לאיוש ונטיאנר

ד"ר לאיוש ונטיאנר (בהונגרית: Venetianer Lajos; קצ'קמט, 19 במאי 1867 – אויפשט, 25 בנובמבר 1922) היה רב סופר והיסטוריון הונגרי.

== ביוגרפיה ==
לאיוש ונטיאנר היה בין השנים 1881 – 1891 תלמיד בבית המדרש לרבנים בבודפשט, בתקופה זו, במשך שנה, היה תלמיד גם בבית המדרש לרבנים בברסלאו. בשנת 1890 קיבל תואר דוקטור במדעי הרוח בבודפשט ובשנת 1892 קיבל סמיכה לרבנות. לאחר מכן קיבל באוניברסיטת קלוז'-נאפוקה תעודת הוראה לבתי ספר התיכוניים לשפות הונגרית וגרמנית ולימד את המקצועות הללו בגימנסיה של צ'ורגו בתקופת היותו רב ביישוב. בשנת 1893 הגיע לצ'ורגו (עיירה במחוז שומוג'), ב-1896 ללוגוז' ובשנת 1897 נבחר כרב הראשי של אויפשט. הוא היה סגן נשיא התאחדות הרבנים הלאומית ההונגרית, חבר בוועדת ההיגוי של המכון הלאומי להכשרת רבנים פרנץ יוזף משנת 1910 (שמו היום כאמור בית המדרש לרבנים בבודפשט), ומרצה לתאולוגיה בבית המדרש. בשנים הראשונות בבית המדרש הוא לימד באופן קבוע את הדת היהודית, את התנ"ך ואת ההיסטוריה היהודית, ובשנים המתקדמות של הלימודים בבית המדרש לימד את היחסים המשפטיים של הונגריה לקהילה היהודית ואת המתודולוגיה של החינוך הדתי. לאחר מותו של איגנץ (יהודה ישראל) גולציר לימד את הספרות של חכמי ישראל. הוא היה עובד נמרץ ופורה של מדעי היהדות וזכה להשגי הצטיינות רבים בעבודתו כהיסטוריון. ערך מיוחד יש למחקריו ההיסטוריים היהודים שמתייחסים למחצית השנייה של המאה ה-19. ונטיאנר השתתף בתרגום וכתיבה של ההיסטוריה האוניברסלית של היהודים.

== חייו הפרטיים ==
לאיוש ונטיאנר הוא אביה של השחקנית אילונה וייאי והיה חותנו של השחקן דז'ה קרטס. אביו היה אלברט ונטיאנר, ואמו רגינה שטרן. לאשתו קראו תרזיה פאסטור. הוא התגורר באויפשט, רחוב בניצקי 4, כאשר נפטר בשנת 1922.<ref></ref>

