קרן פיין

קרן פיין (במקור: Payne Fund Studies) היא קרן מחקר שהוקמה בשנות השלושים על מנת לבחון את השפעות התקשורת וצריכתה על האנושות.

==רקע==
נתונים משנות העשרים מראים כי מדי שבוע נמכרו בארצות הברית ארבעים מיליון כרטיסי קולנוע, בסוף שנות העשרים אף הגיע המספר לתשעים מיליון מהם כארבעים מיליון כרטיסים נמכרו לקטינים בני פחות מ-ארבע-עשרה שנים. כיוון שבית יתר העלילות, נושאי הסרטים היו פשע, מין ואהבה, הציבור החל לדאוג מפני השפעת הסרטים על הנוער. דאגה זו הביאה לעריכת פרויקט מחקרי ענק שנערך בארצות הברית בשנים 1929–1932 במימון קרן פיין. במסגרת פרויקט זה נערכו שלושה- עשר מחקרים נפרדים, כל מחקר נועד לבדיקת היבט אחד של השפעת הצפייה בסרטי קולנוע על ילדים ונוער.

==תוצאות מחקרי הקרן==
המחקרים נחלקו לשני סוגים כלליים. הראשון נועד לבדיקת התכנים של הסרטים, והשני נועד לבדיקת השפעת התכנים על קהל הצופים. מבדיקת התכנים של הסרטים נמצא כי שלושת רבעי הסרטים עסקו בשלושה נושאים בלבד- פשע, מין ואהבה. לעומת זאת, נושאים חינוכיים כמו היסטוריה, ילדים, ערכים חברתיים, מסעות וקומדיה נמצאו באופן נדיר. צריכת אלכוהול הוצגה בצורה גלויה, למרות שנוזל זה נאסר לשימוש בארצות הברית.

בבחינת השפעת התכנים על הצופים העלו תוצאות מחקרי הקרן חמש מסקנות חשובות.
* רכישת מידע: נמצא כי סרטים מביאים לזכירת עובדות טובה יותר משיטות רגילות של שינון.
* שינוי עמדות: החוקרים בדקו את השפעת הצפייה בסרטים על עמדות הנוער בנושאים שונים, כמו העדפת קבוצות אתניות דוגמת יהודים, סינים ועוד. הממצאים לא אחידים אולם בהרבה מקרים נמצא כי הצפייה בסרטים מביאה לשינוי עמדות בכיוון העמדות המוצגות בסרט, כך לדוגמה לאחר צפייה בסרט על גיבור סיני גברה האהדה לסינים.
* עירור רגשות: המחקרים הראו כי הילדים הגיבו לסרטים בעוררות רגשית גבוהה בהשוואה למבוגרים שכנראה למדו להיות רחוקים ברגשות שלהם מהסרט המוקרן.
* נזק לבריאות: במחקרים נבדקה השפעת הצפייה בסרטים על שנת הצופים ונמצא כי אכן סרטים מסוימים גרמו להפרעות בשינה שיכולים להפריע לבריאות.
* שחיקת נורמות מוסריות: מהשוואת התכנים של הסרטים עם הנורמות המוסריות והערכים של החברה נמצא כי ישנה סתירה בין הנורמות בחברה לתיאורים המוצגים בסרטים.

סיכום מחקרי קרן המחקר קובע כי תקשורת המונים מייצרת השפעות על התנהגות. מחקר אחד השווה בין ילדים שהרבו לבקר בקולנוע לבין ילדים שלא צפו בסרטים בכלל, נמצא כי מורים נתנו הערכות נמוכות יותר לתלמידים שנהגו לצפות בסרטים וגם ההישגים שלהם היו נמוכים מההישגים של התלמידים שלא ביקרו בקולנוע.

==השפעת מחקרי הקרן==
למרות העובדה כי מחקרי הקרן מצאו השפעה גדולה ומקיפה של התקשורת על האנושות, מחקרים אלו הראו כי ההשפעה אינה ברורה וחד משמעית. על כן מחקרים אלו מצאו שלאמצעי תקשורת ההמונים אין כוח בלתי מוגבל כמו שהיה נהוג לחשוב עד שנות הארבעים, אלא כוחם מוגבל. המחקרים וממצאיהם גרמו למעבר מאסכולת ההשפעות הכל-יכולות למסורת ההשפעות המוגבלות

== ראו גם ==

* תעמולה
* ספירלת השתיקה
* נטאי
* מסגור
* מנהיגות דעה
* אפקט התקשורת העוינת
* מרחב הדהוד תקשורתי
* הטיות פוליטיות בתקשורת
* הטיית דיווח

==לקריאה נוספת==
* דניאל דור, עיתונות תחת השפעה, הוצאת בבל, 2001.
* אברהם גור, [http://www.acpr.org.il/pp/pp174-GurE.pdf הטיה בתקשורת: מסגרת למחקר ויישומה לתקשורת הישראלית ו"תהליך אוסלו" 1994 - 2004]
* נחמן שי, 'מלחמדיה: ישראל, העולם והקרב על התודעה', הוצאת ידיעות אחרונות, תל אביב, 2013, עמודים 71–86.
* לוקאס אדוארד, 'המלחמה הקרה החדשה: כיצד מאיים הקרמלין של רוסיה על המערב', (תרגמה מאנגלית כרמית גיא), ספריית אפיקים, הוצאת עם עובד, תל אביב, תשס"ט-2009, בתת-הפרק- 'מודל תקשורת חדש-ישן', עמודים 82–107.

==קישורים חיצוניים==
* צוריאל ראשי, [https://web.archive.org/web/20130928232944/http://www.izs.org.il/heb/default.asp?father_id=121&catid=220 אופי סיקור התנגשויות בין אזרחים לבין המשטרה בתקשורת פופולרית ואליטיסטית], המכון לאסטרטגיה ציונית
* גבי וימן, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=7206 עשר דילמות של עיתונות בימי טרור]
* חגי סגל, [http://www.tora.us.fm/tokxot/wikuxim/milim_a7.html מונחון – מילון ערוץ 7 לעברית המשודרת], ביקורת של מונחים שונים המצויים בשימוש על ידי התקשורת הישראלית
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תקשורת המונים
קטגוריה:חקר תקשורת המונים