OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קים סטנלי רובינסון

קים סטנלי רובינסון (באנגלית: Kim Stanley Robinson; נולד ב-23 במרץ 1952) הוא סופר מדע בדיוני אמריקאי, הידוע בשל הטרילוגיה זוכת הפרסים "מאדים" שכתב. הוא שובח בידי מבקרים וקוראים מראשית הקריירה שלו, ונחשב אחד מסופרי המדע הבדיוני החיים הטובים ביותר.

עבודתו עוסקת ברעיונות אקולוגיים וסוציולוגיים, ורבים מהרומנים שכתב הם תוצאה של התעניינותו המדעית האישית, כמו 15 השנים של מחקר והתעניינות אישית במאדים שיצרו את יצירתו המפורסמת ביותר. הוא התקבל, בגלל התעניינותו במאדים, כחבר ב"אגודת מאדים".
יצירתו של רובינסון הוכתרה על ידי מבקרים כ"מדע בדיוני ספרותי".

== ביוגרפיה ==
קים סטנלי רובינסון נולד בווקוגן, אילינוי, אבל גדל בדרום קליפורניה. ב-1974 סיים לימודי תואר ראשון בספרות (אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו), וב-1975 סיים לימודי תואר שני באנגלית באוניברסיטת בוסטון. דוקטור לפילוסופיה באנגלית הוא קיבל מאוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו ב-1982. התזה שלו, הרומנים של פיליפ ק. דיק, פורסמה ב-1984.

רובינסון הוא מטפס הרים, מה שהשפיע על אחדות מיצירותיו, בעיקר "אנטארקטיקה", טרילוגיית "מאדים" ו"ארבעים סימנים של גשם".
ב-1982 הוא נשא את ליסה האולנד נוול, כימאית. יש להם שני בנים. רובינסון חי בקליפורניה, בוושינגטון ובשווייץ (בשנות ה-80). כיום הוא חי בדייוויס, קליפורניה.

== שנות האורז והמלח ==
הספר "שנות האורז והמלח" משנת 2002 הוא היסטוריה חלופית מאת סופר המדע בדיוני קים סטנלי רובינסון . הספר חוקר את השאלה איך הייתה יכולה להיות ההיסטוריה האנושית אילו מגפת הדבר השחור שחיסלה שליש מאוכלוסיית אירופה הייתה מחסלת 99% מאוכלוסייתה.

=== מבנה הספר ===
הספר מחולק לעשרה חלקים המכסים מאות רבות של שנים. הפרק הראשון מתחיל בצבאו של הכובש המוסלמי טימור והוא מסתיים במאה ה-21 ובאירופה המאוכלסת מחדש על ידי חלוצים מוסלמים.

עמים ילידים של שתי יבשות אמריקה (אינדיאנים) כורתים ברית כדי לעמוד בפני פולשים סינים ומוסלמים ובעלי בריתם.

=== התימה המרכזית של הספר ===
החוט המקשר בין פרקי הספר שואב מהרעיון של גלגול נשמות ותיקון לפי המסורת הבודהיסטית. שתי הדמויות המרכזיות בספר מחוברות ביניהן בגלגולים השונים וכל פעם הקורא יכול לזהות אותן לפי האות הראשונה של שמם.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרי מדע בדיוני אמריקאים
קטגוריה:סופרים ויוצרים זוכי פרס נבולה
קטגוריה:סופרים ויוצרים זוכי פרס הוגו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1952
לקסיקון (בלשנות)

בבלשנות ובמדעים הקוגניטיביים של השפה, לקסיקון הוא מעין רשימה מנטלית במוחו של הדובר, הכוללת את כל המילים שהדובר מכיר, בשפות בהן הוא מדבר. ברשימה מקודד כל המידע הרלוונטי לגבי אותה מילה (כגון: איך הוגים אותה, מה המשמעויות שלה, והאם היא שם עצם או פועל). הלקסיקון הוא אחד המנגנונים של השפה, והוא מקיים ממשק עם מנגנונים אחרים כגון מנגנוני הסמנטיקה והתחביר.

==ראו גם==
* אוצר מילים
== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.mila.cs.technion.ac.il/heb/resources_lexicons.html לקסיקון לעברית של מרכז הידע לתקשוב השפה העברית]

קטגוריה:בלשנות
פועל (בלשנות)

בדקדוק, הפֹּעַל (באנגלית: verb, בספרדית: verbo, בערבית: فعل, ברוסית: Глагол, באמהרית: ግስ) הוא חלק הדיבר המביע פעולה (למשל בעברית 'סִפַּרנו', 'תלקטנה'), מהות (למשל בעברית 'איננו' במשפט 'הרדוף איננו עץ') או התרחשות (למשל בעברית 'נפלתם', 'נותרתן'). הפועל הוא רכיב מרכזי ביותר במשפט, המשמש כ"דבק" של המשפט, כי הוא מחבר את כל חלקיו העיקריים ומגדיר את היחסים ביניהם.

ברוב השפות הפועל מקיים נטיות שונות, למשל נטיית זמנים (כגון עבר, הווה, הווה רגעי ועתיד), אספקט (למשל פעולה שהחלה וטרם הסתיימה), נטיית בקשה או ציווי ונטיית גופים (כגון 'הלכתי', 'אכלתן', 'נסעו'). בשפות שמיות הנטייה באה לידי ביטוי בעזרת מורפולוגיה, כלומר על ידי מוספיות שונות המצטרפות לאותיות השורש ומגדירות את הזמנים והגופים השונים (למשל בעברית הסיומת -תי מציינת פועל בגוף ראשון ובזמן עבר).

במערכת הפועל קיימת בין השאר צורת מקור מוחלט, המהווה צורת יסוד נטולת זמן וגוף, למשל בעברית 'זָכֹר', 'הכות', 'הָיֹה'. במערכת הבניינים בעברית, יש לכל בניין צורת מקור מוחלט ייחודית לו, הנושאת את סימני הניקוד האופייניים לו (למשל - צורת המקור של בניין פִּעֵל תכלול דגש חזק באות השורש השנייה).
כן קיימת במערכת הפועל של שפות מסוימות נטייה של המקור המוחלט, הקרויה 'מקור נטוי' (למשל בעברית : 'בלכתכן', 'להָרְגם' ו'כִּשְמֹר').

במערכת הפועל קיימת גם צורת שם הפועל (שם הפֹּעַל), למשל בעברית : 'לרוץ', 'לילֵך', 'להתחסן'.

התאוריות התחביריות המובילות בתחום הבלשנות (ובראשן התאוריה של חומסקי) רואות בפועל את הציר המרכזי שסביבו נבנה המשפט כולו. לפי תאוריה זו, הפועל, המשמש פעמים רבות כפרדיקט, הוא שקובע אילו צירופים שמניים (הקרויים גם ארגומנטים) יכולים או חייבים להמצא במשפט. על פי התאוריה, הפועל הוא ש"מעניק" תפקידים תמטיים (תפקידי תמה) לצירופים השמניים השונים במשפט. לכל פועל יש תפקידים תמטיים שונים. למשל, לפועל "פִּהק" יש רק תפקיד תמטי אחד, הקרוי Agent, ולכן המשפט 'הבנות פהקו', הוא משפט דקדוקי, בעוד שהמשפט הבא אינו דקדוקי:
* "דן פיהק שולחן" - הסבר: הפועל "פִּהֵק" מעניק את התפקיד התמטי הבודד שלו לנושא המשפט "דן" ולכן הצירוף השמני "שולחן" נותר ללא תפקיד, ובכך הופך מיותר.
לעומת זאת, המשפט הבא אינו דקדוקי משום שיש תפקיד תמטי הכרחי שנותר ללא צירוף שמני ש"יקבל" אותו מהפועל:
* "דן לבש" - הסבר: התכונות של הפועל "לבש" מחייבות מימוש של תפקיד תמטי נוסף הקרוי Theme, המוענק בדרך כלל למושא.

בתורת התחביר העברי, מאובחנים מרבית המשפטים בשפה כמשפטים פועליים, ולכן בדרך כלל ממלא הפועל תפקיד של נשוא במשפט. כאשר מבקשים לנתח משפטים מבחינת מרכיביהם התחביריים, מקובל להתמקד בראש ובראשונה במציאת הנשוא, כאשר שאר חלקי המשפט העיקריים מזוהים על פי יחסם אליו. למשל, במשפט הפועלי: "דני אכל את התפוח", יש לזהות קודם כל את הנשוא - הפועל "אכל", ולאחר מכן לשאול "מי אכל?" – שאלה שהתשובה עליה מגלה את נושא המשפט – "דני"; ו"את מה אכל?" – שאלה שהתשובה עליה חושפת את המושא.

==ראו גם==
*פועל עזר
*פועל פריק
*פועלים דינמיים וסטטיביים

== לקריאה נוספת ==
* גדעון גולדנברג, "על תורת הפועַל והפועַל העברי", ב:מחקרים בלשון א' (1985), עמ' 295–348 [תרגום לאנגלית: "On Verbal Structure and the Hebrew Verb", בתוך: Studies in Semitic Linguistics, הוצאת מאגנס (1998), עמ' 148-196].
* אסתר בורוכובסקי-בר אבא, הפועל - תחביר, משמעות ושימוש, באר שבע, תשס"א.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חלקי הדיבר
קטגוריה:מורפולוגיה (בלשנות)
מחוזות קטר

מחוזות קטר הם המחוזות האדמיניסטרטיביים (בלדייה) המרכיבים את קטר, אמירות מזרח תיכונית השוכנת לחופי המפרץ הפרסי. המדינה מחולקת ל-8 מחוזות, 87 אזורים ותת-גושים.

