הבעיה שכולנו חיים איתה

אפרו-אמריקאית רובי ברידג'ס בדרכה חזרה מבית הספר היסודי ע"ש ויליאם פרנץ בניו אורלינס, 14 בנובמבר 1960]]
הבעיה שכולנו חיים איתה (באנגלית: The Problem We All Live With) הוא ציור מעשה ידי האמן האמריקאי נורמן רוקוול משנת 1964. בציור נראית ילדה קטנה הולכת לבית הספר, מוקפת בארבעה נציגים של שלטון החוק, שניים מקדימה ושניים מאחור. ברקע נראה קיר מלוכלך מעגבניות שהושלכו לעבר הילדה בת השש, בדרכה לכיתה א'. הציור, המוצג במוזיאון ע"ש נורמן רוקוול בסטוקברידג' שבמסצ'וסטס,<ref name="Solomon"></ref> נחשב לדימוי אייקוני של התנועה האפרו-אמריקאית לזכויות האזרח.

הציור, שמן על בד בגובה וברוחב ,<ref name="NRM"></ref> מבוסס על סצנה מציאותית. הוא מתאר את רובי ברידג'ס, ילדה אפרו-אמריקאית בת שש, בדרכה לבית הספר היסודי ע"ש ויליאם פרנץ – בית ספר ציבורי שכל תלמידיו לבנים – ב-14 בנובמבר 1960, במהלך משבר האינטגרציה בבתי הספר בניו אורלינס (על רקע פסק דין בראון נגד מועצת החינוך). בגלל איומים על חייה, היא מלווה בארבעה סגני מרשלים; הציור ממוסגר כך שראשיהם נחתכים בכתפיים.<ref name="Underside of Innocence"></ref><ref name="Greene"></ref> הילדה חולפת על פני קיר שהושחת בגרפיטי גזעני: על הקיר נכתבה המילה Nigger (כינוי גנאי אתני המופנה בדרך כלל כלפי אנשים שחורים, בעיקר אפרו-אמריקאים) והאותיות "KKK". בתמונה נראית גם עגבנייה מרוסקת ומנותצת שנזרקה על הקיר. המפגינים הלבנים אינם נראים לעין, שכן הצופה מביט בזירה מנקודת מבטם.

== היסטוריה ==
הציור פורסם במקור כתמונת אמצע ב-14 בינואר 1964 במגזין "לוק". רוקוול סיים את חוזהו בעיתון "סאטרדיי איבנינג פוסט" בשנה הקודמת בגלל תסכול מהגבולות שהמגזין הציב לביטוי הנושאים הפוליטיים והחברתיים שאותם ביקש לצייר. המגזין "לוק" הציע לו חירות אמנותית לנושאים החברתיים שבהם הביע עניין, כולל זכויות אזרח ושילוב גזעי. רוקוול בחן נושאים דומים בציוריו כמו ציורו "צדק דרומי" (רצח במיסיסיפי) ו-"הילדים החדשים בשכונה" ; <ref></ref> ציוריו אלה והציור "הבעיה שכולנו חיים איתה" מציבים אנשים אפרו אמריקאים במרכז, כגיבורים יחידים, במקום כמשקיפים, כחלק מסצינות קבוצתיות, או בתפקידי עבדים.<ref name="CSM"></ref> <ref></ref> כמו הציור "הילדים החדשים בשכונה", הציור "הבעיה שכולנו חיים איתה" מתאר גיבורה ילדה שחורה. כמו הציור "צדק דרומי", רוקוול השתמש בניגודים חזקים בהירים-כהים כדי לקדם את הנושא הגזעי דרך הציור. <ref></ref>

בעוד שנושא הציור היה בהשראת רובי ברידג'ס, רוקוול השתמש בנערה מקומית, לינדה גאן, כמודל לציורו. <ref>https://www.nrm.org/2019/10/remembering-lynda-jean-gunn/</ref> הוא נעזר גם בבת דודתה, אניטה גאן.<ref name="Carson"></ref>

את אחד מהמרשלים דגמן לציור, ויליאם אובנהין.

לאחר פרסום העבודה קיבל רוקוול מכתבי נאצה רבים שבהם הואשם "בבגידה בגזע הלבן".

== מורשת ==
על פי הצעת רובי ברידג'ס, הנשיא ברק אובמה תלה את הציור בבית הלבן, במסדרון מחוץ לחדר הסגלגל, מיולי עד אוקטובר 2011. ההיסטוריון לאמנות ויליאם קלוס כתב, "מילת ה-N שם [=Nigger] – בהחלט עוצרת אותך. יש סיבה מציאותית לציור הגרפיטי כמטושטש, [אבל] זה גם ממש באמצע הציור. זהו ציור שלא ניתן היה לתלות ולו לזמן קצר במרחבים הציבוריים [של הבית הלבן]. אני די בטוח בזה".<ref name="Politico"></ref>

הציור שימש את עורך דינו של או. ג'יי. סימפסון במהלך משפטו. העו"ד ג'וני קוקראן קיווה לעורר את אהדתם של המושבעים, שהיו בעיקר שחורים, בכך שהוא כלל "משהו שמתאר את ההיסטוריה האפרו-אמריקאית". <ref>Bernstein, Richard, [https://www.nytimes.com/1996/10/16/books/shedding-light-on-how-simpson-s-lawyers-won.html "Shedding Light on How Simpson's Lawyers Won"], The New York Times, October 16, 1996.</ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נורמן רוקוול
קטגוריה:ארצות הברית: הפרדה גזעית
קטגוריה:ארצות הברית: התנועה לזכויות האזרח
קטגוריה:ציור אמריקאי
קטגוריה:ציור ריאליסטי
קטגוריה:ציורים משנות ה-1960