OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
החלוקה המנהלתית של ויסקונסין

החלוקה המנהלתית של מדינת ויסקונסין שונה במעט מן החלוקה השגרתית של שאר מדינות ארצות הברית. כמו בכל שאר המדינות, המדינה מחולקת למחוזות. שלא כמו בשאר המדינות, המדינה מתחלקת אף לתתי-חלוקות שונות, שלא בהכרח חופפות אלו לאלו, כאשר לכל חלוקה יש שימוש אחר, בהיבטים שונים של החוק, מערכת האכיפה, המיסים ועוד.

להלן החלוקות השונות שבמדינה.

==מחוז==
המחוז היא יחידת החלוקה הבסיסית במדינה, כאשר המדינה נחלקת ל-72 מחוזות בסך הכל. לכל מחוז יש מושב מחוז, בדרך כלל בעיר הגדולה או ביישוב הגדול שבמחוז, בו מרוכזים משרדי הממשלה הנוגעים למחזז.

לכל מחוז ישנו ועד לוגיסטי הנבחר אחת לשנתיים (למעט מחוז מילווקי הבוחר בנציגיו אחת לארבע שנים). בנוסף, לכל מחוז יש נציג מבצע, הנבחר או ממונה (תלוי במחוז). בנוסף, נבחרים שאר נציגי הציבור, בדרך כלל אחת לארבע שנים.

אחריות המחוזות לרוב היא על השירות הסוציאלי, הכשרת עובדים וטיפול בקשישים. כמו כן, הטיפול בקרקעות הציבוריות, אכיפת החוק ותחזוקת הכבישים אף הם ברשות המחוז, בתיאום עם הרשויות.

==עיר==
בוויסקונסין, כל עיר מהווה ישות אוטונומית ביחס למחוזות בה היא שוכנת, וחוקיה חלים על שטחה. כמו כן לעיר נבחרי ציבור משלה, וחוקי הבחירה שונים. בנוסף לזה, לעיר מילווקי יש זכויות נוספות מיוחדות שאין לאף עיר במדינה. נכון ל-2009, בוויסקונסין יש 190 ערים.

לעיר יש זכות לקביעת מרבית החוקים, בכל ענייניה ביחס לחוקי המדינה (לעומת החוקים הפדרליים, כמובן). כך, שמערכות אכיפת החוק, המיסים ומערכת המשפט של כל עיר נפרדות כמעט לחלוטין משל שאר המדינה.

בתוך חלוקה זו, ישנן ארבע דרגות:
*דרג א' - בעלת 150,000 תושבים ומעלה (רק מילווקי עומדת בהגדרה זו)
*דרג ב' - בעלת 39,000 - 149,999 תושבים
*דרג ג' - בעלת 10,000 - 38,999 תושבים
*דרג ד' - בעלת 9,999 תושבים או פחות

ניתן לחרוג מהגדרות אלו, ובכל אופן, כל שינוי בדרג העיר מחייב אישור המושל והנפקת מנשר מטעם ראש העיר. בגלל זה, העיר מדיסון, על אף שאוכלוסייתה היא למעלה מ-150,000 תושבים, עדיין נחשבת כעיר מדרג ב'.

כדי להחשב כעיר, על העיר להכיל לפחות 1,000 תושבים בשטח חקלאי, או 5,000 תושבים בשטח עירוני.

==כפר==
בוויסקונסין, לכפר סמכות משלו על פני המחוז (או המחוזות) בו הוא נמצא, לעניין מיסים וחוקי הכפר. נכון ל-2009 בוויסקונסין 403 כפרים.

==יישוב==
כל שאר המדינה שאיננו מאוגד בעיר או בכפר, נחשב ליישובים, כמו בשאר חלקי ארצות הברית. נכון למפקד 2009, בוויסקונסין יש 1,258 יישובים.

ליישובים, בניגוד לערים ולכפרים, אין סמכות שיפוטית או מנהלתית כנגד סמכויות המדינה, והלכה למעשה הם מנוהלים בידי מושל המדינה. עם זאת, בסמכות היישוב להעניק שירותי יתר על פני יישובים אחרים, אך שלא בסתירה לחוקי המדינה. כמו כן, היישוב שומר בידו את הזכות להחזיק ולתפעל את שטחי המדינה שבחלקו.

פעמים רבות, בעקבות התרחבות ערים או כפרים, יישובים שלמים "נבלעים" ומתאגדים בתוך כפר או עיר. כך שמספרם ושטחם יכול להשתנות בקצב גבוה יחסית.

==חלוקות מיוחדות שונות==
בנוסף לחלוקות הללו, המדינה מחולקת בצורות שונות, לא בהכרח הקשורות למבנה המדינה או לתושבים הגרים בה, ופעמים שמחוזות הללו חוצים ערים ויישובים, כך שמחצית העיר האחת במחוז אחד, והחצי השני במחוז האחר.

החלוקה מיועדת עבור שימושים שונים, כגון: חלוקה לבתי ספר, תמיכה באולמות ספורט, ביוב והדברת מזיקים.

==ראו גם==
*רשימת מחוזות ויסקונסין
*רשימת ערי ויסקונסין
*רשימת כפרי ויסקונסין
*רשימת יישובי ויסקונסין

*
קטגוריה:ויסקונסין
בית בקהיר

בית בקהיר (בערבית: بين القصرين - תעתיק לעברית - בין אלקצרין, תרגום לעברית - בין שני הארמונות) הוא רומן מאת הסופר המצרי נגיב מחפוז, שיצא לאור בשנת 1956. רומן זה הוא הכרך הראשון מבין שלושת הכרכים, אשר מהווים את הטרילוגיה הקהירית של נגיב מחפוז, אשר נחשבת בידי רבים ליצירתו הספרותית הגדולה והחשובה ביותר של הסופר.

==עלילת הספר==
הספר מציג בפני הקורא לראשונה את אחמד עבד אל-ג'ואד, סוחר אמיד בשוק של קהיר, את אמינה, אשתו הנאמנה, ואת חמשת ילדיהם של השניים: יאסין הבן הבכור, בנו של אל ג'ואד ושל אשתו הקודמת, המקבל את אמינה כאמו המאומצת. פהמי הבן האמצעי, סטודנט למשפטים וצעיר חולמני ההופך למהפכן נלהב למען התנועה לעצמאות מצרים. כמאל הבן הצעיר, תלמיד בית ספר שקדן בבית הספר הדתי אגא חליל שבמרכז קהיר, אשר במהלך עלילת הספרים הופך במידה רבה לגיבורה האמיתי של הטרילוגיה. חדיג'ה האחות הבכורה, אשר חרף חזותה המרירה והזועפת חלומה הגדול הוא להינשא חרף פגמיה החיצוניים, ועאישה הבת הצעירה, היפהפייה של המשפחה אשר נאלצת להתמודד עם החלטתו של אביה שלא להסכים לנישואיה טרם נישואי אחותה הבכירה.

הספר עוקב אחר חייהם של בני המשפחה, כמשפחה ממוצעת מהמעמד הבינוני-גבוה בקהיר של העשור השני של המאה ה-20, אשר נאלצים לחיות תחת שלטונו הסמכותי, ולעיתים אף הרודני, של אבי המשפחה, עבד אל-ג'ואד, אשר שולט במשפחתו ביד רמה. הספר מתמקד במידה רבה בעלילותיהם השונות של שלושת בני המשפחה, יאסין, פהמי וכמאל, אשר פועלים כל אחד בדרכו על מנת להגשים את שאיפותיהם, וזאת יחד עם כפיפותם המוחלטת להלכה למרותו של האב. כמו כן הספר עוקב אחר שאיפתן של שתי בנות המשפחה, חדיג'ה ועאישה, למצוא חתן, ואת הסכסוך הסמוי בין שתיהן לנוכח החלטתו הנחושה של האב שלא לאפשר את נישואיה של עאישה, הבת הצעירה, טרם נישואיה של חדיג'ה.

במהלך העלילה, האידיליה המוצגת בספר, אודות משפחה אשר מתקיימת למעשה במעין עולם משלה, נשברת בהדרגה בעקבות הניצנים הראשונים של המרד המצרי כנגד השלטון הקולוניאלי במצרים, אשר מתבטא בספר באמצעות תיאור מאבקו של המנהיג המצרי סעד זע'לול למען עצמאותה של מצרים. התסיסה ברחוב המצרי כנגד השלטון הבריטי, אשר זוכה לתיאור נרחב בספר, עתידה להשפיע ישירות על חיי המשפחה, בעקבות התגייסותו של הבן האמצעי פהמי, לטובת המטרה, וכתוצאה מכך לתחילתה של שרשרת אירועים אשר מאיימת לפרק את המשפחה כליל.

==תרגום לעברית==
הספר תורגם לעברית בידי סמי מיכאל, ויצא לאור בהוצאת "ספרית הפועלים" בשנת 1981.

==ראו גם==
* הטרילוגיה הקהירית
* נגיב מחפוז

==קישורים חיצוניים==
* 
* אריק גלסנר, [https://arikglasner.wordpress.com/2017/06/15/על-בית-בקהיר-של-נגיב-מחפוז-בהוצאת-מפר/ על "בית בקהיר", של נגיב מחפוז], המדור לספרות ב"7 לילות" של "ידיעות אחרונות", יוני 2017
* 

קטגוריה:ספרות מצרית
קטגוריה:ספרי 1956
קטגוריה:ספרי נגיב מחפוז
קטגוריה:ספרי ספריית פועלים
קטגוריה:ספרים בערבית
קטגוריה:רומנים המתרחשים בקהיר
אנדריי ביילי

אנדריי ביֵילי (רוסית: Андре́й Бе́лый) הוא שם העט של הסופר בוריס ניקולאביץ' בוּגאיֶב (Бори́с Никола́евич Буга́ев 26 באוקטובר 1880 - 8 בינואר 1934), אחד מהסימבוליסטים החשובים בספרות הרוסית, וכן משורר, תאורטיקן ספרותי ומבקר ספרות. על הרומן פרי עטו פטרבורג אמר ולדימיר נבוקוב כי הוא אחד מארבעת הרומנים הגדולים של המאה ה-20.

==ביוגרפיה==
בוריס בוגאיֶב נולד במוסקבה. אביו, ניקולאי בוגאיב היה מרצה מוערך למתמטיקה. אמו הייתה אשת חברה מוערכת וידועה ביופיה. בעקבות אביו למד בוריס מתמטיקה ומדעי הטבע, אך תשוקתו האמיתית הייתה לספרות. הוא הושפע מאוד מהתנועה הסימבוליסטית וממדעי הטבע.
לאחר מלחמת העולם הראשונה בוגאיב שהה בברלין, שם נהנה מתנאי מחיה טובים בשל האינפלציה הגרמנית. הוא ניצל את העלות הנמוכה של חומרים ושירותים בברלין האינפלציונית על מנת להוציא את ספריו בזול לאור. 
בעת שהייתו בגרמניה הצטרף בוגאיב לתנועה האנתרופוסופית, התיידד עם רודולף שטיינר ונחשף לכתביו של יונג.
ב-1924 שב בוגאיב לברית המועצות, שם לא הותרה האנתרופוסופיה כחלק מהמאבק של המשטר הבולשביקי בדתות. בוגאיב נאלץ להסתיר את היותו אנתרופוסוף ולהתחזות למרקסיסט. 
ב-1934 נפטר בוגאיב משבץ מוחי. בעת פטירתו היה תלוי נגדו תיק פתוח במשטרה החשאית הרוסית.

==תמות מרכזיות ביצירתו==
ספרותו של ביילי משופעת באזכורים גאומטריים, מיסטיים ואינטרטקסטואליים. הוא משתמש רבות במדעים המדויקים ביצירתו כדרך להביע את מחשבות גיבוריו. כסימבוליסט, יצירתו של ביילי נושאת בחובה רבדים רבים של סמליות, כולל רמזים והקשרים למשמעויות שאינן מובעות בטקסט באופן ישיר. ביילי מרבה לציין הוגים פילוסופים ביצירתו ובפרט את קאנט. ההשפעה של קאנט על יצירתו מתבטאת בעולם הפנימי העשיר של גיבוריו ובאי הביטחון המוחלט של הקורא האם האירועים המתרחשים בסיפוריו הם מחוץ לדמיונם של גיבוריו או תיאור הדמיון של הגיבורים.

==תרגומים לעברית==
פטרבורג (זמורה-ביתן, 1992)

== לקריאה נוספת ==
ולדיסלב חודסביץ', נקרופוליס (מרוסית: דינה מרקון), הוצאת כרמל, 2013

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרים רוסים
קטגוריה:אנתרופוסופיה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1880
קטגוריה:נפטרים ב-1934
בית נבאלא

מצבת קבר בבית הקברות של הכפר
225x225 פיקסלים
227x227 פיקסלים
בית נבאלא (בערבית: بيت نبالا; נקרא לעיתים בטעות בית נבאללה) היה כפר ערבי שהתקיים בשפלה והיה שייך לנפת רמלה. במלחמת העצמאות, במהלך מבצע דני, כבש צה"ל את הכפר ועל שטחיו הוקמו המושבים בית נחמיה וכפר טרומן.

== היסטוריה ==
הכפר משמר בשמו את היישוב המקראי נבלט, ששרידים ממנו נתגלו בסמוך לשרידי הכפר. במפקד האוכלוסין העות'מאני משנת 1596 נמנו בכפר 297 תושבים.<ref>רועי מרום, [https://www.academia.edu/48820058/Jindās_at_Lydda_s_Entrance_A_Cornerstone_of_the_Study_of_the_City_s_Rural_Hinterland_1459_1948_גִנְדַאס_בשערה_של_לוד_אבן_פינה_לחקר_העורף_הכפרי_של_העיר_1948_1459 גִ'נְדַאס בשערה של לוד: אבן פינה לחקר העורף הכפרי של העיר 1948-1459], לוד-דיוספוליס 7, 2021, עמ' 19-17</ref>

בתקופה העת'מאנית היה בית נבאלא כפר חשוב בסביבות לוד. בכפר התיישבו חמולות מתימן והתרחשו מלחמות אחים אלימות שכונו סכסוכי קייס וימן. בסוף המאה ה-19 עיבדו תושבי בית נבאלא את אדמות ג'ינדאס (כיום, מושב גנתון)<ref>רועי מרום, גִ'נְדַאס בשערה של לוד: אבן פינה לחקר העורף הכפרי של העיר 1948-1459, לוד-דיוספוליס 7, 2021, עמ' 23 </ref>.

בשנת 1921 הקימו שלטונות המנדט בית ספר לילדי הכפר, שבו למדו למעלה מ-200 תלמידים באמצע שנות ה-40. על פי סקר הכפרים שהתקיים בשנת 1945 מספר התושבים הוערך בכ-2,310, שטח הכפר הוערך כ-15,051 דונם טורקי מתוכם 624 דונם בבעלות ציבורית.

בזכות מיקומו האסטרטגי של הכפר בצומת הדרכים מזרח-מערב וצפון-דרום (כיום כביש 444) הקימו שלטונות המנדט מערבית אליו תחנת רכבת ובסיס תובלה, הממשיך לפעול עד היום כבסיס של מרכז ההובלה בצה"ל, הנקרא כיום "מחנה בן עמי" על שם בן עמי פכטר שנפל בשיירת יחיעם. ממחנה זה תקפו חיילי הלגיון הערבי ששהו בו אז, את שיירת בן שמן ב-14 בדצמבר 1947 והרגו 13 מאנשיה.

בית נבאלא נועדה להישאר בשטח המדינה הערבית שתוכננה לקום על פי תוכנית החלוקה של ארץ ישראל מ-1947.
עם התגברות הקרבות במלחמת העצמאות, פונה הכפר ב-13 במאי 1948, לפי הוראת הלגיון הערבי.
את הבתים תפסו כוחות צבא ההצלה. התושבים עזבו מזרחה לרמאללה, רנתיס ולמחנה הפליטים ג'לזון. הכפר נכבש במהלך שלב א' של מבצע דני, שבמהלכו נכבשו רמלה ולוד.
בתי הכפר נהרסו בספטמבר 1948. במהלך שנת 1950 הוקם דרומית לשרידי הכפר המושב בית נחמיה.

== שרידי היישוב ==
כיום נותרו מצפון למושב בית נחמיה ודרומית-מזרחית לשוהם שני שרידים עיקריים: בית הספר המשמש היום את קרן קיימת לישראל וממוקם בכניסה למושב, ובית קברות הממוקם במערב התל עליו שכן היישוב. לבד מהם קיימים באזור שרידי מערות ומתקנים חקלאיים שנחצבו בסלע.

== ראו גם ==
* תחנת הרכבת בית נבאלא

== קישורים חיצוניים ==

* Yolande Knell: [http://www.bbc.co.uk/news/world-middle-east-19714796 Israel campaign throws spotlight on Jewish refugees from Arab lands], BBC News, Jerusalem
* אתר פליטי הכפר [https://web.archive.org/web/20110723215455/http://nabaly.net/?cat=8 נבאלאנט]
* מיכאל יעקובסון: [http://michaelarch.wordpress.com/2013/04/28/%D7%A1%D7%99%D7%91%D7%95%D7%91-%D7%91%D7%9B%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%9D-%D7%A2%D7%A8%D7%91%D7%99%D7%9D-%D7%A1%D7%9E%D7%95%D7%9A-%D7%9C%D7%A0%D7%9E%D7%9C-%D7%94%D7%AA%D7%A2%D7%95%D7%A4%D7%94-%D7%91%D7%9F/ סקירת שרידי הכפר וסביבתו ב-2013], באתר 'חלון אחורי', 28.4.13

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
קטגוריה:יישובים שננטשו בשפלת יהודה
קטגוריה:יישובים ערביים המשמרים שם עברי
SILAC

ממוזער
סימון איזוטופים יציבים של חומצות אמינו בתרביות תאים (Stable isotope labeling by amino acids in cell culture או SILAC) היא שיטה המבוססת על ספקטרומטר מסה המזהה הבדלים בכמות החלבונים בדוגמאות שונות באמצעות סימון עם איזוטופים שאינם רדיואקטיביים. שיטה זו פופולרית ביותר בתחום הפרוטאומיקה הכמותית.

בשיטה זו מגדלים שתי אוכלוסיות של תאים בתרבית תאים. אחת האוכלוסיות מגודלת על מצע מזון המכיל חומצות אמינו רגילות, בעוד שהאוכלוסייה השנייה מגודלת במצע מזון המכיל חומצות אמינו המסומנות באמצעות איזוטופים כבדים (ושאינם רדיואקטיביים). דוגמה לכך עשויה להיות מצע מזון המכיל ארגינין המסומן עם 6 אטומי פחמן-13, במקום פחמן-12. כאשר התאים גדלים במצע זה הם עושים שימוש בארגינין כבד בחלבונים שאותם הם מייצרים, ובהשוואה לחלבונים רגילים חלבונים אלו כבדים ב-6 Da על כל ארגינין המצוי בהם. בהמשך ניתן לנתח את החלבונים משתי אוכלוסיות התאים יחד באמצעות ספקטרומטר מסה. זוגות של פפטידים זהים כימית המורכבים מאיזוטופים שונים הם בעלי תכונות כימיות זהות, אך ניתן לזהותם באמצעות ספקטרומטר מסה. היחס בין השיאים של הקריאות של ספקטרומטר המסה ביחס לזוגות חלבונים כאלו מעיד על כמות החלבונים באוכלוסייה הנבדקת.

בשיטה זו נעשה בין היתר שימוש כדי ללמוד על האיתות תאי, שינויים אחרי תרגום שמתרחשים בחלבונים (כדוגמת פוספורילציה), קשרי חלבון-חלבון ובקרה של ביטוי גנים.

==לקריאה נוספת==

קטגוריה:איזוטופים
אבי עזרא זליג שפירא

רבי אבי עזרא זליג שפירא (ה'תקצ"ו - י"ט באב ה'תרמ"ה) בן הרב חיים מאיר יחיאל שפירא ("השרף ממוגלינצא") היה אדמו"ר חסידי.

==ביוגרפיה==
נולד לרבי חיים מאיר יחיאל שפירא ממוגלניצא ("השרף ממוגלינצא") ולרבנית פייגא בת רבי אלעזר מליז'נסק. לאחר נישואיו להדסה פייגא (בתו של רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה) התגורר בסדיגורה. 

לאחר פטירת חותנו בי"א באלול ה'תרמ"ג, עבר לסטרי, שם החל לנהוג באדמו"רות. נפטר בי"ט באב ה'תרמ"ה ונטמן בסדיגורה.

==צאצאיו==
* רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מדרוהוביץ', האדמו"ר מדרוהוביטש (נפטר ה'תרפ"ד).
* רבי יצחק מרדכי שפירא, האדמו"ר מגבודזשיץ
* נחמה גיטל (נפטרה ה'תרנ"ב), אשת רבי ישראל פרידמן (אדמו"ר השני מהוסיאטין).
* פריידא אשת רבי אברהם אלחנן אונגר מקאלושין

*
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:אדמו"רי בית קוז'ניץ
אביגדור הלברשטאם

רבי אביגדור הלברשטאם (מכונה - "הרב מדוקלה"; ה'תקפ"ח - כ"א באדר ה'תרל"ז; 1828 – מרץ 1877) היה אב בית הדין של העיירה דוקלה בגליציה המזרחית, בנו של רבי אריה לייבוש הלברשטאם (הראשון) ואחיו של האדמו"ר רבי חיים הלברשטאם (הדברי חיים), מייסד חסידות צאנז.

==תולדות חייו==
רבי אביגדור נולד בשנת ה'תקפ"ח (1828) לרבי אריה לייבוש הלברשטאם (הראשון) ולמרים בת רבי דוד מטארניגראד. הוא נישא לחנה רחל, בתו של רבי אברהם חיים הורביץ רבה של לינסק; נולדה להם בת, הרבנית מרים, אשת הרב אריה לייבוש הלברשטאם מדוקלה.

רבי אביגדור כיהן כרבה של העיירה באבוב, אך נמנע מלהשתייך לקהילה החסידית (עוד טרם הקמת חסידות באבוב במאה ה-19). בין אחיו, רבי חיים, לבין רבי נתן יהודה לייב אשכנזי נרקמו קשרי ידידות טובים, וכשעבר הרב אשכנזי לכהן כרב העיירה טיסמניץ, התמנה אחיו רבי אביגדור במקומו למשרת הרבנות בעיירה דוקלה עד לסוף ימיו.

הוא נפטר שבוע לאחר חג הפורים, בתאריך כ"א באדר ה'תרל"ז (1877). חתנו, רבי אריה לייבוש הלברשטאם, מילא את מקומו כרבה של דוקלה.

קטגוריה:ילידי 1828
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:משפחת הלברשטאם
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1877
אברהם טברסקי

הרב ד"ר אברהם יהושע העשיל טברסקי (טוורסקי) (י"ד בתשרי ה'תרצ"א, 6 באוקטובר 1930 – י"ח בשבט ה'תשפ"א, 31 בינואר 2021) היה פסיכיאטר ורב יהודי-אמריקאי, שהתמחה בטיפול בהתמכרות לסמים.

==קורות חיים==
טברסקי נולד במילווקי, ויסקונסין לרבי יעקב ישראל, האדמו"ר מהורניסטייפול ולדבורה לאה בתו של רבי בן ציון מבאבוב. לאחר סיום לימודי בית הספר התיכון ב-1948, למד בישיבה "הקולג' העברי התאולוגי" בשיקגו (ממוקם כיום בסקוקי, אילינוי). הוסמך כרב ב-1951. ב-1953 החל את לימודי הרפואה באוניברסיטת מרקט במילווקי, ובסיומם ב-1960 עבר לפיטסבורג, פנסילבניה.

טברסקי ייסד את מרכז "גייטוויי" לשיקום מסמים בפיטסבורג, וכיהן בו כמנהל הרפואי. בנוסף עבד במחלקה הפסיכיאטרית של בית החולים סט. פרנסיס בעיר. טברסקי הקים גם את ההוסטל "שער התקווה" לשיקום אסירים בישראל, לפי המודל שעל בסיסו הקים את מרכז "גייטוויי".

במשך עשרות שנותיו במקצוע חיבר טברסקי תשעים ספרים על מחלות נפשיות ועל יהדות.<ref></ref><ref></ref>

כאחיו הרב יחיאל מיכל טברסקי, גם הוא כתב מספר לחנים מוזיקליים. אחד מלחניו, "הושיעה את עמך", זכה לתפוצה רחבה לאחר שהושר בשנת תשכ"ב בחצר בית מדרשו של הרבי מלובביץ' ומאז הפך לשיר מפורסם בחסידות חב"ד.

נישא לגולדה בצעירותו בטרם חזר למילווקי, ונולדו להם ארבעה ילדים. לאחר מותה נישא לגייל. הם התגוררו במונסי שבניו יורק, עד עלייתם לישראל לשכונת קטמון בירושלים.

נפטר ב-31 בינואר 2021 בבית החולים הדסה עין כרם בירושלים ממחלת הקורונה.

== פרסומים בעברית ==
מתי מתחילים הדברים הטובים: הדרך אל האושר לפי סנופי וצ'רלי בראון. תל אביב, עלמה, 1999.

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.inn.co.il/Besheva/Article.aspx/8880 יצאתי מהדיכאון, גם את יכולה], ערוץ 7
*[http://www.jewishebooks.co.il/chapters/kfiatiut_vcharada_al_reka_dati_perek_1.pdf כפייתיות וחרדה על רקע דתי], JewisheBooks
**[https://youtu.be/L3sYIi3szR8 סרטון בו נראה הרה"ק אדמו"ר מריבניץ הרב חיים זנוויל אברמוביץ' זצוקללה"ה רוקד ושר השיר הושיעה את עמך בלחן שהלחין הד"ר רבי אברהם טברסקי]

==לקריאה נוספת==
* [http://myencounterblog.com/wp-content/uploads/2018/10/173.-Bereishis-5779.pdf עשי כפי שיורה לך סבא שלך], הרב טברסקי מתראיין לדף השבועי של חברת jem - תשרי תשע"ט

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:פסיכיאטרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:רבנים חרדים אמריקאים
קטגוריה:רופאים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מחברי ספרי עיון יהודים
קטגוריה:משפחת טברסקי: ענף צ'רקס-שניאורסון
קטגוריה:אמריקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מרקט
קטגוריה:מלחינים חסידיים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2021
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו במגפת הקורונה
קטגוריה:ישראלים שנפטרו במגפת הקורונה
קטגוריה:קטמון: אישים
אברהם יהושע השיל (מז'יבוז', השני)

רבי אברהם יהושע העשיל (ה'תרנ"ב – ד' בניסן ה'תש"ג) היה אדמו"ר חסידי במז'יבוז', השישי בשושלת אפטא-זינקוב.

== ביוגרפיה ==
נולד בגליציה בשנת ה'תרנ"ב לרבי ישראל שלום יוסף השיל ולבת שבע טריינא, בתו של רבי יעקב שמשון מחודורוב אב"ד בוהופולי. לאחר פטירת אביו בכ"ט באב ה'תרע"א, הוכתר לכהן כממלא מקומו עוד קודם נישואיו. באדר ה'תרע"ב נישא למרים בת דודו רבי יצחק מאיר השיל. בשנת ה'תרפ"ה נמלט רבי אברהם יהושע מפני הרוסים לטרנופול, בעמקי גליציה, לשם העביר את חצרו. 

נרצח בשואה יחד עם אמו, אשתו, בתו - ברכה דינה וחסידיו בד' בניסן ה'תש"ג, לאחר ששטחי פולין הסובייטיים נכבשו על ידי גרמניה הנאצית. מקובל כי בעת הלקחם לבור המוות דיבר לפני חסידיו דברי נחמה על כך שהם זוכים להיות קרבן לכפר על עם ישראל ואל להם לחשוב מחשבת פיגול כדי לא לפסול הקרבן ואז שר את הניגון "אל תירא עבדי יעקב".עדות על כך מניצול מגיא ההריגה שניצל כיוון שהיה ילד קטין והתחבא בין המתים וסיפר את המעשה לאחיו רבי יצחק מאיר השיל.

קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
אברהם יהושע השיל (מז'יבוז')

רבי אברהם יהושע השיל (ה'תקצ"ב - י"ט בתשרי ה'תרמ"א). היה אדמו"ר חסידי במז'יבוז', הרביעי בשושלת אפטא זינקוב.

== ביוגרפיה ==

נולד בשנת ה'תקצ"ב לרבי משולם זוסיא השיל, האדמו"ר השלישי מאפטא-ז'ינקוב, ולסימה בתו רבי ישראל (חתן רבי משה צבי מסאווראן). לאחר נישואיו בו' באדר ה'תר"ט ללאה רחל בתו של רבי שלום יוסף פרידמן האדמו"ר מסדיגורה התגורר בסדיגורה בסמיכות לחותנו עד לפטירתו בי"א באלול ה'תרי"א. לאחר פטירת חותנו החל לנהוג באדמו"רות בז'ינקוב עיר אבותיו. לאחר פטירת אביו בג' באלול ה'תרכ"ד מונה למלא את מקומו במז'יבוז' שבאוקראינה.

רבי אברהם יהושע נפטר בקאמינקא בי"ט בתשרי התרמ"א ובה נטמן, בנו רבי ישראל שלום יוסף מילא את מקומו באדמו"רות.

== צאצאיו ==

*רבי ישראל שלום יוסף, ממלא מקום אביו באדמו"רות מז'יבוז'
*רבי יצחק מאיר השיל, אדמו"ר מקופיטשניץ
*רבי משולם זוסיא השיל, (נפטר בי' אדר ה'תר"ף), אדמו"ר במז'יבוז'.
** הרבנית ברכה השיל, נפטרה בט"ז תשרי תשל"ו, אשת הרב הרב שמואל יוזפוב
*רבי משה מרדכי (נפטר ה'תרע"ז), רב בנובומינסק
*גיטל, אשת רבי שלמה זלמינו צוקרמן מרושקוב
*חוה, אשת רבי משה הגר (אדמו"ר משאץ ויז'ניץ)
*דבורה, אשת רבי דוד פרידמן (אדמו"ר מבוהוש)

קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
קטגוריה:רבנים אוקראינים
אברהם יהושע השיל (קופיטשניץ)

היכל התרבות, לצד אדמו"רים ורבנים. יוני 1958]]
אליעזר מוויזניץ לשמאלו]]
רבי אברהם יהושע השיל (ד' באייר תרמ"ח, 1888 – ט"ז בתמוז תשכ"ז, 1967) היה האדמו"ר השני של חסידות קופיטשניץ.

== תולדותיו ==
נולד בהוסיאטין לרבי יצחק מאיר השיל אבי חסידות קופיטשניץ, ולגיטל בתו של רבי מרדכי שרגא פרידמן, אבי חסידות הוסיאטין.

באלול תרס"ט נישא לשרה ברכה בת דודו רבי משה מרדכי השיל, האדמו"ר ממז'יבוז'-וורשה. לאחר נישואיו התגורר תקופה קצרה בוורשה, שם התוודע לאדמו"רי פולין. לאחר מכן חזר לקופיטשניץ. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ברח עם אביו ומשפחתו לווינה, שם סייע במלאכת הארגון והסיוע להמוני הפליטים. לאחר פטירת אביו בשנת תרצ"ו מונה לממלא מקומו באדמו"רות. לאחר האנשלוס עזב את וינה ונסע לארצות הברית בה הקים בשנת תרצ"ט את חצרו. בהתחלה התגורר באיסט סייד בה הקים את בית מדרשו "בית אברהם", ובשנת תשכ"ה עבר לבורו פארק. התאלמן בשנת תשי"ד.

היה מראשי אגודת ישראל, ובעיקר התמקד בפעילות למען החינוך העצמאי. כמו כן עזר רבות בגיוס כספים ותרומות לרב יוסף שלמה כהנמן לייסודה של ישיבת פוניבז' בבני ברק. עם ביקורו הראשון בארץ ישראל לאחר השואה, הקים את מוסד "בית אברהם" בפתח תקווה לבנות יתומות פליטי השואה, ובהמשך למדו שם בנות מהעליות השונות.

נפטר בשנת תשכ"ז והובא לקבורה בבית הקברות העתיק בטבריה.

== ילדיו ==
* בנו רבי ישראל
* בנו רבי משה מרדכי מילא את מקומו. בנו רבי יקותיאל זושא, החל לכהן בשנת תשע"ז כאדמו"ר מקופיטשניץ בבורו פארק.
* בנו רבי משולם זושא, בתו שושנה רייזיל בלומה נישאה לרבי נחום דב ברייאר מבויאן.
* בתו לאה רחל הורוויץ, נישאה לרב פישל הורוויץ מסטניסלב.
* בתו חוה גוראריה, אשת הרב שניאור זלמן גוראריה.
* בתו מלכה, אשת אהרן למברגר אחיו של רבי משה נתן נטע, בתם גיטל נישאה לרב מרדכי אוירבך.
* בתו בת שבע, נשאה להרב אהרן דוד פלינטנשטיין, ובנם הוא האדמו"ר מקופיטשניץ רבי יצחק מאיר פלינטנשטיין.
* בתו מירל גרטנהויז.
* בתו מאניע פינק.
* בתו פערל, אשת רבי יעקב יוסף טברסקי מאזארניץ-חאטין.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.nli.org.il/he/newspapers/dertog/1967/07/25/01/article/12 קאפיטשיניצער רבי, אדמו"ר ר' אברהם יהושע העשעל. איז נפטר געווארען אין עלטער פון 79 יאר], דער טאג, 25 יולי 1967⁩, באתר עיתונות יהודית היסטורית
* [https://il.bidspirit.com/ui/lotPage/kingdavid/source/catalog/auction/5539/lot/132873/מודעה-על-דרשת-האדמו-ר-מקופיטשניץ?lang=he מודעה על דרשת האדמו"ר מקופיטשניץ זצוק"ל – קולומיה, תר"ץ בערך] באתר בידספירט

אברהם יהושע העשיל
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:וינה: רבנים
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
קטגוריה:פעילי אגודת ישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בטבריה
אברהם יהושע
קטגוריה:אישים שהועלו לקבורה בארץ ישראל
קטגוריה:ילידי 1888
קטגוריה:נפטרים ב-1967
אברהם יהושע השיל טברסקי (צ'ודנוב)

רבי אברהם יהושע השיל טברסקי (מצ'ודנוב) (י' בטבת ה'תר"ך – י"ח בתמוז ה'תרע"ד) נינו של רבי אהרן טברסקי, האדמו"ר השלישי מצ'רנוביל. היה אדמו"ר בלויעב ובצ'ודנוב.

== תולדותיו ==

נולד בליטא בי' בטבת ה'תר"ך לרבי מרדכי טברסקי מלויעב וללאה בתו של רבי שמואל אשכנזי. נישא ליוכבד בתו של רבי יעקב שפירא מדלוטין (נכד רבי פנחס מקוריץ). מונה על ידי אביו עוד בחייו לאדמו"ר, בתחילה בצ'ודנוב שבפלך זיטומיר שם שימש כמגיד ואדמו"ר. בשנת תרס"ח כשנה לאחר פטירת אביו, עבר למאזיר שבבלארוס ופתח שם את חצרו ואלפים מחסידי צ'רנוביל הסתופפו בצילו.

== פטירתו וקברו ==
בשנת תרע"ד חלה ונסע לעיירת המרפא אוטבוצק שם נפטר בי"ח בתמוז תרע"ד, ונטמן בעיירה הסמוכה קורטשוב הסמוכה כשאוהל הוקם על קברו.

במשך שנים רבות לא נודע מקום קברו עד שבשנת תשע"ז אותר ושוקם הקבר על ידי חסידי טשרנוביל בסיועו של הרב נפתלי צבי הלפרין רב הקהילה בירושלים, ואף נערך בחודש תמוז תשע"ז מסע של נכדו האדמו"ר מטשערנאביל עם חסידים רבים לרגל חנוכת הציון.

== צאצאיו ==
*רבי חיים יצחק, ממלא מקום אביו באדמו"רות, חתן רבי יצחק ישעיה הלברשטאם.
*צפורה, אשת רבי יצחק טברסקי, בן רבי משה דן מסקווירא.
*אשת רבי מרדכי ישראל טברסקי מחאטין (נרצחו בשואה)
*חנה חיה, אשת הרב יעקב חיים פרלוב מסטולין-ניו יורק 

הקבר המשוקם בקורטשוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי בית צ'רנוביל
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:רבנים בלארוסים
אברהם יעקב פרידמן (בויאן)

רבי אברהם יעקב פרידמן (כ"ד בניסן תרמ"ד, 19 באפריל 1884 - ב' באלול תש"ב, 15 באוגוסט 1942) היה האדמו"ר מבויאן בלמברג (לבוב). בנו של האדמו"ר הראשון מבויאן, רבי יצחק פרידמן.

==ביוגרפיה==
נולד בסדיגורה למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרנ"ה נישא לחנה בתו של רבי מרדכי טברסקי מלויעב.

בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז (1917), עבר מווינה ללבוב, מעריה המרכזיות של גליציה, שרבים מתושביה נמנו על חסידי בית רוז'ין. על קורותיו לא ידוע הרבה. בשנת תרצ"ג ביקר בארץ ישראל להזמנת חסיד שלו שחנך את ביתו בתל אביב. באותו ביקור הדליק את ההדלקה המסורתית בל"ג בעומר במירון.

רבי אברהם יעקב נרצח בחצר ביתו יחד עם אשתו ומשמשו בב' באלול תש"ב (1942), לא הניח אחריו צאצאים. דברי תורתו כונסו בספר נחלת יעקב, והם מכילים מאמרים רבים על דרך הרמז.

על שמו בית הכנסת נחלת יעקב של חסידות בויאן בביתר עילית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי בויאן
קטגוריה:יהודים בשואה: פולין
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:ילידי 1884
אהרן אריה לייב מפרמישלאן

רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן (ה'ת"ק, 1739 – ב' באדר א' ה'תקע"ג, 1812) היה אדמו"ר חסידי, תלמידם של המגיד מזלוטשוב ורבי אלימלך מליז'נסק, השני בשושלת פרמישלאן.

== ביוגרפיה ==
נולד בפרמישלאן בשנת ה'ת"ק (1739) לרבי מאיר (הגדול) מפרמישלאן. בצעירותו למד אצל רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב ("המגיד מזלוטשוב"), ומאוחר יותר אצל רבי אלימלך מליז'נסק ("הנועם אלימלך"). לאחר פטירת אביו בכ"ב באב (שנת ה'תקל"ג או ה'תקמ"א) מונה למלא את מקומו בפרמישלאן. בשנות כהונתו הרבה לנסוע לצדיקי דורו, ביניהם רבי לוי יצחק מברדיצ'ב ורבי מנחם מנדל מרימנוב.

נפטר בב' באדר א' ה'תקע"ג (1812). בנו, רבי מאיר מילא את מקומו.

== משפחה ==
נישא לרבנית יענטע. ילדיהם:
* רבי יצחק, אדמו"ר מקאליש (נפטר ה'ת"ר, 1839).
* רבי יחיאל מיכל חתן רבי אהרן מבריצ'בה , ישב בקומרנה וסירב לקבל על עצמו את האדמו"רות, ובכל זאת נסעו אליו המוני חסידים (נפטר ה'תקצ"ג, 1832). 
* רבי מאיר מפרמישלאן, ממלא מקום אביו בפרמישלאן (נפטר ה'תר"י, 1849). 
* רבי ישכר דב בער מברזאן.
* זיסל רדליך, אשת רבי שלמה רדליך ממיקולייב.

== תלמידיו ==
* השרף מסטרליסק
* רבי נפתלי מרופשיץ
* רבי מנחם מנדל מקוסוב
* רבי דוב בעריש "סגי נהור" מאלעסק
* רבי יהודה צבי מסטרטין

==לקריאה נוספת==
* ד"ר יצחק אלפסי, טרקליני החסידות, חלק א', 2016
* ד"ר יצחק אלפסי, החסידות מדור לדור, חלק א', 1995

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:שושלת פרמישלאן
אהרן
אהרן פרידמן (בויאן)

רבי אהרן פרידמן (תר"נ - י"ג בחשוון תש"ב) היה האדמו"ר מבויאן בצ'רנוביץ.

