OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מתרומם

מפגין חבר [[הכנסייה הבפטיסטית וסטבורו מחזיק שלטים שעליהם "אלוהים שונא מתרוממים".]]
מתרומם (באנגלית: Faggot או Fag) הוא כינוי גנאי לתיאור גברים הומוסקסואלים.<ref></ref><ref>2008, Paul Ryan Brewer, Value war: public opinion and the politics of gay rights, page 60</ref> כיום, המונח משמש כעלבון רחב יותר הקשור לגבריות ולמבנה כוח קבוצתי.<ref name="pascoe"></ref> בסלנג הלהט"בי המילה "תרימי" היא תשובה מחאתית לכינוי הגנאי.

המונח הופיע רבות בתרבות הפופולרית, בין היתר בתיאטרון, ספרות, מוזיקה, קולנוע וטלוויזיה, בדרך כלל כהתייחסות לגברים הומוסקסואלים וביסקסואלים. הסרט התיעודי מ-1995, כוכבים בארון, המבוסס על ספרו של ויטו רוסו בעל אותו השם, מציין את השימוש במונח הזה לאורך ההיסטוריה של הקולנוע ההוליוודי.<ref>The Celluloid Closet; (1995) Rob Epstein and Jeffrey Friedman.</ref>

== ראו גם ==
* פאג האג
* חופש הביטוי
* הסתה

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Pascoe, C. J. Dude, You're a Fag: Masculinity and Sexuality in High School, University of California Press, 2007.
* Kramer, Larry. Faggots, Grove Press, 2000.
* Ford, Michael Thomas. That's Mr. Faggot to You: Further Trials from My Queer Life, Alyson Books, 1999.
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הומופוביה
קטגוריה:להט"ב: סלנג ומונחים
קטגוריה:הומוסקסואליות גברית
גבריאלה היינש-הוסק

גבריאלה היינש-הוסק (בגרמנית: Gabriele Heinisch-Hosek; נולדה ב-16 בדצמבר 1961 בעיירה גונטרמסדורף) היא פוליטיקאית אוסטרית, חברה במפלגה הסוציאל-דמוקרטית של אוסטריה (SPÖ). היא כיהנה במספר משרות שרה בממשלת אוסטריה.

== ביוגרפיה ==
גבריאלה היינש-הוסק נולדה בעיירה גונטרמסדורף ליד מדלינג באוסטריה תחתית. היא סיימה לימודי בית ספר בווינה בשנת 1980 וקיבלה הסמכה כמורה בשנת 1983 לאחר סיום מכללה בבאדן. היא עבדה כמורה בווינה ומדלינג עד לשנת 2002.

גבריאלה היינש-הוסק החלה את הקריירה הפוליטית כחברת מועצה בעיירה בה נולדה. בשנת 1999 היא נבחרה למועצה לאומית וכהינה כחברת הפרלמנט עד לשנת 2019. היא עסקה בעיקר בנושאים שקשורים לנשים. בשנים 2004–2008 היא הייתה יושבת ראש ועדת שוויון של הפרלמנט.

בשנת 2009 היינש-הוסק מונתה לשרה לנשים ושרות הציבורי וכיהנה בתפקיד זה עד לשנת 2013. באותה תקופה הועבר חוק למשפחה חד-מינית. בשנים 2013–2016 היא מותנה לשרה לחינוך, תרבות וספורט.

בשנת 2009 הייניש-הוסק מונתה ליושבת ראש ארגון הנשים של המפלגה. היא כהינה בתפקיד זה עד לשנת 2021 כאשר הוחלפה על ידי אווה מריה הולצלייטנר.

בשנת 2012 הוענק לה אות "עבור הפעילות למען הרפובליקה".

==קישורים חיצוניים==

* [https://archive.today/20130714224735/http://www.austrianpolitics.eu/index.php/beitrag-einreichen/100-social-democratic-party-of-austria/289-mrs-gabriele-heinisch-hosek-spoe ביוגפריה]
* [https://web.archive.org/web/20130414010129/http://www.bka.gv.at/site/5944/default.aspx קורות חיים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאיות אוסטריות
קטגוריה:פוליטיקאים אוסטרים
קטגוריה:חברי פרלמנטים
קטגוריה:ילידות 1961
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1961
או למפיאו דה אסקינה

או למפיאו דה אסקינה (בפורטוגזית: O Lampião da Esquina) היה עיתון להט"בי ברזילאי, שפעל בין אפריל 1978 ליוני 1981.<ref></ref> העיתון כלל 37 גליונות בין תחילתו לסופו.

לאחר העברת החוק המוסדי מספר 5 בתקופת הדיקטטורה הצבאית הברזילאית, העיתונות חוותה צנזורה קשה, בכך שאסרה לפרסם כל דבר על הדיקטטורה בברזיל. במהלך האברטורה והחזרה האיטית לדמוקרטיה שהתחיל הנשיא ארנסטו גייזל, העיתונות והקבוצות האקטיביסטיות החלו לדבר יותר בחופשיות רבה יותר. העיתון קם כעיתון חלופי לכלי העיתונות המרכזיים באותה תקופה. העיתון הוקם בעקבות המגזין הגאה, Gay Sunshine Journal, שהוקם על ידי וינסטון ליילנד מחוץ לאזור מפרץ סן פרנסיסקו.<ref name=":0"></ref> כותרת העיתון הייתה על שמו של גיבור העם הברזילאי, למפיאו, מנהיג שודדים מפורסם בצפון מזרח ברזיל בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20.

צוות העיתון כלל אחד עשר עורכים.

העיתון מיתג את עצמו כעיתון בעל נטיית שמאל מובהקת. על אף שהציג מאמרים ומאפיינים רבים על תנועות רבות ושונות, העיתון כיוון בעיקר לגברים הומוסקסואלים.<ref></ref>

סמוך לסופו של העיתון, התנהל מאבק בין שני קבוצות עורכים. קבוצה אחת רצתה שהעיתון יהיה שמאלני יותר, ואילו קבוצה אחרת רצתה שהעיתון יהיה נייטרלי יותר.<ref name="Lampião da Esquina"></ref> בנוסף, אנטוניו כריסוסטומו, אחד מעורכי העיתון, נעצר והואשם בפדופיליה לאחר שאימץ נערה באופן לא רשמי. רבים האמינו שהוא הואשם בשל היותו הומוסקסואל מחוץ לארון. בשל הקשר שלו לעיתון, הצוות חשש מרדיפות מצד המשטרה, והחלטו לסגור את העיתון ביוני 1981.<ref name="Lampião da Esquina" />

== קישורים חיצוניים ==
<div class="mw-content-ltr">
* [http://proust.library.miami.edu/findingaids/?p=collections/controlcard&id=547 Leila Miccolis Brazilian Alternative Press Collection] at the [http://www.library.miami.edu/specialcollections/ Special Collections Division] at the University of Miami
* Grupo Dignidade - [http://www.grupodignidade.org.br/projetos/lampiao-da-esquina/ O Lampião da Esquina]
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונות להט"ב
קטגוריה:ברזיל: תרבות
ג'ו לייקוב

ג'וזף סטיבן לייקוב (באנגלית: Joe Lacob; נולד ב-10 בינואר 1956) הוא איש עסקים אמריקאי, שותף בקליינר פרקינס ובעל הרוב של גולדן סטייט ווריורס המשחקת ב-NBA.

== ביוגרפיה ==
לאקוב גדל במשפחה יהודית בניו בדפורד, מסצ'וסטס. משפחת לאקוב עברה לאנהיים, קליפורניה וג'ו החליף את נאמנותו לקבוצת הכדורסל לוס אנג'לס לייקרס.

לאקוב קיבל תואר ראשון במדעי ביולוגיה מאוניברסיטת קליפורניה, אירווין,

בשנת 1978, קיבל תואר שני בבריאות הציבור (אפידמיולוגיה) מאוניברסיטת קליפורניה, לוס אנג'לס (UCLA) ותואר MBA מבית הספר למנהל עסקים בסטנפורד.

== קריירה ==
לאקוב שותף בקלינר פרקינס, חברת השקעות הון סיכון, מאז 1987. השקעותיו התרכזו סביב חברות העוסקות במדעי החיים, טכנולוגיה רפואית, אינטרנט ואנרגיה.

הוא היה משקיע עיקרי בליגת הכדורסל האמריקאית, ליגת מקצוענית בכדורסל נשים שבסופו של דבר נסגרה מכישלון להתחרות בהצלחה מול יריבתה, איגוד הכדורסל הלאומי לנשים (WNBA).

בינואר 2006 הוא הפך לבעלים חלקי של הבוסטון סלטיקס, שם הפך למשקיע משותף עם אירווינג גרוסבק, יזם ופרופסור בבית הספר למנהל עסקים בסטנפורד.

ב-15 ביולי 2010, לאקוב וקבוצת המשקיעים שבראשה עמד הסכימו לרכוש את גולדן סטייט ווריורס המשחקת ב - NBA מכריס קוהאן תמורת 450 מיליון דולר, מה שדרש ממנו למכור את חלק המיעוט שלו בסלטיקס. לאקוב ופיטר גובר הם הבעלים הראשיים של גולדן סטייט, אבל לאקוב אחראי על התפעול השוטף.

לפני תחילתה של עונת ה - NBA ב־2014-15, לאקוב פיטר את המאמן מארק ג'קסון שזה עתה הוביל את הווריורס לפלייאוף. לאקוב הסביר את ההחלטה בכנס של עמיתים בעלי הון סיכון: "חלק מזה היה שהוא לא הצליח להסתדר עם אף אחד אחר בארגון. ותראה, הוא עשה עבודה נהדרת - ואני תמיד אחמיא לו בהרבה כבוד אבל לא יכולים להיות 200 אנשים אחרים בארגון שלא כמוך."

לאקוב יצר מחלוקת מסוימת בכך שכינה את קבוצתו "שנות אור" לפני כל השאר ב-NBA במהלך עונת ה-16–2015 ב- NBA.

הווריורס זכו באליפויות בעונת 15–2014, עונת 17–2016, בעונת 18–2017, ובעונת 22–2021 ב-NBA. במהלך כהונתו עם הווריורס, הקבוצה השיגה את שיאי ה-NBA לעונה הסדירה הטובה ביותר עם 73–9 והכי הרבה ניצחונות בעונה (עונה רגילה ופוסט-עונה ביחד) עם 88 ב-2015.

נכון לשנת 2022, הונו של ג'ו לאקוב הוא 1.5 מיליארד דולר, לפי פורבס.

== חיים אישיים ==
לאקוב גרוש מאשתו הראשונה, לורי (לבית קראוס), איתה יש לו שני בנים ושתי בנות. כיום הוא נשוי לניקול קורן.

קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:גולדן סטייט ווריורס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1956
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה באירוויין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
קטגוריה:בוגרי בית הספר לעסקים של אוניברסיטת סטנפורד
Follow Your Arrow

Follow Your Arrow (בעברית: עקוב אחרי החץ שלך) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית קייסי מאסגרייבס, מתוך אלבום הבכורה שלה, Same Trailer Different Park (2013).<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-21 באוקטובר 2013, על ידי חברת התקליטים מרקורי נאשוויל, כסינגל השלישי מתוך האלבום.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום העשירי במצעד שירי הקאנטרי.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
המספר בשיר מציע שכל בחירה נתונה תגרור ביקורת מאחרים; הוא קובע שהדרך הטובה ביותר של האדם היא להישאר נאמן לעצמו ("לעקוב אחרי החץ שלך").<ref></ref> בשיר יש התייחסות חיובית להומוסקסואליות, דבר אשר הוביל לכך שמבקרי מוזיקה שונים גרסו שמדובר ב"סימן לשינוי (חיובי) במוזיקת קאנטרי".<ref></ref>

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-100 מיליון השמעות.<ref name=":0"/>

== הופעות חיות ==
מאסגרייבס ביצעה את השיר ב-6 בנובמבר בטקס פרסי איגוד מוזיקת הקאנטרי 2013. ב-26 בינואר, ביצעה אותו בטקס פרסי גראמי ה-56 שנערך בסטייפלס סנטר בלוס אנג'לס.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! ארצות הברית (RIAA)<ref></ref>
| פלטינה
| 1,000,000
|-
| colspan="3" |<small> מכירות + הזרמת מדיה בלבד</small>
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|21 באוקטובר 2013
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|מרקורי נאשוויל
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:סינגלים מ-2013
קטגוריה:שירי קייסי מאסגרייבס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירים על קנאביס
קטגוריה:שירים עם נושאים פמיניסטיים
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שיין מקנאלי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת מרקורי נאשוויל
SMV

[[מרקוס מילר במופע Thunder ב-2009]]
SMV היה סופרגרופ פיוז'ן-ג'אז של שלושה בסיסטים: סטנלי קלארק, מרקוס מילר, וויקטור ווטן. שם ההרכב מורכב מראשי התיבות של שמותיהם הפרטיים של חבריו (Stanley, Marcus, Victor).<ref></ref>

שיתוף הפעולה בין השלושה צבר תאוצה כאשר ניגנו יחד לראשונה בהופעה שערך מגזין Bass Player בניו יורק בשנת 2006, שם הצטרפו ווטן ומילר לבמה במסגרת הענקת פרס מפעל חיים של המגזין לקלארק.<ref></ref>

אלבום הבכורה של ההרכב Thunder יצא ב-12 באוגוסט 2008, ונלווה לו סיבוב הופעות עולמי שהתחיל באותו החודש.<ref></ref><ref></ref> באלבום השתתף בין היתר גם הקלידן רוסלן סירוטה.

==דיסקוגרפיה==
* Thunder (2008)

==הערות שלויים==

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://www.stanleyclarke.com/ האתר הרשמי של סטנלי קלארק]
* [http://www.marcusmiller.com/ האתר הרשמי של מרקוס מילר]
* [http://www.victorwooten.com/ האתר הרשמי של ויקטור ווטן]

קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2008
אירוויזיון למוזיקאים צעירים 1996

האירוויזיון למוזיקאים צעירים 1996 הייתה המהדורה השמינית של האירוויזיון למוזיקאים צעירים, שהתקיימה בליסבון, פורטוגל ב-12 ביוני 1996.<ref name="Show"></ref> התחרות אורגנה על ידי איגוד השידור האירופי (EBU) והשדרן המארח היה Rádio e Televisão de Portugal (RTP). מוזיקאים משמונה מדינות השתתפו בגמר המשודר בטלוויזיה בשידור חי. מתוך 22 המדינות, 14 לא העפילו לגמר, כולל המדינה המארחת באותה שנה, פורטוגל. כל המשתתפים ביצעו יצירה קלאסית לבחירתם בליווי התזמורת הסימפונית הפורטוגלית בניצוחו של לואיס איזקווירדו.<ref name="Show" />

המדינות שלא העפילו לגמר הם, בלגיה, קפריסין, פינלנד, יוון, אירלנד, פורטוגל, סלובניה, ספרד ובריטניה. יוליה פישר נציגת גרמניה זכתה בתחרות, כאשר אוסטריה ואסטוניה במקום השני והשלישי בהתאמה.<ref name="Results"></ref>

== מקום ==
Centro Cultural de Belém, ליסבון. מקום האירוויזיון למוזיקאים צעירים 1996.
מרכז התרבות של בלם, ליסבון, פורטוגל, היה המקום המארח למהדורת 1996 של האירוויזיון מוזיקאים צעירים.

== תוצאות ==
=== סיבוב מקדים ===
בתחרות, השתתפו סך הכל 22 מדינות בסבב המקדים בתחרות 1996, מתוכן שמונה העפילו לגמר הגדול המשודר בטלוויזיה. המדינות הבאות לא הצליחו להעפיל לגמר.
* בלגיה
* קפריסין
* פינלנד
* יוון
* אירלנד
* פורטוגל
* סלובניה
* ספרד
* הממלכה המאוחדת

=== סופי ===
פרסים הוענקו לשלוש המדינות המובילות. הטבלה שלהלן מדגישה אותם באמצעות זהב, כסף וברונזה. תוצאות המיקום של המשתתפים האחרים אינן ידועות ומעולם לא פורסמו על ידי איגוד השידור האירופי.
{| class="sortable wikitable" style="text-align: left;"
!לצייר
! מדינה
! משתתף
! כלי
! קטע
! תוצאה
|-
| 01
| נורווגיה
| גונילה זוסמן
| פסנתר
|
| -
|-
| 02
| שווייץ
| אנטואן רבשטיין
| פסנתר
|
| -
|-
| 03
| פולין
| מריה נובק
| כינור
|
| -
|-
| 04
|לטביה
| Baiba Skride
| כינור
|
| -
|-
| 05
| צרפת
| פאני קלמגירנד
| כינור
|
| -
|- style="font-weight:bold; background:silver;"
| 06
| אוסטריה
| לידיה באיך
| כינור
|
| 2
|- style="font-weight:bold; background:#CC9966;"
| 07
| אסטוניה
| חנה היינמאה
| פסנתר
| קונצ'רטו לפסנתר ותזמורת בפה מז'ור מאת WA מוצרט
| 3 <ref></ref>
|- style="font-weight:bold; background:gold;"
| 08
| גֶרמָנִיָה
| יוליה פישר
| כינור
| הוואנאיז בדו מז'ור, אופ. 83 מאת קאמי סן-סנס
| 1
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:1996 במוזיקה
1996
דריה אטמנוב

דריה "דאשה" אטמנוב (נולדה ב-6 בדצמבר 2005) היא מתעמלת אמנותית ישראלית, זוכת מדליית ארד מאליפות העולם (ולנסיה 2023) ואלופת אירופה (תל אביב 2022) בקרב-רב.

== ביוגרפיה ==
אטמנוב ילידת ישראל ובת להורים שעלו מאוזבקיסטן.<ref name=":0"></ref> היא החלה את דרכה בגיל 7 בחוג ריקוד בשילוב גמישות, ומיד עברה להתעמלות אומנותית. מתעמלת בקבוצת הפועל רמת אליהו ראשון לציון תחת המאמנת איילת זוסמן. אטמנוב מתגוררת בראשון לציון ולומדת בתיכון טומשין שבעיר.<ref name=":0" />

===2022===
במרץ 2022 השתתפה אטמנוב בגביע העולם בהתעמלות אומנותית שנערך ביוון. שם, זכתה במדליות בכל חמש הקטגוריות (זהב בחישוק ובסרט וכסף בקרב רב בכדור ובאלות). באפריל 2022 השתתפה אטמנוב בגביע העולם בבאקו שבאזרבייג'ן, שם זכתה בשתי מדליות (זהב באלות וכסף בסרט) וסיימה במקום הרביעי בקרב רב.

ביולי 2022, השתתפה אטמנוב במשחקי העולם בברמינגהאם שם זכתה ב-3 מדליות (זהב בכדור ובסרט וכסף באלות). בחישוק סיימה במקום השישי. עם זכייתה במדליות הזהב, הפכה אטמנוב לספורטאית הישראלית הראשונה אי פעם שזוכה בזהב במשחקי העולם.

באוגוסט 2022, השתתפה אטמנוב בגביע האתגר בקלוז' נאפוקה שם זכתה במדליית הארד בקרב רב, בזהב בכדור ובכסף באלות ובסרט.

====אלופת אירופה====
באליפות אירופה 2022 שנערכה בתל אביב, זכתה במדליית זהב בתחרות הקרב-רב, עם ניקוד כללי של 136.900, כשהיא מקדימה את בוריאנה קליין מבולגריה, שזכתה במדליית כסף עם 135.500 נקודות, ואת סטיליאנה ניקולובה , גם היא מבולגריה, שזכתה במדליית ארד עם 131.650 נקודות. בנוסף, בגמרים על מכשירים בודדים, זכתה אטמנוב במדליית כסף בחישוק, באלות ובסרט. אטמנוב זכתה גם במדליית ארד קבוצתית יחד עם עדי כץ ונבחרת ההתעמלות האומנותית של ישראל. באליפות אירופה הזו, דריה אטמנוב הפכה למתעמלת הישראלית השנייה שזוכה בזהב באליפות אירופה (לאחר אשרם) וגם למתעמלת הישראלית השנייה שזוכה ביותר ממדליה אחת באליפות אירופה.

במהלך אליפות העולם בספטמבר 2022, נפצעה אטמנוב בעת שערכה חימום, וסבלה משבר מאמץ בכף רגלה. במהלך תקופת החלמתה סבלה מפציעה חדשה אך מינורית וחזרה להתחרות לאחר עשרה חודשים בגביע העולם במילאנו.

===2023===
====מדליית ארד באליפות העולם====
באליפות העולם 2023 שנערכה בולנסיה שבספרד, זכתה אטמנוב במדליית הארד בתחרות הקרב-רב עם ציון משוקלל של 131.400 נקודות, אחרי סופיה רפאלי האיטלקייה (135.700) ודריה ורפולומב הגרמנייה (137.450). לגמר הקרב-רב, היא עלתה מהמקום השביעי במוקדמות. בתחרויות המכשירים הבודדים השתתפה אטמנוב בגמרים של תרגיל הכדור והסרט; בתרגיל הכדור סיימה אטמנוב במקום החמישי ובתרגיל הסרט סיימה במקום השביעי.

=== 2024 ===
====אולימפיאדת פריז====
באולימפיאדת פריז 2024, סיימה אטמנוב במקום החמישי בגמר תחרות הקרב-רב האישי, עם ציון משוקלל של 133.850 נקודות (35.200 נקודות בתרגיל החישוק, 31.800 נקודות בתרגיל הכדור, 33.850 נקודות בתרגיל האלות ו-33.000 בתרגיל הסרט). אל הגמר היא עלתה מהמקום השביעי במוקדמות עם ציון משוקלל של 130.450 נקודות.

עוד באותה השנה השתתפה בתחרות מסוג גביע העולם שנערכה בסופיה, וזכתה במדליית הארד בתחרות הקרב-רב עם 132.6 נקודות.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתעמלות אומנותיות ישראליות
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:משתתפות ישראליות באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:פורבס 30Under30: ישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-2005
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2005
עונת 1973/1974 בליגת המשנה ההולנדית

עונת 1973/1974 בליגת המשנה ההולנדית הייתה העונה ה-18 של ליגת המשנה ההולנדית, שהיא הליגה ההולנדית השנייה.
בסיום עונה זו, אקסלסיור רוטרדם ווחנינגן העפילו לליגה הראשונה.

==מבנה==
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ועל תיקו נקודה בודדת. הליגה כללה 20 קבוצות, 18 ששיחקו בעונה הקודמת בליגה, אליהן הצטרפו, היורדות מליגת העל, אקסלסיור רוטרדם ודן בוס. ששיחקו ביניהן במשך 2 סיבובים בני 19 משחקים כל אחד - 38 מחזורים בסה"כ. בסיומם הקבוצה במקום ה-1 העפילה לליגה הראשונה. הקבוצות שהעפילו לפלייאוף הדירוג התמודדו בבית פנימי והמנצחת העפילה לליגה הראשונה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||אקסלסיור רוטרדם
 ||38||21||10||7||68||35||33||52||rowspan=1 align=right|העפלה לליגת העל
|-bgcolor=#09DWAf
|2.||ויטסה ארנהם
 ||38||20||8||10||68||44||24||48||rowspan=1 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-
|3.||הירנפיין
 ||38||18||11||9||53||30||23||47
|-bgcolor=#09DWAf
|4.||וחנינגן
 ||38||18||10||10||48||36||12||46||rowspan=2 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-bgcolor=#09DWAf
|5.||פורטונה סיטארד
 ||38||16||12||10||47||33||14||44
|-
|6.||הלמונד ספורט
 ||38||17||9||12||53||44||9||43
|-
| 7.||זוולה
 ||38||14||12||12||55||46||9||40
|-
| 8.||פולנדם
 ||38||16||7||15||55||44||11||39
|-
| 9.||סחידאם
 ||38||14||11||13||41||55||14-||39
|-
| 10.||הראקלס אלמלו
 ||38||12||14||12||47||39||8||38
|-
| 11.||קמבור
 ||38||13||12||13||47||43||4||38
|-
|12.||מועדון הכדורגל איינדהובן
 ||38||12||12||14||42||47||5-||36
|-
| 13.||פורטונה פלארדנינגן
 ||38||10||15||13||38||44||6-||35
|-bgcolor=#09DWAf
| 14.||אמרספורט
 ||38||12||11||15||38||47||9-||35||rowspan=1 align=right|העפלה לפלייאוף הדירוג
|-
| 15.||דורדרכט
 ||38||12||11||15||45||66||21-||35
|-
| 16.||פנלו 03
 ||38||8||17||13||46||53||7-||33
|-
| 17.||דן בוס
 ||38||10||10||18||46||52||6-||30
|-
| 18.||וילם II
 ||38||8||13||17||41||65||24-||29
|-
| 19.||פיינדאם
 ||38||9||9||20||44||74||30-||27
|-
| 20.||וולוויקרס
 ||38||8||10||20||41||66||25-||26
|}

===פלייאוף הדירוג===
*הליגה חולקה ל-4 סבבי דירוג, סבב 1 בן 10 מש', סבב 2 בן 9 מש' סבב 3 בן 10 מש' וסבב 4 בן 9 משחקים כ-38 משחקים בסף הכל. בסיום כל סבב המדורגת ראשונה קיבלה כרטיס לפלייאוף הדירוג.

