OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פנילקטונוריה

פנילקטונוריה (Phenylketonuria, בקיצור: PKU) היא מחלה תורשתית הנגרמת כתוצאה מגן פגום שגורם לייצור אנזים פנילאלנין הידרוקסילאז פגום. כתוצאה מהמוטציה מצטברות כמויות גדולות של חומצת האמינו פנילאלנין בגוף – דבר הגורם, בהיעדר טיפול, לירידה בכושר קוגניטיבי עד כדי מוגבלות שכלית התפתחותית, אפילפסיה ולעיתים אוטיזם כבר מגיל צעיר. זוהי אחת המחלות התורשתיות הראשונות שנתגלו והיא נחקרה היטב.

==פתולוגיה==
הגן הפגום גורם להיעדר אנזים מסוים בגוף האדם; אנזים זה – פנילאלנין הידרוקסילאז (PAH) – ממיר את חומצת האמינו פנילאלנין לחומצת אמינו אחרת, טירוזין. פנילאלנין, המצויה בחלבונים רבים המשמשים כמזון לאדם, מצטברת (כתוצאה מהיעדר האנזים) ברקמות שונות בגוף וגורמת נזק לתאים, במיוחד לתאי המוח. התופעה של רמת פנילאלנין גבוהה מהרגיל בדם נקראת היפרפנילאלנינמיה (HPA).

בנוסף קיים בחולים מחסור בטירוזין. חומצה זו מומרת בגוף לצבען (פיגמנט) מלנין, המקנה צבע כהה לעור, לשיער ולעיניים. עקב המחסור בטירוזין ללוקים במחלה בדרך-כלל עור, שיער ועיניים בהירים.

חלק מהפנילאלנין הבלתי-מפורק מומר לפנילקטונים, והללו מופרשים מהגוף דרך השתן והזיעה; מכאן שם המחלה (פנילקטון + אוּרִיָה, "שתן" ביוונית). הדבר מקנה לשתן ולזיעה ריח אופייני.

מבחינה גנטית מדובר במחלה אוטוזומאלית רצסיבית. פירוש הדבר הוא שהמחלה מועברת מהורה לצאצאיו ללא קשר למין ההורה או הצאצא (אופן הורשה אוטוזומלי), ושהלוקים במחלה מוכרחים לרשת אותה משני ההורים יחדיו (אופן הורשה רצסיבי).

== תסמינים וטיפול ==
ללא טיפול גורמת המחלה להתפתחות מוגבלות שכלית התפתחותית, אפילפסיה ואוטיזם כבר בגיל צעיר, לעיתים תוך מספר שבועות לאחר הלידה.

אם המחלה מזוהה לפני הלידה, ניתן להתמודד עמה באמצעות דיאטה קפדנית, נטולת חומצת האמינו פנילאלנין. לחולים בפנילקטונוריה אסור, בין השאר, לשתות משקאות דלי-קלוריות המכילים את הממתיק המלאכותי אספרטיים שמתפרק לשתי החומצות האמיניות אספרטט ופנילאלנין. עליהם להימנע מאכילת מזונות עתירי חלבונים, כגון בשר, מוצרי חלב וקטניות. לרוב מותר להם לאכול מזונות עתירי עמילן, כגון תפוחי אדמה ותירס – אבל בכמויות מוגבלות, ותוך פיקוח על כמות הפנילאלנין הנצרכת ממזונות אלה. החולים נוטלים תוספי מזון וויטמינים כדי לחפות על החוסר שנוצר מהדיאטה.

== אפידמיולוגיה והיסטוריה ==
פנילקטונוריה מופיעה בממוצע אחת ל-15,000 לידות, אך ההבדלים המקומיים גדולים: באירלנד, למשל, תדירות הופעת המחלה היא אחת ל-4,500 לידות, ואילו בפינלנד התדירות היא אחת ל-100,000 בלבד. 

המחלה התגלתה ב-1934 על ידי הרופא הנורווגי איוור אסביורן פלינג (Ivar Asbjørn Følling). פלינג היה הראשון שהבחין בקשר בין היפרפנילאלנינמיה ובין מוגבלות שכלית התפתחותית.

נשאות סמויה למחלה ניתנת לגילוי באמצעות בדיקת סקר גנטית, אך הבדיקה אינה בין הבדיקות המומלצות על ידי משרד הבריאות ואיגוד הגנטיקאים הישראלים.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.pkuboard.info אתר לחולי פנילקטונוריה]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוגבלות שכלית התפתחותית: גורמים
קטגוריה:הפרעות בחילוף החומרים של חומצות אמינו
אוניברסיטת קיל

אוניברסיטת כריסטיאן אלברכט בקיל (בגרמנית: Christian-Albrechts-Universität zu Kiel; בראשי תיבות: CAU) הוא שמה של אוניברסיטה בעיר קיל שבגרמניה. אוניברסיטת קיל היא הגדולה, הוותיקה והיוקרתית ביותר במדינת שלזוויג-הולשטיין. סגל, בוגרים וחוקרים של אוניברסיטת קיל זכו ב-12 פרסי נובל. נכון לשנת 2019 היו רשומים באוניברסיטה כ-27,000 סטודנטים. אוניברסיטת קיל חברה ב מאז 2006.

אוניברסיטת קיל נוסדה בשנת 1665 על ידי כריסטיאן אלברכט, דוכס הולשטיין-גוטורפ כמוסד הכשרה לכמרים ופקידי ממשלה. בשנת 1933 הייתה אחת מהאוניברסיטאות הראשונות בגרמניה שיישמה את מדיניות הגלייכשאלטונג הנאצית וסילקה כמות גדולה של אנשי סגל ותלמידים. במהלך מלחמת העולם השנייה נהרס רוב האוניברסיטה על ידי הפצצות. 

לאחר סיום המלחמה האוניברסיטה נבנתה מחדש במיקום אחר, ורק מספר בניינים מהאוניברסיטה הישנה עדיין בשימוש. 
אולם ההרצאות הראשי ובניין המנהלה

== ארגון אקדמי ==
* הפקולטה לתאולוגיה
* הפקולטה למשפטים
* הפקולטה למנהל עסקים, כלכלה ומדעי החברה
* פקולטה לרפואה
* הפקולטה לאמנויות ומדעי הרוח
* הפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע
* הפקולטה למדעי החקלאות והתזונה
* הפקולטה להנדסה

== בוגרים ידועים ==
בין אנשי הסגל ובוגרי האוניברסיטה ניתן למנות<ref></ref>:

* הנס גייגר - פיזיקאי
* היינריך רודולף הרץ - פיזיקאי
* פרנץ בועז - אנתרופולוג
* גרהרד דומק - רופא וכימאי
* פיר שטיינבריק - פוליטיקאי
* אריך ולטר שטרנברג - מלחין, ממייסדי התזמורת הפילהרמונית הישראלית
* הנס לותר - פוליטיקאי

בין בוגרי האוניברסיטה נכללים גם זוכי פרס נובל וביניהם<ref></ref>:

* תאודור מומזן - זוכה פרס נובל לספרות בשנת 1902
* פיליפ לנארד - זוכה פרס נובל בפיזיקה בשנת 1905
* אדוארד בוכנר - זוכה פרס נובל בכימיה בשנת 1907
* מקס פלנק - זוכה פרס נובל לפיזיקה בשנת 1918
* אוטו פאול הרמן דילס - זוכה פרס נובל בכימיה בשנת 1950

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קיל
נחל לכיש

נחל לכיש סמוך ל[[גשר עד הלום]]
נחל לכיש למרגלות תל לכיש, תצפית מהתל
נַחַל לָכִישׁ (נקרא בעבר גם וואדי סוכריר) הוא נחל אכזב ברובו, אורך הנחל הוא כ-70 קילומטר ואגן הניקוז שלו הוא בגודל כ-1000 קמ"ר.
== גאוגרפיה ==
הנחל בראשית 1918, צולם על ידי [[שירות האוויר הגרמני]]
ראשיתו של נחל לכיש לרגלי חבל יהודה כ-10 קילומטר מערבית לחברון, הוא עובר לרגלי תל לכיש (ומכאן שמו), נמשך צפונה בשפלה, עובר מתחת לגשר עד הלום שעליו עובר כביש 4 תל אביב-אשדוד, נכנס לתחום העיר אשדוד ובא אל הים התיכון דרומית לנמל אשדוד.

לנחל לכיש יובלים רבים, מתפשטים על פני השפלה ובהר. החשובים שביניהם – נחל האלה, הבא מהרי ירושלים, נחל ברקאי ונחל גוברין. פארק לכיש (פל"א) נמצא בגדה הדרומית מערבית של נחל לכיש, בתחום העיר אשדוד, מול הנמל, לפני שהנחל נשפך לים. על גדתו הצפונית של הנחל נמצא האתר ארכאולוגי תל מור.

החל משנת 1996 הוקמה מנהלת ייעודית לפרויקט שיקום הנחל במשרדי איגוד ערים לאיכות הסביבה אשדוד וחבל יבנה. במסגרת פעולות השיקום הופסקה הזרמת השפכים לנחל, האפיק נוקה והגדה הדרומית של הנחל יוצבה וטופחה. ביוני 2014, משרד הבריאות אישר שיט בנחל לאחר שעמד בתקני הזיהום. למעשה רק בקיץ 2020 הסירות חזרו בפועל לנחל, ולאחר הפסקה בת 50 שנה ניתן שוב לשוט בנחל.

נחל לכיש נקרא בחלקו שבאזור לכיש – בשם הערבי ואדי קביבה (Qubeiba), כשם כפר שהיה על גדותיו, ובחלקו שבאזור אשדוד – ואדי סוכריר (Sukreir), כשם הכפר שהיה בקרבתו, ערב סוכריר.

