OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
והיא שעמדה

"והיא שעמדה" ב[[הגדה של פסח בכתב יד אשכנזי מהמאה ה-14]]
מפגין נגד [[הספר הלבן (1939) נושא את המילים "שלא אחד בלבד עמד עלינו לכלותינו והקב"ה מצילנו מידם" (בשמאל התמונה)]]
"והיא שעמדה" הוא קטע קצר בהגדה של פסח העוסק בהצלת עם ישראל על ידי הקדוש ברוך הוא מכל אויביו. נהוג לקרוא את הקטע בנעימה, וכיום הוא רווח גם כשיר העומד בפני עצמו.

הקטע נפתח במילים "והיא שעמדה", המתייחסות לפי מרבית הפרשנויות למילים שנאמרו קודם לכן: "בָּרוּךְ שׁוֹמֵר הַבְטָחָתוֹ לְיִשְׂרָאֵל, בָּרוּךְ הוּא" – כלומר, ההבטחה היא שעומדת לעם ישראל. הרב ישראל מאיר לאו ציין שניתן להוסיף לפרשנות זו ש"היא" זו האמונה של עם ישראל בכל הדורות שהעם עתיד להיגאל ולשוב לארצו.

רבי ישעיה הלוי הורוביץ (השל"ה), בספרו "שני לוחות הברית" ציין "וכשאומר הפיסקא והיא שעמדה לאבותינו כו', יאחז הכוס בידו עד שמסיים הפיסקא והקב"ה מצילנו מידם". פרשני ה"שולחן ערוך" מגן אברהם, באר היטב ומשנה ברורה הביאו בפירושם את עמדתו זו של השל"ה. בהתאם לכך נוהגים להגביה את הכוס (אחת מארבע כוסות) בשעת האמירה. הנוהגים כמנהג האר"י אומרים קטע זה בעמידה. על פי המהר"ל מפראג, כוס זאת באה כנגד לשון הגאולה "והצלתי" כדי להדגיש את ההצלה שנעשתה לעם ישראל.

==לחנים==
לקטע מספר לחנים. המפורסמים שבהם: ניגון שמח עממי; ניגון איטי "ניגון והיא שעמדה" שמיוחס בחסידות קרלין לרבי אהרן הגדול מקרלין, ומושר גם כן בחסידות חב"ד בסגנון דומה; וניגון בקצב בינוני, של חסידות באבוב.

בשנת 2008 הוציאו יונתן רזאל ויעקב שוואקי ביצוע חדש לקטע בלחן של רזאל, שהפך ללהיט. ביצוע נוסף של השיר על ידי דוד ד'אור (בשילוב מקהלת ילדים) זכה אף הוא לתהודה רבה ומשודר רבות בסמיכות לחג הפסח במספר תחנות רדיו בישראל.

הגיטריסט הישראלי אלי דאלי עשה עיבוד כלי (אינסטרומנטלי), בסגנון רוק כבד, ללחן המסורתי של הקטע במסגרת הפרויקט שלו, "תפילה מתכתית"<ref></ref>. העיבוד נכלל באלבום הבכורה של אלי, ששמו כשם הפרויקט שבמסגרתו נעשה העיבוד - "תפילה מתכתית". לחנים מודרניים נוספים הולחנו בין השאר על ידי הזמר מרדכי שפירא ועל ידי אייל ויאיר שריקי (בביצוע מנחם קובי)

==גלריה==

==קישורים חיצוניים==

* 
* אלי שיינפלד, [https://www.tzohar.org.il/?p=2822 והיא שעמדה], פרשנות באתר של ארגון רבני צהר
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי פסח
קטגוריה:הגדה של פסח
אברקיים

חצרן של בית המלוכה ההולנדי, המופקד על הכרכרה המלכותית, באברקיים.
אַבְרָקַיִם הם מכנסיים קצרים המגיעים עד הברך ולעיתים עד הקרסול. היו פופולריים במיוחד כפריט לבוש במאות ה-17 וה-18. בדומה לניקרבוקרס ההולנדיים, הם מכנסיים הנסגרים סביב הברך. שימשו הן לאירועי יום-יום והן לרכיבה. אברקיים הפכו לסמל ל"משטר הישן" שלפני המהפכה הצרפתית והתקופה המודרנית, ובמהלך המהפכה כינו עצמם פעילים קיצוניים "סנקילוטים", 'חסרי אברקיים'. הפריט עודנו נפוץ בחצרות מלוכה כחלק ממדי המשרתים. כמו כן, הוסיף לשמש בצבאות שונים: לדוגמה, הן הוורמאכט והן צבא מזרח גרמניה הנהיגו אותם כחלק ממדי השרד במאה ה-20.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מכנסיים
קטגוריה:בגדי גברים
מציצת אצבע

ילדה מוצצת אצבע
מציצת אצבע היא תופעה של דחף אוראלי למצוץ את אחת מאצבעות היד. לרוב נעשה לצורך כך שימוש באגודל.

זהו הרגל השכיח בעיקר בקרב פעוטות. ההתנהגות מתמתנת עם הגיל, כך שניתן לראות אותה לעיתים רחוקות יותר בקרב ילדים. היא מתקיימת גם בצורה מלאה או מעודנת יותר בקרב מבוגרים (למשל, נגיעה מהירה בשפתיים).

התופעה של מציצת אצבע אינה ייחודית לאדם והיא קיימת גם אצל פרימטים אחרים. גם פילים נצפו כשהם מוצצים את החדק בגיל צעיר.

==גיל==
{{סרטונים}} תינוק מוצץ אצבע בשנתו - וידאו
מציצת אצבע יכולה להתחיל כבר מהרחם. יש עוברים הנראים כבר באולטראסאונד מוצצים אצבע. ההרגל יכול להתפתח בכל שלב בילדות, אך רוב הילדים מוצצים אצבע בגיל 18 עד 21 חודשים. 80% מהילדים נגמלים כבר בגיל 5, אך לעיתים התופעה נמשכת גם מעבר לכך.

תינוקות חווים את העולם באמצעות הפה, והכנסת אצבעות הידיים לתוכו היא אחת הדרכים לכך.

==נזקים אפשריים==
צילום לסת עליונה מוגבהת אצל ילדה בת 7, העיוות נוצר בעקבות מציצת אצבע
רופאים טוענים שמציצת אצבע עלולה להשפיע על צורת השיניים יותר מאשר מציצת מוצץ, וזאת משום שהאצבע זמינה יותר לפעוט ולכן קשה יותר להיגמל ממנה. כתוצאה ממציצת אצבע לאחר בקיעת השיניים הקבועות ייתכן שעצם הלסת תשנה את צורתה והשיניים תחרוגנה מהזווית שלהן: השיניים העליונות יבלטו החוצה והתחתונות ייכנסו פנימה. גם בעיות בלעיסה, בליעה, דיבור ומיקום הלשון עלולות להופיע.

לעיתים מציצת אצבע יכולה לגרום לנזק בשיני החלב.

==גמילה==
לרוב יפסיק הילד את מציצת האצבע עוד לפני בקיעת השיניים הקבועות. פסיכולוגים ממליצים לגמול את הילד ממציצת אצבע עד גיל ארבע, אחרת יידרשו ההורים להיות שותפים בתהליך על ידי הסברת הנזקים או תכנון תוכנית פעולה. בדרך כלל הגמילה הקשה ביותר היא בשעות הלילה.

השיטות שננקטות תלויות בגיל בו ההורה מעוניין לגמול, אם מדובר בגיל ינקות יש המניחים כפפה או גרב על כפות ידיו של התינוק ובכך מונעים ממנו להגיע לאצבעו. בגיל מתקדם יותר, כאשר הילד מודע לגופו, יש הורים המורחים על הציפורן חומרים מרים או חריפים כדי שהילד יימנע מהכנסת האצבע לפיו בעקבות טעמה המר.

==בתרבות==
ברב־המכר לילדים שטרובלפטר מאת הרופא, הצייר והמשורר הגרמני היינריך הופמן מוצג סיפור מחורז, בו ילד בשם קונרד מוזהר על־ידי אמו שלא ימצוץ את אגודלו בזמן היעדרה מן הבית, אך עושה זאת חרף אזהרתה. כעונש, מגיע חייט וקוצץ את אגודליו באמצעות מספריים ענקיים. בציור הנועל את הסיפור נראה קונרד לאחר שעבר את הגמילה ה”חינוכית”: הוא איננו מסוגל למצוץ, כי שני אגודליו נכרתו זה־מקרוב, גדמיו עדיין זבים דם ובכל אחת מידיו נותרו ארבע אצבעות בלבד. הסיפור הושמט משני התרגומים הראשונים לעברית, יהושע הפרוע (לילי צדק, 1940) ויפתח המלוכלך (אורי סלע, 1975), אך הוא מופיע בתרגום שוע הפרוע (אוריאל אופק, 1985), כאשר הקיצוץ הפך בגרסה עברית זו לחלום־בלהות של הילד.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ינקות
קטגוריה:התנהגות
קטגוריה:אגודלים
דלתא 2000

הדלתא 2000 היה משגר לוויינים אמריקאי ששימש ל-44 שיגורים בין 1974 ל-1981. הטיל הוא בן לסדרת טילי הדלתא. לטיל היו מספר גרסאות, כל גרסה הייתה בעלת מספר זיהוי בן 4 ספרות כשהספרה הראשונה היא 2.

השלב הראשון של המשגר היה שלב Extended Long Tank Thor שמנועיו המקוריים (MB-3-III) הוחלפו במנועים חדשים מסוג RS-27. לשלב הראשון נוספו שלושה או תשעה מאיצים מסוג קסטור-2 להגדלת יכולת הנשיאה.

השלב השני היה שלב דלתא P ששימש במספר שיגורים בטיל הדלתא 1000. במספר שיגורים נוסף גם שלב שלישי מסוג סטאר-37D או 37E כדי להגיע לטווחים רחוקים יותר.

שיגורי הדלתא 2000 בוצעו או ב-LC-17 מנמל החלל קייפ קנוורל או ב-SLC-2W מבסיס חיל האוויר ונדנברג. 43 שיגורים מתוך 44 שיגורים בוצעו בהצלחה. השיגור היחיד שנכשל היה השיגור הראשון שהביא את הלוויין Skynet 2A למסלול לא שמיש.

==ראו גם==
*משגר לוויינים

==קישורים חיצוניים==

* [http://astronautix.com/lvs/dela2000.htm Encyclopedia Astronautica Delta 2000 (אנגלית)]

קטגוריה:סדרת טילי דלתא
השירות לסיכול ריגול צבאי (גרמניה)

השירות לסיכול ריגול צבאי (בגרמנית: Der Militärische Abschirmdienst; רשמית: Amt für den Militärischen Abschirmdienst, קרי, משרד שירותי סיכול הריגול הצבאי, בראשי תיבות: MAD) הוא אחת משלוש סוכנויות הביון הפדרליות של גרמניה (האחרות הן BND ו־BfV). מטה הארגון בקלן, והוא כולל 12 קבוצות הפזורות בערים בגרמניה. הארגון מעסיק כ-1,300 עובדים.

בעבר נודע הארגון בשם "המשרד לביטחון הבונדסווהר" (Amt für die Sicherheit der Bundeswehr).

בשל פעילויותיו הביטחוניות כארגון לסיכול ריגול צבאי, הוא משתף פעולה באופן הדוק עם המשרד הפדרלי להגנת החוקה, סוכנות ביטחון הפנים של גרמניה. בנוסף לכך הוא עוסק באבטחת מתקני הצבא הגרמני, וחקירת חשודים בהדלפות חומר ביטחוני מסווג, וכן נוטל חלק בתכנון ובנייה של מתקני צבא שונים. לארגון אין סמכויות מעצר והוא נחשב לסוכנות ביון העוסקת באיסוף מודיעיני לצורכי צבא ובביצוע מבצעים על פי הוראות משרד ההגנה הפדרלי בברלין.

==מבנה==
* מחלקה 1 - שירותים מרכזיים
* מחלקה 2 - לוחמה בקיצוניות
* מחלקה 3 - סיכול ריגול וחתרנות
* מחלקה 4 - אבטחת סודות מדינה (פועלת כמקבילה למלמ"ב)
* מחלקה 5 - טכנולוגיה ולוגיסטיקה (פיתוח אמצעי לוחמה)
הארגון מחזיק ב-12 משרדים אזוריים והללו ממוקמים ב:

==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://web.archive.org/web/20141110152232/http://geheimdienste.org/mad.html השירות באתר קהילת הביון הגרמנית]

קטגוריה:קהילת המודיעין הגרמנית
קטגוריה:בונדסוור
עציץ פרחים

איורה של [[בתיה קולטון לשיר "עציץ פרחים" בספר "שרשרת הזהב"]]
עֲצִיץ פְּרָחִים (לעיתים נקרא "פרח עציץ") הוא שיר קצר פרי עטו של חיים נחמן ביאליק. השיר אויר על ידי בתיה קולטון.

השיר עוסק בעציץ פרחים הנמצא על החלון ובגעגועיו אל הטבע שנמצא בגן, עליו הוא מסתכל כל היום וממנו נעקר. העציץ עובר האנשה ומאופיין, בדומה לאדם, בבדידות. 

מרית בן-ישראל מצביעה על היות השיר חלק מחוויה אישית של המשורר חיים נחמן ביאליק, שגדל בכפר ונעקר ממנו בגיל צעיר, ובדיוק כמו עציץ הפרחים, הוא מתגעגע אל היופי של הטבע בתוך הבדידות העירונית. 

ישנם גם פירושים לשיר כתיאור של חווייתו של ביאליק כנער "הכלוא" בישיבה וכמה לצאת אל החופש החילוני.

==ביצועים==
* השיר הולחן על ידי מוני אמריליו ובוצע בידי ליאור ייני וכן בידי גיתית שובל ורון דרויאן במשותף.

* בפרק של התכנית "מה פתאום?!" שהוקדש לשירי ביאליק, השיר בוצע על ידי ישראל גוריון.

==לקריאה נוספת==
* זיוה שמיר, שירים ופזמונות גם לילדים - לחקר שירת ביאליק לילדים ולנוער, הוצאת פפירוס, 1986, הפרק: 'עציץ פרחים' - הלבטים בין "הספר" ובין "החיים", עמ' 69-63

==קישורים חיצוניים==

* [http://benyehuda.org/bialik/bia_chds27.html עֲצִיץ פְּרָחִים], באתר פרויקט בן-יהודה
* 
* [https://web.archive.org/web/20160303192824/http://jnul.huji.ac.il/dl/books/djvu/1298117/index.djvu?djvuopts&thumbnails=yes&zoom=page&page=12 עציץ פרחים], בספר "שירים ופזמונות לילדים", הוצאת דביר, 1933, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי חיים נחמן ביאליק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מוני אמריליו
קטגוריה:שירים על פרחים
טרמדול

טרמדול הוא אופיואיד משכך כאבים המיועד לטיפול בכאב חזק עד חזק מאוד ועלול לגרום להתמכרות. לתרופה זו יש מגוון רחב של שימושים, בהם גם טיפול בתסמונת רגל חסרת מנוח ודאבת השרירים. התרופה פותחה על ידי חברת הרוקחות הגרמנית Grünenthal GmbH בשנות השבעים של המאה ה-20.

טרמדול מסווג כתרופה למערכת העצבים המרכזית. הוא מגיע בצורות שונות בהן קפסולות (שחרור קבוע ומורחב), גלולות (לשחרור קבוע, מורחב, לעיסות, למתן מתחת ללשון או לספיגה בלחיים), פתילה, אבקה, אמפולות של תמיסה סטרילית למתן בזריקה (לשריר, לווריד או תת-עורי) ונוזל. המנה המקסימלית לצריכה יומית היא 400 מ"ג במתן דרך הפה, או 600 מ"ג כשלא ניתן דרך מערכת העיכול. חלק מהתרופות המסחריות של טרמדול מוגבלות יותר במנה המרבית היומית, למשל Ultracet (37.5 מ"ג/325 מ"ג גלולות טרמדול/אצטאמינופן) שמכיל גם אצטאמינופן ומוגבל ל-300 מ"ג ליום. על פי קטגוריית סיכון בהיריון של ה-FDA מסווג הטרמדול בקטגוריה C, וככזה הוא עלול להיות מסוכן לשימוש בהריון. 

תופעות הלוואי השכיחות ביותר בצריכת טרמדול הן בחילה, הקאה, הזעה, גירוד ועצירות. כמו כן התרופה עשויה לגרום לנמנום, אף שבמידה פחותה ביחס לאופיואידים לא סינתטיים. 

טרמדול הוא אגוניסט חלש הפועל על קולטן μ-אופיואיד, המשחרר סרוטונין ומעכב ספיגה חוזרת של נוראדרנלין, וכן הוא פועל כאגוניסט לקולטן TRPV1. לו פעילות של שחרור סרטונין (SRA), אנטגוניסט לקולטני NMDA ול{{D}}5-HT<sub>2C</sub>, לקולטן הניקוטיני α<sub>7</sub> ולקולטנים המוסקרינים M<sub>1</sub> ו-M<sub>3</sub>. טרמדול הוא אנלוג סינתטי של הפננטרן האלקולאיד קודאין, וככזה הוא אופיואיד וקדם-תרופה (קודאין הופך למורפין, וטרמדול הופך ל-O-desmethyltramadol). אופיואידים הם תרכובות כימיות הפועלות על אחד או יותר מקולטני הגוף לאופיאטים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://shvilhaderech.co.il/%D7%90%D7%A0%D7%A6%D7%99%D7%A7%D7%9C%D7%95%D7%A4%D7%93%D7%99%D7%94/%d7%90%d7%95%d7%a4%d7%99%d7%95%d7%90%d7%99%d7%93%d7%99%d7%9d/%d7%98%d7%a8%d7%9e%d7%93%d7%95%d7%9c/ טרמדול], האנציקלופדיה של שביל הדרך לחיים

קטגוריה:משככי כאבים
קטגוריה:אופיואידים
תור (משגר)

תור (באנגלית: Thor) שנקרא גם PGM-17 Thor היה הטיל הבליסטי המבצעי הראשון של חיל האוויר האמריקאי. הטיל נקרא על שם אל הרעם תור מהמיתולוגיה הנורדית. הטיל הוצב בבריטניה בין 1959 לספטמבר 1963.

משפחה גדולה של משגרי לוויינים - משפחת טילי הדלתא - פותחה מטיל התור. דגם משופר של התור עדיין משמש כשלב הראשון של הדלתא 2.

==ראו גם==
*טיל בליסטי בין יבשתי
*משגר לוויינים וחלליות

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סדרת משגרי תור
חושיאל בן אלחנן

מכתב של חושיאל בן אלחנן מ[[גניזת קהיר]]
רבי חושיאל בן אלחנן (סוף המאה ה-10 – תחילת המאה ה-11) מגדולי חכמי התלמוד בדורו (הדור של רב שרירא גאון), אביו של רבנו חננאל וראש ישיבת קירואן. היה רבּם של בנו, רבנו חננאל, ושל רבנו נסים.

על פי המסורת היה רבי חושיאל אחד מארבעת השבויים, וכך הגיע לקירואן שבתוניסיה. מסורת זו מקובלת על דעתם של חוקרים אחדים (כגון: פרופ' משה גיל), בעוד שלדעת חוקרים אחרים (כגון: שניאור זלמן שכטר) הוא הגיע באופן עצמאי ומרצונו החופשי. גם מקטע מכתבו שנמצא בגניזת קהיר עולה שהוא הגיע לקירואן מעצמו. גם מקום מוצאו נתון במחלוקת, והאפשרויות הן איטליה, בבל וספרד.

מכל מקום, העובדות מראות שבני קירואן הכירו בגדולתו של רבי חושיאל, אפשרו לו להקים בה את ישיבתו, ולהפוך את קירואן למרכז תורה של צפון אפריקה לדורות. רבי חושיאל פיתח בישיבתו שיטת לימוד חדשה לתורה שבעל-פה, וקבע את התלמוד הירושלמי ומדרשי ההלכה כמקור לקביעת הלכה, לעיתים אף בניגוד גמור לאמור בתלמוד הבבלי. שיטתו זאת מקבלת ביטוי בפירושו של בנו רבנו חננאל, לתלמוד הבבלי, בו הוא מרבה לצטט את התלמוד הירושלמי.

תורתו של רבי חושיאל לא נשארה בכתב ואנו יודעים עליה מתוך מובאות מעטות וקצרות בדברי החכמים ובעיקר בכתבי רבנו נסים. אצל רבנו נסים נמצאים גם דברי הערכה כגון: . עם היוודע דבר פטירתו של רבי חושיאל, שלח שמואל הנגיד מכתב תנחומים והספד לבנו חננאל.

מכתב שנמצא בגניזה הקהירית ושנכתב על ידי רבי חושיאל הראה כי לרבנו חושיאל היה בן ששמו אלחנן. בעקבות כך יש שסברו כי לרבי חושיאל היה בן נוסף ששמו היה אלחנן. חוקרים אחרים העריכו כי מדובר ברבנו חננאל שנשא גם את השם אלחנן. יש המציעים כי מדובר ברבי חושיאל אחר.

==קישורים חיצוניים==
* מ. בן-אמוץ, [https://www.nli.org.il/he/newspapers/shar/1952/03/28/01/article/38/?srpos=1&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI-%d7%a8%d7%91%d7%a0%d7%95+%d7%a0%d7%a1%d7%99%d7%9d+%d7%92%d7%90%d7%95%d7%9f-------------1 חכמי קיירואן], ב"שערים", 28 במרץ 1952.
* [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=376002&page=1 מכתב רבי חושיאל בן אלחנן לרבי שמריה], באתר "מאגרים" של המילון ההיסטורי ללשון העברית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דור הביניים בין הגאונים לראשונים
קטגוריה:ארבעת השבויים
קטגוריה:חכמי קירואן
ענר, אשכול וממרא

עָנֵר אֶשְׁכּוֹל וּמַמְרֵא הם שלושה אחים המוזכרים בספר בראשית כ"בעלי ברית אברם" וכשותפים לניצחונו במלחמתו נגד ארבעת המלכים. 

על פי המדרש אחת הסיבות לכינויה של חברון בשם קריית ארבע הוא משום "שדרו בה ד' צדיקים, ענר אשכול ממרא ואברהם, ונימולו בה ד' צדיקים אברהם ענר אשכול וממרא". המדרש מספר עוד כי גם בנותיהם של ענר, אשכול וממרא היו צדקניות ולמרות זאת העדיף אברהם שלא להשיא את בנו יצחק להן בשל היותם של ענר, אשכול וממרא אמוריים המיוחסים לזרעו של כנען שקולל על ידי נח.

==אלוני ממרא==
על פי המקרא מקום מגוריו של אברם לאחר שחזר ממצרים ונפרד מבן אחיו לוט, היה בנחלתו של ממרא, "אלוני ממרא", המזוהה כיום לפי חלק מהחוקרים באתר המכונה חירבת רמת ח'ליל. הרמב"ן מסביר כי קריית ארבע-חברון כונתה גם בשם ממרא וממרא האיש נקרא על שמה. באלוני ממרא אירעה ההתגלות של ה' אל אברם לאחר שמל את עצמו. על פי המדרש לפני שאברם מל את עצמו הוא נועץ בשלושת רעיו ורק ממרא ייעץ לו לקיים את דבר ה'. בזכות עצתו זכה ממרא שההתגלות תהיה בנחלתו.
:"ולמה נקרא שמו ממרא? ר' עזריה בשם ר' יהודה בשם ר' סימון: שהמרה פנים באברהם; בשעה שאמר הקב"ה לאברהם למול, הלך ונמלך בשלושה אוהביו. אמר לו ענר: כבר בן מאה שנה אתה, ואתה הולך ומצער את עצמך?! אמר לו אשכול: מה את הולך ומסיים את עצמך בין שונאיך?! אמר לו ממרא: אלהיך, שעמד לך בכבשן האש ובמלכים וברעבון, והדבר הזה שאמר לך למול אין אתה שומע לו?! אמר לו הקב"ה: אתה נתת לו עצה למול, חייך שאיני נגלה אליו לא בפלטין של ענר ולא בפלטין של אשכול אלא בפלטין שלך. הה"ד "וירא אליו ה' באלוני ממרא".

במדרשים נוספים מתוארת דמותו של ממרא שלא רק השיא עצה לאברם אלא גם נתן דוגמה אישית ומל את עצמו תחילה. הרב ברוך שלום הלוי אשלג הסביר כי שלושת האישים מסמלים שלושה כוחות בנפש האדם המכוונים אותו במהלך חייו.

==נחל אשכול==
לפי מדרש במדבר רבה למרות שנראה כי נחל אשכול נקרא על שמו אשכול, רעו של אברהם, למעשה הוא נקרא על שם המאורע שהתרחש בנחל מאות שנים אחר כך, לקראת כניסתם של בני ישראל לארץ ישראל, כמתואר בספר במדבר.
:" למקום ההוא קרא נחל אשכול" זש"ה "מגיד מראשית אחרית" שהכל צפוי היה לפני הקב"ה אשכול אוהבו של אברהם היה ונקרא אשכול על אודות האשכול שעתידין ישראל לכרות ממקומו". 

==קישורים חיצוניים==
*
==הערות שוליים==

קטגוריה:אישים בפרשת לך לך
קטגוריה:כנען: אישים בתנ"ך
קטגוריה:אברהם
2,147,483,647

[[לאונרד אוילר]]
המספר הטבעי 2,147,483,647 הוא מספר מרסן הראשוני השמיני, ושווה ל-. 

המתמטיקאי לאונרד אוילר הוכיח כי מספר זה ראשוני במכתב לדניאל ברנולי בשנת 1772. אוילר ניצל את התכונות הנוחות של מספרי מרסן, והשתמש בשכלול של שיטת החלוקה הנסיונית, שאפשר לו להוכיח את הראשוניות של המספר באמצעות 372 פעולות חלוקה בלבד. המספר היה למספר הראשוני הגדול ביותר שהיה ידוע באותה העת (העובדה שיש אינסוף ראשוניים הייתה ידועה כבר אלפיים שנה, אולם לא ידוע האם יש אינסוף מספרי מרסן ראשוניים). היה זה שיפור משמעותי להישג של פייטרו קטלדי שמצא את מספר מרסן הראשוני השביעי, 524,287, כ-200 שנים קודם לכן.

המתמטיקאי האנגלי פיטר ברלאו כתב בספרו משנת 1811, An Elementary Investigation of the Theory of Numbers, שסביר שזהו המספר הראשוני הגדול ביותר שיתגלה לעולם, בשל הקושי במציאת ראשוניים גדולים יותר, ומשום שאין לכך שימוש מעשי. בימינו נעשה שימוש דרך קבע במספרים ראשוניים בני מאות ספרות לצורכי הצפנה (למשל RSA).

המספר החזיק בשיא המספר הראשוני הגדול ביותר הידוע לאדם במשך למעלה ממאה שנה, עד לשנת 1876 בה הוכיח אדוארד לוקאס, בעזרת גרסה ראשונית של מבחן לוקאס-להמר, שמספר מרסן הענק הוא ראשוני (זהו עודנו המספר הראשוני הגדול ביותר שנתגלה ללא מחשב).

מכיוון ש- מספר מרסן ראשוני, הוא מספר משוכלל. המספר הוא אחד מארבעת מספרי מרסן הראשוניים הכפולים היחידים הידועים, כלומר המעריך שלו 31 הוא מספר מרסן ראשוני בעצמו.

== במחשבים ==
מספר זה, <math>2^{31}-1=2,147,483,647</math>, הוא המספר החיובי הגדול ביותר שניתן לייצג במערכות מחשוב בעזרת טיפוס מספר שלם באורך 32-סיביות בשיטת המשלים ל-2. לכן זהו המספר השלם הגדול ביותר שניתן לייצוג בעזרת משתנה <code>int</code> בשפות תכנות רבות, כמו גם הכמות המרבית של ניקוד שניתן לצבור במשחקי מחשב רבים. 

בהקשרים שונים הופעתו של המספר מעידה לרוב על גלישה נומרית או ערך חסר. למשל, שגיאה נפוצה היא לשמור מספרי טלפון עשרה-ספרתיים במשתנה <code>int</code>, כך שרוב מספרי הטלפון שיוזנו יהיו גדולים מדי ויוצגו כמספר המקסימלי 214-748-3647 (בארצות הברית מספר זה שייך לאזור חיוג של דאלאס).

תוכנות המשתמשות בשיטת POSIX לחישוב זמן עושות שימוש במשתנה 32 סיביות המציג את מספר השניות שחלפו מאז חצות ה-1 בינואר 1970. בחלוף 2,147,483,647 שניות מתאריך זה, דבר שיקרה בשנת 2038, יגיע המשתנה לערך המקסימלי שלו ויעבור ל- שניות המייצגות תאריך ב-1901. בעיה זו ידועה כ"באג 2038".

==קישורים חיצוניים==
*

==הערות שוליים==

2147483647
2147483647
קטגוריה:לאונרד אוילר
הפאלאס של אובורן הילס

הפאלאס של אובורן הילס, הידוע יותר בכינויו הפאלאס, היה אולם ספורט ותרבות השוכן באוברון הילס שבפרברי העיר דטרויט במדינת מישיגן, בארצות הברית. האולם נפתח ב-13 באוגוסט 1988, ושימש עד שנת 2017 בתור מגרשה הביתי של קבוצת דטרויט פיסטונס מליגת ה-NBA. בין השנים 1988–2009 שימש בתור מגרשה הביתי של דטרויט שוק מליגת ה-WNBA. תכולת האולם נעה בין 20,804–24,276 בהתאם לסוג האירוע שנערך בו.

האולם נפתח בדיוק לקראת עונת האליפות של הדטרויט פיסטונס ב-1988. קודם לכן הקבוצה אירחה באולמות "דטרויט אולימפיה" ו"קובו ארנה" הוותיקים. מאז פתיחת הפאלאס הקבוצה זכתה בו בשלוש האליפויות שלה ב-1989, 1990 ו-2004. חוץ מאירועי ספורט האולם אירח גם הופעות של אמנים רבים, בהם הלהקות פוליס, לד זפלין והזמרת מדונה. בשנת 2004 קרתה באולם תקרית אלימה המונית בזמן משחק כדורסל בין הדטרויט פיסטונס לאינדיאנה פייסרס שבמהלכה שחקני אינדיאנה רון ארטסט וסטיבן ג'קסון התקוטטו עם שחקני ואוהדי הדטרויט פיסטונס.

בשנת 2017 עזבה דטרויט פיסטונס את האולם ועברה לארח את משחקיה הביתיים בליטל סיזרס ארנה.

ביוני 2019 דווח שהמתחם ובו האולם נמכר לצורך פיתוח מחדש כאזור משרדים. פעולות ההריסה החלו בפברואר 2020 והסתיימו ב-11 ביולי של אותה שנה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אולמות כדורסל בארצות הברית
קטגוריה:מישיגן: מבנים
קטגוריה:מישיגן: ספורט
קטגוריה:דטרויט פיסטונס
המשרד הפדרלי לביטחון מידע (גרמניה)

המשרד הפדרלי לביטחון מידע (בגרמנית: Das Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik, בראשי תיבות: BSI) הוא סוכנות פדרלית ממשלתית בגרמניה האחראית לביטחון מידע, אבטחת תשתיות האינטרנט, מערכות מידע והגנת התקשורת הממשלתית מפני סוכנויות זרות וניהול לוחמת סייבר.

זו אינה סוכנות למודיעין אותות, תפקיד שנמצא באחריות שירות הביון הפדרלי. 
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קהילת המודיעין הגרמנית
קטגוריה:אבטחת מחשבים
אלוהי הקטל

צוות השחקנים בגרסה הישראלית (2008)
צוות השחקנים בגרסה הישראלית (2020)
אלוהי הקטל (במקור בצרפתית: Le Dieu du Carnage) היא קומדיה סאטירית מאת המחזאית הצרפתייה-יהודייה יסמינה רזה. המחזה עלה להצגת בכורה בציריך בדצמבר 2006.
==עלילה==
המחזה מספר אודות שני זוגות הורים מהמעמד הבינוני הגבוה שבין ילדיהם פרצה קטטה פיזית. הם נפגשים בסלון ביתו המהודר של אחד הזוגות כדי לדון בנושא בצורה תרבותית, אולם לאט לאט הם משילים את הנימוסים והופכים להיות גרועים מילדיהם. הוויכוח ביניהם מתלהט וגולש מהר מאוד לאלימות ולכאוס.
==הפקות==
הגרסה המקורית הוצגה לראשונה בפריז בינואר 2008 בתיאטרון אנטואן, בבימויה של יסמינה רזה. שיחקו במחזה איזבל אופר, אנדרה מרקון, אריק ואלרי ובונטון אלמוסינו. הגרסה האנגלית, בתרגומו של כריסטופר המפטון, הוצגה בשנת 2008 בתיאטרון גילגוד בלונדון, והשתתפו בה השחקנים רייף פיינס, טאמסין גריג, ג'נט מק'תיר וקן סקוט. בברודוויי הוצג המחזה בפברואר 2009 בכיכובם של ג'ף דניאלס, הופ דייוויס, מרשה גיי הארדן וג'יימס גנדולפיני. ההפקות בברודוויי ובלונדון זכו בפרס טוני ובפרס לורנס אוליבייה בהתאמה.

הגרסה העברית של המחזה, בתרגום של דורי פרנס, עלתה בדצמבר 2008 בתיאטרון בית ליסין בהשתתפותם של ליאור אשכנזי, מיה דגן, אלון נוימן ונעמה שפירא, בבימויו של הלל מיטלפונקט. המחזה היה מועמד לפרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית הקומדיה של השנה, וזכה לשבחי הביקורת. 

בשנת 2011 עובדה היצירה לסרט קולנוע בשם "אלוהי הקטל", בהשתתפות קייט וינסלט, ג'ודי פוסטר, כריסטוף ואלץ וג'ון ס. ריילי, ובבימויו של רומן פולנסקי, שגם כתב את התסריט יחד עם רזה.

בשנת 2020 עלה המחזה בתיאטרון הקאמרי בבימויו של גדי רול ובכיכובם של יובל סגל, קרן מור, אולה שור-סלקטר ואוהד שחר. 
==קישורים חיצוניים==

* - ריאיון עם יסמינה רזה

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מחזות צרפתיים
קטגוריה:מחזות סאטיריים
קטגוריה:מחזות משנות ה-2000
קטגוריה:זוכי פרס טוני למחזה הטוב ביותר
גד מכנס (פעיל ציוני)

גד מָכְנֶס (א' באלול תרנ"ג, אוגוסט 1893 – ב' באדר ב' תשי"ד, 7 במרץ 1954) היה פעיל ציוני בארץ ישראל, גואל אדמות, ממייסדי נתניה ואבן יהודה, מפעילי "בני בנימין" ויו"ר הבנק "בני בנימין", מראשי ענף הפרדסנות ושיווק פרי הדר.

==קורות חיים==
נולד בפתח תקווה לאהרון לייב מכנס, איש העלייה הראשונה וממייסדי פתח תקווה, ולחיה שרה, בת אשר זליג בלום, אף הוא ממייסדי פתח תקווה. למד בבית הספר יק"א פיק"א בפתח תקווה. בשנת 1921 נישא לאפרת, בת אריה לייב גיסין ולאה לבית אוסטשינסקי, ממתיישבי פתח תקווה.

בשנת 1924 ייסד, יחד עם אחיו משה מכנס, עובד בן עמי ואחרים, את חברת "הנוטע", באמצעותה נגאלו עשרות אלפי דונמים למטרות חקלאות ולבנייה עירונית. באותה שנה גאלה החברה אלפי דונמים סמוך לחוף הים בשרון ועליהם הוקמה העיר נתניה. ביוזמת חברת "הנוטע" ייבשה ממשלת המנדט את הביצות שבאזור ובעקבות זאת הוכשרו עשרות אלפי דונמים באזור להתיישבות. בשנת 1930 הקימה חברת "הנוטע" את "החברה לפיתוח חוף נתניה בע"מ", שעסקה בפיתוח נתניה. עוד מפעולותיו בחברת "הנוטע": גאולת שטחים נרחבים ביהודיה (יהוד), כ-2000 דונם מאדמת צפריה שבהם ניטעו פרדסי פרי הדר, 7000 דונם קרקע בשרון שעליהם הוקמה אבן יהודה, 5000 דונם מאדמת שפרעם לצורך בנייה עירונית.

תחום נוסף שעסק בו מכנס היה ענף הפרדסנות ושיווק פרי הדר. בשנת 1932 יסד, יחד עם פרץ פסקל, את אגודת הפרדסנים "בוסתן". בשנת 1939 השתתף ביסוד "פרדס סינדיקט" וכיהן בו כחבר הוועד הפועל עד 1946. ב-1946 רכש עם אחיו משה מכנס את חברת "הדרי יפו" לשיווק פרי הדר. היה חבר הנהלת מרכז התאחדות האיכרים.

מכנס היה המנהל הכללי של משרד המיעוטים, שפעל לתקופה של כשנה בשנים 1948 ו-1949.

מכנס היה מפעילי "בני בנימין" וכיהן כיו"ר מועצת הבנק של "בני בנימין".

נפטר בתל אביב בשנת 1954, ונקבר בבית הקברות סגולה בפתח תקווה. לאחר פטירתו נקראו על שמו רחובות בנתניה ובפתח תקווה. נכדו של אחיו יצחק, כדורגלן העבר גד מכנס, קרוי על שמו.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי בית הספר פיק"א
קטגוריה:נתניה: מייסדים
גד
קטגוריה:גואלי אדמות בארץ ישראל
קטגוריה:פרדסנים
קטגוריה:פעילי ציבור ישראלים
קטגוריה:משפחת אוסטשינסקי
קטגוריה:מייסדי מושבות בארץ ישראל
קטגוריה:משפחת גיסין
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1893
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1954
טיסה 9633 של יאק סרוויס

התרסקות מטוס Yak-42 ב-7 בספטמבר 2011 היא תאונה אווירית של טיסה מספר 9633 של חברת התעופה "יאק סרוויס" במסלול ירוסלבל–מינסק. המטוס מדגם Yak-42 המריא מנמל התעופה טונושנה הסמוך לירוסלבל בשעה 16:05 בשעון מוסקבה וזמן קצר לאחר ההמראה התרסק אל תוך נהר הטונושונקה הסמוך, כ-2.5 קילומטר ממקום ההמראה. בין נוסעי המטוס היו כל חברי קבוצת ההוקי קרח לוקומוטיב ירוסלבל, אחת הקבוצות המצליחות בליגת ההוקי הקונטיננטלית.

== המטוס ==
המטוס ב־[[2006|טקסט=]]
המטוס מדגם Yak-42D של היצרנית יאקובלב, היה שייך תחילה לחברת התעופה טטרסטן איירליינס, עד שזו מכרה אותו לחברת השכר, "יאק-סרוויס", שהפעילה את המטוס בעת התרסקותו. כבר כשהמטוס היה ברשותה של "טטרסטן איירליינס" נאסר עליה להטיס את המטוס בשמי האיחוד האירופי, בשל הבעייתיות הבטיחותית שלו.

== ההתרסקות ==
המטוס התפוצץ זמן קצר לאחר שהמריא, לאחר שהתקשה לצבור תאוצה בשלב ההמראה. ההתרסקות אירעה לא הרחק מהמקום שבו נערך פורום ירוסלבל למדיניות גלובלית.

בין נוסעי המטוס היו שחקני ומאמני קבוצת ההוקי קרח לוקומוטיב ירוסלבל, שהיו בדרכם למשחק הפתיחה של עונת 2011/12 בליגת ההוקי הקונטיננטלית מול דינמו מינסק. בעקבות ההתרסקות הופסק משחק הפתיחה המרכזי בין סלבאט יולאייב אופה לאטלנט מיטישצ'י שהיה בעיצומו. רנה פאסל, נשיא פדרציית ההוקי קרח הבינלאומית, הכריז על יום ההתרסקות כ"יום האפל ביותר בתולדות הספורט שלנו".

במטוס היו 37 נוסעים ו־8 אנשי צוות. מתוכם נהרגו 44 איש (כולל חלוץ לוקומוטיב אלכסנדר גאלימוב נכווה קשות במרבית חלקי גופו ומת חמישה ימים אחר כך), ואחד נפצע קשה - מהנדס הטיסה אלכסנדר בוריסוביץ' סיזוב.

== בעקבות ההתרסקות ==
ועדת התעופה הבין מדינתית שלחה נציגים לאזור האסון ופתחה בוועדת חקירה לבירור גורמי האסון. נשיא רוסיה, דמיטרי מדבדב – שהיה בדרכו לפורום המדיניות הגלובלית הבינלאומי – שלח את תנחומיו למשפחות ההרוגים וראש ממשלת רוסיה ולדימיר פוטין הורה לשר התחבורה, איגור לוויטין, לפתוח בחקירת נסיבות האסון הקשה. רשויות התעופה ברוסיה הודיעו על קרקוע כל מטוסי Yak-42, וב־21 בספטמבר 2011 נטל משרד התחבורה הרוסי מחברת התעופה "יאק סרוויס" את רישיון התפעול בשל ליקויי בטיחות חמורים.

סיפור ההתרסקות עובד לסרט קולנוע עלילתי בשם "רק לוקו!" משנת 2021.

== הקורבנות ==
[[נשיא טורקיה עבדאללה גול עם נשיא רוסיה דמיטרי מדבדב לאחר הנחת הפרחים בכניסה להיכל הספורט "ארנה 2000", אולם הבית של לוקומוטיב ירוסלבל, 8 בספטמבר 2011]]
המשרד למצבי חירום של רוסיה הכריז כי רק שניים מהנוסעים שרדו את ההתרסקות ואושפזו במצב קשה מאוד. בין הרוגי ההתרסקות היו גם שחקן לוקומוטיב וקפטן נבחרת סלובקיה פאבול דמיטרה, רוברט דיטריך מגרמניה, סטפן ליב השוודי, יאן מארק, קארל ראשונק ויוזף ואשיז'ק הצ'כים, סרגיי אוסטאפצ'וק (שאמו נפטרה מהתקף לב זמן קצר לאחר שנודע לה דבר מותו) ורוסלאן סאליי מבלארוס, קרליס סקראסטינש הלטבי, שאר ההרוגים היו שחקני הקבוצה המקומיים.

בהתרסקות נהרג גם המאמן הראשי, הקנדי בראד מקרימון, שני עוזריו איגור קורולב ואלכסנדר קרפוצב (שלושתם שחקני עבר ב-NHL), רופאי הקבוצה ומנהל הקבוצה, ולדימיר פיסקונוב.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:2011 ברוסיה
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה ב-2011
קטגוריה:ליגת ההוקי הקונטיננטלית
קטגוריה:מחוז ירוסלבל
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה ברוסיה
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה של כלי טיס רוסיים
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה שבהם נספו חברי קבוצת ספורט
simple:Lokomotiv Yaroslavl#2011 plane crash
משה מכנס

משה מכנס (א' בחשוון תרס"א, 24 באוקטובר 1900 – י"ז באייר תשל"ב, 1 במאי 1972) היה מפעילי "בני בנימין", גואל אדמות בארץ ישראל וממייסדי נתניה ואבן יהודה.

==ביוגרפיה==
נולד בפתח תקווה לאהרון לייב מכנס, איש העלייה הראשונה וממייסדי פתח תקווה, ולחיה שרה, בת אשר זליג בלום, אף הוא ממייסדי פתח תקווה. למד בבית הספר של פיק"א בפתח תקווה, בבית הספר למל בירושלים ובבית הספר של חברת "עזרה" בירושלים. בתחילת שנות ה-20 נסע למשך שנתיים לווינה ללימודים בבית הספר למסחר.

בשנות ה-20 השתתף בפעולות ארגון "בני בנימין". בשנת 1927 נישא לרות סגל ממיניאפוליס (אחותה של צילה נתניהו, אמו של בנימין נתניהו). בשנת 1928 היה שותף ליסוד חברת "הנוטע" יחד עם אחיו גד מכנס, עובד בן עמי ואחרים, ובאמצעותה גאלו עשרות אלפי דונמים למטרות חקלאות ולבנייה עירונית. היה שותף לגאולת אלפי דונמים סמוך לחוף הים בשרון שעליהם הוקמה העיר נתניה. ביוזמת חברת "הנוטע" ייבשה ממשלת המנדט את הביצות שבאזור ובעקבות זאת הוכשרו עשרות אלפי דונמים באזור להתיישבות. 

ב-1946 רכש עם אחיו גד מכנס את חברת "הדרי יפו" לשיווק פרי הדר. 

נכדו הוא איש העסקים רואי מכנס

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי בית הספר פיק"א
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:נתניה: מייסדים
משה
קטגוריה:גואלי אדמות בארץ ישראל
קטגוריה:פרדסנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1900
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1972
יצחק מכנס

יצחק מכנס (א' בניסן תרמ"ו, 6 באפריל 1886 – כ"ה בסיוון תשי"ט, 1 ביולי 1959) היה ממייסדי רמת גן והרצליה.

==ביוגרפיה==
נולד בפתח תקווה לאהרון לייב מכנס, איש העלייה הראשונה וממייסדי פתח תקווה, ולחיה שרה, בת אשר זליג בלום, אף הוא ממייסדי פתח תקווה, ולו 10 אחים ואחיות. אחת מהן היא האתלטית יוכבד מכנס. למד ב"חדר" ולאחר מכן בישיבת תורת חיים בירושלים. מגיל 15 החל לעסוק בחקלאות בפתח תקווה. 

בתחילת שנות ה-20 יזם את פיתוחם החקלאי של שטחים שמדרום-מערב לפתח תקווה והיה החלוץ הראשון שתקע יתד באדמת "עיר גנים", לימים רמת גן. היה חבר הוועד הראשון של המתיישבים. אולם לאחר שהמקום התפתח כיישוב עירוני ולא חקלאי עזב את המקום. בשנת 1926 היה בין קבוצת אנשי "בני בנימין" שהתיישבו בהרצליה והצטרפו לקבוצת קהילת ציון מייסדי העיר. בתקופה הראשונה שימש מדריך חקלאי של חברי "בני בנימין". לאחר מכן בנה את ביתו בהרצליה ובמשך מספר שנים היה חבר ועד המושבה. 

במשך שנים היה מפעילי הציבור בהרצליה, ממקימי בית הכנסת הגדול והגבאי הראשי שלו. 

בשנת 1946, במלאת עשרים וחמש שנה ליסוד רמת גן, הוענקה לו "תעודת מייסד".

נפטר בשנת 1959 ונטמן בבית העלמין בהרצליה.

בנו אריה מכנס ונכדיו עודד וגד מכנס היו כדורגלנים.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הרצליה: אישים
יצחק
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:בוגרי ישיבת תורת חיים
קטגוריה:מייסדי מושבות בארץ ישראל
קטגוריה:ישראל: מייסדי ערים

קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הישן בהרצליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1886
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1959
אהרן לייב מכנס

אהרן לייב מָכְנֶס (תרכ"ג, 1863 – י"ג באדר תרע"ז, מרץ 1917) היה איש העלייה הראשונה, ממתיישבי פתח תקווה וממייסדי כפר סבא, אבי משפחת מכנס בארץ ישראל.

==ביוגרפיה==
נולד בקרלין שליד פינסק, רוסיה הלבנה, בנו של הרב דב מאיר מכנס, מצאצאי רבי יצחק מינקובסקי מקרלין בעל "קרן אורה". בצעירותו קיבל חינוך תורני.

בשנת 1881, בגיל 18, עלה לבדו לארץ ישראל והתיישב בירושלים. כעבור שנה נישא לחיה שרה בלום, ילידת סינסינטי, בת למשפחה חסידית מפולין שהיגרה לארצות הברית. בשנת 1879, בגיל 10, עלתה עם הוריה לארץ ישראל ולאחר תקופה קצרה של מגורים בירושלים הצטרפה המשפחה למייסדי פתח תקווה.

בשנת 1883 התגורר מכנס עם רעייתו ביפו, וכעבור שנה עברו להתגורר בפתח תקווה. הוא עסק בחקלאות ונטע פרדס והיה הראשון שהשתמש במי הירקון להשקיה. נמנה עם מייסדי האגודות החקלאיות "פרדס" ו"השקד".

מכנס היה בין מייסדי כפר סבא. נסע לשכם כדי להשיג ממשרד ספרי האחוזה הטורקי את הקושאן הראשון על אדמת כפר סבא.

בשנת 1900 השתתף במשלחת איכרי פתח תקווה שנסעה לפריז לפגישה עם הברון רוטשילד בעקבות העברת ניהול המושבות לחברת יק"א.

מכנס נפטר בי"ג באדר תרע"ז, והובא לקבורה בבית הקברות סגולה בפתח תקווה. שנה לאחר מכן, בכ' באדר תרע"ח נפטרה אשתו והיא הובאה לקבורה לצדו.

==משפחתו==
לאהרן לייב וחיה שרה מכנס היו ארבעה-עשר ילדים, מתוכם שרדו אחד עשר - שבעה בנים וארבע בנות:
* יעקב מכנס. היה מזכיר המושבה פתח תקווה, ולאחר הפיכתה לעיר היה מזכיר העירייה הראשון, עד ליציאתו לגמלאות. בנו היה איש האצ"ל ידידיה מכנס ("יריב").
* יצחק מכנס. בנו הוא אריה מכנס, אביהם של כדורגלני העבר עודד וגד מכנס.
* גד מכנס. בנו הוא אריה מכנס, בעלה של עדה מכנס.
* דב מכנס. מפרדסני פתח תקווה, מבעלי האגודה השיתופית "בוסתן". היה ממונה על השמירה במושבה. נישא לשושנה, בת דניאל ליכטנשטיין, איש העלייה השנייה וממתיישבי פתח תקווה. בתו דבורה היא אשתו של שמואל בן דרור ואמו של גד בן דרור, מייסדי עמותת אדי, בנו אורי מכנס המשיך בדרכו של אביו כפעיל באגודת ״בוסתן״ וכחקלאי.
* משה מכנס. נישא לרות-פרל לבית סגל, ובניו הם אהרון מכנס ואיש העסקים בנימין מכנס. בנו של אהרון הוא איש העסקים רואי מכנס ובנו של בנימין הוא איש העסקים דן מכנס. 
* זאב מכנס. נישא לשושנה, אחותו של אבשלום גיסין. עסק בהוראה ובפרדסנות. בנו הוא עורך הדין אבשלום מכנס ונכדו הוא הפיזיקאי ד"ר שי מכנס.
* שלמה מכנס. נישא לשרה בת זאב ברא"ז. בנם הוא עורך הדין ידין מכנס.
* יוכבד מכנס, זכתה במדליית ארד במכביה הראשונה בהטלת כידון, אשת נחמיה איכילוב (אחיו של עזרא איכילוב). היה פעיל בארגוני הפרדסנים בארץ ישראל.
* עליזה מכנס, ספורטאית מצטיינת, השתתפה במשחקים העולמיים לנשים. אשת בן ציון גרינמן, בן פתח תקווה. בצעירותו היה ספורטאי מצטיין והשתתף במכביה הראשונה. איש משרד החוץ.
* לאה מכנס, אתלטית מצטיינת, אשת יהודה נוימן מתל אביב. בתה אווה נישאה לבצלאל פרידמן, ממנהלי יקב פרידמן-תנובה.
* שושנה מכנס, אשת ישעיהו שרייר מנתניה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://web.archive.org/web/20160303230445/http://www.rishonim.org.il/petach-tikva/Info/founder_show.aspx?id=162 אהרן-ליב מכנס], באתר "ראשונים"

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:פתח תקווה: מייסדים
קטגוריה:כפר סבא: מייסדים
אהרן לייב
קטגוריה:מייסדי מושבות בארץ ישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1863
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1917
עדה מכנס

עדה מכנס (1924 – 2 בדצמבר 2007) הייתה אשת חברה ישראלית, מייסדת אגודת אל סם.

מכנס נולדה בישראל. בסוף שנות ה-40 נישאה לאריה מכנס, בנו של יצחק מכנס (נפטר ב-1988).

בשנת 1974, בעקבות התמכרותה של בתה לסמים, ייסדה מכנס את אגודת אל סם, שפועלת למניעת השימוש בסמים ובמתן ייעוץ וטיפול לבני נוער ולהורים. בהנהלת האגודה רופאים, פסיכולוגים ואנשי ציבור. 

למרות פעילותה נגד השימוש בסמים, אמרה מכנס בראיון כי היא בעד שימוש חוקי בחשיש בקרב אוכלוסיית המבוגרים החולים בסרטן.

למכנס בן ובת, והיא התגוררה בתל אביב.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
עדה
קטגוריה:יושבי ראש ונשיאי עמותות
קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1924
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2007
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2007
אביגייל רוז

אביגייל רוז (נולדה ב-1986) היא זמרת ויוצרת ישראלית.

==ביוגרפיה==
בין השנים 2004–2005 למדה רוז בבית הספר רימון ללימודי ג'אז ומוזיקה קלה.

בשנת 2008 הוציאה את אלבומה הראשון, "מלחמה יומיומית", בהפקתו המוזיקלית של יוני בלוך. האלבום הכולל את הסינגלים "ואולי" ו"מלחמה יומיומית", שזכו להצלחה רבה.

בשנת 2009 הקליטה רוז בדואט עם אדם בן אמיתי את השיר "את לא יודעת", שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו. השיר נכלל באלבומו של בן אמיתי "קעקוע", שיצא בשנת 2011.

בשנת 2011 הוציאה את אלבומה השני, "חצי נחמה", הכולל את הסינגלים "עוד מחכה לאחד" ו"חצי נחמה". השיר "עוד מחכה לאחד" הוא גרסת כיסוי לשירם של אהוד מנור וסשה ארגוב, שביצעה במקור עפרה חזה. השיר בביצועה של רוז נכלל גם באלבום "מסע אספלט", שיצא באותה שנה, וכולל גרסאות כיסוי של אמנים שונים לשיריו של ארגוב.

בשנת 2013 הוציאה רוז את אלבומה השלישי "הפרעות", הכולל את הסינגלים "עננים" ו"א.ה.ב.ה.". האלבום, שהופץ כ"אלבום בוטיק", יצא ב-500 עותקים חתומים וממוספרים בלבד, ונמכר בהופעות ובעמוד הפייסבוק של רוז. בשנת 2018, הקליטה מחדש את השיר "עוד מחכה לאחד" של עפרה חזה עבור אלבום המחווה קול הנשמה: שרים עפרה חזה.

בתאריך 25 באפריל 2021 יצא דואט שלה "לא התכוונו לעכשיו" עם הזמר גיל בר הדס מתוך אלבומו "נסיעות ארוכות".

== חיים אישיים ==
רוז היא בתם של הסופרת והמשוררת תלמה אליגון-רוז ויורם רוז, מנכ"ל כנרת זמורה ביתן ונכדתה של העיתונאית והעורכת עפרה אליגון.

== דיסקוגרפיה ==

=== אלבומים ===
{| class="wikitable sortable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם האלבום
!תאריך יציאה
!חברת תקליטים
!שירים
|-
!מלחמות יומיומיות
|14 ביוני 2008
| rowspan="4" |איתמר רוז
|<div class="mw-collapsible mw-collapsed">
# "ואולי"
# "דספינדו"
# "התאבדויות קטנות"
# "אלוהים תעזור לי"
# "לכתוב את העצב"
# "יום קשה"
# "מלחמה יומיומית"
# "העייפות תחלוף"
# "תם החורף"
# "לרקוד לבד"
</div>
|-
!חצי נחמה
|20 במאי 2011
|<div class="mw-collapsible mw-collapsed">
# "כבר מאוחר"
# "חצי נחמה"
# "איפה הם"
# "מה שתרצה"
# "עוד שבוע חתונה"
# "עוד מחכה לאחד"
# "נ.ב."
# "אי אפשר לקנא"
# "אור"
# "טוסט"
# "תיגע בי"
# "השתניתי"
# "את לא יודעת" <small>(בהשתתפות אדם בן אמיתי)</small>
</div>
|-
!הפרעות
|14 ביוני 2013
|<div class="mw-collapsible mw-collapsed">
# "פתיחה"
# "עננים"
# "א.ה.ב.ה"
# "לא טוב לי"
# "הפרעות"
# "המשפחה מתפרקת"
# "תעשה לי כפיל"
# "מבטחי"
</div>
|-
!השריטה שבפרקט
|14 ביוני 2017
|<div class="mw-collapsible mw-collapsed">
# "זה יקרה"
# "שיר כואב/שיר כנה"
# "יש אותי"
# "וכשתבוא"
# אם יש ספק"
# "כל הזמן על סף בכי"
# "תני לרוח"
# "הכל קרה מוקדם מדי"
# "כיפת זהב"
</div>
|}

=== סינגלים ===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם
!שנה
|-
!"מתי בדיוק הפסקתי להרגיש"
|2017
|-
!"הבטחתי לים"
|2018
|-
!"לטעות איתך"
|2021
|-
!"עזור לי"<small>(עם מרסלו נמי)</small>
|2024
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

* [http://www.qube.co.il/ency_band.asp?e=6267&cat=29 אביגייל רוז] באתר קיוב
* 
* דור בביוף, [https://web.archive.org/web/20131122234428/http://peopleofthebook.co.il/music/1116 ביקורת מוזיקה: "הפרעות", אלבומה השלישי של אביגייל רוז, מספק פופ ישראלי מעולה], באתר ״אנשי הספר״, 3 באוגוסט 2013
* 

קטגוריה:זמרות-יוצרות ישראליות
קטגוריה:זמרים-יוצרים ישראלים
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1986
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
4X

4X היא תוכנית נונסנס ישראלית ששודרה בחברת yes. הסדרה עלתה לשידור ב-21 באוגוסט 2011. ארבעה חברים בני 25-21 מוציאים לפועל את כל הרעיונות והפנטזיות הפרועות שלהם.

== התוכנית ==
ארבעה חברים שהתכנסו יחדיו על מנת לייצר שילוב של נונסנס רחוב קיצוני במיוחד, עם אלמנטים כואבים מעולמות הג'קאסס. 

יוצרי הסדרה בחרו לבחון את קצה גבול היכולת של עצמם ולהציג סיטואציות הזויות ואת ההתמודדות של עוברי האורח והרשויות עם המצב. 
בין ההתרחשויות: רכב עמוס גנגסטרים העוצר בחריקת בלמים כשגופה נזרקת מתוכו; בחור שקיים יחסים עם בובת מין מגיע עירום לבית החולים לצורך הפרדה בינו לבין הבובה שנתקעה על איבר מינו; אחד הנכנס לכוורת דבורים בעירום כדי להוציא צנצנת דבש, ועוד.

== הדמויות ==
* רמין יוסיפוף – הפצצה השקטה, מאוד מופנם וקשה להבין על מה הוא חושב ומה הוא מרגיש, אבל כשהוא נכנס לפעולה קשה לעצור אותו.
* קרול ארקליאן – המטורף האמיתי, אין לו גבולות במה שהוא מכניס לפה ובמה שהוא מוכן לעשות.
* גבריאל חנומוב - השמן והמצחיק של החבורה. בעל אישיות כובשת, ששום דבר לא יכול לעצור אותו, אפילו לא כאב.
* אלנור אלייב – המנהיג הטבעי של החבורה, נראה ומרגיש כמו השפן הפחדן אבל יש לו ביצים ואומץ אין סופי.

== קישורים חיצוניים ==
ביקורות
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:תוכניות מציאות ישראליות
קטגוריה:yes הטלוויזיה בלוויין: תוכניות וסדרות
מרדכי בן דרור (עסקן)

מרדכי בן דרור (1898 – 1991) היה מראשי הציבור בפתח תקווה ויו"ר מכבי ישראל.

==ביוגרפיה==
נולד בשם מרדכי פריימן בעיר אפטא שבפולין לשמואל יעקב ובלה פריימן. בצעירותו קיבל חינוך תורני וחינוך כללי. בשנת 1911 עלה עם משפחתו לארץ ישראל והיא התיישבה בפתח תקווה. סייע לאביו שיסד במושבה בית חרושת לגזוז. בשנת 1918 התנדב לגדוד העברי ושירת בו כשלוש שנים. בשנת 1921 שב לפתח תקווה ועסק בענף פרי ההדר. כיהן כיו"ר אגודת "האורז" והיה מפקח ראשי בחברת "פרדס". היה מראשי הציבור בפתח תקווה ופעיל בתחומים אזרחיים וביטחוניים שונים.
מגרש של מכבי אבשלום פתח תקווה על שמו של בן-דרור
בן דרור היה פעיל מרכזי ב"מכבי". במשך כעשרים וחמש שנה היה יו"ר "מכבי-אבשלום" בפתח תקווה. בשנת 1947 נבחר ליו"ר מכבי. היה נציג מכבי בהנהלת הסתדרות הציונים הכלליים.

==משפחתו==
בשנת 1921 נישא לצפורה סטור, בת נווה צדק. שני בניו, שמואל בן דרור וישראל בן דרור, הם כדורגלני עבר ידועים. גם כמה מנכדיו וניניו כדורגלנים בולטים, ובהם: גד בן דרור, אמנון בן דרור ואילן בן דרור. נכדו הוא אהוד (אדי) בן דרור, שעל שמו הוקמה על ידי משפחתו עמותת אדי לעידוד תרומת איברים.

==קישורים חיצוניים==
* גילה מצא, [http://jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=96EjESVLnuL0fFJbC5Y8Aquxf%2FH07FT0CSdIRfEtp48o6u3IRjhjmcYTwEAY2sfzYw%3D%3D&mode=image&href=MAR%2F1987%2F12%2F14&page=56&rtl=true אוהד שרוף. כבר 90 שנה], ([http://jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=96EjESVLnuL0fFJbC5Y8Aquxf%2FH07FT0CSdIRfEtp48vZzWWthdi3kCm4H39%2FPqlYw%3D%3D&mode=image&href=MAR%2F1987%2F12%2F14&page=57&rtl=true המשך]), מוסף "גבר לעניין", "מעריב", 14 בדצמבר 1987

קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
מרדכי
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סגולה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1898
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1991
זיוה בן דרור

זיוה בן דרור (נולדה בשנת 1936) היא אשת ציבור שכיהנה כראש מועצת אבן יהודה בין השנים 1989 – 1993. יו"ר "עמותת בן דרור".

==ביוגרפיה==
נולדה בישראל ליוסף ושרה שניידר. באמצע שנות ה-50 נישאה לישראל בן דרור. בשנת 1957 עברה להתגורר באבן יהודה. בשנת 1961 הקימה עם בעלה את קייטנת גבעת הילדים, שפעלה בביתם במשך כארבעים שנה. ביתם שימש מקום מפגש לחברי נבחרת ישראל בכדורגל שהתארחו בו מדי יום העצמאות.

עסקה בהוראה בבית הספר היסודי במועצה. ב-1969 נבחרה למועצה המקומית באבן יהודה ברשימת גח"ל ובמקביל החלה לפעול בפורומים שונים לקידום מעמד האישה.

בשנת 1989 נבחרה לראשות מועצת אבן יהודה כנציגת הליכוד, והייתה בכך לאישה הראשונה בישראל שנבחרה בבחירות ישירות לראשות רשות מקומית.

לאחר מות בעלה הקימה את "עמותת בן דרור ע"ש ישראל בן דרור" המעניקה מלגות לספורטאים מצטיינים צעירים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
זיוה
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:ראשי מועצת אבן יהודה
קטגוריה:נשים בראשות מועצות מקומיות בישראל
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הליכוד
קטגוריה:יושבי ראש ונשיאי עמותות
קטגוריה:מייסדות עמותות ישראליות
קטגוריה:יזמות חברתיות ישראליות
קטגוריה:יזמים חברתיים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1936
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1936
דלתא 3000

הדלתא 3000 היה משגר לוויינים אמריקאי ששימש ל-35 שיגורים בין 1975 ל-1989. הטיל הוא בן לסדרת טילי הדלתא. לטיל היו מספר גרסאות, כל גרסה הייתה בעלת מספר זיהוי בן 4 ספרות כשהספרה הראשונה היא 3.

השלב הראשון של המשגר היה שלב Extended Long Tank Thor בעל מנועי RS-27 (ששימש גם בדלתא 2000), לו נוספו שלושה או תשעה מאיצים מסוג קסטור-4 (במקום הקסטור-2 המיושן ששימש בטילי דלתא קודמים) להגדלת יכולת הנשיאה.

לשלב שני היו שתי אופציות: או שלב דלתא P ששימש בטילי דלתא קודמים או שדרוג של השלב שנקרא דלתא K. במספר שיגורים נוסף גם שלב שלישי מסוג סטאר-37D או 37E או 48B.

שיגורי הדלתא 3000 בוצעו או ב-LC-17 מנמל החלל קייפ קנוורל או ב-SLC-2W מבסיס חיל האוויר ונדנברג. מתוך 35 שיגורים שניים נכשלו ואחד נכשל חלקית (לא הביא את הלוויין למסלול הרצוי).

==ראו גם==
*משגר לוויינים

==קישורים חיצוניים==

* [http://astronautix.com/lvs/dela3000.htm Encyclopedia Astronautica Delta 3000 (אנגלית)]

קטגוריה:סדרת טילי דלתא
תור-אייבל

התור-אייבל (באנגלית: Thor-Able) היה משגר אמריקאי ששימש לשיגור לוויינים וניסוי רכבי חדירה לאטמוספירה בין השנים 1958 ל-1960. המשגר כלל בדרך כלל שני שלבים. השלב הראשון היה טיל תור והשלב השני היה שלב מסוג אייבל. במספר שיגורים נוסף השלב השלישי אלטאיר 1. המשגר הוא בן למשפחת טילי התור ואחד מאבות טילי הדלתא.

16 שיגורים בוצעו. תשעה שיגורים לטיסה תת-מסלולית לניסוי רכבי חדירה לאטמוספירה ושבעה לשיגור לוויינים למסלול סביב כדור הארץ. שישה שיגורים נכשלו אך בשלושה מתוך שיגורים אלו הכשל נבע מהוספת שלב האלטאיר השלישי. כל 16 השיגורים בוצעו ב-LC-17A מנמל החלל קייפ קנוורל. מ-7 שיגורים עם מטרה להביא לוויין למסלול 4 נכשלו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://space.skyrocket.de/doc_lau/thor_able.htm רשימת שיגורים]
* [http://astronautix.com/lvs/thorable.htm Encyclopedia Astronautica Thor Able] 

קטגוריה:סדרת משגרי תור
דלתא 4000

הדלתא 4000 היה משגר לוויינים אמריקאי ששימש לשני שיגורים ב-1989 וב-1990. הטיל הוא בן לסדרת טילי הדלתא. לטיל היו מספר גרסאות, כל גרסה הייתה בעלת מספר זיהוי בן 4 ספרות כשהספרה הראשונה היא 4. עם זאת הגרסה היחידה ששוגרה היא דלתא 4925. לבניית הטיל השתמשו בחלקים ישנים של טילי דלתא קודמים שהחלו לצאת משירות וחלקים מהדלתא 6000 (גרסה של הדלתא 2) שרק נכנס אז לשירות.

השלב הראשון של המשגר היה שלב Extended Long Tank Thor ששימש בדלתא 1000 בעל מנוע RS-27 לו נוספו תשעה מאיצים מסוג קסטור-4A (שיפור של הקסטור-4 ששימש בדלתא 3000). השלב השני היה שלב דלתא K. בשלב שלישי שימש שלב סטאר-48B.

שני שיגורי הדלתא 4925 בוצעו ב-LC-17B מנמל החלל קייפ קנוורל והושלמו בהצלחה.

==ראו גם==
*משגר לוויינים

==קישורים חיצוניים==

* [http://astronautix.com/lvs/dela4000.htm Encyclopedia Astronautica Delta 4000 (אנגלית)]

קטגוריה:סדרת טילי דלתא
דלתא 5000

הדלתא 5000 היה משגר לוויינים אמריקאי ששימש לשיגור יחיד ב-1989. הטיל הוא בן לסדרת טילי הדלתא. לטיל היו מספר גרסאות, כל גרסה הייתה בעלת מספר זיהוי בן 4 ספרות כשהספרה הראשונה היא 5. עם זאת הגרסה היחידה ששוגרה היא דלתא 5920. לבניית הטיל השתמשו בחלקים ישנים של טילי דלתא קודמים שהחלו לצאת משירות וחלקים מהדלתא 6000 (גרסה של הדלתא 2) שרק נכנס אז לשירות.

השלב הראשון של המשגר היה שלב Extended Long Tank Thor בעל מנועי RS-27 ששימש בטילי דלתא קודמים, לו נוספו תשעה מאיצים מסוג קסטור-4A (שיפור של הקסטור-4 ששימש בדלתא 3000). השלב השני היה שלב דלתא K. בשיגור היחיד שבוצע לא היה שלב שלישי.

הדלתא 5000 שוגר פעם אחת ויחידה מ-SLC-2W בבסיס חיל האוויר וונדנברג כשבחרטומו הלוויין COBE אותו הביא למסלול לווייני נמוך.

==ראו גם==
*משגר לוויינים

==קישורים חיצוניים==

* [http://astronautix.com/lvs/dela5000.htm Encyclopedia Astronautica Delta 5000 (אנגלית)]

קטגוריה:סדרת טילי דלתא
תור-אייבלסטאר

התור־אייבלסטאר (באנגלית: Thor-Ablestar) שנקרא גם תור־אפסילון היה משגר אמריקאי ששוגר 19 פעמים בין השנים 1960 ל־1965. המשגר כלל שני שלבים: השלב הראשון היה טיל תור והשלב השני היה שלב מסוג אייבלסטאר. הטיל הוא בן למשפחת טילי התור ונגזרת של משגר התור־אייבל.

השלב השני, שלב האייבלסטאר, היה שלב אייבל שהוגדל ושופר כדי שיוכל לשאת מטענים כבדים יותר למסלול. השלב שופר כך שמנועו יוכל להידלק ולהיכבות מספר פעמים וכך היה למשגר הראשון שתוכנן כך שיוכל לשאת מספר מטענים למסלולים שונים.

19 שיגורים בוצעו. 6 שיגורים נכשלו ובשיגור נוסף רק אחד המטענים השתחרר מהטיל. לטיל היו שתי גרסאות. לתור־אייבלסטאר 1 היה מנוע DM-21 בשלב הראשון ומנוע AJ-10-104 בשלב השני. לתור־אייבלסטאר 2 היה טיל תור DSV-2A כשלב ראשון ומנוע AJ-10-104D בשלב השני. התור־אייבלסטאר 1 שוגר ב־LC-17 מנמל החלל קייפ קנוורל והתור־אייבלסטאר 2 שוגר ב־LC-75-1 מפוינט ארגואלו, כיום SLC-2 בבסיס חיל האוויר וונדנברג.

==קישורים חיצוניים==

* [https://space.skyrocket.de/doc_lau/thor_ablestar.htm רשימת שיגורים]
* [http://astronautix.com/lvs/thoestar.htm Encyclopedia Astronautica Thor Able-Star] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרת משגרי תור
גלוסיטיס

גלוסיטיס היא דלקת של הלשון. בגלוסיטיס הלשון מתנפחת ומשנה את צבעה, פטמות הלשון יכולות להיעלם והלשון תראה חלקה. תיתכן גלוסיטיס ללא כאב כלל אך לעיתים המצב גורם לכאב ותחושת חוסר נוחות בפה. במצבים מסוימים גלוסיטיס יכולה להוביל להתנפחות הלשון עד כדי חסימת נתיב האוויר אז מדובר במצב חירום רפואי. גלוסיטיס בדרך כלל מגיבה היטב לטיפול אם הגורם לדלקת מוסר. סיבות לגלוסיטיס יכולות להיות על רקע אנמי (אנמיה ממארת, חסר ברזל), על רקע חסר בוויטמינים מקבוצת B וזיהומים שונים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מחלות חלל פה, בלוטות רוק ולסתות
קטגוריה:דלקת
יאקוב פיליפ האקרט

יאקוב פיליפ האקרט (בגרמנית: Jacob Philipp Hackert; 15 בספטמבר 1737 – 28 באפריל 1807) היה צייר נוף מברנדנבורג, אשר יצר את מרבית עבודותיו באיטליה.

== ביוגרפיה ==
האקרט נולד בפרנצלאו ואת מלאכת הציור למד עם אביו פיליפ, שהיה צייר דיוקנאות ובעלי חיים, ודודו.

בשנת 1758 נסע ללמוד באקדמיה לאומנות בברלין (Akademie der Künste) ומשם המשיך לפומרניה שהייתה תחת שלטון שוודי ולסטוקהולם בהן יצר בעיקר ציורי קיר.

בשנים 1765-1768 הוא שהה בפריז עם האמן השווייצרי, בלת'זר אנטון דנקר (Balthasar Anton Dunker), בשנים הללו הוא התמקד בציור בצבעי גואש, ופגש את קלוד ז'וזף ורנה שהיה צייר נוף ידוע והיווה עבורו מקור השראה.

בשנת 1768 האקרט עזב את פריז, יחד עם אחיו גיאורג, ויצא לאיטליה. הוא ביסס את עצמו כצייר בעיקר ברומא ונאפולי, שם יצר מספר נכבד של עבודות עבור סר ויליאם המילטון. הוא נסע בכל רחבי איטליה וצבר מוניטין כצייר נוף מוכשר.

בשנת 1786 האקרט החל לעבוד עבור פטרונו פרננדו הראשון, מלך שתי הסיציליות בנאפולי. הוא המליץ על הקמתה של מעבדה לשיקום ציורים במוזיאון הלאומי של קאפודימונט, ופיקח על העברת אוספי "פרנזה" מרומא לנאפולי.
בשלב זה להאקרט היה מוניטין בינלאומי, והוא זכה להזמנות מיקטרינה הגדולה מרוסיה, המלך לואי השישה עשר מצרפת ומנהיגים נוספים. בזמן ביקורו של גֶתה בנאפולי בשנת 1786, הוא והאקרט הפכו לחברים.

בשנת 1799 האקרט עבר לפירנצה. הוא נפטר בשנת 1807 בסן פייטרו די קארגי, בסמוך לפירנצה. גתה כתב את הביוגרפיה הראשונה על האקרט בשנת 1811.

==גלריית יצירות==
<gallery>
קובץ:Hackert, Feuerwerk auf der Engelsburg in Rom, 1775.jpg|"זיקוקים מעל טירת סנטאנג'לו ברומא" (1775), גואש, 447x582 מ"מ
קובץ:Hackert, Marina Piccola in Sorrent, 1794.jpg|"מרינה פיקולה בסורנטו" (1794), שמן על בד, 143x222 ס"מ
קובץ:Hackert, Landschaft mit dem Sanktuarium von Loreto bei Ancona-Marche, 1776.jpg|"נוף עם רועה במנוחה" (1776), שמן על בד, 124x169 ס"מ
קובץ:Hackert, Die Zerstörung der türkischen Flotte in der Schlacht von Tschesme, 1771.jpg|"חורבן הצי הטורקי בקרב צ'סמה" (1771), שמן על בד, 162.5x220 ס"מ
קובץ:Hackert, Villa des Maecenas und Wasserfälle in Tivoli, 1783.jpg|"טירת מאיקנס והמפלים בטיבולי" (1783), שמן על בד, 121.5X169 ס"מ
קובץ:Hackert, Das Herkulaner Tor in Pompeji, 1794.jpg|"שער הרקולנאום בפומפיי" (1794), גואש, 850x580 מ"מ
קובץ:Hackert, Blick auf die Ruinen von Pompeji, 1799.jpg|"מבט על הריסות פומפיי", ציור שמן על קנבס, 1799. הציור מתאר את שרידיה של העיר פומפיי, וברקע הר הגעש וזוב, שבהתפרצותו ב-24 באוגוסט 79 לספירה נחרבה העיר.
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.zeno.org/Kunstwerke/A/Hackert,+Jacob+Philipp Hackert, Jacob Philipp] 
* [http://www.monumente-online.de/09/02/streiflichter/schloss_boldevitz.php ציוריו של האקרט] באתר monumente-online 

קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1737
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1807
קטגוריה:ציירים איטלקים במאה ה-18
קטגוריה:ציירים איטלקים במאה ה-19