פרס נובל לכימיה

פרס נובל לכימיה מוענק מדי שנה, החל משנת 1901, לאנשים אשר תרמו תרומה ייחודית או ביצעו מחקר יוצא דופן בתחום הכימיה. הפרס מוענק על ידי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים.

בשנים 1901–2013 היו שמונה פעמים שבהן הפרס לא חולק, 24 פעמים שבהם הוא ניתן, בו זמנית, לשני זוכים ו-26 פעמים שבהם הוא ניתן לשלושה זוכים. נכון לשנת 2023, זכו בפרס 194 בני אדם, מתוכם שמונה נשים. שישה ישראלים זכו בפרס, כולם במאה העשרים ואחת ו-36 (19% מסך כל הזוכים) היו יהודים.

==חתני פרס נובל לכימיה==
{| cellspacing="0" class="wikitable sortable" style="width:100%; margin:auto;"
|-
! שנה
! colspan="2""|מקבלי הפרס
! style="width:270px;" |שיוך מוסדי
! style="width:320px;" |נימוקים
|-
| 1901
|[יאקובוס ואן 'ט הוף
|יאקובוס ואן 'ט הוף
| אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
| על גילוי חוקי הדינמיקה הכימית והלחץ האוסמוטי בתמיסות.
|-
| 1902
|הרמן אמיל פישר
|הרמן אמיל פישר
| אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
| על עבודתו בסינתזת סוכר ופורין.
|-
| 1903
|סוונטה אוגוסט ארהניוס
|סוונטה אוגוסט ארהניוס
| אוניברסיטת סטוקהולם
| על התאוריה האלקטרוליטית של דיסוציאציה
|-
| 1904
|ויליאם רמזי
|ויליאם רמזי
| הקולג' האוניברסיטאי של לונדון
| על גילוי היסודות הגזיים האינרטיים באוויר.
|-
| 1905
|אדולף פון באייר
|אדולף פון באייר
| אוניברסיטת מינכן
| על עבודתו על צבעים אורגניים ותרכובת הידרוארומטיות.
|-
| 1906
||נרי מואסאן
|אנרי מואסאן
| סורבון
| על חקירת ובידוד היסוד פלואור, ועל הכבשן החשמלי הקרוי על שמו.
|-
| 1907
|אדוארד בוכנר
|אדוארד בוכנר
| המכללה החקלאית ברלין
| על מחקריו הביוכימיים וגילוי תסיסה חוץ-תאית.
|-
| 1908
|ארנסט רתרפורד
|ארנסט רתרפורד
| אוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר
| על מחקריו בהתפרקות היסודות ובכימיה של חומרים רדיואקטיביים.
|-
| 1909
|וילהלם אוסטוולד
|וילהלם אוסטוולד
| אוניברסיטת לייפציג
| על עבודתו בנושא קטליזה, ומחקריו בשיווי משקל כימי ומהירות תגובה.
|-
| 1910
|אוטו וולך
|אוטו וולך
| אוניברסיטת גטינגן
| על עבודתו בתחום התרכובות האליציקליות.
|-
| 1911
|מארי קירי
|מארי קירי
| סורבון
| על גילוי הרדיום והפולוניום, בידוד הרדיום וחקר התכונות והתרכובות של יסוד בלתי רגיל זה.
|-
| rowspan="2" | 1912
|ויקטור גריניאר
|ויקטור גריניאר
| אוניברסיטת נאנסי
| על גילוי תרכובת גריניאר שתרמה רבות להתקדמות הכימיה האורגנית.
|-
|פול סבטייה
|פול סבטייה
| אוניברסיטת טולוז
| על השיטה שפיתח לההידרוגנציה של תרכובות אורגניות בנוכחות מתכות.
|-
| 1913
|אלפרד ורנר
|אלפרד ורנר
| אוניברסיטת ציריך
| על עבודתו על קשרי האטומים במולקולות.
|-
| 1914
|תיאודור ויליאם ריצ'רדס
|תיאודור ויליאם ריצ'רדס
| אוניברסיטת הרווארד
| על קביעת משקלם האטומי של יסודות רבים.
|-
| 1915
|ריכרד וילשטאטר
|ריכרד וילשטאטר
| אוניברסיטת מינכן
| על מחקריו בנושא פיגמנטים צמחיים, ובייחוד כלורופיל.
|-
| 1916 1917
| colspan="4" | לא הוענק
|-
| 1918
|פריץ הבר
|פריץ הבר
| מכון קייזר וילהלם לכימיה פיזיקלית ואלקטרוכימיה
| על הסינתזה של האמוניה.
|-
| 1919
| colspan="4" | לא הוענק
|-
| 1920
|ולטר נרנסט
|ולטר נרנסט
| אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
| על מחקריו בתרמוכימיה.
|-
| 1921
|פרדריק סודי
|פרדריק סודי
| אוניברסיטת אוקספורד
| על תרומתו להבנת הכימיה של חומרים רדיואקטיביים ומחקריו על תכונותיהם ומקורותיהם של האיזוטופים.
|-
| 1922
|פרנסיס ויליאם אסטון
|פרנסיס ויליאם אסטון
| אוניברסיטת קיימברידג'
| על גילוי איזוטופים למספר גדול של יסודות לא-רדיואקטיביים בעזרת ספקטרוגרף המסה שלו, ועל הצגת כלל המספר השלם.
|-
| 1923
|פריץ פרגל
|פריץ פרגל
| אוניברסיטת גראץ
| על המצאת שיטת המיקרו-אנליזה של חומרים אורגניים.
|-
| 1924
| colspan="4" | לא הוענק
|-
| 1925
|ריכרד אדולף ז'יגמונדי
|ריכרד אדולף ז'יגמונדי
| אוניברסיטת גטינגן
| על הדגמת האופי ההטרוגני של תרכובות קולואידיות והשיטות בהן השתמש.
|-
| 1926
|תאודור סוודברג
|תאודור סוודברג
| אוניברסיטת אופסלה
| על עבודתו במערכות מפוזרות.
|-
| 1927
|היינריך אוטו וילנד
|היינריך אוטו וילנד
| אוניברסיטת מינכן
| על מחקריו בתחום חומצת המרה וחומרים קרובים.
|-
| 1928
|אדולף וינדאוס
|אדולף וינדאוס
| אוניברסיטת גטינגן
| על מחקרו בסטרולים והקשר שלהם לוויטמינים.
|-
| rowspan="2" |1929
|ארתור הרדן
|ארתור הרדן
|אוניברסיטת לונדון
| rowspan="2" |על מחקריהם בנושא התססת סוכר ואנזימים מתסיסים.
|-
|[הנס פון אוילר-שלפין
|
הנס פון אוילר-שלפין
| אוניברסיטת סטוקהולם
|-
| 1930
|הנס פישר
|הנס פישר
| האוניברסיטה הטכנית של מינכן
| על מחקרו בתחום הכלורופיל והמין.
|-
| rowspan="2" |1931
|קרל בוש
|קרל בוש
| rowspan="2" | אוניברסיטת היידלברג, אי גה פארבן
| rowspan="2" |על תרומתם לשיטות כימיות בלחץ גבוה.
|-
|פרידריך ברגיוס
|פרידריך ברגיוס
|-
| 1932
|אירווינג לאנגמיור
|אירווינג לאנגמיור
| ג'נרל אלקטריק
| על עבודתו בכימיה של פני שטח.
|-
| 1933
| colspan="4" | לא הוענק
|-
| 1934
|[הרולד יורי
|הרולד יורי
| אוניברסיטת קולומביה
| על גילוי המימן הכבד.
|-
| rowspan="2" |1935
|פרדריק ז'וליו-קירי
|פרדריק ז'וליו-קירי
| rowspan="2" | מכון הרדיום
| rowspan="2" |על יצירת יסודות רדיואקטיביים חדשים.
|-
|אירן ז'וליו-קירי
|אירן ז'וליו-קירי
|-
| 1936
|פטר דביי
|פטר דביי
| מכון קייזר וילהלם לפיזיקה
| על עבודתו בנושא מבנה מולקולרי דרך מחקריו במומנט דיפול והשתברות קרני רנטגן ואלקטרונים בגזים.
|-
| rowspan="2" | 1937
|וולטר הוורת'
|וולטר הוורת'
| אוניברסיטת בירמינגהם
| על עבודתו בפחמימנים וויטמין C.
|-
|פאול קארר
|פאול קארר
| אוניברסיטת ציריך
| על עבודתו על קרוטנואידים, פלאבינים והוויטמינים A ו-B<sub>2</sub>.
|-
| 1938
|ריכרד קון
|ריכרד קון
| מכון קייזר וילהלם לרפואה, אוניברסיטת היידלברג
| על עבודתו בקרוטנואידים וויטמינים.
