ברוך אגדתי

קברו של ברוך אגדתי
ברוך אגדתי (קאושנסקי) (18 בפברואר 1895 – 18 בינואר 1976) היה צייר ורקדן ישראלי, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל ומאנשי הרוח הבולטים בתל אביב של שנות ה-20 וה-30. תרם רבות לפיתוח התרבות בישראל.

==קורות חיים==
ברוך אגדתי, 1937
אגדתי נולד בכ"ד בשבט תרנ"ה בעיר בנדרי שבבסרביה, האימפריה הרוסית, בנם של אריה קאושנסקי-אגדתי, סוחר, ובתיה בת אריה דוד. למד בחדר ובבית ספר וכבר מילדותו נמשך לריקוד הקלאסי. הוא עבר עם משפחתו לאודסה והתקבל שם לבית הספר לבלט, על אף התנגדות אביו. בשנת 1910, בגיל 15, עלה לארץ ישראל לבדו, החל ללמוד בבית הספר לאמנות "בצלאל" ועבד למחייתו בפרדסים בפתח תקווה וכמורה לריקודים סלוניים. בפתח תקווה פגש בעולים תימנים שסיפקו לו מאוחר יותר השראה לריקודים שיצר.

בקיץ 1914 החליט לצאת ולבקר את משפחתו ברוסיה, כשהגיע לשם פרצה מלחמת העולם הראשונה והוא נאלץ להישאר שם והחליט ללמוד בלט. מאוחר יותר הצטרף לאופרה של אודסה כרקדן. ב-1919, לאחר תום המלחמה חזר לארץ ישראל באונייה "רוסלאן". על סיפון האונייה פגש באנשי הרוח הציירים יוסף זריצקי, פנחס ליטבינובסקי ופרופ' יוסף קלויזנר, שאף הם הפרו את נפשו היצירתית. הוריו עלו אף הם ארצה שנה לאחר מכן.

בשנת 1920 רקד את יצירת המחול שלו "אקסטזה תימנית" ברסיטל המחול הראשון בארץ ישראל באולם קולנוע עדן בתל אביב.
לאחר מאורעות תרפ"א העניקה לו העירייה, בעקבות התערבותו של מאיר דיזנגוף, צריף ברחוב יצחק אלחנן שבשכונת ברנר. בצריף זה התגורר עד יומו האחרון.

אגדתי הגה בתל אביב את נשפי פורים ההמוניים בהשראת נשף המסכות הנהוג בוונציה. הנשף הראשון במתכונת נשף ריקודים פשוט, ללא מסכות, נערך בבית הספר לבנות בנוה צדק.
בעקבות הצלחת הנשף ארגן את נשף המסיכות הראשון ובו נטלו חלק כשלושת אלפים איש ואשה.
בין הבאים במסכות היו גם אוסישקין וביאליק.
בנוסף ייסד את תהלוכת הפורים בהשראת הקרנבל במסורת הנוצרית. מן התהלוכה התפתח רעיון העדלאידע. בעקבות הצלחת התהלוכה פרשה העירייה את חסותה על מפעל הפורים ועם הזמן הפיקה אף "עתון רשמי" מיוחד לרגל החג.
בעקבות הצלחתו של אגדתי החלה גם חבר'ה טראסק לארגן נשפי פורים ואף השמיצה בכרוזים את אגדתי שהוא מתעשר מן הנשפים. עקב כך תבע אגדתי את הקבוצה על הוצאת דיבה. למשפט הוזמן אף ביאליק להעיד. השופט האנגלי פסק לטובת אגדתי וחייב את המשמיצים לשבועיים מאסר או לתשלום קנס.
כיוון שאגדתי ביקש מהשופט לבטל את העונש, הסכים השופט בתנאי שאגדתי ישלם את הקנס במקומם.
אגדתי ניאות ושילם.
כמו כן יזם אגדתי את תחרות היופי הראשונה בארץ ישראל, "מלכת אסתר".

אגדתי עִברת את שמו לברוך בן-יהודה, אך את השם "אגדתי" אימץ לעצמו לאחר שהוצג על ידי המשורר יעקב פיכמן בפני חיים נחמן ביאליק במילים: "זה ברוך האגדתי".

בשנת 1929 החל לעסוק בקולנוע. את הסרט הראשון, "יומן תל אביבי", הפיק עם אחיו יצחק והוא הוצג בקולנוע מוגרבי. בשנת 1931 יצר את סרט ההנפשה העברי הראשון הרפתקאותיו של גדי בן סוסי. הסרט התיעודי-למחצה זאת היא הארץ משנת 1935 היה הסרט הראשון בעל פסקול עברי. בשנותיו האחרונות חזר לעסוק בציור.

בשנת 1976 הוענק לו התואר יקיר העיר תל אביב-יפו.

אגדתי נפטר בתל אביב בט"ז בשבט תשל"ו ונקבר בבית הקברות טרומפלדור שבעיר.
בשנת 1985 נערכה תערוכה לזכרו בבית ראובן בתל אביב.
בשכונת צהלה בתל אביב נקרא רחוב על שמו.

==סרטיו==
* הרפתקאותיו של גדי בן סוסי
* יומן תל אביבי
* זאת היא הארץ
* האתמול של מחר, 1964
* יומני אגא - יומני חדשות

==ריקודים==
* ואלס מפיסטו
* מלווה מלכה
* יפו הערבית
* מארש האבל
* הורה אגדתי
* אקסטזה תימנית
* תפילות שחרית
* בכחנאליה עברית
* רוגזה

==גלריה==
<gallery>
Agadati katz002-s.jpg|אקסטאזה תימניתתצלוםגובה 13.2 ס"מ, רוחב 8 ס"מעזבון בת שבע ויצחק כץ, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים
File:Agadati katz011.jpg|מלווה מלכהתצלוםגובה 13.1 ס"מ, רוחב 7.9 ס"מעזבון בת שבע ויצחק כץ, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים
File:Agadati katz013-s.jpg|מלווה מלכהתצלוםגובה 21.5 ס"מ, רוחב 15.7 ס"מעזבון בת שבע ויצחק כץ, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים
קובץ:Migdal David's artists c. 1925.jpg|קבוצת אמנים בתצלום (1926-1925) מאת אברהם סוסקין. משמאל לימין: יוסף זריצקי, אריה לובין, יונה צליוק, ראובן רובין, ציונה תג'ר, פנחס ליטבינובסקי (עומד, שני מימין), יצחק כץ, ברוך אגדתי ויצחק חזין
קובץ:Agadati katz018-s.jpg|בצילומי הסרט "חתונה תימנית" (1926-7). בשורה השנייה משמאל: בת שבע כץ, יצחק חזין, ירושלים סגל, ברוך אגדתי, נתן אקסלרוד, יצחק כץ. תצלום מעזבון בת שבע ויצחק כץ, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים
קובץ:ברוך אגדתי בית אריאלה2.jpg|ללא כותרת, שנות החמישיםאוסף בית אריאלה
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
* אשר ברש, ברוך אגדתי אמן הרקוד העברי. הדים, תרפ"ה, 1924. 
* גיורא מנור, אגדתי - חלוץ המחול החדש בארץ ישראל. הספרייה למחול בישראל, 1986. 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20051102000453/http://www.tam.co.il/26_2_99/tar.html אגדת לילה], עיתון תל אביב
* פיטר מלץ, [http://www1.amalnet.k12.il/sites/Mifgashim/Pages/AgadatiBaruch.aspx מפגשים מהסוג החזותי עם ברוך אגדתי], באתר עמלנט
* ירון מרגולין, [https://web.archive.org/web/20150920103942/http://www.israeldance.co.il/toldot/articles/160 תולדות הריקוד בארץ ישראל: ברוך אגדתי], באתר israeldance
* יעקב קופלביץ (ישורון קשת), [https://web.archive.org/web/20140829093022/http://www.israeldance-diaries.co.il/wp-content/issues/articles/%D7%A9%D7%A0%D7%AA%D7%95%D7%9F%20%D7%9E%D7%97%D7%95%D7%9C%20%D7%91%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C%201985%20-%20%D7%94%D7%9E%D7%97%D7%95%D7%9C%20%D7%94%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%99%20%D7%94%D7%90%D7%9E%D7%A0%D7%95%D7%AA%D7%99%20%D7%9E%D7%90%D7%AA%20%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91%20%D7%A7%D7%95%D7%A4%D7%9C%D7%91%D7%99%D7%A5.PDF המחול היהודי האמנותי של אגדתי], מחול בישראל, 1985, עמ' 9–19
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=_Gu-VLvl0UM "אגדתי, מרקע של אמן"], ארכיון שפילברג
* 
סרטים בהפקתו של ברוך אגדתי מתוך אוסף ארכיון שפילברג:
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בדרנים ביישוב
קטגוריה:רקדנים ישראלים
קטגוריה:רקדני בלט ישראלים
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:במאי קולנוע ישראלים
קטגוריה:בוגרי בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות
קטגוריה:היישוב: קולנוע
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי מולדובה
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1976
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1895
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1976
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: כוריאוגרפים