מעמד הר גריזים והר עיבל

מעמד הר גריזים והר עיבל או מעמד הברכה והקללה הוא סיפור מקראי המתאר את אחד האירועים המרכזיים בסיפור על יציאת מצרים והכניסה לארץ ישראל. הסיפור מתרחש בהר גריזים והר עיבל שבשומרון, סמוך לכניסת עם ישראל לארץ ישראל בתום ארבעים שנות הנדודים במדבר. הציווי על קיום המעמד מופיע בספר דברים וקיומו בפועל מתואר בספר יהושע.

המעמד כלל בניית מזבח בהר עיבל והקרבת קרבנות עולה ושלמים עליו, כתיבת ספר התורה על גבי אבנים, ברכה לשומרי מצוות ה' וקללה לעוברי מצוותיו.<ref name=":0"></ref> בסיום המעמד, קרא יהושע בן נון באוזני העם את הברכות והקללות הכתובות בתורה.

== הציווי בתורה ==
מבט מהיישוב [[הר ברכה על הר גריזים והר עיבל. על הר גריזים ניתן לראות את בתי השומרונים, ועל הר עיבל את הבסיס הצבאי שחונה על פסגתו המתנשאת לגובה 940 מטרים.]]
מהותו של המעמד היא כריתת ברית בין עם ישראל לה' על קיום המצוות הנזכרות בספר דברים ולא נכללו בברית עליה מסופר בספר ויקרא. מצוות אלו מורות לעם ישראל כיצד עליהם לנהוג בבואם לארץ ישראל ובישיבתם בה, ולכן מצווה משה את ישראל על קיום הברית בסמוך לכניסתם לארץ.

הציווי על קיום המעמד המיוחד על הר גריזים והר עיבל מוזכר פעמיים בספר דברים. הראשון, לפני פירוט מצוות הארץ, בפרשת ראה:

והשני, מיד לאחר סיום פירוט המצוות, בפרשת כי תבוא:

== עיתוי ומיקום המעמד ==
בספר דברים נאמר שמעמד זה יתבצע . על פי המתואר בספר יהושע () המעמד התקיים לאחר מלחמת העי. עיתוי זה לכאורה אינו תואם את הציווי המופיע בספר דברים (), משום שמלחמת העי לא התקיימה ביום מעבר הירדן, וכתיבת התורה על האבנים התבצעה לאחר בניית המזבח.<ref name=":0" /> אולם על דרך הפשט אין הכרח להבין שהמילים "ביום אשר תעברו את הירדן" משמען באותו יום עצמו, כשם שהמילים "שְׁמַע יִשְׂרָאֵל אַתָּה עֹבֵר הַיּוֹם אֶת הַיַּרְדֵּן"<ref></ref> אינן מתפרשות במובן של אותו היום ממש. 

בילקוט שמעוני ובתלמוד הירושלמי, פירשו חז"ל שהקמת האבנים בהר עיבל צריכה להתבצע "ביום אשר תעברו את הירדן" ממש, וכדי להסביר את הסתירה בין הציווי ובין קיום המעמד בפועל הם מביאים את דעת רבי יהודה, לפיה בני ישראל הגיעו בדרך נס להר גריזים והר עיבל כבר ביום בו עברו את הירדן, ואז עשו את המעמד<ref>ילקוט שמעוני יהושע רמז יד. דעת ר' יהודה בתלמוד ירושלמי מסכת סוטה פרק ז הלכה ג.</ref>. חז״ל מזכירים גם את דעתו של רבי אלעזר, לפיה ביום מעבר הירדן עשו בני ישראל שתי 'גבשושיות' סמוך לגלגל, קראו להן 'הר גריזים' ו'הר עיבל', ובצעו את המעמד ביניהן<ref>דעת ר' אלעזר בתלמוד הירושלמי שם.</ref>. דעה שלישית בנושא היא דעתו של רבי ישמעאל, המסביר כי המעמד נעשה שנים לאחר מכן, לאחר שבני ישראל כבשו וחילקו את ארץ ישראל.

== המזבח וכתיבת התורה ==

כחלק ממעמד הברכה והקללה נאמר בספר דברים שיש לבנות מזבח מאבנים שלמות בהר עיבל שעליו יקריבו קרבנות עולה, וכן קרבנות שלמים שאת בשרם יאכלו שם ויחגגו את כניסתם לארץ וכריתת הברית עם ה'. פרופ' אדם זרטל זיהה את המזבח עם אתר ארכאולוגי בצפון-מזרח הר עיבל אותו חפר בשנים 1982–1989<ref>אדם זרטל, עם נולד, מזבח הר עיבל וראשית ישראל, 2007</ref>. זיהוי זה לא התקבל על דעת רוב הארכאולוגים המקראיים, אך כן התקבל על חוקר ארץ ישראל זאב ארליך והרב יואל בן נון.

נאמר בספר דברים שיש להקים אבנים גדולות בהר עיבל, לסוד אותן בסיד ולכתוב עליהן את 'דברי התורה הזאת'. בספר יהושע נאמר שכתבו על האבנים את 'מִשְׁנֵה תּוֹרַת מֹשֶׁה אֲשֶׁר כָּתַב לִפְנֵי בְּנֵי יִשְׂרָאֵל'.

