OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אסתר דרומי

אסתר (אתי) דרומי היא קלינאית תקשורת, חוקרת ומרצה בתחום הפרעות התקשורת ופרופסור מן המניין בחוג להיבטים התפתחותיים של החינוך (המסלול לחינוך תלמידים לקויי שמיעה) באוניברסיטת תל אביב.

==ביוגרפיה==
דרומי סיימה לימודי תואר ראשון (1973) ושני (1977) בתחום הפרעות בתקשורת באוניברסיטת תל אביב. קיבלה תואר דוקטור באוניברסיטת קנזס בארצות הברית (1982); במהלכו התמקדה בנושא ההתפתחות התקינה של השפה העברית ולקות שפה אצל ילדים דוברי עברית. בשנים 1997-1994 הייתה חוקרת ומרצה אורחת באוניברסיטת דאלאס, טקסס, בה לימדה ב"מרכז קלייר להפרעות בתקשורת", ופעלה במסגרת צוות שהקים שם תוכנית ללימודי דוקטורט.

מ-1980 מכהנת כחוקרת ומרצה באוניברסיטת תל אביב בחוג להיבטים התפתחותיים של החינוך, במסלול לחינוך תלמידים לקויי שמיעה. בשנים 2004-2000 כיהנה גם כראש החוג. בשנים 2005-2000 מונתה גם ליועצת מדעית של המועצה להשכלה גבוהה בבניית תוכניות לימודים בתחום הפרעות בתקשורת באוניברסיטת חיפה ובמכללת הדסה בירושלים. 

כקלינאית תקשורת, היא מפעילה גם קליניקה פרטית, בה היא מאבחנת ומטפלת בילדים עם לקויות תקשורת, שפה ודיבור.

נושאי המחקר של פרופ' דרומי: התפתחות המשמעות הלקסיקאלית - מעבר מתקשורת לשפה מוסכמת, לקות שפה ספציפית (SLI) אצל ילדים דוברי עברית, שיתופי פעולה בין הורים לאנשי מקצוע, הנחיית שילוב יחידני של ילדים עם לקות על הרצף האוטיסטי. בנוסף היא מפתחת תוכניות להקניית שפה לילדים עם לקויות תקשורת, שפה ודיבור, וכן בונה תוכניות התערבות ייחודיות בתחום השפה בגישה התפתחותית-טבעית. 

דרומי פרסמה מודל התפתחותי להערכה של תקשורת שפה ודיבור לילדים עם הפרעות הקשת האוטיסטית. 

פרסמה שלושה ספרים, מספר מונוגרפיות, וכתבה עשרות פרקים בספרים ומאמרים בכתבי עת מדעיים, בנושא התפתחות תקינה ולקויות ותקשורת.

==קישורים חיצוניים==

* [https://education.tau.ac.il/profile/dromi דף המרצה], באתר אוניברסיטת תל אביב
* [https://archive.today/20130423082507/education.tau.ac.il/manage.asp?StateID=&siteID=42&PageID=4637&Lang=1 קורות חיים] באתר אוניברסיטת תל אביב 
* [http://www.accordcenter.com/63915/Dromi-CV אסתר דרומי], באתר הקליניקה "אקורד"
* אסתר דרומי, דליה רינגוולד-פרימרמן וחגית בר-לב, [http://makom-m.cet.ac.il/pages/item.asp?s=0&id=-1&defid=78&page=6&item=167 שלבים בהתפתחות השפה], באתר "מקום מיוחד"
* 

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: חינוך
קטגוריה:קלינאי תקשורת ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קנזס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קנזס
פרצוף-שמע

באורניתולוגיה, פרצוף-שמע (באנגלית: Facial disc) הוא מכלול הנוצות הקעורות שמקיפות ותוחמות את מרכז הפנים של דורסי הלילה (וגם אצל דורסי יום מעטים אחרים, כמו הזרון התכול). מבנה הנוצות הקעור של פרצוף-השמע (מעין פרבולואיד) מסייע לנתב צלילים אל פתחי האוזניים, כמו האפרכסת אצל היונקים.

הדורס יכול לשנות את צורת המבנה ואת כיוונו כרצונו בעזרת שרירי פניו המיוחדים, יכולת המאפשרת לו להתכוונן על צלילים ממרחקים ומקורות שונים, ולהפעיל אוזן אחת יותר מהשנייה. מבנה פרצוף-השמע עוזר לדורס לשמוע רחשי טרף אפשרי, אפילו כזה המתחבא תחת שכבה עבה של שלג, קרח, אדמה, צמחייה וכו'. לדוגמה, בעזרת פרצוף-השמע, הלילית האפורה יכולה למצוא את מיקומו המדויק של טרפה, לאתרו גם כאשר חבוי הוא תחת שכבת שלג בעובי 25 ס"מ (ואולי אף יותר) ומרוחק ממנה כ-30 מטרים.

מבחינה חיצונית, פרצוף-השמע משווה לחזותו של הדורס מראה בולט ומוגדר יותר: אצל התנשמות צורתו כצורת לב ואצל הינשופיים צורתו מעוגלת. נוצות פרצוף-השמע דמויות שיער, דקות וקשיחות (מהסוג "filoplumes").

איבר דומה במעט העשוי שכבות של רקמות שומן נמצא אצל זכר האורנג אוטן הבוגר, אולם אצלו הוא משמש לתקשורת חברתית.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנטומיה של עופות
קטגוריה:עופות דורסים
לילי צדק

לילי צָדֶק (Lili Zadek; 29 בינואר 1893 – 3 ביוני 1969) הייתה אמנית, מעצבת גרפית, מורה ועובדת סוציאלית ישראלית, אשת תנועת העבודה הארץ-ישראלית.

==קורות חייה==
לילי צָדֶק נולדה ב-1893 בברלין בירת גרמניה, בת למשפחתה ברלינאית משכילה, רחוקה מן היהדות. אביה, איגנץ צדק סניור, היה רופא וחבר מועצת עיריית ברלין מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית. בין באי ביתה היו אנשי תרבות רבים, בהם הציירת קתה קולוויץ, שאצלה למדה לילי ציור. אחיה של לילי, ולטר צדק, היה צלם ארץ-ישראלי בשנות ה-30 של המאה ה-20 ולאחר זאת סוחר בספרים עתיקים בתל אביב. דודה (מנישואים לאחות אביה) היה הסוציאליסט אדוארד ברנשטיין. בצעירותה הייתה חברת האגודה החלוצית "עולי ציון" בברלין, והתרועעה עם חבורת ציונים ברלינאים, בהם מרטין בובר, קורט בלומנפלד, פליקס רוזנבליט וזלמן רובשוב. לפני עלייתה ארצה יצאה להכשרה חקלאית בכפר גרמני. בשנת 1920 עלתה לארץ ישראל.

על אף הכשרתה ונטייתה לאמנות, מיעטה לעסוק בה והעדיפה להקדיש את חייה לתועלת הציבור הארץ-ישראלי. עבדה כגננת, כמורה לאנגלית, לציור ולמלאכת יד וכעובדת סוציאלית. ברל כצנלסון פנה אליה בבקשה לעצב את אותיות הסמליל של עיתון דבר לגיליונו הראשון של שיצא ב-1 ביוני 1925. בהמשך עיצבה לבקשתו את אותיות הכתובת על מצבת רחל המשוררת, ולאחר מותו, את האותיות על מצבתו של ברל כצנלסון עצמו. 

לילי צדק תרגמה ב-1940 את ספר-הילדים הנודע "יהושע הפרוע" מאת הרופא, הצייר והמשורר הגרמני היינריך הופמן. היא עשתה זאת תוך שימוש בחתימה "ל"צ", וכך יצא שהתרגום יוחס עד 2013 למתרגם אלמוני.

נפטרה ב-1969 בדירתה שבחולון, ונקברה בבית עלמין הדרום. הניחה בת מאומצת שלה שני ילדים.

==לקריאה נוספת==
לילי צדק: דברים משלה ועליה, תל אביב: דבר, 1970.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* איתמר לוי, [http://www.itamar-books.co.il/?mode=nl&n=127 מבקשים את עזרת הציבור: מי את ל"ץ?], דף מידע מס' 127 (14 בספטמבר 2011), באתר חנות הספרים של איתמר
* איתמר לוי, [http://www.itamar-books.co.il/?mode=nl&n=166 לילי צדק: המתרגמת הלא ידועה של 'יהושע הפרוע'], דף מידע מס' 166 (14 במרץ 2013), באתר חנות הספרים של איתמר
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פעילים ציונים בגרמניה
קטגוריה:ציוניות סוציאליסטיות
קטגוריה:ציונים סוציאליסטים
קטגוריה:נשות חינוך שוחרות השפה העברית ביישוב
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:אמניות ישראליות
קטגוריה:גרפיקאיות ישראליות
קטגוריה:גרפיקאים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:גננות ישראליות
קטגוריה:מורים לאנגלית בישראל
קטגוריה:עובדות סוציאליות ישראליות
קטגוריה:עובדים סוציאליים ישראלים
קטגוריה:ישראליות ילידות גרמניה
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:נשות העלייה השלישית
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1893
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1893
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1969
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1969
סופראימפוזיציה

סופראימפוזיציה של דיוקנו של [[בטהובן יחד עם גולגולת]]

סוּפֶּרְאִימְפּוֹזִיצְיָה (באנגלית: Superimposition; או חפיפה) היא הצבה של תמונה או קטע וידאו אחד על גבי השני כך שהם יופיעו יחד בו-זמנית. טכניקה זו משמשת בגרפיקה, בקולנוע ובטלוויזיה כאמצעי לשלב כותרות בסרט ולהוספת אפקטים מורכבים ומונטאז'ים.

