OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
סמליל

סמליל ויקיפדיה העברית]]
סַמְלִיל (בלועזית: לוֹגוֹ) הוא אלמנט גרפי, איור או עיבוד טקסט שנוצר או עובד במטרה לסמל ולייצג גורם מסוים (בדרך כלל, ארגון או מוצר) ולהיות מזוהה עמו בתודעת הציבור.

ברוב המקרים, ילווה הסמליל במלל. לעיתים, ישולב המלל כחלק מהאלמנט הגרפי ולעיתים הסמליל יכיל טקסט בלבד, ללא אובייקט גרפי נלווה.

הסמליל יכול להופיע על נייר המכתבים של הארגון, על המוצרים שלו, על המבנים שבהם הוא שוכן, על מדי עובדיו ובמקומות נוספים שבהם יש לזהות את הארגון, כמו בפלטפורמה דיגיטלית כמו אתר אינטרנט, חתימה לדואר אלקטרוני של עובדי הארגון ועוד.

==עקרונות עיצוב הסמליל==
הסמליל של [[שירותי בריאות כללית מוטבע בגדר המקיפה את המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה בבאר שבע]]
בנק לאומי מוצג פעמים רבות בחזית הסניף]]
העיצוב הגרפי של הסמליל הוא חלק מהליך מיתוג המוצר, הארגון או החברה, ועל-כן על הסמליל לשדר ערכים מסוימים שיובנו בבהירות וכהלכה בקרב הצרכנים. דוגמה לכך הוא סמליל ה"סווש" של נייקי אשר נועד להתחבר בתודעת הצרכן למהירות ולפיכך לבטא גם הצלחה והישגיות. דוגמה נוספת מהווה סמליל ויקיפדיה, שנועד להעביר את הרעיון של עבודה שיתופית כלל-עולמית ליצירת דבר שלם. הסמליל משמש את הוויקיפדיות השונות בכל השפות, כאשר האלמנט המשתנה הוא הכיתוב מתחת לסמל הכדור בהתאם לשפה.

דוגמה להלך רוחו של מעצב סמליל והשיקולים העומדים לפתחו, ניתן למצוא בדבריו של דוד טרטקובר, מעצב הסמליל של תנועת "שלום עכשיו", שתיאר כך את ייחודו של הסמליל:
:"החידוש שהיה בסמליל "שלום עכשיו" היה השילוב של שני גופנים, קורן ב"שלום" וחיים ב"עכשיו", דבר שהיה מנוגד לכל מה שהתחנכתי עליו בבית הספר לעיצוב באנגליה. החיבור יצר את הזכירות ואת הנוכחות של הסמליל. דווקא החיבור בין אות תנ"כית מסורתית (ב"שלום") לבין הפונט חיים שמן (ב"עכשיו") שזו אות של כותרות בצהרונים, חילונית במובהק, יצר את הקליטות. גם החלוקה לשני צבעים, שחור ואדום, שהם צבעי המהפכה וצבעי הקונסטרוקטיוויזם הרוסי, יצרה בולטות שקיימת עד היום בסמל."

==שינוי הסמליל==
לעיתים מחליט הארגון לשנות את הסמליל שלו, כחלק משינוי נרחב יותר שעובר הארגון, כגון שינוי בעלות, במסגרת מהלך לרענון תדמית הארגון או כתוצאה ממיזוג חברות. שינוי זה כרוך לעיתים בהשקעה רבה:
* החלפת נייר המכתבים, מעטפות, אריזות מוצרים וכדומה, שעליהם מודפס הסמליל.
* החלפת הסמליל המופיע בחזית סניפי הארגון, על כלי רכב שלו, על בגדי עבודה של עובדיו וכדומה.
* פעולת מיתוג שתחדיר את הסמליל החדש לתודעת הלקוחות.

כמו כן, מעבר להשקעה הדרושה, ישנו הסיכון ששינוי מהותי מידי בסמליל עלול להביא לבלבול בקרב הלקוחות וכך לחוסר זיהוי, מה שעלול להשפיע באופן שלילי על הארגון. לרוב יש יתרון בהצגת סמליל קבוע לאורך זמן שייחרט בזיכרון האנשים ויהיה סימן מזהה עבור הארגון.

==ראו גם==
* סמל
* מותג
* סמליל גוגל
* סימן מסחר - על ההיבטים החוקיים
* תווי סימון ותקינה
* צלמית

==קישורים חיצוניים==

* 
* - על חיות המשמשות סמלילי חברות
* 
* ; במקור, מתוך הבלוג "[http://www.holesinthenet.co.il חורים ברשת]"
* 
* 
* 
*[https://designarchive.shenkar.ac.il/collection?type=444 לוגו], באתר מכון שנקר לתיעוד וחקר העיצוב בישראל
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:סמלים
קטגוריה:עיצוב גרפי
שיטת בייטס

מפתח השיטה, ד"ר ויליאם בייטס
שיטת בייטס היא שיטה של רפואה אלטרנטיבית מהמאה ה-19, שלפי התומכים בה יכולה להביא לשיפור הראייה ללא משקפיים. השיטה מעולם לא הוכחה כמשפרת את יכולת הראייה, ואין מחקרים המוכיחים את יעילותה.

== תיאור השיטה ==
השיטה פותחה בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 על ידי הרופא ד"ר ויליאם בייטס. לאחר תצפיות רבות בילדים ומבוגרים, הגיע ד"ר בייטס למסקנה שהמצב הנפשי והגופני משפיעים על הראייה. מצבי לחץ יכולים ליצור בעיות ראייה או להחמיר בעיות כאלה; ופעמים רבות הם מובילים לאימוץ הרגלי ראייה לקויים. השיטה של בייטס מבוססת על ההנחה שהעיניים באופן טבעי יודעות כיצד לתפקד באופן אופטימלי, גם ללא משקפיים.

בייטס מביא דוגמאות רבות לכך שאיכות הראייה משתנה בהתאם ליחסנו למידע שאנו קוראים או רואים, כך שייתכן שנראה במטושטש את הכתוב על הלוח בשיעור מתמטיקה, לדוגמה, ואילו בשיעור ספרות נראה בבירור את הכתוב, מאותו מרחק.
תרגיל כיסוי העיניים.
מתן מנוחה לעיניים, והרפייתן מהווים מרכיב חשוב בשיטה. אחד התרגילים הבסיסיים הוא כיסוי העיניים: הנחת הידיים על העיניים למשך חמש דקות או יותר, מספר פעמים ביום.

רופאי העיניים והאופטומטריסטים מתנגדים לשיטה זו, בין השאר כיוון שמצב העיניים משתנה מספר פעמים במהלך היום, ולכן ההסתמכות על מדידה בנקודת זמן אחת אינה מהימנה. טענה נוספת שעולה היא שלו הייתה שיטה כה יעילה, נגישה, זולה, פשוטה ואפשרית לתיקון הראייה, לא היה מספר רב כל-כך של אנשים לקויי ראייה הנזקקים לשירותיהם של רופאי העיניים והאופטומטריסטים.

==ראו גם==
* רפואה אלטרנטיבית
* רפואה אלטרנטיבית - מונחים

==לקריאה נוספת==
* ד"ר בייטס, שיטת ד"ר בייטס - ראיה משופרת ללא משקפיים (הוצאת אור-עם)
* יעקב שלחין, שיפור הראייה לפי שיטת בייטס - ספר הדרכה שימושי לשיפור ראייה לקויה (הוצאת אסטרולוג)
* גבריאלה בר כשרופאת העיניים מאבד משקפיים - ספר הדרכה לשיפור הראייה,
* ד"ר מאיר שניידר ריפוי עצמי בתנועה (הוצאת מודן)
* סימה מיכאלי לראות טוב יותר (הוצאת מילוא)
* הארי בנג'מין ראייה משופרת ללא משקפיים (הוצאת אור-עם)
* ד"ר מאיר שניידר מאיר עיניים עשרה צעדים טבעיים לשיפור ראייה מיטבי יצא ב 9/2018 (הוצאת פוקוס)

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.eyetrainer.org/heb/ תרגילי עיניים] המבוססים על שיטת בייטס
* 
* 

==הערות שוליים==

בייטס
בייטס
הומופוניה

הומופוניה (מיוונית: הומו - שווה, פוניה-קול, צליל) הוא מונח שמתייחס למרקם מוזיקלי רב-קולי. הומופוניה מאופיינת בקול ראשי מוביל, וקולות נוספים ה"כפופים" לו, ומשמשים בעיקר כליווי וכמעשירי המרקם. לדוגמה, שיר רוק בן זמננו הוא בעל מרקם הומופוני - הזמר מוביל ושאר הכלים מלווים ומייצרים אווירה.

ההומופוניה נבדלת מהפוליפוניה, בה לכל קול יש עצמאות מוחלטת, ומההטרופוניה, בה כל הקולות נעים יחד, באותו המקצב ובאותה מסגרת טונאלית.

ההומופוניה הייתה מקובלת בעיקר בתקופה הקלאסית. בתקופה זו הייתה המוזיקה מאופיינת בסימטריה ובפשטות. וכן בתקופה הרומנטית בה התרחב השימוש בסגנון הליד על ידי פרנץ שוברט.

== ראו גם ==
*מונופוניה
*פוליפוניה
*הטרופוניה
*הומוריתמיקה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:תאוריית המוזיקה
מונופוניה

מונופוניה (מיוונית: 'μόνος' - מונוס, בעברית 'אחד', 'φωνή' - פון, בעברית 'קול, צליל') הוא מונח המתייחס למוזיקה שהיא, כעיקרון, חד קולית. במונופוניה נע לבדו קול, אשר לעיתים מוכפל באוקטבה על ידי קולות או כלים אחרים, שישירו למעשה את אותו הקו בדיוק. כלומר, זמר יחיד או כלי נגינה יחיד. גם שירת מקהלה באוניסון נחשבת כמונופוניה.

המונופוניה נבדלת מההטרופוניה, ושונה מההומופוניה.

מוזיקה עממית רבה היא מונופונית.

==ראו גם==
*פוליפוניה
*הומופוניה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תאוריית המוזיקה
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
פוליפוניה

פוליפוניה (פולי – הרבה, פוניה – צליל/ קול) פוליפוניה הוא מושג מוזיקלי, המתאר מרקם מוזיקלי שבו מספר קולות עצמאיים נעים במקביל זה לזה. הפוליפוניה שונה ממרקמים מוזיקליים אחרים בכך שאין בה היררכיה מובהקת בין הקולות. על אף שלעיתים ניתן לזהות בפוליפוניה קו ראשי וקו משני, אין הדבר דומה למצב במרקם ההומופוני, שבו קו מלודי אחד מוגדר באופן מובהק כמנגינה ראשית, והוא מלווה על ידי אקורדים או קווים מלודיים משניים. כוחה של הפוליפוניה נובע מעצמאותו של כל קול, כלומר ייחודו הריתמי או המלודי, כך שגם אם ישנו קו בולט מעל לשאר, נוצר טשטוש במידה מסוימת של ההיררכיה בין הקולות, ונדרשת האזנה ערה לכל קול בפני עצמו.

שימוש בטכניקה זו נפוץ ביותר במוזיקת רנסאנס ובארוק. בסגנונות אלו הפוליפוניה היא צורת הכתיבה השלטת, והיא שמגדירה את עקרונות הסגנון. עם זאת, גם בסגנונות מאוחרים יותר במוזיקה הקלאסית ישנן דוגמאות רבות לשימוש בפוליפוניה, זאת על אף שמקובל לזהות את הסגנון הקלאסי והרומנטי עם מרקם הומפוני והרמוני. ככלל שימוש במידה כזו או אחרת במרקם פוליפוני קיים כמעט בכל סגנון מוזיקלי, לרבות מוזיקה קלאסית מודרנית ועכשווית, ג'אז, רוק מתקדם ועוד.

כאמור, יצירה פוליפונית דורשת ריכוז רב מאוד בזמן ההאזנה, שכן על המאזין לשים לב לתנועתן של מנגינות אחדות בעת ובעונה אחת, ולא תמיד ניתן לזהות מנגינה ראשית שמובילה את היצירה, אך דווקא מאמץ זה מביא הנאה מוזיקלית רבה למאזין המצליח להבין את דרך ארגונה של היצירה ואת היופי שבשילוב המנגינות השונות זו בזו.

ישנו דמיון מסוים בין הפוליפוניה לבין המונח 'הטרופוניה', אלא שהאחרון למעשה מציין קו מלודי אחד שמבוצע על ידי כמה קולות במקביל, כאשר כל קול עושה בו שינויים ווריאציות מינימליות, חלקם בגדר קישוט בלבד. ההטרופוניה אם כן אינה הקטנה אלא הרחבה של קו אחד על ידי וריאציות עליו, בעוד שהפוליפוניה נוצרת מקיומם בו זמנית של מספר קולות שונים ועצמאיים.

בסגנונות הרנסאנס והבארוק, הדרך המסורתית להתמודד עם האתגר שבהאזנה למרקם פוליפוני, הייתה ליצור "חיקוי" מוזיקלי, לרוב בפתיחת יצירה או בפתיחת חטיבה חדשה ביצירה. למוזיקה המבוססת על חיקויים גרסאות רבות, והמפורסמת שבהן היא ה'קאנון' – צורה שבה המנגינה שמופיעה בקול הראשון שנכנס, מחוקה באופן חמור ומדויק על ידי הקולות הבאים שנכנסים אחריו. אחת הצורות המפותחות ביותר שמבוססת על מרקם פוליפוני ועושה שימוש נרחב בחיקויים, הא צורת הפוגה. החיקויים עשויים לעזור למאזין לעקוב אחרי הקולות השונים המופיעים בו זמנית במרקם פוליפוני, אך מטרתם אינה רק לעזור למאזין, אלא להציג נושא מוזיקלי ראשי אחד, אשר עובר בין הקולות ומופיע בכל פעם במקום אחר, ובווריאציה אחרת.

==ראו גם==
* מונחים בתאוריית המוזיקה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תאוריית המוזיקה
קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
מגלופוליס

"הבננה הכחולה", מגלופוליס של כ-110,000,000 תושבים
"הבננה הזהובה", מגלופוליס של כ-30,000,000 תושבים
מגלופוליסים שונים ב[[ארצות הברית]]
מֵגָלוֹפּוֹלִיס (רַב־כְּרַךְ על פי האקדמיה ללשון העברית; מיוונית: Μεγαλόπολη) הוא אגד ערים גדול ממטרופולין, כזה המהווה איחוד של כמה מטרופולינים כרצף עירוני גדול ממדים, שבו מתעמעמים גבולות הערים. מגלופוליס היא עיר ענק הכוללת כמה אזורי מטרופולין, שהתרחבו והתמזגו לכדי כרך בגודל של מאות קילומטרים רבועים, עשרות שדות תעופה, ועשרות מיליוני תושבים.

מי שטבע את המונח "מגלופוליס" לראשונה היה הגאוגרף הצרפתי-יהודי ז'אן גוטמן, שהוציא בשנת 1961 ספר בשם זה, בו זיהה כי כל המרחב מבוסטון עד וושינגטון בחוף המזרחי של ארצות הברית הוא רצף של אזורים מטרופוליטניים הנוגעים זה בזה, והעניק לתופעה העירונית הזאת את השם "מגלופוליס".

== בעולם ==
בין המגלופוליסים בעולם:
* המגלופוליס הגדול ביותר הוא זה המכונה "הבננה הכחולה" ומשתרע על פני כל מרכז אירופה ומערבה. חיים בו כ-110 מיליון תושבים.
* מגלופוליס נוסף בדרום אירופה מכונה "הבננה הזהובה" והוא משתרע לחופי הים התיכון בספרד, צרפת ואיטליה. חיים בו כ-30 מיליון תושבים.
* המגלופוליס של צפון מזרח ארצות הברית משתרע בין בוסטון לוושינגטון די. סי.. בשטח זה מתגוררים כ-50 מיליון תושבים. הוא כולל את הערים הגדולות בוסטון, הרטפורד, ניו יורק, ערי ניו ג'רזי, פילדלפיה, בלטימור, ווושינגטון די. סי., על פרבריהן וערי הלוויין שלהם.
* המגלופוליס של מרכז ארצות הברית מכונה "מגלופוליס הימות הגדולות". מגפוליס זה הוא הגדול ביותר בארצות הברית, הן מבחינת שטח והן מבחינת מספר התושבים. חיים בו כ-55 מיליון תושבים.
* בדרום מזרח ברזיל נמצא מגלופוליס של כ-50 מיליון איש. הוא כולל את ריו דה ז'ניירו, סאו פאולו ובלו הוריזונצ'ה.
* מגלופוליס טוקאידו באי הונשו ביפן שמשתרע מאזור הערים טוקיו ויוקוהמה, עד לאזור הערים אוסקה וקובה.
* מגלופולופיס דרום מזרח סין בסין שכולל את הערים הונג קונג (אי), מקאו, שנז'ן וגואנגג'ואו.

==ראו גם==
* מטרופולין
* מגה-סיטי
* הערים הגדולות בעולם

==קישורים חיצוניים==

* [http://geography.miningco.com/library/weekly/aa021599.htm מידע נוסף ב-About.com]
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גאוגרפיה עירונית
זכר

[[סמלו של מארס המשמש לסימול זכר]]
דמות גבר זכר, כפי שצוירה על [[הדיסקית של פיוניר]]
זָכָר (♂) בבעלי החיים הוא הזוויג המייצר את תאי הזרע. בצמחים, הזכר הוא הזוויג המייצר את האבקה שבאבקנים.

הזכר והנקבה יוצרים יחדיו את מנגנון הרבייה הזוויגית (בניגוד לרבייה אל-זוויגית).

התופעה שבה קיימים הבדלים חיצוניים בין זכר ונקבה מאותו מין נקראת דו צורתיות זוויגית. עם זאת, יש מינים שבהם לא קיימים הבדלים בולטים בין הזכר מהנקבה.

המושגים זכר ונקבה משמשים גם לתיאור מנגנוני רבייה בעולם הצומח.

במין האנושי קרוי הזכר הבוגר "איש" (אף שכיום המילה איבדה ממשמעותה הזוויגית והיא מילה נייטרלית יותר, בעוד "גבר" תפסה את מקומה כמילה זכרית במופגן).

בביולוגיה מקובל לסמן זכר באמצעות מעגל שממנו יוצא חץ, סימון השאול מהסימון המקובל לכוכב מאדים באסטרולוגיה ובאסטרונומיה. מקובל לקשר את מאדים לאל מלחמה הרומי מרס, ולפיכך רואים בו סמל לתכונות גבריות.

הזוויג זכר נקבע בבני האדם וביונקים הודות לקבלת כרומוזום Y מהאב, כרומוזום זה וכרומוזום X נקראים כרומוזומי זוויג, כך שהקריוטיפ של הזכר יהיה XY ואילו של הנקבה יהיה XX. בחרקים ובעופות קביעת המין הפוכה מביונקים.

==קישורים חיצוניים==

גלריית חיות:
<gallery>
קובץ:091201 south georgia 3552 (4173383192).jpg|פיל ים דרומי
קובץ:Betta splendens (blue).jpg|דג קרב סיאמי
קובץ:Marine Iguana On Rock In Galapagos Islands.jpg|איגואנה ימית
קובץ:Eclectus roratus -Australia Zoo, Queensland, Australia -male-8a.jpg|תוכי אקלקטוס
קובץ:Bradgate Park fallow deer buck.jpg|יחמור אירופי
קובץ:Mandrill Albert September 2015 Zoo Berlin (2).jpg|מנדריל
</gallery>

קטגוריה:רבייה
קטגוריה:מגדר
קטגוריה:גבר
טיפוגרפיה

הדפסה מתוך ציקלופדיית צ'יימברס, 1728]]

טיפוגרפיה (באנגלית: Typography) היא האמנות והטכניקה של סידור ועיצוב טקסט, כך שיהיה נגיש וקריא ועם זאת אסתטי או משקף מסר מסוים. מלאכה זו כוללת סידור אותיות, בחירת גופנים, גודל אות, גודל השוליים, אורך שורה, ריווח בין שורות, בין מילים, בין אותיות ובין צמדי אותיות. ארגון הטקסט בתוך פורמט, יצירת מבנה והיררכיה בטקסט בהתאם לתוכן ולהקשר, בניית שיטה וסגנון טיפוגרפי חזותי לעימוד. במלאכת הטיפוגרפיה עוסקים, בין היתר, מעצבים גרפיים, מעצבי אותיות, טיפוגרפים ופרסומאים.

מקור השם מיוונית: Typos (צורה או הטבעה) + Graphein (כתיבה).

== טכניקות טיפוגרפיות ==
*דפוס – טכנולוגיה עתיקת יומין שמטרתה יצירת מספר עותקים זהים של חומר ויזואלי מאותו מקור. רבים סבורים שהראשונים שעסקו בהדפסה היו הסינים, אשר השתמשו בצבעים על בסיס שמן אשר נמרחו על אבן חלקה, עליה ציירו את המקור בדמות ראי. שיטה זו ידועה בשם ליתוגרפיה. על פי ספרי ההיסטוריה, תהליך הדפוס הומצא על ידי בי שנג (Bì Shēng) בשנת 1040. המצאת הדפוס המודרני שייכת ליוהאן גוטנברג, בסביבות שנת 1436. טכניקות הדפוס כוללות הדפסה ישירה – דפוס עץ, ליתוגרפיה, דפוס בלט, דפוס משי, דפוס צילינדר ועוד; הדפסה עקיפה – כגון דפוס אופסט – בה דמות המקור מועתקת ללוח ומן הלוח לנייר ההעתק; והדפסה דיגיטלית בה העברת האינפורמציה למדפסת נעשית דרך מחשב.
*קליגרפיה – אמנות הכתיבה הקישוטית. עיצוב ויצירה ידנית של אותיות בעזרת כלים ייעודיים כגון מכחולים ומברשות. זוהי אמנות הדורשת מיומנות רבה. מקור המילה ביוונית – קאלוס "יופי", גראפוס "כתיבה". קליגרפיה היא תחום חשוב ועתיק יומין בקרב תרבויות שונות (במיוחד בתרבויות מזרח אסיה והאסלאם בהם היא נפוצה גם כיום) היא נתפסת כאמנות גבוהה ומעודנת. יש העוסקים בקליגרפיה גם כיום, ועל ידי שילובה בעיצוב, יצירת אמנות או גרפיטי.
* לטרינג
* טיפוגרפיה אקספרימנטלית

==ראו גם==
* דפוס
* עימוד
* גופן

==קישורים חיצוניים==

* [https://beitalef.com/ בית אלף] - אתר ובו עשרות רסטורציות לאבות־הטיפוס של אותיות הדפוס וכתבי היד העבריים
* [http://alefalefalef.co.il/magazine/ מגזין אאא לטיפוגרפיה] - כתב עת אינטרנטי העוסק בטיפוגרפיה עברית
* [http://www.tau.ac.il/~stoledo/fonts/articles.html מאמרים אודות טיפוגרפיה עברית], באתר "טיפוגרפיה עברית"
* [http://www.cs.tau.ac.il/~stoledo/fonts/articles_toledotech.html ייצור גופנים ועיצוב אותיות מגוטנברג ועד ימינו]
* 
*[http://www.oketz.com/color צבע טיפוגרפי]
*סרטון באנגלית המסביר ”[https://www.youtube.com/watch?time_continue=5&v=Ki6rcXvUWP0 מה זה טיפוגרפיה]“
* 
* 

קטגוריה:ספר
קטגוריה:טיפוגרפיה
קטגוריה:אמנות חזותית
קטגוריה:עיצוב גרפי
World Wide Web Consortium

World Wide Web Consortium (בקיצור: W3C) הוא ארגון בינלאומי העוסק בתקינה ברשת (web). ה-W3C התפתח בעקבות תקינת שפת ה־HTML בה כתובים אתרי אינטרנט. ה־W3C מפרסם תקנים נוספים בתחום הצגת וייצוג תוכן ומידע, נגישות באינטרנט, רשת סמנטית (Semantic Web) ועוד. בין התקנים שפרסם ה-W3C נכללים XML ,CSS, RDF(a), OWL ו-HTML. 

מיסדו והעומד בראש הארגון הוא טים ברנרס-לי, ממציא הרשת (www). מרכז הארגון הוקם במעבדת מחשבים של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס שבראשה עומד מיכאל לאונידאס דרטאוזוס שתמך רבות לקידום הנושא. לארגון ה-W3C סניפים בכל רחבי העולם ואף בישראל.

בניית אתר אינטרנט על פי תקני הרשת גורמת לכך שדפדפנים שונים יציגו אתרים באופן דומה. באופן זה נחסך הצורך לכתוב מספר גרסאות לכל אתר.

W3C מנהלת את מיזם WAI (ר"ת Web Accessibility initiative – מיזם נגישות הרשת), שכולל מדריכים ותקנים איך לעצב, לפתח, לערוך ולבדוק נגישות של אתרי אינטרנט, בשם WCAG (Web content Accessibility guide).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
קטגוריה:ארגוני תקינה
קטגוריה:נגישות מידע ותקשורת
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים לא-ממשלתיים
תקן

תֶּקֶן (או בלועזית: סְטַנְדַּרְט) הוא מפרט או שיטה מקובלים, ואף במקרים מסוימים מחייבים, ליישום בתחום מסוים (בתעשייה, בשירותים, בדקדוק וכיוצא בזה).

כדי לתקן תְּקָנים קמו ארגונים; חלקם מתוקצבים על ידי ממשלות וחלקם נתמכים על ידי צרכני התקנים. תקנים יכולים להיות מוגדרים ברמה לאומית, אזורית, או בינלאומית. תהליך תיקון תקנים הוא ארוך ומקצועי, ויש הטוענים כי חיוני להשיג מטרות כמו:
* נורמת ייצור שמבטיחה רמת שימוש בטוחה במוצר.
* נורמה לביצוע שמבטיחה מוצר איכותי ופונקציונלי (התואם את ייעודו השימושי).
* תצורה אחידה לנוחות המשתמשים במוצר שייצרו יצרנים שונים.
* ממשק יעיל לתאימות בין יצרנים, לאחר פיתוח של טכנולוגיות חדשות.

אף על פי כן, הרי שקיימים שירותים ומוצרים רבים העונים על כל דרישות אלו מבלי שנקבע תקן עבורם. 

בדרך כלל נקבעים סימנים מוסכמים לתקן שהטבעתם מעידה על היותו של המוצר או השרות תואם את התקן.

המילה תִּקְנוּן או תְּקינה הן המילים העבריות לסטנדרטיזציה – כלומר: קביעת תקן מסוים, מתכונת אחידה או עשייה לפי תקן.

== ראו גם ==
* תקן ישראלי
* מכון התקנים הישראלי
* ארגון התקינה הבין-לאומי (ISO)
* World Wide Web Consortium
* פרוטוקול תקשורת
* הנציבות הבין-לאומית לאלקטרוטכניקה (IEC)

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:מסמכים טכניים
קטגוריה:תשתיות
הולוקן

[[עיט האסטי תוקף עופות מואה. עופות גדולים אלה חיו עד למאה ה-16 ונכחדו על ידי המאורים]]
עוף ה[[דודו שנכחד במהלך המאה ה־16 וה־17]]
האבנים של סטונהנג']]
הולוקן (מיוונית: ὅλος ("כולו"), καινός ("חדש")) היא התקופה הגאולוגית הנוכחית. התקופה שייכת לתור הרביעון אשר בעידן הקנוזואיקון, והחלה בסוף תקופת הקרח האחרונה – לפני 11,700 שנים. תקופה זו מכסה את כל ההיסטוריה המתועדת של המין האנושי. במהלך התקופה הפכו פעילויות האדם למשמעותיות מבחינה אקולוגית וגלובלית. בשל כך, יש התומכים בהגדרת חלקה המאוחר של התקופה או אף כולה כעידן חדש, האנתרופוקן (עידן האדם).

==אירוע ההכחדה בהולוקן==

אירוע ההכחדה בהולוקן הוא השם שניתן בדרך כלל להכחדה ההמונית המתמשכת של מינים בתקופה המודרנית של ההולוקן. המספר הגדול של ההכחדות מקיף משפחות רבות של צמחים ובעלי חיים כולל יונקים, עופות, דו־חיים, זוחלים ופרוקי־רגליים. אחוז גבוה מההכחדה מתרחש ביערות הגשם הטרופי. האיגוד הבינלאומי לשימור טבע תיעד את הכחדתם של 784 מינים מאז שנת 1500 לספירה ועד 2012. עם זאת, היות שרוב ההכחדות הן כנראה בלתי מתועדות, מעריכים מדענים כי במהלך המאה ה־20 נכחדו בין 20,000 ל־2 מיליון מינים, אך לא ניתן לקבוע את המספר באופן מדויק יותר ברמת הידע הנוכחית. כמו כן, הערכות הן שקצב ההכחדה נע בין 100 ל־1,000 יותר מהר מאשר הקצב הממוצע של הכחדות מינים על פני סולם הזמן האבולוציוני.

==ראו גם==

* לוח הזמנים הגאולוגי
* אירוע ה־8200
* לוח השנה ההולוקני

==קישורים חיצוניים==
*
* 

*
קטגוריה:רביעון
פליסטוקן

עצלן הקרקע הענק מגתריום ולידו שני גליפטודונים. ברקע דואה העוף הקדום ארגנטוויס]]
נוף מעידן הקרח של [[ספרד. באיור נראות ממותות צועדות, ולצידן קרנף צמרירי, אריות מערה טורפים אייל צפון ועדר של סוסי בר.]]
פּלֶיסטוֹקֵן (Pleistocene; סימן: Ps) היא תקופה בתור הרביעון שבעידן הקנוזואיקון, אשר החלה לפני כ-2.588 מיליוני שנה ונמשכה עד לפני 11,700 שנה עם סיום עידן הקרח האחרון.

את המונח טבע צ'ארלס לייל ב-1819, בהציגו שכבה בסיציליה שיותר מ-70 אחוז ממיני מאובני הפאונה שלה עדיין קיימים, ובכך הפריד אותה מהפליוקן. משמעות השם ביוונית – "חדש יותר" (בהתייחסו לפליוקן שמשמעותו "חדש"). משם זה נגזר עידן ה"הולוקן", שמשמעותו "חדש לחלוטין".

הגדרת המונח השתנתה ב-2006, להגדרה המקובלת כיום. עד אז המונח התייחס לתקופה שבין 1.806 מיליון שנים קודם זמננו עד ל-11,700 שנים קודם זמננו. לכן, בפרסומים קודם לכן, ייתכן שישתמשו במונח לתיאור תקופה זו.

תנועת היבשות בתקופה זו היא מזערית, כ-100 ק"מ באופן יחסי מאז תחילת התקופה.

בתקופה זו התרחשה מרבית אבולוציית האדם, כשבתחילתה הפרנתרופוס עדיין התהלך על פני האדמה, ובסיומה האדם המודרני כבר היה נפוץ בכל חמש היבשות. כבר בתקופה זו הייתה לאדם השפעה בולטת על סביבתו, באופן שהשפיע על מינים רבים<ref></ref>.

בתקופה זו היו מגוון של יצורים גדולים מאוד (מגה-פאונה) ביניהם: ממותה, מסטודון, דיפרוטודון, סמילודון, גליפטודון, שור הבר, גיגנטופיתקוס, קרנף צמרי, עצלני קרקע כמו מגתריום, ג'ירפיים גדולים כמו שיוותריום, אייל אירי, דוב המערות, דוב קצר-פנים, זאב בלהות, גומפותריום, עופות כמו מואה, אפיאורניס, עיט האסטי ואף כמה זוחלים כמה מגלניה, קווינקנה ומיאולניה.

מעטים מהיצורים הענקים שרדו עד תחילת ההולוקן.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי
*מגה-פאונה של הפליסטוקן

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:רביעון
פליוקן

ה[[ג'וספורטיגסי היה גדול המכרסמים מעולם והוא הגיע למשקל של יותר מטון.]]
פליוקן (Pliocene) היא תקופה בנאוגן מעידן הקנוזואיקון. משך תקופתה 3.75 מיליוני שנים, מלפני 5.5 מיליוני שנים ועד לפני 2.5 מיליוני שנים. עם זאת זהו טווח נזיל יחסית, מאחר שהסלעים בהם מגדירים את התקופה פחות בולטים. הצורה העיקרית של החישוב היא במעבר מהמיוקן הנחשב לחמים יחסית לפליסטוקן הקריר יותר, בו הופיע עידן הקרח.

האקלים של הפליוקן הפך לקר ועונתי יותר מאשר במיוקן ואזורי יערות הפכו לערבות עשב או לטונדרה. גם המדבריות גדלו יותר בתקופה זו, בה יבשות רבות וזרמים ימיים שינו ממסלולם.

בתקופה זו התפתחו מיני ההומינידים ובראשם האוסטרלופיתקוס וכן מיני בעלי חיים גדולים שהופיעו גם במשך הפליסטוקן. באמריקה התרחשה אז ההחלפה האמריקאית הגדולה. דבר זה הכחיד או גרם לשגשוגם של מינים רבים בשתי האמריקות.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי
==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:נאוגן
מיוקן

דיורמה של חיות מהמיוקן, ביניהם נראים ה[[דיאודון, המורופוס, הסטנומילוס והפרומריכוכרוס.]]
מיוקן (אנגלית: Miocene) היא התקופה הקדומה בנאוגן שבעידן הקנוזואיקון. משכה 18 מיליוני שנים, מ-23 מיליוני שנים לפני זמננו ועד לפני 5.3 מיליוני שנים. היא מחולקת לשישה גילים (תתי-יחידות זמן של תקופה):
# אקוויטניאן (Aquitanian)
# בורדיגליאן (Burdigalian)
# לנגיאן (Langhian)
# סרבליאן (Serravallian)
# טורטוניאן (Tortonian)
# מסיניאן (Messinian)

בסוף תקופת המיוקן, התרחש האירוע המסיני שבמהלכו התייבש הים התיכון כמעט לחלוטין כתוצאה מסגירת מצר גיברלטר לזרימת מים מהאוקיינוס.

באמצע תקופה זו הופיעו ההומינידיים הראשונים. גם הסוסים ורוב מכפילי הפרסה התפתחו וגדלו לאורך התקופה.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי
* שיבוש המיוקן התיכון

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נאוגן
אוליגוקן

היונק דמוי-ה[[קרנף הנכחד מטמינודון (Metamynodon)]]
אוליגוקן היא התקופה הגאולוגית האחרונה בפלאוגן שבעידן הקנוזואיקון. משך תקופתה 12 מיליוני שנים, מלפני 33.9 מיליוני שנים עד לפני 23.03 מיליוני שנים.

השם הוטבע על ידי היינריך ארנסט בייריך, ד"ר לפלאונטולוגיה באוניברסיטת ברלין, בשנת 1854. מקור השם מיוונית עתיקה: ὀλίγος - מעט, καινός - חדש.

האוליגוקן נחשבת תקופת זמן חשובה בקשר בין העולם הקדום והטרופי של תקופת אאוקן לבין המערכת האקולוגית המודרנית יותר של המיוקן. בתקופה זו גדל שטח העשב על חשבון היערות הטרופיים, שמעתה שטחם הצטמצם לאזור קו המשווה.

תחילת האוליגוקן מסומן באירוע הכחדה המונית, המכונה Grande Coupure (מצרפתית: "השבר הגדול"), אם כי הכחדה זו קטנה משמעותית מאירועי הכחדה גדולים בהרבה (כמו הכחדת פרם-טריאס ואחרות). בהכחדה זו נפגעו בעיקר בעלי-חיים ימיים (כמו משפחת הלווייתנים הקדומים). סיום האוליגוקן והמעבר למיוקן אינו מוגדר בצורה חד-משמעית, אך בכללות הוא מעבר מתקופת האוליגוקן החמה למיוקן הקרה יותר.

האוליגוקן עצמו מחולק לשני גילים: צ'אטיאן ורופליאן.

בישראל קיימים מספר אתרים ובהם סלעים מתקופת האוליגוקן: שמורת מצליח ליד מושב מצליח, נחל שחם מערבית לצומת חולדה (מדרום לכביש 411), ובאזור מושב לכיש<ref></ref>.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:פלאוגן
אאוקן

בתקופת האאוקן החלו להתפתח ראשוני ה[[לווייתנים, כמו הבסילוזאורוס הטורף.]] 
אֵאוֹקֵן (אנגלית: Eocene) היא תקופה בפלאוגן שבעידן הקנוזואיקון. היא קרובה יותר לזמננו מאשר פלאוקן.

את השם טבע הגאולוג הסקוטי צ'ארלס לייל ב-1847. מקור המילה ביוונית, והוא הלחם בסיסים של Ἠώς ("אאוס", אלת השחר במיתולוגיה היוונית) ו-καινός ("קֵנוֹס" - חדש מפתיע), כלומר "השחר החדש". התקופה נקראת כך כי חלק מהמאובנים המצויים בשכבות התקופה הזו הם של מינים הקיימים גם היום. הייתה זו תקופה גאולוגית שראשיתה בעידן שבו התחילו הימים להציף את היבשות ונמשכה 22.1 מיליוני שנים, מלפני 56 מיליוני שנים עד לפני 33.9 מיליוני שנים. היא מחולקת לארבעה גילאים: איפרסיאן (Ypresian), לוטטיאן (Lutetian), ברטוניאן (Bartonian) ופריאבוניאן (Priabonian).

ברוב שטחי כדור הארץ התחיל האאוקן, כשהימים חזרו והציפו את היבשות. באאוקן התרוממו באירופה ההרים הראשונים בקבוצה האלפינית: הפירנאים והאלפים הפרובאנסליים. פעולה טקטונית רבה חלה גם בחלקי עולם אחרים. הפעילות באה לידי ביטוי בשינויים תכופים בדמות הפלאוגאוגרפית של הארץ, כלומר, אירעו תנודות רבות של גבולות הים והיבשה, עם שינויי גובה היבשות ועומק הימים.

באאוקן התיכון התפשטו הימים לכיוון היבשות. באאוקן העליון נסוגו הימים מהיבשות.

בצפון אפריקה מהוות שכבות האאוקן המשך לשכבות הקרטיקון העליון, ובשתיהן יש הרבה חומרים זרחניים (פוספאטים).

המאובנים באאוקן מעידים על תמורות ביולוגיות גדולות: אין באאוקן מאובנים של יצורים רבים שחיו בתקופות קודמות, אך יש מאובנים של יצורים, שנוצרו באאוקן ונכחדו באוליגוקן. היצורים הללו התרבו עד כדי כך, ששלדיהם המאובנים יצרו שכבות עבות ורחבות מאוד. בשכבות התחתונות של האאוקן יש מאובנים של יצורים בעלי מבנה שיניים פרימיטיבי מאוד. יצורים אלה (אבות הפילים ואבות הסוסים ואחרים) נוצרו באמצע המזוזואיקון. מאובנים של צמחים ויצורים באאוקן מעידים על כך שבאזור הים התיכון שרר אקלים טרופי.

באאוקן אירעה אבולוציה של הדגים הטרונקטס ואמפיסטיום, מאובני מעבר בין חולייתן לדג שטוח. בדג שטוח מודרני טיפוסי, הראש לא סימטרי ושתי העיניים בצד אחד של הראש. בהטרונקטס ואמפיסטיום החל מעבר מהראש הסימטרי הטיפוסי של חולייתן לדג שטוח: עין אחת ממוקמת בסמוך לחלק העליון של הראש, ולשאר השלד יש מאפיינים פרימיטיביים שנעדרים מדגים שטוחים.<ref name="Friedman2008">Friedman M (2008). “The evolutionary origin of flatfish asymmetry”, Nature 454(7201): p. 209-212: <www.academia.edu/download/30913977/Friedman_2008.pdf></ref> <ref></ref>

== אאוקן - תפוצה בישראל ==
בישראל מצויות על פני השטח שכבות סלע שהורבדו בתקופת האאוקן (בעיקר גיר וקירטון) בחלקים נרחבים מהנגב, בשפילת יהודה, בשומרון, ברמות מנשה, בגבעות אלונים ובחלקים מהגליל העליון. במפות הגאולוגיות מיוצגות שכבות אלו בסימון "e" ו-"elm", והן נקראות בכללות "חבורת עבדת" על שם רמת עבדת, האזור בו הייתה הרבדה מאסיבית ומגוונת של סלעים מאותה תקופה.

בין ההרים ששכבות סלע אאוקניות מצויות על פני שטחן, ניתן למנות את הר כרכום, הר עיבל, פסגת הסרטבה, ועוד.

רוב מערות המסתור מתקופת מרד בר כוכבא, ומערות הפעמון בשפלת יהודה, חצובות בסלע קירטון מהאאוקן.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20081208013952/http://stwww.weizmann.ac.il/g-earth/geo-israel/makteshim/flash/stages502.swf מצגת של מכון ויצמן על הגאולוגיה של ישראל]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פלאוגן
פלאוקן

ה[[קוריפודון (Coryphodon), יונק קדום שנראה כמו היפופוטם ונכחד לאחר הפלאוקן.]]
פלאוקן היא תקופה בפלאוגן שבעידן הקנוזואיקון והיא התקופה הקדומה ביותר בעידן זה. משך תקופתה 10 מיליוני שנים, מלפני 66 מיליוני שנים עד לפני 56 מיליוני שנים. היא מחולקת לשלושה גילאים (תת-יחידות זמן של תקופה): דניאן (Danian), סלנדיאן (Selandian) ותנטיאן (Thanetian).

הרבה מהיונקים של התקופה היו קטנים מאוד ועוד טרם מילאו את הגומחות של הדינוזאורים שנכחדו, אך כמה עופות התפתחו לממדים גדולים כמו הגסטורניס, וכך גם כמה זוחלים כמו הטיטאנובואה והוואנגונוסוכוס (Wannaganosuchus). בסוף התקופה התפתחו גם כמה יונקים גדולים כמו הקוריפודון (Coryphodon), הברילמבדה (Barylambda) והטיטאנואידס (Titanoides) מסדרת הכימולסטיים, וכן מינים של דינוצרטים ולווייתנים קדומים. בתקופה זו היה אקלים לח וגשום שגרם לשגשוג של יערות.

מקור השם מיוונית עתיקה: "παλαιός" (פלאיוס) - "עתיק יותר" ו-"καινός" (קאינוס) - "חדש" בהתייחס לבעלי החיים שהופיעו בתקופה זו.

==ראו גם==
* לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פלאוגן
קרטיקון עליון

קרטיקון עליון היא תקופה בתור הקרטיקון, אשר בעידן המזוזואיקון. משך תקופה זו 31 מיליוני שנים, מלפני 100 מיליוני שנים עד לפני 66 מיליוני שנים.

הקרטיקון העליון מתחלק לשלוש תקופות (על פי חלוקה ישנה): קנומן, טורון, וסנון; או לשישה גילים (על פי חלוקה נוכחית): קנומן, טורון, קוניאק, סנטון, קמפן ומאסטריכט.

בין בעלי החיים שחיו בתקופה זו היו מינים רבים של דינוזאורים, פטרוזאורים, תנינאים וזוחלים אחרים דוגמת ארכלון ודיניליסיה. ביבשות הצפוניות של אמריקה הצפונית ואסיה שלטו הטירנוזאוריים, הדרומאוזאוריים, ההדרוזאוריים והצרטופסים. ביבשות הדרומיות שלטו הקרכרודונטוזאוריים והטיטאנוזאורים הענקיים.

<gallery widths=280 heights=200>
קובץ:Triceratops-Sideshow-by-Hung-Nguyen-02.jpg|הטריצרטופס חי לפני 68 מ"ש ונכחד בסיום עידן הדינוזאורים לפני 66 מ"ש.
קובץ:Анкилозавр - panoramio.jpg|האנקילוזאורוס חי לפני 66 מ"ש ונכחד בסיום עידן הדינוזאורים.
קובץ:Tarbosaurusbcn1.JPG|הטרבוזאורוס חי לפני 70 מיליון שנה.
קובץ:Mosasaurus 21copy.jpg|מוזאזאורוס טורף צב ים. הוא חי בתקופה שבין 70 מ"ש לסיום עידן הדינוזאורים לפני 66 מ"ש.
קובץ:Pteranodon NT.jpg|פטרנודון - חי לפני 84–86 מיליון שנה.
</gallery>
==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
עליון
קרטיקון תחתון

איגואנודונים, נאוונאטור זוג של אורניתומימים ואאוטירנוס רודף אחרי היפסילופודוניים.]]
קרטיקון תחתון היא תקופה בתור הקרטיקון אשר בעידן המזוזואיקון. משך תקופתה 48 מיליוני שנים, מלפני 145 מיליוני שנים עד לפני 100 מיליוני שנים.

==ראו גם==

*לוח הזמנים הגאולוגי
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
תחתון
יורה עליון

[[ממנצ'יזאורוס לצד זוג ציאלינגוזאורוסים ביורה העליון]]
יורה עליון (בעבר נקרא מלם על שם שכבת הסלע שאפיין אותו, אך בהמשך שונה השם כדי להבדיל בין השכבה הגאולוגית לתקופה הכרונולוגית) היא תקופה בתור היורה אשר בעידן המזוזואיקון, הקרובה יותר לזמננו מאשר דוגר או יורה תיכון. התקופה נמשכה 11.5 מיליוני שנים, מ-163.5 מיליוני שנים לפני זמננו עד לפני 145 מיליוני שנים. היא מחולקת לשלושה גילאים (תת יחידות זמן של תקופה): אוקספורדיאן (Oxfordian), קימרידג'יאן (Kimmeridgian) וטיתוניאן (Tithonian).

בתקופה זו שלטו הזאורופודים הארוכים ממשפחת דיפלודוקיים באמריקה הצפונית. מאובנים רבים מתקופה זו נתגלו בתצורת מוריסון.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:יורה
יורה תיכון

[[אאוסטרפטוספונדילוס מתקיף להקת לקסוביזאורוסים]]
יורה תיכון (בעבר נקרא דוגר על שם שכבת הסלע שאפיין אותו, אך בהמשך שונה השם כדי להבדיל בין השכבה הגאולוגית לתקופה הכרונולוגית) היא תקופה בתור היורה אשר בעידן המזוזואיקון והיא קרובה יותר לזמננו מאשר ליאס או יורה תחתון. משך תקופתה: כ-11 מיליוני שנים, מ-174.1 מיליוני שנים לפני זמננו עד לפני 163.5 מיליוני שנים. היא מחולקת לארבעה גילאים (תת יחידות זמן של תקופה): אלניאן (Aalenian), ביוקיאן (Bajocian), בתיוניאן (Bathonian) וכלוביאן (Callovian).

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:יורה
יורה תחתון

[[טמנודונטוזאורוס גדול טורף זוחל ימי קרוב מסוג Stenopterygius.]]
יורה תחתון (בעבר נקרא ליאס על שם שכבת הסלע שאפיין אותו, אך בהמשך שונה השם כדי להבדיל בין השכבה הגאולוגית לתקופה הכרונולוגית) היא תקופה בתור היורה אשר בעידן המזוזואיקון והיא התקופה המוקדמת ביותר בתור זה. משך תקופתה: 25 מיליוני שנים, מלפני כ-199.3 מיליוני שנים עד לפני 174 מיליוני שנים. היא מחולקת לארבעה גילים (תת יחידות זמן של תקופה): הטנגיאן (Hettangian), סינמוריאן (Sinemurian), פלינסבאקיאן (Pliensbachian) וטוארקיאן (Toarcian).

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:יורה
טריאס עליון

זוג [[פלטאוזאורוסים רבים. דינוזאורים אלה הופיעו בסוף הטריאס]]
טריאס עליון (באנגלית: Late Triassic), או ראשון, היא התקופה השלישית והאחרונה בתור הטריאס שבעידן המזוזואיקון הקרובה יותר לזמננו מאשר טריאס תיכון. התקופה החלה לפני כ-235 מיליון שנים והסתיימה לפני כ-201.3 מיליון שנים. היא מחולקת לשלושה גילאים (תת-יחידות זמן של תקופה): רטיין (Rhaetian), נוריאן (Norian), וקרניאן (Carnian).

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

עליון
טריאס תיכון

הזוחלים Geikia וSclerosaurus שחיו בטריאס התיכון
טריאס תיכון הוא תת-תור או תקופה בתור הטריאס אשר בעידן המזוזואיקון, והוא קרוב יותר לזמננו מאשר טריאס תחתון. התקופה החלה כ-247.2 מיליוני שנים לפני זמננו והסתיימה לפני כ-235 מיליוני שנים. היא מחולקת לשני גילאים (תת יחידות זמן של תקופה): לדיניאן (Ladinian) ואניסיאן (Anisian).

בתקופה זו חיו ראשוני הדינוזאורים.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

תיכון
טריאס תחתון

מגוון טורפים ימיים שחיו בתקופת הטריאס התחתון

טריאס תחתון הוא תת-תור או תקופה בתור הטריאס אשר בעידן המזוזואיקון והוא התקופה הקדומה ביותר בעידן זה. התקופה החלה כ-252.2 מיליוני שנים לפני זמננו והסתיימה 247.2 מיליוני שנים לפני זמננו. היא מחולקת לשני גילאים (תת יחידות זמן של תקופה): אולנקיאן (Olenekian) ואינדואן (Induan).

הטריאס התחתון ובחלקו גם הטריאס התיכון משתרע על תקופת ההתאוששות הביוטית מאירוע ההכחדה הפרמי-טריאסי, אירוע ההכחדה ההמוני החמור ביותר בתולדות כדור הארץ<ref></ref>. 

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
תחתון
רביעון

[[שיוותריום, ממשפחת הג'ירפיים.]]
רביעון הוא תור בעידן הקנוזואיקון, בו הופיע והתפתח האדם. הרביעון נמשך מלפני כ-2.6 מיליוני שנים עד ההווה. ברביעון נמצאות התקופות פליסטוקן (כמעט כל משך התור) והולוקן (החל מלפני 11,500 שנה). בראשית המאה ה-21 הוצע להוסיף תקופה חדשה - אנתרופוקן (עידן האדם), אך הצעה זו והגדרת האנתרופוקן שנויות במחלוקת. 
==מינים נכחדים האופייניים לתקופת הרביעון (ובעיקר לסופה)==
*האדם הניאנדרטלי (Homo neanderthalensis)
*סטגודון (Stegodon)
*טוקסודון (Toxodon)
*ג'וספורטיגסי (Josephoartigasia)
*מגתריום (Megatherium)
*מגלודון (Carcharodon megalodon)
*גיגנטופיתקוס (Gigantopithecus)
*מגלניה (Megalania)
*מקרוקניה (Macrauchenia)
*ברדלס אמריקני (Miracinonyx)
*אריה אמריקני (Panthera leo atrox)
*דוב קצר פנים (Arctodus)
*קרנף צמרירי (Coelodonta antiquitatis)
*צבוע מערות (Crocuta crocuta spelaea)
*קמלופס (Camelops)

<gallery>
קובץ:Woolly mammoths.jpg|ממותה צמרית
קובץ:Mammut americanum.jpg|מסטודון
קובץ:Thylacoleo vs Diprotodon.jpg|אריה כיס טורף דיפרוטודון
קובץ:Steppe Bison.jpg|ביזון הסטפה
קובץ:Glyptodon Vienna.jpg|גליפטודון
קובץ:Canis dirus Skeleton.jpg|זאב בלהות
קובץ:Metridiochoerus BW.jpg|מטרידיוכרוס
</gallery>

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי
==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:קנוזואיקון
נאוגן

נאוגן הוא פרק הזמן השני בעידן הקנוזואיקון, בין הפלאוגן לרביעון. בעבר היה שייך לתור השלישון, שבוטל. משך תקופתו: 21.75 מיליוני שנים, מלפני 23.5 מיליוני שנים ועד לפני 2.58 מיליוני שנים. בנאוגן נמצאות התקופות פליוקן ומיוקן.

במשך הנאוגן האקלים העולמי התקרר והתייבש במידה ניכרת, מאשר באוליגוקן ושאר הפלאוגן, ונוצרו הקרחונים הראשונים באנטארקטיקה. חיות רבות נכחדו והיונקים והעופות המודרניים לבשו את צורותיהם המוכרות כיום, בעוד בשאר המחלקות לא נוצרו צורות חדשות מאוד. באמריקה נוצרה ההחלפה האמריקאית הגדולה, בה נוצר גשר יבשתי בין שתי האמריקות, אשר שינה את דפוסי החיים בהם ואת שוכני שתי היבשות.

בתקופה זו גם ראשוני קופי האדם התפתחו לראשונה באפריקה, ולפני 3.5 מיליון שנים החלו להיווצר ראשוני ההומינידים, האוסטרלופיתקוס ומיני הומינידים נוספים<ref></ref>.

מינים רבים החלו לשגשג בנאוגן, אז נעלמו מרבית היערות הטרופיים והוחלפו ביערות נשירים, וכן הופיעו לראשונה ערבות העשב, ובאוסטרליה נוצרו חורשי האקליפטוס. בין השאר התפתחו ראשוני הצבאיים, הפריים והסוסיים בעלי האצבע האחת, טורפים כמו ראשוני הצבועיים והשנחרבים הקטלניים. באפריקה התפתחו מיני קופים וקופי אדם שונים.

בתקופת הנאוגן זרם נהר עמוק ממזרח לדימונה דרך באר שבע לכיוון עזה ושם נשפך לים. עומק הנהר היה בערך 200 מצ' באזור באר שבע, והוא הגיע לעומק של כ- 1,300 מטר באזור עזה. הנהר ידוע בטרמינולוגיה הגאולוגית כ"תעלה הנאוגנית" או "תעלת אפיק". משקעי הנהר וקיומו התגלו לראשונה בשנות החמישים של המאה ה-20, במחצבה בשכונה ד' דהיום בבאר שבע, ממנה חצבו את הלבנים ששימשו אז לבניית בתי שכונה א'.

<gallery mode="packed" heights="130" widths="130">
קובץ:Dinictis and Protoceras.jpg|איור של דיניקטיס במרדף אחר פרוטוצראס
קובץ:Em - Hippidion sp. - 2.jpg|היפודיון
קובץ:Platybelodon NT small.jpg|פלטיבלודון
קובץ:Pyramios BW.jpg|פירמיאוס
קובץ:Phorusrhacos.jpg|פורוסרקוס
</gallery>

==ראו גם==
*קניון באר שבע עזה
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:קנוזואיקון
פלאוגן

איור של [[אמבולותריום בוגר וגורו. הם חיו בסוף האאוקן.]]
פלאוגן היא יחידת זמן גאולוגית בעידן הקנוזואיקון והראשונה שלאחר הקרטיקון מעידן המזוזואיקון. בעבר הייתה שייכת לתור השלישון שבוטל. היא התמשכה על פני 42 מיליוני שנים, מלפני 0.3 ± 66 מיליוני שנים ועד לפני 0.05 ± 23.03 מיליוני שנים.

בפלאוגן נמצאות התקופות: אוליגוקן, אאוקן ופלאוקן.

הפלאוגן נודעת בכך שבמשך תקופה זו התפתחו היונקים, מיצורים קטנים ופשוטים למגוון גדול של יצורים מורכבים יותר, וזאת בעקבות ההכחדה ההמונית אשר אירעה בסוף תור הקרטיקון. חלק מיונקים אלה התפתחו לאחר מכן לבעלי החיים הגדולים הנמצאים ביבשה, בעוד שחלק מהם הפכו ליונקים ימיים. בתקופה זו התפתחו גם העופות באופן משמעותי וקיבלו צורה דומה לצורה שיש להם כיום.

בתקופה זו הייתה גם תנועה מסוימת של היבשות. האקלים התקרר במידה מסוימת במשך הפלאוגן, והימות שכיסו חלק מיבשת אמריקה הצפונית נסוגו בתחילת תקופה זו.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

יצורים מהפלאוגן:
* 

<gallery mode=packed heights=130 widths=130>
קובץ:Pyrotherium-romeroi.jpg|פירותריום לעומת אדם
קובץ:Barylambda NT small.jpg|ברילמבדה
קובץ:Gastornis Smithsonian.jpg|שלד של גסטורניס
קובץ:Oxyaena by R. B. Horsfall (coloured).jpg|אוקסיאהינה
קובץ:Plesiadapis sp. - MUSE.JPG|פלסיאדפיס
קובץ:Em - Moeritherium lyonsi - 2.jpg|מריתריום
קובץ:Arsinoitherium122DB.jpg|ארסינויתריום
קובץ:Guarinisuchus munizi.jpg|Guarinisuchus
קובץ:Basilosaurus BW.jpg|בסילוזאורוס
</gallery>

*
קטגוריה:קנוזואיקון
שלישון

שלישון הוא שם לשעבר של תור בעידן הקנוזואיקון. משך תקופתו: 63.25 מיליוני שנים, מלפני 65 מיליוני שנים עד לפני 1.75 מיליוני שנים. השלישון אינו מוכר יותר כיחידת זמן רשמית על ידי גוף התקינה לנושא, הוועדה הבינלאומית לסטרטיגרפיה (International Commission on Stratigraphy).

בשלישון נמצאות שתי יחידות זמן ("תת-תור" ביחס למסגרת של תור שלישון). יחידת הזמן הראשונה-המוקדמת היא פלאוגן, והיחידה השנייה-המאוחרת נאוגן, שלאחריה הסתיים השלישון והחל תור רביעון. יחידת הפלאוגן מתחלקת לתקופות פלאוקן, אאוקן ואוליגוקן, ויחידת הנאוגן מתחלקת לתקופות מיוקן ופליוקן, מהמוקדם למאוחר.

בשלישון החלו היונקים והעופות להתפרש על בתי גידול ונוצרו צורות חיים שונות, לאחר שהתפתחותם הוגבלה בגלל הזוחלים גדולי הממדים.

==ראו גם==
* לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קנוזואיקון
טריאס

נוף מתקופת הטריאס בו קבוצת [[צלופיזיסים לצד פטיינוזאורים מעופפים.]]
טריאס (Triassic) הוא תור בעידן המזוזואיקון. אורכו כ-50 מיליון שנים: מלפני כ-250 מיליון שנים עד לפני כ-200 מיליון שנים.

תור הטריאס החל אחרי הכחדת פרם-טריאס, ההכחדה ההמונית הגדולה ביותר בתולדות כדור הארץ. בתור זה כמעט כל היבשות היו מאוחדות ביבשת-על אחת בשם פנגיאה. שטח רב ממנה, בעיקר בפנים היבשת, היה בעל אקלים מדברי בגלל הריחוק ממי ים החיוניים כמקור מים לגשמים. בתקופה זו התפתחו המחטניים. בתור הטריאס שגשגו הזוחלים האמניוטים שסיגלו לעצמם אורח חיים יבשתי מלא ומאפייניהם עזרו להם לשרוד בחום ובמדבר. במחצית הראשונה של תקופה זו שלטו בה הארכוזאורים, שמהם התפתחו מאוחר יותר התנינאים, הדינוזאורים והפטרוזאוריה, וזוחלים דמויי-יונקים שמהם התפתחו היונקים הקדמונים. בים שלטו סילוניות (ראשרגלאים) וזוחלים ימיים דוגמת פלסיוזאורים. במחצית השנייה של הטריאס התפתחו הדינוזאורים והיונקים הראשונים, אך שתי הקבוצות עדיין רק היוו חלק מהפאונה ולא שלטו בה. רק בעקבות הכחדת טריאס-יורה הפכו הדינוזאורים לשליטי היבשה, בעוד שהיונקים המשיכו לחיות בצל עד שהדינוזאורים נכחדו בסוף המזוזואיקון בהכחדת קרטיקון-שלישון.

==יצורים שחיו בתור הטריאס (רשימה חלקית)==
[[ליליינשטרנוס]]
[[מסטודונזאורוס, דו-חיים דמוי תנין]]
דינוזאורים:
* הררזאורוס
* אאורפטור
* גואייבסזאורוס
* דמונוזאורוס
* ליליינשטרנוס
* טיוווסו
* מאוסזאורוס
* פלטאוזאורוס
* צלופיזיס
* פרוקומפסוגנתוס
* פרוטואביס - כנראה בוטל

זוחלים:
* אאופרקריה
* פופוזאורוס
* פוסטוסוכוס
* פרוטרוסוכוס
* פרסוכוס
* תניסתרופאוס
* סימבוספונדילוס
* שוניזאורוס
* שסטזאורוס
* פטיינוזאורוס
* אפיגיה
* הנודוס
* נותוזאורוס
* נאוסטיקואורוס
* טרינקסודון
* ליסטרוזאורוס
* פלסירה

אחרים:
* אוזוסטרודון
* היבודוס
* טריאדובטרצ'וס
* מסטודונזאורוס

===גלריה===
<gallery>
קובץ:Staurikosaurus BW.jpg|סטאוריקוזאורוס טורף מין של דיצינודונט
קובץ:Lystrosaurus BW.jpg|ליסטרוזאורוס היה נפוץ ביותר בטריאס תחתון
קובץ:Proterosuchus BW.jpg|פרוטרוסוכוס היה זוחל טורף דמוי תנין
קובץ:Cynognathus BW.jpg|קיינוגנתוס היה זוחל קיינודונט דמוי-יונק
קובץ:Coelophysis Animatronics model NHM2.jpg|צלופיזיס היה דינוזאור תרופוד שהופיע בטריאס עליון
קובץ:Sellosaurus.jpg|פלטאוזאורוס היה דינוזאור פרוזאורופוד שהופיע בטריאס עליון
</gallery>

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:מזוזואיקון
פרם (תור גאולוגי)

שתי חיות גדולות של הפרם: ה[[דימטרודון בעל המפרש והדו-חי אירופס]]
היצור המימי דמוי-הזוחל Archeria
פרם (באנגלית: Permian) הוא תור בעידן הפלאוזואיקון, אשר התקיים מלפני 298 מיליוני שנים עד לפני 251 מיליוני שנים.

במהלך תור זה הופיעו עצי המחט. לקראת סופו נוצרו לראשונה מדבריות.
סופו של הפרם מאופיין בהכחדה ההמונית הגדולה ביותר הידועה בפלאונטולוגיה ומכונה הכחדת פרם-טריאס, כ-90%-95% מהיצורים הימיים הוכחדו, כמו גם כ-90% מהיצורים היבשתיים.

התור הגאולוגי פרם קרוי על שם העיר פרם שברוסיה, שבמכרות הפחם שלה הוגדרו לראשונה מאפייני העידן הגאולוגי.

==יצורים מתקופת הפרם==
*ליקנופס - תראפסיד גדול וטורף עם שיניים דמויות חרב
*דיפלוקאולוס - דו-חיים גדול בעל ראש דמוי בומרנג.
*דימטרודון - יצור טורף מקבוצת הפליקוזאוריה שהיה בעל מפרש עור על גבו.
*אדפוזאורוס - יצור מקבוצת הפליקוזאוריה שהיה בעל מפרש עור על גבו. בניגוד לדימטרודון היה צמחוני.
*ארתרופלאורה - סוג של מרבה רגליים ענקי.
*טורפנודון - סוג של דיצינודונט אוכל צמחים.
*צלורוזאוראווס - זוחל בעל קרומי עור.
*קאקופס - דו-חיים יבשתי בעל לוחיות שריון.

==ראו גם==
* לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פלאוזואיקון
קרבון פנסילבני

ה[[זוחלים הקדומים ביותר כמו ההילונומוס, הופיעו בקרבון הפנסילבני.]]
קרבון פנסילבני הוא פרק זמן בתור הקרבון אשר בעידן הפלאוזואיקון. הוא קרוי על שם מדינת פנסילבניה שם מצויים סלעים רבים מתקופה זו.

משך תקופתו: כ-33 מיליוני שנים, מלפני כ-323 מיליוני שנים עד לפני כ-290 מיליוני שנים.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קרבון
קרבון מיסיסיפי

היצור הקדום Loxomma מהקרבון המיסיסיפי.
קַרבּוֹן מיסיסיפּי (באנגלית: Mississippian<ref></ref>) הוא תת-תור בתור הקרבון שבעידן הפלאוזואיקון. הוא קיבל את שמו מהסלעים הרבים מהתקופה שנמצאו ליד נהר המיסיסיפי.

משך תקופתו: 40 מיליוני שנים, מלפני 363 מיליוני שנים עד לפני 323 מיליוני שנים.

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קרבון
דבון

הדג הקדום [[אאוסתנופטרון]]
ה[[דנקליאוסטיוס שהיה טורף העל בדבון]]
דֶּבוֹן הוא תור בעידן הפלאוזואיקון שנמשך 45.5 מיליוני שנים, מ-408.5 מיליוני שנים לפני זמננו עד לפני 363 מיליוני שנים. את הדבון נהוג לחלק לשלוש תקופות: דבון שלישי (הקרובה ביותר לזמננו), דבון שני ודבון ראשון (הרחוקה ביותר מזמננו).

בתור הדבון התקרבו יבשות אירואמריקה וגונדוונה, שמאוחר יותר יצרו את יבשת פנגיאה. במהלך תור דבון הופיעו הדו-חיים הראשונים וכן שבטבטנים.

התקופה נקראת על שם מחוז דבון באנגליה.

== בעלי חיים מתקופת הדבון ==
*צפלספיס
*דנקליאוסטיוס
*פטרספיס
*דרפאנאספיס
*אוסטאולפיס
*איכתיוסטגה

==ראו גם==

*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פלאוזואיקון
סילור

דגים שונים מתקופת הסילור
[[יוריפטרוס מתקופת הסילור]]
סילור הוא תור בעידן הפלאוזואיקון.

משך תקופתו: 30.5 מיליוני שנים, מלפני 439 מיליוני שנים עד לפני 408.5 מיליוני שנים. התור השלישי בעידן הפלאוזואיקון מ-440 עד 400 מיליון שנה קודם זמננו. בתור הסילור התרחש הקימוט הקלדוני, אשר יצר את שרשרת ההרים לאורכה של נורווגיה, את רכסי ההרים העיקריים בסקוטלנד ובאנגליה, את רכסי הארדנים והסודטים.

בתקופה זו החלו להופיע דגי הסחוס.
ביבשה החלו להופיע צמחי היבשה. נמודסמוס, מרבה רגליים הנמצא באזור סקוטלנד כיום, הופיע בתקופה זו והיה בעל החיים היבשתי הראשון שנושם אוויר ומתוארך 423 מיליון שנים לפני זמננו.

== בעלי חיים מתקופת בסילור ==
*פטריגוטוס
*ברונטוסקורפיו
*אנטלוגנאתוס
*גוייו
*אאוארתרופלאורה

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פלאוזואיקון
אורדוביק

ראשוני ה[[דגים הופיעו באורדוביק כמו ה-Arandaspis]]
אורדוביק הוא התור הגאולוגי השני בעידן הפלאוזואיקון.

התור נמשך 71 מיליוני שנים, בין 510 מיליוני שנים ועד לפני 439 מיליוני שנים.

הגאולוג האנגלי, צ'ארלס לאפוורט', היה זה שנתן לתור את שמו, על שם האורדוביקים, שבט קלטי קדום שחי בוויילס. הגדרת התור הייתה הכרעה לעניין סלעים שנמצאו בוויילס, והחוקרים חלקו תחילה בשיוכם: לתור הקמבריון (שקודם לאורדוביק) או לתור הסילור (המאוחר לו). הקונגרס הגאולוגי קיבל את ההגדרה של לאפוורט' ב-1960, כארבעים שנה לאחר מותו.

במהלך האורודוביק החלה בדרום כדור הארץ התכנסות יבשות שיצרה את גונדוונה, כשלב מקדים לקראת היווצרות יבשת-העל פנגיאה.

תקופה זו מתאפיינת בשליטת חסרי החוליות ושגשוג של צמחי הים. לראשונה מופיעות שוניות האלמוגים וגם ראשוני החולייתנים.

== בעלי חיים מתקופת האורדוביק ==
*אגירוקאסיס
*אסטרספיס
*מגלוגרפטוס
*אורתוקראס
*איסוטלוס

==גלריה של מאובנים==
<gallery>
Image:OrdovicianEdrio.jpg|Cystaster stellatus, Corynotrypa
Image:FossilMtnUT.jpg|
Image:OrdOutcropTN.JPG|
Image:LibertyBorings.jpg|Trypanites
Image:Petroxestes_borings_Ordovician.jpg|Petroxestes
Image:OilShaleFossilsEstonia.jpg|Bryozoa
Image:OrdFossilsMN.JPG|Brachiopoda, Bryozoa
Image:PlatystrophiaOrdovician.jpg|Platystrophia ponderosa
Image:Echinosphaerites.JPG|Echinosphaerites
Image:Prasopora.JPG|Prasopora
Image:EncrustedStroph.JPG|Brachiopoda, Bryozoa
Image:Protaraea.jpg|Protaraea richmondensis
Image:ZygospiraAttached.jpg|Zygospira modesta
Image:DiplograptusCaneySprings.jpg|Amplexograptus
</gallery>

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פלאוזואיקון
קמבריון

פרוק הרגליים הקדום [[אופביניה (Opabinia) שחי בים בתקופת הקמבריון.]]
תור הקמבריון (Cambrian, נקרא גם קמבריום) היא יחידת הזמן הגאולוגית הראשונה בעידן הפלאוזואיקון.

== תקופה ==
תור זה הוא המוקדם ביותר ממנו נמצאו סלעים בכמות משמעותית. משך התור כ-60 מיליוני שנים, מלפני כ-542 מיליוני שנים עד לפני 488 מיליוני שנים. התור הגאולוגי שקדם לקמבריון נקרא אדיקר (Ediacaran). 

במחקר שהתפרסם ב-2018 בכתב העת Science, הצליחו החוקרים להראות, שבעלי חיים מתור הקמבריון התפתחו מבעלי חיים בתור האדיקר וכי יש המשך אבולוציוני בין שתי התקופות.

החוקרים סוברים, שעלייה בכמות החמצן באטמוספירה של כדור הארץ בתור זה, האיצה תהליכי התפתחות והופעת זני חיים חדשים<ref></ref>.

== מקור שמו ==
שמו של התור ניתן לו על ידי אדם סדג'וויק שכינה אותו כך בשל שמה הלטיני של ויילס (מחוז בבריטניה), "קמבריה", שם סלעי הקמבריון חשופים בצורה הטובה ביותר בבריטניה.

== המפץ הקמבריוני ==

בראשית תור זה, בתוך תקופה של 10–20 מיליון שנה, הופיעו רוב המערכות הגדולות של בעלי החיים חסרי החוליות, תהליך הקרוי על שם התקופה "המפץ הקמבריוני". כל האורגניזמים בעידן זה חיו בים. בין המאובנים שנמצאו בתקופה זו ישנם היצורים הקדומים ביותר שהתגלו שהיו בעלי יכולת חישה.

== עדויות בישראל ==
בישראל מצויים סלעים מתור זה באזור אילת. באזור תמנע נמצאה כמות גדולה של נחושת בסלעים מתור זה.

== בעלי חיים מתקופת הקמבריון ==
*אנומלוקאריס - פרוק רגליים טורף
*הייקויכטיס - מראשוני בעלי חוליות.
*הלוציגניה - בעל חיים מהקבוצה לובופודיה
*טרילוביטים - כ- 20 אלף מינים של פרוקי רגליים בעלי שריון קשיח, ראש ורגליים, בהם רדליצ'יה טרילוביט קדום ועוד
*פיקאיה - מראשוני המיתרניים
*אותויה - מראשוני התולעים
*משפחת קווצי העור - הליקוציסטיס, כוכב ים, מלפפוני ים, קיפודי ים ועוד

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פלאוזואיקון
ארכאיקון

נוף מהארכאיקון
ארכאיקון (Archean) הוא העידן השני בפרקמבריון שבלוח הזמנים הגאולוגי, לאחר ההאדן ולפני הפרוטרוזואיקון. את תחילתו של הארכאיקון מציינות עדויות גאוכימיות לחיים לפני כ-3.8 מיליארד שנה ואת סופו לפני כ-2.5 מיליארד שנה מציינת התייצבותם של השילדים היבשתיים הראשונים לפני אסון החמצן של הפרוטרוזואיקון.

בדרום אפריקה נמצאו אצות כחוליות שגילם מוערך בכ-3.5 מיליארד שנה. באטמוספירה עדיין לא היה חמצן חפשי. יצורים מבצעי פוטוסינתזה נוצרו בארכאיקון ורק לקראת סופו שוחרר לאוויר חמצן על ידי פרוקריוטים שנוצרו במהלכו.
השם "ארכאיקון" מחליף שם קודם – "ארכאוזואיקון", שפירושו ביוונית: חיים עתיקים.

בעידן זה הייתה פעילות טקטונית חזקה בהרבה מזו של היום בגלל חומו של כדור הארץ שהיה גבוה מהיום, אך לקראת סופו התמתנו ההתפרצויות, כ-70 אחוזים ממסת היבשות נוצרו בארכאיקון, אך עדויות מעידן זה נדירות למדי מכיוון שרובן כוסו בשכבות חדשות יותר, או נשחקו בתהליכי בליה, סחיפה והתמרה וצריך לקדוח אלפי מטרים בעומק האדמה כדי למצוא ממצאים מתקופה זו, קידוחים כאלה נערכו בזימבבואה, חצי האי קולה, קנדה, סין ועוד.

== ראו גם ==
* לוח הזמנים הגאולוגי
* סטרומטוליטים
* כחוליות

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פרקמבריון
פרקמבריון

עידן העל פרקמבריון (Precambrian, לפני קמבריון) הוא עידן על המציין את הפרק הקדום ביותר בלוח הזמנים הגאולוגי של כדור הארץ.

משך תקופתו כ-4 מיליארד שנים, החל מהיווצרות כדור הארץ לפני כ-4.54 מיליארד שנה ועד לפני 542 מיליון שנה, תקופה בה הופיעו בעלי חיים נראים לעין.

הסלעים מעידן על זה הם בעיקרם סלעי יסוד וסלעים מותמרים. בפרקמבריון הופיעו (החל מלפני כ-3.5 מיליארדי שנים) האורגניזמים הראשונים בכדור הארץ – כחוליות וחיידקים.

הפרקמבריון מתחלק לשלושה עידנים:
*האדן – הקדום ביותר
*ארכאיקון
*פרוטרוזואיקון

==ראו גם==
*לוח הזמנים הגאולוגי
*יחידת זמן גאולוגית

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20040124140904/http://luna.tau.ac.il/~tomer/geology/eras/precamb/precamb.htm המסלע הפריקמברי באזור אילת וסיני]

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תקופות גאולוגיות
פלאוזואיקון

הדמיה של נוף מהפלאוזואיקון
דגים שונים מתור ה[[דבון.]]
עידן הפלאוזואיקון (באנגלית: Paleozoic או Palaeozoic; ביוונית: palaios παλαιός) הוא עידן בלוח הזמנים הגאולוגי. משך תקופתו כ-287 מיליוני שנים, מלפני כ-538.8 מיליוני שנים ועד לפני כ-251.9 מיליוני שנים.

בפלאוזואיקון נמצאים (לפי סדר) התורים:
*קמבריון
*אורדוביק
*סילור
*דבון
*קרבון (קרבון מיסיסיפי וקרבון פנסילבני)
*פרם

==יצורים שהתקיימו בעידן הפלאוזואיקון==
*אדפוזאורוס (Edaphosaurus)
*דנקליאוסטיוס (Dunkleosteus)
*דימטרודון (Dimetrodon)
*פולומונוסקורפיאוס (Pulmonoscorpius)
*ארתרופלאורה (Arthropleura)
*טרילוביטים (Trilobita)
*צירולפיס (Cheirolepis)
*קלדוסלאכה (Cladoselache)

==גלריה==
<gallery widths="150px" heights="150px">
קובץ:Stethacanthus BW.jpg|Akmonistion
קובץ:Arctops watsoni DB.jpg|Arctops
קובץ:Edaphosaurus.jpg|אדפוזאורוס
קובץ:Diplocaulus vale21DB.jpg|דיפלוקאולוס
קובץ:Cheirurus ingricus - trilobite - Smithsonian Museum of Natural History - 2012-05-17.jpg|טרילוביט מסוג Cheirurus
קובץ:Meganeuramodell.jpg|שחזור אומנותי של מגאנוירה – חרק נכחד דמוי שפירית ענק
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:פנרוזואיקון