בני יששכר

בני יששכר הוא חיבורו המרכזי של רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב שעל שם ספרו זה כונה עוד בחייו "בעל הבני יששכר".

דרושי הספר מסודרים לפי שנים עשר חודשי השנה היהודית, בהתמקדות מיוחדת על חגי ומועדי ישראל. בשל סידורו הייחודי, הפך הספר לקלסיקה חסידית עיקרית, המסדרת את משנת החסידות על המועדים.

==שם הספר==
שמו של הספר "בני יששכר" כפי שמעיד המחבר בפתח הקדמתו, מיוסד על הפסוק ב , כשההדגשה היא על המשך הפסוק "יודעי בינה לעיתים", כמטרת הספר המיועד לעסוק בעיתים ובזמנים.

בקרב בני משפחתו ותלמידיו, מקובל טעם נוסף לקריאת שם הספר, וזאת משום שרצ"א קיבל מרבו החוזה מלובלין שאמר לו ברוח הקודש כי הוא בן לשבט יששכר.

==תוכן הספר==
הספר מיוסד במאמרים מיוחדים על סדר כל חודשי השנה, כאשר בכל חודש מוקדשים מאמרים אחדים לבאר את מהות החודש, את סיבת שמו, ואת משמעותו הקבלית.
בפתיחת הספר מוקדשים עשרה 'מאמרי השבתות' העוסקים בדרוש ובהבנה פנימית של מהות השבת, והדרך לעבודת ה' בה. אחריהם באים מאמרי חודש ניסן שהוא החודש הראשון על פי הלוח העברי, ובו דן המחבר בדרושים ארוכים על משמעות חג הפסח וכך על כל סדר המועדים.

אריכות דברים מיוחדת, נרשמת במאמרי חודשי כסלו-טבת המוקדשים ברובם למשמעותו של חג החנוכה. וזאת משום שכפי המקובל, בחג זה, חש המחבר התעלות רוחנית מיוחדת. המאמרים שמקיפים את כל ענייני החג שמעט נכתב אודותיו, הפכו את הספר לפופולרי בקרב הציבור החסידי, המרבה ללמוד בו בעיקר בימים אלו.
{| class="wikitable"
|חודש
|שם
|פסוק
|פעולה
|איבר
|ראש
|אות
|מזל
|שבט
|-
|ניסן
|י-ה-ו-ה
|ישמחו השמים ותגל הארץ
|שיחה
|רגל ימין
|גלגולת נק'
|ה
|טלה
|יהודה
|-
|אייר
|י-ה-ה-ו
|יתהלל מתהלל השכל וידוע
|הרהור
|כוליא ימין
|אוזן ימין נק'
|ו
|שור
|יששכר
|-
|סיון
|י-ו-ה-ה
|ידות ולצלע המשכן השנית
|הילוך
|רגל שמאל
|אוזן שמאל נק'
|ז
|תאומים
|זבולון
|-
|תמוז
|ה-ו-ה-י
|זה איננו שוה לי
|ראיה
|יד ימין
|עין ימין נק'
|ח
|סרטן
|ראובן
|-
|אב
|ה-ו-י-ה
|יד הויה במקנך
|שמיעה
|כוליא שמאל
|עין שמאל נק'
|ט
|אריה
|שמעון
|-
|אלול
|ה-ה-ו-י
|וצדקה תהיה לנו כי
|מעשה
|יד שמאל
|חוטם נק'
|י
|בתולה
|גד
|-
|תשרי
|ו-ה-י-ה
|ויראו אֹתָהּ שרי פרעה
|תשמיש
|מרה
|גלגולת זכ'
|ל
|מאזנים
|אפרים
|-
|חשון
|ו-ה-ה-י
|ודבש היום הזה יקוק
|ריח
|דקין
|אוזן ימין זכ'
|נ
|עקרב
|מנשה
|-
|כסלו
|ו-י-ה-ה
|וירא יושב הארץ הכנעני
|שינה
|קיבה
|אוזן שמאל זכ'
|ס
|קשת
|בנימין
|-
|טבת
|ה-י-ה-ו
|גדלו ליקוק אתי ונרוממה
|רוגז
|כבד
|עין ימין זכ'
|ע
|גדי
|דן
|-
|שבט
|ה-י-ו-ה
|המר ימירנו והיה הוא
|לעיטה
|קורקבן
|עין שמאל זכ'
|צ
|דלי
|אשר
|-
|אדר
|ה-ה-י-ו
|עירה ולשרקה בני אתונו
|שחוק
|טחול
|חוטם זכ'
|ק
|דגים
|נפתלי
|}

==עריכה ותפוצה==
אף על פי שבימי חייו כתב המהרצ"א עשרות חיבורים, את עיקר מאמצי העריכה הועיד לעריכת "בני יששכר". על פי עדויות בני משפחתו, חמש מהדורות כתב מהרצ"א עד שהגיע לגרסה הסופית המשובחת, שאותה כתב בכתב נאה ומסודר, שלא הצריך עריכה. הדבר גם ניכר משלל שינויי לשון ושיפורי תחביר שישנם בין המהדורות.

