השחתת הקוראן

מחאה שנערכה ב[[דלהי שבהודו נגד "יום שריפת הקוראן הבינלאומי" עליו הכריז הכומר טרי ג'ונס ביום ציון פיגועי 11 בספטמבר.]]השחתת הקוראן היא תופעה בה פעילי מפלגות ימין או אנשי דת בעולם המערבי משחיתים את הקוראן בדרכים שונות ולשם מטרות שונות.

==המצב החוקי==
במדינות רבות באירופה היו חוקים שאסרו על חילול הקודש. אולם במהלך המאה ה-20 נעשה אך מעט שימוש בחוקים אלו ובחלק מהמדינות החוקים בוטלו. בצרפת החוק בוטל כבר בשנת 1881, ובאירלנד החוק בוטל בשנת 2018. בנורווגיה, הולנד ושוודיה החוקים בוטלו ברבע הראשון של המאה ה-21. בדנמרק חוקק בשנת 1866 חוק שאסר על חילול הקודש, אך החוק לא נאכף מאז תחילת שנות ה-70. בשנת 2017, לאחר שאדם ששרף את הקוראן הועמד לדין באשמת חילול הקודש, החליט הפרלמנט הדני על ביטול החוק. בדצמבר 2023 העביר הפרלמנט הדני חוק האוסר לשרוף, ללכלך, לרמוס או לחתוך כתבים דתיים מוכרים כמו הביבלייה הנוצרית, התנ"ך, או הקוראן.<ref></ref>

==אירועים נודעים==
=== שריפת הקוראן בפלורידה (2011) ===
בספטמבר 2010 הודיע הכומר האיוונגליסטי טרי ג'ונס מפלורידה שבארצות הברית כי בכוונתו לערוך שריפת 200 ספרי קוראן לציון יום השנה לפיגועי 11 בספטמבר, בשל בניית מסגד במקום הפיגוע <small>(אנ')</small>.<ref></ref> בעקבות לחצים בינלאומיים כבדים, והפגנות ברחבי העולם המוסלמי שגבו את חייהם של 20 בני אדם, הודיע כי הוא חוזר בו מכוונתו.

אולם ב-20 במרץ 2011 ערך את "משפט הקוראן" כנסיית גיינסוויל בו מצא כי ספר הקוראן אחראי ל"פשעים נגד האנושות", ושרף ספר קוראן. בעקבות שרפת הקוראן התפתחו מהומות אלימות באפגניסטן, שגבו את חייהם של כ-30 בני אדם, בהם גם עובדים מטעם האו"ם במקום. בארצות הברית האשימו את חמיד קרזאי, נשיא אפגניסטן, על שהסב את תשומת הלב לשריפת הקוראן.

=== שריפות וביזוי הקוראן באירופה ===
שריפת הקוראן, לעיתים כשהוא עטוף בבשר חזיר,<ref></ref><ref></ref> וצורות אחרות של חילול קודש כמו השלכת הספר ארצה הפכו לאירוע קבוע בעצרות של מפלגת הימין האנטי-איסלאמית "סטראם קורס" ומנהיגה רסמוס פלודן , וכן של קבוצות קיצוניות דומות.<ref></ref> מאז 2020, פלודן וחברי מפלגתו תכננו או ביצעו שריפות של ספרי קוראן במספר ערים בשוודיה, שבעקבותיהן פרצו מהומות אלימות בשוודיה, במהלכן המהומות נפצעו עשרות שוטרים ומפגינים.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

בנורווגיה נוהגת קבוצת "Stop Islamisation of Norway" או SIAN מאז 2019 לשרוף, לקרוע או לבזות ספרי קוראן בעצרותיה.<ref></ref><ref></ref>

בינואר 2023 הפגין פלודן סמוך לשגרירות הטורקית בשוודיה כשהוא שורף את הקוראן בהפגנה נגד האסלאם והניסיון של נשיא טורקיה להשפיע על חופש הביטוי בשוודיה, וכן על שטורקיה מעכבת את הצטרפות שוודיה לברית נאט"ו.<ref></ref><ref></ref> באותו החודש קרע אדווין ואחנספלד, מנהיג הסניף של PEGIDA בהולנד, את הקוראן ליד הפרלמנט ההולנדי.<ref></ref> באוגוסט ואחסנפלד קרע ורמס ספר קוראן מול שגרירות טורקיה. במהלך האירוע נזרקו עליו אבנים על ידי מפגיני-נגד.<ref></ref> ואחנספלד השחית או שרף ספרי קוראן בהזדמנויות שונות – בהולנד, השחתת ספרי דת נתפסת כביקורת על אמונה ועל כן חוסה תחת חופש הביטוי ואינה ניתנת לענישה. עם זאת, באוקטובר הועמד ואחנספלד לדין על הדברים שאמר במהלך אחד מהאירועים בו השווה בין הקוראן ל"מיין קאמפף" ואמר ש"המאמינים בקוראן מחזיקים באותה אידאולוגיה כמו היטלר".<ref></ref> בשל כך נמצא אשם בנובמבר 2023 ב"העלבה מכוונת של קבוצת אנשים" והוטלו עליו עבודות שירות.<ref></ref>

ביוני 2023 אישר בית המשפט בסטוקהולם לקיים מחאה של שני אנשים מול מסגד במרכז העיר, הכוללת את שרפת הקוראן. לאור פסיקת בית המשפט, אחד משני המפגינים, סלוואן מומיקה, מהגר מעיראק, השליך את הקוראן בביזיון, חבט בו ורמס אותו, אחר כך הצית אותו ושם בו בשר חזיר.<ref></ref> ביולי הושחת שוב ספר קוראן בסטוקהולם, מול שגרירות עיראק. גם בקופנהגן בירת דנמרק הוצתו והושחתו ספרי קוראן מול שגרירויות מצרים וטורקיה.<ref name=":0" /><ref></ref> בספטמבר באותה שנה, שרף מומיקה עותק נוסף של הקוראן בעיר מאלמה. בעקבות זאת פרצו מהומות אלימות בשכונת רוזנגורד בעיר, בה גרים בעיקר מהגרים מוסלמים, במהלכן צעירים הציתו צמיגים ורכבים, יידו אבנים, והשליכו קורקינטים ממונעים על ניידות משטרה.<ref></ref><ref></ref>

== תגובות לשריפות הקוראן ==
===תגובות דיפלומטיות===
תוכניתו של טרי ג'ונס לשרוף ספרי קוראן גררה גינויים ממדינות רבות ברחבי העולם. ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו אמר ששריפת הקוראן שגויה ופוגעת בסובלנות ובשלום בין הדתות. מזכ"ל האומות המאוחדות אמר כי "פעולות כאלה לא יכולות להיות מוצדקות על ידי אף דת".<ref></ref>

שריפת הקוראן בינואר 2023 גררה גינוי של מדינות ערביות ואסלאמיות, ובהן סעודיה, ירדן, כווית, איחוד האמירויות, מצרים וטורקיה שדרשה משוודיה לנקוט צעדים נגד שורפי הקוראן ונגד האיסלאמופוביה.<ref></ref><ref name=":1" /> נשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, הגיב לתקרית ואמר כי אין לשוודים לצפות שמדינתו תתמוך בהצטרפותה של שוודיה לברית נאט"ו בה היא חברה וללא אישורה שוודיה לא תוכל לבצע את המהלך.<ref name=":1"></ref>

בתגובה לשרפת הקוראן ביוני 2023 החזירה מרוקו את שגרירהּ משוודיה.<ref></ref> סעודיה גינתה בחריפות את המעשה. ממשלות מוסלמיות רבות זימנו את שגריר שוודיה במדינתן לשיחת נזיפה.<ref></ref>

בעקבות השחתת הקוראן מול שגרירות טורקיה בהולנד באוגוסט 2023 זימנה טורקיה את שגריר הולנד במדינה לשיחת נזיפה.<ref></ref>

מועצת זכויות האדם של האו"ם גינתה את המתקפות על הקוראן, על אף התנגדותן של ארצות הברית ומדינות אירופה להחלטה.<ref></ref>

===תגובות אלימות===
בעיראק צבאו ביולי 2023 מאות מפגינים על שגרירות שוודיה במרכז בגדד, והציתו את המבנה.<ref></ref>

בשוודיה היו מספר פעמים מהומות אלימות שכללו שריפת כלי רכב והתעמתות עם שוטרים, בעקבות שריפת הקוראן.

בדנמרק התפתחו מהומות אלימות שבהם נעצרו 23 מפגינים בעקבות שריפת הקוראן בשנת 2019.

===איומים בשריפת ספרי קודש של דתות אחרות כמחאה===

בעקבות שריפת הקוראן בשוודיה בינואר 2023 קיבל סופר מצרי תושב שוודיה אישור מהרשויות לשרוף ספר תורה בהפגנה שלדבריו נועדה לחשוף את המוסר הכפול ביחס ליהודים ולמוסלמים בסטוקהולם, ולהעלות את תשומת הלב לסכסוך הישראלי-פלסטיני. לאחר התערבות הקהילות המקומיות – היהודית והמוסלמית – החליט לדחות את פעולתו.<ref></ref><ref></ref>

גם ביוני 2023 הוגשה בקשה דומה לבית המשפט בשוודיה על ידי אזרח מוסלמי לאשר שרפת תנ"ך וביבלייה. בית המשפט אישר את הבקשה אך האזרח נסוג מכוונתו, ואמר כי לא התכוון לשרוף תנ"ך אלא למחות נגד אכיפה בררנית.<ref></ref><ref></ref> כמה ימים לאחר מכן אישרה משטרת סטוקהולם למפגינה שוודית לשרוף ספר תורה, לדבריה במחאה על הפרת זכויות ילדים.<ref></ref> בפועל האישה הציתה דף נייר ריק שלדבריה מסמל את "המערכת השוודית שהיא ריקה מתוכן".<ref></ref>

== ראו גם ==
* פרשת קריקטורות מוחמד (2006)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הקוראן
קטגוריה:שרפות ספרים