OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בית הכנסת הגדול של צ'רנוביץ

בית הכנסת הגדול של צ'רנוביץ היה בית הכנסת הראשי של היהודים האורתודוקסים בצ'רנוביץ.

==היסטוריה==
בנייתו של בית הכנסת הגדול התחילה בשנות ה-20 של המאה ה-19 והסתיימה ב-1853. לאחר בנייתו של בית הכנסת הכוראלי בעיר, עברה האוכלוסייה הליברלית יותר להתפלל שם, ובית הכנסת הגדול הפך בית כנסת אורתודוקסי-שמרני בעיקרו. לאחר מלחמת העולם השנייה הוסב מבנה בית הכנסת למפעל לייצור רהיטים.

==אדריכלות==

מבנה בית הכנסת נבנה בסגנון נאו-קלאסי.

==ראו גם==
* בית הכנסת בית תפילה בנימין
* בית הכנסת קורן

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:צ'רנוביץ: בתי כנסת
בית הכנסת בית תפילה בנימין

בית הכנסת "בית תפילה בנימין" הוא בית כנסת בצ'רנוביץ.

==היסטוריה==
בית הכנסת נבנה ב-1923. ב-1938, שעה שצ'רנוביץ הייתה נתונה לשלטון ממלכת רומניה, הונח בכניסה לבית הכנסת לוח זיכרון בגרמנית שנכתב באלפבית עברי. בין 1959 ל-2012 היה זה בית הכנסת הפעיל היחיד בצ'רנוביץ, עד לפתיחתו המחודשת של בית הכנסת קורן בעיר.

==ראו גם==
* בית הכנסת הכוראלי של צ'רנוביץ
* בית הכנסת הגדול של צ'רנוביץ

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:צ'רנוביץ: בתי כנסת
אוניברסיטת קיסקייה

אוניברסיטת קיסקייה (בצרפתית: Université Quisqueya) היא אוניברסיטה פרטית, הממוקמת בבירת האיטי, פורט-או-פרנס. היא נוסדה בשנת 1988.<ref name=":0"></ref> הרקטור כיום הוא ג'קי לומארק.

מייסד האוניברסיטה הוא ז'אק אדוארד אלכסיס, שהיה גם הרקטור הראשון של האוניברסיטה, בין השנים 1990–1995, ולימים היה ראש ממשלת האיטי.<ref name=":0" /> האוניברסיטה נחשבת לאוניברסיטה הפרטית הטובה והמובילה ביותר בהאיטי.

== אטימולוגיה ==
קיסקייה, שפירושו "דבר נהדר" או "ארץ גדולה", הוא אחד משמותיו הקודמים של האי היספניולה, הכולל את האיטי ואת הרפובליקה הדומיניקנית.

== היסטוריה ==
האוניברסיטה הוקמה בשנת 1988, על ידי ז'אק אדוארד אלכסיס, לימים ראש ממשלת האיטי. אלכסיס היה גם הרקטור הראשון של האוניברסיטה, בין 1990 ל-1995.<ref name=":0" />

מאז 1993, האוניברסיטה מנוהלת על ידי קרן Educat-uniQ. המוסד הצליח להתגבר על כל האסונות הפוליטיים והטבעיים איתם התמודד, וזכה למוניטין של האוניברסיטה הפרטית המובילה בהאיטי.

למרות ההשפעות של רעידת האדמה בשנת 2010, כאשר מספר הסטודנטים צנח ל-721, עד שנת 2015 גדלו ההרשמות למספר שיא של 3,500 סטודנטים.

בשנת 2011, נוסד המרכז ליזמות וחדשנות באוניברסיטה. המרכז נתמך בתחילה על ידי קרן קלינטון בוש האיטי.

== סקירה ==
האוניברסיטה אינה בעלת שייכות פוליטית או דתית. המוטו של האוניברסיטה הוא "Hominis beneficio cognoscere et agere", ובתרגום לעברית: "ידע ופעולה לשירות האנושות".

באוניברסיטה ישנם שישה תחומי לימוד עיקריים: חקלאות וסביבה, ניהול וכלכלה, הנדסה ואדריכלות, משפטים ומדעי המדינה וחינוך ומדעי הבריאות. האוניברסיטה מציעה תארים ראשונים ותארים שניים. האוניברסיטה מקדמת במיוחד יזמות ופיתוח כלכלי.

ישנם כ-360 עובדי הוראה באוניברסיטה ומעל 3500 סטודנטים.

== בוגרים מפורסמים ==
* ז'ובנל מואיז, נשיא האיטי שנרצח ב-7 ביולי 2021.<ref name=":1"></ref><ref name=":6"></ref>.
* מרטין מואיז, רעייתו של ז'ובנל מואיז.
* אריאל אנרי, ראש ממשלת האיטי ונשיאה בפועל.

==ראו גם==
* האוניברסיטה האמריקאית של הקריביים

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

*
בית הכנסת קורן

בית הכנסת קוֹרְן הוא אחד משני בתי הכנסת הפעילים בצ'רנוביץ, נוסף על בית הכנסת בית תפילה בנימין.

==היסטוריה==
בית הכנסת נבנה ב-1900 לערך. לאחר מלחמת העולם השנייה נסגר בית הכנסת ומבנהו הוסב לבניין משרדים. הבניין שופץ ביוזמת בית חב"ד המקומי בין 2004 ל-2011, וחנך את שעריו מחדש ב-2012.

==ראו גם==
* בית הכנסת הכוראלי של צ'רנוביץ
* בית הכנסת הגדול של צ'רנוביץ

==הערות שוליים==

קורן
איימי מיינזר

איימי מיינזר (באנגלית: Amy Mainzer; נולדה ב-2 בינואר 1974) היא אסטרונומית אמריקאית, המתמחה במכשור אסטרופיזי ובאסטרונומיה בתחום האינפרא אדום. היא סגנית מדען הפרויקט של סייר הסקר האינפרא-אדום הרחב והחוקרת הראשית של פרויקט NEOWISE לחקר כוכבי לכת מינוריים <ref></ref> ואת המשימה המוצעת של מצלמת טלסקופ חלל של אובייקטים קרובי ארץ.

== ביוגרפיה ==
מיינזר היא בוגרת תואר ראשון בפיזיקה מאוניברסיטת סטנפורד בהצטיינות (1996), תואר שני באסטרונומיה מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה (2000), ותואר דוקטור באסטרונומיה מאוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס (2003).

תחומי המחקר שלה כוללים אסטרואידים, ננסים חומים, אטמוספירות של פלנטות, דיסקיות שברים, היווצרות כוכבים ותכנון ובנייה של מכשור חדש מבוסס קרקע וחלל.<ref name="JPL"></ref>

היא מופיעה במספר פרקים בסדרה "היקום" בערוץ ההיסטוריה .<ref name="CBS"></ref> היא מופיעה גם בסרט התיעודי "Stellar Cartography: On Earth" שנכלל במהדורת הווידאו הביתית של "מסע בין כוכבים: דורות" (מרץ 2010). מיינזר מופיעה גם בסרט התיעודי משנת 2016 על חייו של לנרד נימוי וההשפעה של ספוק על התרבות הפופולרית בשם "למען אהבת ספוק", שביים בנו של לנרד נימוי, אדם נימוי. החל מחורף 2016 היא משמשת כיועצת המדעית והמארחת את המעברים בשידור חי בסדרת הטלוויזיה !Ready Jet Go בערוץ PBS Kids. <ref></ref>

== פרסים ותוארי כבוד ==
* מלגת מחקר לתארים מתקדמים של הקרן הלאומית למדע (1996–1999)
* מלגת תוכנית מחקר לסטודנטים של נאס"א (2001–2003)
* פרס לב אלן למצוינות (2010)
* המדליה להישגים יוצאי דופן של נאס"א (2011)
* המדליה להישגים מדעיים יוצאי דופן של נאס"א (2012)
* פרסי הישגים קבוצתיים רבים עבור טלסקופי החלל: שפיצר, WISE, NEOWISE<ref></ref>

=== אסטרואיד על שמה ===
האסטרואיד 234750 Amymainzer, שהתגלה על ידי אסטרונומים של תוכנית ה-NEAT במצפה הכוכבים פאלומר בשנת 2002, נקרא על שמה.<ref name="MPC-object"></ref> naming citation הרשמי לשמות התפרסם על ידי מרכז כוכבי לכת מינוריים (Minor Planet Center) ב -26 ביולי 2010 ().<ref name="MPC-Circulars-Archive"></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* Amy Mainzer at IMDb
* [https://www.lpl.arizona.edu/faculty/amy-mainzer Amy Mainzer] at the [https://www.lpl.arizona.edu Lunar and Planetary Laboratory]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:אסטרונומיות אמריקאיות
קטגוריה:מדענים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:אסטרונומים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:נשים זוכות פרסים: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1974
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1974
הר הובס (אנטארקטיקה)

הר הובס (באנגלית: Mount Hobbs) הוא הר בגבעות ויליאמס, ברכס נפטון, בהרי פנסקולה, בארץ המלכה אליזבת שבאנטארקטיקה.

ההר, שגובהו 1,135 מטרים מעל פני הים;
הר הובס הוא ההר ה-2,035 בגובהו באנטארקטיקה, הוא הפסגה הגבוהה ביותר בגבעות ויליאמס.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי ההר ===

ההר מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1956–1966.

