ספר האגדה

סֵפֶר הָאַגָּדָה הוא לקט של אגדות, שנערך וסודר על ידי חיים נחמן ביאליק ויהושע חנא רבניצקי החל משנת 1903. המקורות לספר האגדה הם ברובם ספרי מדרש מתקופת התנאים והאמוראים ובהם: משנה, תלמוד בבלי, תלמוד ירושלמי, אבות דרבי נתן, מכילתא, ספרא, ספרי, תוספתא, מדרש רבה, מדרש תנחומא, פרקי דרבי אליעזר, ספר יצירה, ילקוט שמעוני, אלפא ביתא דבן סירא ועוד.

המוטו של הספר, בעמוד השער: .

==תולדות "ספר האגדה"==
ביאליק ורבניצקי עובדים על ספר האגדה
ביאליק ורבניצקי החלו בכתיבה בשנת 1903; המטרה הראשונית הייתה לפרסם לקט אגדות לטובת תלמידי בתי הספר. השניים התגוררו באותו בניין באודסה. הם נהגו להיפגש יום יום באחת הדירות, וטרחו יחדיו על ליקוט האגדות. נוסף על כך, הם תרגמו את האגדות הכתובות בארמית לעברית, סידרו על פי נושאים, וחיברו יחדיו אגדות דומות ממקורות שונים. עריכת הכרך הראשון נשלמה לאחר שתי שנות עבודה, וביאליק בעצמו טרח במציאת אותיות דפוס נאות, שלפי ניסוחו יהיו: "שמנות ולא כחושות ומוכות שחפת, רעות תואר ודלות מראה".

הכרֶך הראשון זכה להצלחה רבה. עד שנת 1911 נדפּסו עוד שני כרכים. שלושת הכרכים נדפסו ברִבְבות עותקים. המפעל שהחל באודסה הושלם בארץ ישראל החל משנת 1930 וכלל מהדורה מחודשת בתוספת פרקים רבים. בביוגרפיה של ביאליק, "חוזה ברח", כתב שלמה שבא: "ספר האגדה היה לספר יסוד של התרבות העברית החדשה".

בהקדמה לספר מַציגים יוצריו מניע מרכזי ליצירתו:
:בימינו לא כל אדם מצוי אצל ספרים עתיקים ולא כל אדם יכול ורוצה לחטט בתוך תלי-תלים שנצברו כהררים במשך כמה דורות – על מנת למצוא מרגליות תחתם. וכל שכן שלא כל אדם יכול לצרף קרעים וטלאים לטלית שלמה, ושברי אבנים מפוזרות לבנין. האגדה, כמקצוע חופשי של יצירה, הייתה כל ימיה כעין שדה של הפקר וחורשה עזובה, שגידולי-הבר והספיחים פרים ורבים בהם מאליהם. ואדם בן זמננו שרגיל לבקש סדר, שטה ושלמות אפשרית בתלמודו, כשיכנס לתוך חורשה עזובה זו - לא ימצא בה את ידיו ואת רגליו ולעולם תהא יגיעתו מרובה משכרה.

במהלך עבודתם של ביאליק ורבניצקי על יצירתו של "ספר האגדה", פרסם ביאליק, בסיוון תרס"ח (1908), את המאמר "לכינוסה של האגדה", ובו העלה את הצורך בכינוסן של אגדות חז"ל. את דבריו חתם במילים: "'ספר האגדה' צריך להיות, לפי זה, בעיקרו מעין אנתולוגיא ספרותית גדולה ומלאה, שכוללת בסדר נאה את הטוב והמובחר, את כל האופיי והטפוסי מכל המקצועות החשובים של האגדה. ולספר כזה מחכה הספרות העברית."

===מהדורות נוספות===
בתחילת 1948 הוציאו לאור מהדורה חדשה של ספר האגדה שבתוכה היו כל החלקים בכרך אחד. בסוף השנה יצאה לאור מהדורה לבתי ספר. ביוני 1956 פרסמה "ספרית מעריב" מהדורה של הספר בשני כרכים. חלק מספר האגדה הוצא במהדורה חדשה במסגרת סדרת "עם הספר", אולם לאחר שהתברר ליורשיו של רבניצקי שמדובר במהדורה חלקית, ללא ניקוד ותוך השמטות נוספות, הם דרשו את הפסקת ההפצה ואף קיבלו פיצוי על פגיעה בזכויות המוסריות שלהם על הספר.

בסוף 2015 יצאה לאור מהדורה חדשה של "ספר האגדה", שלה נוסף פירוש מאת פרופ' אביגדור שנאן, שציין: "ככלל סברנו כי יש לשנות ולתקן לא בכל מקום שהדבר אפשרי, אלא רק במקום שהדבר הכרחי, ורק במקום שיש רגליים להנחה, כי גם ביאליק ורבניצקי היו עושים זאת לוּ הכירו את שהתחדש בעולם מחקר האגדה". במהדורה זו פירושם הקצר של ביאליק ורבניצקי לאגדות "הורחב עד מאוד ואף נוסח בדרך שתתאים לקורא של דורנו".

===המהדורה המקוונת===
מבחר סיפורים מתוך "ספר האגדה" מובא באתר מיוחד, מיסוד בית אבי חי ועמותת סנונית. כל סיפור מופיע בגרסה המקורית, וחלקם זמינים בעיבוד מאויר ומנוקד לילדים, המלווה בקובץ קולי הזמין להאזנה. לצד כל סיפור מצויים גם פירושים של המחברים המקוריים, קישורים למקורות נוספים ברשת והצעות לקריאה משלימה.

===סדרת הטלוויזיה===
על חלק מהאגדות בספר, למשל אלו שמסופרות בהן על דוד המלך, נערכו פרקים במסגרת הסדרה אגדות המלך שלמה, סדרת אנימציית פלסטלינה ישרְאלית שהפיק לטלוויזיה האנימטור רוני אורן.

== מבנה הספר ==

הספר מחולק לשני כרכים המכילים שישה חלקים, וכל אחד עוסק בנושא מרכזי משלו. ישנן מהדורות שבהן אוחדו שני הכרכים לכרך אחד.
* החלק הראשון – אגדות העוסקות בתקופה שבין בריאת העולם ועד חורבן בית שני.
* החלק השני – אגדות על תנאים ואמוראים.
* החלק השלישי – עם ישראל ואומות העולם, ארץ ישראל, לשון הקודש, גלות וגאולה, תורה, חוכמה, נבואה ושירה, שבתות ומועדים.
* החלק הרביעי – הקב"ה ומצוות שבין אדם למקום, טוב ורע.
* החלק החמישי – חיי האדם, ומצוות שבין אדם לחברו, מידות ודעות, ויחיד וציבור.
* החלק השישי – עולם ומלואו, ניחוש ורפואה, משלים ופתגמים.

==ראו גם==
* חלב הלביאה
* שלמה המלך ואשמדאי
* שלמה המלך והדבורה
* מסגרת עם מלכת שבא ותרנגול הבר

==לקריאה נוספת==
* חיים נחמן ביאליק, [http://www.benyehuda.org/bialik/article05.html לכינוסה של האגדה], אודסה תרס"ח.
* יעקב אלבוים, "ספר האגדה - פרקי מבוא", מחקרי ירושלים בספרות עברית, י-יא, תשמ"ח, עמ' 375–397 .
* רונית שושני, "על ארבע שורות השיר עומד: הסבר פרוסודי לשינוי נוסח המקורות ב'ספר האגדה' של ביאליק ורבניצקי", בלשנות עברית חפ"שית 25 (תשמ"ח), עמ' 71–83.
* יצחק אבינרי, "מתיקוני ביאליק בניקוד ספר האגדה", לשוננו לעם כב תשל"א, עמ' 3–40.
* אברהם אדרת, "הסיפור ב'ספר האגדה'", עלי-שיח 3, 1976, עמ' 170–181.

==קישורים חיצוניים==

* 
* ספר האגדה, מהדורת אודסה תרס"ט-תרע"ב, באתר Hebrewbooks – [http://www.hebrewbooks.org/26816 חלק ג], [http://www.hebrewbooks.org/26879 חלק ד], [http://www.hebrewbooks.org/26885 חלק ה]
* [https://archive.org/details/MN40183ucmf_0?q ספר האגדה המלא באתר archive.]
* ספר האגדה, בוויקיטקסט.
* [http://agadastories.org.il ספר האגדה - אוצר אגדות חז"ל, גרסת הרשת]
* [https://rosetta.nli.org.il/delivery/DeliveryManagerServlet?dps_pid=IE49093555&_ga=2.128390668.1494605698.1575521833-116058855.1574771435&utm_source=he.wikipedia.org&utm_medium=referral&utm_campaign=SHaagada ספר האגדה] במהדורת דביר, 1947 (מהדורה בכרך אחד, מתוקנת ומושלמת) באתר הספרייה הלאומית.
* אסף ענברי, [http://inbari.co.il/elstein_lipsker.htm סיור מאורגן במכרה הזהב]: על חשיבותו של ספר האגדה
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרות בעברית
קטגוריה:ספרי 1903
קטגוריה:ספרי מדרשים
קטגוריה:אגדות יהודיות
קטגוריה:יצירות חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:ספרים המכילים ספרות חז"לית