== תולדותיו ==
נולד בבויאן לחוה, בת רבי מרדכי שרגא פרידמן מהוסיאטין ולרבי מנחם נחום, האדמו"ר המרכזי של חסידות בויאן. בשנת תרס"ז נישא להניה בת רבי חיים הגר, האדמו"ר מאנטיניא . בפרוץ מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו וסבו לווינה. עבר יחד עם אביו לצ'רנוביץ ועמד לצדו בהנהגת החצר. לאחר פטירת אביו בשנת תרצ"ו, הוא לא הסכים להתמנות כאדמו"ר, אך החל לערוך שולחנות משותפים יחד עם אחיו הצעיר רבי מרדכי שרגא.

שכל את בתו היחידה פעסיא לאה בשנת תרצ"ז. נפטר במגפת טיפוס במהלך שנות השואה ונקבר בווערחיווקי.

חלק קטן מדבריו של רבי אהרן כונסו בספר בשם תולדות אהרן. נמצאים בכתובים עוד דברי תורה רבים ממנו, הממתינים לצאתם לאור. בחודש סיון תשע"ג יצא לאור במהדורה חדשה ומפוארת, הספר "תולדות אהרן" בו לוקטו ועובדו דברי תורתו. חלק ניכר מהספר הוא החלק הביוגרפי שלו.

על שמו נקרא בית הכנסת "תפארת אהרן" של חסידות בויאן, בשכונת התמר בביתר עילית.

== קישורים חיצוניים ==

* "רבי אהרן פרידמן הי”ד, האדמו”ר מבויאן", באתר [https://toratcha.com/?p=946 תורתך לא שכחתי].

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי בויאן
קטגוריה:יהודים בשואה: רומניה
קטגוריה:רבנים בשואה
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:נפטרים ב-1941
קטגוריה:משפחת הגר
אהרן פרידמן (סדיגורה)

רבי אהרן פרידמן (י"ב בתשרי תרל"ז - י"ט בתשרי תרע"ג) היה האדמו"ר השלישי בחסידות סדיגורה. מכונה ה"קדושת אהרן".

== תולדותיו ==
נולד בסדיגורה לרבי ישראל פרידמן ולאסתר בתו של רבי יצחק מבוהוש. נקרא על שם אבי סבתו, רבי אהרן פרלוב, ה"בית אהרן" מקרלין. נישא לשרה שיינדיל רויזה בת רבי שלום יוסף פרידמן, בנו של רבי מרדכי שרגא מהוסיאטין.

לאחר פטירת אביו בשנת תרס"ז הוכתר לממלא מקומו וכאדמו"ר השלישי לחסידות סאדיגורה. חלק מחסידי אביו פנו אליו, אך לאחר 6 שנים, בגיל 36 הוא נפטר. נקבר בחלקת אדמו"רי רוז'ין בסאדיגורה.

בנו בכורו ויחידו של רבי אהרן פרידמן, רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן הוכתר לממלא מקומו בחתונתו שנערכה בשנת האבל, על ידי דודו האדמו"ר רבי יצחק מבויאן. 

בנוסף השאיר שתי בנות אסתר אשת ר' צבי וולף מביליץ ומרים אשת ר' סנדר וולף.

בשנת תרע"ד, שניים מחסידיו הוציאו את דברי תורתו בספר "קדושת אהרן", בהסכמת בנו רבי מרדכי שלום יוסף מסאדיגורה. ובשנת תשע"ד יצא לאור מחדש על ידי מכון כנסת מרדכי - סאדיגורה, עם הרבה הוספות ותיקונים.

קטגוריה:אדמו"רי סדיגורה
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
איתמר רוזנבוים

רבי איתמר רוזנבוים (ה' בתמוז תרמ"ו, 8 ביולי 1886 – כ"ב בסיוון תשל"ג, 22 ביוני 1973) היה אדמו"ר מפורסם בחסידות נדבורנה. כיהן בצ'רנוביץ, בקרטשניף ובתל אביב.

==תולדותיו==
חלק מציונו של האדמו"ר מנדבורנה בהר הזיתים
נולד בעיר מיאלען ברומניה לרבי מאיר רוזנבוים האדמו"ר מקרעטשניף, בנו של רבי מרדכי מנדבורנה. אמו הייתה בתו של הרב יחיאל מיכל טירר, רבה של דורוחוי, מצאצאי ה"באר מים חיים". נישא למלכה בתו של רבי אשר ישעיה מקולבוסוף נכדו של ר' אשר ישעיה רובין האדמו"ר מרופשיץ שהיה חתנו של ר' נפתלי מרופשיץ. 

בגיל 15 החל לכהן באדמו"רות בצ'רנוביץ. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עבר לעיר וינה ולאחר המלחמה חזר לקרעטשניף. לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה חזר שוב לכהן בצ'רנוביץ כרב. 

לאחר מלחמת העולם השנייה היגר לארצות הברית. בשנת תשכ"ט עלה לישראל והתיישב בשכונת יד אליהו בתל אביב שם ניהל את חצרו. נחשב בסוף ימיו לזקן אדמו"רי נדבורנה, ובלט בכך שהאריך ימים יחסית למשפחתו. נפטר בכ"ב בסיוון תשל"ג ונקבר בהר הזיתים.

==צאצאיו==
בניו:
*רבי חיים מרדכי, האדמו"ר מנדבורנה. כיהן עוד בחיי אביו ביפו ואחר כך בבני ברק, ונחשב לאדמו"ר המרכזי בחסידות נדבורנה. 
*רבי ישכר בער, האדמו"ר מסטרוז'ניץ. 
*רבי יצחק אייזיק, האדמו"ר מזוטשקא וממלא מקום אביו בבית מדרשו בתל אביב.
*הרב מאיר, היה רב בקובה עד שנת תשט"ו ומשנת תש"ס היה רב במקסיקו. בסוף ימיו פתח בית כנסת בפלטבוש. נפטר בשנת תשס"ד.
*רבי אשר ישעיה, האדמו"ר מנדבורנה-חדרה.

חתניו:
*אחיינו, רבי ישכר בער שפירא מקעכניא.
*אחיינו, רבי מאיר אייזיקסאהן מראמאן.
*רבי אברהם אבא לייפער מפיטסבורג

== הערות שוליים ==

איתמר
איתמר
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אדמו"רים ישראלים
קטגוריה:רבנים רומנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אדמו"רים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
אלימלך בינדיגר

אלימלך בינדיגר (ה'תר"ך, 1860 - ה'תרפ"ה,1925) היה רב העיר שינאווא ולאחר מכן כיהן כאדמו"ר בעיר דעש. הוא היה נכדו של הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם אשר ייסד את חסידות שינאווא.

== תולדותיו ==

אלימלך בינדיגר נולד בשנת ה'תר"ך (לערך) בפולין. אביו, הרב אלעזר בינדיגר, היה רב בעיר שינאווא. סבו מצד אביו, היה הרב שמואל זנוויל בינדיגר שכיהן כרב בעיר בארדיוב. סבא-רבא שלו, הרב ברוך אברהם בינדיגר, כיהן כרב בעיר האנשווייץ. אימו של הרב אלימלך הייתה הרבנית חיה שרה, בתו של הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם, שהיה אבי שושלת חסידות שינאווא ובנו של הרב חיים הלברשטאם, מייסד שושלת חסידות צאנז.

הרב אלימלך נישא לרבנית פייגא, בת הרב משה הלברשטאם שהיה האדמו"ר משינאווא. בנם היחיד היה הרב חיים אלעזר בינדיגר שהיה רב בעיר שינאווא. בנם נישא לרבנית רייצא, בת הרב מנחם מענדל הלברשטאם שהיה האדמו"ר מסטרפקוב.

== רבנות ==

בבחרותו, כשהתחנך אצל סבו, הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם, עבר הרב אלימלך לעיר צאנז בשנת ה'תרס"ו. אחרי שהתגורר בעיר זו הוא היגר לעיר שינאווא, שם כיהן כרבה של העיירה. 

בעיר דעש הפך הרב אלימלך בינדיגר לאדמו"ר חסידות דעש, והמשיך לכהן בתפקיד זה גם כשהיגר לעיר וורסהלי. הרב נפטר בוורסהלי בשנת ה'תרפ"ה (לערך).

== ראו גם ==
*חסידות שינאווא
*חסידות דעש
*יחזקאל שרגא הלברשטאם

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:ילידי 1860

קטגוריה:נפטרים ב-1925
פארק אירופה

פארק אירופה (בגרמנית: Europa-Park, "אוירופה-פארק") הוא פארק השעשועים הגדול ביותר בגרמניה, והשני בגודלו באירופה. הוא ממוקם ביישוב רוּסט במדינה הפדרלית באדן-וירטמברג בדרום-מערב גרמניה, בסמוך לעיר פרייבורג.

הפארק מסוגל להכיל כ-60,000 מבקרים ביום. בשנת 2017 ביקרו בפארק כ-5.7 מיליון מבקרים; מספר המבקרים בפארק הוא השני בגודלו באירופה, אחרי דיסנילנד פריז.

בפארק נמצאים 13 רכבות הרים, העתיקה מביניהן היא "Alpenexpress Enzian" (אנ') והחדשה מביניהן היא "Ba-a-a Express".

ב-28 בנובמבר 2019 נפתח פארק מים מקורה בשם "Rulantica" בצמוד לפארק שכולל 25 אטרקציות מים הכוללות 17 מגלשות מים.

==אטרקציות==
בפארק מעל ל-100 אטרקציות ומתקנים שונים ומגוונים, ובהם כ-13 רכבות הרים שונות.

כל אזור בפארק קרוי על שם מדינה אירופית אחרת (כמו: צרפת, ספרד, איסלנד, פורטוגל, גרמניה ואיטליה), מעוצב בהתאם, וקיימות בו מסעדות שמגישות אוכל מאותו מטבח מקומי. לדוגמה: ב"ספרד" יש אורוות ובהן סוסים אמיתיים ומסעדות שמגישות צ'ורוס, וב"איטליה" יש פיצריות.

בנוסף, בפארק יש 3 עולמות: עולם הילדים, עולם האגדות ועולם ההרפתקאות.

בפארק שלל רכבות הרים, מתקני ילדים, שיט בסירות, מסעדות, הופעות, תערוכות, מלונות, סרטים, אנימטרוניקים ועוד.

== רכבות הרים ==
{| class="wikitable"
|-
!שם
!תמונה
!השנה שבה נפתחה
!מיקום
!הערות
|-
|Alpenexpress Enzian
1984
|אוסטריה
|ניתן לנסוע ברכבת עם משקפי מציאות מדומה
|-
|Swiss Bob Run
1985
|שווייץ
|
|-
|אירו-מיר
1997
|רוסיה
|קרויה על שם תחנת החלל מיר, משחזרת את חוויית הנסיעה בחלל
|-
|Matterhorn Blitz
1999
|שווייץ
|
|-
|Water Rollercoaster Poseidon
2000
|יוון
|
|-
|Silver Star
2002
|צרפת
|
|-
|אטלנטיקה סופרספלאש
2005
|פורטוגל
|
|-
|Pegasus - The YoungStar Coaster
2006
|יוון
|
|-
|Blue Fire
2009
|איסלנד
|
|-
|Wodan Timbur Coaster
2012
|איסלנד
|
|-
|ARTHUR
2014
|ממלכת המינימונים
|זוכה פרס הכוכב האירופי לרכבת הרים משפחתית
|-
|Ba-a-a Express
2016
|אירלנד
|
|-
|Eurosat - CanCan Coaster
פתיחה מקורית: 1989
פתיחה מחודשת: 2018
|צרפת
|ניתן לנסוע ברכבת עם משקפי מציאות מדומה בתמורה ל-6 אירו.
|}

== תחבורה ==
פארק אירופה מצויד בשלושה סוגי רכבות המסיירות בפארק:
<gallery widths="180" heights="180" perrow="3">
Europa-Park - EP-Express (07).JPG|EP-Express - הרכבת המהירה ביותר. בעלת שלוש תחנות: בגרמניה, ביוון ובספרד.
Einschienenbahn (Monorail) im Europa-Park.JPG|Monorail - רכבת חד-פסית שממנה ניתן להשקיף על הפארק. בעלת ארבע תחנות: באנגליה באיסלנד בלוקסמבורג ובספרד.
Europa-Park - Panoramabahn (05).JPG|Panorama - רכבת שעשועים "רגילה" בעלת ארבע תחנות: באנגליה, בגרמניה, ברוסיה ובספרד.
</gallery>

== השרפה בפארק ==
ב-26 בנובמבר 2018 פרצה שרפה באזור אחזקה שהתפשטה במהירות אל עבר המתקן "The Pirates of Batavia". תחילה, הפארק נשאר פתוח פרט לאזורי השרפה, אולם ככל שהתפשטו הלהבות, הפארק כולו פונה ללא נפגעים, פרט לשבעה לוחמי אש שנפצעו באורח קל כתוצאה משאיפת עשן.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פארקי שעשועים באירופה
קטגוריה:באדן-וירטמברג
קטגוריה:פארק אירופה
אלימלך ויסבלום (רודניק)

רבי אלימלך ויסבלום (ר' מיילך רודינקער, תקע"ז, 1817 - י"ט בטבת תר"ט, 1849) היה אדמו"ר גליציאני, נינו של רבי אלימלך מליז'ענסק. 

==ביוגרפיה==
בנו של רבי מנחם ישכר בער מפשבורסק בנו של רבי אלעזר בנו של רבי אלימלך מליז'נסק. בילדותו נסע לחצרו של רבי נפתלי מרופשיץ. היה ידידו של רבי חיים מצאנז. נישא לבתו של הגביר יצחק מרודניק. גיסו היה הרב צבי יוסף טייטלבוים רבה של רודניק.

לאחר פטירתו של רבי נפתלי מרופשיץ החל לכהן באדמו"רות ברודניק. בהמשך התיישב בלנצהוט. בתקופה זו התפרסם שמו כ"פועל ישועות" ורבים שיחרו לחצרו. 

נפטר בסוקולוב ונקבר בה. בנו היחיד, רבי אלעזר ויסבלום, החל לכהן אחריו.

דברי תורתו ותולדותיו יצאו בספר "דבש השדה".

==לקריאה נוספת==
* הרב יוסף נפתלי וגשל, י"ג אורות (חלק ב') - סיפורים מרבי יעקב לייזר מפשעווארסק, תשנ"ד.

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_3694_11.pdf מעשיות ממנו] בספר "מגדיל ישועות מלכו", סיפורי רבי אברהם שמחה הורוביץ מבארנוב. היברובוקס.

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:שושלת ליז'נסק
קטגוריה:רודניק: רבנים
אליעזר הורוביץ

רבי אליעזר הורוביץ (ה'תק"ן, 1789/1790 - ג' בחשוון ה'תרכ"א, אוקטובר 1860) היה בנו של הרב נפתלי צבי הורוביץ, מייסד שושלת חצר החסידות רופשיץ. הרב אליעזר היה מייסד שושלת חסידות דז'יקוב והאדמו"ר הראשון בשושלת.

== תולדותיו ==

נולד בגליציה, לרב נפתלי צבי הורוביץ – מייסד שושלת חסידות רופשיץ. סבו של הרב אליעזר היה הרב מנחם מענדל רובין מלינסק, "מענדלע מלינסק". אמו של הרב אליעזר הייתה הרבנית רבקה גולדהמר, בתו של הנגיד צבי הירש גולדהמר מדוקלא.

אחיו של הרב אליעזר הורוביץ היו הרבנים אברהם חיים הורוביץ (נפטר ה'תקצ"א–1830/1831) ויעקב הורוביץ (מעליץ) (נפטר ה'תקצ"ט–1838/1839). אחותו של הרב אליעזר הייתה הרבנית רייצא הורוביץ, אשת הרב אשר ישעיה רובין.

== הרבנות והאדמו"רות ==

בנעוריו למד אצל אביו ואצל רבי ישכר בר מרדושיץ. לאחר מכן היה גם תלמיד של הרב צבי הירש מרימנוב. כמו כן היה חזן בבית הכנסת ברופשיץ.

נישא לחיה בת הרב יחיאל מיכל רוזנפלד מראווה רוסקה. הוא לא שימש כרב של עיר כלשהי עד שנת ה'תר"ח (1847/1848). בשנה זו ייסד את חסידות דז'יקוב בעיר טרנובז'ג שבדרום-מזרח פולין. בסוף ימיו נודע כאדם המרבה להסתגר עם עצמו. 

נפטר בג' חשוון ה'תרכ"א, ובנו הרב מאיר הורוביץ הוכתר כממלא מקומו כאדמו"ר השני לחסידות דז'יקוב.

== משפחה ==

הורוביץ נישא לרבנית חיה בת הרב יחיאל מיכל רוזנפלד מרווה רוסקה, בנו של הרב שלום מקמינקא. ילדיהם:
*ישראל הורוביץ, רב בבארנוב (נפטר ה'תר"ל, 1869/1870)
*רבי מאיר הורוביץ, האדמו"ר השני מדז'יקוב (נפטר ה'תרל"ז, 1876/1877)
*רבי ראובן הורוביץ, רב בדאמביץ (נפטר ה'תרמ"ה, 1884/1885)
*רבי משה הורוויץ, האדמו"ר הראשון של חסידות רוזבדוב (נפטר ה'תרנ"ד, 1893/1894)
*ביילא, אשת הרב מאיר נתן הלברשטאם (בנו של רבי חיים הלברשטאם, ואביו של רבי שלמה מבאבוב)
*אשת הרב חנינא הורוביץ, רב באולינוב. בן הרב יעקב האדמו"ר ממעליץ

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי דז'יקוב
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:נפטרים ב-1860
קטגוריה:אדמו"רי בית רופשיץ
אלישע הלברשטאם

אלישע הלברשטאם (ה'תר"ך - ט"ו בניסן ה'תש"א) היה רב בעיר גורליץ שבפולין ונכדו של רבי חיים הלברשטאם (הדברי חיים) שהיה מייסד שושלת חסידות צאנז.

== תולדותיו ==

רבי אלישע נולד בשנת ה'תר"ך לרבי ברוך הלברשטאם (בנו של "הדברי חיים" מצאנז; רבה של רודניק ולאחמ"כ רב ואדמו"ר מגורליץ) ולפעסיל בתו של רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים (הייטב לב; האדמו"ר הראשון בשושלת סיגעט). נישא ליוכבד רבקה בתו של רבי מרדכי דב טברסקי מהורניסטייפול אצלו גם למד כחמש עשרה שנה. כל ימיו היה נוסע לצדיקי החסידות ולרבנים בעלי שם באירופה. בין רבותיו נמנו רבי ארי' לייבוש הלברשטאם מצאנז, רבי חיים איסר הורוביץ מביטקוב, רבי נפתלי צבי גולדברג מטרנוב, רבי נתן גולדברג מלימנוב ורבי שמואל אנגל מראדשמיל.

את דרכו ברבנות החל בשנת ה'תרס"א אז נתמנה לרבה של העיר קרוס-קרוסנו. לאחר פטירת אביו סירב רבי אלישע לנהוג באדמו"רות והסתייג מכך שהחסידים מביאים לו "פתקאות", אך חלק מחסידי גורליץ פנו אליו והתייחסו אליו כממלא מקום אביו. לאחר פטירת אחיו רבי צבי הירש הלברשטאם בשנת ה'תרע"ח נתמנה רבי אלישע לכהן כראב"ד בגורליץ. ועם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט רבי אלישע לסאמבור ממנה הוגלה מאוחר יותר לסיביר שברוסיה.

ע"פ המסופר, נפטר רבי אלישע בליל הסדר ה'תש"א בעת ששר את הפיוט "ויהי בחצי הלילה" בעודו יושב אל שולחן ליל הסדר. אשתו נפטרה כחצי שנה קודם לכן בי"ט בתשרי ה'תש"א.

== צאצאיו ==
*רבי צבי מנחם מענדל (נפטר ה'תשכ"ז), אדמו"ר מגורליץ-רופשיץ בניו יורק חתנו של רבי מנשה מרילוס מדובצק-רופשיץ.
*רבי אהרן, אדמו"ר מגורליץ-וויליטשקה בארצות הברית. חתנו של רבי שמואל שמעלקה פרנקל-תאומים, רבה של קלוסני-וויליטשק. 
*רבי ברוך (נפטר ט"ו באב תשמ"ב), אדמו"ר מגורליץ-בני ברק וחתנו של רבי ישכר שלמה טייכטל.
*רבי דוד משה (תר"נ - תשל"א), האדמו"ר מדינוב בארצות הברית. חתנו של רבי יוסף מדינוב. חיבר את הספר "הנותן אמרי שפר". נפטר ללא ילדים.
*רבי מרדכי דב (נפטר כ' בתשרי ה'תשל"ט), רב בירושלים. 
*רבי נפתלי חיים מגורליץ, רב בגורליץ וגבאי של כולל חיבת ירושלים-גאליציה. חתנו של רבי אלתר זאב הורוביץ מסטריזוב.
*רבי יחזקאל שרגא, אדמו"ר מגורליץ בארצות הברית. חתנו של הרב שמואל שפירא מראדום.
*רחל פייגא, אשת רבי יצחק שפירא-קטן מטיסמניץ-בורו פארק (תר"ע - י"א באייר תרנ"ט), בנו של רבי צבי אלימלך מלנצהוט.
*ברכה, אשת רבי ברוך משה פרנס מארצות הברית
*מרים לאה, (נרצחה בשואה) אשת רבי זלמן הלברשטאם מארצות הברית
*נחמה הלברשטאם, אשת רבי ארי' מאיר הורוויטץ בן הרב מרדכי מעיר לימאנאב

==הערות שוליים==

אלישע
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:גורליצה: רבנים
אלכסנדר סנדר אייכנשטיין

רבי אֱלֶכְּסַנְדֶּר סֶנְדֶּר אַיְּיכְנְשְׁטֵיין (ה'תק"ל - כ"א באב ה'תקע"ח) היה אדמו"ר חסידי, אבי חסידות קומרנה.

== ביוגרפיה ==

נולד בספרין בשנת ה'תק"ל להינדא ולרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין (הראשון). בצעירותו למד אצל החוזה מלובלין ולאחר נישואיו לחנה בתם של רבי יעקב קופל ומאטיל ליקובר נתמנה לרב בזידיטשוב אחר פטירת החוזה נשאר ללמוד אצל אחיו ורבו המובהק רבי צבי הירש מזידיטשוב, ולאחר מכן עבר לעיר ז'וראבנו. 

בשנת ה'תקע"ב ייסד חצר בקומרנה והחל לנהוג באדמו"רות. בתקופה זו חיבר את ספרו זיכרון דברים על התורה ושו"ת על השו"ע.

נפטר בכ"א באב ה'תקע"ח כשהוא בן ארבעים ותשע שנים בלבד. נטמן באויהל שבהונגריה שם ספד לו רבי משה טייטלבוים (הראשון) אבי חסידות סיגעט. 

צאצאיו היו: בנו רבי יצחק אייזיק יהודה יחיאל ספרין ממלא מקומו כאדמו"ר מקומרנא (נפטר ה'תרל"ד); חתנו רבי ברוך אפשטיין; חתנו רבי אשר ספרין.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
אלכסנדר סנדר יום טוב ליפא אייכנשטיין

רבי אֱלֶכְּסַנְדֶּר סֶנְדֶּר יוֹם טוֹב לִּיפָּא אַיְּיכְנְשְׁטֵיין (ה'תקפ"ד – י"א בתשרי ה'תרמ"ד) היה רב ואדמו"ר בדור השלישי בשושלת זידיטשוב.

== ביוגרפיה ==

נולד בזידיטשוב בשנת ה'תקפ"ד לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין, נישא בזיווג ראשון למרת הינדא בתו של החסיד רבי אלעזר ווייזער מווערעצקי וממנה כל ילדיו למעט רבי יוסף ופנחס, לאחר פטירתה נישא לבתו של רבי יהודה לייבוש יאליש (בנו של רבי יעקב צבי יאליש, ה"מלוא הרועים"). היה תלמידו ויד ימינו של אביו ועוד בחייו סומן כיורשו בשושלת החסידות. בנוסף היה תלמידם של רבי יהודה צבי הירש אייכנשטיין מראזלא ושל רבי יוסף שאול נתנזון (בעל השואל ומשיב) ממנו קיבל סמיכה לרבנות. בשנת ה'תרי"ד מונה לרבה של זידיטשוב, תפקיד בו כיהן במשך שלושים שנה עד פטירתו. 

לאחר פטירת אביו בט' בסיון ה'תרל"ב מונה למלא את מקומו כאדמו"ר מזידיטשוב כאשר במקביל כיהנו אחיו רבי אליהו ורבי שלמה יעקב כאדמו"רים בעיר. אחיו רבי יששכר בער פתח את חצרו בדולינא.

נפטר במוצאי יום הכיפורים ה'תרמ"ד עם חצות הלילה (י"א תשרי) לאחר ברכת הלבנה. אחיו רבי מנחם מנדל אייכנשטיין ובנו רבי ישכר בעריש מילאו יחד את מקומו. 

== צאצאיו ==
*רבי ישכר בעריש (בערך תר"ח - כ"א בניסן תרפ"ד), ממלא מקום אביו (יחד עם דודו רבי מנדל), חתנו של רבי מנשה מרופשיץ. התיישב בווערצקי והתפרסם בגין קדושתו ומופתיו. מחבר ספר "מלבוש שבת ויום טוב". 
*רבי יהושע העשיל (בערך תר"ב - בערך תרמ"ה) רב ואדמו"ר בחודורוב. היה חתנו של רבי אליעזר מאוזיפולי.
*רבי אהרן מנחם מנדל (בערך תר"י - י"ט באב תרפ"ג) מאלעסק. חתנו וממלא מקומו של רבי יצחק מאלעסק.
* רבי משה מקולומיה. בזו״ר חתנו של רבי ברוך הלברשטאם מגורליץ, בזו״ש חתנו שת רבי שמעלקא רובין מסערעט. 
*רבי יוסף, רב בטרניפול (נפטר ה'תר"ף)
*רבי יהודה, רב בסאנוק
*רבי פנחס מסטרי. חתן רבי אלימלך מיאריטשוב.
*ליבלע, אשת רבי משה חיים סופרין, אדמו״ר באלטשטוט
*דבורה, אשת רבי חיים יחיאל רובין מדומברובה (נפטר ה'תרע"ח)
*אסתר, אשת רבי שמעון בצלאל ניימון

קטגוריה:בית זידיטשוב
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי בית זידיטשוב
אלעזר אונגר

רבי אלעזר אונגר (ה'תר"ן – ב' באלול ה'תש"ג) היה אדמו"ר חסידי, השלישי בשושלת דז'בנה, נרצח בשואה ביחד עם ארבעת ילדיו.

== ביוגרפיה ==

נולד בשנת ה'תר"ן לרבי שלום דוד אונגר מדז'בנה ולבלומה חנה, בתו של רבי משה הורוביץ מרוזבודוב. נישא בזיווג ראשון לבתו של רבי נפתלי רוקח מנאווריה (בן רבי יהושע מבעלזא) ובזיווג שני לבתו של רבי אהרן אלימלך שניאור זלמן טברסקי מקרוסנה (בן רבי מרדכי דב מהורניסטייפול).

בצעירותו למד אצל רבי ישכר שלמה טייכטל (אם הבנים שמחה). בשנת ה'תרע"ט מונה לרב בדז'בנה. לאחר פטירת אביו בשנת ה'תרפ"ג נתמנה למלא את מקומו באדמו"רות בטרנוב. בשואה נשלח לעבוד בעבודות כפייה. עם החרפת המלחמה הציעו חסידיו להבריחו לבונקר בדז'בנה אך הוא סירב לעזוב את חסידיו בטרנוב. תחת שלטון המשטר הנאצי ניהל כמעט בכל ליל שבת טיש עם חסידיו עד לב' באלול ה'תש"ג אז נרצח על ידי חיילים נאצים עם ארבעת ילדיו.

ילדיו היו: רבי מרדכי דוד, דבורה לאה, מלכה, גיטל.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:רבנים גליציאנים
אלעזר רוזנפלד

רבי אלעזר הלוי רוזנפלד (י' בניסן תרכ"ב, אפריל 1862 - כ"ז בתמוז תש"ג, יולי 1943) היה אדמו"ר ורב גליציאני משושלת קמינקא. חתנו של רבי חיים מצאנז. כונה על שם מקום פעילותו, "רבי אלעזר אושפיצינער".

== תולדותיו ==
בנם של רבי יהושע מקמינקא ושיינדל בתו של הרב שמואל צבי הירש רמר"ז. בגיל 6 התארס לפראדיל, בתו של רבי חיים מצאנז ובשנת תרל"ח, בהיותו בן 16 נישא לה. חמיו נפטר לפני חתונתו, ואחיה רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם הובילה לחופה. 

לאחר נישואיו נסמך על שולחן גיסו, רבי יצחק טוביה רובין מצאנז. בשנת תרמ"ה התמנה לרב בבוכניה, בשנת תרנ"ז מונה לרב בקמינקה ובשנת תרס"ז התמנה לרבה של אושפיצין.

בשנת תרצ"ו עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. בשנת תרצ"ז עבר לירושלים והקים בית כנסת בשכונת מאה שערים, ברחוב עין יעקב. הוא נהג לשמור יום טוב שני של גלויות גם בארץ ישראל. בשנת תרצ"ט חזר לפולין מטעמי בריאות. בפרוץ המלחמה גורש לקשאנוב הסמוכה, ובהמשך גורש עם שאר היהודים לסוסנוביץ בה נפטר. 

היו לו שלושה בנים וחמש בנות. בנו הרב נפתלי שמואל צבי כיהן ברבנות באושפיצין. נרצח בשואה עם תשעה מילדיו.

בית הכנסת שלו בירושלים פועל עד היום.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:משפחת הלברשטאם
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:ילידי 1862
קטגוריה:נפטרים ב-1943
אלעזר יצחק אייזיק הורוביץ

רבי אלעזר יצחק אייזיק הורוביץ הוא האדמו"ר מספינקא תולדות צבי.

==ביוגרפיה==
בנו השלישי של רבי שמואל צבי הורוביץ (ר' הערשעלע ספינקער) וחתנו של רבי יחזקאל שרגא מערץ. בחיי אביו, היה דיין ומוהל בבית הכנסת של אביו וכן מסר דרשות בבית הכנסת. כאשר נפטר אביו בשנת תשנ"ז (1997), הוריש את בית הכנסת לרבי אייזיק ולאחיו רבי אביש שניהלו יחד את בית הכנסת וערכו טישים במשותף. לאחר כחודשיים במהלך שמחת תורה פרש רבי אייזיק ופתח בית מדרש עצמאי בשם "תולדות צבי". בהמשך הוא בנה בית מדרש גדול בוויליאמסבורג וכן פתח בתי כנסת במונרו בלייקוואד ובבארא פארק. הוא זוכה להצלחה מרובה וסחף מאות חסידים ואוהדים.

הוציא לאור את הספר "תולדות צבי", בו מכונסים דברי תורה של אביו, וכן הוציא את הספר "זמירות זיכרון צבי".

עוסק רבות בחסד וצדקה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אדמו"רי ספינקא
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
אלעזר ניסן טייטלבוים

רבי אלעזר ניסן טייטלבוים (ה'תקמ"ו, 1786 - ח' בתשרי ה'תרט"ו, 1854) רבה של דרוהוביץ'.

== ביוגרפיה ==
אלעזר ניסן נולד בתמוז ה'תקמ"ו (1786) בשינאווא שבגליציה לחיה שרה ורבי משה טייטלבוים (ה"ישמח משה"). נישא לרוזא בלומא, בתו של רבי אהרן, רבה של חודרוב. בשנת ה'תקצ"ד לאחר פטירת הרב מנחם מנדל שטרן נתקבל לרב בסיגט בהמלצת אביו ובהשתדלות משפחת כהנא. אולם חסידי קוסוב בעיר שבקשו למנות את רבי יוסף שטרן לתפקיד לא הסכימו עם מינויו של רבי אלעזר ניסן, ובעקבות כך שררה מתיחות רבה בעיר, מתיחות שהובילה בשנת ה'ת"ר לחזרתו של רבי אלעזר ניסן לאוהלי עירו של אביו.

עם פטירת אביו בכ"ח בתמוז ה'תר"א (1841) בקשו למנותו כממלא מקומו באוהלי, אך הוא סירב והציע במקומו את בנו רבי יקותיאל יהודה. מאוחר יותר התמנה כרבה של דרוהוביץ' שם שימש עד פטירתו.

נפטר בשנת ה'תרט"ו ביום ח' תשרי בהיותו בן 69 ונטמן בבית הקברות היהודי של דרוהוביץ'. במהלך השואה חולל קברו על ידי הנאצים. בשנת 2011 החלה אגודה של חסידי סאטמאר להקים ציון אוהל חדש.

בנו רבי נחום צבי מילא את מקומו כרבה של דרוהוביץ'. דברי תורתו נדפסו בספר "זיכרון אלעזר".

== צאצאיו ==
*רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים "ייטב לב", היה רבה ואדמו"רה של חסידות סיגט (נפטר ה'תרמ"ג).
*רבי שמואל טייטלבוים, היה רבה של גורליץ (נפטר ה'תרמ"ט).
*רבי נחום צבי טייטלבוים, היה רבה של דרוהוביץ'.
*חנה רחל, אשת רבי ישראל הכהן רפפורט, רבה של טארנה ובעל מחבר ספר "שות מהר"י הכהן".

== ראו גם ==
*חסידות סאטמאר

== קישורים חיצוניים ==
* 

*[http://www.zadikim.org/53673.html דראהביטש | מתחילים בהקמת האוהל], אהלי צדיקים
*[http://www.ivelt.com/forum/viewtopic.php?f=31&t=12153 רבי אלעזר ניסן טייטלבוים] באתר אידישע וועלט פארומס
*[http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=51115&st=אלעזר+ניסן&pgnum=196 תיאור מרתק אודות רבנותו בסיגט ובדרוהוביץ'] באתר היברובוקס
*[http://www.geni.com/people/Rabbi-Elazer-Nisen-רבי-אלעזר-ניסן-Teitelbaum-טייטלבוים/6000000006712103308 רבי אלעזר ניסן טייטלבוים מדרוהביטש], GENI
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:דרוהוביץ': רבנים
קטגוריה:משפחת טייטלבוים
קטגוריה:סיגט: רבנים
קטגוריה:אבות בתי דין
אלעזר שפירא

רבי אלעזר שפירא (1808 (ה'תקס"ח) - 3 בספטמבר 1865 (י"ב באלול ה'תרכ"ה)) היה רב בעיר לנצהוט, בנו של מייסד חסידות דינוב, רבי צבי אלימלך שפירא. לאחר פטירת אביו הוכתר לאדמו"ר מלנצהוט.

== ביוגרפיה ==
רבי אלעזר נולד בסטריזוב שבפולין לרבי צבי אלימלך שפירא (הבני יששכר) ולחנה מינדל, בתו של רבי שמואל מטשיטש. היה תלמידם של אביו ושל רבי צבי הירש אייכנשטיין מזידיטשוב.

התחתן בריבאטיטש בחודש ניסן שנת תקפ"א. לאחר נישואיו לטאבא חוה בתו של רבי יהושע העשל הלעס מדוקלה מונה בשנת ה'תקפ"ט לרבה של ריבוטיטש עיר מולדתו עד שנת ה'תקצ"ח אז נתמנה לרבה של סטז'יז'וב.

עם פטירת אביו בי"ח בטבת ה'תר"א, החל הרב שפירא לנהוג באדמו"רות ובשנת ה'תרי"ז מונה רבי אלעזר שפירא לכהן כרבה הראשי של לנצהוט שבפולין שם ייסד מחדש את חצרו. בתקופה זו חיבר את ספרו "יודעי בינה" בו הוא מפרש את התורה בראי הקבלה והמיסטיקה היהודית.

רבי אלעזר נפטר לאחר מחלה קשה שבה לקה כשלושה חודשים עד מותו בווינה ב-3 בספטמבר 1865 (י"ב באלול ה'תרכ"ה) ברחוב סאלצגריס 37 אשר בהאינרה שטאדט, ואת מקומו באדמו"רות מילא בנו השלישי רבי שמחה שפירא.

== צאצאיו ==
*רבי שלמה שפירא, (נפטר ה'תרנ"ג). אדמו"ר הראשון ממונקאטש
*רבי מנחם מענדל פנחס שפירא (נפטר ה'תרע"ב). רב בלנצהוט
*רבי שמחה שפירא (נפטר בי' בתשרי ה'תרע"ג). אדמו"ר השני מלנצהוט
*צבי אלימלך שפירא (נפטר ה'תרס"ד) כיהן לאחר פטירת אביו כאדמו"ר מבירטש
*רחל שפירא, אשת רבי מאיר לנגזם
*אדל רבקה שפירא, אשת רבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא מדינוב.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי בית דינוב
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1808
קטגוריה:נפטרים ב-1865
אריה לייבוש הלברשטאם (דוקלה)

רבי אריה לייבוש הלברשטאם (ה'תקצ"ח - אדר א' ה'תרס"ח) היה רבה של העיר דוקלה ונכדו של רבי חיים הלברשטאם, מייסד שושלת צאנז.

== ביוגרפיה ==
נולד בגליציה בשנת ה'תקצ"ח לרבי דוד הלברשטאם (בנו השני של רבי חיים מצאנז, ומייסד חסידות קשאנוב) ולעכסה גיטל בתו של רבי יוסף זאב מטניגרד. נישא למרים בתו של רבי אביגדור הלברשטאם רבה של דוקלה, ועם פטירתו בשנת ה'תרל"ז נבחר רבי אריה לייבוש למלא את מקומו. אולם בשל גילו הצעיר (פחות מגיל שלושים) היו הרבה מערערים על סמכותו כרב, ולבסוף הוסכם שיהיה בהדרכת דודו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא.

רבי אריה לייבוש נפטר בחודש אדר א' בשנת ה'תרס"ח.

== צאצאיו ==
*רבי מנחם מענדל הלברשטאם, חתן דודו זקינו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא וממלא מקום אביו בדוקלה. נפטר בכ"א באדר ב' תרפ"ו. 
*ברכה רעכל בריינדל, אשת רבי יחיאל נתן הלברשטאם מברדיוב
*חיה, (נפטרה ה'תרפ"ט), אשת רבי משה דוד טייטלבוים ממודיור-לופוש

אריה לייבוש
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים חסידים
ארשת שפתינו

אֲרֶשֶׁת שְׂפָתֵינוּ הוא פיוט קצר קדום של מחבר לא ידוע הנהוג לאמרו במהלך תפילת מוסף של ראש השנה.

==על אמירת הפיוט==
הפיוט נאמר על ידי קהילות האשכנזים ונוסח רומניא אחרי כל שלשת הברכות, והוא נאמר בנוסח איטליה רק אחרי סדר שופרות. הפיוט מופיע גם בנוסח ג'רבה ובנוסח קוצ'ין אולם לא בשאר קהילות הספרדים והתימנים.

כאמור, במנהג האשכנזים והרומניוטים, הפיוט נאמר לאחר כל אחת משלושת הברכות האמצעיות של תפילת המוסף: מלכויות, זכרונות ושופרות, כאשר המילה האחרונה בפיוט מותאמת לברכה שאחריה היא נאמרת. לפי מנהג אשכנז המזרחי, הפיוט נאמר רק בימי חול, בהם יש תקיעת שופר לאחר הברכה, אבל לפי מנהג אשכנז המערבי אומרים בשבת "לקול זיכרון תקיעתנו/תרועתנו" במקום "לקול תקיעתנו/תרועתנו", ובחלק מהקהילות כשחל בשבת אין החזן אומר את התפילה בקול אחרי שאמרוה הקהל.

הפיוט מופיע בנוסח מקוצר כבר במחזור ארץ ישראלי שנמצא בגניזה הקהירית, בה נמצא הנוסח "ארשת שפתינו יערב לפניך קול שופרותינו". הפיוט השלם מופיע בספר המנהיג של אברהם בן נתן.

במנהג אשכנז המערבי מקפידים לומר "לקול תרועתנו" אחרי סדר מלכויות, ו"לקול תקיעתנו" אחרי סדרי זכרונות ושופרות. בנוסח הצרפתים מופיע "לקול שוועתנו".

==דרשות ומנגינות==
דרשות שונות נאמרו על מילות הפיוט.

לפיוט מספר מנגינות ידועות. אחד מהם הוא ניגונו של ישראל טאוב, האדמו"ר מחסידות מודז'יץ.

==ראו גם==
* היום הרת עולם
* מראה כהן
* עת שערי רצון להפתח

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע