חלחול (עיר)

חורבות בית צור בתמונה משנות העשרים של המאה העשרים
חַלְח֫וּל (בערבית: حلحول) היא עיירה פלסטינית בהרי יהודה, כק"מ אחד צפונית לחברון. העיר שייכת לנפת חברון של הרשות הפלסטינית. ייתכן שמקור שמה נעוץ בכך שהמשקעים מחלחלים בקלות לתוך הסלעים עליהם בנויה העיירה.

המקום מהווה את פסגת הר חברון והפסגה הגבוהה בהרי יהודה, בגובה של 1,020 מטרים מעל פני הים. כיום, ידועה חלחול גם בזכות מחצבות סלעים רבות הסמוכות לה.

==תולדות המקום==
העיר נזכרת פעם אחת בתנ"ך, ברשימת ערי שבט יהודה: על פי המחקר המודרני, רשימת ערי יהודה () שהעיר מופיעה בה איננה מייצגת את ערי נחלת יהודה בימי יהושע בן נון והתנחלות השבטים, אלא משקפת את המצב היישובי בממלכת יהודה, בימי חזקיהו או יאשיהו (עם עדיפות מסוימת לאחרון).<ref></ref>

מצפון לחלחול מצויה "ח'רבת בית צור" אולם בחפירות באתר זה התגלו רק שרידים ביזנטים וערביים, ללא אף ממצא מתקופת המקרא. צפונה משם נמצאת "ח'רבת ג'דור", שמספר חוקרים מזהים אותה עם העיר המקראית גדור.

=== זיהוי וממצא ארכאולוגי ===
על זיהויה של חלחול הקדומה בכפר הערבי חלחול אין עוררין<ref>אנציקלופדיה מקראית ג: 157</ref>, אך האתר הקדום<ref>אתר סקר ישראל 1/09/310{16-10}</ref> נתגלה ונסקר לראשונה רק ב-1984, במסגרת סקר הר יהודה של אבי עופר<ref name=":0"></ref>. מיקומו כצפוי בראש הגרעין הקדום של הכפר, בגבעה של נבי יונס ("קבר יונה הנביא"). האתר מכוסה לחלוטין בבתי הכפר, אך הטרסות בשוליים מניבות חרסים קדומים. אדמותיו החקלאיות ומקור המים שלו (ביר א-דילבה<ref>אתר סקר ישראל 3/09/310</ref>) מצויים בבקעה הפוריה המשתרעת מדרומו מזרחה, לכיוון ספר המדבר של רמת ההר. היקפו המשוער של האתר הקדום כ-18 ד'. ככל הנראה נוסד בתקופת הברזל 1 (כ-8 ד', ושמא פחות). מנתונינו הדלים מצטייר שיא היקפו בתקופת הברזל 2א (כ-18 ד'). מאז הוא יורד בהדרגה להיקף משוער של כ-11 ד' בשלב 2ג, וכך עד התקופה הפרסית.<ref name=":0" />

בסקר ארץ יהודה שנערך לאחר מלחמת ששת הימים נתגלו בחלחול חרסים מהתקופות הרומית, הביזנטית ומימי הביניים.<ref name=":022"></ref> הושמעה טענה כי במקום שרידי יישוב רבים מתקופות היסטוריות שונות החל מתקופת הברונזה הקדומה, אך אין לכך סימוכין.

=== ימי בית שני ===
העיר נזכרת גם כיישוב יהודי שהתקיים בתקופת בית שני, ויוסף בן מתתיהו מציינה כיישוב בו חנו אדומים בזמן המרד הגדול.

בסביבה נערך קרב בית צור בימי החשמונאים. היה זה כאשר ליסיאס המצביא היווני הגיב על מפלה קודמת שנחל בקרב אמאוס והביא איתו מדרום ארץ ישראל חיל גדול יותר מאשר היה ברשותו בקרב קודם. ליסיאס רצה להפתיע ולפלוש ליהודה דרך מדבר אדום מכיוון דרום מאזורים לא מיושבים ביהודים, אך יהודה גילה את תכסיסו וחסם בפניו את הדרך לירושלים. הקרב בין שני הצבאות נערך בדרך לירושלים סמוך לבית צור וצפונית לחלחול.

=== התקופה הביזנטית ===
בכתביו של אוסביוס מקיסריה, הכפר נקרא אלולה (Alula).<ref name=":1">יצחק חילו, 'שבילי דירושלים'. מן המקור העברי לפי א"מ לונץ, ירושלים, תר"פ</ref>

=== ימי הביניים ===
הנוסע היהודי-ספרדי יצחק חילו, שביקר בארץ בשנת 1333, הזכיר את חלחול בכתבי מסעותיו: "משם [מתקוע] הולכים לחלחול, מקום הנזכר ביהושע. ושם יהודים אחדים המראים מצבה עתיקה מקבר המיוחס לגד החוזה. הוא קבר הנביא השלישי משבעת הנביאים". המסורת היהודית שמזהה את המקום כקברו של גד החוזה, שאין לה סימוכין במקרא, מופיעה גם בספר "יחוס הצדיקים" ובאיגרת בשם "יחוס האבות".<ref name=":1" />

=== העת החדשה ===
יצחק בן־צבי תיאר משפחה מתושבי היישוב הנושאת את השם 'שטרית' (המצוי בין יהודי מרוקו), וסובר שהם צאצאים של יהודים שעלו לארץ מהמגרב, כנראה בראשית התקופה העות'מאנית.

החוקר הצרפתי ויקטור גרן ביקר במקום בשנות ה-60 של המאה ה-19, וכתב כי במקום שבע מאות תושבים על ראש גבעה. הוא תיאר את מסגד ג'אמע יוניס (הנביא יונה) שמצוי בכפר, וציין כי חלק מהבתים בכפר בנויים מאבנים עתיקות, וכי יש במקום גם קברים חצובים בסלע ששרדו מן התקופה היהודית, וחלקן עדיין בשימוש של המקומיים.<ref name=":02"></ref>

==גד החוזה, נתן הנביא ויונה==
החל מהמאה ה־13 מופיעות עדויות למסורת כי בחלחול מצויים קברי גד החוזה ונתן הנביא. אתר קבר זה מוזכר כאתר עלייה לרגל בכתבי נוסעים יהודים כבר מימי הביניים.

לעומת זאת, ישנן מספר מסורות מוסלמיות בדבר מקום קבורתו של יונה הנביא. מסורת אחת מזהה את קברו במסגד בעיירה חלחול השוכנת מצפון לעיר חברון:
*מורה דרך בארץ ישראל וסוריה כותב כי מסורת זו מופיעה גם ברשימת קברים משנת ה'תק"א (1810) בספר אוצר טוב להחכם וכו', ד"ר ברלינר תרל"ט (1873). הם מזכירים כי על הקבר יש בית מסגד.
*הנוסע המוסלמי אבן בטוטה בן המאה ה־14 מספר כי לאחר שהיה במערת המכפלה בחברון, ירד מזרחה לים המלח שהוא מכנה אותו "אגם לוט" ובדרכו לירושלים הוא עוצר בחלחול, היכן שהוקם מסגד גדול מעל לקברו של יונה הנביא. הוא מכנה אותו אתר קדוש יחד עם האתרים בחברון ובבית לחם.
*נוסע קראי משנת ה'ת"א (1641), המזכיר מסורה זו 

== לקריאה נוספת ==
* 
*
*מנחם מיכלסון, יהודה סלומון, משה מילנר, מקומות קדושים וקברי צדיקים בארץ ישראל, משרד הביטחון – ההוצאה לאור – תל אביב, 1996 – עמ' 21

==קישורים חיצוניים==

*
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפת חברון
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: ערים
קטגוריה:יהודה: ערים
קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:המרד הגדול
קטגוריה:ארץ ישראל: ערים עתיקות
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
חלחול (חלחול)