OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
המטופל

המטופל (באנגלית: The Patient) היא מיני-סדרת מתח פסיכולוגית אמריקאית שנוצרה ונכתבה על ידי ג'ואל פילדס וג'ו וייסברג.

המיני-סדרה עלתה לשידור ב-30 באוגוסט 2022 בשירות "FX on hulu", ופרקה האחרון שודר ב-25 באוקטובר 2022.

==תקציר העלילה==
עלילת המיני-סדרה עוקבת אחר אלן שטראוס, פסיכולוג יהודי רפורמי המתקשה לעכל את מותה הטרי של אשתו ואת התנכרותו של בנו, שנחטף יום אחד על ידי אחד ממטופליו, סם.

כאשר אלן מוצא עצמו קשור למיטה בשלשלאות, סם מתוודה בפניו על היותו רוצח סדרתי ומבקש את עזרתו המקצועית. דרך הטיפולים, מקווה סם לרפא את יצריו הרצחניים ולהפסיק להרוג.

==צוות השחקנים והדמויות==
===דמויות ראשׁיות===
* סטיב קארל – אלן שטראוס, פסיכולוג המתאבל על מותה הטרי של אשתו. את דמותו של אלן בצעירותו מגלם ג'קסון דולינגר.
* דונל גליסון – סם פורטנר, מפקח מסעדות ומטופלו החדש של אלן, הנוהג בחשאי לרצוח באופן סדרתי.
* לינדה אמונד – קנדיס פורטנר, אמו של סם, המודעת למצבו הנפשי.

===דמויות משניות===
* אנדרו לידס – עזרא שטראוס, בנם של אלן ובת', שהפנה להם עורף לאחר שחזר בתשובה.
* לורה נימי – בת' שטראוס, אשתו של אלן שנפטרה לאחרונה מסרטן. לפני מותה שימשה כשליחת ציבור בטמפל הרפורמי של קהילתה.
* אלן בלומנפלד – חיים בנימין
* אלכס ריץ' – אליאס, אדם נוסף המוחזק בשבי על ידי סם, ממנו סם גילה על אלן שטראוס.
* דייוויד אלן גריר – צ'ארלי אדיסון, המטפל לשעבר של אלן.

==הפקה==
===פיתוח===
באוקטובר 2021, נמסר לראשונה על פיתוחה של המיני-סדרה. עוד נמסר כי את המיני-סדרה יצרו וכתבו ג'ואל פילדס וג'ו וייסברג, וכי על הפקתה יהיה אמון השחקן סטיב קארל. בצוות ההפקה נמנים גם קרוליין מור, ויקטור סו וכריס לונג, שאף היה אמון על בימוי הפרקים.

===ליהוק===
לצד ההכרה על הפקת המיני-סדרה, נמסר כי קארל ייככב בתפקיד הראשי. בינואר 2022, נמסר על ליהוקם של דונל גליסון, לינדה אמונד, לורה נימי ואנדרו לידס; ואילו בפברואר 2022, על ליהוקם של אלכס ריץ' ודייוויד אלן גריר.

===צילומים===
צילומי המיני-סדרה החלו בינואר 2022 בלוס אנג'לס.

==ביקורות==
===אחוזי צפייה===
לפי האתר "Whip Media", המיני-סדרה הייתה הסדרה המקורית התשיעית הנצפית ביותר בארצות הברית בכל שירותי הזרמת המדיה הזמינים במהלך השבוע בו חל 4 בספטמבר 2022, השישית בשבוע בו חל 9 באוקטובר 2022, החמישית במהלך השבוע בו 23 באוקטובר 2022, והשלישית במהלך השבוע בו חל 30 באוקטובר 2022. לפי האתר "Reelgood", המיני-סדרה הייתה לסדרה הרביעית הנצפית ביותר בכל שירותי הזרמת המדיה במהלך השבוע בו חל 9 בספטמבר 2022.

===תגובת הקהל===
באתר הביקורות "Rotten Tomatoes", זכתה המיני-סדרה מחזיקה לציון 88%, עם דירוג ממוצע של 7.1/10 על סמך 57 ביקורות. בקונצנזוס המבקרים של האתר נכתב כי באתר הביקורות המשוקללות "Metacritic, זכתה המיני-סדרה לציון 74/100 על סמך 30 ביקורות, דבר המצביע על "ביקורות חיוביות לרוב".

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמד (ים)
!תוצאה
!מקורות
|-
!2023
!פרסי TCA
|הישג יוצא דופן בסרט, מיני-סדרה או ספיישל
|"המטופל"
|
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות מתח אמריקאיות
פנתר (רכב)

פנתר הוא רכב שטח ממוגן שנבנה בחטיבה הטכנולוגית של צבא היבשה של צה"ל על בסיס משאיות אושקוש. הכלי נמצא בשימוש צה"ל ונועד להחליף את הזאב.

== עיצוב ==
הפנתר שוקל כעשרה טונות ומגיע למהירות של עד 70 קמ"ש מטעמי בטיחות. הוא יועד להיות יציב בשטח ושבעזרתו יהיה ניתן להוביל לוחמים ולפנות פצועים במהרה. בפנתר יש מקומות ישיבה המסוגלים להכיל עד 14 אנשים, ובניגוד לזאב, הפנתר תוכנן כך שיהיה מסוגל לשאת במשקל של מספר טונות ואף יותר מכך וללא שחיקה.

== היסטוריה ==
במהלך מבצע צוק איתן נצפה רכב פיקוד ממוגן בכינוסי כוחות צה"ל מחוץ לרצועה שהופעל על ידי איחוד הצלה, הכלי ככל הנראה הוא אב טיפוס של הפנתר שהושאל ממנת"ק.

בתחילת 2017 צה"ל החל להחליף את צי משאיות הריאו שלו במשאיות של אושקוש. וכך הוחלט שכדי להוריד את עלויות התחזוקה הפנתר ייבנה על בסיס משאיות אושקוש.

בתחילת 2019 נחשף הפנתר, שנועד להחליף את הזאב. ב-2021 נמסר הפנתר ליחידות המבצעיות, ומאז משתמש צה"ל בפנתר בכניסה לשטחי A, ו-B ולכפרים ביהודה ושומרון.

בתחילת 2023 שופר הפנתר ונוספו לו יכולות הגנתיות נוספות, ויוצר רכב ממוגן חדש קטן יותר, טיגריס.

ביוני 2023 נפגע רכב פנתר ממטען שהתפוצץ תחתיו במהלך פעילות מבצעית במחנה הפליטים ג'נין, וכתוצאה מכך הוא הושבת לחלוטין והיה צורך לחלצו תחת אש כבדה. במבצע החילוץ נפצעו שבעה לוחמים וחמישה כלי רכב נוספים נפגעו ממטענים. בעקבות זאת עתיד צה"ל להוסיף מיגון לפנתרים ולכלי רכב נוספים שבשימוש בשטח A.

ב-1 ביולי 2024 נפגע פנתר ממטען במחנה הפליטים נור א-שמס בטולכרם ונהגו נהרג.

== גלריה ==
<gallery mode="packed">
קובץ:Panther, IDF multipurpose armored personnel carrier (2088).jpg
קובץ:Panther, IDF multipurpose armored personnel carrier (2094).jpg
קובץ:Panther, IDF multipurpose armored personnel carrier (2198).jpg
קובץ:Panther, IDF multipurpose armored personnel carrier (2167).jpg
קובץ:Panther, IDF multipurpose armored personnel carrier (2261).jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כלי רכב צבאיים
קטגוריה:אמצעי לחימה ישראליים
קטגוריה:כלי רכב שיוצרו בישראל
מיקרובליידינג

מטופלת לאחר טיפול מיקרובליידינג שיטת השערה שבוצע בגבות, על ידי הוספת שערות דקות מאוד בין השערות הטבעיות של הגבהמיקרובליידינג (באנגלית: Microblading - להב זעיר) היא טכניקת קעקוע קוסמטי וצורת איפור קבוע שבה נעשה שימוש ידני בכלי העשוי מכמה מחטים זעירות כדי להוסיף פיגמנט חצי קבוע לעור.<ref></ref> בשונה מקעקוע גבות סטנדרטי שנעשה במכונה, במיקרובליידינג כל שערה בגבה נוצרת ביד באמצעות להב היוצר חתכים עדינים בעור.<ref></ref> מיקרובליידינג משמש בדרך כלל לשפר או לעצב מחדש את מראה הגבות מבחינת צורה וצבע. בתהליך מוכנס פיגמנט לחלקו העליון של הדרמיס כך שהוא דוהה מהר יותר מאשר טכניקות קעקוע מסורתיות, בהן הפיגמנט מוכנס עמוק יותר לתוך העור.

== היסטוריה ==
אף על פי שהטכניקה של הכנסת פיגמנט לאחר חיתוך עדין של העור קיימת אלפי שנים, השימוש בטכניקה לאזור הגבות הופיע באסיה במהלך 25 השנים האחרונות<ref></ref> והחלה לצבור פופולריות לאחר 2015 באירופה ובארצות הברית.<ref></ref>

טיפול מיקרובליידינג נראה היטב לעין לתקופה של מספר חודשים עד שנה ובהתאם למספר גורמים משתנים בין מטופל למטופל, כגון: גיל המטופל, סוג העור ואחוז רקמת השומן בעור. על מנת להאריך את שהות התוצאות הרצויות, יש צורך בטיפולי השלמה חוזרים ונשנים.

