OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אלכסיי צ'יריקוב

אלכסיי צ'יריקוב (24 בדצמבר 1703- 4 ביוני 1748) היה מגלה ארצות רוסי.

הוא נולד בכפר קון במחוז טולה. בשנת 1715 סיים בית ספר לנווטים. בשנת 1721, עם סיום לימודיו באקדמיה הימית החל את שרותו בצי הרוסי.

בשנת 1725 התמנה לסגנו של ויטוס ברינג במשלחתו לחקר סיביר וקמצ'טקה. בשנים 1733–1741 היה מפקד של הספינה "פבל הקדוש" שהייתה חלק של המשלחת השנייה לחקר סיביר וקמצ'טקה. בשנת 1740 היה בין מקימי העיר פטרופבלובסק-קמצ'טסקי. ביולי 1741 היה האירופאי הראשון שהגיע לחופי אלסקה. בדרך חזרה גילה מספר איים באזור לרבות אגאטו.

עם חזרתו לסנקט פטרבורג התמנה למנהל האקדמיה הימית בעיר. פעל בהסדרה ופרסום של ממצאים וגילויים מהמשלחות שבהן השתתף.

על שמו נקראו מספר מקומות ביפן, רוסיה וארצות הברית.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:מגלי ארצות רוסים
קטגוריה:קציני הצי הרוסי הקיסרי
קטגוריה:ילידי 1703
קטגוריה:נפטרים ב-1748
XSS-10

XSS-10 (ראשי תיבות באנגלית של eXperimental Satellite System-10) הוא מיקרו לוויין שפותח על ידי מעבדות המחקר של חיל האוויר האמריקני, לצורך הדגמת הטכנולוגיה והיישום של מבצעי פעילות קרבה בחלל - תמרון בקרבתו של לוויין אחר, צילומו ובחינתו. הלוויין נועד גם לבחון מערכות שונות המאפשרות ניווט אוטונומי של לוויינים, בקרבה של מטרים מלוויינים אחרים.

היישומים של פעילויות קרבה מגוונים, ופרט לתחום הצבאי, כוללים תדלוק לוויינים, שדרוג בחלל, ותיקונם של לוויינים מקולקלים.

השלב העליון של המשגר דלתא 2 כפי שצולם על ידי הלוויין XSS-10

==ראו גם==
XSS-11

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20110430173454/http://www.kirtland.af.mil/shared/media/document/AFD-070404-107.pdf מידע על הלוויין באתר חיל האוויר האמריקני]

קטגוריה:לוויינים אמריקאיים
קטגוריה:צילום על ידי לוויין
STS-43

STS-43 הייתה המשימה התשיעית של האטלנטיס וה-42 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א ששוגרה ב-2 באוגוסט 1991, ונמשכה קרוב לתשעה ימים. המשימה העיקרית של המשימה הייתה שיגור לוויין התקשורת הרביעי בסדרת לוויני ה-TDRS.

==צוות==
* מפקד:ג'ון בלאהה
* טייס: מייקל בייקר
* מומחה משימה: שאנון לוסיד
* מומחה משימה: דייוויד לואו
* מומחה משימה: ג'יימס קרייג אדמסון

==תיאור המשימה==
המועד המקורי לשיגור היה 23 ביולי. במהלך הכנות לטיסה התגלו בעיות במרקיבים אלקטרוניים והיה צורך בהחלפתם. ב-24 ביולי, חמש שעות לפני שיגור התגלו בעיות במנוע הראשי והיה צורך להחליף חלקים ממנו. שיגור בוצע ב-1 באוגוסט 1991.

המטען הראשי היה לוויין תקשורת TDRS-5. הוא שוחרר בהצלחה שש שעות לאחר השיגור. רשת תקשורת TDRS הייתה חיונית לאבטחת תקשורת בין מרכז הבקרה לבין מעבורות החלל. בעזרת מערכת Solar Backscatter Ultraviolet בוצע חקר שכבת האוזון.

בהמשך צוות המשיך בביצוע תוכנית ניסויים. בין היתר נבדקה מערכת קירור שהייתה מיועדת לתחנת חלל "פרידום". ב-9 באוגוסט לראשונה נשלח אימייל מהחלל.

במהלך הטיסה התרחשות מספר תקלות בציוד אך הם לא השפיעו על יישום התוכנית.

מעברות נחתה ב-11 באוגוסט 1991 במרכז החלל קנדי.

== ראו גם ==
* משימות מעבורות החלל

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nasa.gov/mission/sts-43/ דף המשימה באתר נאס"א]
* [http://spacefacts.de/mission/english/sts-43.htm תיאור המשימה]
* [https://historycollection.jsc.nasa.gov/JSCHistoryPortal/history/shuttle_pk/pk/Flight_042_STS-043_Press_Kit.pdf דיווח לעיתונות]
* [https://www.youtube.com/watch?v=Unciwu-NzQo סרטון על המשימה]

STS-043
קטגוריה:1991 בארצות הברית
STS-48

STS-48 הייתה המשימה ה-13 של הדיסקברי וה-43 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א ששוגרה ב-12 בספטמבר 1991, ונמשכה חמישה ימים. 
==צוות==
* מפקד:ג'ון קרייטון
* טייס: קנת רייטלר
* מומחה משימה: צ'ארלס גימר
* מומחה משימה: ג'יימס באקלי 
* מומחה משימה: מארק בראון

==תיאור המשימה==
תהליך השיגור נעצר 5 דקות לפני השיגור עקב התרעה. לאחר 14 דקות הוא חודש והסתיים בהצלחה.

המטען העיקרי במשימה היה לוויין לחקר האטמוספירה העליונה ועל שכבת האוזון. היעדים המשניים בטיסה כללו מערכת לצמיחת חלבון, הטיסה השביעית של ניסוי סיפון בינוני בגידול גבישי חלבון בחוסר משקל, מחקר כיצד מגיבים נוזלים ומבנים בחוסר משקל, החקירות לעיבוד ממברנה פולימרית, מחקר ליצירת קרומי פולימר, המשמשים כמסננים בתהליכי זיקוק תעשייתיים רבים, בחלל, מחקר על ההשפעות של חוסר משקל על מכרסמים, צג ההפעלה המעבורת, מכשיר שמודד את כמויות קרני הגמא בתא הצוות של המעבורת, ומחקר של קרינה קוסמית בסביבת המסלול.

בגלל תנאי מזג האוויר באזור פלורידה, נחיתה בוצע בבסיס חיל האוויר אדוארדס.

== ראו גם ==
* משימות מעבורות החלל

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nasa.gov/mission/sts-48/ דף המשימה באתר נאס"א]
* [http://spacefacts.de/mission/english/sts-48.htm תיאור המשימה]
* [https://historycollection.jsc.nasa.gov/JSCHistoryPortal/history/shuttle_pk/pk/Flight_043_STS-048_Press_Kit.pdf דיווח לעיתונות]
* [https://www.youtube.com/watch?v=icKLNAPnMAw סרטון על המשימה]

==הערות שוליים==

STS-043
קטגוריה:1991 בארצות הברית
STS-44

STS-44 הייתה המשימה העשירית של האטלנטיס וה-44 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א ששוגרה ב-24 בנובמבר 1991, ונמשכה קרוב לשבעה ימים. המשימה הייתה משימה של משרד ההגנה האמריקאי.

==צוות==
* מפקד:פרדריק גרגורי
* טייס: טרנס הנריקס
* מומחה משימה: ג'יימס ווס
* מומחה משימה: סטורי מאסגרייב
* מומחה משימה: מאריו ראנקו
* מומחה מטען: תומאס הנן

==תיאור משימה==
השיגור היה מתוכנן ל-19 בנובמבר 1991 אך נדחה עקב בעיה טכנית. הוא בוצע בהצלחה ב-24 בדצמבר 1991. הצוות פעל לפי תוכנית של מחלקת ההגנה של ארצות הברית. הפעילות שלא הייתה סודית התרכזה בהצבה במסלול של חללית DSP-16, שהיה חלק של תוכנית DSP לקבלת התרעה על שיגור טיל בליסטי על ידי ברית המועצות. בנוסף לכך בוצעו ניסויים לחקר חוסר משקל, בתחום הרפואה ובתחומים נוספים.

ב-30 בנובמבר הוחלט לקצר את הטיסה בעקבות כשל ביחידת IMU. הנחיתה בוצע ללא בעיות בבסיס חיל האוויר אדוארדס ב-1 בדצמבר על אגם יבש. המעבורת הוחזרה למרכז החלל קנדי לאחר מספר ימים.

== ראו גם ==
* משימות מעבורות החלל

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nasa.gov/mission/sts-44/ דף המשימה באתר נאס"א]
* [http://spacefacts.de/mission/english/sts-44.htm תיאור המשימה]
* [https://historycollection.jsc.nasa.gov/JSCHistoryPortal/history/shuttle_pk/pk/Flight_044_STS-044_Press_Kit.pdf דיווח לעיתונות]

STS-044
קטגוריה:1991 בארצות הברית
STS-42

STS-42 הייתה המשימה ה-14 של הדיסקברי וה-45 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א ששוגרה ב-22 בינואר 1992 ונמשכה שמונה ימים. המטרה העיקרית של המשימה הייתה חקירת השפעת חוסר משקל על אורגניזמים שונים.
==צוות==
* מפקד:רונלד גרייב
* טייס: סטפן אוסוולד
* מומחה משימה: נורמן ת'אגארד
* מומחה משימה: ויליאם רדי
* מומחה משימה: דייוויד הילמרס
* מומחה מטען: רוברטה בונדר
* מומחה מטען: אולף מרבולד

==תיאור המשימה==
השיגור היה מתוכנן לשעות הבוקר, אך נדחה במספר שעות בגלל תנאי מזג האוויר באתר השיגור. תא המעטן של המעברות כלל בין היתר International Microgravity Laboratory-1 שפותחה על ידי סוכנות החלל האירופית. הצוות הבין לאומי חולק ל-2 משמרות. הם עסקו במחקרים שונים בתחום השפעת חוסר כבידה על בני אדם ויצורים חיים אחרים. כמו כן בוצעו ניסויים בגידול גבישים. תוכנית שהיית המעבורת בחלל הוארכה ביום במטרה לאפשר לסיים את התוכנית המדעית.

הנחיתה בוצע ב-30 בינואר בבסיס חיל האוויר אדוארדס. ב-16 בפברואר המעבוות חזרה למרכז החלל קנדי.

== ראו גם ==
* משימות מעבורות החלל

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.spacefacts.de/mission/english/sts-42.htm תיאור המשימה]
* [https://www.nasa.gov/mission/sts-42/ דף המשימה באתר נאס"א]
* [https://historycollection.jsc.nasa.gov/JSCHistoryPortal/history/shuttle_pk/pk/Flight_045_STS-042_Press_Kit.pdf דיווח לעיתונות]
* [https://nss.org/space-shuttle-flight-49-sts-46-post-flight-presentation-video/ סרטון על המשימה]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
STS-042
קטגוריה:1992 בארצות הברית
סונאטת קרויצר (בטהובן)

דף השער להוצאה מקורית של "סונאטת קרויצר"
את הסונאטה לכינור מס' 9 בלה מז'ור, המוכרת בשם סונאטת קרויצר, הוציא בטהובן לאור כאופוס 47 שלו. הוא ידוע בתפקיד הכינור התובעני שלה, באורכה יוצא הדופן (ביצוע טיפוסי נמשך קצת פחות מ-40 דקות) וקשת הרגשות שהיא מקיפה; הפרק הראשון סוער ברובו, השני מהורהר והשלישי תוסס ומלא עליצות.

הסונאטה הוקדשה במקורה לג'ורג' ברידג'טוור, כנר שמוצאו מעורב, מפולין ומאיי הודו המערבית, שניגן אותה יחד עם בטהובן בביצוע הבכורה בשנת 1803, בקונצרט שחרית בשעה 8:00 בבוקר. ואולם, המחקר מלמד, שאחרי הקונצרט, כשהשניים שתו בצוותא, השמיץ ברידג'טוור אישה, שבטהובן אהב והוקיר. זועם, הסיר בטהובן את ההקדשה, "Sonata mulattica composta per il mulatto Brischdauer", ("סונאטה מולאטית שחוברה למען המולאט ברישדאוור") מן היצירה והקדיש אותה תחת זאת לרודולף קרויצר, שנחשב לכנר המעולה ביותר בימים ההם.מכל מקום, קרויצר לא ניגן מעולם את הסונאטה, שאותה חשב לבלתי ניתנת לנגינה, אם כי שמו נקשר בה מאז ועד היום.

== מבנה ==

היצירה כתובה בשלושה פרקים וביצועה נמשך בערך 37 דקות.

# אדג'ו סוסטנוטו - פרסטו - אדג'ו (כ-14 דקות)
# אנדנטה קון וריאציוני (כ-16 דקות)
# פרסטו (כ-9 דקות)

הסונאטה מתחילה במבוא של אקורדים איטיים בסולם מז'ור, בנגינת הכינור. עם כניסת הפסנתר מתחילה ההרמוניה להתקדר לקראת המינור, עד שמתחיל חלקו העיקרי של הפרק - פרסטו זועם בלה מינור. מבחינת דרגת הקושי בביצוע, משתווה כאן תפקיד הפסנתר לזה של הכינור. סמוך לסיום, מחזיר בטהובן חלק מן האדג'ו הפותח, לפני שהוא חותם את הפרק בקודה מיוסרת.

קשה לתאר ניגוד רב יותר בין פרק זה לשני, נעימה רוגעת בפה מז'ור, שאחריה חמש וריאציות שונות בבירור זו מזו. הווריאציה הראשונה מתעתקת את הנושא למשקל משולש מלא חיים ומקשטת אותו בסלסולי טריל. בווריאציה השנייה משתלט הכינור על המלודיה ומחיה אותה עוד יותר. הווריאציה השלישית, בסולם מינורי, חוזרת להלך רוח קודר ומהורהר יותר. הרביעית מזכירה את הראשונה והשנייה באופיה הקליל, העיטורי והאוורירי. הווריאציה החמישית והאחרונה, הארוכה בכולן, משווה לפרק אופי איטי ודרמטי יותר, אך מסתיימת בכל זאת בפה מז'ור נטול-דאגה.

השלווה נשברת באקורד לה מז'ור מתנפץ בפסנתר, הפותח את הפרק השלישי, הווירטואוזי והתוסס, טרנטלה במקצב 6/8 בצורת רונדו. אחרי שהוא עובר שורה של אפיזודות, שיש ביניהן ניגודים קלים, חוזר הנושא בפעם האחרונה והיצירה מסתיימת בששון בתרועה של לה מז'ור..

הפינאלה הזה חובר במקורו לסונאטה אחרת, מוקדמת יותר, לכינור ופסנתר של בטהובן, אופוס 30 מס' 1, גם היא בלה מז'ור.

== מדיה ==
* [http://www.europarchive.org/item.php?id=lp-00944_BeG European Archive תקליט אריך-נגן של סונאטת קרויצר, מאקס רוסטאל (כינור) ופרנץ אוסבורן (פסנתר) בארכיב האירופאי]

== ראו גם ==
* סונאטת קרויצר, על הנובלה של לב טולסטוי
* סונאטת קרויצר (יאנאצ'ק)

== קישורים חיצוניים ==

*https://web.archive.org/web/20050119024847/http://www.madaboutbeethoven.com/pages/people_and_places/people_patrons/people_patrons_bridgetower.htm Story about the Dedication of Kreutzer Sonata סיפור הקדשת סונאטת קרויצר לברידג'טאואר באתר madaboutbeethoven]
* [http://cdn4.libsyn.com/gardnermuseum/beethoven_op47.mp3 Recording by Corey Cerovsek, violin and Paavali Jumppanen, piano] from the Isabella Stewart Gardner Museum הקלטה ממוזיאון גרדנר של סונאטת קרויצר בביצוע קורי צרובסק, כינור ופאוואלי יומפאנן, פסנתר 
* 

==הערות שוליים==

קרויצר
קטגוריה:יצירות קאמריות
קטגוריה:יצירות לכינור
פ. מארי אברהם

פאריד מארי אברהם (באנגלית: F. Murray Abraham; נולד ב-24 באוקטובר 1939) הוא שחקן קולנוע אמריקאי זוכה פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר לשנת 1984, על תפקידו בסרט "אמדאוס".

==ביוגרפיה==
אברהם נולד בפיטסבורג, פנסילבניה, לג'וזפין, עקרת בית, ולפאריד אברהם האב, מכונאי רכב.
אביו של אברהם הוא ממשפחה אשורית-נוצרית-אורתודוקסית מסוריה, והוא היגר לארצות הברית במהלך שנות ה-20 בתקופת הרעב ההמוני. אמו של אברהם היא ממשפחה איטלקית-אמריקאית נוצרית.

אברהם גדל באל פאסו, טקסס, בסמוך לגדר ההפרדה בין ארצות הברית למקסיקו, והיה חבר בכנופיה מקומית.
הוא למד ב"מכללת מערב טקסס" ולאחר מכן באוניברסיטת טקסס באוסטין. לאחר שסיים את לימודיו עבר אברהם לניו יורק כדי ללמוד ב"ברוקלין קולג'" תחת חסותה של השחקנית ומורת התיאטרון הגרמניה-אמריקאית אוטה האגן.

אברהם התחיל את קריירת המשחק שלו על בימת התיאטרון בלוס אנג'לס, בהפקתו של ריי ברדבורי "חליפת הגלידה הנפלאה".

אברהם נשוי לקייט חנן משנת 1962 עד למותה ב-2022. לזוג נולדו שני ילדים.

== קריירה קולנועית ==
אברהם שיחק בסרטו הראשון המשמעותי ב-1975, בתפקיד קטן בסרט "האסיר של השדרה השנייה".
שנה לאחר מכן השתתף בתפקידים משניים בדרמת המתח ההיסטורית זוכת 4 פרסי אוסקר "כל אנשי הנשיא", וכן בעיבוד הקולנועי למחזה "הריטז".
ב-1983 שיחק אברהם בדרמת הפשע של בריאן דה פלמה, "פני צלקת", לצד אל פצ'ינו ומישל פייפר. בסרט גילם את דמותו של סוחר הסמים עומר סוארז.

בשנת 1984 כיכב אברהם בסרטו של מילוש פורמן, "אמדאוס", שזכה בשמונה פרסי אוסקר. אברהם גילם את דמותו של המלחין והמנצח האיטלקי אנטוניו סליירי, אחד המוזיקאים החשובים ביותר בתקופת המאה ה-18 והמאה ה-19.
על תפקידו קיבל אברהם את פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר לשנת 1984, את פרס גלובוס הזהב ומועמדות לפרס באפט"א.

לאחר זכייתו בפרס האוסקר החל אברהם להתמקד יותר בתחום התיאטרון, וכיכב במיטב המחזות השייקספיריים, בהם "אותלו" ו"ריצ'רד השלישי". כמו כן שיחק במחזותיו של סמואל בקט.

ב-1986 שיחק אברהם בעיבוד הקולנועי של ז'אן-ז'אק אנו לרומן "שם הוורד", בסרט גילם אברהם את דמותו הספרותית של ברנרדו גוּי. ב-1993 שיחק לצד ארנולד שוורצנגר בסרט הפעולה הקומי "אחרון גיבורי הפעולה", ובקומדיית הפשע "מת לצחוק" לצד אמיליו אסטבז.

ב-1995 שיחק אברהם לצד מירה סורבינו בקומדיה המצליחה של וודי אלן, "אפרודיטה הגדולה".
ב-1998 שיחק בחלק התשיעי בסדרת סרטי מסע בין כוכבים, "מסע בין כוכבים 9: מרד", בסרט גילם אברהם את דמותו של אדהר רואפו.
לאחר מכן השתתף בסרטים "למצוא את פורסטר" של גאס ואן סנט לצד שון קונרי, ובסרט האימה "הרוח ה-13" לצד טוני שלהוב.

שיחק בסדרת "הומלנד" בתור דר עאדל, סוכן CIA.

== פילמוגרפיה ==

=== טלוויזיה ===

*הומלנד (2018-2012) - בתפקיד: דר עדאל.
*צ'ימאריקה (2019) - בתפקיד: פרנק סאמס.
*Mythic Quest (2020) - בתפקיד: סי. דבליו לונגבוטום.
*מון נייט (2022) - בתפקיד: קולו של אל הירח המצרי קונשו.
*גיירמו דל טורו מציג: חדר הפלאות (2022) - בתפקיד: ד"ר קארל ווינטרס.
*הלוטוס הלבן (2022- הווה) - בתפקיד: ברט די גראסו.
*שרברבי הבית הלבן <small>(אנ')</small> (2023) - בתפקיד: ג׳ון סיריקה <small>(אנ').</small>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:זוכי אוסקר: השחקן הטוב
קטגוריה:זוכי פרס אובי
קטגוריה:חברי הלהקה השייקספירית המלכותית
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב: קולנוע: שחקן ראשי בדרמה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:אמריקאים ממוצא סורי
קטגוריה:פיטסבורג: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1939
קטגוריה:אישים זוכי פרסי איגוד מבקרי הקולנוע של לוס אנג'לס
כדנית אטינבורו

כדנית אטינבורו (שם מדעי: Nepenthes attenboroughii) הוא צמח טורף מהסוג כדנית הגדל בהרים באזור האי הפיליפיני, פלאוואן (Palawan). הצמח זוהה לראשונה ביוני 2007 בהר ויקטוריה שבפלאוואן ונקרא על שם השדרן הבריטי דייוויד אטינבורו שסיפק קריינות לסרטים על ההיסטוריה של הטבע. זהו אחד הצמחים הטורפים הגדולים ביותר שנמצאו עד כה והוא נמצא בסכנת הכחדה חמורה עקב בירוא יערות.

==תיאור הצמח==
הצמח מתנשא לגובה של 1.5 מטרים.

===העלים===
מרקם העלים דומה לעור והם יושבים על הקרקע. אורך שושנת העלים הוא 30 סנטימטר ורוחבה הוא 10 סנטימטר וישנם כאלה שאורכם אף מגיע ל-40 ס"מ ורוחבם ל-15 ס"מ. צורת עליו של הצמח היא מאורך עד אליפסה ודמויי כד. הכדים מכילים כ-1.5 ליטרים כאשר חלקם יכולים להכיל למעלה משני ליטרים. רוחבם של הכדים נע בין 12 ל-16 ס"מ וגובהם נע בין 30 ל-40 ס"מ.

===הפרחים===
אשכול הפרחים של הצמח הזכר מתנשא לגובה של מעל ל-80 סנטימטרים ואשכול הפרחים של הנקבה מתנשא לגובה של כ-65 סנטימטרים.

===מערכת הטריפה, הלכידה והמשיכה===
הכדים/עלים ממולאים בשני נוזלים האחד צמיג ונמצא בתחתיתו של הכד והשני דליל יותר ומצוי מעל הנוזל הסמיך, שני נוזלים אילו אינם מתערבבים. הנוזל הדליל תומך באוכלוסייה של בעלי חיים המסוגלים לחיות בתוכו, ובמיוחד בפגיות של יתושים. בעלי חיים אלה מסייעים לכדנית בעיכול טרפה. הנוזלים הללו מכילים אנזימי עיכול שמפוררים את הטרף ומעכלים אותו. בשוליו של הכד ובתחתית העלה שלו ישנם צופנים רבים המפרישים צוף מתוק שמושך אליו חרקים שונים. כמו כן, צבעיו של הכד וצורתו בולטים מאוד בסביבה ומושכים אליהם בעלי חיים וחרקים. הדפנות הפנימיות של הכד מצופות בפתיתי שעווה חלקים וכאשר הטרף נופל לתחתית הכד, הם מקשים עליו מאוד לטפס החוצה. בנוסף, הכד מכיל בתוכו נוזלים שמקשים על הטרף עוד יותר את היציאה, ויש שטוענים שהנוזל אף מטשטש את ראייתו של הטרף.
הפרסומים הראשונים בתקשורת תיארו כדנית זו כטורפת חולדות ועכברים אך מקרה כזה לא נצפה מעולם.

==ראו גם==
* כדנית

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כדנתיים
קטגוריה:צמחיים ביערות גשם טרופיים בדרום-מזרח אסיה
קטגוריה:דייוויד אטנבורו
קרני אור מקבילות

באופטיקה יש שימוש רב בקרני אור מקבילות. הכוונה היא לאלומה שקרני האור המרכיבות אותה הן בקירוב רב מקבילות ולכן אלומת אור זו כמעט ואינה מתרחבת תוך כדי התקדמותה (גודלו של כתם האור אינו משתנה לאורך התקדמותו). 
אור מתקדם בקוים ישרים, והמשמעות הגאומטרית של זה היא שהתקדמות של האור בקווים מקבילים גורמת לכך שהאור אינו מתפזר ואינו מתרכז, אלא ממשיך כרצועה אחידה של אור (בעלת אותו רוחב, נפח, וצורה שהייתה בנקודת ההתחלה). 
בדרך כלל ניתן להפוך כל אלומת אור למקבילה בקירוב על ידי קולימטור או מערך של עדשות. בפועל כל קרן סופית (גל לא מישורי) אינה שומרת על גודלה אך קרן אור מקבילה גדלה לאט יותר מכל קרן אור אחרת, ובפועל כל עוד לא מדובר בקרניים בקוטר קטן מאוד הן מקבילות בשטח הנקרא טווח ריילי.

קטגוריה:אופטיקה
טטרית

טטרית היא שפה טורקית המדוברת בפי הטטרים במזרח אירופה ובמרכז אסיה. לשפה מספר ניבים מקומיים. כיום, טטרית היא השפה הרשמית של רפובליקת טטרסטן, השייכת לרוסיה, לצד רוסית.

== הגיית השפה וכתיבתה==
תחת השפעת האסלאם, שהייתה הדת הרשמית בקאזאן, השפה הטטרית נכתבה תחילה בעיבוד הכתב הערבי, שלא התאים למבנה הצלילי של השפה.
ב-1924, הכתב הוחלף לכתב לטיני. ב-1939, נאכף פסק דין המורה על המרת הכתב הלטיני בכתב קירילי בהשפעת הכתב הרוסי.

{| class=wikitable style=text-align:center; style="float: right;"
|+פונמות בטטרית
|
! colspan=2 | סדקי
! colspan=2 | ענבלי
! colspan=2 | וילוני
! colspan=2 | חכי
! colspan=2 | בתר־{{ש}}מכתשי
! colspan=2 | מכתשי
! colspan=2 | שפתי(־שִנִּי)
|-align=center
! אפי
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ŋ||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|n||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|m||width="15px" style="border-right: 0;"|
|-align=center
! סותם
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʔ
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|[q]
| width="15px" style="border-left: 0;"|g||width="15px" style="border-right: 0;"|k
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|d||width="15px" style="border-right: 0;"|t
| width="15px" style="border-left: 0;"|b||width="15px" style="border-right: 0;"|p
|-align=center
! חוכך
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|h
| width="15px" style="border-left: 0;"|[ʁ]||width="15px" style="border-right: 0;"|χ
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|d)ʑ)||width="15px" style="border-right: 0;"|t)ɕ)
| width="15px" style="border-left: 0;"|<span style="color:red;">ʒ</span>||width="15px" style="border-right: 0;"|ʃ
| width="15px" style="border-left: 0;"|z||width="15px" style="border-right: 0;"|s
| width="15px" style="border-left: 0;"|<span style="color:red;">v</span>||width="15px" style="border-right: 0;"|<span style="color:red;">f</span>
|-align=center
! rowspan=2 | מקורב(צדי)
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|w||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|j||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|l||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-align=center
! רוטט
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|r||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-
| colspan=17 | <span style="color:red;">*</span> פונמות זרות
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שפות טורקיות
קטגוריה:רוסיה: שפות
בז'

סוס בצבע בז'
בֵּז (beige) הוא צבע בהיר שנתון בין צהוב/חום לצבע קרם. השם בז' מקורו בשפה הצרפתית ומשמעותו "צמר", שזהו צבעו הטבעי, ומאז נעשה בו שימוש לתיאור מספר גוונים בהירים בעלי מראה נייטרלי. החל משנות ה-20 של המאה ה-20 המונח "בז'" הורחב וכלל גם גוונים של חום.

==בז'==

הפעם המתועדת הראשונה של השימוש במונח בז' באנגלית היא משנת 1887, אך בימינו מונח זה בשפה האנגלית משמש כסלנג לתיאור דבר משעמם.
טלפון בצבע בז' של חברת AT&T

==לאטה קוסמי==

לאטה קוסמי הוא השם שניתן ב-2002 לצבע הממוצע של היקום (שנלקח מדגימה של הקרינה האלקטרומגנטית מ 200,000 גלקסיות). השם נבחר על ידי קבוצת אסטרונומים מאוניברסיטת ג'ונס הופקינס.

==בז' וחול מדבר==

הצבע חול מדבר הוא גוון בהיר של צבע הנקרא "מדבר", אשר שימש לראשונה בשנת 1920. למרות היותו גוון של הצבע מדבר, לא פעם מזוהה צבע זה כגוון כהה של בז'. בשנות ה-60 של המאה ה-20 שיווקה AT&T קו טלפונים ביתיים ומשרדיים בצבע חול מדבר, שתואר על ידי החברה כבז'. הטעות הפכה כה פופולרית עד שהושרשה בחברה, והצבע חול מדבר זוהה כבז'.

==בז' ואקרו==

החל מהמאה ה-19 ועד שנות ה-30 של המאה ה-20 זוהו הצבע אקרו והצבע בז' כאחד, תחת הגוון הקרמי צהבהב שמוצג בפיסקה "בז'". השימוש במילה אקרו נעשה כדי לתאר בדים, כגון פשתן ומשי, במצב הלא מולבן שלהם. אקרו בא מהמילה הצרפתית écru שמשמעותה גולמי ולא מולבן.

משנות ה-50 של המאה ה-20, החלו להתייחס לאקרו ובז' כצבעים נפרדים, ככל הנראה, כדי לאפשר למעצבי פנים מבחר רחב יותר של צבעים.

==בז' צרפתי==

יש המשערים כי קיומו של הצבע "בז' צרפתי" גרם להפצתה של הטעות כי בז' הוא גוון בהיר של חום, במקום הצבע הקרמי צהבהב שמוצג בתחילת הערך. השימוש האנגלי המתועד והראשון בשם בז' צרפתי היה בשנת 1927.

==דראב (דיונת חול)==

הצבע דראב, הנקרא גם "מוד בז" (אנגלית: Mode Beige) ודיונת חול, הוא גוון מאוד כהה של בז'. השם "דראב" נמצא בשימוש משנת 1986, השם "דיונת חול" נמצא בשימוש מאז 1925 ובשנת 1928 תועד לראשונה השימוש בשם מוד בז'.

==גוונים נוספים==
קרם, חאקי, אקרו, בוף, והצבע שזוף. בז' בהיר משולב בגוון אפור או ורוד נקרא צדפה.

==בז' בתרבות==
*חברת ההקלטות בז היא חברה המקליטה של מוזיקה אלקטרונית שהוקמה ב-1998 על ידי ג'ו ביוקמן ופול ב. דייוויס בסנט לואיס מיזורי.
* "הדב בצבע בז' שלי" הוא שיר מאלבומו השמיני של ג'ונתן קולטון "The aftermath".
* בז' הוא האלבום ה-11 של התולעים היהירות.
* בז' הוא דמות בסדרת דרמה קולנועית "The Serial Drama Movie" מאת Peninsula SUFM, אשר הושקה בין יולי לאוגוסט 2007. בסדרה השתתפו דמויות כמו אדום, צהוב וכחול אשר גרמו לבז' להרגיש מורחק החברה.
* "בז', לבנבן-צהבהב, אוף ויט" הוא סרט קצר משנת 2005.
* הצבע בז' הוא צבע השני הכי נפוץ למכנסי דגמ"ח (Cargo pants),אחרי חאקי, והנפוץ ביותר לגרביונים. 
* בז' היה צבעה של נבחרת הקריקט הניו זילנדית בין השנים 1984–1989.
* צבע עור לבן בהיר נקרא, לא פעם, כבז' או כאפרסק.
* הצבע בז' הוא הצבע ביותר הנפוץ לתיקי מחשב וציוד היקפי, כמו עכברים ומוניטורים, עד שהמונח "קופסה בצבע בז'" (אנגלית: BEIGE BOX) הפך לכינוי למחשב אישי רגיל, גנרי. ביטוי זה אף משמש, בהשאלה, כתיאור לדבר גנרי ושגרתי.
* "הספר בצבע בז'", או בשמו הרשמי: "הסיכום של הפרשנות על התנאים הכלכליים העכשוויים", הוא דו"ח המפורסם 8 פעמים בשנה על ידי הבנק הפדרלי. כל דו"ח הוא אוסף של מידע אנקדוטי על תנאים כלכליים עדכניים, המפורסם על ידי כל סניף מחוזי בנפרד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:צבעים
סילק אייר

בואינג 737-800 של החברה]]
סילק אייר (באנגלית: SilkAir) הייתה חברת הבת לטיסות אזוריות ליעדים קרובים של סינגפור איירליינס. פירוש שם החברה SilkAir הוא "רוחות משי".

==תולדות החברה==

החברה הוקמה ב-1989 בשם Tradewinds.

עד סוף 2021, הפסיקה סילק אייר את פעילותה, כאשר כל הטיסות הועברו לחברת האם שלה סינגפור איירליינס או לחברת הלואו-קוסט שלה סקוט.

==צי המטוסים==
צי המטוסים של החברה נכון לינואר 2019:

{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse;text-align:center "
|- style="color:white;background:#009973;"
! rowspan="2" style="width:150px;" | כלי טיס
! rowspan="2" style="width:50px;" | בצי
! rowspan="2" style="width:50px;" | בהזמנה
! colspan="3" class="unsortable" | נוסעים
! rowspan="2" style="width:190px;" | הערות
|- style="color:white;background:#009973;"
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת עסקים">J</abbr>
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת תיירים">Y</abbr>
! style="width:40px;" | סה"כ
|-
|איירבוס A319-100
|2
|—
|8
|120
|128
|צפויים לצאת משירות
|-
|איירבוס A320-200
|8
|—
|12
|138
|150
|צפויים לצאת משירות
|-
|בואינג 737-800
|17
|—
|12
|150
|162
|
|-
|בואינג 737 MAX 8
|5
|32
|12
|144
|156
|
|-
!סה"כ
!32
!32
!colspan=4|
|}

==תאונות ותקריות==
* ב-19 בדצמבר 1997 התרסקה טיסת סילק אייר 185 בטיסה בין ג'קרטה לסינגפור שבוצעה במטוס בואינג 737-300. בהתרסקות נהרגו 104 אנשים. לתאונה התפרסמו שני דוח"ות שונים: אחד של המועצה האווירית האינדונזית, שקבעה כי לא ניתן לדעת את סיבות התאונה, ואחד של ה-NTSB האמריקני, שקבע כי ההתרסקות הייתה מעשה מכוון של הטייס הראשי. גם הדו"ח האינדונזי הצביע על מעשה מכוון, אך נפסל על ידי ראש המועצה לבטיחות התעופה באינדונזיה.

==קישורים חיצוניים==

* 

* מדיה וקבצים בנושא [http://www.airliners.net/search/photo.search?airlinesearch==SilkAir&distinct_entry=true סילק אייר] באתר Airliners.net

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות תעופה סינגפוריות
קטגוריה:חברות תעופה אזוריות
קטגוריה:חברות תעופה שנסגרו
חלון פנורמי

חלון פנורמי (באנגלית: Revolutionary Road) הוא הרומן הראשון של הסופר האמריקאי ריצ'רד ייטס. הספר יצא לאור בשנת 1961, ולפי עדותו של ייטס עצמו זהו סיפרו הטוב ביותר. חלון פנורמי הוא גם בסיס לסרט הוליוודי שבו משחקים לאונרדו דיקפריו וקייט וינסלט בבימויו של סם מנדס.

== עלילה ==
העלילה מתרחשת בעיירה קטנה, בשנות החמישים בארצות הברית השמרנית של טרם המצאת הגלולה. אייפריל היפה היא עקרת בית ואם לשניים ובעלה פרנק עובד בעבודה משעממת עד מוות אך מכניסה מספיק כדי לאפשר להם לרכוש בית בפרוורים. דווקא אייפריל, הפשוטה כביכול מבין בני הזוג, מנסה למצוא בחיים משהו קצת מעבר לחיי הבורגנות שלא מצליחים להעניק לה משמעות. היא בטוחה שבבעלה יש שאר רוח ושמגיע לו (ובעקבות כך גם לה) חיים מעניינים יותר, "אמיתיים", בהם יוכלו להגשים את עצמם. לאחר משחק במחזה חובבני וכושל עולה בה הרעיון לעזוב הכול ולנסוע לפריז, שם היא תפרנס אותם ופרנק "ימצא את עצמו". בשלב הראשון פרנק משתף איתה פעולה אך ככל שהתוכנית הופכת ממשית הוא נתקף פחד. לאחר שמוצע לו קידום בעבודה, והפיתוי לוותר על תוכניתה של אייפריל גדל, פרנק מנסה בעקיפין ובאמצעות מניפולציות לשכנע את אייפריל לעזוב את הרעיון. בסופו של דבר את מחיר רצח החלום של אייפריל תשלם המשפחה כולה. עם זאת, פרנק לא מעורר תיעוב מצידו של הקורא. נהפוך הוא, רוב הרומן מסופר מנקודת מבטו וכל הדמויות מדברות מתוך עצמן בצורה משכנעת. בסופו של דבר נגוזות התקוות ומתברר שההידרדרות אל התהום היא בלתי נמנעת.

== ביקורת ==
ייטס לא זכה לתהילה ספרותית בחייו. כך למשל, ה"ניו יורקר" פרסם לראשונה סיפור שלו כשמונה שנים לאחר מותו ורק בשנת 2008 תורגם חלון פנורמי לעברית בהוצאת אחוזת בית.

עם זאת, חלון פנורמי זכה לשבחים מפי סופרים רבים וטובים שראו בו יצירת מופת. בין היתר אמר על חלון פנורמי קורט וונגוט שהספר הוא גטסבי הגדול של זמנו... ואחד הספרים הטובים ביותר של סופרים בני זמנו. הספר זכה בשנת 2005 להיכנס לרשימת מאה הספרים הטובים ביותר של הניו יורק טיימס החל משנת 1923.
==תרגום לעברית==
הספר תורגם לעברית על ידי קטיה בנוביץ' ויצאה לאור בהוצאת אחוזת בית ב-2008.
== קישורים חיצוניים ==
* 
<div style="direction: ltr;">
*[https://web.archive.org/web/20081120211136/http://themoderatevoice.com/entertainment/reviews/16823/guest-book-review-revolutionary-road-by-richard-yates/ Review of the novel]
*[http://www.nysun.com/arts/reconsiderations-richard-yatess-revolutionary-road/81093/ Reconsiderations]
*[https://web.archive.org/web/20090130053139/http://www.tnr.com/booksarts/story.html?id=3f86ee5f-7896-4a52-af9b-e86b2387f3e4 Essay on the novel and film in The New Republic]
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:רומנים (סוגה ספרותית)
קטגוריה:ספרי 1961
קטגוריה:ספרים שעובדו לסרטים
קטגוריה:ספרי הוצאת אחוזת בית
מאגר העדויות של הקולנוע הישראלי

מאגר העדויות של הקולנוע הישראלי הוא מיזם ניו מדיה תיעודי רחב יריעה, שנוסד בשנת 2005 על ידי הקולנוענים מרט פרחומובסקי ואביטל בקרמן במטרה לתעד את ההיסטוריה של הקולנוע הישראלי דרך עשרות ראיונות מצולמים עם אנשי מפתח בתולדותיו. הראיונות, שאורכם נע בין שעה אחת ל-14 שעות, עוסקים בפירוט רב בביוגרפיה המקצועית של האישים, שמספרים בגוף ראשון את סיפורה של העשייה הקולנועית בארץ מזוויות שונות. בין הגופים שתמכו בהפקת המיזם לאורך השנים: קרן הקולנוע הישראלי, מועצת הפיס לתרבות ולאמנות, סינמטק ירושלים - ארכיון ישראלי לסרטים, סינמטק תל אביב, איגוד התסריטאים ואיגוד הבמאים.

המראיין המרכזי במיזם הוא מרט פרחומובסקי. כמו כן, משתתפים בו מראיינים אורחים מהדור החדש של מבקרי וחוקרי קולנוע, בהם שמוליק דובדבני, יאיר רוה, פבלו אוטין, מאיה פנחסי ויסמין ששון.

בינואר 2009 פורסמה ב-ynet סדרה של עשר כתבות ובהן קטעים נבחרים מראיונות המיזם.
בדצמבר 2011 זכו יוצרי "מאגר העדויות של הקולנוע הישראלי" מרט פרחומובסקי ואביטל בקרמן בפרס אמנות הקולנוע מטעם משרד התרבות והספורט על יצירת המיזם.

באפריל 2015, אחרי עשור של איסוף חומרים, עלה לאינטרנט האתר של המיזם.

עד אוקטובר 2020, הופקו במסגרת מאגר העדויות הקולנוע הישראלי כ-350 שעות של ראיונות עם 76 אישים: מנחם גולן, נילי המאירי, אסי דיין, פרדי שטיינהרדט, זאב רווח, אלי ירקוני, חיים טופול, יאיר פרדלסקי, מוסקו אלקלעי, מיכאל שוילי, יואל זילברג, הלגה קלר, איציק קול, שלמה מוגרבי, יהודה ג'אד נאמן, קולי סנדר, יצחק (צפל) ישורון, שלמה סוריאנו, אברהם הפנר, דני שיק, נסים דיין, אמיל (מילק) קנבל, משה מזרחי, לארי פריש, מיכל בת-אדם, דב הניג, גבי עמרני, יוני המנחם, אריה אליאס, נפתלי אלטר, ליה ון-ליר, רחל גולן, אלי תבור, שמואל אימברמן, יצחק (איז'ו) שני, מיכה שגריר, צבי שפילמן, אפרת לביא, חיים שרייבר, רם לוי, יחיאל נאמן, אמנון סלומון, טובה דרורי, יוסף שילוח, אילן אלדד, נחמן אינגבר, יכין הירש, בועז דוידזון, יגאל בורשטיין, לבנה פינקלשטיין, אורי ברבש, גילה אלמגור, דן וולמן, יהודה ברקן, רוני יעקב, רונה דורון, נעמי שחורי, אלי כהן, ינקול גולדווסר, חיים מרין, דניאל וקסמן, אלכס מסיס, טובה אשר, לינה צ'פלין, רנן שור, אדם גרינברג, דינה צבי ריקליס, צביקה קרצנר, דני בן מנחם, איתן גרין, כתריאל שחורי, מרק רוזנבאום, עידית שחורי, ערן ריקליס ועמית ליאור.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* יאיר רוה, [https://web.archive.org/web/20150510120355/http://cinemascope.mako.co.il/archives/20803 פוסט לרגל השקת האתר], באתר "סינמסקופ", 6 באפריל 2015
* דנה הרמן, , מתוך "מבט", 6 במאי 2015
* אלי שגב, [https://web.archive.org/web/20150529092140/http://www.edb.co.il/blog/archives/18614 ריאיון עם יוצרי מאגר העדויות של הקולנוע הישראלי, מרט פרחומובסקי ואביטל בקרמן], באתר אידיבי, 11 במאי 2015

==הערות שוליים==

קטגוריה:קולנוע ישראלי
קטגוריה:אתרי קולנוע ישראליים
What You're Doing

What You're Doing (מה שאת עושה) הוא שיר רוק של להקת הביטלס מהאלבום Beatles for Sale, שנכתב בעיקר על ידי פול מקרטני, אך הקרדיט ניתן ללנון-מקרטני.

==ניתוח מוזיקלי==
השיר מתחיל, באופן יוצא דופן מבחינת הלהקה, עם הקדמה של תופים. הוא ממשיך בחלק של גיטרה שמתנגן כמו באוסטינטו, ומתמשך אחרי כל בית. האטמוספירה של השיר היא בצורת סינקופות כבדות ומזכירה אווירה ג'אזית. ההשפעה מבאדי הולי מורגשת בשיר.

השיר הוא נטול פזמון, לכן הבתים הופכים לפוקוס המלודיה שלו. בחציו הראשון של הבית, צורת האוסטינטו ממשיכה להתנגן והמילה הראשונה של כל שורה מפוסקת על ידי קולות הרקע. חציו השני של הבית יוצר הרמוניה, וצורת האוסטינטו מתחילה לפני שהשורה האחרונה מסתיימת. החפיפה של צורת האוסטינטו תורמת לבלבולו של השיר במקצת. כל בית מסתיים עם חזרתה של הפסקה:
<div class="mw-content-ltr">
"Look, what you're doing

I'm feeling blue and lonely

Would it be too much to ask of you

What you're doing to me".
</div>

==השתתפות==
* ג'ון לנון - גיטרה אקוסטית וקולות הרמוניים.
* פול מקרטני - גיטרה בס ושירה.
* ג'ורג' האריסון - גיטרה אקוסטית מובילה בעלת 12 מיתרים וקולות הרמוניים.
* רינגו סטאר - תופים.
* ג'ורג' מרטין - פסנתר.

==גרסאות כיסוי==
לשיר בוצעו 3 גרסאות כיסוי על ידי CuppaJoe, James Husband ו-The Fantastic Deejays.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי הביטלס
קטגוריה:שירי 1964
קטגוריה:שירים באנגלית
פטריק דה גייארדון

פטריק דה גייארדון (בצרפתית: Patrick de Gayardon de Fenoyl. 23 בינואר 1960 - 13 באפריל 1998) היה צנחן צרפתי.

דה גייארדון התפרסם בכך שבחן את גבולות הצניחה: הוא היה צנחן עטור פרסים, מאבות הבייס וגלישת שמיים (Skysurfing). דה גייארדון פיתח את גלישת השמיים והוסיף לה תרגילים רבים. 
דה גייארדון פיתח את חליפת הכנפיים וכך גם מצא את מותו. במהלך ניסוי של פריט ציוד חדש, בעת צניחה עם חליפת כנפיים בהוואי, התרסק דה גייארדון ומת.
דה גייארדון ביצע כ 12,000 צניחות חופשיות במהלך חייו. הוא היה אלוף צרפת פעמיים, אלוף העולם והוא מחזיק עדיין בשיאי גובה רבים. לפני עיסוקו בצניחה עסק בטניס, גולף, סקי ולמד משפטים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20080802084723/http://www.bpa.org.uk/skydive/pages/people/gayardon.htm מחווה לדה גייארדון]

קטגוריה:חלוצי התעופה
קטגוריה:ספורטאים צרפתים

קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1960
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1998
איזה מין שוטרת

איזה מין שוטרת (באנגלית: Miss Congeniality) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 2000. שבויים על ידי דונלד פטרי ובכיכובה של סנדרה בולוק. הסרט יצא לאקרנים ב-22 בדצמבר 2000 בארצות הברית. הסרט הצליח מאוד ואף זכה לסרט המשך, "איזו מין שוטרת 2", שיצא ב-2005.

==עלילה==

גרייס הארט היא סוכנת FBI שמשתתפת בתחרות מלכת היופי של ארצות הברית כדי לחשוף פעולת טרור המתבצעת על ידי אחד הגורמים המעורבים בתחרות, והמחבל מזהה את עצמו בשם 'האזרח'. היא מתחברת למתמודדות ואף מגיעה למקום השני בתחרות. לבסוף, מתגלה שמארגנת התחרות היא המחבלת כיוון שהעיפו אותה מהתחרות בצעירותה, ומפטרים אותה השנה.

==צוות שחקנים==
* סנדרה בולוק - גרייסי הארט
* בנג'מין בראט - אריק מאתיוס
* מייקל קיין - ויקטור מאלינג
* קנדיס ברגן - קייטי מורנינגסייד
* הת'ר ברנס - שריל פריזר
* סטיב מונרו - פרנק טובין/מורנינגסייד
* ארנסט הודסון - הארי מקדונלד
* ויליאם שאטנר - סטאן פילדס
* ג'ניפר גרייס - טינה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:סרטים על תחרויות יופי
קטגוריה:זוכי פרס בחירת הנוער: סרטים
קטגוריה:סרטי מייקל קיין
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2000
יאן אורט

שלט על בית הולדתו של יאן אורט
יאן הנדריק אורט (בהולנדית: Jan Hendrik Oort; 28 באפריל 1900 – 5 בנובמבר 1992) היה אסטרונום הולנדי, מחלוצי מדע הרדיו-אסטרונומיה.

== חייו ==
אורט נולד בעיר פרנקר בפריסלנד ולמד באוניברסיטת חרונינגן. נושא הדוקטורט שלו היה The stars of high velocity. בשנים 1922–1924 עבד באוניברסיטת ייל. בשנת 1927 הוא אימת את תאוריית התנועה הסיבובית של שביל החלב. בשנת 1935 התמנה לתפקיד פרופסור במצפה הכוכבים של אוניברסיטת ליידן. לאחר מלחמת העולם השנייה הוא היה בין חלוצי תחום חדש באסטרונומיה - רדיו-אסטרונומיה. בתמיכתו ובהנחיותו נבנה רדיו-טלסקופ ב-Dwingeloo שבמזרח הולנד.

בשנת 1970 נבנה רדיו-טלסקופ נוסף בווסטברוק. הוא כולל 12 טלסקופים קטנים.

בשנת 1946 הוא קיבל מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה. בשנים 1958–1961 היה נשיא האיגוד האסטרונומי הבינלאומי. בשנת 1987 קיבל את פרס קיוטו.

נפטר בליידן בגיל 92.

==גילויים של יאן אורט==
* 1924 - גילוי קבוצת כוכבים באזור שביל החלב אך מחוץ לטבעת הראשית.
* 1927 - ביצוע חישובים המוכיחים שמרכז שביל החלב נמצא 19,200 שנות אור מכדור הארץ.
* הוכחה שמסת שביל החלב גדולה פי 100 מיליארד ממסת השמש.
* 1950 - מציע תאוריה לפיה כל כוכבי השביט יוצאים ממקום מסוים במערכת השמש - עננת אורט
* מצא שאור מערפילית הסרטן הוא אור מקוטב

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20130521081237/http://bc.ub.leidenuniv.nl/bc/tentoonstelling/Jan_Oort/inhoud.htm קורות חיים ונתונים נוספים]
* 

קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:אסטרונומים הולנדים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:זוכי פרס קיוטו
קטגוריה:זוכי מדליית ברוס
קטגוריה:זוכי מדליית זהב של החברה המלכותית לאסטרונומיה
קטגוריה:חברי האקדמיה הרוסית למדעים
קטגוריה:נשיאי האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חרונינגן
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1900
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1992
תומאס אטווד

תומאס אטווד (באנגלית: Thomas Attwood; 23 בנובמבר 1765 - 24 במרץ 1838) היה מלחין ונגן עוגב אנגלי.

== חייו ==
אטווד נולד בלונדון, בן לנגן בתזמורת המלכותית. בגיל תשע הצטרף למקהלת הקאפלה המלכותית. בשנת 1783 נשלח ללמוד מחוץ לאנגליה במימון הנסיך מוויילס (בהמשך ג'ורג' הרביעי), שהתרשם לטובה מכישורי הנגינה שלו בצ'מבלו. אחרי שנתיים בנאפולי, המשיך אטווד לווינה, שם היה לאחד מבחירי תלמידיו של מוצרט. בשובו ללונדון בשנת 1787 החזיק לזמן קצר במשרת נגן בהרכב הקאמרי של הנסיך מוולס. ב-1796 נבחר לנגן העוגב של קתדרלת סנט פול ובאותה שנה היה למלחין הקאפלה המלכותית. קשריו עם חצר המלוכה התחזקו עוד יותר הודות למינויו למורה למוזיקה לדוכסית מיורק ובהמשך, לנסיכה מוויילס. להכתרת ג'ורג' הרביעי חיבר את מזמור התפילה "שמחתי". המלך, שהסיר את חסדו ממנו לשנים אחדות מחמת קשריו עם הנסיכה מוויילס, האיר אליו שוב פנים ומינה אותו ב-1821 לנגן עוגב בקאפלה הפרטית שלו בברייטון. זמן קצר לאחר ייסוד האקדמיה המלכותית למוזיקה, בשנת 1823, נבחר אטווד לאחד ממוריה. כמו כן היה אחד החברים המקוריים באגודה הפילהרמונית המלכותית, שנוסדה בשנת 1813. הוא כתב את המזמור O Lord, Grant the King a Long Life, שבוצע בהכתרת ויליאם הרביעי, ועסק בחיבורה של יצירה דומה להכתרת המלכה ויקטוריה כשמת בביתו בצ'לסי, לונדון, ב-24 במרץ 1838. אטווד נקבר מתחת לעוגב בקתדרלת סנט פול.

חיבוריו של אטווד, שניכרת בהם השפעת מורו מוצרט, נשכחו ברובם הגדול, פרט לכמה מזמורים קצרים, בהם "O God who by the leading of a star",, "Teach me, O Lord" ."Turn Thy face from my sins" ,"Come, Holy Ghost. תומאס אטווד היה מורם של ג'ון גוס, צ'יפריאני פוטר ובן-סנדקותו תומאס אטווד ולמיזלי, ובשנותיו האחרונות התיידד עם מנדלסון.

== וידאו קליפ ==
<div style="direction: ltr;">
* [http://www.youtube.com/watch?v=ddUlZbcBQ_s Psalm 50] Anglican Chant by King's College Choir
</div>

תוכן הערך הזה לקוח מן האנציקלופדיה בריטניקה מהדורת 1911, שהיא נחלת הציבור.

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
Nicholas Temperley: "Attwood, Thomas", Grove Music Online ed. L. Macy (Accessed 28 June 2005), http://www.grovemusic.com
</div>
* ניקולאס טמפרלי: "אטווד, תומאס", מילון גרוב המקוון בעריכת ל. מייסי

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:נגני עוגב אנגלים
קטגוריה:מורים למוזיקה באנגליה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:אישים הקבורים בקתדרלת סנט פול
קטגוריה:מלחינים בריטים במאה ה-18
קטגוריה:מלחינים בריטים במאה ה-19
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1765
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1838
מירי חנוך

מירי חנוך (נולדה ב-17 בנובמבר 1966) היא עיתונאית, סופרת ותסריטאית ישראלית.

==ביוגרפיה==
שירתה בצה"ל ככתבת בבִטאון חיל האוויר, החלה ללמוד בבית צבי אך עזבה באמצע. כתבה ב"דבר" וב"על המשמר", ערכה את עמודי התרבות במקומון "תל אביב" וחיברה תסריטים לתוכניות טלוויזיה. הייתה נשואה לחבר להקת תיסלם צוף פילוסוף, ולשניים שתי בנות, אחת מהן היא השחקנית ליה פילוסוף. בשנת 2005 נישאה לשף אייל שני, ולהם בת אחת. כיום היא מלמדת כתיבה בפקולטה לתקשורת במכללה למנהל.

בשנת 2003 הוציאה את הספר "להורים שלום" (הוצאת כתר) שהיה אוסף של טורים שהתפרסמו בין השנים 1999–2000 בעיתון "עכבר העיר". הספר עוסק בחוויות הלידה וההורות.

משנת 2005 ועד 2009 כתבה את טור האוכל של "הארץ" יחד עם בעלה השף אייל שני.

בשנת 2008 השתתפה חנוך בסרט הדוקומנטרי "פיצה באושוויץ" בהפקתה של אסנת טרבלסי, בו יצאה עם אביה ניצול השואה דני חנוך, ואחיה, שגי חנוך, למסע שורשים בפולין. הסרט הוקרן בערוץ 8 ביום השואה 2009.

במהלך 2009 השתתפה בסדרת הטלוויזיה "מחוברות", ששודרה בערוץ HOT3 במהלך החודשים יולי-אוגוסט 2009. ב-2010 הנחתה את התוכנית "דיבור חדיש" בערוץ 8 לצד אסף הראל.

בשנת 2010 יצא לאור ספרה "מה כל כך מצחיק בפאני" בהוצאת כנרת זמורה-ביתן.

בשנת 2014 עלתה בקאמרי ההצגה "דג מוסר" שכתבה חנוך, אך נחלה כישלון וספגה ביקורות קשות.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20091107214426/http://www.trabelsiproductions.com/Pizza-In-Auschwitz.php פיצה באושוויץ], טרבלסי הפקות
* [http://hot.ynet.co.il/home/0,7340,L-8265-36939,00.html פיצה באושוויץ], הסרט המלא, ynet
* [http://hot.ynet.co.il/articles/0,7340,L-3733536,00.html אודות מירי חנוך במחוברות], ynet
* 
* 
* 
* 
* 
* מירי חנוך בוחרת [https://5units.wordpress.com/2015/10/09/מירי-חנוך-עיתונאית-סופרת-ותסריטאית/ חמישה מקומות אהובים בירושלים] באתר [https://5units.wordpress.com/ חמש יחידות], אוקטובר 2015

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאיות כותבות עברית
קטגוריה:בוגרות תיכון מקיף יהוד
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף יהוד
קטגוריה:סגל דבר
קטגוריה:תסריטאיות ישראליות
קטגוריה:תסריטאים ישראלים
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סגל בטאון חיל האוויר
קטגוריה:חיילות חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:משתתפי מחוברים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1966
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1966
צ'ובשית

בול שהונפק בברית המועצות בשנת 1933 והוקדש לבני העם הצ'ובשי
צ'ובשית (Чӑвашла - IPA: [ʨəʋaʂˈla]) היא שפה טורקית המדוברת במזרח החלק האירופי של רוסיה, בעיקר בצ'ובשיה ובאזורים סמוכים. זוהי השפה הרשמית של העם הצ'ובשי, המונה כ-2 מיליון איש. כתיבתה נעשית באלפבית קירילי, ומשתמשת בכל האותיות הכלולות באלפבית הרוסי, בתוספת 4 אותיות משלה: Ӑ, Ӗ, Ҫ ,Ӳ.

==השימוש בשפה==
צ'ובשית היא שפת האם של הצ'ובשים וגם שפה רשמית ברפובליקת צ'ובשיה. 86% מבני העם הצ'ובשי ו-8% מהעמים האחרים המתגוררים בצ'ובשיה דוברים צ'ובשית לפי מפקד האוכלוסין של רוסיה ב-2002. חרף זאת, ואף שהשפה נלמדת בבתי ספר ולעיתים נעשה בה שימוש באמצעי התקשורת, היא נחשבת לשפה בסכנת הכחדה. זאת מכיוון שהשפה הרוסית שלטת ברוב תחומי החיים ורק מעט מהילדים הלומדים שפה זו עשויים להשתמש בה בעתיד.

==הערות==
<div class="mw-content-ltr">
*.[https://web.archive.org/web/20060309025932/http://www.uni-klu.ac.at/eeo/Tschuwaschisch.pdf Čaušević, Ekrem (2002). "Tschuwaschisch." in: M. Okuka (ed.)). Lexikon der Sprachen des europäischen Ostens. Klagenfurt: Wieser (Enzyklopädie des europäischen Ostens 10), pp. 811–815]
*Johanson, Lars & Éva Agnes Csató, ed. (1998). The Turkic languages. London: Routledge.
*[http://www.turkiclanguages.com/www/classification.html Johanson, Lars (1998). "The history of Turkic." In: Johanson & Csató, pp. 81–125]
*[http://www.britannica.com/eb/article-80003/Turkic-languages Johanson, Lars (1998). "Turkic languages." In: Encyclopaedia Britannica. CD 98. Encyclopaedia Britannica Online, 5 sept. 2007]
*[http://www3.germanistik.uni-halle.de/antos/dgfs98/abstracts/johanson.htm Johanson, Lars (2000). "Linguistic convergence in the Volga area." In: Gilbers, Dicky & Nerbonne, John & Jos Schaeken (ed.). Languages in contact. Amsterdam & Atlanta: Rodopi. (Studies in Slavic and General linguistics 28.), pp. 165–178.]
*Johanson, Lars (2007). Chuvash. Encyclopedia of Language and Linguistics. Oxford: Elsevier.
*
*[http://www.lib.cap.ru/date_apr_05_2.asp ]
*Петров, Н. П. (2001). Чувашская письменность новая / Н. П. Петров // Краткая чувашская энциклопедия. – Чебоксары, 2001. – С. 475-476
</div>
==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* [https://web.archive.org/web/20190406192447/http://samahsar.chuvash.org/ Chuvash-Russian Web-Dictionary]
* [http://chuvash.org Chuvash People's Site, in Chuvash, English, Esperanto and Russian]
* [https://web.archive.org/web/20110807192758/http://www.lingfil.uu.se/afro/turkiskasprak/IP2007/NUTSHELLCHUVASH.pdf Nutshell Chuvash, by András Róna-Tas]
* [https://web.archive.org/web/20110807192808/http://www.lingfil.uu.se/afro/turkiskasprak/IP2007/Kincses.pdf Chuvash people and language by Éva Kincses Nagy, Istanbul Erasmus IP 1- 13. 2. 2007]
* [http://en.chuvash.org/e/43687576617368206d616e75616c Chuvash manual online]
</div>
* 

== הערות שוליים==

קטגוריה:שפות טורקיות
קטגוריה:צ'ובשיה
יחיא צארום

הרב יחיא צארום (נולד בשנת 1842 בצנעא; נפטר בירושלים, ו' בניסן ה'תרע"ז, 29 במרץ 1917) היה רב תימני שעלה בעליית "אעלה בתמ"ר" בשנת 1881, כיהן כאב"ד הקהילה התימנית בירושלים.

==קורות חיים==
נולד בצנעא, בירת תימן. למד בצוותא עם הרב יחיא קאפח והרב אהרן הכהן. לפרנסתו עסק בכתיבת סת"ם. עלה לארץ ישראל עם אחיו, רבי סאלם צארום, ועמד בראש שיירה שהגיעה לירושלים בשנת ה'תרמ"ב. ככל עולי תימן סבל רעב וייסורים שונים. במכתבו לידידו הרב יחיא קאפח הודיע לו על מצבם הקשה של העולים בירושלים.

בשל העובדה שרבני ירושלים נמנעו מלצרפו לבתי הדין שלהם, החליטו מנהיגים אחרים של הקהילה התימנית, ובראשם הרב אברהם אלנדאף והרב שלום יוסף עראקי, ליצור לעדתם מוסדות נפרדים. על אף שהפירוד נעשה בין היתר בשל דאגה לכבודו, הרב צארום התנגד למהלך והמשיך להשתייך לעדה הספרדית אף שפסק גם לבני העדה התימנית. ישיבת "תורת משה" שהקימו בירושלים רבני תימן התמקמה בתחילת היווסדה בבית מדרשו של הרב צארום בעיר העתיקה בירושלים.

הרב יחיא צארום לימד רבים את מלאכת הלבלרות ואת דיני כתיבת הסת"ם, ובין ראשוני תלמידיו היה הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, לימים הראשון לציון והרב הראשי לישראל. הרב עוזיאל העריץ את גדולתו בתורה של רבי יחיא ולא פעם היה מספר בשבחו.

הרב יחיא צארום נפטר בירושלים בו' בניסן, ה'תרע"ז (29 במרץ 1917) ונקבר בהר הזיתים. בשנות ה-60 של המאה ה-20, בתקופת השלטון הירדני, נהרסה חלקת הקברים ונבנה מעליה מגרש חניה. בשנת 2010, במהלך שיקום החלקה, נחשפו מספר קברים ומצבות שלמים מתחת לגלי העפר, וביניהם קברים שבפנקסי הקברנים נכתב כי הם נמצאים בסמוך לקברו של "מורי יחיא", אולם המצבה שעליה מופיע שמו עצמו לא נמצאה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רבני צנעא
קטגוריה:אחרוני תימן
קטגוריה:רבנים תימנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:פעילים ציונים בתימן
קטגוריה:סופרי סת"ם
קטגוריה:אנשי עליית אעלה בתמר
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1842
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1917
אין עד נעשה דיין

אין עד נעשה דיין הוא כלל הלכתי האומר כי אדם שמעיד בבית דין על מעשה מסוים אינו יכול גם להיות דיין של אותו מעשה, ויש הסוברים שבדיני נפשות, אפילו כאשר האדם היה רק היה עד למעשה ולא העיד עליו, הוא נפסל מלהיות דיין. 

כלל זה אינו מוחלט ומשמש רק במקרים מסוימים, אך במקרים אחרים הדיינים יכולים לדון על פי ראייתם מכוח הסברה ש"לא תהא שמיעה גדולה מראיה", כלומר אם הדיין יכול להוציא פסק דין על סמך שמיעה מעד אחר, כל שכן שיוכל לפסוק על סמך ראייתו הוא. כמו כן, בדברים שבהם הצורך בעדות הוא רק מדרבנן, כגון קיום שטרות, עד נעשה דיין.

==מי נחשב עד==
בשאלה מי נחשב עד שאינו יכול לדון נחלקו הרשב"ם ור"י. הרשב"ם סובר שעד בדין זה נחשב מי שראה את המעשה והתכוון להיות עד עליו, וכיוון שהתכוון כך לא יוכל להיות דיין על מעשה זה אפילו בקבלת עדות מפי עדים אחרים. אך ר"י סובר שעד שאינו יכול לדון יותר בדין זה זהו דווקא עד שהעיד בבי"ד על המעשה, אז אינו יכול לדון על פי עדותו, אלא על ידי עדות של עדים אחרים.

===עדות בלילה===
כשהעדים ראו את המעשה בלילה, כיוון שאינם יכולים להיות דיינים אז, כי אין דנים בלילה, 'נעשים' רואי המעשה כעדים ואינם יכולים לדון עוד את הדין הזה על סמך ראייתם, אלא על פי עדות של עדים אחרים.

==טעמו==
בטעם הדין ש"אין עד נעשה דיין" הובאו כמה אפשרויות בראשונים:
* נאמר () "ועמדו שני האנשים אשר להם הריב לפני ה'", ודרשו חז"ל 'שני האנשים'- אלו העדים, 'לפני ה- אלו הדיינים. וא"כ צריך שיהיו גם דיינים וגם עדים.
* עד שמביע את דעתו על הדין הוא נראה כנוגע בעדותו, בין לזכות ובין לחובה, כיוון שנראה שצידודו לזכות הנתבע היא כדי שלא יביא עדים אחרים שיזימו אותו.
* כיוון שהדיין פוסק על סמך עדותו הוא לא ירצה לקבל עדות הזמה על עצמו, ואם כן עדות כזו נחשבת "עדות שאין אתה יכול להזימה" שהיא פסולה. אך יש שדחו את הטעם הזה, כיוון שאפשר בכל זאת לְהָזֵם אותם על ידי בית דין אחר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:משפט עברי: דיני ראיות
קטגוריה:משפט עברי: סדרי הדין
קטגוריה:כללים ועקרונות במשפט העברי
קטגוריה:כללים ועקרונות בהלכה
מרכז נגה

סמליל המרכז
מרכז נגה פעל במסגרת הקריה האקדמית אונו והעניק (עד לשנת 2016) סיוע משפטי לנפגעי עבירה, ובפרט נפגעי עבירות אלימות (כגון משפחות של נפגעי רצח והריגה) ונפגעי עבירות מין חמורות (כגון מקרי אונס). בראש המרכז עמדו פרופסור עו"ד דנה פוגץ' ועו"ד דיקלה טוטיאן.

מרכז נגה הוקם בעקבות סיוע של פוגץ' לגילה ואיתן הירש שתומר, בנם, מדריך פנימייה שנרצח על ידי חניכו בדקירות סכין. פוגץ' סייע למשפחה בהתנגדות לבקשת הרוצח והנערה שסייע לו לקבלת אזרחות ישראלית (הייתה להם אזרחות אוקראינית). שר הפנים קיבל את התנגדות המשפחה ושלל אפשרות הענקת אזרחות לשניים. עו"ד טוטיאן ייצגה קורבנות בתביעות אזרחיות עוד טרם חקיקת חוק זכויות נפגעי עבירה וייצגה במקרים תקדימיים המהווים פריצת דרך בפיצוי הקרבנות.

לאחר שהוקם המרכז, הקריה האקדמית אונו לקחה אותו תחת חסותה, ובכך אפשרה לקיים במסגרתו פעילויות נוספות לקידום זכויות נפגעים, בהן: ייצוג נפגעי עבירות מין ואלימות חמורה, פעולות לקידום חקיקה והדרכת אנשי מקצוע הנמצאים בקשר עם נפגעים, דוגמת שוטרים, שופטים, עובדים סוציאליים.

בנובמבר 2009 החליטה ממשלת ישראל לאמץ תוכנית סיוע לקורבנות עבירה, את הצעת החוק הובילו מרכז נגה והשר יצחק הרצוג.

==דיונים שבהם היה המרכז מעורב==

* [https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path=HebrewVerdicts\08/490/103/r03&fileName=08103490.r03&type=4 דיון בעניין שחרורם המוקדם של רוצחי דני כץ]. 
:התקבלו טענות מרכז נגה ונקבע כי נפגעי עבירה יכולים, בנסיבות יוצאות דופן, לטעון בפני ועדת השחרורים המיוחדת גם בטיעון שבעל פה ובמתן זכות זו לא היה פגם כלשהו. פסק דין זה מעגן, לראשונה, את זכויותיהם של נפגעי עבירה להביא בפני ועדת השחרורים את תחושותיהם הסובייקטיביות באשר לשחרורו של האסיר מהכלא, לרבות חששותיהם מפני השלכות השחרור הצפוי על מצבם הנפשי. כלומר, "סיכון" במובן הרחב.
* [http://noga.org.il/uppics/upp3521.pdf ע"פ 10566/08 פלוני נ' מ"י] - תקדים: פרסום שמו ותמונתו של קטין שהוא עבריין נמלט.
* [https://web.archive.org/web/20160303183435/http://demo21.blueweb-server2.com/uppics/upp2768.pdf ע"פ 9665/06 פלוני נ' מ"י]. צירוף הנפגעות כצד להליך של ערעור של נאשם, שביצע מעשים מגונים בילדות, על סכום הפיצוי שנפסק לו. בית המשפט העליון דחה את ערעורו.
* בש 006843/04 מיטלמן נ' מ"י ואח' - הוצאת צו איסור פרסום. הגנה על פרטיותה ושמה הטוב של נפגעת עבירה חמורה (אמה של ילדה שנרצחה) מפני פרסום פרטי חקירה שעלולים היו לפגוע בה.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: ארגוני סיוע משפטי
קטגוריה:הקריה האקדמית אונו