OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עבד א-רחמן השני

עבד א-רחמן השני (בערבית: عبد الرحمن الثاني, ידוע גם בכינוי عبد الرحمن الأوسط; 792–852) היה האמיר האומיי הרביעי של קורדובה באל-אנדלוס משנת 822 ועד מותו.<ref name="EB"></ref> עבד א-רחמן היה לוחם נמרץ ויעיל ושימש כפטרון לאמנויות והשכלה.<ref></ref> בתקופתו החל תור הזהב של ספרד המוסלמית.

== ביוגרפיה ==
עבד א-רחמן נולד ב-792 בטולדו, בנו של האמיר אל-חַכְּם הראשון. בצעירותו השתתף ב"טבח התעלה", בו נטבחו 72 אצילים ומאות מלווים במהלך משתה, בפקודת האמיר אל-חכּם.

הוא ירש את אביו כאמיר קורדובה בשנת 822 ובמשך 20 השנים הבאות נלחם כמעט ברצף באלפונסו השני, מלך אסטוריאס, שאת התקדמותו דרומה הצליח לעצור. בשנת 825, הקים עיר חדשה, מורסיה, אותה יישב בנאמניו הערבים כדי להבטיח יציבות. בשנת 835, התמודד עם מרד בעיר מרידה ובנה בה מבצר גדול. ב-837 דיכא מרד של נוצרים ויהודים בטולדו באמצעים דומים.<ref>The Inheritance of Rome, Chris Wickham, Penguin Books Ltd. 2009, . p. 341.</ref> הוא הוציא צו לפיו נאסר על הנוצרים לחפש מות קדושים, וערך סינוד נוצרי לאסור מות קדושים.

בשנת 839 או 840 שלח עבד א-רחמן משלחת לקונסטנטינופול בהובלת המשורר והדיפלומט יחיא אל-ע'זאל (אנ') במטרה לכרות ברית עם הביזנטים נגד העבאסים.

בשנת 844, עבד א-רחמן הדף מתקפה של ויקינגים שירדו מהאוניות בקדיס, כבשו את סביליה (למעט המצודה שלה) ותקפו את קורדובה עצמה. לאחר מכן הוא בנה צי וארסנל ימי בסביליה כדי להדוף פשיטות עתידיות. ייתכן שהוא שלח את אל-ע'זאל לשגרירות שנייה לוויקינגים באירלנד לאחר מכן.

הוא נענה לבקשותיו של גיום מספטמניה לסיוע במאבקו נגד קרל הקירח שתבע אדמות שחשב גיום כשלו. <ref></ref>
מורסיה, ספרד]]
עבד א-רחמן היה מפורסם בזכות תוכנית הבנייה הציבורית שלו בקורדובה, ביניהן הרחבת המסגד הגדול של קורדובה. הוא היה מעורב גם בהוצאתם להורג של "אנוסי קורדובה", והיה פטרונו של המלחין הדגול זיריאב.

מת בקורדובה בשנת 852. את מקומו ירש בנו, האמיר מוחמד הראשון.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידי 792
קטגוריה:נפטרים ב-852
רנתיה

רנתיה (בערבית: رنتية) היה כפר ערבי<ref></ref> מזרחית ליהוד, שנחרב במלחמת העצמאות. על מקומו הוקם המושב רינתיה.

===בתקופת המנדט הבריטי===
בתחילת 1921 התלוננו תושבי פתח תקווה על ריבוי גניבות הבאות לטענתם מרנתיה. תושבי רנתיה השתתפו עם תושבי כפרים אחרים בהתנפלות על פתח תקווה במאורעות תרפ"א. עם זאת, מוכתר הכפר שהועמד לדין על השתתפות בהתנפלות, יצא זכאי בבית הדין הצבאי.

בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת רמלה. במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, מנתה אוכלוסיית רנתיה 351 תושבים, כולם מוסלמים. במפקד 1931 מנתה האוכלוסייה 411 תושבים, כולם מוסלמים, ששכנו ב-105 בתים.

בתחילת המרד הערבי הגדול נעקר פרדס של יהודים בקרבת רנתיה. הצבא פשט על הכפר, בדק את כל אנשיו ועצר מספר תושבים שנמצאו עלים בנעליהם. כן הוצב מארב סביב לכפר וכשיצאו מהכפר שוב למלאכת העקירה נהרג אחד היוצאים וחמישה נוספים נפצעו. באוקטובר 1938 הרסו השלטונות ארבעה בתים בכפר, בעקבות פיצוץ מוקש על רכב צבאי ליד כפר סירקין שיוחס למפגעים שהגיעו מהכפר. שני תושבים של הכפר נהרגו במהלך הפעילות בכפר.

הכפר נכבש על ידי צה"ל בתחילת מבצע דני. תושביו ברחו ממנו עוד בימי ההפוגה הראשונה והגיעו לעבוד בשדות במהלך היום. גם העובדים עזבו את הכפר בטרם נכנס צה"ל אליו. הכפר נשאר ריק מתושבים ובסוף 1948 דרשה הנהגת פתח תקווה לספח אותה יחד עם כל האזור מסביב לשטח פתח תקווה. דרישה זאת נדחתה ובמקום זאת הוקם במקום מושב רינתיה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:השרון: קהילות ויישובים ערביים שנחרבו במלחמת העצמאות
שגרירות ישראל בניקוסיה

שגרירות ישראל בניקוסיה היא הנציגות הדיפלומטיות של ישראל לקפריסין. השגריר המכהן כיום הוא אורן אנוליק.

==היסטוריה==
ישראל פתחה קונסוליה בקפריסין הבריטית באוגוסט 1950, והקונסול הראשון היה ירחמיאל ירון.

ב-1959 העלתה ישראל את דרג הקונסוליה לקונסוליה כללית, ומינתה את זאב לוין לקונסול.

עם עצמאות קפריסין ב-1960 העלתה ישראל את מעמד הקונסוליה לשגרירות.<ref name=":0"></ref>

ב-1973 נעצר נספח בשגרירות, חיים גולן, באשמת החזקת נשק.

באפריל 1973 בוצעו במקביל שני פיגועי טרור נגד מטרות ישראליות בקפריסין: מטען חבלה התפוצץ בפתח בית השגריר, כשהוא מזיק למבנה, ומחבלים ניסו לתקוף מטוס של אל-על בנמל התעופה של ניקוסיה. במתקפות נהרגו שוטר קפריסאי בבית השגריר ומחבל אחד בנמל התעופה.

באפריל 1979, במהלך ביקור ראש ממשלת ישראל מנחם בגין במצרים, התפוצצו מטען חבלה ליד השגרירות וליד משרד המייצג את מצרים. איש לא נפגע. הארגון א-סאעקה הנתמך על ידי סוריה לקח אחריות.

באוקטובר 1984 התפוצצה מכונית תופת במגרש החניה של השגרירות, ונגרם נזק קל לבניין אך איש לא נפגע. את האחריות לפיגוע לקח אבו מוסא, פלג של אש"ף בראשות סעיד מוראע'ה שנתמך על ידי סוריה.

במאי 1988 התפוצצה מכונית תופת בסמוך לשגרירות, והרגה שלושה שוטרים ופצעה 32. ארגון אבו נידאל לקח אחריות על הפיגוע, כנקמה על חיסול אבו ג'יהאד.

== שגרירים ==
{| class="wikitable"
!שם
!תקופת כהונה
!מעמד
|-
|ירחמיאל ירון
|1950–1951
| rowspan="4" |קונסול
|-
|משה יובל
|1952–1953
|-
|אברהם קדרון
|1954–1956
|-
|פרץ לשם 
|1957–1959
|-
|זאב לוין 
|1959–1962
|קונסול עד 1960, שגריר ראשון
|-
|טוביה ארזי 
|1962–1969
|
|-
|שאול בר-חיים
|1969–1971
|
|-
|רחמים תימור
|1971–1974
|
|-
|נסים יושע
|1974–1977
|
|-
|נחום אשכול
|1977–1979
|
|-
|אברהם גלעדי
|1979–1981
|
|-
|זאב דובר 
|1981–1983
|
|-
|מאיר גביש
|1984–1986
|
|-
|עמוס שטיבל
|1986–1987
|
|-
|אהרון לופז
|1987–1992
|
|-
|דוד גרנית
|1992–1993
|
|-
|שמי צור
|1993–2000
|
|-
|מיכאל אליגל 
|2000–2004
|
|-
|צבי כהן-ליטאנט
|2004–2006
|
|-
|אברהם חדד
|2006–2010
|
|-
|מיכאל הררי 
|2010–2015
|
|-
|יעל רבייה-צדוק
|2015–2017
|
|-
|שמואל רבל 
|2017–
|
|-
|אורן אנוליק 
|2021–הווה<ref name="Lahav"></ref>
|
|}

== ראו גם ==

* אליעזר מרום

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

*
ניקוסיה
קטגוריה:ניקוסיה
קטגוריה:יחסי ישראל–קפריסין
קטגוריה:קפריסין: מבנים
שבעה מלכים צריכים למות

הממלכה האחרונה: שבעה מלכים צריכים למות (באנגלית: The Last Kings: Seven Kings Must Die) הוא סרט דרמה היסטורי בריטי בבימויו של אדוארד בזלגט, שנכתב על ידי מרתה הילייר, ומבוסס על הסיפורים הסקסונים מאת ברנרד קורנוול. זהו סרט המשך לסדרת הטלוויזיה "הממלכה האחרונה". בסרט מככב אלכסנדר דריימון שמשחזר את תפקידו בתור אוטרד מבבנבורג.

הסרט הוקרן לראשונת בשירות הזרמת המדיה נטפליקס ב-14 באפריל 2023. הוא נועד לשמש כסיום לסדרה ולסיפור.

== עלילה ==
לאחר מותו של המלך אדוארד, פולשים ויורשים יריבים נלחמים על הכתר ואוטרד יוצא עם חבריו למלחמה שוב בזמן שהם מנסים לאחד את אנגליה.<ref></ref>

== שחקנים ודמויות ==
* אלכסנדר דריימון - אוטרד מבבנבורג
* מארק ראולי- פינאן
* ארנס פדראביציוס - סיהטריק
* רוד האלט - קונסטנטין הראשון, מלך סקוטלנד
* הארי גילבי - אתלסטאן, מלך אנגליה
* רוס אנדרסון - דומנאל
* לורי דייווידסון - אינגלמונדר
* אינגריד גרסיה-ג'ונסון
* ג'יימס נורת'קוט - אלדהלם
* קאבן קלרקין - האב פירליג
* טום כריסטיאן - דנסטן
* יואן הורוקס - אלפוורד מווסקס
* זאק סאטקליף - אדמונד
* ניק ויטמן בתור- איימון
* ג'ייקוב דודמן - אוסברט
* אלכסנדרה טות' -

== הפקה ==
המפיק נייג'ל מרצ'נט חשף כי שיחות על הפקת סרט התנהלו לאחר השקת העונה הרביעית של הסדרה "הממלכה האחרונה" באפריל 2020. <ref></ref> באוקטובר 2021, לפני שהעונה החמישית של "הממלכה האחרונה" יצאה לנטפליקס בתחילת 2022, הוכרז סרט ההמשך לסדרה בכנס קומי קון בלונדון על ידי דריימון, ששימש כמפיק בפועל וגם מככב בתור אוטרד בסדרה. כותרת הסרט "שבעה מלכים צריכים למות" ויעסוק באירועים לאחר אירועי הסדרה שהתרחשו במשך תקופה של כ-45 שנים בהיסטוריה משנת 866 ואילך, תוך התמקדות בממלכת ווסקס ובפלישות הוויקינגיות המתמשכות לאנגליה.<ref></ref>

התסריט של נכתב על ידי מרתה הילייר עם בימוי של אד בזלגט והפקה על ידי מרצ'נט, גארת נים ומאט צ'פלין הסרט הופק על ידי Carnival Films והופץ ברחבי העולם על ידי NBCUniversal International Distribution .<ref name=":0" /> הצילומים העיקריים החלו בבודפשט בתחילת 2022,<ref name=":0"></ref> והסתיימו בסוף מרץ 2022. <ref></ref>

== הפצה ==
הסרט הוקרן לראשונה ב-14 באפריל 2023 על ידי נטפליקס.<ref name="Variety"></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2023
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטים באנגלית
הארי גילבי

הארי גילבי (באנגלית: Harry Gilby) הוא שחקן אנגלי, הידוע בעיקר בשל גילומו של ג'. ר. ר. טולקין הצעיר בסרט טולקין משנת 2019 ואתלסטאן בעונה החמישית של סדרת הדרמה ההיסטורית הממלכה האחרונה.

== ביוגרפיה ==
גילבי נולד בנוטינגהאם, אנגליה בשנת 2001 לניל והלן גילבי. הוא למד בבית הספר היסודי סאטון בונגטון. לאחר מכן למד בטרנט קולג' כשהיה בן 11. הוא החל להתאמן בסדנת הטלוויזיה בנוטינגהאם כשהיה בן 12. גילבי גילם את נתן הצגה "ללכת על הכל שהוצגה בתיאטרון נואל קווארד בווסט אנד של לונדון.

== קריירה ==
גילבי ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ב-2016, כשגילם בחור כפרי בסדרת הטלוויזיה "Jericho" . בשנת 2017 הוא שיחק בסרט Just Charlie, כשגילם את צ'רלי לינדסי, נערה טרנסג'נדרית עם כישרון מיוחד לשחק כדורגל. על הופעתו בסרט הוא היה מועמד לפרס השחקן החדש המבטיח ביותר בטקס פרסי הסרטים העצמאיים הבריטיים לשנת 2017 ולפרס הכוכב עולה החדש הטוב ביותר בטקס פרסי הסרטים הלאומיים בבריטניה 2018<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

בשנת 2018, הוא גילם את ארלו בסרט הקצר "איווי".

בשנת 2019, הוא גילם גרסה צעירה של הסופר ג'. ר. ר. טולקין בסרט "טולקין". הוא הופיע בשלושה פרקים של "נפגעים" בתור טובי ויליאמס, נער צעיר שמת מלוקמיה.

בשנת 2022, הוא שיחק אתלסטן בעונה החמישית של סדרת הדרמה ההיסטורית הממלכה האחרונה. <ref></ref> בשנת 2022, הוא לוהק לתפקיד אותו גילם בסדרה, בסרט ההמשך העלילתי שבעה מלכים צריכים למות. <ref></ref> <ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! הערות
|-
| 2017
|Just Charlie
| צ'רלי לינדזי
|
|-
| 2018
|Evie
| ארלו
| סרט קצר
|-
| 2019
| טולקין
| ג'. ר. ר. טולקין בצעירותו
|
|-
| 2023
| שבעה מלכים צריכים למות
| אתלסטן
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! הערות
|-
| 2016
|Jericho
|נער כפרי
|פרק אחד
|-
| 2019
|נפגעחם
| טובי ויליאמס
| 3 פרקים
|-
| 2022
| הממלכה האחרונה
| אתלסטן
| תפקיד ראשי (עונה 5); 10 פרקים
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקנים ילדים אנגלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2001
שנדור קישפלודי

שַנְדוֹר קִישְׁפַלוּדִי (בהונגרית: Kisfaludy Sándor; 27 בספטמבר 1772 – 28 באוקטובר 1884) היה משורר לירי הונגרי, יצירתו הידועה ביותר היא "אהבותיו של הימפי" (Himfy szerelmei). קישפלודי כתב גם מחזות, שלא זכו להצלחה. הוא נחשב ל הראשון מהונגריה. הוא היה אחיו של קארוי קישפלודי. יצירותיו הולחנו על ידי זולטאן קודאי.

==ביוגרפיה==
קישפלודי נולד למשפחת אצולה הונגרית בעיירה שימג, במחוז זלה. אביו היה מיהאי קישפלודי (1743–1825), בעל אדמות ושופט ראשי (főszolgabíró), ואימו הייתה הגברת האצילה אנה שנדורפי (1755–1788). אחיו הצעיר היה המשורר והמחזאי קארוי קישפלודי. הוא התחיל לראשונה לבנות קריירה כקצין צבאי. הוא שירת בווינה כקצין ב, ולאחר מכן השתתף במלחמה נגד נפוליאון בונפרטה, והשתתף בהגנה על מילאנו. ביוני 1796, במהלך המצור על במילאנו, הוא נלקח בשבי והועבר לצרפת, שם הועבר ל. על הימים שבילה כאן ועל היכרותו עם ז'ולי-קרולין ד'אסקלפון (Julie-Caroline d'Esclapon) כתב ביומנו: "השבי הצרפתי שלי" (Francia fogságom). הודות לנערה המשכילה הוא החל לכתוב שירה בהשפעת פרנצ'סקו פטרארקה והליריקה הצרפתית. הוא שוחרר בחילופי שבויים ולאחר מכן חזר לשירות, אך לאחר שסיים את שירותו הצבאי בווירטמברג, הוא שוחרר מהצבא.

חיי האהבה הנלהבים שלו אינם ניתנים להפרדה מיצירתו הספרותית. עם שובו הביתה, הוא פרץ לספרות ההונגרית ולתודעה הציבורית עם אסופת שיריו בשם "אהבותיו של הימפי", אותם כתב תחת שם בדוי. בגיל 32–35 הוא כבר היה המשורר המהולל של ממלכת הונגריה. הוא היה מייסד זרם הרומנטיקה בספרות ההונגרית, והוא עשה רושם מתמשך בעיקר עם שירי האהבה שלו. לדברי אישטוון טולדי (István Toldy), עם מחזור השירים "אהבותיו של הימפי", הנחשב ליצירת המופת שלו, הוא "הכניס תפנית משמעותית בטעם הספרותי ההונגרי" ו"השיג זכויות לשירת האהבה, שעד אז הייתה נתונה לחסדי הצנזורה של הכנסייה ופורומים חילוניים".

אשתו הראשונה הייתה רוזה סגדי דה מזסגד (Róza Szegedy de Mezőszeged, 6 באפריל 1774 – 18 במאי 1832), שלדעתו הייתה המוזה של ההשראה החשובה ביותר שלו. הם נישאו ב-1800 והם היו נשואים, ללא ילדים, במשך 32 שנים עד מותה.

בין יצירותיו הנוספות: Regék a magyar előidőből ("אגדות מקדמוניות ההונגרים"), 1807, אסופת שירים על העבר המפואר של האצולה ההונגרית. הוא כתב גם מחזות, בעיקר טרגדיות.

==קישורים חיצוניים==

<div style="direction: ltr;">
*[https://www.newadvent.org/cathen/08662b.htm Kisfaludy] - Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company.
* [https://www.biographien.ac.at/oebl_3/351.pdf Kisfaludy Sandor]. In: Austrian Biographical Lexicon 1815-1950 (ÖBL). Volume 3, Publisher of the Austrian Academy of Sciences, Vienna 1965, p. 351.
*[https://de.wikisource.org/wiki/BLKÖ:Kisfaludy,_Alexander Constantin von Wurzbach : Kisfaludy, Alexander]. In: Biographical Encyclopedia of the Austrian Empire . 11th part. Imperial-Royal Court and State Printing Office, Vienna 1864, pp. 318-325
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרות הונגרית
קטגוריה:שבויי צבא
קטגוריה:ילידי 1772
קטגוריה:נפטרים ב-1844
ניגון הבינוני

ניגון הבינוני (ביידיש: דער בינוני) הוא ניגון חב"ד ללא מילים, אשר הולחן בידי , ונחשב לניגון המזוהה עם הרבי הריי"ץ.

== רקע ותיאור==
לאחר זמן מה שאהרון חריטונוב הלחין את הניגון, הביא את הניגון אל רבי יוסף יצחק שניאורסון, אשר חיבב את הניגון והעניק לו את השם "הבינוני", והסביר שהניגון מתאר את דרך עבודת ה' בדרגת "הבינוני" כפי שהיא מתוארת בספר התניא.

תווי הניגון מופיעים בספר הניגונים - חב"ד מספר מ"ו (46). הנוסח המלא של תווי של הניגון התקבל מידי אחיינו, שמשון חריטונוב, ששמעו מבן דודו מרדכי צבי הירש, בנו של אהרן חריטונוב. עורך הספר המוזיקאי שמואל זלמנוב כתב: .

במהלך השנים הונהג בקרב חסידי חב"ד לנגן את הניגון בתור ניגונו של רבי יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר הקודם במהלך "סדר ניגונים", במהלכו מנוגן ניגון כנגד כל אחד מאדמו"רי חב"ד לדורותיהם.

== ביצועים מוזיקליים ==
הניגון הופיע באלבום "ניגוני חב"ד 13" של ניח"ח שיצא לאור לי"ב בתמוז תשל"ז, כשהחלק השלישי מנוגן על ידי שמשון חריטונוב עצמו. ב־2010 בוצע על ידי הזמר יאיר כלב במסגרת אלבומו "עצם הנשמה 2", ב־2014 הופיע באלבום "אהבה רבה" של הנגן נאור כרמי, ב־2018 הופיע באלבום "הניגונים" בעיבוד משה לאופר ובביצוע הזמר אברהם פריד.

ב־2020 בוצע על ידי הזמר האמריקאי אלי מרכוס, ב־2021 בוצע על ידי הזמר שמחה פרידמן, וב־2023 על ידי נאור כרמי עם מקהלת מלכות, ב־2022 בוצע על ידי הזמר נמואל הרוש. כן בוצע על ידי אמנים נוספים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* י"ב תמוז תשמ"ג - 23 ביוני 1983, [https://he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/2971951 ניגון הבינוני עם הרבי מליובאוויטש]
* לב לייבמן, [http://nichoach.blogspot.com/2017/02/blog-post.html ניגון הבינוני]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניגוני חב"ד
קטגוריה:יוסף יצחק שניאורסון
מולי ברנרד

מולי קייט ברנרד (Molly Kate Bernard, נולדה ב-10 באפריל 1988) היא שחקנית אמריקאית. היא ידועה בעיקר בזכות תפקידה בתור לורן הלר בסדרת הטלוויזיה יאנגר.

== חיים וקריירה ==
מולי ברנרד החלה את הקריירה שלה בשנת 2000 בסרט תעביר את זה הלאה שם שיחקה לצידו של קווין ספייסי והיילי ג'ואל אוסמנט.<ref></ref> בשנת 2015, לוהקה לסדרת הטלוויזיה "יאנגר" לצד סאטון פוסטר והילרי דאף, שם גילמה את לורן הלר .

ב-2015, היה לה תפקיד קטן בסרטה של ננסי מאיירס "המתמחה", לצד רוברט דה נירו ואן האת'ווי. ברנרד לוהקה לתפקיד שלי הצעירה, בסדרה "השקוף" של אמזון פריים. היא הופיעה בשתי עונות של התוכנית שזכתה לשבחים. בשנת 2019, ברנרד הופיע בקומדיה Otherhood, סרט בבימויה של סינדי צ'ופאק. במשך שתי עונות, ברנרד הופיע כסטודנטית לרפואה אלזה קארי בדרמה של NBC שיקגו מד. לברנרד יש תואר ראשון ממכללת סקידמור ותואר שני במשחק מבית הספר לדרמה של אוניברסיטת ייל . <ref></ref>

== חיים אישיים ==
ברנרד היא נכדתו של השחקן ג'וזף ברנרד.<ref></ref>

מולי ברנרד הודיעה על אירוסיה לבת זוגה חנה ליברמן באינסטגרם ב-14 בינואר 2020. <ref></ref> הן נישאו ב-23 בספטמבר 2021, בפרוספקט פארק, ברוקלין, כשחברי יאנגר ניקו טורטורלה והילרי דאף נכחו באירוע. <ref></ref> ברנרד הודיעה שהיא בהריון בעמוד האינסטגרם שלה בנובמבר 2022.<ref></ref>

ברנרד היא פאנסקסואל בגלוי.

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! סרט
! תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2000
| תעביר את זה הלאה
| מולי
|
|-
| 2006
| התמודדות עם העבר
| צופה
|
|-
| 2015
| המתמחה
| סמנתה
|
|-
| 2016
| סאלי: נס על ההדסון
| אליסון
|
|-
| 2019
| Otherhood
| אליסון
|
|-
| 2020
| Milkwater
| מילוא
|
|-
|2023
|
|
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! תוכנית
! תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2013
| רופא להשכיר
| וונדי
| פרק: "Chock Full O' Nuts"
|-
| 2013–2014
| בית אלפא
| אנג'י סאליבן
| תפקיד חוזר
|-
| 2015–2021
| יאנגר
| לורן הלר
| תפקיד חוזר (עונה 1); תפקיד ראשי (עונה 2–7)
|-
| 2016–2017
| טרנספרנט
| שלי פפרמן הצעירה
| תפקיד חוזר
|-
| 2016
| תחזוקה גבוהה
| דייר ערמוני
| פרק: "אקס"
|-
| 2018
| שטח מת
| דלילה דאני
| פרק: "יריית אזהרה"
|-
| 2018–2020
| שיקגו מד
| אלזה קארי
| תפקיד חוזר (עונה 4–5)
|-
| 2023
| הרשימה השחורה
| אלכס בוסטוויק קורדליה בוסטוויק קנדל בוסטוויק
| פרק: "The Dockery Affair" <ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:שחקנים להט"בים אמריקאים
קטגוריה:שחקניות פאנסקסואליות
קטגוריה:בוגרות מכללת סקידמור
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1988
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988
שאי האטן

שאי האטן (באנגלית: Shay Hatten; נולד ב-18 במרץ 1994) הוא תסריטאי ומפיק אמריקאי.<ref name="Oakland" /> הוא ידוע בעיקר בזכות עבודתו בסרטים "ג'ון וויק 3" (2019), "צבא המתים", "צבא הגנבים" (שניהם 2021) ו"ג'ון וויק 4" (2023).<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
האטן נולד באוקלנד, קליפורניה.<ref name="Oakland"></ref> הוא סיים את לימודיו בבית ספר תיכון במוסקו, איידהו, בשנת 2012 ובבית הספר לקולנוע וטלוויזיה של אוניברסיטת לויולה מרימאונט בשנת 2016.<ref name="Ballerina"/>

=== קריירה ===
לאחר שסיים את לימודיו, האטן החל את הקריירה שלו כמתמחה ולאחר מכן עוזר תסריטאי בחברת ההפקה Team Downey. בעודו שם, הוא כתב את התסריט הספקולטיבי הראשון שלו בשם "!Maximum King", המתמקד בסטיבן קינג במהלך ההפקה של סרט הבימוי היחיד שלו, "מקסימום אוברדרייב". בשנת 2016 נבחר התסריט ב, סקר שנתי לתסריטים שטרם הופקו. הוא המשיך בכתיבת תסריט ספקולטיבי נוסף בשם "Ballerina" (בלרינה), אשר נרכש בשנת 2017 על ידי ליונס גייט כדי שיופק על ידי חברת ההפקה של ג'ון וויק, Thunder Road Films.<ref name="Ballerina"></ref><ref></ref> האטן ייחס את הטון של "בלרינה" למה שהוביל להבאתו לצוות הכתיבה של "ג'ון וויק 3" ומאוחר יותר "ג'ון וויק 4".<ref></ref>

האטן גם כתב מספר תסריטים שזאק סניידר הפיק החל מסרטי נטפליקס משנת 2021 "צבא המתים" והפריקוול שלו "צבא הגנבים",<ref></ref> ואחריהם אופרת החלל האפית "ירח המרד".<ref></ref>

לסדרות טלוויזיה, הוא כתב פרקי פיילוט ל-"(Future) Cult Classic", סדרת טלוויזיה סאטירית,<ref></ref> ו"אני יודע מה עשית בקיץ האחרון", שעליה גם קיבל קרדיט בתור מפיק בפועל.<ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable"
|+סרטים
!שנה
!כותרת
!במאי
!הערות
|-
|2019
|ג'ון וויק 3
|צ'אד סטהלסקי
|
|-
| rowspan="2" |2021
|צבא המתים
|זאק סניידר
|
|-
|צבא הגנבים
|מתיאס שווייגהופר
|
|-
|2022
|משמרת יום
|ג'יי ג'יי פרי
|
|-
| rowspan="2" |2023
|ג'ון וויק 4
|צ'אד סטהלסקי
|<ref></ref>
|-
|ירח המרד
|זאק סניידר
|<ref></ref>
|-
| rowspan="2" |2024
|ג'ון וויק מציג: בלרינה
|לן וייסמן
|<ref></ref>
|-
|ירח המרד - חלק שני: המצלקת <small>(אנ')</small>
|זאק סניידר
|תסריטאי
|}
{| class="wikitable"
|+טלוויזיה
! rowspan="2" |שנה
! rowspan="2" |כותרת
! colspan="2" |קרדיט בתור
! rowspan="2" |הערות
|-
!תסריטאי
!מפיק בפועל
|-
|2019
|(Future) Cult Classic
|
|
|פיילוט<ref></ref>
|-
|2021
|אני יודע מה עשית בקיץ האחרון
|
|
|פרק 1
|-
|TBA
|צבא המתים: וגאס האבודה
|
|
|בהפקה
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תסריטאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לויולה מרימאונט
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1994
ישיבת אמרי נועם

ישיבת אמרי נועם היא ישיבה קטנה חרדית-ליטאית השוכנת בשכונת רמות אלון בירושלים.

