OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Mad Love (שיר של שון פול ודייוויד גטה)

"Mad Love" הוא סינגל של המוזיקאי הג'מייקני שון פול והמפיק המוזיקלי הצרפתי דייוויד גטה, בשיתוף פעולה עם הזמרת-יוצרת האמריקאית בקי ג'י.<ref></ref> השיר יצא ב-16 בפברואר 2018 בהוצאת חברת התקליטים איילנד רקורדס. השיר מופיע כסינגל הרביעי של המיני-אלבום הראשון של שון פול, Mad Love the Prequel.<ref></ref> השיר נכתב על ידי שאקירה, שון פול, דייוויד גטה, מג'סטי ג'ונס, אמילי וורן, רוזינה ראסל, אינה רולדסן, ראול ליונל צ'ן, ג'ק פטרסון וג'ורג'יו טינפור, והופק על ידי דייוויד גטה, ג'ק פטרסון, ג'ורג'יו טינפור, ג'ייסון ג'יגזאגולה הנריקס, בנקס & רנקס ו-1st Klase.

נכון לספטמבר 2023, השיר הושמע למעלה מ-376 מיליון פעמים בספוטיפיי,<ref></ref> ולמעלה מ-326 מיליון פעמים ביוטיוב.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!ברזיל (Pro-Música Brasil)
|זהב
|20,000
|-
!קנדה (Music Canada)
|פלטינה
|80,000
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|זהב
|45,000
|-
!צרפת (SNEP)
|פלטינה
|200,000
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|200,000
|-
!איטליה (FIMI)
|פלטינה
|50,000
|-
!פולין (ZPAV)
|2× פלטינה
|40,000
|-
!ספרד (PROMUSICAE)
|פלטינה
|40,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|זהב
|400,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |אזור
! scope="col" |תאריך
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |חברת תקליטים
! scope="col" |הערות
|-
! scope="row" |עולמי
| 16 בפברואר 2018
|הורדת מוזיקה, הזרמת מוזיקה
|איילנד רקורדס
|<ref name="Tidal"></ref>
|-
! scope="row" | ארצות הברית
| 20 בפברואר 2018
| רדיו עכשווי קצבי
|איילנד רקורדס, ריפבליק רקורדס
|<ref></ref>
|-
! scope="row" |איטליה
| 16 במרץ 2018
|להיט רדיו עכשווי
|יוניברסל מיוזיק גרופ
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2018
קטגוריה:סינגלים מ-2018
קטגוריה:שירי דייוויד גטה
קטגוריה:שירי בקי ג'י
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ק פטרסון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שאקירה
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת איילנד רקורדס
קיטקט

קיטקט (באנגלית: KitKat) הוא חטיף הכולל ופל ושוקולד, אשר נוצר במקור על ידי חברת Rowntree's ביורק שבממלכה המאוחדת. החטיף מיוצר כיום ברחבי העולם על ידי תאגיד נסטלה (שרכש את חברת Rowntree's ב-1988<ref></ref>), מלבד בארצות הברית, שם הוא מיוצר ברישיון על ידי חברת HB Reese Candy Company, חטיבה של חברת הרשי (בעקבות הסכם משנת 1970 בין חברת Rowntree's לחברת הרשי).<ref name="NYTimes"></ref>

חטיף הקיטקט הסטנדרטי כולל ארבע "אצבעות", המורכבות משלוש שכבות של וופל מצופה בשוקולד. החטיף נמכר בטעמים שונים, כגון שוקולד חלב, שוקולד לבן, ושוקולד מריר. 

החטיף החל להימכר לראשונה בספטמבר 1935 בבריטניה, תחת השם "Rowntree's Chocolate Crisp". שם החטיף שונה ל"Kit Kat Chocolate Crisp" בשנת 1937, ורק לאחר מלחמת העולם השנייה שונה שם החטיף לקיטקט.

חטיף קיטקט הגיע ליפן לראשונה בשנת 2000, והפך במהרה להצלחה גדולה במדינה. על פי הערכות בכל יום נמכרים ביפן כ-4 מיליון חטיפי קיטקט. בנוסף, החטיף מיוצר שם בכ-300 טעמים שונים, מרביתם ייחודיים למדינה.

בשנת 2002 הגישה נסטלה בקשה לבלעדיות על צורת החטיף בעל ארבע האצבעות. כעבור ארבע שנים זכתה החברה בסימן המסחרי. ערעור שהגישו יצרניות שוקולד מתחרות, בהן ומונדלז, הוביל לדיונים משפטיים שנמשכו למעלה מעשור. לבסוף, בשנת 2018 דחה בית הדין האירופי לצדק את הבקשה של נסטלה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חטיפי שוקולד
קטגוריה:נסטלה
קטגוריה:הרשי
טרפדת V4

SMS V4 הייתה סירת טורפדו מסדרת V1 של הצי הקיסרי הגרמני. הספינה נבנתה על ידי AG Vulcan, והושלמה בשנת 1912. היא שירתה במלחמת העולם הראשונה וטבעה בקרב יוטלנד ב-1 ביוני 1916.

== בנייה ותכנון ==
בשנת 1911, הצי הקיסרי הגרמני הזמין 12 ספינות טורפדו כחלק מתוכנית בניית הספינות שלו לאותה שנה, כאשר שש הוזמנו מ- AG Vulcan ושש מ-Germaniawerft. ספינות הטורפדו משנת 1911 היו קטנות יותר מאלו שהוזמנו בשנים הקודמות על מנת שיהיו ניתנות לתמרון וכך לפעול טוב יותר עם הצי, מה שהביא להפעלה מחדש של המספור של ספינות הטורפדו. הירידה בגודל הביאה לכך שכושר הים של הספינות הושפע לרעה.
ספינת האחות V2
V4 הושקה במספנת AG Vulcan בשטטין ב-23 בדצמבר 1911 ונכנסה לשירות ב-15 ביוני 1912.

V4 הייתה באורך כולל של ו- בקו המים, עם רוחב של ושוקע של . הדחק האונייה היה בתפוסה סטנדרטית ו- במעמס מלא. שלושה דוודי צינור מים המופעלים על ידי פחם ודוד צינור מים אחד המופעל על ידי נפט הזינו קיטור לשתי טורבינות קיטור עם הנעה ישירה בדירוג של 17,000 כוחות סוס (13,000 קילוואט), והעניקו לה מהירות של 32 קשרים (59 קמ"ש). של פחם ו- של נפט נישאו בספינה, מה שהעניק לה טווח של 1,190 מיילים ימיים (2,200 ק"מ) במהירות של 17 קשרים (31 קמ"ש) או 490 מיילים ימיים (910 ק"מ) במהירות של 29 קשרים (54 קמ"ש).

החימוש כלל שני תותחים ימיים 8.8 ס"מ (3.5 אינץ') SK L/30 בצריחים בודדים מלפנים ומאחור, יחד עם ארבעה צינורות טורפדו בקוטר 50 ס"מ (19.7 אינץ') עם טורפדו לטעינה חוזרת שנישא. ניתן היה לשאת עד 18 מוקשים. בשנת 1916 הוחלפו תותחי ה-L/30 בתותחי 8.8 ס"מ חזקים יותר SK L/45. בספינה היו 74 קצינים ומלחים.

== היסטוריית שירות ==
במאי 1914 הייתה V4 חלק ממחצית השייטת ה-10, שייטת סירות הטורפדו החמישית. ב-28 באוגוסט 1914, כוח בריטי של משחתות וסיירות הנתמכות בסיירות מערכה ביצעו גיחה לתוך מפרץ הלגולנד במטרה לארוב לסירות טורפדו גרמניות בסיור, מה שגרם לקרב מפרץ הלגולנד. שייטת סירות הטורפדו החמישית, כולל V4, נשלחו מהלגולנד כדי לחקור תצפיות של צוללות בריטיות (שנפרסו כפיתיון כדי למשוך ספינות גרמניות), ונתקלו בכמה משחתות בריטיות. לאחר מכן הסתובבה השייטת כדי לנסות להימלט מהמלכודת, אך V1, הספינה האחות של V4 לא הצליחה להפליג במלוא המהירות ונפגעה מספר פעמים על ידי פגזים בריטיים לפני הגעת הסיירת הגרמנית שטטין שאפשרה לשייטת החמישית להימלט. עם זאת, הוטבעו שלוש סיירות קלות גרמניות (אריאדנה, קלן ו"מיינץ" וסירת טורפדו אחת של המסך החיצוני הגרמני (V187). V4 נכחה גם בקרב שרטון דוגר ב-24 בינואר 1915.

בקרב יוטלנד ב-31 במאי עד 1 ביוני 1916, V4 נשארה חלק ממחצית השייטת ה-10, שייטת סירות הטורפדו החמישית, ופעלה לתמיכה בצי הקרב הגרמני הראשי. בסביבות השעה 03:15 שעון CET (כלומר 02:15 שעון GMT) השייטת החמישית ליוותה את הצי הגרמני במסעו חזרה לבסיס כאשר פיצוץ תת-מימי גדול, כנראה עקב מוקש צף, העיף את החרטום של V4, הרג 18 ופצע ארבעה. לאחר שהניצולים חולצו, הספינה האחות V6 הטביעה את V4 באש פגזים וטורפדו.

קטגוריה:אוניות מלחמה גרמניות במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אוניות מלחמה גרמניות שטובעו בקרב יוטלנד
ז'יגה פרליך

ז'יגה פרליך (בסלובנית: Žiga Frelih; נולד ב-6 בפברואר 1998 בליובליאנה שבסלובניה) הוא כדורגלן סלובני המשחק בעמדת השוער.

== קריירת מועדונים ==
פרליך גדל במחלקות הנוער של נ.ק. קרשקו ודומז'אלה. הוא שיחק בקבוצות נ.ק צליה, דומז'אלה, נ.ק. קרשקו ואולימפיה ליובליאנה במסגרת ליגת העל הסלובנית, אינטר זאפרשיץ' במסגרת ליגת העל הקרואטית וז'יל ויסנטה וג.ד. שאביש במסגרת ליגת העל הפורטוגלית.

ב-3 בפברואר 2023 חתם פרליך במירנדס מהליגה הספרדית השנייה. ב-1 ביולי 2023 עזב את המועדון, לאחר הופעת ליגה אחת.

== קריירה בינלאומית ==
פרליך זומן מספר פעמים לסגל נבחרת סלובניה, אך לא ערך הופעה במדי הנבחרת עד כה.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים סלובנים
קטגוריה:שוערי כדורגל סלובנים
קטגוריה:כדורגלני צליה
קטגוריה:כדורגלני דומז'אלה
קטגוריה:כדורגלני אינטר זאפרשיץ'
קטגוריה:כדורגלני אולימפיה ליובליאנה
קטגוריה:כדורגלני ז'יל ויסנטה
קטגוריה:כדורגלני צ'אווס
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1998
ידיעות חדשות

ידיעות חדשות (בגרמנית: Neuste Nachrichten) היה עיתון יומי בגרמנית שיצא לאור בישראל החל משנת 1935 ועד סוף שנת 1973.

לעיתון היו סניפים בתל אביב, ירושלים וחיפה. קוראי העיתון היו דוברי גרמנית בישראל שעלו בעלייה החמישית.
את העיתון ייסד זיגפריד שלום בלומנטל, עולה מברלין, בשנת 1935. העיתון, שפורסם תחילה תחת השם "החדשות האחרונות של בלומנטל" (Blumenthal's Neuste Nachrichten) שינה את שמו ל"ידיעות חדשות". הוא היה בין העיתונים הנפוצים ביותר בישראל של שנות החמישים והופץ גם בגרמניה, אוסטריה ושווייץ. בין צוות כותביו נמנים הסופר והמלחין היהודי יליד פראג מקס ברוד והסופר היהודי-גרמני ארנולד צוויג. מלבד הכתבות והסיפורים השונים בעיתון שפורסמו בשפה הגרמנית, היו גם חברות ועסקים (רובם היו בבעלות של עולי גרמניה ואוסטריה) שפרסמו מודעות בגרמנית ופנו בעיקר לקהילת העולים היקים.<ref></ref>

לעיתון היו מספר שמות לאורך השנים. בשנות השלושים של המאה העשרים: ״ידיעות חדשות״ ש. בלומנטל ובגרמנית Blumenthal's "Neuste Nachrichten", בשנות הארבעים של המאה העשרים נוסף לשם הזה הקיצור של השם בגרמנית BNN. בהמשך נקרא העיתון רק ״ידיעות חדשות״ - "Neuste Nachrichten" - ״Jedioth Chadashoth". העיתון נסגר בסוף שנת 1973.

בשנת 2021 הוקם אתר אינטרנט שהוקדש לעיתון. האתר כולל את אודות וקורות העיתון וגיליונות סרוקים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונים בגרמנית
קטגוריה:ישראל: עיתונים
קטגוריה:תל אביב-יפו: תקשורת
קטגוריה:ירושלים: תקשורת
קטגוריה:חיפה: תקשורת
קוטאצו

הציור "שתי נשים צעירות יושבות לצד קוטאצו ומשחקות [[סבתא סורגת" משנת 1765]]
קוטאצו (ביפנית: 炬燵) הוא שולחן עץ יפני נמוך המכוסה במצע פוטון, או שמיכה עבה, ומעליה מונח משטח השולחן. מתחת לשולחן מותקן מכשיר חימום חשמלי.

בדרך כלל נהוג לשבת על הרצפה עם הרגליים מתחת לשולחן כאשר השמיכה מכסה את הרגליים. עבור רבים ביפן הקוטאצו מהווה דרך זולה להתחמם במהלך עונת החורף.

שולחנות הקוטאצו קיימים כמעט אך ורק ביפן, אם כי ישנם שולחנות דומים במקומות אחרים בעולם, כמו שולחן הקורסי באיראן.

== גלריית תמונות ==
<gallery widths="250px" heights="180px">
קובץ:Kotatsu-tastefulTN.jpg|קוטאצו יפני מודרני
קובץ:Kotatsu_Electric_Underside.jpg|התחתית של קוטאצו חשמלי. ניתן להבחין המכשיר החימום החשמלי המחובר במרכז השולחן
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שולחנות
קטגוריה:חימום
קטגוריה:מילים וביטויים ביפנית
הרולד כהן

הרולד כהן (1 במאי 1928 - 27 באפריל 2016) היה אמן יהודי בריטי, שיצר את AARON, תוכנת מחשב שנועדה לייצר אמנות באופן אוטונומי.<ref>HÉDER, Mihály. AARON. In: Frana, P L; Klein, M J (Eds.) Encyclopedia of Artificial Intelligence: The Past, Present, and Future of AI. Santa Barbara (CA), USA: ABC-CLIO (2021) 378 p. pp. 1-2.</ref>

עבודתו במפגש בין בינה מלאכותית לאמנות משכה תשומת לב רבה, והובילה לתערוכות במוזיאונים רבים, כולל בגלריה טייט בלונדון, ולרכישות של עבודות רבות.<ref>[http://www.aaronshome.com/aaron/aaron/biography/index.html Profile on webpage about AARON]</ref>

== חיים מוקדמים ==
כהן נולד בלונדון, בן להורים יהודים פולנים-רוסים, והתחנך שם בבית הספר סלייד לאמנות.<ref></ref>

== קריירה ==
כהן ייצג את בריטניה בביאנלה בוונציה ב-1966<ref></ref> כהן עבר לארצות הברית כמרצה אורח באוניברסיטת קליפורניה, סן דייגו ב-1968. מאוחר יותר הוא קיבל דרגת פרופסור ושהה באוניברסיטת סן דייגו במשך כמעט שלושה עשורים, חלק מהזמן כיו"ר המחלקה לאמנות חזותית. בנוסף, שימש כמנהל המרכז למחקר במחשוב ואמנויות באוניברסיטה בין השנים 1992 ל-1998.

כהן לימד באוניברסיטת סן דייגו מ-1968 עד 1994.<ref></ref> לאחר פרישתו, הוא המשיך לעבוד על AARON ולהפיק יצירות אמנות חדשות בסטודיו שלו באנסיניטס, קליפורניה.

בשנת 2014 קיבל כהן פרס מפעל חיים.<ref>Archived at [https://ghostarchive.org/varchive/youtube/20211211/_Xbt8lzWxIQ Ghostarchive] and the [https://web.archive.org/web/20180119163037/https://www.youtube.com/watch?t=1224&v=_Xbt8lzWxIQ&utm_content=bufferd1d81&utm_medium=social&utm_source=twitter.com&utm_campaign=buffer Wayback Machine]: </ref>

בתחילת 2016, כהן החל בפרויקט חדש עם AARON בשם Fingerpainting for the 21st Century . בפרויקט זה השתמש כהן במסך מגע כדי לצבוע ולסיים יצירות אמנות באופן דיגיטלי. בפרויקטים קודמים של AARON.<ref></ref>

== אהרון (AARON) ==
עבודתו של כהן על AARON החלה ב-1968 באוניברסיטת קליפורניה, סן דייגו.<ref></ref> הוא כתב בתחילה את AARON בשפת התכנות C אך בסופו של דבר המיר אותה לשפת Lisp, מאחר שלדעתו שפת C הייתה "לא גמישה ספיק, חסרה, וחסרת יכולת להתמודד עם משהו מורכב מבחינה רעיונית כמו צבע".<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 35 artworks by or after Harold Cohen at the Art UK site
* 
* [https://collections.vam.ac.uk/search/?id_person=A3453 Harold Cohen] at Victoria and Albert Museum

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
קטגוריה:חוקרי בינה מלאכותית יהודים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1928
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2016
עימראן ולאד עומר

עימראן ולאד עומאר (בהולנדית: Imran Oulad Omar, בערבית: عمران ولاد عمر, בתעתיק מדויק: עמראן ולאד עמר; נולד ב-11 בדצמבר 1997) הוא כדורגלן הולנדי-מרוקאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בנוח.

== קריירת מועדונים ==
ולאד עומאר נולד וגדל באמסטרדם, הולנד, החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת אכילס 29 מליגת המשנה ההולנדית. בהמשך שיחק בקבוצות א.ס. טרנצ'ין מליגת העל הסלובקית, דן בוס מליגת המשנה ההולנדית, אקדמיקה קליניצן מליגת העל הרומנית, לוקומוטיב טביליסי מליגת העל הגאורגית ורוטור וולגוגרד מהליגה הרוסית הראשונה.