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||וחנינגן
 ||6||2||4||0||12||6||6||8||rowspan=1 align=right|העפלה לליגת העל
|-
|2.||פורטונה סיטארד
 ||6||3||2||1||8||4||4||8
|-
|3.||ויטסה ארנהם
 ||6||0||4||2||4||8||4-||4
|-
|4.||אמרספורט
 ||6||1||2||3||4||10||6-||4
|}

קטגוריה:עונות בליגת המשנה ההולנדית
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1974
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1973
בית הכנסת אדמונד ספרא

בית הכנסת אדמונד ספרא (נקרא גם: בית הכנסת של מונקו; בצרפתית: Synagogue de Monaco) הוא בית כנסת הממוקם ב-15 Avenue de la Costa במונטה קרלו, מונקו. בית הכנסת הוא היחיד בנסיכות והוא מופעל על ידי האגודה Association Culturelle Israelite de Monaco (ACIM) שהיא האגודה הרשמית של הקהילה היהודית של מונקו. מונקו היא המדינה עם אחוז היהודים הגבוה ביותר חוץ מישראל.

בית הכנסת הוקם על ידי ז'אן-בטיסט כומר והקמתו הושלמה בשנת 2017 לאחר שנה וחמישה חודשים.<ref></ref>

החל מ-2010, משמש הרב דניאל תורג'מן כרבה הראשי של הנסיכות והקהילה. החל מ-2022, משמש הרב שמואל שפירו כרב בנסיכות, חזן ראשי, סגן ומ״מ הרב הראשי.

בית הכנסת נחנך ב-28 במרץ 2017 בהשתתפות אלבר השני (נסיך מונקו), עליזה בן-נון (שגרירת ישראל בצרפת ומונקו), חיים קורסיה (הרב הראשי של צרפת), יואל מרגי (נשיא הקונסיסטוריה המרכזית של יהודי צרפת), לילי ספרא (נשיאת קרן ספרא), פנחס גולדשמידט (הרב הראשי של מוסקבה ונשיא ועידת רבני אירופה) וברנאר בארסי (הארכיבישוף של מונקו).

== ראו גם ==
* יהדות מונקו

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:יהדות מונקו
קטגוריה:אירופה: בתי כנסת
קטגוריה:מונקו: מבנים
יורי שבץ

יורי בוריסוביץ' שבץ (ברוסית: Юрий Борисович Швец; נולד ב-16 במאי 1953) הוא קצין מודיעין סובייטי לשעבר (1990-1980; רב-סרן ק.ג.ב. במעון בוושינגטון של המינהל הראשי הראשון של הק.ג.ב של ברית המועצות, כתב לשירות סוכנות הידיעות הממלכתית הסובייטית טאס"ס). מאז 1993 - פוליטיקאי אמריקאי, עיתונאי, אנליסט כלכלי וצבאי.

==ביוגרפיה==
שבץ נולד ב-16 במאי 1953 בחרקוב במשפחה אוקראינית של רופא צבאי. בשנת 1980 שבץ נהיה בוגר של הפקולטה למשפט בינלאומי של אוניברסיטת הידידות בין העמים של רוסיה. הוא גם סיים את אקדמיית ביון החוץ, שם למד ביחד עם ולדימיר פוטין.

בשנים 1985–1987 שירת במעון בוושינגטון של המינהל הראשי הראשון של הק.ג.ב של ברית המועצות.

לאחר פרסום ספר המתאר את הישגיו והפריצה האחרונה שלו עם הק.ג.ב, נאסר עליו לנסוע לחו"ל.

ב-1993 עבר לצמיתות לארצות הברית, שם קיבל לאחר מכן אזרחות.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמריקאים ממוצא אוקראיני
קטגוריה:מרגלים למען ברית המועצות
קטגוריה:אנשים שהוכרזו ברוסיה כ"סוכנים זרים"
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1953
גן הבנים (תל אביב-יפו)

גן הבנים הוא אתר הנצחה בפארק הירקון שבתל אביב. האנדרטאות שבגן מנציחות את שמות בני העיר שנפלו במערכות ישראל - 4,199 במספר.

==הגן==
הגן משתרע על פני שטח של 45 דונם בחלקו המערבי של פארק הירקון, מצפון לנחל הירקון ומדרום לשדרות רוקח, ממערב לרחוב אבן גבירול. הוא כולל מדשאה ובה שבילים, שבתוכה ניטעו 11 חורשות זיכרון ובהן 400 עצים. אלו הן קבוצות עצים, המסמלות תקופות שונות בחיי היישוב והמדינה. בכל חורשה נטוע מין שונה של עץ מעצי ארץ ישראל וניצבים בה עמודי הנצחה, שמספרם מלמד על היקף אובדן החיים במהלך פרק הזמן המונצח בה. אלו שמותיהן:
* חורשת עצי השקמה - המדינה שבדרך (3 עמודים)
* חורשת עצי הדקל - מלחמת העצמאות (8 עמודים)
* חורשת עצי החרוב - בין מלחמת העצמאות למבצע קדש (3 עמודים)
* חורשת עצי האורן - מבצע קדש (עמוד אחד)
* חורשת עצי התאנה - בין מבצע קדש למלחמת ששת הימים (2 עמודים)
* חורשת עצי הזית - מלחמת ששת הימים (2 עמודים)
* חורשת עצי צפצפת הפרת - בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים, לרבות ההתשה (3 עמודים)
* חורשת עצי הברוש - מלחמת יום הכיפורים (4 עמודים)
* חורשת עצי הדולב - בין מלחמת יום הכיפורים למלחמת שלום הגליל (3 עמודים)
* חורשת עצי אלון התבור - מלחמת שלום הגליל (עמוד אחד)
* חורשת עצי התות - ממלחמת שלום הגליל (4 עמודים)

34 עמודי ההנצחה שבגן עשויים בחתך מרובע וראשם מעוצב באלכסון, בתבנית גזעי עצים שנגדעו. העמודים מחופים באבן גרניט שחורה, ועל פאותיהם נחרתו פרטי תקופת הזמן שמציינת החורשה ושמות הנופלים שנפלו במהלכה.

בסמוך לפאה הצפונית של הגן ניצבת רחבת זיכרון מרוצפת. מוצבים בה במעגל גושי סלע כורכר, האופיינים לעיר, וביניהם נובעת מזרקה שמימיה זורמים בשבע תעלות המתפצלות ממנה עד אל מתחת לסלעים. ליד הרחבה מוצבת עמדת מידע ממחושבת המיועדת לאיתור מיקום שמות הנופלים.

בכניסה לגן, מצפון מזרח, מוצב דגם של הגן המקל על ההתמצאות בו.

הגן הוקם ביזמת עיריית תל אביב, תוכנן על ידי האדריכל גדעון שריד ונחנך בשנת 2002.

מעט ממערב לגן ממוקם גן חללי הטרור.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://www.izkor.gov.il/en_ecd21938f70595d5ea393cc128a1e037 גן הבנים], באתר יזכור
* [https://park.co.il/domain/גן-הבנים/ גן הבנים], באתר חברת גני יהושע

==הערות שוליים==

קטגוריה:תל אביב-יפו: אנדרטאות לזכר חללי מערכות ישראל
קטגוריה:אנדרטאות לזכר חללי ערים, יישובים ושכונות
קטגוריה:פארק הירקון
אלוף האלופים 2022

אלוף האלופים 2022 היה המהדורה ה-27 של גביע אלוף האלופים (הסופר-קאפ הישראלי). המשחק נערך ב-16 ביולי 2022 בין מכבי חיפה אלופת ליגת העל לעונת 2021/2022 לבין הפועל באר שבע מחזיקת גביע המדינה בכדורגל 2021/2022.

לאחר 90 דקות שהסתיימו בתיקו 1–1 משער למכבי חיפה של עומר אצילי ולהפועל באר שבע של יוג'ין אנסה. כשללא הארכה ניגשו שתי הקבוצות ישירות לדו-קרב פנדלים, בו ניצחה הפועל באר שבע 3–4 את המארחת מכבי חיפה.

==סיכום המשחק==

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2022
קטגוריה:מכבי חיפה (כדורגל)
קטגוריה:הפועל באר שבע
קטגוריה:חיפה: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורגל בישראל
בתולה (שיר של דנה אינטרנשיונל)

"בתולה" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל.<ref></ref> הוא יצא לאור בפברואר 1995, בהוצאת חברת התקליטים IMP דאנס בע"מ, כסינגל השישי מתוך האלבום אומפטמפה (1994) וכרצועה השביעית והאחרונה מתוך איפיטמפה (1995).<ref></ref><ref></ref>

השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי דודו ברק והולחן על ידי אינטרנשיונל.<ref name=":0"></ref> בדומה לשאר שיריה באותה העת, גם את "בתולה" עופר ניסים הפיק מוזיקלית.

"בתולה" הוא שיר הומוריסטי שמדבר על נערה יפה שמפתה גברים אך מתעקשת לשמור על בתוליה.<ref name=":0" /> בעקבות המילים הארוטיות שלו, כמו "בוא לקק אותי בינתיים" ו"כך עם מחשוף שאין לו סוף", זכה "בתולה" לביקורות מעורבות, חרף היותו מושמע רבות ברדיו האזורי במדינת ישראל.<ref name=":0" />

== הצלחה ==
ב-12 במרץ 1995 נכנס השיר לראשונה למצעד הסינגלים השבועי של רשת ג' במקום התשיעי. ב-2 באפריל עלה למקום הראשון שם שהה שבועיים רצופים. הוא המשיך להופיע במצעד במשך 13 שבועות רצופים עד 11 ביוני. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשע"ה הגיע "בתולה" למקום ה-34.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!כלל העולם
|פברואר 1995
|תקליטור
|IMP דאנס
|style="text-align:center;"|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:סינגלים מ-1995
קטגוריה:שירי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דודו ברק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים סאטיריים
קטגוריה:שירים על מיניות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת IMP דאנס
פאמפטרק

מדינת וושינגטון]]
פאמפטרק (מאנגלית: Pump track, מילולית "מסלול משאבה") הוא מתקן ספורט המשמש בעיקר לאימון בטכניקות של ספורט אתגרי, בפרט רכיבת שטח. הפאמפטרק משמש גם לתחרויות, והענף מוכר על ידי איגוד האופניים העולמי.
== מבנה ==
הפאמפטרק בנוי מסלול סגור, המכיל תלוליות, שקעים ופניות חדות לרוב. מסלולי פאמפטרק יכולים להיות בנויים מאדמה מהודקת או מחומרים קשיחים כאספלט או בטון. גודל מסלולים נע בין 3 על 10 מטר ועד למסלולים שמשתרעים על שטח גדול מ-8,000 מ"ר. הגודל המינימלי למסלול פאמפטרק מאפשר בניה של מסלול "פרטי" בחצר אחורית או בתוך חנות אופניים. מסלולים גדולים משולבים לעיתים בפארקים עירוניים.

בנוסף למבנה הבסיסי של הפאמפטרק, ניתן להוסיף אביזרים שמגוונים את המסלול, כקירות גבוהים, נדנדות ועוד.

מסלולים הבנויים מחומרים קשיחים מאפשרים גם שימוש בסקייטבורד או גלגיליות.

== טכניקה ==
רכיבה בפאמפטרק
הטכניקה המשמשת לאימון בפאמפטראק היא רכיבה על אופניים בעמידה, ללא שימוש בדוושות, אלא על ידי תנועות גוף אשר מעניקות את ההינע לאופניים ("פימפום"). העיקרון המרכזי הוא השארת מרכז הכובד של הגוף בגובה קבוע, כאשר הרגליים דוחפות את האופניים בירידות ומרפות בעליות. בנוסף, על מנת להתמודד עם הסיבובים החדים, מופנה המבט להמשך הסיבוב ו"מושך" את שאר הגוף להסתובב אחריו (טכניקה חשובה מאוד בספורט אתגרי לסוגיו).

== אופניים ==
האופניים המומלצים לאימון בפאמפטרק הם אופניים ללא מתלים, ועם שלדה קשיחה. קיימים דגמי אופניים שתוכננו במיוחד על מנת להתאים לפאמפטרק.

== תחרויות ==
ברחבי העולם התארגנו תחרויות וליגות מקומיות לתחרויות פאמפטרק. בשנת 2018 התקיימה בארקנסו אליפות העולם הראשונה בחסות רד בול, בהשתתפות 67 רוכבים. בתחרות ניצחו דייוויד גראף וכריסטה ון ניידרהאוזן, שניהם משווייץ.

== היסטוריה ==
שורשיו של הפאמפטרק נטועים במסלולים האתגריים ששימשו את רוכבי ה-BMX של שנות ה-70 וה-80. מסלולי הפאמפטרק הראשונים נבנו באוסטרליה ב-2002. המסלול הראשון בארצות הברית נבנה ב-2004 בחנות האופניים "Fix" בבולדר, קולורדו, על ידי מקצועי בשם סטיב וונץ. כיום ניתן למצוא מסלולי פאמפטרק במדינות רבות נוספות. בישראל נבנה מסלול הפאמפטרק הראשון ב-2007, בכפר אחים.

== ראו גם ==
*סקייטפארק

== קישורים חיצוניים ==

*
*[https://www.redbull.com/int-en/event-series/pump-track-world-championship/ אליפות העולם] בפאמפטראק

==הערות שוליים==

קטגוריה:אופניים
קטגוריה:ספורט אתגרי
קטגוריה:אצטדיונים ומתקני ספורט
100% גבר

"100% גבר" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור בשנת 1994 בהוצאת חברת התקליטים IMP דאנס בע"מ ביחד עם שאר שירי אלבום האולפן השני שלה, אומפטמפה (1994).

== על השיר ==
"100% גבר" נכתב על ידי יונה וולך, שהייתה ידועה בכתיבתה הארוטית והמינית. הוא מתאר את אהבת הגברים לנשים מנקודת מבט של אישה, ומסתיים בשורה "כשאני מתנהגת כמו לא אישה הוא לא אוהב" – כלומר, אישה צריכה להאדיר את נשיותה על מנת שבן-זוגה לא ייפרד ממנה.

במגזין "הזמן הוורוד" כתבו על השיר: . "100% גבר" דורג במקום העשירי במצעד של תחנת הרדיו אמצע הדרך.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|נובמבר 1994
|תקליטור
|IMP
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:שירי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יונה וולך
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קורין אלאל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים על בגידה: זוגיות
קטגוריה:שירים על מיניות
מירה לפידות

מירה לפידות (נולדה ב-1971) היא אוצרת ישראלית המכהנת כאוצרת הראשית של מוזיאון תל אביב לאמנות משנת 2021. לפני כן שימשה אוצרת ראשית של אגף האמנויות במוזיאון ישראל.<ref></ref>

== קורות חיים ==
לפידות בעלת תואר בוגר במדעי הטבע ותולדות האמנות מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר מוסמך בתולדות האמנות.<ref name=":0"></ref>

בשנים 1999–2021 כיהנה בתפקידים שונים במוזיאון ישראל בירושלים. היא החלה לעבוד במוזיאון כסטודנטית מדריכה באגף הנוער. מאז 2003 שימשה אוצרת באגף לאמנויות ויד ימינה של סוזן לנדאו, שכיהנה כאוצרת הראשית לאמנויות במוזיאון ישראל.<ref></ref> ב-2012 החליפה את לנדאו שמונתה למנכ"לית ואוצרת ראשית של מוזיאון תל אביב. בתפקיד זה גיבשה את תוכנית התערוכות והייתה אחראית על למעלה מ-100 תערוכות ופרויקטים. היא הרחיבה את אוספי המוזיאון, פיתחה קשרים עם תורמים מישראל ומהעולם, הובילה קבוצת רכישה לאמנות, וקידמה שיתופי פעולה עם ארגוני תרבות, אקדמיה ומוזיאונים בינלאומיים. בין התערוכות שאצרה לפידות במוזיאון ישראל: "יפן זה כאן: באמנות ישראלית עכשווית" (2006), "סימני חיים" (2008) ותערוכת יחיד ליהודית סספורטס.<ref></ref>

בשנים 2016–2020 הייתה אוצרת בפועל של המחלקה לאמנות עכשווית בינלאומית במוזיאון ישראל, ואצרה תערוכות של אמנים מובילים, בהם האמן הסיני איי וייוויי, תערוכה רטרוספקטיבית לכריסטיאן בולטנסקי, ומיצב הווידאו החלוצי "מניפסטו" של יוליאן רוזפלדט.<ref name=":0" />

עם כניסתה למוזיאון תל אביב אצרה (עם טל לניר) ביוני 2021 את התערוכה "אנשים שראיתי ומעולם לא פגשתי" של צדוק בן דוד, שכללה מיצב הכולל מעל 6,000 דמויות של נשים, גברים וילדים.<ref></ref>

באפריל 2022 אצרה (עם עמית שמאע) את התערוכה "על הקצה", שמציגה יצירות שלאחרונה ניתנו במתנה או בשאילה ארוכת טווח לאוסף האמנות העכשווית הבין־לאומית במוזיאון תל אביב.

ביולי 2022 הוצגה במוזיאון התערוכה PLAY של האמן אורס פישר, אותה אצרה לפידות (אוצר משנה: עמית שמאע).

בשנת 2023 היא אצרה תערוכת יחיד של ארווין וורם.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוצרות ישראליות
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אוצרים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1971
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
לילה טוב אירופה

"לילה טוב אירופה" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל.<ref name=":0" /> הוא יצא לאור במרץ 1995, בהוצאת חברת התקליטים IMP דאנס בע"מ,<ref name=":0" /> כרצועה הראשונה מתוך אומפטמפה (1994) והרביעית מתוך איפיטמפה (1995).<ref name=":0" /> אינטרנשיונל התחרתה עם השיר בקדם-האירוויזיון לשנת 1995, והגיעה למקום השני עם 67 נקודות.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
לאחר הצלחת האלבום אומפטמפה החליטה אינטרנשיונל לנסות ולייצג את ישראל באירוויזיון. כשנשאלה האם יש ביכולתה לייצג את המדינה בתחרות השירה הבין-לאומית השיבה כי היא יכולה לעשות עבודה טובה יותר משרי צוריאל ומוטי גלעדי. בריאיון לידיעות אחרונות בפברואר 1995 ציינה כי קיוותה שמגישי הניקוד בקדם ישפטו אותו על פי איכותו בלבד, ולא על פי אישיותה שלה. היא ציינה כי "לילה טוב אירופה" הוא שיר חזק מאוד, לדעתה, שיקבל אהדה רבה באירופה.

לאחר הקלטת השיר שולב במהדורה החדשה של אומפטמפה ובאימפיטמפה בגרסת דאנס. ל"לילה טוב אירופה" הוקלטה גם גרסה באנגלית.

== קדם-האירוויזיון 1995 ==

קדם-האירוויזיון לשנת 1995 נערך ב-9 במרץ. "לילה טוב אירופה" שובץ כשיר השישי מתוך 13. אינטרנשיונל הופיה עם ארבעה זמרי ליווי כשהיא לבושה ג'קט. על שרוולי הבגד הופיעו דגלי מדינות העולם. "לילה טוב אירופה" קיבל 67 נקודות ודורג במקום השני. הוא הפסיד ל"אמן" של ליאורה, שקיבל 82 נקודות.

בראיונות לכלי התקשורת סיפרה אינטרנשיונל כי היא לקחה את ההפסד ואת תחושת ההחמצה באופן קשה מאוד. בריאיון לתוכנית "פסקול העשור" ב-2009 ציינה כי זה היה אחד הלילות הגרועים בחייה. באותה השנה הגיעה ישראל למקום השמיני באירוויזיון 1995. כשדנה התראיינה למעריב ב-6 ביולי אותה השנה היא נשאלה על ההישג של ליאורה. היא ציינה כי "אמן" הוא שיר יפה מאוד, אם-כי זמנו שייך לשנות העבר של תחרות הזמר של האירוויזיון. אינטרנשיונל טענה כי "לילה טוב אירופה" היה מגיע למקום יותר גבוה מהמקום השמיני אילו היה משתתף.

== הצלחה ==
"לילה טוב אירופה" הושמע בתדירות גבוהה מאוד ברחבי תחנות הרדיו בישראל. ב-9 באפריל 1995 נכנס השיר למצעד הסינגלים השבועי של רשת ג' במקום השני. ב-16 באפריל עלה למקום הראשון שם שהה במשך חמישה שבועות רצופים. ב-7 באוגוסט יצא מהמצעד לאחר שהיה בו 17 שבועות רצופים. במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשע"ה הגיע "לילה טוב אירופה" למקום השביעי.

בשנת 1998 הוציאה חברת התקליטים הד ארצי אלבום אוסף המכיל את מיטב השירים שהופיעו בקדם-אירוויזיון. שם האלבום היה "לילה טוב אירופה".

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!כלל העולם
|מרץ 1995
|תקליטור
|IMP דאנס
|style="text-align:center;"|<ref name=":0"></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1995
קטגוריה:סינגלים מ-1995
קטגוריה:שירי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יואב גינאי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שי בורוביץ'
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי צביקה פיק
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי שי בורוביץ'
קטגוריה:שירים על אירופה
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת IMP דאנס
ארהרד קביסטגארד

ארהרד יורגן קרל קביסטגארד (בדנית: Erhard Jørgen Carl Qvistgaard; 11 במאי 1898 - 8 במאי 1980) היה אדמירל דני אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של צבא דנמרק בין השנים 1950–1962. במקביל שימש גם כיושב ראש הוועדה הצבאית של נאט"ו בין השנים 1953–1954.

==ביוגרפיה==
קביסטגארד נולד ברורופ ב-11 במאי 1898. ב-1919 הוא התגייס לצי המלכותי הדני ועבר הכשרה בבית ספר לקציני ים. ב-1928 הוא הועלה לדרגת קפטן-לויטננט, וב-1931 החל ללמד בבית הספר לקציני ים. בין השנים 1935–1938 שימש כמפקד צוללות בצי המלכותי, ולאחר מכן שימש כשלישו הצבאי של כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק עד 1945. ב-1946 הוא נשלח ללונדון כנספח לענייני אוויר וים בשגרירות הדנית. ב-1949 הוא נשלח למלא תפקיד דומה בוושינגטון די סי, ובמקביל שימש גם כראש המשלחת הצבאית הדנית שהשתתפה בהסכמים להקמת נאט"ו.

ב-1 באוקטובר 1950 יצר משרד ההגנה הדני את תפקיד ראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) וקיבסטגארד נבחר להיות הראשון בתפקיד. במסגרת זו היה עליו לגרום לפיקודים השונים של הצבא, הצי וחיל האוויר להכפיף את עצמם לפיקוד ההגנה. הוא כיהן בתפקיד עד 30 בספטמבר 1962 - התקופה הארוכה ביותר בתולדות התפקיד עד עתה. לאחר פרישתו החליף אותו האדמירל קורט רמברג.

עם פרישתו, פנה קביסטגארד לעולם העסקים וכיהן בדירקטוריון של הסניף הדני של חברת IBM עד שנת 1974 הוא נפטר בקופנהגן ב-8 במאי 1980.

==קישורים חיצוניים==

* [https://gravsted.dk/person.php?navn=ejcqvistgaard ארהרד קביסטגארד] באתר gravsted.dk
* [http://archives.nato.int/?sf_culture=en אהרד קביסטגארד] באתר נאט"ו

קטגוריה:ראש ההגנה (דנמרק)
קטגוריה:ילידי 1898
קטגוריה:נפטרים ב-1980
סאנגיונג טורס

סאנגיונג טורס (באנגלית: SsangYong Torres) היא מכונית משפחתית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי סאנגיונג משנת 2022. היא נחשפה ב-13 ביוני 2022<ref></ref>.

== סקירה כללית ==
לאחר זמן רב שלא חשפה דגם חדש חשפה סאנגיונג את הטורס, דגם חדש למותג הממוקם בין הסאנגיונג קורנדו לסאנגיונג רקסטון<ref></ref>. העיצוב החיצוני מודרני ואגרסיבי וכך גם העיצוב הפנימי<ref></ref>. סאנגיונג לא חושפת פרטים רבים על יכולות השטח ועל מידות הדגם, מה שכן היא מציינת זה שלדגם יש נפח תא מטען של בין 703 ליטר ל-1,662 ליטר.

בתחום ההנעה, בשלב זה הטורס ישווק עם מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 1.5 ליטר טורבו המספק 170 כ"ס ותיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים. רוכשי הדגם יוכלו לבחור מבין הנעה קדמית או כפולה.

בהמשך השנה תחשוף סאנגיונג גרסה חשמלית מלאה לטורס<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

טורס
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:רכבי שטח ופנאי גדולים
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בקוריאה הדרומית
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2022
Umpatampa

"Umpatampa" (בעברית: "אוּמְפַּטַמְפָּה") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל.<ref name=":0" /> הוא יצא לאור באוגוסט 1994, בהוצאת חברת התקליטים IMP דאנס בע"מ, כסינגל המוביל מתוך האלבום אומפטמפה (1994).<ref name=":0" /> את השיר כתבה אינטרנשיונל לבדה, לצד עופר ניסים שהלחין והפיק אותו.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום ה-50 במצעד הפזמונים הבין-לאומי השנתי של רשת ג' – השיר הישראלי הראשון בהיסטוריה שעושה זאת.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי אינטרנשיונל והולחן על ידי עופר ניסים, בדומה לשאר שיריה של אינטרנשיונל.<ref name=":1"></ref>

"Umpatampa" היא הרצועה החמישית של האלבום בעל אותו השם, אומפטמפה.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|נובמבר 1994
|תקליטור
|IMP דאנס
| style="text-align:center;" |<ref name=":0"></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:קטעים אינסטרומנטליים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת IMP דאנס
סמר-מר

"סמר-מר" (באנגלית: "Samar-Mar") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל, מתוך אלבום הבכורה שלה, דנה אינטרנשיונל (1993).<ref name=":1"></ref> הוא יצא לאור בשנת 1993, בהוצאת חברת התקליטים IMP דאנס בע"מ, כסינגל החמישי מתוך האלבום.<ref name=":1" />

== רקע ==
השיר נכתב על ידי דנה אינטרנשיונל, לצד חסן אל-אסמר המלחין שלו, ועופר ניסים המפיק.<ref name=":1" /> "סמר-מר" הוא שיר קצבי באנגלית ובערבית, שסובב אחר בחורה צעירה וגבר מבוגר בשם סמר מר שמחזר אחריה. אולם היא מתחמקת ומלגלגת בו בצחוק.<ref name=":1" /> השיר הגיע למקום הרביעי במצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|1993
|תקליט 12 אינץ'
|IMP דאנס
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1993
קטגוריה:סינגלים מ-1993
קטגוריה:שירי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בערבית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חסן אל-אסמר
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי חסן אל-אסמר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים סאטיריים
קטגוריה:שירים על ריקודים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת IMP דאנס
גרסיליצרטופס

גרסיליצרטופס (שם מדעי: Graciliceratops) הוא סוג דינוזאור בן לקבוצת הצרטופסים שהתקיים באסיה במשך הקרטיקון העליון שלפני 96 עד 89 מיליון שנה מזמננו.

המאובנים של דינוזאור זה התגלו משרידים מקוטעים בתצורות ביאן שירן שבמונגוליה ב-1975 בידי החוקרות הפולניות טרזה מריאנסקה (Teresa Maryańska) והלצ'קה אוסמולסקה (Halszka Osmólska) ששייכו את הממצאים למיקרוצרטוס הקרוב ובהמשך גם בוטל מספק. החוקר פול סרנו שבדק את הממצאים סיווג את הסוג ב-2000 כשמשמעות שמו: "gracilis" - דק בלטינית ו-"keras" - קרן ביוונית, כלומר: "קרן דקה". סוג זה כולל מין יחיד - Graciliceratops mongoliensis, הקרוי עקב הימצאו במונגוליה.
== מאפיינים ==
צרטופסיד זה היה קטן יחסית, בעל גולגולת באורך 20 ס"מ שהגיע לאורך של 60 ס"מ ומשקל מוערך של 2.27 עד 9.1 ק"ג. עם זאת נראה שמדובר היה בפרט צעיר ופרטים בוגרים יכלו להגיע לאורך שני מטרים.

הוא דומה מעט לפרוטוצרטופס קל-משקל והיה בעל עטרה קטנה לאורך העורף ומבנה גפיו התאים לתנועה דו-רגלית כשהיו לו גפיים ארוכות ודקות ועצמות מסרק רחבות וקצרות דומות מעט לפרסות. ככל הנראה היה צמחוני שהתבסס על צמחייה קרקעית כמו שרכים ומחטניים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2000
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פול סרנו
קטגוריה:צרטופסים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באסיה
מי שלא רוצה אותי

"מי שלא רוצה אותי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל, מתוך אלבום הבכורה שלה, דנה אינטרנשיונל (1993).<ref name=":1"></ref> הוא יצא לאור ביוני 1994, בהוצאת חברת התקליטים IMP דאנס בע"מ, כסינגל השישי והאחרון מתוך האלבום.<ref name=":1" />

== רקע ==
"מי שלא רוצה אותי" מספר על גבר שאינטרנשיונל מזמינה לביתה, כנראה לצורך מפגש מיני חד-פעמי (סטוץ). המשפט "מי שלא רוצה, שלא יבוא אליי" חוזר על עצמו רבות לאורך השיר, ומאשר כי הזמרת מחוזרת על ידי מספר גברים שונים במקביל, ולא צריכה להתחנן לזוגיות עם גבר שלא שלם עם תחושותיו ומיניותו. בדומה לשיר "פטה מורגנה" נכתב "מי שלא רוצה אותי" במקור ללהקת דרמה, שאחד מחבריה היה עופר ניסים. הוא נכתב והולחן על ידי מיקיאגי, שאף הקליט את קולות הרקע בו.<ref name=":1" />

בהערות האלבום, השיר נפתח בשורה "לכלבה החצופה בת-שבע".<ref name=":1" /> אינטרנשיונל סיפרה ש"בת-שבע" הוא שמה של בת-דודתה, שלא קיבלה את היותה טרנסג'נדרית.<ref name=":1" />

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|יוני 1994
|תקליטור
|IMP דאנס
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1993
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירי דנה אינטרנשיונל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיקיאגי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מיקיאגי
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי עופר ניסים
קטגוריה:שירים על מין מזדמן
קטגוריה:שירים על נקמה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת IMP דאנס
בטסוכוס

בטסוכוס (שם מדעי: Betasuchus; מילולית: "תנין בטא") הוא סוג של דינוזאור תרופוד מקבוצת הצרטוזאורים שחי בהולנד במשך המאסטריכט שלפני 66 מיליון שנה מזמננו. הסוג תואר ב-1883 בידי החוקר הארי סיילי, אשר קנה אותם מהחוקר ג'ייקוב ואן ברדה (Jacob Gijsbertus Samuël van Breda), כשהוא נחשב תחילה למין של מגלוזאורוס אך הופרד בהמשך. הממצאים המאובנים שלו התגלו במחצבים ליד מאסטריכט וכללו עצם ירך ימנית באורך 312 מ"מ. 

ב-1926 החוקר פרידריך פון הואנה (Friedrich von Huene) הוכיח ששרידי הירך נבדלים מאלה של המגלוזאורוס וב-1932 שייך אותו לסוג נפרד אשר הכיל מין יחיד - Betasuchus bredai. תחילה הוא נחשב בידי פון הואנה לבן לקבוצת האורניתומימיים אך בהמשך נחשב לתרופוד טורף כמו צרטוזאור קדום ופרימיטיבי, אולי קרוב לטאראסקוזאורוס. ואולם מספר חוקרים סוברים שהיה קרוב לטירנוזאורים כמו הדריפטוזאורוס.

אורכו של הדינוזאור הבוגר על סמך מבנה הירך הגיע לארבעה מטרים וככל הנראה היה טורף בינוני על אדמות אירופה שניזון מדינוזאורים קטנים יותר ומזוחלים שונים. הוא נכחד לפני 66 מיליון שנה עם הכחדת הקרטיקון.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:צרטוזאוריה
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באירופה
קורט רמברג

קורט רודולף רמברג (בדנית: Kurt Rudolph Ramberg; 17 בנובמבר 1908 - 5 בנובמבר 1997) היה גנרל בחיל האוויר הדני, אשר שימש כראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) של צבא דנמרק בין השנים 1962–1972.

==ביוגרפיה==
רמברג נולד באלסינור ב-17 בנובמבר 1908. ב-1928 הוא התגייס לצי המלכותי הדני, ובהמשך עבר לחיל האוויר המלכותי הדני. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא שרת בבריגדה הדנית. ב-30 בספטמבר 1962 הוא מונה לראש ההגנה (מקביל לרמטכ"ל) במקום האדמירל ארהרד קביסטגארד. ב-30 בנובמבר 1972 הוא פרש מהצבא.

הוא נפטר ב-5 בנובמבר 1997.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.myheritage.co.il/names/kurt_ramberg קורט רמברג]

קטגוריה:ראש ההגנה (דנמרק)
קטגוריה:ילידי 1908
קטגוריה:נפטרים ב-1997
אן רונל

אן רונל (; ) הייתה מלחינה ופזמונאית אמריקאית. היא התפרסמה בזכות כתיבת השירים "" ו-"Willow Weep for Me".

== שנותיה הראשונות ==
רונל נולדה באומהה שבנברסקה, ארצות הברית, למוריס ומולי רוזנבלט. היא סיימה את לימודיה בתיכון המרכזי של אומהה בשנת 1923. לאחר מכן נרשמה לקולג' "ויטון", שממוקם במסצ'וסטס.<ref name="autogenerated2000">Benjamin Sears, [http://www.anb.org/articles/18/18-03566.html "Ann Ronell"], American National Biography Online, 2000</ref> אולם לאחר השנה השנייה לתוך לימודיה האקדמיים עברה למכללת רדקליף כדי ללמוד מוזיקה אצל וולטר פיסטון.<ref></ref> ברדקליף החלה לכתוב מספר שירים למחזות שהועלו ולתרום כמה רעיונות לקידום התחום המוזיקלי במכללה. היא התיידדה עם המלחין ג'ורג' גרשווין, שהציע לה לשנות את שמה מרוזנבלט לרונל.<ref></ref>

== קריירה מוזיקלית ==
רונל, יחד עם דורותי פילדס, דנה סוסי וקיי סוויפט, הייתה אחת המלחינות והלבריתנית המצליחות ביותר של הוליווד ושל סמטת טין פאן. בשנת 1929 פרסמה את שיר הבכורה שלה בהופעה מקומית, Down By the River. בשנת 1930 כתבה את "Baby's Birthday Party". הוא נכתב במקור למחזמר, ורונל הציעה לכמה חברות פרסום להוציא אותו לאור באופן מסחרי ללא הועיל. לאחר מכן מצאה את חברת "Famous Music" שהסכימה להוציא לאור את השיר בפורמט מסחרי.<ref></ref> בשנת 1932 הפיקה את השירים "Rain on the Roof" ו-"Willow Weep for Me", אותו הקדישה לגרשווין.

בשנת 1933 עברה רונל להתגורר בהוליווד, שם כתבה את השיר "?Who's Afraid of the Big Bad Wolf" יחד עם פרנק צ'רצ'יל. אותו השיר נכלל בפסקול של הסרט "שלושה חזירים קטנים". רונל התבלטה בהיותה אחת המלחינות והפזמונאיות היחידות באותה התקופה בה מרבית האישים שעסקו במלאכה זו היו גברים.<ref>Steve Huey, [http://www.allmusic.com/artist/ann-ronell-mn0000961937 "AllMusic"]</ref>

== מורשת ==
עבודותיה של רונל היו משפיעות וחדשניות בתחום המוזיקה. ב-1942 הפכה למוזיקאית האישה הראשונה שכותבת ומלחינה את כלי שיריו של מחזמר בהפקת תיאטראות ברודוויי. "Willow Weep for Me", השיר המפורסם ביותר של רונל, הוקלט במרוצת השנים על ידי אמנים רבים, ביניהם בילי הולידיי, קאב קאלוויי, לואיס ארמסטרונג ואלה פיצג'רלד, ברברה סטרייסנד, פרנק סינטרה, נינה סימון, ננסי וילסון, ריי צ'ארלס, לנה הורן, ג'ולי לונדון, טוני בנט ושרה ווהן. ב-1949 הלחינה את הפסקול של סרטם של האחים מרקס, "מאושרים באהבה".

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחינות אמריקאיות
קטגוריה:מלחינות מן המאה ה-20
קטגוריה:פזמונאיות אמריקאיות
קטגוריה:בוגרות מכללת רדקליף
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1906
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1993
כוכב ברזל

באסטרונומיה, כוכב ברזל הוא סוג היפותטי של כוכב קומפקטי.

ללא קשר, המונח "כוכב ברזל" משמש גם עבור על-ענקים כחולים שיש להם יער של קווי Fe<sub>II</sub> בהילה שלהם. הם עשויים להיות משתנים כחולים ובהירים. אטא קארינה תואר כדוגמה היפותטית.<ref name="walborn"></ref><ref name="clark"></ref>

== היווצרות ==
כוכב ברזל יכול, באופן היפותטי, להתקיים רק בעתיד הרחוק ביותר של היקום, לאחר אולי 10<sup>1500</sup> שנים.

הנחת היסוד מאחורי היווצרות כוכבי ברזל קובעת כי היתוך קר המתרחש באמצעות מנהור קוונטי יגרום לגרעיני האור בחומר רגיל להתמזג לגרעיני ברזל-56. ביקוע ודעיכת אלפא יגרמו לגרעין כבד להתפרק לברזל, והפיכת עצמים בעלי מסה כוכבית לכדורים קרים של ברזל.<ref name="twoe"></ref> היווצרותם של כוכבים אלו היא אפשרית רק אם הפרוטונים אינם דועכים. אף על פי שפני השטח של כוכב נייטרונים עשויים להיות ברזל לפי תחזיות מסוימות, הוא נבדל מכוכב ברזל.

עוד 10<sup>10<sup>25</sup></sup> שנים ועד 10<sup>10<sup>76</sup></sup> שנים, כוכבי ברזל יקרסו לכדי כוכבי נייטרונים וחורים שחורים.<ref name="twoe" />

== ראו גם ==
* הקיפאון הגדול
* מות החום של היקום

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ברזל
קטגוריה:כוכבים היפותטיים
קטגוריה:היקום
מנפרד רייפר

מנפרד מאיר רייפר (בגרמנית: Manfred Reifer; 3 בינואר 1888 – 21 במרץ 1952) היה עיתונאי, סופר, היסטוריון ופוליטיקאי ישראלי יליד האימפריה האוסטרו-הונגרית.

==ביוגרפיה==
רייפר נולד ב-3 בינואר 1888 למשפחה יהודית דתית בכפר באניליב-פידהירני שבבוקובינה, אוקראינה, אז חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, ועבר בהמשך להתגורר בצ'רנוביץ. הוא גדל בסביבה שהייתה ברובה דוברת יידיש ואוקראינית. עם זאת, את מרבית כתביו פרסם בגרמנית, שפת הדיבור בקרב היהודים המשכילים בבוקובינה. במהלך מלחמת העולם הראשונה שירת ב.

ב-1921 נבחר לייצג יחד עם מאיר אבנר והרב יעקב הופמן את יהודי בוקובינה ב. ב-1926 ייסד את השבועון "Neue Jüdische Rundschau" (בגרמנית: "סקירה יהודית חדשה"). ב-1931 נבחר לכהן ב מטעם המפלגה היהודית הרומנית, וכיהן בתפקידו עד 1932. ב-1941, עם השתלטות ברית המועצות על חבל בוקובינה, ניצל מגירוש הפעילים הציוניים בבוקובינה לסיביר. רייפר סבל ממחלת לב, והרשויות התחשבו במצבו הבריאותי. לאחר שממלכת רומניה כבשה את האזור מחדש במסגרת מבצע ברברוסה, ניצל רייפר שנית. הוא לא שולח לטרנסניסטריה, לשם הוגלו היהודים מחבלי בוקובינה ובסרביה, בשל אותה מחלת לב ממנה סבל. ב-1942 ייסד קרן סיוע ליהודים שגורשו לסיביר.

ב-1943 עזב את צ'רנוביץ לבוקרשט, ובאפריל 1944 עלה לארץ ישראל דרך טורקיה. הוא השתקע בתל אביב, שם נפטר ב-21 במרץ 1952.

==חיים אישיים==
רייפר היה נשוי לינקה (יהודית) לבית קורן. בנם, [https://www.izkor.gov.il/גדעון%20רייפר/en_9ba9e4cf47b9ecdfed7438fe817a458d תיאודור גדעון], יליד 1921, התנדב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה, ונהרג בתאונת דרכים סמוך לבית דגן, ב-1943. לשניים הייתה בת נוספת, בשם דיתה, ילידת 1919.

==כתביו==
===בעברית===
* מסע המוות: יהודי בוקובינה בשואה, תל אביב: עם עובד, 1946
* "בוקובינה: היסטוריה, יהודים", יוסף קלוזנר (עורך), בתוך האנציקלופדיה העברית ז', תל אביב: חברה להוצאת אנציקלופדיות בע"מ, 1954, עמ' 927–932

===בגרמנית===
<div class="mw-content-ltr">
* Hundertjähridge kampf um die judenemanzipation in Rumänien (1825-1925), Breslau, 1925
* Chaim Weizmann : der juedische Staatsmann, Czernowitz : Juedischer Klub "Masada", 1933
* Ausgewählte historische schriften, dokumenten-sammlung, Czernowitz: Societatea istorico-evreiascǎ, 1938
* Dr. Mayer Ebner: ein juedisches Leben, Tel Aviv: Olympia, 1947
* In den Vorhöfen des Heiligtums Sonette, Tel Aviv: Olympia, 1950
* Menschen und Ideen : Erinnerungen, Tel Aviv: Olympia, 1952
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:פעילים ציונים באוסטריה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1888
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1953
קרחון ויקטוריה העליון

הקרחון ויקטוריה העליון (באנגלית: Victoria Upper Glacier) הוא קרחון הממוקם בקצה הצפון-מערבי (הקצה העליון) של עמק ויקטוריה בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

עמק ויקטוריה הוא הצפוני ביותר מבין העמקים היבשים מקמרדו.

מי הקרחון הנמסים מזינים את נחל ויקטוריה, וזורמים באמצעותו לאגם וידה.

צוק היפי, מחלק את ראשו של הקרחון.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של הקרחון ניתן לו על ידי משלחות חקר מטעם המרכז לחקר אנטארקטיקה ( Victoria University's Antarctic Expeditions; בראשי תיבות: VUWAE), של אוניברסיטת ויקטוריה מהעיר ולינגטון, שבניו זילנד.

משלחת זו (VUWAE) חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1958–1959.

הקרחון נקרא "קרחון ויקטוריה" על שם האוניברסיטה, אשר מימנה את משלחת החקר.

בשנת 2003 שונה שם הקרחון לשמו הנוכחי, וזאת על מנת שלא לבלבל עם קרחון ויקטוריה התחתון.

== קישורים חיצוניים ==

ויקטוריה העליון
ויקטוריה העליון