OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גוש חיספין

גוש חיספין הוא גוש יישובים דתיים בדרום רמת הגולן, על כביש 98 במרחק של כ-4 קילומטר מהגבול הסורי.

הגוש נתחם מדרום על ידי כביש 98, ומצפון על ידי נחל אל על. מקור שמו הוא ביישוב הגדול בו, חיספין.

יישובי הגוש, ממזרח למערב: רמת מגשימים, חיספין, נוב ואבני איתן. ניתן לכלול גם את נטור כחלק מהגוש, אולם הגדרה זו לא מקובלת.

ישיבות ואולפנות מוכרות בגוש הן ישיבת הגולן, ישיבה תיכונית חיספין, מדרשת הגולן ואולפנת רגבים בגולן.

קיים עירוב משותף לכלל יישובי הגוש, המחבר אותם אף עם המושב נטור.<ref></ref>

== תחבורה ==
כביש 98 מחבר את הגוש לשאר חלקי הארץ, בעוד כביש 808 מחבר אותו למקומות הצפוניים לקו קריית ים–טבריה ומערביים לנטור (שטח החופף בערך את הגליל העליון, עמק החולה, אצבע הגליל ומערב הגולן).

היישובים אבני איתן, נוב וחיספין מחוברים לכביש 98 דרך הכבישים 8694, 8696 ו-8698 בהתאמה. רמת מגישימים מחוברת לכביש הראשי דרך כביש 808.

בין כל היישובים, למעט רמת מגשימים, עוברים כבישים פנימיים שמונעים את הצורך בשימוש בכביש הראשי בנסיעה בתוך הגוש.

== סביבה ==
בגוש אתרי תיירות וטבע רבים, כגון: המפל השחור, מעיין נוב, חורשת אבינועם וטיילת בין כלל יישובי הגוש.

דרומית לגוש, בשטחים בינו ובין הגבול הסורי, נמצאים שטחי חקלאות מרובים. בהמשך כביש 98 לכיוון צפון נמצא תל סאקי ולכיוון דרום–מזרח ממשיך הכביש סמוך לאלי-עד, עד שיוצא מהגולן בקרבת מבוא חמה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:רמת הגולן
קטגוריה:מועצה אזורית גולן
קטגוריה:גושי התיישבות
קטגוריה:ההתיישבות היהודית בארץ ישראל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1968
זהרת אל מדא'אן

זהרת אל מדא'אן (בערבית: زهرة المدائن, "פרח הערים") הוא שיר של זמרת המוזיקה לבנונית פיירוז הנכתב בידי סעיד אקי והולחן בידי האחים רחבאני.

השיר הוא שיר קינה שנכתב בשנת 1967 לאחר מלחמת ששת הימים ומבכה את נפילתה של ירושלים לאחר הניצחון הישראלי. השיר מדבר בשבחה של העיר ויופייה, עם דגש על היסטוריה מגוונת ורב-דתית ומבטא תפילה לחזרתה לידיים ערביות.

השיר הוא אחד מהשירים הראשונים בערבית שעסקו בירושלים, הוא זכה להצלחה עצומה ב והיה לשירה המפורסם ביותר של פיירוז על פלסטין.

== רקע ==
האחים רחבאני הם בעלה וגיסה של פיירוז, הם הלחינו את השיר ורבים מיצירותיהם עוסקות בלאומיות פלסטינית. את השיר הם כתבו בתגובה לתחושת השפל וההלם לאחר תבוסתן של מדינות ערב במלחמה. השיר יצא זמן קצר לאחר המלחמה ובוצע לראשונה בפסטיבל הארזים ב-1967.

השיר הוכתר על ידי מחמוד דרוויש כאחד השירים החשובים שנכתבו למען המאבק הפלסטיני ואת האחים רחבאני ופיירוז כאמנים המשמעותיים ביותר עבור המאבק.

==קומפוזיציה==
מבחינה מוזיקלית הלחן נחשב בסגנון קלאסי של האחים רחבאני, השיר נפתח בכינורות אשר נחשבים כלים אופיינים למוזיקה של שנות ה-60 בכלל והאחים רחבאני בפרט.

מבחינה מלודית המקצב נע בין מוזיקת כנסיות ערבית קלאסית למוזיקה דרמטית ולוחמנית. הפתיח נשמע כמעין המנון ובהמשך מצטרפת מקהלה המלווה בקולות גברים ונשים.

מבחינת הכתיבה, השפה כתובה בסגנון ערבי קלאסי. התוכן רובו מבטא געגוע לירושלים לאחר כיבושה וישנם אזכורים רבים למקומות פולחן דתיים, למסגדים, לישו ולאמו מרים הקדושה.

קטגוריה:שירי 1967
קטגוריה:סינגלים מ-1967
קטגוריה:שירים בערבית
קטגוריה:שירים על ירושלים
סיגריות לייט (שיר)

סיגריות לייט הוא שיר שכתבה, הלחינה וביצעה הזמרת־יוצרת הישראלית ענבל פרלמוטר. השיר נכלל באלבום "הקלטות אחרונות", שהתפרסם ב־1998, שנה לאחר מותה של פרלמוטר.

אסף אמדורסקי, ערן צור, ואסי לוי ביצעו לשיר גרסאות כיסוי.

== על השיר ==
השיר מתעד אירוע שבו פרלמוטר וחברתה פרצו לדירתו של ידיד של פרלמוטר ושכנהּ לרחוב, לאחר שלא ענה לטלפון יומיים, באחד הימים של קיץ 1996. הן מצאו את הדירה מוצפת בדם ואותו משוסף גרון לאחר התאבדות שהצליחה.

נגה אלבלך ציינה ב"הארץ" שהמילה "זוועה" מוזכרת בשיר לא בהקשר למעשה ההתאבדות, "אלא מוצמדת דווקא לאבחנה האנתרופולוגית הבאה: כולם מעשנים סיגריות לייט פתאום / אני לא יודעת מה זה הזוועה הזאת / זה סטייל חדש ולא ברור / מזכיר לי חרא של סיפור".

גבי בר חיים כתב ב"ידיעות אחרונות": 

בשיר הונצחה היחצ"נית מירי בן יוסף.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1998
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ענבל פרלמוטר
קטגוריה:שירים על התאבדות
אושיי בריסט

אושיי ג'הבה בריסט (באנגלית: Oshae Jahve Brissett; נולד ב-20 ביוני 1998) הוא כדורסלן קנדי המשחק בקבוצת בוסטון סלטיקס מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד.

==קריירת מכללות==
בריסט נולד בטורונטו שבקנדה, ובין השנים 2017–2019 למד באוניברסיטת סירקיוז שבניו יורק. בשתי עונותיו בקבוצת האוניברסיטה העמיד ממוצעים של 13.7 נקודות ו-8.2 ריבאונדים למשחק.

==קריירה מקצועית==
===טורונטו ראפטורס===
בריסט לא נבחר על ידי אף קבוצה בדראפט ה-NBA{{כ}} 2019, אך ביולי 2019 חתם על חוזה בטורונטו ראפטורס. בעונתו היחידה בקבוצה שותף ב-19 משחקים וקלע 1.9 נקודות בממוצע למשחק.

===פורט ויין מאד אנטס===
בינואר 2021 הצטרף לקבוצת פורט ויין מאד אנטס מליגת הפיתוח של ה-NBA, לאחר שנבחר על ידה בדראפט של ליגת הפיתוח. ב-12 משחקיו עם הקבוצה קלע 18.6 נקודות ואסף 9.7 ריבאונדים בממוצע למשחק.

===אינדיאנה פייסרס===
באפריל 2021 חתם על חוזה באינדיאנה פייסרס. ב-16 במאי 2021 קלע שיא קריירה של 31 נקודות, במשחק מול טורונטו ראפטורס. עד לסיום עונת קלע 10.9 נקודות למשחק ב-21 משחקים, ובשתי העונות הבאות עם הפייסרס המשיך לשמש כשחקן ספסל בכיר וקלע 7.7 נקודות בממוצע למשחק.

===בוסטון סלטיקס===
ביולי 2023 חתם על חוזה לשנתיים בבוסטון סלטיקס.

==סטטיסטיקות הקריירה==		
===בעונה הסדירה של ה-NBA===		
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"		
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות		
|-		
| 	|| טורונטו	|| 19 || 0 || 7.1 || 0.361 || 0.200 || 0.800 || 1.4 || 0.4 || 0.2 || 0.1 || 1.9
|- style="background-color: #EFEFEF;"		
| 	|| אינדיאנה	|| 21 || 16 || 24.7 || 0.483 || 0.423 || 0.769 || 5.5 || 0.9 || 0.9 || 1.0 || 10.9
|-		
| 	|| אינדיאנה	|| 67 || 25 || 23.3 || 0.411 || 0.350 || 0.695 || 5.3 || 1.1 || 0.7 || 0.4 || 9.1
|- style="background-color: #EFEFEF;"		
| 	|| אינדיאנה	|| 65 || 2 || 16.7 || 0.386 || 0.310 || 0.717 || 3.4 || 0.7 || 0.5 || 0.2 || 6.1
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"		
| קריירה || 		|| 172 || 43 || 19.2 || 0.412 || 0.344 || 0.719 || 4.2 || 0.8 || 0.6 || 0.4 || 7.4
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים קנדים
קטגוריה:טורונטו: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת סירקיוז
קטגוריה:כדורסלני טורונטו ראפטורס
קטגוריה:כדורסלני ראפטורס 905
קטגוריה:כדורסלני פורט ויין מאד אנטס
קטגוריה:כדורסלני אינדיאנה פייסרס
קטגוריה:כדורסלני בוסטון סלטיקס
קטגוריה:שחקני NBA שלא נבחרו בדראפט
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1998
ישיבת היכל יצחק

בניין הישיבה
ישיבת היכל יצחק (לנדא) היא ישיבה גדולה חרדית-ליטאית השוכנת בשכונת קריית היובל בירושלים.