רבי צבי אלימלך לא הספיק להביא את הספר לדפוס, אך כבר בימי חייו, העתיקו חסידים ותלמידים ממקורביו לעצמם חלקים מהחיבור. מהעתקות אלו נפוצו מיד קונטרסים והעתקים שפשטו בקרב תלמידיו. להעתקה פירטית זו רומז רבי צבי אלימלך בשלהי הקדמת ספרו אגרא דכלה, כשהוא כותב . זו גם הסיבה שעוד בחייו כבר כונה "בעל הבני יששכר", אף על פי שחיבורו עדיין לא נדפס, וכך גם תואר במצבתו קברו הראשונה.

==מהדורות==
רק בשנת תר"ו, שנים ספורות לאחר פטירתו של רצ"א, יצא הספר לראשונה בדפוס זאלקווא. בשל קשיי הצנזורה על ספרים עבריים, נאלצו בניו להדפיס רק את חלקו השני של הספר בעילום שם המחבר. רק כעבור שנים נוספות, בשנת תר"י, הודפס החלק הראשון בלמברג. החל ממהדורת תר"ך מודפסים שני הכרכים בצוותא, ואף בכרך אחד. תלמידיו ובני משפחתו ראו בעיכוב הצנזורה, התנכלות של כוחות הרע והסטרא אחרא שהתאגדו להזיק לרצ"א כל ימיו, ונחלו כישלון חרוץ.

במשך השנים חזר הספר ונדפס בעשרות מהדורות, שהאחרונה והמוכרת שבהן היא מהדורת "תולדות אהרן", שיצאה לאור על ידי האדמו"ר רבי אברהם יצחק קאהן שזיקק את הספר מטעויות, ומהדורתו התקבלה כמהדורה המתוקנת והמושלמת.

==ספרי המשך==
עם הפיכתו של הספר לנכס צאן ברזל בספרות החסידית, התפתחה תופעה ייחודית שאין לה אח ורע בספרות זו, יצירת חיקויים של פורמט הספר המסודר לפי סדר ימות השנה והלוח העברי. ארבעה מצאציו של רצ"א חיברו גם הם ספרים בסגנון זהה, שניים מהם אף גזרו את שמם מאותו פסוק. הראשון הוא בנו רבי אלעזר שפירא מלנצהוט שחיבר ספר זהה הנושא את השם יודעי בינה גם הוא על שם אותו פסוק, כפי שמעיד הוא בהקדמתו 

הניסיון השני הוא של בן-נינו, רבי חיים אלעזר שפירא ממונקאטש, שחיבר את הספר שער יששכר, וגם הוא מנמק בהקדמתו את אותו טעם 
בהמשך הקדמתו אף מתנצל הנכד על ניסיון החיקוי ומצהיר כי חיבורו רחוק מלהשתוות לזה של זקינו 

שני ניסיונות נוספים הם ספר "צבי לצדיק" על חודשי השנה מנכדו רבי צבי אלימלך שפירא מבלאז'וב וספר "קרן ישועה" על חודשי השנה מבנו רבי יהושע שפירא.

==הארות והוספות==
ריבוי הלומדים בספר, הביא להוצאת מהדורות חדשות, מנוקדות ומוערות, להקל על ההבנה ולאפשר גם ללומדים צעירים שאינם רגילים בשפה הקבלית להתמצא. מהדורה מוערת ראשונה, יצאה לאור ב-2005, בשלושה כרכים בהוצאת מכון "בני שלשים" של חסידות קוסון ובה נוספו הערות נחוצות.

שנים ספורות לאחר מכן, עם התבססות השלוחה הישראלית של מכון עוז והדר, ביקש ראש המכון הרב יהושע לייפער, שהוא גם צאצאו של רצ"א מדינוב, מחברי השלוחה, לערוך את הספר מחדש ולהוסיף לו שלל ביאורים ומדורים, שמנגישים את התוכן לכל דורש, מבלי כל צורך בידע מוקדם. בכך ביקש להציבו בשורה אחת עם ספרי יסוד ביהדות בהם התמקדה עבודת המכון עד אותה עת. על העריכה הופקד עורך מתיבתא הרב מנחם מנדל פומרנץ, ועם השלמתה הודפסה המהדורה בשישה כרכים, בשל הפירוש הפכה מהדורה זו לפופולרית ועל פי פרסומי המכון כבר חזרה ונדפסה באלפי עותקים.

מכון "מעיינות מהרצ"א", בראשו עומד צאצא אחר, הרב שלום לייפער, מסדר את קטעי ההלכה והמנהג שמוזכרים בספריו הרבים, וכן מה שמוזכר בשמו בספרי הפוסקים, ומנהגי דינוב לדורותיהם, על סדר ה"שולחן ערוך".

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://hebrewbooks.org/14490 בני יששכר חלק א' באתר 'היברובוקס'].
* [http://hebrewbooks.org/14491 בני יששכר חלק ב' באתר 'היברובוקס'].
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי חסידות
קטגוריה:ספרי מחשבת ישראל
קטגוריה:ספרי 1846