עזר גת

עזר גת (נולד ב-1959) הוא חוקר ישראלי של המלחמה, הלאומיות והאידאולוגיה, ופרופסור בבית הספר למדע המדינה, ממשל ויחסים בינלאומיים באוניברסיטת תל אביב. מחקריו משלבים מומחיות בתחומי ההיסטוריה, האבולוציה, האנתרופולוגיה, ומדעי החברה. הוא מחברם של עשרה ספרים אשר עוסקים בתולדות המחשבה הצבאית, בשאלות היסוד של מהי מלחמה ובסיבות לה, במאבקים שבין מדינות דמוקרטיות ליריביהן הלא-דמוקרטים, בתופעת הלאומיות ובתופעת הקיבעון האידאולוגי. ספריו תורגמו לשפות רבות.

גת כיהן כפרופסור וכחוקר אורח באוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת סטנפורד, אוניברסיטת ג'ורג'טאון, אוניברסיטת אוהיו, אוניברסיטת פרייבורג, אוניברסיטת מינכן ואוניברסיטת קונסטנץ. הוא זכה שלוש פעמים במלגת אלכסנדר פון הומבולדט ושלוש פעמים במלגות קרן המדע הישראלית (ISF). כמו כן, זכה במלגת רוטשילד, במלגת פולברייט, ובמלגת המועצה הבריטית. גת הוא חתן פרס א.מ.ת. לשנת 2019.

== ביוגרפיה ==
גת הוא בוגר בית הספר הריאלי העברי בחיפה, בעל תואר ראשון מאוניברסיטת חיפה (1978), תואר שני מאוניברסיטת תל אביב (1983) ותואר דוקטור מאוניברסיטת אוקספורד (1986). גת הוא רב-סרן במילואים.

מאז שנת 1987 נמנה עם סגל החוג למדע המדינה באוניברסיטת תל אביב (כיום בית הספר למדע המדינה, ממשל ויחסים בינלאומיים), שבו הוא מכהן כפרופסור מן המניין וכמופקד הקתדרה לביטחון לאומי על שם עזר ויצמן. שימש בעבר פעמיים כראש החוג. כמו כן, יסד את תוכנית ה-מ"א האקזקוטיבית בביטחון ודיפלומטיה<ref></ref> ואת תוכנית ה-מ"א הבין-לאומית בביטחון ודיפלומטיה (באנגלית),<ref></ref> ועומד בראשן.

==מחקריו==
=== תולדות המחשבה הצבאית ===
ספרו הראשון של גת "<span lang="EN">The Origins of Military Thought from the Enlightenment to Clausewitz</span>", אשר ראה אור בשנת 1989, מיזג בין שני תחומים שהיו עד אז נפרדים לחלוטין: המחשבה האסטרטגית וההיסטוריה של הרעיונות. הספר הראה שהמחשבה הצבאית של המאה ה-18 צמחה מרעיונות ההשכלה, וביקשה ליצור תאוריה כללית של המלחמה המבוססת על כללים ועקרונות אוניברסליים. ביקורתו של קרל פון קלאוזביץ על המחשבה הצבאית הזו מוסברת בספר כביטוי לריאקציה הסוחפת של הרומנטיקה נגד רעיונות ההשכלה במפנה המאה ה-19.

בספרו "<span lang="EN">The Development of Military Thought: The Nineteenth Century</span>", שראה אור בשנת 1992, המשיך גת בהצגת האסכולות המרכזיות של המחשבה הצבאית במאה ה-19. ספרו "<span lang="EN">Fascist and Liberal Visions of War: Fuller, Liddell Hart, Douhet, and Other Modernists</span>" משנת 1998 חשף את הזיקה הקרובה שהתקיימה בעשורים הראשונים של המאה ה-20 בין התאורטיקנים הבולטים של רעיונות הלוחמה הממוכנת – ביבשה ובאוויר – לבין זרמים פוטוריסטיים ופשיסטיים, שהעלו על נס חזונות של עולם עתידי אליטיסטי וממוכן. כמו כן, הציג הספר את הגותו של ב.ה. לידל הארט בבריטניה הליברלית שלאחר מלחמת העולם הראשונה כביטוי חלוצי לרעיונות שיהפכו לבסיס ההתייחסות של חברות דמוקרטיות ליברליות למלחמה ולניהולה מאז ועד ימינו. בספר זה ובספר "<span lang="EN">British Armour Theory and the Rise of the Panzer Arm: Revising the Revisionists</span>" משנת 2000 סתר גת את ההאשמות שהופנו כלפי לידל הארט בדבר זיוף כביכול של השפעתו על התהוות דוקטרינת השריון הגרמנית לקראת מלחמת העולם השנייה.

ספריו מהשנים 1989, 1992 ו-1998 נאספו לכרך אחד "<span lang="EN">A History of Military Thought: From the Enlightenment to the Cold War</span>" שראה אור בשנת 2001 בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד. הספר תורגם לעברית בשני כרכים (הוצאת מערכות): "מקורות המחשבה הצבאית המודרנית" (2000), ו"התפתחות המחשבה הצבאית במאה העשרים" (2002), וזכה בפרס יצחק שדה לספרות צבאית.

=== מהי מלחמה? שאלות יסוד ===
הספר "<span lang="EN">War In Human Civilization</span>" משנת 2006 הוא חיבור אינטרדיסציפלינרי הבוחן באופן ביקורתי ידע ותובנות מתחומי האנתרופולוגיה, התאוריה האבולוציונית, מדע המדינה, ההיסטוריה, הסוציולוגיה, הכלכלה והיחסים הבין-לאומיים. זאת במגמה להעמיד תשובות לשאלות עתיקות יומין שבחלקן נחשבו לבלתי פתירות: ממתי בני אדם לוחמים – האם מצב הטבע האנושי לפני החקלאות והמדינה היה לוחמני (כפי שטען הובס) או שלומני (כפי שטען רוסו); מהן הסיבות למלחמה; וכיצד השפיעו עליה הופעת המדינות ההיסטוריות, תהליך המודרניזציה והדמוקרטיה הליברלית. הספר נבחר על ידי המוסף הספרותי של הטיימס (TLS) לאחד מספרי השנה של 2006, ותורגם ליפנית, קוריאנית וסינית.<ref></ref> יובל נוח הררי ציין אותו במשאל שהתפרסם ב"הארץ" כספר שהשפיע עליו יותר מכול.<ref></ref>

=== מאבקי הדמוקרטיות מול יריביהן (עבר ועתיד) ===
הספר "<span lang="EN">Victorious and Vulnerable: Why Democracy Won in the 20th Century and How it is still Imperiled</span>" משנת 2010 בוחן את הסיבות לניצחון הדמוקרטיה בעולם במאתיים השנה האחרונות, ואת הרלוונטיות של תהליך זה לשאלת התפתחותן העתידית של סין ורוסיה במאה ה-21. בנוסף, מנתח הספר את סכנות הטרור הבלתי קונבנציונלי. הספר זכה בפרס ספר השנה של האגודה הישראלית למדע המדינה לשנת 2010.<ref></ref> חזרתן לזירה של המעצמות האוטוריטריות-קפיטליסטיות עמדה במרכזם של שני מאמרים שפרסם גת בכתב העת "Foreign Affairs" בשנים 2007 ו-2009, בתקופה שמרבית החוקרים סברו שניצחונה הסופי של הדמוקרטיה כבר הושג. גת מיישם את תפיסותיו ההיסטוריות בניתוח מלחמת 'חרבות ברזל', ובשורה של פרסומים הסביר מדוע אין שום אפשרות לישראל לקבל את תנאי חמאס לשחרור החטופים, אבל במקביל מסביר מדוע על ישראל לקבל את האפשרות של שיבת רש"פ לרצועה, כפתרון הסביר היחיד לבעיית עזה.

=== תופעת הלאומיות ===
ספרו "<span lang="EN">Nations: The Long History and Deep Roots of Political Ethnicity and Nationalism</span>" משנת 2013 שנכתב יחד עם אלכסנדר יעקובסון שולל את הטענה שהלאומיות היא תופעה מודרנית טהורה ומלאכותית, אם לא מניפולטיבית לחלוטין. הספר מראה שהזיקה ההדוקה בין אתניות למדינה מתקיימת מאז הופעתן של מדינות בראשית ההיסטוריה. המודרניות הובילה להידוק הזיקות הלאומיות ולהעצמתן באמצעות מושגי הריבונות העממית והשוויון האזרחי. אולם הספר טוען כי אין שחר לטענה שהזיקות הלאומיות – שבעבר כמו בהווה הולידו תמיד גילויים אדירי עוצמה של הזדהות, הקרבה ומסירות נפש קולקטיביים – הן חדשות או שטחיות. הספר תורגם לספרדית, טורקית וקוריאנית.

=== סיבות המלחמה ===
הספר "<span lang="EN" dir="ltr">The Causes of War and the Spread of Peace: But Will War Rebound?</span>" משנת 2007 פורס את מערכת המוטיבציות האנושיות שמובילה למלחמה, נושא שנזנח לחלוטין בספרות היחסים הבין-לאומיים. הספר מראה כיצד תהליך המודרניזציה במאתיים השנה האחרונות הביא לירידה מתמשכת בשכיחות המלחמה מאז 1815, משום שהוא שינה את האטרקטיביות היחסית בין שְלוש האסטרטגיות היסודיות של ההתנהגות החברתית האנושית: שיתוף הפעולה, התחרות השלומנית והקונפליקט האלים. הוא גם מסביר את החריגה הגדולה ממגמה זו: שתי מלחמות העולם. גת שולל את הסברה הרווחת שהמלחמה הפכה ליקרה ומרובת אבדות יותר בעידן התעשייתי-מודרני, ומראה שמה שמציין עידן זה הוא שהשלום נעשה לרווחי יותר.

=== קיבעון אידאולוגי ===
בספרו <span lang="EN">Ideological Fixation: From the Stone Age to Today’s Culture Wars</span> משנת 2022 משלב גת שוב ידע מדיסציפלינות שונות. הספר עושה מאמץ לפצח את הפרדוקס שעל פיו הכול מכירים בתופעת הקיבעון האידאולוגי ובהטיה בפרשנות העובדתית של המציאות הכרוכה בו, ואף על פי כן, לעיתים קרובות כל כך, נופלים לה קורבן. גם בתחום זה מיישם גת את תובנותיו למקרה של מלחמת 'חרבות ברזל', שחוללה בין השאר את הוויכוח על הדרך הנכונה לנהל את מדיניות הביטחון הישראלית: הרתעה מול הכרעה, צבא גדול מול צבא קטן, צבא יבשה מול טכנולוגיה. גת טוען לגבי כל מערכת השיקולים הללו שיש לשלב את כל המרכיבים במינונים נכונים על פי שיקול דעת מקצועי, וכי אין מקום לקבעון לגבי אפשרות כזו או אחרת.<ref></ref> עם זאת הוא מזהיר מפני התמכרות ל"קונספציית המצוקה" (שהחליפה להבנתו את "קונספציית הרהב"), שמובילה להצעות מסוכנות מאד לסיום מלחמת 'חרבות ברזל', המבוססות על ההנחה שסיום המלחמה למען החזרת כל החטופים לא תמנע חידושה במועד שישראל תבחר בעתיד, וכי המסקנה המתחייבת היא שאין לישראל ברירה אלא להמשיך ולהשמיד את "התשתית הצבאית הסמי-מדינתית המסיבית של חמאס", יעד שידרוש הפעלה קבועה של "קצירת דשא" (פשיטות והפצצות "כמו בגדה המערבית רק הרבה יותר").<ref></ref>

==פרסומיו==
* מקורות המחשבה הצבאית המודרנית (משרד הביטחון – ההוצאה לאור), עליו זכה בפרס יצחק שדה לספרות צבאית בשנת 2001
* התפתחות המחשבה הצבאית במאה ה-20 (משרד הביטחון – ההוצאה לאור)

=== פרסומים באנגלית ===
<div style="direction: ltr;">
* The Origins of Military Thought from the Enlightenment to Clausewitz (Oxford, 1989)
* The Development of Military Thought: The Nineteenth Century (Oxford, 1992)
* Fascist and Liberal Visions of War: Fuller, Liddell Hart, Douhet, and Other Modernists (Oxford, 1998)
* British Armour Theory and the Rise of the Panzer Arm: Revising the Revisionists (St Antony/Macmillan, 2000)
* A History of Military Thought: From the Enlightenment to the Cold War (Oxford, 2001)
* War in a Changing World, co-edited with Zeev Maoz (Michigan, 2001)
* War in Human Civilization (Oxford, 2006)
* The Return of Authoritarian Great Powers, "Foreign Affairs", July/August 2007
* Which Way Is History Marching? – Debate: Azar Gat, Daniel Deudney and G. John Ikenberry, and Ronald Inglehart and Christian Welzel, "Foreign Affairs", July/August 2009
* Victorious and Vulnerable: Why Democracy Won in the 20th Century and How It Is still Imperiled (Rowman & Littlefield/Hoover, 2010)
* Nations: The Long History and Deep Roots of Political Ethnicity and Nationalism (Cambridge, 2012)
* The Causes of War and the Spread of Peace: But Will War Rebound? (Oxford, 2017)
* War and Strategy in the Modern World: From Blitzkrieg to Unconventional Terrorism, (collected articles; Routledge, 2018)
* Ideological Fixation: From the Stone Age to Today’s Culture Wars (Oxford, 2022)
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [https://social-sciences.tau.ac.il/profile/azargat עמוד הבית של עזר גת באתר בית הספר למדע המדינה באוניברסיטת תל אביב]
* [https://web.archive.org/web/20130514021741/http://www.socsci.tau.ac.il/sec-dip/ האתר הרשמי של התוכנית לתואר שני בביטחון ודיפלומטיה באוניברסיטת תל אביב]
* 
<div class="mw-content-ltr">
* [http://www.foreignaffairs.com/articles/62644/azar-gat/the-return-of-authoritarian-great-powers The Return of Authoritarian Great Powers – Azar Gat, Foreign Affairs, July/August 2007]
* [http://www.foreignaffairs.com/articles/65162/azar-gat-daniel-deudney-and-g-john-ikenberry-and-ronald-inglehar/which-way-is-history-marching Which Way Is History Marching?, Azar Gat, Daniel Deudney and G. John Ikenberry, and Ronald Inglehart and Christian Welzel, Foreign Affairs, July/August 2009]
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: מדע המדינה
קטגוריה:היסטוריונים צבאיים ישראלים
קטגוריה:תאורטיקנים במדע המדינה
קטגוריה:זוכי פרס יצחק שדה
קטגוריה:חוקרי מדע המדינה ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:רבי-סרנים בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959