OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מוחמד עמורה

מוחמד אל-אמין עמורה (בערבית: محمد الأمين عمورة; נולד ב-9 במאי 2000 בג'יג'ל שבאלג'יריה) הוא כדורגלן אלג'יראי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת וולפסבורג מהבונדסליגה הגרמנית בהשאלה מרויאל אוניון סן-ז'ילואז ובנבחרת אלג'יריה.

== קריירת מועדונים ==
עמורה גדל במחלקת הנוער של ES סטיף מליגת העל האלג'יראית. ב-17 בפברואר 2020 ערך עמורה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-83 והבקיע שער בניצחון 3-0 על בורג' בועריריג' במסגרת המחזור ה-18 בליגה לעונת .

לקראת עונת חתם עמורה בלוגאנו מליגת העל השווייצרית. ב-17 בספטמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 1-0 על נשאטל גזמאקס במסגרת הסיבוב השני של הגביע השווייצרי. ב-23 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בתיקו 1-1 נגד גראסהופרס ציריך במסגרת המחזור השביעי. ב-2 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-0 על לוזאן במסגרת המחזור התשיעי בליגה.

ב-17 באוגוסט 2023 הצטרף לרויאל אוניון סן-ז'ילואז מליגת העל הבלגית בחוזה לארבע שנים.

ב-21 בספטמבר 2023 כבש את שערו הבכורה במדי הקבוצה בתיקו 1-1 מול טולוז במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית.

בסך הכול הוא כבש בעונה זו 22 שערים ב-45 הופעות במדיה בכל המסגרות.

ב-8 ביולי 2024 הצטרף בהשאלה עם אופציה לרכישה לוולפסבורג הגרמנית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-17 ביוני 2021 ערך עמורה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלג'יריה, כשהוא מבקיע ארבעה שערים בניצחון 5-1 על נבחרת ליבריה במשחק ידידות.

נכלל בסגל נבחרת אלג'יריה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אלג'יראים
קטגוריה:קשרי כדורגל אלג'יראים
קטגוריה:כדורגלני לוגאנו
קטגוריה:כדורגלני רויאל אוניון סן-ז'ילואז
קטגוריה:כדורגלני וולפסבורג
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אלג'יריה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:ספורטאים זרים בשווייץ
קטגוריה:ספורטאים זרים בבלגיה
קטגוריה:ילידי 2000
קארל טייקה

קארל אלברט הרמן טייקה (בגרמנית: Carl Albert Hermann Teike; 5 בפברואר 1864, שטטין – 28 במאי 1922, לנדסברג אן דר ורתה) היה מלחין גרמני שכתב מעל ל-100 מארשים.

==ביוגרפיה==
קארל טייקה נולד בשטטין (אז חלק של האימפריה הגרמנית) למשפחת נפח. הוא היה הרביעי בין 14 ילדי המשפחה. בגיל 14 הוא התחיל ללמוד מוזיקה ובמיוחד נגינה בקרן יער. לאחר שנתיים של לימוד הוא התקבל כנגן בתזמורת.

בגיל 19 קארל טייקה התנדב לצבא האימפריה הגרמנית ושירת כנגן תזמורת ביחידה שהוצבה באולם. לאחר שלוש שנות שירות הוא התאכזב מהשרות הצבאי והשתחרר. הוא התחיל לעבוד במשטרת אולם והתחתן. בשנת 1895 הוא עבר למשטרת פוטסדם. באותה תקופה בפוטסדם היה ממוקם ארמון הקיסר.

בשנת 1908 בעקבות החמרת במצבו הבריאותי קארל טייקה עזב את המשטרה והחל לעבוד בדואר של לנדסברג אן דר ורתה. הוא נפטר בשנת 1922. בשנת 1939 אחד מכיכרות העיר קיבלה שם Carl-Teike-Platz.

בהתאם למקום מגוריו, תקופת פעילותו מחולקות ל-3 תקופות. בתקופת "אולם" הוא כתב את היצירה המפורסמת Alte Kameraden. בפוטסדם היו מוצבות יחידות מובחרות של האימפריה. בהתאם לנהוג באותה תקופה, כל מעבר של יחידה צבאית בעיר הייתה מלווה בתזמורת. באותה תקופה הוזמנו אצל טייקה יצירות מארש רבות.

יצירותיו זכו בפופולריות גם מחוץ לגבולות האימפריה הגרמנית בשנת 1914 הוא קיבל הזמנה לכתיבת מארש עבוד משטרת ניו יורק.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20100625235337/http://marchdb.net/wiki/index.php?title=Carl_Albert_Hermann_Teike קורות חיים ורשימת יצירות]

קטגוריה:מלחינים גרמנים
קטגוריה:מנצחים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1864
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1922
PyQt

PyQt היא ספרייה בשפת התכנות פייתון לצורך שימוש בערכת כלי התצוגה Qt, אשר זמינה במספר מערכות הפעלה שונות.

הספרייה פותחה על ידי פירמת המחשוב הבריטית "RiverBank Computing", ומופצת כקוד פתוח תחת רישיון GPL. היא תומכת במערכת ההפעלה Microsoft Windows וכן במספר מערכות הפעלה מבית UNIX, שביניהן לינוקס ו-MacOS.

PyQt מממשת כ-440 מחלקות ויותר מ-6000 פעולות, שביניהן:
* סט נרחב של כלים לפיתוח GUI.
* מחלקות שמאפשרות לגשת למסדי נתונים של SQL, כגון ODBC, MySQL, SQLite, Oracle, PostgreSQL.
* QScintilla, עורך טקסט בעל כלים נרחבים שמבוסס על ספרית Scintila.
* מהדר של XML.
* תמיכה ב-SVG.
* Qt-Designer - תוכנה שמאפשרת יצירה של ווידגטים (כגון כפתורים, תוויות, תיבות טקסט, וכו') באמצעות גרירה והזזה שלהם (לאחר מכן ניתן להמיר את התוצר לקוד בפייתון).

== גרסאות ==
גרסה 4 של PyQt תומכת הן ב-Qt 4 והן ב-Qt5. לעומת זאת, גרסה 5 של PyQt תומכת רק ב-Qt 5, והוסרה בה התמיכה בפיצ'רים שהגיעו לסיומם ב-Qt 5.

== תוכנות שמשתמשות ב-PyQt ==
להלן מספר תוכנות ראויות לציון אשר משתמשות ב-PyQt:
* Anki - תוכנה לשינון מידע באמצעות כרטיסים.
* Calibre - תוכנה לניהול ספרים אלקטרונים
* Eric Python IDE - סביבת פיתוח משולבת לשפת התכנות פייתון
* fman - מנהל קבצים חוצה פלטפורמות
* Frescobaldi - עורך לקובצי מוזיקה מסוג LilyPond
* Kodos - דיבאגר של ביטויים רגולריים בפייתון.
* Leo - עורך טקסט לתכנות
* Ninja-IDE - סביבת פיתוח משולבת בעלת קוד פתוח וניתנת להרחבה, לשפת התכנות פייתון.
* OpenShot - תוכנה לעריכת וידאו.
* Orange - תשתית לכריית מידע ותצוגה שלו.
* Puddletag - עורך סאונד חוצה פלטפורמות בעל קוד פתוח, מסוג ID3 tag editor.
* QGIS - תוכנת דסקטופ חינמית לצפייה, עריכה, וניתוח של מידע גאוגרפי.
* qt-recordMyDesktop - תצוגה גרפית לתוכנה recordMyDesktop.
* Spyder - סביבת פיתוח משולבת בפייתון, לצורך data science.
* TortoiseHg - תצוגה גרפית לתוכנת Mercurial.
* Veusz - כלי לסרטוט מדעי.

== תוכנית Hello World ==
תוכנית Hello World פשוטה ב-PyQt5:<syntaxhighlight lang="python">
#! /usr/bin/env python3
# Character Encoding: UTF-8
#
# Here we provide the necessary imports.
# The basic GUI widgets are located in QtWidgets module.
import sys
from PyQt5.QtWidgets import QApplication, QWidget

# Every PyQt5 application must create an application object.
# The application object is located in the QtWidgets module.
app = QApplication(sys.argv)

# The QWidget widget is the base class of all user interface objects in PyQt5.
# We provide the default constructor for QWidget. The default constructor has no parent.
# A widget with no parent is called a window.
root = QWidget()

root.resize(320, 240) # The resize() method resizes the widget.
root.setWindowTitle("Hello, World!") # Here we set the title for our window.
root.show() # The show() method displays the widget on the screen.

sys.exit(app.exec_()) # Finally, we enter the mainloop of the application.
</syntaxhighlight>
דוגמה לתוכנית Hello World ב-PyQt5 (התצוגה שונה בין מערכות הפעלה)

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:פייתון
קטגוריה:תוכנה חוצת פלטפורמות
פיסטול (מיני-סדרה)

פיסטול (באנגלית: Pistol) היא מיני-סדרה דרמטית ביוגרפית, שנוצרה על ידי קרייג פירס ובוימה על ידי דני בויל עבור רשת FX.

== עלילה ==
הסדרה מבוססת על זיכרונותיו של סטיב ג'ונס, הגיטריסט האגדי של להקת סקס פיסטולס, שהיה ממוביליה של מהפכת הפאנק בבריטניה. הסדרה מתארת את עלייתה של הלהקה לגדולה ושמצה.
חברי הלהקה מימין לשמאל: פול קוק, גלן מטלוק, ג'ון ליידון וסטיב ג'ונס
הסקס פיסטולס (באנגלית: "Sex Pistols" ; בעברית: אקדחי הסקס) היא להקת פאנק רוק בריטית אשר הוקמה בלונדון בשנת 1975. היא הייתה אחת מחלוצות סגנון הפאנק רוק במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20. אף על פי שבמקור התקיימה שנתיים וחצי בלבד, במהלכן הפיקה רק ארבעה סינגלים ואלבום אולפן אחד, היא נחשבת לאחת מהלהקות המשפיעות ביותר בהיסטוריה של מוזיקת רוק ולאחת מחלוצות ז'אנר הפאנק.

הסדרה הוקרנה לראשונה ברשת הסטרימינג הולו ב-31 במאי 2022.

== שחקנים ודמויות ==
* טובי וולאס בתפקיד סטיב ג'ונס
* אנסון בון בתפקיד ג'וני רוטן
* לואי פרטרידג' בתפקיד סיד וישס
* ג'ייקוב סלייטר בתפקיד פול קוק
* כריסטיאן ליס בתפקיד גלן מטלוק
* דילן לוולין בתפקיד וולי נייטינגייל
* סידני צ'נדלר בתפקיד כריסי היינד
* אמה אפלטון בתפקיד ננסי ספונגן
* מייזי ויליאמס בתפקיד פמלה רוק
* תומאס סאנגסטר בתפקיד מלקולם מקלארן
* טלולה ריילי בתפקיד ויויאן ווסטווד
* איריס לאו בתפקיד סו קאטוומן
* זאכרי גולדמן בתפקיד בילי איידול
* לורן מקפדיין בתפקיד ג'וליאן טמפל
* טום פורבס - בתפקיד נואל מונק

== הפקה ==
לסדרה, שיצר קרייג פירס, הוזמנו שישה פרקים מרשת FX בינואר 2021, כאשר דני בויל ביים את כל ששת הפרקים. טובי וולאס לוהק לגלם את דמותו של גיטריסט הלהקה סטיב ג'ונס, אנסון בון לוהק לתפקיד ג'וני רוטן ולואי פרטרידג', לוהק לתפקיד תפקיד סיד וישס סולן הלהקה.

לתפקידי משנה לוהקו מייזי ויליאמס,<ref></ref> תומאס סאנגסטר, טלולה ריילי ואיריס לאו.<ref></ref>

==מאבק משפטי על זכויות מוזיקה==
בשנת 2021, בזמן שהסדרה עדיין הייתה בשלבי ההפקה, סולן הסקס פיסטולס, ג'ון ליידון מתח ביקורת על הסדרה וכינה אותה בכינויים פוגעניים. זמן קצר לאחר מכן, הוא הגיש תביעה נגד חברי הלהקה לשעבר, סטיב ג'ונס, פול קוק, גלן מטלוק ומנהלי העיזבון של סיד וישס, על מנת למנוע שימוש במוזיקה של הלהקה בסדרה. ב-23 באוגוסט 2021, פורסם שליידון הפסיד במאבק המשפטי ובית המשפט התיר להשתמש במוזיקה של הלהקה בסדרה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על זמרים ומוזיקאים
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סקס פיסטולס
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
איפה אנה פרנק

איפה אנה פרנק (באנגלית: Where Is Anne Frank) הוא סרט אנימציה משנת 2021 שביים במאי הקולנוע הישראלי ארי פולמן.<ref></ref> הסרט הוצג מחוץ לתחרות בפסטיבל קאן בשנת 2021<ref></ref><ref></ref> ופתח את פסטיבל הקולנוע ירושלים.

הסרט מגולל מנקודת מבט חדשה את ההיסטוריה של הילדה היהודייה-גרמנייה אנה פרנק, שכתבה יומן בזמן שהסתתרה באמסטרדם במהלך מלחמת העולם השנייה. היומן של אנה פרנק, שיצא לאור כספר שנתיים לאחר מותה בשנת 1945 במחנה הריכוז ברגן-בלזן, הפך למפורסם בעולם. בעקבות פרסום היומן, הפכה אנה פרנק לסמל עולמי לקורבנות האנטישמיות והנאציזם. הסרט מראה שההיסטוריה של אנה פרנק לא נוגעת רק לעבר, אלא גם להיום.<ref></ref>

== עלילה ==
הדמות הראשית בסרט היא לא אנה פרנק, אלא קיטי, החברה הדמיונית שפרנק כתבה לה את יומנה. בסרט, "קיטי היקרה" יוצאת מהיומן, מתעוררת לחיים ולוקחת את הצופים למסע משלה כדי לגלות את סיפורה של פרנק ומשמעות יומנה. בתהליך מתעסקים לא רק בנושאים היסטוריים כגון עליית הנאציזם, החיים באגף הסודי וההיסטוריה של השואה, אלא גם בנושאים אקטואליים כמו זכויות אדם ופליטים.<ref></ref>

== הפקה ==
הסרט היה יוזמה של קרן אנה פרנק (באנגלית: "Anne Frank Fonds", ארגון ללא מטרות רווח שהוקם על ידי אביה של אנה, אוטו פרנק, בשנת 1963), והוא פותח בשיתוף עם אונסק"ו, ועידת התביעות, קרן זיכרון השואה וארגונים שונים אחרים.<ref></ref>

לעבודה על הסרט קדמה יצירת הספר "אנה פרנק: היומן הגרפי" המהווה עיבוד ויזואלי ליומן המקורי, אותו יצר פולמן עם המאייר דוד פולונסקי, שהיה גם שותף לשלב הפיתוח שקדם להפקה אך פרש לפני תחילתה. פולמן שב לעבוד עם במאי האנימציה יוני גודמן איתו הוא משתף פעולה מאז ואלס עם באשיר. על ניהול מחלקת העיצוב הופקדה המאיירת לנה גוברמן.

הסרט משלב טכניקה של אנימציה דו־ממדית דיגיטלית עם עבודת רקעים בטכניקת סטופ מושן. בהפקת הסרט השתתפו כ-15 אולפנים ברחבי העולם, ביניהם סטודיו שהוקם בירושלים והסטודיו הראשי ביפו.

== ביקורות ==
הסרט זכה בעיקר לביקורות חיוביות מהמבקרים, וקיבל דירוג של 80% ב-Rotten Tomatoes על סמך ביקורות של 50 מבקרים, עם דירוג ממוצע של 6.90/10.<ref></ref>

הסרט התקבל בעיקר בחיוב על ידי המבקרים. לפי עיתון "הגרדיאן": "סיפורה של אנה פרנק ויומנה מסופר שוב בסרט האנימציה הלוהט, הלבבי והנפלא מבחינה ויזואלית".<ref></ref> על פי הוליווד ריפורטר, הסרט "איפה אנה פרנק" מבטא את עצבותו הבלתי נתפסת של הסיפור ברהוטות ורגישות.<ref></ref> הדדליין (הוליווד) כתב: "המצאה של סיפור שלם של אנה פרנק שאמורה להדהד בלב הקהל הצעיר שאליו הוא מכוון".<ref></ref>

מבקר הקולנוע של "הארץ" אורי קליין כתב: "סרט האנימציה מציג מסר ברור ולא מורכב, ונראה כמו תרגיל ביצירת קולנוע היסטורי. עם זאת הוא ראוי לצפייה, בגלל האנימציה המרשימה ובשל היותו פרק נוסף ביצירה של קולנוען אמיץ, מוכשר ושאפתני".

== ראו גם ==
* אנה פרנק: היומן הגרפי - ספר קומיקס מאת פולמן ודוד פולונסקי

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי הנפשה צרפתיים
קטגוריה:סרטים צרפתיים
קטגוריה:סרטים הולנדיים
קטגוריה:סרטי הנפשה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטים בלגיים
קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטים על אנה פרנק
קטגוריה:סרטים עם עלילה לא ליניארית
מפולות השלגים באפגניסטן (2012)

מפולת השלגים באפגניסטן הוא אסון טבע שהתרחש ב-4 במרץ 2012 במחוז בדח'שאן שבצפון מזרח אפגניסטן. במהלכו, אירעו לפחות שלוש מפולות שלגים, כשאחת מהן מחקה לחלוטין כפר קטן שאכלס 200 אנשים, ופגעה בשני כפרים נוספים.<ref name=AFP></ref> 50 גופות של תושבי הכפר נמצאו, ו-150 נוספים מוגדרים כנעדרים.<ref name=AP></ref><ref name=NYTimes></ref>

רוב הבניינים בכפר, שבו התגוררו 24 משפחות, נבלעו לחלוטין בשלג. החל מ-7 במרץ אושרו מותם של 50 בני אדם, כשנותרו 7 ניצולים בלבד.<ref name=NYTfollowup></ref> מבין הניצולים, שלושה יצאו לשאוב מים בזמן המפולת, וכך נותרו ללא פגע. שבעה אנשים נוספים נמצאו חיים בכפר לאחר המפולת, אך שלושה נספו עקב חוסר בטיפול רפואי. שאר הניצולים נלקחו לטיפול בבית החולים הקרוב, בטג'יקיסטן. ההערכה הייתה שרוב תושבי העיירה הנעדרים או כולם מתו.<ref name=Sky></ref>

הכפר שנפגע מהמפולת היה כה נידח עד שעבר יום שלם עד שהבשורה על האסון הגיעה לפזבאד, בירת המחוז. באזור הפגוע אין כבישים, והתנועה לשם היא ברגל או על סוסים. כפרים סמוכים הציעו את עזרתם, אך צוותי החילוץ המקצועיים הגיעו למקום רק ב-6 או ב-7 במרץ, לאחר הליכה רגלית של יומיים. אנשים ממחוז דרוז ועשרים וחמישה אנשי חילוץ מטג'יקיסטן היו הסיוע החיצוני הראשון שהגיע. התקדמותם לעבר האזור הפגוע הואטה בשל מפולת נוספת. מטוס שהוביל עובדי עזרה ראשונה ועיתונאים לא הצליח להגיע לאזור בגלל מזג אוויר גרוע, בעוד שני מסוקים של הצבא האפגני הצליחו להכניס כמה עובדי סיוע לאזור. המושל שאה וואליאללה אדעב ניסה לבקר בעצמו באזור האסון, אך נקלע למפולת נוספת בדרך ונאלץ להיחלץ במסוק.

