OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הפירמידה של אונס

הפירמידה של אוּנַס היא פירמידה שנבנתה במסגרת מתחם מבנים הממוקם בשדה הפירמידות בסקארה, ליד קהיר שבמצרים. הפירמידה נבנתה עבור הפרעה , המלך התשיעי והאחרון של השושלת החמישית במאה ה-24 לפנה"ס. משמעו של שמה העתיק, נפר סות וניס (Nfr swt Wnjs) הוא "יפים הם מקומותיו של אונס". במקור הפירמידה התנשאה לגובה של 43 מטרים, והייתה בעלת בסיס של 58 על 58 מטרים, אך כיום היא הרוסה לחלוטין.

==חפירות==
הפירמידה נחקרה על ידי לפסיוס ועל ידי פרינג, אך היה זה גסטון מספרו שלראשונה קיבל גישה לתוך הפירמידה ב-1881, שם הוא גילה כיתובים המעטרים את קירות חדרי הקבורה. כתבים אלו, יחד עם כתבים נוספים שנמצאו בפירמידות סמוכות, ידועים היום בתור כתבי פירמידות. אונס היה הפרעה הראשון שכלל רעיון זה, והוא זה שיצר את הרעיון שיחקקו מספר קסמים על קירות הקבר שלו, שמטרתם לעזור לפרעה במהלך מסעו דרך הדואט ואל החיים שאחרי המוות. רעיון זה היה נחשב כה מוצלח בעיני הפרעונים האחרים, עד כדי שהוא התפתח לכתבים בתוך ארונות קבורה בממלכה התיכונה ולאחר מכן לספר המתים מתחילת הממלכה החדשה ועד סוף תקופת מצרים התלמיית, כשכתבים חדשים החלו להופיע.

==הפירמידה==
בחדר הקבורה עצמו נמצאו שאריות של מומיה, הכוללות את הגולגולת, הזרוע הימנית והמותן, אך לא ברור האם הן שייכות לאונס או לא. ליד הפירמידה הראשית בכיוון צפון־מזרח, ישנם מסטבות שבהם קבורה בת זוגו של המלך.

הפירמידה נבנתה בסמוך לפירמידה של ג'וסר בסקארה. דרך המעבר המוגבהת ביניהם ארכה כ־750 מטרים והייתה בעל צורה ייחודית בגלל הוואדי הסמוך לה. חלק מחומרי הבנייה נלקחו ממתחם ג'וסר. הגג של המעבר היה מכוסה מלמעלה על מנת ליצור מנהרה סגורה, למעט חריץ ארוך שהאיר את הקירות שהיו מעוטרים בתבליטים.

בין כתבי הפירמידות בפירמידה נמצאה קבוצת לחשים קצרים נגד נחשים בכנענית מתועתקת לכתב חרטומים, חלקם מזכירים את גבל, ונחשב לאחד הטקסטים הקדומים ביותר שהתגלו בשפה כנענית.<ref></ref><gallery mode="packed" caption="הדמיות של פירמידת אונס">
קובץ:019 Unas 1.jpg|הפירמידה של אונס בשדה הפירמידות בסקארה. נית לראות את פירמידות סחמחת, אונס, ג'וסר ואוסר־כאף
קובץ:019 Unas 2.jpg|פירמידת אונס והמבנים המשויכים לה
קובץ:019 Unas 3.jpg|הפירמידה עצמה
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://egyptsites.wordpress.com/2009/02/19/pyramid-and-mortuary-temple-of-unas/ Pyramid and Mortuary Temple of Unas] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מצרים: מבנים
קטגוריה:פירמידות
קטגוריה:מבנים עתיקים
פירמידה של יונס
הוג'

הגנרל הגרמני [[פרידריך קרס פון קרסנשטיין במחנה הצבא בהוג' במלחמת העולם הראשונה]]
הוג (בערבית: هوج) היה כפר ערבי בצפון-מערב הנגב, כ-15 קילומטרים צפונית-מזרחית לעיר עזה.
הכפר מנה למעלה מ-1,000 תושבים אשר רובם התפרנסו מחקלאות. בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת עזה.

== היסטוריה ==
במקום שכנה העיר הפלישתית אוגה, שהופיעה במפת מידבא מהמאה ה-6 לספירה.
הכפר הוקם על תל בשנים 1818–1820 ידי צאלח מוצטפה ביי, שליט מחוז יפו, מתוך כוונה למשוך אליו תושבים בדואים מעזה. לשם כך חילק למתיישבים קרקעות חינם. בנוסף, הקים תחנת משטרה בכפר. באזור ישבו המטות הבדואים וחאידה וג'באראת.
בני שבט הווחאידה השתתפו במרד הפלאחים, ב-1834, ובעקבות דיכוי המרד, אלו שלא נהרגו במהלכו גורשו מן האזור.
בשנת 1838 ביקר בכפר החוקר האמריקאי אדוארד רובינסון וכתב שבתיו בנויים טיט וגרים בו בין 200 ל-300 תושבים.
ב-1863 ביקר בכפר הצרפתי ויקטור גרן וכתב שבתי הכפר עשויים לבני טיט ובסמוך לבאר מים עמוקה ראה שרידים של עמודי שיש קדומים.
דו"ח הקרן לחקר ארץ ישראל מ-1883 מציין שמדובר בכפר קטן בנוי טיט על שם הנביא הוג' ובו באר מים בעומק של כ-200 רגל.

במהלך המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה הקימו העות'מאנים את מסילת הרכבת מנחל שורק לעזה (כשלוחה של המסילה המזרחית) וממנה סללו שלוחה לכפר הוג' ששירתה את הכוחות הלוחמים. הכפר היה תחנת קצה וחובר למסילה דרך מסעף שהחל סמוך לכפר דיר סניד.
ב-8 בנובמבר 1917 נערך קרב סמוך לכפר בין הצבא הבריטי לכוחות העות'מאנים. הבריטים ניצחו בקרב, אולם ספגו אבדות ניכרות.
בתקופת המנדט התרחב הכפר מזרחה ומערבה. מלבד הבאר הראשית ניזון הכפר גם מבארות נוספות בוואדיות הסמוכים. כלכלת הכפר התבססה על גידול חיטה, משמש, תאנים, גפנים ושקדים.
במפקד האוכלוסין המנדטורי מ-1931 חיו בכפר 618 תושבים ב-118 בתים.
בשנת 1941 הוקם קיבוץ דורות על שטחים שנרכשו מכפריי הוג'.
בסקר הכפרים משנת 1945 נאמדה אוכלוסיית הכפר ב-810 תושבים. שטחי הכפר כללו 16,741, ו-1,011 דונמים של שטחים ציבוריים. שטחי קיבוץ דורות השתרעו על פני 4,236 דונמים. בין הכפר ליישובים היהודיים סביבו שררו יחסים תקינים והמרפאה שהוקמה בדורות באותה שנה שירתה גם את תושבי הכפר. בשנת 1946 הסתתרו בכפר אנשי ההגנה בעת חיפוש שביצעו הבריטים בדורות הסמוכה. בדצמבר 1947 נרצחו בעזה מוח'תאר הכפר ואחיו בטענת שיתוף פעולה עם היהודים.
לפי תוכנית החלוקה מ-1947 היה הכפר מיועד להכלל בשטח המדינה היהודית.

בתחילת מלחמת העצמאות, בעקבות התקדמות הצבא המצרי צפונה התקבלה ההחלטה לכבוש את הוג'.
חטיבת הנגב כבשה את הכפר ב-31 במאי 1948 וגירשה את תושביו לכפר דימרה (כיום קיבוץ ארז).
ב-4 באוגוסט פנו נציגי הקיבוצים (פרדה מדורות, גברי מניר עם ופריש מרוחמה) במכתב תלונה לבן-גוריון על אי הצדק שנעשה לכפריי הוג'. בן-גוריון כתב בתגובה שהוא מקווה שמפקדת צה"ל האחראית תמנע ממעשים בלתי-צודקים כאלה בעתיד ותפעל במידת האפשר לתקן את העוול שנגרם.

במהלך ההפוגה השנייה, בספטמבר 1948, פנו התושבים למשרד המיעוטים בבקשה לאפשר להם לשוב להוג'. השר בכור שלום שיטרית טען שהכפריים ראויים ליחס טוב כיוון שלא היו עוינים ליהודים וכיוון שגורשו בידי צה"ל. אולם הצבא סירב לאפשר חזרתם מטעמי ביטחון.
מן הכפר לא נותרו שרידים כיום, אתר מרכז הכפר נקרא "חורבת הוגה" ושוכן דרומית לכביש 334 מזרחית לשדרות. באתר קיימים שרידי בית קברות מוסלמי מן התקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל.

==ראו גם==
* שלוחת הרכבת לכפר הוג'

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הנגב
קטגוריה:קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
קלאוס קינסקי

קלאוס קינסקי (18 באוקטובר 1926 – 23 בנובמבר 1991) היה שחקן קולנוע ותיאטרון גרמני.

==קריירה==

קינסקי הופיע ביותר מ-130 סרטים, אך ידוע בעיקר בזכות אלו בהם שיתף פעולה עם הבמאי ורנר הרצוג, ביניהם:
* אגירה, זעם האל (Aguirre, der Zorn Gottes) מ-1972
* נוספרטו הערפד (Nosferatu: Phantom der Nacht) מ-1979
*פיצקרלדו (Fitzcarraldo) מ-1982.

ב-1958 השתתף בסרטו של דאגלס סירק, "עת לאהוב ועת למות". ב-1962 השתתף בתור פליט יהודי בסרט "הבוגד שלא בגד", לצידו של ויליאם הולדן.

בשנות ה-60' וה-70' הופיע בסרטים אירופאיים דלי תקציב, לצד השתתפות בסרטים נחשבים יותר כ"דוקטור ז'יוואגו". בתקופה זו השתתף בכמה מערבוני ספגטי, ביניהם "הצלפים" של סרג'יו לאונה, ו"השתיקה הגדולה" לצדו של ז'אן לואי טרנטיניאן.

בשנת 1977 שיחק בסרט "מבצע יונתן" בתפקיד מפקד הטרוריסטים וילפריד בזה. ב-1981 שיחק בסרטו האחרון של בילי ויילדר - "חברים, חברים, אבל...".

בשנת 1989 כתב וביים סרט ביוגרפי על הכנר והמלחין האיטלקי ניקולו פאגאניני, אותו גילם קינסקי בתפקידו האחרון בקולנוע.

בשנת 1999, מספר שנים אחרי מותו של קינסקי, ביים הרצוג סרט על מערכת היחסים הסוערת ביניהם הנושא את השם Mein liebster Feind - Klaus Kinski, בתרגום מילולי "אויבי האהוב - קלאוס קינסקי".

==חיים אישיים==
לקינסקי שלושה ילדים שכולם נהיו לשחקנים: פולה, ניקולאי, ונסטסיה קינסקי.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קצרמר גרמנים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה גרמנים
קטגוריה:שחקני תיאטרון גרמנים
קטגוריה:אנשים עם הפרעת אישיות אנטיסוציאלית
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1926
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1991
רצח בדם קר

רצח בדם קר (באנגלית: Fortitude) היא סדרת טלוויזיה בריטית מסוגת המותחן הפסיכולוגי. את הסדרה יצר וכתב סיימון דונלד. בשנת 2013 אישרה רשת סקיי אטלנטיק הפקת סדרה בת 12 פרקים, ששידורה החל ב-29 בינואר 2015. עלילת הסדרה מתרחשת בעיירה הארקטית הבדיונית "פורטיטיוד". ב-9 באפריל 2015, הודיעה רשת סקיי אטלנטיק כי הסדרה תחזור לעונה שנייה בת עשרה פרקים, בהשתתפות הדמויות ששרדו את העונה הראשונה ודמויות חדשות.<ref></ref> בשנת 2017 שודרה העונה השנייה של הסדרה<ref></ref>, ובשנת 2018 שודרה העונה השלישית.<ref></ref>

==עלילה==
העיירה המבודדת פורטיטיוד נחשבת לעיירה שקטה וכמעט נטולת פשע. האיום העיקרי עמו מתמודדים תושביה הן התקפות של דובי קוטב מפעם לפעם. רצח שמתבצע בעיירה מביא אליה חוקר בשם מורטון (טוצ'י), שמנסה לפענח את הפשע למרות התנגדותו של השריף המקומי (דורמר), ועל רקע מזימות פוליטיות מצד מושלת האי (גראבול).

==מיקום==
אוכלוסיית פורטיטיוד מתוארת כאוכלוסייה רב לאומית. תושבי העיירה מגיעים ממקומות רבים בעולם. העיירה ממוקמת בארכיפלג סבאלברד בנורווגיה. הצילומים נערכו הן בממלכה המאוחדת והן בעיירה האיסלנדית ריידארפיורדור.

==דמויות==
השחקן האמריקאי, סטנלי טוצ'י, מופיע לראשונה בסדרה בריטית בתפקיד המפקח הראשי מורטון מהמשטרה המטרופוליטנית של לונדון. מורטון מגיע לעיירה השלווה והסגורה פורטיטיוד כדי לסייע בחקירת רצח אלים שנחקר במקביל גם על ידי השריף המקומי בגילומו של ריצ'רד דורמר. כריסטופר אקלסטון מגלם מדען בריטי המנהל את המחקר הביולוגי באי. סופי גראבול, כוכבת הסדרה הדנית הרצח מגלמת את מושלת האי, גם כן בתפקידה הראשון בסדרה בריטית. מייקל גאמבון מגלם את הנרי טייסון, צלם טבע לו נותרו שבועות ספורים לחיות.

==צוות שחקנים==
*ריצ'רד דורמר – שריף דן אנדרסון
*סטנלי טוצ'י – מפקח ראשי יוג'ין מורטון
*מייקל גאמבון – הנרי טייסון
*סופי גראבול – המושלת הילדור אודגרד
*כריסטופר אקלסטון – פרופסור צ'רלי סטודארט
*צ'יפו צ'ונג – טריש סטודארט
*ניקולס פינוק – טייס חיפוש והצלה, פרנק סאטר
*ג'סיקה ריין – ג'וליס "ג'ולס" סאטר
*דרווין ברוקנברו – ליאם סאטר
*ורוניקה אצ'גוי – אלנה לדסמה
*לוק טרדאווי – וינסנט ראטרי
*סיינה גילורי – נטלי ילברטון
*ג'וני האריס – רוני מורגן
*אליזבת דורמר-פיליפס – קארי מורגן
*דארן בויד – מרקוס הסקלפ
*ג'סיקה גאנינג – שירלי אלרדייס
*מיה ג'קסן – השוטרת אינגריד ויטרי
*אלכסנדרה מואן – השוטרת פטרה ברגן
*ביורן הלינור הרלדסון – השוטר אריק אודגרד
*אהרון מקקוסקר – ג'ייסון דונלי
*מייקל אוביוארה – מקס קורדרו
*אמיל הוסטינה – יורי לובימוב
*פיבי ניקולס – ד"ר מרגרט אלרדייס
*רמון טיקארם – טברני

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות משטרה ופשע
פיגועי ההתאבדות במסגדי צנעא (2015)

פיגועי ההתאבדות במסגדי צנעא הייתה סדרת פיגועי התאבדות מתואמים בשני מסגדים בצנעא בירת תימן, שהתרחשה ביום שישי 20 במרץ 2015, בשעות הצהריים. היה זה הפיגוע הקטלני ביותר בתולדותיה של תימן, 142 נהרגו ו-351 נפצעו. ארגון הטרור המדינה האסלאמית לקח אחריות על המתקפה.

==המתקפה==
על רקע המתיחות ששררה בתימן בתקופת ביצוע המתקפה בין מוסלמים שיעים לסונים, בעקבות אי-היציבות השלטונית המתמשכת, והשתלטות החות'ים הזיידים על צנעא בירת תימן, ביצעו אסלאמיסטים סונים קיצונים מתקפת טרור שכללה שימוש ב-4 מחבלים מתאבדים כנגד מתפללים זיידים. עם סיום תפילות צהרי יום השישי, פוצץ עצמו מחבל מתאבד במסגד אל-באדר שבדרום צנעא, מחבל נוסף המתין בשערי המסגד ופוצץ את עצמו בתוך קהל הנמלטים מהתופת שבתוך המסגד. במקביל פוצצו עצמם שני מחבלים מתאבדים במסגד אל-חשחוש בעיר.

היה זה פיגוע הטרור החמור ביותר בהיסטוריה התימנית, זאת לאחר שבינואר 2015 נהרגו 40 שוטרים מתחילים בפיצוץ מכונית תופת, באקדמיה לשוטרים בצנעא.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פעולות טרור ב-2015
קטגוריה:פיגועים במוסדות דת מוסלמיים
קטגוריה:מלחמת האזרחים בתימן (2014 ואילך)
קטגוריה:צנעא
קטגוריה:פיגועי התאבדות
מסגדי צנעא
קטגוריה:2015 בתימן
מצר ויקטוריה

מצר ויקטוריה (באנגלית: Victoria Strait) הוא מצר ים בטריטוריית נונאווט שבצפון קנדה, המפריד בין האי ויקטוריה ממערב, לבין האי המלך ויליאם (King William Island) ממזרח. המצר מקשר בין תעלת מקקלינטוק (M'Clintock Channel) ולארסן סאונד (Larsen Sound) מצפונו, לבין מפרץ הנסיכה מוד (Queen Maud Gulf) מדרומו.

רוחבו של המצר נע בין 80 ק"מ בנקודה הצרה ביותר ועד 129 ק"מ, ואורכו כ-160 ק"מ.

המצר הוא אחד המעברים במעבר הצפון-מערבי.

בסמוך לכניסה למצר (מצפון) נלכדו בים הקרח וננטשו ב-22 באפריל 1848, אה"מ "ארבוס" ואחותה אה"מ "טרור", שיצאו ב-1845 מאנגליה למסע לאזור הארקטי במשלחת בראשותו של ג'ון פרנקלין, להשלמת חקר המעבר הצפון-מערבי.

ב-1967 עברה לראשונה במצר שוברת קרח – "ג'ון אֵי. מקדונלד" (John A. Macdonald).

המצר קרוי על שמה של המלכה ויקטוריה, שהייתה השליטה של קנדה בין השנים 1867–1901.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

ויקטוריה
ויקטוריה
בית יעקב הנרי

שלט ההנצחה לצד בית יעקב הנרי
בית יעקב הנרי הוא ביתו של החבר היהודי הראשון בבית המחוקקים של קרוליינה הצפונית, יעקב הנרי (1775-1847), שנבחר לתפקידו זה ב-1808 לאחר מאבק נגד התקנה החוקתית שהייתה תקפה בקרוליינה באותם ימים, שחייבה הצהרת אמונים של נבחרי ציבור בברית החדשה, וחסמה למעשה בני דתות שאינן נצרות להיבחר לתפקידים אלו.

נאומו של הנרי נגד התקנה, היה בין הביטויים הראשונים של זכויות יהודים בארצות הברית, ונחשב לאבן דרך ביחסי דת ומדינה בארצות הברית.

הבית ממוקם בעיר בופרט , שבמחוז קרטרט בקרוליינה הצפונית, והוא נכלל ברשימת האתרים ההיסטוריים הלאומיים (ה-NRHP) , החל משנת 1973

== קישורים חיצוניים ==
 

==הערות שוליים==

 
קטגוריה:קרוליינה הצפונית: מבנים
קטגוריה:ארצות הברית: בתי מגורים
רומאריו פירס

רומאריו סנטוס פירס (בפורטוגזית: Romário Santos Pires; נולד ב-16 בינואר 1989) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק בקונקורדיה קיאז'נה בעמדת הקשר אחורי.

==קריירה==
פירס גדל במחלקות הנוער של בוטפוגו ובואבישטה. בקיץ עבר לאולאירה ואחרי חצי שנה הוא עבר לדוקה דה קצ'יאס ובמהלך התקופה שלו שם הושאל למרסיליו דיאס ומקאה. בקיץ חתם בגלוריה ביסטריצה הרומנית. בינואר חתם בפטרולול פלוישט עימה זכה בגביע הרומני.

ב-23 בספטמבר 2014 חתם במכבי נתניה. ב-21 בפברואר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו בנתניה בניצחון 2–4 נגד הפועל באר שבע.

ב-3 בפברואר 2016 עזב את מכבי נתניה שניצבה במקום האחרון בטבלה, וחתם במכבי חיפה. ב-6 בפברואר ערך את הופעת הבכורה במדי מכבי חיפה כשנכנס כמחליף במשחק הבית בניצחון 0–4 על מכבי פתח תקווה. בסיום העונה זכה עם חיפה בגביע המדינה, בניצחון 1:0 על מכבי תל אביב במשחק הגמר. לאחר הגמר שוחרר פירס מהקבוצה.

בקיץ 2016 חתם במכבי פתח תקווה.
רומריו פירס, במדי מכבי חיפה, בטקס ההוקרה מקבוצתו הקודמת, מכבי נתניה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ברזילאים
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני גלוריה ביסטריצה
קטגוריה:כדורגלני פטרולול פלוישט
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני אסטרה ג'יורג'יו
קטגוריה:כדורגלני הרמנשטאדט
קטגוריה:כדורגלני פארול קונסטנצה
קטגוריה:כדורגלני אוניברסיטת קלוז'
קטגוריה:כדורגלני קונקורדיה קיאז'נה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ברזילאים ברומניה
קטגוריה:ספורטאים ברזילאים בישראל
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1989
SIOE

SIOE (ראשי תיבות של: Stop Islamisation of Europe, תרגום: לעצור את התאסלמות אירופה) היא קבוצה אשר שמה למטרה "לעצור את הפיכת האסלאם לכח פוליטי בעל משמעות באירופה". הקבוצה פעילה בדנמרק וכן ארגנה הפגנות אנטי-אסלאמיזציה באנגליה. הקבוצה נוצרה תוך איחוד של קבוצה מקומית בדנמרק שנקראה "לעצור את התאסלמות דנמרק" יחד עם פעילויות בעלות אופי דומה באנגליה.

מטרת הקבוצה להתנגד ל"קיצוניות אסלאמית". הקבוצה מקדמת את המוטו האומר: "גזענות היא הצורה הנמוכה ביותר של הטיפשות האנושית, אך איסלמופוביה היא הגבוהה בחכמת החיים".

== השתייכות פוליטית ==
הארגון אינו מגדיר את עצמו כשמאלני או ימני. "התנועה מאמינה בחופש ומתנגדת לטוטליטריות בין אם היא נאצית, קומוניסטית, פשיסטית או האסלאם הגרוע מכל"[https://sioeeu.wordpress.com/about/].

ל-SIOE יש הפגנות אנטי-אסלאמיות קבועות והמידע אודותיהם מתפרסם באתר הרשמי של הארגון ובעמוד הטוויטר של הארגון[https://twitter.com/sioecon?lang=he].

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:התנגדות לאסלאם
קטגוריה:אירופה: אסלאם
לירן דן

לירן דן (נולד ב-26 ביוני 1977) הוא סמנכ"ל האסטרטגיה והפיתוח העסקי של חברת פרטנר תקשורת. קודם לכן כיהן כראש מערך ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה, וכסמנכ"ל הדיגיטל של חברת החדשות.

== ביוגרפיה ==
את שירותו בצה"ל עשה דן בדובר צה"ל

ללירן דן תואר ראשון במדעי המדינה והיסטוריה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במנהל עסקים למנהלים (Executive MBA) מאוניברסיטת תל אביב.

=== חברת החדשות ===
ב-1999 הצטרף לחברת החדשות כעורך התוכנית "פגוש את העיתונות", ולאחר מכן כמפתח מהדורת חדשות מוצאי השבת עם דני קושמרו.

בשנים 2004 – 2007 שימש עורך מהדורת החדשות המרכזית של חדשות 2. בהמשך, עד 2011, מילא שורה של תפקידים בחברת החדשות של ערוץ 2, שהאחרון בהם היה "סמנכ"ל מדיה דיגיטלית". במסגרת תפקיד זה הקים דן את הדסק הדיגיטלי של חדשות ערוץ 2, תפקיד שכלל את ניהול ושיווק כלל הפעילות באינטרנט, בסלולר, וברשתות חברתיות. בפברואר 2009 נבחר לאיש השיווק של החודש מטעם איגוד השיווק הישראלי על הקמפיין להחדרת חדשות 2 למדיה הדיגיטלית. הבחירה כאיש השיווק של החודש נעשתה לאחר שלירן דן הוביל להחדרת ערוץ 2 לאינטרנט, אחרי שנים שבו הערוץ היה טלוויזיוני בלבד. המהלך הוביל לכך שערוץ 2 באינטרנט הפך לאחד משלושת ערוצי החדשות באינטרנט הפופולריים ביותר בישראל

=== ראש מערך ההסברה הלאומי ===
בשנת 2011 הצטרף ללשכת ראש הממשלה בתפקיד מנהל מערך התקשורת והדוברות ובפברואר 2012 החליט ראש הממשלה בנימין נתניהו למנותו לראש מערך ההסברה הלאומי וליועץ התקשורת שלו בתקופה זו כיהנו בישראל הממשלות ה-32 וה-33 ובזמן זה התקיימו בישראל שתי מערכות בחירות (הבחירות לכנסת ה-19 בשנת 2013 והבחירות לכנסת ה-20 בשנת 2015).
דן שימש בתפקיד עד למאי 2015.

=== המגזר העסקי ===
החל מחודש אוקטובר 2015 משמש סמנכ"ל האסטרטגיה והפיתוח העסקי בחברת פרטנר. בהודעה שפרסמה החברה נאמר שדן יעסוק באסטרטגיה ופיתוח עסקי ותחת אחריותו תהיינה גם פעילות הדיגיטל, פעילות הטלוויזיה, תקשורת ואחריות תאגידית ודוברות החברה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דוברים ישראלים
קטגוריה:אנשי שיווק
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:סגל חברת החדשות
קטגוריה:בוגרי תיכון קריית שרת
קטגוריה:חיילי דובר צה"ל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:דוברי ראש הממשלה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
שרה שוהם

שרה שוהם (נולדה ב-1946) היא מלחינה ומנצחת מקהלות ישראלית.

== ביוגרפיה ==
שוהם נולדה בתל אביב ב-1946, היא בוגרת האקדמיה למוזיקה תל אביב, שם למדה את מקצועות הניצוח, נגינה בפסנתר והלחנה. לאחר גמר לימודיה השתלמה בישראל ומחוצה לה במוזיקה ווקאלית.

כותבת בעיקר למקהלות, בישראל ובעולם. יצירתה "דברו אמת!", קוראת לשלום בין יהודים, נוצרים ומוסלמים, באמצעות נקודות חיבור חילוניות ואנושיות, בהשראת הסובלנות ופתיחות המחשבה והלב. הטקסטים שביצירה הם בעברית, בערבית ובלטינית ולקוחים מן התנ"ך, מספר ישעיהו, מספר זכריה ומתהילים. לצורך הלחנת היצירה, השמיטה שוהם את הביטויים המפרידים בין שלוש הדתות והשאירה רק אמירות אנושיות וחילוניות. וכך מתארת שוהם את כתיבת היצירה: "אף במוזיקה העדפתי את המשותף, אותו ליקטתי מן המוזיקה היהודית, האיסלמית והנוצרית, שלשלושתן אותו השורש."

בשנת 2007 הלחינה מוזיקה עבור סרטה הדוקומנטרי של זיוה פוסטק "באנו חושך לגרש".

שוהם הרבתה לעסוק בהנחיית מורים פלסטינים וישראלים למוזיקה ולדרמה, במיזם מיוחד של שיתוף פעולה חינוכי מטעם "אגודת ילדי המזרח התיכון" (MECA).

מקהלת לי-רון, מקהלה צעירה בניצוח רונית שפירא, ביצעה את יצירותיה של שוהם בתחרויות בינלאומיות וזכתה לפרסים ראשונים ולמדליות זהב.

באפריל 2012, במסגרת "הזמריה הים-תיכונית הראשונה" בעכו, בוצעו כמה מן ה"יצירות למען השלום" של שרה שוהם, בעברית, בלטינית, באנגלית ובערבית.

==פרסים ואותות הוקרה==
* פרס לוין קיפניס להלחנה אמנותית
* מענקי יצירה מטעם המועצה הישראלית לתרבות ואמנות, קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב ומפעלות דיסקונט.
* פרס המועצה הציבורית לתרבות ואמנות בשיתוף חטיבת המוזיקה של קול ישראל
* 1998 - פרס ממשלת צ'כיה בתחרות בינלאומית למלחינים על יצירתה "ולא ילמדו עוד מלחמה" (ישעיהו י"ג:ד)
* 1999 - פרס בתחרות הבינלאומית למלחינים "פלוריליז'", המתקיימת בטור, צרפת, זאת על יצירתה "זהירות! עשבים שוטים" (על פי אנטואן דה סנט-אכזופרי, "ילדים, היזהרו מעצי הבאובב", הנסיך הקטן)
* 2004 - פרס המקהלה הפילהרמונית תל אביב על היצירה "תפילה" לטקסט מאת פנחס שדה.
* 2005 - פרס קרן IBLA על יצירתה "העלמה מזלג הקטנה והעלמה כף הקטנה", על פי נורית זרחי
* פרס התחרות הבינלאומית למלחינים.
* פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים לשנת 2002. 
* יצירתה "Loquimini Veritatem!" ("פסוקי תנ"ך") זכתה בפרס בתחרות בינלאומית ליצירה למקהלה בבלגיה.
* 2013 - פרס ע"ש פאול בן-חיים על מפעל חיים בתחום המוזיקה מאת אקו"ם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20150402104711/http://www.imi.org.il/Composer.aspx?id=707157ba-f6b7-4c03-a596-757603e8c18a המכון למוזיקה ישראלית]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנצחות ישראליות
קטגוריה:מנצחות מקהלות ישראליות
קטגוריה:מלחינות ישראליות
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים
קטגוריה:זוכות פרס אקו"ם
קטגוריה:זוכי פרס אקו"ם
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
על כתפי גמדים

על כתפי גמדים היא תוכנית רדיו אינטרנטית (פודקאסט) העוסקת בתחום משחקי תפקידים. התוכנית משודרת מאז שנת 2011, ומוגשת על ידי ערן אבירם ואורי ליפשיץ. אביב מנוח פועל כאחראי הטכני של התוכנית ומגיש אורח. התוכנית החלה לשדר במאי 2011 תחת הנחייתו של ערן ונמשכה חמישה פרקים לפני שפסקה. בפברואר 2013 אורי ליפשיץ הצטרף להתנעה מחדש של התוכנית ופרקים הועלו מדי שבועיים. לאחר מספר חודשים תדירות הפרקים עלתה לרמה שבועית.

התוכנית עוסקת במגוון נושאים הקשורים לתחום משחקי התפקידים בישראל ובעולם וכוללת: עצות לשיפור המשחק, התעמקות בשיטות משחק, תשובות לשאלות של מאזינים וחדשות בתחום מהארץ והעולם.
פרקי התוכנית זמינים להורדה גם באתר SoundCloud.

== הקלטות חיות ואירועים ==
צוות התוכנית מקיים מספר פעילויות נוספות מלבד הקלטת התוכנית. מספר פרקים של הפודקאסט הוקלטו בנוכחות ובהשתתפות קהל חי, במהלך מפגשי מאזינים או במהלך כנסים (ביניהם כנס ביגור, פסטיבל אייקון ועוד).
כמו כן, הפודקאסט קיים מספר ערבי משחקים תחת השם "משתה הגמדים".

== קמפיין מימון המון ==
בחודש אוקטובר 2014 הפודקאסט פתח בקמפיין מימון המון במטרה לגייס 2,000 ש"ח למטרת שיפור אתר האינטרנט של התוכנית, וקניית שטח אחסון וציוד טכני. הקמפיין הסתיים בהצלחה רבה וגייס למעלה מ-11,000 שקלים. כחלק מקמפיין המימון ובהשראתו התוכנית קיימה מספר פרויקטים חדשים:
* "צריח הברקת" - מרתון משחקים בן 12 שעות ששודר בשידור חי. במשחק השתתפו שלושה שחקנים קבועים שאליהם הצטרפו במהלך היום כעשרה אורחים. המשחק התקיים בשיטת המשחק פאת'פיינדר, במודול ההרפתקאות "צריח הברקת".
* "עד ארבעה שחקנים" - קומיקס בנושא חובבי משחקי תפקידים מאת ערן אבירם ואביב אור שמתפרסם במקביל בעברית ואנגלית.
* "כבשן הגמדים" - פרויקט לעידוד יצירה מקורית בעברית בתחום משחקי התפקידים; הפרויקט תמך בתרגום והוצאה לאור של משחק התפקידים קוסמים קטנים על ידי איתי חורב ב-2016.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [http://www.dwarves.org.il/ut4p עד ארבעה שחקנים], קומיקס שהוקם בעקבות קמפיין מימון ההמון של התוכנית
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוכניות רדיו ישראליות
קטגוריה:פודקאסטים ישראליים
קורטרייק (כדורגל)

מועדון הכדורגל המלכותי קורטרייק או בקיצור העברי קורטרייק (בהולנדית: Koninklijke Voetbalclub Kortrijk או בקיצור KV Kortrijk ולעיתים KVK) היא קבוצת כדורגל בלגית מהעיר קורטרייק. בשנת 1976 המועדון עלה לליגת העל לאחר 65 שנים בליגות הנמוכות. בסיום עונת המועדון רשם את הישג השיא שלו כאשר סיים במקום הרביעי. בעונת קורטרייק הגיעה לגמר הגביע הבלגי לראשונה בתולדותיה, אך הפסידה 0–1 ללוקרן.

==סגל הקבוצה==
;נכון ל-17 באוגוסט 2022

 

 (בהשאלה מליון)
 

 (קפטן)

 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל בלגיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1901
חן שפירא

חן שפירא (נולדה ב-5 בדצמבר 1956) היא רופאה קרדיולוגית ישראלית, כיהנה כמנהלת מרחב חיפה וגליל מערבי של שירותי בריאות כללית, וקודם לכן כיהנה כמנהלת מרכז רפואי כרמל.

==ביוגרפיה==
חן שפירא נולדה וגדלה בחיפה. לאחר שסיימה את לימודי התיכון בבית הספר הריאלי בחיפה נרשמה ללימודי רפואה בטכניון. את הסטאז' עשתה בבית חולים כרמל ולאחר מכן המשיכה להתמחות בקרדיולוגיה אותה סיימה ב-1988.

במקביל להתמחותה החלה לשמש כרופאת הקיבוץ אושה, תפקיד אותו מילאה במשך 17 שנה עד 2004. בתום התמחותה מונתה לאחראית יחידת טיפול נמרץ לב, מומחיותה העיקרית הייתה טיפול בבעיות לב של נשים בהריון. ב-1996 מונתה לסגנית מנהל מרכז רפואי כרמל. ב-2001 מונתה למנהלת רפואית של מחוז חיפה וגליל מערבי בשירותי בריאות כללית.

ב-2007 מונתה למנהלת מרכז רפואי כרמל (לאחר כהונתו של ד"ר יעקב זילברג). במהלך כהונתה היה זה בית החולים הראשון בישראל לקבל את הסמכת הארגון הבינלאומי לאיכות ובטיחות ברפואה JCI, כבית חולים אקדמי ומחקרי ב-2010.

ב-2015 סיימה את כהונתה כמנהלת מרכז רפואי כרמל, ומונתה למנהלת מרחב חיפה וגליל מערבי של שירותי בריאות כללית. בספטמבר 2017 הודיעה על יציאתה לשבתון, לאחר שנחשף כי רופא במרחב עליו הייתה ממונה השתכר כ-350 אלף שקלים בחודש במסגרת מעבר מקופת החולים מאוחדת לשירותי בריאות כללית, והוחלפה על ידי רו"ח אלי כהן.

שפירא משמשת כפרופסור משנה קליני בפקולטה לרפואה בטכניון.

שפירא בעלת תואר שני בבריאות הציבור ומינהל רפואי (MPH) משלוחת אוניברסיטת קלארק בישראל.

היא אם לארבעה בנים. מתגוררת בחיפה.

==לקריאה נוספת==
* שי חורב, חן שפירא, בלקסיקון החיפאים אישים ודמויות בחיפה, דוכיפת הוצאה לאור, עמ' 380, 2018.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.medonline.co.il/expert/%D7%97%D7%9F-%D7%A9%D7%A4%D7%99%D7%A8%D7%90-%D7%9E%D7%A0%D7%94%D7%9C%D7%AA-%D7%9E%D7%A8%D7%9B%D7%96-%D7%A8%D7%A4%D7%95%D7%90%D7%99-%D7%9B%D7%A8%D7%9E%D7%9C פרופ' מ"ק חן שפירא], באתר שאל את הרופא

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלות תואר דוקטור לרפואה מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור לרפואה מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:מנהלות בתי חולים בישראל
קטגוריה:מנהלי המרכז הרפואי כרמל
קטגוריה:קרדיולוגים ישראלים
קטגוריה:רופאי שירותי בריאות כללית
קטגוריה:רופאות ישראליות
קטגוריה:סגל הטכניון: רפואה
קטגוריה:סגל מרכז רפואי כרמל
קטגוריה:אושה (קיבוץ): אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1956
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
פטיש חירום

פטיש חירום ברכבת, הנקודה האדומה מסמנת את המקום לשבירת החלון
פטיש חירום הוא אמצעי בטיחות המותקן בכלי רכב ומשמש להימלטות באמצעות שבירת החלון בשעת חירום.

הפטיש בעל ידית פלסטיק וקצה מפלדה. השימוש העיקרי בו הוא לשבירת חלון, במקרה של אירוע או תאונה בו לא ניתן לצאת דרך הדלתות. פטיש החירום נפוץ בתחבורה הציבורית, בעיקר באוטובוסים ורכבות.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אמצעי בטיחות בתחבורה
חירום
צ'הארשנבה סורי

חגיגת צ'הארשנבה סורי בקפיצה מעל האש
הזמרות [[מהסטי והיידה קופצות מעל המדורה בחגיגות צ'הארשנבה סורי]]

צ'הארשנבה סורי (בפרסית: چهارشنبه ‌سوری, בתרגום לעברית: יום רביעי של האור או יום רביעי האדום), נקרא גם פסטיבל האש. נחגג בקרב העמים האיראניים, כדוגמת הפרסים, האזרים, הכורדים ועוד. האירוע מתקיים בערב יום רביעי שלפני הנורוז; יום רביעי האחרון של לוח השנה הפרסי כהקדמה לנורוז, המציין את בואו של האביב. הפסטיבל מתוארך להתקיים בקרב העמים הכורדים זורואסטרים מכ-1,700 לפני הספירה.

הפסטיבל כולל הדלקת מדורות ומשחקי אש: קפיצה ואקרובטיקה מעל האש, ויצירת צורות בעזרת האש שמטרתם העברת האדמומיות, הבשלות והבריאות של האש לאנשים דרך פעולות אלו. המדורות נשארות דולקות עד לשעות הבוקר כדי "לשמור על השמש בחיים". החגיגה מתחילה בדרך-כלל בערב בהדלקת המדורות; האנשים קופצים מעל למדורות וקוראים: "zardi-ye man az toh, sorkhi-ye toh az man", שפירושו: "הצהוב שלי אליך והאדום שלך אלי". הכוונה בכך למעין טקסט טיהור שבו החולי, החיוורון, הבחילות, והבעיות של האדם עוברים למדורה – והאדמומיות, הבשלות, החום, האנרגיה והבריאות של המדורה עוברים לאדם. ביום זה יש אנשים הלובשים תחפושות ועוברים מדלת לדלת בבקשה לממתק או קונדס; נוהגים לחלק פירות יבשים או דליי מים.

==ביקורת==
אנשי דת איראנים מוסלמים יצאו נחרצות נגד מנהג חגיגות הצ'הארשנבה סורי, לאור מקורו הלא-אסלאמי. מגמה זאת התחזקה בפרט החל מ-1979 והמהפכה האסלאמית, בטענה כי "מנהגי החג הם בבחינת אמונה תפלה שיש לבטלה." עם זאת, ב-2023, החג נחגג באופן מחתרתי באיראן על ידי מפגינים מתנגדי הממשל האיראני בעיר כרג'.

==ראו גם==
* נורוז
* זורואסטריות

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איראן: תרבות
קטגוריה:חגים ומועדים
קטגוריה:אירועים בחודש מרץ
גבע ברקאי

גבע ברקאי (נולד ב-29 ביוני 1978) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם.

==קריירה==
ברקאי נולד בקיבוץ אילון והתחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל חיפה. בעונת ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, במשחק נגד הפועל כפר סבא במסגרת גביע הטוטו. בקיץ הושאל להפועל צפרירים חולון על מנת לצבור דקות משחק, ואת שער הבכורה שלו בקבוצה הבקיע בהפסד 2–4 לבני יהודה תל אביב. בסיום העונה חזר להפועל חיפה, ושיחק במדיה עונה נוספת. בעונת חתם בהפועל רמת גן מהליגה הלאומית, עמה זכה בגביע המדינה.

בקיץ חתם ברקאי בבני יהודה תל אביב. במחזור ה-21 הבקיע את שער הניצחון נגד בני סכנין בדקה ה-86. בקיץ חתם בבני סכנין ובסיום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית, אך עונה לאחר מכן הוא העפיל עמה בחזרה לליגת העל.

בתחילת עונת לא זכה ברקאי לדקות משחק רבות, ובינואר חתם בהפועל עכו. בעונת העפיל עם הקבוצה לליגת העל לאחר 31 שנים בליגות הנמוכות.

בינואר חתם בהפועל אסי גלבוע מליגה א', במטרה לסייע לקבוצה להעפיל לליגה הלאומית, אך בפלייאוף הפסידה הקבוצה למכבי יבנה. בקיץ חתם בהפועל עפולה. בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגה הלאומית לראשונה בתולדות המועדון.

ביולי הצטרף למכבי עירוני קריית אתא מליגה א', במדיה שיחק עונה אחת. בנובמבר 2016 ערך הופעה אחת במדי הפועל טירת כרמל מליגה ב' ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:אילון: אישים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני צפרירים חולון
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בני סכנין
קטגוריה:כדורגלני הפועל עכו
קטגוריה:כדורגלני הפועל עפולה
קטגוריה:כדורגלני מכבי עירוני קריית אתא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978
שביתת הפועלים הכללית בארגנטינה ב-1921

שביתת הפועלים הכללית בארגנטינה ב-1921 פרצה לאחר המשבר החברתי-הכלכלי החקלאי חסר התקדים של 1912-1920. כאשר אלפי חקלאים מאורגנים החלו בשביתה ואף חיבלו בייצור החקלאי. כשלאחר שנת 1919 השביתה רכשה מורכבות נוספת כאשר אלפי עובדים חסרי אדמה, המועסקים על ידי אריסים החלו בתנועות שביתה עצמאיות. השביתה הייתה רחבת היקף והתפשטה לכל רחבי ארגנטינה.

==רקע==
עד שנת 1921 לא היה חוק בארגנטינה שהגן על החקלאים מפני ניצול מופרז של האריסים או בעלי הקרקעות. כך שהיו מצבים בהם החקלאים, עם תום מועד החוזה, נאלצו לארוז את חפציהם מבלי לדעת להיכן פניהם מועדות או מתי תזדמן להם העבודה הבאה. דמי השכירות היו מופרזים וגרמו לאריסים לפרוס את תשלומיהם באשראי, כך כאשר הכה המשבר הכלכלי העולמי של שנת 1920 הדבר הביא להרעה במצב החקלאים ועובדי האדמה בארגנטינה, שגם הם שקעו בחובות. בנוסף, דמי השכירות הגבוהים גרמו לחקלאים להרחיב את נטיעותיהם, דבר שהביא לעליה בהיצע הסחורות ולירידת מחירים. דבר שהיווה כמרכיב נוסף לסיבה לכך שחלק מהחקלאים לא יכלו לעמוד בעלויות האשראי והשכירות והוביל לקיצוץ במתן האשראי ופינוי אריסים מאדמותיהם. 

==התהוות השביתה ותגובת הממשלה==
בעקבות המשבר וגירוש האריסים מאדמותיהם, החקלאים החליטו להילחם בבעלי הקרקעות ולארגן שביתה כפרית בקנה מידה רחב, אשר נתמך על ידי אנשי העסקים המקומיים הקטנים והעיתונים הכפריים. השביתה החלה בסנטה-פה ומשם התפשטה לכל רחבי ארגנטינה.
באותה העת, רבים מהאדמות והכפרים היו שייכים לאליטות המקומיות או שנשלטו על ידי אינטרסנטים בריטיים. לכן מכשהתחילו השביתות להחמיר, נציגים דיפלומטים בריטיים ואמריקאים ייצרו לחצים על-מנת לדכא את השביתה. למרות שלחצים אלו החלו עוד לפני כן, רק בשנת 1921 החלו בדיכוי השובתים באמצעים אלימים ואף בחיסולים פוליטיים. תחילה הממשלה הארגנטינאית ראתה בשביתה כמעשה מרדנות וביקשה מהחקלאים לחזור לעבודה. משהדיפלומטיה לא עבדה עברה הממשלה לשימוש בדיכוי משטרתי, בטענה כי הסיבה לשביתה הייתה שהמסיתים "זוממים נגד שלוות הציבור והסדר העולמי". הממשלה עצרה כל מי מעורב בשביתה ואף הגלתה אנשים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שביתות
קטגוריה:ארגנטינה: כלכלה
קטגוריה:ארגנטינה: היסטוריה
קטגוריה:1921
מיקיפסה

מיקיפסה (בלטינית: Micipsa) או מכוסן (בנומידית : MKWSN,<ref>KAI 101</ref> בפיניקית: 𐤌𐤊𐤅𐤎𐤍 – מכוסן<ref>KAI 101, 112, 141, 161</ref>) היה מלך נומידיה בין 149–118 לפנה"ס. בנו של מסיניסה, אחיהם של אסטנבעל וגולוסה, ואביהם של היימפסל הראשון ואדהרבעל. לאחר מותו פרצה מלחמת יוגורתה.

==ביוגרפיה==
נאו־פונית של מכוסן/מיקיפסה (KAI 161)]]
הוא נזכר לראשונה במאורעות משנת 151 לפנה"ס, עת יצא לשליחות דיפלומטית יחד עם אחיו גולוסה לקרתגו. השליחות נכשלה ופרצה המלחמה הפונית השלישית, שמיקיפסה נטל בה חלק ככל הנראה. בשנת 148 לפנה"ס מת מסיניסה ובעודו על ערש דווי ביקש מהמצביא הרומאי פובליוס קורנליוס סקיפיו אמיליאנוס לחלק את ממלכתו בין בניו. סקיפיו קיים צוואה זו בנאמנות, והממלכה חולקה. אולם גולוסה ואסטנבעל מתו, ככל הנראה ממגפה, ומיקיפסה הפך למלך היחיד של נומידיה. הוא אף אימץ את יוגורתה, בנו של אסטנבעל.

שנות מלכותו של מיקיפסה היו שלוות ורגועות, נומידיה הייתה אז בשיא כוחה. אולם מיקיפסה היה מודאג מבנו המאומץ יוגורתה, שהיה מוכשר ופיקח יותר משני בניו של מיקיפסה, אדהרבעל, והיימפסל. מיקיפסה שלח אותו לסייע לרומאים במלחמת נומאנטיה, בתקווה שימות שם. אולם הוא חזר משם עטור תהילה, ובידו מכתב מהמפקד הרומאי שמשבח את אומץ ליבו ופיקחותו של יוגורתה, כולל רמיזה מהמפקד הרומאי לכך שיוגורתה הוא המתאים לשלטון מבין בניו של מיקיפסה. מיקיפסה התייחס אל יוגורתה בחשש ובכבוד, ולפני מותו ציווה ששני בניו ויוגורתה ישלטו יחד. הוא הפציר ביוגורתה שיזכור את הטובות שהוא גמל לו, וישמור על השלום עם שותפיו לשלטון יוגורתה הסכים.

ההסדר שקבע מיקיפסה לא החזיק מעמד, וזמן קצר לאחר מותו פרצה מלחמת יוגורתה.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נומידיה
קטגוריה:ברברים
קטגוריה:אלג'יריה: היסטוריה
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-2 לפנה"ס
הכרוניקה של נבונאיד

שרידי הכרוניקה
הכרוניקה של נבונאיד היא כרוניקה המתארת את שנות מלכותו של נבונאיד, אחרון מלכי בבל העצמאיים לפני הכיבוש הפרסי. 

הכרוניקה כתובה על גבי לוח חמר, מעריכים שבשלמותה היא כללה כמה מאות שורות, אולם כיום נותרו ממנה רק 75 שורות מקוטעות. למרות זאת הכרוניקה היא המקור האמין ביותר לכיבוש בבל בידי כורש. כמעט כל האירועים המוזכרים בכרוניקה מתרחשים בבבל, אם כי מדי פעם נזכר גם אירוע שהתרחש באחת המדינות הסמוכות, כך לדוגמה קרב הגבול הפרסי בין כורש לאסטיאגס. הכרוניקה נרכשה בשנת 1879 בידי המוזיאון הבריטי והיא מוצגת שם עד היום. היא אוזכרה לראשונה בידי הנרי רולינסון, בשנת 1880, במגזין "אתנאום" תחת הכותרת "האנאלים של נבונאיד" ושנתיים מאוחר יותר תורגמה לאנגלית לראשונה. ומאז תורגמה לאנגלית מספר פעמים בין היתר בידי סידני סמית, (Sidney Smith) לאו אופנהיים (Leo Oppenheim), ואמיליה קורט .

==קישורים חיצוניים==
* [http://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=10620 הרקע ההיסטורי להצהרת כורש, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח]
==הערות שוליים==

קטגוריה:כתובות באכדית, באשורית ובבבלית
קטגוריה:בבל
קטגוריה:כורש הגדול
קטגוריה:כרוניקות
Doogee

Doogee הוא מותג של החברה הסינית KVD שבסיסה בשנזן לייצור טלפונים חכמים. ייחודיות החברה בכך שהיא מציעה טלפונים חכמים ברמה גבוהה יחסית, אך במחיר שווה לכל נפש.

==היסטוריה==
המותג Doogee נוסד בשנת 2013 על ידי פאביו סטימיו, כמותג שלישי של חברת KVD INTERNATIONAL GROUP.
החברה מתאפיינת במוצרים ברמה סבירה שמשתווים למכשירים שמשווקים במערב. החברה גם נתנה את חסותה למועדון הכדורגל הספרדי ויאריאל.

לקוחות ישראלים רבים נחשפים למותג DOOGEE בעיקר דרך אתרי הקמעונאיות הבין-לאומיות הידועות כדוגמת Aliexpress,Ebay, שם הם נמכרים במחיר נמוך במיוחד.

לאחרונה החלו יבואנים מקומיים כדוגמת חברת סופטיט בע"מ וחברת IGWT, לייבא את הטלפונים לארץ ולספק ללקוחות חשיפה מקומית למותג וכמו כן שירות וחלקי חילוף.

== דגמים ==
===מוצרים ברשת דור 3===
*Doogee COLLO DG100
*Doogee COLLO 3 DG110
*Doogee COLLO 2 DG120
*Doogee SIDETA DG129
*Doogee MOON DG130
*Doogee TITANS DG150
*Doogee HOTWIND DG200
*Doogee RAINBOW DG210
*Doogee Leo DG280
*Doogee VOYAGER DG300
*Doogee VOYAGER2 DG310
*Doogee MINT DG330
*Doogee PIXELS DG350
*Doogee LATTE DG450
*Doogee DISCOVERY DG500
*Doogee DISCOVERY 2 DG500C
*Doogee FIND DG510
*Doogee DAGGER DG550
*Doogee BIGBOY DG600
*Doogee MAX DG650
*Doogee MAX DG650S
*Doogee DG-PHABLET DG685
*Doogee VALENCIA DG800
*Doogee TURBO DG2014
*Doogee KISSME DG580
*Doogee OCTACORECONFLASH DG634

===מוצרים ברשת דור 4===

*Doogee x6
*Doogee x5 max
*Doogee x5 pro
*Homtom ht3 pro
*Homtom ht7 pro
*Doogee T5

== ראו גם ==
* טלפון חכם

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 

קטגוריה:מכשירי טלפון חכמים
פיליפ האמונד

[[ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו עם פיליפ האמונד, 2014]]
פיליפ אנתוני האמונד (באנגלית: Philip Anthony Hammond; נולד ב-4 בדצמבר 1955) הוא פוליטיקאי בריטי מהמפלגה השמרנית, אשר כיהן כשר האוצר, שר החוץ ושר ההגנה.

==ביוגרפיה==
האמונד הוא יליד אפינג שבאסקס ובנו של מהנדס אזרחי. סיים תואר בפילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה באוניברסיטת אוקספורד ועבד בחברה לייצור ציוד רפואי החל מ-1977. ב-1982 נעשה מנהל, וב-1983 עזב לתחום הנדל"ן. עבד כמנהל כמה עסקים בשוק הפרטי וכיועץ בבנק העולמי. הוא סייע לממשלת מלאווי מאז 1995, משרתו האחרונה לפני שפנה לפוליטיקה.

מאז 1989 היה האמונד פעיל במפלגה השמרנית; ב-1994 רץ לפרלמנט בבחירות-משנה למחוז צפון-מזרח ניוהאם, והפסיד בפער עצום. הוא נכנס לבית לבסוף בבחירות הכלליות של 1997, מטעם מחוז ראנימיד ווויברידג' בסארי. כחבר האופוזיציה, שימש כדובר הסיעה לענייני בריאות, ומ-2001 למסחר ותעשייה. ב-2003 קידם אותו מייקל הווארד לתפקיד המקביל לסגן ראש הממשלה בממשלת הצללים של השמרנים. ב-2005 הועבר לתפקיד המקביל לסגן שר האוצר.

לאחר הבחירות הכלליות בבריטניה (2010) והקמת קואליציה בהובלת השמרנים בראשות דייוויד קמרון, מונה האמונד ב-12 במאי 2010 לשר התחבורה ולחבר במועצה המלכותית. ב-14 באוקטובר 2011 החליף את ליאם פוקס המתפטר כשר ההגנה. בתפקידו הוביל תוכנית קיצוצים נרחבת שנועדה לסגור את הגירעון התקציבי במשרד, היה אחראי על ההתערבות במלחמת האזרחים הראשונה בלוב ב-2011 וסיפק 5,000 אנשי צבא לאבטחת לאולימפיאדת לונדון (2012). באותה שנה השווה נישואים חד-מיניים לגילוי עריות והיה אחד מארבעת שרי הקבינט שנמנעו בהצבעה עליהם בנובמבר 2013; הוא התבטא כי הוא "מזועזע" מהמהירות בה הועבר הנושא. ב-15 ביולי 2014 מונה למזכיר המדינה לענייני חוץ וחבר העמים; האמונד נחשב לאירוסקפטי והצהיר כי הוא תובע רפורמה משמעותית ביחסי בריטניה והאיחוד האירופאי, והיה מצביע בעד פרישה ממנו במשאל עם אם התנאים לא היו משתנים. במהלך כהונתו הצהיר על סירובה של בריטניה להכיר בסיפוח חצי האי קרים לרוסיה, השתתף בשיחות על תוכנית הגרעין האיראנית. במרץ 2015 חזר והצהיר כי בריטניה תישאר באיחוד האירופאי רק בהינתן שינויים משמעותיים.

בשנים 2019-2016 כיהן כשר אוצר בממשלה של תרזה מיי. בספטמבר 2019 הצביע נגד החלטה לקידום הברקזיט של ממשלת בוריס ג'ונסון. בתגובה הושעה מחברות במפלגה. בבחירות ב-2019 לא התמודד.

בספטמבר 2019 הוביל האמונד קבוצת מחוקקים שמרנים שהצביעו נגד ראש הממשלה ממפלגתם, בוריס ג'ונסון, וגרמו להפסדו בניסיונו להוציא את בריטניה מן האיחוד האירופי גם ללא הסכם. כתוצאה מכך הרחיקה המפלגה את האמונד ושאר המחוקקים שהצביעו נגד עמדת ג'ונסון מייצוגה בפרלמנט, והם הפכו לחברי פרלמנט עצמאיים. האמונד הודיע שלא יתמודד בבחירות שנקבעו לדצמבר 2019.

האמונד נשוי לסוזן קרוליין ויליאמס-ווקר מאז 1991 ואב לשתי בנות ובן.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* [http://www.parliament.uk/biographies/commons/mr-philip-hammond/105 פיליפ האמונד] באתר הפרלמנט הבריטי

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (1997–2001)
קטגוריה:פוליטיקאים אנגלים
קטגוריה:חברי המועצה המלכותית
קטגוריה:חברי המפלגה השמרנית (הממלכה המאוחדת)
קטגוריה:שרי החוץ של בריטניה
קטגוריה:שרי ההגנה של בריטניה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2001–2005)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2005–2010)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2010–2015)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2015–2017)
קטגוריה:חברי הפרלמנט של הממלכה המאוחדת (2017–2019)
קטגוריה:שרי האוצר של בריטניה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1955
רקס וורנר

רקס וורנר (באנגלית: Rex Warner; 9 במרץ 1905 - 24 ביוני 1986) היה סופר, מתרגם, היסטוריון, ומשורר, אנגלי.

==ביוגרפיה==
וורנר נולד בגלוסטרשייר שבבריטניה, אביו היה כומר אנגליקני. למד באוניברסיטת אוקספורד את תורת הלשון והספרות האנגלית ולימודים קלאסיים, והורה מקצועות אלו בבתי ספר באנגליה ובמצרים. 

ב-1937, הופיע קובץ השירים הראשון שלו "שירים וסתירות", במיוחד בלט השיר "ארמייה בספרד" הלועג להתערבות הגרמנים והאיטלקים במלחמת האזרחים הספרדית. הרומן הראשון שלו "צייד אווזי הבר" מבטא את דעותיו הליברליות האנטי-פשיסטיות. הרומן עוסק בממשלה רודנית בדיונית שמופלת במהפכה הרואית. הרומן השני שלו "הפרופסור" פורסם סמוך למועד האנשלוס ולועג למנהיגים האוסטרים קורט שושניג ואנגלברט דולפוס. בתחילה העריץ וורנר את הקומוניזם, אולם הסכם ריבנטרופ מולוטוב אכזב אותו. הרומן "על מה נהרגתי?" משקף את דעתו הפציפיסטית. רומנים נוספים שלו הם "שדה התעופה", ו-"אנשי אבן". 

משנת 1945 עד שנת 1947 שימש כמנהל המכון הבריטי באתונה, ותרגם יצירות יווניות עתיקות לאנגלית. בין היתר תרגם את "תולדות המלחמה הפלופונסית" של תוקידידס, את "הלינקה" של קסנופון, וחלק מיצירותיהם של אייסכילוס ואוריפידס. בשנת 1960 פרסם את הספר "יוליוס קיסר הצעיר", שהוא אוטוביוגרפיה בדיונית של יוליוס קיסר. הספר זכה להצלחה רבה, ותואר בקרב המבקרים כ-"מבריק אינטליגנטי מעניין". תורגם לעברית באותה שנה ויצא לאור בהוצאת עם עובד. וורנר גם היה בין המתנגדים למלחמת ווייטנאם. בשנת 1962 מונה לפרופסור באוניברסיטת קונטיקט ופרש לגמלאות לאחר 11 שנים. 

נישא בשנת 1929 לפרנסיס קאמיר, והתגרש ממנה בשנת 1949. ונישא לאשתו לשעבר של ויקטור רוטשילד, הוא התגרש גם ממנה ונישא בשנית בשנת 1966 לקאמיר.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20130921092151/http://doddcenter.uconn.edu/asc/findaids/Warner/MSS19690003.html Rex Warner Papers]
* 

קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:משוררים בריטים
קטגוריה:מתרגמים אנגלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קונטיקט
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1905
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1986
מוחסן לארי

מולא מוחסן לארי (בפרסית: ملا محسن لاری; שינה את שמו ממולא מרדכי קצב, ملا مردکی قصب) היה יהודי מהעיר לאר שליד שיראז, שהמיר את דתו לאסלאם.

==ביוגרפיה==
מולא מוחסן לארי חי בתקופת השושלת הספווית ועסק בשחיטה וקצבות. לאחר סכסוך עם יהודי קהילתו לאור זאת שלא קנו ממנו בשר ליום כיפור, המיר לארי את דתו לאסלאם. אז ביקש מאחד ממנהיגי הדת המוסלמים פתווה שיחיל חוק שיחייב את כלל היהודים להניח כובע כחול לראשם. מוחסן לארי פעל ברחבי הממלכה ליישום הצו. הוא עבר מעיר לעיר ומכפר לכפר, גבה מיהודים דמי חסות כמס וחייב אותם להניח את הכובע. בסופו של דבר כשהגיע לארי למחוז גילאן - מאזנדראן שלצד הים הכספי, בו שכנו מספר גדול של תושבים יהודים, ראש הקהילה היהודית הוציא את מוחסן לארי לסיור בסירתו בלב הים והטביע אותו. והיהודים החלו אט אט להוריד את הכובע והפסיקו לעשות בו שימוש.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים מומרים
קטגוריה:יהודים איראנים ופרסים
קטגוריה:יהודים שהתאסלמו
מוחמד רזא ג'דיד אל-אסלאם

מוחמד רזא ג'דיד אל-אסלאם (בפרסית: محمد رضا جدید الاسلام, תעתיק מדויק: מחמד רצ'א ג'דיד אלאסלאם; 1771–1849) היה יהודי מהעיר שיראז שהמיר את דתו לאסלאם ושינה את שמו מן השם מולא אקא באבא טהראני (בפרסית: ملا آقا بابا طهرانی).

==ביוגרפיה==
מוחמד רזא ג'דיד אל-אסלאם חי בתקופתו של פתח עלי שאה קאג'אר מהשושלת הקאג'ארית, ושימש כרב הקהילה (חכם/מולא), כשוחט וכקצב. בתקופתו היו ליהודי העיר שני חכמים: מולא אקא באבא ומולא רחמים, שהיה רק קצב. רחמים העליל על אקא באבא שהוא מוכר בשר טרפה, עקב ניגוד העניינים בהיותו גם שוחט וגם קצב. זאת על רקע היריבות בין השניים והצלחתו של אקא באבא, שהיה הרבה יותר משכיל ומצליח מרחמים. 

בערב יום שישי, בעקבות דבריו של רחמים, יצאו יהודי העיר וזרקו לצדי הרחוב את מאכלי הבשר של השבת שקנו מאקא באבא, מתוך אמונה כי מדובר בבשר טרפה. מושפל, עזב אקא באבא את העיר והתאסלם. מאוחר יותר כתב את ספר הפולמוס "רד אל-יהוד" נגד היהדות (בפרסית נקרא הספר: رد الیهود או منقول الرضائى), ובו הוא מעלה טיעונים לשקר היהדות. כיוון שלא שלט באורתוגרפיה הפרסית היטב, כתב את הספר בשפה הפרסית אבל באותיות עבריות. הספר "תורגם" לפרסית כחמישים שנה מאוחר יותר בידי האייתוללה עלי בן חוסין חוסייני טהראני תחת הכותרת "אקאמת א-שהוד".

מוחמד רזא נפטר ב-1849 בטהראן, ונקבר בבאע'-י פרדוס שבצפון העיר. מאוחר יותר, בהתאם להוראת האיתוללה חוסייני טהראני, קברו הועבר אל קרבת בית החולים שהיד אכבר-אבאדי.

==לקריאה נוספת==
* טאהרה עט'ים-זאדה, "[http://ensani.ir/file/download/article/20120426180635-5195-468.pdf מוחמד רזא ג'דיד אל-אסלאם וכתאב מנקול א-רזאאי]", איינה-י מיראת 41 (1387), עמ' 432-411 (פרסית).

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים מומרים
קטגוריה:יהודים איראנים ופרסים
קטגוריה:יהודים שהתאסלמו
קטגוריה:איראנים שנפטרו ב-1849
וייט זומבי

וייט זומבי (White Zombie) הייתה להקת הבי מטאל אמריקאית שנוסדה בשנת 1985 בעיר ניו יורק סיטי.
הלהקה התפרקה באופן רשמי בשנת 1998.

==דיסקוגרפיה==
===אלבומים===
{| class="wikitable"
|-
|<center>שנה</center>
|<center>שם האלבום</center>
|<center>הוצאה</center>
|- 
| 1987
| Soul Crusher
| Caroline, Silent Explosion
|- 
| 1989
| Make Them Die Slowly
| Caroline
|- 
| 1992
| La Sexorcisto: Devil Music Volume One
| Geffen
|- 
| 1995
|Astro Creep: 2000
| Geffen
|}

===מיני אלבומים (EP)===

===אלבומי אוסף===
{| class="wikitable"
|-
|<center>שנה</center>
|<center>שם האלבום</center>
|<center>הוצאה</center>
|- 
| 2008
| Let Sleeping Corpses Lie
| Geffen
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

* [http://robzombie.com/music/gods-on-voodoo-moon/ Gods on Voodoo Moon - האלבום באתר הרשמי של רוב זומבי]
* [http://robzombie.com/music/pig-heaven/ Pig Heaven - האלבום באתר הרשמי של רוב זומבי]
* [http://robzombie.com/music/psycho-head-blowout/ Psycho-Head Blowout - האלבום באתר הרשמי של רוב זומבי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:להקות אינדסטריאל מטאל
קטגוריה:להקות גרוב מטאל
קטגוריה:זוכי פרס הווידאו קליפים של MTV: אישים
קטגוריה:אמני גפן רקורדס
גנצ'לרבירלי

גנצ'לרבירלי ספור קולובו (בטורקית: Gençlerbirliği Spor Kulübü) הוא מועדון כדורגל טורקי מהעיר אנקרה. המועדון משחק בליגת המשנה הטורקית. גנצ'לרבירלי הוקמה ב-14 במרץ 1923, ולזכותו שתי אליפויות (1941, 1946) ושני גביעים (1987, 2001).

==תארים והישגים==
אליפות טורקיה (2):
* 1941, 1946
הגביע הטורקי (2):
* 1987, 2001

==שחקנים מפורסמים בעבר ובהווה==
*רדוסלב פטרוביץ'
* אלכסנדר חלב
* ז'רמי
* בוגדן סטאנקו
* סולימאן יולה
* ז'אן ז'אק גוסו גוסו
* ג'ימי דורמאז
* ארדה גולר (נוער)

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:אנקרה: מועדוני כדורגל
קטגוריה:קבוצות כדורגל טורקיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1923
חנה אדוני

חנה (ג'אנה) אדוני (נולדה ב-11 במאי 1937) היא חוקרת תקשורת, פרופסור אמריטה בבית הספר לתקשורת במרכז הבינתחומי הרצליה ובאוניברסיטה העברית. מכהנת גם כראש ועדת ההוראה ומשנה לדיקן לעניינים אקדמיים בבית הספר לתקשורת במרכז הבינתחומי.

