אברהם בוצר

אברהם בוצר (25 ביולי 1929 – 2 ביוני 2012), כונה "צ'יטה", היה מפקד חיל הים הישראלי בשנים 1968–1972.

==עד קום המדינה==
בוצר (במקור בוצן) נולד בפולין בשנת 1929 ועלה לארץ ישראל בשנת 1936. למד בבית הספר אחד העם ובתיכון חדש, ומגיל 14 היה פעיל בצופי ים. בשנת 1946 התגייס לפלי"ם, השתתף בקורס מפקדי סירות מס' 7 בנוה ים ובקורס חובלים מס' 5 של הפלי"ם ושימש מדריך בקורס מפקדי סירות מס' 8. בשנת 1947 השתתף בהורדת מעפילים בחוף ניצנים מהאוניה "שבתאי לוז'ינסקי", נתפס על ידי שלטונות המנדט הבריטי וגורש לקפריסין, אולם לאחר כשבועיים הוחזר לארץ עקב גילו הצעיר.

==שירות בחיל הים==
עם פרוץ מלחמת העצמאות הצטרף בוצר לחיל הים הישראלי שאך זה הוקם, שירת לזמן קצר בחוליה לחבלה ימית והועבר לשרת כקצין על סיפונן של "אח"י דרום אפריקה (ש-27)" ואח"י אילת (א-16).

לאחר המלחמה המשיך לשרת בחיל הים. בשנת 1952 הועלה לדרגת סרן וקיבל את הפיקוד על הקורבטה אח"י הגנה. באותה שנה נשלח לקורס מג"דים, והמשיך לשרת כסגן המפקד של שתי פריגטות.

באוגוסט 1953 היה בוצר סגן מפקד הקורבטה ווג'ווד שהצטרפה לכח השייטת הגדולה בסיוע לנפגעי הרעש באיי יוון. הוא ירד עם קבוצת ימאים במזרח האי קפלוניה חבשו 80 פצועים ופינו ארבעה פצועים קשה לקורבטה. בוצר נשאר בחוף כקבוצת ניהול ונאסף למחרת על ידי אח"י מזנק (ק-32).

משנת 1954 עד שנת 1955 היה בוצר ראש ענף מבצעים של חיל הים. במסגרת עסקת הרכש של שתי משחתות Z מעודפי הצי המלכותי הבריטי נשלח לבריטניה ומונה לסגן מפקד אח"י אילת. בתפקיד זה השתתף במלחמת סיני והיה מפקד כוח ההשתלטות שעלה על סיפון המשחתת המצרית איבראהים אל-אוול שנכנעה.

בשנת 1957 חזר להיות ראש ענף מבצעים ובשנת 1959 נתמנה למפקד אח"י יפו.

שנתיים לאחר מכן, בשנת 1961, מונה לסגן ראש מחלקת ים ובשנת 1963 יצא לשנת השתלמות בקורס פיקוד ומטה בגריניץ' (בריטניה)
אל"ם אברהם בוצר קיבל את הפיקוד על [[זירת ים סוף מפקח על הכנת האניה 'עמליה' בנמל אילת, יוני 1967.]]
בין השנים 1964 ל-1966 שימש כראש מחלקת כוח אדם במפקדת חיל הים. בתפקידו זה פעל להגדיל את מאגר קציני הים ולהכשיר כוח אדם מקצועי לקראת קליטתן של ספינות סער שנבנו בצרפת בעבור חיל הים. בין השאר החליט לפתוח את קורס חובלים גם לבוגרי בתי ספר תיכוניים (עד אז הגיעו לקורס רק בוגרי בית הספר לקציני ים עכו). בוצר ראה את התפתחות האלקטרוניקה והחליט להגדיל את כמות הנשלחים ללימודים בטכניון.

בשנת 1966 יצא ללמוד כלכלה ומדע המדינה באוניברסיטה.

