OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
זאב מנקוביץ

זאב מנקוביץ (באנגלית: Zeev W. Mankowitz; 1941, קייפטאון – 1 בפברואר 2015, ישראל) היה חוקר השואה.

==ביוגרפיה==
מנקוביץ היה חניך תנועת הנוער הציונית "הבונים" (כיום "הבונים דרור") ולאחר מכן בעל תפקיד הנהגתי בתנועה. במקביל החל לימודי תואר ראשון בהיסטוריה באוניברסיטת קייפטאון. ב-1963 עלה לישראל. 

מנקוביץ המשיך ללמוד לתואר ראשון בתולדות עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים ואת התואר קיבל ב-1967. את התואר השני קיבל ב-1973 בחוגים להיסטוריה ויהדות זמננו.

ב-1973 קיבל את צל"ש הרמטכ"ל על פינוי פצוע תחת אש בהפגזה מצרית במלחמת יום כיפור.

בשנות השבעים היה מנקוביץ מרצה במכון למדריכי חו"ל של ההסתדרות הציונית העולמית בירושלים. ב-1972 החל להורות את נושא השואה בבית הספר לתלמידי חו"ל ע"ש רוטברג באוניברסיטה העברית. במקביל הרצה במרכז לחינוך יהודי ע"ש מלטון באוניברסיטה העברית.

ב-1987 קיבל תואר דוקטור. הוא היה עוזר הוראה ליהושע אריאלי. הוא ניהל את המרכז על שם מלטון שש שנים (1999-1993), עד שפרש ב-2007. הוא היה מנהל אקדמי של תוכנית "עמיתי ירושלים" במכון מנדל למנהיגות. מנקוביץ היה בוועדה החינוכית המייעצת של יד ושם, עמית מחקר במכון הבין־לאומי לחקר השואה ביד ושם, וייעץ למקימי המוזאון החדש לתולדות השואה ביד ושם. הוא היה מנהל מרכז דיאנה זבורובסקי לחקר תוצאות השואה והשלכותיה ביד ושם. 

מנקוביץ נפטר ב-2015 אחרי ארבע שנות מאבק בסרטן.

==מחקריו==
מנקוביץ היה מחניכיהם של חוקרי השואה יהודה באואר וישראל גוטמן במכון ליהדות זמננו של האוניברסיטה העברית. כעמיתיו דליה עופר, חגית לבסקי וחנה יבלונקה התמקד בחקר ניצולי השואה. הוא חקר בעיקר את "שארית הפלטה", והתמקד בניצולים ששהו במחנות העקורים, בעיקר בגרמניה הכבושה, ומתוכם - אלה ששהו באזור הכיבוש האמריקאי.

==ספריו==
* בין זיכרון לתקווה: ניצולי השואה בגרמניה הכבושה, הוצאת יד ושם, 2006
* היכון לקראת חירות!: רשימות מגטו קובנה וממחנה קאופרינג - אלמנך גדוד מעפילים והביטאון ניצוץ, הוצאת יד ושם, 2011
* עורך שותף (עם שרון קנגיסר-כהן ודוד ויינברג): Europe in the Eyes of Survivors of the Holocaust, הוצאת יד ושם, 2014

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.yadvashem.org/he/research/about/studies/back-issues/43-1/shimoni.html על מנקוביץ], באתר יד ושם
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרי השואה ישראלים
קטגוריה:מעוטרי צל"ש הרמטכ"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים ילידי דרום אפריקה
קטגוריה:יד ושם: אישים
עין איתמר

עין איתמר, המוכר גם בשמות עין אורה ועין אל-בלד, הוא מעיין שכבה בשטח גן לאומי הרי יהודה. המעיין ממוקם בסמוך לשביל ישראל כקילומטר דרומית למושב עמינדב בגדה הצפונית של נחל רפאים.

== תיאור המעיין ==
עין איתמר - מימין פתח הנקבה
עין איתמר הוא מעיין שכבה הנובע ברכס לבן מנקבה באורך 10 מטרים החצובה בצלע ההר. בקצה הנקבה נקווים מי המעיין לבריכה. ממדי הבריכה כ-2x4 מטרים ועומקה כ-1.3 מטרים.

נקבת המעיין גדולה מספיק לאפשר לאדם להיכנס לתוכה ומאפשרת גישה עד לנביעת המים מהסלע.

מתחת לבריכה קיים חלל עם דרך גישה מצד ההר, שכרגע חסום ברובו בעפר. מקומיים מספרים שמתחת לבריכה ישנה גומחה ייעודית להבערת אש לטובת חימום המים בחורף.

מסביב למעיין ניתן למצוא שרידים של הכפר שהקיף אותו בעבר, כולל טרסות חקלאיות ובוסתנים. בקרבת המעיין עצי תאנה ואלון.

== מקור השם ==
לוח הזיכרון לזכרו של איתמר דורון ז״ל
שם המעיין "עין איתמר" נקבע ב-1998 לזכרו של חסיד ברסלב ותושב מושב אורה, איתמר דורון, שנרצח בפיגוע במקום, מירי מחבלים פלסטינים תושבי בית לחם שארבו לרוחצים במקום ב-13 באוקטובר 1998. אחרי הרצח נמלטו המחבלים ברכבו של דורון. אחד המחבלים המשיך לבצע רצח נוסף לפני שנאסר, ברח פעמיים מהכלא הישראלי עד שנהרג באוקטובר 2001. המחבלים היו מארגון הטרור חמאס. משפחתו וחבריו של איתמר שיפצו את המעיין וחקקו לוח זיכרון לזכרו מעל פתחת נקבת המעיין. לימים האשים אביו של איתמר, צבי דורון, את הממסד הדתי ואת אמונתו של בנו כי ״אלוהים שומר עליו״ כאחד הגורמים למותו, וציין את העובדה כי השאיר את המפתחות ברכב באמצעותו נמלטו המחבלים.

המעיין מכונה לעיתים גם "עין אורה, על שם המושב הסמוך.

בערבית המעיין קרוי "עין אל-בלד" (בערבית: عين إلى بليد, כלומר, מעיין הכפר) וקרוי כך משום שהיה המעיין הראשי של הכפר אל-ולג'ה ששכן במקום עד למלחמת העצמאות; במסגרת מבצע ההר נכבש הכפר לאחר קרב קשה ותושביו פונו לגדה הדרומית של נחל רפאים, בעקבות כך המעיין ננטש אך שמו נשאר. המעיין חולק שם זה עם מעיינות נוספים בארץ שהיו ״מעיין הכפר״, ביניהם מעיין בפאתי עוספיא.

== אירועי הדרת נשים ==
המעיין היה בין המעיינות במוקד מאבק של ארגוני נשים כנגד הדרת נשים במעיינות ירושלים על ידי גברים חרדים שתבעו בעלות על המעיינות, וזאת בעקבות מספר אירועי אלימות שאירעו במקום. בקיץ 2018 הגיעו פעילות במחאה כל שבוע למעיינות כדי להתרחץ בהם במטרה להקשות על גירושן בידי גברים חרדים שהשתמשו במעיינות כמקוואות.

ביולי 2018 נחסמה ניקבת המעיין בבטון על ידי אלמוני במטרה למנוע מנשים להתרחץ במעיין. הניקבה נפתחה מחדש על ידי פעיל במחאה נגד הדרת נשים. באוגוסט הפסיקה מובילת המאבק את המחאה בעקבות איומים על חייה. שדולת הנשים וארגונים נוספים פנו ליועץ המשפטי לממשלה בבקשה לאכוף את הסדר במעיינות, ולכך התחייב השר לביטחון פנים גלעד ארדן.
למרות זאת, אירועי אלימות נוספים אירעו במעיין גם בקיץ 2019, מה שהוביל את משטרת ישראל להתחייב להגביר את נוכחותה במקום.

== ראו גם ==
* עין לבן
*עין במבה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

איתמר
קטגוריה:הנצחת חללי הטרור בישראל
אוסוואלדו הנריקס

אוסוואלדו חוסה הנריקס בוקאנגרה (בספרדית: Oswaldo José Henríquez Bocanegra; נולד ב-10 במרץ 1989) הוא כדורגלן קולומביאני המשחק בעמדת הבלם.

==קריירה==
הנריקס התחיל את הקריירה שלו במיונאריוס. בינואר 2013, הצטרף לקרטרו מליגת העל המקסיקנית. ב-20 בינואר 2013, הנריקס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצב בתיקו 1-1 נגד פצ'וקה. בינואר , חזר למיונאריוס.

בינואר , הנריקס חתם ברסיפה מליגת העל הברזילאית. ב-14 במאי 2016, הנריקס ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–2 נגד סנטראל.

ב-15 ביולי 2018, הנריקס חתם בוואסקו דה גאמה.

ב-18 באוגוסט 2020, הנריקס חתם בבני סכנין מליגת העל.

בינואר , הנריקס חזר לקולומביה וחתם בדפורטיבו פאסו.

בינואר חתם בווילה נובה הברזילאית.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים קולומביאנים
קטגוריה:בלמי כדורגל קולומביאנים
קטגוריה:כדורגלני מיונאריוס
קטגוריה:כדורגלני קרטרו
קטגוריה:כדורגלני רסיפה
קטגוריה:כדורגלני ואסקו דה גאמה
קטגוריה:כדורגלני בני סכנין
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים במקסיקו
קטגוריה:ספורטאים זרים בברזיל
קטגוריה:ספורטאים קולומביאנים בישראל
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-1989
יחסי אירלנד–הפיליפינים

יחסי אירלנד–הפיליפינים הם היחסים הפוליטיים, הכלכליים, הדתיים והתרבותיים בין אירלנד לבין הפיליפינים.

== היסטוריה ==
עד לתקופה האחרונה יחסית, עיקר הקשר בין אירלנד לפיליפינים היה של מיסיונרים קתולים איריים שהגיעו לפיליפינים.<ref></ref> מסדרים אירים קתולים כמו גם נזירות הקימו מאחזים בפיליפינים כבר בשנת 1862.<ref>Translocations: Migration and Social Change, An Inter-Disciplinary Open Access E-Journal,ISSN Number: 2009-0420.</ref> משלחת מיינות' לסין הורחבה לפיליפינים בשנת 1929.<ref>[https://books.google.com/books?id=Kt8l_7gAS-gC&pg=RA1-PA140&lpg=RA1-PA140&dq=%22Irish+missionaries%22+AND+%22Philippines%22&source=bl&ots=II1UaD9ovT&sig=3FiJf4pRuUWtuynWJTUdL6nnbKs&hl=en&ei=2vPISprPGNWw4QbdiazHAQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=10#v=onepage&q=%22Irish%20missionaries%22%20AND%20%22Philippines%22&f=false The Cambridge companion to modern Irish culture By Joseph N. Cleary, Claire Connolly]</ref>

בשנת 1984, שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים.<ref>Dáil debates</ref> בשנות ה-80, ממשלת אירלנד ערכה מצג לממשלת הפיליפינים בנוגע לרווחת המיסיונרים בפיליפינים.<ref></ref> בגלל נוכחותה של אמונה דומיננטית משותפת וחזקה, האמונה הקתולית, הפיליפינים תוארו כ"מעין אירלנד הקתולית השוכנת מול קו החוף של אסיה".<ref>Fitzgerald, K. (2000) Job Scene. Dublin.</ref> קשר תרבותי חזק בין שתי המדינות מתקיים בשל העובדה שאנשים רבים בפיליפינים חונכו על ידי מיסיונרים איריים.<ref>[http://news.myhome.ie/newspaper/features/2008/0129/1201501654478.html Nursing the western world, The Irish Times, January 2008]</ref> ארגוני מיסיונרים וארגוני צדקה איריים כמו טרוקרה היו מעורבים בהתנגדות למשטר מרקוס בפיליפינים.<ref>[http://www.westernpeople.ie/news/story/?trs=eyeycwmhgb Western People article]</ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אירלנד מיוצגת בפיליפינים באמצעות שגרירותה בסינגפור וקונסוליית כבוד במנילה.
* בעבר החזיקה הפיליפינים שגרירות בדבלין. עם זאת, בגלל נטל כספי וארגון מחדש, היא נסגרה בשנת 2012.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי אירלנד – קוריאה הדרומית

יחסי אירלנד–קוריאה הדרומית הם יחסי החוץ בין אירלנד לקוריאה הדרומית.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-4 באוקטובר 1984. אירלנד חתמה עם קוריאה הדרומית על אשרת עבודה וחופשה, והיא הייתה המדינה הראשונה באסיה עמה היא חתמה על הסכם זה.

== יחסי סחר ==
בשנת 2014 הסתכם הסחר הדו-צדדי ב-1.382 מיליארד דולר; היצוא מקוריאה הדרומית לאירלנד הסתכם ב-463 מיליון דולר, וכלל בעיקר אוניות, מוצרים כימיים, רכב וזיכרון עזר, ואילו היבוא מאירלנד לקוריאה הדרומית הסתכם ב-919 מיליון דולר, וכלל בעיקר ציוד רפואי, מכשיר רפואי, זיכרון עזר ועדשות מגע. סך ההשקעה של קוריאה הדרומית באירלנד הסתכם ב-4.479 מיליון דולר, ואילו ההשקעה של אירלנד בקוריאה הדרומית הסתכם ב-3.446 מיליון דולר.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אירלנד מחזיקה בקוריאה הדרומית שגרירות בסיאול.
* קוריאה הדרומית מחזיקה באירלנד שגרירות בדבלין.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי ארגנטינה–מצרים

שר החוץ הארגנטינאי חורחה פאוריה עם שרת ההשקעות ושיתוף הפעולה הבינלאומי של מצרים סהר נסר, 2019
יחסי ארגנטינה–מצרים הם היחסים הדיפלומטיים של ארגנטינה ומצרים. יחסים דיפלומטיים רשמיים בין שניהם כוננו בשנת 1947.

== סקירה כללית ==
המדינות חתמו על שיתוף פעולה כלכלי בשנת 1998, במהלך ביקורו של עבדול שרה, המזכ"ל של התאחדות לשכות הסחר המצריות בארגנטינה.
ראש המדינה הארגנטינאי הראשון שערך ביקור רשמי במצרים היה קרלוס מנם, שנסע למצרים בשנת 1988 וצפה בפתיחת הכור האטומי המצרי, שנבנה בסיוע ארגנטינאי.
כריסטינה קירשנר, נשיאת ארגנטינה, ערכה ביקור רשמי במצרים בנובמבר 2008 ונפגשה עם נשיא מצרים, חוסני מובארכ, וכן עם מזכ"ל הליגה הערבית, עמר מוסא. בפמלייתה נכללו נציגים של 80 חברות ארגנטינאיות, שנפגשו עם 300 אנשי עסקים מצריים כדי לדון בהסדרי סחר אפשריים. המפגשים בין נציגי העסקים של שתי המדינות התמקדו בהרחבת היכולת של העסקים הארגנטינאים להגיע לשווקים המצריים במזון, מוצרים מכניים ובנזין.

בשנת 1999 נסע שר הפנים של ארגנטינה קרלוס קוראץ' לקהיר, שם נפגש עם שר הפנים המצרי חביב אל-עאדלי לדיונים על שיתוף פעולה בין שתי המדינות בהתמודדות עם טרור ופשע מאורגן. אחריה הגיעה משלחת ארגנטינאית בראשות חורחה גונזלס, סגן שר הכלכלה של ארגנטינה, שנסעה לקהיר כדי לדון בהסכמים על השימוש בנמלים.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* ארגנטינה מחזיקה במצרים שגרירות בקהיר.
* מצרים מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס.

== ראו גם ==
* יחסי החוץ של מצרים

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
מערב דגונינו

מערב דגונינו (ברוסית: Западное Дегунино) הוא ראיון של המחוז הצפוני של העיר הפדרלית מוסקבה, שברוסיה. שטח הראיון הוא 7.53 קמ"ר ואוכלוסייתו מונה 84,381 תושבים (2020).

במשך זמן רב הראיון היה אחד הבודדים במוסקבה, שם לא הייתה נגישות יחסית למטרו. ב-22 במרץ 2018 נפתחו תחנות "ורחניי ליחובורי" ו"סליגרסקאיה" שנמצאת בקרבת הראיון.

ישנם 9 בתי ספר מקיפים ו-12 גני ילדים בראיון.

בראיון נמצאת גם המכללה המוסקבאית של תחבורה מסילתית.

== אתרים ראויים לציון ==
* כנסיית סרג'יוס הקדוש מרדונז' בבוסינוב 
* כנסיית בוריס וגלב בדגונינו 
* תחנת מטרו "ורחניי ליחובורי" 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מוסקבה: נפות
יחסי אינדונזיה–אירלנד

יחסי אינדונזיה–אירלנד הם יחסי החוץ בין אינדונזיה לבין הרפובליקה של אירלנד.

== סקירה כללית ==
היחסים בין המדינות כוננו ב-4 בספטמבר 1984. בשנת 2014 פתחה אירלנד שגרירות קבועה בג'קרטה.

== יחסי סחר ==
בשנת 2014 הסתכם הסחר הבילטרלי בין המדינות ב-171.79 מיליון דולר, ואילו בשנת 2015 הוא הסתכם ב-163.48 מיליון דולר.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אינדונזיה מחזיקה באירלנד קונסוליה כללית בדבלין.
* אירלנד מחזיקה באינדונזיה שגרירות בג'קרטה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי אינדונזיה – דרום אפריקה

יחסי אינדונזיה–דרום אפריקה הם היחסים בין אינדונזיה ודרום אפריקה. היחסים בין אינדונזיה לדרום אפריקה כוננו באוגוסט 1994. שגרירות דרום אפריקה בג'קרטה הוקמה בינואר 1995, ואינדונזיה פתחה את שגרירותה בפרטוריה בשנת 1995.<ref name="INAEmb"></ref> שתי המדינות חברות בארגון הסחר העולמי וב-G-20. בשנת 2012, במהלך התדריך על יוזמות מדיניות חוץ לשנת 2012, אינדונזיה מנתה את דרום אפריקה בין 14 השותפים האסטרטגיים שלה.

