OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
רעיה אדמוני

רעיה אדמוני (נולדה ב-1947) היא עורכת ומגישת תוכניות רדיו ישראלי ומדבבת בתוכניות טלוויזיה.

==ביוגרפיה==
רעיה נולדה וגדלה בנחלת אחים בירושלים. 

אביה, נחמיה רוט, עלה מצ'כוסלובקיה לישראל, בהיותו בגיל 15. אמה לאה (הרשלר) היא ילידת ירושלים. לה אחות גדולה ואחות קטנה. 

בהיותה בת כ-10 עברה רעיה עם משפחתה להתגורר בשיכון "ותיקי ההגנה" בשכונת טלביה. למדה ביסודי ובתיכון בבית הספר הדתי "מעלה".

את קריירת הרדיו שלה החלה כבר בגיל 13 כשהשתתפה בתסכיתי רדיו של אולפן הילדים הירושלמי של קול ישראל אותו ניהל הבמאי אלף ארי וולף. במקביל השתתפה בתסכיתים רבים אחרים של מחלקת הנוער ברדיו כשחקנית ילדה. תפקידה הראשון היה נמר ב"ספר הג'ונגל". גילמה גם את האסופית ודמויות אחרות בתסכיתים שונים. עם הזמן גם ביימה תסכיתים וערכה תוכניות.

למדה משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים וקיבלה הסמכה לעסוק בעריכת דין. 

בשנות ה-70 הציעה לה מרים הרמן, מנהלת מחלקת השידורים לילדים ולנוער בקול ישראל, להחליף באופן זמני את אחת העורכות שנסעה לשנתיים לארצות הברית עם בעלה, ומאז היא עורכת ומגישה תוכניות ברדיו.

היא הייתה מהמגישות הבולטות בתוכניות הילדים והנוער בקול ישראל בשנות ה-70 ובשנות ה-80, ובכלל זה השתתפה בתוכנית הילדים לבת ולבן ולמי שמתעניין. במסגרת תוכניות אלה היא ערכה וביימה תסכיתים, קראה סיפורים ושירים, ובימי שישי ב-2 בצהריים ברשת א' ערכה והגישה את הפינה "שירים וברכות כבקשתכם".

דיבבה את פינוקיו ואת בלה בסדרה "פינוקיו" ואת איזמרלדה החתולה בתוכנית הטלוויזיה "הצריף של תמרי". דיבבה את אוליביה ב"אורסון ואוליביה".

בהמשך ערכה והגישה תוכניות למבוגרים. היא שימשה עורכת מוזיקלית והייתה למגישה נוספת בתוכנית הרדיו "נתיבה מדברת ומקשיבה", שהגישה נתיבה בן-יהודה עד לשנת 2009. 

היא הגישה ברשת ג את התוכנית "עוד חוזר הניגון" והחליפה את מגיש תוכנית זו אברהם זיגמן שפרש לגמלאות. 

כיום היא מגישה את התוכנית "בית הורי" ברשת א' ותוכניות נוספות.

אדמוני נשואה לעו"ד דרור שמחיוף ולהם שלוש בנות.

==ספריה==
* "אמא אומרת: מאֻחר" - אוסף של שירים מחורזים לפני השינה (2001)
* "חלומות" - רומן היסטורי מבוסס על קורות משפחתו של שדרן הרדיו מנחם פרי (2012)
* "דסטינו" - רומן היסטורי, שנכתב בהשראת סיפור אמיתי ומביא את הווי החיים של יהדות טורקיה שמוצאה בספרד, החל מהמאה ה-19 ועד למאה ה-20 (2022)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:מדבבות ישראליות
קטגוריה:מדבבים ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:שדרניות רדיו ישראליות
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:עורכות דין ישראליות
קטגוריה:עורכי דין ישראלים
קטגוריה:בוגרות בית הספר מעלה
קטגוריה:בוגרי בית הספר מעלה
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:נחלאות: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
הנץ החמה

הנץ החמה בים המלח.
הָנֵץ הַחַמָּה הוא ציון זמן בהלכה לרגע שבו נראית בוודאות הנקודה הראשונה מגוף השמש.

הזמן הקודם להנץ החמה הוא עלות השחר, אשר במהלכו ניתן להבחין בהתבהרות ראשונית של השמיים בזכות התקרבותה של השמש. הרמב"ם מכנה את הנץ החמה עלות השמש. הזמן המוקדם ביותר של הנץ החמה חל בישראל, על פי שעון הקיץ, סמוך לנקודת ההיפוך הקיצית שבחודש יוני, בשעה 05:34. הזמן המאוחר ביותר לכך חל עם המעבר משעון קיץ לשעון חורף בשלהי חודש אוקטובר, בשעה 06:54. בראשית חודש ינואר, סמוך לנקודת ההיפוך החורפית, חל הנץ החמה ב-06:43, שעה שמקבילה ל-07:43 בשעון קיץ.

==חישוב זמן הנץ החמה==
כאשר ישנם הרים המסתירים את קו האופק, או כאשר המקום גבוה - שאז הזריחה נראית קודם לכן, יש המחשבים את הנץ החמה לפי זמן הזריחה בפועל (הנץ החמה הנראה), שהוא שונה מן הזמן המחושב לפי האופק (שאינו מתחשב בגובה הצופה או בהרים שמסתירים לו את האופק), מה שמסבך את חישוב הנץ החמה ומחייב גם לקחת בחשבון את הנתונים הטופוגרפיים של האזור. כאשר ההרים קרובים למקום, לא תמיד הם נלקחים בחשבון, וברור שכאשר אדם יעמוד ליד מצוק גבוה המטיל עליו צל לא ייחשב שלגביו הנץ החמה יתרחש כמה שעות מאוחר יותר – כאשר תגיע אליו השמש. אין הגדרה מדויקת לגבי הקרבה של ההרים למקום בו הם מנוכים מהחשבון, וכל מקרה נבחן לגופו.

כאשר מחשבים את זמני הנץ החמה לעיר מסוימת, אין מחשבים לגבי כל אזור ואזור בעיר בפני עצמו את הזמן בו תתגלה השמש, אלא מחשבים את הזמן בו תזרח השמש בעיר במקום כלשהו בה. הדבר מסבך עוד יותר את החישוב, במיוחד לאור העובדה שלא בכל פעם השמש מתגלה באותו מקום בעיר בפעם הראשונה, ויש למצוא מהו המקום הזה. גם כאן יכולות להיווצר בעיות של הגדרה, האם מקום מסוים שייך לעיר או לא, וגם כאן נבחן כל מקרה לגופו.

לפי שיטת הרמב"ם ובעקבותיו הגר"א, ידיעת זמן הנץ החמה נחוצה לשם חישוב כל זמני היום (להרחבה ראו שעות זמניות), שכן שעות הנספרות לפי שיטה זאת החל מהנץ החמה. הנץ החמה הנראה מעל ראשי ההרים רלוונטי רק לעניין זמן הזריחה אך לא לעניין חישוב השעות הזמניות, שנמדד בכל מקרה לפי הנץ החמה מעל לאופק.

==דיני הנץ החמה==
באופן עקרוני כל המצוות שחייבים לעשות אותן ביום (לדוגמה תקיעת שופר וברית מילה) החובה מתחילה מעלות השחר, אך תקנו חכמים לעשותם מהנץ החמה ואילך, מפני שאין הכל בקיאין בזמן עלות השחר. מנייני "ותיקין" נוהגים להתחיל להתפלל לפני הנץ החמה ולכוון כך שיתחילו את תפילת שמונה עשרה בדיוק בזמן הנץ החמה, ומכאן החשיבות הגדולה לדיוק בחישוב.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.kipa.co.il/%D7%96%D7%9E%D7%A0%D7%99-%D7%94%D7%99%D7%95%D7%9D/ זמני היום], באתר כיפה
* [https://www.yeshiva.org.il/calendar/ לוח עם זמני היום], באתר "ישיבה"
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמני היום בהלכה
אופוזיציה

אוֹפּוֹזִיצְיָה (בעברית: נֶגְדָּה) במובנה הרחב היא כלל העמדות, הארגונים והתנועות המתנגדים פוליטית או אידאולוגית לממשל או לעמדתו. בהקשר הפרלמנטרי-מדיני, אופוזיציה היא כלל המפלגות שאינן חברות בקואליציה (בעברית: יַחְדָּה), כלומר שלא התאגדו עם מפלגת השלטון והמפלגות שתומכות בה (אשר נציגיהן חברים בממשלה) לשיתוף פעולה ברשות המבצעת.

מטרת האופוזיציה היא לייצג בפרלמנט את דעות המיעוט שלא זכו לייצוג בממשלה, לבקר את הממשל, להציג חלופה לדרכו ולנסות להדיחו בהתאם לחוק. במשטר פרלמנטרי-יחסי כמקובל בישראל, חברי האופוזיציה מהווים מיעוט בקרב חברי הרשות המחוקקת, מכיוון שחברותם של רוב חברי הפרלמנט בקואליציה הכרחית ליציבותה. לעיתים נקבע בחוק או בנוהג שנציג של האופוזיציה יהיה נוכח תמיד בוועדות, על מנת לתת יצוג למיעוט.

בישראל, בממלכה המאוחדת ובמשטרים פרלמנטריים דומים, מקובל שראש האופוזיציה הוא יושב ראש המפלגה הגדולה מבין המפלגות החברות באופוזיציה.

== בישראל ==
ב, כבכל גוף פרלמנטרי, מתקיימת אופוזיציה (נֶגְדָּה) שמונה את סיעות הכנסת שבחרו שלא להשתתף בקואליציה. נהוג להעניק לסיעות האופוזיציה את ראשות מספר ועדות הכנסת, מספר שהשתנה בין כנסות שונות, וב־2008 נקבע בתקנון הכנסת כי ראשות הוועדה לענייני ביקורת המדינה תמסר רק לאופוזיציה.

בישראל לא הוגדר מעמד רשמי לראש האופוזיציה עד לשנת 2000, שבה נחקק תיקון לחוק שהסדיר את מעמדו, סמכויותיו, שכרו וכדומה. בין היתר חויב ראש הממשלה למסור לו עדכונים בענייני המדינה. כמו כן נחשב ראש האופוזיציה כ"סמל מדינה" וזכאי לאבטחה.

ברשויות המקומיות בישראל קיימת אופוזיציה גם כן, ונקבע בחוק שברשויות המקומיות יינתן לאופוזיציה ייצוג בכל אחת מוועדות החובה של הרשות המקומית.

==לקריאה נוספת==

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ממשל ומדיניות
קטגוריה:פרלמנטים
השערת גאיה

השערת גאיה היא השערה פסאודו-מדעית לפיה היצורים החיים על פני כדור הארץ נמצאים באינטראקציה עם הסביבה האי-אורגנית ובכך יוצרים מערכת סינרגטית אשר מווסתת ומתקנת את עצמה כדי לשמר ולהנציח את התנאים המאפשרים חיים על פני הכוכב. על פי ההשערה, הביוספירה והאבולוציה של היצורים החיים על פני כדור הארץ משפיעים על גורמים כגון ההתחממות הגלובלית, מידת המליחות של מי הים רמת החמצן באטמוספירה, ויצירת תהליכים מתקנים אשר משמרים את מערכת היצורים החיים כאשר נוצר חוסר איזון כלשהו.

ההשערה נוסחה לראשונה על ידי ג'יימס לאבלוק בספר The Ages of Gaia וכונתה על שם אלת האדמה גאיה במיתולוגיה היוונית. ההשערה פותחה על ידי המיקרוביולוגית לין מרגוליס.

==ביקורת על ההשערה==
הגאולוגים, הביולוגים, ומדעני האטמוספירה מקבלים את השאלה כיצד אורגניזמים משפיעים על סביבתם הקרובה, משנים אותה ולפעמים אף מווסתים אותה, וכן את הדיון על השפעתם המצטברת על אקלים העולם כשאלה מחקרית תקפה. אולם השערת גאיה בכללותה שנויה במחלוקת ונחשבת לפסאודו-מדע.

ביקורת נוספת נמתחת על ידי מדעני איכות סביבה הטוענים כי ההשערה פוטרת את המזהמים מאחריותם, היות שלפיה כדור-הארץ מרפא ומתקן בעצמו את הנזקים שגורמים להם המזהמים.

==ראו גם==

*סביבתנות
*אורגניזם-על
*הוליזם
==קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

* [https://www.nature.com/articles/d41586-019-01969-y James Lovelock at 100: the Gaia saga continues] Nature 2019

קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:פסאודו-מדע
קטגוריה:חשיבה מקיימת
או (לוגיקה)

בלוגיקה מתמטית, אוֹ או דִּיסְיוּנְקְצְיָה הוא קשר לוגי בינארי, המתאים לשני פסוקים או לשתי תבניות פסוק או תבנית של ערך אמת, כאשר לפחות אחד משני המרכיבים אמיתי.

השימוש הלוגי ב"או" שונה מהשימוש היומיומי במונח, שבו, לרוב הכוונה היא שרק אחת הטענות אמת. לכן בשפה היומיומית נהוג להבהיר במפורש אם שתיהן יכולות להיות אמיתיות. למשל במשפט "כבר היה מאוחר וייתכן שהיה עייף או משועמם, או גם עייף וגם משועמם". בלוגיקה, הסיום "או גם עייף וגם משועמם" מיותר. "או" כזה, שאינו מתקיים כאשר שתי הטענות נכונות, נקרא בלוגיקה "או בררני" או "או מוציא" (XOR). כדי להבדיל ממנו, "או" של הלוגיקה נקרא לעיתים "או כוללני". בלשון המשפטית, המונח המקביל הוא "ו/או".

הסימון המקובל בלוגיקה לקשר זה הוא <math>A \lor B</math>, כאשר <math>A</math> ו-<math>B</math> מסמנים את הפסוקים/תבניות הבסיסיים.

בלוגיקה בוליאנית, הקשר מיוצג באמצעות הפעולה הבוליאנית "OR", שתוצאתה "אמת" (true), כאשר לפחות אחד מהאופרנדים שלה הוא בעל ערך אמת "אמת". הסימון של "or" באלגברה בוליאנית הוא <math>a + b = f</math>, כאשר <math>a</math> ו-<math>b</math> הם הכניסות ו-<math>f</math> הוא התוצאה.

טבלת האמת של או:
{| class="wikitable" style="text-align:center; background-color: #ddffdd;"
|- bgcolor="#ddeeff"
|<math>A \or B</math>||<math>B</math> || <math>A</math>
|-
| T || T || T
|-
| T || F || T
|-
| T || T || F
|-
| F || F || F
|}

==שער לוגי==
המחשת [[כללי דה מורגן על שערים לוגיים בסיסיים. בשורה השנייה מתואר שער OR ("או") - והמקביל לו לפי כללי דה מורגן.]]
באלקטרוניקה ספרתית, פעולות בוליאניות מיוצגות באמצעות שערים לוגיים. שער לוגי הוא מעגל חשמלי, שמתוכנן כך שיפיק תוצאות רצויות ביציאה, עבור כניסות ידועות מראש. שער לוגי מסוג "OR" יפיק מתח חשמלי המייצג "1" לוגי, כאשר יש מתח המייצג "1" לוגי בכניסה אחת של השער או יותר.

==שפות תכנות==

במרבית שפות התכנות קיים אופרטור למימוש OR לוגי בביטויים לוגיים, המשמשים בפקודת IF ובפקודת השמה. הצורות המקובלות לכתיבת אופרטור זה:
* OR: בשפות COBOL, Visual Basic
* or: בשפת פייתון
* |: בשפת PL/I, ובשפת C וצאצאיותיה, בביטויים המבצעים מניפולציות על סיביות
* ||: בשפת C ובשפות הנובעות ממנה
* ; בשפת פרולוג
* /\ בשפת COQ
* ∨ בשפת APL

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:לוגיקה בוליאנית
קטגוריה:לוגיקה מתמטית
קטגוריה:מעגלים ספרתיים
קטגוריה:תכנות
קטגוריה:קשרים לוגיים
וגם (לוגיקה)

בלוגיקה מתמטית, חִתּוּךְ לוֹגִי (או פעולה "וגם", בלעז: קוֹנְיוּנְקְצְיָה; סימון: <math>\land </math>) הוא קשר לוגי היוצר משני פסוקים או תבניות פסוק חדש שהוא אמיתי רק כאשר שני מרכיביו אמיתיים. אם שני הפסוקים מסומנים באותיות A ו-B, החיתוך הלוגי שלהם (A וגם B) יסומן כ- (<math>A \land B</math>). 

הפעולה המקבילה באלגברה בוליאנית, נקראת AND, והיא פעולה בוליאנית שתוצאתה "אמת" (או "1") רק כאשר כל האופרנדים שלה הם "אמת".

טבלת האמת של וגם: 
{| class="wikitable" style="text-align:center; background-color: #ddffdd;"
|- bgcolor="#ddeeff"
|<math>A \wedge B</math>||<math>B</math> || <math>A</math>
|-
| T || T || T
|-
| F || F || T
|-
| F || T || F
|-
| F || F || F
|}

==שפות תכנות==

במרבית שפות התכנות קיים אופרטור למימוש AND לוגי בביטויים לוגיים, המשמשים בפקודת IF ובפקודת השמה. הצורות המקובלות לכתיבת אופרטור זה:
* AND: בשפות COBOL, Visual Basic
* and: בשפת Python
* &: בשפת PL/I 
* &&: בשפת C ובשפות הנובעות ממנה
* ∧: בשפת APL

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:לוגיקה בוליאנית 
קטגוריה:לוגיקה מתמטית
קטגוריה:מעגלים ספרתיים
קטגוריה:תכנות
קטגוריה:קשרים לוגיים
פנתאון

[[הפנתאון ברומא]]
פַּנתֵּאוֹן (ביוונית: Πάνθεο, כל האלים) הוא כלל האלים, או מקדש המתייחס לכלל האלוהויות, של אומה, דת או מיתולוגיה פוליתאיסטית. במשמעותו כמבנה, הפנתאון המפורסם בעולם הוא הפנתאון ברומא שנבנה בשנת 27 לפני הספירה והוקדש לשנים-עשר האלים האולימפיים.

במשמעות המודרנית, פנתאון הוא אוסף הדברים הראשונים במעלה מסוגם. לכן, כשדבר מה כה יוצא דופן בתחומו בפרספקטיבה היסטורית, אומרים כי הוא "נכנס לפנתאון".

== משמעויות נוספות של המונח ==
לאורך השנים נוספו למילה "פנתאון" משמעויות שלא מעולם המיתולוגיה.

בפירושה הבסיסי, המילה "פנתאון" מתייחסת למצבה גדולה שמציינת את מקום קבורתם של גדולי האומה (המאוזוליאום). דוגמה מובהקת היא הפנתאון של פריז, שנבנה במקור ככנסייה, והוסב בהמשך לתפקידו החילוני – מקדש כבוד לצרפת הגדולה. פנתאון נוסף קיים בקראקס, בירת ונצואלה. כמו כן, לאחר מותו של יוסיף סטלין תוכנן להקים פנתאון במוסקבה ולקבור בו את לנין ואת חברי המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, אולם התוכנית לא התממשה.

== ראו גם ==
* הפנתאון של פריז
*
*
*
קטגוריה:מבני דת
אחי גיבורי התהילה

הצגת המחזה "אחי גיבורי התהילה" בקיבוץ [[שריד, 1951]]
אחי גיבורי התהילה (באנגלית: My Glorious Brothers) הוא ספר מאת הסופר היהודי-אמריקני הווארד פאסט, שפורסם בשנת 1948.

== עלילת הספר ==
הספר מספר על מרד החשמונאים מנקודת מבטו של שמעון הנשיא. העלילה מתרחשת בימים שקדמו למרד ובמהלכו ועל רקע הקרבות. גיבורי העלילה הם החשמונאים ובפרט שמעון החשמונאי, אחיו של יהודה המכבי. מלבד הפרטים ההיסטוריים הוסיף הסופר לעלילה מתיחות אישית בין החשמונאים.

מתכונתו של הספר הוא כמגילה אוטוביוגרפית אותה רושם שמעון, על עצמו ועל אחיו גיבורי המרד, ומוסרה לציר הסנאט הרומי לנטולוס סילאנוס שמגיע לארמונו בירושלים על מנת ללמוד על ארץ ישראל ועל העם היהודי היושב בה עבור הסנאט. בסוף הספר מופיע המכתב שכותב לנטולוס סילאנוס לסנאט, המתאר את מפגשו עם "הטיפוס היהודי" ועם שמעון הנשיא ואשתו בפרט. חלק זה עוסק בהשוואות בין התרבות הרומית לבין התרבות היהודית, ובייחוד בתפיסה היהודית בדבר החופש, הנגזרת מזיכרון יציאת מצרים, זיכרון השיעבוד וחוקי העבדות המתקדמים שהנהיגה החברה היהודית, שייצרו חברה שכלתנית שלא התבססה על מעמד עבדים רחב כבשאר התרבויות הקדומות ותרבות רומי בפרט.

הספר העוסק בעצמאות היהודים פורסם בשנת 1948, בעיצומה של מלחמת העצמאות. הוא מוקדש .

פרסום הספר יצר חילוקי דעות בין פאסט למפלגה הקומוניסטית בה היה חבר, שלא ראתה את השאיפות הלאומיות הציוניות בעין יפה.

הספר תורגם על ידי רות לבנית ויצא בהוצאת הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, ספרית פועלים וזכה לפופולריות רבה בארץ. ב-1953, בחגיגות יובל 25 שנה לגבעת ברנר, הספר הומחז והוצג בהצגת ענק. שנתיים קודם לכן הוא הוצג בקיבוץ שריד (אז תורגם על ידי שולמית בתדורי ומרדכי אמיתי והלחין אורי גבעון).

==רפרנסים==
שם הספר היווה השראה לשמואל גונן (גורודיש), שבתום הקרבות במלחמת ששת הימים, התפרסם בזכות נאומו שכונה "אחי גיבורי התהילה". בעקבות מלחמת יום הכיפורים כתב דודו ברק את השיר "אחי גיבורי התהילה" על בני מתתיהו החשמונאי, שבוצע על ידי הזמרת אילנית. בנאום הניצחון של מנחם בגין לאחר הבחירות ב-1977, הודה לחבריו ממחתרות האצ"ל והלח"י, שאותם כינה גם כן "אחי גיבורי התהילה".

== קישורים חיצוניים ==
* הווארד פאסט, [http://merhav.nli.org.il/primo-explore/fulldisplay?docid=NNL_MUSIC_AL004127497&context=L&vid=NLI&search_scope=Local&tab=default_tab&lang=iw_IL אחי גיבורי התהילה. תסכית בעברית] (מעבד ובמאי: מיכאל אוהד). הקלטת שידור רדיו מתוך אוסף תקליטי קול ישראל באתר הספרייה הלאומית
*[http://www.trussel.com/hf/plots/t84.htm ביקורת על הספר]
* [http://www.givat-brenner.co.il/event.asp?eventID=90 ההצגה בגבעת ברנר] 
* אלי אשד, [https://web.archive.org/web/20071012202107/http://www.e-mago.co.il/e-magazine/heroesofglory.html כולם היו אחי גיבורי התהילה]
* 
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:ספרי 1948
קטגוריה:ספרות יהודית
קטגוריה:מרד החשמונאים
קטגוריה:התקופה החשמונאית בארץ ישראל
קטגוריה:רומנים היסטוריים
קטגוריה:ספרים המתרחשים בארץ ישראל
העולם השלישי

מפת העולם לפי [[מדד הפיתוח האנושי של האו"ם:]]
חלוקת העולם על פי [[המערב באמצע תקופת המלחמה הקרה (תחילת שנות ה-70 של המאה ה-20): בכחול העולם הראשון, באדום העולם השני, באפור העולם השלישי]]
העולם השלישי הוא מונח מימי המלחמה הקרה המתייחס למדינות הבלתי-מזדהות. המונח הפך לכינוי למדינות שאינן מפותחות, מבחינה כלכלית ומשטרית. מכיוון שמרבית מדינות העולם השלישי היו מדינות עם רמת פיתוח נמוכה, בעיקר באפריקה, אסיה ודרום אמריקה. "העולם השלישי" מתייחס למדינות שלא היו מזוהות עם מדינות המערב וברית נאט"ו ("העולם הראשון") וגם לא עם הגוש הקומוניסטי וברית ורשה ("העולם השני").

בציבור קיימת הקבלה רבה בין המנוח "מדינת עולם שלישי" לבין "מדינה מתפתחת" (וזאת בהשוואה למדינה מפותחת). עם זאת המונחים אינם זהים, מכיוון שמדינות מפותחות כמו אירלנד ושווייץ שייכות היסטורית לעולם שלישי, ומנגד קיימות מספר מדינות מתפתחות שהשתייכו דווקא לעולם שני (כגון סומליה וצפון וייטנאם).

==מאפיינים==
למדינות "העולם השלישי" מספר מאפיינים דומים:
* ברובן מתקיים משטר אוטוריטרי, דיקטטורי או מלוכני.
* שחיתות שלטונית במידה רבה יחסית.
* שירותי בריאות מינימליים, שיעור תחלואה גבוה בקרב האוכלוסייה, תוחלת החיים נמוכה ושיעור תמותת תינוקות גבוה.
* שיעורי ילודה גבוהים ותוחלת החיים נמוכה, אשר יוצרים יחד פלח רחב של אוכלוסייה צעירה.
* רמת הכנסה לנפש נמוכה ורמת חיים נמוכה.
* אחוזי האבטלה גבוהים מאוד או ממוצע השתכרות נמוך במיוחד.
* שיעורי אלימות גבוהים.

חוקרים כמו עמנואל ולרשטיין מתנגדים לניתוח הפוליטי של עולם ראשון, שני ושלישי. לטענתם, המדינות אינן אלא יחידות משנה בתוך מערכת עולמית בלתי שוויונית. במערכת זו ההתפתחות הכלכלית, המבנה החברתי ודפוס המשטר נובעים דווקא ממערכת היחסים הכוללת ומן המיקום היחסי בתוכה, ולא מתוך התפתחויות "אימננטיות" לכל אחת מיחידות המשנה. על כן הציע ולרשטיין ניתוח פוליטי של מסגרת מאוחדת של ליבה מול פריפריה.

==ראו גם==
*העולם הראשון
* העולם השני
* OLPC
* OECD

==קישורים חיצוניים==

* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:מדע המדינה
קטגוריה:עוני
קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:סוציולוגיה
בלוטה

בלוטה (באנגלית: Gland) היא איבר המעבד, מייצר ומפריש חומרים. בחלק מהמקרים חומרי ההפרשה הם חומרי פסולת. במקרים אחרים מפרישות הבלוטות הורמונים. 

ניתן להבדיל בין שני סוגי בלוטות:
* בלוטה אקסוקרינית (בלוטת הפרשה חיצונית): בלוטות המפרישות את תוצריהן אל פני שטח הגוף או אל איבר הנחשב חיצוני לגוף (לדוגמה הקיבה). בלוטות הזיעה, למשל, הן בלוטות אקסוקריניות.
* בלוטה אנדוקרינית (בלוטת הפרשה פנימית): בלוטה שמייצרת הורמונים ומפרישה אותם ישירות אל מחזור הדם, שלא דרך צינור. בלוטות הפרשה פנימית הן מנגנון בקרה עדין שהפרעות בו אינן נדירות (כגון ייצור יתר או ייצור חסר).

בלוטת התריס

==מרכיבי המערכת האנדוקרינית==
* היפותלמוס (תת רמה שבמוח הביניים) – הוא השולט במערכת האנדוקרינית – מערכת התקשורת הבינתאית ולכן שולט על ייצור ההורמונים.
* בלוטת יותרת המוח – היפופיזה; היא המפקחת על שאר הבלוטות.
* בלוטת התריס – תירואיד (ידועה גם כ"בלוטת המגן"); היא המפקחת על קצב חילוף החומרים ועל קצב הלב.
* בלוטת מצד התריס – פאראתירואיד (ידועה גם כ"יתרת בלוטת התריס") המשובצת בבלוטת התריס; היא מווסתת את כמויות הסידן והזרחן ומאזנות את הקלציטונין.
* בלוטות יותרת הכליה – אדרנל; הן מאיצות את פעולת הלב, משפיעות על ייצור זרע או ביוץ וּוסת ועל גדילת שיער הגוף, משככת דלקות, מפקחת על השימוש בשומנים, בחלבונים, בפחמימות ובמינרלים, וכן משמרת את נפח ולחץ הדם ומווסתת את כמות הנתרן בשתן.
* הלבלב – ממוקם בקרבת בלוטות יותרת הכליה; מפריש אינסולין.
* בלוטת האצטרובל – מצויה בעומק המוח; מווסתת את הקצב היומי של שינה וערנות.
* התימוס – נמצא בבית החזה; פועל בעיקר בגיל הילדות להזנת חלקים ממערכת החיסון.
* בלוטות המין (גונדות): שחלות (בנקבות) ואשכים (בזכרים) – נמצאות במערכת הרבייה; מעבר לרבייה הם עוזרים להתפתחות נורמלית של האדם.

אוסף בלוטות ההפרשה הפנימית בגוף נקרא המערכת האנדוקרינית.

הענף ברפואה החוקר את הבלוטות ומחלותיהן הוא האנדוקרינולוגיה. מחלות אנדוקריניות רבות גורמות להפרעות גדילה (ננסות, השמנת יתר וכדומה).

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:אנטומיה
מסכת כלאיים

מתוך [[פירוש המשנה לרמב"ם, מסכת כלאים, פרק ז' משנה א']]
מַסֶּכֶת כִּלְאַיִם היא המסכת הרביעית בסדר זרעים, שהוא הסדר הראשון מבין שישה סדרי משנה. כמרבית המסכתות בסדר זה, היא מופיעה במשנה, בתלמוד הירושלמי ובתוספתא בלבד, ולא ידוע על תלמוד בבלי עליה. 

המסכת עוסקת בדיני "כלאיים", המבוססים בעיקר על הפסוק: "אֶת חֻקֹּתַי תִּשְׁמֹרוּ בְּהֶמְתְּךָ לֹא תַרְבִּיעַ כִּלְאַיִם שָׂדְךָ לֹא תִזְרַע כִּלְאָיִם וּבֶגֶד כִּלְאַיִם שַׁעַטְנֵז לֹא יַעֲלֶה עָלֶיךָ", ועוסקת באופן האיסור, דיני הזרעים, וכו'.

המסכת עוסקת, בין היתר, בסוגי הכלאיים הבאים:
* כלאי זרעים: זריעת ירקות, דגנים, קטניות זה עם זה בערבוב, או בתוך כרם.
* כלאי אילן: הרכבת רוכב מסוג אחד של אילן על כנה מסוג אחר של אילן.
* כלאי בהמה: הכלאת שני מיני בעלי חיים. כמו כן, איסור חרישה בשור וחמור יחדיו.
* כלאי בגדים: עירוב צמר ופשתן בבגד אחד (ידוע גם בשם שעטנז).

==מיקומה של המסכת בסדר זרעים==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, סודרה מסכת כלאיים לאחר מסכת דמאי לפי סדר הופעתם בכתוב. שכן קודם נאמר: "לֹא תְכַלֶּה פְּאַת שָׂדְךָ לִקְצֹר" ורק בהמשך הפרשה מופיעים מצוות כלאיים: "אֶת-חֻקֹּתַי תִּשְׁמֹרוּ בְּהֶמְתְּךָ לֹא תַרְבִּיעַ כִּלְאַיִם שָׂדְךָ לֹא תִזְרַע כִּלְאָיִם וּבֶגֶד כִּלְאַיִם שַׁעַטְנֵז לֹא יַעֲלֶה עָלֶיךָ".

== פרקי המסכת ==
#הָחִטִּים (תשע משניות). - דוגמאות למינים שונים ודומים באיסור כלאים.
#כָּל סְאָה (אחת עשרה משניות). - מניעת כלאים בהכנות לזריעה והיכר בשדות מעורבים ממינים שונים.
#עֲרוּגָה (שבע משניות). - הרחקות והיכר בשדות המעורבים במינים שונים.
#קָרַחַת (תשע משניות). - אופני הזריעה המותרים בכרם.
#כֶּרֶם שֶׁחָרַב (שמונה משניות). - אופני הזריעה המותרים וקידוש הזריעה האסורה.
#אֵיזֶהוּ עָרִיס (תשע משניות). - דיני גפנים המודלים על גדר וכדומה.
#הַמַּבְרִיךְ (שמונה משניות). - אופנים בהם הזריעה בכרם אינה מתקדשת.
#כִּלְאֵי הַכֶּרֶם (שש משניות). - כלאי בהמה.
#אֵין אָסוּר (עשר משניות). - כלאי בגדים.
בסה"כ במסכת 77 משניות.

== פרשני מסכת כלאיים ==

=== על המשניות (כלאיים) ===
* פירוש המשניות להרמב"ם - לרבי משה בן מימון.
* פירוש רע"ב - לרבי עובדיה מברטנורא.
* תוספות יום טוב - לרבי יום-טוב ליפמן הלר.
* תפארת ישראל - לרבי ישראל ליפשיץ.
* הלכתא גבירתא - לרבי ישראל ליפשיץ.
* מלאכת שלמה - לרבי שלמה העדני.
* פירוש רבינו יצחק בן מלכי צדק סימפונטי.
* פירוש הרא"ש- לרבינו אשר.
* פירוש רבינו שמשון- לר"ש משאנץ.

=== על תלמוד ירושלמי (כלאיים) ===
*

=== על תוספתא (כלאיים) ===
*

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

כלאיים
קטגוריה:כלאיים ביהדות
אפריקאנס

אפריקאנס (Afrikaans) היא אחת השפות הרשמיות בדרום אפריקה ומשמשת בעיקר את האפריקאנרים (לבנים ממוצא הולנדי, גרמני וצרפתי) והצבעוניים (בני תערובת, צאצאי מתיישבים לבנים ובני שבטים אפריקאים וגזעים אחרים, כגון צאצאי מלזים שהובאו לדרום אפריקה). גם בנמיביה הסמוכה תפוצה נרחבת לשפה.

האפריקאנס התפתחה מההולנדית של המאה ה-17 אשר אליה השתרבבו מילים אנגליות, צרפתיות, אפריקניות ואפילו אסיאתיות. השפה שייכת למשפחת השפות ה"גרמאניות מערביות" ומזכירה מאוד הולנדית, ואף נחשבה לדיאלקט הולנדי ("הולנדית קייפ" או "הולנדית אפריקאית") עד תחילת המאה ה-20, אך בשנת 1925 זכתה להכרה כשפה בפני עצמה. אחד החלוצים בהפיכתה של האפריקאנס לשפה רשמית היה קורנליוס יאקובוס לאנגנהובן (1873–1932).

בשנות משטר האפרטהייד בדרום אפריקה נחשבה האפריקאנס לשפת השלטון הלבן, וניסיונות מפלגת השלטון להנחילה כשפת לימוד בבתי הספר ה"שחורים" נתקלו בהתנגדות עזה וגרמו לפרוץ מהומות ברחבי המדינה. האנגלית, שהייתה השפה הרשמית השנייה בצד האפריקאנס בימי השלטון הלבן, נחשבה מקובלת יותר על השחורים בדרום אפריקה כשפה המקשרת בין בני הקבוצות האתניות השונות, בהיותה שפה אוניברסלית יותר ובעיקר שפתה של האופוזיציה הליברלית למפלגת השלטון.

עם סיומו של משטר האפרטהייד ובחירתו של נלסון מנדלה כנשיא השחור הראשון בשנת 1994, הייתה האפריקאנס לאחת מ-11 שפות רשמיות שוות מעמד במדינה, אך משיקולים פרקטיים הוחלט שהשפה האנגלית תקבל קדימות בכל הכיתובים הרשמיים.

בנמיביה שימשה האפריקאנס כשפה רשמית (בצד הגרמנית) עד הכרזת עצמאותה בשנת 1990.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.sois.uwm.edu/afrikaans/pronunciation/pronunciation_table_he.html מילון הגייה אפריקאנס-אנגלית-עברית]
* 

*
קטגוריה:שפות פרנקוניות תחתיות
קטגוריה:הולנדית
קטגוריה:דרום אפריקה: תרבות
קטגוריה:שפות
מסכת שביעית

[[פסיפס כתובת רחוב מתקופת התלמוד, בו מצוטטים חלקים מהתלמוד הירושלמי למסכת]]
מַסֶּכֶת שְֹבִיעִית היא המסכת החמישית בסדר זרעים, שהוא הסדר הראשון בשישה סדרי משנה. מסכת זו מכילה עשרה פרקים ו-89 משניות.

במסכת מפורטות הלכות דיני השמיטה בשנה השביעית, שהיא מצווה האוסרת את עבודת הקרקע במשך אותה שנה (שמיטת קרקעות) ומבטלת את כל החובות שעוד לא נפרעו (שמיטת כספים). שנת שמיטה חלה כל שבע שנים. .

על מסכת זו אין תלמוד בבלי, אלא תלמוד ירושלמי ותוספתא בלבד.

==דינים המפורטים במסכת==
המסכת מסודרת לפי סדר כרונולוגי, ומתחילה בדיני השנה השישית המכונים תוספת שביעית. דינים אלו כוללים איסור חרישה ועיבוד הקרקע בזמנים משתנים לפני השנה השביעית. דינים אלו נקבעו מכיוון שלעיבוד הקרקע לוקח זמן להשפיע, מה שגורם לכך שלעיתים גם פעולה חקלאית שמבוצעת בשנה השישית משפיעה בפועל בעיקר על השנה השביעית. מיד לאחר דינים אלו מגדירה המשנה מהו "שדה אילן" (מטע). הסיבה להגדרת מהות המטע היא שדבר זה קובע רבות לעניין הלכות שביעית בהן יש הבדל בין טיפול בשדה לבין טיפול במטע.

בנוסף במסכת מופיע החובה לנהוג קדושה בפירות שגדלו בשנה השביעית, איסור ספיחין: פירות שהחלו לגדול לראשונה בשנה השביעית, וכן דין שמיטת כספים ופרוזבול, המבטלים את כל החובות שאנשים חבים איש לרעהו בסוף כל שנת שמיטה.

== מיקומה של המסכת בסדר זרעים ==
לפי הקדמתו של הרמב"ם למשנה, היה נכון שאחרי מסכת כלאיים תופיע מסכת ערלה (שכן זו סדר הופעת המצוות בתורה בפרשת קדושים: מצוות כלאיים מופיעה ב ואילו מצוות ערלה מופיעה ב), אך מכיוון שהערלה היא לא מהמצוות שאדם חייב לעשותם (שכן כל עוד לא נטע - לא התחייב בערלה) ואילו השביעית כן, סודרה מסכת שביעית אחרי מסכת כלאיים.

סיבה אחרת שמזכיר הרמב"ם, היא שלשביעית יוחדה פרשה מיוחדת "ולפיכך הקדים לדבר בשמיטה".

== פרקי המסכת ==
#עַד אֵימָתַי (חורשין בשדה האילן) (שמונה משניות).
#עַד אֵימָתַי (חורשים בשדה הלבן) (עשר משניות).
#מֵאֵימָתַי (עשר משניות).
#בָּרִאשׁוֹנָה (עשר משניות).
#בְּנוֹת שׁוּחַ (תשע משניות).
#שָׁלֹשׁ אֲרָצוֹת (שש משניות).
#כְּלָל גָּדוֹל (שבע משניות).
#כְּלָל גָּדוֹל (אחת עשרה משניות).
#הַפֵּיגָם (תשע משניות).
#שְׁבִיעִית (תשע משניות).
בסה"כ במסכת 89 משניות.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.sefaria.org.il/Mishnah_Sheviit?tab=contents מסכת שביעית] באתר ספריא, עם פרושים.
* 

==הערות שוליים==

שביעית
קטגוריה:שמיטה ויובל
מרושתי-כנף

Italochrysa italica
מרושתי-כנף (שם מדעי: Neuroptera; לעיתים אֲרִינִמְלָאִים) היא סדרה של חרקים בעלי גלגול מלא. היא מונה כ-4,700 מינים הנכללים ב-19 משפחות. בישראל ידועים כ־180 מינים הנכללים ב־10 משפחות.

הארינמל הבוגר הוא חרק עדין ומעופף הדומה בצורתו לשפירית. יש לו שני זוגות כנפיים שקופות ומרושתות בעורקים. מוטת כנפיו יכולה להגיע עד 17 ס"מ. גופו דק ומאורך ואורכו נע בין 8 מ"מ ועד ל-120 מ"מ. מחושיו אחוריים וגפי הפה לועסים ונושכים. עיניו גדולות ובולטות מצידי הראש.

רוב הארינמלים פעילים בערב ובלילה וניזונים מחרקים קטנים ורכי-גוף, אולם מיעוטם ניזונים מטל דבש. לאחר ההזדווגות מטילות הנקבות את ביציהן על הקרקע. מן הביצים בוקעים זחלים הנושאים זוג לסתות משוננות, שבעזרתן הם צדים נמלים וחרקים קטנים אחרים. הזחל חי בתוך גומה דמוית משפך, שאותה הוא חופר בחול. הגומה היא למעשה מלכודת. לאחר שנשלמה הכנתה, נדחק הארינמל לתחתיתה, כשרק ראשו מציץ מן החול. כל חרק שמחליק בגומה נתפס בצבתות הארינמל, שמזריק לגוף החרק ארס ומיצי עיכול.

בתום שנה או יותר מתגלם הזחל בתוך פקעת שהוא טווה בקרקע. מן הפקעת בוקע הבוגר שחייו קצרים ונמשכים ימים אחדים עד חודש.

לזחלים של מינים אחדים, בעיקר בני משפחות העינפזיים והכנימאריים, חשיבות כלכלית, שכן הם טורפים יעילים של מזיקי חקלאות ובכך משמשים בתחום ההדברה הביולוגית.

==מיון==
*תת-סדרה Hemerobiiformia
**על-משפחה Chrysopoidea - בה משפחה אחת - עינפזיים ושתיים שנכחדו
**על-משפחה Coniopterygoidea - בה המשפחה Coniopterygidae
**על-משפחה Hemerobioidea - בה המשפחה Hemerobiidae
**על-משפחה Ithonioidea - בה המשפחה Ithonidae
**על-משפחה Mantispoidea - בה שתי משפחות
*תת-סדרה Myrmeleontiformia
***משפחה Aetheogrammatidae - נכחדה
**על-משפחה Myrmeleontoidea - בה שלוש משפחות, ביניהם הארינמליים
**על-משפחה Nemopteroidea - בה שתי משפחות ואחת נכחדה

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:חרקים
כינים

כינים (שם מדעי: Phthiraptera) הם סדרה של חרקים בעלי גלגול חסר המונה כ-5,000 מינים. הכינים הן טפילים חיצוניים של בעלי דם חם. רוב מיני הכינים הם טפילי עופות ומיעוטם טפילי יונקים.
סדרת הכינים מתחלקת לשתי תת-סדרות: כינים כוססות וכינים מוצצות. הכינים הכוססות ניזונות מפיסות עור, ופסולת אורגנית, ואילו הכינים המוצצות ניזונות מדם הפונדקאי.
עם הכינים המוצצות נמנים שני מינים טפילי אדם: Pediculus humanus (הכולל 2 תת-מינים: כינת הראש, כינת הגוף) וכינת הערווה.

== מבנה גוף ==
הכינים הן חרקים חסרי כנפיים, בעלי גוף שטוח. אורך הכינה הבוגרת 0.4 מ"מ – 10 מ"מ. למינים רבים יש לוחות קשיחים בגב, בבטן או בצדדים, התומכים בבטן כשהיא מתמלאת במזון. בבטן הכינה 11 פרקים.
לחלק מהמינים אין עיניים או שהן מנוונות. גפי הפה מורכבות משלושה דוקרנים: העליון משמש למציצה והתיכון להפרשת רוק. החדק נוצר מהשפה העליונה שעליה שיניים קטנות האוחזות בפונדקאי בעת המציצה. הכינה מותאמת לסוג פונדקאי מסוים, ונדיר למדי שזן אחד של כינה יהיה טפיל לכמה מיני יונקים בהם האדם. לעיתים מותאמות הכינים גם לאזור מסוים בגופו של הפונדקאי, כגון: ראש (הנקראת גם כינת הראש) או ערווה. ביצי הכינים מודבקות לשיער הפונדקאים. השלב הצעיר של הכינה, זה הבוקע מהביצה, נקרא נימפה, הוא דומה לבוגרים, מלבד שינויים גופניים קטנים כמו אברי מין לא מפותחים.

ישנם סוגים רבים של כינים. בין הסוגים הידועים ניתן למנות את כינת הראש (Pediculus humanus capitis) הנטפלת לקרקפת של בני אדם, כינת הגוף וכינת הערווה, הנטפלת לאיברי המין, ולעיתים אף לגבות, לריסים, לשפם או זקן, ולבית השחי.

== גלריה ==
<gallery widths="140px" heights="160px" perrow="4">
Pediculus humanus capitis - D9-01n5335.JPG|כינת הראש על מקל ניקוי אוזניים
Male human head louse.jpg|תקריב של כינת הראש
File:Sommer, Giorgio - Famille napolitaine.jpg|בדיקת כינים במשפחה נפוליטנית. תצלום של ג'ורג'ו סומר
</gallery>

==ביאורים==

==ראו גם==
*הספר הפופולרי לילדים "הכינה נחמה" של מאיר שלו, מתאר את הרפתקאותיה של כינה.
*כינת הראש

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* ההורג כינה בשבת כהורג גמל בשבת?, מאת פרופ' מרדכי כסלו, http://132.70.42.12/AB_project/publications/attachments/12.pdf 

*
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ארנסט הקל
קטגוריה:חרקים
קטגוריה:בעלי חיים בתנ"ך
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1896
בריומאים

בַּרְיוֹמָאִים (שם מדעי: Ephemeroptera), סדרה עתיקה של חרקים בעלי גלגול חסר המונה כ-2,500 מינים. הבריומאים מבלים את רוב מחזור החיים בשלב הנימפה. בתצורה הבוגרת שלהם, בה הם מתרבים, הם נמצאים רק זמן קצר, בין כחצי שעה לימים ספורים. חייו הקצרים של הבריומאי הבוגר מעניק לסדרה את שמה (בר-יום = בן יום).

חרקים אלה מגיעים עד לאורך 5 עד 30 מ"מ בהתאם למין. הגדול שביניהם מעולם (אם כי הדבר מצוי בוויכוח מדעי) היה הבוחופלביה עם מוטת כנפיים של 45 מ"מ, מבין גדולי החרקים מעולם.

==מחזור חיים==
נימפה של בריום
לנימפה רגליים קדמיות קצרות, מחושים גדולים וזימים משני צדי הבטן לצורך נשימה במים. הן חיות במשך חודשים ספורים עד שנים ספורות, במהלכן הן משילות את עורן בין עשרים לשלושים פעמים. הגלגול נעשה במים מתוקים, והנימפה יוצאת מהמים ליבשה או שהיא צפה על פני המים. תהליך הפיכת הטרום בוגר לבוגר הוא מהיר למדי ויכול להתרחש תוך מספר דקות. לבוגרים עיניים מפותחות וגפי פה מנוונים. חייהם הבוגרים קצרים ביותר עקב אי יכולתם להזין את עצמם. הבריומאים מעופפים בקבוצות. הביצים מוטלות למים תוך כדי תעופה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1890
*
קטגוריה:חרקי מים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלפאוס היאט
קדומי-הלסת

קדומי-הלסת או נַתְרָנָאִים (שם מדעי: Archaeognatha) היא סדרה של חרקים חסרי כנפיים הכוללת כ-350 מינים בשתי משפחות שונות.
זו אחת הסדרות הוותיקות ביותר שלא השתנו אבולוציונית ונציגים ממנה נמצאו עוד מתקופת הדבון.

משמעות השם המדעי מגיעה מיוונית: קדום "Archaeos" לסת "gnatha" ונובעת מצורת הלסת בעלת condyle אחד ולא שניים כבשאר החרקים.

בעבר סדרה זו הייתה מאוחדת עם זנבזיפאים מאחר שלשתי הסדרות צורה חיצונית דומה עם שלושה "זנבות" (שני גנובתנים ארוכים, ביניהם יש תוספתן אמצעי).

==מינים בישראל (רשימה חלקית)==
* משפחה הנתרניים (Machilidae)
** נתרן ישראלי Charimachilis palaestinensis
** נתרן תלת-קוצי Silvestrichilis trispina
** נתרן קשקשי Lepismachilis
** נתרן שטיניץ Haslundiella steinitzi
** Allopsontus (Machilanus) hebraeus
** Praetrigoniophthalmus gigas

==ביבליוגרפיה==
*אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 3 עמוד 44.

== ראו גם ==
*זנבזיפאים סדרה דומה, היו מאוחדות בעבר.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קרל יוליוס ברנרד בורנר
קטגוריה:חרקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1904
דגל מאוריטניה

דגל מאוריטניה הוא הדגל הלאומי של הרפובליקה האסלאמית של מאוריטניה. הדגל אומץ ב-1 באפריל 1959, וגרסה חדשה שלו אומצה ב-6 באוגוסט 2017.

== היסטוריה ==
הדגל הראשון של מאוריטניה אומץ בתקופת האוטונומיה של מאוריטניה במסגרת האימפריה הקולוניאלית הצרפתית, ב-1 באפריל 1959, כשהוא מכיל הסמלים האסלמיים הוותיקים - סהר וכוכב על רקע ירוק<ref name=":0"></ref>.

במסגרת משאל העם לשינוי חוקת מאוריטניה ב-5 באוגוסט 2017 הוצע להוסיף לדגל שני פסים אדומים משני צדיו, לייצג את הדם שנשפך במאבק לעצמאות מאוריטניה. השנוי אושר על ידי המצביעים, והדגל החדש הונף לראשונה במהלך יום העצמאות של מאוריטניה ב-28 בנובמבר 2017<ref name=":0" />.

==עיצוב==
הצבעים ירוק וזהב נחשבים לצבעים הכלל-אפריקאיים. ירוק מסמל גם את האסלאם, והזהב את החולות של מדבר סהרה. הסהר והכוכב הם סמלי האסלאם, שהיא הדת הראשית במאוריטניה. שני הפסים האדומים מסמלים את הדם שנשפך במאבק להשגת עצמאות מצרפת הקולוניאלית.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

*
* 

== הערות שוליים ==

מאוריטניה
מאוריטניה
קטגוריה:מאוריטניה: סמלים לאומיים
מאוריטניה
מאוריטניה
היינריך הרץ

היינריך רודולף הרץ (בגרמנית: Heinrich Rudolf Hertz; 22 בפברואר 1857 – 1 בינואר 1894) היה פיזיקאי גרמני ממוצא יהודי (נולד וגדל כנוצרי). היה הראשון שהדגים והראה את קיומה של הקרינה האלקטרומגנטית, על ידי בניית מכשיר המשדר גלי רדיו ומתקן לקליטת הגלים, בשנת 1888.

== קורות חיים ==
הרץ נולד בהמבורג. אביו היה עורך דין. את לימודיו עשה באוניברסיטת ברלין. בשנים 1885–1889 היה מורה לפיזיקה בבית הספר הטכני שבקארלסרוהה, ולאחר מכן היה מרצה באוניברסיטת בון. היה תלמיד של הרמן פון הלמהולץ, ולאחר שסיים את הדוקטורט בגיל 23 בהצטיינות היה אסיסטנט שלו במשך שלוש שנים. ב-1885 בהיותו בן 28 שנים בלבד קבל הרץ משרה של פרופסור באוניברסיטת קארלסרוהה.

הרץ הבהיר והרחיב את תאוריית האלקטרומגנטיות של האור שפרסם הפיזיקאי הסקוטי ג'יימס קלרק מקסוול בשנת 1873. הרץ הוכיח שחשמל יכול להיות מועבר בגלים אלקטרומגנטיים שנעים במהירות האור ובעלי תכונות רבות של האור. ניסוייו אלו בגלים אלקטרומגנטיים הובילו לפיתוח הטלגרף האלחוטי והרדיו. יחידת התדירות שנמדדת במחזורים לשנייה, קרויה על שמו, הרץ. כמו כן זכה במדליית רמפורד בשנת 1890.

הרץ נפטר בגיל 37 כתוצאה מהרעלת דם. בן אחיו, גוסטב הרץ (1887–1975), זכה בשנת 1925 בפרס נובל לפיזיקה.

רחוב באזור התעשייה חוף שמן בחיפה נושא את שמו.

==קישורים חיצוניים==

* ראסל ברנס; ד"ר גלי גרנק, [http://he.shvoong.com/medicine-and-health/medicine-history/1696092-היינריך-הרץ-והגלים-האלקטרומגנטיים/ היינריך הרץ והגלים האלקטרומגנטיים], אתר shvoong, 29 באוקטובר 2007
* 
* 
* , 22 בפברואר 2012
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פיזיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:פיזיקאים גרמנים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בון
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בגרמניה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קיל
קטגוריה:יהודים גרמנים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות אולסדורף
קטגוריה:אישים שעל שמם יחידות מידה
קטגוריה:מורים לפיזיקה
קטגוריה:סגל מכון קרלסרוהה לטכנולוגיה
קטגוריה:זוכי מדליית רמפורד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1857
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1894
רשת קיימברידג'

רשת קיימברידג הייתה קבוצת אנשי מודיעין ואנשי שירות החוץ בבריטניה שריגלו עבור הק.ג.ב. – ארגון המודיעין הסובייטי.

רשת קיימברידג' כללה קבוצה של צעירים שנפגשו כסטודנטים או מרצים באוניברסיטת קיימברידג' בשנות ה-30 של המאה העשרים. קישרה אותם אהדה לברית המועצות ולקומוניזם והתנגדות לפשיזם (וכנראה אף נטייה להומוסקסואליות). הקבוצה כללה מספר לא ידוע של צעירים, שנהוג לכנותם חמישיית קיימברידג על סמך מידע שסיפק עריק ה-ק.ג.ב. אנטולי גוליצין. גוליצין טען שהרשת כללה חמישה מרגלים, אף שידע לנקוב בשמם של שלושה בלבד. לימים זוהה אדם רביעי, אך קיים ויכוח לגבי זהותו של "האדם החמישי". כיום מוערך כי היו יותר מחמישה אנשים, שמתוכם מוכרים היטב ארבעה, אשר גויסו לשירות המודיעין הסובייטי באמצע שנות ה-30 על ידי סוכנים מאגף ביון החוץ בנ.ק.ו.ד., בפיקודו של אברהם סלוצקי. לימים הגיעו ארבעתם לתפקידים בכירים בשירות המודיעין ובשירות החוץ בבריטניה והעבירו סודות כמוסים ביותר לברית המועצות.

הארבעה היו:
*גאי ברג'ס: איש שירות השידור ושירות החוץ הבריטי. ערק ב-1951 לברית המועצות.
*דונלד מקלין: איש שירות החוץ הבריטי שערק יחד עם ברג'ס לברית המועצות ב-1951.
*קים פילבי: בכיר במודיעין הבריטי שערק לברית המועצות ב-1963.
*אנתוני בלאנט: האריסטוקרט שבחבורה. קרוב רחוק של המלכה ובעל תואר אצולה. שירת במודיעין הבריטי בימי מלחמת העולם השנייה. בגידתו נחשפה כעבור שנים רבות, לעת זקנתו. לא הועמד לדין אך תואר האצולה נשלל ממנו והוא נפטר כמנודה.

לאחר שנים הועלתה סברה כי ברשת היה עוד חבר חמישי: ג'ון קיירנקרוס (John Cairncross), איש מודיעין בריטי שהודה בריגול אך מעולם לא הועמד לדין.

ב-2003 הפיק שירות השידור הבריטי, ה-BBC, סדרת דרמה על רשת קיימברידג' בשם "מרגלי קיימברידג'". הסדרה הוצגה בערוצי הלוויין בישראל (Yes) בחודש מאי 2004.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בריטים שריגלו למען ברית המועצות
קטגוריה:מבצעי הק.ג.ב.
דגל סנט לוסיה

דגל סנט לוסיה מורכב משני משולשים שווי שוקיים (ניתן לראות זאת גם כשלושה משולשים), בצבעים, שחור, לבן וזהוב, הממוקמים אחד על גבי השני, ובעלי בסיס משותף. המשולשים ממוקמים במרכז הדגל, שרקעו תכלת. 

עיצוב הדגל מזכיר את שני הרי הפיטוס, (ספרדית: Pitons) שהם שני פקקים געשיים תלולים – שרידיהם של הרים געשיים לחופי מפרץ סופרייר (Soufrière Bay), בסמוך לעיירה סופרייר בדרום-מערב המדינה.

הצבע הכחול מסמל נאמנות, כמו גם את השמים הטרופיים, ואת הים הקריבי והאוקיינוס האטלנטי, המקיפים את סנט-לוסיה. הצבע הזהוב מסמל שגשוג ואת השמש. השחור והלבן מסמלים שניהם את ההשפעות התרבותיות - מאפריקה ומאירופה - על המדינה, אשר פועלות יחד לטובת העתיד. יחד עם זאת העיצוב של המשולש האחורי מדגיש את השליטה של התרבות ה"שחורה", האפריקאית על פני התרבות ה"לבנה", האירופאית.

צורת המשולש שווה-השוקיים, מזכירה את הפיטונס צמד הפסגות המפורסמות שמזדקרות מהים כלפי השמים ומסמלת את השאיפה ואת הערגה האנושית. 

הדגל, נבחר בתחרות מעצבים, ואומץ ב-1 במרץ 1967. העיצוב המדויק שלו השתנה עם השנים, עד לנוסח המוצג שלו כיום (2007).

==דגלים היסטוריים==
<gallery>
File:Flag of Saint Lucia (1967–1979).svg|<center>1967-1979
File:Flag of Saint Lucia 1979.svg|<center>1979-2002
</gallery>

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

סנט לושה

קטגוריה:סנט לוסיה: סמלים לאומיים
סנט לוסיה
בדולח (יישוב)

בדולח הייתה התנחלות ומושב עובדים בגוש קטיף שברצועת עזה, כשלושה ק"מ מצפון-מזרח לרפיח. המושב השתייך לארגון יישובי "אמנה", ונשא אופי דתי. ההתנחלות פונתה בעקבות תוכנית ההתנתקות.

== היסטוריה ==
על הקמת היאחזות נח"ל בדולח הוחלט ב-3 בינואר 1979 על ידי ועדת שרים לענייני ביטחון, בעצם ימי המשא ומתן לגיבוש הסכם השלום בין ישראל למצרים. ההחלטה הורתה להקים את הנקודה, שכונתה קטיף ו', תוך שלושה שבועות. ב-15 בינואר 1979 התקיים במקום סיור של הגורמים המיישבים שקבעו את מיקום הנקודה. המקום הוקם כמאחז צבאי והוכשר להתיישבות על ידי הצבא. לאחר כחודש הוחלט שהחל מאפריל 1979 הוא יעבור להיות היאחזות נח"ל רגילה בטיפול המחלקה להתיישבות. דבר העלייה על הקרקע לא פורסם באופן רשמי ולא התקיים טקס עלייה על הקרקע. בחודשים הראשונים סבלו החיילים מחוסר תעסוקה בגלל העדר צינור מים שלא אפשר הקמת גן ירק. בהמשך הוקם במקום גן ירק של 20 דונם, בו גודלו כרוב, כרובית וחצילים, משתלת צמחי חולות ומתפרה לבובות וכריות.

ההיאחזות נקראה בתחילה קטיף ו' ואחר כך גדיד, אולם ביוני 1980 הוחלט לקרוא למקום בדולח כסמל לחקלאות בחממות זכוכית, והשם גדיד ניתן להיאחזות צפונית יותר שהייתה אחר כך ליישוב גדיד.

ביולי 1982 היאחזות נח"ל בדולח אוזרחה על ידי משפחות היישוב עצמונה שפונה מסיני, אולם כעבור כמה חודשים, עקב הצפיפות במקום, עברו אנשי עצמונה ליישוב שליו, והמקום נשאר נטוש.

הדבר לא הביא לזניחת הרעיון להקמת יישוב בשם בדולח. ב-11 במרץ 1986, עבר למקום גרעין המשפחות שגרו במשך 4 שנים ביישוב מורג, משפחות אלו באו במסגרת אגוד יישובי הפועל המזרחי ממושבי הנגב, לכיש, השרון וממפוני חבל ימית. באוקטובר 1986 התקיים טקס חנוכת היישובים בדולח ועצמונה בנוכחות השר דוד לוי.

במושב התגוררו 33 משפחות (50 בשיאו) שכלכלתן התבססה בעיקר על חקלאות.

ב-17 באוגוסט 2005 פונה היישוב בדולח על ידי "החטיבה הכחולה" של חיל האוויר כחלק מתוכנית ההתנתקות שעליה החליטה ממשלת ישראל בשנת 2004. אחרי הפינוי עברו רוב המשפחות מבדולח לאתר הקרווילות בניצן.

גינה בבדולח

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.mkatif.org/Web/He/Katif/GushkatifSettlement/Bdolach/Default.aspx מושב בדולח], באתר מרכז קטיף

==הערות שוליים==

קטגוריה:התנחלויות שפונו במהלך תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:גוש קטיף: יישובים
קטגוריה:יישובים דתיים ברצועת עזה
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1979
גני טל

טקסט=
גַּנֵּי טַל הוא מושב דתי, הנמצא בתחום המועצה האזורית נחל שורק. ביישוב מתגוררות כ-210 משפחות (נכון ל-2021): בני הדור הראשון שפונו במסגרת תוכנית ההתנתקות מהמושב גני טל שהיה מושב עובדים בגוש קטיף שברצועת עזה, ילדיהם שהקימו משפחות לאחר פינוי גוש קטיף ומשפחות נוספות שהצטרפו במהלך השנים.

במושב מתקיימת פעילות עניפה לכל שכבות הגיל, תוך דגש על פעילות ילדים ונוער הכוללת תלמוד תורה לבנים ותלמודית לבנות בשעות אחר הצהריים, שבהם משתתפים כמאה מילדי המושב.

==הקמת היישוב==
המשפחות שפונו מגני טל שבגוש קטיף רצו לשמור על מסגרת הקהילה שהייתה ביישוב הישן. ולכן לאחר הפינוי עברו כולן לאתר מגורים זמני שהוקם ביישוב יד בנימין וגרו שם 8 שנים, ובד בבד איתרו מקום בו יוכלו להקים יישוב חדש אליו יעבירו את הקהילה בשלמותה. הוחלט שחברי המושב יקימו מושב חדש על חלק מאדמות קיבוץ חפץ חיים. במהלך שנת 2010 החלו העבודות להקמת היישוב, ובשנת 2012 החלו 65 המשפחות שגרו ביישוב בגוש קטיף, לעבור מאתר המגורים הזמני ביד בנימין אל היישוב החדש.

כיום (אפריל 2024), 5 משפחות עוסקות בחקלאות.

==שירותי דת==
עד לשנת תשס"ז כיהן הרב גבריאל קדוש כרב היישוב. החל מסוף שנת תשס"ח מכהן הרב ד"ר אביעד ספרוני כרב היישוב.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.mkatif.org/Web/He/Katif/PresentSettlement/Ganeytal/Default.aspx גני טל החדשה] באתר מרכז קטיף

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו למפוני תוכנית ההתנתקות
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מועצה אזורית נחל שורק
קטגוריה:יישובים במחוז המרכז
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-2010
מיתולוגיות

מיתולוגיות (בצרפתית: Mythologies) הוא ספר שנכתב על ידי רולאן בארת אשר יצא לאור ב-1957.

== תוכן ==
בספר זה מגדיר בארת את השפה הסמיוטית כמערכת מיתולוגית ומבקש להראות כיצד הופכים הסימנים למיתוסים. וכיצד החברה משתמשת בסימנים, ומציגה את משמעותם כטבעית לחלוטין, על מנת להצדיק מערכות אידאולוגיות, כגון זו של קהל אוהדים.

בארת' מסתמך על החלוקה הבסיסית של דה-סוסייר ל"מסמן" ו"מסומן", אך מוסיף מערכת נוספת של מתן משמעות, על מנת להסביר כיצד מקבלים הסימנים את משמעותם המיתולוגית ה"טבעית".

המיתוסים, לפי בארת, מתייחסים לדברים שאכן קרו במציאות, ואשר החברה העניקה להם משמעויות נלוות. לכן, המיתוסים הם בעצם עיוות של המציאות. המשמעות החברתית-תרבותית שהסימן מעורר בנו מכונה "קונוטציה". לפירוק הקונוטציות והסבר היווצרותן, משתמש בארת, במערכת הסמיולוגית של דה-סוסייר. המערכת הסמיולוגית הראשונה, ה"דנוטציה", מהווה את הקשר השרירותי ב"לאנג", המשמעות המילונית של הסימן. בעוד שהמערכת הסמיולוגית השנייה ה"קונוטציה" מהווה את קשר ההסכמה החברתית-תרבותית של השימוש בסימן (הפארול).

ניתן לפשט את ההסבר ולהלבישו על דוגמה ספציפית. אוהדי מכבי תל אביב בכדורגל או בכדורסל משתמשים בסיסמה: "מי שלא קופץ אדום". לצבע האדום יש משמעות אידאולוגית בקרב אוהדי מכבי. במערכת הסימיולוגית הראשונה, הדנוטציה, מקשר האוהד את המילה אדום עם הצבע האדום. אמירת המילה אדום פירושה הצבע האדום. לאחר מכן במערכת הסימיולוגית השנייה, הקונוטציה, מקשר האוהד את הצבע האדום עם קבוצת הפועל תל אביב בכדורגל או בכדורסל, היריבה המושבעת. ההקשר הוא למעשה זו שהופך את המילה אדום לשנואה כל כך בקרב אוהדי מכבי. אדום הוא תועבה, מילה נרדפת ליריב שיש לשנוא ולנצח בכל מחיר.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20100906164417/http://yeda.amalnet.k12.il/Commun/Mivnit/RightMenu/%D7%99%D7%99%D7%A6%D7%95%D7%92%D7%99%D7%9D/%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9F+%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%97%D7%99%D7%9D+%D7%95%D7%9B%D7%9C%D7%99+%D7%A2%D7%96%D7%A8/%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%A9+%D7%A8%D7%9E%D7%95%D7%AA+%D7%A9%D7%9C+%D7%9E%D7%A9%D7%9E%D7%A2%D7%95%D7%AA.htm שלוש רמות של משמעות], אתר עמלנט
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי עיון
קטגוריה:סמיוטיקה
קטגוריה:סטרוקטורליזם
קטגוריה:חיבורים אסתטיים
קטגוריה:ספרי 1957
סקרמנטו

סקרמנטו (באנגלית: Sacramento) היא עיר הבירה של מדינת קליפורניה שבארצות הברית וכן בירתו של מחוז סקרמנטו. עם אוכלוסייה של 524,943 תושבים (לפי מפקד משנת 2020), סקרמנטו היא העיר השביעית בגודלה בקליפורניה. בסקרמנטו רבתי גרים מעל מיליון בני אדם. סקרמנטו היא מקום מושבו של בית המחוקקים של קליפורניה. העיר ידועה בתרבות העכשווית שלה ומכונה "העיר ההיפסטרית" ביותר בקליפורניה. בשנת 2002 פרויקט של אוניברסיטת הרווארד שנערך עבור מגזין טיים כינה את סקרמנטו כעיר "המגוונת ביותר באמריקה".

==גאוגרפיה==
העיר נמצאת במפגש שני נהרות, סקרמנטו ו. שטחה הוא 257 קמ"ר, 2 אחוזים ממנו מים.

===אקלים===
לסקרמנטו יש אקלים ים תיכוני אשר מאופיין בחורפים מתונים וקיצים יבשים אך קרירים בלילה. לרוב אין האזור סובל מלחות גבוהה. הטמפרטורה הממוצעת לאורך השנה היא 16 מעלות. הטמפרטורה החמה ביותר שנמדדה הייתה 46 מעלות, ביולי 1925. היום הקר ביותר שנמדד היה בדצמבר 1932, כאשר עמדה הטמפרטורה על 8- מעלות.

בשנה ממוצעת ישנם 58 ימים בהם יורד גשם. כמות המשקעים הממוצעת היא 470 מ"מ בשנה. בסוף דצמבר 1861 ובינואר 1862 פקד את העיר השיטפון הגדול של 1862, שבו כל העיר הוצפה. בפברואר 1992 אירע אירוע נדיר בעיר כאשר במשך 16 ימים לא הפסיק לרדת גשם ובסופם נמדדו 163 מ"מ גשם. סקרמנטו היא העיר השנייה הרגישה ביותר לשיטפונות אחרי ניו אורלינס. 

שלג הוא מחזה נדיר מאוד בעיר ומאז 1900 רק שלוש פעמים ירד שלג בעיר כשהפעם האחרונה ב-1976. 

==דמוגרפיה==
צפיפות האוכלוסין בעיר היא 1,617.4 לקמ"ר. 48% מתושבי העיר הם לבנים, 16% הם אסיאתים, 15% הם שחורים, ו-1.3% הם ילידים אמריקאים (אינדיאנים). כ-16% דיווחו כי מוצאם מ'קבוצה אתנית אחרת' או מ'שתי קבוצות אתניות ויותר'. 21.6% מהאוכלוסייה מזהים עצמם כהיספאנים, אשר יכולים להיות מכל קבוצה אתנית. 

לעיר אחת מאוכלוסיות הלהט"ב הגדולות בארצות הברית והיא מדורגת במקום השביעי בקרב הערים הגדולות בארצות הברית והשלישית בקליפורניה אחרי סן פרנסיסקו ואוקלנד כאשר בערך 10% מתושבי בעיר מגדירים את עצמם להט"ב. כמו כן, 1.4% מהעיר נישואין בנישואין חד מיניים. 

הגיל הממוצע בעיר הוא 33. 27.3% מן התושבים הם מתחת לגיל 18 ו-11.4% הם מעל גיל 65.

20% מהאוכלוסייה נמצאת מתחת לקו העוני.

העיר מצביעה באופן מסורתי לנשיאות ארצות הברית למפלגה הדמוקרטית כאשר בכל ארבעת מערכות הבחירות האחרונות עם מעל ל-70% תמיכה.

==יהדות==
מספר היהודים בסקרמנטו מוערך בכ- 30,000 אולם המספר המשויך לקהילות יהודיות קטן בהרבה ומגיע לכמה אלפים בודדים. בעיר קיים סניף של "הפדרציה היהודית".
בסקרמנטו מספר קהילות יהודיות ממגון הקשת: אורתודוקסים, קונסרבטיביים ורפורמיים. 
* ישנו בית כנסת אורתודוקסי אחד "כנסת ישראל" כמו גם מספר בתי-כנסת של חב"ד. 
* ישנו בית כנסת קונסרבטיבי אחד "מוזאיק-לאו" 
* ישנם מספר בתי כנסת רפורמיים.

בעיר פועל בית ספר יסודי יהודי פרטי "בית ספר שלום" שאינו מזוהה עם זרם כזה או אחר של היהדות ומשרת את כל הקהילה היהודית.

==ערים תאומות==
נכון לשנת 2015 לסקרמנטו יש 13 ערים תאומות:

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.cityofsacramento.org אתרה הרשמי של העיר]
* 
* 

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:מדינות ארצות הברית: ערי בירה
קטגוריה:קליפורניה: ערים
קטגוריה:קליפורניה: מושבי מחוזות
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1849
הלגה דן

הלגה דֵן (בגרמנית: Helga Deen; 6 באפריל 1925 – 16 ביולי 1943) הייתה נערה יהודייה-הולנדית, ילידת פומרניה (אז בגרמניה), שסיפור ימיה האחרונים תחת השלטון הנאצי נכתב ביומנה בשנת 1943 ונתגלה רק ב-19 באוקטובר 2004.

== ביוגרפיה ==
הלגה דֵן נולדה בעיר שצ'צ'ין (כיום בפולין, אז שטטין בגרמניה) ב-6 באפריל 1925. לאחר עליית הנאצים לשלטון משפחתה נמלטה להולנד השכנה שם התיישבה בעיר טילבורך.
כשהייתה בשנת לימודיה האחרונה בבית הספר התיכון, היא ובני משפחתה נלקחו ונאסרו ב-1 באפריל 1943 במחנה הריכוז פיכט (Vught) שבהולנד. היא החלה לכתוב בחשאי את יומנה ב-1 ביוני, חודשיים אחרי כן, לאחר שחבר שלה, קֵס ואן דן ברג, ביקש ממנה לתעד את כל קורותיה במקום אליו הוגלתה. ביומן שניהלה היא גוללה את סיפורם של 21 ימים בחודשי חייה האחרונים, תחת שלטון הגרמנים הנאצים בתקופת השואה. הלגה דן מתארת ביומנה את האימה ואת החיים בצל הפחד שהיו מנת חלקם של בני משפחתה בצד תיאורים של חיי היומיום במחנה הריכוז ותנאי המחיה הקשים, את תחושות חוסר האונים והייאוש, ובמקביל את מלחמת ההישרדות היומיומית. היא מספרת על טיפולי החיטוי מכינים, על כמות האוכל הזעומה, על הוויכוחים שהתנהלו בין האסירים, ועל משלוחי הילדים למחנות ההשמדה. היא גם איירה בעפרונה את מראה המחנה בו הוחזקה. את רשימותיה התחילה בפנייה ל"יקירי".

ב-5 ביוני אותה שנה הורו הנאצים לשלוח את כל הילדים במחנה פיכט להשמדה. הרכבת הראשונה ובה ילדים עד גיל שלוש יצאה כבר למחרת, והילדים בגילאי 4–16 נשלחו יום מאוחר יותר. בסך הכול נשלחו 1,269 ילדים למחנה המעבר וסטרבורק, ומשם למחנה ההשמדה של האס.אס. בסוביבור, שם הם נרצחו מיד עם הגעתם. אחרי כן נשלחו גם המבוגרים. ב-16 ביולי 1943 נרצחה הלגה דֵן במחנה סוביבור, יחד עם אביה וילי בן ה-45, אמה קיתה בת ה-49 ואחיה קלאוס גוטפריד בן ה-15. גם ביומה האחרון בחיים כתבה ביומנה, וניסתה לבטא את תחושותיה לגבי גורלה המר.

== מציאת היומן ==
היומן, כמה מכתבים, עט נובע, מגבת קטנה וקווצת שיער שלה נארזו יחדיו בתיק יד בצבע חום, שהוברח החוצה מסוביבור. 61 שנים אחרי כן, בשנת 2004, הגיע היומן לידי עובדי הארכיון האזורי בטילבורך על ידי בנו של חברה של הלגה דן במהלך מלחמת העולם השנייה. היומן מצוי כיום בארכיון הלאומי של הולנד בעיר אפלדורן.

==ראו גם==
* אנה פרנק
* 'השמיים שבתוכי', יומנה של אתי הילסום

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:יהודים בשואה: הולנד
קטגוריה:פליטות רדיפות הנאצים
קטגוריה:נשים יהודיות בשואה
קטגוריה:סופרות ומשוררות שנספו בשואה
קטגוריה:אסירים במחנה וסטרבורק
קטגוריה:נספים במחנה ההשמדה סוביבור
קטגוריה:כותבות יומן בשואה
קטגוריה:ילידות 1925
קטגוריה:הולנדיות שנפטרו ב-1943
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-1943