OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
וילהלם שולקמן

וילהלם לודוויג אדולף שולקמן (בגרמנית: Wilhelm Ludwig Adolph Scholkmann; 25 בדצמבר 1867 – 1944) היה צייר גרמני.<ref>Ilse-Marie Barton: Wilhelm Scholkmann (Leben und Werk), in the Siegener Zeitung, 14 March 1981</ref>

== ביוגרפיה ==
"וילי" שולקמן היה בנם של הפרופסור לתאולוגיה אדולף שולקמן ואשתו מארי בוסמן.

אימו הייתה ילדה מחוץ לנישואין של הנסיך לבית הוהנצולרן. אף שלא היו לה שום בעיות עם זה, הוא התייסר מהמחשבה הזאת, ובסופו של דבר היא רדפה אותו כל חייו.

בפברואר 1888 הוא סיים את לימודיו בגימנסיה בברלין והחל את לימודיו בפריז ובמינכן. הוא היה משוכנע בכישרונו, אך עדיין לא ידע לאיזה כיוון אמנותי לפנות. עם זאת, הוריו רצו שתהיה לו עבודה כמורה לאמנות או כמאייר כדי להתפרנס.

לאחר מות אחיו ממחלת ריאות נפטרה גם אמו בת ה-50. בשנת 1907 נפטר גם האב. משנת 1908 חי וילהלם שולקמן בעוני מהריבית על הונו הקטן שקיבל בירושה. בנובמבר 1909 התקיימה באולדנבורג באוגוסטום תערוכה של האגודה לאמנות. כאן הוא הציג את הציור הגדול "לפני תחילת השירות" מכנסיית דטלינגן. הוא ציפה שהתמונה הזו תזכה לתשומת לב רבה בתערוכה. כשהאמן, שהיה תמיד אדם קודר ודוחה, הוא התעמת עם חבר הנהלה באיגוד האמנות והוציא את עבודותיו מהתערוכה.

בסתיו 1912 עבר לבית קטן באוסטרדורף. שם הוא חי כנזיר בצורה ספרטנית ואף ניסה לגדל דבורים. האינפלציה טרפה את שארית הונו. תמונותיו העגמומיות כמעט ולא מצאו קונים. עם זאת כמה מיצירותיו - ערפל סתיו, שבילי האברש, דוברות הכבול, כנרי הכפר, תיקון נעליים ואיכרות - מצאו את דרכן לחדרי המגורים של קרוביו ממעמד הביניים. הוא עצמו נשאר זר בקרבם. לעיתים קרובות הוא שתק כל היום.

== הכשרה ועבודה ==
משנת 1889 למד וילהלם שולקמן בבית הספר לציור מוכר שהוקם על ידי היינריך קניר בשנת 1888 במינכן, שתלמידיו החשובים ביותר היו ככל הנראה פאול קלה ואמיל אורליק. באקדמיה לאמנויות יפות במינכן למד וילהלם שולקמן אצל לודוויג פון הרריך ויוהאן לאונהרד ראב. משנת 1891 שהה להשתלמויות במושבת האמנים דכאו ואז נסע לאקדמיות לאמנות בפריז ובדיסלדורף.

בשנת 1910 עבר שולקמן למושבת האמנים דטלינגן. משם שלח עבודות לתערוכות שונות. הוא עבד על התמונה "לפני השירות" במשך שישה חודשים. ב-17 באוקטובר כתב ביומנו: "לא תמיד היה תענוג לעבד את פרטי פנים הכנסייה. תמונה זו אמורה להיות כעת הניסיון האחרון שלי להצליח כצייר דמות, לפחות כאן בצפון גרמניה. אני בטוח שהתמונה הזו תזכה לא מעט לתשומת לב".

הוא הופיע לראשונה בוורפסוודה בשנת 1900 ולבסוף התיישב שם בשנת 1910. הוא חש אכזבה עמוקה מהיינריך פוגלר, שעם אחותו הוא רצה להתחתן.

הוא נפטר בקיץ 1944 בבית בוורפסוודה.

== יצירה ==
בשנת 1904 השתתף שולקמן בתערוכה הגדולה ה-34 של אמני ברמן. עבודתו, "דיוקן אבי", מצוינת בקטלוג התערוכה.<ref></ref> התחריטים הרבים שלו, המבוססים על הבשורה, המחזור "עידנים ועונות" לא שרדו. הם ידועים רק ממכתבים וביקורות.

וילהלם שולקמן צייר ככל הנראה עד סוף ימיו, אך עבודתו המאוחרת לא שרדה. ייתכן שהוא השמיד אותה בעצמו בשלב דיכאוני.

הוא מעולם לא הסתגל לטעם של זמנו, שהעדיף ציירי היסטוריה ותמונות ז'אנרי.

== גלריה ==

<gallery mode="packed" heights="170">
File:Scholkmann-Darling.jpg

File:Scholkmann-Rays.jpg

File:Wilhelm Scholkmann-Am Herdfeuer bearbeitet.JPG

File:Wilhelm Scholkmann-Sitzender Bauer.jpg

File:Scholkmann-Coffee.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1867
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1944
פרנטישק ומריה באבור

פרנטישק באבור (בצ'כית: František Babor) ומריה באבור (בצ'כית: Maria Baborová) היו זוג איכרים צ'כים, שהוכרו כחסידי אומות העולם, על כך שסייעו להציל נערים יהודים שברחו מצעדות המוות.

== הצלת יהודים בתקופת השואה ==
הזוג באבור היו איכרים צ'כים, שהתגוררו בכפר הקטן וורטבו שבמחוז פלזן. בתקופת מלחמת העולם השנייה החרימו הגרמנים את כל הסוסים שהיו ברשותם, לכן פרנטישק החל לעבוד בבית חרושת עד שעות הערב המאוחרות בנוסף לעבודתו בשדה. באחד הימים פגש האיכר הצ'כי חבורה של חמישה צעירים יהודים, שנמלטו מצעדות המוות אל היער הסמוך. פרנטישק, שפגש בהם ביער, החליט להביאם לכפרו. בני הזוג באבור דאגו לשכן את הצעירים בבתי האיכרים בכפר. הם אספו אל ביתם את אחד הצעירים, שרגא ניצברג, שהיה כבן 19. פרנטישק ומריה נתנו לשרגא לישון במיטת בנם, שנפטר כחודשיים קודם לכן. לזוג הייתה גם בת, יארוסלבה, שהייתה בת גילו של שרגא. הם האכילו אותו, החליפו את בגדיו, דאגו לרחוץ אותו ואף גילחו את שיער גופו, שהיה מכוסה בכינים. בהדרגה סייעו לו להבריא פיזית ונפשית.<ref name=":0"></ref>

מריה נהגה לנעול את שרגא בביתם בשעה שהייתה יוצאת לדרוש בשלום חבריו שהוסתרו בבתים אחרים בכפר. היא אסרה עליו להסתובב בכפר, ואם הוא היה יוצא בקרבת הבית ומבחין בגרמנים, היא הורתה לו לרוץ ולהסתתר במחסן. פרנטישק לא הירשה לשרגא להצטרף אליו לעבודה בשדה, מאחר שטען שהוא סבל מספיק מהגרמנים ושעליו להתאושש ולהשתקם.<ref name=":1"></ref>

לקראת סוף המלחמה הסתובבו באזור קבוצות גדולות של חיילים גרמנים ולכן נהגו בני הזוג לתרגל איתו נוהל בריחה למקום מסתור בחורשה הסמוכה לכפר.<ref></ref>

== לאחר המלחמה ==
בסוף יוני 1945 הרגיש שרגא מספיק חזק כדי לעזוב. הוא הודיע למריה ולפרנטישק על כוונתו. הפרידה הייתה קשה. הם ציידו אותו באוכל כסף ובגדים והוא וחבר נוסף עזבו את הכפר וחזרו לפולין.<ref>מכתב עדות מאת שרגא ניצברג ליד ושם, 7 בינואר 1990, תיק M.31.2/4571, ארכיון יד ושם</ref>

הקשר בין שרגא למשפחת באבור נשמר גם לאחר שעלה לישראל. בהמשך נותקו היחסים בין צ'כיה למדינת ישראל. לשרגא נודע שפרנטישק נפטר. מאוחר יותר נפטרה גם מריה.<ref>מכתב מאת שרגא ניצברג ליד ושם, 14 בדצמבר 1989, חדרה, תיק M.31.2/4571, ארכיון יד ושם</ref>

== הכרה והנצחה ==
ב-1989 פנה שרגא ליד ושם על מנת שיכירו בזוג באבור, שהצילו את חייו, כחסידי אומות העולם. שרגא ניהל חליפת מכתבים ממושכת מסוף 1989 ועד פברואר 1990, כשהוא מבקש לעשות הכל כדי שיכירו בהם: .<ref>מכתב מאת שרגא ניצברג ליד ושם, 18 בפברואר 1991, תיק M.31.2/4571 ארכיון יד ושם</ref> (מכתב 18.2.90). ב-15 במרץ 1990 הוכרו בני הזוג מריה ופרנטישק באבור כחסידי אומות העולם. הטקס התקיים בפראג ושמם נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם ביד ושם ירושלים.<ref name=":0" />

== לקריאה נוספת ==
ניצברג, שרגא. המספר ואני 99410. תל אביב: הוצאת גוונים, 2012.

==הערות שוליים==

קטגוריה:צ'כים חסידי אומות העולם
קטגוריה:זוגות חסידי אומות העולם
.az

.az היא סיומת האינטרנט באזרבייג'ן. היא מנוהלת על ידי חברת "אזרבייג'ן תקשורת".

== סיומות אינטרנט משניות ==
מספר סיומות אינטרנט משניות של .az הן: com.az, net.az, int.az, gov.az, org.az, edu.az, info.az, pp.az, mil.az, name.az, pro .az, biz.az ו- co.az.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.iana.org/root-whois/az.htm IANA .az מי מידע]
* [http://whois.az שרת WHOIS עבור .az]

קטגוריה:אזרבייג'ן: תקשורת
.ax

.ax היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains; שם תחום עליון מסומן מדינה) של שמות המתחם של אתרי אינטרנט הרשומים באיי אולנד, פינלנד.

הסיומת מכילה את האות x למרות שאינה נכללת בשפה או בשימוש מקומי ונבחרה לאחר שסיומות דומות יותר נרשמו על ידי אלבניה (.al) ואנדורה (.ad).

== היסטוריה ==
הסיומת הושקה בשנת 2006, לאחר שהפרלמנט הפיני אישר חוק המסדיר את השימוש בסיומת החדשה וקבע פרק זמן של כ-3 שנים להפסקת השימוש בסיומת המשנית aland.fi.

ב-17 במרץ 2006 חתמה נשיאת פינלנד, טריה הלונן, על הצעת החוק וממשלת אולנד החלה לרשום דומיינים עם הסיומת החדשה.

בעקבות השינוי, כל בעלי הדומיינים שנרשמו על הסיומת המשנית (aland.fi), הוחלפו לסיומת החדשה .ax.

בחודש יוני 2006, ארגון ה-ICANN הקצה את שם המתחם .ax לממשלת אולנד<ref>[https://www.iana.org/reports/ax-report-09jun06.pdf IANA Report on Delegation of the .AX Top-Level Domain], from IANA website</ref>.

החל מחודש ספטמבר 2016, כל אזרחי העולם רשאים לרשום שמות דומיינים תחת הסיומת .ax.

== ראו גם ==

* URL
* URI
* מונחים ברשת מחשבים
* Domain Name System
* com.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.iana.org/root-whois/ax.htm IANA - מידע על כתובות .ax]
* [https://whois.ax/en/ איגוד האינטרנט של אולנד]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פינלנד: כלכלה
קטגוריה:אולנד
.aw

.aw היא סיומת האינטרנט בארובה. היא מנוהלת על ידי חברת "SETAR".

== סיומות אינטרנט משניות ==
הרשמות מותרות ישירות ברמה השנייה, אך יש גם תת-דומיין .com.aw המיועד לאתרים מסחריים. מרבית ההרשמות נעשות דרך אתר SETARNET דרך www.setar.aw

כמו כן, חלה עלייה ברישומי .pro.aw המיועדים למקצוענים בארובה.

== ראו גם ==
* .nl

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* [http://registry.pro.aw/ .רישום .pro.aw]

קטגוריה:ארובה
קטגוריה:הולנד: תקשורת
Transfermarkt

Transfermarkt הוא אתר אינטרנט גרמני המסקר כדורגל מרחבי העולם. האתר מרכז מידע על העברות שחקנים, תוצאות משחקים, כובשים וסטטיסטיקה כללית. אף על פי שסכומי העברות ושווי שחקנים המוצגים באתר הם לרוב הערכות בלבד, המידע בו נחשב כמקור אמין. נכון לאפריל 2020 Transfermarkt הוא אתר הכדורגל השני בגודלו בגרמניה.

==היסטוריה==
האתר הוקם במאי 2000 על ידי מתיאס זיידל כאתר מידע על כדורגל גרמני, ובהמשך כדורגל עולמי בשפה הגרמנית. ב-2008 רכשה אקסל שפרינגר 51% מבעלות האתר. בינואר 2009 הושק האתר באנגלית, ובהמשך השנים הושקו גרסאות באיטלקית (2010), טורקית (2010), פולנית (2012), ספרדית (2013), הולנדית (2014), פורטוגזית (2014), רוסית (2019) וצרפתית.

לאתר ערוץ יוטיוב בו כתבות וידאו על העברות שחקנים ושמועות על העברות עתידיות.

ב-2010 הוקם האתר Soccerdonna בשפה הגרמנית, אשר מסקר כדורגל נשים ומתמקד בהצגת מידע על כדורגלניות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2000
WireGuard

WireGuard הוא יישום תוכנה ופרוטוקול תקשורת חינמי וקוד פתוח המיישם טכניקות רשת וירטואלית פרטית (VPN) ליצירת חיבורים נקודתיים מאובטחים בתצורות מנותבות או מגושרות. הוא מופעל כמודול בתוך ליבת לינוקס (או ליבת BSD), ומטרתו ביצועים וחסכון בחשמל טובים יותר מפרוטוקולי המנהור של IPsec ו-OpenVPN.<ref></ref> הוא נכתב על ידי ג'ייסון א. דוננפלד ומופץ תחת הרישיון הציבורי הכללי של GNU גרסה 2.<ref name="wireguard-site"></ref> גרסת הלינוקס של התוכנה הגיעה ליציבות ושולבה במהדורת הליבה של לינוקס בסוף מרץ 2020.

הפרוטוקול הפך כה פופולרי בקהיליית המפתחים עד שב-29 בנובמבר 2020, תמיכה ב-WireGuard נכנסה לליבת FreeBSD 13.<ref name="FreeBSD_import"></ref>

== הפרוטוקול ==
WireGuard משתמש בטכנולוגיות הבאות:
* Curve25519 להחלפת מפתחות
* ChaCha20 להצפנה
* Poly1305 לאימות נתונים
* SipHash למפתחות טבלאות גיבוב
* BLAKE2 עבור פונקציות גיבוב
* מבוסס UDP בלבד.<ref></ref>

=== הרחבות ===
WireGuard בנוי כדי להיות מורחב על ידי פיתוח תוכניות וסקריפטים צד שלישי. עובדה זו שימשה להגדלת WireGuard בתכונות שונות, כולל ממשקי ניהול ידידותיים יותר, הגדרת מפתחות קלה, רישום, עדכוני חומת אש דינמיים, שילוב LDAP ועוד.

ארכיטקטורה כזו, של אי-הכללת תכונות מורכבות כאלה בבסיס הליבה המינימלי, משפרת את יציבותו ובטיחותו.

== רגולציה ==
סנטור אורגון, רון ויידן, המליץ למכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה (NIST) להעריך אם כדאי להשתמש ב-WireGuard כתחליף לטכנולוגיות קיימות כמו IPsec ו-OpenVPN.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:VPN
קטגוריה:יישומי רשת
קטגוריה:תוכנה חופשית
.ao

היא סיומת האינטרנט באנגולה. היא מנוהלת על ידי המכללה להנדסה של אוניברסיטת אגוסטיניו נטו.

אתר הרישום, החל מינואר 2019, לא שונה מאז דצמבר 2001, והוא מורכב מדף אחד בפורטוגזית. אחד הקישורים הבודדים בדף הוא למסמך בפורמט Microsoft Word באנגלית, המעניק כללי רישום לדומיין שאולי אינם עדכניים; הם קובעים כי רישום על ידי ישויות מחוץ לאנגולה צריך להיעשות רק בתת-הדומיין "". נראה שמנוע החיפוש גוגל הוא ישות ה- הראשונה המשתמשת בתת-הדומיין "". כמו כן נאמר כי ההרשמות נלקחות רק ברמה השלישית (כאשר בחיפוש בגוגל מופיעים אתרים מסוימים בשמות ברמה השנייה).

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.iana.org/root-whois/ao.htm IANA .ao מי מידע]
* [https://web.archive.org/web/20090826002826/http://www.dns.ao/ רַשָׁם]
* [http://www.afridns.org/#.ao מידע על שמות דומיינים אפריקאים]

קטגוריה:אנגולה
.an

.an הייתה סיומת האינטרנט ב. היא נוהלה על ידי אוניברסיטת קוראסאום. התחום בוטל לאחר הפירוק של האנטילים ההולנדיים בשנת 2010.<ref></ref> החל מנובמבר 2010 תחום ה-.an נותר פעיל עם למעלה מ-800 תחומים הרשומים תחת .an, כולל רמות משניות. ב־31 ביולי 2015 הופסק השימוש בדומיין.<ref></ref>

== הסרת שם הדומיין ==
ב־31 בדצמבר 2013 התחילו להסיר שמות דומיינים בבסיסי הנתונים והמערכות. ב־31 באוקטובר 2014, התחום .an הוסר משרתי שורש ה-DNS.<ref></ref>

== ראו גם ==
* .nl
* .aw

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:האנטילים ההולנדיים
קטגוריה:הולנד: תקשורת
דנה לרר

דנה לרר (נולדה ב-27 באפריל 1985) היא במאית, תסריטאית, ושחקנית ישראלית. מועמדת לפרס אופיר לשנת 2016 על סרטה "גבולות".

== ביוגרפיה ==
דנה לרר נולדה בנס ציונה. סבא רבא שלה ראובן לרר ייסד את נס ציונה בשנת 1883. אביה משה (מונה) לרר מהנדס ואיש עסקים ואמה מיקרוביולוגית. יש לה שתי אחיות גדולות. כישוריי המשחק והשירה שלה התגלו כבר בגיל צעיר ובשנים 1996–2003 היא לקחה חלק מרכזי בלהקת השירה הייצוגית של נס ציונה בניצוחו של פיני שפיגלר וליאור וידושינסקי, ובמכינת הנוער של ניסן נתיב.

שירתה בצה"ל כמדריכת מוזיאון במוזיאון ההגנה.

סיימה את לימודיה בסטודיו למשחק ניסן נתיב תל אביב בשנת 2008, וב-2010 החלה בלימודי תואר ראשון בקולנוע (מגמת בימוי) באוניברסיטת תל אביב (היום בית הספר לקולנוע ע"ש סטיב טיש). היא סיימה את התואר בשנת 2015. באותה שנה גם יצא סרטה "גבולות" בכיכובה של נעמי לבוב.

כשחקנית שיחקה בתיאטרון בית ליסין, תיאטרון אורנה פורת ותיאטרון ארצי לנוער בעשרות הצגות ("הפי אנד" "לפול ברשת" "רעש לבן" "כשחלום מתעורר לחיים" "מחוברים") ובמשך חמש שנים הופיעה מעל ל-200 הצגות ברחבי הארץ עם הצגת היחיד "כמעט דוגמנית". בקולנוע וטלוויזיה השתתפה בסדרות "המדרשה" "מונא" "ויקי ואני" "ילדי הסתיו" "בקטע אחר" בקרוב אצלך".

דנה וסרטיה זכו בפרסים רבים בפסטיבלי הקולנוע ברחבי העולם. יו"ר חבר השופטים בפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטים, המפיק האגדי רוברט לנטוס העניק ל"גבולות" את הפרס הראשון וציין בהחלטתו כי:
״מדובר בבמאית עם כישורים יוצאי דופן ויד בטוחה. עבודתה כנה, שנונה, מלאת תובנה אנושית ומבוימת ללא דופי. דנה לרר היא במאית בעלת סגנון, שליטה וחן, אנו סמוכים שעוד נשמע עלייה בעתיד״.

בשנת 2018 לקחה חלק בחממה הבינלאומית לקולנוע ירושלים לשם הגישה תסריט לסרט עתידי בשם "וונדי" שאותו כתבה עם התסריטאי טל מילר. הסרט קיבל גם פיתוח מקרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב.
בשנת 2019 לקחה חלק ב Talent Village Les Arcs שם זכתה בפרס הראשון על תסריט סרטה העתידי "אושר כפול" (שם זמני).

משמשת גם כמרצה לתסריטאות ומנחת סדנאות כתיבה לילדים ומבוגרים, יצרה את הסדנה "ממציאים סיפור".

== פילמוגרפיה נבחרת ==
* מבחן בד (2012)
* אלה מתחתנת (2014)
* גבולות (2016)
* מתי בפעם האחרונה (2018)

== קישורים חיצוניים ==

*

*
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:במאיות ישראליות
קטגוריה:במאים ישראלים
קטגוריה:תסריטאיות ישראליות
קטגוריה:תסריטאים ישראלים
קטגוריה:שחקניות ישראליות
קטגוריה:שחקנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון בן-גוריון (נס ציונה)
קטגוריה:בוגרות הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:בוגרות החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1985
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
הפארק הלאומי דאצ'יגאם

הפארק הלאומי דאצ'יגאם (בהינדי: दाचीगाम राष्ट्रीय उद्यान) הוא פארק המשתרע על שטח של כ-141 קמ"ר וממוקם בג'אמו וקשמיר, הודו.

== היסטוריה ==
הפארק נוסד בשנת 1910 על ידי המהראג'ה של ג'אמו וקשמיר במטרה לשמש כמקור מים נקיים לסרינגאר שנמצאת במרחק של כ-22 ק"מ ממנו.

הפארק הלאומי דאצ'יגאם נקרא כך כזכר לעשרת הכפרים שפונו מהשטח לטובת הפארק, הוא שופץ והוגדר לראשונה כגן לאומי בשנת 1981 ומתוחזק כיום על ידי הרשויות המקומיות.

== פאונה ==
הזן העיקרי שחי בפארק הלאומי הוא אייל קשמירי, אך מתגוררים בו עוד מינים אחרים:
* אייל מושק קשמירי
* לוטרות
* מרמיטה
* חתול ביצות
* דלק צהוב-גרון
* חמוס סיבירי
* שועל מצוי
* תן
* דוב חום ההימלאיה
* דוב שחור ההימלאיה
* חתול נמרי בנגלי
* סרו ההימלאיה
* נמר
* איילי מושק

ניתן לראות עופות רבים, חלקם מקומיים אך רבים מהם חונים בו בעת עונות הנדידה למנוחה ואף לגידול צאצאים:
* בולבול שחור אסיאתי
* ציפורי שיר
* עקעק כחול אדום מקור
* זנבן מבולבל
* פרס
* זג
* אדמון זהוב
* זהבן מחלל
* מונאל ההימלאיה
* נשר ההימלאיה
* פתיאלי שחור צהוב
* כותלי
* פסיון קוקלאס
* נחליאלי
* חטפיתיים
* טימליים
* נקריים
* ינשוף ננסי
* מיניבט

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

דאצ'יגאם
קטגוריה:ג'אמו וקשמיר
נובוקוזנצקאיה

נובוקוזנצקאיה (ברוסית: Новокузнецкая организованная преступная группировка) הוא ארגון פשע גדול שפעל בערים נובוקוזנצק ומוסקבה בראשית שנות ה-90.

== הקמת הארגון ==
הקבוצה כללה כמעט לחלוטין ספורטאים לשעבר. התהפוכות החברתיות והכלכליות האלימות של תחילת שנות ה-90 דחפו את בעיית החינוך הגופני והספורט לרקע. רק חלק קטן מהספורטאים המובילים יכלו להתעסק בספורט מקצועי, ולכן הרבה ספורטאים לשעבר שלא היה להם מקצוע אמיתי, שנותרו ללא פרנסה, נכנסו לפשע.

בראשית שנות ה-90 הושקעו כספי עתק בנובוקוזנצק, שמפעליה התמחו בעיקר בהפקה ועיבוד של פחם ומתכת, המסחר ותחום השירות התחדשו. תוצרתם של מפעלי נובוקוזנצק החלו למשוך את תשומת ליבם של אנשי עסקים, שפעילותם נשלטה על ידי עולם הפשע.

המנהיג הראשוני של קבוצת הפשע המאורגן היה ולדימיר אנטוליביץ' לבוצקי, אמן הספורט של ברית המועצות, אחד מנציגי בית הספר להיאבקות חופשית של נובוקוזנצק. סביב עצמו, הוא גייס את חבריו, ספורטאים לשעבר. איגור שקברה, גם הוא אתלט לשעבר, הפך ל"יד ימין" של לבוצקי. לאחר מכן, לאחר שנישא לנישואין פיקטיביים, לקח את שם משפחתה של אשתו והפך לאיגור בריבין. סרטים על המאפיה משיקגו היו סוג של כלי הוראה לשודדים העתידיים. למעשה, המבנה ההיררכי והסדרים הפנימיים הועתקו מהסרטים הללו.

== קישורים חיצוניים ==
* , מתוך תוכנית הטלוויזיה רוסיה הקרימינלית.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רוסיה: פשע מאורגן
קטגוריה:נובוקוזנצק
קטגוריה:מוסקבה: היסטוריה
טרופותי הבת (סרט)

טרופותי הבת (באנגלית: The Gruffalo's Child) הוא סרט קצר בהנפשה ממוחשבת בריטי-גרמני לילדים, שמבוסס על ספר בעל אותו שם שכתבה ג'וליה דונלדסון ואייר אקסל שפלר. זהו סרט המשך לסרט "טרופותי". הסרט הופץ לראשונה ב-25 בדצמבר 2011, ונוצר על ידי מקס לאנג.

בישראל הסרט שודר בערוץ לוגי בדיבוב לעברית בשנת 2012.

== תקציר העלילה ==
בת האם של הסנאי משיגה את אחיה. אח סנאי שואל, "של מי עקבות האלה?". האחות אומרת לו שזה טרופותי. האח אומר לאמו שטרופותי היה שם. עם זאת, אמא סנאי אינה מאמינה להם. היא מספרת לילדים סיפור על ביתה של טרופותי, אשר יוצאת ליער בחיפוש אחר העכבר הגדול והנורא שכולם חוששים מפניו.

== דמויות ומדבבים ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם הדמות
!מדבב/ת באנגלית
!מדבב/ת בעברית
|-
|טרופותי הבת
|שירלי הנדרסון
|עדן גמליאל
|-
|טרופותי
|רובי קולטריין
|יורם יוספסברג
|-
|נחש
|רוב בריידון
|גלעד קלטר
|-
|ינשוף
|ג'ון הרט
|שמחה ברבירו
|-
|שועל
|טום וילקינסון
|צביקה שוורצברג
|-
|עכבר
|ג'יימס קורדן
|לירון לב
|-
|אמא סנאית
|הלנה בונהם קרטר
|נורית בנאי קורן
|-
|אחות סנאית
|סם לואיס
|ספיר דרמון
|-
|אח סנאית
|פיבי גיברון-טיילור
|עידו גביש
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:סרטי 2011
קטגוריה:סרטי ילדים
קטגוריה:סרטי אנימציה ממוחשבת
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטי הנפשה בריטיים
קטגוריה:קלסיקלטת: קלטות
נקודת איוואן אסן

נקודת איוואן אסן (באנגלית: Ivan Asen Point; בבולגרית: Нос Иван Асен) היא לשון יבשה בחוף הדרום-מזרחי של האי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, בטריטורייה הבריטית האנטארקטית, שבאנטארקטיקה.

לשון היבשה סלעית וצרה.

אורכה של לשון היבשה 680 מטרים, והיא בולטת לתוך מצר אוסמר.

נקודת איוואן אסן מהווה את הקצה הדרום-מערבי של הכניסה למפרצון איוואן אסן, ואת הנקודה הצפון-מזרחית של הכניסה למפרצון יארביצה.

נקודת איוואן אסן מהווה את ההפרדה בין שפכו של קרחון דראגומאן שמצפון לה, לבין שפכו של קרחון ארמירה, שמדרום לה.

הנקודה ממוקמת 20.5 קילומטרים דרומית-מערבית מכף סמית'; 12.5 קילומטרים צפונית-מזרחית מכף ג'יימס; 3.8 קילומטרים דרומית-דרום-מזרחית מפסגת הר פוסטר, ו-3.45 קילומטרים דרומית-מזרחית מפסגת סלאבייקוב.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הנקודה ===

הנקודה מופתה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009, ובשנת 2010.

=== מקור השם ===

הנקודה נקראת על שם הצאר איוואן אסן השני קיסר האימפריה הבולגרית השנייה.

== לקריאה נוספת ==


* [http://apcbg.org/gazet-bg.pdf הגאזט האנטארקטי הבולגרי] 

הצד הדרום מזרחי של האי סמית', מבט מ[[מצר אוסמר]]

== קישורים חיצוניים ==
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=134720 נקודת איוואן אסן] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=18174&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR נקודת איוואן אסן] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-62.530389362518356,-63.02956958928801,15&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור הנקודה, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix

== הערות שוליים ==

איוואן
איוואן אסן
.հայ

.հայ (בארמנית: Հայ) היא סיומת האינטרנט בארמניה,<ref></ref> המיועדת לשמות דומיין בשפה הארמנית.

== מידע ==
תאגיד האינטרנט לשמות ומספרים שהוקצו (ICANN) קיבל החלטה ב־20 בנובמבר 2014 לרשום את שם התחום .հայ. שמות דומיין בשפה הארמנית נועדו לקדם את השימוש במקלדת הארמנית ברחבי העולם, להניע תמיכה בגופנים ארמניים במכשירים ניידים מודרניים, ובדרך כלל לקדם את השימוש בשפה הארמנית באופן מקוון.<ref name=":1"></ref>

דו"ח שפורסם על ידי רשות המספרים המקוונים (IANA) העובדת עם ממשלת ארצות הברית ו-ICANN קבעה כי "כמפעיל הנוכחי של. AM ccTLD, האפליקציה סיפקה פרטים מספקים על התשתית הטכנית והתפעולית והמומחיות שישמשו להפעלת התחום .հայ."<ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.amnic.net/ מרכז המידע ברשת ארמניה]
* [https://hostcab.com/domains-hay רשם]
* [https://name.am רישום תחום חינם .հայ]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארמניה: תקשורת
רבאל השני

רבאל השני סוטר (סוטר ביוונית: Σωτήρ) היה שליטה האחרון של הממלכה הנבטית, מלך בין השנים 70–106 לספירה.

לאחר מות אביו מליכוס השני עלה לשלטון רבאל, אז עדיין ילד, כאשר בשנים הראשונות למלכותו השליטה בפועל בממלכה היא של אמו שאקילאת ה-II. אחותו של רבאל, גמליאת', הפכה למלכת הנבטים לאחר שנישאה לרבאל.

רבאל העניק לעצמו את הכינוי היווני "סוטר", שמשמעו "גואל" או "האחד אשר העניק חיים וישועה לבני עמו".

בארכיון תעודות בבתא, שנמצא במערת האיגרות בנחל חבר שבמדבר יהודה, נמצא שטר שנכתב בשנת 28 למלכותו של רבאל, ומזכיר את בנו, יורש העצר "עבדת בר רבאל", שלא היה ידוע קודם לכן משום מקור אחר.

לאחר מותו של רבאל בשנת 106 לספירה השתלט הקיסר הרומאי טראיאנוס על הממלכה הנבטית ללא כל התנגדות. הממלכה הפכה לפרובינקיה רומאית בשם ערביה פטריאה, כאשר העיר בוסרה משמשת כבירתה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלכים נבטיים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-1
קטגוריה:נפטרים ב-106
יחסי אוזבקיסטן–דנמרק

יחסי אוזבקיסטן–דנמרק הם יחסי החוץ שבין רפובליקת אוזבקיסטן לבין ממלכת דנמרק.

== היסטוריה ==
דנמרק הכירה בעצמאות אוזבקיסטן ב-31 בדצמבר 1991, והיחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-25 בינואר 1992.

במרץ 1995 ביקר נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בקופנהגן לצורך השתתפות בפגישה העולמית של ראשי המדינות שאורגנה על ידי האו"ם והוקדשה לענייני הפיתוח החברתי.

באוגוסט 1997 הגיע שר החוץ של דנמרק נילס הלוויי פיטרסן, שכיהן כיו"ר הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה (OSCE), לביקור רשמי באוזבקיסטן. במהלך הביקור נפגש עם נשיא אוזבקיסטן קרימוב, ראש הממשלה וגם עם שר החוץ של אוזבקיסטן ודן עימם בשאלות של שיתוף פעולה רב צדדי במסגרת OSCE, בעיות של ביטחון אזורי, וכן כמה היבטים של היחסים בין שתי המדינות.

== שיתוף פעולה כלכלי ==
יחסי הסחר בין המדינות הם מועטים, ושיתוף פעולה כלכלי מתנהל בהיקף מאוד קטן.

כיום 6 חברות דניות פועלות בשוק האוזבקי. בפרט, שלוחה של החברה הדנית "יאן בינלאומי" (אספקת מוצרים של מוצרי מזון ומוצרי צריכה) והמיזם המשותף האוזבקית-דנית "מערכות מחשוב ניהול מרכז אסיה", הארגון האוזבקי-דני-אמריקאי "San juice production ltd Tashkent". בנוסף, נפתחה בטשקנט נציגות החברה הדנית "נובו נורדיקס", שהיא אחת המובילות בעולם בייצור תכשירים רפואיים, במיוחד אינסולין. הבנק הלאומי של אוזבקיסטן לפעילות כלכלית זרה מקיים יחסים עם הבנקים המתקדמים של דנמרק: "Den Danske Bank" ו-"Unibank". חברת התעופה הלאומית אוזבקיסטן איירווייז סיכמה הסכם עם חברת הנסיעות הדנית "לורדס נסיעות - וסיורים", לפיו האחרונה מבצעת מכירת כרטיסי הטיסה בטיסות אוזבקיות. לאחרונה נחתם ההסכם על תקשורת אווירית ועל הגנה הדדית ועידוד השקעות.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אוזבקיסטן מיוצגת בדנמרק באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
* דנמרק מיוצגת באוזבקיסטן באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20080511005241/http://mfa.uz/eng/inter_cooper/uzbekistan_countries/countries_eu/uzb_kingdom_denmark/ יחסי אוזבקיסטן–דנמרק], באתר משרד החוץ האוזבקי

== הערות שוליים ==
ג'פרי ביבי

תומאס ג'פרי ביבי (באנגלית: Thomas Geoffrey Bibby; 14 באוקטובר 1917 – 6 בפברואר 2001, אורהוס) היה ארכאולוג אנגלי. הוא ידוע בעיקר בזכות גילוי המדינה העתיקה של דילמון, המכונה במיתולוגיה המסופוטמית גן עדן. לעיתים קרובות הוא נחשב לחלוץ הארכאולוגיה הערבית.

==ביוגרפיה==
תומאס ג'פרי ביבי נולד ב-14 באוקטובר 1917 בהברשאם, וסטמורלנד, אנגליה. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא שירת את סוכנות הביון הבריטית. בשלב מסוים הוא נשלח להצטרף למחתרת הדנית.

הוא למד ארכאולוגיה באוניברסיטת קיימברידג' לפני מלחמת העולם השנייה, אך מכיוון שלא מצא שום עבודה במקצוע זה לאחר המלחמה, התגורר בבחריין ועבד בחברת הנפט העיראקית בשנים 1947–1950. בביקור חוזר בבריטניה הוא פגש את אשתו לעתיד, לה נישא בשנת 1949. דרכה הכיר את הפרופסור הדני פיטר גלוב וכך קיבל מינוי באוניברסיטת אורהוס בדנמרק.

==חפירות==
בשנת 1953 הוא והפרופסור גלוב הובילו צוות ארכאולוגים דני לבחריין. הצוות מיקד את חפירותיו בעיקר מתחת למצודת בחריין, במקור תל מרובד גדול בחופי צפון המדינה. האתר משתרע על כ-500 דונם ותוארך לתקופת דילמון הקדומה, שהייתה הרבע הראשון של האלף השני לפני הספירה. הצוות מצא בתחילה כלי חרס מתקופת קדם דילמון הקדומה, המתוארכים לשנת 2400 לפני הספירה ועד לתקופה ההלניסטית של ההיסטוריה של בחריין. ארכאולוגים גילו קטע קצר של חומת העיר המוקדמת מהאלף השני ויסודות מקוטעים של שישה בתים במקום. הצוות המשיך לחפור גם בסאר, כפר בבחריין, מה שהוביל לגילוי מקדש סאר המתוארך לתקופת דילמון.

ביבי גם כתב על אירופה בתקופת האבן ובתקופת הברונזה, במיוחד על אנשי הביצה של דנמרק.

==ספריו==
<div style="direction: ltr;">
* 
* 
* 
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארכאולוגים בריטים
קטגוריה:חברת הנפט העיראקית: אישים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1917
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2001
שמעון ביטון (לוד)

הרב שמעון מאיר ביטון (נולד בט' באדר ב' תשל"ג, 13 במרץ 1973) הוא רב העיר לוד ושליח חב"ד בשכונת "גני יער" בעיר.

== ביוגרפיה ==
בן זקונים ליוסף ופרלה ביטון, הורים לתריסר ילדים אשר עלו ממרוקו, בקהילת חב"ד בקריית שמואל. אביו נפטר כשהיה בן 13. למד בבית הספר של החמ"ד "אהרון הרא"ה" בעיר, ובהמשך, החל מגיל 11, בפנימייה במתיבתא-תלמוד תורה של חב"ד בעיר צפת, בישיבה קטנה של חב"ד בעיר אצל הרב יצחק אייזיק לנדא, ובישיבה גדולה תומכי תמימים בקריית גת. בשנת ה'תשנ"ד נסע ללמוד במרכז חב"ד העולמי - 770 ב"קבוצה". נסמך לרבנות בידי הרבנות הראשית לישראל.

בשנת תשנ"ה (1995) נישא לאחת מנינות רבי יעיש קריספין, ועבר להתגורר בעיר לוד כשליח חב"ד במקום. עם הקמת שכונת "גני יער" בעיר פתח בה בית הכנסת בשם "עוד יוסף חי", על שם אביו, שהלך והתפתח לאחד מבתי הכנסת הגדולים והפעילים בעיר. במקום פועל כולל סמיכה לרבנות בראשותו. כן עומד, החל משנת תש"ע, בראש בית מדרש "עקידת יצחק" בעיר רמלה. בין השנים תשנ"ט-תשס"ה שימש כמנהל מחלקת כשרות ברבנות אור יהודה, בחמש השנים הבאות שימש כרב המרכז הטכנולוגי אמי"ת רמלה-לוד.

בשבט תשפ"א (ינואר 2021), בתמיכת ראש העיר יאיר רביבו ומפלגת הליכוד,<ref></ref> ולאחר שש שנים של מהלכים שונים,<ref></ref> נבחר לכהן כרבה של העיר לוד..

נשוי לחגית ואב לילדים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

*[https://col.org.il/files/uploads/original/2021/01/600d68d6354f1_1611491542.pdf אור חדש בלוד] עיתון כפר חב"ד, שבט תשפ"א
* [https://www.inn.co.il/tags/הרב_שמעון_ביטון/ כל הכתבות על הרב שמעון ביטון], באתר ערוץ 7

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוד: רבנים
קטגוריה:רבני ערים חסידי חב"ד בישראל
קטגוריה:שלוחי חב"ד
יחסי אוזבקיסטן–אוסטריה

שרת החוץ האוסטרית [[קרין קנייסל נפגשת עם מקבילה האוזבקי עבד אל-עזיז קומילוב בווינה, 2018]]
יחסי אוזבקיסטן–אוסטריה הם יחסי החוץ שבין רפובליקת אוזבקיסטן לבין הרפובליקה הפדרלית של אוסטריה.

== היסטוריה ==
היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-25 במרץ 1992. ב-21 ביולי 2020 נפגש סגן שר החוץ האוזבקי שרזוד אסדוב עם סגן שר החוץ האוסטרי, גרגור קסלר, בווינה. בפגישה החליפו הצדדים דעות לגבי הסיכויים להעמקת יחסי אוזבקיסטן ואוסטריה וציינו את ההתפתחות המתמדת של שיתוף פעולה דו-צדדי בכל תחומי העניין ההדדי. סגן שר החוץ האוסטרי דיווח על ההתעניינות הגוברת של חברות אוסטריות גדולות בשיתוף פעולה עם אוזבקיסטן על רקע ביצוע רפורמות כלכליות רחבות היקף ותנאים שנוצרו למשקיעים זרים באוזבקיסטן. הצד האוסטרי ציין את נכונותו לחזק עוד יותר את שיתוף הפעולה המועיל הדדית עם אוזבקיסטן במסגרת ארגונים בינלאומיים.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אוזבקיסטן מיוצגת באוסטריה באמצעות שגרירותה בווינה.
* אוסטריה מיוצגת באוזבקיסטן באמצעות שגריר שאינו תושב השוכן בווינה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
החומה הירוקה הגדולה

מדבר סהרה בתצלום לוויין
החומה הירוקה הגדולה (בשמה המלא: החומה הירוקה הגדולה של סהרה והסאהל) היא מיזם רחב היקף של האיחוד האפריקאי והגדול ביותר מסוגו באפריקה, שנועד לבלום את תופעת המדבור ועצירת התפשטותו של מדבר סהרה דרומה, על ידי נטיעת מיליוני עצים לאורך כ־7,000 ק"מ לרוחבה של אפריקה, מסנגל במערב עד ג'יבוטי במזרח.

== התפשטות מדבר סהרה ==
חבל [[סאהל על מפת אפריקה]]
מאז שנות ה-70 של המאה ה-20 עלתה תדירות הבצורת באזור סאהל, שהפכה אדמות חצי מדבריות רבות לאדמות מדבר. הדבר גרם למחסור במים, אובדן קרקעות חקלאיות פוריות ותמותה של חיות משק. עד שנת 2020 כ-45% מאדמות אפריקה הושפעו מתופעת המדבור ו-55% מאדמותיה נמצאות בסיכון גבוה או גבוה מאוד לאובדן פוריות. כתוצאה מכך נפגעו פרנסתם וביטחונם התזונתי של מיליוני תושבים בכל אזור הסאהל, ורבים מהם נאלצו להגר על מנת לחפש אדמות פוריות יותר.

תופעות אלו התרחשו במקביל לגידול באוכלוסיית אפריקה בכללותה, והסאהל בפרט, שאוכלוסייתו צפויה לגדול מ-100 מיליון נפש לכ-340 מיליון נפש עד שנת 2050, דבר היוצר ביקוש הולך וגובר למזון בשעה ששטחי החקלאות הולכים ומצטמצמים.

== מטרות ==
יעדי האו"ם לפיתוח בר קיימא}}
על מנת להתמודד עם תופעת המדבור ואובדן פוריות האדמות, הכריז האיחוד האפריקאי בשנת 2007 על פתיחת מיזם החומה הירוקה הגדולה, שנועד ליצור אזור חיץ בין מדבר סהרה ואדמות הסאהל החצי מדבריות ולהשיב לאדמות את פוריותן. לצורך כך החלו נטיעות של מיליוני עצים לאורך הסאהל על ידי המדינות המשתתפות במיזם, בסיוע כלכלי ומקצועי של ארגונים שונים בעולם.

היעד שהוצב לשנת 2030 הוא השבת כמיליון קמ"ר של אדמות שאיבדו את פוריותן, ללכוד פחמן בהיקף של 250 מיליון טונות וליצור 10 מיליון מקומות עבודה בשטחים חקלאיים ברחבי אפריקה. בנוסף משמשת החומה כאמצעי להשגת 15 מתוך 17 יעדי האו"ם לפיתוח בר קיימא, מלבד היעדים בעוסקים בפיתוח עירוני בר קיימא ובמגוון הביולוגי הימי.

== המדינות והארגונים המשתתפים ==
לצורך מימוש מטרותיה של החומה הירוקה הגדולה נוצרה שותפות של 21 מדינות: אלג'יריה, אריתריאה, אתיופיה, בורקינה פסו, בנין, גאנה, גמביה, ג'יבוטי, מצרים, כף ורדה, ליבריה, מאלי, מאוריטניה, ניז'ר, ניגריה, סנגל, סומליה, סודאן, צ'אד, קמרון, ותוניסיה.

האיחוד האפריקאי הוא מוביל המיזם, בעזרת תמיכה הניתנת משורה של ארגונים מקצועיים וכלכליים ברחבי העולם, וביניהם ארגון האומות המאוחדות, האיחוד האירופי, ארגון IUCN, הבנק העולמי ועוד.

== אתגרי המיזם והתקדמותו ==
המיזם הענק עומד בפני אתגרים רבים הנובעים מהקושי בתיאום ויצירת שיתופי פעולה בין המדינות הרבות המשתתפות בו, אשר הנושא הסביבתי אינו נמצא לעיתים בעדיפות גבוהה על סדר היום הפוליטי והציבורי שלהן. בנוסף קיימים אתגרי מימון ותקצוב למיזם בעל היקף כה רחב. כ-15% ממטרותיו של המיזם הושגו עד שנת 2020, לפי הנתונים הרשמיים. לפי הגרדיאן האנגלי רק 4% מהמטרות הושגו..

נכון לשנת 2020 חודשו על פי נתונים הרשמיים כ־40,000 קמ"ר של אדמות שאיבדו את פוריותן נכון לשנת 2020, לפי הפירוט הבא: 15,000 קמ"ר באתיופיה, 12,000 קמ"ר בסנגל, 5,000 קמ"ר בניגריה, 5,000 קמ"ר בניז'ר ו-3,000 קמ"ר בבורקינה פאסו.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יערנות
קטגוריה:מדבריות בתרבות
קטגוריה:אפריקה: גאוגרפיה
בורזוואר

בורזוואר (בהונגרית: Borzavár) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בבורזוואר מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 854 ובשנת 2020 רק 722 תושבים.

==יהודי בורזוואר==
בבורזוואר חיו יהודים בתקופות זמן שונות. ישנו תיעוד של יהודים ילידי הכפר שנרצחו בשואה.
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|19
|930
|-
|1910
|6
|
|-
|1920
|7
|
|-
|1930
|4
|
|-
|1941
|4
|1,436
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
ולא היה בינינו אלא זוהר

"ולא היה בינינו אלא זוהר" הוא שיר שחיברה המשוררת לאה גולדברג, הלחין דני ליטני ועיבד אלברט פיאמנטה. השיר התפרסם לראשונה בביצוע צילה דגן והופיע באלבום הבכורה שלה.

במאי 1970 צעד השיר במצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל (לימים רשת ב'), והגיע בשיאו למקום העשירי במצעד.

== רקע ==
השיר הופיע לראשונה בעיתון משמר בשנת 1944 כחלק ממחזור הסונטים "שירי אהבה מספר עתיק". בנוסף, השירים קובצו ב"מוקדם ומאוחר". ב-1970 הקליטה הזמרת צילה דגן את אלבומה הראשון שנשא את שמה, ובו נכללו מספר שירים שחיברה המשוררת לאה גולדברג. השיר, בלחנו של דני ליטני, בלט בין השירים. לימים, הקליט ליטני גרסה משלו לשיר שנכללה בתקליט הבכורה שלו יחס חם משנת 1978.

ב-2012 חידשה הזמרת קרולינה את השיר באלבומה זוהר, בעיבוד אורי בראונר כנרות.

לשירים לחנים נוספים מאת נחמה הנדל (בעיבוד אלדד שרים), ושל רעות שחר שביצעה את השיר, והוא הופיע באלבומה "תמיד" משנת 2014.

== תוכן השיר ==
השיר עוסק באהבה נכזבת שתחילתה במפגש רומנטי ושזורים בו מטאפורות ודימויים רבים. המושג "זוהר" משמש תחליף בוהק, נוצץ ומסתורי יותר למילה אור, כזוהר הצפון או ספר הזוהר, בדומה לשיר "זוהר" שחיבר חיים נחמן ביאליק.

מבנה השיר הוא סונטה באורך ארבע עשרה שורות. שני הבתים הראשונים מכילים 4 שורות כל אחד, ושני האחרונים מכילים 3 שורות כל אחד.

בבית הראשון מתואר טיול שעורכים הדוברת והגבר השכם בבוקר ברחוב כפרי. למרות התיאור האופטימי והרומנטי, רומזת המשוררת על סיום האהבה ולמעשה מדובר בזיכרון על אהבה ישנה. בבית השלישי שואלת הדוברת באופן עקיף "התזכור".

בבית השני, מתואר קטע משיחת הזוג, כאשר הדוברת מתארת את יופי השמיים הורודים אך הנמען צוחק, ולא מובן האם הוא צוחק מדבריה או על הדוברת. בבית השלישי, הגבר מנענע עץ תפוחים ופרחיו הלבנים נושרים על ראשה של האישה, בדומה להינומת כלה. הרגע המתואר הוא מקרי ללא משמעות רומנטית ורגשית.

בבית האחרון הכפר מתעורר, והקשר בין בני הזוג מתרחק. הדוברת משנה את צורת התבטאותה מ"זוהר" ל"אור" השגורה יותר.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* [https://www.textologia.net/?p=28772 ולא היה בינינו אלא זוהר \ לאה גולדברג – סיכום וניתוח], טקסטולוגיה
* [https://jer-art-school.org.il/wp-content/uploads/2019/10/ולא-היה-ביננו-אלא-זוהר-לאה-גולדברג-פרשנות-מאת-דפנה-אדלר.docx פרשנות לשיר], מאת דפנה אדלר
* [http://misgav.iscool.co.il/LinkClick.aspx?fileticket=Nmv7tz%2Fwim0%3D&tabid=152&mid=737&language=he-IL פרשנות לשיר], בית ספר משגב
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990052609840205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1970
קטגוריה:סינגלים מ-1970
קטגוריה:שירי צילה דגן
קטגוריה:שירי קרולינה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לאה גולדברג
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:סונטות
היחידה האדומה

חיילות היחידה האדומה במהלך אימון]]
היחידה האדומה היא יחידת דימוי אויב ("בִּיּוּם אויב") של זרוע היבשה בצה"ל שהוקמה בשנת 2020. היחידה כפופה ל. 

== מטרת היחידה ==
מטרת היחידה היא לאתגר את לוחמי צה"ל במהלך אימוניהם. עד שהוקמה היחידה היו טירונים מדמים את האויב באימונים, אך הם פעלו לפי טקטיקה צה"לית. גם כוחות אזרחיים שכורים של יוצאי יחידות קרביות, או פלוגות וגדודים צה"לים היו משמשים כדימוי אויב. היחידה הוקמה כדי שדימוי האויב יהיה קרוב יותר למציאות שעתידים החיילים לפגוש. לשם כך, הכשרת החיילות כוללת למידת דפוסי לחימה של אויבים פוטנציאליים כמו חמאס וחזבאללה, והן נושאות כלי-נשק ואמצעים ייחודיים המתאימים לאלו שבשימוש האויב. החיילות לובשות מדים בעיצוב מנומר ודרגות בצבע אדום. באופן כולל, משרתות ביחידה כ-100 חיילות בשתי פלוגות הכשרה, 4 פלוגות סדיר ופלוגת מפקדה.

== הקמה ==
חיילות היחידה הראשונות התגייסו במאי 2020 ועברו הכשרה בת שלושה חודשים וחצי (טירונות 03) בבסיס צאלים, והיא הוכרזה כיחידה מבצעית בדצמבר באותה שנה.

==גלריה==
<gallery mode="packed">
קובץ:The Red Unit, December 2020. VIII.jpg|דרגות חוגרים אדומות של היחידה
קובץ:The Red Unit, December 2020. XVI.jpg|דרגת סגן אדומה של היחידה
קובץ:The Red Unit, December 2020. III.jpg|מסדר של חיילות היחידה עם מדים ייחודיים מנומרים
</gallery>

==ראו גם==
* טייסת 115 – הטייסת האדומה
* דרגות ביום אויב בצה"ל

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ביום אויב
קטגוריה:חיל הגנת הגבולות הישראלי
Rockin'

Rockin הוא סינגל של הזמר הקנדי דה ויקנד, מתוך אלבום האולפן השלישי שלו, Starboy. השיר יצא לאור לרדיו הלהיטים העכשוויים שבצרפת ב-9 במאי 2017, כסינגל הבינלאומי הרביעי מתוך האלבום.<ref name="auto"></ref> הישר נכתב על ידי דה ויקנד יחד עם מקס מרטין, פיטר סוונסון, סוואן קוטצ'ה, עלי פייאמי והראפר בלי, והופק על ידי פייאמי, מרטין ודה ויקנד.

==הרכב==
השיר מבוצע בסולם לה מינור, עם מפעם של 113 פעימות לדקה.<ref></ref>

==הצלחה==
השיר הגיע בשיאו למקום ה-44 במצעד הבילבורד הוט 100, מבלי שיצא כסינגל בארצות הברית. במצעד הקנדה הוט 100, הגיע השיר בשיאו למקום ה-25.

==ביקורת==
השיר זכה לביקורות מעורבות-חיוביות מצד המבקרים. מוסי ריבס מרולינג סטון סבר כי לשיר "מקצב גראג'-האוס מדבק באדיבות המפיקים מקס מרטין ועלי פייאמי, אך כל מה שדה ויקנד יכול לעשות הוא להגיב בפזמון מגושם".<ref></ref> ווגאס ויקלי תיאר את השיר כ"מונע דו שלבי".<ref></ref> יתר על כן, כריסטופר הוטון מהאינדיפנדנט כתב כי השיר הוא "ג'אם לאימונים".<ref></ref> ג'ורדן סרג'נט מ-Spin טען כי השיר "נועד להיות סינגל".<ref></ref>

==מיקומי שיא==

==נתוני מכירות==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!מכירות
|-
! קנדה (Music Canada)
| פלטינה
| 80,000
|-
! איטליה (FIMI)
| זהב
| 25,000
|}

==היסטוריית יציאות לאור==
{|class="wikitable sortable plainrowheaders"
! scope="col"| אזור
! scope="col"| תאריך יציאה
! scope="col"| פורמט
! scope="col"| חברות תקליטים
! scope="col"| מקור
|-
! scope="row" | צרפת
| 9 במאי 2017
| rowspan="3" | רדיו להיטים עכשוויים
| XO • ריפבליק
| style="text-align:center;" |<ref name="auto"/>
|-
! scope="row" | איטליה
| 26 במאי 2017
| יוניברסל
| style="text-align:center;" |<ref></ref>
|-
! scope="row" | הממלכה המאוחדת
| 21 ביולי 2017
| XO • ריפבליק
| style="text-align:center;" |<ref></ref>
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי דה ויקנד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מקס מרטין
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פיטר סוונסון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עלי פייאמי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סוואן קוטצ'ה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ריפבליק רקורדס
Secrets (שיר של דה ויקנד)

Secrets הוא סינגל של הזמר-יוצר הקנדי דה ויקנד, מתוך אלבום האולפן השלישי שלו, Starboy. השיר מסמפל שני שירי גל חדש: "Pale Shelter", שיר של הלהקה הבריטית Tears for Fears, ו-"Talking in Your Sleep" של הלהקה האמריקאית דה רומנטיקס .<ref></ref> השיר נכתב על ידי דה ויקנד, מרטין מקיני, הנרי וולטר, דה ויגלס, רונלד אורזבל, קוז קנלר, ג'ימי מרינוס, וולי פלמרצ'וק, מייק סקיל ופיטר סולי, והופק על ידי מקיני, דה ויקנד וסירקט. השיר יצא לרדיו שבאיטליה ב-10 בנובמבר 2017, כסינגל הבינלאומי האחרון מתוך האלבום.<ref name="EarOne"></ref>

== הצלחה מסחרית ==
בדומה לשאר רצועות האלבום, "Secrets" נכנס למצעד הבילבורד הוט 100, תוך שהגיע בשיאו למקום ה-47. במצעד הקנדה הוט 100, הגיע בשיאו למקום ה-27.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ ל-"Secrets" בוים על ידי פדרו מרטין-קלרו וצולם באוניברסיטת טורונטו סקארבורו ובספריית העיון בטורונטו.<ref></ref> הוא יצא לאור ב-11 ביוני 2017.<ref></ref> בקליפ משתתף הזמר הקנדי בלאק אטלס .<ref></ref>

==מיקומי שיא==

==נתוני מכירות==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!מכירות
|-
! קנדה (Music Canada)
| פלטינה
| 80,000
|-
! ארצות הברית (RIAA)
| פלטינה
| 1,000,000
|}

==היסטוריית יציאות לאור==
{|class="wikitable sortable plainrowheaders"
|-
! אזור
! תאריך יציאה
! פורמט
! חברות תקליטים
! מקור
|-
! scope="row" | איטליה
| 10 בנובמבר 2017
| רדיו להיטים עכשוויים
| יוניברסל
|<ref name="EarOne"/>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי דה ויקנד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סירקט
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סירקט
קטגוריה:שירי גל חדש
קטגוריה:שירי דיסקו
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס
קרחון ארמירה

קרחון ארמירה (באנגלית: Armira Glacier; בבולגרית: ледник Армира) הוא קרחון באי סמית', באיי שטלנד הדרומיים, שבסמוך לאנטארקטיקה.

אורכו של הקרחון 3 קילומטרים.

הקרחון מנקז את המדרונות הדרום-מזרחיים של רכס אימאון, מדרום מזרח לפסגת סלאבייקוב, וממזרח לפסגת נאופיט.

קרחון ארמירה ממוקם דרומית-מערבית לקרחון דראגומאן, וצפונית מזרחית לקרחון גראמאדה.

הקרחון זורם לכיוון דרום-מזרח. דרומית-מערבית לנקודת איוואן אסן קרחון ארמירה נשפך אל מפרצון יארביצה, הנפתח אל מצר אוסמר.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הקרחון ===

הקרחון מופה לראשונה על ידי סוקרים בולגריים בשנת 2009.

=== מקור השם ===

הקרחון נקרא על שם הנהר ארמירה שבדרום-מזרח בולגריה.

== לקריאה נוספת ==


* [http://apcbg.org/gazet-bg.pdf הגאזט האנטארקטי הבולגרי] 

מבט על חופו הדרומי של האי סמית', מ[[מצר אוסמר]]

== קישורים חיצוניים ==
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=136714 קרחון ארמירה] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=136714 קרחון ארמירה] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://copernix.io/#?where=-62.55969886779788,-63.02244293263916,14&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור הקרחון, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix

== הערות שוליים ==

ארמירה
ארמירה
לא לעולם חוסן

לֹא לְעוֹלָם חֹסֶן הוא ביטוי תנכי, שמשמעותו היא שאף אם לאדם יש כוחות רבים (למשל: כוחות נפשיים, שכליים, פיזיים, חברתיים או כלכליים) הכוחות הללו אינם קיימים לנצח, והם עשויים לעזוב אותו ביום מן הימים. הדברים נועדו לסגל לאדם את מידת הענווה, כיוון שיחשוב על הכוחות שבידו מתוך פרספקטיבה עתידית.
==מקור הביטוי והשימוש בו==
מקור הביטוי הוא בספר משלי: 

בתלמוד מובא שמר זוטרא היה אומר פסוק זה לעצמו כאשר היה זוכה לכבוד גדול: 

לעיתים משמש הביטוי כדגש על הטעות של מי שחושב שהצלחתו נצחית. כך למשל בפסיקתא זוטרתא: 

בעל שבט מוסר מביע ביטוי זה כך: 

רש"ר הירש רואה בכך גם ברכה לאנושות: 

==ראו גם==
* ממנטו מורי

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.safa-ivrit.org/exp-abc/lamed/%D7%9C%D7%90+%D7%9C%D7%A2%D7%95%D7%9C%D7%9D+%D7%97%D7%95%D7%A1%D7%9F לא לעולם חוסן], באתר "מילון השפה העברית"
* [http://www.nivsafa.co.il/?niv=kee-lo-leolam-chosen לא לעולם חוסן], באתר "ניב שפה"

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניבים וביטויים תנ"כיים
קטגוריה:משלי
טרור מבית

תמונת האחרי של [[הפיגוע באוקלהומה סיטי, פיגוע הטרור מבית הקטלני בתולדות ארצות הברית]]

טרור מבית (באנגלית: Domestic terrorism או Homegrown terrorism) הוא ביטוי המתייחס לסוג של טרור בו הקורבנות "בתחום מדינה מסוימת הם יעד למבצע העבירה שהוא בעל אזרחות זהה" לזו של הקורבנות. עם זאת, ישנן הגדרות רבות לטרור, ואף אחת מהן אינה מקובלת באופן כללי. מחלקת המדינה של ארצות הברית הגדירה את הטרור בשנת 2003 כ"אלימות מתוכננת מראש, המונעת מפוליטיקה ומופעלת כנגד יעדים לא-קומבטנטיים על ידי קבוצות תת-לאומיות או סוכנים חשאיים, שנועדה בדרך כלל להשפיע על קהל." בארצות הברית אין עבירה פלילית פדרלית שמוגדרת כטרור מבית.

==רקע==
טרור מבית אינו תופעה חדשה, ובדרך כלל הוא מבוצע על ידי גורמים באוכלוסייה העוינים קבוצות אוכלוסייה אחרות, למשל במצבים של מלחמת אזרחים.

אנליסטים ביטחוניים טוענים כי לאחר תום המלחמה הקרה גברה מעורבותם של גורמים אלימים שאינם גורמים מדינתיים המבצעים לוחמה א-סימטרית בסכסוכים צבאיים, שפיגועי הטרור הם חלק ממנה. ארצות הברית חשפה מספר מזימות טרור לכאורה שדוכאו בהצלחה באמצעות מידע מודיעיני ומעורבות גורמי אכיפת החוק במדינה. על פי גורמי מחקר בארצות הברית, קיימת כמות גדלה והולכת של ספרות בנושא הטרור מבית, וכן מספר גדל של אתרי טרור באינטרנט משנת 2003, בה פורסמו סרטוני עריפת ראשים מטעם ארגון אל-קאעדה. מסמך של ה-FBI ביולי 2009 העריך כי ישנם כ-15,000 אתרים ופורומים ברשת התומכים בפעילות טרור, כאשר כ-10,000 מהם מתוחזקים באופן פעיל. 80% מהאתרים הללו נמצאים בשרתים בארצות הברית.

==דוגמאות==
קיימות דוגמאות רבות לפיגועי טרור מבית במדינות שונות, בהם הפיגוע באוקלהומה סיטי, פיגוע הדקירות בקונמינג, משבר בני הערובה בסידני, פיגוע הירי באל-מניא והפיגוע בכנסיית אל-בוטרוסייה.

דוגמאות לטרור מבית בישראל כוללות את ברית הקנאים, רצח אמיל גרינצווייג, ומעורבות ערביי ישראל בטרור.

==קישורים חיצוניים==

בית
קטגוריה:פשע מאורגן
קטגוריה:פשעי שנאה
ים נורנן

בטרילוגיית שר הטבעות, ים נורנן (באנגלית: Sea of Núrnen), נקרא גם כן אגם נורנן, הוא גוף מים גדול בפנים ארץ מורדור. וגודלו הוא כבערך חצי מגודלה ימת ר'ון.

נורנן שוכן בדרום-מזרח מורדור. הוא מקבל את מימיו מנהרות שזרמו ממורדות הרי אפל דואת והצל שהפרידו בין הרמה הגעשית של ארד גורגורות לבין המישורים הוולקניים הפוריים של נורנן, ואת מימיו תיאר טולקין כ"מימיו האפלים והעצובים של אגם נורנן". לעיתים קרובות טוענים כי מימיו היו מים מלוחים, אך הדבר אינו נתמך באף אחד מכתביו של טולקין. מימיו שימשו ככל הנראה למטרות השקיה להשקיית שדות נורן.

לאחר מלחמת הטבעת העניק המלך אלסר את האדמות סביב נורנן לעבדים המשוחררים של מורדור.

== היסטוריה ==
בספר "אטלס הארץ התיכונה", קארן ווין פונסטאד הניחה שימת ר'ון וים נורנן היו שרידיו של ים הלקר שבפנים הארץ. אולם האטלס פורסם לפני "היסטורית עמי האדמה התיכונה", שם התברר כי ימת ר'ון התקיימה כבר בעידן הראשון, כגוף מים נפרד לכאורה מימת הלקר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שר הטבעות: מקומות
שום הפיל

שום הפיל (שם מדעי: Allium ampeloprasum var. ampeloprasum) הוא זן של שום גבוה, צמח רב שנתי השייך לסוג שום (Allium), ממשפחת הנרקיסיים. יש לו גבעול גבוה ומוצק עם תפרחת ועלים רחבים ושטוחים. הטעם מתון יותר משום רגיל, והרבה יותר טעים לאנשים מסוימים מאשר שום כאשר משתמשים בו גולמי כמו בסלטים. יש המבלבלים אותו עם “שום סולו” (המכונה "אק-קאלי" בהודו והוא בעל פקעת של שן בודדת). 

הוא נחשב למאכל "גורמה" ובממוצע, מחירו לקילוגרם נע סביבות פי 8 משום רגיל.

== גידול ושימושים ==
גודל פקעת של שום הפיל, לעומת מטבע של €1
הפקעת הבוגרת מפורקת לשיניים גדולות (כל שן גדולה פי כמה משן שום רגילה) עם קליפות דקיקות, המשמשות למטרות קולינריות או להשרשה לצורך גידול חוזר. כמו כן, שן קטנה בהרבה עם קליפה קשה צומחות בחלק החיצוני של הפקעת. גננים רבים מתעלמים לעיתים קרובות מאלה, אך אם הם ניטעים, הם מייצרים צמח שאינו פורח בשנתו הראשונה, שיש לו שן בודדת מוצקה, המהווה פקעת של שן אחת. בשנה השנייה שלהם, שן יחידה זו, כמו פקעת רגילה, מתחלקת לשיניים נפרדות רבות (בדרך כלל 8). אמנם זה עשוי לקחת שנה נוספת, אך רצוי לשתול את הפקעוניות הקטנות הללו (ניתן לייצר כמה מכל פקעת) ולהגדיל את התוצר, אף שקציר זה יתממש לאחר שנה נוספת, עד להבשלתו.

בניגוד לשומיים אחרים, לא חייבים לקצור את שום הפיל או לחלק אותו מדי שנה, אלא ניתן להתעלם ממנו ולהשאירו באדמה ללא סיכון רב להירקב. הצמח, אם יישאר לבדו, יתפשט לגוש עם ראשים פורחים רבים (גבעול ופרח אחד מכל שן, ברגע שהפקעת מתחלקת). אלה נותרים לעיתים קרובות בגינות פרחים כצמח נוי או כדי להרתיע מזיקים מסוימים. ברגע שהפקעות צפופות יתר על המידה, ייתכן שהצמח לא יגדל יפה, הצמיחה תיעצר, וכן עלול להתפתח ריקבון בפקעת. בדרך כלל לא מייצרים את שום הפיל לגידול חוזר מהזרעים.

כמו שום רגיל, ניתן לצלות את שום הפיל על הגריל או לאפות אותו בתנור, ואז להשתמש בו כממרח עם חמאה על טוסט. שום פיל טרי מכיל בעיקר לחות ומקציף כמו תפוחי אדמה רותחים, אם על הכיריים או בכלי זכוכית בתנור. ייבוש במרתף למספר חודשים מפחית את תכולת הלחות ומביא טעם מלא יותר.

== תכונות ==
לאחר כתישתו וביצוע אנליזה באמצעות מקור יונים מסוג DART, הוכח כי שום הפיל מייצר הן אליצין, שנמצא בשום רגיל, והן תחמוצת S-propanethial-S, שנמצא בבצל ובכרישה, אך נעדר בשום. עובדה זו עולה בקנה אחד עם הסיווג של שום פיל כקרוב משפחה קרוב יותר לכרישה מאשר לשום.<ref></ref>

== גידול ==
ניתן לשתול שום פיל בשתי תקופות שונות בשנה: באביב ובסתיו. באזורים חמים יותר, ניתן לגדל אותו במהלך החורף לקציר מאוחר באביב.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שום (סוג)
סבינה והגברים

סבינה והגברים הוא סרט ישראלי משנת 1966 בבימויו של פיטר פריישטדט ובהפקת של מרגוט קלאוזנר. קלאוזנר יזמה את צילום הסרט לאחר שקראה סיפור קצר בשם "הרמונה של הגב' סבינה" מאת אלכסנדר צ'רסקי שהתפרסם בעיתון מעריב. קלאוזנר גייסה כסף להפקה ואת צוות השחקנים המרשים, אך הסרט נחל כישלון מסחרי.

==עלילה==
סבינה, נערה הגרה ביפו, מארחת בביתה מספר עולים גברים: אלי – פועל ניקיון בעירייה, ג'וני – מדריך רכיבה שעלה מאנגליה ומוסא שעלה ממרוקו.

==צוות==
אווה ברטוק, השחקנית הראשית בסרט
* – סבינה
* שייקה אופיר
* זהרירה חריפאי
* זאב רווח
* עמוס מוקדי
* דודיק סמדר
* נירה עדי

==קישורים חיצוניים==
* 
* , 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים בעברית

קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטי 1966
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1966
מהיות טוב אל תקרא רע

מהיות טוב אל תִּקָּרֵא (או: תקרי) רע הוא ביטוי תלמודי. משמעות הביטוי היא שגם כאשר אדם יכול להתנהג בצורה כשרה, אם בקלות יוכל להתנהג בצורה טובה יותר, עליו לנהוג בצורה הטובה יותר. הביטוי משמש בספרות האחרונים לעיתים רבות כהמלצה לחומרא.

==מקור הביטוי==
אף שלביטוי זה לשון מקראית, מקורו הוא בדברי חז"ל, והוא למעשה עיבוד של הפסוק "אַל תִּמְנַע טוֹב מִבְּעָלָיו בִּהְיוֹת לְאֵל ידיך יָדְךָ לַעֲשׂוֹת". כך נאמר בתלמוד: 

==שימושים בביטוי==
מובא בתלמוד על רב ששת ורב חסדא שנחלקו בנוגע לתפילת הדרך. לדעת רב חסדא יש לומר אותה בעמידה, ולא כשהוא מהלך, ואילו לדעת רב ששת ניתן לומר אותה גם כאשר הוא מהלך. מסופר שם שרב חסדא ורב ששת היו הולכים בדרך, קם רב חסדא, והתפלל את תפלת הדרך בעמידה. רב ששת (שהיה סגי נהור) שאל את שמשו, מה עושה רב חסדא, ושמשו ענה לו: עומד מהליכתו ומתפלל את תפלת הדרך. אמר רב ששת לשמשו: העמד גם אותי ואתפלל תפלת הדרך, וזאת משום מה שנאמר "מהיות טוב אל תקרא רע" - הואיל ואני יכול להתפלל מעומד, שהרי חבורתי עומדת, לא אקרא רע להתפלל מהלך, ואף על פי שמותר.

בספרות האחרונים, נעשה שימוש רב בביטוי זה, לרוב כקריאה לחשוש לדברי דעה יחידאית, שלא נפסקה להלכה.

==שינוי לשון הפסוקים אצל חז"ל==
הרש"ש רואה ביצירתו של "פסוק" זה דרך עקבית אצל חז"ל שאינם מדקדקים לצטט את לשונות הפסוקים כפי שהם במקרא, והקפדתם היא רק על התוכן, ולכן לדעתו אין טעם לתקן את לשונות הכתובים המובאים בדברי חז"ל: 
==ראו גם==
* דבר שיש לו מתירין

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
קטגוריה:כללים ועקרונות בהלכה
קטגוריה:משלי
ימת ר'ון

ימת ר'ון (באנגלית: "Sea of Rhûn") היא ימה גדולה פנימית המופיעה בטרילוגיית שר הטבעות שנמצאת במזרח הארץ התיכונה.

==גאוגרפיה==
ימת ר'ון נמצאת בארץ ר'ון, ארץ ממזרח לר'ובניון ומצפון למורדור. הנהר השוטף, שזורם מההר הבודד, והנהר קרנן מגבעות הברזל, מהווים את מקורת המים המוזרמים אל הימה. הימה מכילה גם אי ללא שם שגודלו כשלושים קילומטרים לאורך החופים הדרום-מזרחיים. על פי האטלס של הארץ התיכונה, רוחב האי היה כשבעים וחמישה מיילים.
ישנם הרים בצד הדרום-מערבי של הימה ויער בצדה הצפון-מזרחי.
==היסטוריה==
כאשר ממלכת גונדור הייתה בשיא כוחה בתקופת שלטונו של המלך היארמנדסיל (1019–1149 לעידן השלישי), הממלכה התרחבה מזרחה עד ימת ר'ון. אך ככל שכוחה של גונדור דעך, בני מזרח נכנסו לאזור סביב ימת ר'ון ופתחו בהתקפות על גונדור. בשנת 1248 לעידן השלישי הביס מינלקאר (שנקרא לימים רומנדאסיל) צבא של בני המזרח בין ר'ובניון לימת ר'ון והרס את יישוביהם.

בשנת 1944 לעידן השלישי התאסף צבא רוכבי קרונות על גדותיו הדרומיות של הימה לפני שפתח בתקיפה בגונדור שהותירה את המלכה אנדוהר מת.

במהלך מלחמת הטבעת התייצבו כוחות בשליטתו של סאורון בארצות שמעבר לר'ון. לאחר נפילת סאורון רכבו ארגורן ואאומר מעבר לים רון כדי למחות את השרידים האחרונים של כוחות האויב שם.

==ראו גם==
* ים נורנן
* ההרים הכחולים (טולקין)

==הערות שוליים==

קטגוריה:שר הטבעות: מקומות
קטגוריה:הארץ התיכונה