גורמי חיסון בחלב אם

תמונה מיקרוסקופית של דגימת חלב אם אנושי
גורמי חיסון בחלב אם הם ההגנות המסופקות ליילוד דרך הרכיבים הפעילים הביולוגיים בחלב אם. בעבר, חלב אם נחשב רק כמעניק חסינות פסיבית, אבל ההתקדמות הטכנולוגית הובילה לזיהוי רכיבים שונים התורמים לחיסון הטבעי של גוף היילוד.<ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref><ref name=":9"></ref> מרכיבי חלב האם מספקים תזונה ומגנים על התינוק וכמו כן מווסתים את התפתחות מערכת החיסון והגדילה שלו.<ref></ref><ref></ref>

==גורמי חיסון==
מרכיבים של חלב האם שסווגו כבעלי היכולת לווסת את המערכת החיסונית כוללים אימונוגלובולינים, לקטופרין, ליזוזים, אוליגוסכרידים, ליפידים, ציטוקינים, והורמוני גדילה.<ref></ref><ref></ref><ref name=":02"></ref><ref></ref>חלק מהתפקידים של מרכיבים אלו הם תאורטיים על סמך תפקודם בחלקים אחרים של הגוף. בנוסף, לאחרונה אף נמצא כי בחלב האם נמצא חומר חלבוני הקרוי "HAMLET" שיכול להרוס תאים סרטניים.<ref></ref>
===אימונוגלובולין A===
אימונוגלובין A הוא המרכיב החיסוני הידוע ביותר בחלב האם (באנגלית: SIgA). זהו הנוגדן בעל הכמות הרבה ביותר בחלב האם – הוא מהווה בין 80%-90% מכלל האימונוגלובינים הקיימים בחלב.<ref name=":32"></ref> SIgA מספק חסינות אדפטיבית על ידי מיקוד ישיר לפתוגנים ספציפיים שהתינוק והאם נחשפו אליהם בסביבתם.<ref name=":5"></ref><ref></ref><ref name=":2" />
===לקטופרין===
לקטופרין הוא חלבון חיסוני בעל תפקוד אנטי בקטריאלי חזק בחלב האם.<ref name=":11"></ref> לקטופרין מגן על מעי התינוק על ידי קשירה לברזל בדם כדי למנוע מפטוגנים להשתמש בו כמשאב. הלקטופרין מאפשר לברזל להיספג טוב יותר אצל התינוק וגם מונע מהחיידקים גישה לברזל וחוסם ציטוקינים איתותיים דלקתיים.<ref name=":02" />

===ציטוקינים===
ציטוקינים<ref></ref> הם מולקולות איתות פלוריפוטנטיות כלומר חלבונים שיכולים להתמיין לכל תא בגוף ובעלי יכולת להיקשר לקולטנים ספציפיים. הם יכולים לעבור את מחסום המעי ולתווך פעילות חיסונית.<ref name=":82"></ref> נוכחותם בחלב אם עשויה לעורר לימפוציטים האחראים להתפתחות החיסונית של התינוק. ציטוקינים הקיימים בחלב האם כוללים את: IL-1β, IL-6, IL-8, IL-10, TNFα, and IFN-γ.

==מקור והיווצרות==
לפי הערכות, מרכיבים ביו אקטיביים בחלב אם נמצאים בו בכמה דרכים כולל הפרשה על ידי בלוטת החלב, תאי אפיתל ותאי חלב.<ref name=":9" /><ref name=":82" /> גורמי החיסון האימהיים מועברים על ידי לימפוציטים העוברים מהמעי של האם לבלוטת החלב, שם תאי ההפרשה של השד מייצרים נוגדנים.<ref name=":5" /> מקור המיקרוביוטיקה של חלב האם אינו ברור לגמרי. עם זאת, מספר תיאוריות הכוללות מגע בין עור האם לעור התינוק וסברות נוספות ניתנות על מנת להסביר את ההרכב המיקרוביאלי של חלב האם.<ref></ref>

==גורמי השפעה ידועים==
מחלב לידה שקודם לחלב ההנקה, לחלב הנקה בימים.