עד שנת 2004 המדינה הייתה מחולקת ל-10 מחוזות. החלטה מספר 13 שינתה את מספר המחוזות ל-7. על פי ההחלטה הוקם מחוז חדש, א-דעאין, מחלקים ממחוז אום סלאל וממחוז ח'ור. עוד קבעה ההחלטה כי מחוז אל-ע'וויירייה יאוחד לתוך מחוז אל-ח'ור ואל-ג'ומלייה יאוחד לתוך א-ריאן וכי מחוז ג'ריאן אל-באטנה יפוצל בין מחוז א-ריאן למחוז אל-וכרה.

בשנת 2015 פוצל מחוז א-ריאן למחוז אחד הנושא את אותו השם ולמחוז א-שחנייה.

== חלוקה נוכחית ==
מפת מחוזות קטר אחרי 2015

{| class="wikitable sortable"
|-
! !! שם !! class="unsortable" | שם בשפת המקור !! אוכלוסייה (2020) !! שטח (קמ"ר) !! מיקום יחסי
|-	
| bgcolor="#FFFDC0"| || א-שמאל || style="direction:rtl" | || 16,730 || 859.8 || Uddevalla
|-
| bgcolor="#E8F2AD"| || אל-ח'ור || style="direction:rtl" | || 140,453 || 1,613.3 || Uddevalla
|-
| bgcolor="#FFDEA9"| || א-שחנייה || style="direction:rtl" | || 161,240 || 3,309 || Uddevalla
|-
| bgcolor="#FFFDC0"| || אום סלאל || style="direction:rtl" | || 149,701|| 318.4 || Uddevalla 
|-
| bgcolor="#EBCEF2"| || א-דעאין || style="direction:rtl" | || 100,083 || 290.2 || Uddevalla 
|-
| bgcolor="#FFCCCC"| || דוחה || style="direction:rtl" | || 1,186,023 || 202.7 || Uddevalla 
|-
| bgcolor="#E8F2AD"| || א-ריאן || style="direction:rtl" | || 826,726 || 2,450 || Uddevalla
|-
| bgcolor="#FFFDC0"| || אל-וכרה || style="direction:rtl" | || 265,102 || 2,577.7 || Uddevalla 
|}

== חלוקה קודמת ==
{|
|
עד שנת 2004 קטר הייתה מחולקת ל-10 מחוזות:
# דוחה
# אל-ע'וויירייה (الغويرية)
# אל-ג'ומיילייה (الجميلية)
# אל-ח'ור (الخور)
# אל-וכרה (الوكرة)
# א-ריאן (الريان)
# ג'ריאן אל-באטנה (جريان الباطنة)
# א-שמאל (الشمال)
# אום סלאל (أم صلال)
# מסיעיד (مسيعيد)
מפת מחוזות קטר לפני 2004
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.citypopulation.de/en/qatar/admin/ נתוני אוכלוסין, 2020]

*
מחוזות
קטגוריה:רמת החלוקה המנהלית הראשונה לפי מדינה
שרידאנס

שרידאנ'ס (באנגלית: Sheridan's) הוא ליקר מתוצרת Tomas Sheridan & Sons שבדבלין, אירלנד.

הבקבוק מורכב משני חלקים נפרדים, המותכים זה לזה כאשר זכוכית מפרידה בין החלקים, האחד מכיל ליקר קפה בטעם ויסקי והאחר מכיל ליקר שמנת-וניל. בגלל צורתו המיוחדת מבוקבק כל בקבוק בנפרד באופן ידני

פקק הבקבוק מעוצב כך שבכל מזיגה תימזג כמות גדולה יותר של הליקר הכהה הכבד יותר וכמות קטנה של הליקר הלבן שבזכות משקל סגולי נמוך יותר יצוף בכוס מעל הליקר הכהה. מה שיוצר משקה בעל שתי שכבות בצבעים שונים ובטעמים שונים בכוס אחת. מומלץ לשתות נקי עם קוביית קרח.

שרידנס מיוצר בדבלין, אירלנד משנת 1994 וכבר עם הצגתו לשוק נחל הצלחה מסחררת. למרות חזותו הגימיקית של המשקה מדובר בליקר משובח ורציני.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.awa.dk/whisky/sheridans/index.htm תיאור באתר Alternative Whisky Academy] 

קטגוריה:ליקרים בטעם קפה
קטגוריה:ליקר שמנת
רקבן הבוץ

רקבן הבוץ (שם מדעי: Eristalis tenax) הוא זבוב ממשפחת הרחפניים. אורך גופו של הבוגר 10–12 מ"מ.

== מאפיינים ==
הבוגרים ניזונים מצוף, ונראים תכופות כשהם מרחפים מעל פרחים. התנהגות זאת מאפיינת גם את שאר משפחתם. רקבן הבוץ דומה לדבורה בצורתו. תופעה זו נקראת חקיינות, ומאפיינת, כמו סגנון מעופו, את שאר משפחתו.

זחלי רקבן הבוץ מתפתחים בבוץ, או במים עשירים בחומר אורגני. הזחלים אוספים את החומר האורגני (אצות, פטריות וחומר נרקב) בעזרת מסננת מיוחדת שיש להם בלוע. הם נושמים אוויר אטמוספירי באמצעות צינור נשימה טלסקופי (מתארך) וארוך עד מאוד. כשהזחלים בוגרים הם זוחלים לאזור יבש יותר בו הם מתגלמים. לעיתים הם נכנסים לבניינים בחיפושם אחר מקום יבש להתגלם בו. הגולם סגלגל בצורתו, אפור-חום בצבעו ואורכו 10 עד 12 מ"מ. צינור הנשימה הארוך נותר מחובר לגולם, ומעניק לו צורה הדומה לעכבר זעיר.

רקבן הבוץ אינו מעביר מחלות, כמספר מינים אחרים בסדרת הזבובאים, ואינו נחשב למזיק. בוגריו אף נחשבים למאביקים חשובים למדי של צמחים.

==קישורים חיצוניים==

מזדווגים על גבי חיננית.]]

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:רחפניים
קטגוריה:פרוקי רגליים קוסמופוליטיים
קטגוריה:ארץ ישראל: זבובאים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
מהמאדו דיארה

מהמאדו דיארה (בצרפתית: Mahamadou Diarra; נולד ב-18 במאי 1981 בבמאקו שבמאלי) הוא כדורגלן עבר מאלי ששיחק בעמדת הקשר האחורי.

==ילדותו==
דיארה נולד במאלי, מהמדינות העניות בעולם ב-18 במאי 1981 בעיר הבירה במאקו. את הכדורגל הוא גילה ברחובות מאלי כששיחק עם חבריו, עד אשר אחד מהם הציע לו להבחן באקדמיה של סאליף קייטה, שנחשב למועדון האפריקאי הטוב ביותר בשנות השבעים. דיארה התקבל ובגיל 12 החל לשחק באקדמיה, שם למד, בנוסף לאימוני הכדורגל, גם מקצועות כמו חשבון ואנגלית, ובכך ניצל מחיי העוני.

==קריירה==
בגיל 15 הגיע דיארה לנבחרת מאלי לנערים, שם הבריק באחת התחרויות, ובגיל 16 עזר לסאליף קייטה להעפיל לליגה הראשונה.

דיארה החל את הקריירה האירופית שלו בגיל 17 בקבוצת אופי כרתים היוונית, וכעבור שנה עבר לקבוצה ההולנדית ויטסה ארנהיים. התקדמותו של דיארה הצעיר נקטעה בהולנד קלות; היה לו קשה להסתגל, עד אשר קומאן, מאמנה בעבר של ויסטה, אימן אותו אישית ועזר לו להשתפר.

לאחר שנתיים בהולנד עבר דיארה לאולימפיק ליון הצרפתית תמורת 4 מיליון אירו. בתקופתו בקבוצה (השנים 2002 עד 2006) עזר לקבוצה לזכות באליפות הליגה הצרפתית ארבע פעמים ואף להגיע שלוש פעמים עד לשלב רבע גמר גביע האלופות.

בקיץ 2006 דיארה נרכש על ידי המועדון הספרדי ריאל מדריד תמורת 26 מיליון אירו (זאת לאחר שמאמנו בליון, ז'ראר הויה, דרש סכום של 40 מיליון אירו והסכים להתפשר רק לאחר משא ומתן ארוך). דיארה הוצג ב-22 באוגוסט רשמית כשחקן ריאל מדריד וזכה לחולצה מספר 6, עליה ויתר השחקן הוותיק איבן הלגרה.

דיארה זכה עם ריאל מדריד בשתי אליפויות, אחת תחת פאביו קאפלו והשנייה תחת ברנד שוסטר. בעונתו השלישית במועדון נפצע בברכו והושבת עד סוף העונה.

ב-27 בינואר 2011 חתם דיארה בקבוצה הצרפתית מונקו שם שיחק עד תום העונה בה נשרה הקבוצה לליגת המשנה. ב-26 בפברואר 2012 חתם בפולהאם האנגלית שם שיחק עד תום עונת 2012/2013.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20080212023934/http://www.realmadrid.com/articulo/rma33601.htm דף השחקן] באתר מועדון ריאל מדריד

קטגוריה:כדורגלנים מאלים
קטגוריה:קשרי כדורגל מאלים
קטגוריה:כדורגלני OFI כרתים
קטגוריה:כדורגלני ויטסה ארנהם
קטגוריה:כדורגלני אולימפיק ליון
קטגוריה:כדורגלני ריאל מדריד
קטגוריה:כדורגלני מונקו
קטגוריה:כדורגלני פולהאם
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מאלי
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2002
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2004
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2008
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2010
קטגוריה:ספורטאים זרים ביוון
קטגוריה:ספורטאים זרים בהולנד
קטגוריה:ספורטאים מאלים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים מאלים בספרד
קטגוריה:ספורטאים זרים באנגליה
קטגוריה:מאלים שנולדו ב-1981
שחרזדה (כתב עת)

שחרזדה הוא כתב עת ישראלי מקוון לספרות, תרבות ודעות, שעלה לראשונה לרשת בספטמבר 2006. כתב העת מארח שירה ופרוזה מקורית ומתורגמת, ביקורת חברתית וסקירות על אמנות בת זמננו מישראל והעולם. לכתב העת שישה מדורים קבועים.

בין הכותבים ניתן למצוא כותבים ותיקים וצעירים, כמו מאיה בז'רנו, דרור אלימלך, דורי טרופין, גילית חומסקי, יקיר בן משה, יחזקאל נפשי, יחזקאל רחמים, יסמין אבן ועוד.
העורכת הראשית והמוציאה לאור היא רקפת א. ידידיה. עורכים תורמים נוספים הם יואב איתמר וים המאירי, ועורכות לשעבר הן דפנה שחורי ורינה ענבר.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.notes.co.il/eshed/22797.asp אלי אשד על שחרזדה - שלב חדש בתולדות הספרות היפה ברשת ?]

קטגוריה:ישראל: כתבי עת ספרותיים
קטגוריה:כתבי עת מקוונים ישראליים
אנציקלופדיה מעיין

אנציקלופדיה "מַעְיָן" היא אנציקלופדיה לילדים ולנוער בעריכת ז. אריאל (שלמה זלמן אריאל) שיצאה לאור בישראל בהוצאת יוסף שרברק מאמצע שנות ה-50 ועד שנות ה-60 של המאה ה-20 במספר מהדורות. האנציקלופדיה הוקדשה לזכרה של בתו היחידה של המו"ל יוסף שרברק, ברוריה, שמתה ב-1934, בגיל 10 (בראש כל כרך נכתבה הקדשה לזכרה).

האנציקלופדיה הייתה מאוירת ומנוקדת, וכללה שלושה עשר כרכים בנושאים שונים - "טכניקה", "גדולי עולם", "גדולים בישראל", "מורשת אבות", "עולמנו", "האדם בתבל", "מעייני האמנות" ועוד. כל כרך כלל מאמרים בני מספר עמודים בנושא הכרך, שחולקו לפרקים. בסוף כל כרך ניתן תוכן עניינים, אך לא ניתן אינדקס לכרך או לאנציקלופדיה בכללותה.

כל כרך כלל למעלה מארבע מאות עמודים, רובם מאוירים. לאנציקלופדיה תרמו מספר כותבים קבועים, כיצחק ספיבק, דב כיטוב, שרגא פייבל קלעי ואהרן דובניקוב.

האנציקלופדיה נועדה לדור הצעיר, מתוך מגמה חינוכית ברורה. כך, למשל, קובעת ההקדמה "לקורא הצעיר", בכרך "גדולים בישראל" - "מגמת המחברים בספר זה היא להעשיר את אוצר ידיעותיך, הקורא הצעיר, וגם להבליט לנגד עיניך את אורח חייהם של גדולי הרוח בעמנו, את דרך חינוכם ואת שאיפתם אל האמת אשר בנפשם, שבה ראו מטרת חייהם. לא פעם ולא אחד מהם שבעו לעג וקלס בראשית צעדיהם, נכשלו ונתאכזבו, אבל הם התגברו על העלבונות וההתקלסות, והאמת שלהם עלתה ותהי לבאר מים חיים לעמם ולברכה לכל אדם".

בצד מאמרים בנושאים "רציניים" ו"חשובים" כקורות חיי פילוסופים או דמויות היסטוריות, ונושאים טכנולוגיים שונים, ניסתה האנציקלופדיה לכלול נושאים מושכים ומרתקים, שיעניינו את בני הנוער. כך, למשל, כלל הכרך "גדולים בישראל" מאמרים הנוגעים לדמויות בנות התקופה, כגון יצחק שדה וזאב ז'בוטינסקי, והכרך "טכניקה" כלל מאמרים בנוגע ל"רקטות ומטוסי דחף", "הפצצה האטומית וקורותיה", "הטלוויזיה" (כעשרים שנה לפני תחילת שידורי הטלוויזיה במדינת ישראל) ואף "אנשים מכונות" (רובוטים).

אנציקלופדיה מעיין זכתה להצלחה, ויצאה במספר רב של מהדורות במשך כעשר שנים. בשל השפה הבהירה בה היא כתובה, ומבחר איוריה, יש המשתמשים בה גם כיום.

==קישורים חיצוניים==
* איתמר לוי, [http://www.itamar-books.co.il/newsletter/newsletter.asp?mode=nl&newsletter=119 דף מידע מס' 119] (25 במאי 2011), באתר "חנות הספרים של איתמר"

קטגוריה:אנציקלופדיות בשפה העברית
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
קטגוריה:ספרי שנות ה-1950
קטגוריה:ספרי שנות ה-1960
קיסוס

קיסוס (שם מדעי: Hedera) הוא סוג צמח רב שנתי במשפחת הקיסוסיים, הכולל 15 מינים מטפסים בעזרת שורשי היאחזות הצומחים על גבעוליו או משתרעים על הקרקע כשטיח. 
== מאפיינים ==
לקיסוס שני שלבי צימוח. השלב הראשון הנמשך עד כעשר שנים, מתאפיין בכך שהצמח מצמיח שורשי היאחזות, העלים גזורים לאונות רחבות והוא אינו פורח. בשלב השני, עלי הקיסוס תמימים, בעלי צורת ביצה, חסר שורשי היאחזות והוא פורח ומניב פירות. לעיתים קרובות ניתן לראות את שני שלבי הצימוח על צמח אחד. הפריחה היא בדרך כלל בין ספטמבר לנובמבר, הפרחים הקטנים ערוכים בסוכך, צבעם ירוק בהיר, והם בעלי חמישה עלי כותרת, חמישה אבקנים ושחלה בת חמש מגורות. הפרחים מניבים צוף רב ומואבקים בדרך כלל על ידי זבובים. הפרי המבשיל באביב הוא ענבה שחורה שקוטרה כ-7 מ"מ ובה 3-5 זרעים. הצמח מאריך חיים עשרות שנים, וידוע על קיסוס בצרפת שגילו כבר למעלה מ-450 שנה.

כאשר הקיסוס מטפס בצמוד למצע, הוא פורס את עליו לסירוגין כדי שלא יכסו אחד על השני, והצמח יקבל יותר אור. כאשר מגיע הקיסוס לגובהו המרבי של המצע, הוא מתחיל לצמוח בצורת שיח רגיל.

המנגנון הגורם לקיסוס להיצמד למצעים מאונכים, פועל בעזרת האור והמגע. לקיסוס תכונה לצמוח בניגוד לכיוון ממנו בא האור, וכן שורשי ההיצמדות צומחים על הגבעול בצדו המוצל בלבד. גם המגע של הגבעול הצעיר במצע מזרז את הופעתם של שורשי ההיצמדות בצדו של המצע. לאחר זמן, עשויים שורשי ההיצמדות לחדור לתוך המצע ולהפוך לשורשים מזינים. תופעת הפוטוטרופיזם השלילי - צימוח הקיסוס הרחק מן האור, תוארה כבר על ידי צ'ארלס דרווין, ואילו מנגנון ההיאחזות בכללותו תואר על ידי מספר בוטנאים ישראלים.

תפוצתם של חמישה עשר מיני הסוג היא באזורים ממוזגים בעולם הישן, בחצי הכדור הצפוני כולל דרום,מרכז ומערב אירופה,צפון אפריקה,מרכז אסיה ודרומה. בישראל מצוי מין אחד - קיסוס החורש (Hedera helix). בתרבות מקובל לגדל זנים רבים של קיסוס לנוי; בעיקר מרבים להשתמש בזנים שעליהם מגוונים.

משמעות שמו המדעי של הצמח היא "מטפס". שמו העברי, המוזכר כבר במשנה (לעיתים קיסום), הוא תיעתוק שמו היווני.

ביוון היה הקיסוס מוקדש לאל דיוניסוס, יוחסו לו תכונות רפואיות, וגבעוליו נקלעו כזרים לראשי משוררים. עלי הקיסוס נחשבו כסמל לנאמנות והם ניתנו לזוגות בטקסי חתונתם. בעבר היו נוצרים מקשטים כנסיות בעלי קיסוס לכבוד חג המולד, אך מנהג זה נפסל על ידי הכנסייה. עלי קיסוס היו חלק מסמלן של משפחות אצולה באירופה והיום הם משמשים כקישוט בסמלה של ליגת הקיסוס.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:קיסוסיים
קטגוריה:צמחי חג המולד
יהושע צייטלין

יהושע צייטלין (או צייטלס, צייטליש; 1742 - ה'תקפ"ב, 18 באוגוסט 1822) היה איש עסקים, נדבן ושתדלן יהודי.

== חייו ==
צייטלין, יליד שקלוב (מחוז מוהילב, היום בבלארוס), היה בצעירותו תלמידו של רבי אריה לייב גינצבורג בעל "שאגת אריה". הוא עשה חיל במסחר והתעשר. היה מקורב לנסיך פוטיומקין וכשכבשה האימפריה הרוסית את אזור מגוריו החל לספק סחורות לצבא הרוסי במלחמותיו עם טורקיה. הודות להצלחתו בסיפוק צורכי הצבא נתמנה ליועץ של חצר המלוכה.

עם מותו של פוטיומקין ב-1791 הקים לעצמו אחוזה בעיירה אוסטיה שבמחוז מוהילב, שם העסיק כ-900 איכרים. באחוזתו תמך בתלמידי חכמים משכילים, בהם ר' מנחם מנדל לפין מסטנוב ורבי ברוך שיק משקלוב, סיפק את כל צורכיהם ואיפשר להם ללמוד בבית המדרש שהקים ולהשתמש בספרייתו העשירה. בשל השילוב בין עושרו והשכלתו הרבנית נשמעה דעתו של צייטלין בענייני הציבור היהודי בתחום המושב. הוא תמך במלחמותיו של הגר"א בתנועת החסידות, וסייע לרבי מנשה מאיליה לעמוד כנגד מתנגדיו שביקשו להחרים אותו. צייטלין חיבר הגהות על ספר מצוות קטן, שנדפסו בקאפוסט בשנת תק"ף-1820.

בתו, שרה, התחתנה עם אברהם בן ישראל פרץ, שהתנצר עם ילדיו; נכדו, גריגורי פרץ, היה מן הדקבריסטים - משתתפי מהפכת דצמבר 1825 נגד הצאר ניקולאי הראשון. נינו היה פרופסור ולדימיר פרץ, חבר האקדמיה הרוסית למדעים, חוקר ספרות רוסית ופולקלור רוסי. הוא נשפט והוגלה לסראטוב ב-1934, בימי הטרור הסטאליניסטי.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

קטגוריה:האימפריה הרוסית: אישים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים בלארוסים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:יהודים רוסים
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:ילידי 1742
קטגוריה:נפטרים ב-1822
קנן דואולו

קנן דואלו ב[[אירוויזיון 2007]]
קנאן דואולו (בטורקית: Kenan Doğulu; נולד ב-31 במאי 1974 באיסטנבול) הוא אחד מהמוזיקאים הפופולריים ורבי-ההשפעה בעשר השנים האחרונות של תעשיית מוזיקת הפופ הטורקית.

בקיץ 2006, דואולו הוציא את האלבום Festival (פסטיבל) ולהיט מספר אחת שלו "Çakkıdı" שהפך לאחד מהלהיטים הגדולים ב-2006. הוא מתכנן להוציא עוד אלבום שיכלול את השירים הכי פופולריים שלו מהאלבומים הקודמים. בדצמבר 2006, רשות השידור הטורקית TRT בחרה בו כנציג של טורקיה בתחרות האירוויזיון 2007 שהתקיימה במאי בהלסינקי, בה הוא זכה במקום הרביעי עם השיר "Shake it up Shekerim".

== חברי להקתו ==
* קנאן דואולו (זמר ראשי)
* טשין אנרסוי (גיטרה אלקטרונית)
* המי ברטוץ' (גיטרה בס)
* אריק סאזר (קלידים)
* אוזן דואלו (קלידים)
* מורט יאתר (תופים)
* אידין קארבולט (כלי הקשה)
* מורט יאתר (זמר רקע, גיטרה)

== קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרים טורקים
קטגוריה:זמרי פופ טורקים
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2007
קטגוריה:נציגי טורקיה באירוויזיון
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1974
Zoo ארץ zoo?

zoo ארץ zoo? ("זו ארץ זו?") הוא ספר הומור וסאטירה מאת ב. מיכאל, חנוך מרמרי, קובי ניב, אפרים סידון, דודו גבע ודיק קודור. הספר יצא לאור בשנת 1975 בהוצאת "א.ל". בשנות ה-80 יצאה לאור מהדורה חדשה (זהה כמעט לגמרי לקודמת) של הספר בהוצאת "דומינו". אחד ההבדלים: במהדורה השנייה (עמוד 233) הוחלפה הקריקטורה של שר האוצר יהושע רבינוביץ' בזו של יורם ארידור. בשנת 2016 יצאה מהדורה מחודשת זהה לזו שיצאה בשנות ה-80.

ראשיתו של הספר במדור ההומור "ZOO הארץ" שהופיע בשנים 1973–1976 בשבועון "העולם הזה". כותבי המדור, שכינו עצמם בספר "סחב"ק" על שם ראשי התיבות של שמותיהם, כתבו קודם לכן מדור סאטירי בעיתון הסטודנטים "פי האתון" ואחר כך כתבו לתוכנית הטלוויזיה "ניקוי ראש". בנוסף כתבו את ההצגות הקברטיות "איך אנחנו נראים" (1972) ו"המלחמה האחרונה" (1974).

הספר נושא ברובו מסרים בעלי השקפת עולם שמאלנית. ריבוי הכותבים, והעובדה שהחומרים לספר נאספו במשך שנים יצרו ספר מגוון, בו כל כמה עמודים (או אף באותו עמוד עצמו) משתנה הסגנון והנושא.

מבחינה סאטירית הספר נוטל דגמים קבועים מההווי הפובליציסטי והספרותי של ישראל בשנות ה-70 של המאה ה-20 ומגחיך אותם. כך ניתן למצוא סאטירות על סיפורי אפרים קישון, על עיתוני אותה התקופה, ועל ספרי הילדים "מקראות". כמו כן הספר עוסק רבות במין פרוורטי יותר או פחות. בנוסף, יש בספר אמרות ופתגמים ש"הותאמו" לרוח הזמן או לרוח הסגנון. הספר מלווה איורים וקריקטורות, פרי עטם ומכחולם של דודו גבע ודיק קודור.

== על הבמות ==
ב-1981 הפיקה חברת טדי יזמות והפקות קומדיה סטירית המבוססת על הספר. במופע השתתפו דודו ירדני (בעל חברת ההפקה), רותי הולצמן ודובי גל.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://www.kobi-niv.co.il/ספרי-הומור-קומיקס-וסאטירה-1/זו-ארץ-זו-על-הספר-וקטעים-מתוכו-כולל-כל-ההגדה-לפסח זו ארץ זו? על הספר וקטעים מתוכו. כולל כל ההגדה לפסח.], קובי ניב. ספרים. מאמרים. ודברים אחרים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרים ישראליים
קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:ספרי סאטירה
קטגוריה:דודו גבע
קטגוריה:ספרי 1975
קטגוריה:העולם הזה
המנון ירדן

ההמנון המלכותי הירדני (בערבית: السلام الملكي الأردني) הוא ההמנון הלאומי של ירדן. מילות ההמנון נכתבו על ידי עבד אל-מונעם א-רפאעי והלחן נכתב על ידי עבד אל-קאדר א-טאניר, אך במקור הגרסה הראשונה של ההמנון הייתה קצרה ביותר וכללה רק את הפסקה הראשונה. כיום ההמנון ארוך יותר וכולל מספר פסקאות. ההמנון אומץ בשנת 1946.

==מילים==

{| cellpadding="5" align="center"
|-
! ערבית !! תעתיק עברי !! תרגום לעברית !!
|-
| <poem>عاش المليك
عاش المليك
سامياً مقامهُ
خافقاتٍ في المعالي أعلامه

نحن أحرزنا المنى
يوم أحييت لنا
نهضة تحفزنا
تتسامى فوق هامِ الشهب

يا مليك العرب
لك من خير نبي
شرف في النسب
حدثت عنه بطون الكتب

الشباب الأمجد
جندك المجند
عزمه لا يخمد
فيه من معناك رمز الدأب

يا مليك العرب
لك من خير نبي
شرف في النسب
حدثت عنه بطون الكتب

دمت نوراً وهدى
في البرايا سيدا
هانئا ممجدا
تحت أعلامك مجد العرب

يا مليك العرب
لك من خير نبي
شرف في النسب
حدثت عنه بطون الكتب</poem>
| <poem>עַאשַ (א)לְ-מַלִיכּ
עַאשַ (א)לְ-מַלִיכּ
סַאמִיַן מַקַאמֻהֻ
חַ'אפִקַאתִן פִי (א)לְ-מַעַאלִי אַעְלַאמֻהֻ

נַחְנֻ אַחְרַזְנַא (א)לְ-מֻנַא
יַוְמַ אַחְיַיְתַ לַנַא
נַהְדַתֻן תַחְפִזֻנַא
תַתַסַאמַא פַוְקַ הַאמִ (אל)שֻהֻבִּ

יַא מַלִיכּ (אלְ)-עַרַבִּ
לַכַּ מִן חַ'יְרִ נַבִּי
שַרַפֻן פִי (אל)נַסַבִּ
חַדַתַ'תְ עַנְהֻ בֻּטוּן (א)לְ-כֻּתֻבִּ

אַ(ל)שַבַּאבֻּ (א)לְ-אַמְגַ'דֻ
גֻ'נְדֻכַּ (א)לְ-מֻגַ'נַדֻ
עַזְמֻהֻ לַא יַחְ'מֻדֻ
פִיהִ מִן מַעְנַאכַּ רַמְזֻ (אל)דַאְבִּ

יַא מַלִיכּ (א)לְ-עַרַבִּ
לַכַּ מִן חַ'יְרִ נַבִּי
שַרַפֻן פִי (אל)נַסַבִּ
חַדַתַ'תְ עַנְהֻ בֻּטוּן (א)לְ-כֻּתֻבִּ

דֻמְתַ נוּרַן וַהֻדַן
פִי (א)לְ-בַּרַאיַא סַיִדַן
הַאנִאַן מֻמַגַ'דַן
תַחְתַ אַעְלַאמִכַּ מַגְ'דֻ (א)לְ-עַרַבִּ

יַא מַלִיכּ (א)לְ-עַרַבִּ
לַכַּ מִן חַ'יְרִ נַבִּי
שַרַפֻן פִי (אל)נַסַבִּ
חַדַתַ'תְ עַנְהֻ בֻּטוּן (א)לְ-כֻּתֻבִּ</poem>
| <poem>יחי המלך
יחי המלך
מעמדו נשגב,
דגליו מתנוססים בגאון.

השגנו את שאיפותינו,
ביום שבו קראת לנו,
מוּנַעים בקוממיות
השואפת אל מעל כוכבי השביט.

הו, מלך הערבים
קיבלת מהטוב שבנביאים
ייחוס נכבד
ככתוב בנבכי ספרים.

הצעירים המפוארים
הם חיל המגויס למענך
נחישותו לא תפוג
הם למדו ממך נימוסים מַהם

הו, מלך הערבים,
קיבלת מהטוב שבנביאים
ייחוס נכבד
ככתוב בנבכי ספרים.

מי ייתן ותמשיך להיות אור ומורה דרך,
שליט על הבריות,
שופע ברכה ופאר
תהילת הערבים תחת דגלך

הו, מלך הערבים,
קיבלת מהטוב שבנביאים
ייחוס נכבד
ככתוב בנבכי ספרים.</poem>
|
|}

==מדיה==

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.youtube.com/watch?v=_ng4QjClE6c הגרסה המלאה של ההמנון הלאומי של ירדן], המבוצעת על ידי להקה צבאית עם מקהלה מעורבת בשנות השמונים המוקדמות
* [http://news.bbc.co.uk/olmedia/825000/audio/_828763_jordan.ram גרסה אינסטרומנטלית של ההמנון לשמיעה]
* [http://szbszig.atw.hu/jordan.htm Himnuszok] - גרסה קולית של ההמנון. השיר מבוצע על ידי להקה צבאית. הגרסה המלאה מנוגנת רק בעת אירועים מיוחדים כגון יום ההולדת של המלך.

==הערות שוליים==

ירדן
קטגוריה:ירדן: סמלים לאומיים
נגה אשד

נגה אשד (לבית וסרמן; נולדה ב-13 באפריל 1951) היא זמרת, מנחה שירת-רבים ויוצרת ישראלית.

==ביוגרפיה==

נולדה ב-1951 בשכונת ביצרון בתל אביב. גדלה בבית מוזיקלי וספגה הן שירי זמר שהיו פופולריים בארץ בעשורים הראשונים של המאה ה-20, והן שירים מסורתיים ופיוטי חזנות.

החלה לשיר במסגרות שונות כבר בגיל בית ספר יסודי, בין היתר במקהלת ילדים של תיאטרון "בימות" בניצוחו של זיקו גרציאני.

בתקופת התיכון התחנכה במוסד החינוכי "חוף השרון" ביקום והשתייכה לקיבוץ נחשונים. בתקופה זו טופחה כזמרת מתחילה בידי איש המוזיקה והמקהלות הנרי קלאוזנר, וכן למדה לנגן בגיטרה, הכלי העיקרי המלווה אותה מאז.

===פעילות בתחום הזמר העברי===
את שירותה הצבאי עשתה כחברה בצוות הווי של הנח"ל (1969–1971), בתוכניות "חופשה דמיונית"
(שמתוכה הלהיט "חופים") ו"כל שהיה בינינו". תפקידי הסולו המפורסמים שלה: הביצוע המקורי של השיר "יש פרחים" שכתב נתן יונתן והלחין מוני אמריליו, וכן בשיר "רוח אביב" שכתב יחיאל מוהר והלחין משה וילנסקי.

אחרי שירותה הייתה חברה בהרכב בנות חוה, לצד תמר אשל ועידית חיים-הרפז ובניהולה של ציפי פליישר.
בפסטיבל הזמר והפזמון 1973 השתתף ההרכב כלהקת ליווי של שלמה ארצי ("שיר בבוקר בבוקר"), גידי גוב ("יעלה ויבוא") ועדנה לב ("את ואני נולדנו בתש"ח").

בשנת 1987 התמודדה אשד כזמרת סולנית בפסטיבל הזמר והפזמון בערד עם השיר "פתח בית הבד" שהלחינה למילים של המשוררת ריקי דסקל.

מ-1989 ועד 2014 – עסקה בהוראת הזמר העברי באולפני העברית בגוש-דן.

מ-1997 ועד היום מנחה חוג זמר, המהווה מפעל חשוב לשימור הזמר העברי. החוג פתוח לציבור ופועל כיום בבית הורים "ויצו" (דוד המלך 40, תל אביב).

ב-2007 הצטרפה בהתנדבות למפעל זמרשת על תקן מנחת אירועי שירת רבים.

===פעילות בתחום התיאטרון===
בשנות ה-80 שלחה ידה בתיאטרון במסגרות שונות, השתתפה מספר פעמים בפסטיבל עכו בהצגות שזכו בפרסים שונים:
* 1981 – הלחנה, משחק ונגינה בהצגה "אשה מן האדמה", שזכתה בפרס השני ובציון לשבח על המוזיקה של אשד.
* 1986 – כתיבה (בשיתוף ענולה שמיר), הלחנה, משחק ונגינה במחזה "עור", שזיכה בפרס השחקנית המצטיינת את רובי פורת-שובל.
* 1989– כתיבה (בשיתוף ענולה שמיר), הלחנה ונגינה בהצגה "מה אתה זוכר, יונתן יונתן", שזכתה בפרס הפסטיבל על משחקה של אורנה כץ.

בשנת 2000 השתתפה כמבצעת וכמלחינה במופע "ספר הזיכרונות של בטני", המבוסס על שירי הספר בעל אותו השם מאת ריקי דסקל (משתתפות נוספות: מיכל גולדברג, ריקי דסקל, מלכה מרין).

משנת 2009 משתתפת במופע התיאטרון שש נפשות, שבע ברכות עם מיכל גולדברג אייל.

ב-1998 פרסמה את ספר הפרוזה "מזון מלכות" (ספריית הפועלים).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.youtube.com/view_play_list?p=F576ECBCC90AB49B נגה אשד] ביוטיוב
* [http://www.youtube.com/watch?v=YWWjH9hrVY4D7%95%D7%AA&aq=f שש נפשות שבע ברכות] ביוטיוב

קטגוריה:שירה בציבור בישראל
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות בית החינוך המשותף חוף השרון
קטגוריה:בוגרי בית החינוך המשותף חוף השרון
קטגוריה:חברות צוות הווי הנח"ל
קטגוריה:חברי צוות הווי הנח"ל
קטגוריה:משתתפות פסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1951
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
ברז

מגוון ברזים בתצוגה ביפן
קריינות של המילה "ברז" בעברית
שורת ברזים בכיור ציבורי של בית ספר יסודי ביפן

ברז הוא שסתום הנועד לווסת את זרימתו החוצה של חומר- לרוב נוזל, אם כי קיימים גם ברזים לגזים ולמוצקים.

==סוגי ברזים==

המונח ברז נכון לשימוש כאשר מדובר בברזי הכיור הנפוצים בבתים. "ברז" בתוך צנרות ומערכות שונות ואחרות קרוי "מגוף".

קיימים סוגי ברזים שונים בהתאם לסוג החומר המיועד לזרום בהם, וכן בהתאם לטמפרטורה והלחץ בהם הם מיועדים לעמוד. חלק מהברזים מונעים על ידי לחץ בלבד. ברזים אלה משמשים בדרך כלל לצורכי בטיחות, למשל במנועי קיטור ובטמפרטורות גבוהות. הברזים מחולקים לשתי קבוצות עיקריות:

=== ברזי בקרה ===
[[ברז שער המיועד למים חמים בקוטר 22 מ"מ]]
ברזי בקרה הם ברזים בעלי שני מצבים (פתוח או סגור). ברז פרפר וברז כדורי הם בין הברזים מסוג זה.
*ברז פרפר - ברז זה בנוי מצינור ובתוכו בקוטר הציר המחוברת לידית שליטה. הכוחות המכניים הדרושים להפעלת ברז זה נדרשים להתגבר על הלחץ הזורם המופעל על המדף וכן על החיכוך בין חלקיו השונים. ברז זה עמיד בלחצים גבוהים. כאשר הברז פתוח לגמרי נפילת הלחץ קטנה ביותר ויש פחות הפרעה לחומר הזורם.
*ברז כדורי - ברז זה בנוי מכדור עם קדח בקוטר הכדור. הכדור מסתובב ובהתאם לחור יש זרימה. הכוחות הדרושים להפעלת ברז זה קטנים יחסית מפני שהמומנט הדרוש לסיבוב הכדור על צירו חייב להתגבר רק על חיכוך הציר באוטמים של הכדור. האוטמים מונעים נזילה סביב הכדור. ירידת הלחץ תלויה בקוטר הקדח אך בדרך כלל בפתיחה מלאה היא קטנה.

=== ברזי ויסות ===
שימוש אופייני בברז מחט: בקרה מדויקת על כמות הדלק המוזרקת לצילינדר במנועי בנזין ודיזל
בברזי ויסות ניתן לשלוט על עוצמת הזרימה על ידי הצרה או הרחבה של פתח מעבר הזורם. עם ברזי הוויסות נמנים:
*ברז מחט מאפשר בקרה מדויקת מאוד של הזרימה. הברז מורכב ממחט קונית בעלת הברגה ארוכה יחסית (כלומר, סיבובים רבים של הברז בין מצב סגור לגמרי לפתוח לגמרי) שמתברגת לתוך קונוס.יתרונות: שליטה מדויקת מאוד בזרימה, ועל כן משמש במערכות גז, קיטור, ואספקת דלק בהן נדרש איזון עדין ומדויק של ספיקת הגז. חסרונות: לא ניתן לשימוש עם נוזל או גז מעורבים בחלקיקים מוצקים. מוגבל ללחצים נמוכים. למעט מצב פתוח לגמרי יש אובדן ספיקה ניכר במעבר בברז.
*ברז דיאפרגמה - ברז זה מורכב מדיאפרגמת גומי המחוברת לידית חיצונית. כאשר הדיאפרגמה נמצאת למטה היא חוסמת את הזרימה. נהוג להשתמש בברז זה עבור נוזלים המכילים מוצקים. ברז מסוג זה מוגבל ללחץ של 50PSI וסובל מבלאי גבוה.
*ברז גלוב - ברז זה מורכב מבוכנה בעלת מגוון מצבים בטווח מוגבל: למעלה ואז הברז פתוח, למטה ואז הברז סגור, וכל מצב שביניהם. גורם להפסד עומד גדול יחסית עקב הטיית כיוון הזרימה בתוך הברז. ביציאתו מהברז, הזורם חוזר למצבו הקודם. עמיד בלחצים גבוהים ולכן משתמשים בו לגזים.
* ברז שער - ברז זה מורכב מדסקת שער שתנועתה בניצב לזורם (ולכן תנועתה לא מושפעת מלחץ הזורם). הדסקה יכולה לנוע ממצב פתוח מלא למצב סגור וההפסד לחצים שלה הוא קטן יחסית במצבים של פתוח-מלא או סגור-מלא, בכל אחד מהמיקומים באמצע, הדסקה גורמת למערבולות ולכן להפסדי לחצי זרימה.

