OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Infinidat

Infinidat (בתעתוק לעברית: אינפינידאט) היא חברת אחסון נתונים ישראלית-אמריקאית. מייסד החברה הוא משה ינאי ומנכ"ל החברה הוא פיל בלינגר<ref name=":0"></ref>

לחברה משרדים ב -17 מדינות ושני מטות: אחד בוולת'ם ואחד בהרצליה.

== היסטוריה ==
החברה נוסדה על ידי משה ינאי בשנת 2011.<ref></ref> בשנת 2015 הוערך שווי החברה בכ-1.2 מיליארד דולר ובשנת 2017, הוערך שווי החברה בכ-1.6 מיליארד דולר.<ref name=":1"></ref>

== InfiniBox ==
בשנת 2013 הגישה החברה בקשה לשלושים ותשעה פטנטים ומאוחר יותר באותה שנה פרסמה את מוצר הדגל שלה, InfiniBox (אינפיניבוקס).<ref name=":0" /> כל מערכת ניהלה בתחילה כחמישה פטה-בייטים של נתונים.

באוקטובר 2017, החברה שלחה ללקוחותיה אחסון בגודל של כשני אקסה-בייטים.

המוצר משמש תאגידים ולקוחות גדולים כולל ספקי שירותי ענן, טלקום, חברות שירותים פיננסיים, ספקי שירותי בריאות ואחרים הדורשים אחסון נתונים רב.

== מימון ==
בשנת 2015, קיבלה החברה מימון של 150 מיליון דולר במהלך סבב B בהובלת TPG Growth.

בשנת 2017, קיבלה החברה מימון של 95 מיליון דולר, בסבב סדרה C בהובלת גולדמן זאקס.<ref name=":1" /><ref name=":2"></ref><ref></ref> בשלב זה היא קיבלה 325 מיליון דולר בסך כל המימון.<ref name=":2" />

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות ישראליות
קטגוריה:חברות אמריקאיות
קטגוריה:אחסון נתונים
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2011
ווהל

ווהל (בספרדית: VUHL) היא יצרנית מכוניות ספורט, שבסיסה במקסיקו<ref></ref>.

עד כה הציגה החברה דגם אחד עם שתי גרסאות.
* ווהל 05 - מכונית ספורט קלת משקל המיוצרת ללא גג או שמשה קדמית וחלונות. המנוע שלה הוא מנוע בנזין בנפח 2.0 ליטר המספק כ-285 כ"ס. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 3.7 שניות המהירות המרבית עומדת על 245 קמ"ש. משקלה עומד על 695 ק"ג.
* ווהל 05RR - גרסה המיועדת למרוצים וכוללת את אותו מנוע אך בנפח 2.3 ליטר המספק 385 כ"ס עם תאוצה שאורכת 2.6 שניות ומהירות מרבית של 257 קמ"ש.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יצרני רכבי ספורט
קטגוריה:חברות מקסיקניות
קני בדנרק

קנת' "קני" בדנרק (באנגלית: Kenneth "Kenny" Bednarek; נולד ב-14 באוקטובר 1998) הוא אתלט אמריקאי,זוכה מדליית הכסף בריצת 200 מטר באולימפיאדת פריז 2024, סגן האלוף האולימפי (טוקיו 2020) וסגן אלוף העולם (יוג'ין 2022) בריצת 200 מטר.

==ביוגרפיה==
קני, נולד בטולסה, אוקלהומה, ויחד עם אחיו התאום, איאן, אומצו על ידי מרי בדנארק ועברו להתגורר רייס לייק, ויסקונסין. שני האחים אתלטים מצטיינים.

===2021===
====סגן אלוף אולימפי====
באולימפיאדת טוקיו (2020) זכה בדנרק במדליית כסף בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 19.68 שניות, אחרי אנדרה דה גראס מקנדה שקבע שיא לאומי חדש של 19.62 שניות ולפני אלוף העולם בן ארצו נואה ליילס (19.74 שניות).

===2022===
====סגן אלוף העולם====
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון ב-21 ביולי 2022 זכה במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 19.77 שניות, אחרי נואה ליילס שקבע שיא לאומי חדש של 19.31 שניות ולפני אריון נייטון (19.80 שניות), שלושתם מארצות הברית.

===2023===
באליפות ארצות הברית שנערכה בתחילת יולי 2023 הוא זכה במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 19.82 שניות, אחרי אריון נייטון (19.72 שניות) ולפני קורטני לינדזי (19.85 שניות).

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-25 באוגוסט הוא סיים במקום חמישי בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.07 שניות. בשלב חצי הגמר קבע תוצאה של 19.96 שניות ועלה שני לריצת הגמר.

===2024===
במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת פריז שנערכו ביוג'ין בתחילת יוני 2024 הוא זכה בשתי מדליות כסף בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 9.87 שניות, אחרי נואה ליילס (9.83 שניות) ולפני פרד קרלי (9.88 שניות) ובריצת 200 מטר בשיא איש חדש של 19.59 שניות, אחדי נואה ליילס (19.53 שניות) ולפני אריון נייטון (19.77 שניות).

באולימפיאדת פריז 2024, זכה קני בדנרק במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 10.62, אחרי לטסיל טבוגו (10.46) ולפני נואה ליילס (10.70), זאת המדלייה השנייה של קני בדנרק במשחקים אולימפיים.

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
====אצטדיון====
* ריצת 100 מטר: 9.87 שניות (2024)
* ריצת 200 מטר: 19.59 שניות (2024)
* ריצת 400 מטר: 44.73 שניות (2019)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אתלטים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:אצנים אמריקאים
קטגוריה:אצנים אמריקאים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית אמריקאים באולימפיאדת טוקיו (2020): אתלטיקה
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1997
בעיית ברוקר

בעיית ברוקר היא בעיה מתמטית בתורת המספרים, המבקשת למצוא ערכים שלמים של n ו-m שעבורם:

: <math>n!+1 = m^2</math>

כאשר n! הוא n עצרת. האתגר פורסם על ידי אנרי ברוקר בצמד מאמרים בשנים 1876 ו- 1885, ובאופן עצמאי בשנת 1913 על ידי סריניבאסה ראמאנוג'אן.

== מספרי בראון ==
זוגות המספרים (n, m) הפותרים את בעייתו של ברוקר נקראים מספרי בראון. נכון למאי 2021, ישנם רק שלושה זוגות ידועים של מספרי בראון:

: (4,5), (5,11) ו- (7,71).

המתמטיקאי פאול ארדש שיער כי אין פתרונות אחרים. אוברהולט (1993) הצליח להוכיח כי ישנו מספר סופי של פתרונות, אך זאת בתנאי שהשערת abc נכונה. ברנדט וגלאוויי (2000) ביצעו חישובים עבור ערכי n עד 10<sup>9</sup> ולא מצאו פתרונות נוספים. מטסון (2017) האריך זאת בשלושה סדרי גודל לטריליון אחד. אפשטיין וגליקמן (2020) הרחיבו את מרחב החיפוש בשלושה סדרי גודל (עד קוודריליון אחד) והראו שאין במרחב זה פתרון נוסף.

== גרסאות נוספות של הבעיה ==
דברובסקי (1996) הכליל את הבעיה על ידי כך שהראה כי מהשערת abc יוצא כי עבור כל:

: <math>n!+A = k^2</math>

יש רק מספר פתרונות סופי, עבור כל מספר שלם A. תוצאה זו הוכללה עוד יותר על ידי לוקה (2002), שהראה (שוב בהנחה של השערת abc) כי למשוואה:

: <math>n! = P(x)</math>

יש רק מספר סופי של פתרונות עבור פולינום P(x) נתון של מסדר שני לפחות עם מקדמים שלמים.

== לקריאה נוספת ==
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
* .
==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:משוואות דיופנטיות
קטגוריה:בעיות פתוחות בתורת המספרים
אוסי ווסי

אוסי ווסי (בגרמנית: Ossi und Wessi) הם כינויי סלנג בגרמניה שנפוצו לאחר האיחוד של 1990 – לאזרחים לשעבר של גרמניה המזרחית ואזרחים לשעבר של גרמניה המערבית, בהתאמה.

אוסי ("מזרחי") הוא כינוי לאזרח לשעבר של גרמניה המזרחית בעוד וסי ("מערבי") הוא כינוי לאזרח לשעבר של גרמניה המערבית.

כינויים אלה מייצגים את ההבדלים התרבותיים שנוצרו בין האזרחים של שני חלקי גרמניה בפיצול בן ארבעים השנים.

הסטריאוטיפ אודות אוסים הוא של אנשים גזענים, עניים ומושפעים מהתרבות הרוסית. לעומת זאת, הסטריאוטיפ אודות וסים הוא של אנשים סנובים, נוכלים, עשירים ואנוכיים.

התרבות הפופולרית בגרמניה כוללת בדיחות וקלישאות רבות על שני הטיפוסים, "אוסי" ו"וסי".

הכינוי בסרווסי, Besserwessi, שפירושו "מערבי טוב יותר" והוא מהווה משחק מילים על הכינוי בסרוויסר, Besserwisser, שפירושו "יודע טוב יותר", משמש להתנשאות של וסים כלפי אוסים.

אוסים רבים חשים כי הווסים אינם מכבדים אותם ואת תרבותם, ושגרמניה המזרחית סופחה לזו המערבית במקום שהשתיים יתאחדו כשוות, טענה שמבחינה משטרית נכונה, מפני ש"איחוד" המזרח והמערב היה למעשה החלת ריבונות המערב על המזרח.

