OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אקטאה (מיתולוגיה)

במיתולוגיה היוונית, המונח אקטאה או אקטאיה (ביוונית עתיקה: Ἀκταία, "השוכנת על החופים",<ref>קרניי (1951). האלים של היוונים. לונדון: תמזה והדסון . עמ' 64</ref> מ-ἀκτή, "חוף הים") עשוי להתייחס לדמויות הבאות:<ref>רוברט אי בל . נשים מהמיתולוגיה הקלאסית: מילון ביוגרפי. ABC-CLIO . עמ' 4. </ref>
* אקטאה,<ref>היגינוס , פאבולות</ref> הנראידה של החוף הסלעי. 50 נימפות הים הללו הן בנותיהם של נראוס ודוריס האוקיינידית.<ref>הומרוס, איליאדה, [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0134%3Abook%3D18%3Acard%3D22 18.41]; אפולודורוס, ביבליותקה, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0022%3Atext%3DLibrary%3Abook%3D1%3Achapter%3D2%3Asection%3D7 1.2.7]; הסיודוס, תאוגוניה, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=urn:cts:greekLit:tlg0020.tlg001.perseus-eng1:240-269 240]</ref><ref>תרזה ביין (2013). אנציקלופדיה של פיות בפולקלור ובמיתולוגיה העולמית. McFarland, Incorporated, Publishers. עמ' [https://books.google.co.il/books?id=nSuXAAAAQBAJ&dq=actaea&pg=PA11&redir_esc=y#v=onepage&q=actaea&f=false 11], [https://books.google.co.il/books?id=nSuXAAAAQBAJ&dq=actaia&pg=PA12&redir_esc=y#v=onepage&q=actaia&f=false 12]. </ref> אקטאה ואחיותיה האחרות ניחמו את תטיס כשזעקה באהדה על צערו של אכילס על ידידו ההרוג פאטרוקלוס.<ref>הומרוס, איליאדה [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0134%3Abook%3D18%3Acard%3D22 18.39-51]</ref>
* אקטאה, נסיכת לוב . הייתה אחת מהדנאידות , בנותיהם של המלך דנאוס ופיאריה . היא נישאה ורצחה את בן דודה פריפאס , בן איגיפטוס בליל כלולותיהם בפקודת אביה.<ref>אפולודורוס, ביבליותקה, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0022%3Atext%3DLibrary%3Abook%3D2%3Achapter%3D1%3Asection%3D5 2.1.5]</ref>
* אקטאה, שמה הקודם של אטיקה, שמלכה הראשון היה אקטאוס . שמה שונה לכבודה של אתיס , בתו של המלך קרנאוס מאתונה.<ref>פאוסניאס, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0160%3Abook%3D1%3Achapter%3D2%3Asection%3D6 1.2.6]</ref>

== הערות שוליים ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:נראידות
קטגוריה:נסיכות בדיוניות
סבאוס

סבאוס (בלטינית: Sebeos; בארמנית: Սեբեոս) היה בישוף והיסטוריון ארמני מהמאה ה-7.

מעט ידוע על המחבר, אולם חתימה על החלטת ועידת הכנסייה הרביעית של דווין בשנת 645 אומרת: "הבישוף סבאוס מבגראטוניס", וחוקרים מזהים אותו עם סבאוס ההיסטוריון.

לכתביו יש ערך כאחד המקורות הבודדים ששרדו בשלמותם המספקים כרוניקה של ארמניה והטריטוריות הסובבות אותה במאה ה-6. ההיסטוריה של סבאוס מכילה תיאורים מפורטים מתקופת השליטה הסאסאנית בארמניה ועד לכיבוש המוסלמי של ארמניה בשנת 661. ההיסטוריה שלו פורסמה לראשונה בשנת 1851 באיסטנבול.

== כתביו ==
"היסטוריה של הרקליוס", המתעדת אירועים מסוף המאה ה-5 ועד שנת 661, יוחסה לו. היא כוללת שני חלקים. החלק הראשון (פרקים 1–6) מתחיל עם היסוד המיתולוגי של ארמניה עם האגדה של הייק ובל, ועובר להיסטוריה בת זמנו עם ההתקוממות העממית בהנהגתו של של ורדן השני ממיקוניאן (Vardan II Mamikonian) נגד פרס בשנות ה-70 של המאה ה-6. בחלק השני הוא מספר על המאבקים והבריתות בין פרס לביזנטיון, ובין היתר גם על כיבוש ירושלים על ידי הפרסים.

בחלקים האחרונים של החיבור, סבאוס מתאר את עלייתו של כוח מדיני וצבאי חדש, הישמעאלים (כלומר הערבים) בשנת 622 לספירה. חלק זה מתאר כיצד הקים מוחמד לראשונה קהילה של ישמעאלים ויהודים על סמך מוצאם המשותף מאברהם; הערבים דרך ישמעאל, והיהודים דרך יצחק. משם השיגו הישמעאלים הישגים טריטוריאליים דרמטיים, כולל ניצחונם על השושלת הסאסאנית, והתיאור נכנס לחלוקת הצבאות הישמעאליים ולהתחלת הפתנה הראשונה (מלחמת אזרחים בעולם האסלאמי). הוא מקשר את ההתפתחויות הללו לארמניה. הוא מפסיק את תיאורו עם סוף הפתנה הראשונה, כאשר מועאויה הראשון עושה שלום.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* The Armenian History attributed to Sebeos, translated, with Notes, by R. W. Thomson, historical Commentary by J. Howard-Johnston, Assistance from T. Greenwood (Translated Texts for Historians), 2 Volumes, Liverpool 1999
* T. Greenwood, "Sasanian Echoes and Apocalyptic Expectations: A Re-Evaluation of the Armenian History attributed to Sebeos", Le Muséon 115, Fasc. 1–2 (2002) 323–397
* Agop Jack Hacikyan, The Heritage of Armenian Literature, Wayne State University Press, 2002, vol. II, Sebeos, pp. 81-93
</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.attalus.org/armenian/sebtoc.html סבאוס, היסטוריה] (תרגום לאנגלית)
* [http://www.attalus.org/armenian/seb1.htm הקדמת המתרגם] ל"היסטוריה" של סבאוס 
* [http://www.iranicaonline.org/articles/sebeos Sebeos], אנציקלופדיה איראניקה 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בישופים
קטגוריה:היסטוריונים ארמנים
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-7
קטגוריה:סופרים ארמנים
חתול כנעני

חתול כנעני הוא גזע של חתול שבוית בגרמניה, אך מקורו בירושלים, ישראל.

גזע החתולים נקרא על שם כנען, ארץ קדומה בלבנט שאבותיו של חתול זה שהו בה. במקור, אבותיו אכן הסתובבו באזור הלבנט, וייתכן כי מקורתיו של החתול בתת-המין חתול בר אפריקני.

לחתולים הכנענים עדיין יש אינסטינקטים המשותפים לחתולי בר, והם גזעי חתולים מבויתים חדשים באופן יחסי. גזע חתולים זה נקרא גם "ניסיוני" (Experimental), כי הביות שלהם הוא מתמשך.

== ביות ==
האמנית הגרמנייה-ישראלית דוריס פולצ'ק נחשבת למייסדת גזע החתולים הכנעניים. בשנות ה-70, פלוצ'ק שילבה בין חתולי בר ילידיים לאזור ירושלים, חתולי חבש וחתולי בנגל בשביל לקבל את החתול הכנעני.<ref name=":0"></ref>

כתוצאה מהביות שביצעה דוריס, ניתן היה לשמר את הגודל והאישיות של החתול הכנעני בכך שיהיה דומה לגודל של חתולי בר, אך תוך השרשרת תכונות חברתיות וחיוביות יותר כלפי בני אדם. מבייתים רבים התלהבו מהגזע הכנעני והוא נשלח לגרמניה ולארצות הברית להמשך ביותו. לחתול הכנעני תוכניות רבייה במקומות אלו.<ref name=":0" />

הגזע נרשם על ידי איגוד החתולים העולמי רק בשנת 2000.<ref name=":0" /> דוריס פולצ'ק נפטרה בשנת 2002.

== מראה ==
הגזע הכנעני הוא שרירי ואתלטי בגופו, וגם גדול באופן יחסי מחתולי בית אחרים. הוא בעל פרווה קצרה וגסה עם צבעים מנומרים, זנב שרירי וארוך וכפות רגליים קטנות.<ref name=":1"></ref> משתמשים רבים הנתקלים בחתול הכנעני, גם מדווחים כי האוזניים שלו גדולות ושרירות ביחס לגזעים אחרים, ובנוסף מרוחקות אחת מן השנייה.<ref></ref>

צבע העיניים של החתול הכנעני הוא ירוק עד צהוב, אך כשנהיה מבוגר, כמעט תמיד צבע העיניים שלו יהפכו לירוקות (או צהוב-ירוק).<ref></ref>

== תכונות ==
=== התנהגות ===
החתול הכנעני, בדומה לחתולי חבש ובנגל, ספורטיבי ופעיל מאוד. החתול הכנעני אוהב לקפץ בין מקומות וגופו שרירי ואתלטי, ולכן גידולו דורש שטח רב לעשיית פעילות ספורטיבית. מסיבה זאת, הגזע הכנעני לא מומלץ לגידול אצל בעלי דירה או שטח קטן.<ref></ref><ref name=":0" />

מומלץ לגדל את החתול הכנעני בסביבה בו יש לו עצים לטפס עליהם, או בסביבה עם חיות טרף, כמו חצר.<ref name=":0" />

החתול הכנעני לא מיילל הרבה, אך רק במידת הצורך. לחתול הכנעני אינטליגנציה גבוהה לעומת גזעים אחרים, הוא לומד מהר ולרוב מזהה כשמדברים איתו.<ref name=":0" />

=== בריאות ===
החתול הכנעני הוא עצמאי כמעט לחלוטין, הוא לא דורש הרבה תשומת לב למעט טיפוח פרווה ואוכל מזין. אין הנחיות מיוחדות לטיפול בו.<ref name=":1" /> החתול הכנעני בעל תוחלת חיים ממוצעת של 12 עד 15 שנים.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גזעי חתולים
קטגוריה:חיות כלאיים
וולטר דייל מילר

וולטר דייל מילר (באנגלית: Walter Dale Miller; ) היה פוליטיקאי אמריקאי מדקוטה הדרומית, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל דקוטה הדרומית ה-29 בשנים 1993–1995. הוא הושבע לתפקידו מתוקף היותו סגן מושל המדינה, תפקיד בו הוא כיהן החל מ-1987, בעקבות מותו של המושל ג'ורג' ס. מייקלסון בהתרסקות מטוס בעת כהונתו. מילר הושבע לכהונתו בגיל 67, ולפיכך עד היום הוא המבוגר ביותר מבין מושלי דקוטה הדרומית לדורותיהם.
==ראשית חייו==
וולטר דייל מילר נולד בעיירה ויופילד שבדקוטה הדרומית, ליד החווה של משפחתו, בה הוא חי ועבד במשך כל ימי חייו. הוא למד בבית הספר למכרות וטכנולוגיה של דקוטה הדרומית, אך לא סיים את לימודיו. בנוסף לעיסוק בחקלאות, היה מילר נשיא חברת ביטוח החיים הלאומית של דקוטה בשנים 1970–1985.
==קריירה פוליטית==
בשנים 1967–1986 כיהן מילר כחבר בית הנבחרים של דקוטה הדרומית. מתוכן, בשנים 1975–1978 ושוב ב-1986, הוא שימש כראש סיעת הרוב בבית. בשנים 1981 ו-1982 הוא היה יושב ראש הבית. במהלך תקופת כהונתו כמחוקק, הוא גם כיהן כיושב ראש הזמני, עוזר מנהיג הרוב, ומצליף הרוב.

בבחירות לנשיאות של 1984 היה מילר יושב ראש מסע הבחירות של רייגן ובוש בדקוטה הדרומית, ובבחירות של 1988, הוא היה יושב ראש שותף של מסע הבחירות של בוש וקווייל.

מילר כיהן כסגן מושל דקוטה הדרומית מ-1987 ועד למותו של המושל ג'ורג' ס. מייקלסון בהתרסקות מטוס ב-19 באפריל 1993, ואז הוא הושבע במקומו כמושל דקוטה הדרומית וכיהן בתפקיד עד תום תקופת כהונתו המתוכננת של מייקלסון ב-7 בינואר 1995.

בבחירות למשרת המושל של 1994 נוצח מילר על ידי המושל לשעבר ביל ג'נקלו, שנבחר לתקופת כהונה נוספת.
==חיים אישיים==
ב-1943 נשא מילר לאישה את מרי רנדל, ולשניים נולדו ארבעה ילדים. מרי נפטרה ב-1989, וב-1993 נישא מילר בשנית לפטריסיה קלדוול, ובכך הוא היה ראשון מושלי המדינה שנישא בעת כהונתו. היו לו שני ילדים חורגים. פטריסיה קלדוול מילר התמודדה ב-2010 ללא הצלחה על מועמדות המפלגה הרפובליקנית למשרת מבקרת המדינה. היא שימשה כסגנית מזכיר המדינה, וב-2014 התמודדה ללא הצלחה על מועמדות הרפובליקנים למשרת מזכיר המדינה של דקוטה הדרומית.

לאחר תום כהונתו כמושל, המשיך מילר לעסוק בחקלאות מצפון לעיר ניו אנדרווד, בגבול שבין מחוזות מיד ופנינגטון, והתגורר באופן חלקי בעיר פורט פיר, שם הוא היה מעורב בפעולות שדלנות ובעסקנות חקלאית.

וולטר דייל מילר נפטר ב-28 בספטמבר 2015, בגיל 89, בעת שעשה בביקור בדאלאס, טקסס. הוא נטמן בבית הקברות של ויופילד.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.nga.org/governor/walter-d-miller/ וולטר דייל מילר] באתר אגודת המושלים הלאומית 
* [https://www.trailofgovernors.com/governor-walter-dale-miller/ וולטר דייל מילר] באתר Trail of Governors 
* [https://politicalgraveyard.com/bio/miller9.html#540.50.02 וולטר דייל מילר] באתר The Political Graveyard 
* 

קטגוריה:מושלי דקוטה הדרומית
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:סגני מושלי דקוטה הדרומית
קטגוריה:חברי בית המחוקקים של דקוטה הדרומית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1925
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2015
Sitting on the Moon

"Sitting on the Moon" (בעברית: "יוֹשֵׁב עַל הַיָּרֵחַ") הוא שיר שהוקלט על ידי הפרויקט המוזיקלי הגרמני אניגמה, מתוך אלבום האולפן השישי שלו, (2006).<ref name=":0"></ref> את השיר כתב, הלחין, הפיק וביצע המפיק המוזיקלי הגרמני-רומני מיכאל קרצו, שייסד את הפרויקט המוזיקלי.<ref name=":0" />

במהלך העשור השני של המאה ה-21 זכה השיר לעדנה מחודשת כאשר פורסמו עשרות רמיקסים שונים שלו; אחד מהם זכה להצלחה בין-לאומית וצבר למעלה מאחד-עשר מיליון צפיות בסך הכול ביוטיוב.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> במקור, נוצר רמיקס אחד בלבד עבור "Sitting on the Moon" כחלק מגרסת "פרייבט לאונג' רמיקס" שיצאה עבור .<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
A Posteriori הפך לאלבום הראשון של אניגמה שהוקלט באולפן ההקלטות הנייד החדש של המפיק המוזיקלי הגרמני-רומני מיכאל קרצו. במסגרת ההקלטות, הוחלט כי קרצו יקליט בעצמו את "", "Sitting on the Moon" ו-"Goodbye Milky Way". הוא היה היחיד שהקליט את שירי האלבום, פרט להשתתפות משנית של לואיזה סטנלי ואנדרו דונלדס.<ref name=":0" />

"Sitting on the Moon" נחשב לשיר קינה בו נעשה שימוש במוטיבים של הירח וכדור הארץ – ישיבתו של הדובר על הירח תוך צפייה בכדור הארץ מתארת את תחושת הבדידות והריחוק שהוא חש והדבר מתבטא גם בשורות: .<ref name=":1"></ref> לאחר מכן, הוא זועק: . מטרת השורה היא להדגיש את הגעגוע שהוא חש כלפי מושא אהבתו שאיננה עוד.<ref name=":1" /> השיר נחתם בשורות: .<ref name=":1" />

פרק זמן לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-8 מיליון השמעות.<ref></ref><ref></ref>

== וידאו קליפ ==
ב-29 ביולי 2016, עשר שנים מיציאתו המקורית של השיר הוחלט להעלות את קליפ המילים הרשמי שלו לערוץ היוטיוב של אניגמה.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|22 בספטמבר 2006
|תקליטור • הורדה דיגיטלית
|וירג'ין
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2006
קטגוריה:שירי אניגמה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירים על געגוע
קטגוריה:שירים על החלל החיצון
קטגוריה:שירים על הירח
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירים על כדור הארץ
קטגוריה:שירי העידן החדש
אנטיוכוס הנזיר

אנטיוכוס הנזיר (ביוונית: Άντίοχος ό Μοναχός, אנטיוכוס מונכוס; פעל במאה ה-7), הידוע גם כאנטיוכוס ממר סבא (Αντίοχος Σαβαΐτης), היה נזיר וסופר נוצרי.

אנטיוכוס ככל הנראה נולד ליד אנקירה באסיה הקטנה (כיום אנקרה, טורקיה). הוא חי תחילה כמתבודד, ולאחר מכן הפך לנזיר וארכימנדריט של הלאורה המפורסמת של מנזר מר סבא במדבר יהודה. הוא היה עד לפלישה הפרסית לארץ ישראל בשנת 614, ולטבח של 44 מחבריו על ידי הבדואים.

בשנת 619, חמש שנים לאחר כיבוש ארץ ישראל על ידי ח'וסרו השני מלך פרס, נכבשה אנקירה ונחרבה על ידי הפרסים, מה שאילץ את הנזירים של מנזר אטלין השכן לעזוב את ביתם, ולעבור ממקום למקום. מכיוון שלא היו יכולים לשאת עמם ספרים רבים, ביקש אב המנזר אוסטאתיוס מחברו אנטיוכוס לחבר קיצור של כתבי הקודש לשימושם, וגם תיאור קצר על מות הקדושים (המרטירים) של 44 הנזירים של סבאס.

בהיענות לבקשה זו כתב אנטיוכוס חיבור הידוע בשם "הפנדקטים של כתבי הקודש" (ב-130 פרקים, שהמתרגם הלטיני טעה וחשב זאת למספר הדרשות). זהו אוסף של משפטי מוסר, שאוב מהכתובים ומסופרים כנסייתיים מוקדמים.
פרק המבוא של ה"פנדקטים" מספר על מות הקדושים של הנזירים; הפרק האחרון שלו מכיל רשימה של כופרים משמעון הקוסם ועד לחסידיו המונופיזיטים של סוורוס מאנטיוכיה . הספר הוא בעל ערך מיוחד בשל קטעי היצירות שנמצאים בו, שאינם קיימים עוד; לסופר היה עניין, שלא היה רווח אז, בספרות הנוצרית הקדומה.

אנטיוכוס גם כתב אקסומולוגסיס (Exomologesis) או תפילה, שבה הוא מספר על הסבל שפקד את ירושלים מאז הפלישה הפרסית, ומתחנן לרחמי אלוהים לרפא את תחלואיה הרבים של עיר הקודש. נראה כי יצירות אלו נכתבו בתקופה שבין כיבוש ארץ ישראל על ידי ח'וסרו לבין כיבושה מחדש על ידי הקיסר הביזנטי הרקליוס בשנת 628.

בליטורגיה האורתודוקסית המזרחית מיוחסת לאנטיוכוס אחת התפילות.<ref></ref>

הועלתה ההשערה כי אנטיוכוס היה אותו אדם כמו הנזיר ממנזר מר סבא סטרטגיוס , שכתב תיאור של כיבוש ירושלים בידי הפרסים, אולם זה לא הוכח.

==הערות שוליים==

קטגוריה:נזירים נוצרים בארץ ישראל
קטגוריה:נזירים אורתודוקסים
קטגוריה:מחברים כותבי יוונית
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-7
חיית מחמד וירטואלית (סוגת משחקי וידאו)

חיות מחמד וירטואליות (באנגלית: Virtual pets) הוא ז'אנר משחקי וידאו המספקים לשחקנים את ההזדמנות לקיים אינטראקציה עם יצורים דיגיטליים ולטפל בהם באופן תדיר.

== היסטוריה ==
משחק ה[[טמגוצ'י היווה בין היתר את מקור ההשראה למשחקי וידאו מסוג חיית מחמד וירטואלית]]
הקונספט של חיות המחמד הווירטואליות התפתח במקור במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 עם יציאתם לשווקים של צעצועים אלקטרוניים כמו טמגוצ'י ו-Giga Pets. המכשירים הללו שהיו קטנים מגודל כף היד של ילדים כללו מסכי LCD פשוטים ומכניקת משחק בסיסית, והם איפשרו לשחקנים לרוב להאכיל, לטפח ולשחק עם חיית מחמד וירטואליות משלהם. ההצלחה של הצעצועים הללו היוותה את ההשראה לפיתוח של משחקי הווידאו מהסוג הזה במהלך העשורים הבאים.

בשנת 1995 חברת PF.Magic הוציאה לשווקים את תוכנת את חיית המחמד הווירטואלית "Dogz",<ref></ref> בה חיית המחמד הווירטואלית היא כלב, אשר זכתה לפופולריות רבה. בשנה שלאחר מכן החברה הוציאה לשווקים את תוכנת חיית המחמד הווירטואלית "Catz". לאורך השנים המשחקים בז'אנר התפתחו במידה ניכרת והם כוללים כיום גרפיקה עם פירוט רב, אנימציות ריאליסטיות, ואלגוריתמים מתוחכמים של בינה מלאכותית אשר גורמים לחיית המחמד הווירטואלית להתנהג באופן מציאותי יותר.

== משחקיות ==
במשחקים מהסוג הזה השחקנים אחראים לרווחתם של בעלי חיים וירטואליים, הכוללים לעיתים רבות כלבים או חתולים, ובמקרים אחרים יצורים מעולם הדמיון כמו דרקונים או חדי קרן. השחקן נדרש לבצע משימות שונות במשחק, כמו האכלה, טיפוח ומשחק עם חיות המחמד שלהם, על מנת לוודא שהיא תהיה שמחה ובריאה. בחלק מהמשחקים הללו השחקנים מסוגלים גם לבצע התאמה אישית למראה של חיית המחמד ולסביבה שבה היא נמצאת.

בחלק מהמשחקים הללו המטרה היא לוודא שחיית המחמד הווירטואלית תישאר בחיים זמן רב ככל הניתן ולעיתים רבות המטרה הנוספת היא לסייע לחיית המחמד לגדול - דברים המתאפשרים לרוב רק על ידי אינטראקציה יומיומית עם חיית המחמד במסגרתה מאכילים, מטפחים ומשחקים עם חיית המחמד באופן תדיר.<ref></ref>

שלא בדומה למשחקי סימולציות ביולוגיות, במשחקים מהסוג הזה חיית המחמד הווירטואלית לרוב איננה מתרבה.

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:סוגות משחקי וידאו
פלסטין הכבושה

[[סמליל החמאס המציג את מפת פלסטין הכבושה ומתחתיו כיפת הסלע לצד דגל פלסטין]]
פלסטין הכבושה (בערבית: فلسطين المحتلة, תעתיק: פלסטין אל-מוחתלה) הוא השם שנתנו מדינות ערב לשטח שהחזיקה ישראל (בלשונן: הישות הציונית, בערבית: الكيان الصهيوني, תעתיק: אלכיאן א-סהיוני) לאחר הנכבה ב-1948, אותו כבשה במהלך מלחמת העצמאות (בלשונן: מלחמת פלסטין, בערבית: حرب فلسطين, תעתיק: חרב פלסטין).

לאחר מלחמת ששת הימים ב-1967 משמעות המונח הורחבה וכללה גם את שטחי רצועת עזה והגדה המערבית שנכבשו על ידי צה"ל (בלשונן: צבא הכיבוש הציוני/הישראלי). ב-2005 פינתה ישראל את רצועת עזה ממתנחליה כחלק מתוכנית ההתנתקות, אך, ישנן עדיין מדינות הרואות בה כסוג של שטח כבוש עקב המצור שהוטל עליה והשליטה במרחב האווירי והימי שלה בידי ישראל.

בתחילה המונח "פלסטין הכבושה" שימש רק את אלה שלא הכירו בלגיטימיות של מדינת ישראל להתקיים, אך כיום המונח נמצא בשימוש גם בקרב התומכים בהקמת מדינה פלסטינית לפי גבולות 1967 תוך הכרה בקיומה של ישראל.

מפת פלסטין הכבושה היא הסמל המזוהה ביותר עם הארגונים הפלסטינים השונים כגון: הארגון לשחרור פלסטין, פת"ח, חמאס, הג'יאהד האסלאמי הפלסטיני, החזית העממית לשחרור פלסטין ועוד. כמו כן, ישנם פלסטינים רבים בשטחים הכבושים וברחבי העולם העונדים תליון בצורת מפת פלסטין הכבושה כסמל לתמיכתם במאבק הפלסטיני לפתרון מדינה אחת מהנהר לים, מימוש זכות השיבה וגירוש המתנחלים הישראלים (בערבית: مستوطنون إسرائيليون) לארצות מוצאן או השמדתם, או לחיות איתם בשלום ובדו קיום תחת מדינה אחת.

במהלך מלחמת חרבות הברזל תו המחשב <big>𓂆</big> שבצורתו דומה לפלסטין הכבושה, הפך לסמל פופולרי ברשתות החברתיות המציין תמיכה או סולידריות עם המאבק הפלסטיני. מקור התו הוא בכתב חרטומים.

קטגוריה:מילים וביטויים בערבית
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:הארגון לשחרור פלסטין
קטגוריה:1948 בארץ ישראל
קטגוריה:ערביי ארץ ישראל במלחמת העצמאות
קטגוריה:כינויים למדינת ישראל
אוטיכיוס מאלכסנדריה

אוטיכיוס מאלכסנדריה (ביוונית: Εὐτύχιος; בערבית: سعيد بن البطريق, סעיד בן אל-בטריק; 10 בספטמבר 877 – 12 במאי 940) היה הפטריארך המלכיתי (יווני אורתודוקסי) של אלכסנדריה.

כל כתביו נכתבו בערבית, ונשמרו רק בחלקם. הוא ידוע בהיותו אחד הסופרים המצרים הנוצריים הראשונים שהשתמשו בשפה הערבית.
חיבוריו עוסקים ברפואה, תאולוגיה והיסטוריה. כתביו כוללים את הכרוניקה "מחרוזת פנינים" (Nazm al-Jawhar, נזם אל-ג'אוהר), הידועה גם בכותרתה הלטינית "האנלים של אוטיכיוס" (Eutychii Annales).

== חייו ==
אוטיכיוס נולד בפוסטאט (קהיר העתיקה). שמו של אביו היה בטריק (פטריקיוס) הוא בילה חלק ניכר מחייו כעוסק בריפוי (mutatabbib). תקופת חייו חפפה בערך את זמנו של ההיסטוריון אגאפיוס מהייראפוליס, אם כי אף אחד מהם אינו מציג ידיעה על האחר.

הוא לא ידע יוונית, אך הצליח לגשת לטקסטים יווניים בתרגומים קיימים לסורית.

בשנת 933 הוא מונה לפטריארך המלכיתי של אלכסנדריה, ולקח את השם "אוטיכיוס". מכיוון שמעולם לא כיהן בתפקיד פקידותי, מינויו נתקל בהתנגדות ניכרת, שנמשכה עד סוף חייו. מינויו נבע כנראה מהשפעת השליטים המוסלמים.

== חיבוריו ==
הכרוניקה של אוטיכיוס בצרפתית.
החיבור החשוב ביותר שלו הוא "מחרוזת פנינים" ("נזם אל-ג'אוהר"), כרוניקה עולמית, אותה החל לפני שהפך לפטריארך, והקדישה לאחיו. החיבור מתחיל עם בריאת העולם, ומגיע עד לזמנו של אוטיכיוס. חיבור זה הוא מקור רב ערך לאירועים בפרס לפני עליית האסלאם והשליטים הסאסנים המאוחרים יותר. עבור אירועים לאחר עליית האסלאם, אוטיכיוס עושה שימוש במקורות מוסלמיים. הוא גם הסתמך על חומר אגדי והגיוגרפי.

ההיסטוריה עובדה ונמשכה עד שנת 1028 על ידי יחיא בן סעיד , ובצורתה זו היא נודעה באנטיוכיה ולאחר מכן באירופה; אבל היא המשיכה להתרחב ולהיות מופצת בצורה שונה זו, ונעשו ממנה עותקים רבים. אולם החתימה אותרה לאחרונה במנזר סנטה קתרינה (Sinaiticus Arabicus 582). ההתחלה והסוף של כתב היד חסרים, אך הם ניתנים לשחזור מהעתקים.

חיבורים נוספים של אוטיכיוס הם ספר על רפואה וחיבור אפולוגטי. כתב יד של הספר נמצא בחלב, אם כי לא פורסם. החיבור עדיין לא נמצא.

== קישורים חיצוניים ==
* Fortescue, Adrian (1909). Eutychius, Melchite Patriarch of Alexandria. In Catholic Encyclopedia, 5. New York: Robert Appleton Company.
* [https://www.iranicaonline.org/articles/eutychius Eutychius of Alexandria], אנציקלופדיה איראניקה
* [http://www.roger-pearse.com/weblog/eutychius-annals-my-posts-containing-the-translation/ תרגום לאנגלית בתהליך של חלקים מהאנלים] - ב-Roger-Pearse.com

==הערות שוליים==

קטגוריה:רופאים מהמאה ה-10
קטגוריה:נפטרים ב-940
קטגוריה:ילידי 877
קטגוריה:פטריארכים של כנסיות אורתודוקסיות
Find My Device

איפה המכשיר שלי (אנגלית: Find My Device או Find Device) הוא שירות של גוגל לאיכון, איתור ואיפוס מרחוק של מכשירים. השירות הושק לראשונה ב-2 באוגוסט 2013.

ב-2024, השירות הורחב כדי לאפשר איכון מכשירים באמצעות כלל המכשירים המבוססים על אנדרואיד, ולאפשר תמיכה באיתורנים.

== מאפיינים ==
"איפה המכשיר שלי" מאתר ועוקב אחר מכשירים המבוססים על מערכות הפעלה של גוגל – טלפונים חכמים, טאבלטים, אוזניות עם מערכת ההפעלה אנדרואיד, ושעונים חכמים מבוססי Wear OS. ברשות המשתמשים האפשרות לגרום למכשיר לצלצל למשך 5 דקות (גם אם נמצא במצב "שקט" או "רטט"), לנעול אותו ולנתק אותו מ המזוהה עם המכשיר, או לאפס אותו לחלוטין, כולל כרטיסים ותעודות בעלי חשיבות ומפתחות ב-.

ב-2 במאי 2023, גוגל ואפל פרסמו טיוטה לסטנדרט תעשייתי למניעת מעקב לא-רצוי וניצול לרעה של איתורנים (או "תגיות איתור"), בשם Detecting Unwanted Location Trackers (DULT).
תג "עובד עם אנדרואיד - איפה המכשיר שלי".
באפריל 2024, הושקה רשת מורחבת של "איפה המכשיר שלי". במסגרת החידושים, הרשת מאפשרת מיקור המונים של מידע ממכשירי אנדרואיד, לצורך סיוע באיתור מכשירים אחרים הנמנים ברשת באמצעות בלוטות'. הדבר מאפשר למצוא מכשירים גם ללא חיבור זמין לרשת האינטרנט. כמו כן, נוספה תמיכה נרחבת באיתורנים, ואמצעי אבטחה מובנה ברשת, שמתריע לאנשים על מעקב אפשרי אחריהם על ידי איתורן זר. עם פתיחת הרשת, הושקו איתורנים מבית "Chipolo" ו-"Pebblebee" במיוחד עבורה. הרשת המורחבת הוכרזה בוועידת Google I/O במאי 2023, כששחרורה לשוק תוכנן להתקיים ביולי, אך נדחה עקב עיכוב באימוץ הפרוטקול המשותף לגוגל ואפל, מצידה של אפל. בספטמבר 2023 עברה הרשת מיתוג מחדש.

במסגרת אמצעי האבטחה שהביא יישום סטנדרט DULT, גם מכשירי אפל יכולים לזהות ולהתריע על איתורנים לא-מזוהים הנמנים ברשת "איפה המכשיר שלי", וכן גם מכשירים מהרשת של גוגל יכולים לזהות איתורנים מהרשת המקבילה של אפל, "Find My". בשני המקרים, משתמשים יכולים לגלות מידע על האיתורן, לגרום לו לצלצל או להשביתו.

== ראו גם ==
* Find My – רשת איתור של אפל

== קישורים חיצוניים ==

* 

=== סטנדרט DULT ===
* 
* 
=== עיתונות ===
* 
* 
* 
* 
* 
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:אפליקציות מובייל
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2013
קטגוריה:גוגל
קטגוריה:אנדרואיד
מנהל קריאייטיב

מנהל קריאייטיב הוא תפקיד מרכזי בתעשיות שונות, לרבות בתחום הפרסום, בתחום השיווק, בתחום העיצוב הגרפי, בתעשיית האופנה, בתעשיית הקולנוע, בתעשיית המוזיקה, בהפקות טלוויזיה, בתעשיית משחקי הווידאו ועוד. בתעשיות המגוונות הללו מנהל הקריאייטיב הוא האדם שאחראי לפיקוח על עבודת הצוות/ים הקריאייטיבי/ם,<ref></ref> המנהלים האמנותיים והקופירייטרים. לעיתים רבות מנהל הקריאייטיב הוא בעצמו קופירייטר בכיר או ארט דיירקטור.

תחומי האחריות של מנהל הקריאייטיב מגוונים ומשתנים בהתאם לתעשייה בה הוא עובד ולצרכים הייחודיים של כל פרויקט. בדרך כלל, תחומי האחריות מתמקדים בפיתוח החזון היצירתי של הפרויקט, עבודה ישירות עם הלקוח על מנת להבין בדיוק מה הם יעדי הפרויקט, הובלת מפגשי סיעור מוחות על מנת להעלות רעיונות חדשניים, ולוודא שהפרויקט מבוצע בהתאם לתקציב שהוקצב לכך ושהוא מבוצע לפי לוחות הזמנים שנקבעו מבעוד מועד. בנוסף לכך מנהל הקריאייטיב צריך לעיתים רבות להיות מועדכן בטרנדים העכשוויים בתעשייה.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהלים
קטגוריה:מקצועות הפרסום
קטגוריה:מקצועות האמנות
אבי אברמוביץ'

אבי אברמוביץ (ברומנית:Avy Abramovici, נולד ב-15 בדצמבר 1935) הוא כנר ומורה למוזיקה ישראלי יליד רומניה.

==קורות חייו==
===ברומניה===
אבי אברמוביץ' נולד ב-1935 בעיר גאלאץ ברומניה כבן להורים יהודים:מקס אברמוביץ' ופאולינה לבית בלטר.
בגיל שש התחיל ללמוד נגינה בכינור אצל המורים אדריאן ליבוביץ' ואחר כך ס. נחמנוביץ'.
הוא ניגן בתזמורות ילדים וכסולן במופעים מוזיקליים שונים בקהילה היהודית בעיר הולדתו.
מאוחר יותר המשיך את פעילותו המוזיקלית ככנר בתזמורת הסימפונית הצעירה של גאלאץ בהדרכתו של גאורגה איסאילה (Isăilă).
ב-1951 עזב אברמוביץ' את לימודיו בתיכון "ואסילה אלכסנדרי" בגאלאץ כדי להמשיך בלימודים בתיכון למוזיקה בבוקרשט שם סיים את לימודיו ב-1953.
הוא המשיך לאחר מכן בלימודים בקונסרבטוריון למוזיקה בבוקרשט בכיתת הכינור של יונל ג'אנטה. ב-1958 הוא סיים שם בהצטיינות את לימודיו לתואר שני.
כשהוא זכה למלגה על שם ג'ורג'ה אנסקו.
ב-1958–1960 ניצח את תזמורת הסטודיו של הקונסרבטוריון צ'יפריאן פורומבסקו בבוקרשט.
החל מ-1960 במשך 24 שנים ניגן אברמוביץ' ככנר ראשי והחל מ-1971 כקונצרטמייסטר של הפילהרמונית "ג'ורג'ה אנסקו" של בוקרשט. במקביל לימד החל מ-1962 כפרופסור באקדמיה למוזיקה בבוקרשט. וניצח עת התזמורת הקאמרית של הפילהרמונית.

===בישראל===
ב-1984- הוא עלה לישראל. הוא התיישב בירושלים, בה כיהן כפרופסור בקונסרבטוריון המקומי ובאקדמיה למוזיקה בירושלים, שם כיהן כראש המחלקה לכלי מיתרים.
אברמוביץ' לימוד גם בבית הספר למוזיקה מהטה-בוכמן באוניברסיטת תל אביב.
הוא פעל גם על ידי ארגון כיתות אמן וכחבר השופטים של תחרויות בינלאומיות בארצות שונות באירופה.

בירושלים תרם אברמוביץ' ולהקמתן ולהדרכתן של את הרביעייה הירושלמית (1993) שהורכבה מחניכיו במרכז למוזיקה ירושלים:הויולן עמיחי גרוס, הכנרים אלכסנדר פבלובסקי וסרגיי ברסלר והצ'לן קיריל זלוטניקוב,, כמו כן רביעיית אביב (1997 - בהרכב חדש ב-2002), רביעיית אריאל (1998),רביעיית כרמל תזמורת הקונסרבטוריון גבעתיים.

==תלמידים==
עם תלמידיו נמנו אלכסנדר פבלובסקי, סרגיי ברלסר, יונה צור, אמיר ואן דר האל, בוז'ור פרליפצ'אנו ואחרים.

==חייו הפרטיים==
אבי אברמוביץ התחתן בנובמבר 1961 עם חלילנית ויקטוריה סוזנה רומן. לזוג נולדו שלושה בנים: דניאל לוי, גבריאל לוי ומיכאל לוי.
מיכאל אברמוביץ', המתגורר בברלין הוא פסנתרן

==פרסים ואותות הוקרה==
*מלגת אנסקו - בגי 17
*2004 - הפרס The Art of Teaching (אמנות ההוראה) מטעם קרן יצחק פרלמן
הפרס מוענק בטקס המתקיים במרכז לינקולן

==דיסקוגרפיה==
* - כלל הסונטות לכינור ולפסנתר של יוהאן סבסטיאן באך, Avy Abramovici - יחד עם מרתה ז'ורה בצ'מבלו - חברת ההקלטות הממלכתית הרומנית, אלקטרקורד", 2 x LP ויניל, ST-ECE 01347/01348
**Sonata Nr. 1 în Si Minor, BWV 1014
**Sonata Nr. 5 în Fa Minor, BWV 1018
**Sonata Nr. 3 în Mi Major, BWV 1016
**Sonata Nr. 2 în La Major, BWV 1015
**Sonata Nr. 6 în Sol Major, BWV 1019
**Sonata Nr. 4 în Do Minor, BWV 1017
*שטפן ניקולסקו - איסון - הרכב "ארס נובה" מקלוז'-נפוקה, כינור סולו: אבי אברמוביץ'
*LP ST-ECE 7861 חברת "אלקטרקורד"

==לקריאה נוספת==
*Who s Who in the World, 1982 עמ' 4
*Iosif Sava Muzicieni evrei de la noi și de prin lume
*יוסיף סאבה - מוזיקאים יהודים אצלנו ובעולם עמ' 9–11

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כנרים יהודים
קטגוריה:כנרים רומנים
קטגוריה:כנרים ישראלים
קטגוריה:סגל האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:מורים למוזיקה יהודים
קטגוריה:גאלאץ: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
איזבלה נוביק

איזבלה נוביק (נולדה ב-1971) היא מתמטיקאית ופרופסור באוניברסיטת וושינגטון. מחקריה עוסקים בקומבינטוריקה של פאונים ובקשרים שבין קומבינטוריקה, אלגברה קומוטטיבית וטופולוגיה אלגברית.

בשנת 1999 קיבלה תואר דוקטור למתמטיקה מהאוניברסיטה העברית בירושלים, על עבודה שכותרתה "Face Numbers of Polytopes and Manifolds", שנעשתה בהנחיית גיל קלעי. 

זכתה בפרס חיים נסיהו במתמטיקה על עבודת הדוקטורט שלה, הייתה עמיתת סלואן בשנים 2006–2008, ונבחרה כעמיתת האגודה האמריקאית למתמטיקה בשנת 2017.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://sites.math.washington.edu/~novik/ איזבלה נוביק], באתר אוניברסיטת וושינגטון
* 

קטגוריה:מתמטיקאיות אמריקאיות
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת וושינגטון
קטגוריה:זוכי פרס חיים נסיהו במתמטיקה
קטגוריה:עמיתי האגודה האמריקאית למתמטיקה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1971
סטיבן קלן

סטיבן אסטבן קלן (באנגלית: Stephen Estaban Kelen; בהונגרית: Kelen István, אישטוואן קלן; 21 במרץ 1912 – 1 במאי 2003) היה טניסאי שולחן יהודי-הונגרי-אוסטרלי, בעל 15 מדליות באליפויות עולם בטניס שולחן, מהן 7 זהב, 5 כסף ו-3 ארד. נוסף לכך היה סופר ועיתונאי.

== ביוגרפיה ==
קלן נולד וגדל בבודפשט.

בין השנים 1919–1936 זכה ב-15 מדליות באליפויות עולם, מהן 7 זהב, 5 בתחרות הקבוצית, אחת עם אנה שיפוש (1929) ואחת עם מריה מנדניאנסקי (1933), 5 כסף ו-3 ארד, אחת מהן אישית (ברלין 1930).

בשנות ה-30 הועסק בפראג כמדריך טניס שולחן על ידי הממסד הצ'כי. בין חניכיו היה סטניסלב קולאר, אלוף העולם ביחידים (פראג 1936).

בשנת 1937 יצא למסע ראווה בטניס שולחן עם חברו לנבחרת מיקלוש סבדוש, במזרח הרחוק, דרום אמריקה ובאוסטרליה. בסיום המסע שניהם בחרו להתיישב בסידני לצמיתות.

בשנת 1939, עם תחילת מלחמת העולם השנייה, התגייס לצבא האוסטרלי ושירת בגדוד הרגלים האוסטרלי 66 (מודיעין), בגינאה החדשה, הלמהרה , צפון בורנאו , ולבסוף כחיל הכיבוש של חבר העמים הבריטי ביפן.

עם חזרתו לאוסטרליה עבד בתאגיד השידור האוסטרלי (ABC) כסופר ועיתונאי, וכתב סרטים תיעודיים וסרטים. לאחר מכן, עבד ב-Goodyear כעורך מנהל. שימש כנשיא הסניף בסידני של ארגון הסופרים הבין-לאומי (1985–1975), וחבר באיגוד העיתונאים האוסטרלי. הוא זכה בפרסים על סיפורים קצרים ומחזות שחיבר.

== ספריו ==
* הצלחה בטניס שולחן - 1936 מדריך לספורט (1936: מהדורה ראשונה. בריטניה: הוצאת Frederick Warne & Co. Ltd)
* אני זוכר את הירושימה - אוטוביוגרפיה 1983

== קישורים חיצוניים ==

* [https://tabletennis.guide/profile.php?name=istvan-kelen-128620 סטיבן קלן], באתר Table Tennis Guide 

קטגוריה:שחקני טניס שולחן יהודים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן הונגרים
קטגוריה:אלופי עולם יהודים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:מחזאים אוסטרלים
קטגוריה:עיתונאים אוסטרלים
קטגוריה:סופרים יהודים אוסטרלים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1912
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-2003
משב של תקווה

משב של תקווה (באנגלית: Hope Floats) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1998 בבימויו של פורסט ויטאקר, עם סנדרה בולוק, הארי קוניק ג'וניור, ג'ינה רולנדס ומיי ויטמן בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על אם צעירה שנאלצת לחזור לעיירת הולדתה ביחד עם בתה ולהתחיל שם חיים חדשים לאחר שבעלה בגד בה.

==תקציר העלילה==
בירדי פרויט (סנדרה בולוק) מוזמנת לתוכנית אירוח בטלוויזיה בשיקגו בנוסח ריקי לייק שם היא מופגשת עם חברתה הטובה קוני (רוזנה ארקט) שמגלה לה כי היא מקיימת יחסים עם בעלה ביל ומקווה גם להתחתן אתו. הבעל ביל (מייקל פארה) נכנס ומודה קבל עם ועדה כי הוא אכן מנהל רומן עם קוני.

בירדי עוזבת את שיקגו יחד עם בתה ברניס (מיי ויטמן) בת העשר ומגיעה לבית הוריה בעיירה סמית'וויל בטקסס. מקבלים אותם האם רמונה (ג'ינה רולנדס) שמגדלת בביתה גם את טראוויס (קמרון פינלי) בנה של בתה שנמצאת רוב הזמן בקליפורניה. האב הארי (ג'יימס הארל) נמצא במוסד בגלל מחלת אלצהיימר.

לבירדי קשה להסתגל לחיים בעיירה. פעם היא הייתה מלכת היופי המקומית וכיום כולם יודעים על בגידת בעלה ששודרה לרחבי ארצות הברית ומזלזלים בה. היא מוצאת לבסוף עבודה בחנות צילום. היא פוגשת בג'אסטין מאטיס (הארי קוניק ג'וניור) חבר מהעבר שהגיע לבצע עבודות שיפוץ בבית רמונה. ג'אסטין מחבב את בירדי ומתחיל לחזר אחריה במרץ בעידודה של רמונה אך היא דוחה אותו מדי פעם.

ברניס חווה קושי בהתאקלמות עם הילדים בבית הספר והסבתא רמונה מעודדת ומנחמת אותה.

רמונה מתה באופן פתאומי מהתקף לב וביל מגיע ללוויה. ברניס רוצה להצטרף אליו ולגור אצלו אך הוא דוחה אותה למרות בכייה. נוצר חלל בחיי המשפחה וג'אסטין מוכן למלא אותו ולשמש אבא לטראוויס וברניס בהסכמתה של בירדי.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|סנדרה בולוק
|בירדי פרואיט
|
|-
|הארי קוניק ג'וניור
|ג'אסטין מאטיס
|
|-
|ג'ינה רולנדס
|רמונה קאלברט
|
|-
|מיי ויטמן
|ברניס פרואיט
|
|-
|מייקל פארה
|סטיב פרואיט
|ארוס של ליב
|-
|קמרון פינלי
|טראוויס
|
|-
|רוזנה ארקט
|קוני
|
|-
|ביל קובס
|
|אח במוסד
|-
|ג'יימס הארל
|הארי קאלברט
|כלה
|-
|נומן בנט
|מר דייוויס
|צלם
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=nNVbi6tGhrg קדימון למשב של תקווה], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=7T9nzAu7orw סצנת הבגידה בתוכנית הטלוויזיה], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=Jt0kFbvL7yg סצנת הריקוד של בירדי וג'אסטין], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=5BjnwESs7ho סצנת הפרידה בין ברניס לאביה], באתר יוטיוב
*[https://www.dialog50plus.com/post/ביקורת-סרט-משב-של-תקווה-במאי-פורסט-וויטאקר-1998 ביקורת על משב של תקווה], באתר דיאלוג 50 פלוס

קטגוריה:סרטי 1998
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטי קאנטרי
לאיוש דוויד

לאיוש לאופולד דוויד (בהונגרית: Lajos Leopold Dávid; 1913 – 1944) היה טניסאי שולחן יהודי-הונגרי, בעל 8 מדליות באליפויות עולם בטניס שולחן, מהן 4 זהב בתחרות הקבוצתית, 3 כסף, 2 מהן בזוגות עם סטיבן קלן ו-1 ארד, ביחידים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://tabletennis.guide/profile.php?name=lajos-leopold-david-130028 לאיוש דוויד], באתר Table Tennis Guide 

קטגוריה:שחקני טניס שולחן יהודים
קטגוריה:שחקני טניס שולחן הונגרים
קטגוריה:אלופי עולם יהודים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1913
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1944
ניסן לוי

ניסן לוי (5 במאי 1967, כ"ה בניסן ה'תשכ"ז) הוא המנכ"ל המיועד של נמל אשדוד.

== ביוגרפיה ==
נולד וגדל בירושלים, את שירותו הצבאי עשה כקצין בגולני ולאחר מכן ביחידת הקישור ללבנון. למד לתואר ראשון בכלכלה ובחשבונאות באוניברסיטה העברית ותואר שני במנהל עסקים, גם כן באוניברסיטה העברית.

== קריירה ==
עבד בבנק ירושלים כמשנה למנכ"ל, בשנת 2014 עבר לבנק מזרחי טפחות כסמנכ״ל עד שהתפטר בשנת 2023.<ref></ref>

ועדת האיתור לבחירת מנכ"ל נמל אשדוד בחרה בו באפריל 2024 למנכ"ל המיועד, ההמלצה אושרה בדירקטוריון הנמל והמינוי טעון את אישור ועדת המינויים ברשות החברות הממשלתיות ואת חתימותיהם של שרת התחבורה מירי רגב והשר הממונה על הרשות דודי אמסלם.<ref name=":0" />

== חיים אישיים ==
לוי מתגורר בפסגת זאב, בירושלים, נשוי לנועה ואבא לשישה ילדים.

== הערות שוליים ==

2024 04
קטגוריה:מנכ"לי חברות ממשלתיות בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
עמק לידר

עמק לידר הוא עמק ברכס הרי ההימלאיה המהווה את הפינה הדרום-מזרחית של מחוז אננטנג בקשמיר, שתחת חסות הודו. במורד העמק זורם נהר לידר. הכניסה לעמק נמצאת כ-7 ק"מ צפונית-מזרחית לעיר אננטנג וכ-62 ק"מ דרומית-מזרחית לסרינגאר, שבמדינת ג'אמו וקשמיר. עמק זה הוא נקיק באורך 40 ק"מ וברוחב ממוצע של 3 ק"מ.

== גאוגרפיה ==
עמק לידר ממוקם בתחום השיפוט של העיר פהלגם שבמחוז אננטנג. העמק גובל בעמק קשמיר במערב ובעמק סינד בצפון, ומשתרע על פני 40 ק"מ. רוחבו המרבי הוא 5 ק"מ. אגן לידר מוקף בדרום ובדרום-מזרח ברכס פיר פנג'ל, בצפון בעמק סינד ובצפון מזרח ברכס זסקר. שטח אגן הניקוז של לידר הוא 1134 קמ"ר. האגן נוצר מזרימת נהר לידר שזורם בעמק בצורת Y, במעלה הזרם הנהר מתפצל ל"לידר המזרחי" ו"לידר המערבי". הלידר המזרחי מתחיל מזרחית מפהלגם וזורם ממערבה החל מאזור אגם ששנג וקרחון שיסרם. מקורו של הלידר המערבי בקרחון קולהוי, והוא עובר דרך יערות מחטניים ירוקים ודרך כרי דשא אלפיניים רבים. עמק לידר מספק אספקת מים מתוקים למחוזות אחרים והשקיה לחקלאות. נהר לידר זורם בכל העמק ועובר על פני מספר נקודות טבעיות ואתרי תיירות, כולל ערו, פאהלגם ועמק בטאב. העיירות המרכזיות בעמק לידר הן מנדלן, לאריפורה, פרסלון, אשמוקם וסר חמדאן.

== גאולוגיה ==
עמק לידר נוצר במשך מיליוני שנים, כאשר נהר לידר יצר נתיב בתוך הרי ההימלאיה. זרם הנהר יצר שחיקה הדרגתית ששטפה את היערות הגובלים בנהר ויצרה גאיות עמוקים במקומות רבים.

== אקולוגיה ==
בעמק לידר יש הרבה נחלים המוזנים מקרחונים. ביובליו של נהר לידר מצויים סוגים שונים של דגי הפורל. העמק הוא בית הגידול הטבעי של דוב שחור ההימלאיה. נצפו גם דוב חום ההימלאיה, אייל מושק ההימלאיה, נמר שלג והאנגול, בקרבת הפארק הלאומי דצ'יגאם.

קטגוריה:הימלאיה
קטגוריה:קשמיר
שקלובסקי

שקלובסקי (ברוסית: Шкловский) הוא שם משפחה טופונימי סלאבי המצביע על מוצא מהעיר שקלוב שבבלארוס המודרנית.

קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
מיכל סובל

מיכל סובֶּל (Mechal Sobel; 1935 - 24 במרץ 2021) הייתה היסטוריונית ישראלית, פרופסור אמריטה במחלקה להיסטוריה באוניברסיטת חיפה. מחקריה עוסקים בהיסטוריה של ארצות הברית, ובעיקר בהיסטוריה של האפרו-אמריקאים . זוכת פרס א.מ.ת לשנת 2019.

==ביוגרפיה==
סובל נולדה בברוקלין, ניו יורק. למדה לתואר ראשון בברוקלין קולג', לתואר שני באוניברסיטת קולומביה וקיבלה תואר דוקטור מאוניברסיטת בוסטון ב-1968. באותה שנה עלתה לישראל והחלה ללמד בחוג להיסטוריה כללית באוניברסיטת חיפה, שם הקימה את המרכז לחקר ארצות הברית, שבראשו עמדה בין 2001 ל-2006. משנת 1980 ועד לפרישתה ניהלה את התכנית לתארים מתקדמים בלימודי אמריקה. מ-1981 עד 1983 כיהנה כנשיאת החברה הישראלית ללימודים אמריקאיים.

בשנת 2011 נבחרה לחברת כבוד של האגודה ההיסטורית האמריקאית, זכות אשר שמורה לחוקר זר אחד בלבד בכל שנה.

בשנת 2019 זכתה בפרס א.מ.ת להיסטוריה יחד עם פרופ' בנימין זאב קדר. מנימוקי חבר השופטים: 

סובל נפטרה ב-24 במרץ 2021, ונקברה בבית הקברות שדה יהושע בחיפה, עיר מגוריה.

==פרסומיה==
* Trabelin' On: The Slave Journey to an Afro-Baptist Faith : ספר זה, שיצא לאור בשנת 1979, עוסק בהיסטוריה הדתית של אפרו-אמריקנים במאה ה-19, ובפרט את התפשטות הבפטיזם בקרב אוכלוסייה זו.
* The world they made together: Black and white values in eighteenth-centur Virginia: ספר זה, שיצא לאור בשנת 1987, בוחן את יחסי השחורים והלבנים בווירג'יניה במאה ה-19.
* Teach me dreams : the search for self in the revolutionary era: 2000
* הייתה מעורכי הספר Through a Glass Darkly (יחד עם רונלד הופמן ופרדריקה ג'. טיוט)

==פעילות פוליטית==
סובל הקימה ועד למען סיום השלטון הישראלי ביהודה ושומרון, שאותו ראתה כמביא ל"מחיר אדיר בערכים דמוקרטיים ומוסריים, בקיטוב פנימי, באובדן מוסר ציבורי וצבאי ולבסוף בביטחון לאומי". כמו כן, הייתה חברה בפורום "מרצים נגד שלטון כפוי בשטחים".

==חיים אישיים==

הייתה נשואה לצבי סובל, פרופסור אמריטוס במחלקה לסוציולוגיה באוניברסיטת חיפה ומחבר הספר "המסע מן הארץ המובטחת". לזוג שלושה ילדים, בהם הוא נעם סובל, פרופסור לנוירוביולוגיה במכון ויצמן למדע.

==קישורים חיצוניים==
* שרון הלוי, [https://www.historians.org/perspectives-article/mechal-sobel-1933-2021-historian-of-early-america-aha-honorary-foreign-member-october-2021/ מיכל סובל (1933 - 2021)], באתר האגודה ההיסטורית האמריקאית .

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריוניות ישראליות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: היסטוריה כללית
קטגוריה:ישראליות ילידות ארצות הברית
קטגוריה:בוגרות ברוקלין קולג'
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:זוכות פרס א.מ.ת.
קטגוריה:פעילים פוליטיים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2021
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות שדה יהושע
בא לי לדבר

"בא לי לדבר" הוא שיר של צמד הזמרים-יוצרים הישראלים גיא ויהל. השיר נכתב, הולחן עובד והופק בידי גיא ויהל ויצא לאור ב-15 בפברואר 2015.

== רקע ==
ב-12 בפברואר 2015 חשפו צמד הזמרים-יוצרים הישראלים גיא ויהל את עטיפת הסינגל "בא לי לדבר" וכן את תאריך יציאתו הקרוב<ref></ref>. השיר נכתב, הולחן עובד והופק בידי גיא ויהל ויצא לאור ב-15 בפברואר 2015<ref></ref><ref></ref>, מתוך אלבום האולפן השלישי שלהם, "שמיים בוערים"<ref name=":0" /><ref></ref>.

== ניתוח מוזיקלי ==
השיר עוסק במעגל מתמשך של ריבים והשלמה בין בני זוג. על פי מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי השיר הוא סוג של הכללה ובעוד הבחורות נוטות להתפרץ ולרצות שיקשיבו להן, הבחורים מבליגים, עד שהם אינם מסוגלים עוד. יש שממשיכים להיות במשחק, יש שיעדיפו לשוב לרווקותם<ref name=":1"></ref>.

הוא הוסיף כי בשיר נדמה כי המוזיקה יוצאת לנתיב המרכזי בקצב מניע, מלודרמטית כאילו לדובר דחוף לספר ולפרוק, וכי ההפקה המוזיקלית "מסייעת בהעלאת מפלס המצוקה הרגשית, מטעינה את השיר במתח. בא לו לדבר, והוא יותר מאשר מדבר – שר את הסיטואציה בדרמה גדולה כמו בנפשו היא"<ref name=":1" />.

== ביקורת ==
המוזיקאי אסף אטדגי התבטא כי גיא ויהל "הצליחו לפצח את הנוסחה, שהיא בעצם נוסחת הפופ האוניברסלית, בתים חזקים ופזמון קליט. זה נשמע מקצועי, וידבר גם למי שמחפש איכות וגם למי שמחפש פופ לא מזיק"<ref></ref>.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:סינגלים מ-2015
קטגוריה:שירי גיא ויהל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
פקודת הבנקאות

פקודת הבנקאות היא חוק שחוקק לראשונה ב-1 בספטמבר 1921<ref></ref> וחודשה מספר פעמים מאז. הפקודה מהווה את המסגרת המשפטית לפיקוח על מערכת הבנקאות בישראל ומגדירה את הכללים והתקנות להקמה ולפעילות של בנקים כמו גן מסדירה את היחסים בין הבנקים ללקוחותיהם ולרשות המטבע.<ref></ref>

== תוכן הפקודה ==
הפקודה מחולקת למספר חלקים עיקריים: <ref></ref>
* הגדרת בנק ורישוי: כל מוסד שמבצע פעולות בנקאיות צריך לקבל רישיון מהבנק המרכזי של ישראל. הפקודה מגדירה מהן פעולות בנקאיות, ואילו תנאים צריך לעמוד בהם כדי לקבל רישיון.
* שימוש במונח "בנק": אסור לכל אדם או חבורת אנשים, מאוגדים או לא, להשתמש במונח "בנק" או כל גזירה שלו בשם העסקי ללא הסכמת הנגיד. העבירה על כך עלולה להביא לקנס.
* הגבלות והגנה על צרכנים: הפקודה קובעת כללים להגנה על פרטיות הלקוחות ועל נתוניהם הפיננסיים, כולל הגבלות על שימוש במידע אודות לקוחות ללא הסכמתם.
* דרישות הון וניהול סיכונים: דרישות להון מינימלי לבנקים כדי להבטיח את יציבותם הפיננסית והתמודדותם עם סיכונים פוטנציאליים.
* פיקוח ובקרה: הבנק המרכזי מופקד על פיקוח על הבנקים ויש לו הסמכות לבדוק דוחות כספיים, לערוך ביקורות ולצעד בצעדים תיקוניים אם נדרש.
* סמכויות הנגיד והמפקח על הבנקים: הנגיד רשאי להורות לכל אדם למחוק מהשם שבו הוא מנהל עסקים את המלה "בנק" או גזירותיה, לאחר התייעצות בוועדה והזדמנות להשמיע טענות. המפקח על הבנקים יכול לקבל ולדרוש מידע מבנקים לצורך ביקורת ופיקוח, ויש לו סמכות לחקור עבירות במערכת הבנקאית.

== תיקונים ועדכונים ==
עם השנים, הפקודה עברה מספר שינויים ותיקונים שהתאימו אותה למציאות המשתנה ולהתפתחויות בעולם הפיננסי, כולל שינויים בהגדרות ובדרישות הרגולציוניות לבנקים.

בשנת 1981 נחקקו לצד הפקודה שני חוקי בנקאות מרכזיים - חוק הבנקאות (רישוי) וחוק הבנקאות (שירות ללקוח).

החל משנת 2004 לאחר תיקון פקודת הבנקאות, על הבנקים בישראל מוטלת חובה לדווח על חשד למעילה למבקר הפנימי ובנוסף למפקח על הבנקים.

ב-2024 אושר תיקון כי בנקים יהיו חייבים להתקשר לבעלי חשבון שאין בו תנועות. התיקון מטיל על תאגידים בנקאיים חובה לנקוט צעדים לצורך איתור בעלי חשבונות רדומים שבהם מופקד סכום של 100 שקלים חדשים או יותר. כשמדובר בפיקדון שנקבע מועד לפירעונו, חובת האיתור קמה סמוך למועד הפירעון.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בנקאות בישראל
בנקאות
פתח תקווה (שיר של אינפקציה)

"פתח תקווה" הוא שיר של להקת אינפקציה מאלבומה ככה מפנקים. השיר מבטא את תדמיתה של פתח תקווה כעיר אפרורית ופריפריאלית וגם עזר לקבע את התדמית הזו.<ref></ref>

== יצירת השיר ==
גיא בן שטרית הלחין את ליין הגיטרות של הבית הראשון עוד לפני שמילות השיר נכתבו. משפט המחץ של השיר, "אני לא מאמין שאני גר בפתח תקווה", הומצא על ידי ניר טרטר בעת נסיעה חזרה לפתח תקווה מחזרה של הלהקה, באזור צומת קפלן ארלוזורוב בעיר. את המונולוג הפותח כתב ניר טרטר, ואת שארית הפזמון כתב גיא בן שטרית.

בשנת 2014 יצא קליפ הופעה לשיר מהופעת האיחוד של אינפקציה.<ref></ref><ref></ref>

== השיר ==
הסולו נפתח בסולו גיטרות רגוע שנמשך כחצי דקה, שאחריו מצטרפים גיטרת בס ותופים. אחר כך מתחיל המונולוג. המונולוג בשיר מספר על אדם, המגיע מפתח תקווה אל בר ב"עיר הגדולה" (כנראה תל אביב) ונפגש עם בחורה. הם מתכוננים לקיים יחסי מין ולפתע הבחורה שואלת את הדובר מאיפה הוא. המוזיקה הרגועה נפסקת בפתאומיות והגיטרה מבצעת את אפקט ההרמוניקס (Harmonics). הזמר צועק את הפזמון של השיר שבו הוא מביע את מורת רוחו מכך שהוא גר בפתח תקווה ומהאופי של העיר הזו:

אחרי הפזמון יש סולו גיטרה ואז הפזמון חוזר.

== נגנים ==
* גיא בן שטרית - גיטרה
* ירון שראל - גיטרה בס
* ניר טרטר - שירה, פסנתר, קלידים
* רן יורגנסון - תופים
* גיא שמי - גיטרה

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2000
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על פתח תקווה
קטגוריה:שירי רוק בעברית
פרנז'יפאן

פרנז'יפן (בצרפתית: Frangipane) הוא חביצה מתוקה בטעם שקדים, טיפוסית מהמטבח הצרפתי, המשמשת במגוון דרכים, כולל עוגות ומאפים כגון טארט בייקוול, ז'סואיט ופיטיבייה.<ref></ref> איות צרפתי מתוך ספר בישול משנת 1674 הוא franchipane, כאשר האיות המודרני המוקדם ביותר בא ממילון קונדיטורים משנת 1732.<ref name=":2"></ref> במקור יועד כטארט חביצה בטעם שקדים או פיסטוקים, והוא בא מאוחר יותר לציין מילוי שניתן להשתמש בו במגוון ממתקים ומוצרי מאפה.

== הכנה ושימוש ==
הפרנג'יפן נעשה באופן מסורתי על ידי שילוב של שני חלקי קרם שקדים (crème d’amande) עם חלק אחד של קרם וניל (crème pâtissière). קרם שקדים עשוי מחמאה, סוכר, ביצים, קמח שקדים, קמח לחם ורום; וקרם (וניל) עשוי מחלב מלא, מפולי וניל, עמילן תירס, סוכר, חלמונים או ביצים שלמות וחמאה. ישנן וריאציות רבות על שני הקרמים הללו, כמו גם היחס בין קרם שקדים לקרם וניל בפרנז'יפן.<ref>Suas, Michel (2011). Advanced Bread and Pastry: A Professional Approach. Delmar, Cengage Learning.</ref><ref name=":1"></ref>

בחג ההתגלות חתכו הצרפתים את עוגת המלך, עוגה עגולה משכבות פרנז'יפן, לפרוסות שחולקו על ידי ילד המכונה le petit roi (המלך הקטן), שבדרך כלל הסתתר מתחת לשולחן האוכל. העוגה מעוטרת בכוכבים, כתר, פרחים ושעועית מיוחדת שחבויה בתוך העוגה. מי שמקבל את חתיכת עוגת הפרנז'יפן עם השעועית מוכתר כ"מלך" או "מלכה" לשנה הבאה.

== אטימולוגיה ==
המילה frangipane היא מונח צרפתי המשמש לשמות מוצרים בעלי טעם שקדים.<ref></ref> המילה מגיעה בסופו של דבר משם המשפחה של מרקיז מוציו ממשפחת פרנג'יפאני או צ'זרה פרנג'יפאני. <ref></ref> המילה ציינה לראשונה את צמח הפלומריה, שממנו הופק הבושם שנאמר במקור כטעם הפרנג'יפן.<ref></ref> מקורות אחרים מציינים שהשם כפי שהוחל על חביצת השקדים היה הומאז' של שפים פריזאים מהמאה ה-16 ששמם היה רק לפרנג'יפאני, שיצרו בושם על בסיס יסמין עם ריח כמו הפרחים כדי לבשם כפפות עור.<ref name=":2" /> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
* רשימת מנות שקדים
* רשימת קינוחי רפרפת
* רשימת מאפים

== ביבליוגרפיה ==
* "פרנז'יפן." Oxford Companion to Food (1999), 316.
== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוצרי יסוד
קטגוריה:מאכלי שקדים
קטגוריה:מאכלים הקרויים על שם אישים
ריגויאנצ'י

ריגויאנצ'י קלאסי
ריגויאנצ'י (בהונגרית: Rigójancsi) הוא מוצר מגדנאות הונגרי מסורתי, בדרך כלל בצורת קובייה, המבוסס על בצק עוגת ספוג שוקולד וקרם שוקולד. הוא נקרא על שמו של ריגו יאנצ'י (1858–1927), כנר ראשון, כנר מוביל (בהונגרית: prímás) של להקת צוענים הונגרי מפורסם, שפיתה את קלרה וורד, הנסיכה קראמאנה-שימאי, בתו היחידה של המיליונר האמריקאי E. B. Ward, שהייתה אשתו של הנסיך הבלגי ז'וזף קאראמן שימאי.<ref>[https://www.nosalty.hu/ajanlo/vilaghiru-magyar-sutemenyek Világhírű magyar sütemények]</ref> 

== היסטוריה ==
יאנצ'י (כינוי חיבה ליאנוש) וקלרה נפגשו בשנת 1896, כאשר ריגו יאנצ'י ניגן במסעדה פריזאית שבה קלרה אכלה ארוחת ערב עם בעלה, הנסיך ז'וזף. בין 1896 לבין 1898, העיתונים סיקרו הרבה את נישואי הכנר המוביל והנסיכה (לאחר שהתגרשה מבעלה, הנסיך ז'וזף). העוגה נקראה על שם ריגו יאנצ'י על ידי הקונדיטור שהכין אותה, לכבוד סיפור האהבה הרומנטי.

== העוגה ==
המאפה מורכב משתי שכבות עוגת שוקולד, וביניהן מלית קרם שוקולד קצפת. המילוי עשוי להכיל גם מעט רום כהה ו/או וניל. בגרסה אחרת המילוי מורכב משתי שכבות, אחת עם שוקולד קצפת ואחת עם קצפת בלבד.

לפני ההרכבה מורחים על הדף התחתונה שכבה דקה מאוד של ריבת משמש.<ref></ref> העוגה מצופה בזיגוג שוקולד מריר.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.mindmegette.hu/a-legfinomabb-rigo-jancsi.recept/ Mindmegette - THE MOST DELICIOUS RIGÓ JANCSI]
* [https://web.archive.org/web/20170810210307/https://cookpad.com/hu/receptek/1924201-rigo-jancsi-recept Cookpad - מתכון ריגויאנצ'י]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עוגות
קטגוריה:מאכלים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:המטבח ההונגרי
בורגזדה

בורגזדה הוא אחד מתשעת איי הנסיכים בים מרמרה, והשלישי בגודלו. ארכיפלג איי הנסיכים נמצא כעשרים עד שלושים קילומטרים דרומית-מזרחית לעיר איסטנבול שבטורקיה.

הקשר בין האי לאיסטנבול מתבצע באמצעות קווי מעבורת.

בעבר נקראה האי אנטיגוני (ביוונית (Αντιγόνη) לכבודו של אנטיגונוס הראשון מונופתלמוס, מצביא בצבאו של אלכסנדר הגדול ואחד הדיאדוכים שנלחמו על ירושת ממלכתו.

האי משתרע על שטח של 1.615 קמ"ר. הנקודה הגבוהה ביותר באי היא הגבעה בייראקפטה (גבעת הדגל), שהייתה ידועה גם בשם "גבעת ישו", שגובהה 170 מ' מעל פני הים. אוכלוסיית האי הייתה 1,655 נפש בשנת 2022.<ref></ref>

במרחק חמישה מטרים מהאי בורגזדה נמצא האי קומברוס (אי הכפית) אי קטנטן לא מאוכלס המחובר אל האי הגדול באמצעות רכס סלעי תת-מימי.

האי היה מכוסה יערות מחטניים אדומים שנשרפו כמעט כליל בשריפה שהתרחשה בשנת 2003.

בעבר הרחוק, תושבי האי היו בעיקר יוונים. במאה ה-20 התחילו להגיע לאי תושבים עמידים מאיסטנבול, ביניהם גם יהודים, שבנו בו בתי קיץ.

== מקומות בעלי עניין באי ==
ביתו של סופר הסיפורים הקצרים סאיט פאיק אבשיאניק (1906 – 1954) (אנ') שהפך למוזיאון אישי. <ref></ref>

כנסיית יוהנס פרודרומוס (יוחנן המטביל), הוקמה ב-1899 במקום בו עמדה כנסייה ביזנטית שנבנתה במאה השישית לספירה על ידי הקיסרית תאודורה, אשת הקיסר הביזנטי תיאופילוס. הכנסייה שוחזרה בשנת 1999 לאחר רעידת האדמה באיזמיט ונמצאת בשימוש הקהילה היוונית. <ref></ref>

מנזר האג'יוס גאורגיוס גאריפי . משערים כי המנזר נבנה בתקופה הביזנטית, שוקם במאה ה-17 ושוחזר בשנת 1897.

על ראש גבעת בייראקפטה ניצב מנזר ישו (מנזר השינוי) שנבנה במאה התשיעית לספירה על ידי הקיסר הביזנטי בסיליוס הראשון. הוא שימש במאה ה-19 מעון לשני פטריארכים לאחר ששוקם ושופץ על ידי הקהילה היוונית אורתודוקסית.

בית היתומים היווני הינו בניין העץ הגדול ביותר באירופה והשני בגודלו בעולם. הבניין נבנה בשנת 1898 על ידי חברה צרפתית שהתכוונה לפתוח בו בית מלון וקזינו. לאחר שהסולטן עבדול חמיד השני אסר את פתיחתו, הוקם בו בשנת 1903 בית יתומים. בית היתומים נסגר בשנת 1964.<ref></ref>

בית הכנסת אוהל יעקב נבנה בשנת 1968 לטובת הקהילה היהודית באי. כמו כל בתי הכנסת האחרים באיי הנסיכים, בית הכנסת פתוח רק בחודשי הקיץ. בית הכנסת מנוהל על ידי קרן נווה שלום.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טורקיה: איים
קטגוריה:ים מרמרה
אגבה (מיתולוגיה)

במיתולוגיה היוונית, אגבה (ביוונית עתיקה: Ἀγαύη, "מפואר, אצילי"<ref></ref>) עשויה להתייחס לדמויות הבאות:<ref></ref>
* אגבה,<ref>היגינוס, [https://www.theoi.com/Text/HyginusFabulae1.html פאבולות]</ref> אחת מ-50 הנראידות, נראוס ודוריס האוקיינידית.<ref>הומרוס, האיליאדה, [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0134%3Abook%3D18%3Acard%3D22 18.41]</ref><ref>אפולודורוס, ביבליותקה, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0022%3Atext%3DLibrary%3Abook%3D1%3Achapter%3D2%3Asection%3D7 1.2.7]</ref><ref>הסיודוס, תאוגוניה, [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=urn:cts:greekLit:tlg0020.tlg001.perseus-eng1:240-269 240]</ref><ref></ref><ref name=":0"></ref> אגבה ואחיותיה האחרות ניחמו את תטיס כשהיא זועקת באהדה על צערו של אכילס על פאטרוקלוס.<ref>הומרוס, האיליאדה [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0134%3Abook%3D18%3Acard%3D22 18.39-51]</ref>
* אגבה, אחת מהדנאידות, בתו של דנאוס, מלך לוב ואירופה, מלכה. היא נישאה ליקוס, בנם של איגיפטוס וארגיפיה.<ref>אפולודורוס, ביבליותקה, [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Apollod.+2.1.5 2.1.5]</ref>
* אגבה, בתו של קדמוס ואמו של פנתאוס.<ref>אפולודורוס, ביבליותקה, [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Apollod.+3.4.2 3.4.2]</ref>
* אגבה, אמזונה.<ref>היגינוס, פאבולות, [https://www.theoi.com/Text/HyginusFabulae4.html#163 163]</ref>
* אגבה, מיינאדה, אמו של פנתיאוס ורוצחתו בהתקף שיגעון שהמיט עליה דיוניסוס.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:נסיכות בדיוניות
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה היוונית
קטגוריה:נראידות