ברוך דובדבני

יחיאל ברוך דובדבני (י' בתמוז תרע"ו, 11 ביולי 1916 - כ"ד באדר ב' תשמ"ד, 28 במרץ 1984) היה מראשי תנועת ברית החשמונאים, מנהל מחלקת העלייה של הסוכנות היהודית, חבר מועצת עיריית ירושלים ויו"ר המרכז לחינוך דתי בישראל.

==תולדות חייו==
דובדבני נולד בשנת 1916 בראדום שבפולין לאסתר ויצחק יוסף קירשנבוים. מצד אמו היה דור שמיני לרבי אלימלך מליזנסק. בשנת 1928 עלה עם הוריו וסבו, שהיו ציונים-דתיים, לארץ ישראל. במצוות רבי יחזקאל טאוב, האדמו"ר מיבלונה, התגוררה המשפחה תחילה בכפר הנוער הדתי חסידים, ליד חיפה, אולם בשל קשיי הקליטה עברה המשפחה לירושלים, וסייעה ביסוד שכונת אבן יהושוע. למד בישיבת עץ חיים ואחר כך בישיבת מרכז הרב אצל הרב קוק. בנוסף למד באוניברסיטה העברית בירושלים היסטוריה של עם ישראל וספרות עברית. היה ממשתתפי חוג הראי"ה (בין השנים ת"ש - תש"ה), קבוצת לימוד להעמקה בכתבי הראי"ה קוק זצ"ל, חוג בו השתתפו מחשובי תלמידי הראי"ה. 

===פעילות ציבורית===
בשנת 1937 היה ממייסדי תנועת ברית החשמונאים. בין השנים 1939–1956 כיהן כסגן מפקד התנועה בארץ ישראל, וערך את ביטאון התנועה "החשמונאי". היה חבר באצ"ל ומראשוני העצורים על ידי הבריטים בשנת 1939. בהמשך נעצר פעמיים נוספות.

ב-1945 הצטרף לארגון ההגנה. ב-1946 יצא בשליחות הסוכנות היהודית למחנות העקורים באיטליה. בין השאר עמד בראש מבצע העלאת יהודי לוב לישראל וזכה לאהבתם והערצתם. ב-1950 חזר לישראל ועבד כפקיד בכיר במחלקת העלייה של הסוכנות בירושלים. בשנת 1953 יצא דובדבני, הפעם עם משפחתו, בשליחות הסוכנות היהודית לפריז, לשמש כמנהל מחלקת העלייה באירופה ובצפון אפריקה. הוא הרבה לנסוע לארצות צפון אפריקה מרוקו, אלג'יר ותוניס, תוך סיכון נפשו, כדי להבטיח יציאה מְרבית של היהודים מארצות אלו, בטרם יקבלו עצמאות וינעלו את שעריהן בפני העלייה החופשית של יהודים לישראל. 

משנת 1956 ועד שנת 1968 עמד דובדבני בראש מחלקת העלייה של הסוכנות היהודית, אז הוחלף על ידי עוזי נרקיס. בבחירות 1965 התמודד בראש רשימת המפד"ל לעיריית ירושלים והוביל את מפלגתו לקואליציה בראשות טדי קולק. 

משנת 1969 ועד למותו כיהן כיו"ר המרכז לחינוך דתי בישראל. 

ב-1984, בהיותו בן 67, נהרג בתאונת דרכים ונטמן בהר המנוחות בירושלים. 

עיריית ירושלים קראה על שמו רחוב בשכונת בית וגן, ובית ספר בשכונת בית הכרם. 

בנו הוא אברהם דובדבני, יו"ר קק"ל, ששימש גם כיושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית בין השנים 2010–2020.

==מציאת כתביו של האדמו"ר מפיאסצנה==
בשנת 1956, במסגרת תפקידו בסוכנות, היה האחראי לגילוי ספר דרשותיו של הרב קלונימוס קלמיש שפירא, הידוע בשם "אש קודש". ספר דרשות זה נכתב על ידי האדמו"ר בעת שהותו בגטו ורשה, והוטמן בכדי חלב יחד עם ארכיון "עונג שבת", עם פינוי הריסות הגטו אחרי המלחמה אותר הארכיון ועימו הספר. על מציאת הספר ועל תוכנו העיד דובדבני במהלך משפט אייכמן.

==לקריאה נוספת==
* זבולון בוארון, לבלוב הדובדבן, אסופת דברים על זיקת יהודי לוב לארץ ישראל מוקדשת לזכרו של ר' ברוך דובדבני, נתניה: ערב ראש חודש אלול, תשנ"ג (השנה העשירית להסתלקותו). החוברת כוללת את הפרק: קחי כינור, דברים לזכרו של ברוך דובדבני ז"ל ומדבריו על יהודי קהילת לוב (בעמ' 19 - 44); והפרק: "...וירושלים לדור ודור", מאת ברוך דובדני ז"ל (בעמ' 45 - 52).
* פריג'א זוארץ, "קחי כינור", יהדות לוב, עורכים: פריג'א זוארץ ו-4 אחרים, תל אביב: בהוצאת ועד קהלות לוב, אלול התש"ך-1960 (להלן: "יהדות לוב"), עמ' 294. שיר שחיבר הרב זוארץ לכבוד דובדבני, על מפעלו בהעלאת יהודי לוב לישראל. הוא פורסם שוב בחוברת לזכרו, "לבלוב הדובדבן", עמ' 20. 
* ברוך דובדבני, "פרקים בעליית גולת לוב", יהדות לוב, עמ' 297 - 316.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.youtube.com/watch?v=40CSk0AI0Sk סרט על סיפור חייו של ברוך דובדבני], בהפקת אולפני אתרוג.
* 
* מאיר דובדבני (נכדו), [http://www.torahmitzion.org/download-tracking.asp?downloadString=/pub/parsha/5769/vayakhel-heb.doc קורות חייו], בתוך עלון "שבת שלום מתורה מציון" גיליון 285 
* ברוך דובדבני, [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=28699&st=&pgnum=18&hilite=בחודש של גאולה ומלכות], בכתב העת "טורי ישורון" 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:בוגרי ישיבת עץ חיים
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:לוחמי האצ"ל
קטגוריה:פעילי עלייה
קטגוריה:חברי מועצת העיר ירושלים
קטגוריה:חברי התנועה למען ארץ ישראל השלמה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בישראל
קטגוריה:חברי בני ברית ישראל
קטגוריה:משפט אייכמן: עדים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1916
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1984