ב-1 ביולי 2022 חתם בדינמו טביליסי מליגת העל הגאורגית. הוא ערך 37 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 21 שערים.

ב-21 בספטמבר 2023 חתם בהפועל באר שבע מליגת העל הישראלית.

ב20 באפריל 2024, הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, במשחק נגד מכבי חיפה<ref></ref>

== תארים ==
;דינמו טביליסי
* אליפות גאורגיה (1): 2022
* הסופר קאפ הגאורגי (1): 2023

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:כדורגלנים מרוקאים
קטגוריה:קשרי כדורגל הולנדים
קטגוריה:קשרי כדורגל מרוקאים
קטגוריה:אמסטרדם: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני א.ס. טרנצ'ין
קטגוריה:כדורגלני דן בוס
קטגוריה:כדורגלני אקדמיקה קליניקן
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב טביליסי
קטגוריה:כדורגלני רוטור וולגוגרד
קטגוריה:כדורגלני דינמו טביליסי
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בסלובקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים ברומניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בגאורגיה
קטגוריה:ספורטאים הולנדים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בארמניה
קטגוריה:הולנדים ממוצא מרוקאי
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1997
קטגוריה:מרוקאים שנולדו ב-1997
נתנאל רוצ'סטר

נתנאל רוצ'סטר (באנגלית: Nathaniel Rochester; 14 בינואר 1919 – 8 ביוני 2001) היה האדריכל הראשי של ה-IBM 701, המחשב המדעי הראשון שיוצר בייצור המוני, וכן האדריכל של אב הטיפוס של הגרסה המסחרית הראשונה שלו, IBM 702. רוצ'סטר כתב את האסמבלר הראשון והשתתף בסדנת דארטמות' בה יוסד תחום הבינה המלאכותית.

== עבודה מוקדמת ==
רוצ'סטר סיים תואר ראשון בהנדסת חשמל במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס בשנת 1941. הוא שהה ב-MIT במעבדת הקרינה במשך שלוש שנים ולאחר מכן עבר ל-Sylvania Electric Products שם היה אחראי בין היתר על התכנון והבנייה של מערכות מכ"ם וציוד צבאי אחר. הקבוצה שלו בנתה את האלמנט האריתמטי עבור מחשב Whirlwind I ב-MIT.

== מחשב IBM 701 ==
בשנת 1948, עבר רוצ'סטר ל-IBM, שם תכנן יחד עם ג'רייר חדד את המחשב המדעי הראשון בייצור המוני, ה-IBM 701. הוא כתב את האסמבלר הראשון, שאיפשר לכתוב תוכניות בפקודות קצרות וקריאות במקום מספרים טהורים או קודי ניקוב. בהמשך הפך רוצ'סטר לארכיטקט הראשי של סדרת המחשבים 700 של יבמ.

== בינה מלאכותית ==
בשנת 1955, IBM ארגנה קבוצה ללימוד זיהוי תבניות, תאוריית מידע ותאוריית מעגלים מיתוג, בראשות רוצ'סטר. בין שאר הפרויקטים של הקבוצה ניסו לדמות את ההתנהגות של רשתות עצביות מופשטות במחשב IBM 704.

באותו קיץ עבד גם ג'ון מקארתי, מתמטיקאי צעיר ממכללת דארטמות', ב-IBM. הוא ומרווין מינסקי החלו לדבר ברצינות על הרעיון של מכונות אינטליגנטיות. הם פנו לרוצ'סטר וקלוד שאנון עם הצעה לקיים כנס בנושא. בתמיכתם של שני המדענים הבכירים, הם הבטיחו 7,000 דולר מקרן רוקפלר למימון הכנס בקיץ 1956. הפגישה שהתקיימה בסופו של דבר נודעה כסדנת דארטמות', נחשבת ל"לידה של בינה מלאכותית".

רוצ'סטר המשיך לפקח על פרויקטים של בינה מלאכותית ב-IBM, כולל תוכנית הדמקה של ארתור סמואל, מוכיח משפט הגאומטריה של הרברט גלרנטר ותוכנית השחמט של אלכס ברנשטיין. ב-1958, הוא היה פרופסור אורח ב-MIT, שם עזר למקרתי בפיתוח שפת התכנות Lisp.

תוכניות הבינה המלאכותית שפותחו ב-IBM החלו לייצר פרסום רב והוצגו במאמרים גם ב-סיינטיפיק אמריקן וגם בניו יורק טיימס. בעלי המניות של יבמ החלו ללחוץ על תומאס ג'יי ווטסון ג'וניור, נשיא יבמ, להסביר מדוע נעשה שימוש בדולרי מחקר ל"עניינים קלילים" כאלה. בנוסף, אנשי השיווק של יבמ החלו לשים לב שלקוחות נבהלים מהרעיון של "מוח אלקטרוני" ו"מכונות חשיבה". דו"ח פנימי שהוכן בסביבות 1960 המליץ ל-IBM להפסיק את התמיכה הרחבה בבינה מלאכותית וכך סיימה החברה את תוכנית הבינה המלאכותית שלה והחלה להפיץ באגרסיביות את המסר ש"מחשבים יכולים לעשות רק מה שנאמר להם".

== עבודה מאוחרת יותר ==
בשנות ה-60, רוצ'סטר המשיך לעבוד ב-IBM, והנחה מחקר בקריוגניקה ומעגלי דיודות מנהרה. עד 1975 הוא עבד ב-IBM Cambridge Research על מקלדת האקורד של IBM.<ref></ref> מאוחר יותר, הוא הצטרף לחטיבת מערכות הנתונים של IBM, שם פיתח שפות תכנות.

== הכרה ==
רוצ'סטר מונה לעמית ב-IBM בשנת 1967, התפקיד הטכני הגבוה ביותר של החברה. בשנת 1984 הוא קיבל את פרס חלוץ המחשבים מאגודת המחשבים IEEE.

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
</div>
* [http://purl.umn.edu/104341 ראיון היסטוריה בעל פה עם ג'ין אמדהל] מכון צ'ארלס באבאג', אוניברסיטת מינסוטה, מיניאפוליס. אמדהל דן בתפקידו בתכנון של מספר מחשבים עבור IBM כולל STRETCH, IBM 701, 701A ו-IBM 704. הוא דן בעבודתו עם נתנאל רוצ'סטר וניהול תהליך התכנון של מחשבים של יבמ.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עמיתי IBM
קטגוריה:מדעני מחשב אמריקאים
קטגוריה:בוגרי המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1919
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2001
פאול ראוד

פאול ראוד (באנגלית: Paul Raud; 10 באוקטובר 1865 - 22 בנובמבר 1930) היה צייר אסטוני.

== ביוגרפיה ==
ראוד נולד באוקטובר 1865 באסטוניה, האימפריה הרוסית.

ראוד למד במשך כחצי שנה באוניברסיטת טרטו תולדות האומנות. לאחר שירות צבאי, החל ללמוד באקדמיה לאמנות דיסלדורף ב-1888, והושפע מעבודתו של אדוארד פון גבהרדט. הוא קשור לבית הספר לציור בדיסלדורף.<ref></ref>

ב-1894 חזר ראוד לאסטוניה, לעבוד עבור פטרוניתו הברונית חובבת האמנות נטלי פון אוקסקול. לאחר שובו של ראוד לאסטוניה, צייר במשך זמן מה בעיקר עבודות דיוקן, לפני שנסע עם אחיו קריסטיאן ראוד ועם אמנדוס אדמסון לאיים מוהו ופקרי ב-1896. עבודותיו בתקופה זו מזכירות את עבודותיו של מקס ליברמן.

ב-1899 חזר לגרמניה, ואימץ כמה מהמאפיינים הסגנוניים של האימפרסיוניזם. באותה העת עבד עם איליה רפין, מה שהשפיע על סגנונו המאוחר. בהמשך הקריירה שלו, בעיקר במהלך מלחמת העולם הראשונה ואחריה, הוא החל ללמד, ועבד כמדריך רישום במכון המסחר של טאלין ומ-1923 בבית הספר הממלכתי לאמנות תעשייתית בטאלין.

יצירותיו של ראוד שמורות במוזיאון לאמנות של אסטוניה, טאלין.

אחיו התאום היה הצייר קריסטיאן ראוד. 
== גלריה ==
<gallery>
File:Muhu Church by Paul Raud.jpg|כנסייה
File:Paul raud lilleniit.jpg|שדה פרחים
File:Paul raud poolakt.jpg|עירום
File:Paul Raud Self-Portrait with a Hat.jpg|דיוקן עצמי
File:Raud paul mees soldatiriietuses.jpg|איש צבא
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים אסטונים

קטגוריה:ילידי 1865
קטגוריה:נפטרים ב-1930
ג'יידן הארדי

ג'יידן אמרה הארדי (באנגלית: Jaden Amere Hardy; נולד ב-5 ביולי 2002) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת דאלאס מאבריקס מליגת ה-NBA, בעמדת הקלע.

==נעורים==
הארדי נולד בדטרויט, מישיגן, ובילדותו עבר עם משפחתו לעיר הנדרסון שבנבדה. בסיום שנתו האחרונה בתיכון, 2021, נבחר להשתתף הן במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן והן בנייקי הופ סאמיט.

==קריירה מקצועית==
===ג'י ליג איגנייט===
לקראת עונת 2021/2022 בחר הארדי לוותר על לימודים אקדמיים, לטובת השתתפות בליגת הפיתוח של ה-NBA, עם קבוצת ג'י ליג איגנייט. ב-12 משחקיו עם הקבוצה העמיד ממוצעים של 17.7 נקודות, 4.6 ריבאונדים ו-3.2 אסיסטים למשחק.

===דאלאס מאבריקס===
הארדי נבחר בבחירה ה-37 של דראפט ה-NBA{{כ}} 2022, על ידי סקרמנטו קינגס, ומיד הועבר בטרייד לדאלאס מאבריקס. לאורך עונת הרוקי שלו שותף ב-48 משחקים עם המאבריקס, וקלע 8.8 נקודות בממוצע למשחק – כולל תשעה משחקים בהם קלע מעל 20 נקודות. במקביל, הציג יכולת גבוהה עם קבוצת הבת של דאלאס מליגת הפיתוח, טקסס לג'נדס, במדיה קלע 28.8 נקודות בממוצע למשחק.

==סטטיסטיקות הקריירה==		
===בעונה הסדירה של ה-NBA===		
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"		
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות		
|-		
| 	|| דאלאס	|| 48 || 5 || 14.8 || 0.438 || 0.404 || 0.823 || 1.9 || 1.4 || 0.4 || 0.1 || 8.8
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"		
| קריירה || 		|| 48 || 5 || 14.8 || 0.438 || 0.404 || 0.823 || 1.9 || 1.4 || 0.4 || 0.1 || 8.8
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:מישיגן: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני ג'י ליג איגנייט
קטגוריה:כדורסלני דאלאס מאבריקס
קטגוריה:כדורסלני טקסס לג'נדס
קטגוריה:בחירות דראפט של סקרמנטו קינגס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2002
קטגוריה:דטרויט: כדורסלנים
אייר חיפה

המטוס הראשון בשירות אייר חיפה ב[[נמל התעופה חיפה, יולי 2024]]
אייר חיפה היא חברה לטיסות חסך אשר עתידה להפעיל טיסות מנמל התעופה חיפה, לאילת, קפריסין ואיי יוון. בספטמבר 2023 העניק משרד התחבורה לחברה את הזכות להפעיל את הטיסות. בסוף יולי 2024 קיבלה החברה את המטוס הראשון.

צי המטוסים של החברה צפוי להיות מדגם ATR 72-600.

==תולדות החברה==
החברה נרשמה ב-20 במרץ 2023 וכל הדירקטורים שלה מונו עד תחילת חודש יוני, אייר חיפה הוקמה על ידי ניר צוק, שי באב"ד, רפי דניאלי - מנכ"ל צים לשעבר, גונן אוסישקין ובכירי אל על לשעבר מיקי שטרסבורגר - סמנכ"ל קשרים תעופתיים וליאור יבור - סמנכ"ל המבצעים.

בספטמבר 2023 אישר משרד התחבורה ל"אייר חיפה" להפעיל טיסות מסחריות לאילת, לאיי יוון ולקפריסין.

ב-26 ביולי 2024 נמסר לחברה המטוס הראשון מדגם ATR 72-600, בנמל התעופה טולוז-בלאנייק שבטולוז. ב-28 ביולי הגיע המטוס לישראל ונחת בנמל התעופה חיפה.

==צי מטוסים==
{| class="wikitable"
|+צי המטוסים של חברת אייר חיפה נכון ליולי 2024
!כלי טיס
!בצי
!בהזמנה
!מושבים
!הערות
|-
|ATR 72-600
|1
|2
|72
|המטוס הראשון הגיע לישראל ב-28 ביולי 2024.
|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
*
*
*
==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות תעופה ישראליות
קטגוריה:חיפה: חברות
קטגוריה:חברות לטיסות חסך
ניקוס יאנאקופולוס

ניקוס יאנאקופולוס (ביוונית: Νίκος Γιαννακόπουλος; נולד ב-19 בפברואר 1993 בטריפולי שביוון) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת השוער בקבוצת אקנה מליגת העל הפינית.

== קריירת מועדונים ==
יאנאקופולוס שיחק בקבוצות פאניוניוס, פנאתינאיקוס, קרקירה, פאנטוליקוס ואפולון סמירניס מליגת העל היוונית, ואריס לימסול מליגת העל הקפריסאית.

ב-27 ביולי 2022 חתם בזימברו קישינב מליגת העל המולדובית. הוא ערך 22 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-28 בספטמבר 2023 חתם בהפועל פתח תקווה מליגת העל הישראלית.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים יוונים
קטגוריה:שוערי כדורגל יוונים
קטגוריה:כדורגלני פאניוניוס
קטגוריה:כדורגלני פנאתינאיקוס
קטגוריה:כדורגלני אריס לימסול
קטגוריה:כדורגלני קרקירה
קטגוריה:כדורגלני פאנטוליקוס
קטגוריה:כדורגלני אפולון סמירניס
קטגוריה:כדורגלני זימברו קישינב
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:יוונים שנולדו ב-1993
נסיר ליטל

נסיר שמאי ליטל (באנגלית: Nassir Shamai Little; נולד ב-11 בפברואר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת פיניקס סאנס מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד.

==קריירת מכללות==
ליטל נולד בעיר פנסקולה שבפלורידה. בשנת 2018 השתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, ואף זכה בתואר ה-MVP של המשחק, לאחר שקלע 28 נקודות.

בקיץ 2018 החל ללמוד באוניברסיטת קרוליינה הצפונית, והצטרף לקבוצת הכדורסל שלה לצד קמרון ג'ונסון וקובי וייט. בעונתו היחידה בליגת המכללות העמיד ממוצעים של 9.8 נקודות ו-4.6 ריבאונדים למשחק.

==קריירה ב-NBA==
===פורטלנד טרייל בלייזרס===
ליטל נבחר בבחירה ה-25 של דראפט ה-NBA{{כ}} 2019, על ידי פורטלנד טרייל בלייזרס. ב-1 בפברואר 2021 קלע שיא קריירה של 30 נקודות, במשחק מול מילווקי באקס.

בעונתו השלישית בפורטלנד, , קלע 9.8 נקודות בממוצע למשחק, ובסיומה חתם על הארכת חוזה בפורטלנד ל-4 עונות נוספות עבור כ-28 מיליון דולר.

==סטטיסטיקות הקריירה==		
===בעונה הסדירה של ה-NBA===		
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"		
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות		
|-		
| 	|| פורטלנד	|| 48 || 5 || 11.9 || 0.430 || 0.237 || 0.636 || 2.3 || 0.5 || 0.3 || 0.3 || 3.6
|- style="background-color: #EFEFEF;"		
| 	|| פורטלנד	|| 48 || 2 || 13.3 || 0.467 || 0.350 || 0.800 || 2.7 || 0.5 || 0.1 || 0.3 || 4.6
|-		
| 	|| פורטלנד	|| 42 || 23 || 25.9 || 0.460 || 0.331 || 0.734 || 5.6 || 1.3 || 0.6 || 0.9 || 9.8
|- style="background-color: #EFEFEF;"		
| 	|| פורטלנד	|| 54 || 4 || 18.1 || 0.442 || 0.367 || 0.717 || 2.6 || 0.9 || 0.4 || 0.4 || 6.6
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"		
| קריירה || 		|| 192 || 34 || 17.1 || 0.451 || 0.335 || 0.725 || 3.2 || 0.8 || 0.3 || 0.4 || 6.0
|}

===בפלייאוף ה-NBA===		
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"		
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות		
|-		
| 	|| פורטלנד	|| 3 || 0 || 3.0 || 0.250 || 0.250 || 0.500 || 0.3 || 0.0 || 0.0 || 0.3 || 1.7
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"		
| קריירה || 		|| 3 || 0 || 3.0 || 0.250 || 0.250 || 0.500 || 0.3 || 0.0 || 0.0 || 0.3 || 1.7
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:פלורידה: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל
קטגוריה:כדורסלני פורטלנד טרייל בלייזרס
קטגוריה:בחירות דראפט של פורטלנד טרייל בלייזרס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2000
יצחק אליאסוף

יצחק אליאסוף (נולד ב-1934) הוא שופט וסגן נשיא בית הדין הארצי לעבודה בדימוס.

==ביוגרפיה==
נולד בירושלים בשנת 1934. בשנת 1960 סיים לימודי מוסמך במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים והוסמך כעורך דין בשנת 1964. בשנת 1962 נישא לאילנה לבית מילמן.

בשנים 1957–1969 עבד בנציבות שירות המדינה בתפקידים שונים, ובשנת 1969 מונה לרשם בבית הדין האזורי לעבודה בירושלים, תפקיד בו כיהן עד שנת 1976, עת מונה לשמש כיועץ המשפטי של ועדת העבודה והרווחה וועדת החינוך והתרבות של הכנסת. בשנים 1982–1987 מונה לממונה בכיר על תחום החקיקה במשרד המשפטים וכיועץ לשר (בתקופה זו כיהנו השרים משה ניסים, יצחק מודעי ואברהם שריר). במקביל התמנה על ידי היועץ המשפטי לממשלה, יוסף חריש, לצוות שבחן את פרשת קו 300. בשנת 1989 מונה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה חריש.

בשנת 1989 מונה לשופט בית הדין הארצי לעבודה, ובחודש ספטמבר 1997 מונה לסגן נשיא בית הדין הארצי לעבודה.

במקביל לכהונתו כשופט שימש במשך מספר שנים מורה מן החוץ בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים ופרסם מאמרים בנושאי עבודה, ביטחון סוציאלי וחופש העיסוק. ב-31 באוגוסט 2000 פרש לגמלאות.

ב-2003 התמנה לחבר בוועדה הציבורית להכנת כללי אתיקה לחברי הכנסת שהגישה מסקנותיה בדצמבר 2006. וגם לוועדה לקביעת גובה ההשתפות של המדינה בהוצאות המשפטיות של חברי הכנסת. ב-2004 התמנה לחבר בוועדה בראשות השופט בדימוס יצחק זמיר לבדיקת בתי הדין לעבודה, אשר המליצה על שמירתם עצמאיים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* יצחק אליאסוף, [http://www.eth-mishkenot.org.il/wp-content/uploads/2015/03/elyasuf.pdf אתיקה של עובדי ציבור בישראל] בשנתון המשפט כרך ב', האגודה הישראלית למשפט העבודה ולביטחון סוציאלי, תשנ"א-1991
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שופטי בית הדין הארצי לעבודה
קטגוריה:עובדי נציבות שירות המדינה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1934
לך איתה

לך איתה הוא שיר בביצוע הזמרת הישראלית אילנה רובינא, שהתפרסם ב־1971. קובי רכט כתב את השיר, וקובי אשרת הלחין אותו בשיתוף עם רכט. השיר נכלל באלבומה של רובינא "שני הצדדים", שהתפרסם ב־1972. האלבום זכה להצלחה רבה, בעיקר הודות ללהיט "לך איתה", שהיה לאחד משיריה המוכרים ביותר של רובינא.

ב־1987 חידשה להקת "נוער שוליים" את השיר. גרסתם לשיר הצליחה והתפרסמה ומושמעת עד היום לצד הביצוע המקורי.

== כתיבה ==
בשיר מתוארת תחושה קשה של זוגיות על סף פירוק, לאחר שאחד משני הצדדים, הגבר בסיפור, החליט לפרק אותה. הוא ממשיך הלאה ומוצא אהבה חדשה. דווקא האשה הנבגדת היא זו שמסייעת לו, דוחקת בו ללכת איתה. מצב יחסיהם כה קשה שהיא רוצה רק לסיים אותם ולהקל על שניהם. השיר טעון ברגש ועוסק ב"שחרור" נפשי.

== הצלחה ==
"לך איתה" ערך את הופעת הבכורה שלו במצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל ב־11 בינואר 1971. השיר זכה להצלחה גדולה והגיע בשיאו למקום הראשון, למשך שבועיים, החל מ־22 בפברואר 1971. בסך הכל צעד השיר במשך 11 שבועות עד 29 במרץ 1971, אז יצא מהמצעד.

השיר הגיע למקום הראשון גם במצעד הפזמונים העברי השבועי של גלי צה"ל למשך שלושה מצעדים רצופים.

במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"א של הגל הקל השיר דורג במקום השמיני, ובמצעד השנתי של גלי צה"ל הוא דורג במקום השלישי.

=== מיקומי שיא ===

== גרסאות כיסוי ==
לשיר בוצעו גרסאות כיסוי רבות. ביצעו את השיר קובי רכט, אריק סיני, אסף אמדורסקי, שירלי לילו, דודי לוי, אדם, אביבה אבידן, נינט טייב בסדרה "השיר שלנו", "עוזי נבון ומכרים", דוד ד'אור ולירז צ'רכי ומיכל אמדורסקי ואמיר פרישר גוטמן.

גרסת הכיסוי המפורסמת ביותר היא של להקת "נוער שוליים", שכללה את החידוש לשיר באלבום הבכורה שלה שהתפרסם ב־1988. הגרסה זכתה להצלחה ומושמעת עד היום. בועז כהן תיאר את החידוש של הלהקה לשיר במילים "ביצוע נפלא".

איתמר זהר מ"הארץ" כתב שגרסת הלהקה הוסיפה לשיר "דרמה, שהייתה קיימת במילים אבל לא במוזיקה, וגם נקודת מבט גברית שלא הייתה כמובן לפני כן". זהר הוסיף ש"בתחנות הרדיו חזרו להשמיע ביתר שאת את הגרסה של אילנה רובינא לשיר "לך איתה", אחרי שהגרסה המחודשת של "נוער שוליים" שודרה בהן ללא הפסקה. עם זאת נדמה כי מאז הגרסה המקורית תמיד נשארה קצת לבד, מאחור, וכמוה גם הגרסה שהקליט רכט בעצמו לשיר שהלחין".

== קישורים חיצוניים ==

* [https://mshironet.mako.co.il/artist?type=chords&lang=1&prfid=107&wrkid=3685 אקורדי השיר "לך איתה"], באתר שירונט
* [https://youtu.be/DrZd0YfS7oc?si=VuLHZHC4h6jI2ZAI "לך איתה" בביצוע אילנה רובינא בהופעה חיה, בליווי מתי כספי בגיטרה ובקולות רקע], באתר יוטיוב
* [https://youtu.be/VrwgB7LN6iI?si=O-zBnAeT_8KICISj "לך איתה" בביצוע קובי רכט], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:סינגלים מ-1987
קטגוריה:סינגלים מ-1988
קטגוריה:שירי אילנה רובינא
קטגוריה:שירי נוער שוליים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי גל חדש
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
Telesat

Telesat היא חברת תקשורת שמפעילה מערך לוויינים ומספקת שירותי טלוויזיה. בשנת 2022 החברה הייתה עשירית בעולם בתחומה בהיקף הכנסות.

==היסטוריה==
החברה הוקמה בשנת 1969 כחברה ממשלתית בהתאם להחלטה שאושרה בפרלמנט קנדה. בשנת 1972 היא שיגרה את הלוויין "Anik A-1" שהיה הלוויין הראשון לשידורי טלוויזיה בבעלות חברה מסחרית. עד לשנת 1979 לחברה היה מונופול לבניית ותפעול של תחנות קרקע לקליטת שידורי לוויין.

בשנת 1998 החברה עברה הפרטה ונמכרה ל-Bell Canada. בשנת 2006 Loral Space & Communications ביחד עם קרן פנסיה קנדית הכריזו על הכוונת לרכוש את החברה. הרכישה אושרה על ידי גופים רגולטורים וב-31 באוקטובר 2007 לבעלותה עברו 63% מחברת Telesat. בהמשך כל הנכסים של Loral Skynet עברו ל-Telesat.

בשנת 2016 הוכרז על הכוונה לשגר מערכת 120 לוויינים למסלול לווייני נמוך. השם שנבחר למערכות זו הוא Telesat Lightspeed. בהמשך הוחלט להרחיב את המערכת ל-300 לוויינים ו-50 תחנות קרקע ברחבי העולם. בספטמבר 2023 הוכרז שנחתם חוזה עם SpaceX ל-14 שיגורים החל משנת 2026.

החברה נסחרת בנאסדק החל משנת 2021.

==צי לוויינים==
צי לווייני החברה מבוסס על הלוויינים מסדרות Anik, Nimiq ומותג Telstar.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/anik-a.htm נתונים על שיגורים Anik]
* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/nimiq-1.htm נתונים על שיגורים Nimiq]
* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/telstar-3.htm נתונים על שיגורים Telstar]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות תקשורת לווינית
קטגוריה:חברות קנדיות
קטגוריה:חברות הנסחרות בנאסד"ק
לימון (כדורגל)

מועדון הכדורגל לימון (בספרדית: Limón Fútbol Club), הידוע בכינויו לימון, היה מועדון כדורגל מקצועי שבסיסו במחוז לימון, קוסטה ריקה. המועדון שיחק לאחרונה בליגת העל של קוסטה ריקה.

הקבוצה שיחקה את משחקי הבית שלה באצטדיון חואן גובאן בעיר לימון.

==היסטוריה==
בשנת 2009, איש העסקים המקומי קרלוס האודן פסקל החליט להשקיע בקבוצת הכדורגל המקומית בליגה השנייה. בעלי המניות הסכימו להעביר לידיו את הקבוצה ושמה שונה ל"מועדון הכדורל לימון". בשנת 2010, הקבוצה עלתה לליגה הראשונה במדינה.

ביוני 2011, קרלוס פסקל נעצר וחשבונות הבנק שלו הוקפאו. הדבר פגע במצב הכלכלי של הקבוצה. פסקל שוחרר ב-2013 אך חשבונות הבנק שלו עדיין היו בהקפאה. שחקנים רבים נאלצו לעבוד בעבודות שונות, בעיקר בנמל המקומי, על מנת להתפרנס.

בפברואר 2022 פורקה הקבוצה בעקבות חובות כספיים כבדים.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל קוסטה ריקאיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-2009
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהתפרקו
Nimiq (סדרת לוויינים)

Nimiq הוא סדרת לווייני תקשורת של חברת Telesat שמיועדים להעברת שידורי טלוויזיה, בעיקר של חברות Bell Satellite TV ו-Dish Network.

==היסטוריה==
הלוויין הראשון בסדרה Nimiq-1 שוגר בשנת 1999 מקוסמודרום בייקונור. הוא נבנה על ידי לוקהיד מרטין ומשקלו היה 3,600 ק"ג. אורך חיים המתוכנן של הלוויין היה 12 שנים. בשנת 2002 שוגר לוויין נוסף. בשנת 2003 הוא סבל מבעיה באספקת חשמל ורק חלק מהציוד שהותקן היה ניתן לניצול.

בשנת 2004 חברת Telesat החליטה לשכור מ-DirecTV לוויינים שכבר היו במסלול. שמם שונה והם היו מיועדים להעברת שידורי Bell Satellite TV.

בשנת 2008 שוגר לוויין Nimiq-4 שנבנה ב-Astrium ותוכנן ל-15 שנות עבודה.

בשנת 2009 שוגר לוויין Nimiq-5 שמנוצל להעברת שידורי Dish Network.

בשנת 2012 שוגר לוויין Nimiq-6 שמנוצל להעברת שידורי Bell Satellite TV.

==רשימת לוויינים==
{| class="wikitable sortable mw-collapsible mw-collapsed"
|- bgcolor="#ccfccf" align="center"
|-
! scope=col | תאריך שיגור
! scope=col | לוויין
! scope=col | אתר שיגור/משגר
! scope=col | יצרן
! scope=col | משקל
! scope=col | ציוד שידור
! scope=col | הערות
|-
| 20 במאי 1999|| [https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=1999-027A Nimiq 1]|| קוסמודרום בייקונור פרוטון M|| לוקהיד מרטין|| 3600 || 32 משיבים ב-Ku-band, 2 משיבים ב-Ka-band.|| לא פעיל
|-
| 29 בדצמבר 2002|| [https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=2002-062A Nimiq 2]|| קוסמודרום בייקונור פרוטון M|| לוקהיד מרטין|| 3600 || 32 משיבים ב-Ku-band, 2 משיבים ב-Ka-band.|| לא פעיל
|-
| 3 באוגוסט 1994|| [https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=1994-047A Nimiq 4i]|| נמל החלל קייפ קנוורל אטלס 2|| יוז איירקראפט|| 2860 || 16 משיבים ב-Ku-band|| שוגר כלוויין DirecTV 2, נרכש בשנת 2004, פעל עד לשנת 2007
|-
| 10 ביוני 1995|| [https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=1995-029A Nimiq 3]|| מרכז החלל הגיאני אריאן 4|| יוז איירקראפט|| 2860 || 16 משיבים ב-Ku-band|| שוגר כלוויין DirecTV 3, נרכש בשנת 2006. לא פעיל
|-
| 19 בספטמבר 2008|| [https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=2008-044A Nimiq 4]|| קוסמודרום בייקונור פרוטון M|| Astrium|| 4850 || 32 משיבים ב-Ku-band, 8 משיבים ב-Ka-band.|| 
|-
| 17 בספטמבר 2009|| [https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=2009-050A Nimiq 5]|| קוסמודרום בייקונור פרוטון M|| SSL|| 4715 || 32 משיבים ב-Ku-band|| 
|-
| 17 במאי 2012|| [https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=2012-026A Nimiq 6]|| קוסמודרום בייקונור פרוטון M|| SSL|| 4500 || 32 משיבים ב-Ku-band|| 
|}

==קישורים חיצוניים==
* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/nimiq-6.htm נתוני לוויינים ושיגורים]

קטגוריה:לווייני תקשורת
קטגוריה:קנדה: מדע וטכנולוגיה
אובארי

אוּבּארי או אַוְבַּארי (בערבית: أوباري) היא עיירת נווה מדבר דוברת טוארג-ברברי ובירת מחוז ואדי אל חייא, באזור פזאן בדרום־מערב לוב. נווה המדבר נמצא ב"אידהאן אובארי", שבחלק הלובי במדבר סהרה. היא הייתה בירת הבלדייה (המחוז) לשעבר בשם אובארי, בדרום מערב המדינה.

== גאוגרפיה ==
אובארי נמצאת בעמק טארגה, שוכנת בין רמת מסאק שטפאט וימות החול, חוליות ואגמים של אידהאן אובארי. צמחים מקומיים כוללים עשבי ביצות בקווי החוף של אגמים הניזונים ממי מעיינות טבעיים, ודקלי תמר מצוי.

ההתיישובת בנווה המדבר אובארי היא המרכז השני של אנשי קֶל אג'ר טוארג, אחרי גאט. הכפרים הסמוכים כוללים את גרמה וגאראן.

אובארי ממוקת באחד האזורים שטופי השמש והיבשים ביותר בעולם. עם אקלים מדברי חם ( סיווג אקלים Köppen BWh ) עם חורפים קצרים וחמים מאוד אבל קיץ ארוך וחם במיוחד. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא מהנמוכות ביותר שנמצאו על פני כדור הארץ עם 8 בלבד&nbsp;מ"מ (0.31&nbsp;ב) ועשרות שנים רבות עלולים לעבור בקלות מבלי לראות גשם כלל. לאובארי יש שמש קבועה ללא הגבלה ושמים בהירים בכל ימות השנה ובכל עונות השנה. עננים נדירים ביותר מעל אדמה יבשה זו. טמפרטורות גבוהות ממוצעות עולות על 40° מיוני עד ספטמבר.

NC186 הוא שדה נפט בדרום מערב אובארי, המופעל על ידי רספול.

== מלחמות אזרחים בלוב ==
במהלך מלחמת האזרחים בלוב 2011, העיר נכבשה על ידי כוחות מועצת המעבר הלאומית ב-22 בספטמבר 2011. <ref></ref>

ב-19 בנובמבר 2011, סייף אל-אסלאם קדאפי וכמה מקורבים נתפסו ונעצרו כ-50 קילומטרים מערבית לאובארי בזמן שהם ניסו לברוח לניז'ר השכנה. לאחר מלחמת האזרחים השנייה, בעלות על העיר נתבעה על ידי שבטי טוארג וטובו עצמאיים.<ref name="bbccapture"></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוב: גאוגרפיה
קטגוריה:נאות מדבר
קבוצת MGS

קבוצת MGS עוסקת ביבוא, שיווק והפצה של מותגי ספורט ואופנת ספורט. החברה הוקמה על ידי גדעון מוליוב בשנת 1986. החברה מחזיקה ברשת חנויות הספורט מגה ספורט וברשת אליטל, מייבאת ומשווקת לישראל 30 מותגי ספורט, ביניהם דיאדורה, ריבוק ואנדר ארמור. כמו כן מפעילה החברה שבעה אתרי סחר אלקטרוני.

==היסטוריה==
בסוף שנות השבעים החל מוליוב למכור בגדים בשוק הבדואי בבאר שבע ובשווקים ברמלה ולוד. בשנת 1983 הקים בבאר שבע את החנות "אלוף הספורט", שבהמשך הפכה לרשת חנויות ולחנות מקוונת.

בשנת 1994 קיבל מוליוב את הזיכיון לייבוא נעלי קונברס ובשנת 2005 החל לייבא גם את קולקציית ההלבשה של המותג. בשנת 2021 עבר הזיכיון על המותג לידי קבוצת ריטיילורס.

בשנת 2003 הקימה חברת אדידס את חברת אדידס ישראל בשותפות עם מוליוב. לאחר 5 שנים רכשה אדידס העולמית 51% מהחברה. בהמשך הגדילה את אחזקותיה עד ל-85% ממניות החברה בבעוד ה-15% הנותרים בבעלות הקבוצה. כמנכ"ל החברה מונה שלום מוליוב, אחיו של גדעון, ששימש בתפקיד במשך 18 שנים עד לפרישתו.

בפברואר 2008 רכשה החברה את רשת מגה ספורט מידי חברת פישמן רשתות תמורת 21 מיליון שקלים. בשנת 2016 הקימה הרשת אתר מכירות מקוונות. נכון לשנת 2023 מחזיקה הרשת 79 סניפים.

בשנת 2019 הקימה אלה מוליוב, בתו של גדעון, את האתר One Project. האתר הוקם בשיתוף קבוצת עזריאלי מתוך מטרה להתחרות באתר Terminal X של קבוצת פוקס-ויזל. ביולי 2021 יצאה עזריאלי מהשותפות. בשנת 2022 קיבלו את הזיכיון למותג Forever 21 בישראל.

לקראת סוף שנת 2021 קיבלה החברה את הזיכיון להפעלת רשת החנויות JD Sports בישראל.

בשנת 2022 בחן מוליוב את האפשרות להנפיק את החברת בשווי של מיליארד שקל, אך בהמשך הקפיאה את התוכניות לאחר שהתברר שתתקשה לקבל את המחיר המבוקש.

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות אופנה ישראליות
אנגלית מקומית אפרו-אמריקאית

אנגלית מקומית אפרו-אמריקאית (באנגלית: African-American Vernacular English, בראשי תיבות: AAVE) היא להג של השפה האנגלית המדובר בקרב אפרו-אמריקאים בארצות הברית.

==התפתחות==
ישנן שתי גישות עיקריות באשר לאופן התגבשותה של האנגלית המקומית האפרו-אמריקאית:
* לפי גישה אחת, הלהג החל את דרכו כשפה קריאולית: כלומר, העבדים יצרו שפה חדשה, מעורבת, בהתבסס על הדקדוק בשפות שהם הכירו ועל אוצר המילים בשפה האנגלית. התומכים בגישה זו מצביעים על נקודות דמיון בין הלהג הנהוג בארצות הברית לבין שפות קריאוליות שהתפתחו על ידי עבדים אפריקאיים ב, והתבססו אף הן על השפה האנגלית. לפי טענה זו, השפה החלה לעבור אט אט תהליך של התאמת אוצר המילים לדקדוק האנגלי ובכך היא טשטשה את זהותה כשפה קריאולית. עם זאת, כיוון שתהליך זה לא הושלם, נותרו עוד הבדלים בין האנגלית האפרו-אמריקאית לבין זו המדוברת בפי הלבנים.
* לפי הגישה השנייה, הלהג האפרו-אמריקאי נוצר כשהעבדים החלו להיחשף לאנגלית שדוברה בדרום ארצות הברית, לרבות על ידי המשרתים החוזיים, שהיו אחראיים להבאתם מאפריקה לארצות הברית. אנגלית זו הייתה קלוקלת ורצופה בשגיאות. לפי גישה זו, ההבדלים בין הסוג הזה של האנגלית, שאותו אימצו האפרו-אמריקאים, לבין האנגלית שדוברה בשאר ארצות הברית, הובילה להיווצרותו של הלהג האפרו-אמריקאי.

==דקדוק==
לאנגלית המקומית האפרו-אמריקאית יש מספר מאפיינים המייחדים אותה מאנגלית אמריקאית:
* ניתן להשמיט את הפעלים "Is" ו-"Are", ובכך להפוך את המשפט למשפט שמני (כגון "She nice" במקום "She is nice").
* ההווה הפשוט מומר בתחילית "Be" לפועל, שאחריו תבוא סיומת של ing- (כגון "They be playing" במקום "They play").
* המילה "Done" יכולה לשמש כפועל, לשם ציון פעולה שהסתיימה (כגון "They done used all the good ones"). באנגלית אמריקאית נהוג להשתמש בפועל "To finish".
* לצורך תיאור זמן העבר, ניתן להיעזר גם בצורות הפועל המשמשות לזמן ההווה (כגון "They run there yesterday"), לזמן המושלם (כגון "They seen it"), או בפועל "To have" (כגון "I had went there").
* ניתן ליצור פעלים בזמן עבר שאינם קיימים באנגלית התקינה (כגון "Knowed", "Hearen" ו-"Clumb", במקום "Knew", "Heared" ו-"Climbed").
* ניתן לוותר על הסיומת "s" בגוף שלישי יחיד (כגון "She walk" במקום "She walks"), או לחלופין להוסיף אותה לגופים אחרים (כגון "The dogs barks" במקום "The dogs bark").
* נהוג להשתמש בשלילה כפולה, להבדיל מהאנגלית התקנית שבה השלילה נצרכת פעם אחת במשפט (כגון "It wasn't nothing" במקום "It wasn't anything").

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנגלית
Hurts So Good

"Hurts So Good" הוא סינגל של הזמרת הנורווגית, אסטריד אס. השיר יצא ב-6 במאי 2016 בהוצאת חברת תקליטים איילנד רקורדס. השיר מופיע כסינגל השני במיני אלבום הראשון שלה, Astrid S.<ref name="prepart"></ref> השיר נכתב על ידי לינדי רובינס, ג'וליה מייקלס, טום מרדית' ומרקו בוררו, והופק על ידי MAG.<ref></ref>

אף על פי שזכה להצלחה מתונה כסינגל רדיו, הוא נהיה מאוחר יותר ללהיט רדום ויראלי בשנת 2021, לאחר שצבר פופולריות בפלטפורמת המדיה החברתית טיקטוק. בתגובה לכך, השיר יצא מחדש בשנת 2021 במהדורה המלאה של אלבום האולפן הראשון שלה, Leave It Beautiful (Complete). במרץ 2021, היא הוציאה גרסה מחודשת של השיר בשיתוף פעולה עם מקסימיליאן וקינה.

נכון לספטמבר 2023, השיר הושמע למעלה מ-171 מיליון פעמים ביוטיוב,<ref></ref> ולמעלה מ-497 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|פלטינה
|90,000
|-
!איטליה (FIMI)
|זהב
|25,000
|-
!נורווגיה (IFPI Norway)
|3× פלטינה
|120,000
|-
!שוודיה (GLF)
|2× פלטינה
|80,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|כסף
|200,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|זהב
|500,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2016
קטגוריה:שירי אסטריד אס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'וליה מייקלס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לינדי רובינס
קטגוריה:וידאו קליפים שצולמו בנורווגיה
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:שירי סינת'-פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת איילנד רקורדס
Summer Days

"Summer Days" הוא סינגל של המפיק המוזיקלי ההולנדי מרטין גריקס, בשיתוף פעולה עם הראפר האמריקאי מאקלמור והזמר-יוצר האמריקאי פטריק סטאמפ . השיר יצא ב-25 באפריל 2019 בהוצאת חברות התקליטים סטמפד רקורדס, אפיק אמסטרדם וסוני הולנד. השיר נכתב על ידי JRM, מרטין גריקס, בריאן לי ומאקלמור, והופק על ידי מרטין גריקס.

השיר היה מועמד בקטוגריית השיר הנבחר של הקיץ בפרסי בחירת הנוער לשנת 2019.

נכון לספטמבר 2023, השיר הושמע למעלה מ-25 מיליון פעמים ביוטיוב,<ref></ref> ולמעלה מ-611 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|זהב
|35,000
|-
!אוסטריה (IFPI Austria)
|זהב
|15,000
|-
!בלגיה (BEA)
|זהב
|20,000
|-
!קנדה (Music Canada)
|2× פלטינה
|160,000
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|זהב
|45,000
|-
!צרפת (SNEP)
|יהלום
|333,333
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|200,000
|-
!איטליה (FIMI)
|זהב
|25,000
|-
!מקסיקו (AMPROFON)
|2× פלטינה
|120,000
|-
!פולין (ZPAV)
|פלטינה
|20,000
|-
!פורטוגל (AFP)
|זהב
|5,000
|-
!שווייץ (IFPI Switzerland)
|זהב
|10,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|זהב
|400,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|פלטינה
|1,000,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:סינגלים מ-2019
קטגוריה:שירי מרטין גריקס
קטגוריה:שירי מאקלמור
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בריאן לי
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מאקלמור
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מרטין גריקס
קטגוריה:שירים על ימות השבוע
קיץ
קטגוריה:שירי דאנס-פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סוני מיוזיק אנטרטיינמנט
הלינה אברמוביץ

הלינה אברמוביץ (נולדה ב-1954) היא פרופסור אמריטה בבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב, מתמחה בפיזיקת חלקיקים.

אברמוביץ נולדה וגדלה בפולין. היא בוגרת תואר שני (1974) ודוקטורט 1978) בפיזיקה באוניברסיטת ורשה. בין השנים 1978 - 1993 הייתה חברת סגל במחלקה לפיזיקה באוניברסיטת ורשה. בשנת 1993 התקבלה כחברת סגל בדרגת פרופסור חבר בבית הספר לפיזיקה באונבירסיטת תל אביב, ובהמשך הועלתה לדרגת פרופסור מן המניין.

פרופ' אברמוביץ מתמחה בפיזיקת חלקיקים, והייתה מעורבת בעבר בניסוי "אטלס" במאיץ החלקיקים ההדרוני הגדול CERN. בשנת 2015 היא נבחרה ליו"ר הוועדה האירופית עבור מאיצים עתידיים, כשהיא מייעצת ל-CERN על תפקודה של קהילת פיזיקת החלקיקים באירופה. בשנת 2017 נבחרה לעמוד בראש הוועדה שאחראית על התוויית האסטרטגיה האירופית במאיץ החלקיקים CERN. בתפקידה זה תפתח פרופ' אברמוביץ תוכנית עבודה שמבוססת על איסוף מידע ומשאבים מקהילת פיזיקת החלקיקים באירופה, ותוביל אסטרטגיה שתביא בחשבון את המדען בכוח, המשאבים הזמינים והתשתית הקיימת, בשיתוף מדענים בכירים בתחום.
== קישורים חיצוניים ==
* [https://exact-sciences.tau.ac.il/profile/halina הלינה אברמוביץ] באתר בית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב

* [https://goodtoknow.tau.ac.il/news_physics_halina הכרה עולמית: פרופ׳ הלינה אברמוביץ מאוניברסיטת תל אביב תתווה את העתיד]

קטגוריה:פיזיקאיות ישראליות
קטגוריה:פיזיקאים ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ורשה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ורשה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: פיזיקה ואסטרונומיה
קטגוריה:ישראליות ילידות פולין
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1954
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
משה תלם

משה תלם (נולד ב-31 ביולי 1937) הוא פרופסור חבר (בדימוס) בבית הספר לחינוך ע"ש חיים וג'ואן קונסטנטינר באוניברסיטת תל אביב, והיה ראש המגמה למינהל החינוך בבית הספר לחינוך.<ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
משה תלם נולד לבלהה וזלמן במושבה מגדיאל בשנת 1937. למד לתואר ראשון, תואר שני ודוקטורט (במדעי המדינה) בפקולטה למדעי החברה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1964 הקים את התשתית הניהולית של הפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת תל אביב, וכיהן כמזכיר הפקולטה. בשנת 1967 הקים וניהל את המרכז למירשם (כיום "אגף רישום ומינהל תלמידים").<ref></ref> כמו כן, בשנים 1974—1975 ניהל את יחידת עיבוד הנתונים האוטומטי (ענ"א) והיחידה לארגון ושיטות (או"ש) של האוניברסיטה. בשנת 1986 הקים את התשתית הניהולית לתוכנית ה-Overseas Program בניו יורק של אוניברסיטת תל אביב.

בשנת 1980 הצטרף תלם לסגל האקדמי של בית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב. באותה תקופה, היה מעורב בתחום של המינהל הפדגוגי בבתי הספר במערכת החינוך בישראל: בשנת 1985, עמד בראש צוות שהכין את תוכנית האב למחשוב המינהל הפדגוגי הבית ספרי (מנב"ס) בבתי הספר במערכת החינוך בישראל.<ref></ref> עד שנת 1987, במסגרת המכון לאמצעי הוראה, שימש משה תלם יועץ אקדמי ומנהל הפרויקט למיסוד והטמעת המנב"ס בבתי הספר במערכת החינוך במדינה. בשנת 1990 עבד עבור ארגון הג'וינט ישראל בפיתוח סביבת חינוך חדשה (סח"ח) אשר אומצה על ידי אגף שח"ר במשרד החינוך והתרבות בהמשך.<ref></ref> כמו כן, בין השנים 1982—1994 ייעוץ אקדמי למגמה לטכנולוגיית מידע (טכ"מ) במשרד החינוך, אשר הטמיעה לימודי מגמת מחשבים בבתי ספר תיכוניים.

== תחומי מחקר והוראה ==
במהלך הקריירה האקדמית שלו, התמחה תלם בתחומים של מערכות מידע ניהולי, ניתוח מערכות, ארגון ומינהל, מינהל חינוך ממוחשב, מינהל בית ספרי ממוחשב ומערכות תומכות החלטה בחינוך.<ref name=":0" />

== חיים אישיים ==
מתגורר בתל אביב. נשוי לדינה ולהם שני ילדים.

== ספריו ==
* מ. תלם. (2023). מנב"ס: מינהל פדגוגי בית ספרי בעידן טכנולוגיית המידע. קדימה-צורן: רכס, פרויקטים חינוכיים בע"מ.
* מ. תלם (2020). טכנולוגיית מידע ופדגוגיה בבית הספר: תיאוריה ופרקטיקה. הרצליה: הוד-עמי.
* מ. תלם (2018). תלם באוניברסיטת תל אביב אתגרים והגשמתם: זיכרונות והגיגים 1980-1964. הרצליה: הוד-עמי.
* מ. תלם, ג. רמון, ונ. אפשטיין (1985). מינהל פדגוגי ממוחשב למערכת החינוך בישראל - סקר צרכים והמלצות. תל אביב: המכון לאמצעי הוראה.
* מ. תלם, א. אולשנסקי (1985). המשרד הממוחשב. תל אביב: גומא ספרי מדע ומחקר.
* נ. בר-חוה, מ. תלם (1983). מחשבים וסיכונים: בקרה וביקורת מערכות ממוחשבות. תל אביב: גומא ספרי מדע ומחקר.

== לקריאה נוספת ==
* M. Telem (1996). Information technology use in educational management. The International Encyclopedia of Educational Technology. 2nd Ed. Elsevier Science Publications, pp. 590-593.
* M. Telem (1994). Information technology use in educational management systems. The International Encyclopedia of Education. 2nd Ed. Pergamon Press, Vol. 5, pp. 2828-2831.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חינוך
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: חינוך
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
לוקה באנקי

לוקה באנקי (באיטלקית: Luca Banchi; נולד ב-1 באוגוסט 1965) הוא מאמן כדורסל איטלקי המשמש כמאמן וירטוס בולוניה מליגת העל האיטלקית והיורוליג ונבחרת לטביה בכדורסל.

== קריירת אימון קבוצות ==
=== תחילת הקריירה באיטליה ===
באנקי החל לעבוד כמאמן כדורסל בקבוצות הנוער של גרוסטו, ולאחר מכן שימש עוזר מאמן של הכוחות המזוינים בוויניה דה ואלה, ואפירקו פירנצה. בין 1987 ל-1997 אימן את קבוצת הנוער של ליבורנו, וזכה עימה בשלוש אליפויות איטליה בין 1995 ל-1997.

לאחר מכן מונה למאמן באסקט ליבורנו מהסרייה א'2, ואימן את הישראלי פפי תורג'מן. ב-1999 מונה למאמן פלקנסטרו טריאסטה, ולאחר שנתיים חזר לליבורנו, שבינתיים עלתה לליגה הבכירה. אחרי שלוש שנים בליבורנו הוא אימן בטרפאני ובאורורה באסקט ג'סי מהליגה השנייה.

=== מונטפסקי סיינה (2006–2013) ===
בשנת 2006 מונה באנקי לעוזרו של סימונה פיאניג'אני במונטפסקי סיינה. כעוזר מאמן בסיינה הוא זכה בשש אליפויות איטליה רצופות (2007–2012), חמישה גביעי סופר קאפ (2007–2011) וארבעה גביעים איטלקיים (2009–2012). ביוני 2012 קיבל לידיו את תפקיד המאמן הראשי של סיינה לאחר שפיאניג'אני עזב לפנרבחצ'ה. ב-10 בפברואר 2013 הוא זכה התואר הראשון שלו, הגביע האיטלקי, לאחר ניצחון 77–74 על פלקנסטרו וארזה בגמר. ב-19 ביוני 2013 הוא גם זכה באליפות איטליה הראשונה שלו כמאמן ראשי.

=== אולימפיה מילאנו (2013–2015) ===
ב-1 ביולי 2013 הוא חתם לשנתיים כמאמן אולימפיה מילאנו מהיורוליג. בעונתו הראשונה בקבוצה הוא זכה באליפות הליגה האיטלקית והפך למאמן השני שזוכה בשתי אליפויות איטליה רצופות, אך עם קבוצות שונות. הייתה זו האליפות הראשונה של מילאנו מזה 18 שנים לאחר ניצחון בסדרת הגמר 4–3 על סיינה. בעונת 2013/2014 ביורוליג הוא הוביל את מילאנו לשלב ההצלבה, בה הפסידה למכבי תל אביב במה שכונה "נס מילאנו".

=== טורינו (2017–2018) ===
בעונת אימן באנקי את טורינו מליגת העל האיטלקית והיורוקאפ.

=== ברוזה במברג (2018) ===
ב-2018 מונה באנקי למאמן ברוזה במברג מהבונדסליגה הגרמנית והיורוליג.

=== א.א.ק. אתונה (2018–2019) ===
ב-1 ביולי 2018 הוא מונה למאמן א.א.ק. אתונה מליגת העל היוונית וליגת האלופות בכדורסל. ב-2019 הוא זכה עימה בגביע הבין-יבשתי.

=== לוקומוטיב קובאן (2019) ===
ב-5 ביולי 2019, חתם באנקי בלוקומוטיב קובאן מהליגה המאוחדת של VTB. ב-15 בנובמבר 2019 חוסל חוזהו בקובאן.

=== לונג איילנד נטס (2021) ===
ב-14 בינואר 2021 הוכרז באנקי כעוזר מאמן בלונג איילנד נטס, קבוצת ליגת הפיתוח של ברוקלין נטס.

=== פזארו (2021–2022) ===
ב-20 באוקטובר 2021 מונה באנקי למאמן סקאבוליני פזארו מהליגה האיטלקית.

=== שטרסבורג (2022–2023) ===
ב-16 בנובמבר 2022 הוא מונה למאמן שטרסבורג מליגת העל הצרפתית וליגת האלופות. בסיום העונה הוא נפרד מהקבוצה.

=== וירטוס בולוניה (2023–הווה) ===
ב-15 בספטמבר 2023 מונה באנקי למאמן וירטוס בולוניה מהסרייה א' והיורוליג.

== נבחרות לאומיות ==
ב-2001 אימן באנקי את נבחרת העתודה של איטליה ואת "נבחרת איטליה ב'", עימה זכה במדליית ארד במשחקי הים התיכון.

ב-25 במרץ 2021 הוא מונה למאמן נבחרת לטביה בכדורסל. הוא הוביל את לטביה להעפלה לגביע העולם בכדורסל 2023 מקדם המוקדמות.

בהופעת הבכורה של המדינה בגביע העולם בכדורסל הוא באנקי את הנבחרת למקום החמישי וזכה בפרס המאמן הטוב ביותר בטורניר. החל מטורניר קדם המוקדמות ניצחה לטביה 21 מתוך 24 משחקיה תחת באנקי.

== קישורים חיצוניים ==

*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאמני אולימפיה מילאנו
קטגוריה:מאמני מנס סאנה סיינה
קטגוריה:מאמני כדורסל איטלקים
קטגוריה:מאמני ברוזה במברג
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1965