OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ג'ון אנדרסון (פסיכולוג)

ג'ון רוברט אנדרסון (בשם מלא באנגלית: John Robert Andersom; נולד ב-27 באוגוסט 1947) הוא פסיכולוג קנדי, מפתח מודל ה-ACT-R לרכישת מיומנות בפסיכולוגיה קוגניטיבית. מכהן כפרופסור לפסיכולוגיה ומדעי המחשב באוניברסיטת קרנגי מלון בפנסילבניה, ארצות הברית.

== קורות חייו ==
נולד בוונקובר שבקולומביה הבריטית. סיים תואר ראשון באוניברסיטת קולומביה הבריטית ב-1968, ותואר דוקטור בפסיכולוגיה באוניברסיטת סטנפורד ב-1972. בסטנפורד גם הכיר את לין רדר, לה נישא ב-1973, ולהם שני בנים. אנדרסון היה מרצה באוניברסיטת ייל החל מ-1976, וב-1978 עבר לאוניברסיטת קרנגי מלון, שם הוא מרצה וחוקר עד היום. בשנים 1988–1989 כיהן גם כנשיא האגודה למדעים קוגניטיביים.

על פי מודל ACT-R שפיתח אנדרסון, אנשים עוברים שלושה שלבים בעת רכישת מיומנות חדשה: השלב הקוגניטיבי, שלב הקומפילציה, השלב האוטונומי. בשלב האחרון יש שיפור רב במיומנות גם מבחינת הזמן שנדרש לצורך ביצוע הפעולה וגם מבחינת מספר הטעויות המבוצעות. אנדרסון וקבוצת חוקרי ACT-R עורכים כיום מחקרים רבים על מודל ממוחשב שנועד לאשש את טענות המודל התאורטי של ACT-R.

==מספריו==
<div class="mw-content-ltr">
* Anderson, J. R. (1976). Language, memory, and thought. Hillsdale, NJ: Lawrence Erlbaum Associates.
* Anderson, J. R. (1980). Cognitive psychology and its implications. San Francisco: Freeman.
* Anderson, J. R. (1983). The architecture of cognition. Cambridge, MA: Harvard University Press.
* Anderson, J. R. (1990). The adaptive character of thought. Hillsdale, NJ: Lawrence Erlbaum Associates.
* Anderson, J. R. (2007). How can the human mind occur in the physical universe? New York: Oxford University Press.
</div>

==ראו גם==
* למידה
* מונחים בפסיכולוגיה קוגניטיבית

==קישורים חיצוניים==

* [http://act-r.psy.cmu.edu/people/ja/ הדף של ג'ון אנדרסון], באתר אוניברסיטת קרנגי מלון
* [http://act-r.psy.cmu.edu/people/ja/ja_bio.html ג'ון אנדרסון - ביוגרפיה מורחבת], באתר קבוצת ACT-R

קטגוריה:פסיכולוגים קנדים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קרנגי מלון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ייל
קטגוריה:קנדים חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:קנדים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:זוכי פרס רומלהארט
קטגוריה:זוכי מדליית בנג'מין פרנקלין
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1947
אתנופואטיקה פסיכולוגית

אתנופואטיקה פסיכולוגית היא אסופת גישות אתנופואטיות, אשר הבולטת בהן היא הפסיכואנליזה, המבקשות למצוא את הקשר בין סיפורי עם לחלקים הלא מודעים של נפש האדם, כפי שהיא באה לידי ביטוי במחקר הפסיכולוגי. גישות זו מהווה חיבור בין האתנופואטיקה לבין הפסיכולוגיה ועל כן שונות מקבילה לשונות התאוריות הפסיכולוגיות העוסקות בסיפורי עם.

האתנופואטיקה הפסיכולוגית חופפת במקרים רבים את הסמיוטיקה (חקר הסמלים) המודרנית, כאשר נידונים סמלים שונים (מוטיבים, ביטויים צירופי מילים סתמיים לכאורה וכו') בסיפורי העם.

לגישות אלו הצלחות רבות בתחום הריפוי, אך רבים מערערים על תוקפן ומשווים אותן לתאוריות הסיפורת העממית של המאה ה-19.

==ראו גם==
* מונחים בפולקלור

קטגוריה:פולקלור
קטגוריה:פסיכואנליזה
קטגוריה:פסיכולוגיה בתרבות
אקסל אולריק

ממוזער
אקסל אולריק (בדנית: Axel Olrik; 3 ביולי 1864 – 17 בפברואר 1917) היה אתנופואטיקן דני, מאבות האתנופואטיקה ההיסטורית-גאוגרפית.

== מחקרו ==
אולריק פרסם ב-1908 את המחקר הקלאסי אודות החוקים האפיים בסיפור העממי, במסגרתו חקר אלפי סיפורי עם אירופיים. במחקרו הצביע על מספר כללים אופייניים לז'אנר זה. חוקיו מבוססים על מאות סיפורי העם שחקר ועל המאפיינים המשותפים שמצא בהם.

#חוק הפתיחה - הסיפור נפתח בהתקדמות משלווה להתרגשות. הפתיחה תהיה רוגעת ושלווה, יוצגו בה הדמויות, הזמן והמקום.
#חוק הסיום - בסיום תהיה חזרה לעולם השלו שהוצג בפתיחה, הסיום בדרך כלל טוב והסדר שהופר חוזר על כנו.
#חוק החזרה - החזרה בסיפור תבוא בדרך כלל להדגשת חשיבות המוזכר, כל מעמד מרשים המתרחש בסיפור – חוזר, החזרה יוצרת מתח ועוצמה בעלילה.
#חוק השילוש - שלוש הוא מספר נוסחאי, מספר שהפך לסמל בחברה, הוא המספר הגדול ביותר של אנשים ועצמים המופיעים בסיפור המסורתי. (שלוש דמויות, שלוש פעולות, שלושה עצמים ועוד)
#המשאלה הכמוסה - הרצונות הכמוסים (החבויים, הנסתרים) של החברה המספרת את הסיפור. המשאלה הכמוסה בדרך כלל אינה הגיונית ומתאימה למציאות, ולעיתים היא מתממשת בעולם הסיפורי בלבד בעזרת היסוד העל-טבעי.
#חוק הניגוד (הקיטוב) - הסיפור העממי תמיד יציג עולם קוטבי ומנוגד – חזק מול חלש, יפה מול מכוער, עני מול עשיר, צעיר מול זקן, הניגוד חל לא רק על דמויות אלא אף על מעשים ותוצאותיהם.
#חוק הירכתיים (ירכתיים – קצה, סוף, גבול) - חוק זה מתקשר לדמויות. כשיש שלוש דמויות המוצגות בפתיחה לסיפור, הרי שהדמות שתוצג אחרונה תהיה המשמעותית ביותר, אהדת השומעים תהא נתונה לה והיא תצליח לזכות ברצוי לה בעקבות התפתחות העלילה.
#עלילה - הסיפור העממי הוא תמיד סיפור עלילתי המאופיין בתיאורים דינמיים, קצב מהיר, ריבוי פעלים ועשייה. במרכז העלילה סיבוך ופתרון (התרה), זה מול זה ניצבים שני גיבורים יריבים, האחד מייצג את הכוח השלילי שהמאזינים רוצים בכישלונו והאחר – את הכוח החיובי אשר המאזינים מזדהים עמו וחפצים בניצחונו.
#היסוד העל-טבעי, היסוד הפלאי - כל יסוד שאין לו אחיזה במציאות הממשית.
#חוק הדו-שיח: חוק זה נובע מהצורך להשפיע על המאזין. כיוון שהמטרה היא לרתק את השומעים לסיפור המעשה, לשתפם בעלילה ולפתח בהם תחושת מעורבות במתרחש והרגשת הזדהות עם הדמויות, משנה המספר את קולו ומשחק את תפקידי שתי הדמויות הפועלות.
#חוק העל-מקום והעל-זמן: בסיפור לא מוזכר מקום ולא מוזכר זמן.
#חוק שמות הגיבורים: לדמויות אין שמות.

==קישורים חיצוניים==

* אקסל אולריק: [http://folkmasa.org/masa/a1201.htm חוקים אפיים של סיפורת עממית], באתר מס"ע. תרגם והעיר יואל פרץ, מן התרגום האנגלי משנת 1965.

קטגוריה:אנתרופולוגים
קטגוריה:מדענים דנים
קטגוריה:פולקלוריסטים
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1864
קטגוריה:דנים שנפטרו ב-1917
פולקלור - מונחים

* פולקלוריסטיקה: חקר הפולקלור
**פולקלוריסטיקה פונקציונליסטית: היא גישה פולקלוריסטית, השואפת להשתמש בפולקלור על מנת לעצב את פני החברה העתידיים. גישה זו משלבת באופן מודע ובמכוון את הפולקלור על ענפיו הרבים בתחומי אמנות וחינוך שונים בחברה.
* אפוס: סוג של שירת פולקלור אשר מגולל סיפור על חיים ומעשים של גיבור או של קבוצת גיבורים, היסטוריים או אגדיים.
* סיפור עממי: (סיפור עם) סיפור המהווה חלק מן הפולקלור
** אגדה: (legend) סיפור המוגדר בזמן ובמרחב, לרוב על דמות היסטורית, ולעיתים כולל אלמנטים על-טבעיים.
** מעשייה: סיפור עממי במרחב בלתי מוגדר, הכולל מוטיבים החורגים מגדר ההתנסות היומיומית ואלמנטים של פנטזיה.
* מספר: האדם המעביר סיפור עם בעל-פה.
* היגוד: העברת סיפור עם לקהל עממי בעל-פה על ידי מספר.
* דמיון יוצר : עיצוב תוכנו וצורתו של הסיפור העממי על ידי שליט בהיגוד של המספר.
* משאלה כמוסה: שאיפה נסתרת של קהל סיפור עם אשר באה על סיפוקה הסמלי במהלכו.
* אלמקום: מאפיין של מעשיות הקובע כי המרחב הגאוגרפי של המעשייה אינו מוגדר או כללי ביותר.
* אלזמן: מאפיין של מעשיות הקובע כי התקופה ההיסטורית של המעשייה אינה מוגדרת או כללי ביותר.
* אויקוטיפ: ייחוס מעשייה אוניברסלית לתרבות מסוימת.
* אתנופואטיקה: חקר הסיפור העממי על בסיס הרקע התרבותי-חברתי.
* חוקים אפיים: כללים החוזרים על עצמם ביצירות פולקלור רבות.
* רפרודוקציה: התאמה של יצירות פולקלור לתרבות ההווה.
* אלגוריזציה: השלכה של תוכנה של יצירת פולקלור על תרבות ההווה.
* מיסטיפיקציה: יצירת יסודות על-טבעיים ליצירת פולקלור.
* רציונליזציה: התאמה של יצירת פולקלור לאופן החשיבה הקיים.

קטגוריה:מונחונים
*
שמואל פרידמן

שמואל פרידמן (נולד ב-1951) הוא אמן שחמט וברידג'.
== קריירה ==
ייצג את ישראל בענף השחמט באולימפיאדת השחמט 1972 שהתקיימה בסקופיה, ובאולימפיאדת הסטודנטים בגראץ (אוסטריה 1972). פרידמן שחמטאי בדרגת אמן-בכיר, חלק מקום שני באליפות ישראל ה-16, וכן חלק את פרס היופי בתחרות בינלאומית ב-1973, במשחקו בו זכה נגד לוחם החופש הצ'כי, רב אמן לודק פאכמן.

פרידמן היה חבר הנבחרת הלאומית של ישראל בברידג', שהשתתפה באליפות אירופה לאומות בקילארני (אירלנד) ובאליפות אירופה לנבחרות צעירים בקופנהגן
(1974) ובלוּנד (שוודיה) (1976). משחק ששיחק ככרוז בנבחרת הלאומית הישראלית באליפות השוק המשותף באתונה 1991 זכה בפרס הביצוע היעיל והיפה ביותר ששוחק בעולם באותה שנה.

== הופעות באולימפיאדות ==
שמואל פרידמן השתתף בנבחרתה האולימפית של ישראל באולימפיאדת סקופיה ב-1972.

{| class="sortable" border="1" cellspacing="0" cellpadding="1" width="70%"
|- bgcolor="#ccfccf" align="center"
| שנה|| לוח || קבוצה|| נקודות|| תוצאות|| %|| מקום
|-
|1972||6 ||ישראל|| 7.5 מ-10||6+ 3= 1-||75.0|| 18 קבוצתי
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.olimpbase.org/1972/1972isr.html 20th Chess Olympiad: Skopje 1972] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני ברידג' ישראלים
קטגוריה:נציגי ישראל באולימפיאדת השחמט
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1951
פסיכולוגיה בין תרבותית

פסיכולוגיה בין-תרבותית היא דיסציפלינה חדשה יחסית בפסיכולוגיה המבקרת את הפסיכולוגיה הכללית על כך שהיא "עיוורת לתרבות" (אינה מתייחסת להקשר התרבותי שבו היא פועלת) ו"תלוית תרבות" (תאוריות וממצאים רבים אינם ניתנים להכללה לתרבויות אחרות). הפסיכולוגים הבין תרבותיים טוענים כי הפסיכולוגיה העכשווית יכולה להיקרא "פסיכולוגיה מערבית", ואין להניח כמובן מאליו כי עקרונות הפסיכולוגיה כפי שנמצאו במחקרים על אנשים לבנים במערב, תקפים גם לתרבויות אחרות.

פסיכולוגיה בין תרבותית ניצבת בין פסיכולוגיה אבולוציונית אשר מנסה למצוא את המוטיבציות ואת מקורות ההתנהגות המשותפים לכלל האנושות, ובין פסיכולוגיה תרבותית אשר טוענת כי אין אפשרות להשוות בין תרבויות, וכי כל תרבות צריכה להיחקר בעזרת מושגיה הפנימיים.

פסיכולוגיה בין-תרבותית בוחנת עקרונות פסיכולוגיים בתרבויות שונות, ומנסה להגיע למסקנה האם עקרונות אלו הם כלל עולמיים, משמע נכונים לגבי כל התרבויות, או תלויי תרבות (נכונים רק לגבי חלק מהתרבויות).

תחום נוסף שבו עוסקת הפסיכולוגיה הבין תרבותית הוא תחום של מפגש בין תרבויות. האופן בו אנשים מסתגלים לתרבות חדשה, מחקרים אודות אנשים בעלי יותר ממהות תרבותית אחת וכדומה. 

==ראו גם==
* אנתרופולוגיה
* הבדלים בין-תרבותיים

==קישורים חיצוניים==
*[http://scholarworks.gvsu.edu/orpc/ פסיכולוגיה בין-תרבותית] 

קטגוריה:תחומים בפסיכולוגיה
תורת המבחנים

תורת המבחנים היא התחום החוקר את השימוש במבחנים השונים, ומקדם אותו.

ניתן לחלק את תורת המבחנים לשתי גישות מרכזיות:
* תורת המבחנים בפסיכולוגיה (פסיכומטריקה): המטרה היא להשוות בין אנשים שונים, ולכן היא מעוניינת למדוד הבדלים בין אישיים. במבחני אישיות, מבחני אינטליגנציה, הבחינה הפסיכומטרית ומיון לעבודה – אמורה להתקבל שונות רבה, כלומר פיזור רב של הציונים. גישה זו משתמשת בנורמות קבוצה.
* תורת המבחנים בחינוך פורמלי (אדיומטריקה): המטרה היא לבחון מהו מיקומו של הפרט ביחס לנורמה או קריטריון מסוים (רמת ידע או מיומנות נדרשת), ולכן התורה מעוניינת למדוד הבדלים תוך אישיים. הבודק מעוניין לדעת האם התלמיד השתפר בתחום מסוים, ומה מיקומו ביחס לרמה הנדרשת בגיל. לפי גישה זו, המטרה במבחן היא לכלול פריטים שרגישים לשינוי, שיוכלו להעיד שהתרחשה למידה. גישה זו היא מרכז התחום של הערכה ומדידה בחינוך פורמלי, והשימוש העיקרי בה הוא בנורמות תוכן.

שני גורמים חשובים בתורת המבחנים הם מהימנות ותוקף. זאת משום שהם משפיעים על דיוק ונכונות של המדידה.

==ראו גם==
* מונחים בהערכה פורמלית
* שגיאות מסוג I ו-II

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פסיכולוגיה קוגניטיבית
קטגוריה:אינטליגנציה
קטגוריה:מבחנים
מבחן

תלמידים בשעת מבחן ב[[הודו]]
סטודנטים בשעת מבחן ב[[אוניברסיטת וינה]]
תלמיד בית ספר בישראל בזמן מבחן
מבחן, בחינה או מבדק הוא כלי מדידה או תהליך שיטתי שנועד לבחון תכונה (כמו: טיב הידע או הביצוע, כישורים, אופי) של אדם בתחום מסוים, לרוב באמצעות שאלון עליו הוא נדרש לענות בזמן מוגבל. טיב הביצוע יכול להימדד ביחס לביצועי שאר האנשים או ביחס לחומר הלימודי, על פי קריטריונים קבועים מראש.

==מהות המבחן==
כל מבחן בודק, למעשה, משתנה מסוים, האמור להצביע תכונות של על משתנה אחר. למשל, מבחן אינטליגנציה (IQ) אמור להצביע על מידת התבונה של אדם, בעוד שלמעשה הוא מודד משתנה אחר, אשר, אמנם, קשור במשתנה האינטליגנציה אך אינו זהה לו. כך גם מבחנים פסיכוטכניים, האמורים לנבא את יכולותיו של אדם, אולם, תוצאות המבחן, גם אם מצביעות על היכולות, אינן נותנות תשובות, שהן נכונות בהכרח בכל המקרים, לגבי היכולות האמיתיות.

==תחומי יישום של מבחנים==
מבחנים לגבי בני אדם משמשים בתחומים שונים, כמו: בפסיכולוגיה קלינית (מבחני אישיות), בתחום החינוך, בו המבחן הוא הכלי העיקרי בו נעשות הערכה ומדידה בחינוך פורמלי, בתחומי התעסוקה והקבלה לעבודה ועוד.

חקר המבחנים ותכנונם נעשה במסגרת תורת המבחנים.

==סוגי מבחנים==
סימון תשובות במבחן אמריקאי (רב ברירה)
===מבחן רב-ברירתי (מבחן אמריקאי)===

במבחן רב-ברירתי משתמשים בשאלה ובמספר תשובות אפשריות ("מסיחים") שאחת מהם היא התשובה הנכונה לדוגמה:
*כמה כוכבי לכת מונים במערכת השמש?
:א) 6
:ב) 7
:ג) 8
:ד) 9

לפעמים אף אחת מהתשובות נכונות או שכולן נכונות ויש תשובות בנוסח: "אף תשובה אינה נכונה" או "תשובות א' ו ד' נכונות" או "כל התשובות נכונות".

מבנה זה מאפשר את מתן התשובה הנכונה גם ללא כל הבנה בנושא. למעשה, תוחלת הציון במבחן המכיל תשובה נכונה ושלושה מסיחים (כלומר, כמו בדוגמה, 4 אפשרויות) היא 25, בניגוד לתוחלת 0 במבחן התשובות החופשיות המקביל. כדי לבטל את כדאיות הניחוש נבנו מבחנים בהם הניקוד לתשובה שגויה הוא שלילי. סוג זה של מבחן מכונה מבחן סיבירי, כנראה בגלל אפשרות קבלת ציון הנמוך מ-0. גרסאות נוספות של המבחן מתירות הקפה של יותר מתשובה אחת בכל שאלה וגם בהן תוחלת הציון של נבחן חסר ידע היא 0.

===תשובות חופשיות===
מבחן בשאלות חופשיות קשה יותר לבדיקה אך קל יותר להכנה (לרוב האנשים) ולא מאפשר ניחוש בניגוד למבחן אמריקאי.
יש מבחנים שדורשים תשובה בת מילים ספורות, לעיתים אפילו מילה אחת בלבד, ויש הדורשים מענה ארוך ומפורט.
דוגמאות: <br>
*מהי בירת אנגליה? - (דוגמה לשאלת מילה אחת)
*שתי נערות סיניות חוזרות על חומר לימודים לקראת מבחן בנסיעה ברכבת בשנחאיכתוב על התרבות האנגלית - (דוגמה לשאלה שבה צריך לפרט)

===מבחן מעשי===
מבחן הנעשה מול עיני הבוחן מתאים למבחני נגינה, משחק (מבחן בד), שפה, נהיגה ועוד, שבהם יש לעמוד על יכולתו המעשית של הנבחן.

גם המבחן המעשי נחלק לכמה סוגים: מבחן שהנבחן עובד בזמנו החופשי ונבדק בסוף על ידי הבוחן ומבחן שהבודק מסתכל על אופן הביצוע.

מבחן פסיכוטכני: מהותו לבחון את רמת היצירתיות והחשיבה של האדם.

==ראו גם==
*מונחים בהערכה פורמלית
*מטלת ביצוע
*טסטולוגיה
*רשימת מבחנים

==קישורים חיצוניים==

* [http://saloona.co.il/blog/מי-יאבחן-את-תלמידי-בית-הספר/ מי יאבחן את תלמידי בית הספר?] כתבתה של ד”ר שושי דורפברגר על משמעות האבחונים ותרומתם לתהליך ההוראה בבתי הספר.

*
מהימנות (שיטות מחקר)

מהימנות היא מונח בשיטות מחקר, המסמל את היכולת של כלי המדידה לאמוד משתנה באופן עקבי ובעל הדירות. מדד נחשב למהימן, ככל שהוא משקף את הערכים האמיתיים שאותם הוא מיועד למדוד. כלומר, ככל שהוא מדויק יותר ושיש בו פחות טעויות מדידה.

טעות מדידה היא הפער ההיפותטי בין הציון הנצפה לבין הציון האמיתי בהערכה מסוימת. 
טעויות מדידה פוגמות בשימושיות של המדידה, משום שהן מגבילות את מידת ההכללה של התוצאות מעבר למדידה הספציפית. 

המהימנות נמדדת לצד התוקף של המחקר או המבחן. 
במקרים רבים מתייחסים למהימנות כמאפיין עצמאי של הנתונים המופקים מכלי המדידה. למעשה המהימנות היא אחד מההיבטים של התוקף, משום שרמת המהימנות מצביעה בסופו של דבר על מידת השימושיות והאמינות של הפרשנות המתבצעת על נתונים אלו.

==שימוש במחקר==
מדידה בעלת מהימנות מלאה היא מדידה מדויקת אשר תפיק תוצאות זהות בבדיקות חוזרות של אותם נבדקים.
הצורך בבדיקת המהימנות נובע מההנחה שבכל מדידה של מדעי ההתנהגות יש טעות כלשהי, היכולה להיגרם מסיבות הקשורות למטרת המדידה או מצב הנבדק. זאת אומרת שכלי המדידה יכולים להפיק נתונים שונים, גם כאשר המדידות החוזרות נערכות בתנאים מבוקרים מאוד. זאת משום שהמערכת האנושית היא מורכבת ומסובכת, כך שאינה מאפשרת בידוד מושלם של המרכיבים שמבקשים למדוד. בנוסף, על פי רוב המדידה נעשית באופן עקיף שיכול ליצור משתנים מתערבים המשפיעים על הביצוע של הנבדק ואינם בשליטת הבוחן.

מאחר שלמהימנות יש השלכות לגבי השימושיות של תוצאות המדידה, הצורך בדיוק גדל ככל שחשיבות ההחלטות המבוססות עליהן גדלה.

==הערכה סטטיסטית של המהימנות==
בניגוד לתוקף, מהימנות ניתנת להערכה סטטיסטית. 

לגבי מחקר או מבחן מהימן, ניתן להסיק בעזרת כלים סטטיסטיים שהתוצאות בו אינן מקריות, ויחסית אינן מושפעות מגורמים חיצוניים לבחינה (כגון מזג האוויר, היום בשבוע, שעה, עייפות וכו'). מידת המהימנות נמדדת בעזרת "מקדם המהימנות", הנע בין 0 (חוסר מהימנות) ל-1 (מהימנות מושלמת) ומשקף את המידה בה הערך הנצפה מושפע מהמשתנה הלטנטי (חבוי) שאותו אנו מודדים, לעומת השפעות אחרות, המכונות "רעש". מקדם המהימנות מוגדר כיחס שבין שונות המשתנה האמיתי לבין שונות המשתנה הנצפה (הנמדד באמצעות המכשיר שמהימנותו עומדת לבחינה): 

: <math>r_{tt}=\frac
מהימנות טפסים מקבילים

בתורת המבחנים ובשיטות מחקר ישנם מספר סוגי מהימנות.

מהימנות טפסים מקבילים היא השוואת ההישגים של אותם נבחנים בשני מבחנים מקבילים – כל טופס מבחן מכיל פריטים המייצגים את אותו התוכן ורמת הקושי (גרסה א' וגרסה ב' או מועד א' ומועד ב'). הפריטים בשני הטפסים צריכים להיות זהים במספרם, בסוג הפריטים, ברמת הקושי ובהוראות. השאלות נלקחות מאותו מדגם, ולכן ההצלחה בשני המבחנים צריכה להיות דומה.
==ראו גם==
*מונחים בהערכה פורמלית

קטגוריה:שיטות מחקר במדעי החברה
מהימנות פנימית

בתורת המבחנים ובשיטות מחקר ישנם מספר סוגי מהימנות. במהימנות פנימית נבדק האם המבחן הומוגני: האם כל הפריטים בודקים את אותו תחום התוכן או אותה מיומנות. דרך אחת לבדוק זאת היא באמצעות חישוב מתאם בין שני חצאים של המבחן. דורש העברה אחת בלבד של המבחן. מבחן לסיכום יחידת הוראה שהשאלות בו הן ברמת קושי דומה, יהיה בעל מהימנות פנימית גבוהה.
מהימנות הניסוי = דיוק. למעשה בוחן האם הצליחו למדוד באופן עקבי את מה שניסו למדוד.

1. מהימנות בין שופטים – שינוי בגורמים השיפוטיים לא ישנה את המסקנה. בודק למעשה את מידת השפעת האדם הבודק על הניסוי. ככל שנקבע קריטריונים אחידים ואובייקטיביים - המהימנות מעבר לשופטים תעלה. בדיקה על ידי מעריכים שונים צריכה לתת אותה התוצאה.
2. מהימנות מעבר לזמן – אין השפעה לזמן בו נערך הניסוי, התוצאה תהיה דומה בכל זמן נתון. בשתי מדידות בזמנים שונים נצפה לקבל אותה תוצאה. 
3. מהימנות פנימית מעבר לפריטים – הקשר בין השאלות השונות שבודקות את אותו המשתנה. מתאם גבוה בין השאלות שמודדות את אותו משתנה (בעייתי במקצת שעה שמודדים אנשים, משום שלעולם לא נגיע לאותה מידה של מהימנות בין ניסוי לניסוי). לדוגמה: אם בתוך שאלון יש 5 שאלות שתשובה גבוהה עליהן תגדיר את האדם כפרפקציוניסט, נצפה לתשובה דומה בכל אחת מחמש השאלות. או לדוגמה השלמת משפטים שחוזרת על עצמה. למעשה מהימנות פנימית מורידה את מימד המקריות ומעלה את מהימנות הניסוי.

מדד מקובל להערכת המהימנות הפנימית הוא מדד אלפא של קרונבך.

==ראו גם==
* מונחים בהערכה פורמלית

קטגוריה:שיטות מחקר במדעי החברה
תחום הערכה (תורת המבחנים)

תחום הערכה הוא תחום בתורת המבחנים, המכיל את כל הפריטים או המטלות הרלוונטיות שמתוכם ניתן לדגום שאלות או מטלות למבחן או לכלי מדידה פורמלי אחר. 

תחום ההערכה בכל כלי מדידה שכזה הוא מצומצם ומוגדר, שכן קיימת מוגבלות טכנית להעריך תחום רחב. כמו כן, תחום ההערכה יתאים לרוב לרמת המוערכים. 

לדוגמה, אם אנחנו מעוניינים לבחון את הבנת הנקרא של התלמידים, תחום ההערכה יהיה כל מטלות הקריאה המתאימות לגילם, ולא יכלול מאמר אקדמי, או מטלות קריאה של כיתות נמוכות יותר. מכיוון שלא ניתן למדוד את הביצוע של התלמידים בכל מטלות הקריאה שהן חלק מתחום ההערכה, יש לדגום מטלות מתוך אותו התחום.

==ראו גם==

* מונחים בהערכה פורמלית
* תוקף
* מהימנות
קטגוריה:שיטות מחקר במדעי החברה
שיפוט חיצוני

שיפוט חיצוני הוא שיטת הערכת מבחנים המבוצעת על ידי גורם שאינו קשור ישירות למבחן.

בתורת המבחנים שיפוט חיצוני יכול להעלות את תוקף התוכן של המבחן. צוות שופטים עובר וקובע עד כמה כל פריט במבחן שייך לתחום ההערכה שהמבחן נועד למדוד. השיפוט ניתן לגבי תוכן הפריט, טיב המדידה של הפריט את אותו הנושא (ייתכן פריט ששייך לתחום ההערכה, אך כתוב לא טוב, או שואו ברמה קלה/קשה מדי).

לדוגמה – מורה למדעים כתבה מבחן ונתנה לחבריה לצוות המדעים בבית הספר לתת ציון על מידת השייכות של כל פריט לתחום ההערכה.

==ראו גם==
* מונחים בהערכה פורמלית

קטגוריה:שיטות מחקר במדעי החברה
נורמות קבוצה

נורמות קבוצה משמשות בתורת המבחנים כאשר ציונו של התלמיד מפורש ביחס לביצועי תלמידים אחרים שעברו את המבחן בעבר. קבוצת התלמידים שעברה את המבחן בעבר נקראת "קבוצת הנורמה". כאשר מחנך יאמר שתלמיד קיבל ציון במאון ה-90 במבחן הישגים ארצי, הכוונה היא שביצועי התלמיד עלו על ביצועיהם של 90% מחברי קבוצת הביקורת. ביצועי התלמיד מושווים לביצועי תלמידים אחרים.
"קבוצת הנורמה" אינה הכיתה או בית הספר אליהם משתייך הילד. הכוונה היא לקבוצת תלמידים שעליהם נבנה ותוכנן המבחן, שמהווים מדגם מייצג של תלמידי האזור או המדינה.

כדי לקבוע ביתר דיוק את מיקומו של התלמיד ביחס לקבוצת הנורמה (מדגם תיקנון) יש להפוך את ציון הגלם למדד יחסי. המאפשר להשוותו לאחרים, וכן להשוות בין הישגים של אותו התלמיד במבחנים שונים.

הציונים היחסיים הנפוצים ביותר הם ציוני תקן, שמבטאים את המרחק שבין ציון הגלם של התלמיד לבין הממוצע ביחידות של סטיות תקן. כל ציון גלם ששווה בדיוק לממוצע הקבוצה מקבל את הציון אפס. מי שציונו הוא סטיית תקן אחת מעל לממוצע יקבל את הציון +1, ומי שציונו חצי סטיית תקן מתחת למוצע יקבל את הציון 0.5-. מכיוון שהערכים השליליים יוצרים קושי בדיווח הציונים (וכן קושי פסיכולוגי), בדרך כלל מבצעים טרנספורמציה (ממוצע 500 וסטיית תקן היא 100, כמו בבחינה הפסיכומטרית).

==ראו גם==
*מונחים בהערכה פורמלית

קטגוריה:פסיכולוגיה קוגניטיבית
קטגוריה:אינטליגנציה
נורמות תוכן

נורמות תוכן הן כלי עיקרי בתורת המבחנים. בכלי זה ציונו של תלמיד מפורש ביחס לתחום התוכן שבו הוערכו ביצועיו. עד כמה התלמיד שולט בתחום ההערכה או בתחום התוכן, כפי שזה מיוצג על ידי המבחן.<BR>
לדוגמה, נפרש את הציון 85%, כך שהתלמיד הצליח ב-85% מתוכן המבחן ומכך נעריך שהוא שולט ב-85% מתחום התוכן שהוערך. 

ככל שתחום ההערכה/תוכן מוגדר ביתר דיוק, הפרשנות שלנו את הציון מבחינת נורמות תוכן תהיה ברורה ופשוטה יותר. עמימות בהגדרת תחום ההערכה תוביל לפרשנות לא תקפה, וכן מבחן קצר מדי (לא תקף) יוביל לפרשנות מוטעית. 

ניתן לדווח הישגים ביחס לתחומי תוכן שונים, כגון סוג פעולות חשבוניות שהתלמיד יודע לבצע, אוצר המילים שרכש ורמת קושי חומר הקריאה שהוא מסוגל להבין.

סוג נוסף של מבחנים שמפורשים ביחס לתוכן מכונים מבחנים תלויי קריטריון או מבחני שליטה, שמשמעותם: מבחנים שמטרתם לבדוק האם התלמידים עמדו בקריטריון מסוים, או האם הנבחן שולט במיומנות או לא (זוהי חלוקה דיכטומית של כן/לא). המשותף הוא ששני הסוגים מתייחסים לתוכן כמסגרת ההתייחסות החשובה (לדוגמה: במבחנים לקבלת רישיון נהיגה ומבחני לשכת עורכי הדין, חשוב לנו לדעת בכמה מתחום הידע שולט המועמד). <BR>
שימוש מסוג זה נעשה במערכת החינוך לשם חלוקת הילדים להקבצות שונות.

בנורמות התוכן נעשה שימוש מרכזי בהערכה ומדידה בחינוך פורמלי.

==ראו גם==
* מונחים בהערכה פורמלית

קטגוריה:שיטות מחקר במדעי החברה
כוח אפור

כוח אפור (שם מדעי: Varanus griseus) הוא מין של זוחל ממשפחת הכוחיים והלטאה הגדולה בישראל. כוח זה הוא שוכן מדבריות בעיקרו, מה שנתן לו את שמו האנגלי (desert monitor). הוא נפוץ לאורך צפון אפריקה, המזרח התיכון והודו.

== מאפיינים ==
הכוח האפור הוא הגדול והכבד שבלטאות ישראל: אורכו 120–150 ס"מ ומשקלו 2–3 ק"ג. צבעו משתנה לצורך ויסות החום: מאפור-צהבהב כשקר עד לצהבהב בהיר כשחם. בכך מתאים את עצמו לסביבת מחיתו המדברית. הגוף מוכתם בכתמים בהירים ואת הזנב מעטרות טבעות שחורות. צבעו הצהבהב מסייע לו להסתוות מפני אויביו, שהם בעיקר עופות דורסים ויונקים מסדרת הטורפים. על גבו וזנבו של הכוח הצעיר פסי רוחב שחורים, הדוהים עם הגיל ואינם בולטים אצל הבוגר. הכוח מגן על עצמו מפני אויביו בצליפות מהירות וחזקות של זנבו הארוך, וגם בנשיכות.

בקיץ מטילה נקבת הכוח האפור 5–12 ביצים בתוך גומה שחפרה בחול הלח. הצעירים, המגיחים מן הביצים באביב, כשמונה חודשים לאחר ההטלה, שונים בצבעם מן הבוגרים: גופם בצבע אפור בהיר מוכתם בכתמים שחרחרים-צהבהבים.

הכוח האפור הוא פעיל יום וחובב חום והוא הלטאה היחידה בישראל השוקעת בתרדמת חורף, הנמשכת עד חצי שנה.

הכוח האפור מצוי במערב אסיה, פקיסטן, הודו ובצפון אפריקה באזורים חמים לרבות במדבריות, ונפוץ גם בישראל בנגב, הערבה ומישור החוף הדרומי. כוח זה נזקק לטריטוריה גדולה יחסית, שגודלה 20–50 קמ"ר, ולכן אוכלוסייתו אינה מרובה ומצויה בצפיפות גבוהה, מה שגורם לכוחים להיפגש זה עם זה לעיתים קרובות וגורם לקרבות. צמצום שטחי החול הטבעיים במישור החוף ובנגב מסכנים את אוכלוסיית הכוח האפור.

מקום חיותו אדמות קלות ואזורים חצי-מדבריים. הכוח חופר לעצמו מחילות עמוקות ומתגורר בהן.

הכוח האפור ניזון ממכרסמים מדבריים, מחלזונות, מחרקים, מנחשים, מצבים, מעופות ומלטאות קטנות. את טרפו הוא בולע בשלמותו, תוך הזזת הגוף קדימה ואחורה. עונת הרבייה בקיץ. הנקבה חופרת גומה ומטילה בה 5-20 ביצים. הצעירים בוקעים כעבור 8-10 חודשים.

== אזכור בתנ"ך ==
ראשו של כוח אפור צעיר המציץ ממאורתו בחולות ניצנה.
לפי זיהוי הרס"ג, הכוח האפור הוא "והכח", מתורגם "ואלורל"<ref>https://www.sefaria.org.il/Tafsir_Rasag%2C_Leviticus.11.30?lang=he</ref> ב"תפסיר" בערבית-יהודית, משמונת השרצים שנזכרו בתורה לעניין דיני מאכלות אסורים משום דיני טומאה וטהרה:

== קריאה נוספת ==
* אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. , עמודים: 137-139

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.wildisrael.com/?q=content/כח-אפור כח אפור] - מידע על המין באתר עמותת מן השדה

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1803
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרנסואה מארי דודין
קטגוריה:כוחיים
קטגוריה:ארץ ישראל: לטאות
קטגוריה:מרוקו: זוחלים
קטגוריה:אלג'יריה: זוחלים
קטגוריה:תוניסיה: זוחלים
אורקל

אוֹרקל (מלטינית: Orare, "לדבר") הוא נביא או כת, פגניים בדרך כלל, המתנבאים על העתיד לבוא בהשראת האל.

בדומה לשאר העמים בעולם העתיק, היוונים והרומאים נמשכו לתחום ניבוי העתיד. שליטים ופשוטי העם ביקשו לעמוד על כוונות האלים ולנהוג בהתאם להן. במקדש זאוס באולימפיה ובמקדש אפולו האיסמני בתבאי, התקיימו ניחושים. אורקל קדום ומפורסם היה בדודונה, וניחשו שם לפי רשרוש העלים בחורשה הקדושה.

להשפעה יתרה זכה האורקל מדלפי שבו דיבר האל מפיה של פיתיה, כוהנת שהייתה ממלמלת דברי נבואה סתומים.

ישנם חמישה סוגים שונים של אורקלים:
האורקל של דלפי(דוברת הנבואות של אפולו), האורקל של חורשת דודונה, האורקל של מערת טרופוניוס, האורקל של מערת הסיבילה מארית'רה(שנהגה לתת נבואות בתור תשבצים) וספרי הסיבילות שהקיסר טרקווינוס סופרבוס נהג לנעוץ בהם בשעת סכנה.

==אזכור האורקל בתרבות==
*אורקל מופיע בספר "הסיפור שאינו נגמר", מאת מיכאל אנדה. הנער אטריו משבט ירוקי העור נשלח אל האורקל הדרומי, כדי לקבל שם את המענה שיציל את הקיסרית הילדותית ועמה את כל ממלכת פנטסיה מן החידלון המכלה אותה. האורקל הדרומי בסיפור הוא קול בלבד, ללא גוף, המזמר בחרוזים ומבין רק שאלות המוצגות גם הן בחרוזים. אטריו מצליח לקבל מן האורקל את התשובה האחרונה, לפני שהחידלון מכלה גם אותו.
*האורקל מופיע בסדרה "מכושפות", שם הוא אישה צעירה המסייעת לנבל הראשי.
*האורקל מופיע בסדרת "פרסי ג'קסון והאולימפיים" כישות נקבית המתגוררת בעליית גג של מחנה החצויים. כאשר כמה מחברי המחנה יוצאים למסע חיפושים המנהיג של המסע עולה לעליית הגג פיתיה מנבאת נבואות בחרוזים.
*בסדרת הסרטים "מטריקס" מופיעה האורקל כישות מסתורית במטריקס המסייעת להתנגדות האנושית.
*בספרי "הארי פוטר" מופיע המושג "אורקל החלומות" בשיעורי חיזוי העתיד עם הפרופסור טרלוני, והוא ספר עב-כרס המשמש כמעין מילון מושגים לפירוש חלומות.
*בספר "האורקל הנסתר" שכתב ריק ריירדן, העלילה מתבססת על אורקל שנעלמה.
*בסרט "אלאדין ומלך הגנבים", האורקל מופיעה בתור מתנה שאלאדין ויסמין קיבלו כמתנת חתונה - מגדת עתידות שנראית כהולוגרמת אור שעונה על שאלות - והיא אומרת: "שאלה אחת, תשובה אחת..."

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:אתרי עלייה לרגל
קטגוריה:יוון העתיקה: דת
קטגוריה:ניבוי עתידות
קטגוריה:נבואה
תאוריית המצב היציב

מודל המצב היציב הוא מודל קוסמולוגי שפותח בשנת 1948 על ידי המדענים פרד הויל, הרמן בונדי ותומאס גולד כאלטרנטיבה למודל המפץ הגדול שנוצר כתוצאה מתגליתו של אדווין האבל בדבר התפשטות היקום וחישובים שהוכיחו כי יקום סטטי אינו אפשרי למעשה.

מאחורי פיתוח המודל עמד הרצון לעקוף את הבעייתיות הנובעת מהתפישה שליקום הייתה ראשית, דבר שמעורר שאלות לוגיות ופילוסופיות רבות מהבחינה שההסבר שמחייב את ראשית היקום, מחייב הסבר נוסף, של בורא או של רקורסיה אינסופית של יצירת היקום מה שלא ניתן להוכיח מדעית. למודל זה היו תומכים רבים בשנות החמישים והשישים של המאה העשרים, אך לקראת סוף שנות השישים החלו המדענים לזנוח אותו, וזאת בעקבות גילוי קרינת הרקע הקוסמית, שסתר תאוריה זו לחלוטין. 

חשיבותו של המודל היא בכך שניתן בקלות יחסית לוודא את נכונותו בניסוי, ומחקר רב באסטרופיזיקה נערך לשם כך. מחקר זה אישש ברובו את מודל המפץ הגדול.

לפי המודל, החומר מתפשט בחלל כל העת, אך בו בזמן מתהווה במקומו חומר אחר, כך שנוצרת יציבות מבחינת כמות החומר ופיזורו ביקום. לפי המודל נדרש "ייצור" של כמה מאות אטומי מימן בלבד בשנה בגלקסיה בגודל שביל החלב ולכן לא היה קשה לטעון כי יצירה מועטה שכזו לא נצפתה על ידי האסטרונומים.

מודל זה לא הצליח להסביר את שכיחותו הגבוהה יחסית של הדאוטריום (איזוטופ כבד של מימן) ביקום, שכן אין אף תהליך ידוע שמסוגל לייצר דאוטריום בשיעור מספיק כפי שנצפה ביקום (על פי מודל המפץ הגדול, נוצר כל הדאוטריום מיד לאחר המפץ, עוד בטרם נוצרו כוכבים). בנוסף גילו כי הצפיפות הייתה גדולה יותר בעבר ביקום, מה שסותר את המודל.

ב-1964 נתגלתה קרינת הרקע הקוסמית, שנחזתה במודל המפץ הגדול. תגלית זו הפריכה בעיני קוסמולוגים רבים את מודל המצב היציב כליל. סטיבן הוקינג טען כי גילוי קרינת מיקרו זו הוא "המסמר האחרון בארון תאוריית המצב היציב".

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אסטרופיזיקה
קטגוריה:קוסמולוגיה
קטגוריה:תאוריות מדעיות ארכאיות
האוקיינוס האטלנטי

האוקיינוס האטלנטי הוא האוקיינוס השני בגודלו והוא מכסה כחמישית משטח כדור הארץ, כ-106.45 מיליון קמ"ר. שמו של האוקיינוס מגיע מהמיתולוגיה היוונית שבה הוא נקרא "ים אטלס".

== גאוגרפיה ==
צורתו של האוקיינוס כצורת S הנמתחת על ציר צפוני-דרומי. האוקיינוס מחולק לשני חלקים: צפון האטלנטי ודרום האטלנטי, והגבול ביניהם עובר בקו רוחב 8 מעלות צפון. גבולות האוקיינוס ממערב – אמריקה הצפונית ואמריקה הדרומית, ואילו ממזרח – אירופה ואפריקה. האוקיינוס מחובר לאוקיינוס השקט מצפון באוקיינוס הקרח הצפוני, ומדרום במה שנקרא מעבר דרייק, בין דרום אמריקה לבין אנטארקטיקה. בנוסף, תעלת פנמה שבאמריקה המרכזית מהווה מעבר מלאכותי בין שני האוקיינוסים. במזרח, הגבול בין האוקיינוס האטלנטי לאוקיינוס ההודי נמצא בקו אורך 20 מעלות מזרח. הגבול בין האוקיינוס האטלנטי לבין אוקיינוס הקרח הצפוני עובר בקו דמיוני הנמתח בין סבאלברד וצפון נורווגיה.

האוקיינוס האטלנטי, כאמור, מכסה כ-20% משטחו של כדור הארץ, והוא שני בגודלו לאוקיינוס השקט. בתוספת הימים המחוברים אליו, האוקיינוס מכסה שטח של כ-106,450,000 קמ"ר. ללא הימים המחוברים אליו, שטחו רק כ-82,362,000 קמ"ר. שטח היבשה שמימיו מנוקזים לאוקיינוס האטלנטי ("אגן הניקוז" שלו, במובן מסוים) גדול פי 4 מהשטח המקביל של האוקיינוס ההודי או אף האוקיינוס השקט.

עומקו הממוצע של האוקיינוס כולל הימים המחוברים אליו הוא 3,332 מ' ובלעדיהם 3,962 מ'. הנקודה העמוקה ביותר נמצאת ליד פוארטו ריקו ועומקה 8,605 מ'. רוחבו של האוקיינוס האטלנטי נע בין 2,848 ק"מ בנקודה הצרה ביותר לבין 5,000 ק"מ בנקודה הרחבה ביותר.

הבתימטריה של האוקיינוס האטלנטי מתאפיינת ברכס המרכז-אטלנטי שהוא רכס מרכז אוקייני תת-ימי ברובו הנמתח מקו רוחב 87° צפון, כ-333 ק"מ דרומית לקוטב הצפוני, ועד לאי בובה בקו רוחב 54° דרום.

מפת 5 מערבולות זרמי הים העיקריות
באוקיינוס האטלנטי שתי מערבולות זרמי ים בולטות: מערבולת זרמי הים הצפונית בכיוון השעון, ומערבולת זרמי הים הדרומית נגד כיוון השעון. זרימת המים בחלקו הצפוני של האוקיינוס האטלנטי מושפעת מזרם הגולף-זרם ימי חם שמוצאו במפרץ מקסיקו ואשר המשכו מגיע לחופי מערב אירופה וצפונה. זרם בולט נוסף הוא הזרם הצפון אטלנטי היוצא מזרם הגולף.

האזור שבין ברמודה, פוארטו ריקו והחוף המזרחי של פלורידה קרוי "משולש ברמודה". באזור זה אירעו תאונות רבות של ספינות ושל מטוסים. במשך שנים רבות רווחו הסברים שונים ומשונים לתאונות, שרבים בהם המסתורין ותאוריות קונספירציה. בשנים האחרונות מתרבים המחקרים המדעיים שמסבירים את ה"תעלומות" בטעויות אנוש של טייסים וקברניטי ספינות.

במרכז האוקיינוס האטלנטי הצפוני מצוי ים סרגסו שהוא אזור בעל צורה אליפטית שתחום על ידי זרמי הים המקיפים אותו. הים מתאפיין בעושר גדול של אצות סרגסום ומכאן שמו.

האוקיינוס מחובר לימים ומפרצים רבים, בהם: הים הקאריבי, מפרץ מקסיקו, ים לברדור, מפרץ הדסון, הים התיכון, הים השחור, הים הצפוני, הים הבלטי, וים ודל. מאפיין נוסף של האוקיינוס הוא מספר איים מועט יחסית. בין האיים באוקיינוס: סבאלברד, גרינלנד, איסלנד, בריטניה, אירלנד, פרננדו די נורוניה, האיים האזורים, האיים הקנריים ועוד.

==טריטוריות השוכנות לחופי האוקיינוס==

==ראו גם==
* היסטוריה אטלנטית
* גאוגרפיה פיזית - מונחים
* הכתם הקר

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.cia.gov/the-world-factbook/oceans/atlantic-ocean/ האוקיינוס האטלנטי], תקציר ונתונים סטטיסטיים באתר ספר העובדות על מדינות העולם של ה-CIA 
* 
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:אוקיינוסים
הגנים התלויים בבבל

תיאור עתיק של גן מפואר, כולל השקיה במתלול מלאכותי
הגנים התלויים בבבל הם אחד משבעת פלאי תבל, על אף שקיומם טרם התגלה ארכאולוגית. נקראים גם 'הגנים התלויים של סמירמיס'. עדות על קיומם עולה מכתבים וממחקרים ארכאולוגיים שחוברו לאחר שהגנים נעלמו מן העולם. היסטוריונים יוונים כדיודורוס סיקולוס וברוסוס מתארים את הגנים כאתר מדהים ויוצא דופן ביופיו, אולם בתיעוד הבבלי אין אף אזכור לגנים אלו. 

לפי ההשערה המקובלת, המלך נבוכדנאצר השני (604 לפנה"ס-562 לפנה"ס) בנה את הגנים על גדת הפרת. עצי הגן נבנו על גבי טרסות, ולפי האגדה נועדו להזכיר לאשתו, הנסיכה אמיטיס ממדי, את הנוף ההררי של מולדתה. יש המייחסים למלכה סמירמיס את בניית הגנים.

המדרגה העליונה הייתה בגובה 25 מטרים מעל פני הקרקע והגנים נראו כאילו הם תלויים באוויר, ומכאן שמם. הגנים הושקו במי נהר פרת, באמצעות מערכת השקיה שנחשבה למתוחכמת, ככל הנראה בורג ארכימדס. הגנים נשמדו בסדרת רעידות אדמה לאחר המאה השנייה לספירה.

==במקרא==
בספר דניאלמתואר חלומו של נבוכדנצר בו הוא רואה עץ ענק המגיע לשמיים. כפתרון לחלום אומר לו דניאל שהעץ הוא נבוכדנצר עצמו. יש שרואים בכך רמז תנכ"י לגנים התלויים שנודעו למרחוק והביאו לנבוכדנצר פרסום רב.
==בכתבים היסטוריים==
האזכור הראשון לגנים אלו נמצא בכתבי ברוסוס (המאה השלישית לפנה"ס), כהן בבלי מהשושלת הכלדית (ממנה בא נבוכדנאצר). סבורים כי זהו המקור לכתבי ההיסטוריונים היוונים מאוחר יותר. 

יש ארכאולוגים הסבורים כי גילו לאחרונה את הגנים התלויים במהלך חפירות בעיר העתיקה בבל בעיראק, לטענתם הגנים נמצאו כנראה סמוך לארמון המלוכה. 

לעומתם יש הסוברים כי התיעוד היווני הרב בנוגע לגנים, שגה והחליף את המקום עם העיר העתיקה נִמְרוּד, שם נמצאו חרסים רבים בהם ציורי הגנים ותיאורם, כולל תיאור בורג ארכימדס להעלאת המים וכן תיאור דיפון הגנים בקירות סלע עצומים, תיאור שאינו מתאים לבבל העתיקה, בה לא נמצאו סלעים כלל. אחרים מציעים את הגנים של סנחריב מלך אשור בשנים 705-681 לפנה"ס שאכן נמצאו גנים בכניסה לארמונו על גדת החידקל.

==תיעוד==
תחריט בשם 'הגנים התלויים של בבל' מהאמן ההולנדי בן המאה ה-16 מרטין הימסקרק. ברקע נראה 'מגדל בבל'

תמונת הגנים התלויים של סמיראמיס, הדמיה של צייר בתחילת המאה ה-20

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
*[https://www.3ds.com/progress-is-human/heritage-and-future/ מודל תלת־ממדי של הגנים התלויים] - The Only Progress is Human
* 
* 

==הערות שוליים==

<br />

קטגוריה:בבל
קטגוריה:שבעת פלאי תבל
תלויים
קטגוריה:אדריכלות
קטגוריה:ארכאולוגיה
קמפוס

[[קמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים בלילה]]
קמפוס הוא מונח בלטינית המתייחס לשטח שבו ממוקמת האוניברסיטה. במקור משמעותו של המונח היא: "שדה" או "אזור פתוח".

ברומא העתיקה היה אזור שנקרא קמפוס (Campus), אשר שימש למגרש אימונים לחיילי הצבא הרומאי, שמשכנם היה קרוב לנהר הטיבר. לאחר מכן, המקום הפך לאזור למסלולי ריצה ולמשחקים. נכתב כי, לעיתים קרובות, יוליוס קיסר ואוגוסטוס קיסר נהגו לבלות שם. כחיקוי, הוקם מוסד דומה במרכזים עירוניים אחרים וביישובים בהם היו חיילים רומאיים.

הקמפוס האוניברסיטאי הוא השטח הכולל את המבנה הראשי של האוניברסיטה ואת מה שמסביב: מבני הפקולטות השונות, מבני סטודנטים, ספריות, משטחי הדשא וכל מה שבמתחם האוניברסיטה.

הקמפוס האוניברסיטאי מהווה אוטונומיה, ובדרך כלל הממסד השלטוני לא נוהג להתערב במה שנעשה בו, כגון בעת הפגנות סטודנטים, אלא אם כן זה מגיע לכלל הפרעות סדר שיש בהם משום סכנה לציבור ולרכוש.

במהלך המחצית השנייה של המאה ה-20 הורחבה משמעותו של המונח "קמפוס" והוא החל לשמש לתיאור מתחם רחב ידיים שבו פרושים בניינים של מוסדות גדולים, גם שאינם אקדמיים, כגון קמפוס של בית חולים, קמפוס של מפעל תעשייתי, קמפוס אולפני קולנוע וכדומה.

המושג קמפוס החל לשמש במאה ה-21 גם אתר שאינו בהכרח פיזי אלא וירטואלי המשתמש ללימודים כך ניתן לראות את מיזם [https://campus.gov.il/ קמפוס IL] של המועצה להשכלה גבוהה ואת מיזם [https://www.campusjunior.co.il/about קמפוס ג'וניור] שמהווה מרחב ללמידה אוניברסיטאי לילדים בגילאי 6 עד 12.

== המונח בעברית ==
בעברית נעשה השימוש במונח "קריית האוניברסיטה" כתחליף למילה "קמפוס" אף על פי שלעיתים מילה זו משמשת גם עבור "מתחם חינוכי גדול אחר".

==קישורים חיצוניים==

* אמנון דירקטור, [https://www.stlanguage.com/לסדוק-את-מגדל-השן-הקמפוס-הישראלי-בעבר/ "לסדוק את מגדל השן: הקמפוס הישראלי בעבר, בהווה ובהעתיד"], בבלוג [https://www.stlanguage.com/ שפת רחוב], מאי 2019

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
1903

הטיסה הראשונה של [[האחים רייט]]

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1903 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
אוקיינוס הקרח הצפוני

אוקיינוס הקרח הצפוני , הנקרא גם האוקיינוס הארקטי, נמצא בחצי הכדור הצפוני, הוא הקטן והרדוד ביותר בין האוקיינוסים. שטח האוקיינוס הוא כ-14.09 מיליון קמ"ר.

האוקיינוס ממוקם כולו סביב ובאזור הקוטב הצפוני. האוקיינוס תחום על ידי היבשות צפון אמריקה, אירופה, אסיה, האי גרינלנד ואיים נוספים. לאוקיינוס מחוברים מספר ימים: ים קארה, ים מזרח-סיביר, הים הנורווגי, ים ברנץ ועוד.

רכס הרים תת-ימי, הנקרא רכס לומונוסוב, מחלק את האוקיינוס לשני חלקים: אוקיינוס הקרח האירואסיאתי (הנמצא בצד המזרחי של הרכס) ואוקיינוס הקרח הצפון אמריקאי (הנמצא בצד המערבי של הרכס). שני החלקים נקראים גם נאנסן והיפרבוריאן בהתאמה.

לאוקיינוס זורמים מים רבים בעיקר מן האוקיינוס האטלנטי דרך זרם הים הנורווגי, הנכנס לאוקיינוס הקרח וזורם לאורך החוף האירואסיאתי. מים זורמים לתוך האוקיינוס גם מן האוקיינוס השקט דרך מצר ברינג. זרם המים היוצא מן האוקיינוס זורם בעיקר לזרם הים המזרחי של גרינלנד. טמפרטורת המים ומליחותם משתנה במשך השנה בהתאם לקיפאון והפשרת הקרח. במשך רוב השנה שטח האוקיינוס מכוסה קרח, מה שמגביל את פעילות בעלי החיים באוקיינוס לאזורים המופשרים והדרומיים יותר. אזור הקוטב והאוקיינוס מהווים את המקור העיקרי לאוויר הקר, הגורם כאשר נפגש בקווי הרוחב האמצעיים (20–70 מעלות צפון) עם אוויר חם מהאזור המשווני, לפעילות מזג אוויר ענפה, הכוללת משקעים קפואים (שלג) ונוזליים (גשם). באוקיינוס אין נמלים רבים ותנועת המסחר בו נמוכה, אך דרכו עוברת הדרך הימית הקצרה ביותר בין צפון אמריקה לרוסיה. הנמלים העיקריים של אוקיינוס הקרח הצפוני ממוקמים בערים מורמנסק וארכנגלסק שברוסיה. פעם בשנה נערך בגרינלנד ועידת האוקיינוס הארקטי בו מתקבלות החלטות בנוגע לאוקיינוס. מדענים צופים שבעקבות ההתחממות העולמית, כל הקרחונים באוקיינוס הקרח הצפוני יִמַּסּוּ.

== טריטוריות השוכנות לחופי האוקיינוס ==
* 

* - דרך האי גרינלנד, ואיים נוספים.

*

* 

* - כולל דרך הטריטוריה של האי סְבָאלְבָּרְד, ואיים נוספים.

* - דרך אלסקה ואיים נוספים.

==גלריה==
<gallery>
תמונה:Iceberg in the Arctic with its underside exposed.jpg|קרחון ימי באוקיינוס הקרח הצפוני, שחלקו התת-מימי נגלה לעין אף הוא, בשל המים השקטים באוקיינוס.
תמונה:Polar bears near north pole.jpg|שלושה דובי קוטב מתקרבים לצוללת צי ארצות הברית "הונולולו" בסמוך לקוטב הצפוני.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.cia.gov/the-world-factbook/oceans/arctic-ocean/ אוקיינוס הקרח הצפוני], תקציר ונתונים סטטיסטיים באתר ספר העובדות על מדינות העולם של ה-CIA 
* [http://www.nytimes.com/2007/08/10/science/earth/10arctic.html?_r=1&ref=world&oref=slogin שיא חדש בהפשרת קרחוני ים באוקיינוס הארקטי מאז תחילת המדידות] הניו יורק טיימס, אוגוסט 2007
* 

*
קטגוריה:אוקיינוסים
קטגוריה:האזור הארקטי
אסכולת ויסקונסין

אסכולת ויסקונסין היא גישה בסוציולוגיה ובכלכלה המתארת את התפתחות האיגודים המקצועיים. גישה זו נוסדה בארצות הברית, כשמרכז פעילותה הוא אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון. הוגים חשובים באסכולה זו הם הכלכלן וההיסטוריון זליג פרלמן (Selig Perlman) והכלכלן ג'ון קומונס (John Rogers Commons).

פרלמן חילק את החברה לשלוש קבוצות:

#יזמים: בעלי ההון המונעים מתוך רצון לרווח אישי.
#עובדי הכפיים אשר מונעים על ידי הצורך בביטחון תעסוקתי.
#אינטלקטואלים משכילים המעוניינים בשינויים סוציאליסטיים.

על פי גישת ויסקונסין, האיגודים המקצועיים נוצרים בשל צורכיהם של עובדי הכפיים בשוק העבודה. שתי הקבוצות האחרות עשויות להשפיע על איגודים אלו.<BR>
לדוגמה: בעולם הקומוניסטי, האינטלקטואלים חזקים מהיזמים, ולכן הפכו האיגודים המקצועיים לאמצעי להשתלטות המעמדות הנמוכים על המדינה. בארצות הברית, לעומת זאת, נושאים האיגודים אופי כלכלי טהור, בשל חוזקם היחסי של היזמים.

הסוציולוג ג' בארבאש הציג ניתוח דומה של האיגודים המקצועיים ב־1964: על פיו יחסי עבודה ביסודם כוללים מתח בין העובדים למעסיקיהם. מתח זה יוצר התאגדות עובדים, המגיבה למתח קיים זה ומוגדרת על־פיו. מרגע שנוצרו, משפיעים האיגודים המקצועיים עצמם על התפתחותם בכיוונים שונים, המשתנים בהתאם להתרחשויות המקומיות בכל מקום.

קטגוריה:סוציולוגיה
בושידו

סמוראי
בּוּשידוֹ (קאנג'י: 武士道, רומאג'י: Bushidō, מילולית: "דרך הלוחם") או בּוּדוֹ (קאנג'י: 武道, רומאג'י: budō, מילולית: "דרך הלחימה") הוא מושג ביפנית המתאר את קוד ההתנהגות של הסמוראים, מעמד האצולה הלוחמת ביפן הפיאודלית.

קוד ההתנהגות, שפותח במאות ה-9 עד ה-12, דורש נאמנות וכבוד עד המוות. כשהסמוראי נכשל בשמירת כבודו, הדרך היחידה להשיבו היא על ידי ביצוע "ספוקו" - התאבדות טקסית המבוצעת על ידי נעיצת חרב בבטן.

בצורתו הטהורה ביותר הבושידו דורש מההולכים בדרכו לבחון את המציאות מנקודת המבט של מותם העתידי.

הבושידו היווה גם את הבסיס הרוחני לאלו אשר ביצעו התקפות "קאמיקאזה" במהלך מלחמת העולם השנייה. מסיבה זו, לאחר כניעת יפן אסרו האמריקאים על היפנים לבצע כל סוג של אימון באמנויות לחימה יפניות, מכיוון ששורשיהן נעוצים בבושידו.

הספורט המודרני "קנדו" נסמך על בסיס הפילוסופיה של הבושידו, בעיקר בהתבססותו על העיקרון "מכה אחת-הריגה אחת". שלא כמו אמנויות לחימה אחרות, מגע ממושך עם היריב או חבטות רבות בו נמנעות לטובת מכה אחת "נקיה" בגופו או בראשו של היריב.

==שמונה המידות הטובות==

אלה שמונה המידות הטובות המגדירות את המקיים את הבושידו:

# ג'י (義) - יושרה.
# יו (勇) - אומץ.
# ג'ין (仁) - נדיבות.
# רי (礼) - הוקרה.
# מאקוטו (誠) - כנות.
# מאיו (名誉) - כבוד.
# צ'וגי (尽忠) - נאמנות.
# ג'יסה (自制) - שליטה עצמית.

==ראו גם==
* ארבעים ושבעה הרונין
* אבירות

==לקריאה נוספת==
* גיליון [http://ngm.nationalgeographic.com/features/world/asia/japan/samurai-text דצמבר 2003] של הנשיונל ג'יאוגרפיק העוסק בתרבות הסמוראים.
* הספר הגאקורה

==קישורים חיצוניים==

* גבריאל רעם, [https://web.archive.org/web/20040624100733/http://www.e-mago.co.il/e-magazine/samurai.html סוד הקסם הסמוראי]
* 
* 

קטגוריה:יפן: תרבות
קטגוריה:מילים וביטויים ביפנית
קטגוריה:מידות טובות
שלושה בסירה אחת (רדיו)

עטיפת ספר התוכנית "שלושה בסירה אחת" (1957)
יצחק שמעוני מנחה את התוכנית "שלושה בסירה אחת", [[1957]]
"שלושה בסירה אחת" הייתה תוכנית רדיו פופולרית, ששודרה בקול ישראל בין השנים 1956–1959. השידור התקיים מדי חודש ביום שבת לפני הצהריים, ובשידור חוזר כעבור שבועיים.

יוזם התוכנית והמנחה שלה היה יצחק (צחי) שמעוני, שהיה בין העובדים הבכירים בקול ישראל. יחד עם שמעוני ערכו את התוכנית אלון שמוקלר ויהודה האזרחי. את הרעיון שאב שמעוני מתוכנית בריטית, בה צוות קבוע נשאל שאלות שונות וענה תשובות מתחכמות, לאו דווקא לגופו של לעניין.

לגרסה העברית של התוכנית נוספו מספר מרכיבים ייחודיים, כגון שירים ולחנים (שלכאורה חוברו ללא הכנה מוקדמת ועסקו בעניין אקטואלי), וגרסאות מקוריות לסיפורים ובדיחות. את השירים כתב המשורר אהרן אמיר (שלימים התפרסם גם כסופר ומתרגם), או הפזמונאי דן אלמגור. את המנגינות חיבר המוזיקאי מאיר הרניק. באין מתחרים לתחנה, זכתה התוכנית לפופולריות רבה.

שם התוכנית הושאל מכותרת ספרו של ג'רום ק. ג'רום "שלושה בסירה אחת (מלבד הכלב)".

בשנים 1957–1959 יצאו לאור שלוש אסופות של קטעי הומור מן התוכנית בעריכת יהודה האזרחי ויצחק שמעוני.
משתתפי התוכנית "שלושה בסירה אחת", [[1957. משמאל לימין: גבריאל צפרוני, שלום רוזנפלד, שמואל אלמוג, אמנון אחי-נעמי ודן אלמגור]]
בין המשתתפים בצוות התוכנית:
* שאול ביבר
* שלום רוזנפלד
* רות בונדי
* אמנון אחי נעמי
* שמואל שניצר 
* דן בן אמוץ
* דן אלמגור
* עדה בן-נחום
* שמואל אלמוג
* גבריאל צפרוני
* חיים חפר
* יצחק איתן

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20070929120801/http://www.hevre.co.il/images/Forum_Attachments/16019468.mp3 קטע מהתוכנית]
* 
* 
* 

קטגוריה:תוכניות רדיו בקול ישראל
קטגוריה:שנות ה-1950 בישראל
קטגוריה:הומור
גורם g

גורם g הוא מושג בחקר האינטליגנציה, אשר טבע צ'ארלס ספירמן בניסיון להסביר כיצד קורה שבין כל שני מבחנים לאינטליגנציה יש מתאם גבוה. לכאורה אפשר היה לצפות שכישור מסוג אחד יבוא על-חשבון כישורים מסוג אחר (למשל בכך שהראשון תופס חלק מן המקום במוח, או בכך שהוא נובע מתרגול וגוזל זמן מתחומים אחרים), אבל בפועל מתברר שכל מדדי האינטליגנציה מתואמים זה עם זה. ספירמן פיתח שיטות סטטיסטיות (כמו ניתוח גורמים מקבילים) כדי לארגן את המידע רב-הפנים על אינטליגנציה באופן חסכוני, וקרא בשם "גורם g" לציר הראשי של הנתונים.

הביצוע של אדם במבחן מסוים מבוסס על שני גורמים אלו. הגורם הכללי g הוא החשוב ביותר והמשפיע ביותר. המתאם הגבוה בין כל שני מבחני אינטליגנציה נובע מהדומיננטיות של גורם g בכל אחד מהמבחנים. ספירמן אפיין את גורם g כשילוב של כושר הפשטה וכושר הסקה לגבי קשרים ויחסים.

ישנם כמה ניסיונות להסביר את קיומו של גורם g (שהוא עובדה סטטיסטית).
* הסבר נוירופיזיולוגי – מקור ההבדלים הבין אישיים באינטליגנציה נעוץ בסיבות הקשורות במבנה המוח, הפלסטיות המוחית, מהירות העברת המידע על ידי הנוירונים ועוד.
* הסבר מוטיבציוני – הרצון להצליח מתבטא בכל סוגי המבחנים. רצון זה הוא שיוצר מתאם חיובי בין המבחנים. הסבר זה נשען על ממצאים שישנו קשר בין ביצועים נמוכים של נבחנים משכבות סוציואקונומיות נמוכות, ובין גילויי חוסר אמון ביכולת האישית וחוסר רצון להתמודד. עם זאת, הסבר זה מתבסס על מחקרים מתאמיים, ולכן הטיעון הסיבתי שלו הוא חלש.
* הסבר ארכיטקטוני – כל סוגי הפעילות הקוגניטיבית דומים, כך שישנם רכיבים בסיסיים המשותפים לכולם, שמובילים למתאם בין הביצועים במבחנים השונים.

==ראו גם==
* מונחים בפסיכולוגיה קוגניטיבית
* מונחים בהערכה פורמלית
* אינטליגנציה
* אינטליגנציה גבישית ונוזלית
* אין מידה לאדם

קטגוריה:אינטליגנציה
אינטליגנציה גבישית ונוזלית

בפסיכולוגיה, המושגים אינטליגנציה גבישית ואינטליגנציה נוזלית הוכנסו לשימוש על ידי ריימונד קאטל . לפי התאוריה של קאטל, המבוססת על בחינות פסיכומטריות, האינטליגנציה הכללית (g) כוללת שני מרכיבים:
* אינטליגנציה גבישית: כישורים נרכשים שמתגבשים במהלך החיים באמצעות חינוך, השכלה, לימוד עצמי ואימון.
* אינטליגנציה נוזלית: כישורים מולדים שנשארים ברמה דומה לאורך החיים ואינם משתנים לאחר חודשי החיים הראשונים.

שני סוגי האינטליגנציה מתפתחים באופן שונה. אינטליגנציה גבישית ממשיכה להשתפר לאורך כל החיים ומושפעת מאוד מהסביבה שבה מתפתח האדם. אינטליגנציה נוזלית מושפעת משינויים נוירולוגיים בכלל ומניוון בפרט, ולפיכך היא מתפתחת במהירות בגיל צעיר ומתייצבת בהמשך, מחקרים מצאו שהיא בדרך כלל מפסיקה להתפתח בסביבות גיל 16. היא אינה מושפעת מהשפעות סביבתיות.

יש המחלקים את גורם g ל-g נוזלי (בראשי תיבות g<sub>f</sub>) ול-g גבישי (בראשי תיבות g<sub>c</sub>), כאשר יש מתאם גבוה במיוחד בין גורם האינטליגנציה הכללי g ל-g הנוזלי.

==אינטליגנציה נוזלית==
אינטליגנציה נוזלית מורכבת ממספר יכולות, המאפשרות חשיבה מופשטת, הפעלת היגיון, ויסות קשב ולמידה של מידע חדש.
בהתאם לכך, האינטליגנציה הנוזלית היא מרכיב מרכזי של החשיבה הלוגית והתפקודים הניהוליים. היא מקושרת גם ליכולת ההסתגלות למצבים חברתיים.

לאינטליגנציה הנוזלית יש קשר חזק במיוחד לשטף של חשיבה מסתעפת, הכוללת המצאה של פתרונות מרובים עבור בעיה או מטלה מסוימת. בהתאם לכך ייתכן שהיא יכולה להסביר את הקשר בין מנת משכל ויצירתיות.

==לקריאה נוספת==

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.e-mago.co.il/Editor/edu-302.htm על אינטלקט ואינטליגנציה במערכות הלימודים הקיימות]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אינטליגנציה
פסיכולוגיה חברתית - מונחים

* פסיכולוגיה חברתית: חקר השפעת החברה על אופן החשיבה האנושי.

* דימוי עצמי

* צורך בהישג

* פחד מפני הצלחה

* הטרמה: הגברת הזמינות של מידע הנובעת מחשיפה לגירויים ספציפיים או מאורעות.

* אפקט ההילה: אפקט בו תכונה אחת מאפילה על כל יתר התכונות ביצירת הרושם הכללי.

* אפקט הראשוניות: אפקט בו אלמנטים מוקדמים בזמן יוצרים סכימה המטמיעה לתוכה אלמנטים שבאים בהמשך.

* אפקט האחרונות: אפקט בו אלמנטים מאוחרים בזמן יוצרים סכימה המטמיעה לתוכה אלמנטים מוקדמים.

* הטיה לטובת העצמי: נטייה ליחס כישלונות לגורמים ולנסיבות חיצוניים, והצלחות לגורמים פנימיים.

* הטיית האישוש: תופעה בה אנשים המחפשים אחר עדויות שיאששו את השערתם, נוטים להתעלם מעדויות שמפריכות את השערתם, על מנת להעלות את הסיכוי שאכן יקבלו תמיכה להשערתם.

* הטיית הצופה המשתתף: הנטייה לייחס את הפעולות של אנשים אחרים לתכונותיהם, ואילו את הפעולות האישיות לנסיבות חיצוניות.

* היוריסטיקה: כלל חשיבה פשוט המציע דרך קלה ומהירה להגיע לתשובה הדרושה.

* טעות הייחוס הבסיסית: הנטייה לראות התנהגות כנובעת מתכונות ומנטיות של המבצע, ולהזניח את השפעת הסביבה.

* אפקט הצדקת היתר: הנטייה לפרש התנהגות בהדגשת יתר על סיבות מצביות בולטות ולא לייחס דגש לאישיות.

* נבואה המגשימה את עצמה: מצב שבו ציפייה גורמת להתנהגות תואמת של בעל הציפייה, והתנהגות זו גוררת התנהגות תואמת גם מן הצד השני, דבר הגורם בסופו של דבר לאישוש הציפייה הראשונה ולהפיכתה למציאות (ראו גם אפקט פיגמליון).

*נבואה המזימה את עצמה: מצב שבו ציפייה גורמת להתנהגות הפוכה של בעל הציפייה, המונעת את התגשמותה (כך ייתכן שאלמלא העלאת הנבואה לתודעה, היא אכן הייתה מתגשמת). 

* רצייה חברתית: התנהגות של אדם שמושפעת מרצונו להתקבל על ידי החברה.

* מוקד שליטה:
** מוקד שליטה פנימי: האמונה שהצלחתו של אדם תלויה בכישרונו ומאמציו המושקעים להשגת המטרה.
** מוקד שליטה חיצוני: האמונה כי הצלחתו של אדם תלויה בגורמים חיצוניים.

* פיזור אחריות: התופעה שככל שקבוצת האנשים שבה נמצא יחיד גדולה יותר, נוטה הוא יותר להסיר מעצמו את נטל האחריות.

* אפקט פיגמליון: נבואה שמגשימה את עצמה.

* ניכור החברה: תפיסת האדם את החברה כפונקציונלית ויחסית לצרכיו.

* מיזוג זהות: מבנה (קונסטרוקט) פסיכולוגי שהוגדר בפסיכולוגיה החברתית ובאנתרופולוגיה הקוגניטיבית, כיישור קו עם של אדם עם קבוצה חברתית עמה הוא חווה תחושת אחדות מוחשית.

==מונחים נוספים==

* פסיכואנליזה - מונחים
* פסיכולוגיה התפתחותית - מונחים

*
קטגוריה:מונחונים
Java Enterprise Edition

Java Platform, Enterprise Edition או Java EE (בעבר הייתה ידועה בשם J2EE) היא פלטפורמת Java של חברת אורקל לפיתוח תוכנות ארגוניות. הפלטפורמה מספקת ממשקי תכנות יישומים (API) וסביבת הרצה (runtime environment) המשמשים לפיתוח והרצה של network services ,web services ויישומי רשת מורכבים אחרים, הבנויים בארכיטקטורת שרת–לקוח רב-שכבתית, ומאופיינים בסילומיות (scalability), אמינות ואבטחת מידע.

Java Enterprise Edition מרחיבה את ה-Java Standard Edition, על ידי הוספת ממשקי תכנות יישומים התומכים במיפוי אובייקטי-רלציוני (עבודה עם בסיסי נתונים), ארכיטקטורות מבוזרות ורב-שכבתיות, web services ועוד. הפלטפורמה מבוססת על רכיבי תוכנה מודולריים אשר רצים על גבי שרת יישומים. תוכנה עבור Java EE מפותחת בעיקר בשפת התכנות Java ומשתמשת ב-XML לצורכי קונפיגורציה.

== נומנקלטורה, סטנדרטים ומפרטים ==
עד גרסה 5, הפלטפורמה הייתה ידועה בשם Java 2 Platform, Enterprise Edition או J2EE. הגרסה הנוכחית (נכון לחודש אפריל 2014) נקראת Java EE 7.

Java EE מוגדרת על ידי המפרט (specification) שלה. כמו במקרה של מפרטים אחרים של ה-Java Community Process, מפתחים צריכים לעמוד בדרישות תאימות מסוימות על מנת שיוכלו להצהיר על המוצרים שלהם כתואמי Java EE.

Java EE כוללת מפרטים לממשקי תכנות יישומים (APIs), כדוגמת XML ,web services ,JMS ,e-mail ,RMI ,JDBC ועוד, ומגדירה כיצד לתאם ביניהם. כמו כן, Java EE כוללת גם כמה מפרטים לרכיבים הייחודיים לפלטפורמה זו; ביניהם נכללים JavaServer Pages ,servlets ,Connectors ,Enterprise JavaBeans וכמה טכנולוגיות ל-web services. כל אלה מאפשרים לפתח תוכנות enterprise פורטביליות וסילוּמיוֹת, הניתנות לאינטגרציה עם מערכות מורשת.

שרת יישומים של Java EE יודע לטפל בטרנזקציות, אבטחת מידע, סילומיות, מקביליות וניהול של הרכיבים הפרוסים עליו, וזאת על מנת לאפשר למפתחים להתרכז בלוגיקה העסקית של הרכיבים במקום במשימות תשתית ואינטגרציה (שילוב מערכות).

== שרתים נפוצים מבוססי Java EE ==
* אפאצ'י טומקט - תומך במפרטים Java Servlet ו-JavaServer Pages.
* ג'רונימו - מפותח על ידי קרן התוכנה אפאצ'י.
* JBoss - פותח על ידי JBoss וכיום מפותח על ידי Red Hat.
* WebSphere של חברת IBM.
* WebLogic של חברת BEA אשר כיום בבעלותה של אורקל.
* GlasshFish - תוכנה חופשית שפותחה במקור על ידי חברת סאן מיקרוסיסטמס וכיום מתוחזקת על ידי אורקל.

== ראו גם ==
* Enterprise software
* Enterprise JavaBeans
* Spring Framework
* Java Servlet
* JavaServer Pages
* JavaServer Faces

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.oracle.com/technetwork/java/javaee/overview/index.html Java EE at a Glance] - מתוך האתר הרשמי של Oracle 

קטגוריה:Java
קטגוריה:תכנות
קטגוריה:טכנולוגיות צד-שרת