OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פרס ירושלים לספרות תורנית

סמליל הפרס

פרס ירושלים לספרות תורנית הוא אחד מפרסי ירושלים המוענק בתחום ספרות תורנית לזכרם של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל והרב יעקב משה חרל"פ.

בועדת הפרס כיהנו במהלך השנים בין היתר: הרב שלום נתן רענן (כיו"ר), הרב מרדכי פרום (כיו"ר), ד"ר מנחם אלון, הרב אליעזר שפירא, הרב יוסף קאפח, הרב נחום אליעזר רבינוביץ, ופרופ' (בשעתו, ד"ר) הרב עזרא ציון מלמד.

== זוכי הפרס ==

{| class="wikitable" style="font-size: 95%
|-
! שנה
! פרס הרב קוק
! פרס הרב עוזיאל
! פרס הרב חרל"פ
|-align="center"
| rowspan="1"| 1955, תשט"ו (חולקו ב-17 ביולי 1955)|| הרב ירוחם ורהפטיג על "עולת ירוחם", הרב אפרים גרבוז, הסופר שבתי דון-יחייא || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 1957, תשי"ז (חולק בספטמבר 1957)|| הרב יוסף קפאח על "מאור האפלה" || הרב עובדיה יוסף על "יביע אומר" ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 1959, תשי"ט (חולק ב-11 בפברואר 1959)|| הרב גרשון אריאלי, הרב א.י. זסלבסקי (פרס כבוד) || ד"ר חיים דרומא על "וזה גבול הארץ"|| הרב ישראל הלוי בארי
|-align="center"
| rowspan="1"| 1962, תשכ"ב (חולק ב-3 במאי 1962)|| הרב שלמה יוסף זוין על אנציקלופדיה תלמודית || הרב עובדיה יוסף על "יביע אומר" חלק ג' || הרב שמחה בונם אורבאך על "עמודי המחשבה הישראלית"
|-align="center"
|1964, ה'תשכ"ד
|הרב אברהם שדמי על "דברי אברהם", הרב אלימלך מלר על "שי למלך", הרב דב בער אליעזרוב על "שאלי ציון"<ref></ref> || הרב חיים דוד הלוי על "דבר המשפט"
|
|-align="center"
| rowspan="1"| 1969, תשכ"ט (חולק ב-18 במאי 1969)|| || הרב משה מלכה על "מקווה המים" חלק א' ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 1973, תשל"ג|| הרבנים בארי וניסן זק"ש, זלמן דרוק על מפעל התלמוד השלם, חיים צימרמן ומשה הרשלר || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 1981, תשמ"א|| || הרב אהרן גרינבאום על ההדרת פירוש התורה לרב שמואל בן חפני; הרב עזריאל הילדסהיימר, על ההדרת ספר הלכות גדולות||
|-align="center"
|1984, תשמ"ד || פרופ' אליאב שוחטמן|| ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 1986, תשמ"ו|| || אברהם נפתל על סדרת ספריו "התלמוד ויוצריו" ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 1987, תשמ"ז|| || הרב יוסף עמר, על "התלמוד המנוקד" ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 1990, תש"ן|| הרב בנימין רקובר, על הוצאת שיעורי הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 2007, תשס"ז|| הרב צבי רייזמן על שלשת כרכי שו"ת 'רץ כצבי' || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 2008, תשס"ח|| || הרב אברהם יפה שלזינגר על סדרת ספרי השו"ת 'באר שרים' ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 2010, תש"ע|| הרב אברהם משה אבידן, על הספרים "אהבת צדקה", "הלכות צדקה" ו"מעשר כספים" || ||
|-align="center"
| rowspan="1"| 2013, תשע"ג (חולק ב-19 במאי 2013)|| הרב ברוך דב פוברסקי|| הרב אליהו שמואל שמרלר ||
|-align="center"
|}

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.jerusalem.muni.il/jer_sys/publish/HtmlFiles/5581/results_pub_id=11907.html תשנ"ה - תשס"ד, עשר שנות פרס ירושלים לספרות תורנית]

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:הנצחת אברהם יצחק הכהן קוק
ירושלים לספרות תורנית
ירושלים לספרות תורנית
הפקעה

הפקעה היא פעולה בה המדינה משתלטת על רכושו הפרטי של האזרח, או תופסת את הזכויות של האזרח ברכוש, תוך מתן פיצוי כספי, אך ללא הסכמת הבעלים. הנכס נלקח או לשימוש הממשלה או על ידי משלחת לצדדים שלישיים אשר יקדישו אותו לשימוש ציבורי, אזרחי או, במקרים מסוימים, פיתוח כלכלי. העיקרון המקובל כיום שהרשות מפצה את האזרח הוא הלכה פסוקה במשפט העברי<ref>נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 204: חובת הפיצוי בהפקעת מקרקעין לצורכי הציבור. [http://www.daat.ac.il/daat/vl/court/court01.pdf אתר דעת]

ובנוסף, רמב"ם משנה תורה, הלכות מלכים, פרק ד הלכה ו.</ref>.

השימושים הנפוצים ביותר של הנכס הנלקח הן עבור שירותים ציבוריים, כבישים ציבוריים ומסילות ברזל; עם זאת, ניתן גם לקחת מטעמים של ביטחון הציבור. קיימים מקרים בהם נדרש הגוף הממשלתי להגיש הצעה לרכישת הנכס לפני שהוא נזקק להשתמש בסמכותו להפקיע.

==ראו גם==
* הפקעה של מקרקעין בישראל

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דיני מקרקעין
קטגוריה:דיני קניין
סיירין (קומיקס)

סיירין (באנגלית: Siryn) היא דמות בדיונית של גיבורת-על מוטאנטית המופיעה בחוברות הקומיקס ביקום מארוול קומיקס. דמותה הופיעה לראשונה בחוברת Spider Woman #37 מאפריל 1981, ונוצרה על ידי הכותב כריס קלרמונט והמאייר סטיב ליאלוהא.

סיירין היא האלטר אגו של תרזה קאסידי, מוטאנטית ממוצא אירי, שכמו אביה שון קאסידי יכולה להשתמש בקולה על מנת לפגוע ביריביה ולנטרלם, וכן יכולה לשלוח רטטים מאוד חזקים דרך האוויר. היא יכולה להשתמש בויברציות אלה כדי לעוף. סיירין גודלה על ידי דודה טום קאסידי השחור ללא ידיעת אביה. בשנות העשרה המוקדמות עזבה את דודה והצטרפה לקבוצת אקס פורס ואחר כך לאקס-פקטור חקירות. בחברותה בקבוצת האקס-פקטור הסכימה סיירין להפוך למוריגן החדשה, כדי להציל את שפיותה של חברתה לקבוצה פולאריס. דמותה קרויה על שם הסירנה מהמיתולוגיה היוונית.

את דמותה של סיירין בסרטי הלייב אקשן "אקס-מן 2" ו"אקס-מן 3: המפלט האחרון" מגלמת השחקנית שאונה קיין.

==קישורים חיצוניים==
* [https://marvel.fandom.com/wiki/Siryn דף הדמות] בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:גיבורי-על במארוול קומיקס
קטגוריה:דמויות מתוך קומיקס
קטגוריה:חוקרים פרטיים בדיוניים
יהודה זרחיה סגל

מצבת קברו בהר המנוחות
הרב יהודה זרחיה מרדכי לייב חיים הלוי סגל (תרפ"ד, 1924 – ט' באדר תשס"א, 4 במרץ 2001) היה רב ומקובל, כיהן כרבה של שכונת קריית שלום בתל אביב במשך כחמישים שנה.

==תולדותיו==
נולד בירושלים לרב שפטיה (שעפטל) סגל, מצאצאי השל"ה ותלמיד הרב מאיר שמחה כהן, ולחנה-עלקא, בת הרב יעקב מנדלבוים. אבי סבתו הוא הרב בכור חיים יוסף דוד אזולאי, מצאצאי החיד"א. בינקותו עברו הוריו לגור בנווה שלום שביפו. למד בתלמוד תורה שערי תורה ביפו. בהיותו כבן שמונה נפטר סבו הרב יעקב מנדלבוים בירושלים, והוא היה בין שלושת מספידיו. בבחרותו למד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה, שם היה מתלמידי הרב שך ובמשך תקופה אף לן עמו בחדרו. באותה תקופה היה בקשר עם החזון איש, אשר כינהו "ארי בין אריות". זכה בפרס משרד הדתות (תשי"ב, 1952) שחולק ל-18 "עילויי הישיבות".

בשנת תשי"ג (1953), בהיותו בן 29, התמנה לרבה של שכונת קריית שלום בדרום תל אביב. היה פעיל בתחומי הדת בשכונתו והרבה במסירת שיעורים תורניים בבתי הכנסת באזור. כמו כן עסק בקבלה ובספרי חסידות. נחשב בעל כוח ברכה ויוחסו לו מופתים. היה מקורב לרבנים מכל החוגים. במשך עשרות שנים פרסם מאמרים תורניים והגותיים בבמות רבות, ובהם בעיתון "שערים".

נפטר בלי בנים, בט' באדר תשס"א, ונקבר בהר המנוחות בירושלים. לאחר פטירתו נערכו כתביו על ידי הרב אברהם מרדכי מרקסון אשר הוציא לאור את ספרו "חידושי רבי יהודה זרחיה". כמו כן נדפסו חידושיו בספרו של אביו "דברי רבינו שפטיה".

