הסדר האיאולי

כותרת איאולית ממקדש [[אתנה בסמירנה (איזמיר)]]
הסדר האיאולי הוא אחד מראשוני הסדרים הקלאסיים. הוא דומה במאפייניו לסדר האיוני, אך נבדל ממנו בצורת הכותרת, שכן הוא כולל בין הוולוטות מוטיב נוסף בצורת עץ הדקל.

== רקע והיסטוריה ==
מאה ה-9 לפנה"ס. מחצית ימנית של שער כפול שהיה קבוע בכניסה למצודת חצור בימי המלך אחאב. השער בנוי אבני גזית מסותתות ומעוטר בשתי כותרות פרוטו־איאוליות מגולפות|ימין]]

=== כותרות פרוטו-איאוליות ===
כותרת פרוטו־איאולית מ[[רמת רחל וביאור שמות חלקי הכותרת<ref name=":2"> </ref>]]
פתח קבר מלכותי ב[[טמסוס, עם כותרת פרוטו־איאולית;<ref></ref> כותרת כזאת מופיעה בסמל מחלקת העתיקות של קפריסין]]
כותרת מסוגננת מ[[אידליון שבקפריסין<ref></ref>]]
כותרות פרוטו־איאוליות הן כותרות עמודים המורכבות ממשולש מרכזי, שתי וולוטות מתעגלות כלפי חוץ (הגובלות לרוב בעלים מלמעלה ומלטה) ולעיתים גם ועיגולים קטנים, ומסמלות עץ תמר.<ref name=":2"> </ref> הכותרות היו נפוצות באדריכלות של ממלכות ישראל ויהודה החל מהמאה ה־10 לפנה"ס.<ref name=":2"> </ref> עץ התמר המסוגנן (הן הכותרות הפרוטו־איאוליות, והן עיטורים אחרים כגון ) מקושר לאלה אשרה ומסמל אותה.<ref name=":6"></ref><ref></ref>

כותרות מסוג זה התגלו במבנים מלכותיים ובשערי ערים מבוצרות מימי בית ראשון.<ref name=":0"></ref> במחקר מקובל לכנותן "כותרות פרוטו-איאוליות" או "כותרות פרוטו-איוניות". הן מכונות לעיתים גם "כותרות תימורה" על בסיס הטענה שהן מדמות כפות תמרים. היו שהציעו לכנותן בשם "כותרות וולוטיביות מתקופת הברזל בלבנט הדרומי",<ref name=":1"></ref> או פשוט "כותרות וולוטות".<ref name=":2"> </ref>

עשרים ושבע כותרות אבן פרוטו-איאוליות התגלו בעריה המרכזיות של ממלכת ישראל: חצור, מגידו, דן ושומרון, וכן נתגלו מספר כותרות בהר גריזים. אחת עשרה כותרות נוספות התגלו באתרים המזוהים עם ממלכת יהודה, ובהם עיר דוד, רמת רחל ובמעיין עין א-ג'וויזה בסמוך לאל-ולג'ה. כותרות פרוטו-איאוליות נמצאו גם באתרים ארכאולוגיים בעבר הירדן המזרחי: שישה פריטים נמצאו באתרים המזוהים עם ממלכת מואב. במצודת רבת עמון, בירת ממלכתם של בני עמון, נמצאו רסיסים מכותרת נוספת. הכותרות שמקורן בממלכת ישראל מתוארכות לימי מלכות עמרי במאה ה-9 לפנה"ס, בעוד הכותרות שנמצאו באזור יהודה ובעבר הירדן מתוארכות לשלהי המאה ה-8 או לראשית המאה ה-7 לפנה"ס.<ref name=":1" /><ref></ref>

הקשר בין הכותרות הפרוטו-איאוליות לכותרות האיאוליות הוא מורכב, ונראה שהראשונות הן גלגול מאוחר של מוטיב עץ הדקל שהיה שכיח בעיטורים בכל רחבי המזרח הקדום עוד קודם לכן.<ref name=":1" />
קישור=https://www.jstor.org/stable/496236}}, PL. XIX</ref>
כיוון שהסגנון הפרוטו-איאולי מזוהה עם ממלכות ישראל ויהודה, הוא אומץ כמוטיב רשמי גם במדינת ישראל של ימינו. כותרת פרוטו-איולית מופיעה לצד סמל המדינה על מטבע חמישה שקלים חדשים. כותרת פרוטו־איאולית מופיעה גם בסמל .<ref>; ; וכן ב[http://www.mcw.gov.cy/mcw/da/da.nsf/DMLindex_en/DMLindex_en אתר מחלקת העתיקות של קפריסין] מימין למעלה</ref>
מטבע חמישה שקלים חדשים, ובמרכזו כותרת פרוטו-איאולית

=== הסדר האיאולי באסיה הקטנה ===
הסדר האיאולי פותח בצפון-מערב אסיה הקטנה בהשראת כותרות פיניקיות. כותרות אלה התגלו גם באתרים בסיציליה. מקור שמן באיולים, אחד משבטי יוון העתיקה.<ref name=":0" />

הדוגמות העתיקות ביותר ששרדו של הסדר האיאולי בעולם היווני הן מהמאה ה-6 לפנה"ס, התקופה בה התפתחו גם הסדר האיוני והסדר הדורי. היו חוקרים שהציעו שהסדר האיוני התפתח מן הסדר האיאולי, אך חוקרים רבים חולקים על דעה זאת.<ref></ref>

השימוש בסדר האיאולי פסק בשלהי התקופה הארכאית.

== ראו גם ==
* הסדרים הקלאסיים
* הסדר האיוני
* ארכאולוגיה מקראית
* פיניקים
* יוונית איולית

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
</div>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארכאולוגיה מקראית
קטגוריה:אדריכלות קלאסית
איאולי