== תולדות הישיבה ==
הישיבה נוסדה בשנת 2015 על ידי הרב ישראל לנדא (ששימש קודם לכן ר"מ בישיבות עטרת ישראל ומהרי"ל) והרב דניאל נתן כהן בברכתו של הרב משה שפירא ובנשיאותו של הרב יוסף חיים קופשיץ, מראשי ישיבת פורת יוסף. הרב לנדא הקים את הישיבה לזכרו של אחיו, הרב יצחק לנדא, ששימש כר"מ בישיבת חברון ונפטר בשנת 2014.

הישיבה החלה לפעול בשכונת קריית משה בירושלים, ומנתה בתחילת דרכה כמאה בחורים. הישיבה גדלה במהירות, ובשנת 2017 מנתה 210 בחורים. עקב הצורך במבנה גדול יותר, העתיקה הישיבה את משכנה לשכונת קריית היובל לקמפוס ששימש בעבר את ישיבת הר המור, שם שוכנת הישיבה עד היום. בשנת 2019 מנתה הישיבה 310 בחורים,<ref></ref> ובשנת 2021 מנתה הישיבה 370 בחורים.<ref></ref> באותה השנה עזב ראש הישיבה הרב דניאל נתן כהן את הישיבה עם קבוצת בחורים מצומצמת ופתח ישיבה בשכונת קטמון בעיר הישיבה נקראת בשם נתיבות חיים<ref>.</ref>. בשנת 2023 התקבלו לשיעור א' קרוב למאה בחורים.

הישיבה מונה כ-400 בחורים, ומחזיקה בכולל אברכים מצומצם המורכב ברובו מבוגרי הישיבה.

== צוות הישיבה ==
ראש הישיבה הוא הרב ישראל לנדא.

==== רמי"ם ====

* הרב בן ציון שמואלביץ (בנו של הרב רפאל שמואלביץ)

* הרב נחמיה דוד

* הרב נפתלי זינגר

* הרב שלמה לנדא (בנו של הראש ישיבה)
* הרב יהודה לנדא (בנו של הראש ישיבה)
* הרב אברהם פודור - ראש הקיבוץ (חתנו של איש העסקים שוקי שרון, בעלי המתחם בו שוכנת הישיבה).

==== משגיח ====

* הרב יונתן אבר (ששימש קודם לכן כמשגיח בישיבת אור ישראל)

==== משגיחים נוספים ====

* הרב רפאל ארנטרוי
* הרב מרדכי זוננפלד
* הרב מיכאל סגל

בסדר שני משמש הרב יוסף שלמה פרידמן כמשיב, במקביל לתפקידו כמשיב בסדר שלישי בישיבת נתיבות יעקב.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* [https://www.kolhalashon.com/New/Ravs.aspx?Lang=Hebrew&RavID=-1&ROrder=-1&FID=94223&HideMenus=False שיעורים מרבני הישיבה] באתר קול הלשון
* ראש הישיבה הרב ישראל לנדא (מימין) והמשגיח הרב יונתן אבר[https://www.kikar.co.il/tags/ישיבת%20היכל%20יצחק ישיבת היכל יצחק - תגית] באתר כיכר השבת
* [https://www.bhol.co.il/tags/153353 ישיבת היכל יצחק - תגית] באתר בחדרי חרדים
* [https://www.jdn.co.il/tag/ישיבת-היכל-יצחק-לנדא/ ישיבת היכל יצחק - תגית] באתר JDN
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירושלים: ישיבות
היכל יצחק
היכל יצחק
קטגוריה:קריית היובל
הנסיכה לאלה ח'דיג'ה ממרוקו

הנסיכה לאלה ח'דיג'ה ממרוקו (נולדה ב-28 בפברואר 2007) (נקראת גם ח'דיג'ה בת מוחמד השישי בן חסן השני) היא בתם הצעירה של מלך מרוקו מוחמד השישי ואשתו לשעבר, הנסיכה לאלה סלמא. אחיה הבכור של לאלה ח'דיג'ה הוא מולאי חסן, יורש העצר של מרוקו.<ref>[http://www.parismatch.com/Royal-Blog/Monde/Photos/La-princesse-Lalla-Khadija-du-Maroc-fete-ses-5-ans/La-princesse-Lalla-du-Maroc-fete-ses-5-ans-383337/ Paris Match royal blog] </ref> ח'דיג'ה היא בת לשושלת העלווית, שושלת המלוכה השולטת במרוקו מהמאה ה-16.

הנסיכה לומדת בבית ספר יוקרתי הנמצא בארמון המלכותי ברבאט, בו לומד גם אחיה הבכור. היא לומדת מספר רב של שפות: ערבית, צרפתית, ספרדית, רוסית, אנגלית וסינית.<ref name=":1" />

== ביוגרפיה ==
לכבוד הולדתה בשנת 2007, המלך מוחמד השישי העניק חנינה מלכותית לקצת פחות מתשעת אלפים עצורים.<ref></ref> בנוסף, עם הולדתה נורו 21 כדורי תותח לאות שמחה.<ref></ref>

ביוני 2009 ביקרה בתוניסיה עם אמה.

בספטמבר 2011, נערך טקס רשמי, בהשתתפות המלך חסן השישי, עם הליכתה לבית הספר הנסיכותי בארמון המלכותי ברבאט, בו לומד גם אחיה הבכור. המלך ביקר במתקני בית הספר הנסיכותי והשתתף בשיעור להוראת הקוראן. בנוסף, היה נוכח בשיעור הראשון של הנסיכה וחבריה לכיתה, של ערבית וצרפתית.<ref name=":0"></ref>

ביוני 2016, במהלך טקס סיום שנת הלימודים בבית הספר מאולאוויה בארמון המלכותי ברבאט, העניק לה אביה המלך את פרס המצוינות של בית הספר.<ref name=":0" />

ב-2018 התגרשו הוריה והיא החלה לתפוס מקום בהופעות פומביות, מכיוון שאמה, הנסיכה לאלה סלמא הפסיקה להופיע בציבור לצדו של המלך. 

בפברואר 2019, התלוותה לאביה ואחיה בטקס קבלת הפנים הרשמית לכבוד מלכי ספרד, המלך פליפה השישי והמלכה לטיסיה בכיכר אל משור בארמון רויאל ברבאט.<ref name=":0" /><ref name=":1"></ref>

בדצמבר 2019, השתתפה בטקס חנוכת גלריית הזוחלים האפריקניים בגן החיות של רבאט.<ref name=":0" /><ref name=":1" /><ref></ref>

באוגוסט 2023, בגיל 16, הופיעה בחגיגות לרגל יום השנה ה-19 של עליית אביה לכס המלוכה. במעמד זה היא נשאה נאום פומבי ראשון. הייתה זו הופעה פומבית ראשונה מאז 2019.<ref></ref>

לאלה ח'דיג'ה לומדת בקולג' המלכותי של רבאט.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבאט: אישים
קטגוריה:ילדי משפחות מלוכה
קטגוריה:נשים מרוקאיות
קטגוריה:ילידי 2007
Slow Dancing

"Slow Dancing" (בעברית: "ריקוד איטי") הוא סינגל של הזמר הדרום קוריאני V מ-BTS מתוך אלבום הבכורה שלו Layover. הוא שוחרר ב-8 בספטמבר 2023 על ידי ביג היט מיוזיק כסינגל השלישי מתוך האלבום.

== מוזיקה ומילים ==
"Slow Dancing" הוא שיר נשמה רומנטי בסגנון שנות ה-70 עם מקצב ג'אז פשוט. השיר נכתב על ידי דונגיון קים, ג'יג'י, , , פריקינד וג'ינסו פארק כשהשניים האחרונים גם מפיקים את השיר. מבחינה לירית, V שר על "סיפור אהבה טיפוסי".

== שבחים ==
"Slow Dancing" זכה בשני פרסי פופולריות של מלון ברציפות, לשבועות המסתיימים ב-18 וב-25 בספטמבר 2023 ובשישה גביעי מקום ראשון ב,<ref></ref> מתוכם שלוש כ באם קאונטדאון. בנוסף, הוא זכה בקטגוריית "המוזיקה הטובה ביותר - סתיו" בטקס שהתקיים באוקטובר 2023.
{| class="wikitable sortable"
|+פרסי תוכניות מוזיקה
!תוכנית
!תאריך
|-
! rowspan="3" |אם קאונטדאון
|14 בספטמבר 2023
|-
|21 בספטמבר 2023
|-
|28 בספטמבר 2023
|-
! rowspan="2" |
|15 בספטמבר 2023
|-
|22 בספטמבר 2023
|-
!
|20 בספטמבר 2023
|}

== רצועות האזנה ==

* הורדה דיגיטלית וסטרימינג (רמיקסים)

# "Slow Dancing" (רמיקס של FRNK) – 2:49
# "Slow Dancing" (רמיקס של ) – 2:51

== קרדיטים ==
* V – שירה
* – , , מנהלת ווקאל
* דונגיון קים – כתיבה
* ג'יג'י – כתיבה
* פריקינד – כתיבה, , עיבוד, , תכנות, קולות רקע, הפקה
* ג'ינסו פארק – כתיבה, הלחנה, נגינה, תכנות, הפקה
* – הרכב, עיבוד, חליל צד, קולות רקע
* – הרכב, עיבוד, סקסופון
* ג'אנג יונג וו – מנהל ווקאלי, 
* MI.O – מנהל ווקאלי, עריכה ווקאלית
* סון יו ג'ונג – עריכה ווקאלית, טכנאי
* לי פיונג ווק – טכנאי
* – 
* – 

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירים בקוריאנית
קטגוריה:שירים על ריקודים
קטגוריה:שירים באנגלית
סיליה קפסיס

סיליה קפסיס (באנגלית: Silia Kapsis; נולדה ב-5 בדצמבר 2006) היא זמרת, שחקנית ורקדנית אוסטרלית ממוצא יווני-קפריסאי.<ref></ref> היא ייצגה את קפריסין באירוויזיון 2024 עם השיר "Liar".

== ביוגרפיה ==
קפסיס נולדה בסידני לזמר הקפריסאי גיורגוס ולאם יוונייה מסלוניקי. בגיל 4 החלה להופיע מול קהל, ובמקביל לפתח חיבה לתחום אומנויות הבמה.<ref name=":0"></ref><ref></ref><ref></ref> סינגל הבכורה שלה, "", שנכתב על ידה בגיל 12, יצא לאור ב-2022. במרץ ובמאי 2023 יצאו גם "No Boys Allowed" ו-"Disco Dancer".

בתחום הקולנוע גילמה את הדמות הראשית בסרט הקצר Pearly Gates. כמו כן, עבדה במספר פרויקטים של חברת ניקלודיאון באוסטרליה. היא הייתה מועמדת בפרס אגדת השנה באוקיאניה בטקס פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון לשנת 2023.<ref name="wiwi"></ref>

ב-25 בספטמבר 2023 נבחרה על ידי רשות השידור הקפריסאית לייצג את המדינה באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה<ref name=":0"/>. קפסיס היה הצעירה מבין המתמודדים בשנה זו והיחידה מתחת לגיל 20. ב-7 במאי עלתה על בימת חצי הגמר הראשון של האירוויזיון וביצעה את שירה "Liar". בסוף הערב הוכרזה כאחת מעשרת המתמודדים שהעפילו לגמר. ב-11 במאי 2024 עלתה לבימת גמר האירוויזיון וביצעה את שירה בפעם האחרונה על בימת האירוויזיון. סיליה סיימה במקום ה-15 עם 78 נקודות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות אוסטרליות
קטגוריה:זמרות יווניות
קטגוריה:זמרים קפריסאים
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אוסטרליות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יווניות
קטגוריה:רקדניות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2024
קטגוריה:נציגי קפריסין באירוויזיון
קטגוריה:ילידות 2006
אדוארד לוון

אדוארד לוון (בגרמנית: Eduard Löwen; נולד ב-28 בינואר 1997) הוא כדורגלן גרמני המשחק כקשר בסנט לואיס סיטי מליגת ה-MLS.

==קריירה==
לוון שיחק בקבוצות הנוער של הוטנבך, קייזרסלאוטרן וזארבריקן לפני שעבר ב-2016 לנירנברג. בהכנה לעונת 2016/17 התאמן עם הקבוצה הבוגרת ושיחק במספר משחקי ידידות. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה השנייה במרץ 2017. עם נירנברג העפיל בסוף אותה עונה לבונדסליגה. בפברואר 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בבונדסליגה בהפסד 1–2 לפורטונה דיסלדורף. 

לאחר ירידת הליגה עם נירנברג, חתם לוון בהרטה ברלין לקראת עונת 2019/2020. הוא שותף רק ב-7 משחקי ליגה והושאל בינואר 2020 לאאוגסבורג עד סוף העונה. באאוגסבורג רשם 16 הופעות ליגה והבקיע 2 שערים.

בעונת 2020/2021 הושאל לוון לבוכום מהבונדסליגה. הוא שותף ב-26 משחקי ליגה והבקיע פעמיים.

ביולי 2022 חתם לוון בסנט לואיס סיטי מה-MLS ל-4 וחצי שנים.<ref></ref>

==נבחרת לאומית==

לוון שיחק בנבחרות הצעירות של גרמניה ואף זומן לסגל הנבחרת האולימפית לאולימפיאדת טוקיו 2020.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נירנברג
קטגוריה:כדורגלני הרטה ברלין
קטגוריה:כדורגלני אאוגסבורג
קטגוריה:כדורגלני בוכום

קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1997
Boshret Kheir

"Boshret Kheir" (בערבית: "بشرة خير" בעברית נהגה "בושרֶת ח'יר", בתרגום חופשי "בשורה טובה") הוא סינגל מאת חוסיין אל ג'סמי, השיר קורא לאזרחים לצאת ולהצביע בבחירות לנשיאות מצרים ב-2014 (ובעיקר לעבד אל-פתאח א-סיסי). השיר מוכר בציבור כ"שיר הרשמי של תומכי א-סיסי".<ref>[https://arabi21.com/story/749760/أغنية-لمطرب-إماراتي-تحول-مصر-إلى-كباريه-كبير#tag_65838 أغنية لمطرب إماراتي تحول مصر إلى "كباريه كبير"] - عربي21 </ref>

== השיר ==
בשיר אל-ג'סמי קורא לכל תושבי מצרים בכיל הגילאים לצאת ולהצביע בבחירות, השיר בא כמענה לקריאות להחרמת הבחירות ותגובות הציבור על חוסר הצורך שבהצבעה.

הפזמון אומר: "אנשים, מועדון אל-סעידי, האחיין שלך בפורט סעידי והנוער האלכסנדרוני, המפגש הזה הוא מפגש של גברים". אני אבוא עם אל-סוהאג'י, אל-קנאווי, אל-סינאווי, אל-מחלאווי".

הלחן הוא מאת עמר מוסטפא והמילים נכתבו על ידי המשורר המצרי איימן בהגת אמר .

== קבלה וביקורת ==
=== השיר ===
עם צאת השיר הוא הפך לויראלי ברשתות החברתיות וזכה למאות מיליוני צפיות באתר יוטיוב.

היו שביקרו את אל-ג'סמי על כך שהוציא לפני כן שיר לקטאר אויבתה של מצרים, אחרים הצביעו על כך שמלחין השיר הוא אחד ממתנגדי א-סיסי.

=== הקליפ ===
האני שאכר מתח ביקורת על דמותה של מצרים בקליפ, בטענה שבמאי הקליפ היה צריך להראות את יופיה של מצרים, נופיה הטבעיים והאנדרטאות הגדולות שלה, ולא להציג אותה כארץ של ריקודים, זאת לדבריו שכאשר חוסיין אל ג'סמי הציג שיר על האמירויות, הוא צולם באזורים היפים ביותר באמירויות.

שאכר הדגיש בדבריו שביקורתו היא רק על הקליפ.

=== הלחן ===
המלחין מוחמד רחים, טען בחשבון הטוויטר שלו, שהלחן גנוב מהשיר Bushra Khair שהוא הלחין, רחים טען שהחלק הראשון של השיר הוא מהלחן של השיר ההודי Emma, והחלק השני הוא מהשיר "Kul Da" של האמנית המצרית שרין וואדי, ושני השירים הולחנו על ידו והוא הציג אותם לפני שנים רבות.<ref>[http://www.el-balad.com/954909 محمد رحيم يتهم عمرو مصطفى بسرقة لحن "بشرة خير".. وعمرو : "الأغنية لحن الفقير إلى الله"] </ref>

=== אתר יוטיוב ===
השיר של אל ג'סמי זכה ליותר מ-5 מיליון צפיות ביוטיוב בחמישה ימים,<ref>[https://www.almasryalyoum.com/news/details/446959 بالفيديو.. «بشرة خير» من «الجسمي» للمصريين في «الرئاسة»] </ref> נכון לספטמבר 2023 לשיר יותר מ-640 מיליון צפיות, ציון דרך היה ב-2014 שהשיר נכנס לרשימת 100 סרטונים הנצפים ביוטיוב.

== גרסאות כיסוי ==
חיים ישראל וליאור פרחי הוציאו גרסת כיסוי בשם "מדינה סוערת" בו הם מלינים על המצב במדינה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2014
קטגוריה:שירים בערבית
קטגוריה:מוזיקה: תופעות אינטרנט
וידאל אפרים

רבי וידאל אפרים היה מחכמי העיר מיורקה שבספרד במאה ה-14. תלמידו של הר"ן ורבו של הרשב"ץ.

==קורות חייו==
נולד בעיר גירונה, ולמד תורה בישיבתו של הר"ן, לצד הריב"ש. שימש כרב בעיר מיורקה, ובהמשך עבר לפאלמה ולימד שם תלמידים. גדול תלמידיו היה הרשב"ץ שמכנהו "מורי הקדוש". מן התואר "הקדוש" יש המסיקים שרבי וידאל אפרים מסר נפשו על קידוש השם בעת גזירות קנ"א. לדעת פרופ' נח עמינח, גם רבי מימון נג'אר ואחיו רבי מרדכי נג'אר, ששימשו כרבנים באלג'יריה, היו ככל הנראה תלמידיו.

בשבתו במיורקה הייתה לו מחלוקת עם חכם אחר מהעיר רבי שלמה בן אברהם הצרפתי, והריב"ש - אליו הריצו השנים מכתבי תלונות הדדיים, ניסה ליישב ההדורים ולפשר ביניהם. מתשובת הריב"ש ניכר שחיבב את רבי וידאל, וכותב לו: "מעת ידעתיך והכרתיך - חשקה נפשי בך, והיינו לאחדים, נקשרנו נפש בנפש…". וכן: "לא אדע בשל מי הצער הגדול הזה... אבל שניכם כאחד טובים להרבות האש ולהגדיל המדורה". גם לבעל המריבה השני רבי שלמה הצרפתי כתב הריב"ש: "מרובי תלונותיך על החכם אנוידאל אפרים אני מתפלא, כי הוא מוחזק אתנו בחסיד וכשר ובעל מעשים ובנם של קדושים, ואם אחשוב אינו מחודד בהלכה ולא עוקר הרים, הנה הוא בקי בדינין ובספרי הפסק... אבל לפי הנראה יש בכם דילטורין ומביאי דבה... וראוי לכם ולכמותכם שלא לקבל לשון הרע ובזה יבוטל המחלוקת". בהזדמנות אחרת, כאשר שוחט שבא ממיורקה זילזל בכבוד ר' וידאל, גער בו הריב"ש באמרו "אנחנו מכירים אותו מנעוריו, הולך תמים ופועל צדק ודובר אמת בלבבו".

רבי יוסף קארו בספר בית יוסף (אה"ע סימן עז) מביא פסק ממנו: "ומעשה בא ליד ה"ר וידאל אפרים ואמר כי אינם רשאים... ואמר ששאל להר"ן על זה והשיבו כן".

אחיו היה כנראה המהנדס והאסטרונום אנבלשם אפרים (גירונדי), שנשא ונתן עם הרשב"ץ בענייני חשבון והנדסה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיורקה: יהודים בימי הביניים
קטגוריה:ראשוני ספרד
מימון נג'אר

רבי מימון נג'אר<ref>שמו העברי היה נתן. (השם 'מימון' הוא מערבית, ופירושו: מזל).
</ref> היה פוסק, דיין ודרשן בעיר קונסטנטין שבאלג'יריה במאה ה-15. חברו של הרשב"ץ.

==קורות חייו==
נולד לרבי דוד בעיר מיורקה שבספרד למשפחה שמוצאה מן העיר נג'ארה. מיורקה הייתה אז מרכז תורני חשוב בו התרכזו רבים מחכמי ספרד, והוא ואחיו מרדכי גדלו והתחנכו בעיר, יחד עם חברם הקרוב הרשב"ץ. לדעת פרופ' נח עמינח יש להעריך כי השלושה למדו יחד אצל החכם רבי וידאל אפרים.

בעקבות פרעות קנ"א ברח לאלג'יריה, בתחילה לעיר בג'איה, ולבסוף התיישב בקונסטנטין. שם צורף לבית הדין בראשות רבי יוסף בן דוד,<ref>סדר הדורות חלק א, שנת ה'קנ"א.</ref> ולצד רבי יוסף מניר (תלמיד הריב"ש). בקונסטנטין שימש כמורה הוראה, דיין ודרשן מהולל. בעיר זו התפרסם והייתה לו השפעה נרחבת על כל המדינה. חכמי אלג'יריה הריב"ש, הרשב"ץ ובנו הרשב"ש הכתירוהו בתארים מופלגים.

רבי מימון נודע בעיקר מהתכתבויותיו הרבות עם הרשב"ץ שאת דעתו החשיב מאוד. הוא נמלך בו פעמים רבות וכשלושים תשובות בשו"ת התשב"ץ ממוענות אליו. בעיקר נהג להיוועץ עמו על פסקי דין שנתן בעירו קונסטנטין ותשובות ששלח לחכמים בסביבות העיר ובדרום תוניסיה. שאלות אלו עסקו במגוון נושאים: קדושין, גירושין, כתובה, קנסות וחרמות, שטרות, תפילה שבת וטריפות. הרשב"ץ גם הוא העריכו במיוחד, ובתשובותיו מצאנו ביטויים יוצאי דופן ביחס אליו, כמו "כמוהו בכל העם אין נבון וחכם", וכן: "כדאי אתה לסמוך אפילו להתיר את האסור", ועוד. עם זאת לא נמנע מלבקר את דבריו מספר פעמים.

בעקבות מאירע מעציב (שאינו ידוע לנו) שפקד את רבי מיימון, ובעקבותיו היה שרוי בצער עמוק, כתב לו הרשב"ש איגרת ניחומים מליצית ועשירה הכתובה בחרוזים, כשכל חרוז מסתיים בהיגוי "קא". האגרת נכתבה בשפה הארמית, והמליצות כולן שזורות בכמאה וחמישים מקורות תלמודיים. פענוח מקורות האגרת העסיק מספר חוקרים, בהם הרב ראובן מרגליות שכתב על כך מאמר בספרו 'פנינים ומרגליות'.<ref>'מליצות בארמית ומקורותיהן', פנינים ומרגליות, עמ' צג-קח.</ref>

חיבר את "קונטרס המנהגות", שלא שרד, והיה כנראה לקט או משא ומתן במנהגי אלג'יריה. פסק שכתב בעניין כשרות גט מעושה הובא בספר בית יוסף, ונפסק להלכה בשולחן ערוך.<ref>אבן העזר סימן קלד סעיף ה.</ref> אחדות מתשובותיו שרדו, ומתוכן הוא מתגלה כבקי בש"ס ובפוסקים: הרי"ף והרא"ש, וכן בעלי החידושים כהרמב"ן, רשב"א, ר"ן ועוד.

==לקריאה נוספת==
*נח עמינח, 'קהל קונסטנטין וחכמיו', בתוך: ספר רפאל (מוסד הרב קוק, תש"ס), עמודים שפז-שצג.
*שו"ת התשב"ץ, מהדורת מכון ירושלים, חלק ה', 'על רשב"ץ ובית מדרשו', עמודים 24–26.

==הערות שוליים==

קטגוריה:קונסטנטין: רבנים
קטגוריה:ראשוני צפון אפריקה
פרנץ פון יון

פרנץ פרייהר פון יון (בגרמנית: Franz Freiherr von John; 20 בנובמבר 1815 - 25 במאי 1876) היה גנרל בצבא האוסטרו-הונגרי אשר שימש כראש המטה הכללי בין 1867-1869 ושוב בין 1874–1876.

==ביוגרפיה==
יון נולד בברוק אן דר לייטה ב-20 בנובמבר 1815. אביו היה קצין בצבא האוסטרי. יון עצמו למד באקדמיה הצבאית התרזיאנית וב-1835 התגייס לצבא האוסטרי בדרגת לויטננט משנה. ב-1845 הוא החל לשרת במטה הכללי. ב-1848 הוא לחם בהצטיינות במלחמת העצמאות האיטלקית הראשונה. בעקבות כך הוא זכה בעיטורים צבאיים ובתואר אבירות (פרייהר). ב-1857 הוא הועלה לדרגת אוברסט ומונה למפקד גדוד, ובמקביל הוענק לו תואר אצולה של ברון.

ב-1859 הוא מונה לראש מטה הקורפוס ה-4 בדרום טירול. ב-1860 הועבר לתפקיד ראש מטה ארמיית הדרום באיטליה. ב-1866 הוא השתתף במלחמת העצמאות האיטלקית השלישית. הוא התבלט כל כך במהלך קרב קוסטוצה, עד שמפקד ארמיית הדרום הארכידוכס אלברכט העלה אותו לדרגת פלדמרשל-לויטננט, באמצע הקרב. לאחר מכן הוא השתתף במלחמת אוסטריה-פרוסיה. בעקבות הפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867 והארגון מחדש של המטכ"ל האוסטרי, הוא מונה לראש המטה הכללי של הצבא האוסטרו-הונגרי. הוא כיהן בתפקיד עד 1869, ואז מונה למפקד הצבאי של גראץ. ב-1874 הוא חזר לתפקיד ראש המטה הכללי וכיהן בו עד פטירתו ב-25 במאי 1876.

==משפחתו==
ב-27 באוקטובר 1849 נישא יון ללאנטוניה מרגרטה קרולינה אדלן פון וייסה (ילידת 27 בספטמבר 1827), בתו של הפרופסור לאסטרונומיה, מקסימיליאן ריטר פון וייסה. אנטוניה מרגרטה נפטרה ב-7 באפריל 1870. ב-24 במאי 1873 הוא נישא לאנה פון אורסיני-רוזנברג. נולדה להם בת אחת. אחד מבניו, פרידריך אלברט, היה לימים ויצה-אדמירל בצי האוסטרו-הונגרי.

==קישורים חיצוניים==

* [https://austria-forum.org/af/AEIOU/John%2C_Franz_Freiherr_von פרנץ פון יון] באתר פורום אוסטריה
* [http://othes.univie.ac.at/595/1/04-26-2008_6804182.pdf Franz Freiherr von John. „Soldat Diplomat Staatsmann“]

קטגוריה:גנרלים אוסטרו-הונגרים
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1815
קטגוריה:נפטרים ב-1876
השקעות לעצלנים

השקעות לעצלנים: הדרך הפשוטה להשקעה ארוכת־טווח בשוק ההון הוא ספר עיון כלכלי מאת תמיר מנדובסקי, שיצא לאור בהוצאת מצפן בשנת 2021, והיה לספר הנמכר ביותר בישראל בשנת 2023<ref></ref>.

== על הספר ==
הספר מתאר גישת השקעה פסיבית בשוק ההון, המבוססת על רכישה עקבית של מוצרים מחקי מדדי מניות רחבים. הספר מבוסס על ההנחה כי השקעה פסיבית קבועה ועקבית, במדדי מניות עולמיים, מגוונים ומובילים, תניב בטווח הארוך את התשואה הגבוהה ביותר, בניכוי דמי הניהול הנמוכים ביותר, ובדחיית תשלומי מס.

הספר נכתב בהשראת ספרו של ג'ון בוגל, "המדריך למשקיע המתחיל", אך מתבסס על שלוש תיאוריות מתחום הכלכלה והכלכלה ההתנהגותית של זוכי פרס נובל ויליאם שארפ, יוג'ין פאמה ודניאל כהנמן והכלכלן מארק קארהארט .

הספר נמכר ביותר מ-100,000 עותקים, ותורגם לאנגלית ונמכר בשם: "The Lazy Investor: How to Set a Profitable & Hassle-free Investment Portfolio".

בשנת 2022 הושק הסכת רשמי של הספר "השקעות לעצלנים", שהפך תוך שנה אחת לפודקאסט המואזן ביותר בישראל. בשנת 2023 פרסמה חברת שירות הזרמת המוזיקה ספוטיפיי כי הפודקאסט דורג בין עשרת הפודקאסטים המואזנים בישראל לאורך כל השנה.

==מבנה ==
בפתח דבר לספר נכתב כי הספר מיועד למי שמעוניין להשקיע, אך לא יודע כיצד. בהמשך, הספר מחולק לחצי תאורטי ולחצי מעשי. נקודת המוצא בה נפתח הספר מניחה כי לקורא אין כל ידע בשוק ההון, וההסברים המלווים את הקורא לאורך הספר ממחישים מונחים פיננסים באמצעות דוגמאות יומיומיות המוכרות לכל אדם ממוצע.

בפרקים 1 ו-2 מוסברים מושגי יסוד: עקרון הבעלות על חברות מובילות באמצעות אחזקת מניותיהן, וכיצד עובדת צבירת הון לאורך שנים באמצעות כוחה של הריבית המצטברת. בשני הפרקים הבאים מוסבר הצורך (ולטענת המחבר- ההכרח) להשקיע, גם בקרב אלו שאינם מבינים בהשקעות. מסקנתו של המחבר היא שכל אדם צריך להשקיע באופן פשוט ורווחי, ושאסור להפריע להשקעה לעבוד.

בפרקים 5–6 מוסבר מבנה ההשקעה בקרנות סל המחקות ביצועי מדדים רחבים ומובילים (כמו מדד תל אביב 125 או מדד S&P 500).

בפרק 7 מוסבר כיצד כל אדם יכול לבנות את תיק ההשקעה שלו, ללא ניהול חיצוני המייקר את עלויות השקעותיו, ולשלב בו גם איגרות חוב ומטבע חוץ.

בפרקים 8–10 מודגם יישום של ההשקעה, באמצעות בחירת בית השקעות (ברוקראז'), בחירת ניירות ערך בהן ירצה המשקיע להשקיע את הונו, או לחלופין השקעה באמצעות קופת גמל להשקעה.

פרק 11 מסביר על יתרונות הטבת מס בהשקעה בקרנות סל המאוגדות באירלנד; ופרק 12, האחרון, מסכם את הספר וקורא לקוראים להפוך את הידע אותו רכשו - לפעולות של ממש.

==המחבר==
תמיר מנדובסקי הוא איש שב"כ לשעבר, יזם, סופר ומשקיע בשוק ההון ובנדל"ן. לפני שכתב את הספר "השקעות לעצלנים" פרסם את רומן המתח "קנטאור" (ידיעות ספרים, 2022, עורך: אמנון ז'קונט) שבמרכזו עלילה ביטחונית רגישה. במהלך שירותו בשב"כ הושפע רבות מאירועי צוק איתן, "שובו אחים" ורצח מוחמד אבו ח'דיר והחליט להתפטר. לאחר מכן עבד כחוקר הונאות בתעשיית הפינטק. לאחר פרסום הספר "השקעות לעצלנים", הקים את חברת "אסיף השקעות", היושבת ברמת גן והוא מנהלה.

הוא בוגר תואר ראשון ביחסים בין-לאומיים ותקשורת, ותואר שני בחקר סכסוכים מהאוניברסיטה העברית. נשוי, אב לשניים ומתגורר ברמת גן.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* [https://open.spotify.com/show/1cJFtt4nqHb4drx2RV2Zmr פודקאסט השקעות לעצלנים], באתר ספוטיפיי
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי עיון בעברית
קטגוריה:ספרי 2021
לילי הורניג

לילי הורניג (לבית שוונק ; נולדה; 22 במרץ 1921 - 17 בנובמבר 2017) הייתה מדענית צ'כית-אמריקאית ממוצא יהודי שעבדה בפרויקט מנהטן, ופעילה פמיניסטית.<ref name="nytimes"></ref><ref name="manhattan"></ref>

== ביוגרפיה ==
הורניג נולדה באוסטי נד לבם<ref name=":0"></ref> לארווין שוונק, כימאי אורגני, ולראשה שפירו, רופאת ילדים.<ref name="obit"></ref>

ב-1929 עברה משפחתה לברלין. מכיוון שהוריה היו יהודים, איימו על אביה במאסר במחנה ריכוז והוא נאלץ לברוח. ארבע שנים לאחר מכן היא ואמה הגיעו לארצות הברית בעקבות האב.<ref></ref>

היא סיימה תואר הראשון במכללת ברין מאר ב-1942 ואת הדוקטורט שלה מאוניברסיטת הרווארד בשנת 1950.<ref name="wesleyan"></ref> בשנת 1943 נישאה לדונלד הורניג ולזוג נולדו ארבעה ילדים.<ref name="obit" />

== קריירה ==
הורניג ליוותה את בעלה ללוס אלמוס, שם עבד. לאחר שהתבקשה במקור לגשת למבחן הקלדה, הוכרו כישוריה המדעיים והיא קיבלה עבודה כמדענית בפרויקט מנהטן .<ref name="chemical"></ref><ref name="Howes2003"></ref>

כאשר הוחלט מאוחר יותר כי כימיה של פלוטוניום מסוכנת מדי לנשים, הורניג עבדה במקום זאת על עדשות בעלות נפיצות גבוהה. בעודה בלוס אלמוס, היא חתמה על עצומה שקוראת להשתמש בפצצת האטום הראשונה על אי לא מיושב כתצוגת תכלית.<ref name="chemical" />

הורניג הפכה מאוחר יותר לפרופסור לכימיה באוניברסיטת בראון,<ref></ref> ויושבת ראש המחלקה לכימיה בטריניטי קולג' בוושינגטון הבירה<ref name="chemical" /><ref></ref> היא מונתה על ידי הנשיא ג'ונסון כחברה בנציגות לרפובליקה של קוריאה שם החלה בהקמתו של מכון קוריאה למדע וטכנולוגיה.

כפמיניסטית, הורניג הייתה המנהלת המייסדת של HERS (שירותי חינוך גבוה) בחסות הוועדה לקידום נשים במכללות ובאוניברסיטאות בניו אינגלנד שאורגנה לראשונה על ידי שילה טוביאס. היא כיהנה בוועדות לשוויון הזדמנויות עבור הקרן הלאומית למדע, המכון הלאומי לסרטן והאגודה האמריקאית לקידום המדע. היא הייתה יו"ר המחקר של הוועדה לשוויון נשים בהרווארד, והתייעצה והשתתפה במחקרים רבים על חינוך וקריירה של נשים מדעיות.<ref name=":0" />

הורניג הייתה נאמנה לכל חיים של המכון האוקיינוגרפי בוודס הול והייתה נאמן של בית הספר וילר.<ref name=":0" />

== מותה ==
הורניג נפטרה ב-17 בנובמבר 2017 בפרובידנס, רוד איילנד, בגיל 96.<ref name="nyt"></ref>

== בתרבות נפוצה ==
בסרט אופנהיימר משנת 2023, בבימויו של כריסטופר נולאן, גולמה הורניג על ידי השחקנית אוליביה ת'ירלבי.<ref></ref>

== פרסומים ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מהגרים מצ'כוסלובקיה לארצות הברית
קטגוריה:עובדי פרויקט מנהטן
קטגוריה:בוגרות מכללת ברין מאר
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:פעילות זכויות נשים אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאים ממוצא צ'כי-יהודי
קטגוריה:כימאיות אמריקאיות
קטגוריה:כימאים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1921
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1921
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2017
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2017
Burnin' (שיר של דאפט פאנק)

"Burnin'" הוא שיר אינסטרומנטלי מתוך אלבום הבכורה של צמד המוזיקה האלקטרונית הצרפתי דאפט פאנק, Homework משנת 1997. זה היה הסינגל הרביעי שיצא מהאלבום. הקליפ הנלווה לשיר בוים על ידי הצלם ובמאי הווידאו הצרפתי סאב ג'אניאק. מאוחר יותר יצא לשיר רמיקס בשם "Extravaganza", שנוצר על ידי הלהקה הקוריאנית BanYa עבור משחק הדאנס Pump It Up. אלמנטים של "Burnin'" שולבו עם השיר "Too Long" באלבום ההופעה החיה של דאפט פאנק Alive 2007.

== ביקורות ==
המגזין הבריטי מיוזיק ויק דירג את השיר שלוש מתוך חמש, והוסיף: "גרוב מינימליסטי ומגרד יותר מ-Da Funk או Around the World, הסינגל השלישי של הצמד לוירג'ין הוא בכל זאת פאנקי, והקליפ בסגנון המגדל הלוהט אמור לעזור לחשיפה".

== קליפ וידאו ==
הקליפ לשיר "Burnin'" הוא מחווה למפיקי האוס בשיקגו שדאפט פאנק מצאו בהם השראה. סצנת המסיבה בקליפ כוללת את DJ Sneak, רוג'ר סאנצ'ז, דריק קרטר, רוי דייוויס ג'וניור, פול ג'ונסון, רוברט ארמני ודי ג'יי Hyperactive. תומא בנגלטר וגי-מנואל דה הומם-קריסטו מ"דאפט פאנק" מופיעים גם הם בהופעת קמע קצרה בקליפ כאנשים במסיבה, בנגלטר מרכיב משקפי שמש ופאה כהה בעלת שיער ארוך, ואילו דה הומם-קריסטו מופיע בחליפה סגולה, משקפי שמש ופאה בלונדינית.<ref></ref> הקליפ צולם בשיקגו תוך שימוש בבניין משרדים ב-Wacker Drive כתפאורה.<ref></ref>

הסרטון מתחיל עם ילד משחק עם כבאית צעצוע בפרבר בזמן שאביו מבשל סטייק על ברביקיו. הסצנה מתנדנדת מתפאורה זו לסצנת מסיבה בתוך גורד שחקים, שבה אש מתפשטת בזמן שנראה שאף אחד במסיבה לא שם לב. צוות של כבאים מתריע בסופו של דבר בפני הנוכחים על השריפה ומלווה אותם מהבניין. נטען כי הילד והכבאית שלו קשורים איכשהו לחילוץ ופינוי הכבאים בסרטון.

== מצעדים ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1997
קטגוריה:סינגלים מ-1997
קטגוריה:שירי דאפט פאנק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
ליו קאנג

ליו קאנג או לו קאנג (באנגלית: Liu Kang) הוא דמות גיבור בזיכיון מורטל קומבט שהחל כסדרת משחקי לחימה מבית Midway Games ומאוחר יותר NetherRealm Studios. ליו קאנג הוא הגיבור הטוב הראשי והפרוטגוניסט בסדרה, הלוחם הנבחר של ממלכת כדור הארץ, אלוף מורטל קומבט ומגן הממלכה. הוא הופיע לראשונה במשחק המקורי מורטל קומבט (1992) מ-1992 כנזיר שאולין עם מהלכים מיוחדים שיועדו להיות קלים לביצוע בידי השחקנים. מאז הצגתו, ליו קאנג הופיע כדמות ניתנת למשחק בכל כותרי הסדרה למעט Mortal Kombat: Deadly Alliance מ-2002.

ליו קאנג נבחר על ידי לורד ריידן, אל הברק והרעם, כלוחם שייצג את ממלכת כדור הארץ בטורניר המורטל קומבט שייקבע את עתיד הממלכה. במשחק הראשון ליו קאנג מביס את שאנג טסונג ונהפך לאלוף הטורניר. במשחק השני, מורטל קומבט 2, הוא שוב מגן על ממלכת כדור הארץ והפעם מביס את קיסר העולם החיצון, שאו קהאן. בהמשך ליו קאנג נהרג והופך לאל-מת נקמני ששולט בממלכת השאול, אך במורטל קומבט 11 הוא נגאל על ידי ריידן וחוזר כגיבור שמציל פעם נוספת את הממלכה והופך לאל האש.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מורטל קומבט: דמויות
אנטון פון שנפלד

אנטון מריה אמריך וילהלם פרייהר פון שנפלד (בגרמנית: Anton Maria Emmerich Wilhelm Freiherr von Schönfeld; 3 ביולי 1827 - 7 בינואר 1898) היה גנרל בצבא האוסטרו-הונגרי אשר שימש כראש המטה הכללי בין 1876–1881.

==ביוגרפיה==
שנפלד נולד בפראג ב-3 ביולי 1827, כבן למשפחת אצולה בוהמית עתיקה. אביו ואחיו שניהם היו קצינים בצבא האוסטרי. ב-1838 הוא החל ללמוד באקדמיה הצבאית התרזיאנית בווינר נוישטאדט, וב-1845 החל לשרת בצבא האוסטרו-הונגרי בדרגת לויטננט. ב-1848 הוא השתתף במלחמת העצמאות האיטלקית הראשונה. ב-1849 החל לשרת במטה הכללי. ב-1862 הוא מונה לראש מטה הקורפוס ה-7 באיטליה. ב-1864 הוא השתתף במלחמת שלזוויג השנייה, ולאחריה מונה למפקד גדוד הרגלים ה-63. ב-1869 מונה למפקד הדיוויזיה ה-13, והשתתף עמה בדיכוי מרד בדלמטיה.

בנובמבר 1875 הוא הועלה לדרגת פלדמרשל-לויטננט. ב-4 ביוני 1876 הוא מונה לראש המטה הכללי. ב-1878 הוא הוביל את כיבוש בוסניה והרצגובינה בהתאם לתוצאות קונגרס ברלין. ב-1881 הוא פרש מהתפקיד בעקבות מחלתו של בנו. במשך כמה שנים הוא פיקד על קורפוסים שונים וב-1 בנובמבר 1886 הועלה לדרגת פלדצויגמייסטר ומונה למפקח הכללי של הצבא האוסטרו-הונגרי. הוא נפטר מאי-ספיקת לב ב-7 בינואר 1898. פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה השתתף בלווייתו, ו-וילהלם השני, קיסר גרמניה שלח גם הוא נציג מטעמו.

==משפחתו==
ב-26 בפברואר 1851, נישא שנפלד לאנגלייה ג'ורג'ינה לטיטיה מרי אן נוויל (ילידת 9 באפריל 1826). נולדו להם שלושה ילדים. היא נפטרה ב-7 ביוני 1890. ב-8 בינואר 1896 הוא נישא מחדש לצרפתייה אלואיז סלין דה מריון (ילידת 25 ביולי 1854).

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.deutsche-biographie.de/sfz78991.html אנטון פון שנפלד] באתר הביוגרפיה הגרמנית
* [https://www.biographien.ac.at/oebl/oebl_s/Schoenfeld_Anton_1827_1898.xml אנטון פון שנפלד] בלקסיקון הביוגרפי האוסטרי
* [vienna.com/Musik/Komponisten/Ziehrer/werke.htm אנטון פון שנפלד] באתר Planet-Vienna

קטגוריה:גנרלים אוסטרו-הונגרים
קטגוריה:ילידי 1827
קטגוריה:נפטרים ב-1898
SloTop50

SloTop50 הוא ארגון המספק את מצעד המוזיקה הרשמי של סלובניה. ארגון זה הוקם על ידי SAZAS ב-6 בינואר 2013. מצעד המוזיקה, אשר מתפרסם מדי יום ראשון, מסתמך על נתוני איירפליי של 61 תחנות רדיו בסלובניה. כמו כן, מתפרסמים גם מצעדי מוזיקה חודשיים וסוף שנתיים של מצעד המוזיקה.<ref></ref> בנוסף לכך, מתפרסמים על ידי הארגון גם מצעד השירים המקומיים ומצעד שירי חג המולד. מצעד המוזיקה חדל מלהתפרסם ב-20 ביוני 2021.

השיר הראשון שהופיע במקום הראשון במצעד היה השיר "Srečno novo leto" של הלהקה הסלובנית, .

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

סלובניה
קטגוריה:סלובניה: תרבות
Years & Years (שיר)

"Years & Years" (בעברית: "שנים ושנים"; לעיתים מעוצב כ-"Years And Years") הוא סינגל של הזמר-יוצר האנגלי אולי מארס, אשר מופיע כסינגל השלישי של אלבום האולפן החמישי שלו, 24 Hrs. השיר יצא ב-9 בדצמבר 2016 בהוצאת חברת התקליטים אפיק רקורדס. השיר נכתב על ידי אולי מארס, ויין הקטור וסטיב מק, והופק על ידי סטיב מק.

נכון לספטמבר 2023, השיר הושמע למעלה מ-10 מיליון פעמים בספוטיפיי,<ref></ref> ולמעלה מ-3.5 מיליון פעמים ביוטיוב.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2016
קטגוריה:שירי אולי מארס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סטיב מק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סטיב מק
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
Beyond Forgiveness

Beyond Forgiveness ("לא ניתן למחילה" או "מעבר למה שניתן לסלוח") היא להקת מטאל מארצות הברית המנגנת דום-דת' גותי סימפוני. השירה היא שירת היפה והחיה עם סופרנו אופראי של טליה הויט לצד גראולינג של ריצ'רד מרקוס וגרג ויטוור, הגיטריסטים.

הלהקה הוקמה ב-2009 על ידי ריצ'רד מרקוס ששילב בין מטאל גותי סימפוני לדת' מטאל, אליו הצטרפו טליה הויט, זמרת-יוצרת בעלת הכשרה קלאסית שמשמשת גם כמלחינה עבור הלהקה, וגרג ויטוור, הגיטריסט המוביל וזמר בלאק-דת'. ב-2016 יצא ה-EP הראשון שלהם The Ferryman's Shore, שזכה לביקורות טובות והיא הושוותה לטריסטניה ו-Within Temptation בתחילת דרכן (שתיהן להקות מטאל גותי סימפוני אירופאיות חשובות ומפורסמות בסצנת המטאל הגותי והמטאל הסימפוני). ב-2017 הוציאה את אלבום האולפן הראשון שלה The Great Wall וב-2019 את אלבומה השני Live to Tell the Story.

== חברי הלהקה ==

=== נוכחיים ===

* גרג ויטוור (Greg Witwer) – גיטרה מובילה, שירת גראולינג
* ריצ'רד מרקוס (Richard Marcus) – גיטרת קצב, שירת גראולינג
* טליה הויט (Talia Hoit) – סולנית, שירה נשית מלודית/אופראית, פסנתר, מלחינה
* שון רוג'רס (Sean Rogers) – תופים, כלי הקשה (2016–היום)

=== לשעבר ===

* קווין מור (Kevin Moore) – גיטרה באס
* מייקל בולאק (Michael Bulach) – תופים (?–2016)
* ג'ים לאסל (Jim Lasselle) – גיטרה באס (2018–2021)

== דיסקוגרפיה ==

* Your Haunting Eyes - סינגל, 2015	 
* The Ferryman's Shore - מיני אלבום, 2016 
* Sanctuary	- סינגל, 2016
* Moment of Truth (Promo) - פרומו, 2017	 
* The Great Wall - אלבום אולפן מלא, 2017	 
* Live to Tell the Story - אלבום אולפן מלא,	2019

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:להקות מטאל גותי
בנימין אשכנזי

בנימין אשכנזי (1824–1894) היה פילנתרופ יהודי רוסי<ref name="je"></ref>, מפרנסי קהילת גרודנו.

== ביוגרפיה ==
נולד בשנת 1824 לרבי יהושע השל אשכנזי.

בנימין אשכנזי השתקע בגרודנו, שם הפך לרוח המובילה בענייני הקהילה. ביוזמתו נבנה בית חולים ומאוחר יותר בית אבות. הממשלה, כהוקרה על שירותיו, העניקה לו ולילדיו אזרחות כבוד. ב-1882 נשלח כציר לכנס הרבנים בסנקט פטרבורג; ובשנת 1883, היה מהנציגים היהודים הבודדים שנכחו באופן רשמי בהכתרתו של אלכסנדר השלישי במוסקבה. ב-1884 מונה ליושב ראש הוועדה לבתי הכלא של ממשלת גרודנו.

נפטר בגרודנו בשנת 1894.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נדבנים יהודים רוסים
קטגוריה:גרודנו: אישים
קטגוריה:משפחת אשכנזי
קטגוריה:ילידי 1824
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1894
ארטה (יוון)

ארטה (ביוונית: Άρτα) היא עיר בצפון-מערב יוון השייכת למחוז אפירוס.<ref name=":5"></ref> היא שוכנת על גבעה בצד גשר האבן העתיק, על נהר הארכטוס וחולשת עליה מצודה ביזנטית.<ref name=":5" /><ref name=":2"></ref>

==היסטוריה==
העיירה העתיקה הוקמה בשנת 625 לפני הספירה,<ref name=":4"></ref> כמושבה קורינתית, בשם הקדום אמבראיקה (Ambracia), ובשנת 1204, בתקופה הצלבנית, ניתן לה השם ארטה.<ref name=":7"></ref> העיר שמשה בתקופה הביזנטית כמרכז המנהלי והמסחרי של המחוז.<ref name=":3"></ref> בשנת 1449 נכבש חלק גדול מחבל אפירוס שכלל גם את ארטה על ידי העות׳מנים אשר שלטו במקום עד שנת 1881 - תחילת מלחמת העצמאות היוונית.<ref name=":2" /> באותה שנה, על פי החלטת קונגרס ברלין, סופחה העיר ליוון, יחד עם חלק קטן ממחוז אפירוס. אזור העיר שכלל מספר כפרים נקרא מחוז ארטה, והיא שמשה כעיר הבירה של המחוז.<ref name=":9"></ref> ארטה הייתה העיירה הראשונה שהצטרפה לממלכת יוון לאחר שהשתחררה מעֻלָּם של העות׳מנים.<ref name=":7" />

בפאתי העיר גדלים פרדסים של תפוזים וכרמי זיתים, ומצפונה פרוסים כפרים קטנים ששימשו מקומות מסתור לתנועת ההתנגדות הפעילה מאוד בזמן הכיבוש הגרמני במלחמת העולם השנייה.<ref></ref>

==הקהילה היהודית==

היהודים התגוררו בארטה מאז המאה ה-11, תקופת השלטון הביזנטי, והתרכזו סביב בית הכנסת שהיה ידוע בשם "קהילת קודש תושבים".<ref name=":0"></ref> בשנת 1173 ביקר בעיר בנימין מטודלה ומצא בה 100 משפחות יהודיות.<ref name=":0" /> הקהילה היהודית בארטה נחשבה במאה ה-16, תקופת האימפריה העות׳מנית, אחת הקהילות החשובות, העשירות והמבוססות שבחבל אפירוס ביוון, ובאימפריה.<ref name=":3" /> בתקופה זו הגיעו אליה פליטים מספרד, מסיציליה, מפורטוגל,<ref name=":1"></ref> מקלבריה, מאפוליה, מקמפניה (נאפולי) וכן יהודים מעיירות אחרות השוכנות במחוז אפירוס.<ref name=":3" /> במאה ה-17 היגרו רבים מיהודי ארטה ליואנינה ולערים אחרות כדי להקים קהילות רומניוטיות גם שם.<ref name=":4" /> מלחמת טורקיה-יוון ערערה את המצב הכלכלי באזור, ולקראת סוף המאה החלה הגירה של יהודים בעיקר לצפון אמריקה.<ref name=":9" />

בתחילת המאה ה-20 מנתה ארטה כ-100–200 משפחות יהודיות. בשנת 1920 קיבלה הקהילה הכרה רשמית מממשלת יוון.<ref name=":9" /> בשנים אלה נהנו היהודים מחופש דת ומעצמאות כלכלית<ref name=":0" /> ואף מונו למועצת העיר.<ref name=":4" /> בשנת 1940 חיו בארטה, תחת שלטון הכיבוש האיטלקי, כ-384–400 תושבים יהודים.<ref name=":6"></ref><ref name=":9" /> בספטמבר 1943 נכנסו הגרמנים לארטה, וב-24 במרץ 1944 הגיעה מחלקה של הגסטפו מאגריניון<ref name=":9" /> לעיר. רוב היהודים נעצרו, ונשלחו ברכבות למחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו.<ref name=":6" /><ref name=":4" /> מספר צעירים הצליחו להסתתר.<ref name=":0" />

לאחר המלחמה שרדו בארטה כ-50 יהודים. 30 שבו לעיירה וכ-20 הצליחו להינצל מאחר שהתחבאו בכפרים השונים באזור.<ref name=":10"></ref> משנת 1959 לא נותרו יהודים בעיר, והקהילה היהודית פורקה באופן רשמי על ידי ממשלת יוון.<ref name=":8"></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יוון: ערים
פרידריך פון בק-רז'יקובסקי

פרידריך גראף פון בק-רז'יקובסקי (בגרמנית: Friedrich Graf von Beck-Rzikowsky; 21 במרץ 1830 - 9 בפברואר 1920) היה גנרל בצבא האוסטרו-הונגרי אשר שימש כראש המטה הכללי בין 1881–1906.

==ביוגרפיה==
נולד ב-21 במרץ 1830 בשם "פרידריך בק", בעיר פרייבורג. אביו קרל יוזף היה פרופסור לכירורגיה ורפואת עיניים. ב-1846 בק התגייס לצבא האוסטרו-הונגרי, והשתתף בדיכוי המרד ההונגרי של 1848. ב-1854 הוא החל לשרת במטה הכללי. ב-1859 הוא נשלח לאיטליה כראש מטה דיוויזיית ריישאך. הוא לחם במלחמת אוסטריה-סרדיניה בהצטיינות, נפצע קשה, ועוטר באות מסדר כתר הברזל מדרגה שלישית.

ב-1861 הוא הועלה לדרגת מאיור, והוענק לו תואר האצולה "ריטר" מאת פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה. באותה שנה הוא נישא לאנה מריה רז'יקובסקי פון דובז'יץ'. ב-1865 הוא הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט. הוא הפך ליועץ קרוב של הקיסר, ובמלחמת אוסטריה-פרוסיה נשלח למלא משימות מיוחדות עבורו בחזית. ב-1874 הוא מונה לחבר בגהיימראט (המועצה הפרטית) של הקיסר. ב-1878 הוא הועלה לדרגת פלדמרשל-לויטננט ונשלח מטעם הקיסר לבוסניה והרצגובינה (שנכבשו בידי האוסטרים באותה שנה). כמו כן, באותה שנה הוענק לו תואר האצולה "פרייהר".

ב-1881 הוא מונה לראש המטה הכללי. הוא כיהן בתפקיד במשך 25 שנים, שבמהלכן ביסס את המטה הכללי ואת מעמדו של הרמטכ"ל כמפקד בפועל של הצבא שכפוף לקיסר בלבד. בשל יחסיו הקרובים עם הקיסר והשפעתו הרבה עליו, הוא נודע בכינוי "סגן הקיסר". ב-1885 הוא הפך לחבר במועצה האימפריאלית, וב-1888 הוא הועלה לדרגת פלדצויגמייסטר.

ב-1906 הורעו יחסיו עם הקיסר, והוא פוטר מתפקיד ראש המטה הכללי. כפיצוי, שודרג תואר האצולה שלו ל"גרף". ב-1913 אישר לו הקיסר להוסיף לתואר האצולה שלו את שם משפחתה של אשתו - רז'יקובסקי, וזאת מתוך מטרה לשמור על שם השושלת העתיקה שהיא הייתה היורשת היחידה שלה. הוא נפטר ב-9 בפברואר 1920.

==קישורים חיצוניים==

* [https://austria-forum.org/af/AEIOU/Beck-Rzikowsky,_Friedrich פרידריך פון בק-רז'יקובסקי] באתר פורום אוסטריה
* [https://www.biographien.ac.at/oebl_1/61.pdf פרידריך פון בק-רז'יקובסקי] בלקסיקון הביוגרפי האוסטרי
* [https://portal.dnb.de/opac.htm?method=simpleSearch&query=119114747 פרידריך פון בק-רז'יקובסקי] באתר הספרייה הלאומית הגרמנית

קטגוריה:גנרלים אוסטרו-הונגרים
קטגוריה:ילידי 1830
קטגוריה:נפטרים ב-1920
אנשי הדממה

"אנשי הדממה" הוא שיר בביצוע להקת חיל הים, שהתפרסם ב־1969 כאחד משיריה של תוכנית הלהקה התשיעית, "רפסודה בכחול". יורם טהרלב כתב את השיר, ויאיר רוזנבלום הלחין אותו.

== רקע ==
השיר נכלל בתוכנית מס' 9 של הלהקה, "רפסודה בכחול". תוכנית זאת באה אחרי "וביום השלישי", שהייתה אחת התוכניות המצליחות ביותר של הלהקה, ו"רפסודה בכחול" הצליחה גם היא. השירים הבולטים בתוכנית היו "אנשי הדממה", "כשאהיה גדול" ו"יידישע פיראטן". הצלחת הלהקה זיכתה אותה בתואר "להקת השנה" במצעד הפזמונים השנתי לשנת תש"ל של קול ישראל. בני נגרי היה המנהל המוזיקלי של התוכנית ועיבד את השיר.

== כתיבה ==
השיר מספר על אנשי הצפרדע, הצוללים של שייטת 13. יורם טהרלב סיפר שכל להקה צבאית שכתב לה שירים דאגה שהכותבים ייצאו לשטח ויראו במו עיניהם מה קורה. גם בחיל הים הוא ביקר. טהרלב סיפר שבאותה תקופה השייטת הייתה סודית עד כדי כך שאסור היה להזכיר את שמה. כמו בשירים רבים שכתב, גם בשיר בזה שיבץ טהרלב אזכורים תנכיים. הוא השווה את אנשי השייטת ליונה הנביא, "שגם הוא נעלם ליומיים שלושה, בלי שידעו היכן בדיוק הוא היה...".

== הצלחה ==
"אנשי הדממה" צעד במצעדים השבועיים של הגל הקל בסביבות נובמבר 1969 – פברואר 1970. בשיאו הגיע למקום הראשון למשך שבוע אחד, ב־5 בינואר 1970. במצעד העברי השנתי (תש"ל) של התחנה הוא דורג במקום ה־20. להקת חיל הים זכתה בתואר "להקת השנה" במצעד הזה (וידעה הצלחות נוספות: כוכב הלהקה שלמה ארצי זכה במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון עם השיר "פתאום עכשיו, פתאום היום" כשהוא לבוש במדי החיל. השיר זכה בתואר "שיר השנה", וארצי זכה בתואר "זמר השנה". רבקה זהר, גם היא בוגרת הלהקה, זכתה בתואר "זמרת השנה" בפעם השנייה ברציפות, לאחר צאת אלבום הבכורה שלה).

=== מיקומי שיא ===

== בתרבות ==
* בעונה השישית של סדרת הסאטירה "היהודים באים" שודר שיר פרודי על "אנשי הדממה". השיר, הנקרא "אנשי הצפרדע", מתייחס להתעלמות המערכת הצה"לית מחיילי צה"ל שנפגעו במהלך שירותם, בהם פרשת הקישון ופרשת הסרסור בסוהרות בכלא גלבוע.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nagnu.co.il/אקורדים/להקת_חיל_הים/אנשי_הדממה אקורדי השיר "אנשי הדממה"], באתר נגנו
* [https://youtu.be/MfRkvMiCro4?si=-vKwlfDQNqdqmUu1 "אנשי הדממה" בביצוע להקת חיל הים – אודיו], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1970
קטגוריה:סינגלים מ-1970
קטגוריה:שירי להקת חיל הים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יורם טהרלב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר רוזנבלום
קטגוריה:שירים על ימאים
קטגוריה:שירים על חיילים
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
Unhealthy (שיר)

"Unhealthy" (בעברית: "מַזִיק לִבְרִיאוּת") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הבריטית אן-מארי, בהשתתפות הזמרת-יוצרת הקנדית שאניה טוויין.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-18 במאי 2023, בהוצאת חברות התקליטים מייג'ור טומ'ס ואסיילום רקורדס, כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן השלישי של אן-מארי, Unhealthy (2023).<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום השני במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
"Unhealthy" הוא שיר הנושא מתוך אלבום האולפן השלישי של אן-מארי.<ref></ref> קטע מתוך השיר פורסם לצד הודעה על יציאת האלבום ברשתות החברתיות של אן-מארי ב-27 באפריל 2023.<ref></ref> בריאיון להיטס רדיו , היא דיברה על ההשראה לשיר: "מסיבה כלשהי, לפעמים נתקע לי משהו בראש ואני לא מצליחה להוציא אותו, ועם השיר הזה, נכנסתי לתוך הסטודיו וכל מה שיכולתי לראות זה תמונה שלי פשוט אוכלת המבורגר, וכל הרוטב שלו פשוט מטפטף על הסנטר שלי. וכמו כל הדברים הלא בריאים שאתה יכול לדמיין, פסטה, פיצה, הכול! כל הדברים הטובים ביותר ופשוט אתה יודע שזה 'מזיק לבריאות' ומכאן הרעיון לכתיבתו".<ref></ref> בתור מעריצה של טוויין, ניסתה אן-מארי לגרום לה להשתתף בהקלטות השיר.<ref></ref>

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-50 מיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-30 ביוני 2023 בשידור חי.<ref name=":1"></ref>

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-6 מיליון צפיות.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|18 במאי 2023
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|מייג'ור טומ'ס • אסיילום
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי אן-מארי
קטגוריה:שירי שאניה טוויין
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אן-מארי
קטגוריה:שירי קאנטרי פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אסיילום רקורדס
No (שיר של ליטל מיקס)

"No" (בעברית: לֹא) הוא שיר שהוקלט על ידי להקת הבנות הבריטית ליטל מיקס, מתוך אלבום הלהיטים הראשון שלה, Between Us.<ref name=":0"></ref> השיר יצא לאור ב-12 בנובמבר 2021, בהוצאת חברת התקליטים RCA רקורדס (הממלכה המאוחדת), כסינגל השני מתוך האלבום.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום השמונה-עשרה במצעד הסינגלים של לטביה.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
"No" היה השיר הראשון של הלהקה שנכתב בידי השלישייה, לאחר שג'סי נלסון עזבה את הלהקה ב-2020.<ref></ref> מבחינה לירית, השיר נוצר בהשראת העבר.<ref></ref> פינוק תיארה אותו כ"רצועה אופיינית של ליטל מיקס, אך חדשנית בו-זמנית", בעוד שת'ירלוול דיברה על מהלך ההקלטה והיצירה עם קמיל ו-MNEK.<ref></ref>

בסמוך לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-35 מיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-12 בנובמבר 2021 בשידור חי.<ref name=":1"></ref>

נכון לאוקטובר 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-15 מיליון צפיות.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|12 בנובמבר 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|RCA UK
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי ליטל מיקס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי MNEK
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
יעקב סלומון (פרופסור)

יעקב (ג'ייק) סלומון הוא פרופסור מן המניין למתמטיקה, ראש מכון איינשטיין למתמטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים.

== ביוגרפיה ==
נולד בארצות הברית, בשנת 2000 סיים תואר ראשון במתמטיקה ופיזיקה בהצטיינות יתירה בישיבה יוניברסיטי. בשנת 2006 סיים דוקטורט במתמטיקה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.

עלה לארץ בגיל 26 ובשנת 2008 מונה למרצה בכיר באוניברסיטה העברית בירושלים, בשנת 2014 מונה לפרופסור חבר ובשנת 2019 מונה לפרופסור מן המניין.

משמש כעורך הראשי בכתב העת Selecta Mathematica.

תחומי המחקר העיקריים שלו הם גאומטריה דיפרנציאלית, גאומטריה סימפלקטית והיבטים קשורים של פיזיקה.

== חיים אישיים ==
סלומון מקיים אורח חיים חרדי, נשוי לשולמית, ד"ר למתמטיקה גם היא, אב לשישה ילדים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מתמטיקה
קטגוריה:בוגרי ישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס