מערכת להסעת המונים בנפת אשקלון

תוכנית אסטרטגית 2040 להסעת המונים ולתחבורה ציבורית בנפת אשקלון היא תוכנית אב להקמת מערכת תחבורה עתירת נוסעים (מתע"ן) של ממשלת ישראל, במרחב נפת אשקלון לשנת 2040. משרד התחבורה הטיל את הסמכות לביצוע המיזם על חברת נתיבי איילון. התוכנית פותחה במקביל לתוכנית האב לדיור בנפה של משרד הבינוי והשיכון, והיא אושרה ב-2017. ב-2020 פורסמה הטיוטה הראשונה של התוכנית. 

המערכת המתוכננת כוללת 5 קווי מתע"ן בסך הכל, שייושמו באמצעות רכבת קלה (LRT) או מערכת אוטובוסים מהירה (BRT), שיחברו את הערים אשדוד, אשקלון, יבנה, רחובות, קריית גת, גדרה, גן יבנה, וקריית מלאכי. בנוסף, מתוכננת רשת משלימה שתחבר גם את העיר שדרות למערכת. כמו כן, היא כוללת קישור לקו המטרו M1 של מטרו תל אביב בזרועו הדרומית, ומערכות תחבורה משלימות כגון נתיבי תחבורה ציבורית עירוניים ובין-עירוניים, ורשת שבילי אופניים בין-עירונית ברחבי הנפה בשם "אופנידרום".

לפי תוכנית האב לפיתוח רשת הדרכים הלאומית של ישראל לשנת 2050, הקווים האדום והירוק הם קווי רכבת קלה.

== רקע ==
התוכנית נגזרה מהחלטת ממשלה מס' 2457 בעניין "התכנית האסטרטגית לדיור" ב-2017, שמטרתה הגדלת ההיצע התכנוני של יחידות הדיור בישראל לשנת היעד 2040. במסגרת זו, הוגדר יעד של תוספת כ-310,000 יחידות דיור במרחב נפת אשקלון והסביבה. מבחינת אוכלוסין, בשנת 2016 התגוררו במרחב כ-650,000 תושבים, והתחזית לשנת 2040 היא כ-1,160,000 תושבים.

מרחב התכנון משתרע על פני שטח של 1,400 קמ"ר. מספר מקומות העבודה צפוי לגדול מכ-186,000 במצב הקיים לכ-387,000 בשנת 2040.

לאור הצמיחה המשוערת למרחב, התוכנית מיועדת לפתח בו מערכת תחבורה להסעת המונים שתהווה בסיס למימוש שיעורי הפיתוח המוגברים המוצעים, שמירה על עצמאות מרחבית, קידום יעדי פיצול של משרד התחבורה לטובת תחבורה ציבורית (40% פיצול נסיעות לטובת תח"צ), קידום עירוניות, שיפור הנגישות המרחבית להון והזדמנויות, פיתוח מוטה תחבורה ציבורית (TOD), והגדלת תשומות קרקע.

== תוואי הקווים ==

=== הקו הירוק ===
 הוא קו ראשי במערכת, המיועד לחבר בין אשדוד לרחובות דרך יבנה.

בדומה לקווים האדום, החום והכחול, הקו מכיל שני קווים תפעוליים – שניהם מתחילים בתחנת הרכבת אשדוד – עד הלום, כאשר אחד מהם ממשיך מערבה בשדרות מנחם בגין והשני לשדרות יצחק רבין דרך קריית פרס ומשרת את בית החולים האוניברסיטאי אסותא אשדוד ואת אוניברסיטת אשדוד המתוכננת, גם את שאר השכונות הדרומיות ושניהם מתאחדים דרך שדרות הרצל ומצפינים אל איזורי התעשייה של אשדוד, ואזה"ת עורף נמל אשדוד ומזרח העיר יבנה דרך כביש 41. בתחנת הרכבת יבנה – מזרח, הם מתפצלים שוב לשני קווי-משנה, כאשר שלוחת רחובות ממשיך מזרחה לרחובות דרך כביש 410 ומגיע לתחנת הרכבת רחובות, שהיא נקודת קישור לקו המטרו M1. שלוחת יבנה מגיעה לתחנת הרכבת יבנה – מערב דרך שדרות דואני.

לשלוחת רחובות קישוריות עם הקו הצהוב (רחובות–גן יבנה/גדרה) דרך רחוב הרצל.

אורכו של הקו כ-38 ק"מ בסך הכל, כאשר 16 ק"מ מהם משותפים – שלוחת רחובות אורכה 26.5 ק"מ ואילו שלוחת יבנה באורך 26.5 ק"מ.

הקו נפגש עם הקו האדום בצומת שדרות מנחם בגין עם שדרות בני ברית.

=== הקו האדום ===

 הוא קו ראשי במערכת, המיועד לחבר בין אשדוד לאשקלון. הוא כולל קו משנה מאשקלון לשדרות באמצעות נת"צ.

בדומה לקווים הירוק, החום והכחול, הוא מכיל שני קווים תפעוליים – הראשון מתחיל במרינה אשקלון וממשיך לאיזור התעשייה של אשקלון במזרח העיר דרך שדרות בן-גוריון. השני יוצא מאיזור התעשייה הדרומי ויוצא דרך שדרות יצחק רבין, עורק התנועה החוצה את העיר במרכזה. הם מתאחדים בציר המקביל לכביש 4, ובכניסה לעיר אשדוד מתפצלים בשנית ל-2 שלוחות – האחת משרתת את בית החולים אסותא והשנייה ממשיכה על שדרות בני ברית לאיזור התעשייה של צפון העיר, ויוצאת ממנה ממזרח לתחנת הרכבת בני דרום המתוכננת.

הקו נפגש עם הקו הירוק בצומת שדרות בני ברית עם שדרות מנחם בגין, וכן עם הקו הצהוב באיזור התעשייה הצפוני שם הם חולקים מקטע משותף.

במסגרת התוכנית, התחנה המרכזית של אשקלון, הממוקמת בצומת שדרות בן-גוריון / קיבוץ גלויות לאורך הקו, תועתק לצד המזרחי של הצומת, כאשר חזיתהּ תפנה לשדרות בן-גוריון. ב-2023 החלו העבודות להקמת התחנה החדשה.

אורכו של הקו כ-44 ק"מ בסך הכל, כאשר 20 ק"מ מהם משותפים – שלוחת רחוב בן גוריון ואיזור התעשייה הדרומי אורכן 32 ק"מ כל אחת.

=== הקו הצהוב ===

 הוא קו משני במערכת, המיועד לחבר בין רחובות, גן יבנה וגדרה דרך אשדוד.

ראשיתו של הקו ב"בילו סנטר", סמוך לתחנת הרכבת התחתית "רחובות – בית החולים קפלן" של קו המטרו M1, משם הוא מדרים דרך כביש 40 ועובר במחלף גדרה ותחנת הרכבת גדרה המתוכננת, ומשם ממשיך מערבה בכביש 41 לצפון העיר אשדוד, ומתחבר לתחנת הרכבת בני דרום. משם, הוא ממשיך לאיזור התעשייה של עורף נמל אשדוד, ומתחבר עם הקו האדום המחבר את אשדוד ואשקלון. משדרות בני ברית, הקו ממשיך לשדרות משה סנה ברובע ג', וממשיך משדרות ירושלים לגן יבנה בדרך ירושלים באמצעות גשר החוצה את כביש 4.

מתוך שטח גן יבנה, הוא מתחבר דרך איזור התעשייה של כנות לקו הירוק באמצעות הרכבת התחתית בקו M1, כאשר שניהם מגיעים לרחוב הרצל.

אורכו של הקו כ-30 ק"מ בסך הכל.

=== הקו החום ===

 הוא קו משני במערכת, המיועד לחבר בין קריית מלאכי לאשדוד.

הקו מורכב משני קווים תפעוליים, להם התחלה משותפת בתחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב, ומשם אל המכללה האקדמית אחוה, ודרך הכבישים 3 ו-40, מצומת מלאכי אל מרכז העיר בתוואי שדרות בן-גוריון, ומשם מערבה אל כביש 4 ואזור תעשייה עד הלום אל תוך העיר אשדוד. בשדרות משה סנה, העוטפת את אשדוד ממזרח, הקווים מתפצלים לשתי שלוחות – האחת לאזור התעשייה הצפוני ("קריית עוגנים") והשנייה אל רובע הקריה ("הסיטי") והתחנה המרכזית של אשדוד לאורך שדרות ירושלים.

לאורך שדרות ירושלים באשדוד, הקו החום פוגש שני קווי מתע"ן ראשיים הנצמתים עם השדרה, במרחק של 800 מטר בלבד האחד מהשני – הקו האדום (אשדוד–אשקלון) והקו הירוק (אשדוד–רחובות/יבנה).

=== הקו הכחול ===

 הוא קו משני במערכת, המיועד לחבר בין אשקלון לקריית גת.

בדומה לקווים הירוק, האדום והחום, הקו מורכב משני קווים תפעוליים – שניהם מתחילים בפארק התעשייה קריית גת ועוטפים אותו ממזרח וממערב, ויוצאים מערבה לכיוון אשקלון במקטע משותף על כביש 35, שם מתוכנן לקום חניון "חנה וסע" עבור הפרברים. בכניסה לעיר אשקלון, הקווים מתפצלים לשתי שלוחות – האחת למרינה אשקלון דרך שדרות מנחם בגין, והשנייה מדרימה דרך שדרות יצחק רבין לאזור התעשייה הדרומי.

באשקלון, הקו נפגש עם הקו האדום לאשדוד 3 פעמים לאורך שדרות יצחק רבין, בצומת עם שדרות ירושלים בצפון, עם שדרות בן-גוריון במרכז, ועם שדרות עמק יזראל בדרום. 

אורכו של הקו כ-52 ק"מ בסך הכל, כאשר 16 ק"מ מהם משותפים – שלוחת צפון אשקלון אורכה 29 ק"מ ואילו השלוחה למרינה אשקלון ולמרכז העיר אורכה 27.5 ק"מ. זהו הקו הארוך ביותר במערכת.

== מערכות תחבורה משלימות ==

=== צירי העדפה עירוניים ובין-עירוניים ===
במסגרת התוכנית, מתוכננים נתיבי תחבורה ציבורית משלימים להזנת המערכת. למשל, באשקלון מוצעים כ-49 ק"מ של צירי העדפה חדשים, והיא עצמה מתוכננת להתחבר לעיר שדרות באמצעות נת"צ.
שדרות הרצל באשדוד]]

=== אופנידרום ===
התוכנית כוללת פיתוח רשת שבילי אופניים בין-עירונית לצרכי יוממות, בשם אופנידרום. הרשת כוללת שבילים מוצעים וכן שבילים מתוכניות קיימות, יחד עם "תכנית אב לשבילי אופניים ליוממים כחלק מרשת הדרכים הבין-עירונית" של נתיבי ישראל מ-2010.
{| class="wikitable"
! colspan="5" | שבילים ברשת "אופנידרום"
|-
!שביל
!צבע סימון
!אורך (ק"מ)
!מקומות
!מפגש עם קווי מתע"ן
|-
|רחובות–גדרה–אשדוד
|
|23
|בילו סנטר, מרכז העיר גדרה, מחלף גדרה, אזור התעשייה של הגדרה, תחנת הרכבת גדרה <small>(בתכנון)</small>, בני עי"ש, גן יבנה, מרכז העיר אשדוד
|הקו האדום – בשדרות משה סנה / שדרות בן-גוריון
|-
|קריית מלאכי–אשדוד
|
|26
|תחנת הרכבת קריית מלאכי – יואב, פארק תעשיות ראם, המכללה האקדמית אחוה, אזור התעשייה של קריית מלאכי / מועצה אזורית באר טוביה, אזור תעשייה עד הלום, מרכז העיר אשדוד
|הקו האדום והירוק – בתחנת הרכבת אשדוד – עד הלום
|}

== ראו גם ==

* דנקל – מערכת הרכבת הקלה של גוש דן, המחברת את תל-אביב–יפו לפרבריה
* מערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב – קווי מטרו – מערכת רכבת תחתית משלימה ל"דנקל", שנועדה לשרת את הפרברים המרוחקים יותר מגוש דן
* תוכנית הפיתוח של רכבת ישראל – תוכנית לפיתוח תשתית הרכבות בישראל
* הרכבת הקלה בבאר שבע – מערך תחבורה עתידי בבאר שבע
* אופנידן – רשת שבילי אופניים בין-עירונית בגוש דן, דומה ל"אופנידרום", וגם היא מבוצעת על ידי חברת נתיבי איילון
* תחבורה ציבורית באשדוד: פיתוח עתידי – תוכניות ויוזמות עתידיות למערך התחבורה הציבורית של העיר אשדוד, שרוב קווי המתע"ן עוברים בה

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

=== עיתונות ===

* 
* 
== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

נפת אשקלון
קטגוריה:ישראל: מיזמי תחבורה עתידיים