OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
CEST

שעון הקיץ של מרכז אירופה או באנגלית Central European Summer Time (CEST) לעיתים נקרא גם Central European Daylight Time (CEDT), הוא זמן השעון הסטנדרטי הנצפה במהלך תקופת שעון הקיץ, באותן מדינות אירופה ששומרות על שעון מרכז אירופה (CET; UTC+01:00) במהלך החלק השני של השנה. שעון זה מתאים את עצמו ל-UTC+02:00, מה שהופך אותו לזהה לשעון מזרח אירופה (EET), שעון מרכז אפריקה (CAT), שעון דרום אפריקאי (SAST), שעון מצרים (EGY) ושעון קלינינגרד שברוסיה.

== שמות ==
שמות נוספים שהוחלו על שעון הקיץ של מרכז אירופה הם שעון-קיץ מרכז אירופה (MEST), שעון הקיץ של מרכז אירופה (CEDT), ו-Bravo Time (האות השנייה של האלפבית הפונטי של נאט"ו).

== פרקי זמן ==
מאז 1996, שעון הקיץ האירופי נשמר בין 01:00 UTC (02:00 של CET ו-03:00 של CEST) ביום ראשון האחרון של מרץ, לבין 01:00 UTC ביום ראשון האחרון של אוקטובר; בעבר הכללים לא היו אחידים בכל האיחוד האירופי.

היו הצעות לנטוש את שעון הקיץ באירופה משנת 2021, על ידי העלאת שעון החורף בשעה ושמירה על הזמן הזה לאורך כל השנה.

== מדינות שמשתמשות ב־CEST ==

המדינות הבאות מחילות את שעון הקיץ של מרכז אירופה כיום:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

המדינות הבאות החילו את שעון הקיץ של מרכז אירופה בעבר:
* (בשנים 2005–2008)
* (בשנים 1951–1959, 1982–1989, 1996–1997, 2012–2013)
* (בשנים 1998–1999)
* (בשנים 1993–1995)

קטגוריה:זמן
קטגוריה:אירופה
יותר משישראל שמרו את השבת שמרה השבת אותם

יותר משישראל שמרו את השבת שמרה השבת אותם הוא ביטוי שמקורו בציטוט של אחד העם. על פי הביטוי, השבת הגנה על עם ישראל יותר משעם ישראל שמר אותה.

== מקור הביטוי ==
ב-1898 העלה מקס נורדאו הצעה לבטל את יום השבת כיום המנוחה, ולהתאימו ליום המנוחה הנוצרי (יום ראשון). בתגובה פרסם אחד העם (אשר צבי גינצברג) מאמר בשם "ילקוט קטן" בירחון "השילוח", וכתב בו: זהו המקור הראשוני למשפט בנוסחו זה.

ברוח השקפתו של אחד העם, המשפט התייחס לשמירת שבת כמעשה בעל ערך סוציולוגי-היסטורי של גיבוש החברה ושימור הלאומיות, ולא כבעל ערך הלכתית-תאולוגית הנובע מציווי אלוהי.
אשר צבי גינצברג - ממציא הביטוי

== שימוש בביטוי ==
נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק ציטט את הביטוי בפסיקתו ששמירת שבת בבתי עסק אינה מהווה כפייה דתית, היהודים באים הפיקו מערכון על הביטוי.

פוליטיקאים רבים השתמשו במשפט לרוב בשל מחאות על חילולי שבת, כך: מיכאל ביטון, יעקב טסלר, מפלגת ש"ס, אליהו חסיד, שלמה לורינץ, משולם נהרי, ועוד.

הביטוי משמש גם לקמפיינים לשמירת שבת.

יש שהתנגדו לביטוי בשל היותו שגוי לטענתם, או מכיוון שהוא מורה לשמור את השבת בשל שמירתה ולא בשל ציווי האל.

שמירת שבת - שלט שנהג [[ש"י עגנון לתלות ליד ביתו, ובו בקשה לעוברים ברחוב שלא להפר את מנוחת השבת.]]

== ייחוסים שגויים ==
מכיוון שהמשפט מזכיר אמרות תורניות, רבים ייחסוהו למחברים קדומים, כך: פרופסור שמעון ברנשטיין ייחס את הביטוי לרבי יהודה הלוי בספר הכוזרי, כך ייחס גם הרב שמעון משה דיסקין, הרב ראובן שלזינגר ייחס את הביטוי לחז"ל בצורה של "כדאיתא בחז"ל..." כך גם במודעה של אגודת הרבנים בחתימת הרב משה פיינשטיין, יש שייחסו את הביטוי לרס"ג.

יהודה נחשוני ייחס את המשפט לחיים נחמן ביאליק.

== מקורות קדומים ==
הביטוי הופיע בצורתו הרעיונית הרבה לפני אחד העם, כך במדרש תהלים ובפרקי דרבי אליעזר נאמר, "הקב"ה שמר שבת ראשון בעליונים, ואדם שמר אותו ראשון בתחתונים, והיה יום השבת משמרו מכל רע", כך גם רבי אברהם אבן עזרא כתב "כי אשמרה שבת אל ישמרני" ועוד כתב באגרת השבת "שמרתיך בכל ימים למען / שמרתני מאד מימי נעורים", רבי דוד הלוי סגל בספרו טורי זהב על השולחן ערוך כותב "לפי שאם ישמרו את השבת – השבת ישמור אותם".

הרב מרדכי טנדלר שאל את הרב משה פיינשטיין האם יש מקור לביטוי זה, והוא השיב שיש אזכורים רעיוניים קרובים למימרה אך לא כלשונה.

בכל הצורות שבהן הוא הופיע הוא לא נכתב במדויק כדברי אחד העם.

== הקבלות ==
הביטוי שימש כפראפרזה למספר מחברים, הרב יצחק ברדא כתב "יותר מששמרו ישראל את התורה – התורה שמרה עליהם", הרב פינחס קורח והרב פרופסור אברהם שטיינברג כתבו אף הם בצורה דומה.

הרב נח הלוי סגל כתב "יותר מששמרו ישראל על מצות אלו שמרו המצות על עם ישראל".

== לקריאה נוספת ==
* יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, אלפא ביתא תניתא דשמואל זעירא, חלק א, ירושלים תשע"א, עמ' 377 – 380.
* 
* אביעד הכהן, [https://www.daat.ac.il/mishpat-ivri/skirot/66-2.htm "השבת - יום מנוחה במדינה יהודית ודמוקרטית"], דף פרשת השבוע, משרד המשפטים, מס' 66, אדר תשס"ב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שבת
קטגוריה:מילים וביטויים בעברית
היחידה למניעת שוד עתיקות

היחידה למניעת שוד עתיקות היא יחידה ברשות העתיקות. שאוכפת את חוק העתיקות. היא שומרת על אתרי העתיקות של מדינת ישראל ואוצרות העתיקות משוד והרס, בין היתר על ידי סיכול חפירות לא חוקיות, לכידת עבריינים, פיקוח על מסחר עתיקות, הכנה להעמדת עבריינים לדין, תיעוד, דיווח ופרסום של אתרים שנפגעו משוד, תיאום ופיקוח על אימוני צה"ל.

היחידה הוקמה בשנת 1986 בעקבות דו"ח מבקר המדינה שהצביע על הנזק הרב שנגרם משוד עתיקות. ביחידה מועסקים 23 עובדים, רובם אקדמאים, קציני צה"ל במיל', משטרה ושב"כ בדימוס. מאז שנת 1998 עומד בראש היחידה אמיר גנור. תחת פיקוחה נמצאים כ-35,000 אתרי עתיקות. תקציב היחידה מגיע מתקציבה השוטף של רשות העתיקות שהוא נגזרת של תקציב המדינה. תקציבה השנתי השוטף של היחידה עומד על כ-6 מיליון ש"ח. היחידה מטפלת בכ־300 מקרי שוד הנחשפים מדי שנה, ובעבירות שונות על חוק העתיקות וחוק רשות העתיקות בשותפות עם גורמי אכיפה נוספים.

ביהודה ושומרון, מופעלת יחידה מקבילה בידי קמ"ט ארכאולוגיה שב.

== לקריאה נוספת ==
*

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.antiquities.org.il/about_heb.aspx?Modul_id=19 היחידה למניעת שוד עתיקות], באתר רשות העתיקות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רשות העתיקות
קטגוריה:ישראל: רשויות פיקוח
ולודז'ימייז' לובאנסקי

ולודז'ימייז' לאונרד לובאנסקי (נולד ב-28 בפברואר 1947) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת החלוץ, לובאנסקי הוא סגן מלך השערים בכל הזמנים של נבחרת פולין אחרי רוברט לבנדובסקי. לובאנסקי אף נחשב לכובש השער הצעיר ביותר בתולדות גביע אירופה לאלופות, לאחר שכבש שער נגד דוקלה פראג הצ'כית ב-13 בנובמבר 1963, כשלובאנסקי היה בגיל 16 שנים ו-258 ימים.

== קריירה ==
ב-21 באפריל 1963, רשם לובאנסקי את הופעת הבכורה שלו עבור גורניק זאבז'ה במסגרת הליגה, במשחק הביתי נגד ארקוניה. בדקה ה-72 של המשחק, הוא אף כבש את שערו הראשון בליגה, והעלה את הקבוצה ליתרון 3–0; המשחק הסתיים בניצחון 4–0 לטובת גורניק. במהלך עונת 1962/1963, לובאנסקי שיחק 8 משחקים, כבש 4 שערים וזכה באליפות פולין הראשונה.

