OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בוזוקי אירי

בוזוקי אירי (באירית: búsúcaí) הוא כלי מיתר המבוסס על הבוזוקי היווני (ביוונית: μπουζούκι). בוזוקי הטטרצ'ורדו היווני החדש יותר (4 זוגות של מיתרים) הוכנס למוזיקה המסורתית האירית באמצע שנות ה-60 על ידי ג'וני מויניהאן מלהקת הפולק Sweeney's Men, אשר כיוון אותו מחדש מהכיוון היווני המסורתי שלו C³F³A³D⁴ ל-G²D³A³D⁴ ,כפי שהיה לו בעבר על המנדולינה שלו. אלק פין, תחילה בלהקת Cana ולאחר מכן ב-De Dannan, הציג את הבוזוקי הטריכורדו היווני (3 זוגות של מיתרים) הראשון למוזיקה האירית.

בתחילת שנות ה-70, אנדי אירווין, שהיה חבר ב-Sweeny's Men עם ג'וני מויניהן, נתן בוזוקי טטרצ'ורדו יווני לטכנאי גיטרה שלו, שהחליף את מיתרי האוקטבה התחתונים של G ו-D במיתרים אוניסוניים, ובכך חיזק את התדרים הנמוכים שלהם. זמן קצר לאחר מכן, בביקור עם אירווין בבית המלאכה של פיטר אבנט, הזמין לוני בוזוקי בן 4 זוגות מיתרים. זה היה הבוזוקי הראשון שנבנה במיוחד עבור מוזיקה אירית. מאז, הכלי הותאם על ידי בוני כלים רבים לסגנונות איריים מסורתיים ואחרים של מוזיקת עם.

נגנים ישראלים בולטים הם אהוד נתן מלהקת קטיפה שחורה וזיו תמרי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כלי פריטה
סלקט

סלקט (באיטלקית: Select) הוא אפריטיף איטלקי, שנוצר בשנת 1920 בוונציה על ידי המזקקה ".Fratelli Pilla & C" וכיום מיוצר על ידי .Gruppo Montenegro S.r.l<ref name="diffordsguide.com"></ref> סלקט נהוג להגיש בוונציה עם פרוסקו ומי סודה בתור ה-Venetian Spritz (השפריץ הוונציאני) המקורי.<ref name="Wonderlandmagazine.com"></ref><ref name="theglassmagazine.com"></ref><ref name="theweek.co.uk"></ref>

== היסטוריה ==
הסיפור של "Select Aperitivo" החל כשהאחים מריו וכן ויטוריו פילה, שהיו להוטים לתרום לחידושה של ונציה שלאחר מלחמת העולם הראשונה, הקימו את .Fratelli Pilla & C, חברה שהמתמחתה בייצור משקאות חריפים. סלקט נוצר להגשה בפני עצמו, בתוספת סודה או סלצר, או מעורבב בקוקטיילים רבים ושונים.<ref name="Forbes.com"></ref> לטענת חלקם, הוונציאנים אומרים ש-Spritz Veneziano "הולך" עם סלקט.<ref name="inews.co.uk"></ref> בשנת 1954 נרכשה סלקט על ידי Distilleria Jean Buton ולאחר מכן נטמעה בתוך Gruppo Montenegro, שעדיין מייצרת אותו לפי המתכון המקורי.

== נוזל ==
המתכון של סלקט משלב יחד מתכון סודי של 30 עשבי תיבול ארומטיים וצמחים בוטניים, כולל גרגרי ערער, על המאפיינים הבלסמיים והפרחוניים שלהם, ושורשי ריבס מעובדים בנפרד, המספקים תווים מרירים עזים לאיזון. גרגרי הערער עוברים תהליך ריכוך וזיקוק מיוחד במיכל נחושת. הנוזל המתקבל הוא אדום בצבע אודם עמוק. בוונציה המנהג הוא להגיש סלקט שפריץ עם סודה ופרוסקו ולקשט בזית.<ref name="olivemagazine.com"></ref>

== בקבוק ==
בשנת 2018 עוצב מחדש בקבוק הסלקט, האיור שואב השראה מהתווית המקורית של שנות ה-20 ומשלב מספר אזכורים להיסטוריה שלו, כולל המקור הוונציאני, שנת היצירה ושמם של האחים פילה. העיצוב החדש כלל גם את הזכוכית האייקונית בעלת הגבעולים הארוכים המהווה את הסמל האולטימטיבי של השפריץ האיטלקי.<ref name="Foodbev.com"></ref>

== בתרבות נפוצה ==
סלקט הוצג במספר מערכונים שהופקו עבור תוכנית הטלוויזיה האיטלקית Carosello. הפופולרי ביותר מהם הוא האנימציה שיצרו האחים פאגוט, חלוצי ההנפשה בשפה האיטלקית.

== ראו גם ==
* קמפרי
* שפריץ

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.selectaperitivo.it/en/ (IT, EN) האתר הרשמי, selectaperitivo.it/en]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:משקאות אלכוהוליים
קטגוריה:המטבח האיטלקי
L.A

L.A הוא שיר בביצוע הצמד הישראלי "ג'ינג'יות". תמיר אלברט כתב את השיר, ואמיר צורף הלחין אותו. השיר התפרסם במאי 1994 כסינגל מתוך האלבום היחיד שפרסם הצמד, "ג'ינג'יות" (1994).

== התקבלות ==
השיר הוצג כמועמד למצעד הפזמונים הישראלי השבועי של רשת ג' ב־29 במאי 1994, זכה להצלחה וצעד 15 שבועות, עד 18 בספטמבר 1994, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השלישי ב־18 ביולי 1994.

במצעד השנתי לשנת תשנ"ד של התחנה השיר דורג במקום ה־10.

"L.A" נכלל ברשימת "1001 השירים הישראליים האהובים בכל הזמנים" שהרכיבו מוזיקאים ואנשי תעשייה בכירים ב־2015 לכבוד יום העצמאות.

== מיקומי שיא ==

== משתתפים ==
* אמיר צורף – גיטרה
* "ג'ינג'יות" – כלים נוספים
* מיקי פלד – קולות רקע

=== הפקה ===
* מפיקים – די. בי. הפקות, רונן בן־טל, אורי פירסט
* מפיקים מוזיקליים – תמיר אלברט, אמיר צורף, חזי דוידיאן
* מפיק מ"פונוקול" – אורן קריסטל
* טכנאי קול (עוזר) – פיני כהן
* מיקס – ראובן שפירא
* עריכה דיגיטלית – אוהד קרן

== קישורים חיצוניים ==

* [https://chordu.com/chords-tabs-ג-ינג-יות-l-a-id_WeTAxDcjiYA אקורדי השיר "L.A"], באתר Chordu
* [https://youtu.be/WeTAxDcjiYA?si=znT4nseLbYJRfSnS "L.A" – גרסת אלבום מלאה (אודיו)], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
צ'ארלס סטוקלי

צ'ארלס קלארק סטוקלי (באנגלית: Charles Clark Stockley; ) היה פוליטיקאי אמריקאי מדלאוור, איש המפלגה הדמוקרטית, שכיהן כחבר הסנאט של דלאוור בשנים 1873–1877, וכמושל דלאוור ה-45 בשנים 1883–1887.
==ראשית חייו==
צ'ארלס סטוקלי נולד ליד העיירה ג'ורג'טאון שבדלאוור כבנם של ג'ייהו והאנה רודני קולוק סטוקלי. בשובו מלימודיו בפילדלפיה ב-1839, הוא לימד במשך שבע שנים בבית ספר, ופתח חנות כלבו בעיירה מילסבורו. עיסוקו העיקרי היה חקלאות בשטחי הקרקעות הרחבים שהיו בבעלותו. בסופו של דבר הוא היה לאחד ממגדלי האפרסקים המרכזיים במזרח מחוז סאסקס. ב-1859 נשא סטוקלי לאישה את אלן אנדרסון, ולשניים נולדה ילדה אחת.
==קריירה פוליטית==
סטוקלי שימש כגזבר של מחוז סאסקס, וב-1856 היה לשריף של המחוז. הוא נבחר כחבר הסנאט של דלאוור, וכיהן בו בשנים 1873–1877. במושב האחרון של הסנאט הוא היה יושב ראש הבית. כמעט שמונה שנים לאחר מכן גייסו אותו הדמוקרטים כמועמד המפלגה למשרת מושל דלאוור. לאחר שהביס את מועמד המפלגה הרפובליקנית, אלברט קארי, הוא כיהן כמושל מ-16 בינואר 1883 ועד 18 בינואר 1887.

הרוב במפלגה הדמוקרטית עדיין הגדיר את עצמו אז כ"מפלגה של האנשים הלבנים", ועדיין קידמו סדר יום שמתח ביקורת על זכות הבחירה של האפרו-אמריקאים, כ"מדיניות בלתי שפויה של השקעה בגזע בור ונחות עבור הזכויות המקודשות להצבעה". על כל פנים, משחלפו אז עשרים שנה לתום מלחמת האזרחים האמריקאית, הושמעו הקולות הראשונים בעד סובלנות. בפרישתו, ציין סטוקלי ש"האזרחים השחורים שלנו משפרים את זכויותיהם באמצעות מאמצים ראויים לשבח כדי לרכוש לעצמם בתים וחינוך לילדיהם. הדעה הקדומה נגד הענקת זכות הצבעה עבורה נעלמת במהירות, ואני בטוח שעד מהרה היא תעלם כליל".
==מותו==
צ'ארלס סטוקלי נפטר בביתו שבג'ורג'טאון ב-20 באפריל 1901. הוא נטמן בכנסיית סנט פול האפיסקופלית שבעיר.
==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. [https://archive.org/details/biographicaldire0001sobe/page/230/mode/2up Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1], Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 231-232.
</div>

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.nga.org/governor/charles-clark-stockley/ צ'ארלס סטוקלי] באתר אגודת המושלים הלאומית 
* [https://politicalgraveyard.com/bio/stilgenbauer-stockslager.html#016.56.05 צ'ארלס סטוקלי] באתר The Political Graveyard] 
* 

קטגוריה:מושלי דלאוור
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי האספה הכללית של דלאוור
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1819
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1901
מושך

בתחום המתמטי של מערכות דינמיות, מושך (באנגלית: Attractor) הוא קבוצה של מצבים שאליהם מערכת נוטה להתפתח, עבור מגוון רחב של תנאי התחלה של המערכת. ערכי מערכת שמתקרבים מספיק לערכי המשיכה נשארים קרובים גם אם הם מופרעים מעט בעקבות רעש אקראי או הפרעה מכוונת.

במערכות בעלות מימד סופי, המשתנה המתפתח עשוי להיות מיוצג אלגברית כווקטור n-ממדי. המושך הוא אזור במרחב n-ממדי. במערכות פיזיקליות, n הממדים עשויים להיות, למשל, שתיים או שלוש קואורדינטות מיקום עבור כל אחת מישות פיזית אחת או יותר; במערכות כלכליות, הם עשויים להיות משתנים נפרדים כמו שיעור האינפלציה ושיעור האבטלה.
דוגמה למושך מוזר ב[[מערכת לורנץ. כתוצאה ממצב התחלתי כלשהו במערכת, קיימת התכנסות למסלולים בעלי אופי כאוטי המתווים צורה הדומה לצורת כנפי פרפר.]]

אם המשתנה המתפתח הוא דו או תלת־ממדי, ניתן לייצג את המושך של התהליך הדינמי בצורה גאומטרית בשנים או שלושה ממדיים. מושך יכול להיות נקודה, קבוצה סופית של נקודות, עקומה, יריעה, או אפילו קבוצה מסובכת עם מבנה פרקטלי המכונה "מושך מוזר". אם המשתנה הוא סקלרי, המושך הוא תת-קבוצה של קו המספרים האמיתי. תיאור המושכים של מערכות דינמיות כאוטיות היה אחד ההישגים של תורת הכאוס.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תורת הכאוס
קטגוריה:מערכות דינמיות
מערכת דיסיפטיבית

מערכת דיסיפטיבית (אנגלית: Dissipative system) או מערכת מתפזרת היא מערכת פתוחה מבחינה תרמודינמית הפועלת לא בשיווי משקל תרמודינמי, ולעיתים קרובות רחוקה משיווי משקל כזה, בסביבה איתה היא מחליפה אנרגיה וחומר. מערכות פיזור עומדות בניגוד למערכות משמרות .

מבנה דיסיפטיבי או מבנה מתפזר הוא מערכת מערכת דיסיפטיבית שיש לה משטר דינמי שנמצא במובן מסוים במצב יציב שניתן לשחזור. ניתן להגיע למצב יציב שניתן לשחזור על ידי אבולוציה טבעית של המערכת, על ידי התערכות מלאכותית או על ידי שילוב של שניהם.

דוגמאות למבנים ולמערכות דיסיפטיביות כוללות מגון נושאים כמו הסת חום ומסה, תהליכי בערה, זרימה טורבולנטית, סופות ציקלון, הוריקנים, מזג האוויר, יצורים חיים, מערכות אקולוגיות, הסביבה הפלנטרית, תנועה של כלי רכב, מגפות, שוק המניות, ערים ועוד. הן מערכות דיסיפטיבית משום שהתכונות האופייניות שלהן מגיחות באופן ספונטני רק בנוכחות שטף של אנרגיה חופשית. מחקר של תחומים אלה שונה ממחקרים רבים, בכימיה לדוגמה, הבודקים מערכות שנמצאות בשיווי משקל תרמודינמי או נעות לכיוון שיווי משקל כזה. דוגמאות פחות נפוצות כוללות לייזרים, תאי בנארד , צביר טיפות ותגובת Belousov–Zhabotinsky [https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S2211339813000798?via%3Dihub]

כדור הארץ כולו, מאפשר תופעות כמו שינוי במזג האוויר, זרמים באוקיינוס או קיום חיים תודות לשטף של אנרגיה חופשית שמגיע מהשמש כקרינת שמש, מנוצל על ידי מערכות גאופיזיות או ביולגיות ואז נפלט לחלל תוך שימור כמות האנרגיה, אבל אובדן של אנרגיה חופשית ועליה של אנתרופיה. חישובי אנרגיה מצביעים שמערכת כדור הארץ משיגה שטף נטו של אנתרופיה שלילית בהיקף של (−1179.3 mWm<sup>−2</sup>K<sup>−1</sup>)

ההגדרה של מבנים דיסיפטיביים ותחילת המחקר בנושא בוצע על ידי הפיזיקאי והכימאי איליה פריגוז'ין, בזכות עבודה זו זכה בפרס נובל לכימיה לשנת 1977. פריגוז'ין הראה שייבוא ופיזור של אנרגיה לתוך מערכת כימית יכולה להפוך בה, באופן מקומי, את התהליך של המיקסום של האנטרופיה, תהליך שמתרחש כתוצאה מהחוק השני של התרמודינמיקה במערכת מבודדת שבה אין כניסה של חומר או אנרגיה. רבים רואים בעבודתו של פריגוז'ין כגשר בין המדעים לבין מדעי החברה. יחד עם רוברט הרמן, פרופסור מאוניברסיטת טקסס באוסטין, הוא פיתח את הבסיס למודלים של זרימת שני נוזלים, מודל תחבורה עבור רשתות עירוניות, תוך שימוש בעיבוי בוז-איינשטיין לתחום הנדסת תחבורה. זאת במקביל למודל שני נוזלים במכניקה סטטיסטית קלאסית. הפורמלית שלו של התארגנות עצמית שימשה "כגשר זמני" בין תורת המערכות הכלליות לבין תרמודינמיקה.

==סקירה==
מבנה מתפזר מאופיין בהופעה ספונטנית של שבירת סימטריה (אנאיזוטרופיות) והיווצרות של מבנים מורכבים, לפעמים כאוטיים, שבהם חלקיקים המקיימים אינטראקציה מציגים מתאמים לטווח ארוך.
אחת הדרכים למודל מתמטי של מערכת מתפזרת ניתנת במאמר על סטים משוטטים: היא כרוכה בפעולה של קבוצה על סט מדיד.

מערכות פיזור יכולות לשמש גם ככלי לחקר מערכות כלכליות ומערכות מורכבות. לדוגמה, מערכת פיזור הכרוכה בהרכבה עצמית של ננו-חוטים שימשה כמודל להבנת הקשר בין יצירת אנטרופיה לחוסן של מערכות ביולוגיות.

הפירוק של הופ קובע שניתן לפרק מערכות דינמיות לחלק משמר ולחלק מתפזר; ליתר דיוק, הוא קובע שכל מרחב מידה עם טרנספורמציה לא יחידנית יכול להתפרק לקבוצה שמרנית בלתי משתנה ול-מערכת דיסיפטיבית מתפזרת בלתי משתנה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרמודינמיקה
קטגוריה:קצרמר פיזיקה
קטגוריה:כימיה
קטגוריה:ארגון עצמי
כריסטי אלטומאר

כריסטי אלטומאר (באנגלית: Christy Altomare; נולדה ב-23 ביוני 1986) היא שחקנית אמריקאית.

==ביוגרפיה==
אלטומאר נולדה בפנסילבניה, בהיותה בת חמש החלה להופיע בתיאטרון קהילתי, בגיל שתים עשרה החלה לכתוב שירים, היא למדה בבית ספר לאמנויות הבמה של אוניברסיטת סינסינטי. 

ב-2008 החלה להופיע במחזמר אביב מתעורר, היא שיחקה את סו סנל במחזמר "קארי" ואת סופי במחזמר מאמה מיה! המבוסס על שירי להקת אבבא.

היא נבחרה לגלם את הנסיכה אנסטסיה במחזמר אנסטסיה המבוסס על סרט ההנפשה, על תפקידה הייתה מועמדת למספר פרסים, בעקבות כך היא מופיעה באופן קבוע ב"קונצרט נסיכות דיסני" (Broadway Princess Party).

היא הוציאה מספר אלבומים מוזיקליים עצמאיים.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
אלביון רחמני

אלביון רחמני (באלבנית: Albion Rrahmani; נולד ב-31 באוגוסט 2000 בפודייבו שבקוסובו) הוא כדורגלן קוסוברי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ראפיד בוקרשט מליגת העל הרומנית ובנבחרת קוסובו.

== קריירת מועדונים ==
רחמני גדל במחלקת הנוער של לאפי. הוא שיחק בקבוצות הבוגרות של מינאטורי, בשקימי קורטין ומאלישבה מהליגות הנמוכות בקוסובו.

ב-23 ביוני 2021 חתם רחמני על חוזה לשלוש שנים בבלקני מליגת העל הקוסובנית. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 49 הופעות ליגה והבקיע 24 שערים, וזכה בשתי אליפויות קוסובו ובסופר קאפ הקוסובני.

ב-7 באוגוסט 2023 חתם רחמני על חוזה שלוש שנים בראפיד בוקרשט מליגת העל הרומנית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-12 בספטמבר 2023 ערך רחמני את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קוסובו, בהפסד 2-0 לנבחרת רומניה במסגרת מוקדמות יורו 2024.

== תארים ==
;בלקני
* אליפות קוסובו (2): 2021/2022, 2022/2023
* הסופר קאפ הקוסובני (1): 2022/2023

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים קוסובנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל קוסובנים
קטגוריה:כדורגלני ראפיד בוקרשט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קוסובו
קטגוריה:ילידי 2000
סקוט וו

סקוט וו (באנגלית: Scott wu) הוא מייסד-שותף ומנכ"ל של Cognition Labs, חברת ההזנק בתחום הבינה המלאכותית היוצרת שהוקמה בנובמבר 2023, אשר על פי כנוי עצמי היא "מעבדת AI המתמקדת בהגיון".

== ביוגרפיה ==
סקוט נודע כבר בילדותו כילד פלא בתחום המתמטיקה. לימד את עצמו תכנות בגיל 9 כדי לממש את רעיונותיו, וזכה ב"Olimpiyad of Informatics" בשלוש מדליות זהב. לאחר מכן התחרה בתחרויות רבות במתמטיקה ותכנות בפלטפורת Codeforces, בהן זכה במקום הראשון, עד שהוגדר בדירוג "legendary grandmaster".

ייסד את החברה Lunchclub, שנתמכה על ידי Lightspeed, Coatue ו-a16z, ובה תפקד כמנכ"ל ו-CTO. החברה מתמחחה בתאום פגישות וידאו 1:1 על ידי מודל בינה מלאכותית.

בסוף 2023 ייסד את Cogintion Labs, אשר במהירות בזק גייסה 21 מיליון דולר, בין השאר מ-Founders Fund של המיליארדר פיטר ת'יל, ותוך 5 חודשים כבר הוציאה מוצר בשם Devin, מודל בינה מלאכותית אשר יודע לנתח סיטואציה להגדיר דרישות ולייצר קוד שיפתור בעיות רלוונטיות למצב, במקום שילוב של צוות מהנדסים ומתכנתים בעלי ניסיון.

עם הפרסום של Devin, אתרי חדשנות מובילים בתחום הבינה המלאכותית נתנו תשומת לב רבה למוצר.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מייסדי חברות טכנולוגיה
Ancient Land

Ancient Land (ארץ עתיקה) הוא מיני אלבום (EP) של המוזיקאי זיו תמרי. האלבום הוקלט בשנת 2016 וכלל ארבעה שירים מתוך האלבום My Promised Land עם עיבוד ומיקס מעט שונים. המיני אלבום יצא על מנת לקדם מסע הופעות באירופה.

האלבום הוא אינסטרומנטלי ברובו ומאופין בסגנון רוק מתקדם ורוק אקזוטי המנוגן בכלי נגינה שונים ומגוונים.

== רשימת רצועות ==

כל המילים והלחנים: זיו תמרי

# "ארץ עתיקה" Ancient Land" (3:45)"
# "בחזרה לצפון" Back To The North" (4:35)"
# "היכן שהנהרות זורמים" Where The River Flows" (3:20)"
# "מתחת לפני הים" Below Sea Level" (3:02)"

== מבצעים ==
* זיו תמרי - לאוד ספרדי, בנדוריה ספרדית, גיטרה ברזילאית, טימפלה, גיטרה באס, סיניסייזר, עוד, בגלמה, מנדולינה, בנג'ו, בוזוקי, מנדריולה, בנדולים ברזילאי,, גיטרה פורטוגזית, וכלי הקשה.
* ארז שימיאוביץ' - שירה (Back to the North)
* קובי סאנדהאוס - פסנתר, קלידים, המונד, וורליצר
* אור ארגש - תופים
* שי יובל - כלי הקשה
* מיכל ברקוביץ' - כינור, ויולה, צ'לו
* הדר תלם - קולות
* עדי טיטלמן - חליל אירי

== הפקה ==
* זיו תמרי - מוזיקה ולחנים
* ג'ינו אריאלי - מיקס הפקה נוספת
* אולפני Crazy Daisy - מאסטרינג

עטיפת האלבום צולמה על ידי שלי אבידור במאוזוליאום מזור.
== קישורים חיצוניים ==
* האלבום באתר [https://youtu.be/T-jQqjTtbRY?si=PUOGmXjhdOXggMxp יוטויב].
יהדות קובה (יפן)

הקהילה היהודית בקובה היא הקהילה היהודית הוותיקה ביותר ביפן.

קובה היא עיר נמל באזור קנסאי ביפן על האי המרכזי הונשו.

== תולדות הקהילה היהודית ==
יהודים הגיעו ראשונה ליפן בשנת 1860, לאחר שיפן פתחה את שעריה למסחר עם המערב. הם היו בעיקר סוחרים והתיישבו בערי הנמל קובה, יוקוהמה ונגסאקי. בתחילת המאה העשרים הייתה קיימת בקובה קהילה ספרדית קטנה המורכבת מיהודים שהגיעו מעיראק, מאיראן ומסוריה וקהילה אשכנזית קטנה שכללה בין היתר יהודים שברחו מרוסיה. לאחר רעידת האדמה שהתרחשה ביוקוהמה בשנת 1923, רוב האוכלוסייה היהודית של העיר עברה לקובה. לאחר מכן הגיעו גם יהודים שעזבו את נגסאקי עם החלשות קשרי המסחר עם רוסיה. <ref></ref>

בשנת 1940 היו קיימים בקובה בית כנסת ספרדי ובית כנסת אשכנזי.

== יהודי קובה במלחמת העולם השנייה ==
ביוני 1940 החליט צִ'יאוּנֶה (סֶמְפּוֹ) סוּגִיהַארַה, קונסול יפן בקובנה, ליטא, לסייע ליהודים הרבים שניסו להימלט מהאזור שעבר לשליטת ברית המועצות בעקבות הסכם ריבנטרופ-מולוטוב, על ידי הנפקה של אשרות מעבר ליפן עבור מי שהיו להם אישורי כניסה ליעד סופי אחר. בעקבות כך, בין השנים 1940 –1941 הגיעו לקובנה 4,068 פליטים יהודים מתוכם 2,063 מפולין, 2,111 מגרמניה ו-37 מארצות אחרות. על פי התיעוד שנשמר, הקהילה היהודית בקובנה (אשכנזית) הידוע גם בכינוי JEWCOM, בתמיכת ועד ההצלה והג'וינט, סייעה ליהודים אלה בתקופת שהותם בקובנה בהשגת מזון ומגורים ואף במתן כספים שהיו דרושים להם להמשך המעבר לארצות היעד.

לחלק מהפליטים לא היו כלל ויזות מעבר ולחלקם היו ויזות מעבר מזויפות. בין הפליטים היו גברים, נשים וילדים בכל הגילאים. חלק מהפליטים היו תלמידי ישיבה ורבנים וחלקם בעלי מקצועות חופשיים כגון סוחרים, עורכי דין, סטודנטים, מהנדס<nowiki/>ים ועוד. קבוצה של 300 תלמידי ישיבת מיר, שלא יכלו להמשיך ליעד נוסף, נשארה בקובה במשך תשעה חודשים עד לפינוי כל יהודי העיר לשנגחאי.

מרבית הפליטים (1964) המשיכו לארצות הברית, לדרום אמריקה (592) ולמרכז אמריקה (260). 262 פליטים המשיכו לארץ ישראל. 1098 היהודים שנותרו בקובנה בנובמבר 1941 נשלחו לגטו שנגחאי.<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref>

== החיים היהודיים בקובה במאה ה-21 ==
לאחר מלחמת העולם השנייה נשארו בקובה יהודים מעטים בלבד. הקהילה היהודית במאה ה-21 מורכבת בעיקר מאנשים שנמצאים בעיר לתקופה מוגבלת לרגל עסקים.
בית הכנסת אוהל שלמה בקובה
בית הכנסת הספרדי בקובה הוקם בשנת 1912 ונהרס במלחמת העולם השנייה בהפצצות חיל האוויר האמריקאי. בשנת 1970, הקהילה היהודית של קנסאי קובה,<ref></ref> חנכה בית כנסת חדש, בית הכנסת אוהל שלמה, <ref></ref> <ref></ref> שנבנה במימון תרומות, על קרקע שנתרמה על ידי רחמו ששון ראש קהילת יהודי בגדד בקובה. <ref></ref>

בית הכנסת מנוהל בשנת 2024 על ידי ארגון חב"ד ומשרת קהל אשכנזי וספרדי כאחד. <ref></ref>

ב-19 בנובמבר 2020 נחנכה אנדרטה לזכר פעילותה של הקהילה היהודית בקובה. השלט הנושא את ההסבר על פעילות הקהילה הוצב על הקיר החיצוני של הבניין בו שכנו בעבר משרדי הקהילה.<ref></ref>

בבית הקברות הבינלאומי בקובה קיימת חלקה ששימשה את הקהילה היהודית.

==ראו גם ==
* התיישבות יהודית באימפריה היפנית
* תוכנית דג הפוגו
== הערות שוליים ==

קטגוריה:קובה (יפן)
קטגוריה:פליטים יהודים
קטגוריה:האימפריה היפנית: יחסי חוץ
עונת 1973/1974 בגביע קוראץ'

עונת בגביע קוראץ הייתה המהדורה השלישית של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 6 בנובמבר 1973 ל-11 באפריל 1974. בתחרות השתתפו 37 קבוצות, עשרים וחמש יותר מאשר במהדורה הקודמת.

פלקנסטרו קאנטו מאיטליה ניצחה בגמר את פרטיזן בלגרד מיוגוסלביה וזכתה בטורניר בפעם השנייה ברציפות.

== קבוצות ==
{| class=wikitable
!מדינה
!מספר קבוצות
!colspan=4|קבוצות
|-
|
|4
|אולימפיה מילאנו
|פלקנסטרו קאנטו
|אודינה
|פלקנסטרו מילאנו
|-
|
|4
|קראד
|ליר
|סטנדרד לייז'
|מאס פילס
|-
|
|4
|פרטיזן בלגרד
|בוראץ צ'אצ'אק
|אולימפיה ליובליאנה
|יוגופלסטיקה ספליט
|-
|
|3
|ברוזה במברג
|באייר לברקוזן
|וולפנביטל
|-
| ספרד
|3
|חובנטוד בדאלונה
|ברצלונה
|קאס ויטוריה
|-
|
|3
|אולימפיק אנטיב
|אסוול ליון-וילרבאן
|דניין וולטייר
|-
|
|2
|אוניון גראנט
|סומה וינה
|-
|
|2
|ראאק פונץ'
|דן בוס
|-
| יוון
|2
|א.א.ק. אתונה
|ימק"א סלוניקי
|-
|
|2
|הפועל ירושלים
|מכבי רמת גן
|-
|
|2
|דודלאנז'
|אצטלה
|-
|
|2
|קוימברה
|פורטו
|-
|
|2
|פדראל לוגאנו
|אוניון נשאטל
|-
|
|1
|קריסטל פאלאס
|-
| בולגריה
|1
|בלקן בוטבגרד
|}

== סיבוב ראשון ==

== סיבוב שני ==

== שלב הבתים ==
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני שלוש קבוצות, שבו שני משחקים בין שתי קבוצות (בית וחוץ) נחשבו כמשחק אחד. הקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

פלקנסטרו קאנטו, שזכתה בטורניר הקודם, העפילה אוטומטית לשלב זה.
{|
|
{| class=wikitable
|+בית 1
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| פלקנסטרו קאנטו
|2
|0
|393
|363
| +30
|-
|2
| ברצלונה
|1
|1
|381
|381
|0
|-
|3
| אולימפיק אנטיב
|0
|2
|352
|382
| -30
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 2
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| יוגופלסטיקה ספליט
|2
|0
|374
|354
| +20
|-
|2
| אודינה
|1
|1
|326
|301
| +25
|-
|3
| א.א.ק. אתונה
|0
|2
|312
|357
| -45
|}
|-
|
{| class=wikitable
|+בית 3
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| אסוול ליון-וילרבאן
|1
|1
|300
|291
| +9
|-
|2
| אולימפיה ליובליאנה
|1
|1
|329
|332
| -3
|-
|3
| אולימפיה מילאנו
|1
|1
|293
|299
| -6
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 4
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| פרטיזן בלגרד
|2
|0
|331
|311
| +20
|-
|2
| חובנטוד בדאלונה
|1
|1
|315
|303
| +12
|-
|3
| פלקנסטרו מילאנו
|0
|2
|287
|319
| -32
|}
|}

== חצי גמר ==

== גמר ==

{| class=wikitable style="text-align:center; margin:auto"
!גביע קוראץ' 1973/1974
|-
|פלקנסטרו קאנטוזכייה שנייה
|}

== ישראל בתחרות ==
מכבי רמת גן והפועל ירושלים, שסיימו במקום השני והשלישי בהתאמה בעונת 1972/1973 בליגה הלאומית בכדורסל, הוגרלו בסיבוב הראשון מול ברוזה במברג וא.א.ק. אתונה, בהתאמה, אך הושעו על ידי פיב"א בעקבות מלחמת יום הכיפורים, כמו בית"ר ירושלים שהעפילה לגביע מחזיקות גביע והושעתה גם היא.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.fibaeurope.com/cid_,XObOBMOG0-JbZPV954zm1.pageID_uwPF5YxlHY-Ni66Wx9O410.compID_MsfTeemRHYovSUdkYV76x0.season_1974.html תוצאות], באתר פיב"א אירופה
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c3/C3_74.htm תוצאות], באתר Linguasport

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1974
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1973
קטגוריה:גביע קוראץ'
רבי שמעון איש המצפה

רבי שמעון איש המצפה הוא תנא שחי בימי בית המקדש השני. בתלמוד מיוחסת לו סידור המשניות של מסכת יומא.

==אזכורים==
רבי שמעון איש המצפה מוזכר במשנה רק פעם אחת - במסכת פאה:
:"מעשה שזרע רבי שמעון איש המצפה לפני רבן גמליאל, ועלו ללשכת הגזית ושאלו."

בתוספתא מובאת דעתו של רבי שמעון איש המצפה לגבי סדר הקרבת הקרבן

בתלמוד הבבלי מובאים דברי רב הונא שרבי שמעון איש המצפה הוא התנא שסדר את מסכת תמיד. בעקבות קושיא על טענה זאת מביא התלמוד את דברי רבי יוחנן שרבי שמעון איש המצפה הוא התנא של מסכת יומא. לעומת זאת, בתלמוד ירושלמי מובא בשם רבי יוחנן שרבי שמעון איש המצפה הוא התנא של מסכת תמיד.

==במחקר==
מאזכור השאלה בלשכת הגזית לומדים שרבי שמעון איש המצפה חי בימי בית המקדש השני. 

נחמן קרוכמל טוען שמכיוון שרבי שמעון איש המצפה חי בימי בית המקדש, המשניות של מסכת יומא נסדרו עוד בימי רבן גמליאל הזקן בירושלים שלפני החורבן. יצחק אייזיק הלוי טוען לעומת זאת שרבי שמעון איש המצפה חי עד אחרי החורבן ושהמשניות נסדרו בזקנתו, לאחר החורבן, כאשר עלה צורך לתעד את העבודה בבית המקדש שנתבטלה.

בתולדות תנאים ואמוראים נכתב שמכך ששמעון איש המצפה העיד על העבודה במקדש נראה שהוא היה כהן. 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הדור הראשון לתנאים
כלכלי בלילה

כלכלי בלילה היא תוכנית אקטואליה כלכלית ישראלית העוסקת בענייני כלכלה, תרבות, טכנולוגיה, נדל"ן וחדשות מחו"ל. התוכנית משודרת בערוץ 14 החל מ-17 במרץ 2024 בימי ראשון עד רביעי בשעה 23:00.

התוכנית מורכבת ממספר פינות: "כלכלה בדקה" בהגשת מנחה התוכנית דני רופ, מבזקים על פיתוחים טכנולוגיים, כתבות, פרשנויות ועוד.

עורכת התוכנית היא קשת סידי.

== שידורים מיוחדים ==
ב-31 במרץ 2024, תוכנית כלכלי בלילה שודרה במשך יותר משעה לצורך סיקור הפיגוע בגן יבנה.

== היסטוריה ==
ב-17 במרץ 2024, ביומה הראשון של התוכנית, התוכנית הגיעה לנתון רייטינג זהה למתחרה שלה, הצינור, עם נתון של 3.5% ו-93 אלף צופים.

בין המגישים והאורחים הנמצאים בתוכנית: דני רופ, ברק קפיטל, איציק יהושע, אמציה סמקאי, סוניה גורודיסקי, ענבל עומר, נתי כץ, קשת סידי משל, מושיקו כחלון, מאור פריד, מורן סקיטל, אילון ברלס, טלי ירון אלדר, רעות רז, רווה אפלטון, ניר קסטרו, אוריאן בן ארוש, לינוי שטרית, ערן בר-טל, ליבי אלון, אורי תובל, ארז צדוק, אושר עשור, איריס שטרק ועוד.

== קישורים חיצוניים ==
* 
*
*
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:עכשיו 14: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 2024
קטגוריה:תוכניות חדשות ואקטואליה
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:עיתונות כלכלית
גב' רייצ'ל

רייצ'ל גריפין אקורסו, הידועה יותר בתור גב' רייצ'ל (; נולדה ב-30 בנובמבר 1982), היא כוכבת ילדים ויוטיוברית אמריקאית, אישיות מדיה חברתית, כותבת שירים ומחנכת. היא ידועה בעיקר בזכות יצירת סדרת היוטיוב שלה "Songs for Littles",

סדרת מוזיקה לילדים המתמקדת בפיתוח שפה לפעוטות ותינוקות. נכון לשנת למרץ 2024 לערוץ יש 8.9 מיליון עוקבים.

== חיים וקריירה ==
רייצ'ל נולדה במדינה מיין. היא למדה בתיכון סנפורד, שם עשתה תיאטרון, ובאוניברסיטת דרום מיין . <ref></ref> היא קיבלה תואר שני בחינוך מוזיקלי מאוניברסיטת ניו יורק ועבדה כמורה למוזיקה בגן ילדים בעיר ניו יורק לפני שהקימה את ערוץ היוטיוב שלה.<ref name=":0"></ref> נכון לשנת 2023 היא לומדת לתואר שני בחינוך לגיל הרך.<ref name=":1"></ref>

היא הקימה את ערוץ היוטיוב שלה ב-2019 תחת השם גב' רייצ'ל עם בעלה, מנהל המוזיקה בברודוויי והמלחין ארון אקורסו.

הם הקימו את הערוץ בתגובה למחסור במשאבים תקשורתיים עבור בנם שסבל מעיכוב בדיבור ולא אמר את המילה הראשונה שלו עד גיל שנתיים.<ref name=":0" /><ref name=":2"></ref>היא יצרה את הערוץ "Songs for Littles", סדרת יוטיוב של מוזיקת ילדים המורכבת משילוב של שירי ילדים קלאסיים ומוזיקה מקורית לילדים בשנותיהם הראשונות <ref></ref> הערוץ החל במקור כשיעור אישי בהנחיית רייצ'ל תוך יישום הטכניקות של קלינאית התקשורת של בנה עם התמקדות באבני דרך בהתפתחות השפה אצל תינוקות.<ref name=":0" /><ref name=":2" /><ref name=":3"></ref> הערוץ הפך פופולרי במיוחד החל משנת 2020 במהלך מגפת הקורונה. הערוץ לרובו מכיל סרטונים של רייצ'ל עם התלבושת המיוחדת שלה המשלבת חולצה ורודה עם אוברולים וסרט ראש.<ref name="todayreturn" /> לצד חברי צוות וצוות מגוונים, כולל השחקנית והמורה קיישה ז'יל, יועצת הגיוון וההכלה אלכסה סמית', קלינאית התקשורת פרידה מאטו, האנימטורית והעורכת בת' ג'ין, הזמרת והכותבת ז'ול הופמן,<ref name="todayreturn"></ref> השחקנית נטלי קיי קלטר, ובעלה אקורסו ארון, שכותב ומעבד מוזיקה לסדרה ומפעיל שתי דמויות בובות בשם ג'ורג'י והרבי.<ref name=":0" /><ref name=":1" /><ref name=":3" /> רייצ'ל הפכה גם לפופולרית ב- TikTok בתור גב' רייצ'ל, שם היו לה למעלה משני וחצי מיליון עוקבים עד מרץ 2023.<ref name=":0" /><ref name="nbcbreak" /> רייצ'ל אקורסו לקחה הפסקה מטיקטוק בפברואר 2023, וציינה את בריאותה הנפשית כסיבה.<ref name=":2" /> המעריצים שיערו שההפסקה היא בתגובה לתגובת נגד של כמה הורים על הפלטפורמה נגד כוכבו של אקורסו, ג'ולס הופמן, על שימוש בכינויי הם/הם .<ref name="nbcbreak"></ref> עם זאת, יש הטוענים ששילובו של אקורסו בתוכנית הביאה ייצוג חיובי לילדים. רייצ'ל אקורסו חזרה לטיקטוק בזמן שהיא ושירים לקטנים הוחתמו בסוכנות "Creative Artists Agency".<ref name=":1" /><ref name="todayreturn" />

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טיקטוקרים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דרום מיין
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1982
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1982
פסנג'אן

פסנג'אן (בפרסית: فسنجان; נקרא גם פסנג'ון בניב טהראני) הוא נזיד מהמטבח הפרסי, חמוץ מתוק (חורש) מצפון איראן. המאכל מוגש בדרך כלל על אורז כמנהג האיראני.<ref></ref> כמו תבשילי חורש אחרים המוגשים על אורז, פסנג'אן נפוץ גם במטבח העיראקי.<ref></ref> כמנה חגיגית לאירועים מיוחדים, היא הפכה באיראן לחלק גם מחגיגות ראש השנה היהודי. על אף שהטיפולוגיה של המטבחים האתניים היהודיים אינה מדויקת, פסנג'אן עשוי להיחשב כחלק מהמטבח היהודי הספרדי.<ref>The Oxford Handbook of the Jewish Diaspora, Oxford University Press, 2021, p. 683</ref> באזרבייג'ן, המנה נקראת fisincan plov, הנזיד עשוי שם עם קציצות טלה במקום עופות.<ref></ref>

== מאפיינים ==
פסנג'אן מתובל בממרח רימונים ובאגוזי מלך טחונים (ראו סציבי)<ref name="Miers"></ref> ובתבלינים כמו כורכום, קינמון, קליפת תפוז, הל וניצני ורדים.<ref name="Davidson"></ref> מכינים את המנה באופן מסורתי עם חצילים ועופות (ברווז או בשר עוף).<ref name="Davidson" /> ניתן להכין פסנג'אן גם מכדורי בשר טחון או נתחי טלה. בהתאם למתכון, יכול להיות לו טעם מתוק או חמוץ. פסנג'אן מוגש עם אורז לבן או צהוב איראני (פילאף או צ'לו).

אם רוטב הרימונים יוצא חמוץ מדי, אפשר להוסיף סוכר ובצל מטוגן כדי להמתיק אותו.<ref name="Iranica"></ref> לפעמים משתמשים בברזל חם כדי לגרום לחמצון-חיזור ולהכהות את צבע הרוטב.<ref name="Iranica" />

זוהי מנה שהיא חלק משולחן ארוחת הערב בחגיגות ליל הילדא.

== בהיסטוריה ==
ההתייחסות המוקדמת ביותר לפסנג'אן היא ב־Sofra-ye at'ema של מירזה עלי-אכבר חאן אשפזבאשי משנת 1881, המפרט עשרה סוגים שונים של המנה: אגוז (היום הנפוץ ביותר), שקדים, חצילים, שעועית יבשה, חבוש, תפוח אדמה, גזר, דלעת, דגים ויוגורט. המילון הראשון שמזכיר את פסנג'אן הוא Farhang-e Anandraj, שקורא לו פאסוג'אן (fasūjan) ואומר שמקורו של המנה בגילאן.<ref name="Iranica" />

== בתרבות ==
פסנג'אן הוא מאכל מיוחד שנשמר לרוב לאירועים מיוחדים. הוא נחשב ל"מאכל של עשירים", שאליו מתייחסים בביטוי הפרסי "הוא מתנהג כאילו היו לו פסיון ופסנג'אן", כלומר להשוויץ או להתנהג ביומרה.<ref name="Iranica" />

במערכת האיראנית המסורתית של מאכלי "גארם" ו"סארד" (כלומר "חם" ו"קר", בהתאמה), פסנג'אן נחשב למנה "חמה" מכיוון שמשתמשים בה באגוזי מלך, הנחשב גם כן למזון "חם". כדי לאזן את ה"חום" הזה, לפעמים מוסיפים למנה כוסברה (צמח "קר"); דלעת קלופה מתווספת מאותה סיבה, כמו גם כדי לשמש כתחליף סוכר.<ref name="Iranica" />

== ראו גם ==
* חורשט סבזי
* גיימך
* המטבח הפרסי

== קישורים חיצוניים ==

* רשימת נזידים
* מרק רימונים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאכלי עוף
קטגוריה:המטבח היהודי ספרדי
קטגוריה:מאכלי ראש השנה
קטגוריה:המטבח הפרסי
קטגוריה:המטבח האזרי
קטגוריה:נזיד
נגה רון-צבי

נגה רון-צבי (נולדה ב-1983) היא פרופסור חבר למדעי המחשב באוניברסיטת חיפה. מחקרה עוסק בממשק בין תורת הקודים, סיבוכיות חישובית ואלגוריתמיקה.

== ביוגרפיה ==
נולדה ב-1983 לגיל ותמר צבי, וגדלה בחיפה.<ref name=":0"></ref> סיימה תואר הראשון במתמטיקה ומדעי המחשב בטכניון (2007)<ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref> ותואר שני במדעי המחשב בטכניון (2010). תזת המאסטרס שלה עסקה ב-Vector Representation of Graph Domination (הצגה וקטורית של שליטה בגרף ), ונכתבה בהנחיית פרופ' רון אהרוני ופרופ' .<ref name=":0" /><ref name=":1" /><ref name=":2" /> ב-2014 קיבלה תואר דוקטור למדעי המחשב מהטכניון, בהנחיית פרופ' אלי בן-ששון.<ref name=":1" /><ref name=":2" /><ref></ref> רון-צבי המשיכה לפוסט-דוקטורט במכון למחקר מתקדם בפרינסטון ובמרכז למתמטיקה בדידה ומדעי המחשב התאורטיים באוניברסיטת ראטגרס.<ref name=":2" /><ref></ref><ref name=":3"></ref> לאחר מכן הייתה חברת סגל באוניברסיטת בן-גוריון בנגב למשך כשנה.<ref name=":2" /><ref name=":3" />

ב-2017 הצטרפה לסגל אוניברסיטת חיפה. נכון לשנת 2024, רון-צבי היא פרופסור חבר.<ref name=":3" /><ref></ref>

ב-2019 זכתה בפרס קריל על מחקרה בנושא קודים לתיקון שגיאות וחישוב.<ref name=":4"></ref><ref></ref> ב-2022 קיבלה מענק בסך 1.5 מיליון אירו ממועצת המחקר האירופית.<ref></ref><ref name=":5"></ref>

== מחקר ==
רון-צבי הסבירה את מחקרה לאחר הזכייה בפרס קריל בדרך הבאה: <ref name=":4" /> לפיתוח של קודים טובים ואמינים יותר לתיקון שגיאות יש חשיבות להבטחת תקשורת אמינה, מהירה ומדויקת.<ref name=":5" />

פרופ' גור אלרואי, רקטור אוניברסיטת חיפה, ציין שלמחקרה של רון-צבי יכולות להיות השפעות חיוביות על החברה: "באמצעות פיתוח אלגוריתמים וקודים אנחנו יכולים בסופו של דבר להשפיע על הפחתה בניצול משאבים והפחתת חשמל או שיפור הנגשה דיגיטלית והתמודדות עם הפער הדיגיטלי, שהוא קריטי לצמצום פערים".<ref name=":5" />

בנוסף, לתורת הקודים יש יישומים תאורטיים בתחומים כמו תורת החישוביות וקריפטוגרפיה. רון-צבי חוקרת ממשק זה.<ref name=":3" />

=== קודים בעלי אלגוריתמי קידוד ופענוח יעילים ===
במשך שנים היה ידוע על קודים לתיקון שגיאות שהקידוד והפיענוח שלהם בעל סיבוכיות גרועה מזמן ריצה ליניארי (ביחס לכמות הביטים בתשדורת). תורת הקודים האלגוריתמית עוסקת במציאת קודים ואלגוריתמים בעלי סיבוכיות נמוכה (ליניארית או תת-ליניארית).<ref></ref> למשל, מאמרה המצוטט ביותר של רון-צבי (נכון למרץ 2024) עוסק בקוד הניתן לבדיקה ותיקון "מקומיים" , כלומר קודים המאפשרים לדגום חלק מהתשדורת כדי לזהות האם הייתה שגיאה וכיצד לתקנה. כך ניתן להגיע ליעילות תקשורת ואמינות גבוהים, ובו-זמנית להנות מסיבוכיות ריצה תת-ליניארית.<ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדעני מחשב ישראלים
קטגוריה:מדעניות מחשב ישראליות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: מדעי המחשב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהטכניון - מכון טכנולוגי לישראל
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1983
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
פסגת מולדוביאנו

פסגת מולדוביאנו (ברומנית: Vârful Moldoveanu) היא פסגת ההר הגבוהה ברומניה.<ref name="yearbook">[http://www.insse.ro/cms/sites/default/files/field/publicatii/anuarul_statistic_al_romaniei_carte_en.pdf 2017 Romanian Statistical Yearbook], p. 11</ref> הפסגה ממוקמת בהרי הקרפטים הדרומיים, בגבול בין מחוז ארג'ש למחוז בראשוב במרכז רומניה. גובהה 2,544 מטרים מעל פני הים והנישאות הטופוגרפית שלה היא 2,046 מטרים מעל פני הקרקע.<ref name="peaklist">[http://peaklist.org/WWlists/ultras/EuroCoreP1500m.html "Europe Ultra-Prominences"] Peaklist.org. Retrieved 2012-02-26.</ref>

הפסגה ממוקמת כ־43 קילומטרים מצפון־מערב לעיר קמפולונג וכ־65 קילומטרים מערבית לעיר בראשוב.

אל הפסגה ניתן להגיע דרך מספר מסלולים העוברים בין פסגות באזור.

הכביש המפורסם טרנספגרשאן עובר בעמק בין הפסגה לפסגת נגויו, ההר השני בגובהו ברומניה.

== גלריה ==
<gallery widths="180">
קובץ:Varful-Moldoveanu-scenery.jpg|טקסט=Moldoveanu (left) and Viștea Mare (right)
קובץ:Negoiu_de_pe_moldoveanu.jpg|טקסט=View from Moldoveanu towards the West
קובץ:Moldoveanu-from-vistea.jpg|טקסט=Moldoveanu from the ridge
קובץ:Moldoveanu_and_Viştea_Mare.jpg|טקסט=Moldoveanu and Viștea Mare
קובץ:Moldoveanu_and_Vistea_Mare_from_the_south.jpg|טקסט=The southern side of Moldoveanu (on the left) and Viștea Mare (right) from Refuge Vistea
קובץ:Rumunia_06_147.jpg|טקסט=Height marker on top
קובץ:Top_of_Moldoveanu.jpg|טקסט=The summit of Moldoveanu
קובץ:Harta_localizare_muntii_Fagarasului,_Romania.jpg|טקסט=Făgăraș Mountains on the map of Romania
קובץ:Viştea_Mare_taken_from_Moldoveanu.jpg|טקסט=Viștea Mare as seen from Moldoveanu
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רומניה: גאוגרפיה
מולדוביאנו
מולדוביאנו
אמברגו (עיתונות)

בעיתונאות וביחסי ציבור, אמברגו הוא בקשה או דרישה של מקור מידע, שהמידע שמסר אותו מקור לא יפורסם עד לתאריך מסוים או להתקיימות תנאי מסוים. אמברגו מופעל לעיתים קרובות על ידי עסקים המכריזים על מוצר, על ידי כתבי עת רפואיים ועל ידי פקידי ממשל המכריזים על יוזמות מדיניות. לתקשורת ניתן ידע מוקדם על הפרטים המוחזקים בסוד, כך שניתן יהיה להכין דיווחים שיתאימו למועד ההכרזה. מושג דומה הוא אמברגו בביקורת על משחקי וידאו, חומרת מחשב, תוכנה וסרטים; באלה, סוקרים מקבלים גישה מוקדמת לתוכן או למוצרים בתמורה לשמירת תוצאות הביקורת בסוד עד להסרת האמברגו, לשם מניעת אי דיוקים בביקורות או מכירות חסרות בהשקה או כדי לאפשר תיקון של פגמים, באגים או אי עקביות אחרים שהתגלו על ידי סוקרים לפני ההשקה, מניעת בעיות לאחר ההשקה.

בתאוריה, אמברגו מפחית את חוסר הדיוק בדיווח על חדשות, באמצעות הפחתת התמריץ לעיתונאים לכתיבה חפוזה ולא מדויקת, בתקווה לנצח בתחרות על פרסום הראשוני.

ההבנה היא שאם האמברגו יופר בדיווח לפני הזמן, המקור יגמול על ידי הגבלת גישה למידע נוסף של אותו עיתונאי או עיתון, מה שייתן להם חיסרון ארוך טווח ביחס לפעולה שיתופית יותר. האמברגו בדרך כלל מוסדר מראש כהסכם ג'נטלמני. עם זאת, לפעמים יחצנים ישלחו לחדרי חדשות הודעה לעיתונות עם אמברגו שלא ניתנה לו הסכמה מראש, בתקווה שהם יכבדו את בקשת האמברגו. הביטוי "לפרסום מיידי" שנמצא לעיתים קרובות בראש ההודעות לעיתונות מצביע על כך שהמידע בהן הוא ללא אמברגו.

אמצעי תקשורת מפרים לפעמים אמברגו ומדווחים על מידע לפני שהאמברגו יפוג, בטעות (עקב תקשורת שגויה בחדר החדשות) או בכוונה (כדי להשיג יתרון על פני המתחרים). הפירת אמברגו נחשבת בדרך כלל כהפרת אמונים חמורה ויכולה לגרום לכך שהמקור ימנע מכלי החדשות הפוגעים לקבל מידע מוקדם למשך תקופה ארוכה.

==בישראל==
אמצעי התקשורת בישראל נוהגים לכבד דרישת אמברגו שנמסרה להם. סעיף 12 לתקנון האתיקה המקצועית של העיתונות הקובע "עיתונאים לא יפרסמו מידע שנמסר להם בתנאי שלא יפורסם" מתפרש גם כחובה לציית לאמברגו. סוגיית האמברגו נדונה בהרחבה בהחלטות של בית הדין לאתיקה של מועצת העיתונות בישראל בשנת 2012, שעסקו בתלונה של בנק ישראל נגד העיתון "כלכליסט", לאחר שזה פרסם מידע שנמסר לו מבנק ישראל לפני המועד שקבע הבנק לפרסום המידע. בדיון ראשון בתלונה נקבע שהעיתון הפר את תקנות האתיקה. בערעור על החלטה זו נקבע שעקב אי־בהירות מסוימת העיתון לא הפר את תקנות האתיקה, אך נקבע שאמברגו יש לכבד, וכי עיתון או עיתונאי שיעשה שימוש במידע שקיבל תחת אמברגו בניגוד להוראות המפורטות בו ייראה מכאן ואילך, לאחר שהובהר נושא האמברגו על ידי בית הדין, כמפר את כללי האתיקה של מועצת העיתונות.

==לקריאה נוספת==
* אורי רוזן, העורך העירום - איך תורת המשחקים קובעת על מה כולם ידברו מחר, דביר, 2015, הפרק "הסכמי אמברגו: מי פה לא אתי?", עמ' 207–210.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונות
אפלטייזר

אפלטייזר (באנגלית: Appletiser; על משקל המילה "Appetiser" כלומר מתאבן) הוא מיץ תפוחי עץ (ולאחר מכן פירות נוספים) מוגז שנוצר על ידי מיזוג מיץ פירות עם מי סודה.

== מאפיינים ==
המשקה נוצר בשנת 1966 בעמק אלגין, בכף המערבי, בדרום אפריקה, על ידי המהגר הצרפתי - איטלקי אדמונד לומברדי. בעוד אפלטייזר נמכר תחילה בשוק הביתי שלו בדרום אפריקה, המותג מיוצא כיום גם ליותר מ-20 מדינות אחרות, כולל קהילת הפיתוח של אפריקה הדרומית (SADC), כמו גם ל: בריטניה, בלגיה, ספרד, יפן, הונג קונג, אוסטרליה וניו זילנד.

== היסטוריה ==
בשנת 1966, אדמונד לומברדי החל ליצור את מיץ הפירות המבעבע שלו בשם אפלטייזר, על ידי מיזוג מיץ תפוחי עץ (ולאחר מכן מיצי פירות נוספים) עם מים מוגזים. העסק התמקם כאמור בעמק אלגין בכף המערבי בדרום אפריקה. היצוא החל בשנת 1969 לשני ארכיפלגים: לאיים הקנריים (ספרד) וליפן.<ref></ref>

בשנת 1979, חברת קוקה-קולה רכשה 50% ממניות חברת אפלטייזר. משקאות Red and White Grapetiser הושקו ב-1981. בשנת 1982, אפלטייזר הושק בבריטניה בשם "Appletise" (ללא האות"ר") עקב תלונות של בעלי מותג המשקאות הקלים טייזר (Tizer).<ref name="telegraph-article"></ref> ב-1995 הביאה החברה שני טעמי הדרים נוספים במהדורה מוגבלת שהיו "Orangetise" ו-"Lemontise".

בשנת 2001, לאחר משא ומתן ממושך עם AG Barr, יצרנית הטייזר, ה-'r' נוסף בסוף המילה גם למיתוג הבריטי, כדי לאפשר סטנדרטיזציה בינלאומית של שם המותג, של האריזה ושל מיצוב האפלטייזר.

בשנת 2016, כל המותג (100%) Appletiser נמכר לחברת קוקה-קולה על ידי SABMiller, והמותגים של Tiser מיוצרים כעת ברישיון על ידי Appletiser South Africa (ASA), המהווים חלק מפעילות הביקבוק של Coca-Cola Beverages South Africa (CCBSA).<ref></ref>

== רכיבים ==
אפלטייזר וגרייפטייזר (על בסיס אשכוליות) אינם מכילים תוספת סוכר או חומרי צבע וזמינים בגדלים של 750 מ"ל, 250 מ"ל (בריטניה), וכן מפחיות 150 מ"ל עד 1.25 ליטר.<ref></ref> משקאות "אפלטייזר צבעים", ורוד וענבר, מכילים 80% מיץ פירות ו-20% מים והם זמינים בגדלים של 350 מ"ל ו-1.25 ליטר.

== ראו גם ==
* אפפלשורלה

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.appletiser.com/ Appletiser]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:משקאות תוססים
קטגוריה:מיצי פירות
אליעזר ברנשטיין

אליעזר ברנשטיין (כתיב לועזי: Bernstein Eliezer; 1873–1973) היה איש עסקים, נדבן, ציוני, בונה בית ברנשטיין (ראשון לציון) ובית ברנשטיין (תל אביב). יחד עם רעיתו הביא לעולם שבעה ילדים ובהם גם אברהם ברנשטיין.

אליעזר ברנשטיין נולד בעיירה היהודית ולודבה, בפולין, להוריו מתיתיהו ובאשה ברנשטיין. ב-1896 היגר לאנגליה והתיישב בלונדון, שם התחיל לעסוק בכובענות (מילינר) ופרוונות. ב-1925, לרגל הקמת האוניברסיטה העברית בירושלים הגיע לראשונה אליעזר ברנשטיין לארץ ישראל. הוא רכש קרקע במזרח ראשון לציון, בקרבת מחנה צריפין במטרה להושיב שם בני משפחה שלו. במהלך השנים הוא הביא לארץ ישראל כ-70 מבני משפחתו מפולין. הוא בנה בתים עבור הקרובים, שהעלה מפולין וסיפק להם עבודה בפרדס שלו.

ברנשטיין הקים בארץ ישראל שני בתים גדולים, שכונו בית ברנשטיין ובית ברנשטיין, הראשון בראשון לציון והשני בתל אביב. ב-1934 התיישב יחד עם רעייתו, בלה בלומה, בבית שבנה בראשון לציון, בית גדול עם ברכת שחיה, אורווה, מגרש טניס ומדשאות והבית היה למקום התכנסות של אנשים חשובים מאוד, כולל הנציב העליון, הרברט סמואל, הידיד ומאיר דיזנגוף, ראש עיריית תל אביב. ברנשטיין נהג לרכוב לצד דיזנגוף בעדלאידע. לעיתים, בלילות ירח מלא, על שפת הבריכה, הנעימה לאורחים התזמורת הסימפונית הארץ ישראלית (Palestine Symphony Orchestra).

== קישורים חיצוניים ==
* [https://gen.rlzm.co.il/en/persons/אליעזר-ברנשטיין/ Bernstein Eliezer] 
* [https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001407974 התחדשות עירונית: קבוצת רכישה קנתה בניין לשימור ותבנה 20 דירות]
* [https://golden-lotus.co.il/berenstein/ בית ברנשטין]
* [https://rishon-nostalgy.co.il/816/berenstein/ ראשון לציון - עיר עם נוסטלגיה בית ברנשטיין]

קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:יהודים אנגלים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:נדבנים ביישוב
קטגוריה:משפחת ברנשטיין (ישראל)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1873
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
קווים מנחים רפואיים

קווים מנחים רפואיים הם מסמך המנחה החלטות אבחנתיות וטיפוליות בתחום הבריאות. מסמכים מסוג זה קיימים מזה אלפי שנים, אלא שבניגוד לקווים מנחים של הרפואה המסורתית, המבוססים על מנהג או על הסמכות של מחבריהם, הקווים המנחים ברפואה בת־ימינו משקפים רפואה מבוססת ראיות ונכתבים לאחר בחינה שיטתית של המחקרים בתחומם. על פי רוב, הקווים המנחים נכתבים מטעם אגודות מקצועיות, ולעיתים הם מחייבים את העוסקים בתחומם, אלא אם ישנה הצדקה לסטות מהם באופן פרטני.

מסמכי קווים מנחים מסכמים ומעריכים את העדויות האיכותיות ביותר ואת המידע העדכני ביותר בתחום המניעה, האבחנה, הפרוגנוזה והטיפול, לרבות ניתוחי סיכון-תועלת ועלות-תועלת. הסיכום נערך במטרה לענות על שאלות הנוגעות לעבודה הקלינית, וחלקם אף מנוסחים במבנה של שאלות ותשובות. אופן סיכום העדויות עשוי לכלול סקירה שיטתית ומטא-אנליזה של המחקרים בתחום.

ההמלצות בקווים המנחים מדורגות לפי חוזק ההמלצה ולפי גופי העדויות שעליהם הן נסמכות. חלק מהקווים המנחים מכילים אלגוריתמים שהם ממליצים לפעול לפיהם.

מטרות נוספות של קווים מנחים רפואיים הן ליצור תקן לטיפול הרפואי, לשפר את איכות הטיפול, להפחית סיכונים (למטופל, למטפל ולמבטח) ולהשיג את האיזון הטוב ביותר בין עלות לפרמטרים כגון יעילות תהליכים אבחנתיים וטיפוליים וסגוליות ורגישות של תהליכים אבחנתיים.

קווים מנחים נכתבים ברמה לאומית או בין-לאומית בידי איגודים רפואיים, גופים ממשלתיים ואף ארגון הבריאות העולמי. ברמה המקומית עשויים גופים לכתוב קווים מנחים משלהם, תוך ביצוע התאמות מהקווים המנחים הכלליים.

למרות היתרונות שבפרסום מסמכי קווים מנחים, ההמלצות בהם עלולות להפוך למיושנות עם הצטברות עדויות חדשות ממחקרים נוספים. בנוסף, בכתיבת הקווים המנחים עלולות לחול בעיות מתודולוגיות וניגוד עניינים. משום כך, יש שונות רבה במסמכי קווים מנחים, בפרט כאלה שמפורסמים באופן מקוון ואינם עוברים ביקורת עמיתים. לרוב, אוכלוסיית המטופלים ובני משפחותיהם מודרת מתהליך ניסוח הקווים המנחים, הדרה שבחלקה נובעת מהיעדר הידע כיצד לשלבם בתהליך.

== ראו גם ==
* מסמך עמדה

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:רפואה
בן פרג'

בן פרג (נולד ב-1975) הוא מגיש רדיו, צלם, מורה לצילום וקומיקאי ישראלי.

==ביוגרפיה==
נולד בפתח תקווה, בן בכור לדליה ועזרא פרג' ממשפחת הצלמים פרג' המפורסמת. אחיו הוא השחקן והיוצר קובי פרג'.

שירת כצלם צבאי בעיתון במחנה, ועם שחרורו שימש כצלם בעיתונות ואף ערך תערוכות צילום ברחבי הארץ. הוא בוגר המדרשה לצילום ויצו צרפת ת"א, והיה גם תלמידו של היוצר עוזי חיטמן, תחתיו למד שירה. ב-1994 היה שותף יחד עם אביו עזרא בהקמת העסק המשפחתי בפתח תקווה שמציע כיום חנות וסטודיו, ומעבדת צילום מקצועית וסטודיו לצילום.

בשנת 2005 החל להגיש פינת מוזיקת עולם קבועה בתוכנית הולך בחצות בגלי צה"ל בהגשת עומר בן-רובי, וגילם דמויות קומיות בתוכניות של ערן זרחוביץ' ושרון טייכר בגלי צה"ל וברדיו תל אביב ובהן המוביל יוסי תכלת, דורון מזר ואיש הפודטארק פנחס בודגוב.

בשנים האחרונות מגיש בחמישי ובשבת בצהריים יחד עם אחיו קובי את "בן וקובי פרג' בגל"צ", שם הוא מגלם דמויות שונות ובהן של הזמר מירו קובני, היועץ הביטחוני יחזקאל ביצור ויחצן המועדונים רמי ג'ואן. עם איש התקשורת שחר אמאנו מגיש פרג' את "ציפורי לילה – עכשיו הזמן במזרחית" בימי שני בחצות.

==חיים אישיים==
פרג' מתגורר בפתח תקווה, נשוי להילה שבחון פרג' ויש להם שלושה ילדים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://faragfoto.co.il חנות הצילום של בן פרג']
* [https://glz.co.il/גלצ/תוכניות/בן-וקובי-פרג עמוד התוכנית של בן וקובי פרג' בגלי צה"ל]

קטגוריה:בדרנים ישראלים
קטגוריה:מדבבים ישראלים
קטגוריה:מגישי ציפורי לילה
קטגוריה:סגל גלי צה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
הלן מזוז

הלן מזוז (נולדה ב-1987) חברה במועצת העיר ומכהנת כמשנה לראש העיר רעננה. מחזיקת תיק מנהל קהילה וקליטת עלייה. הלן היא האישה החרדית הראשונה שנבחרה למועצה מקומית, ועשתה היסטוריה כאשר נכנסה למועצת העיר רעננה בבחירות המוניציפליות בפברואר 2024, במסגרת סיעת באמונה - סיעה ציונית דתית ומונתה למשנה לראש עירית רעננה<ref></ref>.

== ביוגרפיה ==
מזוז נולדה וגדלה בראשון לציון, בבית מסורתי.

היא שרתה בצה"ל בחיל הים ולאחר השירות הצבאי עברה לתל אביב שם פגשה את בעלה, עולה חדש מצרפת, שניהל אורח חיים חרדי.

מזוז בוגרת תואר ראשון בממשל ומשפט במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט.<ref name=":1" />

ב-2007, בעקבות אירועי ההתנתקות שנתיים קודם, הצטרפה למפלגת הליכוד והפכה לפעילת שטח בקרב הקהילה הצרפתית.<ref name=":0" />

ב-2015 הקימה מזוז את הפורום הצרפתי בליכוד.<ref></ref> בהמשך, בכנסת העשרים הקימה את השדולה למען עולי צרפת בכנסת והייתה שותפה לקידום חקיקה למען העולים. בין היתר הכרה בתארים אקדמאיים, הכרה ברישיונות נהיגה וקידום תוכניות מול משרדי הממשלה השונים.<ref name=":0" /><ref name=":1" /> הייתה חברת ועדת הבחירות המרכזית לכנסת ל מטעם הליכוד. מכהנת כחברת ציר בקונגרס הציוני העולמי.

מזוז ניהלה את קמפיין הבחירות לקהילה הצרפתית בישראל במספר מערכות בחירות שונות עבור מפלגת הליכוד.

ב-2024 רצה לבחירות המקומיות למועצת העיר רעננה מטעם סיעת "באמונה הסיעה הדתית המאוחדת".<ref></ref> מזוז נתמכה על ידי קבוצת פעילות חרדיות שפעלו להריץ מועמדות חרדיות למועצות ברחבי הארץ באותה מערכת בחירות. מתוך 14 מועמדות חרדיות ברחבי הארץ היא המועמדת היחידה שנבחרה לכהן במועצת העיר, ובכך הפכה לחברת המועצה החרדית הראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל.<ref name=":1" /><ref name=":2"></ref>

== פעילות התנדבותית ==
כנערה התנדבה בעמותה נגד אלימות.<ref name=":1" />

בגיל 22 הקימה פורום בשם "אהבת חינם", שנועד לגשר בין חרדים לחילונים באמצעות שיח.<ref name=":1" />

התנדבה בפעילות "שמים סוף לסמים ולאלימות".<ref name=":2" />

בעקבות אירועי 7 באוקטובר ומלחמת "חרבות ברזל" הקימה את חמ"ל ההסברה ברעננה שפעל בשיתוף פעולה עם משרד ההסברה הלאומי.

== חיים אישיים ==
מזוז נשואה לג'וליאן, עולה מצרפת, והיא אם לשמונה ילדים. חיה ברעננה. ילדיה לומדים במוסדות חינוך חרדיים ברעננה.<ref name=":1" /><ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==

* [https://bemuna.org.il/הלן-מזוז/ הלן מזוז-הכירו את המתמודדים] 2024, באתר סיעת באמונה למועצת העיר רעננה.
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאיות ישראליות
קטגוריה:רעננה: אישים
קטגוריה:חרדיות ישראליות
קטגוריה:חברות מועצת העיר רעננה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1987
קטגוריה:פעילי ציבור חרדים ישראלים
רוז הנברי

שרה רוז קולמונדלי, המרקיזה קולמונדלי (לבית הנברי, נולדה: 15 במרץ 1984) היא בת אצולה בריטית, דוגמנית ועובדת לשעבר במערכת הפוליטית הבריטית. היא אשתו של דייוויד קולמונדלי, המרקיז השביעי של קולמונדלי.

== ילדותה ==
שרה רוז הנברי היא בתם של טימותי הנברי, מעצב אתרי אינטרנט, ואמה הנברי (לבית לונגמן), מעצבת אופנה. אחותה הצעירה, מרינה,<ref></ref> היא אשתו השלישית של אדוארד למטון, הארל השביעי של דרהאם.<ref></ref> משפחת הנברי מתגוררת בהולפילד גראנג', בעיירה קוגשל שבמחוז אסקס. סבתה מצד אמה הייתה ליידי אליזבת למברט (1924–2016), בתו של פילדמרשל רודולף למברט, רוזן קוואן ה-10, שהייתה אחת משמונה השושבינות של הנסיכה אליזבת בנישואיה עם פיליפ מאונטבאטן ב-1947.<ref name=People161212></ref> סבתה מצד אביה, שרה, הייתה בתו של סר הנרי "טים" בירקין, ברונט שלישי, שהיה נהג מרוצים.

הנברי למדה בבית הספר סטואו, וקיבלה תואר אקדמי מהאוניברסיטה הפתוחה.<ref></ref>

== קריירה ==
בגיל 23 עבדה הנברי כדוגמנית אופנה, תחת סוכנות הדוגמנות סטורם, והועסקה לזמן קצר כתחקירנית על ידי הפוליטיקאי הבריטי מייקל גוב מהמפלגה השמרנית.<ref></ref><ref name=":0"></ref>

==חיים אישיים==
[[הוטן הול]]
ב-22 ביוני 2009 הוכרזו אירוסיה של הנברי לדייוויד קולמונדלי, המרקיז השביעי של קולמונדלי. השניים נישאו יומיים לאחר מכן, ב-24 ביוני, בבית העירייה של צ'לסי.<ref name=":0" /><ref></ref>

לזוג שלושה ילדים:
* אלכסנדר יו ג'ורג' קולמונדלי, ארל רוקסאוואג' (נולד ב-12 באוקטובר 2009)<ref name=":1"></ref>
* לורד אוליבר טימותי ג'ורג' קולמונדלי (נולד ב-12 באוקטובר 2009)<ref name=":1" />
* ליידי אייריס מרינה אלין קולמונדלי (נולדה במרץ 2016)<ref></ref>

המשפחה מתגוררת בהוטן הול שבמחוז נורפוק. בני הזוג הם חבריהם של הנסיך והנסיכה מוויילס.<ref name=People161212/> המרקיזה היא פטרונית של הקרן של בית החולים לילדים של מזרח אנגליה (East Anglia's Children's Hospices [EACH]), יחד עם הנסיכה מוויילס.<ref></ref> בנה, הלורד אוליבר, היה אחד מנערי הכבוד בהכתרתם של המלך צ'ארלס השלישי וקמילה שנערכה ב-6 במאי 2023, בה השתתפו גם המרקיזה ובעלה המרקיז.

==עיטורים==
* 60x60px 6 במאי 2023: מדליית הכתרת המלך צ'ארלס השלישי

==הערות שוליים==

קטגוריה:דוגמניות בריטיות
קטגוריה:אצולה בריטית
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1984
ניב דאובה

ניב דאובה הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש מפקד חטיבת קרייתי. קודם לכן שימש מפקד גדוד 52, מפקד גדוד 532 ומפקד גדוד 198.

== ביוגרפיה ==
ניב דאובה נולד וגדל בקיבוץ עין צורים.

לאחר שהתגייס לצה"ל עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון. לאחר פיקוד על פלוגה מבצעית בגדוד 74 מונה למפקד קורס קציני שריון (קק"ש) ובהמשך לסגן מפקד גדוד 71 ולקצין הדרכה אוגדה 162.

בשנת 2018 הועלה לדרגת סגן אלוף ומונה למפקד גדוד 198 וכיהן בתפקיד עד שנת 2019. לאחר מכן מונה למפקד גדוד 532 בין השנים 2019–2020. בשנים 2020–2022 שימש כמפקד גדוד 52 בחטיבה 401. ב-8 באוגוסט 2024 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת קרייתי.

מח"ט 4 קרייתי, מחנה נפתלי 8.8.2024. מימין לשמאל: המח"ט הנכנס אל"ם ניב דאובה (נואם), המח"ט היוצא אל"ם מיקי שרביט, מפקד אוגדה 146 תא"ל יפתח נורקין,]] 

==משפחתו==
ניב נשוי ואב לבת.
בעל תואר ראשון מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במנהל עסקים התמחות במימון ושוק ההון

גם שלושת אחיו של ניב משמשים כקצינים בצה"ל:
* אלוף-משנה אורי דאובה, כיהן כמפקד חטיבה 226 ועוצבת ברעם.
* אלוף-משנה חנוך דאובה, כיהן כמפקד חטיבת קרייתי ובעל עיטור העוז.
* רב-סרן עידן דאובה, שימש מפקד פלוגת גולן בחטיבה 188, קצין אג"ם בגדוד 53, קצין הדרכה של חטיבה 188.

ארבעת האחים נלחמו במבצע צוק איתן בחזית הלחימה ובמלחמת חרבות ברזל.

גם אביו של ניב, אלי דאובה היה קצין בשריון. סבו של ניב, דוד דאובה היה מפקד קיבוץ עין צורים במלחמת העצמאות, ונפל בשבי הירדני. גם סבתו טובה דאובה נלחמה בקרבות גוש עציון ונפלה בשבי הירדני עם שאר לוחמי גוש עציון בתש"ח.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 401
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 460
קטגוריה:מפקדי חטיבת קרייתי
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
אלפנדרי

אלפנדרי הוא שם משפחה ממקור יהודי-ספרדי. מקור השם הוא במילה ערבית שפירושה "גובה מיסים". שם המשפחה מתועד לראשונה -1241 (יצחק בן יהודה אלפנדרי).
ממשפחה זו יצאו מספר רבנים בולטים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שמות משפחה ביהדות ספרד ופורטוגל