קללת עץ התאנה

[[איקונין ביזנטי המתאר את קללת עץ התאנה .]]
קללת עץ התאנה היא אירוע המתואר ב, בבשורות מרקוס ומתי, כאחד הנסים שחולל ישו לפני כניסתו לירושלים<ref name=":2">Dumbrell, W.J. (2001). The Search for Order: Biblical Eschatology in Focus. Wipf and Stock. ISBN <bdi>9781579107963</bdi>.</ref>. 

לדימוי עץ התאנה שורשים הנעוצים בתנ"ך, כאשר התאנה מסמלת ומייצגת את עם ישראל. לפי רוב הפרשנויות, עץ התאנה המתואר בברית החדשה מסמל אפוא את עם ישראל באותה תקופה, במיוחד הצדוקים והפרושים, שלא זיהו את זמן הגאולה. לפיכך, הקללה הייתה עונשם בגלל שדחו את ישו ולא קיבלו אותו כמלך המשיח.<ref name=":0">Burkett, Delbert Royce (2002). An introduction to the New Testament and the origins of Christianity. Cambridge University Press. ISBN <bdi>9780521007207</bdi>.</ref><ref name=":2" />

בבשורת לוקס האירוע מסופר כמשל. כמו כן, ישנו משל לבלוב התאנה בקיץ. בשורת יוחנן משמיטה את האירוע לחלוטין ומצמידה אותו לאירוע טיהור בית המקדש שאליו הוא קשור, מסיומה של שרות הבשורה של ישו לראשיתה<ref>Dumbrell, W.J. (2001). The Search for Order: Biblical Eschatology in Focus. Wipf and Stock. ISBN <bdi>9781579107963</bdi>.</ref>.

== גרסאות ==
=== בשורת מרקוס ===
בבשורת מרקוס מתוארים שני מפגשים עם עץ התאנה: המפגש הראשון כשישו ותלמידיו בדרכם לירושלים, והמפגש השני בצאתם מירושלים למחרת. בין המפגשים ביקרו בבית המקדש בירושלים וגירשו את חלפני הכסף.

בדרכם לירושלים, קילל ישו את עץ התאנה משום שחיפש ולא מצא בה פרי. למחרת בבוקר גילו התלמידים שאותה תאנה שקוללה קמלה ומתה.

ישנו כאן אולי מסר מרומז על כך שבית המקדש בירושלים עתיד להיחרב, ועבודת המקדש תתבטל, בדיוק כפי שעץ התאנה חרב (יבש ומת), כל זאת משום שעבודת המקדש בימיו של ישו לא הניבה פרי של צדקה, חסד, טוהר ושמירת הקדושה והציות למצוות הקדוש ברוך, וכן על כך שהעם לא הכיר בשליחותו של ישו כמלך המשיח שנשלח על די אלוהים.

הקטע הזה מסתיים בשיח על "כוחה של התפילה", מה שהוביל מספר מלומדים לפרש את הנס דווקא בנושא זה, תוך התעלמות מן ההיבט הנבואי כמניע העיקרי שלו. לעומת זאת בבשורת מרקוס, בפרק י"ג פסוקים 1–2 יחד עם פסוק 28, משתמש ישו שוב בדימוי עץ התאנה על מנת להבהיר שירושלים תיפול, המקדש יחרב<ref>1 וַיְהִי בְּצֵאתוֹ מִן־הַמִּקְדָּשׁ וַיֹּאמֶר אֵלָיו אֶחָד מִתַּלְמִידָיו רַבִּי רְאֵה מַה־יָּפוּ הָאֲבָנִים וְהַבִּנְיָנִים הָאֵלֶּה׃ <small>2</small> וַיַּעַן אֹתוֹ יֵשׁוּעַ וַיֹּאמַר הֲרָאִיתָ אֶת־הַבִּנְיָנִים הַגְּדוֹלִים הָאֵלֶּה לֹא־תִּשָּׁאֵר אֶבֶן עַל־אֶבֶן אֲשֶׁר לֹא תִתְפָּרָק׃

<small>28</small> וּמִן־הַתְּאֵנָה לִמְדוּ־נָא אֶת־מְשַׁל הַדָּבָר כְּשֶׁיִּרְטַב עֲנָפָהּ וּפָרַח עָלֶהָ יְדַעְתֶּם כִּי קָרוֹב הַקָּיִץ׃ </ref> ועם ישראל יאלץ לגלות תקופה ארוכה עד סמוך לשובו לארץ באחרית הימים.

=== בשורת מתי ===
בשורת מתי דוחסת את תיאור הנס המחולק בבשורת מרקוס לשניים, לסיפור אחד. כאן התאנה נובלת מיד לאחר שישו מבטא בשפתיו את הקללה. לאחר הקטע הזה מגיע סיפור המפגש של ישו עם כוהני המקדש ולתוכחה שלו כנגדם וכנגד אופן הנהגתם את העם היהודי והתייחסותם המבזה את המקדש<ref>Perkins, Pheme (2009). Introduction to the Synoptic Gospels. Eerdmans. ISBN <bdi>9780802865533</bdi>.</ref>.

תגובתו של ישו לתמיהה שהביעו התלמידים על כך שעץ התאנה קמל ויבש, היא בלימוד קצר של ישו לתלמידים על אמונה ותפילה, ועל אף שיש בכך משום עמעום המסר (שיש קשר בין מות עץ התאנה לבין גורל המקדש), הרי במתי כ"ד : 32–35 (משל לבלוב התאנה בקיץ), הבשורה עוקבת בצמוד יותר לבשורת מרקוס כשהיא מייצגת את "הלקח" שניתן ללמוד מן הניצנים הפורחים על העץ, כסימן לבואו הוודאי של ישו, "בן האדם"<ref><small>32</small> וּמִן־הַתְּאֵנָה לִמְדוּ אֶת־הַמָּשָׁל הַזֶּה כַּאֲשֶׁר יִרְטַב עֲנָפָהּ וּפָרְחוּ עָלֶיהָ יְדַעְתֶּם כִּי קָרוֹב הַקָּיִץ׃ <small>33</small> כֵּן גַּם־אַתֶּם בִּרְאוֹתְכֶם אֶת־כָּל־אֵלֶּה דְּעוּ כִּי־קָרוֹב הוּא בַּפָּתַח׃ <small>34</small> אָמֵן אֹמֵר אֲנִי לָכֶם כִּי לֹא יַעֲבֹר הַדּוֹר הַזֶּה עַד אֲשֶׁר־יִהְיוּ כָל־אֵלֶּה׃ <small>35</small> הַשָׁמַיִם וְהָאָרֶץ יַעֲבֹרוּ וּדְבָרַי לֹא יַעֲבֹרוּן׃ </ref>.

== מקבילות ==

=== בשורת לוקאס ===

בשורת לוקאס מחליפה את סיפור נס קללת התאנה, במשל עץ התאנה ללא פרי, שבמקורו ככל הנראה מגיע מאותה מסורת שעומדת מאחורי בשורת מרקוס. ישו והתלמידים עוברים לירושלים כאשר הם שומעים על מותם של הגלילים, וישו מעניק לאירועים פרשנות נבואית באמצעות משל.

בעל כרם נטע עץ תאנה ומצפה שתישא פרי, אך בכל ביקוריו בכרם התאנה נותרה ללא פרי. סבלנותו של בעל הכרם פקעה, אך הכורם שעבד אצלו התחנן לקבל ארכת זמן. בעל הכרם מסכים, אך השאלה האם העץ יישא בסופו של דבר פרי, נותרה תלויה ועומדת. כל זאת בהמשלה למעשים המגלים את מלכות האלוהים. לפי בשורת לוקס, ישו קושר את סיפור המשל באזהרה שאם השומעים לא ישובו בתשובה, כולם יאבדו<ref>לוקס י"ג 3, 5 "כִּי־אֹמֵר אֲנִי לָכֶם אִם־לֹא תָשׁוּבוּ גַּם־אַתֶּם כֻּלְּכֶם תֹּאבֵדוּ׃"</ref>.

=== בשורת תומאס ===
סיפור שונה מאוד מופיע ב"בשורת הילדות" של "בשורת תומא" הלא קנונית, אולם מצוי שם ציטוט דומה מפיו של ישו: (III: 2)<ref>James, M. R., 1924, The Apocryphal New Testament, Oxford: Clarendon Press</ref>.

== פרשנות ==
רוב המלומדים הנוצריים מאמינים שבשורת מרקוס הייתה הבשורה הראשונה ושהיא שימשה כמקור לחיבור הבשורות של מתי ולוקס<ref>Burkett 2002, p. 143.</ref>. עם ישראל מיוצג בכתבים יהודיים לעיתים קרובות, כפירות עץ תאנה (התאנים), כמו למשל בהושע ט', 10<ref>כַּעֲנָבִים בַּמִּדְבָּר, מָצָאתִי יִשְׂרָאֵל--כְּבִכּוּרָה בִתְאֵנָה בְּרֵאשִׁיתָהּ, רָאִיתִי אֲבוֹתֵיכֶם; הֵמָּה בָּאוּ בַעַל-פְּעוֹר, וַיִּנָּזְרוּ לַבֹּשֶׁת, וַיִּהְיוּ שִׁקּוּצִים, כְּאָהֳבָם.</ref>, ירמיהו כ"ד 4-3, או כתאנה שאינה נושאת פר בירמיהו ח', 13<ref>אָסֹף אֲסִיפֵם, נְאֻם-יְהוָה; אֵין עֲנָבִים בַּגֶּפֶן וְאֵין תְּאֵנִים בַּתְּאֵנָה, וְהֶעָלֶה נָבֵל--וָאֶתֵּן לָהֶם, יַעַבְרוּם.</ref>.

העידן המשיחי ל אחרית הימים, מתואר בכתבי הקודש בין השאר כעידן שבו כל אדם ישב תחת גפנו ותאנתו ללא חשש (מיכה ד': 4)<ref>וְיָשְׁבוּ, אִישׁ תַּחַת גַּפְנוֹ וְתַחַת תְּאֵנָתוֹ--וְאֵין מַחֲרִיד: כִּי-פִי יְהוָה צְבָאוֹת, דִּבֵּר.</ref>. גם הגפן וגם התאנה הם פרות שמסמלים במקומות רבים בתנ"ך ובברית החדשה את עם ישראל.

קללת עץ התאנה בבשורת מרקוס ובבשורת מתי והסיפור המקביל בבשורת לוקס מופנים אפוא באופן סמלי כלפי עם ישראל, שלא קיבל, ולמעשה דחה את ישו כמלך המשיח<ref name=":0" /><ref name=":1">Dumbrell 2001, p. 175</ref>.

לכאורה זה נראה כי שהקללה שישו הטיל על עץ התאנה אשר כתוצאה מכך קמל, התייבש ומת, אינו תואם לאופיו וטבעו (המלא חסד, אהבה ורחמים) של ישו, כפי שמתואר לאורך הברית החדשה. אך יש לזכור כי מדובר בקללה שהוטלה על עץ ולא על בני אדם. יש לראות את האירוע כנבואה, למעשה מעין "משפט נבואי" לעתיד לבוא על עם ישראל.

במסה שכתב הפילוסוף ברטראנד ראסל "מדוע אינני נוצרי", הוא משתמש בסיפור הנס הזה כאחד הנימוקים שמערער לכאורה את תפארתו וגדולתו של ישו<ref>Jesus Behaving Badly: The Puzzling Paradoxes of the Man from Galilee, Mark L. Strauss, [https://books.google.com/books?id=A-2OBgAAQBAJ&printsec=frontcover&dq=Jesus+Behaving+Badly:+The+Puzzling+Paradoxes+of+the+Man+from+Galilee%27&hl=en&newbks=1&newbks_redir=0&sa=X&ved=2ahUKEwjC4cnzk__nAhXSqZ4KHfPcDvcQ6AEwAHoECAAQAg#v=snippet&q=Bertrand&f=false p. 64].</ref>.

==לקריאה נוספת==

== ראו גם ==
* תאנים
* ישו
*הברית החדשה
* משל לבלוב התאנה בקיץ
* משל התאנה ללא פרי

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

=== ביבליוגרפיה ===
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

</div>
קטגוריה:ישו
קטגוריה:הברית החדשה
קטגוריה:נסים בנצרות