OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יחס איינשטיין

יחס איינשטיין הוא קשר שפרסם אלברט איינשטיין במאמר על אודות תנועה בראונית ב-1905. 
:<math> D = {\mu \, k_BT} </math>.
משוואה זו קושרת את <math>\ D</math>- קבוע הדיפוזיה, <math>\ \mu</math>- המוביליות, <math>\ k_B</math>- קבוע בולצמן ו-<math>\ T</math>הטמפרטורה המוחלטת (בקלווין).

הניידות החשמלית <math>\ \mu</math> היא היחס בין מהירות הסחיפה של חלקיקים לבין הכוח המופעל עליהם :<math>\mu = </math>.

==מוליכות חשמלית==
כאשר משתמשים ביחס זה עבור מוליכות חשמלית, נהוג לחלק ב-<math>\ q</math>, המסמל מטען חשמלי של נושא מטען יחיד ולהגדיר את הניידות החשמלית כך: :<math>\mu = </math>.
כאן <math>\ E</math> הוא השדה החשמלי.

כך מקבלים כי יחס איינשטיין הוא :<math> D = </math>.

במוליך למחצה שצפיפות המצבים בו היא שרירותית, יחס איינשטיין הוא :<math> D = </math>
<math> \eta </math> הוא הפוטנציאל הכימי ו-<math>\ p</math> הוא מספר החלקיקים.

==ראו גם==
* דיפוזיה
* תנועה בראונית

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיזיקה סטטיסטית
קטגוריה:אלברט איינשטיין
מצודות צבאיות בלונדון

מתחת לעיר לונדון בירת הממלכה המאוחדת נבנו מספר מצודות צבאיות תת-קרקעיות. מצודות אלה נבנו בתקופת מלחמת העולם השנייה ותקופת המלחמה הקרה עבור הצבא והצי הבריטי. כמו כן, 
מתחת לעיר לונדון מצויות מנהרות תקשורת רבות המקשרות בין בנייני הממשל השונים ומפקדות הצבא והצי הבריטי. מנהרות אלה אינן פתוחות לציבור ואין מידע מדויק בדבר מיקומן וקישוריהן למצודות הצבאיות התת-קרקעיות.

== פינדאר - PINDAR ==
המצודה הצבאית העיקרית במרכז לונדון היא פינדאר (באנגלית: PINDAR). מבנה בונקר תת-קרקעי זה מצוי מתחת לבניין משרד ההגנה בוייטהול. בנייתו של בונקר זה החלה עוד לפני תום המלחמה הקרה, והסתיימה בשנת 1994 בעלות של 126.3 מיליון ליש"ט. המבנה החל לפעול כמפקדה צבאית עוד קודם לסיום בנייתו, בשנת 1992.

עלותו הגבוהה של בניית בונקר זה הביאה לדיון ציבור רחב בנחיצותו בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20. העליות הגבוהות נגרמו בשל הקשיים להכניס אל הבונקרים ציוד אלקטרוני משוכלל בשל קשיי גישה אל הבונקר המצויי בלב לונדון (באזור תיירותי) בין בנייני ממשל הבנויים בצפיפות.

מטרת בונקר זה, לשמש כמפקדה לשעת חירום עבור משרד ההגנה הבריטי, וכמרכז קישור למפקדה הצבאית הראשית המצוייה בנורת'ווד. ככל הנראה בונקר זה מחובר במנהרה לבית ראש הממשלה ברחוב דאונינג מס' 10.

בשנת 2003, הורשה צוות של ה-BBC לבקר במתקן ולצלם חלקים ממנו.

== מצודת מיניסטריון הצי ==
מצודת מיניסטריון הצי, 2006
מצודת מיניסטריון הצי (באנגלית: Admiralty Citadel) היא הידועה במצודות הצבאיות של לונדון, בשל מיקומה - במרכז אזור תיירות הומה, ובשל מראיה הבולט. המצודה ממוקמת מאחורי בניין מיניסטריון הצי, לצד חצר משמר הסוסים (Horse Guards Parade), ובסמוך לפארק סנט ג'יימס מול ארמון בקינגהאם. המצודה הוקמה בין השנים 1940–1941 כמרכז שליטה עבור הצי הבריטי, שנבנה כמקלט מפני הפצצות הלופטוופה במהלך הבליץ. תקרת המבנה העשויה בטון בעובי שישה מטרים, תוכננה לעמוד בפני הפצצות אלה.

וינסטון צ'רצ'יל שנא את המבנה המכוער וכינה אותו "מפלצת ענקית המכבידה על חצר משמר הסוסים". שיחי קיסוס נשתלו על המבנה על מנת להסתיר את עמדות הירי הקבועות בקומתו העליונה. עמדות אלה נועדו לאפשר הגנה על אזור בנייני הממשל במקרה של פלישה גרמנית ללונדון.

== חדרי המלחמה של הקבינט ==

חדרי המלחמה של הקבינט
חדרי הממשלה של הקבינט הם המצודה הצבאית היחידה בלונדון הפתוחה כיום לציבור. חדרים אלה, הממוקמים מתחת לבניין משרד האוצר הבריטי נבנו בשנת 1938 על מנת לשמש את ממשל בריטניה בתקופת מלחמת העולם השנייה. לאחר המלחמה ננטשו החדרים, ובשנת 1984 נפתחו לציבור כמוזיאון.

== ראו גם==
* מוזיאון צ'רצ'יל וחדרי המלחמה של הקבינט
* לונדון התת-קרקעית

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20061118161836/http://s134542708.websitehome.co.uk/pillboxes/html/london_0.html תמונות של מצודת מיניסטריון הצי]
* [https://web.archive.org/web/20151025194938/http://www.cwr.iwm.org.uk/ אתר מוזיאון צ'רצ'יל וחדרי המלחמה של הקבינט] 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:לונדון התת-קרקעית
קטגוריה:וסטמינסטר
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: בסיסים ומתקנים צבאיים
בן ציון פרחי

בן ציון פרחי (נולד ב-17 ביולי 1938) הוא אלוף בדימוס. בתפקידו האחרון היה נשיא בית הדין הצבאי לערעורים.

==ביוגרפיה==
נולד בבולגריה ובגיל 10 עלה לישראל וגדל בתל אביב. ב-1957 התגייס לצה"ל לחיל ההנדסה והוצב בגדוד 601. סיים קורס מ"כים וקורס קצינים. במהלך שירותו הצבאי החל ללמוד משפטים באוניברסיטת ירושלים ובסיומם עבד כעורך דין בתחום המשפט האזרחי. במסגרת שירות מילואים, לחם במלחמת ששת הימים כסגן מפקד פלוגת הנדסה של חטיבת השריון 200 שלחמה בסיני. במלחמת ההתשה שירת באזור תעלת סואץ ועסק בהקמת קו בר-לב.

שמואל גודר שהיה נשיא בית הדין הצבאי לערעורים, גייס אותו חזרה לשירות הקבע. פרחי שירת כתובע צבאי בפרקליטות מרכז במקביל לשירות כמפקד פלוגת הנדסה במילואים, בהמשך שירת כשופט בית הדין הצבאי דרום ובמלחמת יום הכיפורים הצטרף לכוחות הלוחמים ושירת כקצין הנדסה במשך שלושה חודשים. שירת כפרקליט מרכז, כראש ענף פיקוח משפטי, נשיא בית הדין הצבאי המיוחד בדרגת אל"ם, וב-1984 מונה לפרקליט הצבאי הראשי. לאחר מכן קודם לדרגת אלוף ושרת משנת 1986 ועד 1996 בתור נשיא בית הצבאי לערעורים, הוחלף על ידי אלוף אילן שיף ופרש מצה"ל. 

לאחר שחרורו כיהן פרחי כמנכ"ל תאגיד קרנית, החל משנת 1997 ולמשך 14 שנים. כמו כן שימש חבר בוועדת עברי בנושא אסון המסוקים. משמש שופט בבית הדין של ההתאחדות לכדורגל בישראל.

עד למינויו של מוטי אלמוז לראש אגף כוח האדם בשנת 2016, היה פרחי לאלוף היחיד בתולדות צה"ל שהגיע משורות חיל ההנדסה.

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20140724091055/http://www.mag.idf.il/961-5056-he/Patzar.aspx ריאיון עם אלוף (מיל') בן ציון פרחי], אתר הפרקליטות הצבאית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:אנשי ביטוח ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:נשיאי בית הדין הצבאי לערעורים
קטגוריה:פרקליטים צבאיים ראשיים
קטגוריה:ישראלים ילידי בולגריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה במלחמת יום הכיפורים
להקת קולן

להקת קולן היא להקת פולקלור ישראלית, שחבריה היו עולים מגאורגיה בעלי השכלה גבוהה בתחום המוזיקה. הלהקה הוקמה בשנת 1982. בתחילה שרה הלהקה בעיקר שירה ווקלית גאורגית, אך עם הזמן החלה לשיר שירי עם ממקומות שונים, כמו רוסית, איטלקית, לאדינו, עברית ויידיש. 

בשנת 1987 השתתפה הלהקה במופע "ביידיש זה נשמע יותר טוב" בתיאטרון הבימה. כמו כן, הופיעה הלהקה במופע משותף עם אורה זיטנר.

הלהקה הייתה פעילה זמן רב מבלי שהוציאה אלבום אולפן. לבסוף, בשנת 1992, לציון עשור ליסודה, הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון.

בשנת 2013 זמר הטנור סיימון קריכלי הקים את הלהקה מחדש עם הזמרים המקוריים.

כיום הלהקה מופיעה בכל רחבי הארץ.

==חברי הלהקה בעבר==
*ד"ר יצחק אטנלוב (זמר באס ודוקטור למוזיקולוגיה)
*רולנד בבל (זמר)
*אברהם קוסאשווילי (זמר, פנדורי)
*יוסף אג'יאשווילי (זמר בריטון)
*אבי שילה ז"ל (זמר בס)
*ראובן בר יוסף (פסנתר)
*ברק עודד (כלי הקשה)
*ערן קרינגל ז"ל - (זמר טנור)
*ליאוניד קציר (טנור)
*אייל כהן (בס)

==חברי הלהקה כיום==
*סיימון קריכלי (טנור)
*אברהם קוסאשווילי (טנור)
*יוסף אדר (אג'יאשווילי בריטון)
*ואחטנג מתנאל (בס)
*ראובן בר יוסף (פסנתר)

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.kehila4u.co.il/Front/Newsnet/reports.asp?reportId=54873 להקת קולן-תמונת ההרכב בעבר]
* [http://www.gfn.co.il/index.php?option=com_content&view=article&id=1047:q-q-&catid=3:-1&Itemid=12 להקת קולן - תמונת ההרכב כיום]
* גוגולי גוגולי בביצוע להקת קולן, סרטון באתר YouTube 
* 

קולן
קולן, להקה
קטגוריה:מוזיקה גאורגית
אוטגו

אוטגו (באנגלית: Otago) הוא חבל בחלקו הדרום מזרחי של האי הדרומי של ניו זילנד הנקרא על שם חצי האי אוטגו הנמצא בשטחו. אוטגו הוא החבל השני בגודלו בניו זילנד, והוא משתרע על פני 31,241 ק"מ רבוע בהם מתגוררים 196,600 תושבים, יותר ממחצית מהם מתגוררים בדנידין, בה גם ממוקמת אוניברסיטת אוטגו, האוניברסיטה הראשונה שהוקמה בניו זילנד. ערים בולטות נוספות בחבל הן אואמרו (Oamaru), קווינסטאון (Queenstown) וונאקה (Wanaka).

==חלוקה מנהלית==
מבחינה מנהלית החבל מחולק לארבע רשויות אזוריות: שלושה מחוזות ועיר אחת. בנוסף, כ-40% ממחוז ואיטקי שבחבל קנטרברי מצויים גם הם בתחומי אוטגו.

{| class="wikitable sortable"
|-
! colspan="7" | רשויות אזוריות באוטגו
|-
! 
! שם
! בירה
! שטח<small>(קמ"ר)</small>
! אוכלוסייה<small>(2018)</small>
! צפיפות<small>(בנפש לקמ"ר)</small>
! סוג
|-
! 1
! דנידיןDunedin
| -
| 3,287
| 130,700
| 39.76
| עיר
|-
! 2
! קווינסטאון-לייקסQueenstown-Lakes
| קווינסטאון
| 8,719
| 39,100
| 4.48
| מחוז
|-
! 3
! מרכז אוטגוCentral Otago
| אלכסנדרה
| 9,956
| 21,000
| 2.11
| מחוז
|-
! 4
! כלותהClutha
| בלכלותה
| 6,334
| 17,700
| 2.79
| מחוז
|}

== דמוגרפיה ==

{| class="wikitable"
|-
! colspan="4" | פריסת אוכלוסיית אוטגו
|-
| 
}

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:ניו זילנד: חבלים
קטגוריה:האי הדרומי
פביו נובמברה

פביו נובמברה (באיטלקית: Fabio Novembre; נולד ב-21 באוקטובר 1966) הוא אדריכל ומעצב איטלקי.

==ביוגרפיה==
נולד בעיר לצ'ה בדרום איטליה. קיבל ב-1992 תואר אדריכלות מאוניברסיטת מילאנו. בתום לימודיו טס לניו יורק ולמד בימוי סרטים באוניברסיטת ניו יורק (NYU), בד בבד עבד בגלריה לאומנות של הולי סולומון.

עבודתו העצמאית הראשונה הייתה עיצוב החנות Blue Marine של ידידתו אנה מולינארי בהונג קונג. הוא תכנן את הכניסה לחנות דרך רגלי אישה ארוכות וחטובות העטופות בפסיפס מוזהב. מאוחר יותר תכנן אולמות תצוגה לחברת המוזאיקה הספרדית Bisazza בעיצוב פתלתל.

נובמברה מעצב בעיקר מועדונים, בתי מלון וחנויות, מושפע רבות מפליני ומרבה להשתמש כמוטיב בגוף האישה ובמיניות. הוא משתמש רבות בזכוכית ומראה דרכה צללים והשתקפויות. נובמברה אוהב להשתמש בחומר קוריאן, שהוא מוצר פלסטי המאפשר גמישות.

בחנות של מעצב הנעליים סטיוארט ויצמן השוכנת ברומא עטף נובמברה את החלל בקו אחיד, במעין צורה לוליינית חובקת כל בה נתונים מוצרי החנות וגופי התאורה שבה והם טבועים בקמרים ובקערים, כל זה בהשראת האמן כריסטו.

נובמברה תכנן ספה עבור חברת Cappelini. הספה בנויה כקוביה שחורה ובמרכזה חצובה גומחה המדמה שריון מוזהב ובה מקום לאדם אחד והיא מאפשרת להשתרע אלכסונית בקוביה והיא נקראת S.O.S ראשי תיבות של Sofa for Solitude.
עיצב את אולם התצוגה של חזית בנק בדיזיין סנטר, שהוא חדר פסיפסים המציג ריבועי זכוכית תזזיתיים.

במלון הבוטיק Una בפירנצה עיצב נובמברה קירות ותקרה בפסיפס פרחי לילך שנתפשו בעין סערה. עבודה נוספת שלו מכונה org והיא שולחן סלון המורכב מפלטת זכוכית שקופה שממנו יוצאות אין ספור רגליים אדומות.

כעת עובד נובמברה על תכנון מוזיאון לאומנות עכשווית בווינה.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20070312040300/http://www.bvd.co.il/site/article.php?id=283&%D7%A0%D7%A1%D7%97%D7%A3%20%D7%A2%D7%9D%20%D7%94%D7%A8%D7%95%D7%97&PHPSESSID=ffd1af77c5e276c1305da807f1f41e97#artcont מאמר אודות נובמברה באתר "בנין ודיור"]

קטגוריה:מעצבים איטלקים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מילנו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:אדריכלים איטלקים במאה ה-21
קטגוריה:אדריכלים איטלקים במאה ה-20
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1966
ט"ז בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט"ז שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח. 

==נולדו==
* ה'תרס"ט – אריה לרנר – סופר ומתרגם, מעורכי עיתון דבר 
* ה'תרס"ט – פייגה אילנית, חברת הכנסת מטעם מפ"ם
* ה'תר"ץ – הרב יואל כהן, מגדולי המשפיעים בחסידות חב"ד וה"חוזר" הראשי של הרבי מלובביץ'
* ה'תרצ"ט – שמואל הלפרט, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל ויהדות התורה
* ה'תש"ה – יורם לס, פרופסור לרפואה וחבר הכנסת מטעם העבודה
* ה'תשל"ח – מורן אייזנשטיין, דוגמנית ושחקנית ישראלית
* ה'תשל"ט – ליאור אדרי, חבר הכנסת מטעם ש"ס
* ה'תשמ"ה – בן סנוף, זמר ישראלי

==נפטרו==
* ה'שצ"ה – רבי אברהם כהן דה-הירירה, פילוסוף ומקובל יהודי הולנדי ממוצא ספרדי
* ה'תק"כ – רבי יונה נבון, פוסק ודיין בירושלים, שד"ר ורבם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי. (נולד בה'תע"ג)
* ה'תקכ"ח – רבי אביעזרי זליג אוירבך, רב גרמני-אלזסי, מתלמידי רבי יהונתן אייבשיץ. (נולד בי"ז בחשוון ה'תפ"ו)
* ה'תקע"ז – רבי אשר צבי מאוסטראה, מתלמידי המגיד ממזריטש, מגיד ומו"צ באוסטראה ורב בקוריץ שבווהלין.
* ה'תרע"א – רבי שלום מרדכי שבדרון מברז'אן, רב ופוסק הלכה מפורסם בגליציה (נולד ה'תקצ"ה)
* ה'תשל"ב – ברל לוקר, יו"ר הסוכנות היהודית וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ה'תרמ"ז)
* ה'תשל"ו – ברוך אגדתי, צייר, רקדן, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל (נולד ה'תרנ"ה)
* ה'תש"ם – חנה רובינא הגברת הראשונה של התיאטרון העברי בארץ ישראל, במאית, ויוצרת
* ה'תש"ס – רבי אברהם שלמה בידרמן, האדמו"ר מלעלוב
* ה'תשס"ב – חיים הברפלד, מזכ"ל ההסתדרות (נולד ה'תרצ"ה)
* ה'תשס"ו – שושנה דמארי, זמרת ישראלית (נולדה ה'תרפ"ג)
----

* ט"ו בשבט – י"ז בשבט
* שבט

ה16
י16
י"ז בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ז שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח. 

==חגים ומועדים==
* פורים סרגוסה – יום הודאה המצוין בי"ז וי"ח בשבט, כדי לציין נס שאירע ב-1380 או 1420 בעיר סרגוסה שבספרד.

==אירועים היסטוריים==
* ה'תצ"א – בני חבורת רמח"ל חותמים על 'שטר התקשרות' עמו ועל 'תקנות החבורה', שבהן מתחייבים בני החבורה לקבוע לימוד תמידי ורצוף בספר הזהר, ללמוד לשם 'תיקון השכינה' ובתענית דיבור, להשלים מדי חודש לימוד כל התנ"ך וש"ס משניות, ועוד הנהגות חסידות, בשנים הבאות חגגו רמח"ל ותלמידיו מדי שנה בי"ז בשבט את יום יסוד החבורה. 
* ה'תרפ"ד – הרב נח גד וינטרוב רב ומחבר ספרים עוזב את פולין ועולה לארץ ישראל
* ה'תש"ג – מלחמת העולם השנייה: כוחות בריטיים משחררים את טריפולי
* ה'תש"ט – האספה המכוננת מאשרת את חוק המעבר, הקובע, בין היתר, את שמה החדש – הכנסת
* ה'תשמ"ז – פתיחת משפט דמיאניוק הראשון בישראל, כנגד ג'ון איוואן דמאניוק שהואשם בביצוע פשעי מלחמה במהלך השואה

==נולדו==
* ה'תרע"ה – ויקטור שם-טוב, חבר הכנסת, שר הבריאות ושר הסעד. (נפטר באדר ב' ה'תשע"ד)
* ה'תרצ"ד – הרב מאיר צבי גרוזמן, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בכפר חב"ד. (נפטר בי"ז בטבת ה'תשע"ז)
* ה'תש"י – שם טוב לוי, זמר ומלחין
* ה'תשל"ה – גלית חייט, מחליקה על הקרח ישראלית.

==נפטרו==
* ה'תפ"ז – רבי בנימין הכהן ויטאלי (הרב"ך), מתלמידי הרב משה זכות, רבה של רג'ו אמיליה, פוסק הלכה ומקובל בן יהדות איטליה. (נולד בה'תי"א)
* ה'תרט"ז – רבי יחזקאל מקוזמיר, אדמו"ר חסידי. (נולד בה'תקל"ב)
* ה'תרכ"ח – רבי חיים פלאג'י, פוסק הלכה ומקובל, מגדולי חכמי איזמיר. חיבר ספרים רבים בתחומים שונים. (נולד בי"ז בטבת ה'תקמ"ח)
* ה'תשט"ו – חנה שפיצר, מייסדת ומנהלת ת"ת לבנות א' בירושלים. מנהלת, מורה, מחנכת ואשת חינוך. (נולדה בז' בשבט ה'תרמ"ו)
* ה'תשכ"ז – בכור-שלום שטרית, שופט, חבר הכנסת מטעם מפא"י ושר המשטרה הראשון של ישראל.
* ה'תשע"ה – הרב אליעזר שלמה שיק, רב שהשתייך לחסידות ברסלב. (נולד בכ"א באייר ה'ת"ש)
 
----

* ט"ז בשבט – י"ח בשבט
* שבט
==הערות שוליים==

ה17
י17
י"ח בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ח שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. 

== חגים ומועדים ==
* פורים סרגוסה

==אירועים היסטוריים==
* יהודי סרגוסה ניצלו מפורענות בימי הביניים ובעקבות כך החלו לחוג את פורים סרגוסה.
* ה'תרצ"ט – בבריטניה נפתחת ועידת השולחן העגול, בניסיון לפתור את הסכסוך היהודי-ערבי.
* ה'תש"ט – חיים ויצמן, נשיאה הראשון של מדינת ישראל, נשבע אמונים למדינה.
* ה'תשכ"ה – נחנך מגדל שלום מאיר. באותו זמן היה הבניין הגבוה ביותר בישראל ובמזרח התיכון כולו.
* ה'תשל"ה – פורסם הדו"ח הסופי של ועדת אגרנט, לחקר אירועי מלחמת יום הכיפורים.
* ה'תש"ן – "ליל המיקרופונים" במרכז הליכוד.
* ה'תשנ"ד – חיים רמון נושא בוועידת מפלגת העבודה את "נאום הלווייתנים".

==נולדו==
* ה'תרנ"א – איליה ארנבורג, סופר יהודי-רוסי (נפטר ה'תשכ"ז)
* ה'תרנ"ד – הרב אברהם זיידה הלר (נפטר ה'תשנ"א)
* ה'תרס"ח – מרדכי סורקיס, ראש העיר הראשון של כפר סבא וחבר הכנסת מטעם רפ"י והמערך (נפטר ה'תשנ"ה)
* ה'תרע"ה – אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נפטר ה'תשס"ג)
* ה'תרפ"ד – הרב חיים דוד הלוי הרב הראשי של תל אביב בשנים ה'תשל"ג-ה'תשנ"ח, וחתן פרס ישראל לספרות תורנית לשנת ה'תשנ"ז (נפטר ה'תשנ"ח)
* ה'תרצ"ג – גדליה גל, חבר הכנסת מטעם העבודה
* ה'תרצ"ה – לאה נאור, סופרת ישראלית
* ה'תשי"ד – רבי יצחק סונה, פייטן, מחבר הפיוטים שמח בני בחלקך ואל גליל.
* ה'תשי"ז – משה קפלינסקי, סגן הרמטכ"ל
* ה'תשכ"ד – אלי אוחנה, כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי
* ה'תשל"א – אלון חרזי, כדורגלן מכבי חיפה
* ה'תשל"ד – עברי לידר, זמר ישראלי
* ה'תשנ"ד – לידור אדרי, שחקנית ישראלית

==נפטרו==
* ה'רנ"ב או ה'רס"א – רבי יעקב מרגליות, מחכמי אשכנז בדור המעבר בין הראשונים והאחרונים, ראש ישיבה בנירנברג, מחבר "סדר הגט" ורבו של רבי יעקב פולק.
* ה'תשס"ו – רבי יהושע פולק, שימש אב"ד קולבסוב בירושלים
* ה'תשפ"א – רבי משולם דוד הלוי סולובייצ'יק, ראש אחת מישיבות בריסק בירושלים.
* ה'תשפ"א – רבי יצחק שיינר ראש ישיבת קמניץ.
* ה'תשפ"א – הרב אברהם יהושע העשיל טעוורסקי, פסיכיאטר ורב, בנו של האדמו"ר מהורניסטייפול, נפטר מקורונה.
----

* י"ז בשבט – י"ט בשבט
* שבט

ה18
י18
י"ט בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ט שבט היא פרשת יתרו. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. 

==אירועים היסטוריים==
* ה'ק"ט – הריגת יהודי בזל עקב מגפת המוות השחור
* ה'תרנ"ה – האחים לומייר רושמים פטנט על הסינמטוגרף
* ה'תרס"ב – נפתח בית החולים שערי צדק, בית החולים הראשון בעיר החדשה בירושלים
* ה'תשנ"ו – היסוד הסינתטי קופרניקיום מסונתז לראשונה

==נולדו==
[[יוסף ספיר]]
* ה'תרס"ב – יוסף ספיר, ראש עיריית פתח תקווה, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ב)
* ה'תרס"ח – לב לנדאו, פיזיקאי יהודי-רוסי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
* ה'תרע"ז – סידני שלדון, סופר ותסריטאי יהודי (נפטר ה'תשס"ז)
* ה'תרצ"ו – בנימין בן אליעזר, איש צבא, חבר הכנסת ושר, מראשי מפלגת העבודה

==נפטרו==
* ה'תרע"ו – רבי שמואל וינברג מסלונים (נולד ה'תר"י, קבור בוורשה).
* ה'תש"ח – אורוויל רייט, מחלוצי התעופה 
* ה'תשי"ט – יוסף שפרינצק, יושב ראש הכנסת הראשון (נולד ב-ה'תרמ"ו)
* ה'תשכ"ו – ד"ר משה איינהורן, רופא גסטרואנטרולוג יהודי אמריקאי (נולד ב-ה'תרנ"ו)
* ה'תשנ"ח – חיים בר און, מו"ל עיתונות ישראלי (נולד ב-ה'תש"ד)
* ה'תשס"ה – אפרים קישון, סופר ואחד מגדולי הסאטיריקנים, חתן פרס ישראל
* ה'תשע"ב – אהרן דוידי, ממייסדי חטיבת הצנחנים. לחם במלחמת העצמאות, בפעולות התגמול, במבצע קדש ובמלחמת ששת הימים.
 
----

* י"ח בשבט – כ' בשבט
* שבט

ה19
י19
כ' בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ' שבט היא פרשת יתרו. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים. 

==אירועים היסטוריים==
* ה'תשע"ח – הפיגוע בצומת אריאל: פיגוע דקירה בצומת אריאל שבשומרון, שבו נרצח אדם אחד בידי מחבל פלסטיני.

==נולדו==
* ה'תקע"ו – רבי יחזקאל שרגא האלבערשטאם, בנו של רבי חיים מצאנז, אדמו"ר ומייסד חסידות שינאווא. (נפטר בו' בטבת ה'תרנ"ט)
* ה'תקפ"ג – שמעון בכרך, משורר וסופר עברי, איש תנועת ההשכלה בהונגריה. (נפטר בח' בחשוון ה'תרנ"ב)
* ה'תקפ"ט – יחיאל מיכל הלוי אפשטין, רב ליטאי ופוסק, רבה של נובהרדוק ומחבר הספר ערוך השולחן. (נפטר בכ"ב באדר ב' ה'תרס"ח)
* ה'תרי"ז – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי". (נפטר בכ"ט בטבת ה'תרפ"ח)
* ה'תרצ"ג – דוד בן-יוסף, איש חינוך וסופר ישראלי. (נפטר בכ"ו באלול ה'תרע"ז)
* ה'תש"ו – הרב עודד ולנסקי, מרבני ישיבת הר המור.
* ה'תשל"א – ניר פרידמן, זמר, מדבב ושחקן ישראלי
* ה'תשמ"ד – יותם הלפרין, כדורסלן ישראלי
* ה'תשמ"ז – דנה פרידר, רקדנית, דוגמנית, שחקנית ומנחה ישראלית

==נפטרו==
* (ע"פ המסורת) – אשר בן יעקב, בנם של יעקב אבינו וזלפה ואבי שבט אשר, אחד משנים עשר השבטים.
* ה'תרי"ח – הרב ד"ר חיים דוד ברנהרד, רופא יהודי-פולני שחזר בתשובה והיה לאחד מצדיקי תנועת החסידות.
* ה'תשכ"ה – יוסף נחמני, איש השומר ומנהל הקרן הקיימת לישראל בטבריה, גואל אדמות הגליל המזרחי. (נולד בה'תרנ"א)
* ה'תשכ"ט – הרב עובדיה הדאיה, פוסק, דיין ומקובל, ראש ישיבת המקובלים בית אל, חבר מועצת הרבנות הראשית ובית הדין הרבני הגדול, רבה של פתח תקווה וחתן פרס ישראל. (נולד בה'תר"ן)
* ה'תשל"ד – רבי יוסף אשכנזי, רבה של איזמיר ואב בית הדין בה, לאחר מכן רבה של יהוד. (נולד בכ"א בחשוון ה'תרפ"ח)
* ה'תשנ"ז – רבי שמאי גינזבורג, רב ישראלי חסיד גור, משגיח כשרות, פעיל פועלי אגודת ישראל וראש כולל פולין, מחבר "אמרי שמאי". (נולד בי"ז בתמוז ה'תרס"ה)
 
----

* י"ט בשבט – כ"א בשבט
* שבט

ה20
י20
כ"א בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"א שבט היא ברוב השנים פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצוה היא פרשת יתרו.

==אירועים היסטוריים==
* ה'תש"ב – משלוח ראשון של יהודים יוצא מסלוניקי לאושוויץ
* ה'תשט"ו – ממשלת ישראל רוכשת את מרבית המגילות הגנוזות שנתגלו במערות קומראן
* ה'תשכ"ה – סוריה מודיעה כי לכדה את אלי כהן
* ה'תשנ"ה – 21 הרוגים בפיגוע התאבדות כפול בטרמפיאדה בצומת בית ליד
* ה'תש"ס – תחילת שידורי הלוויין בישראל

==נולדו==
[[דויד גרוסמן]]
* ה'תר"כ – הרב יוסף יהודה לייב בלוך רב העיר טלז וראש ישיבת טלז, מאנשי תנועת המוסר (נפטר ז' בחשון תר"צ)
* ה'תרס"ו – אהרן בונדי, כימאי ישראלי, חתן פרס ישראל לחקלאות (נפטר ב-ה'תשנ"ז)
* ה'תר"ע – ג'ורג'ו פרלסקה, איטלקי חסיד אומות העולם (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
* ה'תרע"ג – הרב משה צבי נריה, מייסד ישיבת כפר הרוא"ה, חבר הכנסת השביעית, מראשי "בני עקיבא" המכונה "אבי דור הכיפות הסרוגות" (נפטר ב-ה'תשנ"ו)
* ה'תרע"ח – הרב שלמה גורן, מייסד הרבנות הצבאית והרב הראשי לישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ה)
* ה'תרפ"ב – ולדיסלב ברטושבסקי, פוליטיקאי פולני וחסיד אומות העולם
* ה'תרפ"ו – אבנר חי שאקי, פרופסור למשפטים וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נפטר ב-ה'תשס"ה)
* ה'תשי"ד – דויד גרוסמן, סופר ומחזאי ישראלי
* ה'תשכ"א – שלמה בניזרי, שר וחבר הכנסת מטעם ש"ס
* ה'תשל"ה – דן שמיר, מאמן כדורסלן ישראלי
* ה'תש"מ – איציק שמולי, ממנהיגי "מחאת האוהלים"

==נפטרו==
* ה'שנ"ו – רבי ליב חנליש, מתלמידי הרמ"א, ראש ישיבה בלובלין, ומחבר "חידושי מהרל"ח" על ארבעה טורים.
* ה'תמ"ט – רבי משה גאלנטי, הראשון לציון ורב העיר ירושלים (נולד ב-ה'ש"ף)
* ה'תקצ"ה – הרב יהודה לייב קארלבורג, רב בבון ובקרפלד
* ה'תרנ"ד – הרב יעקב ווידנפלד, רב בהרימאיליב שבגליציה ומחבר השו"ת "כוכב מיעקב" (נולד ב-ה'ת"ר)
* ה'תשכ"א – עמנואל אולסבנגר, משורר, מתרגם, בלשן ופעיל ציוני, יוזם עלייתם של יהודי קוצ'ין (נולד ב-ה'תרמ"ח)
* ה'תשמ"ב – רבי יחיאל יהושע רבינוביץ, האדמו"ר מביאלה וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרס"א)

----
* כ' בשבט – כ"ב בשבט
* שבט

ה21
י21
Knockin' on Heaven's Door

"Knockin' on Heaven's Door" (בעברית: "נוקש על שערי גן העדן") הוא שיר שנכתב על ידי בוב דילן ב-1973 כחלק מהפסקול אותו כתב דילן לסרט Pat Garrett and Billy the Kid סרטו של הבמאי האמריקאי סם פקינפה, בו גם שיחק. השיר הפך ללהיט הראשון של דילן שהגיע לראש מצעד האמריקאי (ב-1973), לאחת מקלאסיקות הרוק ולאחד השירים המוכרים ביותר של דילן.

הרמוניית השיר כוללת אך ורק ארבעה אקורדים בסיסיים, טוניקה> דומיננטה> סובדומיננטה.
במקור השיר בוצע בסגנון פולק רוק בקצב איטי, אך במהלך השנים הוא זכה למספר רב של גרסאות כיסוי בסגנונות ובמקצבים שונים. השיר זכה למעמד הכסף בבריטניה.

== גרסאות כיסוי ==

בין היתר ביצעו אותו - רוג'ר ווטרס, אריק קלפטון, מארק נופלר, גרייטפול דד, דמיאן מארלי, אבריל לאבין, לנה דל ריי ועוד רבים אחרים.

ידועה במיוחד הגרסה של להקת Guns N' Roses שהפכו את השיר ללהיט בשנות התשעים.

גרסה מעוברתת של מאיר אריאל, בשם "טוק טוק טוק על דלתי מרום", נכללה באלבומי ההופעה דלתות נפתחות מעצמן ו"בהופעה אחרונה במועדון בארבי".

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20070218202352/http://bobdylan.com/songs/knockin.html מילות השיר באנגלית]
* [http://www.bjorner.com/songsk.htm#_Knockin' חלק מגרסאות הכיסוי שנעשו לשיר]
* [http://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=605&wrkid=6021 מילות השיר בעברית, תרגום - מאיר אריאל]

קטגוריה:שירי 1973
קטגוריה:סינגלים מ-1973
קטגוריה:סינגלים מ-1992
קטגוריה:שירי בוב דילן
קטגוריה:Guns N' Roses
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי נושא מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים על גן עדן
קטגוריה:שירים על מוות
קטגוריה:בלדות משנות ה-1970
קטגוריה:בלדות רוק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפורטוגל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד אירופה הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 40 הסינגלים ההולנדיים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת גפן רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
כ"ב בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד כ"ב שבט היא ברוב השנים פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת יתרו.

== חגים ומועדים ==
ישיבת ההסדר בנווה דקלים, יום גוש קטיף]]
* תענית ציבור ופורים שני ליהודי ליוורנו
* יום גוש קטיף (מצוין במערכת החינוך).

==אירועים היסטוריים==
* ביטול גזירת הקיסר קליגולה להצבת פסל שלו בבית המקדש (מגילת תענית, פרק י"א)
* ה'תק"ב – נקבע "פורים שני של ליבורנו", על הצלת הקהילה מרעידת אדמה
* ה'תש"ג – נוסד הקיבוץ בארות יצחק
* ה'תש"ח – 3 הרוגים בפיצוץ במערכת העיתון Jerusalem Post
* ה'תש"י – נוסד היישוב ניר עציון לזכר כפר עציון
* ה'תשי"ד – משה שרת מציג את ממשלתו (החמישית במנין הממשלות) בפני הכנסת
* ה'תשי"ח – נחקק חוק יסוד: הכנסת על ידי הכנסת השלישית. החוק עוסק באורך כהונתה של הכנסת, שיטת הבחירות, הזכות לבחור ולהיבחר, כהונת חברי הכנסת, חסינות חברי הכנסת ובנייני הכנסת, עבודת הכנסת, עבודת ועדות הכנסת ועוד
* ה'תשל"ז – היישוב נצר חזני עולה לקרקע על אדמת גוש קטיף.
* ה'תשס"ו – דייוויד אירווינג נידון ל-3 שנות מאסר על הכחשת השואה

==נולדו==
[[פנחס לבון]]
* ה'תקפ"ג – רבי צדוק (רבינוביץ') הכהן מלובלין, אחד מהיוצרים המקוריים והפוריים ביותר מבין גדולי החסידות. שייך לחסידות איזביצה ראדזין, אם כי הושפע גם מספרי ברסלב וחב"ד. (נפטר ט' באלול ה'תר"ס)
* ה'תרס"ח – הרב שלום משאש, רב ופוסק מיהדות מרוקו. מחברם של ספרי הלכה ומחשבה. כיהן כרבה הראשי של העיר קזבלנקה במרוקו ואחר כך כרבה הראשי של כל מרוקו, וכן כרב הראשי של ירושלים במשך 25 שנה (נפטר י' בניסן ה'תשס"ג)
* ה'תרפ"ז – יצחק חופי, איש הפלמ"ח, אלוף פיקוד הצפון בזמן מלחמת יום הכיפורים וראש המוסד (נפטר בה'תשע"ד)
* ה'תש"ב – רבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מצ'רנוביל בבני ברק
* ה'תשי"ז – חגי סגל, עיתונאי, פובליציסט ופעיל ימין ישראלי
* ה'תשכ"ה – הרב שי פירון, חבר הכנסת ושר ממפלגת יש עתיד
* ה'תשל"ז – דודו טסה, זמר ומוזיקאי ישראלי
* ה'תשל"ח – הרב יואל קפלן, רבה של אלבניה ושליח חב"ד לסלוניקי, יוון ומדינות הבלקן הסמוכות.

==נפטרו==
* ה'ת"ק – רבי יעקב פופרש כ"ץ, אב"ד וראש ישיבה בפרנקפורט דמיין, מחבר שו"ת שב יעקב
* ה'תרי"ט – רבי מנחם מנדל מקוצק, מייסד חסידות קוצק
* ה'תר"ך – יצחק בר לווינזון (ריב"ל) – חלוץ תנועת ההשכלה ברוסיה (נולד ה'תקמ"ח)
* ה'תרמ"ח – רבי יהודה לייב איגר, מכונה "רבי לייבל'ה איגר מלובלין", מייסד חסידות לובלין
* ה'תש"ט – הרב יונה כהן (פולטבר), מארגן "הבריחה הגדולה" של אלפי חסידי חב"ד מרוסיה בשנים ה'תש"ו וה'תש"ז
* ה'תשט"ז – הרב חיים פסחוביץ, היה רב ליטאי, שנטה בסוף ימיו בירושלים, לקומוניזם
* ה'תש"ל – אריה בן-אליעזר, איש התנועה הרוויזיוניסטית והאצ"ל וחבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נולד ב-ה'תרע"ד)
* ה'תשל"ו – פנחס לבון, מזכ"ל ההסתדרות ושר הביטחון, עמד במרכז "הפרשה" (נולד ב-ה'תרס"ד)
* ה'תשמ"ז – מאיר יערי, מראשי מפלגת הפועלים המאוחדת (מפ"ם)
* ה'תשמ"ח – הרבנית חיה מושקא שניאורסון אשת הרבי מלובביץ'
* ה'תשע"ד – הרב יעקב גלינסקי, מגיד מישרים ומראשי תנועת המוסר בארץ ישראל

----
* כ"א בשבט – כ"ג בשבט
* שבט

==הערות שוליים==

ה22
י22
כ"ג בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ג שבט היא, ברוב השנים, פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת יתרו. 

==חגים ומועדים==
* "צום הרעש" – בארץ ישראל בימי הגאונים נהגו תענית ציבור ביום זה, לזכר רעש שביעי.

==אירועים היסטוריים==

* לפי מגילת תענית בתרא, זהו התאריך בו אחד עשר השבטים יצאו למלחמה כנגד שבט בנימין לאחר פרשת פילגש בגבעה ()
* ד'תק"ח – "רעש השביעית" בארץ-ישראל שהחריב את בית שאן, טבריה, רמלה וחלקים מירושלים.
* ה'תרל"ג – נוסדה התנועה הפוליטית הראשונה של היהדות האורתודוקסית, "תנועת מחזיקי הדת" בגליציה והונגריה, על ידי רבי יהושע רוקח האדמו"ר השני מבעלזא
* ה'תרמ"ו – קרל בנץ רושם פטנט על המכונית
* ה'תרע"ו – לואי ברנדייס הוא היהודי הראשון המתמנה לשופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית

==נולדו==
* ה'תקפ"ג – רבי צדוק הכהן מלובלין בן רבי יעקב, מחבר ספר צדקת הצדיק, רסיסי לילה, ועוד 20 חיבורים
* ה'תרצ"ו – מישאל חשין, שופט בית המשפט העליון
* ה'תרצ"ז – יעקב צור, שר וחבר הכנסת מטעם המערך
* ה'תרצ"ט – יעל דיין, חברת הכנסת מטעם העבודה וסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו
* ה'תשט"ז – ויצמן שירי, חבר הכנסת מטעם העבודה
* ה'תשכ"ט – חגי לובר, שחקן ומחזאי ישראלי
* ה'תשמ"ו – אביהו שבת, זמר ומלחין ישראלי. בנו של שלומי שבת

==נפטרו==
* ה'תקע"א – יהודה ליב בן-זאב, בלשן עברי (נולד ב-ה'תקכ"ד)
* ה'תרנ"ד – רבי יהושע רוקח מבעלזא מייסד "תנועת מחזיקי הדת" (נולד ה'תקפ"ג)
רבי יהושע רוקח האדמו"ר השני מבעלז
* ה'תרצ"ד – הרב משה קליערס, רבה של טבריה.
* ה'תרצ"ז – הרב אהרן הימן רב בלונדון ומחבר (נולד כ"ח בסיון ה'תרכ"ג)
* ה'תשנ"א – עמוס ירקוני, בדואי ישראלי, מלוחמי צה"ל
* ה'תשע"ד – שולמית אלוני, חברת הכנסת ושרה בממשלות ישראל. כלת פרס ישראל לשנת תש"ס על תרומה מיוחדת למדינה ולחברה. (נולדה ב-ה'תרפ"ט)
* ה'תשפ"ד – הרב ברוך ויסבקר, ראש ישיבת בית מתתיהו בבני ברק וחבר מועצת גדולי התורה (נולד ב-ה'תש"א)

----

* כ"ב בשבט – כ"ד בשבט
* שבט

==הערות שוליים==

ה23
י23
כ"ד בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ד שבט היא, ברוב השנים, פרשת משפטים. אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת יתרו. 

==אירועים היסטוריים==
[[ארנסט בווין]]
* (לפי המקרא והמסורת היהודית) – נבואתו של זכריה הנביא ובה הבטחת ה' לבנות שנית את ירושלים החרבה ואת בית המקדש ( ואילך)
* ה'תש"ז – שר המושבות הבריטי, ארנסט בווין, מודיע כי שאלת ארץ ישראל תובא להכרעת האו"ם
* ה'תשי"א – השבועון לילדים "הארץ שלנו" יוצא לאור לראשונה
* ה'תשמ"ג – ועדת כַּהַן לחקירת טבח סברה ושתילה מגישה את המלצותיה

==נולדו==
* ה'תרי"ד – אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ', סופר ומשורר ישראלי (נפטר בה'תש"ה)
* ה'תרנ"ה – ברוך אגדתי, צייר, רקדן, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל (נפטר ה'תשל"ו)
* ה'תר"ע – משה צ'רניאק, אלוף ישראל בשחמט (נפטר ה'תשמ"ד)
* ה'תש"י – מקסים לוי, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשס"ג)
* ה'תש"י – הרב יוסף יצחק אופן, משפיע בישיבות חב"ד ועומד בראש מרכז חמ"ש.
* ה'תשי"ג – שימי תבורי, זמר מזרחי ישראלי

==נפטרו==
* ה'ת"כ – רבי שאול בן יוסף הלוי מורטירה, רב בקהילה הספרדית-פורטוגזית באמסטרדם, דרשן, ורבו של ברוך שפינוזה (נולד ב-ה'שנ"ו)
* ה'תרמ"ח – הרבנית מנוחה רחל סלונים, בתו של אדמו"ר האמצעי מליובאוויטש, מכונה "אם היישוב היהודי בחברון" (נולדה ב-ה'תקנ"ט)
* ה'תרפ"ב – אהרן דוד גורדון, הוגה דעות ציוני, ומנהיג רוחני של החלוצים בני העלייה השנייה והשלישית. (נולד בו' בסיוון ה'תרט"ז)
* ה'תשכ"ט – פלטיאל דייקן, חוקר משפט עברי (נולד ב-ה'תרמ"ה)
* ה'תשל"ו – הרב איסר יהודה אונטרמן, הרב הראשי לישראל בשנים ה'תשכ"ד-ה'תשל"ג (נולד ב-ה'תרמ"ו)
* ה'תשל"ח – יזהר הררי, חבר הכנסת מטעם המפלגה הפרוגרסיבית, המפלגה הליברלית והמערך, יוזם החלטת הררי (נולד ב-ה'תרס"ח)
* ה'תשפ"ד – רבי אלתר, מוזיקאי, כוכב ילדים ומלמד חרדי ישראלי (נולד ב-ה'תש"ח)
----

* כ"ג בשבט – כ"ה בשבט
* שבט

ה24
י24
מייקל רוזנבאום

מייקל אוון רוזנבאום (באנגלית: Michael Owen Rosenbaum; נולד ב-11 ביולי 1972) הוא שחקן יהודי אמריקאי, שידוע בעקבות תפקידו כלקס לות'ר בסדרת הטלוויזיה סמולוויל וכן בדיבובו של פלאש בסדרות וסרטי האנימציה של חברת DC קומיקס.

== ביוגרפיה ==
רוזנבאום נולד למשפחה יהודית באושן סייד שבניו יורק וגדל בניובורג שבאינדיאנה. לאחר שהשלים תואר ראשון בתיאטרון, עבר לניו יורק, והחל בקריירת משחק. כיום הוא מתגורר בלוס אנג'לס.

== קריירה ==
רוזנבאום השתתף במספר סרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה, אך עיקר פרסומו הגיע ב-2001, כאשר לוהק לתפקיד לקס לות'ר בסדרה "סמולוויל", תפקיד אותו גילם עד 2008 ואז עזב. תפקיד זה הקנה לו בשנת 2002 את פרס סאטורן בקטגוריית שחקן המשנה בסדרת טלוויזיה.

בשנת 2012 שיחק בסרט האקשן של הבמאי דקס שפרד, "לפגוע ולברוח" לצד קריסטן בל. החל משנת 2015 שיחק בסדרה אין לו אלוהים בתפקיד הראשי כבאדי דובס. הסדרה בוטלה לאחר שתי עונות.

=== עבודת דיבוב ===
בנוסף על משחק, רוזנבאום מדבב מאז שנת 1999 דמויות שונות בסדרות אנימציה ובמשחקי מחשב, כמו רוקט פאוור, הרפתקאות ג'קי צ'אן, באטמן הדור הבא, באטמן: האמיצים והנועזים, סטטיק שוק, לוליפופ צ'יינסו, את קולו של תניס חצי-אלף בסרט האנימציה רומח הדרקון - דרקונים של דמדומי הסתיו וכן את קולו של הפלאש וולי וסט בסדרות ליגת הצדק, הטיטאנים והסרט "ליגת הצדק: אבדון".

== פילמוגרפיה ==
=== סרטי קולנוע ===
*1997 - The Devil & the Angel
*1997 - The Day I Ran Into All My Ex-Boyfriends
*1997 - Midnight in the Garden of Good and Evil
*1998 - אגדה עירונית
*1999 (1998)
*2000 - Eyeball Eddie
*2000 - Batman Beyond: Return of the Joker
*2001 - Sweet November
*2001 - Rave Macbeth
*2001 - נוכלים
*2002 - שיגעון של בנות
*2003 - מיוחד
*2003 - Bringing Down the House
*2005 - הקללה
*2005 - Racing Stripes
*2007 - בסגנון הישן
*2007 - רומח הדרקון - דרקונים של דמדומי הסתיו
*2008 - Shear Love
*2011 - מלכוד 44
*2012 - לפגוע ולברוח
*2014 - Back in the Day
*2017 - שומרי הגלקסיה: חלק 2
*2018 - השכן

=== סדרות טלוויזיה ===
*2001-1999 - זואי, דנקן, ג'ק וג'יין
*2004-2000 - הלם סטטי (דיבוב) 
*2001–2011 - סמולוויל - לקס לות'ר
*2005 - פילדלפיה זורחת - קולין (תפקיד אורח)
*2012-2011 - הפריצה
*2015-2016 - אין לו אלוהים - באדי דובס
*2017 - Hunted - בתפקיד הקריין

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מערב קנטקי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1972
קטגוריה:זוכי פרס סאטורן לשחקן משנה בטלוויזיה
כ"ה בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ה שבט היא, ברוב השנים, פרשת משפטים. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת תרומה.

==חגים ומועדים==
* יום הזיכרון לחללי הלח"י

==אירועים היסטוריים==
[[אברהם שטרן (יאיר)]]
* ה'תרנ"ב – רודולף דיזל רושם פטנט על מנוע הדיזל
* ה'תש"ב – אברהם שטרן (יאיר), בין מייסדי הלח"י, נרצח בידי הבריטים
* ה'תש"ט – נחתם ברודוס הסכם שביתת הנשק עם מצרים ובכך הסתיימה מלחמת העצמאות
* ה'תשס"ג – הבחירות לכנסת השש עשרה

==נולדו==
* ה'תקט"ז – וולפגנג אמדאוס מוצרט, מלחין אוסטרי (נפטר ב-ה'תקס"ב)
* ה'תקס"ו – רבי יצחק אייזיק מקומארנא, אדמו"ר השני בשושלת קומארנא
* ה'תרנ"ה – יצחק אולשן, נשיאו השני של בית המשפט העליון (נפטר בה'תשמ"ג)
* ה'תרצ"ד – אילנה רובינא, זמרת ישראלית
* ה'תש"ב – אהוד ברק, רמטכ"ל וראש ממשלת ישראל
* ה'תש"ט – רזי ברקאי, איש תקשורת ישראלי

==נפטרו==
* ה'תקס"ז – רבי מאיר פוזנר, רב בדנציג, חיבר פירוש על הש"ס בשם בית מאיר (נולד ה'תפ"ה).
* ה'תר"ו – רבי דוב בעריש הרציגר רבה של העיר בנדין שבדרום מערב בפולין
* ה'תרמ"ג – רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר (נולד ו' בחשוון ה'תק"ע)
* ה'תש"ב – נרצח אברהם שטרן (יאיר), מייסד ומפקד לח"י
* ה'תש"ן – ורדינה שלונסקי, מלחינה ופסנתרנית ישראלית (נולדה ב-ה'תרס"ה)
* ה'תשנ"ג – עמוס גוטמן, במאי קולנוע ישראלי
* ה'תשפ"א – הרב חיים מאיר ואזנר, אב"ד בני ברק, רבה של שכונת זכרון מאיר וראש ישיבת חכמי לובלין, בנו של הרב שמואל וואזנר.
* ה'תשפ"ב – הרב דוד משה ליברמן, רב קהילת "שומרי הדת" באנטוורפן שבבלגיה וממיסדי וחבר נשיאות מרכז רבני אירופה

----

* כ"ד בשבט – כ"ו בשבט
* שבט

ה25
י25
כ"ו בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ו שבט היא פרשת משפטים. אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת תרומה.

==אירועים היסטוריים==
* ה'תקט"ז – טקס אורגיה של הפרנקיסטים מתגלה, מלשינים עליהם ומוסרים אותם לידי השלטונות
* ה'תרע"ד – מלחמת השפות: חברת "עזרה" מודיעה כי שפת הלימוד בטכניון שעתיד לקום תהיה עברית
* ה'תש"א – ייצור ראשון של פלוטוניום
* ה'תשי"ג – ברית המועצות מנתקת את היחסים הדיפלומטיים עם ישראל
* ה'תשס"ג – הליכוד בראשות אריאל שרון מנצח בבחירות לכנסת השש עשרה

==נולדו==
השופט [[מנחם אלון]]
* ה'תרס"א – נחום נרדי, מלחין ופסנתרן ישראלי (נפטר בה'תשל"ח)
* ה'תרפ"ב – פנינה זלצמן, פסנתרנית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשס"ז)
* ה'תרפ"ז – הרב דוד צבי הילמן חוקר תורני (נפטר כ"ז באלול ה'תש"ע)
* ה'תש"ד – יעקב פרי, ראש השב"כ, מנהל ואיש עסקים, שר המדע, הטכנולוגיה והחלל בכנסת התשע עשרה
* ה'תש"ח – דודו ברק, משורר ופזמונאי ישראלי
* ה'תשי"א – הרב הלל פלסר - מייסד והעומד בראש תלמוד תורה מורשה, וישיבה קטנה מורשה.
* ה'תשס"א – דוד מזוז, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי-יהודי

==נפטרו==
* ה'תכ"ח – הרב דוד הלוי סגל, מחבר ה"טורי זהב" (הט"ז), מגדולי הפוסקים האשכנזיים
* ה'תרפ"ט – רבי מרדכי יוסף אלעזר ליינר – האדמו"ר הרביעי של חסידות ראדזין. ממייסדי תנועת אגודת ישראל, וסגן נשיאה מיום הווסדה ועד לפטירתו
* ה'ת"ש – הרב שאול בראך רב העיר קושיצה, ממתנגדי התנועה הציונית (נולד כ"ט בשבט ה'תרכ"ה)
* ה'תשל"ג – יעקב דורי, הרמטכ"ל הראשון
* ה'תשמ"ו – הרב יעקב לנדא, רבה האשכנזי של העיר בני ברק ואב"ד בין השנים 1936–1986.
* ה'תש"ן – הרב אפרים בורודיאנסקי, ראש כולל "שבט מיהודה" להכשרת דיינים, עורך האנציקלופדיה התלמודית וראש ישיבת באר יעקב.
* ה'תשס"ג – אפרים וולף, יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל ומנהל ישיבות חב"ד בישראל
* ה'תשע"ג – השופט פרופ' מנחם אלון, המשנה לנשיא בית המשפט העליון.
* ה'תשפ"א – שלמה הלל, חבר כנסת מטעם מפא"י, יושב ראש הכנסת האחת עשרה ושר הפנים והמשטרה בממשלת ישראל. חתן פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה לשנת תשנ"ח-1998 (נולד ה'תרפ"ג).
----
* כ"ה בשבט – כ"ז בשבט
* שבט

ה26
י26
כ"ז בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, ברב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ז שבט היא פרשת משפטים. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת תרומה.

==אירועים היסטוריים==
* ה'תש"ט – מלחמת העצמאות: הצבא המצרי נסוג מכיס פלוג'ה
* ה'תשמ"ג – רימון יד שנזרק לעבר מפגיני "שלום עכשיו" מביא למותו של אמיל גרינצווייג
* ה'תשמ"ח – נחקק חוק יסוד: מבקר המדינה – חוק יסוד המסדיר את מעמדו של מבקר המדינה במדינת ישראל

==נולדו==
* ה'תרל"ג – רבי מרדכי יוסף אלעזר ליינר – האדמו"ר הרביעי של חסידות ראדזין. ממייסדי תנועת אגודת ישראל, וסגן נשיאה מיום הווסדה ועד לפטירתו 
* ה'תרס"ט – הרב ד"ר שלמה טל, מהדיר סידור רינת ישראל (נפטר בה'תשנ"ח)
* ה'תשי"ד – מיכאל מלכיאור, רב, חבר הכנסת ויו"ר מפלגת מימד

==נפטרו==
* ה'תצ"ז – רבי אלכסנדר סנדר שור, מחבר הספר תבואות שור מספרי היסוד של הלכות שחיטה וטריפות.
* ה'תקצ"ז – רבי אלעזר לעוו, מחבר ספר שמן רוקח. רב במוראביה, בוהמיה ובהונגריה.
* ה'תקצ"ז – רבי משה קוניץ, מחבר ספר בן יוחאי, רב באובן ישן.
* ה'תרי"ב – מיכה יוסף לבנזון, משורר יהודי, מאנשי תנועת ההשכלה (נולד ב-ה'תקפ"ח)
* ה'תר"ם – אדולף כרמיה, מדינאי יהודי-צרפתי (נולד ב-ה'תקנ"ו)
* ה'תרפ"ז – רבי יוסף ישראל דייטש, רבה של בלשגיארמט והגלילות – הונגריה (נולד בהתר"ג)
* ה'תרע"ט – הרב יוסף זונדל הוטנר, רבה של איישישוק
* ה'תשמ"ג – אמיל גרינצווייג, נרצח בהפגנה של "שלום עכשיו"
* ה'תשס"ז – רוברט אדלר ממציא משותף של השלט הרחוק האלחוטי לטלוויזיה
* ה'תשע"ה – אורי אורבך עיתונאי, סאטיריקן, ח"כ ושר. (נולד ב-ה'תש"ך)
* ה'תשע"ו – ענת דולב שדרנית ברשת ב' ומגישה תוכניות בערוץ 1.
* ה'תשע"ז – הרב יעקב אדלשטיין, דיין ופוסק חרדי, רב העיר רמת השרון.
----
* כ"ו בשבט – כ"ח בשבט
* שבט

ה27
י27
כ"ח בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח שבט היא ברוב השנים פרשת תרומה. אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים.

==אירועים היסטוריים==
[[אנדרטה בשאר ישוב לזכר הרוגי אסון המסוקים]]
* יום טוב במגילת תענית על עזיבת אנטיוכוס את ירושלים
* ה'תרצ"ט – ועידת השולחן העגול לפתרון הסכסוך היהודי-ערבי ננעלת ללא תוצאות
* ה'תש"א – שביתה כללית בהולנד במחאה על צעדי הנאצים נגד היהודים
* ה'תשכ"א – גילוי היסוד הכימי לורנציום
* ה'תשכ"ג – ניתן פסק הדין בבג"ץ פונק שלזינגר, שקבע כי על פקיד הרישום במשרד הפנים לרשום נישואים אזרחיים שנערכו מחוץ לישראל
* ה'תשנ"ז – אסון המסוקים באזור קיבוץ שאר ישוב בו נהרגו 73 חיילים

==נולדו==
* ה'תרי"ז – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים (נפטר ב-ה'תש"א)
* ה'תרמ"ח – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נפטר ב-ה'תשי"ד)
* ה'תרצ"ח – מיכאל בר-זוהר, סופר, היסטוריון וחבר הכנסת מטעם המערך
* ה'תש"א – יונה טפר, סופרת ישראלית
* ה'תשמ"ט – ישי ריבו, זמר-יוצר ישראלי

==נפטרו==
* ה'תרפ"ד – וודרו וילסון, הנשיא העשרים ושמונה של ארצות הברית (נולד ב-ה'תרי"ז).
* ה'תשמ"ב – חוקר הקבלה גרשם שלום.
* ה'תשנ"ד – הווארד מרטין טמין, גנטיקאי אמריקאי-יהודי (נולד ב-ה'תרצ"ה).
* ה'תשס"ה – אדיר זיק, שדרן רדיו ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ט).
* ה'תשס"ו – שלמה ניצן, סופר ומתרגם ישראלי.
* ה'תשס"ח – הרב שמואל ברנבוים ראש ישיבת מיר בארצות הברית.

----
* כ"ז בשבט – כ"ט בשבט
* שבט

==הערות שוליים==

ה28
י28
כ"ט בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט שבט היא ברוב השנים פרשת תרומה. אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים.

==חגים ומועדים==
*יום כיפור קטן

==אירועים היסטוריים==
* ה'תרצ"ה – ניסוי ראשון בפוליגרף
* ה'ת"ש – הוקם גטו לודז', הגטו השני שהוקם במלחמת העולם השנייה
* ה'תשל"ז – מכבי תל אביב מנצחת את צסק"א לראשונה
* ה'תשס"ג – מעבורת החלל קולומביה, ובתוכה אילן רמון, מתפרקת עם כניסתה לאטמוספירת כדור הארץ ושבעת האסטרונאוטים נספים
* ה'תשס"ה – פסגת שארם א-שייח' המביאה לסיום האינתיפאדה השנייה

==נולדו==
* ה'תק"ג – מאיר אנשל רוטשילד, אבי שושלת רוטשילד (נפטר ב-ה'תקע"ג)
* ה'תרכ"ה – הרב שאול בראך פוסק בממלכת הונגריה (נפטר כ"ו בשבט ה'ת"ש)
* ה'תרמ"ב – הרב יעקב משה חרל"פ, תלמיד חכם ירושלמי (נפטר בה'תשי"ב)
* ה'תרנ"ב – הרב יצחק מהרשן (מהרסן) רבה של האג, נספה בשואה (ה'תש"ג)
* ה'תרס"ג – אורד צ'ארלס וינגייט, קצין בצבא הבריטי ותומך בציונות (נהרג ה'תש"ד)
* ה'תרס"ו – יוסף סרלין, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ד)
* ה'תרס"ז – שמשון יוניצ'מן, ממנהיגי בית"ר וחבר הכנסת מטעם חרות (נפטר ב-ה'תשכ"א)
* ה'תשי"ט – יצחק ג'קי אדרי, פעיל חברתי ישראלי (נפטר ב-ה'תשפ"ב)
* ה'תשמ"ו – אגם רודברג, שחקנית ודוגמנית ישראלית

==נפטרו==
[[אילן רמון, עם יתר חברי צוות מעבורת החלל קולומביה]]
* ה'תרס"ד – רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים, האדמו"ר השני של חסידות סיגט. (נולד בו' בסיוון ה'תקצ"ו)
* ה'תרפ"ה – הרב יצחק ירוחם דיסקין, ממנהיגי הקהילה האשכנזית ביישוב הישן בירושלים. (נולד בכ"ב בשבט ה'תקצ"ט)
* ה'תרפ"ז – רבי נתן צבי פינקל, מייסד וראש ישיבת סלובודקה, מחשובי הוגי תנועת המוסר. (נולד בה'תר"ט)
* ה'תשמ"ו – ישראל גלילי, ראש המפקדה הארצית של "ההגנה" ושר בממשלת ישראל. (נולד בה'תרע"א)
* ה'תשס"ג – אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון, נספה בהתרסקות מעבורת החלל קולומביה. (נולד בה'תשי"ד)
* ה'תשע"ה – הרב אלחנן היילפרין, רב בגולדרס גרין בלונדון ונשיא התאחדות קהילות החרדים. (נולד בכ"ה בכסלו ה'תרפ"ב)
----

* כ"ח בשבט – ל' בשבט
* שבט

ה29
י29
ל' בשבט

על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בל' שבט היא, ברוב השנים, פרשת תרומה. אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים.

==חגים ומועדים==
* א' דראש חודש אדר (ובשנה מעוברת – א' דראש חודש אדר א')
* "יום המשפחה" – במדינת ישראל חוגגים את "יום האם" שהורחב ל"יום המשפחה"

==אירועים היסטוריים==
[[התיקון ה-25 לחוקת ארצות הברית]]
* ה'תכ"א – טקס הוצאה להורג לאחר המוות נערך לאוליבר קרומוול, 3 שנים לאחר מותו
* ה'תקנ"ו – אחרי למעלה מ-60 שנה, יורד קיסר סין, צ'יינלונג, מכס השלטון
* ה'תקנ"ז – בנק אנגליה מנפיק את שטר הליש"ט (פאונד) הראשון
* ה'תרנ"ו – התפרסם ספרו של בנימין זאב הרצל, "מדינת היהודים"
* ה'תש"ו – טריגווה לי נבחר למזכ"ל האו"ם הראשון
* ה'תשכ"ז – מאושר התיקון ה-25 לחוקת ארצות הברית, המסדיר את העברת סמכויות הנשיא לסגנו
* ה'תשס"ד – 8 הרוגים בפיגוע התאבדות באוטובוס סמוך לגן פעמון הדרור בירושלים

==נולדו==
* ה'תר"ה – הרב יעקב דוד וילובסקי (הרידב"ז), פוסק הלכה נחשב, ורבן של סלוצק ושל צפת (נפטר בתשרי ה'תרע"ד)
* ה'תרכ"ט – אלזה לסקר-שילר, משוררת יהודייה גרמניה (נפטרה ב-ה'תש"ה)
* ה'תרצ"ז – הרב אליעזר ולדמן, ראש ישיבת ההסדר "ניר קריית ארבע", ממייסדי ההתנחלות בחברון וחבר הכנסת מטעם התחיה
* ה'תש"ם – קלמי סבן, כדורגלן ישראלי

==נפטרו==
* ה'תקפ"ז – רבי מנחם מנדל משקלוב, רב ומקובל, תלמיד הגר"א ומראשי עליית תלמידי הגר"א. לאחר עלייתו היה מנהיג הפרושים בצפת ובירושלים.
* ה'תרנ"ה – הרב שמואל אברהם אבא הגר, אדמו"ר בהורודנקה משושלת חסידות ויז'ניץ. (נולד בה'תרכ"ה)
* ה'תרס"ה – רבי אברהם אבא הורוביץ ממעליץ, האדמו"ר הראשון משנדישוב. (נולד בה'תקפ"ג)
* ה'תרצ"א – הרב יעקב איסקולסקי, רב ליטאי-אמריקאי
* ה'תרצ"ד – הרב ירוחם פישל פערלא, רב בוורשה, ומחבר חיבור מקיף על מניין המצוות שלרס"ג. (נולד בה'תר"ו)
* ה'תרצ"ד – הרב אהרן הכהן, מחכמי תימן, דיין וראש ישיבת בית שרעבי. (נולד בה'תר"א)
* ה'תש"ט – הרב מאיר סטולביץ, רב ליטאי בסוף ימיו בשכונת זיכרון משה בירושלים
* ה'תשט"ז – עזריאל קרליבך, עיתונאי ופובליציסט, מייסד ועורך "מעריב". (נולד בה'תר"ע)
* ה'תשע"ג – הרב פרופ' דוד הרטמן. (נולד בה'תרצ"ב)
*ה'תשע"ט – אריק רודיך, מוזיקאי ישראלי.

----
* כ"ט בשבט – א' באדר
* שבט

ה30
י30
כ' בתמוז

כ' בתמוז, יום פטירת בנימין זאב הרצל הוצע על ידי הציונות הרוויזיוניסטית כ"יום העבודה" במקום אחד במאי.

==חגים ומועדים==
* יום קורבן עצים של בני דוד בן יהודה
* ימי בין המצרים

==אירועים היסטוריים==
* ה'כ"ז – מספר יהודים נהרגו על קידוש השם ב"גזרת פפורצהיים", בעקבות עלילת דם. חלקם שחטו את עצמם.
* ה'תמ"ג – פרעות ביהודי אונגריש ברוד, בידי מורדים הונגרים בשלטון בית הבסבורג
* ה'תר"ף – קיבוץ קריית ענבים עולה על הקרקע
* ה'תרצ"ח – קיבוץ מעלה החמישה עולה על הקרקע במסגרת חומה ומגדל
* ה'תש"א – נרצחו יהודי טלז בליטא על ידי הגרמנים, וכן החלה רציחת יהודי קולנה בבורות ירי
* ה'תש"ח – מתקיים יום המדינה. מתקיים מצעד צה"ל הראשון, צה"ל נשבע אמונים למדינת ישראל; יעקב דורי ממונה לרמטכ"ל הראשון
* ה'תש"ט – מתקיים מצעד צה"ל במקום המצעד ביום העצמאות שלא צעד
* ה'תש"י – אושר בכנסת חוק השבות
* ה'תשס"ו – רקטת פג'ר, ששיגר חזבאללה מלבנון, פגעה במוסך של רכבת ישראל בחיפה וגרמה למות שמונה עובדים

==נולדו==
* ה'תרנ"ב – ולטר בנימין, מבקר ספרות וסופר (נפטר ב-ה'ת"ש)
* ה'תרע"ד – הרב צבי מגנצא רב קהילת "בית המדרש הגדול" בסנט לואיס, מיזורי שבארצות הברית, מחבר ספר "מגן צבי – ספר קדושת הארץ" העוסק בעניינים הקשורים בארץ ישראל (נפטר ב' באדר ב' ה'תשמ"ט)
* ה'תשל"ב – קובי אריאלי, עיתונאי וסאטיריקן חרדי
* ה'תשמ"ד – שי גבסו, זמר ישראלי
* ה'תשמ"ט – דניאל רדקליף, שחקן בריטי ממוצא יהודי, המוכר בעיקר שגילם את הארי פוטר

==נפטרו==
150px
* ה'תמ"ג – הרב נתן נטע הנובר, היסטוריון ומקובל, מחבר הספר "יון מצולה" העוסק בתיאור גזרות ת"ח ת"ט
* ה'תמ״ט – רבי מנחם מנדל אוירבך, רב ודיין בווינה מחבר ספר עטרת זקנים (נולד ב-ה'ש״פ)
* ה'תרס"ד – בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת היהודים (נולד ב-ה'תר"ך)
* ה'תש"א – הרב אברהם יצחק בלוך, ר"מ ישיבת טלז (נולד ב-ה'תר"ן)
* ה'תשי"ד – רבי אברהם חיים נאה (בעל השיעורים), מחבר הספרים "שיעורי תורה" ו"קצות השולחן" (נולד ב-ה'תר"ן) 
* ה'תשל"ג – חנה חושי, פעילה בארגוני פועלים בחיפה, מייסדת ויו"ר ארגון אמהות עובדות בחיפה, אשתו של אבא חושי (נולדה ב-ה'תרס"ג)
* ה'תשנ"א – אפרים אלימלך אורבך, חוקר מדעי היהדות (נולב ב-ה'תרע"ב)
* ה'תשס"א – הרב חיים שאול קרליץ, מנהיג ציבורי חרדי ליטאי ופובליציסט, ראש בד"צ שארית ישראל (נולד ב-ה'תרע"ב)
* ה'תשע"ה – רבי אליעזר הגר, האדמו"ר השני בשושלת סרט ויז'ניץ (נולד ב-ה'תרפ"ה)

----

* י"ט בתמוז – כ"א בתמוז
* תמוז

==הערות שוליים==

י20
י20
פרימום נון נוקרה

הביטוי פרימום נון נוקרה (בלטינית: Primum non nocere; בתרגום מילולי: ראשית, אל תזיק) מבטא את אחד מעקרונות האתיקה הרפואית. הביטוי משמש לפחות מאז 1860 תזכורת לעוסקים ברפואה, שלפעולות הנעשות מתוך כוונות טובות עשויות להיות תוצאות לא רצויות. העיקרון התקבע כיסוד חשוב באתיקה הרפואית המודרנית בעיקר בזכות היותו אחד מארבעת עקרונות-העל שניסחו טום ביצ'מפ וג'יימס צילדרס בספרם "Principles of Biomedical Ethics ".

מכיוון שלא ניתן לפעול על פי העיקרון באופן אבסולוטי (כיוון שאי אפשר כמעט לטפל ללא אפשרות, ולו זניחה, של נזק), מקובל להתייחס למושג כאל דרישה לפעול לטובת החולה.

== מקור הביטוי ==
שלא כאמונה הרווחת, מקור הביטוי אינו שבועת היפוקרטס. לרוב הביטוי מתואר כפרפרזה של גלנוס על ביטוי של היפוקרטס, אף שגלנוס כתב ביוונית ואין אזכור ידוע של הביטוי בכתביו. הטקסט הקרוב ביותר במשמעותו לביטוי בכתבי היפוקרטס הוא "לעזור, או לפחות לא לגרום נזק" (מתוך אפִּידֶמִיוֹן, ספר ראשון, חלק חמישי).

אחת הדעות גורסת כי הראשון שהשתמש בביטוי "פרימום נון נוקרה" בתרבות הרפואית האמריקאית והבריטית היה רופא אמריקאי, וורתינגטון הוקר (Worthington Hooker) בספרו שיצא לאור ב־1847. אותו רופא ייחס את המקור לפתולוג והקלינאי הפריזאי אוגוסט פרנסואה שומל (Auguste François Chomel, 1788–1858), אשר השתמש בביטוי בהרצאותיו.

מתברר שהוקר לא השתמש בביטוי זהה לזה המשמש היום; באפריל 2005 פרסם הפרמקולוג סדריק סמית את ממצאיו בחַפְּשוֹ את מקור הביטוי: סמית גילה שהביטוי כפי שהוא מוכר היום, בצורתו הלטינית, יוחס לרופא הבריטי תומאס סידנהם (1624–1689 ,Thomas Sydenham) בספרו של תומאס אינמן (Thomas Inman) שפורסם ב־1860. הספר והייחוס בתוכו צוטט באותה שנה על ידי "כתב העת האמריקאי למדע הרפואה" (American Journal of Medical Science), והביטוי שב והופיע באותו כתב עת ב־1879 וב־1906. מכאן, ובמהלך סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, הפך השימוש בביטוי "פרימום נון נוקרה" לנפוץ ואף החל לשמש לא רק בהקשרו הרפואי.

==השימוש במושג==
עקרון אי גרימת הנזק primum non nocere בטיפול רפואי הוחלף בגישות מציאותיות יותר, כגון ארבעה עקרונות ביו-אתיקה של דו"ח בלמונט משנת 1978 ואילך: אוטונומיה, רצון חופשי ופעולה עצמאית; יעילות; צדק בחלוקה חברתית של משאבים מוגבלים ועקרון עשיית הטוב, המשית חובה לא להזיק, ולמעשה החליף את העיקרון הקודם. השינוי נעשה בעקבות ההכרה בכך שהדרך היחידה להימנע מנזק כלשהו היא אי-התערבות, מאחר שכל הליך רפואי כולל סיכונים כלשהם. ארבעת העקרונות די מקובלים אך אינם אוניברסליים. יש חלופת אתיקה ממקור פמיניסטי, פופולרית בסיעוד, שהיא מטרנליסטית ולכן לא לגמרי אוטונומית, ואין נוסחה מאזנת של העקרונות שהיא מקובלת על הכל. עם זאת, נראה שהאוטונומיה מובילה מלבד במקרים הנוגעים לבטיחות הציבור, כמו מחלות זיהומיות ואלימות.

==הערות שוליים==
<div style="direction: ltr;">

</div>

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית
קטגוריה:אתיקה רפואית
כ"א בתמוז

==חגים ומועדים==
* ימי בין המצרים

==אירועים היסטוריים==
* ה'תרצ"ז – ייסוד הקיבוץ טירת צבי
* ה'תשי"א – היאחזות הנח"ל הראשונה "נחלאים א'", (לימים נחל עוז) עלה על הקרקע
* ה'תשכ"א – ישראל שיגרה את שביט 2, רקטה דו שלבית למחקר מטאורולוגי, שהגיעה לגובה 80 ק"מ
* ה'תשל"ג – פרשת לילהאמר: סוכני המוסד ירו למוות בלילהאמר שבנורווגיה באחמד בושיקי, מלצר ממוצא מרוקאי, לאחר שחשבו שהוא עלי חסן סלאמה – ראש ארגון "ספטמבר השחור"
* ה'תשנ"ה – שלושה בני נוער נמחצו למוות באסון פסטיבל ערד
* ה'תשפ"ד – פגיעת הרקטה במג'דל שמס והירצחם של 12 נערים ונערות בגילאי 10–16

==נולדו==
* ה'תרל"ח – יאנוש קורצ'אק, סופר, רופא ומחנך יהודי (נספה ב-ה'תש"ב)
* ה'תרפ"ו – הרב פנחס מנחם אלתר האדמו"ר השישי בחסידות גור (נפטר בה'תשנ"ו)
* ה'תרצ"ב – אסתר שטרייט-וורצל, סופרת ישראלית
* ה'תרצ"ד – הרב זאב דב סלונים, רב מרכז ירושלים וחבר בית דין רבני חב"ד בישראל (נפטר בה'תשע"ח)
* ה'תרצ"ז – גדעון עזרא חבר הכנסת ושר מטעם הליכוד וקדימה
* ה'תש"ז – אריה מוסקונה, שחקן, מדבב וזמר ישראלי
* ה'תש"י – הרב יעקב מדן, ראש ישיבת הר עציון
* ה'תשי"ח – ציפי לבני, חברת הכנסת ושרה בממשלות ישראל
* ה'תש"מ – יואל רזבוזוב, פוליטיקאי ישראלי ואלוף ג'ודוקא

==נפטרו==
* ה'נ"א – רבי תנחום הירושלמי, מילונאי עברי ופרשן מקרא שחי בארץ ישראל ובפוסטאט. חיבר מילון למשנה תורה לרמב"ם.
* ה'תרצ"ג – רבי אברהם מתתיהו פרידמן (הצדיק משטפנשט), האדמו"ר השני והאחרון של חסידות שטפנשט (נולד ב-ה'תר"ז)
* ה'תרצ"ד – חיים נחמן ביאליק, משורר שכּונה "המשורר הלאומי" (נולד ב-ה'תרל"ג)
* ה'תשכ"א – רבי לוי יצחק לייפר, אדמו"ר מנדבורנא אראד (נולד ב-ה'תרנ"ה)
* ה'תשנ"ב – יעקב חזן, פוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת, חבר קיבוץ ומחנך (נולד ב-ה'תרנ"ט)

----

* כ' בתמוז – כ"ב בתמוז
* תמוז

י21
י21