===יובליו של נחל לכיש===
* נַחַל מָרֵאשָׁה
* נַחַל גַּת
* נַחַל יוֹאָב
* נַחַל גֻּבְרִין
* נַחַל הָאֵלָה
* נַחַל בַּרְקַאי
* נחל דגנים
* נחל נועם
* נחל רוך
* נחל שחריה
* נחל קומם

== תמונות ==

<gallery heights="150" widths="200">
קובץ:Lachish park winter1.JPG|פארק לכיש אשדוד – מבט למערב לשפך לים התיכון
קובץ:פארק לכיש אשדוד, דצמבר 2023 30.jpg|פארק לכיש אשדוד – מבט לצפון-מזרח במעלה הנחל
קובץ:Lachish park road view.JPG|מבט מן הגשר במרכזו של פארק לכיש אשדוד
קובץ:Laxisj063.jpg|מבט מגשר הכניסה לאשדוד (שדרות בני ברית) מזרחה על נחל לכיש
קובץ:Lachish-estuary winter 2020 (2).jpg|שפך נחל לכיש
קובץ:אחרי שטפון.jpg|נחל לכיש לאחר שיטפון
</gallery><gallery heights="150" widths="200" caption="תמונות היסטוריות">
קובץ:Bridge over the Sukereir River in 1917 (Powles p.151).jpg|גשר מעל נחל לכיש, 1917
קובץ:חיילי חיל העבודה המצרי הצמוד לכוחות האוסטרלים, פורקים ציוד ואספקה לצבא אוסטרליה, ליד שפך נחל לכיש, 10 בינואר 1918.jpg|חיל העבודה המצרי וכוחות אוסטרלים, פורקים ציוד ואספקה לצבא אוסטרליה, ליד שפך הנחל, ינואר 1918
</gallery>

== ראו גם ==
* גשר הקשתות (נחל לכיש)
* אסון נחל לכיש (1965)

==לקריאה נוספת==
* כל מקום ואתר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא, תשל"ח 1978. עמוד 323.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

לכיש
לכיש
נחל
לכיש
סנופו דיאולה

כפר של שבט הדיאולה, תמונה מתחילת [[המאה העשרים.]]
הסנופו דיאולה או הדיאולה לבד, הוא שבט המתגורר בדרום סנגל ובמדינות הסמוכות.

==מדינות הפיזור==
* בסנגל מונים שבט הסנופו דיאולה 600,000 איש
* בגמביה מונים שבט הסנופו דיאולה 170,000 איש
* בגינאה מונים שבט הסנופו דיאולה 50,000 איש
* בגינאה ביסאו מונים שבט הסנופו דיאולה 20,000 איש

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:עמי אפריקה
קודקוד

בזווית הזאת, הקודקוד הוא הנקודה A
בגאומטריית המישור קודקוד הוא נקודה משותפת לשני קצות קטעים או קרניים היוצרים זווית ביניהם.

מספר קודקודי המצולע שווה למספר הצלעות, ושמו נקבע, בדרך כלל, לפי מספר זה. כך, במשולש שלושה קודקודים, במרובע ארבעה קודקודים, וכן הלאה. 

בפאונים הקודקוד הוא הנקודה שבה נפגשים מקצועות הפאון. בכל קודקוד נפגשים לפחות שלושה מקצועות ושלוש פאות. כיוון שבפאונים יש לפחות שלוש זוויות בכל קודקוד (כל זוג מקצועות לוכד זווית), מסמנים כל זווית באמצעות שלושת הקודקודים היוצרים לפי סדרם, כשהקודקוד של המפגש עצמו באמצע.

בחרוט הקודקוד הוא נקודת המפגש של כל הקווים היוצרים של החרוט.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:זוויות
המנון צ'אד

ההמנון הלאומי של צ'אד קרוי "La Tchadienne" - בתרגום מילולי: שירם של בני צ'אד. ההמנון נכתב על ידי לואי ז'ידרול וקבוצת התלמידים שלו, והולחן על ידי פול ויאר. ה-La Tchadienne נבחר להיות ההמנון הלאומי של צ'אד בשנת 1960.

==מילות ההמנון בצרפתית==
 <div class="mw-content-ltr">
: Peuple Tchadien, debout et à l'ouvrage
: Tu as conquis la terre et ton droit;
: Ta liberté naîtra de ton courage.
: Lève les yeux, l'avenir est à Toi.

: O mon Pays, que Dieu te prenne en garde,
: Que tes voisins admirent tes enfants.
: Joyeux, pacifique, avance en chantant,
: Fidèle à tes anciens qui te regardent.
</div>

==תרגום לעברית==

:העם הצ'אדי, קום ותן כתף!
:כבשת את האדמה ואת זכותך;
:חירותך תיוולד מאומץ-לבך,
:הרם עיניך, העתיד הוא שלך!

:הו, ארצי, ישמור עלייך האל,
:ויעריצו-נא שכנייך את בנייך.
:התקדמי בשירה, מאושרת ושלווה, 
:נאמנה לאבותייך הצופים בך.

==ראו גם==

צ'אד
קטגוריה:צ'אד: סמלים לאומיים
המנון אתיופיה

צעדי קדימה, אדמת אתיופיה היקרה (באמהרית: ወደፊት ገስግሺ ውድ እናት ኢትዮጵያ) הוא ההמנון הלאומי של אתיופיה. השיר הפך להמנון הלאומי של המדינה בשנת 1992. מילות השיר חוברו על ידי דרג'ה מלקו מנגשה, והמנגינה חוברה על ידי סולומון לולו מיטיקו.

==מילות השיר==
{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! אמהרית !! תעתיק עברי
|-
| <poem>כבדו את האזרחות, היא חזקה באתיופיה שלנו;
גאווה לאומית ישנה, בוהקת מהצד האחד לשני.
בשביל שלום, צדק וחרות של אנשים,
בשוויון ובאהבה אנו עומדים מאוחדים.
בשביל בסיס איתן, אין אנו צריכים לשחרר אנושיות;
אנו אנשים שחיים באמצעות עבודה.
נפלאה היא המסורת, פילגש של המורשת הגאה,
אמא של היושר הטבעי, אמא של האנשים האמיצים.
אנו נשמור עליך - יש לנו חובה;
אתיופיה שלנו, חיי! והבה נהיה גאים בך!</poem>
| dir="ltr" | <poem> የዜግነት ክብር በኢትዮጵያችን ፀንቶ
ታየ ህዝባዊነት ዳር እስከዳር በርቶ
ለሰላም ለፍትህ ለህዝቦች ነፃነት
በእኩልነት በፍቅር ቆመናል ባንድነት
መሰረተ ፅኑ ሰብዕናን ያልሻርን
ህዝቦች ነን ለስራ በስራ የኖርን
ድንቅ የባህል መድረክ ያኩሪ ቅርስ ባለቤት
የተፈጥሮ ፀጋ የጀግና ህዝብ እናት
እንጠብቅሻለን አለብን አደራ
ኢትዮጵያችን ኑሪ እኛም ባንቺ እንኩራ።</poem>
|<poem>
יֵזֶגְנֵת כְבְר בַאִיתְיוֹפְיָצִ'ין צֵנְתוֹ תָיֶה
בֵהְזְבַווִינֵת דָר אְסְכֵה דָר בֵרְתוֹ.
לֵסֵלָאם, לֵפְתְח, לֵהְזְבוֹץ' נֵצָנֵת
בֵאְכוּלְנֵת בֵפְקְר קוּמֵנָל בָאנְדְנֵת
מֵסֵרֵתֵה צְנוּ סְבְאְנָן יָלְשָרֵן
הְזְבוֹץ' נֵצָה לֵסְרָה בֵסְרָה יֵנוֹרְן.
דְנְק יֵבָהָל מֵדְרֵכ יָאכוּרִי קְרְס בָלֵ-בֶת.
יֵתֵפֵטְרוֹ צֵגָה יֵגֵ'גְנָה הְזְב אְנָת
אְנְטֵבְקְשְלֵן אָלֵבְן אָדֵרָה
אִיתְיוֹפְיָצִ'ין נוּרי אְנְ'יָם בָאָנְצִ'י אְנְכוּרָה.
</poem>
|}
==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתיופיה: סמלים לאומיים
אתיופיה
קטגוריה:שירים באמהרית
יום שישי הטוב

נשיאת הצלב ביום שישי הטוב בירושלים, 2006
תהלוכה מסורתית לכבוד החג, המשחזרת את הצליבה.
יום שישי הטוב (באנגלית: Good Friday), יום שישי הגדול (ביוונית: Μεγάλη Παρασκευή), יום הפסיון של האדון (בלטינית: Dies Passionis Domini) או יום שישי הקדוש (בצרפתית: Saint Vendredi) הוא חג נוצרי המציין את צליבת ישו ביום שישי, יומיים לפני חג הפסחא. החג נמנה עם אירועי השבוע הקדוש המובילים לפסחא, ונחוג יום לאחר יום חמישי הקדוש (שבו נערכה הסעודה האחרונה) ויום לפני שבת האור. חג הפסחא הוא מן החגים העיקריים בשנה הליטורגית הנוצרית.

באנגלית עתיקה המילה "טוב" משמעותה גם "קדוש", וזה פירוש שמו של היום בקרב דוברי האנגלית. לפי המסורת הנוצרית, ביום זה נצלב ישו בגבעת הגולגולתא שבירושלים, לאחר מסע בוויה דולורוזה ("דרך הייסורים"). צליבתו של ישו ומותו על הצלב, הוא האירוע המכונן בתאולוגיה הנוצרית.

==מנהגי החג==

[[לחמניות פסחא: לחמניות מסורתיות של יום שישי הטוב ]]

"יום שישי הטוב" הוא יום שבתון ברבות מהארצות הנוצריות.
אצל הקתולים מקובל לאכול רק לחם ומים כביטוי לאבל כבד ואילו האורתודוקסים נוהגים לצום בו. גם בקרב הפרוטסטנטים יש ליום מעמד מיוחד. בכנסיות מתנהלת תפילה מיוחדת, אך המיסה אינה מתקיימת. 

בירושלים נוהגים נוצרים להתהלך לאורך ה"ויה דולורוזה" כשהם לבושים בתלבושות תקופתיות ומשחזרים את צליבתו של ישו. במהלך הטקס, כאשר מוזכר שמו של יוסף הרמתי מסירים את גופו של ישו מהצלב, עוטפים אותו בתכריכים ומובילים אותו אל תוך הכנסייה בתהלוכה חגיגית.