יש אומרים שמה שנכתב על האבנים אלו מצוות התורה בזו אחר זו בקצרה, כפי שנכתבו בספרי מוני המצוות. ויש אומרים שכל התורה הייתה כתובה על האבנים, והיה זה בדרך נס או שהיו אלו אבנים גדולות מאד. ודעת חז"ל שכתבו עליהן את דברי התורה בשבעים לשונות.

לדעת רש"י בהסבר אחת הדעות בתלמוד, לאחר המעמד פורקו אבני המזבח והועברו לגלגל.

== אמירת הברכה והקללה ==
בפרשת כי תבוא שבספר דברים מתואר אופן ביצוע הברכה והקללה: חלוקת עם ישראל לשני חלקים כאשר שישה שבטים (שמעון, לוי, יהודה, יששכר, יוסף ובנימין) עומדים על הר גריזים, ושישה שבטים (ראובן, גד, אשר, זבולון, דן ונפתלי) עומדים על הר עיבל. הכהנים והלויים עמדו בגיא שבין ההרים, בשכם, והפכו פניהם כלפי הר גריזים כאשר אמרו את דברי הברכה למי שישמור את מצוות התורה, ולאחר מכן הפכו פניהם כלפי הר עיבל כאשר אמרו את דברי הקללה למי שיעבור על מצוות התורה. כל העם ענה 'אמן' ובכך קיבל על עצמו את הדברים באמנה.

מלבד הברכה הכללית על מי שישמור המצוות והקללה על מי שלא ישמור אותן, מפורטות בתורה מספר עבירות חמורות או עבירות שנעשות לרוב בסתר, שעל העובר על אחת מהן הוסיפו הלויים קללה נוספת: במשנה במסכת סוטה ישנו תיאור מפורט של אופן ביצוע הברכה והקללה על ידי הלויים:

== הקראת הברכה והקללה שבספר דברים ==
בסיום המעמד מתואר כי יהושע הקריא לעם ״אֶת כָּל דִּבְרֵי הַתּוֹרָה הַבְּרָכָה וְהַקְּלָלָה כְּכָל הַכָּתוּב בְּסֵפֶר הַתּוֹרָה״. רוב הפרשנים מבארים שהכוונה לדברי הברכה והקללה הנזכרים ב, אך יש שהציעו שהכוונה היא לברכות ולקללות שאמרו הלויים לעם קודם לכן, ומצוטטות ב.<ref name=":1"></ref><ref name=":0" />

== מהותו של המעמד והקבלתו לברית הר סיני ולברית ערבות מואב ==
תיאורו של המעמד בסמיכות למעמד הברית שערך משה עם ישראל בערבות מואב, מעלה את השאלה האם מדובר כאן בשתי בריתות נפרדות או בברית ארוכה אחת. הרב אלחנן סמט טוען כי מעמד הר גריזים והר עיבל הוא המשך ישיר למעמד הברית בערבות מואב. לטענתו, שני המעמדות מהווים למעשה מעמד ארוך הנערך משני עברי הירדן, ובו כורת ה' ברית עם ישראל על קיום מצוותיו תוך הבטחת שכר למקיים המצוות ועונש לעובר עליהן. לפי הרב סמט קיימת הקבלה בין מעמד זה ובין מעמד הר סיני, בכך שבשניהם יש ציווי על כתיבת המצוות, ציווי על בניית מזבח ותיאור ארוך ומפורט של השכר והעונש הצפויים למקיימי המצוות ולעוברים עליהם. מדמיון זה בין המעמדים מסיק הרב סמט כי מהותן של הבריתות היא אמירה של ה׳ לישראל כי הארץ ניתנה להם בתנאי שיקיימו את מצוותיו. לטענתו, הברית הנכרתת בערבות מואב מציינת את אמירת המצוות בעל פה ואילו הברית בהר עיבל מציינת את כתיבתן<ref name=":1" /> 

גם לדעת הרב יונתן פיינטוך מעמד הר גריזים והר עיבל מהווה המשך לברית בערבות מואב וששניהם יחד מקבילים לברית בהר סיני, אולם לטענתו הברית בערבות מואב מקבילה לחלק הציווי שבברית בהר סיני, בעוד שמעמד הר גריזים והר עיבל מקביל לחלק הטקסי שבברית בהר סיני. הרב פיינטוך סובר כי קיומו של המעמד בהר גריזים והר עיבל, הנמצאים באזור שכם שבנחלת בני יוסף, מדגישים את היותם של בני יוסף, ובראשם יהושע, מנהיגי ישראל באותה תקופה<ref name=":0" />.

== ראו גם ==
* פרשת משפטים
* הברית בשכם
* נאום יהושע

== קישורים חיצוניים ==
* 
* יוסף סגל, [http://www.daat.ac.il/he-il/tanach/iyunim/neviim/rishonim/yehoshua/prakim/segal-maamad.htm מעמד הר גריזים והר עיבל כיצד], באתר דעת.
*הרב יאיר וייץ, [https://yhb.org.il/24563/ מעמד הר סיני ומעמד הר גריזים והר עיבל], באתר ישיבת הר ברכה
*הרב איתן שנדורפי, [http://asif.co.il/?wpfb_dl=2434 הברכה והקללה בהר גריזים ובהר עיבל], באתר ספריית אסיף

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בריתות במקרא
קטגוריה:מאורעות בספר יהושע
קטגוריה:פרשת ראה
קטגוריה:פרשת כי תבוא
קטגוריה:קללות ביהדות
קטגוריה:הר גריזים
קטגוריה:הר עיבל