העיתון "דר שפיגל" בחר בצמד מילים אלו למילות השנה של 1991.
קטגוריה:מילים וביטויים בגרמנית
קטגוריה:איחוד גרמניה מחדש
ברקטה

[[פרארי 166 MM]]
ברקטה (באיטלקית: barchetta) היא סגנון גוף למכונית, המתאפיינת בדרך כלל במכונית רודסטר ללא שמשה קדמית וחלונות צד או עם שמשה קדמית קטנה המחולקת לשתיים.

המכונית הראשונה שהחלה עם המונח ברקטה הייתה פרארי 166 MM שהוצגה במרכב רודסטר אך עם שמשה קטנה ונמוכה<ref></ref>. סגנון גוף זה שימש ומשמש את יצרני הרכב כדוגמת: למבורגיני<ref></ref>, פרארי, מזראטי<ref></ref>, אסטון מרטין<ref></ref>, ווהל ומקלארן אוטומוטיב ליצירות פאר ויוקרה ומכוניות עיצוביות. כיום ישנן כמה מכוניות המיוצרות במרכב רודסטר עם סגנון ברקטה כדוגמת פרארי מונזה SP ומקלארן אלבה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:מכוניות לפי צורה
Breezeblocks (שיר)

Breezeblocks (בעברית: אבן בניין קלה) הוא סינגל של הלהקה הבריטית אלט ג'יי, מתוך אלבום הבכורה שלהם An Awesome Wave. הסינגל, שיצא ב-18 במאי 2012, היה לשני באותו אלבום. השיר נכתב על ידי ג'ו ניומן, גאס אונגר-המילטון, גוויל סיינסבורי, תום גרין, והופק על ידי צ'ארלי אנדרו. הסינגל נכנס לעשירייה הראשונה במצעד הסינגלים והאלבומים העצמאיים בבריטניה, ואף נבחר במקום השלישי ברשימת "מאה השירים הלוהטים של 2012" על ידי מאזיני תחנת הרדיו האוסטרלית טריפל ג'יי, כשלפניו הופיעו ברשימה "Thrift Shop" ו-"Little Talks".

== כתיבת השיר ==
שירם של אלט ג'יי כולל בתוכו התייחסויות רבות לספר הילדים ארץ יצורי הפרא מאת מוריס סנדק. במהלך השיר ניתן לשמוע את סולן הלהקה, ג'ו ניומן, שר "האם אתה יודע לאן הדברים הפרועים הולכים?" (באנגלית: "?Do you know where the wild things go"), שורה שלקוחה בבירור משמו של הספר. בנוסף לכך, המילים החוזרות על עצמן בחלקו האחרון של השיר הן גרסה שונה של משפט המופיע בספר. המילים של השיר הן "בבקשה אל תלך, אני אוכל אותך שלם / אני אוהב אותך כל כך", ומילותיו של סנדק בספרו הן "הו, בבקשה אל תלך - אנחנו נאכל אותך - אנחנו כל כך אוהבים אותך!".<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
השיר שוחרר יחד עם וידאו קליפ, בבימויו של אליס בהל ובכיכובם של השחקנים ג'ונתן דויר, ג'סיקה דיגיובאני ואלינור פינטה, והיה לקליפ הרשמי הראשון של הלהקה.

בקליפ מוצג מאבק אלים שמתנהל בין גבר לאישה, כשהם מפילים וחובטים זה בזה, ומשתמשים לתקיפה בחפצים שונים שנמצאים בדירה בה המאבק מתרחש. הקליפ מוצג לצופים בהילוך אחורי, כך שהוא מתחיל במותה של האישה שנהרגה על ידי הגבר כשהכה אותה עם אבן בניין קלה, ואז מציג את התפתחות האירועים, וחושף כי האישה הייתה התוקפת הראשונה, והריגתה שימשה את הגבר כהגנה מפניה. סופו של הקליפ, שמציג את תחילת המאבק, מראה כיצד חיכתה האישה בדירתו של הגבר, לאחר שתקפה וכבלה את אשתו, והתכוננה לתקוף אותו בעת שיגיע הביתה.

הסרטון שודר לראשונה ביוטיוב בתאריך 23 במרץ 2012, ונכון ליולי 2021, יש לו למעלה מ-226 מיליון צפיות. הסרטון זכה בפרס וידאו קליפ של מוזיקה בבריטניה בקטגוריית "הסרטון האלטרנטיבי הטוב ביותר" בתאריך 8 בנובמבר 2012.

== קרדיטים וצוות עובדים ==
*זמרים ראשיים&nbsp;- אלט ג'יי (∆)
* מפיקים&nbsp;- צ'ארלי אנדרו
* מילים&nbsp;- ג'ו ניומן, גאס אונגר-המילטון, גוויל סיינסברי, תום גרין

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2012
קטגוריה:סינגלים מ-2012
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי רוק ניסיוני
קטגוריה:שירי פלטינה מרובעת באוסטרליה
עומאר גאייה

עומאר גאייה (באנגלית: Omar Gaye; נולד ב-18 בספטמבר 1998 בבנג'ול שבגמביה) הוא כדורגלן גמביאני, המשחק בעמדת המגן השמאלי בנבחרת גמביה.

== קריירת מועדונים ==
גאייה נולד באזור בנג'ול, עיר הבירה של גמביה שבאפריקה. הוריו מתו כשהיה בן 11, והוא היגר לאירופה על מנת להתפרנס ככדורגלן.<ref></ref>

ב-2017 הוא הצטרף לראשונה לקבוצת בוגרים, כשהשתלב ביובה סטאביה מהסרייה סִי, אך לא שיחק בה. בעונת 2018/2019 הוא שיחק בוִויאַרֵגְ'יוֹ מהסרייה דִי, בה כבש שלושה שערים ב-28 משחקים. לאחר מכן הוא עבר לנוֹלה, גם היא מהליגה האיטלקית הרביעית, בה שיחק עשרה משחקים ועזב את הקבוצה.

בינואר 2020 הוא הצטרף לקאיאני מהליגה השנייה בפינלנד, במדיה שיחק שלושה משחקי גביע ועזב.<ref></ref>

לאחר חמישה חודשים ללא משחק פעיל, הוא הצטרף למילסאמי אורחיי מליגת העל המולדובית לקראת עונת 2020/2021,<ref></ref> וסיים איתה במקום השלישי בטבלה. במהלך העונה הוא שיחק 29 משחקים, כבש פעם אחת ובישל פעמיים.<ref></ref>

ביולי 2021 הצטרף גאייה למכבי נתניה מליגת העל. בתחילת אוגוסט 2021, במהלך משחק הכנה לעונה, קרע גאייה את הרצועה בברכו וגמר את העונה. בתום העונה שוחרר מהמועדון.

=== קריירת נבחרות ===
ב-5 ביוני 2021 ערך גאייה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גמביה, בניצחון 0–2 על נבחרת ניז'ר במשחק ידידות. במשחק זה הוא נכנס כמחליף בדקה ה-89.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים גמביאנים
קטגוריה:מגני כדורגל
קטגוריה:כדורגלני מילסאמי אורחיי
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גמביה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפינלנד
קטגוריה:ספורטאים זרים במולדובה
קטגוריה:ספורטאים גמביאנים בישראל
קטגוריה:גמביאנים שנולדו ב-1998
מרק בייקון

מרק בייקון הוא מרק המוכן עם בייקון, והוא מרכיבו המרכזי. בדרך כלל מתווספים למרק מספר ירקות<ref></ref> ולרוב חומרים מסמיכים כגון גריסים, עדשים<ref></ref> או עמילן תירס. ניתן להוסיף אותם למינסטרונה האיטלקי כדי לשפר את הטעם.<ref></ref>

קיימות וריאציות רבות, העשויות לכלול מרכיבים עיקריים כגון כרוב,<ref></ref><ref></ref> שעועית,<ref></ref> תפוח אדמה,<ref></ref> עדשים, תרד, אפונה, כרובית, ברוקולי, כרישה, דלעת<ref></ref> ואורז.<ref></ref>

בייקון הוא תוספת נפוצה למרקים רבים כולל מרקים קרמיים, במיוחד כאלה עם טעם עדין שלא ישתלט על טעמו של הבייקון.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

בייקון
קטגוריה:מאכלי בשר חזיר
ערפד מדומה גדול

ערפד מדומה גדול (שם מדעי: Megaderma lyra) הוא מין של עטלף מהסוג ערפד מדומה שבמשפחת הערפדים המדומים החי בדרום אסיה ודרום-מזרח אסיה. עטלף זה הוא קרובו לסוג של ערפד מדומה זוטר, אם כי לעיתים הוא משויך לסוג ומין יחיד - Lyroderma.
== מאפיינים ==
זהו מין עטלף בגודל של 6.5 עד 9.5 ס"מ ומשקל 40 עד 60 גרם בממוצע. הוא בעל פרווה צפופה בצבע כחול-אפור כהה והוא חסר זנב ובעל אוזניים גדולות. הוא בעל עלה-אפי גדול בקצה החוטם ובעל שיניים חדות מותאמות ללעיסת בשר.

העטלף הוא צייד פעיל לילה הניזון בעיקר מחרקים ושאר פרוקי-רגליים גדולים אך לא יהסס לטרוף גם חולייתנים כמו עכברים, זוחלים, עופות קטנים ואף עטלפים אחרים שאותם הוא הורג בנשיכה חזקה. בימים הוא נח במערות או בחללי עצים.

תפוצת העטלף היא באזורים הטרופיים של דרום ודרום מזרח אסיה בין אפגניסטן עד תאילנד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אטיין ז'ופרואה סנט-אילר
קטגוריה:ערפדים מדומים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1810
קטגוריה:הודו: יונקים
ערפד מדומה זוטר

ערפד מדומה קטן (שם מדעי: Megaderma spasma) הוא מין של עטלף מהסוג ערפד מדומה שבמשפחת הערפדים המדומים החי בדרום אסיה ודרום-מזרח אסיה. עטלף זה הוא קרובו לסוג של ערפד מדומה גדול.

עטלף זה מגיע לאורך של 7 עד 10 ס"מ בממוצע ובעל מוטת כנפיים של 30 ס"מ. הוא בעל פרווה שעירה ואפורה או חומה עם כנפיים צהובות ובעל פנים ורודות בעל אוזניים בולטות, עלה-אפי מחודד בקצה אפו ולסתות חזקות בעלות שיניים חדות מותאמות ללעיסת בשר.

העטלף הוא פעיל לילה המחפש באמצעות אקולוקציה בעיקר חרקים גדולים כמו חגבים או עשים אך הוא לא יהסס לטרוף גם חולייתנים אחרים. ביום העטלף ישן במערות, חללי עצים או נקיקים בחבורות של עד 30 פרטים. תפוצתו היא לאורך דרום אסיה בין הודו וסרי לנקה עד אינדונזיה והפיליפינים.

להקות העטלפים מועילות לאדם עקב כך שהם מחסלים מזיקים שונים, אף שלעיתים הם גם מפיצים מחלות מידבקות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:ערפדים מדומים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:אינדונזיה: יונקים
קטגוריה:הפיליפינים: יונקים
מרק בירה

מרק בירה הוא מרק שבדרך כלל מבוסס רביכה ונעשה עם בירה.<ref></ref> באירופה של ימי הביניים, הוא הוגש כמרק לארוחת בוקר,<ref>[https://books.google.com/books?id=ptZgNoobsyUC&pg=PA128&lpg=PA128&dq=%22beer+soup%22&source=bl&ots=y3OquxUadR&sig=HjJ3ecSdUbYfE5hA9beV-Vm_AUs&hl=en&sa=X&ei=LqswUM3RC8vvigL3y4GQAQ&ved=0CE0Q6AEwBA#v=onepage&q=%22beer%20soup%22&f=false 1,001 Foods to Die For - Andrews McMeel Publishing, Madison Books - Google Books]</ref> ולפעמים נמזג על לחם.

וריאציות על המתכון משתמשות בעמילנות של תפוחי אדמה כמסמיך.<ref></ref> ישנה גרסה סורבית מתוקה למרק, אשר אליה נוספים שמנת וצימוקים.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* [https://books.google.com/books?id=62ooN2Wj4CUC&pg=PA79&lpg=PA79&dq=%22beer+soup%22&source=bl&ots=rCWDcpUvJk&sig=kFtO842pzXARFsI97Or4fFSKL6I&hl=en&sa=X&ei=LqswUM3RC8vvigL3y4GQAQ&ved=0CDcQ6AEwAA#v=onepage&q=%22beer%20soup%22&f=false .The Soup Book - Louis P. De Gouy - Google Books. Page 79]
</div>
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מטבח ימי הביניים
בירה
קטגוריה:בירה
אוקיינוס (אלבום)

אוקיינוס הוא אלבום האולפן השביעי של הזמרת-יוצרת הישראלית מירי מסיקה.<ref name=":0"></ref> האלבום יצא לאור ב-5 בינואר 2021, על ידי חברת התקליטים הליקון.<ref name=":0" /> השיר "בכרם תימן" שיצא לאור כבר בשנת 2018 יצא כסינגל המוביל מהאלבום, בנוסף להיותו גרסת כיסוי לשירה של עפרה חזה.<ref name=":1"></ref> ביום יציאתו של האלבום, הופץ הסינגל "מרק צח".<ref name=":0" />

זהו אלבומה הראשון של מסיקה מאז צאת אלוהי הדברים הקטנים בשנת 2017.

== רקע ==
באפריל 2018 הופץ הסינגל המוביל מהאלבום, "בכרם תימן", שהוא מעין גרסת כיסוי לשירה של עפרה חזה.<ref name=":1" /> באוקטובר באותה השנה, יצא לאור הדואט "מפחד עלייך" בהשתתפות איזי, שהפך לאחד מהלהיטים המצליחים ביותר בישראל בין שנת 2018 לשנת 2019.<ref></ref> הרמיקס הרשמי שלו שנעשה על ידי עופר ניסים הופץ בהמשך,<ref></ref> כמו גם גרסה אקוסטית שלו.<ref></ref> שיר הנושא "אוקיינוס" שתיפקד כסינגל השלישי מהאלבום, הופץ בפברואר 2019 ביחד עם וידאו קליפ נלווה.<ref></ref><ref></ref> ביולי 2019 יצא לאור הסינגל "זוכרת את הים", שלא נכלל לבסוף באלבום אך היה לשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה "זה לא הגיל".<ref></ref> לקראת סוף אותה השנה, יצא הסינגל הרביעי "כמה כמה" שזכה להצלחה נאה בתחנות הרדיו.<ref></ref>

בתחילת 2020 הוציאה מסיקה את "חוה", כסינגל החמישי מהאלבום.<ref></ref> הקליפ הרשמי שלו זכה להצלחה כאשר צבר למעלה מחצי מיליון צפיות.<ref></ref> "חוה" ספג ביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה השונים.<ref></ref> הסינגל הבא, "משה", הוא דואט עם הזמרת-יוצרת הישראלית נרקיס.<ref></ref> "משה" הוא בלדת פופ, שנכתבה והולחנה על ידי נרקיס. בספטמבר 2020 יצא הסינגל השביעי, "יש לך אותך", שבוצע על ידי מסיקה ומיקה משה מתוך משדר "לתת", השיר הגיע להישגים מרשימים ברשתות החברתיות וגורף אינספור תגובות מרגשות ומעצימות מהקהל הרחב בהופעות ובמרחב הדיגיטלי. ביוטיוב כבר צבר מעל 4.4 מיליון צפיות, באפל מיוזיק ובספוטיפיי הגיע לפלייליסטים ולמצעדים והוא השיר המושמע ביותר בשירותי הסטרימינג אצל מירי ומיקה. נעשו לו מאות קאברים, אלפי שיתופים, עשרות קעקועים ואינספור מכתבים מרגשים של נשים שהחליטו לעשות שינויים משמעותיים בחייהם בזכות המסר המעצים ומעורר ההשראה שקיבלו מהשיר.<ref></ref> הסינגל השמיני, "אמא", נלקח מ"המחברת של אליה".<ref></ref>

ב-5 בינואר 2021, יום צאתו של האלבום, הופץ הסינגל התשיעי "מרק צח", שנכתב על ידי דיקלה.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|5 בינואר 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|הליקון
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2021
קטגוריה:אלבומי מירי מסיקה
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
מרק טאקו

מרק טאקו הוא סוג של מרק, המורכב ממרכיבים דומים לאלו הנמצאים בתוך טאקו: בקר טחון, עגבניות, צ'ילי ירוק קצוץ, בצל, תירס, שעועית וחבילת תיבול לטאקו. <ref></ref> גרסות צמחוניות משלבות שעועית עם שאר המרכיבים, למעט הבשר הטחון. לאחר הבישול, אפשר לפזר מעל המרק גבינה, שמנת חמוצה, בצל חי, אבוקדו או שבבי טורטיות. <ref></ref>

== ראו גם==
* טאקו

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:מאכלי עגבניות
קטגוריה:מאכלי קטניות
קטגוריה:מאכלי תירס
קטגוריה:מאכלים חריפים
טאקו
דוד גלפיאן

תמונה בסטודיו
דוד גלפיאן (בארמנית Դավիթ Գալֆայան נולד ב-31 באוקטובר 1970 בירבאן, ארמניה הסובייטית) הוא פעיל חברתי ארמני־ישראלי, אחד ממייסדי ומנהליי "נויאן טאפאן" – מרכז לתרבות וחינוך ארמני בעיר פתח תקווה, סופר, פובליציסט, אומן תלת מימד, מרצה לאנימציה תלת־ממדית במכללת "סלע" בינלאומית, מנהל פורטל המדיה "ישרארמדיה", חבר באיגוד הסופרים של ארמניה.

==ביוגרפיה==
דוד עלה לישראל בשנת 1997. בשנת 2007 סיים את לימודיו בפקולטה לאנימציה תלת-ממדית במכללת "סלע". כעבור שנה הוזמן להצטרף לצוות המרצים.
בישראל זכה להעביר בהצלחה רבה מספר תערוכות תלת מימד עם יצירותיו.
הנושאים העיקריים ביצירותיו הם ההיסטוריה של ארמניה ותכנים שונים של כתבי הקודש, ומיתולוגיה ארמנית טרם קבלת הנצרות.
הנושא האחרון היווה השראה לספר "תעלומות ארץ אררט" שנכתב יחד עם מנדל קורסונסקי, ויצירותיו של דוד גלפיאן היו חלק בלתי נפרד בספר.
עבודותיו של דוד מקשטות את מנזר ניקולאס הקדוש ביפו (מתוך סדרת היצירה "יונה הנביא"-בריחה, קבלת החופש") וכן הפרסקה "המלאכים מיכאל וגבריאל" שמקשטת את הקיר של המנזר "המלאכים הקדושים" בירושלים.