מאכל מסורתי של החג בממלכה המאוחדת וכן באוסטרליה, ניו זילנד, דרום אפריקה וקנדה הוא לחמניות פסחא, לחמניות מתוקות ומתובלות בקינמון וציפורן, עשירות בצימוקים, ומעוטרות בצלב.

שמו של יום שישי הטוב נקשר לכמה אירועים היסטוריים, ביניהם הסכם יום שישי הטוב, רצח אברהם לינקולן, רעידת האדמה של יום שישי הטוב ואסון הנפט של אקסון ואלדז שאירע באותו היום.

== ראו גם ==
* צליבת ישו
* ויה דולורוזה

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:מועדים נוצריים
קטגוריה:תעניות בנצרות
קטגוריה:יום שישי
ציפור האש (בלט)

בלרינה, ציפור האש. [[ליאון באקסט, 1910]]
ציפור האש היא יצירת בלט מ-1910 המבוססת על סיפור עממי רוסי. את המוזיקה הלחין איגור סטרווינסקי, את הכוריאוגרפיה המקורית יצר מיכאל פוקין.

== דמויות ראשיות ==
* איוואן צארביץ - נסיך צעיר ונאה.
*ציפור האש – ציפור בצבעי אש, קסומה ומופלאה.
* קשצ'יי - מפלצת רשעה ירוקת אצבעות ובת אלמוות. בעל הגן הקסום.

== סיפור העלילה ==
נסיך צעיר ונאה בשם איוואן צארביץ', רודף אחר ציפור אש יפהפייה על מנת לצוד אותה. תוך כדי מרדף, הוא נכנס אל תוך גן קסום. בגן המופלא נטועים עצים שפירותיהם עשויים כולם זהב טהור. הציפור מעופפת מסביב לאחד העצים, ואיוואן מצליח לתפוס אותה. כיוון שנכמרו רחמיו על הציפור היפהפייה, הוא מחליט לשחרר אותה. לאות תודה היא נותנת לו במתנה אחת מנוצותיה ומבטיחה לו שאם ייקלע לצרה כלשהי, עליו לנופף בנוצה, והיא תבוא לעזרתו.

הגן הקסום שנכנס אליו איוואן בטעות היה של המלך קשצ'יי - מפלצת רשעה בת אל מוות. כל נערה שהייתה פוסעת אל תוך גנו של קצ'שיי הוא היה מחזיק בשבי וכל נער היה הופך לאבן. עכשיו כשאיוואן בתוך גנו של קשצ'יי, הוא נתון בסכנה, אך הוא לא ידע זאת. כאשר עמד לעזוב את הגן, ראה דבר מופלא שהפליא אותו מאוד: 13 נסיכות נאות רוקדות ריקוד מעגל. מבין הנסיכות איוואן התאהב ביפה מכולן. המלך הרשע ועוזריו מבחינים באיוואן ורוצים להפכו לאבן. איוואן נבהל, אך נזכר בציפור האש, שולף את הנוצה, ומזעיק אותה לעזרתו. הציפור מגיעה, ושרה שיר ערש שמרדים את קשצ'יי ועוזריו. כשהם ישנים מגלה הציפור לאיוואן, שנשמתו של קשצ'יי הרע נמצאת בתוך קליפת ביצה. אם תימצא הביצה וקליפתה תרוסק, תיעלם לה נשמתו של קשצ'יי והוא ימות.

הציפור מובילה את איוואן אל הביצה הנסתרת, ואיוואן מצליח לשבור אותה. קשצ'יי מת, והשמחה גדולה: פסלי האבן מתעוררים לחיים, כל הנערות השבויות משתחררות ואיוואן מתחתן עם אהובתו וחי חיי אושר.

== שימוש בקולנוע==
בסרט המצויר "פנטסיה 2000" של וולט דיסני היצירה מבוצעת על ידי התזמורת הסימפונית של שיקגו בזמן שמוקרן סרט אנימציה לפי היצירה. הסיפור כאן הוא שונה- פיה המבשרת את בוא האביב והפריון מכניסה שמש, גשם, ומחייה את היער שנם שנת חורף. בעת עיסוקה היא נתקלת בציפור אש השורפת את כל היער ומותירה את הפיה עזובה ועצובה. לעזרתה מגיע אייל המנחם אותה ולאט לאט שמחה שבה אליה והיא חוזרת להחיות את היער השרוף.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בלט
קטגוריה:יצירות מאת סטרווינסקי
קטגוריה:מוזיקה של המאה ה-20
קטגוריה:מוזיקה על פי יצירות אמנות
קטגוריה:יצירות במוזיקה קלאסית
קטגוריה:מוזיקה לבלט
אוגדיי חאן

אוגדיי חאן היה בנו השלישי של ג'ינגיס חאן, והח'אן הגדול השני של האימפריה המונגולית. בתקופת שלטונו המשיכה התפשטות המונגולים, ואוגדיי עצמו היה מעורב בכיבוש צפון סין ומרכז אסיה. ייסד ופיתח את חרחורין, בירת האימפריה המונגולית.

==מעמדו של אוגדיי במשפחה הג'ינגיסית==

==בחירתו של אוגדיי לתפקיד החאן הגדול==
עוד טרם מותו של ג'ינגיס חאן היו בקרב משפחתו שני אחים כטוענים הראשיים לכתר החאן הגדול, גוצ'י וצ'אגאטאי. חילוקי הדעות ביניהם, אשר הובילו אף לנגיעה בנקודה הכואבת בהיסטוריה המונגולית – הטענה לפיה ג'וצ'י הוא ממזר ואינו בנו הביולוגי של ג'ינגיס חאן, איימה לפרק את המשפחה. במצב זה, החליט ג'ינגיס ח'אן כי הפתרון הטוב ביותר הוא שלא לצדד באחד משני בניו המתגוששים, אלא לבחור בשלישי, השלו וטוב המזג אשר מבחינות רבות היווה מועמד פשרה מוסכם על הכול – אוגדיי (טולוי, הבן הרביעי, שימש כעוצר למשך שנתיים לאחר מותו של ג'ינגיס חאן והיה הבן הצעיר ביותר, לכן היה מחוץ לתמונה). בעקבות זאת, לאחר מותו של ג'ינגיס ח'אן כונס קורילטאי בשנת 1229 אשר הכתיר את אוגודיי כח'אן הגדול החדש.

==מדיניות הפנים בתקופת אוגודיי==
בתחום הפנים הנהיג אוגודיי מהפכה זוטא בסדרי החיים המונגולים. עד לתקופה זו המונגולים חיו חיי נוודות, אשר התבטאו בנדידה בלתי פוסקת ברחבי הערבה האירו-אסייתית העצומה. עם עלייתו לשלטון, ביקש אוגודיי לפעול להקמת מוקד ריכוזי אחד לשם שליטה באימפריה כולה – הקמת בירה חדשה. בעוד מדובר במהלך אשר מבחינות רבות נגד את אורח החיים המונגולי באותה תקופה, נדמה כי אוגודיי ביקש להתמודד עם השינויים העצומים שחלו בעקבות פועליו של אביו. בעוד שהאימפריה צמחה לממדים עצומים, וסחורות מוחרמות זרמו מכל רחבי האימפריה, היה צורך בהקמת מנגנון מנהלי אשר יאפשר שליטה אפקטיבית ברחבי האימפריה. לאזור הקמתה של הבירה החדשה נבחר עמק אורחון, אזור קדוש עבור המונגולים השאמניסטים. הקמת הבירה החלה בשנת 1235, כאשר השם שניתן לבירה היה קאראקורום (במונגולית - הרים שחורים).

==ההתפשטות המונגולית בתקופת אוגדיי==
במהלך שלטונו, השלימו המונגולים ב-1234 את הרס שושלת ג'ין, ונאבקו בשושלת סונג ששלטה בדרום סין. ב-1235 פתחו המונגולים, בפיקודו הישיר של החאן, במלחמה לכיבוש סין שנמשכה 45 שנה ונסתיימה בניצחונה של האימפריה. הצבאות המונגוליים שיעבדו את קוריאה וייצבו את שליטתם באיראן. כמו כן התרחבה האימפריה מערבה תחת פיקודו של באטו חאן, וכבשה את הונגריה, רוסיה ופולין. שליטתם של המונגולים באסיה בתקופתו של אוגדיי הובילה ליציבות פוליטית ביבשת והובילה לפתיחתה מחדש של דרך המשי.

==מותו של אוגדיי והשלכותיו==
מותו של אוגדי ב-1241 הובילה לסיומו הבלתי צפוי של הכיבוש המונגולי באירופה. השמועות על מותו הגיעו אל מפקדי הצבא במזרח אירופה, והם מצדם שבו למונגוליה לבחירתו של החאן הבא. בנו גויוק ירש את מקומו, לאחר חמש שנים בהן שלטה אשתו טורגנה חאטון בתור עוצרת.

==ראו גם==
*ג'וצ'י
*צ'אגאטאי חאן
*טולוי
*גויוק חאן
*קאידו

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:חאנים
קטגוריה:המשפחה הג'ינגיסית
קטגוריה:אנשי צבא מונגולים
קטגוריה:צאצאי ג'ינגיס חאן
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-12
קטגוריה:נפטרים ב-1241
לוטם (צמח)

לוטם שעיר על רקע שיח לוטם מרווני
לוטם מרווני
לוטם (שם מדעי: Cistus) הוא סוג של צמחים רב-שנתיים במשפחת הלוטמיים
הנפוץ ולעיתים אף שולט בחבל הים תיכוני בישראל.
הסוג לוטם מונה 18 מינים הנפוצים באגן הים התיכון, באזור ההררי של לוב ובאיים הקנריים. מגוון המינים הגדול ביותר מצוי בספרד.

==משמעות השם העברי==
השם לוטם או בצורתו הקצרה "לט", נזכר בספר בראשית, ברשימת הבשמים הנישאים על ידי שיירת הישמעאלים שקונה את יוסף מאחיו (בראשית פרק ל"ז, פס' 25). צלילו של שם זה דומה לשם היווני של השרף המופק ממינים שונים של לוטם, "לאדאנום", ורומז על מקור פרסי עתיק משותף.

==תיאור==
הלוטם הוא שיח נמוך בגובה 40–60 ס"מ. פרח הלוטם חי יום אחד בלבד ואז נושרים עלי הכותרת, אך מספר הפרחים בכל צמח גדול והפרחים נפתחים בזה אחר זה, כך שהפריחה נפרשת על-פני מספר חודשים. פרחי הלוטם עשירים באבקה ואינם מייצרים צוף. הם מבוקרים על ידי חרקים רבים, ביניהם דבורי דבש.
עלי הלוטם מכוסים בשרף ריחני, לאדאנום, המשמש כמרכיב בתעשיית הבשמים.
הלוטם משמש גם כצמח מרפא.

==אזורי גידול ותפוצה==
הלוטם גדל בעיקר על קרקע רנדזינה - קירטון (קרקעות גיר רך) וחוואר (קרקעות גיר עשירות חרסית).

הזרעים של הלוטם יכולים לשרוד במשך עשרות שנים במצב של תרדמת. כאשר פורצת שרפה, מוסר עיכוב הנביטה והזרעים נובטים בהמוניהם. במקומות בהם פרצה שרפה בחורש ים תיכוני, ניתן לראות צמיחה מאסיבית של שיחי לוטם בשנים שלאחר השרפה, ולעיתים קרובות נוצרת גריגה הנשלטת על ידי שיחי לוטם. עם התקדמות הטור הסוקצסיוני והיסגרות החורש, שיחי הלוטם מפנים את מקומם בהדרגה לטובת עצים שונים כמו אורן ירושלים. הזרעים של הלוטם יישארו בתרדמת בתוך בנק הזרעים שבקרקע החורש, עד שתפרוץ שוב שרפה והם שוב ינבטו בהמוניהם. להתפתחות שיח הלוטם דרושה מיקוריזה המאפשרת את קליטת הזרחן<ref name=":0"></ref>

הסוג לוטם מונה 18 מינים הנפוצים באגן הים התיכון, באזור ההררי של לוב ובאיים הקנריים. מגוון המינים הגדול ביתר מצוי בספרד.

==בישראל==
רִמּוֹנִית הַלֹּטֶם (Cytinus Hypocistis)
בישראל הלוטם הוא מרכיב חשוב ביותר של הבתות והגריגות הים תיכוניות מהחרמון ועד הר חברון. הוא נעדר מהגולן בשל הקרקע הבזלתית העשירה בזרחות שאינה מאפשרת את התפתחות הפטריה הסימביוטית<ref name=":0" /> 
שני מינים של לוטם נפוצים בישראל.

===לוטם שעיר===
לוטם שעיר (Cistus creticus) הוא בעל עלים ירוקים-אפורים, מחוספסים מעט, עלי כותרת ורודים ומקומטים, הצלקת נישאת על עמוד עלי, ופריו שעיר ומעוגל. הפרח שלו גדול מהפרח של הלוטם המרווני.

===לוטם מרווני===
לוטם מרווני (Cistus salviifolius) הוא בעל עלים מחוספסים מאוד בצבע ירוק צהבהב, עלי כותרת לבנים וחלקים, הצלקת צמודה לשחלה, פרי קרח ופחוס.
הפריחה היא בחודשים מארס-יוני, כאשר הלוטם המרווני מקדים את הלוטם השעיר. על שורשי הלוטם ניתן לראות לעיתים צמח טפיל, הוא רימונית הלוטם.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.starmed.co.il/HealingPlants/16 לוטם שעיר]
* [http://old.parks.org.il/BuildaGate5/general2/data_card.php?U=no&SiteName=parks&ItemID=114462555&ValuePage=Card2 לוטם מרווני] באתר רשות הטבע והגנים
* [https://web.archive.org/web/20070312192442/http://www.ramathanadiv-edu.org.il/items/ShowItem.asp?nItemID=424 לוטם מרווני/שעיר]

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:לוטמיים
שעם

עץ אלון השעם מקולף
שעם גולמי
פקקי שעם
שעם הוא חומר עצי, נקבובי וגמיש, אשר נמצא בקליפות צמחים כאלון השעם (Quercus suber) ומשמש את האדם למגוון שימושים. רוב השעם בעולם מופק בפורטוגל.

גמישותו של השעם ואי חדירותו לנוזלים הופכות אותו לחומר מתאים לייצור אטמים, פקקי בקבוקים, ובפרט בקבוקי יין. ייצור פקקים לבקבוקים צורך כ-60% מכל השעם הנצרך בעולם. צפיפותו הנמוכה של השעם הופכת אותו למתאים לייצור מצופים לדיג, ויריעות שעם משמשות לריצוף ולייצור לוחות מודעות.

ידוע על שימוש בשעם לכל הפחות לפני כ-2,600 שנה על ידי האטרוסקים באיטליה.

פעילי איכות הסביבה מעודדים את תעשיית השעם, שכן היא מתבססת על מקורות מתחדשים ותוצריה קלים למיחזור. בניגוד לתעשיות העץ האחרות, תהליך הייצור הייחודי של השעם אינו פוגע בעץ עצמו. קליפת העץ מתעבה כל שנה בכמה מילימטרים עד שהיא מגיעה לעובי הרצוי (בין 2 ל־5 ס"מ). כל עץ מקולף רק אחת לעשר שנים, ובין קילוף לקילוף נותנים לעץ להשתקם ולנוח. עץ השעם חי בסביבות 150 שנים דבר שמאפשר כ־15 קילופים בממוצע במהלך חיי עץ.

הדרישה לשעם הולכת וגדלה שכן נמכרים יותר ויותר בקבוקי יין. מכיוון שניתן לקצור את קליפת העץ רק כפעם בעשור, מחירו של שעם גמיש מאיכות גבוהה הוא יקר למדי. יינות זולים משתמשים לרוב בפקקים משעם זול באיכות נמוכה, בפקקי פלסטיק, פקקי מתכת בעלי הברגה או סגרים אחרים אשר גם מונעים את טעם הלוואי הקל של השעם. פקקים סינתטיים לא מתייבשים ומתכווצים כפקקי השעם, ולכן אין צורך לאחסן את הבקבוקים בשכיבה כדי למנוע את חמצון היין.

==הכנת חומר הגלם==
לאחר שעץ אלון השעם עובר את גיל עשר, מתים בסוף החורף ובאביב, אחת לכמה שנים, תאי רקמת השכבה החיצונית של הגזע, האפיתל. במקומם עולים תאים מרקמת תאים משנית אפידרמיס, שכבת העור החיצונית, הגדלה באופן מקביל מסביב לגזע. התאים החדשים שנוצרים מרחיקים את התאים הקיימים, יוצרים חללים ריקים בינם וגורמים לניוונם. הרחקת התאים המתים מגזע העץ מונע את זיהומו ממיקרואורגניזם כמו "סוברינה" (suberina) המנסים לחדור לרווחים שנוצרים בין התאים החדשים לבין התאים הישנים. את מלאכת איסוף קליפות גזע העצים משלימים על ידי ניסור מעגלי של הקצה העליון והתחתון של גזע העץ. את הקליפה עצמה מושכים בכח הזרוע. לאחר מכן, מורידים במסור ענפים אחדים מתחתית נוף העץ על מנת לזרז את צמיחתה מחדש של קליפת גזע העץ. כך נשמר הנוף של העץ והוא יכול להמשיך בפעילות הפיזיולוגית שלו ולחדש את הצמיחה של קליפות הגזע.

==בבית החרושת==

 מוצרי שעם
הקליפות המפורקות מועברות לבתי חרושת ומתייבשות במשך שישה חודשים. לאחר מכן הן מתבשלות בחום של 120 מעלות. הקליפות המעובדות עוברות לסוגי שימושים:
# אם קליפות העץ מיושרת במידה מספקת, נוצרים לוחות של שעם מקורי בעובי עד 10 ס"מ. הלוחות נחתכים על ידי תבניות של מכונות אשר יוצרות מהם פקקים לסוגיהם ומוצרים לנוי ולקישוט הבית.
# חלקי קליפות אשר נשרו בעת הקילוף או העיבוד ולא עוברים תהליך פירוק מומסים לתערובת המשמשת לייצור מוצרים.

==ראו גם==
* תעשיית השעם בסרדיניה

==קישורים חיצוניים==

*
* פרופ' עמוס הדס, [http://www.collect.co.il/content.aspx?id=186 לא על השעם לבדו] - אתר קולקט
* 
* 

קטגוריה:העץ בשירות האדם
קטגוריה:חומרי גלם
הנחה S5

הנחה S5 היא הנחת יסוד (אקסיומה) של מערכת S5 בלוגיקה מודלית. ההנחה מוכרת בשתי גרסאות:
* אם פסוק א' (פסוק כלשהו) הוא אפשרי, אז הכרחי שפסוק א' הוא אפשרי. בהצרנה: [<math>\Diamond p \to \Box\Diamond p</math>]
* אם אפשרי שפסוק א' הוא הכרחי, אז פסוק א' הוא הכרחי. בהצרנה: [<math>\Diamond\Box p \to \Box p</math>]

כאשר על פסוק מסוים מופעלים מספר אופרטורים מודאליים ("אפשרי" ו"הכרחי"), ניתן, באמצעות הנחה זו ומשפטים היכיחים ממנה, להוריד את האופרטורים הנוספים ולהישאר רק עם האחרון (למשל, מ"אפשרי שהכרחי ש-א'", אפשר להגיע לטענה הפשוטה יותר, "הכרחי ש-א'".)

אקסיומה זו אינה תלויה בפשר סמנטי מסוים למושגים המודאליים "אפשרי" ו"הכרחי". עם זאת, ההצדקה של הנחת היסוד יכולה להיעשות בהירה יותר כאשר חושבים על המודל הנפוץ של עולמות אפשריים, על-פיו טענה היא אפשרית אם היא נכונה לפחות בעולם לוגי אפשרי אחד והיא הכרחית אם היא נכונה בכל העולמות הלוגיים האפשריים. אם כן, אם אפשרי שטענה א' היא הכרחית (כלומר, בעולם אפשרי אחד נכון להגיד שהיא נכונה בכל העולמות האפשריים) אז טענה א' היא הכרחית (נכונה בכל העולמות האפשריים). כמו כן, אם טענה א' היא אפשרית (נכונה בעולם אפשרי אחד לפחות), אז הכרחי שטענה א' היא אפשרית (כי בכל העולמות האפשריים נכון להגיד שהיא אפשרית, כלומר נכונה לפחות בעולם אפשרי אחד).