==ראו גם==
* אינטרפוץ

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שרברבות
קטגוריה:השקיה
קטגוריה:שסתומים
Apple II

Apple II
Apple II (נכתב לעיתים ][ Apple או // Apple) הוא המחשב האישי הפופולרי הראשון שיצרה חברת אפל מחשבים. הוא נחשב למחשב האישי הפופולרי הראשון בעולם. הוא יוצר על ידי סטיב ווזניאק.<ref></ref> המחשב הוא שדרוג ישיר של Apple I, שיוצר בייצור מוגבל עבור חובבי אלקטרוניקה. Apple I היה בעל מספר תכונות חלוציות שפותחו ב-Apple II והן אלו שעשו אותו להצלחה מסחרית.

בנוסף למחשב Apple II שתואר לעיל, השם Apple II מתייחס לסדרה של דגמי מחשבים אשר נוצרו ושווקו בעקבותיו והיו מבוססים על ארכיטקטורת חומרה דומה. מהבולטים שבהם ניתן למנות את ה Apple //e הפופולרי, Apple //c הקומפקטי ואת ה-llgs שהצטיין ביכולותיו בתחום הגרפיקה והצליל.

Apple II הוא המחשב האישי הפופולרי הראשון שיצרה חברת אפל

Apple II הוכרז ב-West Coast Computer Fair באפריל 1977<ref></ref> והיה לאחד המחשבים המוקדמים והמצליחים ביותר. השיפור העיקרי בדגם זה היה ממשק טלוויזיה מעודכן, שכלל את התצוגה בזיכרון ואיפשר לא רק תצוגה של מלל פשוט אלא גם גרפיקה ומאוחר יותר צבע. סטיב ג'ובס דחף לעיצוב המארז והמקלדת, על בסיס הרעיון שהמחשב צריך להיות שלם ומוכן להפעלה ישר מתוך הקופסה – רעיון שהיה זר וחדש לחלוטין לעולם המחשבים של התקופה. למחשב זה היו מספר דגמים שנמכרו, כשהדגם הפופולרי ביותר שודרג עם מספר שינויים קטן יחסית והושק בשנות התשעים של המאה העשרים. עד שנת 1993, שבה הפסיקו לייצר את המחשב, יוצרו בין 5–6 מיליון יחידות (כולל כ-1.25 מיליון יחידות של דגם Apple IIgs).

בסוף שנות השבעים ובתחילת שנות השמונים נמכרו תואמי אפל לא פחות משנמכרו מחשבי אפל מקוריים. אפל תבעה את היצרנים של תואמי אפל והוציאה רבים מהם מהשוק. עקב היעלמותם של מספר יצרנים גדולים, עלה מחיר המחשבים ובעקבות זאת הפכו תואמי IBM שהיו זולים ממחשבי אפל מקוריים לסטנדרט החדש של השוק.

ההצלחה של Apple II סייעה ביד אפל להגיע להנפקה לציבור בשנת 1980, והפכה את מנהלי החברה ורבים מעובדיה הראשונים לעשירים.

בשנות השמונים והתשעים היווה המחשב את הסטנדרט לבתי הספר האמריקאיים, וניתן למצוא אותו אף היום במספר מצומצם של כיתות. בנוסף שימש המחשב אנשי עסקים ומשפחות לאחר פרסום גרסה של הגיליון האלקטרוני, VisiCalc, שתמך תחילה רק במחשבי Apple II.

== פרטים טכניים ==
המחשב התבסס על מעבד 8 ביט מסוג MOS6502 בתדר 1 MHz. לדגמים השונים היה גודל זיכרון משתנה, כאשר במקסימום המחשב הגיע ל-48K. המחשב הגיע עם שפת התכנות BASIC צרובה בתוך ה-ROM שלו. ניתן היה לחבר לו כונני דיסקטים בגודל ¼5 אינץ' בקיבולת של 160K. ניתן היה לעשות שימוש בשני צדי הדיסקט על ידי הפיכתו. על מנת להשתמש בדיסקט היה צורך להעלות ממנו מערכת הפעלה. מערכת ההפעלה הייתה בסיסית ביותר ואיפשרה רק להסתכל בתוכן של דיסקט ולהריץ ממנו תוכניות. על מנת להעתיק קבצים היה צורך להעלות תוכנית חיצונית. מערכת ההפעלה המתקדמת ביותר הייתה Dos 3.3.

== ראו גם ==
* קומודור 64
* IBM PC
* מיקרו-מחשב

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחשבים אישיים
קטגוריה:מכשירי חברת אפל
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-1977
רמי דואני

רמי דואני (נולד ב-24 במאי 1987) הוא כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת הבלם.

== קריירה ==
דואני החל את הקריירה במחלקת הנוער של הפועל תל אביב, ובעונת 2006/2007 עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון, וכבר במהלך הקיץ שותף במשחקי גביע הטוטו של הקבוצה. במהלך העונה הפגינו שחקני ההגנה של הפועל תל אביב רמת משחק לא יציבה. כתוצאה מכך, החליט צוות האימון של הקבוצה לצרף לסגל באופן קבוע את דואני ואת המגן דני בונדר, כמו גם את הקשר ביברס נאתכו. ב-30 בדצמבר 2006 ערך דואני את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בניצחון 4–3 על הכח עמידר רמת גן. פחות מחודש לאחר מכן כבר פתח בהרכב לראשונה, בניצחון 2–0 על הפועל פתח תקווה, ולאחר מכן תפס מקום קבוע בהרכב הקבוצה. באותה עונה ערך דואני 30 הופעות במדי הפועל תל אביב בכל המסגרות (מתוכן 3 במסגרת גביע אופ"א), וכבש 2 שערים - הראשון בתיקו 1–1 מול הפועל כפר סבא, והשני בניצחון 3–0 בדרבי מול מכבי תל אביב במחזור הסיום של העונה. דואני פתח בהרכב הקבוצה בכל משחקי גביע המדינה בעונה זו, ובסיומה זכה עם הקבוצה בגביע לאחר ניצחון על הפועל אשקלון במשחק הגמר.

בעונת 2007/2008 שמר דואני על מקומו בהרכב הקבוצה, אך כבר בתחילת העונה התדרדרה הקבוצה לתחתית הטבלה, ולאחר הגעתו של המאמן אלי גוטמן איבד דואני את מקומו לטובת אלין טופוזאקוב, ובהמשך העונה שותף בעיקר כמחליף. בעונת 2008/2009 הושאל דואני לקבוצת הפועל כפר סבא מהליגה הלאומית, ובמדיה רשם 12 הופעות בכל המסגרות, וכבש שער אחד, מול מכבי אחי נצרת.

בעונת 2009/2010 חזר דואני לסגל הפועל תל אביב, אך לא קיבל דקות משחק מלבד שלושה משחקים בגביע הטוטו, ובחלון ההעברות של חודש ינואר 2010 הושאל למכבי אחי נצרת שנאבקה על ההישרדות בתחתית ליגת העל, אך לא הצליח לסייע לה להינצל מירידה לליגה הלאומית.

בעונת 2010/2011 חזר דואני להתאמן עם הפועל תל אביב, אך לא נכלל בסגל הקבוצה. במהלך העונה שותף דואני במשחק דרבי מול מכבי תל אביב בגביע הטוטו, מכיוון שהקבוצה התייצבה למשחק עם שחקני נוער ומחליפים. דואני כבש את השער הראשון במשחק שהסתיים בתיקו 3–3, אך לאחר מכן התברר שהוא שותף שלא כחוק, מכיוון שלא היה רשום בסגל הקבוצה בהתאחדות, ועל הפועל תל אביב נגזר הפסד טכני. בהמשך העונה נפצע דואני במהלך אימון ולא חזר לשחק עד תום העונה.

לקראת עונת 2011/2012 חזר דואני בהדרגה לאימונים מלאים והתאושש מהפציעה, ובחלון ההעברות של חודש ינואר 2012 שוחרר מהפועל תל אביב וחתם בהפועל פתח תקווה. דואני פתח בהרכב הקבוצה לראשונה במשחק מול הפועל חיפה, אך ארבעה ימים מאוחר יותר נפצע כבר בתחילת משחק גביע המדינה מול מ.ס. אשדוד. דואני לא שיחק בהמשך עונה זו, ובסופה שוחרר מהמועדון ולא חזר לשחק כדורגל מקצועני.

===נבחרת צעירה===
לזכותו של דואני 20 הופעות בנבחרת הנוער של ישראל, במדיה כבש 3 שערים. בנבחרת הצעירה של ישראל הופיע דואני לראשונה ב-10 בינואר 2007, במשחק נגד הנבחרת הצעירה של קפריסין. דואני היה שותף להופעותיה של הנבחרת הצעירה ביורו 2007 לנבחרות צעירות, ובסך הכל רשם 9 הופעות במדי הנבחרת הצעירה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://football.org.il/players/player/?player_id=14650 עמוד השחקן] באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני מכבי אחי נצרת
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:חדרה: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987
Apple I

Apple I
Apple I (ידוע גם כ-Apple-1) הוא אחד המחשבים האישיים המוקדמים ביותר בעולם. הוא יוצר על ידי חברת אפל ב-1976.

המכשיר עוצב ונבנה על ידי סטיב ווזניאק בחנייה המקורה של משפחתו של סטיב ג'ובס, חברו ושותפו של ווזניאק. ג'ובס הגה את הרעיון למכור את המחשב לציבור הרחב. ה-Apple I היה המחשב הראשון שיוצר על ידי חברת אפל, ולצורך מימון ייצורו, ג'ובס מכר את המכונית שהייתה ברשותו. המכשיר הוצג לראשונה באפריל 1976 בכנס בקליפורניה, ונמכר החל מיולי 1976 במחיר של 666.66 דולר אמריקאי.

בסה"כ יוצרו 200 יחידות של Apple I ונכון ל-2008 ידוע על כ-40 עד 50 יחידות שעדיין קיימות. בשנת 2013 נמכרה יחידה כזאת בכ-670 אלף דולר במכירה פומבית שנערכה בגרמניה. ב-2015 נמצא מחשב נוסף לאחר שהושלך למחזור.

המחשב עורר עניין אצל חובבי אלקטרוניקה בזכות פשטות הרכבתו, המעגל החשמלי שלו כלל רק 60 שבבים. אולם כדי ליצור מחשב שלם היה צורך בהרכבת המארז, המקלדת ומקור אנרגיה.

== ראו גם ==
* Apple II
* IBM PC

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחשבים חלוציים
קטגוריה:מכשירי חברת אפל
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-1976
ידידיה אדמון

[[לוחית זיכרון על ביתו של ידידיה אדמון ברח' מהר"ל 6 בתל אביב]]
ידידיה אדמון (גורוכוב) (5 בדצמבר 1894 – 2 באפריל 1982) היה מלחין ישראלי, ממניחי היסודות של הזמר העברי בראשית המאה ה-20, תוך שילוב אלמנטים אירופיים וחסידיים לצד אלמנטים ערביים. חיבר שירים רבים, ובהם עשרות שירי חגים, שנקלטו בקרב היישוב.
חתן פרס ישראל למוזיקה לשנת תשל"ד-1974.

== ביוגרפיה ==
נולד בשנת 1894 בדניפרופטרובסק שברוסיה (כיום באוקראינה), עלה לארץ ישראל בשנת 1906. למד במחזור הראשון של בית המדרש למורים בהנהלת דוד ילין. שר במקהלה של אברהם צבי אידלסון. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עבר עם משפחתו למצרים, שם התגייס לצבא הבריטי.

חזר לארץ בשנת 1919 והתחיל לעבוד בממשלת המנדט כמנהל חשבונות בכיר.
בשנת 1923 נסע לארצות הברית בשאיפה לפתח קריירת שירה. על כך הוא כותב באוטוביוגרפיה שלו:

בשנת 1926 חזר לארץ. אדמון חיבר את המוזיקה למחזה "אסתר המלכה" של קדיש יהודה סילמן, מתוכו השיר "שושנת יעקב צהלה ושמחה" שהפך לשיר עם, ומושר עד היום, בעיקר בפורים.

ידידיה אדמון היה פעיל מאוד בנושא זכויות היוצרים ומעמדם, והיה ממנסחי התקנון הראשון של אקו"ם ובשנת 1946 אף נבחר ליו"ר אקו"ם, תפקיד בו כיהן עד שנת 1958.

אשתו הראשונה של ידידיה אדמון-גורוכוב הייתה חנה גורכוב אדמון, להם נולדו שלושה ילדים. אשתו השנייה הייתה הפסנתרנית והמורה הנודעת לפסנתר אמה גורוכוב, להם נולדה ילדה אחת. אשתו השלישית אסתר אדמון, זמרת אופרה ומורה לפיתוח קול.

בשנת 1974 זכה ידידיה אדמון (גורוכוב) בפרס ישראל על מפעל חייו: תרומתו לזמר ולתרבות בארץ ישראל.

נפטר באביב 1982.
נקבר בבית עלמין הדרום.

על שמו נקרא רחוב בבאר שבע ובתל אביב (ברמת אביב).

== בין שיריו ==
"הביתה" ("ממזרח ומִים ומכל האפסיים"), שדמתי, עץ הרימון, הביתה, גמל גמלי, כך הולכים השותלים, שושנת יעקב, "על גבע רם על ראש התל" (גרסה עברית שכתב לוין קיפניס ל"חד גדיא"), הא לחמא עניא, בצאת ישראל, שמחה רבה, הנה מה טוב, וחג שבועות תעשה לך, סלינו על כתפינו, איל בן קרניים, הפלא ופלא (ומשה הכה על צור), אליעזר ורבקה (נערה טובה יפת עיניים).

==לקריאה נוספת==
* רחל בר-דוד, "שירי הזמר של ידידיה אדמון-גורוכוב (1894–1982)", "הארכיון למוזיקה ישראלית: תיעוד ומחקר, 3 (1990).
* חוברת האוסף משירי אדמון, בעריכת נחצ'ה היימן
* 
<div style="direction: ltr;">
* Y. Gorochov, ‘Some Aspects of Palestinian Music’, The Jewish Music Forum, 9 (1948), p. 18
</div>

== קישורים חיצוניים==

* 
* 
* ידידיה אדמון [http://nillydagan.com/מלחיני-משוררים-טבת-התשעה/1430-ידידיה-אדמון באסופת "מלחיני משוררים ישראלים"] בעריכת דודו אלהרר, האתר של נילי דגן

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למוזיקה
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:ראשי אקו"ם
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1894
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982
קטגוריה:יהודים בצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה
חוברה צפון-אפריקאית

חוברה צפון-אפריקאית
Chlamydotis undulata
חוברה צפון-אפריקאית (שם מדעי: Chlamydotis undulata) היא מין של עוף גדול ממשפחת החובתיים החי בצפון אפריקה והיא קרובתה של המין חוברה מדברית המצויה בישראל.

== מאפיינים ==
אורך גופה של החוברה הוא 60 ס"מ, ומוטת כנפיה היא 140 ס"מ. גבה של החוברה חום בהיר, בטנה לבנה ולצידי צווארה נמתח פס שחור. במעוף, ניתן להבחין באזורים שחורים וחומים על נוצות הכנף. הזכר והנקבה דומים אך הנקבה קטנה במעט וגבה אפור. לזכר ציצת ראש מפוארת, הזוכה לבלטה בתקופת החיזור. לחוברה אין קול (היא אילמת). לכל זכר טריטוריה מוגדרת, המתפרשת על פני קילומטרים רחבים.

מנהגי החיזור של החוברה מפותחים ובאביב יוצאים הזכרים בריקוד כלולות מיוחד, שבו הם רצים מרחקים ארוכים תוך שהם מתופפים ברגליהם, מניפים ראשם לאחור ומנפחים את נוצות החזה. אורחותיה של החוברה אינם ידועים לחלוטין.

החוברות אינן בררניות במזונן והוא כולל זרעים, חרקים וגם חולייתנים קטנים.

==תפוצה==
החוברה המדברית מקננת בצפון אפריקה ובאיים הקנריים. החוברה מעדיפה סביבה מדברית או חולית צחיחה בה היא מוסווית היטב בסביבתה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* ד"ר דפנה לביא, [http://www9.cc.huji.ac.il/snunit/heb_journals/aretz/27608.htm איזה צרות יש לחוברה?], טבע וארץ
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ניקולאוס יוזף פון-ז'אקווין
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1784
קטגוריה:חובתיים
קטגוריה:מרוקו: עופות
קטגוריה:הסהרה: בעלי חיים
קטגוריה:אלג'יריה: עופות
שריר הסוליה

שריר הסוליה (TA: Musculus soleus) הוא שריר רחב ושטוח הנמצא בחלקה האחורי של השוק. שמו ניתן לו בזכות הדמיון בצורתו לדג הסולית השטוח. יש המסווגים את שריר הסוליה ביחד עם שריר הסובך כשריר יחיד בשם שריר הסובך השלש ראשי.

שריר הסוליה הוא כופף כפי עיקרי של הקרסול הפועל בעת פעולות כגון הליכה ועמידה. הרכב השריר העשיר בסיבי שריר איטיים מאפשר לשריר לתפקד כמייצב של הקרסול, המונע נפילה קדימה. לשריר תפקיד נוסף ומשמעותי במערכת ההחזר הוורידי, שכן כיווציו פועלים כמשאבת שריר ומניעים דם ורידי מחלקם התחתון של הרגליים לכיוון הלב.

== תיאור ==
שריר הסוליה ממוקם במדור האחורי השטחי של השוק.

תחילתו של השריר בחלקו האחורי של ראש השוקית, בחלקו האחורי של הרבע העליון של גוף השוקית, בקו הסוליה ובגבול התיכון של השוקה.

חלקו התחתון של השריר נאחז בעצם העקב דרך גיד אכילס.

== עצבוב ==
שריר הסוליה מעוצבב על ידי שורשי העצב של העצה הראשון והשני (S1, S2) דרך עצב השוקה.

