OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מרווין אוגונסיפה

מרווין אוגונסיפה (בגרמנית: Marvin Ogunsipe; נולד ב-26 בפברואר 1996) הוא כדורסלן אוסטרי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בבאיירן מינכן.

==קריירה==
אוגונסיפה החל את הקריירה במחלקת הנוער של וינה טימברוולבס האוסטרית, ובשנת 2017 עבר לבאיירן מינכן. ב-12 בפברואר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה הגרמנית, כשקלע שתי נקודות בניצחון קבוצתו 80–56 על אלבה ברלין.

לקראת עונת 2019/2020 נשלח להשאלה להמבורג טאוורס, גם היא מהבונדסליגה הגרמנית. ב-11 במאי 2020 הושאל לקריילסהיים מרלינס לטורניר סוף-העונה שנוצר עקב השפעת מגפת הקורונה על הספורט.<ref></ref> לקראת עונת 2020/2021 הושאל שוב להמבורג טאוורס,<ref></ref> ובתום העונה שב לבאיירן מינכן.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אוסטרים
קטגוריה:כדורסלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורסלני המבורג טאוורס
קטגוריה:כדורסלני קריילסהיים מרלינס
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1996
ז'אן מארק שישקו

ז'אן מארק שישקו (בסלובנית: Žan Mark Šiško; נולד ב-29 ביוני 1997) הוא כדורסלן סלובני המשחק בעמדת הרכז בבאיירן מינכן.

==קריירה==
שישקו החל לשחק כדורסל באולימפיה ליובליאנה מליגת העל הסלובנית. לאחר מכן שיחק במועדונים נוספים בסלובניה ובציבונה זאגרב הקרואטית.

ב-28 בדצמבר 2019 חתם בבאיירן מינכן מהבונדסליגה הגרמנית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים סלובנים
קטגוריה:כדורסלני אולימפיה ליובליאנה
קטגוריה:כדורסלני באיירן מינכן
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1997
סינולוגיה

סינולוגיה או לימודי סין, היא דיסציפלינה אקדמית המתמקדת בחקר סין בעיקר באמצעות חקר הפילוסופיה, השפה, הספרות, התרבות וההיסטוריה של סין. יש המייחסים את ראשיתה לחוקרים סיניים מוקדמים שחקרו את הציוויליזציה בה הם היו חברים. <ref>Cf. p.4, Zurndorfer, China Bibliography</ref>

תחום הסינולוגיה נתפס באופן היסטורי כיישום של פילולוגיה בתרבות הסינית, ועד המאה ה-20 כזהה לביטוי "פילולוגיה סינית". הסינולוגיה התרחבה בתקופה המודרנית וכוללת את ההיסטוריה הסינית, האפיגרפיה הסינית ונושאים אחרים.

== סינולוגיה מזרחית ==
במזרח אסיה, חקר נושאים הקשורים לסין החל מוקדם מבמערב. ביפן, דיסציפלינה זו נקראה "קאנְגָקוּ" (קאנג'י: 漢学, מילולית: לימודי האן). ברפובליקה העממית של סין דיסציפלינה זאת נקראת "לימודים לאומיים" (סינית מפושטת: 国学, פין-יין: Guóxué), אך המושג סינולוגיה לרוב מתורגם ל"לימודי האן" (סינית מפושטת: 汉学, פין-יין: Hànxué)

== ראו גם ==
* עצמות ניחוש
* כתב סיני
* ז'אן-פייר אבל-רמיזא
* פילוסופיה סינית

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סין: תרבות
קטגוריה:תחומים במדעי החברה
קטגוריה:מדעי הרוח
קטגוריה:לימודים אזוריים
גאווין שילינג

גאווין שילינג (בגרמנית: Gavin Schilling; נולד ב-10 בנובמבר 1995) הוא כדורסלן גרמני המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בבאיירן מינכן.

==קריירה==
שילינג נולד במינכן, גדל בשטרסבורג ובשנת 2003 עבר עם משפחתו לשיקגו ושיחק כדורגל, פוטבול, בייסבול וכדורסל.<ref></ref> אביו, אנדראס, היה שחקן כדוריד גרמני, ואימו היא ילידת שיקגו.<ref></ref><ref></ref> לאחר שבשנת 2010 חזר לעונה אחת לגרמניה, במרץ 2013 החליט לשחק כדורסל באוניברסיטת המדינה של מישיגן.<ref></ref> עקב פציעה בברך, החמיץ את כל עונת 2016/2017.<ref></ref>

ב-29 ביוני 2018 חתם לראשונה על חוזה מקצועני, כשחתם ברטיופארם אולם מהבונדסליגה הגרמנית.

ב-31 ביולי 2020 חתם בלובן בראונשווייג הגרמנית.<ref></ref>

ב-9 ביולי 2021 חתם בבאיירן מינכן הגרמנית.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים גרמנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת המדינה של מישיגן
קטגוריה:כדורסלני רטיופארם אולם
קטגוריה:כדורסלני לובן בראונשווייג
קטגוריה:כדורסלני באיירן מינכן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1995
סטנלי וגנר

סטנלי (שמחה) וגנר (באנגלית: Stanley M. Wagner; 4 בינואר 1932 – 23 בפברואר 2013) היה רב, אקדמאי ומנהיג קהילה אמריקאי.

== ביוגרפיה והשכלה תורנית ==
סטנלי וגנר נולד בברוקלין, ניו יורק. הוא למד בישיבה יוניברסיטי שם נסמך לרבנות בשנת 1956.<ref name=":0"></ref> הוא עשה דוקטורט בהיסטוריה של עם ישראל ובספרות עברית ועוד חמישה תארים מתקדמים בישיבה.<ref name=":1"></ref> עבודת הדוקטורט שלו משנת 1964 נקראה "אי-התאמה דתית בחיים היהודיים העתיקים". זה היה "מחקר של מונחים וקטגוריות תלמודיות ביחס להתנהגות פסולה לפי ההלכה".<ref name=":0" />

== קריירה ==
וגנר עבד באוניברסיטאות בלקסינגטון קנטקי (1957–61) ובולדווין, ניו יורק (1961–70). לאחר מכן שימש כסגן הנשיא בפועל של הציונות הדתית של אמריקה (1970–72). הוא הנהיג את קהילת בית המדרש הגדול-בית יוסף (1972–97) והיה הרב היחיד אי פעם של הסנאט של קולורדו (1980–98).<ref name=":0" />

בעת שכיהן כרב קהילה, עבד ואגנר גם כפרופסור להיסטוריה יהודית באוניברסיטת דנוור בין השנים 1972 ל-1999. ב-1975, באוניברסיטה, הקים וניהל את המרכז ללימודי יהדות, החברה ההיסטורית היהודית של הרי הרוקי, ארכיון בק והמכון למודעות השואה. הוא הקים את מוזיאון מיזל בשנת 1982 ושימש כמנהל עד שנת 2000.<ref name=":0" />

בשנות ה-80 הצטרף לעמדתו של הרב אליעזר ברקוביץ בנושא גיור של בני ובנות זוג של יהודים מתבוללים, והסכים להקים בית דין לגיור בדנבר שיגייר גרים שברור שלא ישמרו מצוות באופן מלא, אך לומדים יהדות ושומרים על המסורת והזהות היהודית באופן בסיסי.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
לרב וגנר נולדו שתי בנות מאשתו הראשונה סימי, ממנה התגרש לאחר 34 שנות נישואים.<ref name=":2"></ref> בנובמבר 1990 התחתן וגנר בשנית עם הפסיכולוגית ועורכת הדין רנה רבינוביץ'.<ref name=":2" /> <ref></ref> הרב וגנר ורעייתו עלו לישראל בשנת 2006 אך ביקרו תכופות בארצות הברית. לאחר העלייה העדיף להיקרא שמחה ולא סטנלי.<ref name=":2" /> נפטר ב-23 בפברואר 2013 בירושלים. הותיר אחריו אישה, וכשלושים צאצאים.<ref name=":1" />

== עבודות נבחרות ==
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:עולים בשנות ה-2000
קטגוריה:בוגרי ישיבת רבי יצחק אלחנן
קטגוריה:בוגרי ישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:רבנים אמריקאים
קטגוריה:רבני הציונות הדתית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2013
קשת (ארגון)

קשת (באנגלית: Keshet) הוא ארגון יהודי-להט"בי בארצות הברית שמרכז הפעילות שלו נמצא בבוסטון, ניו יורק ובמפרץ סן פרנסיסקו, ופועל למען שוויון והכללה מלא של להט"בים בחיים היהודיים. הארגון מציע משאבים, הכשרה וסיוע טכני ליצירת קהילות יהודיות מכילות להט"ב בפריסה ארצית. הארגון הפיק בעבר את הסרט התיעודי Hineini: Coming Out in a Jewish High School .