== תולדות הישיבה ==
הישיבה נוסדה בשנת תשנ"ז (1997) על ידי הרב צבי קאהן, בשליחותו של הרב שמואל אוירבך.

עם פתיחתה מנתה הישיבה 13 בחורים, ומיקומה היה בעזרת נשים בתוך בית כנסת ברמות ג'. לאחר מכן עברה למבנה ברחוב אמרי נועם, הרחוב קרוי על שם הישיבה.
== צוות הישיבה ==
ראש הישיבה ומייסדה הוא הרב צבי קאהן<ref></ref> המשתייך לפלג הירושלמי. בעבר שימש כר"מ בישיבת בית שמואל, למרות זאת הישיבה משוייכת לזרם החרדי הכללי.

==== משגיחים ====
* הרב זאב צבי זאבי.
* הרב אברהם יצחק גוטהולד.

==== רמ"ים ====
* הרב חגי אבידן.
* הרב נפתלי שלמה מלמוד.
* הרב פרוש.
* הרב יואל פרידמן (חתנו של ראש הישיבה).
* הרב יאיר ליבמן.
* הרב נתן צבי אשלג.
* הרב נחום בלנסון.
* הרב דב שיף.
* הרב רפאל קסלר.
* הרב יעקב בנימין כהן.

הרב אוריאל אייזנטל, רבה של שכונת רמות ג', מוסר בישיבה שיעור יומי בהלכה. הרב יוחנן סוויד, ממלא את מקומו של ראש הישיבה במסירת שיעורים ומוסר מדי פעם ועדים בהשקפה לתלמידי הישיבה.

== הישיבה כיום ==
הישיבה מוגדרת כישיבה בעלת סגנון פתוח - מודרני, ולמרות זאת נחשבת בעולם הישיבות הקטנות כישיבה מהמיינסטרים ממוצעת ומעלה בעולם החרדי. הישיבה שולחת בכל שנה רבים מתלמידיה המסיימים את הישיבה לישיבות גדולות המובחרות ביותר בציבור הליטאי כגון ישיבת חברון, ישיבת תפרח וישיבת נתיבות חכמה.

הישיבה מונה כיום כ-270 בחורים.

בשנת תשפ"ד (2023) התקבלו 94 בחורים לשיעור א'.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירושלים: ישיבות
קטגוריה:ישיבות קטנות ליטאיות
ארז קירשנר

ארז קירשנר (נולד ב-24 במרץ 1963) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם.

==קריירה==
קירשנר נולד בקריית חיים שבחיפה. הוא התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל חיפה ואף היה קפטן קבוצת הנוער. כשהיה בקבוצת הנוער הוסט לעמדת הבלם. קירשנר שהתנגד למהלך הסתכסך עם ראשי המועדון ואלו בתגובה החליטו לא לחתום לו על טופס "ספורטאי מצטיין" ובשירותו הצבאי הפסיק לשחק כדורגל.

לאחר שהשתחרר מהצבא הצטרף לקבוצה הבוגרת של המועדון ששיחק אז בליגה הארצית. קירשנר חזר לשחק כבלם והיה שותף לחזרה של המועדון לליגה הבכירה. 

בשנת פרש מכדורגל אחרי 15 שנים רצופות במועדון, שיא של כל הזמנים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:חיפה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
לואיס קפארלי

לואיס אנחל קפארלי (בספרדית: Luis Angel Caffarelli; נולד ב-8 בדצמבר 1948) הוא מתמטיקאי אמריקאי יליד ארגנטינה, מחשובי החוקרים של משוואות דיפרנציאליות חלקיות. חתן פרס וולף למתמטיקה לשנת 2012 ופרס אבל לשנת 2023.

==ביוגרפיה==
לואיס קפארלי נולד וגדל בבואנוס איירס. ב-1969 קיבל תואר שני ובשנת 1972 קיבל תואר דוקטור, שניהם מאוניברסיטת בואנוס איירס. בשנים 1973–1974 שהה בפוסט-דוקטורט באוניברסיטת מינסוטה, ובהמשך נמנה עם הסגל האקדמי הבכיר של אוניברסיטה זו עד 1983. במקביל היה בשנים 1980–1982 פרופסור במכון קוראנט למדעי המתמטיקה של אוניברסיטת ניו יורק. בשנים 1983–1986 היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת שיקגו. בשנים 1986–1996 היה פרופסור במכון למחקר מתקדם בפרינסטון. בשנים 1994–1997 היה פרופסור במכון קוראנט למדעי המתמטיקה. מאז 1997 הוא פרופסור באוניברסיטת טקסס באוסטין.

==מחקרו==
בשנת 1977 פורסם מחקרו פורץ הדרך "The regularity of free boundaries in higher dimensions". מאז הוא נחשב למומחה בבעיות שפה חופשית , שהן בעיות במשוואות דיפרנציאליות חלקיות שבהן השפה אינה קבועה מראש, ומשוואות דיפרנציאליות חלקיות לא ליניאריות . הרים תרומה בולטת לחקר משוואות דיפרנציאליות חלקיות אליפטיות לא-ליניאריות לחלוטין, כולל משוואת מונז'-אמפּר . יחד עם לואיס נירנברג ורוברט קוהן פרסם מאמר חשוב על רגולריוּת חלקית של הפתרונות של משוואות נאוויה-סטוקס.

==הוקרה==
בשנת 1991 נבחר לאקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית. קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מאקול נורמל סופרייר, מאוניברסיטת נוטרדאם, מהאוניברסיטה האוטונומית של מדריד ומהאוניברסיטה הלאומית של לה פלאטה .
* בשנת 1984 קיבל את פרס בוכר .
* בשנת 2003 קיבל את פרס קונקס .
* בשנת 2005 קיבל את פרס רולף שוק.
* בשנת 2009 קיבל את פרס לירוי סטיל למפעל חיים.
* בשנת 2012 קיבל את פרס וולף למתמטיקה. ונבחר לעמית של האגודה האמריקאית למתמטיקה.
* בשנת 2018 נבחר לעמית SIAM וקיבל את פרס שאו למתמטיקה.
* בשנת 2023 קיבל את פרס אבל על תרומותיו לחקר משוואות דיפרנציאליות חלקיות.

==כתביו==
בנוסף ליותר ממאתיים מאמרים בכתבי עת מדעיים, קפארלי השתתף בכתיבתם של שני ספרים:
* Fully Nonlinear Elliptic Equations (יחד עם קסאווייר קברה), 1995.
* A Geometric Approach to Free Boundary Problems (יחד עם סנדרו סלסה), 2005.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.ma.utexas.edu/users/caffarel/ Luis A. Caffarelli], באתר של אוניברסיטת טקסס באוסטין 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתמטיקאים אמריקאים
קטגוריה:מתמטיקאים ארגנטינאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בואנוס איירס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:סגל המכון למחקר מתקדם
קטגוריה:זוכי פרס אבל
קטגוריה:זוכי פרס וולף למתמטיקה
קטגוריה:זוכי פרס רולף שוק למתמטיקה
קטגוריה:עמיתי האגודה האמריקאית למתמטיקה
קטגוריה:עמיתי SIAM
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1948
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
ארנס פדראביציוס

ארנס פדראביציוס (בליטאית: Arnas Fedaravicius נולד ב-21 ביוני 1991 בווילנה)<ref name="bio">IMDb: [https://www.imdb.com/name/nm4538500/bio Biografie Arnas Fedaravicius], abgerufen am 23. April 2022.</ref> הוא שחקן ומדובב ליטאי .

== ביוגרפיה וקריירה ==
פדראביציוס נולד בנולד בוווילנה. הוא בוגר האקדמיה הליטאית למוזיקה ותיאטרון . הוא לקח על עצמו את התפקיד הראשי של קולימה בסרט "חינוך סיבירי" מ-2013, המבוסס על ספר באותו שם. לאחר שלוהק לסרטים קצרים ועלילתיים, ב-2016 הופיע כאנדרוס בשבעה פרקים של סדרת הטלוויזיה "Before We Die" .

מאז 2017 הוא מגלם את התפקיד של סיהטריק בסדרת הטלוויזיה הממלכה האחרונה. ב-2023 שב לשחק את דמותו בסדרה בסרט הדרמה היסטורי בריטי שבעה מלכים צריכים למות, בבימויו של אדוארד בזלגט, שנכתב על ידי מרתה הילייר, ומבוסס על "הסיפורים הסקסונים" מאת ברנרד קורנוול. זהו סרט המשך לסדרת הטלוויזיה "הממלכה האחרונה"

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ליטאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ליטאים
קטגוריה:ליטאים שנולדו ב-1991
פר גינט (פארק פסלים)

"החטיפה" מאת ג'ים דיין
פארק הפסלים פר גינט (בנורווגית: Peer Gynt-parken) הוא גן פסלים באוסלו, נורווגיה. גן הפסלים נוצר להנציח את זכר המחזאי הנורווגי הנריק איבסן בתצוגה של אחד ממחזותיו, פר גינט, מערכה אחר מערכה.

את הפארק ייסדה בשנת 2006 חברת סלוואג, האחראית לפיתוח שכונת מגורים באזור לארן ורוב הפסלים הם תוצאה של תחרות פיסול בינלאומית. מייסד "סלוואג" היה אולאף סלוואג והיא חברה בבעלות משפחתית, שמציבה פסלים באזורי מגורים זה למעלה מ-50 שנה, בסך הכל יותר מ-500 פסלים.

== התחרות ==
הפסלים המוצבים בפארק הפסלים "פר גינט" מקורם בתחרות פתוחה, בינלאומית לעיצוביo של הפסלים הפיגורטיביים הטובים ביותר לתיאור תמונות מן הדרמה "פר גינט" של הנריק איבסן. את התחרות אירחה סלוואג. בחבר השופטים ישבו: המנהלת אלן הורן מן הריקסתיאטר הנורווגי, הפסלת קירסטן קוקין, פרופסור ויגדיס איסטאד מן המרכז ללימודי איבסן, קים ברנדסטרופ מגלריה ברנדסטרופ, פדר לונג מלונד פיין ארט, הצייר קריסטיאן בליסטאד, ואולה גונאר סלוואג, מבעלי סלוואג ומי שהגה את רעיון פארק הפסלים "פר גינט".

== הפסלים ==
פארק הפסלים "פר גינט" ייחודי בפירוש, שנתנו פסלים מפורסמים מארצות רבות, כל אחד בדרכו, לתמונה מן המחזה. עד כה הוצבו 20 פסלים בפארק.
* פר גינט, איש העולם מאת נינה זונדביה, נורווגיה
* הרכיבה על אייל הפרא מאת אנדריאה בוצ'י, איטליה
* השד באגוז מאת אנצו קוצ'י, איטליה
* החטיפה מאת ג'ים דיין, ארצות הברית
* פר ושלוש הנערות מאת סרגיי איילאנבקוב, ארצות הברית/רוסיה
* טרולים עם ראשי חזיר מאת כריסטינה אספלונד
* המפגש של פר עם הבויג פרדריק ראדום, נורווגיה
* סולוויג בבקתה שאך זה נבנתה מאת וולף ברל, גרמניה
* פר ליד ערש מותה של אוזה מאת קינגה סמצ'נה-לאגובסקה
* פר והקופים מאת פטר הפסה, נורווגיה
* פר על סוס הקיסר, לבוש בבגדי הקיסר מאת פיוטר גז'גורק, פולין
* מחול אניטרה מאת [http://leopoldoemperador.com Leopoldo Emperador] לאופולד אמפראדור, ספרד
* פר ואניטרה במדבר מאת אלנה אנגלסון ופר אונג, נורווגיה
* כשנקודת הפתיחה מזערית עד טירוף, התוצאה מקורית עד מאוד מאת אנה פאסאקאס ורדוסלב קודלינסקי, פולין
* פר פוגש את בגריפנפלדט בבית המשוגעים מאת האראלד מילר, גרמניה
* פר והנוסע המוזר מאת מאטס אוברג, שוודיה
* הבצל - שכבה אחר שכבה מאת פרדיננד וילר, נורווגיה
* מתיך הכפתורים מאת קמילה שיינוך, פולין
* הכומר הרזה עם מלכודת העופות מאת איימון או'דוהרטי, אירלנד
* המפגש בין סולוויג, פר ומתיך הכפתורים מאת יאן קולאשינסקי, פולין

== קישורים חיצוניים ==
<div class="mw-content-ltr">
* [http://peergynt.selvaag.no/en-gb/]
*[0http://www.facebook.com/peergyntpark]
*[http://www.selvaag.no/en/ אתר רשמי סלוואג]
</div>
* [https://www.google.com/search?client=firefox-b-d&sxsrf=AJOqlzXF_cKbDVQY6ZKUv0DoHOjy2o67dA:1679673661147&q=peer+gynt+parken+skulpturer&tbm=isch&source=univ&fir=jHJJoa6c9smchM%252CWpHbym81zTciWM%252C_%253BkEx2xUkA7rhAMM%252Cme8gy3BP8e45hM%252C_%253Bujz0T_0AdjvESM%252CvgObMgZcubeb2M%252C_%253BxkBI2bFxgm-8hM%252Cme8gy3BP8e45hM%252C_%253BxjnAnBAmsG-n7M%252C28ybm2BrpkuHdM%252C_%253BhP-72bPbmvkXBM%252C7JFY9IiwPtgDDM%252C_%253B_hmlxN3NmkUdVM%252Cme8gy3BP8e45hM%252C_%253BGYoC_kqS4FKwtM%252C92c1o9sHl9KPEM%252C_%253BN6_yR1Xl6cN4zM%252CCmVEcS4BGuF79M%252C_%253BFBrqVxQk35Y0_M%252CPozyhGhlhlYjOM%252C_&usg=AI4_-kRyRZsIULWNKuAYuV5loC9v69oZ9A&sa=X&ved=2ahUKEwiE16T_9_T9AhVI-6QKHcnmCxoQ7Al6BAgWED8&biw=1704&bih=927&dpr=1 תמונות מפארק הפסלים "פר גינט" באוסלו]

==הערות שוליים==

קטגוריה:גני פסלים
קטגוריה:פיסול
קטגוריה:הנצחה
קטגוריה:אוסלו
אני פה

"אני פה" הוא שיר של הזמרים הישראלים אושר כהן ואודיה, אשר יצא לאור ב-9 בפברואר 2023, כסינגל מתוך המיני-אלבום "אושר", באמצעות הליקון ארומה מיוזיק. את השיר כתבו והלחינו כהן ואודיה והפיקו כהן וגיא דאן. זה שיתוף הפעולה השלישי של השניים, לאחר ביצוע הלייב ל"אוהבת אותך בטעות" של אודיה בקיסריה והביצוע לשיר "בגללך" של אריק איינשטיין מתוך משדר "גדולים מהחיים".

השיר זכה להצלחה בשירותי הסטרימינג ובתחנות הרדיו. במצעד השבועי של ספוטיפיי בישראל, הגיע השיר בשיאו למקום השישי, עם למעלה מ-186 השמעות. השיר נכנס, עם צאתו, למקום ה-13 במצעד השבועי של מדיה פורסט ובהמשך הגיע בשיאו למקום השישי במצעד. במצעד הרשמי של גלגלצ, הגיע למקום הרביעי ובמצעד "העשירייה" הגיע למקום השלישי. באוגוסט 2023, חברת ספוטיפיי פרסמה את נתוני ההשמעות שלה ביחס לחודשים יולי-אוגוסט, והשיר היה לשיר התשיעי המושמע ביותר בחודשים אלו בישראל.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי אושר כהן
קטגוריה:שירי אודיה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אודיה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי גיא דאן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
הפיצוץ במכון יהודה

מכון יהודה היה אחד מ-6 מפעלי ייצור נשק ותחמושת שבנו תע"ש וארגון ההגנה בגבעתיים לפני מלחמת העצמאות. ב-3 ביוני 1943 אירע במפעל פיצוץ שהביא להרס של המפעל ולמותם של שניים מחברי "ההגנה".

== רקע ==
זמן קצר לאחר תחילת המנדט הבריטי החל היישוב להתחמש, מתוך הבנה שלא ניתן להסתמך על הבריטים שיספקו ביטחון מספק ליישוב היהודי בארץ ישראל. צורך זה התחזק בעקבות מאורעות תר"פ, מאורעות תרפ"א ומאורעות תרפ"ט, במהלכן נהרגו ונפצעו מאות יהודים ובהמשך המאורעות במהלך המרד הערבי הגדול.

תהליך חיזוק היישוב שילב רכישת נשק ממקורות שונים, יצירת סליקים כמקומות אחסון, ייצור כלי נשק וייצור תחמושת. פעילות זאת התגברה ב-1933, עם הקמת הארגון המחתרתי "התעשייה הצבאית הישראלית - תע"ש".

אחד המקומות בהם התרחשה פעילות ערה בתחום ייצור נשק ותחמושת הייתה גבעתיים שם פעלו שישה מפעלים, כשבכל אחד מהם יצרו תחמושת ספציפית:
* מפעל הנשק במכון המים, בו יצרו פצצות, תיקנו כלי נשק ועיבדו את הגופים היצוקים של רימוני היד
* המפעל אצל משפחת פיקרסקי (ברח' בורוכוב 21), שם יצרו מנגנונים לרימוני יד
* המפעל ששכן בבית משפחת דניאלי (ברח' בורוכוב 23), בו יצרו בתהליכים כימיים מנגנוני הצתה לרימונים
* המפעל אצל משפחת פיש (ברח' רמב"ם 49), שם יצרו תוספת מאיצים לרימוני יד
* מפעל "מכון יהודה" (ברח' גולומב), שם יצרו פיקות לכדורים
* "מכון R" בבית סולל בונה (ברח' רמב"ם) בו יצרו כדורים למקלע

== הפיצוץ במכון יהודה ==
מפעל הנשק "מכון יהודה", בניהולו של שלמה בוגרד, הוקם בדרום שכונת בורוכוב, ליד גבעת רמב"ם, בצריף של ארגון "הבחרות הסוציאליסטית". במקום יצרו פיקות לכדורים, עופרת, כספית רועמת, ספירט לבקבוקי מולוטוב וחומר נפץ "טן" לרימונים. המפעל הוקם במגרש ריק יחסית, שנקרא בהמשך "שטח 9", כששימש מחנה בריטי, ולאחר קום מדינת ישראל, הוקם בשטח זה קניון גבעתיים.

ב-3 ביוני 1943 אירע, מסיבה לא ידועה, פיצוץ חזק במפעל שנשמע בכל הסביבה. בפיצוץ זה נהרג פועל תע"ש בן ה-17 משה בלאו. הראשון שהגיע אל אתר הפיצוץ היה הכבאי מאיר איסצ'ר מתחנת רמת גן שנכנס למבנה בניסיון להציל עובדים אחרים, אך נהרג בפיצוץ שני שאירע במקום. לצוותי הכיבוי הנוספים שהגיעו למקום לא נותר אלא לכבות את האודים העשנים ולמצוא את הגופות.

מפקד ש"י תל אביב שביקר במקום הנחה את מפקדי המשטרה והכיבוי להימנע מלדווח על המקרה כדי למנוע חקירה בריטית. כחלק מהניסיון לטשטש את המקרה, העביר תע"ש את גופות ההרוגים בחשאי לבית הקברות בקיבוץ רמת הכובש, מבלי שיידעו את המשפחות. כשהתגבר החשש שהבריטים יחשדו, הוצאו הגופות מבית הקברות ונקברו מתחת לשבילי הקיבוץ. לאחר מספר חודשים, כשנמוג החשש מחקירה בריטית, עודכנו המשפחות.

לאחר קום המדינה הועברו עצמותיו של משה בלאו, על פי בקשת המשפחה, לבית הקברות נחלת יצחק. קברו של מאיר איסיצ'ר נשארה ברמת הכובש וב-1959 הציב בנו מצבה על קברו.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://israelcitytour.blogspot.com/2011/01/blog-post_82.html פסל רחוב – ערוצי תע"ש], באתר israelcitytour.blogspot.com
* [https://web.archive.org/web/20230319062127/https://www.hahagana.org.il/sites/sitepage/?itemId=48371 אתרי ההגנה בגבעתיים], באתר ההגנה (אורכב)
* [https://www.osh.org.il/UploadFiles/04_2016/361_part_32.pdf תאונות עבודה קטלניות בתע"ש שבמחתרת], מתוך "בטיחות" גיליון 361, אפריל-מאי 2016, באתר המוסד לבטיחות ולגיהות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:התעשייה הצבאית
קטגוריה:אסונות ב-1943
קטגוריה:גבעתיים
לוצ'יה די גוגלילמו

לוצ'יה די גוגלילמו (באיטלקית: Lucia Di Guglielmo; נולדה ב-26 ביוני 1997) היא כדורגלנית איטלקייה, המשחקת בעמדת המגנה הימנית ברומא ובנבחרת איטליה.

==קריירת מועדונים==

לפני שהצטרפה לרומא ביולי 2021, די גוגלילמו העבירה את מרבית הקריירה שלה במחוז טוסקנה, בעיקר בקסטלפרנקו, מועדון כדורגל שלבסוף הפך למועדון כדורגל הנשים, אמפולי.

בעונתה הראשונה בבירת איטליה, רומא סיימה כסגנית האלופה, דבר שהבטיח לה מקום במוקדמות ליגת האלופות לנשים. ב-16 בספטמבר 2022, היא ספגה פציעה בשרירי מיתר הברך של הירך הימני במסגרת משחק במחזור השלישי מול יובנטוס. ב-24 בפברואר 2023, האריכה את החוזה שלה במדי המועדון עד שנת 2026.

==קריירה בינלאומית==

די גוגלילמו ערכה את הופעת הבכורה שלה במדים הלאומיים של נבחרת איטליה ב-24 בפברואר 2021, כאשר נכנסה כמחליפה של ולנטינה ברגמסקי במשחק מוקדמות אליפות אירופה מול נבחרת ישראל.

==תארים==
;רומא
* אליפות איטליה (2): 2022/23, 2023/24
* הסופר קאפ האיטלקי (1): 2022

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.asroma.com/en/as-roma-women/players-and-staff/lucia-di-guglielmo#tab_player-stats=distribution&tab_player=profile הפרופיל של די גוגלילמו באתר הרשמי של רומא]

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלניות איטלקיות
קטגוריה:מגנות כדורגל
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-1997
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1997
סטפני אוהרשטרום

סטפני אוהרשטרום (בשוודית: Stephanie Öhrström; נולדה ב-12 בינואר 1987) היא כדורגלנית שוודית, המשחקת בעמדת השוערת ברומא.

==קריירת מועדונים==
לפני שהצטרפה לרומא ביולי 2022, אוהרשטרום שיחקה כשוערת עבור מועדוני הכדורגל מאלמה וייטקס מליגת העל השוודית וב-AGSM ורונה, פיורנטינה ולאציו מליגת העל האיטלקית.

==קריירה בינלאומית==
אוהרשטרום שיחקה עבור מחלקות הנוער של נבחרת שוודיה, עד שבשנת 2014 זומנה לשוודיה כחלק מקמפיין גביע אלגארבה; לעומת זאת, היא לא שיחקה ולו משחק אחד במדי הנבחרת.

==תארים==
;AGSM ורונה
* אליפות איטליה (1): 2014/15

;פיורנטינה
* אליפות איטליה (1): 2016/17
* הגביע האיטלקי (2): 2016/17, 2017/18
* הסופר קאפ האיטלקי (1): 2018

;רומא
* אליפות איטליה (1): 2022/23

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.asroma.com/en/as-roma-women/players-and-staff/stephanie-ohrstrom#tab_player-stats=distribution&tab_player=profile הפרופיל של אוהרשטרום באתר הרשמי של רומא]

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלניות שוודיות
קטגוריה:שוערות כדורגל
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1987
נינה קאז'בה

נינה קאז'בה (בסלובנית: Nina Kajzba; נולדה ב-4 באפריל 2004) היא כדורגלנית סלובנית, המשחקת בעמדת החלוצה ברומא ובסלובניה.

==קריירת מועדונים==

קאז'בה החלה את הקריירה שלה ככדורגלנית בגיל 13 כחלק ממחלקת הנוער של רודאר שקאלה. היא לכדה את עיניהם של קבוצת פומוריה לאחר שהבקיעה חמישה שערים בארבעה משחקים בעונת 2013/14, שאליה עברה בסופו של דבר ובמדיה שיחקה במחלקות הנוער של הגילאים עד 13, 15 ו-17. את עונות 2016/17 ו-2017/18 היא סיימה כאלופת סלובניה עד גיל 17, כשבשתי העונות שבאו לאחר מכן, היא סיימה כמלכת השערים עם 29 ו-23 שערים, בהתאמה.

היא קודמה לקבוצה הבוגרת של המועדון בעונת 2020/21, כשעזרה לקבוצה לזכות באליפות השביעית בתולדותיה ולסיים כסגנית מחזיקת הגביע הסלובני. באותה העונה, היא סיימה כמלכת השערים עם 32 כיבושים לצד קאז'ה קורושץ' ואנה מילוביץ'. בנוסף, היא ערכה את הופעת הבכורה שלה בליגת האלופות לנשים ב-4 בנובמבר 2020 במסגרת שלב המוקדמות הראשון ואף זכתה לכבוש את השער האחרון בדקה ה-80 בניצחון 0–3 על ברזניצה ממונטנגרו.

ב-8 באוגוסט 2021, קאז'בה חתמה במועדון הכדורגל מבירת איטליה. הופעת הבכורה שלה במדי הצהובים-אדומים במסגרת הליגה הגיעה ב-4 בספטמבר, כאשר נכנסה כמחליפה של ולריה פירונה בדקה ה-77 בניצחון הבית 1–4 על נאפולי. ב-21 בספטמבר, היא קרעה את הרצועה הצולבת הקדמית במהלך משחק מוקדמות אליפות אירופה עד גיל 19 מול נבחרת רוסיה עד גיל 19.

==קריירה בינלאומית==

קאז'בה ערכה את הופעת הבכורה שלה במדים הלאומיים של סלובניה ב-13 באפריל 2021 במסגרת משחק ידידות שנגמר בניצחון ביתי 0–5 על נבחרת סלובקיה.

==תארים==
;פומוריה
* אליפות סלובניה (1): 2020/21

;רומא
* אליפות איטליה (1): 2022/23
* הסופר קאפ האיטלקי (1): 2022

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.asroma.com/en/as-roma-women/players-and-staff/nina-kajzba#tab_player-stats=distribution&tab_player=profile הפרופיל של קאז'בה באתר הרשמי של רומא]

==הערות שוליים==

קטגוריה:חלוצות כדורגל
קטגוריה:ילידות 2004
עליזה פליישר

עליזה פליישר (נולדה ב-25 ביולי 1954) היא פרופסור אמריטה במחלקה לכלכלה סביבתית וניהול בפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית. התמחתה בתחום הערכת שירותי המערכת האקולוגית בישראל, מהחוקרים הבולטים בארץ בנושא כלכלת התיירות, ובפרט בתחום המרחב הכפרי וכלכלת הסביבה.

==ביוגרפיה==
עליזה (שמאי) פליישר נולדה בתל אביב והשלימה את לימודיה בתיכון עירוני ה' בתל אביב.

ב-1977 סיימה תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת תל אביב. ב-1979 השלימה תואר .M.Sc בכלכלה חקלאית וניהול בפקולטה לחקלאות, מזון וסביבה ע"ש רוברט ה. סמית של האוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1982 השלימה תואר שני בכלכלה חקלאית באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון, וב-1983 קיבלה תואר דוקטור בכלכלה חקלאית באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון.

בשנת 1984 התחילה לעבוד במרכז ויץ ללימודי הפיתוח ברחובות, ובשנת 1998 החלה את עבודתה כמרצה במסלול לקביעות באוניברסיטה העברית בירושלים, במחלקה לכלכלת סביבה וניהול בפקולטה לחקלאות.

הקימה והייתה מנהלת המגמה לניהול מלונאות, משאבי מזון ותיירות באוניברסיטה העברית, ושימשה כראש הקתדרה למלונאות ע"ש יקותיאל פדרמן. בין תפקידיה האחרים באוניברסיטה העברית שימשה כסגן דיקן לעניינים בינלאומיים וראש בית הספר הבינלאומי למדעי החקלאות. היא ייסדה את פורום חוקרי התיירות בישראל, שמקיים כנס מדעי מדי שנה, והייתה שותפה בפרויקט המארג - מערכות אקולוגיות ורווחת האדם בישראל, שבו הובילה את הפרק על התרומה הכלכלית לרווחת האדם של שירותי המערכת האקולוגית, עם פרופ' ניר בקר.

פליישר היא מחלוצי תחום המחקר בכלכלת המרחב הכפרי, כלכלת תיירות, ובהערכה כלכלית של שירותי המערכת האקולוגית ושטחים פתוחים. תרומתה לתחומים אלו מתמקדת בהבנת החשיבות הרבה הטמונה בהערכת שירותים אלו, ובקבלת החלטות בכל הנוגע להקצאות שימושי קרקע, שבהן מעורבים נופים פתוחים וחקלאיים, המספקים שירותי מערכת שאין להם שווקים מפורשים, ולכן אין להם ערך שוק.

שימשה עורכת בכתבי-עת אקדמיים, בהם:

"Annals of Tourism Research", "Journal of Travel Research", "Tourism - An International Interdisciplinary Journal".

פליישר חברה באקדמיה הבינלאומית ללימודי התיירות International Academy for the Study of 

 
בנוסף לעיסוקיה האקדמיים היא מורה ליוגה. נשואה לד"ר ניילס פליישר ולהם שלוש בנות. מתגוררים ברחובות.

== פרסומים ==
פליישר פרסמה 12 פרקים בספרים אקדמיים בתחומי התמחותה, וכ־50 מאמרים בכתבי-עת בינלאומיים, בהם:

"American journal of Agricultural Economics", "Annals of Tourism Research", "Journal of Agricultural Economics", "Tourism Management", "Journal of Travel Research", "Ecological Economics", ועוד. כן כתבה עשרה פרקים בספרים, ועשרות דוחות מדעיים עבור גופים, כגון משרד התיירות, משרד החקלאות ופיתוח הכפר, הסוכנות היהודית ואחרים.

== פעילות ציבורית==
בשנים 1999–2003 כיהנה פליישר כחברה במועצת המנהלים של "פמה חברה להשקעות ונכסים". במהלך שנת 2004 שימשה כיועצת לבנק העולמי בתחום של תיירות ופיתוח הכפר. בשנים 2001–2007 שימשה כחברה במועצת המנהלים של "דקלה קרנות נאמנות".

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות, מזון וסביבה
קטגוריה:חוקרות ישראליות
קטגוריה:כלכלה סביבתית
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:בוגרות תיכון עירוני ה' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ה' (תל אביב)
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1954
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
אם סי סרץ'

מייקל ברין (באנגלית: Michael Berrin; נולד ב-6 במאי 1967)<ref name="MC"></ref> הידוע גם בשם הבמה אם סי סרץ (באנגלית: MC Serch), הוא ראפר ומנהל מוזיקלי אמריקאי יהודי. הוא מוכר כחבר בהרכב ת'רד בס, שהייתה פעילה בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90. סרץ' עבד גם כאמן סולו וכמפיק עבור אמנים אחרים. בשנת 1994, סרץ' היה המפיק הבכיר של אלבום הבכורה של נאז, Illmatic, אשר "נחשב באופן נרחב כאלבום ההיפ הופ הטוב ביותר אי פעם" על פי מגזין בילבורד.

== תחילת חייו ==
סרץ' גדל בפאר רוקאווי, קווינס, ניו יורק.<ref></ref> הוא למד בבית ספר תיכון "פאר רוקאווי"<ref></ref> וסיים את לימודיו בתיכון למוזיקה ואמנות. הוא ממוצא יהודי.

== קריירה ==
לאחר הקלטת שלושה אלבומים עם ההרכב ת'רד בס, סרץ' השיק קריירת סולו, כאשר הוציא לאור ב-1992 את האלבום "Return of the Product" תחת חברת התקליטים דאף ג'אם. האלבום כלל שני סינגלים: "Here It Comes" (שנכנס למקום הראשון במצעד שירי הראפ) ו-"Back to the Grill". ב-1994 סרץ' היה המפיק של האלבום Illmatic של נאז.

הוא גם עזר לטפח את הקריירה של הראפר או.סי. לאחר ששמע אותו בשיר "Fudge Pudge" של אורגניזד קונפיוז'ן, ועזר לו להשיג חוזה עם חברת התקליטים ויילד פיטץ' רקורדס.

מאז שפרש מלהופיע, ניהל סרץ' חברת קידום מכירות בשם "Serchlite Music". בשנת 2000 הוא הופיע באלבום "Bamboozled" של ספייק לי כחבר בלהקת ההיפ-הופ הפיקטיבית Mau Maus (שכלל גם את אמני היפ-הופ אחרים כמו מוס דף, צ'ארלי בולטימור וקאניבוס). דמותו הייתה מהפכן לבן שהיה אמור להיות "1/16 שחור".<ref></ref>

משנת 2003, הוא אירח את תוכנית הרדיו "Serch In The AM" בתחנת הרדיו העירונית של דטרויט FM 98 WJLB; הוא היה התקליטן היהודי הראשון בתחנה ההיא. סרץ' הודח מ-WJLB במרץ 2006, על פי הדיווחים עקב מחלוקת על מסיבת סוף שבוע של סופרבול במועדון Motor City Live.

סרץ' גם אירח את סדרת הריאליטי "The (White) Rapper Show" בערוץ VH1 שהסתיימה במרץ 2007. בתוכנית הוא היה ידוע במשפט שלו "Woop-WOOP!". ב-2008 יצאה לאור סדרת הספין אוף, "Ego Trip's Miss Rap Supreme".

מאז חזר סרץ' לרדיו בדטרויט בתחנה העירונית Hot 102.7. סרץ' הופיע בחלק מהקליפים של רוקה רוקה עלי.

בשנת 2018 סרץ' התראיין עם די ג'יי ולאד בו טען שאם סי האמר הוציא חוזה של 50,000 דולר על חייו, בעקבות אי הבנה בנוגע למילים שכתב בשיר.<ref></ref>

במאי 2021 סרץ' הצטרף ל-VidSig, פלטפורמת וידאו גלובלית בשידור חי, כיועץ קריאייטיב ראשי (CCO).<ref></ref>

סרץ' היה בכיר בחברה HitPiece, סטארט-אפ שיצר NFT של שירים שנסגר בפברואר 2022 תחת איום לפעולות משפטיות על ידי התאחדות תעשיית ההקלטות של אמריקה, אשר תייג אותה כ"מבצע הונאה" ולאחר ביקורת ציבורית של אמנים גדולים כולל וולפגנג ואן חאל.<ref></ref>

== דיסקוגרפיה ==
=== סוֹלוֹ ===
* Return of the Product (דאף ג'אם, 1992)

=== עם ההרכב ת'רד בס ===
* The Cactus Album - יצא לאור בשנת 1989, אלבום פלטינה
* The Cactus Revisited - יצא לאור בשנת 1990
* Derelicts of Dialect - יצא לאור בשנת 1991, אלבום זהב

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראפרים יהודים
קטגוריה:מפיקי היפ הופ אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1967
סטארט 1

סטארט 1 (ברוסית: Старт-1) הוא משגר לוויינים קל שפותח ברוסיה. המשגר פותח במכון לטכנולוגיה טרמית במוסקבה על בסיס טיל בליסטי מדגם "טופול" שפותח באותו מכון. המשגר מיועד לשיגור לוויינים קלים.

המשגר כולל 4 שלבים ומונע מדלק מוצק. ביכולתו להביא למסלול לוויין במשקל של כ-500 ק"ג. בנוסף לכך פותח גם "סטארט" בו התווסף שלב מס' 5 שזהה לשלב השני. משגר זה יכול לשגר לוויינים במשקל עד 850 ק"ג.

השיגור הראשון בוצע מקוסמודרום פלסצק בשנת 1993. השיגור השני בוצע בשנת 1995. הוא התבסס על משגר בעל 5 שלבים ולא היה מוצלח. עד לשנת 2006 בוצעו עוד מספר שיגורים מסחריים מקוסמודרום סבובודני עם משגר בעל ארבעה שלבים. הם כללו בין היתר לוויינים ישראלים מסדרת ארוס. בשנת 2006 התוכנית הוקפאה מחוסר יכולת להשיג הזמנות.

בשנת 2018 היצרן הציע לנצל טילים בליסטיים שסיימו את התקופה המבצעית לשיגור לוויינים. בשנת 2019 נחתם הסכם לשדרוג המשגר בין הקרן הרוסית להשקעות ישירות לבין חברה טכנולוגית מערב הסעודית. עד לשנת 2023 הסכם זה לא מומש ולא בוצעו שיגורים נוספים.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20160207101230/http://unitedstartlaunch.com/United_Start/Home.html אתר המשגר]
* [http://www.astronautix.com/s/start-1.html תיאור המשגר ושיגורים]
* [http://snebulos.mit.edu/projects/reference/launch_vehicles/START/start-vI.pdf תיאור המשגר]

קטגוריה:משגרים רוסים
שו זי צ'ו

שוּ זִי צ'וּ (באנגלית: Shou Zi Chew, בסינית: 周受资, נולד ב-1 בינואר 1983) הוא איש עסקים יליד סינגפור, המכהן כמנכ"ל טיקטוק משנת 2021.

==קורות חיים==
שו זי צ’ו נולד ב-1 בינואר 1983 בסינגפור. אביו עבד בתחום הבנייה ואמו מנהלת חשבונות.

שירת במשך שנתיים וחצי שירות צבאי חובה כקצין בצבא סינגפור. לאחר השחרור למד ביוניברסיטי קולג' לונדון, ובשנת 2006 סיים תואר ראשון בכלכלה. בשנת 2010 סיים תואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת הרווארד, שבמהלכה היה מתמחה בחברת פייסבוק, בתחילת דרכה.

משנת 2006 עבד בחברת גולדמן זקס בלונדון, ולאחר מכן הצטרף לקרן הון סיכון DST Global, שבשנת 2013 השקיעה בחברת ByteDance.

בשנת 2015 מונה למנהל הכספים של חברת שיאומי, ובשנת 2019 מונה למנהל השיווק הבין-לאומי של החברה.

במרץ 2021 מונה למנהל הכספים של חברת ByteDance, ולאחר זמן קצר מונה למנכ"ל טיקטוק, חברת בת של ByteDance.

במרץ 2023 העיד שו זי צ’ו בפני ועדה מיוחדת של הקונגרס של ארצות הברית, הדנה בהגבלות שהוטלו על חברת טיקטוק בארצות הברית. באפריל נכלל ברשימה השנתית טיים 100 של מגזין טיים<ref></ref>.

שו זי צ’ו נשוי לוויויאן קאו ולהם שני ילדים. קאו היא אשת עסקים אמריקאית ממוצא טאיוואני, ממייסדות חברת לולולמון אתלטיקה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי עסקים
קטגוריה:סינגפורים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:סינגפורים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:ילידי 1983
צומת בית הערבה

צומת בית הערבה הוא צומת שבו נפגשים כביש 1 וכביש 90. הצומת הוא נקודת הסיום של כביש 1 בחלקו המזרחי ביותר. הצומת נמצא בסמוך לים המלח, ומדרום ליריחו. הצומת נקרא על שם קיבוץ בית הערבה הסמוך.

==היסטוריה==
בסוף שנות ה-90 ובתחילת שנות האלפיים נסלל כביש עוקף יריחו, ונאסר על ישראלים לנסוע בתוואי כביש 90 הישן, שעבר בתוך יריחו, הנמצאת בתוך שטח A. בשנים 2019–2020 נבנו רמזורים בצומת.

ב-27 בפברואר 2023 אירע פיגוע הירי בצומת בית הערבה, שבו נרצח יהודי עולה חדש ישראלי-אמריקאי בן 27.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כביש 90
בית הערבה
קטגוריה:כביש 1
קטגוריה:ים המלח
STS-64

STS-64 היא המשימה ה-19 של מעבורת החלל דיסקברי ששוגרה ממרכז החלל קנדי, פלורידה, ב-9 בספטמבר 1994. צוות המעבורת ביצע מספר ניסויים הקשורים עם טכנולוגיית טיסות לחלל וניסויים בתחומים נוספים.

== הצוות ==
* מפקד המשימה: ריצ'רד ריצ'רדס
* טייס: בליין האמונד (L. Blaine Hammond)
* מומחה למשימה: ג'רי ליננג'ר, (Jerry M. Linenger)
* מומחה למשימה: סוזן הלמס
* מומחה למשימה: קרל מדי (Carl J. Meade)
* מומחה למשימה: מארק לי (Mark C. Lee)

== תיאור הטיסה ==
המעבורת המריאה ב-9 בספטמבר 1994 מכן שיגור 39B במרכז החלל קנדי.

על המעברות הייתה לראשונה הותקנה מערכת לידאר שפעלה במשך 53 שעות. מדענים מ-20 מדינות השתתפו בניתוח מדידות וצילומים שבוצעו על ידי המערכת.

ב-16 בספטמבר לי ומדי ביצוע פעילות חוץ רכבית במשך כ-7 שעות. במהלך פעילות זו נבדקה מערכת SAFER שמאפשרת פעילות חוץ רכבית ללא קשירת האסטרונאוט. לאור ההצלחה, מערכת זו הפכה להיות מערכת סטנדרטית בכל פעילות בהמשך.

ב-14 בספטמבר שוחרר לוויין SPARTAN-201. הוא אסף נתונים בקשר לפעילות השמש. לאחר יומיים של פעילות הלוויין הוחזר לתא המטען של המעבורת.

בנוסף לכך בוצעו מחקרים בתחום מדעי החיים.

המעבורת נחתה ב-20 בספטמבר במסלול נחיתה מס' 4 בבסיס חיל האוויר אדוארדס.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nasa.gov/mission/sts-64/ המשימה באתר נאס"א]
* [http://www.spacefacts.de/mission/english/sts-64.htm תיאור המשימה]
* [https://historycollection.jsc.nasa.gov/JSCHistoryPortal/history/shuttle_pk/pk/Flight_064_STS-064_Press_Kit.pdf דיווח לעיתונות]
* [https://space.nss.org/space-shuttle-flight-64-sts-64-post-flight-presentation-video/ סרטון על המשימה]

קטגוריה:משימות מעבורות החלל
קטגוריה:1994 בארצות הברית
Distant (סרט)

Distant הוא סרט קומדיית מדע בדיוני אמריקאי שייצא בקרוב בבימויים של ג'וש גורדון וויל ספק עם תסריט מאת ספנסר כהן. מככבים בו אנתוני ראמוס, נעמי סקוט וזאכרי קווינטו. הוא צולם בעיצומה של מגפת COVID-19 בבודפשט, הונגריה. במהלך הפוסט-פרודקשן, העריכה הושלמה על ידי גרגורי פלוטקין ואת הפרטיטורה המוזיקלית הלחין סטיבן פרייס. הסרט אמור לצאת לאקרנים בארצות הברית על ידי סרטי יוניברסל.

הסרט אמור לצאת לאקרנים בארצות הברית ב-19 בינואר 2024 על ידי סרטי יוניברסל.

== עלילה ==
ספינת החלל של כורה האסטרואידים אנדי נפגעת ונוחתת בתאונה על כוכב לכת זר שם הוא מתמודד עם חליפת ההישרדות שלו המבוססת על בינה מלאכותית. הוא מאבד חמצן, ומתחבר עם חברת הצוות נעמי באמצעות רדיו, שנלכד בתוך תרמיל הבריחה שלה, מה שמוביל אותו ללכת לחפש ולחלץ אותה.

== דמויות ==
* אנתוני ראמוס בתור אנדי רמירז
* נעמי סקוט בתור נעמי קאלווי
* זאכרי קווינטו בתור הקול של חליפת ההישרדות בינה מלאכותית של אנדי
* כריסטופר היביו בתור דוויין

== הפקה ==
ב-21 בפברואר 2019 קנתה Amblin Partners את התסריט של ספנסר כהן.<ref></ref> באוגוסט 2019, דווח שג'וש גורדון וויל ספק יבימו את הסרט, עם בריאן קוואנו-ג'ונס, פרד ברגר ואנה הלברג צורפו כמפיקים.<ref></ref> בדצמבר 2019, אנתוני ראמוס הצטרף לצוות השחקנים.<ref name="RamosCasting"></ref> רייצ'ל ברוסנהאן לוהקה בפברואר 2020, אך מאוחר יותר נשרה עקב בעיות לוח זמנים; היא הוחלפה על ידי נעמי סקוט באוגוסט 2020.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> הצילומים החלו בודפשט,הונגריה ב-21 בספטמבר 2020.<ref></ref> כתוצאה ממגפת הקורונה, צוות השחקנים והצוות עקבו אחר מספר פרוטוקולי בטיחות, כולל נוהלי "חיטוי מקיפים", חבישת מסכות פנים והתרחקות חברתית.<ref></ref><ref></ref> באוקטובר 2020, דווח כי כריסטופר היביו יככב גם הוא.<ref></ref> הצילומים הסתיימו ב-13 בנובמבר 2020.<ref></ref> במאי 2021, הסרט עדיין היה בפוסט-פרודקשן.<ref></ref><ref></ref> סטיבן פרייס הלחין את הפרטיטורה המוזיקלית לסרט.<ref></ref> ביולי 2021, זאכרי קווינטו אושר כחלק מהקאסט.

== שחרור ==
Distant מתוכנן לצאת לאקרנים בקולנוע על ידי סרטי יוניברסל. השחרור תוכנן במקור ל-11 במרץ 2022, 16 בספטמבר 2022 ומאוחר יותר ל-27 בינואר 2023, לפני שנשלף בשקט מלוח הזמנים של השחרור של יוניברסל.<ref name="ReleaseDate"></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דרימוורקס: סרטים
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל