יוסף יהודה מרטון

יוסף יהודה מרטון (כ' בסיוון ה'תרצ"ג, 14 ביוני 1933 – כ"ט בכסלו ה'תשע"ד, 2 בדצמבר 2013) היה מוזיקאי, מנצח, מתזמר, מעבד ומנהל מוזיקלי, מלחין, חזן, כותב תווים, עורך, היסטוריון, מאייר, מעצב גרפי, מחנך ומנהל. עסק במחקר, בהוראת, בהנחלת ובביצוע טעמי המקרא, נוסחאות התפילה, מוזיקה יהודית וניגוני חב"ד. מייסד, מנצח, מעבד, מפיקה ומנהלה המוזיקלי של מקהלת ניח"ח של חסידות חב"ד ומחלוצי הזמר החב"די בישראל<ref>[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=67885 הרב יוסף יהודא מרטון], באתר שטורעם.נט</ref>. נודע כמחבר הניגון ופרצת.

== ביוגרפיה ==
נולד בסיגישוארה שברומניה ליעקב וביילא מלכה, משפחה דתית ואמידה שניהלה עסקי משק שונים. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה והצטרפותה של ממלכת רומניה למדינות הציר, נושלה המשפחה מכל רכושה, בדומה לשאר יהודי האזור. לאחר כניסת הצבא הרוסי לעיר בראשית 1945, החלו לפעול ברחבי טרנסילבניה תנועת נוער ציוניות, ויוסף הצטרף לתנועת בני עקיבא.

בשנת 1947, העפיל עם 7,600 מעפילים באניית המעפילים פאן יורק. חיל הים הבריטי כלא את יושבי האנייה בקפריסין ולאחר 3 חודשים נכנסו לישראל.

בשנת 1948 החל ללמוד בישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה אצל הרב משה צבי נריה והרב אברהם צוקרמן, ולאחר מכן סיים לימודיו בבית הספר התיכוני "מעלה" לצורך קבלת תעודה. ביולי 1952 התגייס לצה"ל ושירת בחיל ההנדסה. לאחר שחרורו מצה"ל למד בפקולטה לארכיטקטורה בטכניון חיפה ולאחר מכן בקונסרבטוריון בחיפה. 

בשנת 1957 התקרב לחסידות חב"ד, ביקר בישיבת תומכי תמימים ויצר קשר עם הרבי מלובביץ'. היה מורה בתיכון בית חנה בירושלים משנת הקמתו. בה'תשי"ט התמנה למנהל בית הספר רשת אהלי יוסף יצחק הראשון בלוד. בהמשך ניהל את בית הספר בעיר גנים בירושלים.

נשא את חנה גולדברג, והיה ממייסדי קהילת חב"ד בשיכון פאג"י בירושלים. לאחר פטירת אשתו נשא את שיינדל והתגורר בשכונת בית וגן שם היה ממייסדי קהילת חב"ד. בבתי כנסת אלו ובבית הכנסת "חסידים" בבית וגן היה בעל-הקורא ובעל-התפילה.

== פעילות ==
בתחילת דרכו השתתף בפעילות המקהלה הקאמרית של עיריית חיפה ומקהלת הפועלים של ההסתדרות, שימש מורה למוזיקה בבית הספר הריאלי, וניצח על מקהלת בית הספר ומקהלת בני עקיבא בחיפה. כן היה ממארגני המופעים המוזיקליים של חגיגות העשור למדינת ישראל. מרטון אחראי לעיבודים המוזיקליים של "אירוע העשור" הגדול שהתקיים באצטדיון ייעודי שהוכשר לכך, בסמוך למערת אליהו בחיפה. בהשתתפות המקהלה הקאמרית של חיפה, מקהלת קול ישראל ותזמורת חיפה, בניצוח איתן לוסטיג.

עסק בהוראה, ניהל שני בתי ספר והיה מנהל בית הספר הראשון ברשת חינוך חב"ד.

לעיתים עסק בחזנות ושירת סולו, בין היתר בקונצרט להוצאת האנתולוגיה למוזיקה חסידית של אליהו שלייפר<ref>[https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL000232078/NLI קונצרט], באתר הספרייה הלאומית</ref>, במופע כנס חנוכה למוזיקה דתית ב-1968, ובהקלטות שונות מטעם צעירי אגודת חב"ד ועוד. היה בעל קורא, חזן ובעל תפילה מבוקש, בין היתר באופן קבוע בשבתון ועידת רבני ישראל השנתית של מכון אריאל.

בה'תשכ"ג בבקשת משה צבי סגל והרבי מלובביץ' הקים את מקהלת ניח"ח - המקהלה הראשונה שביצעה ניגוני חב"ד, אותה ניהל. וכן היה מנצח ומעבד המקהלה<ref>[http://www.shturem.net/index.php?section=news&id=90105 סיפורו של המנצח ● יין ישן וטוב] באתר שטורעם.</ref>. היה מראשי מנחילי הניגונים בחב"ד במסגרת חברת ניח"ח. ב-1967 כתב את הספר "אנעים זמירות" שהיה אנתולוגיה ראשונה מסוגה לחלק מניגוני חב"ד, עם ביאורים מאת הרב טוביה בלוי וזכה לתפוצה בחסידות חב"ד אודות לכמה ניגונים שהופיעו בו לראשונה. בהמשך סייע בכתיבת התווים ל-3 כרכי ספר הניגונים החב"די בהוצאת ניח"ח.

ב-1958 חיבר את מילות הפסוק "ופרצת ימה וקדמה וצפונה ונגבה" עם ניגון עתיק ובלתי-מוכר, שהפך לניגון ופרצת והושר רבות בחסידות חב"ד ומחוצה לה. ב-1988 הלחין את הניגון "הקהל" שהתפרסם ב-2015 לרגל שנת הקהל ובוצע על ידי שמחה פרידמן ועמי כהן.

במסגרת חברת ניח"ח הפיק אירועים ו"ערבי חב"ד" בקיבוצים בשנות ה-60 וה-70, בהם מופעים גדולים בהשתתפות שרים ואישי ציבור באמפיתיאטרון קיסריה, היכל התרבות בתל אביב ובנייני האומה, ועוד. ממופעים גדולים שהפיק, עיבד וניצח ב-1971 יצאו שתי קלטות שמע.

במשך שנים כתב מדור מוזיקלי בבטאון חב"ד.

עסק בחקר טעמי המקרא וחידש שיטת לימוד שמטרתה לפרש את המקרא באמצעות הטעמים. השיטה מתועדת בספרי "מקראי קודש" של הד"ר שניאור זלמן צייטלין ובספרו "קרא בטעם" ששירת אותו בסדנאות שהעביר אך טרם יצא בהוצאה מסחרית. התנדב ומסר הרצאות בנושא במוסדות חינוך ובקהילות שונות<ref>[https://www.kolhalashon.com/new/Media/PlayShiur.aspx?FileName=354307&Video=True שיעור בטעמי המקרא]. [https://www.kolhalashon.com/Info/Error.aspx?aspxerrorpath=/New/Shiurim.aspx שיעורים נוספים]. הרב יוסף מרטון, קול הלשון</ref>. כתב תווים לטעמי המקרא באנציקלופדיה התלמודית. ברשות הספרייה הלאומית ישנם עשרות הקלטות של טעמי המקרא ונוסחאות חזנות התפילה בביצועו.

פעל בחקר השירה האידית, וסייע לד"ר אהרן וינקובייצקי וסיני לייכטר מהאוניברסיטה העברית בירושלים במחקרם, במסגרתו יצאו 7 כרכי האנתולוגיה לשירי עם ביידיש ועוד שורת פרסומים. כן היה מעורב בפרויקט המונומנטלי של האנתולוגיה לשירת יהדות ספרד יחד עם חברו הד"ר יצחק לוי; ובפרויקט להנחלת שירת יהדות תימן עם יעקב מזור.

היה ממפיקי ומייסדי חידון התנ"ך העולמי (במסגרת שירות מילואים פעיל) מהשנה הראשונה במשך 38 שנים ברציפות ותרם רבות לעיצוב האירוע כפי שהוא מתנהל כיום, בין היתר מהבחינה הלשונית. עבודותיו המוזיקליות משרתות את המחלקה למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית, חלק מעיבודיו המוזיקליים משמשים עד היום את תזמורת משטרת ישראל ועוד.

== חיבורים שהשתתף בעריכתם ==
*אנעים זמירות - יוסף מרטון. עם ביאורים מאת הרב טוביה בלוי, בהוצאת צעירי אגודת חב"ד
*מגלת אסתר וקריאתה, עורך: שניאור זלמן צייטלין, תווים: יוסף מרטון
*שרטוט תווים בערך ובנספח "טעמי המקרא" באנציקלופדיה תלמודית
*צמאה לך נפשי - כ"ג לחנים, פנחס קהתי, עריכה גרפית: יוסף מרטון. תשמ"א
*מקראי קודש, סדרת ספרים, ד"ר שניאור זלמן צייטלין. טעמי המקרא בסיוע יוסף מרטון.
*קרא בטעם, יוסף מרטון. יצא במהדורה מצומצמת, טרם ראה אור
*ספר הניגונים - חב"ד, 3 כרכים. שרטוט תווים יוסף מרטון ויעקב מזור. בעריכת שמואל זלמנוב, תשמ"ד
*שנים עשר פסוקים ומאמרי חז"ל - לנוער ולעם, ביאור: ר' נפתלי רוט. איור: ר' יוסף מרטון, בהגהת הרבי מלובביץ'
*שירים עממיים למקהלה, בשניים ובשלושה קולות שווים. יצחק אדל. כתיבת תווים ועיבוד מוזיקלי, יוסף מרטון
*שירי ט"ו בשבט, הוצאת בית הספר הריאלי העברי, מאת יוסף מרטון
*לגן לגנון לילד הגדול והקטן, צביה שוויג. שירים ותווים, בעריכת יוסף מרטון
*12 ריקודי ילדים לגני הילדים ולכיתות א-ד, צביה שוויג. עריכת תווים יוסף מרטון
*שירי משחק ומחול לגני הילדים ולכיתות א-ד, צביה שוויג, מלחין אוריאל אופק, עריכת תווים יוסף מרטון. 1966
*שירי משחק ומחול, 143 עמ'. שירים של פנינה לנדנר בן ארצי וצביה שוויג, שירים ופזמונים לפי קטגוריות. תווים: יוסף מרטון 1966
*מחזות ושירים לילדים, צביה שוויג ויוסף מרטון, 1972
*ארבע עונות השנה לגני הילדים ולכיתות א-ד. 145 עמ', צביה שוויג, תווים -יוסף מרטון. 1976
*משירת הארץ במלה ובצליל, לבית הספר הממלכתי והממלכתי-דתי. תווים: אדווין סרוסי ויוסף מרטון. תש"ם
*מאוצר נעימות יהודי תימן אוסף יחיאל עדאקי, תווים, 1981
*סלסול ישראלי, 50 שנות זמר יהודי ים-תיכוני, 311 עמ', איורים, פורטרטים, תווים. 2004

== דיסקוגרפיה ==
* ניגוני חסידי חב"ד ליובאוויטש, ניח"ח, 16 קלטות, 170 ניגונים
* ערב חב"ד ליובאוויטש, אלבומי הופעה, מקהלת ניח"ח, 2 חלקים
* שיעורים מצולמים והקלטות סולו בודדות שונות. טעמים, חזנות, ניגונים, קונצרטים ועוד<ref>[https://merhav.nli.org.il/primo-explore/search?query=any,contains,יוסף%20מרטון&sortby=rank&vid=NLI&lang=iw_IL יוסף מרטון], באתר הספרייה הלאומית</ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
*[https://www.nli.org.il/he/newspapers/mar/1960/06/28/01/article/71/?e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 הוא מנצח על מקהלת חב"ד], בעיתון מעריב, 28 ביוני 1960

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנצחי מקהלות ישראלים
קטגוריה:מוזיקאים וזמרים חסידי חב"ד
קטגוריה:מלחיני מוזיקה חסידית
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
קטגוריה:מנהלי בתי ספר ישראלים
קטגוריה:בית הספר הריאלי
קטגוריה:חיפה: אישים
קטגוריה:בית וגן: אישים
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:בוגרי בית הספר מעלה
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה הישראלי
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מנהלים מוזיקליים
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:חזנים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2013