אם המודליות כאן היא מה שאלווין פלנטינגה מכנה הכרח ואפשרות "לוגית במובן הרחב", הטיעון להנחת היסוד יכול להיות כזה: אם ייתכן שבהכרח ה' (הנחה כלשהי), כי אז ישנו עולם אפשרי שבו ההנחה תקפה בהכרח. מכאן, נכון בעולם כלשהו שההנחה היא באופן רחב ולוגי אמת בהכרח, משהו ששלילתו תהיה במובן הלוגי הרחב סתירה-עצמית. אבל אם משהו הוא בסתירה עצמית בעולם אפשרי כלשהו, כי אז הוא בסתירה עצמית בכל העולמות ולטענת פלנטינגה הדבר נכון גם במקרה של סתירות עצמיות במובן הלוגי הרחב.

קטגוריה:לוגיקה
שטח פנים

בגאומטריה אוקלידית, שטח הפּנים של גוף כלשהו במרחב אוקלידי תלת־ממדי הוא שטח השפה של אותו גוף.

לדוגמה, שטח הפנים של פאון הוא סכום שטחי כל פאות הפאון.

שטח פנים נמדד ביחידות מידה של שטח. לדוגמה, סמ"ר (סנטימטר רבוע) או מ"ר (מטר רבוע).

שטח פנים נמדד כסכום שטח כל הפאות, כלומר, כדי למדוד שטח פנים של מצולע, מחשבים שטח (צלע כפול צלע נגדית) של כל פאה בנפרד ומחברים את שטח כל הפאות.

==נוסחאות למציאת שטחי פנים של גופים פשוטים==
* שטח הפנים של קובייה בעלת מקצוע <math>\ a</math> הוא 6 פעמים המקצוע בריבוע: <math>\ 6a^2</math>
* שטח הפנים של כדור בעל רדיוס <math>\ r</math> הוא 4 פעמים פאי כפול הרדיוס בריבוע: <math>\ 4\pi r^2</math>
* כדורים הכלואים בתוך קוביות אין סוף פעמים יוצרים סדרה הנדסית : <math>r=0.5a, q=2/3</math>י
*שטח הפנים של גליל בעל רדיוס <math>\ r</math> בה <math>\ h</math> הוא פעמיים שטח הבסיס (פאי כפול הרדיוס בריבוע) ועוד שטח המעטפת (הגובה כפול ההיקף שהוא שני פאי כפול הרדיוס), וביחד: <math>\ 2\pi r(h+r)</math>
*חרוט בעל רדיוס <math>\ r</math> וגובה h : <math>\ \pi r^2 \ + \pi r \sqrt{r^2 + h^2} </math>
*שטח פנים של מנסרה: שטח המעטפת ועוד פעמיים שטח הבסיס. גליל ותיבה הם מקרים פרטיים של מנסרה
*תיבה בעלת צלעות באורך <math>a, b, c</math>: <math>\ 2(ab+ac+bc)</math>
* שטח הפנים של ארבעון משוכלל בעל מקצוע באורך <math>\ a</math> הוא ארבע פעמים השטח של משולש שווה-צלעות בעל אותו אורך מקצוע, <math>A=\sqrt{3}a^2</math>

==גופים מורכבים==
* שטח פנים של גופי סיבוב של חתכי חרוט אפשר לחשב באמצעות אינטגרל דו-ממדי.
* ניתן למדוד שטח פנים של חומרים בניסוי ספיחה (Adsorption) של חנקן על פני השטח. כמות החנקן הספוח מתכונתי לשטח הפנים של החומר.

==ראו גם==
* שטח
* נפח
* שטח פנים נגיש

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:גאומטריה
קטגוריה:שטח
שפה מעורפלת

שפה מעורפלת (equivocation) הוא כשל לוגי של ערפול, המבוצע כאשר מישהו משתמש באותה מילה במשמעויות שונות בטיעון, דבר ממנו משתמע שלמילה אותה משמעות בכל פעם. 

לדוגמה:
:"סוקרטס נושא אשפה וקשת"
:"אשפה היא זבל"
:"לכן, סוקרטס נושא זבל"

הכשל הלוגי בטיעון כאן הוא שימוש במשמעות שונה של המילה "אשפה", פעם במשמעות "אשפת חצים" ופעם במשמעות "זבל". מאחר שהמונח האמצעי בסילוגיזם הזה משתמש למעשה בשני מונחים שונים, שפה מעורפלת היא, על כן, סוג של כשל ארבעה התנאים. 

כשל של שפה מעורפלת משמש לעיתים קרובות במילים שלהן תוכן רגשי חזק ומשמעויות רבות. הדובר המשתמש בכשל מבצע "שינוי סמנטי" ומשנה באופן הדרגתי את ההקשר, כדי להשיג את הכשל באמצעות השוואה בין משמעויות שונות של המילה. 

לכשל שפה מעורפלת קשר הדוק לכשל אמפיבולה, שבו יש הסתמכות על "שינוי סמנטי". 

דוגמאות כזאת שלעיל משמשות לרוב כבדיחות ולא כטיעון רציני. בדיחות כאלה נפוצות בעיקר בקרב מתמטיקאים, שמוכיחים (בין השאר) שלסוס יש אינסוף רגליים ושדף נייר (sheet of paper) הוא כלב עצלן (lazy dog) באמצעות משחקי מילים, דמיון צלילי וכפל משמעות. 
: ה״הוכחה״ שלסוס יש אינסוף רגליים, לפי כשל השפה המעורפלת:
:# A horse has two rear legs (לסוס יש 2 רגליים אחוריות).
:# A horse has fore legs (לסוס יש רגליים קדמיות, זה נשמע גם כמו "לסוס יש 4 רגליים", וביחד עם הטענה הקודמת "לסוס יש 4 רגליים קדמיות").
:# Total, a horse has six legs (בסה"כ, לסוס יש 6 רגליים).
:# But that's an odd number of legs for a horse (אבל זה מספר מוזר של רגליים עבור סוס; נשמע כמו "מספר אי זוגי").
:# But six is an even number (אבל שש הוא מספר זוגי).
:# We conclude that the horse's number of legs in both even and odd in the same time (מסיקים מכך שמספר הרגליים של סוס הוא זוגי ואי-זוגי בו זמנית). 
:# מצב זה ייתכן (מספר שהוא זוגי ואי-זוגי בו-זמנית) רק אם מספר זה הוא אינסופי. כלומר, לסוס יש אינסוף רגליים. (שורה זו לא נכונה גם מתמטית)
: מ.ש.ל.

קטגוריה:כשלים לוגיים
גימנסיה

גימנסיה (בלטינית: Gymnasium) הוא מוסד חינוכי במדינות רבות באירופה, המעניק לחניכיו השכלה על-יסודית. במדינת ישראל המושג מקביל לבית ספר תיכון, אם כי לא במלואו.

==אטימולוגיה==
מקור השם "גימנסיה" במילה היוונית העתיקה גימנסיון (γυμνασιον) שפירושה להתאמן בעירום – מוסד ששימש ביוון העתיקה כמתחם שבו קיבלו אנשים צעירים חינוך גופני ואינטלקטואלי. המילה הגיעה דרך הלטינית להרבה שפות אירופאיות, ביניהן ספרדית, גרמנית, רוסית, יוונית, הולנדית, פולנית והשפות הסקנדינביות, בהן המילה משמשת לתיאור מוסד השכלה על-יסודי.

===באנגלית===
באנגלית המילה "ג'ימנזיום" Gymnasium, או Gym בקיצור, משמשת לאולם ספורט או חדר כושר.

==אופי ומבנה==
אופי הגימנסיות משתנה ממדינה למדינה, וממוסד למוסד. חלק מהגימנסיות מציעות לתלמידיהן חינוך כללי, וחלק מציעות חינוך ממוקד ומגמה מרכזית.

שלוש המגמות המסורתיות הן:
* גימנסיה בעלת מגמה הומניסטית, המתמחה בשפות עתיקות
* גימנסיה בעלת מגמת שפות מודרניות
* גימנסיה ריאלית או מדעית - בעלת מגמות מתמטיקה ומדע.

נכון ל-2009 ישנן גימנסיות המתמחות בנושאים חדשים, כגון גימנסיות ספורט וגימנסיות אמנות.

גיל המינימום לכניסה לגימנסיה משתנה ממדינה למדינה, ונע בין 9 (לדוגמה בדנמרק) ל-16 שנים (לדוגמה פינלנד). משך שנות הלימוד גם תלוי במוסד ובמדינה ויכול לנוע מפרק זמן של שנתיים (פינלנד) לתקופה של תשע שנים (גרמניה).

במדינות דוברות גרמנית, מדינות סקנדינביה ומדינות בנלוקס שימשה הגימנסיה החל מהמאה ה-16 כמוסד חינוך על-יסודי, המכין את תלמידיו לחינוך אוניברסיטאי. בשל כך הגימנסיות בארצות אלה מכוונות לבוגרי החינוך היסודי, בין הגילים 10–13, שמעוניינים להמשיך, או שהוריהם רוצים שימשיכו, לחינוך אקדמי. תלמידי הגימנסיות לומדים, בנוסף לתוכנית הלימודית הרשמית, גם לטינית ויוונית. בגרמניה קיימים שני סוגים נוספים של בתי ספר על-יסודיים, כאשר בוגריהם נחשבים בעלי רמת חינוך נמוכה יותר מאשר בוגרי הגימנסיות.

==בישראל==
בישראל, גימנסיה היא בדרך כלל מוסד חינוכי על-יסודי, המשלב בתוכו תיכון וחטיבה, ומעניק לתלמידיו שש שנים של חינוך על-יסודי, שבסיומן הם ניגשים לבחינות הבגרות. הגימנסיה העברית "הרצליה", שהוקמה ב-1905, הייתה המוסד החינוכי העל-יסודי העברי הראשון. כיום פועלים בארץ מספר מוסדות חינוך המכילים בשמם את המילה "גימנסיה": הגימנסיה הריאלית בראשון לציון (אשר נוסדה בשנת 1939); גימנסיה גן נחום בראשון לציון, שנוסדה כשלוחה של הגימנסיה הריאלית; גימנסיית קציר בחולון; הגימנסיה העברית רחביה בירושלים; וכן רשת תיכונים פרטיים לה שבעה סניפים, הנקראת "[https://gimnasia4u.co.il/ תיכון גימנסיה]".

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רשתות בתי ספר בישראל
קטגוריה:מוסדות לימוד ומחקר
קטגוריה:בתי ספר לפי סוג
ממיר קטליטי

ממיר קטליטי
ממיר קטליטי הוא חלק צינורי המורכב על מערכת הפליטה של כלי רכב בעלי מנוע בעירה פנימית, המהווה מקום לתגובה כימית שבה שאריות פחמימניות מתהליך הבעירה נשרפות עד תום, על מנת להקטין את זיהום האוויר. רכב עם ממיר קטליטי מזהם עד פי 10 פחות מאשר רכב ללא ממיר קטליטי.

הממיר הקטליטי מורכב בדרך כלל בין סעפת הפליטה לדוד העמעם המרכזי, ובנוי מדוד מתכת המכיל בתוכו מבנה קרמי דמוי חלת דבש המצופה בזרזים שונים. במהלך פעולתו הוא מתלהט מאוד.

תהליך הבעירה בממיר מתרחש מחוץ לתא השריפה שבמנוע ולכן אינו מנוצל להפקת כוח, אך השריפה מפחיתה משמעותית פליטה של מזהמים וגזים כפחמן חד-חמצני.

בממיר קטליטי תלת שלבי מתבצעות במקביל שלוש תגובות:

# חמצון של פחמן חד-חמצני לפחמן דו-חמצני: 2CO + O<sub>2</sub> &rarr; 2CO<sub>2</sub>
# פירוק תחמוצות חנקן לחנקן וחמצן: NO<sub>x</sub> &rarr; O<sub>2</sub> + N<sub>2</sub>
# חמצון פחמימנים (דלק בלתי שרוף) לפחמן דו-חמצני ומים: C<sub>x</sub>H<sub>y</sub> + <math>\left ( x+\frac{y}{4} \right )</math>O<sub>2</sub> &rarr; xCO<sub>2</sub> + <math>\frac{y}{2}</math>H<sub>2</sub>O

המערכת מאוזנת סטוכיומטרית כאשר יש אספקת תערובת מאוזנת של דלק ואוויר למנוע. אם יש בתערובת יותר אוויר מהנדרש, המצב מכונה "תערובת ענייה" והתגובות הראשונה והשלישית מועדפות. במקרה ההפוך של עודף דלק בתערובת, מצב המכונה "תערובת עשירה", הפחתת תחמוצות החנקן מועדפת (התגובה השנייה).

משום שהעופרת המוספת לדלק פוגעת בממיר הקטליטי, הייתה התקנתו הסטנדרטית של זה במכוניות מראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 ואילך למבשרת עידן הדלק נטול העופרת.

בישראל, החל מ-15 באוגוסט 1993 חויב כל נהג שברשותו מכונית חדשה לציידה בממיר קטליטי.

==מכת גניבות==
החל משנת 2020 מדווחים בעולם מקרים רבים של גניבת ממירים קטליטיים ממכוניות חונות. הגנבים מרימים את המכונית על מגבה מכני, וחותכים באמצעות מסור דיסק את הממיר, המכיל מתכות כמו רודיום, שהוא יקר יותר מזהב, ופלדיום, וניתן למכור אותו באלפי ש"ח.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=2799 על ממיר קטליטי], באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טכנולוגיה סביבתית
קטגוריה:טכנולוגיה תחבורתית
קטגוריה:מנועים
קטגוריה:זיהום אוויר
קטגוריה:זרזים
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
ארוטיקה

[[עוגה ארוטית המעוצבת בצורת השד הנשי]]
ארוטיקה (מיוונית - ארוס שמשמעו תשוקה) היא התעסקות כלשהי במיניות האדם, בצורה ישירה או עקיפה.

מוסכמה חברתית מקובלת היא, שנושאים ארוטיים שייכים לצנעת הפרט, ועל כן הם בדרך כלל אינם נדונים בפומבי, או שנדונים במרומז, ואין מקובל לעסוק בהם בצורה פומבית וישירה.

פורנוגרפיה היא מסגרת שבה (למרות הטאבו החברתי), קיים עיסוק ישיר, ולעיתים בוטה או חסר רגשות, במיניות האדם.

ההקשרים שבהם הארוטיקה יכולה לבוא לידי ביטוי:
* שירים ארוטיים
* אקט מיני כלשהו בין בני אדם
* שיחות ארוטיות
* תמונות, סרטים, או פסקולים ארוטיים

== ראו גם ==
* הומוארוטיקה
* יחסי מין

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* זיוה שמיר, [https://www.zivashamir.com/post/פיתויה-של-נערה-פתיה פיתויה של נערה פתיה- שירי מערכון ארוטיים של שקספיר ושל ביאליק], במה: רבעון לדרמה, 171, 2004

*
סן חוסה

סן חוסה (בספרדית: San José, בעברית גם סן חוזה) היא עיר הבירה והגדולה בערי קוסטה ריקה. העיר היא גם הבירה של מחוז סן חוסה. בעיר מתגוררים 346,799 תושבים (2003). העיר יושבת ב"עמק המרכזי" של קוסטה ריקה ומוקפת הרים מכל עבר. באזור המטרופולין של העיר מתגוררים כ-2 מיליון איש. סן חוסה היא המרכז הפוליטי, כלכלי, תחבורתי ותרבותי של המדינה.

== גאוגרפיה ==
שטחה הוא אזור מישורי ושטוח, גבוה יחסית ומוקף הרים בצדדיו עם שטח כולל של 42.62 קמ"ר, וגובה של 1,161 מ' מעל פני הים.

=== מיקום ===
העיר שוכנת במרחק של 99 ק"מ מהאוקיינוס השקט וכ-159 ק"מ מהים הקריבי.
עם זאת, העיר נמצאת המרחק של כ-851 ק"מ מפנמה, 819 ק"מ מהונדורס (מטגוסיגלפה), 957 ק"מ מאל סלוודור (מסן סלוודור) וגואטמלה במרחק של כ-1,157 ק"מ.

==היסטוריה==
סן חוסה הוקמה ב-1738 בהחלטת הקבילדו (מועצה) של לאון, אך עד שנת 1824 הייתה כפר קטן וחסר חשיבות. בשנת 1824 החליט ראש המדינה הנבחר, חואן מורה פרנאנדס, להעביר את בירת המדינה מהבירה הספרדית הקולוניאלית קרטגו לבירה חדשה. מסיבה זו אין בעיר בניינים הבנויים בסגנון קולוניאלי ספרדי.

בשנת 1843 נוסדה בעיר אוניברסיטת קוסטה ריקה .

==אתרים בעלי חשיבות==
בעיר ממוקם התיאטרון הלאומי, פארק לה סבנה המשמש להנאתם של תושבי העיר, וכן הקתדרלה הלאומית.
בעיר נמצאים מספר מוזיאונים. המוזיאון הלאומי (Museo Nacional) כולל ממצאים, תמונות ותעודות מהתקופה הפרה-קולומביאנית, התקופה הקולוניאלית והתקופה המודרנית. במוזיאון הזהב (Museo Oro Precolombino) ניתן לראות זהב מתקופות שונות וכן תערוכה של תולדות המטבע בקוסטה ריקה.
המוזיאון הלאומי בסן חוסה

==תחבורה==
סן חוסה מהווה צומת דרכים מרכזי בקוסטה ריקה. הכבישים הראשיים במדינה יוצרים מעין צורת כוכבית, שמרכזה בבירה. בעיר מספר תחנות אוטובוסים מרכזיות, שמכל אחת יוצאים אוטובוסים לאזור אחר במדינה ולמדינות מרכז אמריקה הסמוכות.

את סן חוסה משרת נמל התעופה הבינלאומי חואן סנטמריה שנמצא במחוז אלחואלה, בקרבת העיר אלחואלה ובמרחק של כ-20 קילומטרים ממרכז סן חוסה.

==ערים תאומות==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=oOpBDdkof_s סרט באנגלית על העיר סן חוסה ואתריה המרכזיים] 
* 
* 

קטגוריה:אמריקה המרכזית: ערי בירה
קטגוריה:קוסטה ריקה: ערים
קטגוריה:הערים המאוכלסות ביותר במדינתן
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1738
גויוק חאן

גּוּיוּק חַאן (Güyük Khan; 1206–1248) היה החאן הגדול השלישי של האימפריה המונגולית ושלט בין השנים 1246 ל-1248. גויוק היה בנו של אוגדיי חאן ונכדו של ג'ינגיס חאן.

==שירותו הצבאי==
גויוק החל את דרכו כמפקד צבאי תחת שלטונם של ג'ינגיס ואוגדיי, בתפקיד זה הצטיין כאשר כבשו הכוחות שבפיקודו ב-1233 את ממלכת פוקסיאן-וואנו הגורג'נית. גויוק כמו גם קרובי משפחתו האחרים כדוגמת באטו, היה שותף בפלישה המונגולית לרוסיה ואירופה.
המערכה באירופה: אביו של גויוק – אוגדיי חאן – נתן את הפיקוד על הצבא לסבוטאי שהיה המפקד המוכשר ביותר בצבא המונגולי ולבאטו שהיה בנו של ג'וצ'י, הבכור בין בניו של ג'ינגיס חאן שהעניק לגוצ'י וצאצאיו את כל השטח שנמצא מערבית להרי אורל וצפונית ל. מכיוון שאירופה נכללת בתחום השליטה העתידי של צאצאי ג'וצ'י והעובדה שבאטו היה הבכור בין נכדיו של ג'ינגיס חאן (דבר בעל משמעות גדולה אצל המונגולים), החליט אוגדיי חאן לתת הפיקוד על הצבא לבאטו. גויוק שרת כמפקד בצבא תחת פיקודו של באטו וסבוטאי, דבר שהכעיס אותו מאוד מכיוון שהוא היה בנו של החאן ולכן ציפה להוביל את הצבא. לאחר שהמונגולים כבשו את רוסיה, פרץ ויכוח בין בניו של אוגדיי חאן, גויוק ובורי לבין באטו שבמהלכו העליבו השניים את באטו שבתגובה שלח רץ אל אוגדיי חאן להודיע לו על ההצלחה במערכה ברוסיה ועל התנהגות בניו של אוגדיי חאן כלפיו. אוגדיי שרתח מזעם על גויוק קרא לו לשוב מיד למונגוליה ושם הוכיח אותו על התנהגותו, שלל ממנו את צבאו (ולפי כמה סברות גם את זכותו למשול אחרי מותו של אוגדיי) וגזר עליו להישאר בנחלתו שבמערב סין, בעוד הצבא המונגולי ממשיך במסע המלחמה לתוך אירופה.

==עלייתו לשלטון==
עם מותו של אוגדיי, הופסקה המערכה באירופה וכל הנסיכים המונגולים נקראו לשוב למונגוליה כדי לבחור חאן חדש. הצבא באירופה שעמד בשערי וינה קיבל את ההודעה על מותו של אוגדיי והמערכה הופסקה בפתאומיות כאשר כל הנסיכים, חוץ מבאטו, חזרו למונגוליה. באטו התמקם בשטח שבין הוולגה לקייב, הקים באזור זה את הממלכה המונגולית אורדת הזהב, וביסס בה את כוחו וצבאו. באטו ניסה למשוך זמן ולדחות את עלייתו של גויוק לשלטון בכך שלא הגיע למונגוליה כדי לבחור חאן חדש (לפי הוראותיו של ג'ינג'יס חאן היה על כל הנסיכים להתכנס ולבחור חאן). בתקופת זמן זו קיבלה על עצמה אלמנתו של אוגדיי חאן, טורגנה ח'אטון את השלטון בפועל למשך חמש שנים, בהם פעלה לקידום מעמדו של גויוק. לבסוף החליט באטו לשלוח את אחיו הצעיר להצביע במקומו. ב-1246 התמנה גויוק לחאן הגדול.

==תקופת שלטונו==
שלטונו של גויוק היה רעוע וקצר מועד. על אף הצלחות יחסיות בחזית הסינית נגד שושלת סונג וכיבוש איראן, הוא התמודד עם בעיות פנים בדמות באטו וקרוביו, ועם חוסר פופולריות. ב-1248 זימן גויוק את באטו למונגוליה, במה שרבים מפרשים כתחבולה שנועדה לאסרו. תוכנית זו לא יצאה אל הפועל – גויוק נפטר בגיל 42 באותה השנה, בעקבות שילוב קטלני של אלכוהוליזם ושיגרון. הוא היה בדרכו לאורדת הזהב של באטו, ספק כדי לסגור איתו חשבון (סברה פחות אפשרית מכיוון שהוא התקדם לעבר שטחו של באטו עם צבא די קטן) ספק כדי לחדש את מסע המלחמה באירופה ולגייס צבא נוסף מכוחותיו של באטו. אלמנתו לקחה עליה את השלטון בפועל, אך נכשלה בניסיונה להעביר את השלטון למשפחתה, ומונגקה נתמנה לחאן ב-1251.

==ראו גם==
*דז'וצ'י
*צ'אגאטאי חאן
*אוגדיי חאן
*טולוי
*מונגקה חאן

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:חאנים
קטגוריה:אנשי צבא מונגולים
קטגוריה:צאצאי ג'ינגיס חאן
קטגוריה:ילידי 1206
קטגוריה:נפטרים ב-1248
מנוע רקטי

המנוע הרקטי [[RS-68]]
מנוע רקטי הוא מנוע שכל החומרים הנחוצים לפעולתו נמצאים בתוכו, בניגוד, למשל, למנוע סילון הצורך חמצן מהאטמוספירה בעת פעולתו. תכונה זו של המנוע הרקטי הופכת אותו למתאים למשימות הכרוכות ביציאה מהאטמוספירה של כדור הארץ.

מנוע רקטי מופעל באמצעות דלק מוצק או באמצעות דלק נוזלי. המנוע מייצר גזים בלחץ גבוה בתוך גוף המנוע באמצעות שרפה או תהליכים כימיים אחרים. פתח היציאה לגזים אלו נמצא בעורף המנוע הרקטי – כלומר הכלי שבו מותקן המנוע (למשל רקטה, רכב חלל או טיל) נדחף קדימה בעת פעולת המנוע. את פעולת המנוע הרקטי אפשר להסביר על בסיס חוק שימור התנע, או על בסיס החוק השלישי של ניוטון: על הגזים מופעל כוח על ידי המנוע שדוחף אותם לאחור, ועל כן הגזים מפעילים כוח שווה בגודלו והפוך בכיוונו על המנוע, שדוחף אותו לפנים.

הנעה רקטית רב-שלבית היא טכנולוגיה העושה שימוש במספר מנועים רקטיים לשם הנעת מערכת.

== מנוע רקטי הפועל באמצעות דלק נוזלי ==

מנוע רקטי הפועל באמצעות דלק נוזלי הוא מנוע המבוסס על מכל דלק (מימן נוזלי למשל), מכל מחמצן (חמצן נוזלי), משאבות המובילות את הדלק והמחמצן לתא הבעירה, מזרקים ונחיר דרכו הגזים נפלטים במהירות גבוהה.
הדלק והמחמצן מוזרקים לתא הבעירה בו הדלק מוצת ומגיב עם המחמצן ליצירת גזים בלחץ גבוה. הגזים עוברים דרך הנחיר שבו חלק מהלחץ של הגזים מומר למהירות. הגזים נפלטים דרך הנחיר במהירות גבוהה ומחוק שימור התנע מניעים את הרקטה קדימה.

==מנוע רקטי הפועל באמצעות דלק מוצק==

מנוע דלק מוצק הוא מנוע הפועל על דלק מוצק / מחמצן מוצק, ומשמש רקטות, טילים ומשגרי לוויינים וחלליות. מנועים מסוג זה הופיעו לראשונה בזיקוקין די-נור שהומצאו על ידי הסינים במאה ה-12 לצרכים פולחנים ואחר כך השתמשו בהם ברקטות ללחימה במאה ה-13. כל הרקטות עד למאה ה-20 פעלו על סוג כלשהו של מנוע דלק מוצק או אבקת נפץ. מנועי דלק מוצק נחשבים כבטוחים ואמינים עקב ההיסטוריה הארוכה והתכנון הפשוט שלהם.
==קישורים חיצוניים==

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
רקטי
קטגוריה:שיטות הנעה של חללית
קטגוריה:רכיבי חללית
היפראקוזיס

היפראקוזיס (Hyperacusis) היא תופעה של רגישות יתר לרעש, או חוסר סבילות לרעשים.

החולים הסובלים מהיפראקוזיס מגיבים באי-נוחות וכעס לרעשים שאינם חזקים במיוחד. במקרים קיצוניים החולים נמנעים מפעילות משפחתית וחברתית, נוטים להסתגר ומשתמשים לעיתים קרובות באטמי אוזניים. התופעה יכולה לגרום למתח רב ועצבנות, וב-85% מהמקרים החולים סובלים גם מטיניטוס (טנטון).

במקרים רבים סובלים החולים דווקא מליקוי שמיעה (חרשות) - ותופעת ההיפראקוזיס מקשה מאוד על שיקום השמיעה. על פי מחקרים בעולם, הטיפול המתאים במיוחד להיפראקוזיס הוא TRT , שהוא טיפול הדומה בעיקרון לטיפול בטיניטוס. מאחר שמרבית החולים סובלים גם מטיניטוס, הטיפול דורש התאמה מיוחדת של מכשירי שמיעה או מחוללי רעש מיוחדים, ורק אחרי שיפור בתחושת חוסר הסבילות לרעש מתקדמים לטיפול בטיניטוס. חשוב לעבור בירור אצל רופא אף אוזן גרון ובדיקות שמיעה מכוונות להיפראקוזיס.

לפעמים נוספת גם תופעה של מיסופוניה, אי-סבילות לקולות מיוחדים, בלי קשר לעוצמתם, לרוב, קולות המופקים על ידי בני אדם כמו רעשי אכילה, נשימה, כחכוחי גרון ועוד.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.hadassah.org.il/Hadassa/Heb_SubNavBar/Departments/Medical+departments/Ear+Nose+Throat/Tinnitus/ טיפול בהיפראקוזיס, בי"ח "הדסה עין כרם"] 
* [http://www.rnid.org.uk/information_resources/tinnitus/ האיגוד הבריטי ללקויי שמיעה] 
* [http://www.tinnitus-pjj.com/ הטיפול בטיניטוס והיפראקוזיס, ארצות הברית] 
* [http://www.tinnitus.org/ הטיפול בטיניטוס והיפראקוזיס, בריטניה] 

קטגוריה:מחלות אוזניים
קטגוריה:מחלות נדירות
אד נאוסאם

אַד נַאוּסֶאַם (בלטינית: Ad nauseam; תרגום מילולי: עד בחילה; תרגום פונקציונלי: עד זָרָא) הוא תואר פועל המתייחס לפעולה המתבצעת שוב ושוב עד שיש בה כדי לגרום לתחושת בחילה אצל הנחשפים לביצועה. לדוגמה הצגה חוזרת ונשנית של טענה או בקשה; דיון מתמשך ומייגע שלא מתווספות בו טענות חדשות; פרסום בלתי פוסק של מוצר בכל הזדמנות. 

טענה הנטענת אד נאוסאם היא, כאמור, טענה הנטענת שוב ושוב עד שלאיש אין עוד עניין לדון בתקפותה, בנכונותה או בכוח השכנוע שלה. לעיתים, אך ודאי לא תמיד, נעשה שימוש בטענות אד נאוסאם כחלק מאסטרטגיה של "הוכחה באמצעות טענה" (proof by assertion). הוכחה באמצעות טענה היא כשל לוגי שבו מתבצעת חזרה על פרופוזיציה מסוימת למרות שהיא נסתרת. במקרים מסוימים, החזרה מתבצעת עד שמעיין הטענות הסותרות מתייבש, ובנקודה זו היא הופכת ל"עובדה" משום שאיש אינו חולק עליה עוד. במקרים אחרים, החזרות הרבות מובאות כסימוכין לנכונות הטענה.

הכשל הלוגי משמש לעיתים ככלי רטורי בידי פוליטיקאים. בצורתו הקיצונית, הכשל הלוגי יכול לשמש לצורך שטיפת מוח. שיטה זו מגולמת בביטוי המיוחס ללנין לפיו שקר שחוזרים עליו די פעמים הופך לאמת.

דוגמה:
:*"מלבד זאת אני סבור שיש להרוס את קרתגו" (המימרה הקבועה בה נהג קאטו הזקן לסיים את נאומיו בפני הסנאט הרומי).

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מילים וביטויים בלטינית
קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:רטוריקה
אמפיבוליה

אמפיבוליה (מיוונית: ἀμφιβολία) הוא כשל לוגי מילולי הנובע מערפול במבנה הדקדוקי של משפט, הגורם לכך שהמשפט ניתן לפירוש באופנים שונים ושווים בו זמנית.

==דוגמאות==
*"אסור לתת לצעירים לנהוג, היום מסוכן מדי ברחובות."

כאן, ניתן לפרש את המשפט בשני אופנים שונים: שאסור לתת לצעירים לנהוג כי הם מסכנים את עצמם, או שאסור לתת לצעירים לנהוג משום שהם מסכנים אחרים.
*"מפתיע אותי לשמוע שהשתמשת כלפי במונח עוצר נשימה, אתה יודע, במיוחד כשהשתמשת בו גם כלפי תינוק"
:"את יודעת, לפעמים אומרים לאנשים דברים רק כדי להיות נחמדים אליהם" ( מתוך הסדרה סיינפלד)
גם כאן המשפט יכול להתפרש בשני אופנים: שהוא התחנף להוריו של התינוק ולכן השתמש במושג זה כלפי התינוק, ושהוא אמר לה שהיא עוצרת נשימה רק כדי להיות נחמד אליה ולכן השתמש במושג גם כלפי תינוק.

==לקריאה נוספת==
שמות ספרים עם אמפיבוליה
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כשלים לוגיים
קטגוריה:אמצעים רטוריים
מסקנה מחייבת מהנחה שוללת

מסקנה מחייבת מהנחה שוללת היא כשל לוגי הקיים כאשר המסקנה מסילוגיזם קטגורי היא חיובית, אך לפחות אחת מההנחות היא שלילית (נגטיבית). בגרסאות שונות, מופיע כשל זה גם בתצורות נוספות כמו זו שבלך תוכיח שאין לך אחות. דוגמאות:
:* "סוקרטס אינו אפלטון, ואפלטון אינו סוס, לכן סוקרטס הוא סוס". 
:* "כל הסוסים הם חיות, וחלק מהחיות אינן מסוכנות, לכן חלק מהסוסים מסוכנים".

קטגוריה:כשלים לוגיים
כזב אנימיסטי

כזב אנימיסטי הוא כשל לוגי הקיים כאשר טוענים כי אירוע או מצב הוא עדות לכך שמישהו גרם לו במודע. שמו של הכזב שאוב מהאמונה האנימיסטית ששינויים בעולם הטבעי נובעים מפעולתם של אלים או רוחות.

הביטוי כשל לוגי בהקשר זה אין משמעותו שחלק כלשהו (הנחות, מסקנות, אופרטורים) הוא כוזב. הכשל הלוגי טמון בצירופם יחד. בכזב האנימיסטי, הארגומנט הוא: אם קרה מאורע א', אז ב' הוא שגרם לו. שני החלקים יכולים להיות נכונים—רק הצירוף שלהם יחד מהווה כשל, משום שהמסקנה אינה נובעת מההנחות ומהשרשור הלוגי. הכזב האנימיסטי הוא דוגמה לטיעון סינתטי-אינפורמטיבי, ומעצם טבעו ככזה הוא בהכרח לא וודאי מבחינה לוגית.

==דוגמאות==
* "הרבה אנשים קונים משקאות קלים. זו בוודאי תוצאה של הפרסומאים ששכנעו אותם באופן מתוחכם." (אפשרי שהרבה אנשים קונים משקאות קלים ושהפרסומאים משכנעים באופן מתוחכם, רק שאין שום קשר לוגי בין שתי הטענות)
* "מחירי הנפט עלו. זו בוודאי מזימה של בעלי ההון הקפיטליסטים." (גם כאן, עובדה א' וטענה ג'. שתיהן עשויות להיות נכונות, אך אין קישור ביניהן מבחינה לוגית).
* "המחירים נפלו היום. זו בוודאי תוכנית של סוחרים המוכרים בחסר."
* "התרחשו מספר התפרעויות השנה. האויבים שלנו בוודאי גרמו הצתות בקרב האוכלוסייה שלנו."
* "העולם קיים. מישהו בוודאי יצר אותו."

אנימיסטי
קטגוריה:אנימיזם
כומר

קתולים בלבוש מסורתי ברומא]]
כומר הוא איש דת המופקד על קיום טקסים דתיים, המשמש לעיתים גם מנהיגה הרוחני של קהילה. המונח מתייחס בעיקר לכמרים נוצרים, אך הוא משמש גם לכהני דת בדתות אחרות, ומשום כך ניתן לכנות גם אנשי דת סיקים או זורואסטרים בשם "כמרים".

בשל הקשר המונח כומר לעבודה זרה, בקרב נוצרים דוברי עברית נקראים אנשי הדת ״כהן״ או "כהן דת".

== מקור המונח ==
מקור המונח העברי ״כומר״ בתנ"ך ובספרות חז"ל לציון כהני עבודה זרה. מצודת ציון מפרש כי הם נקראים כך על שם מלבושיהם השחורים, מלבי"ם סובר כי מדובר בכהני השמש השזופים ורש"ר הירש מסביר כי מלאכתם של הכמרים היא להכמיר את לב שומעיהם.

בשפות אירופאיות רבות משמש מושג הנובע מהמילה הלטינית Presbyter בעצמה מיוונית πρεσβύτερος (פְּרֵסְבִּיטֵרוֹס, זקן) ששימשה לציון מנהיגים דתיים נוצרים ויהודים בתקופה ההלניסטית. בשפות אחרות היא נובעת מהמונח הלטיני Sacerdos (מ-Sacer, קדושה + סיומת עשייה).
בקרב יהודים דוברי עברית מקובל לכנות כוהני דת נוצרים בשם "כמרים" אך קהילת הנוצרים דוברי השפה העברית מסתייגת משם זה ומעדיפה את המילה "כהנים".

== בנצרות ==
בנצרות האורתודוקסית ובנצרות הקתולית מופקד הכהן לקיים את הסקרמנטים ולבצע שלל תפקידים דתיים אחרים: לשמוע וידוי, לקיים מיסה, לחתן, לקבור את המתים, להטביל ועוד. כהן, נהיה כהן אך ורק דרך ההסכמה לכהונה - בה, הבישוף, סומך את ידו על ראשו, ובעודו אומר את מילות ההסמכה, הכהן, על פי האמונה והמסורת הנוצרית, מקבל את החסד של הכהונה, בה היה ראשי לעשות את כל תפקידו. כהן לרוב יוסמך לא מוקדם מגיל 25, אף כי לכלל זה יש חריגים במקרים יוצאים מן הכלל. בנצרות האורתודוקסית יכולים גברים נשואים להיות כהנים, אך אסור להם להינשא לאחר הסמכתם. כהנים קתולים ואורתודוקסים מחויבים בפרישות, ואינם מורשים להינשא. חריגים לכלל זה, לעיתים, הם אנשים שהמירו דתם לנצרות והיו נשואים לפני כן. חובת הפרישות הפכה כלל מחייב במאה השביעית, אך במקרים רבים לא יושמה החובה בפועל, ורוב הכמרים היו נשואים או חלקו משק בית עם אם ילדיהם. עוד במאה השש־עשרה מונו למשרת האפיפיור אנשים שנישאו קודם לכן. כללי הפרישות הפכו קפדניים יותר, לפחות כלפי חוץ, אחרי הקונטרה-רפורמציה.

כמרים קתולים לבושים בדרך כלל בלבוש מסורתי, הכולל בגדים שחורים וצווארון לבן ומעומלן. הלבוש המסורתי של כמרים אורתודוקסיים מורכב מגלימות שחורות וארוכות, עם צלב גדול המעטר את חזם.

בכנסיות הפרוטסטנטיות, בהן בוטלו הסקרמנטים ונדחה הרעיון שכהן הדת מקבל תכונות אמיתיות ויכולות חדשים בזכות הסמכתו ככומר, חל פיחות במעמדו של הכומר. והוא נושא בתואר מחייב פחות כמו: רועה, שר, כהן דת, או נכבד. תפקידו בכנסייה הפרוטסטנטית נושא אופי המדגיש הדרכה רוחנית, סיוע, הנחיה של תפילה ונשיאת דרשות בפני עדת המאמינים. הכמרים בכנסייה הפרוטסטנטית אינם מתייחדים בלבוש מיוחד השונה מזה של בני קהילתם, אך בזרמים מסוימים, כמו בכנסייה האנגליקנית והלותרנית, עדיין מקובלת לבישת צווארון הכמורה הלבן. הכמרים הפרוטסטנטים אינם מחויבים לחיי פרישות והם רשאים להינשא. בכנסייה האנגליקנית ובכנסיות הלותרניות הן גברים והן נשים יכולים להתמנות לכמורה (אם כי יש זרמים שמרניים המתנגדים בתוקף להסמכת נשים לכהונה). 

בספרות ההלכתית מכונים הכמרים הנוצריים פעמים רבות בכינוי 'גלחים'.<ref></ref><ref></ref>

== ראו גם ==
* כמורה
* כהן
* נזיר
* שאמאן

==קישורים חיצוניים==

* 
* 	
* 

==הערות שוליים==

*