== שלבי ההליך ==
הליך טיפול המיקרובליידינג נעשה בדרך כלל במסגרת קליניקה קוסמטית, או מרכז רפואי עבור מטופלים עם בעיה קלינית. בשלב ראשון נערך ייעוץ לגבי צורת הגבות וגוון הפיגמנט המבוקש. לאחר מכן נעשית מדידה ושרטוט של הגבות באמצעות עיפרון סימון כדי לוודא שהצורה סימטרית ובמיקום הנכון. לפני תחילת ההליך עצמו מנקים את האזור ומורחים קרם מאלחש. באמצעות כלי המיקרובליידינג יוצרים חתכים זעירים בעור שלתוכם נספג הפיגמנט כדי לייצר משיכות דמויות שיער גבה. ההליך כולו נמשך בין שעתיים לשלוש. בתום ההליך, הגבות עשויות להיראות כהות מהרצוי. האזור יראה מעט אדום ונפוח, במשך מספר ימים.

== בטיחות ==
באופן כללי, הוראות הבטיחות עבור מיקרובליידינג דומות לאלה של כל טכניקת קעקוע אחרת. הסיבוכים הנפוצים ביותר והגורמים לחוסר שביעות רצון של הלקוח שנפוצים בכל צורה של קעקוע הם יישום שגוי של הפיגמנט, נדידת פיגמנט, שינוי צבע, ובמקרים מסוימים, היפרפיגמנטציה לא מכוונת.<ref></ref> סיבוכים חמורים אינם שכיחים. כמו בכל צורות הקעקוע, הסיכונים הקשורים למיקרובליידינג כוללים העברת מחלות זיהומיות דרך בדם (כגון HIV, הפטיטיס C, Staphylococcus aureus, הרפס סימפלקס), כמו גם תגובות קצרות טווח או ארוכות טווח למרכיבי פיגמנט.<ref name=":0"></ref> סיכון נוסף הוא יצירת גרנולומה כתוצאה מהחדרת הפיגמנט – חומר זר –לעור.

אוכלוסייה בסיכון לביצוע טיפול מיקרובליידינג: מטופלים באקנה וצורכים תרופת איזוטרטינואין, בעלי מערכת חיסון חלשה, חולי סרטן בהליך טיפול, נשים בהיריון, נשים מניקות.<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קוסמטיקה
קטגוריה:שיער פנים
אברופייסקי

אטריום של הקניון

אברופייסקי (ברוסית: Европейский) הוא מרכז קניות הממוקם על כיכר תחנת הרכבת קייבסקי ברובע דורוגומילובו במוסקבה. עם 140 אלף מבקרים ביום, אברופייסקי הוא מרכז הקניות המבוקר ביותר ברוסיה, והשני הכי מבוקר בעולם אחרי קניון דובאי באמירויות הערביות<ref></ref>.
== מבנה ==
לאברופייסקי צורת משולש עם פינה משופעת. לבניין 7 מפלסים על קרקעיים ו-2 תת-קרקעיים, 9 קבוצות כניסה וכניסה נפרדת מתחנת קייבסקאיה. החניונים הראשיים יכולים להכיל 1200 מכוניות והם ממוקמים בקומות 5 ו-6.

הארגון הפנימי של מרכז הקניות בנוי סביב 5 אטריומים: הראשי, שנקרא "מוסקבה", והמשניים - "פריז", "רומא", "לונדון" ו"ברלין". הקומות מחוברות באמצעות מדרגות, מעליות וקבוצות של מדרגות נעות זוגיות. עיצוב האטרומים נעשה תוך התייחסות לסגנונות האדריכליים של בירות אירופה.

כ-500 חנויות ממוקמות על 63,000 מ"ר של שטח מושכר באברופייסקי.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוסקבה: מרכזי קניות
Only If...

"" (באנגלית: "רק אם...") הוא שיר של הזמרת-יוצרת האירית אניה.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-10 בנובמבר 1997 כסינגל המוביל מתוך אלבום הלהיטים הראשון שלה, Paint the Sky with Stars (1997).<ref name=":0" /> השיר התפרסם במספר מדינות, והווידאו קליפ הנלווה שלו זכה לשבחים על הכיוון היצירתי שלו.<ref></ref> אניה קידמה את השיר באמצעות ראיונות וביצועים בתוכניות טלוויזיה כדוגמת: "המופע של רוזי אודונל", "לייט שואו עם דייוויד לטרמן" ו"רויאל וראייטי פרפורמנס".

== ביקורת ==
לארי פליק מבילבורד כתב, "[השיר] נלקח מאלבום הלהיטים החדש שלה, Paint the Sky with Stars. [גם כאן] אניה מספקת עוד סינגל נהדר". "" הוא שיר המאופיין בשלווה ומלודיה בלתי-נשכחת כמו כל שיר אחר שלה; הוא מעורר השראה ומטהר את נפש, אשר באופן מסורתי חרוטים בשילוב ייחודי של קולות רקע עם תופים וצלילי כינור. זה שילוב שגורם לכל השירים שלה להיראות עתיקים, כמעט, אם לא "מלאכיים".<ref></ref> במגזין הבריטי מיוזיק ויק העניקו לשיר שלושה כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכול".<ref></ref>

== רשימת השמעה ==
* תקליטור סינגל אמריקאי ובריטי, קלטת שמע אמריקאית
# "" – 3:18
# "Willows on the Water" – 3:02
# "" – 3:45
* קלטת שמע בריטית ותקליטור סינגל 7" אמריקאי
# "" – 3:18
# "" – 3:45

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1997
קטגוריה:סינגלים מ-1997
קטגוריה:שירי אניה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אניה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רומא ראיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אניה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ניקי ראיין
קטגוריה:שירי העידן החדש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וורנר מיוזיק גרופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת רפרייז רקורדס
כחול מצרי

אבקה בצבע כחול מצרי
כחול מצרי (CaCuSi<sub>4</sub>O<sub>10</sub> או CaOCuO(SiO<sub>2</sub>)<sub>4)</sub> הוא פיגמנט שהיה בשימוש במצרים העתיקה במשך אלפי שנים. צבע זה נחשב לפיגמנט הסינתטי הראשון<ref name="Pigment compendium"></ref>, והיה ידוע לרומאים בשם "כחול שמיים" . לאחר התקופה הרומית, הלך ופחת השימוש בכחול המצרי, עד שדרכי יצירתו נשכחו. בעידן המודרני הצליחו מדענים לנתח את ההרכב הכימי של הפיגמנט ולשחזר מחדש את דרכי יצירתו.

המונח המצרי לצבע זה הוא ḫsbḏ-ỉrjt, שמשמעותו היא "לפיס לזולי (ḫsbḏ) מלאכותי".

השימוש המתועד הראשון ב"כחול מצרי" כשם צבע באנגלית הוא משנת 1809<ref>Maerz and Paul A Dictionary of Color New York:1930 McGraw-Hill Page 194; Color Sample of Sunset: Page 93 Plate 35 Color Sample L8</ref>.

== ראו גם ==
* תכלת
*
* כחול פרוסי
* פיגמנטי צביעה
* תכלת וארגמן בעולם העתיק

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מצרים העתיקה
קטגוריה:סידן: תרכובות
אליפות ברזיל בכדורגל 2021

אליפות ברזיל בכדורגל 2021 הייתה הפעם ה-65 בו נערכה תחרות ארצית בכדורגל בברזיל. היא אורגנה על ידי קונפדרציית הכדורגל הברזילאית. המשחקים החלו ב-29 במאי 2021 והסתיימו ב-9 בדצמבר 2021.

בתחרות השתתפו 20 קבוצות של ליגת העל הברזילאית. במקום הקבוצות שירדו בסיום עונת 2020 לליגה הבכירה עלו שאפקואנסה, אטלתיקו מיניירו, ז'ובנטודה וקויאבה. בחלק מהעונה היו בתוקף מגבלות להכנסת הקהל למשחקים בעקבות מגפת הקורונה.

המשחקים התקיימו בשיטת ליגה תוך מפגש כפול בין הקבוצות. עבור הניצחון הוענקו שלוש נקודות ונקודה עבור תיקו.

בסוף העונה ארבע קבוצות ירדו לליגת משנה.

אתלטיקו מיניירו זכתה באליפות. זו הייתה הזכייה השנייה בתולדות המועדון.

בסיום העונה לליגת משנה ירדו גרמיו, באהיה, רסיפה ושאפקואנסה. במקום הקבוצות שירדו לליגה הבכירה עלו בוטפוגו, גויאס, אוואי וקוריטיבה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" width=80% style="font-size:100%"
!!width=10|מיקום
!קבוצה
!width=15|ניצחונות
!width=15|תיקו
!width=15|הפסדים
!width=15|שערי זכות
!width=15|שערי חובה
!width=15|הפרש שערים
!width=15|נקודות
!הערות
|- bgcolor="#FFFF00"
||1.|| אתלטיקו מיניירו||26||6||6||67||34|| 33||84 ||זכייה בליגה העפלה לגביע ליברטדורס
|- bgcolor=#76EE00
||2.|| פלמנגו||21||8||9||69||36|| 33||71||העפלה לגביע ליברטדורס
|- bgcolor=#76EE00
||3.|| פלמיירס||20||6||12||58||43|| 15||66|| העפלה לגביע ליברטדורס
|- bgcolor=#76EE00
||4.|| פורטלזה||17||7||14||44||45||1 -||58 || העפלה לגביע ליברטדורס
|- bgcolor=#76EE00
||5.|| קורינתיאנס||15||12||11||40||36|| 4||57|| העפלה לגביע ליברטדורס
|- bgcolor=#76EE00
||6.|| רד בול ברגנטינו||14||14||10||55||46|| 9||56|| העפלה לגביע ליברטדורס
|- bgcolor=#76EE00
||7.|| פלומיננסה||15||9||14||38||38|| 0||54|| העפלה לגביע ליברטדורס
|- bgcolor=#76EE00
||8.|| אמריקה פוטבול קלוב||13||14||11||41||37|| 4||53|| העפלה לגביע ליברטדורס
|-
||9.|| אתלטיקו גויאניינסה||13||14||11||33||36||3-||53||
|-
||10.|| סנטוס||12||14||12||35||40|| 5-||50 ||
|-
||11.|| סיארה||11||17||10||39||38||1 ||50 ||
|-
||12.|| אינטרנסיונל||12||12||14||44||42|| 2||48||
|-
||13.|| סאו פאולו||11||15||12||31||39|| 8-||48||
|- bgcolor=#EFC6DC
||14.|| אתלטיקו פרנאאנסה||13||8||17||41||45|| 8-||47||זכייה בגביע ברזיל העפלה לגביע ליברטדורס
|-
||15.|| קויאבה||10||17||11||33||37||3-||47 ||
|-
||16.|| ז'ובנטודה||11||13||14||36||44||8-||46 ||
|- bgcolor=#F08080
||17.|| גרמיו||12|| 7|| 19||44||51|| 7-||43|| ירדה ליגה
|- bgcolor=#F08080
||18.|| באהיה||12||10||17||42||51||9- ||43|| ירדה ליגה
|- bgcolor=#F08080
||19.|| רסיפה||9||11||18||24||37||13-||38|| ירדה ליגה
|- bgcolor=#F08080
||20.|| שאפקואנסה||1||12||25||27||67||40-||15 ||ירדה ליגה
|}

