תסמונת קרצינואידית

תסמונת קרצינואידית היא קבוצה של תסמינים המתרחשים כתוצאה מחומרים המשתחררים על ידי גידולים נוירואנדוקריניים (גידולים קרצינואידים).<ref name=Stat2020 /> התסמינים עשויים לכלול הסמקה, שלשול, צפצופים, גירוד, דלדול שרירים ועייפות.<ref name=Stat2020 /> סיבוכים עשויים לכלול לחץ דם נמוך, מחסור בניאצין ומחלת לב מסתמיים והסיבוך הנפוץ ביותר, אי ספיקת תלת-צדדית .<ref name=Stat2020 />

התסמונת מופיעה אצל כ-10% מהאנשים עם גידולים נוירואנדוקריניים.<ref name=Stat2020 /> לרוב מדובר בגידולים המערבים את המעי ומתפשטים לכבד.<ref name=Stat2020 /> התקפות עלולות להיגרם על ידי אכילה, אלכוהול או מתח.<ref name=Stat2020 /> התקפות עלולות להיות מגורות על ידי חומרים כגון סרוטונין, היסטמין, ופרוסטגלנדינים .<ref name=Stat2020 /> התסמונת מסווגת כתסמונת פאראנופלסטית .<ref></ref> אבחון התסמונת הוא בדרך כלל על ידי בדיקת שתן של 24 שעות ולאחר מכן הדמיה רפואית לאיתור הגידול.<ref name=Stat2020 />

הטיפול עשוי לכלול אוקטריאוטיד, לנראוטיד, ניתוח וכימותרפיה .<ref name=Stat2020 /> תסמונת קרצינואיד היא נדירה.<ref name=Stat2020 /> כ-5 מיליון אנשים מאובחנים בה בשנה.<ref name=Stat2020 /> הימצאות התסמונת נפוצה לרוב החל מגיל 55 עד 60 שנים.<ref name=Stat2020 /> גברים ונשים מושפעים מהתסמונת כמעט באופן שווה.<ref name=Stat2020 /> התסמונת תוארה לראשונה בשנת 1953.<ref></ref>

== סימנים וסימפטומים ==
תסמונת הקרצינואיד.
התסמונת הקרצינואידית מתרחשת בכ-5% מהגידולים הקרצינואידים ומתבטאת כאשר חומרים מכלי דם מהגידולים נכנסים למחזור הדם המערכתי ונמלטים מהסינון בכבד.
* הסמקה: הממצא הקליני החשוב ביותר הוא הסמקה של העור, בדרך כלל של הראש והחלק העליון של בית החזה.<ref name="SOGA1999"></ref>
* שלשול : כאשר השלשול אינטנסיבי ונפיץ, הוא עלול להוביל להפרעות אלקטרוליטים והתייבשות .
* כאבי בטן : עקב תגובה דמופלסטית של המזנטריה או גרורות בכבד.<ref name=":0"></ref>
* כיווץ ברנוכוסים: שעלול להיות מושרה על ידי היסטמין, משפיע על מספר קטן יותר של חולים ולעיתים מלווה את ההסמקה.
* קרדיומיופתיה מגבילה משנית: לכ 50% מהחולים יש אבנורמליות לבבית קלאסית מהסוג המגביל, הנגרמת על ידי סרוטונין הגורם לעיבוי וצילוק הרקמה האנדוקרמיומית של מסתם הלב, הנקרא פיברוזיס לבבי. התוצאה היא לב עם קצב וכיווץ תקינים, אך עם הפחתת המתיחה הראשונית של שרירי התאים והפחתת נפח הדם בחדרים בחלק הדיאסטולי.

== פתופיזיולוגיה ==
[[סרוטונין]]
גידולים קרצינואידים מייצרים מספר חומרים מכלי דם פעילים, ובראשם סרוטונין. נהוג לחשוב שסרוטונין הוא הגורם להסמקה, אבל זה נכון רק חלקית.<ref>Papaliodis, Dean, et al. </ref> ההסמקה נובעת גם מהפרשת קליקריין, האנזים המזרז את ההמרה של קינינוגן לליזיל-ברדיקינין. האחרון מומר עוד יותר לברדיקינין, אחד ממרחבי כלי הדם החזקים ביותר הידועים.

תסמינים נוספים של התסמונת הקרצינואידית הם שלשול (נראה שנגרם מהעלייה בסרוטונין, המגביר מאוד את הפריסטלטיקה, ומשאיר פחות זמן לספיגת נוזלים), תסמונת דמוית פלגרה (כנראה נגרמת מהסטה של כמויות גדולות של טריפטופן מסינתזה של ויטמין B <sub>3</sub> ניאצין, הדרוש לייצור NAD, לסינתזה של סרוטונין וחומרים אחרים), נגעים פיברוטיים של האנדוקרדיום, במיוחד בצד ימין של הלב וכתוצאה מכך אי ספיקה של המסתם התלת-צדדי, ובתדירות נמוכה יותר, גם של השסתום הריאתי, ובאופן נדיר, גם כיווץ סימפונות.

הביולוגיה של גידולים אלו שונה מסוגי גידול רבים אחרים. מחקר מתמשך על הביולוגיה של גידולים אלו עשוי לחשוף מנגנונים חדשים להתפתחות הגידול.<ref></ref>

== אבחנה ==
המזנטרה]]
כאשר יש מידה מסוימת של חשד קליני, הבדיקה הראשונית השימושית ביותר היא בדיקת רמות השתן של 5-HIAA, התוצר הסופי של חילוף החומרים של סרוטונין, במשך 24 שעות.<ref name=":0" /> חולים עם תסמונת קרצינואידית מפרישים בדרך כלל יותר מ-25 מ"ג של 5-HIAA ליום.

=== הדמיה ===
עבור מציאת של נגעים ראשוניים וגרורות כאחד, ההדמיה הראשונית היא בבדיקות הדמיה מיוחדות המשתמשות בתכונה נוספת של התאים הנוירואנדוקריניים - ביטוי קולטנים לסומטוסטטין. שיעורי הזיהוי החציוניים עם בדיקה זו הם כ-89%, בניגוד לטכניקות הדמיה אחרות כמו סריקת CT ו-MRI עם שיעורי זיהוי של כ-80%.

בדרך כלל, בבדיקת CT נראה שינוי דמוי עכביש/סרטן במזנטריה עקב הפיברוזיס משחרור הסרוטונין. בדיקת F-FDG PET/CT אשר מעריכה את חילוף החומרים המוגבר של גלוקוז, עשוי גם לסייע באיתור הנגע הקרצינואידי או בהערכת גרורות.

=== מיקום הגידול ===
מציאת מיקום הגידול עשויה להיות קשה ביותר. בליעת בריום ובדיקת מעקב של המעי עשויות להראות לעיתים את הגידול. צורה נוספת של לוקליזציה של גידול היא האוקטרוסקן. חומר מעקב של אינדיום 111 מוזרק לווריד ואז הגידולים סופגים החומר ונראים בסורק. רק הגידולים סופגים את חומר הסומטוסטטין אינדיום 111 מה שהופך את הסריקה ליעילה ביותר.

== אפשרויות טיפול ==
להקלה סימפטומטית של תסמונת קרצינואיד: 
* נוגדי הורמני גדילה (אוקטראוטיד) -אנלוג לסומטוסטטין שמפחית את הפרשת הסרוטונין על ידי הגידול, ובאופן משני, מקטין את תוצר הפירוק של סרוטונין (5-HIAA)
* טלוטריסטאט אתיל יחד עם אנלוגי סומטוסטטין בחולים שאינם מגיבים למונותרפיה אנלוגית סומטוסטטין.<ref name="FDA approval"></ref> זהו מעכב טריפטופן הידרוקסילאז ומפחית את ייצור הסרוטונין.<ref></ref>
* טיפול ברדיונוקלידים לקולטן פפטיד (PRRT) עם לוטטיום-177, איטריום-90 או אינדיום-111 המסומן כאוקטרוטאט יעיל ביותר
* Cyproheptadine (תרופה אנטי-היסטמינית עם השפעות אנטי- סרטונרגיות)

טיפול חלופי למטפולים מתאימים:
* כריתה כירורגית של גידול וכימותרפיה
* כימותרפיה אנדווסקולרית, כימואמבוליזית, ממוקדת המועברת ישירות לכבד באמצעות צנתרים מיוחדים המעורבים עם חרוזים תסחיפים (חלקיקים החוסמים כלי דם), המשמשים לחולים עם גרורות בכבד .

=== אי ודאות ===
קשה לקבוע את התקדמות המחלה מכיוון שהמחלה יכולה לשלוח גרורות בכל מקום בגוף ויכולה להיות קטנה מכדי להזדהות עם כל טכנולוגיה עדכנית.

== פרוגנוזה==
הפרוגנוזה משתנה מאדם לאדם. הפרוגנוזה נעה בין 95% הישרדות של 5 שנים למחלה מקומית ל-80% הישרדות של 5 שנים עבור אלו עם גרורות בכבד. זמן ההישרדות הממוצע מתחילת הטיפול באוקטריאוטיד עלה לכ-12 שנים.<ref></ref>

== ראו גם ==
* כבד
* מעיים
* סרטן (מחלה)
* תסמונת סרוטונין

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Kvols, L. K., Moertel, C. G., O'Connell, M. J., Schutt, A. J., Rubin, J., & Hahn, R. G. (1986). Treatment of the malignant carcinoid syndrome. New England Journal of Medicine, 315(11), 663-666.
* Mabvuure, N., Cumberworth, A., & Hindocha, S. (2012). In patients with carcinoid syndrome undergoing valve replacement: will a biological valve have acceptable durability?. Interactive cardiovascular and thoracic surgery, 15(3), 467-471.

</div>

== קישורים חיצוניים ==

[https://wikirefua.org.il/w/index.php/קרצינואיד_-_Carcinoid קרצינואיד, ויקירפואה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטן
קטגוריה:המערכת האנדוקרינית