OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פיצוץ הליפקס

מראות ההרס
פיצוץ הליפקס היה פיצוץ עז שאירע ב-6 בדצמבר 1917, בשעה 9:05 בבוקר, שהחריב כ-1,600 בתים בעיר הנמל הליפקס בפרובינציית נובה סקוטיה שבקנדה. הפיצוץ גרם למותם של 1,635 אנשים ולפציעתם של אלפים. פיצוץ זה היה הפיצוץ החזק ביותר עד פיצוץ הפצצה הגרעינית מעשה ידי אדם, והוא הפיצוץ הבלתי-מתוכנן החזק ביותר מעולם.

במהלך מלחמת העולם הראשונה המה נמל הליפקס מאוניות שהובילו חיילים וציוד אל אירופה. בבוקר ה-6 בדצמבר עזבה את הנמל הספינה הנורווגית "אימו" (Imo) לכיוון ניו יורק. באותו זמן, יצאה מפתח הנמל ספינת התחמושת הצרפתית "מון בלאן" (Mont Blanc) במטרה להצטרף לשיירה שעזבה לעבר אירופה. ספינה זו נשאה 2,147 טון של חומצה פיקרית, 223 טון טי אן טי, 56 טון בנזול (בנזין וטולואן) ו-56 טון ניטרוצלולוזה.

ה"מון בלאן" לא הניפה דגלי אזהרה שמוטענים עליה חומרי נפץ וחומרים מסוכנים אחרים, בשל החשש כי תהווה מטרה לצי הגרמני הקיסרי. היא איחרה לצאת ולכן נקלעה למחסום ליד איי מקנאבס שבכניסה לנמל הליפקס; גם הספינה הנורווגית יצאה מאוחר מדי ונקלעה למחסום.

בסביבות השעה 8:45, התנגשו שתי הספינות. ההתנגשות הסיטה את המון בלאן אל הרציף, תוך שהיא בוערת. צופים רבים נקבצו כדי לחזות בספינה הבוערת, בעוד אנשי צוותה מנסים, ללא הצלחה, להזהיר אותם מפני הסכנה. מכבי האש של הליפקס הגיעו תוך זמן קצר, אך ב-9:05 התפוצצה הספינה. למעלה מ-2.5 קמ"ר מהעיר הליפקס הוחרבו עד היסוד מן הפיצוץ האדיר. הפיצוץ אף ניפץ חלונות בעיר טרורו, מרחק 100 ק"מ משם. העוגן של הספינה מון בלאן נמצא חמישה ק"מ מהנמל. הפיצוץ יצר צונאמי מלאכותי במפרץ הליפקס, אשר עקר עצים, עיקם פסי רכבת והרס בניינים וכלי שיט.

האסון גרם למותם של כ-1,635 בני אדם (למעלה מ-1,000 איש נהרגו באופן מיידי) וכ-9,000 פצועים (6,000 פצועים קשה). שטח עירוני בגודל של כ-1.3 קמ"ר הושמד לחלוטין והותיר 1,500 איש חסרי בית.

מלחי ה"מון בלאן" שהיו היחידים שהבינו את גודל האסון המתקרב עוד לפני הפיצוץ נמלטו ממנה. בדרכם פגשו בפקח רכבות בשם וינסנט (וינס) קולמן והסבירו לו את הסכנה. קולמן, שכבר חשב להימלט, נמלך בדעתו ושלח הודעות דחופות לרכבות המתקרבות לתחנת הליפקס לבל יגיעו למקום. קולמן נספה בפיצוץ, אך פעולתו הצילה מאות נוסעי רכבות שיכלו להכלל במניין ההרוגים.

==ראו גם==
* הפיצוץ בוואנגונגצ'אנג - הקטלני בהיסטוריה
*ההתפוצצות בנמל בומביי
*אסון טקסס סיטי
*התאונה בבסיס חיל האוויר המלכותי פולד
*הפיצוץ בנמל ביירות

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20061208095926/http://www.halifaxexplosion.org/ אתר הבית של פיצוץ הליפקס]
* 
* 

==הערות שוליים==

הליפקס
הליפקס
קטגוריה:אסונות בקנדה
קטגוריה:1917
קטגוריה:נובה סקוטיה
מוניטריזם

מוניטריזם היא אסכולה כלכלית נאו-קלאסית בכלכלה המודרנית המבקרת שימוש במדיניות מוניטרית כאמצעי לוויסות הביקוש המצרפי ושוללת התערבות פיסקלית ישירה של הממשלה בכלכלה.

==עיקרי הכלכלה המוניטריסטית==
התפיסה מנוגדת לכלכלה קיינסיאנית. בעוד שהכלכלן הנאו-קיינסיאני מאמין ביכולתה של מדיניות פיסקלית להשפיע על התוצר ורמת האבטלה ורואה בהוצאות הממשלה כלי מקרו-כלכלי חשוב, הכלכלן המוניטריסט רואה בהתערבות ממשלתית כזו תופעה מזיקה שאין ביכולתה לגרום לתוצאות המיוחלות, משום שהגידול בביקוש לכסף והאינפלציה יבטלו את השפעותיה.

במקום התערבות פיסקלית, דוגלת הכלכלה המוניטריסטית בפיקוח הדוק על היצע הכסף מצדו של הבנק המרכזי על מנת להשיג יציבות מחירים, וכתוצאה ממנה שגשוג כלכלי.

שורשיה של התאוריה בשתי אסכולות כמעט סותרות: הגישה אל הכסף של הכלכלנים הקלאסיים בני המאה ה-19, כדוד ריקרדו, ולעומתה התאוריה הקיינסיאנית של הכסף, המתייחסת לשוק הכסף בדגש על צד הביקוש שמניע את הכלכלה.

==מוניטריסטים בולטים==
אבי המוניטריזם המודרני הוא הכלכלן האמריקאי רב ההשפעה מילטון פרידמן. ב-1963 הוציאו פרידמן והכלכלנית אנה שוורץ את ספרם "ההיסטוריה המוניטרית של ארצות הברית 1867-1960", סקירה של גלי הגאות והשפל הכלכליים של כמאה שנים מנקודת מבט מוניטריסטית התולה אותם בעודפי או חוסרי היצע בשוק הכסף בהתאמה.

מוניטריסט אחר הוא נגיד הבנק הפדרלי לשעבר פול וולקר.

==התפתחות היסטורית==
מוניטריזם הפך להיות פופולרי בראשית שנות השבעים כאשר הכלכלה הקיינסיאנית כשלה בניסיון להסביר כיצד ייתכן מצב של סטגפלציה, אינפלציה המלווה במיתון ובאבטלה. נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר מינה את פול וולקר לנגיד הבנק הפדרלי וזה הטיל מגבלות משמעותיות על היצע הכסף והשיג יציבות מחירים, גם אם במחיר של מיתון חריף.

מאז ראשית שנות התשעים חל פיחות מסוים במידת הקבלה של התאוריה בקרב כלכלנים וקובעי מדיניות ברחבי העולם, אם כי היא עדיין גורם מוביל בארצות רבות, בעיקר בקרב הבנקים המרכזיים.

==אסכולת שיקגו==
"אסכולת שיקגו" הוא כינוי לקבוצה של כלכלנים מהזרם הניאוקלאסי שמקורה באוניברסיטת שיקגו. האסכולה דוחה את הכלכלה הקיינסיאנית ומקדמת על פניה את המונטריזם. באמצע שנות ה-70 אנשי האסכולה פנו לקדם את הכלכלה הניאוקלאסית המבוססת על ציפיות רציונליות. כלכלנים בולטים הנמנים עם אנשי האסכולה הם: ג'ורג' סטיגלר, מילטון פרידמן, גארי בקר ויוג'ין פאמה.

== ראו גם ==

* מדיניות מוניטרית
* מדיניות פיסקלית

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://web.archive.org/web/20051125000214/http://cepa.newschool.edu/het/essays/monetarism/monetarcont.htm מוניטריזם] באתר ההיסטוריה של המחשבה הכלכלית
* 

קטגוריה:תאוריות כלכליות
קטגוריה:קפיטליזם
קטגוריה:מקרו-כלכלה
החוג האנטארקטי

החוג האנטארקטי מסומן באדום
החוג האנטארקטי הוא הקו המעגלי הדמיוני המקיף את הקוטב הדרומי, ואשר מדרומה לו השמש אינה זורחת בשיא החורף בחצי הכדור הדרומי (ה־21 ביוני), ואינה שוקעת בשיא הקיץ בחצי הכדור הדרומי (ה־21 בדצמבר). בחוג האנטארקטי עצמו, השמש משיקה לאופק ב־21 בדצמבר ועולה שוב.

החוג האנטארקטי נמצא בקרוב בקו רוחב 66.5° דרום - בהתאם לזווית בין ציר הסיבוב של כדור הארץ למישור המילקה.

==ראו גם==
*חוג הקוטב - הסבר מפורט על התופעה.
*החוג הארקטי

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קווי רוחב
מרדכי ברנשטיין (מו"ל)

מרדכי ברנשטיין (15 במאי 1893, כ"ט באייר ה'תרנ"ג – 28 במרץ 1983, י"ד בניסן ה'תשמ"ג) היה סופר, מחזאי, מו"ל ואיש ציבור ביישוב ובתקופת המדינה.

==קורות חיים==
ברנשטיין נולד ברוסיה (באזור אוקראינה של ימינו) בשנת 1893. ב-1911 עלה לארץ ישראל ולמד בגימנסיה "הרצליה" בתל אביב. עם תום לימודיו עבד שנה בחקלאות, ואז גורש על ידי העות'מאנים והגיע לארצות הברית. שם למד באוניברסיטת קולומביה, ניהל בית ספר עברי, ובהמשך היה למנהל הוצאת הספרים "קדימה". כעבור שנתיים וחצי התנדב לגדוד העברי, ובשנת 1918 שב איתו לארץ.

בארץ שימש ברנשטיין כמזכיר גימנסיה הרצליה. עם העברתה של הוצאת דביר לארץ ישראל, מינה אותו ביאליק לנהל אותה, וברנשטיין היה מנהלה במשך שנים רבות, עד פרישתו לגמלאות.

הוא כתב טרילוגיה על החיים בארץ, וחיבר כשלושה-עשר מחזות, שאף תורגמו לשפות אחרות.

היה איש ציבור רב פעלים: שימש בהתנדבות כנשיא "התאחדות הוצאות הספרים בישראל", יו"ר הוצאת "יחדיו", חבר דירקטוריון נייר חדרה ועוד.
ברנשטיין היה ממייסדי רמת גן (אז עיר-גנים) כחלק מקבוצת ה'קנדים'.

בצוואתו הקדיש את כספו לקרן לעידוד יוצרים צעירים בתחומי הספרות השירה והמחזאות. האגודה להענקת פרסים על שמו היא שאחראית על הענקת פרס ברנשטיין.

נפטר ב-28 במרץ 1983, בן 90 במותו. נקבר בבית הקברות טרומפלדור.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://web.archive.org/web/20031212181042/http://www.tbpai.co.il/berenstien/berenstien.htm על מרדכי ברנשטיין] באתר התאחדות הוצאות ספרים בישראל
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:מחזאים כותבי עברית
קטגוריה:מחזאים ביישוב
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:מו"לים ביישוב
קטגוריה:מו"לים ישראלים
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית
קטגוריה:לוחמי הגדודים העבריים
קטגוריה:הגימנסיה העברית הרצליה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:אישים שעל שמם פרס ספרותי
קטגוריה:רמת גן: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1893
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983
יוזמת ההגנה האסטרטגית

[[לוגו יוזמת ההגנה האסטרטגית]]
יוזמת ההגנה האסטרטגית (באנגלית: Strategic Defense Initiative, SDI), הידועה יותר בשמה הלא רשמי: פרויקט מלחמת הכוכבים, הייתה יוזמה שאפתנית של נשיא ארצות הברית רונלד רייגן לפיתוח מטריית הגנה הרמטית מפני טילים, במטרה לנטרל איום גרעיני סובייטי על ארצות הברית. מרכיב עיקרי בתוכנית זו היה אמור להיות לוויינים המצוידים במערכות לייזר, שנועדו ליירט טילי אויב. הקונספט ההגנתי שבבסיס התוכנית היווה חידוש, בהיותו תפיסת עולם שלא הייתה מקובלת בארצות הברית. המערכת כללה בנוסף למרכיב החללי לייזרים קרקעיים רבי עוצמה וטילים נגד טילים.

בין תומכיה הנלהבים של יוזמה זו היה הפיזיקאי אדוארד טלר, "אבי פצצת המימן" וכן קספר ויינברגר, מזכיר ההגנה של ארצות הברית דאז.
 
מבקריה של התוכנית טענו כי המערכת יקרה מדי ובלתי ניתנת לייצור. התוכנית השאפתנית לא מומשה בסופו של דבר, ונעצרה בתקופתו של ביל קלינטון, בעיקר משום שהצורך בה הצטמצם, עקב התפרקותה של ברית המועצות. התוכנית עלתה לארצות הברית לא פחות מ-25 מיליארד דולר, אולם היוותה זרז משמעותי ביותר לפירוקה של ברית המועצות וניצחונה של ארצות הברית במלחמה הקרה. 

בימיו של ג'ורג' בוש הבן עלה יישום התוכנית על הפרק שוב, בייצור טיל אמריקני לירוט טילים בליסטיים. כדי לממש את התוכנית הזו, ארצות הברית הייתה צריכה לחזור בה מאחד מהסכמיה עם רוסיה, דבר שנעשה בהסכמה בין בוש לבין ולדימיר פוטין.

אף שהפרויקט לא מומש כפי שנחזה, הוא קידם את ארצות הברית מבחינה טכנולוגית, ופיתוחם של אחדים מהרעיונות שעלו במסגרת מלחמת הכוכבים נמשך עד עתה, ובהם גם מערכת "חץ 2" הישראלית שרוב מימונה הוא אמריקני, מערכת "נאוטילוס" ליירוט טילים קצרי טווח באמצעות קרן לייזר, שבפיתוחה שותפה ישראל, ופרויקט THAAD.באפריל 2022 השלימה ישראל סדרת ניסויים מוצלחים במערכת מגן אור מה שמהווה פריצת דרך טכנולוגית משמעותית במערכות אלו.

==ראו גם==
*הסוכנות להגנה מפני טילים
==לקריאה נוספת==
* רן לוי, [http://www.hayadan.org.il/sdi-0203111/ הפנטזיה של רייגן: על יוזמת 'מלחמת הכוכבים'], הידען, 2 במרץ 2011
* דייוויד פרנס, "היבטי תוכנה במערכות הגנה אסטרטגית", מעשה חושב, אפריל 1986. תרגום לעברית של [https://web.archive.org/web/20110927074918/http://klabs.org/richcontent/software_content/papers/parnas_acm_85.pdf Software Aspects of Strategic Defense Systems]

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:ארצות הברית: היסטוריה צבאית
קטגוריה:אמצעי לחימה אמריקאיים
קטגוריה:הגנה נגד טילים
קטגוריה:לוחמת חלל
קטגוריה:המלחמה הקרה
קטגוריה:שנות ה-1980 בארצות הברית
קטגוריה:נשיאות רונלד רייגן
קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ברית המועצות
נעל עץ

נעלי עץ או קבקבים (בהולנדית: Klomp, או Klompen עבור צמד נעליים) הן נעליים, העשויות מעץ.

נעלי עץ הן אחד מסימני ההיכר של ההולנדים, וניתן עדיין לראותן בשימוש יומיומי באזורים הכפריים ובאזורים המיועדים לתיירות. הולנדי עירוני ממוצע לא ינעל את קבקבי העץ ביומיום, אלא רק באירוע מיוחד או אירוע מסורתי.

שלושה ייעודים לקבקבים:
* מונעים הירטבות כפות הרגליים במהלך עבודת החקלאי ההולנדי מאחר שהאדמה בוצית ורטובה, והחקלאי בא במגע עם הקרקע הרטובה. הקבקבים עשויים מעץ צפצפה מיוחד שאינו חדיר למים.
* מונעים דריכה לא נעימה של הפרה על כף הרגל של החקלאי המטפל בה או חולב אותה.
* יש מן ההולנדים המקומיים אשר טוענים כי נעלי העץ, על פי מסורת הולנדית בת מאות שנים, נועדו כדי להרעיש ולהפר את הדממה ששררה באזור באמצעות הליכה בקבקבים. כמו כן, ישנם ריקודים הולנדים מסורתיים אשר בהם נהוג היה לרקוע בקבקבים עם קצב המנגינה והריקוד.

שתי שיטות להכנת הקבקבים:
*הישנה: מעצבים צורת נעל חיצונית מגזרי עץ שנחתכים בגיליוטינה ידנית. את החלק הפנימי (חור) מפסלים במפסלת ביד. כך ניתן להכין בממוצע 4–6 זוגות ליום עבודה (שעתיים לזוג). לאחר מכן צובעים ומקשטים.
*המודרנית: עיצוב וחיתוך החלק החיצוני מגזרי עץ בגיליוטינה והקצעה במקצוע. משרים במים לריכוך במשך 4 שעות. אחר כך משתמשים במכונה לעיבוד חיצוני בשיטת השכפול על ידי שבלונה (בדומה לתהליך שכפול של מפתחות). העיצוב הפנימי הוא על ידי כרסום במפסלות מסתובבות במהירות גבוהה ואחר כך צביעה וקישוט. כך ניתן להכין עד כ-100 זוגות ביום. מכונות ממוחשבות מסוגלות להכין עד 4,000 זוגות ליום.
==היסטוריה==
נעלי עץ ננעלו בחלקים ניכרים של אירופה בזמנים קדומים ובעיקר מאז ימי הביניים, קשה לתארך במדויק כי עץ נוטה להרקב עם הזמן. נעלי העץ העתיקות ביותר שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות <ref></ref>בסכר החדש (Nieuwendijk) באמסטרדם הן בערך מ-1230. ברחבי אירופה ואסיה נעלו מיני סוליות עץ עם רצועות רכות יותר, הרומאים נעלו גם הם סנדלים עם רצועות עור ובד. מהסנדל בעל סוליית העץ התפתחה נעל שלמה. נעל העץ נפוצה עוד יותר במאה ה-15<ref name=":0"></ref> כשמצאו שאפשר ליצרה מפיסת עץ אחת, מה שהפך אותה ליציבה וחזקה<ref name=":0" />. מאז אפשר למצוא סימנים שהיא הייתה נפוצה מהאוקיינוס האטלאנטי עד הים הצפוני מספרד ועד סקנדינביה. עד המאה ה-19 נעשו ביד, ועם המיכון התחילו ליצרם במכונות. פעם היא הייתה עם חוד בחלקה הקדמי, אך עם הזמן התעגל החלק הקדמי, אפשר להשיגה בכל המידות ויצרן הנעליים ידע לשייפה שתחזיק את הרגל היטב. בחורף נהגו להוסיף אניצי צמר או קש כדי לבודד את הרגל מקור. בתקופות שונות נהגו בהולנד לתת לזוג בחתונה שני זוגות נעלי עץ מעוטרות באותן הדוגמאות, כדי לברך את הנישואים. בשנות ה-50 ירד הביקוש לנעליים במידה ניכרת.

בהולנד יש שירי ילדים<ref></ref> על נעלי העץ, והן מופיעות בכמה ציורים של אמנים הולנדים.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Panthouse-klompen.jpg|נעלי עץ מצפצפה לשימוש יומיומי
קובץ:Tierecke clogs1.jpg|חנות לקבקבי עץ, זאנסה סכאנס, הולנד
קובץ:Tierecke clogs3.jpg|נעלי עץ עתיקות מעוטרות
קובץ:Tierecke clogs2.jpg|קבקבי עץ בעיצובים מיוחדים
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סוגי הנעלה
קטגוריה:העץ בשירות האדם
קלימטולוגיה

קְלִימָטוֹלוֹגְיָה הוא מדע העוסק באקלים וחוקר את התופעות והגורמים הקשורים בו. השדה המדעי המודרני הוא ענף של מדעי האטמוספירה ושל גאוגרפיה פיזית, שהיא אחד ממדעי כדור הארץ. הקלימטולוגיה מכילה אספקטים של אוקיינוגרפיה וביוגאוכימיה .

שיטת המחקר המרכזית שבה משתמשים קלימטולוגים היא ניתוח תצפיות ומודלים של חוקי הטבע שקובעים את האקלים. נושאי המחקר העיקריים הם השתנות אקלים, מנגנוני שינוי אקלים ושינוי האקלים המודרני.

מקור השם הוא במילה היוונית κλίμα, klima שפירושה מקום או אזור, כלומר חקר מזג האוויר באזור מסוים.

==ראו גם==
* אקלים
* מטאורולוגיה
* סינופטיקה
* מפה סינופטית
* מזג אוויר
* חיזוי מזג אוויר
* מודלים לחיזוי מזג אוויר
* אטמוספירת כדור הארץ
* לחץ אטמוספירי
* טמפרטורה
* מפל הטמפרטורה באטמוספירה
* משקעים
* יציבות האוויר
* זיהום אוויר
* קרינת השמש
* השירות המטאורולוגי הישראלי

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מדעי כדור הארץ
קטגוריה:גאוגרפיה פיזית
קטגוריה:מדעי הסביבה
בנלוקס

260px
בֶּנֶלוּקְס (Benelux) הוא איחוד כלכלי ופוליטי במערב אירופה הכולל את המדינות בלגיה, הולנד ולוקסמבורג. שם האזור נוצר מצירוף ההברות הראשונות של השם של כל מדינה (הולנד בהולנדית - Nederland, ומכאן: בלגיה, נדרלנד ולוקסמבורג), והוא נוצר כאיחוד כלכלי שיצרו המדינות (האיחוד הכלכלי של הבנלוקס). היום משתמשים במונח באופן כללי יותר, ולא רק כשמתכוונים לאיחוד הכלכלי. המילה "בנלוקס" נטבעה כפי הנראה על ידי כתב האקונומיסט בבלגיה באוגוסט 1946.

האיחוד הכלכלי של הבנלוקס הוקם בשנת 1958, והוא פעל לקידום התנועה החופשית של עובדים, שירותים וסחורות באזור. כמו כן, הקמתו תרמה מאוחר יותר להקמת האיחוד האירופי.

שטח אזור הבנלוקס: 74,102 קמ"ר. אוכלוסייתו מונה כ-30 מיליון נפש.

==היסטוריה==
הסכם ראשון בין הולנד, בלגיה ולוקסמבורג נחתם בשנת 1932 ונקרא הסכם אוצ'י. בהסכם זה נקבע תהליך של הורדת מכסים בין המדינות. באוקטובר 1943, במהלך מלחמת העולם השנייה, חתמו הממשלות הגולות של המדינות על הסכם לקביעת שער החליפין בין גילדן הולנדי ופרנק בלגי וקבעו מנגנוני תמיכה במטבעות במקרה הצורך. בספטמבר 1944 חתמו הממשלות הגולות על הסכם ליצירת איחוד מכסים של המדינות. ב-14 במרץ 1947 נוסף על ההסכם פרוטוקול האג וב-3 במרץ 1958 נחתם חוזה בנלוקס שקבע מעבר חופשי של עובדים, סחורות, שירותים והון בין המדינות.

ראשי המדינות ניסו גם לנהל יחסי חוץ מתואמים בנושאים שעמדו על סדר היום העולמי, כמו היחס לישראל ב-1948, ודיוני נאט"ו.

כן ניהלו חברות בנלוקס דיונים משותפים עם מדינות אחרות על הסכמי סחר ופטור מאשרות באופן משותף. במקרים מיוחדים, מורשות רשויות השיטור של כל אחת מהמדינות לעבור למדינה אחרת ללא אישורים רבים.

==ראו גם==
*ארצות השפלה

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20050524004206/http://www.benelux.be/ האיחוד הכלכלי של בנלוקס] - האתר הרשמי (בהולנדית וצרפתית)
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אירופה
קטגוריה:אירופה: כלכלה
קטגוריה:בלגיה: גאוגרפיה
קטגוריה:הולנד: גאוגרפיה
קטגוריה:לוקסמבורג: גאוגרפיה
קטגוריה:בלגיה: כלכלה
קטגוריה:הולנד: כלכלה
קטגוריה:לוקסמבורג: כלכלה
קטגוריה:אירופה: אזורים
גבי ברלין

גבי ברלין (17 באוגוסט 1942 – 29 ביוני 2023) היה זמר ומנחה ערבי שירה ישראלי. החל את דרכו כזמר, ומשנות ה-80 עיקר עיסוקו היה בהנחיית ערבי שירה, שכללו שירים בביצועו או בביצוע אומנים אורחים, במסגרת שירה בציבור.

== ביוגרפיה ==
ברלין נולד בתל אביב בשכונת יד אליהו, להורים שעלו לישראל מברית המועצות. אביו, שמואל, היה זמר, ואמו, אסתר, הייתה מורה לפסנתר. נהג להופיע בבית הספר ובגיל 12 הופיע בתיאטרון הקאמרי בקומדיה "כטוב בעיניכם", ובהצגה "הנפש הטובה מסצ'ואן". בגיל 15 השתתף בתזמורת הגדנ"ע של תל אביב, והיה קריין בהצגת "פטר והזאב". למד בתיכון עירוני א' בתל אביב.

ברלין התגייס לחיל התותחנים. במסיבה של הגדוד בו שירת, הבחין שאול ביבר בכישרון השירה של ברלין, והחליט לצרפו ללהקת גייסות השריון.

לאחר סיום שירותו הצבאי, החל ללמוד ביולוגיה באוניברסיטה. במקביל, הצטרף ללהקת טיילת ואחר כך, ללהקת שבעת המינים.

בשנת 1968 הוציא לאור אלבום סולו ראשון. בסוף אותה שנה הגיע שירו "שיר לאלמונית" לראש מצעד הפזמונים. למרות זאת, ברלין לא זכה להצלחה מסחרית של ממש באותן שנים, והתפרנס מעבודתו כמורה לביולוגיה בתיכון עירוני י"א.<ref name=":0" />

ב-1970 השתתף במחזמר "דודו השמן" ,בהפקתו של איתן גפני אמרגנו הראשון, וכן בפסטיבל שירי הילדים הראשון.

ב-1988 החל להקליט קלטות ובהן מחרוזות שירים לשירה בציבור, מאורגנים לפי מפתח נושאי. הצלחת הקלטות הפכה את ברלין לדמות מרכזית בעולם השירה בציבור, במיוחד בזכות ערבי השירה בציבור ב"מקום בחוץ" שבחוף תל ברוך.

מתחילת שנות האלפיים מיתן ברלין את קצב הקלטותיו, אך המשיך בהנחיית ערבי שירה בציבור.

בשנת 2003 יסד גבי,יחד עם המפיק איתן גפני, את " שירת רבים" האירוע החגיגי השנתי של אמני השירה בציבור . האירוע השנתי מתקיים 22 שנה עד לפטירתו של גבי ב-2023 .

בשנת 2019 ביצע ברלין, בדואט עם דפנה ארמוני, את השיר "שפחה את ומלכה", במסגרת פסטיבל השיר הבא שיזם והפיק המנהל האומנותי אלי ניסמן והיה חידוש של פסטיבל הזמר הנערץ במתכונת עכשווית, וזכה במקום הראשון.

בסוף יוני 2023, זכה ברלין בפרס מפעל חיים מטעם אמ"י. ארבעה ימים לאחר מכן הלך לעולמו בגיל 80 לאחר התמודדות עם מחלת הסרטן.

הוא הותיר אחריו שתי בנות ושישה נכדים.

==קלטות ואלבומים==
* שיר לאלמונית (1968)
* לשיר עם גבי ברלין (1988)
* אין כמו השיר הזה (1989)
* ממשיך ושר (1990)
* נשיקת שלהבת (1992)
* שירים ושלום (1994)
* אל תיקח ממני את המנגינה (1995)
* אלבום הפלטינה של גבי ברלין (1996)
* שירים הם חברים (1998)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* כנרת שומרוני, [https://www.rgg-news.co.il/uncategorized/השירה-בציבור-חיה-ובועטת-תתפלאו-גבי-בר/ "השירה בציבור חיה ובועטת": תתפלאו, גבי ברלין רוצה קיסריה], 20 ביוני 2018
* 

==הערות שוליים==
במסגרת התכנית " שירים מלוים את חיי" בהנחיית משה להב -הטיש הגדול בהפקת איתן גפני בהיכל התרבות פ"ת בהנהלת אריה ימיני.

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:שירה בציבור בישראל
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:חברי להקת גייסות השריון
קטגוריה:משתתפי פסטיבל שירי הילדים
קטגוריה:זוכי תחרויות מוזיקה
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הדרום
2003

__TOC__

== אירועים בולטים בעולם ==
מופל פסלו של סדאם חוסיין במרכז בגדאד, יומיים לאחר כיבוש העיר, 9 באפריל 2003.]]
[[סדאם חוסיין נלכד על ידי כוחות צבא ארצות הברית בתיכרית, 13 בדצמבר 2003.]]

== נולדו ==

ינואר
* 4 בינואר – ג'יידן ליברהר, שחקן אמריקאי
* 24 בינואר – ג'וני אורלנדו, זמר קנדי
מאי
* 1 במאי – ליזי גרין, שחקנית אמריקאית
* 19 במאי - ג'וג'ו סיווה, רקדנית, זמרת, שחקנית ואושיית רשת אמריקאית

יוני
*2 ביוני - אלה לי להב, זמרת ישראלית
*2 ביוני - איתן בן שטרית, שחיין ישראלי
* 11 ביוני – בריאנה יידי, שחקנית אמריקאית

יולי
* 1 ביולי – סטורם ריד, שחקנית אמריקאית

אוגוסט
* 7 באוגוסט – אנסטסיה גורבנקו, שחיינית אלופה אולימפית לנוער ישראלית

ספטמבר
* 18 בספטמבר – איידן גלאגר, שחקן אמריקאי

דצמבר
* 7 בדצמבר – קתרינה אמליה, נסיכת הולנד
* 8 בדצמבר – אגם בוחבוט, זמרת ישראלית ומדבבת
*10 בדצמבר – נעם פרנק, שחקן ובנו של השחקן גיל פרנק

== נפטרו ==
[[אילן רמון]]
[[נינה סימון]]
[[גרגורי פק]]
[[ג'וני קש]]

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==
2002

2002 היא שנה פלינדרומית, הראשונה באלף השלישי. השנה הפלינדרומית הקודמת לה היא 1991, וזו שתבוא אחריה היא 2112.

== אירועים בולטים בעולם ==

== נולדו ==

== נפטרו ==
[[אסטריד לינדגרן]]
[[תור היירדאל]]
[[אליזבת, המלכה האם]]
[[אבא אבן]]

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==
2001

פיגועי 11 בספטמבר, שהתרחשו בשנה זו, הם מתקפת טרור שבה נספו קרוב ל-3,000 בני אדם. הפיגועים הכו בהלם את ארצות הברית ואת העולם המערבי כולו, שעמד מול מה שנראה כסרט קולנוע אפוקליפטי שקרם עור וגידים. השלכותיהם המדיניות, החברתיות והתרבותיות היו מרחיקות לכת. הם פקחו את עיני העולם לסכנות הטרור האיסלאמי, והביאו למפנה במדיניות ארצות הברית במזרח התיכון, למלחמת אפגניסטן ובעקיפין גם למלחמת עיראק ב-2003.

== אירועים בולטים בעולם ==
[[פיגועי 11 בספטמבר: מגדלי התאומים בוערים על רקע פסל החירות]]
7 באוקטובר: [[הפלישה האמריקאית לאפגניסטן מתחילה]]

== נולדו ==
[[בילי אייליש]]

== נפטרו ==
[[ג'ואי ראמון]]
[[דאגלס אדמס]]
[[ג'ורג' האריסון]]
[[ג'ק למון]]
[[רחבעם זאבי]]

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==
חמשיר

חמשיר הוא שיר קצר והיתולי בחרוזים, שבו חמש שורות (מכאן הָהֶלְחֵם חמש-שיר). השורה הראשונה, השנייה והחמישית חייבות להיות מורכבות משלוש רגליים תלת-הברתיות בעלות אותו משקל, בדרך כלל אנאפסט, והשלישית והרביעית חייבות להיות מורכבות משתי רגליים תלת-הברתיות, גם הן באותו משקל. השורה הראשונה והשנייה מתחרזות זו עם זו, כך השלישית והרביעית, והחמישית עם הראשונה והשנייה, כך שסכמת החריזה היא א,א,ב,ב,א. 

השורה השלישית והשורה הרביעית נקראות ברצף וללא הפסקה על מנת לשמור על קצב תואם עם שאר השורות הארוכות יותר.

יש הטוענים שמקור הצורה בעיר לימריק שבאירלנד, ומכאן שמו האנגלי של החמשיר, limerick; הסבר אחר לשם הוא שמקורו בצורה שירית דומה ובה פזמון חוזר המסתיים במילה "לימריק".

אופיו של החמשיר הוא היתולי, והעיקרון הוא למצות במסגרתו הקצרה רעיון או נושא. על פי רוב מוצגת בשורה הראשונה דמות, לעיתים קרובות בציון אזור גאוגרפי ("הייתה נערה מאוגנדה"). בהמשך מפותחת אנקדוטה קומית על אודות אותה דמות, והשורה החמישית תהיה בדרך כלל זו שתכלול את שורת המחץ. לעיתים קרובות יכלול החמשיר משחק מילים או צלילים. תת-קבוצה גדולה מאוד של חמשירים הם החמשירים הכוללים תכנים גסים ומיניים.

צורת החמשיר מקושרת בראש ובראשונה לשפה האנגלית. המשורר הבריטי אדוארד ליר מפורסם בחמשירים שכתב במסגרת שירי איגיון שחיבר לרוב.

העברית אינה מתמסרת בקלות למקצב של החמשיר הקלאסי. את החמשיר הביא לשפה העברית אורי סלע. ספר החמשירים הראשון שלו הופיע אמנם רק ב-1967 ודידי מנוסי הקדים אותו בהוצאת הספר "101 חמשירים" בשנת 1958, אך ההיסטוריה של החמשירים העבריים מתחילה בשנות החמישים בשבועון "העולם הזה". סלע המציא את המילה "חמשיר" והנהיג סוגה ספרותית זו בעברית. הוא החל בפרסום חמשירים באותן שנים ואף ערך מדור שבו כתב חמשיר ללא השורה האחרונה והקוראים התבקשו להשלים אותו. לאחר מכן פרסם בקביעות חמשיר יומי ב"ידיעות אחרונות" וב"מעריב", שבו הגיב על אירועים פוליטיים.

==חמשיר לדוגמה==

:בכפר סבא גר תוכי מוכשר
:ששפות הוא ידע כתריסר
:אז לנאום הוא חפץ
:ולכנסת הוא רץ
:וכעת מכהן הוא כשר

==לקריאה נוספת==
* מעשה בחזאי מכפר הס מאת יואל כהן, קרן הוצאה לאור
* The PAN Book of Limericks

==קישורים חיצוניים==

* [https://naorlea.co.il/m/song.asp?category_id=13&id=868 חמשירי אדוארד ליר], באתר של המשוררת לאה נאור

* 
* 

קטגוריה:סוגות שיריות
קטגוריה:מבני שירה
פנק

פֶנֶק או שועל המדבר (מערבית: فَنَك, תעתיק: פַנַכּ; אנגלית fennec; שם מדעי: Vulpes zerda; שם נרדף Fennecus zerda) הוא המין הקטן מכל השועלים ומכל המינים במשפחת הכלביים.

== מאפיינים ==
משקלו הממוצע של פנק בוגר הוא כ־1 ק"ג. מזונו העיקרי הוא חרקים. אזורי המחיה הטבעיים שלו הם מדבריות צפון אפריקה (סהרה), חצי האי ערב וחצי האי סיני. גרעיני רבייה של הפנק הוקמו גם בערבה וב על ידי גיורא אילני.

קרובו האבולוציוני הקרוב ביותר של הפנק הוא שועל צוקים, אולם הפנק שונה באופן מהותי משאר מיני השועלים, הן גנטית והן התנהגותית. לפנק 32 זוגות כרומוזומים, לעומת 35 ו־39 בשאר מיני השועלים. הפנק חי בלהקות, בעוד שאר מיני השועלים הם חיות מתבודדות.

לפנק דרכים רבות לשרוד במזג אוויר המדברי העוין. ביום הוא מתחפר במהירות בחולות ויוצר שם מנהרות המשמשות הגנה הן מטורפים והן מהשמש. הוא צד את טרפו בלילות. מזונו מורכב מכל הבא ליד, ומאחר שאינו יכול להיות בררן במדבר, הוא צד אף בעלי חיים הקרובים לגודלו, כגון נחשים ועקרבים. מזון שאינו נאכל בו־במקום נשמר במחילות.

סימן ההיכר של הפנק הוא אוזניו הגדולות במיוחד. בנוסף להיותו בעל חוש שמיעה מצוין, משמשות האוזניים לקירור גופו, בשל היותן משטח נרחב הבא במגע עם האוויר. הפנק כמעט ואינו מקרר את גופו כדרך הכלביים (על ידי הלחתה – אידוי מים מדרכי הנשימה), ומחקרים הראו כי בשיטה זו הוא חוסך נוזלים רבים. עיניו הגדולות והחומות ואפו הקטן משווים לו מראה גורי.

הפנק מסוגל לקפוץ ממצב מנוחה לגובה מטר. כך הוא יכול לתפוס חרקים במהירות, בלי להבריח אותם בתנועות מיותרות.

עונת הייחום מתרחשת בחודשים ינואר–פברואר. הזכר מגן על השטח באגרסיביות רבה ומונע כניסת זרים לתחומו. הוא חופר את המחילות בסביבות חודש מרץ, מעט לפני הולדת הצאצאים (2–5 גורים בהמלטה). הזכר הוא שמביא מזון לאם ולוולדות בזמן ההמלטה ולאחריה.

