חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי

חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח-2018, הוא החוק העיקרי המסדיר את דיני חדלות הפירעון בישראל. החוק אושר בכנסת ב-5 במרץ 2018, ונכנס לתוקף ב-15 בספטמבר 2019.

החוק הוא מהארוכים ביותר בין חוקי מדינת ישראל, ועם חקיקתו היו בו 381 סעיפים (בהם 14 סעיפים של תיקונים עקיפים לחוקים אחרים).

מכוח החוק הותקנו תקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי, תשע"ט-2019.

==היסטוריה חקיקתית==

עד לתחילתו של חוק זה הוסדר המצב של חדלות פירעון בשני חוקים שמקורם במנדט הבריטי: פקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש"ם-1980, ופקודת החברות [נוסח חדש], התשל"ג-1983. חוקים דומים שנהגו באנגליה בוטלו בשנת 1986. במהלך השנים נערכו תיקונים בפקודות, וגם חוק החברות תוקן, ונעשו בו כמה תיקוני חקיקה הנוגעים להסדרי חוב והבראת חברות, אך אלה היו תיקונים נקודתיים בלבד. הצעת חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי נועדה להביא לרפורמה מקיפה בתחום חדלות הפירעון, במטרה לספק לכלכלה הישראלית חקיקה מודרנית בתחום זה. הצעת החוק ביקשה ליצור קודיפיקציה של דיני חדלות הפירעון ולהסדיר באופן מקיף ושלם את כלל דיני חדלות הפירעון של יחידים ושל תאגידים, בחוק חדש ועדכני, ולבטל את הפקודות הישנות וההסדרים הקיימים בחוק החברות.

דברי ההסבר להצעת החוק מציגים את הצורך בו:

בהמשך מציגים דברי ההסבר את מטרות החוק:

החוק אושר בכנסת ב-5 במרץ 2018, ו שלו קובע "תחילתו של חוק זה 18 חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה), והוא יחול על הליכים לפי חוק זה שהחלו ביום התחילה ואילך", כלומר תחילתו של החוק נקבעה ל-15 בספטמבר 2019.

פיזורה של הכנסת העשרים והכישלון בהרכבת קואליציה בכנסת ה-21 שהוביל ליציאתה של הכנסת לפגרת בחירות נוספת שיבשו את ההכנות לכניסת החוק לתוקף, ובפרט מנעו את אישורן של תקנות לקביעתן של רשימות נאמנים שמתוכן ימונו נאמנים לפי החוק החדש. לפתרון בעיה זו תוקן החוק, ונוסף בו, כהוראת שעה, סעיף 376א, המסדיר את אופן מינוי הנאמנים עד ל-1 ביולי 2020. תיקון זה הוא החוק היחיד שנחקק במהלך כהונתה של הכנסת ה-22.

==פרקי החוק==
החוק מורכב מ-14 חלקים עיקריים, המפרטים כיצד יש לנהל הליכי חדלות פירעון.
* : עקרונות ופרשנותעוסק בעקרונות היסוד של החוק ומציג ההגדרות והמונחים המשמשים אותו. החוק משקף את הגישה לפיה, אין מדובר בהליך שבא להעניש את החייב, אלא בהליך שנועד להסדיר מצוקה כלכלית הנובעת מאופי החיים הכולל לקיחת אשראי כבדרך שבשגרה.
** : עקרונות יסוד
** : הגדרות
* : הליכי חדלות פירעון לגבי תאגידבעבר פירוק והבראת חברות הוסדרו בפקודת החברות ובחוק החברות, כיום תהליך זה מתנהל תחת כנפיו של החוק החדש בלבד. בחלק זה מוסדרים נקודת הפתיחה להליכי שיקום ולהליכי פירוק של חברה, בין אם ההליך נפתח על ידי נושה או על ידי החברה. לבית המשפט מוקנות סמכויות בנוגע לאופי ניהול ההליך ומסלול הטיפול המועדף לתאגיד ולכל הנוגעים בעניין (בעלי השליטה, העובדים, הנושים, בעלי המניות וכו') – הליכי שיקום או הליכי פירוק.
** : תחולה
** : בקשה לצו לפתיחת הליכים והדיון בה
** : הגבלות וסעדים זמניים עד למתן צו לפתיחת הליכים
** : תוכנו של צו לפתיחת הליכים ותוצאותיו
** : הקפאת הליכים
** : הנאמן – מינויו, תפקידו וסמכויותיו
** : הפעלת התאגיד ושיקומו הכלכלי
** : פירוק
* : הליכי חדלות פירעון לגבי יחידחלק זה מפרט כיצד לפעול לשיקום החייב תוך פגיעה מצומצמת ככל האפשר ביתר הצדדים. ההליך יחולק לשתי תקופות מרכזיות:- תקופת ביניים – תקופת בדיקה בה ייבדק מצבו הכלכלי של החייב, האם משתף פעולה עם ההליכים, ומהן הנסיבות שהביאו אותו לחדלות פירעון. התקופה תחל עם אישור בקשתו ומתן צו פתיחת הליכים אשר מקפיא את כל הליכי הגביה המנהליים נגדו.- תקופת השיקום – בתום תקופת הביניים תקבע לחייב תוכנית שיקום שתכלול את אופן ניהול נכסיו, חובת תשלומים חודשית, השתתפות בהדרכה פיננסית, מימוש ומכירת נכסים ועוד.בנוסף, בחלק זה מפורטים סמכויות הגופים שינהלו את הליכי החדלות, כגון מערכת ההוצאה לפועל, הממונה על הליכי חדלות פירעון במשרד המשפטים ובית משפט השלום (זאת בניגוד לעבר שבו הליכי פשיטת רגל היו תחת בית משפט מחוזי וכונס הנכסים הרשמי).<ref></ref><ref></ref>
** : תחולה והוראות כלליות
** : צו לפתיחת הליכים לבקשת יחיד שסך חובותיו עולה על 150,000 שקלים חדשים
** : צו לפתיחת הליכים לבקשת נושה או היועץ המשפטי לממשלה
** : סעדים זמניים עד למתן צו לפתיחת הליכים
** : תוצאות צו לפתיחת הליכים
** : הנאמן – מינויו, תפקידו וסמכויותיו
** : תקופת הביניים – ממתן צו לפתיחת הליכים עד מתן צו לשיקום כלכלי
** : צו לשיקום כלכלי
** : הפטר
** : הוראות לגבי יחיד שנפטר
** : הוראות שונות
** : הליכי חדלות פירעון לגבי יחיד בעל חובות בסכום נמוך
* : הנשייהמדבר על הכספים שנצברים (הן לחייבים והן לתאגידים) בקופת הנשייה – הקופה שאליה מוזרמים כספי החייב מחובת התשלום החודשי, מימוש נכסים הקיימים, קופות גמל על שמו וכדומה. הוא מגדיר גם את הליכי הגשת תביעת החוב של נושים וההכרעה בהן ומעמדו של כל נושה.השינוי המשמעותי בחלק זה הוא סדר חלוקת הכספים. אם בעבר חובות למדינה (רשות המיסים, המוסד לביטוח לאומי, רשויות מקומיות וכו') ולנושים המובטחים היו ראשונים לקבל 100% מהחוב המגיע להם, החוק החדש משנה את סדרי הדין ומעביר חלק נכבד מהכספים שבדין קדימה ליתר הנושים הכלליים. כך הנושים הקטנים, כגון ספקים, עסקים קטנים ואנשים פרטיים יזכו ליותר כספים בעבור חובם בהליכי חדלות הפירעון.
** : תביעות חוב
** : קופת הנשייה
** : כינוס נכסי קופת הנשייה וניהולם
** : מימוש נכסי קופת הנשייה
** : חלוקת נכסי קופת הנשייה
** : נושים בעלי זכויות פירעון מיוחדות
* : מעמד הנושים וזכויותיהם
:מגדיר את זכויות הנושים ומעמדם בהליך חדלות הפירעון. הוא מבהיר את זכותם של הנושים לעיין במסמכים שהחייב/התאגיד הגיש, להשמיע את עמדתם בפני בית המשפט, לכנס אספת נושים וכדומה.
* : הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי
:בחלק זה מוגדרים תפקידו וסמכויותיו של הגוף החדש שמנהל את הליכי חדלות פירעון. הוא מקבע את מעמדו של הממונה כזרוע ביצועית של המדינה, בעלת סמכויות אכיפה וחקירה פליליות, שתפקידו לשמור על האינטרס הציבורי, לנהל כראוי את ההליכים ולוודא את תקינות הליכי חדלות פירעון של אנשים.
* : סמכויות בית המשפט
:בחלק זה מוגדרות סמכויות שונות, מנהליות בעיקרן, של בית המשפט בניהול הליכי חדלות פירעון של חייבים ותאגידים. סמכויות כגון הטלת צו עיכוב יציאה מן הארץ כנגד חייב או נושא משרה בתאגיד שהוא בפירוק או זימון לחקירה של אדם שקשור לחייב ויכול להיות שיש לו מידע בנוגע לנכסים של החייב.
* : אחריות נושא משרה ובעל תפקיד בתאגיד הנמצא בחדלות פירעון
:חלק זה דן בנושא אחריותם של בעלי תפקיד ונושאי משרה בתאגיד שנמצא בקשיים כלכליים ואינו יכול לעמוד בהתחייבויותיו במועד, אך טרם החל בהליכי חדלות פירעון פורמליים. החוק קובע כי דירקטורים בתאגיד חייבים לפעול לצמצום היקפה של חדלות הפירעון באמצעים מקובלים וסבירים. אם יימצא שבעלי התפקיד לא פעלו כך, ניתן להטיל עליהם אחריות לנזקים.
* : הליכי חדלות פירעון בין־לאומייםקובע כיצד יש לנהל הליכי חדלות של חייבים ותאגידים שיש להם נכסים במדינות זרות או נושים במדינות מחוץ לישראל. עד לכניסת החוק החדש לתוקף, בפקודת פשיטת הרגל לא הייתה כל התייחסות כיצד יש לפעול במקרים אלו. החוק החדש ממלא את החסר ומתאים את עצמו לכלכלה הגלובלית.
** : הגדרות ותחולה
** : גישה של בעל תפקיד זר ושל נושים זרים
** : הכרה בהליך זר
** : שיתוף פעולה עם רשות מוסמכת זרה ובעל תפקיד זר
** : הליכים מקבילים
** : הוראות שונות
* : הסדר חוב שלא במסגרת צו לפתיחת הליכיםעוסק באפשרויות החייב להגיע להסדרי חוב מחוץ להליכי חדלות הפירעון. בדרך כלל, כאשר מתחילים הליכי פשיטת רגל, אסור להגיע להסדר פרטי ולשלם לנושה ספציפי באופן ישיר, אלא רק באמצעות בית המשפט ובהפקדה לקופת הנשייה הכוללת. בית המשפט יכול לאשר הסדרים פרטניים של החייב עם הנושים אם להערכתו הן יועילו לכלל. בנוסף, בעקבות התפתחותו של שוק מנהלי הסדרי חוב המתמחים בהפחתת חובות וריביות, החוק מאפשר שיקול דעת רחב ביותר לאישור הסדרים מסוג זה.
** : הגדרות ותחולה
** : אישור הסדר חוב
** : אישור הסדר חוב מהותי בחברת איגרות חוב
** : ניהול משא ומתן מוגן בידי תאגיד – הוראת שעה
* : עונשין וסמכויות אכיפהמדבר על העונשים להם צפוי מי שיעבור על סעיפי החוק או ינסה להשתמש בהליכי החדלות לצורך בריחה מנושים, קבלת דבר במרמה, הסתרת נכסים וכדומה.כיוון שהחוק מאפשר למחוק חובות וכן מרחיב את תנאי הכניסה למסלול חדלות פירעון, נפתח פתח לאלו המעוניינים לברוח מחובות שיצרו במרמה או ברשלנות. כאן מוגדרות הסמכויות הפליליות של הממונה לצורך אכיפה יעילה של ניהול הליכי החדלות וכן מול מי שמנסה לנצל לרעה את ההליך הזה.
** : עונשין
** : סמכויות אכיפה
* : הוראות שונות
:מסדיר בעיקר את כל נושא הערעורים – מתי ואיך אפשר לערער לערכאה עליונה יותר. החלטות כגון דחיית בקשה לפתיחת הליכי חדלות פירעון, מתן צו הפטר, מימוש נכס מגורים וכו', ניתנות לערעורים.
* : תיקונים עקיפים
:מסדיר את תיקוני החקיקה השונים שבוצעו בחוקים אחרים, כתוצאה מחקיקת חוק חדלות פירעון. תיקונים כגון: ביטול פקודת פשיטת הרגל,
תיקוני סעיפים בחוק החברות, תיקונים שונים בחוק ההוצאה לפועל בדבר ביטול ההכרה בחייבים מוגבלים באמצעים והסמכת הרשם לטפל בחדלות פירעון של חובות נמוכים, ועוד.
* : תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראות שעה
:מסדיר כיצד, מתי ואיך יחול החוק החדש. מאחר שהחוק מביא לשינויים רבים בדיני חדלות פירעון המשפיעים על גורמים רבים במשק, נקבעו הוראות שעה והוראות מעבר, על מנת להקל על הגופים והגורמים השונים ולתת להם זמן להיערך בהתאם.
:כך למשל, כניסתו לתוקף בפועל, חלה 18 חודשים לאחר חקיקתו, ופקודת פשיטת הרגל ממשיכה להיות בתוקף כלפי חייבים שהתחילו את ההליך לפני שנכנס החוק החדש.

==הפולמוס סביב יעילות החוק==

פרופ' דוד האן, שנמנה עם יוזמי התיקון, הבהיר כי המניע לתיקון לא היה 'סוציאליזם' אלא יעילות כלכלית, וזאת בהתבסס על מחקרים של האיחוד האירופי שהוכיחו כי המשק הכלכלי יוצא נשכר ככל שהליך פשיטת הרגל מהיר יותר.

מאידך, נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב איתן אורנשטיין הביע חשש שהחוק יפגע בפריעת החובות: "הלכנו בחוק על הליך השיקום ושכחנו את הנושים. החוק גרם לפיחות בתום הלב של החייבים. המסר שהוא מעניק להם הוא – אל תשלמו חובות".

לדברי יהודה יפרח "עיקר חידושו של החוק הוא בשינוי הערכים; בעוד החקיקה הישנה שעסקה בנושא ביקשה לאזן בין זכות הקניין של הנושים וחובת החייב לשלם את חובו, לבין האינטרס החברתי בשיקומו של החייב – החוק החדש מעלה על נס את השיקום הכלכלי כערך עליון".

==לקריאה נוספת==
* דוד האן דיני חדלות פירעון כרכים א-ב (מהדורה שנייה, 2018).
* איריס מרקוס חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ח-2018 (המהפכה בתחום חדלות הפירעון של יחידים ותאגידים) כרכים א-ג (אוצר המשפט, 2019-2018).
*יוסף ויצמן מחיקת חובות בישראל (2024)

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דיני חדלות פירעון
חדלות פרעון
קטגוריה:ישראל: חקיקה כלכלית