במלחמת ששת הימים מונה למפקד זירת ים סוף. בתפקידו זה היה מפקד הכוח שהשתלט על שארם א-שייח' ללא קרב, לאחר שהמקום ננטש על ידי המצרים.

בספטמבר 1967 מונה לראש מחלקת ים ונעשה למועמד המועדף לפיקוד על חיל הים. בתפקיד זה היה בקבוצת הקצינים הראשונה שהועלתה לדרגה החדשה שהונהגה אז, תת-אלוף.

בתקופת כהונתו טובעה המשחתת "אח"י אילת". על נסיבות טיבועה אמר בוצר: 

כשלושה חודשים לאחר מכן טבעה הצוללת דקר. בוצר קיבל את הודעתו של רס"ן מיכאל ברקאי מפקד אח"י לויתן הדורש להמשיך בהפעלה רגילה ואישר לה לצלול. הצלילה עברה בשלום ומפקד חיל הים שלמה אראל אישר את חידוש הצלילות לצוללות.

==מפקד חיל הים==
ב-1 בספטמבר 1968 מונה בוצר למפקד חיל הים והועלה לדרגת אלוף. בעת שקיבל את הפיקוד, היה חיל הים נתון בנחיתות מבצעית. תוכנית בניין הכוח טרם הניבה פירות. הצפיות מחיל הים שהתבדו בפעילות בזירה הימית במלחמת ששת הימים, וכן טיבוע המשחתת אילת וטביעת הצוללת דקר הנמיכו את ההערכה לחיל הים בציבור.

===פעילות מבצעית===
בתקופה שבה פיקד בוצר על חיל הים היה צה"ל עסוק בפעילות מבצעית רבה: בחזית המצרית התנהלה מלחמת ההתשה ובחזית הירדנית התנהלה פעילות ענפה נגד ארגוני המחבלים. חיל הים היה מעורב במרבית פעולות הפשיטה שבוצעו בחזיתות אלה בשל הצורך לחצות מכשולי מים (תעלת סואץ ונהר הירדן).

המבצעים החשובים שביצע חיל הים בתקופת פיקודו של בוצר היו:
* הפשיטה על האי גרין (יולי 1969), פעולה פשיטה של שייטת 13 וסיירת מטכ"ל על אי מלאכותי שהקימו הבריטים לאבטחת פתחה הדרומי של תעלת סואץ, ואשר שימש כמתחם מבוצר של הצבא המצרי.
* מבצע אסקורט (ספטמבר 1969), שבמהלכו הטביעו לוחמי הקומנדו הימי שתי ספינות טורפדו מצריות במעגן של חיל הים המצרי בצפון מפרץ סואץ. מבצע זה נעשה כדי להסיר את איום הטורפדו מהנחתות הישראליות לקראת מבצע רביב.
* מבצע רביב (ספטמבר 1969) שבו הובילו נחתות של חיל הים כוח שריון לגדה המצרית של מפרץ סואץ.

לפעילות המבצעית של יחידות חיל הים במהלך מלחמת ההתשה, ובראשן הקומנדו הימי, הייתה השפעה ישירה על היכולת שהפגין חיל הים במלחמת יום הכיפורים. במלחמת ההתשה נרכשו והוטמעו בחיל הים עקרונות לחימה וערכים כמו: נכונות לפעילות מבצעית, גישה התקפית, דבקות במטרה ואומץ לב. יתר על כן, המבצעים הרבים הכניסו את חיל הים כולו לשגרה של נוהלי קרב על כל המשתמע מכך (ייזום דחיפה וקידום מבצעים, תכנונים מבצעיים, שיתוף פעולה עם אג"ם מבצעים, חיל האוויר והפיקודים, השגת אישורים לפעולות מהמטכ"ל ומהדרג המדיני, תדרוכים, תחקירים, הפקת לקחים וכו').

===בניית הכוח הימי===
בימי כהונתו של בוצר נמשך בניין הכוח בתוכנית שהחלה על ידי קודמיו. ספינות סער החלו להגיע ואיתן נעשה שינוי גדול בסדר הכוחות של חיל הים.

====ספינות טילים====

* הברחת ספינות שרבורג: כאשר הטילו הצרפתים אמברגו על משלוחי נשק מצרפת לישראל בדצמבר 1968, נותרו בצרפת חמש ספינות טילים מדגם סער 3. ספינות אלה חולצו מנמל שרבור במבצע מורכב (מבצע נועה) והגיעו לישראל בסוף דצמבר 1969.
* הצטיידות באמצעי הגנה נגד טילים: כלקח עיקרי מטיבוע המשחתת אילת, יזם בוצר והשקיע משאבים רבים בפיתוח ובהצטיידות באמצעי הטעיה אלקטרוניים שהורכבו בספינות הטילים מיד בגמר פיתוחם.
* עדיפות להתחמשות בטיל "גבריאל": לאחר שהושלמו עבודות הפיתוח והניסוי של הטיל "גבריאל" לטווח 20 ק"מ, שנועד בתחילה כנגד המשחתות מסדרת סקורי, הועלתה הצעה מהמפתחים להגדיל את טווח הטילים עד 40 ק"מ. בוצר החליט לתת עדיפות להצטיידות הספינות בטילים כפי שהם על פני ההשקעה בפיתוח הגדלת הטווח. היה בזה סיכון מחושב גדול מאוד. תוצאת ההחלטה היו : מחד ש-12 מתוך 14 ספינות שייטת ספינות הטילים אכן חומשו בטילי "גבריאל", ומאידך עדיפות הטווח של טילי "סטיקס" נעשתה לבעיה המבצעית מרכזית. סגירת הפער היוותה את הנושא העיקרי בתורת הקרב של ספינות הסער, שנבנתה אז על ידי מפקדי שייטת ספינות הטילים: הדר קמחי ושבתאי לוי. פיתוח טיל "גבריאל" ארוך טווח התחיל לאחר המלחמה וספינות הטילים חומשו בו באמצע שנות ה-70.
* ספינות סער 4: במספנות ישראל נמשכה בניית הספינות מדגם סער 4. הספינות הראשונות נמסרו לחיל הים חודשים ספורים אחרי סיום כהונתו של בוצר.
* מעמד מפקד הסטי"ל : בוצר היה גאה במיוחד בגיבוי ובתמיכה שנתן להקניית עצמאות למפקדי ספינות הטילים בים. מפקדים אלה היו צעירים בהרבה ממפקדי המשחתות בעבר. הוא נתן חשיבות גדולה לפעילותו זו על פני הנושאים האחרים. מעמדם המכובד של מפקדי ספינות הטילים התגבש במשך השנים והוא מקובל עד ימינו.

====צוללות====
החלפת הפיקוד על [[שייטת הצוללות. במרכז מפקד חיל הים אלוף אברהם בוצר, מימין המפקד המוסר סא"ל אברהם דרור, משמאל המפקד המקבל רס"ן גדעון רז, 1971.]]
נחתמה עסקה לבניית שלוש צוללות גל במספנת ויקרס שבאנגליה. הייתה זו הפעם הראשונה שחיל הים הזמין צוללות חדשות המותאמות לצרכיו, שכן עד אז נקנו צוללות ישנות מעודפי הצי הבריטי. העסקה הבטיחה את המשך קיומה של שייטת הצוללות בחיל הים לאחר אובדנה של אח"י דקר. במטכ"ל נעשו ניסיונות רבים להניא את חיל הים מחתימה על ההסכם ולוותר כליל על מרכיב הצוללות שלו, אך בוצר לא נכנע ללחצים.

====נחתות====
בשל צרכים מבצעיים של צה"ל בזירת ים סוף נרכשו נחתות נוספות לחיל הים. ראשונה הייתה אח"י בת-שבע, שהייתה הנחתת הארוכה ביותר בחיל הים, ואחריה שלוש נחתות מדגם "שקמה", שנבנו בארצות הברית במלחמת העולם השנייה.

====ספינות סיור לביטחון שוטף ====
תוך כדי שירות התברר כי יש צורך באבטחה דינמית בכל שעות היממה על הגבולות הימיים. ספינות הטילים לא עמדו בעומס, ונחתמה עסקה לבניית ספינות הדבור הראשונות בארצות הברית, ככלי השיט שישמש את חיל הים במשימות ביטחון שוטף. ספינות הדבור הראשונות הגיעו לישראל בנובמבר 1970.
<gallery>
קובץ:ButzerShushan1970.jpg|אלוף אברהם בוצר בשיחה עם סא"ל יצחק שושן בעת מסיבת השחרור קצינים בכירים מצה"ל 1970.
קובץ:ABotserChovlim1970.jpg|מפקד חיל הים אברהם בוצר עם בוגרי קורס חובלים, 1970.
File:EbanBotser2041970.jpg|מפקד חיל הים בוצר מוביל את שר החוץ אבא אבן המבקר בחיל הים 20 באפריל 1970.
File:BotserTelem1971.jpg|אלוף אברהם בוצר ותא"ל בנימין תלם 1971.
קובץ:BozerSaluteDaburim.png|מפקד חיל הים אברהם בוצר מצדיע למשט כבוד של ספינות הדבור הראשונות 1971.
File:DayanNitsanBotser7061972.jpg|שר הביטחון משה דיין מבקר בבה"ד חיל הים מארחיו אברהם בוצר ויעקב ניצן 7 ביוני 1972.
</gallery>

===גיבוש תורת לחימה לסטי"לים===
הטבעת אח"י אילת באמצעות טילי "סטיקס" שנורו מספינה מצרית (אוקטובר 1967), חייב את חיל הים להפיק לקחים ולמצוא פתרון שיאפשר לספינות הטילים של חיל הים להתגבר על איום ה"סטיקס", שהטווח וכמות חומר הנפץ שלו גדולים לאין שיעור מאלה של ה"גבריאל". התשובה הייתה פיתוח מערכת לוחמה אלקטרונית (ל"א) שתנטרל את יתרונות ה"סטיקס".

עם קליטת ספינות הטילים, טילי ה"גבריאל" ומערכות הל"א, גובשה ותורגלה בתקופתו של בוצר תורת הלחימה של שייטת הסטי"לים. את הפירות קצר חיל הים במלחמת יום הכיפורים, ותחת פיקודו של האלוף בנימין תלם נחל חיל הים ניצחונות בכל קרבות הטילים והשיג שליטה בזירה הימית.
האלוף אברהם בוצר בזירת ים סוף, אוקטובר 1973.

==לאחר השירות הצבאי==
בוצר סיים את תפקידו ב-1 בספטמבר 1972. לאחר שחרורו התמנה למנכ"ל חברת קו צינור אילת אשקלון (קצא"א), שם עבד יותר מעשרים שנה. במקביל למד משפטים ועבד כעורך דין בתחום המשפט הימי.

במהלך במלחמת יום הכיפורים, ב-8 באוקטובר, הגיע בוצר לזירת ים סוף, עליה פיקד אל"ם זאב אלמוג, כנציג מפקד חיל הים. ב-12 באוקטובר הגיעה פקודה מאת מפקד חיל הים אל מפקד זירת ים סוף: . עם ביטולו של "מבצע אור ירוק" חזר אלמוג לפקד על הזירה. ב-16 באוקטובר יצא בוצר עם אח"י חץ לסיור אלים במבואות פורט סעיד. בהמשך המלחמה שימש כעוזר למפקד חיל הים בנושא פעילות צי הסוחר. לימים כאשר נשאל בוצר בראיון על פעילותו במלחמת יום הכיפורים הצניע את תפקידו - 

לאחר פרישתו בילה ימים רבים בספינת המפרש שלו וערך הפלגות רבות בים התיכון. להפלגות אלה זומנו חברים מחיל הים ואחרים שחלקו עם בוצר חוויות ים.

בחודש אוקטובר 2011 נבחר בוצר ליקיר תנועת הצופים, כאיש צופי ים שעשה רבות למען העם והמדינה.

אברהם בוצר נפטר ב-3 ביוני 2012 ונקבר בבית העלמין הצבאי קריית שאול.

==לקריאה נוספת==
* הירש גודמן ושלמה מן, צה"ל בחילו אנציקלופדיה לצבא ולביטחון, חיל הים, הוצאת רביבים, 1982, עמ' 134
* מייק אלדר, שייטת 13 סיפורו של הקומנדו הימי, ספרית מעריב, 1993, עמ' 22, 23, 32-31, 34, 40, 116, 288-285, 368-364, 376, 381, 401, 410, 413, 439, 450, 461, 463, 489-488, 641
* מייק אלדר, שייטת 11 הקרב על הצל"ש, ספרית מעריב, 1996, עמ'56, 59, 67, 78, 86, 87, 194, 297, 340
* שמואל ינאי ויוסף אלמוג, השערים פתוחים אסופת זכרונות ההעפלה, הוצאת קרן הפלי"ם, 2001, עמ' 103–104
* מערכת "בין גלים", "אברהם בוצר - צ'יטה - על חייו ופועלו", מגזין עמותת חיל הים, ספטמבר 2013, עמ' 30

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* מאיר שפיר ואריה דובלין,[https://2020-uploaded.fresh.co.il/2020/08/30/88749841.pdf ריאיון עם מפקד חיל הים]	'מערכות ים', ספטמבר 1970, עמ' 6
* אברהם בוצר [https://www.youtube.com/watch?v=reagxr3oGmk מתאר את פעילותו בזירת ים סוף במלחמת ששת הימים]. סרט סיכומי חיל הים החל מדקה 23
* [https://2020-uploaded.fresh.co.il/2020/11/02/75548041.pdf	פקודת יום אלוף אברהם בוצר], 'מערכות ים' 110, נובמבר 1972, עמ' 4
* אברהם בוצר,	[https://2020-uploaded.fresh.co.il/2020/11/06/51509542.pdf#page=38 חיל ים לוחם], ימים עלי ימים - מערכות חיל הים, מפקדת חיל הים, ספטמבר 1974, עמ' 38
* אברהם בוצר,	[https://beingalim.files.wordpress.com/2021/01/1982-4-beingalim-157.pdf	כיבוש שארם ב67], 'בין גלים' 157, אפריל 1982 עמ' 12
* דניאלה רן, [https://herzl.haifa.ac.il/images/Ichita.pdf ראיון עם אברהם בוצר], מוסד הרצל לחקר הציונות, 2001
* אברהם בוצר,	[https://beingalim.files.wordpress.com/2021/02/2008-9-bg.pdf הפלגותי עם ביני], "בין גלים", ספטמבר 2008, עמ' 62
* 
* שאול חורב, [http://moreshetyamit.net/?p=2615 מנהיגותו של אלוף בוצר] באתר משמר המורשת הימית, 12 נובמבר 2012
* 
* [http://www.amutayam.org.il/?CategoryID=566&ArticleID=869 חברים שאינם - בוצר אברהם (צ'יטה) ז"ל], באתר עמותת חיל הים
* ירדן גור, [https://beingalim.files.wordpress.com/2021/03/2013-9-bg.pdf אברהם בוצר (צ'יטה)],	"בין גלים" ספטמבר 2013, עמ' 30
* 

==ביאורים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:גולי מחנות המעצר בקפריסין
קטגוריה:בוגרי בית הספר אחד העם (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון חדש
קטגוריה:מפקדי חיל הים הישראלי
קטגוריה:אלופי צה"ל
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי הפלי"ם
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
קטגוריה:ראשי מספן כוח האדם
קטגוריה:ראשי מספן הים
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי שירות קבע בצה"ל
קטגוריה:חיילי צה"ל במלחמת ההתשה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
קטגוריה:חיילי חיל הים במלחמת העצמאות