טובאס

טוּבַּאס (בערבית: طوباس) היא עיר פלסטינית במזרח השומרון, כ-19 ק"מ מדרום־מזרח לג'נין. העיר משמשת מרכז מינהלי של נפת טובאס.<ref>בתקופות השלטון הירדנית והישראלית, טובאס הייתה תחת ניהול נפת שכם, לאחר הסכמי אוסלו, בשנת ב-1996 הכריזה הרש"פ שטובאס וסביבתה הקרובה תהיה מחוז בחירות, ומאוחר יותר כאזור מנהלי עצמאי – מחוז טובאס.</ref> גובהה הממוצע הוא כ-360 מ' מעל פני הים.

על פי מפקד האוכלוסין שנערך ב-2017 בידי הלמ"ס הפלסטינית, אוכלוסיית טובאס הייתה 21,431 איש.<ref name=":4">Preliminary Results of the Population, Housing and Establishments Census, 2017 (PDF). Palestinian Central Bureau of Statistics (PCBS)

ראה: https://www.pcbs.gov.ps/Downloads/book2364-1.pdf</ref>

== מקור השם ==
יש המזהים את טובאס עם תבץ המקראית, העיר שבה מצא את מותו אבימלך בן גדעון מידי אישה שזרקה עליו פלח-רכב.<ref name=":02" /><ref name=":1"></ref> אדם זרטל סבור שהעיר תבץ הייתה על התל הסמוך לעיר מדרום מזרח – תל עיינון.

פרופ' אברהם מלמט זיהה בו את טַבָּֽת, שמוזכר ב. ביישוב נמצאים שרידים ארכאולוגיים מן התקופה הישראלית ואילך.

בפי התושבים סברה שהמילה טובאס באה מהמילה הכנענית "טוּבָּה-סְיוֹס" (Tuba Syoys), או "הכוכב המאיר" או "ברק" ובתקופה הרומית העיר נקראה "תֶפָּאס" (Thepas).<ref name=":0"></ref> 

== היסטוריה ==
העת העתיקה

שרידים ארכאולוגיים בכפר ובסביבתו, כמו קברים חצובים וגתות, מצביעים על כך שבמקום היה יישוב בתקופה הרומית בארץ ישראל.<ref name=":0" />

התקופה העות'מאנית

לפני כמה מאות שנים הגיעו לטובאס משפחות משבט א-דראע'מה (الدراغمة) שחיו בבקעה, בשטחים הסמוכים לנהר הירדן. בהמשך, הגיעו לטובאס משפחות מחצי האי ערב, מירדן, מסוריה וכן מאזורי שכם וחברון.<ref name=":0" />

חוקר ארץ ישראל הצרפתי ויקטור גרן ביקר בטובאס בשנת 1870, וכתב שיושבים בה כ-2,500 איש. בזמנו, העיירה התחלקה לשלושה רבעים, שבראש כל אחד מהם עמד שייח'. בתים רבים חרבו ברעידת האדמה של שנת 1837, שהרגה רבים מתושבי העיירה, ולא נבנו מחדש. הוא ציין כי כמה מאות גרים במערות שנכרו בסלע מתחת לאדמה, וכי סקר מחוץ לעיירה מספר קברים עתיקים חצובים בצלע, "אך כולם שדודים, אחדים חסומים, ואחרים – הכניסה לתוכם הוגדלה מאוד כדי שיוכלו לשמש כמחסה לעיזים, לכבשים ואף לשוורים".<ref name=":02"></ref>

בשנת 1887 ביקר במקום קיצ'נר, מצוות הסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל, ובין היתר ציין שתושבי הכפר שילמו שוחד לפאשה של שכם כדי למנוע את גיוס צעיריהם לצבא הטורקי הנלחם בקרים.<ref>Kitchener, H.H. (1878). "Journal of the Survey". Quarterly Statement - Palestine Exploration Fund pp. [https://archive.org/details/quarterlystateme09pale/quarterlystateme09pale/page/62/mode/1up?view=theater 62]-67</ref>

על פי מסורת שומרונית שתועדה במאה ה-19, הדמות המקראית אשר, בנו של יעקב, נקבר ב"נבי טובא" שבטובאס.<ref>Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. [https://archive.org/stream/surveyofwesternp02conduoft#page/219/mode/1up 219]</ref>

המנדט הבריטי

בשנת 1917 כבשו הבריטים את ארץ ישראל מהעות'מאנים וטובאס הייתה תחת המנדט הבריטי.

במהלך המרד הערבי הגדול היו כמה פעילים מהכפר ומכפרים אחרים שפעלו בסביבת הכפר נגד הבריטים.<ref></ref> עקב פעילות זו, נכנס הצבא הבריטי לטובאס בפברואר 1938 והטיל עוצר על הכפר.

במהלך מלחמת העצמאות בשנת 1948, פאוזי אל-קאוקג'י הגיע עם 750 חיילים של צבא ההצלה (ALA) מעבר הירדן והקים שם בסיס, שפעל נגד יהודים, לאורך כל המלחמה.<ref></ref>

במהלך מלחמת ששת הימים נמלטו רבים מתושבי העיירה לממלכת ירדן, ורובם חזרו אליה לאחר המלחמה. מייד לאחר המלחמה סייעו שלטונות צה"ל בקציר החיטה בטובאס, מה שהיה ניצן ראשון של שיתוף פעולה בין ישראל לאוכלוסייה הערבית ביהודה ושומרון. בהמשך טובאס הייתה אחת העיירות הראשונות ביהודה ושומרון שבהן נשבר החרם נגד פתיחת בתי ספר, וכן העיירה הראשונה שהממשל הצבאי התקין בה רשת מים זורמים. באופן כללי בטובאס היו מעט הפגנות נגד ישראל, יחסית למקומות אחרים ביהודה ושומרון, וראש העיר אף קרא לשיתוף פעולה עם השלטונות. עם זאת, מטובאס יצאו מספר מחבלים.

== אוכלוסייה ==
{| class="wikitable"
| colspan="4" |מפקדי אוכלוסין – טובאס
|-
|שנה
|תושבים
|מקור
|הערות
|-
|1870
|2,500
|
|ויקטור גרן.
|-
|1922
|3,349
|<ref name=":2"></ref>
|
|-
|1931
|4,097
|<ref name=":2" /><ref name=":1" />
|ב-773 בתים. כולל 29 נוצרים
|-
|1945
|5,530
|<ref name=":2" /><ref name=":3">Government of Palestine, Department of Statistics (1945). Village Statistics, April, 1945 p.19 ראה: http://users.cecs.anu.edu.au/~bdm/yabber/census/VSpages/VS1945_p19.jpg</ref>
|5,470 מוסלמים ו-60 נוצרים
|-
|1961
|5,709
|<ref name=":2" />
|
|-
|1967
|5,262
|<ref name=":1" />
|חלק מהתושבים ברחו במהלך מלחמת ששת הימים
|-
|1982
|5,300
|<ref name=":2" />
|
|-
|1987
|10,600
|<ref name=":2" />
|
|-
|1997
|11,760
|<ref name=":2" /><ref name=":0" />
|1,989 משקי בית שהתגוררו ב-2,308 בתים
|-
|2005
|15,591
|<ref name=":2" />
|
|-
|2007
|16,366
|<ref name=":2" />
|
|-
|2017
|21,431
|<ref name=":4" />
|
|}

== אדמה, חקלאות, מים ==
על פי סקר הקרקעות בשנת 1945, שטח הכפר הוא 313,123 דונם. מתוכם: 220,594 רשומים כאדמות פרטיות ועוד 92,529 דונם – מושע. מתוך כלל השטח, השטח הבנוי היה 204 דונם, 117,076 דונם שימשו לחקלאות ועוד 195,903 דונם היו אדמות בּוּר.<ref name=":3" />

מאמצע שנות ה-70 הופקעו אדמות רבות של טובאס לצורך הקמת היישובים רועי ובקעות. בעקבות עתירה לבג"ץ נגד ההפקעה, ניתן תצהיר לגבי החשיבות הביטחונית של הקמת יישובים באזור טובאס:

== כלכלה ==
המגזר הכלכלי העיקרי בטובאס הוא חקלאות. האדמה פורייה, אך יש מחסור במים להשקיה. החקלאים מסתמכים על משקעים, בורות אגירה ועל מי מעיין אחד. בשנת 2005, על 49% מהקרקע הניתנת לעיבוד, גידלו גידולי שדה, מטעי פרי היו על כ-40% מהקרקע וכ-11% שימשו לגידול ירקות.<ref name=":0" />

לרבים מתושבי טובאס יש "משק חי", בעיקר כבשים. בשנת 2005 היו בכפר 6,670 כבשים, 96 ראשי בקר, 880 עיזים, 126,500 עופות ובנוסף, 123 כוורות.<ref name=":0" />

בשנת 2006 נוסדה בטובאס מחלבה בשם Golden Sheep Dairy ("כבשי הזהב"), בעזרת הארגון האיטלקי UCODEP (ארגון חברתי, לא ממשלתי). המפעל מתמחה בייצור גבינות איטלקיות, כמו מוצרלה, פקורינו וריקוטה, ומכוון בעיקר לצרכנים קוסמופוליטיים ברמאללה, בית לחם וירושלים, וכן עובדים ודיפלומטים בין-לאומיים המתגוררים בגדה המערבית.<ref>[https://books.google.co.il/books?id=-orIXqXsSUYC&q=Tubas+Golden+Sheep+Cheese&redir_esc=y#v=snippet&q=Tubas%20Golden%20Sheep%20Cheese&f=false Tubas Golden Sheep Cheese]</ref>

נכון ל-2005, עסקו כ-17% מהתושבים בשירותים ציבוריים, כ-10% במסחר וכ-8% עבדו בתוך ישראל.<ref name=":0" />

== משטרה ==
בשנת 2008 נחנך בניין משטרת (מחוז) טובאס בכפר, בנוכחות מפקד המשטרה הפלסטינית.<ref></ref>

== תשתיות ==
מים: טובאס מחובר לרשת המים מאז 1968.<ref name=":0" />

חשמל: משנת 1963 עד 1997 סיפקה העיר טובאס את צורכי החשמל שלה (גנרטורים). ב-1997 העיר חוברה לרשת חשמל אזורית בשיתוף הפעולה עם חברת החשמל הישראלית.<ref name=":0" />

ביוב: אין בטובאס רשת ביוב. משקי בית מפנים את מי השפכים שלהם לבורות ספיגה (אחד ממקורות הזיהום העיקריים למי התהום).<ref name=":0" />

== אתרים ==
בית הקברות לחללי הצבא הירדני: חללים, בעיקר מיחידת שריון, שנפלו באזור במהלך מלחמת ששת הימים. נמצא ביציאה מטובאס לצד הכביש לכיוון העיר ג'נין.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070101002935/http://www.pnic.gov.ps/arabic/palestine/town43.html טובאס] באתר הרשות הפלסטינית 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפת טובאס
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: ערים
קטגוריה:יישובים ערביים המשמרים שם עברי