== תמונות ==
<gallery widths=200 heights=175>
קובץ:Wüstenfuchs (Vulpes zerda).jpg|פנק במנוחה
קובץ:Artis Fennek (36406865301).jpg|זוג שועלי פנק בארטיס
קובץ:TAzooAnimal3.jpg|פנק בגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://littlemore.bccks.jp/viewer/25905/1/A/VIEW#/ TETOism] - צילומים של מין זה
* [http://zoo.tau.ac.il/Vulpes_zerda פנק] באתר הגן הזואולוגי של אוניברסיטת תל אביב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אברהרד אאוגוסט וילהלם פון צימרמן
קטגוריה:שועל
קטגוריה:ארץ ישראל: כלביים
קטגוריה:בעלי חיים שהושבו לישראל
קטגוריה:מצרים: יונקים
קטגוריה:מרוקו: יונקים
קטגוריה:לוב: יונקים
קטגוריה:תוניסיה: יונקים
קטגוריה:אלג'יריה: יונקים
קטגוריה:הסהרה: בעלי חיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1780
נחשון אפריקאי

Anhinga rufa chantrei
נחשון אפריקאי (שם מדעי: Anhinga rufa) היא מין עוף מים המשתייך לסוג נחשון ממשפחת הנחשוניים הקרובה לקורמורנים. הנחשון האפריקאי נפוץ בעיקר באזור אפריקה שמדרום לסהרה.

בעבר היה הנחשון האפריקאי נפוץ באזור הגליל ובעמק החולה וכתוצאה מהתייבשות האזור נעלם מישראל. הנחשון נמצא בסכנת הכחדה מכל אזור הסהר הפורה (איראן, עיראק וסוריה), בעקבות ייבוש הנהרות הגדולים, בניית סכרים והטיית הנהרות למטרות חקלאיות.

הנחשון האפריקאי מקנן בקן הממוקם על עץ ועשוי לרוב מענפים, והנקבה מטילה בין 3 ל-6 ביצים. לעיתים קרובות סמוכים אתרי הקינון לאלה של אנפות, קורמורנים ועופות מים אחרים. תזונתו של הנחשון האפריקאי מתבססת אך ורק על דגים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרנסואה מארי דודין
קטגוריה:נחשוניים
קטגוריה:ארץ ישראל: סולתאים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1802
קטגוריה:זמביה: עופות
קטגוריה:קניה: עופות
קטגוריה:פאונת מים מתוקים באפריקה שמדרום לסהרה
קטגוריה:טנזניה: עופות
קטגוריה:מוזמביק: עופות
קטופה מצויה

Ketupa zeylonensis
קֵטוּפָּה מצויה (שם מדעי: Ketupa zeylonensis) היא דורס לילה הנפוץ ברחבי איראן, הודו, פקיסטן, סרי לנקה, עיראק וטורקיה. הקטופה המצויה נמצאת בקרבת מקווי מים וניזונה בעיקר מדגים, מצפרדעים ומסרטני נחל, שאותם היא משיגה בסביבת נחלים זורמים. קריאת הקטופה נשמעת כ"הוּפהוּפהוּפ" חלשה או כ"הוּהוּהוּ" חלשה.

== מאפיינים ==
אורכה של הקטופה המצויה כ-55 סנטימטרים. במראה החיצוני שלה בולטות ה"אוזניים" הארוכות. גופה מכוסה בנוצות (למעט החלק התחתון של הרגליים), שעליהם פסים חומים-שחורים עדינים. נוצות החלקים העליונים הן חומות-אדומות, ונוצות החלקים התחתונים - חומות-צהבהבות. על אצבעות רגליה מצויים קשקשים עם בליטות חדות, המסייעים לה לתפוס טרף חלקלק כמו דגים. עיני הקטופה צהובות. ההבדלים בין הזוויגים אינם משמעותיים. הקטופה מטילה ביצה אחת או שתיים, לרוב בקניהן של עופות אחרים או בבקיעי סלעים. הדגירה היא בת 38 ימים, והצאצאים מסוגלים לעוף בגיל שבעה שבועות.

בישראל קיננו פרטים בודדים בלבד. בשנת 1863 צד הנרי בייקר טריסטראם (חוקר טבע שפעל בארץ) קטופה בנחל כזיב. מאז לא נראו יותר קטופות במערב הגליל. עוד חמש קטופות ניצודו בשנים 1879 - 1913 בצפון-מערב הכנרת. שני פרטים נוספים ניצודו באזור בשנים 1946 ו-1950, הקטופה האחרונה שתועדה בישראל נצפתה וצולמה ב-1975 באזור חמת-גדר. בשנות השבעים נמצאו צנפות שהכילו בעיקר שרידי דגים וסרטנים, בדרום הגולן, אך סקר בשנים 1983 - 1984 לא גילה אף קטופה מצויה או שרידים לפעילותה - ונראה שנעלמה מהאזור.

== מיון ==
לקטופה מצויה ארבעה תת-מינים:
*Bubo zeylonensis leschenaultii
*Bubo zeylonensis orientalis
*Bubo zeylonensis semenowi
*Bubo zeylonensis zeylonensis

==במקרא==
הקטופה המצויה אינה מוזכרת בשמה המוכר לנו היום בתנ"ך. אבל הרבה חוקרים סבורים שהקיפוד המוזכר בכמה מקומות בספרי הנביאים הוא הקטופה. יוצא מפה שהקטופה מופיע בספרי הנביאים בשלושה מקומות. בדרך כלל מתארים אותה כחיה המאכלסת מקומות שוממים וככל הנראה מסמלת חורבן:
*וְשַׂמְתִּ֛יהָ לְמוֹרַ֥שׁ קִפֹּ֖ד וְאַגְמֵי־מָ֑יִם וְטֵאטֵאתִ֙יהָ֙ בְּמַטְאֲטֵ֣א הַשְׁמֵ֔ד נְאֻ֖ם ה' צְבָאֽוֹת׃()
*וִירֵשׁוּהָ קָאַת וְקִפּוֹד, וְיַנְשׁוֹף וְעֹרֵב יִשְׁכְּנוּ-בָהּ; וְנָטָה עָלֶיהָ קַו-תֹהוּ, וְאַבְנֵי-בֹהוּ.()
*וְרָבְצוּ בְתוֹכָהּ עֲדָרִים, כָּל-חַיְתוֹ-גוֹי--גַּם-קָאַת גַּם-קִפֹּד, בְּכַפְתֹּרֶיהָ יָלִינוּ; קוֹל יְשׁוֹרֵר בַּחַלּוֹן, חֹרֶב בַּסַּף, כִּי אַרְזָה, עֵרָה.()
כמו כן ב מוזכר עוף בשם קיפוז, שגם הוא ככל הנראה הקטופה.
יש גם סבורים שהשלך המוזכר ברשימת העופות האסורים הוא קטופה

אחרים גורסים שמקור השם הוא בשפה המלאית<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1788
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:ינשופיים
קטגוריה:ארץ ישראל: דורסי לילה
קטגוריה:עופות מים
קטגוריה:הודו: עופות
קטגוריה:סרי לנקה: עופות
קטגוריה:סין: עופות
גבעת עוז

סמל קיבוץ גבעת עוז הישן
גִּבְעַת עוֹז הוא קיבוץ מזרם הקיבוץ הארצי השומר הצעיר השוכן בדרום מערב עמק יזרעאל, סמוך לצומת מגידו.

הקיבוץ נוסד ב-1949 על ידי גרעין ניצולי השואה מהונגריה.<ref></ref> בתחילת דרכו סבל הקיבוץ ממלריה בגלל ביצות ממוקשות בסביבתו ומעבר לגבול. כן סבל הקיבוץ ממחסור במים בהיעדר מפעל מים מסודר לניצול המעיינות בסביבה. אנשי הקיבוץ קשרו קשרים עם ערביי כפרי הסביבה והזמינו אותם לחגיגותיהם.

בהמשך התווספה קבוצת עולים מברזיל. שכבת הגיל הצעירה מורכבת מבני המייסדים וכן מעולים מארגנטינה. בקיבוץ מתגוררים כ-453 איש.

ענפי ייצור עיקריים: פלחה, לול, רפת
היישוב אינו גדול ושטחו עומד על כ-4 קמ"ר.

==גלריית תמונות==
<gallery>
קובץ:Givatoz02.jpg|מבנה מגורים טיפוסי בקיבוץ
קובץ:Givatoz03.jpg|אולם חדר האוכל בשעת ארוחת בוקר
קובץ:Givatoz04.jpg|בית זיכרון בתכנון אדריכל חיליק ערד
קובץ:Givatoz05.jpg|לוח המודעות בכניסה לחדר האוכל
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.romgalil.org.il/cds/483/ גבעת עוז] באתר הרשות לפיתוח הגליל
*מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2015/02/24/סיבוב-בשלושה-חדרי-אוכל-בקיבוצים-גבעת-ע/ סקירה אדריכלית על מבנה חדר האוכל ומבנים נוספים בקיבוץ גבעת עוז], באתר 'חלון אחורי', 24 בפברואר 2015
*אתר הבית של גבעת עוז [http://www.givat-oz.org.il/ קהילנט גבעת עוז]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:קיבוצים
קטגוריה:קיבוצי הקיבוץ הארצי
קטגוריה:עמק יזרעאל
קוסמוגוניה

קוֹסְמוֹגוֹנְיָה (המילה גנסיס ביוונית פירושה לידה, והמילה קוסמו פירושה יקום) היא התורה בתחום מדעי החלל אשר עוסקת באופן היווצרות היקום מראשיתו ועד למצבו הנוכחי.

==מקור השם==

בעבר, המושג היה קשור לאופן היווצרות מערכת השמש, וכיום לאופן בו נוצר היקום, כשהמפץ הגדול הוא המודל המקובל על דעת המדענים.

==היסטוריה==
שאלת היווצרות היקום הטרידה את האדם מראשית קיומו, והיה ניסיון לתת תשובה לחידה קרדינלית זו מצד המיתולוגיה הדת והפילוסופיה, אך תשובות מדעיות משמעותיות החלו לקבל ביסוס עם גלויו של האבל על התפשטות היקום, וכתוצאה מגילוי זה התפתחו שני וריאנטים עיקריים לגבי היווצרות היקום: "המצב היציב" ו"המפץ הגדול".

כיום שולטת תאוריית "המפץ הגדול" בלבד, הרבה הודות לגילויה המקרי של קרינת הרקע הקוסמית שנתנה אישוש משמעותי ל"מפץ הגדול".

==ראו גם==
* קוסמולוגיה
* מיתוסים סינים של בריאה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
הג'רה

העיר מדינה אליה היגר מוחמד
ההִיג'רה (בערבית: هجرة) הוא מונח בערבית המתאר את הגירתו של מוחמד, מייסד האסלאם, מהעיר מכה לעיר ית'רב, שאחר כך החלה להיקרא אל-מדינה (קיצור של "מדינת א-נבי", "עיר הנביא"). ההג'רה התרחשה בשנת 622 לספירה ונקבעה מאוחר יותר כנקודת ההתחלה למניין השנים המוסלמי.

מוחמד היגר עם קומץ מאמינים (מוהאג'רון) מן העיר מכה לעיר אל-מדינה, משום שבמכה לא קיבלו את רעיונותיו והטפותיו ואף רדפו אותו. מעבר זה נמשך מספר ימים, כך שלמעשה אין להג'רה תאריך מדויק. עם זאת, המוסלמים קבעו את היום השמיני לחודש רביע אל-אוול, היום שבו הגיע מוחמד לקובא שבפאתי אל-מדינה (לימים ההיג'רה), ויום זה מצוין כחג על ידי המוסלמים. באל-מדינה התקבלו מוחמד ופמלייתו על ידי תומכיהם, ה"אנצאר", ושם ביסס מוחמד את עצמו ואת דתו החדשה, ותוך שמונה שנים בלבד הוא כבש את מכה ונכנס אליה כמנצח.

ההיג'רה נקבעה כנקודת ההתחלה של הלוח המוסלמי, הקרוי גם "הלוח ההיג'רי", בשל חשיבותה כנקודה שממנה הפך הנביא ממטיף לראש קהילה דתית ופוליטית – האומה האסלאמית. היא נקבעה כנקודה זו על ידי עומר בן אל-ח'טאב, הח'ליף השני, בשנת 638, שנהייתה שנת 17 להיג'רה.

== לקריאה נוספת ==
* 

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:לוח השנה האסלאמי
אמריקה המרכזית

מיקומה של אמריקה המרכזית
[[יער גשם בקוסטה ריקה]]
הר הגעש [[סרו נגרו בניקרגואה]]
אמריקה המרכזית או אמריקה התיכונה הוא שמה של רצועה גאוגרפית צרה בדרומה של אמריקה הצפונית ומצפונה של אמריקה הדרומית. היא גובלת בצפון עם מקסיקו (אשר יש המחשיבים גם אותה לחלק ממנה), במערב עם האוקיינוס השקט, בדרום עם קולומביה ובמזרח עם הים הקריבי.

שטחה של אמריקה המרכזית הוא כ-540,000 קמ"ר, ואוכלוסייתה מונה כ-42 מיליון נפש. רוחבה (מרחק חוף האוקיינוס השקט והאוקיינוס האטלנטי אחד מן השני) נע בין 540 ק"מ ל-50 ק"מ. האקלים הוא טרופי לח.

== היסטוריה ==
עד לגילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס ישבו במקום קבוצות ילידיות. התרבויות המפורסמות ביותר מאותה התקופה היא תרבות מאיה ואצטקים.

בשנת 1523 הספרדים החלו לכבוש את האזור. עד לשנת 1821 רוב השטח (למעט פנמה ובליז) היה חלק קפיטניה חנרל של ספרד (Capitanía General de Guatemala). במאה ה-19 התקיימה ברוב משטח אמריקה המרכזית הרפובליקה הפדרלית של הפרובינציות המאוחדות של מרכז אמריקה. זו כללה את המדינות גואטמלה, הונדורס, אל סלוודור, ניקרגואה וקוסטה ריקה. איחוד זה החל להתפרק בשנת 1838 ותהליך זה הסתיים בשנת 1841.

== דמוגרפיה ==
=== תרבות ושפה ===
מבחינה תרבותית שייכת אמריקה המרכזית לאמריקה הלטינית והלשון העיקרית המדוברת בה היא ספרדית. שפה זו היא השפה הרשמית בכל מדינות מרכז אמריקה, מלבד בליז, שבה השפה הרשמית היא אנגלית.

=== קבוצות אתניות ===
למרות הגיוון האתני, קבוצת המסטיסים היא הקבוצה השכיחה במרכז אמריקה, והיא הקבוצה הגדולה בכל המדינות מלבד קוסטה ריקה, שבה יש רוב לבן. אינדיאנים מהווים קבוצה משמעותית רק בגואטמלה.

=== דת ===
הדת הנפוצה במרכז אמריקה היא הנצרות (95.6%). עם תחילת הקולוניזציה הספרדית של מרכז אמריקה במאה ה-16, הנצרות קתולית הפכה לדת הפופולרית ביותר באזור עד המחצית הראשונה של המאה ה-20. מאז שנות ה-60, חלה עליית קבוצות נוצריות אחרות, במיוחד זו הפרוטסטנטית, כמו גם דתות וזרמים אחרים, ועם זאת ישנם גם מיעוטים גדולים של אלו המגדירים עצמם כחסרי דת.
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!אחוז נוצרי-קתולי
!אחוז נוצרי-פרוטנסטנטי
!חסרי דת
!אחרים
|-
| בליז
|40
|31
|15
|14
|-
| הונדורס
|52
|32
|10
|3
|-
| אל סלוודור
|46
|29
|24
|1
|-
| ניקרגואה
|58
|23
|13
|4
|-
| קוסטה ריקה
|69
|17
|11
|3
|-
| פנמה
|77
|13
|7
|3
|-
| גואטמלה
|47
|32
|19
|2
|}

== מדינות אמריקה המרכזית ==
נוף מ[[פנמה סיטי, בירת פנמה.]]
{|
|
# 
# 
# 
# 
# 
#
# 
|
|}

==ראו גם==
* כלכלת מרכז אמריקה

== קישורים חיצוניים ==

* ליאור לרנר,[http://www.themarker.com/wallstreet/1.2944358 "חצי מיליון אזרחים תלויים בכנופיות: שלטון הפשע של אל סלוודור"], באתר TheMarker, ה-16 במאי 2016
* 
* 

*
קטגוריה:אמריקה
קטגוריה:אמריקה: אזורים
לטו

לֶטוֹ (ביוונית: Λητώ, Λατώ) היא בתם של הטיטאנים פויבה וקואאוס במיתולוגיה היוונית, אחותה של אסטריה (אלת הכוכבים), שבתה היא הקטה, אלת הקוסמות. זאוס אהב אותה עד מאוד, אך משהרתה נאלץ לזנוח אותה מזעם אשתו הרה. לטו נאלצה לנדוד בין האיים השונים שסירבו לקבלה בשל כעסה של הרה. הרה מנעה מבתה איליתיה (אלת הפריון) לעזור ללטו. לבסוף מצאה לטו את האי דלוס שצף על פני הים וטולטל בידי הרוחות, אי עלוב ובזוי. משהחליטה לטו להתיישב באי, עלו מתחתית הים עמודים גדולים שהתחברו אליו. בדלוס ילדה לטו את התאומים אפולו וארטמיס. ברבות הימים הוקם בדלוס היכלו המפואר של האל אפולו. על פי גרסה אחרת ילדה לטו את ארטמיס באורטיגיה.

במלחמת טרויה מוזכרת לטו פעם נוספת. היא נעמדת לצד שני בניה ונלחמת למען טרויה. היא נלחמה בהרמס בזמן מלחמת האלים הגדולה.

האסטרואיד שהתגלה ב-1861 על ידי רוברט לות'ר נקרא על שמה. האסטרואיד שהתגלה ב-1907 על ידי קרל לונרט, נקרא לפי שמה בלטינית - לטונה (Latona).

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיתולוגיה יוונית
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה שעל שמן כוכב לכת מינורי
נוקליאון

נוקליאון, בפיזיקת חלקיקים, הוא שם כללי לבאריונים: פרוטון ונייטרון, המרכיבים את גרעין האטום. עד לשנות ה-60 של המאה ה-20, נהוג היה לחשוב כי שני הנוקליאונים הם חלקיקים יסודיים, אך כיום ידוע כי הם מורכבים מקווארקים וגלואונים. הבנת תכונות הנוקליאונים היא אחת המטרות המרכזיות של הכרומודינמיקה הקוונטית, התאוריה המודרנית העוסקת בתגובות חזקות.

הפרוטון הוא הבאריון הקל ביותר ויציבותו תלויה במספר הבאריון שלו. לפיכך, מטיל אורך חייו של הפרוטון מגבלות חמורות על תאוריות המנסות להרחיב את המודל הסטנדרטי. הנייטרונים מתפרקים לפרוטונים באמצעות ההתפרקות החלשה.

==הפרוטון==

מספרו הקוונטי הוא 1/2<sup>+</sup>, מטענו <math>\ 1.602176462\times10^{-19}</math> קולון, ומסתו עומדת על 938.272029±0.000080 MeV/c<sup>2</sup>. הפרוטון מרכיב את כל גרעין האיזוטופ הקל של אטום המימן.

על-פי מספר תאוריות GUT, ייתכן כי הפרוטון דועך. במקרה כזה, זמן מחצית החיים המינימלי הוא שנים. רדיוס המטען נמדד בעיקר באמצעות פיזור אלקטרון־פרוטון, והוא עומד על 0.870±0.008 fm.

בסוגי דעיכה מסוימים, לאנטי־לפטון או לפטון ומזון, זמן הדעיכה עשוי לעמוד על שנים. לפיכך, נהוג לראות בפרוטון חלקיק יציב, ומספר הבאריון שלו נשמר.

==הנייטרון==

לנייטרון אין מטען חשמלי ומסתו עומדת על 939.565360±0.000081 MeV/c&sup2;. אורך חייו של הנייטרון הוא כ־880 שניות. הוא מתפרק התפרקות חלשה:
::<math>n\to p+e+\overline\nu_e</math>

==אנטי־נוקליאונים==
סימטריית CPT מטילה הגבלות חמורות על תכונותיהם של חלקיקים ואנטי־חלקיקים. לדוגמה, מטעניהם של הפרוטון והאנטי־פרוטון חייבים להיות שווים. השוויון בין השניים נמדד בדיוק של , וכך גם לגבי מסתם.

==מיון במודל הקווארקים==
במיון קווארקים בטעם (SU(2, שני הנוקליאונים משתייכים למצב הבסיסי השני, בו הפרוטון מורכב מהרכב של הקוורקים UUD, ואילו הנייטרון מורכב מ־UDD. בטעם (SU(3, הם משתייכים למצב הבסיסי ה־8 של באריונים בעלי ספין 1/2. בהרחבה ל־(SU(4 (תוך הכללה של הקווארק מטעם "קסום"), ניתן לשייך אותם למצב הבסיסי ה־20.

==ראו גם==
*מיון החלקיקים

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:באריונים
בית מדרש

בית המדרש ב[[ישיבת שבי חברון שבחברון, 11/2005]]
בית מדרש הוא מקום המשמש ללימוד תורה, לדיון ולתפילה. בעבר שימש גם כבית-ועד לענייני ציבור. המונח בית מדרש מציין מקום מיוחד ללימוד התורה, במובחן מבית כנסת המציין מקום תפילה. אף על פי שגם בראשון מקיימים תפילות, עיקרו הוא בלימוד דווקא.

במזרח אירופה רווח הכינוי "קְלוֹיְז" לבית המדרש, ו"קלויזים" מפורסמים פעלו בברודי ובווילנה.

==הלימוד בבית המדרש==
הכתובת "זה בית מדרשו של רבי [[אליעזר הקפר" שנמצאה בח' דבורה בגולן]]
האגדה תיארה את שם ועבר כראשונים שהקימו בית מדרש, שבו למדו אבות האומה. בסוף ימי בית שני היו בתי מדרשות ללימוד תורני לתלמידים מבוגרים, ואליהם באו ללמוד גם מבוגרים שתורתם עראי.

צורת המדרש הקדומה הייתה אוראטורית; כלומר, הרב יושב ומסביביו תלמידיו והוא דורש להם בעל פה מקראות ופירושם, מפני ש"דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכותבן", והם מחדדים לו בקושיות. עם השנים, מאחר שנכתבה המשנה, צורת הלימוד הלכה ונעשתה אוטו-דידקטית או על ידי חברותות, מול חומר כתוב.

==דיני בית המדרש==
חדר בית מדרש בתוך בית כנסת
בית המדרש של הרב [[יוסף שלום אלישיב]]
בית המדרש הוא מקום קדוש, ונוהגים בו כבוד ואין מקלים בו ראש, בדומה לבית הכנסת. יתרה מזו, קדושתו, על פי ההלכה, גדולה מקדושת בית הכנסת, ולכן אסור להפוך מקום המשמש כבית המדרש לבית הכנסת, כי אין מורידים בקדושה.

למרות זאת, בהלכה ישנן הקלות מסוימות ללומדי בית המדרש בענייני אכילה ושינה בבית המדרש לעומת בית הכנסת. הטעם הוא, שבבית הכנסת נמצאים זמן מועט ובקלות אפשר להימנע מאכילה ושינה, אולם בבית המדרש שוהים במשך שעות רבות וקשה יותר להימנע מזה. מכל מקום, נאמר בגמרא, שכל הישן בבית המדרש תורתו נעשית קרעים קרעים, וזאת משום שכדי לקנות תורה צריך להשקיע.

==בתי מדרש פלורליסטים בישראל==

בעשורים האחרונים מוצאים גם יהודים שאינם דווקא דתיים עניין בלימוד בית מדרשי, במוסדות דוגמת 'עלמא בתל אביב, בית מדרש אלול בירושלים, 'במידבר' בירוחם ועוד.
בתי המדרש הפלורליסטים (מכונים גם מתחדשים) יוצאים מנקודת מוצא שונה מבתי המדרש הישיבתיים הקלאסיים: בעוד שבבתי המדרש הללו התפיסה בדרך כלל היא של אמת אחת שיש להנחילה (ומכאן שיטת הלימוד הפרונטלית הנהוגה ב'שעור הכללי' בישיבות), הרי שבבתי המדרש המתחדשים הגישה היא ריבויית (פלורליסטית) לכתחילה, מבוססת על עירוב של ז'אנרים ספרותיים שונים (הלכה, שירה, הגות וכו'). הלימוד מתקיים תוך ישיבה במעגל, מה שמבטא את הדמוקרטיות והניסיון להכלה של הדעות השונות הקיימות בקבוצה: "בית מדרש פלורליסטי הוא לכן מקום שאליו אנשים מרקעים שונים ומתפיסות עולם שונות באים ללמוד יחדיו ולקיים שיח עם טקסטים יהודיים ושיח ביניהם, לימוד לשם התרחבות אישית והכרת הזולת, לשם צמיחה, לשם מדרש אישי וציבורי גם יחד.".

==ראו גם==
* ישיבה

==קישורים חיצוניים==

*[http://jewishencyclopedia.com/view.jsp?artid=957&letter=B בית מדרש ב-Jewish Encyclopedia] 
* 
* 
* אהרון אופנהיימר, יחודו של בית-המדרש, קתדרה 18, ינואר 1981
* ר' אחיטוב, א' גולדווין, י' ורטה, ע' ישראלי, ש' מור, ד' מרום, לימוד הלימוד (עורך: יורם ורטה), המדרשה באורנים וקרן מנדל, טבעון וירושלים 2008
* רינה חבלין, [https://web.archive.org/web/20111206101230/http://www.tzavpius.org.il/node/396 'לימוד דיאלוגי בבתי המדרש הפלורליסטים'], אתר 'צו פיוס'
*נדב ברמן שיפמן, [https://web.archive.org/web/20130928010622/http://www.kdati.org.il/info/amudim/icons.htm 'בית מדרש בית'], עמודים 754 (אדר-ניסן תשע"ב), עמ' 18–20
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוסדות יהודיים
קטגוריה:מוסדות לימוד תורניים
קרקס פרעושים

מרוץ פרעושים
 קרקסי פרעושים היו קרקסים נודדים באירופה של המאה ה-19 והיו תופעה נפוצה באותה תקופה. הקרקסים הראשונים מסוג זה היו כבר לפני כ-300–400 שנה.
התכלית המקורית הייתה דווקא להציג את השכלול ביצירת כבלי מתכת דקים יותר ויותר, ותצוגה טכנית של אמני צורפות ושעונים. הדרך להראות זאת הייתה ביצירת כלי תחבורה קטנים אך עובדים, שהכוח המניע בהם היו הפרעושים הכבולים באותם כבלים. בשנות ה-40 של המאה ה-19 הבין האיטלקי לואיס ברטולוטו שהוא יכול להפוך זאת למיצג בידורי מניב כסף.

יכולת זו של הפרעוש נובעת מכמות הכוח המתפרץ שהוא יכול להפיק, השקולה לכך שאדם היה מזיז מטוס ג'מבו.

הקרקסים הציגו תחרויות ריצה של פרעושים, שהיו רתומים למרכבות מיניאטוריות מגולפות וצבועות. הפרעושים היו מסיעים את המרכבות לאורך המסלול, והצופים שהתגודדו מסביב לקרקס הזעיר היו מהמרים על הפרעוש המהיר ביותר, בדומה להימורים במרוצי סוסים. 

בעליהם של הפרעושים ענבו לפרעוש לולאה זעירה ורתמו אותו לכרכרה זעירה. הפרעושים שלא הצליחו לנתר הוסיפו לנוע בהליכה בלבד. בסוף המופע היה בעל הקרקס מרשה לפרעושים להרוות את צימאונם מדמו לעיני כל. 

מופע נוסף כלל תחרות קפיצה בין הפרעושים. כדי למדוד את קפיצת הפרעוש, החזיקו אותו בעדינות באמצעות מלקחיים וטבלו את רגליו בצבע נוזלי. אחר כך הניחו את הפרעוש על השולחן, אפשרו לו לנתר ומדדו את המרחק בין טביעות רגליו בין קפיצה לקפיצה.

בסרטו של צ'ארלי צ'פלין "אורות הבמה" יש קטע עם מופע של קרקס פרעושים.

לקראת אמצע המאה ה-20 עבר מן העולם קרקס הפרעושים. בין הסיבות לכך – ההיגיינה שאנו שומרים וקוטלי החרקים הנפוצים, הגורמים לכך שפחות ופחות פרעושי אדם נמצאים בבתים. פרעושי אדם הם גדולים וחזקים יותר מפרעושי כלבים וחתולים, שאינם מצליחים לעמוד בדרישות הקרקס.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.straightdope.com/classics/a1_006a.html Is there really such a thing as a flea circus?], באתר "The Straight Dope" 
* [http://www.britishpathe.com/search/query/flea+circus סרטונים המציגים קרקסי פרעושים], באתר British Pathé
*
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פרעושים
קטגוריה:קרקס
קטגוריה:חרקים בתרבות
ישימונית מצויה

ישימונית מצויה (שם מדעי: Stenodactylus sthenodactylus) היא שממית קטנה, שאורכה עד 10 ס"מ. בקיץ היא פעילה בלילה, ובחורף היא פעילה לעיתים אף באמצע היום.

הישימונית המצויה חיה בשטחי מזרח התיכון וצפון אפריקה.

בישראל נפוצה הישימונית בנגב, במדבר יהודה, בכיכר ים המלח ובבקעת הירדן. היא מופיעה גם באדמות החוליות של מישור החוף, עד מפרץ חיפה.

הישימונית המצויה היא שוכנת קרקע. בחוליות היא מתחפרת במשך היום, ובמדבר היא נחבאת מתחת לאבנים.

ניזונה מחרקים ומפרוקי-רגליים אחרים.
בתחילת חודש מאי הנקבה מטילה ביצים בחול או מתחת לאבן. בכל תטולה 2ביצים. הצעירים בוקעים מהביצים שהם באורך 5סנטימטרים.

== קריאה נוספת ==
* אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. , עמודים: 62-63, 278

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ארץ ישראל: שממיתיים
קטגוריה:שממיתיים
קטגוריה:מאלי: זוחלים
קטגוריה:מרוקו: זוחלים
קטגוריה:לוב: זוחלים
קטגוריה:אלג'יריה: זוחלים
קטגוריה:תוניסיה: זוחלים
קטגוריה:בעלי חיים במדבריות המזרח התיכון
קטגוריה:הסהרה: בעלי חיים
לטאה זריזה

לטאה זריזה (שם מדעי: Phoenicolacerta laevis), היא זוחל, מין של לטאה בסוג .

הלטאה הזריזה ידועה במהירותה ויכולת התמרון שלה בעת ריצה, ומכאן קיבלה את שמהּ. יכולתה להשיר את זנבה (אוטוטומיה) מאפשרת לה להימלט לעיתים מאויביה. פעילה ביום ובלילה.

תפוצה עולמית: תפוצתה העולמית של הלטאה הזריזה מצומצמת - מדרום טורקיה עד ירדן, ישראל והאי קפריסין.

בישראל שוכנת הלטאה הזריזה ברוב חלקי החבל הים-תיכוני, והיא מן הלטאות השכיחות בארץ.

מקום חיות אופייני: סלעים, חורשים, חומות בתים ועצים שהיא מיטיבה לטפס עליהם. שכיחה במקומות יישוב. רוב הזמן מסתתרת בקליפות עצים, בסדקי סלעים ומתחת להם.
ניזונה מחרקים ומשאר חסרי חוליות קטנים, ולעיתים אף מלטאות קטנות.

== רבייה ==
הזכר מחזר אחרי הנקבה מציג לראווה את צבעיו העזים ומבליט את גרונו הצבעוני. באביב הנקבה חופרת גומה בקרקע או מתחת לאבן ומטילה בה 2-5ביצים. כעבור 3 חודשים בוקעים הצעירים.

לטאה זריזה - פרט עם זנב משוחזר

== קריאה נוספת ==
* אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. , עמודים: 95-96

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:לטאיים
קטגוריה:ארץ ישראל: לטאיים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
עגור אפור

עגור אפור (שם מדעי: Grus grus) הוא עוף ממשפחת העגוריים.

== מאפיינים ==
אורך גופו של העגור האפור נע בין 120 ל-140 סנטימטרים. מוטת כנפיו היא 220 - 245 סנטימטרים. הוא נוהג לקנן בצפון אירופה ובאסיה.

מקומות חיותם של העגורים הם שטחי ביצות נרחבים וקרקע טובענית. עם בוקר עפים העגורים לשדות המרעה. הם אוכלים נבטים בשדות ואף ירקות. הם ניזונים גם מבעלי חיים שונים המזדמנים להם: דו-חיים, זוחלים, ציפורים חולות וחלשות, מכרסמים וחרקים. בארץ הם נהנים מאוד בעיקר מגידולי הבוטנים והתירס באדמת הכבול, באזור אגמון חולה. הם יוצרים בעיה גדולה לחקלאים, לכן מפנים עבורם שטחים מיוחדים לאזורי האכלה.

העגור האפור דוגר על אדמות ביצה ביערות הצפון, בחישות קנים באגמים או לאורך נהרות באזורים מיוערים, בעיקר באזורים נידחים. זהו עגור גדול מאוד, בעל רגליים וצוואר ארוכים ודקים. צבעו כחול-אפור בהיר בעיקרו.

בישראל חולף העגור המצוי בחורף במספרים גדולים מאוד, ומצוי בעיקר בעמק החולה (ולרוב באגמון חולה בו מתקיימת האכלה יזומה של עגורים), ובמידה פחותה בעמק יזרעאל, בעמק חפר ובצפון מערב הנגב. מספרי העופות הגדולים מושכים מצידם טורפים כמו תנים ועופות דורסים.

== גלריה ==
<gallery>
Grus grus 2 (Marek Szczepanek).jpg
Common cranes before sunrise.jpg|להקת עגורים
Flying common crane.jpg|עגור עף באגמון חולה
זריחה באגמון חולה בזמן נדידת העגורים.jpg|להקת עגורים אפורים באגמון חולה
GreyCranesHula02.JPG|להקת עגורים אפורים באגמון חולה
Feeding Common crane in Agamon Hula Nature reserve, Israel.jpg|פרויקט האכלת עגורים אפורים באגמון חולה
Grus grus MHNT.ZOO.2010.11.65.5.jpg |Museum specimen - Haapajarvi, Finland
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

 
*[http://www.birdsbase.com/bbis_test/heb/spec.jsp?id=174 עגור אפור] בתוך [http://www.birdsbase.com מאגר המידע הלאומי לציפורי ישראל ע"ש ]
*[http://www.birds.org.il/show_item.asp?levelId=239&itemId=1635&birdId=20 ציפורים נודדות לא יודעות גבולות] - עגור אפור (עברית)
*
*
* 
* 

== הערות שוליים ==

אפור
קטגוריה:ארץ ישראל: עגוראים
קטגוריה:פולין: עופות
קטגוריה:צרפת: עופות
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קורא מדברי

קורא מדברי (שם מדעי: Ammoperdix heyi) הוא עוף קרקע מדברי. זכה לשמו משום שהוא מרבה לקרוא בקולו, החוזר ונשנה פעמים רבות, אשר נשמע לרוב עוד בטרם ייראה בעצמו.

== מאפיינים ==
לקורא המדברי אורך גוף של 22–25 ס"מ, מוטת כנפיים 39–41 ס"מ ומשקל 125–215 גרם. זהו עוף מדברי טיפוסי ותפוצתו מוגבלת לתחום צר – מהנילוס ומזרחה, במדבר הערבי לאורך חופי ערב ובמדבריות ארץ ישראל.

בישראל הוא עוף יציב המצוי לאורך כל עונות השנה ונפוץ למדי בנגב, בערבה, ובמדבר יהודה.

מקום חיות אופייני: אזורים חמים ויבשים, ולרוב מוגבל לתחום שיורדים בו פחות מ-200 מ"מ גשם בשנה. הוא חי באזורים טרשיים ונעדר ממרחבי חולות.

מחוץ לעונת הקינון מבלים הקוראים בקבוצות בנות 10–20 פרטים ובהן זכרים ונקבות או זכרים בלבד.

הקורא ניזון מזרעים ומעלים, וגם מפירות ואפילו מחרקים. הוא אינו זקוק למים רבים ועשוי להתקיים הרחק מכל מקור שתייה. הוא שותה מים מתוקים או מליחים רק לאחר שאכל זרעים יבשים או בימות הקיץ החמים והיבשים.

הקורא פעיל בעיקר בשעות היום הקרירות, ואילו בשעות החמות הוא מרבה להסתתר בצל.

אזכורים בתנ"ך:
*קֹרֵא דָגַר וְלֹא יָלָד, עֹשֶׂה עֹשֶׁר וְלֹא בְמִשְׁפָּט; בַּחֲצִי יָמָו יַעַזְבֶנּוּ, וּבְאַחֲרִיתוֹ יִהְיֶה נָבָל (ירמיהו יז, יא).
*כִּי יָצָא מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל לְבַקֵּשׁ אֶת פַּרְעֹשׁ אֶחָד כַּאֲשֶׁר יִרְדֹּף (הציד רודף אחרי) הַקֹּרֵא בֶּהָרִים (שמואל א כו, כ)

== גלריה ==
<gallery>
Timna valley 16605 (11962610325).jpg|קורא בבקעת תמנע
Ammoperdix heyi, Israel.jpg|קורא מדברי בעין עקב
Ammoperdix heyi GK.jpg|קורא מדברי, הערבה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:ארץ ישראל: תרנגולאים
קטגוריה:טווסים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קונרד יאקוב טמינק