חברת קו צינור אירופה אסיה

חברת קו צינור אירופה אסיה בע"מ (קצא”א) היא חברה ממשלתית אשר עוסקת בתחום הנפט והגז. החברה הוקמה לאחר פקיעת שטר זיכיון של חברת קו צינור אילת אשקלון.

ב־2017 נחקק חוק תשתיות להולכה ולאחסון של נפט על ידי גורם מפעיל, המעגן את המשך פעילות המתקנים. על פי החוק, הפעילות הקודמת תועבר לחברה בבעלות המדינה.

==פעילות עסקית==
חברת קו צינור אירופה אסיה אחראית על תפעול קווי צינור והמסופים בנמלי הנפט באילת ובאשקלון ועל חוות המכלים בהם. לצד אספקת שירותי הולכה ואחסון נפט גולמי, מספקת קצא"א שירותי תשתית בתחומים כמו גז פחמימני מעובה (גפ"מ), מוצרי דלק, גז טבעי ופחם.

מערכת האספקה והשינוע של קצא"א כוללת שני נמלי נפט, באשקלון ובאילת, 4 קווי דלק ויכולת אחסון כוללת של יותר מ-3.6 מיליון מטרים מעוקבים (כ־23 מיליון חביות) לנפט גולמי ומוצרי דלק. יכולת אחסון הנפט גולמי עומדת על 1.9 מיליון מטרים מעוקבים במסוף באשקלון ועל 1.3 מיליון מטרים מעוקבים במסוף באילת. יכולת האחסון למוצרי דלק עומדת על 0.4 מיליון מטרים מעוקבים. בנוסף, מתפעלת החברה חוות אחסון לגפ"מ בנפח של כ-16 אלף מטרים מעוקבים למילוי גלילי גז מטלטלים (בלונים).

בסוף העשור השני של המאה ה-21 הורחבה יכולת האחסון של מוצרי דלק וננקטות פעולות להגדלת יכולת האחסון של נפט גולמי במסופי האחסון באשקלון ובאילת. בין היתר פועלת קצא"א להרחבת יכולת ההזרמה של הנפט הגולמי באמצעות חיבור מטענים גולמיים מנמלי הים השחור, הים הכספי ומפרץ ארצות הברית ללקוחות באסיה. הרחבת הפעילות מתבצעת על רקע החיפוש אחר חלופות לשינוע הנפט הגולמי ושינוי מגמות עולמי של תנועות הדלק, עקב הביקושים הגוברים בחצי הכדור המזרחי ובעיקר בהודו וסין.

בשנת 2019 חתמה קצא"א עם חברת EMG על חוזה שיאפשר להזרים גז טבעי ממערכת ההולכה הישראלית למצרים. בתחילת שנת 2020 החלה הזרמת גז טבעי מישראל למצרים, דרך מסוף הגז הטבעי של קצא"א.

===מזכר הבנות לשינוע נפט בין ים סוף לים התיכון===
באוקטובר 2020 חתמה החברה על מזכר הבנות מחייב להפעלת גשר יבשתי בין אילת לאשקלון באמצעות קו צינור אילת-אשקלון לשינוע ואחסון נפט מוצריו מאיחוד האמירויות הערביות ושווקים אחרים ללקוחות באגן הים התיכון ובמזרח הרחוק. - [https://www.eapc.co.il/reverse-flow-project/ Med Red Med]. במהלך 2021 הזרימו מיכליות ענק שעגנו במסוף הנפט באילת נפט אמירתי לצינור אילת-אשקלון בדרכו לאירופה. על ההסכם במסגרת זאת נמתחה ביקורת בשל הסיכונים הסביבתיים שבו. מי שהיו שרי איכות הסביבה, החוץ והאנרגיה של ישראל באותה עת אמרו כי מזכר ההבנות נחתם בלי התייעצות איתם.<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=apI8FjkzldI התוכנית זמן אמת ב-כאן 11, עסקת הביש]</ref>

בעניין זה אף הוגשה חוות דעת מומחים בהזמנת הארגון צלול. בין השאר מונים המומחים בחוות הדעת סיכונים הנובעים מגישה של המכליות למזח באילת ובאשקלון כתוצאה מעליה על החוף, התנגשויות ותקלות, סיכונים בהליך הפריקה והטעינה בשל נזילות ודליפות וסיכונים הקשורים לתהליכי ההתארגנות של הנמלים. מסקנות והמלצות הדו"ח קובעות בין השאר כי "התעבורה הצפויה בנמלי אילת ואשקלון של עשרות מיליוני טון דלק גולמי (--) טומן בחיקו סיכונים סביבתיים רבים.".<ref>[https://saveredmed.org/wp-content/uploads/2021/06/עותק-של-חוות-דעת-אנטרס-מד-רד-קצאא_4-21_8.pdf הסכם MED RED חוות דעת מומחים בנושא מניעת זיהום הים מרץ 2021]</ref>

== אסונות סביבתיים ==
קצא"א אחראית לכמה אסונות סביבתיים קשים ביותר, ובראשם דליפת הנפט בשמורת עברונה שהתרחשה בלילה שבין 3 ל-4 בדצמבר 2014, כאשר כחמישה מיליון ליטרים (5,000 קוב) של נפט גולמי דלפו מקו הצינור של קצא"א באזור היישוב באר אורה שבדרום הנגב. הנפט הגולמי זרם לשמורת ערבת עברונה הסמוכה וגרם לזיהום חמור בתוכה. האירוע הוערך על ידי המשרד להגנת הסביבה כאחד האסונות הסביבתיים החמורים שאירעו בישראל.

אירוע חמור נוסף התרחש ביוני 2011 כאשר במהלך עבודות השדרוג, פגע מחפרון בצינור הדלק וגרם לדליפה אדירה של דלק סילוני בשמורת טבע בנחל צין. על פי ההערכות, למעלה ממיליון וחצי ליטרים של דלק זרמו באפיק נחל צין. זיהום הדלק בשמורת הטבע איים על מעיינות חשובים במורד הנחל והיה צורך בפעולה מהירה להצלת השמורה. הדליפה החמורה הובילה להשלכות אקולוגיות קשות, כאשר בין היתר צמחים התייבשו ומתו, בעלי החיים המתבססים על צמחים אלו נפגעו והיה חשש כבד כי הזיהום יסחף אל עבר מי התהום ואל נאות המדבר במורד הנחל, עקב גשמים והשטפונות האופייניים למקום. פקחי רשות הטבע והגנים העידו שגם חודשים אחרי המקרה הנחל הצחין מדלק.<ref></ref> בעקבות האירוע הועמדו לדין מספר בכירים בקצא"א ונגזרו עליהם קנסות.[https://www.calcalist.co.il/local_news/article/bk5fipshc]

==מתקנים==
* קו הצינור המרכזי (קו אילת אשקלון) הוא קו בקוטר 42 אינץ' ובאורך 254 קילומטר. לאורך הקו שלוש תחנות דחף להעברת נפט גולמי מים סוף לים התיכון בעלות יכולת פוטנציאלית להעברת כ־30 מיליוני טונות נפט גולמי בשנה, ושתי תחנות דחף המאפשרות הזרמה בכיוון ההפוך להעברת נפט מהים התיכון לים סוף ביכולת של כ־30 מיליוני טונות בשנה גם כן. ההזרמה בכיוון ההפוך משמשת להובלת דלק שמקורו מרוסיה, הקווקז, והרפובליקות המרכז אסיאתיות לשווקים המתעוררים של מזרח אסיה.
* קו אשקלון-חיפה (בתי זיקוק לנפט) בקוטר 16–18 אינץ' ובאורך 197 קילומטר, היכול להעביר 6 מיליון טון דלק גולמי בשנה.
* קו אשקלון-אשדוד (בית זיקוק אשדוד) בקוטר 16–18 אינץ' ובאורך 36 קילומטר, בעל ספיקה מרבית של 7 מיליון טון דלק גולמי בשנה.
* חלק מקו אילת-חיפה הישן בקוטר 16 אינץ' ששימש בעבר להעברת דלק גולמי, כיום משמש להעברת מוצרי דלק מהים התיכון לים סוף ובחזרה.
* נמל הנפט באילת מכיל שני מזחים:
** מזח 1 יכול לקלוט מכליות במעמס של עד 100 אלף טון, בעל יכולת פריקה של עד 10 אלף מטר מעוקב בשעה. מזח זה אינו פעיל.
** מזח 2 יכול לקלוט מכליות במעמס של עד 500 אלף טון, בעל יכולת פריקה של עד 20 אלף מטר מעוקב בשעה וטעינה של 10 אלף מטר מעוקב בשעה.
* נמל הנפט באשקלון כולל 5 מקשרים הנמצאים בלב ים, בעומק המאפשר לקלוט מכליות בגדלים שונים:
** שני מקשרי תזקיקים (בנזין, סולר, דלק סילוני) לפריקה וטעינה של תזקיקים. אחד מהם שימש בעבר לפריקה וטעינה של מזוט.
** מקשר לפריקה של גז פחמימני מעובה (גז בישול).
** שני מקשרים לפריקה וטעינה של נפט גולמי.
** מזח פחם, מיועד לפריקת פחם לתחנת הכוח רוטנברג באשקלון.
* מכלי אחסון באשקלון: 35 מכלים בנפח כולל של 2.3 מיליון מטרים מעוקבים.
* מכלי אחסון בחוף אילת: 7 מכלים בנפח כולל של 210 אלף מטרים מעוקבים. מכלי האחסון בחוף מקושרים לאתר רמת יותם.
* אתר רמת יותם (מספר קילומטרים מערבית לאילת)- 16 מכלי אחסון בנפח כולל של 1.2 מיליון מטרים מעוקבים.

==הנהלה==
באוקטובר 2019 בחר דירקטוריון החברה בראשות היו"ר ארז כלפון, באל"ם (מיל.) איציק לוי לתפקיד המנכ"ל.

==ביקורת==

כ-230 מדענים מתחומים שונים חתמו על מכתב הדורש לעצור את התוכניות לחידוש פעילות קצא"א ולמנוע את הפיכת אילת ואשקלון לנמלי נפט וגז.

ב-30 לאוטובר 2020 [https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001347694 הושבת מתקן ההתפלה] לאחר דליפה של נפט בנמל קצא"א באשקלון.

ב-27 בנובמבר 2020 ראש עיריית אשקלון החליט להגיש תלונה פלילית למשטרה נגד חברת קצא"א על אחריותה הישירה למטרדי הריח הקשים

ב-4 בינואר 2021 התפרסם תחקיר של כאן 11 על ניסיון של קצא"א להסתיר דליפה של חומרים מסוכנים באשקלון.

ב-30 באוגוסט 2021 אירעה דליפת דלק מקו קצא"א בחוף אשקלון. בעקבותיה פינה המשרד להגנת הסביבה 800 טון של קרקע שזוהמה בדלק, ופתח בחקירה פלילית של האירוע.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=jb3U7RePMy4 החברות המייסדות בישראל,] ערוץ ההיסטוריה
* [https://rasham.bizportal.co.il/companies/printoutdetails?companyid=515633253 חברת קו צינור אירופה אסיה בע"מ,] רשם החברות
*דניאל דולב, [https://www.shomrim.news/hebrew/pipeline-malfunctions חורים בצינור, חבלה וטעויות אנוש: 5 שנים של אירועי בטיחות בקצא"א], באתר שומרים - המרכז לתקשורת ודמוקרטיה, 28 באוגוסט 2024
* [https://saveredmed.org/about/ אתר המאבק "עוצרים את הפיכת אילת ואשקלון לערי נפט וגז"]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קצא"א
קטגוריה:אשקלון: חברות
קטגוריה:חברות אנרגיה
קו