OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פזמון

פזמון הוא שיר קל וקליט. ההבדל בין פזמון לשיר אמנותי – ליד – מתבטא ברמה, הן המילולית והן המוזיקלית. המאפיין העיקרי של הפזמון הוא היותו קליט, נוח להבנה ולזכירה ללא מאמץ מיוחד, בניגוד לשירים מעמיקים יותר, המחייבים הן שמיעה מוזיקלית והן יכולת הבנה ברבדים השונים של הטקסט. כמו כן רמת הכתיבה בפזמון נמוכה מכתיבת שירה, אשר היא בהכרח כתיבה בה מתבצע שימוש יצירתי – אמנותי מורכב על ידי כתיבה בשפה עשירה, עמוקה ומליצית יותר מאשר בפזמון, בו נעשה שימוש בשפה יום-יומית יותר. עם זאת, גם בפזמון נעשה לעיתים שימוש בכתיבה פואטית, בחריזה ובפזמון חוזר. הסוגה הרחוקה ביותר מסוגת הפזמון היא זו של השיר האמנותי.

את הטקסט לפזמונים כותבים על פי רוב פזמונאים, מלחינים מתאימים להם מוזיקה, והם מבוצעים על ידי זמרים ולהקות זמר, אך ייתכן גם שפזמונאי יכתוב מילים למוזיקה קיימת, או שמשורר רציני יכתוב, לפי הזמנה או על דעת עצמו, פזמון קליל, ויש לכך דוגמאות רבות בשירי נתן אלתרמן (שירי המחזמר שלמה המלך ושלמי הסנדלר), אברהם שלונסקי ("תה ואורז יש בסין") ואחרים.

ברבים מן הפזמונים מופיע פזמון חוזר, בית קבוע המשובץ בין בתי השיר המשתנים, ומטרתו, על פי רוב, לשתף את קהל המאזינים בביצוע השיר, הנכתב במקרים רבים ל"שירת רבים", בניגוד בולט לליד. פזמון חוזר כזה חייב להצטיין בטקסט ובנעימה קלים לקליטה עוד יותר מאלה של הפזמון כולו.

סוג אחר של פזמונים הם שירי רחוב – שירים בשפה נמוכה במתכוון, רצופים שגיאות לשוניות ותחביריות, שנועדו לבדר את קהל השומעים וליצור הזדהות. בסגנון זה התמחתה במיוחד המלחינה דרורה חבקין. דוגמה לפזמון כזה הוא "עוזי עוזי", המספר על עלילותיו של חייל פשוט עם הרב-סמל הפלוגתי. פזמון ארוך ומורכב במיוחד הוא "שיר השכונה" של התרנגולים, שהיה שיר השנה ב-1963. פזמונים אלה הם למעשה סיפורים מחורזים ומושרים, שתוכנם קליל, קליט ומבדר.

לסוגת הפזמון העברי אפשר לשייך גם כמה מפזמוני טרם המדינה ופזמוני תש"ח הנודעים, בהם "שיר הג'יפ" או "שיר הפינג'ן" ("הרוח נושבת קרירה"), בניגוד לשירים שאינם בהכרח פזמונים כמו "באב אל-ואד", "דודו" או "הרעות". בין שיריה של נעמי שמר יש גם פזמונים ("הטיול הגדול", "היי טיריליי", "חפש אותי", "מטריה בשניים" ואחרים) לצד שירים הנושאים אופי רציני ועמוק יותר, כמו "כיבוי אורות", "לילה בחוף אכזיב" ועוד.

פרופ' בעז ערפלי נדרש לשאלת הוראת פזמונים בבית הספר ואמר:

==אטימולוגיה==
חלק מפיוטי הסליחות נקראו בשם "פזמונים". במקור המילה הוצעו מספר אפשרויות:
*צעקה בלשון תרגומי המקרא.
*פזירות ונדיבות בלשון יווני, כי בפיוטים אלו מבקשים מה' נדיבות וותרנות.
*"פזם" הוא ראשי תיבות של פיוט זה מהדרין (=מחזרים).
*"פזמון" הוא ראשי תיבות של פיוט זה משובח ועושים נגינה.

==לקריאה נוספת==
* אורי פרץ-שרון, איך כותבים פזמון - מדריך לפזמונאות, 2021.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:צורות מוזיקליות
קטגוריה:סוגי שירים
קטגוריה:מוזיקה פופולרית
אדסחר דייקסטרה

אֶדְסְחֶר וִיבֶּה דֶיְיקְסְטְרָה (בהולנדית: Edsger Wybe Dijkstra, אלפבית פונטי בינלאומי: ; 11 במאי 1930 – 6 באוגוסט 2002, נינן, הולנד) היה מהבולטים במדעני המחשב והמתכנתים במאה העשרים.

==ביוגרפיה==
דייקסטרה נולד ברוטרדם שבהולנד, לאב כימאי ולאם מתמטיקאית.

למד מתמטיקה ופיזיקה תאורטית באוניברסיטת ליידן. בשנים 1952–1962 עבד כמתכנת, ובמהלכן השלים את הדוקטורט במדעי המחשב (שעדיין לא התגבש כתחום עצמאי) באוניברסיטת אמסטרדם. עבודת הדוקטור שלו, שהוגשה בשנת 1959, נושאת את הכותרת Communication with an Automatic Computer, והתבססה גם על ניסיונו כמתכנת.

בשנים 1962–1984 היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת איינדהובן, ובשנים 1973–1984 היה עמית מחקר של חברת בורוז. בשנים 1984–1999 היה פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת טקסס באוסטין.

דייקסטרה הוא חתן פרס טיורינג לשנת 1972 ועמית ACM משנת 1994.

על שמו של דייקסטרה נקרא פרס דייקסטרה של ה־ACM (האגודה הבינלאומית של מדעני מחשב). הפרס מוענק כל שנה למאמר שהייתה לו השפעה מרובה (במשך עשר שנים לפחות) על תחום החישוב המבוזר. דייקסטרה היה מהזוכים הראשונים בפרס (לפני שנקרא על שמו), בזכות מאמר הייצוב העצמי.

==תרומותיו הבולטות==
* האלגוריתם של דייקסטרה, למציאת מסלול קל ביותר בגרף, כשנתונות משקולות לא שליליות על הקשתות. האלגוריתם מוצא את המסלולים מקודקוד מסוים בגרף אל כל אחד מהקודקודים האחרים (במסגרת תורת הגרפים).
* "Go To Statement Considered Harmful", מכתב למערכת הירחון Communications of the ACM שהתפרסם בשנת 1968 ויצר תפנית בתחביר של שפות תכנות, בהסבו את תשומת הלב לקושי שגורם השימוש בפקודת goto לקריאותן של תוכניות. בעקבות מכתב זה נוצר התכנות המובנה, שבו יש מבני בקרה המאפשרים קריאות גבוהה.
* ביסוס מדעי של תהליך התכנות.
* פעולות הנעילה והשחרור של מנעול לסינכרוניזציה של תהליכים במערכת מבוזרת. מאמריו על מערכות מבוזרות נחשבים על ידי רבים להתחלת תחום המחקר של החישוב המבוזר.
* מאמרו על ייצוב עצמי, תכונה המבטיחה כי מערכת מבוזרת שתתחיל ממצב כלשהו תתכנס לבסוף למצב חוקי ותישאר חוקית. המאמר התחיל את תחום המחקר הזה (תת-תחום של תחום מערכות מבוזרות).
* פיתוח מהדר ראשון לשפת התכנות ALGOL, שפה שהפכה למודל בבהירותה ובקפדנותה המתמטית.

==טריוויה==
דייקסטרה נודע בשנינותו, ואחדות מאמרותיו זכו לציטוט נרחב בקרב כותבים העוסקים במדעי המחשב:

==אחדים מספריו==
<div class="mw-content-ltr">
* Structured programming (with O.J. Dahl and C.A.R. Hoare), Academic Press, 1972
* A Discipline of Programming, Prentice-Hall, 1976
* Selected Writings on Computing: A Personal Perspective, Springer Verlag, 1982.
</div>

==ראו גם==

* בעיית הפילוסופים הסועדים
* סמפור (מדעי המחשב)

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.cs.utexas.edu/users/EWD/ In Pursuit of Simplicity, the manuscripts of Edsger W. Dijkstra], הטקסט המלא של 1,300 מאמריו של דייקסטרה
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:מדעני מחשב הולנדים
קטגוריה:מתכנתים הולנדים
קטגוריה:מתמטיקאים הולנדים
קטגוריה:ממציאים הולנדים
קטגוריה:מסאים הולנדים
קטגוריה:מפתחי שפות תכנות
קטגוריה:חוקרי שפות תכנות
קטגוריה:עמיתי ACM
קטגוריה:זוכי פרס טיורינג
קטגוריה:זוכי פרס דייקסטרה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ליידן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת אמסטרדם
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות בהולנד
קטגוריה:סגל אוניברסיטת טקסס באוסטין
קטגוריה:רוטרדם: אישים
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1930
קטגוריה:הולנדים שנפטרו ב-2002
ניוטון (יחידת מידה)

ניוטון היא יחידת מידה המשמשת במערכת היחידות הבינלאומית למדידת כוח, וסימנה <math>N</math>. הניוטון נקרא על שמו של המדען האנגלי אייזק ניוטון. "ניוטון" מוגדר ככוח הנדרש על מנת להאיץ מסה של קילוגרם אחד בתאוצה של מטר לשנייה בריבוע. נוסחתה היא: 
<math>N = kg \cdot \frac{m}{sec^2}</math>

הניוטון היא גם יחידת משקל, כיוון שמשקל הוא הכוח הפועל בין שני גופים עקב כוח המשיכה. מסה של קילוגרם אחד בגובה פני הים משקלה בערך 9.81 ניוטונים, אם כי נתון זה משתנה בכמה עשיריות האחוז במקומות שונים על פני כדור הארץ וכן משתנה בהתאם על פני כוכבי לכת אחרים בחלל. ולהפך, חפץ שמסתו 102 גרם משקלו בערך ניוטון אחד.

היחידה המקבילה (שכמעט אינה בשימוש) למדידת כוח במערכת סנטימטר-גרם-שנייה (CGS) היא הדיין (dyne).

==ראו גם==
* אייזק ניוטון
* יחידות מידה על שם אישים
* דיין
* חוקי התנועה של ניוטון
* ניוטון מטר

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:יחידות מידה: כוח
קטגוריה:מערכת היחידות הבין-לאומית
קטגוריה:אייזק ניוטון
מדען מחשב

מדען מחשב הוא אדם העוסק במחקר במדעי המחשב.

הכשרה של מדעני מחשב נעשית באוניברסיטאות, במסגרת החוג למדעי המחשב (חוג למדעי המחשב הוקם לראשונה בשנת 1962 באוניברסיטת פרדו שבארצות הברית. מסלול לימודים ראשון לתואר במדעי המחשב בישראל נוסד במכון ויצמן למדע בשנת 1969). כיוון שמדובר בענף מדעי צעיר, הרי העוסקים הוותיקים בו קיבלו את הכשרתם המדעית בתחומים אחרים, בפרט מתמטיקה. עקב צעירותו של התחום נחשבים למדעני מחשב גם כאלה שנפטרו קודם להיווסדו של תחום זה, אך נושאי פעולתם נמצאים בתחום זה (שנוצר במידה רבה בזכות מחקריהם). דוגמה מובהקת לכך הוא אלן טיורינג.

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:מקצועות המחשוב
המכון למחקר מתקדם

המכון למחקר מתקדם (באנגלית: Institute for Advanced Study) הוא מכון מחקר פרטי שנמצא בעיר פרינסטון, ניו ג'רזי שבארצות הברית. המכון נועד לקיים מחקר ברבים מענפי המדע, והחוקרים החברים בו זוכים לחופש מלא בבחירת נושאי המחקר שלהם ולא מוטלת עליהם חובת הוראה.

המכון כולל מחלקות להיסטוריה, מתמטיקה, מדעי הטבע ומדעי החברה, ותוכנית חדשה בביולוגיה תאורטית. סגל המכון כולל פחות משלושים חברים קבועים, שאליהם מצטרפים מדי שנה עשרות מדענים אורחים המשתתפים בתוכניות מחקריות עדכניות ורבות השפעה. במכון לא מתקיימים לימודים לתואר, ואין לו הכנסות משכר לימוד. זהו מוסד אקדמי עצמאי אך הוא מקיים שיתוף פעולה עם אוניברסיטת פרינסטון הסמוכה ואוניברסיטאות סמוכות נוספות.

המכון נוסד בשנת 1930 על ידי אברהם פלקסנר, בעזרת תרומתם של לואיס במברגר ואחותו קרולין במברגר פולד, ונפתח ב-2 באוקטובר 1933. בשנותיו הראשונות שכן המכון במבנה בתוך קמפוס אוניברסיטת פרינסטון אך משנות הארבעים הוא שוכן באתר המרוחק מספר קילומטרים מאוניברסיטה זו. החברים הראשונים בו היו אוסוולד ובלן, אלברט איינשטיין, הרמן וייל, ג'יימס אלכסנדר וג'ון פון נוימן. המכון התפרסם כביתם האקדמי של רבים מגדולי המדענים של המאה העשרים שנמנו עם חבריו, ובהם הפיזיקאים והמתמטיקאים רוברט אופנהיימר, אדוארד ויטן וקורט גדל.

על פי עקרונות פעולתו של המכון למחקר מתקדם פועלים בעולם גופים נוספים הקרויים "המכון למחקר מתקדם" או "המכון ללימודים מתקדמים". עשרה מכונים כאלה, ובהם המכון למחקר מתקדם שבפרינסטון, מאוגדים בארגון מכונים אחדים למחקר מתקדם. גם "המכון ללימודים מתקדמים" שליד אוניברסיטה העברית בירושלים חבר בארגון זה.

==שם המכון בעברית==
פעמים רבות קרוי המכון בעברית בשם "המכון ללימודים מתקדמים". שם זה אינו משקף היטב את מהות המכון, שהרי במכון לא מתקיימים לימודים. את המילה study מקובל אמנם לתרגם למילה "לימוד", אך בהקשר זה ראוי לה התרגום "מחקר".

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מכוני מחקר אמריקאיים
קטגוריה:מכוני מחקר רב תחומי
קטגוריה:פרינסטון (ניו ג'רזי)
ציונות מדינית

תמונתו של [[בנימין זאב הרצל]]
הציונות המדינית הייתה זרם בתנועה הציונית בשלהי המאה ה-19, אשר דגל בפעולה מדינית דיפלומטית לפני פעולות התיישבות בקנה מידה רחב בארץ ישראל. הציונות המדינית הייתה שונה ואף מנוגדת לתנועת חיבת ציון ולזרם המעשי שדגלו בעיקר בעבודה בארץ ישראל בלי להבטיח מראש זכויות פוליטיות.

מנהיגו המובהק של הזרם היה בנימין זאב הרצל, ולשם מימושה של הציונות המדינית נוסדה ההסתדרות הציונית. עיקר פעילותו של הרצל היה למען הקמת מדינה יהודית.

שורשיה של הציונות המדינית, בין השאר, בהגותם של מבשרי הציונות. ראשון להם, על פי ההיסטוריון ונשיא מדינת ישראל יצחק בן-צבי היה הרב ד"ר יהודה ביבאס ואחריו תלמידו רבי יהודה בן שלמה חי אלקלעי.

==יעדים==
המצדדים בציונות המדינית דרשו השגת ערובות חוקיות וזכויות פוליטיות בטרם התיישבות מאורגנת של יהודים בארץ ישראל. הזרם התבסס על מספר הנחות:
* האנטישמיות היא האויב המשותף המלכד את האומה היהודית.
* מצוקת היהודים היא בעיה מדינית שיש לטפל בה בגלוי בזירה הבינלאומית.
* לעמים עצמם יש אינטרס לפתור את בעיית היהודים (היהודים גורמים אנטישמיות ומהווים מתחרים כלכלים).
* מרכז טריטוריאלי יתאפשר רק בהסכמת המעצמות.

==הנמקה==
במכתב לדניאל פסמניק הסביר הרצל את תמיכתו בציונות המדינית:
:

==ראו גם==
* ציונות מעשית
* ציונות דתית
* ציונות רוחנית
* ציונות סינתטית

==לקריאה נוספת==
===מחקרים===
* יצחק בן-צבי, ארץ-ישראל ויישובה בימי השלטון העותמאני, ירושלים: הוצאת מוסד ביאליק, תשט"ו-1955
* אמנון רובינשטיין, מהרצל עד רבין והלאה: מאה שנות ציונות, 1997. 
* יואל רפל, אין זו אגדה: ציונות, הסיפור והמעשה, 1997
* גדעון שמעוני, האידאולוגיה הציונית, תל אביב: הוצאת עם עובד, 2001

===מקורות===
* אברהם לוינסון (עורך), ביבליוגרפיה ציונית, ירושלים: יוצא לאור על ידי הנהלת ההסתדרות הציונית, תש"ג-1943
* ח' מרחביה (עורך), הציונות, אוצר התעודות הפוליטיות, הקדמה מאת דוד בן-גוריון, ירושלים: הוצאת אחיאסף, 1943
* ח' מרחביה (עורך), קולות קוראים לציון, ירושלים: הוצאת מרכז שזר, תשמ"א-1980

== קישורים חיצוניים ==
* קובי דנה, [http://www.e-mago.co.il/node/1022 בנימין זאב הרצל: אם תרצו אין זו אגדה - עיונים בכתביו], באתר מגזין אימגו, נובמבר 2013

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ציונות מדינית
קטגוריה:בנימין זאב הרצל
סווטוניוס

גאיוּס סוֵיטוֹניוּס טְראנקוִילוּס (75 - 160 לספירה) היה סופר והיסטוריון רומאי.

==ביוגרפיה==
הוא נולד בצפון אפריקה וחי שם זמן מה (לפי גרסה אחרת נולד ברומא למשפחה שמוצאה בצפון אפריקה). בראשית דרכו היה עורך דין, אך עבר לכתיבה ספרותית והיה מקורב לסופר פליניוס הצעיר. סווטוניוס כיהן כמזכיר לענייני תרבות של הקיסר טראיאנוס ובין השנים 119 ל־121 שימש מזכירו של הקיסר אדריאנוס, אחד מחמשת הקיסרים הטובים, שבתקופתם הייתה פריחה לאמנויות ולתרבות ברומא. הוא הודח ממשרתו אצל אדריאנוס כנראה עקב פגיעה בכבוד אשת הקיסר והקדיש עצמו לכתיבת ספרים.

סווטוניוס חיבר ספרים רבים, ביוגרפיות ומחקרים בתחומי לשון ומדעי הטבע. ביניהם ספר על אנשי רוח רומים ידועים אשר רק חלקים מצוטטים ממנו שרדו.

==חיי שנים-עשר הקיסרים==
ספרו הידוע ביותר הוא "חיי שנים-עשר הקיסרים" (De Vita Caesarum). הספר, שהופיע לראשונה ברומי בשנת 121 לספירה, כולל ביוגרפיות מקוצרות של הדיקטטור הרומאי האחרון ואחד-עשר הקיסרים הרומיים הראשונים, והם: יוליוס קיסר, אוגוסטוס, טיבריוס, קליגולה, קלאודיוס, נירון קיסר, גלבה, אותו, ויטליוס, אספסיאנוס, טיטוס, דומיטיאנוס.

הספר הוא ספר קריאה ומקור לחקר תקופת האימפריה הרומית. כפי הנראה בעת ששימש מזכירו של אדריאנוס היו גנזכי המדינה הרומית פתוחים בפני סווטוניוס, וניתנה לו גישה למסמכים אישיים הנוגעים לחיי הקיסרים. סווטוניוס עשה בחומר זה שימוש, לפחות לגבי שתי הביוגרפיות הראשונות. הביוגרפיות שכתב מתמקדות בחייהם האישיים של נשואי כתיבתו, ורק לאחר מכן בחייהם הציבוריים. המדובר באוצר בלום של מידע, הגולש לעיתים לרכילות אנקדוטלית, שאין ספק שלא היה משתמר ללא פעולתו של סווטוניוס. הקורא את הספר חש שהוא מכיר אישית את הקיסרים, על מעלותיהם וגחמותיהם, ולעיתים טירופם ופשעיהם. עם זאת אין המדובר ברכילות גרידא, כי אם בספר שהוציא מתחת ידו סופר מוכשר ומיומן המסוגל להתעלות לרמת כתיבה גבוהה כאשר הנושא מחייב אותו לכך, כגון בתיאור מותו של קיסר.

הספר השפיע על הכתיבה ההיסטורית במשך שנים רבות, ולאחריו הייתה נטייה להיסטוריונים הרומים לתת לכתביהם צורה ביוגרפית.

==תרגומי ספריו לעברית==
* קאיוס סוטוניוס טראנקויללוס, חיי הקיסרים: 1: בית פלויוס – אספסיינוס, טיטוס, דומיטיינוס. מתורגם מן המקור הלטיני בצירוף מבוא והערות מאת מנחם שטיין. ורשה, א"י שטיבל, ת"ש 1940.
* גאיוס סויטוניס טרנקוילוס, חיי שנים-עשר הקיסרים. תרגם מרומית: ד"ר אלכסנדר שור. תל אביב, מסדה, תשט"ו.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* סווטוניוס, [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Suetonius/12Caesars/home.html חיי שנים-עשר הקיסרים], במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית
** סווטוניוס, [http://kulmosnet.co.il/articles/amish/aspasianus/aspasianus.htm אספסיאנוס האלוהי] , בתרגום לעברית
** סווטוניוס, [http://kulmosnet.co.il/articles/amish/titus/titus.htm טיטוס האלוהי] , בתרגום לעברית
* סווטוניוס, [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Suetonius/de_Rhetoribus*.html על הרטוריקנים], במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית
* סווטוניוס, [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Suetonius/de_Grammaticis*.html על המדקדקים], במקור הלטיני ובתרגום לאנגלית
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריונים מן העת העתיקה
קטגוריה:רומאים בתקופת הקיסרות
קטגוריה:ביוגרפים
קטגוריה:מחברים כותבי לטינית
קטגוריה:ילידי 70
קטגוריה:נפטרים ב-126
משחק לוח

[[ציור של משחק לוח מהמאה ה-19.]]
משחק סנת מקברו של [[פרעה אמנחותפ השלישי.]]

משחק לוח הוא משחק קופסה המיועד לשחקן אחד או יותר, המתנהל בעיקר, או באופן בלעדי, על-גבי לוח שסומן מראש לצורך זה, בהתאם לכללים קבועים מראש. בדרך כלל נעשה שימוש בכלי משחק שונים, כגון חיילי משחק וקוביות משחק.

בין שיטות המשחק השונות ניתן למנות הטלת קוביות, שליפת קלפים, מסחר בין שחקנים, קרבות בין צבאות, בנייה ופיתוח של אזורים וביצוע משימות בעלות דרגות קושי שונות לפי היררכיה מסוימת. משחקי לוח ידועים עוד מתקופת מצרים העתיקה בו שיחקו בסנת כבר בסביבות 3500 שנים לפנה"ס. בסוף המאה ה-19 פותח המשחק רברסי שהיה מאוד פופולרי במשך תקופה ארוכה. 

רוב המשחקים הפופולריים והמצליחים ביותר בעולם בכל הזמנים הם משחקי לוח. דוגמת שחמט, דמקה ומונופול, אשר שני הראשונים הומצאו לפני מאות שנים ועדיין נחשבים לשניים המשחקים הפופולריים ביותר, ומשחק המונופול שלפי הערכות שונות נמכר בכמעט 300 מילון עותקים.<ref></ref>

קיימים משחקים דוגמת שחמט שהניצחון בהם תלוי רק בניסיון וכישורים של השחקנים. במשחקים אחרים, דוגמת שש בש קיים אלמנט מסוים של מזל, אך גם בהם לרוב מנצח שחקן מנוסה. בין המשחקים השונים מקובל להבחין במשחקי "סגנון גרמני" (דוגמת "איירליינס יורופ") בהם השפעת המזל קטנה ו"סגנון צפון אמריקאי" (דוגמת "סיכון") בהם מזל צפוי להשפיע יותר על תוצאת המשחק. 

לרוב משחקי לוח פותחו מקבילים במחשב.

משחקי לוח הם תת-קבוצה של משחקי הקופסה.

==ראו גם==
* רשימת משחקי לוח
* משחק אסטרטגיה מופשט

==לקריאה נוספת==
* מיכאל סבן, "משחקי לוח קדומים בארץ ישראל", קדמוניות, 144, 2012, עמ' 64-50
משחקי קופסה בצפון אמריקה (רובם תוצרת אירופה)]]
==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.youtube.com/watch?v=9VONeNVPaNs&list=PLhyKYa0YJ_5B9CbWO0UkKqIJL8mJjAaOl&index=21 A Case for Board Games] – סרטון הסבר של [https://www.youtube.com/channel/UCCODtTcd5M1JavPCOr_Uydg Extra Credits] על האופן שבו משחקי קופסה יכולים ללמד על משחקי מחשב והדגש שלהם על הפן החברתי של המשחק 
* [https://www.facebook.com/groups/13490755581 משחקי לוח בישראל]
== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:משחקים
קטגוריה:משחקי קופסה
מספר אלגברי

מספר אלגברי הוא מספר ממשי או מרוכב המהווה שורש של פולינום בעל מקדמים רציונליים (או שלמים, אין הבדל). בפרט, כל מספר רציונלי <math>q</math> הוא אלגברי, משום שהוא פותר את המשוואה <math>\ x-q=0</math>. מספרים ממשיים ומרוכבים שאינם אלגבריים, כגון π ו- e, נקראים מספרים טרנסצנדנטליים. 

לדוגמה, יחס הזהב, <math>(1 + \sqrt{5})/2</math>, הוא מספר אלגברי, מכיוון שהוא שורש של הפולינום <math>\ x^2 - x - 1=0 </math>. כלומר, זהו ערך עבור x שעבורו הפולינום מוערך לאפס. כדוגמה נוספת, המספר המרוכב <math>1 + i</math> הוא אלגברי כי הוא שורש של <math>\ x^4 + 4 =0 </math> .

אוסף כל המספרים האלגבריים מהווה שדה, הנקרא שדה המספרים האלגבריים. שדה זה סגור אלגברית: השורשים של פולינום בעל מקדמים אלגבריים הם בעצמם אלגבריים.

אוסף המספרים האלגבריים הוא בן מנייה, בעוד שהמשלים לו אינו בן מנייה. תכונה זו הוכחה על ידי גאורג קנטור במאה ה-19. במובן זה ישנם הרבה יותר מספרים שאינם אלגבריים מאשר מספרים אלגבריים, למרות שבאופן מעשי קשה ביותר להוכיח שמספר נתון (כגון e או פאי) אינו אלגברי (להוכחות ראו טרנסצנדנטיות של e ומשפט לינדמן).

דוגמאות.
* <math>\sqrt{2}</math> הוא מספר אלגברי - הוא מאפס את הפולינום <math>\ x^2 - 2</math>.
* <math>i=\sqrt{-1}</math> הוא מספר אלגברי - הוא מאפס את הפולינום <math>\ x^2 + 1</math>.
* המספרים <math>e</math>, <math>\pi</math> ו- <math>\ e^{\pi}</math> אינם אלגבריים.

ההגדרה המובאת כאן מסתפקת בכך שמספר אלגברי יהיה שורש לפולינום בעל מקדמים רציונליים. הגדרה מקובלת אחרת דורשת שהמספר יהיה שורש לפולינום בעל מקדמים שלמים. שתי ההגדרות שקולות זו לזו, משום שפולינום במקדמים רציונליים אפשר להפוך לפולינום במקדמים שלמים על ידי כפל בגורם משותף. את ההגדרה הראשונה אפשר להכליל למושג איבר אלגברי בהרחבה כללית של שדות; אחרי הכל, מספר אלגברי אינו אלא איבר אלגברי של שדה המספרים המרוכבים מעל שדה המספרים הרציונליים. באופן צורף, ההגדרה השנייה הולמת אם חושבים על שדה המספרים המרוכבים כאלגברה מעל חוג המספרים השלמים: האיברים האלגבריים בהרחבה זו הם בדיוק המספרים האלגבריים.

==שלמים אלגבריים==

מספר (מרוכב) המהווה שורש של פולינום מתוקן (כלשהו) בעל מקדמים שלמים, נקרא שלם אלגברי. הסכום, ההפרש והמכפלה של מספרים שלמים אלגבריים הם שוב מספרים שלמים אלגבריים, מה שאומר שאוסף המספרים השלמים האלגבריים מהווה חוג. 

השם מספר שלם אלגברי נובע מהעובדה שהמספרים הרציונליים היחידים שהם מספרים שלמים אלגבריים הם המספרים השלמים, ומכיוון שהמספרים השלמים האלגבריים בכל שדה מספרים דומים במובנים רבים למספרים השלמים. תורת המספרים האלגברית, העוסקת בתכונות של שלמים אלגבריים והמבנים הקשורים אליהם, היא הכללה של תורת המספרים הקלאסית.

איבר הוא שלם אלגברי אם ורק אם הפולינום המינימלי שלו (מעל הרציונליים) הוא בעל מקדמים שלמים.

==הכללה==
על איברים אלגבריים בהרחבה של שדות, או באופן כללי יותר באלגברה, ראו בערך איבר אלגברי.

== ראו גם ==
* אי תלות אלגברית

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

*
קטגוריה:אלגברה
עמירם סיון

עמירם סיון (1938 – 25 בספטמבר 2003) היה מנכ"ל משרד האוצר (1976–1980) ועמד בראש בנק הפועלים (1986–2002).

==ביוגרפיה==

סיון נולד בתל אביב. בשנת 1965 סיים לימודי כלכלה וסטטיסטיקה באוניברסיטה העברית, ובמקביל עבד במשרד האוצר, במינהל הכנסות המדינה. לאחר סיום לימודיו עבד ככלכלן בלשכת היועץ הכלכלי לשר האוצר, וב-1969 מונה לסגן הממונה על התקציבים לענייני חברה ורווחה. בשנת 1974 מונה למנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, וב-1976 מונה למנכ"ל משרד האוצר, על ידי שר האוצר, יהושע רבינוביץ. ב-1980 פרש משירות המדינה ומונה ליו"ר חברת תיעוש (תיעוש אזורי פיתוח בע"מ, קונצרן שהוקם בשנת 1958 כשותפות של הממשלה וההסתדרות הכללית במטרה לפעול לתיעוש אזורי הפיתוח. בשנת 1967 עברה מלוא הבעלות לידי חברת העובדים), שהחזיקה מפעלי תעשייה באזורי פיתוח. בין השנים 1973–1978, ובשנית בין 1983–1989, היה חבר מועצת עיריית ירושלים.

ב-1 ביוני 1986 מונה ליו"ר הנהלת בנק הפועלים, בעקבות התפטרותו של מנהל הבנק הקודם, גיורא גזית, על פי מסקנות ועדת בייסקי בפרשת ויסות מניות הבנקים. סיון שיקם את הבנק והביא אותו ממצב של משבר לרווחיות גבוהה. בתקופתו עברו ביצועי בנק הפועלים את אלה של בנק לאומי. בשנת 2000 הגיע הבנק לרווח של מיליארד ושש מאות מיליון שקלים, רווח שיא לחברות ישראליות עד לאותו מועד. הוא גם תוגמל בהתאם והשתכר כ-10 מיליון שקלים באותה שנה.

ב-1997 עברה השליטה בבנק הפועלים לידי קבוצת אריסון-דנקנר. בעלי השליטה החדשים השאירו את סיון בתפקיד המנכ"ל, והוא עמד בראש הבנק עד פרישתו ב-1 באפריל 2002. למעשה, הודח סיון מתפקידו עקב מחלוקת שהייתה לו עם הבעלים של הבנק. החליף אותו בתפקיד אלי יונס. בתקופת עבודתו בבנק הפועלים הוביל את הבנק לראש דירוג הבנקים בישראל, ונחשב בשנות ה-90 של המאה ה-20 לבנקאי הבכיר בישראל. לאחר פרישתו ניסה סיון להקים קרן השקעות בישראל, אך לא הצליח בגיוס ההון הדרוש.

לאחר מותו הוקם לזכרו "המרכז למפעלות חברתיים על שם עמירם סיון" הפועל באוניברסיטת תל אביב ואשר מטרתו להגדיל את נגישותן של קבוצות חברתיות שונות להשכלה גבוהה. זכרו הונצח גם ברחוב על שמו בשכונת רמת בית הכרם בירושלים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.news1.co.il/Archive/006-D-736-00.html?tag=14-33-46 סיון עמירם (1938–2003)]
* 

קטגוריה:מנכ"לי המוסד לביטוח לאומי
קטגוריה:מנכ"לי משרד האוצר
קטגוריה:חברי מועצת העיר ירושלים
קטגוריה:מנהלי בנק הפועלים
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי משרד האוצר
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2003
הצרחה

הצרחה קטנה ב"צד המלך"
הצרחה גדולה ב"צד המלכה"
במשחק השחמט, הצרחה היא מהלך משותף של המלך והצריח הנחשב כמסע אחד ומתבצע בשני שלבים:
#המלך מוזז שתי ערוגות לכיוון הצריח
#הצריח מוזז לערוגה הצמודה למלך ומעבר לו 
זהו המקרה היחיד בו מוזזים שני כלים ובו המלך זז יותר מערוגה אחת, במסע אחד.

ההצרחה היא המהלך האחרון שהוסף לחוקי השחמט והוא מופיע בספרו של המחבר הצרפתי Claude Gruget בשנת 1560.

הצרחה תתבצע בתנאים הבאים:
# המלך והצריח לא הוזזו כלל מערוגותיהם הטבעיות מתחילת המשחק.
# המלך לא נמצא באיום שח באותו רגע.
# המלך לא יימצא באיום שח בתום ההצרחה.
# המלך אינו עובר על פני ערוגות המאוימות על ידי כלי היריב; ערוגות אלו כוללות את ערוגת הכניסה של המלך בהצרחה.
# אין כלי מפריד בין המלך לצריח.
# הצריח והמלך נמצאים באותה שורה. הגבלה זו נוספה לחוקים בשנת 1972, כדי למנוע הצרחה במאונך לאחר הכתרת רגלי בטור ה'.

על-פי כללי המשחק, כדי לבצע הצרחה יש להזיז את המלך תחילה, ואחר כך יש להזיז את הצריח. נגיעה בצריח קודם להזזת המלך, אינה מאפשרת הצרחה ומחייבת מהלך שבו זז רק הצריח (על פי החוק "נגעת-נסעת"). מבחינים בין "הצרחה קטנה" שהיא הצרחה "לצד המלך" ובין "הצרחה גדולה" שהיא הצרחה "לצד המלכה". אם רק אחד הצריחים הוזז, ניתן להשתמש בצריח השני לצורך ביצוע הצרחה. אם הערוגה ב1 מאוימת, ניתן לבצע הצרחה גדולה (משום שהמלך אינו עובר דרכה). גם אם הצריח עצמו מאוים מותר לבצע הצרחה.
ברישום התנועות, מציינים הצרחה "קטנה", בה הצריח נע שתי משבצות, על ידי הסימון O-O ואילו הצרחה "גדולה", בה הצריח נע שלוש משבצות, על ידי הסימון O-O-O.

הצרחה היא מהלך חשוב בשלבים המוקדמים של המשחק, משום שהיא משרתת שתי מטרות חשובות: היא מזיזה את המלך למקום מוגן יותר מאשר מרכז הלוח בו התחיל להתפתח הקרב, והיא מביאה את הצריח לעמדת התקפה טובה יותר במרכז הלוח. במקרים מסוימים עלולה הצרחה שאיננה מחושבת כראוי, להביא למילכודו של המלך ולהפסד במשחק. לדוגמה, אם לאחר ההצרחה השחקן המצריח מביא את המלך שלו לפינת הלוח ולאחר מכן מצמיד את הצריח למלך ולא מזיז מתחילת המשחק את הרגלים שמלפני המלך השחקן חושף את המלך שלו לסיכון למט חנק.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חוקי השחמט

==הערות שוליים==

es:Reglamento del ajedrez#El enroque
פראקסיס

פראקסיס (מיוונית Πράξις) הוא מונח פילוסופי מתחום תורת ההכרה, שמשמעותו מתבססת על הכרה בשני מושגים: 

*המציאות הסובבת את האדם: מכלול החוויות הקורות את האדם, והחוקיות על פיה הן מתרחשות. לדוגמה: בכל פעם ששותלים זרעים של חיטה, צומחת חיטה. מציאות זו מכילה את הטבע, את בני האדם, המכשירים העומדים לרשותם, האומנות, המנהגים, הנורמות, החוקים והמוסדות הקיימים.
*התפיסה של האדם (קוגניציה): היכולת של האדם לקלוט, לנתח, ולהבין את המציאות שסביבו, הן ברמה המודעת והן בבלתי מודעת.

הפראקסיס הוא המציאות הסובבת את האדם, כפי שהיא נתפסת על ידו, כלומר: המפגש בין האובייקטיבי לסובייקטיבי. 

לכל חברה (או תת-חברה) אנושית פראקסיס משלה, שכן היא מובחנת על ידי מציאות משותפת לכל הפרטים בה. ניתן לדבר על פראקסיס מערבי, פראקסיס של ימי-ביניים, וכדומה. כמו כן, לכל עיסוק אנושי פראקסיס משלו אותו הוא מעצב: פראקסיס דתי, פראקסיס של פועל-פס-ייצור וכך הלאה.

פראקסיס הוא התהליך באמצעותו החשיבה האנושית והתאוריה או מה שנלמד באמצעותה הופך לחלק בלתי נפרד מההתנסות דרך מעגל של פעולה-רפלקציה-פעולה. במקום רעיונות המתפתחים לכדי תאוריות ברמה האינטלקטואלית ובשיח בין אינטלקטואלים, הרעיונות נבחנים ומתנסים בהם בעולם הממשי כשהם מלווים בתהליך של התעמקות רפלקטיבית והערכה מחדש של משמעותם. בדרך זו מושגים מופשטים מקושרים למציאות המשתנה, משפיעים עליה ומושפעים ממנה.

==שימושים במושג==
במושג פראקסיס נעשה שימוש בהקשרים שונים מעבר להיותו מושג בפילוסופיה ובתורת ההכרה. כך למשל, בתחום הפוליטי, הפראקסיס הוא מושג מרכזי במרקסיזם. על פי גישתו של מרקס, את ערכה של הפילוסופיה צריך לבחון על פי מידת היותה מנחה לפעולה.

למושג פראקסיס שימוש עכשווי גם בהקשר האסטרטגי והארגוני. כל ארגון צריך לבצע תהליכי חשיבה כדי ללמוד מהתנסות, ובכך לבחון את רלוונטיות האסטרטגיה הארגונית אל מול שינויים בסיסיים במציאות. על פי גישה זו אין להתייחס אל אסטרטגיה, אופרציה וטקטיקה כיישויות נפרדות שמתקיימים ביניהם יחסים ליניאריים אלא כמערכת יחסים מעגלית שבה כל רמה מעשירה את ההבנות של הרמות האחרות. דרך הפראקסיס גדלה הסבירות שהארגון לא יקלע להפתעה בסיסית וישיג רמה גבוהה יותר של אפקטיביות לסביבת הפעולה שלו.

==קישורים חיצוניים==
* [http://psychology.wikia.com/wiki/Praxis_(word) על מושג הפראקסיס ב-Psychology Wiki] 

קטגוריה:מונחים בפילוסופיה
קטגוריה:תורת ההכרה
קטגוריה:אתיקה
שפות טופי

תפוצת דוברי שפות טופי
שפות טוּפִי היא משפחת לשונות הכוללת 70 שפות ומדוברת בפי ילידי דרום אמריקה. גוואראני היא השפה המדוברת ביותר במשפחה זו ולה 7 מיליון דוברים, לעומתה, רוב השפות במשפחה כוללות דוברים מעטים בלבד ונמצאות בסכנת הכחדה.

==היסטוריה==
כאשר הגיעו הפורטוגזים לברזיל, הם גילו שכל השפות המדוברות על ידי ילידים החיים לאורך רצועת חוף ארוכה, דומות להפליא. כולן השתייכו למשפחת השפות הטופיות. השפה הידועה ביותר ממשפחה זו היא טופי עתיקה, ששימשה גם כלינגואה פרנקה בשטח שהיה נתון לשליטה פורטוגזית עד דיכויה במאה ה-19. ניב מודרני של טופי עתיקה המדובר עד היום על ידי כ-35,000 איש באזור נהר הריו נגרו, קרוי ניֶאֶנגַטוּ ([ɲɛʔẽŋaˈtu]), שפירושו "שפה מצוינת".

בקולוניות הספרדיות השכנות עברה על שפת טופי אחרת, גוואראני, היסטוריה דומה. אלא שהיא שרדה בהצלחה יחסית את התפשטות השפה הספרדית, שלא כטופי העתיקה. כיום ישנם כ-7 מיליון דוברי גוואראני, והיא שפה רשמית בפרגוואי ובבוליביה. למעשה, ניתן למצוא דוברי שפות טופי, בכמות זו או אחרת כמעט בכל מדינות דרום אמריקה.

==ראו גם==
*טופי-גוואראני - תת-משפחה של משפחת שפות זו.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.ethnologue.com/show_family.asp?subid=90616 פירוט השפות במשפחת השפות הטופיות].
* 

טופי
טופי-גוארני

טופי-גוארני היא תת-משפחה במשפחת הלשונות טופי. שפה זו כוללת 53 שפות ב-11 קבוצות ובהן השפות גוארני וטופי עתיקה.

טעות נפוצה מדברת על שפה בשם "טופי-גוואראני" כאשר למעשה, טופי, גוואראני, ועוד שפות משתייכות לתת-המשפחה הזו, באותו מובן שעברית, ערבית ואמהרית משתייכות לענף השפות השמיות במשפחת השפות האפרו-אסיאתיות, רק שהדמיון בין טופי וגוואראני גדול בהרבה מהדמיון בין השפות שהוזכרו. בעצם, ההבדל המרכזי בין טופי לגוואראני הוא החלפה של /s/ הטופית ב-/h/ בגוואראני.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:שפות אמרינדיאניות
קטגוריה:ברזיל: תרבות
פטישיזם

פטיש ממערב אפריקה
פֶטישיזם (מצרפתית: fétiche, דרך הפורטוגזית: feitiço, ובמקור מן הלטינית: facticius – מלאכותי) היא נטייה לייחס תכונות מדומות לעצמים, ובייחוד לעצמים מעשה ידי אדם. עצם המהווה מושא לפטישיזם מכונה פֶטיש.

את המונח במשמעותו הפולחנית טבע שארל דה-בּרוֹס ב-1757, במסגרת השוואה בין אמונות דתיות במערב אפריקה לבין האספקטים המאגיים של הדת במצרים העתיקה. לשם כך שאל את הכינוי שהעניקו ימאים פורטוגזים לחפצי כישוף שבזזו ממערב אפריקה.

==פטיש ורוחניות==
במובן הקלאסי, הפטישיזם הוא אמונה המייחסת תכונות מטאפיזיות לחפצים טבעיים. במקרא, למשל, משה ערך מופתים באמצעות מטהו ואלישע ניסה להחיות מת באמצעות משענתו. הרב קוק הסביר זאת בכך שבמדתו העליונה, "אור הקודש" מתפשט עד לחפצי האדם. ביהדות ימינו יש הנוהגים לייחס סגולות מטאפיזיות לחפצים שונים שצדיקים באו במגע אתם, כגון קמעות שכתבו, בקבוקי מים שברכו עליהם, גלימה שצדיק התעטף בה, יין שהצדיק שתה ממנו וכדומה.

המקרה הבולט של פטיש שכזה הוא האמונה כי לעצם מסוים יש סגולות מטאפיזיות, הבאות לידי ביטוי בהשפעה על עולם הטבע. במקרה זה, "פטיש" הוא המקרים בהם משנים בני האדם את התנהגותם כלפי אותם עצמים, מתוך מטרה שהתנהגות זו תביא באופן ישיר לשינוי המציאות האובייקטיבית. לדוגמה: הקרבת מנחות לפסל על מנת לזכות בהטבות בעתיד היא פטיש שכזה. 

מקרה אחר של פטיש, השנוי במחלוקת בעולם המערבי, הוא דימוי האדם כי גורמים פיזיקליים מזוהים עם גורמים מטאפיזיים, וכי יחסו אל אותם גורמים פיזיים הוא יחסו לגורמים המטאפיזיים. דוגמאות ליחסים שכאלו הן ספרי קודש (המזוהים עם יצירת האל), בתי תפילה מקודשים וכו'.

למעשה, כל רוחניות המשויכת לעצם מסוים, עשויה להיות מפורשת לפטיש. כך מייצג ספר את תוכנו, בית מגורים את יושביו וכו'. יש אף הטוענים כי ההתייחסות לגוף האדם, כמייצג של האדם כולו, היא דפוס של פטיש מקובל.

==פטיש וחברה==
בתחום הסוציולוגיה, מציין הפטיש ייחוס משמעויות תרבותיות לגורמים שונים, המסמלים גורמים כגון עוצמה, מוות וכו', כאשר משמעות הופכת אוטונומית ובעלת ערך עצמי. לרוב ניתן לראות תהליכי פטישיזציה פשוטים בהתבוננות בילדים, וניתן להבחין בקלות כי צעצועים אופנתיים שונים (גוגואים, פוגים, קלפי איסוף וכו') הופכים לבעלי ערך עצמי ממשי, עבור אותם הילדים. 

למרות שתופעת הפטישיזם נפוצה בקרב ילדים, ניתן להבחין בה בקלות גם אצל בוגרים, גם במקרים בהם אין משמעות דתית. פטישים קלים להבחנה הם תכשיטים (כאשר אינם משמשים כאמצעי תשלום, אלא כבעלי ערך אסתטי מוקצן), מכוניות, פרטי אספנות וכו'.

