חטיבת החילוץ וההדרכה במלחמת חרבות ברזל

במלחמת חרבות ברזל לחמה חטיבת החילוץ וההדרכה בקרבות רבים, הן במתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 והן בתמרון הקרקעי ברצועת עזה. ביום הראשון של המלחמה סייעה החטיבה בהדיפת מתקפת הטרור של חמאס ביישובי עוטף עזה ובסיסי זיקים ואורים, ואיבדה שבעה חיילים.

== רקע ==
בבוקר שמחת תורה התשפ"ד, יום שבת, 7 באוקטובר 2023, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במתקפת פתע על ישראל. בחסות ירי של אלפי רקטות, חדרו כ-3,000 מחבלים לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות הביטחון. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו 843 אזרחים וחטפו לרצועת עזה כ-270 אנשים, ובהם נשים, קשישים ותינוקות. כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל נלחמו נגדם כשהם בנחיתות מספרית והרגו כ-1,550 מחבלים בשטח ישראל. בקרבות נפלו 55 שוטרים ו-301 חיילים. בעקבות מתקפת הפתע הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל לשם מיטוט שלטון החמאס ברצועת עזה והסרת האיום מרצועת עזה על מדינת ישראל.

== ייעוד חטיבת החילוץ וההדרכה במלחמת חרבות ברזל ==
חטיבת החילוץ וההדרכה היא חטיבה סדירה לוחמת בפיקוד העורף ופועלת באירועי חילוץ והצלה בכל זירות מלחמת חרבות ברזל, לרבות מחוץ לגבולות ישראל. בד בבד החטיבה מפקדת על מבצעי סיוע אזרחי במרחב העורף.<ref></ref>

מתחילת המלחמה החטיבה פעלה בשתי משימות:
# חילוץ בסיוע לתמרון: סיוע בפעילות הקרקעית בזירת המלחמה, בשל הצורך במיומנויות ייחודית של חילוץ ופריצה. גדודי החטיבה השתלבו באוגדות שתקפו את כוחות חמאס ברצועת עזה למגוון משימות, בין היתר לפריצה בהתקדמות הכוחות בשטח הבנוי וכן לאיתור נעדרים וחטופים חיים וגופות מתחת להריסות.
# סיוע אזרחי: כוחות חילוץ מקצועיים לאירועי חילוץ במרחב האזרחי ולסיוע בפינוי אוכלוסייה מאזורי לחימה בקרבת עוטף עזה וגבול ישראל–לבנון.

== הקרבות ביום מתקפת הפתע על ישראל ==
עם פתיחתה של מלחמת חרבות ברזל התפרסו גדודי חטיבת החילוץ וההדרכה של פיקוד העורף במרחב עוטף עזה. החטיבה פעלה מתחילת הלחימה בהגנה על בסיס זיקים ויישובי העוטף, פינוי של יישובי העוטף בהתאם ללחימה, פינוי תושבים מגבול הצפון וכוננות חילוץ לאירועי הרס בעורף המדינה ברחבי הארץ כולה.

=== הקרב בבסיס זיקים ===

בבוקרו של 7 באוקטובר חדרו מחבלי חמאס לאזור זיקים באמצעות נחיתה על חוף הים וכן פרצו את גדר המערכת סביב רצועת עזה, כקילומטר אחד דרומית לבסיס זיקים, המהווה בסיס הכשרת טירונים של חטיבת החילוץ וההדרכה. פלוגת אימון היסוד של גדוד תבור, המורכבת מסגל הכשרה ומ-90 טירונים,<ref name=":0" /> הייתה אחראית על הגנת הבסיס בשבת זו. בשבת זו נכחו בבסיס גם משפחת הרב אלון (זוג הורים ושמונת ילדיהם), אשר התנדבה לחגוג את החג יחד עם חיילי הבסיס, ועוד כ-30 אזרחים שבזמן ההתקפה ברחו ממחבלים בחוף זיקים.<ref name=":1"></ref>

עם פרוץ הירי הרקטי מרצועת עזה סמוך לשעה 7:00, התייצבו 22 מפקדי הסגל בחזית הלחימה ותפסו את מקומם של הטירונים<ref name=":0" /><ref></ref> בארבע עמדות ההגנה ההיקפיות של הבסיס. לאחר מכן החלה מתקפה כבדה על הבסיס על ידי עשרות מחבלים חמושים בנשק קל, רימוני רסס ומטולי RPG. אך 22 אנשי הסגל הצליחו להדוף שלוש חוליות תוקפות בשלוש נקודות שונות, ובכך לבלום את ההתקפה הראשונית ולמנוע את כיבוש הבסיס כבר בשלביה המוקדמים.<ref></ref>

==== הקרב בעמדה ו׳ (דרום) ====
עמדה ו׳ בבסיס הפכה לזירת קרב, כאשר שתי חוליות מחבלים תקפו אותה בהפתעה מטווח קצר. מפקד העמדה היה הפצוע הראשון ונפגע כבר בדקה הראשונה. מפקד אחר מיהר להעניק עזרה וספג כדור בלסתו, אך שני המפקדים הפצועים המשיכו להילחם ולהשיב אש.<ref name=":0" /> תוך דקות ספורות אוישה העמדה במספר מפקדים נוספים, בניהם מפקד הפלוגה, סגנית מפקדת פלוגה, מפקד מחלקה, רב-סמל פלוגתי, החובשת הפלוגתית וחמישה מפקדים אשר נלחמו מול אש כבדה. בין היתר, מפקדת שמיהרה לסייע, נפגעה מ[כדור בידה בעודה רצה אל העמדה. מפקד הפלוגה תפס את הפיקוד על הכוח וניהל אש מסיבית מול כוחות המחבלים, שהחזירו אש תוך שימוש מסיבי באמצעי לחימה, פצצות מרגמה, השלכת רימונים וירי צליפה.<ref name=":0" /> במקביל, פונו הפצועים תחת אש כבדה אל נקודת איסוף, שם קיבלו טיפול רפואי בסיסי. לאחר 40 דקות של קרב עיקש, הצליח הכוח להדוף את המתקפה. סגל מפקדי הפלוגה, כולל מפקד הפלוגה וסגניתו, נפצעו יחד עם לוחמים נוספים. הם מנעו את כיבוש העמדה ואת חדירת המחבלים לבסיס מכיוון זה.<ref name=":0"></ref><ref></ref><ref name=":0" />

==== הקרב בשער גבול מטווחים (דרום מערב) ====
שער הגבול בעמדת המטווחים הפך בבוקר ה-7 באוקטובר לזירת קרב. העמדה אוישה תחילה על ידי מפקדת וחייל. לאחר הירי הרקטי, תוך דקות ספורות, הצטרפו אליהם מספר מפקדות. עם פרוץ האש, ארבעה מפקדים איישו את העמדה ובמקום התפתחו חילופי אש כבדים שכללו ירי מנשק קל, ירי מטול RPG והטלת רימונים. דרך עמדה זו חדר מחבל אחד לתוך הבסיס, הצליח להרוג חייל ולפצוע באורח קשה את אם משפחת הרב מירי של 3 כדורים לעברה. במקום התרחש עימות פיזי בין המחבל לבין שני חיילים, שחיסלו אותו בו במקום. במקביל, מחבל נוסף שחדר לבסיס, חזר לכיוון עמדת המטווחים, זוהה על ידי שני מפקדים שהצטרפו ללחימה, וחוסל. כך הצליחו סגל המפקדים וחיילי הפלוגה למנוע את כיבוש הבסיס.

==== הקרב בשער גבול ים (צפון מערב) ====
בבוקר ה-7 באוקטובר הפך שער הגבול הימי לנקודת הגנה על הבסיס מפני פלישת מחבלי החמאס דרך הים. עם פתיחת המתקפה, איישה את העמדה חיילת בודדת. היא זיהתה את טילי האויב הראשונים, כשברקע נשמעו פיצוצים רבים. תוך זמן קצר החלו להגיע כ-30 אזרחים מחוף זיקים הסמוך בו נערכה המסיבה בהשתתפות כמה עשרות חוגגים, שם טבחו המחבלים שנחתו מן הים בחוגגים. מפקד הכוח בבסיס החליט לפתוח את השער ולאפשר לעשרות האזרחים הנמלטים להיכנס פנימה ולמצוא מקלט מפני המחבלים, וזאת על אף הסיכון שהיה בכך לחדירת מחבלים דרך השער ולחיי החיילים בתוך הבסיס. בשעת הלחימה היו בעמדה שני מפקדים ולאחר מכן מפקד אחד בלבד, אשר הגנו בגופם על האזרחים שהסתתרו במיגונית. בעמדה זו חוסלו מספר מחבלים שניסו לחדור לבסיס וגם ממנה בסיכומו של הקרב לא צלחה חדירת מחבלים.<ref name=":1" /><ref name=":0" />

==== הצטרפות סגל הפיקוד לקרב והמרדף אחר המחבלים ====
אל"ם [[אלעד אדרי, מפקד החטיבה בעת המלחמה.]]
סמוך לשעה 9:00 מפקד החטיבה אל״ם אלעד אדרי, סגל הפיקוד הבכיר של הבא״ח ומפקדים בכירים נוספים, הגיעו מביתם והצטרפו ללחימה בקרב. אליהם הצטרפו בהמשך כוחות מגדודים קדם ורם, ויחד השלימו את פינוי הפצועים ואת חילוץ גופות ההרוגים, והחזירו את השליטה על הבסיס לכוחות ההגנה של החטיבה. בשעה 14:30 הקרב על זיקים הגיע לסיומו לאחר סריקה וטיהור של כל מרחב הבסיס.<ref name=":2"></ref>

בשעות הלילה המאוחרות של ה-7 באוקטובר, הגיעו כוחות של חניכי קורס מפקדים וצוערי ההשלמה של חטיבת החילוץ וההדרכה, על מנת לנהל את משימת ההגנה על הבסיס. במהלך חמש היממות שלאחר יום פתיחת המלחמה, חוליות מחבלים המשיכו להגיע למרחב ולתקוף את הבסיס. מדי כמה שעות הגיעו המחבלים לעמדות ההגנה ההיקפית השונות וביצעו ירי מנגד וניסיונות חדירה לבסיס. יחד עם כוחות נוספים ויחידות מיוחדות, לוחמים מחטיבת החילוץ וההדרכה יצאו למבצעי סריקה וטיהור נרחבים במרחב הבסיס והבסיסים השכנים לו כדי לאתר ולחסל את שרידי הכוח התוקף. ב-6:30 בבוקר ה-9 באוקטובר 2023 הכוח הותקל לראשונה, כאשר זיהה חמישה מחבלים, שהתקדמו לעבר סבך המקיף את הבסיס כמקום הסתתרות. לאחר מספר דקות, ממרחק של כ-10 מטרים, פתחה חוליית המחבלים באש לעבר הכוח, שהשיב באש מיידית.<ref></ref> צוות קיצון פלוגתי זה הגן במשך כשבועיים על המחנה ואיפשר לכוחות לנוע בתוכו וגם להמשיך לחסל אויבים.

<ref name=":5"></ref>

==== תוצאות הקרב ====
בקרב על בסיס זיקים בבוקר ה-7 באוקטובר, נהרגו שבעה מחיילי הבסיס (ארבעה לוחמים ושלוש לוחמות): רס"ן מפקד הפלוגה, סרן סגנית מפקד הפלוגה, סגן מפקדת מחלקה, סגן מפקד מחלקה, סמ"ר נהג המ"פ, סמ"ר מפקדת טירונים וטוראי לוחם חילוץ והצלה. תשעה מפקדים וחיילים נוספים נפצעו וכן אשת הרב מיכל אלון.

ב-15 בנובמבר ביקר ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו בבסיס ונפגש עם המפקדים והלוחמים שלקחו חלק בקרב בבסיס זיקים, ושמע מהם על אירועי הלחימה בעמדות השונות.

=== קרבות קצינים וחיילים עצמאיים בשטח העוטף ===
==== קרב אורים ====

סא"ל ירדן שוקרון, מפקדת גדוד שחר, בתמרון הקרקעי בצפון [[רצועת עזה, 19.11.23.]]
סגן אלוף ירדן שוקרון, מפקדת גדוד שחר בחטיבה, הגיעה בבוקר ה-7 באוקטובר מביתה שבאופקים אל מפקדת מחוז הדרום שבבסיס אורים, אליו חדר כוח מחבלים גדול. בדרכה לשם, שהייתה רצופה חסימות וחילופי אש, היא אספה שני לוחמים מהגדוד. בשער הבסיס ספגו אש כבדה של נשק קל ושל טילי RPG, והושלכו עליהם מטעני חבלה. בקרב שהתפתח במקום הסתערה שוקרון בראש הכוח הקטן, והללו הרגו ארבעה מחבלים, מה שהביא לסיום הלחימה בבסיס. לאחר הקרב באורים הובילה שוקרון את הלחימה של כוחות הגדוד במרחב העיר אופקים, בסריקות מבית לבית ובלכידת מחבלים שהסתתרו בעיר והמתינו להזדמנות לרצוח תושבים נוספים. במקביל ללחימה כנגד המחבלים, טיפלו כוחות גדוד שחר גם באירועי הרס שנגרמו מפגיעת טילים שנורו מרצועת עזה ופגעו בבתי העיר.

==== בלימת המחבלים בקיבוץ גבים ====
בבוקר מתקפת הפתע, קצין החטיבה רס״ן פיני דדון, תושב הקיבוץ גבים, יצא מביתו מוקדם בבוקר בעקבות שמיעת ירי ורקטות במרחב עוטף עזה. בעת ההגעה לשער הקיבוץ, הוא נתקל בשמונה מחבלים שהמתינו במארב בשער הקיבוץ. בהתקלות הראשונה, נפגע בידו משני כדורים, אך המשיך לנסוע לעברם בניסיון לבלום את כניסתם אל הקיבוץ. אולם בהמשך נפגע מכדור בראשו. למרות פציעתו המשיך להילחם ולהכווין את מערך האבטחה הקיבוצי לעבר המחבלים. כתוצאה מפעולתו זו נסוגו המחבלים משער הקיבוץ. אזרחית ופרמדיק מהקיבוץ סייעו לו רפואית ובכך הצילו את חייו.<ref></ref>

==== הלחימה בבארי ====
ב-7 באוקטובר חדרו מחבלים לקיבוץ בארי. באותו היום נלחמו גדוד רם בפיקוד סגן אלוף אביחי הרשטיק וגדוד תבור בפיקוד סגן אלוף שיראל כהן בקרב ההגנה על הקיבוץ. במהלך הקרב, בוצעה חבירה לכוחות החטיבת החי"ר הצפונית של אוגדת עזה לסיוע בפינוי היישוב ובהכוונת הכוח לחילוץ משפחות שהיו נצורות בבתיהן מתחילת מתקפת הפתע. במהלך הלילה והיום שלאחריו פעלו כוחות שני הגדודים לחילוץ תושבים נצורים מתוך הבתים תחת אש מחבלים.<ref name=":3"></ref><ref></ref> לאחר הקרבות, לכידת המחבלים והסרת האיום, החלו חיילי היחידה בפינוי פצועים. הפינוי נמשך כ-24 שעות והושלם עם הגעתם של התושבים ליעדם בבתי המלון והארחה ברחבי הארץ. הפעולה בוצעה בשיתוף של גורמים רבים בהם: פיקוד העורף, פיקוד הדרום, אוגדת עזה ויחידת הניוד.<ref name=":3" />

=== פינוי ישובי העוטף תחת אש ===
ב-7 באוקטובר בערב, החליטה ממשלת ישראל על עדכון תוכנית "מרחק בטוח", אשר מהותה היא פינוי האוכלוסייה האזרחית, על פי תוכנית מבצעית בהתאם להנחיות צה"ל. הפינוי המתוכנן כלל 24 יישובים בעוטף עזה, שמנו 15,818 תושבים, לבתי מלון בכל רחבי הארץ. החטיבה הקצתה שתי מסגרות גדודיות, גדוד רם וגדוד תבור, לגדוד 9214 של חטיבת החי"ר הצפונית ולגדוד 931 של חטיבת הנח"ל, לצורך פינוי יישובי עוטף עזה בטווח 0–3 ק״מ מהגבול, ומניעת פגיעה בשל אירועי הרס וסיוע חילוץ באזרחים ששהו באותה העת ביישובים בשלהי המתקפה. אילוץ המשימה היה מבצעי מיידי.<ref name=":2" /> בהמשך, כוחות נוספים של החטיבה סופחו למבצע הגנת הגזרה הדרומית תחת נפת לכיש. פעילות הכוחות בפינוי אזרחים נעשתה תחת אש ואיומים שונים, בין היתר של פעילי חמאס שנעו בשטח.

כחלק ממהלך פינוי אוכלוסיית עוטף עזה בידי כוחות החטיבה, הוטל על גדוד תבור לפנות את קיבוץ מגן, בו התחולל קרב. ביום שני ה-9 באוקטובר, פינה הגדוד את הקיבוץ. במהלך המבצע פונו כ-150 תושבים מבתיהם, חלקם בעלי צרכים מיוחדים, שנזקקו לתמיכה בפינוי. הפינוי נעשה תחת אש, התקפת רחפני נפץ וניסיונות חדירה לקיבוץ, בשיתוף חברי כיתת הכוננות של הקיבוץ. לוחמי הגדוד מיפו את הקיבוץ, ביצעו סריקות מבית לבית ונתנו מענה וסיוע (פינוי ואבטחה) מהקיבוץ, שנמצא בסיכון, ועד לנקודות קליטה סדורות שארגנה רשות חירום לאומית.

== התמרון הקרקעי ברצועת עזה ==
גדוד שחר במהלך פעילות מבצעית ברצועת עזה, 20.12.23
ב-11 בנובמבר החלו כוחות החטיבה לקחת חלק בתמרון הקרקעי ברצועת עזה של מלחמת חרבות ברזל. תחילה הצטרף כוח מגדוד שחר מחטיבת החילוץ לפעילות הכוחות יחד עם צוותי קרב חטיבתיים מאוגדה 162 למשימות שונות בהתאם למומחיותיהם ובכללן משימות סריקת מבנים ואיתור אמצעי לחימה. במהלך הקרבות ברצועת עזה, סא"ל שוקרון וחיילי הגדוד שבפיקודה ביצעו משימות לחימה מתקדמות יותר, לעיתים קרובות בחוד החנית באזורים כמו ג'באליה ושג'אעיה שם פרץ נתיבים בשטח בנוי. הם עשו שימוש בציוד הנדסי וחילוץ שיועד במקור למשימות אחרות. הם התאימו אותו לפריצת דרכים ויצירת מעברים בין בניינים, תוך שבירת קירות בטון, פריצת דלתות נעולות והסרת מחסומים. מפקד החטיבה, אל"ם אלעד אדרי, תיאר זאת כהפיכת הגדוד ״מגן הנדסי״ שסלל דרכים חדשות עבור שאר הכוחות. לדברי שוקרון, ״ללוחמות היו יתרונות מסוימים בשדה הקרב, ביניהם קור רוח, מוטיבציה גבוהה ויכולת אינטואיציה. באחד הקרבות הצליחו לוחמות הגדוד לנטרל מצב של שימוש חמאס ב"מגן אנושי" של נשים וילדים, בדרך שפרטיה נשארו חסויים״.<ref name=":4"></ref> כמו כן, לוחמי הגדוד הצטרפו ללוחמי צוות קרב של חטיבה 460, ויחד איתם פעלו במרחב מחנה הפליטים שאטי שבעיר עזה. בנוסף, במהלך פעילות של כוחות חטיבת הקומנדו בבית מלון בעזה, בוצעה פריצה על-ידי כוח מחטיבת החילוץ שהיה מצוות אליהם. לאחר עבודת כוחות החילוץ, התגלתה קומה תת-קרקעית, שבה אותרו אמצעי לחימה וחומרים מודיעיניים של חמאס.

בשבוע השביעי למלחמה, נכנס צה"ל לבית החולים שיפא בעיר עזה. בין הכוחות שעסקו בחשיפת המנהרות התת-קרקעיות מתחת לבית החולים היה גם גדוד קדם בפיקודו של סא"ל ביאני ח'יר, שכלל בפעילות זו לוחמת אחת, סמ"ר זיו, הלוחמת הראשונה שפעלה במנהרות תת-קרקעיות בעזה. המנהרות כללו תוואי מסועף באורך של עשרות מטרים, חדרי לחימה, מסתור ושהייה, חדרים ממוזגים, מטבח ושירותים - שאפשרו שהייה ממושכת במקום. כמו כן נמצאו במקום אמצעי לחימה רבים וגם ראיות לכך שבעבר שהו במנהרות חטופים. חשיפת המנהרות היוותה הישג מודיעיני ומבצעי חשוב לכוחות צה"ל.

החל מתחילת חודש דצמבר, כוחות של גדוד תבור בפיקודו של סא"ל שיראל כהן וגדוד רם בפיקודו של אביחי הרשטיק, סייעו לכוחות המתמרנים של אוגדה 98 בחאן יונס שברצועת עזה. הכוחות ביצעו משימת מורכבות בניהן משימת חילוץ לכוד מטנק שספג פגיעת נ.ט (נגד טנק).<ref></ref>

ב 22 בינואר הוקפצו לוחמי ולוחמות חטיבת החילוץ וההדרכה לזירת אירוע אסון אל-מע'אזי בו נפלו 21 לוחמי צה"ל. עם הגעת כוחות חטיבת החילוץ לזירה, בוצעו הערכת מצב, סריקות ומאמצי חילוץ בשיתוף יחידת החילוץ הארצית, 669, יחידת עוקץ וכוחות מאוגדה 143.<ref></ref> למשימה זו נבחרו רק חמישה - צוות ייעודי, הכולל שני קצינים. תחילה, הלוחמים חילצו ארבעה נפגעים, שלא היו בין החיים. ב-23 בינואר, בסמוך לשעה 2:00 לפנות בוקר, כוחות צוות סיימו את פעולות החילוץ ויצאו חזרה לשטח ישראל.

{| align=right
|<gallery widths="150px" heights="150px" perrow="4">
קובץ:Yarden Shukrun - Gaza Strip 2944s -9- copy.jpg|סא"ל ירדן שוקרון, מפקדת גדוד שחר, צפון רצועת עזה, 19.11.23
קובץ:Yarden Shukrun - Gaza Strip 2944s -12- copy.jpg|סא"ל ירדן שוקרון, מפקדת גדוד שחר, צפון רצועת עזה, 19.11.23
קובץ:מפקדת גדוד שחר במהלך פעילות מבצעית בלב הרצועה.jpg|סא"ל ירדן שוקרון, מג"ד שחר, ברצועת עזה, 20.12.23
קובץ:מג״ד במשימה מבצעית.jpg|סא"ל ביאני ח'יר, מפקד גדוד קדם, ברצועת עזה, 20.12.23
קובץ:לוחם בסימון מנחת.jpg|לוחם בסימון מנחת, 20.12.23
קובץ:חטיבת החילוץ וההדרכה, גדוד שחר. תמרון הקרקעי רצועת עזה 2023.jpg|גדוד שחר בעת משימה בתמרון הקרקעי ברצועת עזה, 20.12.23
קובץ:גדוד שחר, חטיבת החילוץ וההדרכה. תמרון קרקעי ברצועת עזה. מלחמת חרבות ברזל 2023.jpg|גדוד שחר בתמרון קרקעי ברצועת עזה, 20.12.23
קובץ:לוחם במהלך טיהור מבנה.jpg|לוחם במהלך טיהור מבנה, 20.12.23
</gallery>
|}

== משימת פינוי ישובי הצפון ==
צוות מבית הספר לפיקוד ולמקצועות העורף ומג"ד גדוד תבור בקריית שמונה. 21/10/23
ב-20 באוקטובר הודיעה רשות החירום הלאומית (רח"ל) במשרד הביטחון על הפעלת תוכנית ״מרחק בטוח״ לפינוי יישובים בגבול הצפון לבתי הארחה במימון המדינה. כ-15 אלף איש מכ-5,000 משפחות בקריית שמונה היו אמורים להתפנות לחדרי מלון ברחבי הארץ שהוקצו על ידי המלונות באמצעות התאחדות המלונות ומשרד התיירות. זו הייתה משימה פינוי הגדולה ביותר שידעו מדינת ישראל וצה״ל. ב-23 באוקטובר, כארבעה ימים לאחר שהחל פינוי ישובי קו הצפון, ובתוכם קריית שמונה, הקצה פיקוד הצפון של פיקוד העורף למשימה זו את מפקדי ולוחמי "בית הספר למקצועות" של חטיבת החילוץ, לסיוע בניהול המבצע למתן סיוע חירום בפינוי לתושבים בקריית שמונה שזקוקים לכך ושיבוצם לבתי מלון שונים. העברת המשימה לצה"ל נעשתה לאחר עומס רב של פניות למרכזייה העירונית חדר מלחמה (חמ״ל) סוכנות הנסיעות אמסלם טורס, שסייעה לעירייה לנהל את פינוי התושבים. צוות לוחמי הגדוד בנה ותכנן בנוהל קרב מזורז תוכנית מלאה שמפרטת את פינוי קריית שמונה, וזאת בשיתוף פעולה עם [https://book-inri.orc.org.il/%D7%99%D7%97%D7%99%D7%93%D7%AA-%D7%94%D7%A7%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%A8-%D7%9C%D7%A8%D7%A9%D7%95%D7%AA-%D7%94%D7%9E%D7%A7%D7%95%D7%9E%D7%99%D7%AA-(%D7%94%D7%99%D7%A7%D7%9C%D7%A8)/38/ יחידת הקישור לרשות המקומית] ועיריית קריית שמונה. המשימה בעיקרה התמקדה באזרחים בשל הקושי הרגשי לפנות את אזור המגורים והבית לתקופה לא ידועה.<ref name=":5" />. מעל 85 אחוזים מהתושבים פונו, רבים מהנותרים הם עובדים חיוניים שהיו מוכרחים להישאר. יחד איתם מדור הכשרות יסוד, מדור הכשרות חילוץ ואב״כ ביצעו משימות מענה אזרחים בסוגיות מורכבות של התגוננות ושהייה במרחב, ואף במצבים בהם אזרחים היו נצורים בביתהם.

== לחימה והגנה בחזיתות נוספות ==

=== חטיבת עציון ===
ב 29 בינואר מחבל חמוש בסכין ניסה לדקור את הלוחמים שהגנו על ציר מעמדה צבאית בתקוע הערבית שבחטיבת עציון. מפקד ושתי לוחמות מגדוד תבור, חתרו למגע והגיבו בירי לעבר המחבל החמוש וחיסלו אותו. <ref></ref>

==לקריאה נוספת==
* יואב זיתון, "מבצע שוקרון", ידיעות אחרונות, מוסף 7 ימים, 22 בדצמבר 2023, עמ' 28–32.
* רתם איזק, "המחלצים מהתופת", ידיעות אחרונות, המוסף לשבת, 2 בפברואר 2024, עמ' 16–18.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=GR9mkjSh6o8 מפקד חטיבת החילוץ וההדרכה, אל"ם אלעד אדרי], ברצועת עזה, 19 בנובמבר 2023, באתר יוטיוב
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פיקוד העורף
קטגוריה:יחידות צה"ל במלחמת חרבות ברזל