יוסף חזן

שער ספר עין יהוסף על מסכת בבא מציעא לרבי יוסף חזן
הרב יוסף חזן (1618–1698) היה ר"מ, מו"צ, אב"ד ופרשן באזמיר ובירושלים במאה ה-17.

== תולדותיו ==
נולד בקושטא<ref>רבי אליהו בכור חזן, נוה שלום, מהדורה חדשה, הקדמה, וספר עין יהוסף, מהדורת זיכרון אהרן ה'תשפ"ב, מבוא ותולדות.</ref> או בשאלוניקי<ref>כך כתב רוזאניס, קורות היהודים בתורקיה חלק ד, עמוד 287.</ref> או באזמיר<ref>כך כתב בסוף שו"ת נדיב לב, ובתולדות חכמי ירושלים חלק ב' עמוד 71</ref> בסביבות שנת שע"ה<ref>יש המאחרים את שנת לידתו לה'ש"פ, כמו רוזאניס, קורות היהודים בתורקיה חלק ד, עמוד 287.</ref> (1615) לרבי אליהו חזן. גדל בקושטא, וייתכן שלמד בנערותו למד אצל המהרי"ט.<ref>תולדות חכמי ירושלים חלק א' עמ' 71</ref> על ילדותו מעיד:. בנו מעיד עליו כי הנהגתו זו התחיל כבר מגיל תשע.<ref name=":0">הקדמת בן המחבר לספר עין יהוסף</ref>

=== אזמיר ===
בסביבות שנת ה'ת' עבר לאזמיר וכיהן כרב קהילת קודש וישיבת נוה שלום בעיר, שרובה היו יוצאי פורטוגל. שם התקין לראשונה לימוד הלכה קבוע אחרי התפילה תמורת פרס קבוע. מנהג זה התקבע בקהילה והתרחב בהמשך לקהילות נוספות עד שבזמן הרב חיים פאלאג'י היה זה המנהג הרווח בבתי הכנסיות באזמיר<ref>רבי חיים פאלאג'י, כף החיים, סימן כ' אות יג</ref>. לימד בישיבת ק"ק שלום: . כיהן כמו"ץ וכן כדיין יחד עם הרב חיים בן יוסף בנבנישתי והשניים חתומים יחד על פסק בנושא היתר עגונה על ידי גוי המשיח לפי תומו, בשנת תכ"א<ref>בעי חיי, חלק אבן העזר הלכות עיגונא סימן ח'</ref>. בני דורו משבחים אותו, וביניהם מרן החבי"ב<ref>בעי חיי, חושן משפט סימן י"ז</ref> והרב חסדאי הכהן פרחיה בספרו תורת חסד<ref>סימן ח'</ref>: . התכתב גם עם מהר"ם בן חביב<ref>שו"ת חקרי לב, חו"מ ח"ב סימן ז, שו"ת מהרמב"ח, הוצאת מכון חכמת שלמה, סימן רמ"ד ורמ"ה,ספר עין יהוסף, מהדורת זיכרון אהרן ה'תשפ"ב, נספח התשובות, סימן יא-יג</ref>. 

בשלב מסוים התעוור לתקופה של שנה וחצי: . בעקבות חזרת מאור עיניו קרא לספריו עין יוסף ועין יהוסף, כפי שמכנה אותם הרב חיד"א, "שתי העיניים"<ref>שם הגדולים בערכו</ref>.

=== ירושלים ===
בשנת ה'ת"ן בערך עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים, שם התקבל בשמחה רבה: <ref name=":0" />, שם כיהן כאב"ד, חתם על פסק להתרת עגונה יחד עם רבני ירושלים<ref>גנת וורדים, אה"ע, ג, ח</ref>. בשנת התנ"ד חתם שם על תקנת פרעון האלמנות יחד עם רבני העיר<ref>רבי יהודה ב"ר עמרם דיוואן, חוט המשולש (קושטא התצ"ט) סימן כו דף מ"ט ע"ד.</ref>. חתום יחד עם רבני ירושלים על אגרת השליחות לרבי משה ששפורטש<ref>ריבקינד, אגרות י-ם, שי לישעיהו, תל אביב התשט"ז עמ' 226-228</ref>. והשתתף בפולמוס אודות רבי משה חאגיז, כאשר בשנת ה'תנ"ד חתם על אגרת המדברת בשבחו, ובשנת ה'תנ"ח חתם על מכתב תקיף כנגדו לקהילת ליוורנו.<ref>מהר"ם חאגיז, שבר פושעים, (אמסטרדם ה'תע"ד), עלזי בכל לב בת ירושלים עמוד א-ב. הבלין, רבי אברהם הלוי בעל גינת ורדים ובני דורו, חיבור לשם קבלת התואר 'דוקטור לפילוסופיה', שבט התשמ"ג, הערה 287.</ref>

נפטר בסביבות שנת 1700 בירושלים, שם נקבר.<ref>שם הגדולים, י, קכט. מקום קבורתו לא נודע כיום.</ref>

== תלמידיו וצאצאיו ==
בניו היו:

* הרב כלב חזן, שכיהן כדיין באזמיר יחד עם רבי חיים בנבנישתי, ומימן את הוצאת ספרי אביו<ref>עין יהוסף, שער הספר</ref> כמו כן הבטיח פרס למי שימצא את חידושי אביו על מסכתות בבא קמא ושבועות.<ref>עין יהוסף, הקדמת רבי דוד חזן</ref>
* הרב חיים חזן (הראשון), אביו של הרב דוד חזן, שהיה סבו של הרב רפאל יוסף חזן - מחבר שו"ת חקרי לב, אביו של הרב רחמים אליהו חזן, הרב אליעזר חזן, הרב חיים דוד חזן, וסבו של הרב חיים פאלאג'י ושל הרב ישראל משה חזן.

חתניו של הרב היו: הרב יעקב קרודו, מו"ץ באזמיר וייתכן שחיבר פירוש על התנ"ך<ref>ספר עין יהוסף, מהדורת זיכרון אהרן ה'תשפ"ב, מבוא ותולדות. ע"פ עין יוסף פרשת בראשית דף ה' עמוד ב'</ref>. והרב אברהם אלגאזי השני, בנו של רבי נסים שלמה אלגאזי. נינו של הרב יוסף היה הרב ישראל יעקב אלגאזי, ונכד נכדו היה המהרי"ט אלגאזי

מתלמידיו נמנה רבי אברהם בן יצחק אזובי, שגם הגיה את ספר עין יוסף

== חיבוריו ==
* [https://beta.hebrewbooks.org/6187 עין יוסף] (אזמיר ת"מ) חלק ראשון - דרושים על סדר התורה עד פרשת משפטים. החלק השני נכתב כמתואר בהקדמה, אך לא נדפס.
* [https://beta.hebrewbooks.org/45073 עין יהוסף] (אזמיר ד'ת"צ) - חידושים על מסכת בבא מציעא. בשנת ה'תשפ"ב יצא לאור במהדורה חדשה על ידי מכון זכרון אהרן יחד עם הערותיו על הרא"ם ותשובות שלוקטו מספרי רבני דורו.

כתב חידושים גם על מסכת בבא קמא ומסכת שבועות (דיהנפורט תס"ח), אך בעקבות שריפה בבית הדפוס אבדו כל העותקים. כתב גם פירוש על עין יעקב וכן שו"ת וחידושים על מסכתות נוספות (סנהדרין וכתובות) וכן קונטרס בענייני נדר ונזירות שמשון.

תשובות ממנו נדפסו בספר בעי חיי, ספר תורת חסד<ref>סימן ז'</ref>, בספר חקרי לב ובשו"ת רבינו יצחק אלגאזי<ref>סימן נ"ה</ref>.

בשנת התשנ"א נדפסו הערותיו מכתב יד על ספר הרא"ם שנמצא בספריית האדמו"ר מקארלין בקובץ בית אהרן וישראל<ref>קובץ לב</ref>

==אילן יוחסין==

== לקריאה נוספת ==
* קובץ בית אהרן וישראל - לב (שנה ו' גיליון ב), ירושלים תשנ"א
* ספר עין יהוסף, מהדורת זיכרון אהרן ה'תשפ"ב, מבוא ותולדות.
* אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, עמוד 323

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:משפחת חזן
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-17