==שחקנים מצטיינים==
* האלק (אתלטיקו מיניירו) שכבש 19 שערים זכה בתואר מלך השערים.
* האלק, שחקנה של אתלטיקו מיניירו זכה בפרס "כדור הזהב" לכדורגלן העונה.
* האלק, שחקנה של אתלטיקו מיניירו זכה בפרס כדורגלן העונה של קונפדרציית הכדורגל הברזילאית.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.rsssfbrasil.com/tablesae/br2021.htm נתונים מאתר rsssf]
* [https://www.cbf.com.br/futebol-brasileiro/competicoes/campeonato-brasileiro-serie-a/2021 נתונים מאתר קונפדרציית הכדורגל הברזילאית]

ברזיל
קטגוריה:עונות באליפות ברזיל בכדורגל
דרכים רעות (סרט)

דרכים רעות (באוקראינית: Погані дороги) הוא סרט דרמה אוקראיני משנת 2020 בבימויה של נטליה וורוז'ביט שגם כתבה את התסריט על פי סיפור קצר משנת 2017. הסרט מורכב מחמישה נובלות שאת כולן מאחד נושא הדרכים והוא מתרחש על רקע הסכסוך האוקראיני-רוסי. הסרט היה מועמד מטעם אוקראינה לפרס האוסקר, אך לא נכנס לרשימה הקצרה.

הסרט הוקרן לראשונה ב-3 בספטמבר 2020, במסגרת פסטיבל הסרטים של ונציה וקיבל את פרס מועדון ורונה (Verona Film Club Award). הסרט הוקרן בבתי הקולנוע באוקראינה מ-20 במאי 2021.
==עלילה==
===נובלה ראשונה===
מנהל בית ספר מקומי נעצר, איהור אונישוק, נעצר במחסום אוקראיני, בעודו מבחין בתלמידת כיתה ח', לודקה מרצ'נקו, מבית ספרו במחפורת של הצבא האוקראיני והוא מנסה לקחת את הילדה חזרה למשפחתה.
===נובלה שנייה===
שלוש תלמידות תיכון מקומיות אשר קוטפות זרעים בתחנת אוטובוס בעיירה מקומית בחזית, מתווכחות על יחסים מיניים עם חיילי הצבא האוקראיני וההשלכות של יחסים אלו. אחת משלוש תלמידות בית הספר המקומיות מאוהבת באיש צבא אוקראיני, אבל סבתה הפרו-רוסית מנסה לרסן את מערכת היחסים ביניהם.
===נובלה שלישית===
עיתונאית אוקראינית נתפסה על ידי חייל צבא רוסיה שמנסה לאנוס אותה, אך במקום להתנגד היא מתוודה על אהבתה בפניו, מה שמבלבל אותו לחלוטין.

===נובלה רביעית===
צעירה אוקראינית צעירה מתנגשת בטעות בעוף ליד הכפר עם המכונית שלה ורוצה להחזיר את עלות העוף לבעליה, שמנצל את המצב ומנסה לקחת הכל מהצעירה.
===נובלה חמישית===
אחות צבאית אוקראינית המאוהבת בחייל האוקראיני ויקטור, שלאחר רציחתו של ויקטור ועריפת ראשו על ידי כוחות רוסיים, נוסעת במכונית עם חייל אחר ולוקחת את גופתו חסרת הראש של ויקטור לאשתו.
==הפקה==
הסרט הופק בידי חברת Kristi Films, בתמיכתו הפיננסית של קרן התרבות האוקראיני. הצילומים נערכו בקייב ובמחוז קייב. בדונבאס צולמה סצנה אחת בלבד.
== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:סרטים אוקראיניים
קטגוריה:סרטי 2020
קטגוריה:סרטי דרמה
קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטים שיציאתם נדחתה בעקבות מגפת הקורונה
קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי בתרבות
הדמעות של אמסלם

הדמעות של אמסלם הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 2003 מאת הבמאי אורן שטרן לפי תסריט של רשף לוי, עם משה איבגי, ראובן דיין וקרן קוך בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על עבריין קשוח וחסר פשרות שחייו משתנים כשאביו עובר לבית אבות והוא נאלץ להצטרף לקבוצת תמיכה, מה שמשפיע על חייו והתנהגותו.
==תקציר העלילה==
אלי אמסלם (משה איבגי) הוא עבריין העוסק בגביית חובות בשוק האפור, מסחר בסמים וגביית דמי חסות. אמו רחל מתה וכעת האב האבל משה (ראובן דיין) נשאר לבד. האח דוד (משה פולקנפליק) הוא נרקומן ולא מסוגל לשמור על האבא שהולך לעיתים קרובות לאיבוד. בת נוספת שושי (אורלי קטן) היא רווקה מבוגרת שגרה במקום אחר.

האב רוצה לעבור לבית אבות ואלי מסכים לבסוף למרות שבעדתם לא נהוג לשלוח את הזקנים מביתם. אלי משתכנע מטיעוניה של העובדת הסוציאלית רינה שמואלוב (קרן קוך) שמלווה את האב גם בבית האבות.

כאשר אלי תוקף את האח סעיד (דורון ברכה) "שהעז" להלביש לאביו טיטול, נותנת לו רינה אולטימטום (מונח שכיח אצל אלי) כי אם לא יצטרף לקבוצת תמיכה של בני המאושפזים, היא תיאלץ להוציא את אביו מבית האבות. אלי מבלה יותר ויותר בבית האבות ובקבוצת התמיכה ואשתו מימי (אוולין הגואל) חושדת שהוא מנהל רומן עם רינה. למעשה אלי היה רוצה אבל רינה נמצאת בזוגיות עם בן זוג שחושש להתחייב. אלי נשק לה פעם אחת והתנצל.

אלי מבקש מהקשישה הדומיננטית במקום (רבקה גור) לדאוג לאביו שיינצח בבינגו ולהפגיש אותו עם "מירי הנותנת" (רוזי סטאר). אלי חסר רגשות ואומר לרינה כי בכה רק פעם אחת שכשמכבי תל אביב זכתה באליפות אירופה ב-1981.

בתוך זמן קצר אלי מתרכך ומזניח את אימפריית הפשע הקטנה שלו. במקום זאת, הוא מתחיל לדבר ולהביע רגשות. הוא משכנע את עמיתיו העבריינים לבכות - את רון הפרסי (אייל רוזלס) על אחיו איציק הנכה (איציק קונפינו), את רפי (עוזי שמש) על כלבו שנדרס ואת רחמים (אלברט אילוז) על אחיו שמת. בינתיים עולם הפשע כמרקחה - יריביו האחים לוי מזהים חולשה ופונים נגדו ביחד עם סגנו רון "הפרסי". הוא ניצל מיריות אך אחיו נפגע.

אלי נוקם בהם. יש לו משתף פעולה באגף המכס (שמעון כהן) והוא יודע שהחוקר אמציה איינשטיין (ז'יל בן דוד) עוקב אחרי חבילת סמים ושולח את רון "הפרסי" עם האחים לוי לקחת אותה וכולם נעצרים.

הסצנה האחרונה היא באזכרה לאם - כולם מרוצים; האבא משה, אלי שכעת הוא רגוע ובעל רגשות ומודעות עצמית כלפי משפחתו ושושי הרווקה שעומדת לקבל את הצעתו של רחמים (אלברט אילוז) לחתונה.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|משה איבגי
|אלי אמסלם
|עבריין
|-
|ראובן דיין
|משה אמסלם
|אבא של אלי
|-
|קרן קוך
|רינה שמואלוב
|עובדת סוציאלית
|-
|אלברט אילוז
|רחמים
|עבריין
|-
|אוולין הגואל
|מימי אמסלם
|אשתו של אלי
|-
|משה פולקנפליק
|דוד אמסלם
|אח של אלי
|-
|אורלי קטן
|שושי אמסלם
|אחות של אלי
|-
|שמואל אדלמן
|יריב ויזנפלד
|
|-
|רבקה גור
|שרה ויזנפלד
|אמא של יריב
|-
|אייל רוזלס
|רון הפרסי
|עבריין
|-
|שמעון כהן
|חיים מהמכס
|
|-
|ז'יל בן דוד
|אמציה איינשטיין
|שוטר מכס
|-
|אלי חבקוק
|מוריס לוי
|עבריין
|-
|ירון לוי סבג
|דני לוי
|עבריין
|-
|רוזי סטאר
|מירי הנותנת
|קשישה בבית אבות
|-
|עוזי שמש
|רפי
|עבריין
|-
|דורון ברכה
|סעיד
|אח
|-
|דרור זיו
|איתמר אמסלם
|בנו של אלי
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.habama.co.il/Pages/Event.aspx?Subj=1&Area=1&EventId=5087 הדמעות של אמסלם], באתר הבמה

קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2003
קטגוריה:סרטי פשע ישראליים
קטגוריה:זקנה בקולנוע
חטפית גמדית

Ficedula parva
חַטָּפִית גַּמָּדִית (שם מדעי: Ficedula parva) היא ציפור שיר קטנה במשפחת החטפיתיים.

בישראל היא חולפת נדירה, בעיקר בדרום הארץ ומזרחה. נדירה יותר באביב מאשר בסתיו (בעיקר בחודשים נובמבר–דצמבר).<ref></ref>

== טקסונומיה ואטימולוגיה ==
שם הסוג Ficedula הוא מלטינית ומתייחס לציפור קטנה אוכלת תאנים (ficus, "תאנה"), שאמור לעבור להתייחס לסבכי שחור-כיפה בחורף. שם המין הספציפי parva גם הוא מלטינית, ומשמעותו "קטן".<ref></ref>

חטפית טייגה (Ficedula albicilla, <small>Pallas, 1811</small>) היא מין אסייתי, שנחשבה בעבר תת-מין של חטפית גמדית, ובניגוד אליה גרונה האדום מוקף באפור ושירתה שונה.

== תפוצה ובית גידול ==
היא מתרבה במזרח אירופה וברחבי מרכז אסיה. היא מין נודד, החורף בדרום אסיה. זוהי מזדמנת קבועה במערב אירופה, בניגוד לחטפית לבנת-עורף המתרבה מזרחה יותר ולכן התצפיות בה שם נדירות יותר; שכן כיוון הנדידה שונה.

הן מצויות בעיקר ביערות נשירים, במיוחד ליד מקורות מים. הן בונות קן פתוח בחור עץ או שקע דומה. בתטולה אופיינית 4–7 ביצים. מחקרים על הגעתם באביב לאזורי הקינון בפולין בשנים 1973–2002 מראים שהזכרים חוזרים מוקדם יותר עם עליית הטמפרטורות.<ref></ref>

== תיאור ==
חטפית גמדית במדריך קרוסלי

החטפית הגמדית קטנה יחסית, אורכה כ-11–12 ס"מ. הזכר בלבוש קיץ בצבעי חום מלמעלה ולבן למטה, עם ראש אפור וגרון כתום. המקור שחור ובעל צורה רחבה אך מחודדת האופיינית לאוכלי חרקים אוויריים. מלבד לכידת חרקים במעוף, מין זה לוכד זחלים בסבך העצים וגם מלקט פירות יער. בסיס נוצות הזנב החיצוניות לבן, ולעיתים קרובות הזנב מועף כלפי מעלה כשהן יושבות ותרות אחרי טרף, שנתפס במעוף או לפעמים מהקרקע. בחורף הן לרוב שקטות יותר, אבל יש להם קריאת "צ'יפ-צ'יפ-צ'ר-ררר" טיפוסי לחטפיות. בעונת החיזור שלהן, השיר מורכב משריקות מלודיות, כמו זו של חטפית שחורת-עורף.

לזכרים שאינם בלבוש חיזור, לנקבות ולצעירים, יש ראשים חומים והם חסרים את הצווארון בגרון, אך ניתן להבדיל אותם בקלות משאר החטפיות בשל גודלם ודפוס הזנב הדומה לזה של סלעיות, עם T כהה הפוך על צידי הזנב הלבנים.
חטפית גמדית נקבה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:חטפיתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: חטפיתיים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן מתאוס בכשטיין
קטגוריה:בולגריה: עופות
קטגוריה:טורקיה: עופות
קטגוריה:איראן: עופות
קטגוריה:פקיסטן: עופות
קטגוריה:הודו: עופות
הצלף: עורב לבן

צלף: עורב לבן (באוקראינית: Снайпер. Білий ворон) הוא סרט מלחמה אוקראיני משנת 2022, שההפקה עליו החלה בשנת 2019. הסרט מומן על ידי הסוכנות הממלכתית האוקראינית לקולנוע והופק על ידי UM-Group. את הסרט ביימו מריאן בושאן על פי תסריט מאת מיקולה וורונין. הסרט מבוסס על אירועים שקרו למיקולה וורונין.

הסרט יצא לאקרנים ביום העצמאות של אוקראינה, ב-24 באוגוסט 2022, בעיצומה של מלחמת אוקראינה–רוסיה.
==עלילה==
מורה פציפיסט מבית ספר לפיזיקה מנסה לחיות בשלום ובהרמוניה עם הטבע, אך המלחמה מגיעה לדונבאס. יש לו חוש צדק חד והוא לא רוצה להשלים עם מה שהמלחמה מביאה איתה, לאחר רצח אהובתו בידי חיילים רוסיים הוא הופך לצלף בצבא האוקראיני.

==שחקנים ודמויות==
* פאבלו אלדושין - מיקולה (עורב לבן)
* מרינה קושקינה - נסטיה
* רומן סמיסל - מפקד הגדוד
* אנדריי מוסטרנקו - קאפ
* אולג דראץ' - "האפור"
* רומן יאסינובסקי - קלים
* ואדים ליאלקו - קצין המודיעין הצבאי הרוסי
* אולג שולגה - דנובה
* פטרו נדזלסקי - מפקד מטה
==הפקה==
הצילומים התרחשו בסתיו 2020 במחוז קייב. בצילומים השתתפו אנשי צבא וציוד צבאי של המרכז הבינלאומי והיחידה הטריטוריאלית המבצעית הצפונית של המשמר הלאומי של אוקראינה, כמו גם חטיבת התגובה המהירה של המשמר הלאומי. בסצנות ההמוניות השתתפו כמאה חיילים וכשני תריסר פריטי ציוד צבאי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:סרטים אוקראיניים
קטגוריה:סרטים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:הסכסוך האוקראיני-רוסי בתרבות
יעף (תעופה)

בואינג B-17 ביעף הפצצה.]]
יַעַף בתעופה מתאר מצב שבו כלי הטיס (או החללית) נכנס למתאר טיסה מבצעי המתאים לשימוש במערכת לצורך ביצוע משימה בצמוד למטרה. לדוגמה, טיסה באזור, בגובה, בכיוון ובמהירות המתאימים לצורך צילום.

== אטימולוגיה ==
ב-14 ביוני 1927 הוקדשה כתבה בעיתון הצפירה לנושא התעופה ובה הופיע המושג מעבר ביעף (מעבר בטיסה); המילה יעף היא נגזרת מן המילה מעוף שהקדימה את המילה טיסה.

ב"מילון למונחי תעופה וטכניקה תשכ"א" המונחים יעף ומעוף מובאים כחלופות נרדפות למונח הצרפתי sortie, אך במקומם השתרש המונח גיחה בתחום התעופה הצבאית ונמצא בשימוש עד היום.

המונח מעוף נזנח, ואילו המונח יעף התקבל כחלופה העברית למונח האנגלי pass – מעבר מעל מטרה תוך ביצוע המשימה.

== מאפיינים ==
{| class="wikitable mw-collapsible mw-collapsed"
!תמונות של מטוסי קרב במהלך ביצוע יעף
|-
|<gallery>
קובץ:Close air support strikes of the 1st Marine Aircraft Wing during the Vietnam War.jpg|מטוס F-4 פנטום ביעף תקיפה בגובה נמוך במהלך מלחמת וייטנאם.
קובץ:F-84E launchs rockets.jpg|מטוס F-84E מבצע יעף תקיפה ומשגר רקטות.
קובץ:Bell P-39 Airacobra in flight firing all weapons at night.jpg|מטוס בל P-39 איירקוברה מבצע יעף צליפה.
קובץ:Douglas AD-4 Skyraiders of VA-55 firing rockets in Korea on 24 October 1950 (80-G-422387).jpg|מבנה של מטוסי דאגלס AD-4 סקייריידר מבצעים יעף תקיפה בעזרת רקטות במהלך מלחמת קוריאה.
קובץ:A-1E strikes target in Vietnam 1969.jpg|מטוס דאגלס A-1 סקייריידר במהלך תמרון היחלצות מיעף תקיפה.
קובץ:A-4E attacking train in North Vietnam c1965.jpeg|מטוס A-4 סקייהוק מבצע יעף תקיפה בעזרת רקטות במהלך מלחמת וייטנאם
קובץ:TBF-1 Avengers dropping torpedoes c1942.jpg|מטוסי TBF-1 אוונג'ר מבצעים יעף טורפדו. ניתן לראות שני מטוסים שהטילו את הטורפדו שלהם מבצעים תמרון היחלצות.
קובץ:Douglas DT dropping torpedo NAN6-75.jpg|מטוס דאגלס DT מטיל טורפדו במהלך יעף.
קובץ:A-10 Thunderbolt II Gun Run.JPEG|מטוס A-10 במהלך יעף צליפה.
קובץ:B-17G formation on bomb run.jpg|מבנה של מטוסי B-17 במהלך יעף הפצצה.
קובץ:Maverick operational flight.svg|תרשים של פרופיל הטיסה לביצוע תקיפה של טיל AGM-65 מאבריק.
קובץ:Extended Range Walleye with Data Link (ER-DL) employment standoff.png|תרשים של פרופיל הטיסה לביצוע תקיפה של טיל AGM-62 וולאיי.
</gallery>
|}
המונח יעף משמש לרוב בתעופה צבאית ומתאר לרוב פרופיל טיסה או תמרון המאפשר שימוש במערכת או בחימוש. כניסה למתאר טיסה לצורך ירי תותח מכונה יעף צליפה. יעף שבו מוטלות פצצות מכונה יעף הפצצה, אם כי יעף הפצצה בגובה נמוך וכן יעף שבו נורות רקטות ייקרא לרוב יעף תקיפה. במתארים מבצעיים אלו המטוס עלול להימצא במצב מסוכן במהלך היעף שידרוש תמרון היחלצות.

המונח יעף משמש לציון מתאר טיסה גם בשימוש במערכות אחרות, דוגמת מצלמות, מערכות מודיעין אותות, מערכות לוחמה אלקטרונית ואף בזריעת עננים.

באמצעי חימוש המעופפים בצורה עצמאית, כגון טילי שיוט וחימוש משוטט, יעף הוא השלב הסופי של הטיסה של החימוש, שבו האמצעי נכנס למתאר שמאפשר פגיעה במטרה לאחר תמרונים אחרים דוגמת התחמקות או איתור מטרה.

בתעופת חלל יעף משמש לתיאור מעבר על פני גוף אסטרונומי, כגון כוכב לכת, ירח או אסטרואיד, לשם איסוף נתונים או צילום.

== ראו גם ==
* המראה (תעופה)
* נחיתה
* שיוט (תעופה)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מונחים בתעופה
צבי וילינגר

צבי (וילי) וילינגר (1917 – 29 בנובמבר 2006) היה עסקן כדורגל ישראלי, שייסד את מיל"ן - קבוצת כדורגל הנשים הראשונה בישראל. במקביל ניהל את קבוצת הפועל חולון ואימן את מחלקת הנוער שלה.

==ביוגרפיה==
וילינגר נולד ב-1917 בחבל הקרפטים בצ'כוסלובקיה, ובנערותו החל ללמוד בישיבה בברטיסלאבה. כשמשפחתו גילתה שהוא משחק כדורגל במקביל ללימודיו, היא החליטה להחזירו לבית המשפחה החדש בטרנסילבניה, שם נשלח לישיבה אחרת. בסיום לימודיו החל לעבוד במפעל המשפחתי לייצור רעפים לגגות.

במהלך מלחמת העולם השנייה נשלח וילינגר יחד עם יהודי סאטו מארה לגטו סטמרנמטי שהוקם בעיר. ב-1944 הוא הועבר לברגן-בלזן ומשם לאושוויץ, שם שהה כשנה. לאחר מכן, הועבר וילינגר למחנה הריכוז דכאו, ובאפריל 1945 שוחרר על ידי הצבא האמריקאי יחד עם שאר ניצולי המחנה. לאחר המלחמה הוא חזר לסאטו מארה, ושב לעבוד במפעל של משפחתו שהוקם מחדש.

ב-1951 עלה וילינגר לישראל והתיישב בחולון. בתחילה הוא הועסק בבית חרושת לרהיטים, ולאחר כשנתיים עבר לעבוד כמנופאי ב"חמת" - שם עבד עד לפרישתו לגמלאות ב-1982.

בשנת 1993 זכה וילינגר בתואר "יקיר ההסתדרות בחולון" על תרומתו למפעלי ההסתדרות בעיר, וב-1997 קיבל את תואר יקיר העיר חולון.

===פעילות בכדורגל===
ב-1953 הצטרף וילינגר לקבוצת הפועל חולון, ושיחק בה עשר שנים כחלוץ. לאחר פרישתו, ובמשך עשרים שנה, הוא שימש כמאמן הנוער וכמנהל של הקבוצה. במקביל הוא המשיך לעבוד ב"חמת", שם ניהל את קבוצת הכדורגל של המפעל והוביל אותה לצמרת הליגה למקומות עבודה.

בשנת 1969 נסע וילינגר יחד עם הפועל חולון למחנה אימונים באוסטריה. באחד ימי האימון, הוא הגיע למשחק שבו התחרו נבחרות הנשים של אוסטריה ודנמרק והתרשם מהרמה הגבוהה שהופגנה בו. כשחזר ארצה, החל וילינגר לפעול להקמת קבוצת כדורגל נשים מתוך כוונה לפתח ליגת כדורגל לנשים בישראל. זמן קצר לאחר מכן, הוא הקים בחולון את מיל"ן, שנחשבת לקבוצת כדורגל הנשים שפעלה בארץ.

לאורך השנים שיחקה מיל"ן בעיקר מול קבוצות גברים באירועים מיוחדים ובליגה למקומות עבודה, אך גם ב-30 משחקים בינלאומיים מול קבוצות נשים. ב-1998, עם הקמת ליגת הנשים, פורקה מיל"ן ורוב חברותיה פרשו מכדורגל או עברו לשחק בקבוצות הליגה החדשה.

בנוסף על אלה, וילינגר גם ייסד ב-1990 את ליגת הכדורגל לוותיקים והמשיך לרכז אותה גם בשנות חייו האחרונות. הקבוצה שהקים יחד עם שאול הרשטט - "ותיקי הפועל חולון", זכתה באליפות המדינה לוותיקים כבר בשנה הראשונה לפעילות הליגה.

ב-2006 נפטר וילינגר בגיל 89 ונקבר בבית העלמין ירקון.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי צ'כוסלובקיה
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז ברגן-בלזן
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז אושוויץ
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז דכאו
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:יקירי חולון
קטגוריה:כדורגל נשים בישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1917
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006
בית חלוצות

בית חלוצות הוא אכסניה שנועדה לשכן נשים צעירות, רובן ככולן עולות חדשות, ולסייע להן להיקלט בחברה היישובית וללמוד חקלאות, כלכלת בית ומקצועות נוספים.

בתי חלוצות הוקמו ביוזמת ארגוני נשים פמיניסטיות-ציוניות בארץ ישראל, בהם תנועת הפועלות, ליגת נשים למען ישראל וההסתדרות הציונית הדסה. הם הוקמו במספר אתרים, לצד משקי פועלות.

בית החלוצות הראשון הוא בית החלוצות בחיפה שהוקם ב-1932 ברחוב יל"ג בחיפה. לאחריו הוקם ב-1936 בית החלוצות בתל אביב (ברחוב המלך ג'ורג'), וב-1942 בית החלוצות בירושלים. בתי חלוצות הוקמו גם בנתניה ברח' מקדונלד ב-1950, ובאילת ב-1954.

ארגון הפועלות של הפועל המזרחי הקים גם הוא בתי חלוצות. בית חלוצות ראשון של הארגון, בית צעירות מזרחי בתל אביב, נחנך בשנת 1938. אולם במהלך מלחמת העולם השנייה העלייה הייתה מצומצמת, ורוב הבניין הוסב לבית ספר מקצועי. לאחר מלחמת העולם השנייה הוקם בית חלוצות ראשון של הפועל המזרחי בפתח תקווה. באוגוסט 1947 הונח אבן פינה לבית חלוצות שני, בחיפה. ב-1 במאי 1948 הונח אבן פינה לבית חלוצות בבני ברק. 
עד 1949 הארגון הקים שישה בתי חלוצות. אלו כללו את בית החלוצות ברמת גן, ובתי חלוצות בחיפה, ביפו, ובירושלים.

בשנת 1951 הונחה בתל אביב אבן פינה לבית החלוצות השמיני בסיוע כספי של נשי מזרחי מקנדה.

בחיפה הוקם בית חלוצות של פועלות אגודת ישראל ב-1949.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* גלגוליו של מבנה בית החלוצות בנתניה: [https://orna-news.co.il/general/%D7%90%D7%99%D7%9A-%D7%94%D7%A4%D7%9A-%D7%91%D7%99%D7%AA-%D7%9C%D7%99%D7%92%D7%AA-%D7%A0%D7%A9%D7%99%D7%9D-%D7%94%D7%94%D7%A1%D7%98%D7%95%D7%A8%D7%99-%D7%9C%D7%9E%D7%90%D7%95%D7%A8%D7%AA-%D7%90/ איך הפך מבנה 'בית ליגת נשים' ההיסטורי למאורת אלכוהול סמים]. מאמר מאת אורנה אביקזר, 12 באפריל 2019.
* [https://www.youtube.com/watch?v=LNlua43ppBI "בית החלוצות" בנתניה "ליגת נשים למען ישראל" - עבר, הווה וציפייה לעתיד... 2.4.2020] (סרטון)
* [https://www.youtube.com/watch?v=AcXHAbXw0HQ בית החלוצות בנתניה - מפגש נוסטלגי על חלוצות ופורצות דרך, שהתקיים ב-10.8.2023 במוזיאון נתניה. חלק א'] (הרצאה מצולמת על ידי נחמה מזור)
* [https://www.youtube.com/watch?v=HYpb9B_WfKg בית החלוצות בנתניה - מפגש נוסטלגי על חלוצות ופורצות דרך, שהתקיים ב-10.8.2023 במוזיאון נתניה]. חלק ב'. (הרצאה מצולמת)
* [https://www.youtube.com/watch?v=JTJ2tHDC_6U בית החלוצות בנתניה - מפגש נוסטלגי על חלוצות ופורצות דרך, שהתקיים ב-10.8.2023 במוזיאון נתניה. חלק ג'] (הרצאה מצולמת)
* [https://www.youtube.com/watch?v=BnQ-TI6mWzI בית החלוצות בנתניה - מפגש נוסטלגי על חלוצות ופורצות דרך, שהתקיים ב-10.8.2023 במוזיאון נתניה. חלק ד'] (הרצאה מצולמת)
* [https://www.youtube.com/watch?v=rjeAAxF5CLE בית החלוצות בנתניה - מפגש נוסטלגי על חלוצות ופורצות דרך, שהתקיים ב-10.8.2023 במוזיאון נתניה. חלק ה'] (הרצאה מצולמת)
* [https://www.youtube.com/watch?v=bZcC5-OOkPk בית החלוצות בנתניה - מפגש נוסטלגי על חלוצות ופורצות דרך, שהתקיים ב-10.8.2023 במוזיאון נתניה. חלק ו'] (הרצאה מצולמת)

==הערות שוליים==

*
Sinsirella

Sinsirella הוא אלבום האולפן התשיעי הזמרת-יוצרת הטורקייה איילין ג'ושקון.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-27 באפריל 2018, בהוצאת חברת התקליטים של ג'ושקון, AC פרודקשנס.<ref name=":0" /> הסינגל המוביל, "Sinsirella", יצא לאור ב-15 בדצמבר 2017 והיה לשיר הנושא מתוכו.<ref></ref> בהמשך, יצא הסינגל "Manzara" ביחד עם האנדה ינר.<ref name=":1"></ref>

במהלך יציאת האלבום, הופצו וידאו קליפים נלווים לחלק משירים, במטרה לעזור בקידום המסחרי שלו.<ref name=":1" /><ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|27 באפריל 2018
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|AC
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2018
קטגוריה:אלבומי איילין ג'ושקון
קטגוריה:אלבומים בטורקית
סבכי קפריסאי

סִבְּכִי קַפְרִיסָאִי (שם מדעי: Curruca melanothorax) הוא מין סבכי המקנן רק בקפריסין.<ref></ref> ציפור שיר קטנה זו נודדת למרחקים קצרים, וחורפת בישראל, בירדן ובמצרים.

בישראל הוא חולף וחורף במספרים קטנים. בנדידת האביב הוא נפוץ מעט יותר – הוא נודד מוקדם מאד, בעיקר בשבוע האחרון של פברואר ובתחילת מרץ, במיוחד בנחלי מדבר יהודה, בנגב ובערבה. בסתיו הוא חולף נדיר, ובחורף נמצא במספרים קטנים בעיקר בהרי אילת ובנחלי מדבר יהודה.<ref name=":0"></ref>

== טקסונומיה ואטימולוגיה ==
הסוג Curruca הוצג בידי חוקר הטבע הגרמני יוהאן מתאוס בכשטיין בשנת 1802. המין הטיפוסי בסוג (Curruca curruca) הוחלט להיות סבכי טוחנים.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> שם הסוג Curruca הוא ממילה לטינית שמשמעותה "ציפור קטנה בלתי מזוהה" שטבע המשורר הרומאי יובנאליס.<ref></ref> הסוג Curruca פוצל מהסוג Sylvia ב-2014 בעקבות מחקר פילוגנטי שפורסם ב-2011.<ref></ref> הפיצול מוכר כיום על ידי רוב הרשויות.<ref name="Avibase2022"></ref>

שם המין הספציפי גם הוא מלטינית, ומשמעותו שחור-חזה; melas - שחור ו-thorax - חזה. השמות בעברית ואנגלית מתייחסים למדינה היחידה בה הוא דוגר.<ref name=":0" />

== תיאור ==
כמו רוב המינים בסוג Curruca, יש לו דו-צורתיות זוויגית בולטת. הזכר הבוגר הוא סבכי טיפוסי קטן עם גב אפור, ראש שחור, פסי שפם לבנים, ובאופן ייחודי בקרב הסבכיים, חלקו התחתון מנוקד בשחור בולט. הנקבה אפורה בעיקר בחלקים העליונים, עם ראש אפור יותר, ולבנבנה עם כתמים בהירים בלבד. שירו של הסבכי הקפריסאי מהיר ומקשקש, ודומה לזה של שחור-ראש. הפיצול מוכר כיום על ידי רוב הרשימות.

יחד עם הסבכי שחור-גרון הוא יוצר מין-על בעל גרונות כהים, פסי שפם לבנים ושולי אברות בהירים, זה בתורו קשור למינים של סבכיי Curruca מהים התיכון והמזרח התיכון שיש להם טבעת עין חשופה, כלומר סבכי רונן, סבכי שחור-ראש וסבכי אשלים. לשתי הקבוצות יש אזור שפם לבן, אך זה לא יוצר פס ברור בקבוצה האחרונה; מעל הלבן, ראשי הזכרים כהים באופן אחיד.

זהו מין של נוף פתוח ויבש, לעיתים קרובות על מדרונות גבעות, עם שיחים לקינון. הקן בנוי בשיח נמוך, ובתטולה אופיינית 3–5 ביצים. כמו רוב הסבכיים, הוא אוכל חרקים, אך ילקט גם פירות יער.
סבכי קפריסאי על שטר של 10 לירות קפריסאיות
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי בייקר טריסטראם
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1872
קטגוריה:קפריסין: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:סבכיים
קטגוריה:ארץ ישראל: סבכיים
קטגוריה:קפריסין: עופות
קטגוריה:ירדן: עופות
קולנוע רמת גן

קולנוע רמת גן הית בית קולנוע שפעל ברמת גן בשנים 1958–1970.
== היסטוריה ==
קולנוע רמת גן נפתח בשנת 1958 בכיכר דב גרונר, ברחוב רש"י 5 פינת רחוב ז'בוטינסקי, מול משטרת רמת גן. בבית הקולנוע היו 920 מקומות ישיבה ומסך רחב, מותאם להקרנת סרטים שצולמו בשיטת סינמסקופ. הקולנוע הציע גם הצגה יומית לנוער.<ref></ref>

בניין קולנוע רמת גן היה שייך לקבלן צבי סבירסקי. בשנת 1970 הבניין הועמד למכירה פומבית כדי לכסות את חובותיו של הקבלן שהסתכמו בקרוב לשני מיליון לירות ישראליות ובתוכם משכנתה לבנק קופת עם. <ref></ref><ref></ref>

בשנת 1971, עיריית רמת גן, בעלת הקרקע עליה הוקם בית הקולנוע, רכשה את הבניין בתמורה לחצי מיליון לירות ישראליות. העירייה תכננה לערוך באולם פעולות תרבות וחברה במסגרת עירונית ולהעלות מחזות, קונצרטים ומופעים שונים.<ref></ref> בין השנים 1985 – 1989 העירייה ניהלה משא ומתן עם מספר חברות קבלניות וקיבלה מספר הצעות לפיתוח אזור קולנוע רמת גן.<ref></ref>

בשנת 1987 הציע ראובן וקסלמן, בעלי החברה "ראובן וקסלמן ושות' חברה קבלנית לבניין בע”מ", לבנות במקום בית דירות, מרכז מסחרי ושלושה בתי קולנוע בתפוסה כוללת של 550 מקומות.<ref></ref>

בשנת 1997 נבנה "מגדל גרונר" בו שוכן כיום קונסרבטוריון רמת גן, המרכז העירוני למוזיקה על שם נעמי שמר.

== הערות שוליים ==

רמת גן
קטגוריה:כביש 481
רמת גן
סהרון משתלשל

סהרון משתלשל (שם מדעי: Cocculus pendulus) הוא מין של שיח מטפס רב שנתי מעוצה ממשפחת הסהרוניים. 
== מאפיינים ==
הסהרון המשתלשל מאופיין בענפים ארוכים ודקים, והוא לרוב מטפס על עצים או משתלשל מסלעים המסתעף לענפים ארוכים מאוד, מפותלים ומשתלשלים. הגבעולים והעלים שעירים בצעירותם, מקריחים בהתבגרותם. הסהרון פורח ממרס עד יולי. לסהרון פרי כדורי, קוטרו 5 מ"מ. מרקמו עסיסי, צבעו סגול כהה. העלים של סהרון אכילים.

הצמח נדיר בארץ ישראל וניתן למצוא פרטים שלו במדבר יהודה, בקעת ים המלח, בנגב, הרי אילת, הערבה ובקעת הירדן. נחל סהרונים, עין סהרונים ומצד סהרונים במכתש רמון נקראו על שמו של הצמח.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.wildflowers.co.il/hebrew/plant.asp?ID=1116 הסבר על הצמח] באתר צמח השדה (קק"ל).

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1910
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי לודוויג דילס
קטגוריה:נוריתאים
קטגוריה:ארץ ישראל: נוריתאים
אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1)

אילנית בשירי חגים לילדים (מס' 1) הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1972 חברת התקליטים התקליט חיפה בקטלוג MM-30690. כלולים בו 14 רצועות: שלוש לראש השנה, שתיים לסוכות, אחת לשמחת תורה, ארבע לחנוכה, שלושה לט"ו בשבט ורצועה אחת לכבוד חגי ישראל.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 1972
קטגוריה:אלבומי אילנית
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת התקליט חיפה
רק הירח

רק הירח הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. השיר בביצוע אילנית זכה בפסטיבל הזמר והפזמון 1971 שהתקיים בבנייני האומה בירושלים במוצאי יום העצמאות ה-23. את השיר הוציאה לאור בשנת 1971 חברת התקליטים הד ארצי, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן, והוא נכלל גם בתקליט הפסטיבל אותו ותו הוציאה הד ארצי.<ref></ref>

== על השיר ==
"רק הירח" מתחיל בפזמון שלו, המאדיר את כוחו של הירח מול העולם. שאר הבתים מתארים את שעות הלילה: אין ברחובות אדם, כל הפנסים לבדם, קול האורלוגין גם הוא נדם, על הרקפת הטל נרדם ועוד. ב-3 במאי 1971 נכנס למצעד הפזמונים השבועי של קול ישראל במקום ה-15. ב-24 במאי עלה למקום החמישי, ורשם את שיאו בשבועות הצעידה שלו במצעד. ב-28 ביוני, לאחר שמונה שבועות רצופים, יצא מהדירוג השבועי.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים שזכו בפסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על הירח
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
יחסי טובאלו–קובה

היחסים בין טובאלו לרפובליקה של קובה התפתחו בעשור הראשון של המאה ה-21. כמו מדינות אחרות באוקיאניה, טובאלו זוכה לסיוע רפואי קובני; היחסים הבילטרליים בין פונאפוטי והוואנה מתנהלים במסגרת המדיניות האזורית של קובה באוקיאניה.

== היסטוריה ==
בספטמבר 2008, ראש הממשלה אפיסיי ילמיה היה המנהיג הטובאלי הראשון שערך ביקור רשמי בקובה, במהלך פגישת שרים בקובה בהוואנה. הפגישה התמקדה ב"חיזוק שיתוף הפעולה בבריאות, ספורט וחינוך", וקובה התחייבה לסייע למדינות האוקיינוס השקט בהתמודדות עם תוצאות ההתחממות הגלובלית- נושא חשוב במיוחד עבור טובאלו. סוכנות הידיעות קובה דיווחה כי ילמיה "הודה לקובה על שיתוף הפעולה החברתי והכלכלי שלה".

נכון ליוני 2009, ישנם שלושה רופאים קובנים המספקים טיפול רפואי מיוחד בטובאלו, אחד הגיע באוקטובר 2008 ושניים נוספים בפברואר 2009. פרנסה לטינה (רשות הידיעות של קובה) דיווחה כי הרופאים הללו "חונכים שורה של שירותי בריאות חדשים בטובאלו". לפי הדיווחים, הם טיפלו ב-3,496 חולים והצילו 53 אנשים, לאחר שפתחו שירותי אולטרסאונד, הפלות וייעוץ מיוחד בנושא לחץ דם, סוכרת ומחלות כרוניות בילדים. הם ביקרו בכל האיים במדינה, והכשירו צוות מקומי ב"טיפול רפואי ראשוני, וכיצד להתמודד עם חולים קשים, בין היתר".<ref>[http://www.cubaheadlines.com/2009/06/14/17664/cuban_doctors_have_inaugurated_a_series_new_health_services_tuvalu_a_small_island_nation_pacific.html "Cuban doctors have inaugurated a series of new health services in Tuvalu a small island nation in the Pacific"], Prensa Latina, June 14, 2009</ref>

== הערות שוליים ==
צליל מכוון (שיר)

צליל מכוּון הוא שיר של המוזיקאי הישראלי יצחק קלפטר שיצא לאור בשנת 1979. לאחר שהתפרסם ברדיו בחודש מרץ והיה לאחד הלהיטים הגדולים של אותה שנה, נכלל השיר בפסקול הסרט "דיזנגוף 99" בחודש יוני ובשלהי אותה שנה גם באלבום הבכורה של ההרכב, הנושא את שם השיר. קלפטר כתב, הלחין ועיבד את השיר.

==רקע==
קלפטר כתב את השיר במהלך השתתפותו במופע "שיחות סלון" של יהונתן גפן בשנת 1978. בריאיון לכאן סיפר שהשיר נכתב בעקבות "שנים של חוסר ודאות", שנבעו בין היתר מפירוקה של להקת כוורת והמשבר הכלכלי שאליו נקלע על רקע זה. "צליל מכוון" היה אחד משלושת השירים שתרם קלפטר לאלבום הבכורה של הסופר-גרופ צליל מכוון, שבו הוא היה חבר לצד שלמה יידוב ושם-טוב לוי. נוסף לאלבומם של ההרכב, נכלל השיר בפסקול סרטו של אבי נשר "דיזנגוף 99".

== הצלחה במצעדים ==
במרץ 1979 הוצג השיר ב"פינה לשיפוטכם" כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. השיר נכנס למקום ה-25 במצעד שבוע לאחר מכן. כשמונה שבועות לאחר מכן, טיפס השיר למקום הראשון ושהה למשך שבועיים בצמרת המצעד. במצעד השנתי של התחנה, הגיע השיר למקום הרביעי. במצעד השנתי של גלי צה"ל, הגיע השיר למקום השביעי.

==קבלה ביקורתית==
בביקורת על התוכנית המוזיקלית של ההרכב בחודש אפריל, תיאר מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי את השיר כ"מלודי מאד, רומנטי, פשוט וחד-פעמי [...] שיר שאינך יכול שלא לפזמו עוד ועוד. שיר שקורץ מכל ה'חומרים' של להיט".

==מיקומי שיא==

== גרסות נוספות ==
במרוצת השנים, גרסות הופעה שונות של השיר נכללו באלבומים שונים, בהם "דמיון חופשי" של קלפטר משנת 2009 ואלבום ההופעה של להקת כוורת "כוורת - המופע האחרון" משנת 2013. השיר בוצע אף על ידי אמנים נוספים, בהם חברו של קלפטר ל"כוורת" גידי גוב וירמי קפלן באלבום גרסות הכיסוי של גוב "שירים מלילה גוב 2" מ-1997 ואריק איינשטיין באלבום "אריק איינשטיין שר יצחק קלפטר" מ-2011, בו שר איינשטיין שירים בולטים שיצר קלפטר עבורו ועבור אמנים אחרים במהלך הקריירה. גרסתו של איינשטיין זכתה להתברג במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' במקום ה-36.

==קישורים חיצוניים==
* – ביצוע שבו משולב סולו גיטרה של קלפטר עצמו מהופעה חיה שלו בצעירותו

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1979
קטגוריה:סינגלים מ-1979
קטגוריה:שירי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יצחק קלפטר
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
פדה בשלום

פדה בשלום הוא ניגון חב"די שחובר לרגל חג הגאולה.

==אודות הניגון==
בשעה שבאו להודיע לאדמו"ר הזקן על שחררו מהכלא הוא אחז בספר תהילים בפרק נ"ה בפסוק י"ט במילים "פדה בשלום נפשי", במשך השנים הלחינו החסידים ניגון מתחילת אותו פסוק ועד סוף הפרק, ניגון זה נוהגים לנגן בעיקר בחג הגאולה י"ט כסלו, י' בכסלו, וי"ב בתמוז.

יש הטוענים שהניגון הולחן על ידי "המקהלה" של חסידי האדמו"ר האמצעי, ויש אומרים שהוא הולחן בזמן מאוחר יותר. תחילת הניגון הוא בתנועה רגועה בשירת הודיה לה' על הנס, וכשמגיעים לסוף הפרק במילים "ואני אבטח בך" עולה השיר לתנועה של שמחה, כשעל מילות הסיום חוזרים מספר פעמים.

בספר הניגונים חב"ד, "פדה בשלום" הוא ניגון מספר נ"ה (55).

==עיבודים מוזיקליים==

בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 הופיע הניגון באלבום "ניגוני חב"ד" 2 של ניח"ח בביצוע של אלי ליפסקר ומקהלת חסידי חב"ד, ב-2011 הופיע השיר באלבום משה לאופר מנגן חב"ד.

השיר בוצע במהלך השנים גם על ידי אברהם פריד, אביתר בנאי, גיל עקיביוב, מוטי שטיינמץ, רובי בנט, מנדי ג'רופי, שמחה פרידמן ונמואל הרוש, יוסף קרדונר, הרב דב איסר הכהן קוק, אלי מרקוס, הרב אליעזר שלמה שיק ואחרים.

== ראו גם ==
* ניגון לי"ב–י"ג תמוז

==קישורים חיצוניים==
* [https://he.chabad.org/multimedia/media_cdo/aid/4582980 הניגון מושר בהתוועדות] אצל הרבי מנחם מנדל שניאורסון, לצפייה באתר בית חב"ד 
* [https://ch10.co.il/news/787831/ לפני התאונה בה נהרגו חסידיו הרבי מויז'ניץ שר 'פדה בשלום נפשי'], אתר חרדים 10, ב' טבת תשפ"ג
* שמוליק קפלן, [https://youtube.com/watch?v=bDjDVIN-p50 פדה בשלום], הללו - פודקאסט הניגונים של צמאה

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניגוני חב"ד
קטגוריה:שירים המבוססים על התנ"ך
קטגוריה:שניאור זלמן מלאדי
יצחק (אלבום)

יצחק הוא אלבום הבכורה של המוזיקאי הישראלי יצחק קלפטר, אשר יצא לאור בתחילת שנת 1981, על ידי חברת התקליטים CBS ישראל.

==רקע והפקה==
בשנת 1976 התפרקה להקת "כוורת", בה היה חבר קלפטר. פירוק הלהקה הוביל את קלפטר למשבר כלכלי, על רקע קשיים משפטיים ואיבוד ביתו. לאחר שנתיים, פנה אליו יהונתן גפן על מנת שישתתף במופעו "שיחות סלון". במהלך השתתפותו במופע, החל קלפטר לכתוב את שירי האלבום. במהלך המופע, פגש קלפטר את המפיק יוריק בן דוד מחברת התקליטים CBS ישראל, והציע לו שהחברה תפיק עבורו את אלבום הבכורה שלו. להפקת האלבום ועיבודו, גייסו קלפטר ובן דוד את המעבד ירוסלב יעקובוביץ'. קלפטר קרא לאלבום בשמו הפרטי לפי הצעה של אריק איינשטיין; הייתה זו מעין בקשה מהקהל להפסיק להשתמש בכינויו "צ'רצ'יל".

קלפטר הלחין את מרבית שירי האלבום ולחלקם כתב את המילים, כשהכותבים הנוספים שהשתתפו באלבום היו יהונתן גפן, עלי מוהר והילה רז. השיר "אצל אברם", המתאפיין בסגנון הרית'ם אנד בלוז, הולחן על ידי מפיק האלבום ירוסלב יעקובוביץ' שגם השתתף בו בשירה, והוקדש לבעלים של מסעדת "כתר המזרח" המיתולוגית בה נהגו קלפטר ואריק איינשטיין לשבת ולאכול. על דף המילים בעטיפת האלבום כתב קלפטר: .

בהקלטות האלבום השתתפו, בנוסף לקלפטר שניגן בגיטרה, גם מאיר ישראל בתופים וכלי הקשה, איתן גידרון בבס, אלונה טוראל בפסנתר חשמלי וסטרינגס, וירוסלב יעקובוביץ' בסקסופון וסטרינגס.

==הצלחה==
אף על פי שכשל במכירות, האלבום הפך למצליח ביותר של קלפטר כאמן סולו ומספר שירים מתוכו זכו להשמעות רבות בתחנות הרדיו. שני שירים מתוך האלבום, "אני ואת אז" ו"נפגשנו", היו ללהיטים במצעדי הפזמונים, והצליחו להגיע לצמרת מצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'. במצעד השנתי של התחנה, "אני ואת אז" הגיע למקום ה-11 ו"נפגשנו" למקום ה-21.

== רשימת רצועות ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1981
קטגוריה:אלבומי יצחק קלפטר
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:אלבומים שהוקלטו באולפני טריטון
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
הרחובות ההם

הרחובות ההם הוא אלבום האולפן הרביעי של יצחק קלפטר. האלבום יצא בחודש מרץ של 1993, בהפקתו המוזיקלית של ירוסלב יעקובוביץ'.

מתוך האלבום הצליחו השירים "צייד בודד" ו"הרחובות ההם". באלבום נכללה גרסה עברית לשירו של ג'ימי הנדריקס "Little Wing", שתרגם קלפטר כ"כנף קטנה"<ref></ref>.

== רשימת השמעה ==

== משתתפים ==
* יצחק קלפטר - גיטרות, שירה
* אמיתי פריינטה - בס
* רוני צדיק - תופים, כלי הקשה
* משה לוי - קלידים
* ירוסלב יעקובוביץ' - סקסופון, הפקה<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1993
קטגוריה:אלבומי יצחק קלפטר
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ירוסלב יעקובוביץ'
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
ואסילי רץ

ואסילי (לאסלו) קרלוביץ' רץ (באוקראינית: Василь (Ласло) Карлович Рац, בהונגרית: Rácz László; נולד ב-25 במרץ 1961) הוא כדורגלן עבר סובייטי-אוקראיני ממוצא הונגרי ששיחק בעמדת הקשר, לאחר פרישה ממשחק פעיל עסק באימון.

ואסילי רץ נולד בכפר פנצ'יקובו שבמחוז זקרפטיה במשפחה הונגרית. מגיל 10 למד בבית הספר לכדורגל בעיר וינוהרדיב ובהמשך - בפנימייה לספורטאים מחוננים בעיר לבוב. למד חינוך גופני במכללה בלבוב, במקביל ללימודים שיחק בקבוצות כדורגל מהליגה השנייה בברית המועצות. בשנת 1981 זומן לסגל קבוצת דינמו קייב, אז קבוצה בליגה הסובייטית הבכירה, בה שיחק את מרבית שנות הקריירה שלו. זכה עם הקבוצה ב4 אליפויות וב4 גביעי ברית המועצות. בשנת 1989 שיחק כמה חודשים בקבוצת אספניול הספרדית. את סוף הקריירה שלו עשה בקבוצת פרנצווארוש ההונגרית.

ואסילי רץ שיחק גם בנבחרת ברית המועצות והשתתף עמה בשתי אליפויות עולם ובאליפות אירופה. במונדיאל 1986 לקח חלק בשלושה מתוך ארבעת משחקי הנבחרת בטורניר והבקיע שער אחד – במשחק נגד צרפת בשלב הבתים. ביורו 1988 השתתף בכל חמשת משחקי הנבחרת בטורניר והבקיע שער אחד – במשחק מול הולנד בשלב הבתים. במונדיאל 1990 השתתף במשחק אחד בלבד. היה זה גם משחקו האחרון במדי הנבחרת.

לאחר פרישתו ממשחק פעיל עסק בתקופות יחסית קצרות באימון – היה עוזר מאמן של פרנצווארוש ההונגרית ושל דינמו קייב. בשנת 2011 היה ממלא מקום מאמן של קבוצת אובולון קייב.

==תארים==
* מקום שני באליפות אירופה - 1988
* גביע אירופה למחזיקות גביע - 1986
* אליפת ליגת העל הסובייטית - 1981, 1985, 1986, 1990
* גביע ברית המועצות - 1982, 1985, 1987, 1990
* אליפות הונגריה - 1991/1992
* גביע הונגריה- 1991, 1993

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קשרי כדורגל סובייטים
קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:קשרי כדורגל אוקראינים
קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:כדורגלני דינמו קייב
קטגוריה:כדורגלני קרפטי לבוב
קטגוריה:כדורגלני ניבה ויניצה
קטגוריה:כדורגלני אספניול
קטגוריה:כדורגלני פרנצווארוש
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברית המועצות
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1986
קטגוריה:כדורגלני יורו 1988
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1990
קטגוריה:מאמני כדורגל אוקראינים
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1961
חתולות הרעם

חתולות הרעם הוא סרט טלוויזיה קצר משנת 1998 שנכתב ובוים בידי עירית לינור, עם אורלי זילברשץ, שלום אסייג ורותם אבוהב בתפקידים הראשיים.

הסרט נמנה עם סדרת "סיפורים קצרים על אהבה" של חגי לוי.

זה סרטה הראשון של רותם אבוהב והיא מופיעה בתור רותם יטאח-אשבל.

העלילה היא על תחרות כדורת (באולינג) בין שתי קבוצות ורומן שמתפתח בין קפטן הקבוצה המפסידה לקפטנית הקבוצה המנצחת.

==תקציר העלילה==
דינה (אורלי זילברשץ) היא קצינת משטרה בדרגת פקד. היא נקראת לתווך בסכסוך שכנים קולני (אותם משחקים אמנון לוי, כרמלה מנשה ושלי יחימוביץ') ופוקדת על כולם להתפזר אחרת תעצור אותם.

דינה נמצאת במתח, היא ראש קבוצת הבאולינג "חתולות הרעם" שמתמודדת כבר חמש שנים בתחרות "יד הזהב" בנתניה מול קבוצת "מוסך קסוטו" שבראשה אלי קסוטו (שלום אסייג) ומפסידה כל פעם.

בקבוצת "חתולות הרעם" נמצאים אחיה של דינה, גידי (אורי בנאי), אילנה (חלי גולדנברג), ואדים (ישראל דמידוב) ומלי (דפנה ארמוני). בין אורי (איציק קונפינו) ואילנה יש רומן חשאי אף על פי שהיא נשואה. מלי נמצאת בהיריון בחודש תשיעי והיא פסולה מן המשחק. בעקבות זאת, דינה בלחץ - חסר לה שחקן.

שחקני קסוטו צוחקים על "חתולות הרעם". כולם גברים ואחד מהם, בני (דורון צברי), הביא לתחרות את ידידתו אושרית משולם (רותם אבוהב), אבל לא מרשה לה לשחק.

אושרית מציעה את עצמה לדינה למרות שאין לה ניסיון, ודינה מקבלת אותה מחוסר ברירה ומתחילה לאמן אותה.

הכרוז (אייל גפן) מכריז על תחילת התחרות. הפרס הוא גביע "יד הזהב" ונסיעה לנופש בים המלח.

דינה ואלי מצליחים בתחילת התחרות להוריד את כל הפינים בזריקה אחת (סטרייק) והתחרות ממשיכה.

קבוצתו של קסוטו מובילה, והתוצאה תלויה בזריקה של אושרית. מלי מבטיחה לאושרית שתקרא את בתה על שמה אם תנצח.

אושרית זורקת ומשיגה "סטרייק" ו"חתולות הרעם" מנצחות. קסוטו, שהפסיד במשחק, ניגש לדינה ומזמין אותה לחתונת אחיו והיא לא מסרבת.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|אורלי זילברשץ
|דינה
|חתולות הרעם
|-
|דפנה ארמוני
|מלי
|חתולות הרעם
|-
|חלי גולדנברג
|אילנה
|חתולות הרעם
|-
|אורי בנאי
|גידי
|חתולות הרעם
|-
|ישראל דמידוב
|ואדים
|חתולות הרעם
|-
|רותם אבוהב
|אושרית משולם
|חתולות הרעם
|-
|שלום אסייג
|אלי קסוטו
|קבוצת קסוטו
|-
|דורון צברי
|בני
|קבוצת קסוטו
|-
|אייל רוזלס
|חיימון
|קבוצת קסוטו
|-
|עמית געש
|קדוש
|קבוצת קסוטו
|-
|איציק קונפינו
|אורי
|קבוצת קסוטו
|-
|אייל גפן
|
|כרוז
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://www.edb.co.il/title/t0000468/cast/ חתולות הרעם], באתר אידיבי

קטגוריה:סרטי 1998
קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי ספורט ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים קצרים
קטגוריה:עירית לינור
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1998