מוסקו אלקלעי

מוסקו אלקלעי (10 במרץ 1931 – 1 באפריל 2008) היה שחקן תיאטרון וקולנוע ישראלי, חתן פרס אופיר על מפעל חיים ויו"ר אמ"י.

==ביוגרפיה==
לוחית זיכרון למוסקו אלקלעי בבית ברחוב דיזנגוף 23 תל אביב
מוסקו (משה) אלקלעי (Moscu Alcalai) נולד בשנת 1931 ללזר אלקלעי, נצר למשפחת לאון ב. אלקלעי, בבוקרשט שברומניה. משפחתו, שהשתייכה לקהילת הספרדים, הייתה ידועה בתחום ההוצאה לאור וחנויות ספרים.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נזרק מבית הספר בשל יהדותו. אביו נשלח לעבודות פרך.
לאחר שפוטר מעבודתו בתיאטרון הלאומי הרומני, למד יידיש ומצא עבודה כשחקן בתיאטרון הממלכתי היהודי.
אלקלעי למד משחק בפקולטה לתיאטרון של אוניברסיטת בוקרשט וסיים תואר שני. הוא עלה לישראל עם רעייתו בינואר 1962.

לבד מעבודתו כאמן, אלקלעי היה פעיל גם בזירה הציבורית. ב-1986 מונה לחבר המועצה הארצית לתרבות ואמנות במשרד החינוך.
שימש כיו"ר אמ"י בשנים 1987–1993, חבר דירקטוריון באקדמיה בצלאל, חבר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה, מייסד פורום היוצרים בקולנוע, בטלוויזיה ובתיאטרון, ויו"ר המועצה של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו. ב-2001 ייסד את העמותה לקידום תרבות ישראל-רומניה. בשנת 2003 קיבל פרס מפעל חיים בטקס פרסי אופיר.

אלקלעי היה נשוי לסוכנת השחקנים רודיקה אלקלעי לבית פסקל, במשך 50 שנה. נולדו להם שני בנים, רון ושי. אחותו עדה הייתה אשתו השנייה של ראש עיריית כפר סבא הראשון וחבר הכנסת מרדכי סורקיס.
אלקלעי נפטר ב-1 באפריל 2008 עקב כשל נשימתי לאחר סיבוך עם מחלה קשה וניתוח שממנו לא החלים. נקבר בבית העלמין קריית שאול.

==קריירה==
===בתיאטרון===
ברומניה עבד אלקלעי בשנים 1948–1962 בתיאטרון הלאומי בבוקרשט, ולאחר שפוטר משם בתיאטרון הממלכתי היהודי. בישראל, החל משנת 1962 הופיע ב. כעבור שנה עבר לתיאטרון האוונגרד "זווית". לאחר סגירת "זווית", חזר לשלוש שנים נוספות לקאמרי ועזב ב-1971, כדי להופיע בתיאטרון לילדים ונוער החדש של אורנה פורת. בשנת 1975 לאחר שהחליף את יהודה אפרוני בתפקידו הצטרף להבימה. השתתף בין השאר מחזות "החולה המדומה" מאת מולייר, "הדה גאבלר" מאת הנריק איבסן, "הלוויה חורפית" מאת חנוך לוין, חתונת הדמים מאת פרדריקו גרסיה לורקה, "הלילה השנים עשר", "סנג'ר" מאת מוטי בהרב, "מלון קטן בצד" מאת ז'ורז' פדו ומוריס דוולייר (נוסח עברי מאת נסים אלוני), "נמר חברבורות" מאת יעקב שבתאי, "השקיעה" מאת איסאק באבל, "מירל'ה אפרת" מאת יעקב גורדין, "מעגל הגיר הקווקזי" מאת ברטולט ברכט, "סאלח שבתי" מאת אפרים קישון, "גן הדובדבנים" מאת אנטון צ'כוב, "קברט", "מלאכת החיים" מאת חנוך לוין, "פצפונת ואנטון", "חגיגת חורף" מאת יוסף בר-יוסף, "מותו של סוכן" מאת ארתור מילר, "הקוסם מברוקלין" (TheFloating Light Bulb) מאת וודי אלן, "שנים עשר המושבעים" לפי רג'ינלד רוז, "רוחות" מאת איבסן, "סירנו" מאת אדמון רוסטאן, "שבעה" מאת שמואל הספרי, "אויב העם", "אם הבית" מאת הלל מיטלפונקט (הצגת פרינג' בבימוי חגי אייד), הקוסם! מחזמר מאת אורי פסטר, וירון כפכפי, "דולפינים" מאת מאיה שעיה. בשנת 1993 פרש לפנסיה מתיאטרון הבימה אחרי 25 שנה.

===קולנוע וטלוויזיה===
אלקלעי שיחק בלמעלה מ-50 סרטי קולנוע ודרמות טלוויזיה ישראליים. בשנת 1967 שיחק ב"ארבינקא" של אפרים קישון לצד גילה אלמגור ויוסי בנאי. ב-1968 שיחק ב"הבן האובד" וב-1970 בסרט נוסף של קישון "תעלת בלאומילך", שהיה מועמד בפרסי גלובוס הזהב, לצד רבקה מיכאלי ואורי זוהר. בשנת 1972 שיחק ב"סלומוניקו" לצד טוביה צפיר ואריה מוסקונה וב-1975 בסרטו של בועז דוידזון "חגיגה בסנוקר" לצד אריה אליאס ובסרטו של אסי דיין "חגיגה לעיניים" לצד יוסף שילוח. ב-1978 שיחק בסרט נוסף של קישון, "השועל בלול התרנגולות" לצד שייקה אופיר. ב-1980 שיחק בסרט "מלך ליום אחד" של אסי דיין. ב-1982 שיחק ב"צלילה חוזרת" וב-1984 ב"עדות מאונס" לצד אורי גבריאל. ב-1985 השתתף לצד אלון אבוטבול ב"בר 51" וב-1986 בסרטו של אמנון רובינשטיין "נאדיה" יחד עם חנה אזולאי-הספרי.

בשנת 1993 שיחק בסרט "נקמתו של איציק פינקלשטיין" לצד משה איבגי וב"מחפשת בעל על ארבע" לצד יהודה ברקן. ב-1994 שיחק ב"הגמל המעופף" ב-1997 ב"אין שמות על הדלתות" לצד חוה אלברשטיין.

בשנת 1999 שיחק בסרט הטלוויזיה האמריקאי "לנסקי", אודות חיו של הגנגסטר מאיר לנסקי שכתב דייוויד מאמט לרשת HBO.

ב-2007 שיחק בסרט "אסקימוסים בגליל". ב-1997 שיחק בסדרת טלוויזיה בשם "קו 300". בשנת 1999 שיחק בסרט "החברים של יאנה", ועל משחקו בתפקיד המשני זכה בפרס אופיר. ב-2001 שיחק בסרט "הארץ הקדושה" לצד אלברט אילוז וב-2001 בסרט הטלוויזיה "זנב של עפיפון". בשנת 2006 שיחק בסרט "מלך של קבצנים" לצד עמוס לביא. בנוסף, השתתף ב"תיק סגור", "מלאכת החיים", "סקפין", "סיפורים לשעת לילה מאוחרת", "המכון", "סטארט-אפ" ו-"האלופה" בטלוויזיה.

כמו כן, השתתף במספר סרטים זרים, בהם "מדרון" (1970), "בלומפילד" (1971) לצד יוסי גרבר, "שבע פעמים ביום" (1971), "משה נותן החוקים" (1975), "ישו" (1979) בתפקיד מתי, "אישה ושמה גולדה" (1982), "מניו יורק באהבה" (1985), "מחץ הדלתא" (של מנחם גולן) (1986), "לפגוש את ונוס" (1991), "המומיה חיה" (1993), "החיים של ישו", ו"המסעות" (1999) ו"הטנגו של רשבסקי" (2003).

==הנצחה==
עיריית תל אביב קבעה לוחית זיכרון בכניסה לביתו ברחוב דיזנגוף 23 בתל אביב.

==פילמוגרפיה==
{|class="wikitable"
|-
! שנה 
! פרויקט !! תפקיד !! במאי !! הערות
|-
| 1967
| ארבינקא
| ציגלר
| אפרים קישון
|
|-
| 1968
| הבן האובד
| גנב
| יוסף שלחין
|
|-
| rowspan="2" | 1970
| תעלת בלאומילך
| זליג שולטהייס
| אפרים קישון
|
|-
| מדרון
| קלאוד
| ג'רי הופר
|
|-
| rowspan="2" | 1971
| בלומפילד
| חבר ועדה
| ריצ'רד האריס ואורי זוהר
|
|-
| שבע פעמים ביום
|
| דניס הרו
|
|-
| rowspan="2" | 1972
| סלומוניקו
| פועל בנמל
| אלפרד שטיינהרדט
|
|-
| שוד הטלפונים הגדול
| מנהל בנק א'
| מנחם גולן
|
|-
| rowspan="3" | 1975
| חגיגה בסנוקר
| בעל חנות ירקות
| בועז דוידזון
|
|-
| חגיגה לעיניים
| ראש המועצה
| אסי דיין
|
|-
| משה נותן החוק
|
| ג'אפרנקו דה בוסיו
|
|-
| 1976
| לופו בניו יורק
|
| בועז דוידזון
|
|-
| rowspan="4" | 1977
| הגונב מגנב פטור
| זיטו האמרגן
| זאב רווח
|
|-
| הרשלה
| יהודה וייספיש
| יואל זילברג
|
|-
| חמש מאות אלף שחור
|
| שייקה אופיר
|
|-
| סרט וארוחת בוקר
| רב ברבנות
| אלפרד שטיינהרדט
|
|-
| 1978
| השועל בלול התרנגולות
| צמח גורביץ'
| אפרים קישון
|
|-
| 1979
| ישו 
| מתי
| פיטר סייקס, ג'ון היימן וג'ון קריש
|
|-
| 1980
|מלך ליום אחד
| מנכ"ל המלון
| אסי דיין
|
|-
| rowspan="3" | 1982
| צלילה חוזרת
| אבא של יוחי
| שמעון דותן
|
|-
| כביש ללא מוצא
| אמיל
| יקי יושע
|
|-
| אישה ושמה גולדה
|
| אלן גיבסון
|
|-
| 1984
| עדות מאונס
| עורך דין בלקין
| רפאל רביבו
|
|-
| rowspan="2" | 1985
| בר 51
| קארל
| עמוס גוטמן
|
|-
| מניו יורק באהבה
| פפלובסקי
| עמוס קולק
|
|-
| rowspan="2" | 1986
| נאדיה
| מורה לאנגלית
| אמנון רובינשטיין
|
|-
| מחץ הדלתא
| כתב זר בביירות
| מנחם גולן
|
|-
| rowspan="2" | 1988
| עדות משורר רוצח יהודי 
| אביו של פלטיאל
| פרנק קסנטי 
|
|-
| מקום ליד הים
| אבא של פרלה
| רפאל רביבו
|
|-
| 1991
| לפגוש את ונוס 
| ז'אן גאבור
| אישטוואן סאבו
|
|-
| rowspan="3" | 1993
| נקמתו של איציק פינקלשטיין
| יהודה
| אנריקה רוטנברג
|
|-
| מחפשת בעל על ארבע
| מנהל מחלקת תברואה
| יהודה ברקן
|
|-
| המומיה חיה (The Mummy Lives)
| קרול
| גרי או'הרה
|
|-
| 1994
| הגמל המעופף
| גולדשטיין
| רמי נעמן
|
|-
| 1995
| The Revolutionary
| שמעון הקדוש
| רוברט מרקרלי
|
|-
| 1996
| The Revolutionary II
| שמעון הקדוש
| רוברט מרקרלי
|
|-
| 1997
| אין שמות על הדלתות
| קובה
| נדב לויתן
|
|-
| rowspan="3" | 1999
| החברים של יאנה
| יצחק
| אריק קפלון
| פרס אופיר לשחקן משנה
|-
| לנסקי 
|מוכר תכשיטים
| ג'ון מק'נאוטון
|סרט טלוויזיה של HBO
|-
| מסעות 
| שימון
| עמנואל פינקיל 
|
|-
| rowspan="3" |2001
| הארץ הקדושה
|
| איתן גורלין
|
|-
| זנב של עפיפון
|
| שירי צור
|
|-
|שישה מיליון רסיסים
|יצחק
|ציפי טרופה
|
|-
| 2003
| הטנגו של רשבסקי 
| שמואל
| סם גרברסקי 
|
|-
| 2005
| אלנבי רומאנס
|
| יוני זיכהולץ וינאי גוז
|
|-
| 2006
| מלך של קבצנים
| יענקל'ה סופר
| אורי פסטר
|
|-
| rowspan="2" | 2007
| אסקימוסים בגליל
| מונדק
| יונתן פז, יואב פז ודורון פז
|
|-
| ג'וליה מיה
|אבא של ג'וני
| יובל גרנות
|-
| 2008
| בדרך לתל אביב
| מנחם
| חן שלם
|
|-
| rowspan="2" | 2009
| לנדסמן
| זאב לנדסמן
| דור מוססקו
| סרט סטודנטים
|-
| ג'וליה מיה
| אבא של ג'וני
| יובל גרנות
|
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* - ראיון וידאו חודשים ספורים לפני מותו

==הערות שוליים==

קטגוריה:זוכי פרס אופיר: מפעל חיים
קטגוריה:יהודים ספרדים ברומניה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים רומנים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים רומנים
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:משפחת אלקלעי
קטגוריה:ראשי אמ"י
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:זוכי פרס אופיר: שחקן המשנה הטוב
קטגוריה:יושבי ראש מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו
קטגוריה:אמנים ואנשי רוח שהונצחו בתל אביב-יפו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1931
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2008