OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הרמן גונקל

הרמן גונקל (בגרמנית: Hermann Gunkel; 23 במאי 1862 – 11 במרץ 1932) היה תאולוג גרמני-פרוטסטנטי. מחשובי אסכולת ביקורת המקרא ואבי שיטת חקר הסוגים.

==ביוגרפיה==
גונקל, בנו של כומר, נולד ב-23 במאי 1862, למד תאולוגיה באוניברסיטת גטינגן (Göttingen) ובהנובר.
בשנת 1895, הפך גונקל לפרופסור למקרא בברלין. באותה שנה, יצא לאור ספרו "בריאה וכאוס". בשנת 1901 יצאה לאור המהדורה הראשונה של פירושו לספר בראשית ובשנת 1926 פרסם את פירושו לתהילים.

גונקל נחשב לאחד מחשובי חוקרי המקרא בראשית המאה ה-20 ואבי שיטת חקר הסוגים. שיטה זו שפיתח ולאחריו שוכללה והורחבה על ידי תלמידיו מבקשת להתחקות אחר מוצאם של יצירות שונות במקרא מתוך הספרות העממית שבעל פה. זאת מתוך הנחה מקדמית כי חלקים שונים שבמקרא נתהוו מתוך מסורת עממית שבעל פה שמקורם בסיטואציות חוזרות ונשנות בקהילה ("מושבם בחיים"), הן תרבויות חברתיות והן פולחניות. דוגמאות לכך הם זיהויים של אגדות אטיולוגיות במקרא כמו סיפור הבריאה וסיפור בבל, הבחנה בין סוגי מזמורים שונים במקרא על פי תפקידם בחיי הקהילה ועוד. ההבחנה העיקרית בסוגי המזמורים הם בין שירי קודש אשר נושאיים דתיים ושימושם בעיקר פולחני לבין שירי חול אשר נושאם בעיקרו אינו דתי.

את שירת הקודש חילקו לכמה סוגים: המנון, קינות לאומיות, קינות היחיד בספר תהילים, מזמור מלך, ומזמור תודה של היחיד.

את שירת החול חילקו ל: שירי עבודה, שירי יין, שירי שומרים, שירי אהבה וחתונה, שירי מלחמה וקינות.

המתודולוגיה אותה יצר והמסקנות אליהן הגיע, הנחו רבים מחוקרי המקרא (לרבות איבן אנגנל) שבאו בעקבותיו ועוררו התייחסויות רבות לחיוב ולשלילה. גונקל פרש מהוראה מסיבות בריאות בשנת 1927. עבודתו הגדולה האחרונה הייתה מבוא לספר תהילים.

גונקל נפטר ב-11 במרץ 1932 בהַאלֶּה.

==ספריו==
=== בעברית ===
* אגדות בראשית: מבוא לספר בראשית, תרגמו: ד"ר אלכס זרון ורות פלד, דליה עמארה, ובעריכת פרופ' אלכסנדר רופא, מבוא: פרופ' זאב ויסמן; בהוצאת מוסד ביאליק, תשנ"ח/ 1998. 

=== באנגלית ===
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* (Introduction translated by William Herbert Carruth and published as [https://archive.org/details/bub_gb_PgkXAAAAYAAJ_2 The Legends of Genesis] in 1901.)
* 
* (Introduction available as [https://www.amazon.com/Stories-Genesis-Hermann-Gunkel/dp/0941037215 The Stories of Genesis])
* 
* 
* 
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדענים גרמנים
קטגוריה:חוקרי מקרא גרמנים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בגרמניה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת האלה-ויטנברג
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1862
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1932
דגל ניו המפשייר

דגל מדינת ניו המפשייר הוא דגל כחול שבמרכזו סמל המדינה.

הסמל מציג את הפריגטה (תלת תרנית) אוניית ארצות הברית ראלי משנת 1776 שנבנתה במספנות פורטסמות' כאחת משלוש עשרה הספינות שמומנו על ידי הקונגרס הקונטיננטלי עבור צי ארצות הברית. סביב הספינה תשעה כוכבים.

הדגל אומץ בשנת 1909 ונחשב אחד מעשרת הדגלים הגרועים ביותר בארצות הברית על פי סקר שנערך בשנת 2001.

==קישורים חיצוניים==

*
* 

ניו המפשייר

קטגוריה:ניו המפשייר: סמלים
מיון בחירה

מיון בחירהמיון בחירה (באנגלית: selection sort) הוא אלגוריתם מיון השוואתי פשוט אך לא יעיל.

זמן הריצה הממוצע של האלגוריתם הוא <math>\Theta\left(n^2\right)</math> פעולות (כמו, למשל, מיון בועות). מבחינת צריכת זיכרון האלגוריתם חסכוני, והוא דורש <math>\Theta\left(1\right)</math>.

==פרטי האלגוריתם==
# מצא את האיבר בעל הערך הנמוך ביותר במערך
# החלף אותו עם האיבר הראשון במערך
# המשך באותה שיטה על שאר המערך (ללא האיבר הראשון)

זו כנראה הדרך האינטואיטיבית ביותר למיין, אך כאמור היא איננה יעילה במיוחד במונחים של זמן ריצה.

האלגוריתם כפי שניתן לכתוב אותו בשפת Java:
<syntaxhighlight lang="java">
void selectionSort(int[] a) {
 for (int i = 0; i < a.length - 1; i++) {
 int min = i;
 for (int j = i + 1; j < a.length; j++) {
 if (a[j] < a[min]) {
 min = j;
 }
 }
 if (i != min) {
 int swap = a[i];
 a[i] = a[min];
 a[min] = swap;
 }
 }
}

</syntaxhighlight>וכך ניתן לממש את האלגוריתם בשפת Python:<syntaxhighlight lang="python3">
def selection_sort(a):
 for i in range(len(a)):
 mi = i
 
 for j in range(i + 1, len(a)):
 if a[j] < a[mi]:
 mi = j
 
 if i != mi:
 a[i], a[mi] = a[mi], a[i]
 
 return a
</syntaxhighlight>

==ניתוח זמן הריצה==
אפשר לראות שהלולאות יעברו על n-1 איברים בלי שום קשר לערכים במערך. לכן בהינתן מערך בגודל n, זמן הריצה של האלגוריתם הוא קבוע, כלומר אין מקרה טוב ומקרה רע. בכל מקרה לפי צעד 3, סורקים את שארית המערך n פעמים. זה מביא אותנו לסיבוכיות של <math>\Theta\left(n^2\right)</math>.

==קישורים חיצוניים==

* 

בחירה
מיון הכנסה

אנימציה המסבירה כיצד פועל מיון הכנסה
מיון הכנסה (באנגלית: Insertion sort) הוא אלגוריתם מיון השוואתי פשוט. הוא יעיל עבור רשימות קטנות ועבור רשימות שהן כבר ממויינות ברובן (למשל, אם הרשימה מויינה בעבר, ולאחר מכן הוסיפו לה מספר מועט של איברים, מבלי לדאוג שהם ימוקמו במקום הנכון).

זמן הריצה הממוצע של האלגוריתם הוא <math>\theta\left(n^2\right)</math> פעולות (בדומה למיון בועות).

== תיאור האלגוריתם ==
בכל איטרציה (מעבר על המערך) נלקח איבר ממערך הקלט, ומוכנס למקומו הנכון בתוך ה"תת-מערך" הממוין שנבנה, במהלך המיון, בחלק השמאלי של המערך. לאחר השלב הראשון כולל האזור הממוין במערך את שני האיברים הראשונים, לאחר מכן את שלושת האיברים הראשונים וכן הלאה. כך עד לסיומו של מערך הקלט. המיון נעשה במקום, כלומר ללא צורך בזיכרון נוסף, פרט למערך עצמו ולתא עזר בודד.
 
דוגמה לקוד דמה עבור מערך המתחיל באינדקס 0:
<syntaxhighlight lang="c">
 for j ←1 to length(A)-1
 key ← A[ j ]
 > A[ j ] is added in the sorted sequence A[0, .. j-1]
 i ← j - 1
 while i >= 0 and A [ i ] > key
 A[ i + 1 ] ← A[ i ]
 i ← i - 1
 A [i + 1] ← key
</syntaxhighlight>
דוגמה למימוש עבור מערך מכל סוג נתונים שהוא (בשפת C):
<syntaxhighlight lang="c">
void insert_sort (void *arr, size_t num, size_t size, int (*cmp) (const void *, const void *))
{
 void *key;
 size_t j;
 int i;
 
 key = malloc (size);
 
 for (j = 1 ; j < num ; j++)
 {
 memcpy (key, (void *) ((char *) arr + size * j), size);
 
 i = j - 1;
 while (i >= 0 && cmp ((char *) arr + size * i, key))
 {
 memcpy ((char *) arr + size * (i + 1), (char *) arr + size * i, size);
 memcpy ((char *) arr + size * i, key, size);
 
 i--;
 }
 }
 
 free (key);
}
</syntaxhighlight>

== חישוב סיבוכיות ==
אם נגדיר כשלב ראשון את ההסתכלות על מקומות 1 ו 2 (או למען הקיצור עד מקום 2 במערך), אז שלב שני יהיה הסתכלות עד מקום 3, שלב שלישי הסתכלות עד מקום 4, וכן הלאה, ולכן, בסך הכל יהיו n-1 שלבים כדי למיין מערך שמכיל n מקומות.
לכן, במקרה הכי גרוע, בשלב הראשון תבוצע פעולת החלפה אחת (שמורכבת ממספר סופי של פעולות) (כלומר, החלפה בין המקום הראשון והמקום השני), בשלב השני יבוצעו 2 פעולות החלפה (שמורכבות ממספר סופי של פעולות) (כלומר החלפה בין המקום השלישי למקום השני ואז בין המקום השני למקום הראשון), בשלב השלישי 3 פעולות החלפה וכן הלאה, עד שבשלב ה n-1 )לפי ההגדרה הוא השלב האחרון במיון( יבוצעו n-1 פעולות החלפה, ולכן מספר הפעולות חסום למעשה על ידי <math>1+2+3...+n-1</math> פעולות החלפה (כאשר כל פעולת החלפה מכילה עד מספר קבוע של פעולות) השווה ל-<math>n(n-1)/2</math> פעולות (לפי הגדרת סכום סדרה חשבונית).
ומכאן שסיבוכיות זמן הריצה (במקרה הגרוע) שייכת ל-<math>O(n^2)</math>.
סיבוכיות הזיכרון היא <math>O(1)</math> בגלל שמשתמשים במספר קבוע של משתנים נוספים כדי לבצע את המיון.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20160303165903/http://www.queue.co.il/%D7%9E%D7%99%D7%95%D7%A0%D7%99%D7%9D/#_8211_Insertion_Sort מיון הכנסה] בQueue

הכנסה
האשם מחאמיד

האשם מחאמיד (בערבית: هاشم محاميد; 18 בפברואר 1945 – 3 באפריל 2018) היה חבר הכנסת וראש עיריית אום אל-פחם.

==ביוגרפיה==
מחאמיד נולד ב-18 בפברואר 1945 באום אל-פחם. היה בעל תואר ראשון בייעוץ חינוכי ובאנגלית ותואר שני בייעוץ חינוכי, שניהם מאוניברסיטת תל אביב. בנוסף, סיים את לימודיו בסמינר למורים בהדסים. במקצועו היה יועץ חינוכי ושימש כסגן מנהל בית ספר תיכון. בין פרסומיו תיזה ל-M.A בנושא אוטו-סטריאוטיפים והטרו-סטריאוטיפים של מתבגרים יהודים וערבים בתנאי מגע שונים.

בשנת 1984 נבחר לראש המועצה המקומית אום אל-פחם, וכיהן בתפקיד זה עד 1989. במהלך כהונתו, בנובמבר 1985, הוכרזה אום אל-פחם לעיר. 

מחאמיד היה חבר מפלגת חד"ש, שימש יו"ר מועצת המפלגה וכיהן כחבר הכנסת מטעמה (החל מ-10 בינואר 1990) בכנסת ה-12 וה-13, בכנסת ה-14 נבחר מטעם סיעת חד"ש-בל"ד. במהלך כהונתו התגלו חילוקי דעות בינו לבין מפלגתו, חד"ש, ובעקבות כך פרש יחד עם עזמי בשארה מהסיעה המאוחדת והשניים הקימו את סיעת בל"ד בכנסת. בכנסת ה-15 כיהן כחבר הכנסת מטעם סיעת רע"מ, ממנה פרש בדצמבר 2002 והקים את סיעת היחיד "אחדות לאומית - הברית הלאומית המתקדמת". במערכת הבחירות לכנסת השש עשרה התמודד ברשימה עצמאית, זכה רק בכ-21,000 קולות ולא עבר את אחוז החסימה.

בין תפקידיו הרבים בוועדות הכנסת השונות, היה יושב-ראש ועדת המשנה למלחמה בנגע הסמים והאלכוהול במגזר הערבי וכן היה החבר הערבי הראשון בוועדת החוץ והביטחון.

במסגרת פעילותו הציבורית היה ראש עיריית אום אל-פחם, וחבר ועדת המעקב העליונה של הציבור הערבי בישראל.

==עמדותיו המדיניות==
במהלך מלחמת המפרץ הראשונה הביע מחאמיד את הערכתו לסדאם חוסיין ואמר כי בפלישה לכווית החזיר חוסיין לאומה הערבית את תפארת המסורת המוסלמית.

בהופעה לפני סטודנטים בחיפה ב-1999 הזדהה מחאמיד עם פעולות החזבאללה אותה כינה "תנועת שחרור לאומית מן המדרגה העליונה", ואת אנשיה "לוחמי חופש". לדבריו, "לבנון הפכה לבית קברות גדול של חיילי הכיבוש".

בראיון עמו בשנת 1993 אמר מחאמיד כי "הוא מוכן להציל כל נפש מכל צד שלא תמות", וכי אינו מבדיל בין דם לדם, "גיניתי ואגנה כל רצח, כל הרג של אנשים חפים מפשע". עם זאת בראיון אחר תיאר את תגובתו לרצח של משתף פעולה עם ישראל באום-אל-פאחם בשנת 1989: "באתי וראיתי אדם מת על הרצפה. שאלתי: מה קרה? אמרו לי: זה משת"פ. אני אומר לך באופן גלוי - לא הרגשתי כלפיו כלום. הדם שלו לא שווה... ישבתי ושתיתי קפה... אם מישהו אחר היה נהרג, יכול להיות שהייתי צם יום שלם, כי אני לא יכול לאכול כשהאדם מת. אבל זה פשוט לא הזיז לי. אלה אנשים שפעלו נגד האינטרסים של העם שלהם".

בנאום שנשא ב-1992 בעזה בעת ביקור משלחת של ערביי ישראל, קרא מחאמיד לעם הפלסטיני "לנקוט בכל האמצעים כדי להיאבק בדיכוי ובכיבוש - לא די באבן, לא די באינתיפאדה". בריאיון עיתונאי הסביר מחאמיד מדוע לא יתקומם כנגד פגיעה באוטובוס של מתנחלים, גם אם יש בו ילדים. לדבריו, "אם ילד יושב בתוך אוטובוס של מתנחלים, או חיילים חמושים של הכיבוש, אז אתה רוצה שלא יילחמו בהם בגלל ילד אחד שאולי יושב שם ואולי ייפגע?".

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם בל"ד
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם חד"ש
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם חד"ש-בל"ד
קטגוריה:ראשי עיריית אום אל-פחם
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם חד"ש
קטגוריה:חברי הכנסת השתים עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת החמש עשרה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:יועצים חינוכיים
קטגוריה:חברי כנסת ערבים
קטגוריה:ישראל: ראשי מפלגות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2018
קטגוריה:ערבים בראשות רשויות מקומיות בישראל
סמל ניו המפשייר

סמל מדינת ניו המפשייר הוחלף מספר פעמים במהלך ההיסטוריה של המדינה (והמושבה שקדמה לה).

==חותם מושבת ניו המפשייר==

ב-1 ביולי 1774 התכנס לראשונה הקונגרס הפרובינציאלי באקסטר, וקבע כי אין להשתמש באף חותם "מלכותי".

בעת הכנת חוקת המדינה, הקונגרס תכנן את חותם המדינה שכלל דג ניצב, שמשני צדדיו אגודה של חמישה חצים ועץ אורן, ומסביב הכתובת "מושבת ניו המפשייר" והמוטו- VIS UNITA FORTUNA (מאוחדים וחזקים יותר).

המוטו מעולם לא הפך רשמי, אולם היה בשימוש עד שנת 1784. אין אף מסמך רשמי המתאר את הסמל, אולם נעשה בו שימוש במסמך מה-1 בספטמבר 1775. השימוש האחרון הידוע בסמל זה נעשה בעת חתימה על חוק של האספה הכללית של המדינה ב-5 ביולי 1775.

==חותם מדינת ניו המפשייר==

חותם המדינה נקבע רשמית בחוק מה-12 בספטמבר 1776, יומיים אחרי ההחלטה להפוך לאחת ממדינות ארצות הברית.
חותם זה מבוסס על סמל המדינה (ראו לעיל) ומציג דג המסמל את ענף הדייג ועץ המסמל את יערות המדינה, שני הענפים עליהם מתבססת כלכלת המדינה.
החצים מסמלים את חוזקה של המדינה ואת האחדות של חמשת מחוזותיה.

חותם מדינה זה, אף ששונה, עדיין מודפס במסמכים משפטיים של המדינה וכן בעותקי חוקתה.

==תיקון החותם==

כאשר חוקת המדינה הנוכחית נכנסה לתוקף בשנת 1784, החליט בית המחוקקים של המדינה לשנות את החותם, ולתאר בחותם ספינה שמאחוריה שמש זורחת על מנת לסמל את ענף בניית האוניות שהפך הענף העיקרי בכלכלת המדינה. החוק קבע כי לפני האונייה יוצבו מאפיינים שונים של בניית האוניות.

החוק המתאר את החותם החדש היה מאוד כללי בניסוחו, ועל כן במהלך השנים נוספו פרטים נוספים כגון חביות רום, ולעיתים דמויות של אנשים.

ועדה שמונתה על ידי מושל המדינה ג'ון ג. וינאנט בשנת 1931 המליצה לנסח מחדש את תיאור הסמל.

==חוק הסמל המדינתי של 1931==
החוק משנת 1931 קבע כי בסמל המדינה תופיע אוניית ארצות הברית ריילי שנבנתה בנמל פורטסמות' בשנת 1776 והייתה אחת משלוש עשרה הספינות שהוזמנו על ידי הקונגרס הקונטיננטלי עבור צי ארצות הברית.

סביב החותם מופיעה הכתובת: SEAL • OF • THE • STATE • OF • NEW HAMPSHIRE, - "חותם מדינת ניו המפשייר" המחליפה את הכתובת הלטינית: Sigillum Republica Neo Hantoniensis.. החוק קובע כי אין לצייר אובייקטים בקדמת התמונה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.gencourt.state.nh.us/rsa/html/I/3/3-9.htm חוק מדינת ניו המפשייר הקובע את סמל המדינה]

קטגוריה:ניו המפשייר: סמלים
ניו המפשייר
קטגוריה:דגים בתרבות
צ'ארלי רוברטס

צ'ארלי רוברטס (באנגלית: Charlie Roberts; 6 באפריל 1883 – 7 באוגוסט 1939 במנצ'סטר) היה כדורגלן אנגלי.

== קריירה ==
רוברטס החל את הקריירה שלו בקבוצת בישופ אוקלנד, אבל מהר מאוד עבר לגרימסבי טאון. ב-1904, הוא עבר למנצ'סטר יונייטד בתמורה ל-750 פאונד. רוברטס ששיחק בעמדת הקשר עזר ליונייטד לזכות בשתי אליפויות (1908 ו-1911) ופעם אחת בגביע האנגלי (1909). באוגוסט 1913 הוא עזב את היונייטד לקבוצת אולדהאם אתלטיק בתמורה ל-1,500 פאונד, אחרי ששיחק 299 משחקים וכבש 23 שערים במדי הקבוצה.

לרוברטס היו שלוש הופעות בנבחרת אנגליה.

רוברטס נפטר במרפאת רויאל במנצ'סטר בעקבות ניתוח גולגולת שלא הצליח.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלני גרימסבי טאון
קטגוריה:כדורגלני מנצ'סטר יונייטד
קטגוריה:כדורגלני אולדהאם אתלטיק
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אנגליה
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:מאמני כדורגל אנגלים
קטגוריה:מאמני אולדהאם אתלטיק
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הכדורגל האנגלי

קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1883
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1939
הרולד הולס

הרולד הולס (באנגלית: Harold Halse; 1 ינואר 1886 – מרץ 1949) היה כדורגלן אנגלי.

הולס, יליד לונדון, החל את הקריירה שלו בקבוצת לייטון אוריינט ועבר לקבוצת סאות'נד יונייטד, לפני שעבר ב-1908 למנצ'סטר יונייטד. הולס עזר ליונייטד לזכות בשתי אליפויות (1908 ו-1911) ופעם אחת בגביע ה-FA (1909). הולס עזב את יונייטד ב-1912 כשלזכותו חמישים שערים לטובת הקבוצה. לאחר מכן שיחק באסטון וילה, צ'לסי וצ'רלטון אתלטיק, לפני שפרש מכדורגל ב-1923.

להולס הייתה הופעה אחת בנבחרת אנגליה, בה כבש שני שערים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חלוצי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלני לייטון אוריינט
קטגוריה:כדורגלני מנצ'סטר יונייטד
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני אסטון וילה
קטגוריה:כדורגלני צ'רלטון את'לטיק
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אנגליה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1886
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1949
ג'וני מוריס

ג'וני מוריס (באנגלית: Johnny Morris; 27 בספטמבר 1923 – 6 באפריל 2011) היה כדורגלן אנגלי.

==ביוגרפיה==

נולד במנצ'סטר שבאנגליה. החל את הקריירה שלו במנצ'סטר יונייטד ב-1946. ב-1948 היה שותף לזכייתה בגביע ה-FA וב-1952 זכה עימה באליפות הפרמייר ליג. אחרי עונה 1952, עבר לקבוצת דרבי קאונטי אחרי שכבש 60 שערים לזכות היונייטד.

למוריס שלושה שערים ושלוש הופעות בנבחרת אנגליה.

נפטר בגיל 88.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:חלוצי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלני מנצ'סטר יונייטד
קטגוריה:כדורגלני דרבי קאונטי
קטגוריה:כדורגלני לסטר סיטי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אנגליה
קטגוריה:מאמני כדורגל אנגלים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1923
קטגוריה:אנגלים שנפטרו ב-2011
הרברט באמלט

הרברט באמלט (אנגלית: Herbert Bamlett: 1 במרץ 1882, גייטסהד – אוקטובר 1941) היה מאמן כדורגל אנגלי.

את קריירת הכדורגל שלו התחיל דווקא כשופט, ובגיל 32 היה השופט צעיר ביותר ששפט בגמר הגביע האנגלי, במשחק של ליברפול נגד קריסטל פאלאס.

באמלט הפך למנג'ר מנצ'סטר יונייטד באפריל 1927, כאשר מונה כמחליפו של קלארנס הידיטיך. לפני מינויו למנג'ר מנצ'סטר יונייטד אימן באולדהאם אתלטיק, ויגאן בורו ומידלסברו. בשלוש השנים הראשונות שלו ביונייטד, הקבוצה לא הצליחה להתמודד עם שאר הקבוצות בליגה ובסופה של עונת 1930/1931, פוטר באמלט.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קצרמר אנגלים
קטגוריה:מאמני כדורגל אנגלים
קטגוריה:מאמני אולדהאם אתלטיק
קטגוריה:מאמני מידלסברו
קטגוריה:מאמני מנצ'סטר יונייטד
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1882
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1941
עצם החזה

עצם החזה במבט אחורי
עצם החזה (לעיתים: מפתח הלב; TA: Sternum; סטרנום) היא עצם שטוחה הממוקמת בקדמת כלוב הצלעות. עצם החזה מחוברת דרך סחוס צלעי לצלעות, מהווה נקודת עיגון לצלעות ומרכיבה יחד איתן את כלוב הצלעות. כחלק מכלוב הצלעות היא מתפקדת כמגינה על תכולת בית החזה: הלב, הריאות וכלי הדם העיקריים העוברים שם.

עצם החזה מורכבת משלושה חלקים: ידית עצם החזה, גוף העצם וזיז עצם החזה המופרקים זה עם זה. בחלקה העליון מופרקת העצם עם עצמות הבריח ולאורך צדדיה מתחברות שבע הצלעות העליונות. פני העצם מאופיינים ברכסים וזוויות המשמשים כנקודות ציון באנטומיה טופוגרפית.

== מבנה אנטומי ==
=== ידית עצם החזה ===
ידית עצם החזה (Manubrium sterni, מנובריום. בלטינית: manubrĭum, פירושה: ידית אחיזה) היא חלקה העליון של עצם החזה. 

==== מאפיינים ====
200px
ידית עצם החזה היא בעלת מבנה מרובע, רחב בחלקה העליון וצר בחלקה התחתון. מופרקת עם עצמות הבריח ועם הסחוס הצלעי הראשון, ומרכיבה את חלקה העליון של עצם החזה. העצם, שהיא חלקה, קמורה מצד לצד, וקעורה מלמטה למעלה, ובפן הקדמי שלה משמשת כמעין חיבור, בה נאחזים שריר החזה הגדול ושריר עצם החזה, הבריח והזיז הפיטמתי (Musculus sternocleidomastoideus). בפן האחורי נאחזים שרירים המחוברים לאזור הצוואר הקדמי.

==== גבולות ====
בגבולה העליון נמצא שקע בשם חרק בית הצוואר (Incisura jugularis ossis sterni). משני צידי השקע מופרקות עצמות הבריח דרך מפרקי החזה והבריח. בחלק העליון של הגבול הצידי של העצם מתחברת הצלע הראשונה באמצעות רקמת סחוס, בתחתית הגבול הצידי מתחברת הצלע השנייה ובגבולה התחתון של הידית מפרק סחוסי מסוג מאחה (Symphysis manubriosternalis) המחבר אותה לגוף עצם החזה.
 
משטחי ידית עצם החזה וגוף עצם החזה אינם נמצאים על אותו מישור. ביניהם קיימת זווית בת כ־140 מעלות המכונה זווית עצם החזה (Angulus sterni). את זווית עצם החזה ניתן למשש ולאתר בעזרתה את זוג הצלעות השני ואת החוליות החזיות הרביעית והחמישית (T4, T5) הנמצאות מנגד לה בגב.

=== גוף עצם החזה ===
גוף עצם החזה (Corpus sterni) הוא הארוך מחלקי עצם החזה (בגברים הוא ארוך יותר מבנשים). בגבולו העליון המפרק עם ידית עצם החזה ובגבולו התחתון מפרק מסוג חיבור סחוסי עם זיז סיף (Symphysis xiphosternalis). הגבול הצידי של גוף עצם החזה כולל מספר שקעים אליהם מתחבר הסחוס הצלעי של צלעות שתים עד שש.

גוף עצם החזה מורכב מארבעה חלקים מופרקים זה לזה בחיבור סחוסי, המתאחים בחיבור גרמי עד גיל 25. קווי האיחוי בין החלקים ניתנים למישוש כשלושה רכסים רוחביים עד גיל מאוחר. הרכסים ממוקמים בצמוד לחיבור לצלעות שלוש, ארבע וחמש.

לאורך הפן הקדמי של גוף העצם נאחז שריר החזה הגדול. בחלקו התחתון של הפן האחורי של הגוף נאחז שריר החזה הרוחבי (Musculus transversus thoracis).

=== זיז הסיף ===
זיז הסַּיִף (processus xiphoideus או processus ensiformis), הנקרא גם זיז עצם החזה, הוא הקטן משלושת חלקי עצם החזה. הזיז ממוקם בתחתית ומורכב בלידה מסחוס בלבד עד תחילת התגרמותו בילדות המוקדמת. בגיל 25-29 מסתיימת התגרמותו והוא מתחבר לגוף עצם החזה בחיבור סחוסי. בסביבות גיל 40 מתאחה בדרך כלל הזיז לגוף עצם החזה בחיבור גרמי. צורתו של הזיז אינה זהה בין אנשים שונים והוא יכול להיות מחודד, קהה, חצוי או מחורר. בחלק העליון של הגבול הצידי של הזיז מתחברת צלע שבע דרך סחוס צלעי.

== תמונות נוספות ==
<gallery>
 תמונה:Gray117.png|עצם החזה במבט צד
 תמונה:Gray115.png|עצם החזה והסחוס הצלעי במבט קדמי
 תמונה:Gray112.png|כלוב הצלעות
 תמונה:Illu thoracic cage.jpg|עצם החזה (בכחול) בין כלוב הצלעות (בירוק)
 </gallery>
==קישורים חיצוניים==

* 

חזה
מנהל התקן

מנהל התקן (או דרייבר, מאנגלית: Driver) הוא תוכנית מחשב המאפשרת לתוכנית מחשב אחרת, לתקשר עם חומרה כלשהי או עם תוכנה אחרת הפועלת בפורמט שונה באמצעות מימוש הממשק שלה ומתן API לעבודה מולו.

==מטרה==
המטרה המרכזית של מנהלי התקן היא הפשטה, הסתרת מידע ומודולריות. מנהל ההתקן מהווה מעין חוצץ בין תוכניות המחשב העושות שימוש בחומרה מסוימת, לבין אותה חומרה. ההפרדה הזו טובה למטרות הבאות:
* נחסכת מתוכנית המחשב הבעייתיות של תקשורת ישירה עם חומרה. במקום זאת התוכנית עושה שימוש ב־API של ההתקן.
* הדבר מקל על יצרני חומרה שונים לייצר רכיבי חומרה. כל יצרן חומרה מספק מנהל התקן עם החומרה שלו. כל עוד מנהל התקן זה נותן את אותו API הדבר שקוף לשאר התוכנות.
* הדבר מקל על שדרוגי חומרה. אין בעיה להחליף מוצר חומרה, במוצר יעיל יותר, מהסיבות הנ"ל.

מנהל התקן מספק API מוגדר. אם קיימת תוכנה המהווה תקן, כמו מערכת הפעלה, אזי יצרני אותה תוכנה קובעים את ה־API הנ"ל, ויצרני החומרה הם אלה שצריכים להתאים עצמם.

לעיתים תוכנה מסוימת שהיא התוכנה הנפוצה ביותר בסוג התוכנה שלה (כמו AutoCad בתב"ם) היא זו שקובעת את התקן עבור סוג מסוים של מנהלי התקנים.

מצב שבו אין תקן עבור מנהל התקן נחשב לבעייתי ומקשה מאוד על הקישור בין חומרה לתוכנה. למשל כל תוכנת DOS השתמשה בתקן אחר עבור מנהל התקן למדפסות, דבר שחייב את המשתמש לעבוד עם מדפסות מסוימות בלבד או בהדמיה של מדפסת אחרת שאיפשרה לו להשתמש רק בחלק מהתכונות של המדפסת.

==פיתוח מנהל התקן==
פיתוח מנהל התקן נחשב אתגר למהנדסים משום שהוא משלב בין חומרה לתוכנה, ולכן דורש הבנה של שני התחומים גם יחד. מנהל ההתקן זוכה לרוב להרשאות מאוד חזקות במערכת, ולכן כל שגיאה עלולה לגרום להתרסקות. הדבר מקשה על תהליך ניפוי השגיאות.

==ראו גם==
* מונחים בתוכנה
* מערכת הפעלה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מחשבים
קטגוריה:חומרה
קטגוריה:תוכנות מערכת
קרייטון המרשים

קרייטון המרשים (באנגלית: The Admirable Crichton) הוא מחזה שכתב בשנת 1902 ג'. מ. בארי. על פי המחזה הזה נוצר סרט בריטי באותו שם, שהוקרן בישראל בשנת 1957 בשם אישיותו של מלצר.

בסרט כיכבו השחקנים קנת מור, סאלי אן האוס וססיל פארקר. לסרט זה היו עוד שתי גרסאות קודמות, משנת 1919 ומשנת 1934.
==עלילה==
הסרט הוא קומדיה בריטית במיטב הז'אנר, שגיבורה, מר קרייטון, הוא רב-שרתים בביתו הלונדוני של לורד לואם. הלורד סבור, שהחלוקה למעמדות בחברה הבריטית מלאכותית מעיקרה, אך בעיני קרייטון זו "התולדה הטבעית של חברה תרבותית". כאחראי העליון על הנהלת בית הלורד, הוא מקפיד על קלה כחמורה. כל בוקר נפתח במגש ארוחת הבוקר של הלורד, המובא מן המטבח שבמרתף בידי נערת שרת קטנה, עד לידי רב השרתים. זה מקפיד להגיש את עיתון הבוקר המקופל על המגש אל לחיו כדי לוודא, שהעיתון חומם כיאות לפני שיגיע לידי הלורד. עם זאת, מר קרייטון הרם והנישא מואיל לשבת, ברגעי הפנאי המעטים שלו, על המדרגות האחוריות עם אותה משרתת מטבח קטנה, לשיחת חולין חביבה.

מבין שלוש בנותיו של הלורד, שתיים מאורסות, כיאה וכנאה, לבני אצולה, אבל הצעירה שבשלוש מסתבכת בהפגנת סופראז'יסטיות, נעצרת ומובאת הביתה בחרפה. הלורד, הבנות וארוסיהן והאחות הבכירה, רואים חובה לעצמם להתרחק מן העיר, עד שיישכח הקלון. הפתרון הוא לצאת להפלגה ביאכטה המשפחתית, עם רב השרתים ועם המשרתת הקטנה, העולה לדרגת חדרנית לבנות הלורד. ההפלגה מתנהלת תחילה כשורה, אלא שאז פורצת סערה גדולה, האונייה טובעת והמשפחה עם אנשי הצוות יורדים אל סירות הצלה. רגע לפני שהסירה ניתקת מן האונייה הטובעת, מבחין מר קרייטון שאילייזה, המשרתת הקטנה, חסרה. הוא ממהר לרדת אל תאה ומוצא אותה ישנה שנת ישרים, כשהמים גואים והולכים סביב מיטתה. כשהוא חוזר לסיפון, עם הנערה המבוהלת בזרועותיו, הוא מגלה, שסירת הצוות, שבה אמורים היו לשוט, כבר התרחקה מן האונייה ואין להם בררה אלא להיכנס לסירת המשפחה האצילה, מה שאיננו נראה לו כלל וכלל.

אחרי שעות של שיט בלב ים, בלי צל של מושג לגבי מיקומם ובלי קשר עם סירת ההצלה השנייה, הם מגיעים לבסוף אל אי בודד. כאן מסתבר, שהיחיד שמחונן בכישורי הישרדות הוא רב השרתים החסון והפיקח. גם אם ארוסיהן של הבנות אינם מתפעלים מן הצורך להישמע להוראותיו, אין להם ברירה, אם הם רוצים לשרוד. אין ספק, סדר המעמדות השתנה.

עברו שנים אחדות, והנה הגיע בוקר יום השנה להגיעם אל האי. בהשכמת הבוקר יוצא כבוד הלורד מסוכת המטבח, מגש בידיו ועליו עיתון האי, על גבי קליפת עצים, ואותו הוא מקרב אל לחיו לוודא, שהוא מחומם כיאות. הוא עושה את דרכו אל סוכה מוגבהת, עולה במדרגות ומניח את המגש הערוך לפני מושל האי - הלא הוא מיודענו מר קרייטון.

מתברר לנו, שלא רק כאן השתנו סדרי עולם. מרי, האחות הבכירה, בלונדית קרירה ויהירה, אל-תגע-בי טיפוסית, מתאהבת ברב-השרתים שהיה למושל, ואילייזה הקטנה נשארת זנוחה וגלמודה. אלא שאז קורה הנס - אונייה עוברת לא הרחק, משואת האש המוכנה למקרה כזה מזעיקה אותה אל האי, ותושביו נפרדים ממנו, מי בשמחה ומי (מרי) בצער.

הלורד מציע לקרייטון משרה רמה יותר, אך קרייטון מסרב בתודה ומציג לפניו את שקית הפנינים, שדלה במשך השנים ממצולות הים.

מרי, אשת חברה מעשית, יודעת מה צפוי לה בלונדון. היא נפרדת בצער מאהובה, וזה חוזר לזרועות אילייזה הנאמנה שלו. סוף טוב, הכול טוב.

==קישורים חיצוניים==

*

קטגוריה:סרטים מבוססי מחזות
קטגוריה:סרטי קומדיה בריטיים
נגוע

נגוע הוא סרט ישראלי משנת 1983 בבימויו של עמוס גוטמן, אשר כתב את התסריט ביחד עם עדנה מזי"א. בסרט מככב יהונתן סגל. הסרט עוסק בנושאים אוטוביוגרפיים הקשורים בחייו של גוטמן.

==רקע==
בשנת 1982 ביים גוטמן את הסרט הקצר "נגוע", ובשנת 1983 ביים גוטמן את "נגוע" הארוך (80 דקות). אין כל קשר בין שני הסרטים. את התסריט כתב גוטמן ביחד עם עדנה מזי"א ואת פסקול הסרט הלחין אריק רודיך. זהו הסרט הישראלי באורך מלא הראשון שעסק באופן רציני ברגשות, בכמיהות ובחיי המין של הומוסקסואלים בישראל, בסביבה עוינת לזהויותיהם. הסרט נפסל להקרנה ברשות השידור.

==תקציר העלילה==
הסרט מספר את סיפורו של רוֹבי (בגילומו של השחקן יהונתן סגל), צעיר הומוסקסואל אשר חי עם סבתו ועובד בחנות המכולת שלה. אמו נטשה אותו ועברה לגרמניה שם היא מנהלת מסעדה. עם אביו אין לו כמעט קשר. יש לו שתי אובססיות בחיים: לעשות את הסרט שיהיה הסרט העליז הראשון שזכה באוסקר וגברים. הוא מהגר זר בארצו ולא רק בגלל שמו אלא גם בגלל היותו דור שני לניצולי השואה. רובי חי כנמר בכלוב. ביום הוא עובד במכולת, מטייל בפארק ופוגש בחברים ובלילה הוא הולך לחפש זיונים בגן העצמאות, מקיים יחסי מין בשירותי מועדון ומביא לביתו שני מחבלים פלסטינים אשר עם אחד מהם הוא מקיים יחסי מין. סבתו של רובי קוראת מגזינים לנשים בגרמנית ומשחקת רמי לצלילי המוזיקה של שטראוס מעורבותה היחידה בחיי המדינה היא שהיא קוראת לערבים טרוריסטים. היא עצמה מתביישת ברובי. אביו של רובי הוא ניצול שואה בעל מבטא זר כבד המנסה להסביר לבנו שהנורמה היא משפחה עם אישה וילדים והומוסקסואלים מזדקנים לבד. באחת הסצנות האמיצות של הסרט רובי נתקל בחברו מימי התיכון (דורון רגב) ומוציא עליו את כל הזעם שלו, על הירידות ואיך חברו פחד לדבר איתו כדי שלא יצחקו עליו שהוא חבר של המתרומם. הסרט מסתיים בכך שרובי לא מצליח למצוא אף משקיע לסרטו והוא משלים עם היותו הומוסקסואל.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
! שם השחקן/ית
! שם הדמות
|-
|יהונתן סגל
|רובי
|-
|בן לוין
|עזרי
|-
|דיתה אראל
|רחל
|-
|עמי טראוב
|אילן
|-
|בועז תורג'מן
|אפי
|-
|מרק חסמן
|אבא של רובי
|-
|בלנקה מצנר
|סבתא של רובי
|-
|הדס תורג'מן 
|שרהל'ה
|-
|דורן רגב
|חבר מהתיכון
|}

== פרשנויות ==
* הכותרת "נגוע" בשם הסרט מתייחסת לנטייה המינית הומוסקסואלית של הגיבור. הסרט מתאפיין באווירה פסימית מאוד, ומציג את ההומוסקסואליות של הגיבור באור מדכא ומייאש, כפי שמרמז אפילו השם "נגוע".
* אחד המונולוגים הבולטים בסרט נגוע הארוך שמופיע בתחילתו מובא על ידי גיבור הסרט, רובי. המונולוג מייצג את הקונפליקט שבין סרטיו של עמוס גוטמן אשר תיארו את חוויותיו האישיות והמדכאות, לבין דוברי הקהילה הגאה אשר ביקשו להתרכז בנקודות החיוביות של הקהילה הלהט"בית. בנוסף מתייחס המונולוג באירוניה לדרישות הגופים המשקיעים באותה תקופה, שתבעו קולנוע פוליטי.

==מועמדויות וזכיות בפרסים==
על תפקידו בסרט זה, זכה יהונתן סגל בפרס השחקן הטוב ביותר בקולנוע, מטעם משרד המסחר והתעשייה.

==ראו גם==
* נגוע (סרט קצר)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי 1983
קטגוריה:סרטי עמוס גוטמן
קטגוריה:סרטי להט"ב ישראליים
קטגוריה:תל אביב-יפו בקולנוע
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1983
פביולה זולואגה

פביולה זולואגה (בספרדית: Fabiola Zuluaga; נולדה ב-7 בינואר 1979 ) היא טניסאית קולומביאנית.

== קריירה ==
זולואגה ילידת קוקוטה, קולומביה עשתה את ההכרות הראשונה שלה עם עולם הטניס בגיל 7 כאשר אמה צירפה אותה לנבחרת הטניס המקומית "קולסנטיאס". כבר אז הבין מאמנה ריקרדו סאנצ'ז כי מדובר בכישרון. עד גיל 14 כבר זכתה פביולה במספר רב של טורנירי נוער בארצה וביבשת דרום אמריקה. למרות הפוטנציאל הטמון בה, המעיטה פביולה לצאת מהיבשת, ועד גיל 16 התמקדה בעיקר בטורנירים מקומיים, בהם גם זכתה ברובם.

בשנת 1996 החלה פביולה את פריצתה הגדולה בסבב המקצועני כאשר העפילה לחלק מהטורנירים הגדולים בעולם, ובשנת 1998 כבר הייתה בין 100 הטניסאיות הטובות בעולם.

בשנת 1999, התמקמה לה פביולה בין 50 הטובות בעולם, עם זכיות בטורנירי בוגוטה (קולומביה) וסאו פאולו (ברזיל). ביולי 2000, בגיל 21, נפגעה בכתפה הימנית ונאלצה להישאר תקופה ארוכה בבית. באמצע שנת 2002 חזרה פביולה למגרש ובטורניר הראשון שלה בבוגוטה, היא זכתה מבלי לאבד אפילו מערכה אחת. ההצלחות לא איחרו לבוא, ובשנים 2003–2004 הפכה לחלק בלתי נפרד מרשימת הטניסאיות הטובות בעולם, בעיקר לאור העפלתה ההיסטורית לחצי גמר באליפות אוסטרליה הפתוחה (ההישג הקולומביאני הגדול ביותר בטניס), ועם דירוג של מקום 16 בעולם.

פביולה לא הפסיקה לאיים במשחקה גם על הטניסאיות הבכירות ביותר (כולל ניצחונות על ג'ניפר קפריאטי, אמלי מאורסמו, מארי פירס, ילנה דמנטייבה ועוד), ותמיד נחשבה למשוכה קשה למעבר. עיקר כוחה היה במשחק האחורי המשובח אשר הצעיד אותה קדימה בעיקר במגרשי החמר. היא הפכה לאגדת טניס מקומית בקולומביה, ומשמשת עד היום מודל לחיקוי לטניסאיות צעירות במדינה שמקוות ללכת בדרכה.

בסוף שנת 2005 פרשה זולואגה מהטניס המקצועני לטובת חיי משפחה.

==הישגים==
פביולה זכתה בסך הכול ארבע פעמים בטורניר בוגוטה המקומי (מסבב ה-WTA), ופעם אחת בטורניר סאו פאולו (1999).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טניסאיות קולומביאניות
קטגוריה:ילידות 1979
Misty

מִיסְטִי (מאנגלית: Misty, "מעורפל") הוא סטנדרט ג'אז שכתב הפסנתרן ארול גארנר בשנת 1954.

מיסטי נכתב כקטע אינסטרומנטלי והוקלט באלבומו של גארנר Contrasts שיצא לאור בשנת 1955. כשנה לאחר מכן חוברו לו מילים על ידי ג'וני ברק. השיר לא זכה להכרה רחבה, עד אשר בוצע על ידי ג'וני מאטיס ונכלל באלבומו Heavenly בשנת 1959. ביצוע זה של מאטיס היה לביצוע המוכר ביותר של השיר והוביל לפופולריות הרבה שלו. מאז הפך מיסטי לסטנדרט ובוצע על ידי אמנים רבים ונודעים, ביניהם אלה פיצג'רלד, שרה ווהן, אריתה פרנקלין, פרנק סינטרה ורבים נוספים.

הקטע האינסטרומנטלי ממלא תפקיד מפתח במותחן נגן לי שנית מיסטי (סרטו של קלינט איסטווד, 1971) הקרוי על שמו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סטנדרטים בג'אז
פארק ג'י-סונג

פארק ג'י-סונג (בקוריאנית: 박지성; ) הוא כדורגלן עבר דרום קוריאני ששיחק בעמדות הקשר ההתקפי והקיצוני.

פארק הוא הכדורגלן האסיאתי המעוטר ביותר בהיסטוריה, עם 19 תארים באמתחתו.

==ביוגרפיה==
פארק החל את הקריירה שלו בקבוצה היפנית קיוטו פרפאל סאנגה. בשנת 2000 השתתף עם נבחרת קוריאה הדרומית במונדיאל 2002, איתה הגיע עד לחצי הגמר. הוא עבר לפ.ס.וו. איינדהובן ב-21 בדצמבר 2002. שנתיים אחר כך היה שותף לזכיית הקבוצה בדאבל. באותה עונה היה לאיינדהובן הפסד ליגה בודד, והיא זכתה באליפות עם 87 נקודות, 10 נקודות מעל המקום השני.

ב-8 ביולי 2005, הצטרף פארק לשורות מנצ'סטר יונייטד תמורת 4 מיליון פאונד. את הופעת הבכורה שלו ערך נגד דברצן במוקדמות ליגת האלופות באולד טראפורד.

ב-9 ביולי 2012, הודיעה קווינס פארק ריינג'רס כי רכשה את פארק תמורת 5 מיליון ליש"ט.

ב-7 באוגוסט 2013, הושאל פארק לפ.ס.וו. איינדהובן עד לסיום העונה. לאחר מכן, ב-13 במאי 2014, הודיע פארק על פרישה ממשחק פעיל.

בסואוון, עיר מגוריו של פארק, ישנו רחוב על שמו. ב-27 ביוני 2005, נערך טקס הסרת הלוט והרחוב נקרא דרך פארק ג'י סונג. פארק זכה לכבוד זה בשל תרומתו הרבה לנבחרת קוריאה הדרומית במונדיאל 2002.

==תארים בהם זכה==
;קבוצתיים
עם קיוטו פרפאל סאנגה:
*אליפות הג'יי-ליג השנייה: 2001
*גביע אמפרור: 2002/03

עם פ.ס.וו. איינדהובן:
*אליפות הולנד: 2005
*חצי גמר ליגת האלופות: 2004/05

עם מנצ'סטר יונייטד:
*אליפות הפרמייר ליג (4): 2006/07, 2007/08, 2008/09, 2010/11
*גביע הפוטבול ליג (3): 2005/06, 2008/09, 2009/10
*אליפות העולם לקבוצות: 2007/08
*ליגת האלופות: 2007/08

;אישיים
*ה-11 הטובים ביותר בליגת האלופות: 2005
*ה-11 הטובים ביותר בליגה ההולנדית: 2004/05
*מצטיין הגביע ההולנדי: 2005

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.manutd.com/bio/bio.sps?iBiographyID=12739 ביוגרפיה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1981
קטגוריה:כדורגלנים דרום קוריאנים
קטגוריה:קשרי כדורגל דרום קוריאנים
קטגוריה:סיאול: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני מנצ'סטר יונייטד
קטגוריה:כדורגלני קווינס פארק ריינג'רס
קטגוריה:זוכי פרס ה-MVP של משחק האולסטאר של ה-MLS
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קוריאה הדרומית
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2000
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2001
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2002
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2004
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2011
How High the Moon

How High the Moon הוא סטנדרט פופולרי אצל נגני ג'אז, שנכתב על ידי נאנסי המילטון והולחן על ידי מורגן לואיס. הסטנדרט הופיע לראשונה במחזמר של ברודוויי Two for the show בשנת 1940, שם הוא שרו אותו אלפרד דרייק ופראנסס קומסטוק. 

הבסיס ההרמוני של הקטע, מהווה את הבסיס של קטעי בי בופ, כולל אורינתולוגיה מאת צ'ארלי פארקר קטע שנחשב ליצירת מופת של הבופ ומאבני היסוד של סוגה זו.

== ביצועים שונים של הקטע ==
ההקלטה המוקדמת ביותר של הקטע היא של בני גודמן והתזמורת שלו, מ-7 בפברואר 1940. בשנת 1947 הביצוע של סטן קנטון והביג בנד שלו זכה להצלחה מרשימה, וכיכב בראש רשימת הלהיטים במשך תשעה שבועות. גם הביצוע של לס פול ומרי פורד מינואר 1951 הצליח מאוד, ונהיה לאחד מסימני ההיכר של שניהם. גם זמרת הג'אז אלה פיצג'רלד ביצעה את הקטע עשרות, אם לא מאות פעמים, והוא נהיה לאחד מהשירים הכי מזוהים עמה. היא לראשונה הופיעה עם הקטע בשנת 1947 בקרנגי הול. בסוף אותה השנה היא גם הקליטה את השיר לראשונה. ביצוע שלה מ-1960 ששוחרר באלבום אלה בברלין זכה להיכנס היכל הכבוד של פרסי גראמי. גם גרסתה מ-1966 נחשבת לשם דבר, בזכות האלתור הארוך והמיוחד שבאמצע השיר.

מלבד כל אלה, ישנם ביצועים רבים מאוד לשיר. בין האמנים שהקליטו אותו ניתן למנות למשל את לואי ארמסטרונג, צ'ט בייקר, דייב ברובק, נט קינג קול, דיוק אלינגטון, דיזי גילספי, ליונל המפטון, בני גודמן, ג'ין קרופה, אניטה או'דיי, סטפן גרפלי ועוד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על הירח
קטגוריה:סטנדרטים בג'אז
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
פייר מיניאר

מיניאר, "הבתולה עם הענבים" [[1640]]
פייר מיניאר (בצרפתית: Pierre Mignard; 17 בנובמבר 1612 – 30 במאי 1695) היה צייר צרפתי.

== ביוגרפיה ==
נולד למשפחת אמנים בעיר טרואה שבחבל שמפאן בצרפת. נועד ללמוד רפואה, אך ב-1624 נכנס כשוליה לסטודיו של הצייר ז'אן בושה בעיר בורז' שבמרכז צרפת. משחזר לטרואה עבד אצל הפסל פרנסואה ז'אנטל לפני שעבר אל העיר פונטנבלו, שהייתה בירת האמנות בצרפת של תקופתו. משם נסע לפריז, הפך לתלמידו של הצייר סימון וואה, ופגש לראשונה בצייר שארל לה ברון.

ב-1635 עזב את הסטודיו של סימון וואה ונסע לרומא. שם פגש בצייר ניקולא פוסן, צייר את דיוקנו של האפיפיור אינוקנטיוס העשירי והפך לאישיות מפורסמת. התגורר ברומא עד 1657, כאשר נקרא על ידי המלך לואי הארבעה עשר לחזור לצרפת. בדרכו לפריז פגש במולייר בעיר אביניון שבפרובאנס והפך לידידו, ולידידם של אנשי להקתו. משהגיע לפריז סירב לקבל את מרותו של שארל לה ברון, שהיה צייר החצר של המלך. הוא גם סירב להיות חבר באקדמיה המלכותית לאמנות שנוהלה על ידי לה ברון. מולייר המליץ עליו בפני ז'אן-בטיסט קולבר, שהיה עוזרו של הקרדינל מזראן, אך קולבר העדיף את לה ברון. אולם המלך, שהיה בן עשרים שנה בלבד, ביקש מפייר מיניאר לצייר את דיוקנו, ציור שהשביע את רצונו של המלך. עד מהרה הפך פייר מיניאר לצייר הדיוקנים המפורסם בצרפת. הוא צייר את דיוקנם של: הקרדינל מזראן, קולבר, דקארט, לה פונטן, מולייר, ראסין, נינון דה לנקלו, מאדאם דה מנטנון, מאדאם דה לה פאייט, מאדאם דה סבינייה, ורבים אחרים. יצירת המופת שלו היו הציורים שעשה בכיפת הכנסייה ואל דה גראס בפריז (1663) על פי הזמנת אן מאוסטריה, אם המלך, שהתגוררה במנזר הסמוך לכנסייה.

אחרי מות קולבר ב-1683, עלה פייר מיניאר לגדולה. ב-1687 העניק לו המלך תואר אצולה, וב-1690, אחרי מות שארל לה ברון, התמנה לצייר החצר של המלך והפך לחבר האקדמיה לאמנות באמצעות צו מלכותי. פייר מיניאר מת בפריז ב-1695 בעת שעסק בהכנות לציורי קיר בכנסיית אינווליד. טקס האשכבה נערך בכנסיית סן רוש, והוא נקבר במנזר הז'אקובינים, שהיה בקרבת מקום, ברחוב סנט אונורה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ציירים צרפתים
קטגוריה:ציירים של תקופת הבארוק
קטגוריה:ילידי 1612
קטגוריה:נפטרים ב-1695
תמונת מפתח

תמונת מפתח 1: ריבוע, תמונת מפתח 2: חץ
בתחום הגרפיקה הממוחשבת והאנימציה, תמונת מפתח (Keyframe) היא תמונה הנמצאת ברצף מונפש של תמונות אשר צוירו או נבנו בצורה ישירה על ידי המשתמש.

כשכל התמונות מצוירות על ידי אנימטורים, האמן הבכיר מצייר לרוב את תמונות המפתח, ואילו את תמונות הביניים (התמונות שבין תמונות המפתח) מציירים האמנים החניכים. כיום מקובל שהאנימטור יוצר רק את התמונה הראשונה והאחרונה ברצף תמונות פשוט, והמחשב ממלא את הפער באמצעות שיבוץ תמונות ביניים, בתהליך הקרוי בלועזית "tweening".

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:גרפיקה ממוחשבת
קטגוריה:טכניקות בהנפשה
צבי סגל

צבי הֶרמַן סגל (1901 – 23 בספטמבר 1965) היה מראשי התנועה הרוויזיוניסטית בארץ, חבר מועצת המדינה הזמנית ומחותמי מגילת העצמאות.

==קורות חיים==
סגל נולד בשנת 1901 במלאווה שבפולין, בן ליצחק חיים סגל, במשפחה חסידית. השתקע בעיר החופשית דנציג. במסגרת עסקיו קשר קשרים עם גורמי השלטון בעיר והשתדל למען יהודיה. היה פעיל בתנועה הרוויזיניסטית, ומעת עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933 סייע, כנציג חברת הספנות הגדולה "קליינשמידט־סגל" להעפלה הרוויזיוניסטית. לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה ניהל משא ומתן על גורל היהודים בעיר, והביא להעלאתם לארץ ישראל ופיצויים על אובדן רכושם. הוא עצמו עלה לארץ בשנת 1938.

בשל קשריו עם האצ"ל היה אסור במחנה המעצר בלטרון והוגלה לאריתריאה על ידי שלטונות המנדט הבריטי. כיהן כנציג התנועה הרוויזיוניסטית במועצת המדינה הזמנית, והיה בין חותמי מגילת העצמאות.

לאחר הקמת המדינה, עם הקמת תנועת החרות, פרש מפעילות פוליטית והקים את חברת "ברנע" לפיתוח אשקלון. רחוב על שמו קיים בשכונת ברנע שבאשקלון.

נפטר בשנת 1965 בביתו שבתל אביב. נקבר בבית הקברות טרומפלדור.

הותיר אישה וכן בת ושני בנים.

==קישורים חיצוניים==
* (עם פטירתו)
* 
* 

קטגוריה:גולי אפריקה
קטגוריה:חברי מועצת המדינה הזמנית מטעם ברית הציונים הרוויזיוניסטים
קטגוריה:חותמי מגילת העצמאות
קטגוריה:העיר החופשית דנציג: אישים
קטגוריה:פעילים ציונים בפולין
קטגוריה:עליית אף על פי
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים פולנים
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:רוויזיוניסטים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אשקלון: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1901
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1965
ברל רפטור

ברל רפטור ו[[דוד רמז, 13 באפריל 1948]]
בֶּרְל רֶפֶּטוּר (7 באוגוסט 1902, ד' באב תרס"ב – 23 במרץ 1989, ט"ז באדר ב' תשמ"ט) היה חבר הכנסת, מראשי ההסתדרות ביישוב ובמדינה, היה שייך לאגף השמאלי (חברתית) ואקטיביסטי (ביטחונית) של תנועת העבודה (מפלגת אחדות העבודה - פועלי ציון וקודמותיה). מחותמי מגילת העצמאות.

==ביוגרפיה==
ברל (דב) רפטור נולד ברוז'ין (Ружин) שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום אוקראינה). היה פעיל בתנועות הנוער החלוציות "דרור" ו"החלוץ" באוקראינה והשתתף בהגנה עצמית של היהודים שם. 

עלה לארץ ישראל בשנת 1920. הצטרף למפלגת אחדות העבודה. היה חבר גדוד העבודה. היה בין מקימי מפא"י בשנת 1930. היה ציר לקונגרסים ציוניים, חבר מועצת פועלי חיפה ומראשי "סולל בונה". פרש ממפא"י עם סיעה ב' והיה מראשי התנועה לאחדות העבודה. נעצר עם ראשי היישוב בשבת השחורה ביוני 1946 ונשלח למחנה רפיח.

היה חבר מועצת העם מטעם התנועה לאחדות העבודה פועלי ציון ומחותמי מגילת העצמאות (זכור במיוחד בשל בואו לטקס הכרזת המדינה לבוש במכנסיים קצרים). היה חבר מועצת המדינה הזמנית ונבחר לכנסת הראשונה מטעם מפ"ם (שהייתה איחוד של מפלגת פועלים השומר הצעיר עם התנועה לאחדות העבודה פועלי ציון). היה חבר הוועד הפועל של ההסתדרות מטעם מפ"ם, ולאחר התפלגותה - מטעם אחדות העבודה - פועלי ציון.

בת זוגו סוניה (לבית גרובר) הייתה ממייסדות קיבוץ יגור שליד חיפה ודודתו של השר וחבר הכנסת לשעבר יוסי שריד (אחותה של אמו של שריד, דובה).

==אוטוביוגרפיה==
* ללא הרף: מעשים ומאבקים (רשם: אהרן מאירוביץ), 3 כרכים, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, תשל"ג–תשל"ו 1975.

==לקריאה נוספת==
* יעקב גורן, ברל רפטור: חזון במעשה היום-יום, רמת אפעל: יד טבנקין – מרכז מחקרי, רעיוני ותיעודי של התק"ם, תשנ"ה 1995. (ביוגרפיה)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1989%2F03%2F24&id=Ar01110&sk=CF9FE114 ברל רפטור ז"ל], מעריב, 24 במרץ 1989
* 

קטגוריה:ציונים ילידי המאה ה-19: אנשי היישוב
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי אוקראינה
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם מפ"ם
קטגוריה:חברי מועצת המדינה הזמנית מטעם מפ"ם
קטגוריה:חותמי מגילת העצמאות
קטגוריה:חברי הוועד הלאומי
קטגוריה:חברי אספות הנבחרים
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הכללית
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים ביגור
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1902
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1989
מנחם בן יוסף חזן

צילום עמוד השער של הספר 'סדר טרוייש', מהדורת פרנקפורט דמין תרס"ה
רבי מנחם בן רבי יוסף חזן (חזון) (או, רבי מנחם שליח ציבור). מרבני העיר טרוייש (טרואה) במחצית השנייה של המאה ה-13 (כמאה שנים לאחר תקופת רש"י יליד העיר ומרבניה).

== חייו ==
מנחם נולד לרבי יוסף בן רבי יהודה מחבר ספר ידידות, בנו של רבי ברוך בן יצחק מרגנשבורג.

אביו, רבי יוסף, ערך את מנהגי, סדרי ונוסחי התפילות שנהגו בקהילת טרוייש על פי פסקי רש"י ותלמידיו, וכן הוסיף סדרים משלו. רבי מנחם כתב את מנהגי בית הכנסת התפילות והמנהגים השונים הללו בספרו סדר טרוייש והזכיר רבות הלכות בשם אביו וכן חכמים נוספים בספרו.

== סדר טרוייש ==
רבי יהודה בן אלעזר מבעלי התוספות ותלמידו של ר' מנחם, ערך את כתבי רבי מנחם (ואביו) לספר שנקרא גם כן 'סדר טרוייש', וחילק אותם לעשרה פרקים שונים לפי סדר התפילות. לספר זה הוא צירף את חיבורו של רבי נתן בן יהודה "ספר המחכים", המסכם את דיני שליח הציבור.

הספר מהווה מקור חשוב לחקר ההלכות, המנהגים והתפילות של נוסח צרפת שנהג ביהדות צפון צרפת בדורו, והוא אחד המקורות העיקריים לחקר הנוסח.

בדומה לחיבורים עבריים מימי הביניים משמש גם ספר זה כמקור למינוחים בשפה העברית בצורות שונות. כך למשל הספר הוא המקור הראשון לכינוי "פורים-שושן", עבור ט"ו באדר, שברבות השנים הפך, בהשפעת היידיש ל"שושן פורים".

כתב יד מאוחר של הספר משנת 1470 מצוי בספרייה הלאומית וכן תוכן מקביל בחלקו לכתב יד זה מצוי בכתבי יד השמורים ב-כ"י בוותיקן משנת קנ"ה, כ"י ב-לונד-האוניברסיטה 2.L.O משנת קס"ז, כ"י פדובה-הסמינר הוסקובילי משנת ר"ך, כ"י באוקספורד, כת"י בווינה, ועוד.. וכן דפוס טרינו רפ"ה.
ובפרוש שנדפס ב"תפלות מכל השנה עם כמה פירושים ... נדפס על ידי נתנאל בר פרץ חלפן ז"ל בשנת רפ"ה פה טרין".

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* שמואל דוד לוצאטו - [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=66259&st=&pgnum=76 הליכות קדם], צד 50.
* שמואל אברהם פוזננסקי, שני ספרים חדשים מארץ הגר, עמ' 11, וורשא תרס"ז.
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשוני צרפת
קטגוריה:יהודים הקבורים בצרפת
קטגוריה:מחברי ספרי מנהגים
קטגוריה:טרואה: רבנים
רב-לוחיתאים

רב־לוחיתאים הידועה גם ככָּתְנוֹת־יָם או כִּיטוֹנִים (שם מדעי: Polyplacophora) היא מחלקה של בעלי חיים ימיים פרימטיבים ממערכת הרכיכות. זוהי קבוצה שהתפתחה במשך הדבון עד ימינו והיא כוללת כיום מעל 940 מינים, כשמינים רבים נוספים נכחדו.

מינים אלה מסוגלים לשכון הן במים טרופיים והן בימים קרים בעומקים שונים, לעיתים עד 6,000 מטרים ועד חופים הסלעיים. עם זאת הם אינם מסוגלים לחיות זמן רב על היבשה ואינם חיים במים מתוקים או מליחים כמו צדפות ומיני חלזונות.

== אטימולוגיה ==
המין הראשון במחלקה זו Chiton tuberculatus הוגדר לראשונה על ידי לינאוס בשנת 1758. כפי שהיה נהוג באותה תקופה, שם המשפחה Chitonidae והסדרה Chitonida נגזרו משם זה לפי ההטיה המוסכמת לדרגות טקסונומיות שונות. שמה המדעי של המחלקה היה נתון לכמה מחלוקות טקסונומיות אך בשפה העממית בלעז כונה Chitons. בעברית הוחלט לכנות סדרה זו רב־לוחיתאים על שום שמונת הלוחות המכסות את גבם של היצורים. באותה ספרות לעיתים כונה גם כִּיטוֹנִים כתעתיק של השם בלועזית. בשנת 2003 בישיבה רעג של האקדמיה ללשון העברית אושרה הצעתו של יוסף הלר לאמץ שם עברי נוסף בשם כותונת-ים. את השם הציע הלר מכיוון שתרגומה של המילה Chiton ביוונית הוא כותונת.

==מאפיינים==
מיני הכיטונים הם קטנים, שטוחים ובעלי חישה פרימטיבית ביותר המורכבת בעיקר מריח ומראיית צל פרימיטיבית. הם גם בעלי משושים קטנים בתחתית גופם.

גוף הכיטון בעל פלג עליון משוטח, סגלגל ועשוי משמונה לוחיות צפופות, האחוזות ברקמה שמאחדת אותן יחדיו ואינם מסוגלות להיסגר כמו קונכייה של חילזון אך מאפשרים לבעליהם להתכדר לכדור אם הוא נתפס בידי טורף. לכיטון רגל שרירית מפותחת, המאפשרת לו להיצמד לסלעים ולאבנים. הכיטון הוא אוכל רקבובית, שאריות מזון מפוזרות ואצות אותם הוא מגרד מפני סלעים בתוך המים או על החוף. את מזונו הוא מגרד באמצעות מִשְׁנֶנֶת בלסתותיו.

==מיון==
*תת-מחלקה Paleoloricata
**סדרה Chelodida
**סדרה Septemchitonida
*תת-מחלקה Loricata 
**סדרה Lepidopleurida 
**סדרה Chitonida 
*טקסונים ללא מקור:
**משפחה Scanochitonidae
**משפחה Olingechitonidae
**משפחה Haeggochitonidae
**משפחה Ivoechitonidae

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי מארי דוקרוטאי דה בלנוויל
קטגוריה:רכיכות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1816
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו בדבון
רנדל

רנדל או האי רנדל (באנגלית: Randall's Island) הוא אי הממוקם בין נהר הארלם לאיסט ריבר שבעיר ניו יורק. האי נמצא בין האי מנהטן לרובע קווינס ומופרד מקווינס בתעלה המזרחית של איסט ריבר, ומרובע הברונקס במיצר ברונקס.

הנהר שבין האי רנדל לאי וורד מולא אדמה וכיום שני האיים הם שטח יבשה אחד המהווה חלק מרובע מנהטן.

באי נמצא מרכזו של גשר רוברט פ. קנדי המחבר את הרבעים מנהטן, קווינס והברונקס, וכן עוברת מעל האי מסילת רכבת המחוברת לגשר הל גייט.

באי נמצאת האקדמיה של מחלקת כיבוי האש של העיר ניו יורק. רוב שטח האי הוא פארק ציבורי שלאחרונה פותח כאזור פעילות ספורט, הכולל מגרשי מיני גולף, טניס, כדורסל, כדורגל ולקרוס.
לאחרונה נבנה באי אצטדיון הספורט איקהאן שהחליף את אצטדיון דאונינג שקדם לו.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nycgovparks.org/sub_your_park/historical_signs/hs_historical_sign.php?id=6515 ההיסטוריה של האי רנדל]
* [http://www.risf.org אגודות הספורט של האי רנדל]

קטגוריה:איסט ריבר: איים
קטגוריה:הארלם ריבר
קטגוריה:ניו יורק: איים
וורד (אי)

האי וורד (באנגלית: Ward's Island) הוא אי הממוקם בין נהר הארלם לאיסט ריבר שבעיר ניו יורק. האי מהווה חלק מרובע מנהטן. האי חובר לאי רנדל באמצעות מילוי חלק מהנהר.

מעל האי עובר גשר רוברט פ. קנדי וגשר הלגייט, אולם הגשרים עצמם לא מחוברים לאי. הכניסה לכלי רכב לאי מתבצעת דרך האי רנדל. הולכי רגל יכולים להגיע אל האי באמצעות גשר האי וורד המחבר את האי לשכונת הארלם במנהטן.

באי נמצא בית חולים לחולי נפש, וכן מתקני טיהור שפכים. באי נמצא פארק האי וורד ובו שטחי נופש ומגרשי אתלטיקה.

==היסטוריה==
===התקופה הקולוניאנלית===
בשנת 1637 רכשו המתיישבים ההולנדים את האי מהאינדיאנים שגרו באזור. באותה עת נקרא האי "טנקנאס" שמשמעו "ארצות הפרא". שם האי שונה מספר פעמים במהלך השנים והוא נקרא גם "האי ביוקנן" ("Buchanan's Island" ) ו"אי האסם הגדול" (Great Barn Island)- שניהם ככל הנראה שיבוש של שמו המקורי של הבעלים של האי - ברנדט (Barendt).

במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית שימש האי מוצב בריטי.

===התקופה שלאחר הקמת ארצות הברית===
עם תום מלחמת האזרחים רכשו את האי ג'ספר וברתולומיו וורד, וקראו לאי על שמם. האחים וורד בנו באי מטוויית כותנה ובנו את הגשר הראשון על איסט ריבר - גשר שחיבר את האי למנהטן (ברחוב 114) בשנת 1807.

הגשר היה גשר עץ והוא נהרס בסופה בשנת 1821.

לאחר שנהרס הגשר, ננטש האי עד שנת 1841 עת שהפך למזבלה עירונית. מאוחר יותר שימש האי גם כבית קברות, ובשנת 1847 נפתח באי בית חולים למהגרים (מבנה בית החולים היה הגדול בעולם באותה עת).
בשנת 1863 נפתח באי בית חולים לחולי נפש. בין השנים 1860–1892 שימש האי מרכז לקליטת מהגרים - מרכז שעבר בשנת 1892 לאי אליס.
בשנת 1899 נפתח באי בית חולים נוסף לחולי נפש, שהיה הגדול בעולם באותה עת.

===שיקום===

בשנת 1930 המליצה ועדה מטרופוליטנית להפוך את האי רנדל והאי וורד לפארק ציבורי. הקמת הפארק החלה בשנת 1936 והסתיימה שבע שנים מאוחר יותר.

הגשר הנוכחי המקשר את האי למנהטן (ומשמש להולכי רגל בלבד) נבנה בשנת 1951 במטרה לאפשר גישה מהארלם לאי מאחר שבהארלם שטחים ירוקים מועטים.

==ראו גם==
*האי רנדלס

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nycgovparks.org/sub_your_park/historical_signs/hs_historical_sign.php?id=12869 ההיסטוריה של האי וורד]

קטגוריה:איסט ריבר: איים
קטגוריה:ניו יורק: היסטוריה
קטגוריה:הארלם ריבר
קטגוריה:ניו יורק: איים
מיצב

תמונה מהמיצב "פרויקט סוטה" של [[עפרי כנעני]] 
מיצב של האמנית [[רייצ'ל וייטריד במוזיאון טייט מודרן בלונדון 2005|טקסט=]]
מיצב של האמנית [[נאן הובר שהייתה מחלוצות אמנות המיצג והמיצב]]
מיצב של האמן [[ליאנדרו ארליך, בריכת שחייה, מוצג במוזיאון המאה ה-21 לאמנות עכשווית בקנאזאווה, יפן]]
מֵיצב, באמנות, יצירה תלת-ממדית המתייחסת לחלל שבו היא מוצבת.

המושג הגיע לעולם הפיסול במאה ה-20 ומקורו בכוונת הפסל (האמן) "להציב", להעמיד או להתקין (to install) אותו. ישנם מיצבים שמיועדים לעמידה בחלל פתוח או בחלל סגור, על פי בחירת האמן או האמנית. חלק מן המיצבים בנויים לתצוגה בחלל ספציפי (Site specific), כמו למשל מבחינת מידות או משמעות סמלית-רעיונית באתר, וחלקם יכולים להתנייד בין מקומות.

==חוויית המיצב==
המיצב מבקש מהצופה לחרוג מהרגלי הצפייה המוכרים לו מן הפסל המסורתי. כאשר מדובר בפסל מסורתי, הצפייה בו פרונטלית, ובמהלכה, על פי רוב, נשמר מרחק (פיזי ורעיוני) בין הצופה לפסל: לצופה שמור מקום או מסלול צפייה מוגדר, והפסל עומד לרוב גם הוא בעמדה של כבוד, מורם מעם, למשל באמצעות הצבתו על פודיום או על כן. המיצב שובר מערכת יחסים זו ומעודד את הצופה להתקרב אליו, להסתובב בינותיו ולהיות חלק ממנו. לעיתים ישאף המיצב להקיף את הצופה ולהוליך אותו בתוכו בחוויה טוטלית של מרחב וחלל, ולעיתים "יסתפק" בהולכת הצופה מאלמנט אחד שלו לאחר, תוך יצירת מעין משחק "מצא את המטמון".

==מיצב וידאו==
מיצב וידאו הוא מיצב המשתמש בווידאו המוקרן באמצעות מוניטורים או מסכים גדולים, כחלק מהמיצב.

אמני מיצב וידאו ישראלים: סיגלית לנדאו, דורון סולומונס, יאיר ברק, אורי קצנשטיין ועוד.

== ראו גם ==
* רשימת מיצבים בוויקיפדיה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:טכניקות פיסוליות
קטגוריה:מיצב
קטגוריה:טכניקות אמנותיות
מזל שור

סמל מזל שור
שור
בול ישראלי המוקדש למזל שור
מזל שור הוא אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות. באסטרולוגיה המערבית, "בן מזל שור" הוא מי שנולד בין 20 באפריל לבין 20 במאי (לערך). במסורת היהודית מתייחס מזל שור אל חודש אייר. בלוח השנה במגילות קומראן משויך מזל שור לחודש ניסן. מושג זה מתייחס לרעיון שבתקופה הנתונה מיקום השמש באזור השמיים המוקצה למזל שור האסטרולוגי. כיום, אין חפיפה בין קונסטלציית השור לבין אזור השמיים של מזל שור בגלל נקיפת ציר כדור הארץ.

==מזל שור במיתולוגיה היוונית==

במיתולוגיה היוונית מסופר שזאוס, שחשק באירופה, הפך את עצמו לשור כדי לפתות אותה. הוא הופיע כשור יפהפה בין עדרי הבקר של אביה בחופי פיניקיה, ולאחר שמתוך הפיתוי עלתה עליו, הוא חטף אותה לכרתים, שם הציג את עצמו לה בצורתו האמיתית ושכב עמה. בדיוניסיאקה מסופר שלאחר מכן, לצד קרסול העגלון הופיע זאוס השור בכוכבים, כפוף על ירכיו בעלותו על נתיבו: שקוע למחצה בים, מושיט את רגלו הימנית לאוריון, ובערב מחיש צעדיו בכיפת השמים וחולף על־פני העגלון העולה איתו בנתיבו.<ref>נונוס, דיוניסיאקה, 1.46–1.362 (ראו במקור עם תרגום וב[https://topostext.org/work/529 תרגום לאנגלית])</ref> קבוצת הכוכבים שור הייתה הבסיס למזל השור.

==מזל שור באסטרולוגיה==
===שיוך אסטרולוגי===

מזל שור הוא אחד משלושת מזלות יסוד האדמה, יחד עם מזל בתולה ומזל גדי. הוא משתייך לקבוצת המזלות הקבועים, יחד עם מזל אריה, מזל עקרב ומזל דלי. הכוכב השליט של מזל שור הוא נוגה (ונוס).

==ראו גם==

* מיתולוגיה
* אסטרולוגיה
* ארבעת היסודות

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

שור
קטגוריה:קבוצת הכוכבים שור
קטגוריה:שור בתרבות