OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אלמגור

אַלְמָגוֹר הוא מושב במדרונות רמת כורזים מצפון לכנרת, בתחום המועצה האזורית עמק הירדן, בה הוא מהווה כיישוב הצפוני ביותר. שם היישוב נבחר על מנת לציין את הגבורה של המתיישבים (אל = בלי מגור = פחד).
==היסטוריה==
המושב עלה על הקרקע בדצמבר 1961 כהיאחזות נח"ל, כחלק מתוכנית לחיזוק ההתיישבות בחבל "כורזים", מול קו הגבול עם סוריה. עם הקמתו צורף למועצה אזורית עמק הירדן. כבר בעת הכשרת הקרקע של היישוב, נפגע טקרטור שעלה על מוקש סורי, ושוב נפגע טקרטור כעבור שלושה חודשים. מול המושב היה ממוקם מוצב סורי בשם "גבעה 62" שהיה מפעיל מדי פעם אש תותחים ומרגמות נגד היאחזות. בתגובה לאש היו מחזירים כוחות צה"ל אש דומה לעבר המוצב התוקף.

ב-19 באוגוסט 1963 בתקרית אלמגור שני חברי ההיאחזות בני 19, אבי רייף ואבינועם אבינשטיין, נהרגו מאש של חוליה סורית שהסתננה מעבר לגבול.

ב-16 במרץ 1965 נהרג חבר ההיאחזות שמואל לוי מפגז מתותח ללא רתע שפגע בטרקטור בו נהג טרקטור, בסמוך לגבול ישראל-סוריה.

במרץ 1964 נבחרה קבוצה של 12 חברי היאחזות שישמשו כגרעין לאזרוח הנקודה והפיכתה למושב עובדים. ההיאחזות אוזרחה ב-14 בספטמבר 1965. בפברואר 1966 חובר המושב לרשת החשמל הארצית, אך עדיין לא קיבל שירותי דואר. בנוסף המשיך לסבול מתקריות לאורך הגבול הסורי.

בשנותיו הראשונות סבל המושב ממצוקת קרקעות ראויות לעיבוד. מינהל מקרקעי ישראל הקצה לו קרקע חקלאית נוספת בעמק הירדן, אך הוא נקלע לסכסוך על שטח ההקצאה עם יישובים אחרים בסביבה. בנוסף, הקרן הקיימת הכשירה עבור המושב קרקעות נוספות בסמוך לו.

בתחילת 1968 המחלקה להתיישבות של הסוכנות היהודית סיפקה למושב סיוע כספי לקליטת 40 משפחות נוספות ופיתוח חקלאות לייצוא.

בשנות ה-80 נקלע המושב לחובות כספיים. זאת עקב ירידה במחירי הירקות והפירות, זינוק באינפלציה ומגבלה על מכסות הייצור. חלק גדול מהחובות נמחקו אחר כך בהסדר חובות המושבים.

בתחילת שנות ה-90 החליטו המושב והסוכנות היהודית להכפיל את מספר בתי האב במושב, ולאפשר לכל בית אב לקלוט "בן חוזר".

במאי 2004, אושרה הרחבה של המושב ב-43 בתים נוספים, על מגרשים בני חצי דונם.

==כלכלה==
רוב המשפחות במושב מעבדות משק חקלאי. בין הגידולים: פרחים, מנגו, ליצ'י ובננות. כמה משפחות מפעילות צימרים. בעבר עסק אחד מחברי המושב בגידול חזירים.
==אנדרטאות ==
בשנת 1951 (כעשור לפני הקמת ההיאחזות) נערך באזור קרב תל מוטילה. לזכר קרב זה והנופלים בו, הוקמה אנדרטה הנמצאת בדרום היישוב ומשקיפה לאזור שפך הירדן, צפון הכנרת והגולן. אנדרטה נוספת, הממוקמת בכניסה המערבית של היישוב, הוקמה על ידי הפסל מרדכי כפרי לזכר בני המושב וחמישה עובדי קק"ל שנפלו מאש סורית.

==גלריה==
{|
|-
|
ממוזער
 ||
בתים ראשונים במושב אלמגור שאך הוקם, 1963
 ||
אנדרטה (פרט) בכניסה למושב לזכר בני היישוב שנפלו במקום. בפיסול [[מרדכי כפרי]]
||
מבט על אלמגור ועל הכנרת
||
|}
==קישורים חיצוניים==

* [http://www.summday.co.il/almagor אלמגור - אתר המושב]
* [http://www.romgalil.org.il/cds/769/ אלמגור], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
*עמוס דה-וינטר, [https://kenes-media.com/קו-למושב/מושב-אלמגור/ ביקור במשק בנאי שבמושב אלמגור], קו למושב, 26 במאי 2021

==הערות שוליים==

קטגוריה:מועצה אזורית עמק הירדן
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:רמת כורזים
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1961
פוריה עילית

מועדון היישוב נחנך בספטמבר 2011
פּוֹרִיָּה עִלִּית הוא יישוב קהילתי באזור הצפון ליד העיר טבריה, השייך למועצה אזורית עמק הירדן. היישוב הוקם לראשונה ב־1912.

עם תחילת מלחמת העולם הראשונה, ב-1914 הופסקה ההתיישבות במקום והישוב ננטש. היישוב הוקם מחדש ב־1955 ופוריה עילית הייתה ליישוב מבחינה רשמית בעת היפרדותה מפוריה – נווה עובד בשנת 1991.

== היסטוריה ==

היישוב הוקם כחווה של מפעל האחוזות בשנת 1912. החווה אוישה בעיקר בפועלים יהודים מפועלי העלייה השנייה שעבדו במקום. בין השנים 1919, מועד בו נעזבה האחוזה, ל־1940, עמד היישוב בשממונו. בשנת 1940 הופנתה למקום קבוצת הנוער העובד "אלומות", כמקום התיישבות ארעי. הקבוצה ישבה עד אז בזכרון יעקב ועסקה ב"כיבוש עבודה עברית", כפי שנקראה באותה עת תקופת העבודה השכירה במושבות. בין 1940 ל־1947 ישבה הקבוצה בפוריה, שיפצה את בתי אבן הבזלת שנותרו מן החווה וקיימה מסכת חיים קיבוצית. שם היישוב היה פוריה-אלומות. ב-1947, קיבלה קבוצת אלומות את אתר התיישבות הקבע בגבעת ביתניה עילית שמול פוריה. עם השנים קיבלה הגבעה את שמה של הקבוצה שהתיישבה עליה "קבוצת אלומות".

לפוריה עלה גרעין התיישבות חדש, והיישוב שב וקיבל את השם 'פוריה'. ב-1949 הקיבוץ פורק. מרבית חבריו עברו לקבוצת אלומות הסמוכה, אחרים התפזרו בכל רחבי הארץ.
מאז ועד 1955, עת בה הגיעה קבוצת פועלים להתיישב במקום.

מעמדו המוניציפלי של היישוב היה בלתי נהיר ורק בשנת 1991 הוא הפך ליישוב עצמאי בשם "פוריה עלית".

רוב התושבים מתפרנסים מעבודות חוץ.

על הר פוריה ממוקמות היום צורות התיישבות שונות כגון: שיכון ד' של טבריה, היישוב נווה עובד, בית החולים פוריה אשר הוקם בראשית שנות החמישים כבית החולים של טבריה ועמק הירדן; פוריה עלית; וכפר העבודה פוריה שהוקם ב-1949 כחלק ממפעל התיישבות ההר של יוסף ויץ.

== חינוך ==
רוב ילדי פוריה לומדים בבתי הספר של עמק הירדן. אך עם זאת לוקחים חלק בחינוך המשלים המגוון הקיים ביישוב. בפוריה ישנן פעולות אחר הצהריים לכל גילאי בית ספר ( 6 - 18). ישנו גם צהרון לילדי כיתות א' - ו', גן, וקייטנות בחופש הגדול ובשאר חופשות השנה.

== ספורט ==
בפוריה עילית קיימים שלושה מגרשי ספורט: מגרש קטרגל וכדורסל שסמוך למגרש דשא כדורגל ע"ש אורון שאול, ומגרש קטרגל וכדורסל נוסף.

== ראו גם ==
על קצה הרכס פוריה עילית, מתחת משני צידי הכביש,, פוריה כפר עבודה
* פוריה – נווה עובד
* פוריה – כפר עבודה

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.homee.co.il/פורייה-עילית/ אתר הבית של פוריה עילית ]
* [http://www.romgalil.org.il/cds/135/ פוריה עילית] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מועצה אזורית עמק הירדן
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:רכס פוריה
קטגוריה:יישובים שהוקמו בעלייה השנייה
פוריה - כפר עבודה

פּוֹרִיָּה (כְּפַר עֲבוָֹֹדה) הוא יישוב קהילתי באזור הצפון ליד העיר טבריה על רכס פוריה השייך למועצה אזורית עמק הירדן. 

היישוב הוקם בשנת 1949 ככפר עבודה של הסוכנות היהודית על ידי עולים מתימן. בשנת 1976 הוא תואר כ"יישוב עלוב, מוזנח, שכוח אל ואדם, של 20 משפחות, המתגוררות במשכנות עוני, צפופים ודחוסים. מאז השתנו התנאים ללא היכר. 

==ראו גם==
* פוריה – נווה עובד
* פוריה עילית

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/136/ פוריה כפר עבודה] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מועצה אזורית עמק הירדן
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:רכס פוריה
פוריה - נווה עובד

פּוֹרִיָּה (נְוֵה עוֹבֵד) הוא יישוב קהילתי באזור הצפון ליד העיר טבריה, על רכס פוריה ושייך למועצה אזורית עמק הירדן, היישוב שוכן סמוך לבית החולים פוריה.
== היסטוריה ==
היישוב הוקם בשנת 1949 על ידי עולים מצפון אפריקה מפוני מעברת בית וגן. בעבר רוב תושבי היישוב הועסקו במפעלים האזוריים ובקיבוצי עמק הירדן, וכיום רוב האוכלוסייה מורכבת מבעלי מקצועות חופשיים שעובדים בטבריה ובאזור הגליל התחתון.
בפוריה נווה עובד קיימים מספר גנים מגילאי 3–6 בחינוך ממלכתי, וילדי היישוב לומדים בבתי ספר בעמק בחינוך ממלכתי.

==ראו גם==
* פוריה עילית
* פוריה-כפר עבודה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/134/ נווה עובד] באתר הרשות לפיתוח הגליל

==הערות שוליים==

מראה כללי של פוריה - נווה עובד

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מועצה אזורית עמק הירדן
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:רכס פוריה
אתגר (יישוב)

אתגר היה אתר קראוונים ישראלי שהוקם בשנת 1991 כפתרון זמני לעלייה ההמונית מברית המועצות. האתר הוקם בתחומי מועצה האזורית משגב שבמערב הגליל התחתון, בצמוד ליישוב הקהילתי עצמון (שגב) וכ-11 קילומטרים מכרמיאל. מנהל האתר היה גדי כץ

האתר שימש למגורי העולים עד לשיכונם בבתי קבע. היישוב התקיים לאורך כ-10 שנים וגרו בו מאות משפחות של עולים מברית המועצות. אוכלוסיית היישוב מנתה בשיאה כ-300 איש. חלק מהעולים נקלטו ביישובי המועצה האזורית משגב והשאר ביישובים אחרים. כיום היישוב אינו קיים ואינו מוכר במועצה האזורית משגב, ולא נותר זכר לקיומו למעט שרידי שבילים בין המקומות בהם שכנו הקרוואנים.

כדי לקלוט את העלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90 הוחלט להקים בקרבת משגב כ-96 קרוונים, תוצרת קנדה. תושבי אתר הקרוונים קיבלו שירותים מוזלים ממועצה אזורית משגב והשתמשו במכולת שהקימה אחת ממשפחות העולים שהתגוררו באזור. ב-1993 אושרה בנייה של כ-125 יחידות דיור באשחר, יובלים, שכניה וקורנית ולאחר בנייתם חלק ממשפחות האתר עברו להתגורר ביישובים אלו. מרבית המשפחות עברו אחרי מספר שנים לכרמיאל ועשור לאחר הקמת האתר עזבה המשפחה האחרונה והאתר פורק. חלק מהקרוואנים הועברו לשימוש מפעלי התעשייה בפארק תעשיות משגב ולשאר יישובי הגליל.

==ראו גם==
* חצרות יסף

==קישורים חיצוניים==
* [https://hamilim.wordpress.com/2016/04/15/אתגר/ אתגר באתר מילים]
* [https://web.archive.org/web/20170801155626/http://edenorion.com/cms/index.php/2014-09-21-13-21-22/2014-09-21-13-21-54/256-stalker-sp-663 פיקניק בצד הדרך - עדן אוריון]

קטגוריה:הגליל התחתון: יישובים
קטגוריה:העלייה לישראל מברית המועצות ומברית המועצות לשעבר
קטגוריה:יישובים ישראליים שננטשו
גשר הזיו

שביל בין בתי הקיבוץ שתוכננו ללינה משפחתית על ידי האדריכל [[פרדי כהנא]]
גֶּשֶׁר הַזִּיו הוא קיבוץ מתחדש, בגליל המערבי, צפונית לעיר נהריה. זהו היישוב היהודי הגדול ביותר במועצה אזורית מטה אשר.

היישוב מוגדר כ"אגודה שיתופית להתיישבות כפרית" ומנוהל על ידי אגודה מוניציפלית.

==היסטוריה==
הקיבוץ הוקם ב-27 בינואר 1949 על ידי חלק ממפוני קיבוץ בית הערבה, אשר מצפון לים המלח, שתמכו אז רעיונית בתנועת "איחוד הקבוצות והקיבוצים", אשר הייתה מקושרת באותה תקופה למפא"י. אלו נטשו אז את מושבם בעקבות מלחמת העצמאות ולצורך הקמת קיבוץ, חברו לאנשי תנועת הבונים, אשר הגיעו מאמריקה הצפונית.

הקיבוץ הוקם על גבי בסיס נטוש של הצבא הבריטי, אשר שימש כוחות של הבריגדה הניו־זילנדית במלחמת העולם השנייה, ועל אדמות הכפר הערבי המרוקן א-זיב. שמו של היישוב ניתן לו לזכרם של ארבעה־עשר לוחמי הפלמ"ח שנפלו בפעולת פיצוץ גשר א-זיב בליל הגשרים בשנת 1946. שם היישוב שואב את השראתו מ-יזכור עם ישראל - ההספד שחיבר ברל כצנלסון לנופלים במאורעות תל-חי שבו מתאבלים על "זיו עלומיהם" של הלוחמים<ref></ref>. השם נבחר כך שיזכיר גם את אכזיב הקדומה, עיר על חוף הים בנחלת שבט אשר. על פי המשנה נמצאת כזיב בגבולה הצפוני של ארץ ישראל. שמה נשתמר בשמו של הכפר הערבי שננטש "אֶ-זִיב".

חדר האוכל הישן מ-1956]]
עד לסוף שנות ה-90, היישוב תיפקד בצורה המסורתית של קיבוץ שיתופי. פעלו בו ענפי משק, חדר־אוכל, בתי ילדים וכו'. בשנת 1998 התבצעה ביישוב הפרטה. מאז ההפרטה פועל הקיבוץ על פי מודל כלכלי של "רשת ביטחון" ומשכורות אישיות לחבריו. בעזרת שינוי זה התגבר גשר הזיו על חובותיו לבנקים. בשנות האלפיים בנוי היישוב מאגודה חקלאית המאגדת את מה שהיה שייך ל"קיבוץ הישן" (חבריו ונכסיו), ואגודה מוניצפאלית, הכוללת את כלל תושבי היישוב. הנהלת האגודה המוניציפלית מנהלת את חיי היום יום של הקהילה ומהווה גם הוועד המקומי של היישוב.

בשנת 2004 הוחל אכלוס של 200 בתים חדשים שנוספו ליישוב כשכונה חדשה. כמו כן, עוד כ־30 משפחות של "בנים חוזרים" רכשו בתים קיימים או בנו בתים חדשים ונקלטו כחברי האגודה החקלאית ולקהילה בכלל. העברת זכויות בשטחים שהיו בעבר של הקיבוץ לטובת בתים צמודי קרקע לתושבי האגודה הייתה חלק עיקרי בתהליך ההבראה הכלכלית של היישוב.

==מוסדות חינוך וקהילה==
ביישוב ישנם בתי-תינוקות, גני ילדים, בית ספר יסודי ("חופי הגליל"), ובית ספר על-יסודי ("סולם-צור"), בו לומדים תלמידים מקיבוצים ומהיישובים בסביבה. המקום מהווה מרכז תרבותי אזורי: יש בו מתנ"ס אזורי של המועצה, מתקיים בו מִשׂחֶה "אכזיב" השנתי ובפאב המקומי נערכות הופעות מוזיקה מגוונות בסגנונות שונים. בעבר נערכו במקום מדי שנה מרוץ "אורן" לזכרו של בן הקיבוץ שנפל במלחמת יום הכיפורים וטורניר טניס מסורתי "זוגות בסוכות" שהיה מיועד לתושבי היישוב ונוסד והופעל על ידי "העורף" (שמה של חברת הנעורים באותן שנים).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/231 גשר הזיו] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* [http://www.gesher-haziv.org.il גשר הזיו] - אתר היישוב
* מיכאל יעקובסון, [http://michaelarch.wordpress.com/2015/01/04/סיבוב-בשלושה-חדרי-אוכל-בקיבוצים-הסולל/ סקירה אדריכלית על מבנים בקיבוץ], בבלוג "חלון אחורי", 2 בינואר 2015
* קישור= אבשלום קור, [https://omny.fm/shows/avshalom/3-7-24 באופן מילולי במלחמה: שני קיבוצים ושני מושבים - סיפורי גבורה בשרשרת], גלי צה"ל, 3.7.2024
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:קיבוצים
אנדרומדה (קבוצת כוכבים)

אנדרומדה היא קבוצת כוכבים שנקראת על שם הנסיכה אנדרומדה, שמשמעות שמה ביוונית "שליטה על הגברים", דמות במיתולוגיה היוונית. קבוצת הכוכבים נמצאת בשמי הצפון ליד קבוצת הכוכבים פגסוס. היא מכילה בתוכה את גלקסיית אנדרומדה.

==מאפיינים בולטים==
הכוכב הבהיר ביותר באנדרומדה, אלפרץ (α באנדרומדה) מרכיב יחד עם α בפגסוס, β בפגסוס ו-γ בפגסוס אסטריזם הנקרא "ריבוע פגסוס הגדול". כפי שניתן להבין משם זה, אלפרץ נחשב פעם לחלק מקבוצת פגסוס וסימונו היה δ בפגסוס. מיראך (β באנדרומדה), הוא האבנט של אנדרומדה. הוא במרחק 88 שנות אור ובהירותו 2.1. אלמאך (γ באנדרומדה), נמצא בקצה של הרגל הדרומית של ה-A הגדולה והוא כוכב כפול ססגוני. ל-υ באנדרומדה יש מערכת כוכבי לכת עם 3 כוכבי-לכת ידועים: אחד עם מסה של 0.71 מסות צדק, שני עם מסה של 2.11 מסות צדק ושלישי עם מסה של 4.61 מסות צדק.

==גרמי שמיים עמוקים==
גרם השמיים העמוק המפורסם ביותר באנדרומדה הוא M31, גלקסיית אנדרומדה, העצם השני הרחוק ביותר הנראה לעין הבלתי-מזוינת. זוהי גלקסיה ספירלית גדולה בדומה מאוד לשביל החלב. כדי למצוא אותה המשך את הקו המחבר בין β ו-μ באנדרומדה. המרחק בין הגלקסיה ל-μ באנדרומדה הוא בערך המרחק בין β ו-μ. לצד גלקסיית אנדרומדה יש מספר גלקסיות לוויין, ביניהן M32 ו-M110.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.allthesky.com/constellations/andromeda/ תמונה של קבוצת אנדרומדה, עם הגלקסיה ברקע]
תמונה של קבוצת הכוכבים אנדרומדה כפי שהיא נראית מבעד לעין הלא מזוינת. (בתוספת קווים דקים לצורך המחשה)
* 

*
קטגוריה:קבוצות כוכבים
קטגוריה:48 קבוצות הכוכבים של תלמי
כליל

כְּלִיל הוא יישוב קהילתי בגליל המערבי, כ־10 ק"מ ממזרח לנהריה, בתחום המועצה האזורית מטה אשר. היישוב מוגדר כאקולוגי ומושך אליו תיירות אקולוגית מקומית.

היישוב משתייך לתנועת בני המושבים.

==הקמת היישוב==
היישוב עלה לראש על הקרקע בשנת 1979 במסגרת תוכנית המצפים ל"ייהוד הגליל", בסיוע הסוכנות היהודית ומשרדי הממשלה, חלקו על אדמות מדינה וחלקו על אדמות פרטיות. מקור שם היישוב במבנה עתיק הנמצא בתחומי היישוב ומכונה חורבת (ח'ירבת) כליל.

הכניסה ליישוב, אוגוסט 2008

==אופי היישוב==
היישוב מאופיין במטעי זיתים גדולים וחורש טבעי בשטח שבין הבתים. עד שנת 2003 רוב הדרכים ביישוב לא היו סלולות. אין גדר סביב היישוב ואין בו שירותים קהילתיים או מרכז כלשהו. צורת הפריסה של היישוב היא חריגה ליישוב יהודי, שכן הרוב המוחלט מיישובי היהודים בארץ בנויים בצורה מקובצת ובדרך כלל עם גדר.

היישוב מוגדר כאקולוגי, הוא אינו מחובר לרשת החשמל הארצית ותושביו מייצרים חשמל בעצמם בשיטות שונות. רוב הפסולת עוברת מיחזור וכך גם המים. אופיו המיוחד של היישוב מושך אליו תיירות מקומית ולאורך השנים נפתחו בו חדרי אירוח רבים, מסעדות וחנויות לממכר עבודות יד ומוצרים חקלאיים אורגניים.

==תכנון היישוב==
אף על פי שהיישוב עלה לקרקע בשנת 1979, לא הוסדרה לו תוכנית מתאר במשך שנים רבות. היישוב הוכלל בתוכנית מתאר מחוזית בשנת 1989 ואף הוכנה לו תוכנית מתאר מקומית שאושרה בשנת 1991 על ידי ועדה מחוזית לתכנון ובנייה אך לא פורסמה למתן תוקף. תוכנית נוספת, שקבעה לכליל שטח יותר מצומצם, הוכנה בשנת 1996 ואושרה להפקדה בתנאים במאי 2002. על סמך תוכנית זאת הונפקו היתרי בנייה לחלק מהבתים ביישוב, אולם עדיין כנגד רבים מתושבי כליל ננקטו הליכים פליליים בגין בנייה בלתי חוקית עקב היעדר תוכנית מתאר מוסדרת ליישוב.

בפברואר 2008 קבעה הוועדה לנושאים תכנוניים עקרוניים של המועצה הארצית לתכנון ובנייה את שטח היישוב באופן שהסדיר מבחינה חוקית את רוב הבתים ביישוב, אך השאיר מחוץ לתוכנית של היישוב ארבעה בתים של תושבים המרוחקים משאר בתי היישוב. בנוסף, הוחלט להגדיל את היקף היישוב מ־75 ל־180 יחידות דיור, בתוך תחומי התוכנית. החלטה זאת נועדה לאזן בין המצב הקיים של הבנייה ביישוב לבין הצורך לשמור על שטחים ירוקים ומסגרת יישובית מקובלת, תוך חיסכון במשאבי קרקע ובהתחשב בגבולות יישובים סמוכים ובשטחיהם. עתירה לבג"ץ של התושבים שבתיהם הושארו מחוץ ליישוב, נדחתה. אף על פי שתוכנית מתאר הוכנה, עד שנת 2015 היא לא הופקדה ולא קודמה. עם זאת, הוועדה לתכנון ובנייה ניהלה אכיפה הדוקה נגד בנייה שלא תאמה את התוכנית.

==לקריאה נוספת==
אמנון גופר, סודות גליליים, תל אביב: הוצאת עם עובד, 2007, עמ' 206–229

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/249/ כליל] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים במחוז הצפון
קטגוריה:יישובים אקולוגיים בישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1979
קטגוריה:תוכנית המצפים
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:תיירות בת קיימא
בוסתן הגליל

בֻּסְתַּן הַגָּלִיל הוא מושב שנוסד ב-1948 במחוז הצפון שבישראל, השוכן בסמוך לחוף הים התיכון, ושייך למועצה אזורית מטה אשר.

== היסטוריה ==
בשנת 1948, הקימה קבוצת ניצולי שואה מרומניה והונגריה, גרעין בשם "פדויים" והתיישבה ב"בית ארמן", מבנה טמפלרי נטוש של "חוות שטול" על ראש גבעה (בשטח קיבוץ שמרת). בשנת 1950 עבר גרעין ההתיישבות של קיבוץ שמרת מרמת יוחנן לשטח שהוקצה לו. עבור אנשי פדויים שהתבקשו לפנות את המבנה הטמפלרי וסביבתו נבנו בתים בשטח הבוסתן. היישוב שהתהווה קיבל את השם בוסתן הגליל, על-שם הבוסתן בו נבנה, ומיקומו הגאוגרפי בגליל העליון.

אחרי מלחמת העצמאות, הגיעו למקום שש משפחות פליטים ממושב בית יוסף שבעמק הירדן, אחרי שהמושב שלהם נעזב עקב הקרבות שהיו במקום. שש המשפחות התיישבו במבנים נטושים שהיו לצד כביש עכו-נהריה, באותה תקופה ומיד לאחריה הגיעו למקום משפחות נוספות, בהן עולים מהונגריה, והתיישבו בתוך שטח בוסתן קיים, בהן היו מספר משפחות של ייקים מנהריה שרצו לעסוק בחקלאות והיו מחוסרי קרקע. עם ההכרזה על הקמת היישוב צורפו כל המשפחות האלו למושב.

כאשר פונה היישוב דוגית במסגרת תוכנית ההתנתקות ב-2005, מרבית תושביו, שהחליטו לא לגלות התנגדות אקטיבית לפינוי משפחותיהם מבתיהם, התמקמו במושב בוסתן הגליל.

==מחנה סידני סמית==
שדרת האקליפטוסים בבוסתן הגליל הובילה בימי המנדט הבריטי למחנה בריטי שנקרא מחנה "סידני סמית" (Sidney Smith Barracks), על שמו של האדמירל ויליאם סידני סמית שמילא תפקיד חשוב בכישלון המצור של נפוליאון על עכו. המחנה שימש כמתחם מגורים של הקצונה הבכירה ומחנה מנהלתי בו עבדה הפקידות הבכירה (אזרחית וצבאית) של שלטונות המנדט בצפון הארץ. ב-14 ביולי 1941, בתום לחימה קשה במערכה בסוריה ובלבנון נחתם במחנה הסכם כניעת כוחות וישי הצרפתיים שישבו בסוריה ובלבנון לכוחות הבריטים ובעלי בריתם, הסכם הידוע בשם "הסכם שביתת הנשק של סאנט-ג'יין (עכו)" (Armistice of Saint Jean d`Acre).

על שטח המחנה הצבאי הבריטי הוקם היישוב בוסתן הגליל ומוסד חינוכי של עליית הנוער – "כפר הנוער פילדלפיה", על שם תורמיו – נשות העיר פילדלפיה שבארצות הברית. כפר הנוער פעל בצמוד לבוסתן הגליל וכיום פועל במקום "כפר הנוער נירים".

המטווח של מחנה סידני סמית ("מטווח סנג'ין", שיבוש של St. Jean) שימש במשך שנים רבות הן את חיילי גולני והן את טירוני בית הספר הטכני של חיל האוויר בחיפה. בסמוך אליו, נבנה בשנות ה-80 אתר הקראוונים חצרות יסף.
<gallery>
Bustan Hagalil.jpg|בוסתן הגליל, 2008
Eucaliptus Bustan HaGalil.jpg|שדירת עצי האקליפטוס ברחוב הראשי בבוסתן הגליל, 2012
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושבים
קטגוריה:הגליל המערבי
קטגוריה:יישובי האיחוד החקלאי
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1948
*
סילשי סיהינה

סילשי מקוריה סיהינה (באנגלית: Sileshi Mekuria Sihine; נולד ב-29 בינואר 1983) הוא אתלט אתיופי. הוא סגן אלוף אולימפי פעמיים ברציפות וסגן אלוף עולם פעמיים ברציפות בריצת 10,000 מטר.

== ביוגרפיה ==
את הקריירה שלו כספורטאי החל סיהינה כשהיה תלמיד בבית ספר. באותם ימים, ראה בבן ארצו, היילה גברסילאסי מודל לחיקוי, ועם הזמן הפך סיהינה לשותפו בתחרויות כנציג אתיופיה.

באליפות העולם שנערכה בפריז, צרפת בשנת 2003 זכה סיהינה במדליית ארד בריצת 10000 מטר, ובכך היה שותף עם עוד שני רצים אתיופים שזכו בכל שלוש המדליות באותה תחרות יחד קנניסה בקלה והיילה גברסילאסי. באותה שנה הוא זכה במדליית זהב בריצת 10000 מטר במשחקי אפריקה שנערכו באבוג'ה, ניגריה.

באולימפיאדת אתונה (2004) זכה סיהינה במדליית כסף בריצת 10000 מטר בתוצאה של 27:09.39 דקות, אחרי בן ארצו, קנניסה בקלה שקבע שיא אולימפי חדש של 27:05.10 דקות ולפני זרסנאי טדסה מאריתריאה (27:22.57 דקות). באותה שנה זכה סיהינה במדליית ארד באליפות העולם בריצת קרוס קאנטרי.

אליפות העולם שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 זכה סיהינה בשתי מדליות כסף בריצת 10,000 מטר, שוב אחרי בקלה ובריצת 5,000 מטר.

בשנת 2006 זכה סיהינה במדליית כסף נוספת, הפעם במסגרת אליפות העולם בריצת קרוס קאנטרי, כשפעם נוספת מקדים אותו קנניסה בקלה.

באליפות העולם שנערכה באוסקה, יפן בשנת 2007 זכה סיהינה במדליית כסף בריצת 10000 מטר בתוצאה של 27:09.03 דקות, אחרי בקלה (27:05.90 דקות) ולפני מרתין מת'אטי מקניה (27:12.17 דקות). 

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) זכה סיהינה במדליית כסף בריצת 10000 מטר בתוצאה של 27:02.77 דקות, אחרי בקלה ששיפר את שיאו האולימפי והעמיד אותו על 27:01.17 דקות ולפני מיכה קוגו מקניה (27:04.11 דקות).

== משפחה ==
סילשי סיהינה נשוי לטירונש דיבאבה, האלופה האולימפית בריצות ל-5000 מטר ול-10000 מטר, אלופת עולם ושיאנית העולם הנוכחית בריצת 5000 מטר.

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* ריצת 3000 מטר: 7:29.92 דקות (2005)
* ריצת 5000 מטר: 12:47.04 דקות (2004)
* ריצת 10000 מטר: 26:39.69 דקות (2004)

===מסלול===
* ריצת 10 ק"מ: 27:56 דקות (2004)
* ריצת 15 ק"מ: 41:38 דקות (2004)
* ריצת 20 ק"מ: 58:09 דקות (2005)
* ריצת חצי מרתון: 1:01:14 שעות (2005)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רצים אתיופים למרחקים ארוכים
קטגוריה:מדליסטים אולימפיים אתיופים
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:ילידי 1983
שמרת

שָׁמְרַת (מאוית גם בכתיב מלא שׁוֹמְרַת; האיות המקורי בכתיב חסר עם קמץ גדול sho-mrat, על משקל צָפְנַת<ref></ref>) הוא קיבוץ במחוז הצפון בישראל. הוא שוכן בגליל המערבי, ליד העיר עכו. הקיבוץ משתייך לתנועת הקיבוץ הארצי, וכן גם למועצה אזורית מטה אשר.

== היסטוריה ==
הקיבוץ הוקם במאי 1948 על ידי חברי השומר הצעיר מרומניה, הונגריה וצ'כוסלובקיה, על חלק מאדמות הכפרים הערביים אל-סומיריה ואלמנשיה, שתושביהם עזבו אותם במהלך מלחמת העצמאות (לאחר מבצע בן עמי), ולא הורשו לחזור אליהם לאחריה<ref></ref>. עד 1953 נקרא הקיבוץ "היוצרים". בשנות ה-2000 עבר הקיבוץ הפרטה ואימוץ משכורות דיפרנציאליות לחברים.

אנשי הקיבוץ מתפרנסים מחקלאות (כותנה, אבוקדו, רפת לחלב, לול, פטמים), מתעשייה (מפעל הרהיטים שמרת הזורע ומפעל עיבוד שבבים), ומתיירות (צניחה חופשית, אירוח כפרי).

ילדי הקיבוץ מתחנכים בבית הספר היסודי גוונים עין המפרץ ובבית חינוך אופק בעברון.

הקיבוץ מוכר בארץ בעיקר בעקבות אירוע פרשת האונס שהיה בשנת 1988. פרשה זו עוררה הדים רבים בישראל והביאה לשינוי בהתייחסות החוק למעשי אונס.

<gallery>
shomrat01.JPG|חדר האוכל בתכנון אדריכל מנחם באר
shomrat02.JPG|מגדל סילו
shomrat03.JPG|המועדון
</gallery>

== ראו גם ==
* פרשת האונס בשמרת
* יוסף אלגזי, חבר קיבוץ לשעבר שגורש בעוון קומוניזם

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/243/ שומרת], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2017/09/23/סיבוב-בשלושה-חדרי-אוכל-בקיבוצים-גדות-ש/ סיבוב בשלושה חדרי אוכל בקיבוצים גדות, שמרת ואדמית], באתר 'חלון אחורי', 23 בספטמבר 2017
* 
* [https://www.palestineremembered.com/Acre/al-Sumayriyya/index.html א-סומיריה ממחוז עכו] באתר [https://www.palestineremembered.com palestineremembered]

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1948
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
סער

קיבוץ סַעַר קיבוץ מתנועת הקיבוץ הארצי הנמצא בגליל המערבי ליד העיר נהריה ושייך למועצה האזורית מטה אשר. 

היישוב הוקם בשנת 1948 על אדמות הכפר הערבי המרוקן א-זיב בעזרת חברי השומר הצעיר מהארץ בנוסף לעוד תושבים מהארץ וניצולי השואה. אל המקימים הצטרפו עם השנים תושבים נוספים מארגונים שונים ברחבי הארץ. 

שם היישוב ניתן לו בגלל הקשר החזק בין אנשי היישוב לים.

שחקן הטלוויזיה ג'רי סיינפלד, התנדב בקיבוץ סער בגיל 15 בשנת 1970.
<gallery>
SAAR2014-01.jpg|צריף חדר האוכל הישן (כיום משרדים)
Saarhilikarad.jpg|בניין חדר האוכל בתכנון האדריכל חיליק ערד משמש כיום כמועדון לחבר ומרכז פעילות קהילתי.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.pbase.com/hachotrim/ גדוד החותרים] אתר תמונות וסיפורים של אחד הגרעינים בקיבוץ
* [http://www.romgalil.org.il/cds/239/ סער] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* [https://web.archive.org/web/20160303170026/http://www.kibbutz.org.il/itonut/2004/kibbutzim/040115.shiuch.htm סער ניר אליהו ורגבה הצטרפו לקבוצת הקיבוצים ששייכו נכסים יצרניים לחברים] נחמן גלבוע, באתר הדף הירוק, ינואר 2004
* מיכאל יעקובסון: [http://michaelarch.wordpress.com/2014/08/10/%D7%A1%D7%99%D7%91%D7%95%D7%91-%D7%91%D7%97%D7%93%D7%A8%D7%99-%D7%90%D7%95%D7%9B%D7%9C-%D7%91%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%A9%D7%94-%D7%A7%D7%99%D7%91%D7%95%D7%A6%D7%99%D7%9D-%D7%91%D7%A6%D7%A4%D7%95%D7%9F/ סקירה על בניין חדר האוכל בקיבוץ סער בתכנון חיליק ערד], באתר 'חלון אחורי', 10.8.2014
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1948
בן עמי

בֶּן עַמִּי הוא מושב בצפון ישראל ליד נהריה השייך לתנועת המושבים ונמצא בתחום מועצה אזורית מטה אשר. היישוב הוקם בשנת 1949 ושמו ניתן לו לזכרו של בן עמי פכטר שהיה מג"ד בחטיבת כרמלי במלחמת העצמאות ושנפל בקרב של שיירת יחיעם. היישוב הוקם על אדמות הכפרים הערביים "א-תל", "אום אל-פרג'" ו"א-נהר" על ידי קבוצת חיילים משוחררים.

במושב 65 משקים חקלאים. כמו כן הרחבה לבנים המונה 65 יחידות של חצי דונם. המושב מפורסם במטעי האבוקדו הרבים, בצימרים לתיירות ובעסקים תיירותיים אחרים כגון מחלבה לגבינות עיזים. בן עמי ממוקם מול בית החולים לגליל המערבי - נהריה בסמוך לכביש נהריה - מעלות-תרשיחא. שטחו של המושב כ-3,000 דונם.

==תולדות היישוב==
המושב הוקם באוגוסט 1949 על ידי גרעין שהתגבש מפקודים של בן עמי פכטר, יוצאי גדוד 1 של הפלמ"ח וחבורה של בוגרי עליית הנוער שיחד מנו כ-90 צעיר וצעירה. לפני כן חיו המתיישבים בכפר א-נהר, בביתו הנטוש של מוחמד עפיפי (כיום בשטחי קיבוץ כברי)<ref name=":0"></ref>. לגרעין המושב הוקצו 3,000 דונם של אדמות נפקדים, בהם אדמות הכפר אום אל פרג', אשר לטענת האפוטרופוס על נכסי נפקדים היה נטוש לגמרי בעת המפקד הקובע ב-1948. בעת העלייה על הקרקע נכנסו כ-40 המתיישבים הראשונים לצריפי פח ששימשו למגורים ארעיים.

ערביי אום אל פרג' ניסו לפחות מפברואר 1949 להאחז בכפרם, אך גורשו ממנה בפברואר 1949 ושוב בספטמבר 1949 כדי לאפשר את הקמת המושב. בנובמבר 1949 שבו והתיישבו במרכז המושב כ-30 ערבים מאום אל פרג' אשר טענו שהם היו במקום מאז כיבושו באוקטובר 1948 וכלל אינם נפקדים. כסימוכין הביאו הערבים מכתב מהמושל הצבאי. במשך הזמן התפתחו עימותים רבים בין אנשי המושב אשר בקשו לנהוג בעלות באדמות שהוקצו להם והערבים אשר בקשו לשמור על האדמות שטענו שהם שלהם. לשיא הגיע העימות בעת שהערבים ניסו למנוע מחברי המושב קטיף משמש מעצים שבמחלוקת ובתגובה נורה אחד הערבים ונפצע. כוח משטרתי הוצב במושב למשך שלושה שבועות כדי למנוע עימותים נוספים. הסכסוך נדון בבתי משפט שונים, בין השאר בבית המשפט המחוזי בחיפה בפני השופט משה לנדוי, אשר קבע שהערבים היו נפקדים ועל כן האדמות שייכות למושב. במרץ 1953 קבע בית המשפט העליון סופית שהערבים היו נפקדים ועליהם לפנות את האדמות לטובת אנשי המושב. אולם הפינוי התעכב בגלל דרישת הערבים לאדמה חלופית אחרת משהציעו להם, שנתמכה על ידי האפוטרופוס לנכסי נפקדים. באוגוסט 1953 ניסו אנשי בן עמי לפנות את הערבים בעזרת בולדוזר, אולם הדבר לא עלה בידם. ב-14 בספטמבר 1953 הועברו הערבים על ידי המשטרה לאדמות חלופיות במזרעה.

==אתרים בקרבת היישוב==
*תל א-נהר - תל יישוב קדום הנמצא בסמוך ליישוב הנוכחי, עליו נמצאו כלי צור מתקופת האבן התיכונה והחדשה וחרסים רבים מהתקופה הכנעניות הקדומה והתיכונה והתקופה הישראלית.
*בית מחמוד סעיד מרעי אל-עפיפי - אחד המבנים היחידים שנותרו מהכפר א-נהר, הנמצא בשטחי קיבוץ כברי<ref name=":0" />.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.mta.org.il/he/334/ בן עמי], באתר מועצה אזורית מטה אשר
* [http://www.romgalil.org.il/cds/247/ בן עמי], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 
* קישור= אבשלום קור, [https://omny.fm/shows/avshalom/3-7-24 באופן מילולי במלחמה: שני קיבוצים ושני מושבים - סיפורי גבורה בשרשרת], גלי צה"ל, 3.7.2024

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים הקרויים על שם חללי מערכות ישראל
נתיב השיירה

נְתִיב הַשַּׁיָּרָה הוא מושב בגליל המערבי ממזרח לנהריה בסמוך לקילומטר ה-66 בכביש 70, השייך למועצה אזורית מטה אשר.

== היסטוריה ==
היישוב הוקם בשנת 1950 על ידי עולים מכורדיסטן, איראן ועיראק ונקרא בתחילה רבסיה, על שם הכפר הערבי הסמוך, ע'אבסייה, שהמושב הוקם על אדמותיו. לקראת סוף 1950 ניתן לו השם דוֹבֶא, שפירושו: שפע.

בשנת 1953 הצטרפו למושב לוחמי פלמ"ח שעזבו את משגב עם. המצטרפים היו יוצאי מדינות שונות, כך שהמושב נודע בבליל השפות שדיברו בו. בסוף שנת 1955 חובר המושב לרשת הטלפון.

בשנת 1958 הוחלף שם המושב לנתיב השיירה, לזכר שיירת יחיעם שהותקפה באזור המושב. שינוי השם אושר בהמשך על ידי ועדת השמות הממשלתית.

על חוויות הילדות במושב כתבה הסופרת חדוה נוה, בת המושב, בספריה.

בסמוך למושב נמצא אתר ההנצחה לשיירת יחיעם.
בשנת תשע"ה (2015) התמנה הרב משה פינטו מישיבת מרכז הרב ומתלמידי הרב יעקב שפירא לרב המושב.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/251/ נתיב השיירה] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* קישור= אבשלום קור, [https://omny.fm/shows/avshalom/3-7-24 באופן מילולי במלחמה: שני קיבוצים ושני מושבים - סיפורי גבורה בשרשרת], גלי צה"ל, 3.7.2024

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
עין המפרץ

עֵין הַמִּפְרָץ הוא קיבוץ מתנועת הקיבוץ הארצי הנמצא במחוז הצפון בין הערים עכו וקריית ביאליק, ושייך למועצה האזורית מטה אשר.

== היסטוריה ==
גרעין הקיבוץ שהורכב מחברי השומר הצעיר מגליציה התיישב במחנה אוהלים בבת גלים שבחיפה בשנת 1930, ועסק בעבודות בנמל חיפה.
מייסדי הקיבוץ חשבו להשאירו כקיבוץ עירוני.
במהלך שנות העלייה החמישית הצטרפו לקיבוץ עולים מגרמניה ומפולין והוא נדד בין מספר מקומות עד אשר עבר למשכנו הנוכחי כקילומטר מדרום לעכו, כאחד מיישובי חומה ומגדל, ב-25 באוגוסט 1938.

להקמת החומה והמגדל התגייסו מאות מעובדי נמל חיפה. הם הגיעו מחיפה במשאיות, עגלות רתומות לסוסים ועל גבי גמלים. הם בנו חומה כפולה מעץ אשר מולאה חול וזיפזיף בתווך. את החול מילאו באמצעות סלים מרופדים בשקי יוטה. לחומה היו שני שערים - אחד לכיוון הים ושני לכיוון מזרח. בתוך החומה הוקמו שלושה צריפים ומגדל, אשר עלו אליו בסולם דרך פתח במרכז רצפתו.
המיקום הראשוני היה ממערב לכביש עכו חיפה, בשטח פרטי בחולות, עליו קיבלו רשות לבנות. מאוחר יותר עבר הקיבוץ למיקום הנוכחי ממזרח לכביש.

שמו ניתן לו בגלל מיקומו במפרץ חיפה.
שמות נוספים שנפסלו הוצעו בגלל מיקומו - ליד חיבור נחל חילזון לנחל נעמן.

מקורות ההכנסה העיקריים של הקיבוץ הם שני מפעלים, מפעל לייצור מוצרי אריזה ("י.מ.א") ומפעל למוצרי פלסטיק ("עטיפית"). כמו כן קיימים בו ענפי חקלאות שונים: רפת, מדגה, פרדס, גידולי שדה ומטעים.

ילדי הקיבוץ לומדים בבית הספר הקיבוצי-אזורי "גוונים". ובגילאי החטיבה והתיכון, מתחנכים הנערים במוסד החינוכי "אופק" שבקיבוץ עברון, המשותף לשמונה קיבוצים.

בשנת 1964 נרצחה בת הקיבוץ, החיילת רעיה גולן, בעת נסיעה בטרמפ לעיר החדשה ערד. פרשת רציחתה, על ידי בדואי תושב האזור, זכתה לתהודה בתקשורת ובציבור הישראלי.

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Einhamifratz13.jpg|הכניסה לחדר האוכל בתכנון האדריכל חיליק ערד
קובץ:Einmifratz13.jpg|צריף מגורים ותיק בקיבוץ
קובץ:Einmifmigdalmayim.jpg|מגדל המים בכניסה לקיבוץ הוקם ב-1940
קובץ:שמואל כץ עין חרוד010.jpg|שמואל כץ ושרגא וייל ביצירת ציור קיר בקיבוץ, 1954
קובץ:PikiWiki Israel 8011 memorial to raiya golan.jpg|אנדרטה לחיילת רעיה גולן שנרצחה בדרך לערד ב-10/01/1964
קובץ:PikiWiki Israel 13491 Memorial Trail in Kibbutz Ein Hamifratz.jpg|שביל הבנים. יד לנופלים במערכות ישראל
קובץ:Flickr - Government Press Office (GPO) - Shavuot at Kibbutz Ein Hamifratz.jpg|שבועות בעין המפרץ. 1979
קובץ:Ein HaMifratz. 1938.jpg|עין המפרץ, 1938
קובץ:שורת עציי תומר לאורך עין המפרץ.jpg|שורת עציי תומר לאורך עין המפרץ
</gallery>

== ראו גם ==
* הסליק בעין המפרץ

==לקריאה נוספת==
* ישראל רינג (עריכה), איך שרדו גחלים - עדותם של 40 חברי עין המפרץ על קורותיהם בשנות השואה, הוצאת ספרים מורשת, 1990

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/241/ עין המפרץ], באתר הרשות לפיתוח הגליל
* [http://ein.org.il/mainsite.asp?sitename=einhamifraz עין המפרץ], באתר קהילנט
* מיכאל יעקובסון: [http://michaelarch.wordpress.com/2014/08/18/סיבוב-בחדרי-אוכל-בשלושה-קיבוצים-בצפון-2/ סקירה על בניין חדר האוכל בקיבוץ בתכנון חיליק ערד], באתר "חלון אחורי", 18 באוגוסט 2014
* [https://www.youtube.com/watch?v=Te0qrjBLsUk&index=12&list=PLyIBwze1nCr_GklVp_J2KxzNjG3q8cJgW הקמת עין המפרץ] (1938)
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:יישובי חומה ומגדל
קטגוריה:מפרץ חיפה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1938
דברת

סמל קיבוץ דברת הישן
קיבוץ דברת, [[1950]]
הקמת גדר התיל בדברת. צלם:זולטן קרוגר, [[31 באוקטובר 1947]]
חדר האוכל]]
חדר האוכל הישן 
חדר האוכל הישן
דָּבְרַת הוא קיבוץ בעמק יזרעאל, שלושה קילומטרים צפון מזרחית לעפולה, בתחום השיפוט של המועצה האזורית עמק יזרעאל. 
== היסטוריה ==
קיבוץ דברת הוקם על ידי קבוצת העבודה "זרעים", אשר הורכבה בעיקר מעולים מגרמניה ומאוסטריה, שעלו לפני מלחמת העולם השנייה (1938). אלה התרכזו במעין חרוד משנת 1942 בציפייה לעליה על הקרקע במקום יישוב משלהם. אליהם התווספו אנשי קבוצת "מדורות" של המכבי הצעיר אשר עברו הכשרה בכפר יחזקאל וכן קבוצה של חיילים משוחררים. המוסדות המיישבים ביקשו ליישב את הגרעין על השטח הנטוש של "מחנה ישראל", אך הדבר התעכב עד לרכישת הקרקע על ידי הקרן הקיימת מידי אגודת ישראל. כדי לא להתעכב יתר על המידה, הוקם הקיבוץ ב-30 באוקטובר 1946 בנקודה זמנית בעמק, למרגלות השטח המיועד להתיישבות הקבע, תוך צפייה להשלמת רכישת הקרקע. את הקיבוץ החדש איישו נציגים של קבוצת העבודה "זרעים", בעוד רוב יתר האנשים נותרו ליד מעין חרוד.

היישוב נקרא על שם עיר הלוויים המקראית "דָּבְרַת" שבנחלת שבט יששכר, הנזכרת בספר יהושע, ואשר שמה השתמר בשם הכפר דבורייה הסמוך.

במהלך מלחמת העצמאות, בתחילת אפריל 1948, עברו כל חברי הקיבוץ ממעיין חרוד ומדברת אל "דברת עילית", שטח הקיבוץ כיום, שנרכש על ידי הקרן קיימת לישראל ב-1947. בעת המעבר מנתה הקבוצה 130 מבוגרים ו-25 ילדים. הבית הראשון בנקודה החדשה, ששימש כבית ילדים, נחנך ב-2 באוקטובר 1948. 

הקיבוץ התפרנס בעבר בעיקר מענפי חקלאות השדה וענפי בעלי חיים, וכן משירותי דרך (פונדק דברת ותחנת דלק). בשנת 1995 הוקם בקיבוץ בית אבות סיעודי ונסגר בשנת 2021. כיום מעובדים שטחי החקלאות (שדה) בשותפות עם גורמים חיצוניים, והרפת משותפת עם מושב מולדת. וכן מגוון עסקים קטנים בתחומים מגוונים. הקיבוץ מופרט וישנה בו הרחבה קהילתית וכן שכונה לבנים חוזרים וחברים חדשים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/162 דברת] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
*מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2018/12/19/%D7%A1%D7%99%D7%91%D7%95%D7%91-%D7%91%D7%97%D7%93%D7%A8-%D7%94%D7%90%D7%95%D7%9B%D7%9C-%D7%91%D7%A7%D7%99%D7%91%D7%95%D7%A5-%D7%93%D7%91%D7%A8%D7%AA/ סקירה אדריכלית על קיבוץ דברת], באתר 'חלון אחורי', 19 בדצמבר 2018

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1946
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:עמק יזרעאל
ג'יבריל סיסה

ג'יבריל סיסה (צרפתית: Djibril Cissé; נולד ב-12 באוגוסט 1981) הוא כדורגלן עבר צרפתי ששיחק כחלוץ בקבוצות רבות ובנבחרת צרפת.

== קריירה ==
בשנת 1998 עבר סיסה מקבוצת הנוער של אוקזר אל הקבוצה הבוגרת וכבש 90 שערים ב 166 הופעות בקבוצה. לאחר 6 שנים במדיה סיסה חתם בקבוצת ליברפול ששילמה עבורו סכום חסר תקדים של 14.5 מיליון לירות שטרלינג ביולי 2004. באוקטובר 2004 מעד במגרש ושבר את רגלו. הוא חזר לשחק באפריל 2005.

סיסה שבר את רגלו הימנית שנית ביוני 2006 במשחק ההכנה למונדיאל של נבחרת צרפת נגד נבחרת סין. בגלל פציעה זו החמיץ את השתתפותה של הנבחרת בגמר המונדיאל.

בשנת 2006 עזב את ליברפול ועבר למרסיי, אך בשנת 2008 הושאל לסנדרלנד. ב-26 ביוני 2009 חתם בפנאתינאיקוס.

בתחילת יוני 2010 נכלל בסגל הסופי של נבחרת צרפת למונדיאל 2010 שנערך בדרום אפריקה. ב-31 בינואר 2012 חתם סיסה בקווינס פארק ריינג'רס. סיסה חתם במועדון האנגלי לכשנתיים וחצי. ב-20 בינואר 2013 הושאל סיסה לקבוצת אל-גארפה הקטרית.

ב-3 ביולי 2013 חתם סיסה בקובאן קרסנודאר לשנה עם אופציה לשנה נוספת, ב-1 בינואר 2014 עבר לספורטינג קלוב דה בסטיה לשנה וחצי.

ביוני 2015 חתם ל-5 משחקים בקבוצה מראוניון. באוקטובר 2015 הודיע סיסה על פרישה ממשחק פעיל.

==תארים==
;אוסר
* הגביע הצרפתי: 2002/2003

;ליברפול
* הגביע האנגלי: 2005/2006
* ליגת האלופות: 2004/2005
* הסופר קאפ האירופי: 2005

;פנאתינאיקוס
* הגביע היווני: 2009/2010
* גביע הליגה היוונית: 2010

;נבחרת צרפת
* גביע הקונפדרציות: 2003

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:כדורגלנים צרפתים
קטגוריה:חלוצי כדורגל צרפתים
קטגוריה:כדורגלני ארל אביניון
קטגוריה:כדורגלני אוסר
קטגוריה:כדורגלני ליברפול
קטגוריה:כדורגלני אולימפיק מרסיי
קטגוריה:כדורגלני סנדרלנד
קטגוריה:כדורגלני פנאתינאיקוס
קטגוריה:כדורגלני לאציו
קטגוריה:כדורגלני קווינס פארק ריינג'רס
קטגוריה:כדורגלני אל-ע'ראפה
קטגוריה:כדורגלני קובאן קרסנודאר
קטגוריה:כדורגלני בסטיה
קטגוריה:ארל: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת צרפת
קטגוריה:צרפתים ממוצא איבוארי
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2003
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1981
קאפו (כדורגלן)

מרקוס אבנגליסטה דה מוראס (בפורטוגזית: Marcos Evangelista de Moraes; נולד ב-7 ביוני 1970, בסאו פאולו שבברזיל) הידוע בשם קַאפֿוּ, הוא כדורגלן עבר ברזילאי אשר שיחק בעמדת המגן הימני. קאפו מחזיק בתואר שיאן ההופעות בנבחרת ברזיל. קאפו הוא שחקן הכדורגל הראשון ועד כה היחיד ששיחק בשלושה משחקי גמר גביע העולם (1994, 1998, 2002).

== קריירה ==
קאפו החל את הקריירה שלו בקבוצת סאו פאולו ב-1988 ומשם עבר לריאל סרגוסה. ב-1996 חזר לברזיל לקבוצת פלמיירס. בקיץ 1997, הוא הגיע לרומא האיטלקית. קאפו שיחק ברומא שש עונות ואף זכה עימה באליפות איטליה השלישית שלה בעונת 2000/2001. בשנת 2003, קאפו הגיע למילאן בהעברה חופשית במקומו של תומאס הלבג שסיים את חוזהו בקבוצה וחזר לאינטר מילאנו.

ב-2008, לאחר 5 שנים במילאן, הודיע קאפו על פרישה ממשחק. בדצמבר אותה שנה פורסם כי הוא ישחק במדי גארפורת' טאון החובבנית מהליגה השביעית באנגליה.

קאפו היה קפטן נבחרת ברזיל, עימה זכה במונדיאל 2002. קאפו הוא השחקן היחידי ששיחק בשלושה משחקי גמר רצופים במונדיאל (רונאלדו שיחק ב-1998 וב-2002 אך ב-1994 ישב על הספסל ולא שותף). במונדיאל 2006 שיחק קאפו בפעם הרביעית ברציפות בטורניר ובפעם השנייה בתור קפטן.

===ספיישל אולימפיקס===
במהלך פורום מנהיגי הנוער העולמי של ספיישל אולימפיקס, הוצג בהפתעה קאפו כשגריר הבינלאומי החדש של הארגון.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ברזילאים
קטגוריה:מגני כדורגל ברזילאים
קטגוריה:סאו פאולו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני סאו פאולו
קטגוריה:כדורגלני רומא
קטגוריה:כדורגלני ריאל סרגוסה
קטגוריה:כדורגלני פלמיירס
קטגוריה:כדורגלני מילאן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברזיל
קטגוריה:זוכי פרס כדורגלן השנה באמריקה הדרומית
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 1991
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 1993
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1994
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 1997
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 1997
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 1999
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:ברזילאים שנולדו ב-1970
פיליפו אינזאגי

פיליפו "פיפו" אינזאגי (באיטלקית: Filippo "Pippo" Inzaghi, נהגה "אינצאגי"; נולד ב-9 באוגוסט 1973) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל בהווה, המאמן את קבוצת סלרניטנה. אינזאגי שיחק בעמדת החלוץ בעבור מספר מועדוני כדורגל איטלקיים בכירים, כגון פארמה, יובנטוס ומילאן.

== קריירה ==
=== קריירה ככדורגלן ===
איזנאזגי היה שחקן קבע בנבחרת איטליה. עמה השתתף במונדיאל 1998, במונדיאל 2002 ובמונדיאל 2006. אינזאגי מדורג רביעי במספר הכיבושים במסגרות אירופאיות עם 70 שערים. כמו כן, אינזאגי הוא אחד מבין השחקנים הבודדים שהבקיעו שער במסגרות הליגה, הגביע, ליגת האלופות, הסופר קאפ ואליפות העולם לקבוצות. אינזאגי עבר ב-2001 למילאן מיובנטוס כשהיה בן 27 תמורת 23 מילון ליש"ט.

בגמר ליגת האלופות 2007 כבש אינזאגי צמד (כשהשער הראשון הוסט מבעיטה חופשית של אנדראה פירלו אל חזו של אינזאגי ולשער) שהיקנה למילאן את התואר (2-1 על ליברפול) וגם נבחר לשחקן המצטיין של הגמר.

ב-15 במרץ 2009, כבש אינזאגי את שערו ה-300 בקריירה במשחק מול סיינה האיטלקית (צמד שערים באותו המשחק) וחגג עם חולצה של מילאן אשר התנוסס עליה המספר 300.

לזכותו של אינזגי 70 שערים במפעלים האירופיים, נתון שהופך אותו לכובש השישי, כאשר לפניו נמצאים רק ראול, בנזמה, רוברט לבנדובסקי, ליאונל מסי וכריסטיאנו רונאלדו.<ref></ref>

בתום עונת הודיע אינזאגי על פרישה ממשחק פעיל.

=== קריירת אימון ===
בשנת 2014 מונה למאמן קבוצת מילאן. לאחר עונה אחת בה הגיעה הקבוצה למקום העשירי בליגה, הוא פוטר.

ב-2016 מונה למאמן ונציה מהליגה השלישית באיטליה. בעונת 2016/2017 ונציה תחתיו סיימה במקום הראשון ועלתה לסרייה ב'.

ביוני 2018 מונה אינזאגי למאמן בולוניה מהסרייה א'. בינואר 2019 פוטר מתפקידו.

ב-22 ביוני 2020 מונה למאמנה של בנוונטו מהסרייה ב'<ref></ref> עמה עלה ליגה בתום העונה מהמקום הראשון בפער גדול מהמקום השני כשהקבוצה מבטיחה את עלייתה כבר במחזור ה-31 ושוברת מספר שיאים.<ref></ref> לאחר עונה אחת ירדה בנוונטו בחזרה לסרייה ב'. 

ב-9 ביוני 2021 מונה אינזאגי למאמנה של ברשה מהסרייה ב'.<ref></ref> הוא עזב את הקבוצה לאחר עונה אחת. 

ב-12 ביולי 2022 מונה למאמנה של רג'ינה קלצ'ו מהסרייה ב', אחרי שהוביל את הקבוצה למקום בפלייאוף העלייה אחרי שסיימה במקום השביעי למרות עונש של הורדת 5 נקודות שהקבוצה קיבלה, הקבוצה התפרקה עקב קשיים כלכליים ואינזאגי שוחרר מהמועדון.

ב-10 באוקטובר 2023 חתם בסלרניטנה.

== חיים אישיים ==
אחיו הוא סימונה אינזאגי - גם הוא כדורגלן עבר וכיום מאמן כדורגל.

==תארים==

;פיאצ'נצה
* אליפות הסרייה ב' - 1994/1995

;יובנטוס
*אליפות הסרייה א' - 1997/1998
*הסופר קאפ האיטלקי - 1997

;מילאן
* אליפות הסרייה א' - 2003/2004, 2010/2011
* קופה איטליה - 2002/2003
* ליגת האלופות - 2002/2003, 2006/2007
* הסופר קאפ האירופי - 2003, 2007
* אליפות העולם לקבוצות - 2007

;נבחרת איטליה
* אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1994
* גביע העולם בכדורגל - 2006

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:חלוצי כדורגל איטלקים
קטגוריה:פיאצ'נצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני פיאצ'נצה
קטגוריה:כדורגלני הלאס ורונה
קטגוריה:כדורגלני פארמה
קטגוריה:כדורגלני אטאלנטה
קטגוריה:כדורגלני יובנטוס
קטגוריה:כדורגלני מילאן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איטליה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני יורו 2000
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:מאמני כדורגל איטלקים
קטגוריה:מאמני מילאן
קטגוריה:מאמני בולוניה
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה
קטגוריה:מאמני ברשה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1973
רשיד רמזי

רשיד רמזי (בערבית: رشيد رمزي; נולד ב-17 ביולי 1980) הוא אתלט מרוקאי שמייצג את בחריין. הוא אלוף עולם לשעבר בריצות ל-800 מטר ול-1500 מטר (הלסינקי 2005).

== ביוגרפיה ==

רמזי נולד במרוקו וייצג אותה בעבר בזירה הבינלאומית. בשנת 2001 עבר לבחריין ומאז מתחרה תחת דגלה.

===אלוף עולם===
באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 2005 זכה רמזי בשתי מדליות זהב, בריצת 800 מטר בשיא אישי חדש של 1:44.24 דקות, לפני יורי בורזקובסקי מרוסיה (1:44.51 דקות) וויליאם יאמפוי מקניה (1:44.55 דקות) ובריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:37.88 דקות, לפני עדיל קאוץ ממרוקו (3:38.00 דקות) ורוי סילבה מפורטוגל (3:38.02 דקות). בשלב חצי הגמר הוא קבע תוצאה של 3:34.69 דקות ועלה מהמקום הראשון. בכך הפך לרץ הראשון שזוכה בשתי הריצות באליפות עולם, והראשון מאז 1964 שזוכה במדליית זהב בשתי הריצות באליפות עולם או אולימפיאדה.

באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באוסקה, יפן בשנת 2007 זכה רמזי במדליית כסף בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:35.00 דקות, אחרי ברנרד לגט מארצות הברית (3:34.77 דקות) ולפני שדראק קיבט קוריר מקניה (3:35.04 דקות) ולא הצליח להגן על תוארו. נוסף לכך, הוא סיים במקום 21 בלבד בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:47.76 מטר, בשלב המוקדמות קבע תוצאה של 1:45.64 דקות ועלה מהמקום החמישי.

===פרשת האימרוץ===
באולימפיאדת בייג'ינג ניצח רמזי בריצת 1500 מטר, והיה לאתלט הראשון מבחריין שזכה אי פעם במדליה אולימפית, אך בבדיקת הדגימות שנלקחו מרמזי במהלך האולימפיאדה, נמצאו עדויות לסמים, מסוג CERA וגם בדיקת דגימת הבקרה שלו העלתה תוצאה דומה. לכן, הוועד האולימפי הבינלאומי החליט בנובמבר 2009 לשלול ממנו את מדליית הזהב בה זכה ונוסף לכך הוא קיבל השעיה מהתאחדות האתלטיקה הבינלאומית לשנתיים מהשתתפות בתחרויות ספורט.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אתלטים בחריינים
קטגוריה:אתלטים מרוקאים
קטגוריה:אתלטים שהורשעו באימרוץ
קטגוריה:רצים למרחקים בינוניים
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:מרוקאים שנולדו ב-1980
קטגוריה:בחריינים שנולדו ב-1980
גיאה

גֵּיאָה הוא מושב השייך לתנועת המושבים, שוכן במישור החוף הדרומי, 3 ק"מ מדרום-מזרח לאשקלון ובסמוך למושבים בית שקמה ותלמי יפה.

== מקור השם ==
מקור השם הוא בשמו של הכפר הערבי "אל-ג'יה" שעל חורבותיו הוקם המושב. יש הסבורים שמקור השם גיאה ביישוב "גיא" הנזכר בתנ"ך בספר שמואל, כאשר לאחר ניצחון דוד את גולית רדפו בני ישראל אחר פלשתים עד המקום הנמוך ביותר לפני אשקלון, ונאמר: .

== היסטוריה ==
המושב הוקם בשנת 1949 על ידי עולים ניצולי שואה, יוצאי צ'כוסלובקיה. במהלך השנים התווספו לו עולים יוצאי מדינות נוספות, כמו הונגריה, רומניה, פולין, מרוקו, אוסטריה, איראן ותימן. בשנים מאוחרות יותר הצטרפו למושב משפחות ילידות הארץ.

המתיישבים הראשונים התמודדו עם בעיות מגורים, פרנסה, חורפים קשים (לרבות שיטפונות והצפות מהגשמים, בין השאר מנחל גיאה), שניתקו את המושב מן החוץ למשך ימים שלמים. תושבי המושב סבלו בשנים הראשונות, כמו תושבי מושבי עולים אחרים באותן שנים, מהיעדר תשתיות בסיסיות כמו מים, חשמל, גז וטלפון. שירותים היו בדרך כלל במבנה פח או עץ מחוץ למגורים, וכן ברז יחיד ששימש לכל צורכי המים לרבות רחצה ומקלחת, מחוץ למבנה. בשנות החמישים (עד מבצע סיני) סבלו התושבים, כמו תושבי יישובים אחרים בסביבה מגנבות חקלאיות (בעיקר פרות ועגלות) של מסתננים שהגיעו מרצועת עזה. כמו כן היו אירועי פח"ע לרבות מעשי רצח וחבלה במשאבות מים של ה"פדאיון" שהגיעו מהרצועה. פעילות עוינת זו הביאה להקמת משמר אזרחי, שהורכב מחברי המושב, שאומנו בנשק ויצאו כל אחד בתורו לשמירה בלילות.

בשנים 1950–1961 התקיימו בגיאה מוסדות חינוך (על אף מיעוט תושבים): גן ילדים ובית ספר ממלכתי יסודי. מייסד בית הספר היה המורה והמנהל דב אלוני, שגם לימד, חינך, פיתח את בית הספר לרבות הקמה והנחיה ישירה של חוגי מלאכה, ציור, מוזיקה, דרמה, טיולים ברחבי הארץ ועוד. כל זאת עם צוות מורים מצומצם, שהיה מבוסס בעיקר על מורות חיילות. מסיבות של ייעול וחוסר תקצוב, ובעיקר מהחלטות שלטוניות, נאלץ בית הספר הממלכתי בשנת 1961 לסגור את שעריו והתלמידים הופנו לבתי ספר אזוריים ביישובי הסביבה כמו נהורה, ניצנים וכפר סילבר.

מרבית המשפחות הראשונות התפרנסו בעיקר מרפתות לחלב (פרות) ולולי תרנגולות (ביצים ובשר), אך גם מענפי חקלאות נוספים כגון פרדסים ומטעים, גידולי שדה, ירקות ואף מחממות פרחים.
שלט הכניסה למושב גיאה

== המושב בשנות האלפיים ==
בשנות האלפיים, רוב התושבים הם בנים ונכדים ממשיכים, או תושבים חדשים שהגיעו מן העיר וממשיכים בפרנסתם המקורית. מעט משקים במושב מתפרנסים אך ורק מחקלאות.

המושב נמנה עם יישובי עוטף עזה, וסבל בשנים שלפני מבצע "צוק איתן", כמו כל היישובים בסביבה מירי פצמ"רים וטילים מתוך עזה.

בגיאה פועלים מספר מוסדות-שירות לרווחת התושבים. בהם מגרש ספורט, אולם ספורט, מועדון, מזכירות וצרכנייה. כמו כן, שופץ בית הכנסת במושב, ונבנה גן ילדים חדש. בשנות השמונים של המאה העשרים נבנתה שכונה חדשה (שכונת הבנים) המכונה "ההרחבה".

המושב מהווה חלק מהמועצה האזורית חוף אשקלון, ופועלת בו תנועת הנוער "התנועה החדשה". החל משנת 2009 מבנה המרפאה הישן הוכשר כבית מגורים ומכונה "הקומונה". בו מתגוררים השינשינים (גרעינרים) של שנת השירות במסגרת "התנועה החדשה" אשר פועלים בכל ישובי המועצה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:הנגב: יישובים
פיב"א

הפדרציה הבין־לאומית של כדורסל (בצרפתית: Fédération Internationale de Basketball; בראשי תיבות: FIBA) היא הגוף העליון המנהל את ענף הכדורסל בעולם, כולל הענף הנגזר ממנו, כדורסל 3x3. היא מאגדת כ-200 התאחדויות כדורסל לאומיות.

== היסטוריה ==
פיב"א הוקמה בשנת 1932 על ידי התאחדויות מ-8 מדינות, ושמה המקורי היה "הפדרציה הבין־לאומית לכדורסל חובבים" (האות A בר"ת FIBA ייצגה את המילה Amateur). המילה "חובבים" הושמטה בשנת 1989, לאחר שהוחלט לאפשר לשחקנים מקצועניים (שחקני ליגת ה-NBA) להשתתף בתחרויות שמאורגנות על ידי פיב"א.

משרדי פיב"א הועברו ב-2002 ממינכן לז'נבה.

באוגוסט 2023 במסגרת אליפות העולם במנילה בפיליפינים, נבחר האיגוד הישראלי כאיגוד המצטיין באירופה.

== תפקידי הפדרציה ==
תפקידיה העיקריים של הפדרציה הם קביעת חוקי משחק הכדורסל, פיקוח על העברות שחקנים בין־לאומיות, וארגון התחרויות הבין־לאומיות בענף.

== פעילות הפדרציה ==
פיב"א מחלקת את העולם ל-5 אזורים, שכל אחד מהם מבוסס בערך על יבשת.
במסגרת פיב"א פועלות 5 ועדות אזוריות, המארגנות ומנהלות את התחרויות ביבשות: 
* 
* 
* 
* 
* 

התחרויות העיקריות המאורגנות בחסות פיב"א הן הטורניר האולימפי בכדורסל (לגברים מ-1936, לנשים מ-1976) ואליפות העולם (לגברים מ-1950, לנשים מ-1953).

החל משנת 2000, עורכת פיב"א גם את תחרות הדיאמונד בול, כהכנה לטורניר הכדורסל האולימפי.

==ראו גם==

*דירוג פיב"א
*כללי הזכאות של פיב"א

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.fibaeurope.com אתר פיב"א-אירופה]

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
גבע

גֶּבַע היא קבוצה (צורה של קיבוץ) במועצה אזורית גלבוע, השוכנת בעמק יזרעאל ממזרח לעיר עפולה.

== היסטוריה ==
הקבוצה הוקמה בשנת 1921 על ידי עולים מרוסיה ומפולין אשר עלו לארץ בעלייה השנייה. בהמשך הצטרפו אל הגרעין המייסד גרעינים נוספים כחבורת פועלים שעבדה בקסטינה, מירושלים וקבוצת "דרומיה". בשנות ה-30 וה-40 הצטרפו לקבוצה גרעינים מליטא, לטביה והונגריה. שם הקבוצה ניתן לה על שם הגבעה שעליה הוקמה.

קבוצת גבע נודעת בכך שממנה יצאו הלהקות "הגבעטרון" ו"השיבולים".
לרגל חגיגות השישים לקבוצה כתב דידי מנוסי, יליד המקום, את שירו "בת שישים" שהושר על ידי הגבעטרון:

==כלכלה==
רוב הכנסות היישוב מגיעות ממפעל "בקרה גבע בע"מ", המתמחה ביצור פתרונות כוללים בתחום הבקרה והאוטומציה, עבור ענפי החקלאות והתעשייה. המפעל נוסד בשנת 1964 במטרה לפתח ענף משק תעשייתי ולגוון את מקורות הפרנסה של הקבוצה, על בסיס ידע שנרכש באנגליה לייצור שסתומים ובוכנות פניאומטיים.

לקבוצה היה בעבר מפעל נוסף בשם "שקדיה" שעסק בייצור מוצרי שוקולד וממתקים. המפעל הוקם בשנת 1982 בשם "מפעלים למזון קבוצת גבע", כמכון לעיבוד, אריזה ושיווק של שקדים. הקיבוץ החל לנטוע מטעי שקדים בשנת 1966 ובמשך השנים הרחיב את שטחם לכ-1,400 דונם, נטע זנים חדשים והגדיל את היבול שלהם. המפעל החל לארוז ולשווק מוצרים תחת המותג "שקדיה", באריזות מעוצבות. אחר כך הקים רשת חנויות למכירת המוצרים באותו שם, והחל גם לייצא את המוצרים. בשנת 1999מכרה הקבוצה 51% מחברת "שקדיה" "קבוצת היינץ רמדיה" (שהייתה אז חברת בת של קונצרן המזון "היינץ"). ובמרץ 2004 מכרה את יתרת מניותיה. המפעל המשיך להיות ממוקם בקיבוץ גם שנרכש בינואר 2006 על ידי חברת "דין שיווק וקליה". אך ב-2011 עבר לאזור התעשייה מודיעין.
 
ענפי משק נוספים הם גידולי שדה, "פארקיון" - בית אריזה לדגים ואורוות סוסים בה מתקיים בית ספר לרכיבה ופנסיון.

==גלריית תמונות==
<gallery>
קובץ:סמל חגיגות 100 שנים לגבע.jpg|סמל חגיגות 100 שנים לגבע
קובץ:Gevadh01.JPG|חדר האוכל
קובץ:2010.11.06 10 Geva Dining Hall.JPG|חדר האוכל
קובץ:Gevadh02.JPG|חדר האוכל
קובץ:Gevabt.JPG|חזית בית התרבות
קובץ:Gevaah.JPG|אתר הנצחה
קובץ:Geva20-01.JPG|חדר זיכרון
קובץ:Gevaandarta.JPG|אנדרטה בעיצוב משה ציפר במדשאה המרכזית
קובץ:Gevalib.JPG|בניין הספרייה והארכיון
קובץ:Gevalive.JPG|שביל באזור המגורים
</gallery>

== ראו גם ==
* :קטגוריה:קבוצת גבע: אישים

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/487/ גבע] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* אלי אלון, 
* מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2020/04/01/סיבוב-בחדר-אוכל-ובית-תרבות-בקבוצת-גבע/ סיבוב בחדר אוכל ובית תרבות בקבוצת גבע], באתר 'חלון אחורי', 1 באפריל 2020
==הערות שוליים==

*
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1921
קטגוריה:מועצה אזורית הגלבוע