמניות ישראליות
קטגוריה:סגל בצלאל
קטגוריה:מורים לאמנות בישראל
קטגוריה:בוגרות בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:ישראליות ילידות מקסיקו
קטגוריה:ישראלים ילידי מקסיקו
קטגוריה:ערכים שנערכו במסגרת GLAM בצלאל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1966
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
נציב כבאות והצלה

דרגת רב-טפסר שאותה נושא נציב כבאות והצלה
נציב כבאות והצלה הוא מפקד הכבאות בישראל בדרגת רב-טפסר העומד בראש הרשות הארצית לכיבוי והצלה ואחראי על ניהול הרשות וביצוע תפקידיה. מקום מושבו הוא בניין נציבות כבאות והצלה בשדרות רחבעם זאבי, ראשון לציון.

הנציב נבחר לתפקידו על ידי ממשלת ישראל בהמלצת השר לביטחון פנים כל חמש שנים.

נציב כבאות וההצלה הנוכחי הוא אייל כספי.

==סמכויות==
מקור סמכויות הנציב הוא סעיף 10 בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה, שאומר כי:
* הנציב רשאי לסגור שטח או מקום ולמנוע כניסה אליו או יציאה ממנו כשיש חשש להתפשטות אש וסכנת חיים.
* כמו כן הנציב רשאי להוציא כל הוראה סבירה הדרושה להצלת חיי אדם, להצלת רכוש, למניעת פגיעה או להתפשטות האש.
* הנציב אחראי להוציא הוראות רשות שיקבעו את תפקודה של רשות הכבאות וההצלה ונועדו להבטיח את פעולתה התקנית.

==ראשי שירותי הכבאות לדורותיהם==
{| class="wikitable"
! שם ממלא התפקיד !! תחילת כהונה !! סיום כהונה !! הערה
|-
| אלכסנדר שפיר
| 1961
| 1978
|מפקח כבאות ראשי
|-
| חגי חפץ
| 1978
| 1979
|מפקח כבאות ראשי
|-
| רמי כחלון
| 1979
| 1989
|מפקח כבאות ראשי
|-
| יעקב מרקוביץ
| 1989
| 1992
|נציב כבאות והצלה
|-
| שלמה יוסף כהן
| 1992
| 1994
|רב-טפסר נציב ומפקח כבאות ראשי ותא"ל במיל'
|-
| אורי מנוס
| 1994
| 1998
|נציב ומפקח כבאות ראשי
|-
| אפרים מערבי
| 1994
| 1996
|מפקח כבאות ראשי, רב-טפסר
|-
| משה ורדי
| 1998
| 2001
|נציב ומפקח כבאות ראשי, רב-טפסר
|-
| מאיר הראל (שימש כממלא מקום)
| 2001
| 2002
|מ"מ נציב כבאות והצלה, טפסר
|-
| ששי קציר (שימש כממלא מקום)
| 2002
| 2002
|מ"מ מפקח כבאות ראשי, מנהל שירותי החירום במשרד הפנים
|-
| שמעון רומח
| 2002
| 2011
|נציב ומפקח כבאות ראשי, רב-טפסר
|-
| שחר איילון
| 2011
| 2016
|נציב ומפקח כבאות ראשי, רב-טפסר
|-
| שמעון בן נר (ממלא מקום)
| 2016
| 2017
|מ"מ נציב ומפקח כבאות ראשי, טפסר בכיר
|-
| דדי שמחי
| מרץ 2017
| 2022
|נציב ומפקח כבאות ראשי, רב-טפסר
|-
| אייל כספי
| מרץ 2022
| מכהן
|נציב ומפקח כבאות ראשי, רב-טפסר
|-
|}
==גלריה==
<gallery>
נציבות1.png|דגל הנציבות בראשית שנות ה-80'
סיכת נציבות לכבאות והצלה ישנה.png|סיכת נציבות ישנה
NetzivutFlagOld.PNG|דגל הנציבות בהמשך שנות ה-80'
נציבות לכבאות והצלה.png|סיכת סמל הנציבות
Flag of FireDep Chief of Staff.svg|הנס הקודם של נציב כבאות והצלה לישראל
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.102.gov.il/About/FireCommissioner/Pages/CommissionerAuthorities.aspx סמכויות הנציב ורשימת הנציבים לדורותיהם], באתר הרשות הארצית לכבאות והצלה

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:כיבוי אש בישראל