ב-18 ביוני 2010, הוכרז כי הארגון קשת ימוזג עם הארגון היהודי-להט"בי, Jewish Mosaic: The National Center for Sexual and Gender Diversity, לאחר שהארגון קיבל מענק מקרן משפחת צ'ארלס ולין שוסטרמן.<ref>[http://blogs.jta.org/philanthropy/article/2010/06/18/2739667/keshet-and-jewish-mosaic-to-merge Keshet and Jewish Mosaic to merge] , Jacob Berkman, Jewish Telegraph Agency, June 18, 2010</ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== ראו גם ==
* רבני קשת
* להט"ב ויהדות

== קישורים חיצוניים ==
* 

<div class="mw-content-ltr">
* "[https://web.archive.org/web/20090302092854/http://www.advocate.com/exclusive_detail_ektid61774.asp Transgender Professor Joy Ladin Faces Life Back at Yeshiva]." The Advocate, September 18, 2008. National gay magazine cites Keshet's Transgender Working Group as one of the most prominent groups for transgender Jews in the United States.
* "[http://www.clevelandjewishnews.com/articles/2008/08/01/news/local/train0801.txt Training educators, rabbis to welcome, affirm gay Jews]." Cleveland Jewish News, August 6, 2008. Read about Keshet's second national training institute for Jewish educators and leaders.
* "[https://web.archive.org/web/20080920130006/http://www.jta.org/cgi-bin/iowa/news/article/2008052005202008keshet.html Educators learn ways to welcome GLBT Jews into the community]." JTA, May 8, 2008. Read about Keshet's first national training institute for Jewish educators and leaders.
* "[https://web.archive.org/web/20080506090739/http://www.thejewishadvocate.com/this_weeks_issue/news/?content_id=4913 Keshet Goes from Local Org to National Force]." The Jewish Advocate, May 2, 2008.
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארגוני להט"ב בארצות הברית
קטגוריה:יהדות ארצות הברית: ארגונים
לאון רדושביץ'

לאון רדושביץ (באנגלית: Leon Radošević; נולד ב-26 בפברואר 1990) הוא כדורסלן קרואטי-גרמני המשחק בעמדת הסנטר בבאיירן מינכן.

==קריירה==
רדושביץ' החל לשחק כדורסל בציבונה זאגרב הקרואטית.

ב-17 ביולי 2011 חתם באולימפיה מילאנו האיטלקית. ב-29 ביוני 2012 הושאל לריטאס וילנה, וב-23 בינואר 2013 שב למילאנו.

ב-30 ביולי 2013 חתם על חוזה לשנתיים באלבה ברלין מהבונדסליגה הגרמנית.<ref></ref>

ב-16 בספטמבר 2015 חתם בבשיקטש הטורקית, אך ב-17 בנובמבר 2015 חתם בברוזה במברג הגרמנית עד לתום העונה. ב-10 באפריל 2016 חתם במועדון לשלוש עונות נוספות. בשנת 2017 קיבל אזרחות גרמנית.

לקראת עונת 2018/2019 חתם בבאיירן מינכן.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים קרואטים
קטגוריה:כדורסלני בשיקטש
קטגוריה:כדורסלני ברוזה במברג
קטגוריה:כדורסלני באיירן מינכן
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1990
לב של אש

לב של אש (באנגלית: Fireheart) הוא סרט קולנוע קומי קנדי-צרפתי בהנפשה ממוחשבת, אשר משמש כסרט השני שהפיקה L'Atelier Animation לאחר "לרקוד" (2016). את הסרט ביימו תיאודור טאי ולורנט זיתון, זיתון כתבה את התסריט יחד עם ג'ניקה הרפר וליסה האנטר.

==תקציר העלילה==
בניו יורק של שנות ה-20, נערה בת 16 בשם ג'ורג'יה חולמת להיות הכבאית האישה הראשונה. בעקבות זאת היא מתחפשת לגבר ומנסה להציל את אביה המפקד מפושע סדרתי אשר משתמש בגז סגול על מנת להפנט אנשים.

==מדבבים==
* אוליביה קוק / נועה כהן - ג'ורג'יה נולאן
** מאיה מיסאלג'וויק / הילה קאופמן - ג'ורג'יה נולאן הצעירה
* ויליאם שאטנר - ג'ימי מורי
* לורי הולדן - פאולין
* קנת בראנה / גלעד קלטר - שון, אביה של ג'ורג'יה
* ריאן גרסיה / יובל בינדר - ריקרדו
* וילקס לי - ג'ין
* מארה ג'ונוט - לורה דווין
* סקוט האמפרי - קפטן ניל

==הפצה==
הסרט הופץ בארצות הברית על ידי הולו בפברואר 2022 ובאירופה על ידי אנטרטיינמנט ואן בהמשך השנה.<ref name="Variety"></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו יורק בקולנוע
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי אנימציה ממוחשבת
קטגוריה:סרטי הנפשה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה מונפשים
קטגוריה:סרטים באנגלית
סשה ספילברג

סשה רבקה ספילברג (באנגלית: Sasha Rebecca Spielberg; נולדה ב-14 במאי 1990) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ומוזיקאית אמריקאית-יהודייה, המוכרת גם בשם הבמה באזי לי (Buzzy Lee).

== ביוגרפיה ==
ספילברג נולדה בלוס אנג'לס. היא בתם של הקולנוען האמריקאי-יהודי סטיבן ספילברג ושל השחקנית, קייט קפשו. אביה הוא בן למשפחה יהודית-אורתודוקסית, ואילו אמה היא בת למשפחה נוצרית-אפיסקופלית טרם גיורה למען נישואיהם. היא בתם הבכורה. יש לה שלוש אחיות: מיקאלה ספילברג, דסטרי ספילברג,<ref></ref> ואחות-למחצה השחקנית ג'סיקה קאפשו, וכן שלושה אחים: סוייר ספילברג, תיאו ספילברג, ואח-למחצה, מקס ספילברג. 

בוגרת אוניברסיטת בראון. <ref></ref>

== קריירה ==
היא הופיעה כשחקנית בכמה מסרטיו של אביה, בהם טרמינל, מינכן, אינדיאנה ג'ונס וממלכת גולגולת הבדולח והעיתון.

היא הופיעה בלהקה בשם ורדל (שנודעה בעבר בשם Brother/Sister), עם אחיה תיאו. האי.פי שלהם ,"The Accidental Zoo", שוחרר ב-4 באפריל 2011. <ref></ref> <ref></ref> אלבומם Love/Idleness יצא ב-2015. <ref></ref>

ספילברג שיתפה פעולה עם המלחין ועמיתה ללימודים מאוניברסיטת בראון, ניקולס ג'אר תחת השם "Just Friends". <ref></ref><ref name=":1"></ref> הם הוציאו קאבר ל-"Avalanche", שירו של לאונרד כהן ושיר מקורי, "Don't Tell Me".<ref name=":1" />

בשנת 2015, ספילברג הפיקה, כתבה ושיחקה בסדרת המובייל הראשונה, Literally Can't Even. <ref></ref> היא גם חולקת את סקיצות המיני-אלתור שלה באינסטגרם .<ref name=":0"></ref> ב-27 באפריל 2018, היא הוציאה את המיני אלבום Facepaint, שכלל חמישה שירים.

== חיים אישיים ==
בשנת 2022, ספילברג התארסה להארי מקנאלי .<ref name="people"></ref> הם נישאו במאי 2022. <ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
!כותרת
!תפקיד
! class="unsortable" |הערות
|-
|1999
|מכתב אהבה
|ילדה עם זיקוקין
|
|-
|2004
|טרמינל
|לוסי
|
|-
|2005
|מינכן
|בחורה ישראלית צעירה הצופה בטלוויזיה
|
|-
|2008
|אינדיאנה ג'ונס וממלכת גולגולת הבדולח
|סלאגר
|
|-
|2010
|קומפני מן
|שרה
|
|-
|2010
|The Dry Land
|סאלי
|
|-
|2010
|הילדים בסדר
|ילדה
|
|-
|2011
|סטטוס: ידידים
|זואי רובינשטיין
|
|-
|2013
|לפני השינה
|רייצ'ל
|
|-
|2017
|העיתון
|אישה עם חבילה
|
|-
|2018
|Dude
|קארי
|
|-
|2018
|In a Relationship
|קלרה
|
|-
|2021
|ליקריץ פיצה
|סידני
|
|}

== דיסקוגרפיה ==
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
|-
| 2013
|The Brother/Sister מיני אלבום
|-
| 2015
|Love/Idleness
|-
| 2018
|Love/Idleness אי פי, באזי -לי
|-
| 2019
|Close Encounters of Their Own Kind באזי-לי עם טומי מנדל
|-
| 2021
| Spoiled Love באזי-לי
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בראון
קטגוריה:אמריקאים ממוצא אוקראיני-יהודי
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1990
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1990
אליעזר די טולדו

הרב אליעזר די טולדו (תק"ל, 1770 - תר"ח, מרץ 1848) היה פוסק, דיין ואב"ד בקושטא ומחבר ספר משנת רבי אליעזר.

== חייו ==
נולד בשנת ה'תק"ל בערך לבנו של הרב אהרן די טולדו. למד אצל רבי אליה עניו, שהסכים לכמה מפסקיו<ref>למשל: משנת רבי אליעזר חלק א', סוף דרוש ד'</ref>. באייר ה'תקע"ו עמד בראש בית דין הגדול בקושטא שאישר את הסכמת בית דין איסור והיתר בקושטא. כיהן גם בבית דינו של רבי שמואל חיים, המשיך לכהן בבית דין רבה עד שנהפך לראש בית הדין הגדול. תלמידו המובהק היה רבי אברהם פרץ, ורבי אליעזר הסכים לספרו "אבני שהם"<ref>חלק ב', שאלוניקי תר"ח</ref>.

נשלחו אליו שאלות מרחבי האימפריה העות'מאנית, כמו מירושלים<ref>משנת רבי אליעזר חלק א' סימן י"ב</ref>, ומברוסא<ref>משנת רבי אליעזר חלק א' סימן מ'</ref>.

נפטר במרץ 1848, רבי חיים פאלאג'י ספד לו באזמיר<ref>ראה חיים חלק ב'</ref>, ואמר:

=== צאצאיו ===
בניו היו רבי חיים, רבי יוסף ורבי סימן טוב די טולדו, שכיהן כראש ישיבה בקושטא בשנת ה'תרל"ה.

== ספרו ==
שער ספר משנת רבי אליעזר
משנת רבי אליעזר ב' חלקים (שאלוניקי התרי"ג; שאלוניקי התרל"ג) - שו"ת המכיל פסקים שנתן. בסוף חלק ב' של הספר נדפס ספר הזכרונות למורו ורבו רבי אליהו עניו. את הספר הגיה הדיין רבי חיים מנחם.

== לקריאה נוספת ==
* פנקס בית הדין בקושטא, עמוד 73
* ש' ואנונו, אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, עמוד 147

== קישורים חיצוניים ==
* , .
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:איסטנבול: רבנים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
Unity (שיר של שיינדאון)

"Unity" (בעברית: אחדות) הוא הסינגל השני מתוך Amaryllis, אלבומה הרביעי של להקת הרוק שיינדאון. השיר יצא לאור ב-13 במרץ 2012.

==וידאו קליפ==
הוידאו קליפ לשיר יצא ביום הוצאתו לאור של השיר עצמו, בערוץ היוטיוב של הלהקה. במהלך הווידאו נראים לסירוגין קטעים מהופעות הלהקה, וילדה שמתהלכת ברחוב עם מצלמה למצלמת את האנשים ברחובות העיירה. הילדה מדביקה את התמונות על קיר של בניין, כך שבסופו של דבר התמונות המודבקות יוצרות תמונה של שתי ידיים בגוונים שונים הלוחצות זו את זו.

==דירוגי שיא==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2012
קטגוריה:סינגלים מ-2012
קטגוריה:שירי שיינדאון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי
CAPSTONE (חללית)

קאפסטון (שם בשפת מקור: CAPSTONE-Cislunar Autonomous Positioning System Technology Operations and Navigation Experimen; או בקיצור: CAPSTONE) היא מקפת שתבדוק ותאמת את היציבות המסלולית המחושבת המתוכננת עבור תחנת החלל Gateway. החללית היא קיבוסאט של 12 יחידות שתבחן גם מערכת הניווט שתמדוד את מיקומה של החללית ביחס ל-מקפת לסקר הירח (LRO) של נאס"א מבלי להסתמך על תחנות קרקע שבכדור הארץ.

== סקירה כללית ==
ה-Gateway היא תחנת חלל בפיתוח שמתכוננת בשיתוף בפעולה של כמה סוכנויות חלל ממשלתיות מאז שנת 2018 לפחות, בין סוכנויות החלל הללו נמצאות נאס"א, סוכנות החלל האירופאית (ESA) וסוכנות החלל הקנדית (CSA).

גייטוואי מתוכננת להיות ממוקמת במסלול היקפי חדשני, שם היא מתוכננת לשמש כמרכז תקשורת, מעבדה מדעית, אזור מחיה לטווח הקצר ואזור אחסון לרוברים ורובוטים.

גיטוואי תהווה חלק קריטי בתוכנית ארטמיס של נאס"א.

הדמיות ממוחשבות מצביעות על כך שהמסלול המסוים הזה - מסלול הילה כמעט ישר (NRHO) - מציע יציבות ארוכת טווח עם דרישות הנעה נמוכות לשמירה על תחנות מסלול,<ref name="NRHO 2019"></ref> על ידי שימוש בנקודת איזון מדויקת בכוח הכבידה של כדור הארץ והירח שמציע מסלול יציב.<ref name="SN 16Sep2019"></ref>

המסלול הזה מתוכנן להחליף בין המסלול ההיקפי של כדור הארץ לבין מסלול היקפי של הירח

המטרה העיקרית של משימת קפסטון היא לאמת את סימולציות יציבות המסלול המחושבות עבור גיטוואי עם חללית אמיתית ובכך לאמת שמסלול כזה אפשרי.<ref name="DT 16Sep2019"></ref><ref name="AT Sep2019"></ref> קפסטון תהיה החללית הראשונה שתפעל באותו מסלול ירח ייחודי.<ref name="AT Sep2019" /><ref name="SN 16Sep2019" /> החללית תבחן גם מערכת ניווט בשם Cislunar Autonomous Positioning System (CAPS) (בתרגום מילולי - מערכת מיקום ירחית אוטומטית),<ref name="CAPS Home"></ref> שתמדוד את מיקומה של קאפסטון ביחס ל- מקפת לסקר הירח (LRO) של נאס"א מבלי להסתמך על תחנות קרקעיות שעל כדור הארץ.<ref name="SN 16Sep2019" />

חברת רוקט לאב (Rocket Lab) תשגר את טיסת איתור הנתיבים שבעצם תשתמש ותבדוק לראשונה את מסלול NRHO. במסגרת חוזה עם נאס"א, ישוגר על ידי רכב שיגור בעל הרמה קטנה Electron .<ref name="rl20210322"></ref>

== ראו גם ==
* תוכנית ארטמיס
* רשימת טיסות חלל מאוישות
* https://eyes.nasa.gov/

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גשושיות אמריקאיות
קטגוריה:משימות לחקר הירח
קטגוריה:תוכנית ארטמיס
קטגוריה:2022 במדע
קטגוריה:נאס"א
איוואן באשב

האנדרטה לזכר באשב במקום פטירתו בוויטושה
איוואן חריסטוב באשב (בבולגרית: Иван Христов Башев; 11 בפברואר 1916, סופיה, ממלכת בולגריה - 13 בדצמבר 1971, ויטושה, הרפובליקה העממית של בולגריה) היה דיפלומט ופוליטיקאי בולגרי, אשר בין השנים 1962–1971 כיהן כשר החוץ של הרפובליקה העממית של בולגריה.

== קורות חייו ==
איוואן באשב נולד בסופיה. הוא רכש השכלה אקדמית במשפטים ובהיסטוריה באוניברסיטת סופיה. בראשית שנות ה-40 של המאה ה-20, הצטרף לחוגי הנוער המזוהים עם המפלגה הקומוניסטית של בולגריה אשר בעת ההיא הייתה מחוץ לחוק. הוא נעצר מספר פעמים ונכלא במחנה מעצר. ב-1944, לאחר הפיכת חזית המולדת של בולגריה רקם קשרים עם מנגנון הממשל החדש, והצטרף למפלגה הקומוניסטית. בין 1957–1961 כיהן כשר החינוך והתרבות של בולגריה וסגן ראש הממשלה.

בין 1961–1962 כיהן כסגן שר החוץ הבולגרי. ב-1962 מונה לחבר בוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית ומונה לשר החוץ של בולגריה במקומו של קארלו לוקאנוב. בדצמבר 1971 במהלך חופשה בוויטושה נקלע באשב לסערת שלגים כאשר הוא לבדו. הוא נפל, נחבל ונפטר מהיפותרמיה ותשישות לפני שצוותי ההצלה הצליחו להגיע לחלצו.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.ponedelnik.bg/P10_izvanreden_WEB.pdf על חייו ומותו של איוואן באשב], באתר ponedelnik.bg 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאים בולגרים
קטגוריה:שרי החוץ של בולגריה
קטגוריה:דיפלומטים בולגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סופיה
קטגוריה:ילידי 1916
קטגוריה:בולגרים שנפטרו ב-1971
מזהה על

מזהה על הוא מונח לתיאור אנשים בעלי יכולת גבוהה במיוחד לזיהוי פנים. 

== רקע ==
מונח זה נטבע בשנת 2009 על ידי חוקרים מאוניברסיטת הרווארד ומיוניברסיטי קולג' לונדון. המונח מזהה על מתאר אדם עם יכולת זיהוי פנים גבוהה משמעותית מהממוצע באוכלוסייה<ref></ref>. מזהי העל יכולים לזהות ולזכור אלפי פרצופים, לעיתים קרובות לאחר שראו אותם פעם אחת בלבד<ref></ref>. 

== מְיוּמָנוּת ==
מזהי העל מהווים בעצם את התופעה ההפוכה לפרוסופגנוזיה, הפרעה המתבטאת בקושי בעיבוד פנים שונות ובאי-הבחנה ביניהן. ההערכה היא כי אחוז עד שני אחוזים מהאוכלוסייה הכללית הם מזהי על<ref name=":0"></ref> שיכולים לזכור כ-80% מהפנים שנחשפו אליהם, בהשוואה ל-20% מהאוכלוסייה הכללית <ref></ref> אך נתונים אלו שנויים במחלוקת.<ref></ref> 

הפסיכולוג ריצ’ארד ראסל, שעוסק בחקר התופעה, מציין כי אנשים שמוגדרים מזהי-על יחוו לעיתים קרובות מצבים בהם הם מזהים אנשים מחוץ להקשרם. כמו כן אנשים אלו נוטים לזהות אנשים מוקדם יותר ממה שאחרים מזהים אותם. לטענתו רבים עם יכולת זיהוי כזו חוששים לגשת לאנשים שהם מזהים, מחשש שיחשבו שהם סטוקרים. מסיבה זו, בין היתר, הם הרבה פעמים עושים עצמם כלא מכירים אנשים<ref></ref>.

בנסיבות מסוימות, מזהי על יכולים להתאים פרצופים טוב יותר ממערכות זיהוי ממוחשבות.<ref></ref> <ref></ref> המדע מאחורי המידע לגבי מזהי העל עדיין לא מובן עד הסוף, אך ייתכן ויש קשר בין יכולת זיהוי על לבין אזור הפנים הפוזיפורמי במוח.<ref name=":0" /> באוניברסיטת גריניץ' פותח מבחן שמטרתו לבדוק את הכישרון הזה. מדובר במבחן פשוט, במהלכו הנבחן מתבונן כ 8 שניות על פניו של אדם לבחור את תווי הפנים של אותו אדם מתוך 8 פרצופים. מי שמציג למעלה מעשר תשובות נכונות נחשב כ”בעל יכולת זיהוי על”. <ref></ref>

== יישומים מעשיים ==
המיומנות לזיהוי פנים מוכרת בקרב קהילת המודיעין הבריטית שגם מעסיקה עובדים בתחום זה.<ref></ref>

במאי 2015, משטרת המטרופולין של לונדון הקימה רשמית צוות המורכב מאנשים בעלי יכולות זיהוי אלו. חברי הצוות פועלים בתחום זיהוי של אנשים שפניהם צולמו במערכות של טלוויזיה במעגל סגור.<ref name="guardian-moshakis"></ref> גם לסקוטלנד יארד יש נבחרת של למעלה מ-200 מזהי-על.<ref></ref> באוגוסט 2018 דווח כי משטרת המטרופולין השתמשה בשני מזהי-על כדי לזהות את החשודים בהתקפה על סרגיי ויוליה סקריפאל במסגרת פרשת ההרעלות בסולסברי, לאחר שעברו על למעלה מ 5000 שעות של צילומי טלוויזיה במעגל סגור מסולסברי ומשדות תעופה רבים ברחבי המדינה.<ref></ref> <ref></ref>

כוחות המשטרה הגרמנים עשו שימוש הולך וגובר במזהי על במקרים שונים בהם נדרש זיהוי של חשודים, כמו למשל בעקבות המהומות בעיר שטוטגרט ב-2020.<ref></ref>

אנשים שהוגדרו כמזהי-העל גם השיגו ביצועים טובים במבחן התאמת הפנים של גלאזגו בהשוואה לקבוצת ביקורת.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחוננות
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:תקשורת
קטגוריה:מחוות גופניות
אברהם פרץ

רבי אברהם פרץ (נפטר ה'תר"ז) היה רב ודיין בקושטא, מזכיר עדת אדריאנופולי ומחבר ספר אבני שוהם.

== ביוגרפיה ==
נולד לרבי יעקב פרץ. היה תלמידו ומשנהו של רבי אליעזר די טולידו, מחבר ספר משנת אליעזר, שרבי אברהם אף ישב איתו בדין באייר ה'תקע"ו, אז אישרו פסק דין של בית דין איסור והיתר, בשנת התק"ץ ובשנת התר"א, אז התירו עגונה<ref>משנת רבי אליעזר חלק ב', אבן העזר א', ושם חשן משפט ע"ג</ref>. חתם גם על פסק דין בעניין חזקת יתומי טאראגאנו, בו חלק על רבי שמואל חיים. רבי חיים פאלאג'י, עת שלח תשובה לבנו של רבי אברהם, מכנה אותו: 

=== צאצאיו ===
בנו היה רבי רפאל חיים בנימין פרץ, מחבר ספר זכרנו לחיים (שאלוניקי תרל"ב)

== ספרו ==
שער ספר אבני שהם לרבי אברהם פרץ
אבני שהם (ראשי תיבות של: אברהם בן יעקב שם המחבר) - חידושים על הש"ס, משניות, חידושי הלכה, חידושים על התנ"ך, דרושים, ועוד. בחיבור ישנן גם ארבע תשובת מהמחבר<ref>דף פ"א עמוד ב', דף פ"ח עמוד א', דף צ"א עמוד ב', דף צ"ד עמוד א'</ref> בנושאי עגינות, שטרות, חזקת קרקעות, הלכות שותפין והלכות הונאה. בספר גם תשובה מאת מורו ורבו, רבי אליעזר די טולידו<ref>דף ס"ח עמוד א' - דף ע"ג עמוד א'</ref>, שגם הסכים לספר.

== לקריאה נוספת ==
* פנקס בית הדין בקושטא, עמוד 93
* סיני כא עמוד ס"ג

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איסטנבול: רבנים
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:רבנים: אחרונים
מניה ארנון

מניה ארנון (24 באפריל 1888 - 20 ביולי 1974) הייתה במאית תיאטרון ומורה למשחק ולבימוי, מראשונות התיאטרון בארץ ישראל.

== ביוגרפיה ==
נולדה בקייב בשנת 1889. למדה בבית הספר לדרמה אצל סטניסלבסקי ושיחקה בתיאטרון הפועלים. ב-1922 עלתה לארץ ישראל במסגרת העלייה השלישית, וייסדה את "מסדה" - הסטודיה הדרמטית של "גדוד העבודה". בשנת 1925 העלתה הלהקה את המחזה "מלך הרעב", בכיכובו של מאיר מרגלית. עוד השתתפו בלהקה ראובן שילוח, לימים מראשי המוסד, מרדכי איש שלום, לימים ראש עיריית ירושלים והסופר יצחק יציב, ומנחם גנסין היה אחד המורים<ref></ref><ref></ref>. ב-1927 ייסדה את הסטודיה הדרמטית בבית הספר למל בירושלים, שעברה בהמשך לפעול באקדמיה לאמנות בצלאל.

בשנות ה-30 עמדה בראש הסטודיה הדרמטית מייסודה של ועדת התרבות של הקיבוץ המאוחד. בשנת 1938 העלו תלמידי הסטודיה נשף בגבעת השלושה, ושנה לאחר מכן בקיבוץ כפר גלעדי. ארנון עדיין לא דיברה עברית שוטפת ולכן לימדה ביידיש, ואת דבריה תרגם משה זעירי לתלמידים. בין התלמידים היה גם המחזאי יעקב בר-נתן.

בינואר 1948 הקימה בתל אביב את בית הספר התיאטרוני, שכלל תוכנית לימודים אקדמית דו-שנתית, והיה הראשון מסוגו בישראל. הלימודים כללו בין היתר טכניקה, קריאה אומנותית, ריתמיקה, פלסטיקה ופיתוח קול<ref></ref>. הלימודים במחזור הראשון נקטעו בשל מלחמת העצמאות, אך התחדשו בסיומה ובסיום הלימודים העלו תלמידי המחזור הראשון את המחזה "בגדי המלך החדשים" בבימויו של גדעון אוקו<ref></ref>. בין תלמידי בית הספר התיאטרוני של ארנון נמנו לאורך השנים גם מירי מגנוס, שפרירה זכאי, דוד ברוך, הלל נאמן וישראל יצחקי.

== חיים אישיים ==
ארנון הייתה נשואה לאברהם ארנון, יו"ר הראשון של המזכירות הפדגוגית של משרד החינוך. בצעירותה הייתה חברתה של המשוררת רחל והשתיים החליפו ביניהן מכתבים.

נפטרה ב-20 ביולי 1974 לאחר מחלה ממושכת. לקחה חלק בפעילות פוליטית ושימשה בשנות ה-50 כנשיאה של עצרות נשים כנגד הקמתו מחדש של הוורמאכט הגרמני<ref></ref>, נגד פסק דין המוות נגד הרוזנברגים<ref></ref>, נגד הפקעת קרקעות<ref></ref> ולמען השלום<ref></ref>.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאיות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:נשות העלייה השלישית
קטגוריה:במאי תיאטרון ישראלים
קטגוריה:מורים למשחק בישראל
קטגוריה:מורות למשחק בישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:ישראליות ילידות אוקראינה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1889
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1889
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1974
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1974
קארלו לוקאנוב

קארלו טודורוב לוקאנוב (בבולגרית: Карло Тодоров Луканов; 20 באוקטובר 1897, פלבן, נסיכות בולגריה - 15 ביולי 1982, סופיה, הרפובליקה העממית של בולגריה) היה פוליטיקאי ומשפטן בולגרי, אשר בין השנים 1956–1962 כיהן כשר החוץ של הרפובליקה העממית של בולגריה.

==קורות חייו==
קארלו לוקאנוב נולד בפלבן. אביו טודור לוקאנוב (1946-1874) כיהן כחבר האספה הלאומית הבולגרית. הוא סיים בית ספר תיכון בעיר הולדתו, לחם במלחמת העולם השנייה, ובהמשך ב-1917 הצטרף למפלגה הקומוניסטית של בולגריה. לוקאנוב רכש השכלה אקדמית במשפטים באוניברסיטת סופיה. ב-1925, לאחר הפיגוע בכנסיית סווטה נדליה נעצר, הועמד לדין בשל פעילות חתרנית ונדון לארבע וחצי שנות מאסר. שנה מאוחר יותר זכה לחנינה ושוחרר. בין השנים 1926 - 1944 התגורר בברית המועצות ושם הצטרף למפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות. בין השנים 1936–1938 לחם בשורות הבריגדות הבינלאומיות במהלך מלחמת האזרחים בספרד. לאחר שובו למוסקבה הועסק בקומינטרן ובתחנת הרדיו המחתרתית הבולגרית "חריסטו בוטב".

ב-1944, לאחר הפיכת חזית המולדת של בולגריה שב לוקאנוב לבולגריה והשתלב במנגנון המפלגה הקומוניסטית הבולגרית. הוא נבחר לוועד המרכזי של המפלגה, ובין 1952–1954 כיהן כסגן ראש ממשלת בולגריה. בין 1954 - 1956 כיהן כשגריר בולגריה בברית המועצות, פינלנד ומונגוליה. בין 1956 - 1957 כיהן שוב כסגן ראש הממשלה, ובמקביל בין 1956 - 1962 כיהן כשר החוץ של בולגריה. בין 1963–1966 כיהן כשגריר בולגריה בשווייץ. הוא המשיך לכהן בוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית עד 1976. בנו אנדריי לוקאנוב כיהן כראש ממשלת בולגריה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאים בולגרים
קטגוריה:שרי החוץ של בולגריה
קטגוריה:משפטנים בולגרים
קטגוריה:שגרירי בולגריה
קטגוריה:שגרירי בולגריה בשווייץ
קטגוריה:שגרירים בברית המועצות
קטגוריה:שגרירים בפינלנד
קטגוריה:מקבלי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:מקבלי עיטור הידידות בין העמים
קטגוריה:ילידי 1897
קטגוריה:נפטרים ב-1982
סיני שיפר

הרב סיני שיפר (כ"ז בחשוון ה'תרט"ו, 18 בנובמבר 1854 – ט"ו בחשוון ה'תרפ"ג, 6 בנובמבר 1922), היה רב ואב בית הדין של הקהילה האורתודוקסית בקרלסרוהה שבגרמניה. מחבר שו"ת "סתרי ומגיני", קונטרס על תספורת הזקן, וקונטרסי הלכה נוספים.

== קורות חייו ==
נולד בנמסטו שבהונגריה לאביו ר' יקותיאל זאב ולאמו הדסה לבית גרוס.

בצעירותו הוריו שלחו אותו לישיבת פרשבורג, בה למד אצל רבו רבי אברהם שמואל בנימין סופר (ה'כתב סופר').

משנת ה'תרל"ה (1875) ועד שנת ה'תרמ"א (1880) למד בבית המדרש לרבנים בברלין אצל הרב עזריאל הילדסהיימר, והוסמך להוראה. כנדרש מרבנים בגרמניה, השלים לימודי השכלה כללית באוניברסיטת לייפציג. עבודת הדוקטורט שלו (1884) עסקה ב"ספר קהלת בתלמוד ובמדרש".

הוא נשא לאשה את אסתר פרל קריס, ממשפחה מיוצאי גליציה, ולהם נולדו שלוש בנות.

משרת הרבנות הראשונה שלו הייתה בקהילה בהנובר, ובשנת ה'תרמ"ג, 1883, התמנה לכהונת רב 'קהל היראים' בקרלסרוהה שבמדינת באדן בגרמניה. שם שימש ברבנות במשך ארבעים שנה עד לפטירתו הפתאומית בגיל ששים ושבע, כתוצאה מפציעה בתאונה בעת לכתו לבית הכנסת.

הוא נקבר בבית הקברות היהודי בקרלסרוה, לצד אשתו.

== כתביו ==
כתב שו"ת סתרי ומגיני, וקונטרס 'תספורת הזקן'. מלבד זאת נדפסו חידושי תורתו גם בכתבי העת התורניים בני התקופה.

== משפחתו ==
לרב שיפר ולאשתו היו שלוש בנות:
* ד"ר ציפורה, נישאה לרופא ד"ר שלמה מנחם ליבן (1884–1942). הם ושלושת ילדיהם נספו בשואה.
* רייזיל, נישאה לרב שמעון הלוי אדלר (1884 – 1944), רב בפראג ובזברסלב, מחנך וחוקר היסטוריית יהדות בוהמיה ואלזס. הם נספו בשואה. אך שניים מבניהם שרדו: הרב סיני יצחק אדלר, ר"מ בישיבת כרם ביבנה ורבה של אשדוד בתקופת התהוותה המחודשת לעיר, וראש כולל אברכים במבשרת ציון, ומתתיהו אדלר, שהיה מנכ"ל אוניברסיטת בר-אילן ושגריר ישראל בשווייץ.
* ד"ר מרים, נישאה לד"ר חיים אליהו וייל (1848–1955) מפרנקפורט, הזוג היגר לניו יורק ב-1938.

== ראו גם ==
* הרב סיני אדלר
* מתתיהו אדלר

== קישורים חיצוניים ==

* 
* ספרו [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=468&st=&pgnum=1&hilite= סתרי ומגיני], באתר היברובוקס
* הקונטרס [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=482&pgnum=1 תספורת הזקן], באתר היברובוקס
* 

קטגוריה:רבנים גרמנים
קטגוריה:תלמידי הכתב סופר
קטגוריה:ילידי 1854
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1923
רפאל חיים בנימין פרץ

רבי רפאל חיים בנימין<ref>ככל הנראה השם בנימין נוסף לו באיחור</ref> פרץ היה רב בקושטא ובצ'לנקה, אב בית דין במגדלים (דרנדלים) ובגליפולי ומחבר ספר זכרנו לחיים.

== ביוגרפיה ==
נולד בשנת ה'תק"ע (1810) לרבי אברהם פרץ שהיה דיין בקושטא ומחבר ספר אבני שהם ממנו למד תורה בצעירותו. למד בישיבה בקושטא מפי ראש הישיבה רבי משה פריסקו ונעשה לדיין בעיר. כיהן כרב בדרדנלים, בשנת התרכ"ז עבר לשמש כרבה של גליפולי, אז גם פרסם את ספרו הראשון, זכרנו לחיים חלק א', שם גם התכתבויות עם הרב אברהם פאלאג'י.

הסכים לספר של רבי שלמה חאלילייו, שו"ת "אמר שלמה" בשנת התרכ"ד. רבי חיים חזקיהו מדיני מזכיר אותו<ref>מכתב לחזקיהו שבת דף כה עמוד ב'</ref>, ופעם אף כותב עליו: <ref>שו"ת מכתב מחזקיהו אור לי סימן י'</ref> שלח שאלה בנושא הקדשות לגדול הדור בזמנו, רבי חיים פאלאג'י, שמכנה אותו בתשובתו:

רבי יוסף אלפאנדרי, מדייני קושטא ומחבר שו"ת פורת יוסף<ref>אזמיר תרכ"ח</ref> מתארו כחברו אוהבו "סיני ועוקר הרים"<ref>שו"ת פורת יוסף, יו"ד סימן א' </ref>.

נפטר בשנת ה'תר"ם (1880) לערך.

== ספרו ==
שער ספר זכרנו לחיים חלק ב'
זכרנו לחיים, ג' חלקים, את שני החלקים הראשונים (שאלוניקי תרכ"ז; אזמיר תרל"ב) הוציא בחייו, ובהם פסקי דינים בארבעת חלקי הטור על סדר הא' ב'. חלק ג' נותר בכתב יד ומצוי בגנזי מכון ירושלים.

== לקריאה נוספת ==
ש' ואנונו, אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, עמוד 503

== קישורים חיצוניים ==
* 
* , 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דיינים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:איסטנבול: רבנים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
משרד החוץ של בולגריה

משרד החוץ (בבולגרית: Министерство на външните работи) הוא משרד בממשלת בולגריה הממונה על יחסי החוץ של בולגריה. הוא נוסד זמן קצר לאחר התחייה הלאומית הבולגרית, כאשר שר החוץ הראשון נכנס לתפקידו ב-17 ביולי 1879. עד 1947, הוא היה ידוע כמשרד החוץ והדתות.

שר החוץ נכון למאי 2024 הוא ראש הממשלה דימיטר גלבצ'ב.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ממשלת בולגריה
חוץ
בולגריה
בוטיק פריז

בוטיק פריז הוא סרט קומדיה ישראלי-צרפתי שיצא לאקרנים ב-23 ביוני 2022. זהו סרט קומדיה על חברות בין שתי נשים זרות בסמטאות הצרות של העיר העתיקה.

== תקציר העלילה ==
שתי נשים זרות מארצות שונות בשם לואיז, עורכת דין מפריז, ונטע, ישראלית שחולמת להקים מלון במחנה יהודה, פוגשות זו את זו. ההיכרות ביניהן מובילה אותן להרפתקה בעקבות משאלה המסתתרת בין אבני הכותל בירושלים.

== שחקנים ==
* נלי תגר	- נטע, ישראלית שחולמת להקים מלון במחנה יהודה.
* ז'וזפין דראי - לואיז, עורכת דין מפריז.
* אנחל בונני - דניאל
* מוריס כהן - אבי, קצב בוכרי למרות שהוא צמחוני
* בת אל מוסרי	- יפה
* אריה צ'רנר - שלמה
* שי מנחם

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=cBnyaVUezxE בוטיק פריז טריילר] באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=MfJsjq5Ui28 בוטיק פריז מאחורי הקלעים] באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטים צרפתיים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2022
גזה פרויד

גזה פרויד (בהונגרית: Freud Géza; בודפשט, 4 בינואר 1922 – אוהיו, ארצות הברית, 27 בספטמבר 1979) היה מתמטיקאי יהודי-הונגרי, דוקטור למדעי המתמטיקה (1957), זוכה פרס קושוט (1959) שהוא הפרס הגבוה ביותר בהונגריה ומקביל לפרס ישראל, פרופסור באוניברסיטת אוהיו.

== קורות חיים ==
גזה פרויד שנולד במשפחה יהודית זכה כבר בשנת 1939 בפרס הראשון בתחרות הפיזיקה של אגודת אטווש (על שם לוראנד אטווש הפיזיקאי ההונגרי המפורסם), אך הוא לא התקבל לאוניברסיטה בגלל מוצאו היהודי. מ-1943 עד 1945 היה בשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). לפיכך סיים את לימודיו רק ב-1950 עם תואר בהנדסת מכונות באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה (BME). לאחר מכן הוא הפך למרצה במכון לפיזיקה של הפקולטה למדעים של אוניברסיטת אטווש לוראנד ובהמשך למרצה בכיר. ב-1951 היה שותף בכתיבת "בעיות פיזיקליות תאורטיות", אוסף של ספרי לימוד. הוא הפך לדוקטורנט ב-1954. המנחה שלו לדוקטורט היה ליפוט פייר. עד מהרה מונה לראש המחלקה למשוואות דיפרנציאליות במכון לפיזיקה כחוקר בכיר. הוא זכה בפרס גרינוולד על ידי "החברה המתמטית יאנוש בויאי". בשנת 1959 הוענק לו פרס קושוט על הישגיו בתיאוריה וביישום המעשי של ניתוח מתמטי. משנת 1976 עבד כפרופסור אורח באוניברסיטת אוהיו סטייט. הוא הרצה וחקר בעיקר בתורת האינטרפולציה ובתורת הפולינומים האורתוגונליים, שהשתייכו לתחום הקלאסי של ניתוח מתמטי, אך השיג תוצאות גם בתחום משוואות דיפרנציאליות חלקיות. הוא פרסם 131 מאמרים על מחקריו.

== יצירותיו החשובות ביותר ==
* שיטות מתמטיות של הידרודינמיקה (בודפשט, 1955)
* משוואות דיפרנציאליות חלקיות (בודפשט, 1958)
* פולינום אורטוגונל (בודפשט-ברלין-בזל, 1969)

== פרסים ==
* פרס גרינוולד (1957)
* פרס קושוט (1959

== לקריאה נוספת ==
* Géza Freud, orthogonal polynomials and Christoffel functions. A case study

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.math.technion.ac.il/hat/people/freud.html גזה פרויד] המחלקה למתמטיקה של הטכניון
* [https://www.amazon.com/G%25C3%25A9za-Freud/e/B001HPZI8G%3Fref=dbs_a_mng_rwt_scns_share ספרו של גזה פרויד] Orthogonal Polynomials
* A tribute to Géza Freud - [https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0021904503000881 Journal of Approximation Theory]
* [http://mek.niif.hu/00300/00355/html/ABC03975/04721.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]
* [http://real.mtak.hu/152/ Problems in approximation theory. Classical and weighted cases.] (האקדמיה ההונגרית למדעים, עבודה משותפת של גזה פרויד עם פאול ארדש)

קטגוריה:מתמטיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה ולכלכלה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:מהנדסים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהנדסי מכונות יהודים
קטגוריה:מהנדסי מכונות הונגרים
קטגוריה:אישים במחנות שרות העבודה (הונגריה)
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:יהודים זוכי פרס קושוט
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1922
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1979
דני סבן

דניאל "דני" סבן (נולד ב-1952) הוא דיפלומט ישראלי-יהודי יליד אלג'יריה ששירת כשגריר ישראל במספר מדינות באמריקה הלטינית.

== ביוגרפיה ==
סבן נולד כ"דניאל צבאן" בעיר גראדייה שבמחוז מזאב בדרום אלג'יריה, אשר בשל ריחוקה מקו החוף שבקרבתו התמקמו בעיקרם היהודים, היה דליל עם כ-2,000 יהודים בלבד. 

אביו של סבן היה נגר, ועבד בחברה גדולה. סבן הוא הבן השני מבין תשעה ילדים. הוא למד בבית ספר כללי, ובשעות אחר הצהרים בבית הכנסת עם שאר הילדים היהודים. למדו עברית וחומש ותפילה.

לאור מלחמת העצמאות של אלג'יריה כנגד הצרפתים, חלה עלייה באנטישמיות ומשפחתו עלתה לישראל ב-1962; הם שהו במחנה במרסיי ומשם המשיכו לחיפה. פקיד הסוכנות היהודית החליט לשנות את שמם מ"צבאן" ל"סבן" ("יצרן סבונים") בשל העובדה שיהודים אחרים מצפון אפריקה נשאו שם זה. משפחת סבן נשלחה לגור במעברת עמישב.<ref name=":0"></ref> סבן תכנן לפרוש מלימודים כדי לעזור בפרנסת הבית. בהתערבות מוריו, הצליח להשלים את לימודיו בישיבת בני עקיבא נחלים עם תעודת בגרות.

סבן שירת בצבא בחטיבת גולני, נפצע במלחמת יום הכיפורים, נחשב למת והודעה על כך נמסרה למשפחתו, עד שיצר עמם קשר מבית החולים רמב"ם.

לאחר שחרורו למד באוניברסיטת בר-אילן. עבודתו הראשונה בבנק ישראל בתל אביב, בו הועסק לשנה. לאחר מכן עבר לעבוד בסוכנות היהודית למשך שנה ומשם התקבל למשרד החוץ ב-1978<ref name=":0" />. ב-2003 מונה לשגריר ישראל באקוודור.

בשנת 2010 הוא כיהן כמנהל המחלקה לאמריקה המרכזית והקאריביים באגף אמריקה הלטינית של משרד החוץ והיה במשלחת החלוץ של המשרד להאיטי לאחר רעידת האדמה בהאיטי (2010). באותה תקופה מונה לשגריר ישראל לקוסטה ריקה ושגריר לא תושב בניקרגואה.

מונה ב-14 ביוני 2015 לשגריר ישראל לרפובליקה הדומיניקנית ושגריר לא תושב באנטיגואה וברבודה, ג'מייקה, גרנדה, דומיניקה והאיטי.

סבן מונה לשגריר לא תושב של ישראל ב-14 במאי 2017 לסנט לושה, סנט וינסנט והגרנדינים, סנט קיטס ונביס.

כיום הוא פעיל ציבורי לגיבוש יהודי אלג'יריה בישראל . 

סבן מתגורר בשכונת ארמון הנציב בירושלים, ונבחר להנהלת המינהל הקהילתי של השכונה.

פרט לעברית, סבן דובר ספרדית, ערבית יהודית, צרפתית ואנגלית.

סבן נשוי לרחל .

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים ילידי אלג'יריה
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה
קטגוריה:חיילי חטיבת גולני
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:דיפלומטים ישראלים
קטגוריה:שגרירי ישראל באקוודור
קטגוריה:שגרירי ישראל ברפובליקה הדומיניקנית
קטגוריה:שגרירי ישראל בקוסטה ריקה
קטגוריה:שגרירים בניקרגואה
קטגוריה:אנטיגואה וברבודה: יחסי חוץ
קטגוריה:ג'מייקה: יחסי חוץ
קטגוריה:גרנדה: יחסי חוץ
קטגוריה:שגרירים בהאיטי
קטגוריה:דומיניקה: יחסי חוץ
קטגוריה:סנט לוסיה: יחסי חוץ
קטגוריה:סנט וינסנט והגרנדינים: יחסי חוץ
קטגוריה:סנט קיטס ונוויס: יחסי חוץ
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
חומוס FULL טריילר

חומוס FULL טריילר הוא סרט קולנוע קומי ישראלי שיצא לאקרנים ב-9 ביוני 2022.

== תקציר העלילה ==
חתונה של עולה מצרפת והייטקיסט תמים נמצאת תחת מלחמת עולם של טיפוסים מחמישה מקומות שונים ומפוקפקים ביניהם: סוחרי נשק חרדים, מגדלי פרחים הומואים, מבריחים ערבים, גנגסטרים סלוניקאים והמבוקש מספר 1 בעולם.

== שחקנים ==
*אלכסה לרנר - נטלי חדד
*דניס סנדלר - לב קבקוב
*קרן מור - שמרית
*מנשה נוי - יעקב
*מוני מושונוב - סלומון סלוניקי
*מיכאל מושונוב - ג'וני סלוניקי
*צחי גראד - ניל
*יניב ביטון - איזי
*פולי רשף - הרב פליישמן
*סמדר וולפמן - ריטה
*דיאנה גולבי
*ג'לאל מסראווה
*תאמר נפאר
*רונן דוידוב - גולן סלוניקי
*יובל סגל

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=wcRcSUCiVgA חומוס FULL טריילר] באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי קומדיה ישראליים
קטגוריה:סרטי פשע ישראליים
קטגוריה:סרטי פעולה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2022
הקש ששבר את גב הגמל

הקש ששבר את גב הגמל הוא ביטוי שמתאר את הפעולה הקטנה או השגרתית הגורמת לתגובה גדולה פתאומית ובלתי צפויה, בגלל ההשפעה המצטברת של פעולות קטנות. לרוב, נעשה בביטוי שימוש בהקשר שלילי, כלומר ההתייחסות היא לצבר של פעולות שכל אחת כשלעצמה אינה מקובלת אך עם זאת לא זכתה לתגובה בזמן אמת, ודווקא פעולה לא מקובלת שלמראית עין הייתה מינורית גוררת תגובה לא מידתית.

==מקור==
המימרה היא שאילה מאנגלית. "the last Feather may be said to break a Horses Back" נזכרת בוויכוח תאולוגי בין תומאס הובס והבישוף ג'ון ברמהול במחצית השנייה של המאה ה־17; המימרה "the least Straw breaks the Horse's Back, or a single Sand will turn the Beam of Scales which holds Weights" נזכרת בחיבור מ־1724.

==ראו גם==
* קזוס בלי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מילים וביטויים בעברית
אנזו סקוילינו ג'וניור

אנזו סקוילינו ג'וניור (באנגלית: Enzo Squillino Jr; נולד ב-28 באוגוסט 1966) הוא שחקן קולנוע וצלם אנגלי.

==ביוגרפיה==
סקווילינו נולד ב-1966 בשפילד, אנגליה להורים ממוצא אנגלי ואיטלקי. הוא למד אומנות בתיאטרון האקדמי "Mountview" בלונדון.

הוא החל להופיע בטלוויזיה ב-1988 והתפרסם ממשחקו במחזמר "Buddy: The Buddy Holly Story", מ-1989 בתיאטראות וסט אנד בתור ריצ'י ואלנס, גיטריסט שהיה מחלוצי הרוק אנד רול.

הוא שיחק בתפקידים רבים, לרוב בתפקידים קומיים או שוליים.

===חיים אישיים===
סקווילינו נשוי מאז 2006 לג'יימי אליסון ולהם 2 ילדים.

== פילמוגרפיה ==
טלוויזיה:
* The Labours of Erica - 1989
* יהודה איש קריות - 2004
* איסטאנדרס - 2006
* The Bill - 2008
* חוק וסדר - 2009
* רופאים - 2009-2021
* London's Burning - 2011
* המשחק - 2014
* הולבי סיטי - 2017
* קרניבל רואו - 2019
* Henry VIII - 2020
* Cupid - 2022 - פודקאסט
* ערים <small>(אנ')</small> - 2023

סרטים:
* פיגוע התאבדות - 2008
* מאמא מיה! - 2008
* Nine - 2009
* מהומה רבה על לא דבר - 2011
* דיאנה - 2013
* פדינגטון 2 - 2017
* שומר הראש ואשתו של המתנקש - 2021
* עולם היורה: עולם חדש - 2022

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1966
אריה מאיר

אריה (פיפקה) מאיר (1924 – מרץ 2001) היה ראש מועצת קריית גת וראש העיר הראשון שלה כשקריית גת הפכה ממועצה לעיר. היה ממקימי קיבוץ אייל וכיהן בתפקידים בכירים בסוכנות היהודית.

== ביוגרפיה ==
ראש העיר אריה (פיפקה) מאיר עם [[גולדה מאיר בביקורה בקריית גת]]
יליד גרמניה. עלה לארץ ב-1940 באניה פאטריה. הגיע לקיבוץ אשדות יעקב מטעם עליית הנוער. התגייס לפלמ"ח ושירת בפלמ"ח בשנים 1943–1944.

ב-1947 היה שותף להקמת קיבוץ אייל בדרדרה עם חבריו מאשדות יעקב וקבוצת חברים נוספת מגבת ומנען.

בנובמבר 1949 קבוצת אייל עלתה להתיישבות במקום הקבע שלה ואריה מאיר התמנה למזכיר המשק ולגזבר המשק לסירוגין.

ב-1950 נישא לדרורה וב-1952 נולדה בתם היחידה עדנה (לימים, עדנה רוזמן).

ב-1957 בעקבות משבר חברתי בקיבוץ אייל עברה המשפחה לקריית גת. אריה מאיר התמנה לעוזרו של לוי ארגוב מבכירי צוות ההקמה של חבל לכיש ויד ימינו של לובה אליאב. ב-1960 התמנה למנהל חבל לכיש בסוכנות היהודית. לאחר מכן התמנה למנהל חבל ירושלים במחלקה להתיישבות בסוכנות היהודית.

בדצמבר 1965 נבחר לראש המועצה של קריית גת מטעם מפלגת המערך.

בשנת 1969 נבחר על ידי ראשי ערי הפיתוח ליו"ר הוועדה לערי פיתוח במרכז השלטון המקומי.

ב-1973 הפכה קריית גת לעיר ואריה (פיפקה) מאיר היה לראש העיר הראשון של קריית גת. ב-1976 סיים את תפקיד ראש העיר והתמנה לתפקיד סמנכ"ל מחלקת ההתיישבות בסוכנות היהודית.

נפטר בכ"ט באדר ה'תשס"א, ונקבר בבית העלמין ירקון.

קריית גת הנציחה את שמו בבית ספר מקיף "מקיף אורט ע"ש אריה מאיר".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי עיריית קריית גת
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:מועצה אזורית דרום השרון: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2001
Don't You Worry

Don't You Worry (בעברית: אל תדאג/י) הוא שיר שהוקלט על ידי הלהקה האמריקאית בלאק אייד פיז, ביחד עם הזמרת-יוצרת הקולומביאנית שאקירה והדי ג'יי הצרפתי דייוויד גטה.<ref name=":1"></ref> השיר יצא לאור ב-17 ביוני 2022, על ידי חברות התקליטים אפיק רקורדס ו-BEP מיוזיק, כסינגל מתוך האלבום Elevation.<ref name=":1" />

השיר הגיע בשיאו למקום ה-14 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי דייוויד גטה, ג'וני גולדשטיין, ויליאם אדמס, שאקירה מבאראק, מיקל קוקס וטוביאס פרדריקסן והופק על ידי דייוויד גטה, ויל.איי.אם, ג'וני גולדשטיין, מיקל קוקס וטוביאס פרדריקסן.<ref></ref> לאחר יציאתו של "Girl like Me" בשנת 2020, הוחלט כי בלאק אייד פיז תוציא עם שאקירה שיר נוסף, בו ישתתף גם הדי ג'יי הצרפתי דייוויד גטה.<ref name=":1" />

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-7 מיליון השמעות.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הרשמי שצולם עבור "Don't You Worry" ופורסם בערוץ ביוטיוב של בלאק אייד פיז,<ref name=":2"></ref> מציג את חברי הלהקה כשהם מבצעים את הבתים שלהם. במהלך הקליפ, הם מגלמים חייזרים שמגיעים לכוכב הבית של שאקירה, שם היא מקבלת אותם בברכה.<ref name=":1" /> לקראת סוף הקליפ, המפגש ביניהם מסתיים והחללית שבה למקומה.<ref name=":2" />

נכון ליוני 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-28 מיליון צפיות.<ref name=":2" />

== מיקומי שיא ==

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!תוצאה
!מקור
|-
!2023
|פרסי בחירת הילדים של ניקלודיאון
|שיתוף פעולה מוזיקלי אהוב
|
|<ref></ref>
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|17 ביוני 2022
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|אפיק • BEP
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי בלאק אייד פיז
קטגוריה:שירי שאקירה
קטגוריה:שירי דייוויד גטה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שאקירה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ויל.איי.אם
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי דיירקטור X
קטגוריה:שירים על חיים מחוץ לכדור הארץ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
Hasta los Dientes

Hasta los Dientes (בעברית: אפילו השיניים) הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקובנית-אמריקאית קמילה קביו, בהשתתפות הזמרת-יוצרת הארגנטינאית מריה בסרה.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים אפיק רקורדס כסינגל הרביעי מתוך אלבום האולפן השלישי של קביו, Familia (2022).<ref name=":0" />

השיר, שמתמקד באהבה אובססיבית תואר ככזה המושפע מרגאטון ודיסקו. בנוסף לכך, קבעו מבקרי המוזיקה שהוא דומה לצליל הנו-דיסקו של דואה ליפה.<ref name="Collar"></ref><ref name="NME Review"></ref>

== וידאו קליפ ==
וידאו קליפ נלווה בנושא החלל פורסם ב-13 במאי 2022, והוא בוים על ידי שרלוט רת'רפורד.<ref name=":1"></ref> הקליפ מציג את קביו ובסרה בתלבושות צבעוניות ופאות, כשהן מבצעות את השיר על סיפון של ספינת חלל.<ref name=":1" /> השתיים מבצעות את הבתים שלהן וזאת, כשהן מבצעות כוריאוגרפיה שנעשתה במיוחד עבור הקליפ, כשהן לבושות בחליפות חלל.<ref name=":1" />

נכון ליוני 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-15 מיליון צפיות.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי קמילה קביו
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אדגר באררה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קמילה קביו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סייקו מיוזיק
הוצאת אוניברסיטת וסליאן

הוצאת אוניברסיטת וסליאן (באנגלית: Wesleyan University Press) היא מוציא לאור אקדמי המהווה חלק מאוניברסיטת וסליאן במידלטאון, קונטיקט. מנהלת ההוצאה הנוכחית היא סוזנה טאמינן, משוררת ומסאית.<ref></ref><ref name="wesleyan-argus-tamminen"></ref>

== היסטוריה ופעילות ההוצאה ==
ההוצאה נוסדה בשנת 1957. היא מוציאה לאור ספרי שירה וספרים על מוזיקה, מחול, תיאטרון, לימודים אמריקאים וקולנוע.<ref name="wesleyan-about"></ref> <ref></ref> <ref></ref> ב־1965 מכרה ההוצאה את המחלקה שפרסמה את המקראה לתלמידי בית ספר My Weekly Reader, והמשיכה להחזיק בחטיבת הפרסומים האקדמיים.<ref name="timeline-1957"></ref> כל מלאכת העריכה מתרחשת בבניין משרדי המערכת בקמפוס אוניברסיטת וסליאן. את ההדפסה בפועל מבצע קונסורציום של הוצאות אקדמיות של אוניברסיטאות ומכללות בניו אינגלנד.

ההוצאה בולטת בין ההוצאות האקדמיות בארצות הברית בסדרת שירה ותיקה, שמפרסמת משוררים ותיקים וחדשים כאחד.<ref name="query.nytimes.com"></ref><ref name="wilbur"></ref> בסדרה יצאו יותר מ־250 כותרים, ובהם חמישה ספרים שזכו בפרס פוליצר, ספר שזכה בפרס בולינג'ן, שלושה ספרים שזכו בפרס הספר הלאומי, שניים שזכו בפרס חוג מבקרי הספרות הלאומי של ארצות הברית, וספר שזכה בפרס הספר האמריקאי.<ref name="query.nytimes.com" /> <ref></ref> <ref></ref><ref name="wesleyan-awards" /> לפי הניו יורק טיימס, הישגים אלו עולים על הוצאות אקדמיות גדולות ועשירות יותר.<ref></ref> גם בסדרות אחרות זכו ספרים שראו אור בהוצאה בפרסי פוליצר, פרסי הספר האמריקאי, ופרסים אחרים.<ref name="wesleyan-awards"></ref>

הפילוסוף נורמן א' בראון והמוזיקאי ג'ון קייג' היו שניים מהבולטים במחברים שהוציאו ספרים בהוצאה בשנותיה הראשונות. את סדרת השירה טיפח בראשיתה המשורר ריצ'רד וילבור, שכיהן באותה עת כפרופסור לספרות אנגלית באוניברסיטת וסליאן. <ref></ref> באמצע שנות ה־50 של המאה ה־20, כיהן הסופר וההיסטוריון ויליאם מנצ'סטר כעורך ההוצאה.<ref></ref> המשורר דונלד הול, לימים משורר הקונגרס של ארצות הברית, שימש חבר מערכת בוועדה לשירה בהוצאה בין השנים 1958 ו־1964.<ref></ref> בשנות ה־60 שימש ת"ס אליוט הן "עורך נודד" של סדרת השירה והן יועץ מיוחד לעורך ההוצאה. כ"עורך נודד", היה תפקידו של אליוט למצוא עבור ההוצאה משוררים אנגלים ואירופים מבטיחים.<ref name="timeline-1957" /> <ref></ref>

לדבריה, אוניברסיטת וסליאן היא המוסד האקדמי הקטן ביותר בארצות הברית שמפעיל הוצאה אקדמית משלו,<ref name="timeline-2004"></ref> וסדרת השירה של ההוצאה היא השנייה הכי ותיקה בארצות הברית.<ref name="wesleyan-argus-tamminen" /> בהוצאה רואים אור מדי שנה כ־25 ספרים.<ref name="timeline-2004" /> את הכותרים מפיץ הקונסורציום University Press of New England.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://www.wesleyan.edu/wespress/ האתר הרשמי של הוצאת אוניברסיטת וסליאן] (אנגלית)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוניברסיטת וסליאן
קטגוריה:הוצאות ספרים אוניברסיטאיות בארצות הברית
Circles Around This Town

Circles Around This Town הוא שיר של זמרת הקאנטרי האמריקאית מארן מוריס. הוא נכתב על ידי מוריס, יחד עם בעלה ראיין הורד, ג'וליה מייקלס וג'ימי רובינס.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-7 בינואר 2022, כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, Humble Quest. השיר זכה לביקורות חיוביות מטעם מבקרי המוזיקה ברחבי העולם.<ref name=":0" />

== רקע וכתיבה ==
אמרן מוריס הגיעה לראשונה לפריצת הדרך המסחרית שלה ב-2016 עם הסינגל "My Church".<ref></ref> השיר עזר לה להשיג חוזה הקלטות במסגרתו הוציאה אלבום (Hero) שהנפיק להיטי קאנטרי נוספים.<ref></ref><ref></ref> היא זכתה להצלחה עם עוד כמה סינגלים נוספים שהוציאה במהלך הקריירה שלה.<ref name=":0" /> מוריס כתבה את "Circles Around This Town" כהכנה לאלבום האולפן הבא שלה. הוא הולחן עם ראיין הורד וג'וליה מייקלס במהלך סתיו 2020 בתקופה "חסרת השראה עמוקה", לדברי מוריס. זו הייתה אחת הפעמים הראשונות שלה שהיא כתבה שיר לבדה,<ref name=":1"></ref> בעקבות מגפת הקורונה שיצרה ריחוק חברתי.<ref name=":1" /> לדברי מוריס, היא התקשתה בכתיבת שירים היעדר מקומות פתוחים שהיא יכלה לשהות בהם.<ref name=":2"></ref>

הקונספט של השיר מבוסס על המסע של מוריס בעולם הקאנטרי. הוא מתאר את מעברה לנאשוויל, טנסי וחתימתה על חוזה ההקלטות עם קולומביה נאשוויל. "אני מקווה שכאשר מאזינים ישמעו את זה, הם יוכלו לשמוע קצת את עצמם בסיפור הזה, על אף שהוא שלי", אמרה מוריס בריאיון ל-CMT.<ref name=":2" /> הרצועה הוקלטה ביחד עם המפיק המוזיקלי גרג קורסטין.<ref name="Roughstock"></ref> "הייתי צריכה להקליט את השיר הזה כדי לחלץ את עצמי מהשעמום המוזר והדיכאון שאני חושבת שלכל בן אנוש על הפלנטה הזו היה במהלך השנתיים האחרונות", הסבירה.<ref name=":2" />

== וידאו קליפ ==
את הווידוא קליפ של "Circles Around This Town" ביים הארפר סמית'.<ref name=":3"></ref> הוא שאב השראה מקליפים של אמני קאנטרי משנות התשעים. לדברי מוריס, היא העריכה את האסתטיקה של הקליפים מאותו העשור. "תמיד קיבלתי השראה כל כך מהצבעים התעשייתיים והמנופחים של קליפים משנות התשעים, אז [הבמאי] הארפר סמית' ואני רצינו שהאסתטיקה של הקליפ הזה תשקף את הגישה המגורענת הזו שהייתה נפוצה באותה העת. הגיבורות שלי מאותה התקופה הן: שריל, פיונה ואלאניס".<ref name="SLN"></ref>

בקליפ מופיעה ריבה מקנטייר, והוא הוקרן בבכורה עולמית באותו היום בו הופץ הסינגל.<ref name=":3" />

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירי מארן מוריס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'וליה מייקלס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מארן מוריס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גרג קורסטין
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על דכדוך
קטגוריה:שירים על טנסי
קטגוריה:שירים על מגפת הקורונה
קטגוריה:שירים על מוזיקת קאנטרי