יעקב כנעני

יעקב כנעני (קאופמן) (15 ביוני 1894, תרנ"ד, בסראביה, האימפריה הרוסית – 23 באוגוסט 1978, תשל"ח, ירושלים) היה מילונאי עברי, בעל המפעל המילוני המונומנטלי "אוצר הלשון העברית לתקופותיה השונות", ב-18 כרכים, שראה אור בהוצאת מסדה בשנים תש"ך–תשמ"ט.

==ביוגרפיה==

כנעני נולד בשם יעקב קאופמן בחנצ'שט שבפלך בסראביה של האימפריה הרוסית (כיום במולדובה), בנו של משה אהרן קויפמן, במשפחה חסידית אדוקה. גדל בעיירה הסמוכה בּוֹלגראד (Болград), שם קיבל חינוך יהודי מסורתי ב"חדר" ואצל מורים פרטיים.

200x200 פיקסלים
בבגרותו עבר לווינה, שם למד בבית המדרש למורים עבריים שבראשות צבי פרץ חיות ובאוניברסיטת וינה. למד פילוסופיה, פסיכולוגיה, פדגוגיה, היסטוריה והיסטוריה של עם ישראל, גאוגרפיה וגאוגרפיה של ארץ ישראל. הורה בחו"ל, ולאחר עלייתו בארץ.

בשנת 1925 (תרפ"ה) עלה לארץ ישראל, התיישב בירושלים, שם השלים את לימודיו באוניברסיטה העברית והוסמך במדעי הרוח. במשך כעשר שנים עבד עם מורו משה צבי סגל בהכנת כרכי מילון בן-יהודה שראו אור לאחר מותו של אליעזר בן-יהודה. שימש המזכיר המדעי של סגל בכרכים ח ו-ט, והתקין לדפוס חלק ניכר מכרך י שבעריכת של נפתלי הרץ טור-סיני.

בנוסף עבד עם חיים יהושע קוסובסקי בעריכת הקונקורדנציה למשנה ולתוספתא מטעם האוניברסיטה העברית, ועם אהרן מאיר מזי"א על "ספר המונחים לרפואה ולמדעי הטבע" שכתב בעריכת שאול טשרניחובסקי (תרצ"ד). בין משרות אלה עבד כמורה בבתי ספר בירושלים ובמקומות נוספים.

בשנות ה-30 היה ממשתתפיו של כתב העת "מזרח ומערב". בשנת תרצ"א פרסם חוברת לדוגמה "מילון קונקורדנציוני ללשון הפיוטים". כן פרסם מחקרים ביו-ביבליוגרפיים על חייהם ועבודותיהם של משה שולבוים ואליעזר בן-יהודה.

את מפעל חייו, המילון "אוצר הלשון העברית לתקופותיה השונות", החל כבר עם עלייתו. במשך שנים ליקט מילים שאותן ארגן בכרטיסיות, והכין מהן את המילון. המילון אינו מילון אקדמי או אטימולוגי. כל מילה ניתנת בנטיותיה השונות, ובלוויית ומובאות מכל השכבות הספרותיות שהיא מופיעה בהן. דגש מיוחד ניתן על הניבים. הוא כולל מילים הלקוחות מההיסטוריה הארוכה של השפה העברית לצד מילים שאולות ותחדישים, הן מילים ממשלב גבוה והן שפה "נמוכה" וסלנג (מה שנחשב בזמנו לפורץ דרך). לדברי כנעני בהקדמה, מטרתו בחיבור האוצר הייתה:בכרכים הראשונים שימשו כעורכים-יועצים המחנך דוד לוין והמשורר אברהם שלונסקי (שהיו גם אלה שהציעו את השם). רק בשנת 1960 (תש"ך), משהושלם המילון, ניגש כנעני להדפיס את הכרך הראשון, ובו האותיות א–ב. מלכתחילה נועד המילון להיות בן תשעה כרכים, אך בסופו של דבר הוא כלל לא פחות מ-18 כרכים, המונים 6,164 עמודים, ובכך היה למילון העברי הגדול ביותר שחובר אי-פעם.

הדפסת המילון נשלמה כעבור כמעט שלושה עשורים, בשנת תשמ"ט. ארבעת הכרכים האחרונים פורסמו לאחר מותו.

==כתביו==
* מלון קונקורדנציוני ללשון הפיוטים, ירושלים: פיט (דפוס רפאל חיים הכהן), תרצ"א. ("חוברת לדוגמה: מכילה אוצר לשונם של שני הפיטנים הגדולים עד כמה שנמצא מהם בדפוס. יוסי בן יוסי ויניי")
* שיפוטי: פרקי זכרונות של מעונה בשבי הרומני, על יד קו המשוה, תמונה מנסיעתי בים האוקיינוס, הוצאה ב, ירושלים: דפוס וינגרטן, תרצ"ד.
* "לתולדות ההגנה בישראל: סקירה היסטורית"; עם הקדמה מאת י’ הלפרן, תל אביב: ארגון עובדי המרכז לחנוך – ועד סניף העמק, ת"ש. (חוברת)
* לתולדות ההגנה בישראל: סקירה היסטורית, מהדורה ב מורחבת ומושלמת לפי מקורות נוספים, ירושלים: המרכז לחנוך, תש"ג.
* יעקב כנעני (עורך), חוברת-קלוזנר: מוקדש ליובלו השבעים וחמש להולדתו של פרופ’ ד"ר יוסף קלוזנר, ירושלים: ועד הסניף של מורי ירושלים, תש"י. (ספר יובל)
* יעקב כנעני, אוצר הלשון העברית: לתקופותיה השונות. הובאו בו גם המילים הארמיות והלועזיות המקובלות בלשון העברית החיה והמדעית (בתוספת ניבים מרובים, עתיקים וחדשים); עורכים-יועצים: דוד לוין, אברהם שלונסקי, 18 כרכים, ירושלים–תל אביב: מסדה, תש"ך–תשמ"ט.
* תחי מדינת ישראל: י"ג אקרוסטיכונים למקהלה מעורבת, תל אביב: מפעלי תרבות וחנוך ('ספריה למוזיקה ע"ש נסימוב'), 1967. (חוברת תווים)
* יעקב כנעני, מלון חדושי שלונסקי; ערך והביא לדפוס אריה אהרוני, תל אביב: ספרית פועלים; קרן תל אביב לספרות ואמנות ע"ש יהושע רבינוביץ – יד שלונסקי, תשמ"ט 1989.

==לקריאה נוספת==
* יעקב כנעני, 'על מפעל חיי', בתוך: זבולון רביד (עורך), ספר שרפשטיין: מאסף לדברי חינוך, מחקר וספרות יפה, מוגש לפרופיסור צבי שרפשטיין למלאת לו שמונים וחמש שנים, תל אביב: ועד היובל בניו-יורק והסתדרות המורים בישראל, תש"ל, עמ' 188–190. (על "אוצר הלשון העברית")
* אברהם חיים אלחנני, 'אוצרו של יעקב כנעני', בספרו ירושלים ואנשים בה, כרך ב, ירושלים: ר' מס, 1977, עמ' 281–289.
* ראובן מירקין, 'יעקב כנעני – מתוך "מילון חידושי שלונסקי"', לשוננו 43, ב (תשל"ט), 121–147.
* מיכל אפרת, 'כנעני נגד כנעני – כנעני המילונאי ותחדישי יונתן רטוש', בתוך: אורה (רודריג) שורצולד ורפאל ניר (עורכים), ספר בן-ציון פישלר: מחקרים בלשון העברית ובהוראתה, אבן יהודה: רכס, 2001, עמ' 163–178.
<div class="mw-content-ltr">
* 'Jacob Knaani: Otsar ha-Lashon ha-'Ivrit', in: Shimeon Brisman, A History and Guide to Judaic Dictionaries and Concordances, Hoboken, NJ: KTAV Pub. House (Jewish Research Literature), 2000, pp. 90-91.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* עם הופעת כרך א:
** 
** 
** 
* (עם הופעת כרך ב)
* (זיכרונות)
* 
* (עם הופעת כרך ג)
* (עם הופעת כרך ד)
* 
* 
* 
* 
* עם הופעת כרך ט:
** :
** 
* 
* 
* 
* עם הופעת כרך יא:
** 
** 
* 
* 
* 

מפרי עטו:
* 
* 
* 
* , , 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מילונאים כותבי עברית
קטגוריה:מילונאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1978