ליל הגלשונים

ליל הגלשונים הוא פיגוע טרור שהתרחש ב-25 בנובמבר 1987 בקרבת הגבול בין ישראל ללבנון בו נהרגו 6 חיילי צה"ל ו-10 נפצעו מאש מחבל שחדר לישראל בעזרת גלשן אוויר.

== מהלך האירוע ==
ב-25 בנובמבר 1987 יצאו מלבנון לעבר ישראל על גלשני אוויר שני מחבלים מארגונו של אחמד ג'יבריל, "החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית". אחד המחבלים נורה והופל באמצעות פצצת תאורה ידנית סמוך לכפר יובל, כ-300 מטרים לתוך רצועת הביטחון, ונהרג על ידי כוחות צה"ל. המחבל השני הצליח לחדור לתחום ישראל ונחת בשדה קוצים ממזרח לקריית שמונה, בסמוך למנחת המסוקים גיבור. הוא פתח באש לעבר טנדר צבאי שהיה בקרבת מקום, הרג את נהגו, קצין צה"ל, ופצע חיילת נוספת שישבה לצידו.

לאחר מכן הסתער המחבל על מאהל צבאי קטן סמוך (בקרבת בסיס "גיבור"), אשר אויש בחיילי נח"ל. השומר שבשער המחנה נס מעמדתו כשזיהה את המחבל, ואפשר בכך למחבל לחדור למאהל ללא קושי. המחבל פתח בירי והשליך רימוני יד אל עבר החיילים ששהו במקום. המחבל הספיק להרוג עוד חמישה חיילים ולפצוע שבעה נוספים עד שנהרג מאש שירה הרס"פ גדעון בשארי (שנפצע אף הוא במהלך האירוע).

בשארי סיפר כי עם היריות הראשונות שנשמעו (כנראה היריות שנורו על הטנדר הצבאי) קיבל טלפון ממפקדו הישיר שהודיע על התראה. עם שמיעת יריות מכיוון ש"ג המחנה, רץ בשארי עם נשקו האישי לחפש את המחבל, שכבר עבר לצד אחר והחל לטווח חיילים. בשארי זיהה אותו יורה ממרחק מטרים ספורים וחיסל את המחבל בירי אוטומטי. בשל האנדרלמוסיה הכללית, מתנדב מקיבוץ סמוך נורה ונפצע, לאחר שזוהה בטעות כמחבל.

== תגובות לאירוע ==
רמטכ"ל דן שומרון, שר הביטחון יצחק רבין, ראש עיריית קריית שמונה פרוספר אזרן ואחרים]]
האירוע סימל, לדעת רבים, את השאננות וחוסר המוכנות של צה"ל. כמו כן, בדיעבד התברר כי הייתה התרעה מודיעינית על הפעולה, אך חשיבותה לא הובנה בזמן.

ימים ספורים לאחר האירוע פרצה האינתיפאדה הראשונה.

בעקבות האירוע הדיח הרמטכ"ל דן שומרון את מפקד חטיבת הנח"ל, יעקב סלע שנכנס לתפקידו חודש ימים קודם לאירוע, אך תשומת הלב הציבורית התמקדה בתפקודו של הש"ג, רוני אלמוג. בעקבות הביקורת הציבורית והצבאית הקשה שהוטחה באלמוג, הסתנן אביו, יצחק, אל תוך מפקדת פיקוד צפון. לאחר מעשה אמר האב כי עשה זאת על מנת להוכיח שניתן לחדור אל המחנה גם ללא היתקלות ישירה בש"ג שבשער, ועל כן יש להסיק מסקנות חמורות גם כלפי גורמים אחרים שכשלו בתחומי המודיעין והאבטחה ולא להתמקד בבנו דווקא. רוני אלמוג עצמו נשפט לשנה וחצי מאסר בפועל ולאחר שריצה את עונשו, עזב את ישראל.<ref></ref>

מפקד פיקוד הצפון, יוסי פלד נפגש עם שר הביטחון יצחק רבין בעקבות טענות מדוע לא ננקטו נגדו כל צעדים. הוא אמר לרבין כי כדי להרגיע את ההיסטריה והפאניקה הוא מוכן לעזוב את תפקידו לאלתר. רבין סירב והורה לו להמשיך בתפקידו.

כחלק מלקחי האירוע, תוגברו כוחות מערך הנ"מ ברצועת הביטחון. מוצבים כמו מוצב הרדוף בגזרה המערבית ומוצב חממה בגזרה המזרחית הועברו לפיקודן של סוללות נ"מ מתנייע. אלה איישו את המוצבים דרך קבע ותפסו, במקביל לכוננות הקרקעית, גם כוננות אווירית בעזרת מערכות נשק לטווח קצר כגון דרקון, ברקן ומחבט, שיועדו לסכל חדירות בכלי טיס זעירים, כמו גם מטוסי ומסוקי אויב.

סמוך לקריית שמונה ישנה אנדרטה לזכר הנופלים אשר הוקמה ביוזמת המשפחות השכולות.

מפקד הפיגוע, עבד א-רחמן אחמד עתיק, נהרג בסוריה באפריל 2017.

הביטוי "תסמונת הש"ג", המשמש ככינוי ביקורתי לנטייה להעביר אחריות למחדל לגורמים הזוטרים ביותר בשרשרת הפיקוד, מקורו בתקרית ליל הגלשונים.

== ניסיונות נוספים לתקיפה באמצעים דומים ==
באפריל 1981 היה ניסיון חדירה באמצעות כדור פורח אשר הופל במרחק כמה עשרות מטרים מהגבול ושני המחבלים שהיו בו נהרגו. בשנת 1984 הצליח דאון המוטס בידי מחבל פלסטיני לנחות בשטח ישראל, ליד הגבול עם לבנון. הטייס הסגיר את עצמו מיד לידי צה"ל.

== בתרבות הפופולרית ==
בשנת 2020 הופיע בסדרה "היהודים באים" מערכון על המשפט שנעשה לש"ג אחרי המקרה, בפרק מספר 5, ובו מטילים כביכול על רוני אלמוג את האשמה על אירועים שונים כגון טבח הספורטאים במינכן, מלחמת יום הכיפורים והשואה ואף בהפסד באירוויזיון 1986, אף על פי שהוא היה צעיר מדי מכדי לקחת חלק בהם או שטרם נולד בזמן שקרו.

== לקריאה נוספת ==
אנדרטה לזכר הנופלים
* יוסי פלד, איש צבא (כתבה: רונית ורדי), תל אביב: "ספרית מעריב", תשנ"ג–1993, עמודים 316–321
* משה גבעתי, הישרדות בספטמבר - לקחים מבצעיים ממלחמות ישראל, רעות: הוצאת 'רעות', התשע"ג-2013, עמ' 380–383
* אורי מילשטיין, דרך רבין ומורשתו, קיראון: שרידות, 2010, כרך א, עמ' 20

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* עמוס הראל, [http://reshet.tv/Shows/The_System/video/.aspx?bo=12532&vml=233563 תסמונת הש"ג] , כתבה ששודרה בתוכנית "המערכת- מיקי חיימוביץ'" אתר רשת, 17 בפברואר 2014
* 
* יצחק בן חורין, [http://jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=96EjESVLnuL0fFJbC5Y8AjNZsK7ajtiluTw16O86DKrR6DOFb9WT4JVma1eXImHSYw%3D%3D&mode=image&href=MAR%2F1987%2F12%2F18&page=15&rtl=true הסמל שלא ברח: אל תקרא לי רמבו], ריאיון עם גדעון בשארי, 18 בדצמבר 1987
* דורון פיילס (עורך), ההיסטוריה תשפוט, 70 שנות שפיטה צבאית, מודן ומשרד הביטחון, 2019, עמ' 127 מופיע גם באתר צה"ל/ יחידת בתי הדין הצבאיים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: פיגועים שיצאו מלבנון
קטגוריה:צה"ל: פגיעות מפעולות טרור
קטגוריה:גבול ישראל–לבנון
קטגוריה:חדירות למרחב האווירי הישראלי
קטגוריה:1987 בישראל
קטגוריה:החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית
קטגוריה:פעולות טרור ב-1987
קטגוריה:הגליל: פיגועים
קטגוריה:חטיבת הנח"ל
קטגוריה:כלות אות אבירות מרכז פרס לשלום ולחדשנות