OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
תאוריית אינטגרציית התכוניות

אינטגרציית התכוניות היא תאוריה בפסיכולוגיה קוגניטיבית העוסקת בשילוב של קשב ותפיסה, אשר פותחה על ידי אן טריזמן מאוניברסיטת פרינסטון וגרי ג'לאדה מאוניברסיטת קיימברידג' בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20. על פי התאוריה, קיימים סוגים נפרדים של תכונות ויזואליות אשר נתפסים בצורות שונות בקשב ומגיעים לתודעה בסדר ותהליכים נפרדים. חלקי עצמים, תכוניות בודדות ופשוטות יותר (כגון: עקמומיות, שיפוע, תנועה, צבע, בהירות וכיוון התאורה) יובחנו בשלב הקדם-קשבי, השלב הראשון של עיבוד המידע, ואילו אובייקטים שלמים המורכבים ממיזוג תכוניות מצריכים הפניית קשב חזותי על מנת לקלוט אותם בתודעה, והם יעובדו רק בשלב השני, השלב הקשבי. התאוריה נחשבת כאחד מהמודלים הפסיכולוגיים המשפיעים ביותר בתחום הקשב חזותי של האדם.

==הבסיס לתאוריה==
הרעיון המרכזי של התאוריה הוא שקשב חזותי משמש למטרת איתור גירויים ואיחוד גירויים דומים יחדיו. תפיסת העצמים כמכלול מצריכה בדרך כלל אינטגרציה של תכונותיו של העצם הנתון, והדבר מצריך קשב ממוקד וכרוך בעיבוד סדרתי. התאוריה מניחה כי סוגים שונים של קשב אחראים על חיבור וקישור של תכונות שונות לתוך המודעות, ובכך האדם חווה אותם כשלם המוכר.

אן טריזמן שיערה, שתכונות שונות מקודדות ב"מפות תכוניות" (feature maps) שונות באזורי מוח שונים. בשלב הראשוני לעיבוד חזותי, מספר מאפיינים חזותיים ראשוניים מעובדים ומוצגים על ידי "מפות תכוניות", מופרדים, ולאחר מכן ממוזגים לתוך "מפת בולטות" (saliency map), שאליה יש גישה, כדי להפנות תשומת לב ישירה (קשב) לאזורים הבולטים ומגרים ביותר.

== ניסוי והוכחות==
במחקרה הבחינה טריזמן בין שני סוגים של מטלות חיפוש חזותי (visual search task):
* חיפוש לפי תכוניות (feature search)
* חיפוש לפי צירוף תכוניות (conjunction search)
חיפוש לפי תכוניות יכול להתבצע בזריזות ובטרום קשב ביחס למטרות המוגדרות על ידי תכונות פרימיטיביות. חיפוש לפי צירוף תכוניות הוא חיפוש באופן סדרתי למטרות המוגדרות על ידי צירוף של תכונות פרימיטיביות; מדובר בהליך הרבה יותר איטי הדורש קשב חזותי ממוקד. על סמך ניסויים רבים, טריזמן הגיעה למסקנה כי צבע, התמצאות ועוצמה הן תכונות פרימיטיביות, אשר חיפוש לפי תכוניות חלה עליהם.

הוכחה לתאוריה מגיעה מתופעת ה"אשליות של צירופי תכוניות" (illusory conjunctions). התבלטות תכונות פרימיטיביות בחיפוש חזותי (הגורמת להם לזיהוי בקלות, ללא תלות במספר המסיחים) והעובדה שמשתתפים בניסויים של טריזמן מרבים לזכור את נוכחותו של אובייקט, אך לא את מיקומו, בעת חיפוש ויזואלי מהיר. משתתפים נטו להרבות בבלבול באיחוד שני אובייקטים לאחד, לדוגמה: לאחר תצוגה ויזואלית של האות B בצבע אדום, האות S בצבע כחול והאות T בצבע ירוק, משתתפים דיווחו כי צפו באות B בצבע כחול, האות S בצבע אדום והאות T בצבע ירוק.

==פיזיולוגיה==
הדעה הרווחת היא שמפת הבולטות יכולה להימצא באזורים בקליפת המוח הראייתית, כגון קליפת הראייה העיקרית (v1), אך דעה זו עדיין שנויה במחלוקת.

==לקריאה נוספת==
* דן זכאי, יסודות הפסיכולוגיה הקוגניטיבית, האוניברסיטה הפתוחה, כרך 3, עמ' 223–224
<div style="direction: ltr;">
*Anne Treisman and Garry Gelade (1980). "A feature-integration theory of attention." Cognitive Psychology, Vol. 12, No. 1, pp. 97-13
* Atkinson & Hilgard’s Introduction to Psychology -14th Edition- chapter 5
*richard b. ivry and william prinzmetal(1991) "Effect of feature similarity on illusory conjunctions"
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20110831115127/http://www.scholarpedia.org/article/Saliency_map מפת הבולטות] באתר סקולרפדיה

==הערות שוליים==
סולם רוסי-פורל

רעידת האדמה באוקיינוס ההודי, 2004]]
סולם רוסי-פורל הוא סולם סייסמי המעריך את העוצמ הסיימית של רעידת אדמה באמצעות השפעתה על תחושתם של בני אדם ועל מבנים.

==פיתוח==
הסולם פותח בשנת 1873 על ידי הסייסמולוג האיטלקי מיקלה דה רוסי (Michele Stefano Conte de Rossi, 1834–1889), ופיתוח מקביל נעשה בעזרתו של הלימנולוג השווייצרי פרנסואה-אלפונס פורל (François-Alphonse Forel, 1841–1912). הסולם – שנקרא על שם שני מפתחיו – הוצג בשנת 1886.

בסולם זה – שהניח את היסוד לסולמות העצימות שפותחו אחריו – נעשה שימוש עד לפיתוחו של סולם מרקאלי.

==הסולם==
סולם רוסי-פורל מורכב מ-10 דרגות עצימות:

{| border="1" align="right" 
|-
! דרגה
! הגדרה
! מאפיינים
|-
| I
| מיקרוסייסמית
| נרשמת באמצעות סייסמוגרף יחיד או סייסמוגרפים מאותו דגם, אך לא באמצעות סייסמוגרפים מדגמים אחרים. הרעידה מורגשת על ידי צופה מנוסה.
|-
| II
| קלושה במיוחד
| נרשמת באמצעות סייסמוגרפים מדגמים שונים. מורגשת על ידי מספר זעום של אנשים המצויים במנוחה.
|-
| III
| קלושה מאוד
| מורגשת על ידי מעט אנשים המצויים במנוחה. חזקה דיה להיות ניכרת אם היא ממושכת.
|-
| IV
| קלושה
| מורגשת על ידי אנשים בתנועה. הפרעה לחפצים נעים: חלונות, דלתות, תקרות סדוקות.
|-
| V
| מתונה
| מורגשת על ידי כולם. הפרעה לרהיטים, צלצול של חלק מהפעמונים.
|-
| VI
| חזקה למדי
| מעירה אנשים ישנים. צלצול פעמונים. נברשות מתנדנדות, עצירת שעונים, עצים ושיחים מתנועעים. אנשים מבוהלים יוצאים מתוך מבנים.
|-
| VII
| חזקה
| חפצים לא מקובעים מושלכים, נפילת טיח, צלצול פעמוני כנסיות. בהלה כללית. אין נזק מבני.
|-
| VIII
| חזקה מאוד
| נפילת ארובות, סדקים בקירות.
|-
| IX
| חזקה במיוחד
| הרס חלקי או כולל של מבנים.
|-
| X
| קיצונית
| אסון כללי, הריסות, הפרעת שכבות מסלע, סדקים בקרקע, מפולות סלעים בהרים.
|}

==ראו גם==
*עוצמה סייסמית
*גאולוגיה - מונחים
*סייסמולוגיה
*אזור בניוף
*אסון טבע

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.akademiai.com/content/q574r11u7242854h/fulltext.pdf History of Early Isoseismal Maps]

==הערות שוליים==

רוסי-פורל, סולם
מרחב המצב

מרחב המצב הוא מושג מתחום הבקרה. להבדיל מבקרה קלאסית אשר ממדלת מערכות פיזיקליות על ידי התמרת לפלס או פורייה, בבקרה המודרנית מקובל למדל מערכות במישור הזמן על ידי מרחב המצב. בשיטה זו שפותחה על ידי רודולף קלמן מציגים את המשוואות הדיפרנציאליות המייצגות את המערכת בצורה מטריציונית כאשר וקטור המצב מייצג את המשתנים (המצבים) תלויי הזמן שבמערכת.

כאשר מדובר על מערכת ליניארית ניתן להציג את המערכת בהצגה הבאה:

: <math>\dot{\mathbf{x}}(t) = A(t) \mathbf{x}(t) + B(t) \mathbf{u}(t)</math>
: <math>\mathbf{y}(t) = C(t) \mathbf{x}(t) + D(t) \mathbf{u}(t)</math>

כאשר:
:<math>\mathbf{x}(t)</math> הוא "וקטור המצב". <math>\mathbf{x}(t) \in \mathbb{R}^n</math>.
:<math>\dot{\mathbf{x}}(t)</math> הוא וקטור הנגזרות לפי הזמן של משתני המצב.
:<math>\mathbf{y}(t)</math> הוא "וקטור היציאות". <math>\mathbf{y}(t) \in \mathbb{R}^m</math>.
:<math>\mathbf{u}(t)</math> הוא "וקטור הכניסות" (או "אות הבקרה"). <math>\mathbf{u}(t) \in \mathbb{R}^p</math>.
:<math>A(t)</math> היא "מטריצת המצב". מטריצה מלווה שערכיה העצמיים הם קוטבי המערכת. <math>\operatorname{dim}[A(t)] = n \times n</math>.
:<math>B(t)</math> היא "מטריצת הכניסות". <math>\operatorname{dim}[B(t)] = n \times p</math>.
:<math>C(t)</math> היא "מטריצת היציאות". <math>\operatorname{dim}[C(t)] = m \times n</math>.
:<math>D(t)</math> היא "מטריצת ההזנה" (כאשר אין הזנה ישירה, <math>D(t)</math> היא מטריצת האפס). <math>\operatorname{dim}[D(t)] = m \times p</math>.

== יתרונות השיטה==
* על ידי שיטה זו ניתן להגיע לבקרה אופטימלית ומדויקת יותר.
* שיטה זו לוקחת בחשבון את תנאי ההתחלה בניגוד לפונקציית תמסורת במישור לפלס שמזניחה אותם.
* שיטה זו מאפשרת בקרה על מערכות עם מספר כניסות ומספר יציאות (MIMO) להבדיל ממערכות של כניסה אחת ויציאה אחת (SISO).
* כמו כן שיטה זו מאפשרת בנייתם של משערכים ומסננים שהבולט שבהם הוא מסנן קלמן.

קטגוריה:מערכות בקרה
בן סנוף

בנימין סנוף (נולד ב-26 בינואר 1986, ט"ז בשבט ה'תשמ"ה) הוא זמר ישראלי.

== קורות חייו ==
סנוף נולד בצפת לנתן והילה. את הקריירה המוזיקלית שלו החל בגיל 7 בלהקת "פרחי צפת". בגיל 14 הוציא סנוף את אלבומו הראשון, "בוקר של זריחה". באלבום בלט השיר "גן הכוכבים", שנכתב על ידי יואב גינאי והולחן על ידי צביקה פיק. 

ב-2010 הוציא סנוף את אלבומו השני, "הנה הוא בא", בהפקת יוגב סמינה. האלבום מכר כ-20,000 עותקים. לאחר מכן הוא הוציא את אלבומו השלישי, "המסע". 

בספטמבר 2016 הוציא סינגל בשם "חולשות אנושיות" עם גילי ארגוב. סנוף מלווה בשירתו זוגות לחופה. הוא שיתף פעולה עם מושיק עפיה, קובי פרץ, קינדרלך ואחרים.

שיריו של סנוף מאופיינים כשירי מוזיקה יהודית מקורית עם אוריינטציה למקורות ולשירה הישראלית. בחלק גדול מהשירים יש גם נגיעות ים תיכוניות.

בין מעבדי שיריו בולט תמיר צור. כמו כן כותבים ומלחינים עבורו איתי זילברשטיין ויוסי גיספן.

== חיים אישיים ==
סנוף מתגורר בצפת, נשוי לרעות ואב לחמישה ילדים.

== דיסקוגרפיה ==
* בוקר של זריחה (1999)
* הנה הוא בא (2009)
* המסע (2010)

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים חסידיים ישראלים
קטגוריה:אמנים ישראלים שחזרו בתשובה
קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
פנחס קפרא

פנחס קפרא (ט"ו באלול תרנ"א, ספטמבר 1891 – 1983) היה מראשי העדה התימנית בארץ ישראל ונציגם במוסדות הנבחרים ובהסתדרות.

== חייו ==
קפרא נולד באל-הג'ר שבמחוז חידאן בתימן לרב דוד קפרא, שוחט ובודק, וקיבל חינוך מסורתי בחדר ובבית מדרש. בשנת 1909 עלה לארץ ישראל והיה פועל חקלאי ברחובות, שם היה בין מייסדי שכונת שעריים. זמן קצר אחרי עלייתו קיבל על עצמו את ניהול "בית העם" במועצה תמורת מגורים לו ולמשפחתו. בשנת 1935 נבחר ליושב ראש ועד השכונה.

קפרא היה דמות בולטת בקרב העדה התימנית בארץ ישראל. מלבד כהונתו באספת הנבחרים היה חבר "הוועדה לעזרת יהודי תימן" ומתוקף מעמדו בשכונת שעריים, בה שכנו רבים מיוצאי העדה, היה חבר מזכירות מועצת הפועלים ברחובות והופקד מטעמה על קליטת עולי תימן. בשנת 1934 נבחר להנהגה המשותפת של המועצה הארצית של העובדים התימנים ובשנת 1942 נבחר לוועדה המרכזית לענייני התימנים שליד מזכירות הוועד הפועל של הסתדרות העובדים הכללית.

נבחר לאספת הנבחרים השלישית מטעם "הרשימה המאוחדת לציוני ארץ ישראל" שהורכבה מיוצאי תימן והיה ממלא מקום בוועד הלאומי. כן היה פעיל במפא"י וחבר מזכירות המפלגה וכיהן כציר בשישה קונגרסים ציוניים, היה ציר בוועידות הסתדרות הפועלים החקלאיים והיה ממלא מקום בוועד הפועל הציוני. בשנת 1945 היה חבר נשיאות ועידת ההסתדרות.

בשנת תשל"ח הוציא את האוטוביוגרפיה "מני תימן ובשעריים".

היה נשוי ואב לחמישה.

בעיר רחובות נקרא על שמו רחוב והוקם בית תרבות על שמו: "בית פנחס".

==ספרו==
* מני תימן ובשעריים: רחובות, שבעים שנה (תרס"ז-תשל"ז 1907–1977) / בעריכת שמעון גרידי, רחובות: פ' קפרא, תשל"ח.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:ישראלים ילידי תימן
קטגוריה:חברי אספת הנבחרים השלישית
קטגוריה:חברי הוועד הלאומי
קטגוריה:רחובות: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים ברחובות
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1891
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983
הקפיטל

[[קרל מרקס]]
הקָפּיטָל, או בשמו המלא: הקפיטל: ביקורת הכלכלה המדינית (בגרמנית: Das Kapital: Kritik der politischen Ökonomie), הוא ספר עיוני שכתב קרל מרקס בגרמנית, המהווה את הבסיס לחשיבה הסוציאליסטית-מרקסיסטית, ואחד הספרים העיוניים בעלי ההשפעה הרחבה ביותר בכל הזמנים.

הכרך הראשון של הספר יצא לאור בשנת 1867 בעריכתו של פרידריך אנגלס. הספר הוא מחקר בכלכלה פוליטית ומהווה ניתוח תאורטי של הקפיטליזם שבא לענות על השאלה באמצעות אילו מנגנונים מבטיחה שיטה כלכלית זו צבירת הון על ידי בעלי ההון. אין בספר קריאה למהפכנות או למלחמת מעמדות אקטיבית. קריאות מסוג זה מופיעות בספר המניפסט הקומוניסטי.

==בתרגום עברי==
* הקאפיטאל: ביקורת הכלכלה המדינית, מרחביה: ספרית פועלים בסיוע הועד הפועל של ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ-ישראל, 1947. (ביסודו של הנוסח העברי הונח התרגום מאת צבי וויסלבסקי; יצחק מן השלים את הנוסח) (ספר ראשון בלבד)
* מהדורה מלאה: כרך א: תהליך הייצור של ההון; התרגום מאת צבי וויסלבסקי, 1953; כרך ב: תהליך הסיבוב של ההון; תרגם: יצחק מן, 1954.
** מהדורה חדשה: הקפיטל: ביקורת הכלכלה המדינית; הנוסח העברי: צבי וויסלבסקי; השלים את הנוסח, ערכו והתקינו: יצחק מן; הקדמה למהדורה העברית החדשה 2011 מאת יפתח גולדמן, בני ברק: ספרית פועלים; הקיבוץ המאוחד, 2011.

==ראו גם==
* מטריאליזם היסטורי

==קישורים חיצוניים==

* הקפיטל, בהוצאת הקיבוץ הארצי ספריית פועלים, 1947
* [https://www.kibutz-poalim.co.il/הקפיטל הקפיטל], בהוצאת הקיבוץ המאוחד-ספרית פועלים, 2011
* 
* 
* אבשלום בן צבי, [http://www.shavim.org.il/articles/yomyom/110314_avshalom.htm הקפיטליזם יכלה את עצמו]
* 
* [https://www.marxists.org/archive/marx/works/1867-c1/index.htm הקפיטל], בארכיון האינטרנט המרקסיסטי (באנגלית)

==הערות שוליים==

קטגוריה:מרקסיזם
קטגוריה:כלכלה פוליטית
קטגוריה:כתבי קרל מרקס
קטגוריה:ספרי 1867
ראיה נסיבתית

ראיה נסיבתית היא מונח משפטי מתחום דיני הראיות שנדרש בה תהליך היסק כדי לקשור אותה למסקנה עובדתית. ראיה נסיבתית מנוגדת לראיה מכרעת התומכת באופן ישיר באמיתות הטענה העובדתית, ללא צורך בראיות נוספות או בתהליך היסק.

==משקל הראיה בבית משפט==
כאשר ראיה נסיבתית עומדת לבדה, מטבעה היא נתונה ליותר מפרשנות אחת, ומשכך, הסקת מסקנה חותכת מראיה נסיבתית בודדת מותירה ספק בדיוק המסקנה. ראיה נסיבתית היא בדרך כלל חלק מאוסף של ראיות נסיבתיות אחרות, אשר יחדיו חוברות לאוסף ראיות מאמתות ועשויות להוות תמיכה חזקה במסקנה אחת על פני מסקנות אחרות. תוקפו של הסבר המושתת על ראיות נסיבתיות למסקנה עובדתית מתחזק ככל שהסברים אחרים נמצאים חסרי תוקף. במשפט הישראלי, אין די בראיות נסיבתיות כדי להרשיע אדם לאלתר.

בהליך משפטי, ראיות נסיבתיות מאפשרות קביעת ממצא (באנגלית: finding of fact) בדרך של היסק. במשפט הפלילי, היסק נעשה בדרך של קביעת ממצא כדי לתמוך באמיתות טענה (אשמה או חוסר אשמה פלילית).

עדות עשויה להוות ראיה ישירה או נסיבתית. אם העד טוען שראה את הפשע מתרחש, זוהי ראיה ישירה, למשל: עד הטוען כי ראה במו עיניו את הנאשם דוקר את קורבנו. לעומת זאת, עדות שיש בה רק דברים שאפשר להסיק מהם שהפשע התרחש היא ראיה נסיבתית, למשל: עד המעיד כי ראה את הנאשם נכנס לבית, שמע צרחות, ולאחריהן ראה את הנאשם נמלט מן הבית ובידו סכין מגואלת בדם. הנחיצות שבעריכת היסק, ולא העובדה שהראיה מצביעה על מסקנה ברורה, היא שקובעת האם ראיה היא נסיבתית או ישירה.

ראיות מתחום הזיהוי הפלילי המובאות לבית המשפט באמצעות עד מומחה הן בדרך כלל ראיות נסיבתיות. מומחה בזיהוי פלילי המעיד כי בדיקה בליסטית מוכיחה כי מן הנשק שנמצא ברשותו של נאשם נורה ירי קטלני, מוסר בכך ראיה נסיבתית שניתן להסיק ממנה את אשמתו של הנאשם. יש לשים לב כי הסיכוי למסקנה שגויה בדבר אשמתו של נאשם עולה ככל שהמסקנה מבוססת על מיעוט ראיות נסיבתיות, ועולה הסיכוי להיתכנות הסברים אחרים, כך למשל, האפשרות שמישהו אחר השתמש בנשקו של הנאשם. ככל שנאספות ראיות נסיבתיות נוספות התומכות במסקנה אחת ופוסלות את אפשרות קיומן של מסקנות נוגדות, כך ניתן לקבוע ממצא עובדתי ברמת ודאות גבוהה יותר. כך למשל, אם בנוסף למציאת הנשק הקטלני ברשות הנאשם, טביעת אצבעו של הנאשם נמצאה על הדק הירי, ובבדיקה כימית של ידיו ובגדיו נמצא כי ירה לאחרונה, מתחזקת האפשרות לקביעת ממצא עובדתי ולפיה הוא היורה.

ראיות נסיבתיות הן בעלות חשיבות עליונה בתביעות בתחום המשפט האזרחי והפלילי שחסרות בהן ראיות ישירות. בחלק מהמדינות שיטת המשפט הפלילי מאפשרות להרשיע אדם אך ורק על יסוד ראיות נסיבתיות.

==לקריאה נוספת==
* השופט יעקב קדמי, על הראיות, הוצאת דיונון תל אביב תשנ"ט-1999

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:דיני ראיות
קטגוריה:קרימינולוגיה
תסמונת קורסקוף

תסמונת קורסקוף היא תסמונת אשר נוצרת עקב מחסור ממושך בוויטמין B<sub>1</sub> (תיאמין) אשר ממלא תפקיד חיוני במטבוליזם, בתהליך הפירוק של פחמימות, שומנים וחומצות אמיניות. התסמונת כוללת את התסמינים הבאים: אפתיה, חוסר ריכוז, קושי בהתמצאות בזמן ובמקום, פגיעה בזיכרון מיידי ולטווח קצר. התסמינים יכולים להופיע ולהיעלם לסירוגין. התסמונת קרויה על שם הפסיכיאטר הרוסי סרגיי קורסקוב בן המאה ה-19.

==גורמי סיכון==
תסמונת קורסקוף איננה תורשתית ולא מידבקת, אלא נגרמת מגורמים סביבתיים שלרוב קשורים לצריכה ממושכת של אלכוהול. שתיינים אשר נוהגים לשתות על בסיס קבוע, לרוב אינם אוכלים בצורה מאוזנת ולכן לא מקבלים מספיק ויטמינים; יתר על כן, האלכוהול משבש את ספיגת התיאמין מן המעי.

קבוצות נוספות של אנשים אשר יכולים לפתח את המחסור בתיאמין ועקב כך ללקות בתסמונת, הם אנשים שנמצאים בתת תזונה, אנשים שסובלים מהקאות מרובות, חולי סרטן וחולי איידס.

==נזקים במקרה של חוסר טיפול==
כאשר לא מטפלים בתסמונת, עלולים להיגרם נזקים רציניים, בהם:
* פגיעה בזיכרון הדקלרטיבי
* פגיעה בזיכרון בלימוד מידע חדש 
* בעיות בראייה
* נזק מוחי המתבטא בשיכחון מאוחר 
* מצב של קומה ומוות

התסמונת והשפעותיה מופיעות בקצב מהיר בעיקר בקרב צעירים (בקרב מבוגרים ההתפתחות היא איטית יותר).

==טיפול==
מהלך התסמונת הוא כרוני. התסמונת בדרך כלל בלתי הפיכה, אך בצורתה החריפה יש לעיתים שיפור. ניתן להשיג לעיתים שיפור על ידי טיפול בטיאמין הידרוכלוריד.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.infomed.co.il/disease-1245/%D7%AA%D7%A1%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%AA+%D7%A7%D7%95%D7%A8%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%A3/ תסמונת קורסקוף], אתר infomed
* 

קורסקוף
קטגוריה:מטבוליזם
וודרף והשניבל של אזימוט

וודרף והשניבל של אזימוט הוא משחק הרפתקה ממוחשב ("קווסט") משנת 1994 שפותח על ידי חברת קוקטל וויז'ן והופץ על ידי חברת Sierra Entertainment.

המשחק מתרחש בעולם שעבר שואה גרעינית, מספר מצומצם של בני אדם ניצלו בזכות העובדה שירדו למעמקי האדמה. כשיצאו לעולם לאחר שהסכנה עברה הם גילו עיר מיושבת על ידי גזע מוטנטים פציפיסטי בשם הבוזוקים. בני האדם כבשו את העיר ושיעבדו את הבוזוקים במין משטר אפרטהייד.

הפרוטגוניסט של המשחק הוא וודרף, בנו של פרופסור אזימוט, ממציא גאוני ודיסידנט כנגד המשטר הנוכחי. יום אחד אזימוט נחטף על ידי סוכני המשטר אולם לפני שהם תופסים אותו הוא מצליח להפעיל מכונה שגורמת לגידול מואץ על בנו הפעוט וודרף עד שהוא מגיע לגיל של נער בשנות העשרה המאוחרות.

מכאן המשחק מתחיל ומשימתו של וודרף הוא למצוא את אביו ואחר כך לעזור לבוזוקים לשחרר את שלשלאות השעבוד שהם נתונים בהם על ידי כך שיכנס מחדש את ההנהגה של עמם.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:משחקי Sierra Entertainment
קטגוריה:משחקי מחשב
קטגוריה:משחקי וידאו משנת 1994
קטגוריה:משחקי הרפתקאות גרפיים מסוג הצבע והקלק
קטגוריה:משחקי וידאו שפותחו בצרפת
אלכס פז-גולדמן

אלכס פז-גולדמן (נולד ב-10 באוקטובר 1955) הוא סופר מבוגרים, ילדים ונוער ישראלי.

==ביוגרפיה==
פז-גולדמן נולד בקיבוץ המעפיל להורים ניצולי השואה. גדל בשכונת רמת עמידר ברמת גן ולמד בבית ספר מכל"ל, בוגר הטכניון במדעי המחשב ותואר שני בתוכנית למחקר תרבות הילד והנוער באוניברסיטת תל אביב.

את כתיבתו החל בעיתון הסטודנטים "אפסילון" אותו אף ערך בשנים 1979–1980. בשנים 1983–1984 כתב סיפורי ילדים ב"משמר לילדים ו"הארץ שלנו". היה בין כותבי "דבר אחר" וכן כתב וערך בשיתוף עם בנצי לופו את המדור הסאטירי העולם הבא שהתפרסם ב"העולם הזה". בנוסף להיותו סופר עבד בתעשיית ההי-טק והיה סמנכ"ל מחקר ופיתוח בחברת "אראלנט" שפיתחה מוצרי תקשורת ל-VOIP. פז-גולדמן גר בתל אביב ואב ל-3 בנות ובן.

== ספריו==
"שלושה בסירה אחת עם פאני היל" יצא בשנת 2018 בהוצאת פרדס. קובץ סיפורים אודות נשים המסרבות להיכנע לתכתיבים גבריים וקורעות באומץ את מארג החיים המשותף והאומלל שלהן. לא עוד חיים כנועים של הליכה בתלם אחרי גברים מבולבלים ושתלטנים, אלא חיים עצמאיים של נשים מודרניות. גם על ספרים אסורים על ילדים ועל יכולתם לחבר בין אב לבן שתהום פעורה ביניהם.

"עמית, דלית ושביט בתעלומת המודעות התלושות" יצא בשנת 2016 בהוצאת אלוש - הוצאה לאור עצמית. עלילת הספר מתרחשת בישראל של היום ועוסקת בתהליך שעובר על ילדים להורים גרושים זאת תחת סיפור של חיפוש אחרי חתולה שנעלמה באופן מסתורי. הספר נבחר למצעד הספרים של משרד החינוך לשנת תשע"ז (2016/17).

"תעלומת העיניים השחורות-כחולות" יצא בשנת 2014 בהוצאת כנרת, זמורה-ביתן. עלילת הספר מתרחשת בישראל של שנת 1967 על רקע פרשת היעלמותם של ילדי תימן בראשית שנות המדינה. ההשראה לספר הייתה כותרת בשבועון "העולם הזה" שהכריזה: "ילדי תימן נמכרו לאמריקה!" ובגוף הידיעה סיפור על רב שעסק במכירת ילדים תימנים ליהודים אמריקאים עשירים תמורת 5,000 $ לילד. הספר זכה בפרס שרת התרבות והספורט לספר נוער מצטיין לשנת 2017.

"המרגל האבוד והשמלה הירוקה" יצא בשנת 2011 בהוצאת כנרת, זמורה-ביתן. עלילת הספר מתרחשת בשכונת רמת עמידר בשנת 1964 על רקע פרשיות ריגול שהסעירו את מדינת ישראל הצעירה, כמו פרשת האיש במזוודה והמרגל על הסוס וולפגנג לוץ. הספר בהשראת ספרה של ימימה אבידר-טשרנוביץ שמונה בעקבות אחד, מספר על מוטי וראובן בני ה-12, בלשים מקריאת ספרים, החושפים מרגל אכזר ומסוכן שחדר לשכונה ומאיים על קיומה של המדינה כולה. בשנת תשע"ב הספר נבחר למצעד הספרים של משרד החינוך והומלץ לתלמידי כיתות ד'-ו'.

"הרפתקה בחולות", בשיתוף עם איריס ארגמן יצא בשנת 2009 בהוצאת מטר. הספר נכתב בהשראת ספריו של הסופר נחום גוטמן ומספר על ילדה תל אביבית שחוזרת בזמן לתל אביב של מאורעות 1936. הספר עובד למחזה על ידי שלומית ארנון (שגם ביימה) וליאת פישמן-לני מתיאטרון לילדים ונוער של אורנה פורת. בשנת תשע"ד (2013/14) הספר נבחר למצעד הספרים של משרד החינוך והומלץ לתלמידי כיתות ד'-ו'.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* עטרה אופק, "[http://www.marmelada.co.il/61746/אל-תקרא-לי-לבן/ מצדיעה לספר שחושף את פרשת ילדי תימן"] , 4 ינואר, 2015
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* הבלוג של קרולין, "[http://www.tapuz.co.il/blogs/viewEntry/7353806 ביקורת על עמית, דלית ושביט בתעלומת המודעות התלושות]", 4 יוני 2016

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
קטגוריה:רמת עמידר: אישים
כריסטוס פאפאדימיטריו

כריסטוס חרילאוס פאפאדימיטריו (ביוונית Χρήστος Χαρίλαος Παπαδημητρίου, נולד ב-16 באוגוסט 1949) הוא מדען מחשב אמריקאי ממוצא יווני, העוסק בעיקר בתחום של סיבוכיות חישובית ואלגוריתמים ויישומיהם למאגרי נתונים, אופטימיזציות בינה מלאכותית ועוד, וזוכה פרס קנות' לשנת 2002 עבור תרומתו המתמשכת והיסודית לביסוס התאוריה של מדעי המחשב, בפרס גדל לשנת 2012 על תרומתו לתורת המשחקים האלגוריתמית ובפרס הארווי לשנת 2019. פאפאדימיטריו מכהן כפרופסור באוניברסיטת קליפורניה בברקלי וספרו "סיבוכיות חישובית" (Computational Complexity) שיצא בשנת 1994 הוא מהנפוצים ביותר בתחום זה.

==ביוגרפיה==
פאפאדימיטריו למד הנדסת חשמל לתואר ראשון באוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה (סיים ב-1972) והמשיך באוניברסיטת פרינסטון לתואר שני בהנדסת חשמל (1974) ולתואר שלישי בהנדסת חשמל ומדעי המחשב בהדרכת קנת' שטיגליץ (1976). בזמן שהיה מרצה באוניברסיטת הרווארד כתב יחד עם ביל גייטס שהיה תלמידו בקורס, לימים מייסד מיקרוסופט, מאמר שהתייחס לבעיית סידור הפנקייקים של גודמן.

לאחר לימודיו עבד פאפאדימיטריו במספר אוניברסיטאות, ביניהן אוניברסיטת הרווארד, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה, אוניברסיטת סטנפורד ומאז שנת 1996 הוא מלמד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.

פרסם עם אפוסטולוס דוקסיאדיס רומן גרפי בשם לוגיקומיקס העוסק בתולדות הלוגיקה ובפרט בדמותו של ברטרנד ראסל.

פאפאדימיטריו נבחר לאקדמיה הלאומית להנדסה של ארצות הברית ב-2002, ומאז שנת 2009 הוא חבר גם באקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.cs.berkeley.edu/~christos דף הבית של כריסטוס פאפאדימיטריו] באתר אוניברסיטת ברקלי

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:מדעני מחשב אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:זוכי פרס קנות'
קטגוריה:זוכי פרס גדל
קטגוריה:זוכי פרס הארווי
קטגוריה:מהגרים מיוון לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1949
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מבית הספר הפוליטכני הפדרלי של לוזאן
רנסוקה איסוגאי

רנסוקה איסוגאי (ביפנית: 磯谷 廉介 - "איסוגאי רנסוקה"; 3 בספטמבר 1886 - 6 ביוני 1967) היה גנרל בצבא היפני הקיסרי במהלך מלחמת העולם השנייה ובמהלך הכיבוש היפני של הונג קונג כיהן כמושל הונג קונג בין ה-20 בפברואר 1942 ועד ה-24 בדצמבר 1944.

==קורות חיים==
איסוגאי נולד במחוז היאוגו, ולמד באקדמיה הצבאית הקיסרית, אותה סיים בשנת 1904. לאחר מכן למד במכללת הצבא היפני.

בין השנים 1928–1930 פיקד על גדוד חיל הרגלים השביעי. בין השנים 1931–1937 כיהן בתפקידי מטה בצבא יפן, ועם פרוץ מלחמת סין–יפן השנייה בשנת 1937 החל לפקד על הגדוד העשירי של חיל הרגלים בסין.

בשנת 1938 עבר למנצ'וקוו וכיהן כראש המטה צבא קוואנטונג. בעקבות כישלונו בקרב חלקין גול נקרא בשנת 1939 לשוב ליפן והוצא לגמלאות.

בעקבות פרוץ מלחמת העולם השנייה בזירת האוקיינוס השקט, בדצמבר 1941, נקרא איסוגאי בשנת 1942 לשוב לשירות צבאי, וב-20 בפברואר 1942 מונה לתפקיד מושל הונג קונג מטעם שלטונות הכיבוש היפני ובהמלצת ראש ממשלת יפן הידקי טוג'ו.

במהלך כהונתו כמושל הונג קונג הייתה המושבה הבריטית הכבושה נתונה לממשל צבאי. איסוגאי מיקם את מפקדתו במלון פנינסולה שבחצי האי קאולון. בתקופה זו היה מצבה הכלכלי של המושבה הכבושה בשפל, ורבים מתושביה סבלו מרעב. מתקפות אוויריות של חיל האוויר של ארצות הברית, אינפלציה שנגרמה בשל השימוש בין צבאי יפני ומחסור בדלק הביאו להפסקת התחבורה הציבורית במושבה ועצירת המסחר בה.

בשל מצבם של תושבי הונג קונג, היה איסוגאי שנוא על ידי תושביה. במטרה לשפר את המורל ייסד איסוגאי את מנהג מרוצי הסוסים מדי יום ראשון - מנהג הקיים עד ימינו. כמו כן, בתקופתו שופץ בית הממשלה של הונג קונג ונוספו לו אלמנטים אדריכליים יפנים.

איסוגאי פרש מתפקידו כמושל ב-24 בדצמבר 1944 ושב ליפן. בתום המלחמה נאסר, ונשפט בבית הדין הסיני הצבאי לפשעי מלחמה בנאנג'ינג. איסוגאי נידון למאסר עולם אולם שוחרר בשנת 1952 והורשה לשוב ליפן. הוא נפטר בשנת 1967.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.generals.dk/general/Isogai/Rensuke/Japan.html קורות חיים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושלי הונג קונג
קטגוריה:הכיבוש היפני של הונג קונג
קטגוריה:אנשי צבא יפנים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גנרלים יפנים
קטגוריה:פושעי מלחמה יפנים

קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1886
קטגוריה:יפנים שנפטרו ב-1967
מירקולין

הדמיה של מולקולת מירקולין
מירקולין (באנגלית: Miraculin), הוא גליקופרוטאין המופק מפרי צמח ה-Synsepalum dulcificum (פרי הפלא) ממשפחת הספוטיים הנמנית בסדרת האברשאים. המירקולין משמש כתחליף סוכר, אף על פי שטעמו של המירקולין אינו מתוק בעצמו. כשבלוטות הטעם נחשפות למירקולין מאכלים חמוצים יחוו כמתוקים. השפעה זו נמשכת כ-15 עד 30 דקות, עד שהחומר נשטף על ידי הפרשת הרוק בחלל הפה. טעמים מרים לא יושפעו מהחומר.

הפרי שימש את האוכלוסייה המקומית במערב אפריקה לשיפור טעמם של מאכלים חמוצים. הראשון שהצליח לבודד את החומר הפעיל מהפרי היה פרופסור קנזו קוריהארה (Kenzo Kurihara 栗原 堅三). הוא העניק לחומר את שמו הנגזר מן המילה האנגלית Miracle, שמשמעותה "פלא", כשפרסם את תגליותיו בכתב העת Science בשנת 1968.

מנגנון הפעולה המפורט של המירקולין עדיין אינו ברור, אך חוקרים משערים שהחומר נקשר אל קולטני הטעם המתוק על הלשון ומשנה המבנה המרחבי שלהם. כתוצאה משינוי זה קולטני הטעם המתוק מופעלים על ידי חומרים חומציים - חומרים אשר נחווים כחמוצים על פי רוב. ייתכן שמירקולין גם מדכא את הקולטנים של הטעם החמוץ.

משך ההשפעה ועוצמת המתיקות שיעורר המירקולין תלויה בגורמים שונים כגון ריכוז המירקולין, משך המגע שלו עם הלשון ומידת החומציות. נמצא שהמתיקות המקסימלית שמעורר מירקולין היא שוות ערך למתיקות של תמיסת סוכרוז בריכוז 17%.

מירקולין, כמו גליקופרוטאינים אחרים, רגיש לחום. אם יחומם מעבר ל-100°C תאבד תכונתו כמשנה טעמים. בטמפרטורת החדר, פעולת המירקולין תושבת בתנאי pH נמוכים מ-3 או גבוהים מ-12.

== מבנה ==

מירקולין רוצף לראשונה ב-1989 ונמצא כי הוא גליקופרוטאין המורכב מ-191 חומצות אמינו ומספר שרשראות של פחמימות.

מירקולין הוא טטרמר (98.4 kDa), המורכב מ-4 מונומרים המקבוצים בדימר. בכל דימר 2 מונומרים מחוברים באמצעות קשר דיסולפידי.

{| class="wikitable" border="0" cellpadding="0"
|-
| SIGNAL (29) || <tt>MKELTMLSLS FFFVSALLAA AANPLLSAA</tt>
|-
| 1-50 || <tt>DSAPNPVLDI DGEKLRTGTN YYIVPVLRDH GGGLTVSATT PNGTFVCPPR</tt>
|-
| 51-100 || <tt>VVQTRKEVDH DRPLAFFPEN PKEDVVRVST DLNINFSAFM PNPGPETISS</tt>
|-
| 101-150 || <tt>WCRWTSSTVW RLDKYDESTG QYFVTIGGVK FKIEEFCGSG FYKLVFCPTV</tt>
|-
| 151-191 || <tt>CGSCKVKCGD VGIYIDQKGR GRRLALSDKP FAFEFNKTVY F</tt>
|-
| colspan="2" | רצף חומצות האמינו של יחידת גליקופרוטאין של מירקולין מבסיס הנתונים הביולוגי Swiss-Prot של רצפי חלבונים.
|}

המשקל המולקולרי של הגליקופרוטאין הוא 24.6 kDa מהם 3.4 kDa (13.9% מהמשקל) סוכר המורכב מגלוקוזאמין (31%), מנוז (30%), פוקוז (22%), קסילוז (10%) וגלקטוז (7%).

צורתו הדימרית של המירקולין נקבעה על פי שיטת עקיפה של קרני רנטגן ברזולוציה של 2.90 Å.

==קישורים חיצוניים==

* [http://scienceinmyplate.com/2011/03/17/טעמים-מתחפשים/ טעמים מתחפשים] מתוך אתר מדע בצלחת
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תחליפי סוכר
קטגוריה:ממתיקים
קטגוריה:חלבונים
קטגוריה:כימיה של מזון: חומרים
1915 ברוסיה

1915 ברוסיה הייתה שנה ה-302 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.

== הנהגה ==
* הצאר: ניקולאי השני 
* ראש הממשלה איוואן גורמיקין 
== אירועים בולטים ==
הצבא הגרמני נכנס לוורשה באוגוסט 1915
* 2 בינואר – הצבא הרוסי כובש מבצר טורקי ברדוס
* 18 בינואר – סיום קרבות בין הצבא הרוסי לבין הצבא הטורקי באזור העיר ארדגן. הרוסים הצליחו להחזיק את העמדות ללא נסיגה.
* 31 בינואר – הצבא הגרמני השתמש לראשונה בגז רעיל המתקפה בחזית המזרחית.
* 7 בפברואר – הגרמנים פותחים במתקפה בפרוסיה המזרחית (הקרב השני על האגמים המזוריים) שמסתיימת ב-26 בפברואר בניצחון גרמני
* 9 בינואר – 20 באפריל - קרבות קשים בקרפטים שמסתיימים בניצחון רוסי
* 17 בפברואר – הרוסים עוזבים את קלייפדה
* 22 במרץ – הסתיים המצור על פשמישל. כ-100 אלף חיילים אוסטרים נופלים בשבי.
* אפריל - פוגרום גרמני במוסקבה
* 2 במאי – 15 במאי - בעקבות מתקפת גורליצה-טרנוב הגרמנית בגליציה החלה נסיגה של הצבא הרוסי
* 5 במאי – הצי הרוסי החל במסע לכיוון הבוספורוס
* יוני-אוגוסט קריסת החזית הרוסית - הנסיגה הגדולה
* 4 ביוני הצבא הרוסי עזב את פשמישל שנכבשה במרץ לאחר מצור ממושך.
* 7 ביוני – הסכם קיאכטה מסדיר יחסים בין רוסיה, מונגוליה וסין
* 23 ביוני הרוסים עוזבים את לבוב
* 26 ביוני – 21 ביולי - מבצע אלשקרט מול הטורקים. הטורקים ניסו לתקוף את העמדות הרוסיות ולהכריח אותם לסגת משטח טורקי כבוש. לאחר חודש של קרבות המתקפה הטורקית הסתיימה ללא תוצאות.
* 16 ביולי – אוניית מערכה "אימפרטריצה מריה" נכנסה לשירות מבצעי. היא הייתה אוניית הדגל של הצי הרוסי בים השחור.
* 22 באוגוסט – 19 בספטמבר קרבות באזור וילנה, התייצבות החזית
* 8 בספטמבר – ניקולאי השני לוקח על עצמו את הפיקוד העליון על הצבא
* 18 באוקטובר – אוניית מערכה "יקטרינה הגדולה" נכנסה לשירות מבצעי. הוטבעה בשנת 1918.
* 19 באוקטובר – רוסיה מכריזה מלחמה על בולגריה.
* 30 באוקטובר – 16 בדצמבר מבצע של הצבא הרוסי בפרס
* 28 בדצמבר – תחילת מתקפה רוסית באזור הקווקז נגד הטורקים. בסיום הלחימה, ב-7 בינואר הרוסים התקרבו למבצר ארזורום.

== נולדו ==
* 9 בפברואר – בוריס אנדרייב, שחקן סובייטי, (נפטר ב-1982)
* 22 במרץ – גאורגי ז'ונוב, שחקן סובייטי, (נפטר ב-2005)
* 23 ביולי – מיכאיל מטוסובסקי - משורר סובייטי ממוצא יהודי (נפטר ב-1990)
* 29 ביולי – פאבל קדוצ'ניקוב, שחקן סובייטי, (נפטר ב-1988)
* 28 בספטמבר – גאורגי טובסטונוגוב, במאי תיאטרון סובייטי, (נפטר ב-1989)
* 28 בנובמבר – קונסטנטין סימונוב, סופר ומשורר סובייטי, (נפטר ב-1979)

== נפטרו ==
[[סרגיי ויטה]]
* 13 במרץ – סרגיי ויטה, מדינאי רוסי, (נולד ב-1849)
* 27 באפריל – אלכסנדר סקריאבין, מלחין (נולד ב-1872)

== קישורים חיצוניים ==

*
קטגוריה:שנים באימפריה הרוסית
בראיין גרזיצ'יץ'

בראיין פול גרזיצ'יץ (באנגלית: Bryan Paul Gerzicich; נולד ב-20 במרץ 1984 בלוס אנג'לס, ארצות הברית) הוא כדורגלן עבר ארגנטינאי-אמריקאי ששיחק בעמדת הקשר האחורי.

==קריירה==
גרזיצ'יץ' נולד בלוס אנג'לס להורים ארגנטינאים שהיגרו לארצות הברית, וכשהיה בן חודשיים חזרה המשפחה לארגנטינה. את קריירת הכדורגל החל גרזיצ'יץ' בארסנאל סארנדי מבואנוס איירס, אך לא קיבל הזדמנויות רבות בקבוצה הבוגרת של המועדון.

בקיץ 2007 הגיע גרזיצ'יץ' לישראל ושיחק עונה אחת בהפועל חיפה ששיחקה אז בליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן חתם בהפועל עכו, ובעונת חזר להפועל חיפה לעונה נוספת, לאחר שעלתה לליגת העל. את שערו הראשון בליגת העל כבש ב-26 בספטמבר 2009, בניצחון 3–1 על מכבי תל אביב.

לקראת עונת חתם בעירוני קריית שמונה. את שערו הראשון בקבוצה כבש ב-1 במרץ 2011, בניצחון 4–0 על הפועל באר שבע בגביע המדינה. גרזיצ'יץ' הגיע עם הקבוצה עד חצי גמר הגביע בעונה זו, עת נעצרה רק בהפסד להפועל תל אביב, וזכה עמה בגביע הטוטו. בעונתו השנייה בקבוצה זכה עמה בשנית בגביע הטוטו, וכן באליפות הראשונה בתולדותיה, והיה מהמועמדים הבולטים לתואר כדורגלן העונה. בעונת האליפות כבש שער אחד בליגה, בניצחון 3–0 על מכבי חיפה בקריית אליעזר. בעונה שלאחר מכן שיחק עם הקבוצה במוקדמות ליגת האלופות, והעפיל עמה לשלב הבתים של הליגה האירופית. בתום העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה קריית שמונה להפועל רמת גן בבעיטות הכרעה.

ב-30 במאי 2013 הוחתם בקבוצת הפועל תל אביב על ידי רן בן שמעון, שאימן אותו בקריית שמונה. ב-18 ביולי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בניצחון 4–1 על ברואה בבולגריה, במסגרת מוקדמות הליגה האירופית. את שערו הראשון במדי הפועל תל אביב כבש ב-22 בספטמבר 2013, בניצחון 3–1 על מכבי פתח תקווה.

לקראת עונת , לאחר שבן שמעון מונה למאמן מכבי פתח תקווה, חתם גרזיצ'יץ' במועדון ובתום העונה עזב את הקבוצה ולמעשה פרש ממשחק פעיל.

== תארים ==
;עירוני קריית שמונה
* אליפות: 
* גביע הטוטו: 2010/2011, 2011/2012

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלנים אמריקאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל אמריקאים
קטגוריה:בואנוס איירס: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ארסנאל דה סרנדי
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ארגנטינאים בישראל
קטגוריה:ספורטאים אמריקאים בישראל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1984
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1984
לזרום עם זה

לזרום עם זה (באנגלית: Just Go with It) הוא סרט קומדיה אמריקאי, המבוסס על הסרט "פרח הקקטוס" (1969). הסרט בוים על ידי דניס דוגן, ומככבים בו אדם סנדלר, ג'ניפר אניסטון וברוקלין דקר בתפקידים הראשיים. הסרט עלה לאקרנים ב-11 בפברואר 2011.

==עלילת הסרט==
דני מכבי (אדם סנדלר) הוא מנתח פלסטי מלוס אנג'לס שמעמיד פנים שיש לו נישואין כושלים כדי להשיג בחורות. היחידה שיודעת על כך היא הקולגה שלו, קתרין מרפי (ג'ניפר אניסטון). יום אחד דני מצליח לצאת עם פאלמר דודג' (ברוקלין דקר), מורה למתמטיקה. אך לאחר שהיא מוצאת טבעת בכיסו היא מחליטה לסיים את הקשר.

דני משקר לפאלמר כשהוא אומר לה שהוא מתגרש מאישה בשם דבלין שהייתה אויבת של קתרין בתיכון. לאחר מכן, הוא מבקש מקתרין להתחפש לדבלין אחרי שפאלמר ביקשה להיפגש איתה. כשפאלמר שומעת את קתרין מדברת עם ילדיה, היא מניחה שדני הוא האב והיא מבקשת לפגוש אותם.

כתוצאה מסחיטת ילדיה של קתרין, המשפחה ופאלמר נוסעים להוואי. שם הם פוגשים בדבלין אדמס (ניקול קידמן) האמיתית. קתרין מציגה את דני כבעלה מפני בושתה מדבלין. לבסוף, פאלמר מחליטה שכדאי לעבור שלב קדימה ולהינשא לדני, אך לאחר התלבטות ביטל דני את החתונה ברגע האחרון (טקס חתונה אינטימי בהוואי) ומחליט להתחתן עם קתרין.

==צוות שחקנים==
* אדם סנדלר – דניאל מכבי
* ג'ניפר אניסטון – קתרין מרפי
* ניקול קידמן – דבלין אדמס
* ברוקלין דקר – פאלמר דודג'
* דייב מתיוס – איאן מאקסטון ג'ונס
* גריפין גלוק – מייקל 
* ניק סווארדסון – אדי סמית'
* ביילי מדיסון – מגי מרפי
* רייצ'ל דראץ' – קריסטין ברנט
* קווין נילון – אדון
* היידי מונטאג – קימברלי
* דן פטריק – טאנר פטריק
* מינקה קלי – ג'ואנה דיימון
* קיגן-מייקל קיי – ארנסטו

==ביקורות והכנסות==
הסרט קיבל בעיקר ביקורות שליליות ממבקרי הקולנוע. אתר Rotten Tomatoes המרכז ביקורות קולנוע העניק ציון "רקוב" לסרט עם דירוג של 18%.

בסוף השבוע הראשון לצאתו בהפצה כללית הסרט הכניס כ-30.5 מיליון דולר וכך הוא התברג בראש טבלת שוברי הקופות באותו שבוע. שבוע לאחר מכן הסרט התברג במקום הרביעי עם הכנסות של 18.4 מיליון דולר אחרי הסרטים "רווקים לשבוע", "נומיאו ויוליה" ו"זהות לא ידועה". נכון ל-22 במרס 2011 הסרט הכניס כ-98,355,726 מיליון דולר בארצות הברית וכ-52,157,627 מיליון דולר בחוץ לארץ.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 2011
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית
קטגוריה:סרטי קולומביה
פאול טרוסט

פאול לודוויג טרוסט (בגרמנית: Paul Ludwig Troost; 17 באוגוסט 1878 – 21 במרץ 1934) היה אדריכל גרמני אשר פעל בסגנון האדריכלות הנאו-קלאסית.

== חייו ==
טרוסט למד בבית הספר הגבוה לאדריכלות בדרמשטט בתחילת המאה העשרים, ועסק באדריכלות כבעל משרד עצמאי עד שנת 1930. במשך השנים לא נחשב לאדריכל מוביל, אך בשנה זו נערכה לו היכרות עם אדולף היטלר אשר התלהב מסגנונו הנאו קלאסי ו"אימץ" אותו כאדריכל האישי שלו ולמעשה לאדריכל הראשי של הרייך השלישי עד מותו, אז החליפו אלברט שפר. 
 
החל משנת 1933, עם עלייתו של היטלר לשלטון בגרמניה, היה טרוסט בעל השפעה רבה על התפתחות סגנון האדריכלות הנאצית. מיד עם תחילת תקופת שלטונו, מינה היטלר את טרוסט לעצב ולרהט עבורו את בניין לשכת הקנצלר בברלין. הקו העיצובי של טרוסט היה הסגנון הקובע גם לגבי שאר האדריכלים בתכנון מבני ציבור ומבני מגורים ברחבי גרמניה. 
המבנה המפורסם ביותר שתכנן בתקופה זו היה המשכן לאומנות במינכן, אשר נועד לשמש כאכסניה הראשית של האומנות הגרמנית הטהורה על פי ההשקפה הנאצית.
 
לאחר מותו בשנת 1934 המשיכה אלמנתו, פרופסור גרדי טרוסט להיות בעלת השפעה רבה על סגנון הבנייה והאדריכלות לאורך תקופת השלטון הנאצי בגרמניה, אולם בשלב זה כבר נטש היטלר את הסגנון הנקי והמאופק של טרוסט לטובת ראוותנות עצומת ממדים המגמדת את קנה המידה האנושי.

== גלריה ==
<gallery>
Bundesarchiv Bild 146-1990-073-26, München, Haus der Deutschen Kunst.jpg|המשכן לאומנות במינכן בשנות ה-30. המבנה המזוהה ביותר עם סגנונו של טרוסט הקיים עד היום
Hochschule für Musik und Theater München-7617.jpg|בניין לשכת הפיהרר, כיכר המלכים במינכן. היום, בית הספר הגבוה למוזיקה ולאמנויות הבמה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אדריכלים גרמנים
קטגוריה:אדריכלים נאצים

קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1878
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1934
חבורת קווטרניונים מוכללת

בתורת החבורות, חבורת קווטרניונים מוכללת היא חבורה שיש לה הצגה מהצורה <math>\ \langle x,y | x^n = y^2, yxy^{-1} = x^{-1} \rangle</math> לשלם n כלשהו. זוהי חבורה מסדר <math>\ 4n</math>, שמקובל לסמן ב-<math>\ Q_{4n}</math>. חבורת הקווטרניונים הסטנדרטית היא החבורה <math>\ Q_8</math>, המתאימה למקרה n=2.

אפשר להציג חבורת קווטרניונים מוכללת באמצעות מטריצות בגודל <math>\ 2 \times 2</math> מעל <math>\ \mathbb{C}</math>, כחבורה הנוצרת על ידי <math>\ x = \left(\begin{array}{cc}\rho_n & 0 \\ 0 & \rho_n^{-1}\end{array}\right), y = \left(\begin{array}{cc} 0 & 1 \\ -1 & 0\end{array}\right)</math>, כאשר <math>\ \rho_n</math> הוא שורש היחידה הפרימיטיבי מסדר n. חבורה זו מוכלת באלגברת הקווטרניונים של המילטון, שם היא נוצרת על ידי <math>\ x = e^{2 \pi i /n}</math> ו- <math>\ y=j</math>.

כל תת-חבורה אבלית של <math>\ Q_n</math> היא ציקלית. כל חבורת-p סופית עם תכונה זו היא או ציקלית, או חבורת קווטרניונים מוכללת. בחבורת קווטרניונים מסדר חזקת-2 יש תת-חבורה יחידה מסדר 2, ושוב, כל חבורת-p סופית שיש לה תת-חבורה יחידה מסדר p היא או ציקלית או חבורת קווטרניונים מוכללת. כל חבורה סופית שכל תת-החבורות שלה הן נורמליות היא או אבלית, או מכפלה ישרה של חבורת קווטרניונים מוכללת מסדר חזקת-2 וחבורת-2 אבלית אלמנטרית (כלומר, מכפלה ישרה של עותקים של החבורה הציקלית מסדר 2).

חבורת 2-סילו של חבורת המטריצות <math>\ \operatorname{SL}_2(F)</math> מעל שדה סופי F מסדר אי זוגי, היא חבורת קווטרניונים מוכללת.

== מקורות ==
Group Theory, Scott.

קטגוריה:משפחות של חבורות
קטגוריה:סדרות של מבנים אלגבריים
en:Quaternion group#Generalized quaternion group
רמי יוסיפוב

רם (רמי) יוסיפוב (נולד ב-30 במאי 1966) הוא גיטריסט ישראלי, מוזיקאי, מלחין ומפיק מוזיקלי וחבר בלהקת טיפקס.
== קריירה ==
יוסיפוב נולד בחולון וב-1989 הצטרף ללהקת "טיפקס". הוא הלחין ללהקה מספר שירים, בהם "ביום שייפלו הכוכבים", "ואתה", "ואלס הזמר" ו"שיר סופה בים" (שהוקלט גם כקטע אינסטרומנטלי בשם "הבלדה לסופי").

לאחר כעשרים שנה במהלכן הלהקה נודעה בציבור, היא נבחרה לייצג את ישראל באירוויזיון עם השיר "Push the Button" (כפתור אדום). בשנת 2009 התפרקה הלהקה.

כמה חודשים לאחר פירוק הלהקה הוציא יוסיפוב אלבום עם 14 קטעים מוזיקליים יחד עם גלעד אפרת. לאחר הוצאת האלבום צירפו השניים את אדם מדר להרכב מוזיקלי בשם "אקו".

בשנת 2019, הוציא אלבום סולו בשם "One Line".

יוסיפוב מופיע במופע "רמי מארח" בשיתוף אמנים שונים ובניהם גלעד אפרת (קונטרבס), אבי אגבבה (כלי הקשה) וקרן נעמן (שירה).

בנוסף לפעולתו כגיטריסט להקת טיפקס, מופיע רמי ברחבי הארץ עם אמנים שונים ובהרכבים מגוונים, בניהם גלעד אפרת, איתו גם יצר אלבום במשותף. הוא הופיע כנגן עצמאי ובהרכבים מספר פעמים בפסטיבלי מוזיקה שונים ובהם פסטיבל ישראל, פסטיבל סולם יעקב ופסטיבל אבו גוש. בשנת 2021 הופיע עם יצירותיו בפסטיבל הג'אז באילת.

==חיים אישיים==
יוסיפוב גרוש ולו שלושה ילדים. הוא מתגורר בבנימינה ומלמד גיטרה. הוא חובב סרטי טבע ובהופעותיו מוקרנים קטעי סרטי טבע ממקומות שונים בעולם.

== קישורים חיצוניים ==

* מיכל בן ארי, [http://www.magazin.org.il/inner.asp?page=23&article=1342 אף מילה על טיפקס], באתר מגזין המושבות, 21 באוגוסט 2009

==הערות שוליים==

קטגוריה:גיטריסטים ישראלים
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:משתתפי הפסטיגל
קטגוריה:נציגי ישראל באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2007
קטגוריה:בנימינה-גבעת עדה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
שלומי קעטבי

שלום (שלומי) קעטבי הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל, שירת בין השאר כלוחם וקצין בימ"מ. כיום הוא חבר תנועת הביטחוניסטים.

==ביוגרפיה==
נולד בשכונת גבעת עמל בתל אביב. למד בבית הספר החקלאי כדורי.

שירת בצה"ל בחטיבת הצנחנים והשתחרר בדרגת רב-סרן.

ב-1980 התגייס למשטרת ישראל ועשה את מרבית תקופתו בשירות הקבע במשטרה במסגרת משמר הגבול. הוא פיקד על צוות ופלגה בימ"מ. בשנת 1990 שימש מפקד פלוגה ג' בדרגת סגן ניצב והיה הקצין הבכיר בשטח במהלך מהומות הר הבית. על תפקודו באירוע זה זכה לשבחים מהוועדה שהוקמה לחקר האירוע. ב-1995 סיים קורס בכיר ללוחמה בטרור בארצות הברית. שימש חבר בצוות המשא ומתן של המשטרה. עמד בראש צוות המשא ומתן בפרשת ההתבצרות בביתו של עוזי משולם.

קעטבי סיים לימודי תואר שני בפסיכולוגיה באוניברסיטת חיפה ושימש כפסיכולוג הראשי בבסיס ההדרכה הראשי של משמר הגבול.

שימש מפקד מרחב שומרון בדרגת ניצב משנה, וכמפקד מג"ב דרום בדרגה זו. ב-2002 מונה לסגן מפקד מחוז יהודה ושומרון, ב-2005 מונה למפקד המכללה לקצינים בכירים, וביולי 2007 מונה למפקד המחוז והועלה לדרגת ניצב. בשנת 2009 סיים את תפקידו.

ב-2019 התמנה על ידי השר לביטחון פנים גלעד ארדן לראשות ועדה לבחינת מעמדם של האסירים הביטחוניים בישראל.<ref>.</ref>

ב-2020 היה חבר הצוות הבין-משרדי לבחינת המדיניות בנוגע לאיסור על צריכת קנאביס בישראל.

קטעבי הוא חבר תנועת הביטחוניסטים. 

קעטבי נשוי ואב לילדה.

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.nli.org.il/he/newspapers/mar/1990/10/28/01/article/21/?e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 בן כספית. שלומי קעטבי. מה שחשוב לי זה שהצלתי יהודים. עיתון מעריב. 28 באוקטובר 1990. לקוח מאתר הספרייה הלאומית]
*.
*.
*שילה פריד. "[https://www.makorrishon.co.il/news/543839/ מח"ש היא הבעיה": מפקד מחוז ש"י לשעבר מועמד להצטרף ללשכת בן גביר]. מקור ראשון . 20 בנובמבר 2022

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניצבי משטרת ישראל
קטגוריה:מפקדי מחוז ש"י במשטרת ישראל
קטגוריה:שוטרי משמר הגבול
קטגוריה:לוחמי הימ"מ
קטגוריה:חברי הביטחוניסטים
קטגוריה:בוגרי בית הספר כדורי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:פסיכולוגים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
סאיוטה

סאיוטה (באנגלית: Cyota) הייתה חברת אבטחת מידע ישראלית, שהתמחתה בתוכנות ובשירותים לאבטחת בנקאות מקוונת, וכן לאבטחת עסקאות בכרטיסי אשראי באינטרנט.

== היסטוריה ==
סאיוטה הוקמה בשנת 1999, על ידי נפתלי בנט, מנכ"ל החברה (לימים ראש ממשלת ישראל), ד"ר מיכל צור שלו, בן אנוש וליאור גולן. לחברה, שהייתה רשומה בארצות הברית, היו משרדים בהרצליה ובניו יורק, ובשיאה היא מנתה כ-140 עובדים. החברה פיתחה אלגוריתמים לאימות זהות משתמשים, כתלות ברמת הסיכון הכרוכה בעיסקאות המקוונות שהם מבצעים (Risk Based Authentication). היא שירתה בנקים גדולים בארצות הברית, בקנדה, באנגליה וביפן, וכן את רוב הבנקים בישראל.

סך ההשקעות בסאיוטה הסתכמו ב-27 מיליון דולר בארבעה סבבי גיוס הון, בהובלת קרנות ההון סיכון Bessemer, יזראל סיד פרטנרס, קרן גיזה, ופועלים ונצ'רס. בדצמבר 2005 נרכשה חברת סאיוטה בידי RSA תמורת 145 מיליון דולר, ובינואר 2006 מונתה מיכל ברוורמן-בלומנשטיק, שהייתה סמנכ"לית התפעול של סאיוטה, למנכ"לית החברה בישראל. בניהולה צמחה RSA ישראל מ־80 עובדים ליותר מ-300 עובדים. בשנת 2006 נרכשה חברת האם, RSA, בידי תאגיד EMC תמורת 2.1 מיליארד דולר.

במאי 2020 צייץ מנכ"ל החברה לשעבר נפתלי בנט שפורצים הצליחו לדלות את מספר כרטיס האשראי שלו, ומי שמנע מהם לבצע קניות זאת החברה – 'סאיוטה'.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20051126034300/http://www.cyota.com/ עותק של אתר החברה לפני הרכישה] - אתר החברה מתאריך 1 בדצמבר 2005, מתוך ארכיון האינטרנט
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:חברות אבטחת מחשבים ישראליות
קטגוריה:חברות ישראליות שעשו אקזיט
קטגוריה:הרצליה: חברות
קטגוריה:נפתלי בנט
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1999
טבורבור

התפרצות הר טבורבור בפברואר 2009
הר טַבוּרְבוּר (באנגלית: Tavurvur) הוא הר געש שכבתי פעיל במזרח האי בריטניה החדשה, השייך לפפואה גינאה החדשה. ההר הוא אחד מהלועות של קלדרת רבאול ושוכן על שוליה המזרחיים של הקלדרה. ההר ידוע בהתפרצויותיו התכופות שגרמו להרס ניכר בעיירה רבאול הסמוכה.

==היסטוריה==
ב-1937 נהרגו 507 תושבים מהתפרצות טבורבור והר הגעש וולקן, לוע המצוי על השוליים המערביים של קלדרת רבאול. בעקבות זאת החליט השלטון האוסטרלי המקומי להעביר את הבירה ללָאֶה (Lae) המרוחקת והבטוחה יותר.

בשנים 1983 ו-1984 הייתה רבאול על סף פינוי בשל התחממות הרי הגעש. ההתפרצות לא התרחשה עד 19 בספטמבר 1994, אז התפרצו הרי הגעש וולקן וטבורבור בעת ובעונה אחת וכיסו את שדה התעופה המקומי ואת העיירה כולה באפר געשי. עמוד האפר מטבורבור הגיע לגובה של 6 ק"מ, אם כי גובהו הממוצע היה 2-1 ק"מ. לתושבי העיירה ניתנה אזהרה 19 שעות לפני ההתפרצות, ורובם הספיקו להתפנות. תכנון ההתפנות ותרגולות תכופות סייעו לשמירה על הסדר בעת ההתפנות, ובזכות זאת מספר ההרוגים היה מועט. מרבית המבנים בחצי הדרום מזרחי של העיירה קרסו תחת משקל האפר הגעשי. התפרצות זאת הביאה את השלטונות להעביר את הבירה המחוזית מרבאול לקוקופו.

הר הגעש וולקן נותר רדום לאחר ההתפרצות, אבל טבורבור המשיך להיות פעיל עד 1995. תצפית הרי געש ממשלתית הוקמה בקצה הצפוני של רבאול ותפקידה הוא לנטר אחר הרי הגעש הסמוכים לעיירה, אך גם אחר הרי הגעש בבריטניה החדשה ובאיים הסמוכים.

שדה התעופה של רבאול נחרב בהתפרצות של שנת 1994. השדה היה במסלולו הישיר של האפר הגעשי. השדה נבנה מחדש בעיירה טוקואה (Tokua), דרומית-מזרחית לרבאול, מחוץ לטווח הרי הגעש, אך מדי פעם הוא נסגר בשל פעילות געשית.

ב-25 בינואר 2005 התפרץ טבורבור שוב, התפרצות שנמשכה עד נובמבר אותה שנה. בהתפרצות זו פעלו שני לועות משנה שכל אחד פלט טפרה בגוון שונה.
 
ב-7 באוקטובר 2006 שוב התפרץ טבורבור, והתפוצצות הראשונית גרמה לניפוץ זגוגיות במרחק 12 קילומטרים משם ושילח עמוד אפר לגובה של 18 קילומטרים. אם כי למזלם של התושבים הרוח הרחיקה את האפר מרבאול.

==קישורים חיצוניים==

* [http://volcano.oregonstate.edu/vwdocs/volc_images/img_rabaul.html Tavurvur, Rabaul Caldera, New Britain Island, Papua New Guinea]

* [http://www.volcano.si.edu/world/volcano.cfm?vnum=0502-14= Rabaul] הדף על קלדרת רבאול באתר Global Volcanism Program
* [http://www.volcano.si.edu/world/volcano.cfm?vnum=0502-14=&volpage=photos Rabaul] תמונות והסברים על קלדרת רבאול (חלקם על טבורבור) באתר Global Volcanism Program

==הערות שוליים==

קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: הרי געש
וולקן (הר געש)

הר ווּלְקָן (Vulcan) הוא חרוט פומיס צעיר במזרח האי בריטניה החדשה, השייך לפפואה גינאה החדשה. ההר הוא אחד מהלועות של קלדרת רבאול ושוכן על שוליה המערביים של הקלדרה. ההר ידוע משתי התפרצויות שאירעו במאה ה-20 שגרמו להרס ניכר בעיירה רבאול הסמוכה.

==היסטוריה==
וולקן נוצר כתוצאה מהתפרצות געשית בשנת 1878, אבל צורתו הנוכחית נקבעה בהתפרצות שהחלה ב-29 במאי 1937 כאשר באותו יום התפרץ גם הר הגעש טבורבור, לוע המצוי על השוליים המזרחיים של קלדרת רבאול. אך בעוד שטבורבור התפרץ במשך יום אחד בלבד, נמשכה ההתפרצות של וולקן ארבעה ימים עד 2 ביוני. במהלך אותם 4 ימים נבנה ההר מפומיס שהושלך מהלוע שהיה בתחילה בגובה פני הים והגיע לגובה של 243 מטרים. העיירה רבאול כוסתה באפר אנדזיטי ובפומיס, והצונאמי שבא בעקבות ההתפרצות השליך אוניות על החוף. בהתפרצות נהרגו 507 אנשים ונגרם נזק רב. בעקבות זאת החליט השלטון האוסטרלי המקומי להעביר את הבירה ללָאֶה (Lae) המרוחקת והבטוחה יותר.

ב-19 בספטמבר 1994 התפרצו הרי הגעש וולקן וטבורבור בהפרש של שעה האחד מהשני, וכיסו את שדה התעופה המקומי ואת העיירה כולה באפר געשי. עמוד האפר מוולקן הגיע לגובה של 21–30 ק"מ, זרם פירוקלסטי מהר וולקן הגיע למרחק של שלושה קילומטרים, והמפרץ כוסה במרבד של פומיס שנפלט מההר.

לתושבי העיירה ניתנה אזהרה 19 שעות לפני ההתפרצות, ורובם הספיקו להתפנות. תכנון ההתפנות ותרגולות תכופות סייעו לשמירה על הסדר בעת ההתפנות, ובזכות זאת מספר ההרוגים היה מועט. מרבית המבנים בחצי הדרום מזרחי של העיירה קרסו תחת משקל האפר הגעשי. התפרצות זאת הביאה את השלטונות להעביר את הבירה המחוזית מרבאול לקוקופו.

הר הגעש וולקן המשיך להתפרץ עד 2 אוקטובר 1994 ומאז הוא שקט, אבל טבורבור המשיך להיות פעיל עד 1995. תצפית הרי געש ממשלתית הוקמה בקצה הצפוני של רבאול ותפקידה הוא לנטר אחר הרי הגעש הסמוכים לעיירה, אך גם אחר הרי הגעש בבריטניה החדשה ובאיים הסמוכים.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.volcano.si.edu/world/volcano.cfm?vnum=0502-14= Rabaul] הדף על קלדרת רבאול באתר Global Volcanism Program
*[http://www.volcano.si.edu/world/volcano.cfm?vnum=0502-14=&volpage=photos Rabaul] תמונות והסברים על קלדרת רבאול (חלקם על וולקן) באתר Global Volcanism Program

==הערות שוליים==

קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: הרי געש
שיר הגדי

שִׁיר הַגְדִי הוא ספר שיריה וסיפוריה של המשוררת מרים ילן שטקליס המיועדים לגיל הרך.

במשך שנים פרסמה שטקליס את שיריה וסיפוריה בקבצים שונים, ובעיתוני ילדים, במיוחד בעיתון דבר לילדים. בסוף שנות החמישים החלה הוצאת דביר במפעל קיבוץ יצירתה לכרכים על פי גילי הקוראים. "שיר הגדי" יצא לאור הראשון, בשנת 1957, והוא מיועד "לגיל הרך" ולאחריו "יש לי סוד" ו"בחלומי" המיועדים לקוראים מבוגרים יותר. הספר יצא במהדורה נוספת בשנת 1963, ובשנת 1986 יצאו לאור בהוצאת דביר שלושת הכרכים בספר אחד ששמו "מרים ילן שטקליס - שירים וסיפורים".

הספר כולל מבחר שירים מתוך הספרים "אצו רצו גמדים" (1939), "דני" (1943) ו"שירי-לי מירי-לי" (1947), וכן סיפורים ושירים שפורסמו בעיתוני הילדים, אך לא נאספו לקובץ, ובהם הסיפור הארוך "המסע אל האי אולי" המתאר את מסעה של חבורת צעצועים עם הילד דני, אל האי אולי, על מנת לתקן את הבובה אלישבע. הסיפורים והשירים המופיעים בספר נכתבו על ידי ילן-שטקליס, פרט לסיפור "אבא מצחיקון" שנכתב על ידי קורניי צ'וקובסקי ואותו תרגמה שטקליס מהשפה הרוסית. 

הספר אויר על ידי המאיירת צלה בינדר באיורים שהפכו להיות מזוהים עם יצירתה של מרים ילן שטקליס. איוריה של בינדר הם איורים פשוטים ומינימליסטים המצוירים בדיו, והם תואמים את רוחם של השירים והסיפורים.

השירים והסיפורים המקובצים בספר עוסקים בנושאים מעולמו של הילד. בשמחה ובעצב שהוא חש, ביחסו אל הוריו ואל חבריו וחברותיו למשחק, האמיתים והדמיוניים. עולמו הפנימי של הילד מתואר באופן רגיש ובבהירות. גיבורי השירים - הבובות זהבה ואלישבע, הילד דני, והידיד הדמיוני טינטן, התחבבו על הקוראים, והיו לחלק מעולמם של ילדי הגיל הרך בישראל. על אף שהספר מיועד לגיל הרך, וחלק מהשירים בו מוגדרים "משחק אצבעות", אהובים השירים שבספר על בני כל הגילים, ועל מבוגרים רבים.

במהלך השנים זכו השירים המופיעים בספר לעיבודים רבים, ולביצועים של טובי הזמרים, ובהם זמרי רוק שעיקר יצירתם מופנית למבוגרים. חלק מהשירים הולחנו בסמוך לכתיבתם, אך רבים הולחנו שנים רבות לאחר כתיבתם על ידי יוצרים שגדלו על היצירות בילדותם.

שירי הספר שהולחנו מזוהים בדרך כלל עם להקת "החלונות הגבוהים", וחבריה כסולנים - ג'וזי כץ, שמואל קראוס ואריק איינשטיין. באלבומם הראשון "החלונות הגבוהים" (1967), שרו "החלונות הגבוהים" שני שירים מהספר, אותם הלחין שמואל קראוס - "אלישבע מה נחמדת" ו"בובה זהבה". ב-1975 העלו קראוס וכץ מופע בשם "לבד ביחד ולבד לבד" שכלל רבים משירי הספר שהולחנו על ידי קראוס, ובהם "ענן", "שמש, שמש במרום", "שיר ערש לאלישבע", "אצו רצו גמדים", "נתפייסה", "הדוד של בובתי", "רוח רוח" ו"ידידי טינטן". אריק איינשטיין ביצע כסולן מספר שירים מהספר, כגון "רוח רוח" (שהלחין שלום חנוך) ו"אצו רצו גמדים". כן ביצעו שירים מהספר זמרים כחוה אלברשטיין, נעמי שמר וזהבה בן. במיוחד ידוע הביצוע של צביקה פיק מפסטיבל שירי הילדים לשיר "הסבון בכה מאוד", אותו גם הלחין פיק.

==קישורים חיצוניים==
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי שירה עבריים לילדים
קטגוריה:ספרי 1957
קטגוריה:ספרי הוצאת דביר
קטגוריה:ספרי מרים ילן-שטקליס