קולקטיב אימפקט

קולקטיב אימפקט הוא מודל רב-מגזרי המציע אסטרטגיית פעולה לפתרון בעיות חברתיות מורכבות. המושג נבחר כמילת המפתח מספר 2 בתחום הפילנתרופיה לשנת 2011. המודל מיושם בישראל החל משנת 2013 במספר יוזמות להשפעה חברתית.[https://senate.humboldt.edu/sites/default/files/senate/Chair%20Written%20Report%201-23-2018.pdf]

==התשתית התאורטית ==
המודל פותח בארצות הברית בשנת 2011 על ידי חברת הייעוץ FSG בראשות המנכ"ל ג'ון קניה והמייסד מארק קרמר מאוניברסיטת הרווארד. מודל קולקטיב אימפקט מבוסס על גישה שטוענת שלצורך פתרון בעיה חברתית מסוימת נדרשת הסכמה, מחויבות, פעולה והערכה משותפת של קבוצת שחקנים ממגזרים שונים, תוך שימוש בצורת שיתוף מובנית. על מנת שהארגונים יצרו פתרונות מתמשכים לבעיות חברתיות בקנה מידה גדול, עליהם לתאם את מאמציהם ולעבוד יחד סביב מטרה מוגדרת. בניגוד ל "השפעה מבודדת", שבה ארגונים פועלים בעיקר לבדם על מנת לפתור בעיות חברתיות הממוקדות במטרות קולקטיביות, קולקטיב אימפקט מדגישה את הצורך בשיתוף פעולה במסגרת קואליציות בין-מגזריות לטווח ארוך, בה השותפים ביוזמה מסכימים על מהות הבעיה, פועלים בנפרד אך בתיאום מתמשך תוך שימוש במערכת מדדים משותפת למדידת השפעתם.

גישת הקולקטיב אימפקט התפתחה במטרה להציע דרך למציאת פתרון לבעיות חברתיות מורכבות, כאשר הבעיה היא בעיה חברתית פשוטה ולא מורכבת נראה שאין מקום להשתמש במודל שמציעה הגישה. לאור עיקרון זה יש לבחון את הבעיה שעל סדר היום דרך שני הצירים המרכזיים שמגדירים מהי בעיה חברתית מורכבת:

# הבחנה בין בעיות פשוטות, בעיות מסובכות ובעיות מורכבות.
# הבחנה בין בעיות טכניות לבעיות אדפטיביות.

==חמשת המרכיבים של מודל קולקטיב אימפקט==
התהליך שמציעה הגישה מכוון למציאת פתרון לבעיה חברתית מורכבת באמצעות פעילות משותפת שמחייבת את כל המעורבים ללמידה פעילה ולהשתנות מתמדת, תוך פיתוח של תוכניות ומבנים אסטרטגיים המיושמים בהקשרים שונים. בשונה מגישות אחרות שמבוססות על שיתוף פעולה, קולקטיב אימפקט בנויה משילוב של חמישה מרכיבים המתקיימים בו זמנית, כאשר בכל שלב הם מקבלים ביטוי שונה ואף מקום שונה בהקשר הרחב. למעשה, המודל המוצע מתמקד ביצירת עקרונות אפקטיביים עבור אינטראקציות ויחסי גומלין, שמוודאים את התאימות בין כל המשתתפים ומגבירים את הסיכוי לכך שהרעיונות שיעלו במהלך אינטראקציה זו יביאו לפתרון הבעיה.
# מצע המשותף מביא לפעולה מכוונת ומאפשר לכל הארגונים בשותפות לפרש ולהבין את הבעיה ו"לראות" את המשאבים והפתרונות דרך ראיה אחידה;
# מערך פעילות מתואם מבטיח סנכרון הארגונים ופעילותם אל מול המשימה המשותפת תוך זיהוי הערך המוסף הייחודי של כל שחקן והמשך פעולה עצמאית שלו;
# מדידות משותפות מקדמות פעילויות באופן הדדי ומאפשרות מעקב משותף אחר ההתקדמות בהשגת היעדים;
# תקשורת מתואמת מאפשרת למשתתפים ללמוד ולהגיב באופן שוטף לבעיות ולהזדמנויות הצצות בתהליך ומחזקת את השקיפות והאמון בין השותפים;
# ארגון שדרה תומך בהיענות של השותפים למצע המשותף ולעקרונות המנחים את יחסי הגומלין; וכל אלה יחד מאפשרים גמישות רבה והתמודדות טובה עם בעיות חברתיות מורכבות בדרך להשגת השפעה חברתית רחבה.

==קולקטיב אימפקט בעולם ==
יוזמות השפעה קולקטיבית נמצאות בשימוש במגוון רחב של נושאים כולל חינוך, בריאות, צער בעלי חיים, חסרי בית, טיפול בעוני ונוער.

דוגמאות בולטות של יוזמות השפעה קולקטיבית כוללות: יוזמה חינוכית של The Strive Partnership educational initiative in Cincinnati, הניקוי הסביבתי של נהר אליזבת בווירג'יניה, קמפיין "Shape Up Somerville" נגד השמנה בילדות בסומרוויל, מסצ'וסטס, ועבודת קרן קלגרי (the Calgary Homeless Foundation) לחסרי בית בקלגרי, קנדה.

השותפים בתהליך (PIP), יוזמה של קרן סיטי וקרן השקעות בהכנסה נמוכה (the Citi Foundation and the Low Income Investment Fund), תומכת במגוון רחב של פרויקטים ברחבי ארצות הברית המשתמשים בגישה של השפעה קולקטיבית על מנת לטפל בבעיות של עוני ושל פיתוח עירוני. היא מדגישה גישות משותפות לנושאים אלה, במיוחד ברמת השכונה וברמה האזורית, בהנחיית מנהיג קהילה מקומי (המכונה “community quarterback" או "ארגון עמוד שדרה"). קהילות PIP מתמקדות גם באיסוף נתונים כדי לראות האם יש כשלים בתוכנית. פרויקטי PIP מתמודדים עם אתגרים עירוניים, החל מעיסוק של בתי חולים, והקשר לקהילה, כדי לשפר את הבריאות בשכונת אוקלנד, לרתום את פקידי העירייה, המעסיקים והקהילה סביב מקומות עבודה בברוקלין, כדי להשתמש בתחבורה כמרכז לבריאות, דיור ופיתוח כלכלי בדאלאס.

מועצת הבית הלבן לפתרונות קהילתיים זיהתה את הפוטנציאל של ההשפעה הקולקטיבית על מנת למלא תפקיד מרכזי בהפיכת הדרכים שבהן הקהילות מתקרבות לבעיות החברתיות שלהן. דו"ח לשנת 2012, שהתפרסם מטעם המועצה, מצא כי בקרב 12 "שיתופי פעולה קהילתיים" שהשיגו התקדמות של לפחות 10 אחוזים במדד קהילתי רחב, כולם עמדו בתנאי ההשפעה הקולקטיבית.

העבודה של מועצת הבית הלבן בהשפעה קולקטיבית נמשכת היום על ידי פורום Aspen לפתרונות קהילתיים. ב-2014, השיק פורום Aspen, בשיתוף עם FSG, את פורום ההשפעה הקולקטיבית, קהילה מקוונת שתסייע לתמוך במאמציהם של העוסקים בהשפעה קולקטיבית.

התחומים העיקריים בהם מיושמות יוזמות קולקטיב אימפקט בעולם הם התחומים הקלאסיים של שירותי אנוש או מעורבות קהילתית – דוגמת פיתוח קהילה, תשתית לפיתוח כלכלי, בריאות, נוער וצעירים. כיום ישנם שני סוגים של ארגוני שדרה בעולם הקולקטיב אימפקט:
# ארגונים המוקמים במיוחד לניהול יוזמה מסוימת, לרוב כארגוני משנה של ארגונים גדולים יותר.
# ארגונים שזה רק חלק מעיסוקם ונהנים ממעמד וניסיון בקהילותיהם – למצב זה יתרון משמעותי בהשגת יעדים. לארגונים דוגמת קרנות קהילתיות כמו Greater Cincinnati foundation וסניפים מקומיים של ארגוני צדקה דוגמת United way יש יתרון משמעותי כארגוני שדרה או ארגוני אם של ארגוני שדרה' לאור התשתית הארגונית והפיננסית הקיימת, ההיכרות והמעמד המרכזיים בקהילות בהן הם פועלים.
העדויות להצלחת גישת ההשפעה הקולקטיבית עדיין מעטות, אך מהדוגמאות הללו ניתן לראות כי ניתן להביא להתקדמות משמעותית בפתרון כמה מהבעיות החברתיות המורכבות ביותר. מעטים כיום משתמשים בגישה זו, בעיקר משום שרוב הקרנות והעמותות רגילות להשתמש בגישת ההשפעה המבודדת ככלי העיקרי להנעת שינוי חברתי.

==קולקטיב אימפקט בישראל ==
בישראל ניתן למנות מספר מיזמים בגישת קולקטיב אימפקט במרחב הפעילות החברתית בישראל.

=== 5פי2 – היוזמה להרחבת מעגל המצוינות ===
היוזמה להרחבת מעגל המצוינות - התוכנית להכפלת מספר התלמידים המסיימים תיכון במגמות במתמטיקה ובמדעים, נעשית באמצעות גישת קולקטיב אימפקט.

=== קרן לאוטמן השותפות לקידום תעסוקה בחברה הערבית ===
המיזם הוקם בספטמבר 2013 במטרה להביא לפריצת דרך בתעסוקה הולמת בחברה הערבית, תוך גיוס המעסיקים לשינוי אקטיבי בדפוסי ההעסקה של חברה זו. הנחות היסוד של המיזם הן כי על מנת לחולל את פריצת הדרך הרצויה, נדרש בראש ובראשונה שינוי תודעתי בקרב מעסיקים, והמנוף המרכזי להנעת השינוי המיוחל הוא יצירת מודעות לקיומו של Business Case עסקי מובהק. המיזם בחר ביישום הגישה הניהולית של קולקטיב אימפקט, המתכללת את כל מחזיקי העניין מכל המגזרים, לפתרון בעיה חברתית מורכבת ובעלת השפעה רחבת היקף, תוך מחויבות ארוכת טווח של כל השותפים (מגזר שלישי, ממשלתי, עסקי, החברה הערבית והפילנתרופיה). המיזם משמש כגוף מתכלל בתהליך.

=== מרכז ידע ולמידה אשלים - ג'וינט ישראל ===
מרכז בין תחומי למגוון אנשי מקצוע העובדים עם ילדים, נוער וצעירים במצבי סיכון ובני משפחותיהם. המרכז מתמחה בפיתוח והפעלה של מסגרות למידה, בבניית כלים לניהול ופיתוח ידע יישומי ובאיתור והפצה של מודלים מקצועיים חדשניים ורלוונטיים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://cdn-media.web-view.net/i/eewwwc/_______________________.pdf יישום מודל קולקטיב אימפקט: תובנות מהשנה הראשונה יוזמת 5פי2] – הרחבת מעגל המצוינות בחינוך המדעי-טכנולוגי, נכתב על ידי ענבר הורביץ בשיתוף עו"ד שירי אלון פברואר 2015
* [http://wiki.sheatufim.org.il/w/upload/sheatufim/3/3e/Collective_impact_insights.pdf קולקטיב אימפקט] – ארבע תובנות על התהליך והמתודולוגיה בעקבות יישום הגישה בישראל, דצמבר 2015 כתיבה: ד"ר מיכל רום, מירי יעקובי הורוביץ, ענבר הורביץ

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נדבנות
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית