תל מונד


תֵּל מוֹנְד היא מועצה מקומית באזור השרון (מחוז המרכז) בישראל. מרכיבי המועצה המקומית תל מונד היו חלק ממועצה אזורית הדר השרון עד הקמת המועצה המקומית תל מונד ב-1 באפריל 1954 והתפצלות להלכה מהמועצה האזורית הדר השרון.

תל מונד היא מרכזו של גוש תל מונד. היא גובלת במזרח במושב כפר הס, בדרום במושב חרות, במערב בכביש 4 ובצפון בעין ורד, בכביש 553 ומעברו בקדימה-צורן. תל מונד מהווה מרכז אזורי ליישובים חקלאיים סמוכים, ובהתאם נבנו בה מבני מסחר ושירותים. רחובה הראשי הוא רחוב הדקל, הרחוב הראשון בתל מונד.

==ראשי מועצה==
* 1954–1970 - נפתלי דין (מערך)
* 1970–1972 - דב אבלס (נאמני תל מונד)
* 1972–1974 - ג'ול נחום (גח"ל)
* 1974–1989 - משה נחום (מערך)
* 1989–2013 - שלמה רצבי (הליכוד, קדימה)
* 2013–2016: רוני גולן (התקווה)
* 2016-2017 : אמנון בן-עמי (ועדה קרואה)
* 2017–2020 שמואל סיסו (ועדה קרואה)
*2020– מכהנת לין קפלן (תל מונד אחת)

==היסטוריה==
תל מונד הוקמה על ידי סר אלפרד מונד, הברון מלצ'ט הראשון (המוכר גם בשם לורד מלצ'ט) בשנת 1929, במטרה לספק מקום יישוב לעובדים בפרדסים. הלורד מונד היה תעשיין ופוליטיקאי יהודי-אנגלי. עם כיבוש הארץ בידי הבריטים החל לגלות עניין בציונות. הוא ביקר לראשונה בארץ ישראל יחד עם ידידו חיים ויצמן בשנת 1922. ב-1928, בעקבות ביקור נוסף בארץ, הצליח מונד לשכנע קבוצת בעלי הון בריטים לא-יהודים להשקיע ברכישת קרקעות בארץ ישראל, כמיזם עסקי, ולצורך כך הוקמה "חברת מטעי ארץ ישראל". החברה רכשה קרקעות, נטעה פרדסים והציעה לרכישה חלקות מעובדות ליהודי העולם. בשנת 1930 הוקם על גבעה במרכז האזור בית המחנה ולצידו מגדל מים, מספר מבני תפעול ומספר צריפים. במחנה גרו עובדי הפרדסים של "חברת מטעי ארץ ישראל" וחברי ארגוני ההתיישבות. שרידי מחנה זה נמצאים במזרח היישוב נכון לשנת 2020, לאחר שבשנת 2012 נקבע בית המחנה כאתר מורשת לאומית, מכיוון שבנייתו הייתה תחילתו של היישוב הציוני הראשון בין כפר סבא לחדרה, שטח שהיה עד אז שומם ברובו מיישובים יהודיים<ref name=":1">ראו פרוטוקול 2018005 של הועדה המחוזית לתכנון ולבנייה</ref>. בשנת 1931 נבנו שבעת בתי הקבע הראשונים שיועדו ללורד מונד ומשפחתו ולמנהלי החברה. החברה מכרה במקביל חלקות קרקע לפועלים להקמת בתים ומשקי עזר צמודים. מאוחר יותר רכשה הקק"ל שטחי קרקע נוספים להקמת שכונת זיו למגורי הפועלים. בשנת 1944 הגיעו למושבה עולים מתימן שהשתכנו בתחילה באוהלים והקימו אחר כך את שכונת יעקב.

לאחר קום המדינה בתקופת העלייה ההמונית הוקמה מעברה ביישוב לקליטת העולים. לקליטת עולי המעברה הוקמו השכונות וולפסון, שפרינצק ואלי כהן. עם השנים גדלה האוכלוסייה ונוספו שכונות חדשות. תהליך זה נעשה באופן איטי ומבוקר על מנת לשמר את אופייה הכפרי של המושבה.

בתל מונד נמצאת 'וילה זיו', וילה שהייתה שייכת ללורד זיו, לורד ציוני שבימיה הראשונים הייתה קרויה על שמו. במרכז תל מונד עומד פסל של אלפרד מונד מעשה ידיה של בתיה לישנסקי. על ימיה הראשונים של תל מונד אפשר ללמוד במרכז התיעוד בית הלורד שהוא אחד משבעת בתי הקבע הראשונים של היישוב.

בתל מונד ארבעה בתי ספר יסודיים, שלושה ממלכתיים (ניצנים, שלנו, ונוף ילדות) ובית ספר יסודי ממלכתי-דתי אחד (אור תורה). כמו כן ביישוב בית החינוך על שם יצחק רבין, בית ספר שש שנתי לתלמידי כיתות ז'-י"ב. בית ספר זה משרת את תלמידי תל מונד ועד 2018 שירת גם את תלמידי היישוב הסמוך צורן.

=== התפתחות היישוב במאה ה-21 ===
על רקע משבר הדיור בישראל, נבנו בפאתי היישוב שכונות מגורים חדשות בבנייה נמוכה. שכונות אלו תרמו לצמיחה באוכלוסייה תוך פיתוח מוסדות חינוך, קהילה, תרבות ושטחים ציבוריים ביישוב. יחד עם זאת, שכונות אלו אשר מאופיינות בתכנון מוטה רכב פרטי, תרמו להחרפת עומסי התנועה באזור.

על פי תוכנית המתאר המקומית של היישוב, מתוכננות להיבנות ביישוב שכונות נוספות, בעיקר במערב, לצד התחדשות עירונית. עד סוף שנות העשרים של המאה ה-21, היישוב צפוי לקלוט 20,000 תושבים.<ref></ref>

==אוכלוסייה==

==קהילה ביישוב==
שבט "פולג" מתנועת הצופים, אשר הוקם בשנת 1982 על ידי "גרעין רעים". חברי "גרעין רעים" נשלחו לתל מונד במסגרת התנדבותם לשנת שירות (ש"ש) מטעם תנועת הצופים לפני גיוסם לצבא. הם חיו בקומונה- בית משותף בנים ובנות. הקומונרים ניהלו ביחד את מסגרת התקציב שלהם בבית המשותף בו חיו בתל מונד. הם היו חלק בלתי נפרד מהקהילה ופעלו במקומות שונים ביישוב מלבד תנועת הנוער, הם היו פעילים בגנים, בבתי הספר ובמסגרת המתנ"ס הקהילתי. כ-92 אחוזים מהנוער בתל מונד (בכתות ד'-י"ב) לוקח חלק בפעילויות.

תנועת הנוער הדתית-לאומית בני עקיבא מנהלת סניף במקום משנת 1989, המונה כ-200 חניכים ומדריכים, ומשרת את הציבור הדתי בתל מונד, ומנהיגים אותה קומונרים מטעם תנועת "בני עקיבא" הארצית.

בשנת 1992 נבנה בניין חדש עבור הספרייה הציבורית של תל מונד שמשרתת את בתי הספר ותושבי המקום.

הוקמה משנת 2000 קהילה דתית לאומית, מבשר ציון<ref></ref> על ידי כ-25 משפחות צעירות שעברו לתל מונד, שחלקם עולים מדרום אפריקה, אנגליה וארצות הברית. בשנת 2011 נבנה בניין בית הכנסת ברחוב הצופית. רב הקהילה הוא הרב ברוך וינטרוב. הוא גר בתל-מונד עם רעייתו פנינה וילדיהם. בשנת 2021 יש כ-170 משפחות חברי עמותת מבשר ציון.

בתל מונד פועלים גם חוגי סיירות של קק"ל, שמפעילים ביישוב מספר קבוצות ובה נמצא גם המשרד האזורי.

בתל מונד פועל מועדון רוגבי לילדים ונוער, מועדון רוגבי הדרים, השני בגודלו בארץ.

==ערים תאומות==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* [http://www.rishonim.org.il/telmond/ אתר מרכז תיעוד גוש תל מונד] 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מושבות
קטגוריה:הנצחת אלפרד מונד
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות במחוז המרכז
קטגוריה:ישראל: יישובים הקרויים על שם אישים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1929
קטגוריה:השרון: מועצות מקומיות ואזוריות