אברהם בן אברהם

קבר הגאון מווילנה, שבו טמון אפרו של פוטוצקי.

אברהם בן אברהם, ובשמו המקורי הגרף ולנטין פוטוצקי, היה בן למשפחת פוטוצקי, משפחת אצולה נוצרית-קתולית רמה, שהתגייר ונשרף על קידוש השם בעודו בחיים על ידי הכנסייה הקתולית במאה ה-18. הגאון מווילנה אמר עליו כי כל השנים בהן חי כיהודי היו כתיקון של אברהם אבינו.

== הסיפור ==
ישנם כמה עיבודים ספרותיים למעשה גר הצדק מווילנה. לפי אחד הידועים שבהם, אברהם בן אברהם נולד בסוף המאה ה-17 או בראשית המאה ה-18 בעיר וילנה שבליטא, שהייתה אז חלק מהאיחוד הפולני-ליטאי, כוולנטין פוטוצקי. משפחת פוטוצקי הייתה משפחת אצולה פולנית עשירה ומפורסמת. בעת לימודיו באוניברסיטה בפריז פקד בית מרזח שהיה בבעלות יהודי זקן שהיה מנצל כל רגע פנוי ללימוד תורה, ודרכו התוודע ליהדות וחש צורך להתחבר אליה. למרות האיסור בחוק הפולני על המרת דת מנצרות ליהדות, שהעונש על הפרתו היה מוות, התגייר פוטוצקי, ומאז נקרא, כמו גרים אחרים, "אברהם בן אברהם" (על שם אברהם אבינו).

הגרף פוטוצקי האב שוכנע שבנו מת, ולכן לא חיפש אחריו. לאחר גיורו באמסטרדם חזר לווילנה, ולאחר מכן לעיירה לידא הסמוכה, כדי שלא תתגלה זהותו. כעבור פרק זמן הגיעה השמועה על גיורו למשפחתו, והיא פתחה בחיפושים אחריו כדי להחזירו לחיק הנצרות.

עקב הלשנה של יהודי בעיירה שהסתכסך עמו, נתפס אברהם, נחקר ועונה קשות. הוא הודה מיד כי הוא גר ולא הסכים לחזור בו למרות המחילה, העושר והכבוד המובטח לו אם ישוב אל הנצרות. עד הרגעים האחרונים לפני עלייתו למוקד ניסו הכמרים לשכנעו לחזור בו, ללא הצלחה.

בדרכו אל המוקד ניגן אברהם את מילות התפילה "אֲבָל אֲנַחְנוּ עַמְּךָ בְּנֵי בְרִיתֶךָ, בְּנֵי אַבְרָהָם אֹהַבְךָ, שֶׁנִּשְׁבַּעְתָּ לּוֹ בְּהַר הַמּוֹרִיָּה; זֶרַע יִצְחָק יְחִידוֹ, שֶׁנֶּעֱקַד עַל גַּבֵּי הַמִּזְבֵּחַ". בישיבת וולוז'ין נהגו לנגן ניגון זה. גם הרב איסר זלמן מלצר היה נוהג לנגן ניגון זה בכל מוצאי יום הכיפורים.

לפי המסורת, אברהם הועלה על המוקד בכיכר העיר בווילנה בז' בסיוון תק"ט (13 במאי 1749), יום טוב שני של חג השבועות. הוא קפץ אל האש הבוערת בזעקת "שמע ישראל". הכנסייה הנוצרית, שראתה באירוע ביזיון עבורה, אסרה על קבורת אפרו, ורק לאחר שוחד שנתן אחד מיהודי הקהילה ניתן חלק מאפרו לקבורה בבית העלמין היהודי שם. טרם פטירתו, ביקש הגאון מווילנה להיקבר ליד קברו של אברהם בן אברהם.

== בספרות ובתרבות ==
ייתכן שמקור המעשה הוא במקרה האמיתי של רפאל סנטימני, קרואטי קתולי שהתגייר והועלה על המוקד בווילנה ב-1753.

