עזון

עַזּוּן (בערבית: عزّون) היא עיירה פלסטינית, בנפת קלקיליה, כ-8 קילומטרים מזרחית לקלקיליה, על הדרך בין שכם לקלקיליה (כביש 55), בגובה של כ-300 מ' מעל פני הים. מזרחית לה נמצאים כפר לאקף וקרני שומרון, צפונית לה נמצא כפר סיר, מערבית לה נבי אליאס ואלפי מנשה ודרומית לה כפר ת'ולת' וסניריא.

בשנת 2012 הרשות הפלסטינית החליטה על איחוד מוניציפלי של ועיזבת א-טביב עם עזון.<ref name=":0"></ref>

על פי המפקד שערכה הרשות הפלסטינית בשנת 2017, אוכלוסיית עזון מנתה 9,269 תושבים, רובם המכריע מוסלמים ומיעוט קטן של נוצרים.<ref name=":1"></ref>

בין השנים 2008-2004 כיהנה אשה נוצרית כראש העיר בעזון.<ref></ref>

לאחר הסכם אוסלו, 2,342 דונם - 24.7% משטח העיירה (ובתוכם השטח הבנוי) סווגו כשטח B ואילו רוב שטח העיירה, 7,130 דונם - 75.3%, סווגו כשטח C.<ref name=":0" />

==אטימולוגיה==
יש שני מקורות אפשריים לשם הכפר. האפשרות הראשונה היא שיבוש של המילים עין אל-עז (ערבית: عين العز) והאפשרות השנייה שנראית לו הגיונית יותר, היא שמקור המלה עזון הוא במלה הארמית עז, כלומר חזק ואיתן ואלו היו שתי תכונות שאפיינו את בני המקום.<ref></ref>

==היסטוריה==
העיירה בנויה על תל קדום שהיה מיושב עוד מתקופת הברזל בארץ ישראל. כקילומטר מצפון לכפר נמצאו עתיקות וביניהן מספר מגדלי אבן עתיקים. משלחת PEF שביקרה במקום בשנת 1873 מצאה שישה או שבעה שרידי מגדלים כאלה, שמאחד מהם שרדו שישה נדבכים וכן חלק מהגג. התושבים המקומיים מסרו לחוקרים שאלו שרידי "מגדלי כרמים" עתיקים.<ref></ref>

אחרי 1967, העתיקות נסקרו על ידי רשות העתיקות הישראלית ובחפירות נחשפו כלי חרס מהתקופה ההלניסטית והרומית הקדומה וכן מהתקופה הביזנטית. בעזון נמצאה כתובת קבר של וטרן רומאי המתוארכת למאה השנייה או השלישית.<ref name=":022"></ref>

העיירה המודרנית הוקמה ככפר במאה ה-18 על ידי אנשים משבט בני צעב.

בשנת 1799 לאחר שנפוליאון, כבש את יפו ופנה צפונה לכיבוש עכו, החלק המזרחי של שדרת המסע נגרר לקרב, בוואדי עזון עם לוחמים מעזון וכל כפרי הסביבה, בפיקוד עבד אל-מריחה (عابد المريحة) מאנשי עזון. הצרפתים הסתבכו בצמחייה העבותה שבתחתית וואדי עזון והלוחמים הכפריים תקפו אותם מלמעלה והציתו את צמחייה. המפקד הצרפתי נהרג והחיילים הצרפתים נסוגו לכיוון מישור החוף.

בשנות ה-60 של המאה ה-19 העניקו השלטונות העות'מאניים לכפר עזון חלקת אדמה חקלאית בשם "עָ'בּת עזון" באזור שבו שכן "יער ארסור", ליד ח'ירבת טָבּסוֹר (Tabsor), במקום בו נמצאת היום העיר רעננה. חלקת חורש מנותקת זו הפכה לגרעין של ח'ירבת עזון, שנוסדה על ידי משפחות מכפר עזון.<ref></ref> ראה להלן.

במלחמת העולם הראשונה הכפר שימש בסיס של צבאות טורקיה וגרמניה. לאחר מלחמת העצמאות היה בו מחנה של צבא ירדן.

במפקד האוכלוסין של שנת 1931 היו בו 994 תושבים ו-218 בתים נושבים. לפי מפקד 1967, מספר תושביו היה 2,111..

במפקד שערכו שלטונות המנדט בשנת 1945 נמצא ששטח הכפר עזון הוא 23,496 דונם, מתוכם, 19,142 דונם היו רשומים על שמות תושבים ו-4,354 דונם היו אדמות מושע.<ref name=":2"></ref>הכפר עצמו היה בנוי על 29 דונם.<ref name=":3"></ref>
{| class="wikitable"
|}
במהלך השלטון הירדני שכן במקום מחנה צבאי ירדני, בו שירתו חלק מתושבי עזון. ב-1954 נרצח חקלאי בשדות רעננה-כפר סבא, ככל הנראה על ידי חייל ירדני ממחנה עזון. בעקבות זאת ערך צה"ל את פעולת התגמול "ברוך 1" נגד המחנה הצבאי בעזון, שבה נהרגו מספר חיילים ירדניים וחייל צה"ל יצחק ג'יבלי נפל בשבי הירדני.<ref></ref>

===לאחר 1967===
בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967, הכפר עבר משליטה ירדנית לישראלית. לפי מפקד 1967, מספר תושביו היה 2,111<ref name=":4"></ref>

בספטמבר 1968 נחנך בכפר סניף של דואר ישראל ומפעל מים.

בעקבות התגברות מעשי טרור כנגד יהודים מצד תושבי הכפר, נסלל באמצע שנות ה-90, קטע כביש העוקף את עזון מצפון. עד אז הכביש הראשי, כביש 55, עבר דרך הכפר עזון. עם השנים, נבנו בתים קרובים יותר לכביש העוקף מצפון, ובהתאמה התגברו אירועי טרור רבים כלפי יהודים הנוסעים בכביש 55, בעיקר אירועי זריקות אבנים המתרחשים על בסיס יומיומי.

בזמן האינתיפדה השנייה בשנת 2003, החלה ישראל בהקמתה של גדר הפרדה, השטח שבין העיירה למטעי הזיתים שלה הופקע בצו תפיסה צבאי לצורך בניית הגדר.

בשנת 2016 נחשב עזון לאחד ממוקדי הטרור המרכזיים בפיקוד המרכז. צעירים מחמולת רדואן (חמולה גדולה בכפר) ביצעו פיגועים ובתגובה נערכו פעילויות סיכול של שב"כ וצה"ל..

=== מלחמת חרבות ברזל ===
באוקטובר 2023, עם פתיחת מלחמת חרבות ברזל, נמצאה בכפר מעבדה של חמאס לייצור מטעני חבלה, שהושמדה על ידי כוחות הנדסה של צה"ל. ב-2 בינואר 2024 הרג כוח צה"ל ארבעה מחבלים שהתבצרו בבית בכפר וירו לעבר הכוח.

==אוכלוסייה==
{| class="wikitable"
| colspan="4" |מפקדי אוכלוסין - עזון
|-
|שנה
|תושבים
|מקור
|הערות
|-
|1922
|700
|<ref name=":3" />
|
|-
|1931
|994
|<ref name=":3" /><ref name=":4" />
|גרו ב-218 בתים
|-
|1945
|1,190
|<ref name=":3" /><ref name=":2" />
|
|-
|1961
|2,096
|<ref name=":3" />
|
|-
|1967
|2,111
|<ref name=":4" />
|
|-
|1987
|3,200
|<ref name=":3" />
|
|-
|1997
|5,871
|<ref name=":3" />
|
|-
|2005
|7,985
|<ref name=":3" />
|
|-
|2007
|8,526
|<ref name=":3" />
|
|-
|2017
|9,269
|<ref name=":1" />
|כולל ח'ירבת עסלה ועיזבת א-טביב
|}

==תשתיות==
חשמל ומים: עזון, ח'ירבת עסלה ועיזבת א-טביב חוברו לרשת החשמל ורשת המים בראשית שנות השמונים.<ref name=":0" />

ביוב: בכל הכפרים במועצה אין רשת ביוב והתושבים מפנים שפכים לבורות ספיגה פרטיים, דבר שעלול לזהם את מקורות המים.<ref name=":0" />

==חינוך==
בעזון שבעה בתי ספר, חמישה מתוכם הם בתי ספר יסודיים והשניים הנוספים הם תיכונים, אחד לבנים ואחד לבנות.

== ח'רבת עזון ==

קבוצה מתושבי עזון, נדדה במאה ה-19 והקימה על גבעת טָבְּסוּר<ref>במקום נערכו קרבות בין חיילים הודים מצבא בריטניה לבין כוחות טורקיים שנערכו שם בקו הגנה, לאחר שנסוגו מקו יפו. לא ידוע על קורות התושבים של ח'רבת עזון</ref> "מאחז" בשם ח'רבת עזון (כיום שכונת "נאות שדה" ברעננה). בשנת 1948 ברחו תושבי היישוב לכפר עזון ולמקומות נוספים באזור.<ref></ref>

בעיירה עברה הדרך העתיקה בין יפו לשכם, שהפכה מאוחר יותר לכביש 55.

==קישורים חיצוניים==

*
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:נפת קלקיליה
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
קטגוריה:עיירות