== תמונות נוספות ==
<gallery>
קובץ:Gray259 he.png|עצמות השוק הימנית במבט אחורי. מסומנים באדום אזורי אחז של שרירים.
קובץ:Gray1239.heb.PNG|אנטומיה טופוגרפית של גפה תחתונה
</gallery>

== ראו גם ==
* אנטומיה - מונחים

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שרירי הגפיים התחתונות
המגיד

אליעזר ליפמן זילברמן, עורכו הראשון של "המגיד"
[[דוד גורדון, עורכו של המגיד]]

"המגיד" היה שבועון עברי, אחד הראשונים בתולדות העיתונות העברית (קדמו לו עלונים תורניים כמו פרי עץ חיים מאמסטרדם, או עלונם של משכילי גרמניה המאסף). המגיד יצא לאור בין השנים 1856–1903, תחילה בעיר ליק שבפרוסיה המזרחית, ואחר כך בברלין, בקרקוב ובווינה.

בין השנים 1856–1880 נערך "המגיד" על ידי אליעזר ליפמן זילברמן ודוד גורדון, בין 1880 לשנת 1886 על ידי דוד ודב גורדון, ובין 1890-1886 בידי דב גורדון בלבד. בשנת 1890 העביר יעקב שמואל פוקס (פוכס) את העיתון מברלין לקרקוב והיה לעורכו, עד שבשנת 1896 מינה לעורך את שמואל מנחם לאזר שערך את העיתון עד ל-1903, עת פוקס הסתבך, נאלץ לעזוב את קרקוב ולסגור את העיתון.

הגיליון הראשון של "המגיד" יצא לאור ביוני 1856, לפני חג השבועות, בעיר ליק שבפרוסיה המזרחית (Lyck; כיום אֶלְק (Ełk) בצפון-מזרח פולין). המילה "עיתון" טרם נוצרה (אליעזר בן-יהודה יצר אותה ב-1891), ולכן תואר "המגיד" כ"מכתב קורות הימים". בעמודו הראשון התנוססה ההבטחה:

בגיליון הראשון הפציר העורך במתנדבים לשלוח ידיעות לעיתון: .

דוד גורדון, עורכו השני של המגיד ומתומכי "חיבת ציון", הפך את העיתון לאחת הבמות החשובות של תנועת ההשכלה היהודית במזרח אירופה, ושל התיישבות בארץ ישראל. גליונות העיתון הגיעו גם לצפון אפריקה. ממרוקו, תוניסיה ואלג'יריה נשלחו ופורסמו כתבות בעיתון אשר מדווחות על מצב היהודים ועל מצב המלחמה באזור.<ref></ref>

לאחר מותו של דוד גורדון בשנת 1886 ירדה קרנו של העיתון.

==ראו גם==
* המליץ
* הצפירה

==לקריאה נוספת==
* גדעון קוץ, חדשות וקורות הימים, מחקרים בתולדות העיתונות והתקשורת העברית והיהודית, ירושלים: הספרייה הציונית - אוניברסיטת תל אביב, 36 - 70.
* חיים תורן, 'המגיד – השבועון העברי הראשון ועורכו דוד גורדון', אנך: במה לספרות מחשבה ואמנות (תל אביב: תשי"ד), 232–245.
* יצחק רפאל, 'ממכתבי אליעזר ליפמן זילברמן', סיני פב, ג/ד (תשל"ח), 180–184.
* ש' צבי שכטר, '"המגיד" ורעיון שיבת-ציון בשנות השישים של המאה הי"ט', מחקרים בתולדות עם-ישראל וארץ-ישראל 5 (תש"ם), 219–230.
* יוסף שלמון, 'דוד גורדון ועיתון "המגיד" : חילופי עמדות ללאומיות היהודית, 1860–1882', ציון מז, ב (תשמ"ב), 164–145.

==קישורים חיצוניים==

* [http://web.nli.org.il/sites/JPress/Hebrew/Pages/Hamegid.aspx המגיד], באתר "עיתונות יהודית היסטורית" של הספרייה הלאומית
* אבנר הולצמן, 
* אבנר הולצמן, 
* 
* מנוחה גלבוע, [https://web.archive.org/web/20091122181318/http://jnul.huji.ac.il/dl/newspapers/hamagid/html/hamagid.pdf המגיד], בלקסיקון העיתונות העברית במאות השמונה-עשרה והתשע-עשרה
* 
* , 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונות בעברית
מגיד
קטגוריה:יהדות מזרח אירופה
צ'אד צ'אנינג

צ'אד צ'אנינג (נולד ב-31 בינואר 1967) הוא מתופף וגיטריסט אמריקאי, חבר להקת "נירוונה" בעבר. 

בגיל צעיר עבר צ'אנינג תאונה בשיעור התעמלות בבית-הספר, שבעקבותיה עבר שמונה ניתוחים ונזקק לחמש שנים של החלמה. בעקבות זאת קנו לו הוריו גיטרת בס, שבנגינה בה העביר את זמנו. כשהתחבושת הגבס שלרגליו הוסרה, קנו לו הוריו מערכת תופים כדי לסייע לרגליו להתחזק. צ'אנינג למד במהרה את הנגינה בתופים, ובהמשך החל להופיע במועדונים מקומיים.

לפני שהצטרף לנירוונה היה צ'אנינג חבר בלהקות "טיק דולי רואו" (Tic Dolly Row) ו"מיינד סירקוס" (Mind Circus).

בשנת 1988 הצטרף צ'אנינג לנירוונה, לצד קורט קוביין וקריסט נובוסליץ'. צ'אנינג שימש מתופף בהקלטת האלבומים "Bleach" ו-"Incesticide", וכמו כן במספר שירים נוספים שהוציאה הלהקה לאור. ב-1990 פרש מהלהקה בשל מחלוקות יצירתיות, כתוצאה מהחלטה משותפת של חבריה. את מקומו בלהקה תפס דייב גרוהל לאחר תקופת חיפושים ארוכה.

בשנת 2004 נכללה במארז התקליטורים "With the Lights Out" הקלטה של חזרה שערכה נירוונה בדצמבר 1988, ובה צ'אנינג מנגן על התופים.

לאחר שעזב את נירוונה, ניגן צ'אנינג במספר להקות, בחלקן בתופים ובחלקן בגיטרה: "פייראנטס" (Fireants), "המתודיסטים" (The Methodists), "איסט אוף דה אקווייטור" (East of the Equator), "רדבאנד" (Redband) ו"ביפור קארס" (Before Cars).

==דיסקוגרפיה==
===עם נירוונה===
*Bleach (1989)
*Incesticide (1992)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:נירוונה
קטגוריה:מתופפים אמריקאים
קטגוריה:גיטריסטים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1967
אקסטזי (ספר)

אקסטזי (באנגלית: Ecstasy: Three Tales of Chemical Romance) הוא ספרו הרביעי של הסופר הסקוטי ומחבר הספר טריינספוטינג, אירווין וולש. אקסטזי איננו סיפור אחד אלא אוסף של שלוש נובלות המספרות את סיפורם המטורף ועתיר הסמים, מין ביזארי ומוזיקה אלקטרונית של גיבוריו הבריטים.

==שלוש הנובלות==
==="לוריין הולכת לליווינגסטון"===
רבקה נבארו היא סופרת של רומנים זולים על התקופה הוויקטוריאנית הסובלת מעודף משקל. בעלה הוא איש בוגדני, חלקלק וחובב הימורים אשר שואב את כספה ואת שמחת החיים שלה. במקביל, הוא עצמו מעורב בפרשה ביזארית בה הוא, כעובד במכון הפתולוגי, מספק גופות למטרת הנאה מינית למנחה טלוויזיה מפורסם. כשנבארו לוקה בשבץ, בעלה חושש לאווזה המטילה ביצי זהב ודואג להצמיד אליה מטפלת צמודה - לוריין. לוריין, אחות חובבת מוזיקת ג'אנגל נחלצת לעזרתה והשתיים רוקמות תוכנית שבסופה יתנקמו בבעל הבוגדני.

==="המזל תמיד מתחבא"===
דייב ת`ורנטון הוא בריון כדורגל אשר חייו סובבים בין כדורגל, מכות עם אוהדי כדורגל אחרים, שתייה אינטנסיבית של אלכוהול ופורקן מיני על מלון בעל חורים. כאשר הוא פוגש את סמנת'ה וורת'ינגטון, יפהפייה שנולדה נטולת ידיים כתוצאה מהתרופה הטרטוגנית תלידומיד, השניים יוצאים למסע נקמה רצחני במשווק התרופה אשר מסתתר בגרמניה.

==="הבלתי מובסים"===
הבלתי מובסים מספר את סיפור אהבתם של לויד, קלאבר מזדקן חובב סמים ומוזיקת האוס והת'ר הנשואה ללא אושר לגבר מהפרברים חובב דייר סטרייטס. השניים נפגשים במועדון ואהבה מונעת סמים ניצתת ביניהם, אך המצב מסתבך כאשר הת'ר דורשת מלויד לוותר על הסמים על מנת להוכיח את אהבתו האמיתית.

בניגוד לשתי הנובלות הקודמות אשר כתובות במבט על, נובלה זו כתובה באותו סגנון שנכתב טריינספוטינג - כמונולוגים של שני הגיבורים.

==השפעות תרבותיות==
הלהקה "מיי כמיקל רומנס" נקראת על שם כותרתו האנגלית של הספר.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.spikemagazine.com/spikeecs.php ביקורת] במגזין "ספייק" (אנגלית)
* [https://web.archive.org/web/20070928210925/http://www.booknetshop.co.il/prodtxt.asp?id=1052&perur=2&t=14&c=517 על הספר] באתר צומת ספרים
*
* 

קטגוריה:נובלות
קטגוריה:ספרי 1996