בחלק מהמקרים נעשה הדבר על מנת להסתיר חלק מהמידע; כך בצילום, דמות מסוימת יכולה להסתיר חלק מדמות אחרת. כמו כן, הטכניקה משמשת בקרטוגרפיה כאמצעי לחבר בין קווי רשת, קווי מתאר ותכונות אחרות של מיפוי מעל לתצלומי אוויר.

בקולנוע, סופראימפוזיה היא מצב שבו מופיעים לפחות שני שוטים בו-זמנית – זאת, באמצעות חשיפה של יותר מתמונה אחת על רצועת הסרט, כשהתוצאה היא השהיה ארוכה של אפקט הדיזולב (הַשְׁלָבָה) – מעבר הדרגתי בין שוטים, כך שבזמן שהשוט הראשון מסתיים, הוא נעלם בהדרגה, ובה בעת מתחיל השוט השני. מטרת ההשהיה של נקודת ההתמזגות היא לייצר קשר חזק בין אלמנטים מבודדים לכאורה.

סופראימפוזיציה של שתי שכבות שקופות בחלקן בעלות דפוסי קווים או רשת המונחות בזווית אחת על השנייה, יכולה ליצור קווים היוצרים דפוסים או תבניות צורה חדשות המעבירות תחושה של תנועה, כאשר הזזה של שכבה אחת מייצרת תחושה של דפוס תנועה חדש. בדומה לקווים, כאשר שתי השכבות הזהות מורכבות מנקודות אטומות הממוקמות באקראי, הזזה או סיבוב קל של אחת מהן תיצור דפוסים חדשים ותחושת תנועה.

<gallery>
קובץ:Moiré pattern.svg|דוגמה לתבנית שנוצרת על ידי שתי רשתות מונחות אחת על השנייה
קובץ:070309-moire-a5-a4-parallel-lines.png|דפוסי רשתות על רקע שקוף שנקודות החיבור ביניהם יוצרות דפוס חדש
קובץ:070309-moire-a5-a5-upward-movement.gif|אפקט התנועה שנוצר על ידי הזזת שכבה אחת
קובץ:070312-moire-a5-a16-3-mirrored-curves.png|רשתות מקומרת היוצרות דפוס של רשת מקומרת אחרת כשהן מונחות אחת על השנייה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* [http://weburbanist.com/2009/06/08/the-art-of-superimposition-20-marvelous-photographic-montages/ אמנות הסופראימפוזיציה] 
* [http://switzernet.com/people/emin-gabrielyan/070212-random-moire/ סופראימפוזיציה של אובייקטים זהים] 

קטגוריה:טכניקות אמנותיות
קטגוריה:קרטוגרפיה
קטגוריה:דפוס
יוסף ברסקי

יוסף בַּרסקי (ברוסית: Йосеф Барский; 1876 – 5 ביוני 1943) היה מראשוני האדריכלים הציונים בארץ ישראל וממניחי היסודות של הסגנון הארץ ישראלי. ברסקי תכנן, בין היתר, את בניין הגימנסיה העברית "הרצליה" בתל אביב ואת בית חולים ביקור חולים ברחוב הנביאים שנחנך ב-1925.

== קורות חיים ==
ברסקי נולד באודסה שם גם למד בבית הספר לאדריכלות. ב-1906 סיים את חוק לימודיו במחלקת האדריכלות באקדמיה הקיסרית לאמנויות בסנקט פטרבורג, וב-1907 עלה לארץ ישראל והשתקע בירושלים. בירושלים החל לבנות מספר בתים, בהם תחילת התכנון של בית חולים "ביקור חולים". התכנון הראשון של הבניין כלל אלמנטים אירופיים כדוגמת גג רעפים, אך ברסקי החליפו בכיפה מזרחית מרכזית. רעיון דומה תוכנן על ידי אלכסנדר ברוולד בטכניון בחיפה, שבבנייתו שימש ברסקי כעוזרו של ברוולד.

הגימנסיה העברית "הרצליה"
הקיוסק הראשון בתל אביב (כיום)
עם הקמת אחוזת בית הוזמן ברסקי יחד עם בוריס שץ לתכנן את בניין גימנסיה הרצליה. לא הייתה זאת עבודתו היחידה של ברסקי בשכונה הצעירה: הוא גם תכנן את מגדל המים החשוב ואת הקיוסק הראשון. הקיוסק בשדרות רוטשילד, בין הרחובות הרצל ונחלת בנימין, היה מבנה קטן בצורת משושה בקוטר שני מטרים בלבד שתוכנן ב-1910, וגם הוא עוצב בצורה אקלקטית כשאר הבתים של אחוזת בית. על אף היות בית הספר מוסד חילוני עיצבו השניים חזית שהתבססה על אחד השחזורים של בית המקדש, תוך שילוב אלמנטים ששאבו את מקורם מהאדריכלות המוסלמית. במרכז הבניין תוכנן שער מונומנטלי שמשני צדדיו צריחים כעדות ליכין ובועז - עמודי הנחושת שהקים שלמה המלך בבית המקדש. בקצהו של כל צריח הציבו השניים ארבע קרניים סמל לקרנות המזבח ולאורך העמודים חלונות בצורת 'חור מפתח' מוסלמיים. באגפים הצדדיים היו מרפסות עמוקות עם קשתות מזרחיות מקומרות. בצידי המבנה בנו השניים צריחים משוננים עם חלונות כבבית החלל המרכזי. שץ וברסקי המשיכו לשתף פעולה גם אחרי סיום בניית הגימנסיה; כך למשל תכננו את מתחם בצלאל ליד מוזיאון רוקפלר, בניין מחלקות השטיחים, הציור והחיטוב (ב-1910), ביתן בצלאל ליד שער יפו ועוד. בבניינים שילב ברסקי מוטיבים עבריים אך הבניינים נשאו, עדיין, גוון אירופי.

סמוך ל-1910 עבר ברסקי לחיפה. שם עבד לצדו של ברוולד בבניית הטכניון (בעיקר בצדדים ההנדסיים שלו). כמו כן בנה בחיפה מספר בניינים כבית סמסונוב בשדרות בת גלים, בית עבד אל רחמן אל חאג' ובניין דירות ברחוב הנזירות 5 (כיום רחוב התשעים ושלוש - יחד עם המהנדס אהרון ינוביץ'). ברסקי גם הרחיב את תחומי פעולותיו מחוץ לחיפה כדוגמת מסגד ובית ספר בדמשק (בעת מלחמת העולם הראשונה). אחר כך פנה לתכנון בסגנון הבינלאומי.

== ראו גם ==
* ערכים על מבנים ואתרים שתכנן יוסף ברסקי

==לקריאה נוספת==

* יוסי קליין, האמריקניזציה של תל אביב, הוצאת כרמל, 2011, עמ' 54–61.

==קישורים חיצוניים==

* אלן קלסן, [http://kg.ikb.kit.edu/arch-exil/314.php יוסף ברסקי] בפרויקט "אדריכלים בגלות 1933-45", המכון לתולדות האמנות והאדריכלות, מכון קרלסרוהה לטכנולוגיה (השכלה, משרות ופרויקטים) 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדריכלים יהודים רוסים
קטגוריה:אדריכלים ביישוב
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות חוף הכרמל
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1876
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1943
מיסטר בין (סדרת אנימציה)

מיסטר בין (באנגלית: Mr. Bean: The Animated Series) היא תוכנית טלוויזיה מונפשת מסוגת קומדיית סלפסטיק, משנת 2002 שנוצרה באולפני Varga לפי תוכנית הטלוויזיה הפופולרית "מיסטר בין". התוכנית כוללת דמויות מהתוכנית המקורית, לרבות מיסטר בין, אירמה גוב (חברתו של בין), טדי והנהג המסתורי של הרליאנט סופר-ואן, בתוספת דמויות חדשות: גברת ויקט - בעלת הדירה של בין - וחתולה האכזרי סקראפר, וכן גם לוטי, דובת הצעצוע של אירמה.

כמו בתוכנית המקורית, כללה התוכנית מעט מאוד דיאלוג, ובדרך כלל כללה לכל היותר רחשי קול ומלמולים, לצד אלמנטים של סלפסטיק. רואן אטקינסון דיבב את דמותו של מיסטר בין; כמו כן, תנועות הגוף של הדמות מבוססות על תנועותיו של אטקינסון עצמו. שאר המדבבים הם ג'ון גלובר, רופרט דגאס, גארי מרטין, סאלי גרייס ולורלי קינג.

אף על פי שהשם הרשמי של התוכנית הוא "מיסטר בין", משדרים רבים בחרו להוסיף לשם סיומת שנועדה להבדילה מהתוכנית המקורית, כגון "סדרת האנימציה" (The Animated Series).

==עלילה==
עלילת הסדרה דומה מאוד לעלילת הסדרה המקורית, עם זאת, קיימים מספר שינויים. הסדרה עוקבת אחרי מיסטר בין, כאשר הוא מפשל שוב ושוב בכל מקום שאליו הוא הולך, הוא חי בדירה שכורה ובעלת הבית הזקנה גרה בקומה אחת מתחתיו עם חתול, לבין יש חברה עם דובי זהה לשלו, ומדי פעם הם יוצאים, וכמובן שהוא מפשל במשהו שם.

== ראו גם ==
* החופשה של בין
* בין (סרט)
* מיסטר בין

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:סדרות הנפשה בריטיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
א-רמת'א

אַ-רַּמְתַ'א (בערבית: الرمثا) היא עיר בצפון-מערב ירדן, בקרבת הגבול עם סוריה. א-רמת'א שייכת מנהלית למחוז אירביד ומתגוררים בה, נכון לשנת 2010, 120,000 תושבים. שטחה משתרע על פני 40 קמ"ר.

==מקור השם==
ישנן מספר סברות באשר למקור השם א-רמת'א. רמת'א היא מילה סורית שמשמעה רמה או ברכה למי גשמים. כמו כן, رمث (רמת') בערבית הוא צמח מדברי. ייתכן גם כי השם הוא שיבוש של השם היוונית ארת'מא. בתקופת שלטון האימפריה הרומית נקראה העיר רמתא.

==היסטוריה==
עבור הרומאים הייתה א-רמת'א נקודת קישור בין מושבותיה. בחלקים שונים של העיר נמצאו הריסות בתים ועתיקות רומיות. בתקופת הכיבוש האסלאמי נכללה א-רמת'א בתחומי חורן, והיא שימשה נקודת מעבר למדענים בין סוריה לחג'אז. באופן היסטורי, וכן מבחינת סוציולוגית, מזוהה העיר כתאומה של דרעא בצדו הסורי של הגבול.

==גאוגרפיה==
א-רמת'א שוכנת במישור חורן באגן הניקוז של נחל הירמוך, לא הרחק מן הגבול הסורי ומול העיר דרעא.

==כלכלה==
כלכלת א-רמת'א מתבססת על מסחר ועל יבוא ויצוא. יש בה מספר חברות מיקור חוץ המספקות שירותים ללקוחות באירופה ובארצות הברית.

==תרבות==
א-רמת'א נודעה בשירים הטקסיים הנקראים בחתונות ובאירועים ציבוריים. כן היא נודעה בריקוד הדבקה. מקורה של מוזיקת מיג'ווז הוא בא-רמת'א.

==חינוך==
בעיר שוכנים אוניברסיטת ירדן למדע וטכנולוגיה וכן בית החולים האוניברסיטאי המלך עבדאללה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ירדן: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1927
קוונטין סקינר

קוונטין רוברט דאת'י סקינר (באנגלית: Quentin Robert Duthie Skinner; נולד ב-26 בנובמבר 1940) הוא היסטוריון וחוקר מדע המדינה בריטי הידוע בשל התמחותו בהגות הפוליטית של אנשי התקופה המודרנית המוקדמת. סקינר היה בין המייסדים של בית הספר להיסטוריה פוליטית באוניברסיטת קיימברידג', שם היה פרופסור בשנים 1996–2008.

== ביוגרפיה ==
סקינר נולד בשנת 1940 בעיר אולדהאם שבמנצ'סטר רבתי. סיים בהצטיינות את התואר הראשון בהיסטוריה באוניברסיטת קיימברידג' בשנת 1962. בשנת 1965 מונה למרצה בפקולטה להיסטוריה. בשנים 1974–1979 עבד במכון למחקר מתקדם שבפרינסטון אשר בארצות הברית. כשחזר לקיימברידג', היה סקינר כבר פרופסור. בשנת 1999 עבד כסגן נשיא האוניברסיטה.

אף על פי שבמהלך רוב שנותיו עבד סקינר באוניברסיטת קיימברידג', הוא גם שיתף פעולה עם אוניברסיטאות אחרות כגון האוניברסיטה הלאומית של אוסטרליה, אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, אוניברסיטת נורת'ווסטרן, קולז' דה פראנס, אוניברסיטת שיקגו, אוניברסיטת פרינסטון ואוניברסיטת אמסטרדם. הוא עמית באקדמיה הבריטית מאז שנת 1981. הוא עמית גם בחברה הפילוסופית האמריקאית ובאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.

סקינר נחשב למרצה בעל יכולות יוצאות דופן, ותלמידים רבים שלו הפכו להיסטוריונים בולטים גם הם. עבודתו כהיסטוריון התמקדה בעיקר במחשבה המדינית שבאירופה המודרנית. הוא כתב ספר אחד על ניקולו מקיאוולי, שלושה ספרים על תומאס הובס ועוד מחקרים רבים על המחשבה הפוליטית של התקופה. הוא עסק בתאוריות על טיבה של המדינה ועל אופי החירות הפוליטית, ובהיסטוריה של הרטוריקה. עבודתו ההיסטורית בתחום החירות הפוליטית מהווה בסיס לעמדה המכונה "רפובליקניזם" או "נאו-רפובליקניזם", שנוסח במסגרת הדיסציפלינה הפילוסופית בעבודתיו של פיליפ פטיט.<ref></ref>

סקינר קיבל תוארי כבוד מאוניברסיטאות רבות, וביניהן: אוניברסיטת אברדין, אוניברסיטת קופנהגן, אוניברסיטת שיקגו, אוניברסיטת הרווארד, אוניברסיטת הלסינקי, אוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטת סנט אנדרוז ואוניברסיטת אוסלו. בשנת 2006 קיבל פרס על שמו של ישעיה ברלין ואת פרס בלצן.

בשנת 1979 התחתן עם פרופסורית לפילוסופיה. יש לזוג שני ילדים ושני נכדים.

==מספריו בעברית==
* מקיאבלי, תרגמה עופרה יוגב, הוצאת דביר, 1988.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריונים בריטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:אתאיסטים בריטים
קטגוריה:היסטוריונים אנגלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קווין מרי בלונדון
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1940
מונואמינים

מונואמינים הם מוליכים עצביים ונוירומודולטורים במערכת העצבים הבנויים מקבוצת אמין המקושרת לטבעת ארומטית באמצעות שתי שרשראות פחמן (לדוג: -CH<sub>2</sub>-CH<sub>2</sub>-).

קבוצת המונואמינים כוללת את המוליכים העצביים דופמין, סרוטונין, נוראדרנלין (קרוי גם נוראפינפרין), היסטמין ואדרנלין (קרוי גם אפינפרין).

תאי עצב מונואמינים מווסתים את הפעולה של אזורים נרחבים במוח, על ידי הפחתה או הגברה של הפעילות שלהם.

==תתי קבוצות==
המונואמינים משתייכים למספר סוגים:
* הקטכולאמיניים Catecholamine - דופמין, נוראדרנלין ואדרנלין.
* האינדולומיניים Indolamine - סרוטונין.
* Ethylamine - היסטמין.

==היבטים רפואיים==
משום שלמונואמינים שונים יש מבנה מולקולרי דומה, יש תרופות המשפיעות על הפעילות של כולם במידה כזו או אחרת.

==ראו גם==
* מונואמין אוקסידאז
* מעכב מונואמין אוקסידאז

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מוליכים עצביים
הסכם בייג'ינג

הסכם בייג'ינג הוא הסכם על כינון יחסים דיפלומטיים שנחתם בין יפן לבין ברית המועצות בעיר בייג'ינג בשנת 1925.

==רקע==
לאחר מהפכת אוקטובר צבא יפן פלש לשטחים שהיו בשליטת האימפריה הרוסית כולל צפון סחלין ואזורים נוספים לאורך החוף של האוקיינוס השקט. בשנת 1920 כל הכוחות של יפן שהיו ביבשת עזבו, אך נוכחות יפנית בצפון סחלין נמשכה. כמן כן, יפן נמנעה מהכרה רשמית של ברית המועצות.

ב-13 בפברואר 1924 הממשל הסובייטי הודיע לקונסול יפני בולדיווסטוק שלאור העדר יחסים רשמיים בין המדינות הממשל הסובייטי רואה בו בן אדם פרטי ללא זכויות דיפלומטיות. הממשל היפני הופתע מהמלך שבוצע בעקבות הכרה רשמית של ברית המועצות על ידי צרפת, בריטניה וסין. בעקבות המשבר, ב-14 במאי 1924 הצדדים החלו בשיחות בבייג'ינג. השיחות נמשכו מספר חודשים והסתיימו בחתימת הסכם ב-20 בינואר 1925.

== ההסכם==
להלן עיקרי ההסכם:
* הצדדים מוכנים לכונן יחסים דיפלומטיים מלאים.
* עד ל-15 במאי 1925 יפן תחזיר את כוחותיה לגבול הבינלאומי כפי שהוא הוסכם בהסכם פורטסמות'.
* ממשלת ברית המועצות מודיעה שכל ההסכמים שנחתמו על ידי האימפריה הרוסית למעט הסכם פורטסמות' אינם בתוקף ויש לחתום עם הסכמים חדשים.
* יפן תקבל זיכיונות להמשך ניצול שדות נפט ופחם בצפון האי סחלין (זיכיונות ניתנו במהלך שנת 1925 והיו בתוקף עש לשנת 1944).
* בהמשך ברית המועצות תסכים לתת ליפן זיכיונות נוספות בכל שטח המדינה.
* לאף צד אין הסכמים שמסכנים את ביטחון של הצד השני.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.worldlii.org/int/other/LNTSer/1925/69.html תוכן ההסכם]

קטגוריה:1925 בברית המועצות
בייג'ינג
בייג'ינג
תקשורת תאית (ביולוגיה)

תקשורת תאית (נקראת גם סימון תאי, ובאנגלית: Cell signaling) היא כלל התקשורות הכימיות בתוך תאים וביניהם. תקשורת תאית היא הבסיס הביוכימי לתהליכים הביופיזיקליים של מעבר אותות.

התקשורת הזאת מחוללת שינויים תוך תאיים וסביבתיים, ויכולה להתבטא כהתפתחות תאית, למשל ביצירת קשר עצבי בין נוירונים, תיקון רקמתי, התחסנות, כינון הומאוסטזיס – קבלת נוטריאנטים אל התא המחזירים אותו לאיזון ביולוגי. פגמים בתקשורת התאית נעים בין חוסר חשיבות לכשל מערכתי.

נהוג לחלק את התקשורת התאית לתוך-תאית ובין-תאית.

בתקשורת תוך-תאית החומרים פועלים בתוך התא, ובתקשורת בין-תאית החומרים עוזבים את התאים בתהליך של אקסוציטוזה, שיכול להתרחש במגוון דרכים, בהתאם לסוג החומר העוזב. חומרים רבים עוזבים את התא לבד, אל הנוזל החוץ-תאי, בין התאים או אל זרם הדם, ומשם מגיעים לתא המטרה. בתקשורת עצבית אופיינית, אפשר שישתחררו כשהם ארוזים בבועית (אריזה של מולקולות לבועיות הנוצרות באברון גולג'י) ורק בצורה זו ישוחררו לתא, תוך חציית הסינפסה.

== סוגי התקשורת התאית ==

סוגי תקשורת תאית, תוך-תאית ובין-תאית כאחד.

=== תוך-תאית ===
{| class="wikitable"
|-
| אינטרה-קרינית || תקשורת תוך-תאית הורמונלית. הורמון מופרש ונקשר לקולטן באברון תוך תאי.
|-
| אוטו-קרינית || תקשורת תוך-תאית הורמונלית. הורמון מופרש ונקשר לקולטן על ממברנת התא מצידו החיצוני.
|}

=== בין-תאית ===

יש מספר מערכות אופייניות של תקשורת תאים, למשל המערכת האנדוקרינית והמערכת העצבית.

==== בין-תאית כללית ====

{| class="wikitable"
! סוג התקשורת !! מכניקה
|-
| צִמּוּת מרחבי ||שני תאים הצמודים זה לזה ומקיימים ביניהם תמסורת מולקולארית פוטנציאלית.
|}

==== בין-תאית הורמונלית ====
{| class="wikitable"
|-
! סוג התקשורת !! צורות של תקשורת הורמונלית
|-
| פרה-קרינית || ההורמון מופרש לתא מטרה בסביבה קרובה יחסית
|-
| ג'קסטה-קרינית || ההורמון מופרש כשהוא משובץ לאוליגוסכריד, ליפיד, או חלבון הניתקים מהממברנה ומתחברים אליו עם עזיבתו את התא, וישפיע על התא בו סונתז או על תאים סמוכים.
|}

==== בין-תאית עצבית ====
{| class="wikitable"
|-
! סוג התקשורת !! התקשורת הטיפוסית במערכת העצבים
|-
| הולכה עצבית || המולקולות הנקלטות בממברנה בתר-סינפטית מעוררות או מעכבות את תא המטרה, בין אם ההשפעה מוחשת במודע (קוגניציה) ובין אם לאו.
|-
| כוונון עצבי (השפעה נוירומודולטורית) || המולקולות נקלטות בממברנה בתר-סינפטית, ובהתאם לתכונתן, גורמות לשינויים מהותיים (בדרך כלל מעבר להאצה\האטה) בפעילות תא המטרה.
|-
| הורמונלית-עצבית || תקשורת הורמונלית במערכת העצבים, בעלת השלכות שונות.
|-
|
|}

== אבולוציה של מערכות תקשור ==

ידוע על קרבה אבולוציונית בין המערכת האנדוקרינית לרעותה העצבית, והדבר ניכר באופן הפעולה הדומה בהקשרים כגון קשירת ליגנד.

==ראו גם==

* מעבר אותות

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:תהליכים תאיים
הלגיון הגרמני של המלך

הלגיון הגרמני של המלך (באנגלית: King's German Legion; בראשי תיבות: KGL) הייתה יחידה בצבא הבריטי במהלך המלחמות הנפוליאוניות, בה שירתו חיילים גרמנים ברובם המכריע מממלכת הנובר. הלגיון היה מעורב ממספר סוגים של יחידות והורכב מ-10 רגימנטים רגליים, 5 רגימנטי פרשים, 6 סוללות ארטילריית שדה ויחידת הנדסה.
== היסטוריה ==
הלגיון הוקם בשנת 1803 עם נפילת נסיכות הנובר וכיבושה על ידי הצבא הצרפתי בראשותו של נפוליאון בונפרטה. הנובר נשלטה באוניה פרסונלית יחד עם הממלכה המאוחדת ובית הנובר אשר מלך על שניהם, כך שכיבוש הנובר היה מעשה של עוינות גם כלפי הממלכה המאוחדת. חיילי הלגיון היו למעשה נתיני המלך הבריטי והתגייסו ליחידה תחת שירות ישיר של הצבא הבריטי, כחלק מהמשך הלחימה כנגד צרפת ובעלות בריתה. בשנת 1814 שוחררה הנובר מהשלטון הצרפתי והפכה לממלכת הנובר, כאשר הלגיון המשיך לשרת את הצבא הבריטי עד תום הקרבות ותקופת השלום שבאה אחריהם בשנת 1816.

לאורך שנות קיומו של הלגיון, לחמו חייליו לצד החיילים הבריטים בקרבות והמערכות העיקריים של המלחמה, בהם המערכה בחצי האי האיבירי, קרב גורדה וקרב ווטרלו. חיילי הלגיון נחשבו לבעלי משמעת רבה ויכולות לחימה טובות, יחידות הפרשים נחשבו לחלק מיחידות הפרשים הטובות בצבא הבריטי. לאחר פירוק הלגיון עם שיקום הצבא ההנובריאני, יחידות שונות מוזגו ליחידות צבא הנובר ומורשתם המשיכה גם לתוך יחידות אשר מוזגו בהמשך לצבא הקיסרות הגרמנית.

==תמונות==
<gallery>
Knötel III, 10.jpg|דרגונים מהלגיון.
Knötel III, 12.jpg|חיל רגלים קל (קלעים).
Knötel III, 24.jpg|חיילים רגליים, בהם גם גרנדיר (משמאל) וקצין (שוכב).
Knötel III, 35.jpg|הוסרים מהלגיון.
Knötel III, 30.jpg|דרגונים קלים מהלגיון.
</gallery>

==ראו גם==
* הלגיון הגרמני הבריטי
* לגיון דוכס בראונשווייג

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Mike Chappell, The King's German Legion (1): 1803-1812, Oxford, UK, Osprey, 2000.
* Mike Chappell, The King's German Legion (2): 1812-1816, Oxford, UK, Osprey, 2000.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.kgl.info/ אתר קבוצה משחזרת של היחידה.]

קטגוריה:יחידות צבא בריטניה
קטגוריה:יחידות צבא גרמניות היסטוריות
דאק סוס

דאק סוס (באנגלית: Duck Sauce; תרגום: רוטב ברווז) הוא צמד מוזיקלי אמריקאי, המורכב על ידי האמנים ארמנד ואן הלדן ואיי-טראק. הצמד חתום בחברת התקליטים Fool's Gold Records, ועוסק בסוגה של מוזיקת דיסקו האוס. הצמד ידוע בשל סינגל מחווה לזמרת ברברה סטרייסנד שהקליטו.

==ביוגרפיה==
הסינגלים הראשונים שלהם, "aNYway" ו-"You're Nasty", יצאו ב-2009. באותה שנה, בספטמבר, יצא גם מיני אלבומם הראשון, "Greatest Hits".

בקיץ 2010 הוציאו דאק סוס את הסינגל "Barbra Streisand" על שם הזמרת המצליחה. הסינגל מכיל סימפולים משיר של להקת בוני אם משנת 1979 בשם "Gotta Go Home" (שאף הוא מבוסס על שיר של הרכב גרמני). "Barbra Streisand" הושמע לראשונה בוועידת המוזיקה של חורף 2010 במיאמי, ומייד נעשה להצלחה ברדיו ובמועדונים בבריטניה, אירלנד, גרמניה, נורווגיה, אוסטריה, פולין, צרפת, פינלנד, רומניה, אוסטרליה, ניו זילנד, דרום אפריקה וסרי לנקה. השיר גם זכה להשמעות גם בישראל. השיר צבר פופולריות ואף הושמע במהלך פרסומות מסחריות ברחבי העולם. בבריטניה השיר הגיע למקום שלישי, באוסטרליה למקום הראשון בספטמבר 2010, ובארצות הברית למקום הראשון בקטגוריית שירי דאנס בדצמבר 2010. השיר הושמע בפרק השמונה עשר של הסדרה Glee בעונתה השנייה, בפרק "Born This Way". לקליפ הרשמי ביוטיוב יש מעל 67 מיליון צפיות.

ב-2011 הוציא הצמד סינגל לרדיו בשם "The Big Bad Wolf" בו מושמעות יללות זאבים. בקליפ מופיעים איברי מין המוחלפים בראשי בני אדם.

==דיסקוגרפיה ==

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.ducksaucenyc.com אתר הלהקה הרשמי]

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:צמדים מוזיקליים אמריקאיים
קטגוריה:אמני ריפבליק רקורדס
קטגוריה:אמני אריסטה רקורדס
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2009
לפטננט של האדמירליות

לֶפְטֶנֶנְט של האדמירליות (באנגלית: Lieutenant of the Admiralty) הוא כיום תפקיד כבוד המוחזק על ידי אדמירל בכיר בדימוס של הצי המלכותי הבריטי. הוא משמש ממלא מקומו הרשמי של הלורד אדמירל העליון, תפקיד אותו נושאת המלכה מאז 1964. את משרת הלפטננט יצר הנרי השמיני ב-1545. בין שאר תפקידיו הוא עמד בראש "מועצת הצי" של האדמירליות, שלימים הוחלף שמה למִנְהֶלֶת הצי (Navy Board).

ב-1801 אוחדו תפקידי לפטננט האדמירליות והתת-אדמירל של הממלכה המאוחדת, ונושא המשרה המשולבת היה השני במעמדו בצי המלכותי. 

קטגוריה:האדמירליות
PDD-NOS

PDD-NOS (ראשי תיבות מאנגלית של pervasive developmental disorder not otherwise specified) או הפרעה התפתחותית נרחבת לא משויכת היא אחת מהתסמונות של הקשת האוטיסטית שכיום יצאה משימוש.<ref name=":0"></ref><ref></ref> מאפייניה, על פי מדריך האבחנות הפסיכיאטרי DSM-IV-TR, כוללים לקויות בתחום החברתי, וכן בתחום ההתנהגותי או השפתי, אך ברמה נמוכה משאר הסיווגים האחרים של תסמונות הקשת האוטיסטית, בין השאר
מכיוון שהתסמינים קרובים לסף שנקבע בתסמונות האחרות אך לא עוברים אותו.

האבחנה יצאה משימוש במהדורה החמישית של ספר האבחנה הפסיכיאטרית "DSM-5". הלוקים בסימני PDD-NOS, כיום מאובחנים עם אוטיזם בלבד.<ref name=":0" />

== סימנים ==
סימני PDD-NOS הם
* קשיים תקשורתיים (בעיות בהבנת השפה)
* קשיים בהבנת התנהגות חברתית ובביצועה
* קשיים בשינויי שגרה או שינויים בחברה
* פערים בהתפתחויות כישורים (חוזקה בכישורים מסוימים וחולשה בכישורים אחרים)
* משחק לא שגרתי בצעצועים ובחפצים אחרים
* תנועות או דפוסי התנהגות חזרתיים (ידועות גם כחשחוש)
* עיסוק בפנטזיה ובעולם דמיוני, למשל חברים דמיוניים בילדות

== אבחנה ==
האבחנה ניתנת לאחר אבחון מקצועי, בו עולים קשיים בתחום החברתי או התקשורתי, או מתבטאים דפוסי התנהגות או תחומי עניין סטריאוטיפיים חזרתיים; קשיים אלו קרובים לסף שנקבע בתסמונות אחרות של הקשת האוטיסטית, אך לא עוברים אותו, או שאינם מתאימים להפרעות אחרות כגון סכיזופרניה, הפרעת אישיות סכיזוטיפלית או הפרעת אישיות נמנעת. לפיכך, ההפרעה היא לאו דווקא מתונה יותר מהפרעות אחרות בקשת האוטיסטית; היא כוללת השפעות נרחבות על תחומי ההתנהגות, השפה והחברה של האדם.

בדומה לשאר ההפרעות על הקשת האוטיסטית, האבחון נערך על ידי צוות מקצועי שכולל רופא התפתחותי, נוירולוג, פסיכולוג, פסיכיאטר, קלינאי תקשורת או מרפא בעיסוק, הבוחנים את ההיסטוריה ההתפתחותית של הילד או הבוגר ואת תפקודו הנוכחי, בתחום הרפואי, חברתי, התנהגותי, שפתי, תקשורתי ומוטורי. באבחון נעזרים המאבחנים בכלים כגון תצפיות, ראיונות עם ההורים, הערכה פסיכולוגית, הערכה חינוכית, הערכה עיסוקית-מוטורית, שאלוני הערכת התנהגות להורים ולמורים של הילד ועוד.

== טיפול ==
קיימים מגוון טיפולים העשויים להקל על תסמיני ההפרעה, במיוחד בשילוב מספר טיפולים, בהתאם להמלצות הצוות המקצועי:
* תרופות לסיוע בתסמינים כגון חרדה או קשיי קשב
*טיפול באמצעות אמנויות
* קלינאות תקשורת לשיפור השפה והתקשורת
* ריפוי בעיסוק לשיפור המוטוריקה הגסה והעדינה ותחום הוויסות החושי
* טיפול פסיכולוגי והדרכת הורים
* עיצוב התנהגות
* פיזיותרפיה
* הידרותרפיה
* רכיבה טיפולית
* חינוך מיוחד או שילוב בחינוך, תוך שימוש באמצעים כגון תמיכה חזותית לחומר הלימודי ועיצוב התנהגות
* תרגול ושימוש בסיפורים חברתיים, במיוחד חזותיים, לשיפור ההבנה החברתית ויישומה

==קישורים חיצוניים==

* בטיפולנט - [http://www.betipulnet.co.il/lexicon/הפרעות_התפתחות_נרחבות/ מונח הפרעות התפתחות נרחבות - PDD]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הקשת האוטיסטית
ויקטור קמפבל

ויקטור לינדזיי ארבותנוט קמפבל (באנגלית: Victor Lindsay Arbuthnot Campbell 20 באוגוסט 1875 – 19 בנובמבר 1956) היה ימאי וחוקר ארצות בריטי נודע.

==חייו==
קמפבל נולד בברייטון, בנם של יו קמפבל ולוסי אלינור ארצ'ר.

===משלחת טרה נובה===

בשנת 1910 היה קמפבל קצין ראשון במשלחת טרה נובה של רוברט פלקון סקוט. לאחר שהמשלחת הגיעה לאנטארקטיקה בינואר 1911, הופקד קמפבל על הובלת הקבוצה המזרחית בת ששת האנשים לסייר ולבצע עבודה מדעית בארץ אדוארד השביעי, ממזרח לחומת הקרח. ב-26 בינואר 1911, יצאה קבוצתו של קמפבל ב"טרה נובה" בכיוון מזרח. מאחר שלא הצליח למצוא אתר נחיתה מתאים בחופה של ארץ אדוארד השביעי, החליט קמפבל להפליג אל ארץ ויקטוריה. בדרך שובה מערבה פגשה "טרה נובה" את משלחתו של רואלד אמונדסן, שחנתה במפרץ הלווייתנים, לשון ים בחומת הקרח.

===תקועים בארץ ויקטוריה===
לאחר ששבו אל כף אוונס ודיווחו לסקוט על מיקומו של אמונדסן, שונה שמה של קבוצת קמפבל, היא כונתה "הקבוצה הצפונית" וחזרה והפליגה צפונה וירדה לחוף במפרץ רוברטסון, סמוך לכף אדייר. הם בנו צריף וחרפו בכף אדייר אבל מחמת תנאי הקרח הימי, לא יכלו לבצע חלק גדול מן החקירות שנועדו להם לקיץ 1912. בינואר 1912 חזרה "טרה נובה" מניו זילנד והעבירה את קבוצת קמפבל, ריימונד פריסטלי, ג'ורג' מאריי לוויק ג. פ. אבוט, ה. דיקאסון ו-פ. ו. בראונינג אל מפרצוני אוונס, במרחק 400 ק"מ דרומית לכף אדייר ו-320 ק"מ צפונית-מערבית לכף אוונס. מכל מקום, הייתה להם אספקת מזחלות לשישה שבועות, בכוונה להשלים את העבודה הגאולוגית תוך כשבועיים. לאחר תום העבודה נשארו להם מנות צידה לעוד כארבעה שבועות. לא היה צפוי שהאונייה תיתקל בבעיות בבואה לאסוף אותם כפי שנקבע בפברואר, אבל ה"טרה נובה" לא יכלה להגיע אליהם בגלל מצבורי קרח כבדים. הקבוצה, שלא יכלה ליצור מגע עם ספינתה, נאלצה לחרוף שוב באנטארקטיקה. הם בנו להם מערת קרח על האי שלא יתואר, שם עשו את החורף בתנאים קשים ביותר, ואת מנות המזון הזעומות שלהם השלימו לעיתים רחוקות בקטילת כלב ים או פינגווינים. ב-30 בספטמבר 1912 יצאו לדרך אל כף אוונס, לשם הגיעו לבסוף ב-7 בנובמבר אחרי שחצו יותר מ-200 ק"מ על קרח ים. לאחר שנודע לו על מותו של סקוט עם כל קבוצת הקוטב, קיבל עליו קמפבל, כקצין הצי הבכיר הנותר, את הפיקוד על משלחת טרה נובה בשבועות האחרונים שלה.

===השנים הבאות ועיטורי כבוד===
במהלך מלחמת העולם הראשונה לחם קמפבל כמפקד בטליון דרייק בגליפולי ובדרדנלים, שם קיבל את אות השירות המצוין, בקרב יוטלנד ובפשיטה על צרברוגה על סיפון האונייה וורוויק בשנת 1918. קמפבל שירת בפטרול דובר והטביע צוללת על ידי נגיחתה, מבצע שעליו עוטר בפס נוסף לאות השירות המצוין. בנהמשך שירותו עם הצי המלכותי הגיע לדרגת קפטן. לאחר שהוציא לפועל שירות מיוחד בארכנגלסק, מונה לקצין מסדר האימפריה הבריטית (OBE).

קמפבל היגר לניופאונדלנד ב-1922 ומת שם ב-1956.

==כתבים==
* "החובל השובב - היומן האנטארקטי של ויקטור קמפבל"

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">

</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעוטרי אות השירות המצוין
קטגוריה:ימאים בריטים
קטגוריה:אנטארקטיקה: משלחת טרה נובה
קטגוריה:מגלי ארצות בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1875
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1956
באסל ח'רטביל

בַּאסֶל חַארְטַאבִּיל (בערבית: باسل خرطبيل; 22 במאי 1981 – 3 באוקטובר 2015) היה פלסטיני-סורי מפתח תוכנה בקוד פתוח אשר הוצא להורג במלחמת האזרחים בסוריה.

==ביוגרפיה==
חארטאביל נולד וגדל בסוריה, שם התמחה בפיתוח תוכנה בקוד פתוח. הוא היה המייסד ומנהל הטכנולוגיות הראשי של חברת המעבדות אאיקי (Aiki), ומנהל הטכנולוגיות הראשי של אל-אוס (الأوس), מוסד מחקר ופרסום העוסק בארכאולוגיה. כמו כן הוא הוביל פרויקטים עבור חברת Creative Commons בסוריה ותרם לדפדפן Firefox של מוזילה, ויקיפדיה, ול-Open Clip Art Library. הפרויקט האחרון שלו כלל שחזור תלת-ממדי של העיר העתיקה תדמור ופיתוחי אינטרנט עבור אאיקי.

ב-15 במרץ 2012 נעצר בגל המעצרים שנערך ברובע אל-מזה בדמשק. יום זה היה יום השנה הראשון למלחמת האזרחים בסוריה, בו תומכי ומתנגדי המשטר הסורי הפגינו בדמשק ובמקומות נוספים במדינה. לאחר שדבר מעצרו נודע בחודש יולי, החל קמפיין גלובלי הקורא לשחרורו.

רבקה מקינון כתבה על חארטאביל וקרן ויקימדיה קיימה אירוע לכבודו.

חארטאביל דורג במקום ה-19 במגזין Foreign Policy ברשימת ההוגים העולמיים המובילים, בזכות "חתירה, כנגד כל הסיכויים, להפיכה סורית לא-אלימה".

==קישורים חיצוניים==

* [http://freebassel.org/ קמפיין לשחרור באסל חארטאביל]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתכנתים
קטגוריה:מלחמת האזרחים בסוריה: אישים
קטגוריה:פעילי אינטרנט
קטגוריה:ויקיפדים
קטגוריה:סורים שנולדו ב-1981
קטגוריה:סורים שנפטרו ב-2015
סוזרניות

סוּזֵרֵנִיּוּת או רִבּוֹנוּת עַל היא מושג במדע המדינה המתאר את היחסים בין ישויות מדיניות, אשר אחת מהן כפופה לרעותה. המדינה הכפופה מעניקה למדינה המכפיפה סמכויות נרחבות בניהול יחסי החוץ שלה, ועניינים חשובים נוספים, אך משמרת בידה מידה של אוטונומיה. הישות הדומיננטית ביחסים סוזרניים נקראת סוזרן, ביטוי היכול להתייחס למדינה, או לעומד בראשה. במשטר הפאודליזם התייחס הביטוי "סוזרן" לתיאור האדון הפיאודלי, המכפיף למרותו את הוסאלים המונח נטבע במקור לתיאור היחסים בין האימפריה העות'מאנית ובין ישויות עצמאיות למחצה שקיימו עמה יחסים סוזרניים.

למרות שיחסים סוזרניים התקיימו במספר אימפריות במהלך ההיסטוריה, הוא סותר את תפיסת המשפט הבינלאומי של ימינו, לפיו ריבונות היא מצב בינארי, כלומר - קיים או לא קיים. יחסים סוזרניים, בהם יש ויתור כפוי של המדינה הכפופה על חלק מריבונותה, אינם אפשריים על פי תפיסה זו.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ממשל ומדיניות
קטגוריה:משפט בין-לאומי פומבי
מנו בנט

ג'ונתן מנו בנט (באנגלית: Jonathan Manu Bennett) הוא שחקן ניו זילנדי. הוא ידוע בעיקר בשל תפקידו כקריקסוס הגאלי בסדרה "ספרטקוס" וכן כאזוג מטרילוגיית סרטי "ההוביט".

==ביוגרפיה==
בנט נולד בניו זילנד. אימו הייתה דוגמנית ביקיני אוסטרלית ואביו זמר מניו זילנד. המשפחה עברה לאוסטרליה כאשר בנט היה תינוק. אביו הוא ממוצא מאורי ואירי. את שנותיו כילד עבר בסידני וניוקאסל. ב-1986, בנט חזר לניו זילנד ללמוד במכללת טה אוטה. כאשר חזר לאוסטרליה, בנט נבחר לשחק בקבוצת רוגבי בניו סאות' ויילס. הוא התעניין גם במחול מודרני, בלט קלאסי ונגינה על פסנתר, ולכן ויתר על קריירת הספורט כדי ללמוד מחול ודרמה. הוא נסע ללוס אנג'לס, וקיבל מלגה ללמוד במכון התיאטרון על שם לי סטרסברג.

קריירת המשחק המקצועית של בנט החלה בשנת 1993, כאשר כיכב באופרת הסבון "חוף פארדייס". לאחר מכן, כיכב בהופעות אורח בדרמות טלוויזיה אוסטרליות. בשנת 1996 שיחק בתיאטרון במחזה "מאהבה של ליידי צ'טרלי" על פי ספרו של דייוויד הרברט לורנס, את דמותו של אוליבר מלורס. ב-1999 הופיע בפעם הראשונה בתפקיד ראשי בסרט "טומוקו", אשר צולם בטוקיו. ב-2000 הופיע בסדרה "זינה הנסיכה הלוחמת" כמרקוס אנטוניוס, שם עבד עם סם ריימי. בסרט "לנטנה" האוסטרלי הראה את כישורי הריקוד שלו בדמותו של מורה לריקוד סלסה. אותה שנה חזר לניו זילנד להופיע בדרמה "רחוב שורטלנד". הוא עבד גם עם בן דודו, מייקל בנט, בעיבוד מאורי לסדרה "אזור הדמדומים". ב-2006 הופיע בסרט "The Marine" לצידו של המתאבק ג'ון סינה. באותה שנה, כיכב לצד ג'וש הרטנט בסרט האימה "30 יום של לילה".

בשנת 2010, הופיע בנט בסדרה "ספרטקוס" בדמותו של קריקסוס הגאלי, אלוף קפואה, כבן בריתו של ספרטקוס. הוא הופיע בשלוש העונות של הסדרה, וכן במיני סדרה "אלוהי הזירה" ששודרה בשנת 2011 כפריקוול של הסדרה.

בשנים 2012–2014 גילם את דמותו של האורק אזוג בסרטי "ההוביט".

בשנת 2013 החל לשחק בסדרה "החץ", שם מגלם את דמותו של סלייד וילסון. בשנת 2016 החל להופיע בסדרה "שאנארה".

==פילמוגרפיה==
===טלוויזיה===
{|border="1" ; width=350
|- bgcolor="#CCCCCC"
|שנה
|סדרה
|תפקיד
|-
|1993-1994||פרדייז ביץ'||קירק בארסבי
|-
|1996-1997||Water Rats||ג'וזף ליפינסקי
|-
|2000||זינה הנסיכה הלוחמת||מרקוס אנטוניוס
|-
|2000
|סיפורים מדרום הים
|דייוויד ליגר
|-
|2000-2001||רחוב שורטלנד||ג'ק היואיט
|-
|2003-2002
|Street Legal
|מאט אורליץ
|-
|2003||Going Straight||מנחה
|-
|2010-2013||ספרטקוס||קריקסוס
|-
|2013-2017||החץ||סלייד וילסון/דת'סטרוק
|-
|2016
|אבא אמריקאי
|פטרוסיו (דיבוב)
|-
|2016-2017||תולדות השנארה||אלאנון
|-
|2019
|פנדורה
|ליאון ווק
|}

===קולנוע===
{|border="1" ; width=350
|- bgcolor="#CCCCCC"
|שנה
|סדרה
|תפקיד
|הערות
|-
|2001||Lantana||סטיב ולדז
|
|-
|2006||The Marine||בנט
|
|-
| rowspan="2" |2007
|הנידונים למוות
|פאקו
|
|-
|30 יום של לילה||סגן בילי קיטקה
|
|-
|2011||סינבד והמינוטאור||סינבד
|
|-
|2012||ההוביט: מסע בלתי צפוי||אזוג
|
|-
|2013||ההוביט: ישימון סמאוג||אזוג
|
|-
|2014||ההוביט: קרב חמשת הצבאות||אזוג
|
|-
|2016
|מבחן בטא
|אורסון קריד
|
|-
|2017
|קרב הדרכים 2050
|פרנקשטיין
|
|-
|2022
|Muru 
|קימיאורה
|
|-
|2023
|Perfect Addiction
|ג'וליאן
|
|-
|TBA
|Notes
|קולונל מורגן
|
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ניו זילנדים
קטגוריה:ילידי 1969
סמל העיר רחובות

סמל העיר רחובות מורכב ממגן שבו נראים שני תפוזים תלויים מענף ומגן דוד קטן, מיקרוסקופ וספר פתוח. מעל המגן מופיע הפסוק:

שמה של העיר אומץ בעת טקס חנוכת המושבה בשנת 1890, לפי הצעתו של ישראל בלקינד ובהתבסס על פסוק זה. הסמל נבחר כמייצג את העיר ששימשה מרכז לתעשיית הפרי ההדר, כעיר מדע שבה שוכן מכון ויצמן וכיישוב המייחס חשיבות רבה לחינוך.

לאחרונה, בעקבות תל אביב, חיפה וערים נוספות בישראל ובעולם, אימצה רחובות לוגו מודרני שנועד למתג אותה. הלוגו כולל את סמל העיר המקורי בצד שמאל, ומימין למעלה נראה איור של המודל הפלנטרי המתאר אטום. במרכז הלוגו קבועה הססמה "רחובות. עיר המדע והתרבות".

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.toshav.co.il/contents/page.asp?contentPageID=210 אתר תושב]
* [https://web.archive.org/web/20160303211440/http://www.ilschool.org.il/home/jerusalem1/semel1.htm אתר מקוונים לקהילה]

רחובות
קטגוריה:רחובות: תרבות
אריסתווי

אֵרִיסְתָווִי (בגאורגית: ერისთავი שפירושו המילולי ראש עם: ארי - עם, תאווי - ראש) הוא תואר אצולה גאורגי פיאודלי, התואם במעמדו לסטרטגוס או הדוכס הביזנטיים. בעליו היה שליט פרובינציה גדולה ובהיררכיה המעמדות הגאורגיים הוא היה שלישי מלמעלה אחרי מלך ומתאווארי - נסיכים שליטים. בעל התואר היה מופקד על דגל הקרב לפי תפקידו ולבש בגד, טבעת, חגורה וחנית מיוחדים וכמו כן היה לו סוס מגזע מיוחד.

חלק מאריסתוויים רמי דרג החזיקו בתואר אֵרִיסְתָוְות-אֵריִסְתָווִי (ერისთავთ-ერისთავი) שפירושו דוכס הדוכסים אך סיכוי לכך שלבעל התואר היו וסאלים עם תואר אריסתָווי הוא קלוש. תואר אֵרִיסְמְתָווָארִי (ერისმთავარი שפירושו: ראש האנשים) שימש בעיקר שליטי גאורגיה טרם שושלת בגרטיוני ואחרי זה היה בשימוש מקביל לאריסתווי.
מטבע כסף עם כיתובים בגאורגית שהונפקה על ידי אריסמתאווארי גאורגי [[סטפנוז הראשון במאה ה-7]]
בעקבות העדר רציפות שלטונית חלק מן אריסתוויים העבירו את תארם לעובר בירושה ובכך הפכו בפועל לנסיכים השולטים על שטח מגוריהם וחלקם אף הפכו לשליטים עצמאיים בפועל (ביניהם היו אריסתווי של סמגרלו, אריסתווי של אבחזיה, אריסתווי של גוריה, אריסתווי של סוואנתי ואריסתווי של אחלציחה).

התואר נתן את שמם לחמישה בתי אצילים שהוסמכו כנסיכים לאחר השתלטות רוסיה על האזור במאה ה-19. ברוסיה הם מוכרים כ"נסיכי אריסטוב" אם כי מוצאם של כל אחד מהם שונה.
==שושלות אריסתווי==
* שושלת גואראם
* שושלת נרסה
* שושלת חוסרוידים

==משפחות אריסתווי==
* אבאזאסדזה
* אבוסריסדזה
* אריסטוב
* ג'אקלי
* גהוביארי
* גוריאלי
* גלובאני
* דאדיאני
* ורדניסדזה
* תורניקה
* ליפריטים
* סוראמלי
* פאנאסקרטלי
* צ'ורצ'אנלי
* קחבריסדזה
* שרוואשידזה
* צ'חאידזה

== מקורות ==

* י' ג'ווחישווילי, "היסטוריה של גאורגיה", ספר 2, כרך ראשון, טיפליס (טביליסי), 1928 
* האנציקלופדיה הסובייטית גאורגית, כרך 4, טביליסי, 1979, עמ' 192

קטגוריה:גאורגיה: אצולה
פופרס

צנצנות ובהן פופרס
פּוֹפֶּרס (Poppers) הוא כינוי לקבוצת החומרים הכימיים אלקיל ניטריטים (Alkyl nitrites), המשמשים כסמים פסיכואקטיביים הנצרכים בשאיפה. הסם נמצא בשימוש שנים רבות ונפוץ בישראל ובעולם. הפופרס פותח בשנת 1857 כתרופה לטיפול בחולי לב הסובלים מתעוקת לב (אנגינה פקטוריס). השימוש בסם מוביל להתרחבות כלי הדם וכתוצאה מכך חלה ירידה מהירה של לחץ הדם והאצה משמעותית של הדופק. תופעות הלוואי כוללות כאב ראש חולף, בחילה ותחושה של קהות חושים הנמשכות זמן מה.

==הרכב כימי==
הפופרס מכיל בתוכו נגזרות של כימיקלים ממשפחת הניטריטים, כשהנפוצים ביותר הם אמיל ניטרט, בוטיל ניטרט ואיזובוטיל ניטרט. אמיל ניטרט שימש בעבר לטיפול באנגינה ולהרעלת ציאניד. באמיל ניטרט וחומרים נוספים מאותה משפחה נעשה שימוש במטהרי אוויר ומוצרים לניקוי מכשירי וידאו.

==שימושים==
פופרס מוכר כ"סם מסיבות" וכסם שנועד להגביר את ההנאה מיחסי מין. השימוש בו מביא לתחושת חום ושיכרון חושים הנמשכת מספר דקות, וכתוצאה מכך מוביל לעוררות מינית מוגברת. בנוסף, שחרור השרירים בגוף, ובהם שריר פי הטבעת, הפכה את הסם לפופולרי בקרב גברים המקיימים יחסי מין עם גברים, המשתמשים בו כדי להקל על מין אנאלי.

בישראל, השימוש בפופרס הוא שולי ביחס לסמים אחרים. מחקר של הרשות למלחמה בסמים מראה כי היקף השימוש בפופרס בשנת 2004 עמד על 0.6% מהמבוגרים בישראל (18–40), המהווים 13,675 מכלל האוכלוסייה. כמו כן, מנתוני המחקר עולה כי תפוצת השימוש בפופרס דומה לזו של אקסטזי (0.7%) ושל LSD (0.5%).

==סכנות==
שאיפה של פופרס עלולה לגרום לתמס דם (המוליזה) במיוחד אצל אנשים הלוקים במחסור באנזים G6PD. תופעה זו נגרמת עקב העקה שיוצרים הניטריטים על תאי הדם האדומים.

מנהל המזון והתרופות האמריקאי מזהיר משאיפת פופרס מכיוון שיכול לגרום לכאבי ראש חמורים, סחרחורות, עלייה בטמפרטורת הגוף, קשיי נשימה, ירידה קיצונית בלחץ הדם וגם בעיות ברמת החמצן בדם. בנוסף, חלה עלייה נוספת במוות ומוות מוחי כתוצאה משאיפה של "פופרס".
השימוש בפופרס עלול גם לגרום לפגיעה בעצב הראייה או פגיעה בלתי הפיכה בראייה.

==המיתוס סביב פופרס ואיידס==
בשנת 1982, כשהמקרים הראשונים של איידס הובאו לידיעת הממסד הרפואי, תוארו החולים כהומוסקסואלים מקליפורניה וניו יורק. המיתוג של המחלה עם הומוסקסואלים הוביל השערות שונות לגורמים לה כגון: יחסי מין אנונימיים ומתירניים ושימוש בסמים ובכללם פופרס. עם התפתחות המחקר והצטברות המקרים התגלה כי איידס נגרמת מנגיף ה-HIV אשר מועבר בין השאר על ידי יחסי מין לא מוגנים.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Rebecca French, & Robert Power, '[http://proquest.umi.com/pqdweb?index=0&did=28735659&SrchMode=1&sid=1&Fmt=3&VInst=PROD&VType=PQD&RQT=309&VName=PQD&TS=1313281631&clientId=11916 A qualitative study of the social contextual use of alkyl nitrites (poppers) among targeted groups],' Journal of Drug Issues 28,1 (1998), 57-76.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://www.urban75.com/Drugs/drugamyl.html Poppers], urban75.org
* [https://web.archive.org/web/20150101035631/http://www.antidrugs.org.il/pages/1176.aspx חומרים נדיפים - פופרס], באתר הרשות הלאומית למלחמה בסמים

==הערות שוליים==

קטגוריה:להט"ב: סלנג ומונחים
קטגוריה:סמים פסיכואקטיביים
קטגוריה:אנטידוטים
קטגוריה:תרופות הפועלות על המערכת הקרדיווסקולרית
קטגוריה:חנקן: תרכובות
קיריל לברוב

קיריל לברוב (מימין) בשנת 2005
קיריל לברוב (ברוסית: Кирилл Лавров; 15 בספטמבר 1925 – 27 באפריל 2007) היה שחקן תיאטרון וקולנוע רוסי וסובייטי. הוא זכה בפרס ברית המועצות ובשנת 1972 הוענק לו תואר האמן העממי של ברית המועצות. על פעילותו בתחום התיאטרון והקולנוע הוא קיבל מספר עיטורים כולל עיטור לנין, עיטור הדגל האדום של העמל, וכן תואר גיבור העמל הסוציאליסטי בשנת 1985.

==משפחתו וצעירותו==
קיריל לברוב נולד בלנינגרד למשפחה מבוססת. הוריו היו שחקני תיאטרון, סבו שהיה מנהל גימנזיה בתקופת האימפריה הרוסית ועזב את המדינה לאחר מהפכת אוקטובר. בשנת 1937 לאור סכנות של הטיהורים הגדולים, הוריו של לברוב עזבו את העיר ועברו לקייב בו המשיכו לשחק בתיאטרון המקומי. קיריל לברוב נשאר בלנינגרד עם סבתו. בתחילת מלחמת העולם השנייה הם פונו מהעיר לסיביר. קיריל לברוב עבד תחילה בחקלאות ואחר כך כפועל ייצור במפעל לייצור נשק. בתחילת 1943 הוא התנדב לצבא האדום. לאחר סיום בית הספר לטכנאי חיל האוויר הוא הועבר ליחידה שפעלה בחזית נגד יפן. עד שנת 1950 שירת בחיל האוויר הסובייטי באיי קוריל. בהיותו בצבא החל לשחק בתיאטרון לחובבים.

==קריירה כשחקן==
לאחר שחרורו מהצבא, הוא לא היה יכול להתקבל לבית הספר למשחק, כי באופן פורמלי לא הייתה לו תעודה על סיום בית הספר. הוא נסע לקייב, התקבל לתיאטרון בו עבד אביו והחל ללמוד משחק תוך כדי העבודה. במשך חמש שנים למד משחק מאביו ותוך עזרה צמודה מהמנהל האמנותי של התיאטרון, קונסטנטין חוחלוב. כאשר חוחלוב הועבר ללנינגרד, הוא הציע ללברוב לעבור ביחד איתו. בשנת 1956 החל לברוב לשחק בתיאטרון הדרמה הגדול בלנינגרד תחת גאורגי טובסטונוגוב. הוא שיחק בתיאטרון זה עד לשנת 1989. לאחר פטירת טובסטונוגוב הוא מונה למנהלו האמנותי של התיאטרון וכיהן בתפקיד זה עד לשנת 2007.

במקביל לעבודה בתיאטרון שיחק לברוב בסרטים. תפקידים ידועים במיוחד היו בסרט "חיים ומתים" (1966) ו"האחים קרמזוב" על פי פיודור דוסטויבסקי. סרט זה, שצולם ב-3 פרקים, התחיל איוואן פירייב שסיים רק את הפרק הראשון, ולאחר פטירתו, לברוב ביחד עם מיכאיל אוליאנוב ביימו את הפרקים הנוספים.

בשנות ה-2000 שיחק לברוב במספר סדרות טלוויזיה. בין תפקידיו הנודעים היו פונטיוס פילאטוס ב"האמן ומרגריטה" ושדרן רדיו בסדרה "לנינגרד". הופיע גם בתפקיד משני במיני-סדרה ההיסטורית קזארוזה. השתתף גם בעונה הראשונה של הסדרה הפופולרית "פטרבורג העבריינית". בסך הכול השתתף ב-74 סרטים.

מת בשנת 2007 בגיל 81 בסנקט פטרבורג.

==פרסים==

==קישורים חיצוניים==

* [http://video.tvc.ru/Video/Watch/DokumentalnyeFilmy/Page8/Kirill-Lavrov-Rytsar-Peterburgskogo-Obraza-Dokumentalnyy-Film/cff20b83-ca17-41c1-bbd1-4c6e0266ea57 סרטון של חייו וסרטים של לברוב]
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה סובייטים
קטגוריה:שחקני תיאטרון רוסים
קטגוריה:גיבורי העמל הסוציאליסטי
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מקבלי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1925
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2007
נחל עזר

נַחַל עֵזֶר הוא נחל אכזב ואחד מיובליו של נחל שילה ולכן הוא חלק מאגן הניקוז של נחל הירקון.

הנחל מנקז קטע קצר בין פתח תקווה למחנה סירקין.

עצם קיומו של הנחל נתון בסכנה היות שעל פי תוכנית הבינוי שמקודמות בשטחו של מחנה סירקין צפוי הערוץ להתבטל.

== שמות הנחל ==
הנחל במפה מ[[שנות הארבעים של המאה העשרים מכונה אדי אֶל-וקף וואדי חמרא]]
על אף היותו קצר, נשא בשעתו בפי ערביי הסביבה שני שמות: ואדי חַמְרָא (='אדום') וכן ואדי אֶל-וַקְף (='הָהֶקְדֵּשׁ').

מקור שמו העברי של הנחל אינו ברור.

== מהלך הנחל ==
אורכו של הנחל הוא כשני ק"מ ותחילתו בצמוד לצידו המערבי של מחנה סירקין. 

הנחל מנקז שטח קטן שבין קריית אלון (פג'ה) בפתח תקווה לשדה התעופה ונשפך אל תוך נחל שילה באזור עין גנים שבפתח תקווה מדרום ובצמוד לנקודה בה עובר כביש 483 את הנחל.

סה"כ שטח אגן ההיקוות של הנחל הוא כ-2 קמ"ר וספיקת השיא שלו מוערכת ב-18 מ"ק/שנייה.

== חי וצומח ==
הנחל עובר בנוף של שדות מעובדים ולאורך גדותיו של הנחל שדרת אקליפטוסים וותיקים, קרוב לשפכו לנחל שילה מתרבים צמחי הקנה ויוצרים חישה המשמשת כאתר קינון<ref></ref>.<br />

== חשיבות אקולוגית ואיומים על קיומו ==
הנחל הוא חלק מהמסדרון האקולוגי שלאורך נחל שילה ונחל מזור המחברים את הדום השומרון עם נחל הירקון, בנוסף הנחל ושדרות העצים שלאורכו משמשים כריאה ירוקה לתושבי השכונות פתח תקווה, יוספטל וקריית אלון שלאורכו. 

על פי תוכנית האב לניקוז המקודמת כחלק מתוכנית לבינוי השטח המתפנה ממחנה סירקין (תמ"ל 1076 רובע סירקין) מוצע כי "במסגרת תוכנית זו תבוצע מערכת תיעול אשר תחליף ותבטל את נחל זה"<ref></ref>.

== מסלולי טיול ודרכי גישה לנחל ==
לאורך גדתו המערבית של הנחל עוברת דרך עפר, השביל המסומן בכחול שלאורכו של נחל שילה עובר במפגש הנחלים עזר ושילה.
==הערות שוליים==

עזר
עזר
קטגוריה:השרון: גאוגרפיה
קטגוריה:פתח תקווה: גאוגרפיה
קטגוריה:מאבקים סביבתיים בישראל
נונה מורדיוקובה

נונה מורדיוקובה (ברוסית: Нонна Мордюкова; 25 בנובמבר 1925 – 6 ביולי 2008, מוסקבה) הייתה שחקנית קולנוע רוסיה וסובייטית. זכתה בפרס סטלין (1949) ובשנת 1974 הוענק לה התואר האמן העממי של ברית המועצות. על פעילותה בתחום הקולנוע הוענקו לה מספר עיטורים.

== חייה ==
נונה (נויאברינה) מורדיוקובה נולדה בכפר במחוז דונייצק (אז בתחומי ברית המועצות היום באוקראינה) למשפחה ממוצא קוזאקי. תוך זמן קצר המשפחה עברה לכפר אחר במחוז קרסנודאר אם המשפחה קודמה לתפקיד יושב ראש הקולחוז המקומי האב שירת בצבא.

בשנת 1945 מורדיוקובה התקבלה ללימודים ב-VGIK וסיימה את לימודיה בשנת 1950. עוד במהלך הלימודים השתתפה בסרט של סרגיי גרסימוב, על השתתפותה בסרט זה הוענק לה פרס סטלין. במהלך הלימודים התחתנה עם ויאצ'סלב טיכונוב ממנו התגרשה כעבור 13 שנים.

בשנות ה-50 נונה מורדיוקובה השתתפה במספר סרטים בהם גילמה תפקיד של אישה סובייטית בעלת תפקיד ניהולי. בשנת 1967 היא מלאה תפקיד ראשי בסרט "הקומיסר". סרט זה נאסר להקרנה במשך 20 שנים בטענה שנושאים יהודים קיבלו בו ביטוי יתר. כאשר הסרט שוחרר להקרנות בתחילת הפרסטרויקה הוא זכה להצלחה גדולה בעיקר מחוץ לגבולות ברית המועצות.

במהלך שנות ה-60 השחקנית גילמה תפקידים קומיים במספר סרטים ותפקידים אלו הוסיפו לפופולריות שלה ולמוניטין כשחקנית עממית.

בשנת 1972 היא הצטלמה בסרט ביחד עם בנה. בהתאם לתסריט, בנה נהרג במהלך תקרית גבול. בשנת 1990 בנה של מורדיוקובה נהרג.

בשנת 1972 היא זכתה בתואר "שחקנית השנה של ברית המועצות". בשנת 1977 גילמה אישה העוזרת לבנה שערק מהצבא. תחילה הקרנת סרט זה נאסרה אך כעבור כשנה הוא שוחרר להקרנה.

בשנות ה-80 היא המשיכה להצטלם אך בהצלחה פחותה בהרבה. לאחר התפרקות ברית המועצות היא כמעט ולא הצטלמה.

בסך הכול מורדיוקובה השתתפה ביותר מ-60 סרטים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20131126112230/http://mordukova.ru/biografy.html אתר לזכרה]
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין קונצבסקויה
קטגוריה:אמנים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה סובייטיות
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1925
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1925
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2008
קטגוריה:רוסיות שנפטרו ב-2008
מגדל יהלום

מגדל יהלום הוא גורד שחקים ברמת גן, במתחם הבורסה. הוא מתנשא לגובה של 115 מטר ובעל 32 קומות.

הוא הגבוה מבין בנייני בורסת היהלומים, ובעת הקמתו היה הבניין השני בגובהו בישראל והגבוה ביותר ברמת גן. בבניין 80 אלף מטר רבוע לשימוש משרדים וחניון.

קיימת תוכנית להגדיל גובהו מ-36 קומות ל-76 קומות.

==ראו גם==
*גורדי שחקים בישראל

==קישורים חיצוניים==

* .
*[http://www.israelidiamond.co.il/wikidiamond/מגדל-היהלום מגדל יהלום], באתר בורסת היהלומים
*

יהלום, מגדל
קטגוריה:מתחם הבורסה