כיבוש לבבות ומוחות

חייל ב[[צבא ארצות הברית מברך ילדים עיראקים בזמן סיור במהלך כיבוש עיראק ב-2009]]
כיבוש לבבות ומוחות הוא מושג המתבטא מדי פעם בפתרון מלחמה, התקוממות וסכסוכים אחרים, שבהם צד אחד מבקש לנצח לא על ידי שימוש בעליונות צבאית, אלא על ידי פניות רגשיות או אינטלקטואליות כדי להשפיע על תומכי הצד השני.
המונח "לבבות ומוחות" שימש לראשונה על ידי הגנרל הצרפתי הוברט ליאוטי .
השימוש במונח לבבות ומוחות בהתייחסות לשיטה של הצבת אוכלוסייה בלתי מעורבת, שימש לראשונה על ידי הגנרל הצרפתי והמנהל הקולוניאלי הוברט ליאוטי כחלק מהאסטרטגיה שלו להתמודד עם מרד הדגלים השחורים במהלך מסע טונקין ב-1895. <ref>Douglas Porch, "Bugeaud, Gallieni, Lyautey: The Development of French Colonial Warfare", in Makers of Modern Strategy: From Machiavelli to the Nuclear Age, ed Peter Paret (Princeton University Press, USA, 1986), 394.</ref> המונח יוחס גם לאסטרטגיה של ג'רלד טמפלר בתקופת מצב חירום במלאיה.<ref name=":0"></ref>

== שימושים ==
=== הממלכה המאוחדת ===
המונח שימש בתקופת מצב החירום המלאי על ידי הבריטים שהפעילו שיטות כדי לשמור על אמון המלאים ולהפחית את הנטייה לצדד בצבא השחרור הלאומי של מלאיה (MNLA), במקרה זה, על ידי מתן סיוע רפואי ומזון למלאים. שבטים ילידים. <ref></ref> <ref></ref> ג'רלד טמפלר הצהיר זמן קצר לאחר הגעתו למלאיה כי<ref>Kilcullen, David (2010). Counterinsurgency. Oxford University Press. p. 212.</ref>:

ביקורת שנמתחה נגד תפיסת ה"לבבות והמוחות" הבריטית הייתה ש"[יש הרבה דיבורים על מאבק למען "הלב והמוח" של המלזים, אבל רק ציות עיוור נדרש מהם". <ref>John Eber, Malaya's Freedom is Vital to Britain (1954), p. 14.</ref>

בתחילת שנות ה-90, ההיסטוריוגרפיה נתקלה בביקורת כלפי הנחת היסוד שבריטניה נשענת על אסטרטגיות "כיבוש לבבות ומוחות" במאבקה נגד מרידות. מבקרים זעקו כי הספרות ההיסטורית המסורתית נטתה להקטין או להסתיר את הרמה בה היה השימוש הבריטי בכוח צבאי. היסטוריונים כמו דייוויד פרנץ', אשלי ג'קסון, יו סטראצ'ן, פול דיקסון, אלכס מרשל, ברנדון פירס וקרוליין אלקינס הדגישו והחזירו למרכז הבמה את הטענות שהעלה במקור ניוזינגר לגבי השימוש הבריטי בכוח.<ref name=":3"></ref><ref name=":0" /><ref name=":1"></ref>

לדברי ההיסטוריונית קרוליין אלקינס, בריטניה הסתירה במכוון ובאופן מסודר מסמכים ועדויות המתעדות את השימוש באלימות על ידי כוחותיה.<ref></ref><ref name=":0" /> המסמכים שאותרו בקניה על ידי אלקינס הפכו לזירת הוכחה מכרעת בתביעות משפטיות שהוגשו נגד הממשל הבריטי בתום שנות ה-2000 ותחילת שנות ה-2010.<ref></ref> <ref></ref>

=== רוסיה ===
בהערכתו של יורי ז'וקוב, מדען המדינה מאוניברסיטת מישיגן, רוסיה נקטה מאז המהפכה הבולשביקית של 1917 במודל נגד התקוממות שניגודי בתכלית לגישת "כיבוש לבבות ומוחות". ז'וקוב מצביע על כך שלמרות התמודדות עם כישלונות קשים באפגניסטן ובמהלך מלחמת צ'צ'ניה הראשונה, לרוסיה יש מוניטין מהטובים ביותר במאבק נגד מרידות מודרניות.<ref></ref>

=== ארצות הברית ===
השימוש בביטוי "כיבוש לבבות ומוחות" בהקשר של ארצות הברית נראה כאילו הוא מושרש בציטוט מפיו של ג'ון אדמס, פטריוט מלחמת העצמאות והנשיא השני של ארצות הברית. במכתב מה-13 בפברואר 1818, אדמס כתב: "המהפכה בוצעה לפני תחילת המלחמה. המהפכה הייתה במוחם ובלבם של האנשים; שינוי ברגשות הדתיים של חובותיהם וחובותיהם... השינוי הרדיקלי הזה בעקרונות, בדעות, ברגשות ובחיבה של האנשים, היא המהפכה האמריקאית האמיתית." דבריו מדגישים את החשיבות של שינוי בתפיסות וברגשות של האוכלוסייה ככלי מרכזי להשגת מטרות פוליטיות וחברתיות.<ref></ref>במהלך מלחמת וייטנאם, ארצות הברית יזמה קמפיין שנקרא "לבבות ומוחות", בהשראת הנשיא לינדון ב. ג'ונסון. ג'ונסון עצמו השתמש בביטוי באחד מנאומיו המפורסמים ביותר, במפגש ארוחת ערב עם Texas Electric Cooperatives, Inc., ב-4 במאי 1965, שם הכריז: "אנחנו חייבים להיות מוכנים להילחם בווייטנאם, אבל הניצחון האולטימטיבי יהיה תלוי בלבם ובמוחם של האנשים שחיים בפועל שם בחוץ. בכך שאתה עוזר להביא להם תקווה וחשמל אתה גם מכה חשובה מאוד למען מטרת החופש בכל העולם". הקמפיין התמקד בניסיון לזכות בתמיכת האוכלוסייה המקומית דרך פרויקטים שיפוריים וסיוע הומניטרי, במטרה לסכל את התמיכה בוייטקונג.<ref></ref>

דרך אמריקאית נוספת להסתכל על המושג באה לידי ביטוי במשפט, "אם יש לך אותם בביצים, בלב ובמוח הם ילכו בעקבותיך". <ref></ref> <ref></ref>
== ראו גם ==
* הפרד ומשול
* לחימה בעצימות נמוכה
* פעולות צבאיות לא-מלחמתיות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מילים וביטויים באנגלית
קטגוריה:טקטיקה צבאית