יש הרואים גם בכסף עצמו סוג של פטיש, שכן הוא אינו מכיל ערך ממשי בזכות עצמו (למטבעות ולשטרות כמוצר אין ערך רב), אך מיוחסת לו יכולת השפעה רבה על ידי האדם. במובן זה, הפטיש אינו נתון לבחירתו של האדם, והוא זקוק לו על מנת לצבור כוח הנחוץ לקיומו.

כמו כן, יש הסוברים כי פורמליות היא לא יותר מהתייחסות פטישיסטית לתהליכים מסוימים. השימוש בצורות כתיבה פורמליות, תכנון ריהוט פורמלי, לבוש פורמלי וכדומה, מאשש טענה זו.

== ראו גם ==
* עבודת אלילים
* האנשה
* איסור עשיית פסל
* שלילת הגשמות
* פטישיזם (סקסולוגיה)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:אנתרופולוגיה
טורפים

[[שונר]]
[[תן זהוב]]
טוֹרְפִים (שם מדעי: Carnivora) היא סדרה של בעלי חיים במחלקת היונקים. רוב החיות המשתייכות לסדרת הטורפים ניזונות בעיקר מבשר ציד, אך חלקם הם אוכלי-כל או אף אוכלי-צמחים (אף על פי ששיניהם ומערכת העיכול שלהם מותאמים לאכילת בשר). עם זאת רוב מובהק של היונקים הטורפים הגדולים (אריות, נמרים, זאבים וכו') כלולים בסדרה זו ומכאן שמה. 
סדרת הטורפים אינה כוללת את כל היונקים הניזונים מטרף. בנוסף לסדרת הטורפים, קיימים גם יונקים אוכלי בשר אחרים, כדוגמת כמה מיני עטלפים, לווייתנים וגם טורפי הכיס.

סדרת הטורפים כוללת בתוכה כמה מבעלי החיים המוכרים ביותר לאדם: חתולים, כלבים, דובים וכלבי ים משתייכים כולם לסדרה זו. בעבר השתייכו הטורפים הימיים לסדרה עצמאית, אך כיום הם מחולקים ל-3 משפחות בתת-סדרת דמויי כלב.

הגדול בטורפים הוא פיל ים דרומי ששוקל כ-4,000 קילוגרם ודב לבן – היונק הטורף היבשתי הגדול ביותר ששוקל עד 900 קילוגרם אצל זכרים. הטורף הקטן ביותר הוא חמוס השלגים ששוקל לפעמים 40 גרם אצל זכרים.

==מיון הטורפים==
*תת-סדרה דמויי כלב (Caniformia)
***משפחה כלבי דב (Amphicyonidae) – נכחדה
***משפחה המיקיוניים (Hemicyonidae) – נכחדה
***משפחה כלביים (Canidae)
***משפחה סמוריים (Mustelidae)
***משפחה בואשיים (Mephitidae)
***משפחה ראקוניים (Procyonidae)
***משפחה פנדות אדומות (Ailuridae) – בה מין יחיד פנדה אדומה (Ailurus fulgens)
***משפחה דוביים (Ursidae)
**על-משפחה טורפים ימיים
***משפחה אנליארקטיים (Enaliarctidae) – נכחדה
***משפחה סמנטוריים (Semantoridae) – נכחדה
***משפחה כלבי ים (Phocidae)
***משפחה דסמנטופוקיים (Desmatophocidae) – נכחדה
***משפחה ניבתניים (Odobenidae) – בה מין יחיד ניבתן (Odobenus rosmarus)
***משפחה אוטריים (Otariidae)
*תת-סדרה דמויי חתול (Feliformia)
***משפחה נימרוידיים (Nimravidae) – נכחדה
***משפחה זבדי דקלים אפריקנים (Nandiniidae)
***משפחה חתוליים (Felidae)
***משפחה לינסנגים אסייתיים (Prionodontidae)
***משפחה ברבורופליים (Barbourofelidae) – נכחדה
***משפחה גחניים (Viverridae)
***משפחה לופוקייניים (Lophocyonidae) – נכחדה
***משפחה צבועיים (Hyaenidae)
***משפחה פרקרוקוטיים (Percrocutidae) – נכחדה
***משפחה נמייתיים (Herpestidae)
***משפחה טורפי מדגסקר (Eupleridae)

בעבר השתייכו לסדרה גם המיאקויים הנכחדים אך כיום רואים בהם חברים בקבוצה דמויי טורפים, מהם התפתחו הטורפים האמיתיים.

==גלריה==
<gallery mode="packed">
קובץ:Jaguar at Edinburgh Zoo.jpg|יגואר
קובץ:Yellow Mongoose 1 (6964624854).jpg|נמייה צהובה
קובץ:Crocuta crocuta Masai Mara Kenya.jpg|צבוע נקוד
קובץ:Marapatti.jpg|גחן דקלים אסייתי
קובץ:Fossa 085.jpg|פוסה
קובץ:Prionodon pardicolor - Kunming Natural History Museum of Zoology - DSC02486.JPG|לינסנג אסייתי מנומר
קובץ:Nandinia binotata, Manchester Museum.jpg|זבד דקלים אפריקני
קובץ:Coyote Salt Creek Marsh.jpg|קויוט
קובץ:Black-footed ferret (5674044510).jpg|חמוס שחור-רגל
קובץ:Striped Skunk.jpg|בואשים מפוספסים
קובץ:Nasua nasua Ihla Anchieta 2.jpg|חוטמן אדום
קובץ:Schwarzbär-Omega Park.jpg|דוב שחור אמריקאי
קובץ:Red Panda b.jpg|פנדה אדומה
קובץ:OdobenusRosmarus.jpg|ניבתן
קובץ:Gfp-california-sea-lion.jpg|אריה ים קליפורני
קובץ:Phoque crabier - Crabeater Seal.jpg|לובודון הסרטנים
</gallery>

== ראו גם ==
* טורפי יבשה – קבוצה שאינה טקסונומית.
* קראודונטים

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס אדוארד בואודיץ'
טורפים ימיים

טורפים ימיים או טורפי הים (שם מדעי: Pinnipedia; נקראים גם סנפירגליים) היא קבוצה גדולה של יונקים ימיים מסדרת הטורפים, ותת-סדרת דמויי כלב אשר במיונים עתיקים נחשבו לסדרה עצמאית. זו הקבוצה היחידה ששרדה מדמויי-טורפים ימיים הקיימת החל מסוף האוליגוקן.

== מאפיינים ==
על-המשפחה התפתחה מהטורפים היבשתיים תוך התאמת גופם לפעילות במים. גופם קיבל צורה הידרודינמית. רגליהם הפכו לדמויי סנפיר, צורתם שטוחה וקרום מחבר את אצבעותיהם. לשתי אצבעות ברגליהם האחוריות צורת זנב של דג והן משמשות לייעוד דומה, כלומר לשם התקדמות בתנועתם במים.

רובם נפוצים באזורים קרים וממוזגים. חלקם מתקיימים גם במקומות חמים יותר ואפילו טרופיים. למרות שמם, חלקם מצויים גם בנהרות ובאגמי מים מתוקים. הם ניזונים מטרף חי שמקורו במים כמו צדפות, דגים, סרטנאים ודיונונים, בעוד שהמינים הגדולים טורפים גם עופות ימיים ואף יונקי ים אחרים.

הזכרים גדולים יותר מן הנקבות, כשאצל פיל הים ישנה דו-צורתיות זוויגית גדולה ביותר. גופם מכוסה שכבת שומן השומרת על חום גופם, ועורם – המכוסה פרווה שמנונית – אטום כליל למים. את רוב זמנם הם מבלים בים, וליבשה מגיעים רק כדי לרבוץ על החוף לצורך מנוחה או השתזפות בשמש לשם חימום גופם, וכן למטרות רבייה, כמו הזדווגות והמלטת גורים. תנועתם ביבשה איטית למדי אך במים תנועתם קלילה ומהירה והם גם מסוגלים לשהות זמן רב מתחת לפני המים.

טורפיהם הטבעיים הם מספר כרישים, דוב הקוטב ולווייתני שיניים גדולים ואף טורפים ימיים אחרים, אך אויבם הגדול ביותר הוא האדם, שצד אותם בהמוניהם לצורך מזון, ביגוד ושעשועים.

==מיון==
בשיטות מיון ישנות הייתה סדרה עצמאית ובהמשך הועברה אל תת-הסדרה דמויי כלב שבסדרת הטורפים:
* קבוצה טורפים ימיים (Pinnipedia)
** על-משפחה Phocoidea
*** משפחה כלבי ים (Phocidae)
** על-משפחה אוטריואידה (Otarioidea)
*** משפחה דסמנטופוקיים (Desmatophocidae) - נכחדה
*** משפחה ניבתניים (Odobenidae) - בו סוג ומין יחיד ניבתן (Odobenus rosmarus)
*** קבוצה Panotariidae
**** סוג Eotaria - נכחד
**** משפחה אוטריים (Otariidae)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1811
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון קרל וילהלם יליגר
בעלי חוליות

[[הייקויכטיס - מהחולייתנים הראשונים.]]
כרישים שלד פנימי עשוי סחוס אבל שיניים גרמיות]]
עצמות ה[[צבים התאחו לשריון]]
[[שלד של הדינוזאור אפטוזאורוס מדגים היטב את מבנה עמוד השדרה מחוליית האטלס שמחברת בין הגולגולת לצוואר ועד לקצה הזנב.]]
[[גולגולת של תנין הים. הגולגולת היא מאפיין בולט ועיקרי של החולייתנים.]]
[[ארה צהובת חזה. לעופות יש עצמות חלולות שעוזרות להם לעוף.]]
קרניו של צבי תומסון עשויות מעצם קשה מצופה בקרטין.]]
בעלי חוליות או חולייתנים (שם מדעי: Vertebrata) היא תת-מערכה הכוללת את כל המיתרניים בעלי עמוד שדרה.

לחולייתנים משתייכים הדגים, הזוחלים, הדו-חיים, העופות והיונקים – כולם בעלי מבנה שרשרת גרמי-חוליות (בלטינית: Vertebra, ומכאן שמם) או עמוד שדרה, המתפרס לאורך הגוף, ויוצר את הציר להתפתחות שאר השלד של בעל החיים. עמוד השדרה מחליף את מיתר הגב הקיים אצל המיתרניים האחרים כבסיס הגוף בתנועה.

בסוף תקופת הסילור ובתחילת הדבון, לפני 400–420 מיליון שנים לערך, היו מרבית בעלי החוליות על פני כדור הארץ מבין חסרי הלסתות ומבין קבוצות שנכחדו והיו קרובות להם. לפני 380 מיליון שנים החלה דעיכה במספר חסרי הלסתות ועלייה הדרגתית עד לימינו במספר החולייתנים הלסתניים.

החולייתנים כוללים מספר תכונות המייחדות את חברי הקבוצה, ושלא הופיעו אצל המיקסינים:
* כיסוי חיצוני המורכב מאפידרמיס ומדרמיס;
* הכיסוי החיצוני מגיע בצורות שונות: שיער, קשקשים, נוצות, בלוטות, חומר קרני וכדומה;
* החלפת המיתר בחוליות שדרה (שלמות או חלקיות בהתאם לקבוצה);
* שלד פנימי שמחליף את השכבה המזודרמלית, ואליו מוצמד ראש בעל החיים עם איברים ייעודיים (חוטם, עיניים), הגפיים ושאר האיברים ה"תלויים" מהבטן;
* תנועה המופקת משרירים הצמודים לשלד הפנימי;
* מערכת עיכול מפותחת, בעלת בלוטות עיכול גדולות, לבלב וכבד;
* לב בעל 2–4 חדרים;
* חלל קרביים (coelom) מפותח;
* 2 כליות;
* איברי מין נבדלים לזכר ולנקבה (לא אצל כולם).

== מיון מדעי של בעלי חוליות מאז הופעתם ועד התפתחות הביצה האמניוטית ==

* קבוצה קונודונטים (Conodonta) – חסרי לסתות שנכחדו
** קבוצה פרוטוקונודונטים (Protoconodonta)
** קבוצה פרקונודונטים (Paraconodonta)
** קבוצה איקונודונטים (Euconodonta)
*על-מחלקה עגולי הפה (Cyclostomata)
**מחלקה מיקסינות (Myxini)
**מחלקה צמדים (Hyperoartia)
*קבוצה אנספידים (Anaspida) – משורייני עור שנכחדו
*קבוצה דמויי פטרספידים (Pteraspidomorphi) – חסרי לסתות שנכחדו
**קבוצה הטרוסטרקים (Heterostraci)
*קבוצה תלודונטים (Thelodonti) – חסרי לסתות שנכחדו
**קבוצה אוסטסטרקים (Osteostraci)
**על-מחלקה חולייתנים לסתניים (Gnathostomata)
***מחלקה בעלי שריון (Placodermi) – נכחדה
*** מחלקה דגי סחוס (Chondrichthyes)
****תת-מחלקה מחוייצי זימים (Elasmobranchii)
****תת-מחלקה כסויי זימים (Holocephali)
***קבוצה גרמיים (Teleostomi)
****מחלקה אקנתודים (Acanthodii) – נכחדה
****קבוצה בעלי עצם (Euteleostomi)
*****מחלקה מקריני סנפיר (Actinopterygii) – דגי גרם
*****מחלקה בעלי סנפירים בשרניים (Sarcopterygii) – דגי גרם
******קבוצה דמויי-בעלי ארבע גפיים (Tetrapodomorpha)
*******קבוצה בעלי ארבע רגליים (Tetrapoda)
********מחלקה דו-חיים (Amphibia)
*********קבוצה דמויי זוחלים (Reptilomorpha) - מהם התפתחו הזוחלים
*********קבוצה קוטילוזאוריה (Cotylosauria)
**********קבוצה בעלי שפיר עוברי (Amniota)
***********קבוצה סינאפסידה (Synapsida) - ממנה התפתחו היונקים
***********קבוצה זאורופסידה (Sauropsida)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1812
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
קטגוריה:תת-מערכות בעלי חיים
בעלי גולגולת

גולגולת של [[אריה.]]
בעלי גולגולת (שם מדעי: Craniata, לפעמים Craniota) היא תת-מערכה של מיתרניים המתאפיינים, כמשמעות השם, בקיום גולגולת של עצם או סחוס. תת-מערכת זו כוללת:
* קבוצת מיקסינות (Myxini)
** סדרת מיקסינאים (Myxiniformes)
*** משפחת מיקסיניים (Myxinidae)
* קבוצת בעלי חוליות
** קבוצת צמדים;
** על-מחלקת חולייתנים לסתניים.

המיקסינים והצמדים נכללו גם בקבוצה הפרפילטית חסרי לסתות.

== מאפייני הקבוצה ==
במובן הפשוט ביותר, בעלי הגולגולת הם חולייתנים עם ראש, כלומר הקבוצה כוללת את קבוצת מיקסיניים (Myxinidae), להם יש גולגולת סחוסית ומבנים דמויי שן העשויים קרטין אך אינה כוללת את מיתרני הזנב (Tunicata), ומיתרני הראש (Cephalochordata). הקבוצה כוללת גם את הצמדים, דגי הסחוס – כרישים, כימראים ובטאים – וקבוצת הגרמיים: דגי גרם, וקבוצת בעלי ארבע רגליים (Tetrapoda) בה נמצאים גם היונקים.

ראשו של 'בעל גולגולת' מורכב ממוח, אברי חישה כולל עיניים, אף ואוזן פנימית וכמובן, גולגולת.

נוסף לגולגולת המובחנת יש ל'בעלי הגולגולת' תכונות אופייניות משותפות נוספות (תכונות נגזרות) שאיפשרו להם לפתח מורכבות רבה יותר. מחקרים בגנטיקה מולקולרית של בעלי הגולגולת חשפו שבהשוואה לבעלי חיים מפותחים פחות, יש להם עותקים של משפחות גנים שקשורות בתקשורת תוך תאית, שעתוק, ומורפוגנזה כמו רצף DNA המכונה הומאובוקס.

==קישורים חיצוניים==

*
שש-רגלים

שֵׁשׁ-רַגְלִים או בעלי שש-רגלים (שם מדעי: Hexapoda) היא תת-מערכה המכילה את המספר הגדול ביותר של פרוקי-רגליים (בחישוב לפי מספר מינים). תת-המערכה מחולקת לשניים: מחלקת החרקים הידועה, וזנבאים (Entognatha) המכילה שלוש סדרות קטנות הרבה יותר של פרוקי-רגליים חסרי כנפיים: קפזנביים (Collembola), קדם-זנבאים (Protura) ודוזנבאים (Diplura). שש-רגלים קרויים על שם התכונה המבחינה אותם יותר מכל: חזה מגודל שממנו צומחים שלושה זוגות של רגליים. לרוב פרוקי-הרגליים האחרים יותר משלושה זוגות רגליים.

== מורפולוגיה ==
שש-רגלים הם בעלי גוף המחולק לראש קדמי, חזה וגחון אחורי. הראש מורכב מחלק דמוי בלוט, הנושא בדרך כלל עיניים, ולאחריו שישה מקטעים מחוברים היטב, הנושאים את התוספות הבאות:
* מקטע ראשון - ללא תוספת
* מקטע שני - מחושים (לא נמצא בקדם-זנבאים)
* מקטע שלישי - ללא תוספת
* מקטע רביעי - לסת תחתונה (לריסוק)
* מקטע חמישי - לסת עליונה (ללעיסה)
* מקטע שישי - שפה תחתונה
הפה נמצא בין המקטע הרביעי לחמישי, ומכוסה בבליטה מהשישית, הקרויה Labium. בחרקים אמיתיים, חלקי הפה חשופים, ובשאר הקבוצות הם חבויים. איברים דומים ניתן למצוא בראשי הסרטנאים ומרבי הרגל, אך לאלו יש מחושים משניים.

חזה מורכב משלושה מקטעים, שלכל אחד מהם זוג רגליים. באופן המאפיין פרוקי רגליים המותאמים לחיים ביבשה, לכל רגל יש חלק אחד בלבד המותאם להליכה, ומורכב מחמישה מקטעים, ללא ענפי הזימים שניתן למצוא אצל חלק מפרוקי הרגליים. אצל רוב החרקים המקטעים השני והשלישי של בית החזה תומכים גם בכנפיים. יש הסוברים שאלו הומולוגיות לזימים של הסרטנאים, או שהתפתחו מהמקטעים עצמם.

הגחון מורכב מאחד עשר מקטעים אצל כל החרקים האמיתיים, אך אצל הקדם-זנבאים קיימים שנים עשר ואצל הקפזנביים רק ארבעה עד שישה. בגחון יש איברים מועטים, בדרך כלל רק איברי מין ולעיתים גם איברי חישה על המקטע האחרון.

== קשרי תת-המערכה ==
באופן מסורתי, תת-המערכת מרבי-רגל נחשבה לקרובה ביותר לשש-רגלים, עקב דמיון צורני, ושתי הקבוצות סווגו לתת-מערכה בשם "Uniramia". מחקרים עדכניים הציבו סימני שאלה על חלוקה זו, ונראה שקרוביהם המידיים הם הסרטנאים דווקא. שש-רגלים שאינם חרקים נחשבו לעיתים כקו אבולוציוני יחיד, שנקרא מחלקת הזנבאים (Entognatha), ולעיתים כמספר קווים עם מערכות יחסים שונות עם מחלקת החרקים. הדוזנבאים במיוחד עשויים להיות קרובים יותר לחרקים משאר השותפים לתת-המערכה. קיימות גם ראיות לכך שבני תת-המערכה אינם חולקים מוצא משותף, ובפרט - שהקפזנביים אינם שייכים לקבוצה.

ניתוח מולקולרי מצביע על כך שהקבוצה התפצלה מקבוצת-האחות Anostraca בתקופת הסילור, לפני כ-440 מיליון שנה - במקביל להופעת הצמחים הווסקולריים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1816
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי מארי דוקרוטאי דה בלנוויל
קטגוריה:פרוקי-רגליים
קטגוריה:תת-מערכות בעלי חיים
קרל אורף

קרל אורף בזלצבורג בשנת 1956, יחד עם המו"לית ליזלוטה הולצמייסטר 
קרל אורף (בגרמנית: Carl Orff; 10 ביולי 1895 – 29 במרץ 1982) היה מלחין גרמני, נולד במינכן, גרמניה.

==יצירתו==
יצירתו המוכרת ביותר של אורף היא "כרמינה בוראנה" (Carmina Burana 1938) - "קנטטה נופית". היא הראשונה מתוך טרילוגיה שכוללת גם את "קאטולי כרמינה" (Catulli Carmina) ו"טריונפו דה אפרודיטה" (Triunfo de Aphrodite), שמציגות את העניין הרב שלו בשירה גרמנית של ימי הביניים. אף על פי שהוא נחשב מודרני בחלק מטכניקות ההלחנה שלו, אורף, בטרילוגיה, הצליח ללכוד את רוח ימי הביניים עם מקצבים מדבקים וטונאליות פשוטה. שירת ימי הביניים בגרמניה נכתבה בגרסה מוקדמת של גרמנית ובלטינית והייתה לרוב עסיסית, אך לא גלשה לגסויות לשם גסות.

בחוגים פדגוגיים הוא נודע בעיקר בשל יצירתו Schulwerk (1930–1935), שתורגמה לאנגלית כ"מוזיקה לילדים" (Music for Children). התזמור המוזיקלי הפשוט שלה אפשר גם לילדים בלי הכשרה ארוכה לנגן יצירה שלמה בקלות יחסית. במשך רוב חייו עבד אורף עם ילדים, והשתמש במוזיקה ככלי חינוכי. גם המלודיה וגם המקצב מוכתבים לרוב על ידי המילים, גם בגרמנית וגם באנגלית.

אורף לא אהב לקרוא ליצירותיו "אופרות". למשל, ליצירה Der Mond ("הירח", 1939) קרא Märchenoper: אופרת אגדה. Die Kluge ("האישה החכמה", 1943) תיפול לאותה קטגוריה. בשתי היצירות ישנו אותו צליל ימי-ביניימי או חסר זמן בכלל מבלי להעתיק בפועל את הדימויים המוזיקליים של התקופה.

==קשריו עם השלטון הנאצי==
אורף לא היה חבר במפלגה הנאצית, אך קיים קשרים טובים עם המשטר הנאצי ונהנה מחופש יצירה בתקופתו של משטר זה, כולל פטור משירות צבאי שניתן לו על ידי משרד התעמולה שבהנהגת יוזף גבלס. בשנת 1938 קיבל על עצמו משימה שהטיל ראש עיריית פרנקפורט, לכתוב מוזיקה חדשה ליצירה "חלום ליל קיץ", כזו שתחליף את המוזיקה של מנדלסון, שהוחרמה על ידי הנאצים (אורף התעניין ביצירה זו כבר שנים רבות קודם לכן). אורף התפטר מתפקידו באגודת באך עם עליית הנאצים לשלטון ובין ידידיו הקרובים לא היו נאצים.

לאחר מלחמת העולם השנייה נעצר על ידי בנות הברית, ובחקירתו טען כי היה חבר בקבוצה האנטי-נאצית, "הוורד הלבן". הוא אכן היה מיודד עם המוזיקולוג פרופ' קורט הובר, אחד מחברי הקבוצה. אך אין עדויות המאמתות את טענתו. אשתו של הובר טוענת כי המלחין אף נמנע (למרות הפצרותיה לנצל את השפעתו) מלעזור לחברו הקרוב לאחר מאסרו. 

חלק מהביוגרפים שלו טוענים כי לאורף היה דם יהודי (אביו היה, לדבריהם, יהודי-למחצה) אך אורף הכחיש זאת מכל וכל.

אורף קבור בכנסייה הבארוקית של המנזר אנדכס, מדרום למינכן, שגם משמש כמבשלת בירה.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
<div style="direction: ltr;">
* [http://www.edu-cyberpg.com/Music/orff.html Was Carl Orff a Nazi?]
</div>
* [http://www.eby.co.il/%D7%9E%D7%90%D7%9E%D7%A8%D7%99%D7%9D/%D7%94%D7%9E%D7%9C%D7%97%D7%99%D7%9F-%D7%94%D7%A0%D7%90%D7%A6%D7%99-%D7%A9%D7%9C%D7%90-%D7%94%D7%99%D7%9B%D7%A8%D7%AA%D7%9D-%D7%A7%D7%90%D7%A8%D7%9C-%D7%90%D7%95%D7%A8%D7%A3 המלחין הנאצי שלא הכרתם - קארל אורף]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:מלחינים מן המאה ה-20
קטגוריה:מלחינים גרמנים
קטגוריה:חינוך באמצעות מוזיקה
קטגוריה:בוואריה: אישים
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת טיבינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1895
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1982
בית הספר לאמנויות תל אביב

בית הספר לאמנויות - קמפוס אריסון הוא בית ספר יסודי וחטיבת ביניים בתל אביב המתמקד בתחומי האמנות כחלק מהלימודים בבית הספר.

== היסטוריה ==
בית הספר נוסד ב-1984 על ידי יעל העליון, שגם שימשה כמנהלת בית הספר עד מותה בשנת 2002. לאחר מכן התמנתה סגניתה, גילה חנונה, למנהלת בית הספר וכיהנה בתפקיד זה עד לשנת 2006. מאז סיום תפקידה, מנהלת בית הספר היא אורית קרובינר, עד ל-2017. משנת 2023 ניהול בית הספר עבר לורד בן מאיר.

קמפוס בית הספר מכיל את בניין החטיבה הצעירה (שמכונה "החממה") שבו לומדים תלמידי כיתות א' - ג'. בניין "הקמפוס" שבו לומדים תלמידי כיתות ד׳ עד ט', אודיטוריום על שם תד אריסון ואגף עיוני אשר נתרם על ידי קרן אריסון בראשות שרי אריסון.

המגמות בהן מרחיבים התלמידים את לימודיהם בבית הספר הן קולנוע, מחול, אמנות חזותית ודיגיטלית, תיאטרון ומוזיקה. האחרונה מתחלקת לשני מסלולים: מסלול המוזיקה קלאסית ומסלול מוזיקת הג'אז. במגמות מלמדים אמנים פעילים.

בעבר נערכו מיונים לבית הספר, והתקבלו ילדים מכל רחבי תל אביב שהוכרו כבעלי כישרון אמנותי. ב-2017 אסר משרד החינוך על קיום מיונים לבתי ספר יסודיים, ומאז הקבלה לבית הספר היא באמצעות הגרלה.

תלמידי בית הספר השתתפו לצד נתן דטנר בקטעי משחק בתוכניות הטלוויזיה "תופסים ראש" ששודרה בערוץ הראשון בשנים 1988–1991. עם משתפי התוכנית שהפכו לימים לשחקנים מוכרים נמנו, טל ועידו מוסרי, יוני ואלון אמגור, ריקי בליך, אורי אומנותי, אוהד קנולר ודנה דבורין. עם בוגרים נוספים של בית הספר לאמנויות שזכו לפרסום בבגרותם נמנים מיכאל הנגבי, בן ארצי, מאיה מרון, רועי חן, אלון עדר, אניה בוקשטיין, גאיה טראוב, תמר עמית יוסף, יובל סגל ותמיר גינזבורג.

בשנת 1998 הופק ערב מחווה לנתן אלתרמן בשם "כוכבים בחוץ" בהשתתפות תלמידי בית הספר לצד דטנר ובתו שרון דטנר, מיקי קם, דני ליטני ודנה דבורין.

יעל העליון, מייסדת בית הספר, נהגה לכתוב סיפורים. מאז מותה, התקיימו בבית הספר מדי שנתיים תחרות סיפורים קצרים לזכרה. הסיפורים נבחרו על ידי צוות שופטים המורכב ממורים ואנשי רוח.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים ==

*
קטגוריה:תל אביב-יפו: בתי ספר
קטגוריה:תל אביב-יפו: תרבות
קטגוריה:תל אביב-יפו: בתי ספר לאמנות
קטגוריה:לב העיר