שמעון בן צמח דוראן

רבי שמעון בן צמח דוּרָאן (הרשב"ץ; 1361–1444), היה פרשן מקראי, פוסק הלכה בולט, פילוסוף והוגה דעות, מגדולי רבני אלג'יריה. מחבר שו"ת התשב"ץ וספרים נוספים.

==קורות חיים==
נולד בפלמה דה מיורקה, ספרד, בחודש אדר ה'קכ"א (1361), לרב צמח דוראן, ממשפחה נכבדה מפרובאנס מצאצאי הרמב"ן. במיורקה נתוודע לרבי וידאל אפרים תלמידו של הר"ן, ולמד תורה מפיו. ממנו גם רכש ידיעות במדע ובחכמת התשבורת, פילוסופיה ותכונה עיקר השכלתו הייתה ברפואה שבה התמקצע. לדבריו "החכמה ההיא תחיה בעליה" - בספרד, אולם לימים באלג'יר לא יכול היה להתפרנס מהעיסוק בה.

בבגרותו הגיע לארגוניה. בגזירות קנ"א איבד את כספו וברח לאלג'יר. שם פגש ברבי יצחק בן ששת (הריב"ש) שכיבדו. החיבה התחלפה במחלוקת, שעליה הביע הרשב"ץ חרטה לאחר זמן. בסופו של דבר משנפטר הריב"ש החליפו הרשב"ץ. הרשב"ץ ביקש שלא להיות מאושר על ידי המלך וחלק על התנהגותו של קודמו שקיבל אישור כזה, לדעתו היה בכך פסול.

נפטר באלג'יר בשנת ה'ר"ד (1444). ואת מקומו מילא בנו רבי שלמה (הרשב"ש) עד לפטירתו בשנת ה'רכ"ז (1467).

== הגותו ==
הגותו הפילוספית הקדימה את זמנה במאות שנים, בספרו מגן אבות, כתב כך - ״חוש הראות משיג המוחשים, והם המראים כולם, אשר הם בנושא , ואינו משיג הדבר הנראה באמיתות אלא בהקש אל המראה אשר הוא נשוא בו.״<ref></ref> - הערת הרב הנזיר על אתר: ״הנה זה הוא כמו בבקורת התבונה הטהורה, על הדעת הסובייקטיבית, שאינה יודעת את הדבר בעצמו אלא כמו שמופיע לפנינו, - כמו שהוא בנושא, ולא הדבר באמתות״.<ref></ref>

==ספריו==
*שו"ת התשב"ץ - עיקר מפעלו הוא בתשובותיו ההלכתיות, למעלה מתשע מאות תשובות הלכתיות שקיבצן לשלושה חלקים, גם צירף אליהם דיונים הלכתיים ובירורים נוספים, הספר נדפס לראשונה באמסטרדם בשנת ה'תצ"ח. על עצמו העיד שמעולם לא חזר בו מפסיקה שנתן. הוא סבר שיש בכוחו לחלוק על קודמיו בסברותיהם, ופסיקתו הורתה דרך ליהודי צפון אפריקה דורות רבים.
*חידושי התשב"ץ - פירושיו על מסכת ראש השנה ועל מסכת קינים, בספר זה כלל אף את פסקיו להלכות נידה על פי סדר המסכת. ספר זה נדפס לראשונה בליוורנו בשנת ה'תק"ה. בספר שיטה מקובצת הובאו אף מחידושיו על מסכת בבא מציעא שלא הגיעו אלינו. פירושו למסכת ברכות שנזכר בספר "יבין שמועה" מספר פעמים, נדפס לראשונה בשנת ה'תשל"א, ועוד במהדורה מדויקת ומוערת על ידי דוד צבי הילמן, הוצאת אהבת שלום, מודיעין עילית תשע"ב.
*זוהר הרקיע - פירוש על אזהרות רבי שלמה אבן גבירול, למניין המצוות על פי דברי הרמב"ם והרמב"ן, בספרו הוא מגן על הרמב"ם מפני השגותיו של הרמב"ן. כפי שמציין בהקדמתו, את ספרו זה חיבר באלג'יר בשנת ה'קע"ז. יו"ל לראשונה בקושטא רע"ה.
*מגן אבות - ספרו הפילוסופי הגדול ובו ארבעה חלקים: החלק הראשון דן במציאות הבורא, באחדותו, בקדמותו ובתאריו. החלק השני על נבואה, תורה מן השמים, ונצחיות התורה. בחלק זה הקדיש פרק ובו הוא מתעמת גם עם תפיסות נוצריות ומוסלמיות. בין השאר הוא טוען, בדומה להשקפת הרבה חוקרים מודרניים, שישו הקפיד על שמירת המצוות. אף נגד האסלאם הוא יוצא וציין שהקוראן רחוק מלהיות ספר כליל שלמות, כפי שרואים אותו המוסלמים וגינה את אופיו הגשמי של גן עדן באסלאם. חלקים פולמוסיים אלו צונזרו בהרבה מהדורות, ונדפסו כספר נפרד בשם "קשת ומגן". אף במהדורות חדשות שנוספו בהם קטעים אלו הוסיפום בגופן שונה, כדי לציין את היעדרותן מהספר למשך מאות שנים. החלק השלישי דן בידיעת ה', השגחתו והאמונה בביאת המשיח ובתחיית המתים. החלק הרביעי הוא פירושו על מסכת אבות, חלק זה נדפס בנפרד בליוורנו תקכ"ג, שאר חלקי הספר הפילוסופיים נדפסו מאוחר יותר בליוורנו בשנת תקמ"ה. בספר זה ניכרים יפה ידיעותיו בתחומי המדע והרפואה.
*אור החיים - ספר פילוסופי ובו פולמוס רחב עם רבי חסדאי קרשקש בספרו "אור ה'"
*יבין שמועה - פסקים בהלכות שחיטה וטריפות.
*מאמר חמץ - פסקים בהלכות חג הפסח וליל הסדר, כולל פירוש להגדה של פסח, ועוד. הספר יו"ל בליוורנו בשנת תק"ד.
*לוית חן - פירוש על התורה ובו מתעמת עם בן משפחתו הרב לוי בן גרשון.
*אוהב משפט - פירוש על ספר איוב ודן בו בהשגחת ה' בעולמו. נדפס בוונציה ש"נ.

בניגוד לרמב"ם, החזיק בעמדה המתירה להתפרנס מלימוד והוראת תורה.

זיקתו לפילוסופיה ולמדעים לא מנעה ממנו לתת אמון באסטרולוגיה. כפילוסוף היה מתון לעומת השכלתנות המיימונית מרחיקת הלכת, כך למשל הוא היה מאלה שהתנגדו לדעת הרמב"ם, לפיה על כל יהודי להאמין בי"ג העיקרים ואפילו אם הוא מתכחש להם בשוגג הוא נחשב כופר. יחסו לקבלה היה חיובי - הוא ציטט את דברי המקובלים, ואת ספר הזוהר ייחס לרבי שמעון בר יוחאי.

כמו כן חיבר פיוטים רבים, ופירש רבות את פיוטי הקדמונים. אף את נוסח מצבתו כתב בעצמו. בלשון זו: 

==צאצאיו==
בנו רבי שלמה (הרשב"ש), מילא את מקומו ברבנות אלג'יר.

בנו של רבי שלמה, רבי צמח דוראן, אף הוא היה מחכמי אלג'יר וממלא מקום אביו משנת רכ"ז (1467). כתב תשובות רבות בהלכה שהובאו אצל כמה פוסקים, בהם רבי יוסף קארו בספרו בית יוסף. 150 מתשובותיו נדפסו יחד עם תשובות אחיו רבי שמעון בספר "יכין ובועז" (ליוורנו תקמ"ב).

רבי שלמה בן צמח דוראן, רשב"ץ האחרון (נינו של רבי צמח) ורבי שלמה דוראן (נכדו של רבי שמעון דוראן), פעלו באלג'יר כרבנים וראשי ישיבה, בסוף המאה ה-16.

נינו רבי אברהם אבן טוואה, כיהן ברבנות באלג'יר.

== לקריאה נוספת ==
*א' נחלון, ארגון הקהל לפי התשב"ץ, הקונגרס העולמי למדעי היהדות ו, ג (תשל"ו) 301-310.
*י' ליבוביץ, ר’ שמעון בן צמח דוראן ותפיסת חילוף החומרים בספרו "מגן אבות", קורות ז, ט/י (תש"ם) 626-633.
*הרב י' קטן, מבוא לשו"ת התשב"ץ, הוצ' מכון שלמה אומן-ישיבת שעלבים, מכון ירושלים-אור המזרח, כרך א, תשנ"ח, עמ' 19–59.
*הרב א"ר זיני, מבוא לספר מגן אבות, ירושלים : ארז, תש"ס.
*גולדמינץ, תשובות חדשות מכ"י מאת הרשב"ץ דוראן, מוריה 28, ה-ז (תשס"ז) טז-יט.
* נחום אריאלי, משנתו הפלוסופית של ר’ שמעון בן צמח דוראן, חיבור לשם קבלת תואר דוקטור, האוניברסיטה העברית, תשל"ו 1976.
* אתי בן סעדון (ההדרה, מבוא, ביאור והערות), שירתו של רבי שמעון בר צמח דוראן, מכלול שיריו של הרשב"ץ, הוצאת יד בן צבי, 2012

==קישורים חיצוניים==

* 
* אבי (סת') קדיש, [https://sites.google.com/site/kadish67/avraham-avinu ספרו של אברהם אבינו: רבי שמעון בן צמח דוראן ובית מדרשו של הר"ן]. עבודת ד"ר, אונ' חיפה 2006 (אנגלית).
* 
* 
* אפרים חזן, [https://www.nli.org.il/he/discover/music/jewish-music/piyut/articles/figures/rabbi-shimon-bar-tzemach ר' שמעון בר צמח דוראן (הרשב"ץ)], אתר הזמנה לפיוט
** אפרים חזן, [https://www.nli.org.il/he/discover/music/jewish-music/piyut/articles/in-depth-look/piyut/christian-jewish-polemic-rashbatz הפולמוס היהודי נוצרי בפיוטי תחינה של הרשב"ץ], אתר הזמנה לפיוט
** אפרים חזן, [https://www.nli.org.il/he/discover/music/jewish-music/piyut/articles/introductions/piyut/mesfarad-letzfon-afrika מספרד לצפון אפריקה - השירה העברית במעבר], אתר הזמנה לפיוט
* 
* [http://www.toratemet.net/מפסקי-ותשובות-הרב.html מאמר על חכמת הקבלה אצל הרשב"ץ] של הרב זכריה זרמתי באתר [http://www.toratemet.net תורת אמ"ת]
* 
* 

===ספריו===
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/digitallibrary/gallery/yearly_cycle/pesach/hagadot_names/Pages/afikoman.aspx אפיקומן] - הגדה של פסח באתר הספרייה הלאומית
* 
* 
* 
* 
* 
*, באתר ספאריה
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים: ראשונים
קטגוריה:אלג'יר: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת: ראשונים
קטגוריה:מחברי ספרי מניין המצוות
קטגוריה:מיורקה: יהודים בימי הביניים
קטגוריה:רופאים יהודים ספרדים
קטגוריה:רופאים יהודים אלג'יראים
קטגוריה:יהודים הקבורים באלג'יריה
קטגוריה:ראשוני צפון אפריקה
קטגוריה:ילידי 1361
קטגוריה:נפטרים ב-1444