מוסא בן דוד וחיון

הרב מוסא בן דוד וחיון (אוחיון, בן חיון) (סביב ה'תק"כ, 1760 – כ"ד באב ה'תקע"ז, 6 באוגוסט 1817) היה פוסק הלכה, מקובל, ראש ישיבה ודיין במרקש שבמרוקו בראשית המאה ה-19.

== ביוגרפיה ==
נולד במרקש לאביו רבי יהודה שהיה מדייני העיר. שם המשפחה 'דוד וחיון' הוא עתיק, וידוע כבר מהמאה הארבע העשרה.<ref>ראו: הרב יוסף משאש, 'אוצר המכתבים', ח"א סימן קסג.</ref> כינוי המשפחה היה "אטאחוני".<ref>בטעם הכינוי "טאחוני", יש ששיערו שהייתה בבעלות המשפחה טחנת קמח (מבוא לקול מבש"ר הנד"מ עמ' 4). ויש ששיערו משום שהיה תלמודי גדול והיה טוחן את התלמוד ומשנן לתלמידיו בעיון וסברא (אבני זיכרון לקהילת מראקש עמ' קמד), ולא נראה כהשערה זו, שהרי כינוי זה היה של המשפחה ולא שלו פרטי.</ref> למד אצל חכמי עירו והתפרסם בשל היותו שקדן ומתמיד.<ref>ראו ענף שושן (קריספין) מד, ב: "הרב הקדוש אחד מחכמי מראקיש יע"א הקדמונים חלקם בחיים כמוהר"ר רבינו מוסא טאחואני זצוק"ל, כל הלילה היה רוכב על קורה אחת הבנויה בקיר ובכותל ביתו שאם יבוא לו שינה יפול מעל הקורה ויתעורר אז ללמוד".</ref> לימים התמנה לראשות הישיבה, שאז מנתה כשלש מאות תלמידים.<ref>ראו מבוא לקול מבש"ר הנד"מ עמ' 4.</ref> בין תלמידיו נמנו רבי משה רוזיליו ורבי יהודה אלמליח.<ref>לחם יהודה כת"י עמ' 68 א.</ref> סמוך לשנת ה'תקס"ב התמנה לדיין בבית הדין של העיר בראשות רבי אברהם פינטו ורבי שלמה אסבאג, יחד עם רבי יעקב פינטו השני, רבי יהודה הצרפתי, רבי משה אסבאג ורבי שלמה אוזנקוט. בית הדין נשא ונתן בענייני הלכה עם יתר חכמי מרוקו, כדוגמת רבי רפאל בירדוגו רבה של מקנס.<ref>ראו משפטים ישרים חלק ב סימן ריג.</ref> כמו כן עמד רבי מוסא בקשר הלכתי עם שד"רים שונים.<ref>בספר תשובות חכמי מראכש סימן פז - תשובה לשד"ר רבי חזקיה יוסף קובו.</ref> וכן היווה כתובת לשאלות בנושאי קבלה בקרב חכמי מרקש.<ref>רבי דוד צבאח בספרו משכיל לדוד בהגהות על אוצרות חיים (עמ' רמ"ו) כתב: "כן תירץ לי החכם הר"מ ן' דוד אוחיון נר"ו". וכן מביא הגהות רבנו על אוצרות חיים בעמ' רמ"ה, רמ"ז, רנ"ב, רנ"ד, רנ"ו.</ref>

=== פטירתו ===
נפטר בכ"ד באב ה'תקע"ז. הספידוהו רבי רפאל מסעוד אבן מוחא,<ref>ראו פרפראות לחכמה פ' וילך (עמ' נט).</ref> ותלמידו רבי משה רוזיליו.<ref>קול מבש"ר בבא קמא יח, ב מדפי הספר: "כשהגענו בלימוד הישיבה לדף ס"ז נפלתי למשכב בר"ח אב ש"ש תקע"ז לתפ"ץ, וכשהגיעו החכמים בלימוד הישיבה לדף ס"ט נלקח ממנו ארון האלהים מורנו ורבינו ועטרת ראשינו ריש מתיבתא סוה"ר שכבר יצא מוניטון שלו בעולם הח' הש' והכולל החסיד העניו כמוהר"ר מוסא בן דוד אוחיון זלה"ה. ומן השמים רחמו עלי ודרשתי עליו בפקידת השבוע בסדר שופטים ושוטרים, והנושא בא צדק צדק תרדוף הלך אחר בית דין יפה".</ref> נזכר בפיוטי 'שוכני מערה' של מראכש.<ref>מצבות מראכש עמ' לו-ז.</ref>

=== משפחתו ===
רבי מוסא הוליד לפחות שתי בנות. באגרת ששלח לחכמי צפרו, ביקש תמיכה כלכלית להוצאת הנדוניה של שתי בנותיו, ודיווח על מצבו הכלכלי הירוד.<ref>ראו 'מן הגנזים' חלק טז עמ' שסא.</ref> יש המשערים שרבי מוסא ביקש תמיכה כלכלית גם מיהודי מקנס.<ref>ראו: יאיר דלויה, 'נדוניית הת"ח ממראכש', בתוך: 'מנורה בדרום' כסלו תשפ"ד עמ' יז- יט.</ref> מצאצאיו ידועים רבי ראובן פינטו, ורבי מסעוד קורקוס - מחכמי העיר.

== חיבוריו ==
*חידושים על הטור – טרם נדפס.
*חידושים על השולחן ערוך – על יורה דעה, אבן העזר וחושן משפט. חלקם נדפסו בספר 'ביאור מהרא"ח' על חושן משפט.
*שאלות ותשובות – מקבץ מתשובותיו יצא לאור בספר תשובות חכמי מראכש.
*הגהות לספר כנסת הגדולה – טרם נדפס.
*הגהות על כתבי האר"י אוצרות חיים וספר הכוונות – חלקם נדפסו בקובץ מן הגנזים.

==לקריאה נוספת==
* הרב יוסף פרץ והרב יוסף הלל (עורך), קדושי מראכש, "רבי מוסא בן דוד וחיון", הוצאת קהילות ישראל, ירושלים ה'תשפ"א.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבה מרוקאים
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:נפטרים ב-1817