OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שמיל הולנד

שמיל (שמואל) הולנד (נולד ב-1957) הוא שף ישראלי וחוקר של המטבח היהודי ותרבות ופולקלור יהודי.

==קורות חיים==
הולנד נולד בבית מסורתי. אימו הייתה נצר לשושלת הרבי מקוצק. בעקבות מלחמת יום הכיפורים החליט הולנד לחזור בתשובה.

הולנד התאהב במטבח היהודי בילדותו, ושנים רבות חקר אותו. הולנד ציין כי את אהבתו למטבח היהודי ובעיקר המטבח המזרח-אירופאי (המטבח החסידי והמטבח היידישאי) קיבל בעקבות בישולה של סבתו, פרומה. שמיל למד היסטוריה ויידיש באוניברסיטה העברית. בזמן לימודיו ריכז את מחלקת ההדרכה של יד בן צבי, וכן הדריך בחברה הגאוגרפית בטיולים שנערכו במזרח אירופה.

בשנת 1992 פתח הולנד חברת קייטרינג, שנחשב לאחד הטובים בישראל, ולטובה בחברות הקייטרינג שפעלו בירושלים. החברה פעלה עד שנת 2006. בשנה זו פתח את מסעדת "שמיל במעבדה" במתחם "המעבדה", בסמוך לתחנת הרכבת של ירושלים. המסעדה פעלה עד שנת 2010, והגישה מאכלים המהווים פרשנות ישראלית מודרנית למטבח מסורתי יהודי.

באפריל 2011 יצא לאור ספרו "שמאלץ" העוסק במטבח זה. בשנת 2013 ערך וביים השחקן והבמאי יוני אילת את הצגת תיאטרון יידישפיל "מונולוגים מהקישקע", על פי טקסטים מספר זה. ההצגה כוללת מונולוגים בעברית ושירים ביידיש.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20120419160639/http://www.chefs.co.il/Index.asp?ArticleID=559&CategoryID=125&Page=1 רננה פרס, אנשי האוכל: שמיל הולנד, על השולחן, גיליון 194]
* [http://tarbutandthecity.blogspot.com/2011/04/shmil-food.html שמאלץ - בישול מזרח אירופאי עם שמיל הולנד באתר "Tarbut and the City"]
* [https://www.youtube.com/watch?v=AY1642D7EAY ריאיון עם שמיל הולנד] ויוני אילת בתוכנית ערב חדש בטלוויזיה
* [http://tvmeir.com/Tv/Show?Idx=6548 ריאיון עם שמיל הולנד] בתוכנית בגלל הרוח בערוץ מאיר בטלוויזיה

קטגוריה:חוזרים בתשובה
קטגוריה:פולקלוריסטים יהודים
קטגוריה:שפים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
בית הספר לעסקים בין-לאומיים באי מאן

בית הספר לעסקים בין-לאומיים באי מאן (באנגלית: Isle of Man International Business School, במאנית: Scoill Dellal Eddyrashoonagh Vannin) הוא מוסד להשכלה גבוהה באי מאן אשר בשטחי חסות של הכתר הבריטי.

בית הספר לעסקים ממוקם בארמון ננרי, ליד עיר הבירה דאגלס של האי מאן.

בית הספר מספק מגוון רחב של תארים שונים, והכשרות מקצועיות רבות בנושאים שונים של תחום העסקים והמימון, לסטודנטים מרחבי העולם.

==היסטוריה==
בית הספר לעסקים הופיע עוד בשנת 1880, עם פתיחתו של בית הספר לאומנות בעיר דאגלס. בתחילת המאה ה-20 הוספו שיעורי הערב לתושבי האי, כדי להרחיב את השכלתם מעבר ללימודיהם הבסיסיים בנושאים כגון מדע, מסחר, הדרכה וספרות.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:האי מאן
קטגוריה:בתי ספר לעסקים
ולודרום בארה

ולודרום בארה (בפורטוגזית: Velódromo da Barra) הוא ולודרום השוכן בשכונת בארה דה טיז'וקה שבריו דה ז'ניירו. 

הוולודרום נפתח ב-2007 לכבוד המשחקים הפאן-אמריקאיים שאירחה העיר באותה שנה. האולם הכיל 1,500 מקומות ישיבה, ואירח תחרויות אופני מסלול והחלקה מהירה. לאחר המשחקים הפאן-אמריקאיים הועבר המתקן להתאחדות האופניים של ברזיל. לאחר קבלת ההחלטה לארח את האולימפיאדה ב-2016 בריו, הוחלט להרחיב את מבנה הוולודרום החל מ-2013 ולהגדיל את מספר המקומות בו ל-5,000. הוולודרום אירח תחרויות באולימפיאדה ובמשחקים הפאראלימפיים. בשל האירועים האולימפיים שאירח הוולודרום נוסף לו הכינוי "הוולודרום האולימפי של ריו".

לאחר האולימפיאדה הוסב לאולם רב שימושי הכולל מלבד מסלול אופני הולודרום גם מסלולי אתלטיקה המתאימים לאימונים ותחרויות אתלטיקה באולמות.

ב-12 בספטמבר 2016, בזמן המשחקים הפאראלימפיים, נפגע הוולודרום משריפה שפרצה בשל התנגשות בלון פורח לא מאויש במבנה וכן נזקים שגרמו זרמי המים של מכבי האש. הוולודרום הוכשר חזרה למשחקים (אירח את תחרויות הסיף באולימפיאדת הנכים) אך לאחריהם נסגר לפעילות לזמן רב ורק בחודש מאי 2017 נפתח חזרה לפעילות ואירח תחרויות רכיבה אופניים מגוונות לצד יריד ציוד רכיבה ועוד.

הולודרום הוקם כחלק מקופלקס ספורט רב תכליתי בשם "בארה אולימפיק פארק", שהוקם במתחם בו היה קיים מסלול מרוץ מכוניות שאירח בעבר גם את מרוצי פורמולה 1 (שעברו מאז לסאו פאולו) ונהרס ב-2012 לקראת האולימפיאדה כשבתכנון העירוני הקמת מסלול מרוצים חדש שייבנה במיקום אחר בעיר. ליד הוולודרום הוקמו ב-2007 גם היכל ספורט רב תכליתי שנקרא HSBC ארנה, וקומפלקס לתחרויות שחייה בשם מרכז ספורט המים מריה לנק כחלק מתשתיות האירוח להמשחקים הפאן-אמריקאיים. כולם יארחו גם תחרויות באולימפיאדה ב-2016 ולצידם אף נבנים מתקני ספורט נוספים לאירוח האולימפיאדה.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.rio2016.com/en/news/news/work-starts-on-rio-2016-olympic-velodrome Work starts on Rio 2016 Olympic Velodrome], באתר אולימפיאדת ריו, 27 בפברואר 2014

בארה
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מתקני אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
1843 במדע

==אסטרונומיה==
* 5 בפברואר-19 באפריל - תצפית כוכב שביט הגדול של מרץ.
* 23 בנובמבר – גילוי כוכב שביט 4P/Faye על ידי ארווה פיי (Hervé Faye)
* גילוי המופע המחזורי של כתמי השמש על ידי היינריך שוואבה

==ארכאולוגיה==
* חפירות של פול-אמיל בוטה בדור שרוכין.
* העברת פסיפס אלכסנדר לנאפולי.

==טכנולוגיה==
* 25 במרץ – סיום בניית מנהרת התמזה - המנהרה הראשונה שנבנתה מתחת למים. התעלה נבנתה על ידי מארק ברונל
* 19 ביולי – סיום בניית האונייה "בריטניה הגדולה" על ידי איזמבארד קינגדום ברונל - אוניית הקיטור הראשונה העשויה מפלדה שחצתה את האוקיינוס.
* 21 בנובמבר – הוצאת פטנט על גיפור לתומאס הנקוק (Thomas Hancock)
* המצאת דפוס צילינדר המופעל על ידי קיטור.
* בניית מנוע סטרלינג ראשון.
* הפעלת קו טלגרף ציבורי ראשון בבריטניה.

==כימיה==
* גילוי טרביום וארביום על ידי קרל גוסטב מוסנדר (Carl Gustaf Mosander)
* פיתוח ראשוני של התאוריה הקינטית של הגזים על ידי ג'ון ג'יימס ווטרסטון (John J. Waterston)

==מתמטיקה==
* חקר קווטרניון על ידי ויליאם רואן המילטון
* חקר אוקטוניונים על ידי ג'ון ט. גרייבס
* גילוי טור לורן על ידי פייר אלפונס לורן
* כתיבת תוכנת מחשב ראשונה על ידי עדה לאבלייס

==פיזיקה==
* ג'יימס ג'ול הוכיח אקוויוולנטיות של חום ועבודה.
* יוליוס פון מאייר מפרסם השערה שחום ועבודה הם שווי ערך.

==נולדו==
* 12 ביוני – דוד גיל, אסטרונום סקוטי (נפטר ב-1914).
* 24 ביולי – ויליאם אבני, אסטרונום אנגלי (נפטר ב-1920).
* 11 בדצמבר – רוברט קוך, רופא גרמני, חתן פרס נובל (נפטר ב-1910).

==נפטרו==
* 25 ביולי – צ'ארלס מקינטוש (Charles Macintosh), ממציא סקוטי (נולד ב-1766).
* 19 בספטמבר – גספאר גוסטב קוריוליס, מתמטיקאי ופיזיקאי צרפתי (נולד ב-1792).
* 30 בספטמבר – ריצ'רד הרלן (Richard Harlan), זואולוג אמריקאי (נולד ב-1796).
* 19 ביולי – פייר פלטייה, כימאי צרפתי (נולד ב-1788).

==קישורים חיצוניים==

*
פילון פרידמן

פילון פרידמן (17 בספטמבר 1929 – 20 באפריל 1948) היה מפקד מהגדוד השלישי של הפלמ"ח וממייסדי מעין ברוך, מותו בקרב על מצודת נבי יושע נחשב למופת של אחריות המפקד ורעות לוחמים.

== קורות חייו ==
פילון פרידמן נולד בשם פַאלק פרידמן לשמואל ושרה (לבית שְליידֶר) ב-17 בספטמבר 1929 בפולין. בשנת 1936 עלתה משפחתו לארץ ישראל והתיישבה בירושלים. עם עלייתו ארצה שונה שמו מפאלק לפִילון – שם שניתן לו על ידי דודו, המחנך הירושלמי שרגא פייבל קלעי – והוא הצטרף לקיבוץ גבת כילד חוץ.
בגיל 14 וחצי הצטרף בסתר לפלמ"ח, שם קיבל את הכינוי ידידיה (בדומה לפילון האלכסנדרוני, שכן פירוש השם פילון ביוונית הוא ידיד).
פילון היה מפקד כיתה באפיקים, גינוסר ולהבות הבשן, בשנת 1947 נמנה עם מקימי מעיין ברוך ובאותה שנה השתתף בקורס מפקדי מחלקות של "ההגנה".

עם פרוץ מלחמת העצמאות השתתף בהגנת להבות הבשן ובכיבוש חלסה ושימש מפקד משטרת מטולה, כשזו נתפסה על ידי "ההגנה".
ב-20 באפריל 1948, במסגרת מבצע יפתח, פיקד על מחלקת ההטעיה בהתקפה השנייה לכיבוש משטרת נבי יושע. אנשי המחלקה היו ברובם עולים חדשים, וחלקם היו ניצולי השואה שהגיעו לארץ בגפם. תפקיד המחלקה היה ליצור פעולת הסחה מדרום בזמן שחבלנים פורצים למצודה מצדה הצפוני. עם עלות הבוקר וכישלון הפריצה, הוא חיפה באש על נסיגת חבריו לרמות נפתלי ונשאר עם שני חיילים שנפצעו קשה ולא יכלו לסגת. הוא העבירם למערה הסמוכה למקאם נבי יושע, בהמתנה לחילוץ. כשהחלו מגיני המצודה הערבים לירות בפצועים היהודים, ירה ככל הנראה פילון בפצועים שאיתו והתאבד כדי שלא ליפול לידי הערבים. עם לילה גופתו נמצאה ירויה ברקה ופונתה לתל חי.

== לאחר מותו ==
פרידמן נקבר בכפר גלעדי ליד קבר טרומפלדור וב-1950 נטמן בהר הרצל בירושלים.

בשנת 1955 נקרא בסיס צה"ל שמדרום לראש פינה על-שמו - מחנה פילון.

בשנת 2014 עלה ליוטיוב סרט קצר בשם "רעות תחת אש" בבימויו של מיקי יוסף. הסרט מתחיל בסיקור פועלו של יהודה דקל, ומשם ממשיך לשחזור הכנות לקרב השני על המצודה ומהלך הקרב עצמו. בסרט בולטות דמויותיהם של פילון, יזהר ערמוני ודוד "דודו" צ'רקסקי.

== לקריאה נוספת ==
* רם גופנא, אברהם יעקבזון, משה ליסק, בתיה בר (עורכים), מכפר גלעדי למעין ברוך, ספריית יהודה דקל - המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2015.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20130813090957/http://filonfriedman.co.il/site/detail/detail/detailDetail.asp?detail_id=3236892&depart_id=80547 אתר לזכר פילון פרידמן]
* 
* [http://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=AR4nkHLnsBM עדותו של משה רודניצקי על מותו של פילון פרידמן]
* [http://vimeo.com/15586726 לא אשכח זאת רעי] סרטו הדוקומנטרי של מנחם שובל על ההתקפה השנייה על מצודת כ"ח

==הערות שוליים==

קטגוריה:לוחמי הפלמ"ח
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:חללי הפלמ"ח
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:ישראלים שהקריבו את עצמם
קטגוריה:אישים שעל שמם בסיסי צה"ל
קטגוריה:מעיין ברוך: אישים
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1948
קטגוריה:מפקדי מחלקות במלחמת העצמאות
קטגוריה:חיילי חטיבת יפתח במלחמת העצמאות
פארק הגולף בשדרת האמריקות

הפארק
פארק הגולף החדש בריו דה ז'ניירו בשכונת היוקרה "קונדומיניו ריזרבה אונו" (Condomínio Riserva Uno) הוקם בשטח של כ־1,200 דונם בצפון חוף לגונת מאראפינדג'י, בשולי שמורת הטבע מאראפינדג'י (בפורטוגזית: Marapendi) שנמצאת ליד רובע "באחה דה טדז'וקה" (בפורטוגזית: Barra da Tijuca) בו ממוקמים רבים ממתקני הספורט באולימפיאדה. הפארק מתוחם מדרומו בכביש המכונה "שדרת האמריקות". הפארק רחוק כ־5 ק"מ מהכפר האולימפי וכ־7 ק"מ ממרכז התקשורת האולימפי.

פארק הגולף עוצב על ידי גילברט ס. הנסי (באנגלית: Gilbert S. Hanse) האמריקאי, מתכנן בינלאומי מוכר של מגרשי גולף שעבד בשיתוף פעולה עם שחקן הגולף המקצועי איימי אלקוט. הצעתו נבחרה מבין שמונה אדריכלי נוף שהתמודדו על עיצוב פארק הגולף בריו דה ז'ניירו לכבוד האולימפיאדה ב־2016 בריו. התכנון של פארק הגולף בריו מתחשב בעובדה שפארק הגולף ממוקם בשמורת טבע מקומית ולכן מתוכנן לפי תוואי הקרקע ודיונות החול שלה ויכלול שימוש רב בצמחייה מקומית, מערכות השקיה וניקוז חסכוניות ומתוחכמות וללא צורך בגינון ותחזוקה אינטנסיביים, שיפגעו במראה הטבעי שידמה לשמורת החוף הסמוכה. בחירת מעצב פארק הגולף האולימפי נעשתה בשיתוף בין הוועדה המארגנת של המשחקים בריו עם פדרציית הגולף העולמית.

בזמן האולימפיאדה התאפשר ל־20,000 צופים לצפות בתחרויות הגולף (מתוכם 2,500 מקומות ישיבה משודרגים והשאר ביציעי עמידה).

טורנירי גולף התקיימו בעבר באולימפיאדת פריז (1900) ובאולימפיאדת סנט לואיס (1904) ומאז הוצאו מהמשחקים האולימפיים עד לאולימפיאדה בריו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:גולף
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מתקני אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: גאוגרפיה
It's Now or Never

"It's Now or Never" (בעברית: "זה עכשיו או לעולם לא") הוא סינגל פופולרי מאת הזמר אלביס פרסלי אשר נכתב על ידי וואלי גולד ואהרון שרדר ואשר יצא לראשונה כסינגל ב-5 ביולי 1960.
== הפקה ==
הלחן של השיר הוא עיבוד של השיר האיטלקי "", אך ההשראה לשיר באה מהשיר "There's No Tomorrow" אותו ביצע הזמר האמריקני טוני מרטין בשנת 1949.

במהלך סוף שנות ה-50 של המאה ה-20, בעוד אלביס הוצב בגרמניה במהלך שרותו בצבא האמריקני, אלביס שמע לראשונה את השיר "There's No Tomorrow" בביצועו של מרטין. בעקבות כך אלביס העלה את הרעיון בפני המו"ל שלו פרדי בינסטוק אשר ביקר אותו באותה העת בגרמניה. בעקבות כך בינסטוק, אשר בפעמים רבות איתר כותבי שירים עבור אלביס, חזר למשרדו בניו יורק ושם הוא יצר קשר עם כותבי השירים וואלי גולד ואהרון שרדר אשר כתבו את המילים לשיר בתוך חצי שעה בלבד. בהמשך השיר נמכרו מעל ל-20 מיליון עותקים של השיר, הגיע למקום הראשון במצעדים של מדינות שונות בכל רחבי העולם והפך לסינגל הנמכר ביותר של אלביס בכל הזמנים. השיר מסמן בעיני רבים את סוף התקופה היצירתית והאיכותית של אלביס שהתבטאה במרד נעורים, מחתרתיות, ומוזיקת רוק סוחפת ומעבר למיינסטרים ולהתמסחרות.

הזמר האמריקני בארי וייט שמע את השיר במהלך שנת 1960 בעת ששהה בכלא בגין גנבת צמיגי קאדילק בשווי 30,000 דולרים. לטענתו של וייט לשיר הייתה השפעה כה רבה עליו באותה העת שהוא החליט לאחר מכן לפתח קריירה בתחום המוזיקה.

גרסת קאבר לשיר שביצע ג'ון שניידר הייתה הסינגל הראשון שהוציא (1981) וההצלחה המסחרית הראשונה שלו. השיר נכלל ברשימת השירים הנמכרים ביותר בכל הזמנים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.songfacts.com/detail.php?id=5838 It's Now or Never] באתר songfacts.com 

קטגוריה:שירי 1960
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-1981
קטגוריה:שירי אלביס פרסלי
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-1960
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בבלגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בניו זילנד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הסקוטי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס
קטגוריה:שירי כסף בממלכה המאוחדת
ישראל רוקח (נדבן)

ישראל רוקח (ט' באב תר"א, 1841 – י"ט באב תרצ"ג, 11 באוגוסט 1933) היה תעשיין ונדבן יהודי אורתודוקסי בליטא ובארצות הברית.

==קורות חיים==
===בליטא===
נולד בוילקובישק שבליטא לאריה לייב רוקח, בנו של הרב לוי רוקח מווילנה, מצאצאי רבי אלעזר רוקח, ולמרים, בת ישראל ריטבסקי. בצעירותו למד תורה אצל אביו ואצל רבנים נוספים. בגיל 20 נישא לבתו של הרב אהרן הכהן שפירא, מצאצאי בעל ה"תוספות יום טוב" ושאול וואהל. לאחר נישואיו עבר לקובנה והקים מפעל גדול לתעשיית סבון. מפעלו קיבל תעודת כשרות מהרב יצחק אלחנן ספקטור מקובנה, ששיבח את רוקח על "זכות של הפרשת רבים מבני עמנו מאיסורים". היה חלוץ יצרני סבון כשר העשוי משומן צמחי. בסבון הכשר שמתוצרתו הייתה מוטבעת המילה "כשר", והוא היה בשימוש נפוץ בביתם של יהודים רבים בליטא וברוסיה. 

רוקח היה מהנדבנים היהודים המפורסמים בליטא. במשך תקופה נהג לחלק לצדקה כשני שלישים מרווחיו והעסיק נציג מיוחד שטיפל באלפי בקשות התמיכה שהגיעו אליו מכל העולם. 

===בארצות הברית===
בשנת 1890, בעקבות משבר בעסקיו בליטא, היגר עם משפחתו לארצות הברית. הקים בברוקלין מפעל ענק לסבון ולמוצרים כשרים נוספים, ובהם דבש, פירות מטוגנים ומשומרים, שמן צמחי, דגים משומרים, קקאו, מרקים, צמר פלדה ואבקה לניקוי כלים. המפעל הקפיד על הידור בכשרות וכדי למנוע בעיות כשרות הקפיד שכל המוצרים יהיו פרווה בלבד. כעבור זמן הרחיב את עסקיו והקים מפעל נוסף בסידרוויל שבפנסילבניה. לאחר שמפעליו התבססו פרש מניהולם השוטף והקדיש את זמנו לתמיכה במוסדות תורה ובנצרכים. נהג לבקר בקהילות ובשכונות יהודיות בארצות הברית ולחלק כספי צדקה. הקצה מלגות עבור תלמידים בישיבת רבנו יצחק אלחנן שהוסמכו לרבנות.

בסוף שנות ה-20 הקים רוקח קרן צדקה בת 50 אלף דולר לתמיכה בהקמת בתים בארץ ישראל עבור יהודים שומרי מצוות. מכספי הקרן הוקמו שכונת גבעת רוקח בבני ברק, בתי ישראל רוקח בשכונת מקור חיים בירושלים וכפר רוקח בכפר מרמורק. 

רוקח הקצה סכום כסף גדול ליצירת תבנית המשכן ושלושת בתי המקדש על ידי האדריכל והרב יעקב יהודה, ככלי עזר והמחשה ללומדי תורה העוסקים בנושאים אלו. על המלאכה פיקחו הרב קוק והרב איסר זלמן מלצר.

נפטר בארצות הברית בשנת 1933, בגיל 92. ארונו הועלה לארץ ישראל והובא לקבורה בהר הזיתים בירושלים. בכותרת מאמר לזכרו בעיתון "דואר היום", שפורסם מיד לאחר פטירתו, כונה רוקח "הנדבן הכי גדול בדור".

זמן קצר לפני פטירתו של ישראל רוקח נפטר בנו, לוי. בן אחר, ד"ר אהרן רוקח, עמד בראש המפעל לאחר מותו.

==לקריאה נוספת==
* הרב יעקב לוינסון, תולדות ישראל רוקח, ניו יורק, תרצ"ו.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי עסקים יהודים ליטאים
קטגוריה:נדבנים יהודים ליטאים
קטגוריה:תעשיינים יהודים
קטגוריה:נדבנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:תעשיינים אמריקאים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:אישים שהועלו לקבורה בארץ ישראל
קטגוריה:אישים שעל שמם שכונות בישראל
קטגוריה:משפחת רוקח
עלעל

מנוּצֶּה פעמיים (עלה מנוצה שגם עלעליו מנוצים)]]
עלעל (באנגלית: leaflet), אחד החלקים של עלה מורכב, הוא איבר דמוי עלה - אך בניגוד לעלה, אשר לו ניצן חיקי (הממוקם בין הפטוטרת לגבעול), לעלעל חסר ניצן כזה. הבדל נוסף בין עלה לעלעל הוא צורת סידור העַלְעַלִּים, בצמחים רבים העלים יוצאים מן הגבעול בכיוונים שונים, בעלה מורכב העלעלים מסודרים באותו מישור. לכל עלעל יש פטוטרת משלו בדרך כלל, המתחברת לציר הראשי של העלה המורכב.

== לקריאה נוספת ==
* אברהם פאהן, אנטומיה של הצמח, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1987
* נעמי פינברוך-דותן ואבינעם דנין, המגדיר לצמחי-בר בארץ-ישראל , ירושלים: כנה, 1991 
* Peter H. Raven, Ray F. Evert, Susan E. Eichhorn, Biology of plants , 7th ed. New York: W.H. Freeman and Company, 2005

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20071011014822/http://www.botany.uwc.ac.za/sci_ed/grade10/anatomy/leaves.htm Leaves], באתר The Biodiversity and Conservation Biology Department homepage, The University of the Western Cape

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מורפולוגיה של צמחים
אהרן הכהן פרחיה

הרב אהרן בן חיים אברהם הכהן פרחיה (או פרחיא; 1627–1697), נכדו של הרב פרחיה הכהן, חי בסלוניקי ופעל בה כרב ופוסק. הרב אהרן מוכר כיום הודות לספריו ההלכתיים ובעיקר מספרו השו"ת פרח מטה אהרן אשר הדפיס בנו עזריאל באמשטרדם אחרי שהלך אביו לעולמו בשנת ה'תנ"ז (בלוח עברי). לפי המובא בספר שארית יוסף - שחיברו דודו, הרב דניאל הכהן פרחיה, הייתה קבלה בבני המשפחה כי הם מצאצאי יוסף הכהן בן-גוריון.

== קורות חייו ==
מעט ידוע על קורות חייו של הרב אהרן. ידוע כי רבו היה הרב חסדאי הכהן (מחבר ספר "תורת חסד") -שמרבה הרב לצטטו כרבו ומורו. גם ידוע שהחליף רעיונות עם הרב משה מרגלית המחבר פירוש "פני משה" על התלמוד ירושלמי.

מסופר כי הרב אהרן היה בעל ממון רב ויש שתיארו את מראהו בלשון "כמלאך אלהים" (שם הגדולים להחיד"א).

בסוף ספרו "זיכרון דברים" חיבר הרב כללים לטיעון המשפטי-הלכתי "קים לי".

==קישורים חיצוניים==
;כתביו
* 
* 
* 
* [https://hebrewbooks.org/5737 בגדי כהונה], באתר HebrewBooks
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים יוונים
קטגוריה:סלוניקי: רבנים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:ילידי 1627
קטגוריה:נפטרים ב-1697
מנזר אותימיוס

תרשים האתר
מנזר אותימיוס (נכתב גם אבטימיוס) הוא אתר ארכאולוגי השוכן במרכזו של מישור אדומים, אזור התעשייה של מעלה אדומים, כקילומטר מדרום לנחל אוג. במקום נמצאים שרידיו של מנזר אשר נוסד בשנת 428 בידי אותימיוס הקדוש, מראשוני הנזירים במדבר יהודה.

==היסטוריה==
ב-428 ייסד אותימיוס ייסד את המנזר. נוסד תחילה כלאורה ובו כנסייה שסביבה נבנו 12 תאי מגורים לנזירים. במנזר נערך, בין היתר, ריפוי חולים. ב-482, מספר שנים לאחר מותו של אותימיוס בשנת 473, הפך המנזר לקוינוביון, הוא הוקף חומה ובמרכזו הוקמה כנסייה חדשה. במנזר נחצבו בור מים גדול שסיפק את צורכי הנזירים ואיפשר לקיים באתר בוסתן. כשהבור נתגלה מאות שנים רבות אחר כך, הוא עוד היה בשימושו של שבט בדואי מקומי. אותמיוס עצמו נקבר בקריפטה מתחת לקפלה קטנה שנבנתה במרכז המתחם, וזו השתמרה. המנזר נפגע ברעידת אדמה בשנת 660 אך שוקם והמשיך להתקיים עד המאה ה-13. הכניסה למנזר עצמו נבנתה בתקופה הצלבנית. במאה ה-13 הפך האתר לחאן דרכים אשר נודע בשם "חאן אל-אחמר" (החאן האדום), וננטש באופן סופי בתקופה העות'מאנית. 

אורכו של האתר כ-90 מטרים ורוחבו כ-80 מטרים. נוסף על בור המים, שרידי הכנסיות והקריפטה, נשתמרו בו תאי נזירים, אכסניה, פסיפס ותעלות מים. במקום אף שוכנת קריפטה שבה עצמותיו של אותימיוס.

האתר לא היה נגיש לקהל עד שנת 2010, עת הועבר לניהולה של רשות הטבע והגנים. ביקור במקום מותנה בתיאום מראש לקבוצות בלבד המבקרות במוזיאון השומרוני הטוב.<ref></ref>

==גלריה==
<gallery>
EuthymiusMonastery1.jpg|מבט כללי על המנזר
EuthymiusMonastery3.jpg|כתובת פסיפס יוונית שנשתמרה באתר
EuthymiusMonastery4.jpg|מבט לתוך העמודים במאגר המים
EuthymiusMonastery5.jpg|מבט לתוך התקרה במאגר המים
EuthymiusMonastery6.jpg|עתיקות במנזר
EuthymiusMonastery7.jpg|הירידה לקבר במנזר
PikiWiki 28436 Euthymius Monastery.jpg|מאגר המים במנזר אותימיוס
Euthymius Monastery1009 (11).jpg|רצפת הפסיפס של הכנסייה
Euthymius Monastery1009 (8).jpg|שרידי תא נזירי ובו מיטה
</gallery>

==לקריאה נוספת==
* נירית שלו-כליפא, אל גן נעול, ביקורים במנזרי הארץ, הוצאת כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2005, עמ' 18
*גלעד כרמלי, חד פעמי: מנזר משנת 428 ששוכן ליד סניף של "רמי לוי" ייפתח מחר למבקרים, ynet<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

אותימיוס
אותימיוס
קטגוריה:מעלה אדומים: מבנים
קטגוריה:מבני חאן
קטגוריה:מישור אדומים
קטגוריה:מעלה אדומים: גאוגרפיה
HSBC ארנה

HSBC ארנה (בפורטוגזית: HSBC Arena), הידוע גם בשמות Arena Olímpica ("ההיכל האולימפי"), Arena Multiuso ("ההיכל הרב-תכליתי") ו-Rio Arena ("היכל ריו"), הוא אולם ספורט הממוקם בבארה אולימפיק פארק שבשכונת בארה דה טיז'וקה בריו דה ז'ניירו.
== היסטוריה ==
האולם נחנך ב-2007, לקראת המשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בעיר באותה שנה, כחלק מה"ספורט סיטי קומפלקס סנטר" שכלל אז גם את מרכז ספורט המים מריה לנק ואת ולודרום בארה ולקראת האולימפיאדה יכלול מתקני ספורט נוספים. HSBC ארנה מכיל 15,430 מקומות ישיבה. 

במהלך המשחקים הפאן-אמריקאיים 2007 נערכו באולם תחרויות התעמלות וכדורסל. לאחר מכן אירח גם את אליפות העולם בג'ודו (2007), טורניר הטניס של ריו (2009), טורניר MMA (2011) ומספר קונצרטים שבחלקם הופיעו אומנים בינלאומיים מוכרים ואף כוכבי נוער אמריקאיים. בהופעות יכול האולם להכיל עד 18,000 מקומות.ממוזער
בספטמבר 2014 אירח האולם את צמד משחקי הגביע הבין-יבשתי בכדורסל בהשתתפות הקבוצה המקומית פלמנגו ומכבי תל אביב (זוכת היורוליג ב-2014). קבוצת פלמנגו ניצחה בסיכום שני המשחקים וזכתה בגביע. 

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) אירח ההיכל את תחרויות ההתעמלות, ההתעמלות האומנותית והטרמפולינה. בזמן המשחקים, מספר המקומות באולם צומצם מעט לכ-12,000 צופים בלבד, כיוון שהוסרה טבעת המושבים התחתונה. 

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rioarena.com.br/en HSBCarena.com.br] - אתר האינטרנט של האולם 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:אצטדיונים ומתקני ספורט אולימפיים
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מתקני אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
מרכז ספורט המים מריה לנק

מרכז ספורט המים מריה לנק (בפורטוגזית: Parque Aquático Maria Lenk) שוכן בשכונת בארה דה טיז'וקה שבריו דה ז'ניירו. הוא נבנה לכבוד המשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בעיר ב-2007, ונקרא על שם השחיינית הברזילאית מריה לנק שנפטרה באותה שנה. לצדו הוקמו מתקנים נוספים שנעשה בהם שימוש במשחקים - ולודרום בארה ו-HSBC ארנה. המרכז ממוקם בבארה אולימפיק פארק

בריכת השחייה המרכזית במתקן מוקפת ביציעים מקורים המכילים כ-8,000 מקומות ישיבה, ולצדה בריכות נוספות לענפי מים אחרים, כגון בריכה עמוקה עם מקפצה לתחרויות קפיצה למים. תשתיות הבריכה מותאמות גם לבעלי צרכים מיוחדים וכוללים גם חדרי אימונים, מלתחות ועוד. במסגרת המשחקים הפאן-אמריקאיים אירחה הבריכה תחרויות שחייה, שחייה צורנית וקפיצה למים.

לאחר המשחקים הפאן-אמריקאיים הועבר מרכז השחייה לוועד האולימפי הברזילאי, שהיה אמור להפעילו כמרכז ראשי לאימונים ותחרויות, הכשרת מאמנים ושופטים לתחרויות שחייה ועוד. בפועל, הוועד האולימפי הברזילאי לא השתמש בקומפלקס השחייה, מה שעורר ביקורת ציבורית מחשש שהמבנה הפך ל"פיל לבן".

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) אירח המרכז את תחרויות הכדורמים (השלבים המוקדמים) והקפיצה למים. מרכז השחייה יארח גם תחרויות באולימפיאדת הנכים. לצורך כך שופצה הבריכה החיצונית הסמוכה לה כדי שתוכל לשמש כבריכת החימום של המתקן.

במהלך המשחקים האולימפיים הפכו לפתע המים בבריכת הקפיצות לצבע ירוק בוהק. יום למחרת גם המים בבריכה הסמוכה, בה נערכו משחקי כדורמים והשחייה הצורנית הפכו ירוקים. לאחר בדיקה, המארגנים הודיעו שהסיבה לשינוי בצבע המים הן האצות. בגלל תנאי החום הקיצוניים בבריכה והעובדה כי לא נושבת בה רוח, התפתחו במקום אצות שהפכו את צבע המים לירוק. הן אינן מזיקות, ולמתחרים לא נשקפה סכנה. בהמשך פורסם כי האשמה היא טעות טכנית של מפעילי הבריכה ששגו בתפעול המערכות לסינון המים והתקלה סודרה. המרכז ב-2007
== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.rio2016.com/en/venues/maria-lenk-aquatics-centre מרכז ספורט המים מריה לנק] באתר הרשמי של אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אצטדיונים ומתקני ספורט אולימפיים
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מתקני אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
המרכז הלאומי לרכיבה

בית הספר הצבאי לפרשים והמרכז הלאומי לרכיבה בעיר ריו דה ז'ניירו, ממוקמים יחד במתחם של כ-100 דונם באתר בשם "וילה מיליטר" (בפורטוגזית: Vila Militar), סמוך לפארק דאודורו בעיר. מרכז הרכיבה נחנך בשנת 1922, והוא מציע שלל קורסי אימונים לצד אורוות מרווחות המכילות מאות סוסים, מתקני טיפול ומרפאות לסוסים ומכונים לחקר סוסי מרוץ והשבחתם, הכשרת פרשים, מאמנים ומטפלים ופנימייה עבורם. המכון מעניק תואר ראשון לפרשים מאומנים, מבצע שיתופי פעולה בינלאומיים נרחבים ומארח תחרויות.

בין המתקנים המרכזיים לרכיבה המאפשרים למרכז הרכיבה הלאומי לאמן ולארח תחרויות נמצא היפודרום וכן מסלול מחופה דשא באורך 6 ק"מ שחלקים ממנו הם מסלול בתוואי הררי לאימון לתחרויות כמו קפיצה על מכשולים וגם לאימוני רכיבה צבאיים. בית הספר הצבאי ומרכז הרכיבה האזרחי חולקים את מתקני האימון והטיפול אך הסוסים של בית הספר הצבאי משוכנים באורוות נפרדות וכן מבוצעים הפרדות נוספות בשטח.

ב-2007 הוקם סמוך למתחם עבור המשחקים הפאן-אמריקאיים היפודרום למרוצי סוסים ורכיבה אמנותית שהכיל 3,200 מקומות ביציע. מרכז הרכיבה הלאומי בריו נבחר לארח את תחרויות הרכיבה על סוסים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) ולצורך כך שודרג המתחם. ההיפודרום הורחב ל-14,000 מקומות המקיפים אותו מכל צדדיו לצד תוספת מבנים נחוצים נוספים. בהיפודרום יתקיימו תחרויות הרכיבה אמנותית והקפיצות ראווה במסגרת תחרויות הרכיבה האולימפיות בעוד לתחרויות הרכיבה שחלקן נעשה בתנאי שטח הוכשרו מקומות ל-20,000 צופים במסלול הרכיבה בתנאי שטח הסמוך להיפודרום. תחרות הקפיצות ראווה של הקרב חמש מודרני תיערך באצטדיון דאודורו הנמצא בקרבתו ומכיל 15,000 מקומות שיארח גם תחרויות נוספות.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מתקני אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:רכיבה
סמבודרומו

הסמבודרומו של ריו דה ז'ניירו (בפורטוגזית: Sambódromo do Rio de Janeiro) הוא השם העממי המוכר של מבנה הטריבונות לאורך השדרה "מרקס דה ספוקאי" (Marquês de Sapucaí) שבריו דה ז'ניירו, ברזיל.
== המבנה ==
הפרויקט האדריכלי תוכנן על ידי האדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר. בסמבודרומו נערכת מדי שנה מצעד ביתי-הספר לסמבה במסגרת הקרנבל המפורסם של ריו, שמושך אליו עשרות אלפי תיירים. המבנה הייחודי מסתיים בכיכר רחבת ידיים בשם "פראסה דה אפוטאיוזה" (Praça da Apoteose), המשמשת כנקודת סיום למצעד בתי-הספר לסמבה.

המבנה מורכב משתי שורות טריבונות המקבילות זו לזו לאורך השדרה ומקורות באופן חלקי. הוא נחנך בשנת 1984. הליך הבנייה היה מהיר משום שיציקות הבטון הוכנו מראש במפעל ושובצו במקומם. אורך היציעים הוא כ-700 מטרים. תכולת היציעים הייתה כ-75,000 מקומות. ב-2011 נהרס מבנה תעשייתי שהפריע להאריך את אחד היציעים לאורך היציע המקביל. צורת היציע שנוסף הותאמה לטריבונות הישנות על מנת ליצור סימטריות. לאחר הרחבת המבנה תכולתו הנוכחית היא כ-88,500 מקומות.

מלבד המצעד השנתי של בתי הספר לסמבה אירחה השדרה גם קונצרטים וכינוסים המוניים ואף תחרות ראווה של אופנוענים. בעת האולימפיאדה ב-2016 בריו, אירח ה"סמבדורומו" את טורניר הקליעה האולימפי בחץ וקשת וגם שימש כנקודת סיום לריצת מרתון האולימפית. טורניר הקליעה נערך בכיכר "פראסה דה אפוטאיוזה" (Praça da Apoteose) מול כ-6,000 מקומות ביציעים ונקודת הסיום של המרתון סמוך לכיכר כללה כ-30,000 מקומות לצופים. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: אצטדיונים ומתקני ספורט
קטגוריה:מתקני אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: מבנים
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: תרבות
ארנסט פרוידנטל

אֶרנְסט לוי פרוֹידֶנטַל (Freudenthal; 24 ביוני 1905 – 22 ביולי 1977) היה רופא עיניים, ממייסדי קופת חולים מכבי, המזכ"ל הראשון של הקופה ולאחר מכן המנהל הכללי שלה.

==ביוגרפיה==
פרוידנטל נולד בברלין. היה פעיל בעירו בתנועת "המכבי הצעיר" ואף חבר הנהלת התנועה. למד רפואה באוניברסיטאות ברלין, פרייבורג ולייפציג. עבד בבית החולים האוניברסיטאי בהָאלֶה, והתמחה ברפואת עיניים, בשל הידיעות על הצורך ברופאי עיניים בארץ ישראל.

נישא לסטפניה (סטפי) אַנזוֹרגֶה (Ansorge), ולזוג נולדה בת.

בשנת 1933, עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, עלו פרוידנטל ורעייתו לארץ ישראל, והתיישבו בתל אביב. במקביל לעבודתו כרופא עיניים ביפו, המשיך פרוידנטל בעסקנות הציונית: ב-1935 הוא השתתף בהקמת "ברית מכבים עתיד", ובאותה שנה נבחר כחבר הנשיאות של הסתדרות מכבי ישראל. 

בשנת 1939 הגה עם קבוצה קטנה של רופאים ואנשי כלכלה יוצאי גרמניה, ובראשם ד"ר פליקס טיילהבר, את הרעיון של הקמת קופת חולים חדשה. תנועת מכבי הצעיר, שבה היו פעילים בגרמניה, נתנה להם את ההשראה לבחירת השם. ואכן, כשנה לאחר מכן נערכה האספה המייסדת של קופת החולים החדשה – קופת חולים מכבי. 
פרוידנטל פתח את האספה המייסדת של קופת החולים בספטמבר 1940, בשם הוועדה הרפואית. באותה אספה הוא נבחר למזכ"ל הקופה.

בראשית ימיה של הקופה הצעירה נקבע המטה שלה בדירתם הצנועה של הזוג פרוידנטל ברח' בית יוסף 25 בתל אביב: הפרוזדור שימש כחדר המתנה, ואת החדר שהוקצה לקבלת חולים חלקו שני רופאי העיניים - ד"ר פרוידנטל וד"ר גוטר. המטבח הקטן היה למשרד הראשי של הקופה, ובכל יום אחר הצהרים הגיעו אליו הגובים כדי למסור את הכספים שגבו מהחברים ולדווח על עבודתם בגבייה ובגיוס חברים חדשים.

בשנת 1953 נבחר פרוידנטל למנהל הכללי של הקופה, ובתפקיד זה כיהן במשך 27 שנים.

ב-1974 העניקה לו אוניברסיטת האלה את התואר פרופסור.

בשנת 1977 מונה ליו"ר הנהלת הקופה, ומילא תפקיד זה מספר חודשים, עד מותו. באותה שנה, זמן קצר לפני מותו, הוענק לו אות יקיר העיר תל אביב על פועלו ותרומתו לעיר.

== לקריאה נוספת ==
* א' ריבלין, רפואה ברמה פרטית בקופת חולים ציבורית: חמישים שנה לקופ"ח מכבי, הוצאת קופת חולים מכבי, 1991.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.maccabi4u.co.il/7978-he/Maccabi.aspx?TabId=7979_7982 דמויות מפתח], באתר מכבי שירותי בריאות
* עדין טיילהבר־טלבר, [http://www.irgun-jeckes.org/?CategoryID=308&ArticleID=1299 המייסדים הייקים של קופת חולים מכבי], באתר ארגון יוצאי מרכז אירופה

קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:מנכ"לי מכבי שירותי בריאות
קטגוריה:רופאי עיניים ישראלים
קטגוריה:פליטי רדיפות הנאצים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לייפציג
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1977
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1905
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1977
הפארק הלאומי פולגפונה

הפארק הלאומי פולגפונה (בנורווגית: Folgefonna nasjonalpark) הוא פארק לאומי הממוקם באזור הורדלנד שבנורווגיה, בסמוך לעיר אודא. 

הפארק הלאומי נוסד ב-29 באפריל 2005 ושטחו 545.2 קמ"ר. הפארק מנוהל על ידי המנהלה הנורווגית לניהול נכסי טבע. הפארק נחנך בטקס שנערך ב-14 במאי 2005 בנוכחות סוניה, מלכת נורווגיה.

בפארק ממוקמים קרחוני פולגפונה, ועל שמם הוא נקרא.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="240">
קובץ:Bondhusbreen14.jpg|קרחון בונדהוסברין
קובץ:Lake Bondhus Norway 2862.jpg|קרחון בונדהוסברין (ברקע), חלק מקרחון פולגפונה
</gallery>
== קישורים חיצוניים==

* 

פולגפונה
נדנדה (שיר)

[[נדנדה מאוזנת - סוג הנדנדה עליה נכתב השיר]]

נדנדה הוא שיר ילדים של המשורר חיים נחמן ביאליק, אשר פורסם בשנת 1906. השיר נכתב בהגייה אשכנזית והולחן על ידי דניאל סמבורסקי. השיר נכלל בספרו של ביאליק "שירים ופזמונות לילדים", שיצא לאור בשנת 1933.

השיר עובד בשנת 1991 על ידי גיל אלדמע.

השיר מתאר שני ילדים מתנדנדים על נדנדה מאוזנת כמו במאזניים, ובתנודתם הם מגלים בעליזות שהם "שְׁקוּלִים", כמו "בַּמֹּאזְנַיִם", כל אחד עולה ויורד בתורו. השיר צורף לקובצי שירה לילדים של היישוב החדש וזכה לביצועים רבים בסגנונות שונים במאה ה-20 וב-21. בהשראת השיר כתב יהונתן גפן שיר בשם "נד נד", שפזמונו החוזר הוא ציטוט שתי השורות הראשונות של השיר. את השיר הלחין וביצע יהודה פוליקר.

==פרשנות==
השיר "נדנדה", בגן ביאליק שבשכונת [[בית הכרם בירושלים]]
חוקרי שירתו סבורים כי ביאליק כיוון בשירו זה להתייחס לשאלות פילוסופיות, בהתכתב עם דברי המדרש, הקובע: (בראשית רבה א, י). הכוונה במדרש היא לדברים שאין לאדם לעסוק בהם:
#מה למטה=השאול.
#מה למעלה=הבורא.
#מה לפנים=הנצח.
#מה לאחור=מה קדם לבריאת העולם.

לפי פירוש זה מדובר בשיר עם מסר שמאתגר את התפיסה הדתית האורתודוקסית, שביאליק צמח ממנה.

בספר הקרוי על שם שורה זו, מה למעלה מה למטה, מסביר ליאור טל שדה שבנוסף לאמירה החילונית הטמונה בשיר, המשורר היה עסוק גם בשאלת הקשר בין עולם האידיאות והרוח לעולם החומר והעשייה. ביאליק מבקש להתנדנד בין עולמות הרוח לעולמות המעשה ולמצוא את הדרך לחבר ביניהם ואת נקודת האיזון בין שמים לארץ. טל שדה מראה שביאליק דיבר על כך מפורשות בנאום שנשא לרגל פתיחת האוניברסיטה העברית באומרו: "אין אנו גורסים כלל חלוקה ופירוד זה בין חומר לרוח... פוסקים אנו עכשיו הלכה לא כבית שמאי שהשמים נבראו תחילה, ולא כבית הלל שהארץ נבראה תחילה, אלא כחכמים ששניהם כאחד ובמאמר אחד נבראו, ואין לזה מציאות וקיום בלי זה".<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1906
קטגוריה:שירי חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דניאל סמבורסקי
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:נדנדות
שיר הדגל

שיר הדגל הוא שירו של המנהיג הציוני זאב ז'בוטינסקי. נכתב בשנת תרפ"ו 1926, כדי שישמש כהמנון לסטודנטים יהודים חברי הסתדרות "חשמונאי" שייסדו את בית"ר. 
מחבר הלחן אינו ידוע.

זהו שיר גיוס ותעמולה למפעל ההתיישבות בארץ ישראל; הוא מעלה על נס את ערכי הזיכרון ההיסטורי הקיבוצי, אהבת ארץ ישראל, וההקרבה בלחימה למען האומה. ההקשר ההיסטורי של השיר הוא תקופת החשמונאים; הוא פותח באזכור דם "הַמַּכַּבִּי", ומסיים בשמו הנרדף: "חַשְׁמוֹנָאִי". ארבע טיפות בשלל צבעי הספקטרום הנראה, המייצגות כל אחד במהותו השונה, את מכלול התודעה והעשייה היישובית. הצבעים המוזכרים הם: אדום שמסמל מאבק והקרבה, לבן שמסמל את העבודה והיצירה, זהב שמסמל את המרד בנישול החברתי והלאומי, ותכלת שמסמל את החירות. 

ככל שיריו ותרגומיו של ז'בוטינסקי, גם שיר זה נכתב בהברה ספרדית (בשונה למשל מרוב שירתו של ביאליק), מתוך אמונתו בהתאמתה ובעתידה בספרות העברית המתחדשת. על פי פרופ' דן מירון, השיר הוא אחד משירתו הציונית הפוליטית של ז'בוטינסקי, שבה "מצא הז'אנר של ההמנון הציבורי, ...את גיבושו המודרני השלם, ה'קלסי', הראשון"; ז'בוטינסקי הטביע בהם "מוזיקליות", "בהירנות" במבע, ושימוש ב"מילון' הכלל יישובי, ובכלל זה של "השמאל הציוני". 

==מילות השיר==

==לקריאה נוספת==
*דן מירון (הקדמה), יוסף קיסטר (מבוא), אילן מצל בגיא, זאב ז'בוטינסקי ושירתו, תל אביב: הוצאת המסדר על־שם זאב ז'בוטינסקי, תשס"ו-2005.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי זאב ז'בוטינסקי
קטגוריה:שירי שנות ה-1920
ואט סותאט

ואט סותאט ו[[נדנדת הענק]]
בלילה
פרא סרי סאקאיאמוני- פסל הבודהה בואט סותאט
ואט סותאט או, בשמו המלא ואט סותאט תפהאוואראראם (בתאילנדית: วัดสุทัศนเทพวราราม) הוא מקדש מלכותי בודהיסטי הממוקם בעיר בנגקוק (אחד מעשרה מקדשים מלכותיים בעיר). המקדש ממוקם בדרך באמרונגמואנג שבמרכז העיר.

==היסטוריה==
עבודות הקמת המקדש החלו בהוראת מלך תאילנד ראמה הראשון בשנת 1807. העבודות נמשכו בתקופתו של המלך ראמה השני (באותה עת נבנו דלתות העץ של המקדש), והקמתו הושלמה בתקופתו של המלך ראמה השלישי בשנת 1847.

במקדש הוצב הפסל פרא סרי שאקאיאמוני - פסלו של הבודהה שהועבר ממחוז סוקהותאי.

במתחם התחתון של המקדש 18 פגודות בסגנון סיני.

למול המקדש ממוקמת נדנדת הענק אשר שימשה בטקסים דתיים.

בשנת 2005 הוגש מתחם המקדש לארגון אונסק"ו כאתר מורשת עולמית. ההצעה טרם אושרה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.mir.com.my/rb/photography/leofoo/Thai-amulets/Wat-Suthat/index.htm תיאור המקדש וההיסטוריה שלו]

קטגוריה:בנגקוק: מקדשים בודהיסטיים
שם במקום ארזים

שם במקום ארזים (ביידיש: דאָרט וווּ די צעדער או דאָרט ווא די צעדער; בגרמנית: Dort wo die Zeder) הוא שירו של ד"ר יצחק פֶלְד (פעלד; 1862–1922), אשר נכתב ביידיש כנראה בשלהי המאה ה-19. תורגם לעברית על ידי המשורר אהרן ליבושיצקי, והולחן בלחן עממי גרמני.

"שם במקום ארזים", אשר נכתב בגוף ראשון יחיד המייצג את כלל האומה, הוא ביטוי פואטי לרעיון הציוני ברוח תנועת "חיבת ציון". נושאי השיר הם הזיכרון, האהבה והגעגועים לארץ ישראל, בשל היותה ארץ אבות: „בִּמְקוֹם עֲפַר אֲבוֹתַי”, שאליה פנו דורות של יהודים בתפילתם: „בִּתְפִלָּתִי אֶפְנֶה מִזְרָח”, ומפאת יופייה: „אֶרֶץ קֶדֶם לִי זֶה יְפֵה הַנּוֹף”, שאותו מהלל ומשבח המשורר.

השיר נעשה אהוב בקרב שוחרי התנועה הציונית בתפוצות ישראל וביישוב, והיה למעין המנון.
זכה למספר ביצועים ועיבודים במאה ה-20 וה-21.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20070218205324/http://www.nostalgia.org.il/amuta/freemp3/There_instead_Of_Cedars.html על שם במקום ארזים], באתר העמותה למורשת הזמר העברי
* 
** 

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:ציונות בתרבות
קטגוריה:המנונים עבריים
קטגוריה:שירי המאה ה-19
קטגוריה:שירים על ארץ ישראל
איאד ח'וטבא

איאד ח'וטבא (בערבית: اياد خطبا; נולד ב-20 בנובמבר 1987) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני במכבי בני ריינה.

==קריירה==
ח'וטבא החל לשחק במחלקת הנוער של הפועל ריינה, ועלה לקבוצה הבוגרת של המועדון בעונת . הוא שיחק עם הקבוצה במשך עונה אחת בליגה א' צפון, ובתום העונה עבר לשחק במכבי כפר כנא מהליגה הארצית. בתום העונה השנייה שלו בקבוצה הגיע עמה למשחקי המבחן לעליה לליגה הלאומית, אך בסיכום שני המשחקים נוצחה הקבוצה על ידי הפועל רמת השרון.

לקראת עונת 2009/2010 הצטרף לקבוצת הפועל פתח תקווה. ב-12 בספטמבר 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף במשחק מול בני סכנין. בעונה זו שותף ב-15 משחקי ליגה, ובעונה שלאחר מכן הפך לשחקן הרכב קבוע והיה מהשחקנים הבולטים בקבוצה, שבתום עונת 2010/2011 ירדה לליגה הלאומית.

ב-2 באוגוסט 2011 חתם בקבוצת הפועל תל אביב. הוא פתח את העונה בצורה טובה, כשבישל שער במחזור הראשון של הליגה, ושניים נוספים במוקדמות הליגה האירופית, ובעקבות כך הוזמן לראשונה לסגל נבחרת ישראל. ב-6 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, כשפתח בהרכב במשחק מול נבחרת קרואטיה במסגרת מוקדמות יורו 2012.

בהמשך עונת 2011/2012 הוא נפצע בשריר הירך ונעדר כחודש מהמגרשים. כשחזר לסגל הקבוצה, התמודד על עמדת המגן הימני מול עומרי קנדה, ושיחק בהרכב לסירוגין. בתום העונה הראשונה שלו בקבוצה, זכה עמה בתואר ראשון בקריירה - גביע המדינה, כשפתח בהרכב במשחק הגמר, בו ניצחה הפועל תל אביב את מכבי חיפה. בעונת 2012/2013 התמודד על עמדת המגן הימני מול ג'ון פנטסיל, ולאחר מכן מול טיאגו קוסטה, ובתום העונה שוחרר מהקבוצה.

לאחר יותר מחצי שנה שלא שיחק, חתם ב-3 בפברואר 2014 במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית. בתחילת עונת 2014/2015 נפצע במהלך המשחק הראשון בגביע הטוטו, ולא שיחק בליגה עד תום העונה. הוא חזר לשחק כעבור שנה כשפתח בהרכב בדרבי מול הפועל נצרת עילית במסגרת גביע הטוטו, ובליגה ערך בעונת 2015/2016 26 הופעות וכבש שער אחד. בעונת 2016/2017 כבש שער אחד ב-35 משחקי ליגה, ובעונת 2017/2018 כבש שער אחד ב-33 משחקי ליגה. בעונת 2018/2019 כבש שני שערים ב-35 הופעות ליגה. ב-13 ביוני 2021 חתם במכבי בני ריינה. בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגת העל.

==תארים==
;הפועל תל אביב
* גביע המדינה: 2011/2012

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי כפר כנא
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מכבי אחי נצרת
קטגוריה:כדורגלני מכבי בני ריינה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלנים ערבים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1987
משפחת אלביצי

שלט האצולה של המשפחה]]
ג'ובאנה אלביצי-טורנאבוני. מאת דומניקו גירלנדיו]]
משפחת אלביצי (באיטלקית: Albizi או Albizzi) הייתה המשפחה ששלטה בפירנצה מ-1382 ועד 1434. המשפחה הייתה יריבה של בית מדיצ'י.

מקור המשפחה בעיר ארצו ובניה הגיעו למעמד של אוליגרכיה מקומית בפירנצה ושלטו בממשלת הרפובליקה במשך שני דורות. בשנת 1378 ארגנה הגילדה של מנפצי הצמר מרד עממי בשלטון ("מהפכת כפכפי העץ"), משפחת אלביצי, בראש קבוצת משפחות עשירות אחרות, בהן משפחת סטרוצי, שכרה את שירותיו של שכיר החרב הנודע ג'ון הוקווד לדיכוי המרד והפכה לחזקה במשפחות העיר. מעמד המשפחה התחזק עוד ב-1382 לאחר שצבא פירנצה הביס, בסיועו של הוקווד ושכירי החרב שלו, את צבאו של ג'אן גלאצו ויסקונטי והעיר השיגה הסכם שלום עם דוכסות מילאנו החזקה, תוך שימור עצמאותה. ב-1427 הייתה משפחת אלביצי למשפחה העשירה והחזקה בעיר ללא ערעור. למרות שחברי המשפחה היו פטרוני אמנים, הם השקיעו את רוב התקציב העירוני בשכירת חילות שכירי חרב ובמסעות מלחמה נגד לוקה, פיזה, סיינה, מדינת האפיפיור ודוכסות מילאנו.

אבי המשפחה היה מסו דלי אלביצי (1343-1417 ;Maso degli Albizzi). שני בניו היו רינלדו דלי אלביצי (Rinaldo degli Albizzi ;1370–1442) הבכור ולוקה (Luca Albizzi). בעוד שרינלדו היה יריבו של קוזימו דה מדיצ'י ובן בריתה של משפחת סטרוצי, היה לוקה חברו של קוזימו ללימודים ובן בריתו ואף חלק עמו את העניין באמנות.

ב-1433 הצליח רינלדו לשכנע את ראשי הציבור להגלות את קוזימו דה מדיצ'י מהעיר, אך לאחר שפירנצה הפסידה בקרב מול דוכסות מילאנו, ירדה קרנה של משפחת אלביצי. שובו של קוזימו מהגלות זמן קצר לאחר מכן סימן את עלייתו של בית מדיצ'י כשליטי העיר ואת סוף תקופת משפחת אלביצי, שנאלצה לגלות מהעיר. אחיו של רינלדו, לוקה הורשה להישאר בעיר, נשא לאשה בת מדיצ'י ואף הפך לאחד מ"תשעת האזרחים הנכבדים", חבר הממשלה המצומצמת של העיר (Gonfaloniere di Giustizia).

ג'ובאנה אלביצי-טורנאבוני (1468-1488 ;Giovanna Tornabuoni degli Albizzi) מסמנת התקרבות בין משפחות אלביצי ומדיצ'י. אביה החורג, ג'ובאני טורנאבוני (Giovanni Tornabuoni), היה דודו של לורנצו דה מדיצ'י. ג'ובאנה מופיעה במספר יצירות אמנות של הציירים סנדרו בוטיצ'לי (מופיעה בין השאר בפרסקו "ונוס ושלוש הגרציות מגישות מתנות לנערה צעירה") ודומניקו גירלנדיו.

== קישורים חיצוניים ==

* ניקולו מקיאוולי, ההיסטוריה של פירנצה [http://ebooks.adelaide.edu.au/m/machiavelli/niccolo/m149h/chapter23.html ספר III פרק שביעי], [http://ebooks.adelaide.edu.au/m/machiavelli/niccolo/m149h/chapter24.html ספר IV פרק ראשון], [http://ebooks.adelaide.edu.au/m/machiavelli/niccolo/m149h/chapter25.html ספר IV פרק שני] 
* [http://renaissance.academic.ru/9/Albizzi_Family משפחת אלביצי] באתר המילון ההיסטורי של הרנסאנס (Historical Dictionary of Renaissance)
* [http://historion.net/tragedies-medici/eleanora-degli-albizzi Eleanora degli Albizzi]
* [http://www.pbs.org/empires/medici/medici/families.html "משפחות אחרות"], אתר הסדרה ההיסטורית "מדיצ'י" באתר PBS

קטגוריה:איטליה: היסטוריה
קטגוריה:בתי אצולה איטלקים
קטגוריה:פירנצה: אישים
אלביצי
ז'אן-מארק ארו

ז'אן-מארק אֵרו (נקרא בעברית גם ז'אן-מארק איירו; בצרפתית: Jean-Marc Ayrault; נולד ב-25 בינואר 1950) הוא פוליטיקאי סוציאליסט צרפתי. כיהן כראש הממשלה ה-20 של הרפובליקה הצרפתית החמישית מ-16 במאי 2012 עד 1 באפריל 2014. בנוסף כיהן כשר החוץ בממשלת צרפת מפברואר 2016 ועד מאי 2017. כמו כן, כיהן כראש העיר של סנט-ארבלן ונאנט וכנשיא הגוש הסוציאליסטי באספה הלאומית של צרפת (1997–2012).

==ביוגרפיה==
===ראשית חייו===
ז'אן-מארק ארו נולד במולברייה שבמן ולואר כבן הבכור מתוך חמישה ילדים לז'וזף ארו, פועל חקלאי שהפך מאוחר יותר לעובד בתעשיית הטקסטיל, ולז'ורז'ט אוזנו (נולדה ב-1928 בנאנט), תופרת שהפכה לעקרת בית במשרה מלאה.

ז'אן-מארק למד תחילה בבית הספר היסודי הקתולי במולברייה, בין 1961 ל-1968 למד בבית הספר התיכון הציבורי בשולה ולאחר מכן החל את לימודיו בגרמנית באוניברסיטת נאנט, בשנה האקדמית של 1969/70 שהה למשך סמסטר אחד באוניברסיטת וירצבורג, ב-1971 סיים עם תואר בגרמנית מאוניברסיטת נאנט, נישא לבריז'יט טריאן, ושנה מאוחר יותר קיבל תעודת הוראה.

ארו נותר באזור נאנט למשך שנת התמחותו בהוראה שהתקיימה ברזה (בצרפתית: Rezé) הסמוכה. בשנים 1973 – 1976 שימש כמורה לגרמנית בסנט-ארבלן.

===פעילותו הפוליטית===
בצעירותו היה חבר בתנועת הנוצרים הצעירים באזורים הכפריים של צרפת, תחילה פעל מטעמם בשולה ולאחר מכן באוניברסיטת נאנט.

ב-1971, הצטרף ארו אל המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית לאחר לקיחת שלטון המפלגה בידי פרנסואה מיטראן והיה מסונף לפלג השמאלי במפלגה.
ב-1976 נבחר למועצה הכללית של מחוז הלואר האטלנטי, לאחר מכן נבחר לראש העיר של סנט-ארבלן ב-1977 והיה בכך, בגיל 27 לראש העיר הצעיר ביותר בצרפת לעיר בעלת יותר מ-30,000 תושבים, את התפקיד מילא עד שנת 1989.

ב-1979 הצטרף אל הוועד הלאומי של המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית ושנתיים לאחר מכן הצטרף אל ההנהלה. שנה מאוחר יותר עזב את המועצה הכללית של הלואר האטלנטי.

הוא נבחר לראשונה לאספה הלאומית של צרפת ב-1986 כנציג מטעם הלואר האטלנטי והמשיך להיבחר לתפקיד זה באופן עקבי ולשמש בתפקיד זה עד להיבחרו לתפקיד ראש הממשלה.

ב-1989 נבחר מטעם המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית להתמודד עבורה על ראשות עיריית נאנט, שנשלטה על ידי המפלגה הגוליסטית של ז'אק שיראק, ז'אן-מארק ניצח בבחירות ונבחר לראש עיריית נאנט, תפקיד אותו המשיך למלא עד להיבחרו לתפקיד ראש הממשלה.

בבחירות הפנימיות במפלגה הסוציאליסטית תמך ז'אן-מארק בפרנסואה הולנד שאכן ניצח, קיבל את ראשות המפלגה והוביל את המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית אל השלטון.

לאחר השבעתו של פרנסואה הולנד לנשיא, ז'אן-מארק הוכרז כמועמד מוביל להתמנות לתפקיד ראש ממשלת צרפת ואכן מונה לראש ממשלת צרפת.

ב-31 במרץ 2014, בעקבות כישלונה של המפלגה הסוציאליסטית בבחירות לרשויות המקומיות ועקב חוסר אמון מוחלט של הציבור בממשלת צרפת, החליט ז'אן-מארק ארו להתפטר מתפקידו, ובכך התפרקה ממשלתו. הנשיא הולנד החליט למנות במקומו את שר הפנים, מנואל ואלס, לתפקיד ראש ממשלת צרפת.

ב-11 בפברואר 2016 חזר ארו לממשלה בתפקיד שר החוץ, וסיים את תפקידו במאי 2017, כאשר לא המשיך לממשלתו של הנשיא הנכנס עמנואל מקרון. את תפקידו ירש שר ההגנה דאז ז'אן-איב לה דריאן.

ארו נשוי לבריז'יט טריאן, ולהם שני ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי המפלגה הסוציאליסטית הצרפתית
ארו
ארו
קטגוריה:שרי החוץ של צרפת
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1950
קרב עזה (312 לפנה"ס)

קרב עזה הוא קרב במלחמת הדיאדוכים השלישית בין תלמי הראשון, מלך מצרים התלמיית, ודמטריוס הראשון פוליורקטס, מלך מוקדון.

בסוף שנת 312 לפנה"ס יצא תלמי עם צבאו ממצרים במטרת פלישה לסוריה. הוא עבר דרך פלוסיום וצפון סיני והגיע סמוך לעזה עם כוח של 18,000 חיילי חי"ר ו-4,000 פרשים. דמטריוס יצא מולו עם צבאו והשתלט על העיר עזה. בקרב שנערך בסמוך לעיר הצליח תלמי לנטרל את כוח הפילים של דמטריוס ובכך הכריע את הקרב לטובתו. דמטריוס איבד 500 חיילים ו-13 פילי קרב, ו-8,000 מחייליו נפלו בשבי בשעה שניסו להציל את חפציהם שהיו בעיר. אחרי ההפסד בשדה הקרב, נסוג דמטריוס תחילה לאזור אזוטוס (סמוך לאשדוד) ומאוחר יותר לעיר טריפוליס שבפיניקיה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קרב 0
קטגוריה:המאה ה-4 לפנה"ס
עזה, קרב
קטגוריה:עזה: קרבות
שלשלת הקבלה (ספר)

שלשלת הקבלה הוא ספר שחובר על ידי רבי גדליה אבן יחיא (1526–1587), החיבור עוסק בכרונולוגיה יהודית ובסיפורים מתולדות עם ישראל. המחבר מכנה שם הספר בהקדמתו "ספר יחייא".

== תוכן הספר ==

בחלקו הראשון מספר המחבר בארוכה את תולדות העם היהודי מהבריאה ועד זמנו, בהמשך מסכם את הספר בקצרה, ומסכם את חיבור ספרי הקודש. בחלק השני של הספר מובאים דרשות שונות, דרוש על הגלגלים, דרוש על יצירת הולד, דרוש על הכשפים, עולם הנשמות, דרוש על רוחות בדיני בני אדם, מהות הנפש וכוחותיה, דרוש המטבע והמידות, מדרגות המלאכים, גן עדן וגיהנום, כתב ולשון הראשונים, ולאחר מכן חוזר שוב על קורות העולם, בחלק השלישי עוסק החיבור בחכמי האומות ובגזירות שהיו נגד ישראל.

בהקדמת הספר כתב על מגמת החיבור, הצגת השתלשלות התורה, חינוך לאמונה לאורם של סיפורי גזירות, וגיבוש הרעיון של ייחוד עם ישראל ותורתו.

המחבר עירב בספרו את שני המקורות הראשונים לתולדות חכמי ישראל בתקופת הסבוראים והגאונים: אגרת רב שרירא גאון, וספר הקבלה לרבי אברהם אבן דאוד. בנוסף הוא מרבה להזכיר את ספר יוחסין.

== הביקורת על הספר ==

ראשון מבקרי הספר היה הישר מקנדיא אשר כתב בספרו מצרף לחכמה, , הרב יחיאל היילפרין כתב אף הוא בהקדמה לספרו סדר הדורות "כי רובו ככולו מלא טעות", אך למרות כן הרבה לצטט ממנו סיפורים רבים, בעקבות כן טען המהדיר נפתלי משכיל לאיתן, שלא עלה כלל על דעתו של הרב היילפרין שבעל שלשלת הקבלה הכניס לספרו דברים תמוהים ושקרים, ומה שכותב שבעל שלשלת הקבלה הביא שקרים, כוונתו לטעויות בתאריכים וכדומה. 

החיד"א בספרו שם הגדולים השיג על הספר בצורה חריפה אף יותר מקודמיו: 

ההיסטוריון אהרן זאב אשכולי כתב בספרו התנועות המשיחיות בישראל:

ד"ר ארתור מנתון טען שישנן בספר מספר טעויות, אך לא יותר משאר ספרים, ובוודאי אינו מלא שקרים.<ref></ref>

אברהם דוד מנה חמישה סוגי טעויות בספר, א. קיצור המקורות שעל ידי כך לא מובנת כוונת המחבר, ב. לעיתים מזהה שני אישים כאיש אחד, ג. טעויות בקביעת זמנים של אישים ומאורעות, ד. החלפת אב בבנו או תלמיד ברבו, ה. שיבושים כרונולוגים. דוד מסביר את הטעויות באי הבנת המקור או בטעות במקור עצמו.

==לקריאה נוספת==
אברהם דוד, מפעלו ההיסטוריוגרפי של גדליה אבן יחייא בעל שלשלת הקבלה. חיבור לשם קבלת תואר דוקטור. ירושלים, תשל"ו.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH001812137/NLI שלשלת הקבלה], אמסטרדם, תנ"ז, באתר הספרייה הלאומית. ([https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH001934324/NLI העתק נוסף] ורשה תרל"ז, העתק נוסף [https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH001934329/NLI העתק נוסף] קראקא שנ"ו).
* [https://www.poeticmind.co.uk/heritage/the-historian-r-gedalya-ibn-yahya/ The Historian R. Gedalya Ibn Yahya]
* [https://www.hebrewbooks.org/11643 שלשלת הקבלה, ויניציאה, שמ"ז], באתר HebrewBooks
* [http://www.hebrewbooks.org/6618 שלשלת הקבלה] ירושלים תשכ"ב באתר HebrewBooks
* [http://forum.otzar.org/forums/viewtopic.php?t=22759 ספר שלשלת הקבלה והערעורים אודותיו], בפורום אוצר החכמה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חיבורים בתולדות עם ישראל
קטגוריה:ספרי המאה ה-16
קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:כרוניקות של תולדות עם ישראל
פמפרידין

פמפרידין (fampridine) היא תרופה בעלת תרכובת אורגנית המיועדת לשיפור מהירות ההליכה אצל חולי טרשת נפוצה ונמכרת בישראל בשם המסחרי פמפירה (Fampyra).

הטיפול בתרופה מיועד לחולי טרשת נפוצה מכל הסוגים עם 4-7 EDSS, החווים הפרעות בהליכה.

הפרעה בהליכה שכיחה במיוחד במחלת הטרשת הנפוצה ומהווה מרכיב משמעותי בהערכת רמת הנכות של החולה (EDSS). הפגיעה בהליכה מקורה בנזק מצטבר במערכת העצבים המוטורית (פירמידלית) הגורם למתח שרירים מוגבר (ספסטיות), לחולשת שרירים ולחוסר יציבות.

התרופה משפרת את מהירות ההליכה. במחקרים נמצא כי התרופה מגבירה את מהירות ההליכה בכ-25% בממוצע, אצל כ-40% מחולי הטרשת.

פמפירה אושרה לטיפול בארצות הברית על ידי ה-FDA בשנת 2010 ונכנסה לסל התרופות בישראל בשנת 2012. Fampyra הוא סימן מסחרי של חברת ביוג'ן.

==מנגנון פעולה==
בטרשת נפוצה נהרס המיאלין העוטף את העצב, דבר המביא לחשיפה של סיב העצב ולדליפת יונים דרך תעלות אשלגן פתוחות הנמצאות על פני שטח הפנים של העצב. פמפרידין פועלת על ידי חסימת אותן תעלות אשלגן (potassium channel blocker) ובכך למעשה, "מתקנת" את הנזק שנגרם לעצב על ידי המחלה ומשפרת את ההולכה החשמלית לאורך סיב העצב הלקוי.

==ממצאים==
מחקר שלב III הכולל כ-300 חולי טרשת נפוצה התקפית ומתקדמת שטופלו במשך 14 שבועות בפמפרידין פורסם בכתב העת The Lancet בשנת 2009 . המדד העיקרי שנבדק במחקר היה T25FW: מהירות ההליכה למרחק של 25 צעדים (כ 7-8 מטרים). נבדקו גם מדדים סובייקטיביים הקשורים בהליכה (שאלון MSWS-12).
במחקר זה נמצא כי פמפרידין שיפרה את המהירות ממוצעת בקרוב ל-25% אצל חולים שהגיבו לטיפול (35%-43% ) בהשוואה למהירותם בתחילת הניסוי. כמו כן נמצא שיפור בחוזק שרירי הרגליים.
בנוסף, חולים אלו דווחו על שיפור משמעותי מאוד במדדים הסובייקטיביים הקשורים בהליכה כגון שימוש באביזרי עזר, יכולת ללכת מרחק גדול יותר ויכולת לעלות מדרגות.

==אופן השימוש==
פמפרידין נמכר בטבליות בנות 10 מ"ג. המינון המקובל הוא טבלית אחת פעמיים ביום, עם מרווח של 12 שעות ביניהם.

==תופעות לוואי==
התופעות השכיחות ביותר הן: דלקות בדרכי השתן, נדודי שינה, סחרחורות, כאבי ראש, בחילה, חולשה, כאבי גב, בעיות שיווי המשקל, קשיי בליעה ונשימה, עצירות, שלשולים, קלקול קיבה, כאב גרון, תחושת בעירה ותחושות של עקצוצים או גירודים בעור.

==קישורים חיצוניים==

* [http://ampyra.com אתר התרופה] 
*[https://web.archive.org/web/20200623075940/https://www.medison.co.il/ מדיסון פארמה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרופות
קטגוריה:תרופות יתומות
סמל ברמן

סמל ברמן (בגרמנית: Bremer Wappen) הוא סמלה הרשמי של המדינה הגרמנית ברמן והוא קיים בשלוש גרסאות, גדולה, בינונית וקטנה. הסמל נכנס לשימוש ב-1366 והוא מציג מפתח לבן על שדה אדום. המפתח מייצג את פטרוס, פטרון קתדרלת ברמן.

==היסטוריה==
האישור הרשמי הראשון שניתן לעיר להשתמש בסמל היה ב-1811 על ידי נפוליאון. סמל זה הכיל את המפתח של פטרוס, שלוש דבורים על גבי צבעי נפוליאון, אדום וזהב. לפני נפוליאון הצבעים הדומיננטיים של העיר היו אדום ולבן, צבעיה של ברית ערי הנזה. ב-1568 הוחלפו תומכי הסמל ממלאכים לאריות, כפי שהם כיום ונוסף הכתר. כיום משמש המפתח לבדו סמל מוקטן של הרשויות.

==ראו גם==
* דגל ברמן

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20100413090609/http://www.bremen.de/1357226 הסמל באתר ממשלת ברמן (גרמנית)]

==הערות שוליים==

ברמן
קטגוריה:ברמן (מדינה)