|-
| rowspan="2" | 1939
| אדולף בוטנאנדט
|אדולף בוטנאנדט
| | מכון קייזר וילהלם לביוכימיה, אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
| על עבודתו על הורמוני מין.
|-
|לבוסלב רוז'יצ'קה
|לבוסלב רוז'יצ'קה
| המכון הטכנולוגי של ציריך
| על עבודתו על פולימתילנים וטרפנים גבוהים.
|-
| 1940 1941 1941
| colspan="4" | לא הוענק
|-
| 1943
| | ג'ורג' דה הוושי
|ג'ורג' דה הוושי
| אוניברסיטת סטוקהולם
| על עבודתו בתחום השימוש באיזוטופים כסמנים לחקירת תהליכים כימיים.
|-
| 1944
|אוטו האן
|אוטו האן
| מכון קייזר וילהלם לכימיה
| על גילוי הביקוע של גרעינים כבדים.
|-
| 1945
|ארטורי אילמארי וירטאנן
|ארטורי אילמארי וירטאנן
| אוניברסיטת הלסינקי
| על מחקריו והמצאותיו בתחום החקלאות וכימיית התזונה, ובמיוחד על שיטת שימור החציר שלו.
|-
| rowspan="3" | 1946
|ג'יימס בטשלר סאמנר
|ג'יימס בטשלר סאמנר
| אוניברסיטת קורנל
| על גילוי האפשרות לגבש אנזימים.
|-
|ג'ון הווארד נורתרופ
|ג'ון הווארד נורתרופ
| rowspan="2" | מכון רוקפלר למחקר רפואי
| rowspan="2" |על הכנת אנזימים וחלבוני נגיפים בצורה טהורה.
|-
|ונדל מרדית' סטנלי
|ונדל מרדית' סטנלי
|-
| 1947
|רוברט רובינסון
|סר רוברט רובינסון
| אוניברסיטת אוקספורד
| על מחקריו בתוצרי צמחים, במיוחד אלקלואידים.
|-
| 1948
|ארנה טיסליוס
|ארנה וילהלם קאורין טיסליוס
| אוניברסיטת אופסלה
| על מחקרו בתחום האלקטרופורזה ואנליזת ספיחה.
|-
| 1949
|ויליאם פרנסיס ג'יוק
|ויליאם פרנסיס ג'יוק
| אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
| על תרומותיו לתחום התרמודינמיקה הכימית.
|-
| rowspan="2" |1950
|אוטו פאול הרמן דילס
|אוטו פאול הרמן דילס
| אוניברסיטת קיל
| rowspan="2" |על גילוי ופיתוח סינתזת דיאן.
|-
|קורט אלדר
|קורט אלדר
| אוניברסיטת קלן
|-
| rowspan="2" |1951
|אדווין מקמילן
|אדווין מקמילן
| rowspan="2" |אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
| rowspan="2" |על תגליותיהם בתחום הכימיה של היסודות הטרנס אורניים.
|-
|[גלן תיאודור סיבורג
|גלן תיאודור סיבורג
|-
| rowspan="2" |1952
|106x106px
|ארצ'ר ג'ון פורטר מרטין
| המכון הלאומי למחקר רפואי
| rowspan="2" |על המצאת שיטת הכרומטוגרפיה למקוטעין.
|-
|ריצ'רד לורנס מילינגטון סינג'
|ריצ'רד לורנס מילינגטון סינג'
| מכון רווט למחקר
|-
| 1953
| |הרמן שטאודינגר
|הרמן שטאודינגר
| אוניברסיטת פרייבורג, מכון המחקר המדינתי לכימיה מאקרומולקולארית
| על תגליותיו בתחום הכימיה המקרומולקולרית.
|-
| 1954
| |לינוס פאולינג
|לינוס פאולינג
| המכון הטכנולוגי של קליפורניה
| על מחקריו בעניין אופי הקשר הכימי.
|-
| 1955
|94x94 פיקסלים
|וינסנט דו ויניו
| אוניברסיטת קורנל
| על עבודתו על תרכובות גופרית בעלות חשיבות ביוכימית, ובמיוחד על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי.
|-
| rowspan="2" |1956
|[סיריל נורמן הינשלווד
|סר סיריל נורמן הינשלווד
|אוניברסיטת אוקספורד
| rowspan="2" |על מחקריהם בעניין המנגנון של תגובות כימיות.
|-
|ניקולאי סמיונוב
|ניקולאי סמיונוב
| המכון לכימיה פיזיקלית של האקדמיה למדעים של ברית המועצות
|-
| 1957
|אלכסנדר טוד
|אלכסנדר טוד
| אוניברסיטת קיימברידג'
| על עבודתו על נוקליאוטידים וקו-אנזימים נוקליאוטידים.
|-
| 1958
|פרדריק סנגר
|פרדריק סנגר
| אוניברסיטת קיימברידג'
| על עבודתו על מבנה החלבונים, ובפרט אינסולין.
|-
| 1959
|[ירוסלאב היירובסקי
|ירוסלאב היירובסקי
| המכון הפולרוגרפי של האקדמיה הצ'כוסלובקית למדעים
| על גילוי ופיתוח שיטות אנליזה פולרוגרפיות.
|-
| 1960
|וילארד ליבי
|וילארד ליבי
| אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
| על שיטתו לשימוש בפחמן-14 לתיארוך בארכאולוגיה, גאולוגיה, גיאופיזיקה וענפי מדע נוספים
|-
| 1961
|מלווין קלווין
|מלווין קלווין
| אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
| על מחקריו בעניין קליטת פחמן דו-חמצני בצמחים.
|-
| rowspan="2" |1962
|מקס פרוץ
|מקס פרוץ
| rowspan="2" | המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
| rowspan="2" |על מחקריהם בנושא המבנה של חלבונים גלובולריים
|-
|ג'ון קנדרו
|ג'ון קנדרו
|-
| rowspan="2" |1963
|106x106px
|קרל ציגלר
|מכון מקס פלאנק למחקר הפחם
| rowspan="2" |על גילויים הקשורים לפולימרים כבדים.
|-
|ג'וליו נטה
|ג'וליו נטה
| פוליטכניקו די מילאנו
|-
| 1964
| דורותי קרופוט הודג'קין
|דורותי קרופוט הודג'קין
| אוניברסיטת אוקספורד, החברה המלכותית
| על קביעת מבניהם של חומרים ביוכימיים חשובים בעזרת טכניקות קרני רנטגן.
|-
| 1965
|רוברט ברנס וודוורד
|רוברט ברנס וודוורד
| אוניברסיטת הרווארד
| על הישגיו יוצאי הדופן באומנות הסינתזה האורגנית.
|-
| 1966
|רוברט מוליקן
|רוברט מוליקן
| אוניברסיטת שיקגו
| על עבודתו הבסיסית על הקשרים הכימיים והקונפיגורציה האלקטרונית של המולקולות על ידי שיטת האורביטל המולקולרי.
|-
| rowspan="3" |1967
|מנפרד אייגן
|מנפרד אייגן
|מכון מקס פלאנק לכימיה פיזיקלית
| rowspan="3" |על מחקריהם בתגובות כימיות מהירות מאוד, המושפעות על ידי הפרעת שיווי משקל בעזרת פולסים קצרים ביותר של אנרגיה
|-
|רונלד ג'ורג' רייפורד נוריש
|רונלד ג'ורג' רייפורד נוריש
| אוניברסיטת קיימברידג'
|-
|ג'ורג' פורטר
|ג'ורג' פורטר
| המכון המלכותי של בריטניה הגדולה
|-
| 1968
|לארס אונסאגר
|לארס אונסאגר
| אוניברסיטת ייל
| על פיתוח היחסים הקרויים על שמו להם חשיבות בסיסית בתחום התרמודינמיקה של תהליכים בלתי הפיכים
|-
| rowspan="2" |1969
דרק הארולד ריצ'רד ברטון
|אימפריאל קולג'
| rowspan="2" |על תרומותיהם לפיתוח הקונספט של קונפורמציה.
|-
אוד האסל
| אוניברסיטת אוסלו
|-
| 1970
לואיס פדריקו ללואר
| המכון למחקר ביוכימי
| על גילוי נוקליאוטידים סוכריים ותפקידם בביוסינתזה של פחמימנים.
|-
| 1971
גרהרד הרצברג
| מועצת המחקר הלאומית של קנדה
| על תרומותיו להבנת מבנה אלקטרוני וגאומטריה של מולקולות, ובייחוד רדיקלים חופשיים.
