ועדת החקירה האזרחית לאסון ה-7.10

ועדת החקירה האזרחית לאסון ה־7.10 הוקמה בידי ארגונים אזרחיים של נפגעים במלחמה במטרה לחקור את התנהלות הממשלה וכוחות הביטחון במתקפת הפתע על ישראל ב־7 באוקטובר 2023 ובאירועים קודמים שהיוו את התשתית למחדלים הביטחוניים.

ועדת החקירה האזרחית פועלת כתחליף לוועדת חקירה ממלכתית. מאחר שהיא לא הוקמה על ידי גוף רשמי, אין לה סמכויות הנתונות לוועדה ציבורית, דוגמת כפיית זימון לגביית עדות. עם זאת, חלק מבקשות הזימון ששלחה לאישי ציבור נענו בחיוב. בנוסף, לא מובא בה מידע מסווג, והיא כפופה לצנזורה הצבאית.<ref></ref>

== הקמה ==

לאחר חודשי מלחמה, קראו אישים רבים להקמת ועדת חקירה ממלכתית לחקר אירועיה. הצעת החלטה שהגיש השר בני גנץ למזכירות הממשלה במאי 2024, לא אושרה. ביוני פרסמה היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב מיארה חוות דעת שבה קבעה כי יש לפעול להקמת ועדה מסוג זה ללא שהות וכי על הרשות המבצעת להימנע מלהתערב בוועדה או לקבוע את אופיה. גופים שונים קראו להקמת הוועדה בשל חשיבות חקר הגורמים שהביאו למחדל, האיום בהוצאת צווי מעצר כנגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון יואב גלנט בבית הדין הבינלאומי בהאג, וניהול המשא והמתן לשחרור החטופים הישראלים ברצועת עזה.

ב־15 ביולי 2024 הגישו 84 נבחרי ציבור לשעבר עתירה לבג"ץ בכדי שיורה על הקמת ועדת חקירה ממלכתית. ב־17 ביולי נדחתה הצעת חוק בנושא, שהגישה חברת הכנסת אורית פרקש-הכהן בשם סיעת המחנה הממלכתי.<ref></ref> למחרת, ב-18 ביולי, הכריזו מספר ארגונים אזרחיים על הקמת ועדת חקירה אזרחית לאירועי 7 באוקטובר, במסיבת עיתונאים שקיימו בתל אביב.

הארגונים האזרחיים השותפים להקמת הוועדה נוצרו עם תחילת המלחמה, ומייצגים נפגעים שונים. בין הארגונים: פורום "הקול שלהן" של הורי התצפיתניות מבסיס נחל עוז; ועד משפחות נרצחי מסיבות השבעה באוקטובר; ⁠"קומו!", ארגון תושבי עוטף ישראל בדרום ובצפון; "לובי 1701" ו⁠קיבוץ בארי. על פי מארגני הוועדה, הם הקימוה לאחר סירוב מתמשך של ממשלת ישראל השלושים ושבע להיענות לדרישת הציבור להקים ועדת חקירה ממלכתית, כפי שהוקמה לאחר מלחמת יום הכיפורים; ובשל החשש שלהם, שמא ועדת החקירה הממלכתית תוכפף לפוליטיקאים.

=== הרכב הוועדה ===
השופט בדימוס גדעון גינת, שכיהן כסגן נשיא בתי המשפט המחוזיים בתל אביב ובחיפה, עמד בראשות הוועדה עד 18 באוגוסט 2024, ואז פרש עקב אילוצים אישיים. במקומו מונתה השופטת בדימוס ורדה אלשיך, שכיהנה כסגנית נשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב.

חברים בוועדה:
* מפכ"ל המשטרה לשעבר שלמה אהרונישקי
* ראש עיריית בית שאן לשעבר רפי בן שטרית
* תא"ל (מיל') יהודית גריסרו
* אלוף (מיל') איל בן ראובן
* פרופסור אסא כשר

ראש מטה הוועדה הוא יועץ התקשורת עופר רוזנבאום.

== פעילות הוועדה ==

הוועדה האזרחית התכנסה לדיון הראשון ב-30 ביולי, ומאז היא מכונסת במתחם מיוחד שנבנה באקספו תל אביב במשך שלושה ימים בשבוע. דיוני הוועדה פתוחים לקהל הרחב. פרוטוקולים והקלטות של עדויות מוצגות באתרה הרשמי. הציבור הוזמן להעביר עדויות לשמיעת הוועדה. חבריה הצהירו כי יסיימו את פעילותה לאחר הקמת ועדת חקירה ממלכתית והם יגישו אליה דו"ח שיסכם את פעילותה.

בפני הוועדה העידו ראש הממשלה לשעבר אהוד אולמרט;<ref></ref> תא"ל (מיל') זאב צוק-רם, לשעבר ראש רשות החירום הלאומית; אלוף (מיל') ישראל זיו, לשעבר מפקד אוגדת עזה; אלוף במיל' יאיר גולן, לשעבר סגן הרמטכ"ל; חיים ילין, שכיהן כראש המועצה האזורית אשכול; עמישב גנות, קצין במיל' בפיקוד דרום; אביגדור ליברמן לשעבר שר האוצר, הביטחון והחוץ. וגדעון סער לשעבר שר הפנים. ראש האופוזיציה יאיר לפיד העיד בפני הועדה באוגוסט 2024. בעדותו, שגובתה במסמכים, העיד לפיד כי קיבל יחד עם ראש הממשלה באוגוסט 2023 אזהרות חסרות תקדים מראש השב"כ על ההשלכות הבטחוניות של הרפורמה המשטרית שמובילה ממשלת נתניהו. <ref></ref>

הוועדה האזרחית שלחה מכתבי זימון לבכירי הממשלה בבקשה לשמוע את עדותם, ובהם ראש הממשלה בנימין נתניהו; הרמטכ"ל הרצי הלוי; ראשי הממשלה הקודמים אהוד ברק, נפתלי בנט, ואהוד אולמרט; וכל שרי הביטחון החל משנת 2006.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתקפת הפתע על ישראל (2023)
קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:2024 בישראל