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

ההר נקרא על שמו של ג'יימס ו. הובס (James W. Hobbs), לוטננט זוטר בצי ארצות הברית, ששירת בתחנת אלזוורת' בחורף האנטארקטי של 1958.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Claus-Dieter Hillenbrand, Michael J. Bentley, Travis D. Stolldorf, Andrew S. Hein, Gerhard Kuhn, Alastair G.C. Graham, Christopher J. Fogwill, Yngve Kristoffersen, James. A. Smith, John B. Anderson, Robert D. Larter, Martin Melles, Dominic A. Hodgson, Robert Mulvaney, David E. Sugden, [https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0277379113002850 Reconstruction of changes in the Weddell Sea sector of the Antarctic Ice Sheet since the Last Glacial Maximum], Quaternary Science Reviews, Volume 100, 2014, Pages 111-136, ISSN 0277-3791, https://doi.org/10.1016/j.quascirev.2013.07.020.</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:6828 הר הובס] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=109332 הר הובס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=6442&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר הובס] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://peakery.com/mount-hobbs-antarctica/ הר הובס] באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים)

== הערות שוליים ==

הובס
הובס
שוואבית

שוואבית (בגרמנית: Schwäbisch) היא כינוי לניב הגרמני המדובר באזור שוואביה שבגרמניה. הלהג מדובר במדינת באדן-וירטמברג ובבירתה שטוטגרט, החופפים לאזור שוואביה ההיסטורית. השוואבית היא חלק מקבוצת ניבים גרמניים קרובים בשם אלמאנית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שפות גרמאניות עיליות
בהבנגר

בהבנגר (בגוג'ראטית: ભાવનગર) היא עיר מרכזית במחוז בהבנגר באזור סאורשטרה בחצי האי קתיאוואר במדינת גוג'ראט שבהודו. עד לאיחודה לתוך הודו, הייתה העיר בירת מדינת בהבנגר וכיום היא המרכז המנהלי של מחוז בהבנגר.

העיר קרויה על שם באוסינג'י (Bhavsinhji) (1703–1764), מושל סאורשטרה, שייסד את העיר ב-1723.

בהבנגר שוכנת 19 קילומטרים בלבד מבירת המדינה, גנדינגאר, ממערב למפרץ ח'אמבאת . בשל מימיו הנמוכים, כתוצאה מסחף, של הנמל בבהבנגר, הוא מתאים רק לספינות קטנות יחסית והדבר קבע את עיסוקה המסחרי של העיר לתעשיות קלות בעיקר.

נכון ל-2011 עמדה אוכלוסיית העיר על 643,365 איש והיא אחת מהערים המאוכלסות במדינת גוג'ראט.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:גוג'ראט: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1723
בית הקברות היהודי בצ'רנוביץ

בית הקברות היהודי בצ'רנוביץ הוא בית קברות, שנוסד בצ'רנוביץ ב-1866.

==היסטוריה==
בית הקברות נחנך ב-1866, לאחר שזה החליף בית עלמין יהודי ישן יותר, שנחנך ב-1770. עד שנת 2008 היה בית הקברות מוזנח והצומח בו גדל פרא. בשנת 2008 החלו פעולות שיקום לא רשמיות בבית הקברות על ידי שתי קבוצות מאוקראינה ומגרמניה, בנוסף התארגנה קבוצה מבין הצאצאים של הקבורים בבית הקברות במטרה לשקם אותו.<ref></ref> בין הקבורים בבית הקברות ראש העיר לשעבר אדוארד רייס, הסופר אליעזר שטיינברג וחבר הפרלמנט האוסטרי בנו שטראוכר.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהדות צ'רנוביץ
קטגוריה:אירופה: בתי קברות יהודיים
צ'רנוביץ
קטגוריה:צ'רנוביץ: מבני דת
הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות

סמליל הפורום השישי
הפורום הגלובלי למאבק באנטישמיות הוא כנס בינלאומי של משרד החוץ להערכת מצב האנטישמיות בעולם וגיבוש דרכי פעולה ציבוריות וממשלתיות. 
הכנס הראשון התקיים בשנת 2004, ומאז מתקיים פעם במספר שנים. הפורום השביעי התקיים ב-13–14 ביולי 2021, בשיתוף עם משרד התפוצות והשתתפו בו 180 אורחים ועוד מאות באמצעות הזום. בכנס הוצגה תמונת המצב של האנטישמיות ברשתות החברתיות והעלייה בתקופת מבצע שומר החומות.

==הצהרות בולטות בפורום==
* בפורום החמישי בשנת 2015, נחתם מסמך לנקיטת צעדים למניעת אנטישמיות באינטרנט.
* בפורום השישי בשנת 2018, חתמה שרת המשפטים, איילת שקד ושרי המשפטים של איטליה, מלטה ויוון על הצהרה משותפת בנושא ההתמודדות עם הסתה לטרור באינטרנט.
* בפורום השביעי בשנת 2021, נשא שר החוץ, יאיר לפיד נאום שנוי במחלוקת, בו אמר "האנטישמים לא היו רק בגטו בודפשט. האנטישמים היו סוחרי עבדים שזרקו מספינות עבדים למי האוקיינוס, עבדים כבולים בשרשראות. האנטישמים הם בני שבט ההוטו ברואנדה שטבחו בבני שבט הטוטסי. האנטישמים הם קנאים מוסלמים שהרגו בעשור האחרון יותר מ־20 מיליון מוסלמים אחרים". על הנאום נמתחה ביקורת קשה, בעיקר מצידה הימני של הפוליטיקה.

==משתתפים==
===המשתתפים הבולטים בשנת 2013===
{| class="wikitable"
! מדינה
! משתתפים
! כותרת
|-
| 
| מריו סילבה
| יו"ר ארגון IHRA (הברית הבינלאומית לזכר השואה) לשנת 2013

|-
| 
| קונסטנטינוס קראגוניס
| סגן שר המשפטים, שקיפות וזכויות אדם
|-
| 
| בנס רטווארי
| מזכיר המדינה, משרד המינהל הציבורי וצדק
|-
| 
| זאב אלקין
נפתלי בנט
| סגן שר החוץ
השר לענייני ירושלים ותפוצות
|-
| 
| נריס גרמנאס
| סגן שר החוץ, ליטא
|}

===המשתתפים הבולטים בשנת 2015===
{| class="wikitable"
! מדינה
! משתתפים
! כותרת
|-
| 
| טים אופל
| שר המדינה לרב-תרבותיות
|-
| 
| אן אידלגו
| ראש עיריית פריז
|-
| 
| הייקו מאס
| שרת המשפטים
|-
| 
| בנימין נתניהו
נפתלי בנט
| ראש ממשלת ישראל
השר לענייני ירושלים ותפוצות
|-
| 
| ניקולאי מלאדנוב
| רכז מיוחד של האו"ם לתהליך השלום במזרח התיכון
|}

===המשתתפים הבולטים בשנת 2018===
{| class="wikitable"
! מדינה
! משתתפים
! כותרת
|-
| 
| רומן ראדב
| נשיא בולגריה
|-
| 
| מנואל ואלס
| ראש ממשלת צרפת לשעבר
|-
| 
| בנימין נתניהונפתלי בנטציפי חוטובלינתן שרנסקי
| ראש ממשלת ישראלשר החינוךסגן שר החוץלשעבר יו"ר הסוכנות היהודית לישראל
|-
| 
| סטברוס קונטוניס
| שר המשפטים, השקיפות וזכויות האדם
|-
| 
| האימאם יחיא סרחיו יה פלביציני אנדראה אורלנדו
| סגן נשיא הקהילה האיסלאמית באיטליה
שרת המשפטים
|-
| 
| אוון בוניצ'י
| שרת המשפטים, התרבות והשלטון המקומי
|-
| 
| אפרים מירוויס
| הרב הראשי לחבר העמים
|-
|
| אירינה בוקובה
| לשעבר מנכ"ל אונסק"ו
|-
| 
| מלקום הונליין
דייוויד פרידמןמייק זינגררון לאודרמים ביאליק
| סגן יו"ר בכיר של ועידת נשיאי ארגונים יהודיים אמריקאים גדוליםשגריר ארצות הברית במדינת ישראלראש עיריית שרלוטסוויל לשעברנשיא WJCשחקנית ומדענית מוח
|-
|}

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: כנסים
קטגוריה:מאבק באנטישמיות
יחסי סלובניה–רומניה

יחסי סלובניה–רומניה הם יחסי החוץ בין סלובניה ורומניה.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-28 באוגוסט 1992, לאחר פרישתה של סלובניה מיוגוסלביה. שתי המדינות הן חברות מלאות ב ובנאט"ו. בשנת 2007 פתחה סלובניה את שגרירותה בבוקרשט.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* סלובניה מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה בסלובניה שגירות בליובליאנה.

== הערות שוליים ==
MeWe

MeWe היא רשת חברתית אמריקנית. הרשת הוקמה מתוך כוונה להציב אלטרנטיבה לרשת החברתית פייסבוק, שאוגרת מידע רב על המשתמשים שלה (ראו כאן), והמדיניות שלה לאיסור פרסומם של תכנים מסוימים שנויה במחלוקת. ממשק המשתמש של הרשת דומה לממשק המשתמש של פייסבוק, והמודל הכלכלי שלה מבוסס בעיקר על מכירת מנויים לתכונות מתקדמות, כמו אמוג'ים נוספים או ערכות נושא שונות לעיצוב של האתר, ועמודים לעסקים.

הרשת דוגלת במדיניות אלטרנטיבית לזו של רשתות חברתיות מובילות בכך שמאפשרת פרסום תכנים שהיו נחסמים בפלטפורמות אחרות, בטענה לחשיבות חופש הביטוי של המשתמשים. מנגד, העדר צנזורה על נושאים שנויים במחלקות הביא לכך שתנועות תומכות קונספירציה ומתנגדי חיסונים מהווים חלק משמועותי ממשתמשי הרשת.

הרשת אינה מממנת את עצמה מפרסום, אלא ממכירת שירותים, כולל החלפת ערכת נושא, פתיחת דף לעסק, אמוג'ים מותאמים אישית ושירותים נוספים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:אתרי אינטרנט אמריקאיים
קטגוריה:רשתות חברתיות מקוונות
ג'ונתן ברגה

ג'ונתן ברגה (באנגלית: Jonathan P. Braga) (נולד ב-19 ביוני 1969) הוא קצין בדרגת לוטננט גנרל בצבא ארצות הברית המכהן כמפקד פיקוד המבצעים המיוחדים של צבא ארצות הברית.

==ביוגרפיה==
ברגה סיים לימודיו באקדמיה הצבאית של ארצות הברית ושירת כמפקד מחלקה רובאית בדיוויזיה השנייה בדרום קוריאה ולאחר מכן ברגימנט הפרשים המשוריין ה-11. לאחר שעבר הכשרה של הכוחות המיוחדים שירת בקבוצת הכוחות המיוחדים השביעית. ב-2001 הצטרף לכוח דלתא ושירת כקצין מבצעים ומפקד מחלקה בזמן מלחמת עיראק, במלחמת אפגניסטן ובפעילות לשחרורה של אינגריד בטנקור בקולומביה. מילא תפקיד בפיקוד המבצעים המיוחדים המשולבים ולאחר מכן כמפקד פלוגה וסגן מפקד כוח דלתא עד 2012. הוא שימש עמית בבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים.

ב-2013 מונה למפקד בסיס במרכז הלאומי לאימונים בפורט אירווין, ב-2015 מונה לראש מטה פיקוד המבצעים המיוחדים המשולבים ולאחר מכן כקצין אג"ם של כוח משימה משותף משולב - מבצע נחישות טבועה בעיראק. ביולי 2018 מונה לסגן מפקד כוחות הצבא בזירת פיקוד האינדו-פסיפי.

באוגוסט 2021 מונה למפקד פיקוד המבצעים המיוחדים של צבא ארצות הברית במקום פרנסיס בודט.

ברגה בעל תואר שני ממכללת המלחמה של הצי. הוא נשוי למלני ואב לחמישה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.socom.mil/socpac/Documents/Braga%20Bio.pdf ביוגרפיה]

קטגוריה:גנרלים בצבא ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:מעוטרי כוכב הארד
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
כריסטופר דונהיו

כריסטופר (כריס) טוד דונהיו (באנגלית: Christopher Todd Donahue) הוא קצין בדרגת לוטננט גנרל בצבא ארצות הברית המכהן כמפקד הקורפוס המוטס ה-18.
==ביוגרפיה==
דונהיו סיים לימודי באקדמיה הצבאית של ארצות הברית ב-1992. הוא שירת כמפקד מחלקה בדיוויזיה השנייה בדרום קוריאה ולאחר מכן הצטרף לרגימנט הריינג'רס ה-75 בו שימש סגן מפקד פלוגה בגדוד השלישי. שימש מפקד פלוגה בגדוד החמישי של רגימנט החי"ר ה-87 בפנמה ולאחר מכן שימש מפקד פלוגה ומפקד פלוגת מפקדה בגדוד השני של הריינג'רס. בתפקידו הבא שימש עוזרו של סגן יושב ראש המטות המשולבים ריצ'רד מאיירס, כולל במהלך פיגועי 11 בספטמבר במהלכם שימש מאיירס יושב ראש המטות המשולבים בפועל. הוא המשיך לשמש כעוזרו של מאיירס לאחר כניסתו לתפקיד ראש המטות המשולבים באוקטובר 2001.

ב-2002 הצטרף לכוח דלתא ושימש ביחידה במגוון תפקידים בהם קצין מבצעים, מפקד פלגה, מפקד פלגת מיונים ואימונים, מפקד פלוגה, סגן מפקד ומפקד כוח דלתא. הוא הוביל כוח של היחידה במהלך מלחמת אפגניסטן. הוא פעל גם במבצעים בעיראק, סוריה, מזרח אירופה וצפון אפריקה.

שירת כקצין אג"ם של פיקוד המבצעים המיוחדים המשולבים, באוגוסט 2016 מונה לסגן מפקד הדיוויזיה הרביעית. באוגוסט 2017 מונה למפקד בית הספר לחי"ר של הצבא בפורט בנינג. כמו כן שירת כסגן לענייני לוחמה בטרור ומבצעים מיוחדים באגף המבצעים של המטות המשולבים. ב-2019 מונה למפקד הכוח המשולב של ארצות הברית ונאט"ו בתחום המבצעים המיוחדים באפגניסטן וביולי 2020 מונה למפקד הדיוויזיה המוטסת ה-82. הוא החייל האמריקאי האחרון שעזב את אדמת אפגניסטן במהלך הנסיגה האמריקאית מהמדינה באוגוסט 2021.

במרץ 2022 מונה למפקד הקורפוס המוטס ה-18.

דונהיו בעל תואר שני ממכללת המלחמה של הצי וסיים תוכנית עמיתים של הצבא באוניברסיטת הרווארד.

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.army.mil/article/237517/maj_gen_christopher_donahue_82nd_airborne_division_commanding_general ביוגרפיה], אתר צבא ארצות הברית

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
קטגוריה:גנרלים בצבא ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:מעוטרי כוכב הארד
קטגוריה:מפקדי הדיוויזיה המוטסת ה-82
קטגוריה:מפקדי כוח דלתא
קטגוריה:מפקדי הקורפוס המוטס ה-18
קטגוריה:אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת אפגניסטן
יחסי יוון–קירגיזסטן

שר החוץ הקירגיזי [[צ'ינגיז איידרבקוב (מימין) נפגש עם מקבילו היווני ניקוס דנדיאס בשולי פסגה של הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה בברטיסלבה, 2019]]
יחסי יוון–קירגיזסטן הם יחסי החוץ בין יוון לקירגיזסטן. שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים בשנת 1992.<ref name="greece"></ref> יוון מיוצגת בקירגיזסטן באמצעות שגרירותה באלמטי, קזחסטן. קירגיזסטן מיוצגת ביוון באמצעות שגריר שאינו תושב בבישקק, וכן באמצעות הקונסוליה הקזחית באתונה. השטח שבה שוכנת כיום קירגיזסטן יושב בעבר על ידי הסקיתים ונכבש על ידי אלכסנדר הגדול.<ref></ref>

== ביקורים רשמיים ==
בשנת 2002 ביקר סגן שר החוץ הקירגיזי, אסנבק אוסמונלייב ביוון כדי לדון בסיכויים ל"שיתוף פעולה פוליטי דו-צדדי ואפשרויות לארגן ביקור רשמי של נשיא קירגיזסטן, אסקאר אקייב, ביוון".<ref></ref>

ב-1 בנובמבר 2004 ערך נשיא קירגיזסטן, אסקר אקייב, ביקור רשמי ביוון כדי לפגוש את נשיא יוון, קוסטנטינוס סטפנופולוס. אקייב אמר: "עברו 12 שנים מאז נוצרו יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות, וזו התחלה טובה לבנות שיתוף פעולה הדוק ויעיל. יש לנו סיכויים טובים לשפר את היחסים הקירגיזיים-יווניים לרמה גבוהה יותר ולהרחיב את היחסים בזירה הבינלאומית... מטרת ביקורי היא להעלות את יחסינו לרמה איכותית אחרת ולהניח את הבסיס לבסיסם המשפטי על ידי חתימה על מסמכים דו-צדדיים."<ref name="nn"></ref><ref name="bi"></ref><ref></ref> משלחת משרד החוץ של יוון ביקרה בדושנבה לשיחות, וקיימה פגישות עם שר החוץ של טג'יקיסטן זריפי וסגן שר החוץ יולדשב בשנת 2008. שרת החוץ דורה בקויאניס נפגשה עם שר החוץ של טג'יקיסטן זריפי במהלך הפורום הראשון של האיחוד האירופי ומרכז אסיה בנושאי ביטחון בפריז בספטמבר 2008.<ref></ref>

== הגירה ==
בין 650 ל-700 אנשים ממוצא יווני חיים בקירגיזסטן;<ref name="gmfa"></ref> עם זאת, נתוני המזכירות הכללית ליוונים בחו"ל נותנים מספר נמוך עוד יותר (50 איש).<ref></ref>

== הסכמים דו-צדדיים ==
בשנת 2004, יוון וקירגיזסטן חתמו על הסכם דו-צדדי לתחבורה אווירית, תיירות ודיפלומטיה במהלך ביקורו של נשיא קירגיזסטן אסקר אקייב ביוון.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי מונטנגרו–רומניה

יחסי מונטנגרו–רומניה הם יחסי החוץ בין מונטנגרו ורומניה.

== סקירה כללית ==
רומניה הכירה בעצמאות מונטנגרו ב-13 ביוני 2006, ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-9 באוגוסט אותה שנה. היחסים המדיניים בין מונטנגרו לרומניה הם ידידותיים באופן מסורתי, על בסיס עקרונות הפתיחות, שיתוף פעולה מתמשך בתחומים רבים ותמיכה הדדית ברמה האזורית והבינלאומית. שתי המדינות חולקות סדרי עדיפויות של מדיניות חוץ, משתפות פעולה בהצלחה במבנים של נאט"ו, ורומניה סיפקה תמיכה מתמשכת למונטנגרו מאז שיקום העצמאות בהקשר של שילוב אירופי.

== יחסי סחר ==
בשנת 2020 ההשקעות מרומניה הסתכמו ב-0.33 מיליון אירו, והסחר עם רומניה הסתכם ב-22.7 מיליון אירו (ייצוא 1.1 מיליון אירו; יבוא 21.6 מיליון אירו).

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מונטנגרו מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה במונטנגרו שגירות בפודגוריצה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
אישטוון אבאר

אישטוון אבאר (בהונגרית: Avar István, בגרמנית: Stefan Auer, ברומנית: Ștefan Auer; 28 במאי 1905 – 13 באוקטובר 1977) היה כדורגלן ומאמן רומני-הונגרי, ממוצא גרמני, ששיחק בעמדת החלוץ. עם נבחרת הונגריה השתתף במונדיאל 1934.

==ביוגרפיה==
אבאר נולד בשנת 1905 בארד שבאימפריה האוסטרו-הונגרית, שנפלה ברומניה לאחר מלחמת העולם הראשונה, והחל את קריירת הכדורגל ב-AMEF ארד. עם העברתו לקולציה בראשוב ב-1926 היה קרוב מאוד לזכות בליגה הרומנית בעונת 1926/27 אך קבוצתו הפסידה במחזור הסיום. לאחר עונה זו הובא אבאר להונגריה לשחק באויפשט, עמה זכה ארבע פעמים בליגה ההונגרית. בנוסף לכך, זכה בגביע מיטרופה ב-1929 תוך כדי שהוא מסיים כמלך שערי הטורניר עם עשרה שערים. אויפשט גברה בצמד משחקי הגמר על סלביה פראג הצ'כוסלובקית ואבאר כבש שער אחד בכל משחק. בשנת 1936 חזר סטפן אבאר לרומניה והצטרף למועדון ראפיד בוקרשט, שם היה מאמן עד דצמבר 1939. אבאר סיים עמה כסגן אלוף בעונת 1937/38 והיה הכובש המצטיין בליגה הרומנית בעונת 1939/40 עם 21 שערים. באותה עונה הגיע איתה לגמר גביע מיטרופה בשנת 1940, שכבר לא נערך בשל מלחמת העולם השנייה. אבאר סיים את דרכו בראפיד בוקרשט לאחר המחצית הראשונה של עונת 1940/41, חזר להתיישב בהונגריה והמשיך את הקריירה בקאפושוואר. בשנת 1945 שיחק בקשב ופרש מכדורגל, ובסוף הפך למאמן קאפושוואר.

===נבחרות לאומיות===
במדי נבחרת רומניה כבש את שער הבכורה ב-25 באפריל 1926 נגד בולגריה. באותה שנה עבר למועדון קולציה בראשוב והבקיע צמד ב-19 ביוני 1927 בתיקו 3–3 נגד פולין, משחק שהיה להופעתו השנייה והאחרונה במדיה. בעקבות היכולת שהציג באויפשט ההתאחדות ההונגרית מינתה אותו לנבחרת הונגריה החל משנת 1927, ובמקום ששמו יופיע במדיה כ"סטפן אבאר" הוא שונה ל"אישטוון אבאר". הוא כבש 24 שערים ב-21 הופעות בה, כולל שמונה שערים בגביע מרכז אירופה של השנים 1932–1931. שערים אילו תרמו להונגריה לסיים במקום השלישי בתחרות ואבאר סיים ככובש המצטיין. גם במונדיאל 1934 השתתף עמה ושיחק במשחק רבע הגמר בו הפסידו 2–1 לאוסטריה.

==תארים==
===כשחקן===
;אויפשט
*אליפות הונגריה (4): 1929/30, 1930/31, 1932/33, 1934/35
*גביע מיטרופה: 1929
;ראפיד בוקרשט
*הגביע הרומני (4): 1936/37, 1937/38, 1938/39, 1939/40
;אישיים
*מלך השערים בליגה הרומנית: 1939/40 (21 שערים)
*מלך השערים בגביע מיטרופה: 1929 (10 שערים)
*מלך השערים בגביע מרכז אירופה: 1932–1931 (8 שערים)
===כמאמן===
;ראפיד בוקרשט
*הגביע הרומני (2): 1938/39, 1939/40

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים הונגרים
קטגוריה:כדורגלנים רומנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל הונגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל רומנים
קטגוריה:ארד: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אויפשט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הונגריה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רומניה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1934
קטגוריה:מאמני כדורגל הונגרים
קטגוריה:מאמני כדורגל רומנים
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1905
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1905
קטגוריה:נפטרים ב-1977
יחסי מקדוניה הצפונית – רומניה

השר לענייני אירופה של רומניה ג'ורג'ה צ'מבה (מימין) נפגש עם סגן ראש הממשלה המקדוני בויאר אוסמני בבוקרשט, 2019
יחסי מקדוניה הצפונית–רומניה הם יחסי החוץ בין מקדוניה הצפונית ורומניה.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-11 בינואר 1995, לאחר שמקדוניה הצפונית (שנקראה אז מקדוניה) נפרדה מיוגוסלביה.

בינואר 2019 ביקר סגן ראש ממשלת מקדוניה בויאר אוסמני ברומניה ונפגש עם ראש ממשלת רומניה ויוריקה דנצ'ילה. דנצ'ילה חזרה על תמיכתה המתמדת של רומניה בשילוב האירו-אטלנטי של מקדוניה הצפונית, והביעה את אמונה כי רפובליקת צפון מקדוניה, עם השם החוקתי החדש של המדינה, תהפוך לחברה ה-30 ב.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מקדוניה הצפונית מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה במקדוניה הצפונית שגרירות בסקופיה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
בית הכנסת זלצמן (מינסק)

בניין בית הכנסת זלצמן
איור של בית הכנסת זלצמן (1958–1969)
בית הכנסת זלצמן היה בית כנסת יהודי, שמוקם ברחוב ראקאוסקאיה 24 במינסק (רחוב אוסטרובסקי 24 בתקופת ברית המועצות).

== היסטוריה ==
בית הכנסת הוקם בשנת 1864 על ידי סוחר יהודי בשם "זלצמן" בשביל יהודים עניים ממינסק בפרבר בשם "רקוב". במהלך מלחמת העולם השנייה בית הכנסת נחרב. לאחר המלחמה הוא נבנה מחדש כדי לשכן בו מועדון ספורט. כיום יש בו מרכז שחמט - בית ספר מיוחד לילדים ולנוער בשמורה האולימפית (SDYUSHAR-11).

לאחרונה שופץ הבניין, בעיקר הקומה העליונה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.radzima.org/be/pub/3448_p/?id_type=17 תמונות של בניין בית הכנסת באתר Radzima.org]

זלצמן (מינסק)
זלצמן
יער ביטצבסקי

פארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי" (ברוסית: «Природно-исторический парк «Би́тцевский лес) הוא אזור טבע מוגן במיוחד, הפארק השני בגודלו במוסקבה אחרי הפארק הלאומי לוסיני אוסטרוב. אורכו של הפארק מצפון לדרום הוא 10 ק"מ, ממערב למזרח - 1.5-4 ק"מ.

נקרא על שם נהר הביטצה, שחוצה את קצה היער הדרומי לכיוון מזרח.

לפארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי" יש חשיבות סביבתית, אקולוגית, חינוכית, היסטורית ותרבותית כמתחם טבעי-טריטוריאלי בעל ערך גדול ואינטגרלי במיוחד, המאופיין במגוון טבעי גבוה, בנוכחות מיני צמחים ובעלי חיים נדירים ופגיעים בסביבת עיר, וכן תנאים נוחים לבילוי בסביבה טבעית. הערך העיקרי של פארק טבע היסטורי "יער ביטצבסקי" הוא מיקומו של אזור יער גדול, שדרכו 
נכנס אוויר ממחוז מוסקבה למרכז מוסקבה<ref>https://mospriroda.ru/where_to_go/territorii/bittsevskiy_les/</ref>.
אחו חי

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוסקבה: פארקים
בית הכנסת קיטייבסקאיה

הבניין בו שכן בית הכנסת
בית הכנסת קיטייבסקאיה, הידוע גם בשם בית הכנסת של חסידות דז'רינסק היה בית בית כנסת חסידי במינסק. הוא פעל בסוף המאה התשע עשרה ובתחילת המאה העשרים. בית הכנסת ממוקם ב"פרבר טריניטי" ברחוב "אלכסנדרובסקאיה" (כתובת נוכחית: רחוב מקסים בוגדנוביץ', מספר 9 א'). כעת שוכן בבניין "בית הטבע" של מינסק.

== היסטוריה ==
על פי המיתוס, שם בית הכנסת מקורו בשמו של הסוחר ברוך קיטייבסקי, שבית הכנסת היה בבעלותו.

בית הכנת נבנה בראשית המאה ה-19. (על פי מקורות אחרים בשנת 1874) על ידי חסידי דזיארז'ינסק. זה היה בית התפילה המרכזי של החסידות במינסק, והיה פופולרי מאוד בזכות המוזיקה שלו, במיוחד השירים המפורסמים של יענקל טלהאנר (טלהאנר).

בבניין הסמוך בבית כנסת, שפנה לחזית הרחוב, שכנה הישיבה החסידית של חסידות דזיארז'ינסק.

בשנות השבעים שופץ בניין בית הכנסת והועבר לבית הטבע.

== ארכיטקטורה ==
קומה אחת של בית הכנסת מלבנית בבניין לבנים מתוכנן על בסיס גבוה, מכוסה בגמלונים. חזיתות הקצה משלימות בפדימנטים משולשים, שבטימפנות יש נישות חצי עגולות רדודות עם עמודים דקורטיביים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.radzima.org/pub/pomnik.php?lang=by&nazva_id=mememens28 Фатаздымкі]

קיטייבסקאיה
קיטייבסקאיה
אהלי אשר תאבת

אָהֳלִי אֲשֶׁר תָּאַבְתָּ היא קינה לתשעה באב מאת רבי אלעזר בירבי קליר, שנקלטה בסדר הקינות לתשעה באב לפי מנהגי אשכנז. הקינה עוסקת בחשיבותו של בית המקדש כמקום השראת השכינה, ובאובדן מקומו של ה' לשכון בעולם עם חורבן בית המקדש.

==מבנה הקינה==
הקינה בנויה בעיקר בשימוש במילות קבע: השורה הראשונה בכל מחרוזת פותחת במילה "אהלי"; כל שורה שנייה פותחת ב"למה לנצח"; וכל שורה שלישית פותחת ב"ונהיית כ". כל מחרוזת מסתיימת בקטע פסוק או ברמז לפסוק הכולל את המילה "פה", וכך כל הקינה מאורגנת סביב הצליל "פה", באופן שיוצר אליטרציה. בנוסף לכך, הקינה כתובה באקרוסטיכון אלפביתי הפוך (תשר"ק).

מבנה זה מארגן את התוכן בכל מחרוזת באופן קבוע. השורה הראשונה פותחת בחשיבותו של בית המקדש; השורה השנייה מתארת את מצבו החרב של המקדש המתמשך לאורך שנים (למה לנצח); והשורה השלישית את העובדה שבעקבות החורבן ה' כבר אינו משרה את שכינתו בעולם.

=== שרשור ===
בסוף הקינה נוסף קטע סיום: . ככל הנראה קטע זה נועד לשרשר את הקינה הזו עם הקינה איכה את אשר כבר עשוהו. סיום הקטע "איכה יעיב באפו" הוא תחילת , שסביבו בנויה הקינה "איכה את אשר". קינה זו היא אכן הקינה הבאה אחרי "אהלי אשר תאבת" בסדר הקינות לפי מנהג אשכנז המערבי, אך במנהג אשכנז המזרחי השתנה הסדר ולכן השרשור לא נשמר.

גם בסוף הקינה הקודמת, היא קינת איכה אלי קוננו, מופיע במחזורי מנהג אשכנז המזרחי קטע סיום, החתום באקרוסטיכון "אלעזר", ומשרשר את הקינה הקודמת עם תחילת הקינה שלפנינו.

==תוכן הקינה==
כאמור, תוכן הקינה סובב סביב חשיבותו של בית המקדש כמקום השראת השכינה. הקינה מדגישה חשיבות זו כשהיא מציינת, למשל את דברי חז"ל שבית המקדש תוכנן עוד לפני בריאת העולם; וכשהיא מספרת כי מתן תורה בהר סיני נועד להיות הכנה להקמת המשכן והשראת השכינה.

כהמשך לכך, הקינה משתמשת במילים "למה לנצח", כדי להבליט את התמשכותו של החורבן, שבגינו מקום שכינתו של ה' בעולם אינו קיים וה' אינו שוכן בעולם עוד. הקינה מתארת מצב זה כשהיא אומרת שה' נהיה "כלא יוכל להושיע", "כטס בחלל", "כגר בארץ", או "כאורח במלון". בסוף כח מחרוזת מושם בפי ה' פסוק או שבר פסוק המדגיש שמקומו איננו עוד "פה" בעולם.

==השפעה==
כאמור, הקינה נכנסה לסדר הקינות של נוסח אשכנז לענפיו, וכך שרדה והמשיכה להאמר במשך מאות שנים, עד ימינו.

בנוסף, אופיר מינץ-מנור מצא כי הקינה "אהלי אשר תאבת" השפיעה על שירו של אמיר גלבע "גבישיך להלך".

==לקריאה נוספת==
* רבי שלמה וולבה, עלי שור, חלק שני, ירושלים תשמ"ו, עמ' תט–תיא.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://genizah.bodleian.ox.ac.uk/fragments/full/MS_HEB_d_59_34a.jpg הקינה], בכ"י אוקספורד בודליאנה, Heb. d.59, דפים 34a–35a, סרוק באתר ספריית הבודליאנה. לפי כתב יד זה הותקנה המהדורה באתר המילון ההיסטורי.
* הרב משה ליכטנשטיין, [https://www.etzion.org.il/he/holidays/three-weeks/אהלי-אשר-תאבת אהלי אשר תאבת], באתר ישיבת הר עציון

==הערות שוליים==

קטגוריה:קינות לתשעה באב
קטגוריה:פיוטי אלעזר בירבי קליר
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
בית הכנסת הראשי של מינסק

בניין בית הכנסת הראשי של מינסק
בית הכנסת של מינסק הנקרא גם בית כנסת בית ישראל (בבלארוסית: Сінагога Бэйс Ісраэль) הוא בית כנסת הממוקם במינסק במרכז העיר מינסק , זהו בית הכנסת המרכזי של הקהילה היהודית במינסק.

בית הכנסת נבנה בשנת 1913 ביוזמת יהודים אורתודוקסים. בשנת 1994 מונה הרב הראשי של בלארוס, לרב קהילת בית הכנסת.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.radzima.org/ru/object-photo/glavnaya-sinagoga.html Фатаздымкі]
* [http://minsktourism.by/sinagogi-minska Синагоги Минска]

ראשי
טבחת

טִבְחַת הייתה אחת מערי הדדעזר בן רחוב, מלך ארם צובה, יחד עם כון, שמהן לקח דוד נחושת רבה מאוד. שלמה בנו, לאחר מכן, בנה מנחושת זאת את ים הנחושת.<ref name=":0">אנציקלופדיה מקראית, כרך ג, עמוד 363</ref><ref name=":1"></ref>

ישנם חוקרים רבים, הסבורים כי שם העיר המקורי הוא טבח, כמו טבח בן נחור. בנוסף, העיר קרויה טבח בתעודות רבות בכתב יתדות וב.<ref name=":0" />

על פי הכתוב בפפירוס אנאסטאזי א, העיר הייתה ממוקמת מדרום לקדש שעל גדת נהר ארנת. בנוסף, ויליאם פוקסוול אולברייט מצא שנכתב במכתבי אל-עמארנה על העיר Tubikhi, שממוקמת מדרום לקדש. העיר Tubikhi היא כנראה העיר דבח'ו, הנזכרת ברשימת ערי ארץ ישראל וסוריה של רעמסס השלישי, והיא כנראה שיבוש של השם טבחת.<ref name=":0" />

חוקרים רבים סבורים כי העיר הייתה ממוקמת, כמו כון, בבקעת הלבנון. בנוסף, רבים מן החוקרים סבורים כי העיר בעלבכ, זאת העיר טבחת. לעומת זאת, חוקרים אחרים סוברים כי העיר טבחת המקראית היא כיום העיר א-טיבה שבלבנון.<ref name=":0" />

רוב החוקרים אומרים כי העיר הייתה ממוקמת בהרי מול הלבנון.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דוד
קטגוריה:נחושת במקרא
קטגוריה:יישובי המקרא
הברבור הלבן

כלא הברבור הלבן (ברוסית: Белый лебедь; בתעתיק עברי: בליי לבד), הידוע רשמית כמתקן הכליאה הפדרלי מס' 2 של מחוז פרם, הוא בית סוהר רוסי עבור עבריינים מסוכנים ביותר, ונחשב לאחד מבתי הכלא השמורים ביותר ברוסיה.

הכלא מהווה מושבת עונשין מיוחדת עבור אסירים שנידונו למאסר עולם. הכלא שוכן בעיר סוליקמסק שבפרמסקי קראי. 

הכלא מתבלט באחד המשטרים הקשים ביותר בשירות בתי הסוהר הפדרלי (העונש הממוצע הוא בין שלוש לשבע שנים).

==היסטוריה==
בשנת 1938 נוצרה נקודת מחנה שדרכה עברו אסירים פוליטיים רבים. מאז 1955 לא הוחזקו בכלא אסירים פוליטיים. בשנת 1980 נוצר בכלא מרחב פנימי מסוג תא בודד, אליו נשלחו גנבים בחוק, כ-4.5 אלף אסירים עברו בו. מאז 1999 מחזיק הכלא אסירים שנידונו למאסר עולם<ref>https://59.ru/text/criminal/2018/07/17/65155391/</ref>.

== אסירים בולטים ==
* סלמן רדוייב 
* עלי טאזייב 
* ולדימיר בבושקין
* מקסים פטרוב
* אלכסנדר צ'ייקה 
* מיכאל אוסטינוביץ' 
* רומן בורצב 
* דמיטרי וינוגרדוב 
* אלכסנדר גרשצ'נקו 
* ניקולאי דודין 
* ולדימיר ז'וקוב 
* דמיטרי קרימוב 
* סרגיי לוזובוי 
* סרגיי מרטינוב 
* אלכסנדר מורליוב 
* דניס פיסצ'יקוב 
* גנדאי סרבריניקוב 

==קישורים חיצוניים==
* , מתוך סרט דוקומנטרי "הנידונים לכל החיים"

==הערות שוליים==
 

קטגוריה:רוסיה: בתי סוהר
קטגוריה:חבל מנהלי פרם
חבר בן בריעה

חֶבֶר הוא בנו הבכור של בריעה בן אשר.<ref name=":0">אנציקלופדיה מקראית, כרך ג', עמודים 9-10</ref><ref name=":1"></ref> לחבר היה אח אחד, מלכיאל.<ref name=":1" /> לחבר היו שלושה בנים: יפלט, שומר וחותם ובת אחת: שועא.<ref></ref> משפחתו של חבר נקראה משפחת החברי.<ref></ref>

משפחתו של חבר היא המשפחה העיקרית מצאצאי אשר, ופירוט שושלתה הוא הארוך ביותר מבין צאצא אשר. עוד סימן לחשיבותה של משפחה זו הוא שחבר מופיע בתוך שבעים בני יעקב שירדו למצרים.<ref name=":0" />

חבר הוא שם רווח בישראל והחוקרים חלוקים בפירושו ובמשמעותו.<ref name=":2">דעת מקרא על ספר בראשית פרק מו פסוק יז</ref> ישנם חוקרים הסוברים כי השם מגיע מלשון חברות ושותפות.<ref name=":2" /> לעומת זאת, בעיון בתרגום השבעים, ניתן לראות כי השם הוא כנראה ח'בר ולא חבר.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יורדי מצרים
קטגוריה:שבט אשר
על התורה

על־התורה הוא אתר אינטרנט בעברית ובאנגלית, שמטרתו לספק כלים שימושיים ללימוד התורה והוראתה. האתר מכיל ספרייה דיגיטלית של טקסטים יהודיים יסודיים עם מפרשיהם, מאמרי תוכן וכלים לימודיים נוספים, בעיקר בנושאי תנ"ך. האתר הוקם ב-2011 על ידי הרב הלל ונעימה נובצקי וילדיהם, והוא מנוהל על ידי מיכאל הוכשטיין ויונתן קושיצקי.

שם האתר מבוסס על דבריו של שמעון הצדיק ב: .

מטרתו המוצהרת של האתר היא לשמש "פורטל ללימוד התנ"ך שמספק את המקורות, הכלים, המתודות, והטכנולוגיה, שעוזרים למחנכים, חוקרים, והציבור הרחב לעורר את התורה לתחייה בבית, בכיתה, ובבית המדרש".

מלבד ספרייה דיגיטלית של טקסטים תורניים, האתר מספק כלים אינטראקטיביים ללימוד תנ"ך, בהם קונקורדנציה לתנ"ך, וכלי בשם "מעבדת התנ"ך", המאפשר ניתוח ספרותי של טקסט יחיד, או השוואה של שני טקסטים. ניתן למצוא באתר מאמרים העוסקים בעיונים בתנ"ך בשלל דרכים, החל מרשימות נושאים לעיון בפרשת השבוע, וכלה במאמרים העוסקים בפרשנות התנ"ך באמנות. האתר מתמקד בהנגשת שלל הגישות הפרשניות לתנ"ך, והוא מכיל מדור העוסק בפרשני המקרא היהודים, קורות חייהם, מפת התקופות והמקומות בהם פעלו, וסיכומים של גישות פרשניות בנושאים ספציפיים.

מטרתן של מגוון שיטות העיון שהאתר מציע, היא לעזור ללומדים להכיר את העומק והרוחב של הטקסט המקראי ופירושיו, ולתת להם "מבט פנורמי ותלת־ממדי על התורה". כמו כן, האתר מיועד לספק למחנכים ומורים משאבים מועילים להוראת התנ"ך, כאוצרות מידע זמינים, ועזרים ויזואליים.

בוועדה המייעצת של האתר חברים אישים ידועים, בהם החוקרים יונתן גרוסמן ואוריאל סימון, והרבנים יעקב מדן, אריה שטרן ודן בארי.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי יהדות ישראליים
קטגוריה:ישראל: אינטרנט וחינוך
קטגוריה:ספריות דיגיטליות
קטגוריה:אתרי אינטרנט תורניים
קטגוריה:תרבות יהודית בישראל
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2011
קטגוריה:ישראל: מאגרי מידע
חוכא ואטלולא

חוּכָא וְאִטְלוּלָא (לפי הערוך: חוכא וטלולא) הוא ביטוי תלמודי, שמופיע גם בספרות ההלכה ופירושו "צחוק וליצנות".

==מקור הביטוי==
הביטוי מופיע בתלמוד פעם אחת בלבד, בהסבר של רבא לגבי דין ביטול רשות. הוא טען שיש ביטול מחצר לחצר, ומצד שני אין מבטלין וחוזרין ומבטלין.:
כלומר, "שלא יהיו דברי חכמים כחוכא ואטלולא".

==פירוש הביטוי==
על פי רש"י, פירוש המילה "חוכא" היא "שחוק" או "צחוק", וכיום מרבים לתרגם מילה זו ל"לעג". מקור המילה היא בשורש חו"ך, שמקורו בעברית, וממנו המילה "חיוך".

מקור המילה "אטלולא" היא בשורש טל"ל, שמשמעו "לשחק" או "להשתעשע". רש"י מפרש מילה זו כ"ליצנות", ולפעמים מתרגמים אותה ל"קלס" או "לעג".

לפי גרסת הערוך, צריך לומר "חוכא וטלולא", ולעיתים כותבים כך את הביטוי. יש המשנים את הביטוי ל"חוכא והתלולה", ויש הכותבים "חוכא ואיטלולי".
==השלכות הלכתיות==

* שני אנשים שהלכו בשני שבילים שונים, אשר אחד טהור והשני טמא, והגיעו יחד לבית דין, שניהם טמאים. התוספות מסביר כי הטעם הוא מפני שאם אחד יהיה טהור והשני טמא, יראה הדבר כחוכא ואטלולא.

==ראו גם==
* זילותא דבי דינא
==קישורים חיצוניים==
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניבים וביטויים ישראליים
קטגוריה:אמרות חז"ל
קטגוריה:הלכה
קטגוריה:מילים וביטויים בארמית
גולדה (סרט, 2023)

גולדה (באנגלית: Golda) הוא סרט דרמת מלחמה ביוגרפי אמריקאי בבימויו של הבמאי הישראלי גיא נתיב, ועל פי תסריט מאת ניקולס מרטין, שמתמקד בהחלטות הדרמטיות והרות הגורל שאיתן נאלצה ראש ממשלת ישראל הרביעית, גולדה מאיר, להתמודד בעיצומה של מלחמת יום הכיפורים.

הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בברלין ב-20 בפברואר 2023, והוא פתח את פסטיבל הקולנוע ירושלים ב-13 ביולי 2023. 

הסרט עלה לאקרנים ב-25 באוגוסט 2023; בישראל, עלה הסרט לאקרנים ב-24 באוגוסט 2023.

==תקציר העלילה==
ב-6 באוקטובר 1973, בחסות היום הקדוש ביותר לעם ישראל, יום הכיפורים, ובמהלך חודש רמדאן, כוחותיהם המשולבים של מצרים וסוריה החלו במתקפה מפתיעה על חצי האי סיני ורמת הגולן שהובילה למלחמת יום הכיפורים. בעוד הצבא הישראלי נמצא במיעוט ואזלת יד, גולדה מאיר, ראש הממשלה באותה התקופה, נאלצת להתעמת עם הסכנה המיידית של פצצת זמן מתקתקת שהיא קיוותה שלעולם לא תיאלץ להתמודד איתה. כשהיא מבודדת ומתוסכלת מהקבינט הגברי שלה, מאיר נאלצת להכריע בהחלטות דרמטיות והרות הגורל בעודה נמצאת במרוץ נגד הזמן להצלת מיליוני חיים משני צדי הסכסוך.

==צוות השחקנים==
* הלן מירן – ראש הממשלה גולדה מאיר
* קמי קוטין – לו קדר, מזכירתה של גולדה
* רמי הויברגר – שר הביטחון משה דיין
* ליאור אשכנזי – הרמטכ"ל דוד אלעזר
* אד סטופארד – מפקד חיל האוויר הישראלי בני פלד
* אלי פירסי – שיר שפירו
* דביר בנדק – ראש אמ"ן אלי זעירא
* רותם קינן – ראש המוסד צבי זמיר
* דומיניק מפהאם – חיים בר-לב
* אוהד קנולר – אריאל שרון
* קיט רקוסן
* אמה דייוויס – גברת אפסטיין
* לייב שרייבר – הנרי קיסינג'ר
* ג'יימי ריי ניומן – מזכירתו של קיסינג'ר.

==הפקה==
===פיתוח===
ב-6 באפריל 2021, נמסר לראשונה כי סרט ביוגרפי שיעסוק בדמותה של גולדה מאיר, האישה היחידה שהייתה לראש הממשלה של מדינת ישראל, ויתמקד בהחלטות הרות הגורל שנאלצה לקבל במהלך מלחמת יום הכיפורים, נמצא בפיתוח. עוד נמסר כי את הסרט עתיד לביים הבמאי הישראלי גיא נתיב על פי תסריט מאת התסריטאי ניקולס מרטין, שאף שותף להפקת הסרט. את דמותה של גולדה מאיר עתידה לגלם השחקנית הלן מירן. בנוסף, נודע שהסרט יופק על ידי המפיקים מייקל קון, אנדרו קרפן ושיוואני ראוואט.

על מעורבותו בהפקת הסרט ושיתוף הפעולה עם מירן, אמר נתיב: 

ב-14 ביולי 2021, נמסר כי זכויות ההפצה של הסרט ברחבי ארצות הברית נרכשו על ידי החברות "Bleecker Street" ו-"ShivHans".

בנוסף להיוודע דבר רכישת זכויות ההפצה של הסרט, אמר קון על הסרט כי 
===ליהוק===
ב-17 בנובמבר 2021, נמסר על ליהוקם של קמי קוטין, אד סטופארד, אלי פירסי, דומיניק מפהאם, קיט רקוסן, ואמה דייוויס; ושל השחקנים הישראליים רמי הויברגר, ליאור אשכנזי, דביר בנדק ורותם קינן.

===צילומים===
צילומי הסרט החלו באוקטובר 2021 בלונדון, בריטניה. צילומים נוספים התקיימו גם בישראל.

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable sortable"
!פרס
!תאריך טקס
!קטגוריה
!מועמד/ים
!תוצאה
!מקור
|-
!פרס אוסקר
|10 במרץ 2024
|האיפור ועיצוב השיער הטובים ביותר
|קארן הארטלי תומאס, סוזי באטרסבי, ואשרה קלי-בלו
|
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2023
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים אמריקאיים
קטגוריה:מלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:סרטים בין-לאומיים שעלילתם מתרחשת בישראל
קטגוריה:גולדה מאיר בתרבות
קטגוריה:מלחמת יום הכיפורים בתרבות הישראלית
קטגוריה:סרטי מלחמת יום הכיפורים
קושידה (מתאבק)

יוג'ירו קושידה (ביפנית: 櫛田 雄二郎, Kushida Yūjirō; באנגלית: Yujiro Kushida; נולד ב-12 במאי 1983), הידוע יותר בשם הבמה שלו קושידה, הוא מתאבק ולוחם MMA יפני.

הוא מוכר בעיקר בשל תשע שנותיו בארגון ההיאבקות היפני New Japan Pro-Wrestling (NJPW), שבו היה שש פעמים אלוף במשקל כבד ג'וניור של IWGP, אלוף הזוגות במשקל כבד ג'וניור של IWGP (עם שותפו לצמד הטיים ספליטרס, אלכס שלי). המנצח של טורנירי הסופר ג'וניורס לשנת 2015 ו-2017, המנצח של ה-Super J-Cup לשנת 2016, והמנצח של גביע העולם של Pro Wrestling לשנת 2017, טורניר שהיה בשיתוף של NJPW ביחד עם hat Culture Pro Wrestling (WCPW) ו-Revolution Pro Wrestling (RevPro). בנוסף לכך, הוא מוכר בשל תקופתו בארגון ההיאבקות WWE, בתוכנית NXT. כמו כן, קושידה ערך הופעות בארגון היאבקות אחר בעל שותפות עם NJPW בשם Ring of Honor (ROH), שבו היה פעם אחת אלוף הטלוויזיה של ROH.

קושידה החל להתאמן בקריירת אמנויות לחימה משולבות במתחם האימונים של נובוהיקו טאקאדה בזמן שהיה בבית ספר לנערים. הוא ערך את קרב הבכורה שלו ב-MMA בשנת 2003 עבור ארגון יפני בשם ZST, כשכבר בשנה שבאה לאחר מכן זכה בטורניר ג'נסיס במשקל קל. בשנת 2005, הוא פרש מקריירת ה-MMA, כשבמאזנו 6 ניצחונות ו-2 תוצאות תיקו.

==אליפויות והישגים==
===אמנויות לחימה משולבות===
* הישגים בארגון ZST
** טורניר ג'נסיס במשקל קל של ZST (2004)

===היאבקות מקצועית===
* הישגים בארגון ההיאבקות All Japan Pro Wrestling – AJPW
** טורניר הזוגות עד גיל 30 של AJPW (2008)<small> - עם T28</small>
* הישגים בארגון ההיאבקות Consejo Mundial de Lucha Libre – CMLL
** קואדרנגולאר דה פרחאס (2016) <small> - עם מרקו קורליאונה</small>
* הישגים בארגון ההיאבקות New Japan Pro-Wrestling - NJPW
** אליפות במשקל כבד ג'וניור של IWGP (6 פעמים)
** אליפות הזוגות משקל כבד ג'וניור של IWGP (פעמיים) <small> - עם אלכס שלי</small>
** טורניר אליפות הזוגות משקל כבד ג'וניור של IWGP (2018)
** הטוב ביותר של סופר ג'וניורס (2015, 2017)
** Super J-Cup (2016)
** טורניר סופר ג'וניור לזוגות (2012) <small> - עם אלכס שלי</small>
* הישגים במגזין ההיאבקות Pro Wrestling Illustrated – PWI
** PWI דירג אותו במקום ה-20 מתוך 500 המתאבקים הטובים ביותר לשנת 2017
* הישגים בארגון ההיאבקות Ring of Honor - ROH
** אליפות הטלוויזיה של ROH (פעם אחת)
* הישגים בארגון ההיאבקות What Culture Pro Wrestling
** גביע העולם של Pro Wrestling (2017)
** מוקדמות גביע העולם של Pro Wrestling (2017)
* הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment – WWE
** אליפות ה-NXT במשקל קל (פעם אחת)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:מתאבקים מקצוענים יפנים
קטגוריה:מתאבקי ה-WWE
קטגוריה:מתאבקי ה-NXT
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1983
איף ואלקירי

איף קוסאק	 (באנגלית: Aoife Cusack; נולדה ב-23 באוקטובר 1996), הידועה יותר בשם הבמה שלה, ליירה ואלקיריה היא מתאבקת אירית, המופיעה בארגון ההיאבקות WWE, בתוכנית הדגל Raw.

==קריירת היאבקות מקצועית==
===קריירה מוקדמת (2015–2020)===

לאחר שהייתה תלמידה בארגון ההיאבקות Fight Factory Pro Wrestling למשך שנה, ואלקירי ערכה את קרב הבכורה שלה בזירה ב-2 במאי 2015 תחת שם הבמה ואלקירי קיין בארגון ההיאבקות Celtic Championship Wrestling (CCW). כמו כן, היא הופיעה עבור ארגוני היאבקות עצמאיים נוספים באירופה כמו Fight Factory Pro Wrestling (FFPW), Pro Wrestling Ulster (PWU), Over The Top Wrestling (OTT) ו-Phoenix Wrestling. בשנת 2018, ואלקירי הפכה למתאבקת הראשונה אשר זכתה באליפות האירית במשקל כבד לג'וניור. בנוסף לכך, היא הופיעה בארגוני ההיאבקות הגרמניים German Wrestling Federation (GWF) בין השנים 2017 ל-2019 וב-Westside Xtreme Wrestling (wXw) בין השנים 2019 ל-2020.

===WWE (2020–היום)===

ב-20 בינואר 2020, נודע שואלקירי חתמה על חוזה ב-WWE, כשעתה תיקרא בשם איף ואלקירי. היא הופיעה לראשונה בזירה של המותג ב-13 בפברואר בפרק של התוכנית NXT UK, כאשר היא גברה על המגויסת הטרייה מצרפת, אמייל. החל מ-5 במרץ בפרק של התוכנית NXT UK, ואלקירי יצאה לסדרת ניצחונות, כשבדרך היא גברה על איילה דאון, נינה סמואלס, דני לונה ועוד. רצף הניצחונות שלה הגיע לסיומו ב-29 באפריל 2021 בפרק של התוכנית NXT UK, כאשר היא נחלה הפסד למייקו סאטומורה. ב-26 באוגוסט בפרק של התוכנית NXT UK, ואלקירי ניצחה את מתאבקת בקרב ללא פסילות.

==אליפויות והישגים==
* הישגים בארגון ההיאבקות Pro-Wrestling: EVE
** אליפות הזוגות של Pro-Wrestling: EVE (פעם אחת) <small> - עם דבי קייטל</small>
* הישגים בארגון ההיאבקות Over the Top Wrestling – OTT
** אליפות הנשים של OTT (פעם אחת)
* הישגים בארגון ההיאבקות Pro Wrestling Ulster – PWU
** אליפות הנשים של PWU (פעם אחת)
* הישגים בארגון ההיאבקות World Wrestling Entertainment – WWE
** אליפות הנשים של NXT (פעם אחת)
* הישגים בארגון ההיאבקות Zero1 Ireland/Fight Factory Pro Wrestling
** האליפות האירית במשקל כבד ג'וניור (פעם אחת)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתאבקות מקצועניות בריטיות
קטגוריה:מתאבקות ה-WWE
קטגוריה:מתאבקות ה-NXT
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1996
האוניברסיטה האמריקאית של הקריביים

האוניברסיטה האמריקאית של הקריביים (באנגלית ובצרפתית: American University of the Caribbean; בראשי תיבות: AUC) היא אוניברסיטה, הממוקמת בלה קאיה שבהאיטי. האוניברסיטה הוקמה בשנת 1983, כמוסד ללא כוונת רווח המאורגן אך ורק למטרות חינוכיות ומדעיות.<ref name=":0"></ref>

האוניברסיטה פתחה את שעריה והחלה בתוכניות הוראה בשנת 1986.<ref name=":0" />

בשנת 1989, עברה האוניברסיטה למקומה הנוכחי ולקמפוס מרווח של כ-5,700 מ"ר, שבנייתו מומנה על ידי אגודת בתי הספר ובתי החולים האמריקאים בעולם.<ref name=":0" />

== ראו גם ==
* אוניברסיטת קיסקייה

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:האיטי: אוניברסיטאות ומכללות
סולימאן מסוודה

סולימאן מסוודה (בערבית: سليمان مسودة; נולד ב-13 ביולי 1995) הוא עיתונאי ערבי ישראלי יליד מזרח ירושלים, המשמש כתב ומגיש בכאן 11. מסוודה הוא כתב בדסק הפוליטי מדיני של התאגיד.

==ביוגרפיה==
מסוודה נולד וגדל ברובע המוסלמי בעיר העתיקה, למונזר מסוואדי, נהג משאית, ואמאל מסוואדי, עקרת בית. הוא אח בכור לשש אחיות. רוב חייו התגורר ברחוב אסעדייה בעיר העתיקה, ואת שנות התיכון עשה בתיכון "אל-אימאן". מכיוון שנולד במזרח ירושלים, לא היה אזרח ישראלי, אלא בעל תושבות קבע.

מסוודה הוא הראשון במשפחתו שלמד באקדמיה. הוא למד שנתיים ראיית חשבון באוניברסיטת ביר זית, ואז החליט לעבור ללמוד במוסד אקדמי ישראלי. במהלך המכינה הקדם-אקדמית למד לראשונה בחייו את השפה העברית ולאחר מכן למד לתואר ראשון בחוג לפוליטיקה ותקשורת במכללה האקדמית הדסה.

כסטודנט החל לעבוד כעוזר הפקה ברדיו מכאן בערבית, השייך לתאגיד השידור הישראלי. לאחר מספר חודשים עבר להיות קשב בדסק הערבים והפלסטינים של החדשות בעברית. בשנת 2019 מונה לכתב בדסק הערבים בערוץ כאן 11, ובהמשך לכתב באזור ירושלים.

בשנת 2021, ולצד היותו כתב אזור ירושלים, מונה מסוודה לכתב לענייני המפלגות הערביות, והחל להגיש את התוכנית השבועית "הכול פוליטי", המשודרת בערוץ כאן 11, עם יערה שפירא. הוא מגיש גם סדרת רשת ב"כאן" בשם "האיש בשטח". במרץ 2023 הודיע כי הוא עובר לדסק הפוליטי-מדיני בכאן חדשות.

מסוודה מתגורר בתל אביב.<ref></ref> בשנת 2024 קיבל אזרחות ישראלית.

נבחר כאחד מ-40 הצעירים המבטיחים מתחת לגיל 40 של האתר ice לשנת 2022.<ref></ref>

באפריל 2024 נבחר לפורבס 30Under30.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* Hadas Gold, [https://edition.cnn.com/2023/04/24/middleeast/palestinian-reporter-israeli-tv-mime-intl/index.html Palestinian reporter breaks barriers by reporting in Hebrew on Israeli TV], CNN, 24 April, 2023.
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית הדסה ירושלים
קטגוריה:עיתונאים ערבים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
אלייה פארוסה

אלייה פארוסה (ברוסית: Алые паруса) הוא מתחם מגורים הנמצא ברובע שצ'וקינו במוסקבה.

מתחם המגורים אלייה פארוסה מורכב משישה בניינים. הבניין הראשון הוקם בשנת 2001. נכון לסוף 2016, נבנו כל המבנים שתוכננו במתחם.

המבנים הם בנייני לבנים מונוליטיות בגובה של 27 עד 48 קומות, שלושת הבניינים הראשונים ממוקמים על גדות נהר מוסקבה. שטח המתחם הוא יותר משבעה דונם, בשטח יש פארק מים, בריכת שחייה, מרכז ספא, מכון כושר, אולם באולינג, מרכז טניס, מגרש כדורגל, מסעדה ומועדון יאכטות. יש מנחת מסוקים על הגג של בניין 4<ref>https://novostroycity.ru/journals/novosti-kompanij/v-zhk-alye-parusa-ostalas-poslednjaja-trojka-kvartir</ref>.

==קישורים חיצוניים==

* [https://donstroy.com/objects/alye-parusa אלייה פארוסה] באתר חברת דון-סטרוי
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוסקבה: גורדי שחקים
קטגוריה:רוסיה: בתי מגורים
אנגלברט פרנרסטורפר

אנגלברט פרנרסטורפר (בגרמנית: Engelbert Pernerstorfer, 27 באפריל 1850 – 27 באפריל 1918) היה פוליטיקאי ועיתונאי אוסטרי. פרנרסטורפר היה תחילה פעיל בתנועה הלאומית הגרמנית באוסטריה ואחר כך אחד ממנהיגי המפלגה הסוציאל-דמוקרטית בארץ זו בימי השלטון האוסטרו-הונגרי. פרנרסטורפר כיהן עם הפסקה קצרה כ-32 שנה כחבר בפרלמנט האוסטרי.

== קורות חייו==
פרנרסטורפר נולד בשנת 1850 בווינה, בירת האימפריה האוסטרית, במשפחה של חייט אוסטרי. הוא למד בגימנסיית שוטן בווינה ומאוחר יותר עבד בה כמורה.
בשנים 1870–1874 למד פילוסופיה, פילולוגיה גרמנית והיסטוריה באוניברסיטת וינה.
בצעירותו הצטרף לחוג הלאומי הגרמני בראשות הרוזן גאורג פון שנרר שנאבק למען הכללת אוסטריה בגרמניה הגדולה. מיוזמתו בשנת 1880 קם איגוד בתי הספר הגרמנים (Deutsche Schulverein).
בימי לימודיו היה חבר ב"אחוות" הסטודנטים "בראונה ארמיניה וינה".
החל משנת 1881 היה עורך שותף והחל מ־1883 עורך בעיתון "דויטשה וורטה" (מילים גרמניות) ובשנת 1882 השתתף, בעריכת "תוכנית לינץ" בעד הלאומיות הגרמנית באוסטריה.
בשנים 1885–1897 ושוב בין 1901–1918 היה פרנרסטורפר כנציג מחוז הבחירות וינר נוישטאט ונוינקירכן שבאוסטריה התחתית חבר במועצת האימפריה או הרייכסראט, הבית העליון של קיסרות אוסטריה במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית. הוא פעל בפרלמנט בהתחלה כנציג עצמאי וכחבר ב"מועדון השמאל המאוחד" שבו פעלו כמה חוגים ליברליים, אחר כך היה חבר ב"מועדון הגרמני" שקם בעקבות התפרקות "השמאל המאוחד". בשנות ה-80 של המאה ה-19 יחד עם הנבחר פרדיננד קרונאווטר דגל פרנרסטורפר בהגנת האינטרסים של הפועלים ופתרונן של סוגיות חברתיות בוערות. ב-1890 היה פעל במסגרת "התאחדות הלאומית הגרמנית".

אולם בשנת 1891, בגלל סלידה מהתגברות המגמה האנטישמית בחיק התנועה הלאומית הגרמנית, עזב אותה פרנרסטורפר והחל משנת 1896 הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית של הפועלים הגרמנים באוסטריה, וייצג את הזרם הלאומי גרמני שבתוכה (לפני כן השתייך לחוג "פאביאר" - Fabier שממנו צמחה המפלגה הסוציאלפוליטית).
לצידו של ויקטור אדלר, שאיתו היה מיודד מזמן לימודי התיכון, הפך פרנרסטורפר למנהיג של הסוציאל-דמוקרטים האוסטרים. פרנרסטורפר כתב בעיתון המפלגה "ארבייטר-צייטונג" פיליטונים וביקורת תיאטרון.
אחרי שהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית הייתה לסיעה הגדולה ביותר בפרלמנט, החל משנת 1907 כיהן פרנרסטורפר כסגן יושב ראש סוציאל-דמוקרט ראשון של בית הנבחרים של אוסטריה.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.biographien.ac.at/oebl?frames=yes בלקסיקון הביוגרפי האוסטרי ברשת]
*[http://www.zeno.org/Meyers-1905/A/Pernerstorfer?hl=pernerstorfer בלקסיקון הגדול מיירס 1905]

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאים אוסטרים
קטגוריה:עיתונאים אוסטרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וינה
קטגוריה:האימפריה האוסטרו-הונגרית: אישים
קטגוריה:חברי פרלמנטים
קטגוריה:סוציאל-דמוקרטים
קטגוריה:מבקרי תיאטרון
קטגוריה:ילידי 1850
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1918