לובאנסקי היה מלך השערים בליגה ארבע פעמים ברציפות (1969-1966), ואף זכה פעמיים בתואר "כדורגלן השנה בפולין" בשנים 1967 ו-1970.

ב-1967, הוא הפך לפולני הראשון שנכנס לרשימת כדורגלני השנה באירופה של כדור הזהב, בעודו ממוקם במקום ה-16. ב-1972 הגיע למקום ה-7.

ב-1970, נציגי ריאל מדריד פנו לגורניק זאבז'ה, בהצעה לרכוש את לובאנסקי בסכום של כמיליון דולר, שהיה סכום שיא באותה תקופה. עם זאת, הוועד המרכזי של מפלגת הפועלים הפולנית המאוחדת דחה את ההצעה.

לאחר פציעה קשה ב-1973 במהלך משחק של נבחרת פולין, הוא הופיע פחות ופחות על המגרש, וב-15 ביוני 1975, שיחק לובאנסקי את משחקו האחרון בליגה, בו הפסידה גורניק זאבז'ה בבית 0–5 ללגיה ורשה.

בעונת 1982/1983 שיחק במדי לוקרן הבלגית. בעונת 1982/1983, הוא ייצג את המועדון הצרפתי ואלנסיין. לאחר מכן שיחק בקבוצת קמפר הצרפתית עד לפרישתו ממשחק פעיל בשנת 1985.

== תארים ==
; גורניק זאבז'ה
*אליפות הליגה הפולנית (7): 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1971, 1972
*הגביע הפולני (6): 1965, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972.
; נבחרת פולין
* מדליית זהב אולימפית: 1972

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל פולנים
קטגוריה:גליביצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני גורניק זאבז'ה
קטגוריה:כדורגלני לוקרן
קטגוריה:כדורגלני ואלנסיין
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פולין
קטגוריה:מאמני כדורגל פולנים
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1978
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1947
דוד רשלבך

דוד (דודי) רשלבך (8 במאי 1953, כ"ג באייר ה'תשי"ג – 21 באוקטובר 1973) היה לוחם בחיל השריון בצה"ל. שירת בחטיבה 600 במלחמת יום הכיפורים, ונפל במהלך המלחמה בקרבות החזית הדרומית במתחם "מיזורי", על לחימתו עוטר בעיטור העוז.

== ביוגרפיה ==
דוד, בן שרה ויוסף, נולד ב-8 במאי 1953 ביפו. הוא למד בבית-הספר היסודי "עליות" ברמת גן וסיים את לימודיו התיכוניים בבית-הספר "עמל" בתל אביב. הצטרף עוד בנעוריו לתנועת "הנוער העובד והלומד", בקן רמת-גן ושימש שם כמדריך. בתקופה הקצרה שנותרה לו עד למועד גיוסו, התנדב לעבוד בקיבוץ מגל, משום שרצה לעבוד עם בעלי-החיים, שכה אהב.

התגייס בתחילת מאי 1971 והוצב לשרת בחיל השריון. לאחר הטירונות ולאחר שהשלים קורס למקצועות הטנק הוצב ביחידת טנקים קדמית באזור תעלת סואץ.

=== מלחמת יום הכיפורים ===
כשפרצה מלחמת יום הכיפורים דוד היה חלק מגדוד 184 בחטיבה 14, הוא שרד את הקרבות הקשים של החווה הסינית, וצורף לחטיבה 600. בצהרי 21 באוקטובר נשלחו ארבעה טנקים לאתר יחידת חי"ר מצרית במתחם "מיזורי" סמוך לחווה הסינית. מיד בתחילת הקרב נפגעו שלושה טנקים והטנק של דוד נותר הטנק הכשיר היחידי, דוד לא היסס וקפץ חשוף לעבר הטנקים האחרים במטרה לחלץ משם את הפצועים לטנק שלו. מיד לאחר מכן נפגע גם הטנק שלו וצוות הטנק זינק לעבר תעלה סמוכה, דוד התחיל לידות רימוני יד לעבר החיילים המצרים, וכשאזלו הרימונים החל לידות אבנים במטרה לגרום למצרים לחשוב שעדיין מיידים עליהם רימונים. החיילים המצרים הבינו זאת והתחילו להתקרב לעבר החיילים הישראלים, שהחליטו להיכנע. דוד לא השלים עם הכניעה וזינק לאחד הטנקים הבוערים, במטרה למצוא בו רימונים נוספים, חבריו צעקו לו שייכנע, אך הוא הוציא את גופו המפויח מהצריח והשליך רימון לעבר המצרים. מיד לאחר מכן הוא נפגע מצרור מקלע בראשו ונהרג במקום.

=== לאחר המלחמה ===
לאחר המלחמה הובא דוד לקבורה בבית העלמין הצבאי בקרית שאול, הוא הועלה אחרי מותו לדרגת סמל ראשון.

במאי 1975 הוענק לו עיטור העוז. בכתב העיטור תוארו מעשיו:

שמו של רשלבך הונצח באנדרטת יד לשריון, ביד הזיכרון לבני גוש דן שנפלו במערכות ישראל ובאנדרטת גדוד 184.

== קישורים חיצוניים ==
* , באתר יזכור של משרד הביטחון
* [https://www.gvura.org/a4136-סמ-ר-דוד-רשלבך-ז-ל עיטור העוז שהוענק לדוד רשלבך], באתר הגבורה
* [https://www.amuta600.org.il/memories/סמר-רשלבך-דוד-2/ סמ"ר רשלבך דוד], באתר עמותת חטיבה 600.
* [https://www.amuta600.org.il/wp-content/uploads/2015/10/RashelbachDavid11.pdf כתבה על דוד רשלבך] בעיתון במחנה מיום 9/5/1975
* [https://www.hativa14.com/2008/04/1259 דוד רשלבך], באתר חטיבה 14
* [https://www.telecomnews.co.il/קטע-מהספר-בשבי-המצרי-מאת-אבי-וייס-עורך-Telecom-News-לזכר-סמ-ר-דוד-רשלבך-ז-ל.html קטע מהספר] "בשבי המצרי במלחמת יום הכיפורים – יומנו של שריונר", מאת אבי וייס שבו מופיע רשלבך

==ביאורים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מעוטרי עיטור העוז במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
פרדיננד קרל, ארכידוכס אוסטריה

פרדיננד קרל, ארכידוכס אוסטריה, לימים היה ידוע בשם פרדיננד בורג (בגרמנית: Ferdinand Karl von Österreich; 27 בדצמבר 1868 – 12 במרץ 1915) היה חבר בבית הבסבורג ודודו של קרל הראשון, קיסר אוסטריה.

== ביוגרפיה ==
פרדיננד קרל נולד ב-27 בדצמבר 1868 בווינה, והיה בנם השלישי של קרל לודוויג, ארכידוכס אוסטריה ומריה אנונציאטה, נסיכת שתי הסיציליות, בתם של פרננדו השני, מלך שתי הסיציליות ומריה תרזה, ארכידוכסית אוסטריה. הארכידוכס פרנץ פרדיננד, שחיסולו בסרייבו ב-28 ביוני 1914 הביא לפרוץ מלחמת העולם הראשונה, היה אחיו הבכור.
פרדיננד קארל ואשתו ברטה צ'ובר (1910)
כמו אחיו, בשנת 1909 הוא התחתן נישואים מורגנטיים עם ברטה צ'ובר (1879–1979), בתו של עמנואל צ'ובר. בניגוד לאחיו, הוא עשה זאת ללא ידיעתו או הסכמתו של הקיסר, לאחר שברח שנתיים לפני שהנישואים נחשפו בפומבי.

ב-6 באוגוסט 1911 ויתר על זכויותיו ותאריו כבן לשושלת בית הבסבורג וקיבל את השם "פרדיננד בורג",<ref name="cedre">C.E.D.R.E., *L'Empire d'Autriche*, Volume II, 1991, p. 197 (French)</ref> לפי דרישתו של הקיסר פרנץ יוזף. מכאן ולהבא הוא נעדר מהחצר בווינה וחי בטירול.

באותה תקופה פרדיננד קרל סבל בשחפת, ממנה נפטר ב-12 במרץ 1915 במינכן. לו ולאשתו לא היו ילדים. נקבעה לו הלוויה כארבעה חודשים לאחר מותו.

==אילן יוחסין==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אבירי מסדר מלטה
קטגוריה:בית הבסבורג
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו משחפת
קטגוריה:ילידי 1868
קטגוריה:נפטרים ב-1915
מריה אנונציאטה, ארכידוכסית אוסטריה

מריה אנונציאטה, ארכידוכסית אוסטריה (בגרמנית: Maria Annunziata von Österreich; 13 ביולי 1876 – 8 באפריל 1961) הייתה אחייניתו של פרנץ יוזף, קיסר אוסטריה והנסיכה אם המנזר של מנזר הגברות המלכותיות והקיסריות של תרזה של מצודת פראג (1894–1918). <ref></ref>

== ביוגרפיה ==
מריה אנונציאטה נולדה ב-13 ביולי 1876 בעיר רייכנאו על הרקס, לקרל לודוויג, ארכידוכס אוסטריה, שהיה אחיו הצעיר של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה, ולאשתו השלישית מריה תרזה, נסיכת פורטוגל בתם של מיגל הראשון, מלך פורטוגל ואדליידה מלוונשטיין-ורטהיים-רוזנברג.

