הרעלת הבירה ההמונית במוזמביק

הרעלת בירה המונית במוזמביק הייתה אירוע הרעלה המונית שהתרחש ב-9 בינואר 2015, במהלך טקסי קבורה בשתי עיירות במחוז טטה (Tete) שבמוזמביק, בעקבות שתיית בירה מתוצרת מקומית. ההרעלה, שהתרחשה בעקבות זיהום של קמח תירס (המהווה מרכיב עיקרי בבירה המקומית) בחיידקי Burkholderia gladioli מתת-המין cocovenenans, גרמה לאשפוזם של 232 בני אדם ולמותם של 75.

==הרעלה==
[[גבר אפריקאי שותה בירה מתוצרת מקומית (1967)]]
ב-11 בינואר 2015 דיווח רדיו מוזמביק על 69 בני אדם שנספו ועל עוד 196 שאושפזו לאחר השתתפותם בטקסי קבורה בעיירות צִ'יטִימַה (Chitima) וסוׂנְגּוֹ (Songo). למחרת מספר המאושפזים ירד ל-169 וב-13 בינואר ל-35, אולם במקביל מניין הנספים עלה ל-72.

לאחר בדיקה ראשונית עלה כי כל מי שנפגע באירוע צרך במידה זו או אחרת בירה מתוצרת מקומית שנהוג להגישהּ במהלך טקסי הקבורה המסורתיים. כל מי שהפגין את סימני ההרעלה התלונן על תסמינים זהים אשר כללו: שלשול, כאבי שרירים והתכווצויות חריפות בבטן. בסך הכל מתוך 256 המשתתפים בטקסי הקבורה, 232 לקו בתסמיני ההרעלה, ומתוכם נפטרו 75.

==חקירת המקרה==
המבנה הכימי של חומצה בונגקרקית (Bongkrek acid) - אחת משני הרעלנים שנמצאו בקמח התירס ששימש להכנת הבירה]]
המבנה הכימי של טוקסופלבין (Toxoflavin) - אחד משני הרעלנים שנמצאו בקמח התירס ששימש להכנת הבירה
במהלך החקירה האפידמיולוגית הרשמית הועלו שתי השערות מרכזיות בדבר מקור ההרעלה המסתורית. אל שתיהן התייחסו הרשויות במדינה כאל אירוע טרור, או לחלופין כאל אירוע פלילי:
* הרעלה באמצעות מיץ מרה של תנינים - מיץ המרה, שמקורו בתניני היאור, מוכר במוזמביק בשם Nduru, שם הוא משמש בתור תרופה עממית ולעיתים בתור נשק. ברפואה העממית המקומית מתייחסים לחומר זה כאל רעל פוטנציאלי שעלול לגרום למוות כאשר הוא נלקח במינונים לא נכונים.
* גליקוזידים של הלב - תרכובות גליקוזידיות (דיגוקסין ודיגיטוקסין) ניתנות להפקה מן הצמח אצבעונית ארגמנית. אמנם יבשת אפריקה לא נחשבת לתחום תפוצתו הטבעית, קיימים אזורים אליהם הובא על ידי האירופאים. בריכוזים גבוהים שני החומרים הפעילים בצמח מובילים להרעלה ובסופו של הדבר למוות.
שתי השערות אלה לא עמדו במבחן המציאות; בעוד שמיץ המרה של תנינים נחשב במוזמביק לרעיל, לאמיתו של דבר הוא איננו רעיל כלל. אבקת מרה של תנינים מיוצאת באופן קבוע מאפריקה למזרח אסיה לצורכי רפואה סינית, וניסויים שנערכו על עכברים שללו את היותו רעיל ליונקים. מאידך, דוגמאות של הבירה ומרכיביה וכן של דם המאושפזים והנספים נשלחו אל המעבדה בבית החולים המרכזי במפוטו, בירת מוזמביק, שם נשללה כל נוכחות של דיגוקסין ודיגיטוקסין. לאחר בדיקה נוספת בארצות הברית התגלו חיידקי Burkholderia gladioli מתת-המין cocovenenans על שני רעלניו - חומצה בּוֹנְגְּקְרֶקִית (:en:Bongkrek acid) וטוֹקְסוֹפְלָבִין (:en:Toxoflavin) בשאריות הבירה וקמח התירס, שמהווה את אחד ממרכיביה.

===חומצה בונגקרקית===
חומצה בונגקרקית היא רעלן חזק ביותר בתהליך הנשימה התאית. הרעלן חוסם לגמרי את תהליך שחרור מולקולות ה-ATP מהמטריקס המיטוכונדריאלי וגורם בכך לעצירה מוחלטת בפעילות ATP סינתאז. מחקרים אף דירגו רעלן זה כחזק יותר מהציאניד, אשר גם הוא פוגע בתהליך הנשימה התאית.
הרעלות מרעלני Burkholderia gladioli מתת-המין cocovenenans תועדו זה מכבר בדרום-מזרח אסיה ובמיוחד במרכז ג'אווה שבאינדונזיה, שם הן מתרחשות כתוצאה מאכילת טמפה בונקרק (מאכל סויה שמעורבב בתהליך הכנתו עם פרי הקוקוס (ציפת פרי הקוקוס נוטה להזדהם בחיידקים מתת-מין זה ולגרום להרעלה בעת אכילתה).

צוות החקירה הממלכתי הגיע למסקנה כי שיטפון שפקד את האזור גרם להצפה שהובילה לריקבון מאגרי קמח התירס ולזיהומם בתת-מין זה של חיידקים. תושבי האזור סברו כי חרף אי התאמתו של הקמח לאכילה, הוא עדיין ראוי לבישול של הבירה. בנוסף לכך נחשף קשר ישיר בין כמות צריכת הבירה לחומרת ההרעלה, שכן משתתפי טקסי הקבורה שצרכו מעט מאוד בירה (כ-50 מ"ל) היו בין 24 האנשים שלא לקו בתסמיני ההרעלה כלל.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפריקה: בריאות ורפואה
קטגוריה:מוזמביק: היסטוריה
קטגוריה:היסטוריה של הבירה
קטגוריה:אפריקה: אסונות
קטגוריה:2015