OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קתלין מוריס

קתלין מוריס (באנגלית: Kathleen Morris; 2 בדצמבר 1893 – 20 בדצמבר 1986) הייתה ציירת קנדית וחברה בקבוצת ביבר הול. <ref></ref>

== ביוגרפיה ==
ילדם הרביעי ובתם היחידה של מונטגיו ג'ון מוריס ואליזה הווארד בל. היא נולדה במונטריאול, קוויבק והתחנכה שם. היא המשיכה ללמוד במשך עשר שנים (1907–1917) באגודת האמנות במונטריאול אצל ויליאם ברימנר. היא בילתה גם שני קיצים בלימוד אצל מוריס קולן בשיעורי הרישום שלו בחוץ.

אביה נפטר בשנת 1914, באותה שנה שהחלה להציג עם האקדמיה המלכותית לאמנויות הקנדיות ואגודת האמנות במונטריאול.

בראשית שנות העשרים של המאה העשרים הצטרפה לקבוצת ביבר הול ובשנת 1921 החלה להציג עם אגודת האמנים באונטריו.

בשנת 1922 נסעה מוריס לגור עם אמה באוטווה, אונטריו. <ref></ref> אליזה בל הייתה אישה חזקה עם דעות פמיניסטיות, ועודדה את מעורבותה של בתה באמנות. תמיכתה הייתה משמעותית, שכן היה זה מאבק של נשים באותה תקופה לחצות את קווי הגבול החברתיים המקובלים ולהצליח כאמניות. בן דוד של אמה, צייר הדיוקנאות רוברט האריס, התעניין גם הוא בקריירה שלה.<ref>Barbara Meadowcroft, Painting Friends: The Beaver Hall Women Painters, 1999</ref>

קבוצת ביבר הול התפרקה רשמית בשנת 1922, אך היא עדיין השתתפה בתערוכות שלהם בזמן שהתגוררה באוטווה. היא חזרה לאזור מונטריאול בשנת 1929 והתגוררה שם למשך שארית חייה. מוריס הפכה לחברה באקדמיה המלכותית לאמנויות באותה שנה. <ref></ref> היא שאבה השראה מעבודתו של ג'יימס וילסון מוריס ואילו מוריס התעניין גם בה, הוא רכש אחד מציוריה. עבודותיה הושוו לטובה לאלה של אלכסנדר יאנג ג'קסון ובשנת 1930 זכתה בתחרות האמנויות השנייה בווילינגדון, בצמוד לפרדריק וארלי.

מוריס סבלה מהפרעה מולדת של מערכת העצבים אשר איתגרה אותה פיזית אך לא הצליחה לדכא את שמחת החיים שלה. <ref></ref> היא מעולם לא נישאה ולאחר מות אמה בשנת 1948 היא גרה עם אחיה הרולד. בשנת 1978 לקתה בשבץ מוחי ולא יכלה עוד לצייר.

היא נפטרה ברודון, קוויבק בגיל 93.

== סגנון ועבודה ==
קתלין מוריס, גבעת ביבר הול
קתלין מוריס ציירה סצינות של קוויבק הכפרית והטרום תעשייתית. היא לא תמכה בזהות קנדית צרפתית, אלא הציעה שהכפריות יכולה לספק מקלט מהחיים המודרניים.

היא ציירה משרטוטים, שבהם היא פשטה את הצורות והחלה לצבוע בטלאים עזים ועבים. הנושא שלה שיקף את קרבתה עם סביבתה והערכתה לחיים הפשוטים. היא גם הרגישה קשר עמוק כלפי עולם החי, והביעה את דאגותיה בפומבי כדי למחות על ציד כלבי הים השנתי. במהלך חייה היא בילתה חודשיים בכל קיץ במפרץ מרשל ליד ארנפריור שבאונטריו, בבית קוטג' מבודד קטן שהיה במשפחתה למעלה ממאה שנה. שם היא הייתה מציירת את השדות והשקיעות או מתמכרת לאהבתה לבעלי חיים על ידי ציור פרות וכבשים. <ref>Walters, Evelyn (2005). The Women of Beaver Hall: Canadian Modernist Painters. Dundurn. p. 80.</ref>

ניתן להשוות את ציוריו של מוריס ליצירתם של "לס נאביס", קבוצה של ציירים צרפתים בעיקר שהיו פעילים בשנות ה -90 של המאה ה-19, שעבודותיהם הושפעו משימוש אקספרסיבי של פול גוגן בצבע ובדפוס קצבי. כמוהם, מוריס תרגמה את סביבתה בצורה אינטואיטיבית, מונחית על ידי צבע יותר מאשר צורה.

בהערכתו על תערוכה קבוצת ביבר הול בשנת 1937, וו.ג' קונסטבל בחר את מוריס כדוגמה יוצאת מן הכלל לדור השני של האימפרסיוניסטים. אף על פי שמעטים מציוריה מתוארכים ולעיתים קרובות משתמשים בכמה כותרות, ציוריה הם תזכורות נוסטלגיות לתקופה קודמת.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידות 1896
קטגוריה:ציירות קנדיות
קטגוריה:ציירות המאה ה-19
קטגוריה:ציירות המאה ה-20
קטגוריה:נפטרות ב-1986
אאודי ספורטבק קונספט

אאודי ספורטבק קונספט (בגרמנית: Audi Sportback concept) היא מכונית קונספט בתצורה מכונית סלון קופה-סדאן מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית אאודי, אשר הוצגה בתערוכת הרכב של דטרויט בשנת 2009.

"אאודי ספורטבק קונספט" נחשב לתצוגה מקדימה של שני דגמים עתידיים: אאודי A5 ספורטבק שהוצגה ביולי 2009ו-אאודי A7 ספורטבק שהוצגה ביולי 2010.

=="אאודי ספורטבק קונספט"==
* אב טיפוס של "אאודי ספורטבק קונספט" הוצג לראשונה בדטרויט בתערוכת הרכב הבינלאומית של אמריקה הצפונית בינואר 2009.
* 5 מושבים.
* 5 דלתות - פסטבק .
* מנוע קדמי, מנוע V6 צילינדרים, 3.0 ליטר, מגדש טורבו-דיזל.
* סוג הנעה: הנעה כפולה 4x4.

==ראו גם==
* אאודי רוזמאייר
* אאודי רודג'ט
* אאודי נובולארי קוואטרו
* אאודי אבוס קוואטרו
* אאודי RSQ
* אאודי PB18 e-tron

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2009
קטגוריה:מכוניות סלון
קטגוריה:מכוניות קונספט
ס
קטגוריה:כלי רכב גרמניים
הוגו היימן

הוגו היימן (בהונגרית: Haiman Hugó; 20 בנובמבר 1881, ניז'נה – 22 בפברואר 1932, בודפשט)<ref></ref> היה מורה, מתרגם יהודי-הונגרי, אביו של טיפוגרף ואמן הספרים הפרופסור ג'רג' היימן. אשתו הייתה אילונה קנר, בתו של איזידור קנר.

== ביוגרפיה ==
הוגו היימן נולד במשפחה יהודית כבנם של וילמוש היימן ומריה דונר. הוא סיים את המחלקה ההונגרית-גרמנית באוניברסיטת בודפשט (כיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד) וקיבל תעודת הוראה לבית ספר תיכון וכן דוקטורט במדעי הרוח. משנת 1913 עבד כמורה בבודפשט. הוא היה חייל במהלך מלחמת העולם הראשונה ונפל בשבי רוסי. בהמשך כמה שנים עבר להתגורר בניקולסק-אוסוריסקי (כיום אוסוריסקי), עיר במזרח הרחוק של רוסיה על גבול סין, שם עבד כמורה לשפה במשך שנתיים ולא חזר להונגריה עד שנת 1920.

הוא השתמש בידיעותיו ברוסית ובהיכרותו עם הספרות הרוסית כמתרגם במולדתו. הוא תרגם להונגרית את יצירותיהם של סופרים קלאסיים כמו לב טולסטוי או איוון טורגנייב מהמקור, והיה הראשון שהשמיע כמה סופרי פרוזה צעירים בולטים בהונגרית. הוצאתם לאור של רבים מתרגומיו התאפשרה בשל קרבת המשפחה עם איזידור קנר. בשנים 1926–1928 פורסמו בשתי סדרות של שישה ספרים שהכילו את תרגומיו בהוצאת דפוס קנר. כמו כן פורסמה גם יצירה מקורית שלו: רומנים וסיפורים קצרים מאת פרדיננד קורנברגר (בודפשט, 1910).

== מתרגומיו ==
בסדרה הראשונה של מהדורת דפוס קנר (1926–1927):
* אלכסנדר פושקין: מנהל הדואר
* איוואן טורגנייב: מומו
* לב טולסטוי: פוליקושקה
* ולדימיר קורולנקו: המוזיקאי העיוור
* ניקולאי לסקוב: גולובן האלמותי
* וסבולוד גרשין: הפרח האדום (סיפורים קצרים)

בסדרה השנייה (1928):
* ליאוניד לאונוב: סוף האיש הקטן (רומן)
* אלכסנדר ניברוב: הארץ המובטחת (רומן)
* מיכאיל פרישווין: הערבית השחורה (שני סיפורים)
* אלכסיי רמיזוב: שיפוט. סיפורים מסתוריים
* איוון סמליוב: גביע הבתולה הקדושה (רומן)
* אלכסיי טולסטוי: יום הצאר פיוטר (שלושה סיפורים קצרים).

