קטלאנית

קַטַלַאנִית (Català) היא שפה ממשפחת השפות הרומאניות.

השפה מדוברת במזרח חצי האי האיברי ובמספר מקומות נוספים. לשפה כ־9 מיליון דוברים, רובם בספרד. היא או ניבים שלה הן השפה הרשמית באנדורה, בחבל קטלוניה שבספרד, בוולנסיה שבספרד, באיים הבלאריים, ובעיר אלְגֶרוֹ שבסרדיניה. בשנת 1714 כשהספרדים כבשו את קטלוניה נאסר השימוש בשפה. מבחינת אוצר מילים ודקדוק, השפה קרובה לספרדית ולצרפתית.

==תפוצה גאוגרפית==
קטלאנית מדברים במקומות הבאים (נקראים יחד הארצות הקטלאניות):
*הקהילה האוטונומית של קטלוניה בספרד
*חבל ארץ הגובל בקטלוניה בקהילה האוטונומית של אראגון (Franja)
*האיים הבלאריים בספרד
*אנדורה
*חלקים מוולנסיה, שם ידועה השפה כ"ולנסית"
*אזור קטן במורסיה שבדרום ספרד
*"צפון קטלוניה" – בשטח צרפת
*העיר אלגרו (איטלקית: Alghero; קטלאנית: l'Alguer) שבאי סרדיניה, באיטליה, שם השפה ידועה כ"אלגרס"

===מספר דוברי הקטלאנית===
מפת התפוצה של הקטלאנית באירופה

====בשטחים בהם קטלאנית (או אחד הניבים שלה) היא שפה רשמית====
{| style="margin: 0 0 0.5em 1.4em; border: 1px #aaa solid; border-collapse: collapse; float: center;" border=1
|- style="font-size:110%; color: black; background-color: lawngreen;"
!אזור
!מבינים
!יודעים לדבר
|- style="background-color:#CCCCCC;"
|קטלוניה (ספרד)
| align="right" |5,837,874
| align="right" |4,602,611
|- style="background-color:#E4E4E4;"
|ולנסיה (ספרד)
| align="right" |3,512,236
| align="right" |1,972,922
|- style="background-color:#CCCCCC;"
|האיים הבלאריים (ספרד)
| align="right" |733,466
| align="right" |504,349
|- style="background-color:#E4E4E4;"
|אנדורה
| align="right" |62,381
| align="right" |49,519
|- style="background-color:#CCCCCC;"
|אלגרו (סרדיניה, איטליה)
| align="right" |20,000
| align="right" |17,625
|- style="background-color:#FFFFFF;"
|סה"כ
| align="right" |10,145,957
| align="right" |7,129,401
|}

====בשטחים בהם אינה שפה רשמית====
{| style="margin: 0 0 0.5em 1.4em; border: 1px #aaa solid; border-collapse: collapse; float: center;" border=1
|- style="font-size:110%; color: black; background-color: lawngreen;"
!אזור
!מבינים
!יודעים לדבר
|- style="background-color:#CCCCCC;"
|צפון קטלוניה (צרפת)
| align="right" |203,121
| align="right" |125,622
|- style="background-color:#E4E4E4;"
|אראגון (ספרד)
| align="right" |47,250
| align="right" |45,000
|-
|סרגוסה (ספרד)
|אין מידע
|אין מידע
|- style="background-color:#CCCCCC;"
| מורסיה (ספרד)
| align="right" |אין מידע
| align="right" |אין מידע
|- style="background-color:#E4E4E4;"
|שאר העולם
| align="right" |אין מידע
| align="right" |350,000
|- style="background-color:#FFFFFF;"
|סה"כ
| align="right" |270,371
| align="right" |538,247
|}

==התפשטות השפה==
השפה הקטלאנית התפתחה במאה הרביעית לספירה, מניבים מקומיים של לטינית שהיו בשימוש בחלק המזרחי של הרי הפירנאים.

במהלך הרקונקיסטה, הכיבוש מחדש של חצי האי האיברי על ידי הנוצרים, התפשטה הקטלאנית לברצלונה, ולאחר מכן לממלכת ולנסיה, לאיים הבלאריים ולאלגרו.

