מועצה אזורית מטה בנימין



[[ירושלים כפי שהיא נשקפת מהישוב אדם.]]
בניין המועצה הישן ב[[פסגות (שימש עד דצמבר 2020)]]
מועצה אזורית מטה בנימין היא מועצה אזורית באזור הרי בנימין במחוז יהודה ושומרון. המועצה גובלת בלטרון במערב ועד בקעת הירדן במזרח, מירושלים בדרום ועד אזור העיר אריאל בצפון. השטח חופף ברובו את נפת רמאללה ואל-בירה של הרשות הפלסטינית. בשנת 2021 התגוררו במועצה כ-72,900 תושבים, וזהו מספר התושבים הגדול ביותר במועצה אזורית ישראלית. בתחום המועצה 49 התנחלויות, מתוכן 34 יישובים קהילתיים, 11 מאחזים, שני מושבים חקלאיים, אזור התעשייה שער בנימין ואזור התעשייה מבוא חורון. בתחום המועצה 62 בתי ספר ומאות גני ילדים. במליאת המועצה יושבים 33 חברי מועצה ובראשה עומד ישראל גנץ. באזור המועצה נמצאים כ-50 יישובים פלסטיניים בהם אוכלוסייה של כ-300,000 איש.

שם המועצה משמר את מיקום נחלת שבט בנימין בתקופת התנ"ך, אם כי חלקים נרחבים משטחי המועצה שוכנים בנחלת שבט אפרים המקראית. זיקה זו מוצגת בסמל המועצה האזורית, בו מופיעות המילים "בנימין זאב יטרף" שמקורן בברכת יעקב לבנו בנימין.

==היסטוריה==
שטח המועצה נכבש בידי ישראל מידי ירדן במלחמת ששת הימים. ב־1969 הוקם היישוב הראשון בתחום המועצה לעתיד – מבוא חורון, ולאחריו הוקמו עפרה (1975) ומצפה יריחו (1977). המערכת המונציפאלית הראשונית שטיפלה ביישובים הללו הייתה מועצת יישובי יהודה ובנימין שהוקמה ב-1973 והתנהלה בחסות מועצה אזורית מטה יהודה<ref></ref>. במאי 1979 הוקמה המועצה רשמית, שהתנהלה באופן ישיר מול משרד הפנים . המועצה החדשה כללה 8 יישובים (בית אל, בית חורון, גבעון החדשה, מבוא חורון, מצפה יריחו, עפרה, שילה ונוה צוף). לראש המועצה נבחר פנחס ולרשטיין, תושב עפרה. מקום מושבה הראשון של המועצה היה בבית אל, וב-1981 עברה המועצה לפסגות. בדצמבר 2020 עבר המבנה הראשי של המועצה לאזור התעשייה שער בנימין. מרבית יישובי המועצה הוקמו מאמצע שנות ה-80 ועד תחילת שנות ה-90. בשנת 1983 הוכן על ידי מועצת מטה בנימין והחטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית העולמית, מסמך מפורט ובו "תכנון אזורי כולל מטה בנימין". התוכנית קבלה מעמד סטטוטורי והופקדה במועצת התכנון העליונה. בתוכנית המתאר של המועצה משנת 1984 נתקבלה ההחלטה להקים עד שנת 2009 עוד 27 יישובים נוספים על 20 היישובים הקיימים, שיאכלסו יחד<ref></ref> 190 אלף תושבים.

==שטח המועצה==
שטח המועצה משתרע על פני כמיליון דונם (אלף קמ"ר). בשל מיקומה באיו"ש תחום השיפוט שלה כולל רק את היישובים היהודיים שבשטחה, בעוד היישובים הפלסטינים משתייכים לנפת רמאללה ואל-בירה של הרשות הפלסטינית, ושאר השטח נמצא בסמכות אלוף פיקוד המרכז. המועצה גובלת בצפון במועצה אזורית שומרון, במזרח במועצה אזורית בקעת הירדן, בדרום בירושלים, מועצה אזורית מטה יהודה, מעלה אדומים, מועצה אזורית גוש עציון, מועצה אזורית מגילות והר אדר, ובמערב במודיעין-מכבים-רעות, מודיעין עילית, מועצה אזורית גזר ומועצה אזורית חבל מודיעין. בשטחי המועצה יישובים שהיוו חלק מיישוביה והפכו במרוצת השנים לרשויות עצמאיות - מודיעין עילית, גבעת זאב, בית אל, הר אדר ועופרים.

==מבנה אדמיניסטרטיבי==
מנגנון מועצה אזורית מטה בנימין כולל כ־2,000 עובדים (מספר שאינו כולל עובדי עמותות ועובדי קבלן) המועסקים באגפי המועצה השונים. מנכ"ל המועצה משנת 2022 הוא אילן רום.

===תקציב===
תקציב המועצה עמד בשנת 2018 על 980 מיליון ש"ח, מהם 400 מיליון בתב"ר (תקציב בלתי רגיל).

לפי דו"ח מבקר המדינה משנת 2017, המועצה מקבלת מהמדינה מימון של 66% מתקציבה, לעומת ממוצע של 48% בכלל המועצות האזוריות בישראל. בהתייחס לביקורת זו טענה המועצה כי הפער נובע מ"מורכבות החיים ביהודה ושומרון, בייחוד בהיבט הביטחוני".

===אגפי המועצה===
{|
|- style="vertical-align: top;"
|
* מינהל תפעול
* מינהל הכספים
* אגף שפ"ע
* אגף חינוך
* אגף נכסים והכנסות
* אגף רפואה
* אגף הנדסה
* אגף השירותים החברתיים
* אגף ביטחון
|
* אגף אסטרטגיה
* אגף תיירות
* אגף משאבי אנוש
* מחלקת תקשורת וההסברה
|}

בשנת 2019 הוקמה חברה כלכלית.<ref></ref>

==הנהלת המועצה==
בראשות המועצה עמד מאז הקמתה ועד 2007 פנחס ולרשטיין. לאחר פרישתו נבחר לתפקיד אבי רואה שהיה סגנו. בשנת 2018, לאחר 11 שנות כהונה של רואה נבחר לתפקיד ישראל גנץ, שהיה סגנו. במליאת המועצה יושבים 33 נציגים של היישובים, כאשר לכל יישוב נציג אחד למעט ליישוב גבע בנימין אשר בגלל גודלו יש לו שני נציגים. מבנה המועצה נמצא באזור תעשייה שער בנימין.

רב המועצה האזורית היה הרב שמעון אליטוב.

==אוכלוסייה==

עולים חדשים מהווים 8% מכלל התושבים במועצה. מרביתם מארצות הברית ומצרפת.

==חינוך==
בתחומי המועצה פועלים כ-350 כיתות מעון וגן, 43 בתי ספר יסודיים ו-19 על-יסודיים. במועצה מספר מוסדות על-תיכוניים, בהם המכינה קדם-צבאית בני דוד בעלי, שהיא המכינה הקדם-צבאית הראשונה שהוקמה בישראל. כמו כן, פועלות במועצה מספר תוכניות של מכינת עין פרת. בנוסף קיימת במועצה עמותת לב בנימין המסייעת לילדים בעלי צרכים מיוחדים ולמשפחותיהם.

מבנה המועצה החדש תחילת הבנייה (ינואר [[2018)]]
מתחם שירותי המועצה החדש במערב בנימין ביישוב [[נעלה|טקסט=|251x251 פיקסלים]]
[[עינות ענר ליד היישוב נריה]]
כותרת ורצפת פסיפס בתל שילה]]
כרם גפן ליד [[עדי עד]]
ספר מדבר יהודה כפי שצולם מהיישוב כפר אדומים שבבנימין.|טקסט=|250x250 פיקסלים]]

==יישובי המועצה==
{| class="wikitable sortable"
|-align="center"
!מספר
!צורת היישוב
!יישוב
!שנת הקמה
!מספר תושבים (2023)
|-align="center"
|1
| יישוב קהילתי
|אדם - גבע בנימין
|1984
|6,000
|-align="center"
|2
| מאחז
|אחיה
| 1997
|70 משפחות
|-align="center"
|3
| יישוב קהילתי
|אלון
| 1990
|250 משפחות
|-align="center"
|4
| מאחז
|אש קודש
| 2001
|90 משפחות
|-align="center"
|5
| יישוב קהילתי
|בית חורון
| 1977
|1,468
|-align="center"
|6
| יישוב קהילתי
|גבעון החדשה
| 1981
|1,021
|-align="center"
|7
| מאחז
|גבעת אסף
| 2001
|130
|-align="center"
|8
| שכונה
|גבעת הראל
| 1998
|70 משפחות
|-align="center"
|9
|יישוב קהילתי
|גבעת הרואה
| 2003
|30 משפחות
|-align="center"
|10
| יישוב קהילתי
|גני מודיעין
| 1985
|2,755
|-align="center"
|11
| יישוב קהילתי
|דולב
| 1983
|1,569
|-align="center"
|12
| יישוב קהילתי
|חרשה
| 1997
|75 משפחות
|-align="center"
|13
| יישוב קהילתי
|חשמונאים
| 1987
|2,606
|-align="center"
|14
| יישוב קהילתי
|טלמון
| 1989
|5,528
|-align="center"
|15
| יישוב קהילתי
|כוכב השחר
| 1980
|2,571
|-align="center"
|16
| יישוב קהילתי
|כוכב יעקב
| 1984
|3,196
|-align="center"
|17
| יישוב קהילתי
|כפר אדומים
| 1979
|5,036
|-align="center"
|18
| יישוב קהילתי
|כפר האורנים
| 1997
|2,612
|-align="center"
|19
| יישוב קהילתי
|כרם רעים
| 2001
|85 משפחות
|-align="center"
|20
| מושב
|מבוא חורון
| 1969
|2,687
|-align="center"
|21
| יישוב קהילתי
|מגרון
| 1999
|75 משפחות בערך
|-align="center"
|22
| יישוב קהילתי
|מעלה לבונה
| 1984
|976
|-align="center"יישוב קהילתי
|23
| יישוב קהילתי
|מעלה מכמש
| 1981
|1,691
|-align="center"
|24
| יישוב קהילתי
|מצפה יריחו
| 1976
|2,729
|-align="center"
|25
| יישוב קהילתי
|מצפה כרמים
| 1999
|254
|-align="center"
|26
| יישוב קהילתי
|מתתיהו
| 1981
|922
|-align="center"
|27
| יישוב קהילתי
|נוה צוף
| 1977
|1,543
|-align="center"
|28
| מאחז
|נוה ארז
| 2001
|33 משפחות
|-align="center"
|29
| יישוב קהילתי
|נופי פרת
| 1992
|1,200
|-align="center"
|30
| יישוב קהילתי
|נחליאל
| 1984
|737
|-align="center"
|31
| יישוב קהילתי
|ניל"י
| 1981
|2,065
|-align="center"
|32
| יישוב קהילתי
|נעלה
|1988
|2,834
|-align="center"
|33
| יישוב קהילתי
|נריה
| 1991
|450 משפחות
|-align="center"
|34
| מאחז
|סנה
|2007
|70 משפחות
|- align="center"
|35
| מאחז
|עדי עד
| 1990
|50 משפחות
|- align="center"
|36
| יישוב קהילתי
|עטרת
| 1981
|954
|- align="center"
|37
| יישוב קהילתי
|עלי
| 1984
|4,762
|- align="center"
|38
| יישוב קהילתי
|עמיחי
| 2017
|238
|- align="center"
|39
| יישוב קהילתי
|עלמון (ענתות)
| 1982
|1,441
|- align="center"
|40
| יישוב קהילתי
|עפרה
| 1975
|3,021
|- align="center"
|41
| יישוב קהילתי
|פסגות
| 1981
|2,171
|- align="center"
|42
| מאחז
|קידה
| 2003
|100 משפחות
|- align="center"
|43
| יישוב קהילתי
|רימונים
| 1980
|715
|- align="center"
|44
| יישוב קהילתי
|שבות רחל
| 1992
|125 משפחות
|- align="center"
|45
| יישוב קהילתי
|שילה
| 1978
|5,142
|- align="center"
|46
| יישוב קהילתי
|תל ציון
| 2000
|6,500
|- align="center"
|47
|מאחז
|שדה אפרים
|2018
|}

ב-1989 הופרד היישוב בית אריה (שהוקם ב-1981) מהמועצה והוכרז כמועצה מקומית עצמאית.

ב-1995 הופרד מהמועצה היישוב הר אדר, שהוכרז כמועצה מקומית עצמאית.

ב-1996 הופרד היישוב גני מודיעין מהמועצה והוכלל במודיעין עילית.

ב-1997 הופרדו מהמועצה היישובים בית אל א' ובית אל ב' והפכו למועצה מקומית עצמאית אחת.

בשנת 2003 הועבר היישוב הקהילתי עופרים לרשות המועצה המקומית בית אריה ומאז חדל להיות יישוב עצמאי.

בשנת 2016 הועבר היישוב גני מודיעין ממודיעין עילית לתחום שיפוט המועצה האזורית מטה בנימין.

בשנת 2018 הוקם במועצה היישוב החדש עמיחי לתושבי עמונה שפונתה.

ב־2023 נוספו למועצה שני יישובים חדשים: גבעת הרואה, ותל ציון.

== אתרי טבע והיסטוריה ==
ישובי המועצה שוכנים בנחלות של שבט בנימין ושבט אפרים, שהן זירת ההתרחשות של סיפורים תנ"כים ואירועים היסטוריים רבים: חלוקת נחלות השבטים על ידי יהושע, סיפורים הקשורים במשכן שילה כגון תפילת חנה וחניכתו של שמואל הנביא, סיפור פסל מיכה, סיפור פילגש בגבעה, קרבות שאול ויהונתן, קרבות המכבים, ועוד.

בנוסף, ישנם אתרי נוף וטבע רבים ברחבי המועצה, תצפיות נוף לכיוון השפלה - מצפה עטרת, "הגג של המדינה" ליד חרשה, ותצפיות לכיוון בקעת הירדן - קובת א-נג'מה, קידה, ועוד.

בגלל אופיו הגאולוגי של אזור ההר, הבנוי מסלעי גיר, ישנם מעיינות רבים באזור: מעין הכרמים, מעין השקת, מעיין עטרת, עין בובין, עין אגוז, עין תות, מעין חרשה, מעיין הגבורה, עין עוז ועוד.

האתר הארכאולוגי שילה הקדומה הוא אתר תיירות מרכזי הנמצא בשטח המועצה האזורית מטה בנימין. במהלך השנה נערכים בו מספר אירועים, כגון מחוללות בכרמים שנערך מדי שנה ב-ט"ו באב.

== ראשי המועצה האזורית מטה בנימין ==

==ראו גם==
*שילה הקדומה
*גוש שילה
*החברה לפיתוח מטה בנימין

==קישורים חיצוניים==

*
*[https://www.gobinyamin.org.il/ תיירות בנימין]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1979
*
קטגוריה:בנימין