אחותו היא סופרת הילדים לאה זוננפלד, אלמנת הרב חיים אברהם זוננפלד, שכיהן כרבה של שכונת נווה אביבים בתל אביב.

תולדות חייו תוארו בספר "הצדיק פלא".

==ספריו==
* צמח יהודה – על הש"ס והשולחן ערוך (5 כרכים)
* משפטי החן – על התורה
* דורשי ה – מוסר
* ראשית העבודה – מוסר וחסידות
* חידושי רבי יהודה זרחיה - על הש"ס

==קישורים חיצוניים==
* הרב אורי דסברג, [https://web.archive.org/web/20150520223057/http://www.zomet.org.il/?CategoryID=160&ArticleID=5644 רבי יהודה זרחיה סג"ל], הגרסה המקוונת באתר מכון צֹמת של עלון שבת בשבתו, גיליון 1361, פרשת תצוה, ח' באדר תשע"א
* אבישי אלבוים, [http://amhasefer.wordpress.com/2012/12/13/פסיקה-בהלכות-צבא/ פסיקה בהלכות צבא], בלוג עם הספר
* אבישי אלבוים, [http://www.otzar.org/forums/viewtopic.php?f=7&t=10283&p=95512&hilit=יהודה+זרחיה#p95512// אותה תשובה בשני ספרי שו"תים], פורום מטפחת ספרים ועיטור סופרים
* [https://www.youtube.com/watch?v=xsOQlTuwibY&list=PLGM1rSNgLOU7yjCwOOOCVygueDT_Kx5Ab שיעורים מספרו ראשית העבודה].
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי ישיבת לומז'ה-פתח תקווה
קטגוריה:משפחת אזולאי
קטגוריה:משפחת מנדלבוים
קטגוריה:מקובלים ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: רבני שכונות
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2001
שדה הקרב המשולב

מטוסי קרב, טנקים וחיל רגלים פועלים יחדיו, [[מלחמת וייטנאם, 1963]]
שדה הקרב המשולב (באנגלית: Joint Warfare או Combined Arms) הוא הכינוי לטקטיקה קרבית אשר משלבת כוחות מזרועות, חילות ויחידות שונות בכוחות המזוינים של המדינה להשגת תוצאה אופטימלית בשדה הקרב. שיטה זו מאפשרת לנצל את היתרונות היחסיים של כל מרכיב, כאשר במבחן התוצאה השלם הוא גדול מסכום חלקיו.

דוקטרינה זו של אחדות המאמץ הלאומי פירושה שהעוסקים בקרב המשולב חייבים להכיר בחשיבותו של התהליך הבין-סוכני, בין-זרועי ובין -חילי כולל סדרי העדיפויות, היכולות והמשאבים של סוכנויות אחרות שאינן משולבות בתכנון הצבאי.

מחלקת ההגנה של ארצות הברית כוללת את המרכיבים הבאים בדוקטרינה שלה: פיקוד ושליטה, מודיעין, כוח אש, תנועה ותמרון, הגנה ולוגיסטיקה. נאט"ו מוסיפה גם שיתוף פעולה צבאי-אזרחי<ref></ref>.

שילוב כוחות זה מקובל עוד מהעת העתיקה והגיע לשיאו בצבא הרומי. בעת החדשה בלט במיוחד בצבא הגרמני בשתי מלחמות העולם ובמיוחד בטקטיקת הבליצקריג שהגרמנים הפעילו בהצלחה עד אמצע מלחמת העולם השנייה. בהמשך, הקרב המשולב הפך לסימן הכר של הצבאות המודרניים בעת המלחמה הקרה ואחריה. טקטיקה זו נמצאת בשימוש נרחב גם בצה"ל כך למשל, בכל גדוד שריון יש פלוגת חי"ר (מסייעת).

== מינוחים ==
=== מבצעים משולבים ===
מבצעים משולבים (Joint Operations) היא דוקטרינה צבאית המעדיפה את שילובן של הזרועות השונות בכוחות המזוינים של המדינה לפיקוד אחד מאוחד. הקרב המשולב הוא בעצם סוג של לוחמה משותפת בקנה מידה לאומי גדול, שבו כוחות משלימים מצבא היבשה, חיל הים, חיל האוויר והכוחות המיוחדים נועדו לעבוד יחד בפעולות משותפות ולא לתכנן ולבצע מבצעים צבאיים נפרדים זה מזה.

=== מבצעים משותפים ===
מבצעים משותפים (Combined Operations) הוא מונח צבאי המתייחס למבצעים המנוהלים על ידי כוחות של שתי מדינות או יותר הפועלות יחד כבעלות ברית למען השגת יעד אסטרטגי משותף, תוך שיתוף פעולה אסטרטגי ומבצעי ולעיתים טקטי. הוא כולל אינטראקציה בין יחידות וכוחות היבשה, הים והאוויר, או שיתוף הפעולה בין רשויות צבאיות ואזרחיות. לדוגמה בפעולות כוחות משלוח למלחמה בטרור, לשמירת השלום, או לסיוע באסון טבע.

==ראו גם==
*היחידה הרב-ממדית
*חיל רגלים ממוכן
*סיוע אווירי קרוב
*לוחמה אמפיבית
*צוות קרב
*ג'ון מונש

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.jwc.nato.int/ NATO Joint Warfare Centre] - נאט"ו
* [https://www.jcs.mil/Doctrine/DOCNET/JP-3-0-Joint-Operations/ קורס על דוקטרינת מבצעים משולבים Joint Operations באתר המטכ"ל האמריקאי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקטיקה צבאית
מחנה הפליטים ג'באליה

מחנה הפליטים ג'באליה (בערבית: مخيّم جباليا) הוא מחנה פליטים פלסטיני הממוקם בצפון רצועת עזה כ-3 קילומטרים מצפון לעיר ג'באליה. על פי הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, מנתה אוכלוסיית המחנה ב-2017, 49,462 נפש.<ref></ref> על פי אתר אונר"א זוהי עיר הפליטים הפלסטינים הגדולה ביותר תחת שליטה ישראלית.

==היסטוריה==
בשלהי מלחמת העצמאות הוקם מצפון לכפר ג'באליה מחנה פליטים אליו הגיעו כ-35,000 פליטים שברחו מהערים והכפרים בשפלת יהודה. בתחילה, סיפקה להם אונר"א אוהלים ולאחר מכן הוקמו במחנה בתים מבלוקים המחופים בגגות אזבסט. גודלו הרגיל של בית משפחתי הוא כ-40 מטר רבוע והסמטאות במחנה צרות מאוד, לעיתים, ברוחב הקטן ממטר. 

במשך כל שנות השלטון הישראלי היה מחנה הפליטים ג'באליה מוקד לאי שקט ולהתנגדות לשלטון הישראלי. ב-9 בדצמבר 1987 החלה במחנה הפליטים האינתיפאדה הראשונה לאחר שלווית ארבעה פועלים פלסטינים, שנהרגו כתוצאה מפגיעת משאית ישראלית ברכבם, הפכה להפגנת זעם כלפי השלטון הישראלי. משם התפשטו המהומות לשאר רצועת עזה וליהודה ושומרון. בהמשך, היה מחנה הפליטים ג'באליה מוקד פעילות של תנועת החמאס. המחנה נחשב כמעוז התנועה ורבים ממנהיגי החמאס הגיעו ממנו.

ב-13 בפברואר 2001 ביצע חיל האוויר הישראלי במחנה הפליטים סיכול ממוקד במסעוד איאד, קצין בכיר בכוח 17 של פת"ח לאחר שנצפה מניח מטעני חבלה ושותף לירי פצמ"רים. למחרת ביצע תושב עזה את פיגוע הדריסה באזור, לדבריו כנקמה על הרג איאד.

ב-21 במאי 2007 בוצע במחנה סיכול ממוקד בארבעה בכירי מערך הרקטות של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.

ב-5 בינואר 2009, במהלך מבצע עופרת יצוקה, אירעה בפאתי המחנה תקרית קשה של ירי דו צדדי שבה פגע פגז צה"לי בבית נטוש לכאורה, שבו שהו חיילי חטיבת גולני. בתקרית נהרגו 3 לוחמים ונפצעו עשרות. בסוף החודש, לאחר כניסת הפסקת האש לתוקף, החלו בצפון הרצועה מעשי איבה בין חמאס לפת"ח. במהלך אירועים אלה נחטף ונרצח במחנה, איש פת"ח, חסן חג'אזי. אך לאחר יומיים התנצל חמאס על מותו וטען כי נהרג בטעות.

ב-9 באוקטובר 2023 תקף חיל האוויר הישראלי את המחנה, כחלק ממלחמת חרבות ברזל. לפי משרד הבריאות בעזה לפחות 400 פלסטינים נהרגו בתקיפות, ומחנה הפליטים נפגע באופן משמעותי, בהיותו מעוז של מחבלי החמאס.

==כלכלה ותשתיות==
עד פרוץ האינתיפאדה השנייה בשנת 2000, עת ישראל הפחיתה מאוד את מעבר העובדים הפלסטיניים לשטחה, נסמכה רוב פרנסתם של תושבי המחנה על העבודה בשטחי ישראל. כמו כן, התפרנס חלק מתושביה מעבודה בחקלאות באזור צפון רצועת עזה. כיום, חלק מהתושבים עובד בחנויות מקומיות ובבתי מלאכה.

התשתיות מוסדרות בחלקן והמים למחנה מגיעים מאונר"א, מהעירייה ומבארות פרטיות. במחנה קיימים 25 בתי ספר, 18 בתי ספר יסודיים ו-7 תיכוניים. במערכת החינוך היו רשומים ב-2004/2005 29,231 תלמידים. בכל בתי הספר לומדים בשתי משמרות. במחנה קיים מרכז בריאותי המשרת את האוכלוסייה המקומית הנעזרת גם בשירותי המרכז הבריאותי של בית חאנון הנמצאת ממזרח למחנה.

==אישים==
במחנה הפליטים ג'באליה נולדו וחיו אישים פלסטיניים ידועים רבים, חלקם בכירים בארגוני טרור פלסטינים.

מטבע פעילותם, לגבי חלקם המידע הנגיש דל, אך לכמה מהם ערכים מפורטים בוויקיפדיה העברית:

ראו: רשימת אישים ממחנה הפליטים ג'באליה שיש להם ערך בוויקיפדיה העברית.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.unrwa.org/where-we-work/gaza-strip/camp-profiles?field=1&qt-view__camps__camp_profiles_block=4#qt-view__camps__camp_profiles_block פרופיל מחנה הפליטים ג'באליה], באתר אונר"א 

==הערות שוליים==

ג'באליה
קבוצת הפנטלנדיט

פנטלנדיט מ[[קמבלדה שבאוסטרליה המערבית. גודל הדגימה 1.7 ס"מ על 2.9 ס"מ]]
קבוצת הפנטלנדיט היא קבוצה של מינרלים סולפידיים קשורים, הדומים במבנה הפנימי ובכימיה שלהם. הקבוצה קרויה על שם המינרל פנטלנדיט, המינרל הנפוץ ביותר, והראשון מקבוצה זו שזוהה.

הנוסחה הכללית של המינרלים החברים בקבוצה היא XY<sub>8</sub>(S, SE)<sub>8</sub> כאשר X יכול להיות כסף, מנגן, קדמיום או עופרת, ו-Y יכול להיות נחושת. מתכות מגוונות יותר כדוגמת ניקל, ברזל או קובלט יכולים להיות הן באתר X והן באתר Y.

לכל המינרלים בקבוצת הפנטלנדיט יש סימטריה איזומטרית, חבורת סימטריות נקודתית "הקסאוקטהדרלית" <math>4/m\ \bar{3}\ 2/m</math>, וחבורת סימטריות מרחבית Fm3m.

המבנה המרחבי של המינרלים בקבוצת הפנטלנדיט מורכב למדי, בתצורת קובייה ממורכזת פנים, כאשר יוני המתכת במרכז של ארבעונים (ארבעה יוני גופרית מקיפים את היון המתכתי במרכז) או תמניונים (שישה יוני גופרית מקיפים את היון המתכתי) במרכז.

מכל המינרלים החברים בקבוצה רק הפנטלנדיט מצוי בשפע, ושאר חברי הקבוצה הם מינרלים נדירים.

==המינרלים בקבוצת הפנטלנדיט==
*ארגנטופנטלנדיט – Ag(Ni,Fe)<sub>8</sub>S<sub>8</sub>
*ג'פרויאיט – Ag,Cu,Fe)<sub>9</sub>(S,Se)<sub>8</sub>)
*מנגן-שדלוניט – Mn,Pb,Cd)(Cu,Fe)<sub>8</sub>S<sub>8</sub>)
*פנטלנדיט – Fe,Ni)<sub>9</sub>S<sub>8</sub>)
*קובלט-פנטלנדיט – Co,Ni,Fe)<sub>9</sub>S<sub>8</sub>)
*שדלוניט – Pb,Cd)(Cu,Fe)<sub>8</sub>S<sub>8</sub>)

==קישורים חיצוניים==
*[http://books.google.co.il/books?id=jYIfUApHe9wC&pg=PA97&dq=%22Pentlandite+Group%22&hl=en&ei=SQriTq-eD4yaOtHbqbgE&sa=X&oi=book_result&ct=result&redir_esc=y#v=onepage&q=%22Pentlandite%20Group%22&f=false Charalampos Kalyvas, Synthesis of metal/iron/sulfur clusters relevant to biological systems] הקישור מצביע אל העמוד הרלוונטי לקבוצת הפנטלנדיט בספר באמצעות Google Books.
*[http://www.galleries.com/Pentlandite#Pentlandite פנטלנדיט באתר Mineral Galleries] – בדף יש תיאור קצר של קבוצת הפנטלנדיט
*[http://www.mindat.org/min-29321.html קבוצת הפנטלנדיט באתר Mindat]

פנטלנדיט
דוידה קרול

דָוִידָה קרוֹל (20 ביוני 1917 – 9 בדצמבר 2011) הייתה שחקנית תיאטרון, קולנוע, טלוויזיה ומתרגמת ישראלית.

==ביוגרפיה==
קרול נולדה במוסקבה לבטי ובצלאל קוגוט. עלתה לארץ ישראל עם משפחתה מברית המועצות בשנת 1924. בתחילת דרכה האמנותית הצטרפה לתיאטרון המטאטא שנוסד ב-1927. בשנות השלושים הכירה את הרעיונות הכנענים והזדהתה עימם. 

בין הסרטים בהם השתתפה: "מבצע סבתא", "ברונו מאוהב", "איה: אוטוביוגרפיה דמיונית", "אודות המוניטין", "אהבה ממבט שני" ו"איים בחוף" ובסרטים הקצרים: "מקרה קריות" (2002), ו"אלכס" (2004). כמו כן, השתתפה בסדרות הטלוויזיה: "פלורנטין", "החיים זה לא הכל", "הוא והיא", "תיק סגור", "בית משותף" ו"ג'וני".

בשנים האחרונות לחייה, קרול הייתה מוכרת לציבור בעיקר בזכות השתתפותה בשש פרסומות של סדרת הפרסומות "שקע ותקע" של חברת החשמל בתפקיד גברת סימן טוב.

היא נפטרה ב-9 בדצמבר 2011 ונקברה בבית העלמין הדרום בחולון.

קרול הייתה נשואה לאלכסנדר קרול ולזוג נולדו שני בנים.

==מתרגמת==
בנוסף למשחק, עסקה קרול גם בתרגום ספרים, והיא תרגמה 20 ספרים מרוסית לעברית.
בין הספרים שתרגמה:
*דרכי חיי, מאת מרגוליס ארקדי
*הילד שמכר את צחוקו, מאת ג'יימס קריס
*דינקה, מאת ולנטינה אוסֶיֶבָה
*ואין גן עדן לעבדים, מאת גריגורי כנוביץ
*שלֹשת השמנים, מאת יוּרי אוֹלאֶשָה
*רפובליקת שקיד, מאת גריגורי ביליך ולאוניד פנטליב
*הצ'וקצ'ים קראו לו סון, מאת יורי ריטחאו

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* [http://yam-hasefer.co.il/index.php/דוידה_קרול רשימת ספרים שתורגמו על ידי דוידה קרול], באתר "ים הספר" 
* 

קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:מתרגמות ישראליות
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים מרוסית לעברית
קטגוריה:שחקני תיאטרון המטאטא
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1917
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1917
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2011
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2011
קטגוריה:הכנענים: אישים
הרברט אדוארד ג'ון קאודרי

הרברט אדוארד ג'ון קאודרי (באנגלית: Herbert Edward John Cowdrey; 29 בנובמבר 1926 - 4 בדצמבר 2009) היה היסטוריון בריטי שהתמחה במסעי הצלב.

==תולדות חייו==

==מחקרו אודות נאומו של אורבן==
קאודרי ידוע בעיקר בזכות עבודתו פורצת הדרך לגבי נאומו של אורבנוס השני בשנת 1096. על פי נוסחי הנאום הקיימים אצל בודרי מדול (בו ירושלים אינה מוזכרת) ואצל פולקו משארטר (יש ציון יחיד, אולם מקור פחות אמין) לא ברור אם אורבן אכן החל את מסע הצלב הראשון עקב מענה למצוקת האימפריה הביזנטית או עקב דאגתו לשחרור ממלכת ירושלים. קאודרי נעזר בחמישה מקורות משניים כדי לנסות ולהוכיח שאורבן אכן נאם עבור שחרור ירושלים. מחקרו הסתמך על
# שטרות מכירה, מסמכים ותעודות - העברת נכסים של אבירים אל יד שנייה תוך ציון העילה בגינה הם מעברים את הנכס. את התעודות רשמו נזירים אשר לא היו במסע (ואורבן אף הקשה על נזיר לצאת למסע) ומצד שני, הם היו נאמנים באופן מסוים לאפיפיור ולמניעיו.
קאודרי עסק במבחר תעודות:
# כרוניקות בזמן שהותו של אורבן בערים נוספות
# מכתבים של אורבן עצמו ופרוטוקול על בישוף בו רשם את החלטות הוועידה
#The Encyclical of Sergius - מסמך מזויף שמתאר את הריסת כנסיית הקבר בירושלים ב-1009, אולם בפועל הוא משיק למאי, 1096, זמן שהותו של אורבן השני בעיר. המסמך רשום בלטינית גבוהה וכנראה יעודו היה להתסיס את אנשי העיר.
#מכתבים

==קישורים חיצוניים==
<div class="mw-content-ltr">
* [http://www.crusades-encyclopedia.com/hejcowdrey.html Crusades-Encyclopedia]
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריונים של ימי הביניים
קטגוריה:מסע הצלב הראשון
קטגוריה:כמרים בריטים
קטגוריה:היסטוריונים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1926
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2009
מחלף איינשטיין

מחלף איינשטיין הוא מחלף בכביש 2, בסמוך לנתניה. המחלף מקשר בין כביש 2 לרחוב אלברט איינשטיין בנתניה, הממוקם על ציר סוקולוב.

== היסטוריה ==
ב-2009 עלה הצורך בבניית מחלף בצפון העיר נתניה. ב-2011, לאחר החלטת בית המשפט הגבוה לצדק כי יש לסגור חלק בכביש 5710, אושרו התוכניות.

השלב הראשון של המחלף נחנך ב-22 באפריל 2016, ומאפשר גישה מכביש 2 מכיוון צפון לתוך נתניה ויציאה מנתניה לכביש 2 לכיוון דרום. בשלב השני אמור להיבנות גשר מעל כביש 2 והמחלף ייפתח לכל הכיוונים.

עיריית נתניה אישרה פרויקט לטיפוח השכונה, הרחבת הכביש הראשי והכבישים מסביב, טיפול בדרכי הגישה לבית הספר ש"י עגנון ומציאת פתרונות אקוסטיים למניעת רעש מתושבי האזורים הסמוכים לכביש.

מתוכננות גישה מכיוון דרום לתוך נתניה ויציאה לכביש 2 לכיוון צפון.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

איינשטיין
קטגוריה:נתניה: תחבורה
קטגוריה:הנצחת אלברט איינשטיין
כביש 5720

כביש 5720 הוא כביש בצפון מישור החוף בשטח המועצה האזורית עמק חפר. הכביש מחבר את כביש 2 לישובי עמק חפר ולכביש 4.

==מחלפים וצמתים לאורך הכביש==
{| class="wikitable" border=1 cellpadding=1
!שם
!סוג מפגש
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="5" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" |כביש 5720 ממערב למזרח
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | כניסה ל-בית ינאי ול-מכמורת
| align="center" | כביש גישה למכמורת, רחוב הים
|-
| align="center" | מחלף ינאי
| align="center" align="center" | חופית
| align="center" כביש 2
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | יציאה מחופית
| align="center" | השלדג - אין כניסה 25px
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | כניסה חופית/בית חרות
| align="center" | רחוב כוכב הים
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | בית חרות/חופית
| align="center" | כניסה למרכז המסחרי "אם הדרך"
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | בית חרות
| align="center" | מורד ההדרים - לבאים מכיוון צפון בלבד
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | בית חרות
| align="center" | רחוב המדגרה
|-
| align="center" | כיכר ללא שם
| align="center" align="center" | בית חרות
| align="center" | רחוב שונית, דרך מול הים - לבאים מכיוון מזרח בלבד
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | בית חרות/כפר ויתקין
| align="center" | מעלה הפיקוסים
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | כפר ויתקין
| align="center" | רחוב המחלבה
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | כפר ויתקין
| align="center" | דרך הבאר
|-
| align="center" | כיכר המייסדים
| align="center" align="center" | כפר ויתקין
| align="center" | דרך החוף, רחוב הזנב
|-
| align="center" | כיכר החקלאים
| align="center" align="center" | כפר ויתקין
| align="center" כביש 5710, דרך האי, כביש עוקף דרום
|-
| align="center" | כיכר ללא שם
| align="center" align="center" | כפר ויתקין
| align="center" | דרך חקלאית
|-
| align="center" | צומת ללא שם
| align="center" align="center" | כפר ויתקין
| align="center" | דרך חקלאית
|-
| align="center" | צומת חפר
| align="center" align="center" | כפר ויתקין
| align="center" | 
|-
|}

קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:עמק חפר
קטגוריה:כפר ויתקין
קטגוריה:מכמורת
מחלף ינאי

מחלף ינאי הוא מחלף המחבר בין כביש 2, בקילומטר ה-41, לבין כביש 5720 המוביל לבית ינאי, מכמורת, חופית וכפר ויתקין.

בקטע זה של כביש 2 ישנם שני נתיבי נסיעה לכל כיוון, ובשנת 2011 ביצעה החברה הלאומית לדרכים בישראל עבודות להוספת נתיב שלישי בכל מסלול.

בכניסה למחלף מכיוון דרום ישנה תחנת דלק של פז ובה כמה חנויות ומסעדות. כמו כן, בצמוד למחלף קיים מרכז מסחרי בשם: "M הדרך", כאשר ה-M מסמלת גם את הביטוי "אם הדרך" את המילה Middle - מרכז באנגלית.
 
==קישורים חיצוניים==

גשר המחלף

ינאי, מחלף
ינאי, מחלף
קטגוריה:מכמורת
קטגוריה:חופית (יישוב)
קטגוריה:כפר ויתקין
קטגוריה:בית ינאי
תולדות הפילוסופיה המערבית (ספר)

תולדות הפילוסופיה המערבית (באנגלית: A History of Western Philosophy) הוא ספר מקיף על תולדות הפילוסופיה המערבית החל מהפילוסופיה קדם-סוקרטית ועד הפילוסופיה האנליטית של תחילת המאה העשרים. הספר נכתב על ידי הפילוסוף והמתמטיקאי ברטרנד ראסל ויצא לאור בשנת 1945.

הספר מהווה ניסיון ראשון לספר את תולדות הפילוסופיה מנקודת מבט היסטורית ותרבותית. הספר זכה להצלחה רבה מזמן הוצאתו ונחשב גם כיום לרב-מכר, זאת למרות ביקורת אקדמית רבה אודותיו. הספר נכלל ברשימת היצירות אשר בגינן קיבל ראסל את פרס נובל לספרות ב-1950.

==הרקע לכתיבתו==
הספר נולד מתוך סדרת הרצאות על ההיסטוריה של הפילוסופיה אשר הועברה על ידי ראסל בזמן מלחמת העולם השנייה בפילדלפיה בין השנים 1941–1942. חלק גדול מהמחקר ההיסטורי הנדרש לספר נעשה על ידי אשתו השלישית של ראסל, פטריסיה (ראסל התגרש ממנה מאוחר יותר). ב-1943 ראסל קיבל מקדמה של $3000 מהוצאה לאור לכתיבת הספר וכתב אותו במשך שנתיים.

==מבנה הספר==
שמו המלא של הספר הוא "תולדות הפילוסופיה המערבית והקשר שלה לנסיבות פוליטיות וחברתיות מימי קדם ועד ימינו" (A History of Western Philosophy And Its Connection with Political and Social Circumstances from the Earliest Times to the Present Day). הספר מחולק לשלושה חלקים מרכזיים ובתוכם חלוקות משנה לפילוסופים, זרמים או תקופות זמן.
===פילוסופיה עתיקה===
* פילוסופים קדם סוקרטים: תאלס, פיתגורס, הרקליטוס, פרמנידס, אמפדוקלס, אנקסימנדר, אנכסימנס, אנכסגורס, לוקיפוס, דמוקריטוס ופרוטגורס.
* סוקרטס, אפלטון ואריסטו
* פילוסופיה עתיקה לאחר אריסטו: ציניקנים, ספקנים, אפיקורסים, סטואים ופלוטינוס
===פילוסופיה קתולית===
* אבות: אמברוס, הירונימוס, אוגוסטינוס, בנדיקטוס, גרגוריוס.
* פילוסופיה יהודית ופילוסופיה מוסלמית.
* בתי הספר: יוהאן סקוטוס ותומאס אקווינס.
===פילוסופיה מודרנית===
* רנסאנס עד יום: מקיאוולי, ארסמוס, מור, בייקון, הובס, דקארט, שפינוזה, לייבניץ, לוק, ברקלי ויום.
* רוסו עד ימינו: רוסו, קאנט, הגל, ביירון, שופנהאואר, ניטשה, תועלתנים, מרקס, ברגסון, ג'יימס ודיואי.
* פילוסופיה של אנליזה לוגית: השקפותיו של ראסל עצמו ופוזיטיביזם לוגי.

==התגובות לספר==
ב-1945 פורסם הספר בארצות הברית ושנה לאחר מכן בבריטניה. הספר זכה להצלחה ובמהרה הפך לרב-מכר. הדבר הקנה לראסל רווחה כלכלית לשארית חייו, כמו גם אפשרות לשלם דמי מזונות לשלוש גרושותיו. לעומת זאת, באקדמיה התקבל הספר בצורה קרירה יותר בשל כתיבה לא אקדמית הכוללת הומור רב, חוסר בהערות שוליים, התעלמות מפילוסופיה קדם מודרנית, הכללות והפשטות.

ראסל התייחס באוטוביוגרפיה שלו לביקורת לספר: 

==תרגום לעברית==
למרות מרכזיותו, הספר לא תורגם מעולם לעברית. יהודה מלצר מתייחס לכך בהקדמה לתרגום העברי של "חלום התבונה" (ספרו של אנתוני גוטליב אשר יצא לאור בספרי עליית הגג) ורואה בספר החדש החזרת חוב למדף הספרים העברי.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
Russell, Bertrand: A History of Western Philosophy, Simon & Schuster, 1972
</div>

==קישורים חיצוניים==
* ויקיציטוט 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי היסטוריה
קטגוריה:ברטראנד ראסל
קטגוריה:ספרי הוצאת סיימון אנד שוסטר
שולחן עבודה (מחשב)

שולחן העבודה [[GNOME|ממוזער]]
שולחן העבודה [[Cinnamon|ממוזער]]
שולחן עבודה של מערכת ההפעלה Windows 7
{{כ}}[[KDE Plasma 5 – שולחן העבודה הנוכחי של KDE]]
{{כ}}[[MATE – שולחן עבודה המבוסס על GNOME 2]]
בממשקי מחשב, שולחן העבודה (באנגלית: Desktop) הוא הכינוי למסך הראשי של מערכת ההפעלה. שמו נובע מדמיונו לשולחן עבודה משרדי המכיל מגוון כלים הנדרשים לפעילות שוטפת.

מנגד, בהפצות לינוקס ישנו שימוש בסביבות שולחן עבודה (באנגלית: Desktop Environment) – ממשקים היוצרים שולחנות עבודה ממגוון צורות וסוגים. המערכת הגרפית X11 כוללת באופן מובנה רק את החלקים הבסיסיים ביותר: הצגת חלונות, טיפול בסמן, בפלט וכדומה. ישנן מספר סביבות עבודה שונות שרצות מעל X11 (לדוגמה: GNOME ו־KDE). סביבה כזו מכונה לעיתים "מנהל חלונות" (על שם אחד מרכיביהן) או "שולחן עבודה".

==תכונות ==
לרוב, שולחן העבודה מכיל ממשק משתמש ראשי בתור הבסיס להגעה לתוכניות ולמקומות במחשב, וכן שורת משימות.

בנוסף, שולחן העבודה עשוי אף לכלול בתוכו ממשקי משתמש אחרים שמאפשרים לגשת לרכיבים כגון תיקיות, צלמיות, קיצורי דרך ותפריטים.

ברוב שולחנות העבודה קיימים אלמנטים ובקרים נוספים שעשויים לסייע למשתמש כגון, סרגל שפה, שעון, בקר קול, ועוד.

===תכונות אפשריות===

*קיימת לרוב תמיכה במספר משטחי שולחן עבודה. הדבר אמור להקל על ארגון החלונות ולספק מרחב פעולה גדול יותר על פני שולחן העבודה.
*ברוב מערכות ההפעלה קיימת אפשרות מובנית להצגת רקעים שונים על פני הצג. עשויה להיות קיימת גם פונקציה המחליפה את הרקעים אוטומטית מידי פרק זמן קצוב.
*בחלק ממערכות הפעלה מבית מיקרוסופט ניתן להפוך את שולחן העבודה, לדף רשת המתעדכן אוטומטית.
*ניתן להוסיף אל שולחן העבודה וידג'טים המציגים נתונים נבחרים מראש, או כאלו המתעדכנים מהרשת כגון תחזית מזג אוויר ושערי מטבעות.

==ראו גם==
*מעטפת
*מנהל חלונות
*Rdesktop
קטגוריה:ממשקי משתמש במחשב

==קישורים חיצוניים==
דיגיטציה

[[סורק ספרים.הסורק מבצע דיגיטציה לזוג דפים, ומדפדף בספר. באופן כזה ניתן ליצור דיגיטציה לספר שלם באופן אוטומטי.]]
תהליך הדיגיטציה של כתב יד

בתחום אחסון הנתונים, דִּיגִיטַצְיָה (או דִּיגִיטִיזַצְיָה, באנגלית: Digitizing או Digitization. על פי האקדמיה ללשון העברית: סִפְרוּת) היא יצירת עותק ממוחשב של תכנים שלא היו בפורמט ממוחשב קודם לכן. לרוב התהליך יוצר קובצי מחשב דיגיטליים ומכאן מגיע שמו של התהליך. לעיתים נחשבים כדיגיטציה גם תהליכי המרת פורמטים ממדיה דיגיטלית אחת לאחרת, כדוגמת תהליך ריפינג, או תהליכים של הכנסת המדיה לאינדקס מוסדר אשר הופך אותה ליותר נגישה לחיפוש ואיחזור.

רבים מארכיוני המדיה בעולם – ובהם ארכיון מדינת ישראל, ארכיון עיתונות יהודית היסטורית וארכיון רשות השידור – עוברים תהליך של דיגיטציה.

==יצוג דיגיטלי של מידע==
סיבית (ביט) היא ספרה בינארית. זוהי יחידת הנתונים הקטנה ביותר שבה משתמש המחשב.
הדיגיטציה מאפשרת לייצג מידע בפורמטים שונים של סיביות.
עם זאת, הדיגיטציה אינה מובילה בהכרח להעתק מדויק של המידע המיוצג באמצעותה. על פי רוב הייצוג הספרתי מאבד חלק מהמידע המקורי ולכן מהווה רק קירוב שלו (לדוגמה: תמונה מפוקסלת; להרחבה, ראו שגיאת קוונטיזציה).

שגיאת קירוב יכולות להתרחש בעקבות טעויות עיגול המצטברות לאורך שלבי החישוב.

==שימושים==
דוגמאות לשימוש בתהליך הדיגיטציה הן המרת תמונה, קול, מסמך או אות חשמלי כלשהו, לפורמט דיגיטלי - תפיסת מראה כלשהו על ידי צילום ושימורו בייצוג ספרתי כקובץ תמונה; הקלטת קול ושמירתו בקובצי אודיו, או המרה של ייצוג אות קולי השמור על אמצעי לאחסון נתונים כדוגמת סרט מגנטי, לייצוג ספרתי וממוחשב; ועוד.

==ראו גם==
* ספר אלקטרוני
* קוונטיזציה (עיבוד אותות)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שימור דיגיטלי
אבני שקדים

אבן שקדים

אבני שקדים, טונסילוליתים או טונסילוליטים (Tonsillolith) הן אבנים קטנות ומסוידות שעלולות להיווצר בשקערוריות שעל החגורה הלימפטית על שם ולדייר. משקלן נע בין 300 מיליגרם ל-42 גרם, והן מורכבות בעיקר מסידן, אך מכילות גם מינרלים אחרים כגון זרחן, מגנזיום, אמוניה ופחמה. אבני השקדים משרות תחושה של גושים תקועים בתעלת השקדים. הן עלולות להוות מטרד, במיוחד לאור העובדה שקשה להוציאן. עם זאת, לרוב, אבני השקדים אינן מזיקות.

הסיבה המדויקת ליצירתן של אבני השקדים אינה ידועה.

==סימנים ותסמינים==
לא בהכרח יופיעו סימנים. עם זאת, אבני השקדים עלולות לגרום לבאשת, ואף כאב דוקר בזמן בליעה. הן נפוצות יותר בקרב מבוגרים מאשר בילדים. סימנים נוספים שעשויים להיות הם תחושה של טעם מתכתי בפה, חסימת הגרון, התקפי שיעול וחנק. אבני שקדים גדולות יותר יכולת להביא לתופעה חוזרת של ריח רע מהפה שמצביעה פעמים רבות על זיהום שקדים. נוסף על כך, עלול להיווצר קושי בבליעה, טעם רע בפנים הגרון וכאב אוזניים. 

במחקר שנערך ב-2007 נמצא קשר בין אבני שקדים לריח רע מהפה אצל מטופלים שסבלו מתופעה חוזרת של סוג מסוים של אבני שקדים. בקרב הסובלים מריח רע, ל-75% היו אבני שקדים, ורק ל-6% מבעלי רמת ריח פה תקינה היו אבני שקדים.

בזמן פליטתן, אבני השקדים פולטות ריח רע, עז וחריף. למרות זאת, הן אינן הגורם המרכזי לבאשת, ככל הנראה בגלל גודלן הקטן יחסית.

==פתופיזיולוגיה==

אף על פי שסיבת היווצרותן של אבני השקדים אינה ידועה, נראה כי הן נוצרות כתוצאה מהצטברות של חומר בתוך תעלות השקדים יחד עם חיידקים ופטריות, לעיתים בשילוב עם דלקת שקדים מוגלתית. חיידק שנמצא במצב של השהיית הפעילות המטבולית מהווה מקור זיהום קבוע. אזור זה, אינו חדיר לנוזלים ולפיכך חסין לאנטיביוטיקה.

==טיפול==

לרוב אין צורך בטיפול, משום שכאמור במרבית המקרים אין תסמינים.

* פתרון פשוט אך יעיל הוא להשתמש בשוטף פה. על השימוש במכשיר להיות עדין ביותר, כדי לא ליצור זיהום. כמו גם שתיית סודה לשתייה הוכחה כפעילה בהפחתת הפרשת אבני השקדים.
* גרידה יכולה לשמש להסרת האבן, אך לעיתים יש צורך בשטיפה נוספת כדי לוודא שיצאו גם האבנים הקטנות. ההסרה לא תפתור לחלוטין בהכרח את בעיית ריח הפה.
* מאחר שהתופעה נפוצה בעיקר בקרב אנשים עם שקדים מחורצים, קיים טיפול בלייזר שמטרתו היא החלקת החריצים ובכך להפחית את הסיכוי ליצירת האבנים. הפרוצדורה מכונה קריפטוליזה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מחלות דרכי נשימה עליונות
קיין (קומיקס)

קיין פארקר (באנגלית: Kaine Parker) הוא דמות בדיונית של גיבור-על/נבל-על המופיעה בחוברות הקומיקס ספיידרמן ביקום מארוול קומיקס הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Web of Spider-Man #119 מדצמבר 1994, ונוצרה על ידי הכותב טרי קאוואנו והמאייר סטיבן באטלר.

קיין הוא ניסיונו הכושל הראשון של נבל בשם "התן" ביצירת שיבוט לפיטר פארקר, כאשר עקב תהליך שיבוט פגום, קיין נותר מעוות ובלתי יציב מבחינה נפשית. קיין מזוהה מאוחר יותר בשם "פארקר 3.0" על ידי התן. דמותו משמשת הן כבעל ברית והן כאויב לספיידרמן.

התן דחה את קיין מכיוון שהשיבוט החל להראות סימנים מוקדמים של תהליך ניוון. עקב כך קיין חווה תחושה חזקה של דחייה דומה לזו שבין אב ובנו. קיין מבין שההתנוונות החלקית גם גרמה להגברה קלה של הכוחות אותם "ירש" מפיטר. לא רק כוחו, מהירותו וזריזותו הועתקו מפיטר פארקר אלא הוא קיבל גם "חוש נבואי" המראה לו הבזקים של העתיד (גרסה מוגברת של חוש העכביש של פיטר). הוא גם בעל "הסימן של קיין", כלומר מגע צריבה שקיין משאיר את סימן ידו על הפנים של קורבנותיו.

בהמשך, התן ממשיך בניסיונותיו ליצור שיבוט חדש וטוב יותר, ויוצר את בן ריילי. במיתוג מחדש "מארוול עכשיו!", קיין מופיע כסקרלט ספיידר בכרך השני של הדמות.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.marvel.com/characters/kaine דף הדמות] באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* [https://marvel.fandom.com/wiki/Kaine דף הדמות] בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:ספיידרמן: דמויות
ביסק

ביסק עשוי מ[[שרימפס]]
בִּיסְק (בצרפתית: Bisque) הוא סוג של מרק חלק, קטיפתי ומתובל מאוד. מוצאו במטבח הצרפתי, ולרוב הוא מבוסס על רוטב מסונן ומתומצת מסרטנים. הוא יכול להיות עשוי ממגוון פירות ים: לובסטר, סרטן, שרימפס או סרטני נהרות (Crayfish).

לעיתים, מרקים מוקרמים העשויים מירקות קלויים שעובדו למחית נקראים ביסק, הנפוצים שבהם הם קישואים, פטריות ועגבניות. אולם השימוש אינו מדויק, ומרקים אלה אמורים להיקרא "מרקים מוקרמים". 

הביסק הוצג לראשונה למטבח הצרפתי על ידי השף פרנסואה פייר לה וארן.

הכנת הביסק מאפשרת מיצוי של כל הטעמים מהסרטנים. יש ביסקים המעובים באמצעות אורז אשר ניתן לסננו החוצה, כך נותר בביסק רק העמילן. אפשרות אחרת היא להפוך את האורז למחית בשלב הסופי של ההכנה.

ביסק פירות ים מוגש באופן מסורתי בקערית או ספל נמוכים בעלי שתי ידיות.

==אטימולוגיה==
הסברה טוענת כי השם ביסק הוא נגזרת של ביסקאיה (Biscay), כדוגמת מפרץ ביסקאיה. אולם אפשרות אחרת היא בהתייחסות לסרטנים כ"מבושלים פעמיים", נגזרת מהמילים בלטינית "bis" - פעמיים, ו"coquere" - לבשל (באנלוגיה לביסקוויט), היות שהסרטנים מבושלים תחילה במעטפת שלהם, ולאחר מכן הם מבושלים ביין ובמרכיבים ארומטיים אחרים, ולאחר מכן הם עוברים סינון ותוספת של שמנת.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
*[http://www.mako.co.il/food-recipes/recipes_column-hospitality/Recipe-c30d3c4db319231006.htm ביסק דגים ומקל אנשובי], באתר מאקו
*[http://www.mako.co.il/food-recipes/recipes_column-soups/Recipe-3ca0a8e4100fa21004.htm ביסק פטריות], באתר מאקו

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מרקים
קטגוריה:המטבח הצרפתי: מרקים
קטגוריה:פירות ים
חוות הקסמים (סרט)

חוות הקסמים (באנגלית: Charlotte's Web) הוא סרט מונפש מוזיקלי אמריקאי משנת 1973, אשר הופק באולפן הסרטים המצוירים האנה-ברברה ומבוסס על ספר בעל שם זהה מאת סופר הילדים אי. בי. ווייט. הסרט, בדומה לעלילת הספר, הוא על חזיר הניצל משחיטה על ידי עכבישה נבונה בשם שרלוט. הסרט הופץ לראשונה בבתי הקולנוע ב-1 במרץ 1973, על ידי חברת סרטי פרמאונט. זהו הסרט הראשון מאולפני האנה-ברברה אשר אינו מבוסס על הדמויות המצוירות שהפיקו לסרטי טלוויזיה. הסרט זכה להצלחה בינונית באולמות הקולנוע ובין מבקרי הסרטים. שירי הסרט נכתבו על ידי האחים שרמן אשר כתבו שירים לסרטים ידועים אחרים ובהם "מרי פופינס" (1964), "ספר הג'ונגל" (1967), ו"צ'יטי צ'יטי בנג בנג" (1968).

ברבות השנים הסרט קנה לו קהל נאמן בארצות הברית ובעולם לאחר שהוקרן בהקרנות חוזרות בטלוויזיה והופץ בקלטות VHS. בשנת 1994 קלטת הסרט הפכה באופן מפתיע לרב-מכר, 21 שנים לאחר שיצא לאקרנים. לא היה סרט מצויר מוזיקלי דומה, שלא מאולפני חברת וולט דיסני, אשר זכה להצלחה חוזרת דומה. הצלחת הסרט הביאה להפקת סרט המשך בשנת 2003, "חוות הקסמים 2: ההרפתקאה הגדולה של וילבור", ולהפקת סרט לייב אקשן בשנת 2006, "חוות הקסמים".

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.allrovi.com/movies/movie/v9012 חוות הקסמים] במאגר הנתונים [https://web.archive.org/web/20111014094317/http://www.allrovi.com/ AllRovi.com] 

קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
קטגוריה:סרטי 1973
קטגוריה:סרטים על חזירים
קטגוריה:סרטים על עכבישים
קטגוריה:האנה ברברה - סדרות ודמויות
Time Out תל אביב

Time Out תל אביב הוא אתר לענייני תרבות, בידור ופנאי היוצא לאור בתל אביב, על פי זיכיון מרשת המגזינים "Time Out". העורך הראשי הוא יובל סיגלר והעורך הוא ירון טן-ברינק. האתר מבוסס על המהדורה המודפסת השבועית שהחלה לצאת לאור בשנת 2002, והייתה מופצת בגוש דן.

השבועון יצא לאור על ידי חברת "טיים אאוט מגזין (ישראל) בע"מ" שנוסדה על ידי חברת "יובל סיגלר תקשורת בע"מ" שבבעלותו של יובל סיגלר. בשנת 2008 רכשה חברת סטימצקי חלק מהבעלות בחברת "טיים אאוט מגזין (ישראל) בע"מ".בשנת 2009 הפך השבועון לירחון<ref></ref>, ובהמשך בוטלו המהדורות המודפסות ונשאר האתר. 

העורכת הראשונה של השבועון הייתה רונית הבר. בשנים 2005–2008 החליף אותה אמיר בן-דוד, ובשנת 2008 נכנס לתפקיד איתי ולדמן. בשנת 2014 החליפה אותו סגנית העורך, עדי עוז, אותה החליף אלכס פולונסקי לאחר שמונתה לעורכת המגזין "את" בידי חברת "יובל סיגלר תקשורת בע"מ". את פולונסקי החליפה בינואר 2017 נוף נתנזון.

באתר, ובמהדורות המודפסות לפניו, כתבות הסוקרות אירועים בתחומי התרבות, הבידור והפנאי בתל אביב, ביקורת מסעדות, מדורי אופנה, עיצוב, טור אישי שבועי של עוזי וייל, חדשות עירוניות, חדשות אוכל ועוד. האתר מאופיין גם בכתיבה פובליציסטית על נושאים פוליטיים ארציים. לעיתים קרובות הכתבות באתר מאופיינות במידה רבה של סרקזם. 

== ראו גם ==
* עכבר העיר

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:ישראל: שבועונים
קטגוריה:תל אביב-יפו: תקשורת
אודון

250px
250px
אודון הוא תבשיל אטריות עבות מחיטה מלאה, שמקורו במטבח היפני.

אטריות אודון מוגשות כשהן חמות, בקערת מרק. בהעברה למטבח הישראלי, בצורה הפשוטה והבסיסית הן מוגשות כמרק אטריות. אולם בצורתן המסורתית, הן מהוות חלק עיקרי ממרקם טעמים המוגשים ביחד. בצורה המסורתית מוגשות אטריות אודון עם ציר דאשי, כאשר בקערות נפרדות מוגשים בצל ירוק, מירין (ליקר אורז מהמטבח היפני), טמפורה ורוטב סויה חם. ניתן לשלב רק חלק מהמרכיבים או להוסיף מרכיבים נוספים לפי הטעם.

יחודו של תבשיל אודון, בניגוד למרקים ומאכלי אטריות בסגנון אירופי, הוא בכך שמרכיביהם לא משתדכים יחד במהלך הבישול או ההגשה. למעשה, הכנתם הנכונה היא בנפרד, בכלי בישול נפרדים, כאשר כל אחד מהם שומר על טעמו ועל אופיו הייחודי. מרכיבי המנה מוגשים בקערות נפרדות, ונוגעים זה בזה לראשונה בצלחת.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מרקים
קטגוריה:המטבח היפני
שעת הקומדיה של קולגייט

שעת הקומדיה של קולגייט () הייתה תוכנית בידור חלוצית ששודרה בשידור חי ברשת NBC בטלוויזיה האמריקאית בין השנים 1950–1955 במימון חברת קולגייט-פלמוליב. ב-1951 הייתה זו תוכנית הטלוויזיה הראשונה ששודרה מחוף לחוף וב-1953 הייתה התוכנית הראשונה שצולמה ושודרה בשידור חי בצבע. בין מנחי התוכנית נמנו טובי הקומיקאים של התקופה, בהם דין מרטין וג'רי לואיס, אבוט וקוסטלו, אדי קנטור, דונלד או'קונור, בוב הופ, טוני קרטיס, ריי בולג'ר ואחרים. התוכנית שודרה מדי יום א' בין השעות שמונה עד תשע בערב.

אחד המאפיינים הזכורים של התוכנית הוא ה"פספוסים". כיוון שהתוכנית שודרה בשידור חי אמיתי ללא השהיה, נחשפו הצופים לשחקנים ששכחו את תפקידם, התבלבלו במילות השירים, נכנסו באופן שגוי או פרצו בצחוק והתגברו על השגיאה באמצעות אלתור, להנאת הצופים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.classictvinfo.com/ColgateComedyHour/ דף באתר הטלוויזיה הקלאסית] 
* [http://www.museum.tv/eotvsection.php?entrycode=colgatecomed דף באתר מוזיאון השידור]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שנות ה-1950 בארצות הברית
חואן גארסיה

חואן גרסיה לורנסאנה (בספרדית: Juan García Lorenzana; נולד ב-28 באוגוסט 1977) המוכר גם כחואנין (Juanín) הוא שחקן כדוריד ספרדי המשחק כיום בקבוצת הכדוריד של ברצלונה. מספר חולצתו של חואנין גארסיה הוא 6. גרסיה, נכון לינואר 2012, נחשב למלך השערים של נבחרת ספרד בכל הזמנים. גרסיה כבש בנבחרת 792 שערים.

חואנין גארסיה החל את הקריירה שלו בלאון אדאמר, המועדון של עיר הולדתו, שם הוא שיחק במשך כ-13 עונות. גארסיה הועלה בשנת 1999 לקבוצת הבוגרים של המועדון וכעבור שנה הוא החל לשמש כקפטן הקבוצה. בשנת 2004 נבחר גארסיה לתואר השחקן הטוב ביותר באותה עונה מטעם ארגון EHF.

בעונת 2005-06 חתם גארסיה בקבוצת ברצלונה עד לעונת 2010-2011. ב-26 בינואר 2010, הפך חואנין גארסיה למלך השערים של נבחרת ספרד בכל הזמנים אחרי שעקף את חואן פראנסיסקו.

הוא השתתף באולימפיאדת קיץ 2008 בבייג'ינג כחבר נבחרת ספרד הגברים בכדוריד. הקבוצה זכתה במדליית ארד, כשהיא מנצחת את קרואטיה.

ב-31 במרץ 2013 הוא הפך לשחקן הראשון שהגיע ל-2000 שערים בליגת אסובאל.

ב-25 במאי 2019 פרש לצמיתות מכדוריד.

== תארים ==
;ברצלונה
* אליפות אירופה: 2011, 2010
* הליגה הספרדית: 2011
* סופרקופה: 2009, 2010
* גביע הליגה: 2010
* גביע ספרד: 2009, 2010

;פורטלנד סן אנטוניו
* הליגה הספרדית: 2005
* גביע אירופה: 2004
* סופרקופה: 2006

;ויאדוליד
* גביע הליגה: 2003

;נבחרת ספרד
*אליפות העולם: תוניסיה 2005

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני כדוריד ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1977
תאוריית הצבעים של גתה

[[גלגל הצבעים המקורי של גתה (שנת 1809)]]
ויליאם טרנר "שרפת בתי הפרלמנט" (שנת 1834)]]
"מיזוג אופטי" של פסי צהוב וכחול המתחברים בראייה לירוק
תאוריית הצבעים של גתה או תאוריות הצבע של גתה היא תאוריה המוצגת בספרו של יוהאן וולפגנג פון גתה "תאוריות הצבע" משנת 1810.

גתה החל לחקור את תופעות הצבע בשנת 1790 בערך, ומטרת מחקרו הייתה, בין היתר, לשמש כחומר תאורטי עליו ציירים יוכלו לבסס את טכניקת הציור שלהם.

תאוריית הצבע חוקרת את דרך הראייה של העין האנושית המאפשרת את ההתאמה בין המוח לעולם.

גתה חילק את הצבעים לפיזיולוגיים, כאלה שנוצרים בתוך העין והם מהווים תנאי הכרחי לראייה. לבין צבעים פיזיקליים, אשר מנוגדים לפיזיולוגיים והם תופעה חיצונית והדרך בה האדם חווה אותם קשורה להשפעתם של תנאים חיצוניים אשר מושפעים מאור וצל. צבעים נוספים הם צבעים כימיים המהווים את הצבע הבסיסי והקבוע של החומר, וכל שנדרש כדי לראותו הוא נוכחות של אור.

בתאוריית הצבעים גתה מיחס לצבעים שחור ולבן את המקור ליצירת שאר הצבעים. כאשר השחור, המייצג את הצל, משאיר את העין במצב מנוחה, ואילו הלבן, מעורר את פעילותה ומייצג את האור. הלבן והשחור המייצגים את האור והעדרו הכרחיים ליצירת הצבע, כשהצבע הצהוב הוא הקרוב ביותר ללבן, והכחול לשחור ובאופן כללי כל הצבעים נוצרים מערבוב מסוים של ניגודים, כך הצהוב והכחול יוצרים ירוק.

גתה התייחס לקבוצות של צבעים ותכונותיהם המשפיעות על הרגש וגורמות לתחושות שונות אצל כל אדם. הצהוב, הצהוב-אדום והכתום הם צבעים חמים המעוררים תחושות של מהירות, חיות וכמיהה ולכן הם מוגדרים כחיוביים, בעוד שהכחול, הסגול והארגמן הם צבעים קרים המבטאים חוסר מנוחה ומלנכוליה ולפיכך הוא הגדיר אותם כחלק מהצד השלילי בגלגל הצבעים.

גתה מבחין בתופעה המכונה "מיזוג אופטי" בה שני פסי צבע צרים בגוונים כחול וצהוב נראים כירוקים במבט מרחוק. הזליגה האופטית של הצבעים והפיכתם למעין משטח אחיד, מהווה חלק מהבסיס לטכניקות הציור האימפרסיוניסטי והדיוויזיוניסטי.

בתאוריית הצבע גתה מתייחס להשפעתו של הצל שמטילים גופים על משטח, וכאשר המשטח בגוון נייטרלי כמו לבן, גוני הצל יהיו בצבעים המשלימים של צבע האור, כך כשהאור בגוונים צהובים, הצללים יהיו סגלגלים.

אחד הציירים הראשונים שעשו שימוש בתאוריה של גתה הוא ויליאם טרנר.

==קישורים חיצוניים==
*[https://archive.today/20121218121704/web.macam.ac.il/~tamarli/finegoldorit/c2.htm תיאורית הצבע של גתה GOETHE], באתר מכון מופ"ת
*[http://theoryofcolor.org/Zur+Farbenlehre הספר השלם תאוריית הצבעים] 
*[http://books.google.co.il/books?id=qDIHAAAAQAAJ&printsec=toc&source=gbs_summary_r&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false הספר "תאוריית הצבעים" סרוק] 
*[http://www.scielo.br/img/revistas/ea/v7n19/encarte19.pdf ניסויי הפריזמה של גתה] 
*[http://www.orianit.edu-negev.gov.il/goldwterelt/files/art/zeva.ppt#256,1, תורת הצבע], באתר אורייאנית 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גתה
קטגוריה:צבעים
קטגוריה:ספרי פיזיקה
קטגוריה:ספרי שנות ה-1800
גארי שטיינגרט

גארי שטיינגרט (באנגלית: Gary Shteyngart; נולד ב-1 בינואר 1972) הוא סופר אמריקאי ממוצא יהודי-רוסי.

== ביוגרפיה ==

גארי שטיינגרט נולד ב-1972 למשפחה יהודית בעיר לנינגרד, ברית המועצות. אביו היה מהנדס מצלמות ואמו הייתה מוזיקאית ומורה לפסנתר. מאוחר יותר בחייו, גארי כינה את עיר הולדתו בשמה הציני "סנט לנינגרד" או "סנט לנינבורג". סבתו של גארי עבדה כעיתונאית באחד העיתונים של העיר ועודדה אותו להתחיל לכתוב בגיל צעיר מאוד.

בשנת 1979 עזבה משפחתו את ברית המועצות והיגרה לארצות הברית. בזכרונותיו מתאר שטיינגרט שההתחלה בארצות הברית הייתה קשה מאוד, במיוחד מבחינה חברתית. בבית בו התגוררו לא הייתה טלוויזיה והשפה המדוברת בבית הייתה רוסית, וכך היה גם שנים רבות לאחר מכן. בנעוריו התקשה להתחבר לבני גילו בשל מוצאו, השפה בה דיבר והיחס של האמריקאים ליוצאי ברית המועצות לאור המצב בו היו שרויות שתי המדינות (תקופת המלחמה הקרה).

בארצות הברית למד גארי בבית ספר יהודי, ולאחר שסיים את לימודיו הוא התקבל למכללת אוברלין שם למד וסיים תואר ראשון בפוליטיקה. בשנתו הראשונה כסטודנט הוא טייל וחי בפראג. אז התחיל לכתוב את ספרו הראשון, סאטירה פוליטית בשם "המדריך לרוסי מתחיל" שיצא לאור בשנת 2002. מאוחר יותר סיים תואר בכתיבה יצירתית במכללת הנטר (האוניברסיטה העירונית של ניו-יורק).

נכון להיום שטיינגרט מתגורר במנהטן, ניו יורק. הוא מרצה לכתיבה באוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת פרינסטון.

== הספרים שכתב ==
* "המדריך לרוסי המתחיל" (2002)
* "אבסורדיסטן" (2006)
* "סיפור אהבה אמיתי עצוב במיוחד" (2010)
* "כישלון קטן" (2014) - ספר זיכרונות.
* "בארי כהן בדרכים" (באנגלית: Lake Success, 2018)
* החברים של סשה, ידיעות ספרים, 2022

=== תסריטים ===

* המשטר <small>(אנ')</small> (2024)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* אריק גלסנר, [https://arikglasner.wordpress.com/2015/05/08/%D7%A2%D7%9C-%D7%9B%D7%99%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9F-%D7%A7%D7%98%D7%9F-%D7%A9%D7%9C-%D7%92%D7%90%D7%A8%D7%99-%D7%A9%D7%98%D7%99%D7%99%D7%A0%D7%92%D7%A8%D7%98-%D7%94%D7%95%D7%A6%D7%90%D7%AA/ על "כישלון קטן", של גארי שטיינגרט], המדור לספרות ב"7 לילות" של "ידיעות אחרונות", 8 במאי 2015
* 
* 
* [http://www.barnesandnoble.com/writers/writerdetails.asp?cid=1543143&z=y&z=y meet the writers], באתר בארנס אנד נובל
* [http://www.youtube.com/watch?v=vWEHbzzbFKk myStory: Gary Shteyngart], באתר YouTube, 23 בדצמבר 2010
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:סופרים יהודים אמריקאים
קטגוריה:סופרים אקסופוניים
קטגוריה:יהודים שהיגרו מברית המועצות לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא רוסי-יהודי
קטגוריה:בוגרי אברלין קולג'
קטגוריה:בוגרי מכללת האנטר
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1972
Black Rainbows

"Black Rainbows" הוא אלבום הסולו הרביעי של הזמר הבריטי ברט אנדרסון. האלבום יצא ב-26 בספטמבר 2011.

אלבומו הרביעי החזיר את אנדרסון לרוק אינדי, ומשקף את חזרתו להופיע עם להקת סווייד לאחר הפסקה ארוכה. האלבום הוא תוצר שני של שיתוף פעולה עם המוזיקאי לאו אברהמס (פלורנס אנד דה משין). מיד לאחר הוצאת האלבום, יצא אלבום הופעה כפול שהוקלט זמן קצר קודם לכן באולם קוקו שבלונדון. לאלבום נלוו שני קליפים לשירים Brittle Heart ו-Crash About To Happen, שצולמו שניהם על במה ומייצגים את עשייתו המוזיקלית של אנדרסון כיוצר העובד עם להקה.

== שירי האלבום ==
# Unsung
# Brittle Heart
# Crash About to Happen
# I Count the Times
# The Exiles
# This Must Be Where It Ends
# Actors
# In the House of Numbers
# Thin Men Dancing
# Julian's Eyes
# Possession

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://www.nme.com/news/brett-anderson/59304 סקירת שירי האלבום מאת ברט אנדרסון] באתר NME 
* [http://www.bbc.co.uk/music/reviews/czq4 ביקורת האלבום] באתר ה-BBC
התאהבות

מתנשק]]
התאהבות היא תחושה העולה באדם, החָפֵץ בקרבתו של אדם אחר, בדרך כלל מהמגדר שאליו הוא נמשך מינית, ומעוניין בקבלת יחס אוהב ממנו. זהו לרוב השלב הראשוני בהיווצרותו של קשר של אהבה רומנטית. התאהבות מאופיינת בסערת נפש, פרפרים בבטן, מחשבות בלתי פוסקות על האהוב, ותחושות של אופוריה, כאשר ההתאהבות נראית כמוליכה לעבר מערכת יחסים אוהבת, ומנגד, תחושות של דיכאון ודכדוך עמוקים, כאשר ההתאהבות נראית כעולה על שרטון.
התאהבות נמשכת פרק זמן מוגבל, ולאחריה, גם אם נוצר קשר רומנטי יציב, היא מתחלפת ברגשות רגועים יותר, שמאפייניהם הם שלווה וביטחון.

==סולם האהבה הלוהטת==
במחקר הפסיכולוגי מקובל לשימוש סולם האהבה הלוהטת (Passionate Love Scale) למדידת עוצמת רגשות במהלך התאהבות. סולם זה יפה גם למדידת רגשות בשלבים מאוחרים יותר של אהבה רומנטית, אולם בדרך כלל נשאלים מדרגים עצמם גבוה במיוחד בסולם זה, כאשר הם מצויים במהלך שלב ההתאהבות.
כל פריט בסולם יכול לקבל דירוג מ-1 עד 9, לפי מידת נכונותו בעיני הנשאל.

על פי סולם זה, מרכיבי ההתאהבות הם אובססיה, הדומה לא מעט לסיטואציה פתולוגית של טורדנות כפייתית, אידיאליזציה, רצון להכיר את השני ולהיחשף בפניו, משיכה מינית, רגשות שליליים כאשר הדברים לא הולכים כשורה, עוררות פיזית, תשוקה להדדיות, תשוקה לאיחוד ולשלמות, ניסיונות לאבחן את רגשות האחר, מתן סיוע לאחר וניסיון לשמור על קרבה פיזית.

פריטי הסולם הם:
* מאז התחיל הקשר עם מושא אהבתי, רגשותיי הם כמו ברכבת הרים
* ארגיש נואשות, אם מושא אהבתי ינטוש אותי
* לעיתים, גופי רועד בהתרגשות למראה מושא אהבתי
* אני נהנה ללמוד את תנועותיו וזוויותיו של גוף מושא אהבתי
* אין ביכולתי לשלוט במחשבותיי. הן אובססיביות לגבי מושא אהבתי.
* ארגיש שמחה, אם אעשה דבר מה שיגרום שמחה למושא אהבתי
* אעדיף לשהות במחיצת מושא אהבתי יותר מאשר במחיצת כל אדם אחר
* אקנא, אם אחשוב שמושא אהבתי מתאהב באדם אחר
* איש לא יוכל לאהוב את מושא אהבתי כמוני
* יש בי תשוקה לדעת הכול על מושא אהבתי
* אני רוצה את מושא אהבתי מכל בחינה - פיזית, רגשית ונפשית
* אוהב את מושא אהבתי לנצח
* מבט עמוק לעיני מושא אהבתי גורם לי "להינמס"
* יש בי תיאבון בלתי נדלה לחיבה ממושא אהבתי
* עבורי, מושא אהבתי הוא הפרטנר הרומנטי המושלם
* גופי מגיב, כאשר מושא אהבתי נוגע בי
* יש לי תחושה של רוך כלפי מושא אהבתי
* מושא אהבתי יכול לגרום לי יותר שמחה מכל אדם אחר
* מושא אהבתי תמיד במחשבותיי
* אם אופרד ממושא אהבתי לתקופה ארוכה, ארגיש בדידות עמוקה
* לעיתים, קשה לי להתרכז בעבודתי, כי מושא אהבתי במחשבותיי
* לדעת שלמושא אהבתי אכפת ממני גורם לי להרגיש שלמות
* אני רוצה שמושא אהבתי יכיר אותי - את מחשבותיי, את פחדיי ואת תקוותיי
* יש בי תשוקה עזה למצוא סימנים, המעידים על אהבתו של מושא אהבתי כלפיי
* אם מושא אהבתי יעבור תקופה קשה, אנטוש את עיסוקיי ואעשה הכול כדי לעזור לו
* במחיצת מושא אהבתי, עולות בי תחושות תוססות
* בנוכחות מושא אהבתי, עולה בי ערגה לגעת ולקבל מגע
* קיום ללא מושא אהבתי יהיה עגום וקודר
* יש בי משיכה עזה למושא אהבתי
* דיכאון עז פוקד אותי, כשדברים אינם הולכים כשורה עם מושא אהבתי

==ראו גם==
* קשרים בין-אישיים

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Hatfield, E. & Sprecher, S. (l986). Measuring passionate love in intimate relations, Journal of Adolescence, 9, pp. 383-4l0.
</div>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אהבה