OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אופרטה

כרזה לאופרטה "המיקאדו"
האופרטה (מאיטלקית: Operetta) היא סוג של אמנות במה הדומה לאופרה, אך מסווג בדרך כלל כסוגת מוזיקה קלאסית קלה. היא עוסקת ברוב המקרים בעלילות קומיות והדיאלוגים בה מועברים באמצעות דיבור ללא ליווי מוזיקלי ולרוב לא באמצעות זמרה (רצ'יטטיבים כפי נהוג באופרות).
האופרטה היא למעשה הז'אנר שממנו יצא המחזמר. בעוד שהאופרטה היא סוג של אופרה קלה המלווה במשחק, המחזמר הוא מחזה המלווה במוזיקה ובשירה.

ז'אק אופנבך נחשב לאחד מאבות האופרטה. ידועה למשל האופרטה "הלנה היפה" שהוא יצר ב-1864.

==האופרטה הווינאית==

המלחין הבולט בתחום האופרטה בגרמנית היה האוסטרי יוהאן שטראוס הבן. האופרטה המפורסמת ביותר שלו היא "העטלף" (1874), שהייתה בזמנה האופרטה הפופולרית ביותר בעולם. שטראוס כתב בחייו 16 אופרטות ואופרה אחת. מילות השירים שלו היו מבוססות על קומדיה של ז'אק אופנבך. בן זמנו של שטראוס, פראנץ פון סוּפה, כתב אופרטות דומות מאוד לאלו של שטראוס, ואת מסורת האופרטות הווינאית המשיכו פרנץ להאר, אוסקר שטראוס, רוברט שטולץ, אמריך קלמן וזיגמונד רומברג. עד למאה ה-20. האופרטה הווינאית התאפיינה ברומנטיקה קלילה, בהומור ובחן.

==האופרטה הצרפתית==

מלחינה הבולט ביותר של האופרטה הצרפתית היה ז'אק אופנבך. האופרטה הצרפתית מיוצגת נפלא ביצירותיו "סיפורי הופמן" ו"אורפיאוס בשאול". האופרטה הצרפתית מתאפיינת במין חוצפה וסאטירה לעגנית כלפי מושגים, מציאויות שונות וכדומה. דוגמה לכך היא שכאשר מבקר ידוע ומוערך בצרפת האשים את כרמיה והלוי, לבריתני האופרה "אורפיאוס בשאול", בחילול סיפור המיתולוגיה הנערץ (בעיוות העלילה בצורה מעוררת גיחוך), הם הזכירו לו שאחד הציטוטים באופרה הוא ציטוט שלו. דבר זה הביא מיד לכך שהכרטיסים לאופרה קומיק אזלו.

==האופרטה האנגלית==

מייצגה הבולט של האופרטה האנגלית הוא ארתור סאליבן. יחד עם תמליליו של ויליאם שוונק גילברט (השניים ידועים כגילברט וסאליבן) הם רוממו את האופרטה האנגלית. הדבר מתאפיין בין היתר ביצירותיהם "אוניית הצי פינאפור", "יולנתה", "שודדי הים מפנזנס" ו"המיקדו".

הסגנון האנגלי משלב בין הרומנטיקה הווינאית הקלילה לבין הסגנון הצרפתי החצוף והלעגני.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:מבנים מוזיקליים
קטגוריה:מילים וביטויים באיטלקית
CSMA

CSMA (ראשי תיבות באנגלית של: Carrier Sense Multiple Access), הוא אלגוריתם אקראי שנועד להגדיר את אופן הגישה לשכבת הקו. לפני תחילת השידור מוודא האלגוריתם שערוץ התקשורת פנוי ואין תחנה אחרת שכבר משדרת באותו מתחם התנגשות. אם שתי תחנות מתחילות לשדר במקביל, האלגוריתם אינו מזהה כי קרתה התנגשות אלא מסתמך על מנגנוני בקרת השגיאות של שכבת התעבורה כדי לקבל את החבילות שנשלחו.

== סוגי CSMA ==
=== CSMA/CD ===
Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection או CSMA/CD הוא הרחבה לאלגוריתם CSMA בעל מנגנון לזיהוי התנגשויות. היישום הנפוץ ביותר של CSMA/CD הוא תקן ה-Ethernet.

בעת שימוש ב-CSMA/CD מבוצעות הפעולות הבאות:
# האזנה לתווך התקשורת על מנת לוודא ששום תחנה אחרת לא משדרת כרגע.
# שליחת המסגרת.
# האזנה לתווך התקשורת והשוואת המסגרת שנשלחה לזו שהתקבלה. במקרה שהתחנה מזהה התנגשות היא מפסיקה לשדר את המסגרת, ממתינה זמן אקראי ומשדרת את המסגרת שוב.

=== CSMA/CA ===
Carrier Sense Multiple Access with Collision Avoidance או CSMA/CA הוא הרחבה לפרוטוקול CSMA בעל מנגנון למניעת התנגשויות הפועל ברשתות אלחוטיות (למשל WIFI). 
 
הפרוטוקול עובד בשתי תצורות:
# בקשת אישור שליחה - התחנה מאזינה לערוץ, ואם הוא פנוי - היא שולחת אות שמודיע לשאר התחנות על כוונתה לשלוח מסגרת, לאחר שליחת האות היא ממתינה לאישור מהתחנה המקבלת ורק אז שולחת את המידע. שאר התחנות הנמצאות באותו מתחם התנגשות מאזינות למידע המועבר בין התחנות ויודעות כאשר הערוץ אמור להיות תפוס.
# ללא בקשת אישור שליחה - כאשר התחנה מעוניינת לשדר היא בודקת אם הערוץ פנוי. אם הוא פנוי, היא מתחילה לשדר באופן מיידי תוך שהיא בודקת שלא נוצרה התנגשות עם תחנה אחרת. אם התחנה מזהה התנגשות היא זונחת את החבילה ומשדרת אותה מחדש.

==== האזנה וירטואלית לערוץ ====
ברשתות אלחוטיות יכולת ההאזנה של התחנה המשדרת לערוץ נמוכה משתי סיבות:
# לא כל התחנות קולטות אחת את השנייה, והתנגשות בין שתי תחנות רחוקות שמנסות לשדר לעבר תחנה שלישית לא תזוהה על ידי שתי התחנות.
# הערוץ הרבה יותר רועש ולפעמים התחנה לא תזהה את ההתנגשות כי תחשוב שזה רק רעש שמפריע לשמיעת ההודעה.
לכן בנוסף להאזנה הפיזית לערוץ, בפרוטוקול זה ישנה גם האזנה וירטואלית.

כל כותרת של מידע בWIFI מכילה שדה הנקרא (NAV (network allocation vector.
כאשר תחנה משדרת הודעה היא מוסיפה לשדה זה את משך זמן ההודעה. כל תחנה ששומעת את ההודעה מעדכנת אצלה את שדה ה־NAV (במידה ושדה ה NAV שלה מכיל ערך יותר נמוך), ויודעת שאין באפשרותה לשדר עד שיעבור זמן זה.
גם התחנה המקבלת, כאשר היא שולחת הודעות אישור, מוסיפה בכותרתה את שדה ה־NAV המעודכן כך שתחנות שלא קולטות את התחנה השולחת אך קולטות את התחנה המקבלת יוכלו גם הם להתעדכן בשדה זה.

== פרוטוקולים המשתמשים ב-CSMA ==
* רשתות Ethernet משתמשות ב-CSMA/CD
* רשתות IEEE 802.11 משתמשות ב-CSMA/CA
* רשתות LocalTalk (מבית אפל) משתמשות ב-CSMA/CA

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
Andrew S. Tanenbaum, Computer Networks, fourth edition, pages 255-258,296-297.
</div>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
נבחרת אנדורה בכדורגל

נבחרת אנדורה בכדורגל (בקטלאנית: Selecció de futbol d'Andorra) היא נבחרת הכדורגל הלאומית של נסיכות אנדורה.

אנדורה היא אחת מנבחרות הכדורגל הצעירות בעולם. משחקה הרשמי הראשון התקיים בשנת 1996, נגד אסטוניה. במשחק הביסה אסטוניה את אנדורה בתוצאה 6:1.

במסגרת מוקדמות יורו 2008, 2016 ו-2024, שיחקה אנדורה באותו בית עם נבחרת ישראל בכדורגל.

==כל גביעי העולם==
* 1930 עד 1994 - לא נרשמה
* 1998 עד 2022 - לא העפילה

==כל אליפויות אירופה==
* 1960 עד 1996 - לא נרשמה
* 2000 עד 2024 - לא העפילה

== ליגת האומות של אופ"א ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
!שנה
!דרג
!סיבוב
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו*
!הפסדים
!שערי זכות
!שערי חובה
|-
| 2018-2019
|ד
|שלב הבתים||6
|0
|4
|2
|2
||9
|-
| 2020-2021
|ד
|שלב הבתים
|6
|0
|2
|4
|1
|11
|-
| 2022-2023
|ד
|שלב הבתים
|6
|2
|2
|2
|6
|7
|-
|2024-2025
|ד
|
|
|
|
|
|
|
|-
| colspan="3" |סה"כ
|18
|2
|8
|8
|9
|27
|}
:*משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה

==שיאי שחקנים==

נכון ל-18 בנובמבר 2023. 
:שחקנים מודגשים הם שחקנים שעדיין פעילים.

===שיאני ההופעות===

{| class="wikitable sortable" style="text-align: center;"
! דירוג !! שחקן !! שנים בנבחרת !! הופעות !! שערים
|-
| 1 || אילדפונס לימה|| 1997–הווה || 137 || 11
|-
| 2 || מרסיו ויירה|| 2005–הווה || 128 || 2
|-
| 3 || מארק פוז'ול|| 2000–הווה || 112 || 4
|-
| 4 ||אוסקר סונג'י ||1997–2015 || 106 || 4
|-
| 5 || מארק ואלס||2008–הווה|| 91 || 5
|-
| 6 || ג'וזף איילה|| 2002–2017 || 84 || 1
|-
| 7 || ג'וזף גומז|| 2006–הווה || 82 || 0
|-
| 8 || מנולו חימנס|| 1998–2012|| 79 || 1
|-
| 9 || קולדו אלברס|| 1998–2009 || 78|| 0
|-
| 10 || כריסטיאן מרטינס|| 2009–הווה || 77 || 5
|}

===מלכי השערים===
{| class="wikitable sortable" style="text-align: center;"
! דירוג !! שחקן !! שנים בנבחרת !! שערים !! הופעות !! ממוצע למשחק
|-
| 1 ||אילדפונס לימה|| 1997–הווה|| 11 || 137 ||
|-
|rowspan="2"|2
|כריסטיאן מרטינס|| 2009–הווה || rowspan="2"|5
| 77 || 
|-
| מארק ואלס || 2008–הווה || 91 || 
|-
|rowspan="2"|4
| אוסקר סונג'י || 1997–2015 || rowspan="2"|4
| 106 ||
|-
| מארק פוז'ול || 2000–הווה || 110 ||
|-
| rowspan="5" |6
| אלברט רוסאס || 2021 – הווה || rowspan="5" |3
| 15 ||
|-
| חסוס לוסנדו || 1996–2003 || 29 ||
|-
| אמיליאנו גונסאלס || 1998–2003 || 37 ||
|-
| ג'ורדי אלאז || 2016–הווה || 54 ||
|-
| מארק רבס || 2015–הווה || 63 ||
|}

==שחקנים מפורסמים==
*פרננדו סילבה
*ג'ולי פרננדז
*טוני לימה
*אילדפונס לימה
*קולדו אלברס
*מארק ברנאוס

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנדורה: כדורגל
אנדורה
ניר בנים

נִיר בָּנִים הוא מושב עובדים בשטח שיפוטה של המועצה האזורית באר טוביה. המושב הוא היישוב הדרומי ביותר מבין יישובי המועצה האזורית והוא נמצא כ-5 קילומטרים מצפון לעיר קריית גת.

== היסטוריה ==
היישוב הוקם בשנת 1955 בסיועה של חברת יק"א על ידי בנות ובנים מהמושבים: באר טוביה, כפר ויתקין, נהלל, כפר יחזקאל, חרות ועוד - ומכאן מקור שמו של המושב. הגרעין המייסד, "בני מושבים א'", התיישבו ב-1951 באופן זמני בקיבוץ הנטוש צור מעון שבמערב הנגב, ובשלהי 1954 עזבו את צור מעון וקיבלו נקודה להקמת יישוב הקבע "גת 2", שהפך לניר בנים. 

המושב משתרע על שטח של 4,300 דונם. עד תחילת שנות ה-90 הוא התנהל באופן שיתופי, תוך ריכוז הוצאות והכנסות. כעת פועלים המשקים כעצמאיים והאגודה החקלאית פועלת לניהול ותחזוקה של המושב ואינה מתערבת בהכנסות החברים המשלמים לה מיסים. במשקים הפעילים: רפתות, גידולי ארטישוק, פרחים, אספרגוס, כרמי זיתים להפקת שמן זית . 

התושבים עוסקים במקצועות מגוונים: רפואה, ביטחון, חינוך, הייטק ומקצועות חופשיים לצד החקלאים.

במושב פועלת תנועת הנוער: התנועה החדשה עם שרוך התכלת.

== גלריה ==
<gallery>
File:PikiWiki Israel 34548 Nir Banim - War Memorial.JPG|אנדרטה לנופלים במערכות ישראל בניר בנים
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.homee.co.il/ניר-בנים/ ניר בנים] - אתר הבית
* [http://beer-tuvia.org.il/מושב-ניר-בנים/ מושב ניר בנים], באתר המועצה האזורית באר טוביה
* 

==הערות שוליים==

 

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1954
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
נווה מבטח

נווה מבטח (נְוֵה מִבְטָח) הוא מושב עובדים באזור מישור החוף הדרומי סמוך לבני עי"ש ולגדרה. המושב ממוקם בקצה צפון המועצה האזורית באר טוביה, וגובל במושב ביצרון מדרום, בבית-הספר החקלאי כנות ממזרח, במושב משגב דב מצפון ובקבוצת יבנה ממערב. היישוב הוקם על ידי לוי אשכול, מנהל מחלקת ההתיישבות של הסוכנות היהודית, בשנת ה'תש"י (1950).

== היסטוריה ==
בתחילה היה היישוב מעברה זמנית ל-60 משפחות עולים ניצולי השואה מפולין. המעברה הייתה מורכבת מפחונים אשר סופקו על ידי הסוכנות היהודית. מכיוון שלא היה יישוב בפני עצמו, התושבים העתידים הצטרכו לפדות את תלושי המזון שקיבלו מהסוכנות במרכז ביצרון. תושבי ביצרון קיבלו העדפה בחלוקת אספקת המזון, ופעמים רבות חזרו אנשי המעברה בידיים ריקות. הם החליטו להתנתק מביצרון ובשנת 1950, זמן מועט לאחר הנחת המעברה, הוקם מושב נווה מבטח.

המושב נבנה על חלק מאדמות הכפר הנטוש בשית. אדמות אלו היו מעובדות על ידי קבוצת יבנה, אשר השתמשה בהן לגידול שדה בצל נרחב. חברי הקיבוץ סירבו לוותר על האדמות החקלאיות לטובת הקמתה של התיישבות חדשה, מה שגרם לתסיסה ואף לתגרות בין חברי שתי הקבוצות. בסופו של דבר הקצתה המדינה את השטח לבניין המושב. קרקע המושב חולקה לשישים חלקות משק בין שישים משפחות המייסדים. בנוסף לאדמה, סיפקה הסוכנות היהודית למתיישבים פרות, סוסים, זרעים ושאר צורכי חקלאות.

לאחר שנה וחצי החלו להקים בתי קבע, כל משפחה לעצמה ובכוחות עצמה. בשלב מוקדם זה עוד לא הונחו תשתיות. תשתיות הכבישים, המדרכות, החשמל והמים נבנו מאוחר יותר בהדרגה, בעיקר על ידי סולל בונה על חשבון קצבאות התושבים.

יחד עם הקמת המושב נבנה גם בית כנסת אשר בהמשך הורחב וקושט על ידי התושבים; בבית-הכנסת נהוג נוסח ספרד. מגדל מים נבנה בשנות ה-60, וגם הוא קיים ומשמש עד היום. בנוסף נבנו גם בית-ספר וגן ילדים אך שניהם פורקו לאחר שהחלו התושבים להשתמש בבתי-הספר של המועצה ובגן הילדים בביצרון. בספטמבר 2007 נבנה גן ילדים ביישוב ובשנת 2011 נבנה גן נוסף.

בשנות התשעים היקצה מינהל מקרקעי ישראל לחקלאים מגרשים להרחבה לבנים ממשיכים. כשליש מהחלקות הצהובות נמכר לתושבי חוץ, וכך הכפיל המושב את מספר תושביו. כיום המושב מונה 60 נחלות חקלאיות, 5 משקי עזר, ו-60 יחידות דיור בהרחבה.

== תשתיות חקלאיות ==
בתחילת דרכו היה המושב משק חולבות ומטילות, המתמקד בגידול פרות ומספוא. כיום מגדלים במושב בעיקר ירקות, שלחין ומטעים נשירים מכל הסוגים. קיים במושב פרדס גדול, משתלה לעצי נוי, והתחלה של חממות לגידול ירקות.<br />
מפעל המים של המושב, המורכב משתי בארות, מספק את רוב תצרוכת המים, הן לחקלאות והן לתצרוכת ביתית.

== מקור שם המושב ==
המושב מוקף בבסיסים צבאיים, דוגמת בסיסי חיל האוויר מחנה מרים ותל נוף. בשל קרבה זאת שררה תחושת ביטחון על מייסדיו, ולכן כשהוקם המושב בשנת 1950 הוחלט על שמו "נְוֵה-מִבְטַח". ההשראה לשם זה מקורה במזמור מ' פסוק ה': 

==תמונות==
<gallery>
תמונה:Olive harvest.jpg|בשנות ה-80 ניטעו ברחבי המושב עצי זית רבים. בתמונה: המסיק בעיצומו.
תמונה:NeveMivtach02.jpg|מרפאת המושב. ברקע במרכז ניתן לראות את מגדל המים.
תמונה:NeveMivtachSynagogue03.jpg|פנים בית הכנסת.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
עזר

עֶזֶר (או גבעת עֶזֶר) הוא יישוב כפרי קהילתי באזור הדרום בין אשדוד ואשקלון היישוב הוא חלק מן המועצה אזורית באר טוביה. מקור השם "עזר" בפסוק בספר נחמיה: .

== היסטוריה ==
היישוב הוקם בשנת 1966 כמרכז כפרי למושבים מסביב. באפריל 1967 פורסם שהמרכז בשלבי בנייה של 20 בתים ראשונים. היישוב היה קטן מאוד ובבחירות לכנסת ה-12 בשנת 1988 היה במקום רק אדם אחד בעל זכות בחירה. בשנת 1990 הורחב היישוב והפך ליישוב קהילתי. היישוב הנקרא בפי התושבים "גבעת עזר" או "הגבעה", נבנה על פני גבעה טבעית ומוקף במרביתו על ידי שטחי אדמה, חלק מן האדמות מעובד לטובת חקלאות (גידולי שדה, פרדסים, רפתות, ולולים) מרבית האדמות המקיפות את היישוב נמצאות בבעלות אנשי מושבי העובדים שהוקמו בתחילת שנות ה-50 בהם אמונים, גבעתי, בית עזרא ושדה עוזיהו. בעבר היה היישוב מוקף פרדסים בהם עצי הדר ושדות חורש טבעי אך אלו נעקרו לטובת הרחבת היישוב וצרכים אחרים. באזורי השטחים הפתוחים הניצבים על פני הגבעה הטבעית ביישוב, ניתן למצוא לעיתים שברי חרס וחלקי כדים דבר המרמז ככל הנראה על תרבות מסוימת (ייתכן מוסלמית) שהתקיימה באזור או חנתה בו לצורך תחנת מעבר.

באופיו, היישוב מקיים חיי קהילה שלווים המתבטאים בהימצאותם של מתקני דת, בהם מקווה טהרה ובית כנסת גדול ומפואר. ביישוב מרכזי תרבות וחינוך שונים. ביניהם, גני ילדים, פארק ציבורי הכולל אמפיתיאטרון, מגרש החלקה ומגרש משחקים, וכן ספרייה צנועה ו"היכל פיס", בו נערכים חוגים ואירועי תרבות והעשרה לנוער. כמו כן, במקום מגרש כדורגל מדשא סינתטי, מגרש טניס ומגרש כדורסל.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://beer-tuvia.org.il/%D7%9E%D7%95%D7%A9%D7%91-%D7%A2%D7%96%D7%A8/ עזר] באתר מועצה אזורית באר טוביה

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים במחוז המרכז
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1966
קטגוריה:מועצה אזורית באר טוביה
קטגוריה:מרכזים אזוריים
כנות (מוסד חינוכי)

כַּנּוֹת הוא מוסד חינוכי באזור הדרום ליד גדרה השייך למועצה האזורית באר טוביה. המוסד שייך לארגון נעמת ומשמש ככפר נוער.

מקור שם המוסד הוא “כנה” שפירושו שתיל מתחדש, השם ניתן לו משום אופי הכפר שעבר גלגולים ושינויים רבים ומתוך אמונה בערכי שורשיות וחדשנות<ref></ref>.

==היסטוריה==
אבן פינה למוסד הונח באוגוסט 1951. המוסד נפתח באוקטובר 1952 עם כ-100 תלמידים, בשתי כיתות מכינות ושתי כיתות תיכון מטעם עליית הנוער, על ידי מועצת הפועלות של ההסתדרות הכללית, הודות לתרומה של "פיונרן פרויען" מארצות הברית. ב-3 בדצמבר 1952 התקיים טקס פתיחה רשמי בנוכחות בבה אידלסון, אברהם הרצפלד ומשה קול מעליית הנוער, בהובלת המנהלת הראשונה של בית הספר, אסתר פכהולץ. 

בשנת הלימודים השנייה עלה מספר התלמידים ל-115. ב-2 באוגוסט 1955 התקיים טקס סיום של המחזור הראשון של בית הספר. דווח אז שכל הבוגרים מתכוונים להתגייס לנח"ל. בשנת 1956 הגיע מספר התלמידים בבית הספר לכ-150. מחזור ראשון לסיים ארבע שנות לימוד בבית הספר, סיים באוגוסט 1956. רוב הבוגרים הצטרפו לגרעין נח"ל בעין גב. ארבעה בוגרים פנו ללמוד בפקולטה לחקלאות ברחובות. בשנת 1958 הוסכם על הקמת כיתת יום ללא פנימיה בבית הספר. 

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* בבה אידלסון [https://www.youtube.com/watch?v=tl82753EQyI#t=184 בטקס הקמת כנות], יומני כרמל אוגוסט 1951 <small><small>(התחלה 3:04)</small></small>
*
*

==הערות שוליים==

 

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1952
קטגוריה:כפרי נוער
 ...
יערה

[[מצודת טגארט "באסה" במרכז יערה|ממוזער]]
יַעֲרָה הוא מושב בגליל העליון המערבי, ליד שלומי, המשתייך למועצה אזורית מעלה יוסף. שמו של היישוב סמלי והוא מתייחס ליערות הגליל הסמוכים אליו. 

== היסטוריה ==
המושב הוקם בשנת 1950 על אדמות הכפר ערב אלסמניה (ח'ירבת א-צואנה), על ידי עולים מתימן ככפר עבודה. במאי 1952 עזבו המתיישבים את המקום. לאחר שהמתיישבים הראשונים עזבו את המקום, התיישבו בו עולים מצפון אפריקה ובדואים תושבי הגליל. בכך היה יערה ליישוב הראשון במדינת ישראל שהוקם כיישוב מעורב, שתושביו בני עמים שונים. מאוחר יותר הצטרפו למושב עולים מארצות דוברות אנגלית. 

בשנת 2006, במלחמת לבנון השנייה, נפגע היישוב ממתקפת טילים, ואחד התושבים, נוצרי בן 84, במקור מעקורי איקרית, נהרג מפגיעת פצצת מרגמה של החזבאללה.

ביערה נמצא בניין משטרה מנדטורי (משטרת באסה) שנבנה בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20 כחלק מתוכנית כוללת לפריסת מצודות בגבול הצפון - מצודות טגארט. לאחר הקמת המדינה שימש המבנה כבסיס של משמר הגבול, אחר כך בסיס של גדוד חרב, בתחילת שנות האלפיים, שימש למרכז הדרכה של חיל מודיעין השדה, ( יחידת מודיעין מטרות ,869). מ-2018 ועד היום המבנה נטוש.

== דמוגרפיה וקהילה ==
מספר התושבים ביישוב הוא, נכון לשנת 2020, כ-749. מספר זה כולל יהודים וערבים-בדואים [https://www.knesset.gov.il/tql/knesset_new/knesset11/HTML_27_03_2012_05-59-19-PM/19880614@19880614014@014.html]. 

התושבים מתפרנסים מחקלאות ומעבודות מחוץ למושב. כמו כן תושבים רבים מתפרנסים מתיירות ובבעלותם צימרים ומסעדות.

במושב ממוקם מתנ"ס המשרת את תושבי הסביבה, וכן בית כנסת פעיל ומקווה טהרה. כמו כן נמצאים במושב גני ילדים ו"פארק השכנות הטובה" שהוקם מתוך מטרה לאפשר שיתוף והתחברות תושבים משתי הקבוצות האתניות.

רב המושב הוא הרב שלמה דנינו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160304092111/http://www.galil-net.org.il/HTMLs/article.aspx?C2004=13161&BSP=13034%2F יערה] באתר של תנועת אור
* [http://www.galila.org/index2.php?id=34&lang=HEB פארק השכנות הטובה ביערה]
* [https://www.mapah.co.il/visit-at-northern-fence-fortress-bassa-police/ ביקור במשטרת באסה 2 | מיצדית גדר הצפון – (מושב יערה)] באתר [https://www.tegart.uk פרויקט טיגארט] 4 בינואר 2021
* [http://www.romgalil.org.il/cds/265/ יערה] באתר הרשות לפיתוח הגליל
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:יישובים יהודיים-ערביים בישראל
קטגוריה:יישובים בצפון ישראל שפונו במלחמת חרבות ברזל
פרשת ראה

שחזור של [[בית המקדש המופיע במוזיאון מגדל דוד]]
פָּרָשַׁת רְאֵה היא פרשת השבוע הרביעית בספר דברים. לפי החלוקה לפרקים, היא מתחילה ב ומסתיימת ב. 

בפרשה זו ממשיך משה לדבר עם ישראל ולהזהיר אותם לשמור את התורה, משה בעיצומו של הנאום השני והארוך בחומש דברים. בתחילת הפרשה משה אומר לעם שלפניהם שתי דרכים האחת קיום מצוות וברכה והאחרת קללה עם עזיבת המצוות. משה מצווה את העם שכאשר יכנסו לארץ יקיימו את מעמד הר גריזים והר עיבל ומצוות נוספות שיקיימו בארץ ישראל.

את פרשת ראה קוראים בין כ"ה באב לל' באב.

==תוכן הפרשה==
הפרשה עוסקת בפירוט המצוות שיחייבו את עם ישראל אחרי הכניסה לארץ. אחרי פתיחה קצרה על האפשרות שניתנה לעם ישראל לבחור בין ברכה (קיום המצוות) וקללה (אי קיומן), מתחילה התורה בסקירת המצוות, סקירה שתימשך גם בפרשות הבאות:

*ציווי לערוך את מעמד הר גריזים והר עיבל, בו יכרתו עם ישראל ברית עם ה' על קיום המצוות המנויות בסמוך (עד פרשת כי תבוא) כתנאי להישארותם בארץ.
* השמדת העבודה הזרה מארץ ישראל
* ריכוז עבודת ה' במקום אחד שייבחר בעתיד, והעלאת הקרבנות והמעשרות לשם
* היתר אכילת "בשר תאווה" - בשר שנאכל לשם הנאה ולא למטרות דתיות - בכל מקום, ואיסור על אכילת הדם
* אזהרות מפני נביא שקר, מסית ומדיח; דיני עיר הנידחת
* פירוט החיות המותרות והאסורות באכילה וסימני הכשרות שלהן
* מצוות מעשר; מצוות שמיטת כספים; דיני עבד עברי
* שלוש רגלים ומצוות עלייה לרגל

==מבנה הפרשה==
בפרשת ראה יש 126 פסוקים, אשר מאוגדים ב-5 פרשיות פתוחות ועוד 15 סתומות. הפרשה מכילה 4 סדרים, כאשר הפרשה מתחילה באמצע סדר ומסתיימת בסוף סדר וזאת בניגוד לכך שהיא מתחילה באמצע פרק ומסתיימת באמצע פרק לפי החלוקה לפרקים.

==תאריכי הקריאה==
השבת בה קוראים את פרשת ראה יכולה לחול בארבעה תאריכים שונים:
*שנת זשה ושנת בחה, שנת בשה ושנת גכה – כ"ה באב
*שנת השג ושנת זחג, שנת זשג ושנת בחג – כ"ז באב
*שנת החא, שנת השא ושנת זחא – כ"ט באב (ערב ראש חודש אלול)
*שנת הכז, שנת בשז ושנת גכז – ל' באב (ראש חודש אלול)

==הפטרה==
ההפטרה המקורית של פרשת ראה, הקשורה לפרשת השבוע, היא ב ("הנה ימים באים") עד . ההפטרה היא נבואת פורענות של ירמיהו לנביאי השקר, והיא נבחרה כהפטרה בשל הדמיון לפרשת השבוע העוסקת בעונשו של נביא שקר. הפטרה זו מתועדת במשנה תורה לרמב"ם.

אולם, בכל הקהילות החל בתקופת הראשונים התקבל מנהג לקרוא בשבתות לאחר תשעה באב סדרה של הפטרות העוסקות בנבואות נחמה ונקראות שבע דנחמתא. לכן, אין קוראים את הפטרת הפרשה, ובמקומה קוראים את ההפטרה השלישית משבע דנחמתא. מפטירים בספר ישעיהו, מ ("עֲנִיָּה סֹעֲרָה") עד .

===בראש חודש ובערב ראש חודש===
כאשר פרשת ראה נקראת בא' דראש חודש אלול היוצא בשבת וביום ראשון, נחלקו הראשונים אם הפטרת ראש חודש דוחה את הפטרות "שבע דנחמתא". האשכנזים מפטירים "השמים כסאי" במקום "ענייה סוערה", והספרדים מפטירים "ענייה סוערה". כאשר פרשת ראה נקראת בערב ראש חודש אלול (שחל בימים ראשון ושני), גם רוב האשכנזים מודים שהפטרת "מחר חודש" לא דוחה את הפטרות "שבע דנחמתא", וקוראים "עניה סוערה" כבכל שנה. אמנם, לפי מנהג פפד"מ, קוראים הפטרת מחר חודש במקום "ענייה סוערה". בשנים אלו נהוג להשלים את הפטרת "עניה סוערה" יחד עם הפטרת פרשת כי תצא ("רני עקרה"), הנמצאת ברצף אחד איתה בספר ישעיהו.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
ראה
אור הגנוז

אוֹר הַגָּנוּז הוא יישוב קהילתי חרדי באזור הצפון ליד העיר צפת השייך למועצה אזורית מרום הגליל.

== היסטוריה ==
היישוב הוקם בשנת 1989 על ידי קבוצת חוזרים בתשובה בסיוע ארגון אמנה. תושבי היישוב הם תלמידיו של הרב והמקובל מרדכי שיינברגר תושב ירושלים שבין החומות, שהוא חתנו ותלמידו של הרב יהודה צבי ברנדוויין, גיסו ואחד מממשיכי דרכו של הרב המקובל יהודה ליב אשלג. 

שמו של היישוב לקוח מהקבלה בהקשר למדרש על גניזתו של האור הראשוני שנברא ביום הראשון על פי ספר בראשית.

ביישוב ישנם מוסדות חינוך כתלמוד תורה, ישיבה לחוזרים בתשובה, ואף מקווה אזורי. ביישוב קיים גם יקב באותו השם. בנוסף הקימו מספר תלמידים ביישוב את מכללת אילמה לריפוי טבעי בראשות הרב יובל אשרוב מתלמידיו של הרב שיינברגר.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.orhaganuzwinery.com אתר יקב "אור הגנוז"]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:תנועת התשובה
קטגוריה:יישובים חרדיים בישראל
קטגוריה:הגליל העליון: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1989
חיננית

חיננית (חִנָּנִית) היא התנחלות ויישוב קהילתי כפרי בגוש שקד שבצפון השומרון. זהו היישוב הגדול ביותר בגוש (המונה את שקד, חיננית, ריחן, טל מנשה ואזור התעשייה שח"ק). אופי היישוב חילוני, אך בסמיכות אליו נמצאת טל מנשה, יישוב דתי הנחשב באופן רשמי שכונה של חיננית. היישוב משתייך למועצה אזורית שומרון. שמו של היישוב הוא כשם הפרח חיננית הנפוץ באזור.

היישוב שוכן ברום של כ-400 מ' מעל פני הים. במורד שלוחותיו הצפוניות נמצא ואדי א-סקעה, המתחבר לנחל זבדון. כקילומטר וחצי מצפון ליישוב נמצא הכפר עאנין, המשמר את שמה של העיירה התלמודית "עננין" הנזכרת בכתובת רחוב.

אחת השכונות ביישוב היא מרכז קליטה לעולי חבר העמים. סמוך ליישוב נמצא אזור התעשייה שח"ק.

שטח השיפוט של חיננית 9,401 דונם.

== היסטוריה ==
החלטה על הקמת היישוב, שנקרא אז באופן זמני ריחן ב', נתקבלה בוועדת השרים להתיישבות בסוף אוגוסט 1979 ואושרה בממשלה באמצע ספטמבר, לאור טענות שלועדת השרים להתיישבות לא הייתה סמכות לאשר יישובים הרחק מיישובים קיימים. על ההחלטה להקים את היישוב ערער יגאל ידין, בגלל התנגדותו להקים יישובים באזורים של אוכלוסייה ערבית צפופה, אך ערעורו נדחה בקולות הליכוד, אליהם הצטרפו נציגי מפלגת העבודה, שכן ההחלטה על ההתיישבות באזור התקבלה עוד לפני המהפך והיישוב נועד לעבות את ההתיישבות באזור מי עמי על גבול הקו הירוק.

בתי היישוב הוקמו כבר באמצע שנת 1980, אולם העלייה על הקרקע נדחתה מסיבות שונות והמתיישבים הראשונים, עולים מקווקז, עלו על הקרקע בשנת 1981. היישוב הוקם כמושב עובדים על ידי תנועת המושבים, אך מאוחר יותר הפך ליישוב קהילתי.

== קישורים חיצוניים ==

* 
*[https://www.shomron.org.il/חיננית/ חיננית] - באתר המועצה האזורית שומרון
*[https://web.archive.org/web/20051212150357/http://sdf.shomron.org.il/yishuv/hinanit.html תמונות מהיישוב], באתר המועצה האזורית שומרון.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981
קטגוריה:גוש יישובי שקד
קטגוריה:התנחלויות חילוניות ביהודה ושומרון
קטגוריה:צפון השומרון
*
קטגוריה:רכס אמיר: יישובים
חרמש (יישוב)

חרמש היא התנחלות ויישוב קהילתי בצפון-מערב השומרון בין העיירות הפלסטיניות יעבד וקפין, השייך למועצה אזורית שומרון.

== היסטוריה ==
חרמש הוקמה ב-1983 כהיאחזות נח"ל, ובאפריל אותה שנה אוזרחה, למרות התנגדותו של רענן ויץ, שטען שאין במקום מספיק קרקעות ואין גרעין התיישבותי מתאים לאזרוח המקום. בנובמבר 1983 הוחל בבניית בתים במקום. התנועה המיישבת של חרמש הייתה תנועת חרות-בית"ר.

שמו של היישוב הוא על שם כלי העבודה החקלאי חרמש.

תושבי המקום כללו עולים מברית המועצות יחד עם ילידי ישראל.

באוקטובר 2002, נרצחו בפיגוע ביישוב שלוש מתושבות היישוב, אורנה אשל, הדס תורג'מן ולינוי סרוסי.

במהלך הכנת תוכנית ההתנתקות הוצע לפנות את היישוב ואת מבוא דותן יחד עם ארבעת היישובים שפונו בצפון השומרון (גנים, כדים, שא-נור וחומש), אך לבסוף הוחלט שלא לפנותם.

ב-30 במאי 2023 נרצח בפיגוע ירי בכניסה ליישוב מאיר תמרי בן 32 תושב היישוב.

ביישוב בריכת שחיה, גן ילדים, גן שעשועים, מגרש ספורט, מקווה ומועדון נוער.

ביישוב מתגוררות כ-70 משפחות.

ביישוב מתוכננת תוכנית "חרמש צפון" להכפלת היישוב בבניית יחידות דיור בצידה הצפונה של היישוב.

אתר ארכאולוגי חורבת פרסין נמצא כקילומטר מערבית מחרמש.

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.shomron.org.il/settlement/חרמש/ חרמש] - באתר המועצה האזורית שומרון

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:משקי חרות בית"ר
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1983
קטגוריה:צפון השומרון
קטגוריה:מועצה אזורית שומרון
ריצ'רד רייט (מוזיקאי)

ריצ'רד ויליאם "ריק" רייט (באנגלית: Richard William "Rick" Wright; 28 ביולי 1943 – 15 בספטמבר 2008) היה הקלידן של להקת פינק פלויד.

== חייו ==
רייט היה אחד ממייסדי הלהקה ב-1965 וכן חבר בגלגולה הקודם, סיגמה 6, ותרם תרומה משמעותית ליצירות של הלהקה, ובמיוחד ליצירות ארוכות כמו "Echoes" ו-"Shine On You Crazy Diamond". תרומותיו הפופולריות ביותר מבחינה מסחרית היו "The Great Gig in the Sky" ו-"Us and Them" מתוך האלבום "The Dark Side of the Moon".

בזמן הקלטות האלבום "The Wall", סולק רייט מהלהקה על ידי רוג'ר ווטרס עקב הידרדרות יחסיהם, ויש האומרים שגם בגלל התמכרותו של רייט לקוקאין. רייט התמודד באותה תקופה עם בעיות בחייו האישיים, ובמיוחד הגירושים מאשתו. בהופעות החיות שקידמו את האלבום ב-1980 וב-1981, הוא הועסק כנגן שכיר בלבד. למרבה האירוניה, הוא היה חבר הלהקה היחיד שהרוויח כסף מההופעות, שכן הוצאות ההפקה עלו על ההכנסות, ואת ההפסדים נאלצו לכסות חברי הלהקה האחרים מכיסם.

רייט השתתף בעבודה על האלבום "A Momentary Lapse of Reason" למרות שעדיין לא הצטרף מחדש ללהקה באופן רשמי. הוא הוחזר ללהקה כחבר רשמי לקראת הוצאת האלבום "Delicate Sound of Thunder" שיצא בסיבוב ההופעות לאחר מכן. באלבום "The Division Bell", הוא השתתף בכתיבת חמישה מהשירים ושר את השיר "Wearing the Inside Out". האלבום היחיד של פינק פלויד בו אינו מופיע הוא "The Final Cut".

ביולי 2005 התאחדו רייט, גילמור, ניק מייסון ורוג'ר ווטרס (שהצטרף לשאר חברי הלהקה לראשונה לאחר 24 שנים), להופעה של ארבעה שירים במופע הלייב 8 בלונדון.

ב-15 בספטמבר 2008 נפטר רייט לאחר מאבק של שנים במחלת הסרטן בגיל 65.

== אלבומי סולו ==
* 1978 - Wet Dream
* Broken China - 1996

== קישורים חיצוניים ==

* 

* אבי אהרון, [http://www.e-mago.co.il/Editor/calt-634.htm ריק רייט], באתר אימגו
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מוזיקאי רוק
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:חברי להקת פינק פלויד
קטגוריה:מלחינים אנגלים
קטגוריה:נגני עוגב אנגלים
קטגוריה:תרבות הנגד של שנות השישים
קטגוריה:אמני קולומביה רקורדס
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1943
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2008
כתיב פולני

כתיב פולני, המכונה גם כתיב תחילי-prefix, הוא שיטה לכתיבת ביטויים מתמטיים ולהצרנת ביטויים לוגיים. השיטה פותחה על ידי הלוגיקן הפולני יאן לוקשביץ' בשנת 1920.

שיטה זו באה לפצות על מספר חסרונות של שיטת הכתיב הנפוצה:
* הצורך להגדיר כללי קדימות אופרטורים (כלומר סדר ביצוע הפעולות).
* השימוש המסורבל בסוגריים.
* הצורך בהליך פענוח מסובך כדי למצוא את הפונקציה שיש לחשב ראשונה.

העיקרון המנחה של הכתיב הפולני הוא כתיבת הפונקציה (האופרטור) לפני (או אחרי, בכתיב פולני הפוך המכונה גם כתיב סופי – postfix) האיברים שעליהם היא פועלת, כאשר מספר האיברים של כל פונקציה ידוע מראש. למשל, במקום לכתוב <math>2+3</math> נכתוב בכתיב הפולני <math>+2,3</math>.

שיטה זו איננה בשימוש בלוגיקה כיום, אך בשל העובדה שקל לנתח ביטוי בכתיב פולני באמצעות מחשב, נעשה בה שימוש במספר שפות תכנות, בעיקר בשפות תכנות מבוססות מחסנית כמו dc (desk calculator) ביוניקס, או פוסטסקריפט.

== דוגמאות ==
* במקום לכתוב את הביטוי: <math>4 \sdot (5+7)^{(1+1)}</math>
:נכתוב בכתיב הפולני: <math>\ \sdot 4 \wedge + 5, 7 + 1, 1</math> (הסימן <math>\wedge</math> מסמן העלאה בחזקה).
* במקום לכתוב את הביטוי הלוגי: <math>(p \, \vee \mathord{\sim} q) \wedge r</math>
:נכתוב בכתיב הפולני: <math>\wedge \vee p \sim q,r </math> (הסימן <math>\ \wedge</math> מסמן "וגם").

== לקריאה נוספת ==
אברון פולקוב, לוגיקה לחושבים ולמחשבים, הוצאת אקדמון, 1973.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סימנים מתמטיים
קרם אנגלז

ממוזער
[[אפריקאין מאפה צרפתי הממולא בקרם אנגלז ומצופה בשוקולד מומס]]
קרם אנגלז (Crème anglaise, קרם אנגלי בצרפתית) הוא רוטב המשמש במגדנאות. הוא מורכב מסוכר, חלמוני ביצים וחלב המורתח כשבתוכו מקל וניל חצוי. קרם אנגלז משמש בין השאר להכנת גלידות, קרם בוואריה, קרם ברולה, קרם קרמל ואי צף.

הרוטב מוגש קר או חם כהשלמה לסוגים שונים של קינוחים. קרם האנגלז משמש גם בסיס למוסים שונים.

==גרסאות נפוצות==
* קרם אנגלז בטעם קרמל - הסוכר קודם מקרומל ורק לאחר מכן מתווספים שאר הרכיבים.
* הוספת משקה אלכוהולי או ליקר. טעמים "קלאסיים" - ברנדי, פרנג'ליקו.
* הוספת אבקת קפה נמס.
* הוספת מחית בטעמים שונים. בין הטעמים הנפוצים: פיסטוק, ערמונים, אגוזי לוז, נוגט.

==ראו גם==
*חביצה
==קישורים חיצוניים==

* [https://www.hashulchan.co.il/מתכונים/קרם-אנגלז-רוטב-וניל-עשיר/ קרם אנגלז] באתר על השולחן
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מגדנאות
קטגוריה:רטבים
קטגוריה:קינוחי ביצים
חזון ברוך א'

חזון ברוך א, או חזון ברוך הסורי, הנקרא בלעז האפוקליפסה של ברוך, הוא אחד מן הספרים החיצוניים לתנ"ך. כתיבתו של הספר מיוחסת לברוך בן נריה, סופרו של הנביא ירמיהו. בספר 87 פרקים, השונים מאוד זה מזה באורכם. מקורו של הספר שבידינו הוא כנראה בעותק שאבד ושעבר תרגום מעברית ליוונית ומיוונית לארמית סורית.

==שפת המקור וזהות המחבר==

בראשיתו של הספר בתרגומו הסורי כתוב: "כתבא דגלינא דברוך בר נריא דמפקי מן יוניא לסורייא" ("ספר גילוי ברוך בן נריה שנתרגם מיוונית לסורית"). רוב החוקרים משוכנעים כי הספר נכתב במקורו בעברית וכנראה הספר שבידינו עבר תרגום מעברית ליוונית ומיוונית לארמית. החוקר אברהם כהנא מזהה את המחבר כיהודי, אולם משוכנע כי זיהוי הספר לתקופת חורבן הבית הראשון שגוי. כהנא משער כי הספר חובר בערך בשנת 115 לספירה, כלומר 45 שנים לאחר חורבן הבית השני.

הספר מיוחס לברוך בן נריה אולם הזיהוי כנראה אינו נכון ושימת הדברים בפי ברוך היא בהתאם לנוהג אז של השמת דברים בפי אדם מוכר מהעבר - פסאודואפיגרפיה. מחבר הספר, על פי כהנא, היה בקי ביותר בספרי המקרא בנוסחם העברי ובספרים החיצוניים.

==תוכן הספר וסגנונו==

החוקרים מחלקים את הספר בצורות שונות. כהנא בספרו מחלק אותו לאחד-עשר נושאים:

# שליחותו של ברוך על ידי האלוהים לבשר לירמיהו ושאר הנבחרים על הגזרה על חורבן העיר ופיזור ישראל בגויים. (ברוך מוצג בספר במדרגה מעל ירמיהו, הפוך מהמוצג בתנ"ך) - (פרקים א'-ה'). 
# מראה גניזת כלי בית המקדש והחורבן על ידי המלאכים - (פרקים ו'-ט'). 
# ציווי ירמיהו לצאת עם הגולים לבבל בעוד ברוך נשאר מאחור ונושא קינה על חורבן ציון - (פרקים י'-י"ב). 
# שאלות ותשובות בין ברוך והאל בדבר ייסורי הצדיק ושלוות הרשע (פרקים י"ג-כ'). 
# תפילת ברוך לאלוהים שיקיים את הבטחתו לגבי אחרית הימים ותשובת ה' שההבטחה תתקיים בשעתה והודעה על פרטי העתיד לבוא (פרקים כ"א-ל'). 
# עידוד לאומה לקראת המאורעות הקשים, התקשרות העם לברוך, קינת ברוך על חורבן בית המקדש (פרקים ל"א-ל"ה). 
# חזון היער, הגפן, המעיין והארז, פשר החזון ושאלה ותשובה על המשומדים והגרים בעם ישראל. הודעה לברוך על פטירתו הקרבה וצוואתו לטובי העם (פרקים ל"ו-מ"ו). 
# תפילת ברוך לה' שיגן על עם ישראל בזכות התורה, שאלות ותשובות על דמות המתים שיקומו לתחייה ועל סופם של הצדיקים ושל הרשעים (פרקים מ"ז-נ"ב). 
# חזון ענן המים השחורים ופשרו. הודעה לברוך על פטירתו בעוד ארבעים יום וציווי ללמד את העם (פרקים נ"ג-ע"ו). 
# ברוך מוכיח את העם וכותב אגרות לתשעה השבטים וחצי השבט שבאשור, ואל שני השבטים וחצי השבט שבבבל (פרק ע"ז). 
# עוד איגרת ששולח ברוך אל תשעת השבטים וחצי השבט בידי נשר (פרקים ע"ח-פ"ז). 

כמו בהרבה ספרים חיצוניים מסוגו, ממלא המלאך מיכאל תפקיד חשוב בספר.

==ראו גם==
* ספר ברוך
* חזון ברוך ב'

==לקריאה נוספת==
* אברהם כהנא, [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=34335&st=&pgnum=36&hilite= חזון ברוך א'], ספרים החיצונים-חלק שני, תל אביב, תרצ"ז, עמ' 36-81
* שמעון דובנוב, האפוקליפסות הישראליות האחרונות, בתוך: דברי ימי עם עולם, תל אביב: הוצאת דביר, תשי"ח. בתרגום לעברית מאת ברוך קרוא (מהדורה ערוכה וסדורה מחדש יצאה לאור בתשל"ב). כרך ג', §12.
* א. ש. הרטום, חזון ברוך א, בתוך: הספרים החיצונים, חזיונות, כרך ב, הוצאת יבנה תל אביב, עמ' 1–81.

==קישורים חיצוניים==
* 

חזון ברוך א'
קטגוריה:פסאודואפיגרפיה
קטגוריה:אפוקליפסה
טארט

תמרים]]
טארט (Tart) הוא מאפה המורכב מקלתית קשה ויציבה ממולאת במילויים מתוקים שונים. טארטים קטנים המוגשים כעוגות אישיות נקראים "טארטלטים".

== סוגים ==
=== טארט פירות טריים ===
טארט בו הבצק נאפה במלואו בתנור, ולאחר הצינון משטחים על הטארט שכבת "קרם פטיסייר" - קרם צרפתי קלאסי ועשיר, העשוי מחלב, חלמונים וסוכר, ומתובל בוניל. מעל "מלך הקרמים" מסדרים באומנות ובטעם פירות טריים חתוכים, לפי העונה, ומזגגים מיד עם תום הסידור כדי למנוע מהפירות להשחיר. זהו טארט צרפתי מהודר ואלגנטי, ומתאים במיוחד לימות הקיץ החמים.

=== טארט פירות אפויים ===
טארט בו הפירות נכנסים לתנור יחד עם המלית (קרם שקדים, פודינג וניל ואפשר גם רסק פרי או ריבה), והופכים מתוקים ורכים. שפע הפירות המתאימים הוא עשיר ומגוון, מאגסים ועד אוכמניות, וכל בחירה תפיק טארט בסגנון אחר. הקרם הקלאסי ביותר הוא קרם שקדים, העשוי שקדים טחונים, סוכר, חמאה וביצים, ואולי גם ברנדי או ליקר אמרטו.

=== טארט חביצה ===
בטארט חביצה המלית מבוססת על חביצה, לעיתים משולבים בחביצה פירות שלמים או חתוכים.

=== טארט טאטן ===

טארט טאטן על פי מתכון של כריסטוף מישאלאק, מייד עם צאתו מהתנור, לפני זיגוג.
עוגת טארט "הפוכה", אשר הומצאה על ידי האחיות טאטן, שניהלו מלון-מסעדה בחבל סולון בצרפת בתחילת המאה ה-20. העוגה הוגשה לראשונה בפריז במסעדת מקסים המפורסמת, בה היא עדיין שומרת על ייחודה. האפייה מתבצעת על מחבת, בה מבשלים את רבעי-התפוחים בקרמל עשיר בחמאה, עד שהם מזהיבים ומתקרמלים. את פרוסות התפוחים מצפים בבצק פריך, וכשהקרמל עדין מבעבע מכניסים את הטארט לתנור. בתום האפייה, הופכים את הטארט, ומגישים חם, עם כדור גלידה. במקום תפוחים ניתן לשים אגסים ואף חבושים.

=== טארט אגוזים ===
טארט עשיר, המורכב מבסיס בצק פריך חצי אפוי, מאגוזים טריים וקלויים, שעורבבו עם רוטב טופי (קרמל ושמנת מתוקה) חם, ושוטחו על הבצק. ניתן לשלב בין סוגים שונים של אגוזים, לדוגמה אגוזי מלך ואגוזי לוז.

=== טארט לימון מרנג ===

עוד טארט מן המסורת האמריקאית הוא טארט הלימון. טארט זה משלב בין קרם לימון חמוץ-מתוק, ומעליו מרנג איטלקי. כל זה על קלתית בצק פריך, ונאפה בתנור. מלית הלימון הקלאסית עשויה מלימון, ביצים וסוכר.

== ראו גם ==
*קיש
* טארט פודינג

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מגדנאות
מבוא דותן

מבוא דותן היא התנחלות ויישוב קהילתי מעורב בצפון-מערב השומרון, השייך למועצה אזורית שומרון. היישוב צופה במיקומו על עמק דותן, העמק הגדול ביותר בהרי השומרון, ושוכן במרכז הדרך בין הערים באקה אל גרביה וג'נין.

==היסטוריה==
מבוא דותן הוקם באוקטובר 1977 באתר משטרת סאנור על ידי גרעין "דותן" (שעל שמו נקרא היישוב). אולם השטח סביב משטרת סנור היה קטן מכדי להכיל יישוב קבע ונעשו מאמצים לאתר שטח חלופי עבור הגרעין. באוגוסט 1979 אותר שטח של כ-100 דונם ליד עראבה וועדת השרים להתיישבות אישרה את הקמת היישוב בסוף אוגוסט 1979. ההחלטה אושררה בממשלה באמצע ספטמבר, לאור טענות שלועדת השרים להתיישבות לא הייתה סמכות לאשר יישובים הרחק מיישובים קיימים. על ההחלטה להקים את היישוב ערער יגאל ידין, בגלל התנגדותו להקים יישובים באזורים של אוכלוסייה ערבית צפופה, אך ערעורו נדחה. היישוב עבר למיקום הקבוע ביוני 1981 עם סיוע מאמנה.

בתקופת האינתיפאדה השנייה סבלו תושבי מבוא דותן מפיגועי טרור פלסטיני שבוצעו נגדם בדרכם אל היישוב או ממנו. בפיגועים אלה נרצחו מספר תושבים. צבי שלף נרצח בפיגוע ירי במאי 2001, הדס אבוטבול נרצחה בפיגוע בנובמבר 2001, ציון בושריאן נרצח בפיגוע במרץ 2003, וביולי 2004 נרצח ויקטור קריידרמן.

במהלך הכנת תוכנית ההתנתקות הוצע לפנות את היישוב ואת חרמש יחד עם 4 היישובים שפונו בצפון השומרון (גנים, כדים, שא-נור וחומש), אך לבסוף הוחלט שלא לפנותם.

בשנת 2005 הושלמה סלילתו של כביש עוקף אל היישוב. כביש העוקף את יעבד ומתחבר ישירות למעבר ריחן.

==על היישוב==
אופי הקהילה מעורב. ביישוב שכונה דתית שמקורה בגרעין תורני מיסודה של ישיבת הגולן שהצטרף למבוא דותן בשנת 2003. ב-2016 הונחה אבן פינה לשכונת "נופי דותן".
בשנת 2020 הוכשרו שטחים לבניית 50 יחידות דיור צמודי קרקע.

ביישוב שירותים כלליים כגון: מרפאה ודואר, ויש בו מספר מגרשי משחקים וספורט, פארקים ובריכת שחיה. ביישוב בית כנסת, מקווה ושירותי החינוך שבו ניתנים באמצעות מעונות, גנים, ומכינה קדם צבאית. ביישוב פועל סניף של בני עקיבא.

==אתרים==
===ארכאולוגיה===
בסביבות היישוב מספר אתרים ארכאולוגיים:
* בקרבת היישוב שוכן המאחז "מעוז צבי" החולש על אתרים ארכאולוגיים, ואתרי מורשת באזור דותן. המאחז שנקרא תחילה דותן ב', וקיבל את שמו עם הרצחו בפיגוע של תושב מבוא דותן צבי שלף.
* במזרח עמק דותן, שוכן תל דותן, עיר מהתקופה הכנענית ומתקופת המקרא.
* מצפון לעמק שוכן תל מחפר, שלאחרונה הוצע לזהותו עם "חפר" המקראית.
* כ-2 ק"מ ממערב ליישוב נמצאת ח'ירבת אל-חמאם, שזוהתה על ידי פרופסור אדם זרטל עם "ארובות" המקראית, וכן עם נרבתא - עיר מבוצרת מראשית התקופה הרומית בארץ ישראל שהוחרבה בידי קסטיוס גאלוס בזמן המרד הגדול. מתקני המצור סביבה מזכירים את מצדה.

===שמורת אלוני ערבה===
דרומית-מערבית ליישוב נמצאת שמורת הטבע "אלוני ערבה", שבתחומה נמצאים שרידי חורש טבעי - אלון מצוי, אלון התבור, אלה ארץ-ישראלית וליבנה רפואי.
עצי השמורה הסמוכה וחלק מתחומה נטועים כיום מטעי זיתים ושקדים.

==לקריאה נוספת==
* רנה בן-פזי, כמו בראשונה, הוצאת ספרית בית-אל, תשמ"ח

==קישורים חיצוניים==

* [https://sites.google.com/site/gmevodotan/ אתר הגרעין התורני במבוא דותן]
* [https://www.shomron.org.il/settlement/מבוא-דותן/ מבוא דותן] - באתר המועצה האזורית שומרון
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:צפון השומרון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981
אמבט מרים

אמבט מרים
עקרון הבישול באמבט מרים
אמבט מרים (מצרפתית: Bain-marie, מכונה בעברית גם: (סיר) בן מארי) היא כלי בישול וטכניקה בה משרים כלי בתוך אמבט מים רותחים, דבר המאפשר חימום מהיר אך שומר שהטמפרטורה לא תעלה מעל 100 מעלות צלזיוס, שהיא טמפרטורת הרתיחה. כלי הבישול מורכב משני חלקים: חלק תחתון גדול יחסית המשמש להרתחת מים, וחלק עליון קטן יותר השרוי רובו בתוך המים בו מתבשל או מתחמם המזון. מקור האנרגיה, בין אם אש ובין אם גוף חימום חשמלי, פועל על המים בלבד, ואלו מחממים את הכלי המרכזי.

יישום נוסף של הטכניקה הוא על ידי כלי המונח ישירות בתוך תבנית רחבה המכילה מים בנקודת רתיחה או קרוב אליה. שיטה זו מאפשרת אפייה בתנור. 

השימוש העיקרי באמבט מרים הוא התכת שוקולד והכנת רוטב הולנדז ורטבי ביצים אחרים. בגלל ששיטה זו מייצרת חום בפיזור אחיד שאינו עולה מעל 100 מעלות צלזיוס, מוצקי הקקאו והשמן של שוקולד שמותך בצורה זו לא ייפרדו והשוקולד לא ישרף. אותן תכונות מועילות גם לרטבי ביצים, הן מאפשרות לחמם את הביצים בצורה אחידה ובחום נמוך כך שלא נוצרים גושים והביצים לא מתבשלות לחלוטין.

מקור שם הכלי הוא בשמה של מרים היהודייה, אלכימאית מפורסמת מהמאה ה-3 לספירה לה מיוחסת המצאת כלי זה.

==לקריאה נוספת==

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שיטות בישול
קטגוריה:כלי בישול
קטגוריה:מגדנאות
קטגוריה:אלכימיה
מגדלים

שלג מכסה את מגדלים בשנת 2013
מִגְדָּלִים היא התנחלות ויישוב קהילתי משותף לדתיים ולחילונים השייך למועצה אזורית שומרון ומהווה את הייישוב המזרחי ביותר בה. הוא ממוקם סמוך לכפר הפלסטיני קוסרה, כ-9 ק"מ מזרחית לצומת תפוח וכ-5 ק"מ מערבית למעלה אפרים וגיתית, על צומת הכבישים חוצה שומרון ודרך אלון.

היישוב הוקם בשנת 1984 כהיאחזות נח"ל שאוזרחה בשנת 1986 על ידי תושבים מגוש דן בעזרת תנועת אמנה. ביישוב מעל ל-100 בתי אב מאוכלסים.

שמו של היישוב סמלי, ונגזר משמו של הכפר הסמוך ממזרח מג'דל בני פאדל<ref></ref>, ששימר בתורו שם של יישוב קדום בשם "מגדל". מצפון ליישוב נמצאת העיירה עקרבה, היא עיר המחוז עקרבת מימי בית שני, וממערב ליישוב נמצאים הכפרים קוסרה וג'וריש, המזוהה עם גרשׂה, עירו של שמעון בר גיורא.

==היסטוריה==
בשנת 1983, בימי ממשלת שמיר, התכנסה קבוצה של עובדי "אגד" שביקשו להקים יישוב ליד ברקן, במקום בו ממוקם כיום אזור התעשייה ברקן. הקבוצה פנתה בתחילה לתנועת חירות-בית"ר וכשלא נענתה פנתה ל"אמנה". לאחר סיורים בשומרון שאורגנו לקבוצה על ידי אמנה, הגיעו להיאחזות נח"ל מגדלים שהוקמה בקיץ 1983 במסגרת תוכניתו של שר הביטחון דאז, אריאל שרון, להקים 22 היאחזויות נח"ל.

הגרעין התפרק, אך ליאורה יגודה, אשתו של אחד מעובדי "אגד", הצליחה לגבש גרעין חדש שעלה לקרקע בדצמבר 1985.

==כפר הסטודנטים==
כפר הסטודנטים מגדלים הוא כפר הסטודנטים הראשון ביהודה ושומרון. בשנת 2015 צורפה לניהולו עמותת "קדמה" המפעילה כפרי סטודנטים ברחבי יהודה ושומרון. הכפר קיבץ סטודנטים הפועלים לפיתוח היישוב במגוון משימות התנדבותיות כגון אירועים קהילתיים, חונכות אישית, חוגים ועוד. רוב הסטודנטים למדו באוניברסיטת אריאל.

כפר הסטודנטים נסגר באוגוסט 2015 עקב גידול באוכלוסיית היישוב וחוסר במקום למשפחות שרצו להתגורר ביישוב.

==אתרים בסביבה==
* מעיין הגבורה
* מעיין עין נריה
* אנדרטת המערה
* תל שילה
* מצפה אלון
* פארק מגדלים - עיינות עמית
* מצפור שיר
* עגלת קפה-מול נוף

== גלריה ==
<gallery widths="130" heights="130">
קובץ:MigdalimAqraba7450.JPG|בתי היישוב והעיירה עקרבה ברקע
קובץ:ט"ו בשבט עם ילדי הישוב.jpg|נטיעת עץ זית בט"ו בשבט עם ילדי היישוב
קובץ:MigdalimSynagogue7362.JPG|בית הכנסת של מגדלים
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.shomron.org.il/settlement/מגדלים/ מגדלים] - באתר המועצה האזורית שומרון
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1984
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
אינטגרציה אנכית

במיקרו-כלכלה וניהול אסטרטגי, המונח אינטגרציה אנכית או אינטגרציה מאונכת מתארת סוג של בעלות ושליטה בחברות, שבמסגרתה יש היררכיה של חברות ופעילויות הנמצאות בשליטה משותפת, כל חבר בהיררכיה מייצר מוצר שונה, ובהמשך התהליך המוצרים מאוחדים על מנת לספק מוצר סופי או צורך משותף. לרוב מדובר ביצרנים המייצרים את רוב או את כל החלקים וחלקי-משנה אשר מרכיבים את המוצר הסופי. המונח מושווה לאינטגרציה אופקית. אינטגרציה אנכית היא שיטה למניעת בעיית הסחטן.

אחת הדוגמאות הראשונות, הגדולות והמפורסמות היא של חברת קרנגי סטיל. החברה שלטה לא רק בבתי חרושת שבהם ייצרו פלדה, אלא גם במכרות שבהם ניתן היה לחצוב ברזל, במכרות פחם, באניות אשר הובילו את הברזל ובמסילות ברזל אשר הובילו את הפחם למפעל, בכבשנים שבהם הפחם מעובד, ועוד.

מונופול הצומח דרך אינטגרציה אנכית נקראת מונופול אנכי.

==הסוגים השונים==
ישנם שלושה סוגים של אינטגרציה אנכית: אינטגרציה אנכית אחורית, אינטגרציה אנכית קדמית, אינטגרציה אנכית מאוזנת.
* באינטגרציה אנכית אחורית, החברה מייסדת חברות בנות המייצרות חלק מהתשומות המשמשות לייצור המוצר הסופי. דוגמה לארגון מסוג זה כוללת חברה לייצור צמיגים, חברה לייצור זכוכית וחברה לייצור מתכת אשר תהיינה בבעלותה של חברה לייצור מכוניות. השליטה בחברות בנות אלו נועדה לספק הספקה יציבה של תשומות ולהבטיח איכות עקבית במוצר הסופי. סוג זה היה הגישה העסקית העיקרית של פורד ויצרני מכוניות אחרים בשנות ה-20 של המאה ה-20, אשר ביקשו להקטין עלויות באמצעות ריכוז הייצור של המכוניות וחלקי המכוניות.
* באינטגרציה אנכית קדמית, החברה מייסדת חברות בנות המפיצות או משווקות מוצרים ללקוחות או משתמשות במוצרים בעצמם. דוגמה לארגון מסוג זה היא רשת בתי קולנוע שבבעלותו של אולפן קולנוע.
* באינטגרציה אנכית מאוזנת, החברה מייסדת חברות בנות אשר גם מספקות להן תשומות וגם מפיצות את התוצרת.

==דוגמאות נוספות==
אחדים בתעשיית המוזיקה מאמינים כי אינטגרציה אנכית היא הדרך הטובה ביותר לשרוד בסביבה מודרנית, אחר-נאפסטרית. הרעיון הוא ליישם אינטגרציה מאונכת של חברת התקליטים עם תחנת רדיו המשדרת את אותו הז'אנר בשווקים מקומיים. פעולה זו תאפשר לחברה להפיק מוזיקה זולה יותר (זאת מפני שרבים מהגורמים המייקרים את מוצר הסופי דורשים תקנים לא הכרחיים הנדרשים על ידי תחנות הרדיו, וכן גם מערכת השידור הציבורי). כמו כן, אינטגרציה זו תבטיח כי חברת התקליטים תבין טוב יותר את צורכי המאזינים. התקווה היא שכל מה שחברת התקליטים תשדר ברדיו שלה, בהנחה שהרגלי ההאזנה והפצה של המוזיקה לא השתנה, תהיה להיט.

==הבעיות והתועלת==
ישנם הטוענים כי אינטגרציה אנכית תפגע בסופו של דבר בחברה מפני שכאשר יצוצו טכנולוגיות חדשות בשוק, החברה תאלץ להשקיע מחדש בתשתיות שלה על מנת לשמור על המעמד שלה, יחסית למתחריה. עוד טוענים כי בימינו, כאשר הטכנולוגיות מתפתחות במהירות גבוהה, החברה תאלץ להשקיע בטכנולוגיות חדשות ולאחר מכן להשקיע מחדש בטכנולוגיות חדשות אף יותר, פעולות אשר אינן כדאיות לחברה מבחינה כלכלית. אולם, יתרונה של אינטגרציה אנכית היא האיכות והתיאום בין החלקים והמוצרים המיוצרים באותה החברה, דבר אשר מנמיך זמני דממה (פרקי הזמן בהן מכונה או מחשב אינם פועלים) ומוזיל עלויות תיקונים. 

==ראו גם==
* זאיבצו (הגישה היפנית לאינטגרציה אנכית)
* ייצור המוני

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:שיווק
קטגוריה:אסטרטגיה עסקית
נופים

נוֹפים היא התנחלות כפרית בשומרון דרומית לקרני שומרון ובקרבת היישוב יקיר. נופים מִתנהלת כוועד מקומי במסגרת המועצה האזורית שומרון. היא שוכנת צפונית מערבית לאריאל על כביש 5066 המחבר את כביש 55 עם כביש חוצה שומרון.

היישוב צופה מדרום על שמורת הטבע נחל קנה. ההתנחלות "חוות יאיר" שוכנת דרומית לנופים בשטחו המוניציפלי. מצפור הממוקם ברחוב הכלנית צופה על נחל קנה ועל השכונות של קרני שומרון השוכן מצפון לנחל קנה. מדרום מערב ליישוב נמצאת חורבת שחאדה המתוארכת לימי בית שני.

== היסטוריה ==
חורשת האקליפטוס בנופים (בין המעון והגנים)
הקמת ההתנחלות החלה בשנת 1982, ביוזמה פרטית של איש העסקים דני וינמן, סוכן ביטוח שכיהן גם כסגן ראש עיריית גבעתיים וכך כמנכ"ל חברת הביטוח "שמשון". וינמן טען שרכש שטח קרקע בו היה מטע זיתים וחורשה מעל ואדי קנה, סמוך להתנחלות יקיר שהקמתה החלה שנה קודם. טקס הנחת אבן הפינה ליישוב נערך ב-25 בנובמבר 1982, בנוכחות סגן שר החקלאות מיכאל דקל, שפעל באותן שנים לסייע ליזמים פרטיים להקים התנחלויות ביהודה ושומרון. וינמן מכר שטחים ל-400 וילות ביישוב החדש במחיר מוזל תוך זמן קצר, אך נאלץ להפסיק את השיווק עד להסדרת רישום המקרקעין וקבלת האישורים הדרושים. כמו כן, רשות שמורות הטבע ביקשה להפסיק את העבודות ולשנות את התוכנית עקב הפגיעה בשמורת נחל קנה. בנוסף החברה הקבלנית שבנתה את היישוב, "זכריה דרוקר", נקלעה לקשיים ונרכשה על ידי חברת הבנייה ההסתדרותית סולל בונה, דבר שעיכב את העבודות.

ב-1984 נקלע יזם היישוב, דני וינמן, לקשיים כלכליים, חברתו "נופים מפעלים כלכליים בע"מ" התפרקה ובניית היישוב נפסקה. בספטמבר 1986, נעצר דני ויינמן על ידי היחידה הארצית לחקירות הונאה של המשטרה, בחשד כי קיבל במרמה, בנסיבות מחמירות, מיליוני דולרים ממשתכנים של היישוב, בעקבות עשרות תלונות של לקוחות שביקשו להשתכן בנופים, שילמו כסף רב ולא קיבלו תמורה. שופט האריך את מעצרו ב-48 שעות, לאחר שהמשטרה טענה שעל פי הראיות שאספה, ויינמן מעולם לא התכוון להשלים את בניית היישוב לאחר שמכר 195 בתים. בינואר 1987, המליצה המשטרה לפרקליטות להעמיד אותו לדין.

הקמת ההתנחלות חודשה ב-1988 בחסות משרד השיכון חלק מהמתיישבים החליטו לבנות את ביתם בעצמם. 100 משפחות שלקחו משכנתאות מבנק טפחות בעת הקמת היישוב נאלצו להמשיך לשלם אותן על אף שהבתים לא נבנו. לאחר מאבק משפטי ממושך שהגיע לדיון בבית המשפט העליון, אולץ הבנק לבטל את המשכנתאות.

נופים וההתנחלות הסמוכה יקיר היו אמורות להיות יישוב אחד אך בשל חילוקי דעות בין המייסדים, הוקמו שני יישובים צמודים.

בשנת 2013 הוגשו תוכניות לבניית כ-103 יחידות בפרויקט בשם "הבננה": בתים אותם ניתן להגדיל עם התרחבות המשפחה. בחודש דצמבר 2013 אישר שר הביטחון בחתימתו את תוכנית התב"ע לשטח ה"בננה". הבנייה החלה ב-2015. בחודש מרץ 2014 רכשה חברת חמדת שומרון קרקע לבניית כ-100 יחידות דיור והחלה בשלבי תכנון ראשוניים. בחודש יוני 2015 הגישו המנהל האזרחי והמועצה האזורית שומרון למינהל מקרקעי ישראל תוכנית להרחבת היישוב.

===חוות יאיר===
המצפור הממוקם ברחוב הכלנית הצופה על נחל קנה ועל השכונות של קרני שומרון השוכן מצפון לנחל קנה.בשנת 1999 הוקם היישוב חוות יאיר שנמצא על חלק מאדמות נופים. בתחילה הוקם כמאחז ובינואר 2021, המדינה הסדירה את היישוב.

==אופי היישוב==
נופים הוא יישוב כפרי ללא ועדת קבלה. ישנם מוסדות דתיים כגון מקווה ובית כנסת ושתי תנועות נוער: החילונית היא בית"ר והדתית היא בני עקיבא.

ביישוב שלושה גני ילדים, ואחד מהם זכה בפרס משרד החינוך לשנת 2008.

==קישורים חיצוניים==

*
*[https://www.shomron.org.il/נופים/ נופים], באתר המועצה האזורית שומרון
*
*
*
*

==הערות שוליים==
ענב (יישוב)

עֵנָב (לפעמים בכתיב מלא: עינב) היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי בשומרון על כביש 57 בין ענבתא לבין בית ליד, 4 ק"מ מזרחית לאבני חפץ.

ביישוב פועלים סניף של תנועת הנוער בני עקיבא, וכן כולל כרמי המשפט ללימודי דיינות<ref></ref>.

== היסטוריה ==
היישוב הוקם בדצמבר 1981 על ידי ארגון אמנה ושייך למועצה אזורית שומרון. שמו של היישוב-סמלי, על שם כרמי הענבים שגדלו בעבר באזור השומרון. וכן, על פי שמה של העיירה הפלסטינית הסמוכה - ענבתא.

למרות שהיישוב הוקם בדצמבר 1981, טקס העלייה על הקרקע נחגג רק באוקטובר 1982, בעת שביישוב התגוררו 19 משפחות, לאחר נסיגת צה"ל מסיני במסגרת הסכם השלום עם מצרים. בדצמבר 1985 התקיים טקס התחלת בניית יישוב הקבע, בהשתתפות השר משה ארנס. היישוב מונה כ-200 משפחות.

ב-2 בנובמבר 2023 בוצע פיגוע בכביש 557 בו נרצח תושב היישוב אב ל-3 רס"ל במילואים אלחנן קליין לאחר שנסע בכביש 557 שליד היישוב ומחבל ערבי ירה לעברו מרכב שעקף אותו, כתוצאה מכך רכבו התהפך והוא נהרג. בהמשך חמאס פרסם תיעוד של הירי.

==גלריית תמונות==
<gallery>
EinavShool7443.JPG|בית הכנסת בענב
EinavMemorial7441.JPG|אתר הנצחה בענב
EinavL6104.JPG|ענב במבט מחומש
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.shomron.org.il/ענב/ דף היישוב] באתר המועצה האזורית שומרון
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:יישובים דתיים ביהודה ושומרון
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1981