שפות כרתווליות

השפות הכַּרְתְּווֶלִיּוֹת (ידועות גם כשפות דרום קווקזיות ואיבריות) הן משפחת שפות של הילידים בדרום הקווקז והן מדוברות בעיקר בגאורגיה. ישנם כ-5.2 מיליון דוברי משפחת השפות הזו בעולם, בהן קבוצות גדולות של דוברים ברוסיה, באיראן, בארצות הברית, באיחוד האירופי, בישראל, ובצפון־מזרח טורקיה. למשפחת השפות הכרתווליות אין קשר ידוע לשום משפחת שפות אחרת, מה שהופך אותה לאחת ממשפחות השפות העיקריות בעולם.

השפה המדוברת ביותר בשפות אלו היא הגאורגית. המקור הספרותי הקדום ביותר בכל שפה כרתוולית היא הכתובות הגאורגיות העתיקות של ביר אל-קוט , שנכתבו בכתב עתיק במנזר הגאורגי שהיה פעם בסמוך לבית לחם, ומתוארך לבערך שנת 430 לספירה. כתבים גאורגיים משמשים לכתיבת כל השפות הכרתווליות.

== מעמד חברתי ותרבותי ==
גאורגית היא השפה הרשמית של גאורגיה (המדוברת על ידי 90% מהאוכלוסייה) והשפה העיקרית לשימוש בתחומי הספרות והעסקים בגאורגיה. לגאורגית אלפבית מקורי וייחודי, והטקסט הספרותי העתיק ביותר ששרד הוא מהמאה ה-5 לספירה. ייתכן והכתב הגאורגי הישן נגזר מהכתב היווני.

מגרלית נכתבה עם האלפבית הגאורגי מאז 1864, במיוחד בתקופה שבין 1930 ל-1938, כאשר המגלרים נהנו מאוטונומיה תרבותית.

לאזית נכתבה בעיקר בין 1927 ל-1937, וכעת שוב בטורקיה באמצעות האלפבית הלטיני. אולם לאזית הולכת ונעלמת כיוון שדובריה משתלבים בחברה הטורקית המרכזית.

===עץ משפחה===

== מיון ==
משפחת השפות הכרתווליות מורכבת מארבע שפות הקשורות זו לזו:
* סוואנית עם כ-35,000–40,000 דוברים בגאורגיה, בעיקר באזור ההררי הצפון-מערבי של סוואנתי ובעמק קודורי באבחזיה
* גאורגי-זאן (נקרא גם כַּרתו-זאן )
** גאורגית עם כ-4 מיליון דוברי שפת אם, בעיקר בגאורגיה. ישנן קהילות דוברות גאורגית ברוסיה, טורקיה, איראן, ישראל ומדינות האיחוד האירופי, אך מספרן ותפוצתם הנוכחיים אינם ידועים.
*** גאורגית יהודית עם כ-85,000 דוברים, היא הניב היהודי הכרתוולי היחיד, ומעמדו הוא נושא לוויכוח בין חוקרים.
** שפות זאן (נקרא גם קולכית )
*** מגרלית עם כ-500,000 דוברים בשנת 1989, בעיקר באזורים המערביים של גאורגיה, כלומר סמגרלו (מחוז גאורגיה בלבד אבחזיה). מספר דוברי המגלריית באבחזיה הושפע מאוד מהמלחמה עם גאורגיה בשנות ה-90, שהביאה לגירוש ולבריחה של האוכלוסייה הגאורגית האתנית, שרובם היו מגרלים.המגלרים שנעקרו מאבחזיה עברו בעיקר לטביליסי וזוגדידי.
*** לאזית עם 22,000 דוברים ב-1980, בעיקר באזור חוף הים השחור בצפון מזרח טורקיה

לא הוכח קשר בין השפות הכרתווליות לשפות אחרות, כולל צפון מערב קווקז ו/או צפון מזרח קווקז. על פי ההשערה הנוסטרטית, בה דוגלים איליץ'-סוויטץ' ובית ספרו, שש משפחות השפות האלטאיות, האוראליות, ההודו-אירופיות, הדרווידיות, האפרו-אסיאתיות והכרתווליות חוזרות לשפת מקור משותפת ולכן הן קשורות גנטית. עם זאת, מחקרים אחרים מצביעים על כך שהקשר בין המשפחות הגרעיניות הוא כה מועט עד כי נראה שהוא למעשה נובע מצירופי מקרים.

לעיתים קרובות הצביעו על קווי דמיון דקדוקיים מסוימים עם בסקית, במיוחד בהטיות השם. עם זאת, ההשערה של מערכת יחסים, הנוטה גם לקשור את השפות הקווקזיות עם שפות אחרות שאינן הודו-אירופיות ולא-שמיות של המזרח הקרוב של ימי קדם, נחשבת בדרך כלל כחסרת ראיות חותכות.

== פונטיקה ופונולוגיה ==
{| class="wikitable" border="1" cellpadding="5" cellspacing="0" style="text-align: center"
|+תנועות
!פרוטו-כרתוולית
!גאורגית
!זאן
!סוואנית
|-
|*ა (*a) <br /><br />
|a <br /><br />
|o <br /><br />
|a <br /><br />
|-
|*ე (*e) <br /><br />
|e <br /><br />
|a <br /><br />
|e <br /><br />
|-
|*ი (*i) <br /><br />
|i <br /><br />
|i <br /><br />
|i <br /><br />
|-
|*ო (*o) <br /><br />
|o <br /><br />
|o <br /><br />
|o <br /><br />
|-
|*უ (*u) <br /><br />
|u <br /><br />
|u <br /><br />
|u <br /><br />
|}

== דקדוק ==
=== סיווג שמות עצם ===
לשפות הכרתווליות יש מין דקדוקי המבוסס על חי מול דומם וסיווג אובייקטים כישות אינטליגנטית ("מי" ) ולא אינטליגנטית ("מה").
{| class="wikitable" border="1" cellpadding="5" cellspacing="0" style="text-align: center"
|+ערכת סיווג שמות עצם
| colspan="3" | מוחשי
| מופשט
|-
| colspan="2" | חי
| colspan="2" | דומם
|-
| יצורים אנושיים ו"כמו אנושיים" (למשל אלוהים, אלוהויות, מלאכים)
| בעלי חיים
| ישויות פיזיות דוממות
| חפצים מופשטים
|-
| אינטליגנטי
| colspan="3" | לא אינטליגנטי
|-
| "מי"
| colspan="3" | "מה"
|}

=== פועל ===
פעלים כתוולנים יכולים לציין שלושה גופים, ראשון שני ושלישי. מבצע הפעולה נקרא הנושא והמושפעים מהפעולה הם האובייקטים ( מושאים ישירים או עקיפים).

==קישורים חיצוניים==
*
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שפות כרתווליות
קטגוריה:שפות לפי משפחה