עיצומים נגד איראן

איראן ברבות השנים הייתה, ועודנה נתונה לאמברגו, והוטלו עליה עיצומים כלכליים ובינלאומיים רבים מטעם ממשלות וגופים בינלאומיים.

==היסטוריה==
=== לאחר המהפכה האיראנית ===
לאחר המהפכה האיראנית בשנת 1979, ובעיצומו של משבר בני הערובה באיראן, פרסם נשיא ארצות הברית, ג'ימי קרטר, צווים נשיאותיים המטילים סנקציות נגד איראן, אלו הורחבו עד שנת 1997 גם כנגד חברות הסוחרות עם הממשל האיראני. במסגרתן הוקפאו הנכסים של ממשלת איראן והבנק המרכזי שלה בארצות הברית, נאסר סחר וייבוא סחורות עם איראן, נאסר ביצוע פעולות פיננסיות התומכות בהגעה לאיראן או העברת כספים המסייעים לפתח את מקורות האנרגיה (הנפט והגז) של איראן.

בשנת 2006, לאחר שאיראן סירבה להשעות את תוכנית העשרת האורניום, מועצת הביטחון של האו"ם העבירה את החלטה 1696 במסגרתה הוטלו הסנקציות נגד השקעות נפט, גז, תעשייה פטרוכימית וקשרים עם משמרות המהפכה. בין היתר הוטלו סנקציות על קווי ספנות איראניים וגופי בנקאות וביטוח.

במהלך השנים הסנקציות גבו מחיר קשה מכלכלת איראן ומאזרחיה. מאז 1979 ארצות הברית הובילה מאמצים בינלאומיים על מנת להשפיע על מדיניותה של איראן ולעצור את תוכנית גרעין הצבאית שלה. איראן מאז ומעולם הכחישה טענות אלו וגרסה כי תוכנית הגרעין שלה מיועדת למטרות אזרחיות בלבד כגון ייצור חשמל ופיתוחים רפואיים.

בשנת 1980 ושוב בשנים 1997-1992 הפעילה ארצות הברית הגבלות ועיצומים שונים כלפי איראן.

=== הגברת הלחצים סביב הסכם הגרעין ===

לקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21 ותחילת העשור הבא, תחת ממשלותיהם של בוש ואובמה בארצות הברית ובהמשך בעידוד ממשל נתניהו בישראל<ref name=":0"></ref>, החלו בהדרגה השיחות הדיפלומטיות סביב פיתוח יכולת הגרעין של איראן לתפוס מקום מרכזי יותר בשיח העולמי.

בשנת 2008 הטיל ממשל ארצות הברית מספר סבבים של עיצומים על איראן, אולם אלו לא השפיעו באופן משמעותי על מהלכיה של איראן.<ref></ref> בתקופה זו גיבשה איראן תפיסה אסטרטגית לפיה איומי המערב חסרי שיניים של ממש, ושלא סביר שהמערב ינקוט בפעולות בעלות שיאיימו על ממשל איראן באופן רציני<ref name=":0" />. בשנים 2011-2010 הוסיף ממשל אובמה מגבלות על קיום עסקים של חברות אמריקאיות עם גורמים איראנים, אולם אלו לא הועילו כדי לשנות את גישתם של איראן<ref name=":0" />.

כאשר שיחות הגרעין בין איראן למדינות המערב לא נחלו הצלחה, ראו בכך האחרונות חיזוק להמשך הפעלת הסנקציות, זאת על רקע עידודה של ישראל, שאיימה לנקוט בפעולה צבאית אם השיחות הדיפלומטיות לא יבשילו לכדי בלימתה של איראן<ref name=":0" />. במהלך 2012 ארצות הברית הגבירה בהדרגה את הלחץ עם איראן, ובמרץ 2012 הפעילה צעד שנחשב לחריף במיוחד, והוא ניתוק קשריה של מסלקת הכספים הבינלאומית, הסוויפט, עם בנקים איראנים, שהשתמשו בסוויפט כדי לעקוף עיצומים קודמים. הצעד שינה את גישתה של איראן ואילץ אותה לבחון מחדש את האסטרטגיה הדיפלומטית שלה<ref name=":0" />.

ב-15 באוקטובר 2012 הצטרף גם האיחוד האירופי לסנקציות על איראן; פורסם, כי האיחוד הטיל איסור גורף על העברות פיננסיות לאיראן, מלבד כאלו המיועדות לרכישת מזון ותרופות ולסיוע הומניטרי. כל חברה באיחוד האירופי שתבקש לבצע עסקה עם חברה איראנית או להעביר כספים לאיראן, תיאסר מכירת מתכות מסוימות לאיראן וייאסר כליל ייבוא גז טבעי מאיראן למדינות האיחוד האירופי.

ביולי 2015 נחתם הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית שצמצם באופן משמעותי את הסנקציות והמגבלות על איראן לעשר שנים לפחות, בתמורה להגבלת תוכנית הגרעין שלה. הסנקציות הקשורות להסכם הוסרו בינואר 2016. עם זאת, הוטלו במקביל עיצומים חדשים על תוכנית הטילים הבליסטיים של איראן.

בפברואר 2017, בהוראת נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, הטילה ארצו – לראשונה מאז ההסכם ומכניסתו של טראמפ לתפקיד – סנקציות על 13 גורמים ועוד 12 חברות איראניות. הסנקציות נבעו עקב תרומת איראן "להפצה של כלי נשק להשמדה המונית והקשר שלה לטרור", וכן, בהשפעת ניסוי שיגור של טיל קרקע קרקע בליסטי, ככה"נ מסוג חורמשהר, שהממשל האמריקאי תפס כתוקפני ומתגרה.

