ברוך שורץ

ברוך יעקב שורץ (נולד ב-1954) הוא פרופסור חבר בחוג למקרא באוניברסיטה העברית בירושלים. נודע בין היתר כמייסדה של אסכולת "השערת התעודות המחודשת".

==ביוגרפיה==
יליד פילדלפיה שבארצות הברית. סיים תואר ראשון באוניברסיטת קולומביה ובבית המדרש לרבנים באמריקה בשנת 1976 ואחר כך עלה לישראל. סיים תואר שני בחוג למקרא באוניברסיטה העברית בשנת 1981 ואת עבודת הדוקטורט בשנת 1988.

==מחקר==
תחומי המחקר של שורץ הם חיבור התורה ומקורותיה; פולחן וחוק; המקור הכהני, הספרות הכוהנית והמחשבה הכוהנית; ספר יחזקאל; ופרשנות ימי הביניים. עבודתו המחקרית מושפעת מגישותיהם של מוריו מנחם הרן ומאיר וייס.

שורץ הוא מייסדה של אסכולת "השערת התעודות המחודשת" בחקר התורה, המבקשת להציע נימוקים לחזור להשערת התעודות, שבעשורים האחרונים קרנה ירדה במחקר, לצד תיקונים בהשערה הקלאסית ובמתודולוגיה המלווה אותה. בניגוד לחוקרים אחרים, המבחינים בין התעודות השונות בתורה בעיקר לפי אבני בוחן של תאולוגיה, השקפה וסגנון, שורץ קבע אמות מידה לניתוח הרכבו הספרותי של הטקסט על סמך בקיעים באחדותו הנרטיבית: סתירות, כפילויות, שברים ברצף העלילה, ורק לבסוף פערים סגנוניים. לפי שורץ ותלמידיו, המסקנה העולה מבחינת התורה לפי קריטריונים אלה היא תיקוף של ההשערה הקלאסית, שלפיה התורה מורכבת מארבע תעודות שהתקיימו כולן כמסמכים כתובים רצופים ונפרדים; אך גם תיקון שלה, שכן בניגוד להשערה הקלאסית המניחה שמעשה עריכת התורה היה פעולה הדרגתית שנמשכה לאורך דורות, השערת התעודות המחודשת מצביעה על שיטת עריכה אחידה לכל אורכה של התורה, המיוחסת לעורך יחיד המכונה "מחבר התורה". לפיכך, לפי השערת התעודות המחודשת, התעודות נשזרו זו בזו במעשה עריכה חד-פעמי שכפי הנראה אירע בימי שיבת ציון, ימים שעלה בהם הצורך לאחד את הגולים השבים לירושלים סביב תורה אחת בעלת מעמד סמכותי. הבקיעים באחדות הנרטיבית מתפרשים לא כתולדה של עריכה רשלנית, אלא כתוצאה של רצונו המודע של המחבר לשמר ככל הניתן את מילותיהן של התעודות המקוריות, שאותן ראה כקדושות. לפיכך, מתוך העדפת השימור על הקוהרנטיות, הותיר מחבר התורה את הקשיים הטקסטואליים על כנם באופן מכוון מבלי לנסות להכריע ביניהם.<ref>ברוך יעקב שורץ, התורה: חמשת חומשיה וארבע תעודותיה, בתוך: צפורה טלשיר, ספרות המקרא: מבואות ומחקרים, כרך א, תשע"א, עמ' 211–218</ref>

שורץ עוסק גם בהשלכות של מסקנות חקר התורה על אמונת ישראל. לשיטתו, בקורת המקרא מקעקעת את אמתותו של מעמד הר סיני כאירוע היסטורי, אך לכך אין כל השלכה לאמונה בה' ולמחויבות לקיים את מצוותיו. זאת משום שמן המחקר מתברר כי התורה וסיפור מתן תורה לא הולידו את האמונה ואת המצוות, אלא נוצרו כגיבוש הספרותי של אמונה ומצוות שקדמו לחיבורם.<ref></ref>

ההשלכות התאולוגיות של שיטתו של שורץ בחקר התורה נדונו ופותחו בחיבוריהם של הוגים יהודים בני זמננו.<ref></ref><ref></ref>

==מפרסומיו==
===ספרים===
* תורת הקדושה: עיונים בחוקה הכוהנית שבתורה, ירושלים: הוצאת מאגנס, ספטמבר 1999

===מאמרים נבחרים===
* "קדושת ישראל בתורה", בתוך: מאיר חובב (עורך), קדושים תהיו, ירושלים: חוג בית הנשיא לתנ"ך ולמקורות ישראל, בית הנשיא, קונטרס שביעי, עמ' 17–26
* "מה בין מונח למטפורה? נשא עון/פשע/חטא במקרא", תרביץ סג,ב (תשנ"ד), עמ' 149–171
* "לשאלת מקור תוקפן של המצוות: 'הנורמה הבסיסית' וטעמה במסורות התורה", שנתון המשפט העברי של המכון לחקר המשפט העברי כ (תשנ"ח–תש"ס), עמ' 241–265
* "The Priestly Account of the Theophany and Lawgiving at Sinai", in: M.V. Fox et al. (eds.), Texts, Temples and Traditions: A Tribute to Menahem Haran, Winona Lake IN 1996, pp. 103–134
* "סיפורי המבול שבתורה ושאלת נקודת המוצא של ההיסטוריה", בתוך: מ' בר-אשר ואחרים (עורכים), ש"י לשרה יפת: מחקרים במקרא, בפרשנותו ובלשונו, ירושלים תשס"ח, עמ' 139–154
* "ירידתו של יוסף למצרים: חיבורו של בראשית לז ממקורותיו", בית מקרא נה,א (תש"ע), עמ' 1–30
* “"Ezekiel’s Dim View of Israel’s Restoration", in: M. Odell and J. Strong (eds.), The Book of Ezekiel: Theological and Anthropological Perspectives, SBL Symposium Series, Atlanta: Scholars Press, 2000, pp. 43–67
* "[https://kotar.cet.ac.il/KotarApp/Index/Chapter.aspx?nBookID=95229718&nTocEntryID=95233411 התורה: חמשת חומשיה וארבע תעודותיה]", בתוך: צ' טלשיר (עורכת), ספרות המקרא: מבואות ומחקרים, כרך א, ירושלים תשע"א, עמ' 161–226
* "מתן תורה: תרומת חקר המקרא להבנת המושג בעבר ובהווה", בתוך: ד"י לסקר (עורך), מחשבת ישראל ואמונת ישראל, באר־שבע תשע"ב, עמ' 21–31
* "The Documentary Hypothesis", in: J.S. Baden and J. Stackert (eds.), The Oxford Handbook of The Pentateuch, Oxford 2021, pp. 165–187
* "התורה והשירה בדברים לא וסוף ימי משה בארבעת המקורות", בית מקרא סז,א (תשפ"ב), עמ' 130–171
כמו כן, ערך את שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום כרכים כו וכז.

==קישורים חיצוניים==

* [https://bible.huji.ac.il/people/%D7%91%D7%A8%D7%95%D7%9A-%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%A5 דף הבית] באתר האוניברסיטה העברית.
* 
* 
<div class="mw-content-ltr">
* Baruch J. Schwartz, [https://thetorah.com/what-happened-at-mount-sinai/ What Really Happened at Mount Sinai? Four Answers to One Question]
* Baruch J. Schwartz, [https://members.bib-arch.org/bible-review/13/5/16 Untangling Three Accounts of the Giving of the Law]
 </div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים באמריקה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מקרא
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955