יחסי החוץ של קטר

קטר קיבלה עצמאות מלאה מבריטניה ב-3 בספטמבר 1971. מדינות ערב היו הראשונות שהכירו בקטר וקטר זכתה להיכנס לליגה הערבית עוד לפני שהיא נכנסה לאו"ם. קטר כוננה יחסים עם הגוש המזרחי והמדינות הקומוניסטיות בעולם בשנים 1985–1990. העצמאות של קטר התקבלה באהדה, וקטר התקבלה גם לאופ"ק וגם למועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ בשנים הראשונות לעצמאותה.

חשיבותה של קטר בזירה הבינלאומית עלתה במהלך השנים והיא החלה להיות מעורבת במאורעות בינלאומיים, ובהם: אירוח מונדיאל 2022 ופרשת "קטרגייט".

קטר גם מטפחת קשרים הדוקים עם מעצמות מערביות, ובעיקר ארצות הברית ובריטניה. אל חודייד אייר בייס, בסיס חיל אוויר גדול הממוקם בקטר, משמש את בריטניה ואת ארצות הברית כאחד. קטר מנהלת קשרים גם עם העולם העוין את מערב כגון: איראן, חמאס, האחים המוסלמים וגורמים מוסלמים רדיקליים בסוריה.

אוכלוסיית קטר מונה כ-2.2 מיליון בני אדם, אולם רק 290,000 מהם אזרחים. השאר הם מהגרי עבודה הסובלים מהפרות חמורות של זכויות אדם לרבות תנאי עבודה קשים, התעללות על ידי מעסיקים, וגנבות של דרכונים ומסמכי הגירה אחרים. הפגיעה בזכויות אדם על ידי קטר הביאה לביקורת מצד מדינות המערב. קטר היא גם אחת המדינות היחידות בעולם בה אזרחים בלבד פטורים מתשלומי מיסים והמהגרים חייבים במס.

קטר חברה בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי ובמועצת אחדות כלכלות ערב.

ב-5 ביוני 2017 הודיעו מצרים, ערב הסעודית, בחריין, איחוד האמירויות ומדינות נוספות על ניתוק היחסים הדיפלומטיים עם קטר בעקבות תמיכתה באיראן ובארגוני טרור בהמשך הצטרפו למדינות אלה האיים המלדיביים, מאוריטניה, סנגל, קומורו, לוב, ישראל, גבון, צ'אד, ירדן ואריתריאה.

==יחסים עם מדינות==
=== המזרח התיכון ===
{| class="wikitable"
! מדינה
! פרטים
! שגרירויות
|-
| איחוד האמירויות הערביות
|שתי המדינות חולקות גבול ימי ומקיימות ביניהן יחסים דיפלומטיים. שתיהן מדינות ערביות דוברות ערבית ושתיהן נמצאות לחופי המפרץ הפרסי. שתי המדינות חברות במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ ומשתפות פעולה בתחומים רבים.
|
*איחוד האמירויות מחזיק שגרירות בדוחה
*קטר מחזיקה שגרירות באבו דאבי וקונסוליה בדובאי
|-
| איראן
| הרפובליקה האסלאמית של איראן וקטר מרבות לשתף פעולה ויש ביניהן חברות קרובה ומכנים משותפים רבים דוגמת: חברות בארגון המדינות המייצאות נפט (אופ"ק), במדינות הבלתי-מזדהות (NAM) וחברות בארגון הוועידה האסלאמית (OIC). למרות קשריה ההדוקים עם איראן, קטר היא גם בעלת ברית של ארצות הברית, ופעמים רבות מסתייגת מדעותיה של איראן.

ב-16 בדצמבר 2008 שש החברות במועצת הביטחון של האו"ם קיימו פגישה עם שמונה מדינות ערביות בהן קטר כדי לדון איתן כיצד האו"ם יכול להפעיל לחץ על איראן כדי שהיא תשהה את העשרת האורניום שלה. ב-27 באפריל 2009 ביקר דניס רוס, היועץ המיוחד של ארצות הברית עבור המפרץ הפרסי ודרום מערב אסיה, בקטר ובמדינות נוספות כדי לדון ולגייס את מנהיגי המדינות ביניהם אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני, לעזור לארצות הברית בסנקציות שלה ובלחצים שהיא מפעילה על איראן למניעת תוכנית הגרעין. ב-9 במאי 2010 אמיר קטר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני ונשיא סוריה בשאר אל אסד הביעו תמיכה במאמצים הטורקיים להביא לפתרון דיפלומטי של הסכסוך על תוכנית הגרעין של איראן. פקידים טורקים הציעו לתווך בשיחות ישירות בין הנציג למשא ומתן בנושא הגרעין העליון של איראן, סעיד ג'לילי ובין הממונה על מדיניות החוץ של האיחוד האירופי קתרין אשטון.
|
|-
| אלג'יריה
|אלג'יריה הכירה בקטר בשנת 1972 ובשנת 1973 כוננה איתה יחסים דיפלומטיים. לשתי המדינות תחומי עניין משותפים ומעורבות רבה במה שקורה במזרח התיכון דוגמת הסכסוך הישראלי-פלסטיני וההסכמה על פתרון שתי מדינות לשני עמים. שתי המדינות ניתקו יחסים עם ישראל בעקבות מגע ותגרה כלשהי עם הפלסטינים והן משתפות פעולה יחדיו עם הפלסטינים. קטר, בתרומות לחמאס, ואלג'יריה בהחרמה מלאה של ישראל וקמפיין למען הפלסטינים. באביב הערבי היחסים בין שתי המדינות התקררו באופן מפתיע עקב מעורבותה של קטר במלחמת האזרחים בלוב ותקריות דיפלומטיות שונות. היחסים התקררו בין שתי המדינות עוד יותר בשנת 2013, השנה בה הצטרפה קטר לצד האמריקאי במלחמת האזרחים בסוריה. היחסים בין שתי המדינות התקרבו שוב במהרה עקב סחר מוגבר בין השתיים והפסקה חלקית של המעורבות של קטר במלחמת האזרחים בסוריה.
|
|-
| בחריין
|היחסים בין בחריין לקטר הם יחסים דואליים על רקע סכסוכים טריטוריאליים ומצד שני, שיתופי פעולה רבים בעיקר בתחומי הפטרוכימיה.
בעבר היה מתוכנן גשר הידידות קטר–בחריין שיחבר בין קטר לבין בחריין אך הוא התעכב עכב בנייתו של גשר המלך פהד והוא יוחלף כנראה בנתיב מעבורת מהיר.
|
*בחריין מחזיקה שגרירות בקטר הממוקמת בדוחה.
*קטר מחזיקה שגרירות הממוקמת במנאמה.
|-
| טורקיה
|מדינת קטר והרפובליקה הטורקית משתפות פעולה בבעיות ומשברים רבים כגון המהפכה במצרים, מלחמת האזרחים בסוריה ומבצע צוק איתן בו השתיים תמכו בחמאס וההצעה שלהן להסכם הפסקת האש לא עלתה בקנה אחד עם כוונותיהן של המדינות האחרות. היחסים בין השתיים הם לא יחסים בעלי זיקה פוליטית בלבד, אך למרות זאת לא התפתחו הרבה צבאית וכלכלית אף שמנהיגי המדינות מנסים לקרב אותן אחת לשנייה. הסכמים כלכליים גדולים לא נרשמו עדיין בשתי המדינות.

|
*שגרירות טורקית בדוחה נפתחה ב-1979
*שגרירות קטרית באנקרה שבטורקיה נפתחה בשנת 1979 ובנוסף לכך גם קיימת קונסוליה באיסטנבול
|-
| ירדן
|היחסים בין קטר לירדן היו בתחילת שנות ה-2000 יחסים קרירים עקב תמיכתה של ירדן בבחריין במסגרות ובסכסוכים רבים, כמו כן, ההכרעה בסכסוכי השטח שבין קטר לבחריין בשנת 2001 הוכרעה בידי שופט ירדני, שתמך בבחריין. בשנת 2006 נמנעה קטר מהצבעה לנציג הירדני בהצבעה לראשות פיפ"א, שהיה הערבי היחיד שהתמודד.

היחסים התחממו בהדרגה עם תחילת תהליך הדמוקרטיזציה של קטר והתחממו עוד יותר עם תחילת שלטונו של תמים בן חמד אאל ת'אני, אמיר קטר הנוכחי. בשנת 2014, שר הפנים הירדני, סלאמסה חמד, הדגיש את עומק היחסים שיש בין מדינתו לבין מדינת קטר. הוא אמר כי היחסים בין ירדן קטר מבוססים על אחווה, כבוד הדדי, דאגה משותפת והצטלבות אינטרסים. הוא הוסיף כי ירדן תשמח לשתף פעולה עם קטר במגוון תחומים ולא תתערב בעניינים פנימיים של המדינה.
|
|-
| ישראל
| בשנת 1996 ישראל פתחה נציגות כלכלית בדוחה, והתקיים משא ומתן על מכירת גז לישראל. עד לשנת 2009 קיימו המדינות יחסים דיפלומטיים וכלכליים, אולם לאחר מבצע עופרת יצוקה ניתקה קטר לאות מחאה את יחסיה עם ישראל, אך היחסים התבטלו רשמית ב-2011 כאשר ישראל החליטה לסגור את משרדיה בקטר עקב עמדותיה האנטי ישראליות ותמיכה בחמאס.
|
|-
| כווית
| שתי המדינות הן מדינות ערביות, דוברות ערבית וחברות מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ הפרסי.

כווית וקטר נחשבות לידידות טובות בעולם הערבי והיחסים בין שתי המדינות טעונים. עקב ההיסטוריה הדומה מאוד של שתי המדינות: שלטון של מדינה אחרת, מלחמה וכיבוש של הבית הנוכחי והפיכה למדינת חסות, שחרור המדינה מידי האליטה או האימפריה השליטים. דוגמה למחווה בין שתי המדינות, היא נוכחותו של אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני, בטקס לכבוד יום העצמאות של כווית בשגרירות בקטר, וכאשר הייתה הנסיגה של מדינות המפרץ הפרסי מנציגויות בקטר, הרי שהיחסים בין השתיים היו יחסים שקטים וחמים.
|
|-
| לבנון
| קטר תמכה בעצירת ישראל במלחמת לבנון השנייה והצבת החיילים מטעם האו"ם.
|
|-
| לוב
|היחסים בין ממשלת המעבר הלובית לבין קטר הם יחסים טובים אף שמנהיגי קטר היו מיודדים עם מועמר קדאפי לפני מלחמת האזרחים.
|
|-
| מצרים
| יחסי מצרים וקטר הם יחסים מתוחים, ומצרים נוהגת להאשים את קטר במימון הארגונים המורדים בה.
|
|-
| מרוקו
| בשנת 2000 נחתם הסכם לנרמול יחסים בין שתי המדינות.

קטר ומרוקו חותמות על הסכמים רבים ביניהם בין היתר היה הסכמן של השתיים על העברת 1.5 מיליארד דולר אמריקאי ועזרה בשיקום המדינה מהפגנות ושביתות האביב הערבי. היחסים בין קטר ומרוקו מוצגים כיחסים עמוקים המבוססים על אמון וכבוד הדדי.

|
* מרוקו מחזיקה שגרירות בוסט ביי אשר בדוחה שבקטר
|-
| סוריה
|היחסים בין קטר לבין ממשל אסד בסוריה הם יחסים דואליים ומעורבים על רקע חברות קטר בכוח למציאת פתרון אינהרטי ומצד שני, תמיכת מיליציות בה במשטר בשאר אל-אסד.
|-
| עומאן
| היחסים בין עומאן לקטר כוננו בשנת 1976. יחסי המדינות נחשבים למיוחדים עקב הסממנים הדומים של כל אחת מהמדינות: שתי המדינות הן מדינות מפרץ עשירות, דוברות ערבית, אין בהן צפיפות אוכלוסין רבה, האוכלוסייה עצמה עשירה והמשטר הוא מונרכיה אבסולוטית. עומאן וקטר מרבות לחתום על הסכמים, בין היתר, הסכמי מניעת כפל מס. שתי המדינות מרבות לשתף פעולה בעיקר במישור הגאופוליטי מכיוון שהן מדינות סמוכות יחסית. שיתופי פעולה בולטים נוספים הם תיירותיים, כלכליים, שירותים ותעשייתיים.
|
* עומאן מחזיקה שגרירות בדוחה
* קטר מחזיקה שגרירות במסקט שבעומאן
|-
| ערב הסעודית
|אבן סעוד רצה בסיפוח קטר בשנות העשרים ושנות השלושים של המאה ה-20 אך הקטרים העדיפו לעבור להיות מדינת חסות בריטית. בשנת 1971, כאשר קטר הפכה עצמאית ובריטניה ויתרה על סמכותה באזור, בית סעוד הסעודי ביסס יחסיו עם קטר, עם משפחת המלוכה בית ת'אני, עם יזמים קטרים, ועם שבטים שהיו פזורים ברחבי חצי האי קטר. בתקופה זו היו לקטר ולערב הסעודית הרבה סממנים משותפים וציות לאידיאלוגיית הווהאביזם, כך שמרו שתי המדינות על יחסים טובים.

היחסים חוו התקררות עם כניסתו של חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני לתפקיד אמיר קטר, היחסים התקררו בגלל כוחה העולה של קטר וחששה של ערב הסעודית שהיא תהיה יותר משפיעה ממנה. הסכסוך הוא סכסוך המתבטא גם דתית וגאופוליטית כאשר שתי המדינות הן מדינות מוסלמיות אדוקות, המסתמכות בחוקיהן על חוקי האסלאם. לסכסוך קרא המדען הפוליטי נביל אנסארי "המלחמה הקרה במפרץ".
|
|-
| עיראק
| היחסים בין עיראק לקטר החלו בשנת 1973 כאשר עיראק הכירה בקטר וכוננה איתה יחסים דיפלומטיים.
|
|-
| תוניסיה
|קטר ותוניסיה חופפות מאוד אחת את השנייה בדעותיהן הפוליטיות ונשיא תוניסיה תיאר את היחסים כיחסים עמוקים והיסטוריים המבוססים על אמון וכבוד הדדי לשלמות האחרת. המדינות מרבות לחתום על הסכמים. קטר מצדה, הודיעה כי תעזור לתוניסיה לשמר את חורבות קרתגו שנשמרו עד היום לאחר שקרתגו הפסידה במלחמות הפוניות.

היקף הסחר בין תוניסיה לקטר בשנת 2014 עמד על 20 מיליון דולר אמריקני.
|
|-
| תימן
|היחסים בין מדינת קטר לבין הרפובליקה של תימן הם יחסים דואליים על רקע המלחמה בין החות'ים לבין המשטר. קטר תומכת במשטר התימני במלחמה ומנהלת משא ומתן איתן על מכירת ציוד ונשק. קטר שולחת כוחות באופן סדיר אל גבול ערב הסעודית ותימן ובולמת את כוחותיו של עלי עבדאללה סאלח. קטר תרמה 80 מיליון דולרים אמריקאים לאחים המוסלמים בתימן שידועים כמשתפי פעולה עם החות'ים. הכוחות הקטריים לקחו חלק גדול בהגנה על שטחים של עבד רבו מנסור האדי.
|
|}

===אסיה===
{| class="wikitable"
! מדינה
! פרטים
! שגרירות
|-
| אוזבקיסטן
|
|
|-
| אינדונזיה
|מקיימות יחסים דיפלומטיים מאז 1976. היחסים בין אינדונזיה לקטר הם יחסים חמים משום חברותיהן בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי והיותן שתי מדינות משפיעות על העולם הערבי והאסלאמי בזירה הבינלאומית.

סך היקף הסחר בין שתי המדינות בשנת 2011 הגיע ל-683.6 מיליון דולר אמריקני. לפי הדו"ח, קטר סחרה הרבה יותר בשנת 2011. זאת בשל שני גורמים עיקריים; ראשון, האוכלוסייה והדמוגרפיה של קטר קטנה מכדי ליצור בביקושים למוצרי אינדונזיים, ואילו השני הוא גידול מתמיד לכאורה של צורך האינדונזי לנפט, מה שהופך את הייבוא הקטרי לאינדונזיה למשמעותי. הייצוא האינדונזי לקטר כולל ריהוט, ציוד משרדי, נייר, מוצרי חשמל תעשייתיים וביתיים.
|
* אינדונזיה מיוצגת בקטר באמצעות שגרירות בדוחה
* קטר מיוצגת בקטר באמצעות שגרירות בג'קרטה
|-
| אפגניסטן
|היחסים בין אפגניסטן לקטר הם יחסים טובים עקב תמיכתה של קטר בממשל האפגני לאורך כל מלחמת אפגניסטן וגינוי הטליבאן.
|-
| ארמניה
| היחסים הדיפלומטיים כוננו ב-5 בנובמבר 1997. הביקור הראשון של בעל תפקיד מארמניה בקטר היה שר החוץ בשנת 1999 והביקור הראשון בקטר של נשיא ארמני היה בשנת 2002.

היחסים הפוליטיים בין ארמניה לקטר הם יחסים דואליים עקב תמיכתה של קטר באזרבייג'ן במלחמת נגורנו קרבאך אך מצד שני, עקב הרצון של ארמניה לפתח קשרים ענפים עם מדינות המפרץ.
|
שתי המדינות לא פתחו שגרירויות ולא שלחו שגרירים אחת על השנייה. שגרירות ארמניה באיחוד האמירויות הערביות משמשת גם כשגרירות ארמניה בקטר, ושגרירות קטר בטהראן שבאיראן משמשת גם כשגרירות קטר בארמניה.
|-
| בהוטן
|
|
|-
| בנגלדש
|
|
|-
| ברוניי
| היחסים הדיפלומטיים כוננו ב-21 באוקטובר 1991.

קטר וברוניי חתמו על הסכמים רבים בהם הסכמים בתחום התרבות והחינוך, תחומים שאינם אופייניים לקטר, המומחית בפיתוח. שיתוף פעולה גדול נוסף בין המדינות הוא שיתוף הפעולה בנושא הספורט. ישנו מספר קטן של גולי ברוניי בקטר אשר מרוכזים בצפון מחוז א-ריאן ובמחוז א-שמאל. הם עובדים בעיקר בחברת קטרגז ובחברת קטר פטרוליום.
|
* מ-2001 לברוניי יש שגרירות בדוחה
* מ-2008 לקטר יש שגרירות בבנדר סרי בגוואן
|-
| קוריאה הדרומית
| מקיימות יחסים דיפלומטיים מאז 1974.

מאמצע שנות השבעים ועד שנות השמונים של המאה ה-20 הגיעו כ-12,800 מהגרים קוריאנים לקטר. היקף הסחר בין קטר לקוריאה הדרומית עמד בשנת 2010 עד 21.5 מיליארד דולר אמריקני ובשנת 2012 היה 26.8 מיליארד דולר.
|
* שנתיים לאחר כינון היחסים הדיפלומטיים בין המדינות נפתחה שגרירות קוריאה הדרומית בדוחה.
* [http://qat.mofa.go.kr/english/af/qat/main/ שגרירות רפובליקת קוריאה בקטר]
|-
| הודו
|
אמיר קטר [[תמים בן חמד אאל ת'אני עם נרנדרה מודי ראש ממשלת הודו|ימין]]
היחסים הדיפלומטיים שבין הודו לקטר כוננו בשנת 1973.

במהלך ביקור שנעשו על ידי האמיר תמים בן חמד אאל ת'אני במרץ 2015, 5 מזכרי הבנות אשר חתימתם דורשת שיתוף פעולה בכמה תחומים, נחתמו. בנוסף, נחתם הסכם הסגרה.

ההודים בקטר הם קבוצה אתנית חשובה ביותר המהווה חלק בלתי נפרד מהמדינה, מספרם מוערך ב-720,000, כשליש מהאוכלוסייה בקטר כולה.
|
* הודו מיוצגת בקטר על ידי שגרירות בדוחה
* קטר מיוצגת בהודו על ידי שגרירות בניו דלהי
|-
| המלדיביים
|
|
|-
| הפיליפינים
| היחסים הדיפלומטיים כוננו ב-5 במאי 1981.

קטר משמשת כיעד השלישי בגודלו לעובדים הפיליפיניים בחו"ל (OFW). ישנם כ-250,000 עובדים פיליפיניים בקטר, שהם כ-17 אחוזים מכלל אוכלוסיית קטר (שהיא כ-1.5 מיליון אנשים). העיסוקים של הפיליפיניים בקטר מגוונים מאוד וכוללים בנייה, תיירות, טכנולוגיית מידע, תקשורת, בתי מלון, בנקים, ואחיות סיעודיות. ישנם גם 44 ארגונים וחברות פיליפיניות בדוחה.
| הפיליפינים ניהלו את יחסיהם עם קטר באמצעות השגרירות הקיימת באיחוד האמירויות הערביות. נוהל זה היה נהוג עד מאי 1992, כאשר נפתחה שגרירות הפיליפינים בדוחה אשר בקטר.
|-
| טאיוואן
|
|
|-
| סין
| היחסים בין שתי המדינות כוננו ב-9 ביולי בשנת 1988.

סין החלה לייצא לאזור קטר משנת 1950 בשנת 2012 היקף הסחר הכולל בין שתי המדינות היה 8.45 מיליארד דולר אמריקני, הייצוא הסיני לקטר עומד על 1.2 מיליארד דולר אמריקאי והייצוא הקטרי לסין עומד על 7.25 מיליארד דולר אמריקאי.
המוצרים העיקריים שסין מייצאת לקטר הם מוצרי חשמל, מכונות, ציוד בנייה ומתכות. המוצרים העיקריים שקטר מייצאת לסין הם גז ונפט גולמי.

לקטר יש קונסוליה בהונג קונג ויש לה שם קונסול תושב. עם זאת, להונג קונג אין שגרירות בקטר, אף על פי ששורת בניינים של משרד הכלכלה והתעשייה ההונג קונגי הוקמו בדוחה אשר בקטר. שתי האומות חברות בכמה ארגונים וועידות בינלאומיות, עם דגש על היבטים כלכליים וספורט, כגון קרן המטבע הבינלאומית, ארגון הסחר העולמי, פיפ"א והוועד האולימפי.
|* לקטר יש קונסוליה בהונג קונג המפעילה שירות קונסולרי אוטונומי ושירות קונסולרי סיני
|-
| וייטנאם
|
|
|-
| טג'יקיסטן
|
|
|-
| טורקמניסטן
|
|
|-
| יפן
|יחסים דיפלומטיים מתקיימים החל משנת 1972. ב-1978 ערך ראש הממשלה היפני ביקור רשמי ראשון בקטר.

בקטר וביפן נמנעו מפגישות עד שנת 1978 עם ביקורו של ראש הממשלה היפני בקטר, ביקור ראשון אי פעם בקטר.

בפגישה אשר נערכה בשנת 2015 בין אמיר קטר לראש ממשלת יפן, ראש הממשלה היפני ציין את החשיבות של אספקה יציבה של גז טבעי נוזלי מקטר. ראש הממשלה הצהיר גם על אמונו בהסכם שנחתם בין ממשלת יפן לבין ממשלת קטר בדבר מניעת כפלי מס ומניעת התחמקות ממס הכנסה, העלמת מס והלבנת הון. בתגובה לכך, אמיר קטר שייח תמים בן חמד אאל ת'אני אמר כי יפן היא שותפה חשובה עבור קטר והוא מעוניין לחזק ולחמם את היחסים. האמיר הודיע גם כי יפן היא יעד השקעה של קטר והוא ישמח לקלוט יפנים בקטר.
* הייצוא היפני לקטר בשנת 2013 הסתכם ב-37,290 מיליון דולרים אמריקאים.
* הייצוא הקטרי ליפן בשנת 2013 הסתכם ב-1323 מיליון דולרים אמריקאים.
|
|-
| לאוס
|
|
|-
| מונגוליה
|
|
|-
| מזרח טימור
|
|
|-
| מיאנמר
|
|
|-
| מלזיה
|
היחסים העיקריים בין שתי המדינות הם היחסים הכלכליים. שתי המדינות הודיעו על קרן השקעות משותפת - 2 מיליארדים של דולר אמריקני וחתמו על הסכמי שיתוף פעולה בתחומים תיירות והשכלה גבוהה. חברות מלזיות רבות השיגו שיתוף פעולה עם חברות קטריות ואשרות עבודה לקטר. בשנת 2013 קטר איירווייז הרחיבה את שירותיה עד לתוך מלזיה תוך כדי שיתוף פעולה עם חברת התעופה מלזיה איירליינס. קטר הביעה עניין גם בפיתוח התעופה באחת מהמדינות המלזיות, סראוואק, יחד עם השקעות בתחום האנרגיה והתעשייה.
|
* מלזיה מחזיקה שגרירות בדוחה
* קטר מחזיקה שגרירות בקואלה לומפור.
|-
| מקאו
|
|
|-
| נפאל
| המדינות כיננו יחסים דיפלומטיים ב-21 בינואר 1977. נפאל וקטר הן בעלות דעות דומות על סדר היום הבינלאומי וסוגיות רבות ושונות. שתי המדינות חברות באו"ם, במדינות הבלתי-מזדהות, ובפורומים בינלאומיים אחרים.

הסחר בין קטר לנפאל הוא סחר לא משמעותי במיוחד, אך קטר מייצאת לנפאל דרך מדינות צד שלישי.
* הייצוא הקטרי לנפאל עמד בשנת 2013 על 299.15 מיליון רופי נפאלי והמוצרים העיקריים שיוצאו היו שמן מנועים, פולימרי אתילן ובנזין.
* הייצוא הנפאלי לקטר עמד בשנת 2013 על 40.8 מיליון רופי נפאלי והמוצרים העיקריים שיוצאו היו פסטה, שטיחים ותה. כמו כן, 400,000 אנשים מנפאל עובדים בקטר.
|
* נפאל פתחה את שגרירותה בדוחה ב-11 ביולי 2000
* קטר פתחה את שגרירותה בקטמנדו שבנפאל באוגוסט בשנת 2011
|-
| סינגפור
|
|
|-
| סרי לנקה
|
|
|-
| פקיסטן
| היחסים בין שתי המדינות מעוצבים על ידי הקשרים ההדוקים באופן כללי של פקיסטן עם מדינות ערב והעולם הערבי. כמו במדינות מפרץ אחרות, גם בקטר ישנה קהילה גדולה של פקיסטנים, הם עובדים בתחומים מגוונים ועמיתיהם בפקיסטן מרבים לשלוח סחורה לקטר בכל שנה. קטר סיפקה סיועים רבים לפקיסטן בזמן השיטפונות הרבים והנוראיים שאירעו שם בשנת 2010.
|
* פקיסטן מחזיקה שגרירות בדוחה שבקטר
* קטר מחזיקה בפקיסטן שגרירות באיסלאמבאד וקונסוליה בקראצ'י
|-
| קוריאה הצפונית
|
|
|-
| קזחסטן
|
|
|-
| קירגיזסטן
|
|
|-
| קמבודיה
|
|
|-
| תאילנד
|היחסים בין ממלכת תאילנד לבין מדינת קטר הם יחסים חמים המבוססים על יחסים כלכליים ועל המדיניות הקטרית "הסתכלות מזרחה".

היחסים הכלכליים שבין קטר לתאילנד הם יחסים פורים, קטר היא הספקית השנייה בגודלה לתאילנד במזרח התיכון (מיד לאחר ישראל). היקף הסחר בין שתי המדינות בשנת 2014 הגיע ל-4 מיליארד דולר אמריקני ומספר הלקוחות בשני השווקים הגיע ל-67 מיליון לקוחות. הייצוא הקטרי העיקרי לתאילנד כלל גז טבעי ונפט בעוד הייצוא התאילנדי העיקרי לקטר כלל בו תכשיטים, רהיטים מכוניות ואלקטרוניקה. שתי המדינות מתככנות לחתום על אמנת כפל מס כדי לעודד השקעות וסחר מצד משקיעים וסוחרים בשתי המדינות.
|
* תאילנד מחזיקה שגרירות בדוחה
* קטר מחזיקה שגרירות בבנגקוק
|}

===אירופה===
{| class="wikitable"
! מדינה
! פרטים
! שגרירויות
|-
| אוסטריה
|
|
|-
| אוקראינה
|
|
|-
| אזרבייג'ן
| היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה של אזרבייג'ן לבין מדינת קטר כוננו ב-14 בספטמבר בשנת 1994, זמן קצר לאחר הירגעות הקרבות עם ארמניה על נגורנו קרבאך, שטח שדה יורה הוא שלה, אבל דה פקטו הוא בשליטה צבאית ארמנית. היחסים בין שתי המדינות הם יחסים טעונים מכיוון ששתי המדינות הן מדינות אסלאמיות שמנסות להראות את הצד הליברלי והסובלני של האסלאם ומשתפות פעולה בתחום זה. בין המדינות נחתמו הסכמים רבים בעיקר בתחומי הכלכלה והתרבות.
|* שתי השגרירויות של שתי המדינות אחת אצל השנייה נפתחו בשנת 2007 שתיהן.
|-
| איטליה
| היחסים כוללים שיתופי פעולה במגוון תחומים. שיתוף הפעולה כולל גם את תחום הקמת התשתיות של גביע העולם בכדורגל 2022 שייערך בקטר.

איטליה ייצאה לקטר סחורה בשווי 1.2 מיליארד אירו בשנת 2013. איטליה היא הספקית החמישית בגודלה לקטר בשנה זו אחרי ארצות הברית, סין, יפן וגרמניה. נכון ל-2015 השנה בה איטליה ייצאה הכי הרבה לקטר היא 2008, השנה של המשבר הכלכלי העולמי.

|-
| איסלנד
|היחסים בין שתי המדינות הם יחסים חמים והמנהיגים של שתי המדינות מרבים להיפגש ולשוחח.
|
קטר מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירות, הנמצאת בכלל בלונדון שבממלכה המאוחדת, ובאמצעות שגריר שאינו תושב יוסוף בן עלי אאל חאטר. איסלנד לא מיוצגת בקטר, האינטרסים של קטר באיסלנד מטופלים על ידי שגרירות איסלנד באיחוד האמירויות הערביות או בשגרירות איסלנד בבחריין.
|-
| אירלנד
|
|
|-
| אלבניה
|
|
|-
| אנדורה
|
|
|-
| אסטוניה
|
|
|-
| בולגריה
|
|
|-
| בוסניה והרצגובינה
|
|
|-
| בלארוס
|
|
|-
| בלגיה
|
|
|-
| גאורגיה
|
|
|-
| גרמניה
| היחסים כוננו בשנת 1973. היקף הסחר בשנת 2014 עמד על 2 מיליארד אירו. ב-17 בספטמבר 2014 אמיר קטר, הנסיך המרומם שייח' תמים בן חמד אאל ת'אני, נסע לביקור רשמי ראשון בגרמניה, ונפגש עם קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל. לרגל הביקור הממלכתי של האמיר שר הכלכלה של קטר, שייח' אחמד בן ג'אסם בן מוחמד אאל ת'אני, פתח פורום כלכלי בברלין ובפתיחה השתתפו כ-300 נציגים כלכליים גרמנים וקטרים. הוא גם הכריז כי הסחר הבילטראלי בין קטר וגרמניה הגיעו לשיא של מעל 2 מיליארד אירו.

בשל הנוכחות הגוברת של חברות גרמניות בשוק הקטרי, יש מספר גדל והולך של אזרחים גרמנים אשר עובדים וחיים בקטר. מספר הסטודנטים הקטרי הלומדים באוניברסיטאות גרמניות גם הוא גבה בהדרגה. תחומים פוטנציאליים אחרים ביחסי המסחר הם שיפור היחסים הם ענף התיירות ושירותי בריאות. אזרחי קטר מרבים לבקר בגרמניה מדי שנה לטיפול רפואי כמו גם התיירות בין שתי המדינות אשר גם היא מפותחת.

|
*לגרמניה שגרירות בדוחה
*לקטר שגרירות בברלין וקונסוליה בבון
|-
| דנמרק
|
|
|-
| הולנד
|
|
|-
| הונגריה
|
|
|-
| הממלכה המאוחדת
|היחסים בין שתי המדינות הם יחסים טובים עקב חפיפתה ההיסטורית של הממלכה המאוחדת בהיסטוריה של קטר ושליטת הממלכה המאוחדת בקטר עד קבלת העצמאות.
|
* קטר מחזיקה שגרירות בלונדון שבממלכה המאוחדת.
* הממלכה המאוחדת פתחה שגרירות בדוחה ב-1949 והיא הקונסוליה הדיפלומטית הראשונה שנפתחה בקטר אי פעם, בראש השגרירות עומד השגריר ניקולאס הופטון.
|-
| יוון
|היחסים שבין יוון לקטר נחשבים יחסים חמים, בין יוון לקטר נחתמים עשרות הסכמים במגוון תחומים כל שנה. למשל, הכשרת צוערים קטריים ביוון או ההסכם של התעשייה האווירית ההלנית עם ממשלת קטר. יוון מחזיקה שגרירות בדוחה אותה פתחה בספטמבר בשנת 2007. קטר מחזיקה שגרירות באתונה אותה פתחה בנובמבר אותה שנה. נשיא יוון קרולוס פפוליאס ביקר בקטר בשנת 2006. זה היה הביקור הראשון של נשיא יווני בקטר, והאמיר, חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני, ערך ביקור גומלין ביוון.

|
* יוון מחזיקה שגרירות בדוחה אותה פתחה בספטמבר בשנת 2007
* קטר מחזיקה שגרירות באתונה אותה פתחה בנובמבר בשנת 2007
|-
| לוקסמבורג
|
|
|-
| לטביה
|
|
|-
| ליטא
| קטר הכירה בליטא כמדינה ב-25 בנובמבר בשנת 1992.
|
* שגרירות קטר ברוסיה משמשת גם כשגרירות קטר בליטא
*שגרירות ליטא במצרים משמשת גם כשגרירות ליטא בקטר
|-
| ליכטנשטיין
|
|
|-
| מולדובה
|
|
|-
| מונטנגרו
|
|
|-
| מונקו
|
|
|-
| מלטה
|
|
|-
| מקדוניה
|
|
|-
| נורווגיה
|
|
|-
| סן מרינו
|
|
|-
| סלובניה
|
|
|-
| סלובקיה
|
|
|-
| ספרד
| היחסים הדיפלומטיים בין קטר לספרד כוננו ב-22 בדצמבר 1992. כאשר היחסים כוננו, האינטרסים הקטריים לספרד נוהלו בצרפת והאינטרסים הספרדיים לקטר נוהלו בערב הסעודית, בכל אחת מהמדינות ישב שגריר לא תושב. ספרד וקטר נוטות לשמור ולשמר את יחסיהן חמים וטובים, הן מבחינה פוליטית, הן מבחינה כלכלית והן מבחינה תרבותית. מלך ספרד, חואן קרלוס הראשון, ביקר בקטר בשנת 1980. המלך שב פעמיים לקטר, פעם אחת באוקטובר בשנת 2003, ופעם שנייה באפריל בשנת 2006.

השיבה הראשונה של מלך ספרד לקטר הוקדשה לפתיחת שגרירות ספרד בדוחה, ב-23 באוקטובר 2003. בתגובה לכך נסע אמיר קטר דאז, חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני, טס לספרד כדי להיות נוכח בפתיחתה של שגרירות קטר במדריד בשנת 2004. מ-2004 ואילך היחסים בין ספרד לקטר נהיו מקורבים מאוד ולספרד וקטר נהיו דעות משותפות, ספרד וקטר עוסקות יחדיו לאו דווקא במזרח התיכון אלא גם בהרבה נושאים שונים ומגוונים. אמיר קטר שב לספרד פעם אחת נוספת בשנת 2011.
|
* מדינת קטר מחזיקה שגרירות במדריד.
* ממלכת ספרד מחזיקה שגרירות בדוחה.

|-
| סרביה
|
|
|-
| פולין
|
|
|-
| פורטוגל
|
|
|-
| פינלנד
|
|
|-
| צ'כיה
|
|
|-
| צרפת
|
צרפת וקטר הן בעלות ברית הגנה שקיימת משנת 1994. נכון לשנת 2009, כ-80% מהציוד הצבאי של קטר מסופק על ידי צרפת. חיילי הכוחות המזוינים של קטר מקבלים הכשרה מיוחדת מבית צבא צרפת.

צרפת חוקקה חוק בשנת 2008, אשר העניק למשקיעים הקטרים בפריז פטור ממס מסוים.

קטר הפכה ללקוח השביעי בגודלו בצרפת וספקית שישית בגודלה במזרח הקרוב בשנת 2012. הייצוא מצרפת לקטר מתמקד בעיקר בהשקעות אך הייצוא הכי גדול לקטר הוא מטוסי איירבוס שחברת התעופה קטר איירווייז רוכשת מצרפת.

רשות ההשקעות של קטר החזיקה נתח של 2% בחברת התקשורת וויונדי הצרפתית בתחילת 2012. כמו כן מחזיקה הרשות בנתחים מהחברה "לגרדר" ומחברת הבנייה דה וינצ'י.
|
* קטר מחזיקה שגרירות בפריז אשר בצרפת ובראשה עומד השגריר משעל בן חמד אאל ת'אני
* צרפת מחזיקה שגרירות בדוחה אשר בקטר ובראשה עומד השגריר אריק שבלייה
|-
| קוסובו
|
|
|-
| קפריסין
| היחסים בין שתי המדינות החלו להתקיים בשנת 1955 כאשר קבוצה גדולה של סוחרים, אנשי עסקים ובכלל אנשי הצווארון הלבן מקפריסין הגיעו לקטר והחלו להקים שם עסקים וחברות, כך באמצעות לחץ על הממשלה במקום, התחילו לקיים יחסים דיפלומטיים בין השתיים. המדינות המשיכו לתמוך זו בזו גם כאשר כל אחת מהן קיבלה עצמאותה מהבריטים.

|
* קפריסין מיוצגת בקטר באמצעות שגרירות רשמית בדוחה
* קטר מיוצגת בקפריסן באמצעות שגרירות רשמית בניקוסיה
|-
| קרואטיה
|
|
|-
| הוותיקן
| יחסים בין שתי המדינות כוננו בשנת 2002.
|
* הוותיקן מחזיקה שגרירות בדוחה
* קטר מחזיקה "נציגות דיפלומטית" ברומא שבאיטליה.
|-
| רומניה
| היחסים כוננו ב-22 באוקטובר בשנת 1990 היחסים בין קטר לרומניה נחשבים ליחסים טובים ותוססים ושתי המדינות משתפות פעולה במגוון נושאים.
|
* שגריר רומניה בקטר נשלח לשגרירות בדוחה בשנת 1993
* שגריר קטר ברומניה נשלח לשגרירות בבוקרשט בשנת 1997
|-
| רוסיה
|
הנשיא הרוסי [[ולדימיר פוטין מתארח בקטר אצל האמיר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני ב-2007]]
בעקבות לחצים מערב הסעודית, במשך שנים רבות סירבה קטר לקיים יחסים דיפלומטיים עם ברית המועצות. אך למרות הלחצים, בקיץ 1988 החלה קטר בקיום יחסים דיפלומטיים בעקבות המיתון בסובייטיות והתפוררות הגוש הסובייטי, היחסים נחתמו ב-2 באוגוסט 1988. ברית המועצות פתחה את שגרירותה בדוחה ב-12 בנובמבר 1989 וקטר פתחה את שגרירותה במוסקבה ב-14 בנובמבר 1989.

ב-26 בדצמבר 1991 הכירה קטר ברוסיה כיורשת הבלעדית של ברית המועצות לאחר פירוקה של האחרונה.
|
* את רוסיה מייצגת שגרירות רשמית בדוחה בירת קטר.
|-
| שוודיה
|היחסים שבין מדינת קטר לבין ממלכת שוודיה הם יחסים המבוססים על מסחר וכלכלה.

שוודיה מיוצגת בקטר באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה ברובע וסט ביי בעיר הבירה דוחה, השגרירות נפתחה ב-14 במאי 2014. קטר מיוצגת בשוודיה באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה בעיר הבירה סטוקהולם, שגריר קטר בשוודיה הוא חמד בן ח'ליפה אאל ח'ליפה.

היחסים הכלכליים בין קטר לשוודיה הם יחסים המתבססים על שיתוף פעולה בין חברות שוודיות ציבוריות לבין חברות קטריות גדולות ופרטיות, בעיקר במגזר הנפט, האנרגיה, והגז הטבעי.
|
*קטר מחזיקה בשוודיה שגרירות בעיר סטוקהולם
*שוודיה מחזיקה בקטר שגרירות בעיר דוחה
|-
| שווייץ
|היחסים הדיפלומטיים כוננו בשנת 1973. בין שתי המדינות נחתמו מגוון הסכמים במגוון תחומים. ההסכם הראשון בין שתי המדינות נחתם בשנת 1995. הסכם משותף נוסף חשוב היה הסכם שנחתם בתחומי המדע והחינוך, הסכם שנכנס לתוקפו בשנת 2004.
|
*[https://www.eda.admin.ch/doha אתר שגרירות שווייץ בקטר]
|}

===אפריקה===
{| class="wikitable"
! מדינה
! פרטים
! שגרירויות
|-
| אוגנדה
|
|
|-
| אנגולה
|
|
|-
| אריתריאה
|
|
|-
| אתיופיה
|היחסים בין אתיופיה לקטר הם יחסים מתוחים עקב האשמות של אתיופיה בנוגע ל"הפרות שקט" באתיופיה וסומליה.
|נכון ל-2016, אף אחת מן השתיים לא מינתה שגריר תושב אצל האחרת.
|-
| בוטסואנה
|-
| בורונדי
|-
| בורקינה פאסו
|-
| בנין
|-
| גאנה
|-
| גבון
|-
| ג'יבוטי
|-
| גינאה
|-
| גינאה ביסאו
|-
| גינאה המשוונית
|-
| גמביה
|-
| דרום אפריקה
|-
| דרום סודאן
|-
| זימבבואה
| זימבבואה נאחזת בקטר ובניסיון שיש לאנשיה עם גז טבעי ונפט כדי לספק את צרכיה של בירתה הארארה. קטר השקיעה 1.5 מיליארד דולר אמריקני בהקמת בית זיקוק בזימבבואה. ממשלותיהן של שתי המדינות שואפות למסד ולבסס את יחסי המסחר שבין השתיים. אף על פי שבקטר קהילות אפריקניות ואסייתיות רבות, אין קהילה זימבבואית בקטר. עזרה מן מדינות ערב והמזרח התיכון הכרחית לזימבבואה מפני שנשיאה רוברט מוגאבה מנודה על ידי המערב. קטר איירווייז מפעילה קו טיסה לזימבבואה מינואר 2016 וקטר עזרה להקים מלון פאר בהארארה.
|
*שגרירות קטר בפרטוריה שבדרום אפריקה משמשת גם כשגרירותה של קטר בזימבבואה
* שגרירות זימבבואה בכווית משמשת גם שגרירות זימבבואה בקטר.
|-
| זמביה
|-
| חוף השנהב
|-
| טוגו
|-
| טנזניה
|-
| כף ורדה
|-
| ליבריה
|-
| לסוטו
|-
| מאוריטניה
|-
| מאוריציוס
|-
| מאלי
|-
| מדגסקר
|-
| מוזמביק
|-
| מלאווי
|-
| הרפובליקה המרכז-אפריקאית
|-
| ניגריה
|-
| ניז'ר
|-
| נמיביה
|-
| סאו טומה ופרינסיפה
|-
| סודאן
|-
| סווזילנד
|-
| סומליה
|היחסים בין סומליה לקטר הם יחסים חמים על רקע שיתוף הפעולה הגדול שבין שתי המדינות והעזרה ההדדית שביניהן. בין שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים בשנות ה-70. קטר תמכה ובירכה על תוצאות ועידת הפיוס הלאומית הסומלית שנערכה בג'יבוטי בשנת 2000. קטר ציינה כי "תשמח לעזור לסומליה בכל הקשור למשברים פוליטיים וביטחוניים, ויחד הן ייצאו מהמשבר".

|* סומליה מחזיקה שגרירות רשמית בדוחה אשר בקטר ובראשה עומד השגריר עומר אדריס.
* קטר מחזיקה שגרירות במוגדישו שבסומליה ובראשה עומד השגריר חסן בן חמזה אסד מוחמד.
|-
| סיירה לאון
|
|
|-
| סיישל
|
|
|-
| סנגל
|
|
|-
| צ'אד
|
|
|-
| קומורו
|
|
|-
| הרפובליקה של קונגו
|
|
|-
| הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
|
|
|-
| קמרון
|
|
|-
| קניה
| היחסים הדיפלומטיים בין המדינות כוננו בשנת 2003.

שתי המדינות חתמו על הסכמי שיתוף פעולה בתחומים: סחר, תעשייה, אנרגיה, תקשורת, תחבורה, בנייה, עבודה, תיירות וחקלאות. קטר תכשיר את הנהלת הנמל החדש שהוקם בקניה ותעסיק יותר מהגרים בענפי התחבורה והתעופה.

ישנם נתיבי ספנות ישירים ממומבסה לדוחה וטיסות ישירות מניירובי לדוחה.

בשנת 2011 הייצוא של קניה לקטר היה 53 מיליון שילינג קנייתי (580,000 דולר אמריקני) והייצוא של קטר לקניה הסתכם ב-1.01 מיליארד שילינג קנייתי (11 מיליון דולר אמריקאי). היצוא העיקרי של קניה לקטר הוא של מזון. היצוא העיקרי של קטר לקניה הוא של כימיקלים, דשנים, פלסטיק וריהוט. בחודש אפריל בשנת 2014, הנשיא הקנייתי אוהורו קניאטה נסע לביקור בקטר בו נפגש עם אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני. קטר היא המדינה הראשונה במפרץ הפרסי שקבעה אמנת כפל מס עם קניה.
|
*קניה מחזיקה שגרירות רשמית בדוחה - נפתחה ב-2010.
*[http://www.kenyaembassydoha.com/ השגרירות הקנייתית בדוחה]
|-
| רואנדה
|
|
|}

===אמריקה===
{| class="wikitable"
! מדינה
! פרטים
|-
| אורוגוואי
|-
| אל סלוודור
|-
| אנטיגואה וברבודה
|-
| אקוודור
| היחסים כוננו ב-20 ביוני בשנת 1975 לאחר שאקוודור הכירה בעצמאותה של קטר בשנת 1972. ב-15 בינואר בשנת 2012 נפתחת שגרירות אקוודור בדוחה. שתי המדינות חברות באופ"ק.

הפגישה בין שגריר קטר באקוודור ושר החוץ של אקוודור בנושא התיירות, [[פברואר 2013.]]
אקוודור וקטר משתפות פעולה בתחום התיירות. המדינות הסכימו על פתיחת קו חדש של קטר איירווייז מדוחה לקיטו. דבר שחוסך מאות דולרים ועד 10 שעות טיסה. עם הקו החדש, טיסה לאקוודור היא בין 20 ל-21 שעות.
|-
| ארגנטינה
| לרפובליקה הארגנטינאית ומדינת קטר היסטוריה רבת שנים של יחסים כלכליים פוריים וענפים.

ארגנטינה מחפשת תמיכה קטרית כדי להקים מסוף גז טבעי חדש. הסחר בין קטר לארגנטינה גדל ב-150% בין 2012 ל-2013 מ-1.46 מיליארד ריאל קטרי (400 מיליון דולר אמריקני), הסחר גדל ל-3.64 מיליארד ריאל קטרי (מיליארד דולר אמריקאי). ייצוא בולט מארגנטינה לקטר הוא מזון ומשקאות, שכן, הארגנטינאים ידועים כבשלנים טובים. הייצוא הבולט ביותר של קטר לארגנטינה הוא הגז הטבעי והנפט, שכן, קטר ידועה כארץ מלאה משאבי טבע וכוח כלכלי חזק.

[[אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני בפגישה עם נשיא ארגנטינה מאוריסיו מאקרי|ימין]]
לקטר ולארגנטינה אינטרסים משותפים רבים. ארגנטינה הכירה במדינת פלסטין בחסות קטר ומקבלת לשטחה פליטים סורים ופלסטינים אשר הגיעו לארגנטינה מסיבות הומניטריות שונות. נשיא ארגנטינה מאוריסיו מאקרי ואמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני מיודדים. נשיא ארגנטינה ציין במהלך פגישתו עם תמים בן חמד אאל ת'אני בשנת 2013 על תמיכתו בפתרון שתי מדינות לשני עמים. אמיר קטר הצהיר כי הוא מעוניין לפתח את היחסים עם ארגנטינה.

|-
| ארצות הברית
| ארצות הברית של אמריקה למדינת קטר הן בעלות ברית אסטרטגיות.

היחסים בין שתי המדינות התחממו מאז פתיחת השגרירות האמריקנית בדוחה במרץ 1973. שגריר ארצות הברית התושב הראשון הגיע ביולי 1974. קטר וארצות הברית הסכימו על יוזמות מדיניות אזורית מזרח תיכוניות שמטרתן הגדלת הביטחון במפרץ הפרסי. בין שתי המדינות גם קישורים כלכליים נרחבים. קטר פתחה גם מוסדות חינוך בינלאומיים בארצות הברית כדי לשרת את הצעירים הקטרים באתניות שלהם אשר גרים בארצות הברית. בשטחה של קטר מתקן צבאי אמריקאי.

החל משנת 1992, לקטר יש קשרים צבאיים קרובים עם ארצות הברית, וממוקם בה המטה המרכזי של הצבא במפרץ הפרסי ומרכז תפעול האוויר המשולב. נכון לשנת 2015, הבסיסים האמריקאים הבאים קיימים כיום:
* אל-חודייד אייר בייס
* אסליילה ארמי בייס
בשנת 2003, נסגר הבסיס האמריקני הגדול ביותר בקטר - בסיס חיל האוויר האמריקאי בדוחה.

בשנת 2014, ארצות הברית מכרה לקטר כלי נשק בשווי 11 מיליארד דולר אמריקני, כולל מסוקי AH-64 אפאצ'י ומסוקי קרב רבים. קטר גם הודיעה כי תשקיע במסוקים נוספים עבור 2.76 מיליארד דולר אמריקאי.

|-
| איי בהאמה
|-
| בוליביה
|-
| בליז
|-
| ברבדוס
|-
| ברזיל
|
היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה הפדרלית של ברזיל למדינת קטר כוננו בשנת 1974, כ-3 שנים לאחר קבלת העצמאות של קטר.

במהלך ביקור רשמי בקטר בפברואר בשנת 2005, שר החוץ סלסו אמורין עם אמיר קטר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני, הודיע שר החוץ כי הוא מתכנן לפתוח שגרירות ברזילאית בדוחה. ההחלטה יצאה לפועל ובאפריל באותה השנה השגרירות נפתחה והגיע שגריר תושב ברזילאי לקטר. הנשיאה של ברזיל, דילמה רוסף בירכה על העברת הכתר הקטרי לתמים בן חמד אאל ת'אני ביוני 2013.

קטר הייתה שותפת הסחר ה-43 בגודלה של ברזיל בשנת 2012. משנת 2007 עד שנת 2011 גדל הסחר עם ברזיל ב-435%, ממאתיים מיליון דולר אמריקני למיליארד דולר אמריקאי.
|-
| ג'מייקה
|-
| גואטמלה
|-
| גיאנה
|-
| גרנדה
|-
| דומיניקה
|-
| האיטי
|-
| הונדורס
|-
| הרפובליקה הדומיניקנית
|-
| ונצואלה
|-
| טרינידד וטובגו
|-
| מקסיקו
| היחסים הדיפלומטיים בין המדינות המקסיקניות המאוחדות לבין מדינת קטר כוננו ב-30 ביוני 1975, כ-4 שנים לאחר שקטר קיבלה את עצמאותה מהבריטים. מאז כינונם, היחסים תוחזקו ונוהלו בעיקר על ידי ארגונים בינלאומיים דוגמת האו"ם. רק במהלך השנים האחרונות שיתוף הפעולה בין המדינות הלך וגדל. בשנת 2014 קטר פתחה שגרירות במקסיקו סיטי. המחווה הייתה הדדית ובשנת 2015 נפתחה שגרירות חדשה בדוחה.

בחודש נובמבר בשנת 2015 נסע אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני לביקור במקסיקו, בו ביקר את נשיא מקסיקו אנריקה פניה נייטו וחתם בין היתר על כמה הסכמים דוגמת הסכם שירותי אוויר משותפים לשתי המדינות והסכמים נוספים בתחומי האנרגיה, התרבות והאומנות. בחודש ינואר בשנת 2016 נסע נשיא מקסיקו אנריקה פניה נייטו לקטר וביקר את אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני, בין היתר חתמו גם על הסכמים.

ב-2014 הסתכם הסחר השנתי הכולל בין שתי המדינות בסך של 284 מיליון דולרים אמריקאים. הייצוא של מקסיקו לקטר יכלול לרוב כלי תחבורה, מקררים ומשאיות. הייצוא של קטר למקסיקו יכלול לרוב סגסוגות אלומיניום וגז טבעי. קטר היא המייבאת ה-61 בגודלה למקסיקו ומקסיקו היא המייבאת ה-28 בגודלה לקטר.
* קטר מחזיקה שגרירות במקסיקו סיטי.
* מקסיקו מחזיקה שגרירות בדוחה.

|-
| ניקרגואה
|-
| סורינאם
|-
| סנט וינסנט והגרנדינים
|-
| סנט לוסיה
|-
| סנט קיטס ונוויס
|-
| פנמה
|-
| פרגוואי
|-
| פרו
|-
| צ'ילה
|-
| קובה
|-
| קולומביה
|-
| קוסטה ריקה
|-
| קנדה
| בין מדינת קטר לקנדה שוררים יחסים טובים. השגרירות של קטר נפתחה באוטווה בשנת 2011. דוגמאות טובה לשיתוף פעולה בין שתי המדינות הן הפעולות הצבאיות המשותפות שלהן במהלך מלחמת המפרץ ומלחמת האזרחים בלוב. היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו בשנת 1974.

המושל הכללי של קנדה, דייוויד ג'ונסטון ואשתו ביקרו בדוחה בשנת 2011, וכן משלחת פרלמנטרית בראשות יושב ראש הסנאט, נואל קינסלה ביקרה בקטר באותה שנה. בשנת 2012, שר החוץ הקנדי, ג'ון ביירד פתח את השגרירות הקנדית בדוחה וערך ביקור רשמי בשנת 2013.

בין קנדה לקטר התגלעה מחלוקת בשל הצעתה של קטר להעביר את הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית ממונטריאול לדוחה בשנת 2013. בחודש מאי אותה שנה חזרה בה קטר מהצעתה, ופרסמה הודעה בה היא אומרת כי "עשתה זאת כדי לשמור על הקרבה ההיסטורית והידידות בין שתי המדינות".
|}

===אוקיאניה===
{| class="wikitable"
! מדינה
! פרטים
|-
| אוסטרליה
| בין הקהילייה של אוסטרליה למדינת קטר מתקיימים יחסים דיפלומטים חלקיים. אוסטרליה לא מינתה שגריר תושב בקטר.

ב-2012 קטר פתחה שגרירות חדשה בקנברה שבטריטוריית הבירה האוסטרלית, ואוסטרליה, כמחווה, מינתה את שגרירה באיחוד האמירויות הערביות היושב בשגרירות באבו דאבי לשגרירה בקטר, בנוסף למשרתו. זו הייתה הפעם הראשונה שבה מינתה אוסטרליה שגריר לקטר.
|-
| איי מרשל
|-
| איי שלמה
|-
| ונואטו
|-
| טובאלו
|-
| טונגה
|-
| מיקרונזיה
|-
| נאורו
|-
| ניו זילנד
|-
| סמואה
|-
| פיג'י
|-
| פלאו
|-
| פפואה גינאה החדשה
|-
| קיריבטי
| היחסים בין מדינת קטר לרפובליקה של קיריבטי כוננו ב-29 במרץ בשנת 2016 בחתימה על הצהרה משותפת לכינון יחסים דיפלומטיים. ההצהרה המשותפת נחתמה על ידי הנציגה הקבועה של אמיר קטר לשגרירות באו"ם, שייח'ה עאליה אחמד בן סייף אאל ת'אני מטעם מדינת קטר, בזמן שהרפובליקה של קיריבטי שלחה את שגרירת האו"ם שלה מטואוריקה בארו לחתום על ההצהרה. החתימה התקיימה עקב הרצון של קיריבטי וקטר לשתף פעולה בנושאים כלכליים, פוליטיים, מסחריים, מדעיים ובתחומים טכנולוגיים ותרבותיים. כמו כן הוצהרו התנאים הללו ליחסים: "היחסים יכוננו על פי עקרונותיה של מגילת האומות המאוחדות ועל בסיס של דו-קיום בשלום, שוויון, כבוד הדדי עבור ריבונותה של האחרת ואי התערבות בנושאים פנימיים שלא קשורים למדינה השנייה. ההצהרה נחתמה במטה משלחת קטר לאו"ם ברובע מנהטן שבניו יורק סיטי.
|}
== המשבר הדיפלומטי (2017–2019) ==

המשבר הדיפלומטי של קטר החל כאשר ערב הסעודית, מצרים, איחוד האמירויות הערביות ובחריין ניתקו את כל יחסיהן הדיפלומטיים עם קטר ב-5 ביוני 2017. ניתוק היחסים כלל עזיבה מידית של שגרירי קטר את מדינות אלו ואיסור רשמי של המדינות על נסיעה לקטר - כל השוהים בה התבקשו לצאת משטחה בהקדם האפשרי. גם הסחר נאסר וכתוצאה מכך קטר נכנסה למשבר כלכלי קטן מכיוון שהסחר העיקרי של קטר הוא עם שתי מדינות: ערב הסעודית ומצרים, שכאמור ניתקו יחסיהן עם קטר. ארבע המדינות ניתקו את יחסיהן עם קטר בטענה שהיא מסייעת במימון ארגוני טרור כמו: חמאס, חזבאללה, הג'יהאד האסלאמי וכו', גם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ האשים את קטר האשמה זו.

לאחר ניתוק היחסים המוחלט והתמיהה הקטרית לניתוק היחסים ארבע המדינות הסוניות החלו בכתיבה של רשימת דרישות לקטר שלאחריהן הסחר יחודש והמשבר הדיפלומטי יסתיים, הרשימה הועברה לקטר בתיווך כווית. המדינות נתנו לקטר אולטימטום של עשרה ימים למלא אחר כל הדרישות, הכוללות גם תשלום "קנס" בסכום שלא צוין. קטר לא עמדה באולטימטום ואף חידשה יחסים עם איראן השיעית הקיצונית, המשבר רק הוחרף ומדינות רבות נוספות הורידו את דרג יחסיהן עם קטר (צ'אד, ירדן, ניז'ר) והטילו עליה סנקציות כמו סגירת משרדי אל ג'זירה בתחומן (ישראל, קומורו).

==נציגויות קטריות==
משימות דיפלומטיות של קטר
רשימת נציגויות קטריות:

==נציגויות בקטר==
מפת מדינות שלהן נציגות בקטר
שגרירות בדוחה:

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:קטר: פוליטיקה
קטר