== רשימת עבודותיו שפרסם בעצמו ==
* "ספר המעלות". עבודתו האתית בכתב יד של הרב שם טוב בן יוסף אבן פלקירה תוספת להיסטוריה של הפילוסופיה הערבית-יהודית במאה ה-13. סגד, 1890
* [https://mandadb.hu/tetel/658032/A_felebarati_szeretet_a_zsido_ethikaban ואהבת לרעך כמוך באתיקה היהודית], בודפשט, 1891
* לאהוב בישראל, סובוטיצה, 1892
* הברית האלוהית. נאום כניסה לתפקיד, צ'ורגו, 1892
* פיוס עם חיים ועם מוות. צ'ורגו, 1893
* תעלומות אליסיס בבית המקדש בירושלים. תוספת להיסטוריה של הדת היהודית, בודפשט, 1895
* [https://mandadb.hu/tetel/684105/Ezredeves_Unnepunk חגיגת המילניום שלנו.] [https://mandadb.hu/tetel/684105/Ezredeves_Unnepunk שלושה נאומים], בודפשט, 1896
* 15 במרץ 1898 נאום חגיגי, בודפשט, 1898
* אליזבת. זיכרון ספטמבר 1898 בודפשט, 1898
* בלשנות השוואתית עברית-הונגרית. תדפיס מיוחד משנתון 1898 של חברת IMIT, בודפשט, 1898
* הספד שנשא בהלווייתו של ד"ר אלאיוש בוסקוביץ באויפשט, בודפשט, 1898
* [https://mandadb.hu/tetel/656154/A_zsidosag_szervezete_az_europai_allamokban ארגון היהדות במדינות אירופה.] [https://mandadb.hu/tetel/656154/A_zsidosag_szervezete_az_europai_allamokban ערך עטור פרסים], בודפשט, 1901
* זר לבנון. נאום חגיגה. נערך - לרגל 100 שנה להולדתו של לאיוש קושוט, מרמורש, 1902
* [https://mandadb.hu/tetel/657153/A_zsidosag_eszmei_es_tanai תורות ואידיאות ביהדות], בודפשט, 1904 (מהדורה שנייה: 1913, מהדורה שלישית: 1926)
* היסטוריה מקראית וחפירות מודרניות, בודפשט, 1906
* Ezekiels Vision und die salomonischen Wasserbecken, בודפשט, 1906.
* מקור המדרשים הנבואיים. מחקר היסטורי של ליטורגיה השוואתית, בודפשט, 1908
* תפילות, בודפשט, 1914.
* Die Messiashoffnung des Judentums. Vortrag, Budapest, 1916
* [https://mandadb.hu/tetel/770025/Asaf_Judaeus אסף הרופא, סופר הרפואה העברי העתיק ביותר. חלק 1] . בודפשט, 1916. (נספח לעלון בית המדרש לרבנים בבודפשט)
* [https://mandadb.hu/tetel/770024/Asaf_Judaeus אסף הרופא, סופר הרפואה העברית העתיק ביותר. חלק 2] . בודפשט, 1916. (נספח לעלון בית המדרש לרבנים בבודפשט)
* [https://mandadb.hu/tetel/770026/Asaf_Judaeus אסף הרופא סופר הרפואה העברית העתיק ביותר. חלק 3] . בודפשט, 1917. (נספח לעלון בית המדרש לרבנים בבודפשט)
* מהי האמת? תשובה לעבודתו של פטר אגושטון : "דרך היהודים", בודפשט, 1917
* [https://mandadb.hu/tetel/658355/A_magyar_zsidosag_tortenete תולדות יהדות הונגריה מאז ההתיישבות המדיארים במרכז אירופה ועד פרוץ מלחמת העולם הראשונה], בודפשט, 1922

ונטיאנר היה גם אחד ממחברי כרך 10 של הסדרה הספרייה היהודית הפופולרית. כותרת ותוכן היצירה: פלוטארך יהודי. חלק 1. ונציאני לג'וס: לאו ליפוט. Gyula Fischer: Gábor Riesser. לאג'וס בלאו: ליפוט צונץ. (בודפשט, שנות העשרים של המאה העשרים)

== מקורות ==
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. 
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית: אגנש קניירש 1967–1994 
* גזה פטריק : ספרנות הונגרית 1886–1900. I - II. 1886–1900. אוסף ספרים, מפות ואטלס הונגריים עם אינדקס מדעי ונושא שפורסם במאה ה-19. רשימה אלפביתית של ספרים, מפות ואטלס, אינדקס מחברים ; בודפשט, 1913 
* גזה פטריק - אימרה ברצה : 1901–1910. אוסף ספרים, כתבי עת, אטלסים ומפות הונגריות שפורסמו בשנות השלושים עם רפרטואר של כתבי עת מדעיים, בודפשט, 1917–1928 
* סנדור קוזוצ'ה : ספרות הונגרית 1911–1920 (I - II.), בודפשט, 1939–1942 
*ההיסטוריה האוניברסלית של היהודים (הונגריה 1906) שישה כרכים. חבר מערכת.
==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בבודפשט
קטגוריה:סגל בית המדרש לרבנים בבודפשט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:רבנים נאולוגים
קטגוריה:קצ'קמט: אישים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1867
קטגוריה:נפטרים ב-1922