OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שמואל תפילינסקי

שמואל תפילנסקי (1888, תרמ"ו - 24 במרץ 1945, י' בניסן תש"ה) היה רב ירושלמי, מרבני ישיבת עץ חיים. התפרסם בין היתר בחיבורו 'קונטרס הצוואה'.<ref></ref>

== חייו ==
תפילנסקי נולד בירושלים, לרב נתנאל סופר-תפילינסקי. עיקר לימודו היה אצל אביו, אך למד גם אצל דודו, אחי אמו, רבי לייב בנו רבי טודרוס לווין (שהיה חתנו של רבי זלמן בהר"ן), שאף ראה בו כרבו, ולא עשה דבר מבלי שקיבל את הסכמתו קודם.

נישא לאסתר רבקה לבית זיסרמן. אשתו נפטרה צעירה לימים, והשאירה בביתם שלושה בנות קטנות, והם גדלו בבית סבם רבי ברוך יעקב זיסרמן. לאחר פטירתה נישא בשנית לבתו של המקובל רבי יעקב גדליה שכטר.

שנים מספר היה נמנה עם ראשי הלומדים בחצר שטרויס. בשנת תרצ"ו עבר להתגורר בבתי ברוידא. ביתו היה בן ביתו של דודו רבי לייב טודרוס, לביתו של רבי מאיר ידלר. בבתי ברוידא היה משמש כבעל תוקע ובעל קורא.

סדר יומו התחיל בחצות הלילה עם תיקון חצות. כשהוא מקפיד כל ימיו להתפלל כותיקין.

הרבה לעסוק בענייני הלכות שבת, ומסכת שבת הייתה שגורה בפיו בעל פה. כן הכין לדפוס שלושה כרכים של ספר העוסק בהלכות שבת, אך לא הספיק להדפיסו, וברבות הימים נעלם.

בספר מאורי אש מרבי שלמה זלמן אוירבך מובאים כמה מכתבים שבהם דן עם הגרש"ז בעניין מוקצה של שלהבת ואש. התכתב גם עם רבי ישראל זאב מינצברג בעניין חמץ בשבת שלאחר פסח, האם נאסר משום מוקצה.

סיפר על עצמו, שמאז נישואיו לא היה אפילו שבוע אחד שידע מאין יהיה לו כסף להוצאת שבת, ועל אף זאת מעולם לא דאג בעקבות כך.

נולד בשבת. ונפטר בשבת הגדול תש"ה.

== חיבוריו ==
רבי שמואל חיבר כמה חיבורים:
* קונטרס הצוואה - על ענייני אמונה וביטחון, תלמוד תורה, חינוך הבנים, ועל ענייני מעשר כספים ועוד. לספר כמה הסכמות מרבני ירושלים, ביניהם רבי יוסף צבי דושינסקי.
* אבן שמואל - על מסכת שבת. הספר היה מוכן לדפוס אך אבד.

== משפחתו ==
מזיווגו הראשון עם אסתר רבקה זיסרמן נולדו לו שלוש בנות:
* בתו רחל, נישאה לשמעון דוב קרישבסקי
* בתו, הדסה חנה, נישאה לחיים דוד גולדברג-ידלר בנו של רבי בן ציון ידלר
* בתו חייה בילא, נישאה לרבי נחום פרידמן

מזיוגו השני עם דבורה בתו של המקובל רבי יעקב גדליה שכטר, נולדו שתי בנות ושלושה בנים:
* בנו, רבי נתנאל תפילנסקי, (נולד בתר"פ) נישא לביתו של רבי דוד שכטר
* בתו, רבקה, נישאה לשמעון לורינץ
* בנו, יעקב גדליה, (נולד בז' באלול תרפ"ג), מחבר ספר מעלת היסורין.
* בתו, שרה הינדא
* בנו, חיים טודרוס.

== לקריאה נוספת ==
* מיקירי ירושלים - מאת נתן אנשין

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1945
לנצח בני

"לנצח בני" הוא סינגל שהוקלט על הזמרת הישראלית אביבה אבידן. את השיר הוציאה בשנת 2004 לאור חברת התקליטים בן-מוש הפקות, והוא נכלל כרצועה השישית באלבום האולפן השביעי שלה, אמונה.

== על השיר ==
"לנצח בני" נכתב והולחן על ידי נורית בת-שחר צפריר ועוזי חיטמן. הוא מורכב משישה בתים, כשלאחר שניים מבוצע פזמון. במרכז מילותיו עומד אב המספר לבנו את הסכנות הטמונות בחייו מהם עליו להיזהר ("רכב דוהר", "פיגועי טרור", "אויב שמסתער"). הוא משתמש בשני ניגודי "מתוק מול מר" בשיר: דבש דביק בטעם של מרור ולענה המצופה סוכר. בפזמון מספר כי המטרה בכל האזהרות היא שבנו ישמר.

במקור, "לנצח בני" נוצר על ידי בת-שחר צפריר וחיטמן עבור אייל גולן. אולם עם מותו של חיטמן החליטה משפחתו לפרסם הקלטה שלו לשיר, שנכללה באלבום האולפן הראשון לאחר מותו, עכשיו התור לאהבה.

אבידן הוציאה את "לנצח בני" כסינגל מסחרי בשנת 2004 כגרסת כיסוי להקלטתו של חיטמן. על-אף שהוא הופץ ב-2004, נוכחותו במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' נרשמה רק ב-24 ביולי 2014, כשדורג במקום החמישי. הוא צעד במשך חמישה שבועות רצופים, ויצא מטבלת הדירוג ב-28 באוגוסט.

== מיקומי שיא ==

== גרסתו של אייל גולן ==

בשנת 2009 הוציא הזמר הישראלי אייל גולן גרסת כיסוי ל"לנצח בני". את הפקתה המוזיקלית ביצע דודו קומה. היא נכללה כרצועה החמישית באלבום האולפן ה-12 שלו, זה אני. גרסתו של גולן הפכה להמנון לאומי בימי מבצע עופרת יצוקה כמו כן, היא זכתה להצלחה אדירה במצעדי המוזיקה. ב-22 בינואר נכנסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום הרביעי, והייתה ל"כניסה הגבוהה" של השבוע. ב-29 בינואר עלתה לשיאו במקום הראשון, ושהתה שם שבוע אחד. ב-19 במרץ יצא מטבלת הדירוג לאחר שמונה שבועות רצופים. במצעד סוף השנה דורג במקום ה-40. כמו כן, הוא סיים במקום השלישי במצעד שיריו של גולן, שפורסם בשנת 2009 לרגל הוצאת האלבום זה אני.

=== מיקומי שיא ===

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2004
קטגוריה:סינגלים מ-2004
קטגוריה:סינגלים מ-2009
קטגוריה:שירי אביבה אבידן
קטגוריה:שירי איל גולן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עוזי חיטמן
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מלחמות
קטגוריה:שירים על מוות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ליאם הפקות
אלכסנדר סאמוקוטייב

אלכסנדר סאמוקוטייב (ברוסית:Александр Михайлович Самокутяев , נולד ב-13 במרץ 1970 בפנזה) הוא היה קוסמונאוט רוסי. הוא השתתף טיסות לתחנת החלל הבין-לאומית והיה חבר בכמה משלחות.

== ביוגרפיה ==
אלכסנדר סאמוקוטייב נולד בעיר פנזה. בתקופת בית ספר הוא השתתף בחוגי צניחה וטיסות דאון. בשנת 1987 הוא התחיל ללמוד הנדסה במכון הפוליטכני בפנזה. בשנת 1988 הוא עזב את הלימודים ועבר לבית ספר לטייסי קרב. בשנת 1992 סאמוקוטייב סיים את הלימודים עם תואר "מהנדס-טייס".

סאמוקוטייב החל שירות ביחידות חיל האוויר הרוסי. הוא שירת במספר יחידות ובין היתר היה טייס "סוחוי Su-24". בשנת 1998 הוא נשלח ללימודים באקדמיה של חיל האוויר אותה סיים בשנת 2000. לאחר סיום הלימודים הוא הועבר לתפקיד ניהולי במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים.

בשנת 2003 סאמוקוטייב החל קורס במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. לאחר סיומו הוא היה חבר של יחידת הקוסמונאוטים. הוא היה בחבר בצוות גיבוי של מספר משימות.

באפריל 2011 סאמוקוטייב היה מפקד טיסה סויוז TMA-21 שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 27 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (דמיטרי קונדרטייב היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת סאמוקוטייב עבר למשלחת מס' 28 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד של אנדריי בוריסנקו. במהלך שהות בחלל סאמוקוטייב ביצע פעילות חוץ-רכבית באורך של כ-6.5 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 164 ימים בחלל.

בספטמבר 2014 סאמוקוטייב היה מפקד טיסה סויוז TMA-14M שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 41 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (מקסים סוראייב היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת סאמוקוטייב עבר למשלחת מס' 42 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד של בארי וילמור. במהלך שהות בחלל סאמוקוטייב ביצע פעילות חוץ-רכבית באורך של כ-3.5 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 167 ימים בחלל.

באפריל 2017 סאמוקוטייב שוחרר משירות פעיל ביחידת הקוסמונאוטים מסיבות רפואיות. הוא המשיך לעבוד במרכז להכנת הקוסמונאוטים.

בשנת 2020 סאמוקוטייב התמודד בבחירות לדומה השביעית ונבחר כנציג של רוסיה הוגנת – למען האמת.

עקב פעילותו בדומה הוא נכלל ברשימת סנקציות של מספר מדינות כתומך לפלישת רוסיה לאוקראינה.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=15031 ביוגרפיה]
* [https://www.gctc.ru/main.php?id=208 ביוגרפיה באתר הכנת הקוסמונאוטים הרוסי]

 

קטגוריה:גיבורי הפדרציה הרוסית
קטגוריה:אנשי צוות תחנת החלל הבין-לאומית
קטגוריה:קוסמונאוטים רוסים
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הרוסי
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1970
זואול

זואול (שם מדעי: Zuul) הוא סוג של דינוזאור צמחוני ממשפחת האנקילוזאוריים, אשר התקיים בקרטיקון שלפני 75 מיליון שנה מזמננו באמריקה הצפונית. הסוג מכין מין יחיד: Zuul crurivastator.

==מאפיינים==
סוג זה תואר למדע ב-2017 בידי החוקרים ארבור ואוונס, כששמו מתייחס לדמותו של "זואול", שומר הסף של גוזר, ממכסחי השדים. זאת עקב מבנה הראש שלו. שם המין נקרא משילוב שני מילים בלטינית: "crus" - שוק ו-vastator", משחית. כלומר: "משחית השווקים".

המאובנים של דינוזאור דמוי-אנקילוזאורוס זה התגלו ב-2014 בתצורות נהר ג'ודית שבמונטנה והוא כולל את המאובנים השלמים ביותר של אנקילוזאור בצפון אמריקה והיא כוללת נוסף לשלד עם גולגולת וזנב שלמים גם אוסטאודרם, קרטין ושאריות עור.

ממצאים אלה נחשבו בהתחלה לממצאים של אאופלוצפלוס אך בהמשך התברר שמדובר בסוג עצמאי. לפי ההערכות הוא הגיע לאורך של 6 מטרים, כך שהיה גדול יחסית לאנקילוזאור. הגולגולת שלו גם רחבה ביותר, ברוחב 50 ס"מ ובעלת עיצוב מחוזק ורכס קדמי בעל קרניים בולטות.

סוג זה נחשב לקרוב יחסית לאנקילוזאורוס, לאאופלוצפלוס ולדיפולוזאורוס.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אנקילוזאוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באמריקה הצפונית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2017
סינופטרוס

איור אפשרי של פרטים.
סינופטרוס (שם מדעי: Europejara; מילולית: "כנף סינית") הוא סוג פטרוזאור ממשפחת הטפג'ריים שהתקיים במשך הקרטיקון של סין לפני 120 מיליון שנה מזמננו. זהו אחד ממאובני הטפג'ריים הראשונים והשלמים ביותר שנמצאו.

==מאפיינים==
המאובנים של הפטרוזאור התגלו בתצורות יישיאן שבליאונינג, צפון-מזרח סין והוא תואר למדע בידי החוקרים ג'ואו ג'ונגה ווונג שאולין (Wang Xiaolin), כשמשמעות שמו היא: "כנף סינית". הממצאים שלו כללו שלד כמעט שלם וקליל המותאם לתעופה, 

הגולגולת של הפטרוזאור הגיע לאורך 17 ס"מ כשמוטת הכנפיים שלו הגיע ל-1.9 מטר ולמשקל של 2.87 ק"ג בבגרות. ישנם הפרשי גודל בין המינים השונים שאולי מרמזים על כך שאלה מינים נפרדים.

הפטרוזאור מזוהה עם הגולגולת הארוכה שלו בעלת הציצה דמוית-ה"קסדה" והמקור הארוך נטול השיניים. מבנה המקור מרמז על קשר לטפג'ריים, אף שברובם הם התגלו באמריקה הדרומית. ככל הנראה הוא היה אוכל כל מגוון.

===מינים===
בסוג זה ישנם 5 מינים, אם כי רק 2 מהם נחשבים לתקפים בעוד אחרים מוטלים בספק:
* Sinopterus dongi
* Sinopterus gui?
* Sinopterus jii
* Sinopterus atavismus?
* Sinopterus lingyuanensis?

הסוג Huaxiapterus אולי שייך לסוג זה לפי מספר חוקרים, אם כי הדעות על כך חלוקות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טפג'ריים
קטגוריה:פטרוזאורים שחיו בקרטיקון תחתון באסיה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2003
ג'רג' ברדוש

ג'רג' בארדוש (בהונגרית: Bárdos György; בודפשט, 3 ביולי 1949) הוא יהודי-הונגרי, פסיכופיזיולוג, חוקר התנהגות, פרופסור באוניברסיטה.

== קורות חיים ==
בארדוש סיים את בחינות הבגרות הגימנסייה על שם פאל סיניאי מרשה ב-1973, סיים את לימודיו בפקולטה למדעי הטבע של אוניברסיטת אטווש לוראנד (ELTE) בהתמחות בביולוגיה. ב-1976 והפך דוקטור באוניברסיטה. ב-1989 קיבל את התואר קנדידט (CSc) למדעי הביולוגיה. בשנת 2000 הפך לדוקטור מוסמך להוראה אוניברסיטאית (habitation), ובשנת 2010 קיבל את התואר דוקטור של האקדמיה ההונגרית למדעים (PHD מלא מהאקדמיה). בין השנים 1973–1996 עבד בקבוצת המחקר המשותפת הפסיכופיזיולוגי של האקדמיה ההונגרית למדעים-ELTE, לאחר מכן מ-1996 היה פרופסור חבר במחלקה לפיזיולוגיה ונוירולוגיה של ELTE, ומ-2009 עמד בראש המכון לפיתוח בריאות ומדעי הספורט של האוניברסיטה. בין 2000 ל-2008 היה פרופסור מלא במכללה המקצועית ELTE Bolyai.

מאז 1973 הוא מלמד סטודנטים לביולוגיה, מרצה לביולוגיה ופסיכולוגיה בקורסים לתואר ראשון, שני ודוקטורט.

נושאי המחקר העיקריים שלו הם הרגשה/תפיסה של הקרביים, אינטראקציות בין התנהגות האיברים פנימיים, ויסות התנהגות, בעיות בריאות לא ספציפיות ואפקט הפלצבו.

== משפחתו ==
הוא בא ממשפחה יהודית משני הוריו. אביו עבד כפועל טקסטיל. במלחמת העולם השנייה נלקח תחילה למחנות שרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי), אחר כך היה שבוי סובייטי (של הצבא האדום). מהשבי שוחרר הביתה ב-1947. אמו הייתה אסיסטנטית מעבדה. יש לו שני אחים.

בין אבותיו האדריכל פרידייש שפיגל (1866–1933) ואחד מסבא רבא שלו היה הרב הראשי של העיר קאפושוואר. דודתו מצד אמו אנני שפיגל (1904–1980) הייתה זמרת אופרה, אשתו של לאיוש באלינט (1886–1974), מבקר האמנות היהודי-הונגרי, המחזאי, הסופר, המתרגם.

אשתו עובדת במחלקה לביופיזיקה באוניברסיטת סמלווייס. נולדו להם שני ילדים.

== פרסים והוקרה ==
* מדליית זהב של מורה מאסטר (OTDT, 2002)
* פרס על שם אלברט סנט-גיירגי (EMMI, 2015)
* מדליית הצטיינות באוניברסיטאות פרו, דרג זהב (ELTE, 2017)

== לקריאה נוספת ==
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában ([https://opac-nevter.pim.hu/en/record/-/record/PIM45413 נתוניו] במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
* [https://doktori.hu/index.php?menuid=192&lang=HU&sz_ID=1109 Személyi lapja az Országos Doktori Tanács honlapján] ([https://doktori.hu/index.php?menuid=192&lang=HU&sz_ID=1109 האתר שלו במועצת הרופאים הלאומית])
* [https://www.scolar.hu/bardos_gyorgy_m_34 Művei a Scolar kiadó honlapján] ([https://www.scolar.hu/bardos_gyorgy_m_34 כתביו בהוצאת סקולאר])
* [https://www.ppk.elte.hu/munkatarsak/bardos-gyorgy-dr Adatai az ELTE PPK honlapján]
* ([https://www.innoteka.hu/cikk/test_es_lelek_hataran.841.html נתוניו באתר ELTE])

קטגוריה:מדענים יהודים הונגרים
קטגוריה:חברי האקדמיה ההונגרית למדעים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:פיזיולוגים יהודים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1949
פאבל לבדב

פאבל פבלוביץ' לבדב (ברוסית: Павел Павлович Лебедев; 12 באפריל 1872 – 2 ביולי 1933) היה גנרל סובייטי אשר שימש כראש מטה הצבא האדום במהלך מלחמת האזרחים הרוסית והמלחמה הפולנית-סובייטית.

==ביוגרפיה==
לבדב נולד בצ'בוקסרי ב-12 באפריל 1872, למשפחת אצולה ענייה. בגיל 12 החל את הכשרתו כצוער בקורפוס הצוערים ה-2. לאחר מכן החל ללמוד בבית הספר הצבאי אלכסנדרובסקי במוסקבה. ב-1892 הוא סיים את לימודיו, והחל לשרת ברגימנט המשמר של מוסקבה בדרגת לוטננט. ב-1897 הוא החל ללמוד באקדמיית המטה הכללי "ניקולייב". ב-1900 הוא סיים את לימודיו, הועלה לדרגת קפטן והוצב במטה הכללי הרוסי.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא הועלה לדרגת פודפולקובניק, ומונה לראש מחלקת המבצעים של החזית הדרום-מערבית. לאחר מכן מונה לראש מטה הארמייה ה-3. במהלך המלחמה הוא נפצע והועלה לדרגת פולקובניק. בדצמבר 1917 הוא עזב את הצבא.

במרץ 1918 הוא התגייס לצבא האדום בעקבות בקשתו האישית של ולדימיר איליץ' לנין. הוא כיהן כראש לשכת הגיוס במטה הכל-רוסי (אחד משני המטות הכלליים של הצבא האדום בראשית דרכו). באפריל 1919 הוא מונה לראש מטה החזית המזרחית. ביולי של אותה שנה הוא מונה למפקד החזית, ובמקביל מונה לראש מטה השדה (המטה השני של הצבא האדום). הוא הוביל את הצבא האדום במהלך מלחמת האזרחים הרוסית והמלחמה הפולנית-סובייטית. ב-10 בפברואר 1921 אוחדו שני המטות הכלליים הסובייטיים למטה אחד - מטה הצבא האדום, בפיקודו של לבדב. באוגוסט 1922 הוא מונה במקביל למפקד האקדמיה הצבאית של הצבא האדום. באפריל 1924 סיים את תפקידו כראש המטה, אך המשיך למלא תפקידים בכירים, במיוחד בתחום החינוך הצבאי. בדצמבר 1925 הוא הוצב במחוז הצבאי אוקראינה. הוא נפטר בחרקוב ב-2 ביולי 1933.

==קישורים חיצוניים==

* [https://encyclopedia.mil.ru/encyclopedia/history_department/more.htm?id=11588148@SD_Employee פאבל לבדב] באתר משרד ההגנה הרוסי
* [http://www.grwar.ru/persons/persons.html?id=418 פאבל לבדב] באתר המוקדש לצבא הרוסי במלחמת העולם הראשונה

קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ראשי המטה הכללי של צבאות רוסיה וברית המועצות
קטגוריה:גנרלים בצבא האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי הצבא האדום במלחמת האזרחים ברוסיה
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1872
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1933
Talking Body

"Talking Body" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת השוודית טובה לו. השיר יצא ב-13 בינואר 2015 בהוצאת חברות התקליטים ריפבליק רקורדס ואיילנד רקורדס.<ref name="pop radio"></ref> השיר מופיע כסינגל השני באלבום האולפן הראשון שלה, Queen of the Clouds. השיר נכתב על ידי טובה לו, ג'ייקוב הלסטרום ולודוויג סודרברג, והופק על ידי The Struts ושלבאק.

נכון לאוקטובר 2023, השיר הושמע למעלה מ-569 מיליון פעמים בספוטיפיי,<ref></ref> ולמעלה מ-54 מיליון פעמים ביוטיוב.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|פלטינה
|60,000
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|200,000
|-
!איטליה (FIMI)
|זהב
|25,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|פלטינה
|600,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|5× פלטינה
|5,000,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |אזור
! scope="col" |תאריך
! scope="col" | פורמט
! scope="col" |חברת תקליטים
! scope="col" |הערות
|-
! rowspan="2" scope="row" | ארצות הברית
| 13 בינואר 2015
|להיט רדיו עכשווי
| rowspan="2" |איילנד רקורדס, ריפבליק רקורדס
|
|-
| 23 במרץ 2015
| רדיו עכשווי קצבי
|<ref></ref>
|-
! scope="row" | הממלכה המאוחדת
| 3 במאי 2015
| rowspan="3" |הורדת מוזיקה – מיני-אלבום רמיקסים
|פולידור רקורדס
|<ref></ref>
|-
! scope="row" | ארצות הברית
| rowspan="2" | 26 במאי 2015
|איילנד רקורדס
|<ref name="remix US"></ref>
|-
! scope="row" | קנדה
|יוניברסל מיוזיק גרופ
|<ref name="remix CAN"></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2015
קטגוריה:שירי טובה לו
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי שלבאק
קטגוריה:שירי אלקטרופופ
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת איילנד רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ריפבליק רקורדס
ולדימיר טריאנדאפילוב

ולדימיר קיריאקוביץ' טריאנדאפילוב (ברוסית: Влади́мир Кириа́кович Триандафи́ллов; 14 במרץ 1894 – 12 ביולי 1931) היה לוטננט גנרל סובייטי אשר שימש במהלך תקופה קצרה כראש מטה הצבא האדום.

==ביוגרפיה==
טריאנדאפילוב נולד ב-14 במרץ 1894 בכפר מגאראצ'יק ליד העיר קארס, למשפחה ממוצא יווני. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא גויס לצבא האימפריה הרוסית. במהלך רוב המלחמה, הוא לחם כחלק מהחזית הדרום-מערבית, למעט תקופות שבהן למד בבתי ספר לקצינים. עם סיום המלחמה הוא היה מפקד גדוד בדרגת קפטן. לאחר מהפכת אוקטובר, בחרה בו מועצת החיילים של הארמייה ה-7 למפקד הארמייה. ביוני 1918 הוא התגייס לצבא האדום ומונה למפקד פלוגה. ביוני 1919 הוא קודם לתפקיד מפקד גדוד. הוא לחם במלחמת האזרחים הרוסית ונפצע בזרועו. במקביל להשתתפותו בקרבות, למד באקדמיה הצבאית של הצבא האדום.

ב-1924 מונה לראש מחלקת המבצעים במטה הכללי הסובייטי. ב-19 בנובמבר 1929 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-2. ב-15 באוקטובר 1930 הוא מונה לסגן ראש מטה הצבא האדום. במאי 1931 הוא הפך להיות ראש המטה. הוא מת ב-12 ביולי 1931 במהלך תאונת מטוס.

==קישורים חיצוניים==
* [http://encyclopedia.mil.ru/encyclopedia/heroes/USSR/more.htm?id=11911648@morfHeroes ולדימיר טריאנדאפילוב] באתר משרד ההגנה הרוסי
* [http://www.hrono.ru/biograf/bio_t/triandafilov_vk.php ולדימיר טריאנדאפילוב] באתר כרונוס העוסק בהיסטוריה צבאית רוסית
* 

קטגוריה:גנרלים סובייטים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ילידי 1894
קטגוריה:נפטרים ב-1931
האספה המחוקקת של קרלה

האספה המחוקקת של קרלם המכונה קראלם ניימסאבה, היא הפרלמנט המדינתי של קרלה, אחת מ-28 המדינות בהודו. באספה חברים 140 נציגים, הנבחרים ממחוזות בחירה.<ref></ref>

== היסטוריה ==
האספה המחוקקת של קרלה ירשה את האספה המחוקקת של טרוונקור-קוצ'ין, שהוקמה ב-1952 כגוף מחוקק בן 108 חברים. לאחר מפקד אוכלסין שנערך ב-1951 נקבע כי בבחירות הבאות תגדל האספה ל-117 חברים.

מדינת קרלה הוקמה בנובמבר 1956, תחת חוק ארגון מחדש של המדינות שעיצב מחדש את מדינות הודו על פי חלוקה לשונית, כשלאזורים דוברי מלאיאלאם בטרוונקור-קוצ'ין, צורפו מלבר ואזורים דוברי מלאיאלם נוספים ממדראס<ref name="askh"></ref> הבחירות הראשונות לאספה המחוקקת של מדינת קרלה נערכו בפברואר-מרץ 1957, והאספה התכנסה לראשונה ב-5 באפריל 1957.<ref name="askh" /> באספה היו 127 חברים כולל חבר ממונה אחד.<ref name="askh" />

ועדת הגבולות של 2010 עצבה מחדש את מחוזות הבחירה, והעלתה את מספר המושבים ל-140.

== מתחם ניימסאבה ==
האספה המחוקקת של מדינת קראלה או הנייאמסאבה בלילה
בית אספת המדינה ידוע בשם ניימסאבה מתחם זה בן 5 קומות הוא אחד המתחמים הגדולים בהודו. בניין האספה הישן שוסב מחדש למוזיאון המחוקקים, לאחר פתיחת המתחם חדש ב-22 במאי 1998.

== הרכב נוכחי ==
ההרכב הנוכחי של האספה המחוקקת של קרלה היא האספה המחוקקת ה-15, שנבחרה ב-2021. בהרכב שולטת החזית השמאלית הדמוקרטית, המחזיקה 98 מושבים, בהם 61 של המפלגה הקומוניסטית של הודו (מרקסיסטית). האופיזיציה מונהגת על ידי החזית הדמוקרטית המאוחדת בהובלת הקונגרס הלאומי ההודי. מפלגת העם ההודית אינה מיוצגת באספה.

האספה בוחרת את 9 נציגי קרלה ברג'יה סבהה.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.klaproceedings.niyamasabha.org klaproceedings.niyamasabha.org]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קרלה
קרלה
פרצלציה

פרצלציה היא הפעולות הנדרשות לשם חלוקת קרקע לחלקות רישום. להבדיל מהליך תכנוני של איחוד וחלוקה מחדש, שמבוצע במסגרת מוסדות התכנון, הליך הפרצלציה מתייחס להפיכת המגרשים שנקבעו על ידי מוסדות התכנון, לקדסטר. דהיינו, הליך הפרצלציה מכוון לשלב שבו המגרשים שנקבעו על ידי מוסדות התכנון, הופכים לחלקות רישום בפנקסי רשם המקרקעין (ב"טאבו").

==פרצלציה רצונית==
פרצלציה רצונית הוא הליך רישום תשריט חלוקה שאושר בהתאם להוראות פרק ד' לחוק התכנון והבניה. הפרצלציה מסוג זה מכונה "רצונית" משום שהיא מבוצעת ביוזמת בעלי הקרקע ולא ביוזמת הרשויות והיא תלויה ברצונם של הבעלים ליזום את אותה חלוקה חדשה. אישור תשריט החלוקה כשלעצמו אינו מביא מביא לשינוי במערך הזכויות בקרקע. אם יבקשו הבעלים להביא לשינוי במערך הזכויות לצד רישום החלוקה החדשה, יהיה עליהם להגיש מסמכים נוספים כדוגמת שטרות עסקה.<ref></ref>

==פרצלציה לא רצונית==
הליך של פרצלציה לא-רצונית מתייחס לרישום תוכנית איחוד וחלוקה שאושרה לפי סימן ז' בפרק ג' לחוק התכנון והבניה. רישום התכנית ויצירת חלקות הרישום החדשות מכוחה מכונה פרצלציה לא-רצונית, וזאת מכיוון שההליך והרישום אינו ביוזמת הבעלים, אינו תלוי בהסכמתם והוא תוצאה של הליכים שלטוניים. תוכנית שמאושרת על ידי רשויות התכנון, תירשם גם על ידי הרשויות. רישום התכנית נעשה תוך תיקון הבעלויות בפנקסי המקרקעין בהתאם לטבלת האיזון וההקצאה שבתוכנית.<ref></ref>

==תצ"ר==
תצ"ר (תוכנית לצורכי רישום) הוא תשריט שנערך על ידי מודד מוסמך בהתאם לרגולציה המפורטת והקפדנית שנקבעה מכח פקודת המודדים. התצ"ר נערך בהתאם לתשריט חלוקה שאושר על יד הוועדה המקומית (בפרצלציה רצונית) או בהתאם לתוכנית שאושרה במוסדות התכנון (במקרה של פרצלציה לא רצונית). התצ"ר מוגש גם כן לרשם המקרקעין, עם השלמת הליך הרישום, התצ"ר הופך לחלק מפנקסי המקרקעין. החלקות הסופיות הן אלו שסומנו בתצ"ר שאושר והוגש.

==לקריאה נוספת==
* משה רז כהן ושמואל בר-ישראל, רישום פרצלציות, בורסי תל אביב, התשע"ו-2016

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תכנון עירוני
קטגוריה:שימושי קרקע
קטגוריה:ערים: מונחים
קטגוריה:מקרקעין
א-תורכמן

שכונת א-תורכמן בדרום-מזרח העיר עזה.
א-תורכמן (בערבית: التركمان غزة) היא שכונה במזרח העיר עזה. היא נקראת על שם יחידה צבאית שהורכבה מהטורקמנים בארץ ישראל שהתיישבו פה במספר גלי הגירה לאורך הכיבוש האסלאמי של ארץ ישראל, ובאו לבסס את היות העיר עזה חלק מהאחיזה המוסלמית בארץ ישראל.<ref></ref> שכונת שג'אעייה, הסמוכה לה מצפון, ידועה בהיותה מאוכלסת בתושבים ממוצא טורקמני ומהכורדים שהתיישבו בארץ ישראל.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עזה: שכונות
קווינסי הול

קווינסי הול (באנגלית: Quincy Hall; נולד ב-31 ביולי 1998) הוא אתלט אמריקאי, האלוף האולימפי (פריז 2024) וזוכה מדליית ארד באליפות העולם (בודפשט 2023) בריצת 400 מטר. אלוף עולם (בודפשט 2023) בריצת שליחים 4x400 מטר.

== ביוגרפיה ==
===2022===
במסגרת ליגת היהלום על שם פריפונטיין שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ב-27 במאי 2022 הוא סיים שלישי בריצת 400 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 48.10 שניות, אחרי אליסון דוס סנטוס מברזיל (47.23 שניות) וכליפה רוסר מארצות הברית שקבע תוצאה זהה לשלו (48.10 שניות).

===2023===
====אלוף העולם====
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט 2023 זכה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם ורנון נורווד, ג'סטין רובינסון וראיי בנג'מין בתוצאה של 2:57.31 דקות, לפני צרפת (2:58.45 דקות) והממלכה המאוחדת (2:58.71 דקות) ובמדליית ארד בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 44.37 שניות, אחרי אנטוניו ווטסון מג'מייקה (44.22 שניות) ומת'יו הדסון-סמית' מהממלכה המאוחדת (44.31 שניות).

===2024===
במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת פריז שנערכו ביוג'ין בסוף יוני 2024 זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא איש חדש של 44.17 שניות, לפני מייקל נורמן (44.41 שניות) וכריסטופר ביילי (44.42 שניות). 

במסגרת ליגת היהלום שנערכה במונקו ב-12 ביולי קבע בריצת 400 מטר שיא אישי חדש ואת תוצאת השנה בעולם באותה העת של 43.80 שניות.

באולימפיאדת פריז זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה הרביעית בטיבה בכל הזמנים של 43.40 שניות, לפני הדסון-סמית' מהממלכה המאוחדת בתוצאה החמישית בטיבה בכל הזמנים ובשיא אירופה חדש של 43.44 שניות ומוזאלה סאמוקונגה מזמביה שקבע שיא לאומי חדש של 43.74 שניות.

== שיאים אישיים ==
=== אצטדיון ===
* ריצת 400 מטר: 43.40 שניות (2024)
* ריצת 400 מטר משוכות: 48.10 שניות (2022)

===אולם===
* ריצת 400 מטר: 45.25 שניות (2019)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אצנים אמריקאים
קטגוריה:רצי משוכות אמריקאים
קטגוריה:אלופי עולם באתלטיקה
קטגוריה:אלופים אולימפיים: ריצת 400 מטרים (גברים)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1998
יוז'ף אבלס

יוז'ף אַבֶּלֶס, (בהונגרית: Abelles József; פשט,1811 – סגד, 3 במאי 1897)<ref>Szegedi állami halotti akv. 546/1897. folyószám</ref> היה רופא ראשי של מחוז צ'נאד, דמות ציבורית ביהדות הונגריה במאה ה-19.

== קורות חייו ==
יוז'ף אבלס נולד במשפחה יהודית בפשט כבנם של הסוחר מוזס (משה) אבלס ושל יאנקה אופנר. הוא היה רופא ממתמחה בעיר מאקו. ב-10 בדצמבר 1868 התקיים המושב המקדים הראשון של הקונגרס של יהודי הונגריה – רשמית, "הקונגרס הארצי של יהודי הונגריה וטרנסילבניה" – שהביא לקרע ביהדות הונגריה. אבלס היה נציג מחוז צ'נאד ונפת מאקו באספה האוניברסלית היהודית שנפתחה רשמית ב-14 בדצמבר.<ref>[http://www.birot.hu/Scheiber-2013/1888-12-09.pdf Egyenlőség, 1888. december 9., 6. old.]</ref> הוא סיים את התמחותו בתחילת שנות ה-70 ולאחר מכן עבר לסגד. לאחר השיטפון הגדול של 1879 בסגד, הוא עבר לעיר קאפושוואר עם קרוב משפחתו, הרב הראשי שאנדור רוזנברג, עמו עבר מאוחר יותר לעיר ארד. הוא בילה שוב את השנים האחרונות לחייו בסגד. בשנת 1897 הוא מת מדלקת ריאות. לאבלס היה אוסף עשיר ויקר ערך של מדליות ועתיקות, שכלל מדליות אימפריאליות הן מהתקופה הברברית (מאזור מאקו) והן מהתקופה של האימפריה הרומית. מאוחר יותר הועבר האוסף שלו למוזיאון בסגד.<ref>[http://www.sulinet.hu/oroksegtar/data/telepulesek_ertekei/Mako_monografia_sorozat/pages/monografia_6/013_konyvkultura.htm Makó monográfiája 6: Makó története 1920-tól 1944-ig. Könyvkultúra és sport]</ref>

== עבודתו המרכזית ==
* עבודת דוקטורט. Dissertatio inaug. path. de morbis aetatum vitae humanae. פשט, 1835.

== לקריאה נוספת ==
* Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I. (Aachs–Bzenszki). Budapest: Hornyánszky. 1891. (יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים)
* Gulyás Pál: Magyar írók élete és munkái. I. kötet Aachs–Bálint Rezső. Budapest, 1939. 15. hasáb (פאל גויאש: חייהם ועבודותיהם של סופרים הונגרים)

== ראו גם ==
* שאנדור דרנאי: עבודות דוקטורט רפואיות הונגריות ישנות 1772–1849. כרך א' בודפשט, Borda Antiques, 1998
== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-irok-elete-es-munkai-szinnyei-jozsef-7891B/a-7893E/abelles-jozsef-78A21/ יוז'ף אבלס] באתר Arcanum
* [http://muvelodestortenet.hu/disszertaciok/?page=1&SzerzoNeve=Abelles%20József עבודות דוקטורט]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:ילידי 1811
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1897
אנדרה (מדינה)

מדינת אנדרה (בטלוגו: ఆంధ్రరాష్ట్రం, באנגלית: Andhra State, בהינדי: आंध्र राज्य) הייתה מדינה בהודו שנוצרה בשנת 1953 על ידי פיצול המחוזות הצפוניים דוברי הטלוגו של מדינת מדרס.<ref></ref> מדינת אנדרה לא כללה את כל האזורים דוברי הטלוגו, מכיוון שהיא לא כללה חלק במדינת היידראבאד. ב-1956 מדינת אנדרה מוזגה עם האזורים דוברי הטלוגו שבמדינת היידראבאד לאנדרה פרדש.

== הקמת מדינת אנדרה ==
מחוז מדרס]]
מדינת אנדרה מ-1953 עד 1956 (בכחול)
לאחר הקמת הודו, הפכה נשיאות מדראס של הראג' הבריטי למדינת מדראס. המדינה החדשה הייתה בעלת רוב טמילי, וממשלתה נתפסה כעוינת על ידי בני הטלוגו ומלאיאלאם שנמצאו בשטחה. הפעיל האנדראי פוטי סרימולו הכריז על עריכת צום עד מוות, אך כשראש ממשלת הודו ג'ווהרלל נהרו הבטיח להקים את מדינת אנדרה. לאחר שלא ראה התקדמות, ב-19 באוקטובר 1952 חזר פוטי סרימולו לצומו, שמשך את תשומת הלב הציבורית. ב-15 בדצמבר מת סרימולו תוך כדי צום.

במהלך הלווייתו של סרימולו, ההמון צעק סיסמאות שהיללו את ההקרבה שלו, והלוויה הפכה להתפראות כשההמון החל להרוס רכוש ציבורי. המהומות התפשטו ברחבי האזור, ושבעה בני אדם נהרגו בעימותים עם המשטרה. המהומות נמשכו במשך שלושה עד ארבעה ימים ושיבשה את החיים הרגילים במדרס. ב-19 בדצמבר 1952, ראש ממשלת הודו ג'ווהרלל נהרו הודיע על הקמת מדינה נפרדת לעם דוברי הטלוגו של מדינת מדרס. הפרלמנט של הודו הסדיר את הקמת מדינת אנדרה בספטמבר 1953.<ref></ref>

ב-1 באוקטובר 1953, 11 מחוזות דוברות טלוגו של מדינת מדראס הפכו למדינת אנדרה עם כשקורנול מוכרזת כבירתה.<ref></ref>

היווצרותה של "מדינה לשונית" ראשונה זו סללה את הדרך ליצרת מדינות מבוססות לשון נוספות ב-1956.<ref></ref><ref></ref>

== אדרה פרדש ==
לאחר הקמת מדינת אנדרה, קמה תנועת וישלנדרה, שקראה להקמת מדינה הודית מאוחדת לכלל דוברי הטלוגו, או אנדרה הגדולה (בטלוגו: విశాలాంధ్ర (וישלנדרה)). התנועה נתמכה על ידי המפלגה הקומוניסטית של הודו, שדרשה להקים מדינות לשוניות ברחבי הודו. עמדת התנועה קובלה בעת השרטוט מחדש של גבולות מדינות דרום הודו ב-1956 ואנדרה פרדש כללה את שטחי מדינת אנדרה לצד האזורים דוברי טלוגו של מדינת היידראבאד, בעוד חלקים שאינם דוברי טלוגו של מדינת היידראבאד אוחדו עם מדינת בומביי וקרנאטקה.
מדינת אנדרה (צהוב), שהתמזגה עם טלנגנה (לבן) ויצרה את מדינת אנדרה פראדש ב-1956

עם זאת, ב-2 ביוני 2014, פוצלה אנדרה פרדש מחדש, ומדינת טלנגאנה הוקמה על מרבית השטחים דוברי הטלוגו של מדינת היידראבאד, וגבולות אנדרה פרדש חזרו להיות דומים לגבולות אנדרה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנדרה פרדש
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1953
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1956
קטגוריה:הודו: מדינות וטריטוריות איחוד לשעבר
מליח ג'וודט אנדאי

מֶלִיח גֶ'וְודֶט אַנְדָאי (בטורקית: Melih Cevdet Anday; 1915 – 2002) היה משורר, סופר, מתרגם, מחזאי, ספרן, עיתונאי, עורך דין ומורה טורקי. הודות ליצירתו הפורייה ועטורת הפרסים נחשב לאחד מפורצי הדרך החשובים ביותר בשירה הטורקית של המאה העשרים.

== ביוגרפיה ==
מליח ג'וודט אנדאי נולד באיסטנבול בשנת 1915 ומת בעיר הולדתו בשנת 2002. בשנת 1931 עבר עם משפחתו לגור בעיר אנקרה, ולימים עזב את טורקיה כמלגאי במטרה ללמוד סוציולוגיה בבלגיה, אולם נאלץ לחזור למולדתו בשנת 1940 לאחר שגרמניה פלשה לטורקיה. עם שובו לארצו עבד במשך כעשור כיועץ פרסומים במשרד החינוך הטורקי. לאחר מכן עבד כספרן בספרייה העירונית של אנקרה, ובמקביל לכך החל בקריירה עיתונאית. במחצית השנייה של שנות החמישים עסק בהוראה בקונסרבטוריון העירוני של איסטנבול, ואילו במחצית השנייה של שנות השישים שימש אחד מחברי הוועד המנהל של רשות השידור בטלוויזיה הטורקית. עם פרישתו הסופית ממשרתו כמורה בקונסרבטוריון, קיבל מינוי רשמי לתפקיד הנספח התרבותי של טורקיה במשרד הראשי של אונסק"ו בפריז, ושימש בתפקיד זה עד לתחלופה בממשלה הטורקית. 

במשך שנות יצירתו הספרותית ראו אור תריסר קובצי שירה, שבע יצירות סיפורת, ארבעה מחזות, ספר זיכרונות וחמש-עשרה מסות פרי עטו.

== קישורים חיצוניים ==

משיריו בתרגום לעברית של רמי סערי
* השיר "[https://www.ramisaari.com/mga-kos/ כוס]" 
* השיר "[https://www.ramisaari.com/mga-ze/ זה לצד זה]" 
* השיר "[https://www.ramisaari.com/mga-olam/ עולם חדש]"
* השיר "[https://www.ramisaari.com/mga-davar/ דבר יפה מאוד]" 

קטגוריה:סופרים טורקים
קטגוריה:משוררים טורקים
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1915
קטגוריה:טורקים שנפטרו ב-2002
ממלו גייטנופולוס

אורפיאוס (ממלו) גייטנופולוס (נולד ב-1938 לערך) הוא נגן ג'אז, מלחין ומעבד מוזיקלי ישראלי ממוצא יווני, המנגן בסקסופון ובחצוצרה וגם בחליל. 

נולד בירושלים. אביו סטרטיס גיאטנופולוס לימד אותו נגינה בפסנתר והלחנה. עבודתו הראשונה הייתה בגיל 17 לצד הפסנתרן דני גוטפריד. 

בשנות השבעים השתתף במספר אלבומים ישראליים חשובים, בהם "שבלול" (1970) של אריק איינשטיין ושלום חנוך, "למה לא סיפרת לי!?" (1971), אלבום הבכורה של שלמה גרוניך ו"פתאום אחר ימים רבים" של שלמה ארצי שבהם ניגן בחליל.

ב-1975 סיים לימודי ג'אז בבית הספר למוזיקה ברקלי, ואז התגורר למשך 16 שנה בניו יורק.

בארצות הברית ניגן בשלושה אלבומים של תזמורת ה"סופר בנד" של : "In Case You Missed It" (1984), "No Dummies Allowed" (1987) ו-"Original Superband" (1994). הופיע לצד ולצד תזמורת הג'אז של וכן הוביל להקה בת תשעה נגנים.

ב-1988 חזר באופן קבע לישראל, והחל להופיע בהופעות ג'אז שונות, וכן השתתף באופן קבוע בפסטיבל הים האדום ובפסטיבל הג'אז של תל אביב. ב-1997 יצא לסיבוב הופעות בהודו לצד רביעיית דני גוטפריד וכן הופיע עמה בפסטיבל הג'אז של רומא. ב-2007 הופיע עם "תשיעיית ממלו גאיטנופולוס" בפסטיבל הים האדום, וב-2010 הוציא אלבום הופעה חיה של "רביעיית ממלו גאיטנופולוס" בהופעה במועדון ה"שבלול".

גייטנופולוס הוא חבר סגל בבית הספר רימון ובאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.rimonschool.co.il/team/mamelogaitanopoulos/ גיאטנופולוס (ממלו) אורפיאוס], באתר רימון בית ספר למוסיקה
* [https://web.archive.org/web/20220208102434/https://www.jamd.ac.il/en/node/6164 Mamelo Gaitanopoulos], באתר ארכיון האינטרנט, 2 בפברואר 2022, מתוך אתר האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
* [https://www.habama.co.il/Pages/Event.aspx?Subj=3&Area=1&EventID=11171 חמישיית ממלו גיטנופולוס], באתר הבמה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:נגני ג'אז: סקסופוניסטים
קטגוריה:נגני ג'אז: חצוצרנים
קטגוריה:נגנים ישראלים
קטגוריה:מלחיני ג'אז ישראלים
קטגוריה:סגל בית הספר רימון
קטגוריה:סגל האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
שלמה אוזנקוט

חתימת רבי שלמה אוזנקוטהרב שלמה אוזנקוט (או אוזנכוט;<ref>הרב חתם את שמו בשני האופנים.</ref> סביב ה'תק"כ - אייר ה'תק"ף, 1820), היה מקובל, ראש ישיבה ודיין במרקש שבמרוקו בראשית המאה התשע עשרה.

== קורות חייו ==
נולד במרקש לאביו ר' חיים שהיה נגיד קהל מרקש. למד אצל חכמי העיר. בהמשך כיהן כראש ישיבה, ומתלמידיו ידוע: רבי יהודה אלמליח,<ref name=":0">ראו: מן הגנזים חלק י עמ' רכ.</ref> וכנראה גם רבי רפאל מסעוד אבן מוחא.<ref>ראו: פרדס רימונים (חאה"ע סי' י"ב): "ראיתי כתב יד א' ששלח או כמהרש"א לכמוהר"ר מוסא ז"ל או להפך, וזכורני שאמ"ל כמהר"ש אוזנקוט ז"ל להעתיקו בכתב ידי, וזה היה אם אפשר בשנת תקע"ט לפ"ק". וכן ספרי רבי שלמה אוזנקוט היו מסורים בידו, ראו להלן.</ref> בישיבתו למדו בין השאר את פירוש הרא"ם על פירוש רש"י, ורבי שלמה מסר לתלמידיו ביאורים לפירוש הרא"ם.<ref name=":1">ראו בכת"י מכון בן צבי 760.</ref> סמוך לשנת תקס"ד, התמנה לדיין בבית דינו של רבי שלמה אסבאג. כיהן לצד חביריו הדיינים רבי יוסף חרוש, רבי יעקב פינטו השני, רבי יהודה הצרפתי, רבי משה אסבאג, רבי אברהם אסולין, ורבי מוסא בן דוד וחיון.<ref>ראו למשל: תשובות חכמי מראכש סימנים ל, עה.</ref> בית הדין התכתב עם חכמים מערים אחרות, כדוגמת מקנס,<ref>ראו שו"ת משפטים ישרים חלק ב סימן ריג.</ref> ואזמור.<ref>שו"ת שופריה דיעקב (ח"ב סי' קיב): "ראיתי ביד שלמה הנז' [מאזמור] אגרת כתובה וחתומה מחכמי מראכש ז"ל שהיו בדור שלפנינו, מהרב מהרש"א ומהרי"ע פינטו ומהרי"ו חרוש ומהר"ם אסבאג ומהר"ם ן' דוד וחיון ומהר"ש אוזנקוט ז"ל ששלחו לקהל אזמור על עניין זה וכתוב בה וז"ל וכו' [בערבית]".</ref>

כמו כן עסק בחכמת הקבלה, ונמנה עם מקובלי העיר.<ref name=":0" />

נפטר במגפה שפקדה את מרקש, בחודש אייר שנת תק"ף (1820).<ref>ראו: תקנות חכמי מכנאס ח"א עמ' תלו; מצבות מראכש עמ' 61.</ref>

מוזכר בפיוטים על חכמי מערה במרקש, בפיוט מרבי מסעוד,<ref>ראו מצבות מראכש, מבוא עמ' לז.</ref> ובפיוט מרבי יעקב אלכאבאש.<ref>ראו מצבות מראכש עמ' לט.</ref>

== כתביו ==
* חידושי דינים - על חלקי השולחן ערוך.<ref>היה בידו של רבי רפאל מסעוד אבן מוחא, כמו שכתב רבי ידידיה מונסונייגו בספריו: ס' מנחת זיכרון ערך משכונא כ: "מספר מוהר"ש אזנקוט זלה"ה". וכן ערך שותפים א: "כן מ"ך בש"ע של מוהר"ש אזנקוט ז"ל". וכן בספרו קופת הרוכלים רבית כה: "וכמדומני שהכתיבה היא של כמוהר"ש אוזנקוט ז"ל". וכן שם אות כח: "מספר מהר"ש אוזנקוט, שהביא מהר"ם ן' מוחא". (מוזכר במלכי רבנן קיט א).</ref>
* חידושים על השולחן ערוך - חלקם נדפסו בספרי חכמי דורו.<ref>הביא מהם בשו"ת פרדס רימונים (חומ"ש סימן עב). ובספר וילקט יוסף (אלמאליח): סי' ה בה"ט סק"ז, סי' עא באה"ט ס"ק לו, סי' עב סי"ז, סי' שמ ס"ח.</ref>
* חידושים על הש"ס - חלקם נדפסו בקובץ בית הלל.<ref>גיליון מ עמ' ז, בהכנת הרב יוסף פרץ.</ref>
* חידושים על הרא"ם - ע"פ מה שסיכמו תלמידיו.<ref name=":1" />

=== הגהות ===
* הגהות על כנסת הגדולה חלק חושן משפט - באוסף פרטי.
* הגהות על חיבורי רבי מוסא בן דוד וחיון - בגיליון כת"י של מו"ה שלמה שושנה מאוסף בניהו.

== לקריאה נוספת ==
* הרב יוסף פרץ והרב יוסף הלל (עורך), קדושי מראכש, "רבי שלמה אוזנכוט", הוצאת קהילות ישראל, ירושלים ה'תשפ"א.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבה מרוקאים
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:נפטרים ב-1820
Journal of Personality and Social Psychology

Journal of Personality and Social Psychology או בעברית: כתב העת לאישיות ופסיכולוגיה חברתית (בקיצור JPSP), הוא כתב עת מדעי היוצא לאור מדי חודש בהוצאת האגודה הפסיכולוגית האמריקאית (ה-APA).

כתב העת עוסק במחקרים בתחומי הפסיכולוגיה החברתית והפסיכולוגיה של האישיות. לכתב העת שלושה תתי תחומים המנוהלים על ידי עורכים ראשיים שונים. מדור העוסק בעמדות וקוגניציה חברתית, מדור העוסק בקשרים בין-אישיים ותהליכים קבוצתיים ומדור העוסק בחקר האישיות ובהבדלים בין-אישיים. לכל מדור עורך ראשי נפרד. מנהלי המדורים הנוכחיים (נכון ל-2023) הם שינובו קיטאיאמה (Shinobu Kitayama) מאוניברסיטת מישיגן, קולין וויין ליץ' מברנרד קולג' וריצ'רד א. לוקאס מאוניברסיטת מישיגן סטייט.

כתב העת משתמש בהנחיות קידום השקיפות והפתיחות (TOP). הנחיות אלו מבנות את האופן הראוי לתכנון מחקרים ולדיווח עליהם. מטרת ה-TOP היא להפוך את המחקר המדעי לשקוף יותר, נגיש יותר ולאפשר לאת שחזורו.

== תוכן ==
ההתמקדות של כתב העת היא במחקרים אמפיריים. עם זאת, מתפרסמות בו לעיתים גם סקירות, מאמרים תאורטיים, ומאמרים מתודולוגיים. לדוגמה, המאמר המצוטט ביותר של כתב העת, שצוטט למעלה מ-90,000 פעמים, הוא מאמר מתודולוגי-סטטיסטי הדן בתיווך ובמיתון.

מאמרים המתקבלים לפרסום ב-JPSP בדרך כלל פותחים בהקדמה ארוכה ובסקירת ספרות, ולאחריה מציגים מספר תתי-מחקרים הקשורים זה לזה. תתי מחקרים אלו בוחנים היבטים שונים של תיאוריה או בודקים מספר השערות מתחרות.

יש חוקרים הרואים במבנה רב-מחקרי זה מעמסה, שאינה מוצדקת דיו, המעכבת את פרסומן של עבודות חשובות. מנגד, לדרישה מחמירה זו ישנם גם יתרונות. הדרישה עוזרת לוודא שטיעונים מדעיים המובאים במחקרי JPSP נבדקים ביסודיות מכמה זוויות, דבר המקטין את השגיאה מסוג I ואת החשש שהאפקטים שנמצאו מקורם במשתנה מתערב שלא נחקר במבנה הניסוי הראשוני.

לפי Journal Citation Reports, נכון ל-2022 לכתב העת יש מקדם השפעה של של 7.6.

== משבר השחזורים ==
JPSP הוא אחד מכתבי העת שנותחו בפרויקט השחזור של Open Science Collaboration לאחר פרסום מחקר של דריל בם אשר טען כי אנשים מסוגלים לחוש את העתיד בהתבסס על 9 תתי מחקרים. באחד מתתי המחקרים במאמרו של בם למשתתפים הוצגו 48 מילים בזו אחר זו על גבי צג מחשב. לאחר הצגת המילים, התבקשו המשתתפים לכתוב את כל המילים שהם זוכרים שהוצגו. לאחר מכן נבחרו באקראי 24 מילים ממאגר 48 המילים שהוצגו לראשונה, מילים אלה הוצגו פעם נוספת למשתתפים. מניתוח סטטיסטי ערך בם נראה כי המילים שהמשתתפים זכרו נבחרו יותר באקראי, כאילו המשתתפים יכלו לראות את העתיד.

כתב העת סירב לפרסם ניסיון שחזור של מאמרו של בם, שבוצע על ידי פרופ' סטיוארט ריצ'י מאוניברסיטת אדינבורו אשר טען להפרכת חלק מהממצאים. ממצאי ההפרכה פורסמו בכתב העת PLoS One

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כתבי עת לפסיכולוגיה
קוץ' (מדינה)

מדינת קוץ הייתה מדינה הודית מ-1947 עד 1956. בירתה הייתה (Bhuj).

כיום מהווה שטחה של המדינה את מחוז (Kutch ורשמית Kachchh) במדינת גוג'ראט שבהודו. זהו המחוז הגדול ביותר בשטחו בהודו.

== היסטוריה ==
מדינת קוץ' הוקמה מתוך המדינה המונרכית (Cutch או Kutch, וכן Kachchh), שהייתה ממלכה בחבל קוץ' בשנים 1147–1819 (אז נקראה "Kingdom of Kutch", כלומר "ממלכת קוץ'"), ולאחר מכן מדינה נסיכותית ב בשנים 1819–1947. היא הצטרפה להודו ב-15 באוגוסט 1947, היום בו הפכה הודו למדינה עצמאית.

למרות הצטרפות המדינה להודו, הממשל הפנימי בה נשאר בידי שליטה האחרון, מהארו סרי ויאיראג'י עד מותו ב-26 בפברואר 1948, אז עבר לבנו, מהראו שרי מגראג'י. רק ב-1 ביוני 1948 הועבר הממשל הפנימי לממשלת הודו.

עם כניסת חוקת הודו לתוקף ב-26 בינואר 1950, הפכה קוץ' למדינה חלק ג', סיוג שהתייחס לחלקי הנספח לחוקת הודו שהגדיר את מעמד המדינות השונות ואשר המדינות שנכללו בו היו בשליטתה הישירה של ממשלת הודו..

ב-1 בנובמבר 1956, אורגנה מדינת בומבי מחדש במסגרת חוק ארגון מחדש של המדינות, וחלקים ממדינת קוץ' הועברו אליה. ב-1 במאי 1960, מדינת בומביי חולקה על קווים לשוניים לגוג'ראט ומהאראשטרה ומחוז קוץ' הפך לחלק מגוג'אראט.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הודו: מדינות וטריטוריות איחוד לשעבר
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהתפרקו ב-1956
קטגוריה:מדינות וטריטוריות שהוקמו ב-1948
קטגוריה:גוג'ראט
The Story Begins

The Story Begins (בעברית: הסיפור מתחיל) הוא מיני-אלבום הבכורה של להקת הבנות הדרום קוריאנית טווייס. המיני-אלבום יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים JYP אנטרטיינמנט, ב-20 באוקטובר 2015. הוא כולל שישה שירים בסך הכול, ביניהם הלהיט "Like Ooh-Ahh" שיצא לאור ב-20 באוקטובר 2015 כסינגל המוביל מתוכו.<ref name=":0"></ref>

המיני-אלבום הגיע למקום השלישי במצעד האלבומים הדרום קוריאני.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|20 באוקטובר 2015
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|JYP
| style="text-align:center;" |<ref name=":0" />
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-2015
קטגוריה:מיני-אלבומים של טווייס
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:מיני-אלבומים בקוריאנית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת JYP אנטרטיינמנט
תיכון מיתר גני תקווה

תיכון מית"ר (מנהיגות, יזמות, תרבות ורב תחומיות) הוא בית ספר תיכון קהילתי והיחיד בגני תקווה. בית הספר נוסד בשנת 2016, והוא שם דגש על שיעורי חינוך, מעורבות חברתית, העשרה לימודית, והכנה לחיי הבגרות<ref></ref>.

התיכון ממוקם בשכונת "גנים", כחלק מקריית חינוך הכוללת בנוסף בית ספר יסודי, חטיבת ביניים, ספרייה עירונית ומגרשי ספורט.

תיכון מיתר זכה בפרס החינוך לשנת הלימודים תשע"ט בגין מעורבות חברתית אזרחית ותרומה לקהילה של הסתדרות המורים והעמותה הפדגוגית לקידום החינוך העל יסודי בישראל.

== מגמות לימוד ==
בבית הספר, נלמדים כל מקצועות החובה ובנוסף על כל תלמיד לבחור שתיים מן המגמות הבאות:
* מדע וטכנולוגיה- הנדסת תוכנה ומדעי המחשב<ref></ref>, ביולוגיה<ref></ref>, פיזיקה<ref></ref>, וכימיה<ref></ref>.
* מדעי החברה- סייבר גאוגרפיה<ref></ref>, ומדעי החברה<ref></ref>.
* שפות- דיפלומטיה ותקשורת בין-לאומית<ref></ref>, ערבית<ref></ref>.
* אומנויות וספורט- קולנוע<ref></ref>, חינוך גופני<ref></ref>, ואומנות חזותית<ref></ref>.

== תוכניות ייחודיות ==
בתיכון, קיימות מספר תוכניות ייחודיות:
* תוכנית מעגלי ליווי אישי- תוכנית זו נועדה על מנת לאפשר לתלמידי שכבת י' קליטה קלה לתיכון. במסגרת התוכנית מתקיימים מפגשי מעגלי שיח שבועיים במתכונת מצומצמת ומעורבת של תלמידי השכבה עם מורים שהם אינם חלק ממחנכי השכבה. זאת על מנת שהתלמידים יוכלו להכיר ולהתחבר לתלמידי השכבה וכן לצוות המורים. מטרת התוכנית היא לעודד שיח וקשרים עמוקים בין התלמידים תוך כדי פיתוח המיומנויות החברתיות - רגשיות שלהם וקידום תהליכים אישיים<ref></ref>.
* תוכנית מרכז ממנ"י- תוכנית זו נועדה על מנת לתת מענה ללומדי ולומדות התיכון אשר מגיעים עם פערים לימודיים או חברתיים; במטרה לפתח את תחושת המסוגלות, הנחישות והיצירתיות של התלמידים. במסגרת התוכנית, הלומדים נפגשים במסגרת מצומצמת לקידום הלמידה בתחומי הדעת השונים תוך כדי מתן מענה רגשי בעזרת שיחות אישיות עם אנשי צוות המורים ויועצי בית הספר<ref></ref>.
* תוכנית יום בזרימה- תוכנית זו נועדה לפתח את מיומנות השליטה העצמית וניהול הזמן של תלמידי שכבת י'. תוכנית זו מתרחשת אחת לכמה שבועות, בימי ראשון, ובמקום למידה על פי מערכת השעות, התלמידים מקבלים מספר משימות ממקצועות הליבה ואו משימות הקשורות למגמות אותם מרחיבים ועליהם לנהל את הזמן בצורה נכונה על מנת להספיק להגיש את המטלות בזמן. התוכנית מעניקה לתלמידים את ההתמודדות עם ניהול זמן וכן עם התמודדות הפעלת קבוצה שכן חלק מהמשימות הן משימות קבוצתיות<ref></ref>.
* תוכנית כיתת ותיקים- כחלק מהיות התיכון, תיכון קהילתי, קיימת בו תוכנית כיתת הוותיקים של המשרד לשוויון חברתי. תוכנית זו מתקיימת במסגרת שבועית, בה האזרחים הוותיקים של גני תקווה לוקחים חלק ביום לימודים בשילוב עם כיתות נבחרות מכל שכבות התיכון. התלמידים והאזרחים הוותיקים עוברים יחד ככיתה שיעורים המועברים על ידי צוות התיכון ואו סדנאות והרצאות על ידי מרצים חיצוניים<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:גני תקווה: חינוך
קטגוריה:גני תקווה: מבנים
קטגוריה:בתי ספר תיכוניים בישראל
Page Two

Page Two (בעברית: עמוד שני) הוא המיני-אלבום השני של להקת הבנות הדרום קוריאנית טווייס. המיני-אלבום יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים JYP אנטרטיינמנט, ב-25 באפריל 2016. הוא כולל שישה שירים בסך הכול; במהדורת הדלוקס הפיזית שלו נכלל גם השיר "I'm Gonna Be a Star".<ref name=":0"></ref>

המיני-אלבום הגיע למקום השני במצעד האלבומים הדרום קוריאני.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|25 באפריל 2016
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|JYP
| style="text-align:center;" |<ref name=":0" />
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2016
קטגוריה:מיני-אלבומים של טווייס
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:מיני-אלבומים בקוריאנית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת JYP אנטרטיינמנט
Twicecoaster: Lane 1

Twicecoaster: Lane 1 הוא המיני-אלבום השלישי של להקת הבנות הדרום קוריאנית טווייס. המיני-אלבום יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים JYP אנטרטיינמנט, ב-24 באוקטובר 2016. הוא כולל שבעה שירים בסך הכול; מהדורת DVD תאילנדית הופצה במדינה בצירוף מספר קטעי וידאו וגרסאות שונות של "TT".<ref name=":0"></ref><ref></ref>

המיני-אלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הדרום קוריאני.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|24 באוקטובר 2016
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|JYP
| style="text-align:center;" |<ref name=":0" />
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2016
קטגוריה:מיני-אלבומים של טווייס
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:מיני-אלבומים בקוריאנית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת JYP אנטרטיינמנט
Twicecoaster: Lane 2

Twicecoaster: Lane 2 הוא המיני-אלבום הרביעי של להקת הבנות הדרום קוריאנית טווייס. המיני-אלבום יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים JYP אנטרטיינמנט, ב-20 בפברואר 2017. הוא כולל תשעה שירים בסך הכול; מהדורה נוספת שלו כללה ארבע רצועות נוספות.<ref name=":0"></ref> הוא נחשב להוצאה מחודשת של Twicecoaster: Lane 1.<ref></ref>

המיני-אלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הדרום קוריאני.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|20 בפברואר 2017
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|JYP
| style="text-align:center;" |<ref name=":0" />
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2017
קטגוריה:מיני-אלבומים של טווייס
קטגוריה:אלבומי הוצאה מחודשת
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:מיני-אלבומים בקוריאנית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת JYP אנטרטיינמנט
Signal

Signal (בעברית: אוֹת) הוא המיני-אלבום השישי של להקת הבנות הדרום קוריאנית טווייס. המיני-אלבום יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים JYP אנטרטיינמנט, ב-15 במאי 2017. הוא כולל שישה שירים בסך הכול; מהדורת DVD תאילנדית הופצה במדינה בצירוף מספר קטעי וידאו וגרסאות שונות של "Signal".<ref name=":0"></ref>

המיני-אלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הדרום קוריאני.<ref name=":1"></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|15 במאי 2017
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|JYP
| style="text-align:center;" |<ref name=":0" /><ref name=":1" />
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2017
קטגוריה:מיני-אלבומים של טווייס
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:מיני-אלבומים בקוריאנית
קטגוריה:מיני-אלבומי חברת JYP אנטרטיינמנט
Twice (אלבום)

(בעברית: טווייס) הוא אלבום האוסף הראשון של להקת הבנות הדרום קוריאנית טווייס. אלבום האוסף יצא לאור בהוצאת חברת התקליטים האחים וורנר יפן, ב-28 ביוני 2017. הוא כולל עשרה שירים בסך הכול; מהדורת DVD מוגבלת הופצה בהמשך לכך וכללה אחת-עשרה רצועות נוספות.<ref name=":0"></ref>

אלבום האוסף הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הדיגיטליים היפניים.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! יפן (RIAJ)<ref></ref>
| פלטינה
| 250,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|28 ביוני 2017
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|האחים וורנר יפן
| style="text-align:center;" |<ref name=":0" />
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-2017
קטגוריה:אלבומי טווייס
קטגוריה:אלבומי אוסף באנגלית
קטגוריה:אלבומי אוסף ביפנית
קטגוריה:אלבומי אוסף בקוריאנית
קטגוריה:אלבומי חברת וורנר מיוזיק יפן
חן זנדר

חן זנדר (נולדה ב-2 במאי 1988) היא עיתונאית מגישה ישראלית וכתבת תחבורה בחדשות 13.

==ביוגרפיה==
נולדה וגדלה בראשון לציון, כבת בכורה ולה שלושה אחים קטנים. היא בתם של עמית ומלי, מנהלת הסיעוד בחטיבה הפנימית ב.

זנדר למדה בתיכון "יגאל אלון" בעירה. את שירותה הצבאי עשתה כמדריכת חי"ר, כולל שנת קבע.

את דרכה בטלוויזיה החלה כתחקירנית בתוכניות דוקו-ריאליטי ובידור, שם עבדה במשך 4 שנים. לאחר מכן הגיעה לחדשות 10 כתחקירנית. משם התקדמה לתפקיד עוזרת עורך ועורכת-משנה ב"מהדורת חמש עם יעקב אילון".

בחדשות 13 שימשה כעורכת-משנה במהדורת חמש של הערוץ, ובהמשך ככתבת כללית מטעם הערוץ במשך כשנה במהלכה סיקרה את פרשת המין באיה נאפה ואת פרשת נעמה יששכר. בתקופת הקורונה שימשה ככתבת בריאות של חדשות 13. באוגוסט 2020, מונתה לכתבת התחבורה של הערוץ.

במרץ 2023 זכתה בתואר "אבירת התחבורה הציבורית בישראל", תואר המוענק מדי שנה על ידי ארגון נהגי התחבורה הציבורית.

זנדר בעלת תואר ראשון בתקשורת ותואר שני בדיפלומטיה וביטחון מאוניברסיטת תל אביב.

=== חיים אישיים ===
זנדר נשואה לד"ר תומר מימון, נוירוכירורג ב ולהם בת. היא מתגוררת בתל אביב.

אחותה הקטנה נועה זנדר, נרצחה בטבח במסיבת הטבע ליד רעים שאירע במהלך מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
*[https://13news.co.il/writer/hen-zender חן זנדר], באתר חדשות 13
*מערכת זצ, [https://zets.co.il/105609/ חן זנדר על פרשיות קטנות שהופכות לסיפורים גדולים] באתר כסית, 4 באפריל 2021
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל חדשות 13
קטגוריה:מגישי חדשות ישראלים
קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף ו' ע"ש יגאל אלון (ראשון לציון)
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1988
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988