התנאים נותרו מסוכנים ביותר גם לאחר האסון. הסיכוי להמסת שלג שיגרום להצפות נרחבות המשיך לבשר על אסון בקנה מידה גדול יותר לצפון אפגניסטן, ולהקשות על התקדמותם של כוחות ההצלה.

==היווצרות המפולת==
מספר ימים של שלג כבד ומספר ימים של עלייה חדה בטמפרטורה שבאו בעקבותיהם יצרו תנאים אידיאליים למפולות שלגים.<ref name=TheNews></ref> בשנים שקדמו לאירוע השלג ניתק באופן קבוע כפרים מרוחקים, מה שהקשה על אספקת ציוד רפואי למקומות בו הוא נחוץ. כתוצאה מכך, שיעורי המוות מדלקת ריאות עלו. יותר מ-200 בני אדם נהרגו ממפולות שלגים באפגניסטן באותו חורף, כולל 80 הרוגים לפחות במחוז בדח'שאן.

כוחות האו"ם הגיעו במטוס עם טונות של מזון וציוד רפואי בסתיו שקדם לאירוע כחלק מאסטרטגיה להתמודדות עם החורפים הקשים של האזור, אך שלושה ימים לאחר האסון אמרה פאוזיה קופי, חברת פרלמנט: "עד כה עדיין אין באזור תרופות, אין מזון ואין כוחות הצלה". קופי המשיכה ואמרה כי הכשל הוא ממשלתי, וכי צריך לחקור מדוע בכפרים שנפגעו לא הייתה אספקת חירום.

שגרירות ארצות הברית בקאבול שלחה את תנחומיה על האסון, וסיפקה אספקה שהועברה לאזור הפגוע.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפולות שלגים
קטגוריה:אסונות טבע ב-2012
קטגוריה:אפגניסטן: היסטוריה
זומביט (כתב עת)

190px
זומביט היה ירחון מחשבים לנוער שפורסם מסוף 1994 עד סוף 1999. המו"ל היה "כולנו עיתונות ותקשורת" שהיה גם המו"ל של עיתון הילדים "כולנו" ובשיתוף תוכנית הטלוויזיה זומביט. בסך הכל יצאו כ- 58 גיליונות.

==הכותבים==
העורכת הייתה נאורה שם-שאול (סופרת, עיתונאית, מתכנתת ופעילת אינטרנט מאז שנות השמונים), העורך האחראי: אורן ציבלין, עיצוב ממוחשב: משה אלחנתי, שעיצב את כל הדפים בסגנון מסכים וסגן עורך טכנולוגי: נמרוד קרת (האקר ומתכנת אבטחה, פעיל קוד פתוח וכתב קבוע). בין הכותבים הקבועים בעיתון: סיון רהב, יואב בן דב, משה פרסטר, מאיר (מייק) רונן, ערן פיין, עידו אמין, קורן שדמי ועמוס אלנבוגן. הכתבים הרבו להשתתף בתוכנית הטלוויזיה.

==אודות כתב העת==
כל גיליון הודפס בצבע מלא והתמקד בנושא מסוים והקשרו לתרבות דיגיטלית בישראל ובעולם; למשל גיליון מס' 3 עסק בקולנוע, גיליון מס' 7 עסק בכסף, גיליון מס' 9 עסק בקומיקס, גיליון 11 (בו כתב גם אמנון דנקנר) עסק בדת, גיליון מס' 17 עסק בחלל, וגיליון 23 על פסיכולוגיה וטכנולוגיה.

הירחון כלל כתבות מקוריות על משחקי מחשב, חידושי טכנולוגיה, תוכנות ולומדות, טיפים ומגוון נושאי תרבות דיגיטלית כמו משחק תפקידים, ראיונות עם דמויות מעולם זה. זומביט כלל מדורים קבועים, כמו: "הקיר של נאורה" (דבר העורכת), "הקיר שלכם" (קוראים כותבים) ו"הדף השחור של אנטי" שסיפק מבט ביקורתי על כתבות באותו הגיליון, נכתב על ידי נמרוד קרת. עמודי האמצע בכל גיליון הוקדשו לקומיקס.

בשנה השנייה, סמוך לחוק בזק 1994 שהתיר לספקי אינטרנט לספק קוים לאזרחי ישראל, התחיל לצאת מוסף אינטרנט. היו בו הסברים למתחילים את דרכם בשיטוט באינטרנט, איך להיכנס לקהילות ואיך ליצור קהילות, ומושגי יסוד בחיים שמקבלים משמעות חדשה מבנייתה של רשת האינטרנט.

לכל מנוי שהיה לו מחשב עם מודם הייתה אפשרות להתקשר ללוח ההודעות (BBS), לשלוח ולקבל מידע, לשוחח עם הכתבים ועם קוראים אחרים ולשאול שאלות. דודי גולדמן כתב בידיעות אחרונות ש"בכך הופך זומביט למגזין העברי הראשון, המיועד באמת ל"פריקים של מחשבים" ומשחקים, הפותח גם גיליון אלקטרוני, בנוסף לגיליון הנייר המהודר." יבשם עזגד כתב בהארץ ש"כבוד לקורא ואמונה אמיתית באינטליגנציה שלו היא הנחת העבודה הבולטת ביותר של עורכי ועושי כתב העת המדהים הזה. ההנחה הזאת היא הנשק הסודי שעתיד להביא להם את הניצחון בקרב נגד כל מי שמוריד את המכנסיים בניסיון למשוך עוד מעט תשומת לב. בשורה התחתונה, זומביט הוא כתב עת עתידני שמתרחש עכשיו. הוא נדבק לך ליד עם דבק אפוקסי ולא יוצא לך מהראש שבוע." דוד גורדון כתב במעריב שהוא "מגזין המחשבים הטוב בסביבה".

==לעיון נוסף==
*דודי גולדמן, אינטראקטיבי, ידיעות אחרונות, 2 בפברואר 1995, עמ' 8.
*יבשם עזגד, אפילו סבתא שלי דפקה רייס, מוסף ספרים, הארץ, 10 במאי 1995, עמ' 9.
*דוד גורדון, גם עיתון וגם אתר, ב"המדור לנופלים ברשת", מעריב, 17 בינואר 1996, עמ' 9.
*שי שטיינברג, קח אתר ובנה לך עסק, דבר, 16 בפברואר 1996.

==ראו גם==
* פריק (מגזין)
* WIZ (כתב עת)
* מחשבים וכיף

==קישורים חיצוניים==
* [https://abandonware-magazines.github.io/magazines/zombit.html מספר גיליונות זומביט סרוקים], במאגר המגזינים הישנים

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: עיתוני ילדים ונוער
קטגוריה:ישראל: כתבי עת בנושא מחשבים
ג'קסון בויל

ג'קסון אמט בויל (באנגלית: Jaxon Emmett Buell; 27 באוגוסט 2014 – 1 באפריל 2020) היה ילד אמריקאי שהתפרסם משום שלקה במיקרוהידראננצפליה ונולד כש-80% ממוחו חסר.<ref name=":0"></ref>

==ביוגרפיה==
בויל נולד ב-27 באוגוסט 2014 באורלנדו שבפלורידה. הלקות שלו נחשפה כבר בזמן הריונה של אמו, בריטני, אך הוריו סירבו להפילו, בהיותם נוצרים.<ref></ref>

הרופאים ציפו כי הוא לא יעבור את גיל שנה, אך הוא חי חמש שנים.<ref></ref> כשהגיע לגיל שנה, החלו הוריו לפרסם על אודותיו עדכונים ברשתות החברתיות, וזכו לפרסום.

הוא מת ב-1 באפריל 2020, בגיל חמש, בצפון קרוליינה, עקב סיבוכים במצבו.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ילדים אמריקאים
קטגוריה:נכים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2014
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2020
קטגוריה:פלורידה: אישים
יחיד אל דגול מרבבה

אוטוגרף של הפיוט
יָחִיד אֵל דָּגוּל מֵרְבָבָה הוא שיר ברכה יהודי לאדם חשוב. בעדות המזרח נהגו לשיר את השיר בקבלת פני רבנים או בעלייתם לתורה.

==על השיר==
השיר נכתב על ידי הרב ישעיה סתהון מחכמי חלב ב. משקל השיר הוא שמונה שמונה תנועות כולל שוואים נעים. האקרוסטיכון הוא "ישעיה". לפי כתב יד המחבר, מקאם השיר הוא "שיגא".

את המילים "אשר את נפשי אהבה", יש שהציעו לשנות מסיבות דקדוקיות ל"אשר נפשי אותו אהבה" או "את אשר נפשי אהבה".
בנוסח השיר המודפס בספרי פיוטים נחתמים שני הבתים האחרונים בשורה "יזכה לאחרית טובה", בכתב יד המחבר הבית האחרון מסתיים "יהיה לו חומה נשגבה".

לפי עדותו של מנשה הראל, בעת ביקור הנציב העליון הרברט סמואל בירושלים בשנת 1925 קיבלו את פניו ילדי שכונת הבוכרים בשירת "יחיד אל דגול" במנגינת המנון מצרים.

==ראו גם==
* ימים על ימי מלך
* שאו שערים

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.nli.org.il/he/manuscripts/NNL_ALEPH000060439/NLI#$FL34669465 כתב יד המחבר] באתר הספרייה הלאומית (השיר מופיע בעמוד 26)
* 
* 
* בביצוע יובל טייב
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:יהדות סוריה
קטגוריה:שירי המאה ה-19
מכונה לשטיפת רצפות

מכונה לשטיפת רצפות נהוגה ב[[מרכז קניות]]
מכונה לשטיפת רצפות היא כלי מכני אוטומטי המיועד לניקיון של שטחים נרחבים יחסית, אשר נמצא בשימוש כאשר שטיפה מסורתית יותר, באמצעות דלי וסמרטוט, נהיית קשה למדי ודורשת צוות פועלים ומשאבים רבים. המכונה מגיעה ברמות שונות ובצורות שונות של מיכון, בין אם רק סמרטוט או רק מברשת, התזת מים או שואב אבק וכן בשילוב בין האפשרויות.

עד העשור השני של המאה ה-21 המכונות היו נהוגות או מופעלות על ידי המפעיל שלהן, או כאלו שניתן להוליך אותן וללכת מאחוריהן. עם התפתחות הרובוטיקה ישנן מכונות שטיפה רובוטיות המבוססות על ראייה ממוחשבת, דבר אשר נחוץ לשם מניעת נזקים למכונה ולשם בטיחות הנמצאים בדרכה.

== ראו גם ==
* מטאטא כבישים

קטגוריה:כלי ניקוי
קטגוריה:מכשירי חשמל
קטגוריה:כלי רכב
קטגוריה:רצפות
יואל דרומל

יואל דרומל (בהולנדית: Joël Drommel; נולד ב-16 בנובמבר 1996) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת השוער בפ.ס.וו. איינדהובן.<ref name="soccerway"></ref>

==קריירה==
דרומל נולד בהולנד והחל לשחק כקשר, אך כבר כשהצטרף למחלקת הנוער של אלמרייה סיטי הוא הוסט לעמדת השוער.<ref>[http://www.tubantia.nl/fc-twente/fc-twente-keeper-drommel-prachtig-verhaal-uit-een-jongensboek~a21b5ad7/ FC Twente keeper Drommel: prachtig verhaal uit een jongensboek] - Tubantia</ref> בשנת 2014 הצטרף לטוונטה,<ref name=Twente>[http://www.fctwente.nl/blog/2014/03/joel-drommel-tekent-opleidingscontract/ Joël Drommel tekent opleidingscontract] - FC Twente</ref> וב-12 בספטמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בתיקו 2–2 עם אייאקס.<ref name="soccerway2"></ref>

בחלוף השנים נכנס דרומל להרכב הקבוצה, ובעונות 2019/2020 ו-2020/2021 לא פספס אף משחק, מלבד משחק בודד בגביע ההולנדי.

במרץ 2021 הפעילה טוונטה את הסעיף בחוזה המאפשר לה לשמור את דרומל לעונה אחת נוספת, ומיד לאחר מכן מכרה אותו לפ.ס.וו. איינדהובן תמורת 3.5 מיליון אירו, כשהוא חותם על חוזה לחמש שנים שהתחיל מתום עונת 2020/2021.<ref></ref><ref></ref>

==קריירת נבחרות==
דרומל שיחק בכל הנבחרות הצעירות של הולנד. בשנת 2015 היה חלק מסגל הנבחרת הצעירה באליפות אירופה. בספטמבר 2018, כשהיה שוער הנבחרת עד גיל 21, היה מעורב בתקרית, כשהודיע למאמן הנבחרת שהוא מעדיף לשחק משחק בליגה עם קבוצתו ולא להיות שוער שני או שלישי בנבחרת, וחזר להולנד. בתגובה, אופ"א הודיעה על השעייתו משני משחקי ליגה.

בנובמבר 2020 זומן דרומל לראשונה לנבחרת הבוגרת.<ref></ref>

==תארים==
;פ.ס.וו. איינדהובן
* מגן יוהאן קרויף: 2021, 2022, 2023
* הגביע ההולנדי: 2021/2022

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:שוערי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלני טוונטה
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1997
פפה מטר סאר

פפה מטר סאר (באנגלית: Pape Matar Sarr; נולד ב-14 בספטמבר 2002) הוא כדורגלן סנגלי המשחק בעמדת הקשר בטוטנהאם הוטספר ובנבחרת סנגל.

==קריירה==
סאר החל לשחק כדורגל באקדמיית הנוער של אקדמי ג'נראסיון פוט המקומית, וב-5 בספטמבר 2020 חתם על חוזה לחמש שנים עם מץ מהליג 1.<ref></ref>

הוא נשלח לקבוצת המילואים של המועדון, אך עקב התפרצות נגיף הקורונה בצרפת הגיעה העונה לסיומה, והוא צורף לקבוצה הבכירה.<ref></ref>

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-29 בנובמבר 2020, במשחק נגד ברסט.<ref></ref> את שער הבכורה שלו הוא כבש ב-31 בינואר 2021, בניצחון החוץ 4–2 על ברסט.<ref></ref>

ב-27 באוגוסט 2021, נרכש סאר על ידי טוטנהאם הוטספר ומיד הושאל בחזרה למץ עד לסיום עונת 2021/2022.

ב- 19 באוגוסט 2023 הוא כבש את השער ראשון שלו במדי טוטנהאם.

===קריירת נבחרות===
סאר ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הבוגרת ב-26 במרץ 2021, בתיקו 0–0 עם נבחרת במסגרת משחקי מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2021.<ref></ref>

נכלל בסגל נבחרת סנגל לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת סנגל לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים סנגלים
קטגוריה:קשרי כדורגל סנגלים
קטגוריה:כדורגלני מץ
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סנגל
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:סנגלים שנולדו ב-2001
אודי דיין

קברו של אודי דיין בבית הקברות של נהלל
אהוד (אודי) דיין (31 בינואר 1942 – 19 בנובמבר 2017) היה אמן ופסל ישראלי, בנו האמצעי של השר והרמטכ"ל משה דיין.

== ביוגרפיה ==
נולד לרות ולמשה דיין בנהלל, אח צעיר ליעל ואח בוגר לאסי.

דיין העביר את ילדותו בתל אביב ובירושלים, ובנערותו הצטרף לפנימיית הדסים. בשנת 1960 התגייס לצה"ל, והחל את שירותו בקורס טיס, אך נשר ממנו. בהמשך התנדב לשירות בשייטת 13. בשנת 1962 התהפכה סירתו בחוף תל ברוך, ובשנת 1969 נפל מסוסו בעת מרוץ שנערך בנהלל ביום העצמאות, נפצע ואושפז.

לאחר שחרורו עבר למשק הוריו בנהלל, שם התוודע למתכת וביצע עבודות ריתוך שונות במשק, באמצעות מכשירים שאביו רכש עבורו בחו"ל. בהמשך, עבר לפונדק ה-101 בערבה שהיה שייך לחברו מנוער כושי רימון. שם בנה כלובים, סורגים ושערים וכן פיסל דמויות שונות שהוצבו במקום.

דיין העשיר את המקום בעבודות ברזל, ובהן היצירה "דון קישוט" הדוהר על אופנועו הישן מהכפר ותוקף טחנת רוח שמוטת-כנפיים, שהיא הטחנה המקורית ששאבה את מי באר מנוחה (הנמצאת בסמוך לפונדק), וכן קבוצת ינשופים זועפים עם ראשי בטון השומרים על החורבה העתיקה שבמקום מפני ביזה. עבודותיו הוצגו במספר תערוכות וכן כפסלי רחוב. אחד מפסליו, "זורק הדיסקוס תופס ראש", הוצב בדרך הפסלים בחצרים.

בשנת 1974 הגן על אביו משה דיין, יחד עם אחיו יעל ואסי, למול הדרישה הציבורית להתפטרות דיין האב עקב כשלי מלחמת יום הכיפורים, במהלכה כיהן כשר הביטחון.

לאורך חייו מיעט דיין להתראיין, אך בשנת 1976 נקשר שמו בפרשייה כלכלית בה היה מעורב גם כושי רימון בגרמניה, ומספר שנים לאחר עלה שוב לכותרות עקב אי-תשלום מזונות לגרושתו, בגינו אף הוצאה כנגדו פקודת מאסר.

בדומה לאחיו אסי, ניתץ אודי את המיתוסים הקשורים באביו ולא נטה לו חסד לאחר מותו. בשנת 1983 הציג לראשונה תערוכה מציוריו, בה גם הופיע רישום של משה דיין, עליו אמר במרירות: "על הציור של אבא אני רוצה הרבה כסף. אם לא הרווחנו ממנו, לפחות נרוויח עליו".

בשנתו האחרונה, סבל דיין ממחלת דם, ממנה נפטר ב-19 בנובמבר 2017, בגיל 75. הוא נקבר לצד אחיו אסי בבית העלמין בנהלל.

== חיים אישיים ==
בראשית שנות ה-60 של המאה ה-20 נישא דיין לאביגיל לבית בירנצווייג ונולדו להם הבת גל (גלי) והבן סער<ref name=":2"></ref>. בערך בשנת 1968 התגרשו<ref></ref>.

בשנת 1969 נישא לטליה הייטנר לבית קירשנר, ונולדה להם בת, אלה<ref name=":2" />. בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 ניהלה טליה רומן עם יוסי בן-חנן, במהלכו עבר להתגורר בביתם של טליה ואודי למגינת לבו של האחרון. בשלב מסוים נפרדו ולאחר מכן התגרשו רשמית.

בשנותיו האחרונות חי עם בת זוג, אורנה<ref name=":2" />.

בסדרה "דיין: המשפחה הראשונה" שביימה ענת גורן, ובה מתראיינים ילדיו של אודי דיין וכן גרושתו טליה, מעלה הבן סער טענות קשות כלפי אביו המנוח, בדומה לטענות שהעלה אודי כלפי אביו משה.

==גלריה==
<gallery caption="" widths="150px" heights="150px" perrow="4">
קובץ:PikiWiki Israel 52750 the sculpture promenade.jpg|"זורק הדיסקוס תופס ראש" - דרך הפסלים בחצרים, יצירה של אודי דיין
</gallery>

==אילן יוחסין==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:משפחת דיין
קטגוריה:בוגרי פנימיית הדסים
קטגוריה:נהלל: אישים
קטגוריה:צהלה: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות בנהלל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017
מבטיח

"מבטיח" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עדן חסון. את השיר הוציאה חברת התקליטים שרית הפקות, ב-10 באוגוסט 2021, כסינגל מתוך אלבום 2. השיר נכתב והולחן על ידי חסון, והופק על ידי יעקב למאי.

== ביקורות ==
מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי כתב ביקורת חיובית על השיר, והעניק לו שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.

== מיקומי שיא ==

== רשימת השמעה ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברות תקליטים
|-
!עולם
|10 באוגוסט 2021
|הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|שרית הפקות
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי עדן חסון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עדן חסון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עדן חסון
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי יעקב למאי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עדן חסון
קטגוריה:סינגלים בהוצאת שרית הפקות
אופל רוקס-אי

אופל רוקס-אי
אופל רוקס-אי (באנגלית: Opel Rocks-e) היא מכונית מיני חשמלית<ref></ref> במרכב מיקרו, בעלת שני מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי אופל משנת 2021. היא נחשפה ב-25 באוגוסט 2021<ref></ref><ref></ref>.

הנסיעה ברוקס-אי מותרת מגיל 14 ואינה כרוכה ברישיון עקב גודל המכונית<ref></ref><ref></ref>.

חברת האם של אופל היא סטלנטיס המחזיקה גם במותג סיטרואן אשר מייצרת את הסיטרואן אמי, הרוקס-אי היא בעצם סיטרואן אמי של אופל ואין כל שינויים מלבד הסמל בחזית הקדמית והאחורית<ref></ref><ref></ref>, כמו כן ישנו שינוי קטן במשקל, האמי שוקלת 485 ק"ג והרוקס-אי שוקלת 471 ק"ג.

== מפרט טכני ==
היא כוללת מנוע חשמלי המספק 8 כ"ס. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 5.5 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של 75 ק"מ, הטעינה אורכת 3 שעות. המהירות המרבית עומדת על 45 קמ"ש.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

רוקס-אי
קטגוריה:מכוניות מיני
קטגוריה:מכוניות מיקרו
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2021
קטגוריה:מכוניות חשמליות
הקיסרית (קלף טארוט)

קלף הקיסרית
הקיסרית הוא קלף מספר 3 בארקנה הגדולה של קלפי הטארוט. ישנן חפיסות בהן הקלף לא נקרא הקיסרית, אלא האישה הירוקה.

הקלף מתאר אישה נאה היושבת על כס המלכות. מקיף אותה טבע שופע המייצג את ארכיטיפ האדמה, ואת אלת הפיריון ונוס. הסמל של ונוס חוזר בצורות רבות בציור, והמוטיב שלה מופיע באופן חזק וברור בקלף. גרסה אחרת שלה מתארת שהיא יושבת מכונפת כשהיא מחזיקה שרביט בידה השמאלית ומגן עם עיט שראשו פונה ימינה בידה הימנית, כשלעיתים היא מבוססת על אשת קץ הימים מחזון יוחנן כשהיא מתוארת עם השמש בצורת הילה עם תריסר כוכבים וסהר מונח לרגליה. בחבילת "השחר המוזהב" מופיע לצידה יונה שמסמלת את ונוס ואת רוח הקודש. 

== משמעות הקלף ==
הקיסרית מייצגת את האם הארצית. החמה, העוטפת, אמא אדמה. היא מסמלת אהבה, פריון, אושר ועושר, הצלחה, שגשוג, שפע, ופרויקטים בהתהוות.

ארתור אדוארד וייט גרס כי קלף הקיסרית מייצג בין היתר פרודקטיביות, עשייה, יוזמה, אור ואמת.

אחרים טוענים כי הקלף מסמל יצירה, אמנות, רומנטיקה, ואף עסקים.

יש האומרים שקלף הקיסרית הוא קלף של מימוש, אהבה ללא תנאי. היכולת לתת ולקבל בצורה מאוזנת. היכולת לחוות את השפע ללא פחד מתוך מודעות והבנה כי השפע נועד לנו, הוא זמין ומחכה שנקבל אותו. הקלף מייצג מיניות כחלק מהיצירתיות של האדם. בנושא זוגיות הקלף מייצג, אהבה נישואין הריון פוריות ואושר. בנושא קריירה, הקלף מייצג הישגים עתידיים. בנושא כספים, הקלף מייצג שפע.

אם הקוראים בקלף בוחרים להתייחס להיפוך הקלפים, קלף הקיסרית בהיפוך מייצג חוסר ביטחון, שתלטנות, רשלנות, חוסר צמיחה והתקדמות. <ref></ref>

לפי אליפז לוי, הקלף מקושר לאות העברית ג'. לפי תפיסת השחר המוזהב, קלף הקיסרית נקשר לאות ד' ולכוכב ונוס.<ref></ref> ונוס מסמלת אף היא את האדמה, אהבה, קשרים זוגיים ופיריון. האות ד' מסמלת דלת, ובפרט האם כדלת הכניסה של התינוק אל העולם, ונקשרת לספירת חסד, המסמלת אף היא שפע. השחר המוזהב קישר אותה גם לאשת קץ הימים, ממנה השאיל ארתור אדוארד ווייט את כתר הכוכבים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קלפי טארוט
רודולף דירקס

רודולף דירקס (באנגלית:Rudolph Dirks; 26 בפברואר 1877 – 20 באפריל 1968) היה אחד מאמני הקומיקס המוקדמים והנודעים ביותר, שנודע בעיקר בזכות "קצנז'אמר קידס" (בהמשך נקרא: "הקפטן והילדים").

== ביוגרפיה ויצירה ==
דירקס נולד בהיידה, גרמניה, ליוהנס ולמרגריטה דירק.<ref></ref> כשהיה בן שבע, היגר אביו, חרט עץ, יחד עם משפחתו לשיקגו, אילינוי.

לאחר שמכר קריקטורות שונות למגזינים המקומיים רודולף עבר לעיר ניו יורק ומצא עבודה כקריקטוריסט. אחיו הצעיר גאס הלך בעקבותיו. [2] הוא החזיק במספר משרות כמאייר, שהגיע לשיא במעמדו אצל ויליאם רנדולף הרסט בעיתון ״ניו יורק ז'ורנל״.

מלחמת התפוצה בין ה״ז'ורנל״ לבין ״ניו יורק וולד״ של ג'וזף פוליצר הייתה במלוא עוזה. עיתון "העולם" זכה להצלחה עם גיליון "יום ראשון" שהודפס בצבע החל משנת 1895. העורך רודולף בלוק ביקש מדירקס להכין רצועת קומיקס לגיליון של יום ראשון המבוסס על סיפור של וילהלם בוש, "מקס ומוריץ". כשדירקס הגיש את האיורים שלו, בלוק כינה אותם "הילדים של הקצנז'אמר", והראשונה הופיעה ב -12 בדצמבר 1897. גאס דירקס סייע לאחיו עם "הקצנז'אמר קידס" בשנים הראשונות עד להתאבדותו ב־10 ביוני 1902.

== תחרות בקומיקס ==
רודולף דירקס, דיוקן עצמי
דירקס לקח פסק זמן מעבודתו בכתב העת כדי לשרת את ארצו במלחמת ספרד -אמריקה ובהזדמנויות אחרות. בשנת 1912, הוא ביקש חופשה של שנה לסיור באירופה יחד עם אשתו. הבקשה הובילה לקרע עם כתב העת. לאחר מאבק משפטי ממושך, קבע בית המשפט הפדרלי כי לדירקס יש את הזכות להמשיך לצייר את דמויותיו לרשת עיתונים יריבה, אף שכתב העת "הז'ורנל" שמר את הזכות לכותרת "ילדי הקצנז'אמר".<ref>Eckhorst, Tim (2012). Rudolph Dirks – Katzenjammer, Kids & Kauderwelsch (in German). Wewelsfleth: Deich Verlag. p. 20. </ref>

דירק החל לאחר מכן לצייר רצועת קומיקס בשם "הנס ופריץ בעולם", החל משנת 1914. רגשות אנטי-גרמניות במהלך מלחמת העולם הראשונה הובילו לכך ששמה של הרצועה השתנה "הקפטן והילדים". כתב העת המקורי בחר במאייר אחר להמשיך את The Katzenjammer Kids.

ההצלחה של הקומיקס של דירקס נבעה לא רק ממזל. דירקס היה קריקטוריסט מחונן בעל תזמון מעולה וגלריה צבעונית של דמויות שונות, כולל הנס ופריץ, הקפטן, הפקח והאמא. באמצע שנות החמישים הוכנסה דמות נוספת - רמאי רומנטי בשם Fineas Flub.

== רצועות קומיקס ==
דירקס תרם תרומות משמעותיות לשפה הגרפית של רצועות קומיקס. אף שלא היה הראשון שהשתמש בפאנלים או בלוני דיבור עוקבים, הוא השפיע על האימוץ הרחב שלהם. הוא גם המציא סמלים בקומיקס כמו קווי מהירות, "לראות כוכבים" בגלל כאב ו"ניסור עץ" לנחירות.

כהובי, דירקס הפיק ציורים רציניים הקשורים לאסכולת אשקאן. כמו רבים מעמיתיו, הוא היה שחקן גולף נלהב. דירקס העביר את תפקידי הציור שלו באופן הדרגתי לבנו ג'ון דירקס, שהשתלט על הקפטן והילדים בסביבות 1955.

רודולף דירקס מת בניו יורק בשנת 1968.<ref>De Weyer, Geert (2008). 100 stripklassiekers die niet in je boekenkast mogen ontbreken (in Dutch). Amsterdam / Antwerp: Atlas. p. 214.</ref>

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="200">
Katzenjammer Kids (1897-12-12).jpg
Katzenjammer Kids (1897-12-26).gif
Friend of the Comic People 1906.jpg
The Katzenjammer Kids details, from- Friend of the Comic People 1906 (cropped).jpg
Katzenjammer Kids 1922.jpg
Such a Mix-Up (Opper, Dirks, Swinnerton, Dirks).jpg
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאיירים אמריקאים
קטגוריה:מהגרים מגרמניה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1877
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1968
ממלכת קמפוצ'יאה (1945)

ממלכת קמפוצ'ה הייתה מדינת בובות יפנית שהתקיימה בין 9 במרץ 1945 ל-16 באוקטובר 1945.

== היסטוריה ==
ב־9 במרץ 1945, בשלבי הסיום של מלחמת העולם השנייה, היפנים ביצעו הפיכה בשלטון הצרפתי בהודו-סין הצרפתית. הפקידים והמנהיגים הקולוניאליים הצרפתיים פוטרו מתפקידם, וכוחות הצבא הצרפתי באזור נאלצו להתפרק מנשקם. היפנים קיוו להחיות את התמיכה של האוכלוסיות המקומיות במאמץ המלחמתי של האימפריה היפנית על ידי עידוד השליטים המקומיים להכריז על עצמאות<ref>Geoffrey C. Gunn, Monarchical Manipulation in Cambodia: France, Japan, and the Sihanouk Crusade for Independence, Copenhagen: Nordic Institute for Asian Studies, 2018, Part V</ref>.

היפנים קיוו להחיות את התמיכה המסמנת של האוכלוסיות המקומיות במאמץ המלחמתי של טוקיו על ידי עידוד שליטים ילידים להכריז על עצמאות. ב-13 במרץ הכריז המלך הצעיר, נורודום סיהאנוק על הקמת ממלכה עצמאית של קמפוצ'ה בעקבות בקשה רשמית של היפנים בעניין. זמן קצר לאחר מכן ממשלת האימפריה היפנית אישרה באופן רשמי את עצמאותה של קמבודיה והקימה קונסוליה בפנום פן<ref>Keat Gin Ooi Southeast Asia: a historical encyclopedia</ref>.

הכרזתו של סיהאנוק חרגה מההסכם הקודמים בין צרפת לקמבודיה, וזאת בנוסף לעובדה שהוא התחייב לשיתוף פעולה ולברית עם היפנים. הממשלה החדשה הפכה את השפה הקמרית לשפה הרשמית במדינה. פעולה זו שננקטה על ידי המדינה קצרת הימים הייתה למעשה צעד פופופולרי מאוד וצעד שהשפיע לאורך טווח, שכן מאז אף ממשלה בקמבודיה לא ניסתה לשנות את מעמדה של השפה הקמרית. שינויים אחרים כללו את החזרת לוח השנה הירחי הבודהיסטי.

סיהאנוק כיהן כראש ממשלה החל ממרץ 1945. סון נגוק טאן, שהיה מנהיג קמבודי גולה, שברח ליפן ב-1942 בעקבות הפעילות שלו נגד כוחות הכיבוש הצרפתיים, חזר לקמבודיה באפריל 1945 לשמש כשר החוץ. באוגוסט הוא הפך לראש הממשלה בעקבות כניעת יפן וכיהן בתפקיד עד חזרת הכוחות הצרפתיים להודו-סין באוקטובר 1945<ref></ref><ref name="Chandler">David P. Chandler, A History of Cambodia, Silkworm 1993</ref>.

הכיבוש היפני של קמובדיה הסתיים בכניעת האימפריה היפנית באוגוסט 1945, לאחר שצבאות בעלות הברית נכנסו לקמבודיה וכוחות הצבא היפניים במדינה התפרקו מנשקם. הצרפתים הצליחו להקים בשנית את הפרוטקטורט שלהם בקמבודיה. באוקטובר של אותה השנה, נגוק טאן נעצר על שיתוף פעולה עם הכוחות היפנים והוטל עליו מעצר בית. כמה מתומכיו ירדו למחתרת וברחו לצפון-מערב קמבודיה שהייתה בשליטת תאילנד<ref>[http://www.country-data.com/frd/cs/cambodia/kh_appnb.html Cambodia, Appendix B - Major Political and Military Organizations]</ref>.

== הערות שוליים ==

קמפוצ'יאה
קטגוריה:קמבודיה: היסטוריה
רולנד שימלפפניג

רולנד שימלפפניג (בגרמנית: Roland Schimmelpfennig; נולד ב-19 בספטמבר 1967) הוא מחזאי ובמאי תיאטרון גרמני. מחזותיו תורגמו לשפות רבות ומועלים ברחבי העולם בהצלחה רבה.

== תולדות חייו ==
נולד בגטינגן והיה עיתונאי. ב-1990 החל ללמוד בימוי תיאטרון. מבקרים רבים מתארים את כתיבתו כקליידוסקופית ומתוחכמת, כקולאז' של דמויות ודימויים המקבלים תוכן ונפח במפגשים בינים, חזרות על מוטיבים ושימוש בקצב."הכתיבה של שימלפפניג היא קלידוסקופית, הוא יוצר מארג של דמויות הפועלות במקביל. לעיתים הדמויות נפגשות, אך לכל אחת מהן יש מסלול פעילות נפרד שאינו בהכרח קשור לדמויות האחרות."

מביים ומורה באקדמיות לתיאטרון, מתגורר במזרח ברלין.

== יצירה ==
סצנה מ"ממלכת החיות", וינה 2015
=== מחזות ===
* מריה הנצחית, 1996
* אין עבודה לצעירה בשמלת האביב, 1996
* הכפיל, 1997
* מהערים ליער, 1998
* דגים לדגים, 1999
* לפני זמן רב, במאי, 2000
* MEZ, 2000
* לילה מאלף ("לילה ערבי"), 2001
* פוש אפ, 2001
* לפני זה/ אחר כך, 2002
* עליזה בארץ הפלאות, 2003
* האשה שלפני, 2004
* היצע וביקוש, 2005
* ברחוב גרייפסוואלדר, 2006
* זמן גוף (מבוסס על הרומן אמנית הגוף מאת דון דלילו), 2007
* סוף והתחלה, 2006
* ביקור אצל האב, 2008
* ממלכת החיות, 2007
* סטארט-אפ, 2007
* קאליפסו, 2008
* כאן ועכשיו, 2008
* אידומניאו, 2008
* דרקון הזהב, 2009
* הזמר האחד-עשר, 2010
* האלבום הלבן אחרי הביטלס, 2010
* פגי פיקיט רואה את פניו של אלוהים, 2010
* ארבעה כיוונים, 2011
* הילד המעופף, 2012
* ספאם, 2014
* המים השחורים, 2015
* נקודת היפוך, 2015
* האש הגדולה, 2017
* היום שבו כבר לא הייתי אני, 2018
* האודיסיאה, 2018
* סיבוב סביב השמש, 2020

=== רומנים ===
* הרומן הראשון שלו, "An einem klaren eiskalten Januarmorgen zu Beginn des 21. Jahrhunderts" ("בבוקר ינואר בהיר וקפוא בתחילת המאה ה-21") ראה אור ב-2016.
* "Die Sprache des Regens" ("שפת הגשם"), 2017
* "Die Linie zwischen Tag und Nacht" ("הגבול בין יום ללילה"), 2021

=== יצירות אחרות ===
חיבר מספר תסכיתי רדיו עבור רשת Südwestrundfunk.

ב-2009 חיבר את המסה "איך לכתוב על מחזות", שראתה אור בדר שפיגל.

ב-2014 חיבר ליברית לאופרה "דרקון הזהב" ללחן של פטר אטווש, לפי המחזה שחיבר ב-2009.

=== יצירותיו שתורגמו לעברית והוצגו בישראל ===
* פוש אפ
* לילה מאלף
* נקודת היפוך
* דרקון הזהב
* האשה שלפני
* האודיסאה

== פרסים ==
* 1997, 2010 - פרס אלזה לסקר-שילר
* 2010 - פרס הדרמה של מילהיים
* 2002, 2009 - פרס נסטרוי

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.goethe.de/ins/il/he/m/kul/mag/21597152.html המומחה לקולאז'ים], כתבה באתר מכון גתה
* [http://www.nytheatre-wire.com/rh06054t.htm ראיון ב-New York theatre wire]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחזאים גרמנים
קטגוריה:במאי תיאטרון גרמנים
קטגוריה:מסאים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1967
נחל עתק

המעוק בנחל עתק
נחל עתק הוא נחל אכזב (ואדי) בדרום הנגב, בצפון הרי אילת בישראל. הוואדי ממוקם בגובה של 236 מטר מעל פני הים.

== תיאור הנחל ==
נחל עתק הוא יובל של נחל רחם בהרי אילת. חתור כולו בסלעי הגיר של אגן רחם - עתק. בנחל קטע מעוק עם מפלים ומכתשות, תופעות גאולוגיות נדירות וריכוזי מאובנים. הנחל מתחיל את דרכו לצד הגבול עם מצרים, במערכת ערוצים היורדת מהר בשמת. משם זורם דרומה לאורך כ-15 קילומטרים עד שנשפך אל נחל רחם, סמוך לכביש הערבה. לאורך הנחל גבים רבים המתמלאים לאחר שיטפונות.

== אצבע אלוהים ==
"אצבע אלוהים" – התופעה הגאולוגית על דופן המעוק
"אצבע אלוהים" – התופעה הגאולוגית על דופן המעוק
סמוך לנקודה שבה חוצה דרך מעלה סיירים את אפיק הנחל מתגלית בדופנו הצפונית צנפת ענק של שכבות גיר וחרסית המכונה בפי המטיילים "אצבע אלוהים".

==בעלי חיים וצמחייה==
בנקיקי סלע הגיר צומח צלף סחוסי. בנחל צומחים עצי פיקוס בת-שקמה, והוא המקום היחיד בו הם צומחים בר בישראל. בסתיו ובחורף צומחת בנחל צמחייה מדברית. בנחל חיים צבאי הנגב, יעלים, חרדונים, ועופות, למשל סלעיות וקורא.

== ראו גם ==
* נחל רחם
* מעלה סיירים

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

עתק
בינגל

בינגל (בטורקית: Bingöl, מילולית: "אלף אגמים"; בכורדית: Çewlîg/چەولیگ - צ'וליג; בארמנית: Ճապաղջուր) היא עיר במזרח טורקיה ובירת הנפה הקרויה על שמה במחוז מזרח אנטוליה. העיר מרוחקת 666 ק"מ דרום-מזרחית לבירה אנקרה, מוקפת בהרים ואגמים קרחוניים רבים, ומשם נשאב שמה. העיר מקושרת בכבישים ל במזרח ומוש במערב. לפי אומדן רשמי משנת 2022 אוכלוסיית העיר מנתה 171,752 תושבים.

==היסטוריה==
בערך 800 לפנה"ס, היישוב נכבש על ידי האשורים. בערך בשנת 200 לפנה"ס, שלטו ביישוב בני השושלת הארתשסית עד לשנת 38 לפנה"ס, עת צורפה בינגל לאימפריה הרומית. בשנת 395 לספירה, הפכה לחלק מהאימפריה הביזנטית ששלטה כאן לסירוגין עד לשנת 636, אז החל שלטון הערבים ביישוב. בהמשך בינגול נודעה בשם רומנופוליס (ביוונית: Ῥωμανούπολις) על שם הקיסר הביזנטי רומנוס הראשון לקפנוס, שהשיב אותה לאימפריה הביזנטית בשנת 942.

בינגול נשלטה על ידי שושלת כורדית בין 1231 ל-1864. היא נוסדה לאחר התמוטטות השושלת האיובית. שליטיה, האמירים, היו וסאלים למונגולים, קארה קויונלו ואק קויונלו, אך האמירות שימרה את קיומה בתקופה סוערת זו. לאחר שהביסו אזרבייג'נים, הם שלטו גם בתבריז; מאוחר יותר הצליחה האימפריה הספווית לכבוש את בינגל, אם כי הם שאפו גם להשתלט על המרכז המנהלי של הנצ'וק. הכוחות של האמיר עבדאל ביי מנעו זאת. האמיר מת זמן קצר לאחר המלחמה ויורשו לא הצליח להגן על הנצ'וק, שנכבשה יחד עם בינגל על ידי האימפריה העות'מאנית.

האמירות המשיכה לשלטון באזור בינגול באופן אוטונומי בכפוף לשלטון העות'מאנים שהחל בשנת 1514. מצב זה הסתיים בשנת 1864 כאשר שליטי האמירות הוגלו. האוטונומיה מכונה על ידי היסטוריונים אמירות בינגל או אמירות סובידי. עד אמצע המאה ה-20, העיר הייתה ידועה בשם צ'פקצ'ור/צ'בקצ'ור (Çapakçur/Çabakçur) בדומה לשם הארמני שלה, "מים סוערים" (Chapaghjur). שם המקום שונה אז לבינגל, מונח טורקי המתורגם כ"אלף אגמים".

בינגל נשארה עות'מאנית עד מלחמת העולם הראשונה, אך עברה כיבוש רוסי ביוני 1916. הרוסים נסוגו בשנת 1917. בינגל הפכה לחלק מטורקיה. בשנים הראשונות של הרפובליקה הטורקית, בינגל הייתה באזור מרידות הכורדים בטורקיה, למשל, מרד השייח סעיד בשנת 1925.

בינגל נפגעה מספר פעמים ברעידות אדמה גדולות. חלק גדול מהעיר נהרס ברעידת אדמה ב-22 במאי 1971, ונהרגו כמה מאות בני אדם. בתגובה, הוצאו בטורקיה תקנות בנייה מחמירות יותר לבנייה הגנה מרעידות אדמה. ברעידת אדמה שהייתה ב-1 במאי 2003, נהרגו 176 בני אדם וגרמה נזק לבניינים רבים.

גם במאה ה-21, בינגל הפכה מספר פעמים לחלק מהסכסוך הכורדי-טורקי. לפי פרסומים, בשנת 23 באוקטובר 2016, פיצוץ מכונית תופת לעבר רכב משוריינת שבוצע על ידי ה-PKK הרג 2 שוטרים ופצע 19 אחרים. ב-8 ביוני 2018, קבוצה של אנשי ה-PKK תקפה תחנה צבאית והרגה חייל טורקי אחד ופצעה 3 אחרים.

==כלכלה==
כלכלת העיר מתבססת על תעשיות הקשורות בחקלאות וגידול בעלי חיים. נפת בינגל, שהעיר בינגל משמשת כבירתו בעלת תעשייה מפותחת של הפקת דבש והעיר משמשת כמרכז סחר בדבש. בבינגל יש גם מרכז יישומים ומחקר של דבורים ומוצרי טבע של הפקולטה לרפואה וטרינרית באוניברסיטת בינגל. דבש בינגול הגיע למקום השני בעולם בתחרות הבינלאומית לדבוראות, ה"אפימונדיאה" ה-45, בו השתתפו 600 מתחרים מ-120 מדינות.

נמל התעופה בינגול נפתח בשנת 2013. שדה התעופה משמש רק לטיסות פנים מן איסטנבול ואנקרה לבין כעשרים ק"מ דרומית מערבית למרכז העיר.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טורקיה: ערים
מקקאול לומברדי

מקקאול לומברדי (באנגלית: McCaul Lombardi; נולד ב-20 במאי 1991) הוא שחקן ודוגמן אמריקאי. הוא ידוע בתפקידיו בסרטים "אמריקן האני" <small>(2016)</small> ו"פאטי קייקס" <small>(2017)</small>.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
לומברדי נולד בבולטימור, מרילנד ב-20 במאי 1991. בנם של אשת מקצוע בתחום הבריאות ושל מאמן כדורגל בתיכון, הוא גדל עם חלום להיות שחקן פוטבול, אבל לאחר פציעה במגרש כנער הוא העביר את המיקוד שלו למשחק.

== קריירה ==

=== משחק ===
לומברדי עבר ללוס אנג'לס כדי להתמקד בקריירת משחק.<ref></ref> הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בשנת 2016 בסרט "אמריקן האני", שנכתב ובוים על ידי אנדריאה ארנולד.<ref></ref> הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל קאן 2016, שם זכה בפרס חבר השופטים.<ref></ref> 

בשנת 2017 שיחק בסרט הדרמה "פאטי קייקס" בדמותו של דני, ובבימויו של ג'רמי ג'ספר. בכורת הסרט הייתה בפסטיבל הסרטים סאנדנס בינואר של אותה שנה. 

בשנת 2018 הופיע בסרט "Sollers Point", בבימויו של מאט פורטרפילד,<ref></ref> שהוקרן לראשונה בצפון אמריקה ב-11 במאי 2018.<ref></ref>

בשנת 2019 הופיע לומברדי בסרט "Anywhere with You", שהוקרן בבכורה ב-ACID (האגודה לקולנוע עצמאי והפצתו) במהלך פסטיבל קאן 2018.<ref></ref>

בשנת 2021 הופיע בסרט "Port Authority" לצד פין וייטהד. בשנת 2022 שיחק בסרט גאוות יחידה.

=== דוגמנות ===
בשנת 2015 השתתף בוידאו קליפ לשיר "Music to Watch Boys To" של הזמרת-יוצרת לנה דל ריי. השיר יצא לאור ב-11 בספטמבר 2015, כסינגל השני מתוך אלבומה הרביעי "Honeymoon". 

בשנת 2016 הופיע בקמפיין למותג המשקפיים אוליבר פיפלס.<ref></ref> בתחילת 2017 הופיע לומברדי במסע פרסום עולמי עבור מותג האופנה ארמנגילדו זניה לצד רוברט דה נירו.<ref></ref> 

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2016
|אמריקן האני
|קורי
|
|-
|2017
|פאטי קייקס
|דני
|
|-
|2018
|Sollers Point
|קית'
|
|-
|2019
|Anywhere with You
|ג'ייק
|
|-
|2021
|Port Authority
|לי
|
|-
|2022
|גאוות יחידה
|לורנס הארווי
|
|-
| rowspan="2" |TBA
|Bodyhackers
|דנוור בלייק
|
|-
|Deadland
|ריי היצ'קוק
|
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:דוגמנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1991
מקסים ליקסוטוב

מקסים סטניסלבוביץ' ליקסוטוב (ברוסית: Максим Станиславович Ликсутов; נולד ב-19 ביוני 1976 בלוקסה, אסטוניה) הוא מדינאי ומנהל רוסי, סגן ראש עיריית מוסקבה בממשלת מוסקבה, ראש משרד התחבורה ופיתוח תשתיות הכבישים והתעבורה בעיר מוסקבה מאז 6 בדצמבר 2011. בעבר יזם רוסי ואסטוני. ב"דירוג אנשי העסקים העשירים ברוסיה "על פי מגזין פורבס לשנת 2013, סגן ראש עיריית מוסקבה ליקסוטוב דורג במקום ה-157 עם הון של 650 מיליון דולר<ref>https://www.forbes.ru/profile/maksim-liksutov</ref>.

==ביוגרפיה==
נולד ב-19 ביוני 1976 בעיירה לוקסה , אסטוניה.

בשנת 2007 סיים את לימודיו באקדמיה הכלכלית הרוסית ע"ש פלחנוב .

בשנים 2005–2008 היה חבר דירקטוריון בחברת טרנסגרופ.

בשנים 2009–2010 שימש כמנכ"ל אארואקספרס. מאז 29 באפריל 2011 שימש מקסים ליקסוטוב כיועץ לראש עיריית מוסקבה בנושא תחבורה ופיתוח תשתיות הכבישים והתחבורה של העיר מוסקבה.

בצו של ראש עיריית מוסקבה מיום 25 בספטמבר 2012 מונה לסגן ראש עיריית מוסקבה, ראש מחלקת התחבורה והפיתוח של תשתיות הכבישים והתעבורה בעיר מוסקבה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.mos.ru/dt/structure/person/20885093/ קורות חיים באתר], Mos.ru

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאים רוסים
קטגוריה:סגני ראש עיריית מוסקבה
קטגוריה:מקבלי עיטור הידידות (רוסיה)
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1976
אברהם קארה

מארי אברהם בן מארי יוסף קארה (ה'תקכ"ט – י"ז באלול ה'תר"ט, 1815 – 5 באוקטובר 1889) היה חכם מחכמי יהדות צנעא בן המאה ה-19.

== ביוגרפיה ==
נולד למארי יוסף קארה ברובע היהודי בעיר צנעא בירת תימן. היה חולה במרה שחורה, ומחלתו מנעה ממנו לעבוד וללמד את תלמידיו ברציפות.

רוב לימודו היה בתלמוד. בשעת לימוד התלמוד והמדרש תלמידיו היו קוראים מתוך הספר, והוא היה מתקנם בעל פה. היה מלמד בבית המדרש שבבית הכנסת בית מסורי.

אחיו הוא הראב"ד מארי סלימאן קארה. מתלמידיו הגדולים היה מארי יחיא אביץ', שהעריצו מאוד.

הרב עמרם קורח כתב עליו:

== קישורים חיצוניים ==
* [https://nosachteiman.co.il/תולדות-רבי-אברהם-בר-יוסף-קארה-זלהה-2/ תולדות רבי אברהם ב"ר יוסף קארה זלה"ה], באתר [https://nosachteiman.co.il/ נוסח תימן]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבני צנעא
קטגוריה:אחרוני תימן
קטגוריה:ילידי 1815
קטגוריה:נפטרים ב-1889
באטור

באטור (בהונגרית: Bátor) הוא כפר במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. עד לשואה הייתה בו קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה גם בבאטור מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 458 ובשנת 2023 רק 377 תושבים.

האזור היה מיושב לסירוגין מהמאה ה-13.

== יהודי באטור ==
יהודים חיו בבאטור במאה ה-18 ובמאה ה-19 עד לשנת 1944 אז נרצחו רוב יהודי הכפר בשואת יהודי הונגריה

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|4
|
|-
|1880
|29
|515
|-
|1910
|10
|
|-
|1920
|11
|
|-
|1930
|8
|
|-
|1941
|6
|836
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
מיקרוהידראננצפליה

מיקרוהידראננצפליה (באנגלית: Microhydranencephaly; בקיצור: MHAC) הוא פגם חמור בהתפתחות המוח, שהלוקים בו סובלים ממיקרוצפליה ומהידראננצפליה יחד.<ref name=Behunova2010></ref>

התסמינים כוללים מיקרוצפליה חמורה, קפלים עמוקים בקרקפת, הפרעות התפתחות ספציפיות ועיכובי התפתחות נוספים.

התופעה נדירה מאוד, ונדיר שהיא מתפתחת לקרובי משפחה נוספים, אך הדבר אפשרי.<ref></ref>

המחקרים מציעים כי הליקוי הוא פגם גנטי המועבר על ידי מוטציה של הגן הדומיננטי NDE1.<ref></ref>

אחד מלוקי המיקרוהידראננצפליה המפורסמים היה ג'קסון בויל, שנולד ב-27 באוגוסט 2014 כש-80% ממוחו ורוב גולגולתו חסרים.<ref></ref> הרופאים לא ציפו כי הוא ישרוד מעבר לגיל שנה, אך ג'קסון מת ב-2020 כשהוא בן חמש.<ref></ref>

== ראו גם ==

* מוגבלות שכלית התפתחותית

==קישורים חיצוניים==
* [https://rarediseases.info.nih.gov/diseases/10216/microhydranencephaly מיקרוהידראננצפליה], באתר מרכז המידע למחלות גנטיות ונדירות

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחלות נדירות
קטגוריה:מומים מולדים במערכת העצבים
דמיין (כפר)

דמיין (בהונגרית: Demjén) הוא כפר גדול במחוז הווש בצפון מזרח הונגריה. 

הכפר ממוקם 10 קילומטרים דרומית מערבית לאגר ו-5 קילומטרים מאגרסלוק ליד נחל לאסקו, על גדותיו הוקם בשנת 207 ספא ופארק מים עם שבע בריכות בשטח של כמעט עשרה דונם.

כמו יישובים רבים באירופה גם בדמיין מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 728 ובשנת 2021 רק 656 תושבים.

האזור היה מיושב לסירוגין מהמאה ה-13. הכפר נהרס על ידי הטורקים בשנת 1552 והיה בלתי מיושב לחלוטין עד שנת 1554

בשנת 1880 חיו בכפר 17 יהודים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
פימפה (סדרת טלוויזיה, 1997)

פימפה (באיטלקית: Pimpa - Le nuove avventure, "פימפה - ההרפתקאות החדשות") היא סדרת טלוויזיה מונפשת איטלקית לילדים, אשר בוימה על ידי אנצו ד'אלו, הולחנה על ידי בפה קרובלה והופקה על ידי Lanterna Magica. זוהי הסדרה השנייה שמבוססת על רצועת הקומיקס "פימפה" שנוצרה על ידי אלטאן, לאחר הסדרה "פימפה" שבוימה על ידי אוסבלדו קאבנדולי.

פיילוט הסדרה הוצג בשנת 1995 בפסטיבל Cartoons on the Bay, בו זכה בפרס. בשנת 1997 שודר פרק הבכורה של הסדרה באיטליה בערוץ Rai 3, ששידר את כל הסדרה. בהמשך הסדרה שודרה בשידורים חוזרים בערוץ Rai Yoyo האיטלקי. בישראל הסדרה שודרה בערוץ הופ! בדיבוב עברי בשנת 2000. לסדרה הופקה עונה אחת הכוללת 26 פרקים באורך 5 דקות.

בשנת 2010 עלתה לשידור הסדרה "פימפה", המשמשת כסדרה השלישית שמבוססת על רצועת הקומיקס.

== עלילה ==
כל פרק בסדרה עוקב אחר הרפתקה חדשה שעוברת הכלבה הלבנה עם הנקודות האדומות פימפה, יחד עם בעלה ארמנדו וחבריה, שעל פי מילות שיר הפתיחה המקורי יש לה "שלוש מאות ושלוש" חברים, ועל פי מילות שיר הפתיחה בדיבוב העברי, שתורגם ובוצע על ידי גיתית שובל, יש לה "מאות ואלפים" חברים. 

== מדבבים ==
הדיבוב העברי בוים על ידי גדי לוי, והופק על ידי ג'ני אשכנזי ברוכי באולפני תומיתות.
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם הדמות
!מדבב/ת באיטלקית
!מדבב/ת בעברית
|-
|פימפה
|פרנצ'סקה וטורי
|טלי שושני
|-
|ארמנדו
|אוליביירו קורבטה
|שאולי הלוי
|}
בנוסף דיבבו בדיבוב העברי גדי לוי ודן שצברג.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה שמבוססות על קומיקס
קטגוריה:כלבים בתרבות
קטגוריה:סדרות הנפשה איטלקיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה לילדים
קטגוריה:סדרות ערוץ הופ!
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שעלו לשידור בשנות ה-1990