ב-13 באוקטובר 2017 הודיע הנשיא דונלד טראמפ על הטלת סנקציות כנגד גורמי משמרות המהפכה בתחוםתוכנית הגרעין, תוכנית הטילים והטרור.

ב-8 במאי 2018 הודיע טראמפ על פרישת ארצות הברית מהסכם הגרעין עם איראן והטלת סנקציות על איראן. איראן טענה כי סנקציות אלה מנעו סיוע של הצלב האדום הבינלאומי לנפגעי השיטפונות באיראן (2019).

==החלטות מועצת הביטחון של האו"ם==

{| class="wikitable"
|-
! מספר החלטה !! שנה !! פירוט
|-
| החלטה 1696 || 2006|| דרישה מאיראן להשעות את כל פעילויות הגרעין הרגישות בשטחה, לרבות העשרת אורניום, וקריאה לאיראן לשתף פעולה עם הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית.
|-
| החלטה 1737 || 2006 || איסור ייצוא פריטים וציוד שעשויים לשמש את תוכניות הגרעין ותוכנית הטילים של איראן. הטלת סנקציות על גופים וגורמים פרטיים.
|-
| החלטה 1747 || 2006 || הרחבת רשימות הפריטים האסורים לייצוא לאיראן, איסור מכירת נשק על ידי איראן, הטלת סנקציות על גופים וגורמים פרטיים נוספים.
|-
| החלטה 1803 || 2008 || הרחבת רשימות הפריטים האסורים לייצוא לאיראן, קריאה לחברות האו"ם לנטר את פעילותם של בנקים איראנים, ולערוך בידוקים לספינות ומטוסים איראניים, אם מתעורר חשש לנשיאת מטענים אסורים כמו גם הגבלת נסיעתם של אישים וחברות וגישתם למערכת הפיננסית הבינלאומית. הטלת סנקציות על גופים וגורמים פרטיים נוספים.
|-
| החלטה 1835 || 2008 || קריאה נוספת לאיראן לציית להחלטות מועצת הביטחון ולשתף פעולה עם הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית.
|-
| החלטה 1929 || 2010 || איסור על איראן לעסוק בטכנולוגיות של טילים בליסטיים המסוגלים לשאת נשק גרעיני, לרבות שיגורי טילים בליסטיים. הרחבת האיסורים על שיתוף הפעולה הגרעיני עם איראן (לרבות השתתפות במיזמים גרעיניים בחו"ל). הטלת חרם ייצוא אמל"ח קונבנציונלי לאיראן, וקריאה להגבלת הקשרים הבנקאיים עמה. הטלת סנקציות על גופים וגורמים פרטיים נוספים, בדגש על חברות הפועלות מטעם משמרות המהפכה האיסלאמית. הצבעה על תרומתו מגזר האנרגיה האיראני לפיתוח תוכניות הגרעין והטילים. הקמת ועדת ממומחים שתבקר ותאכוף את הסנקציות.
|-
| החלטה 1984 || 2011 || הארכת המנדט של ועדת המומחים שהוקמה בהחלטה 1929.
|-
| החלטה 2049 || 2012 || הארכת המנדט של ועדת המומחים שהוקמה בהחלטה 1929.
|-
| החלטה 2105 || 2013 || הארכת המנדט של ועדת המומחים שהוקמה בהחלטה 1929.
|-
| החלטה 2159 || 2014 || הארכת המנדט של ועדת המומחים שהוקמה בהחלטה 1929.
|-
| החלטה 2231 || 2015 || הגדרת לוחות זמנים להסרת חלק מהסנקציות שהוטלו בעבר, בעקבות הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית.
|}

==סנקציות בחלוקה למגזר==
{| class="wikitable"
|-
! מגזר !! ארצות הברית (1995-)!! האו"ם (2006-2016)!! האיחוד האירופי (2007-)
|-
| תעשיות צבאיות || X || X || X
|-
| משמרות המהפכה || X || X || X
|-
| תעשיית הגרעין || X || X || X
|-
| תעשיית הנפט והאנרגיה || X || || X
|-
| בנקאות || X || X || X
|-
| בנק מרכזי || X || || X
|-
| ענף הספנות || X || X || X
|-
| סחר בינלאומי || X || || X
|-
| ביטוח || X || || X
|-
| חברות זרות הפועלות באיראן || X || ||
|}

==בישראל==
בהיות איראן מדינת אויב של ישראל, על פי החוק הישראלי מוטלות עליה הגבלות בהתאם ל"פקודת המסחר עם האויב" (1939), וכמובהר ב"צו המסחר עם האויב (אויב לצורך הפקודה)" (2011), חוקק בשנת 2012 חוק המאבק בתוכנית הגרעין של איראן, תשע"ב־2012, המרחיב את הסנקציות גם מול גורמים שלישיים, שאינם איראנים או ישראלים המסייעים לאיראן באופנים המפורטים בחוק:
* גורם זר המסייע לאיראן בקידום תוכנית הגרעין שלה או בהשגת נשק להשמדה המונית או אמצעי נשיאה לנשק. ובכלל זה מכירה או העברה של טובין, של טכנולוגיה או של מידע, או מתן שירותים.
* תאגיד זר הפועל בתחומים מרכזיים בכלכלת איראן מעל סכומים הקבועים בחוק יוכרז כ"תאגיד המקיים קשר עסקי עם איראן".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:לוחמה כלכלית
קטגוריה:איראן: כלכלה
קטגוריה:איראן: צבא וביטחון
קטגוריה:ההתנגדות לתוכנית הגרעין האיראנית