{| class=wikitable style=text-align:center; style="float: right;"
|+עיצורים בקטלאנית
|
! colspan=2 | וילוני
! colspan=2 | חכי
! colspan=2 | <span style="color:green;">בתר־{{ש}}מכתשי</span>
! colspan=2 | מכתשי/שִנִּי
! colspan=2 | שפתי{{ש}}־שִנִּי
! colspan=2 | דו־{{ש}}שפתי
|-align=center
! אפי
| width="14px" style="border-left: 0;"|ŋ||width="14px" style="border-right: 0;"|
| width="14px" style="border-left: 0;"|ɲ||width="14px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|n||width="14px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|m||width="14px" style="border-right: 0;"|
|-align=center
! סותם
| width="14px" style="border-left: 0;"|ɡ||width="14px" style="border-right: 0;"|k
| width="14px" style="border-left: 0;"|[<span style="color:orange;">ɟ</span>||width="14px" style="border-right: 0;"|<span style="color:orange;">c</span>]
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|d||width="14px" style="border-right: 0;"|t
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|b||width="14px" style="border-right: 0;"|p
|-align=center
! מחוכך
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|ʤ||width="14px" style="border-right: 0;"|ʧ
| width="14px" style="border-left: 0;"|ʣ||width="14px" style="border-right: 0;"|ʦ
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
! שורק
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|ʒ||width="14px" style="border-right: 0;"|ʃ
| width="14px" style="border-left: 0;"|z||width="14px" style="border-right: 0;"|s
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
! חוכך
| width="14px" style="border-left: 0;"|[<span style="color:blue;">ɣ</span>]||width="14px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|[<span style="color:blue;">ð</span>]||width="14px" style="border-right: 0;"|
| width="14px" style="border-left: 0;"|<span style="color:red;">v</span>||width="14px" style="border-right: 0;"|f
| width="14px" style="border-left: 0;"|[<span style="color:blue;">β</span>]||width="14px" style="border-right: 0;"|
|-align=center
! rowspan=2 | מקורב(צדי)
| width="14px" style="border-left: 0;"|w||width="14px" style="border-right: 0;"|
| width="14px" style="border-left: 0;"|j||width="14px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|ʎ||width="14px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|l||width="14px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
! מקיש
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|ɾ||width="14px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
! רוטט
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="14px" style="border-left: 0;"|r||width="14px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-
| colspan=13 |
<span style="color:red;">*</span> – פונמה נפרדת מ־/b/ בניבים באלֵאַרית, אלגורית,ואלנסית ועוד
<span style="color:orange;">*</span> – אלופוני /k ɡ/ בסופי מילים/לפני תנועות קדמיות בניבבאלארית
<span style="color:green;">*</span> – יש המדייקים בקירוב למכתשי־חכי [ʨ ʥ ɕ ʑ]
<span style="color:blue;">*</span> – אלופוני /b ɣ d/ בהתאמה בראשי הברות לאחר חוככים
|}
תנועות בקאטאלאנית

==דקדוק==
הדקדוק של הקטלאנית קרוב לזה של מרבית השפות הרומאניות, אך יש בו גם מספר מאפיינים ייחודיים.

===שמות עצם ושמות תואר===
לשמות עצם ושמות תואר יש שני מינים, זכר ונקבה. השמות נוטים במספר יחיד ורבים; סימן הרבים הוא לרוב הסיומת -s.

מאפיין ייחודי של שמות קטלאניים הוא אובדן כמעט מוחלט של הסיומת -n, אשר נעלמה לחלוטין בזכר יחיד, אך מופיעה בנקבה וברבים. למשל:

{| border="1" width="50%"
|-
! עברית || קטלאנית || ספרדית || צרפתית || לטינית
|-
| טוב || bo || bueno || bon || bonus
|-
| טובה || bona || buena || bonne || bona
|-
| טובים || bons || buenos || bons || boni
|-
| רומאי || romà || romano || romain || romanus
|-
| רומאים || romans || romanos || romains || romani
|-
| אובססיה || obsessió || obsesión || obsession || obsessio (פירוש מקורי – חסימה)
|-
| אובססיות || obsessions || obsesiones || obsessions || obsessiones
|}

===פועל===
כמו בשפות רומניות אחרות, גם בקטלאנית יש מערכת עשירה של זמני פעלים פשוטים ומורכבים, עם מודוס אינדיקטיבי וסוביונקטיבי.

כמו בספרדית וצרפתית, זמני הפעלים הפרפקטיביים המורכבים נוצרים על ידי הפועל haver והפועל בבינוני (particip passat). בנוסף לזמנים אלה קיים בקטלאנית גם זמן עבר ייחודי, pretèrit perfet perifràstic, הנוצר על ידי הפועל anar (ללכת) בזמן הווה ובגוף מתאים בצירוף שם הפועל; למשל, מהפועל cantar (לשיר):
* vaig cantar – אני שרתי
* vas cantar – את/ה שרת

===כינויי גוף===
כמו באיטלקית ובספרדית, קיימים בקטלאנית כינויי גוף אנקליטיים, אשר מתחברים לפועל כאשר יש להם תפקיד של מושא ישיר או עקיף. הייחוד של הקטלאנית הוא בחוקים המורכבים שלפיהם מתחברים כינויים אלה לפועל וכאשר לפועל יש יותר מכינוי אחד. לכינויים יש אלומורפים רבים בהתאם לזמן והגוף של הפועל ובהתאם לצלילים הראשונים והאחרונים של הפועל.

==ניבים קטלאניים==
מפת הניבים הקטלאניים
השפה הקטלאנית מורכבת ממספר ניבים, שאותם נהוג לחלק לשתי קבוצות עיקריות, על פי חלוקה שהציע מנואל מילה איפונטאנאלס ב־1861.

הקבוצה המזרחית כוללת את הניבים המדוברים בקטלוניה ובאנדורה, והקבוצה המערבית כוללת את הניבים המדוברים בוולנסיה ובחלק המזרחי של אראגון. בין הקבוצות קיימת השפעה הדדית, וכך הניבים המדוברים בוולנסיה אופייניים יותר לקבוצת הניבים המערבית ואילו הניבים המדוברים באראגון מכילים גם השפעות מזרחיות.

==אוצר מילים בסיסי==
*שלום: <span dir="ltr">Hola</span>
*בוקר טוב: <span dir="ltr">Bon dia</span>
*ערב טוב: <span dir="ltr">Bona tarda, Bon vespre, Bona vesprada</span>
*לילה טוב: <span dir="ltr">Bona nit</span>
*להתראות: <span dir="ltr">Adéu, arreveure, adéu-siau</span>
*להתראות בקרוב: <span dir="ltr">Fins després!</span>
*בבקשה: <span dir="ltr">Per favor, si us plau</span>
*מה נשמע?: <span dir="ltr">Com va això?, Què tal?</span>
*טוב, ואצלך?: <span dir="ltr">Bé, i tu?</span>
*תודה: <span dir="ltr">Gràcies/mercè</span>
*תודה רבה: <span dir="ltr">moltes gràcies/mercès</span>
*סליחה, אני מצטער/ת: <span dir="ltr">Perdó, ho sento</span>

==ראו גם==
* המוסד ללימודים קטלאניים
* האקדמיה הוולנסיינית ללשון
* הארצות הקטלאניות
* ויקיפדיה הקטלאנית

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.ethnologue.org/show_language.asp?code=cat קטלאנית], באתר [http://www.ethnologue.org אתנולוג]
* [http://www.enciclopedia.cat/ אנציקלופדיה קטלאנה – אנציקלופדיה ומילון קטלאני־קטלאני]
* [http://www.grec.cat/cgibin/mlt00.pgm מילון קטלאני־ספרדי־אנגלי־צרפתי־גרמני באתר grec.cat]
* [http://www.catalandictionary.org/ DACCO – מילון קטלאני אנגלי בקוד פתוח]
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:קטלוניה: תרבות
קטגוריה:ספרד: שפות
קטגוריה:איטליה: שפות
קטגוריה:צרפת: שפות
קטגוריה:שפות