שאנדור בונקאלו שיבח את הסדרה הראשונה, ודיולה לאציציוס שיבח את ששת הספרים של הסדרה השנייה ואת התרגום בכתב העת הספרותי החשוב ניוגט.

מאוחר יותר תרגם הוגו היימן את הרומן האוטוביוגרפי של לב טולסטוי (רומן נעוריי I-III. ילדות, גיל ההתבגרות, נערות) וגם את הרומן הקצר "הגופה החיה". הוא תרגם, אך הוציא לאור בשם הבדוי של אנדראש הלמי את הרומן של איליה ארנבורג "אהבתה של ז'אן" (בודפשט, 1930) גם כן תחת שם בדוי, אך רומן זה נאסר לפרסום אז.

== לקריאה נוספת ==
* [http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC05727/05765.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. 1967
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. [http://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0345.html הוגו היימן]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:מורים יהודים עד אמצע המאה ה-20
קטגוריה:חיילים יהודים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:שבויים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהודים בצבא האוסטרו-הונגרי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1881
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1932
הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית

הוועדה מיוחדת לענייני החברה הערבית היא ועדה מיוחדת במסגרת הכנסת העשרים וארבע, שהוקמה ב-26 באפריל 2021. הוועדה הוקמה ביוזמת מפלגת הליכוד וזאת לאחר משא ומתן בין המפלגה למפלגת רע"ם.

בראש הוועדה עומד חבר הכנסת ויו"ר רע"ם, מנסור עבאס שאף עמד בראשות הוועדה המיוחדת למיגור הפשיעה במגזר הערבי שפעלה בכנסת העשרים ושלוש.

== סמכויות ==
הוועדה לענייני החברה הערבית היא הוועדה האחראית בכנסת על החברה והדיונים בה יעסקו בנושאי מיגור הפשיעה בחברה הערבית, תכנון ובנייה, פיתוח כלכלי ורווחה בחברה הערבית וכן בענייני הקשורים לחברה הערבית בנגב.

== ראשי הוועדה==
{| class="wikitable"
!
!כנסת 
!שם
!תמונה
!שנות פעילות
!מפלגה
|-
|1
|הכנסת העשרים וארבע
| מנסור עבאס || 2021 - 2022
|| רע"ם
|}

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הכנסת העשרים וארבע
לענייני החברה הערבית
קטגוריה:ערביי ישראל
ישראל מרדכי צישינסקי

ישראל מרדכי צישינסקי (נולד 10 באוגוסט 1983 - א' באלול תשמ"ג) הוא איש עסקים, יזם נדל"ן ומייסד ויו"ר ארגון רפואה ושמחה. בעבר שימש כמנכ"ל קהילת פני מנחם (פלג מחסידות גור).

==ביוגרפיה==
נולד בבני ברק, למשפחה של חסידי גור. הוריו ניהלו מאפייה בעיר ("מאפיית צישינסקי"). למד בישיבת שפתי צדיק בחצור הגלילית ובישיבת שפת אמת בירושלים.

ב-2004 הקים את רפואה ושמחה. מייסדי העמותה קיבלו בשנת 2008 את אות "מגן שר הבריאות".

ב-2013 הקים את קבוצת הנדל"ן חמדת הארץ, ומשמש כמנכ"ל שלה.

נחשב למקורב לראש עיריית ירושלים משה ליאון. ולרב ניר בן ארצי.

ב-2019, עם הפיצול בחסידות גור, הצטרף לקהילתו של הרב שאול אלתר. ייסד וניהל את הקהילה ומוסדותיה בחודשים הראשונים ופרש להמשך עסקיו. ב-26 באפריל 2021 מינה אותו הרב אלתר שוב למנהל הקהילה ומוסדותיה.

בשנת 2020 הופיע ברשימת 40 המשפיעים הצעירים בפרויקט שהופק על ידי בחדרי חרדים ו"ביזנעס".

ב-4 ביולי 2021, קיבל את אות הנשיא למתנדב מאת נשיא המדינה ראובן ריבלין על פועלו במסגרת רפואה ושמחה בתקופת מגפת הקורונה בישראל.

הקים בית כנסת חסידי על שם משפחתו, "בית המדרש צישינסקי", בשכונת רוממה בירושלים.

== תפקידים בולטים ==
* בעלים ומנכ"ל של קבוצת הנדל"ן "חמדת הארץ" וכן יו"ר "רפואה ושמחה" לסיוע לחולים מוגבלים.
* לשעבר מנכ"ל קהילת פני מנחם, מנכ"ל הצלה ישראל, מנכ"ל יד יהודית ויו"ר אתר האנציקלופדיה היהודית.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יזמי נדל"ן ישראלים
קטגוריה:חסידי גור
קטגוריה:בוגרי ישיבת שפת אמת
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:מייסדי עמותות ישראלים
קטגוריה:ראשי עמותות
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:קהילת פני מנחם
קטגוריה:מקבלי אות הנשיא להתנדבות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
נמל התעופה הבין-לאומי קפיטל (מצרים)

נמל התעופה הבינלאומי קפיטל (בערבית: مطار العاصمة الدولي) הוא נמל תעופה בינלאומי, המשרת את בירת מצרים החדשה. הנמל צפוי להקל על הלחץ בנמל התעופה הבינלאומי של קהיר ונמל התעופה הבינלאומי ספינקס שמשרתים את קהיר וערי האזור<ref></ref>.

== היסטוריה ==
נמל התעופה נחנך על ידי נשיא מצרים, עבד אל-פתאח א-סיסי ונפתח ב-9 ביולי 2019 לתקופת ניסיון בת חודש. רק ב-2020 החלה פעילות מסחרית ומסודרת בנמל התעופה<ref></ref><ref></ref>.

== מתקנים ==
בנמל התעופה הבינלאומי קפיטל יש בניין ראשי המשתרע על שטח של כ-5,000 מטרים מרובעים וכן מתקנים נוספים שמטרתם לשרת את הציבור, נוסעים במטוסים פרטיים וחברות נפט.

בניין הטרמינל משתרע על שטח של כ-3,500 מטרים מרובעים ומדי שעה עוברים בו כ-300 נוסעים, בנוסף לכך בנמל תעופה יש כ-45 בנייני שירות ומנהלה, מקומות חנייה למטוסים ומגדל פיקוח<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קפיטל
קטגוריה:בירת מצרים החדשה
אובליסק הבירה

אובליסק הבירה (בערבית: اوبليسكو كابيتالي) הוא גורד שחקים מתוכנן, שצפוי לקום בבירת מצרים החדשה והוצע כחלק מיוזמה רחבת היקף הנקראת חזון מצרים 2030. כאשר יחנך המגדל צפוי להיתנשא לגובה של כ-1,000 מטרים ויכיל כ-165 קומות<ref></ref><ref></ref>.

המגדל צפוי להיות מעצוב בצורת אובליסק פרעונית שיוקף בערוץ מים שיועצב בדומה לנהר הנילוס ויכלול גם כ-12 מרכזי קניות ומסחר, מסעדות, בתי קפה, מספר בתי מלון, בתי קולנוע ומרכזי רפואיים ואף דירות מגורים<ref></ref><ref></ref>.

העבודות להקמת המגדל צפויות להתחיל ב-2024 ולהסתיים ב-2030, שהיא שנת היעד של חזון "מצרים 2030".

המגדל תוכנן על ידי חברת התכנון המצרית, IDIA.

== השראה ==
המגדל יעוצב בהשראת הסגנון הפרעוני וגם בהשראת סגנון האר דקו. מלבד זאת, מרכיב השראה נוסף של המגדל יהיה נהר הנילוס שיעוצב בפרויקט כמעין תעלה שתהווה את החלק הקרקעי של הפרויקט. התבנית שנראית בחזית המגדל תהיה מעוצבת כמו פרח לוטוס, פרח שגדל במשך אלפי שנים בדלתא של הנילוס וידוע כי היה לו חלק בתרבות המצרית העתיקה<ref name=":02"></ref><ref></ref>.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בירת מצרים החדשה
קטגוריה:גורדי שחקים: מיזמים עתידיים
קטגוריה:מצרים: מבנים
המגדל האייקוני

המגדל האייקוני (בערבית: البرج الأيقوني) הוא גורד שחקים, הבניין והמבנה הגבוה ביותר באפריקה השוכן בבירת מצרים החדשה. המגדל מתנשא לגובה של כ־400 מטרים עם 80 קומות.<ref name=":0"></ref> הוא מעוצב בצורת אובליסק פרעוני כשחלקו החיצוני יהיה מזוגג. מגדל זה יהיה מתחם משולב עם כל השירותים, אשר נבנה על שטח של 240,000 מטרים רבועים. המגדל כולל בית מלון, דירות מגורים, קניון, מתחם קולנוע ותיאטרון, משטח החלקה על הקרח ומנחת מסוקים<ref></ref>. עם השלמתו יהיה המגדל הגבוה ביותר באפריקה.<ref name=":0" />

עלות ההשקעה בפרויקט מוערכת בכ־3 מיליארד דולר<ref></ref>. בנקים סיניים מימנו כ-85% מעלות בניית הרובע העסקי המרכזי שבמרכזו עומד המגדל. הפרויקט הוא חלק מיוזמה רחבת היקף הנקראת חזון מצרים 2030.

== היסטוריה ==
דגם המגדל האייקוני
עבודות הבנייה של המגדל האייקוני החלו באופן רשמי במאי 2018. בטקס יציקת אבן הפינה שסימן את תחילת פעולות יציקת הבטון של יסודות הבניין, השתתף ראש ממשלת מצרים, מוסטפא מדבולי. המבנה נבנה בפיקוחם של תאגיד הנדסת הבניין הממשלתי של סין (CSCEC). בסיס המגדל, מורכב מ־18,500 מטרים מעוקבים של בטון ו־5,000 טונות של מוטות פלדה מחוזקים (בטון מזוין), שיצקו בזמן עבודה רציפה של 38 שעות (יציקת בטון רציפה). תהליך ותיעוד, שנאמר כי הוא חסר תקדים בתולדות הבנייה במצרים.

== סגנון ==
המגדל תוכנן בהשראת צורתו של אובליסק פרעוני, כאשר הזכוכית החיצונית מייצגת את כתר השוטי של האל המצרי אמון.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מגדלי משרדים
קטגוריה:גורדי שחקים: מיזמים עתידיים
קטגוריה:בירת מצרים החדשה
קטגוריה:מצרים: מבנים
בלו אייבי קרטר

בלו אייבי קרטר (באנגלית: Blue Ivy Carter; נולדה ב-7 בינואר 2012) היא זמרת אמריקאית, הידועה כבתם הבכורה של הזמרים ביונסה וג'יי זי. קרטר הפכה לזוכה הצעירה ביותר בפרס ה-BET בשנת 2020, על שיתוף הפעולה שלה עם אימה ביונסה, ויזקיד וסנט ג'ון, "Brown Skin Girl".<ref name="BET HER Award"></ref> ב-2021, הפכה לשנייה הצעירה ביותר שזכתה בפרס גראמי, כשזכה "Brown Skin Girl" בקטגוריית "הווידאו קליפ הטוב ביותר" בטקס פרסי גראמי ה-63.<ref></ref>

==קורות חיים==
ההריון של ביונסה הוכרז במהלך ההופעה של "Love on Top" בטקס פרסי הווידאו קליפים של MTV לשנת 2011.<ref></ref><ref name="mtv2011"></ref> בלו אייבי קרטר נולדה ב-7 בינואר 2012, לביונסה וג'יי זי בבית החולים לנוקס היל במנהטן.<ref name="birth in vogue2"></ref> מצד אימה, קרטר היא נכדתם של טינה נואלס ומתיו נואלס ,<ref name="grandmother"></ref><ref name="grandfather"></ref> וכן אחייניתה של הזמרת סולאנג' נואלס.<ref name="aunt solange"></ref> תשומת הלב התקשורתית התמקדה בקרטר מגיל לידה, עקב הוריה המפורסמים ומשפחתה המרוחבת.

ב-2012, הוצגה קרטר מגרגרת ובוכה בסינגל של אביה, "Glory", שיצא יומיים לאחר לידתה.<ref name="glory song2"></ref> עקב קרדיט ההשתתפות בשיר, קרטר הייתה לאדם הצעיר ביותר אי פעם שנכנס למצעדי הבילבורד.<ref name="youngest to chart"></ref><ref name="youngest billboard"></ref>

בשנת 2020 התארחה קרטר בשיר "Brown Skin Girl" של אימה ביונסה וזכתה לשבחים ופרסים על הופעתה. היא הייתה לזוכה הצעירה ביותר בפרס ה-BET, כשקיבלה את פרס BET Her. בנוסף, הוענק לה פרס גראמי בקטגוריית "הווידאו קליפ הטוב ביותר" בטקס פרסי גראמי ה-63, ובכך הפכה לאדם השני הצעיר ביותר שזכה בפרס גראמי.

באפריל 2024 פורסם כי בלו אייבי תדבב את דמותה של קיארה, בתם של נאלה והמלך סימבה בסרט "מופאסה: מלך האריות", לצד אמה, ביונסה.

==דיסקוגרפיה==
===סינגלים===
* "Glory" 
* "Brown Skin Girl" 

== פילמוגרפיה ==
=== סרטים ===
* 2024: "מופאסה: מלך האריות"

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!תוצאה
!מקור
|-
!2024
!פרס ה-BET
|פרס YoungStars
|
|<ref name=":0"></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרות אפרו-אמריקאיות
קטגוריה:ילדים אמריקאים
קטגוריה:ביונסה
קטגוריה:זוכות פרס גראמי
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2012
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2012
That's When

That's When (בעברית: זה הרגע שבו) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, בהשתתפות הזמר קית' אורבן, מתוך Fearless (Taylor's Version).<ref name=":4"></ref> השיר יצא לאור ב-9 באפריל 2021, על ידי חברת התקליטים ריפבליק רקורדס, ביחד עם שלושת השירים "We Were Happy", "Don't You" ו-"Bye Bye Baby".<ref name=":4" /> השיר נכתב על ידי סוויפט, בראד וורן וברט וורן והופק על ידה ועל ידי ג'ק אנטונוף. השיר זכה להצלחה נאה ברחבי העולם, אף על פי שנכתב במקור כמה שנים טרם הופץ ברחבי העולם.<ref name=":0"></ref>

עם יציאתו, "That's When" זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה. גם במצעדי הפזמונים זכה להצלחה רבה, כאשר דורג במקום השלישי במצעד השירים מתחת להוט 100,<ref></ref> תוך שדורג במקום ה-84 ברולינג סטון טופ 100,<ref></ref> ובמקום ה-30 במצעד שירי הקאנטרי.<ref></ref>

== רקע והפקה ==
"That When" הוא דואט המתאר את ההשלכות של פרידה ממערכת יחסים, כשסוויפט מגלמת את תפקיד הפרט שנרתע ממערכת היחסים עקב צורך במרחב ואילו קית' אורבן שוקל אם עליו להחזיר אותה, או שמא לוותר עליה.<ref name=":0" /> במקור, הוא נכתב לאלבום השני של סוויפט, Fearless, אך נגנז.<ref name=":2"></ref> באפריל 2021 הוא היה לאחד מ"רצועות הכספת" ("from The Vault") במהדורה המחודשת של סוויפט, Fearless (Taylor's Version).<ref name=":2" /> גרסת הדמו הוקלטה במקור רק על ידי סוויפט, עם מילים שונות.<ref name=":0" /> סוויפט הופיעה בעבר עם אורבן בסיבובי הופעות שונים וזאת, בנוסף לכך שהוא הקליט מחדש בשנת 2019 את להיטה, "Lover".<ref></ref> יתר על כן, הקליטו השניים את "Highway Don't Care" בהשתתפות טים מקגרו.<ref></ref>

== ביקורת ==
"That When" ספג ביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה. ברולינג סטון פרסמה ביקורת מקיפה אודות השיר, תוך שתיארו את שילוב הקולות בין סוויפט ואורבן.<ref name=":1" />

=== רשימות כל הזמנים וסוף שנה ===
{| class="wikitable sortable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!ארגון
!רשימה
!מיקום
!מקור
|-
|רולינג סטון
|כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג
|169
|<ref></ref>
|-
|Consequence
|214 השירים שג'ק אנטונוף הפיק, מדורגים מהגרועים לטובים ביותר
|172
|<ref></ref>
|-
|The Knot
|מיטב שירי האהבה של טיילור סוויפט ליום החתונה שלך
|נכלל
|<ref name=":1"></ref>
|}

== קרדיטים וצוות ==
כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|9 באפריל 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|ריפבליק
|style="text-align:center;"|<ref name=":4" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:שירי טיילור סוויפט
קטגוריה:שירי קית' אורבן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טיילור סוויפט
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי טיילור סוויפט
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על פרידה
האוקטגון (מצרים)

האוקטגון (בערבית: الأوكتاجون) הוא מטה מדיני חדש, שצפוי לשמש את משרד ההגנה המצרי , ומהווה חלק מיוזמה רחבת היקף הנקראת חזון מצרים 2030 שבמסגרתו יועברו כל משרדי הממשלה המצרית לבירת מצרים החדשה<ref></ref><ref></ref>. המטה הוא המטה הגדול ביותר במזרח התיכון שמשמש משרד הגנה של מדינה ריבונית<ref></ref>.

המטה משתרע על שטח של כ-89 קילומטרים רבועים, דבר שהופך אותו למפקדת ההגנה הגדולה בעולם, אפילו יותר מהפנטגון שבארצות הברית<ref></ref><ref name=":0"></ref>. המטה יכלול כ-13 אזורים, שלכל אחד מהם תפקיד ספציפי. באוקטגון יש מלבד המשרדים הביטחוניים עצמם גם בית ספר, פרויקט מגורים, בתי חולים, קניונים ומתחמים נוספים שישרתו את העובדים במתחם ואת התושבים שמתגוררים בסמוך אליו<ref></ref>.

המבנה קיבל את שמו בעקבות צורתו המתומנת. כמו מבנים רבים נוספים בעיר בירת מצרים החדשה גם סגנון המבנה, האוקטגון, הושפע מהארכיטקטורה המצרית העתיקה<ref></ref>.

== ששת המרכזים של האוקטגון ==
# מרכז הנתונים האסטרטגי המאוחד - מכיל את כל הנתונים של מוסדות המדינה.
# מרכז הבקרה של הרשת האסטרטגית - שולט בגוף המינהלי של המדינה.
# מרכז ניהול ותפעול שירותים ממלכתי - שולט בסוכנויות המדינה ובמתקניה.
# מרכז בקרת רשתות וטלקומוניקציה - מבטיח את יציבות התקשורת ברחבי המדינה
# מרכז חירום ובטיחות - מנהל שירותי חירום ושירותי אבטחה בשטח.
# מרכז תחזית מזג אוויר - מכין את מרכז ההגנה הממלכתי במקרה של אסונות טבע מכל סוג.
== ראו גם ==
* בניין המטה הכללי (מוסקבה)
* בניין המטה הכללי (סנקט פטרבורג)
* הפנטגון
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מצרים: צבא וביטחון
קטגוריה:בירת מצרים החדשה
פסגת גיגן

פסגת גיגן (באנגלית: Gigen Peak; בבולגרית: връх Гиген) היא פסגה ברמת ארול, בחצי האי טריניטי, שבחצי האי האנטארקטי, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

== גאוגרפיה ==

גובהה של הפסגה 1,092 מטרים מעל פני הים.

הפסגה ממוקמת מדרום למעבר בנץ.

הפסגה מתנשאת מעל קרחון ראסל המזרחי, הממוקם מדרום וממערב לה; ומעל הדום הקרח קונוט שממזרח לה.

פסגת גיגן ממוקמת 14.39 קילומטרים דרומית- מזרחית מהר איגנאטייב; 7.97 קילומטרים צפונית - צפון-מזרחית מהר דיימלר; ו-6.67 קלומטרים מערבית - צפון-מערבית מנונאטאק פנהרד.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הפסגה ===

הפסגה מופתה על ידי סקר גרמני-בריטי בשנת 1996.

=== מקור השם ===

הפסגה נקראת על שם היישוב גיגן שבצפון בולגריה.

השם אומץ רשמית ב-3 ביוני 2010.

== לקריאה נוספת ==
* [http://apcbg.org/gazet-bg.pdf הגאזט האנטארקטי הבולגרי] 

== קישורים חיצוניים ==
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=18663&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR פסגת גיגן] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-58.398336384317304,-63.70134402573613,13&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור ההר, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix
* [https://web.archive.org/web/20110718204641/http://www.bkg.bund.de/nn_171392/DE/Bundesamt/Kostenlose-Karten/Antarktis-Karten/Satellitenbildkarten/Ma_C3_9Fstab250/Daten/Trinity_20Peninsula%2CtemplateId%3Draw%2Cproperty%3DpublicationFile.pdf/Trinity%20Peninsula.pdf מפת חצי האי טריניטי]

== הערות שוליים ==

גיגן
גיגן
יודן בן ישמעאל

רבי יודן (יהודה) בן רבי ישמעאל היה אמורא ארץ-ישראלי מהדור השלישי לאמוראים. 

יש שקשרו את רבי יודן ב"יודן בן ישמעאל" המוזכר בכתובת ארמית שנמצאה על כיסא בבית הכנסת בכורזים:. אי לכך, משערים שהיה ככל הנראה עשיר גדול, משום שתרם את העמודים והמדרגות מכספו.

== מספר אזכורים בתלמוד ובחז"ל ==
רבי יודן מוזכר בתלמוד הירושלמי מספר פעמים, ביניהם במסכת ברכות, שם מסופר עליו שמרוב שהיה הוגה בתורה, הייתה נופלת ממנו טליתו ולא היה שם לב לכך.<ref></ref>

מסופר עליו בתלמוד הירושלמי, שביקש מהמתורגמן שלו, שיאמר לאחר תרגום הדרשה שלו, את תפילת רבי חייא: .<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
Unfriendly Fire

Unfriendly Fire: How the Gay Ban Undermines the Military and Weakens America הוא ספר עיון פוליטי אמריקאי מ-2009 שנכתב על ידי נתנאל פרנק . הספר טוען כי מדיניות "אל תשאל, אל תספר" האוסרת מאנשים שפועלים בכוחות המזוינים של ארצות הברית לצאת מהארון, פוגעת ביכולת הצבאית של ארצות הברית. לפי פרנק, 12,000 איש, מהם 800 שנחשבו על ידי הממשלה הפדרלית של ארצות הברית כ-"קריטיים למשימה", שוחררו מהצבא ב-1993–2008, בהתבסס על מדיניות שפרנק הגדיר אותה כ-"משורשת בהונאה, הונאה ודיכוי."<ref name="Maddow"></ref>

ב-2010, הספר זכה בפרס ספרי סטונוול , שהוענק על ידי איגוד הספריות האמריקאי.<ref></ref>

== תוכן ==
בספר, פרנק טוען שהצבא הטיל איסורים על הומוסקסואלים מחשש שהשירות שלהם יכתים את האידאולוגיה הגברית של הצבא. פרנק טוען גם כי מדיניות אל תשאל, אל תספר, שנחקקה ב-1993 על ידי נשיא ארצות הברית, ביל קלינטון, בניסיון לקדם זכויות הומוסקסואליות בצבא, הגדילה באופן משמעותי את כמות השחרורים וההטרדות אל עבר הומואים בצבא, בעוד שעבריינים, אסירים לשעבר ונושרים מהתיכון התקבלו בזרועות פתוחות. בעוד שהמדיניות עצמה ביקשה מהחיילים ההומוסקסואליים שלא לדון על נטייתם המינית, בשביל לשמור על לכידות קבוצתית, הספר הציג ראיות אמפיריות שטוענות כי מדיניות זו גרמה להשפעות שליליות. על פי הספר, מכון ראנד הזמין דו"ח בן 500 עמודים שהראה כי שירות הומוסקסואלים בצבא ארצות הברית לא ישפיע כלל על המוכנות הצבאית. עם זאת, גנרלים התעלמו ממנו לטובת סרטון שהפיץ מפיק נוצרי שתיאר בצורה גרפית יחסי מין הומוסקסואליים.<ref name="Daily"></ref><ref name="Advocate"></ref>

לדברי פרנק, גנרלים, שהיו מעורבים בעבר ביצירת מגבלות על משרתים הומוסקסואליים, הודו בגלוי, במהלך ראיונותיהם עם פרנק, כי מדיניות זו לא נוצרה על סמך נתונים אמפיריים, אלא על דעות קדומות ופחדים, כמו כן על לחץ מצד פעילים וארגונים הומופוביים. פרנק, עמית מחקר בכיר בפאלם סנטר , אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה, שוחח עם שישה אדמירלים וגנרלים שסייעו בניסוח המדיניות מ-1993. הגנרל רוברט אלכסנדר, שעמד בראש הפאנל, אמר כי הממצאים היו סובייקטיביים לחלוטין ולא התבססו על נתונים ממשיים, וכי אף אחד מהמנזחים לא הבין לחלוטין מה המשמעות של "נטייה מינית". האדמירל בדימוס של צי ארצות הברית, ג'ון הדסון , שסייע לנסח מדיניות, אמר לפרנק כי הערכת השירות ההומוסקסואלי הייתה "מבוססת על שום דבר. זה לא היה אמפירי, זה לא נחקר, זה היה קרבי לגרמרי, אינטואיטיבי." סגן אלוף רוברט מגיניס, שסייע גם הוא בכתיבת המדיניות, אמר כי הוא מטיל ספק בשירות הומוסקסואליים בצבא "מסיבות פוליטיות" מאחר שהוא יודע שגישה זו תהיה יותר יעילה, מאשר מערכת מוסרית כנגד יחס שווה להומואים.<ref name="Huffington"></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
<div class="mw-content-ltr">
* [http://www.unfriendlyfire.org/ Unfriendly Fire by Nathaniel Frank (official site)]
* [https://www.amazon.com/Unfriendly-Fire-Undermines-Military-Weakens/dp/0312373481 Amazon.com listing of Unfriendly Fire]
* [http://www.palmcenter.ucsb.edu Palm Center]
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרות להט"ב
קטגוריה:ספרי עיון אמריקאיים
We Were Happy

"We Were Happy" (בעברית: היינו שמחים) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט, מתוך Fearless (Taylor's Version).<ref name=":4"></ref> השיר יצא לאור ב-9 באפריל 2021, על ידי חברת התקליטים ריפבליק רקורדס, ביחד עם שלושת השירים "That's When", "Don't You" ו-"Bye Bye Baby".<ref name=":4" /> השיר נכתב על ידי סוויפט וליז רוז והופק על ידה ועל ידי ארון דסנר. השיר זכה להצלחה נאה ברחבי העולם, אף על פי שנכתב במקור כמה שנים טרם הופץ ברחבי העולם.<ref name=":0"></ref>

עם יציאתו, "We Were Happy" זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה. גם במצעדי הפזמונים זכה להצלחה רבה, כאשר דורג במקום ה-15 במצעד השירים מתחת להוט 100,<ref></ref> תוך שדורג במקום ה-95 בקנדה הוט 100,<ref></ref> ובמקום ה-43 במצעד שירי הקאנטרי.<ref></ref>

== רקע והפקה ==
"We Were Happy" היה שיר שלא יצא לאור, המפרט את רגשות האשמה של סוויפט עקב התאהבות בבחור מסוים, תוך שהוא מפרט גם את תחושותיה של סוויפט לגבי העתיד שלהם יחד. הוא נכתב בשנת 2005 עם ליז רוז ונועד במקור להיכלל באלבומה השני של סוויפט, Fearless.<ref name=":0" /> ב-3 באפריל 2021, הודיעה בטוויטר כי הוא ייכלל ב-Fearless (Taylor's Version).<ref></ref>

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-8 מיליון השמעות.<ref></ref>

== ביקורת ==
"We Were Happy" ספג ביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה. ב-BuzzFeed הוא דורג כשיתוף הפעולה ה-15 הטוב ביותר של טיילור סוויפט.<ref name=":1"></ref>

=== רשימות כל הזמנים וסוף שנה ===
{| class="wikitable sortable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!ארגון
!רשימה
!מיקום
!מקור
|-
|רולינג סטון
|כל 206 השירים של טיילור סוויפט, לפי דירוג
|91
|<ref></ref>
|-
|BuzzFeed
|שיתופי הפעולה הטובים ביותר של טיילור סוויפט
|15
|<ref name=":1" />
|}

== קרדיטים וצוות ==
כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|9 באפריל 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|ריפבליק
|style="text-align:center;"|<ref name=":4" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:שירי טיילור סוויפט
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טיילור סוויפט
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ליז רוז
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ארון דסנר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי טיילור סוויפט
קטגוריה:שירים על כאב לב
קתדרלת המולד של ישו

קתדרלת המולד של ישו (בקופטית: ⲡⲓⲉⲣⲫⲉⲓ ⲛ̀ⲕⲁⲑⲉⲇⲣⲁ ⲛ̀ⲧⲉ ⲡϫⲓⲛⲙⲓⲥⲓ ⲙ̀ⲡⲭⲣⲓⲥⲧⲟ) היא קתדרלה קופטית-אורתודוקסית, שנמצאת בבירת מצרים החדשה. הכנסייה נחנכה על ידי נשיא מצרים, עבד אל-פתאח א-סיסי ועל ידי האפיפיור ה־118 של הכנסייה הקופטית, תאודורוס השני ב-6 בינואר 2019. זו הכנסייה הגדולה ביותר במזרח התיכון<ref name=":0"></ref>.

== היסטוריה ==
בינואר 2017 ומספר שבועות לאחר פיגוע הירי באל-מניא בו נרצחו כ-29 נוצרים קופטים הורה נשיא מצרים, עבד אל-פתאח א-סיסי להקים מסגד וכנסייה בבירת מצרים החדשה שיהיו המסגד והכנסייה הגדולים ביותר במצרים וזאת על מנת שיהפכו לסמל של דו-קיום ואחדות לאומית<ref></ref>. למעשה, במשך עשרות שנים הוגבלת המכסה להקמה כנסיות במצרים וזאת כדי להימנע מפגיעה באסלאם, עם זאת באוגוסט 2017 הפרלמנט המצרי החליט להסיר את המגבלות ובכך התאפשרה בנייתה. הקתדרלה נבנתה על ידי מהנדסים מכוחות הצבא המצרי.

ב-6 בינואר 2019 נחנכה הכנסייה על ידי נשיא מצרים, עבד אל-פתאח א-סיסי ועל ידי האפיפיור ה־118 של הכנסייה הקופטית, תאודורוס השני ב-6 בינואר 2019. זו הכנסייה הגדולה ביותר במזרח התיכון<ref name=":0" /><ref></ref>. מסגד אל-פתאח אל-עלים נחנך אף הוא באותו יום<ref name="Nativity1"></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בירת מצרים החדשה
קטגוריה:נצרות קופטית
קטגוריה:מצרים: מבני דת
פולקסווגן תלאגון

פולקסווגן תלאגון (באנגלית: Volkswagen Talagon) היא מכונית במרכב קרוסאובר בעלת שישה או שבעה מקומות, שמיוצרת על ידי פולקסווגן מאפריל 2021. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של שאנגחאי ב-22 באפריל 2021. התלאגון הוא הקרוסאובר הגדול ביותר של פולקסווגן, אך הוא מיועד לשוק הסיני בלבד. בשנת 2019 הציגה פולקסווגן דגם קונספט מקדים בשם פולקסווגן SMV.

== מפרט טכני ==
התלאגון כוללת מנוע טורבו בנזין V6 צילנדרים בנפח 2.5 ליטרים המספק כ-299 כוחות סוס. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שבעה הילוכים.

== גלריה ==
<gallery widths="220" heights="135">
קובץ:Volkswagen Talagon 003.jpg|מבט לפגוש האחורי
קובץ:Volkswagen Talagon 002.jpg|מבט לפגוש הקידמי
קובץ:Volkswagen Talagon 004.jpg|מבט לצד
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

תלאגון
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:מכוניות קונספט
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בסין
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2021
רמי חליס

רחמים חליס (נולד ב-21 ביוני 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת המגן.

==קריירה==
חליס התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל תל אביב. ב-14 בספטמבר 2002, חליס ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–3 נגד הפועל פתח תקווה וכעבור 5 ימים, ערך את הופעת הבכורה שלו בזירה האירופית בניצחון 0–2 נגד קרנטן במסגרת גביע אופ"א. בעונתו הראשונה במועדון, חליס רשם 29 הופעות בליגה. ב-20 במרץ 2004, חליס הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 2-2 נגד הפועל פתח תקווה.

ב-1 בנובמבר 2006, חליס הושאל להפועל אשקלון מהליגה הלאומית. חליס, היה שותף לעלייה ההיסטורית של הקבוצה לגמר גביע המדינה בכדורגל בו הפסידה להפועל תל אביב וחליס עצמו רשם 68 דקות במשחק זה. אך באותה עונה, ירדה אשקלון לליגה הארצית.

ב-25 ביוני 2007, חליס חזר לליגת העל כאשר הושאל למכבי הרצליה. בהרצליה, חליס רשם רק 7 הופעות ובסיום העונה הקבוצה ירדה לליגה הלאומית וחליס עזב את המועדון.

בהמשך הקריירה, חליס שיחק גם במכבי באר שבע, הפועל כפר סבא ומכבי עירוני ג'ת אל-אהלי, עד לפרישתו בקיץ כאשר הוא בן 29.

לזכותו של חליס, 3 הופעות בנבחרת הצעירה, בהם כבש שער עצמי בהפסד 0–3 לצרפת.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:אשקלון: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני מכבי הרצליה
קטגוריה:כדורגלני מכבי באר שבע
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני מכבי עירוני ג'ת אל-אהלי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
מרטינס דפקוס

מרטינס דפקוס (בליטאית: Martynas Dapkus; נולד ב-16 בפברואר 1993) הוא כדורגלן ליטאי, המשחק בעמדת המגן הימני בפ.א. שיאוליאי.

==קריירה==
דפקוס התחיל את הקריירה שלו באקדמיית הכדורגל של ליטא. בשנת , הצטרף לאיסצ'יאי קובנה, ממנה עבר לאטלטס קובנה. בקיץ , דפקוס הצטרף לקבוצת הנוער מכבי חיפה, בהמלצתו של ריימונדס ז'וטאוטאס, שחקן העבר של המועדון. בקיץ , דפקוס הושאל להפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית, בה שיחק שנתיים.

בעונת , חזר לליטא וחתם בשטרומבס. לקראת עונת חתם בטרקאי, אך בתחילת העונה נפצע וגמר את העונה.

לקראת עונת , דפקוס חתם ביונאבה, במדיה שיחק שנתיים.

לקראת עונת , דפקוס חתם בקובנה ז'לגיריס.

בינואר דפקוס חתם בפ.א. שיאוליאי.

בצעירותו, דפקוס שיחק בנבחרת הצעירה של ליטא. ב-26 במרץ 2013, דפקוס ערך את הופעת הבכורה שלו בהנבחרת הבוגרת בהפסד 4-1 ל.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ליטאים
קטגוריה:מגני כדורגל ליטאים
קטגוריה:טאורגה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני טרקאי
קטגוריה:כדורגלני קובנה ז'לגיריס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ליטא
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים ליטאים בישראל
קטגוריה:ליטאים שנולדו ב-1993
פרנק ג'ונסטון

פרנק ג'ונסטון, (באנגלית: Frank Johnston ; 19 ביוני 1888 – 19 ביולי 1949) היה צייר קנדי וחבר בקבוצת השבעה.

== ביוגרפיה וקריירה ==
פרנק ג'ונסטון נולד ב-19 ביוני 1888 בטורונטו, בנם של יו האנס ומרי אליזבת (רודריק) ג'ונסטון. הוא התחנך בבית הספר הטכני המרכזי בטורונטו, למד אצל גוסטב האן ובבית הספר לאמנות במרכז אונטריו אצל ויליאם קרושנק וג'ורג' אגניו ריד.

בשנת 1908 הצטרף לחברת אמנות מסחרית גריפ בע"מ. בשנת 1910 הוא עזב לארצות הברית שם למד אמנות בפילדלפיה ועבד בעיצוב מסחרי בניו יורק.

עם שובו לטורונטו בשנת 1915, הוא השתמש בזמנו הפנוי מאמנות מסחרית כדי להמשיך בציורי נוף, דרך טיולי רישום ברחבי טורונטו. בשנת 1918 הוא הוזמן על ידי "אנדרטת המלחמה הקנדית" לתעד אימונים של אנשי צוות טיסה קנדיים לתפקידם. משנת 1918 הצטרף לציירים לורן האריס וג'יימס הארווי מקדונלד במסעותיהם לאלגומה.

ציוריו מאותן שנים מבטאים פרשנות דקורטיבית חזקה לנוף, והוא השתמש לעיתים קרובות בטמפרה ולא בצבע שמן כדי לחפש את דפוס ומרקם הנושא שלו.<ref>"Franz Johnston". National Gallery of Canada.</ref> קצב הציור של ג'ונסטון היה כזה שמנסיעה אחת לאלגומה בשנת 1919, הוא הציג בגלריה לאמנות בטורונטו שישים עבודות - יותר מכל אמן אחר. כעבור כמה חודשים הוא הציג תצוגה גדולה בתערוכת יחיד של 200 ציורים.

בשנת 1920 הוא הוזמן להצטרף לקבוצת השבעה, אך הקשר שלו אליה היה קצר. הוא אמנם השתתף בתערוכה הראשונה של הקבוצה בשנת 1920, אך ב-1921 עזב את טורונטו כדי להיות מנהל בית הספר לאמנות בויניפג.<ref>Marilyn Baker; Gallery 111 (1984). The Winnipeg School of Art: The Early Years. Univ. of Manitoba Press. p. 44</ref> הוא טען כי אין לו מחלוקת עם הקבוצה, אלא רק שהוא רוצה ללכת בדרכו.

ב-1927 הוא שב לטורונטו ועבד כמנהל בקולג' לאמנות באונטריו. בשנים מאוחרות יותר, סגנונו של האמן נעשה מציאותי יותר וחשף קסם חזק מאיכויות האור, במיוחד אור על שלג. נושא זה חזר על עצמו בעבודות מאוחרות, בציורים גדולים של שנות השלושים והארבעים, כמו גם בציורי עמק הנהר, בעזרת הכחול בהיר של המים המנוגד לגדות עמוסות שלג. ציוריו משתרעים בין האזור הכפרי הפסטורלי באזור וויברידג' לצפון קוויבק והשטחים הצפון-מערביים. הוא החל לקיים תערוכות יחיד קבועות בשנות העשרים של המאה העשרים וציוריו מצאו שוק גדול בקרב הציבור. בניגוד לאמנים קנדים רבים, ג'ונסטון הצליח להשיג הצלחה כלכלית ניכרת בחייו.

הוא הפך לחבר באקדמיה המלכותית לאמנויות. הוא היה גם חבר באגודת האמנים אונטריו. עבודתו נמצאת באוספים ציבוריים רבים כגון הגלריה הלאומית של קנדה.

הוא נפטר בטורונטו בשנת 1949 ונקבר יחד עם חבריו לקבוצת השבעה במתחם אוסף האמנות הקנדי מקמייקל בקלינבורג, אונטריו.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="170">
File:Frank Johnston Reflections.jpg|השתקפות

File:Frank Johnston Sunset in the Bush.jpg|שקיעה ביער

File:Pools of Sapphire Frank Johnston 1941 (Eli RubensteinPhoto).jpg|בריכת מים

File:Frank Johnston - What Greets the Eye When You Look Back at the Pilot CWM 19710261-0288.jpg|הטייס

File:Frank Johnston-Sopwith Camel Looping (CWM 19710261-0254).jpeg|אימון טיסה

File:Frank Johnston-Artillery Observation- Pilot Observing Shell Burst (CWM 19710261-0287).jpeg|אימוני הפצצה
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים קנדים
קטגוריה:ילידי 1888
קטגוריה:נפטרים ב-1949
ברברה אס

ברברה אס (באנגלית: Barbara Ess; בשם ילדותה ברברה איילין שוורץ, Barbara Eileen Schwartz; 4 באפריל 1944 – 4 במרץ 2021) הייתה צלמת שהשתייכה לזרם פיקטוריאליזם, מוזיקאית ועורכת אמריקאית.

==ספרה==
<div class="mw-content-ltr">
* I Am Not This Body: The Pinhole Photographs of Barbara Ess by Guy Armstrong, Michael Cunningham, Thurston Moore and Barbara Ess (June 15, 2005)
</div>
==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Will Heinrich, Barbara Ess, 76, Musician and Photographer Who Blurred the Lines Between Life and Art. הניו יורק טיימס, March 11, 2021. p.A24.
</div>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:צלמים אמריקאים
קטגוריה:מוזיקאים אמריקאים
קטגוריה:עורכים אמריקאים
קטגוריה:צלמות אמריקאיות
קטגוריה:מוזיקאיות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1944
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1944
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2021
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2021
שיר הכד

זיוה ארבל, שהיוותה השראה לכתיבת השיר
שיר הכד, הידוע גם בשם הכד, הוא מקלאסיקות הזמר העברי. מילותיו נכתבו על ידי המשורר והשחקן אברהם חלפי, והוא הולחן בידי המלחין והפזמונאי מרדכי זעירא. את השיר עיבד גיל אלדמע. לשיר ביצועים רבים, בין היתר בוצע בידי שושנה דמארי, ברכה צפירה, טובה פרדו, עוזי מאירי, הגבעטרון, עופרה חזה ושלמה ארצי.

== הרקע לכתיבת השיר ==
זיוה ארבל, קצינת קשר בפלמ"ח, צולמה ביולי 1948 בידי הצלם הצבאי בוריס כרמי כשהיא לוגמת מתוך כד. הצילום התפרסם בביטאון הצבאי "במחנה", ומתחתיו נכתבה השורה ""מי מקנא בכד?". חלפי התרשם מהצילום וכתב בהשראתו את השיר.

== לחן ==
מרדכי זעירא שיתף פעולה עם משוררים רבים<ref></ref>, בין היתר עם אברהם חלפי. זעירא, שטען כי מלחיני הארץ צריכים לשאוב השראה מהמוזיקה היהודית, הלחין את צלילי הפתיחה של שיר הכד בעקבות נוסח 'אקדמות' לחג השבועות<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://merhav.nli.org.il/primo-explore/search?query=any,contains,שיר%20הכד%20אברהם%20חלפי&tab=default_tab&search_scope=Local&vid=NLI&lang=iw_IL&offset=0 מידע על השיר באתר "מרחב"] של הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי שנות ה-1940
קטגוריה:שירי שושנה דמארי
קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:שירי עוזי מאירי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מרדכי זעירא
קטגוריה:שירי מלחמת העצמאות
קטגוריה:הפלמ"ח
ברקס (כפר)

בֶּרְקֵס (בהונגרית: Berkesz) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית ברקס קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-1,105 תושבים בשנת 1990 עד 914 תושבים בשנת 2020.

==יהודי ברקס==
יהודים חיו בברקס בתקופות זמן שונות. הקהילה קיבלה את שירותי הדת מקהילת נירדז' () עד ששתי הקהילות יחד עם שאר יהודי הונגריה גורשו ונרצחו בשואה

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|4
|
|-
|1880
|24
|485
|-
|1910
|27
|
|-
|1920
|6
|
|-
|1930
|8
|
|-
|1941
|7
|952
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
ג'רמי אוואנס

ג'רמי אוואנס (באנגלית: Jeremy Evans; נולד ב-24 באוקטובר 1987) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בקבוצת פנאתינייקוס מליגת העל היוונית ומהיורוליג.

== קריירה ==
=== יוטה ג'אז ===
אוואנס העמיד את עצמו לבחירה בדראפט 2010 שם הוא נבחר במקום ה-55 על ידי יוטה ג'אז. יוטה ג'אז ויתרה על אוואנס לטובת קבוצת ליגת הפיתוח סולט לייק סיטי סטראס (קבוצת הבת של הג'אז). הסטארס סיימו באותה עונה במקום ה-5 מתוך 8 במערב. באותה עונה הוא חזר לג'אז שסיימה במקום ה-11 ב-מערב. בעונתו השנייה הוא השתתף בתחרות ההטבעות שם הוא זכה לאחר דאנק מרשים כשהו קופץ מעל שני אנשים, באותה עונה סיימו הג'אז במקום ה-8 במערב והעפילה לפלייאוף שם הפסידה 0–4 לסן אנטוניו ספרס בסיבוב הראשון. בעונתו השלישית שוב נבחר לתחרות ההטבעות שם הפסיד לטרנס רוס, באותה עונה הקבוצה סיימה במקום ה-9. בעונתו הרביעית בקבוצה קבוצתו סיימה במקום ה-15 והאחרון במערב. בעונתו החמישית והאחרונה קבוצתו סיימה במקום ה-11 במערב.

=== דאלאס מאבריקס ===
ב-31 ביולי 2015 חתם אוואנס בדאלאס מאבריקס מה-NBA. במשחקו הראשון בקבוצה הוא רשם: 7 נקודות ו-6 ריבאונדים בניצחון 95–111 על פיניקס סאנס. במהלך העונה אוואנס שיחק גם בטקסס לג'נדס (קבוצת הבת של דאלאס מאבריקס). בעונתו הראשונה והיחידה בקבוצה דאלאס הגיע למקום השישי במערב והעפילה לפלייאוף שם הפסידה 1–4 לאוקלהומה סיטי ת'אנדר. בסוף העונה כחלק מטרייד הגיע אוואנס לאינדיאנה פייסרס שוויתרה עליו.

=== חימקי מוסקבה ===
ב-29 באוקטובר 2016 חתם אוואנס בחימקי מוסקבה מהיורוקאפ ומה-VTB. אוואנס שיחק 2 אצל חימקי מוסקבה הראשון מול ריטאס וילנה והשני מול בלונפסטו פואנלברדה. ביורוקאפ אוואנס העמיד ממוצעים של: 8.0 נקודות, 4.0 ריבאונדים ו-0.5 אסיסטים. חימקי הודחה מהיורוקאפ ברבע הגמר.

=== אטלנטה הוקס ===
ב-21 בספטמבר 2017 חתם אוואנס באטלנטה הוקס. בכל העונה הראשונה והיחידה שלו בקבוצה הוא הושאל לאירי בייקהוס (קבוצת הבת של אטלנטה הוקס). ב-1 באפריל 2018 חתם אוואנס עם הקבוצה לעשרה ימים נוספים.

=== דרושפאקה ===
ב-21 באוגוסט 2018 חתם אוואנס על חוזה לעונה עם דרושפאקה. באותה עונה העמיד אוואנס ממוצעים של: 9.7 נקודות, 5.9 ריבאונדים, 0.8 אסיסטים ו-0.7 חטיפות (ביורוליג), באותה עונה דרושפאקה סיימה במקום ה-16 ביורוליג והודחה.

=== חימקי מוסקבה (קדנציה שנייה) ===
לקראת עונת 2020\2019 חתם אוואנס בחימקי מוסקבה לקדנציה שנייה. באותה עונה חימקי סיימה במקום ה-7.

=== ארמני מילאנו ===
לפני פלייאוף היורוליג של עונת 2020\2021 חתם אוואנס בארמני מילאנו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מערב קנטקי
קטגוריה:כדורסלני יוטה ג'אז
קטגוריה:כדורסלני דאלאס מאבריקס
קטגוריה:כדורסלני חימקי
קטגוריה:כדורסלני אטלנטה הוקס
קטגוריה:כדורסלני דרושפאקה
קטגוריה:כדורסלני אולימפיה מילאנו
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1987
בסטרץ

בסטרץ (בהונגרית: Beszterec) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

בדומה ליישובים רבים באירופה, גם אוכלוסיית בסטרץ קטנה משמעותית בעשרות השנים האחרונות, מ-1,059 תושבים בשנת 1990 עד 956 תושבים בשנת 2020.

==יהודי בסטרץ==
יהודים חיו בבסטרץ בתקופות זמן שונות. הקהילה קיבלה את שירותי הדת מקהילת קמצ'ה שהקהילות יחד עם שאר יהודי הונגריה גורשו ונרצחו בשואה

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|18
|
|-
|1880
|24
|367
|-
|1910
|65
|
|-
|1920
|63
|
|-
|1930
|31
|
|-
|1941
|25
|1,494
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
שלמה הגני

שלמה הגני (הניג) (16 באוקטובר 1926, עין חרוד - 27 בספטמבר 1996, גן שמואל) היה טייס בחיל האוויר הישראלי וחבר קיבוץ גן שמואל. הוא אחד משני האנשים היחידים שעוטרו פעמיים בעיטור המופת.

==ביוגרפיה==
שלמה הניג נולד בקיבוץ עין חרוד. הוריו, אתיה ויהושע, היו חברים בגרעין שנועד להצטרף לקיבוץ מרחביה, ואולם, בגיל שלושה חודשים, החליטו הוריו להתיישב בקיבוץ גן שמואל. לשלמה שתי אחיות קטנות ממנו, דינה ונעמי. הוא התחנך בשומריה, בקיבוץ משמר העמק, והדריך בקיני השומר הצעיר בחדרה ובתל אביב. במהלך לימודיו היה חבר בנבחרת הכדורעף של גן שמואל שזכתה בגביע המדינה והשתתפה גם בתחרויות בינלאומיות.

===שירות צבאי ועיטורים===
הניג לחם במלחמת השחרור במסגרת ההגנה, במסגרות מרחביות. ב-1950 עבר קורס מ"כים, וכסמל מחלקה לחם ב-1951 בקרב תל מוטילה. רק באותה שנה התגייס פורמלית לצה"ל והתנדב לקורס טיס. הוא סיים את הקורס בהצטיינות ב-1953 והוצב בטייסת 101 ("הקרב הראשונה") כטייס ספיטפייר. ב-1955 הצליח להנחית מטוס למרות תקלה טכנית חמורה שאירעה בו, ואף על פי שמפקד הבסיס, עזר ויצמן, הורה לו לנטוש את המטוס. על מעשהו הוענק לו צל"ש, שהוסב לאחר מכן לעיטור המופת. בדברי ההסבר לעיטור נאמר:

בשנת 1955 השתחרר הניג מצה"ל, אך המשיך לטוס יום בשבוע. בקיבוץ השתלב בענף הבנייה והחל בלימודי הנדסאות בנייה בטכניון. ב-1956 התבקש להשתתף בהבאת מטוסי דאסו אוראגן שנרכשו מצרפת, לישראל. כתנאי להשתתפותו במבצע ההעברה התבקש הניג לעברת את שמו, ולכן שינה את שמו ל"הגני", כשיכול אותיות של שם משפחתו הקודם.

הגני לחם במלחמת ששת הימים כטייס אורגן, ולאחר המלחמה עבר להטיס מטוסי דאגלס A-4 סקייהוק, אותם הטיס במלחמת ההתשה. במלחמת יום הכיפורים היה טייס סקייהוק בטייסת 109 ("העמק"). הוא היה באותה עת בן 47, טייס הקרב המבוגר ביותר בחיל האוויר. על לחימתו עוטר הגני בעיטור המופת בפעם השנייה. בדברי ההסבר לעיטור נאמר:

בשנת 1978 פרש מטיסה, אך המשיך לשרת במילואים הוא לחם גם במלחמת לבנון הראשונה, בגיל 56, כקצין סיוע אווירי באוגדה 162.

===חיים אישיים===
הגני היה חבר קיבוץ גן שמואל כל חייו, ובו עסק בעיקר בתחום הבניין. נישא לעמירה לבית הרצברג, והשניים היו הורים לחמישה ילדים וסבים לתשעה נכדים.
נפטר ב-27 בספטמבר 1996, ממחלה קשה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://old.ganshmuel.org.il/cgi-webaxy/sal/sal.pl?lang=he&ID=9&act=show&dbid=hantzacha&dataid=184 שלמה הגני], באתר קיבוץ גן שמואל
* יעקב לזר, [https://kenes-media.com/green-time/סיפורו-של-שלמה-הגני-הטייס-שהרס-ובנה/ סיפורו של שלמה הגני – הטייס שהרס ובנה], באתר כנס מדיה
* אודי עציון, [https://sky-high.co.il/2020/12/19/רסן-דימ-שלמה-הניג-זל/ רס”ן (דימ’) שלמה הניג ז”ל], באתר מרקיע שחקים
* - העיטור הראשון
* - העיטור השני
* 

קטגוריה:מעוטרי עיטור המופת
קטגוריה:מעוטרי עיטור המופת במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:גן שמואל: אישים
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:רבי-סרנים בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת סיני
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים
אסף בן שמעון

אסף בן שמעון (נולד ב-29 בינואר 1984) הוא שחקן ומטפל בפסיכודרמה ישראלי.

== ביוגרפיה ==
בן שמעון נולד וגדל בשכונת רמת אליהו בראשון לציון לאילן ויפה. למד בבית הספר התיכון על שם מיי בויאר בירושלים. ב-2002 התנדב לשירות צבאי עד 2004, ההתנדבות עקב מחלת ניוון רשתית איתה מתמודד בן שמעון.

אביו אילן, שהיה הלום קרב, התאבד בשנת 2011.

בשנים 2004–2007, למד בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין. בשנת 2008 למד בתוכנית הסבת אקדמאים להוראת התיאטרון במכללת סמינר הקיבוצים. בשנת 2013 החל ללמוד לתואר שני בטיפול באמצעות אומנויות בהתמחות פסיכודרמה במכללת סמינר הקיבוצים עד לשנת 2016.

בשנים 2017–2019 למד פסיכותרפיה התנהגותית-קוגניטיבית במערך לימודי החוץ באוניברסיטה פתוחה המחלקה לפסיכולוגיה וחינוך בשיתוף מכון פסגות.

== פילמוגרפיה ==
=== סרטים וסדרות ===
{| class="wikitable"
!שנה
!סרט/סדרה
!דמות
!תפקיד
!הערות
|-
| rowspan="2" |2010
|מנדלבאום בלש פרטי
|אסף לוין
| rowspan="6" |תפקיד משני
|עונה 1, 2
|-
|התגנבות יחידים
|בן חמו
|זכה בפרס חג'ג' לשחקן בסרט באורך מלא
|-
|2011
|עד הבאזזר
|בן
|
|-
|2012
|כל הזמן שבעולם
|סמי
|
|-
|2013
|שנות ה-80
|דודו חזן 
|עונה 1 <ref></ref>
|-
| rowspan="2" |2015
|מסווג חריג
|עוזי
|
|-
|המילים הטובות
|שי
|תפקיד ראשי
|מועמד לפרס אופיר
|-
|2016
|ישמח חתני (סרט)
|נפתלי
| rowspan="4" |תפקיד משני
|
|-
|2018
|בשבילה גיבורים עפים
|יקי
|
|-
|2020
|התחנה
|פקד זהבי
|עונה 3
|-
|2021
|ישמח חתני (סדרת טלוויזיה)
|נפתלי
|
|}

=== תיאטרון ===
בן שמעון שיחק בהצגות תיאטרון הבאות:
* "אנטיגונה"
* "במבוני אין כמוני"
* "שמוליק של זהרה"
* "נרניה"
* "אמיל והבלשים"
* "אליעזר בן יהודה"
* "איימון"
* "בן בהפתעה"
* "פארסה"
* "מנדרגולה"
* "קיר הזכוכית"
* "בלי עין הרע"
בשנת 2021 החל להעלות הצגת יחיד בשם "בלי עין הרע" אותה כתב יחד עם חברו לבית ספר למשחק, שראל פיטרמן במסגרת עבודתם ב'תיאטרון הנפש'.

== חיים אישיים ==
בילדותו התגלתה אצלו מחלת רטיניטיס פיגמנטוזה, והוא בעל תעודת עיוור.<ref></ref> בן שמעון נשוי ואב לשלוש בנות, מתגורר בראשון לציון.

עוסק בטיפול נפשי בילדים ונוער.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.studioact.co.il/סיפורו-המרגש-של-אסף-בן-שמעון/ סיפורו המרגש של אסף בן שמעון], באתר סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון בויאר
קטגוריה:בוגרי סל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין
קטגוריה:ראשון לציון: אישים
קטגוריה:עיוורים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
נווה גן (פתח תקווה)

נווה גן היא שכונת יוקרה בצפון־מערב פתח תקווה. השכונה הגובלת בצפון בשכונות אם המושבות, אם המושבות החדשה, בדרום בשכונת רמת ורבר, במערב בקריית אריה ובמזרח בשכונת קרול.

בשכונה גרים כ-15,000 תושבים, ומקור שמה הוא על שם החברה הקבלנית שבנתה את בנייניה הראשונים.

== היסטוריה ==
השכונה הוקמה בסוף שנות ה-90 כשכונה עם בנייה לגובה של עד 8–9 קומות, ובשנים האחרונות היא עוברת לבנייה רוויה מואצת לגובה רב (16 קומות ומעלה).

== תחבורה ==
הקו האדום של הרכבת הקלה עובר בגבול הדרומי של השכונה, כאשר תחנת דנקנר היא התחנה היחידה לאורך גבול השכונה.

== סביבה ==
במרכז השכונה נמצא פארק רחב ידיים שנקרא על שמה של תמר בורנשטיין-לזר. בפארק יש ציטוטים מכמה ספרי קופיקו שלה.

כמו כן, בצפון-מערב השכונה נמצאת גם חורשת אקליפטוסים, וישנו מספר גינות משחק קטנות יותר ושטחים ירוקים אחרים.

השכונה קרובה לפארק יד לבנים שברמת ורבר.

== חינוך ==
בשכונה נמצאים כ-40 גני ילדים, שני בתי ספר יסודיים, וסניפים של תנועות הנוער עזרא, בני עקיבא, והנוער העובד והלומד, כאשר סניף זה עבר אל שכונה זו לאחר ששכן בשכונת אם המושבות החדשה. כיום הוא מקבל חניכים מבתי הספר השונים בשתי שכונות אלה.

== פעילות ובילוי ==
מלבד הפארקים הירוקים והגינות בשכונה ובסביבתה, בשכונה נמצא גם "ספורטן פתח תקווה", הקאנטרי קלאב הגדול בפתח תקווה ובסביבתה.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:פתח תקווה: שכונות
וויט סורס

Mend.io (בעבר ״וויט סורס״, מאנגלית: White Source) היא חברה המפתחת טכנולוגיה לניהול ואבטחה של תוכנות קוד פתוח. החברה הוקמה ב-2011 על ידי רון רימון, עזי כהן ורמי שש.

החברה מפתחת פלטפורמה אשר מאפשרת ניהול של רכיבי הקוד הפתוח בחברות המפתחות תוכנה. החל מתאריך 25 במאי 2022, החברה שינתה את שמה וכעת נקראת Mend.io<ref></ref>.

== גיוסי הון ==
בין השנים 2011–2021 גייסה החברה במצטבר כ-121 מיליון דולר ממשקיעים בארבעה סבבי גיוס, מתוכם 75 מיליון דולר בגיוס שהתקיים ב-4 באפריל 2021. את הסבב הובילו קרן הון הסיכון פיטנגו, והשתתפו המשקיעות M112, סאסקוהאנה (Susquehanna Growth Equity) ו-83נורת'.

== מוצר ==
החברה הוקמה בשנת 2011, לאחר שרון רימון, עזי כהן ורמי שש, מייסדי החברה, מכרו את חברתם יוריקיפאי (Eurekify). כחלק מהמכירה, במהלך תהליך גילוי נאות, התבקשו לייצר דו"ח מלאי של הקוד פתוח של תוכנתם. יצירת דו"ח זה דרשה זמן עבודה ומאמץ רב, מתוך ניסיון זה, הרגישו המייסדים כי עליהם לייצר תוכנה אשר תתמוך בצורך זה.

התוכנה מאפשרת למפתחים, אנשי אבטחת מידע וקציני ציות לאבטח ולנהל את רכיבי הקוד הפתוח בתוכנה המפותחת על ידם.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות אבטחת מחשבים ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2011
Rescue Me (שיר של ואן ריפאבליק)

"Rescue Me" (בעברית: תצילו אותי) הוא סינגל של הלהקה האמריקאית ואן ריפאבליק, שיצא ב-17 במאי 2019, על ידי אינטרסקופ רקורדס ומוזלי מיוזיק גרופ . השיר מופיע באלבום החמישי של הלהקה, Human.<ref name="Billboard"></ref> השיר זכה ליותר מ-414 מיליון השמעות בספוטיפיי.

== קידום השיר ווידאו קליפ ==
הלהקה הכריזה על קידום הסינגל שלושה ימים לפני שיצא, ב-14 במאי, תוך כדי שהיא מציגה טיזרים לווידאו קליפ של השיר.<ref></ref>

הווידאו קליפ, שבוים על ידי כריסטיאן לאם, יצא ב-17 במאי 2019, וזכה ליותר מ-115 מיליון צפיות.<ref></ref><ref name="YouTube"></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|זהב
|35,000
|-
!בלגיה (BEA)
|זהב
|20,000
|-
!קנדה (Music Canada)
|זהב
|40,000
|-
!דנמרק (IFPI Denmark)
|זהב
|45,000
|-
!צרפת (SNEP)
|זהב
|100,000
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|200,000
|-
!איטליה (FIMI)
|פלטינה
|50,000
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|זהב
|15,000
|-
!פולין (ZPAV)
|פלטינה
|20,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|כסף
|200,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|זהב
|500,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |מדינה
! scope="col" |תאריך
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |חברת תקליטים
! scope="col" |הערות
|-
! scope="row" |ברחבי העולם
| 17 במאי 2019
|הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה
| rowspan="2" | אינטרסקופ רקורדס • מוזלי מיוזיק גרופ 
|
|-
! scope="row" | ארצות הברית
| 23 ביולי 2019
| רדיו 40 המובילים
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי ואן ריפאבליק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ראיין טדר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ראיין טדר
קטגוריה:שירי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס