סולם מרקאלי

סולם מרקאלי הוא שיטה למדידת עצימותה של רעידת אדמה (המושג השגור כיום הוא "עוצמה סייסמית"<ref>[https://www.mapi.gov.il/earthquake/documents/sulam.pdf עמוס סלמון., 2011. הצעה לאימוץ סולם העוצמה הסייסמית האירופאי 98 -EMS ועדכון שאלון הדיווח בישראל. המכון הגאולוגי].</ref>) על פי ההשפעה שלה על פני כדור הארץ, על תוואי השטח, על מבנים ובניינים ועל בני אדם. העצימות נמדדת בסולם בן 12 דרגות בו דרגה 1 מציינת רעידה שהורגשה רק במכשירי מדידה סייסמיים ודרגה 12 מציינת הרס טוטאלי. העצימות על פי סולם זה הולכת ויורדת עם המרחק ממוקד הרעש והיא נקבעת באמצעות איסוף הנתונים על השפעת הרעידה במקומות שונים על ידי אנשים שהיו באזורים שהושפעו מהרעש.

==התפתחות סולם מרקאלי==
סולם מרקאלי פותח על ידי חוקר הרי הגעש האיטלקי ג'וזפה מרקאלי בין השנים 1883 ו-1902 מסולם פשוט יותר בן 10 דרגות שנקרא סולם רוסי-פורל ועד שנת 1902 היה אף הוא בן 10 דרגות בלבד. הפיזיקאי האיטלקי אדולפו קנקני הרחיב אותו באותה שנה ל-12 דרגות. לאחר מכן הוגדר הסולם מחדש על ידי הגאופיזיקאי הגרמני אוגוסט היינריך זיברג ונודע בשם סולם מרקאלי-קנקני-זיברג (MCS). סולם זה עבר שינויים נוספים על ידי הבריטים הארי ווד ופרנק ניומן בשנת 1931, אז גם פורסם באנגלית בשם סולם מרקאלי-ווד-ניומן (MWN). לאחר מכן עבר שינויים נוספים על ידי צ'ארלס ריכטר ממציא סולם ריכטר וכיום הוא ידוע בשם סולם מרקאלי המותאם (MM).

==סולם מרקאלי המותאם==
הדרגות הנמוכות של הסולם מתארות בדרך כלל את האופן בו מורגשת רעידת האדמה על ידי התושבים. הדרגות הגבוהות יותר מבוססות על הערכת הנזק למבנים ולפני השטח. הטבלה להלן נותנת מושג לדרגות של סולם מרקאלי המותאם:

{| style="width:90%; border:1px solid Grey; background:#eee;margin:0 auto 0 auto" cell spacing="8" cell padding="5"
|-
! style="width:180px;text-align:right" | <span id="מכשירית"><big><big>I. מכשירית</big></big></span>
| לא מורגשת על ידי אנשים - נמדדת במכשירים בלבד.
|-
! style="background:#bfccff;text-align:right" | <span id="קלושה"><big><big>II. קלושה</big></big></span>
| מורגשת על ידי אנשים בודדים, בעיקר בקומות גבוהות. חפצים תלויים עשויים להתנודד.
|-
! style="background:#99f;text-align:right" | <span id="קלה"><big><big>III. קלה</big></big></span>
| מורגשת על ידי אנשים הנמצאים במבנה, בעיקר בקומות גבוהות, אך לא כולם יזהו שמדובר ברעידת אדמה. הרגשה דומה למעבר של משאית כבדה בסמוך. מכוניות חונות עשויות להתנודד מעט. ניתן להעריך את משך הרעידה.
|-
! style="background:#8ff;text-align:right" | <span id="בינונית"><big><big>IV. בינונית</big></big></span>
| מורגשת היטב בתוך מבנים, בלילה עשויה להעיר אנשים משנתם. כלים, חלונות ודלתות עשויים לנוע מעט או לרעוד, קירות עשויים לחרוק, התחושה דומה להתנגשות של משאית בבנין. מחוץ לבית מורגשת על ידי חלק מהציבור, מכוניות חונות מתנודדות באופן מורגש.
|-
! style="background:#7df894;text-align:right" | <span id="חזקה למדי"><big><big>V. חזקה למדי</big></big></span>
|מורגשת היטב למעט על ידי אנשים בנסיעה, כלי אוכל וחלונות עשויים להישבר, פעמונים תלויים יצלצלו. תחושה של רכבת מהירה עוברת בסמוך.
|-
! style="background:#ff0;text-align:right" | <span id="חזקה"><big><big>VI. חזקה</big></big></span>
| מורגשת היטב על ידי כולם. כלי אוכל וחלונות נשברים, טיח נסדק ונופל, ספרים נופלים ממדפים ורהיטים זזים ממקומם. אנשים נבהלים ורצים החוצה מבניינים, קושי ללכת ישר.
|-
! style="background:#fd0;text-align:right" | <span id="חזקה מאוד"><big><big>VII. חזקה מאוד</big></big></span>
| קושי לעמוד יציב, מורגשת גם בזמן נסיעה במכונית. נזק שולי לבתים המיועדים לעמוד בפני רעידות אדמה, נזק קל עד בינוני למבנים רגילים, נזק כבד לבתים רעועים.
|-
! style="background:#ff9100;text-align:right" | <span id="הרסנית"><big><big>VIII. הרסנית</big></big></span>
| נזק קל למבנים עמידים לרעידות, נזק כבד לבנינים רגילים עד כדי קריסה חלקית, התמוטטות מוחלטת של מבנים רעועים, קריסה של ארובות, עמודים וקירות. חפצים כבדים זזים ממקומם.
|-
! style="background:#f00;text-align:right" | <span id="מחריבה"><big><big>IX. מחריבה</big></big></span>
| בהלה כללית. נזק משמעותי למבנים עמידים לרעידות אדמה, נזק כבד לבנינים רגילים וקריסה חלקית תוך התנתקות היסודות.
|-
! style="background:#d00;text-align:right" | <span style="color: white; font-size: large;" id="נוראה">X. נוראה</span>
| קריסה של מבנים עמידים לרעידות ושבירה של יסודותיהם, פסי רכבת מתעקמים.
|-
! style="background:#800;text-align:right" | <span style="color: white; font-size: large;" id="נוראה ביותר">XI. נוראה ביותר</span>
| כמעט כל הבתים קורסים, גשרים מתמוטטים, פסי רכבת מתעקמים לחלוטין.
|-
! style="background:#400;text-align:right" | <span style="color: white; font-size: large;" id="קטסטרופלית">XII. קטסטרופלית</span>
| הרס מוחלט, שינויים מורגשים בתוואי השטח, תנועות גליות של האדמה והעפה של חפצים באוויר.
|}

==התאמה למדידות מדעיות==
סולם מרקאלי לא מבוסס על גדלים פיזיקליים הניתנים למדידה אובייקטיבית כמו משרעת הרעידה, מהירות התנועה, תאוצת הקרקע או משך הרעש – אלא על תחושה אישית ועל הנזק שנגרם לסביבה. עם זאת, תחושת הרעידה מראה התאמה בדרגות הנמוכות לתאוצת הקרקע ובדרגות הגבוהות למהירות התנועה שלה.

== ראו גם ==
* סולם ריכטר

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מרקאלי, סולם