=== שלב ההנקה ===
ההרכב החיסוני של חלב האם ידוע כמשתנה במהלך ההנקה, בעיקר רמות הנוגדנים נמוכות יותר בחלב בוגר מאשר בקולוסטרום,<ref name=":6"></ref> כאשר SIgA נמדד עד 12 גרם לליטר בקולוסטרום ויורד ל-1 גרם לליטר בחלב בוגר. מחקרים מגלים כי הזמן שעובר מאז הלידה משפיע בצורה רבה על נוכחותם של גורמי חיסון, גורמי גדילה ולקטופרין בחלב.<ref></ref>
===מיקרוביום של חלב אם===
החשיפה למיקרוביוטה דרך חלב האם היא הגירוי העיקרי להתפתחות מערכת החיסון אצל תינוקות. מיקרוביוטה מקיימת אינטראקציה עם מערכת החיסון של התינוק על ידי גירוי השכבה הרירית, מווסתת ומפחיתה את התגובה הדלקתית, מייצרת נוגדנים ועוזרת ליצור סובלנות אוראלית. הגנה על שכבות הרירית נובעת מהיכולת של הרירית להגביל את החיבור של פתוגנים למערכת העיכול של התינוק.<ref name=":4"></ref>
===אוליגוסכרידים בחלב אם===
אוליגוסוכרידים (HMO) הם רכיבי פחמימה בחלב האם.<ref name=":6" /> לרוב הם ניתנים לעיכול ופועלים כפרוביוטיקה כדי להזין חיידקים נפוצים במעי התינוק. מחקרים מראים כי האוליגוסכרידים מתפקדים גם כמאפנני חיסון על ידי חסימת קולטנים המאפשרים חיבור של חיידקים פתוגניים לאפיתל במעי התינוק.<ref></ref>

===סוג הלידה===
קיימים הבדלים בהרכב גורמי החיסון בחלב האם של אמהות שילדו בניתוח קיסרי לא מבחירה לעומת נשים שעברו לידה נרתיקית או בחרו בניתוח קיסרי. מחקר שנערך בקרב 82 נשים ראה עלייה ברמות הIgA בקולוסטרום של נשים שעברו לידה קיסרית לאחר שעברו צירים וילדו לידה קיסרית לא מבחירה לעומת נשים שילדו בלידה נרתיקית או בחרו לעבור ניתוח קיסרי. במחקר זה נטען כי ההבדלים נובעים ככל הנראה מהלחץ הכרוך בהליך כירורגי לא מתוכנן.<ref></ref>

===מאפייני האם===
====כמות הלידות שעברה האם====
רמת הגורמים החיסוניים בחלב האם נמוך יותר באופן ניכר אצל נשים שעברו לידות מרובות. מחקר שנערך בקרב נשים מקניה<ref></ref> הראה כי רמת הIgA בחלב ירד באופן משמעותי אצל נשים שעברו 8 לידות ויותר.

====תזונת האם====
הרכב חלב האם נשאר יציב יחסית למרות שינויים תזונתיים מצד האם, למעט מקרה של דילול משמעותי בכמות המזון. שינויים עונתיים ותת תזונה משפיעים על ריכוז הגורמים החיסוניים בחלב. בנוסף, מחקרים הראו כי שמן דגים וצריכת דגים<ref></ref> במהלך ההיריון יכולים לשנות רכיבים המווסתים את המערכת החיסונית בחלב האם.

===גורמים סביבתיים===
הבדלים בסביבה בה נמצאת האם כגון סביבה כפרית או עירונית נצפתה כמשפיעה על גורמי החיסון בחלב האם. מה שמשפיע בסביבות אלו על השוני הם החשיפה לחקלאות ולפתוגנים.<ref></ref>

===מיקום גאוגרפי===
מיקום גאוגרפי ממלא תפקיד בשינויים של הרכב חלב האם, ארץ המגורים קשורה באופן ספציפי לשינוי בגורמי החיסון.<ref></ref> במחקר שנערך, נמצאו שינויים של רמות גורם הצמיחה בחלב הבוגר וגם בקולסטרום בהתאמה למיקום הגאוגרפי. עם זאת, במחקר גדול יותר נמצאה תמיכה בעקביות בנוכחות קבוצה קטנה של גורמים חיסוניים בחלב בוגר ללא תלות במיקום הגאוגרפי.<ref></ref>

==השפעה על הבריאות==
תחליפי חלב אם לתינוקות
===תזונת תינוקות מחלב אם לעומת תזונה מתרכובות מזון===
במהלך המאה ה-20 הוכח כי הנקה מפחיתה באופן עקבי את תמותת התינוקות ואת התחלואה, במיוחד ממחלות זיהומיות.<ref name=":32" /> מחקרים שהשוו בין חלב האם לתרכובת מזון לתינוקות (בלשון הדיבור מכונה גם: פורמולה) הצביעו על המרכיבים הביו-אקטיביים בחלב האם כתומכים פוטנציאליים להגנתו החיסונית.<ref name=":3"></ref> מחקרים הראו כי תינוקות יונקים מגיבים טוב יותר לחיסונים, ומוגנים יותר מפני שלשולים, דלקת חריפה של האוזן התיכונה, אלח דם, דלקת מעי נמקית, מחלת צליאק, השמנת יתר ומחלות מעי דלקתיות בהשוואה לתינוקות המוזנים בתרכובת מזון לתינוקות.<ref name=":1" /> חלב אם נתפס כמועיל במיוחד לתינוקות שנולדו לפני טווח ההיריון המלא ולאלה הסובלים מתת משקל בלידה ונמצאים בסיכון גבוה יותר לחלות במחלות זיהומיות, כגון אלח דם ודלקת קרום המוח.<ref name=":02" /><ref></ref> כמו כן, קיים סיכוי נמוך יותר לקבל זיהום שמועבר בהנקה ישירה מאשר בערבוב תרכובת מזון לתינוקות עם מים או חלב של בעלי חיים אחרים, מה שעשוי גם להסביר מדוע חלב האם מגן יותר על התינוקות.<ref></ref>

===הגנה לטווח ארוך===
מכיוון שרכיבים שונים הנמצאים בחלב אם אנושי מגרים את צמיחתה של מערכת החיסון, גובר העניין בשאלה האם הנקה מספקת הגנה לטווח ארוך מפני מחלות אוטואימוניות ודלקתיות.<ref name=":02" />

===חלוקת חלב וחלב מתורם===
ארגון הבריאות העולמי מייעצים להשתמש בתרומות חלב כאשר חלב האם אינו זמין,<ref name=":15"></ref> מתוך הבנה שחלב אם מספק הגנה חיסונית שחסרה בתזונה מתרכובות מזון לתינוק. אימהות פנו לאפשרויות של חלוקת חלב במטרה לתת חלופות לתרכובות מזון עבור התינוקות שלהן. ההגדרה של חלוקת חלב היא תרומת חלב ללא תועלת כספית.<ref name=":15" /> בנוסף, בנקים של חלב קמו כדי להסדיר ולפסטר תרומות חלב שיימכרו בשוק החוקי. החשש העיקרי בתרומת חלב הוא שהחלב איבד תאי חיסון רבים, מיקרוביוטה ראשונית וחלבונים ביו-אקטיביים במהלך תהליך הפסטור.<ref></ref> בישראל קיים בנק חלב אם שבו נאספות, נבדקות ומחולקות מנות של חלב אם שנתרמות על ידי אימהות מניקות. תרומות חלב מבוקשות מאוד לתינוקות ביחידה לטיפול נמרץ בילודים (פגים), שהוכח כי תרומת חלב האם עבורם היא המשמעותית ביותר.<ref></ref> השלכות או יתרונות אימונולוגיים של חלוקת חלב אינן מתועדות היטב, אך הועלו השערות כי הנקה מכמה נשים, עשויה לספק לתינוקות חיזוק חיסוני.<ref name=":7" />

הסיכון הקשור לחלב מתרומות לא מוסדרות כולל אפשרות להעברת תרופות, רעלים, חיידקים פתוגניים, איידס (בלועזית: HIV) ווירוסים אחרים. עם זאת, ישנם חוקרים הסבורים כי שיתוף חלב עשוי להיות חלק מהעבר האבולוציוני שלנו. עדויות היסטוריות הקשורות לחלוקת חלב כוללות למשל פרקטיקות של סיעוד מינקות של המאה ה-20.<ref></ref>

==פרופילים חיסוניים של חלב בעלי חיים==
===חלב יונקים===
חלב יונקים מכיל מים, סוכר, שומן, ויטמינים וחלבון, כאשר השוני בין המינים והיחידים הוא בעיקר בכמות הרכיבים הללו.<ref></ref> מלבד שונות זו, לא ידוע הרבה על גורמים ביו-אקטיביים או מווסתים חיסוניים אצל מינים רבים של יונקים. עם זאת, בהשוואה ליונקים אחרים, בחלב האדם יש את מגוון האוליגוסכרידים הגדול ביותר.<ref name=":7"></ref>

איילה מניקה את צאצאיה

===חלב בקר===
בניגוד לבני אדם, אימהות מעלות גירה לא מעבירות גורמי חיסון לתינוקות שלהן במהלך ההיריון, מה שהופך את החלב למתן הראשון של גורמי חיסון מצד האם.<ref name=":16"></ref> חלב בקר מכיל אימונוגלובולינים A ו-G. בניגוד לחלב האדם בו האימונוגלובולין A הוא הנפוץ ביותר, בחלב בקר האימונוגלובולין G (באנגלית: IgG) נפוץ יותר.<ref></ref> גורמים נוספים הקיימים בחלב בקר: רכיב הפרשה, אימונוגלובולין M (באנגלית: IgM), ציטוקינים אנטי דלקתיים ודלקתיים, וחלבונים אחרים בעלי פונקציות מיקרוביאליות.

===חלב זפק===
מספר קטן של עופות מייצרים חלב הנקרא "חלב זפק". החלב מיוצר בזפק של הציפור, אזור המשמש לאחסון מזון לפני עיכולו.<ref></ref> חלב זפק מכיל גורמים המווסתים את המערכת החיסונית אשר דומים לגורמים המצויים בחלב יונקים כגון אימונוגלובלין A. מנגד, חלב הזפק שונה מחלב יונקים בכך שהוא מוצק יותר ומכיל כמות גדולה יותר של חלבון ושומן.<ref></ref>

העופות המייצרים הפרשה זו הן יונים, פלמינגו ופינגווינים קיסרים. אצל יונים לדוגמה, התאים בדופן הזפק מתחילים לייצר חלב בימים האחרונים של תקופת הדגירה. התאים המלאים בנוזל הם אלו אשר יהוו את מקור ההזנה היחיד במהלך ימי חייהם הראשונים של הגוזלים.<ref></ref><ref></ref>

==השלכות אבולוציוניות==
קיימות עדיות לכך שיש קשר בין חיידקים שהתפתחו בבני האדם לבין מערכת החיסון האנושית. <ref></ref> העברת מיקרואורגניזמים מאם לצאצאים שלה היא אוניברסלית אצל בעלי חיים. אצל בני אדם, החילופים המיקרוביאלים מתרחשים בעיקר בזמן שהותו של התינוק בשליה ובאמצעות חלב אם.<ref></ref> הימצאותן של קהילות מיקרוביאליות מורכבות בגוף האדם מעידות על כך שמערכת החיסון נבחרה לזכור ולתווך את הקולוניזציה של מיקרואורגניזמים אלה בתוך גוף האדם.<ref></ref> בנוסף, דיסביוזה מיקרוביאלית אצל תינוקות קשורה מאוד למחלות המתווכות על ידי מערכת החיסון כמו אלרגיות ודלקת מעי נמקית.<ref name=":4" />

בתחילת חייו של התינוק, מערכת החיסון שלו לא נחשבת כמפותחת בשל היעדר המשאבים הנחוצים להגנה מפני זיהום. תינוק אינו מסוגל לייצר ציטוקינים ספציפיים,<ref name=":18"></ref> כמו IgA, ובעיקר נוגדני IgM.<ref name=":18" /> התינוק אינו מסוגל להגן על עצמו בצורה טובה ללא המרכיבים הקיימים בחלב אם, שמגרים את המערכת החיסונית ומווסתים אותה. דינמיקה זו מאשרת את הסכמת החוקרים כי חלב האם התפתח לא רק כדי לספק יתרונות תזונתיים אלא גם גורמי חיסון לתינוק.<ref name=":17"></ref> כמה מחקרים העריכו כי בלוטת החלב וייצור החלב התפתחו כחלק ממערכת החיסון המולדת האנושית,<ref></ref> כאשר תפקיד ההגנה החיסוני שלה קדם לתפקידה התזונתי.<ref></ref>

==ראו גם==
* חלב אם
* מערכת החיסון
*הנקה

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Immunology of Human Milk: How Breastfeeding Protects Babies, Lars A Hanson, M.D., Ph.D, 2004, Pharmasoft Publishing: Amarillo, Texas.</div>

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.wikirefua.org.il/w/index.php/אימונוגלובולין_-_Immunoglobulin_-_A אימונוגלובולין - Immunoglobulin - A, מתוך "ויקירפואה"]
* [https://www.wikirefua.org.il/w/index.php?title=אימונוגלובולין_-_Immunoglobulin_-_G אימונוגלובולין - Immunoglobulin - G, מתוך "ויקירפואה"]
* [https://www.wikirefua.org.il/w/index.php?title=אימונוגלובולין_-_Immunoglobulin_-_M אימונוגלובולין - Immunoglobulin - M, מתוך "ויקירפואה"]
*[https://www.shamir.org/he/clinics/centerformicrobiomeresearch/bacteriotherapy/ דיסיביוזה, "בקטריותרפיה – חיידקים בשירות הרפואה", המרכז הרפואי שמיר (אסף הרופא)]
*[https://www.clalit.co.il/he/pregnancy_and_birth/breast_feeding/Pages/breast_milk_benefits.aspx חלב אם: מה הסוד שלו? מתוך אתר "כללית"]
*[https://www.wikirefua.org.il/w/index.php?title=בנק_חלב_אם_-_הסטנדרטים_והתקנות_המתאימים_להפעלתו_בישראל_-_חוזר_משרד_הבריאות_-_Human_milk_bank_-_standards_and_regulations בנק חלב אם – הסטנדרטים והתקנות המתאימות להפעלתו בישראל, מתוך "ויקי-רפואה"]
*[https://www.health.gov.il/Subjects/infants/feeding/Pages/GrantFromBreastfeeding.aspx חשיבות ההנקה, מתוך אתר משרד הבריאות]

==הערות שוליים==

קטגוריה:בריאות האישה
קטגוריה:הנקה
קטגוריה:חלב אם