OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
לוזון

לוזון (בפיליפינית ובטגלוג: Luzon) הוא האי הגדול והמאוכלס ביותר בפיליפינים. שטח האי 109,965 קמ"ר (15 בעולם) ונכון ל-2015 מתגוררים בו 53,336,134 תושבים. הוא האי החמישי בעולם בגודל אוכלוסייתו (אחרי ג'אווה, הונשו, בריטניה הגדולה וסומטרה).

האי, השוכן בצפון הפיליפינים, הוא המרכז הכלכלי ומרכז הממשל של המדינה. באי נמצאת עיר הבירה מנילה וכן העיר הגדולה ביותר במדינה, קזון סיטי.

לוזון הוא גם שמה של אחת משלוש קבוצות האיים שמרכיבות את הפיליפינים יחד עם ויסאיאס ומינדנאו. כקבוצת איים, כוללת לוזון גם את איי בטאנס, איי בבויאן מצפון לאי הראשי, את קאטאנדואנס, מאסבייט, מינדורו ורומבלון מדרום לה. על הערים באי נמנות העיר הגדולה ביותר במדינה, קזון סיטי, ובירת הפיליפינים, מנילה. האי מחולק ל-8 מחוזות מנהליים – מחוז מנילה, מחוז קורדילרה, מחוז אילוקוס, מחוז עמק הקגיאן, מחוז מרכז לוזון, מחוז קלבארזון, מחוז מימרופה ומחוז ביכול.

== ראו גם ==
* מצר לוזון
* הומו לוזוננסיס
* רעידת האדמה בלוזון (2019)

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:קצרמר גאוגרפיה של אסיה
קטגוריה:איים באוקיינוס השקט
קטגוריה:הפיליפינים: איים
קטגוריה:איים בים סין הדרומי
$9.99

$9.99 הוא סרט אנימציה ישראלי ואוסטרלי באורך מלא שיצא בשנת 2008. נעשה כהפקה משותפת בין חברות הפקה ישראלית ואוסטרלית בבימויה של תתיה רוזנטל.

הסרט הוא קומדיה סאטירית על פי סיפורים קצרים של אתגר קרת שהופיעו בספרים צנורות, געגועי לקיסינג'ר ואניהו. הסרט עשוי בטכניקת סטופ מושן והוא צולם באוסטרליה על ידי צוות אנימטורים במשך שנתיים. סרט זה, והסרט ואלס עם באשיר הם סרטי ההנפשה הישראליים הראשונים באורך מלא שיצאו לאקרנים מאז "בעל החלומות" של אלינה ויורם גרוס משנת 1962.

== תקציר העלילה ==
הסרט מתמקד בעיקר בדייב פק, בן 28, מובטל שמעדיף את החיפוש אחר משמעות החיים על פני חיפוש אחר עבודה מכניסה. תוך מבט בעיתון, דייב מוצא פרסומת לספר שיגיד לו את משמעות החיים "במחיר נמוך של 9.99 $." דייב, מוקסם מכך ומתחיל את מסעו בדירתו בסידני כדי למצוא את המשמעות האמיתית של החיים. הסרט עוקב גם אחר מספר דמויות נוספות שמספרות סיפורים שונים, המתרחשים כולם באותו בניין. חלק מהסיפורים מקבלים משמעות מטאפיזית. מלאך שומר המרגיז קשיש; גבר מתאהב באופן טוטאלי באישה; ילד מתאהב בקופת החיסכון שלו; נער מתלבט בין חברתו לחבריו הדמיוניים.

ככל שהסרט מתקדם, הסיפורים על משפחתו של דייב והשכנים שלו נשזרים יחד ובוחנים את המשמעות הפוסט מודרנית של התקווה.

== שחקנים ==
* ג'פרי ראש - המלאך/הומלס
* אנתוני לפאליה - ג'ים
* סמואל ג'ונסון - דייב
* קלאודיה קארוון - מישל
* ג'ואל אדגרטון - רון
*בן מנדלסון - לני
* בארי אוטו - אלברט
* ליינה וולסמן - טניטה
* ג'יימי קצמצאט - זאק
* בראיין מיגן - קלמנט

=== צוות מקצועי ===
* מעצבת ההפקה - מלינדה דורינג
* מוזיקה מקורית - כריסטופר בואן
* מצלמה (צבע) - סוזן סטיט, ג'יימס לואיס, ריצ'רד בראדשו

== ביקורות והכנסות ==
הבכורה של הסרט הייתה ב-4 בספטמבר 2008 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו. ב-19 ביוני 2009 הסרט יצא לאקרנים בלוס אנג'לס ובניו יורק ולאחר מכן באוסטרליה ב-17 בספטמבר 2009. הסרט זכה בעיקר לביקורות חיוביות לאחר יציאתו לאקרנים. החל מאפריל 2010, הסרט מחזיק בציון "טרי" של 78 אחוזים בביקורת באתר Rotten Tomatoes עם דירוג ממוצע של 6.7 מתוך 10. הסרט היה מועמד לפרס אנני לסרט האנימציה הטוב ביותר.

הסרט גרף בקופות באוסטרליה 47,300$.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* [https://web.archive.org/web/20120113084237/http://www.allrovi.com/movies/movie/v469354 הסרט] באתר AllRovi

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2008
קטגוריה:סרטי הנפשה ישראליים
קטגוריה:אתגר קרת
קטגוריה:סרטים אוסטרליים
קטגוריה:סרטי אנימציה בסטופ-מושן
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2008
חרדוניים

[[חרדון הצווארון בתצוגה.]]
חרדוניים (שם מדעי: Agamidae) (באנגלית גם: dragon lizards – לטאות דרקון) היא משפחה בתת-סדרת הלטאות שקרובה לאיגואנות ולזיקיות. המשפחה כוללת כ-580 מינים, שתפוצתם באסיה, באפריקה, באוסטרליה ומעט בדרום אירופה, בהם 6 שחיים בארץ: חרדון מצוי, חרדון החולות, חרדון סיני, חרדון המדבר, חרדון צב מצוי וחרדון צב הדור.

הגדול בחרדוניים הוא המין חרדון מים פפואני (Hydrosaurus amboinensis) שאורכו 110 ס"מ וגדול מאוד גם המין דרקון מים סיני. הקטן במשפחה הוא חרדון מתחפר קוצני (Phrynocephalus interscapularis) שנפוץ מדרום רוסיה עד טיבט ואורכו 8 ס"מ.

==מיון==
במשפחה 6 תת-משפחות.
{|
|
*תת-משפחת Agaminae
**Acanthocercus
**לטאת הרים מקורננת (Acanthosaura)
**חרדון (Agama)
**מין יחיד חרדון הרדוויק ערפדי (Brachysaura minor)
**מין יחיד חרדון צוחק ארך-ראש (Bufoniceps laungwalaensis)
**מין יחיד חרדון זנב-טבעת (Chelosania brunnea)
**Coryphophylax
**מין יחיד חרדון חצץ (Cryptagama aurita)
**מין יחיד חרדון עצים בולנגרי (Dendragama boulengeri)
**Gonocephalus
**Harpesaurus
**מין יחיד Hypsicalotes kinabaluensis
**חרדון סלע אסייתי (Laudakia)
**מין יחיד לטאה מצוייצת (Lophocalotes ludekingi)
**מין יחיד חרדון יער זעיר (Oriocalotes paulus)
**Paralaudakia
**Phoxophrys
**חרדון מתחפר (Phrynocephalus)
**דרקון מים (Physignathus)
|
**חרדון מזוקן (Pogona)
**Psammophilus
**מין יחיד חרדון מצוי (Stellagama stellio)
**Trapelus – בו חרדון המדבר וחרדון החולות
**Xenagama
*תת-משפחת Amphibolurinae
**דרקון מצליף (Amphibolurus)
**Arua
**מין יחיד חרדון מולגה (Caimanops amphiboluroides)
**מין יחיד חרדון הצווארון (Chlamydosaurus kingii)
**Ctenophorus
**Diporiphora
**Hypsilurus
**Lophognathus
**מין יחיד מולך קוצני (Moloch horridus)
**חרדון הערבה (Rankinia)
**Tympanocryptis
*תת-משפחת Draconinae
**Aphaniotis
|
**Bronchocela
**קלוטס (Calotes)
**Ceratophora
**Cophotis
**דרקון (Draco)
**Japalura
**מין יחיד לטאה מדובשת אף (Lyriocephalus scutatus)
**מין יחיד Mantheyus phuwuanensis
**Otocryptis
**Ptyctolaemus
**Salea
**סיטנה (Sitana)
**חרדון סארדה (Sarada)
*תת-משפחת Hydrosaurinae
**חרדון מים (Hydrosaurus)
*תת-משפחת Leiolepidinae
**לטאת פרפר (Leiolepis)
*תת-משפחת Uromasticinae
**Saara
**חרדון צב (Uromastyx)
**דרקון בויד (Lophosaurus boydii)
|}

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Lyriocephalus scutatus.jpg|Lyriocephalus scutatus
קובץ:Physignathus cocincinus Zoo Amneville 28092014 2.jpg|דרקון מים סיני
קובץ:Peninsular Rock Agama (Psammophilus dorsalis)- Male breeding plumage- in Hyderabad, AP W IMG 7714.jpg|Psammophilus dorsalis
קובץ:Roughtail rock agama (Stellagama stellio brachydactyla).jpg|חרדון מצוי
קובץ:Cecak terbang (Draco Spilonotus).jpg|Draco Spilonotus
קובץ:Physignathus lesueurii howittii.jpg|דרקון מים אוסטרלי
קובץ:Uromastyx ocellata at the Denver Zoo-2012 03 12 0717.jpg|חרדון צב ממין Uromastyx ocellata
קובץ:Oriental garden lizard (Calotes versicolor) .jpg|קלוטס מסמיק
קובץ:Phrynocephalus mystaceus.jpg|Phrynocephalus mystaceus
קובץ:Superb large fan-throated lizard Sarada superba by Krishna Khan.jpg|Sarada superba
קובץ:Bartagame (fcm).jpg|חרדון אוסטרלי מזוקן
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
מדוזה (קאראווג'ו)

מדוזה (באיטלקית Medusa) הוא שמם של שני ציורים של הצייר האיטלקי קאראווג'ו, הראשון, משנת 1596, ידוע גם כ-"Murtula" ונמצא בידיים פרטיות, והשני, כנראה משנת 1597, מוצג באופיצי, פירנצה. גודלו של הראשון הוא 48x55 סנטימטר וגודל השני הוא 60x55 ס"מ. הציור מתאר את רגע כריתת ראשה של המפלצת המיתולוגית מדוזה. על פי המיתוס, כל המביט בה מתאבן ולכן פרסאוס קרב אליה כשהוא לא מביט בה ישירות, אלא בהשתקפותה במגינו. טכניקת הציור והתאורה בו יוצרים תחושה שהציור הוא תלת־ממדי ונראה שהדם פורץ מצווארה ונשפך אל הרצפה.

המדוזה הוצלה בשיטפון הגדול בפירנצה על ידי "מלאכי הבוץ".

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.wga.hu/framex-e.html?file=html/c/caravagg/03/20medusa.html&find=medusa מדוזה] באתר Web Gallery of Art

קטגוריה:קאראווג'ו
קטגוריה:אוספי גלריית אופיצי
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-16
אנכיות

אנכיות היא הכיוון הניצב לאופק, להבדיל מאופקיות, שהיא הכיוון המקביל לאופק. 

קו אנכי משתרע מלמעלה למטה, בעוד שקו אופקי משתרע משמאל לימין (או להפך).

בקואורדינטות קרטזיות מהצורה (x,y), הציר האנכי משמש לרוב כציר ה-y, כשהמספרים החיוביים נמצאים בצד העליון של הציר. המשוואה x = c, כאשר c הוא קבוע, מייצגת קו אנכי, המקביל לציר ה-y. במישור המרוכב, הציר האנכי משמש לייצוג הרכיב המדומה.

==ראו גם==
* אנך

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:גאומטריה
שיפוע

שיפוע של ישר: m = Δy/Δx.
[[תמרור אזהרה בהולנד על שיפוע של 10%]] 
בגאומטריה, שיפוע של ישר מתאר את עוצמת התלילות שלו. ערך (מוחלט) גדול מצביע על תלילות גדולה. השיפוע מוגדר כיחס בין ההפרש האנכי בין שתי נקודות על הישר להפרש האופקי בין אותן נקודות (ראו באיור משמאל).

באופן דומה נגדיר שיפוע בתחומי הגאוגרפיה או הנדסה אזרחית. כך למשל, שיפוע של גבעה יוגדר כיחס בין הרום היחסי של הגבעה למרחק האופקי מתחתית הגבעה לשיאה. במילים אחרות, השיפוע מצביע על היחס בין שינוי הגובה לשינוי במרחק. כלומר, בגבעה תלולה המרחק האופקי בין תחתית הגבעה לשיאה יהיה קצר יחסית לגובה של הגבעה, בעוד שבגבעה מתונה המרחק האופקי יהיה ארוך ושיא הגבעה יהיה נמוך. 

שיפוע יכול להיות חיובי, שלילי, אפס או לא מוגדר. בישר הנמצא במערכת צירים קרטזית דו-ממדית, שיפוע חיובי משמעו שכאשר ערך ה-x גדל גם ערך ה-y גדל ("עלייה"). שיפוע שלילי משמעו שכאשר ערך ה-x גדל ערך ה-y קטן ("ירידה"). שיפוע שערכו אפס משמעו שאין שיפוע, כלומר מדובר בקו אופקי המקביל לציר ה-x. שיפוע לא מוגדר משמעו שמדובר בקו אנכי המקביל לציר ה-y.

ישרים מקבילים כאשר השיפועים שלהם שווים. ישרים ניצבים זה לזה כאשר מכפלת השיפועים שלהם שווה ל: 1-. בעזרת כלים מהחשבון האינפיניטסימלי ניתן להגדיר גם שיפוע של פונקציה בנקודה כלשהי כשיפוע של הישר המשיק לפונקציה בנקודה זו. כאשר קיים שיפוע כזה נאמר שהפונקציה גזירה בנקודה והשיפוע שלה נקרא נגזרת.

הנוסחה הבסיסית למציאת שיפוע ישר העובר בין הנקודות <math>(x_1,y_1)</math> ו- <math>(x_2,y_2)</math> היא <math>\,m = \frac{y_2-y_1}{x_2-x_1}</math>.

==הגדרה==
השיפוע <math>m</math> בין שתי הנקודות <math>(x_1,y_1)</math> ו־<math>(x_2,y_2)</math> על הישר מוגדר להיות השינוי בערכי ה-<math>y</math> לחלק בשינוי בערכי ה-<math>x</math>: <math>m = \frac{\Delta y}{\Delta x} =\frac{y_2-y_1}{x_2-x_1}</math>. האות <math>m</math> היא המוסכמת לסימון שיפוע במערכת צירים קרטזית. היות שהשיפוע של ישר במישור שווה לאורך כל אורכו, אין חשיבות לאילו שתי נקודות נבחר על הישר, כל עוד הן שונות זו מזו. 

על פי ההגדרה מתקיים כי <math>m\cdot{\Delta x} = {\Delta y}</math>. כלומר, כאשר נעים על הישר משמאל לימין, על כל התקדמות של יחידה אחת בכיוון האופקי יש התקדמות של <math>m</math> יחידות בכיוון האנכי. ניתן להראות כי על פי חוקי הטריגונומטריה מתקיים: <math>\,m = \tan \theta\!</math>, כאשר <math> \theta</math> היא הזווית שבין ציר ה-<math>x</math> לישר (בכיוון החיובי).

במערכת צירים קרטזית, משוואת ישר ששיפועו <math>m</math> היא: <math>\!\, y=mx+b</math>,,כאשר <math>\ b</math>מייצג את נקודת החיתוך של הישר עם ציר ה-<math>y</math>.

עבור ישר אופקי מתקיים <math>\Delta y = 0</math> ו-<math>\Delta x \ne 0</math> ולכן השיפוע שווה ל-0.

עבור קו אנכי <math>\Delta y \ne 0</math> ו-<math>\Delta x = 0</math> ואז לפי הגדרת השיפוע מתקבל <math>m = \frac{\Delta y}{0}</math>. בהכרח מתקבלת חלוקה באפס ולכן השיפוע אינו מוגדר. אולם יש המגדירים את השיפוע במקרה זה להיות אינסופי.

==דוגמאות==
שיפוע של ישר העובר דרך הנקודות: (1,2) ו- (13,8) מתקבל על ידי חישוב היחס של ההפרש האנכי וההפרש האופקי: <math>m = \frac{\Delta y}{\Delta x} = \frac{y_2 - y_1}{x_2 - x_1} = \frac{8 - 2}{13 - 1} = \frac{6}{12} = \frac{1}{2}</math>

שיפוע של ישר העובר דרך הנקודות: (4,15) ו- (3,21) הוא: <math>m = \frac{ 21 - 15}{3 - 4} = \frac{6}{-1} = -6</math>

==ראו גם==

* פונקציה ליניארית
* מישור משופע

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גאומטריה
מרתא בת ביתוס

מרתא בת ביתוס (נקראה גם מרים) הייתה מעשירות ירושלים בשנים שלפני חורבן בית שני. השתייכה למשפחת כהנים ידועה, משפחת ביתוס. על עושרה הרב מסופר בתלמוד בכמה מקומות, "עתירתא דירושלים הויא", עד ששמה הפך לכינוי לאדם בעל עושר מופלג. 
==קורות חייה==
לאחר שהתאלמנה התארסה (התקדשה) ליהושע בן גמלא ובזכות ממון רב ששילמה למלך התמנה בן גמלא לכוהן גדול. בגמרא מובאים דברי רב יוסף שמתח ביקורת על מינוי זה. נישואיה לבן גמלא נערכו לאחר מינויו לתפקיד, ועל אף שלכהן גדול אסור לשאת אישה אלמנה, כאן הותר הדבר כיון שהאירוסים התקיימו עוד קודם למינוי. 

בנה התפרסם כבעל כח רב, והיה יכול לשאת לבדו בקלות שור בעל משקל גדול ולהקריבו למזבח, אלא שלא הניחוהו אחיו הכהנים לעשות כן משום "ברוב עם הדרת מלך".

סיפור מותה הוא בין המפורסמים באגדות החורבן במסכת גיטין והוא מופיע בגרסה נוספת במדרש איכה. על פי חז"ל בעת המצור על ירושלים, שלחה מרתא את עבדה לקנות לה אוכל וכשלא מצא דבר בגלל הרעב הגדול ששרר בעיר, יצאה היא בעצמה לשוק שלא כמנהגה, ובדרכה נכנסה רגלה לתוך גללי בהמה ובעקבות כך, מתה. לפי רש"י סיבת מותה הייתה תחושת הגועל הקיצוני שאחזה בה עד שמתה מחמת עדינותה. רבן יוחנן בן זכאי קרא עליה את הפסוק מפרשת הברכות והקללות מספר דברים: "הרכה בך והענוגה אשר לא נסתה כף רגלה הצג על הארץ מהתענג ומרוך". הדעה השנייה סוברת, כי במהלך הליכתה ברחוב, ראתה תאנים על הרצפה, והתחילה לאכול, התאנות הללו היו של רבי צדוק, שצם 40 שנה על מנת שירושלים לא תיחרב בידי הרומאים ולאחר מכן היה חולה, ומרתה הרגישה בתאנים אלו שהוא מצץ אותם מחמת חוליו, אתם טעם החולי שלו ומכיוון שכן חלתה וסמוך לאחר מכן מתה סמוך למותה הוציאה את כל כספה וזהבה, זרקה אותו בשוק באומרה: "האי למאי מיבעי לי" (=זה למה אני צריכה?). התלמוד מסיים שאלו הם דברי הנביא יחזקאל בנבואת החורבן שלו: "כספם בחוצות ישליכו".

במדרש איכה רבה (מהדורת בובר, פרשה א', ט"ו) מסופר "אמר רבי אלעזר בר צדוק אראה בנחמה אם לא ראיתי שקשרו שערותיה אחרי זנבות הסוסים והיו מריצין בה וקראתי עליה הפסוק הזה "הרכה בך והענוגה אשר לא נסתה כף רגלה הצג על הארץ מהתענג ומרוך".

==זיהויה==
על פי הגמרא במסכת יומא התמנה יהושע בן גמלא לכהן גדול על ידי ינאי המלך שחי זמן רב לפני חורבן בית המקדש, אלא שעל פי אגדות החורבן חייתה מרתא בזמן החורבן. בעל דורות ראשונים הסביר כי יהושע בן גמלא חי סמוך לחורבן הבית והוא זה שהתמנה לכהן גדול בעזרת מרתא בת בייתוס על ידי אגריפס השני ששמו שובש והוחלף בינאי. אולם אהרן היימן חלק עליו ולדעתו אכן מדובר בינאי המלך, ושתי מרתא בת בייתוס היו (וייתכן שזו שחיה סמוך לחורבן נקרא שמה מרים כגרסת המדרש).
==קישורים חיצוניים==

* 
* , מתוך: מקור ראשון 14.7.06.
* .
* 
* נעם בלזם, [http://www.ybm.org.il/lesson?lesson=2066&format=H סנדלה של מרתא], אתר ישיבת ברכת משה.
* .
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:יהודי תקופת בית שני
קטגוריה:נשים בתלמוד
קטגוריה:בית ביתוס
קטגוריה:נשים במאה ה-1
קטגוריה:אגדות החורבן
דוד בלאס

דוד בלאס (נולד ב-1945) הוא איש עסקים ישראלי שנחשב בשנות ה-80 כמלך השוק האפור. הורשע בהוצאת עשרות מיליוני דולרים במרמה מכספי התק"ם אותם ניהל.

==ביוגרפיה==
בלאס נולד למשפחת סוחרים יוצאי סוריה. הוא התחתן עם איזבל, בת של סוחר טקסטיל יהודי מהעיר מנצ'סטר. בעזרת כספים שקיבל מבני משפחתו הוא החל להיות פעיל מאוד בשוק ההון ובשוק האפור. בין השאר רכש ב-1984 בניין מסוכנות הרכב "נוע", שאחד מבעליה היה עזר ויצמן. בעקבות העסקה קיבל חשיפה תקשורתית, מאחר שויצמן ייסד באותה עת מפלגה חדשה בשם "יחד", וחזר לפוליטיקה לאחר הפסקה של מספר שנים. בלאס גם החזיק באותה עת מניות בעיתון הכלכלי "גלובס".

===פרשת בלאס===
פרשת בלאס אירעה על רקע הסחרור האינפלציוני בישראל של שנות השמונים. באותה תקופה ניהל בלאס את תיק ההשקעות של התק"ם. בפברואר 1985 התברר שהכספים נעלמו, לאחר שרכש מניות על שמו בחברות הסנה, בנק הספנות וקונצרן כלל באמצעות תיק ההשקעות של התק"ם והלוואות בשוק האפור.

בתיק ההשקעות של התק"ם היו מופקדים כ-95 מיליון דולר ואולם, חשדם של הקיבוצים התעורר רק כשהגיעו למשוך חלק מהכסף, ונאמר להם שלא יוכלו לקבל אותו. באוקטובר 1985 היה התק"ם על סף חתימת הסדר עם בלאס על החזרת הכספים, אך ההסדר קרס בדצמבר 1985, שבלאס הפסיד 185 מיליון דולר ביום אחד במסחר בבורסה, והיא נסגרה באותו היום להמשך המסחר. התק"ם פנה לעורך דין דוד ליבאי, וביקשו ממנו חוות דעת. ליבאי אמר להם, שלא ניתן לתת חוות דעת מבלי לבדוק את העובדות. ואכן, הוא בדק את העובדות, וממצאיו הועברו לאחר מכן למשטרה, והיוו את הבסיס לפתיחת חקירה נגד בלאס. אחת הטענות המרכזיות של בלאס באותה עת, הייתה כי מדובר בעניין אזרחי ולא פלילי. ובתחילה, הומלץ לסגור את התיק. 

בלאס נעצר לבסוף ב-4 במאי 1986. במשך הימים בהם שהה במעצר, גיבשה הפרקליטות את כתב האישום נגדו. בלאס, בתחילה באמצעות עורך דין אורי סלונים ובהמשך בייצוגו של עורך דין יעקב וינרוט, ניהל תוך כדי המשפט דיונים פרוצדורליים נגד ההיבט הפלילי בפרשה ואף עתר לבג"ץ כנגד הפרקליטות. ביוני 1988 הורשע ב-19 עבירות מרמה ונידון לחמש שנות מאסר מהן שנתיים וחצי בפועל. ב-1989 הורשע בניסיון השתלטות על בנק הספנות.

===לאחר השחרור===
לאחר שהשתחרר מהכלא חזר לעסקים בפרופיל נמוך. במאי 2002 הוכרזו הוא ורעייתו איזבל כפושטי רגל, בעקבות צבר חובות בהיקף 100 מיליון דולר, מהם 80 מיליון לתק"ם. בתחילת 2003 פתח 
כונס הנכסים הרשמי בחקירה, בעקבות דיווחים כוזבים, לכאורה, של בלאס על נכסיו. בין היתר, לניסיון להברחת דירה שהייתה בבעלותו, אך נרשמה בשנת 2001 על שם בתו. הדירה נמכרה לפי החשד למקורב שלו, קצין במשטרה. ביולי 2003 נעצר בחשד להונאה, יחד עם בלס נעצרו גם אשתו וכן קצין חקירות במשטרה החשודים שסייעו לו להעלים נכסים.

ב-2005 התפוצץ מטען חבלה בפתח דירתו בתל אביב.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:מורשעים בעבירות מסוג סחיטה, מרמה ועושק בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
פלזמון

פלזמון הוא יחידת אנרגיה של תנודות בפלזמה. הפלזמון הוא מעין חלקיק הנובע מהקוונטיזציה ("חלוקת" האנרגיה של התנודות בפלזמה לאנרגיות בדידות) של תנודות (אוסילציות) הפלזמה בדיוק כמו שהפוטונים והפונונים הם קוונטיזציה של האור ותנודות (ויברציות) מכניות, בהתאמה. לפיכך, פלזמונים הם תנודות שיתופיות של צפיפות גז האלקטרונים החופשי, לדוגמה, בתדרים אופטיים. פלזמונים יכולים להיצמד עם פוטון וליצור מעין חלקיק נוסף הנקרא פלזמה פולריטון.

==הסבר פשטני==
פלזמונים ניתנים לתיאור כתנודות (אוסילציות) של צפיפות האלקטרונים החופשיים ביחס לסריג של יונים חיוביים קבועים במתכת. כדי להמחיש את תנודות הפלזמה, ניתן לדמיין קוביית מתכת הממוקמת בשדה חשמלי חיצוני בכיוון ימין. אלקטרונים יעברו לצד שמאל (תוך חשיפת יונים חיוביים בצד ימין) עד אשר הם יבטלו את השדה בתוך המתכת. כעת אם נפסיק (נכבה) השדה החשמלי החיצוני, האלקטרונים ינועו באופן כללי ימינה, כי הם נמשכים אל היונים החיוביים אשר נשארו חשופים בצד ימין, וגם דוחים זה את זה. אך צפיפות האלקטרונים אינה אחידה, והאלקטרונים דוחים זה את זה יותר ככל שצפיפותם גבוהה יותר. כתוצאה משילוב אפקטים אלה, תנועת האלקטרונים מתאפיינת בתנודות ימינה ושמאלה בתדירות אופיינית למתכת הנקראת תדירות הפלזמה, ובעוצמה יורדת עם הזמן, עד להגעה למצב יציב בו צפיפות האלקטרונים אחידה בתוך הסריג. פלזמונים הם החלקיקים הקוונטיים המקושרים לסוג זה של תנודות.

לפלזמונים יש תפקיד בכל הקשור לתכונות האופטיות של מתכות. אור בתדירות הקטנה מתדר הפלזמה מוחזר, מפני שהאלקטרונים במתכת מגיבים לשדה החשמלי של האור בתנועה, ובכך מנטרלים אותו. לעומת זאת, אור בתדירות הגבוהה מתדירות הפלזמה עובר דרך פלזמת האלקטרונים ללא הפרעה, מפני שהאלקטרונים אינם יכולים להגיב מספיק מהר לפני שכיוון השדה מתחלף. ברוב המתכות, תדירות הפלזמה היא בתחום האולטרה סגול, ולכן הם מבריקים (רפלקטיביים, בעלי החזרה גבוהה) בתחום הנראה.

בכמה מתכות, כגון נחושת וזהב, יש הבדלים בין רמות אנרגיה המתאימות לאור בתחום הנראה, ולכן תדרים מסוימים נבלעים בחומר (גורמים למעברי רמות של אלקטרונים) ואינם מוחזרים כמו התדרים האחרים, ובכך נוצר "צבע" אופייני למתכת.

במוליכים למחצה, תדירות הפלזמה של אלקטרון הערכיות היא בדרך כלל באולטרה סגול הרחוק, ולכן גם הם רפלקטיביים לאור נראה.

== ראו גם ==
* פונון
* ננושל
* פלזמה
* ננו חלקיקי זהב
* פלסמופור

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פיזיקת הפלזמה
קטגוריה:קוואזי-חלקיקים
ספר הישר (רבנו תם)

ספר הישר לרבנו תם, חלק השאלות והתשובות
ספר הישר נכתב על ידי רבנו תם, מגדולי בעלי התוספות, המכיל שני חלקים: הראשון הוא חידושים לתלמוד הבבלי, והשני הוא שאלות ותשובות. הספר נכתב בשנת 1149, וחלק החידושים נערך בידי תלמידיו של רבנו תם, ביניהם רבי אליעזר ממץ ורבינו פטר, ודברי רבינו תם מוזכרים בו בגוף שני. נראה כי הייתה מעורבות של תלמידי רבנו תם גם בכתיבת הספר, מהחיבור הגהות אשרי, שכותב "ופירש ה"ר פטר בספר הישר". חלק התשובות נשאר כפי שכתבו רבינו תם. 

בשנת תקע"א (1811) שני חלקי הספר יצאו לאור בווינה מתוך כתב יד, על ידי הרב דניאל פרוסטיץ וביוזמתו של מנחם מנדל טעבין. בשנת תרנ"ח (1898) יצאה לאור בברלין מהדורה מתוקנת של חלק השו"ת על ידי הרב שרגא פייש רוזנטל. חלק החידושים נערכו מחדש ויצאו לאור בירושלים בכמה מהדורות (1959-1985) על ידי שמעון שלמה שלזינגר. הרב דוד דבליצקי ההדיר והוציא לאור מחדש את שני החלקים (בני ברק, תש"ף–תשפ"א).

==תוכן הספר==
עיקר מגמת חלקו הראשון של הספר היא לתקן את הגרסאות בתלמוד הבבלי ולהוכיח שאין להגיה את הנוסח הקיים, למחוק או להוסיף עליו, לא על פי היגיון ולא על פי ספרים אחרים או מקורות מקבילים. וכך כותב רבנו תם: 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
*אברהם (רמי) ריינר, "ספר הישר לרבנו תם, ספר? ישר?" בתוך "דרך ספר - שי לזאב גריס" בעריכת עודד ישראלי אבריאל בר לבב, ואברהם (רמי) ריינר ויונתן מאיר, ירושלים 2021, עמ' 157 - 171.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרות הראשונים
קטגוריה:ספרי שאלות ותשובות: ראשונים
ספר הישר (מוסר)

ספר הישר, קושטנטינה ר"פ, 1520
ספר הישר הוא ספר מוסר שחובר כנראה בספרד במאה ה-13, ככל הנראה בידי חכם בשם זרחיה היווני. הספר יוחס פעמים רבות לרבינו תם שחיבר ספר אחר בשם זהה, או לרבי יונה גירונדי, אך מדובר בטעות. החיד"א דן בשאלת זהותו של כותב החיבור, והוא מעלה שתי אפשרויות: לפי טענת רבי מנחם די לונזאנו המחבר הוא זרחיה היווני, ואפשרות נוספת שהוא מביא בשם ספר סדר הדורות היא, שמדובר בר"י מאורלינס.

החיבור דן בנושאים העיקריים של תורת המידות היהודית: אהבת השם ויראתו, תשובה, תפילה ומעשים טובים. כך בהקדמה למהדורת הספר שנדפסה בוורשה, תרי"ג, נכתב: 

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://archive.today/20121217134555/https://sites.google.com/site/magartoratemet/musark ספר הישר בקובץ טקסט להורדה] (ברישיון שאיננו חופשי)
* 
* 
*[http://www.toratemetfreeware.com/online/f_01593.html?dyn ספר הישר], טקסט דיגיטלי באתר המאגר התורני [http://www.toratemetfreeware.com/online/ 'תורת אמת']
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרות יהודית של ימי הביניים
קטגוריה:ספרי מוסר
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:ספרות הראשונים
קטגוריה:ספרי המאה ה-13
מומי אלפין

מומי אלפין (אלפסי) (נולד ב-1953) הוא זמר ומלחין ישראלי במוזיקה המזרחית.

==ביוגרפיה==
נולד במרוקו ובגיל 7 עלה לישראל. גדל באשדוד.
===תחילת הקריירה===
ב-1970 הקים את להקת "היורשים", בה שימש כסולן וכגיטריסט מוביל. היה הסולן בצוות הווי חיל החימוש. לאחר שחרורו קיבל הצעה לחוזה עבור שנה להופיע בבלגיה. מומי הופיע בין היתר במועדון "תל אביב" בבריסל ומועדון "סברה", ולאחר מכן הופיע באמסטרדם במועדון "ירושלים של זהב", ולאחר מכן חצי שנה בטורונטו שבקנדה, ושם הופיע בין היתר בתוכניות טלוויזיה והפקות שונות.

===שנות השמונים===
ב-1980 הקים אלפין את להקת "חצות" שהופיעו באירועים בכל הארץ. לאחר מכן הרבה אלפין להופיע במועדונים, ביניהם מועדון "אריאנה", שם הופיע כל ערב במשך שלוש שנים. 
בתחילת 1983 יצא אלפין למסע הופעות בן שלושה חודשים בארצות הברית עם זוהר ארגוב, שם הופיע בין היתר בלוס אנג'לס וניו יורק.
בשנת 1986 הוציא אלפין את אלבומו היחיד "חפלה בלילות אתונה", אשר זכה להצלחה מבחינה אומנותית אך נכשל מסחרית.

==שנות התשעים==
בשנות התשעים צמצם אלפין את עבודתו כזמר והפסיק להופיע בשבת ועבר להופיע באירועים שונים, שם התחיל גם להיות DJ.

==דיסקוגרפיה==
* "חפלה בלילות אתונה" (1986)

==קישורים חיצוניים==

*[https://dudipedia.wordpress.com/tag/%D7%97%D7%99%D7%99%D7%9D-%D7%A8%D7%95%D7%9E%D7%A0%D7%95/ מומי אלפין] ב"דודיפדיה"

קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:חברי להקות צבאיות ישראליות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
אצטדיון GSP

אצטדיון פאנקיפריאן גימנסטיק אסוסיאיישן, הידוע כאצטדיון GSP (יוונית: Στάδιο Γυμναστικός Σύλλογος) הוא אצטדיון כדורגל השוכן בניקוסיה שבקפריסין. האצטדיון משמש כמגרש הבית של מועדוני הכדורגל של ניקוסיה: אפואל ניקוסיה, אולימפיאקוס ניקוסיה, אומוניה ניקוסיה ושל נבחרת קפריסין בכדורגל.

האצטדיון נפתח לשימוש ב-6 באוקטובר 1999 לאחר טקס בנוכחות נשיא קפריסין, גלפקוס קלירידיס. המתחם שבו נמצא האצטדיון מורכב משלושה חלקים: אצטדיון הכדורגל עצמו, אצטדיון אתלטיקה ומגרש כדורגל קטן יותר המשמש לאימונים. תכולתו הרשמית של האצטדיון היא 23,300 מקומות, והוא מתקן הכדורגל הגדול ביותר בקפריסין. האצטדיון שוכן בכניסה לניקוסיה אליה מגיעים מכיוון הכביש המהיר A1.

מאז פתיחתו של האצטדיון הוא שימש כמגרש הבית של נבחרת קפריסין בנוסף להיותו מגרש הבית של הקבוצות הניקוסיאיות. לדוגמה, במהלך מוקדמות מונדיאל 2006 נערכו באצטדיון כל משחקי הבית של נבחרת קפריסין. ה-GSP הוא גם האצטדיון היחיד בקפריסין שעומד בתקנים של אופ"א, ולפיכך החל מ-2004 נערכים בו כל משחקי הבית של הקבוצות הקפריסאיות במסגרת הטורנירים האירופיים כגון ליגת האלופות והליגה האירופית. לדוגמה, בעונת נערכו באצטדיון משחקי הבית של אנורתוסיס פמגוסטה בליגת האלופות, ובעונה שלאחר מכן נערכו באצטדיון משחקי הבית של אפואל ניקוסיה בשלב הבתים של ליגת האלופות. אחת לשנה נערך באצטדיון משחק הסופר קאפ הקפריסאי, ועד 2005 נערך בו בכל שנה משחק הגמר של הגביע הקפריסאי.

בעקבות המצב הביטחוני הרעוע ששרר בישראל ובמזרח התיכון הוחלט ב-2002 שהאצטדיון ישמש כמגרש הבית של הקבוצות הישראליות שהשתתפו בגביע אופ"א ובליגת האלופות. בתקופה זו נערך ב-GSP משחק הבית של הפועל תל אביב מול מילאן ברבע גמר גביע אופ"א, וכך גם משחקי שלב הבתים בליגת האלופות של מכבי חיפה. בנוסף, בקיץ 2014, במהלך מבצע צוק איתן, עירוני קריית שמונה השתמשה באצטדיון כמגרש ביתי במשחק המוקדמות נגד דינמו מוסקבה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.stadiumguide.com/gsp.htm אצטדיון GSP] באתר Stadium Guide
* [http://www.worldstadiums.com/stadium_pictures/europe/cyprus/nicosia_neo_gsp.shtml אצטדיון GSP] באתר World Stadiums

GSP
קטגוריה:ניקוסיה: ספורט
GSP
קטגוריה:אפואל ניקוסיה
קטגוריה:אומוניה ניקוסיה
מערכת שטיינר

S(2,3,7)}}
מערכת שטיינר עם פרמטרים <math>t,k,n</math> היא מבנה קומבינטורי סימטרי הכולל תת-קבוצות בגודל <math>k</math>, הקרויות בלוקים, של קבוצה בגודל <math>n</math>, באופן שכל <math>t</math> נקודות מוכלות בבלוק יחיד. מערכת כזו נקראת <math>S(t,k,n)</math>.
. מערכות כאלה קרויות על שם המתמטיקאי השווייצרי יאקוב שטיינר שחי במאה התשע עשרה. 

כל גאומטריה סופית (אפינית או פרויקטיבית) היא מערכת שטיינר, שבה הבלוקים הם ישרים, וכל <math>t=2</math> נקודות מוכלות בישר יחיד. ההכללה שבה כל קבוצה בגודל <math>t</math> מוכלת במספר קבוע של בלוקים (ולאו דווקא בבלוק יחיד) נקראת "תכנון בלוקים" (בסימון זה, מערכת שטיינר היא תכנון <math>t-(k,n,1)</math>).

למערכות שטיינר יש השלכות בתורת הקודים ובתורת החבורות הסופיות, דרך חבורות הסימטריות שלהן. קשה לבנות אותן, ולא ידוע מיון שלם שלהן. בין השאלות הטבעיות בהקשר זה: מהן שלשות הפרמטרים עבורן קיימת מערכת שטיינר; בהינתן שלשת פרמטרים, האם יש מערכת מתאימה; ואם כן, האם היא יחידה.

אם זורקים נקודה ממערכת קיימת <math>S(t,k,n)</math> ושומרים רק את הבלוקים שעברו דרכה, מתקבלת מערכת <math>S(t-1,k-1,n-1)</math>. הכיוון ההפוך (הוספת נקודה למערכת קיימת) בדרך כלל בלתי אפשרי. קל להראות שבמערכת שטיינר <math>S(t,k,n)</math> יש <math>b = \frac{\binom{n}{t}}{\binom{k}{t}}</math> בלוקים בסך-הכל, ושדרך כל נקודה עוברים <math>r = \frac{\binom{n-1}{t-1}}{\binom{k-1}{t-1}}</math> בלוקים; אם המערכת קיימת, המספרים האלו חייבים כמובן להיות שלמים, והם מקיימים <math>bk=rn</math>. בעיית הקיום של מערכת שטיינר <math>S(2,6,36)</math> הייתה ידועה בשם בעיית הקצינים של אוילר; למרות שהשלשה (2,6,36) מקיימת את תנאי הקיום האריתמטי, מערכת כזו אינה קיימת (G. Tarry, 1900). משפט הקיום של וילסון (Richard Wilson) קובע שעבור פרמטרים גדולים מספיק, לכל שלשה המקיימת את תנאי ההתחלקות קיימות מערכות שטיינר מתאימות [http://www.maths.qmul.ac.uk/~lsoicher/designtheory.org/library/encyc/topics/pbd.pdf].

בגאומטריה האפינית המישורית מעל השדה הסופי <math>\mathbb{F}_q</math> יש <math>q^2</math> נקודות, שדרך כל שתיים מהן עובר ישר יחיד, עליו <math>q</math> נקודות. לכן אוסף הישרים מהווה מערכת שטיינר <math>S(2,q,q^2)</math>. בדומה לזה, קבוצת הישרים במישור הפרויקטיבי מעל אותו שדה היא מערכת שטיינר <math>S(2,q+1,q^2+q+1)</math>. קבוצת המישורים במרחב האפיני ה-<math>n</math>-ממדי <math>\mathbb{F}_2^n</math> היא מערכת שטיינר <math>S(3,4,2^n)</math> (משום שדרך כל שלוש נקודות <math>x,y,z</math> עובר מישור יחיד, <math>\{x,y,z,x+y+z\}</math>). 

מערכת שטיינר עם הפרמטרים <math>t=2</math> ו-<math>k=3</math> נקראת מערכת שטיינר משולשת. קיימת מערכת כזו על <math>n</math> נקודות אם ורק אם <math>n \equiv 1, 3 \pmod{6}</math>. מערכת שטיינר המשולשת היחידה בגודל n=7 היא מישור פאנו. מערכת שטיינר המשולשת היחידה בגודל n=9 היא המישור האפיני מעל השדה מסדר 3. מערכת שטיינר משולשת שבה כל שתי שלשות נחתכות מוכלות בתת-מערכת בגודל 9 נקראת מערכת הול משולשת.

חבורות הסימטריה של כמה מערכות שטיינר מיוחדות (הנוצרות מן המערכות <math>S(5,6,12)</math> או <math>S(5,8,24)</math>) הן חבורות פשוטות ספורדיות הקרויות חבורות מתיו.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קומבינטוריקה
מחצבות קדומים

מחצבות קדומים, מבט כללי
"ים" בית הבד
מחצבות קדומים היא מחצבה קדומה של אבן גיר מהתקופה הרומית-ביזנטית הנמצאת על הר הכרמל. המחצבה שוכנת בצד פיתול חד של כביש 721 העולה מעתלית לבית אורן לאורך אפיקו של נחל אורן ובצמוד לאפיק נחל דמון. באתר נותרו סימני חציבה קדומה בצורת מדרגות רבות בגדלים ובכוונים שונים. בשטח ניתן לראות את עקבות עבודת החוצבים בצורת חריצים אלכסוניים ורדודים.

בתוך המחצבה הותירו החוצבים קיר זקוף מעוגל שבמרכזו גוש סלע בצורת קובייה. השערות החוקרים בעבר היו שמדובר במזבח כיום משערים שבמקום נחצבו עמודים מעוגלים.

בצד מערב של המחצבות נמצאת מערת קבורה גדולה חצובה בסלע. פתח המערה נפגע במהלך השנים. בתוך המערה נמצאו שני קבורה, אחד בצידה הימני והשנייה בפאתיה. בצד מזרח של המחצבות חצובה מערה בעלת פתח גדול מעוגל.

ליד המחצבות נמצא גם חלק מבית בד המכונה "ים". זוהי האבן הראשונה עליה הונחו הזיתים לכתישה. הים חצוב על דרגש מוגבה בצורת עיגול בקוטר 1.8 מטר ובגובה 0.5 מטר עם שפה בולטת. במרכז הים בליטה עם חור מרובע.

כ-30 מטר ממזרח לכביש יש מרפסת תצפית מגודרת במעקה המשקיפה על נחל אורן. על הקיר באזור מרפסת התצפית חצובה מערת קבורה נוספת. המערה סגורה בשער ברזל.

אזור מחצבות קדומים משמש כאחד מאתרי גלישת מצוקים בישראל.

==לקריאה נוספת==
*מנחם מרקוס, הר הכרמל, סקר נוף ומסלולי טיול, הוצאת רשות שמורות הטבע, 1997, עמ' 17, 64

==קישורים חיצוניים==

* יום שדה [http://meyda.education.gov.il/files/noar/nachalalon.pdf "ההר הירוק תמיד"], מנהל חברה ונוער, אגף של"ח וידיעת הארץ.
השרפה בכרמל בדצמבר 2010]]

קטגוריה:הכרמל
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים בכרמל
קדומים
בואינג 2707

בואינג 2707 תוכנן להיות מטוס נוסעים על קולי. הוא פותח בארצות הברית כתגובה למטוס הקונקורד האירופי.<br />
טיסת המבחן תוכננה לשנת 1970, ומסירת המטוסים הראשונים לשנת 1974. העלייה בעלויות הפרויקט והתנגדות של קבוצות לאיכות הסביבה הביאו לביטול הפרויקט כבר בשנת 1971, עוד בטרם נבנה אב הטיפוס הראשון.

== פיתוח ==
ראשיתו של הפרויקט ביוזמה משותפת של בריטניה, צרפת, ארצות הברית, וברית המועצות, בשנות ה-50 המאוחרות, לבנות מטוס נוסעים על קולי לטיסות מסחריות. בהמשך עזבו את הפרויקט ארצות הברית וברית המועצות; צרפת ובריטניה פיתחו את מטוס הקונקורד לבדן.

בשנות ה-60, כשטס הקונקורד לראשונה, חשש הממשל האמריקאי שהמטוס יביא לעידן חדש בתחום התעופה. ביוני 1963 הודיע הנשיא ג'ון קנדי כי תוכנית לבניית מטוס דומה אושרה; הממשלה מימנה 75% מעלויות הפיתוח. רשות התעופה הפדרלית האמריקאית הוציאה מכרז לפיתוח המטוס. החברות לוקהיד, נורת' אמריקן אוויאיישן, בואינג, פראט אנד ויטני, ג'נרל אלקטריק, וקרטיס רייט התמודדו במכרז, בו זכתה בשנת 1966 חברת בואינג.

הדגם אותו הציגה בואינג היה מטוס רחב גוף שיטוס במהירות שבין 2.7 ל-3 מאך, כנפיים בעלות משיכה משתנה, בין 277 ל-300 מושבים (פי שלושה מכמות המושבים בקונקורד), סידור מושבים 2-3-2, מערכת בידור מרכזית, וחלונות 12 אינץ'.

במהלך הפיתוח נזנח העיצוב המקורי של המטוס, הכנפיים בעלות משיכה משתנה בוטלו משום שהצירים הענקיים הפריעו למהלך הטיסה, המנועים מוקמו באחורי הכנפיים, קיבולת הנוסעים ירדה ל-220, והמטוס איבד את צורתו הייחודית.

עם התקדמות הפרויקט, גברה ההתנגדות מצד ארגוני איכות הסביבה ובשנת 1965 יצא לאור ספר שמנה את הבעיות שיגרום המטוס, ביניהן פגיעה בשכבת האוזון בעקבות טיסות בגובה רב, וכן "בומים" על-קוליים בקרבת שדות תעופה שילחיצו ויסכנו אנשים עם בעיות לב ונשים בהריון.

בטיסות מבחן של מטוס על קולי אחר, XB-70, ליד אוקלהומה סיטי, תבעו תושבים באזור את חברת נורת' אמריקן אוויאיישן על סך של 1,284,532 דולר על נזקים ישירים למבנים וחלונות זכוכית.

מספר פוליטיקאים הובילו קמפיין נגד הממשל שמסבסד פיתוח של מטוס מסחרי במפעל פרטי.

במרץ 1971, למרות תמיכתו של הנשיא ריצ'רד ניקסון בפרויקט, דחה הסנאט האמריקאי את המימון הממשלתי. התומכים בפרויקט חששו שביטול הפרויקט יחד עם מלחמת וייטנאם יובילו לאבטלה המונית.

באותה תקופה היו לבואינג 115 הזמנות למטוס, בעוד שלקונקורד היו 74 הזמנות. הפרויקט בוטל עוד לפני שהושלמו שני אבות הטיפוס שלו. בעקבות ביטול הפרויקט, בואינג פיטרה יותר מ-60,000 עובדים, ובשלט חוצות בסיאטל (העיר בה היו ממוקמים משרדיה הראשיים של בואינג) נכתב: "האחרון שיעזוב את סיאטל - שיכבה את האור".

== ראו גם ==
*טופולב Tu-144
*קונקורד
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.boeing.com/history/products/supersonic-transport.page בואינג 2707] באתר הרשמי של חברת בואינג
<div class="mw-content-ltr">* DR. Omar Memon, [https://simpleflying.com/why-the-boeing-2707-failed/ Why Did Boeing's Proposed Supersonic 2707 Airliner Fail?] Simple Flying.com, Dec 18, 2022</div>
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

2707
קטגוריה:מטוסי נוסעים אמריקאיים
קטגוריה:כלי טיס בעלי כנף דלתא
שרת (מקצוע)

שרת מנקה את הכניסה לבניין ב[[בואנוס איירס]]
שרת או (נקרא גם: אב בית או איש תחזוקה) הוא תפקיד הכולל תחזוקה כללית של מבנה, כדוגמת בית חולים, בית ספר, בניין משרדים, בניין דירות ועוד. שרתים אחראים לרוב על הניקיון, התחזוקה ולעיתים גם על האבטחה. במבנים גדולים ובקמפוסים קיים בדרך כלל צוות אנשי תחזוקה, במקרים האלה "אב בית" יהיה האחראי הראשי על מבנה מסוים, ובאחריותו גם ניהול צוות התחזוקה של אותו מבנה.

==מטלות המקצוע==
עבודות השרת כוללות לרוב את המטלות הבאות או השגחה על ביצוע עבודות אלו:

* פתיחה ונעילה של הבניין בתחילת וסוף יום.
* ניקיון המבנה על כל חלקיו.
* תיקון ליקויים במבנה או באביזרים שבו.
* תחזוקה שוטפת.

== ראו גם ==
*שיפוצניק

== קישורים חיצוניים ==
 

קטגוריה:נותני שירות
קטגוריה:תחזוקה
קטגוריה:סגל בית ספר
ישיבת שילה

הרב אביב גמליאל – ראש הישיבה
שיעור כללי – הרב מיכאל ברום

ישיבת שילה, היא ישיבת הסדר הנמצאת ביישוב שילה בבנימין. הישיבה הוקמה בשנת תשל"ט (1979) ולומדים בה כמאה<ref name=":0"></ref> תלמידים ואברכים. בעבר עמד בראשה הרב מיכאל ברום, המשמש כיום כנשיא הישיבה. ראש הישיבה הנוכחי הוא הרב אביב גמליאל.

== היסטוריה ==
הרב מיכאל ברום מונה לראש הישיבה כמה שנים לאחר הקמתה ושימש בתפקיד במשך כ-30 שנה. בין השנים תש"מ-תשמ"ב עמד בראשות הישיבה הרב משה דימנטמן. גם הרב יעקב חרל"פ שימש בתפקיד לתקופה קצרה. בשנת תשס"ו מונה לראש הישיבה הרב אהרן הראל. הוא פרש בשנת תש"ע. בשנת תשע"ד התמנה לראש הישיבה הרב נתנאל עובד, רב היישוב קריית נטפים. הרב נתנאל והרב אביב גמליאל, שניהם בוגרי הישיבה, הביאו אליה קבוצת תלמידים מישיבת היכל אליהו. לאחר מכן עזב הרב עובד.

בשנת 1996 הונחה אבן הפנה לבית המדרש של הישיבה בתרומת יוסף יצחק גוטניק, בתכנון האדריכל ישעיהו אילן. בית המדרש נבנה אך לא הושלם ונותר ריק, כיוון שבמהלך בנייתו פחת מספר התלמידים. המבנה נמכר למועצה האזורית מטה בנימין.

==מאפייני הישיבה==
בישיבה ישנו דגש על הלימוד ההלכתי בסדר בוקר בשיטת אסוקי שמעתתא אליבא דהלכתא. בעבר הדגישה הישיבה את תורת הרב קוק. תחת הרב גמליאל מודגשת יותר תורת החסידות ובפרט חסידות חב"ד ועבודת הנפש לפי ספר התניא, לצד תורת הרב קוק.

הישיבה מוציאה מדי כמה שנים ספר ובו מאמרים פרי עטם של בחורי ורבני הישיבה, בשם "קטורת שילה".

תלמידי הישיבה מתגייסים לצה"ל במסגרת ה"הסדר". הישיבה מוציאה עלון דו-שבועי בשם "ניחוח הקטורת" (נקרא בעבר "פ"שילה"), אשר מופץ בקרב חייליה המשרתים בשירות פעיל בצה"ל.

בישיבה כולל אברכים המונה כ-25 אברכים<ref name=":0" />, בראשות הרב גבריאל גבאי. רובם לומדים למבחני ההסמכה לרבנות של הרבנות הראשית לישראל. בישיבה גם מכון הוראה שהוא שלוחה של מכללת מורשת יעקב.

==רבני הישיבה==
* הרב מיכאל ברום – נשיא הישיבה, שיעורי עיון ואמונה
* הרב אביב גמליאל – ראש הישיבה
* הרב אריה מנדלקורן – ראש תוכנית הבקיאות בהלכה
* הרב גבריאל גבאי – ראש הכולל
* הרב שאול מלכה – ר"מ בישיבה ובמדרשת בינת
* הרב יצחק חן – ר"מ

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://asif.co.il/yeshiva/%d7%a9%d7%99%d7%9c%d7%94/ מאמרים של ישיבת שילה] בספריית אסיף

==הערות שוליים==

שילה
קטגוריה:השומרון: חינוך
שילה
שילה
שילה
קטגוריה:שילה
מט"י

מט"י – מרכז לטיפוח יזמות עסקית הוא קבוצה של עמותות העוסקות בסיוע וקידום יזמות לעסקים קטנים ובינוניים, ומיזמי סטארט אפ טכנולוגיים. למט"י כ-25 סניפים הממוקמים באזורים שונים בישראל ופועלים לקידום עסקים באזורם. הקבוצה פועלת מתחילת שנות ה-90.

מטרת מט"י היא לסייע בהפיכת רעיון, למיזם או לעסק, תוך כדי מתן שירותי ייעוץ ותכנון עסקי לעסקים בכל הענפים.

במט"י מאגרי מידע, ניסיון רב בזיהוי יוזמות עסקיות בעלות פוטנציאל כלכלי, טיפוח יזמות, השתתפות בתהליכי הפיתוח העסקי של היוזמות.

בעקבות רפורמה שנערכה הפסיקו מרכזי המט"י לקבל מימון ממשרד הכלכלה, שהחליט להפעיל במקומם מוקדי שטח הנקראים "מעוף לעסקים".

== שירותי מט"י ==
* כתיבת תוכנית עסקית
* הדרכה
* קורסים
* ייעוץ עסקי
* ליווי עסקי
* השגת מימון בתנאים נוחים
* סיוע בבנית אתרי אינטרנט

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.guidestar.org.il/search-malkars/%D7%9E%D7%98%22%D7%99 עמותות מט"י], באתר "גיידסטאר"

==הערות שוליים==

קטגוריה:יזמות
קטגוריה:ישראל: כלכלה
קטגוריה:ישראל: עמותות
אשוויילר

ה[[פייטה (Lederpieta) באשוויילר משנת 1360 לערך]]
אשוויילר (בגרמנית Eschweiler) היא עיר בנפת אאכן, נורדריין-וסטפאליה שבגרמניה קרבת גבולה עם הולנד ובלגיה. העיר ממוקמת כ-15 ק"מ ממזרח לאאכן ו-50 ק"מ ממערב לקלן, על נהר האינדה (Inde).

==היסטוריה==
היישוב מוזכר לראשונה ב-828 בכתביו של איינהרד, הביוגרף של קרל הגדול, והאזכור הראשון של כריית פחם באזור הוא משנת 1394. אשוויילר היוותה חלק מדוכסות יוליך מאמצע המאה ה-15 ועד לסוף המאה ה-18. ב-1642 היא נכבשה ונבזזה במהלך מלחמת 30 השנים, וב-1678 כמעט ונהרסה לחלוטין על ידי כוחותיו של המלך הצרפתי לואי ה-14. ב-1756 ניזוקה העיר ברעידת אדמה שפגעה באזור. ב-1794 סופחה לצרפת והייתה בשטחה עד שהועבר לשליטת פרוסיה בעקבות קונגרס וינה משנת 1815. העיר נפגעה קשות ב-1944 במסגרת מלחמת העולם השנייה.

==יהודים באשוויילר==
וילהלם הרביעי הגרף של דוכסות יוליך, שאשוויילר השתייכה אליה, נתן ב-1226 היתר ליהודים להתיישב בדוכסות. אולם אין מסמכים המעידים כי יהודים אכן התיישבו במקום. במאה ה-18 התגוררו משפחות יהודיות בעיירה וייסוויילר (Weisweiler), המהווה כיום רובע של אשוויילר, זאת תחת חסות הגרפים של הצפלד (Hatzfeld). הקהילה הקימה בית כנסת ב-1760 ובית ספר ב-1844. ב-1933, ערב עליית הנאצים לשלטון, חיו במקום 107 יהודים, רק מעטים מהם הצליחו להינצל מההשמדה.

==אתרים בעיר==

בכנסיית St. Peter und Paul בעיר מוצגת פייטה משנת 1360 לערך. בעיר ישנן מספר טירות, ובהן טירת אשוויילר שבה שלושה מגדלים מהמאה ה-13.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:נורדריין-וסטפאליה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בגרמניה
משפט ציבורי

המשפט הציבורי הוא ענף משפטי שתכליתו הסדרת היחסים בין יחידים (אזרחים, חברות) לבין המדינה. בענף זה כלולים המשפט החוקתי, המשפט המנהלי והמשפט הפלילי, זאת בניגוד למשפט הפרטי, תחום במשפטים שתכליתו הסדרת מערכות היחסים בין יחידים או קבוצות, ללא כל התערבות של המדינה.

==תחומי המשפט הציבורי==
* המשפט החוקתי – ענף משפטי העוסק בחוקי יסוד, השולטים בתחום הכוחות והסמכות של גופים שונים, ביחס לחקיקה וליישום של חוקים אחרים בידי הממשלה. חוקה מחייבת את הממשלה, ומגבילה את המצבים שבהם ניתן לחוקק ולפרש חוקים ולהחיל כוח. חוקות עשויות להתייחס לגופים שונים, כולל ארגונים, אגודות, אנשים ללא מדינה או מדינות לאום.
* המשפט המנהלי – תחום במשפטים המסדיר את פעולותיהן של רשויות המינהל הציבורי השונות: שירות המדינה, רשויות מקומיות וכדומה.
*המשפט הפלילי – ענף משפטי, שתכליתו הסדרת חיי החברה, על ידי הגדרת התנהגויות שליליות מסוימות כבלתי-חוקיות, וזאת באמצעות סדרת כללים של "עשה" ו"אל-תעשה". אדם המפר כללים אלו יואשם בביצוע עבירה פלילית, עשוי לעמוד לדין, ולהיענש בהתאם לעונשים הקבועים בחוק. המשפט הפלילי חל על תחום מצומצם של התנהגויות, ובא לקבוע כללי הימנעות מהתנהגויות אלו באמצעות הרתעה, העמדה לדין ענישה וקלון. המשפט הפלילי מאופיין בכך שאכיפתו מוטלת קודם כל על המדינה, באמצעות התביעה הכללית, אף במקרים שהנפגע העיקרי מההתנהגות הפלילית יהא מתלונן פרטי אחר בחברה. המשפט הפלילי מסדיר יחסים בין פרטים בחברה, אך למעשה מתנהל בין המדינה (כישות קולקטיבית) לבין פרט (חשוד, נאשם, אסיר).

== מקורות לעיון ==
* פרופ' זמיר יצחק הסמכות המינהלית כרך א' (1996).
* פרופ' ברק-ארז דפנה משפט מינהלי כרך א' (2013).
* ד"ר אורן שבת, העתירה המנהלית והסעדים במכרזים ציבוריים (2017).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ישראל: ענפי משפט
בי מובי

בִּי מוּבִי (מאנגלית: B Movie – "סרט מדרגה שנייה" או "סרט סוג ב'") הוא מונח המתייחס לסרטי קולנוע דלי תקציב ונעדרי יומרה אמנותית, שהתאפיינו בערכי הפקה נמוכים יותר, שצולמו במהירות רבה, עם שחקנים מהדרג השני והשלישי של אולפני הוליווד. המונח מציין היום גם סרטים עתירי תקציב, שאופיים דומה לזה של סרטי בי, ובמיוחד סרטים העוסקים בסוגות הסרטים הנפוצות בסרטי בי, כמו אימה, מדע-בדיוני, פשע, מתח, מערבונים, וכדומה.

== היסטוריה ==
מקור המונח "בי מובי" הוא בנוהג הנפוץ של אולפני הוליווד להפיק, במקביל להפקה הראשית, גם הפקה משנית (עם יחידת אולפן B). סרטים אלו הוצגו, במתכונת של "הקרנה כפולה" או "שני סרטים בכרטיס אחד", אחרי הסרט המרכזי (Feature Film). הם נפוצו כבר מראשית ימיה של הוליווד, ונתפסו בעיני האולפנים כדרך למצות את המירב מצוות השחקנים, הבמאים, הצלמים, וכן הלאה שהועסקו בשכר על ידי האולפן. הסרטים, שאורכם היה קצר במעט מזה של סרטים רגילים, הופקו במהירות רבה יחסית, תחת פיקוח הדוק פחות, והתאפיינו בעלילה נוסחתית, בדמויות סטראוטיפיות חוזרות ונשנות (פעמים רבות, בגילומם של אותם שחקנים), בביטוי ישיר ועז של מסרים, בגישה של סרט ניצול, לעיתים גסה, ובתכנים שהיו לעיתים קרובות נועזים יותר מהמקובל בסרטים מסחריים רגילים בהוליווד.

לבי מוביז הידועים מתקופת הוליווד הקלאסית (שנות השלושים עד שנות החמישים), ולסרטי בי משנות החמישים והשישים שהופקו לעיתים קרובות, מחוץ למערכת ההוליוודית או בשוליה, היו השפעה ניכרת על התפתחותן של סוגות קולנועיות כמו פילם נואר, סרטי מדע בדיוני, וסרטי אימה. בתחום אחרון ניכרת השפעה זו עד היום, ורבים מיוצרי סרטי האימה ממשיכים לאמץ את גישת הניצול, הבוטות והתעוזה אשר אפיינה את הבי מוביז.

== שימוש במונח ==
המונח עדיין נמצא בשימוש במובנו הרחב יותר, כהתייחסות לסרט דל תקציב, או לסרט נטול כל שאיפות אמנותיות, וכן לסרט נמרץ ותוסס; נטול מגבלות האופייניות להפקות גדולות ומשוחרר ממוסכמות הקולנוע העצמאי היוקרתי. כמו כן, נעשה שימוש במונח לגבי סרטים עם תקציבים גבוהים המחקים את ז'אנר הבי מוביז.

לבי מוביז קונוטציה של סרטים באיכות גרועה לעומת סרטי הפקות ענק. הם זוכים תכופות להתעלמות מצד מבקרי קולנוע, אך ישנם גם בי מוביז רבים המציגים תחכום אסתטי ורמה אמנותית גבוהה. כמו כן סיפקו סרטי הז'אנר מאז קיומם הזדמנויות עבור קולנוענים שהקריירה שלהם נמצאה בשקיעה. יוצרים מפורסמים, כמו אנתוני מאן וג'ונתן דמי למדו את אומנות הקולנוע דרך הבי מוביז. הז'אנר סייע לכמה שחקנים לקבל הכרה, בהם ג'ון ויין וג'ק ניקולסון, ועזר להחיות את הקריירה של שחקנים כווינסנט פרייס וקארן בלק.

קיימים מספר מונחים נלווים, כגון "סי מוביז" או "זד מוביז" הנפוץ יותר, המתארים סרטים באיכות הנופלת אף מזו של קטגוריית הבי מוביז. המונחים "דרייב אין" ו"סרט חצות", משמשים תכופות כמילים נרדפות לבי מוביז. שם נרדף נוסף שהוטבע לאחרונה הוא "סרט פסיכוטרוני", המציין סרט שנתקל בבוז והתעלמות מוחלטת מצד ממסד המבקרים.

חלק מהבי מוביז, על אף ערכי ההפקה הזולים שלהם, מיועדים להעביר מסר פוליטי או חברתי מחוכם, כמו "האיש השקוף" למשל, שבבסיסו עמד מסר נגד מרוץ החימוש.

== ראו גם ==

* סרט ניצול
* רוג'ר קורמן

== קישורים חיצוניים ==

* נחום מוכיח, [http://www.habama.co.il/Pages/Description.aspx?Subj=4&Area=5&ArticleID=5372 בי מוביז בכאילו], באתר "הבמה", 25 ביוני 2007
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:סוגות בקולנוע
שמואל דנקנר

שמואל דנקנר (נולד ב-6 בנובמבר 1930) הוא איש עסקים ישראלי. 

== ביוגרפיה ==
שמואל דנקנר הוא בנו של משה דנקנר, מראשוני תעשיית היהלומים בארץ ישראל וחיה רחל דנקנר, אשתו הראשונה. בהיותו בן פחות מ-9 התייתם דנקנר מאמו.

דנקנר למד הנדסה כימית ובתחילת שנות ה-60 ניהל את מפעלי תעשיות מלח לישראל בעתלית.

בתחילת 1977 הוא היה מנכ"ל חברת המלח לישראל - אילת 1976, חברת בת של חברת המלח לישראל. בשנת 1977 זכה דנקנר בפרס התעשייה בקטגוריית הכימיה<ref>[https://www.industry.org.il/פרס-התעשייה פרס התעשייה], באתר התאחדות התעשיינים בישראל</ref>, על תפקידו כמנכ"ל דור כימיקלים.

בשנות ה-80 דנקנר ניהל את דור כימיקלים ואת דנקנר השקעות. הוא המשיך לנהל את דנקנר השקעות עד למכירת חלק מעסקי המשפחה והעברת יתר העסקים לממשיכי דרכו. בתקופת כהונתו הייתה קבוצת דנקנר אחת המובילות בישראל. היא ניהלה פעילות ענפה בתחומי הבנקאות, תקשורת וטלוויזיה בכבלים, נדל"ן וכן בייצור מלחים, חומרים פטרוכימיים ומוצרים פלסטיים.

שימש יו"ר מועצת המנהלים של דנקנר השקעות בע"מ ושל מת"ב - מערכות תקשורת בכבלים בע"מ.

בשנות ה-70 היה דנקנר פעיל במפלגת שינוי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:תעשיינים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס התעשייה
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
שמואל
קטגוריה:פעילי מפלגת שינוי
קטגוריה:משפחת צלליכין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:אזרחי כבוד של חולון
משה בתיבה (מאכל)

משה בתיבה הוא מאכל, המזוהה בעיקר כארוחת ילדים המורכב מנקניקיות עטופות בבצק עלים. באנגלית נקרא המאכל Pigs in a blanket ("חזירים בשמיכה"), ואילו בעברית הוא מכונה "משה בתיבה", שם שמקורו בספרה של רות סירקיס "ילדים מבשלים" (1975).

המאכל מתייחס לכמה מוצרי מזון המתבססים על נקניקיות המגולגלות בבצק בווריאציות שונות, הנפוצות בעיקר בישראל, בארצות הברית, בממלכה המאוחדת, באיטליה, באוסטרליה, באירלנד, בגרמניה, בהולנד, ברוסיה, בקנדה וביפן.

בחנויות כשרות בארצות הברית קיימת גם גרסה עם שתי נקניקיות שנקראת "תורה ציווה לנו משה" על שם הדמיון לספר התורה.

==המאכל בתרבויות שונות==
בארצות הברית, שם המאכל אינו מתייחס לנקניקיות בבצק בלבד. לעיתים הנקניקיות נעטפות בביסקוויט, בפנקייק או בקרואסון.

בממלכה המאוחדת, המאכל "חזירים בשמיכה" מורכב ממיני נקניקיות העטופות בבייקון והוא מוגש בדרך כלל בארוחת הצהריים של חג המולד או בארוחות על האש. כיום נחשב המאכל לחלק מסורתי בארוחת חג המולד.

ברוסיה, המאכל קרוי "Сосиска в тесте" — "נקניקיות בבצק".

בגרמניה, המאכל קרוי "Würstchen im Schlafrock" — "נקניק בחלוק", המורכב גם הוא מבצק עלים ומכיל לעיתים פנקייק, גבינה ובייקון.

בדנמרק, המאכל בנוי מהרכבו המסורתי וקרוי "Pølsehorn" — "נקניק לחמנייה".

בישראל, המאכל מזוהה כארוחת ילדים, המוגש עם קטשופ. המאכל אינו מוגש במסעדות והוא נאפה באופן ביתי, או בהפשרה של המזון כמוצר מוקפא. נקרא לעיתים גם בורקס נקניק.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נקניקיות
קטגוריה:המטבח הישראלי
קטגוריה:המטבח הבריטי
קטגוריה:המטבח האמריקאי
קטגוריה:מאפי בצק עלים
קטגוריה:מאכלי חג המולד
ואלרי קונסן

ואלרי קונסן (בצרפתית: Valérie Quennessen; 3 בדצמבר 1957 – 19 במרץ 1989), הייתה שחקנית קולנוע צרפתייה ממוצא יהודי. התפרסמה בסרטים "קונאן הברברי" ו"נאהבי קיץ".

== ביוגרפיה ==
קונסן נולדה למשפחה יהודית בפריז. היא בילתה את מרבית ילדותה בניסיון להגשים את חלומה ולהפוך ללוליינית מקצועית. כשהתבגרה זנחה את הרעיון ולמדה משחק, כדי להתגבר על חרדה חברתית ממנה סבלה. לאחר שהתגברה על החרדה החלה לגלות עניין במקצוע ולמדה שיעורי דרמה שעזרו לה להתקבל למספר מחזות תיאטרון מקומיים.

בשנת 1976 הופיעה בסרטה הצרפתי הראשון, "Le Plein de super". היא התפרסמה גם בתוכניות טלוויזיה צרפתיות.
ב-1979 הופיעה באחד התפקידים הראשיים בקומדיה האמריקאית "גלויות צרפתית". כן השתתפה בדרמה המוזיקלית של קלוד ללוש "אלה והאחרים".

הופעתה המפורסמת ביותר הייתה ב-1982, בסרטו של ג'ון מיליוס "קונאן הברברי", בו גילמה את הנסיכה יסמינה, בתו של המלך אוסריץ' (מקס פון סידוב), אשר נחטפת על ידי טולסה דום (ג'יימס ארל ג'ונס); על קונן (ארנולד שוורצנגר) מוטלת המשימה להחזיר אותה לביתה.

את הופעתה המוערכת ביותר עשתה קונסן בדרמה הקומית "נאהבי קיץ". לאחר הסרט פרשה קונסן מתחום המשחק והחליטה להשקיע את מירב זמנה בגידול משפחתה.

קונסן התחתנה עם הצלם פרנקיוס מאנסוקס, לזוג נולדו בן ובת.

קונסן נהרגה בשנת 1989 בתאונת דרכים בהיותה בת 31. נקברה בחלקה היהודית שבבית הקברות מונפרנאס שבפריז.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יהודיות צרפתיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים צרפתים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מונפרנאס
קטגוריה:צרפתיות שנולדו ב-1957
קטגוריה:נפטרות ב-1989
מרחב (פיזיקה)

בפיזיקה, המרחב הוא ה"זירה" שבה מתרחשים כל האירועים הפיזיקליים ביקום. כל אירוע פיזיקלי ניתן לשיוך למקום מסוים במרחב, ברמת דיוק המוכתבת מעקרון אי הוודאות. מקום במרחב ניתן להגדרה באמצעות מערכת קואורדינטות נבחרת.

המרחב הפיזיקלי מאופיין בתכונות שאנו רגילים אליהן מניסיוננו היומיומי: הוא רציף (לפחות באופן מעשי); הוא בעל 3 ממדים, כלומר בעל נפח; מתקיימת בו הפרדה של מרחקים (מטריקה); ואפשר לחבר בו דרכים ליניאריות. על כן, מבחינה מתמטית נהוג למדל את המרחב הפיזיקלי כמרחב האוקלידי <math>\mathbb{R}^3</math> באמצעות הנורמה האוקלידית (המושרית על ידי מכפלה סקלרית) ולתארו באמצעות מערכת צירים קרטזית תלת-ממדית.

== המרחב המוחלט במכניקה הניוטונית ==
במכניקה הניוטונית, המרחב המוחלט הוא הזירה בה מתרחשים כל האירועים הפיזיקליים ושביחס אליו מודדים את תנועותיהם של גופים פיזיקליים. ניוטון הניח את קיומו של מרחב מוחלט כזה כבסיס לניסוח הפיזיקה שלו, אף על פי שלא ניתן לראות, להרגיש או למדוד אותו.

בגלל אופיו הנפרד והבלתי-נגיש של המרחב המוחלט, הותקף קונספט ניוטוני זה בחריפות על ידי פילוסופים כגון ג'ורג' ברקלי, דייוויד יום וארנסט מאך שטענו שהמרחב המוחלט הוא רק פיקציה ושלקיומו אין משמעות או תוקף שכן רק מרחקים ותנועות יחסיות בין עצמים אקטואליים ניתנים למדידה.

== המרחב בתורת היחסות ==
סריג דו-ממדי הנמצא בעל-מרחב תלת־ממדי. האיור מתעלם מממד הזמן.]]
במסגרת תורת היחסות הפרטית, הראה אלברט איינשטיין כי המרחב והזמן שזורים באופן בלתי ניתן להפרדה ומהווים יחדיו את המרחב-זמן, זירת ההתרחשות האקטואלית של כל האירועים הפיזיקליים. מכאן נובע שמדידות של מרחב וזמן תלויות במערכת הייחוס של הצופה ובמהירות שבה היא נעה יחסית למערכות ייחוס אחרות, וכאשר ישנה תנועה הזמן והמרחב משולבים באופן הניתן לחישוב באמצעות טרנספורמציות לורנץ.

בתורה זו איינשטיין דן במערכות אינרציאליות (מערכות שנעות במהירות קבועה) מבלי לפרט ביחס למה הן אינרציאליות. שאלה זו באה על פתרונה בתורת היחסות הכללית הטוענת לשקילות בין תאוצה לכבידה. משקילות זו נובע כי שדה כבידה מעקם את המרחב כך שהוא חדל להיות אוקלידי. לפי זה כבידה איננה כוח ממשי אלא כוח מדומה הנתפס בדעתנו כממשי מכיוון שבחושים שלנו אנו תופסים את המרחב כאוקלידי. לדוגמה, התיאור הפיזיקלי הנכון לתנועת הירח הוא שהירח סובב סביב כדור הארץ לא משום שכדור הארץ מושך אותו, אלא משום שמסת כדור הארץ מעקמת את המרחב, ובמרחב העקום שנוצר סביבה המעגל הוא הקו הקצר ביותר עבור הירח.

== ראו גם ==
* מכניקה
* תורת היחסות
* שלוש מהפכות קופרניקניות
* תורת השדות הקוונטית
* כבידה
* חוק טבע

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיזיקה