OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ה'ק"ט

==אירועים==
* א' בחשוון – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בחודש חשוון
* גזירות ק"ט: ממשיכות ההאשמות כלפי יהודים בגרימת המוות השחור. בשנה הזו התפשטו הפרעות לשווייץ, אלזס, גרמניה, אוסטריה ופולין, ובקהילות רבות נערכו פרעות ביהודים שלא הסכימו להמיר את דתם. בפרט ידועים התאריכים הבאים:
** י"ט בשבט – טבח בזל: יהודי בזל שבשווייץ נכלאו בבקתה על אי בנהר הריין ושם נשרפו למוות.
** כ"ה באדר א' – טבח שטרסבורג: כ-2,000 יהודים נשרפים למוות בעיר שטרסבורג שבצרפת.
** י' באדר ב' – הריגת מאות יהודי וורמייזא. יום זה נקבע לאחר מכן כתענית ציבור קהילתית.
** א' בניסן – טבח ארפורט: כ-3000 מיהודי ארפורט נטבחו, חלקם הציתו על עצמם את בתיהם, והנותרים גורשו.
** ב' באייר – חורבן קהילת וירצבורג. כדי לא ליפול בידי הפורעים הציתו היהודים את בתיהם על עצמם.
** ט"ז באייר – שרפת היהודים בנורדהאוזן. היהודים נכנסו אל השוחה שנחפרה להם בשירה ובריקודים.
** ח' באלול – כ-6,000 יהודים נטבחו במגנצא.

==נולדו==

==נפטרו==
* י"ז בתמוז – רבי יהודה בן הרא"ש, בנו וממלא מקומו של הרא"ש ברבנות ובראשות הישיבה בטולדו, מחבר שו"ת זכרון יהודה. (נולד בט' באב ה'נ')

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ק"ח

==אירועים==
* כ"ח בתמוז - הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה

==נולדו==

==נפטרו==
* י"ב בתמוז - הרב יעקב בן אשר, המכונה "בעל הטורים", מחבר "ארבעה טורים"

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ק"ה

==אירועים==
* נגמרה כתיבתו של כתב יד פרמה של מגילת תענית. (כתב היד כולל כמה חיבורים, אולם הוא חשוב ביותר כעד נוסח של המגילה).

==נפטרו==
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ק"ג

==אירועים==
* העתקתו של כתב יד מינכן 95, כתב היד השלם היחיד של התלמוד הבבלי
**י"ב בכסלו – השלמת העתקת התלמוד הבבלי בכתב היד
**י"ז בטבת – השלמת העתקת ששה סדרי משנה בכתב היד

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'צ"ז

==אירועים==
* ו' בתשרי – הושלמה כתיבתו של "ילקוט תלמוד תורה", לקט מדרשים שערך רבי יעקב סקילי

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'צ"ב

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רבנו יששכר בן יקותיאל הלוי, תלמיד הרא"ש ומחבר החיבור האבוד "קיצור ספר התרומות"

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ץ'

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רבי אהרון הכהן מלוניל, פוסק ומחבר הספר ארחות חיים.
* הריטב"א, מגדולי ראשוני ספרד.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'פ"ח

==אירועים==
* כ"ב באדר – לאחר מותו של שארל הרביעי, מלך צרפת ונווארה, פרצו פרעות ביהודי נווארה. בין ההרוגים משפחתו של רבי מנחם בן זרח.

==נולדו==

==נפטרו==
* ט' בחשוון – רבי אשר בן יחיאל (הרא"ש), מבעלי התוספות ומחבר "פסקי הרא"ש", מספרי ההלכה המשפיעים ביותר. (נולד בה'י')

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ע"ב

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* רבי שמשון בן צדוק, תלמידו המובהק של מהר"ם מרוטנבורג, ומחבר ספר תשב"ץ קטן על הנהגותיו של רבו.
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
דגל זנזיבר

דגל זנזיבר הוא הדגל המשמש את המחוז האוטונומי של זנזיבר מאז ה-9 בינואר 2005. מאז איחודה של זנזיבר עם טנגניקה והקמתה של טנזניה ב-1964 ועד אימוצו של דגל זה, לא היה לזנזיבר דגל נפרד.

הדגל מורכב מ-3 פסים אופקיים, כחול, שחור וירוק, כדגלה של הרפובליקה קצרת הימים של זנזיבר, בהבדל אחד - בפינה השמאלית העליונה הוסף דגלה של טנזניה, המורכב מפסים אלכסוניים, ירוק שחור וכחול, המופרדים בפסים צהובים.

הדגל הוצג לראשונה על ידי נשיא זנזיבר, אמאני קארומה, והנפתו לוותה במטח כבוד של 21 יריות. לפי חוקי זנזיבר, העונש על ביזוי הדגל הוא 5 שנות מאסר או קנס של 700,000 שילינג טנזני.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://zanzibar.net/zanzibar/flag דגל זנזיבר באתר הרשמי של ממשלת זנזיבר]

זנזיבר
זנזיבר

קטגוריה:טנזניה: סמלים לאומיים
קטגוריה:זנזיבר
זנזיבר
Muzik

מיוזיק - בית ספר גבוה ליצירה והפקת מוזיקה ("Muzik") היה מוסד לימוד ישראלי עצמאי בתחומי המוזיקה, היצירה וההפקה, בתל אביב.

==היסטוריה==
בית הספר נוסד ב-1997 על ידי רונן חרותי. שמו הראשון היה djschool, והוא היה מוסד הלימוד הראשון בישראל בתחום המוזיקה האלקטרונית. עם השנים צמח בית הספר והתרחבה האוריינטציה המוזיקלית שלו. בשנת 2005 הוחלף שמו של בית הספר ל-"Muzik", ומאז הוא פועל במטרה להכשיר אמנים ואנשי מקצוע בתחום המוזיקה העכשווית, לגווניה השונים. בית הספר היה מושתת על התפיסה שהמוזיקאי היוצר של המאה ה-21 הוא רב גוני ביכולותיו - כותב, מלחין, מנגן, מעבד ומפיק; שולט בשפה המוזיקלית ובטכנולוגיית הסאונד, ומסוגל לרתום אותן לפיתוח יצירותיו ולגימורן. 

לצד קורסי יסוד תאורטיים, שיטת הלימוד של בית הספר על כללה התמודדות מעשית של התלמיד, במסגרת סדנאות, הרכבים ופרויקטים אינדיבידואליים וקבוצתיים, עם אתגרים מוזיקליים מציאותיים. שיאו של התהליך בפרויקט גמר – יצירה והפקה של אלבום בכורה ו/או מופע מוזיקלי מלא. במסגרת פרויקטי הגמר בבית הספר הופקו למעלה מ-30 אלבומים מקוריים. בבית הספר לימדו מוזיקאים, אנשי סאונד ומפיקים מהשורה הראשונה בישראל וכן אירח בית הספר, סדנאות אמן עם מוזיקאים מובילים מישראל ומחוצה לה.

בשנת 2006 החל בחת הספר להפעיל יריד תעסוקה למוזיקאים, יוצרים ומפיקים. באותה שנה הפעיל בית הספר אולפן הקלטות במסגרת פסטיבל "פשפש בלילה".

החל מ-2007 הפעיל Muzik, בשיתוף האוניברסיטה הפתוחה, מסלול לימודים ייחודי ל-BA.

בשנת 2008 הפיק בית הספר את פרויקט "רכבת לונה פארק" בשיתוף עם המוזיקיאי דודי לוי וילדי בית השאנטי, במסגרתו הופק אלבום. 

בשנת 2017 נסגר בית הספר, ופעילותו הועברה לפועל במסגרת מכללת BPM.

== תחומי לימוד ==
* יצירה והפקת מוזיקה מקורית
* נגינה והרכבים מוזיקליים
* הפקת מוזיקה אלקטרונית
* סאונד והפקה המוזיקלית 
* DJ - תקלוט

== הכרה ושיתופי פעולה אקדמיים ==
* הלימודים בבית הספר היו מוכרים ומפוקחים לצורך פיקדון החיילים המשוחררים, הן על ידי משרד החינוך והן על ידי משרד התמ"ת. 
* הלימודים גם היו מוכרים על ידי האוניברסיטה הפתוחה לצורכי קרדיטציה, ובית הספר גם משמש כמוסד מלמד מטעמה ומפעיל מסלול לימוד המוביל ל- BA באמנויות של האו"פ.  
* בית הספר קיים קשר אקדמי עם LIPA, בית הספר לאמנויות הבמה בליברפול, מיסודו של פול מקרטני, ושני המוסדות מפעילים מסלול לימוד משותף, המוביל לתואר B.Mus / BA Sound Technology היוקרתי של מוסד זה. 
* בית הספר קיים שיתופי פעולה פרויקטליים עם מוסדות לימוד גבוהים בתחומי האמנות, התיאטרון והמחול.

== פרסים ==
* פרס שרת התרבות ליצירה בתחום הציונות לשנת 2013, בקטגוריית המוזיקה. הפרס היוקרתי הוענק לבית הספר על פרויקט "דרכך קדימה", שנוצר והופק על ידי תלמידיו, במסגרת לימודיהם בבית הספר. 
* פרס אקו"ם לשנת 2012 לאלבום הטוב ביותר שטרם יצא לאור. בפרס זכה אלבומה של לונא אבו נסאר, שנוצר והופק בשלמותו במסגרת פרויקט הגמר של לונא בבית הספר, יחד עם חבריה לספסל הלימודים רועי חסון ודרור רותם.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://muzikschool.bandcamp.com פרויקטי הגמר של תלמידי "מיוזיק"], באתר "BandCamp"
==הערות שוליים==

קטגוריה:בתי ספר למוזיקה בתל אביב-יפו
קטגוריה:נחלת יצחק
אפוסטרוף

האַפּוֹסְטְרוֹף (<code>’</code> או <code>'</code>) הוא סימן פיסוק המשמש במערכות אלפביתיות המבוססות על האלפבית הלטיני. במערכות אלפבית של שפות מסוימות האפוסטרוף, או סימן הדומה לו, הוא אות בזכות עצמה, לדוגמה: גוארני, טונגאית, טופי עתיקה ועוד. בהוואית קיים סימן דומה לאפוסטרוף המכונה ”אוקינה“ (ʻokina) אשר נחשב לאות באלפבית.

מקור המונח במילה היוונית ἀπόστροφος (אפוסטרופוֹס), שמשמעותה בקירוב ”הפניית גב“.

יש להבחין בין האפוסטרוף =<code>’</code>, (וכן דומיו הגרש הלטיני והמרכאות = <code>'-'’‘</code>) לבין הגרש העברי = <code>׳</code>, שהוא קו אלכסוני ומוצב נמוך יותר ביחס לאות, ואשר משמש כסימן דיאקריטי לציון ההגייה החלופית של האותיות ג, ז ו־צ כ־ג׳, ז׳ ו־צ׳ וכסימן פיסוק לציון קיצורים או מספרים עבריים. כמו כן, יש להבדיל בין הגרש הרגיל לבין הגרש התנ״כי, שהוא טעם מקרא.

==שימושים==
לאפוסטרוף כסימן פיסוק שני שימושים עיקריים: ציון הישמטות אותיות וציון יחסת השייכות. באנגלית משמש האפוסטרוף במקרים נדירים בצורות ריבוי.

===השמטות אותיות===
דוגמאות:
====אנגלית====
* בקיצור it's לציון הישמטות האות i מתוך הצירוף it is
* בקיצור <span style="unicode-bidi:bidi-override; direction:ltr;">'twas</span> לציון הישמטות האות i מתוך הצירוף it was
====צרפתית====
* בקיצור l'église לציון הישמטות האות a בשרשורן של המילים la église
* בקיצור qu'il לציון הישמטות האות e בשרשורן של המילים que il
===יחסת השייכות===
דוגמאות:
====אנגלית====
* צעצועי הילד: the boy's toys; צעצועי הילדים: the boys' toys
====גרמנית====
לציון יחסת השייכות בשמות המסתיימים באות s או x:
* אביו של מקס: Max' Vater
===ריבוי באנגלית===
באנגלית מקובל להשתמש באפוסטרוף לציון ריבוי של אותיות יחידות:
* <span align=right dir=ltr> Be sure to dot your i's</span>

* <span align=right dir=ltr> Learn your ABC's</span>

בריבוי של אותיות גדולות משתמשים באפוסטרוף רק בתחילת משפטלמניעת ריבוי משמעויות:
* <span align="right" dir="ltr">I got three A's in my exams.</span>
* <span align=right dir=ltr> A's are the highest marks achievable in these exams.</span>

===שינויי הגייה===
בכתיב אנגלי הוספת אפוסטרוף תשנה הגייה של s ל z משמש גם עבור מילים/שמות שמסתיימים ב-s, -se, -z, -ze, -ce, -x,-xe. ליצירת צליל שונה.
* St James' נהגה כ סאינט ג'ימז
* for convenience' sake
* for goodness' sake
* for appearance' sake
* for compromise' sake

== ראו גם ==

* גרש
* טילדה

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיסוק
ה'ע'

==אירועים==

==נולדו==
* כ"ב באלול – רבי יהושע הנגיד, נגיד יהודי מצרים ודור חמישי לרמב"ם. אחרון הנגידים המיימונים במצרים. (נפטר בה'קט"ו)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ס"ז

==אירועים==
* ד' באדר – קבורתו של מהר"ם מרוטנבורג בבית הקברות היהודי בוורמייזא, כ-14 שנים לאחר שנפטר בהיותו בכלא וקבורתו נאסרה.

==נולדו==

==נפטרו==
* רבי שלמה גרסיאן-חן, דיין יהודי ספרדי, מחברי בית דינו של הרשב"א בברצלונה.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ס"ו

==אירועים==
* י' באב – גירוש צרפת הגדול: בפקודת פיליפ הרביעי, גורשו כ-100,000 יהודי צרפת

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



== הערות שוליים ==
ה'ס"ה

==אירועים==
* ד' באב – פולמוס הרבנים אודות לימוד הפילוסופיה: בשבת חזון, פורסם חרם חמור מבית דינו של הרשב"א על כל המפיצים דעות פילוסופיות ה"מגלות פנים בתורה שלא כהלכה". כן נגזר חרם למשך 50 שנה על המלמדים פילוסופיה לבחורים למטה מגיל 25, ונגזרה שרפה על הספרים המוציאים את דברי התורה מפשטה. על החרם חתומים חכמי ברצלונה, בהם רבי שלמה גרסיאן-חן.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ס"ד

==אירועים==
* פרוץ פולמוס הרבנים אודות לימוד הפילוסופיה, בעקבות פניית רבי אבא מרי הירחי אל הרשב"א בבקשה שיאסור על לימוד הפילוסופיה

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'נ"ט

==אירועים==
* המשיכו פרעות רינדפלייש בקהילות היהודיות בדוכסות בוואריה.
** י"ב בחשוון – טבח ביהודי היילברון

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'נ"ח

==אירועים==
* פרעות רינדפלייש בשטחי דוכסות בוואריה והסביבה, בשל עלילת חילול לחם הקודש:
** ז' באייר – הפרעות מתחילות בטבח קהילת רוטינגן .
** י"ב בתמוז – פרעות בקהילות נוישטט ווינדסהיים 
** י"ג בתמוז – פרעות ביהודי איפהופן .
** י"ד בתמוז – פרעות ביהודי רוטנבורג על הטאובר.
** י"ח–י"ט בתמוז – פרעות ביהודי מרגנטהיים , אוכסנפורט וקיצינגן .
** ח' באב – פרעות חוזרות ביהודי רוטנבורג. חלק מיהודי העיר נמלטו למבצר סמוך, ונתפסו ונשרפו חיים בי"ב באב.
** י"ג באב – פרעות בוירצבורג, שנהרגו בה כאלף יהודים, מבני הקהילה ומאורחים שהיו בה.
** י"ד באב – יהודי טאוברבישופסהיים נלקחו לגאמבורג הסמוכה ושם נשרפו חיים, כ-125 יהודים.
** כ"ב באב – טבח קהילת נירנברג, שנהרגו בה כ-600 יהודים.

==נולדו==

==נפטרו==
* י"ב באב – רבי מאיר הכהן מרוטנבורג, בעל "הגהות מיימוניות", נשרף עם שארית בני קהילתו רוטנבורג על הטאובר, בפרעות רינדפלייש
* כ"ב באב – רבי מרדכי בן הלל נרצח יחד עם משפחתו ועם קהילת נירנברג בפרעות רינדפלייש

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'נ"ז

==אירועים==
* י"ג באדר ב' – בפוגרום נהרג משה בן אברהם מוירצבורג על קידוש השם.
==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ה'נ"ג

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* י"ט באייר - מאיר בן ברוך מרוטנבורג, מאחרוני בעלי התוספות באשכנז, פוסק הלכה, מחבר שאלות ותשובות ומגדולי הראשונים

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'נ"א

==אירועים==
* י"ח בסיוון - הסתיים שלטון הצלבנים בארץ ישראל, עם כיבוש העיר[עכו בידי הממלוכים. הקהילה היהודית בעכו, שהורכבה בעיקר מעולים מצרפת נטבחה בידי הכובשים, ושרידיה עזבו את הארץ.

==נולדו==

==נפטרו==
כ"א בתמוז - רבי תנחום הירושלמי, מילונאי עברי ופרשן מקרא שחי בארץ ישראל ובפוסטאט.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ן'

==אירועים==

* ט' באב - אדוארד הראשון, מלך אנגליה, מורה על גירוש כלל היהודים מאנגליה

==נולדו==
* ט' באב – רבי יהודה בן הרא"ש, בנו וממלא מקומו של הרא"ש, מחבר שו"ת זכרון יהודה ופוסק הלכה. (נפטר בי"ז בתמוז ה'ק"ט)

==נפטרו==
* נפטר (משוער) חיים דילקריס (אבגרדן) - פרסביטר יהודי אנגליה, הרב הראשי הממונה מטעם השלטונות על יהדות אנגליה. האחרון שכיהן בתפקיד זה לפני גירוש יהודי אנגליה.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'מ"ח

==אירועים==
* יהודי פריז נקנסו בסכום כסף גבוה כעונש על כך ששרו בקול בבית הכנסת
* כ"א באייר - בטרויש נשרפו על קידוש השם שלושה עשר יהודים. על מאורע זה חוברו מספר קינות.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'מ"ו

==אירועים==
*י"ב בחשוון – עלילת דם במינכן, יהודים רבים נהרגו על קידוש השם.
* ד' בתמוז – רבי מאיר בן ברוך (המהר"ם מרוטנברג), שהיה בדרכו לעלות לארץ ישראל, נכלא בהוראת רודולף הראשון, מלך גרמניה.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'מ"ד

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* נפטר רבי אליהו מנחם מלונדריש - רב ופוסק הלכה מן הראשונים, מגדולי יהדות בריטניה בימי הביניים לפני גירוש אנגליה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'מ"ג

==אירועים==
* ב' בניסן – בשל עלילת דם פורצות פרעות ביהודי קרוצנכא (ארבעה הרוגים נרשמו) ומלריכשטאדט (הרוג אחד). בעקבות העלילה, העלילו עלילות דומו גם בקהילות נוספות:
** כ"א בניסן – פוגרומים ביהודי מגנצא (עשרה הרוגים) ובכרך (26 הרוגים).
** כ"ה בניסן – פוגרום ביהודי רוקנהאוזן (13 הרוגים).

==נולדו==

==נפטרו==
* נפטר (לפי הדעה הרווחת) הרב טודרוס בן יוסף אבולעפיה - רב, פרשן התלמוד הבבלי ומקובל, "ראש גלות ספרד" ומנהיג יהדות קסטיליה במאה ה-13.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'מ"א

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* א' בניסן – רבי ברוך בן מאיר, מחכמי וורמייזא ואביו של מהר"ם מרוטנבורג.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ה'ם'

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
*כ"ח באייר – רבי יצחק מקורביל, מבעלי התוספות בצרפת, מחבר "ספר מצוות קטן".

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ל'

==אירועים==
* כ"ח בסיוון - לואי התשיעי מלך צרפת מורה שכל היהודים ברחבי צרפת שיימצאו ללא טלאי צהוב יקנסו בעשר ליברות כסף. בנוסף, הטיל המלך הגבלות על יהודי צרפת, ואף גזר על חלקם גירוש.
* י"ג בתמוז - בויישנבורק שבאלזס נהרגו שבעה יהודים על קידוש השם

==נולדו==

==נפטרו==
* י"א בניסן - רבי משה בן נחמן (רמב"ן), מגדולי חכמי ספרד, פרשן התורה והתלמוד, פוסק הלכה, הוגה ומקובל (נולד בד'תתקנ"ד)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'כ"ט

==אירועים==

==נולדו==
* רבי יעקב בן אשר – בנו של הרא"ש, פוסק הלכה ומחבר ארבעה טורים, מספרי ההלכה המשפיעים ביותר. (נפטר בה'ק"ג)

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'כ"ז

לדעת רוב הראשונים זוהי שנת היובל.
==אירועים==
* כ' בתמוז – מספר יהודים נהרגו על קידוש השם ב"גזרת פפורצהיים", בעקבות עלילת דם. חלקם שחטו את עצמם.
* ט' באלול – הרמב"ן עולה לארץ ישראל ומחדש את היישוב היהודי בירושלים

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ה'כ"ה

==אירועים==
* ט"ו בניסן – פרעות ביהודי קובלנץ, בשל עלילת דם.

==נולדו==

==נפטרו==
* כ"ב בכסלו - רבי אברהם הגר הועלה על המוקד על קידוש השם

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'כ"ד

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* כ"א בתשרי – רבי יחיאל בן אורי, פוסק הלכה ומקובל מחסידי אשכנז. אביו של הרא"ש. (נולד בד'תתק"ע)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'כ"ג

==אירועים==
* ויכוח ברצלונה ויכוח בענייני תאולוגיה בין הרמב"ן להגמונים הנוצריים .

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ט"ו

==אירועים==
* עלילת דם בלינקולן (אנגליה), גופת ילד מתגלה בבאר בחצר של יהודי ,18 יהודים נתלים מיד לאחר משפט בזק .

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'י"ג

==אירועים==
* ט' באב - מינדאוגאס מוכתר למלך ליטא.
* כ"ה בניסן הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה

==נולדו==
* מתילדה מהבסבורג
* סטפאן אורוש השני מילוטין
==נפטרו==
* כ"ג בכסלו - בלנקה, נסיכת קסטיליה, אשתו של לואי השמיני ואמו של לואי התשיעי.
* י"ד באב - קלרה מאסיזי
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'י'

==אירועים==
* רבי משה מקוצי מפרסם את ספרו, ספר מצוות גדול (סמ"ג).

==נולדו==
* מנחם רקנאטי, מקובל ופוסק איטלקי.
* הריטב"א, מגדולי ראשוני ספרד.
==נפטרו==
* רבי יצחק מווינה, מחבר הספר אור זרוע.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ה'

==אירועים==
י"ג בחשוון - הממלוכים מביסים את ממלכת ירושלים ואת בני בריתה בקרב הירביה.
==נולדו==
ה' בניסן - פיליפ השלישי מלך צרפת 
==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ד'

==אירועים==
*ט' בתמוז - שריפת התלמוד הגדולה בפריז

==נולדו==

==נפטרו==
* י"ח בניסן - רבי מאיר הלוי אבולעפיה (הרמ"ה), מפרשני התלמוד בספרד, מקובל, חוקר המסורה ופוסק הלכה. נודע כמתנגד חריף להשקפתו של הרמב"ם.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'ג'

==אירועים==
* י"ז באב – בעקבות עלילת דם נרצחו בקיצינגן אחד עשר יהודים. גופותיהם הושארו תלויות ערומות במשך שבועיים עד שהותרה קבורתם בוירצבורג.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'א'

==אירועים==
* המונגולים פולשים לברסלאו שבגרמניה, מה שגורם להתעוררות משיחית ביהדות גרמניה שנכזבה לבסוף.
* י"ג בסיוון – פרעות ביהודי פרנקפורט, שבהן נרצחו 59 יהודים.
==נולדו==
==נפטרו==
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה' אלפים

== אירועים ==
* ד' באלול - משפט פריז, בדבר אשמתם של היהודים על הכתוב בתלמוד.
* היה רעש ורעידת אדמה במדינת בורגונדא (חבל ארץ בצרפת) ומתו אנשים רבים.

==נולדו==

==נפטרו==

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתקצ"ה

==אירועים==
* י'–י"ב בשבט – פוגרום ביהודי לאודה ובישופסהיים , בעקבות עלילת דם, לאחר שהוחרבו ונבזזו בתי היהודים, הוצאו לפועל בשני הימים הבאים גזרי דין עממיים לשמונה מראשי הקהילות, שהוצאו להורג לאחר עינויים.

==נולדו==

==נפטרו==
* רד"ק (רבי דוד קמחי), מגדולי פרשנות הפשט למקרא, חי בפרובאנס

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתקצ"ח

==אירועים==
==נולדו==
==נפטרו==
* י"ח בכסלו – רבי אברהם בן הרמב"ם, פרשן תורת אביו הרמב"ם, הוגה דעות, נגיד יהודי מצרים ומנהיג זרם חסידי מצרים. (נולד בד'תתקמ"ו)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ד'תתקצ"ו

==אירועים==
* חשוון – עלילת דם בוולפסהאגן , שבפרעות שבעקבותיה נרצחו שמונה עשר מיהודי הכפר.
* י"ז בטבת – פרעות ביהודי פולדא שבגרמניה, בעקבות עלילת דם, שגבו את חייהם של כשלושים יהודים. יום הגזירות נקבע כתענית ציבור בכמה קהילות. לאחר מכן הובאו הדברים לפני פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה שישב בהאגנאו, וזה זיכה את היהודים וקבע שהעלילה היא שקר.
* כ' באדר – פרעות ביהודי נרבונה שבפרובאנס, בעקבות עלילת דם. מושל העיר הגן על היהודים מהפרעות, והיום נקבע כפורים שני.

==נולדו==
==נפטרו==
* ראש השנה – חנה, אלמנתו של רבי יהונתן בן יצחק מוירצבורג

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
יוסף חריש

יוסף חריש (15 בספטמבר 1923 - 6 בנובמבר 2013) היה היועץ המשפטי השמיני לממשלה, שופט וסגן נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב.

==ביוגרפיה==
יוסף חריש נולד בירושלים למשפחה דתית ולמד בישיבת תפארת צבי.
לאחר שיצא בשאלה עבר ללמוד בגימנסיה. התנדב לארגון ההגנה ושירת בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. במהלך "השבת השחורה" נעצר על ידי הבריטים ונאסר יחד עם חברי הגנה נוספים במחנה המעצר בלטרון. הוא ישב שם במשך חצי שנה. במלחמת העצמאות היה קצין וסייע להקמת חיל השלישות.

בתקופת הצנע שימש כעוזרו האישי של דב יוסף, שר האספקה והקיצוב, ובמקביל למד משפטים לתואר הראשון ושני אוניברסיטה העברית. במרץ 1954 קיבל רישיון לעריכת דין בישראל במחזור הראשון של הפקולטה למשפטים. לאחר מכן הצטרף לפרקליטות המדינה.
בשנת 1958, בגיל 35, מונה לשופט בבית משפט השלום. ב-1969 התמנה כשופט בבית המשפט המחוזי בתל אביב, בו הגיע לדרגת סגן נשיא בשנת 1984.

באפריל 1986 פרש לגמלאות ובחודש יוני, בעקבות פרשת קו 300, שבה הודח היועץ המשפטי לממשלה יצחק זמיר, מונה חריש במקומו.

במסגרת תפקידו קבע מספר הנחיות במסגרת "הנחיות היועץ המשפטי לממשלה":
* העמדה לדין של חיילים בעבירות של התעללות בערבים, במהלך האינתיפאדה הראשונה
* חובת עמידה בקריטריונים בתמיכות ממשלתיות - ביטול "הכספים הייחודיים"
* איסור מינויים פוליטיים בשירות הציבורי - קשר פוליטי כשלעצמו אינו כישור ראוי לקבלת משרה בשירות הציבורי.
* הליך השימוע בטרם הגשת כתב אישום.

נושאים בולטים שבהם טיפל במהלך כהונתו:
* המשך הטיפול בפרשת קו 300 - חריש התעקש על חקירה משטרתית, דבר שהביא לחנינות שהעניק הנשיא חיים הרצוג.
* פרשת ויסות מניות הבנקים - חריש קבע שאין מרמה בפעולת מנהלי הבנקים ואין להגיש כתבי אישום. בג"ץ התערב בהחלטתו באופן חריג, והנחה אותו להגיש כתבי אישום; המשפט הסתיים בהרשעת מרבית הנאשמים.
* פרשת עיזאת נאפסו - עדויות השקר במשפטים ביטחוניים בבתי דין צבאיים
*פרשת ויליאם נקש - הסגרת העבריין ויליאם נקש לצרפת
* הגשת כתב אישום בפרשת אריה דרעי
* פרשת גירוש פעילי החמאס ללבנון - חריש כתב חוות דעת שהתירה את גירושם.
* משפטו של ג'ון דמיאניוק.

כיהן בתפקידו כיועץ המשפטי לממשלה עד 1 בנובמבר 1993.

חריש היה נשוי פעמיים ונולדו לו ארבעה ילדים, בהם מנכ"ל עמותת "לשובע", גיל-עד חריש. התגורר בשכונת רמת אביב שבתל אביב.

נפטר ב-6 בנובמבר 2013 ונטמן בהר המנוחות בירושלים.

==לקריאה נוספת==
* משה גורלי, עניין לציבור: יוסף חריש – איש של צדק, ידיעות ספרים, 2021.
* דינה זילבר, בשם החוק: היועץ המשפטי לממשלה והפרשות שטלטלו את המדינה, פרק 10, הוצאת דביר, 2012.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:היועצים המשפטיים לממשלה
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:מתנדבי היישוב לצבא הבריטי
קטגוריה:ישראלים במלחמת העצמאות
קטגוריה:שופטי בית המשפט המחוזי בתל אביב
קטגוריה:שופטי בתי משפט השלום
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:בוגרי ישיבת תפארת צבי
קטגוריה:יוצאים בשאלה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2013
שלומי אמוני ישראל

שלומי אמוני ישראל או בשמה המוכר יותר שלומי אמונים היא סיעה פנים מפלגתית בתוך מפלגת אגודת ישראל. הסיעה פעילה לפרקים כמפלגה נפרדת ב.

"שלומי אמונים" הוקמה על ידי מנחם פרוש, לקראת הבחירות הפנימיות שנערכו באגודת ישראל בשנת תשל"ו - 1976. הסיעה נועדה לייצג את הירושלמים בני היישוב הישן וחלק מן הליטאים בתוך המסגרת המפלגתית של אגודת ישראל. שמה של הסיעה נגזר מן הפסוק: "אָנֹכִי שְׁלֻמֵי אֱמוּנֵי יִשְׂרָאֵל" (), כשהשם "שלומי אמוני ישראל" שימש את סניף אגודת ישראל בפולין למן הקמתו בשנת 1918.

באותן בחירות פנימיות זכתה הסיעה במקום השני במישור הארצי, עם 24.88% מקולות המצביעים. במישור המקומי זכתה הסיעה ברוב קולות הבוחרים במחוז ירושלים של התנועה, וקיבלה את השליטה בסניף זה.

במשך השנים שינתה "שלומי אמונים" את צביונה הירושלמי, היות שחלק גדול מחבריה אשר השתייכו לקהילות הפרושים-הליטאים, עזבו את אגודת ישראל בתשמ"ט - 1988, ועברו למפלגת דגל התורה. הסיעה החלה לייצג את הקהילות החסידיות הקטנות שלא היו מיוצגות על ידי הנציגים הפוליטיים של החסידויות הגדולות גור, ויז'ניץ ובלז. בין החסידויות הקשורות בסיעה: צאנז, קרלין-סטולין, ברסלב, חסידות ערלוי, סערט-ויז'ניץ, ביאלא ובוסטון, כמו גם קהילת מתמידים. מלבד מנחם פרוש, כיהנו במהלך השנים כחברי כנסת מטעם הסיעה גם בנו מאיר פרוש ויהושע פולק.

בבחירות למועצת אלעד שנערכו באלול תשס"ד (ספטמבר 2004), התמודדו נציגי הסיעה לראשונה באופן עצמאי שלא במסגרת אגודת ישראל, והשיגו 2 מושבים במועצה המקומית.

בבחירות למועצת ביתר עילית שנערכו בחשוון תשס"ח (אוקטובר 2007), התמודדו נציגי הסיעה ברשימה משותפת עם ש"ס, ונציגם מאיר רובינשטיין נבחר לראשות העיר, במועצת העירייה קבלה הסיעה 5 מושבים מתוך 9 בהם זכתה הרשימה המשותפת. לכך התוסף מושב שישי של ראש העיר שרץ למועצה ברשימה נפרדת. מצד שני איבדה הסיעה את תמיכתה של חצר גדולה שהלכה עמה כברת דרך – חסידות בויאן, שרצה במפלגה למועצת העיר בנפרד ואף זכתה בשני מושבים. בבחירות 2008 נכשל מאיר פרוש במירוץ על ראשות עיריית ירושלים. בבחירות 2013, זכו נציגי הסיעה בראשות עיריית ביתר עילית (רובינשטיין) ואלעד (ישראל פרוש). כמו כן, הסיעה התמודדה בנפרד בבית שמש.

נציגי הסיעה נבחרו גם לחברי מועצה בירושלים, בני ברק, בית שמש, מודיעין עילית, אלעד, פתח תקווה, עמנואל וגבעת זאב.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפלגות חרדיות מקומיות בישראל
קטגוריה:אגודת ישראל
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1976
יער ראש העין

מפת היער
יער ראש העין הוא חורשה ושטח ירוק השוכנים בחלקה הצפון-מזרחי של ראש העין, לאורך יובלו של נחל רבה. היער ננטע על ידי קרן קיימת לישראל בין 1976 ו-1980 והוא מיוער בעצי אקליפטוס, אורן, ברוש, חרוב, שקד, אלה אטלנטית, שיזף מצוי, כליל החורש ועצי בוסתן. שטחו 1,050 דונם, והוא נושק לשכונות החדשות של העיר. ביער מספר אתרים ארכאולוגיים, בין היתר עזבת צרטה המזוהה עם היישוב המקראי אבן העזר וח'רבת א-דאוויר, שרידי יישוב קדום, שבסמוך לה ניצב "מצפור אילן" הצופה לנחל רבה, לשומרון ואל כביש 5.

עד פעילות קק"ל ועיריית ראש העין בנושא בשנת 2001 הוזנח היער ושימש אתר להשלכה בלתי חוקית של פסולת. המשך טיפוחו המשיך בשנת 2006 עת סולקו ממנו מיני צמחים פולשים ובוצע שיקום נופי. היער אומץ על ידי שני בתי ספר יסודיים בעיר ("אפק" בית הספר ניסוי לקיימות) ומוגדר על ידי קק"ל כ"יער קהילתי". ליער כניסה אחת לכלי רכב וכניסות נוספות להולכי רגל או רוכבי אופניים. בנוסף, מסומנים מסלולי טיול ורכיבה ביער.

הכניסה העיקרית לכלי רכב היא מרחוב קיבוץ גלויות מול רחוב נחל רבה. בחלק זה נמצא שביל מעגלי-"שביל פרחי הבר" העובר בתוך שלל פריחה ומגיע לתצפית מראש הגבעה בח'רבת א-דווייר. חלק אחר של היער נמצא בחלק הצפוני של שכונת גבעת הסלעים. בחלק זה נמצא האתר הארכאולוגי עזבת צרטה. הכניסה לחלק זה היא מקצה רחוב נתן שאול ומשם עולה "שביל אבן העזר" שנפרץ על ידי ילדי בית ספר, ומגיע לפסגה שם נמצא האתר הארכאולוגי ושלטי הסבר. כניסה נוספת נמצאת בשכונה הצבאית נווה אפק ברחוב קשת והיא משמשת הולכי רגל.

יער ראש העין, שביל פרחי הבר והשדות המקיפים אותם, ידועים בפריחה השוטפת אותם בסוף החורף והאביב. כלניות מצויות בצבעי אדום ולבן פורחות בכל שטחי היער והשדות שמסביב, ובגבעת שביל פרחי הבר פורחות גם רקפות. בשדות פורחים גם פרחי כתמה עבת-שורשים צהובים. באביב ניתן למצוא מגוון פרחים רב ביער, ובהם כלניות, צבעונים, נוריות, דבורניות.
== גלריה ==
<gallery widths="150px" heights="150px" perrow="5">
Rosh HaAyin Forest080.jpg|מראה מזרחה מהמצפה שבח'רבת א-דאוויר בחלקו הדרומי של היער לעבר כביש 5 והרי השומרון
Rosh HaAyin Forest072.jpg|מראה ביער ראש העין
שביל פרחי הבר ביער ראש העין.jpg|שביל פרחי הבר ביער ראש העין
Rosh HaAyin Forest076.jpg|המצפה בח'רבת א-דאוויר
RoshHaAin2010 pic (16).JPG|כלניות בשדה שליד היער
File:Rosh_HaAyin_Forest2.jpg|יער ראש העין - תצלום אוויר
File:Rosh_HaAyin_Forest3.jpg|יער ראש העין - תצלום אוויר
File:Rosh_HaAyin_Forest4.jpg|יער ראש העין
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.rosh-haayin.muni.il/html5/arclookup.taf?&_id=10602&did=2249&g=9034&title=%E9%F2%F8%20%F8%E0%F9%20%E4%F2%E9%EF יער ראש העין באתר עיריית ראש העין]
* [http://www.kkl.org.il/forestsearch/rosh_ha_ayin_forest.aspx היער באתר קק"ל]
* 
* 

==הערות שוליים==

ראש העין
קטגוריה:ראש העין: גאוגרפיה
1800 במוזיקה

== אירועים ==
* 16 בספטמבר – פרנסואה-אדריאן בואלדייה זוכה בהצלחה עם האופרה "הכליף מבגדד".

== אופרה ==
== מוזיקה קלאסית ==
== נולדו ==
* 14 בינואר – לודוויג פון קכל, היה מוזיקולוג, סופר, מלחין, בוטניקאי ומוציא לאור (נפטר ב-1877)
* 4 בנובמבר – אדוארד ברנדלר, מלחין

== נפטרו ==
* 7 במאי – ניקולו פיצ'יני, מלחין (נולד ב-1728)
* 26 בספטמבר – ויליאם בילינגס, מלחין (נולד ב-1746)

==קישורים חיצוניים==
חנניה בן ישועה

רבי חנניה בן ישועה היה מגדולי חכמי תימן הראשונים. כפי הנראה חי במאה ה-13 כיוון שהוא מזכיר את הרמב"ם בין החכמים שכבר נפטרו. מכונה גם בשם "נניה בן ישוע".

הוא כתב חיבור מקיף על מסכת חולין ועל הלכות שחיטה ומאכלות אסורות במשנה תורה לרמב"ם. פירושו (בערבית הוא נקרא שׂרח) נכתב בערבית ומסודר בצורה של שאלה ותשובה. הספר מחולק לשני חלקים: החלק הראשון שהוא פירוש על התלמוד (מסכת חולין) כולל הקדמות בפרשנות סוגיות התלמוד למסכת חולין בדיני בעלי החיים הכשרים. החלק השני הוא פירוש על הלכות הרמב"ם הנ"ל, וכן פירוש מבואות. מבין מקורותיו (מלבד המקרא, התלמוד והרמב"ם) נמנים גם הערוך וחיבורי הגאונים שתורתם שרדה רק בתימן. את רב אשי מחבר התלמוד הוא מכנה בתואר "סיידנא (=אדוננו) רב אשי". ישנה חשיבות רבה בנוסחאות התלמוד שלו שכן ידועים יהודי תימן בדיוק גרסאותיהם. הרב חנניה בן ישועה נמנה עם ראשוני בעלי אלשרח בתימן.

מתוך הקדמתו לפירושיו: "המטרה הכללית בספר זה לבאר בו ענייני הלכות שחיטה לאחר שנזכיר את הכללים המפורסמים ועליהם מיוסדים מה שכתב רב אשי, בלשון ערבית. ואין מנוס מלהעלות דבריו עליו השלום... וקבעתי פרקיו ארבעה עשר... וקיבצתי לך הכל ואפילו ספק ספק נבילה למען יהיה זה ברור לך... אמר התלמיד הקל חנניה בר' ישעיה רי"ת (=רוח ה' תניחנו)... לא ראיתי ללמדך אלא במה שחיבר הגאון הגדול הזה ר' משה בר' מימון ז"ל... אך אבאר בכל הלכה עניינים והלכות בתלמוד שלא הזכירם רבנו משה"...

==מקורות==
*יהודה רצהבי, "תורתן של בני תימן" עמודים קע"א- קע"ב
*משה גברא, "אנציקלופדיה לחכמי תימן" עמוד 170.

קטגוריה:ראשוני תימן
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:נושאי כלים של רמב"ם
כלקידיקי

מפת כלקידיקי

כלקידיקי (ביוונית: Χαλκιδική, ביוונית עתיקה נהגה כַלקִידִיקֵה; בלטינית: Chalcidice) הוא חצי אי בצפון יוון המשתרע על שטח של 2,918 קמ"ר מזרחית לסלוניקי השוכנת בחלקה בתחומו. מבחינה מנהלית שייך רובו של חצי האי ליחידה האזורית כלקידיקי של מחוז מרכז מקדוניה, ואילו חלקו הדרום מזרחי שייך למדינה האוטונומית הנזירית של הר אתוס, ששטחה 335.63 קמ"ר.

אריסטו נולד בכלקידיקי בשנת 384 לפנה"ס.

==גאוגרפיה==
כלקידיקי נפרד ממקדוניה במצר יבשה שבו שני אגמים קטנים, והוא בולט אל תוך חלקו הצפון־מערבי של הים האגאי. בצידו המזרחי גובל חצי האי במפרץ סטרימונאס (Στρυμονικός κόλπος) ובצידו המערבי במפרץ התרמאי (Θερμαϊκός Κόλπος). לכלקידיקי צורה אופיינית הנראית כאגרוף המהווה את חלקו המרכזי ואשר לו שלושה חצאי איים משניים הנראים כאצבעות השלוחות לכיוון דרום־מזרח אל תוך הים האגאי. שלושת חצאי האיים המשניים הם אתוס (Άθως) במזרח, סיתוניה (Σιθωνία) בתווך וקסנדרה (Κασσάνδρα) במערב. אחרים השוו את צורתו לקילשונו של פוסידון או לכף רגל.

בין סיתוניה לקסנדרה שוכן המפרץ הטורוני (Τορωναίος Κόλπος; או מפרץ קסנדרה), ואילו בין סיתוניה לחצי האי אתוס – מפרץ סינגיטיקוֹס (Σιγγιτικός κόλπος; או מפרץ אַיוֹן אורוס, דהיינו מפרץ ההר הקדוש).

חלקו המרכזי של חצי האי הוא הררי ומישור נרחב יחסית משתרע בצידו המערבי ומשמש לחקלאות. במרכזו של אזור זה מתנשא הר חולומונטס לגובה של 1,165 מטר, והוא ההר השני בגובהו בחצי האי כולו.

חצי האי אתוס הוא הזרוע המזרחית מבין השלוש ומהווה ברובו מדינה נזירית אוטונומית. אורכו 60 ק"מ, רוחבו בין 7 ל־12 ק"מ ושטחו כ־390 קמ"ר. הר אתוס עצמו מתנשא לגובה של 2,033 מטר בקצהו הדרומי של חצי האי והוא ההר הגבוה בכלקידיקי. מורדותיו של ההר יורדים בתלילות אל הים האגאי משלושת כיווניו. בצידו הצפוני משתפל ההר באופן הדרגתי יחסית לאורכו של חצי האי אתוס. בקצהו הדרומי של חצי האי שני כפים – כף פינס המערבי וכף טימיו פרודרוס המזרחי, והים סביבם עלול להיות מסוכן לשיט. חלקו הצפון־מערבי של חצי האי שמשתרע על שטח של כ־55 ק"מ אינו חלק מהמדינה הנזירית אלא מהיחידה האזורית של כלקידיקי.

חצי האי סיתוניה גובהי עד הררי, חופיו תלולים ופסגתו בהר דגרודליס (או איתמוס) מגיעה לגובה של 800 מטר.

קסנדרה הוא השטוח מבין שלושת חצאי האיים המשניים, וגבעי רק בחלקו הדרומי. גבעות אלה מגיעות לגבהים של כ־400 מטר בלבד.

==אוכלוסייה==
אוכלוסייתה של יחידת המשנה בלבד מנתה 109,587 נפשות בשנת 2005 ובהר אתוס התגוררו אותה עת פחות מ־2,500 איש. מבחינה גאוגרפית שוכנים גם חלקים ממחוז המשנה של סלוניקי בתחומי חצי האי כלקידיקי, כולל חלק מהעיר סלוניקי עצמה, וברי שאם לוקחים עובדה זו בחשבון אוכלוסיית כלקידיקי גדולה בהרבה.

==ראו גם==
* הר אתוס
* אמוליאני
* הליגה הכלקידיקית

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070107221651/http://www.halkidiki.gov.gr/ אתר מחוז משנה (נומוס) כלקידיקי]
* [https://web.archive.org/web/20080224201852/http://www.mountathos.gr/ האתר הרשמי של הר אתוס]
* [http://www.chalkidiki.com/ אודות כלקידיקי]
* [http://www.e-city.gr/chalkidiki/home/view_en/view.php אתר אודות כלקידיקי]
* [https://web.archive.org/web/20071019113817/http://chalkidiki.macatao.net/index.php אתר מקיף על כלקידיקי] 
* 
* 
* 

קטגוריה:הים האגאי
קטגוריה:יוון: יחידות אזוריות
קטגוריה:יוון: חצאי איים
סוכר חום

גבישי סוכר חום
סוכר חום הוא סוכר (סוכרוז) שלא זוקקה ממנו הדבשה, או סוכר לבן שהוספה לו דבשה (מולאסה). 

הסוכר החום הוא בעל ערך קלורי מעט נמוך יותר מסוכר לבן (373 קלוריות למאה גרם, לעומת 396 בסוכר לבן). זאת בשל נוכחות המים שבו, שגם הופכת אותו ליותר לח ומעט פחות מתוק. הוא מכיל בין 3.5% דבשה (בסוכר חום בהיר) ל-6.5% דבשה (בסוכר חום כהה), מבחינת נפחו הכולל.

בעבר הסוכר החום נתפס כבריא יותר מסוכר לבן, אך נראה כי ההבדל הבריאותי בין הסוגים זניח.

הסוכר החום לרוב יקר יותר מהסוכר הלבן, כיוון שההיצע שקיים לו בשוק נמוך ביחס לסוכר הלבן, וכן בשל התגברות הביקוש אליו בזכות תדמיתו כבריא יותר.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוכרים
קטגוריה:ממתיקים
שותפות לשלום

דגל נאט"ו
שותפות לשלום (באנגלית: Partnership for Peace, PfP) היא יוזמה של נאט"ו שהחלה בשנת 1994, ומטרתה כינון יחסי אמון בין הברית הצפון אטלנטית למדינות אירופה השונות, בעיקר במרכזה ובמזרחה, שחלקן היו בעלות שלטון קומוניסטי, ומדינות ברית המועצות לשעבר. עשר מהמדינות שחתמו על יוזמה זו מול נאט"ו, הפכו ברבות השנים לחברות מלאות בנאט"ו. היוזמה הוצגה בינואר 1994.

==המדינות החברות בשותפות לשלום==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==מדינות שהיו חברות בשותפות לשלום, והפכו לחברות בברית נאט"ו==
* , 1999
* , 1999
* , 1999
* , 2004
* , 2004
* , 2004
* , 2004
* , 2004
* , 2004
* , 2004
* , 2009
* , 2009
* , 2017
* , 2020
* , 2023

==מדינות שהיו חברות בשותפות לשלום, ופרשו ממנה==
* 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים
קטגוריה:בריתות
קטגוריה:נאט"ו
שבט מוטייר

שבט מוטייר (בערבית: قبيلة مـُطـَيـْر) הוא שבט ערבי בדואי בחצי האי ערב. רוב בני השבט חיים כיום בערב הסעודית ובכווית. מוצאו של השבט בצפון חג'אז, סמוך לעיר אל-מדינה.

בני השבט נחלקים לשלוש קבוצות:
*עלווי - 2,550 משפחות בהנהגת שייח' א-דוויש, החיות בצפון-מערב ערב הסעודית ובמרכזה.
*בני עבדאללה - 4,000 משפחות, החיות במחוזות חג'אז ואל-קסים במרכז ערב הסעודית.
*בריה - 2,500 משפחות בהנהגת שייח' אבן בסיס החיות בצפון ערב הסעודית ובמרכזה.
 
שורשיו של השבט באזור חג'אז קדומים מאוד, אולם במאה ה-18 לספירה החלה הגירה רחבת היקף של בני השבט אל חלקו הצפוני של מחוז נג'ד. בראשית המאה העשרים שלט שבט מוטייר על אזור רחב בצפון חצי האי ערב שהשתרע ממזרח לעיר אל-מדינה ועד כווית. בתקופה זו פעל אבן סעוד, שליט העיר ריאד, במרכז מחוז נג'ד (כיום בירת ערב הסעודית), ליישובם של הבדואים באזור שליטתו, ביניהם גם בני שבט מוטייר, ביישובי קבע. הוא הצליח להשליט את האסלאם הווהבי על בני השבט, וגייס מתוכם חיילים רבים לצבאו. בני השבט הצטרפו ליחידות הצבאיות של אבן סעוד שכונו "אח'וואן" (إخوان "אחים"). פייסל עד-דוויש, מנהיג השבט באותה תקופה, הפך למפקד צבאי בשירותו של אבן סעוד וסייע לו לכבוש את האזורים הצפוניים של חצי האי ערב, במה שהיה השלב הראשון בהקמת ממלכת ערב הסעודית. ב-1920 תקף א-דוויש את כווית, אך נאלץ לסגת משטחים שכבש בה בלחץ הבריטים. ב-1924 השתתפו ה"אח'וואן" בהנהגת פייסל עד-דוויש בכיבוש חג'אז מידי השושלת ההאשמית.

לאחר כיבוש חג'אז מרדו בני מוטייר בהנהגת א-דוויש באבן סעוד. אבן סעוד דיכא את המרד, וא-דוויש ברח לעיראק שהייתה נתונה לשליטה בריטית. הבריטים הסגירו אותו לידי אבן סעוד והוא נכלא ומת בכלא.

כיום, בני השבט אינם סובלים מאפליה ממוסדת בשל ההיסטוריה של יחסיהם עם משפחת המלוכה הסעודית, אולם שרידים שמעידים על היחסים הבעייתיים נותרו בתרבות העממית הסעודית.

מוטייר
מוטייר
מוטייר
נגד משמעת

רנ"ג [[יצחק טאיטו, אשר שירת כנגד המשמעת של בה"ד 1 במשך 53 שנים.]]
נגד יחידה, או בשמו המקובל יותר רס"ר משמעת, או הרס"ר (רב-סמל ראשון) הוא תפקיד הקיים בכל יחידה בצה"ל הממולא על ידי נגד שהוסמך לכך. ממלא התפקיד אינו בהכרח בדרגת רס"ר אך הוא בהכרח נגד (איש קבע שאינו קצין) כיוון שהוא משכיל כל שנות שירותו ב"דין המשמעתי" ועובר הכשרות העוסקות בחוק השיפוט הצבאי (חש"ץ). נגדי היחידה מזוהים תמיד לפי שרוך בצבעי כחול-לבן או זהב (שלב 09) שעל מדיהם.

==תפקיד==
לנגד היחידה מספר תפקידים חשובים וייחודיים ביחידה, בהם תפקידים מנהליים וטקסיים. נגד היחידה אחראי על תפקודו של המחנה הצבאי כמקום מסודר ונקי, על הסדר והמשמעת של החיילים המשרתים בו ובחלק מהיחידות על הש.ג. והזקיפים. מכאן גם נגזר כינויו של התפקיד "רס"ר משמעת".

בנוסף לכך, על היותו מפקד המחנה מצדיעים לו (ביום-יום ובש.ג. בעת כניסתו למחנה).

תפקידו של נגד היחידה הוא בעיקר טקסי. הוא אחראי על ארגונם וניהולם של אירועים צבאיים-טקסיים לרבות פיקוד על תרגילי סדר ותרגילי סדר חמושים (ת"ס ותס"ח).

בטקסים הרס"ר חובש כובע מצחייה צבאי-טקסי (ולרוב גם קצינים בדרגים בכירים- בדרך כלל רס"ן ומעלה כמקובל בחיל האוויר והים) אשר מייצג את החיל עליו מתבסס הטקס (ח"א, חיל הים, חי"ר ועוד בהתאם לחיל הטקס) ולא כומתה, חוץ מבמקרים מסוימים.

במסגרת תפקידו הטקסי משמש נגד היחידה גם כתובע הייצוגי בסדר דין משמעתי הנערך ביחידה (משפטים), הכשרתו מקנה לו את הסמכות להגיש תלונה על כל חייל בכל דרגה. כמו כן אחראי על רחבת הדגל הקיימת בכל בסיס, על מסדר הנפת דגל ישראל ועל דגלי וסמלי היחידה.

לרוב, נגד היחידה כפוף ישירות למפקד היחידה ואליו כפופים מש"קי המשמעת ועובדי הרס"ר בחלק מהיחידות. ביחידות שהן מפקדות, כגון מפקדת חטיבה, נגד המשמעת אחראי על חיילי המחנה ומפקדת החטיבה בלבד ולא על אלו השייכים ליחידות המשנה (חיילי הגדודים במקרה זה). בעתות חירום, לנגד היחידה של יחידות לוחמות תפקיד חשוב במערך הלוגיסטי העורפי של היחידה.

==דימויו של רס"ר המשמעת בתרבות הישראלית==
לרס"ר משמעת נוצר סטריאוטיפ ברור, לפיו מדובר באדם בעל אינטליגנציה נמוכה, ולרוב גם בעל שפם. התעסקותו היומיומית של הרס"ר בדיגום ובהשלטת סדר ומשמעת בבסיס הצבאי, בניגוד לרצונם הטבעי של החיילים, גורמת להשנאתו בקרב החיילים, אשר בשל חוסר האפשרות להביע דעה במסגרת הצבאית, מוצאת ביטוי בהומור דווקא מחוצה לה. דמויות רבות של רס"רי משמעת העונים על סטריאוטיפ זה הופיעו בסרטי קולנוע, סדרות טלוויזיה וכדומה.

דוגמה לדמויות רס"ר המבוססות על סטריאוטיפים היא למשל רס"ר שמש מ"ספיחס" (בגילומו של יוסף שילוח), רס"ר בן שבת מ"נשיקה במצ"ח", רס"ב גבריאל שוקרון מ"מ.ק. 22" וניסים מ"תאג"ד".

==ראו גם==
* מש"ק משמעת

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:מקצועות צבאיים
דראם אנד בייס

דראם אנד בייס (באנגלית: Drum and Bass) הוא סגנון של מוזיקה אלקטרונית. הסגנון החל להתפתח בתחילת שנות ה-90 וכולל בדרך כלל מקצבי תופים מהירים ומקוטעים בין 160 ל-180 פעימות לדקה יחד עם בייסליין כבד ועמוק. הדראם אנד בייס, שהחל בבריטניה ומשלב בתוכו רעיונות סגנוניים שונים, נחשב גם כיום כמחתרתי אך לעיתים אף מגיע לציבור הרחב.

בישראל סצנת הדראם אנד בייס הוקמה על ידי עדי לב באמצע שנות ה-90. במהלך שנות ה-2000, ועד ימינו אנו, קבוצת "אינפיוז" נחשבה לקבוצה המובילה בסצנה. לאורך השנים ביקרו בישראל שלל יוצרי דראם אנד בייס שונים ומובילים. בהם גולדי ופנדולום.

"[[פנדולום" בהופעה חיה בשפילד]]

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.dogsonacid.com Dogs on Acid] - אתר ופורום דראם אנד בייס
* [http://www.breakbeat.co.uk/ Drum and Bass Arena] - אתר ופורום דראם אנד בייס
* [https://web.archive.org/web/20160209225339/http://www.dubechoes.com/ Dub Echoes] - מאמר לגבי השפעת הדאב על לידת הדראם אנד בייס, מוזיקה אלקטרונית והיפ הופ
* [http://www.bbc.co.uk/1xtra/events/xtrabass06/interact/timeline.shtml?id=1 ההיסטוריה של הדראם אנד בייס], אתר של ה-BBC הכולל ציר זמנים של היסטוריית הדראם אנד בייס

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:מוזיקה אלקטרונית
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
כיזאן

כיזאן מקורי ברובע המוסלמי
כיזאן ברובע הנוצרי
כִּיזָאן הוא אלמנט אדריכלי במעקה, המאפשר פרטיות וחציצה מחד, ואוורור מאידך.

כיזאן הוא שמה הערבי של טכניקת עיצוב מעקה גג או מרפסת, בה משולבים גלילי חרס חלולים בתוך יציקת מלט או בטון. הגלילים מאפשרים מעבר אוויר ורוח, כך שאף על פי שהגג או המרפסת מוסתרים מהרחוב, המעקה שלהם אינו חוסם את הבריזה הטבעית, ומאפשר לשוהים על הגג או המרפסת ליהנות ממנה.

גלילי החרס מזכירים בצורתם כלי חרס פשוטים נטולי תחתית, והם משולבים באופן מסודר בתוך יציקת המלט או הבטון. העיצוב המקובל ביותר לסידור גלילי החרס של הכיזאן הוא במשולשים, כך שהמעקה משמש הן מבחינה פונקציונלית, והן מבחינה עיצובית-עיטורית.

שימוש אחר בכיזאן, שהתפתח מן השימוש המקורי, הוא "הכיזאן האטום", המשולב בכיפות ובגגות ולא במעקות. במקרה זה ישולבו גלילי החרס ביציקת הגג, אך במקום שיהיו פתוחים משני צידיהם, ייסתם צד אחד שלהם בזכוכית אטומה, ולעיתים אף צבעונית. מטרת "הכיזאן האטום" היא לאפשר לתאורה טבעית מן החוץ להיכנס אל המבנה, תוך שמירה מרבית על פרטיות באי הבית, או חסימה מפני גשמים ולכלוך.

השימוש בכיזאן היה נפוץ מאוד בירושלים במשך מאות שנים, עד ראשית המאה ה-20, ורבים מבתי הרובע המוסלמי מעוטרים עד ימינו במעקות כיזאן. דוגמאות יפות ל"כיזאן אטום" ניתן למצוא בתוף הכיפות של בתי הכנסת הספרדיים, שם ישנו כיזאן צבעוני; וכן בחמאם הטורקי בעכו, שם הבטיחו את פרטיותם של הרוחצים על ידי הכיזאן האטום. במסגרת שיפוצי החמאם והפיכתו לאתר תיירות בראשית שנות ה-2000, הוחלף חלק מהכיזאן האטום בזכוכית רגילה, שאין לה ולא כלום עם ייעודו המקורי של הכיזאן.
<gallery>
תמונה:Kizzan2.jpg|כיזאן בירושלים. ציור משנת 1854
תמונה:Kizzan3.jpg|כיזאן מודרני בכיכר ספרא בירושלים
תמונה:Kizzan1.jpg|כיזאן מודרני ברובע היהודי
</gallery>

==ראו גם==
* משרביה
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלמנטים אדריכליים
קטגוריה:אדריכלות אסלאמית
חמדת (ספר)

חמדת (באנגלית: Beloved) הוא רומן זוכה פרס פוליצר לשנת 1987, פרי עטה של הסופרת האמריקאית טוני מוריסון. הספר דן בצורה נוקבת באהבת אם, ברצח ובדיכוי בתקופת העבדות בארצות הברית ולאחר שחרורם, והוא מבוסס במידה רבה של חירות ספרותית על חייה של השפחה מרגרט גרנר (Garner), שעל אודותיה כתבה מוריסון מאוחר יותר גם אופרה הנושאת את שמה.

בשנת 1998 עובד הרומן לסרט קולנוע באותו שם בכיכובה של אופרה וינפרי.

בסקר שערך הניו יורק טיימס בקרב סופרים ומבקרי ספרות, ואשר התפרסם במאי 2006, נבחר "חמדת" לרומן האמריקאי הטוב ביותר ב-25 השנים שקדמו לסקר.

הספר תורגם לעברית בידי ניצה בן-ארי, וראה אור בשנת 1994 בהוצאת הספריה החדשה, הקיבוץ המאוחד / ספרי סימן קריאה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=fjNWYiUDCLk בקריאה ראשונה - עבדות], הטלוויזיה החינוכית - תוכנית בנושא הספר
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
קטגוריה:ספרי 1987
קטגוריה:ספרי הספריה החדשה
קטגוריה:ספרות אפרו-אמריקאית
קטגוריה:ספרי עבדות
קטגוריה:ספרים שזכו בפרס פוליצר לסיפורת
קטגוריה:ספרים שצונזרו
Intel QuickPath Interconnect

Intel QuickPath Interconnect או בשמה הקצר "QuickPath" (קודם לכן בשם "Common System Interface" או בשמה הקצר "CSI") היא טכנולוגיית תקשורת נקודה-לנקודה במעבדים המתוכננים ומפותחים על ידי חברת אינטל אשר אמורים להתחרות בטכנולוגיית ה-HyperTransport המפותחת תחת חברת AMD. ה-QuickPath יחליף את טכנולוגיית ה-Front Side Bus הישנה של אינטל לפלטפורמת ה-Xeon וה-Itanium 2. טכנולוגיה זו יצאה לאור בסוף שנת 2008 כאשר המעבדים הראשונים שעשו שימוש בה הם Nehalem ו-Tukwila שהכילו ארכיטקטורת עיבוד חדשה.
דווח שנתוני הביצועים של טכנולוגית QuickPath הם מ-4.8GT/s עד 6.4GT/s (יחידת תעבורת מידע בג'יגות לשנייה) לכל כיוון, מה שבעצם בפועל 24.0GB/s עד 32.0GB/s תעבורה לכל קישור.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.theinquirer.net/?article=28298 אתר The Inquirer: שם ה-CSI של אינטל נחשף]

קטגוריה:מעבדי אינטל
קטגוריה:אפיקי מחשב
בגבולות המסתורין

בגבולות המסתורין (במקור: The Outer Limits) היא סדרת טלוויזיה אמריקאית. הסדרה דומה בסגנונה לסדרה "אזור הדמדומים", על אף שהעלילה נוטה יותר לכיוון מדע בדיוני מאשר פנטזיה. הפרקים של הסדרה סיפרו סיפורים שונים אשר בסופם לעיתים היה אלמנט הפתעה.

הגרסה הראשונה של הסדרה שודרה משנת 1963 עד שנת 1965, ברשת ABC, היא חזרה מאוחר יותר לטלוויזיה למשך שבע עונות בין השנים 1995 עד ל-2002.

הגרסה המחודשת של התוכנית שודרה בישראל לקראת סוף שנות התשעים בשעות הלילה המאוחרות בערוץ 2.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ABC: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות זוכות פרס סאטורן: כבלים/סינדיקציה
קטגוריה:סדרות זוכות פרס סאטורן: סדרת רשת טלוויזיונית
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1960
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1990
קטגוריה:סדרות מדע בדיוני אמריקאיות
קטגוריה:שואוטיים
מישל קלוני

מישל קלוני (באנגלית: Michelle Clunie; נולדה ב-7 בנובמבר 1969) היא שחקנית ורקדנית בלט אמריקאית.

==קריירה==
קלוני התחילה את הקריירה שלה בריקוד בלט, וקיבלה מלגה באקדמיה לבלט מקצועי.

בשנת 1994 שיחקה בסרט "ארוטיקה" לצד בריאן קראנסטון. בשנת 1996 שיחקה בסוף העונה הראשונה של הסדרה הקומית "המופע של ג'ף פוקסוורת'י", בתפקיד דידי לנדראו.

היא התפרסמה כשגילמה את מלאני מרקוס, עורכת דין לסבית יהודיה בסדרת הטלוויזיה האמריקאית הפופולרית "הכי גאים שיש". בריאיון למגזין "Curve" אמרה שלמרות שבסדרה "הכי גאים שיש" היא מגלמת דמות של לסבית, היא למעשה סטרייטית במציאות: "אני לא רוצה שאנשים יחשבו שאני איזשהו סמל של הקהילה הגאה, בגלל שאני לא לסבית בעצמי. אני לא רוצה שאנשים יחשבו שאני אומרת שאני יודעת יותר מהם על החיים שלהם."

קלוני שיחקה בעונה השלישית של הסדרה סבב הפוקר העולמי בהוליווד במטרה לגייס כספים להקמת ארגון צדקה.

ב-2005 שיחקה בסרט "בלתי נראה" לצד גייל הרולד. 

ב-2010 גילמה את ג'יין פרנסקוט באחד הפרקים של הסדרה "שקר לי", וכמזכירה המנהלת רומן וחשודה ברצח בשם טארה הארינגטון בעונה השנייה של הסדרה "המנטליסט". 

בשנת 2012 שיחקה בסרט "מג'יק מייק" של הבמאי סטיבן סודרברג, ושנה לאחר מכן התארחה בסדרה "NCIS". 

בשנת 2014 גילמה את טינה, אמהּ השתיינית של ג'ייד בסרט הטלוויזיה "חברות מסוכנת".

משנת 2015 מגלמת את גברת פינץ בעונה החמישית והשישית בסדרה "זאב צעיר" ברשת MTV. באותה שנה שיחקה בסרט הדרמה "סוג של השיבה הביתה" בבימויה של מריה בורטון.

== חיים אישיים ==
באוקטובר 2014 נודע שקלוני מצפה לילד מהבמאי בריאן סינגר, ובינואר 2015 הביאה לעולם את בנה הראשון.

== קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.worldpokertour.com/players/?x=profile&id=1035 קלוני] באתר סבב הפוקר העולמי
* [http://lesbianlife.about.com/od/lesbianactors/p/MichelleClunie.htm ריאיון עם קלוני]

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:רקדניות בלט
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1969
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
סקוט לוול

סקוט לוול (באנגלית: Scott Lowell; נולד ב-22 בפברואר 1965) הוא שחקן אמריקאי, שהתפרסם בעיקר מתפקידו בתור תיאודור "טד" שמידט <small>(אנ')</small> בסדרת הטלוויזיה הפופולרית "הכי גאים שיש" <small>(2005-2000)</small> ברשת שואוטיים.

== ביוגרפיה ==
לוול נולד בדנוור, קולורדו וגדל מחוץ לניו הייבן, קונטיקט. הוא מאומץ.<ref></ref>

הוא למד בבית הספר הופקינס <small>(אנ')</small> בניו הייבן ולאחר מכן בקונטיקט קולג' לאמנויות <small>(אנ')</small> בניו לונדון <small>(אנ')</small>, קונטיקט. הוא עבר לשיקגו מיד לאחר סיום לימודיו כדי להמשיך בקריירת משחק.

== קריירה ==
בשנת 2012 שיחק בסרט הדרמה המשפטי "The Chicago 8" בו גילם את התובע ריצ'רד שולץ; את הסרט כתב ביים הבמאי הישראלי-אמריקאי פנחס פרי אודות סיפורם של "השבעה משיקגו", קבוצת מפגינים שהתנגדו למלחמת וייטנאם ושהואשמו בקשירת קשר בשנת 1968.

==פילמוגרפיה==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|1999
|The Debtors
|ג'ורג'
|
|-
|2006
|Trapped Ashes
|הנרי
|
|-
|2007
|כוכב הפינג פונג
|טום
|
|-
|2008
|To Live and Die in Dixie
|פארקר בראיינט
|
|-
|2012
|The Chicago 8
|ריצ'רד שולץ
|
|-
|2015
|Better Half
|זאק ריילי
|
|-
|2018
|Monsoon
|מארק
|
|-
|2020
|Gangcheolbi 2: Jeongsanghoedam
|ראש הצוות
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
|1997
|מהדורה מוקדמת
|סקוט
|פרק: "The Wedding"
|-
|1999
|קרוליין בעיר
|קארל
|פרק: "Caroline and the Firing Squad"
|-
| rowspan="2" |2000
|פרייז'ר
|צ'אק
|פרק: "Something About Dr. Mary"
|-
|Alien Fury: Countdown to Invasion
|לירד ג'ונס
|סרט טלוויזיה של UPN
|-
|2000 - 2005
|הכי גאים שיש
|תיאודור "טד" שמידט <small>(אנ')</small>
|תפקיד ראשי (5 עונות): 83 פרקים
|-
|2006 - 2009
|אבא אמריקאי
|פליקס / ברט / ברני
|דיבוב; 4 פרקים
|-
| rowspan="2" |2008
|מחשבות פליליות
|מייק היקס
|פרק: "The Crossing"
|-
|העוקץ
|אנדרו גרנט
|פרק: "The Miracle Job"
|-
|2009
|גיבורים
|פרופסור
|פרק: "Chapter One 'Orientation/Jump, Push, Fall"
|-
| rowspan="2" |2010
|הסנגורים
|קונלון
|פרק: "Nevada v. Carter"
|-
|Donna's Revenge
|סטיב
|סדרת רשת; 2 פרקים
|-
|2011 - 2014
|בונז
|ד"ר דאגלס פילמור
|3 פרקים
|-
| rowspan="3" |2011
|NCIS
|טרי תומאס
|פרק: "One Last Score"
|-
|סופר נינג'ה
|מר ברדפורד
|פרק: "Mr. Bradford"
|-
|CSI: ניו יורק
|דווייט גווין
|פרק: "Air Apparent"
|-
| rowspan="2" |2012
|קאסל
|דייוויד הרננדה
|פרק: "An Embarrassment of Bitches"
|-
|CSI
|גווין פירסון
|פרק: "CSI on Fire"
|-
|2013
|משפחת פוסטר
|דוקטור
|פרק: "Vigil"
|-
| rowspan="2" |2016
|שעת שיא
|ריצ'רד וייקפילד
|פרק: "The Dark Night"
|-
|Adoptable
|סקוט פישמן
|סדרת רשת; 6 פרקים
גם תסריטאי ומפיק
|-
|2017
|Hashtag Awareness: The Webseries
|דארן
|סדרת רשת; פרק: "The One Where Darren Can't Take a Break"
|-
| rowspan="2" |2019
|I'm Sorry
|ד"ר וולש
|פרק: "Extra Boobs"
|-
|NCIS: ניו אורלינס
|מר בל
|פרק: "Overlooked"
|}
==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת קונטיקט
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1965
אלברט בן יצחק יעקב

אלברט בן יצחק יעקב (נולד ב-11 ביולי 1962) הוא משורר ומבקר עברי.

==ביוגרפיה==

אלברט נולד בעיר בוינקסק בברית המועצות שירת כחייל בצבא האדום. למד לתואר ספרות ובלשנות רוסית והוענק לו תואר מוסמך.

אלברט עלה לארץ ישראל בשנת 1993, השתקע בבאר שבע והחל לעבוד כפועל בניין. במקביל לעבודתו למד אלברט לתואר מורה בכיר במגמת חינוך מיוחד המכללה לחינוך ע"ש קיי.

חבר באגודת הסופרים מחודש יולי 2003. ספרו הראשון, "תמונות בעיניים שירים חדשים", יצא לאור בבאר שבע בהוצאת המחבר בשנת 1999.

פרסם שישה ספרי שירה וכן פרסם מאמרי הגות וביקורת בכתבי עת שונים. בשנת 2001 זכה במקום ראשון בתחרות שירה למשוררים מחבר המדינות הכותבים עברית מטעם העיתון מעריב ובחסות ערוץ הטלוויזיה בכבלים NTV.

בשנים האחרונות הוא מלמד במערכת החינוך המיוחד בבאר שבע.

==ספריו==
*'תמונות בעיניים' (1999) - שירים חדשים, א' יעקב, באר-שבע.
*'כוס הפוכה' (תשס"א 2001) - תל אביב, הוצאת 'גוונים'.
*'שחף כספי' (תשס"ב 2002) - תל אביב, הוצאת 'גוונים'.
*'מכתב למלאך - שירים' (תשס"ג 2003) - תל אביב, הוצאת 'גוונים'.
*'סול מי דו - שירים' (תשס"ה 2004) - תל אביב הוצאת 'גוונים'. 
*'היסטוריה של מבטים שונים' (תשס"ח 2008) ירושלים הוצאת 'כרמל'.
*'חלום ומהפכה' (תשע"ז 2017), באר שבע, רסיס נהרה.

==לקריאה נוספת==
*פנחס אופק, מכתב למלאך שבע 1626 27-2-2003 (על מכתב למלאך – שירים)
*מאיר עוזיאל, "שפה חדשה" מעריב 25-04-2001 על "(כוס הפוכה")
*מאיר עוזיאל "התאהב בשפה העברית" במתנ"סים 01-03-2003
*אפרת אבן צור "עברית שפה יפה" כל הנגב 1053 23-2-2001 על "(כוס הפוכה")
*יניב רשף "המילים מאפשרות בסיס לקיום" כל הנגב 16-2-2002
*משה בן שאול. כוונת המשורר: אהבה. עתון 77, גל' 273 (2002), עמ' 14–15. (על "שחף כספי").

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:באר שבע: אישים
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:מבקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית לחינוך ע"ש קיי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962