חוק הפיקדון על מכלי משקה

חוק הפיקדון על מכלי משקה, תשנ"ט-1999, המוכר בשם המקוצר חוק הפיקדון, הוא חוק שאושר בכנסת הארבע עשרה בשנת 1999 ונכנס לתוקף ב-1 באוקטובר 2001. החוק קובע כי מכלי משקה יימכרו בתוספת מחיר (פיקדון), ובהחזרת מכל המשקה יקבל הצרכן את סכום הפיקדון. על־פי החוק, הסכום המינימלי של הפיקדון היה 25 אגורות עד פברואר 2010, ואז עלה ל-30 אגורות, אך יצרנים ויבואנים של מכלי משקה רשאים להגדיל את סכום הפיקדון. מטרות החוק מוצגות בדברי ההסבר להצעת החוק: "להצעת חוק זו שתי מטרות עיקריות: האחת ­שיפור רמת הניקיון ברשות הרבים, והשנייה ­הקטנת כמות האשפה המופקת ונטמנת, והנהגת שיטה שתעודד ותמריץ ייצור ושימוש במכלי משקה הניתנים למיחזור".

==הוראות החוק==
בהתאם לחוק משנת 1999 הוקם תאגיד המיחזור אל"ה לשם איסוף מכלי המשקה החייבים בפיקדון והחזרת הפיקדון. בשנת 2010 תוקן החוק כך שגם חברות נוספות יוכלו לבצע את איסוף הבקבוקים, עובר לכך הוקם תאגיד המחזור "אסופתא" ובמהלך 2020 חברת האיסוף "מקור ירוק".

על יצרני המשקאות בישראל להעביר לתאגיד המיחזור את סכום הפיקדון (25 אגורות עד פברואר 2010, ו-30 אגורות מאז) על כל מכל עם פיקדון שנמכר על ידיהם. מוצרי המשקה נמכרים לצרכנים בתוספת סכום הפיקדון שקבעה החברה. על תאגיד המיחזור, בנוסף, לאסוף את המכלים הריקים מהצרכנים, להעבירם למרכזי מיחזור ולהשיב את דמי הפיקדון לצרכנים.

תאגידי אל"ה ואסופתא מפעילים משאיות, מרכזי איסוף עירוניים ומכונות איסוף עבור מכלי המשקה. אך כיום, רוב צרכני המשקאות מחזירים את המכלים לבתי עסק המוכרים משקאות (על פי החוק, בתי עסק מחויבים לקבל את הבקבוקים ולזכות את הצרכן) או לחברות האוספות מכלים, ואלה מעבירים את המכלים לאחד משני התאגידים.

החוק במתכונתו הראשונית לא חל על בקבוקי משקה גדולים - בקבוקים שקיבולתם היא 1.5 ליטר או יותר ועד 5 ליטר ועל מכלי חלב.
אולם ב-2020 הודיעה השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל כי חוק הפיקדון יורחב גם למכלי משקה גדולים.

== פיקדון על מכלי משקה גדולים ==
 קובע שאם יצרני ויבואני המשקאות לא יעמדו ביעדי איסוף של יותר מ־55% ומיחזור 90% מהכמות שנאספה, יוטל חוק הפיקדון גם על בקבוקי משקה גדולים. באפריל 2018 השר להגנת הסביבה, זאב אלקין, חויב על ידי בג"ץ להכריע אם יורחב חוק הפיקדון גם לבקבוקי 1.5 ליטר, עקב עתירה של עמותת "אדם טבע ודין" שטענה שיש להרחיב את החוק, משום שחברות המשקאות לא עמדו ביעדי איסוף הבקבוקים. ב־28 במאי 2018 הכריע השר אלקין כי החוק לא יחול על מכלי משקה גדולים ובמקום זאת החליט לקנוס את חברות המשקאות שלא יעמדו ביעדי האיסוף.

עוד בשנת 2000 טען ארגון מגמה ירוקה כי שדלנות פוליטית של חברת קוקה-קולה עומדת מאחורי מניעת הרחבת החוק.

מנכ"ל תאגיד המיחזור "אסופתא", ירון ברדוגו, טען בשנת 2016 כי חברות ייצור המשקאות הגדולות הפעילו לובי פוליטי כך שחוק הפקדון לא יחול על מכלי משקה גדולים אלא רק על הקטנים.

חברות המשקאות חוששות מירידה במכירות עקב הפיקדון. הן הפעילו לחצים על הממשלה ובעיקר על המשרד להגנת הסביבה. ביוני 2016 הודיע המשרד להגנת הסביבה כי הוא חושב להעביר את בקבוקי המשקה המשפחתיים מחוק הפיקדון לחוק להסדרת הטיפול באריזות, שבמסגרתו לא משולמים דמי פיקדון כלל. חוק זה נחשב פחות אפקטיבי מחוק הפיקדון. אולם מהלך זה נכשל וב-2020 הודיעה השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל כי חוק הפיקדון יורחב החל מיום 1 בדצמבר 2021 גם למכלי משקה גדולים. עם יישום החוק, הוצבו מתקני מיחזור חדשים ברשתות השיווק, ובעת החזרת הבקבוקים, מונפק במקום שובר זיכוי לטובת המחזיר<ref>;</ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://ecowiki.org.il/wiki/חוק_הפיקדון חוק הפיקדון], באתר אקו-ויקי
* 
*דורון לביא, [https://jerusaleminstitute.org.il/publications/%d7%a9%d7%99%d7%a0%d7%95%d7%99-%d7%97%d7%95%d7%a7-%d7%94%d7%a4%d7%99%d7%a7%d7%93%d7%95%d7%9f-%d7%a2%d7%9c-%d7%9e%d7%9b%d7%9c%d7%99-%d7%9e%d7%a9%d7%a7%d7%94-%d7%a0%d7%99%d7%aa%d7%95%d7%97/ שינוי חוק הפיקדון על מכלי משקה - ניתוח עלות-תועלת לשוק], מכון ירושלים לחקר ישראל, 2008
*דנה פרנק, [https://www.kan.org.il/Podcast/item.aspx?pid=19377 השד יוצא מהבקבוק], בפודקאסט "חיות כיס" של כאן – תאגיד השידור הישראלי, 9 בדצמבר 2020

== הערות שוליים ==

פיקדון
פיקדון
קטגוריה:מיחזור בישראל
פיקדון על מכלי משקה