בקשצ'בה

כנסיות לותרניות במרכז העיר
בית הכנסת החדש בבקשצ'בה - היחידי שנבנה בהונגריה (ובכל מרכז אירופה) לאחר מלחמת העולם ה-2
בֵּקֵשצ'בַּה (בהונגרית: Békéscsaba, ברומנית: Bichișciaba) היא עיר בחלקה הדרום-מזרחי של הונגריה, ובירת מחוז בקש.

== מקור השם ==
השם בֵּקֵשצ'בַּה מורכב משתי מילים: בֵּקֵש – שמשמעותו שָׁלֵו ו-צ'בה – שם פרטי הונגרי נפוץ ממקור טורקי.

== היסטוריה ==
היישוב צַ'בַּה מוזכר לראשונה בשנות ה-30 של המאה ה-14. בנוסף לצ'בה, היו בתחום שעליו יושבת העיר המודרנית, עוד 8 יישובים.
כאשר הטורקים כבשו את חלקיה הדרומיים והמרכזיים של הונגריה, והפכו אותם לחלק מהאימפריה העות'מאנית, היישוב נשאר על תילו, אך הוא נכחד לחלוטין בקרבות נגד הטורקים במאה ה-17.

בשנת 1715 צ'בה מוזכר כמקום בלתי מיושב. שנה לאחר מכן צ'בה כבר מופיעה ברשימת הערים משלמי המיסים. את אכלוסו מחדש של היישוב והפיכתו ליישוב פורח ניתן לזקוף לזכותו של יאנוש ג'ורג' הארוקרן, שקבל חלקים ניכרים ממחוז בקש כגמול על הצטיינותו בקרבות נגד הכובש הטורקי. רובם של המתיישבים החדשים היו איכרים סלובקים לותרנים, ועד היום מהווה בקשצ'אה אחד ממרכזי התרבות הסלובקית בהונגריה.
בין השנים 1773 ל-1847 אוכלוסיית היישוב שילשה את עצמה והגיעה ליותר מ-22,000 נפש. למרות גודלה, היישוב נותר בעל אופי כפרי עם רחובות בוציים ובתים מפוזרים. בשל כך כונתה גם כ-"הכפר הגדול ביותר באירופה".
ב-1840 קיבלה תואר של עיר שדה. ב-1858 הגיעה לעיר מסילת הברזל ובעקבות כך החלה תנופת פיתוח – נבנו בתי חרושת ומבנים חדשים.

מלחמת העולם הראשונה הביאה סבל רב לעיר. רבים מבניה שגויסו נפלו בקרבות בחזית המזרחית. בין השנים 1919 ו-1920 העיר הייתה תחת שלטון רומני. בעקבות הסכם טריאנון הונגריה איבדה שתי ערים מרכזיות בדרומה את ארד ואת נאג'ווארד, ובקשצ'בה הפכה לעיר המרכזית באזור.
ביו שתי מלחמות העולם המיתון העולמי גרם לעוני ולאבטלה בעיר. העיר סבלה גם משיטפון גדול בשנת 1925 שגרם לנזקים כבדים.

במלחמת העולם השנייה לא נערכו קרבות יבשתיים בסביבת העיר פרט להפצצה כבדה של תחנת הרכבת וסביבותיה ב-21 בספטמבר 1944 על ידי חילות האוויר של בריטניה וארצות הברית. בהפצצה זו נהרגו יותר מ-100 אנשים. ב-6 באוקטובר 1944 הצבא הסובייטי השתלט על העיר.

בתקופת השלטון הקומוניסטי העיר התפתחה והפכה לאחד ממרכזי תעשיית המזון הראשיים של הונגריה. החלפת המשטר ב-1990 גרמה למשבר כלכלי בעיר ורבים מתושביו הפכו למובטלים. בראשית המאה ה-21 החלה העיר לצאת מתקופת המשבר ושוב ניכרים סימני פריחה כלכלית.

== קהילה יהודית ==
התיישבות היהודים בעיר החלה בתחילת המאה ה-19. המצבה העתיקה ביותר בבית הקברות היהודי הוא מיולי 1821. ב-1825 ישבו בעיר חמישה יהודים, שעסקו בעיקר בשיווק מוצרי טקסטיל שיוצרו במקום. החל משנות ה-40 של המאה – לאחר שהוסרו המגבלות על תנועת היהודים – החל גידול מהיר של אוכלוסיית היהודים, וב-1851 הגיע מספרם ל-110. לקראת תחילת המאה ה-20, היהודים השתלבו בכלכלה המקומית ואחד מארבעת מפעלי הטקסטיל במקום הייתה בבעלות יהודית. כמו כן, בית הדפוס המקומי – שעסק גם בהוצאה לאור של ספרים ועיתונים – הפך לענף מוביל בעיר ואף זכה להכרה כלל ארצית, לאחר שעבר לבעלותה וניהולה של משפחת טֶוואן היהודית.

ב-1883 נוסדה קהילה אורתודוקסית נפרדת כאשר 50 משפחות פרשו מהקהילה המאוחדת-נאולוגית שהוקמה בין השנים 1830 ל-1840. בית הכנסת של הקהילה האורתודוקסית נבנה ב-1904. כמו כן נבנו בית-ספר, תלמוד תורה, מקוה טהרה והוקמו מוסדות צדקה וחסד. בית הכנסת הנאולוגי הוקם ב-1896. בשנת 1928 הקהילה הנאולוגית מנתה כ-1200 נפשות והקהילה האותודוקסית כ-700 נפשות.

=== תקופת השואה ===
ב-11 במאי 1944 רוכזו כ-2,300 מיהודי העיר ב-100 בתים בסביבת בית הכנסת המרכזי. באמצע יוני הועברו כל יהודי העיר יחד עם יהודי הסביבה (כולל יהודי טוטקומלוש) לגטו שהוקם במפעל לייבוש טבק ליד תחנת הרכבת. ב-25 ביוני נשלחו חלק מיהודי הגטו למחנות באוסטריה ולמחרת ב-26 ביוני נשלחו כל שאר היהודים ברכבת לאושוויץ. משלוח זה כלל 3,118 יהודים בהתאם לתעודת משלוח שהוצאה בתחנת הרכבת בקושיצה שבסלובקיה ב-27 ביוני.

=== לאחר השואה ===
עם סיום המלחמה רק מאות בודדות של יהודים ששרדו שבו לעיר. בסוף שנות ה-40 היגרו כ-150 יהודים לארצות המערב וישראל, עקב המגבלות שהטיל המשטר הקומוניסטי על ניהול חיי קהילה יהודיים. המרד ההונגרי ב-1956 הביא לגל הגירה נוסף של יהודים והיום נותרו רק עשרות בודדות של יהודים בעיר.

ב-1960 מכרה הקהילה היהודית את המבנים הנטושים של 2 בתי הכנסת (הנאולוגי והאורתודוקסי) לעירייה ותמורת הכסף שהתקבל בתוספת סיוע מברית הקהילות היהודיות בהונגריה (MAZSIHISZ), נבנה בית כנסת חדש עבור בני הקהילה בשנת 2004. בית הכנסת נחנך בטקס רשמי עם הכנסת ספר תורה בשנת 2008.

היה זה בית הכנסת הראשון שנבנה בכל מרכז אירופה מאז מלחמת העולם השנייה.
{| class="wikitable" align="center" width="400px"
|+ אוכלוסיית היהודים (1840 – 1949)
|-
!1840!!1880!!1890!!1900!! 1910 !! 1920 !!1930 !!1941 !! 1949
|-align="center"
|110 ||1,336 ||1511||1772||1,970 ||2322||2458 ||2,433 || 498
|}

== ילידי המקום ==
* וילמוש פרלרוט-צ'אבה (1880 – 1955) צייר וגרפיקאי יהודי-הונגרי, אחד הנציגים המצטיינים של האוונגרד.
* איבאן אנגל (1899 – 1985) היה פסנתרן הונגרי-יהודי, פרופסור באוניברסיטה
*ינה סקיי במקור שפיצר (1889 – 1965) היה משורר, מספר סיפורים יהודי-הונגרי, רוקח.
*דויד קלמן כדורגלן הונגרי.
*יוז'ף שאש, שחקן, במאי, סופר, מנהל תיאטרון, הומוריסט יהודי-הונגרי, זוכה פרסים רבים.
*לאסלו היינל במקור גרין (1902 – אוקראינה?, חורף 1943) היה משורר, סופר יהודי-הונגרי, ניספה בשואה.
*לאסלו צ'באי במקור ויינברגר (1907 – 1989) היה זמר אופרה (טנור) יהודי-הונגרי-אמריקאי.
*אדולף טבאן (1854 – 1921) היה סוחר, בעל בית דפוס ומוציא לאור בולט יהודי-הונגרי.
*אנדור טבאן (1889 – 1955) היה בעל בית דפוס, אמן ספרים, מו"ל, בנו של אדולף טבאן ב"דפוס טבאן". 
*מרגיט טבאן (1901 – 1978) הייתה צורפת יהודייה-הונגרייה עטורת פרסים, בתו של אדולף טבאן. 
*אוטו בורוש (1929 – 1988) היה אלוף אולימפי פעמיים שחקן כדורמים בנבחרת הונגריה, מאמן, עורך דין. 
*יוז'ף דומוקוש (במקור דויטש, 1890 – 1978) משפטן יהודי-הונגרי, התובע הראשי ונשיא בית המשפט העליון של הונגריה. 

== נתונים דמוגרפיים ==
===קבוצות אתניות===
* הונגרים – 93.8%
* סלובקים – 6.0%
* גרמנים – 0.6%
* צוענים – 0.4%
* רומנים – 0.4%
* אחרים – 0.5%
* לא השיבו – 5.6%

===דתות===
* קתולים – 24.8%
* קלויניסטים – 10.9%
* לותרנים – 20.5%
* אחרים – 1.5%
* אתאיסטים – 31.5%
* לא השיבו – 10.8%

=== השינויים באוכלוסייה בשנים 1870 – 2012 ===
<timeline>
Colors=
 id:lightgrey value:gray(0.9)
 id:darkgrey value:gray(0.8)
 id:sfondo value:rgb(1,1,1)
 id:barra value:rgb(0.6,0.7,0.8)

ImageSize = width:650 height:400
PlotArea = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y
Period = from:0 till:70000
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:10000 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:5000 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
 bar:1870 text:1870
 bar:1880 text:1880
 bar:1890 text:1890
 bar:1900 text:1900
 bar:1910 text:1910
 bar:1920 text:1920
 bar:1930 text:1930
 bar:1941 text:1941
 bar:1949 text:1949
 bar:1960 text:1960
 bar:1970 text:1970
 bar:1980 text:1980
 bar:1990 text:1990
 bar:2001 text:2001
 bar:2012 text:2012

PlotData=
 color:barra width:22 align:left
 bar:1870 from: 0 till:27624
 bar:1880 from: 0 till:29490
 bar:1890 from: 0 till:30979
 bar:1900 from: 0 till:33976
 bar:1910 from: 0 till:38143
 bar:1920 from: 0 till:42014
 bar:1930 from: 0 till:47412
 bar:1941 from: 0 till:50325
 bar:1949 from: 0 till:44053
 bar:1960 from: 0 till:51798
 bar:1970 from: 0 till:58654
 bar:1980 from: 0 till:68044
 bar:1990 from: 0 till:67157
 bar:2001 from: 0 till:67664
 bar:2012 from: 0 till:63752
PlotData=
 bar:1870 at:27624 fontsize:XS text: 27,624 shift:(-11,5)
 bar:1880 at:29490 fontsize:XS text: 29,490 shift:(-13,5)
 bar:1890 at:30979 fontsize:XS text: 30,979 shift:(-13,5)
 bar:1900 at:33976 fontsize:XS text: 33,976 shift:(-13,5)
 bar:1910 at:38143 fontsize:XS text: 38,143 shift:(-13,5)
 bar:1920 at:42014 fontsize:XS text: 42,014 shift:(-13,5)
 bar:1930 at:47412 fontsize:XS text: 47,412 shift:(-13,5)
 bar:1941 at:50325 fontsize:XS text: 50,325 shift:(-13,5)
 bar:1949 at:44053 fontsize:XS text: 44,053 shift:(-13,5)
 bar:1960 at:51798 fontsize:XS text: 51,798 shift:(-13,5)
 bar:1970 at:58654 fontsize:XS text: 58,654 shift:(-13,5)
 bar:1980 at:68044 fontsize:XS text: 68,044 shift:(-13,5)
 bar:1990 at:67157 fontsize:XS text: 67,157 shift:(-13,5)
 bar:2001 at:67664 fontsize:XS text: 67,664 shift:(-13,5)
 bar:2012 at:63752 fontsize:XS text: 63,752 shift:(-13,5)

TextData=
 fontsize:M pos:(250,20)
 text:(2012–1870) הבא'צשקב תייסולכוא
</timeline>

== ערים תאומות ==
{|
|- valign="top"
|
* 
* 
* 
* 
* 
* 
||
* 
* 
* 
* 
* 
|}

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:גטאות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה