עדות

[[מזכירת המדינה האמריקאית הילרי קלינטון מעידה בפני הסנאט]]
[[דוד בן-גוריון מעיד בפני ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית לענייני ארץ ישראל בירושלים]]
מרדכי אליעזר גרישפן, אחיו של [[הרשל גרינשפן, מעיד במשפט אייכמן בירושלים]]
עדות היא מסירת תיאור של מאורע או נושא מסוים, על ידי מי שחווה אותם בצורה קרובה. עדות נמסרת במקרים אחדים:
* במשטרה, במסגרת חקירה של אירוע.
* בבית המשפט, כניסיון לבירור האמת במסגרת ההליך המשפטי.
* בוועדת חקירה, במסגרת בחינה של אירועים חריגים.
* במחקר היסטורי, לשם תיעוד המאורעות הנחקרים.

==עדות בבית משפט==
עדות בבית משפט ניתנת על-פי דיני הראיות.

עד מעיד בבית משפט על כל מה שקלט במישרין בחושיו (ראיתי את..., שמעתי קול נפץ..., חשתי חום רב... ). העד רשאי להעיד עובדות אלה בלבד. התרשמותו, דעותיו ומסקנותיו של העד מאותן עובדות פסולות בדרך כלל כראיה, בהיותן "עדות סברה". 

עדות של עד מומחה, כגון רופא, פסיכולוג, שמאי וכדומה, שונה מעדות רגילה, מאחר שבית המשפט רשאי לקבל את המסקנות של המומחה העולה מהממצאים שלפיו.

===עדות מפי השמועה===

עדות מפי השמועה או עדות שמיעה, משמעה דברים ששמע אדם מפי אחר. עדות מפי השמועה אסורה על פי דיני הראיות, למעט חריגים מסוימים, שכן האדם ששמע את הדברים אינו יכול להיחקר לגבי אמיתות תוכנם. צד להליך משפטי אינו רשאי להביא עד שיספר על דברים ששמע מפי אחר ולא קלט אותם בעצמו באופן בלתי אמצעי. החריגים הם, עדות על דברים שאמר אדם בעת אירוע אלימות. לדוגמה, אדם מוכה צועק "פלוני, מדוע אתה מכה אותי". אמירה זו תהיה קבילה גם אם תובא על ידי האדם ששמע אותה. כמו כן, אמירות המלוות מעשה או אמירות שנאמרות בעת אירוע מרגש, גם הן קבילות אם אדם כלשהו יעיד לגבי עצם אמירתן. הרציונל הוא שאמירות כאלה אינן חשודות כאי אמירת אמת עקב הנסיבות בהן הן נמסרות.

===עדות מומחה===

מומחה הוא מי שעוסק בנושא שבמדע, במחקר, באמנות או במקצוע, ועדותו נדרשת כאשר יש להוכיח עניין שבנושאים אלה. לדוגמה: עדות מומחה רפואי שהוא רופא בתביעה לתשלום פיצויים בגין נזק גוף, או עדות מומחה שהוא גרפולוג בתביעה נגד צוואה מזויפת.

ככלל, עדות מומחה מוגשת כחוות דעת כתובה, ולבעל הדין הנגדי יש זכות להגיש חוות דעת נגדית. בדומה לעדות רגילה, הצדדים רשאים בדרך כלל לחקור מומחה על חוות דעתו. במקרים רבים ממונה מומחה "נייטרלי", על ידי בית המשפט, בהסכמת הצדדים או בלעדיה. מומחה כזה מכונה מומחה מטעם בית המשפט. מומחה שחוות דעתו נדרשת לשם הכרעה בין חוות דעת סותרות מכונה מומחה מכריע, ואם הוא ממונה בהסכמת הצדדים חוות דעתו באה במקום חוות הדעת המנוגדות. השימוש במומחים נפוץ באופן מיוחד בתביעות מסוגים מסוימים, כגון בתביעות רשלנות מקצועית או רשלנות רפואית. בתביעות נזיקין על פי חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים יש חשיבות לחוות דעת רפואית, ומשום כך נקבעו סדרי הדין המיוחדים לפיהם הצדדים אינם מביאים עדויות מומחים מטעמם, אלא ממונה מומחה רפואי מטעם בית המשפט, זאת כדי לחסוך בעלויות ולייעל את ההליך.

== ראו גם ==
* עדות (משפט עברי)
* עדות שקר

== קישורים חיצוניים ==

* דורון מנשה הלוגיקה של קבילות ראיות, מאגנס, 2008 ( הספר בקטלוג ULI)

* 
* [https://www.yadvashem.org/he/podcast/give-up-the-certainty.html על עדויות שואה] בפודקאסט של יד ושם (כולל תמלול)
* [http://www.yadvashem.org/he/articles/interviews/dori-laub ריאיון] עם הפסיכואנליטיקאי דורי לאוב על מושג העדות בהקשרה התרבותי והחברתי, באתר יד ושם.
* [https://www.youtube.com/watch?v=ghRY-0x_j1k#t=491 הזכות להשמיע קול] - על השימוש בתקשורת תומכת וחליפית למתן עדות בבית משפט.
* [https://www.youtube.com/watch?v=HVWbrNls-Kw&index=14&list=PL8dPuuaLjXtOPRKzVLY0jJY-uHOH9KVU6 Remembering and Forgetting] - סרטון הסבר של Crash Course Psychology על הגורמים המשפיעים על יכולת הזיהוי וההשלכות המשפטיות על עדויות בבית משפט 

קטגוריה:דיני ראיות