יסודות הסיפור בספרות העברית מצויים כבר במאה ה-18. סיפור מעשה הגרף פוטוצקי - בגרסאות שונות - הופיע בדפוס במקורות עממיים רבים. כך, למשל, בספר חיי מוהר"ן מברסלב ובספר 'מעשה צדיקים' של הרב אברהם כלפון. גם בן התקופה רבי יעקב עמדין שמע את הסיפור. הוא כתב בשנת תקט"ז (1755):

לציון מיוחד ראויים תיאורים ספרותיים של בני העיר וילנה, המקום בו לפי המסורת התרחשו האירועים הכרוכים בו. כך למשל, בן תקופתו יוצא וילנה, הרופא יהודה בן מרדכי הורביץ מתאר את קורות הגרף פוטוצקי בספרו 'עמודי בית יהודה' (נדפס: אמסטרדם 1766). ומאוחר הרבה יותר חוזר על הסיפור גם אחד מראשי קהילת וילנה שמואל יוסף פין בספרו 'קריה נאמנה' (וילנה 1860).

לפי האגדה הציע לו הגאון מווילנה, שהיה אז בן 29, להצילו על ידי הזכרת שמות קדושים, כלומר שימוש בקבלה מעשית, אך הוא סירב מתוך רצון לקדש שם שמיים. 

הרב שלמה זלמן אוירבך, אמר שמקובל לומר בשם הגר"א שאין להקפיד בהליכת ארבע אמות לפני נטילת ידיים שחרית, כיוון שיש אומרים שלאחר מותו של הגרף פוטוצקי, שמסר נפשו על קידוש השם, נחלשה הסטרא אחרא מאוד.

החפץ חיים כתב על מעשה הגרף פוטוצקי:

על עלילת הגרף פוטוצקי נכתבה פואמה בידי שמואל לייב גורדון בשם "גר צדק". הפואמה מתחילה במילים: "גרף פוטוצקי גרף פולני-רם..."

ד"ר סופי בן ארצי כתבה את הרומן ההיסטורי "הענף הגדוע של הגרף פוטוצקי", המתאר את סיפורו.<ref></ref>

הסיפור עובד למחזמר בתיאטרון משמחי לב: בשנת 2008 עלתה ההצגה "הגראף פוטוצקי" בהשתתפות עופר הלוי, יקר צמח, שמעון סיאני, ניסים ורטה, יוסף דיין ושי זביב עם מוזיקה מאת עידן יצחקי. בשנת 2019 עלה חידוש להצגה זו בשם "אחד מול כולם" בהשתתפות עופר הלוי, דני שטג, צור עמר, בני שיף, איתי בלייברג, אליעזר שמעון, יוסף דיין ואודי בן דוד.

== לקריאה נוספת ==
* ישראל חיים בן-דוד, גרף פוטוצקי, או גר הצדק: אגדה דרמטית בחמש מערכות, תל אביב תש"א
* יצחק ברוידס, אגדות ירושלים דליטא, תל אביב: נ' טברסקי, 1947 
*הרב צבי יוסף מיסקי, הרוזן פוטוצקי: סיפורו של גר-הצדק הידוע על פי הנוסחה המקורית שהיו מספרים זקני ירושלים דליטא, ירושלים : הוצאת משאבים - מרכז ספרותי-חברתי, 1981 

* זליג שכנוביץ, אברהם בן אברהם: סיפור היסטורי מחיי הגר צדק מווילנה, הוצאת נצח, 1989.
* דב אליאך, הגאון, ירושלים תשנ"ח, כרך ג' עמ' 1090 ואילך.
* סופי בן ארצי, הענף הגדוע של הגרף פוטוצקי: רומן היסטורי על הגר אברהם בן אברהם, הוצאת ראובן מס, 2020 

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.moreshet.co.il/kahana/tavnit2.asp?x=285&kod_subject=1700&kod_subjectm=1717&pg הגרף פוטוצקי], באתר כמעיין המתגבר
* [https://web.archive.org/web/20041115085124/http://www.moreshet.co.il/holiday/katava6.asp?id=2718 הגרף פוטוצקי], באתר מורשת
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* הרב יצחק גינזבורג, [https://www.odyosefchai.co.il/2019/07/%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D-%D7%91%D7%9F-%D7%90%D7%91%D7%A8%D7%94%D7%9D-%D7%9E%D7%95%D7%A8-%D7%94%D7%A8%D7%91-%D7%99%D7%A6%D7%97%D7%A7-%D7%92%D7%99%D7%A0%D7%96%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%92 אברהם בן אברהם], באתר "גל עיני", 29 ביולי 2019
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אגדות יהודיות
קטגוריה:יהודים שהוצאו להורג
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג בפולין
קטגוריה:ילידי 1720
קטגוריה:נפטרים ב-1749
קטגוריה:גרים