==ביוגרפיה==
אדוני, ילידת בלגרד, עלתה לישראל מיוגוסלביה ב-1948. ב-1955 התגייסה לצה"ל ושירתה בנח"ל במשך שנתיים. סיימה תואר ראשון בסוציולוגיה וספרות אנגלית ב-1961 באוניברסיטה העברית בירושלים, וב-1972 סיימה תואר שני בסוציולוגיה. סיימה תואר דוקטור בתקשורת בשנת 1976. שהתה בפוסט-דוקטורט במחלקה לפסיכולוגיה חברתית באוניברסיטת ייל שבארצות הברית.

החל מ–1978 הרצתה וחקרה במסגרת המחלקה לתקשורת ועיתונאות ב"בית הספר לספרנות, ארכיונאות ומידע" באוניברסיטה העברית. תפקידים נוספים שמילאה במחלקה זו היו מנהלת מכון סמארט לקומוניקציה, עורכת כתב העת לתקשורת "דברים אחדים", ובשנים 1998–2001 כיהנה כראש המחלקה לתקשורת ועיתונאות. משנת 2000 היא מחזיקה בקתדרה על שם דני ארנולד מטעם האוניברסיטה העברית. בין השנים 2005–2008 הייתה ראש המחלקה לתקשורת במכללת עמק יזרעאל.

תחומי המחקר בהם עוסקת אדוני הם תהליכי שינוי בדפוסי צריכה ושימוש במדיה בעידן הטכנולוגיות החדשות של תקשורת; קהל קוראי ספרים בישראל; מדיה ומיעוטים.

הייתה נשואה לגינקולוג פרופ' עמירם-עמי אדוני עד לפטירתו בספטמבר 2015, ולהם בן ובת, השופטת מיכל אגמון-גונן.

== מספריה ==

* חנה אדוני, ענת פירסט, מחקר התקשורת והוראתה: דילמות מובנות ופתרונות משתנים, ירושלים, הוצאת מאגנס, 2006.
* חנה אדוני, הלל נוסק, קולות הקוראים: מעשה הקריאה בסביבת התקשורת הרב ערוצית, ירושלים, הוצאת מאגנס, 2007.
* יחיאל לימור, חנה אדוני, רפי מן, לקסיקון לתקשורת, תל אביב, הוצאת ידיעות אחרונות, 2007.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20160303230846/http://portal.idc.ac.il/sites/communications_new/he/communications/staff/pages/adoni.aspx חנה אדוני], באתר המרכז הבינתחומי הרצליה
* [https://web.archive.org/web/20151113151231/http://communication.mscc.huji.ac.il/staff.asp?topic=1&cat=169&news_id=40&in=169 חנה אדוני], באתר האוניברסיטה העברית

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים ילידי יוגוסלביה
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:חוקרות תקשורת המונים ישראליות
קטגוריה:סגל המרכז הבינתחומי הרצליה: תקשורת
קטגוריה:סגל אוניברסיטת רייכמן: תקשורת
קטגוריה:סגל המכללה האקדמית עמק יזרעאל
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: תקשורת ועיתונאות
קטגוריה:ישראליות ילידות יוגוסלביה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
מצר הנסיך מוויילס

מצר הנסיך מוויילס (באנגלית: Prince of Wales Strait) הוא מצר ים באוקיינוס הקרח הצפוני בתחומי הטריטוריות הצפון-מערביות הקנדיות, המפריד בין האי בנקס מצפון-מערב, לבין האי ויקטוריה מדרום-מזרח, ומקשר בין ויקונט מלוויל סאונד (Viscount Melville Sound) מצפון-מזרח לבין מפרץ אמונדסן (Amundsen Gulf) מדרום-מערב.

רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא 12 ק"מ, עומקו המרבי מגיע ל-160 מטרים (במעבר הדרומי), ואורכו – כ-275 ק"מ.

מצר הנסיך מוויילס מהווה נתיב ימי חלופי למצר מקקלור הקופא במעבר הצפון-מערבי. 

רוברט מקקלור (Robert McClure, 1873-1807), חוקר אירי של האזור הארקטי בצי המלכותי הבריטי, היה הראשון לגלות את המצר בשנת 1850. המצר נקרא על שמו של הנסיך מוויילס דאז, אלברט אדוארד, בנה של המלכה ויקטוריה ולימים המלך אדוארד השביעי.

==קישורים חיצוניים==
* [http://thecanadianencyclopedia.ca/en/article/prince-of-wales-strait/ מצר הנסיך מוויילס], באתר [http://www.thecanadianencyclopedia.ca/en/ האנציקלופדיה הקנדית] 
* [http://www.gettyimages.com/detail/photo/sea-ice-in-the-prince-of-wales-strait-high-res-stock-photography/168176828 קרח-ים במצר הנסיך מוויילס], באתר גטי אימג'ס 
* [https://web.archive.org/web/20150518074156/http://en-ca.topographic-map.com/places/Prince-of-Wales-Strait-379337/ מפה טופוגרפית של מצר הנסיך מוויילס], באתר topographic-map.com 

==הערות שוליים==

נסיך מוויילס
נסיך מוויילס
פרינסס

פרינסס הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת דרמה העוסק באלימות מינית. הסרט נכתב ובוים על ידי טלי שלום עזר. בתפקידים הראשיים משחקים קרן מור, אורי פפר, שירה האס ואדר זהר הנץ. הסרט זכה לביקורות טובות, וגרף מספר פרסים.

==תקציר העלילה==
בזמן שאמה (קרן מור) נעדרת מהבית, אדר (שירה האס) בת ה-12 ואביה החורג מיכאל (אורי פפר) מפתחים משחקי תפקידים הגולשים למחוזות מסוכנים. בעודה מנסה למצוא את מקומה בין מערכות היחסים הסוערות והיצריות בבית, אדר פוגשת באלן (אדר זהר הנץ) - נער חלומי שדומה לה להפליא, ומצרפת אותו למשפחה. אדר יוצאת בעקבות אלן למסע אפל בין ילדות להתבגרות, בין מציאות לדמיון, המשנה לעד את חוקי המשחק בבית.

==צוות השחקנים==
*אדר (שירה האס) - ילדה בת 12, הבת של אמה. אדר היא ילדה בת 12 שנמצאת בבית ספר למחוננים, וכבר בתחילת הסרט אנו נחשפים להיותה בעייתית ואף מועמדת לסילוק מבית הספר. בשיחה אליה הוזמנה אמה של אדר לשיחה, אדר מתנהגת באדישות מוחלטת לעובדה שהיא עלולה להיות מסולקת מבית הספר. בהמשך הסרט אדר בסופו של דבר נזרקת מבית הספר אל בית ספר ציבורי שמתואר לנו בסצנה כמעט גרוטסקית של המוניות הילדים שנמצאים שם וממהרים להיכנס לכיתה בעת הישמע הצלצול. יחסיה של אדר עם אמה אינם של ילדה ואם רגילות, מצד אחד אדר נרתעת מהפתיחות היתרה של אמה ומכך שהיא עובדת משמרות ארוכות בבית החולים ומצד שני היא מחקה אותה ומנסה להידמות לה. בנוסף, ישנן שתי סצנות בהן נדמה שאמה משמשת לה מקלט של ממש ואדר מבקשת ממנה שלא תלך. לאדר אין חברים מלבד אלן, היא מרגישה שהיא חכמה יותר מרוב האנשים שמקיפים אותה ובוודאי משאר הילדים בכיתה ולכן בודדת במיוחד. על אף שאביה אינו גר איתה ונדמה שהם אינם בקשר, אנו נחשפים לאב בסצנה אחת ומתגלה שהיא מקפידה להתקשר אליו אחת לתקופה והוא משתדל להתעדכן במה שקורה בחייה.
*עלמה (קרן מור) - גרושה, מנהלת זוגיות עם מיכאל, אמה של אדר.
*מיכאל (אורי פפר) - מנהל זוגיות עם אמה, מורה מובטל.
*אלן (אדר זהר הנץ) - דומה לאדר, שמצרפת אותו למשפחה.
*אבא של אדר
*חברו של אלן
*המורה של אדר (שמעון מימרן)

==הקרנות בבתי קולנוע בארץ==
על פי ספר הקולנוע הישראלי צפו בסרט זה 5,581 צופים בבתי הקולנוע ברחבי הארץ.

==פרסים==
שירה האס, הועמדה לפרס השחקנית הראשית הטובה ביותר בטקס פרסי אופיר אך לא זכתה. הסרט וההפקה גרפו ארבעה פרסים בטקס פרסי "פסטיבל הקולנוע ירושלים 2014", פרס חג'ג לסרט באורך מלא יחד עם "גט", פרס חג'ג על המוזיקה של ישי אדר, פרס קרן ון ליר על צילום הסרט זכה ראדק לאדצ'וק על עבודתו ופרס חג'ג על משחקה של שירה האס בסרט באורך מלא.

==לקריאה נוספת==
* פבלו אוטין, שיעורים בקולנוע - שיחות עם יוצרות ויוצרים ישראלים, הוצאת אסיה, 2017, הפרק "פרינסס / שני קיניסו בשיחה עם טלי שלום עזר", עמ' 152–169.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* יעל שוב, [http://timeout.co.il/יומני-הנסיכה-פרינסס-הולך-על-חבל-דק-ולא "פרינסס" הולך על חבל דק ולא נופל], באתר Time Out תל אביב, 19 במרץ 2015
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2015