יחיא סנוואר

יַחְיא אבראהים חסן סִנְוָאר (בערבית: يحيى إبراهيم حسن السنوار, תעתיק מדויק: יחיא אבראהים חסן אלסנואר; נולד ב-29 באוקטובר 1962) המכונה אבו אבראהים, הוא מנהיג ארגון הטרור חמאס ברצועת עזה מאז 2017, וראשהלשכה המדינית של חמאס החל מאוגוסט 2024. ממייסדי הזרוע הצבאית של חמאס, גדודי עז א-דין אל-קסאם. הוביל את מתקפת הפתע על ישראל ואת לחימת חמאס במלחמת חרבות ברזל.

==ביוגרפיה==
סנוואר נולד ב-29 באוקטובר 1962, וגדל במחנה הפליטים ח'אן יונס. מקור משפחתו מאל-מג'דל. לאחר סיום בית הספר לבנים בח'אן יונס, למד באוניברסיטה האסלאמית בעזה, וקיבל תואר ראשון בלימודים ערביים. דווח כי היה חבר ילדות של מוחמד דף.

=== פעילות חמאס מוקדמת ===
סנוואר נעצר לראשונה ב-1982, בזמן שלמד, למשך מספר חודשים<ref name=":0"></ref>. בכלא, הוא התיידד עם מספר פעילים פלסטינים אחרים והחליט להקדיש את עצמו ל"סוגיה הפלסטינית". הוא היה ממקימי מנגנון הביטחון הפנימי של חמאס (המג'ד). בגלל פעילותו שם, הוא נכלא שוב למשך שמונה חודשים ב-1985<ref name=":0" />.

היה מעורב בהקמה של חמאס בדצמבר 1987, ובאופן ספציפי היה פעיל במנגנון המודיעין הפנימי לאיתור ורצח של משתפי פעולה עם ישראל.

=== מאסר בישראל ===
ב-1989 הורשע ברצח פלסטינים שחשד בהם כי שיתפו פעולה עם ישראל, ונידון לחמישה מאסרי עולם. במהלך שהותו בכלא למד עברית שוטפת ואף התראיין בעברית בטלוויזיה הישראלית. בשנת 2008, בעת שהייתו בכלא בישראל, עבר ניתוח להסרת גידול סרטני במוחו.

בכלא היה ידוע כאסיר בעל עוצמה והשפעה על שאר האסירים, המסוגל להתייחס באלימות קשה למתנגדים וליריבים בתוך חמאס, ובשל כך אף קיבל את הכינוי "הקצב מח'אן יונס". עם זאת, היה ידוע גם כמי שמסוגל לרקום קשרים טובים עם אנשי הביטחון הישראלי. סינוואר היה מקורב לאחמד ג'עברי, שהבטיח במשא ומתן על עסקת שליט שסינוואר ייכלל בעסקת חילופי שבויים.

בשנת 2011 שוחרר במסגרת עסקת שליט ונחשב לבכיר המשוחררים בהסכם. קרבתו לאחיו מוחמד סנוואר, שהיה מעורב בכליאת שליט, הקנתה לו מעמד בארגון העסקה והבטיחה את שחרורו. עסקת שליט העלתה את קרנו בקרב אנשי הארגון.

=== לאחר השחרור ===
בנובמבר 2012, בזמן מבצע עמוד ענן, סנואר נפגש עם מפקד כח קודס, קאסם סולימאני, בטהרן.

בשנת 2015 הוא הוכרז כטרוריסט על ידי ממשלת ארצות הברית.

=== שליט חמאס בעזה ===
בפברואר 2017 נבחר בבחירות פנימיות למנהיג חמאס ברצועת עזה והחליף את אסמאעיל הנייה. בין השניים נוצר נתק שהשפיע לרעה על הארגון.

במרץ 2018 הוביל את העימותים בגבול עם ישראל ואף השתתף בהם בעצמו.<ref></ref> עליית השפעתו סימנה את חזרת מוקד תנועת חמאס לעזה, שבה צמחה, על חשבון חמאס מחוץ לישראל בהנהגת ח'אלד משעל, אסמאעיל הנייה ומוסא אבו מרזוק.

בבחירות הפנימיות לראשות ממשל חמאס בעזה, שהתקיימו ב-9 במרץ 2021, סינוואר נבחר שוב לקדנציה נוספת של ארבע שנים. בתחילה ניצח אותו ניזאר עוודאללה בסיבוב הראשון בפער של 7 קולות. בכיר אנונימי לשעבר בפת"ח טען כי מרואן עיסא, מספר 2 בזרוע הצבאית של חמאס, איים עם אנשיו על חברי ועדת השורא ודרש שיתמכו במועמדותו של סנוואר. בסופו של דבר ניצח סנוואר בסבב רביעי את עוודאללה. לאחר ההפסד בבחירות, עוודאללה ברח מעזה.

לטענת בכיר פת"ח, בכירים הנחשבים למתונים בהנהגת חמאס, הבינו כי פניו של סנוואר לעימות חזיתי גדול עם ישראל, ומילטו את עצמם ואת משפחותיהם מרצועת עזה לאחר ניצחונו בשנת 2021, בהם איסמעיל הנייה וח'ליל אל-חיה. אחרים ברחו מספר ימים לפני מתקפת הפתע ב-7 באוקטובר, כולל ראזי חמד ובנו הבכור של הנייה. לטענתו הם לא ידעו את המועד המדויק, אך ידעו על עצם קיומה.

=== במלחמת חרבות ברזל ===
ב-7 באוקטובר 2023 פתח חמאס בהנהגת סנוואר במתקפת הפתע על ישראל, בה נרצחו כ-1,200 ישראלים וזרים, ונחטפו למעלה מ־250 ישראלים. בתגובה פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל, שגרמה לעשרות אלפי הרוגים, לחורבן נרחב ברצועת עזה ולהפיכת יותר ממיליון מתושבי צפון הרצועה לפליטים.

ביתו הופצץ בתחילת המלחמה.<ref></ref> בינואר 2024 הכניס האיחוד האירופי את שמו של סנוואר לרשימת פעילי הטרור שלו, ובכך השית עליו סנקציות כלכליות. עוד קודם לכן, צרפת, בריטניה ויפן הטילו עליו סנקציות בעצמן, והקפיאו משאבים וכסף שהחזיק תחת ריבונותן.

ב-20 במאי 2024 התובע הראשי בבית הדין הפלילי הבין-לאומי בהאג ביקש להוציא צו מעצר לסינוואר, במסגרת חקירת בית הדין הפלילי על מספר סעיפים של פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות במהלך מלחמת חרבות ברזל. בקשה לצווי מעצר בחשדות דומים הוגשה גם נגד איסמאעיל הנייה ומוחמד דף, במקביל הוגשה בקשה לצווי מעצר בגין חשד לפשעים נגד האנושות גם עבור ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושר הביטחון יואב גלנט.<ref>[https://www.haaretz.co.il/news/politics/2024-05-20/ty-article/.premium/0000018f-95a3-d74b-a5cf-fda3fd090000 התובע הראשי בבית הדין הפלילי בהאג הגיש בקשה להוצאת צווי מעצר לנתניהו, לגלנט ולסינוואר] חן מענית ורויטרס, באתר הארץ, 20 במאי 2024</ref>

ב-6 באוגוסט 2024, בעקבות הריגתו של אסמאעיל הנייה, מונה סינוואר על ידי הנהגת חמאס לראש הלשכה המדינית של חמאס.<ref></ref><ref></ref> לכל אורך המלחמה ישראל השקיעה מאמצים מיוחדים כדי ללכוד את סינוואר, שנמלט במערכת המנהרות התת קרקעיות ברחבי הרצועה ומספר פעמים חמק מידי צה"ל בטווח קצר.<ref></ref>

== דעותיו ==
=== אמנה משיחית ===
בכתבה של שלומי אלדר משנת 2024, מספר פלסטינים עשירים שנמלטו למצרים מרצועת עזה בעקבות מלחמת חרבות ברזל, תארו כיצד תפיסות דתיות משיחיות השפיעו על הנהגת חמאס בהובלת סנוואר והביאו אותם להאמין כי בסיוע התערבות אללה הם יצליחו לכבוש את כל ישראל. לפי סופיאן אבו זיידה, ובכירי פת"ח נוספים, כשנתיים לפני המלחמה, החל משנת 2021, החלו בהנהגת חמאס לדבר במונחים דתיים של אחרית הימים ועל מימוש "ההבטחה האחרונה" (אל-ואד אל אחי'ר) כחלק מיום הדין באסלאם, שבה כל בני האדם יהפכו למוסלמים. לדבריו, סינוואר ואנשיו פרשו פרשנות קיצונית ומילולית של "ההבטחה" ופרוש זה חלחל לכל המסרים שלהם - בדרשות, נאומים, הרצאות בבתי ספר ובאוניברסיטאות. המסר המרכזי היה קיום ההבטחה האחרונה כולל הריגת כל ה"כופרים" או המרתם בכוח לאסלאם.

מסרים אלה היו גלויים, אולם נחשבו כדברי טרוף, או מסר שנועד לטובת יחסי ציבור, כדי להסיט את תשומת הלב מהבעיות הכלכליות והמצוקה של תושבי עזה. אות נוסף להקצנה זו היה כנס שהתקיים בשנת 2021 שבו דנו אנשי חמאס בפרטי פרטים בניהול ישראל לאחר כיבושה, כולל, הקצאת אנשים לצורך ניהול קנטונים שונים, רשימת מלאי לנכסים בישראל, ותוכניות למניעת בריחת מוחות יהודים מישראל לאחר כיבושה. בנאום כתוב ששלח סנוואר לוועידה, הוא רמז כי כיבושה המלא של ישראל קרוב, וכי "שחרור מלא של פלסטין מהים עד הנהר" הוא לב החזון האסטרטגי של חמאס.

=== היחס לישראל ולסכסוך ===
ב-30 במאי 2019, סנואר נאם בכנס ברצועת עזה, בו אמר כי "אני מכריז שהקונפליקט הזה יסתיים רק עם ההסרה של הכיבוש מכל אדמותינו הכבושות, ולא לפני שנחזור לירושלים ונתפלל בשטחים המשוחררים והמטוהרים של מסגד אל-אקצא, ברצון אללה. [...] הקונפליקט הזה יסתיים רק עם ההסרה של הכיבוש מעל כל אדומתינו הקדושות".<ref></ref>

ב-2022 ראש המטה לביטחון לאומי, מאיר בן שבת חשף כי במהלך אחד מהניסיונות להביא להרגעה והסדרה בין ישראל לעזה ב-2018, התכתבו נתניהו וסנוואר דרך העברת פתקים מאחד לשני באמצעות שליחים.

== ניסיונות חיסול ==
במהלך מלחמת חרבות ברזל, דווח כי במהלך השנים הוצעו תוכניות מעשיות לחיסול סנוואר, אך הן לא אושרו או פגשו בהתנגדות, לעיתים בדרג המדיני, ולעיתים בדרג המבצעי.

במהלך מבצע שומר החומות דרש ראש הממשלה, בנימין נתניהו, להרוג את מוחמד דף, או בעדיפות שנייה את סנוואר, אך צה"ל והשב"כ לא הצליחו בכך. לאחר המבצע טען ראש השב"כ נדב ארגמן שסנוואר הופך לאתגר אסטרטגי עבור ישראל ודרש להורגו. דרישתו זאת לא נענתה על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו. יוני בן מנחם טען שההימנעות מלהרוג את סנוואר נבעה מכך שישראל כבולה מבחינה מדינית, ולא רצתה להיות מואשמת בפתיחת סבב לחימה נוסף ברצועת עזה.

באוגוסט 2021, לאחר ששוב נורתה רקטה מעזה לעבר ישראל, דרש ראש הממשלה נפתלי בנט להרוג את סנוואר, והוקם חפ"ק ייעודי של צה"ל והשב"כ לביצוע המשימה. למרות לחץ של ראש הממשלה המשימה לא יצאה לפועל. במאי 2022 בנט העלה שוב את האפשרות לחסלו, אך בצבא התנגדו, והוא ביטל את הפעולה. חמאס התייחס לפרסום על כוונה זו והכריז כי איום בפעולה כזו תביא ל"רעידת אדמה".

==חיים פרטיים==
בנובמבר 2011 נישא סינוואר לסמר אבו זמר, הצעירה ממנו ב-18 שנה, ויש להם ילד. על פי מקורות אחרים, סינוואר נשוי לשתי נשים, ויש לו תשעה ילדים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* אמיר בר שלום, [https://www.youtube.com/watch?v=xMojCCdB6pM "עיניים של רוצח": פחדן, פיקח ושונא ישראל - לאן מנווט יחיא סינוואר?], ערוץ תאגיד השידור הישראלי, באתר יוטיוב, 25 במאי 2018
* [https://youtu.be/GNG2j8--1gc?si=fMgevz_3exZLmHfj&t=217 זמן אמת עונה 7, בחזרה לקצב מחאן יונס - יחיא סינוואר], בערוץ היוטיוב של כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי (שודר לראשונה בשנת 2019)
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי הלשכה המדינית של חמאס
קטגוריה:משוחררי עסקת שליט
קטגוריה:ח'אן יונס: אישים
קטגוריה:מורשעים ברצח בישראל
קטגוריה:אסירים ביטחוניים בישראל
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה האסלאמית בעזה
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1962