בזמן שהותו אצל פרנץ פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה, זיגפריד אוגוסט, דוכס בבוואריה פגש את אחותו למחצה הרווקה של המארח, הארכידוכסית מריה אנונציאטה, הוא התאהב בה, ואירוסיהם היו אמורים להתפרסם בבוא העת. הם היו זוג יפה, כי הנסיכה ירשה הרבה מהזוהר כמו גם מהמראה הטוב של אמה, מריה תרזה, נסיכת פורטוגל, בעוד שהדוכס זיגפריד היה כנראה הנסיך שנראה הכי טוב בביתו, קצין פרשים מרהיב, ואחד מהצאצאים הבודדים של מלוכה מהעולם הישן אשר זכה להצטיינות כרוכב מכשולים.

חודשיים לאחר מכן, בוטל האירוסין על ידי הארכידוכסית, עקב גילויה הפתאומי של תולדותיו הסוערות של ארוסה, אשר לא ידעה עליהם בזמן שהבטיחה להפוך לאשתו. ביטול האירוסין היה עניין שהוסדר בין הצעירים לבין עצמם, וכי הם היו מאוהבים זה בזה עמוקות, מה שהוכח על ידי פנייתה מיד לאחר מכן של הארכידוכסית לקיסר בבקשה לקבל רשות להיכנס למסדרים הקדושים לקחת את נדריה של נזירה בנדיקטינית, בזמן שהדוכס הפך טרף למלנכוליה, שעם הזמן התפתחה לשיגעון, מה שהביא לכליאתו.
הדוכס זיגפריד אוגוסט בבוואריה וארוסתו הארכידוכסית מריה אנונציאטה
פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה סירב לאפשר לאחיינית שלו להפוך לנזירה, והצביע בפניה שעליה להסתפק בתפקיד אם המנזר ממסדר הגבירות האצילות של הרדשין בפראג, שהיה מעין חצי כנסייה. כבוד המוחזק תמיד על ידי נסיכת הבית הקיסרי. הגברת אם המנזר מהמסדר המסוים הזה הייתה האישה היחידה שקיבלה את הזכות למלא תפקידים אפיסקופליים מסוימים, זו זכותה של תפקידה להכתיר את מלכת בוהמיה כאשר הארכיבישוף הקרדינל של פראג מכתיר את המלך. בין סממני דרגתה ניתן למנות מצנפת אפיסקופלית וקרוזירית אפיסקופלית, והיא ענדה טבעת אפיסקופלית של תפקיד, שאותה נדרשו נשות המסדר לנשק. התפקיד לא כלל הבטחות של פרישות מתמדת, וחבריה רשאים היו להינשא בכל עת שירצו, דבר זה כרוך כמובן בעזיבתם את המסדר, שאורגן במטרה לספק כראוי את נשות האצולה שהתרוששו שלא באשמתן. כל שנדרש מהם היה שמירה על כללים מסוימים וביצוע מטלות וטקסים דתיים מסוימים. כל אחד מחברי המסדר נשא את תואר הכבוד "קנונס", והמלכה האם של ספרד כיהנה בתפקיד המנזר עד נישואיה למלך אלפונסו, ומשכה מלגה ככזו של 30,000 דולר בשנה.

מריה אנונציאטה מתה בוואדוץ ב-8 באפריל 1961.

== אילן יוחסין ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בית ברגנסה
קטגוריה:בית הבסבורג
קטגוריה:ילידי 1876
קטגוריה:נפטרים ב-1961
ניקולאי, רוזן מונפזאט

הנסיך ניקולאי מדנמרק, רוזן מונפזאט (ניקולאי ויליאם אלכסנדר פרדריק; נולד ב-28 באוגוסט 1999) הוא בן למשפחת המלוכה הדנית. הוא בנם הבכור של הנסיך יואכים ואשתו הראשונה, אלכסנדרה, רוזנת פרדריקסבורג. כיום הוא השישי בסדר הירושה לכתר הדני. כשנולד, הוא היה שלישי, אחרי דודו ואביו.

== ביוגרפיה ==
הנסיך ניקולאי נולד בריגשוספיטלט אשר בקופנהגן ב-28 באוגוסט 1999. הוא הנכד הבכור של מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק ובעלה המנוח, הנסיך הנריק.

הוא הוטבל לנצרות בקפלה של ארמון פרדנסבורג ב-6 בנובמבר 1999, על ידי הכומר הדני כריסטיאן תודברג. בהטבלה בוצעה לראשונה היצירה המוזיקלית "Lys på din vej", שהלחין פרדריק מגל והוקדשה לנסיך ניקולאי.<ref></ref> הסנדקים שלו הם דודו מצד אביו, מלך דנמרק; דודתו מצד אמו, ניקולה ביירד; דוכס אדינבורו, פיטר סטיינסטרופ וקמילה פלינט.<ref name=":0"></ref> לאחר גירושיהם ב-2005, לנסיך יואכים ואלכסנדרה הייתה אחריות משותפת על הנסיך ניקולאי ואחיו.<ref name=":1"></ref><ref></ref><ref></ref>

כמו אביו ודודו, ניקולאי למד בבית הספר קרבס בקופנהגן. בשנת 2014 למד בכיתה י' בבית הספר הרלופסהולם בנסטווד וקיבל שם גם את השכלתו.<ref></ref> כשעזב את בית הספר הרלופסהולם באוגוסט 2018, החל ניקולאי תוכנית צבאית דו - שנתית באקדמיה של הצבא הדני המלכותי בווארדה.<ref></ref><ref>
</ref> עם זאת, הוא עזב חודשיים אחר כך, כשהחליט שקריירה בצבא לא מתאימה לו.<ref></ref> ביולי 2019, הוא התקבל לבית הספר לעסקים של קופנהגן ללימודי מנהל עסקים.<ref></ref>

== תארים ==
תוארו של ניקולאי, שהיה במקור "הוד מעלתו הנסיך ניקולאי מדנמרק", הורחב ב-29 באפריל 2008 ל"הוד מעלתו הנסיך ניקולאי מדנמרק ורוזן מונפזאט". בספטמבר 2022, החליטה סבתו מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק לשלול מילדיו של בנה יואכים את מעמדם הנסיכותי. החל מ-1 בינואר 2023, ניקולאי נקרא "הוד מעלתו הרוזן ניקולאי ממונפזאט". ניקולאי הגיב שהוא היה "המום ומבולבל" כשנודע לו על ההחלטה.

=== פרסים והוקרה ===
* דנמרק: זוכה מדליית יובל רובי המלכה מרגרטה השנייה
* דנמרק: מקבל מדליית יובל הזהב של המלכה מרגרטה השנייה<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נסיכים דנים
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1999
יחסי הודו–טנזניה

[[נשיא טנזניה ג'קאיה קיקווטה (מימין) נפגש עם ראש ממשלת הודו מאנמוהאן סינג בעת ביקורו בטנזניה, 2011]]
יחסי הודו–טנזניה הם היחסים הבינלאומיים בין הודו לטנזניה.

== סקירה כללית ==
15,000 הודים ביקרו בטנזניה בשנת 2007. במאי 2011, ראש ממשלת הודו מאנמוהאן סינג קרא לשיתוף פעולה הדוק יותר עם טנזניה. הסחר בין הודו לטנזניה הסתכם ב-31 מיליארד דולר בשנים 2009–2010 והודו היא המשקיעה השנייה בגודלה בטנזניה.

משנות ה-60 ועד שנות ה-80, לשתי המדינות היה חזון זהה של אנטי-גזענות ואנטי-קולוניאליזם. בנובמבר 1962, הודו פתחה נציבות עליונה בדאר א-סלאם וקונסוליה כללית בזנזיבר באוקטובר 1974. בשנים האחרונות, הקשרים בין המדינות התפתחו למערכת יחסים מודרנית ופרגמטית עם מעורבות כלכלית גדולה ומגוונת. הודו היא שותפת הסחר הגדולה ביותר של טנזניה ומקור מרכזי של מכונות ותרופות חיוניות. רבים ממפעלי העסקים העיקריים בטנזניה הם בבעלות חברים ממוצא הודי. ההודים מהווים את קהילת המהגרים הגדולה ביותר בטנזניה ותרומתם החיובית להתקדמות ולפיתוח של המדינה המארחת שלהם מוכרת ומוערכת היטב. שיתוף פעולה ידידותי, טכני, כלכלי ומדעי נחתם בשנת 1966. בשנת 1975 נחתם הסכם תרבות, ובשנת 2008 נחתם מזכר הבנות בנושא תיירות בין הודו לטנזניה.

== הקהילה ההודית בטנזניה ==
הפזורה ההודית הראשונה הגיעה לטנזניה זמן קצר לאחר מלחמת העולם הראשונה, כאשר חבר הלאומים עיצב את טנזניה כמדינת חסות בריטית. 40,000 הודים חיים בטנזניה, בעיקר בדאר א-סלאם, ארושה, דודומה, מורוגורו, מוואנזה, מביה וזנזיבר.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* הודו מחזיקה בטנזניה נציבות עליונה בדאר א-סלאם.
* טנזניה מחזיקה בהודו שגרירות בניו דלהי, המוסמכת גם לסרי לנקה, נפאל, בנגלדש ומיאנמר.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
יחסי הודו – כף ורדה

שר הכלכלה והתעסוקה של כף ורדה ז'וזה דה סליבה גונסלבס (משמאל) בעת ביקור ב[[ניו דלהי, 2017]]
יחסי הודו–כף ורדה הם היחסים הבינלאומיים הקיימים בין כף ורדה להודו.

== סקירה כללית ==
לאחר שכף ורדה הפכה למושבה פורטוגזית ב, היא הפכה לנקודת מעבר חשובה לנתיבי מסחר מאירופה להודו ואוסטרליה. בשנת 1977 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים. כף ורדה חתמה על הסכם המסגרת של ISA (International Solar Alliance) במרץ 2018.

שליח מיוחד של ראש הממשלה (SEPM) ושר המדינה לפיתוח הכפר, סודארשן בהגאט ביקר בכף ורדה בספטמבר 2015 כדי להזמין באופן אישי את נשיא כף ורדה להשתתף בפסגת הפורום של הודו אפריקה (IAFS-III).

משלחת מכף ורדה בראשות שר החוץ טולנטיני אראוז'ו ז'ורז'ה השתתפה ב-IAFS-III בין התאריכים 26–29 באוקטובר 2015. שר הכלכלה והתעסוקה של כף ורדה, ז'וזה דה סילבה גונסאלבס מלווה בז'וזה קוריה, יועץ משרד החוץ, השתתפו בכנס ה-12 של CII Eximbank שנערך בניו דלהי בין התאריכים 9–10 במרץ 2017. אולבו אוולינו גרסיה, שר האוצר של כף ורדה השתתף בפגישה השנתית ה-52 של AfDB בגנדהינגר במאי 2017. שר התעשייה, התעשייה והאנרגיה של כף ורדה, ד"ר אלכסנדר דיאס מונטירו, השתתף באספה הראשונה של ISA ו-2nd Re-Invest in Greater Noida (3–5 בנובמבר 2018). ד"ר ז'וליו סזאר הרברט דוארטה לופס, שר המשנה לראש הממשלה לשילוב אזורי של כף ורדה השתתף בכנס CII-EXIM בנק הודו-מערב אפריקה באבוג'ה שבניגריה ב-8–9 באוקטובר 2018.

== יחסי סחר ==
הייצוא של הודו לכף ורדה מורכב בעיקר מתרופות, דגנים, חלקי רכב ורכיבים חשמליים. הודו מייבאת בעיקר ברזל ופלדה ושאר גרוטאות מתכת, בעיקר נחושת ואלומיניום.

ב-3 במרץ 2017, שגרירות הודו ארגנה אירוע עסקי בשיתוף לשכת המסחר, התעשייה והשירותים של סוטאונטו (CCISS). ב-22 בפברואר 2018, שוב בשיתוף עם CCISS, שגרירות הודו ארגנה אירוע עסקי בהצטיינות בסמינר בפראיה. ב-17 בינואר 2019, השגרירות ארגנה אירוע עסקי במינדלו בשיתוף עם לשכת המסחר של ברלבנטו.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* הודו מיוצגת בכף ורדה באמצעות שגרירותה בדקר שבסנגל.<ref></ref>
* כף ורדה מחזיקה בהודו קונסוליית כבוד בניו דלהי.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
סביב לעולם

סביב לעולם הוא אלבום האולפן השני של הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1968 חברת התקליטים "ישראפון". הוצאתו נחשבת לאבן דרך משמעותית בקריירת הצמד, כיוון ששיריו הצליחו לראשונה להיכנס למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. נכללו בו רצועות בשפה הצרפתית, ספרדית, עברית, אנגלית, גרמנית ופורטוגזית.

== סינגלים ==
* "הילדים של סיון" – נכתב והולחן על ידי דודו ברק וניסים שובל. זהו שיר המתמקד בילדיה של אם בשם סיון. שמות הילדים לא מוזכרים בשיר, אם-כי מסופר כי כולם נולדו למזל תאומים ("במזל תאומים יבנו הילדים"). עלילתו מתרחשת בעונת הקיץ החמה ("בימים של חמה ושרב", "ילדים שעם קיץ נולדו").
* "בעקבותייך" – נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש. במרכז מילות השיר עומדת אישה, שמפגינה את חושניותה במספר דרכים שונות: קשירת סרטים בצבע כחול וורוד לגופה, שירת מזמורים, לגימת יין אדום, רקימת וילון ותלייתו בחלון ותפירת חולצה שקופה למחצה. תגובות הגברים באה בסיום כל בית. תחילה הם מתפעלים מיופייה ויוצאים מדעתם, אחר כך שורקים לה כשהיא הולכת ברחוב ולבסוף מביטים בה עד אין קץ. הפזמון מושר שלוש פעמים, והוא סובב סביב עונת האביב. על-אף שיצא ב-1968, החל מאפריל 1969 צעד שישה שבועות במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', ואף דורג במקום ה-14 בסוף אותה השנה.
* "כבר אחרי חצות" – נכתב והולחן על ידי עמוס אטינגר ונורית הירש. הוא עוסק בשעות הלילה המאוחרות, רגע לפני עלות השחר. הבתים מספרים על העיסוקים שעתידים לבוא בבוקר, כמו קריאת עיתון, ניקיון האתמול מן הרחובות וכיבוי אורות הירח והכוכבים.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1968
קטגוריה:אלבומי אילן ואילנית
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים בגרמנית
קטגוריה:אלבומים בספרדית
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים בפורטוגזית
קטגוריה:אלבומים בצרפתית
קטגוריה:אלבומי חברת ישראפון
בעקבותייך

בעקבותייך הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1968 חברת התקליטים ישראפון, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבום האולפן השני של הצמד "סביב לעולם" ובמיני-אלבום "בשנה הבאה".

== על השיר ==
השיר נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש. במרכז מילותיו עומדת אישה, שמפגינה את חושניותה במספר דרכים שונות: קשירת סרטים בצבע כחול וורוד לגופה, שירת מזמורים, לגימת יין אדום, רקימת וילון ותלייתו בחלון ותפירת חולצה שקופה למחצה. תגובות הגברים באה בסיום כל בית. תחילה הם מתפעלים מיופייה ויוצאים מדעתם, אחר כך שורקים לה כשהיא הולכת ברחוב ולבסוף מביטים בה עד אין קץ. הפזמון מושר שלוש פעמים, והוא סובב סביב עונת האביב. על-אף שיצא ב-1968, החל מאפריל 1969 צעד שישה שבועות במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג', ואף דורג במקום ה-14 בסוף אותה השנה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1968
קטגוריה:סינגלים מ-1968
קטגוריה:שירי אילן ואילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים על יופי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קרחון גרימלי

קרחון גרימלי או קרחון גרימליי (באנגלית: Grimley Glacier) הוא קרחון באזור חוף פאלייר של ארץ פאלמר בחצי האי האנטארקטי שבאנטארקטיקה.

אורכו של קרחון גרימלי 28 קילומטרים.

רוחבו של קרחון גרימלי 6 קילומטרים.

קרחון גרימלי ממוקם 5.55 קילומטרים צפונית לקרחון סאנפיקס.

קרחון גרימלי זורם לכיוון מזרח - צפון-מזרח ונשפך אל קרחון קייסי.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הקרחון ===

אזור הקרחון צולם לראשונה מהאוויר ב-28 בספטמבר 1940 על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית (United States Antarctic Program (בראשי תיבות:USARP))

וכן ב-22 בדצמבר 1947 האזור צולם מהאוויר על ידי משלחת רון לחקר אנטארקטיקה (Ronne Antarctic Research Expedition (בראשי תיבות: RARE).

אזור הקרחון נסקר על הקרקע בדצמבר 1960, על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד (Falkland Islands Dependencies Survey (בראשי תיבות: FIDS)).

=== מקור השם ===

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

הוועדה קראה לקרחון על שם פיטר ה. גרימלי (Peter H. Grimley) שעבד בשנת 1960 עבור סקר שטחי חסות איי פו'לנד, והיה גאולוג בתחנת המחקר שהייתה באי הורסשו וכן בתחנת המחקר שהייתה באי סטונינגטון.

גרימלי
כבר אחרי חצות

"כבר אחרי חצות" הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי אילן ואילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1968 חברת התקליטים ישראפון, והוא נכלל כרצועה ה-12 והאחרונה באלבום האולפן השני של הצמד "סביב לעולם", וכרצועה השנייה במיני-אלבום "בוא ונשתגע בחולות".

== על השיר ==
נכתב על ידי עמוס אטינגר והולחן על ידי נורית הירש. הוא עוסק בשעות הלילה המאוחרות, רגע לפני עלות השחר. הבתים מספרים על העיסוקים שעתידים לבוא בבוקר, כמו קריאת עיתון, ניקיון האתמול מן הרחובות וכיבוי אורות הירח והכוכבים, ובקשה להמתין איתם, על מנת לאפשר עוד רגע קט לאוהבים. 

ב-1 ביוני 1969, כשנה לאחר יציאתו, נכנס למצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל. ב-27 ביולי עלה למקום הראשון, שם שהה שבוע אחד. אילנית הקליטה גרסת סולו משלה, שהופצה גם כן באופן מסחרי.

ב-1971 הוציאה אילנית תקליטון ובו גרסה אנגלית לשיר (מילים: חנה בן-ארי), בשם "Midnight Has Come and Gone".

בשנת 2005 הוציאה הזמרת דין דין אביב גרסת כיסוי לשיר, שהגיעה בשיאה למקום ה-14 במצעד השבועי של רשת ג'.

== מיקומי שיא ==
=== גרסתם של אילן ואילנית ===

=== גרסתה של דין דין אביב ===

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1968
קטגוריה:סינגלים מ-1968
קטגוריה:סינגלים מ-2005
קטגוריה:שירי אילן ואילנית
קטגוריה:שירי דין דין אביב
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עמוס אטינגר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
Una Na

"Una Na" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת והשחקנית הארגנטינאית לאלי. הזמרת כתבה את השיר יחד עם המלחין הקובני אנדי קליי ומפיקיו פיטר אקסלרד, לואיס בורגיו ונאנו נובלו, מחברת ההפקה 3musica. הוא יצא לאור ב-28 ביולי 2017, דרך סוני מיוזיק ארגנטינה, כסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, Brava.

== רקע והוצאה ==
במאי 2017, לאלי אישרה שהחלה לעבוד על האלבום החדש שלה וחשפה את השם של סינגל חדש בשם "Sin Enamoramos".<ref></ref> לאחר מכן, ביולי של אותה שנה, פרסמה הזמרת סדרת סרטונים דרך אינסטגרם, והכריזה על ההוצאה של "Una Na", שהחליף את הסינגל שהוכרז בעבר כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השלישי שלה.<ref></ref> השיר נולד בג'אם סשן עם המפיק הקובני אנדי קליי במרץ 2017, כשקידמה את הסינגל הקודם שלה "Ego" במיאמי, פלורידה.<ref></ref><ref></ref>

== הרכב ==
"Una na" נכתב עם אספוסיטו, הזמר והיוצר הקובני אנדי קליי, והמפיקים פיטר אקסלרד, לואיס בורגיו וגוסטבו נובלו. הוא הופק, עובד והוקלט על ידי 3musica במיאמי.<ref></ref> השיר ממזג פופ עם מקצבים אורבניים כדי להשיג צליל רענן ושונה.<ref></ref> הזמרת הסבירה שהשיר מספר סיפור אהבה, בהתייחס למערכת היחסים שלה עם בן זוגה דאז והמפיק המוזיקלי סנטיאגו מוקורראה.<ref name=":0"></ref> השיר היה אמור להיקרא במקור "Una y Otra Vez, אך מאוחר יותר שונה ל"Una Na", תוך חזרה על שתי האותיות האחרונות של המילה "Una". לדברי הזמרת, זה הופך את השם למקורי יותר.<ref name=":0" /><ref></ref>

== וידאו קליפ ==
בבימויו של חואן ריפארי, הקליפ עלה לאוויר ב-20 בספטמבר 2017 בחצות ב-Vevo. שעות לפני כן ניתן היה לראות סצנות מהקליפ על מסכי פרסום ברחבי בואנוס איירס, שהכריזו על יציאתו. הסרטון צולם בעמק קלצ'קיס במחוז סלטה, ארגנטינה.

== מיקומי שיא ==

=== מצעדים שנתיים ===

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!תוצאה
!מקור
|-
!2017
!פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון ארגנטינה
|השיר הלטיני האהוב
|
|<ref></ref>
|-
!2018
!פרסי קיירו
|הקליפ הטוב ביותר של זמרת
|
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2017
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי לאלי אספוסיטו
קטגוריה:שירי פופ לטיניים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סוני מיוזיק לטין
ניסים שובל

ניסים שובל (1941 בבולגריה – 1986 בישראל) היה מלחין, מנצח, פזמונאי ומעבד מוזיקלי ישראלי, ואביה של הזמרת גיתית שובל.

== ביוגרפיה ==
שובל נולד ב-1941, בשלביה המתקדמים של מלחמת העולם השנייה והשואה, בבולגריה עם המופיליה. הוא נשלח יחד עם אחותו ואימו למחנה ריכוז ביוון. בגיל 5, לאחר תום המלחמה, עלה לישראל יחד עם משפחתו. לימים סיפר שכשהיה על ספינת המעפילים נהגו תושבי הארץ לספר לו על טעם התפוזים הישראליים. שובל, שדמיין את התפוז כפרי מלא בקצפת, נחל אכזבה גדולה כשטעם תפוז מר. הוא הגיע לקיבוץ שפיים, והחל לספר את סיפורו לבני הנוער בגילו.

בשנה לא ידועה החל לעבוד ב"קול ישראל". בשנת 1968 הלחין עבור הצמד המוזיקלי אילן ואילנית את הסינגל "הילדים של סיון", שנכלל באלבומם השני, "סביב לעולם". כשנתיים לאחר מכן פורסם "שיהיה מחר" בביצוע אלכסנדרה. הוא הפך לאחד השירים המוכרים ביותר שלה, ואף הגיע בשיאו למקום ה-16 במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. שובל המשיך לעבוד עם אלכסנדרה גם בהוצאת השיר "לאהוב אותך כרע", שהגיע בשיאו למקום ה-19 ברשת ג'.

בשנת 1981 הלחין עבור עפרה חזה את השיר "העיר מדברת אליך" מתוך האלבום "בוא נדבר". הוא נפטר בהמשך השנה בגיל 45 בערך.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1981
באצ'בוקוד

באצ'בוקוד (בהונגרית: Bácsbokod) הוא כפר בנפת באצ'אלמאש שבמחוז באץ'-קישקון בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית.

כמו יישובים רבים באירופה, גם בבאצ'בוקוד אוכלוסיית היישוב נמצאת בירידה. כך, בשנת 1990 חיו בכפר 3,157 תושבים ובשנת 2022 חיו בו רק 2,286 תושבים.

== יהודי באצ'בוקוד ==
יהודים חיו בעיירה במאה ה-19 ובמאה ה-20. יהודים רבים מהעיירה נרצחו במהלך שואת יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|19
|
|-
|1880
|14
|3,585
|-
|1910
|29
|
|-
|1920
|16
|
|-
|1930
|29
|
|-
|1941
|27
|4,262
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
באצ'סלש

באצ'סלש (בהונגרית: Bácsszőlős) הוא כפר בנפת באצ'אלמאש שבמחוז באץ'-קישקון במרכז הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בבאצ'סלש אוכלוסיית הכפר נמצאת בירידה, כך, בשנת 1990 חיו בכפר 519 תושבים ובשנת 2022 חיים רק 337 תושבים.

האזור מיושב מאות שנים והכפר קיבל עצמאות בשנת 1952.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
יחסי טורקיה–מאלי

יחסי טורקיה–מאלי הם יחסי החוץ בין מאלי לטורקיה. טורקיה פתחה שגרירות בבמקו ב-1 בפברואר 2010 ומאלי פתחה שגרירות באנקרה ב-27 ביוני 2014.<ref name=":0"></ref>

== יחסים דיפלומטיים ==
לאחר 68 שנות שלטון קולוניאלי צרפתי, מאלי וטורקיה כוננו יחסים דיפלומטיים. במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 טורקיה<ref name=":1">Keita, Rokiatou N'Diaye. "Les Resources humaines: Le Cas du Mali." Etudes Maliennes 7(1973): pp. 13-35.</ref> - בשיתוף עם הבנק העולמי - סיפקה סיוע טכני וניהולי<ref name=":1" /> לחברות מדינה.<ref name=":2">Boyd, Gerald M. "Bush Announces Plan to Aid 'Free Market' Farming in Mali." New York Times 10 March 1985: p. 27.</ref> הסיוע נמשך ב-1982 לאחר שמאלי וקרן המטבע הבין-לאומית חתמו על הסכם לקידום יזמות פרטית.<ref name=":3">Assaf, Kejauva. "Mali's Economy." Africa Report 15, No. 7(1990): pp. 6-7.</ref> טורקיה סיפקה סיוע כספי<ref name=":2" /> בסילוק החוב של אייר מאלי לפני שניתן היה להפריט את אייר מאלי ב-1985.<ref name=":3" />

== סיוע טורקי ==
טורקיה, באמצעות סוכנות TİKA, סייעה גם בפיתוח תשתיות במאלי. טורקיה, יחד עם קרן אופ"ק לפיתוח בינלאומי שילמה 142 מיליון דולר<ref name=":4">Lurie, Alison. "On the Road to Timbuktu." House and Garden 157(September 1995): pp. 46-48.</ref> עבור הכביש הסלול בן 359 קילומטרים<ref name=":4" /> בין סבארה לגאו, שהחליף את דרכי העפר שדרשו שלושה ימים למעבר.<ref name=":4" /> באופן דומה, טורקיה שיתפה פעולה עם שווייץ ביצירת תוכנית תחזוקת כבישים בשנים 1981 עד 1983.<ref>Welch, Galbraith. The Unveiling of Timbuctoo. New York: William Morrow, 1999.</ref> טורקיה סיפקה 43.3 מיליון דולר לתחזוקה של 6,600 מיילים של כביש, והשלימה את בנייתו מחדש של כביש במקו–סגו , המהווה חלק מהכביש המהיר חוצה סהרה.<ref name=":4" />

== יחסים כלכליים ==
* קיימות טיסות ישירות מאיסטנבול לבמקו מאז מאי 2015.
* נפח הסחר בין שתי המדינות היה 57 מיליון דולר בשנת 2018 (יצוא/יבוא טורקי: 48.4/8.6 מיליון דולר).<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==
אצטדיון קאנג'ורוהאן

אצטדיון קאנג'ורוהאן (באינדונזית: Stadion Kanjuruhan) הוא אצטדיון הממוקם ברובע קפנג'ן בעיר מאלאנג במחוז מזרח ג'אווה שבאינדונזיה. אצטדיון זה הוא האצטדיון הביתי של קבוצות הכדורגל: ארמה, ארמה פוטרי ופרסקאם מטרו שמקורם במאלאנג.

האצטדיון נקרא על שם ממלכת קנג'ורוהאן, ממלכה הינדית מהמאה ה-8 באזור מאלאנג של ימינו.

==היסטוריה==
אצטדיון קאנג'ורוהאן נבנה בשנת 1997, כאשר עלות בנייתו המשוערת היא כ-35 מיליארד רופי מקומי. ב-9 ביוני 2004, האצטדיון נחנך על ידי הנשיאה האינדונזית מגוואטי סוקרנופוטרי, במסגרת משחק של הליגה האינדונזית הראשונה לעונת 2004, בין ארמה ל-PSS סלמן. המשחק הסתיים בניצחון 0–1 לארמה. האצטדיון שופץ בשנת 2010 למטרות להתאמה לליגת האלופות האסיאתית לעונת 2011, כאשר הוסף כוח תאורה.

ב-1 באוקטובר 2022, לפחות 129 בני אדם נהרגו ו-180 נפצעו לאחר שנרמסו, בסיום משחק ליגה כאשר פרסבאיה סורבאיה ניצחה 2:3 את הקבוצה המקומית ארמה מלאנג, ואוהדי הקבוצה המקומית הזועמים פרצו למגרש והתעמתו עם כוחות המשטרה שהפעילו אמצעים לפיזור הפגנות שגרמו למהומות ותדחוקת קהל. אירוע זה ידוע בתור אחד מהאסונות הקשים במהלך אירוע ספורט בהיסטוריה, ונקרא אסון אצטדיון קאנג'ורוהאן 2022.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אינדונזיה: מבנים
קטגוריה:אינדונזיה: כדורגל
קאנג'ורוהאן
גדת קרמליובסקאיה

גדת קרמליובסקאיה (ברוסית: Кремлёвская набережная) היא גדה של נהר מוסקבה מול חומת הקרמלין. הגדה ממוקמת בין רחוב לניבקה לבין מורדות וסילייבסקי של הכיכר האדומה. גדת האבן הראשונה במוסקבה.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Набережная реки Москвы.JPG|
קובץ:Московский Кремль, фото 7..JPG|
קובץ:Москва. Кремлёвская наб. 2014 IMG 8495.2 e1t3R.jpg|
קובץ:Москва майская. Вид на Кремль и Москву-реку с Большого Москворецкого моста.jpg|
קובץ:Вид на кремлёвскую стену.jpg|
קובץ:Московский Кремль, фото 2..JPG|
קובץ:Московский кремль ночью.jpg|
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קרמליובסקאיה
קרמליובסקאיה
הר סקוט (קנדה)

הר סקוט (באנגלית: Mount Scott) ממוקם על גבול בין פרובינציות אלברטה וקולומביה הבריטית שבקנדה.

גובהו של ההר 3,296 מטרים מעל פני הים.

ההר מתנשא לגובה של 966 מטרים מעל סביבתו.

זהו הפסגה ה-44 הגבוהה ביותר של אלברטה, והר 46 הנישא ביותר של אלברטה. זוהי גם הפסגה ה-57 בגובהה בקולומביה הבריטית.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של ההר הוצע בשנת 1914 על ידי ג'י. אי. האוורד (G.E. Howard).

ההר נקרא על שם קפטן רוברט פלקון סקוט.

ההר מופיע בשם זה לראשונה במפה בשנת 1920, במפת גבולות אלברטה - קולומביה הבריטית מספר 26, משנת 1920.

השם אומץ רשמית ב-2 בנובמבר 1921.

=== הטיפוס על ההר ===

הטיפוס הראשון לפסגת ההר נערך בשנת 1928, על ידי וו. ר. היינסוורת' (W.R. Hainsworth), ועל ידי מ. מ. סטרומיה (M.M. Strumia).

קטגוריה:הרי הרוקי הקנדיים
כמו שאתה יודע

כמו שאתה יודע הוא שיר שכתב והלחין עוזי חיטמן והקליטה מרגלית צנעני עבור אלבומה "שמור אותי" מ־1987. ננסי ברנדס עיבד והפיק את השיר.

== הצלחה ==
"כמו שאתה יודע" הוצג ב"פינה לשיפוטכם" כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־22 בדצמבר 1987. הוא צעד שישה שבועות, עד 9 בפברואר 1988, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום ה־18, ב־5 בינואר 1988.

== מיקומי שיא ==

== עיבודים וגרסאות כיסוי ==
עוזי חיטמן הקליט את השיר, שנכלל באלבומו "עוזי שר חיטמן" מ־1994.

מייקל הרפז ביצע את השיר בהופעה בערוץ 24 ב־2011, בליווי נגנים בהם תמיר קליסקי בפסנתר ועידן אמסלם בגיטרה.

השיר נכלל במופע "בלוז אנדלוס" שהעלו תום כהן ותזמורת ירושלים מזרח ומערב (התזמורת האנדלוסית ירושלים) ב־2016, בעיבוד ובניהול מוזיקלי של כהן, בניצוח אייל מזיג, בביצוע מרגלית צנעני ובליווי זמרות מהעבריים מדימונה.

מעצב האופנה והזמר יובל כספין ביצע את השיר במסגרת מופע מחווה לעוזי חיטמן שנערך בתיאטרון הקאמרי ב־2016.

הקומיקאית והזמרת טלי אורן ביצעה את השיר במסגרת המופע "חיטמן שר חיטמן" של אוהד חיטמן ב־2022.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://youtu.be/VyU5gQsrFmI "כמו שאתה יודע" – תום כהן והתזמורת האנדלוסית ירושלים מארחים את מרגלית צנעני והעבריים מדימונה], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1987
קטגוריה:סינגלים מ-1987
קטגוריה:שירי מרגלית צנעני
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עוזי חיטמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עוזי חיטמן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת האחים ראובני
פרס הספר הלאומי (ארצות הברית)

פרס הספר הלאומי (באנגלית: National Book Award) הוא פרס ספרותי, המוענק מדי שנה בארצות הברית על ידי .<ref></ref>

הפרסים מוענקים לספר אחד מדי שנה בכל אחת מחמש הקטגוריות: סיפורת, ספרי עיון, שירה, תרגום ונוער. הקרן מעניקה גם שני פרסי מפעל חיים מדי שנה: "מדליה על תרומה מכובדת לתרבות הספרותית האמריקאית" ו"פרס הספרות על שירות יוצא מן הכלל לקהילה הספרותית האמריקאית". הטקס מתקיים בעיר ניו יורק מדי שנה בחודש נובמבר. בדומה לפעילויות ציבוריות אחרות, הופסקה פעילותו בתקופת מגפת הקורונה.

טקס פרסי הספר הלאומי התקיים לראשונה בשנת 1936 על ידי . במהלך מלחמת העולם השנייה הופסקה הענקת הפרס ובמשך תקופה ממושכת לא התקיימה. הטקס חודש בשנת 1950 על ידי שלושה ארגונים מתעשיית הספרים. בתקופת קיומו הראשונה של הפרס, היו זכאים לקבלו גם סופרים ומוציאים לאור שאינם אמריקאים. מתקופת חידושו, הפרס מוענק רק לספרים שפורסמו בארצות הברית במהלך שנת הפרס.

בשנת 1988 הוקמה "קרן הספר הלאומי", שהיא מוסד ללא כוונת רווח, במטרה לנהל ולהעצים את פרסי הספר הלאומיים. מעבר לבחירת הפרס, הקרן מתמקדת גם בקידום החינוך והאוריינות, בעיקר על ידי חסות להופעות פומביות של סופרים. מטרתה המוצהרת של הקרן היא "לחגוג את הספרות הטובה ביותר בארצות הברית, להרחיב את הקהל שלה ולהבטיח שלספרים יהיה מקום נכבד בתרבות האמריקאית". 

מדי נובמבר מתקיימת ארוחת ערב חגיגית לפני טקס פרסי הספר הלאומי, אליה מוזמנים כל הסופרים שהגיעו לגמר בקטגוריות השוהות. בטקס עצמו מכריז צוות השופטים על הזוכים בפרסי הספר הלאומי של השנה. כל הפיינליסטים מקבלים 1,000 דולר, מדליה וציטוט שנבחר על ידי צוות השופטים; הזוכים מקבלים 10,000 דולר ופסל ברונזה יוקרתי. 

בשנת 2017 פורסם בניו יורק טיימס כי פרסי הספר הלאומי, פרס מאן בוקר ופרס נובל לספרות נחשבים "לפרסים הספרותיים היוקרתיים ביותר בעולם".<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קצרמר ספרות
קטגוריה:פרסים ספרותיים
קטגוריה:פרסים אמריקאיים
קטגוריה:זוכי פרס הספר הלאומי האמריקאי
גארי לוגסי

גארי לוגסי (בצרפתית: Gary Lugassy; נולד ב-20 באוגוסט 1982) הוא טניסאי עבר צרפתי ממוצא יהודי. לוגסי אופיין כשחקן אשר מסתמך על ידו השמאלית.

בשיאו דורג במקום ה-194 בעולם, ב-22 באוקטובר 2007; ואילו בזוגות היה בשיאו במקום ה-340 ב-11 בספטמבר 2006.

במהלך הקריירה שלו זכה לוגסי ב-158,482 דולר.<ref name=":0"></ref> כאשר שיחק נתוניו היו 1.89 מ' על 80 קילוגרמים.

== ביוגרפיה ==
לוגסי החל לשחק באופן מקצועני בשנת 2003. באותה השנה הצליח לזכות ביחד עם מייקל קווינטרו הקולומביאני בטורניר הזוגות בטורניר באפלו בארצות הברית.

הוא זכה בתחרות הזוגות עם אלסנדרו גרווינה בצ'לנג'ר דה גרנבי 2006, בקנדה, תואר הצ'לנג'ר היחיד שלו.

בטורניר גרנבי צ'לנג'ר ב-2007 הוא ניצח במשחק מול מילוש ראוניץ', שרשם את הופעתו הראשונה אי פעם ברמה זו.

ב-12 ביולי 2009 זכה בתואר אלוף טורניר US Marly Le-Roi Open מול האלוף המכהן דאז, אלכסנדר לקרואה, ואף זכה לכתבה שהכתירה אותו כ"שחקן הכי נחמד בסבב" בעיתון ה"לה פריזיאן". בכתבה נכתב כי לוגסי לומד, במקביל לקריירה הבינלאומית שלו, תואר במנהל עסקים.

לוגסי שיחק את משחקו המקצועני האחרון ב-20 באפריל 2015.<ref name=":0" /> לאחר פרישתו, עבר לאמן בקבוצות טניס בצרפת למחייתו. במהלך הקריירה שלו הוא השתתף באופן קבוע בהגרלות המוקדמות של כל ארבע תחרויות הגראנד סלאם, 12 פעמים בסך הכל, אך מעולם לא הצליח להתקדם לטורניר הראשי.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טניסאים צרפתים
קטגוריה:טניסאים יהודים
קטגוריה:שחקני פוקר יהודים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1982
Live 2022

Live 2022 הוא אלבום הופעה הראשון של חנן בן ארי, האלבום יצא לאור ב-22 בספטמבר 2022.

== רקע והפקה ==
את האלבום הפיק ועיבד תומר בירן.

בסמוך להוצאת האלבום הוציא פרומו - הצצה לאלבום בו הוא מציג שיר קצר שכתב ולהלחין בסגנון של ראפ.<ref></ref>

בן ארי כתב בהוצאת האלבום כך:

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי הופעה מ-2022
קטגוריה:אלבומי חנן בן ארי
קטגוריה:אלבומי הופעה בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי תומר בירן
שרה עברון

שרה אן עברון (נולדה ב-1962) היא מזכירת תנועת הקיבוץ הדתי החל מאוגוסט 2021, האשה הראשונה לכהן בתפקיד זה.

==ביוגרפיה==
נולדה בממלכה המאוחדת לנעמי ושמחה לוין. ב-1967, זמן קצר לפני מלחמת ששת הימים, עלתה עם משפחתה לישראל, והתגוררה בנס ציונה וברחובות, שם הייתה חברה ומדריכה בבני עקיבא. אמה נפטרה כששרה הייתה בת 10. התגייסה לגרעין נח"ל לקיבוץ עין צורים ובמסגרתו שימשה קומונרית (מרכזת סניף) בסניף בני עקיבא בבאר שבע. לקראת סוף שירותה נשלחה למשימה בקיבוץ סעד, שם נישאה לחבר הקיבוץ והתקבלה כחברת הקיבוץ. היא החלה את דרכה בחינוך כמטפלת בגיל הרך בקיבוץ, הייתה מורה ומחנכת בבית הספר היסודי ומרכזת חטיבת הביניים בבית הספר "דעת" בשנים 1989–1992, הייתה רכזת החינוך הבלתי פורמלי ומנהלת הקהילה בקיבוץ סעד בשנים 2004–2006. הייתה מורה ומחנכת בבית הספר התיכון בקבוצת יבנה ומנהלת התיכון בשנים 1993–2003 ואחר כך הקמפוס כולו בשנים 2007–2015. הייתה ראש אגף חינוך כללי בעיריית ירושלים בשנים 2015–2017, ניהלה את מרכז יעקב הרצוג בעין צורים בשנים 2018–2021.

בדצמבר 2020 נבחרה על ידי מזכירות הקיבוץ הדתי להחליף את אמיתי פורת כמזכירת התנועה, והיא נכנסה לתפקיד ב-1 באוגוסט 2021.

==חיים אישיים==
נשואה לאשר עברון, מנהל הלול בקיבוץ סעד, נכדו של נתן קאסוטו. לזוג חמישה ילדים. גיסה נפל בעת מילוי תפקידו הצבאי. מתגוררת וחברה בקיבוץ סעד, שבו ייסדה עם חברותיה מניין תפילה נשי הלכתי.

בעלת תואר ראשון בתנ"ך ופילוסופיה יהודית ותואר שני בתנ"ך, מאוניברסיטת בר-אילן וכן תואר שני במנהל עסקים מהמסלול האקדמי המכללה למנהל. בעלת תואר דוקטור לפילוסופיה מאוניברסיטת בר-אילן. נושא עבודת הדוקטורט שלה היה משה דוד קאסוטו, אבי-סבו של בן זוגה.

בוגרת הכשרת מנהלים אבני ראשה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* ריקי רט, [https://www.makorrishon.co.il/magazine/385787/ האישה הראשונה שתוביל את הקיבוצים הדתיים], באתר מקור ראשון, 11 באוגוסט 2021.
* 
* נחמן גלבוע, [https://kenes-media.com/זמן-קיבוץ-עיתון-הקיבוצים/מזכלית-הקיבוץ-הדתי/ שרה עברון מקיבוץ סעד, מזכ"לית הקיבוץ הדתי, ראיון בגובה העיניים], באתר 'כנס מדיה'.
* שרה עברון, "[https://merkazherzog.org.il/weekly-torah-portion-parashat-bashelh/ ותען להם מרים]", הנהגה נשית בשירה, באתר מרכז יעקב הרצוג
* שרה עברון, [https://www.youtube.com/watch?v=5th7CeZqdlU שמות לידתה של אומה ממשנתו של הרב זקס זצ"ל], שיעור מצולם באתר YouTube.
* שרה עברון, [https://www.youtube.com/watch?v=LsGG2kN8Cz0 ספר דברים - חברת הברית], שיעור בהגותו של הרב יונתן זקס, אתר YouTube.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מזכירי הקיבוץ הדתי
קטגוריה:סעד (קיבוץ): אישים
קטגוריה:ישראליות ילידות בריטניה
קטגוריה:ישראלים ילידי בריטניה
קטגוריה:עולות בשנות ה-1960
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:משפחת קאסוטו
קטגוריה:גננות ישראליות
קטגוריה:מנהלות בתי ספר ישראליות
קטגוריה:ציונות דתית: אנשי חינוך
קטגוריה:עובדי עיריית ירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1962
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
קיסטון ריט

קיסטון ריט בע"מ, המוכרת בשם קרן קיסטון, היא חברה ציבורית ישראלית שהוקמה ב-2019 ועוסקת בהחזקות והשקעות בחברות מתחומי התשתית, ההתפלה, האנרגיה, התחבורה, והתקשורת.

==היסטוריה==
החברה נוסדה בפברואר 2019, על-ידי רוני בירם (יו"ר הדירקטוריון), ד"ר נבות בר (מנכ"ל ודירקטור) וד"ר גיל דויטש. מטה החברה שוכן במגדל השחר בגבעתיים. ביוני 2021 נרשמו מניות החברה למסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב.

==החזקות והשקעות==

* רכישת כ-34% מתחנת הכוח IPM בבאר טוביה.
* רכישת האחזקות בחברת "המפעיל", המפעילה את כביש 6 ומנהרות הכרמל.
* רכישת 50% ממתקן התפלה אשקלון.
* שותפות בתחנת הכוח רמת חובב ובתחנת הכוח חגית המהווה החזקה של 16.3% בכל אחת מהתחנות.
* רכישת כ-30% בחברת סינטוריון (Cinturion), העוסקת במיזם להקמת סיבים אופטיים בין הודו לאירופה
* רכישת השליטה בחברת סאנפלאואר השקעות מתחדשות והפיכתה לזרוע ההשקעות בתחום האנרגיה המתחדשת.
* רכישת 30% בחברת Eranovum e-Mobility הספרדית, המקימה עמדות טעינה לרכב חשמלי בספרד.
* רכישת 60% ממניות אגד בידי שותפות של קרן קיסטון (כ-80%) וקרן המורים והגננות (כ-20%), תמורת כ-2.961 מיליארד ש"ח.

==בעלי עניין==
באוקטובר 2022 שני בעלי העניין הגדולים הם קופות הגמל של בית ההשקעות אלטשולר שחם (18.94%) וקופות הגמל של מנורה מבטחים החזקות (9.92%). המייסדים, רוני בירם וגיל דויטש מחזיקים 6.04% כל אחד.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:חברות החזקות ישראליות
קטגוריה:ישראל: תשתיות תחבורה
וילהלם טראוגוט קרוג

וילהלם טראוגוט קרוג (בגרמנית: Wilhelm Traugott Krug; 22 ביוני 1770, רדיס ליד ויטנברג, פרוסיה – 12 בינואר 1842, לייפציג) היה פילוסוף גרמני נוצרי, מחבר פורה ותומך באמנציפציה ליהודים.

פרופסור לפילוסופיה באוניברסיטת פרנקפורט שעל האודר (1801–1804) ויורשו של עמנואל קאנט באוניברסיטת קניגסברג .

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פילוסופים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1770
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1842
קנו (אורגון)

קנו (באנגלית: Keno) הוא יישוב לצורכי מפקד אוכלוסין בדרום מחוז קלאמת שבדרום אורגון בארצות הברית. קנו שוכנת בגובה 1,252 מטרים מעל גובה פני הים, דרומית-מערבית לקלאמת פולס על הנהר קלאמת סמוך ל של אורגון. האוכלוסייה הייתה 1,980 תושבים במפקד האוכלוסין של 2020.

העיירה קנו קרויה כביכול על שם כלב הראשון של מנהל הדואר. היא נקראה בעבר ויטלס פרי (Whittles Ferry) ופלוונה (Plevna). סניף הדואר בקנו הוקם בשנת 1887.

==אקלים==
הקיץ באזור חמים (אך לא חם) ויבש, ללא טמפרטורות חודשיות ממוצעות מעל 29 מעלות צלזיוס. על פי מערכת סיווג האקלים של קפן, לקנו יש אקלים יבשתי לח, קוד "Dsb" במפות האקלים.

==קישורים חיצוניים==
<div style="direction: ltr;">
*[https://www.city-data.com/city/Keno-Oregon.html Keno, Oregon] – City Data
*[https://discoverklamath.com/keno/ Keno] – Discover Klamath
</div>

==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אורגון: יישובים
קטגוריה:ארצות הברית: יישובים לצורכי מפקד אוכלוסין
ליסה פרנקנשטיין

ליסה פרנקנשטיין (באנגלית: Lisa Frankenstein) הוא סרט אמריקאית המבוסס באופן רופף על הספר "פרנקנשטיין" מאת מרי שלי. את הסרט כתבה דיאבלו קודי וביימה זלדה ויליאמס, שזהו לה פרויקט ביכוריה כבמאית; ומככבים בו קתרין ניוטון וקול ספראוס בתפקידים הראשיים.

הסרט עלה לאקרנים ב-9 בפברואר 2024, תחת הפצתה של "Focus Features".

==תקציר העלילה==
בשנת 1989, במהלך סופת ברקים, תלמידת תיכון מנודה ודחויה-חברתית בשם ליסה מפיחה בטעות חיים בגופתו של נער ויקטוריאני נאה. לאחר מכן, מנסה ליסה להפוך את הנער לגבר חלומותיה באמצעות מיטת שיזוף שבורה במוסך שלה.

==צוות השחקנים והדמויות==
* קתרין ניוטון – ליסה פרנקנשטיין
* קול ספראוס - היצור
* ליזה סובראנו – טאפי
* קארלה גוג'ינו
* ג'ו קרסט
* הנרי אייקנברי

==הפקה==
===פיתוח וליהוק===
ב-29 ביוני 2022, נמסר על פיתוחו של סרט קומדיית אימה, אשר ישאב השראה מעלילת הרומן "פרנקנשטיין" ושעל כתיבתו שקדה התסריטאית והמפיקה דיאבלו קודי. עוד נמסר כי את הסרט תביים זלדה ויליאמס, שזהו לה פרויקט ביכורים כבמאית, ובו יככבו קתרין ניוטון וקול ספראוס. ב-11 באוגוסט 2022, נמסר על ליהוקם של ליזה סובראנו, קארלה גוג'ינו, ג'ו קרסט והנרי אייקנברי לצוות השחקנים של הסרט.

===צילומים===
צילומי הסרט החלו בניו אורלינס ב-8 באוגוסט 2022, ונמשכו עד ל-26 בספטמבר.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי נעורים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיית אימה
קטגוריה:פרנקנשטיין
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2024
יחסי הרפובליקה המרכז-אפריקאית – סין

יחסי הרפובליקה המרכז-אפריקאית–סין הם היחסים הבילטרליים של הרפובליקה המרכז-אפריקאית והרפובליקה העממית של סין. היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה העממית של סין לרפובליקה המרכז-אפריקאית כוננו ב-29 בספטמבר 1964, כאשר ממשלת הרפובליקה המרכז-אפריקאית ניתקה את היחסים הדיפלומטיים עם הרפובליקה של סין.<ref name="TCAR"></ref>

== היסטוריה ==
לאחר כינון היחסים ב-1964, כאשר ז'אן-בדל בוקאסה עלה לשלטון ב-1966, הוא החזיר את ההכרה של המדינה לטאיוואן, וניתק את הקשרים הדיפלומטיים עם הממשלה בבייג'ינג, שנמשכו עד למהפך של בוקאסה וביקורו בבייג'ינג ב-1976.<ref></ref><ref></ref> הרפובליקה המרכז-אפריקאית החזירה את ההכרה שלה לטאיפיי ב-1991 תחת הנשיא אנדרה-דיודונה קולינגבה. יורשו של קולינגבה, אנז' פטאסה, החזיר את ההכרה של הרפובליקה המרכז-אפריקאית לרפובליקה העממית של סין ב-1998, שנשארה ב-2017. מאז 1998, סין העבירה סיוע חוץ רב לרפובליקה המרכז-אפריקאית, כולל רופאים ומהנדסים אזרחיים. הסחר בין סין לרפובליקה המרכז-אפריקאית גדל בשנות ה-2000, ונשיא הרפובליקה המרכז-אפריקאית, פרנסואה בוזיזה, קרא להשקעות סיניות נוספות במדינה ב-2009.<ref name="AFP"></ref>

שגרירות סין בבנגי השעתה זמנית את פעילותה בשנת 2013 לאחר נפילת הנשיא בוזיזה ומלחמת האזרחים שלאחר מכן, אך החל משנת 2016 היא נפתחה מחדש.<ref>[http://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjb_663304/zzjg_663340/fzs_663828/gjlb_663832/2944_663894/ The Central African Republic]. Ministry of Foreign Affairs of the People's Republic of China. Retrieved 18 March 2017.</ref>

הרפובליקה המרכז אפריקאית הייתה אחת מ-53 מדינות, שביוני 2020 תמכו בחוק הביטחון הלאומי של הונג קונג באו"ם.<ref></ref>

== התפתחות כלכלית ==
מאז הפורום הראשון לשיתוף פעולה סין –אפריקה בשנת 2000, ממשלת סין העבירה 152 מיליון דולר בסיוע לפיתוח לרפובליקה המרכז-אפריקאית. מספר פרויקטי סיוע סיניים גדולים ברפובליקה המרכז אפריקאית כוללים:
* הלוואה של 67.4 מיליון דולר מ-Exim Bank of China להתקנת רשתות תיקונים וסלולר במדינה.<ref>Austin Strange, Bradley C. Parks, Michael J. Tierney, Andreas Fuchs, Axel Dreher, and Vijaya Ramachandran. 2013. China’s Development Finance to Africa: A Media-Based Approach to Data Collection. CGD Working Paper 323. Washington DC: Center for Global Development. </ref>
* בניית אצטדיון של 20,000 מושבים בבנגי במימון ממשלת סין.<ref>Austin Strange, Bradley C. Parks, Michael J. Tierney, Andreas Fuchs, Axel Dreher, and Vijaya Ramachandran. 2013. China’s Development Finance to Africa: A Media-Based Approach to Data Collection. CGD Working Paper 323. Washington DC: Center for Global Development. </ref>
* ביטול חובות של 11.4 מיליון דולר לסין.<ref>Austin Strange, Bradley C. Parks, Michael J. Tierney, Andreas Fuchs, Axel Dreher, and Vijaya Ramachandran. 2013. China’s Development Finance to Africa: A Media-Based Approach to Data Collection. CGD Working Paper 323. Washington DC: Center for Global Development. </ref>

== סיוע צבאי ==
מדריכים סיניים הכשירו את חברי כוחות הביטחון הפנימיים של הרפובליקה המרכז אפריקאית, כגון המשטרה והמשמר הנשיאותי, בשנת 2018.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==