על פי סקר השירות העולמי של ה-BBC ב-2013, התפיסה של אינדונזים את דרום אפריקה חלוקה בין 36% לתפיסה שלילית, ו-33% שמביעים עמדה חיובית, זה בערך כמו הדעה הממוצעת העולמית על דרום אפריקה.<ref>[http://www.globescan.com/images/images/pressreleases/bbc2013_country_ratings/2013_country_rating_poll_bbc_globescan.pdf 2013 World Service Poll] BBC</ref>

== היסטוריה ==
שגרירות אינדונזיה בפרטוריה
אף על פי שיחסים דיפלומטיים פורמליים כוננו רק בשנות ה-90, הקשרים ההיסטוריים בין אינדונזיה לדרום אפריקה החלו במהלך המאה ה-17. בשנת 1693 השייח יוסוף ממקאסאר הוגלה לכף התקווה הטובה, מחמת שסייע לסולטן בהוטן Ageng Tirtayasa במרד נגד ההולנדים. באותה תקופה, ההולנדים יישבו הן את כף התקווה הטובה (כיום העיר קייפטאון) והן את איי הודו המזרחיים ההולנדיים (במרכז בטאוויה). הגעתו של יוסוף לקייפטאון הקימה את הקהילה המוסלמית המלאבית בדרום אפריקה, שכן העיירה שימשה הסדר עונשין להרשעות וגולים פוליטיים מהודו המזרחית.

במהלך תקופת האפרטהייד הצטרפה אינדונזיה לשאר מדינות אסיה בהימנעות מיחסים רשמיים עם דרום אפריקה, אולם בשנת 1968 פתחה אינדונזיה באופן לא רשמי ביחסי צבא ומודיעין סודיים עם דרום אפריקה באמצעות משטר אסטדו נובו של פורטוגל וכן באמצעות ישראל. ידוע היה כי בשנים 1968–1969 ואילך, אינדונזיה חלקה מודיעין עם דרום אפריקה וישראל דרך פורטוגל, איראן וטורקיה.<ref name="saho"></ref>

היחסים בין אינדונזיה לדרום אפריקה פורסמו באמצעות כינון יחסים דיפלומטיים באוגוסט 1994. שגרירות דרום אפריקה בג'קרטה הוקמה בינואר 1995 ונפתחה רשמית על ידי שר החוץ, מר א נזו, ב-14 ביולי 1997. שגרירות דרום אפריקה בג'קרטה מוסמכת גם ל-ASEAN על מנת לקיים אינטראקציה הדוקה עם הגוף האזורי, וכן הוסמכה למזרח טימור מאז 2009.<ref name="ZAEmb"></ref>

== יחסי סחר ==
דרום אפריקה היא שותפת הסחר הגדולה ביותר של אינדונזיה באפריקה והיוותה 22.18 אחוז מסך המסחר באינדונזיה עם אפריקה בשנת 2011.<ref name="ExploringAfrica">
</ref> המסחר בין המדינות חווה עלייה מתמדת במהלך השנים האחרונות ויש לו פוטנציאל לצמוח. המסחר הדו-צדדי בין המדינות הגיע ל-214 מיליארד דולר בשנת 2011. הייצוא של אינדונזיה הוערך ב-1.44 מיליארד דולר בשנת 2011 ואילו היבוא עמד על כ-705.78 מיליון דולר, והתוצאה הייתה עודף סחר בסך 730.81 מיליון דולר לטובת אינדונזיה. השוק בדרום אפריקה הוא אחד השווקים הלא מסורתיים העיקריים באינדונזיה, שצפוי להניע את היצוא העתידי.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אינדונזיה מחזיקה בדרום אפריקה שגרירות בפרטוריה, קונסוליה כללית בקייפטאון ומסרד סחר ביוהנסבורג.
* דרום אפריקה מחזיקה באינדונזיה שגרירות בג'קרטה וקונסוליה כללית בדנפסאר.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי מזרח טימור – צרפת

יחסי מזרח טימור–צרפת הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה הצרפתית לבין מזרח טימור.

== סקירה כללית ==
שאנאנה גוסמאו , נשיא מזרח טימור וז'וזה רמוס הורטה, אז השר לענייני חוץ, ביקרו בצרפת בשנת 2003 וב-2006. שר החוץ ושיתוף פעולה, מר ז'וזה לואיש גוטרש, ביקר בצרפת בפברואר 2007.

שגריר צרפת בג'קרטה הוסמך למזרח טימור מאז דצמבר 2002 ונפתח משרד לשיתוף פעולה בדילי.

הסחר בין צרפת למזרח טימור נותר מוגבל מאוד. שיתוף הפעולה הדו-צדדי מתמקד בקידום שלטון החוק (הכשרת עיתונאים), בקשר עם תורמים אחרים, כולל ארגונים בין לאומיים (UNDP).

== נציגויות דיפלומטיות ==
צרפת מחזיקה במזרח טימור משרד לשיתוף פעולה בדילי, אולם מזרח טימור אינה מיוצגת כלל בצרפת.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.diplomatie.gouv.fr/en/country-files/east-timor/ יחסי מזרח טימור–צרפת], באתר משרד החוץ הצרפתי

== הערות שוליים ==
יחסי צרפת–קירגיזסטן

יחסי צרפת–קירגיזסטן הם היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה הצרפתית לבין קירגיזסטן.

== סקירה כללית ==
הסכם דו צדדי של ידידות, הבנה ושיתוף פעולה נחתם ביוני 1994 בעקבות עצמאות קירגיזסטן, איתה כוננה צרפת יחסים דיפלומטיים בפברואר 1992. מאז 2001, הקשרים הדו-צדדיים התגברו באמצעות אירוח של בסיס אוויר צרפתי בבישקק בתמיכה בפעולות הצבאיות של צרפת באפגניסטן. נציגות דיפלומטית נפתחה בבישקק בקיץ 2004 והוסבה לשגרירות מן המניין בדצמבר 2009.

== ביקורים רשמיים ==
נשיא קירגיזסטן, אלמאזבק אטמבייב, התקבל על ידי הנשיא פרנסואה הולנד בפריז במרץ 2015. לפני כן ביקרה נשיאת קירגיזסטן רוזה אוטונבייבה בצרפת במרץ 2011 ונפגש עם שר החוץ, אלן ז'ופה. שר החוץ הצרפתי ברנאר קושנר ביקר בקירגיזסטן ביולי 2010 עם מקבילו הגרמני כדי לחדש את תמיכתה של צרפת במאמצים להבטיח ייצוב וחזרה לשלטון החוק. צרפת העניקה סכום כולל של 1.2 מיליון אירו בצורה של סיוע הומניטרי ורפואי וכן מימון לפרויקט לסיוע עקורים בעמק פרגנה.

התייעצויות בין משרדי החוץ הצרפתי והקירגיזי התקיימו בפריז באפריל 2016.

קבוצת הידידות צרפת–קירגיזסטן באספה הלאומית וקבוצת הידידות צרפת-מרכז אסיה הצרפתית, ערכו מספר ביקורים בקירגיזסטן מאז 2009. המשימה האחרונה של קבוצת החברות הבין-פרלמנטרית הצרפתית למרכז אסיה התקיימה באפריל 2011.

== יחסים כלכליים ==
למרות שהסחר בין המדינות גבר בשנים האחרונות, קירגיזסטן היא עדיין יעד שולי (עם 12 מיליון אירו ב-2008 ו-34 מיליון אירו ב-2014). היבוא הצרפתי מקירגיזסטן הסתכם בשנת 2014 ב-14.5 מיליון יורו. הם כלל מורכבים ממתכות. היצוא הצרפתי (19 מיליון אירו בשנת 2014) מורכב כמעט אך ורק מציוד מכני, חשמלי ואלקטרוני. חברות צרפתיות מיוצגות מעט בקירגיזסטן בגלל הזדמנויות שוק מוגבלות והאקלים העסקי, אך הן מעוניינות בפוטנציאל שלה. תורמים רב-צדדיים יכולים לספק מקורות מימון. החוזים הציבוריים המעטים שזכו חברות צרפתיות נוגעים לאנרגיה (אספקת טורבינות הידרואלקטריות).

== נציגויות דיפלומטיות ==
צרפת מחזיקה בקירגיזסטן שגרירות בבישקק, אולם קירגיזסטן אינה מיוצגת כלל בצרפת.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.diplomatie.gouv.fr/en/country-files/kyrgyzstan/ יחסי צרפת–קירגיזסטן], באתר משרד החוץ הצרפתי

== הערות שוליים ==
תן לי מנגינה

תן לי מנגינה הוא סינגל של הלהקה הישראלית הדג נחש והזמר הישראלי אברהם טל. השיר יצא לאור ב-4 בינואר 2015, ונכלל באלבום האולפן השביעי של הדג נחש, "שותפים בעם", ואלבום האולפן הרביעי של טל, "עכשיו החיים".

== רקע ==
השיר נכתב, הולחן והופק על ידי חברי להקת "הדג נחש" ואברהם טל. על שיתוף הפעולה סיפר טל בראיון משותף שלו עם הדג נחש ל-ynet, כי "כבר הרבה זמן שאנחנו מסתובבים על אותם במות, וזה היה רק עניין של זמן עד שנעשה משהו יחד, טוב כזה", וכי הוא והסקסופוניסט של הלהקה, שלומי אלון, נפגשו בכיכר רבין, ואלון הציע לו לשתף פעולה עם הלהקה. השיר יצא כחלק מקידום מופע משותף של הדג נחש וטל בהאנגר 11, שהתקיים ב-22 בינואר 2015.

על תהליך יצירת השיר, סיפר בסיסט הלהקה יאיא כהן אהרונוב כי השיר נוצר במהלך ג'אם סשן, באומרו כי "הזמנו את אברהם לג'מים שאנחנו עושים ואני זוכר שהוא הגיע, חלקנו היינו עדיין עם הפיתות בפה, חלק עוד ניגנו - התחלנו לג'מג'ם, ובום. תוך שנייה נוצר איזה משהו. פיתחנו את זה ובסוף החזרה כבר היה בסיס לשיר, שתוך שבועיים היה מוכן".

== תוכן השיר ==
השיר, בדומה לשירים אחרים של הלהקה, משלב בתוכו את סגנונות הפאנק וההיפ הופ. אסף נבו תיאר את השיר במאקו כשיר מחאה, ש"מחפש להביא שלום בין יהודים לערבים באמצעות מנגינה שתפתח לבבות".

== ביקורת ==
עמי ברנד מכלכליסט העניק ביקורת לאלבום "שותפים בעם", בו השיר נכלל, בה אמר כי "טל אינו הליהוק המובן מאליו לסולו בשיר היפ הופ, ודווקא משום כך הוא כובש את האוזן מיד". גם נדב מנוחין מוואלה! NEWS העניק ביקורת לאלבום, בה אמר על השיר כי "הבית מכיל כמה שורות חזקות, ובפזמון זה כבר לא מזיז לאף אחד את התחת".

== הצלחה ==
כבר בשבוע לאחר צאתו, הצליח השיר להגיע היישר אל המקום השלישי במצעד ההשמעות ברדיו השבועי של מדיה פורסט, תוך שצבר כ-102 השמעות בתחנות הרדיו בישראל באותו השבוע. בשבוע שלאחר מכן, הצליח השיר להגיע למקום הראשון, תוך שצבר כ-135 השמעות. במצעד השבועי של רשת ג', הגיע השיר היישר אל המקום המקום השני, ובשבוע שלאחר מכן, הצליח להגיע למקום הראשון, תוך ששהה במצעד סך של כ-10 שבועות רצופים. גם במצעד הרשמי של גלגלצ הצליח השיר להגיע למקום הראשון.

במצעד הפזמונים העברי השנתי, זכה השיר להצלחה רבה, תוך שהגיע למקום ה-7 במצעד השנתי של רשת ג', וה-14 במצעד השנתי של גלגלצ. במצעד ההשמעות ברדיו השנתי של חברת מדיה פורסט, הגיע השיר למקום השמיני.

== וידאו קליפ ==
לשיר הופק וידאו קליפ, שיצא לאור ב-11 בינואר 2015, זמן מה לאחר צאת הסינגל. את הקליפ ביים ערן ג'גו. בקליפ נראים הדג נחש ואברהם טל מקליטים את השיר.

== הופעות חיות ==
בשנת 2017 הוציא אברהם טל את אלבום ההופעה "לייב", המתעד את סיבוב ההופעות שליווה את אלבומו, "עכשיו החיים", בו השיר נכלל. באלבום נכלל ביצוע של השיר ללא הדג נחש בעיבוד מחודש, בו טל מבצע את השיר במלואו.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990041093620205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:שירי הדג נחש
קטגוריה:שירי אברהם טל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי מחאה בעברית
קטגוריה:ישראל: אנטי מלחמה
קטגוריה:שירים נגד מלחמה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
יחסי אינדונזיה–צ'ילה

יחסי אינדונזיה–צ'ילה הם היחסים הבינלאומיים בין צ'ילה לאינדונזיה. שתי המדינות חברות בתנועת המדינות הבלתי-מזדהות, WTO, מועצה לשיתוף פעולה כלכלי פסיפיק, APEC, מועצה בין-ממשלתית של מדינות המייצאות נחושת וקבוצת קיירנס. 

== היסטוריה ==
היחסים הדו-צדדיים בין צ'ילה לאינדונזיה כוננו בשנת 1964. יחסים אלה התחזקו עם הקמת השגרירות האינדונזית בסנטיאגו במרץ 1991. 

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אינדונזיה מחזיקה בצ'ילה שגרירות בסנטיאגו.<ref></ref> 
* צ'ילה מחזיקה באינדונזיה שגרירות בג'קרטה.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
שפרה מילשטיין

שפרה מילשטיין (נולדה ב-1 ביוני 1939) היא שחקנית ובמאית, מורה ומדריכה למשחק ישראלית. ממייסדי תיאטרון נוצר.

==ביוגרפיה==
נולדה כשפרה בן־דוד בירושלים. שחקנית שעוסקת בכל תחומי המופע. על הבמה ומול מצלמה. במהלך שירותה הצבאי בצה"ל למדה בסטודיו למשחק, בהבימה.

בוגרת תואר ראשון בספרות עברית ויוונית עתיקה ב בירושלים, תואר ראשון בתיאטרון מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שני באמנות/רב תחומי באוניברסיטת תל אביב.

בוגרת קורס קריינות ודרמה בקול ישראל.
בשנת 1987 לקחה חלק בהשתלמות של I.T.I בסטוקהולם, לשחקנים שעוסקים גם בהוראת משחק.

משנת 1982 הייתה מורה למשחק בבית הספר התיכון לאומנויות על-שם תלמה ילין.
החליפה את ציפי פינס בתפקיד מרכזת מגמת התיאטרון. שימשה בתפקיד עד שנת 2012.
בשנת 1991 הקימה עם בתה, דלית, ועם אבישי מילשטיין את תיאטרון הפרינג' "תיאטרון נוצר" בבת ים.

היא נשואה להיסטוריון אורי מילשטיין. להם שתי בנות, דלית, במאית תיאטרון ותמר, מנהלת פרויקטים אומנותיים.

==משחק==
===בתיאטרון===

===בקולנוע===
* 1980 – פצעי בגרות
* 1982 – אלף נשיקות קטנות
* 1984 – עתליה (עקיבא טבת)
* 1988 – הינשוף
* 1994 – בשם האהבה (עידית שחורי)
* 1996 – מי האבא? (אלי קנר)
* 2000 – אודות המוניטין (יורם כסלו)
* 2008 – 18 ק"מ (אבי לוי) בתפקיד מרים
* 2012 – אף פעם לא מאוחר מדי (עידו פלוק)
* 2018 – אלסקה (יצחק צפל ישורון)

===בטלוויזיה===
* 1976 – 'ערוגות החשק – חשוק ונשוק'. מחזה טלוויזיה. הטלוויזיה הישראלית
* 1982 – 'מישל עזרא ספרא ובניו'. תפקיד: נירה
* 1994 – 'זהב של שוטים' – סדרה / טלנובלה / ערוץ 2
* 2004 – 'שמש '/חתונה אדומה – תפקיד רבקה
* 2008 – 'זה לא עסק' – סיטקום / TTV / הטלוויזיה החינוכית
* 2012 – 'אמא ואבאז' – סדרת טלוויזיה / הוט 3
* 2015 – ALTES GELD – סדרה לטלוויזיה האוסטרית. במאי: דוד שלקו

==בימוי==
* "הידידה" מאת מיכאל אלמז – הקומה השלישית.
* "טירמיסו" מאת דינה לימון – תיאטרון הזהב.
* "רכוש נטוש" מאת שולמית לפיד – קבוצת תיאטרון נוצר.
* "מחפשת" מאת עידן זילברשטיין - תיאטרון תמונע.
* "רסיסי חיים" מאת עדי עציון - הפקה עצמאית.

==פרסים==
* שותפה לפרס החינוך – מרכזת מגמת התיאטרון בבית הספר תלמה ילין – 1991
* פרס שחקנית השנה/קיפוד הזהב/הצגת 'חסד' – 2010
* פרס מפעל חיים, קיפוד הזהב – 2010
* שותפה לפרס הסרט הטוב', בפסטיבל הסרטים של 1996 minneapolis 'בשם האהבה'. במוי עידית שחורי. (תפקיד ראשי)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:במאיות ישראליות
קטגוריה:במאים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס קיפוד הזהב
קטגוריה:ישראליות זוכות פרסים
קטגוריה:מורות למשחק בישראל
קטגוריה:מורים למשחק בישראל
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:סגל תלמה ילין
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:משפחת בלובשטיין-מילשטיין
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
מפרץ הרלד

מפרץ הרלד (באנגלית: Harald Bay) הוא מפרץ בארץ אואטס שבאנטארקטיקה.

רוחבו של המפרץ 7 קילומטרים, והוא ממוקם בין נקודת ארצ'ר וראש ויליאמסון.

בשטח המפרץ מצוי האי קרטוגרפוב (אי הקרטוגרפים).

== אזור עופות מיוחד ==
אזור מפרץ הרלד, בשל מושבת פינגווין אדלי שבקרבתו הוא אזור עופות מיוחד אנטארקטי מספר 161.

על פי ארגון BirdLife International, אזור הר ארצ'ר הוא אזור בעל חשיבות סביבתית, בשל מושבות העופות הסמוכות לו.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי המפרץ ===
המפרץ צולם מהאוויר על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה לגובה, בשנת 1947.

המפרץ צולם ומופה ב-20 בפברואר 1959 על ידי פיליפ לו, שעמד בראש משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה.

=== מקור השם ===

שמו של המפרץ ניתן לו על ידי ועדת השמות האנטארקטית של אוסטרליה.

המפרץ נקרא על שמו של רב החובל הרלד מולר פדרסון (Harald Moller Pederson), שפיקד על הספינה מאגא דן (Magga Dan), אשר שימשה את משלחת החקר האנטארקטית האוסטרלית.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Gunter Faure, Teresa M. Mensing, [https://books.google.co.il/books?id=5Xk482GKlQsC&pg=PA134&lpg=PA134&dq=%22Harald+Bay%22&source=bl&ots=PEtql_pe2A&sig=ACfU3U3Cpw9nKFZgNGU7ime4sfDkq_UmGA&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwiEq4rE_rbrAhX2UhUIHX8KCDo4KBDoATAGegQIChAB#v=onepage&q=%22Harald%20Bay%22&f=false The Transantarctic Mountains: Rocks, Ice, Meteorites and Water], P 134</div>

<div class="mw-content-ltr">• Defense Mapping Agency 1992, [https://books.google.co.il/books?id=sgSnbMOD_VsC&pg=PA441&lpg=PA441&dq=%22Harald+Bay%22&source=bl&ots=qbXKtvLcr5&sig=ACfU3U38pFBr61VZVPoYx87ToAlWH5YN3A&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwiI_Z_Q_rbrAhWDThUIHVSpAOQ4RhDoATADegQICRAB#v=onepage&q=%22Harald%20Bay%22&f=false Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica], P 409</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:6354 מפרץ הרלד] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=64 מפרץ הרלד] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=5995&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR מפרץ הרלד] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=6354&fid=antgeo_110 תצלום לוויין של אזור מפרץ הרלד]
* [https://www.marineregions.org/gazetteer.php?p=details&id=14178 מפרץ הרלד] באתר
* [https://mapcarta.com/25614742 מפת אזור מפרץ הרלד]

== הערות שוליים ==

הרלד
הרלד
יחסי אינדונזיה–ארגנטינה

יחסי אינדונזיה–ארגנטינה הם היחסים הדו-צדדיים של ארגנטינה ואינדונזיה. היחסים הדיפלומטיים כוננו בשנת 1956, ומאז היחסים הדו-צדדיים בין ארגנטינה לאינדונזיה הפכו אסטרטגיים יותר ויותר.<ref name="JakartaGlobe"></ref> לדברי שגריר ארגנטינה באינדונזיה חאוואר א. סאנז דה אורקיזה, אינדונזיה הייתה "ידיד אמיתי של ארגנטינה" בעת סכסוך הריבונות באיי פוקלנד.<ref name="JakartaPost1"></ref> ארגנטינה מחזיקה באינדונזיה שגרירות בג'קרטה, ואילו אינדונזיה מחזיקה בארגנטינה שגרירות בבואנוס איירס. שתי המדינות אומרות כי הן חולקות את אותם ערכים ביחס לסדר הבינלאומי, ואותה שאיפה להגן על האינטרס של המדינות המתפתחות בפורום הבינלאומי. שתי המדינות חברות בG77, G-20 ובפורום לשיתוף פעולה מזרח אסיה-אמריקה הלטינית.

== היסטוריה ==
הנשיאים [[סוסיליו באמבאנג יודהויונו וכריסטינה פרננדס דה קירשנר באיסטנה מרדקה, ג'קרטה, בשנת 2013]]
היחסים הדיפלומטיים בין ארגנטינה לאינדונזיה כוננו ב-30 ביולי 1956. במהלך מלחמת פוקלנד בשנת 1982, תמכה אינדונזיה בתביעת הריבונות של ארגנטינה לאיי פוקלנד על טענות בריטניה.<ref name="JakartaPost1"></ref>

== ביקורים רמי דרג ==
בספטמבר 2012 ביקר שר החוץ הארגנטיני הקטור טימרמן בג'קרטה שבאינדונזיה.<ref name="JakartaPost1"></ref> בינואר 2013 ביקרה נשיאת ארגנטינה, כריסטינה פרננדס דה קירשנר, באינדונזיה וערכה ביקור נימוסין אצל נשיא אינדונזיה סוסיליו באמבאנג יודהויונו.

== יחסי סחר ==
שגרירות אינדונזיה בבואנוס איירס
אינדונזיה היא היעד השני בגודלו ליצוא ארגנטינאי לאסיה אחרי סין, והגדולה ביותר בדרום-מזרח אסיה. בעוד ארגנטינה היא היבואנית השנייה בגודלה של מוצרים אינדונזיים אחרי ברזיל. בסחר הכולל, אינדונזיה היא שותפת הסחר הרביעית בגודלה של ארגנטינה באסיה. היקף הסחר בין אינדונזיה לארגנטינה עלה מ-632.47 מיליון דולר בשנת 2007 והגיע לכמעט 2 מיליארד דולר בשנת 2011. מאזן הסחר הוא לטובת ארגנטינה במידה רבה, שכן בכל שנה רוכשת אינדונזיה עוגות שמן סויה בשווי של יותר ממיליארד דולר מארגנטינה.<ref name="JakartaPost1"></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי אינדונזיה–ברזיל

יחסי אינדונזיה–ברזיל הם היחסים הדו-צדדיים של הרפובליקה הפדרטיבית של ברזיל ושל הרפובליקה של אינדונזיה. שתיהן מדינות טרופיות גדולות עם מקורות טבע עשירים; ברזיל ואינדונזיה מחזיקות ביער הגשם הטרופי הגדול ביותר בעולם<ref name="InternetGeo"></ref> המכיל את המגוון הביולוגי העשיר ביותר בעולם, אשר נתן להם תפקיד חיוני בסוגיות סביבתיות עולמיות, כמו הבטחת הגנה על יערות טרופיים.<ref name="Reuters">
</ref> שתי המדינות מובילות את רשימת מדינות המגה-מגוונות מבחינת מגוון ביולוגי, כאשר אינדונזיה שנייה רק לברזיל.<ref name="AUSGOP">[http://www.environment.gov.au/soe/2001/publications/theme-reports/biodiversity/biodiversity01-3.html Biodiversity Theme Report]</ref>

ברזיל צופה להרחיב את שיתוף הפעולה שלה עם אינדונזיה, שכן עדיין יש מקום עצום לצמיחה בתחומים רבים, כולל חקלאות ותעשיית טכנולוגיה גבוהה.<ref name="JakartaPost1">
</ref> שתי המדינות חברות בארגון הסחר העולמי (WTO), פורום שיתוף הפעולה של מזרח אסיה-אמריקה הלטינית ו-G-20. עד הרבע הראשון של המאה ה-21, צפויות שתי המדינות להתגלות כמעצמות גלובליות עולות.<ref name="JakartaPost2">
</ref>

== היסטוריה ==
יחסים דיפלומטיים כוננו מאז 1953.<ref name="KBRIBrasilia">
</ref> אינדונזיה מחזיקה בברזיל שגרירות בברזיליה וברזיל מחזיקה באינדונזיה שגרירות בג'קרטה. למרות שהיחסים הדו-צדדיים היו מתוחים למדי במהלך הפלישה האינדונזית למזרח טימור בשנת 1975 עד לעצמאות מזרח טימור בשנת 1999, מכיוון שברזיל חולקת סולידריות ורגשות קרובים למזרח טימור כמושבות פורטוגזיות לשעבר ומדינות דוברות פורטוגזית.

== ביקורים רשמיים ==
נשיא ברזיל לואיז אינסיו דה סילבה ביקר באינדונזיה ב-12 ביולי 2008. זה היה ביקורו הראשון באינדונזיה וביקורו השני של נשיא ברזיל באינדונזיה מאז ביקורו של הנשיא פרננדו אנריקה קרדוזו בינואר 2001. לאחר מכן נשיא אינדונזיה, סוסיליו באמבאנג יודהויונו, ביקר בברזיל ב-18 בנובמבר 2008, בדרכו להשתתף בוועידת APEC בלימה, פרו. הנשיא יודויונו ביקר בברזיל בפעם השנייה ב-18 בנובמבר 2009, במהלך ביקור זה חתמו נשיאי שתי המדינות על הסכם שותפות אסטרטגי בין ברזיל לאינדונזיה. ב-14–16 באוקטובר 2009 נערכה הישיבה הראשונה של הוועדה המשותפת לברזיל–אינדונזיה לדיון בתוכנית הפעולה בנושא שותפות אסטרטגית.<ref name="KBRIBrasilia">
</ref>

== כלכלה וסחר ==
נכון לעכשיו ברזיל היא שותפת הסחר העיקרית של אינדונזיה באזור דרום אמריקה. הסחר הבילטרלי עלה ב-185.09 אחוז ל-3.25 מיליארד דולר בשנת 2010 לעומת 1.14 מיליארד דולר בשנת 2006,<ref name="JakartaPost1">
</ref> וצפוי להגיע ל-4 מיליארד דולר עד 2012. אינדונזיה מייצאת בעיקר חוטים, גומי טבעי, שמן דקלים גולמי, שומנים צמחיים קבועים ושמן, קקאו, נייר, אלקטרוניקה וחלקי חילוף לרכב ומייבאת שמן סויה, קנה סוכר, כותנה וברזל מברזיל. ברזיל התעניינה לא רק בהגדלת היצוא והשקעה באינדונזיה, אלא גם בהגדלת היבוא, כמו דשנים, טקסטיל ושמן דקלים והשקעה נוספת באינדונזיה, כולל בפרויקטים תשתיתיים.

== נושאים אקטואליים ==
ב-17 בינואר 2015, ברזיל החזירה את שגרירה לאחר שאינדונזיה התעלמה מבקשותיה לחנינה והוציאה להורג את אזרח ברזיל מרקו ארצ'ר קרדוסו מורירה.<ref></ref> נשיאת ברזיל דילמה רוסף אישרה כי ההוצאה להורג תשפיע על היחסים בין המדינות.<ref></ref> הברזילאי הנידון היה בן הדת הקתולית, וסורב לקבל גישה לכומר במהלך טקסיו האחרונים.<ref></ref>

ביום רביעי, 29 באפריל 2015, הוציאה ממשלת אינדונזיה להורג אזרח ברזילאי נוסף שהיה סכיזופרני.<ref></ref> אך שגרירי המדינות לא הוחזרו למדינותיהם.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
קוון פרייטר

קוון פרייטר (באנגלית: Kevaughn Frater; נולד ב-14 בדצמבר 1996) הוא כדורגלן ג'מייקני המשחק בעמדת החלוץ.

==קריירה==
פרייטר התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הארבור וייו, ובעונת , הצטרף לקבוצה הבוגרת. בעונת , הושאל לריאל מונרכס מאליפות ארצות הברית בכדורגל. בשנתיים לאחר מכן, שיחק גם בקולורדו ספרינגס סוויצ'באקס ופיניקס רייסינג.

לקראת עונת , שוחרר מהארבור וחתם בניו מקסיקו יונייטד, במדיה רשם את עונת השיא שלו עם 14 שערים ב-30 משחקים.

ב-12 בפברואר 2020, הצטרף לבנגלור מליגת העל ההודית.

ב-6 ביולי 2020, פרייטר חתם במכבי נתניה מליגת העל.

ב-23 ביוני 2021 חתם פרייטר בהפועל נוף הגליל. בפברואר חתם בהפועל רעננה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ג'מייקנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ג'מייקנים
קטגוריה:כדורגלני ריאל מונרכס
קטגוריה:כדורגלני בנגלור
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני הפועל רעננה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ג'מייקה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בהודו
קטגוריה:ספורטאים זרים בארצות הברית
קטגוריה:ספורטאים ג'מייקנים בישראל
קטגוריה:ג'מייקנים שנולדו ב-1996
יחסי אינדונזיה–קנדה

יחסי אינדונזיה–קנדה הם היחסים הדו-צדדיים של קנדה ואינדונזיה. מאז שנוסדו יחסים דיפלומטיים עוד בשנת 1952,<ref name="Canada"></ref> בקנדה שגרירות בג'קרטה, ואילו אינדונזיה מחזיקה שגרירות באוטווה. אינדונזיה מחזיקה גם קונסוליות בטורונטו ובוונקובר. קנדה ואינדונזיה שותפות למספר ארגונים רב-צדדיים, כמו APEC, G-20, קבוצת קיירנס וארגון הסחר העולמי (WTO).

על פי סקר השירות העולמי של ה-BBC ב-2013, 49% מהאינדונזים רואים את השפעתה של קנדה באופן חיובי, כאשר 16% מביעים דעה שלילית.<ref>[http://www.globescan.com/images/images/pressreleases/bbc2013_country_ratings/2013_country_rating_poll_bbc_globescan.pdf 2013 World Service Poll] BBC</ref>

== היסטוריה ==
שגרירות אינדונזיה ב[[אוטווה]]
היחסים הדיפלומטיים בין אינדונזיה לקנדה החלו רשמית כאשר שתי המדינות חתמו על הסכם לפתיחת נציגויות דיפלומטיות בבירותיהן בהתאמה ב-9 באוקטובר 1952. עם זאת, היחסים בין המדינות החלו בשנת 1948, כאשר אינדונזיה נאבקה להשיג הכרה בינלאומית בעצמאותה מהשעבוד הקולוניאלי בשנת 1945.<ref name="Indonesian Embassy">
</ref> קנדה, באמצעות אנדרו מק'נוטון כנשיא מועצת הביטחון של האומות המאוחדות, הצליחה לשבור את הקיפאון במשא ומתן על פתרון הסכסוך בין אינדונזיה והולנד שהביאו לאימוץ החלטה 67/1949, אשר אישרה את הקמת כנס שולחן עגול הולנדי – אינדונזי. משא ומתן משולש אשר הוביל להכרה בינלאומית בריבונות אינדונזיה בדצמבר 1949.<ref></ref>

היחסים היו בדרך כלל לבביים. שתי המדינות היו שותפות להשקפות דומות על עקרון המדינה הארכיפלגית במהלך המשא ומתן על אמנת האו"ם לחוק הים. אינדונזיה וקנדה היו שניהם חברים בוועדה הבינלאומית לבקרה ופיקוח בווייטנאם. הבדלים בין המדינות צצו בשנות ה-90 בנושאי זכויות אדם וסכסוך מזרח טימור. בעידן שלאחר סוהארטו נפתרו חילוקי דעות אלו.

== סיוע בפיתוח ==
קנדה החלה לתמוך בפיתוח כלכלי באינדונזיה באמצעות תוכנית קולומבו בשנות ה-50.<ref name="Indonesian Embassy">
</ref> במשך שלושים שנה בין 1967 ל-2007 סיפקה קנדה סיוע לאינדונזיה במסגרת הסדרי התיאום הבינלאומיים שהוקמו תחת הקבוצה הבין-ממשלתית באינדונזיה והקבוצה המייעצת באינדונזיה. כשותפה לפיתוח, קנדה עובדת בצמוד עם אינדונזיה כדי לתמוך בצמיחה כלכלית בת קיימא ולהפחתת הפגיעות לעוני. סוכנות הפיתוח הבינלאומית הקנדית (CIDA) ניהלה את התוכנית הדו-צדדית של קנדה לסיוע בפיתוח לאינדונזיה עד שקופלה לקנדה לענייני גלובלי. CIDA הפכה את אינדונזיה ל"מדינת ריכוז "מרכזית לשיתוף פעולה בפיתוח קנדי, כאשר אינדונזיה מדורגת במקום הגבוה במקום השני בקרב מקבלי הסיוע הקנדיים בשנות ה-80.<ref></ref> התמיכה הקנדית בפיתוח אינדונזי נמשכת ברמה נמוכה יותר.

== יחסי סחר ==
מנתוני המועצה לתיאום השקעות באינדונזיה עולה כי ההשקעה הקנדית באינדונזיה לתקופת 2005 עד 2011 כללה 37 פרויקטים בשווי 157 מיליון דולר.<ref name="Indonesian Embassy">
</ref> המגזר העיקרי הן לפי מספר הפרויקטים וערך ההשקעה הוא ענף הכרייה. המספר הגדול ביותר של פרויקטים של השקעות קנדים נמצא באי ג'אווה, אך שווי ההשקעה הדולרי הגדול ביותר נמצא בסולווסי.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יום שישי (שיר של הדג נחש)

יום שישי הוא סינגל של להקת הדג נחש, בשיתוף המוזיקאי יצחק קלפטר, מתוך אלבום האולפן השישי של הלהקה, "זמן להתעורר". השיר יצא לאור ב-21 ביולי 2013, כסינגל השלישי מתוך האלבום.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי חברי להקת הדג נחש, והופק על ידי יוסי פיין, שעבד עם הלהקה עוד בתחילת דרכה, והפיק את שאר שירי האלבום. השיר, לדברי מאקו, "מתאר סיטואציה ישראלית טיפוסית, שכמעט כולם מכירים - התכנסות משפחתית לארוחת שבת בבית ההורים, כולל ההתרגעות הנלווית, האוכל, השיחות, הפיצוחים והאווירה המיוחדת".

== הצלחה ==
במצעד השבועי של תחנת הרדיו רשת ג', הגיע השיר לראשונה למקום ה-15, ובשיאו הגיע למקום ה-3, תוך ששהה במצעד סך של כ-10 שבועות. במצעד השבועי של תחנת הרדיו גלגלצ, "אחד אחד", זכה השיר להצלחה רבה, תוך שהגיע לראשונה למקום ה-9, ובשיאו הגיע למקום הראשון. במצעד הפזמונים העברי השנתי של התחנה לשנת 2013, הגיע השיר למקום ה-23, ובמצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג', שנערך כשנה לאחר מכן, הגיע השיר למקום ה-32.

== ביקורת ==
בביקורת על האלבום "זמן להתעורר" ב-ynet, אמר שי להב כי השיר "מראה איך עושים 'סברי מרנן', אבל טוב", תוך ששיבח את חלקו של קלפטר בשיר, באומרו כי הוא "בונוס מענג ובלתי צפוי". גם יוסי חרסונסקי נתן ביקורת לאלבום, תוך שתיאר את השיר: "לוקח לסופשבוע מרגיע 'אצל המשפחה' בירושלים, בדרך עוברים דרך שוק מחנה יהודה. אווירת הלקראת שבת. היפ הופ בסלואו מושן סולו גיטרה מענג של יצחק קלפטר".<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
לשיר צולם וידאו קליפ, שפורסם בערוץ היוטיוב הרשמי של הדג נחש ב-27 באוגוסט 2013. את הקליפ ביים ערן שפניר. בקליפ, נראים הראשים של חברי הלהקה כפירות הנקטפים מעץ, ולאחר מכן מוצעים למכירה בתוך תבנית בשוק במחנה יהודה שבירושלים, תוך שהם נמכרים, נחתכים ונאכלים, והרוכלים בשוק ממתינים לסגירתו, טרם כניסת השבת. ב"מצעד השנתי של ישראל", שערך אתר "מאקו", זכה הקליפ בתואר "קליפ השנה".

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990047340810205171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:שירי הדג נחש
קטגוריה:שירי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על יום שישי
יחסי אינדונזיה–סודאן

יחסי אינדונזיה–סודאן כוננו רשמית בשנת 1960.<ref name="KBRIKhar"></ref> בפברואר 2012, במהלך ביקורו של שר החוץ הסודאני עלי קארטי בג'קרטה, אינדונזיה וסודאן הסכימו לטפח יחסים דו-צדדיים בפוליטיקה, מדע, חינוך וכלכלה.<ref></ref> אינדונזיה מחזיקה בסודאן שגרירות בח'רטום, ואילו סודאן מחזיקה שגרירות בג'קרטה. בשתי המדינות אוכלוסיית המוסלמים הגדולה ביותר ושתיהן חברות בארגון לשיתוף פעולה אסלאמי.

== היסטוריה ==
היחסים ההיסטוריים בין אינדונזיה לסודאן החלו מוקדם יותר לפני עצמאותם של אינדונזיה וסודאן. בשנת 1910 הגיע עולמא מסודאן, השייח' אחמד סורקטי הגיע לאיי הודו המזרחיים ההולנדיים והקים את קרן אל אירסאד הפועלת עד כה בחינוך האסלאמי. בשנת 1955 השתתפה משלחת סודאן בוועידת אסיה אפריקה בבנדונג, אינדונזיה. למרות שבאותה תקופה סודאן הייתה עדיין תחת שלטון בריטניה-מצרים, אינדונזיה הראתה את תמיכתה בכך שהכירה בסודאן כמדינה עצמאית ממצרים.

בשנת 1960 כוננו היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות וצוינו עם פתיחת השגרירות האינדונזית בחרטום. עם זאת, בשנת 1967 נסגרה השגרירות האינדונזית בחרטום בגלל מעצורים כספיים, ונפתחה מחדש ב-6 בינואר 1996.

== יחסי סחר והשקעה ==
חברת הנפט והגז הממשלתית האינדונזית פרטמינה והחברה הפרטית מדקו אנרגי אינטרנשיונל מבצעים חיפושים אחר נפט בסודאן. הנפט הוא הייצוא העיקרי של סודאן לאינדונזיה, ואילו אינדונזיה מייצאת רהיטים, מצברים לרכב, מלט ונייר לסודאן.<ref></ref> באפריל 2013 הקימו אינדונזיה וסודאן ועדה טכנית משותפת לחקלאות. כדי להבטיח את תעשיית הטקסטיל ואת אבטחת המזון, אינדונזיה הביעה את העניין שלה להשקיע במגזר החקלאי והחקלאי בסודאן, במיוחד במטעי כותנה, סוכר ואורז.<ref></ref>

== הערות שוליים ==
פרנץ שאש

שאש (שורה שנייה, שני מצד ימין) במדי בוקה ג'וניורס בזכייתה בתואר הליגה ב-1940
פרנץ שאש (בהונגרית: Sas Ferenc; נולד ב-16 באוגוסט 1915 – 3 בספטמבר 1988) נולד בשם פרנץ שון ובארגנטינה ידוע כפרנסיסקו "שאש" שון, היה כדורגלן יהודי-הונגרי, ששיחק בעמדת הכנף ימני. היה לכדורגלן היהודי הראשון, והיחיד עד כה, לשחק בגמר גביע העולם.

==ביוגרפיה==
פרנץ שון נולד ב-16 באוגוסט 1915 בדווצ'ר שבהונגריה ושינה את שמו לאחר מכן. אביו ליאופולד נפטר במהלך מלחמת העולם הראשונה. הוא עבר ב-1934 למ.ט.ק הונגריה ממועדון החובבים של בודפשט, אלקטרומוס, ושיחק בעמדת הכנף ימני. במדי הקבוצה הצליח שאש לשכנע בזכות המהירות והמיומנויות הטכניות שהיו לו ויחד איתו, פאל טיטקוש, וודי מולר והמאמן אלפרד שאפר הם זכו פעמיים בליגה ההונגרית ב-1936 ו-1937.

שאש עבר להתגורר בארגנטינה ב-1938 ושיחק במועדון בוקה ג'וניורס. הוא עבר לשם מהונגריה יחד עם ארוסתו, ארזבט בוזי, איתה התחתן ונולד להם בן. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו שם בדצמבר אותה שנה וב-1939 כבש 9 שערים ב-24 משחקי ליגה, ובכך היה למלך השערים בקבוצה יחד עם עוד שני שחקנים נוספים. ב-1940 זכה עימה בליגה הארגנטינאית אך שיחק רק ארבעה משחקים עקב התחרות הקשה שהייתה לו. שנה אחר כך עשה את משחקו האחרון בה במשחק ידידות. משנת 1943 שיחק שאש בארחנטינוס ג'וניורס מהליגה השנייה וכבש בה 12 שערים ב-74 הופעות.

===נבחרת הונגריה===
כדי לייצג את הונגריה התבקש שאש לשנות את שמו לשם הונגרי. הוא בחר לשנות את שמו משון לשאש – משמעותו נשר בהונגרית ותחת שם זה הוא מופיע ברישומי משחקים בינלאומיים. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ההונגרית באפריל 1936 בניצחון 3–5 על אוסטריה כששיחק בצד הימני של ההתקפה לצד ינה וינצ'ה. מספר ימים אחר כך כבש את שערו הראשון בה נגד אירלנד. שאש היה שותף במשחקי נבחרתו במונדיאל 1938 אז אומן תחת אלפרד שאפר מאמנו במ.ט.ק הונגריה. בחצי הגמר כבש נגד שוודיה ובמשחק הגמר בו הפסידה נבחרתו 4–2 לאיטליה היה לשחקן היהודי הראשון והיחיד עד כה ששיחק במשחק הגמר של טורניר זה. הופעתו בגמר הייתה ה-17 והאחרונה במדים הלאומיים בסך הכל.

==תארים==
;מ.ט.ק הונגריה
*אליפות הונגריה (2): 1936, 1937
;בוקה ג'וניורס
*אליפות ארגנטינה: 1940
;נבחרת הונגריה
*סגנית גביע העולם: 1938

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים יהודים הונגרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל יהודים הונגרים
קטגוריה:בודפשט: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מ.ט.ק. בודפשט
קטגוריה:כדורגלני בוקה ג'וניורס
קטגוריה:כדורגלני ארחנטינוס ג'וניורס
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1938
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1915
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1988
שנדור בירו

שנדור בירו (בהונגרית: Bíró Sándor; 19 באוגוסט 1911 – 7 באוקטובר 1988) היה כדורגלן הונגרי, ששיחק בעמדת הבלם.

==ביוגרפיה==

בירו נולד ב-19 באוגוסט 1911 בהונגריה והחל את דרכו ככדורגלן בקרולטי TVE מהמחוז השלישי בבודפשט. בסוף שנות ה-20 של המאה העשרים ותחילת שנות ה-30 הקבוצה נשארה במחצית הטבלה והוא זכה עימה בגביע ההונגרי של 1931 לאחר שהביסו את פרנצווארוש 1–4 בגמר. נקודות החוזק של בירו כללו את המהירות והמיומנות הטכנית שלו שהפכו אותו לאחד המגנים ההונגרים הטובים בדורו. 

ב-1933 עבר למ.ט.ק הונגריה שם שיחק לצד גיולה מאנדי המנוסה. הוא זכה עימה פעמיים בליגה ההונגרית ב-1936 ו-1937 ונבחר לשחקן השנה בהונגריה ב-1940, שנה שגם הייתה לאחרונה שלו במועדון זה. משם עבר ל-BKV אלור ואויפשט לפני שחזר שנית למ.ט.ק הונגריה לאחר תום מלחמת העולם השנייה. בניגוד לפעם הראשונה בירו וקבוצתו לא הצליחו לשחזר את אותה הצלחה ובעונתו האחרונה בקריירה חזר לקרולטי TVE וערך בסך 450 משחקי ליגה עד 1949.

במדים הלאומיים ערך בירו את הופעת הבכורה בנבחרת ההונגרית בניצחון 1–2 על גרמניה באוקטובר 1932. הוא ולאגוס קוראניי הפכו במהרה לצמד המגנים הבכירים בנבחרת, עד שהקריירה של קוראניי נקטעה עקב שבר ברגל. מאז בירו שיחק עם שותפים אחרים עד שזה חזר לשחק ב-1937. במונדיאל 1938 הגיע לגמר איתה בו הפסידו 4–2 לאיטליה. גם לאחר המלחמה חזר בירו לשחק עוד חמישה משחקים עד לפרישתו ממנה ב-1946 לאחר 54 משחקים בה.

==תארים==
;קרולטי TVE
*הגביע ההונגרי: 1931
;מ.ט.ק. בודפשט
*אליפות הונגריה (2): 1936, 1937
;נבחרת הונגריה
*סגנית גביע העולם: 1938

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בלמי כדורגל הונגרים
קטגוריה:כדורגלנים הונגרים
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1934
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1938
קטגוריה:כדורגלני מ.ט.ק. בודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1911
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1988
יחסי איטליה–מצרים

יחסי איטליה–מצרים הם היחסים בין מצרים לאיטליה.

== היסטוריה ==
יחסים נוצרו לראשונה בתקופת הרפובליקה הרומית, כאשר מצרים התלמיית הייתה לעיתים קרובות באינטראקציה עם רומא, והגיעה לשיאה בסיפוח הרומי של מצרים בשנת 30 לפני הספירה. עם התפרקות האימפריה הרומית המערבית בשנת 476 והמשך מצרים כמחוז של האימפריה הרומית המזרחית עד לכיבוש האסלאם בשנת 642, לא היו מדינות עצמאיות של איטליה ומצרים, וככאלה לא היו ביניהן יחסים דיפלומטיים. קשרי התרבות בין מצרים לאיטליה התרחקו לאורך זמן עם האסלאמיזציה של מצרים וחוזקה של הקתוליות באיטליה. רק לאחר העצמאות הרשמית של מצרים מהבריטים בשנת 1914 חודשו היחסים עם איטליה. עם עליית מוסוליני והפשיזם באיטליה והפלישה האיטלקית בסופו של דבר למצרים במלחמת העולם השנייה, היחסים הדרדרו. עם זאת, לאחר המלחמה כוננו היחסים מחדש והמדינות מנהלות כיום מערכת יחסים לבבית. מצרים ואיטליה שתיהן חברות באיחוד מדינות הים התיכון.

== יחסי סחר ==
איטליה היא שותפת הסחר הגדולה ביותר של מצרים באיחוד האירופי, והיא השלישית בגודלה הבינלאומית לאחר ארצות הברית וסין. יתרה מזאת, ההשקעות של איטליה במצרים המסתכמות ב-2.6 מיליארד דולר, מרוכזות בעיקר בשירותי הובלה ובנקאות בקרב מגזרים אחרים, מה שהופך אותה למשקיעה האירופית החמישית בגודלה במצרים<ref></ref>. בסוף 2014 הגיע היקף הסחר בין המדינות לכדי 6 מיליארד דולר<ref></ref>.

== יחסים עכשוויים ==
שגרירות איטליה בקהיר
באפריל 2016, היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות הדרדרו כאשר סטודנט לתואר שלישי לדוקטורט איטלקי מאוניברסיטת קיימברידג' נמצא שנרצח באכזריות בקהיר לאחר שנעלם בינואר באותה השנה. בהמשך, החזירה איטליה את שגרירה במצרים להתייעצויות ברומא בנוגע למותו הפלילי של ג'וליו רגני, שבאותה עת ערך מחקר אקדמי ביקורתי בנושא זכויות עבודה ואיגודים מקצועיים במצרים. אכיפת החוק המצרית הניבה אז מידע סותר על גורלו של האזרח האיטלקי, דבר שלא היה מקובל על החוקרים האיטלקים. כתוצאה מכך, העיתונות האיטלקית ומשרד החוץ הצביעו על ההפרות השיטתיות של זכויות האדם במצרים, ואיימו בסנקציות פוליטיות אלא אם כן הנהגת המשטרה ותרגולם יעברו שינויים משמעותיים<ref>Spalinger A (April 2016).[http://www.nzz.ch/international/europa/belastete-beziehung-zwischen-rom-und-kairo-ein-mordfall-wird-zur-staatsaffaere-ld.12276?extcid=Newsletter_08042016_Top-News_am_Morgen "Ein Mordfall wird zur Staatsaffäre"]. Neue Zürcher Zeitung International. Retrieved May 5, 2016.</ref>.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* איטליה מחזיקה במצרים שגרירות בקהיר ו-4 קונסוליות באלכסנדריה, ע'רדקה, לוקסור ושארם א שייח.
* מצרים מחזיקה באיטליה שגרירות ברומא וקונסוליה כללית במילאנו.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
מולז'אנינובסקי

מולז'אנינובסקי (ברוסית: Молжаниновский район) הוא נפה של המחוז הצפוני של העיר הפדרלית מוסקבה, שברוסיה. שטחה הוא 21.78 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 12,264 תושבים (2020).

זו הנפה הקטנה ביותר מבחינת גודל האוכלוסייה, הוא בעל צפיפות האוכלוסין הנמוכה ביותר מכל נפות מוסקבה (161 איש לקמ"ר) והיא הנפה הרביעית בגודלה מבחינת השטח בעיר.

אין בנפה פיתוח נרחב ויש בה כספומט אחד בלבד ושום סניף בנקאי,של דואר או מרפאה ואין בה פיתוח תחבורתי והיא נעדרת קווי חשמלית, טרוליבוס, או אוטובוס.
== אתרים ראויים לציון ==
* נמל התעופה הבין-לאומי שרמטייבו
* מטה אירופלוט
* כנסיית המולד של ישו בצ'רקיזובו

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מוסקבה: נפות
יחסי אינדונזיה–ניגריה

שגרירות אינדונזיה באבוג'ה
יחסי אינדונזיה–ניגריה הם היחסים הדו-צדדיים של אינדונזיה וניגריה. יחסים דיפלומטיים כוננו בשנת 1965.<ref name="JakartaPost"></ref> שתי המדינות חברות בארגונים רב-צדדיים כמו ארגון המדינות הבלתי-מזדהות, ארגון הסחר העולמי, הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי (OIC) וארגון D-8 לשיתוף פעולה כלכלי.

== היסטוריה ==
היחסים הדיפלומטיים בין הרפובליקה הפדרלית של ניגריה לרפובליקה של אינדונזיה מתוארכים לשנת 1965, כאשר אינדונזיה פתחה את משלחתה הדיפלומטית התושבתית בלאגוס. בשנת 1976 ניגריה פתחה את משלחתה בג'קרטה. ניגריה הייתה המדינה האפריקנית שמדרום לסהרה הראשונה שהקימה משלחת דיפלומטית באינדונזיה.<ref name="JakartaPost"></ref> אינדונזיה מכירה בתפקיד החשוב שממלא ניגריה באזור תת-סהרה והפכה את ניגריה לשערה למערב ומרכז אפריקה.

== ביקורים רשמיים ==
נערכו גם חילופי ביקורים ברמה הגבוהה ביותר, על ידי הנשיא עבד א-רחמן וחיד שביקר בניגריה בשנת 2001 והנשיא אולוסגון אובסנג'ו שביקר שלוש פעמים באינדונזיה בשנת 2001, 2005 ו-2006.<ref name="NigeriaGuardian"></ref>

הנשיא עומארו יאר אדואה והנשיא סוסיליו באמבאנג יודהויונו מאינדונזיה נפגשו בניו יורק בשנת 2007 והסכימו לחזק את המשך היחסים הכלכליים בין המדינות על ידי הגברת הסחר ועידוד השקעות.<ref name="JakartaPost"></ref> בפברואר 2013 ביקר יודהויונו באבוג'ה בליווי 99 אנשי עסקים לחיזוק יחסי הסחר,<ref name="Xinhua"></ref> ופגש את נשיא ניגריה גודלוק ג'ונתן.<ref name="NAN"></ref>

== שיתופי פעולה ==
בשנת 2001 חתמו אינדונזיה וניגריה על הסכם השיתוף הכלכלי והטכני והקימו את הוועדה המשותפת. שתי המדינות חתמו בפברואר 2013 על הסכמים ארוכי טווח בנושא חברות תעופה ותחזוקת מטוסים. ההסכם והחוזים הם בין מתקן התחזוקה של גרודה Aeroasia, אינדונזיה, עם מקביליו הניגרים, כולל קאבו אייר, סילברבק אפריקה, האק אייר, מקס אייר ושירות אייר בע"מ.<ref name="YNaija"></ref> במרץ 2007 הוקם משרד התייעצות בין הוועדה לפשעים כלכליים ופיננסיים (EFCC) לבין ועדת השמדת השחיתות של אינדונזיה (KPK).<ref name="JakartaPost"></ref> טיוטות MOU אחרות / הסכמים שהוחלפו בין המדינות כוללות שיתוף פעולה בסחר, קידום הדדי והגנה על השקעות, חקלאות, גז וסמים אסורים.

== יחסים כלכליים ==
ניגריה היא שותפת הסחר השנייה בגודלה של אינדונזיה אחרי דרום אפריקה, בשנת 2011 שווי הסחר הגיע ל-2.99 מיליארד דולר, אשר היוו 21.66 אחוז מסך המסחר של אינדונזיה עם אפריקה.<ref name="ExploringAfrica"></ref> בשנת 2013 היקף הסחר הדו-צדדי בין המדינות הסתכם ב-2.2 מיליארד דולר. ישנן מעל 15 חברות אינדונזיות שפועלות כיום בניגריה כמו אינדורמה, אינדופוד, קלבה פארמה וסייאפ מאס אוטאמה. Indofood, למשל, הקימה מפעל אטריות בניגריה מאז 1995, שם Indomie הפכה למותג פופולרי ובעלת מפעל לייצור האטריות הגדול ביותר באפריקה. שתי המדינות גם מתכננות מפעל מתנול ודשן בסך 2.5 מיליארד דולר בניגריה עם פרטמינה מאינדונזיה ו-NNPC מניגריה בשיתוף פעולה עם יורוכם אינדונזיה וויבה מתנול מניגריה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי אינדונזיה–רומניה

יחסי אינדונזיה–רומניה הם יחסי החוץ בין אינדונזיה ורומניה.

== סקירה כללית ==
היחסים בין המדינות כוננו רשמית בשנת 1950. אינדונזיה ורומניה הסכימו להגביר את שיתוף הפעולה בענף הסחר.<ref name="Bisnis"></ref> המדינות מצפות האחת מרעותה להיות השער לשוק האזורי: אינדונזיה כשער הכניסה לשוק האסיאני ורומניה כשער הכניסה לשוק האיחוד האירופי.<ref name="Pedoman"></ref>

== יחסי סחר ==
היקף הסחר הדו-צדדי בשנת 2012 עמד על 172.67 מיליון דולר והיה לטובת אינדונזיה עם יצוא של 106.41 מיליון דולר ויבוא של 66.25 מיליון דולר. פרט לסחר וכלכלה, היחסים הדו-צדדיים כוללים תרבות, חינוך,<ref name="VivaRom"></ref> וטכנולוגיה.<ref name="DPR"></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* אינדונזיה מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה באינדונזיה שגרירות בג'קרטה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==