|-
| rowspan="3" | 1972
כריסטיאן אנפינסן
| המכונים הלאומיים לבריאות
| על עבודתו על ריבונוקלאז, במיוחד בדבר הקשר בין רצף חומצות האמינו והמבנה המרחבי המאפשר פעילות ביולוגית
|-
סטנפורד מור
| rowspan="2"| אוניברסיטת רוקפלר
| rowspan="2" |על תרומתם להבנה של הקשר בין המבנה הכימי לפעילות הקטליטית של מולקולת הריבונוקלאז.
|-
ויליאם סטיין
|-
| rowspan="2" |1973
ארנסט אוטו פישר
| האוניברסיטה הטכנית של מינכן
| rowspan="2" |על עבודתם בנושא הכימיה של תרכובות אורגנו-מתכתיות.
|-
ג'פרי וילקינסון
|אימפריאל קולג'
|-
| 1974

|פול פלורי
| אוניברסיטת סטנפורד
| על עבודתו הבסיסית, תאורטית וניסיונית, בכימיה הפיזיקלית של מקרומולקולות.
|-
| rowspan="2" | 1975
ג'ון קורנפורת'
| אוניברסיטת סאסקס
| על עבודתו בעניין הסטריאוכימיה של תגובות המזורזרות על ידי אנזימים.
|-
ולדימיר פרלוג
| המכון הטכנולוגי של ציריך
| על מחקרו בעניין הסטריאוכימיה של מולקולות ותגובות אורגניות.
|-
| 1976
ויליאם נון ליפסקומב
| אוניברסיטת הרווארד
| על מחקריו בעניין מבנה הבוראנים השופכים אור על בעיות במבנה הקשר הכימי
|-
| 1977
איליה פריגוז'ין
| האוניברסיטה החופשית של בריסל, אוניברסיטת טקסס באוסטין
| על תרומתו לתרמודינמיקה שלא במצבי שיווי משקל, ובייחוד לתאוריה של מבנים דיסיפטיביים
|-
| 1978
פיטר מיטשל
| מעבדת המחקר גלין
| על תרומתו להבנת נשיאת אנרגיה ביגולוגית על ידי ניסוח התאוריה הכימיאוסומטית.
|-
| rowspan="2" |1979
הרברט בראון
|אוניברסיטת פרדו
| rowspan="2" | על פיתוח השימוש בתרכובות מבוססות בור וזרחן כמגיבים בסינתזה אורגנית.
|-
גאורג ויטיג
| אוניברסיטת היידלברג
|-
| rowspan="3" | 1980
פול ברג
| אוניברסיטת סטנפורד
| על מחקריו הבסיסיים בתחום הביוכימיה של חומצות גרעין, במיוחד בהקשר של DNA רקומביננטי.
|-
וולטר גילברט
| אוניברסיטת הרווארד,
| rowspan="2" |על תרומתם לקביעת רצפי הבסיסים בחומצות גרעין.
|-
פרדריק סנגר
| המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
|-
| rowspan="2" |1981
קניצ'י פוקוי
|אוניברסיטת קיוטו
| rowspan="2" |על התאוריות שפיתחו בעניין מהלכן של תגובות כימיות.
|-
רואלד הופמן
| אוניברסיטת קורנל
|-
| 1982
אהרון קלוג
| המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
| על פיתוח מיקרוסקופ האלקטרונים הקריסטלוגרפי והבהרת המבנה של קומפלקסי חומצת גרעין - חלבון
|-
| 1983
| 86x86 פיקסלים
|הנרי טאובה
| אוניברסיטת סטנפורד
| על עבודתו על מנגנוני תגובות העברת אלקטרונים, בייחוד בקומפלקסים מתכתיים
|-
| 1984
| ברוס מריפילד
|ברוס מריפילד
| אוניברסיטת רוקפלר
| על פיתוח המתודולוגיה של סינתזה כימית על מצע מוצק.
|-
| rowspan="2" |1985
הרברט האופטמן
| הקרן הרפואית של באפלו
| rowspan="2" |על הישגיהם בפיתוח שיטות ישירות לקביעת מבנה גבישי.
|-
ג'רום קרל
| מעבדת המחקר של חיל הים האמריקני
|-
| rowspan="3" |1986
דאדלי הרשבאך
|אוניברסיטת הרווארד
| rowspan="3" |על תרומתם בעניין הדינמיקה של תהליכים כימיים אלמנטריים.
|-
|105x105 פיקסלים
|יואן לי
|אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
|-
ג'ון פולני
| אוניברסיטת טורונטו
|-
| rowspan="3" |1987
דונלד קראם
|אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
| rowspan="3" |על הפיתוח והשימוש במולקולות בעלות תגובות מותאמות מבנה עם סלקטיביות גבוהה.
|-
ז'ן-מארי להן
| אוניברסיטת לואי פסטר, קולז' דה פראנס
|-
צ'ארלס פדרסן
| דופונט
|-
| rowspan="3" |1988
יוהאן דייזנהופר
| המרכז הרפואי אוניברסיטת טקסס סאות'ווסטרן
| rowspan="3" |על קביעת המבנה התלת-ממדי של מרכז תגובה פוטוסינתטי.
|-
רוברט הובר
| מכון מקס פלאנק לביוכימיה
|-
| 92x92px
|הארטמוט מישל
| מכון מקס פלאנק לביופיזיקה
|-
| rowspan="2" |1989
סידני אלטמן
|אוניברסיטת ייל
| rowspan="2" |על גילוי התכונות הקטליטיות של RNA.
|-
תומאס צ'ק
| אוניברסיטת קולורדו
|-
| 1990
אליאס ג'יימס קורי
| אוניברסיטת הרווארד
| על פיתוח התאוריה והמתודולוגיה של סינתזה אורגנית.
|-
| 1991
ריכרד ארנסט
| המכון הטכנולוגי של ציריך
| על תרומותיו לפיתוח ספקטרוסקופיית NMR ברזולוציה גבוהה.
|-
| 1992
| 103x103 פיקסלים
|רודולף מרקוס
| המכון הטכנולוגי של קליפורניה
| על תרומותיו לתאוריה של תגובות העברת אלקטרונים במערכות כימיות.
|-
| rowspan="2" |1993
קארי מוליס
|
|על המצאת שיטת תגובת שרשרת של פולימראז (PCR)
|-
|107x107 פיקסלים
|מייקל סמית'
| אוניברסיטת קולומביה הבריטית
|על התרומות לייסוד שיטת מוטגנזה מכוונת מבוססת אוליגונוקלואידים ופיתוחה למחקר חלבונים.
|-
| 1994
ג'ורג' אולה
| אוניברסיטת דרום קליפורניה
| על תרומתו לכימיית הקרבוקטיון.
|-
| rowspan="3" |1995
|102x102 פיקסלים
|פול קרוצן
|מכון מקס פלאנק לכימיה
| rowspan="3" |על עבודתם על כימיה אטמוספירית, ובפרט ההיווצרות וההתפרקות של אוזון.
|-
מריו מולינה
|המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
|-
| 90x90px
|פרנק שרווד רולנד
| אוניברסיטת קליפורניה באירוויין
|-
| rowspan="3" |1996
|152x152 פיקסלים
|ריצ'רד סמולי
| rowspan="2" |אוניברסיטת רייס
| rowspan="3" |על גילוי הפולרן.
|-
רוברט קרל
|-
הארי קרוטו
| אוניברסיטת סאסקס
|-
| rowspan="3" |1997
|100x100 פיקסלים
|פול בויר
|אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
| rowspan="2" |על הארת המנגנון האנזימטי בבסיס סינתזת האדנוזין טריפוספט.
|-
|75x75 פיקסלים
|ג'ון ווקר
| המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
|-
ינס סקואו
| אוניברסיטת אורהוס
| על גילוי האנזים המעביר יונים באופן פעיל דרך קרום התא, משאבת נתרן-אשלגן (Na<sup>+</sup>K<sup>+</sup>-ATPase).
|-
| rowspan="2" | 1998
וולטר קוהן
| אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה
| על פיתוח תורת פונקציונל הצפיפות.
|-
| לא ממוסגר
|ג'ון פופל
| אוניברסיטת נורת'ווסטרן
| על פיתוח שיטות חישוביות בכימיה קוונטית.
|-
| 1999
אחמד זוויל
| המכון הטכנולוגי של קליפורניה
| על מחקריו בתחום מצבי המעבר בתגובות כימיות תוך שימוש בספקטרוסקופיות פמטו-שנייה
|-
| rowspan="3" |2000
אלן היגר
|אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה
| rowspan="3" |על גילוי ופיתוח פולימרים מוליכים חשמלית.
|-
אלן מקדיארמיד
|אוניברסיטת פנסילבניה
|-
| 98x98 פיקסלים
|הידקי שירקאווה
| אוניברסיטת צוקובה
|-
| rowspan="3" |2001
ויליאם נולס
|
| rowspan="2" |על עבודתם על תגובות הידרוגנציה מזורזות כיראלית.
|-
ריוג'י נויורי
| אוניברסיטת נגויה
|-
|97x97 פיקסלים
|קרל בארי שארפלס
| מכון המחקר סקריפס
| על עבודתו על תגובות חימצון מזורזות כיראלית.
|-
| rowspan="3" |2002
קורט ויטריך
| המכון הטכנולוגי של ציריך
|על פיתוח ספקטרוסקופית תהודה מגנטית גרעינית לניתוח המבנה התלת-ממדי של מקרומולקולות ביולוגיות בתמיסה.
|-
ג'ון פן
| אוניברסיטת הקומונוולת' של וירג'יניה
|rowspan="2"| על פיתוח שיטות יינון עבור ספקטרומטרית מסה של מקרומולקולות ביולוגיות
|-
| 112x112 פיקסלים
|קואיצ'י טנקה
| תאגיד שימאדזו
|-
| rowspan="2" | 2003
פיטר אגרה
| בית הספר לרפואה של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
| על גילוי תעלות מים (Aquaporin) בקרום התא.
|-
רודריק מק'קינון
| אוניברסיטת רוקפלר
| על מחקר המבנה והמכניקה של תעלות יונים
|-
| rowspan="3" |2004
|98x98px
|אהרן צ'חנובר
| rowspan="2" |הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
| rowspan="3" |על גילוי תהליך מתווך אוביקוויטין לפירוק חלבון.
|-
אברהם הרשקו
|-
אירווין רוז
| אוניברסיטת קליפורניה באירוויין
|-
| rowspan="3" |2005
איב שאובין
|המכון הצרפתי לנפט
| rowspan="3" |על פיתוח שיטת המטתזה בסינתזה אורגנית
|-
רוברט גרבס
| המכון הטכנולוגי של קליפורניה
|-
| 93x93px
|ריצ'רד שרוק
| המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
|-
| 2006
רוג'ר דויד קורנברג
| אוניברסיטת סטנפורד
| על מחקריו בתחום הבסיס המולקולרי של תעתוק איקריוטי.
|-
| 2007
גרהרד ארטל
| מכון פריץ הבר של מכון מקס פלאנק
| על מחקריו בתחום התהליכים הכימיים על משטחים מוצקים.
|-
| rowspan="3" |2008
אוסאמו שיממורה
| המעבדה לביולוגיה ימית, בית הספר לרפואה של אוניברסיטת בוסטון
| rowspan="3" |על גילוי ופיתוח השימוש בחלבון הפלואורסצנטי GFP
|-
מרטין צ'לפי
| אוניברסיטת קולומביה
|-
רוג'ר טסיין
| אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, מכון הווארד יוז לרפואה
|-
| rowspan="3" |2009
עדה יונת
|מכון ויצמן למדע
| rowspan="3" |על מחקריהם שתרמו להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום
|-
|117x117px
|ונקטרמן רמאקרישנן
|המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
|-
תומאס סטייץ
| אוניברסיטת ייל, מכון הווארד יוז לרפואה
|-
| rowspan="3" |2010
ריצ'רד הק
|אוניברסיטת דלאוור
| rowspan="3" |על תגובות מצומדות מזורזות פלדיום בסינתזה אורגנית
|-
אי איצ'י נגישי
|אוניברסיטת פרדו
|-
|94x94px
|אקירה סוזוקי
|אוניברסיטת הוקאידו
|-
|2011
|112x112 פיקסלים
|דן שכטמן
|הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
|על גילוי קוואזי-גביש
|-
| rowspan="2" |2012
רוברט לפקוביץ'
| מכון הווארד יוז לרפואה, המרכז הרפואי של אוניברסיטת דיוק
| rowspan="2" |על מחקר קולטנים המצומדים לחלבון G
|-
|111x111px
|בריאן קובילקה
| בית הספר לרפואה של אוניברסיטת סטנפורד
|-
| rowspan="3" |2013
אריה ורשל
| אוניברסיטת דרום קליפורניה
| rowspan="3" |על פיתוח מודלים מרובי-סקאלות להבנת מערכות כימיות מורכבות
|-
מרטין קרפלוס
| אוניברסיטת שטרסבורג, אוניברסיטת הרווארד
|-
מיכאל לויט
| בית הספר לרפואה של אוניברסיטת סטנפורד
|-
| rowspan="3" |2014
|114x114 פיקסלים
|אריק בציג
|קמפוס ג'נלינה של מכון הווארד יוז לרפואה, אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
| rowspan="3" |על פיתוח מיקרוסקופייה פלואורסצנטית ברזולוציית-על
|-
שטפן הל
|מכון מקס פלאנק לכימיה ביופיזית, המרכז הגרמני לחקר הסרטן
|-
ויליאם מורנר
|אוניברסיטת סטנפורד
|-
| rowspan="3" |2015
תומאס לינדל
|מכון פרנסיס קריק, מעבדות קלייר הול
| rowspan="3" |על מחקריהם בנושא המכניזם של התיקון העצמי של ה-DNA
|-
פול מודריץ'
|מכון הווארד יוז לרפואה, בית הספר לרפואה של אוניברסיטת דיוק
|-
עזיז סנג'אר
|אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל
|-
| rowspan="3" |2016
|94x94 פיקסלים
|ז'אן-פייר סובאז'
| אוניברסיטת שטרסבורג
| rowspan="3" |על התכנון והסינתזה של מכונות מולקולריות
|-
|94x94 פיקסלים
|פרייזר סטודרט
| אוניברסיטת נורת'ווסטרן
|-
|100x100 פיקסלים
|בן פרינחה
| אוניברסיטת חרונינגן
|-
| rowspan="3" |2017
|106x106px
|ז'אק דובושה
|אוניברסיטת לוזאן
| rowspan="3" |על תרומתם בפיתוח מיקרוסקופיה אלקטרונית קריוגנית ברזולוציה גבוהה לבחינה של מערכות ביוכימיות בתמיסות
|-
|109x109 פיקסלים
|יואכים פרנק
|אוניברסיטת קולומביה
|-
|94x94 פיקסלים
|ריצ'רד הנדרסון
|המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
|-
| rowspan="3" |2018
פרנסס המילטון ארנולד
|המכון הטכנולוגי של קליפורניה
| על האבולוציה המכוונת של אנזימים
|-
| ג'ורג' פ. סמית'
| ג'ורג' פ. סמית'
| אוניברסיטת מיזורי
| rowspan="2" |על שימוש בנגיפים תוקפי חיידקים (בקטריופאג'ים) לשם ייצור חלבונים, בהם נוגדנים של מערכת החיסון
|-
|75 פיקסלים
|גרג וינטר
|המעבדה לביולוגיה מולקולרית של מועצת המחקר הרפואי
|-
| rowspan="3" |2019
| ג'ון גודאינף
| ג'ון גודאינף
| אוניברסיטת טקסס באוסטין
| rowspan="3" |על פיתוח סוללת יוני ליתיום
|-
|100x100 פיקסלים
| סטנלי ויטינגהם
| אוניברסיטת ברינגהמפטון
|-
| אקירה יושינו
| אקירה יושינו
| חברת אסהי קאסי, אוניברסיטת מייג'ו
|-
| rowspan="2" | 2020
עמנואל שרפנטייה
| יחידת מקס פלאנק למדע פתוגנים
| rowspan="2"| על פיתוח שיטה לעריכת גנום
|-
ג'ניפר דאודנה
| אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
|-
| rowspan="2" | 2021
בנימין ליסט
| מכון מקס פלאנק לחקר הפחם
| rowspan="2"| על פיתוח קטליזה אורגנית א-סימטרית
|-
דייוויד מקמילן
| אוניברסיטת פרינסטון
|-
| rowspan="3" |2022
קרולין ברטוצי
|אוניברסיטת סטנפורד
| rowspan="3" |על פיתוח כימיית ה"קליק" והכימיה הביו-אורתוגונלית 
|-
מורטן מלדל
|אוניברסיטת קופנהגן
|-
קרל בארי שארפלס
|מכון סקריפס למחקר 
|-
| rowspan="3" |2023
אלכסיי יקימוב
| החברה לטכנולוגיית ננו-גבישים
| rowspan="3" |על מחקרם בחקר נקודות קוונטיות
|-
לואיס ברוס
|אוניברסיטת קולומביה
|-
מונג'י בוונדי
|המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://nobelprize.org/ פרס נובל], האתר הרשמי
* [http://nobelprize.org/nobel_prizes/chemistry/ פרס נובל לכימיה], האתר הרשמי
* [http://nobelprize.org/chemistry/laureates/ חתני פרס נובל לכימיה], באתר פרס נובל

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
כימיה