המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי

[[בנימין נתניהו]]
"המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי" (מוחלפת לעיתים בטעות ב"הערבים נוהרים לקלפיות") הייתה התבטאות של ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, ביום הבחירות לכנסת העשרים, 17 במרץ 2015. ההצהרה שכללה את ההתבטאות נמסרה בסרטון וידאו שפרסם נתניהו, במטרה לגייס מצביעים נוספים למפלגתו, הליכוד, באמצעות קמפיין געוואלד. ההתבטאות גררה ביקורת רחבת היקף נגד נתניהו, בישראל ומחוצה לה.

אמירתו של נתניהו העלתה לדיון ציבורי את השיח סביב הגדרת מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, זהותם הלאומית של ערביי ישראל ואופן ההתייחסות לזכות הבחירה לכנסת שלהם.

==רקע==
במהלך מערכת הבחירות, אמר בנימין נתניהו כי מושקעים משאבים כספיים ניכרים הן בישראל הן מחוצה לה לשם הגדלת אחוזי ההצבעה בקרב ישראלים מצביעי שמאל, ובפרט בקרב ערביי ישראל, על מנת להביא לניצחונו של מחנה השמאל בבחירות, בתמיכת המפלגות הערביות. בריאיון ל"ישראל היום" אמר נתניהו: 
חברת החדשות של ערוץ 2 על הבחירות לכנסת העשרים, הכולל את ההתבטאות "המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי"]]
ב־15 במרץ 2015, יומיים לפני הבחירות, נערכה בכיכר רבין עצרת המונים של ארגוני ימין. בנאומו בעצרת חזר נתניהו על מסרים אלו: 

לאורך מערכת הבחירות התפרסמו סקרים שהצביעו על כך כי "המחנה הציוני" (בראשות יצחק הרצוג וציפי לבני) מוביל במספר מנדטים על "הליכוד", לצד סקרים אחרים שהצביעו על מגמה הפוכה, שבה "הליכוד" מוביל. הסקרים האחרונים, שפורסמו ארבעה ימים לפני הבחירות, הראו יתרון של ארבעה מנדטים ל"מחנה הציוני".

משעות הצוהריים של היממה הקודמת לבחירות, החלו להגיע לישראל כ־5,000 סטודנטים ערבים שלמדו באוניברסיטאות בירדן ובג'נין, כדי להצביע. היוזמה להסעה מאורגנת החלה מצד הסטודנטים; מימנה אותה הרשימה המשותפת, שדאגה להסעתם באוטובוסים מהאוניברסיטאות למקום מגוריהם ובחזרה.
אתרי חדשות אחדים דיווחו בבוקר יום הבחירות על אחוזי ההצבעה גבוהים במגזר הערבי. "הרשימה המשותפת" דיווחה על 10% הצבעה עד השעה 10 בבוקר, לעומת 3% בבחירות הקודמות.

שיעור ההצבעה הסופי ביישובים הערביים בבחירות עמד על 63.7%, עלייה של כ־7% מהבחירות לכנסת התשע עשרה ב־2013 (56%).

==ההתבטאות==
בבוקר יום הבחירות, 17 במרץ 2015, הגיע חזקי ברוך מערוץ 7 לבית ראש הממשלה וראיין את נתניהו. לפני הריאיון קיבל ברוך מסרון מאחיו עוזי, שלפיו אחוז ההצבעה במגזר הערבי גדול פי שלושה מהבחירות הקודמות. נתניהו זיהה את הפוטנציאל, ובריאיון אמר שהערבים נוהרים לקלפיות, והשמאל הישראלי מממן אוטובוסים והסעות לקלפיות.

כשסיים את הריאיון פרסם נתניהו בדף הפייסבוק שלו סטטוס שבו נכתב: 
הסטטוס לווה בסרטון וידאו באורך 28 שניות, שבו התייצב נתניהו מול המצלמה כשמאחוריו מפת המזרח התיכון ודגל ישראל, ואמר את הדברים בעל פה, בתוספת הדגשה קלה: "המצביעים הערבים נעים (באים) בכמויות אדירות לקלפי". דברי נתניהו הועברו גם במסרונים לטלפונים הניידים של בוחרים רבים והופצו ברשתות החברתיות. את הסרטון צילם טופז לוק, ראש מטה הניו מדיה של הליכוד.

על פי ממצאי חקירת המשטרה בתיק 4000, כפי שפורסמו בכתב החשדות בפברואר 2019, נתניהו הנחה את ניר חפץ להעביר לשאול אלוביץ' ולמנכ"ל האתר וואלה אילן ישועה את הסרטון, שהוצג ככותרת ראשית באתר וואלה שעות רבות ביום הבחירות. במשפט העיד ניר חפץ כי בצילום הסרטון עסקו הוא עצמו, נתניהו ולוק, וכי צולמו שלוש גרסאות.

==תגובות==
===ביקורת===
מייד עם פרסום הסרטון זכתה ההתבטאות "המצביעים הערבים נעים בכמויות אדירות לקלפי" לתשומת לב תקשורתית רבה, בישראל ובעולם. בין אמצעי התקשורת הזרים שהבליטו את ההתבטאות: "הגרדיאן", "וושינגטון פוסט", המגזין "Politico", ערוץ הטלוויזיה האמריקאי "MSNBC", אתר האינטרנט "Salon" ורשת השידור "אל-ג'זירה", שמשדרת בארצות הברית. במאמר מערכת בעיתון "הניו יורק טיימס" נכתב כי נתניהו התייחס בהתבטאותו לערביי ישראל כאויבים, ושמדובר בדמגוגיה אשר מחריפה את הזעם השורר בין יהודים לערבים בישראל.

שלי יחימוביץ' מ"המחנה הציוני" ואחמד טיבי מ"הרשימה המשותפת" טענו כי הדברים שאמר נתניהו גזעניים, ומהווים פגיעה וערעור על זכות ההצבעה הדמוקרטית של ערביי ישראל. טיבי אף כתב טור באתר "ynet" שבו דרש מנתניהו להתנצל. נתניהו הגיב לביקורת זו כלפיו עוד ביום הבחירות, ובסטטוס נוסף שפורסם בדף הפייסבוק שלו כתב שאין פסול בהצבעת האזרחים הערבים בפני עצמה, אלא בכך .

יממה לאחר הבחירות וההתבטאות של נתניהו, יצאה תגובה רשמית מפי דובר הבית הלבן, ג'וש ארנסט, שאמר כי "הממשל האמריקאי מודאג מאוד מהשימוש ברטוריקה פלגנית המדירה את ערביי ישראל". בריאיון מצולם לאתר החדשות "הפינגטון פוסט" הרחיב על כך נשיא ארצות הברית, ברק אובמה: 

ב־25 במרץ נדרש נשיא המדינה, ראובן ריבלין, להתבטאות של נתניהו בעקיפין בטקס קבלת תוצאות הבחירות הרשמיות, כשאמר ש.

אברהם פוקסמן, המנכ"ל העולמי של ארגון "הליגה נגד השמצה", שלח מכתב פומבי לנתניהו שבו הציע לו להתנצל לפני ערביי ישראל, משום שהתבטאותו מנוגדת למאמצים שהשקיעה הממשלה בראשותו כדי לשלב את הערבים בחברה הישראלית.

ב־21 במאי פורסם ריאיון של הנשיא ברק אובמה עם העיתונאי ג'פרי גולדברג בכתב העת "אטלנטיק". אובמה אמר כי להתבטאותו של נתניהו במהלך מערכת הבחירות נגד אזרחי ישראל הערבים עלולות להיות השלכות על מדיניותה של ארצות הברית כלפי ישראל, וחזר וציין כי הדברים סותרים את הנוסח של מגילת העצמאות של ישראל, שקובעת שוויון לכל האזרחים ללא הבדל גזע ודת.

בחלק מאמצעי התקשורת והארגונים החברתיים נטען כי בהתבטאותו השתמש נתניהו בתעמולת בחירות המתבססת על הסתה, פחד ושנאת מיעוטים כדי לגרוף קולות. העיתונאי אורי משגב טען כי , ושנתניהו .

ציפי לבני שייכה את ההתבטאות של נתניהו לחלק מניסיונותיו להפחיד את הבוחרים מפני התחזוקתם של הערבים והשמאל בימים האחרונים של מערכת הבחירות, וטענה כי התמיכה בימין לא הייתה אידאולוגית, אלא כזו המונעת מתחושת השתייכות שבנויה על פחד. בריאיון לאילנה דיין בגלי צה"ל טען גם יצחק הרצוג שנתניהו השתמש בקו הפחדה זה בקמפיין שלו: . ב־16 במאי הוסיף הרצוג: .

ג'ון סטיוארט, מנחה ה"הדיילי שואו" באותה עת, אמר בתוכנית שבהתבטאותו עורר נתניהו פחדים גזעניים מהצבעה גדולה של מיעוטים לצורך עשיית רווח פוליטי לטווח קצר, כפי שנהוג בארצות הברית.

פרופ' עוזי אורנן חיווה דעתו על דבריו של נתניהו: .

מבקריו של נתניהו שבו ונדרשו לדבריו גם באירועים מאוחרים יותר. בעצרת מחאה שהתקיימה בתל אביב ב־1 באוגוסט 2015, בעקבות הפיגוע בדומא, אמרה יו"ר מרצ, זהבה גלאון: בעצרת שנערכה באותו ערב בגן מאיר, במחאה על הדקירה במצעד הגאווה בירושלים, אמרה ח"כ ציפי לבני: .

בדיון פגרה שנערך בכנסת ב־4 באוגוסט 2015, בעקבות הרצח במצעד הגאווה והפיגוע בדומא, אמר ח"כ אחמד טיבי: .

===הגנה על ההתבטאות===
אביגדור ליברמן, יו"ר "ישראל ביתנו", השתמש בהתבטאות של נתניהו לצורך תעמולה משלו, כשהעלה ביום הבחירות סטטוס בפייסבוק: .

חלק מחברי המפלגה הרפובליקנית, ובהם ג'ון מקיין, הגיבו לביקורת של הנשיא ברק אובמה באומרם שמדובר בהכרזה במסגרת קמפיין בחירות ותו לא.

טיעונים אשר הצדיקו את האמירה התמקדו באופייה של "הרשימה המשותפת", ובזכותו של נתניהו להזהיר את בוחריו מפני תמיכה רחבה אפשרית ברשימה זו ומפני התערבות של גורמים חיצוניים בבחירות.

על פי העיתונאי בועז ביסמוט, מאחורי האמירה של נתניהו עמד שיקול פוליטי לגיטימי, כיוון שרוב חברי "הרשימה המשותפת" המייצגים את המצביעים הערבים אינם ציוניים. עם זאת הוא טען שנתניהו היה יכול להתנסח בצורה רגישה יותר, ותמך בהתנצלותו. לפי הפובליציסט דרור אידר, ההתבטאות לא הייתה גזענית, משום ש"הרשימה המשותפת" היוותה איום על סיכויי הימין לנצח בבחירות; נתניהו התייחס אל מצביעיה כיריבים פוליטיים, כשהם יוצאים להצביע כדי לממש את זכותם להחליף את השלטון.

הקומיקאי ומנחה הטלוויזיה האמריקאי ביל מאהר אמר כי אין להשוות בין דבריו של נתניהו לאמירה תאורטית של פוליטיקאי אמריקאי שבה הוא יזהיר מפני הצבעה מסיבית של שחורים, משום שארצות הברית אינה מוקפת במדינות שחורות העוינות לה. בהקשר זה הוא הזכיר את היחס של ארצות הברית כלפי אזרחיה היפנים לאחר המתקפה על פרל הארבור.

במאי 2015, לקראת פגישתו של נתניהו עם ראש הרשימה המשותפת, איימן עודה, פרסם ח"כ אביגדור ליברמן הודעה: .

ב־10 בדצמבר 2016, באירוע במבשרת ציון, אמר יושב ראש הקואליציה, חבר הכנסת דוד ביטן, שאמירתו של נתניהו הייתה במקום, כי היא נועדה להעלות את אחוז ההצבעה במגזר היהודי, שבאותה שעה היה נמוך לעומת הבחירות הקודמות.

===ניתוח ההתבטאות===
לנוכח תוצאות האמת, העלייה החדה במנדטים שקיבלה "הליכוד" בהשוואה לסקרים שפורסמו הוסברה בקמפיין מוצלח שניהלה המפלגה בימים האחרונים לבחירות, שסייע לה לקבל קולות מבוחרים ממפלגות הימין (בעיקר מ"הבית היהודי"), ברקע חשש לניצחון מחנה השמאל בהובלת המחנה הציוני. על פי חוקר הדתות תומר פרסיקו, אמירתו של נתניהו בצוהרי יום הבחירות הייתה שיאו של קמפיין זה. לדברי פרסיקו, באמירתו הדגיש נתניהו את הסכנה לזהות היהודית של המדינה אם לא תהיה הצבעה גדולה לליכוד.

העיתונאי בן כספית כתב שנתניהו אמר ש"נחילי ערבים" בדרכם לקלפיות, ושדבריו הבהילו את הליכודניקים. כלשונו, .

לפי העיתונאי ירון לונדון, להתבטאות נתניהו לא הייתה השפעה ממשית על תוצאות הבחירות: . דעה דומה הציג ב־13 במאי דוד לביא, אשר רואה בהשפעות השסע העדתי בישראל את הגורם המרכזי לניצחון הליכוד בבחירות, . לדברי שלי יחימוביץ', לנאום הקומץ הייתה השפעה רבה יותר בעיצוב תוצאות הבחירות; התבטאות נתניהו נתנה .

על פי הסוציולוג פרופ' גד יאיר, יש שנאה ופחד מפני ערבים בחברה הישראלית. הבעייתיות שבאמירת נתניהו מובנת רק באופן אינטלקטואלי; מבחינה פרקטית גם אחרים עושים בקלות את מה שעשה נתניהו (למשל בסיסמת הבחירות 'תבחרו ביבי־בנט – תיתקעו עם הפלסטינים' של "המחנה הציוני").

בכתבה של עמית סגל בינואר 2016 נטען כי אנשי תקשורת ייחסו השפעה אלקטורלית רבה לסרטון מפני שהוא קיבל חשיפה תקשורתית, אך בפועל חמישה מיליון מסרונים ומיליון שיחות מוקלטות ששלח הליכוד לטלפונים הניידים של הבוחרים ביום הבחירות, והתריעו מפני עליית כוחם של הערבים, השפיעו יותר.

==מפגש של נתניהו עם נציגים ערבים והבעות צער==
ב־23 במרץ 2015, שישה ימים לאחר הבחירות, קיים נתניהו פגישה במעון ראש הממשלה בירושלים עם אזרחים ערבים, דרוזים, בדואים וצ'רקסים. בפגישה השתתפו בין השאר ראשי המועצות בית ג'ן, פוריידיס, טובא-זנגרייה, ירכא ופעילי "הליכוד" מהחברה הערבית. נתניהו אמר: . נתניהו, שנענה במחיאות כפיים להבעת הצער, הוסיף שמעשיו כראש ממשלה, ובכללם "ההשקעות האדירות" במגזרי המיעוטים, מוכיחים שלא התכוון לכך, וחזר על עמדתו שאסור ששום גורם מחוץ לישראל יתערב בתהליכי הדמוקרטיה שלה. הפגישה סוקרה בהרחבה בתקשורת. בסוף הפגישה פצחו הנציגים הערבים בקריאות "ביבי", "ביבי", וניגשו לחבק את נתניהו. הפגישה, שהייתה סגורה לתקשורת, תועדה והופצה לציבור בווידאו בידי "הליכוד". על פי נחום ברנע וברק רביד, הבעת הצער של נתניהו לא כוונה לערבים, אלא לקהילה הבין־לאומית ולממשל האמריקאי בפרט.

הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות דחה את הבעת הצער של נתניהו משום שלדבריו, המשתתפים בפגישה "לא מייצגים את ערביי ישראל ומוסדותיהם הייצוגיים, לרבות הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות". "הרשימה המשותפת" טענה כי משתתפי המפגש היו נציגי הליכוד ולכן לא ייצגו את המגזר הערבי, וכי זו מחווה ריקה מתוכן כל עוד הדבר לא בא לידי ביטוי במעשים ממשיים במדיניותו של נתניהו.

ב־21 במאי 2015 נפגש נתניהו עם איימן עודה, יו"ר הרשימה המשותפת. השניים דנו בקידום החברתי והכלכלי של האזרחים הערבים בישראל. בתום הפגישה אמר עודה שהגיע אליה "עם אחריות גדולה, כמי שמייצג את המיעוט הגדול במדינה, מיעוט שכחלק מטקטיקת בחירות בזויה, ראש הממשלה בחר להסית כנגדו וכנגד עצם אזרחותו".

ב־28 במאי, בשיחה עם תא הכתבים המדיניים, חזר נתניהו והביע צער על האמירה, כשציין ש"אלה דברים שלא היו צריכים להיאמר". נתניהו הסביר: "מה שהיה צריך להיאמר זה שמצביעי מפלגה מסוימת יוצאים לקלפיות, והם אכן באו והגיעו להישג. חשבתי שזו אמירה פוגענית כפי שנאמרה ומיהרתי להתנצל". נתניהו הוסיף שבשש שנותיו כראש ממשלה הושקעו תקציבים רבים במגזר הערבי, ושהוא מעוניין שהמגזר הערבי "ישתלב בהצלחה שקוראים לה מדינת ישראל".

בביקורה של שרה נתניהו בבית ספר ערבי בלוד ביוני, נדרשה אף היא להתבטאותו של בעלה ביום הבחירות ואמרה: "הייתה איזושהי אי־הבנה, אני לא אכנס לזה".

ב־10 בנובמבר 2015, באירוע של מכון המחקר הליברלי "Center for American Progress" בוושינגטון, שוב נשאל נתניהו על דבריו, והשיב שלהערכתו הצביעו לו ערבים רבים בהרבה משהצביעו למפלגת העבודה. לדבריו, הוא לא התייחס לעצם ההליכה להצביע אלא לרשימה מסוימת שלה התנגד, אך האמירה לא הייתה צריכה להיאמר כפי שנאמרה.

ביולי 2016 פרסם נתניהו סרטון ובו אמר: "לפני שנבחרתי, אמרתי שהמצביעים הערבים באים לקלפיות בהמוניהם. אף על פי שהתכוונתי למפלגה פוליטית ספציפית, אנשים רבים נפגעו, וניתן להבין זאת. אני התנצלתי על האופן שבו הובנו דבריי. אלא שהיום אני מבקש ללכת צעד אחד קדימה. היום, אני מבקש מכם אזרחי ישראל לקחת חלק בחברה הישראלית – בהמוניכם. עבדו בהמוניכם, למדו בהמוניכם, שגשגו בהמוניכם".

בינואר 2021, בביקורו בעיר נצרת לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע, שב נתניהו ואמר שכוונתו בדברים הייתה להתריע מפני הצבעה ל"רשימה המשותפת" ולא להזהיר מעצם ההצבעה של אזרחי ישראל הערבים. הוא הוסיף שהתנצל בעבר אם דבריו לא הובנו כהלכה והוא עושה זאת גם כעת.

מאוחר יותר כתב נתניהו באוטוביוגרפיה שלו "ביבי: סיפור חיי" שהמשפט המדויק שהיה צריך להגיד היה, "המצביעים של המפלגות הערביות האנטי־ציוניות נוהרים בהמוניהם אל הקלפי, ואם לא תגיעו להצביע – נפסיד בבחירות". עוד כתב שדבריו הוצגו באופן מעוות כאילו טען שאין לערבים זכות דמוקרטית להצביע.

==אמירות שהושוו להתבטאות נתניהו או שבאו בעקבותיה==
בהתייחסות לבחירות הכלליות בבריטניה, שנערכו כחודש וחצי לאחר הבחירות בישראל, נעשתה בתקשורת הישראלית השוואה בין אמירת נתניהו לבין מסרים שהושמעו על ידי נציגי המפלגה השמרנית וראש ממשלת בריטניה דייוויד קמרון, שהזהירו מפני התחזקות והצבעה גדולה למפלגה הלאומית הסקוטית, המייצגת את הסקוטים.

השוואה נוספת נעשתה ביחס לבחירות שהתקיימו ב-2 ביוני לראשות עיריית ערד, שבהן השתמש מועמד "יש עתיד", ניסן בן־חמו, ברטוריקה דומה, כששלח ביום הבחירות הודעת טקסט בשפה הרוסית לבוחרים בה כתב כי "המוני חסידי גור בקלפיות, הם ינצחו אם לא תצביעו בעד ניסן בן חמו".

אמירה דומה נאמרה מפי חבר הכנסת (אז מטעם הבית היהודי) בצלאל סמוטריץ' ב־15 ביוני 2015, ערב הבחירות ללשכת עורכי הדין, בסרטון שפרסם והוצג באתר ערוץ 7, שבו אמר: "הערבים יבואו באוטובוסים בהמוניהם! אנחנו חייבים להיות שם גם אנחנו בהמונינו, להצביע הצבעה ערכית, לאומית, ציונית".

ביום הבחירות לכנסת ה־24, אמר אביגדור ליברמן, יו"ר ישראל ביתנו, כי "החרדים נוהרים לקלפיות".

===פרודיות===
ב־2019 השתמשו מפיצי חברת הבירה היינקן בישראל בפרפרזה על דברי נתניהו, בניסיונם לקדם את יחסי הציבור של ביקור הכדורגלנים אנדראה פירלו ואלסנדרו דל פיירו, כשפרסמו סרטון שבו קורא דל פיירו לתומכיו להתגייס מול אוהדיו של פירלו הנוהרים באוטובוסים לקלפיות.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת באותה שנה השתמשה רשימת חד"ש-תע"ל בתעמולת הבחירות שלה בסיסמה "נוהרים לקלפיות!".

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* גיא זהר, [https://youtu.be/-FrYMV8bNdc הערבים נוהרים בכמויות], "מהצד השני עם גיא זהר", כאן 11, 19 באוקטובר 2022

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הבחירות לכנסת העשרים
קטגוריה:בנימין נתניהו
קטגוריה:ערביי ישראל בפוליטיקה
קטגוריה:תעמולת הבחירות לכנסת
קטגוריה:ביטויים פוליטיים ישראליים
קטגוריה:2015 בפוליטיקה הישראלית