OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קוממיות (תנועה)

תנועת קוממיות היא תנועה דתית וחרדים לאומיים, המונהגת בידי רבני מפלגת תקומה. התנועה קמה בתשס"ו (2006), על רקע הפולמוס שהתפתח בציבור הדתי לאחר תוכנית ההתנתקות, ובמיוחד על רקע פולמוס סירוב הפקודה. מקור שם התנועה בפסוק 'וָאוֹלֵךְ אֶתְכֶם קוֹמְמִיּוּת' ().

התנועה עוסקת במאבק למען ארץ ישראל השלמה, וכן בהחזרה בתשובה, הנהגת חוקי ההלכה במדינה, הפחתת התלות בכלים חילוניים במדינה, הסברה ועוד. התנועה הקימה את תנועת רגבים וכן גרעינים תורניים בגוש דן.

==עקרונות ומטרות==
תנועת קוממיות שואפת להפוך את מדינת ישראל למדינה יהודית-תורנית, המונהגת על ידי חוקי התורה. התנועה דוגלת בהמעטת השימוש בכלים חילוניים, כגון אמצעי התקשורת ובתי המשפט, ובהחלפתם בכלים דתיים כגון תקשורת דתית ובתי דין רבניים, כדרך 'להשבת עם ישראל לשורשיו ומורשתו'.

אחד מעקרונות התנועה הוא הנחישות, ('קומה זקופה') שמתבטאת באמונה בצדקת הדרך ופעולות אקטיביות תוך התחשבות פחותה בדעת הקהל החילונית (בניגוד לזרמים אחרים בציונות הדתית שרואים בדעת הקהל דבר שיש להתחשב בו במידה זו או אחרת).

תנועת קוממיות קשורה באופן בלתי רשמי במפלגת "תקומה" (הפועלת כחלק מרשימת הציונות הדתית כיום) ופועלת מאותם משרדים בירושלים. למעשה קוממיות מונהגת על ידי רבני מפלגת "תקומה".
התנועה עוסקת רבות במאבק על ארץ ישראל השלמה, בין השאר בעליות להריסות היישוב חומש (שפונה בהתנתקות) ובחיזוק המאחזים. התנועה רואה במאבק זה מצווה חשובה, וקוראת במפורש לסירוב פקודה של חיילים ושוטרים במקרה של פקודה לפינוי או פגיעה ביישובים.

התנועה מתנגדת ל"עבודה ערבית זולה" וקוראת למעסיקים להימנע מהעסקת ערבים (היענות לקריאה זו עלולה לחשוף את המעסיק לתביעה, אזרחית ופלילית, על הפרת חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה). התנועה גם מתנגדת לקיום מצעד הגאווה אותו מקיימת הקהילה ההומוסקסואלית מדי שנה בירושלים, ובין היתר ארגנה "מצעד בהמות" כחלק מפעולות המחאה נגד המצעד.

התנועה גם עוסקת בהחזרה בתשובה, בעיקר באזור תל אביב.

במרץ 2010 פרסם יו"ר התנועה משה (מוסא) כהן קריאה להתפקדות אנשי ימין לליכוד, אף שאינם מתכוונים להצביע למפלגה זו בבחירות לכנסת, וזאת על מנת להשפיע על דרכה של מפלגה זו. לטענת כהן צעד כזה אינו מנוגד לערך הישרות, היות שלטענתו כך היא דרך ההתנהלות המקובלת בליכוד, וקבוצות נוספות של בעלי אינטרסים התפקדו לליכוד על מנת לקדם אג'נדה מסוימת

רבני התנועה הם מתלמידי הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, ובהם הרב דב ליאור, הרב זלמן ברוך מלמד, הרב אליקים לבנון, הרב דוד חי הכהן והרב חיים ירוחם סמוטריץ'.

יו"ר התנועה הוא מוסא כהן.

== פעילויות נוספות ==
התנועה הוציאה בין השנים תשס"ו-תשס"ח ירחון תורני חודשי בשם "קומי אורי", שעסק בענייני השעה. כמו כן הוציאה התנועה עלון שבת שיצא באופן בלתי רציף בין השנים תשס"ו-תש"ע והופץ בכ-60,000 עותקים בבתי כנסת בישראל. החל משנת תש"ע פסק העלון להופיע באופן עצמאי, והוא מופיע לעיתים כמדור בעיתון בשבע.

התנועה עוסקת גם בנושא שידוכים במגזר הדתי.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20101119100526/http://www.komemiut.org/ אתר האינטרנט של קוממיות]
* [http://www.moreshet.co.il/web/alonparash/alon.asp?codeClient=1197 עלוני פרשת השבוע של התנועה]
* 
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציונות דתית: תנועות
קטגוריה:חרדים לאומיים
אגרוטיס כתום

אגרוטיס כתום, הידוע גם כאגרוטיס הכלולות (שם מדעי: Noctua pronuba) הוא מין של עש ממשפחת התנשמיתיים.

אזור התפוצה של האגרוטיס הכתום הוא אירופה, צפון אפריקה ומרכזה אסיה ומערבה. בישראל ניתן לראות את הבוגרים בעיקר בחודשים נובמבר ודצמבר ובחודשים אפריל ומאי.
== מאפיינים ==
מוטת כנפיו של האגרוטיס הכתום היא בערך 55 מ"מ. כנפיו הקדמיות בצבע חום-אפור, ומצוירים עליהם מספר כתמים כהים. הכנפיים האחוריות כתומות, ויש עליהן פס רוחב שחור-חום קרוב לשוליים.

הביצים מוטלות בקבוצות על צמחי בר, קרוב לפני הקרקע. האגרוטיס הכתום הוא רב פנדקאי (זחליו יכולים להתפתח על מספר צמחים), וזחליו מתפתחים בעיקר על צמחים נמוכים. כשהזחלים גדלים, יש והם עולים גם על צמחי תרבות. הזחל הבוגר יכול להגיע לאורך 50–60 מ"מ, צבעו חום או ירוק, ויש לו 3 פסי אורך בהירים על הגב. הזחלים פעילים בלילה ובמשך היום מסתתרים באדמה. ניתן למצאם בחורף ובאביב. הם מתגלמים בתוך האדמה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:תנשמיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
מריו אוסטין

מריו טרוון אוסטין (באנגלית: Mario Trevon Austin; נולד ב-26 בפברואר 1982 בלווינגסטון אלבמה) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בעמדות פאוור פורוורד וסנטר.

== קריירה ==
אוסטין החל את הקריירה בשנת 2001 באוניברסיטת המדינה של מיסיסיפי ושיחק לצד טימי באוורס, ששיחק בהפועל ירושלים.

לאחר שלוש שנים, סירב לחזור ולסיים את לימודיו והצהיר שברצונו להיבחר לדראפט של ליגת ה-NBA.

בשנת 2003, הועמד לדראפט של ליגת ה-NBA ונבחר במקום ה-36 על ידי קבוצת שיקגו בולס.

לאחר שנבחר בדראפט, חתם בקבוצת צסק"א מוסקבה,<ref></ref> ממנה שוחרר בעקבות פציעה ולפני ששיחק משחק רשמי במדיה.

לאחר שחרורו חתם עד לסיום העונה בקבוצת ג'קסון ריינג' מליגת ה-WBA.

בעונת 2004/2005, חתם בקבוצת פאלקאנסטרו ביאלה מליגת הכדורסל האיטלקית השנייה.

בעונת 2005/2006, חתם בקבוצת הפועל ירושלים, זכה עמה בגביע המדינה בכדורסל ונבחר לחמישיית העונה של מנהלת הליגה.

בעונת 2007/2008, הצטרף לקבוצת שיקגו בולס ושיחק במדיה בליגת הקיץ של ה-NBA.

בעונת 2007/2008, חתם בבנטון טרוויזו מליגת העל האיטלקית.

בעונת 2008/2009, חתם בקבוצת בשיקטש מליגת העל הטורקית.

בעונת 2009/2010, חתם בקבוצת פוג'יין שונשינג מסין אך שוחרר ממנה, לאחר השחרור חתם בקבוצת מרידיאנו אליקטנה אך ב-21 בינואר 2010 שוחרר מהקבוצה.

ב-10 באפריל 2010 חתם עד לסיום העונה בקבוצת אתלטיקו דה סן ז'רמן מליגת הכדורסל הפורטוריקנית, אך שוחרר חודש לאחר מכן.

בעונת 2010/2011, חתם בקבוצת בי.סי. דניפרו מהסופרליגה האוקראינית.

ב-2 באפריל 2011, הועברו זכויות השחקן של אוסטין משיקגו בולס אל קבוצת יוטה ג'אז במסגרת העברתו של קרלוס בוזר.

ב-31 באוקטובר 2011, חתם בקבוצת בי.סי. קייב.

ב-3 בנובמבר 2012, חתם בקבוצת אל כווית מליגת הכדורסל הכוויתי.

ב-9 בנובמבר 2013, חתם בקבוצת קזמה.

ב-3 בפברואר 2015, חתם בקבוצת קייבי פיה מליגת העל הקוסוברית.

ב-9 באוקטובר 2015, חתם בקבוצת דפורטיבו ולדיביה מליגת ה-LNB, אך שוחרר לאחר כחודש.

בסיום עונת 2014/2015, הודיע על פרישה ממשחק פעיל.

== פרשות ציבוריות ==
בשנת 2007, נקשר שמו של השחקן ושל חבריו הוראס ג'נקינס, רוג'ר מייסון ג'וניור ושחקן הפועל תל אביב דאז מרכוס האטן בפרשת התעללות מינית בנערה בת 19 עם צרכים מיוחדים, אך המשטרה והפרקליטות סגרו את תיק החקירה מחוסר אשמה.

== תארים ==
; הפועל ירושלים
* גביע המדינה (1): 2006/2007

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://basket.co.il/player.asp?PlayerId=863 פרופיל שחקן], באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* [https://www.one.co.il/basketball/player/32280?season=06-07 פרופיל שחקן], באתר One
* 
* 
* [https://www.makorrishon.co.il/nrg/online/3/ART1/475/325.html מריו אוסטין: "הולכת להיות עונה מיוחדת"], באתר מקור ראשון

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורסלני בנטון טרוויזו
קטגוריה:כדורסלני בשיקטש
קטגוריה:כדורסלני ביאלה
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של מיסיסיפי
קטגוריה:כדורסלני בי.סי. קייב
קטגוריה:כדורסלני בי.סי. דניפרו
קטגוריה:בחירות דראפט של שיקגו בולס
קטגוריה:אלבמה: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1982
בר סלטים

בר סלטים בבית מלון
בר סלטים (מאנגלית: salad bar) הוא מזנון המכיל רכיבי סלט. סוג מזנון זה מקובל במסעדות ובתי מלון ומאפשר לאוכלים לבחור את רכיבי הסלט ואת רטביו. מרבית ברי הסלטים כוללים חסה, עגבניות, מלפפונים וכן רטבים כגון רוטב אלף האיים, רוטב איטלקי, שמן זית ומיץ לימון. יש ברי סלטים הכוללים גבינות, פסטה וסוגי סלטים מוכנים (כגון סלט ביצים, או סלט רוסי או סלט תירס).

==היסטוריה==
מקורו של בר הסלטים אינו ידוע. מספר מסעדות טוענות לכתר המצאת מושג זה. מסעדה בשם "הצוקים" (The Cliffs) בספרינגפילד פרסמה בראשית שנות ה-50 על קיומו של בר סלטים. מסעדה אחרת מהוואי - "Chuck's Steak House" - בית הסטיקים של צ'אק - טוענת כי היא המציאה את המושג בשנות ה-60. המושג הפך נפוץ ופופולרי בארצות הברית בשנות ה-70 ובמהלך שנות ה-80 התפשט ברחבי העולם. בסוף שנות ה-80 הפך פופולרי גם בישראל.

מילון מריאם ובסטר מציין כי המונח הפך נפוץ ומקובל בשפה האנגלית בשנת 1973.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.foodtimeline.org/foodfaq7.html#saladbars ההיסטוריה של בר הסלטים] 
* [https://web.archive.org/web/20060901204052/http://people.bu.edu/salge/salad/salad_bar/ משחק המדגים את הערכים התזונתיים של רכיבי בר הסלטים] 

קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:סלטים
קטגוריה:מזון: דרכי הגשה
גאודה

גאודה או חאודה (בחית חוככת, לא גרונית) (בהולנדית: Goudse kaas, מילולית "גבינה מחאודה") היא גבינה קשה הולנדית הקרויה על שם העיר חאודה שבמרכז הולנד, בין הערים רוטרדם, אוטרכט והאג, בה יוצרה הגבינה לראשונה. הגבינה עשויה מחלב בקר שמעובד ומחומם עד שהגבן נפרד ממי הגבינה. זמן ההתיישנות של הגבינה אורך בין ארבעה לשמונה עשר חודשים, דבר המאפשר הוספת תבלינים מיוחדים היוצרים גבינות גאודה מיוחדות בתוספות קימל, עשבי תיבול, סרפדים, פלפל ועוד. הגבינה מכילה 28% שומן לפחות, והיא מיוצרת באופן מסורתי בכיכרות גדולות וכבדות של 5–8 קילוגרם עטופות בשעווה בצבעי אדום או צהוב.

הגאודה מהווה 60 אחוז מכלל ייצור הגבינות בהולנד, וענף ייצואה למדינות זרות גם הוא משגשג. הגאודה המשמשת לייצוא היא בדרך כלל צעירה יותר (מיושנת בין חודש אחד לשישה חודשים), ומרקמהּ שונה ממרקם גבינת הגאודה ההולנדית המקומית, שמיושנת בין 12 ל־18 חודשים, כך שצבעה מתכהה והופך צהוב־כתום. גאודה מיושנת זו נוהגים לעטוף בשעווה בצבע שחור.

בעיירות חאודה ואלקמאר אשר בהולנד מתקיימים שוקי גבינות בהם משחזרים את מכירת הגבינות בימים עברו, שהייתה חלק מ. בשווקים מתבצעות שקילות ומכירות פומביות של גבינות, בעיקר גבינת הגאודה, כמו גם הדגמות של תהליך הייצור שלה.

אי דיוק בשמה של הגבינה קיים באנגלית ובעברית. עובדה זו נובעת עקב תיעתוק לקוי של האות G מהולנדית, הנהגית כ־ח חוככת בשפת המקור, בעברית בתור גּ דגושה ובאנגלית בתור G.

גבינות גאודה עטופות ב[[שעווה בצבעים שונים על־פי אורכי תקופות ההתיישנות שלהן.]]

==ראו גם==
* גבינת אדם
* המטבח ההולנדי
* גבינה צהובה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:גבינות הולנדיות
קטגוריה:גבינות קשות
גסטרונומיה

ספר הגסטרונומיה "Physiologie du goût" ("הפיזיולוגיה של הטעם"), על גבי הכריכה האחורית נראית תמונתו של [[בריאנט סבארין]]
גסטרונומיה (מיוונית: gastro - קיבה; nomia - מערכת חוקים) הוא תחום החוקר את יחסי הגומלין בין המזון לבין התרבות האנושית. בקרב רבים רווחת הדעה שהגסטרונומיה עוסקת אך ורק באומנות הבישול, היא הקולינריה, אולם למעשה מדובר רק בחלק קטן מהתחום. אחד מהתחומים המרכזיים בגסטרונומיה הוא ההשפעות התרבותיות על סוגי המזון, צורת הכנתו והיחס אליו. מבחינה זו, הגסטרונומיה משתייכת לאמנויות היפות ולמדעי החברה. חלק מתחומי הגסטרונומיה, כגון חקר מערכת התזונה של גוף האדם, אף נוגעים למדעי הטבע. 

במהלך הלימודים הגסטרונומיים מבוצעות פעילויות רבות, בהן חקר המזון וההשפעות התרבותיות עליו, טעימתו, חווייתו, כתיבה עליו והבנת שיטות הבישול או הרעיונות העומדים מאחוריו. מכיוון שכך, הגסטרונומיה היא דיסציפלינה רב-תחומית. המזון הוא נדבך חשוב בתרבות האנושית, ואמנויות יפות רבות קשורות למזון, השפיעו עליו או הושפעו ממנו: ריקוד, דרמה, ציור, פיסול, ספרות, אדריכלות ומוזיקה. הגסטרונומיה מתמקדת בחקר הקשרים וההשפעות הללו. 

אחד מהחיבורים הראשונים שעסקו בגסטרונומיה היה הספר "Physiologie du goût" ("הפיזיולוגיה של הטעם") שנכתב בתחילת המאה ה-19 על ידי השף הצרפתי בריה סאווארן. בניגוד לספרי בישול סטנדרטיים המציגים לקוראים מתכונים בלבד, סאווארן עסק ב"הפילוסופיה של הטעם" ביחס בין הריח למזון ובנושאים נוספים הנוגעים לגסטרונומיה.

== ראו גם ==

* בישול
* גסטרונומיה מולקולרית

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מזון
*
המהירים והמתים

המהירים והמתים (באנגלית: The Quick and the Dead) הוא מערבון בבימויו של סם ריימי אשר יצא לאקרנים בשנת 1995. בתפקידים הראשיים מככבים כמה מבכירי שחקניה של הוליווד ובהם: שרון סטון, ג'ין הקמן, ראסל קרואו, לאונרדו די קפריו ואחרים. התסריט נכתב על ידי סימון מור.

==עלילה==
עלילת הסרט מספרת אודות קרב אקדחים הנערך על ידי ג'ון הרוד (ג'ין הקמן), רוצח ששולט ביד רמה ובזרוע נטויה בעיירה קטנה בשם רדמפטשן באריזונה. הרוד מממן תחרות שמטרתה לחסל את כל היריבים בדו-קרב הנעשה בסגנון המערב הפרוע בירי באקדחים.

התחרות מושכת מגוון רחב של דמויות, ביניהן פושעים, הרפתקנים, בחור צעיר שטוען שהוא בנו של הרוד (לאונרדו די קפריו), אשה מסתורית שמטרתה היא הריגתו של הרוד (שרון סטון) ודמויות נוספות.

בהמשך העלילה מתברר שהאשה המסתורית, המגולמת על המסך על ידי סטון, מונעת על ידי שנאה עזה כלפי הרוד. האשה רוצה לנקום בהרוד על כך שבהיותה ילדה קטנה שכנע אותה הרוד בעזרת תכסיסים להרוג בטעות את אביה, שהיה מרשל העיירה. גיבור נוסף הוא פושע לשעבר שהפך למיסיונר בשם קורט (ראסל קרואו). בעידודו של הרוד עובר קורט סדרת התעללויות פומביות ומאלץ אותו להשתמש באקדח פעם נוספת. קורט כורת ברית עם האשה המסתורית במטרה להרוג את הרוד ולגאול את העיירה מאימתו.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:סרטי 1995
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:מערבונים
קטגוריה:סרטי פולחן
מיכאל דרוקס

"יד למנשיה" ([[1965), טכניקה מעורבת.]]
מיכאל דרוקס (1940 – 22 באפריל 2022) היה אמן ישראלי, אשר פעל מאז תחילת שנות ה-70 בלונדון, והמשיך להציג בישראל.

==ביוגרפיה==
דרוקס נולד בירושלים בשנת 1940 וגדל בתל אביב. הוריו, יחזקאל ושרה, עלו מפולין. בנעוריו נשלח להתחנך בפנימייה הדתית "כפר בתיה". לאחר שירותו הצבאי התגורר ביפו ועבד בבית חרושת לאריגה. במחצית השנייה של שנות ה-60 של המאה ה-20 היה דרוקס פעיל ב-"קבוצת +10" ועסק גם בתיאטרון. בשנת 1972 היגר עם משפחתו. בתחילה התגורר בהולנד ולאחר מכן התיישב בלונדון, אנגליה. במחצית שנות ה-80 של המאה ה-20 נישא בשנית.

עבודותיו המוקדמות של דרוקס, ממחצית שנות ה-60 של המאה ה-20, הושפעו מן הפופ ארט והכילו מגוון של חומרי רדי מייד. בין היתר עשה דרוקס שימוש במודעות שקולפו מלוחות מודעות. בראשית שנות ה-70 הציג דרוקס עבודות בעלות תוכן מושגי. רבות מהן עסקו בדימוי הזהות הישראלי. לצד תצלומים מבוימים יצר דימויים של מפות, כגון "דרוקסלנד" (1975) הבוחנות עירוב של גבולות פוליטיים עם דימוי עצמי. בסדרת עבודות נוספת משנות ה-70 יצר דרקוס פעולות אמנותיות שתועדו בצילומים ובהם הסתיר או "צנזר" דימויים טלוויזיוניים או דמויות של מנהיגים ישראלים. סדרת עבודות ידועה נוספת היא סדרת ההדפסים "אדון זאב" (1980), שנוצרה בשיתוף עם חנוך לוין. בשנות ה-80 של המאה ה-20 חזר לעסוק בציור מסורתי, תוך אימוץ סגנון מופשט.

נפטר ב-22 באפריל 2022 בביתו בלונדון. הותיר אחריו אישה ושני ילדים.

==השכלה==
*1959 ציור, אצל אברהם ישכיל וצבי מאירוביץ, חיפה
*1964 המכון לאמנות, בת-ים
*1965 בית הספר הגבוה לציור ("קלישר"), תל אביב-יפו

==פרסומים==
*מיכאל דרוקס, "מסעות בדרוקסלנד, רטרוספקטיבה". מוזיאון עין חרוד, 2007
*מיכאל דרוקס, "דברים פרק א' תמונות בפרק ב'" הוצאת גלריה יאיר לאמנות, 2009

==קישורים חיצוניים==
*
* 
* 
* 
* "דברים פרק א', תמונות פרק ב' " [http://yair-art-gallery.blogspot.com/2009/10/blog-post_20.html בגלריה יאיר לאמנות], 22 באוקטובר 2009
* [http://www.artpane.com/Paintings/P1001_Michael_Druks_the_Brave_Present_Absent_Artist_Biography.htm ביוגרפיה ורשימת תערוכות של מיכאל דרוקס], באתר Art Pane

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס סנדברג לאמנות ישראלית
קטגוריה:בוגרי כפר הנוער כפר בתיה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
מספר (בלשנות)

מספר דקדוקי הוא תכונה דקדוקית המציינת הבחנה כמותית (בעיקר של שמות עצם), ומשפיעה על נטייה של מילים במסגרת התאם (בדומה למין דקדוקי ולגוף דקדוקי)

ההבחנה הכמותית הבסיסית ביותר הקיימת ברוב שפות העולם היא בין יחיד ובין רבים. לדוגמה: ספר לעומת ספרים. בדרך כלל צורות היחיד היא הצורה הבסיסית ואילו צורת הרבים היא הצורה המסומנת מורפולוגית.

בשפות שונות ישנן הבחנות כמותיות נוספות, כגון:
* זוגי – הבחנה דקדוקית מיוחדת לציון המספר 2 (ערבית, סלובנית, וכן בשמות עצם רבים בעברית; למשל: "יומיים" לעומת "ימים").
* הבחנה דקדוקית לציון המספר 3 או 4 ().
* הבחנה דקדוקית לציון קבוצה קטנה, הגדולה מ-2 וקטנה מ-10 ().
* הבחנה דקדוקית (מסומננת מאד) לציון הכמות 0, כלומר היעדר (לטבית).

== המספר בעברית ==
לפי הנחיות האקדמיה ללשון העברית, שם עצם אחרי מספר יופיע בצורת רבים במספרים 2 עד 10 (לדוגמה, "שלושה שקלים"), ומהמספר 11 ואילך הוא יכול להופיע בין בצורת יחיד ובין בצורת רבים (לדוגמה, "חמישים ושלושה שקל" או "חמישים ושלושה שקלים"). עם זאת, גם מהמספר 11 ואילך, השימוש בצורת יחיד נפוץ בעיקר בשמות המצויים בספירה (כמו יום, שנה, נפש, איש, ראש, אחוז, שמות מטבעות וכדומה). בשמות אחרים (כמו מחשב או מזגן) פחות מקובל השימוש בצורת יחיד. חריג נוסף קיים שמות לועזיים לציון מידות ומשקלות, (מטר, קילוגרם, דונם, דולר, וכדומה) בהם מקובלת צורת היחיד גם במספרים עד עשר.
לדברי רוביק רוזנטל "בעברית החדשה יש ערבוב כמעט מלא בין שתי החלופות, בעיקר מ-11 ואילך". כמו כן, גם במקורות ניתן למצוא הרבה יוצאים מן הכלל ל"כלל הגדול" – שימוש בצורת הרבים למספרים גדולים מעשר. השימוש בכלל הגדול גם יוצר צירופים שלא נשמעים נכונים לדוברי העברית. לדוגמה: "... בניצנים יבנו '30 בית' ויעברו לשם '30 משפחה', הכוללות '30 גבר' ו-'60 ילד' ...". לכן, רוזנטל מציע להשתמש גם בצורת היחיד וגם בצורת הרבים עבור מספרים גדולים מעשר.

== ראו גם ==
* לוואי כמות
* דקדוק עברי - מונחים
* ריבוי שבור

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סמנטיקה
מין דקדוקי

מין דקדוקי הוא מונח בבלשנות המתייחס לחלוקה של שמות עצם למספר קבוצות בשפה נתונה. בעברית, לדוגמה, כל שמות העצם נחלקים לזכר ולנקבה.

בעברית המקראית ישנם שמות עצם המשתייכים לשני המינים, כלומר הם מופיעים הן עם התאם של זכר והן של נקבה (מסומנים במילונים: זו"נ – זכר ונקבה), כדוגמת "מחנה", "רוח", "דרך", "שמש".

גם בתקופות מאוחרות יותר ישנם שמות עצם המשתייכים לשני המינים (כדוגמת סכין, שמש). קיימות מילים ששינו את מינן הדקדוקי בתקופות שונות, כגון המילה "שדה" שבמקרא ובעברית מודרנית מינה הוא זכר ("שדה קצור"), ואילו בלשון חז"ל התייחסו אליה גם כנקבה "שדה מלאה עשבים".

השיוך של שם עצם לקבוצה מסוימת עשוי להיות שרירותי, או עשוי להתבסס על תכונה סמנטית של שם העצם, כגון מינו הביולוגי. המין הדקדוקי בא על פי רוב לידי ביטוי באמצעות התאם של שם העצם עם מילים אחרות במשפט כגון כינויים, תארים או פעלים. הוא עשוי גם להתבטא בצורתה המורפולוגית של המילה (כדוגמת סיומת -ה לנקבה בעברית). מעבר לזאת, המין הדקדוקי בעברית הוא במִתאם טוב עם המין הדקדוקי בערבית. דהיינו, מילים דומות צליל, בשתי שפות אלו, המתארות שמות עצם דומים או זהים, יהיו על פי רוב באותו מין דקדוקי. הדמיון הוא גם ברשימת היוצאים מן הכלל של שתי השפות. לדוגמה, נקבת החמור, שנקראת בעברית, אתון, נקראת, נקראת בערבית ספרותית בשם דומה לאתון (בערבית מדוברת, לא). דוגמה אחרת: המילה בוהן או יד, שאינה נגמרת ב-ה ואינה נגמרת ב-ת, היא נקבה בשתי השפות. לעומת זאת, בין הצרפתית לאיטלקית, שהן גם כן שפות דומות, לא מתקיים קשר כזה בין המין הדקדוקי של שמות העצם.

בלעז משמש המונח gender לציון מין דקדוקי. מונח זה מתורגם לעברית כ"מגדר" בתחום מדעי החברה, אך יש לשים לב שכיום, המילה "מגדר" אינה משמשת בעברית לציון מין דקדוקי. יתר על כן, שאלת קיומו של מין דקדוקי בשפה נתונה נפרדת משאלת התייחסותה למגדר.

קיימות שפות (למשל הולנדית או דנית) בהן שני המינים הדקדוקיים הם "נייטרלי" (או "סתמי") או "כללי" (או "רגיל"), כשהאחרון כולל גם זכר וגם נקבה ללא הבחנה דקדוקית־מורפולוגית ביניהם. אף על פי שבהולנדית ההבחנה בין זכר לנקבה עודנה קיימת רשמית (בספרי דקדוק ובמילונים הולנדיים), מרבית דוברי השפה לא יודעים להבחין במינן של מילים המסווגות כבעלות מין רגיל, פרט לדוברי דיאלקט מאזורים בדרום הולנד.

שמות עצם של עצמים בעלי זוויג (מין ביולוגי) של זכר ונקבה (בעיקר בני אדם ובעלי חיים) הם גם בשפה בשתי צורות, לזכר ולנקבה. בעברית פעמים רבות נעשית הטיה מצורת הזכר לצורת הנקבה באמצעות הוספת הסיומת 'ה' (למשל: חתול וחתולה) או הסיומת 'ת' (למשל: חייל וחיילת). באנגלית מרבית שמות העצם הללו הם חסרי מין דקדוקי, כלומר משותפים לזכר ונקבה, אך לעיתים מתקיימת הבחנה, למשל באמצעות הסיומת ess (דוגמאות: prince – נסיך, princess – נסיכה; steward דייל, stewardess דיילת), הסיומת ine (דוגמה: hero – גיבור, heroine – גיבורה) או הסיומת ette (דוגמה: bachelor – רווק, bachelorette – רווקה). לעיתים משמשות מילים נפרדות לכל אחד מהמינים, למשל: בעברית: חתן וכלה; באנגלית: king – מלך, queen – מלכה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://hebrew-academy.org.il/category/מין-דקדוקי/ נושא: מין דקדוקי], באתר האקדמיה ללשון העברית
* רינה בן שחר, [http://www.ruvik.co.il/במת-אורח/2015/מין-דקדוקי.aspx מה זה מין ומי צריך את זה בכלל?], בבלוג "הזירה הלשונית", 21 בינואר 2015
*"קולולושה" פרק 15: [https://leshoniada.co.il/2019/10/06/פרק-15-שולחן-אינטרנט-שמש-למה-יש-זכר-ונקב/ שולחן, אינטרנט, שמש – למה יש זכר ונקבה בדברים דוממים?] / עם ד"ר קרן דובנוב
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סמנטיקה
קטגוריה:מורפולוגיה (בלשנות)
מילאן מרטינוביץ'

מילאן מרטינוביץ (בסרבית: Милан Мартиновић; נולד ב-6 באוגוסט 1979) הוא כדורגלן עבר סרבי המשחק בעמדת הבלם.
== קריירה ==
החל את דרכו בקבוצת רד בלגרד, ולאחר מכן שיחק עונה אחת בקבוצת ריאל אוביידו הספרדית. חזר לסרביה ושיחק בקבוצת הכוכב האדום בלגרד, ובשנת 2003 עבר לצרפת וחתם בקבוצת אז'אקסיו, אך לא הצליח לתפוס מקום בהרכב הקבוצה. בעונת 2005/2006 הוא חזר להכוכב האדום בלגרד בה שיחק בהגנה לצד דושאן אנג'לקוביץ'.

בעונת הגיע לישראל ועבר למכבי תל אביב, שם שיחק עונה וחצי. בעקבות פציעה ממושכת ויכולת חלשה שהפגין כששיחק, עבר מרטינוביץ' במהלך עונת לבני יהודה תל אביב, לבקשת מאמן הקבוצה דאז, אלי כהן. במהלך שנת 2009 עבר מרטינוביץ' לקבוצת דיארבקירספור הטורקית, ובשנת 2011 עבר לשחק בסין.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סרבים
קטגוריה:בלמי כדורגל סרבים
קטגוריה:בלגרד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ראד בלגרד
קטגוריה:כדורגלני ריאל אוביידו
קטגוריה:כדורגלני הכוכב האדום בלגרד
קטגוריה:כדורגלני אז'אקסיו
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני דיארבקירספור
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים סרבים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים סרבים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בסין
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-1979
אובול

אוֹבּוֹל (ביוונית עתיקה: ὀβολός) או אובולוס הוא מטבע יווני בשווי שישית הדרכמה. באתונה הקדומה האובול היה מחולק לשמונה כלקוי (פיסות נחושת).
אטיקה, אתונה; מאוחר מ 449 לפנה"ס
לוקניה, מטפונטיום; בין 350-425 לפנה"ס

לדברי פלוטרכוס לספרטנים היה אובול עשוי ברזל שערכו ארבעה כלקוי.

האובול הוא גם מידת משקל. ביוון העתיקה אובול הוגדר כשישית הדרכמה או חצי גרם. ברומא העתיקה משקל האובול הוגדר כ 1/48 אונקיה רומאית, 0.57 גרם לערך. האובול מעולם לא הונפק במערכת המטבעות הרפובליקאית הרומאית הקדומה. ביוון המודרנית האובול שקול לעשירית הגרם.

משמעות המילה אוֹבּוֹלוּס או אוֹבֵּלוֹס היא מוט ברזל דק כגון שיפוד. ביוונית משמעות המילה אובליסק היא אובלוס קטן. האובול, כמו שקל הכסף, הפך למטבע עובר לסוחר משום שייצג מטיל נחושת או ברונזה ונסחר תחילה לפי הערך המשקלי של המתכת שלו. השלטון בספרטה בחר להמשיך להשתמש באובול הכבד והמסורבל במקום מטבעות של ממש מתוך כוונה לדכא את הנטייה לרכושנות ותאוות הבצע של הציבור, אך ללא הועיל.

למטבע האובול חלק בטקס הקבורה היווני העתיק. לאחר המוות הונח אובול אחד מתחת ללשון הנפטר או על עיניו. היוונים האמינו כי כאשר אדם מת ויורד לשאול עליו לעבור את נהר האכרון ולצורך זה עליו לשלם לכארון הספן כדי שישיט אותו בסירתו לגדה השנייה. מתים שלא יכלו להרשות לעצמם אובול או שנקברו ללא אובול מסיבות אחרות נידונו לבצע מעקף בן מאה שנים מסביב לנהר על מנת לעבור לצידו השני.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מטבעות עתיקים
אלכסנדרו ז'ר

אלכסנדרו ז'ר (Alexandru Jar; 1911–1988), שם העט של אלכסנדרו אברהם, סופר ומשורר קומוניסטי, יהודי רומני, מלוחמי מלחמת האזרחים הספרדית ולוחם בתנועת ההתנגדות הצרפתית, בעלה של גולדה (אולגה) בנצ'יק.

אלכסנדרו ז'ר נולד ביאשי, רומניה בשם אלכסנדרו אברהם (Alexandru Avram) והלך לעולמו בבוקרשט. ז'ר, קומוניסט במחתרת, התחיל לפרסם את יצירותיו בכתבי עת כבר בשנת 1930. הוא השתתף במלחמת האזרחים בספרד ולאחריה עבר לצרפת, שם השתתף בלחימה של תנועת ההתנגדות הצרפתית בתקופת מלחמת העולם השנייה. אשתו הראשונה, גולדה (אולגה) בנצ'יק, הוצאה להורג על ידי הנאצים על ידי עריפת ראשה. לאחר נפילת ממשלתו של יון אנטונסקו שב לרומניה והיה בין החברים הראשונים של איגוד הסופרים ופרסם שני ספרי שירה. הוא היה מראשי זרם ה"פרולטקולטיזם" בשירה (תרבות הפרולטריון), אך לאחר ששיריו לא זכו להצלחה גדולה מחוץ לחוגי חברי המפלגה הקומוניסטית, עבר לפרוזה. בשנת 1950 הוענק לו פרס המדינה. התחתן מחדש עם הרקדנית הבלט אלכסנדרה צ'לסקה אורליאנו. באביב 1956 התפרסמו ביקורות של ז'ר על רמת היצירות בזרם הפרולטקולטיזם וגם על חדירת יתר של המפלגה הקומוניסטית לתחום הפרט. ביקורתו ועמדתו האנטיסטליניסטית הביאו לתגובה נזעמת של הנהגת המפלגה הקומוניסטית, כולל נזיפה חריפה וסילוק מהמפלגה הקומוניסטית. שני אינטלקטואלים נוספים, המחזאי מיכאיל דוידוגלו והמבקר הספרותי יון ויטנר, גונו באופן רשמי על כך שלא הסתייגו מדבריו של ז'ר.
המשוררים דוברי הונגרית אריק מייטני ויאנוש סאס ניסו להגן על ז'ר בפורומים של איחוד הסופרים.
במשך עשר שנים לא הורשה ז'ר לפרסם דבר, אך לאחר מותו של גאורגיו דז' ועלייתו של צ'אושסקו הוחזר בשקט לזירת התרבות הפומבית והתחיל שוב לפרסם רומאנים.

== מספריו ==
* Sânge şi vis 1946 "דם וחלום", שירה.
* Poemul marii deşteptări 1946 "פואמת ההתעוררות הגדולה", שירה.
* Moartea lui Iosif Clisci 1948 "מותו של יוסיף קליסצ'י", נובלה.
* Evadare 1949 "הימלטות".
* Sfârşitul jalbelor 1950 "הקץ לעתירות", רומן על רקע שביתת עובדי חברת הרכבות.
*1951 - La borna 202 -על העימות עם "מזימות" יוגוסלביה של טיטו 
* Marea pregătire 1952 "ההכנה הגדולה", רומאן על רקע שביתת עובדי חברת הרכבות.
* Undeva pe Dunăre 1952 "אי-שם על הדנובה".
* Cucuietul 1954 "בעל הכרבולת".
* O poveste simplă 1955 "סיפור פשוט".
* Legard cel însemnat 1966 "לגארד הדגול", רומאן סאטירי.
* Trădarea lunii 1968 "בגידת הירח", רומאן.
* Eu, Consula 1971 "אני, קונסולה", רומאן.
* Naşul şi fericirea lumii 1976 "הסנדק ואושר הבריות", נובלות.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.imdb.com/title/tt1258120/ סרט עליו ועל קבוצת לוחמי המחתרת הצרפתית מלחמת העולם השנייה]

קטגוריה:משוררים יהודים רומנים
קטגוריה:קומוניסטים רומנים
קטגוריה:חברי תנועת ההתנגדות הצרפתית
קטגוריה:יהודים במלחמת האזרחים בספרד
קטגוריה:סופרים יהודים רומנים
קטגוריה:יהודים בצבא צרפת החופשית וברזיסטאנס
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1911
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-1988
קטגוריה:רומנים במלחמת האזרחים בספרד
מילת יחס

מילת יחס או "מילית יחס" היא מילית, המהווה חלק דיבר, אשר מציין את היחס בין שני שמות עצם או בין פועל לשם עצם.

תפקידן של מילות היחס הוא בקישור בין הפועל לשם עצם והיחס בין שמות עצם. לדוגמה: הכיסא ליד השולחן. הבית בשדרה. נפלתי מהכיסא. עליתי לראש ההר.

דוגמאות למיליות יחס בעברית: אל, של, מן, בתוך, על, ליד, בין, אצל, בשביל ועוד. לאלה מצטרפות האותיות ב, כ, ל, מ (אותיות בכל"מ) שהן קיצור של מילות היחס (בהתאמה) בתוך, כמו, אל, מן.

ניתן להטות חלק ממילות היחס על ידי הוספת כינוי גוף:
* ליד – לידי (ליד + אני), לידך לידנו...
* מן – ממני, ממך, ממנו...
* ל – לי, לך, להם...
* בלי – בלעדי, בלעדינו...

קיימות מילות יחס אשר לא ניתן להטותן: לרגל, כדי, למרות.

הערה: ה"א הידיעה אינה מילת יחס.

צירוף של מילת יחס + שם עצם נקרא צירוף יחס.

דוגמאות:
* ישבתי על הכיסא: "על" – מילת יחס, כיסא – שם עצם, על הכיסא = צירוף יחס.
* ביקרתי אצל דני: "אצל" – מילת יחס, דני – שם עצם, אצל דני = צירוף יחס.
* הפיצרייה נמצאת ליד מאפיית הדגנים: "ליד" – מילת יחס, מאפיית הדגנים – שם עצם, ליד מאפיית הדגנים = צירוף יחס.

== מילת יחס בצירוף פועלי ==
דוגמה לשימוש במילת יחס מוצרכת, כחלק ממשלים פועל:
*דודו השתקע בעפולה – כיוון שהפועל "השתקע" מצריך משלים של מקום (אי אפשר להשמיט אותו), מילת היחס ב- משמשת במשפט כמילת יחס מוצרכת, לקישור בין הפועל "השתקע" ובין המושא העקיף "עפולה".

בשפות רבות, יש בכוחן של מילות היחס המוצרכות לשנות את הוראתו של הפועל. כך, למשל, יש הבדל בין הצירופים הפעליים "קינא ב-" (בהוראת "קנאה") ו"קינא ל-" (בהוראת "קנאות (דתית)").

דוגמה לשימוש במילת יחס בלתי מוצרכת, כחלק מתיאור:
*דני אכל גלידה בירושלים – כיוון שהפועל "אכל" לא מצריך משלים מקום, הצירוף "בירושלים" מתפקד כתיאור מקום ולא כ"משלים מקום מוצרך". כלומר, המילית ב־ היא בלתי־מוצרכת.

== מילת יחס בצירוף תוארי ==
דוגמה לשימוש במילת יחס כחלק מלוואי צירוף יחס:
*הבית בחיפה נמכר בשנה שעברה – צירוף היחס "בחיפה" אינו מתקשר לפועל, אלא משמש לתיאור של שם העצם "בית" (הוא עונה על השאלה "איזה בית?"). המילית ב- משמשת לתיאור יחס בין שני שמות עצם.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.lergo.org/index.html#!/public/lessons/5a1c37c33b40642348ac6d60/intro נטיית מילות היחס], באתר לרגו
<div class="mw-content-ltr">
* Neuman, Yishai (2015). [https://www.academia.edu/18497089/Prescriptively_Unwarranted_Comitative_Complements_in_Modern_Hebrew_Journal_of_Jewish_Languages_3_2015 Prescriptively Unwarranted Comitative Complements in Modern Hebrew], Journal of Jewish Languages 3, pp. 207-217
</div>

קטגוריה:תחביר
כלנית

[[כלנית מצויה אדומה]]
הכלנית (שם מדעי: Anemone) או שושנת המלך, היא סוג פרח ממשפחת הנוריתיים בו כ-120 מינים הנפוצים בכל העולם למעט אוסטרליה ואנטארקטיקה. שמו העברי של הפרח ניתן על ידי החוקר היהודי עמנואל לעף בספרו "צמחי היהודים".

מיני הכלנית הם גאופיטים רב-שנתיים. בעולם הם נפוצים בעיקר באזורים בעלי אקלים מתון או קריר בחצי הכדור הצפוני והדרומי. בארץ ישראל מיוצג הסוג על ידי מין יחיד – כלנית מצויה (Anemone coronaria) – צמח מוגן אשר נפוץ מצפון הארץ עד הר הנגב. הכלנית פורחת מסוף דצמבר ועד סוף מרץ. ניתן לזהותה על פי טבעת פנימית לבנה בעלי הכותרת שלה (בכלניות מבוגרות בלבד). בדרך כלל בעלת חמישה-שישה עלי כותרת. פרח הכלנית ידוע בשלל צבעיו.

בתקופת המנדט הבריטי על ארץ ישראל קראו לחיילי הדיוויזיה המוטסת השישית של הצבא הבריטי "כלניות" על שם כומתותיהם האדומות.

בגן הבוטני בירושלים מצויים כמה מינים של כלניות מאירופה לצד הכלנית המצויה: כלנית אלפינית (Anemone alpina), כלנית נעימה (Anemone blanda) ובת-כלנית (Anemone pulsatilla). מינים נוספים שקנו להם מקום בגינון הישראלי: כלנית יפנית (Anemone hupehensis), כלנית היערות (Anemone sylvestris), Anemone pavonina שגדלה בדרום אירופה, ודומה לכלנית המצויה וכלנית מספרד (Anemone palmata). המינים האלו נפוצים כצמחי תרבות באזור ההר הגבוה של ישראל.

== בתרבות ==
"כלניות" הוא הכינוי שניתן על ידי אנשי היישוב לחיילי הדיוויזיה המוטסת הבריטית השישית, שהוצבה בארץ ישראל בספטמבר 1945.

"כלניות" הוא שיר ישראלי ידוע, פרי עטם של נתן אלתרמן ומשה וילנסקי. וידוע במיוחד בביצועה של הזמרת שושנה דמארי ששרה אותו כמעט בכל הופעותיה והפך מזוהה עמה.

"ימי הכלניות" הוא ספרו של העיתונאי וההיסטוריון תום שגב על ימי המנדט הבריטי.

== תמונות ==
<gallery heights="130" mode="packed">
קובץ:Anemones121.jpg|פריחה צפופה של כלנית מצויה על גדות נחל אדוריים
קובץ:Kalanit.JPG|כלנית בצבעי כחול-סגול
קובץ:Anemones5.jpg|כלניות בשלושה צבעים ליד מגידו
קובץ:Calanit006.jpg|כלנית מצויה אדומה
קובץ:Colorful-Anemone-coronaria-Zachi-Evenor.jpg|כלניות במגוון צבעים
קובץ:AnemonesIsrael1.jpg|שדה כלניות בסמוך לצומת סעד, הנגב הצפוני
קובץ:Focus on Anemone coronaria flowering after the rain.jpg|כלנית וסביונים, ליד קיבוץ רעים
קובץ:Anemone ranunculoides bgiu.jpg|כלנית מהמין Anemone ranunculoides
קובץ:Anemone hupehensis var. japonica 1.jpg|כלנית יפנית Anemone hupehensis
קובץ:Calanit israel netanya 2021.jpg|מרבד כלניות סביב שלולית החורף בנתניה, פברואר 2021
</gallery>

==ראו גם==
* כלנית מצויה
* נורית
* פרג אגסני

==קישורים חיצוניים==

* 
;מאמרים
* [http://hebrew-academy.org.il/2014/02/02/הדמומית-והכלנית/ ראובן סיוון, הדמומית והכלנית], לשוננו לעם, כרך יב חוברת ו (תשכ"א), עמ' 149, באתר האקדמיה ללשון העברית
* 

==הערות שוליים==
2.נערך ב-3.5.2020 על ידי [https://www.youtube.com/channel/UC2Mlu5mVYoBbnlb3roKDZHg?view_as=subscriber Darktermi Gaming]

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:נוריתיים
אנדרה קאמפרה

אנדרה קאמפרה (בצרפתית: André Campra; 4 בדצמבר 1660 – 29 ביוני 1744) היה מלחין ומנצח צרפתי.

==ביוגרפיה==
אנדרה קאמפרה, יליד אקס-אן-פרובאנס, רכש השכלה דתית ומוזיקלית בקתדרלה של סן-סובר באקס-אן-פרובאנס ובשנת 1678 התמנה לכומר. משנת 1694 עד 1700 היה המנהל המוזיקלי בקתדרלת נוטרדאם בפריז, אחרי ששימש בכהונות דומות בטולון, ארל וטולוז. 

נטייתו לכיוון התיאטרון החלה בשנת 1697. במועד זה עבד בחצר הנסיך מקונטי כמנהל מוזיקלי ואחר, בשנת 1730, היה למנהל האופרה. האופרה שחיבר, L'Europe galante הציבה אותו במעמד הגאון האמיתי של ה"באלט-קומדיה", סוגה מוזיקלית שיוצרה היה פסקל קולאס (בבלט שלו "העונות"). כמי שהיה ממוקם בסדר הזמנים בין ז'אן-בטיסט לולי (1632-1687) לז'אן-פיליפ ראמו (1683-1764), היה לקאמפרה חלק בהתחדשות האופרה הצרפתית.

קאמפרה עבד באקדמיה המלכותית למוזיקה ובקאפלה המלכותית בוורסאי אחרי מותו של לואי ה-14.

משנת 1720 ואילך, חזר קאמפרה לחיי הדת והקדיש את רוב זמנו למוזיקת קודש. הוא מת בגיל 83 בורסאי.

==יצירות חילוניות==
* "ל'אירופה גאלאנטה" (1697) L’Europe galante
* "הזיונה" (1700) Hésione 
* "טאנקרד" (1702) (טקסט מלא) Tancrède 
* "חגיגות ונציאניות" (1710) Les Fêtes vénitiennes
* "אידומניאו" (1712) Idoménée
* "אניאס ודידו" (1714) Énée et Didon

==יצירות קודש==
* שלושה ספרי קנטטות (1708, 1714 ו-1728)
* ניסי דומינוס (1722)
* רקויאם (אחרי 1723)
* מוטטים לקאפלה המלכותית (1723-1741)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מנצחים צרפתים
קטגוריה:מלחיני אופרה צרפתים
קטגוריה:מלחינים מתקופת הבארוק
קטגוריה:מלחיני רקוויאם
קטגוריה:צרפתים ממוצא איטלקי
קטגוריה:אוקסיטנים
קטגוריה:ילידי 1660
קטגוריה:נפטרים ב-1744
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-17
קטגוריה:מלחינים צרפתים במאה ה-18
ואלדיס זאטלרס

ואלדיס זאטלרס (בלטבית: Valdis Zatlers; נולד ב-22 במרץ 1955) היה נשיא לטביה מאז ה-8 ביולי 2007 ועד ל-8 ביולי 2011.

==ביוגרפיה==
זאטלרס, אורתופד במקצועו, סיים את לימודי הרפואה באוניברסיטת ריגה לרפואה בשנת 1979. הוא החל לעבוד בבית חולים בריגה, וב-1985 מונה למנהל מחלקת הטראומה של בית החולים. ב-1994 היה למנהל בית החולים הלטבי לאורתופדיה וטראומטולוגיה וב-1998 מונה ליו"ר מועצת המנהלים שלו.

בסוף שנות ה-80 היה זאטלרס פעיל בחזית העממית של לטביה, תנועה שפעלה למען עצמאות המדינה מברית המועצות. מאז לא היה פעיל פוליטי, והוא אינו חבר באף מפלגה, אף שהיה בין תומכיה של מפלגת העם השמרנית, כשזו הוקמה ב-1998. מפלגה זו הציבה אותו בסופו של דבר כמועמד לנשיאות.

ב-31 במאי 2007 נבחר זאטלרס לנשיא, לאחר שזכה לתמיכתם של 58 מתוך 100 חברי הסאימה (הפרלמנט הלטבי), וכיהן בתפקיד למשך קדנציה אחת, עד שהוחלף על ידי אנדריס ברזיניש. עם סיום כהונת הנשיא הכריז על הקמת מפלגה חדשה בראשותו. בבחירות לפרלמנט הלטבי שהתקיימו בספטמבר 2011 המפלגה זכתה בכ-20% מקומות בפרלמנט (מקום שני בבחירות).

זאטלרס נשוי ואב לשלושה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.president.lv/?lng=en האתר הרשמי של נשיא לטביה]

קטגוריה:נשיאי לטביה
קטגוריה:רופאים לטבים
קטגוריה:אורתופדים
קטגוריה:ריגה: אישים
קטגוריה:קצרמר רופאים
קטגוריה:ילידי 1955
מילית

בדקדוק, מילית היא מילה שאינה שייכת לקבוצת השמות, שמות התואר, הפעלים או תוארי הפועל. מילית היא בדרך כלל מילה קצרה מבחינה פונולוגית (ומכאן מרכיב ההקטנה בשם). המיליות הנפוצות ביותר הן מיליות יחס (אל, על) ומיליות קישור (בגלל, אם כי).

בלשונות השמיות, רבות מהמיליות הן משותפות לשפות אחדות, או לפחות דומות בין שפות אחדות (למשל המילית, "מִן", שפירושה הוא "ממקום", from, זהה בעברית ובערבית). כמו כן, לרבות מהמילים האלו, אין שורש ברור.

==ראו גם==
* מילית מודלית

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חלקי הדיבר
חברת וילי וונקה

Wonka Bar, אחד ממוצרי חברת וילי וונקה
חברת וילי וונקה (באנגלית: The Willy Wonka Candy Company) היא מותג ממתקים בבעלות פררו. המותג השתמש ברשות ברעיונות שבספריו של רואלד דאל עבור האריזה והשיווק של מוצריו. המותג מופץ במגוון רחב של ממתקים וחטיפי שוקולד בארצות הברית, בבריטניה באוסטרליה ובאירופה.

המותג החל את דרכו ב-1971, כאשר חברת הממתקים "Breaker Confections" משיקגו הורשתה להשתמש בשם "וילי וונקה" כאלמנט מסחרי לסרט וילי וונקה ומפעל השוקולד (גרסת הספר הקולנועית משנת 1971). בשנת 1980, חברת Breaker Confections שינתה את שמה ל-Willy Wonka Brands ("מותגי וילי וונקה"). שמונה שנים לאחר מכן, בשנת 1988, נקנתה החברה על ידי נסטלה. במרץ 2018 נמכר המותג לחברת פררו.

==פרסום==

מוצרי המותג כוללים גרסה מצוירת לדמותו של וילי וונקה, שהושפעה מציוריו של קוונטין בלייק לספרי צ'ארלי והשוקולדה ומגילום דמותו של וונקה בידי ג'ין ויילדר בסרט משנת 1971. הפרסומות של המותג מציגות את דמותו של וונקה מדבר לצופה בצורה ישירה ומזמין אותו למפעל שלו "שם מיוצר כעת ממתק חדש". הצופה זוכה להצצה בתהליך הייצור של הממתקים במפעל, שמתואר כדמיוני ומשונה, ברוח הספר והסרט. לאחר מכן וונקה אוחז בממתק בקרבת המסך, ואז מגיח אומפה לומפה שאומר את סיסמת החברה: "מה תהיה המצאתו הבאה?" ("?What will he think of next").

==חידוש פעילות באוסטרליה ובאירופה==

חברת המותג חידשה את פעילותה באוסטרליה, באירופה ובמיקומים אחרים בשנת 2005, לאחר הפסקת פעילות באזורים אלו במשך כמה שנים, בעקבות יציאת הסרט צ'ארלי בממלכת השוקולד לאקרנים באותה שנה. במסגרת חידוש הפעילות, חטיפי Wonka Bar רבים שווקו על ידי החברה, שניצלה את הבלטת החטיף בסרט. בדומה לסרט, החברה גם ארגנה תחרות לאיסוף "כרטיס מוזהב", שמוצאיו יכלו לזכות בטיול במפעל שוקולד, כאחד מהפרסים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:חברות מזון
קטגוריה:ממתקים
קטגוריה:צ'ארלי בממלכת השוקולדה
קטגוריה:חברות שוקולד
בלילה

ופלים, ליד מקלה ופלים]]
בְּלִילָה היא תערובת נוזלית, דלילה או סמיכה, שמבוססת בדרך כלל על קמח עם מים, ביצה, בירה או חלב, מעורבבים זה בזה. בדרך כלל מוסיפים חומר מתסיס לתערובת כדי להתפיחהּ בזמן הבישול, הטיגון או האפייה.

==שימוש==
הבלילה נמצאת בשימוש רב במטבח ההודי: היא בשימוש בהכנת דוסה - סוג של קרפ הודי, ודיי - סוג של חטיף הודי בצורת דונאט שמכינים מעדשים ותפוחי אדמה, אידלי - מין פשטידה מקטניות ואורז, ועוד. 

היא גם בשימוש בהכנת מאכלים נוספים, כמו פודינג יורקשייר, טמפורה, פיש אנד צ'יפס, חביתיות, ופלים וסוגים שונים של עוגות, עוגיות ולחמים. 

לעיתים משתמשים בבלילה לציפוי בשר וירקות כשמטגנים אותם, ונהוג לצפות בבלילה מאכלים רבים שמטגנים בטיגון עמוק, לפני הטיגון, ואז הם מכונים "פריטר".

בבריטניה ובאילנד מכינים נקניקייה בבלילה והיא מוגשת במסעדות פיש אנד צ'יפס.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בישול
אירנאיוס

אירנאיוס (ביוונית: Εἰρηναῖος; נולד במאה ה-2, נפטר בסוף המאה ה-2 או בתחילת המאה ה-3) נחשב לאחד מאבות הכנסייה בנצרות.

אירנאיוס היה הבישוף של לוגדונום בגאליה (כיום: ליון שבצרפת). כתביו השפיעו על התפתחות התאולוגיה הנוצרית המוקדמת והוא נחשב לקדוש הן בעיני הכנסייה האורתודוקסית והן בעיני הכנסייה הקתולית. הוא הראשון שמספק רשימה של "הספרים הראויים לקריאה" הדומה מאד לספרים הנכללים בברית החדשה ובכך הראשון שמגדיר את הקאנון הנוצרי כפי שהוא מוכר עד ימינו. בכתביו התמקד בעיקר באפולוגטיקה והוא נחשב לאחד האפולוגטים הנוצרים המוקדמים החשובים ביותר. אירנאיוס היה תלמידו של פוליקרפוס, שנחשב לתלמידו של יוחנן כותב הבשורה. יום הקדוש שלו הוא 28 ביוני.

אירנאיוס נולד במחצית הראשונה של המאה ה-2, אך תאריך לידתו שנוי במחלוקת (יש הטוענים כי נולד בין 115 ל-125; ויש הטוענים כי נולד בין 130 ו-142). הוא היה ככל הנראה יווני מעיר הולדתו של פוליקרפוס, סמירנה באסיה הקטנה (כיום איזמיר שבטורקיה). שלא כמו נוצרים אחרים בני זמנו, הוא גדל במשפחה נוצרית, ולא המיר דתו כמבוגר.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אבות הכנסייה
קטגוריה:בישופים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-2
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-3
ה'תק"ג

==אירועים==
* רמח"ל עולה לארץ ישראל, הוא מת במגפת דבר בשנה שאחרי עלייתו עם אשתו ובנם היחיד
* מגפת דבר בבגדאד המיתה רבים מיהודי העיר ובהם רבה של העיר. במקומו מונה באותה שנה רבי צדקה חוצין מחלב שהנהיג את הקהילה היהודית בעיר בשלושים השנים הבאות עד מותו במגפת דבר נוספת
* רבי יצחק למפרונטי מתמנה כראש ישיבת פרארה
* נדפס באמסטרדם המחזה "לישרים תהילה" משל רמח"ל

==נולדו==
* כ"ט בשבט - מאיר אנשל רוטשילד, אבי שושלת רוטשילד (נפטר ה'תקע"ג)
* כ"ב באלול - רבי יעקב גינצבורג, מחבר "זרע יעקב" ומגדולי רבני פראג (נפטר ה'תקע"ה)
* ט"ו בתמוז - רבי חיים פינטו, מרבני מוגאדור שבמרוקו (נפטר ה'תר"ה)

==נפטרו==
* א' באדר – רבי עמנואל חי ריקי, רב, מקובל ופייטן איטלקי, מחבר "משנת חסידים". נרצח בידי שודדים בצפון איטליה.
* ט"ו בתמוז – רבי חיים אבן עטר, מחבר הפירוש "אור החיים" על התורה. (נולד בה'תנ"ו)
* רבי יהודה אשכנזי, רב ודיין בטיקטין, מחבר "באר היטב".
* רבי אריה ליב מוכיח, רב אשכנזי נודע, חמיו של רבי יוסף שטיינהארט מפיורדא.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ד

==אירועים==
* ד' בשבט – יהודי מסטיסלב נצלו מן הקוזאקים, לזכר זה הוחלט על "פורים מסטיסלב".

==נולדו==
* בר יצחק בר, מנהיג יהדות לורן, פעיל להשגת אמנציפציה ליהודים בצרפת, ומראשי הסנהדרין של פריז. (נולד בה'תקפ"ט)

==נפטרו==
* ט"ו בתשרי – רבי אביעד שר שלום באזילה, רב וראש ישיבה, מקובל, מהנדס ואסטרונום יהודי איטלקי. רבה של מנטובה (נולד בה'ת"ם).

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ה

==אירועים==
* ד' בטבת – פרצו פרעות ביהודי פראג, שהואשמו בסיוע לכוחות פרוסיה לכבוש את העיר כמה חודשים קודם לכן, במהלך מלחמת הירושה האוסטרית.
* לאחר הפרעות, החליטה מריה תרזה על גירוש מיידי של כל יהודי פראג (הגירוש נועד לכלול את כל יהודי בוהמיה ומוראביה, אך לאחר שתדלנות בוטל חלק זה).

==נולדו==
* ט"ז באדר א' - אלסנדרו וולטה, פיזיקאי איטלקי, מפתח הסוללה החשמלית הראשונה (נפטר ב-ה'תקפ"ז)
*י"ח באלול - שניאור זלמן מלאדי, מייסדה של חסידות חב"ד (נפטר ה'תקע"ג)
* החוזה מלובלין (רבי יעקב יוסף, נפטר ה'תקע"ה)

==נפטרו==
* חשון – רבי אליעזר נחום, אב בית דין וראש ישיבה באדריאנופול ובקושטא, ולאחר מכן "הראשון לציון" בירושלים.
* רבי שבתי מרשקוב, מקובל מאבות החסידות. הסידור שסידר על פי כוונות האר"י הפך לאחד ממקורותיו של נוסח ספרד.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ו

==אירועים==
* ראתה אור מהדורה ראשונה של הכרוניקה "קורא הדורות"
* רבי יוסף בן ג'וייא חוזר לארץ ישראל ומתיישב בצפת
==נולדו==
* רבי דוד בידרמן, האדמו"ר מלעלוב (נפטר ב-ה'תקע"ד)
* רבי מרדכי מקרמניץ, אדמו"ר חסידי מבית זלוטשוב (נפטר ב-ה'תק"פ)
==נפטרו==
* רבי יחיאל היילפרין, מחבר "סדר הדורות", רבה של מינסק וראש הישיבה בה (נולד בסביבות ה'ת"כ)
* רבי ברוך אברהם כ"ץ רפפורט, רבה של שוואבך ומגדולי הלוחמים בנחמיה חייא חיון ואחריו גם ברמח"ל (נולד ב-ה'תכ"ח)
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ז

==אירועים==
* ע"פ עדותו, זכה הבעש"ט לעליית נשמה בה דיבר עם המשיח

==נולדו==
* ט' בתמוז - מרכוס הרץ, רופא ופילוסוף יהודי-גרמני. (נפטר ה'תרס"ג)

==נפטרו==
* כ"ו באייר - רבי משה חיים לוצאטו (הרמח"ל) 
*ג' בכסלו - רבי אליעזר סופינו 

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ח

==אירועים==

==נולדו==
*רבי אברהם דנציג, פוסק הלכה ומחבר הספרים חיי אדם וחכמת אדם (נפטר בה'תקפ"א)
* רבי אברהם יהושע השיל מאפטא, אדמו"ר חסידי, מכונה ה"אוהב ישראל" (נפטר בה'תקפ"ה)

==נפטרו==
* ד' בתשרי - רבי צבי הירש ביאלה, רב וראש ישיבה אשכנזי-פולני. רבן של ביאלה והלברשטאדט ומחבר שו"ת עטרת צבי וספרי "כוס ישועות" על התלמוד הבבלי.
* רבי משה אמריליו, מחבר הפירוש "הלכה למשה" על משנה תורה לרמב"ם (נולד בה'תנ"ח).

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ט

==אירועים==
* מתמנה למשרת הראשון לציון, הרב יצחק הכהן רפפורט. האשכנזי היחיד שנשא בתפקיד זה
* רבי יוסף שטיינהארט מתמנה למשרת הרב הראשי למדינת אלזאס
* רבי מסעוד חי רקח יוצא כשד"ר הקהילה בארץ ישראל לצפון אפריקה. הוא השתקע בטריפולי והיה ממנהיגי יהדות לוב
* רבי שאול בן אריה ליב (לימים רבה הנודע של אמסטרדם) מתמנה כרבה של דובנה בעקבות פטירת גיסו, הרב הקודם

==נולדו==
* ז' בסיוון - רבי חיים מוולוז'ין
* רבי מרדכי כרמי - רב ודיין בקרפנטראץ, פרובנס. מחבר "מאמר מרדכי"
* רבי יצחק איצק סג"ל מלעמגא - אב בית דין גרונינגן ואגפיה, בעל פירוש "תולדות יצחק - מאירת עיניים" על התוספתא

==נפטרו==
* כסלו – רבי יחזקאל קצינאלפוגין, רב קהילות אה"ו ומחבר ספר התשובות "כנסת יחזקאל" (נולד ב-ה'תכ"ח)
* ז' בסיוון - אברהם בן אברהם, גרף פוטוצקי, מגרי הצדק הנודעים בהיסטוריה היהודית, נשרף על קידוש השם
* ד' בתמוז - הראשון לציון רבי נסים חיים משה מזרחי
* רבי שמואל אבן אלבאז

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"י

==אירועים==
* רבי יהונתן אייבשיץ מתמנה כרבן של קהילות אה"ו לאחר פטירתו של רבי יחזקאל קצינאלפוגין
* שופץ ארון הקודש של בית הכנסת האיטלקי הגדול במנטובה, כתובת ובה פרט השנה נחקקו על הארון המשמש כיום בהיכל ישיבת פוניבז'
* רבי שלום שרעבי, הרש"ש, מתמנה לעמוד בראש ישיבת המקובלים בית אל, בידי ראש הישיבה הפורש, חמיו רבי גדליה חיון, שנפטר בשנה הבאה
* רבי נתנאל וייל, ה"קרבן נתנאל", מתמנה כרבה של יהדות קרלסרוהה
* רבי שמואל בן אביגדור, רבה האחרון של וילנה (הוחלט לא למנות אחריו רב ראשי לעיר), מתמנה כרבה של יהדות וילנה
* רבי שלמה זלמן עמריך מתמנה כדיין ומורה הוראה בקהילת בית הכנסת מייזל בפראג
* רבי מאיר יהודה לייב איסטרייך מתמנה כרבה הראשון של קראלי
* נדפס בוונציה הכרך הראשון של האנציקלופדיה היהודית פחד יצחק, יצירתו של רבי יצחק למפרונטי
* רבי אברהם מאיר אפשטיין, אז בן 24, מתמנה לכהונתו הרבנית הראשונה, כרבה של ליסקובי

==נולדו==
* רבי צבי מנחם אוירבך - האדמו"ר השני בשושלת אניפולי ובנו של רבי זושא (נפטר ה'תקע"ד)
* רבי משה מינץ - מחשובי רבני הונגריה בדורו (נפטר ה'תקצ"א)
* רבי שמואל לנדא - ראב"ד פראג, בנו של הנודע ביהודה, ומחבר "שיבת ציון" (נפטר ה'תקצ"ה)

==נפטרו==
* ז' בניסן – רבי יצחק מדרוהוביץ', מגיד מישרים, אביו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב.
* ה' באב – רבי גדליה חיון, מייסד ישיבת המקובלים בית אל, שד"ר ומקובל.
* רבי חיים טולידאנו, מהרח"ט, רבה של מקנס שבמרוקו.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקי"א

==אירועים==
* פרוץ הפולמוס בין רבי יעקב עמדין (היעב"ץ) ורבי יהונתן אייבשיץ על שבתאותו של האחרון, בעקבות קמעות שכתב.
==נולדו==
* רבי רפאל מבערשיד, תלמידו המפורסם של רבי פנחס מקוריץ
* י"ט באדר – ג'יימס מדיסון, הנשיא הרביעי של ארצות הברית (נפטר ב-ה'תקצ"ו)

==נפטרו==
* י"ב בניסן – רבי יהודה מילר, אב"ד דייץ ומדינת קלן ומגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה בדורו. (נולד בז' בכסלו ה'תכ"א)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקי"ב

==אירועים==

==נולדו==
* רבי משולם איגרא, רב, פוסק וראש ישיבה בטיסמניץ ולבסוף בפרשבורג, ומגאוני דורו בגליציה. (נפטר בי"ח בתשרי ה'תקס"ב)
* רבי אברהם בינג, מרא דאתרא ואב"ד בוירצבורג והמדינה, פוסק וראש ישיבה, מגדולי רבני גרמניה בראשית המאה ה-19 ומראשוני המאבק ברפורמים. (נפטר בה' באדר ה'תר"א)
* רבי שלמה בוכנר, אדמו"ר בגליציה, תלמיד רבי אלימלך מליז'נסק ורב בקשאנוב. (נפטר בי"ח בסיוון ה'תקפ"ח)
* רבי משה חיים מבגדאד, פוסק ודרשן בקהילות היהודיות בבצרה ובבגדאד. סבו של רבי יוסף חיים מבגדאד. (נפטר בח' בסיוון ה'תקצ"ו)

==נפטרו==
* א' באלול – רבי לוי בן יצחק ירושלמי, רבן של הקהילה האשכנזית והספרדית של יהדות בלגרד, ורב בטמשוואר.
* רבי יצחק לומברוזו, דיין וראש ישיבה של קהילת הגראנה בתוניסיה, ולבסוף הרב הראשי של יהדות תוניסיה.
* רבי יוסף בשארי, דיין בבית הדין הגדול בצנעא.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקי"ג

==אירועים==
* ו' בתשרי - האימפריה הבריטית מאמצת את הלוח הגרגוריאני. אחד-עשר יום הושמטו מהלוח בשנה זו, כך שהיום למחרת ה-2 בספטמבר היה ה-14 בחודש.
* הדפסתו הראשונה של פירוש המצודות לנביאים וכתובים מאת רבי דוד אלטשולר.
* ד' בשבט - ניסיון שנכשל להבאת המשיח בכח והתחלת הגאולה על ידי הרש"ש החיד"א ורבי חיים די לה רוזה.

==נולדו==
* כ"ח בטבת – רבי משה טוביה מזונטהיים, רבה של הנאו וגדולי רבני יהדות גרמניה בדורו. (נפטר בד' בתשרי ה'תקצ"א)
* רבי יצחק אייזיק כץ, רבה של קוריץ ומתלמידי המגיד ממזריטש. (נפטר בט"ו בתשרי ה'תקמ"ח)
* רבי מרדכי בנעט, אב"ד וראש ישיבה בניקלשבורג ורבה הראשי של מורביה. מראשי הלוחמים בניצני התנועה הרפורמית בריב ההיכל. (נפטר בי"ג באב ה'תקפ"ט)

==נפטרו==
* ב' בטבת – רבי יעקב אבן צור, פוסק, מקובל, דרשן ופייטן, אב בית דין ומרא דאתרא ביהדות פאס, ומראשי רבני יהדות מרוקו (נולד בכ"ז באייר ה'תל"ג)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקי"ד

==אירועים==

==נולדו==

==נפטרו==
* כ"ג באייר - רבי שמואל פלורנטין, רב ופוסק הלכה מחכמי יהדות סלוניקי, מחבר ספר השו"ת "עולת שמואל".

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקט"ו

==אירועים==

==נולדו==
* רבי שלום אולמן, הידוע בכינוי רבי שלום חריף, רב העיר ואב"ד באנשבאך ומחבר הספר "דברי ר"ש"

==נפטרו==
* רבי יצחק בכר דוד, רב בקושטא ומגדולי רבני דורו, מחבר הספר "דברי אמת".
* י"ז בתמוז - הרב יצחק הכהן רפפורט, פוסק באיזמיר ובירושלים. בסוף ימיו כיהן במשרת הראשון לציון. (נולד בה'תמ"ה)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקט"ז

==אירועים==
==נולדו==
* כ"ה בשבט - וולפגנג אמדאוס מוצרט, מלחין אוסטרי (נפטר ב-ה'תקס"ב)

==נפטרו==
* י"ד בשבט - רבי יעקב יהושע פלק, מגדולי האחרונים. רבן של לבוב, ברלין ופרנקפורט על המיין. מחבר סדרת ספרי "פני יהושע" על התלמוד הבבלי (נולד ה'תמ"א).
* י' בתמוז - רבי ישראל יעקב אלגאזי, הראשון לציון.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקי"ח

==אירועים==
*ל' בתשרי - בעקבות ויכוח בין הפרנקיסטים ליהודי קמניץ-פודולסקי מורה הבישוף של העיר על שריפת התלמוד בפודוליה

==נולדו==
*הרב אברהם אליעזר הלוי, רבה של טריאסט שבאיטליה (נפטר ה'תקפ"א)
*רבי ישעיהו וולטפרייד, מייסד חסידות פשדבורז' (נפטר ה'תקצ"א)
*הרב אלעזר לעוו, רב קהילות במוראביה, בוהמיה, והונגריה, מחבר שו"ת שמן רוקח (נפטר ה'תקצ"ז)
*ב' בתשרי - רבי הלל משקלוב מהעומדים בראש עליית תלמידי הגר"א ומחבר הספר קול התור (נפטר ה'תקצ"ח)

==נפטרו==
* ט"ו באלול – רבי עקיבא איגר (הראשון) מהלברשטאדט, רב וראש ישיבה אשכנזי, רבן של צילץ ופרשבורג

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקי"ט

==אירועים==
*עלילת דם בעיר פשמישל בפולין, שבסופה הוצאו להורג חמישה יהודים
*כ"ג בתמוז – ויכוח בין הפרנקיסטים לרבני פולין בראשות הרב חיים רפפורט, שבסופו התנצרו הפרנקיסטים

==נולדו==
*הרב משה טייטלבוים, ממפיצי תנועת החסידות בהונגריה ואבי חסידות סיגט. (נפטר בה'תר"א)
*הרב דניאל פרוסטיץ, ראב"ד בעיר פרשבורג. (נפטר בה'תר"ו)

==נפטרו==
* י"ב בתשרי – רבי יוסף יוזפא סג"ל, מורה הוראה בדייץ שבגרמניה ומחבר "נוהג כצאן יוסף" על מנהגי פרנקפורט דמיין.
* כ"ט בסיוון – רבי יעקב שאול, דיין באזמיר ומחבר "קול יעקב".

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תק"ך

==אירועים==
* רבי שאול ישועה אביטבול התקבל כרבה של קהילת צפרו במרוקו.

==נולדו==
* י"א בתשרי – רבי צבי אריה לנדא, אדמו"ר באליק ומייסד חסידות אליק. (נפטר בי"א בתשרי ה'תקע"ב)
* ז' באדר – רבי חיים דייטשמן, רב בוהמי, אב"ד וראש ישיבה בטרייביטש, ובסוף ימיו בקלן. (נפטר בט"ו בכסלו ה'תקצ"ז) 
* ו' בסיון – רבי נפתלי צבי הורוביץ, אדמו"ר גליצאי ומייסד חסידות רופשיץ. (נפטר בי"א באייר ה'תקפ"ז)
* רבי חננאל ניפי, רבה של צ'נטו באיטליה, פוסק הלכה וחבר הסנהדרין של פריז. (נפטר בכ"ח בטבת ה'תקצ"ו)
* רבי ברוך תאומים-פרנקל, רבה של לייפניק ומגדולי דורו, מכונה "ברוך טעם". (נפטר בז' בתמוז ה'תקפ"ח)

==נפטרו==
* ט"ז בשבט – רבי יונה נבון, פוסק ודיין בירושלים, שד"ר ורבם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי. (נולד בה'תע"ג)
* ו' בסיוון – הבעל שם טוב (רבי ישראל בן אליעזר), מייסד החסידות
* רבי ברזילי יעבץ, מרבני איזמיר.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקכ"א

==אירועים==

==נולדו==
* י"ט בכסלו – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע. (נפטר בכ"ד באב ה'תקפ"ח)

==נפטרו==
* כ"ה באדר א' – רבי אברהם גרשון מקיטוב, מקובל בגליציה וגיסו של הבעש"ט, מראשי עליית החסידים. לאחר עלייתו היה לתלמידו של רבי שלום שרעבי.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקכ"ב

==אירועים==

* סיוון - גזירת הריסת בתי הכנסת ברובע היהודי, קאע אל-יהוד, בצנעא, תימן.

==נולדו==

* א' בניסן - רבי עקיבא איגר, רבה של פוזנן, ראש ישיבה ופוסק הלכה, שחיבר ספרי חידושים, הגהות ושו"ת רבים, ונחשב לאחד מגדולי הלמדנים בתקופת האחרונים.

==נפטרו==
* י"ב בניסן – רבי דוד פרנקל, רבה של ברלין, בעל "קרבן העדה" על התלמוד הירושלמי. (נולד בה'תס"ז)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקכ"ג

==אירועים==

* נדפס ספר כרתי ופלתי על שולחן ערוך יורה דעה, ספרו ההלכתי החשוב ביותר של רבי יהונתן אייבשיץ (לצד אורים ותומים) והיחיד שיצא לאור בחייו.

== נולדו ==
* ז' בתשרי – החת"ם סופר, אב"ד וראש ישיבה במטרסדורף ובפרשבורג, ומגדולי הרבנים והפוסקים בדורות האחרונים, ממעצבי ההשקפה היהודית-אורתודוקסית (נפטר בה'ת"ר).
* רבי הלל פריד, המשנה לראש ישיבת וולוז'ין בתקופת היסוד שלה לצד חותנו רבי חיים מוולוז'ין, ורבה של הורדנה.

==נפטרו==
* י"א בכסלו – רבי יצחק סג"ל, בנו של רבי יקותיאל זלמן סג"ל, אב"ד דוקלה, צילץ ופרשבורג, ומחבר "אמרי רברבי".
* ז' באלול – רבי יצחק זעקיל עטהויזן, מרבני יהדות אשכנז, רבה מיינץ ואחר כך של פפערשא ומדינת שוואביה. (נולד בה'תמ"ה)
* רבי דוד בן מאמאן, פוסק, אב"ד ומרא דאתרא במרקש.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקכ"ד

==אירועים==
* פירוק ועד ארבע ארצות בידי השלטון הפולני
*שרפה בעיר לנצוט, שכילתה גם את בית הכנסת, ובמקומו נבנה בית כנסת חדש
*כ"ג בתמוז - הקבוצה המאורגנת הראשונה של עליית החסידים, בראשות רבי נחמן מהורדנקא ורבי מנחם מנדל מפרמישלן, יוצאת בספינה מחופי הים השחור לכיוון ארץ ישראל.

==נולדו==
* הרב יחזקאל סגל, רב הונגרי ומחבר הספר "תורת יחזקאל" (נפטר בה'תקצ"ח)
* הרב אברהם ריס, רב באלזס ובשווייץ (נפטר בה'תקצ"ד)
* כ' באב - יהודה ליב בן זאב, בלשן עברי, מראשוני תנועת ההשכלה (נפטר בה'תקע"א)

==נפטרו==
* כ"א באלול – רבי יהונתן אייבשיץ, פוסק, מקובל וראש ישיבה, רב בפראג, מץ וקהילות אה"ו. נודע בספריו 'אורים ותומים', 'כרתי ופלתי' ו'יערות דבש', כמו גם בפולמוסו עם רבי יעקב עמדין שחשד בו בשבתאות.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===