בשנת 2011 דוד ייסד סטודיו לאנימציה תלת מימד "סופי", לקח חלק במספר סרטים של הבמאי טומי לאנג כגון "זוג או פרד" ואחרים.
בשנת 2019 בעיר פתח תקווה הקהילה הארמנית הקימה אנדרטת זיכרון ראשונה לזכר רצח העם הארמני, ודוד גלפיאן הוא האומן של האנדרטה.

===סדרת הספרים "הייאסה"===
סדרת הספרים כתובה בסגנון של היסטוריה אלטרנטיבית עם אלמנטים של פנטזיה בשפה פשוטה, עובדה שגרמה לפופולריות רבה לא רק בקרב הדור המבוגר אלה גם בקרב הצעירים והנוער.
בהייאסה הסופר מגלה לקוראים את ההיסטוריה הלא ידועה של ארמניה ועמים שכנים מתוך דפי ההיסטוריה הגנוזים ומתוך המיתוסים העתיקים של הארמנים שומרים אתיופים ועמים אחרים שעמדו בערש ההיסטוריה האנושית, עובדה שהמדע האירופי מנסה בהצלחה רבה להסתיר.
הסדרה יצאה לאור בישראל, רוסיה וארמניה.
====תיאור קצר של הסדרה====
יחידה צבאית מיוחדת של המודיעין הצבאי הסובייטי "גרפון" שנשלחת לעיראק למשימה בזמן מבצע "סופת המדבר" של צבא ארצות הברית, נתקלת בהתנגדות מאסיבית.
היחידה נחלצת מתוך הפצצת חיל האוויר האמריקני ומתוך ניסיון חיסול מצד גדוד אמריקאי, פועלת לפי הפרוטוקול הצבאי ומוצאת את עצמה בעבר בתקופה של בניית מגדל בבל.
זוהי העת להתאחד ולהתגבר על כל הקשיים על מנת למצוא את הדרך חזרה הביתה.

==תערוכות==
* 2014: "בין העתיק למודרני": הגלריה החדשה בת ים.
* 2016: "מאגיה של ארמניה": גלריה "שרת" פתח תקווה.
* 2017: "אומנות ומסורת": גלריה היכל התרבות בפתח תקווה.
* 2020: "תעלומות ארץ אררט": גלריה היכל התרבות פתח תקווה.

== ספריו ==
* "הייאסה"-ארץ האלים, יצא לאור בישראל רוסיה וארמניה.
* "תעלומות ארץ אררט" יחד עם מנדל קורסונסקי יצא לאור בישראל.
* "הייאסה"-אור צוהל, יצא לאור בישראל ורוסיה.

==קישורים חיצוניים==
* https://www.ptnow.co.il/articles/1756/
* http://armenianmemorial.co.il/he_IL/index.php/about/
* https://ru.wikinews.org/wiki/Давид_Галфаян:_Умолчавший_о_чудовищном_преступлении_сам_становится_соучастником
* https://israrmedia.co.il/
* https://museum.israrmedia.co.il/2021/02/06/דוד-גלפיאן/

קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:פובליציסטים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
אקוואריוס מנועים

אקוואריוס מנועים (א.מ) בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית, העוסקת בפיתוח מנועי בעירה פנימית ליניאריים עם בוכנה חופשית לשימוש בגנרטורים. ניירות הערך של החברה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב.

==היסטוריה==
החברה נוסדה בספטמבר 2014 על ידי גל פרידמן (יו"ר החברה מהקמתה ועד מאי 2023), אריאל גורפונג (מנכ"ל החברה) ושאול יעקובי (CTO). משרדי החברה שוכנים ביקום.

החברה מפתחת מנוע בעירה פנימית ליניארי לגנרטורים בעל בוכנה חופשית המיועד בעיקר לשם הנעה חשמלית, להבדיל ממנוע בעירה פנימית רגיל המשמש להנעה מכנית. להערכת החברה למנוע זה יתרונות משמעותיים על פני מנועים רגילים, בנושאי עלות, משקל, גודל, זיהום אוויר ומורכבות מכנית. המנוע מותאם לשימוש בדלקים פוסיליים, בכוונת החברה לפתחו כך שיתאים גם לשימוש במימן ובדלקים ביולוגיים. החברה פועלת להתאמת המנוע לשימוש כמאריך טווח נסיעה בכלי רכב חשמליים. ביולי 2021 החלו ניסויי כביש במנוע שמפתחת החברה.

החברה פיתחה גנרטור המיועד לשמש כמערכת גיבוי לייצור חשמל במתקנים קריטיים כגון עמדות תקשורת. בהמשך לכך מפתחת החברה תוכנה לניהול ושליטה מרחוק במוצריה. החברה התקשרה עם חברת עשות אשקלון לשם ייצור אבות טיפוס לגנרטור, מתוך כוונה לעבור בהמשך לייצור סדרתי של הגנרטורים. החברה פועלת להתאמת המנוע שפיתחה לשוק יחידות העזר החיצוניות (Auxiliary Power Units) המשמשות בכלי רכב יבשתיים גדולים, כלי טיס וכלי תחבורה ימיים. בשנת 2017 הקימה החברה חברות בנות בפולין, לניהול מרכז ההנדסה וההרכבה של הקבוצה בקרקוב, ובגרמניה, לניהול מרכז הפיתוח והחדשנות של הקבוצה באאכן. בשנת 2021 הקימה החברה חברה בת ביפן. עד סוף 2021 נרשמו על שם החברה חברה 21 פטנטים רשומים בארצות הברית ומחוצה לה, והחברה הגישה בקשות לרישום 27 פטנטים נוספים. 

בשנת 2020 התקשרה החברה עם חברת נוקיה לשם שילוב גנרטורים בעמדות התקשורת של נוקיה, עם תחזיות על הכנסות של 600 מיליון יורו לחמש שנים. נכון לשנת 2023 ההתקשרות עם נוקיה צומצמה משמעותית, וכלל הכנסות החברה ב–2022 הסתכמו ב–27 אלף דולר בלבד.

באפריל 2021 חתמה החברה על מזכר הבנות עם חברת KIP להקמת מפעל ייצור של מוצרים לתעשיית הרכב המבוססים על הטכנולוגיה שפיתחה החברה, שימוקם באבו דאבי או במיקום אחר באיחוד האמירויות הערביות בהשקעה של עד 1.2 מיליארד דולר. נכון לשנת 2023 תוקף מזכר ההבנות הוארך, אך אין בכוונת החברה להקים בשנים הקרובות מפעל באיחוד האמירויות.

בנובמבר 2020 נרשמו ניירות הערך של החברה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, לפי שווי של כמיליארד ש"ח. בינואר 2021 הגיע שווי השוק של החברה ל-1.75 מיליארד ש"ח, ומאז ירד בהדרגה עד לשווי שוק של 71.8 מיליון ש"ח ב-14 במאי 2023. בדו"ח השנתי של החברה לשנת 2023 נרשמה לה הערת עסק חי.

==קישורים חיצוניים==
* 

* הערך גנרטור לינארי בעל בוכנה חופשית באנגלית

* [https://www.youtube.com/watch?v=hLz9qccOTtI מארחים את אקווריוס], בערוץ יוטיוב של מיטב דש
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראש העין: חברות
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:תעשיית רכב בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2014
בכרם תימן (אל תפחדי תמר)

בכרם תימן (אל תפחדי תמר) הוא שיר שהוקלט במקור על ידי הזמרת הישראלית אסתר גמליאלית. הזמרת עפרה חזה הוציאה אותו כסינגל, מתוך אלבום האולפן העשירי שלה, שירי מולדת ב', המהווה אלבום המשך לאלבום האולפן התשיעי שלה, שירי מולדת.<ref name=":0"></ref> הגרסה הידועה של חזה יצאה לאור באוקטובר 1985, כסינגל המוביל מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים הד ארצי.<ref name=":0" /> "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" הופץ על גבי תקליט כסינגל כפול עם "אל נא תאמר לי שלום"; העטיפה של הסינגל כללה את שמות שני השירים.<ref name=":2"></ref>

השיר נחשב לאחד מהמזוהים ביותר עם חזה וזאת, בנוסף לכך שבמרוצת השנים, הוקלט מספר פעמים על ידי אמנים שונים כמו מירי מסיקה, דקלון, שם טוב לוי, רבקה זהר ומנחם זילברמן, ורדינה כהן, עופר כלף, יוסי בנאי, יונה עטרי ועליזה גבאי. אף על פי שזכה להיכר ולפרסום, לא הצליח השיר במצעדים השבועיים בתחנות הרדיו.

== רקע ==
בשנות ה-40 של המאה ה-20 כתב את השיר נתן אלתרמן ללחן של מרדכי זעירא ומשה וילנסקי, עבור אסתר גמליאלית שביצעה אותו ביחד כדואט עם יעקב טימן.<ref name=":1" /> בשנת 1958 ביצעו את השיר יוסי בנאי ויונה עטרי במסגרת ההצגה "תל אביב הקטנה".<ref name=":1" /> כמה עשרות שנים לאחר מכן, הקליטה את "בכרם תימן (אל תפחדי תמר)" עבור אלבום האולפן העשירי שלה, שירי מולדת ב', שיצא לאור בספטמבר באותה השנה.<ref></ref> גרסתה של חזה הפכה למזוהה ביותר עם השיר והובילה לכך שהוא הוקלט פעמים רבות במרוצת השנים.<ref name=":1" />

השיר נשלח לרדיו באוקטובר 1985, על מנת לעזור בקידום אלבומה של חזה, אם כי לא זכה להצלחה רבה במצעדי הפזמונים.<ref name=":2" />

== מיקומי שיא ==

== גרסתה של מירי מסיקה ==

בכרם תימן הוקלט בשנת 2018 על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית מירי מסיקה.<ref name=":3"></ref> השיר יצא לאור ב-23 באפריל באותה השנה, על ידי חברת התקליטים הליקון, כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השביעי שלה, אוקיינוס.<ref></ref> צאתה של הגרסה לוותה בביקורות שליליות ומעורבות מטעם מבקרי המוזיקה וזאת, בנוסף לכך שאבשלום קור איים לפסול את שידורה בגלי צה"ל בשל טעויות בעברית. כתוצאה מכך, הקליטה מסיקה את השיר מחדש בגרסה "מתוקנת".<ref name=":4" /> השיר הופק מחדש על ידי רוני בראון ואיתי צוק.<ref name=":3" />

בנוסף לכך, הוקלט השיר כחלק מפרויקט קול הנשמה: שרים עפרה חזה.<ref name=":5"></ref>

=== רקע ===
מירי מסיקה הקליטה את "בכרם תימן" כחלק מפרויקט קול הנשמה: שרים עפרה חזה, שהופץ כאלבום גרסאות כיסוי, על גבי תקליטור בנובמבר 2018.<ref name=":5" /> מסיקה סיפרה כי:

=== ביקורת ===
כלפי גרסתה של מירי מסיקה הופנו ביקורות שליליות ומעורבות כאחד. אבשלום קור הצהיר בריאיון לוואלה! NEWS כי:

=== הופעה ===
לרגל ט"ו באב קיימה מירי מסיקה מופע בהיכל התרבות, תל אביב-יפו, במסגרתו ביצעה את "בכרם תימן".<ref></ref>

=== מיקומי שיא ===

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990039709560205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:סינגלים מ-2018
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירי מירי מסיקה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן אלתרמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מרדכי זעירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי משה וילנסקי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
צ'ארלס קיטל

צ'ארלס קיטל (באנגלית: Charles Kittel; 18 ביולי 1916 - 15 במאי 2019) היה פרופסור לפיזיקה אמריקני באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ופרופסור אמריטוס מ-1978 ועד מותו.

==עבודתו וחייו==
קיטל נולד בניו יורק בשנת 1916 הוא סיים תואר ראשון באוניברסיטת קיימברידג' ב-1938. הוא פרסם את התזה שלו בהנחיית גריגורי ברייט ב-1941 באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון.

בין השנים 1945–1947 הצטרף אל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. במהלך מלחמת העולם השנייה שירת בקבוצת מחקר צוללות והיה לנספח בצי ארצות הברית. בין השנים 1947–1951 עבד במעבדות בל בניו ג'רזי במחקר על פרומגנטיות.

בין השנים 1951–1978 עבד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי שם הרצה וביצע מחקר על פיזיקה של מצב מוצק - חלק מפיזיקה של חומר מעובה.

ב-1945, 1956 ו-1963 קיבל מלגת גוגנהיים.

קיטל ידוע בשל גילוי מודל RKKY ומצב מגנון קיטל בפרומגנטיות.

סטודנטים לפיזיקה ברחבי העולם מכירים את קיטל בשל הספר שכתב: .

ב-1957 נבחר קיטל לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית.

על שמו של קיטל, מעניקה האגודת הפיזיקלית האמריקנית פרס לפוסט דוקטורנטים על מחקר תאורטי בפיזיקה.

==פרסים==
* פרס אוליבר באקלי לפיזיקה של חומר מעובה 1957
* פרס למרצה מצטיין מאוניברסיטת ברקלי 1970
* מדליית ארסטד מאת האגודה האמרידנית למרצים לפיזיקה 1979

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:אמריקאים שהגיעו לגיל מאה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1916
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2019
ויתרתי

ויתרתי היא להקת פאנק רוק ישראלית. חבריה הם איתי זבולון, יהונתן כספי ונמרוד ליברמן.

הלהקה הוקמה ב-2011 כשזבולון וכספי גרו כשותפים בדירה בתל אביב. אליהם הצטרף ליברמן כמתופף. השיר הראשון שהוציאה הוא "מוטי, 31, אזור המרכז, כללי", בו הדובר הוא גבר המחפש אהבה באתר היכרויות, ותוהה על חייו הבנאליים. שם הלהקה מגיע מהוויתור העצמי כפי שמובע בשיר זה.

פריצת הלהקה הייתה בפסטיבל אינדינגב 2012 והופעתה נחשבה כאחת מהמוצלחות ביותר בו.

ב-2013 הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון, "גבינה חצי רכה".

ב-2014 הודיעה הלהקה על פירוקה, והוציאה את אלבום הפרידה "אוסף של חרטות".

ב-2021 התאחדה הלהקה והוציאה את השיר "יום רווקים סיני שמח!" בו היא מוחה כנגד תרבות הצריכה המוגברת, ולצידה השימוש בפלסטיק והפגיעה האקולוגית בכדור הארץ. באותה שנה הוציאה מיני אלבום בשם "עכשיו עכשיו עכשיו".<ref></ref>

מילות שירי הלהקה רוויות בהומור קיצוני ובביקורת חברתית חריפה. למשל, השיר "בעתיד, אנשים לא בהווה" עוסק בהשתלטות הטכנולוגיה על חיי היומיום והאובססיה של אנשים כלפיה, השיר "אני דתי אבל בגלל שאני הומו אני מרגיש רגשות אשם אז גזמתי לעצמי את הפין" מבקר את ההומופוביה בחברה הדתית, ואילו השיר "סגרתי 28 אז מותר לאנוס" יוצא כנגד המיליטריזם בחברה הישראלית ותרבות האונס. שירי הלהקה הם "מצחיקים וכבדים" כפי שהיא מנסחת, ולדבריה להומור הציני שבהם תפקיד חשוב בהעברת המסרים שבשירים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2011
קטגוריה:להקות פאנק (Punk) ישראליות
קטגוריה:להקות אינדי ישראליות
יחסי אורוגוואי – קוריאה הצפונית

יחסי אורוגוואי–קוריאה הצפונית הם יחסי החוץ אורוגוואי וקוריאה הצפונית.

== סקירה כללית ==
בין שתי המדינות לא מתקיימים כלל יחסים דיפלומטיים, ובנובמבר 2016 הצהיר שר החוץ של אורוגוואי רודולפו נין נובואה, במהלך ביקורו בקוריאה הדרומית, כי לא יחול שום שינוי ביחסה של אורוגוואי לקוריאה הצפונית כל עוד פיונגיאנג תמשיך לעמוד בשאיפות הגרעין שלה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
יחסי אוסטריה–עיראק

[[נשיא עיראק פואד מעסום (מימין) נפגש עם שר החוץ האוסטרי סבסטיאן קורץ (שני משמאל) בעת ביקורו במדינה, 2015]]
יחסי אוסטריה–עיראק הם יחסי החוץ בין אוסטריה לעיראק.

== סקירה כללית ==
בשנת 1955 כוננה אוסטריה יחסים דיפלומטיים עם ממלכת עיראק, ופתחה בה נציגות סחר.

בנובמבר 2011 ביקרה בעיראק משלחת פוליטית וכלכלית אוסטרית בכירה, בראשות סגן ראש ממשלת אוסטריה ושר החוץ מיכאל שפינדלגר, וחתמה על שישה הסכמי שיתוף פעולה כלכלי בשווי של עד 60 מיליון דולר.
במהלך הפורום הכלכלי המשותף עיראק-אוסטריה, שנערך בשיתוף עם רשות ההשקעות הלאומית בבירה, בגדאד, הדגיש נשיא לשכת המסחר הערבית האוסטרית, ד"ר ריכרד שינץ, כי אוסטריה נמצאת בחוד החנית של מדינות אירופה שביססו יחסים כלכליים עם עיראק.

בפברואר 2020 שר החוץ העיראקי מוחמד עלי אלחכים נפגש עם שר החוץ האוסטרי אלכסנדר שלנברג והשניים דנו בחידוש הפגישות המשותפות של עיראק-אוסטריה כמסגרת להפעלת שיתוף פעולה דו-צדדי בין בגדאד לווינה. השר אלחכים הביע הערכה לעמדותיה של אוסטריה בתמיכה בעיראק בתחומים שונים, ביניהן: תמיכה צבאית והומניטרית, ותרומתן לשיקום הערים המשוחררות, וקרא לפתיחה מחדש של השגרירות האוסטרית בבגדאד.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אוסטריה מיוצגת בעיראק באמצעות שגרירותה בעמאן, ירדן.
* עיראק מחזיקה באוסטריה שגרירות בווינה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
וילאייט בגדאד

וילאייט בגדד (בטורקית עות'מאנית: ولايت بغداد) היה מחוז מנהלי מהרמה הראשונה (וילאייט) של האימפריה העות'מאנית במרכז עיראק המודרנית. הבירה הייתה בגדאד.

בתחילת המאה ה-20 היה על פי הדיווחים שטחו של , בעוד שהתוצאות הראשוניות של המפקד העות'מאני הראשון של 1885 (פורסם בשנת 1908) מסרו כי האוכלוסייה מונה 850,000 נפש.<ref name="asia">[https://archive.org/stream/asiakeane00kean#page/460/mode/1up Asia] by A. H. Keane, page 460</ref> דיוק נתוני האוכלוסייה נע בין "משוער" ל"סתם השערה" בהתאם לאזור שממנו נאספו.<ref name="asia" />

== היסטוריה ==
בשנת 1869 מונה מידהט פאשא כמושל בגדד. הוא הרחיב את סמכות השיפוט העות'מאנית עד לעיירה אל-בידה, לאחר שביסס את סמכותו בנג'ד. בינואר 1872, קטר הוגדרה כקאזה תחת הסנג'אק של נג'ד. עם זאת, היחסים עם השלטונות העות'מאניים הפכו לעוינים הן באל-בידה והן בנג'ד, והובילו בסופו של דבר לקרב על אל-חג'בה, בו הובסו העות'מאנים.<ref name="Rahman2012"></ref>

== חטיבות מנהליות ==
מפה המציגה את החטיבות האדמיניסטרטיביות של האימפריה העות'מאנית בשנת 1899, כולל הווילאייט של בגדאד והסנג'קים שלה.
סנג'קים או מחוזות הווילאייט:<ref name="a-ids">[http://tarihvemedeniyet.org/2009/10/bagdad-vilayeti/ Bagdad Vilayeti | Tarih ve Medeniyet]</ref>
{| class="wikitable"
|+סנג'אק מבגדאד, ארבעה אזורים
! סנג'אק
! כיום
|-
| סנג'ק בגדאד
| בגדאד
|-
| Divaniye Sanjak
| א-דיוואניה
|-
| סנג'ק כרבלא
| כרבלא, Mesed-i-Hüseyin
|-
| סנג'ק נג'ד
| יוני 1871 - 1875, אז חלק מווילאייט בצרה) <ref>[http://www.worldstatesmen.org/Saudi_Arabia.htm#Hasa Worldstatesmen — Saudi Arabia]</ref>
|}

== מושלים ==
משפחתו של המושל א-שאקיר אפנדי ב[[בגדאד, 1901]]
מושליו הבולטים של הווילאייט: <ref>[http://www.worldstatesmen.org/Iraq.htm World Statesmen — Iraq]</ref>
* מידהט פאשא (מרץ 1869 - נובמבר 1871)
* גיריטלי שיריי פאשה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

בגדאד
קטגוריה:עיראק: היסטוריה
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1918
גבעת הרצל

גבעת הרצל היא שכונה בדרום תל אביב, הגובלת בשכונות פלורנטין, שפירא ויפו העתיקה.

== היסטוריה ==
עם בנייתה של גבעת הרצל כשכונת מלאכה ומגורים, נבלעו בשטחה שתי שכונות בנות של אבו כביר: סכנ'ת חאמד<ref></ref> (דנאייטה) ומעט צפונה ממנה סכנ'ת אל-עראיינה. הבנייה העברית בסביבה החלה בשנות השלושים, אולם הסכם משנת 1922 שנערך עם חפאז בן חסין שיח-עלי בנוגע למכירת פרדס סטמבול בסכנ'ת חאמד (דנאייטה), מעיד כי גאולת קרקעות בסביבה זאת החלה עוד קודם.<ref></ref>

ב-9 בדצמבר 1947, החלו התקפות על גבעת הרצל ועל השכונה הגובלת, שפירא<ref></ref>

ב-20 במאי 1948, ערך חיל האוויר המצרי שלוש גיחות הפצצה על תל אביב על רקע מלחמת העצמאות. בגיחה שנערכה אחר הצהריים נפגעה השכונה שבדרום העיר ונהרגו חמישה אנשים.

== השכונה כיום ==
כיום, גבעת הרצל נחשבת לשכונה בעלת מקומות תעשייה ומסחר ברובה, היא מכילה את פארק החורשות ואת הגן הזואולוגי. בשנת 2012, 61.8% מהאזרחים הם גברים, 71.6% יהודים ו-69.7% עלו מאז 1990.<ref></ref>

== גבולות ==
השכונה גובלת בצפונה לפלורנטין, בדרומה לנווה עופר, במזרחה לשפירא ובמערבה ליפו. כביש דרך קיבוץ גלויות ודרך בן צבי עוברים דרך השכונה.

== תרבות וחינוך ==
בשכונה על פי מפקד דצמבר 2008, 18.6% ללא תעודת בגרות, 31.7% בעלי תעודת בגרות, 8.1% בעלי סיום על תיכונית, 15.4% בעלי תואר אקדמי ראשון ו 4.1% בעלי תואר אקדמי שני ומעלה. 90.2% לומדים בבית ספר ממלכתי, 3.7% בבית ספר ממלכתי דתי, 1.2% בבית ספר ממלכתי ערבי, ו-1.2% בבתי ספר מיוחדים.

בשכונה קיימות:
* בית ספר לטבע, סביבה וחברה לחינוך סביבתי ירוק
* גן פסלים של תומרקין בגן אבו נבוט - גן קטן בעל מגוון פסלים
* בית ספר קהילה - בית ספר דמוקרטי וקהילתי

== ראו גם ==
* נווה עופר
* פלורנטין
* פארק החורשות
* קריית המלאכה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תל אביב-יפו: שכונות
ספירידון טריקופיס

סְפִּירִידוֹן טְרִיקוֹפִיס (ביוונית: Σπυρίδων Τρικούπης; 20 באפריל 1788 – 24 בפברואר 1873) היה מנהיג פוליטי יווני, היסטוריון, פוליטיקאי, דיפלומט ומבין מנהיגי מלחמת העצמאות היוונית. טריקופיס כיהן בתפקיד ראש ממשלת יוון במהלך 1833 והיה ראש ממשלתה הראשון של ממלכת יוון לאחר ירושת הכתר בידי אותון, מלך יוון. טריקופיס היה אביו של חרילאוס טריקופיס, שהיה לאחד מהפוליטיקאים הגדולים ביותר של יוון במאה ה-19 המאוחרת.

== ביוגרפיה ==
ספירידון טריקופיס נולד ב-20 באפריל 1788 במיסולונגי, האימפריה העות'מאנית וחונך בבריטניה והקיסרות הצרפתית הראשונה. הוא שימש כמזכירו של הרוזן דה גילפורד שהיה אחראי על החינוך באיים היוניים, חלק מהאימפריה הבריטית. הוא לקח חלק פעיל במלחמת העצמאות היוונית שפרצה בשנת 1821.

טריקופיס היה דובר מוכשר וזכה להכרה נרחבת באספה של הרפובליקה ההלנית הראשונה בשנת 1825. הוא היה גם חבר אישי של המשורר הבריטי לורד ביירון. הוא היה חבר בממשלה הזמנית של 1826 ושימש לזמן קצר כראש ממשלת יוון בשנת 1833 עם הקמתה של ממלכת יוון. הוא מונה לשגריר יוון בלונדון בין השנים 1835–1838, לימים בין 1841 ל-1843 ולבסוף גם בין השנים 1850–1861.

לאחר פרישתו מפוליטיקה פעילה, חיבר יצירה בת 4 כרכים על ההיסטוריה של מלחמת העצמאות היוונית שהתפרסמה בין השנים 1853 ל-1857. הוא היה נשוי לאחותו של מקורבו הפוליטי הקרוב אלכסנדרוס מברוקורדאטוס. חרילאוס טריקופיס, ראש ממשלת יוון לימים, היה בנו. טריקופיס נפטר ב-1873 באתונה, ממלכת יוון.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.gutenberg.org/ebooks/authors/search/?query=Trikoupis,+Spyridon עבודות של ספירידון טריקופיס], פרויקט גוטנברג
* [https://ecommons.luc.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=2817&context=luc_diss International and Domestic Politics in Greece During the Crimean War], Jon V. Kofas, Loyola University Chicago
* 

קטגוריה:יוונים
קטגוריה:יוונים באימפריה העות'מאנית
קטגוריה:פוליטיקאים יוונים
קטגוריה:ראשי ממשלת יוון
קטגוריה:ילידי 1788
קטגוריה:נפטרים ב-1873
קטגוריה:יוונים שנפטרו במאה ה-19
דודו, רוזן לאורנבורג

שלט האצולה של בית נסאו]]
דודו, רוזן לאורנבורג (בגרמנית: Dudo Graf von Laurenburg; בלטינית: Tuto de Lurinburg; לפני 1070- 1124) היה רוזן לאורנבורג הראשון ואציל פיאודלי גרמני שנחשב למייסד בית נסאו, זאת על אף שידוע גם על כמה מאבותיו של דודו כבעלי אדמות פיאודליים, אם כי בדרגה נמוכה מאוד ולא תחת השם "נסאו".[[טירת לאורנבורג]]
לאחר מותו של הרוזן דודו, בית נסאו יהיה לבית אצולה חשוב בגרמניה בפרט ובאירופה בכלל. כיום, מלך הולנד והדוכס הגדול של לוקסמבורג משתייכים לבית אצולה זה.

== קורות חיים ==
דודו נולד לפני 1070 לרופרכט, פוגט שבבעלותו נמצאו מעט אדמות בארכיבישופות מיינץ.

לאחר מות אביו רופרכט, דודו ירש את אדמות אביו והחל לפתח אותן וניסה לשדרג את כוחו ומעמדו, הוא קנה אדמות נוספות באזור ליפורן ובנה בשנת 1090 את טירת לאורנבורג, ב-1117 הרוזן דודו הביא את המסדר הבנדיקטיני לבנות מנזר בשטחו.

ב-1122, עם מותו של אודאלריך, רוזן אידשטיין-אפשטיין, הרוזן דודו מלאורנבורג ירש חלק מאדמותיו של אודאלריך מפני שהיה לו קשר משפחתי אליו, היה זה שטח בהסן שכלל כפרים, טירת אידשטיין ומנזר.

עם מותו ב-1124 הוריש לצאצאיו את "רוזנות לאורנבורג" תחת השם של "בית נסאו" אותו ייסד על שם אחת העיירות ברוזנות.

== משפחתו ==
הרוזן דודו נישא לאירמגארדיס, הרביעית מתוך שבע בנותיו של לודוויג הראשון, רוזן ארנשטיין, נולדו להם שני בנים ובת:

רופרכט הראשון, רוזן לאורנבורג

ארנולד הראשון, רוזן לאורנבורג

דמודיס, אשת אמיך, רוזן דיאץ 
קטגוריה:גרמניה: היסטוריה
קטגוריה:אצולה גרמנית
קטגוריה:בית נסאו
ג'ון היונרגארד

ג'ון היונרגארד (נולד ב-16 במרץ 1952) הוא פילולוג ובלשן אמריקאי ממוצא קנדי, מומחה בשפות שמיות, ובולט בעבודתו בנושא מיון שפות, אטימולוגיה ובלשנות היסטורית.

== ראשית חייו וחינוך ==
היונרגארד נולד בעיר קיצ'נר באונטריו שבקנדה, וגדל בעיר הסמוכה ווטרלו. הוא קיבל תואר ראשון מאוניברסיטת וילפריד לורייר ב-1974 ודוקטורט מאוניברסיטת הרווארד ב-1979, שם למד אצל ויליאם ל. מורן, תומאס אודן למבדין ופרנק מור קרוס.

== קריירה ==
היונרגארד החל את קריירת ההוראה שלו באוניברסיטת קולומביה כמרצה זוטר (Assistant Professor) בשנים 1978–1983. ב-1983 התקבל לעבודה באוניברסיטת הרווארד כמרצה בכיר (פרופסור חבר) וקיבל קביעות ב-1988. הוא המשיך שם כפרופסור לפילולוגיה שמית עד 2009, כולל שנת מרצה אורח באוניברסיטת ג'ונס הופקינס, ומהרווארד עבר לאוניברסיטת טקסס באוסטין. הוא פרש מהוראה במאי 2017.

== מחקר ==
היונרגארד כנראה ידוע ביותר בזכות ספר הדקדוק שחיבר לאכדית, "Grammar of Akkadian"<ref></ref> שיצא כבר במהדורתו השלישית. הוא חיבר או ערך תשעה ספרים נוספים, גיליון מיוחד של כתב העת האקדמי בנושא מגע בין שפות "Journal of Language Contact", ולמעלה מ-100 מאמרים ועשרות סקירות בנושאים המתפרסים על פני השפות והתרבויות של המזרח הקדום, ובייחוד במיון שפות, באטימולוגיה ובבלשנות היסטורית.

היונרגארד חיבר את ההגדרות האטימולוגיות של כל המילים האנגליות ממוצא שמי במילון "The American Heritage Dictionary of the English Language" במהדורות הרביעית והחמישית, כמו גם את הנספח על השורשים בשפות השמיות, ואת המאמר "השפה והתרבות הפרוטו-שמיות". ב-2019 הוא היה עורך-שותף של הספר "The Semitic Languages"<ref></ref> וכתב בו את הפרק על פרוטו-שמית, בו סיכם את מחקר חייו בנושא.

היונרגארד מוכר גם כאחד המחברים בפרויקט וידאו התיעודי "הנרי דייוויד תורו: מדבר למען הטבע".<ref>Henry David Thoreau: Speaking for Nature, with Richard K. Walton. DVD. Concord, MA: Three Rivers Productions.</ref>

== הוקרה ופרסים ==
היונרגארד היה עמית במכון הישראלי ללימודים מתקדמים באוניברסיטה העברית ב-2002, והחזיק במלגת גוגנהיים בשנים 2005–2006. הוא זכה להקדשת ספר יובל לרגל יום הולדתו השישים ב-2012.<ref></ref> ב-2014 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת שיקגו,<ref>[https://news.uchicago.edu/story/university-bestow-seven-honorary-degrees-519th-convocation "University to bestow seven honorary degrees at 519th Convocation"] UChicago News, May 27, 2014</ref> וב-2018 – מדליית אדוארד אולנדורף מטעם האקדמיה הבריטית.<ref>[https://www.thebritishacademy.ac.uk/prizes-medals/edward-ullendorff-medal "Edward Ullendorff Medal"]</ref> <ref>[https://liberalarts.utexas.edu/mes/news/john-huehnergard-awarded-2018-edward-ullendorff-medal-by-the-british-academy "John Huehnergard Awarded 2018 Edward Ullendorff Medal by the British Academy", August 20, 2018]</ref> היונרגארד שירת כנשיא האגודה האוריינטלית האמריקאית בשנים 2017–2018.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://utexas.academia.edu/JohnHuehnergard ג'ון היונרגארד] באתר Academia.edu

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בלשנות שמית
קטגוריה:בלשנים ולשונאים אמריקאים
קטגוריה:מדענים קנדים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:פילולוגים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1952
אלכס אאלה

אלכס אאלה (בספרדית: 	Alexandra Maniego Eala; נולדה ב-23 במאי 2005, קזון סיטי) היא טניסאית פיליפינית. בשנת 2020 היא הייתה מדורגת מס' 2 לנערות.

אלכס אאלה נולדה למשפחה ספוריטיבית. אמא שלה הייתה שחיינית מצטיינת. בגיל 12 אלכס אאלה ניצחה בתחרות טניס לנערות עד גיל 14. בשנת 2019 היא לראשונה השתתפה באליפות ארצות הברית הפתוחה. בשנת 2020 היא ניצחה בתחרות זוגות נערות של אליפות אוסטרליה הפתוחה. בשנת 2021 היא ניצחה בתחרות לזוגות נערות באליפות צרפת הפתוחה לצד אוקסנה סלחמטייבה.

החל משנת 2020 אלכס אאלה מתחרה בתחרויות לנשים בטניס. בשנת 2021 היא לראשונה ניצחה בתחרות מקצועית לנשים.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספורטאיות פיליפיניות
קטגוריה:טניסאיות
קטגוריה:טניסאים
קטגוריה:ספורטאים פיליפינים
קטגוריה:פיליפיניות שנולדו ב-2005
קטגוריה:פיליפינים שנולדו ב-2005
יצחק אלוני (שחקן)

יצחק (איציק) אלוני (נולד בשנת 1945) הוא במאי, מחזאי ושחקן קולנוע ותיאטרון ישראלי.

== ביוגרפיה ==
איציק אלוני נולד בבגדד בירת עיראק. עלה לישראל בשנת 1950,
אחרי שנה באוהל, משם תשע שנים במעברת קריית נחום, ומשם לשיכוני עמידר בקרית בנימין ולצבא.
אחרי שירותו הצבאי בחיל התותחנים, למד בסטודיו למשחק של "ניסן נתיב" תל אביב בשנים 1968-1965 במלגה מלאה. עשרים וארבע שנות ניסיון כשחקן מקצועי בכל תאטרוני ישראל בתפקידים מרכזיים וראשיים.
במהלך השנים הקים סדנאות משחק בכל רחבי הארץ. עבד כבמאי, כתב מחזות ועיבד. כתב מספר מחזות שעלו במסגרות שונות.
במשך השנים צבר מספר רב של מחזות בגרסתם הראשונה, תקצירים ורעיונות למחזות עתידיים והניחם בצד.
משנת 2016 ועד 2022 החל לעבוד על שכתובם הסופי של כל מחזותיו. מחזות באורך מלא ובחלקם מחזות קצרים.
את דרכו המקצועית כמחזאי/במאי החל בשנת 2017

== עבודתו המקצועית ==
אלוני החל לעסוק במשחק מיד לאחר סיום לימודיו ולקח חלק בהצגות שעלו בתיאטראות הקאמרי, הבימה, יובל, החאן הירושלמי, צוותא תל אביב, לילך, בית ליסין והעירוני חיפה<ref></ref>.

בין היתר שיחק במחזות הבאים:

"מושל יריחו", "רולטה צרפתית", "הבכחאי", "חוות החיות" (הקאמרי), "המלט", "האוריסטיה" (הבימה), "המתאבד", "החמורים" (תיאטרון חיפה), "קדימה בית"ר", "משחקי תיאטרון" (תיאטרון החאן), "סולומון גריפ", "המטרו האדום", "חדר ליד הים" (תיאטרון בית לסין), "טעם הדבש", "הבט אחורה בזעם", "רוזנטה חוזר משדה הקרב", "חזרה בתשובה" (צוותא) ו"אופרה שגעון".

כמו כן שיחק בסרטים "עזית הכלבה הצנחנית", "מבצע יונתן", "רשות נחיתה", "חרבת חזעה", "המרגל הבלתי אפשרי" ו"מחץ הדלתא".

רשימת כל מחזותיו:

"אזור סכנה" "אחרי חצות" "איש קטן" "אקזיט" "ארונות" "בועה" "בייבי-בייבי בום-בום" "בעלי אני והכלבה" "גבר גבר" "דב שחור" "דּוֹר ויוֹל"
"דרור" "האיש שבמראה" "הבית בקצה הרחוב" "הדייר" "הולכת אל האור" "הזקן והקָרטוּן או אני והזקן" "החיים בזבל" "הכלב מאוהב בי - קצר"
" המהמר" "המכונית התקועה – קצר" "המעלית – קצר" "הפונדקאי" "הפחח - למגזר הדתי" "הצב" "השיכור ואשתו – קצרצר" "...ואני גם"
"...והרכבת נוסעת" "ויהי היום" "זהות שאבדה" "זקנים - קצרצר" "חבלי לידה זאת לא בדיחה" "חברות טובות – קצר" "חצר אחורית"
"חשד סביר" "טיול לילי - קצרצר" "טרילוגיה - פנים רבות לנישואים. זמן תרנגול. במקום אחר" "יאירה והמקוננות" "כובע כחול"
"כשאורח לא בא לסעוד" "להרוג את הנמר" "לחישות מעבר לדלת" "ללא מוצא - מונודרמה" "מחוץ לחווה" "מחכה לבואו של השטן"
"מישהו מסתובב בחוץ" "ממד אחר" "מעקב צמוד" "מקום ליד האגם" "מקצה העולם" "נוגע פוגע - פלאשבקים" "נסיך" "סוד הספסל בפינת הרחוב"
"על הקצה" "פאפאפ" "פוֹבְּיָה אֲהוּבָתִּי" "קרול מורינגה" "רגע לפני החופה" "שירת הזמיר" "שתיקה" "חמור נשאר חמור – קצר" "סלים ולילה – קצר "
"תיק טיפולים מספר 2"
ארבע עשרה (15) מחזות ארוכים וקצרים מחזות לבני העדה האתיופית:
"פרחים לפני הגשר" "סתם יום של חול"
מחזות קצרים: "אצל הרופא" "בתחנת האוטובוס" "נסיעה לאתיופיה"
"פרנג'" "שירת הקבצנים"
מחזות קצרים בהשראת אגדות:
"בחורה חכמה" "ההלוואה" "חכמים היזהרו במעשכם" "מעשה בסוחר"
"נעירת החמור" "סיפור אהבה" "למי הנערה" "הבכייניות"

אלוני כתב שלושה מחזות שעלו על הבימות:

"הזקן והקרטוּן (cartoon)"<ref></ref>
"על הקצה"<ref></ref>
"מישהו מסתובב בחוץ"<ref></ref>
כתב וביים/בזום (בתקופת הקורונה) לחישות מעבר לדלת בתיאטרון קרוב.

כמו כן כתב את המדריך "מאגר תרגילי הדרכה בדרמה"<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

*

== הערות שוליים ==
איגנאץ פון רודהארט

אִיגְנָאץ רִיטֶר פוֹן רוּדְהַארְט (בגרמנית: Ignaz von Rudhart, ביוונית: Ιγνάτιος φον Ρούντχαρτ; 11 במרץ 1790 – 11 במאי 1838) היה סופר, מלומד ועובד ציבורי מממלכת בוואריה שכיהן כראש ממשלת יוון לתקופה קצרה ב-1837 בחסות אותון, מלך יוון.

רודהארט היה יליד וייסמאין, פרנקוניה עילית שבצפון נסיכות הבוחר מבוואריה, האימפריה הרומית הקדושה. לאחר שסיים את לימודיו בגימנסיה בבמברג למד משפטים באוניברסיטת מינכן והשלים שם דוקטורט. רודהארט היה לפרופסור למשפטים בוירצבורג, והוא עבר בשנת 1817 לבאייר. מאוחר יותר עבר למינכן לשירות המנהלי והממשלתי של ממלכת בוואריה. רודהארט הפך לחבר מועצה במינהל הפיסקאלי הכללי החדש שנוצר וגם מונה בשנת 1819 לתפקיד המנהל הראשון של הלשכה הסטטיסטית החדשה, כיועץ לשרים במשרד האוצר הבווארי. בשנת 1823, עקב התבטאויותיו הליברליות המתמשכות פעם אחר פעם, רודהארט הועבר לפעילות ממשלתית משנית בבָּיְירוֹיְת לאחר לחצו של קנצלר האימפריה האוסטרית, קלמנס ונצל פון מטרניך, על הממשלה הבווארית.

בשנת 1826 עבר לתפקיד יועץ משני למשרד האוצר ברגנסבורג. ב-1825 התמודד לראשונה לבחירות מטעם נציבות מחוזית. הוא נבחר ללשכת הנבחרים, אשר לה השתייך גם בשנים 1827–1828, 1831 ו-1834 כדובר עבור התושב הבווארי המתון. דעותיו הליברליות של רודהארט הובילו אותו מספר פעמים למאבקים מול יריבים פוליטיים בעוד הוא ניסה לקדם מונרכיה חוקתית בבוואריה. בשנת 1832 לודוויג הראשון, מלך בוואריה מינה אותו לנשיא האזורי של הדנובה התחתונה. מחוז עם מושב בפסאו. בהמלצת הפוליטיקאי מקסימיליאן-עמנואל פרהר לרחנפלד בתחילת פברואר 1837 מונה רודהארט לראש ממשלת יוון ושר החוץ היווני לאותון, מלך יוון שהיה בן למלוכה הבווארית (בית ויטלסבאך). לתפקידים אלו מונה רודהארט במקום יוזף לודוויג פון ארמנספרג והיה חלק מהמנהל הבווארי ששלט באותה העת בממלכת יוון. באפריל 1837 היה רודהארט אחראי על הקמת אוניברסיטת אותון באתונה. בשל מחלתו הקשה התקבלה התפטרותו ב-8 בדצמבר 1837; בדרכו חזרה לבוואריה נפטר בטריאסטה.

== לקריאה נוספת ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.deutsche-biographie.de/sfz74666.html איגנאץ פון רודהארט] 

קטגוריה:גרמנים
קטגוריה:יוונים
קטגוריה:פוליטיקאים גרמנים
קטגוריה:פוליטיקאים יוונים
קטגוריה:בוואריה: אישים
קטגוריה:ראשי ממשלת יוון
קטגוריה:ילידי 1790
קטגוריה:נפטרים ב-1838
רשף שי

רשף שי (נולד ב-25 ביולי 1983) הוא תסריטאי וקומיקאי ישראלי. ידוע בעיקר בשל עבודתו בסדרות "ארץ נהדרת", "קופה ראשית", "מועדון לילה", "גב האומה" ו"עד כאן!".
זוכה פרס התסריט בתוכנית סאטירה לשנת 2020 על עבודתו ב"ארץ נהדרת", ומועמד פרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2018 בקטגוריה תסריט בסדרה קומית על התסריט של "קופה ראשית". נמצא ברשימת המשפיעים של טוויטר ישראל בשנת 2021.

רשף השתתף כפאנליסט בתוכנית עד כאן! ובלילה טוב עם אסף הראל בתפקידי אורח. כתב לתוכניות "זה לא אולפן שישי", "מצולמים", "שוורץ", "קאמבק","מחוץ לחוק" ו"אחת שיודעת".

החל מפברואר 2024 משודרת בכאן 11 תוכנית הסטנדאפ והמערכונים "מועדון הסטנד-אפ" שבה הוא שימש כאחד מכותבי המערכונים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:סאטיריקנים ישראלים
קטגוריה:קומיקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
דב אייכלר

דב אייכלר (נולד בכ"ט באדר תשמ"ט, 4 באפריל 1989) הוא עיתונאי חרדי, עורך ומגיש בכאן מורשת שבתאגיד השידור הישראלי.

==ביוגרפיה==
אייכלר גדל והתחנך במוסדות חסידות בעלז בירושלים.

החל לעבוד בעולם העיתונות בשנת 2014 באתרי אינטרנט חרדיים ("קוקר" ו"אקטואליק") ובעיתונות החרדית הכתובה (עיתון בקהילה).

ב-2017 הצטרף אייכלר אל צוות האקטואליה והחדשות של תחנת הרדיו החרדית קול ברמה, כעורך ומגיש חדשות, במקביל לעבודתו ככתב חרדים באתר הבית של התחנה, ״אקטואליק״.

ב-2018 הצטרף לתאגיד השידור הישראלי כעורך התכנית "מנדי וביתאן" ומגיש בתחנת הרדיו החרדית דתית של התאגיד, "כאן מורשת". במקביל, הוא כתב ופרשן בקו הנייעס "הסקופים".

ב-2021 החל להגיש את תוכניתו "בא בדב" מדי בוקר ב"כאן מורשת". על פי סקר TGI, הייתה תוכניתו המואזנת ביותר בין תחנות הרדיו החרדיות והתכנית הפופולרית בתחנת "כאן מורשת".

החל מ 2023 מגיש מבזקי חדשות בכאן 11<ref></ref>.

==חיים אישיים==
אייכלר הוא בנו של חבר הכנסת ישראל אייכלר.

אייכלר גרוש ואב לבן. תושב ירושלים.

==קישורים חיצוניים==

* ה[https://www.kan.org.il/radio/program.aspx?progId=1566 תוכנית "בא בדב"], באתר "כאן מורשת".

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים חרדים ישראלים
קטגוריה:חסידי בעלז
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - שידורי הרדיו
קטגוריה:עיתונאי קווי הנייעס
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989