OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
נומאד

נומאד (ביוונית - נווד) הוא אפוס היסטורי קזחי משנת 2005, המתאר את עלייתו של אבלאי ח'אן על רקע התקופה. הסרט הוגש כמועמד לפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר ב-2007.
== עלילה ==
בסוף מאה ה-17 ותחילת מאה ה-18, אויביהם של הקזחים היו אנשי שבט ג'ונגאר ממונגוליה. הקזחים לא הצליחו להתאחד מול פלישתם של הג'ונגארים, חלקם ברחו ולכן התקופה נקראת "מנוסת הרגליים המדממות". הייתה בקרב העם תקווה כי צאצא של ג'ינגיס חאן יקום ויאחד את כל שבטי הקזחים ויגרש את אויביהם מאדמתם.

אוראז, אחד ממנהיגי השבטים יצא ב-1710 לחפש את הילד המובטח, שנולד לאחד השולטאנים הקזחים. גם מנהיג חאנות ג'ונגאר גלדן, שמע כי הילד נולד וכוח צבאי נשלח להורגו. במהלך הקרב הצליח אוראז להציל את התינוק, הוא גידל אותו, אסף נערים מכל ערבות קזחסטן ואימן את כולם להיות לוחמים, וכן הנחיל להם את הרעיון שאדם אחד או שבט אחד משול לזרד בודד שניתן לשבור בקלות, אבל כאשר מתאגדים - אי אפשר לשבור את הזרדים.

אחרי כעשור, צבאם של הג'ונגארים שנלחצו מדרום על ידי שושלת צ'ינג כחלק ממלחמת ג'ונגאר-צ'ינג, פלש פעם נוספת לקזחסטן. בכינוס השולטאנים שהיו מנהיגי השבטים עלה הצורך העמידה אחידה ובבעלי ברית. אולם הרצון לחופש של כל אחד מהשולטאנים גבר והם לא הצליחו להגיע להסכמה. הכוחות הג'ונגארים הגיעו וצרו על העיר והוחלט שההתמודדות תהיה קרב של אדם אחד מכל צד. אם הג'ונגארים ינצחו - העיר תיכנע ותפתח את שעריה ואם הם יפסידו הג'ונגארים יעזבו את המקום. את הג'ונגארים יצג שאריש ואת הקזחים מנצור שניצח בקרב ובזכות זאת קיבל את השם אבלאי. הג'ונגארים כיבדו את ההסכם ונסוגו.

הג'ונגארים שבו את גוהאר, נערה שמנצור היה מאוהב בה, מנצור/אבלאי יצא לשחרר את גוהאד, נשבה אף הוא, עמד במבחנים ונמלט יחד עם גוהאר.

אחרי חצי שנה פלשו הג'ונגארים פעם נוספת והפעם מצוידים בתותחים, ורק עמידת כל הקזחים ביחד הייתה יכולה להציל אותם. ואכן, לוחמי השולטאנים האחרים הגיעו לעזור בקרב שהוכרע לטובת הקזחים. קרב זה נחשב כאירוע המכונן של העם הקזחי ולאירוע שתרם לשקיעת החנאת הג'ונגארית.
==צוות השחקנים==
* ג'יי הרננדז בתפקיד יראלי
* קונו בקר בתפקיד מנצור
* ג'ייסון סקוט לי בתפקיד אוראז
* מארק דקסקוס בתפקיד שאריש (המנהיג הג'ונגארי)
* דילנאז אחמדייבה בתפקיד הוצ'ה, בתו של גלדן.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סרטי 2005
קטגוריה:סרטי דרמה היסטורית
קטגוריה:סרטים אפיים
קטגוריה:סרטים קזחיים
יוסל'ה קמצן קדוש

מצבת הקבר המיוחס ליוסל'ה הקמצן הקדוש ב[[בית הקברות היהודי העתיק בקרקוב]]
סיפורו של יוסל'ה קמצן קדוש (בגרסאות אחרות ישראל גוי קדוש) היא אגדה יהודית מפורסמת. לסיפור גרסאות רבות ושונות אולם המוטיב המרכזי – מצוות מתן בסתר של העשיר – נשמר בכולן. הסיפור זכה לפרסום רב גם בעקבות רבי שלמה קרליבך שסיפר אותו בהופעותיו בליווי נגינת גיטרה, ובהמשך בקלטת שיצאה כחלק מסיפוריו.

== סיפור האגדה ==
על פי האגדה בתחילת שנות ה'ת' בעיר קראקא שבפולין היה יהודי בשם יוסל'ה, עשיר אך קמצן, הוא סירב בתוקף לתמוך בעניים ובמטרות הקהילה. למרות בקשות חוזרות ונשנות מהרב כי יואיל לתרום לכל הפחות כאחד מכולם הוא סירב. הוא זכה לקיתונות של בוז מהקהילה בימי חייו וכינו אותו "יוסל'ה קמצן". כשהזדקן ועמד על ערש דווי, הודיעה לו החברה קדישא כי אם ברצונו להיקבר עליו לשלם סכום גבוה, אך הוא סירב גם לזה. לאחר מותו קברו אותו במקום מבוזה מחוץ לגדר. משחלף זמן הגיעו לרב (לפי גרסאות מסוימות היה זה התוספות יום טוב) נזקקים רבים שביקשו את עזרתו, וכשבירר הרב לפשר הכמות הגדולה של הנזקקים שהופיעו לפתע, התגלה לו כי יוסל'ה תמך בהם בסתר והתנה עמם לבל יספרו (לפי גרסאות אחרות הוא הביא להם כסף במעטפות ושקים של מזון בכל ערב שבת בלי שידעו שהוא זה שהביא). הרב נרעש והיצר על מקום קבורתו ובזיונו של יוסל'ה, והורה שיכתבו על מצבתו "פ"נ יוסל'ה קמצן קדוש" וביקש כי לאחר מותו יקברו אותו בסמוך לקברו של יוסל'ה.

== גרסאות ==
הסופר מרדכי בן יחזקאל הביא בספר המעשיות שלו את הסיפור בשינויים שונים כשהוא מסתמך בעיקר על פנקס הקהילה של קראקא שצוטט בספר "פאר וכבוד", מונקאטש תרע"א, וכשגיבור האגדה נקרא "ישראל גוי קדוש". בספר אחר הרב המוזכר הוא הרבי מבעלז ולא התוספות יום טוב. בגרסתו של ר' שלמה קרליבך לרב קראקא קוראים רבי קלמן. אכן ככל הידוע לא קבור ליד התוספות יום טוב בבית החיים היהודי בקראקא אף אחד בשם יוסל'ה קמצן קדוש . החוקר הרב יהושע מונדשיין כתב כי ייתכן בהחלט והסיפור לא באמת התרחש.

== בתרבות ==
הסיפור זכה לעיבודים רבים, גם כספרונים לילדים. הוא הומחז והוסרט בגרסאות שונות.

ב-2015, הפיקה איילת ריפס מחזמר על בסיס הסיפור. את המחזה כתב שי להב וביים אורי אומנותי, ומשחקים בו יעקב כהן, עודד מנשה, אסי צובל, אבישי שטרית וכן מתן צור מאנדרדוס.

בינואר 2021 הודיע הבמאי יהודה גרובייס כי הוא מתכנן חזרה לעולם הקולנוע (לאחר שפרש בשנת 2011) עם סרט על יוסל'ה קמצן קדוש.<ref></ref>

==לקריאה נוספת==
* יוסל'ה קמצן קדוש, בתוך: נתן אופיר (אופנבכר), הרב שלמה קרליבך; חייו, משנתו והשפעתו, ידיעות-חמד-משכל, 2017, עמ' 274–277.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.shturem.net/index.php?section=artdays&id=1043 הרב יהושע מונדשיין "גלגולם של קמצנים קדושים"]. באתר שטורעם נט.
* דודו כהן, [http://www.mako.co.il/spirituality-popular_culture/Article-0dddc51388fa021004.htm סיפור לשבת: סייג לתרומה שתיקה]. באתר מאקו

==הערות שוליים==

קטגוריה:אגדות יהודיות
קטגוריה:דמויות בפולקלור היהודי
קטגוריה:יהדות קרקוב
אלפרד אינוק

אלפרד לואיס אינוק (באנגלית: Alfred Lewis Enoch; נולד ב-2 בדצמבר 1988) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלי. ידוע בשל גילום דמותו של דין תומאס בסדרת סרטי "הארי פוטר", ולאחר מכן בתור ווס גיבינס בדרמה המשפטית "המדריך לרוצח" <small>(2014–17)</small> של רשת ABC.

== ביוגרפיה ==
אינוק נולד ב-2 בדצמבר 1988 ברובע הסיטי של וסטמינסטר בלונדון. בנם של השחקן וויליאם ראסל <small>(אנ')</small> ושל אשתו השנייה, אתלין מרגרת לואיס, רופאה ברזילאית-ברבדית. יש לו שלושה אחים למחצה מנישואיו הקודמים של אביו, והוא מחזיק באזרחות בריטית וברזילאית כפולה. 

הוא התחנך בבית הספר וסטמינסטר <small>(אנ')</small>, בית ספר ציבורי היסטורי בשכונת וסטמינסטר. לאחר מכן סיים את לימודיו בקווינס קולג' <small>(אנ') של</small> אוניברסיטת אוקספורד עם תואר ראשון בשפות מודרניות. אינוק הוא דובר שוטף של אנגלית, צרפתית, פורטוגזית וספרדית. 

==קריירה==
ב-2001 לוהק בתור דין תומאס בסרט "הארי פוטר ואבן החכמים". הוא גם דיבב את הדמות במשחק הווידאו שמבוסס על החלק הראשון של הסרט.

לאחר סרטי הארי פוטר, הופיע אינוק במספר הצגות בכל רחבי לונדון כולל "קוריולנוס", "טימון איש אתונה" ו"אנטיגונה". הוא גילם את ביינברידג', בפרק השני של העונה השלישית של הסדרה הבריטית "שרלוק". ביולי 2011, הגיע השחקן לקומיק קון של לונדון.

ב-2014, הוא לוהק לתפקיד הראשי של ווס גיבינס בסדרת הדרמה המשפטית של רשת ABC, "המדריך לרוצח".

== פילמוגרפיה ==

=== קולנוע ===
{| class="wikitable sortable"
|+
|-
! שנה
! סרט
! תפקיד
!הערות
|-
| 2001
| הארי פוטר ואבן החכמים
| rowspan="7" | דין תומאס
|
|-
| 2002
| הארי פוטר וחדר הסודות
|
|-
| 2004
| הארי פוטר והאסיר מאזקבאן
|
|-
| 2005
| הארי פוטר וגביע האש
|
|-
| 2007
| הארי פוטר ומסדר עוף החול
|
|-
| 2009
| הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם
|
|-
| 2011
| הארי פוטר ואוצרות המוות – חלק ב'
|
|-
|2018
|Red
|קן
|
|-
| rowspan="2" |2020
|Executive Order
|אנטוניו רודריגז
|
|-
|Tigers
|ריאן
|
|-
|2022
|This Is Christmas
|אדם
|
|-
|TBA
|The Critic
|טום טאנר
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
|+
|-
! שנה
! סדרה
! תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| rowspan="2" | 2013
| ברודצ'רץ'
| סם טיילור
| פרק: "1.1"
|-
| משפחה וצרות אחרות
| אלכס
| פרק: "3.7"
|-
| 2014
| שרלוק
| ביינברידג'
| פרק: "The Sign of Three"
|-
| 2014–17; 2020
| המדריך לרוצח
| ווסלי "ווס" גיבינס
| תפקיד ראשי (עונות 3-1)
תפקיד אורח (עונות 4&6); 50 פרקים
|-
|2018
|טרויה: נפילתה של עיר
|איניאס
|מיני-סדרה
|-
| 2019
| בידיים טובות
| ג'יימי מק'יין
| תפקיד ראשי (עונה 2); 4 פרקים
|-
|2021
|המוסד
|רייך סלדון
|4 פרקים
|-
|2022
|הארי פוטר: בחזרה להוגוורטס
|עצמו
|ספיישל טלוויזיוני של HBO Max
|-
|2023
|הזוג ממול
|פיט
|תפקיד ראשי; 6 פרקים
|-
|TBA
|Miss Austen
|
|מיני-סדרה עתידית של BBC
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:שחקנים ילדים אנגלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:אישים ממוצא ברזילאי
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1988
גם אני

"גם אני" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס. השיר יצא לאור ב-2 ביוני 2013, כסינגל רביעי מתוך האלבום, איך שהשמש תזרח (2013), על ידי חברת התקליטים הישראלית הד ארצי.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-5 במצעד השבועי של גלגלצ.

== רקע וכתיבה ==
השיר מתאר סיטואציות מחיי היומיום, ומתאר נקודות חולשה ופגיעוּת של פלס. במהלך השיר היא פונה לשני המינים: בחלק מהמשפטים בלשון זכר ובחלק בנקבה.

פלס התארחה בעונה השנייה של תוכנית הטלוויזיה "פרויקט הלהקה" בערוץ הילדים בשנת 2014. המשתתפים בתוכנית חולקו לשתי קבוצות. אחת מהן קיבלה משימה לביצוע, בה נדרשה להקליט את השיר ולצלם לו קליפ.

==הופעות==
את השיר שרה פלס לראשונה קצת אחרי צאת הסינגל הראשון מהאלבום, בהופעה שלה בינואר 2013 בצוותא. היא שרה את השיר בליווי פסנתר בלבד.

השיר נכלל בסיבוב ההופעות שלה "איך שהשמש תזרח". היא שרה אותו כהדרן. השיר הופיע גם במסגרת הופעות בשנים 2021–2022, והושר בהופעה של פלס באמפי קיסריה ב-2 ביוני 2022.

== וידאו קליפ ==
טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-1 ביוני 2013, את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל.

ב-15 ביוני 2013, פרסמה פלס בעמוד היוטיוב שלה רמיקס שעיבדו די ג׳י מאש וחנן דרוב.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=4314&wrkid=35611 מילות השיר] באתר "שירונט"
* [http://www.linkton.co.il/linkton.php?lt_id=VG1wTk5VNVVWWGxOVkVrOStL LIMKTONE קרן פלס - גם אני]

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:סינגלים מ-2013
קטגוריה:שירי קרן פלס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי פילוני
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
ויקטור פונדלניק

ויקטור ולדימירוביץ' פונדלניק (ברוסית: Ви́ктор Влади́мирович Понеде́льник; 22 במאי 1937 ברוסטוב על הדון, ברית המועצות – 5 בדצמבר 2020, מוסקבה, רוסיה) היה כדורגלן סובייטי, ששיחק בעמדת החלוץ.

== קריירה ==
פונדלניק נולד לאב עיתונאי ואם אחות בשירות צבאי. שם המשפחה פונדלניק, מדברי הסבתא רבתא של ויקטור, הופיע לאחר רפורמת 1861, כשהוריו ברחו לדון, לבלר שיכור רשם בשורה "שם משפחה" את היום בשבוע (פונדלניק ברוסית: יום שני). הוא שיחק בקבוצת הנוער "בורווסטניק" ובקבוצת הכדורגל של בית הספר לקצינים ברוסטוב (כשהיה צוער).

בשנים 1956–1958 שיחק בטורפדו/רוסטסלמאש שאז הייתה בליגה השנייה. ב-1958 הפך לשחקן הראשון בהיסטוריית ברית המועצות שזומן לנבחרת ממועדון שלא מליגת העל. בין השנים 1959 ל-1965 שיחק בסק"א רוסטוב.

ב-1960 לקח אליפות ביורו, כאשר הבקיע את שער הניצחון בדקה ה-113 מול יוגוסלביה (נגמר 1:2). זו הייתה הזכייה היחידה של ברית המועצות ביורו אי פעם. מאותו רגע הוא נחשב לאחד החלוצים הטובים במדינה. ב-1961 הועבר לצסק"א מוסקבה כנגד רצונו, ולאחר ויכוחים רבים עם ההנהלה ועזרה משרת התרבות, פונדלניק הצליח לחזור לסק"א רוסטוב. ב-1966 עבר לספרטק מוסקבה, השתתף במשחקי ידידות בישראל, זומן לנבחרת, אך לא הופיע באף משחק רשמי של ספרטק בשל השהייה. במאי הוא נאלץ לפרוש בשל עלייה במשקל וניתוח אפנדיציט.

ב-1969 פונדלניק היה מאמנה של רוסטסלמאש. לאחר שנותיו ככדורגלן ומאמן פונדלניק עבד כעיתונאי ועורך ספורט. כמו כן הוא כתב 4 ספרים. היה נשוי עם 3 ילדים ו-4 נכדים. התגורר במוסקבה עד מותו. ברוסטוב על הדון נוסדה אקדמיית כדורגל על שמו.
== תארים ==
;קבוצתיים
* נבחרת ברית המועצות
** אליפות אירופה: 1960
** מקום שני ביורו 1964
;אישיים
* סק"א רוסטוב
** חלוץ העונה בברית המועצות: 1960, 1961, 1962, 1963
** החלוץ השלישי הטוב בברית המועצות: 1959

== ספרים ==
* כדורגל, האהבה שלי
* רחבת העונשין
* הכדור - בשער
* וידוי החלוץ המרכזי

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rusteam.permian.ru/players/ponedelnik.html פרופיל] באתר נבחרת רוסיה בכדורגל 
* 

קטגוריה:כדורגלנים רוסים
קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:חלוצי כדורגל רוסים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סובייטים
קטגוריה:רוסטוב על הדון: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני רוסטוב
קטגוריה:כדורגלני סק"א רוסטוב
קטגוריה:כדורגלני צסק"א מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני ספרטק מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:כדורגלני יורו 1960
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1962
קטגוריה:כדורגלני יורו 1964
קטגוריה:כדורגלני יורו 1968
קטגוריה:עיתונאי ספורט
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין טרויקורובסקויה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1937
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2020
מתן בסתר

ביהדות מתן בסתר נתינת צדקה בסתר היא מעלה והידור במצוות צדקה. הנותן אינו יודע מי המקבל. והנתמך אינו יודע מי התומך. לפי דברי הרמב"ם היא הצדקה השנייה המעולה בחשיבותה.
קופות צדקה של [[קופת העיר וחסדי נעמי משמשות לאיסוף מוצרי מזון וכסף.]]

== מקורות ופרטים == 
במשלי נכתב "מַתָּן בַּסֵּתֶר יִכְפֶּה אָף וְשֹׁחַד בַּחֵק חֵמָה עַזָּה" לפי פירוש רש"י נתינת הצדקה בסתר, היא מצילה מחרון אף.

הרמב"ם בהלכות צדקה, מדגיש את החשיבות בשמירה על כבודו של הנתמך וכותב כי ישנם שמונה מעלות לצדקה זו למעלה מזו. הדרגה הראשונה, המעולה והחשובה ביותר, היא לדאוג לאדם לפרנסה ושיוכל לעמוד על רגליו עצמאית. 

הדרגה השנייה היא מתן בסתר. גם בדרגות הבאות אחריהן המעולות יותר הן דומות למתן בסתר, לדוגמה שהנתמך אינו יודע מי התומך. מקורו של דין זה הוא בתלמוד ונכתב כי מצווה זו מצילה את האדם ממיתה משונה.
קבצנית תשושה. צילום של [[ג'אקומו ברוג'י]]

== פרקטיקה ==
האופן שבו ניתן לקיים בשלימות מתן בסתר היה בבית המקדש, שהייתה שם לשכת חשאין. אין אדם יודע מי וכמה תרם, ואין ידוע מי הנתמכים. נתינה לגבאי צדקה פחותה מעט בחשיבותה, בשל העובדה כי גבאי הצדקה יודע כמה האדם תורם, ומעורב בזה אלמנט של כבוד ואין זה מצווה לשמה.

בעת המודרנית, עם קיומם של וועדות צדקה שאין קשר בין תורם לנתרם, והאפשרות לתרום אנונימית בכרטיסי אשראי. ניתן בקלות לקיים מתן בסתר.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צדקה
גלובוסים של קורונלי

הגלובוס הארצי של קורונלי ללואי ה 14 
הגלובוס השמיימי של קורונלי ללואי ה 14.

הגלובוסים של קורונלי או הגלובוסים של מרלי (בצרפתית: Globes de Coronelli או Globes de Marly) הם זוג גלובוסים האחד של כדור הארץ והשני של כיפת השמים בקוטר 4 מטרים לערך שנעשו על ידי הנזיר האיטלקי וינצ'נצו קורונלי וניתנו כשי ללואי הארבעה עשר, מלך צרפת בסוף המאה ה-17. הגלובוס של כדור הארץ מתעד את הידע הגאוגרפי של האירופאים בעשור 1670–1680 ואת היכרותם עם תרבויות ילידיות בשלוש היבשות: אסיה, אמריקה ואפריקה. הגלובוס השמימי מתאר את מצב הכוכבים ביום לידתו של לואי הארבעה עשר. החברה המלכותית הכריזה בזמנו על הגלובוסים שלו כ"מדויקים ואינפורמטיביים ביותר בעולם".

לרגל הצגתם הקבועה לציבור ב-2006 בספרייה הלאומית של צרפת (BNF), מחלקת המפות הכניסה אותם לקטלוג הכללי של הספרייה תחת המספרים Ge A 499 לגלובוס השמימי ו-Ge A 500 לגלובוס הארצי. 

== היסטוריה ==
הכנת הגלובוסים מומנה על ידי הקרדינל ד'אסטרה, שגרירו של מלך צרפת לואי הארבעה עשר לותיקן. הקרדינל התרשם מהגלובוסים בקוטר מטר וחצי שיוצרו לדוכס מפארמה על ידי אותו נזיר. הגלובוסים יוצרו בפריז, כנראה מעץ אלון, בין השנים 1681 ל-1683 ומשקלם שתי טונות כל אחד. בנוסף הוכן ריהוט תצוגה משיש וארד במשקל 15 טון לכל גלובוס. יחד עם הריהוט גובה התצוגה היה 8 מטרים. הקרדינל נתן את הגלובוסים כשי למלך. 

הגלובוסים הוצגו בביתנים שתוכננו במיוחד לשם כך על ידי הארכיטקט ז'יל ארדואן-מנסר בטירת מארלי-לה-רואה ממערב לפריז, וכך נטבע שמם הנוסף: "הגלובוסים של מארלי". המבקרים, ביניהם אן, מלכת בריטניה, התרשמו מאוד מהמוצגים. לאחר ששהו במוזיאון הלובר והועברו לארמון ורסאי, מלחמת העולם הראשונה השכיחה אותם מעין כל. הם התגלו שוב בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 ושוחזרו.

להצלחת השחזור תרמה העובדה שאחד השומרים על האוצר בתחילת המאה ה-18, פרנסואה לה לארז', העתיק בדייקנות את כל מאות הכתובות שעל זוג הגלובוסים.

== תיאור האיורים ==

ייצוגה של [[אוסטרליה (אז "הולנד החדשה") על ידי קורונלי]]

שטח שני הגלובוסים הוא מאה מטר רבוע(מ"ר). לשם השואה, שטחם גדול פי אחד וחצי מהתמונה החתונה בקנה שבמוזיאון הלובר. בין הציירים שאיירו את הגלובוס: ז'ן-בטיסט קורנֶי (Jean-Baptiste Corneille) .

למעלה מ-600 ההסברים שמופיעים עליהם נערכו על ידי המומחים באותן השנים וחלקם ארוך מאוד, למשל הסבר על "מנהגי העמים בצ'ילה". ההסבר על נהר המיסיסיפי נכתב על ידי הקרטוגרף ז'ן-בטיסט פְרַנְקלֵן מקוויבק ומגלה הארצות רנה-רובר קוואלייה, אדון לה-סאל. היות שהגלובוס הארצי מייצג את הידע הגאוגרפי של התקופה, קליפורניה מיוצגת בו כאי. 

הגלובוס השמימי צויר על ידי ז'ן-בטיסט קורני וקבוצות הכוכבים מופיעות בו כחיות בדיוניות. שמות הקבוצות רשומים בארבע שפות: צרפתית, לטינית, יוונית עתיקה וערבית. שבעה כוכבים רשומים בערבית בלבד. הגלובוס גם מציין את מהלכם של כמה גופים שמימיים וביניהם מספר כוכבי שביט.

<gallery caption="הגלובוסים מוצגים במוזיאון גראן-פאלה (Grand Palais) בפריז">
Image:Globes de Coronelli.jpg|הגלובוס הארצי
Image:Coronelli amnord.jpg|פרטים מאמריקה הצפונית
Image:Globes de Coronelli globe celeste.png|הגלובוס השמימי
Image:Globe celeste de Coronelli Paris France.jpg|הגלובוס השמימי
</gallery>

==ראו גם==

*ארדאפפל
*גלובוס האנט-לנוקס

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:קרטוגרפיה
קטגוריה:ניווט
קטגוריה:מפות
השעות המתות

"השעות המתות" הוא הסינגל השלישי מתוך האלבום החמישי של הזמרת-יוצרת קרן פלס, איך שהשמש תזרח (2013).

הסינגל יצא ב-21 באפריל 2013, כחודש וחצי לאחר יציאת הסינגל הקודם, "כלום לא טעים".

השיר, כמו הסינגל שלפניו, מתאר את תהליך ההתגברות על הגבר הקודם בחייה בעזרת ממתקים אך מסתירה את השריטות ומוצאת אהבה בגבר אחר שאליו היא מתגעגעת בשעות המתות.

השיר הגיע למקום השביעי במצעד של רשת ג'. הוא לא בוצע במסגרת סיבוב ההופעות לרגל יציאת הדיסק ולמעשה הוא בוצע בהופעות בודדות בלבד מאז שיצא.

==קישורים חיצוניים==
*
*[http://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=4314&wrkid=35422 מילות השיר] באתר "שירונט"
*[https://www.linktone.co.il/catalog/linktone/52562001 LINKTONE קרן פלס - השעות המתות]
*[https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990050375630205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:סינגלים מ-2013
קטגוריה:שירי קרן פלס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי פילוני
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
הרי מאטרה

ממוזער
ממוזער
ממוזער
ממוזער
הרי מאטרה (בהונגרית: Mátra, בסלובקית: Matra, הוא רכס הרים בצפון הונגריה, בין הערים ג'נג'ש ואגר. הפסגה הגבוהה ביותר של הונגריה, קֵקֶשטֶה (1014 מ'), שייכת להרים אלה.
הרי מאטרה הם חלק מהרי צפון הונגריה (עם מרכיב של הרי הקרפטים המערביים) ומשתייכים במקור לאזור הגדול באירופה של הרי געש צעירים, המורכבים בעיקר מטרכיט. הרי מאטרה נמצאים בין עמקי הנהר טארנה ולנהר זאג'ווה (Zagyva). הרים אלה היוו בזמנו אי בתוך ים הפאנוני הקדום שהלך והתייבש. 
במזרח מתחברים הרי מאטרה עם הרי ביק (Bükk) ובמערב עם גבעות צ'רהאט.

הרי מאטרה מתחלקים לכמה חלקים ברורים:
*מאטרה המערבי (Nyugati Mátra): עם הפסגה מוז'לה, (805 מ') 
*מאטרה המרכזי - המורכבים מרמת מאטרה-ברץ (Mátrabérc) וקבוצת החרוטים הגעשיים גאיאטֶטֶה (Galyatető) וקֵקֶשטֶטֶה (Kékestető). נמצאים בה לסירוגין מדרונים תלולים, מחוספסים, חלוקי אבן, שפיעי בלית, מפולות, מכוסים ביערות עצי אשור סגורים.
מדרונים רכים יותר ובקעות מקבילות נשפכים דרומה, כשהבקעה הגדולה ביותר היא נאג' ולג' (Nagy-völgy -הבקעה הגדולה) 
הכניסה הראשית אל הרי מאטרה נוצרת במקביל לעמק נאג' פאטאק (הנחל הגדול), ומשתרעת ממאטראפירד (Matrafüred - מרחץ המאטרה) אל מאטרה-האזה (Mátrahaza - בית המאטרה)

מהכרמים שלמרגלות המאטרה המטיילים יכולים להגיע כהרף עין אל ההרים עתירי היערות של עצי אלון ואשור. 
האזור מושך תיירים רבים בגלל אתרי קיט ומרחצאות ידועות במעינותיהם החמים. הידועות בעירות הקיט הן מאטראהאזה, מאטראפירד וגאיאטטה. הנהר הקטן זאג'ווה, יובל של הטיסה, מבוקש על ידי שייטי קאנו.
בנוסף לתיירות הרי המאטרה מפורסמים ביינות המהווים אמצעי פרנסה חשוב של תושבי האזור.
במדרונות הדרומיים - (מאטרה-אליה) של מאטרה הכוללים ריוליט, אך גם חוואר ולס מפיקים יינות רבים, הזוכים להערכה. בשנים הטובות מייצרים יינות מסוג טרמינר ומוסקט. האזור מפורסם במיוחד בזני הענבים "הארשלוולי" (בסלובקית - ליפובינה, בגרמנית - לינדנבלטריך), כלומר "עלי טיליה", הגדלים ביישוב דברה (Debrő). 

*מאטרה המזרחי: אחרי מתלול פסגת שאשקֶה (סלע הנשר), בכיוון מזרח נראות זו אחר זו הפסגות של 650-700 מ' של הרי המאטרה המזרחיים (Keleti Mátra). 
*מאטרה הצפוני - נקראת מאטראלאבה (Mátralába - רגל המאטרה). זהו אזור גבעתי מכוסה בחרוטים געשיים קטנים בעלי גובה של 400-250 מטר, עם שדות שרובם ראויים לחקלאות. 
*מאטרה הדרומי הידוע כ"מאטרה-אליה" (Mátraalja - מרגלות המאטרה) - המכוסה בכרמים - מהווה את המעבר מההרים אל מישור האלפלד.

==ערים==
*ג'נג'ש - (Gyöngyös) (כולל Mátrafüred מאטראפירד) 
:ג'נג'ש היא המרכז העירוני העיקרי של האזור, עם כ-30,000 תושבים. אחרי אגר היא העיר השנייה בגודלה במחוז הווש, שבו נמצאים הרי המאטרה. 
*פאסטו - (Pásztó) 
*פטרוואשארה - (Pétervására) 
*באטונטרניה - (Bátonyterenye)

==מאטרה בתרבות ובאמנות==
*בדגל הלאומי של סלובקיה מוצגות צלמיות של שלושה הרים, שלפי המסורת ההיסטורית הסלובקית קשורים לעמם: טאטרה, מאטרה ופאטרה. בימינו הרי המאטרה אינם חלק מסלובקיה אלא נמצאים כולם בשטח הונגריה העצמאית בלבד. 

==קישורים חיצוניים==

*[http://matrahegy.hu/english/ אתר הונגרי המוקדש למאטרה]
* 

מאטרה
כלום לא טעים

"כלום לא טעים" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית קרן פלס. השיר יצא לאור ב-3 במרץ 2013, כסינגל שני מתוך האלבום, איך שהשמש תזרח (2013), על ידי חברת התקליטים הישראלית הד ארצי.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-13 במצעד השבועי של רשת ג'.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי פלס עצמה והופק על פילוני בעקבות חזרתה של פלס מטיול בניו זילנד. השיר עצמו מתאר את ההתמודדות של פלס עם הפרידה מבעלה ועל ההיכרות וההתאהבות עם נועם טור בטיול סקי באיטליה ולאחר מכן בטיול בוונציה.

== וידאו קליפ ==
טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-3 במרץ 2013, את האודיו הרשמי של השיר. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף את מילותיו של השיר.

== על השיר ==
על השיר סיפרה פלס:

== מיקומי שיא ==

== גרסתו של אלדד כהן ==

"כלום לא טעים" הוא סינגל שהוקלט על ידי משתתף התוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון אלדד כהן. השיר יצא לאור ב-16 בינואר 2020, כסינגל מתוך האלבום שקופים של פלס, על ידי חברת התקליטים על ידי NMC יונייטד אנטרטיינמנט.

=== רקע ===
במהלך שנת 2019 השתתף המתמודד אלדד כהן בתוכנית הכוכב הבא לאירוויזיון וביצע את השיר בשלב האודישנים, פלס כל כך אהבה את הביצוע שאף החליטה לתת לו לבצע את השיר מחדש ולאחר התכנית, כהן הוציא את השיר בביצוע משלו.

=== וידאו קליפ ===
טרם יצא הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה פלס לערוץ היוטיוב שלה ב-16 בינואר 2020, את האודיו הרשמי של השיר בגרסתו של אלדד כהן. האודיו מציג בתוכו את עטיפתו של הסינגל, ואף את מילותיו של השיר.

=== מיקומי שיא ===

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=4314&wrkid=35138 מילות השיר] באתר "שירונט"

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:סינגלים מ-2013
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי קרן פלס
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קרן פלס
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גלעד שמואלי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי פילוני
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
רולאנד וולפארט

רולאנד וולפארט (בגרמנית: Roland Wohlfarth, נולד ב-11 בינואר 1963 בבוכהולט שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת החלוץ, בעיקר בקבוצת באיירן מינכן מליגת הבונדסליגה.

==קריירה==
וולפארט גדל בקבוצת הנוער של בורוסיה בוכהולט, ובשנת 1981, בגיל 18, עבר לדיסבורג, שם הבקיע 39 שערים ב-71 הופעות. בעונת 1983/84 סיים וולפארט כמלך השערים של הבונדסליגה השנייה, אך הקבוצה לא הצליחה להעפיל אל הבונדסליגה, לאחר שהובסה במפגש כפול מבחני העלייה על ידי איינטרכט פרנקפורט בתוצאה המצטברת 6-1.
הצלחתו של וולפארט בדיסבורג זיכתה אותו בשנת 1984 בחוזה בבאיירן מינכן, שם הפך לחלק בלתי נפרד מהתקפת הקבוצה, והבקיע 119 שערים ב-254 הופעות, נתון המציב אותו במקום השלישי בדירוג המבקיעים של באיירן מינכן בכל הזמנים. וולפארט זכה עם באיירן מינכן בחמש אליפויות ובגביע אחד, לאחר ניצחון 5-2 על שטוטגרט, בו הבקיע וולפארט שלושער. וולפארט זכה בתואר מלך שערי הבונדסליגה פעמיים במדי באיירן מינכן, בעונת 1989 עם 17 שערים בצוותא עם תומאס אלופס מפ.צ. קלן, ובעונת 1991 עם 21 שערים. עם זאת, הצלחתו בבונדסליגה לא תורגמה להצלחה בנבחרת גרמניה בכדורגל, בה הופיע פעמיים בלבד, נוסף על מספר הופעות בנבחרות הצעירות של גרמניה המערבית.

בשנת 1993 עזב וולפארט את באיירן מינכן ועבר לסנט אטיין, בה שיחק עונה אחת, ולאחר מכן שיחק שלוש עונות בבוכום. בפברואר 1995 וולפארט נמצא אשם בנטילת חומרים אסורים, והושעה לחודשיים. בהמשך שיחק וולפארט עונה אחת בלוקומוטיב לייפציג, עונה אחת בוופרטאלר, ובשנת 2000 סיים את הקריירה בפ.צ. בוכוולט מעיר הולדתו, כשבאמתחתו 437 משחקים ו-193 שערים.

==תארים==
עם באיירן מינכן:
* אליפות הבונדסליגה (5): 1984/85, 1985/86, 1986/87, 1988/89, 1989/90
* הגביע הגרמני: 1985/86
* הסופר קאפ הגרמני (2): 1987, 1990
* מלך השערים של הבונדסליגה (2): 1989, 1991

עם דיסבורג:
* מלך השערים של הבונדסליגה השנייה: 1984

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלני דיסבורג
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני בוכום
קטגוריה:כדורגלני סנט אטיין
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב לייפציג
קטגוריה:חלוצי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים שהורשעו באימרוץ
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1963
חיים יעקב מישקינסקי

הרב חיים יעקב מישקינסקי
הרב חיים יעקב מישְקינסקי (ה'תרמ"ג, 1883 - כ"ב בחשוון ה'תש"ג, 2 בנובמבר 1942) היה רב ליטאי, רבן של , קנישין וסוויסלוץ'. נספה בשואה.

==ביוגרפיה==
נולד בברזניקי הסמוכה לסובאלק למשה יהודה מישקינסקי, למד בישיבות המזוהות עם תנועת המוסר: ישיבת ראדין וישיבת "כנסת ישראל" בסלובודקה. בסלובודקה נתפס לשיטתה של תנועת המוסר והרב יצחק בלאזר מראשי התנועה ותלמידו של מייסדה רבי ישראל מסלנט, היה עבורו מודל לחיקוי. כבן למשפחה אמידה סייע רבות לחבריו במתן הלוואות וטיפל בעצמו בחברים חולים, גם באלו שחלו במחלות מידבקות.

נישא לחיה פַאיַאנְס, בתם של הרב דוד פאיאנס, הרב בקנישין ולימים ראב"ד ביאליסטוק וחבר הוועד המרכזי של "המזרחי", והרבנית מרים בתו של ראב"ד ביאליסטוק הרב חיים נפתלי הרץ היילפרין בן רבה הנודע של ביאליסטוק הרב רפאל יום טוב ליפמן הלפרין, מחבר הספר "עונג יום טוב". לאחר פטירת רעיתו, נשא בזיווג שני את אחותה יוכבד.

לאחר נישואיו כיהן כרב בשטאבין שבפלך סובאלק, אך במלחמת העולם הראשונה נחרבה העיירה והוא נדד בין עיירות שונות. עם מינוי חמיו לרבנות העיר ביאליסטוק, התמנה במקומו לרב בקנישין. הוא היה פעיל בנושאים חברתיים בעירו, וייסד בית ספר שבו למדו גם מקצועות חול לצד לימודי קודש. כחמיו תמך גם הוא ברעיון יישוב ארץ ישראל, אך לא נמנה באופן רשמי על תנועת המזרחי.

לאחר פרישת הרב מרדכי דב איידלברג מרבנות העיירה סוויסלוץ' לטובת רבנות העיר לחוביצ'ה, התמנה תחתיו כרבה של סוויסלוץ'. גם בעיירה זו היה פעיל בתחומי החינוך והחברה. בתקופת הכיבוש הסובייטי לא הוגלה לסיביר כמו רבים אחרים מבני המעמד הבורגני כי היה אהוד על הקומוניסטים המקומיים, עובדה זו גרמה לכך שנשאר בעיירה עד כיבוש ליטא בידי הנאצים ב-1942. ביום חיסול גטו סוויסלוץ', 2 בנובמבר 1942, היו הרב ורעייתו יוכבד בין היהודים שנרצחו בבור ירי ביער וישבניק ולפי עדות ראייה, נשא דרשה לפני שאר המוצאים להורג בנושא קידוש השם. בנם הצעיר נרצח במחנה ריכוז בוולקוביסק.

==בניו==
* יצחק עברי (מישְקינסקי) - עיתונאי, עורך ומתרגם עברי.
* משה מישקינסקי - היסטוריון ישראלי, חוקר תנועת הפועלים היהודית במזרח אירופה, ופרופסור להיסטוריה יהודית מודרנית באוניברסיטת תל אביב
* נפתלי הרץ - נרצח בשואה בהיותו בן 21

==לקריאה נוספת==
[https://tablet.otzar.org/#/b/17730/p/-1/t/16820.3838422997146633/fs/GOc2qx1FpylJ6FqkwhqWhvWrXOPuaHA9FBINahFlJgWW/start/22/end/26/c הרב ר' חיים יעקב מישקינסקי, בתוך: יצחק לוין, אלה אזכרה, ניו-יורק תשי"ט, עמ' 257-261]

==קישורים חיצוניים==
* הרב ר' חיים יעקב מישקינסקי ז"ל, רבה האחרון של סביסלוץ. בתוך: עמ' 28 ואילך
* [http://horabis.blogspot.co.il/2007/10/blog-post_6240.html מישקינסקי, חיים יעקב, בן משה יהודה] באתר "רבנים שנספו בשואה"
* [http://db.yadvashem.org/names/nameDetails.html?itemId=941905&language=iw חיים יעקב מישקינסקי]: דף עד שמילא בנו משה מישקינסקי, במאגר המרכזי של שמות קרבנות השואה, יד ושם.

==הערות שוליים==

קטגוריה:משפחת רפאל יו"ט ליפמן היילפרין
קטגוריה:בוגרי ישיבת ראדין
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה)
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים שנספו בשואה
חשיארש השני

מטבע עם חריטת דמותו של חשיראש השני
חשיארש השני (ביוונית: Ξέρξης Β΄ בפרסית: خشايارشا دوم) היה מלך ממלכת פרס האחמנית, במשך ארבעים וחמישה ימים. הוא דמות היסטורית מעורפלת ושנויה במחלוקת.

==ביוגרפיה==
עיקר המידע אודותיו מגיע מההיסטוריון היווני קטסיאס, הנחשב כמקור לא אמין ומפוקפק. על פי קטסיאס, חשיארש היה בנו של ארתחששתא הראשון, שמלך בין השנים 465 לפנה"ס - 425 לפנה"ס. על פי קטסיאס, לארתחששתא היו 17 בנים לא חוקיים מפילגשים שונות, וחשיארש היה בנו החוקי היחיד. הוא ירש את אביו כמלך בשנת 425 לפנה"ס, ומלך 45 ימים עד שנרצח בידי אחיו למחצה סוגידאנוס, בעת ששכב שיכור. קטסיאס מציין שהוא הובא לקבורה יחד עם אביו.

סוגידאנוס ירש את הכתר, אולם כעבור כמה חודשים נרצח בעצמו בידי דריווש השני. הלוחות הכרונולוגיים מאותה תקופה אינם מזכירים במילה את חשיארש או סוגידאנוס, והם לא נזכרים גם בשום מקור אחר. על כן חלק מהחוקרים סבורים, שמיד כאשר מת ארתחששתא, הכריזו על עצמם בו זמנית חשיארש, סוגידאנוס ודריווש כמלכים. על פי השערות אותם חוקרים, חשיארש הפך למלך לתקופה קצרה, בעוד סוגידאנוס הפך לשליט בשטח עילם, ודריווש בשטח הירקניה שבו שימש כסטרפ.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* S. Zawadzki, "The Circumstances of Darius II's Accession" in Jaarbericht Ex Oriente Lux 34 (1995-1996) 45-49
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הממלכה האחמנית
קטגוריה:מלכי פרס
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
וסילי טים

גאורג וילהלם טים הידוע בשמו וסילי פיודורוביץ' טים (בלטבית: Georgs Vilhelms Timms; ברוסית: Василий Фёдорович Тимм; ) היה צייר גרמני-בלטי ואמן גרפי שתיאר בציוריו ובהדפסי האבן שיצר את החיים ברוסיה הקיסרית.

טים נולד סמוך לריגה שבלטביה, למד באקדמיה הקיסרית לאמנויות בסנקט פטרבורג ויצא למסע ברחבי היבשת ומחוצה לה. זמן מה חי בפריז ובאלג'יריה, אך לאחר המהפכה הצרפתית של 1848 נאלץ לחזור לתחומי האימפריה הרוסית, נלחם במסגרת הצבא הרוסי הקיסרי במלחמת הקווקז ונטל חלק גם במלחמת קרים.

אחרי 1867 עקר לברלין וחי בה עד לפטירתו באפריל 1895.

==גלריה==
<Gallery>
קובץ:Anointing_of_Alexander_II.JPG|משיחת אלכסנדר השני, 1856
קובץ:Announcement of the Coronation.JPG|ההכרזה על הכתרת אלכסנדר השני
קובץ:შამილის და შვილების მიერ პეტერბურგს ჩასვლა, 1859 წ.jpg|האימאם שאמיל ובניו בסנקט פטרבורג, 1859
</Gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://russianculture.wordpress.com/2010/12/02/paintings-by-vasily-timm/ על ציוריו של וסילי טים], באתר תרבות רוסית

==הערות שוליים==

קטגוריה:גרמנים-בלטים
קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:האימפריה הרוסית: אישים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת קרים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1820
קטגוריה:נפטרים ב-1895
מסמך עמדה

מסמך עמדה (או: נייר עמדה) הוא מאמר המציג דעה בנושא מסוים, התואמת את כותב המסמך או ארגון ספציפי, כגון מפלגה, ארגון עובדים או עמותה. השימוש במסמכים מסוג זה נעשה במסגרת האקדמיה, הפוליטיקה, המשפט ותחומים נוספים.

מסמכי עמדה יכולים להיות מנוסחים כמכתב למערכת ועד מסמכים מורכבים כמסמכי עמדה אקדמיים. כמו כן, הם משמשים ארגונים להצגת הסבר והצדקה אודות חזונם, אמונתם והמלצות למדיניות.

באקדמיה – מסמך עמדה לרוב עוסק בדעה אודות תחום חדש שטרם נערכו עליו ניסויים ואילו מחקר אמיתי יפורסם כמסמך אקדמי. מסמך דעה לרוב ישקף את עיקר הדעות או העמדות בנוגע להוכחות נושא מסוים בתוך התחום.

בפוליטיקה – מסמכי עמדה משקפים את תפיסת העולם של מועמד, נבחר ציבור, ארגון מפלגתי או מדינתי, והם נתפסים כמשמעותיים בעיני הציבור. כדוגמת מצעי מפלגות ומועמדים המשמשים קמפיינים פוליטיים, או מתן תוקף להצהרות בדיפלומטיה הבינלאומית עבור גינויים. כתיבת מסמכי עמדה מהווה כלי מרכזי של במסגרת פרויקט מודל האו"ם.

במשפט – ובמשפט הבינלאומי בפרט, מסמך עמדה מכונה "Aide-mémoire", והוא מהווה תמצית של נקודות המועלות לדיון או במחלוקת. משמש בייחוד בתקשורת לא דיפלומטית.

==ראו גם==
* פובליציסטיקה
==הערות שוליים==

קטגוריה:השיטה המדעית
קטגוריה:פוליטיקה
קטגוריה:חוק ומשפט
פיטר ג'פרי

פיטר ג'פרי (באנגלית: Peter Jeffrey; 18 באפריל 1929 - 25 בדצמבר 1999) היה שחקן אנגלי שהופיע בתפקידים רבים בקולנוע ובטלוויזיה.

==ביוגרפיה==
ג'פרי נולד בעיר בריסטול שבמחוז גלוסטרשייר, לפלורנס אליס (שם נעורים: וייט) ולארתור וינפרד גילברט ג'פרי. הוא למד בבית הספר הארו ובקולג' פמברוק שבאוניברסיטת קיימברידג', אך לא הייתה לו השכלה פורמלית בתחום המשחק.

אחרי שנים רבות שהופיע על במות התיאטרון עם להקת הבריסטול אולד ויק ועם הלהקה השייקספירית המלכותית, הפך להיות מוכר לצופי הטלוויזיה הבריטית. ב-25 במאי 1966 החל להופיע במחזה "טנגו" מאת סלאבומיר מרוז'ק בתיאטרון אלדוויץ' לצדם של פיישנס קולייר, מייק פראט, אורסולה מוהאן ודאדלי סוטון בבימויו של טרוור נאן.

בטלוויזיה הופיע במגוון תפקידים בהם בסדרת המדע ביוני "דוקטור הו" בפרק "The Macra Terror" (ב-1967) וכן בתפקיד הרוזן גרנדל בתת-הסדרה "The Androids of Tara" (ב-1978). ב-1966 אינס לויד הציע לו לגלם את הדוקטור, התפקיד הראשי בסדרה, אבל הוא דחה את התפקיד ופטריק טרוטון נבחר במקומו.

ב-1971 גילם את פליפה השני, מלך ספרד בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC "אליזבת ר". ב-1985 שיחק בתפקיד אוליבר קרומוול בסדרת הדרמה "By the Sword Divided". עוד הופיע בסדרה "Thriller" ב-1974, בסדרה הקומית "פורידג'" ב-1975, בסיטקום "Some Mothers Do 'Ave 'Em" ובסדרת הדרמה "Quiller" (גם ב-1975), בסיטקום "Rising Damp" ב-1978, בדרמה הקומית "Minder" ב-1980, בסדרה "נני" ב-1981, ב"כן, אדוני השר" ב-1984, במיני-סדרה "שפתון על צווארונך" של דניס פוטר ב-1993, ובסדרה "ידידינו בצפון" ב-1996.

===חיים אישיים===
ב-1955 התחתן ג'פרי עם איבון בונאמי. לבני הזוג נולדו חמישה ילדים: דינה, בארני, ויקטוריה, אמילי וקתרין. הם התגרשו וב-1990 נשא לאישה את ג'יל ג'ואט לה היה נשוי עד למותו.

ג'פרי נפטר ב-25 בדצמבר 1999 ממחלת הסרטן.

==פילמוגרפיה==
* בקט (1964) Becket
* (1965) The Early Bird
* (1966) The Fighting Prince of Donegal
* יום הדין (1968) The Fixer
* אם... (1968) 
* (1969) Ring of Bright Water
* אן של אלף הימים (1969) Anne of the Thousand Days
* (1970) Goodbye Gemini 
* (1971) Countess Dracula
* ד"ר פייבס (1971) The Abominable Dr. Phibes
* (1971) The Horsemen
* החטוף (1971) Kidnapped
* (1972) 
* ד"ר פייבס עולה שוב (1972) Dr. Phibes Rises Again
* (1973) 
* (1974) Deadly Strangers
* תיק אודסה (1974) The Odessa File 
* שובו של הפנתר הוורוד (1975) The Return of the Pink Panther
* אקספרס של חצות (1978) Midnight Express
* (1982) Britannia Hospital
* הרפתקאות הברון מינכהאוזן (1988) The Adventures of Baron Munchausen
* (1990) Hands of a Murderer
* מידלמארץ' (1994) Middlemarch

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הארו
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1999
כרכן

Elaphe schrenckii
Elaphe quadrivirgata
[[כרכן תירס]]
Elaphe dione
Elaphe bairdi
כרכן (שם מדעי: Elaphe) הוא סוג של נחש ממשפחת הזעמניים מתת-משפחת הזעמנים הנפוצים בעיקר בחלקו הצפוני של כדור הארץ. הכרכנים הם נחשי חנק שגודלם בינוני עד גדול. כל המינים אינם ארסיים, אך נשיכתם כואבת והריר שלהם עלול לגרום לזיהום בקטריאלי.

בשנים האחרונות, לאור ניתוחי DNA שבוצעו, הועברו רבים ממיני הסוג לסוגים Bogertophis, Coelognathus, Gonyosoma, Orthriophis, Pantherophis, Rhinechis, Senticolis, Zamenis ואחרים אך יש שעדיין משתמשים בשמם המדעי הקודם. שמם העברי נותר בשלב זה ללא שינוי, כמו במקרה של כרכן חלק שאינו שייך עוד לסוג Elaphe אלא לסוג Zamenis.

==מאפיינים פיזיים==
כמו רוב הזעמניים, גופם של הכרכנים הוא עדין אך חסון. ראשיהם מרובעים ובטנם שטוחה מאוד. גודלם של הכרכנים נע בין בינוני לגדול, והם יכולים להגיע לאורך של 274 סנטימטרים, כשהגדולים בכרכנים הם: פיטאס קרינטה ופיטאס מוקוסה שמגיעים עד לאורך 4 מטרים. הם בעלי מספר רב של חוליות, צלעות וקשקשים בחלקם התחתון, אך מספר מועט יחסית של שורות קשקשים בחלקם העליון. קשקשיהם העליונים של הכרכנים תלומים מעט. בחתך רוחבי הכרכנים הם בעלי מראה של ככר לחם. בטנם שטוחה והחיבור עם צידי הגוף הוא זוויתי. מאפיין זה בא לידי ביטוי במיוחד ב-Elaphe obsoleta שקשקשיו התחתונים מעוקלים כלפי מעלה. עיקול זה מסייע לכרכנים להיאחז בעצים עת הם מטפסים עליהם.



==מינים==
===העולם הישן===
* כרכן קוריאני 
* Elaphe bella
* כרכן סיני מפוספס 
*כרכן מלכותי (Elaphe carinata)
*כרכן יפני (Elaphe climacophora)
*כרכן מתחפר (Elaphe conspicillata)
*כרכן דוד (Elaphe davidi)
*כרכן דיוני (Elaphe dione)
*כרכן מנדרין (Elaphe mandarina)
*כרכן מולנדורף (Elaphe moellendorffi)
* Elaphe perlacea
*כרכן חזרני אדום (Elaphe porphyracea)
*כרכן שיחים ירוק (Elaphe prasina)
* כרכן קרינים יפני (Elaphe quadrivirgata)
* כרכן הקרינים (Elaphe quatuorlineata)
*כרכן הצפרדעים (Elaphe rufodorsata)
*כרכן אמור (Elaphe schrenckii)
*כרכן יפהפה (Elaphe taeniura)

===העולם החדש===
*כרכן צהוב-ראש (Pantherophis flavirufa)
* כרכן תירס (Pantherophis guttatus)
* כרכן מזרחי (Pantherophis alleghaniensis)
* כרכן שחור (Pantherophis obsoletus)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1833
קטגוריה:זעמניים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן גאורג ווגלר
פיגוע ימי (ספר)

פיגוע ימי (באנגלית: Nimitz Class) הוא ספר מתח צבאי מאת הסופר הבריטי פטריק רובינסון.
==עלילה==
עלילת הספר נפתחת כאשר צוללת שזהותה נותרה אנונימית משמידה את נושאת המטוסים "תומאס ג`פרסון" של הצי האמריקני, על 6,000 אנשי צוותה, באמצעות טורפדו בעל ראש נפץ גרעיני. נשיא ארצות הברית קלארק מטיל על המטות המשולבים לגלות מי עומד מאחורי הטבעת הספינה ולמצות עמו את הדין. בראש החקירה עומד האדמירל ארנולד מורגן, מפקד צוללת לשעבר וראש סוכנות ה-NSA, הנעזר במומחה לנשק גרעיני ביל בלדרידג', אף הוא קצין מערכות נשק בצוללות תקיפה בעברו. במקביל מאשר הנשיא מבצע חשאי במסגרתו נשלח צוות מן הקומנדו הימי האמריקני, "אריות הים" (Navy SEALs), בראשות הסרן ראסל בנט להשמיד את שלוש הצוללות שברשות חיל הים האיראני בנמל בנדר עבאס.
==קישורים חיצוניים==
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי מתח
קטגוריה:ספרי ריגול
קטגוריה:ספרי 1997
קטגוריה:ספרות ימית
קטגוריה:ספרי אריה ניר הוצאה לאור
Valgrind

Valgrind הוא כלי תכנות שבעזרתו ניתן לזהות זליגות זיכרון וכן לבצע הערכה לגבי אופן בו מנצלת התוכנית משאבים כמו זמן חישוב ומקום בזיכרון בכך לבצע אופטימיזציה של התוכנית.

== רקע ==
ואלגרינד נוצרה על ידי ג'וליאן סווארד. לדברי סווארד הרעיון ליצירת ואלגרינד וההכרה בצורך שבו הבשילו אצלו בהיותו סטודנט לתואר מתקדם באוניברסיטת קיימברידג'. הגרסה הראשונה של ואלגרינד יצאה ביוני 2002.
לדברי סווארד, על אף שמקובל לחשוב שהשם לתוכנה הוא קיצור של הכינוי "שוחק הערכים" (value grinder) הרי שמקורו של השם הוא במיתולוגיה הנורדית. ואלגרינד הוא שמו של השער לולהאלה, היכלם של האל אודין ומקום מושבם של הלוחמים שמתו מות גיבורים בשדה הקרב. על שער זה שומרים זאב, חזיר בר ונשר שאינם נותנים למי שאינם ראויים לעבור בו. בתחילה שמו של הפרויקט נלקח משמו של הֵיימְדַאל ששימש כצופה של האלים הנורדיים אך שם זה כבר היה בשימוש של תוכנה בתחום האבטחה וכך נותר השם ואלגרינד.
בנוסף לואלגרינד יצר סווארד גם תוכנות בתחום כיווץ המידע וקומפיילרים.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכנה
מריו באסלר

מריו באסלר (בגרמנית: Mario Basler, נולד ב-18 בדצמבר 1968 בנוישטאדט אן דר ויינשטראסה שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הקשר, ומנהל ספורטיבי בקבוצת לוקומוטיב לייפציג בהווה. באסלר התמחה בבעיטות חופשיות ואף הבקיע שערים בבעיטת קרן.

== קריירת משחק ==
===קריירת מועדונים===
באסלר החל את הקריירה במועדון כדורגל בנוישטט עירו, ולאחר מכן עבר לקבוצת הנוער של קייזרסלאוטרן. בשנת 1987, בגיל 19, עלה לקבוצה הבוגרת, אך מיעט לשחק, ועבר למועדון רוט-וייס אסן, ואחר כך להרטה ברלין, שתיהן שיחקו אז בליגת הבונדסליגה השנייה. בשנת 1993 עבר לורדר ברמן מהבונדסליגה, עמה זכה בגביע אחד, ואף סיים כמלך השערים בעונת 1995, בצוותא עם הייקו הרליך.

בשנת 1996 עבר באסלר לבאיירן מינכן, עמה זכה בשתי אליפויות ובגביע אחד. באסלר הבקיע בקאמפ נואו את שער היתרון של באיירן מינכן בדקה השישית של גמר ליגת האלופות בשנת 1999 נגד מנצ'סטר יונייטד. יתרון זה החזיק מעמד 85 דקות, עד המהפך אותו ביצעה יונייטד בתוספת הזמן, שהקנה לה את הגביע.

בשנת 1999, לאחר ההפסד בגמר ליגת האלופות, חזר באסלר לקייזרסלאוטרן, והגיע איתה לחצי גמר גביע אופ"א ולגמר הגביע הגרמני, בו נוצח על ידי קבוצתו הקודמת, באיירן מינכן. בשנת 2003 עבר באסלר לאל ריאן מליגת העל הקטרית, שם סיים את הקריירה לאחר עונה אחת.

===קריירה בינלאומית===
באסלר שיחק 30 משחקים בנבחרת גרמניה בכדורגל וכבש שני שערים, בין השנים 1994–1998. באסלר היה חלק מהסגלים של גרמניה למונדיאל 1994 ויורו 1996 בו גרמניה זכתה, אך לא זכה לדקות משחק.

==קריירת אימון==
באסלר החל לאמן עם פרישתו ממשחק פעיל בשנת 2004. המועדון הראשון אותו אימן היה יאן רגנסבורג, ממנו פוטר לאחר מספר חודשים. בשנת 2007 הועסק כעוזר מאמן במועדון טוס קובלנץ. כעבור שנה חתם באיינטרכט טריר, בה אימן שנתיים, עד שפוטר. לאחר מכן חתם בוואקר בורגהאוזן, עמה ירד ליגה בשנת 2011, ושוב פוטר. המועדון האחרון בו אימן באסלר היה רוט-וייס אוברהאוזן, אותו עזב לאחר ארבעה הפסדים בשבעה משחקים. לאחר הפסקה מאימון של מספר שנים, הועסק באסלר בשנת 2015 כמנהל הספורטיבי של לוקומוטיב לייפציג, המשחקת בליגה האזורית, החמישית בהיררכיית הליגות בגרמניה.

==תארים==
עם ורדר ברמן:
* הגביע הגרמני: 1993/1994

עם באיירן מינכן:
* אליפות הבונדסליגה (2): 1996/1997, 1998/1999
* הגביע הגרמני: 1997/1998
* גביע הליגה הגרמנית (3): 1997, 1998, 1999

עם נבחרת גרמניה:
* אליפות אירופה בכדורגל: 1996

תארים אישיים:
* מלך השערים של הבונדסליגה: 1994/1995

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קייזרסלאוטרן
קטגוריה:כדורגלני רוט-וייס אסן
קטגוריה:כדורגלני ורדר ברמן
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני א-ריאן
קטגוריה:מאמני כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1994
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1968
הרמן צונדק

הרמן צונדק (Hermann Zondek ;1887–1979) היה רופא, פנימאי ואנדוקרינולוג יהודי-גרמני וישראלי. מנהל בית חולים בברלין ולאחר מכן ביישוב ובישראל.

==קורות חיים==
שלט בבית החולים שניהל הרמן צונדק בברלין לזכר העובדים שסולקו ממנו ב-1933]]
צונדק נולד בעיירה קטנה באזור פוזן שבגרמניה (כיום במערב פולין) לאברהם ולשרה. אחיו היו הפרופסורים גאורג צונדק וברנרד צונדק. דודו היה הפרופסור לרפואה מקס צונדק. כולם רופאים מפורסמים, בתחומים רפואיים שונים.

קיבל תואר דוקטור לרפואה בשנת 1912 באוניברסיטת ברלין. שירת כרופא צבאי במלחמת העולם הראשונה. משנת 1918 מרצה באוניברסיטה. בשנת 1921 קיבל פרופסורה. בשנת 1926 התמנה למנהל בית החולים העירוני "Am Urban" שבברלין .

ערך מחקרים במחלות חילוף החומרים (אנדוקרינולוגיה), בלוטות הפרשה פנמיות הלב והכליות. סיפרו "מחלת הבלוטות האנדוקריניים" תורגם לכמה לשונות. כמו כן, הוציא מספר ספרי רפואה בגרמנית.

במרץ 1933, עם עליית הנאצים לשלטון הגיעו לבית החולים שניהל אנשי אס אה, והודיעו לו על פיטוריו. באותו הלילה עזב צונדק את גרמניה לציריך שבשווייץ. באוטוביוגרפיה שלו כתב: "רק לאחר שעזבתי את גרמניה, הבנתי שהיהודים חיו עד 1933 בגן עדן של שוטים".
עבד שנה באנגליה לפני עלייתו לארץ.

בשנת 1934 עלו האחים צונדק, הוריהם, אשתו, בנו בנימין ובתו, בריגיטה, לארץ ישראל. צונדק מונה למנהל בית החולים ביקור חולים בירושלים. כן ניהל במוסד זה מחלקה פנימית. הוא התחבב מאוד על השכבות החלשות וטיפל בהם ללא תמורה. עמד בראש המאבק במחלת שחפת. הוצע לו לנהל את בית החולים היהודי בקהיר, אך הוא סירב ונשאר בירושלים.

צונדק כיהן כיושב ראש המועצה המדיצינית של ההסתדרות הרפואית בישראל..

בין מטופליו היו הרב קוק ודוד בן-גוריון.

צונדק חתן פרס סולד לרפואה והיגיינה ציבורית מטעם עיריית תל אביב לשנת 1957.

כעשור לאחר שהתאלמן מעלי אסתר, אשתו הראשונה, התחתן בשנת 1949 עם האנדוקרינולוגית ד"ר גרדה צונדק-וולפסון, שהייתה אסיסטנטית שלו.

נפטר בשנת 1979.

ארכיון על שמו ומשפחתו שמור בספרייה הלאומית<ref></ref>.

==הנצחה==
על שמו של צונדק הוקמה בשנת 1982 עמותת מכון הרמן צונדק בירושלים, שמטרתה המוצהרת: "הקמת ספרייה רפואית ומעבדת מחקר קליני בתחום האנדוקרינולוגיה".

על שם האחים צונדק רחובות בירושלים ובבאר שבע.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.yadvashem.org/he/artifacts/museum/zondek.html חפצים מביתו של פרופסור הרמן צונדק בברלין] באתר יד ושם
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רופאים יהודים גרמנים
קטגוריה:יהודים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:רופאים צבאיים גרמנים
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:רופאים פנימיים ביישוב
קטגוריה:רופאים פנימיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:זוכי פרס סולד
קטגוריה:משפחת צונדק
קטגוריה:פליטי רדיפות הנאצים
קטגוריה:סגל בית החולים ביקור חולים
קטגוריה:מנהלי בתי חולים ביישוב
קטגוריה:אנדוקרינולוגים ישראלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: רפואה
קטגוריה:פעילי ההסתדרות הרפואית בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1887
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1979
יואב דונט

יואב דונט (נולד ב-28 ביוני 1980) הוא שחקן ישראלי.

==ביוגרפיה==

דונט הוא בוגר סטודיו למשחק ניסן נתיב. הוא זוכה מלגת קרן שרת לשנת 2005 בתחרות מונולוגים, ובקרן "אלי לאון" להצטיינות בתיאטרון "הבימה" (בו הוא משחק משנת 2010).
היה מועמד לפרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר בשנת 2009 על תפקיד "שמוליק" בסרט "לבנון", וזכה בפרס קיפוד הזהב כשחקן השנה בפרינג' לשנת 2017 על תפקידו בהצגה "ליזלוטה במאי", ובציון לשבח בפסטיבל תאטרונטו 2019 על תפקידו בהצגה "הייתי שם".

== קריירה ==

===בתיאטרון===
דונט השתתף במספר רב של הצגות: בתיאטרון צוותא שיחק במחזה "צינורות". בתיאטרון חיפה שיחק במחזה "סיפור פשוט". בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער בשיתוף עם תיאטרון חיפה שיחק במחזה "הבחורים בדלת ממול". בתיאטרון הסימטה שיחק במחזה "האי". בתיאטרון תמונע שיחק בהצגה "ליזלוטה במאי".

בתיאטרון הבימה שיחק במחזות "אותו הים", "מישהו ימות בסוף", "פוסט טראומה", "כי בנו בחרת", "אם יש גן עדן", "מירל'ה אפרת", "הסוחר מוונציה", "פאניקה", "משפחה עליזה", "פליישר", "Love love love", עושה כרצונו וגבעת חלפון אינה עונה.

===בקולנוע ובטלוויזיה===
הופעתו הטלוויזיונית הראשונה הייתה בשנת 2008, כאשר לוהק לתפקיד אורח בסדרת הדרמה "פרשת השבוע". באותה שנה שיחק בסדרת הדרמה של ערוץ 10 "לאהוב את אנה" בתפקיד דניאל. בשנת 2009 לוהק לתפקיד הראשי בסרט "לבנון".

בשנת 2014 גילם את דמותו של נדב ברנוב בקומדיית המצבים "עממיות". באותה שנה לוהק לשחק בסרט "יונה", בתפקיד רזי. בשנת 2015 גילם את דמותו של איתמר בסדרה "חברות", וכן שיחק בסדרה "כפולים" בשידורי קשת של ערוץ 2 בתפקיד יונתן.
בנוסף שיחק בסדרה "תאג"ד" בדמותו של ידידיה (קלימרו) קצין משטרה צבאית, בסדרה סברי מרנן, שיחק בסרט האיש שבקיר של יבגני רומן, בסרט הקנדי "אינשאללה", בסרט הקצר זוכה פרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל "קומיק-קון": "מקום שאינו כאן" של הבמאי דן סחר, בסרט "הורדוס איילנד" של הבמאי נלי גיא.

ב-2023 החל לשחק בסדרה "כראמל" של כאן חינוכית את הדמות פרנקו.

==חיים אישיים==
נשוי לשחקנית תיאטרון החאן נילי רוגל ואב לשלושה. ב-2019 עבר לגור עם משפחתו לדרום הארץ וכעת מתגורר בבאר אורה, ישוב ליד אילת ומזה מספר שנים, הוא אחד מהשחקנים של תיאטרון אלעד.

==קישורים חיצוניים==

*

קטגוריה:בוגרי תיכון אזורי דרכא ע"ש בגין (גדרה)
קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1980
מולנבק

סינט-יאנס-מוֹלֶנְבֶּק (בהולנדית: ), הנקראת גם מוֹלֶנְבֶּק-סן-ז'אן (בצרפתית: Molenbeek-Saint-Jean), או בקיצור מולנבק, היא אחת מ-19 התחומים המוניציפליים במטרופולין בריסל בבלגיה.
== גאוגרפיה ==
מולנבק היא אחת מהערים הצפופות ביותר בבלגיה, עם 16,000 תושבים לקילומטר רבוע. מתגוררות בה מספר קהילות מוסלמיות גדולות של מהגרים מטורקיה, מרוקו, סוריה ומדינות נוספות. רישומים סטטיסטים אודות דת וגזע אינה נערכים בבלגיה אולם מקובל להעריך את אחוז התושבים המוסלמים בעיר בכ-45% מכלל התושבים.<ref></ref>

מולנבק התפרסמה כמקום מקלט לקיצונים אסלאמיים. תושביה היו מעורבים במגוון רחב של פעולות טרור באירופה ובעולם, כולל ייצוא ג'יהאדיסטים צעירים רבים למלחמת האזרחים בסוריה, פיגועי נובמבר 2015 בפריז, פיגוע הירי במוזיאון היהודי של בלגיה, פיגועי 11 במרץ 2004 במדריד, הפיגוע ברכבת טאליס , פיגועי מרץ 2016 בבריסל ועוד.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בלגיה: יישובים
קטגוריה:בריסל
קטגוריה:טרור אסלאמי
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1785
דראפט ההרחבה של שנת 2004 ב-NBA

דראפט ההרחבה של שנת 2004 בליגת ה-NBA היה דראפט ההרחבה העשירי בתולדות הליגה. הדראפט התקיים ב-22 ביוני 2004 בעקבות הצטרפותה של קבוצת שארלוט בובקאטס כקבוצה ה-30 בליגת ה-NBA. הבובקאטס בחרו 19 שחקנים מקבוצות אחרות, מתוך רשימת השחקנים הלא-מוגנים, לקראת עונת הבכורה של הקבוצה בליגה.

הייתה זאת הפעם השנייה שקבוצה משארלוט מצטרפת לליגה – בשנת 1987 הצטרפה לליגה שארלוט הורנטס, אך לקראת עונת 2002/03 עברה הקבוצה לניו אורלינס.

==שחקנים שנבחרו בדראפט==
{| class="wikitable sortable"
|-
!בחירה
! שם !! עמדה !! קבוצה בליגה !! ותק !! עונות בקבוצה
|-
!1
| לוני בקסטר || פורוורד || וושינגטון ויזארדס || 2 || 2006
|-
!2
| ג'יי אר ברמר || רכז || גולדן סטייט ווריירס || 2 || לא שיחק בקבוצה
|-
!3
| פרימוז ברזץ' || סנטר || אינדיאנה פייסרס || 3 || 2007-2004
|-
!4
| מוריס קרטר || רכז || ניו אורלינס הורנטס || 1 || לא שיחק בקבוצה
|-
!5
| פרדראג דרובניאק || סנטר || לוס אנג'לס קליפרס || 3 || לא שיחק בקבוצה
|-
!6
| דזמונד פרגוסון || רכז/פורוורד || פורטלנד טרייל בלייזרס || 1|| לא שיחק בקבוצה
|-
!7
| מרכוס פייזר || פורוורד || שיקגו בולס || 4 || לא שיחק בקבוצה
|-
!8
| ריצ'י פראהם || רכז || סיאטל סופרסוניקס || 1 || לא שיחק בקבוצה
|-
!9
| ברנדון האנטר|| פורוורד || בוסטון סלטיקס || 1 || לא שיחק בקבוצה
|-
!10
| ג'ייסון קאפונו || פורוורד || קליבלנד קאבלירס || 1 || 2005-2004
|-
!11
| זאזה פאצ'וליה || סנטר || אורלנדו מג'יק || 1 || לא שיחק בקבוצה
|-
!12
| סשה פבלוביץ' || רכז/פורוורד || יוטה ג'אז || 1 || לא שיחק בקבוצה
|-
!13
| ג'מאל סמפסון || פורוורד/סנטר || לוס אנג'לס לייקרס || 2 || 2005-2004
|-
!14
| תאמר סליי || רכז || ניו ג'רזי נטס || 2 || 2005-2004
|-
!15
| ת'רון סמית' || פורוורד || ממפיס גריזליס || 1 || 2005-2004
|-
!16
| ג'ף טרפגנייה || רכז || דנוור נאגטס || 3 || לא שיחק בקבוצה
|-
!17
| ג'רלד וולאס || פורוורד || סקרמנטו קינגס || 3 || 2011-2004
|-
!18
| ג'הידי וויט || פורוורד/סנטר|| פיניקס סאנס || 6 || 2005-2004
|-
!19
| לורן וודס || פורוורד/סנטר || מיאמי היט || 3 || לא שיחק בקבוצה
|}

==טריידים==
===טריידים מוקדמים===
לפני קיום הדראפט ביצעה שארלוט את העסקאות הבאות:
*שארלוט העבירה ללוס אנג'לס קליפרס את הבחירה במקום השני בדראפט 2004 והסכימה לבחור בדראפט ההרחבה בפרדראג דרובניאק תמורת הבחירה במקום הרביעי וה-33 בדראפט.

*שארלוט הסכימה לבחור בדראפט את ג'הידי וויט מפיניקס סאנס תמורת בחירת סיבוב ראשון עתידית ופיצוי כספי.

===טריידים לאחר הדראפט===
לאחר קיום הדראפט ביצעה שארלוט את העסקאות הבאות:
*שארלוט העבירה את סשה פבלוביץ' לקליבלנד קאבלירס תמורת בחירת סיבוב ראשון עתידית.
*שארלוט העבירה את זאזה פאצ'וליה למילווקי באקס תמורת הבחירה במקום ה-46 בדראפט 2004.

==הערות שוליים==

קטגוריה:דראפט הרחבה: NBA
קטגוריה:2004 בספורט
קטגוריה:2004 בארצות הברית
יורה (חברה)

יורה (בגרמנית: JURA Elektroapparate AG) היא חברה שהוקמה בשווייץ בשנת 1931, ועוסקת בפיתוח ושיווק מכשירי חשמל ביתיים. החברה ידועה בעיקר בשל מכונות אספרסו האוטומטיות שלה לבתי עסק ולשימוש ביתי.

==רקע היסטורי==
החברה הוקמה בשנת 1931 על ידי ליאו הנצירוש בעיר נידרבוכסיטן בה עד היום שוכנים המשרדים הראשיים של החברה. העיר שוכנת מדרום להרי היורה ומשם נלקח שם החברה.

==פעילות החברה==
החברה עוסקת בפיתוח, ייצור ושיווק של מכונות קפה בכל ברחבי העולם, כשהדגמים מתחלקים בעיקר לפי ההתאמה שלהם לבית ולמשרד או לשימוש בבתי עסק כגון בתי קפה, בתי מלון וכדומה.

החברה מעסיקה, נכון לשנת 2014, 259 עובדים בשווייץ ו-426 עובדים נוספים בנקודות שונות ברחבי העולם.

הנציג הרשמי של החברה, נכון להיום (2017), הוא שחקן הטניס המקצועי רוג'ר פדרר.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.jura.co.il/ האתר הרשמי של חברת יורה בישראל]

קטגוריה:חברות שווייצריות