אחלב

מחלב או אחלב הייתה עיר כנענית בנחלת שבט אשר, בין הערים הפיניקיות צור וצידון. היא מוזכרת במקרא, בכתובות מלכי אשור ובכמה טקסטים מהתקופה הצלבנית. כיום מזוהה העיר עם חִֿרבֶת אל־מַחַאלִב מצפון-מזרח לעיר צור.<ref name=":0"></ref>

== היסטוריה ==
=== במקרא ===
נחלות שבטי ישראל
העיר מופיעה לראשונה במקרא בשם המשובש "מחבל", בתיאור גבולות נחלת אשר בספר יהושע: .<ref name=":0" /><ref name=":1">זאב וילנאי, "אחלב", בתוך: אריאל: אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל כרך א' (א–ב), הוצאת עם עובד, 1976, עמ' 104</ref> סוף פסוק זה מתורגם בתרגום השבעים כ־Αλεβ καὶ Εχεζειβ (אַלֵב וְאֵכֵזֵיב).<ref name=":2">בנימין מייזלר, "אחלב", בתוך: אנציקלופדיה מקראית כרך א' (אב–אתרים), הוצאת מוסד ביאליק, 1950, עמוד 227 ()</ref><ref>"מחבל אכזיבה", בתוך: אנציקלופדיה מקראית כרך ד' (כבד–מלתחה), הוצאת מוסד ביאליק, 1962, עמוד 785 ()</ref>

בספר שופטים מוזכרת אחלב כאחד היישובים בהם לא הורישו בני שבט אשר את הכנענים: . בתרגום הלטיני הקדום מתורגם אחלב ל־Madalab, שהוא שיבוש של Mahalab.<ref name=":2">בנימין מייזלר, "אחלב", בתוך: אנציקלופדיה מקראית כרך א' (אב–אתרים), הוצאת מוסד ביאליק, 1950, עמוד 227 ()</ref>

=== בתקופה האשורית ===
במרידתו של רצין נגד תגלת פלאסר השתתף גם חירם השני מצור, ועל כך הענישו מלך אשור ותפס ובזז את העיר המבוצרת מחלב (באשורית: ma-ḫa-la-ab) וערים גדולות אחרות בתחום צור.<ref></ref>

מסעו השלישי של סנחריב (701 לפנה"ס) היה לארץ חֿתי (הלבנט), ובו מלך צידון לולי המורד ברח לים, ועל כן הכניע סנחריב את צידון רבה וצידון זעירה, בית־זיתּי, צרפת, מַחַֿלִּיבַה (באשורית: ma-ḫal-li-ba), אוּשוּ, אכזיב ועכו, עריו המבוצרות שעליהן הסתמך.<ref name=":0" /><ref> וכן ב־</ref><ref name=":1">זאב וילנאי, "אחלב", בתוך: אריאל: אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל כרך א' (א–ב), הוצאת עם עובד, 1976, עמ' 104</ref> סדר זה מצדיק את הזיהוי עם חֿֿרבת אל־מחאלִב.<ref name=":2">בנימין מייזלר, "אחלב", בתוך: אנציקלופדיה מקראית כרך א' (אב–אתרים), הוצאת מוסד ביאליק, 1950, עמוד 227 ()</ref>

=== בתקופה הצלבנית ===
בהסכם בין הסולטן קלאוון לנסיכה הצלבנית מ־1285 מוזכרת בערבית "קחלב" (שיש לשחזר מבחינה פלאוגרפית ל"מחלב"), אשר מופיעה במסמכים נוצריים אחרים כ־Mehlep ו־Mahaleb – כל אלה מזוהים עם מחלב.<ref name=":3"></ref><ref name=":1">זאב וילנאי, "אחלב", בתוך: אריאל: אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל כרך א' (א–ב), הוצאת עם עובד, 1976, עמ' 104</ref><ref name=":2">בנימין מייזלר, "אחלב", בתוך: אנציקלופדיה מקראית כרך א' (אב–אתרים), הוצאת מוסד ביאליק, 1950, עמוד 227 ()</ref>

=== זיהוי האתר בעת החדשה ===
הזיהוי בין מחלב המקראית, מחלב/מחלפ מימי הביניים וחֿרבת אל־מחאלב נעשה לראשונה על־ידי במסגרת הסקר הארכאולוגי הנרחב שביצעה בצור ובסביבתה;<ref name=":3"></ref><ref></ref> זאת אף שחוקרים מוקדמים יותר הבחינו באתר והזכירו אותו.<ref>Victor Guérin, Description Géographique Historique et Archéologique de la Palestine troisiéme partie – Galilée, tome II, L'Imprimerie nationale, 1880, p. 246</ref><ref name=":2">בנימין מייזלר, "אחלב", בתוך: אנציקלופדיה מקראית כרך א' (אב–אתרים), הוצאת מוסד ביאליק, 1950, עמוד 227 ()</ref>

==לקריאה נוספת==
* יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, מפה 68 (עמ' 50)
* הערך "אחלב", לכסיקון מקראי, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א–ב, תל אביב: הוצאת דביר, 1965, עמ' 35

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כנען
קטגוריה:נחלת שבט אשר
קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:פיניקים: מושבות
קטגוריה:לבנון: אתרים ארכאולוגיים