אצטדיון בלומפילד

אצטדיון בלומפילד הוא אצטדיון כדורגל בתל אביב, בבעלות עיריית תל אביב-יפו ובניהול חברת "היכלי הספורט תל אביב-יפו". האצטדיון הוקם בשנת 1962 ועבר הרחבה בשנים 2016–2019, מכיל 29,400 מקומות ישיבה, ומהווה את מגרשן הביתי של קבוצות הכדורגל מכבי תל אביב, הפועל תל אביב ובני יהודה תל אביב. לעיתים מארח האצטדיון גם את משחקי נבחרת ישראל ומשחקי חצי גמר וגמר גביע המדינה.

==היסטוריה==
===אצטדיון באסה===
שורשיו של אצטדיון בלומפילד ב"אצטדיון באסה", אשר שימש קבוצה ערבית בשם שבאב אל עראב וכן את משטרת המנדט משנות ה-20 של המאה ה-20. האצטדיון נקרא כך מכיוון שבחורף הייתה נקווית באזור זה ביצה גדולה. לצד האצטדיון שכנה חורשת באסה, אשר לימים הפכה לגן כרונינגן הצמוד לאצטדיון עד היום.

לאחר שחרור יפו במלחמת העצמאות, החלו חברי בית"ר לשחק במגרש, ובו סודרו משחקי הכדורגל של קבוצות הנוער בתל אביב. בתחילת שנת 1949 הפקיד האפוטרופוס על נכסי נפקדים את המגרש בידיה של מועצת פועלי תל אביב, שהעניקה אותו לשימוש של הפועל תל אביב ומשחקי הנוער הועברו למגרש סומייל. אצטדיון זה נקרא גם "אצטדיון הפועל" ונוהל על ידי ההסתדרות במסגרת תנועת הספורט "הפועל". בשנים אלו שימש פעמים רבות עבור כינוס הפועל.
===הקמת אצטדיון בלומפילד===
אבן פינה לאצטדיון חדש הונחה בספטמבר 1960. בשנת 1962 הוקם אצטדיון חדש שהכיל 22,000 מקומות על שטח אצטדיון באסה, והיציעים של אצטדיון באסה הועברו למגרש בקריית שלום. המימון להקמת האצטדיון החדש הושג בעזרת תרומה של קרן האחים בלומפילד (ע"ש ברנרד ולואיס בלומפילד), ונקרא על שמם "אצטדיון הפועל על שם האחים בלומפילד".

אצטדיון בלומפילד נחנך ב־13 באוקטובר 1962 במשחק של הפועל תל אביב נגד שמשון תל אביב. חודשיים אחר כך, ב־12 בדצמבר 1962, התקיים לכבוד הקמת האצטדיון משחק חגיגי שבו שיחקה הפועל תל אביב נגד קבוצת ס.ק. אנסחדה מהולנד.

בשנת 1963 החלה גם מכבי תל אביב לארח חלק ממשחקיה באצטדיון בלומפילד, במקרים בהם היה צפי לקהל רב שאצטדיון המכביה לא יכול היה להכיל, ובשנת 1969 עברה הקבוצה לארח את משחקיה באצטדיון בלומפילד באופן קבוע. החל מאמצע שנות ה-80 שימש לרוב אצטדיון רמת גן כמגרשה הביתי, ובשנת 2000 חזרה הקבוצה לבלומפילד. קבוצת בני יהודה תל אביב, אשר שיחקה באצטדיון בלומפילד מספר עונות בשנות ה-60, הפכה את האצטדיון למגרשה הביתי בשנים 2024-2004, לאחר שאצטדיון שכונת התקווה נמצא על ידי הנהלת הקבוצה לא ראוי לארח את משחקיה. כמו כן שימש בלומפילד בעבר כאצטדיון ביתי לקבוצות נוספות מתל אביב: בית"ר תל אביב, שמשון תל אביב ומכבי יפו.

בשנת 1964 לקח האצטדיון חלק באירוח משחקי גביע אסיה 1964 שנערכה בישראל.

בשנת 1986 שודר מהאצטדיון שידור החי הראשון בטלוויזיה הישראלית בהפקת הערוץ הראשון, כערוץ יחיד ששידר עד כה בתקצירים את משחקי הליגה. המשחק היה במחזור האחרון, ובו זכתה באליפות הפועל תל אביב לאחר ניצחון על מכבי חיפה בתוצאה 1-0 בשער שהובקע בדקות הסיום. את המשחק שידר יורם ארבל.

בשנת 1993 עבר האצטדיון שיפוץ שבו הוחלף הדשא והותקן גג מעל יציעים 1, 2 ו-13.

במשך השנים האצטדיון היה בחזקת חברת "בצר" של ההסתדרות וחברת העובדים, ועם מכירת קבוצת הפועל תל אביב למשקיעים פרטיים, המשיך האצטדיון להיות בניהולה.

===מעבר לבעלות העירייה ושיפוץ האצטדיון===
במרץ 1999 הסתיימה תקופת החכירה של האצטדיון לחברת "בצר", והאצטדיון עבר לבעלות עיריית תל אביב-יפו ולניהול בידי חברת "היכלי הספורט תל אביב-יפו" העירונית. אחר כך הגישה חברת "בצר" תביעה נגד העירייה בדרישה לפיצוי כספי על ההשקעות שביצעה באצטדיון במהלך השנים.

עם העברת הבעלות לעירייה הציג מהנדס העיר ישראל גודוביץ, בדצמבר 1999, תוכנית להרחבת ההאצטדיון ל-29,500 מושבים והוספת שטחים מסחריים לצורך מימון הפרויקט. התוכנית כללה הקמת שני יציעים נוספים מעל היציעים הקיימים. ששני היציעים יכילו 11,500 מקומות ישיבה ובנוסף ל-18,000 מקומות הישיבה הקיימים שהיו אז, כך שהוא יכיל אצטדיון בלומפילד 29,500 מושבים.

קשיים באישור ומימון התוכנית הביאו לביטול תוכנית ההרחבה של גודוביץ, במקום זאת השקיעה חברת "היכלי הספורט" 20 מיליון שקל בשיפוץ האצטדיון, בשנים 2000–2002, במסגרתו הוסרו הגדרות שהקיפו את המגרש והפרידו בינו לבין היציעים, וכן הותקנו מושבים בכל היציעים, מה שהקטין את תכולתם ל-15,700 מקומות ישיבה. בנוסף הודיעה החברה, בדצמבר 2002, כי יוקם אצטדיון חדש במקום בלומפילד שיוקם במתחם מגרש האימונים של מכבי תל אביב בקרית שלום, תוך עשר שנים. ההשקעה באצטדיון, שיכיל כ-30 אלף מקומות ישיבה, הוערכה ביותר מ-300 מיליון שקל והמימון להקמתו היה אמור להגיע בעיקר ממכירת הקרקע של מתחם בלומפילד.

בקיץ 2008 החל שיפוץ נרחב בשערים 2, 4-5 ו-7, בו הוחלפו המושבים בכיסאות פלסטיק מתקפלים, נוספו תאורה ומעקות בטיחות, ומספר המקומות הוגדל על ידי הוצאת המזנונים מתחומי היציעים. בקיץ 2009 עברו שערים 8 ו-13 את התהליך, בקיץ 2010 עברו שערים 10–11 את התהליך בו הוחלפו המושבים בכיסאות פלסטיק מתקפלים.

בספטמבר 2010, לקראת השתתפותה של הפועל תל אביב בשלב הבתים בליגת האלופות, הוענק לאצטדיון דירוג "קטגוריה 4" לפי דירוג האצטדיונים של אופ"א. ב-29 בספטמבר אירח האצטדיון לראשונה משחק במסגרת ליגת האלופות, בו הפסידה הפועל תל אביב 1–3 לאולימפיק ליון הצרפתית. באוגוסט 2011 הוצגה תוכנית צנועה להרחבת האצטדיון לכ-18 אלף מושבים.

במהלך יולי ואוגוסט 2012 הוחלפו כל תשתיות המים, הביוב והחשמל באצטדיון, בוצעו תיקוני הבטיחות הנדרשים על ידי אופ"א ומשרד התמ"ת, הכולל הגבהת מעבר לרכב חירום בשער 10–11, בעלות של כ-21 מיליון שקל. בעקבות כל השיפוצים, הכוללים את הכניסות המורחבות לשערים 7 ו-8, הוקטנה תכולת האצטדיון ל-14,413 מקומות ישיבה.

במאי 2013 הוחלף לוח התוצאות והותקן במקומו לוח חדש בשטח של 60 מ"ר. ביוני 2013 לקח האצטדיון חלק באירוח משחקי אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 שנערכה בישראל.

===הרחבת האצטדיון===
באוקטובר 2013, הודיעה העירייה כי אצטדיון בלומפילד ישופץ ויורחב החל מ-2014, לכ-25 אלף מושבים, שבנוסף ייבנו בשטח המבנה אזורי מסחר ובתי קפה. העלות המשוערת של העבודות הוערכה ב-150 מיליון שקלים. לבסוף הוחלט על תוכנית גדולה יותר שכוללת הריסה של חלק מהיציעים, ובניה על פי תכנון חדש. עבודות ההריסה החלו באוגוסט 2016. עם תחילת העבודות הוחלט לא לקרות את רוב האצטדיון, בכדי לחסוך בעלויות, שהוערכו אז בכ-275 מיליון שקל.

במסגרת הפרויקט כל המבנים הישנים שמתחת ליציעים נהרסו. ביציעים הנותרים נעשתה עבודה מסיבית של שיקום בטונים. הבניה החדשה הגדילה את תכולת האצטדיון ל-29,400 מושבים. כל מרכיבי המבנה, החזיתות, מתחם חדרי ההלבשה, אולמות VIP, תאי הצפייה, חדרי חפ"ק ובקרה, שטחי שירות, משרדים, שטחים לתקשורת, עמדות צילום, מזנונים, שירותים וכו' - כל אלה נבנו על פי תכנון חדש. כל מרכיבי התכנון החדש תואמים את הנחיות אופ"א. כך גם הדשא הוחלף בדשא היברידי. עלות פרויקט הבנייה מחדש עלתה לבסוף כ-500 מיליון שקל. במסגרת הרחבת האצטדיון לא נוספו מקומות חניה נוספים, וזאת על מנת לעודד את האוהדים להגיע באמצעי תחבורה בני קיימא, כגון תחבורה ציבורית ובעתיד הקו האדום של הרכבת הקלה.

אצטדיון בלומפילד המחודש נפתח ב-25 באוגוסט 2019 עם פתיחת עונת 2019/20, במשחק בו אירחה בני יהודה תל אביב את עירוני קריית שמונה. בנובמבר 2019 אירח אצטדיון בלומפילד את משחק הידידות בין נבחרת ארגנטינה ונבחרת אורוגוואי.

במהלך שנת 2020, בעקבות איסור כניסת קהל למשחקים בגלל מגפת הקורונה בישראל, הושלמו עבודות החיפוי של החזיתות.

ב-25 במרץ 2021 חזר האצטדיון לארח חלק ממשחקי נבחרת ישראל, שאירח את המשחק נגד נבחרת דנמרק במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

האצטדיון אירח את הסופר קאפ הצרפתי של עונת 2021 ועונת 2022.

ב-2023 פרסמה עיריית תל אביב-יפו מכרז בחיפוש אחר ספונסר לאצטדיון בלומפילד.

ב-18 באוגוסט 2023 נפתחה תחנת אצטדיון בלומפילד בקו האדום של הרכבת הקלה בתל אביב הממוקמת מדרום-מערב לאצטדיון.

==יציעים==
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
! שער
! כניסה
! גוש
! מספר מושבים
! הערות
|-
| VIP/1
| 24-27
| 204-206, 304-306, 404-406
| 1,316
| יציע מקורה המורכב מ"יציע הזהב" (גושים 204–206) המכיל 470 מקומות, "יציע הפלטינום" (גושים 304–306) המכיל 458 מקומות, "תאי צפייה" (BOX 1-10) המכילים 150 מקומות ו"יציע העיתונאים" (גושים 404–406) המכיל 238 מקומות
|-
| 2
| 28-30
| 207-209, 307-310
| 3,130
| יציע מקורה בחלקו הכולל את "יציע הכסף" המערבי (גושים 207–209). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה
|-
| 4/5
| 41-48
| 214-217, 311-318
| 4,842
| במשחקי הפועל זהו יציע עידוד בו פועל ארגון האוהדים "אולטראס הפועל". במשחקי מכבי זהו יציע לאוהדי הקבוצה היריבה
|-
| 7
| 71-74
| 221-224, 319-324, 419-424
| 5,338
| יציע בעל שני מפלסים הכולל את "יציע הכסף" המזרחי (גושים 221–224). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה
|-
| 7/8
| 75-76
| 225, 325, 425
| 1,130
| יציע בעל שני מפלסים הכולל את "יציע הכסף" המזרחי (גוש 225). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה
|-
| 8
| 77-80
| 226-229, 326-331, 426-431
| 5,342
| יציע בעל שני מפלסים הכולל את "יציע הכסף" המזרחי (גושים 226–229). במשחקי מכבי והפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה
|-
| 10/11
| 101-108
| 233-236, 332-339
| 4,861
| במשחקי מכבי זהו יציע עידוד בו פועל ארגון האוהדים "מכבי פנאטיקס". במשחקי הפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה היריבה
|-
| 13
| 21-23
| 201-203, 300-303
| 3,149
| יציע מקורה בחלקו הכולל את "יציע הכסף" המערבי (גושים 201–203). במשחקי מכבי זהו יציע לאוהדי הקבוצה. בחלק ממשחקי הפועל זהו יציע לאוהדי הקבוצה היריבה
|-
|}

==משחקים בין-לאומיים באצטדיון ==
{| class="wikitable sortable"
|-
! תאריך !! המשחק !! תוצאה !! מסגרת !! מספר צופים
|-
| 29 במאי 1964 || ישראל – הודו || align=center | 2–0 || גביע אסיה בכדורגל 1964 || align=center | 22,000
|-
| 2 ביוני 1964 || הודו – הונג קונג || align=center | 3–1 || גביע אסיה בכדורגל 1964 || align=center | 5,000
|-
| 17 במרץ 1968 || ישראל – סרי לנקה || align=center | 7–0 || מוקדמות אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) || align=center | 14,000
|-
| 22 במרץ 1968 || ישראל – סרי לנקה || align=center | 4–0 || מוקדמות אולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) || align=center | 10,000
|-
| 28 במרץ 1979 || ישראל – בלגיה || align=center | 0–2 || מוקדמות אולימפיאדת מוסקבה (1980) || align=center | 17,000
|-
| 30 באוקטובר 1983 || ישראל – פורטוגל || align=center | 1–0 || מוקדמות אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) || align=center | 8,000
|-
| 20 בנובמבר 1983 || ישראל – גרמניה || align=center | 0–1 || מוקדמות אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) || align=center | 17,000
|-
| 11 באוקטובר 1995 || ישראל – אזרבייג'ן || align=center | 2–0 || מוקדמות יורו 1996 || align=center | 7,000
|-
| 26 במרץ 2011 || ישראל – לטביה || align=center | 2–1 || מוקדמות יורו 2012 || align=center | 10,801
|-
| 29 במרץ 2011 || ישראל – גאורגיה || align=center | 1–0 || מוקדמות יורו 2012 || align=center | 13,716
|-
| 2 בספטמבר 2011 || ישראל – יוון || align=center | 0–1 || מוקדמות יורו 2012 || align=center | 13,100
|-
| 25 במרץ 2021 || ישראל – דנמרק || align=center | 0–2 || מוקדמות מונדיאל 2022 || align=center | 5,000
|-
| 28 במרץ 2021 || ישראל – סקוטלנד || align=center | 1–1 || מוקדמות מונדיאל 2022 || align=center | 5,000
|-
| 24 בספטמבר 2022 || ישראל – אלבניה || align=center | 2–1|| ליגת האומות 2022/2023 || align=center |29,200
|-
| 25 במרץ 2023 || ישראל – קוסובו || align=center | 1–1|| מוקדמות יורו 2024 || align=center |28,935
|-
| 12 בספטמבר 2023 || ישראל – בלארוס || align=center | 1–0|| מוקדמות יורו 2024 || align=center |28,435
|-
|}

==משחקי גמר באצטדיון==
{| class="wikitable"
|+
!תאריך
!המשחק
!תוצאה
!מסגרת
!מספר צופים
|-
|30 בספטמבר 1964
|מכבי תל אביב – הפועל חיפה
|align=center | 1–1
| rowspan="2" |גביע המדינה 1963/1964
|align=center | 20,000
|-
|10 בנובמבר 1964
|מכבי תל אביב – הפועל חיפה
|align=center | 1–1
|align=center | 12,000
|-
|29 ביוני 1965
|מכבי תל אביב – בני יהודה
|align=center | 2–1
|גביע המדינה 1964/1965
|align=center | 20,000
|-
|8 ביוני 1966
|הפועל חיפה – שמשון תל אביב
|align=center | 2–1
|גביע המדינה 1965/1966
|align=center | 13,000
|-
|1 בנובמבר 1967
|מכבי תל אביב – הפועל תל אביב
|align=center | 2–1
|גביע המדינה 1966/1967
|align=center | 20,000
|-
|12 ביוני 1968
|הפועל פתח תקווה – בני יהודה
|align=center | 0–1
|גביע המדינה 1967/1968
|align=center | 20,000
|-
|26 באוקטובר 1968
|הפועל פתח תקווה – מכבי חיפה
|align=center | 4–1
|גביע ה-20
|align=center | 7,000
|-
|25 ביוני 1969
|הכח מכבי רמת גן – מכבי שעריים
|align=center | 1–0
|גביע המדינה 1968/1969
|align=center | 10,000
|-
|7 באוקטובר 1970
|מכבי תל אביב – מכבי נתניה
|align=center | 2–1
|גביע המדינה 1969/1970
|align=center | 22,000
|-
|16 ביוני 1971
|מכבי חיפה – הכח מכבי רמת גן
|align=center | 1–2
|גביע המדינה 1970/1971
|align=center | 18,000
|-
|26 בספטמבר 1972
|הפועל תל אביב – הפועל ירושלים
|align=center | 1–0
|גביע המדינה 1971/1972
|align=center | 20,000
|-
|20 ביוני 1973
|הכח מכבי רמת גן – הפועל ירושלים
|align=center | 0–2
|גביע המדינה 1972/1973
|align=center | 18,000
|-
|12 ביוני 1974
|הפועל פתח תקווה – הפועל חיפה
|align=center | 0–1
|גביע המדינה 1973/1974
|align=center | 15,000
|-
|14 במאי 1975
|הפועל כפר סבא – בית"ר ירושלים
|align=center | 3–1
|גביע המדינה 1974/1975
|align=center | 18,000
|-
|13 בספטמבר 1983
|מכבי נתניה – הפועל באר שבע
|align=center | 3–2
|גביע ליליאן 1983
|align=center | 3,500
|-
|28 בינואר 1992
|בני יהודה – מכבי תל אביב
|align=center | 2–1
|גביע הטוטו 1991/1992
|align=center | 7,000
|-
|28 במאי 1996
|מכבי תל אביב – עירוני ראשון לציון
|align=center | 4–1
|גביע המדינה 1995/1996
|align=center | 15,000
|-
|13 ביולי 2020
|הפועל באר שבע – מכבי פתח תקווה
|align=center | 2–0
|גביע המדינה 2019/2020
|align=center | 0
|-
|2 ביוני 2021
|מכבי תל אביב – הפועל תל אביב
|align=center | 2–1
|גביע המדינה 2020/2021
|align=center | 29,000
|-
|30 במאי 2024
|מכבי פתח תקווה – הפועל באר שבע
|align=center | 1–0
|גביע המדינה 2023/2024
|align=center | 29,420
|}

==שימושים נוספים==
בנוסף לשימוש בעת אירועי ספורט, באצטדיון נערכו הופעות של אומנים בינלאומיים שונים, ובהם פיל קולינס, ריהאנה, סקורפיונז, בלאק אייד פיז, ברברה סטרייסנד, אנדראה בוצ'לי, פיקסיז וסאונדגארדן.

ב-5 במרץ 2021, לאחר הפסקת הפעילות עקב הקורונה, נפתח האצטדיון להופעתו של הזמר עברי לידר, רק לעיני 500 איש, לפי תקנות הקורונה. בימים שלאחריו הופיעו אומנים ישראליים נוספים: שלום חנוך, ירדנה ארזי, דיקלה ואיל גולן.

==תחבורה==
האצטדיון ממוקם במיקום מרכזי ליד צירים ראשיים בדרום העיר: רחוב שלבים, דרך בן צבי ודרך קיבוץ גלויות המקשרים את האצטדיון לנתיבי איילון, כביש 44 וכביש 1. בקרבת האצטדיון שלושה חניונים, מזרחית לגן כרונינגן נמצא ״חניון בלומפילד״ המכיל כ-250 מקומות חנייה, צפונית לאצטדיון נמצא ״חניון אמץ״ המכיל כ-40 מקומות חנייה וברחוב שארית ישראל נמצא ״חניון גבעת הזיתים״ המכיל כ-145 מקומות חנייה. בנוסף ברחוב התקומה בצידו המערבי של האצטדיון קיימת חניית VIP.

מבחינת תחבורה ציבורית, האצטדיון ממוקם ליד תחנת אצטדיון בלומפילד שהיא תחנת רכבת קלה של הקו האדום שעובר בשדרות ירושלים, מרחק הליכה מיציעי האצטדיון. ליד האצטדיון ברחוב שלבים יש קווי אוטובוסים רבים: 1, 25, 40, 42, 46, 125 ו-142 של חברת דן, קווים 83 ו-88 של חברת אגד וכן קו 15 של חברת מטרופולין.

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="200">
קובץ:Bloomfield Stadium, January 2022 - 29 (cropped).jpg|אצטדיון בלומפילד, 2022
קובץ:Bloomfield stadium out.jpg|אצטדיון בלומפילד מבחוץ
קובץ:Hapoel Bloomfield 2019 c.jpg|אצטדיון בלומפילד במשחק של הפועל תל אביב
קובץ:בלומפילד 2019 - מושבים א.jpg|אצטדיון בלומפילד מבפנים
קובץ:Maccabi Fans Gate 11 Bloomfield Stadium.jpg|אצטדיון בלומפילד במשחק של מכבי תל אביב
קובץ:Bloomfield Stadium Maccabi 2019 2.jpg|אצטדיון בלומפילד מבפנים
קובץ:New Bloomfield Panorama.jpeg|תמונה פנורמית של האצטדיון
קובץ:Bloomfield Stadium21.jpg|אצטדיון בלומפילד לפני ההרחבה, מבפנים
קובץ:Bloomfield stadium.jpg|אצטדיון בלומפילד לפני ההרחבה, ממבט על
קובץ:Flickr - Government Press Office (GPO) - Bloomfield Stadium Opener.jpg|המשחק בו נחנך האצטדיון בשנת 1962
</gallery>

==ראו גם==
* אצטדיוני כדורגל בישראל
* הדרבי של תל אביב (כדורגל)
* כדורגל בישראל

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.stadiumdb.com/stadiums/isr/bloomfield_stadium אצטדיון בלומפילד באתר StadiumDB]

==הערות שוליים==

בלומפילד
קטגוריה:תל אביב-יפו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מכבי תל אביב (כדורגל)
קטגוריה:הפועל תל אביב (כדורגל)
קטגוריה:יפו: מבנים
קטגוריה:יפו: ספורט
קטגוריה:ההסתדרות הכללית: מבנים
קטגוריה:הנצחת האחים בלומפילד
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגל