OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Љ

לִייֵה (אות גדולה: Љ, אות קטנה: љ) היא אות בכתב הקירילי.

לייה מייצגת /ʎ/ צידי פלטאלי, צליל דומה (אך לא זהה) לצדית המכתשית המטושטשת, המיוצגת בשפות מסוימות על ידי הדיגרף ⟨ль⟩ ומבוטאת /lʲ/ כמו ⟨ll⟩ ב"מיליון". השווה לטבית ⟨ļ⟩, סלובקית ⟨ľ⟩, פורטוגזית ⟨lh⟩, ספרדית ⟨ll⟩ ואיטלקית ⟨gl⟩.

לייה היא ליגטורה של Л ו-Ь. היא הומצאה על ידי ווק סטפנוביץ' קרדז'יץ' לשימוש במילון שלו משנת 1818, והחליפה את הדיגרף הקודם ⟨ль⟩. היא תואמת לדיגרף ⟨ǈ⟩ באלפבית הלטיני של גאי עבור סרבו-קרואטית.

היום משתמשים בה במקדונית, גרסאות של סרבו-קרואטית כשהם כתובים בקירילית.

לייה מקבילה לתעתיק כ-lj אך ניתן גם לכתוב אותה בתעתיק כ-ľ, או ¼. לייה מקבילה בעברית ל-למ"ד ויו"ד ביחד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלפבית קירילי
מערת הרמב"ן

מערת הרמב"ן היא מערה בירושלים, שעל פי האגדה, בשנת 1267 קבע בה רמב"ן את מקומו לתפילה.
המערה עמדה במחלוקת בשאלה האם המקום מוגדר כמקום מקודש לעניין חוק השמירה על המקומות הקדושים; בג"ץ הכריע שהמקום אינו מוגדר כך לעניין חוק זה.

==היסטוריה==
המערה ממוקמת בירושלים, באזור ואדי אל-ג'וז, ליד קבר שמעון הצדיק בראשיתו של נחל קדרון, המערה חצובה בסלע והיא בגודל של 23 על 25 מ', ובגובה של 5.5 מטר, המערה נתמכת בשני עמודים.

בערבית המערה נקראת "מערת הנקודה" (-אל נוקטה).

רבי אשתורי הפרחי, שסייר במקום בשנת 1322, מתאר את המקום וסביבתו אך לא כותב דבר על מערת הרמב"ן, כך גם רבי משה באסולה ב-1523, הקראי שמואל בן דוד ב-1641, ועוד.

בתחילת המאה ה-19 שימשה המערה כמחצבה ואז קנתה אותה משפחת אבו ג'יבנה. המשפחה השתמשה במקום כמכלאה לצאן ובקר ולאחר מכן הקדישה את המקום לוואקף המוסלמי, לאחר תקופה נבנו סביב המערה מקומות מגורים, והמערה הפכה למטרד תברואתי, ב-1975 העירייה דרשה להעביר את המכלאות מהמקום והמשפחה פנתה לעסקים אחרים, המערה שנעזבה הפכה לאתר אשפה ולמקום מפגש של נרקומנים.

בסוף המאה העשרים שיפץ הרב שבתי אלפייה את המערה.

המערה אינה כלולה ברשימת המקומות הקדושים בתקנות השמירה על מקומות קדושים ליהודים - התשמ"א, לפי מספר עדויות, לאחר תשכ"ז היה שילוט לא-מוסדר מקבר שמעון הצדיק למערת הרמב"ן.

כל הכותבים המציינים את המערה מתארים את מקומה כ"ליד מערת שמעון הצדיק", מספר כותבים מתארים את המערה כבעלת שני עמודי תמיכה; בדו"ח הרשמי של ועדת ביילין נכתב שבמערה כיום אין עמודים.

אהרן ביר כתב ב-1988 שהמערה היא קבר הרמב"ן, אך מדובר בטעות.

==המאבק המשפטי==
במאי 2000 החלו עימותים במקום בין יהודים בראשות הרב בני אלון (אז ח"כ מטעם האיחוד הלאומי), ובין ערבים בראשות פייסל אל-חוסייני; הטריגר לעימותים לא ברור, העיתונאי דני רובינשטיין העלה שתי סברות, האחת היא גילוי עניין במקום מצד קבוצת תלמידי ישיבה שהתנחלו בקבר שמעון הצדיק, או תכנון של עיריית ירושלים לפיתוח תשתיות בעמק בין ואדי ג'וז לשייח ג'ראח מה שהביא לחשש של המשפחה שיאבדו את השטח.

משפחת אבו ג'יבנה מסרו את השטח לחברת תחבורה שהתחילה להכשיר את המקום לחניון רכב וכלים כבדים, והחלו עימותים במקום.
פנים המערה
בעקבות העימותים שר הדתות יצחק כהן מש"ס הכריז על המערה כמקום קדוש, והמערה הייתה אמורה לעבור לידי לאנשי משרד הדתות פעילי "המרכז הארצי לפיתוח מקומות קדושים".

בעלי המערה פנו לבג"ץ והרכב שופטים בראשות כרמי מוסק הורה לערבים להפסיק את העבודות במקום, יוסי ביילין ששימש אחר כך כשר הדתות הקים ועדה לחקור את המקום, והועדה הגיעה אף היא למסקנה שאפשר להכריז על המקום כמקום קדוש זאת בעקבות עדויות היסטוריות לביקור ותפילה של יהודים במקום, אך הוועדה סיווגה את המקום כקדוש מדרגה נמוכה ומאחר שהסכסוך נוגע לעניין המוסדר בחוק השמירה על המקומות הקדושים, 1967 החוק הירדני מ-1924, אינו חל, ובית המשפט מוסמך לדון בו.
שני עמודי התמך
לאחר דיונים ממושכים, בספטמבר 2003 אילץ בג"ץ (בהרכב השופטים מישאל חשין, דורית בייניש, ואסתר חיות) את שר הדתות לבטל את ההכרזה על האתר כמקום קדוש, ואכן השר אשר אוחנה ביטל את ההכרזה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רמב"ן
קטגוריה:אתרי עלייה לרגל (יהדות)
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים בירושלים
קטגוריה:שייח' ג'ראח
קטגוריה:ירושלים: מערות
Њ

נִייֵה (אות גדולה: Њ, אות קטנה: њ) היא אות בכתב הקירילי.

זוהי ליגטורה של האותיות הקיריליות Н ו-Ь (סימן הריכוך). היא הומצאה על ידי ווק סטפנוביץ' קרדז'יץ' לשימוש במילון שלו משנת 1818, והחליף את הדיגרף הקודם ⟨нь⟩. היא תואמת לדיגרף ⟨nj⟩ באלפבית הלטיני של גאי עבור סרבו-קרואטית.

היום משתמשים בה במקדונית, גרסאות של סרבו-קרואטית כשהיא כתובה בקירילית (בוסנית, מונטנגרית וסרבית), איטלמן ואודג'ה, שם היא מייצגת /ɲ/ לאף פלאטלי, בדומה ל-⟨ny⟩ ב"קניון" ( להשוואה פולנית ⟨ń⟩, צ'כית וסלובקית ⟨ň⟩, לטבית ⟨ņ⟩, גליצית וספרדית ⟨ñ⟩, אוקסיטנית, פורטוגזית ווייטנאמית ⟨nh⟩, קטלאנית והונגרית ⟨ny⟩ ) ואיטלקית .

נהוג לכתוב בתעתיק את נייה כ-nj אבל היא גם נכתבת בתעתיק כ-ń או ņ. נייה מקבילה בעברית ל-נו"ן ויו"ד ביחד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלפבית קירילי
Ћ

תְשֵ'ה היא אות של הכתב הקירילי, המשמשת רק באלפבית הקירילי הסרבי, וצורתה (במיוחד זו של האות הקטנה) דומה לזו של H לטינית קטנה (Ћ ћ). הצליל של תש'ה מופק מהפלסיב המכתשי חסר הקול /t/ על ידי שיטוט. זוהי האות ה-23 באלפבית הסרבי. הוא שימש לראשונה על ידי דוסיטי אוברדוביץ' כתחייה של האות הקירילית הארכאית ג'רב (Ꙉ), ומאוחר יותר אומץ במילון הסרבי של ווק סטפנוביץ' קרדז'יץ' משנת 1818. הסימן המקביל ל-תש'א באלפבית הלטיני של Gaj הוא Ć.

למרות היותה אות קירילית, נעשה שימוש ב-תש'ה גם בתעתיקים פונטיים סלובניים מבוססי לטיני עם אותו ערך כמו בסרבית.

בהיותה חלק משמות המשפחה הסרביים הנפוצים ביותר, התעתיק של תש'ה לאלפבית הלטיני חשוב מאוד; עם זאת, ישנן דרכים רבות לכתוב אותה בתעתיק. היא בדרך כלל נכתבת כ-⟨ć⟩, לפי האלפבית הלטיני הסרבי-קרואטי או, ללא הדיאקריטי, כ- ⟨c⟩; תעתיקים פחות תכופים הם ⟨tj⟩, ⟨tsh⟩, ⟨ty⟩, ⟨cj⟩, ⟨cy⟩, ⟨ch⟩ (משמש גם עבור Che), ו-⟨tch⟩, ⟨ts⟩ (האחרון, האחרון בהונגרית אבל ⟨cs⟩ ו-⟨ty⟩ נפוצים יותר). היא נראית דומה לשהא (Һ һ) אבל מלטפת.

מכיוון שזו אחת האותיות הייחודיות לאלפבית הקירילי הסרבי, וגם האות הראשונה של המילה הסרבית לקירילית (ћирилица), תש'ה משמשת לעיתים קרובות כבסיס לסמלים עבור קבוצות שונות המעורבות באלפבית הקירילי. תש'ה מקבילה בעברית לת"ו גרושה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלפבית קירילי
Ќ

קִייֵה היא אות של הכתב הקירילי, המשמשת רק באלפבית המקדוני. שם היא מייצגת את הפלסיב הפלאטלי חסר הקול /c/, או את ה-alveolo-palatal affricat חסר הקול /tɕ/. קייה היא האות ה-24 באלפבית זה. צורתה כצורת האות К עם סימן הטעמה עילי. היא מתוארת כ-⟨ḱ⟩ או לפעמים ⟨ķ⟩ או ⟨kj⟩.

מילים עם אות זו קשורות לרוב לאלו בסרבו-קרואטית עם ⟨ћ⟩/⟨ć⟩ ובבולגרית עם ⟨щ⟩, ⟨т⟩ או ⟨к⟩. לדוגמה, ноќ מקדונית (noḱ, לילה) מקבילה לסרבו-קרואטית ноћ/noć, ולבולגרית нощ (nosht). סיום שם המשפחה הנפוץ -ić מאוית -иќ במקדונית. האות קייה מקבילה בעברית לקו"ף.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלפבית קירילי
Ў

אוּ קצרה היא אות באלפבית הקירילי. השפה הסלאבית היחידה המשתמשת באות זו בכתיב שלה היא בלארוסית, אם כי היא משמשת כסמל פונטי בחלק מהמילונים הרוסיים והאוקראינים. בין השפות הלא-סלאביות המשתמשות באלפבית קירילי, Ў משמשת בדונגנית, קרקפאלקית, קראצ'אית, אוסטית ו-יופיק סיבירית. היא משמשת גם באוזבקית - אות זו מתאימה ל-Oʻ באלפבית הלטיני האוזבקי וצלילה כשל האות W.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלפבית קירילי
עולם הענקים

עולם הענקים (באנגלית: Giantland) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1933 שהופק על ידי וולט דיסני הפקות והופץ על ידי יונייטד ארטיסטס. הסרט הוא עיבוד לאגדה "ג'ק ואפון הפלא" עם מיקי מאוס בתפקיד הראשי. מיקי מדובב על ידי וולט דיסני ואחייניו של מיקי מדובבים על ידי מרסלייט גארנר, שבאותה תקופה דיבבה בדרך כלל את מיני מאוס.<ref></ref> זהו הסרט הקצר ה-62 בסדרת סרטי "מיקי מאוס", והשנים-עשר שיצא באותה השנה.<ref></ref>

הסרט היה קודמם האמנותי לסרטי דיסני מאוחרים יותר כמו "גוליבר מיקי" (1934), "חייט קטן ואמיץ" (1938) ו"חופשי ומאושר" (1947). הסרט גם סימן את הופעת הבכורה המונפשת של אחייניו של מיקי, אם כי המספר הגדול שלהם אינו עולה בקנה אחד עם שני האחיינים היחידיים של מיקי (מורטי ופרדי פילדמאוס) שהופיעו ברצועת הקומיקס.

== עלילה ==
הסרט מתחיל כשמיקי מאוס יושב בבית וקורא את הספר "ג'ק ואפון הפלא". לבקשת אחייניו העכברונים הוא מספר להם את האגדה, למרות שהוא מכניס את עצמו לתפקיד ג'ק.

בסיפור, מיקי מטפס על גבעול שעועית גבוה ומגיע ל"עולם הענקים", מקום בעננים בו הכל גדול יותר. מיקי רוכב על פרפר ענק לעבר טירה, שם הוא מסתכל פנימה דרך חור המנעול. בדיוק אז, הענק שגר בטירה חוזר הביתה ואינו מודע למיקי, שמתגנב פנימה לטירה. מיקי מתחבא בין המאכלים על שולחן האוכל כשהענק מתיישב לאכול וקורא עיתון.

כשמיקי מתחבא בתוך גלגל של גבינה שווייצרית, הענק מכין כריך גבינה ומכניס בלי משים את מיקי לפיו. מיקי נמנע מלהילעס או להיבלע, ובסופו של דבר מחבל במקטרת של הענק כדי לברוח. הענק מנסה לתפוס את מיקי, אבל מיקי מעיף כפית פלפל לתוך פניו של הענק וגורם לו להתעטש. הענק מעיף את קיר הטירה מעוצמת העיטוש ומיקי רץ אל עבר גבעול השעועית כשהענק דולק אחריו. כאשר מיקי מגיע לתחתית גבעול השעועית הוא מצית אותו באש והענק נופל למטה ויוצר חור גדול באדמה.

בחזרה לבית, מיקי מספר לאחייניו שהענק נפל דרך כדור הארץ עד לסין. כשמיקי שואל מה הם חשבו על הסיפור, העכברונת הצעירה ביותר נושפת לתוך הבקבוק שלה כאות בוז ולעג, מה שמעיד שהיא לא הסכימה. הסרט מסתיים במיקי שמושך בכתפיו והעכברונים מצחקקים.

== דמויות ומדבבים ==
* מיקי מאוס – וולט דיסני
* אחיינים – מרסלייט גארנר
* הענק

== עיבודים ==
בשנת 1934 פרסם דייוויד מקיי הוצאות לאור עיבוד לספר ילדים של סרט זה.

כמו כן, בשנת 1934, טד אוסבורן כתב קו עלילתי המבוסס על הסרט, עבור רצועת הקומיקס מיקי מאוס בעיתון, בשם "רומפלוואט הענק". עיבוד זה היה הראשון לזהות את הענק בשמו. האיורים היו של פלויד גוטפרדסון וטד ת'ווייטס.

מיני-משחק בסגנון Game & Watch המבוסס על הסרט מופיע במשחק הווידאו "Kingdom Hearts III".<ref></ref>

== מורשת ==
הסרט היה ההופעה המונפשת הראשונה של אחייניו של מיקי, למרות שהם הופיעו בקומיקס עוד בשנת 1932, ברצועת הקומיקס של פלויד גוטפרדסון שכותרתה "האחיינים של מיקי".

הנחת היסוד של הסרט הייתה דומה ל"גוליבר מיקי", שיצא לאקרנים בשנה שלאחר מכן.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים קצרים של דיסני
קטגוריה:מיקי מאוס
נסיכות רויס-לובנשטיין

נסיכות (לורדות, רוזנות) רויס-לובנשטיין (בגרמנית: Herrschaft (Grafschaft, Fürstentum) Reuß-Lobenstein) הייתה מדינה בחלק הגרמני של האימפריה הרומית הקדושה.

== היסטוריה ==
בני משפחת רויס-לובנשטיין השתייכו לענף רויס הצעיר. רויס-לובנשטיין התקיימה בשתי הזדמנויות, היא הוקמה לראשונה בשנת 1425 כלורדות עם היינריך השני, הלורד של רויס-לובנשטיין שהפך לשליט הראשון. הלורדות הראשונה של רויס-לובנשטיין הגיעה לסיומה בשנת 1547 כאשר השטח עבר לרויס-פלאואן.

רויס-לובנשטיין הוקמה מחדש בשנת 1647 שוב כלורדות אשר נשארה עד 1673 כאשר תואר הלורד שודרג לתואר רוזן. לאחר מותו של הרוזן היינריך העשירי ב-1671, נשלטה רויס-לובנשטיין במשותף על ידי שלושת בניו היינריך השלישי, היינריך השמיני והיינריך העשירי. בשנת 1678 חולקה רויס-לובנשטיין כאשר היינריך השלישי נותר רוזן רויס-לובנשטיין, היינריך השמיני הפך לרוזן רויס-הירשברג והיינריך העשירי הפך לרוזן רויס-אברסדורף. רויס-לובנשטיין חולקה בפעם השנייה בשנת 1710 לאחר מותו של היינריך השלישי, כאשר רויס-זלביץ הוקמה עבור בנו הצעיר היינריך העשרים ושישה בעוד בנו הבכור היינריך החמישה עשר ירש אותו כרוזן של רויס-לובנשטיין.

רויס-לובנשטיין הועלתה לדרגת נסיכות ב-1790 והצטרפה לקונפדרציה של הריין ב-15 בדצמבר 1806. עם מותו של הנסיך היינריך החמישים וארבעה בשנת 1824 נכחד קו רויס-לובנשטיין והנחלה עברה בירושה לידי הנסיך מרויס-אברסדורף.

== שליטי רויס-לובנשטיין ==
=== הלורדים של רויס-לובנשטיין, 1425–1547 ===
* היינריך השני, 1425–1470
* היינריך הראשון, 1482–1487
* היינריך השני, 1482–1500
** היינריך השלישי, 1482–1498
* היינריך הראשון, 1500–1538
** היינריך השני, 1500–1547

לרויס-פלאואן, 1547

=== הלורדים של רויס-לובנשטיין 1647–1673 ===
* היינריך העשירי, 1647–1671
* היינריך השלישי, 1671–1710
** היינריך השמיני, 1671–1673
** היינריך העשירי, 1671–1673

הועלתה לרוזנות, 1673

=== רוזני רויס-לובנשטיין (1673–1790) ===
* היינריך השלישי, 1673–1710
** היינריך השמיני (רוזן רויס-הירשברג מ-1678), 1673–1678
** היינריך העשירי (רוזן רויס-אברסדורף מ-1678), 1673–1678
* היינריך החמישה עשר, 1710–1739
* היינריך השני, 1739–1782
* היינריך השלושים וחמישה, 1782–1790

הועלתה לנסיכות, 1790

=== נסיכי רויס-לובנשטיין (1790–1824) ===
* היינריך השלושים וחמישה, 1790–1805
* היינריך החמישים וארבעה, 1805–24

לרויס-אברסדורף, 1824

קטגוריה:מדינות האימפריה הרומית הקדושה
קטגוריה:מדינות הקונפדרציה של הריין
קטגוריה:מדינות הקונפדרציה הגרמנית
אני וטלי בארץ הלמה

אני וטלי בארץ הלמה הוא ספר שירים שכתב אברהם שלונסקי ויצא בהוצאת ספרית פועלים ב-1957. בספר שולבו איוריו של יחזקאל קמחי.

הספר נכלל ברשימת הספרים שמומלצים על ידי משרד החינוך ומיועדים לילדים בגילאי 7–9.

ב-2003 הוציאה הוצאת ספרית פועלים הקיבוץ המאוחד מהדורה מחודשת ומקוצרת של הספר, שכלל איורים צבעוניים של דני קרמן.<ref></ref> בהוצאה החליטו לשנות את שם הספר - במקום "אני וטלי, או ספר מארץ-הלמה" נקרא הספר המחודש "אני וטלי בארץ הלמה".

הספר הוא דו-שיח בין הסב - אברם לבין נכדתו טלי. דמותה של טלי מבוססת על חמוטל (טלי), שסבתה (אמה של אמה) הייתה נשואה לשלונסקי.<ref></ref> שלונסקי ראה בטלי נכדה לכל דבר. בהקדשה שכתב לה הנציח שלונסקי את הקשר בינה לבין גיבורת הספר: "לטלי, שהייתה (ותהיה לי תמיד) הנכדה האהובה, 'המוזה' של ספר שירים שלם".<ref></ref>

הספר נכתב כשהוריה של טלי נסעו מחוץ לישראל והשאירו אותה בבית סביה אברהם ומירה שלונסקי. באחד הראיונות אמר שלונסקי: "'אני וטלי בארץ הלמה' זאת הילדות של טלי נכדתי. כאן על המרפסת הזאת התנהלו מרבית השיחות".

הספר כולל דיאלוג בין שאלותיה של טלי הקטנה למשורר אברהם שלונסקי, המשיב לה בלשון מתחכמת ויצירתית.<ref></ref> השיח בין השניים כולל פלפולי לשון שמתחילים ב"למה", ומנסים להתחקות אחר הקשר בין מילים למשמעותן. הספר מלא הומור ותחכום לשוני, חידושי לשון והתייחסות לערכים אוניברסליים בגישתו הלשונית המודרניסטית והמחדשת של שלונסקי.

== קטעים מהספר ==
=== חמסין ===

כריכת הספר מ-2003

=== בתכול השמיים ===

את השיר "בתכול השמיים" הלחינה נעמי שמר וביצעה צילה דגן.

==קישורים חיצוניים==
[https://www.youtube.com/watch?v=0TFOjZkTsFs&ab_channel=כאןארכיון%7Cאוצרותהשידורהישראלי אני וטלי בארץ הלמה], כאן ארכיון, [https://www.youtube.com/ יוטיוב]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:ספריית פועלים: ספרי ילדים
קטגוריה:ספרי 1957
נסיכות זאלם

נסיכות זאלם (בגרמנית: Fürstentum Salm) הייתה מדינת חסות קצרת מועד של צרפת הנפוליאונית הממוקמת בווסטפאליה.

== היסטוריה ==
זאלם הוקמה בשנת 1802 כמדינה של האימפריה הרומית הקדושה על מנת לפצות את הנסיכים של זאלם-קירבורג וזאלם-זאלם, שאיבדו את מדינותיהם לצרפת בשנים 1793–1795. שטחה של הנסיכות החדשה הוקצה רשמית על ידי ה- Reichsdeputationshauptschluss של 1803. השטח החדש לא היה סמוך לרוב השטחים הישנים של הנסיכים, אלא הרחיב את רוזנות אנהולט, שהייתה נחלתו של נסיך זאלם-זאלם. רוב השטח נלקח מבישופות מינסטר שפורקה.

נסיכות זאלם נשלטה במשותף על ידי הנסיכים של זאלם-קירבורג וזאלם-זאלם, פרידריך הרביעי, נסיך זאלם-קירבורג, וקונסטנטין, נסיך זאלם-זאלם; לכל ענף היו זכויות ריבוניות שוות, אך לאף אחד מהם לא היה טריטוריה נפרדת. זאלם הפכה לעצמאית והצטרפה לקונפדרציה של הריין ב-1806. היא סופחה לצרפת ב-1811. שטחה ניתן לפרוסיה על ידי קונגרס וינה ב-1815; זה הפך לחלק המערבי ביותר של פרובינציית וסטפאליה הפרוסית. בשנת 1871, הקיסרות הגרמנית השתמשה בדגל זהה לדגל הטריקולור של זאלם.

== גאוגרפיה ==
בירת זאלם הייתה בוכולט. לזאלם היה שטח של כ-1,760&nbsp;ק"מ <sup>2</sup> ואוכלוסייה של 59,086. היא כיסתה בערך את אותו שטח כמו מחוז בורקן של היום.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.flaggenlexikon.de/fdtsalm.htm נסיכות זאלם] באתר flaggenlexikon 

זאלם
קטגוריה:מדינות לשעבר באירופה
דראג בסלון

חברות דראג בסלון (מימין לשמאל): ניקול דיכפין, מאמא דה לא סמאללה, זוהרה פלטינוםדראג בסלון הוא הרכב מלכות דראג ישראלי, שמקיים ליין הופעות דראג ברחבי הארץ. ייחודו של הליין הוא בהופעות בסלונים פרטיים, גם לקהל שלא מכיר את אמנות הדראג וחשוף פחות לקהילת הלהטב"ק<ref></ref>, ומשלב מופע בידור בעשייה חינוכית.

דראג בסלון בהופעה בסלון בפרדסיה, ביום העצמאות תשפ"א, 2021
נאמבר הפתיחה מתוך ההופעה הראשונה של דראג בסלון בחיפה
הליין נהגה בשנת 2018 על ידי אסף שחר ובן זוגו ברוך יעקבי, ובתמיכתו של זוהר אביגדורי - מלכת הדראג זוהרה פלטינום<ref></ref>. המטרה של ההרכב הייתה לחשוף את אמנות הדראג לקהלים חדשים שעל פי רוב אינם מגיעים למופעי דראג, המתקיימים על פי רוב במועדונים ופאבים להט"ביים, וזאת באמצעות הבאת אמנות הדראג למרחבים חדשים - סלונים של בתים פרטיים, גלריות, חדרי אוכל ומועדונים בקיבוצים ומושבים ועוד, בהם מתאפשרת אווירה אינטימית בין המופיעים לקהל. במופעים, המיועדים לקהלים מגוונים ולא רק לקהילה הגאה, שולבו גם הסברים על עולם הדראג בארץ ובעולם, ולקהל ניתנת הזדמנות לשאול שאלות. חברי ההרכב מגיעים כולם מרקע של פעילות בתנועות נוער ועשייה חינוכית, ואחת ממטרות המופע היא לעשות שימוש בהופעת הדראג ככלי חינוכי לקידום סובלנות והיכרות עם הקשת הלהט"בית.

במהלך המופע, כל אחד מהמופיעים פותח צוהר לסוגיות של זהות מינית ומגדרית, וכן לדרך שהם עצמם עשו בעולם הדראג ובפיתוח הדמות והפרפורמנס האישי שלהם. המופע מציג מנעד רחב של זהויות להטב"קיות על הרצף המגדרי, ומבקש להנגיש תרבות קווירית. המופע משלב גם תכנים אקטואלים, סאטירה פוליטית וביקורת חברתית, לצד נאמברים וקטעי קישור הומוריסטיים ומבדרים. באמצעות האינטימיות שמציע המופע, הצליח ההרכב לחשוף את עולם הדראג לקהל מגוון: גמלאים, נוער, משפחות, ציבור סטרייטי שבחלקו נרתע מלהגיע למופעי דראג, וכן קהל להט"בקי שהלך והתגבש והחל להגיע למופעים באופן קבוע.

ההרכב בנה גם מופע המיועד לבני ובנות נוער בשם 'דראג בנעורים', מופע חינוכי שמתארח בעיקר בקיבוצים, מושבים ומועצות מקומיות. דראג בנעורים חושף את הנערות והנערים לשאלות של מגדר, זהות ועוד. גם כאן, חלק מהמופע מוקדש לשאלות ותשובות, וכולל שיח פתוח וחשוף העוזר לקרב את הנוער אל עולם הדראג, אל האחר ואל השונה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==
רוזנות ויד

רוזנות ויד (בגרמנית: Grafschaft Wied) הייתה טריטוריה של האימפריה הרומית הקדושה הממוקמת על נהר ויד היכן שהוא פוגש את הריין.

== היסטוריה ==
ויד הופיעה כרוזנות מוקדם יותר ממדינות רבות אחרות בגרמניה. בין השנים 1243–1462, ויד אוחדה עם רוזנות איזנבורג בשם איזנבורג-ויד. ויד חולקה פעמיים: בין ויד לבין ויד-דירדורף ב-1631, ובין ויד-נויוויד לוויד-רונקל ב-1698. הרוזנות שולבה בדוכסות נסאו ב-1806 ובממלכת פרוסיה בקונגרס וינה ב-1815. מאז 1946, שטחה היה חלק מהמדינה הפדרלית הגרמנית של ריינלנד-פפאלץ. דרך וילהלם, נסיך אלבניה, בית ויד שלט בנסיכות אלבניה ב-1914.

== רוזנות וויד (860–1243 לערך) ==

* מטפריד הראשון (בערך 860– ?)
* אברהרד
* מטפריד השני
* ריצ'ווין השני
* ריכווין השלישי
* ריכווין הרביעי (1093–1112) 
* מטפריד השלישי (1093–1129)
* בורכארד (? –1152) 
* זיגפריד (1129–1161) 
* תאודוריק (1158–1189) 
* גאורג, בשנים 1217–1218 היה מפקד הצלב הגרמני של מסע הצלב החמישי
* לותר (? –1243)

== רוזנות ויד (1462–1698) ==

* פרידריך הראשון (1462–1487)
* וילהלם השלישי, רוזן מרס ( 1487–1526) 
* יוהאן הראשון (1487–1533)
* פיליפ (1533–1535)
* יוהאן השני (1535–1581)
* הרמן הראשון (1581–1591) 
* וילהלם הרביעי (1581–1612) 
* הרמן השני (1581–1631)
* פרידריך השני (1631–1698)

חולקה בין ויד-נויוויד ו-ויד-רונקל

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Burg_Altwied.jpg|טירת אלטוויד
קובץ:Runkel Lahn.jpg|טירת רונקל, משכנו של המחוז העליון
קובץ:Neuwied_palace.jpg|טירת נויוויד, משכנו של המחוז התחתון
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

ויד
רוזנות ויד-נויוויד

רוזנות (נסיכות) ויד-נויוויד (בגרמנית: Grafschaft (Fürstentum) Wied-Neuwied) הייתה מדינה גרמנית בצפון מזרח ריינלנד-פפאלץ, גרמניה, הממוקמת צפונית מזרחית לנהר הריין שמאגף את הצד הצפוני של העיר נויוויד.

== היסטוריה ==
ויד-נויוויד הוקמה כתוצאה מחלוקת רוזנות ויד. מעמדה הועלה מרוזנות לנסיכות ב-1784. היא סופחה לנסאו ופרוסיה ב-1806.

בית ויד-נויוויד שלט לזמן קצר בנסיכות אלבניה בשנת 1914 באמצעות וילהלם, נסיך אלבניה, בנו הצעיר של הנסיך וילהלם. בין חברי המשפחה הבולטים האחרים היו הנסיך אלכסנדר פיליפ מקסימיליאן, בנו השני של הנסיך יוהאן פרידריך אלכסנדר, מגלה ארצות מפורסם, אתנולוג וחוקר טבע, והנסיכה אליזבת, בתו של הנסיך הרמן, שנישאה למלך קרול הראשון, מלך רומניה.

== רוזני ויד-נויוויד (1698–1784) ==

* פרידריך וילהלם, 1698–1737
* יוהאן פרידריך אלכסנדר, 1737–1784

== נסיכי ויד-נויוויד (1784–1806) ==

* יוהאן פרידריך אלכסנדר, 1784–1791
* פרידריך קרל, 1791–1802
* יוהאן אוגוסט, 1802–1806

== ראשי בית ויד-נויוויד (1806 – היום) ==
טירת [[נויוויד]]
* יוהאן אוגוסט, הנסיך השלישי 1806–1836 (1779–1836)
** הרמן, הנסיך הרביעי 1836–1864 (1814–1864)
*** וילהלם, הנסיך החמישי 1864–1907 (1845–1907)
**** וילהלם פרידריך, הנסיך השישי 1907–1945 (1872–1945)
***** נסיך הכתר הרמן (1899–1941)
****** פרידריך וילהלם, הנסיך השביעי 1945–2000 (1931–2000)
******* הנסיך אלכסנדר (נולד 1960) - ויתר על זכויותיו
******* קרל, הנסיך השמיני 2000–2015 (1961–2015)
******** מקסימיליאן, הנסיך התשיעי 2015–הווה (נולד 1999)
******** הנסיך פרידריך (נולד 2001)
******* הנסיך וולף-היינריך (נולד 1979)
****** הנסיך מטפריד (נולד 1935)
******* הנסיך כריסטיאן (נולד 1968)
******** הנסיך קונסטנטין (נולד 2003)
******** הנסיך לאופולד (נולד 2006)
******** הנסיך אלכסנדר (נולד 2007)
******** הנסיך פרידריך (נולד 2010)
******* הנסיך מגנוס (נולד 1972)
***** הנסיך דיטריך (1901–1976)
****** הנסיך מקסימיליאן (1929–2008)
****** הנסיך אולריך (1931–2010)
******* הנסיך וילהלם (נולד 1970)
******** הנסיך פרידריך (נולד 2001)
******** הנסיך גאורג (נולד 2004)
******** הנסיך פיליפ (נולד 2010)
******* הנסיך לודוויג-אויגן (1938–2001)
******** הנסיך אדוארד (נולד 1968)
* וילהלם, נסיך אלבניה 1914 (1876–1945)
* קרול ויקטור, נסיך הכתר של אלבניה (1917–1977)

ויד-נויוויד
להיות כוכב

להיות כוכב הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2003 בבימויו של ארנון צדוק, עם ארנון צדוק ואלונה טל בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי חיים ובני אידיסיס, והוא מבוסס על סיפורים אמיתיים של בני נוער מ"בית השנטי".

==תקציר העלילה==
צוריאל (צורי) אבן-חן (ארנון צדוק) הוא מורה לתיאטרון בתיכון לאמנויות בתל אביב המנוהל על ידי בלהה (איריס ברנע). הוא מורה קפדן וקשוח שלא עושה הנחות לשום תלמיד. כאשר התלמידה לילך (אלונה טל) מאחרת לחזרה, הוא מסלק אותה מההופעה. אביה מפעיל לחץ על המנהלת אך צורי מסרב לחזור מהחלטתו.

לילך קובעת פגיעה בבית קפה עם צורי. בלילה נעצר צורי ושני חוקרי משטרה (עודד לאופולד ויונתן צ'רצ'י) מאשימים אותו בתקיפה ובאונס של לילך שנמצאה חבולה ומדממת באחד הרחובות. צורי מכחיש בתוקף אך העניין מתפרסם והוא מושעה מיד לעבודתו. הוא משוחרר בערבות של אביו החורג דוד (גבי עמרני) עד למשפט.

עולמו של צורי חרב עליו. הוא משוטט ברחובות ומגיע להוסטל של סימונה (אורית שר) שאליו מגיעים נערים ונערות שנפלטו ממשפחותיהם. הוא מציעה לסימונה לארגן חוג תיאטרון בקרב הנערים והיא מסכימה למרות שהיא לא בטוחה שיצליח.

צורי מבחין בלילך בין הנערים אך היא מתעלמת ממנו. העלילה מתרכזת במספר בני נוער:
* עמוס (אושרי כהן), נער חרדי המתעניין הציור ואמנות, שברח מביתו מכיוון שאביו שמורל (שלום שמואלוב) הכה אותו לאחר שתפס אותו עם הנערה החרדית רות (שיר אידלסון), מצא את ציוריו וקרע אותם. עמוס בורח עם רות אך חרדים תופסים אותם, מכים אותו וחוטפים את רות בכוח חזרה לאולפנה.
* זוהר (חיים אלמקיס), בן לעובד זר טורקי (ז'יל בן דוד) שנמצא כעת במאסר ומחכה לגירוש. הוא מבקר מדי פעם אצל אביו והם משוחחים בטורקית.
* לבנה (לי טלצ'י), נערה לאחר אונס, מתנגדת לכל מגע פיזי.
* צ'ולוט (צביקה איזיקיאס), נער שמצטיין בריקוד אבל ביישן.

צורי רוצה לרתום את הנערים להופעה. בתחילה הוא נתקל בחוסר רצון אך בהמשך הם משתפים פעולה. אביה של לילך (פיני מיטלמן) מגיע להוסטל וחוטף את לילך. צורי רודף אחריהם ולילך זורקת את עצמה מהרכב. מתברר שהאב התעלל מינית בלילך. האב בורח לגרמניה וצורי מזוכה מאשמה. כעת מגיעה בלהה ומציעה לצורי לחזור לבית הספר. הוא מסכים בתנאי שההופעה של נערי ההוסטל תיערך באולם של בית הספר. בלהה מסכימה ההופעה נערכה לפני קהל בהצלחה. זוהר מופיע בסטנד אפ, צ'ולוט ולבנה מופיעים בריקוד ולילך מסיימת בשיר.

לבסוף צורי מחליט לעזוב את בית הספר ולהדריך קבוצות נוער בדרום תל אביב.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|ארנון צדוק
|צורי
|מורה
|-
|איריס ברנע
|בלהה
|מנהלת בית ספר לאמנויות
|-
|אלונה טל
|לילך
|תלמידה
|-
|חיים אלמקיס
|זוהר
|
|-
|ז'יל בן דוד
|
|אבא של זוהר
|-
|אושרי כהן
|עמוס
|תלמיד ישיבה
|-
|שיר אידלסון
|רות
|חברה של עמוס
|-
|שלום שמואלוב
|שמואל
|אבא של עמוס
|-
|רבקה בכר
|
|אמא של עמוס
|-
|גבי עמרני
|דוד
|
|-
|אורית שר
|סימונה
|מנהלת הוסטל
|-
|עודד לאופולד
|
|חוקר
|-
|יונתן צ'רצ'י
|
|חוקר
|-
|פיני טבגר
|ניצן
|צלם
|-
|איריס פן
|נורית
|צלמת
|-
|פיני מיטלמן
|
|אבא של לילך
|-
|לי טלצ'י
|לבנה
|רקדנית בהוסטל
|-
|צביקה איזיקיאס
|צ'ולוט
|רקדן בהוסטל
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://cinemaofisrael.co.il/להיות-כוכב/ להיות כוכב], בספר הקולנוע הישראלי
* [https://www.seret.co.il/movies/s_movies.asp?MID=1174 להיות כוכב], באתר "סרט"

קטגוריה:סרטי 2003
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי נעורים ישראליים
קטגוריה:תל אביב-יפו בקולנוע
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2003
רוזנות ויד-רונקל

רוזנות (נסיכות) ויד-רונקל (בגרמנית: Grafschaft (Fürstentum) Wied-Runkel) הייתה מדינה ריבונית גרמנית קטנה שהייתה חלק מהאימפריה הרומית הקדושה.

== סקירה כללית ==
ויד-רונקל הייתה ממוקמת סביב העיירה והטירה של רונקל, הממוקמת על נהר לאהן. היא השתרעה מהעיירה רונקל עד צפונה יותר לשופבאך, אך החזיקה גם במובלעת ממזרח לווילמאר.

ויד-רונקל הוקמה כתוצאה מחלוקת רוזנות ויד, והועלתה מרוזנות לנסיכות ב-1791. ויד-רונקל סופחה לנסאו בשנת 1806.

== רוזני ויד-רונקל (1698–1791) ==

* 1698–1699: יוהאן פרידריך וילהלם († 1698)
* 1692–1706: מקסימיליאן היינריך († 1706), נכדו
* 1706–1762: יוהאן לודוויג אדולף († 1762), בנו
* 1762–1791: כריסטיאן לודוויג († 1791), בנו

== נסיכי ויד-רונקל (1791–1806) ==

* 1791–1791: כריסטיאן לודוויג († 1791)
* 1791–1806: קרל לודוויג פרידריך אלכסנדר († 1824), בנו, ב-1806, איבד את השליטה בנסיכות ונותר עם התואר נסיך ויד ולורד רונקל

ויד-רונקל
רוזנות ויד-דירדורף

רוזנות ויד-דירדורף (בגרמנית: Grafschaft Wied-Dierdorf) הייתה רוזנות בשטחי ריינלנד-פפאלץ, גרמניה של ימינו, שהייתה ממוקמת על נהר ויד והייתה חלק מהאימפריה הרומית הקדושה.

== היסטוריה ==
הרוזנות הוקמה בעקבות חלוקת רוזנות ויד בשנת 1631, ועברה בירושה לידי רוזנות ויד-נויוויד בשנת 1709.

== רוזני ויד-דירדורף (1631–1709) ==
* יוהאן ארנסט (1631–1664)
* לודוויג פרידריך (1664–1709)

ויד-דירדורף
גליה פת-שמיר

גליה פת-שמיר (נולדה ב-1962) היא פילוסופית וסינולוגית ישראלית, פרופסור מן המניין בחוג לפילוסופיה ובחוג ללימודי מזרח אסיה בפקולטה למדעי הרוח ע"ש לסטר וסאלי אנטין באוניברסיטת תל אביב. היא עומדת בראש מרכז [https://humanities.tau.ac.il/mandel רוח המקום] - מרכז למנהיגות רוח בקהילה ע"ש ג'ק ג'וזף ומורטון מנדל.

תחומי העניין שלה כוללים: פילוסופיה סינית (בעיקר קונפוציאניזם, נאו-קונפוציאניזם, דאואיזם), פילוסופיה השוואתית, אתיקה, ופילוסופיה של הדת.

==ביוגרפיה==

בשנת 1985 סיימה לימודיה לתואר ראשון בפילוסופיה באוניברסיטת חיפה ובשנת 1990 סיימה לימודיה לתואר שני בפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1997 קיבלה דוקטורט בלימודי דתות מאוניברסיטת הרוורד.

===חיים אישיים===
פת-שמיר נשואה ואם לשניים. היא מתגוררת בתל אביב. פת-שמיר עוסקת בהתנדבות גם ביישומים של רעיונות מהפילוסופיה הסינית בעבודה קהילתית. בין היתר התנדבה "תוכנית סלעית" - סיוע לנשים במעגל הזנות, של משרד הרווחה ועיריית תל אביב-יפו,<ref> באתר כל זכות</ref> במתנ"ס עראבה, ובבתי-ספר בתל אביב וסביבתה.

==ביבליוגרפיה==
===ספרים===
* אדם לאדם חידה, אוניברסיטת תל אביב - ההוצאה לאור, 2004
* אדם דרך - הטונגשו: טקסט ופרשנות, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 2016
<div class="mw-content-ltr">
* To Broaden the Way - A Confucian - Jewish Dialogue. Lexington Press, 2006.
* Persons Emerging : Three Neo-Confucian Perspectives on Transcending Self-Boundaries. Albany New York, State University New York Press, 2021.
</div>

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.tau.ac.il/profile/galiap דף המרצה] באתר אוניברסיטת תל אביב

;ראיונות
*שני מויאל, [https://timeout.co.il/גליה-פת-שמיר/ "פעם היה נדמה שזה לא בסדר ללמוד בשביל הכיף. היום זה הכי בסדר"], באתר Time Out תל אביב, 17 באוקטובר 2018
;הרצאות
* [https://www.youtube.com/watch?v=k51YYECXCYs פרופ' גליה פת שמיר: "משמעות החיים? תכלית הקיום? רעיונות מהפילוסופיה הסינית"] באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=KFN1sK1Akfk פרופ' גליה פת שמיר: "על מוות ואלמוות (או: איך לחיות לנצח?)"] באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=vULNYNTYtGc יישום שפת "הדרך" (דאו) הקונפוציאנית בקידום המימוש העצמי בעולם העבודה של נשים בסיכון] באתר יוטיוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:פילוסופים ישראלים
קטגוריה:פילוסופיות ישראליות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: פילוסופיה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1964
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
נסיכות רויס-שלייץ

רוזנות (נסיכות) רויס-שלייץ (בגרמנית: Grafschaft (Fürstentum) Reuss-Schleiz) הייתה רוזנות גרמנית מבית רויס, אשר הייתה חלק מהאימפריה הרומית הקדושה, הקונפדרציה של הריין והקונפדרציה הגרמנית.

== היסטוריה ==
השלטון במזרח תורינגיה הפך לעצמאי עם חלוקת הרוזנות הקיסרית של רויס לקו הצעיר, האמצעי והמבוגר. רויס-שלייץ השתייכה בתחילה לקו האמצעי מ-1596 עד 1616, אולם הגיעה לבסוף לקו הצעיר, שם הייתה אחד מענפי הבית. בשנת 1802 מת היינריך השלושים, רוזן רויס-גרה והיינריך הארבעים ושניים, רוזן שלייץ איחד את שתי הרוזנויות תחת שלטונו. ב-9 באפריל 1806 היינריך קיבל את התואר נסיך מידי נפוליאון. בשנת 1807 הנסיכות הצטרפה לקונפדרציה של הריין, ובשנת 1815 היא הצטרפה לקונפדרציה הגרמנית.

שלייץ הייתה מקום מגוריו של ענף זה של הקו הצעיר עד אמצע המאה ה-19. ב-1848 נפלו שטחי רויס-אברסדורף, שכללו מאז 1824 גם את אזורי רויס-לובנשטיין, לענף רויס-שלייץ, ומכיוון שקו גרה כבר עבר בירושה משותפת לידי שלייץ, לובנשטיין ואברסדורף ב-1802, החזיק הענף בכל שטחי הקו הצעיר, וכתוצאה מכך ייסד את נסיכות רויס הקו הצעיר ב-1848. עם עלייתה של גרה והפכה לעיר תעשייתית ומסחרית חשובה ב, חשיבותה של שלייץ ירדה יותר ויותר, ובשל כך בשנת 1848 הפכה גרה למקום מגוריה של הנסיכות החדשה שהוקמה נסיכות רויס הקו הצעיר במקום שלייץ.

== שליטי רויס-שלייץ ==
=== הלורדים של רויס-שלייץ ===
* היינריך התשיעי (1647–1666) (* 1616; † 1666)
* היינריך הראשון (1666–1673) (* 1639; † 1692), מ-1647 עד 1666 מר רויס צו סאלבורג

=== רוזני רויס-שלייץ ===
היינריך האחד עשר (1669–1726), תחריט מאת יוהאן פרידריך רוסבך, לייפציג, לאחר אליאס גוטלוב האוסמן
* היינריך הראשון (1673–1692) (* 1639; † 1692)
* היינריך האחד עשר (1692–1726) (*1669; †1726)
* היינריך הראשון (1726–1744) (* 1695; † 1744)
* היינריך השנים עשר (1744–1784) (* 1716; † 1784)
* היינריך הארבעים ושניים (1784–1806) (* 1752; † 1818)

=== נסיכי רויס-שלייץ ===
* היינריך הארבעים ושניים (1806–1818) (* 1752; † 1818)
* היינריך השישים ושניים (1818–1848) (* 1785; † 1854), מאז 1848 נסיך רויס מהקו הצעיר

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדינות האימפריה הרומית הקדושה
קטגוריה:מדינות הקונפדרציה של הריין
קטגוריה:מדינות הקונפדרציה הגרמנית
דוכסות לימבורג (1839–1867)

דוכסות לימבורג (בהולנדית: Hertogdom Limburg) הייתה ישות אירופית שהוקמה ב-1839 מחלקים מהמחוז ההולנדי של לימבורג כתוצאה מהסכם לונדון. שטחה היה החלק של לימבורג שנותר הולנדי (החצי המערבי הפך לבלגי), למעט הערים מאסטריכט ופנלו. הדוכסות הייתה בו זמנית מחוז של ממלכת הולנד וחברה בקונפדרציה הגרמנית.

== היסטוריה ==
=== הקמת הדוכסות ===
הקונפדרציה הגרמנית, כפי שהוקמה על ידי קונגרס וינה ב-1815, הייתה קונפדרציה רופפת של 39 מדינות גרמניות כדי לתאם את הכלכלות של המדינות החברות.<ref></ref> הישגה העיקרי היה יצירת איחוד המכס הגרמני כפי שפותח במהלך 1818 ו-1834, אשר סיפק שוק כלכלי משותף למדינות החברות בו. למרות שלא הייתה חלק מהקונפדרציה הגרמנית עם הקמתה, לימבורג הצטרפה אליה בשנת 1839 כתוצאה מהמהפכה הבלגית. בשנת 1830 התאחדו כמה קבוצות פרנקופוניות, קתוליות וליברליות והכריזו על עצמאותה של בלגיה, ששטחה לפני כן היה חלק מהולנד.

בהסדר השלום שלאחר מכן בשנת 1839, המלך ההולנדי ויתר על המחצית המערבית של הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג למדינה הבלגית החדשה שהוקמה. עם זאת, לוקסמבורג הייתה מדינה חברה בקונפדרציה הגרמנית מאז הקמתה של האחרונה ועם סיפוח חלקיה המערביים איבדה כ-150,000 תושבים. הקונפדרציה הגרמנית התעקשה שהשוק המשותף של איחוד המכס יפוצה על ידי הולנד במקום אחר; כך יצרו ההולנדים את דוכסות לימבורג (המורכבת ממחוז לימבורג ללא שתי הערים הגדולות שלה, מאסטריכט ופנלו, כדי לא לחרוג ממספר 150,000). 

=== פירוק ותוצאות ===
מלחמת שבעת השבועות בין אוסטריה ופרוסיה ב-1866 הביאה לקריסת הקונפדרציה הגרמנית. כדי להבהיר את מעמדן של הדוכסות הגדולה של לוקסמבורג ודוכסות לימבורג, שהיו נחלותיו של המלך ההולנדי אך גם מדינות חברות בקונפדרציה, אישרה האמנה השנייה של לונדון ב-1867 שלימבורג היא "חלק בלתי נפרד מהממלכה של הולנד", בעוד לוקסמבורג הייתה ועודנה מדינה עצמאית באיחוד אישי עם ממלכת הולנד מאז 1839.

התואר "דוכסות לימבורג" המשיך לשמש בכמה תפקידים רשמיים עד פברואר 1907. ייחודיות ששורדת עד היום היא שעדיין פונים לנציב המלך על המחוז באופן לא רשמי כ"מושל" בלימבורג, אם כי סגנונו הפורמלי אינו שונה מזה הנהוג במחוזות אחרים.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדינות הקונפדרציה הגרמנית
הנה העלמה הרה ויולדת בן

250px
הפסוק בתוך [[מגילת ישעיהו שממגילות מדבר יהודה|ממוזער|]]
הפסוק הִנֵּה הָעַלְמָה הָרָה וְיֹלֶדֶת בֵּן וְקָרָאת שְׁמוֹ עִמָּנוּ אֵל שב היווה סלע מחלוקת ב. מקורות נוצריים התייחסו אל הפסוק כרמז ללידתו של ישו.

==רקע==
פרק ז' בספר ישעיהו מספר על מלחמת פקח ואחז. פקח בן רמליהו, מלך ישראל, ורצין מלך ארם-דמשק ביקשו להשתחרר מעול המיסים לאשור ולמרוד בה. אחז מלך יהודה סירב להצטרף למרד, אולי מתוך חשש לגורל ממלכתו אם המרד ייכשל. כדי לכפות על אחז להצטרף למרד, עלו רצין ופקח להילחם בירושלים, והטילו עליה מצור: . לפי המסופר בפרק, אלוהים שלח את הנביא ישעיהו לפגוש את אחז במקום הנקרא בשם "מסילת שדה כובס", כדי להרגיע אותו: . כאות לניצחון יהודה העתידי על ישראל וארם-דמשק, ישעיהו מנבא לאחז על לידת בן בשם עמנואל, שעוד בטרם יגדל וידע לבחור בטוב ולא ברע, יחזה בנפילת שני המלכים הללו: ישראל וארם-דמשק: . יהודה משחדת את אשור בזהב ובכסף כדי שתיחלץ לעזרתו. אשור כבשה את ארם-דמשק, ורצין המלך נהרג על ידי האשורים, מה שאילץ את שתי הממלכות להפסיק את המצור על ירושלים: . מספר שנים מאוחר יותר עלה הושע בן אלה למלוכה במקומו של פקח. הוא תכנן למרוד באשורים, מה שהוביל את האחרונים לצור על שומרון, בירת ישראל, ולהחריב את הממלכה: . כך התגשמה נבואתו של ישעיהו באשר לנפילתם של רצין ופקח.

==פרשנות==
המילה "עלמה", שפירושה "אישה צעירה", תורגמה בתרגום השבעים למילה παρθένος (קרי: פַּרְתֵנוֹס), שמשמעותה "בתולה". ב מסופר כי מרים, אם ישו, הרתה לרוח הקודש כשעודנה בתולה: הפסוק מצוטט בשלמותו ב, פרק א', פסוק כ"ג, כהוכחה לכך שהנאמר בפסוק התגשם עם הולדת ישו. אף שהנוסח השלם הקדום ביותר של תרגום השבעים, קודקס ותיקנוס, קדום יותר מהנוסח השלם הקדום ביותר של נוסח המסורה היהודי, כתב יד לנינגרד, (הנוסח הראשון נכתב ב ואילו השני ב), במגילת ישעיהו שממגילות מדבר יהודה כתובה המילה "עלמה", ולא "בתולה". חלק מהמקורות היהודיים ייחסו את הנבואה ללידת המלך חזקיהו. רש"י שולל פרשנות זו. לדבריו, חזקיהו נולד תשע שנים לפני שאביו אחז עלה על כס המלוכה. לפיכך, כאשר ישעיהו מדבר על אחז בעודו מולך על יהודה ומנבא לו על לידה עתידית, לא ייתכן שמדובר בלידת חזקיהו, שכן זה כבר נולד. לדברי רש"י, הבן שיוולד הוא בנו של הנביא ישעיהו עצמו מאשת ישעיהו, והוא, עמנו אל, יהיה זה שיחזה בנפילתם של רצין ופקח.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספר ישעיהו
לה זארה

פאטימה זאהרה חפדי (; נולדה ב-25 באוגוסט 1987), ידועה בשם הבמה שלה, לה זארה (), היא זמרת-יוצרת קנדית ממוצא צרפתי־מרוקאי.<ref name=":0"></ref> ייצגה את צרפת באירוויזיון 2023, שהתקיים בליברפול שב, וסיימה במקום ה-16 על אף שבטבלאות ההימורים הייתה צפויה לזכות באחד מחמשת המקומות הראשונים.<ref name=":1"></ref>

== קורות חייה ==
חפדי נולדה במונטריאול שבקנדה, להורים קנדים–צרפתים ממרוקו. לאורך שנותיה הראשונות גרה על קו מונטריאול־לונגווייל, כשלבסוף היא בחרה להתיישב יחד עם משפחתה בעיר האחרונה מבין השתיים. היא התפרסמה בשנת 2016, כשהוציאה לאור את סינגל הבכורה שלה, "Printemps blanc", בהשתתפות הראפר הצרפתי נירו.<ref></ref>

ב-2021 רשמה את נקודת שיא הקריירה שלה עם הוצאתו של "Tu t'en iras", שהושמע רבות בתחנות הרדיו בצרפת. על נתוני המכירות שלו בצרפת קיבל מאיגוד תעשיית ההקלטות הצרפתי תואר פלטינה. באותה שנה הועמדה לפרס המוזיקה של NRJ בקטגוריית פריצת הדרך הפרנקופונית של השנה. ב-3 בדצמבר פרסמה את אלבום הבכורה שלה, Traîtrise.<ref></ref>
חפדי בגמר האירוויזיון 2023
ב-12 בינואר 2023 נבחרה על ידי פראנס טלוויזיון לייצג את צרפת באירוויזיון 2023 – הזמרת הקנדית השנייה שמייצגת את המדינה לאחר נטשה סנט-פייר באירוויזיון 2001.<ref></ref> בגמר האירווזיון בליברפול היא הגיעה למקום ה-16 עם 104 נקודות.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! rowspan="2" scope="col" |שם
! rowspan="2" scope="col" |פרטים
! colspan="1" scope="col" |מיקומי שיא
|-
! scope="col" style="width:3em;font-size:85%;" |FRA<br /><ref></ref>
|-
! scope="row" |Traîtrise
|
* יצא לאור: 3 בדצמבר 2021
* חברת תקליטים: פולידור רקורדס
|82
|}

=== סינגלים ===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! rowspan="2" scope="col" style="width:16em;" |שם
! rowspan="2" scope="col" style="width:1em;" |שנה
! scope="col" |מיקומי
! rowspan="2" scope="col" |תארים
! rowspan="2" |אלבום
|-
! scope="col" style="width:3em;font-size:85%;" |FRA<br /><ref name="FRA"></ref>
|-
! scope="row" |"À l'ammoniaque/Mon dieu"
|2020
|—
|
| rowspan="3" 
|-
! scope="row" |"Printemps blanc"
| rowspan="5" |2021
|—
|
|-
! scope="row" |"Tirer un trait"
|—
|
|-
! scope="row" |"Tu t'en iras"
|75
|
* FRA: פלטינה<ref name="FIMI"></ref>
| rowspan="2" |Traîtrise
|-
! scope="row" |"TFTF"
|—
|
|-
! scope="row" |"Santa Baby"
|—
|
| rowspan="2" 
|-
! scope="row" |"Sans moi"
|2022
|—
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות צרפתיות
קטגוריה:זמרות קנדיות
קטגוריה:זמרות מרוקאיות
קטגוריה:קנדים צרפתים
קטגוריה:נציגי צרפת באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2023
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1987
מדבריות קליפורניה

[[מדבר האגן הגדול}}

]]
המדבריות של קליפורניה (באנגלית: Deserts of California)<ref>[https://www.ucpress.edu/book/9780520251458/the-california-deserts University of California Press - The California Deserts]</ref><ref>[https://www.visitgreaterpalmsprings.com/california-deserts/ Visit Greater Palm Springs - The California Deserts]</ref> הן מדבריות במדינת קליפורניה שבארצות הברית אשר לכל אחת מהן מערכת אקולוגית ובתי גידול ייחודיים משלהן. המדבריות של קליפורניה מהווים גם אזור תיירותי פופולרי.

== גאוגרפיה ==
ישנן שלושה מדבריות עיקריות במדינת קליפורניה – מדבר מוהאבי, מדבר קולורדו , ומדבר האגן הגדול .  מדבר מוהאבי נתחם בהרי טהאצ'פי מצפון-מערב, בהרי סן גבריאל והרי סן ברנרדינו מדרום, ומשתרע מזרחה עד לגבול של קליפורניה עם אריזונה ולגבול של קליפורניה עם נבדה. מדבר קולורדו ממוקם בפינה הדרום-מזרחית של קליפורניה, וממשיך לתוך מקסיקו ואריזונה. מדבר האגן הגדול שוכן ממזרח לסיירה נבדה ומשתרע מזרחה לתוך מדינת נבדה.

המדבריות מקיפות חלקים מהמחוזות לאסן, פלומאס, מונו ואיניו + כל מחוז אימפריאל + חלקים ממחוזות לוס אנג'לס, קרן, סן דייגו וריברסייד + ורוב צפון ומזרח מחוז סן ברנרדינו.

== היסטוריה ==
לפני שהאירופאים גילו את אמריקה הצפונית התגררו באזור זה שבטים אינדיאנים, כמו שבט המוהאבי (באזור מדבר מוהאבי), שבט הצ'מהואווי (באזור מדבר האגן הגדול) ושבט הקוצ'אן (באזור מדבר קולורדו) – כולם היו ציידים-לקטים.<ref name=MojaveNPS></ref>

החל מהמאה ה-18 מגלי הארצות האירופאים החלו לחקור את אזור המדבריות. פרנסיסקו גארס, נזיר פרנציסקני, היה האירופאי הראשון שחקר את מדבר קולורדו ומדבר מוהאבי – במהלך שנת 1776.<ref name=MojaveNet></ref> גארס תיעד בכתביו מידע רב אודות הילידים שגרו באותה העת באזור המדבריות.

מאוחר יותר, כאשר האינטרסים האמריקאיים החלו להתפשט לעבר קליפורניה, החלו מגלי ארצות אמריקאים שונים החלו גם כן לחקור את מדבריות קליפורניה. בשנת 1826 חקר ג'דדיה סמית את מדבר האגן הגדול ואת מדבר מוהאבי, ולבסוף הגיע למיסיון סן גבריאל.<ref></ref><ref></ref> ג'ון פרימונט חקר את מדבר האגן הגדול, והוכיח כי מים לעולם לא זרמו ממנו אל האוקיינוס.

הבהלה לזהב בקליפורניה האיצה באופן מהותי את הפעילות הכלכלית באזור המדבריות של קליפורניה. באותה התקופה כריית כסף, זהב ועופרת הפכו לפעילויות בולטות במדבר מוהאבי ובמדבר האגן הגדול.<ref></ref>

== תיירות ==
בשנת 1994 נחקק החוק להגנת המדבריות של קליפורניה במטרה להגן על מיליוני הדונמים אשר בפארק הלאומי עמק המוות, בפארק הלאומי עץ יהושע, ובשמורה הלאומית מוהאבי. בתוך הפארקים והשמורות הללו המבקרים יכולים לצפות בנופים, צמחים ובעלי חיים ייחודיים.
 
== גלריית תמונות ==
<gallery widths="250px">
Mesquite_Sand_Dunes_in_Death_Valley.jpg|הפארק הלאומי עמק המוות (מדבר מוהאבי)
Joshua_trees.jpg|עץ יהושע בפארק הלאומי עץ יהושע (מדבר מוהאבי ומדבר קולורדו)
Coloradodesert.jpg|מדבר קולורדו
Kluft-photo-Black-Rock-Desert-Aug-2005-Img_5081.jpg|מדבר האגן הגדול
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20080910174218/http://www.visitcalifornia.com/media/pages/getting_around/maps/DESERTS.pdf מפה של מדבריות קליפורניה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קליפורניה: גאוגרפיה
קטגוריה:ארצות הברית: מדבריות
איגוד היהודים הגרמנים-לאומיים

איגוד היהודים הגרמנים-לאומיים (בגרמנית: Verband nationaldeutscher Juden) היה ארגון יהודי גרמני בתקופת רפובליקת ויימאר ובשנותיה הראשונות של גרמניה הנאצית, עד שפורק ב-1935.

== היסטוריה ==
איגוד היהודים הגרמנים-לאומיים נוסד בשנת 1921 על ידי מקס נאומן , שהיה יושב ראש האגודה עד 1926 ושוב מ-1933 עד פירוק האיגוד ב-1935.<ref name="Gordon47">Sarah Ann Gordon, Hitler, Germans, and the "Jewish Question", p.47</ref> האיגוד היה מזוהה עם התומכים היהודים של מפלגת העם הלאומית הגרמנית השמרנית והמלוכנית, אם כי זו סירבה להכיר בכל קשר אליו.

מטרת האיגוד הייתה התבוללות מוחלטת של יהודים בגרמניה, הכחדה עצמית מרצון של הזהות היהודית, וגירוש מגרמניה של מהגרים יהודים ממזרח אירופה.<ref name="Wistrich177">Robert S. Wistrich, Who's Who in Nazi Germany (London: Weidenfeld and Nicolson, 1982), p.177. </ref> נאומן התנגד לציונות ולאוסטיודן שהביאו אותה. הוא ראה בציונות איום על האינטגרציה של יהודי גרמניה, ואף כאידאולוגיה גזענית המשרתת מטרות אימפריאליות בריטיות; ואילו את המהגרים העניים והפרימיטיביים מן המזרח ראה כנחותים מבחינה גזעית ורוחנית.<ref name="Wistrich177" /> עם זאת, את עיקר עוינותו ייחד נאומן לא ליהודים הזרים, אלא לממסד הבורגני-ליברלי של יהדות גרמניה שהתגלם באגודה המרכזית. שאיפתם להמשיך לקיים את חזון האמנציפציה, של זהות יהודית ממוקפת ודתית בעיקרה בכפיפה אחת עם השתייכות לאומית גרמנית, נראתה לו כפסיחה על שני הסעיפים שהצדיקה את האנטישמיות (מן הזן השמרני) שגינתה את היהודים כמיעוט מתנכר, המבקש לדלל ולהחליש את קהיליית העם הכמו-משפחתית לכדי הסדר חוקי של זכויות אזרח. יהודי גרמניה השורשיים נדרשו, לדעת נאומן, להיות נאמנים ללא סייג ל"פולק" הגרמני ולאמץ את רוחו. 

כתב העת הרשמי של האגודה היה הירחון "Der nationaldeutsche Jude" בעריכת נאומן. לכתב העת הייתה תפוצה של כ-6,000 עותקים בשנת 1927. פעילות נוספת של האיגוד הייתה המאבק נגד החרם נגד גרמניה הנאצית (1933), שהחל לאחר עליית הנאצים לשלטון. היא גם הוציאה מניפסט שקבע כי היהודים זוכים ליחס הוגן בגרמניה הנאצית.

בשנת 1934 הצהיר האיגוד את ההצהרה הבאה:<ref></ref><blockquote>תמיד החזקנו את טובת העם והמולדת הגרמניים (שאליה אנו מרגישים קשורים בקשר בל יינתק) מעל לרווחתנו שלנו. לכן בירכנו על התוצאות של ינואר 1933, למרות שבחירות אלו הביאו קשיים עבורנו באופן אישי.</blockquote>

למרות הפטריוטיות הקיצונית של נאומן ועמיתיו, ממשלת גרמניה הנאצית לא הכילה וקיבלה את כוונתיהם. איגוד היהודים הגרמנים-לאומיים הוכרז כבלתי חוקי ופורק ב-18 בנובמבר 1935. נאומן נעצר על ידי הגסטפו באותו יום ונכלא בקולומביה האוס. הוא שוחרר לאחר מספר שבועות, ומת מסרטן במאי 1939.

== ראו גם ==
* הנס יואכים שפס
* דיכוי מופנם
* אוטואנטישמיות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהדות גרמניה: ארגונים
קטגוריה:גרמניה: אנטישמיות
קטגוריה:רפובליקת ויימאר
פרובינציית לימבורג (1815–1839)

פרובינציית לימבורג הייתה אחד ממחוזות הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה ולאחר מכן בלגיה. המחוז התקיים במהלך שלטונה של הולנד, מ-1815 עד 1830, ובשנים הראשונות לאחר עצמאות בלגיה, מ-1830 עד 1839. כאשר המלך וילם הראשון חתם על הסכם לונדון ב-1839, המחוז חולק לחלק בלגי ולחלק הולנדי, כשהאחרון הפך לדוכסות חדשה של לימבורג.

== גאוגרפיה ==
השטח של לימבורג היה זהה לשטחים המשולבים של המחוזות ההולנדים והבלגיים הנוכחיים, למעט Voeren, שהייתה אז חלק ממחוז לייז'. בירתה הייתה מאסטריכט. לעניינים מנהליים, המחוז חולק למחוזות מאסטריכט, האסלט ורורמונד.

== דמוגרפיה ==
ב-1830 חיו במחוז זה כ-338,000 איש ובשנת 1846 נספרו כ-186,000 איש במחוז החדש והקטן יותר של לימבורג הבלגית. <ref>Statistics Belgium (Belgian government)</ref>

דתם העיקרית הייתה, ועודנה, הקתולית.

== היסטוריה ==
בעקבות עידן נפוליאון, המעצמות הגדולות, הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה ואירלנד, ממלכת פרוסיה, האימפריה האוסטרית האימפריה הרוסית וצרפת, הקימו בשנת 1815 את הממלכה המאוחדת של ארצות השפלה. פרובינציה חדשה נוצרה מהמחוז הצרפתי לשעבר של Meuse-Inférieure, למעט Niederkrüchten והרצוגנרט שהוקצו לפרוסיה, והיה אמור לקבל את השם "מאסטריכט", על שם בירתה. המלך הראשון, וילם הראשון, שלא רצה ששמה של דוכסות לימבורג לשעבר יאבד, התעקש לשנות את השם ל"לימבורג". ככזה, שמו של המחוז החדש נגזר מהדוכסות הישנה שהתקיימה עד 1795 בתוך משולש מאסטריכט, לייז' ואאכן.

== התפרקות ==
בתחילת המהפכה הבלגית של 1830, בחר גנרל דיין, מפקד הכוחות המזוינים של לימבורג, ששכן במאסטריכט, בצד של המורדים הבלגים. <ref></ref> הוא עזב את העיר ב-7 בנובמבר 1830. הוא הגיע לרורמונד ב-9 בנובמבר ולפנלו ב-11 בנובמבר. שתי הערים קיבלו אותו בזרועות פתוחות וצידדו במרד. עם זאת, מאסטריכט חזרה לשליטת כוחות נאמנים בפיקודו של קולונל דיבטס.

למרות שרוב המחוז, כולל עיר המבצר פנלו, באותה תקופה המבצר הצפוני ביותר של בלגיה, היה בשליטה בלגית בעקבות עצמאותה בפועל של בלגיה לאחר התערבות צרפתית, נותרה העיר מאסטריכט בידי הולנד.

בשנת 1839, המלך וילם הראשון הכיר בעצמאותה של בלגיה על ידי חתימת הסכם לונדון. על פי תנאי ההסכם, הבלגים נאלצו לוותר על חלקה המזרחי של לימבורג לידי הולנד.

== ראו גם ==

* דוכסות לימבורג (1839–1867)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדינות לשעבר בארצות השפלה
מחוז יונגסאן

מחוז יונגסאן (בקוריאנית: 용산) הוא אחד מ-25 מחוזות של העיר סיאול שבקוריאה הדרומית.

נכון לשנת 2020 הכיל מחוז יונגסאן 231,685 תושבים, השתרע על פני 21.87 קמ"ר, והיה מחולק ל-19 דונג (שכונות). מחוז יונגסאן ממוקם במרכז סיאול, על הגדה הצפונית של נהר ההאן.

מספר מקומות בולטים במחוז כוללים את תחנת יונגסאן, שוק האלקטרוניקה העצום של יונגסאן, ורובע הקניות איטאוון, הידוע כאחד האזורים המגוונים ביותר מבחינה אתנית בקוריאה. זרים רבים נוהגים לפקוד את מרכזי הקניות של המחוז ואת סצנת חיי הלילה של המחוז.

== ערים תאומות ==
הערים התאומות של מחוז יונגסאן:

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://web.archive.org/web/20120616081209/http://www.visitseoul.net/en/article/article.do?_method=view&art_id=3011&lang=en&m=0003001004009&p=04 מידע אודות מחוז יונגסאן], באתר התיירות הרשמי של סיאול

קטגוריה:סיאול
אצלך או אצלי

אצלך או אצלי (באנגלית: Your Place or Mine) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאית שנכתב ובוים על ידי אלין ברוש מקנה.

הסרט עלה לשירות "נטפליקס" ב-10 בפברואר 2023.

==תקציר העלילה==
דבי ופיטר הם חברים טובים והפכים גמורים. היא חיה בלוס אנג'לס עם בנה וכמהה לחיי שגרה, הוא חי בניו יורק ולא מפסיק לחפש שינויים. כשהשניים מחליטים להחליף בתים למשך שבוע אחד, הם מגלים שמה שהם רוצים הוא לא בהכרח מה שהם צריכים.

==צוות השחקנים==
* ריס וית'רספון – דבי
* אשטון קוצ'ר – פיטר
* ג'סי ויליאמס – תיאו
* טיג נוטארו
* זואי צ'או
* וסלי קימל
* רייצ'ל בלום
* סטיב זאן
* שירי אפלבי
* גריפין מתיוס
* ולה לובל

==הפקה==
===פיתוח===
במאי 2020, נמסר לראשונה על פיתוחו של הסרט; עוד נמסר כי בסרט תככב ריס וית'רספון, וכי הוא נכתב ובוים על ידי התסריטאית אלין ברוש מקנה, שזהו לה פרויקט הביכורים כבמאית.

===ליהוק===
באוגוסט 2021, נמסר על ליהוקו של אשטון קוצ'ר לצוות השחקנים בתפקיד הגברי הראשי. באוקטובר 2021, נמסר על ליהוקם של ג'סי ויליאמס, טיג נוטארו, זואי צ'או, סטיב זאן ווסלי קימל לצוות השחקנים.

===צילומים===
צילומי הסרט החלו באוקטובר 2021. בין אתרי הצילום נכלל רחוב מונטגיו שבברוקלין.

== ביקורות ==
אתר "וראייטי" בחר את הסרט לאחד מהסרטים הגרועים ביותר של שנת 2023. הסרט הושווה ל"כשהארי פגש את סאלי..." אבל זכה לביקורת על היותו קומדיה רומנטית תהומית.<ref></ref>

==הפצה==
הסרט עתיד לעלות לשירות "נטפליקס" ב-10 בפברואר 2023.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית אמריקאיים
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
אלקטרה פאוור

אלקטרה פאוור (2019) בע"מ, שעד סוף 2022 נקראה סופרגז אנרגיה בע"מ, היא חברה ציבורית ישראלית שהוקמה בשנת 2019 ופועלת בתחום אספקת אנרגיה. החברה נמצאת בשליטת חברת אלקו.

==היסטוריה==
החברה התאגדה כחברה פרטית בספטמבר 2019, בשם סופרגז אנרגיה בע"מ. בנובמבר 2019 רכשה החברה מקבוצת עזריאלי את מלוא הבעלות בחברת גרנית הכרמל השקעות בע"מ, המחזיקה במלוא הבעלות בחברת סופרגז. ביוני 2020 הפכה החברה לחברה ציבורית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בינואר 2023 שינתה החברה את שמה לשם הנוכחי, אלקטרה פאוור (2019) בע"מ. מנכ"ל החברה מאז אוגוסט 2022 הוא חן מלמד.

==תחומי פעילות==
* שיווק, מכירה והפצה של גז בישול (גפ"מ) ומוצרים צורכי גפ"מ, באמצעות חברת הבת אלקטרה פאוור סופרגז, המוּכרת במותג "סופרגז".
* שיווק ומכירה של גז טבעי.
* שיווק ומכירה של חשמל ואנרגיה תרמית המופקים מתחנות קוגנרציה.
* מכירת חשמל לצרכנים פרטיים.
* ייזום, הקמה ותחזוקה של מתקנים סולאריים בישראל 
* ייזום ומכירה של מתקנים סולאריים ומתקני אגירה בארצות הברית, באמצעות חברת הבת Balanced Rock Power, LLC.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תעשיית אנרגיה בישראל
קטגוריה:קבוצת אלקו
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2019
קטגוריה:נתניה: חברות