מרדכי מרכוס כהן

מרדכי מרכוס כהן (תמוז ה'תר"ן – ט' בכסלו ה'תשי"ד, 16 בנובמבר 1953) היה עורך דין, חוקר המשפט העברי, מראשי הפעילים הציוניים בשווייץ וסגן היועץ המשפטי לממשלה למשפט עברי. מאנשיו הקרובים של הרב קוק.

== ביוגרפיה ==
מרדכי מרכוס כהן נולד בבזל לרב העיר, הרב ד"ר אשר מיכאל (ארתור) כהן. אביו הזמין את הרצל לערוך את הקונגרס הציוני הראשון, בשנת 1897, בעירו בזל. באותה הזדמנות ביקר הרצל בבית הרב, ומרכוס הצעיר פגש בו.<ref>ד"ר מרכוס כהן, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1948%2F07%2F30&id=Ar00305&sk=9A6020B9 אם יבוא המשיח - היום...], מעריב, 30 ביולי 1948</ref> אחותו פסיה (פאולה) נישאה לרב נפתלי (הרטוויג) קרליבך. כהן נישא לרוזה לבית גלבסקי.<ref>[https://www.geni.com/people/Marcus-Cohn/6000000000296367665 מרדכי מרכוס כהן] באתר Geni.</ref>

למד עריכת דין, היה הנוטריון היהודי הראשון בבזל, והוסמך בגיל צעיר לדוקטור במשפטים. עבודת הדוקטור שלו עסקה בנושא "השליחות במשפט העברי". היה בין תלמידיו של הרב ברוך זלמן רבינקוב. חוקר המשפט העברי וכתב 135 ערכים בתחומים אלה בלקסיקון היהודי "Jüdisches Lexikon", שקובצו בידי בנו ארתור כהן לאחר פטירתו בספר "wörterbuch des jüdischen rechts". נודע כמומחה עולמי בכל הנוגע לזכויות יהודים בפני המשפט הבינלאומי.

בשנת תרפ"ט שימש ציר שווייץ לקונגרס הציוני ה-16 בציריך.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1929%2F07%2F24&id=Ar00103&sk=BF3B1042 מהבחירות לקונגרס ולמועצת הסוכנות], הארץ, 24 ביולי 1929.</ref> כן היה חבר במדינתו בוועד הארצי של הקרן הקיימת, ההסתדרות הארצית של המזרחי (בה היה חבר הוועד המרכזי)<ref>פנחס בן יאיר, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1935%2F09%2F18&id=Ar00704&sk=870D4F0B במזרחי הוותיק], דואר היום, 18 בספטמבר 1935.</ref> וברית האגודות הציונית בבזל.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DAV%2F1931%2F07%2F08&id=Ar00408&sk=41935A97 ברכות], דבר, 8 ביולי 1931</ref> היה מתורמי הספרייה הלאומית.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DHY%2F1931%2F09%2F08&id=Ar00304&sk=2C6EC5BF מבית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי], דואר היום, 8 בספטמבר 1931.</ref> לימים נתמנה לראשות המזרחי במדינה ותקופה ממושכת כיהן גם כנשיא ההסתדרות הציונית בשווייץ.<ref> בקונגרס הציוני העולמי ה-19 בלוצרן 1935.</ref> בתקופת מלחמת העולם השנייה והשואה פעל כהן רבות להצלת יהודים באירופה, בין השאר באמצעות זיוף מסמכים ונדבנות. באותה תקופה שימש ביתו כתחנת מעבר לפליטים.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1954%2F11%2F11&id=Ar00200&sk=7E588A0F אזכרה למרכוס כהן], הארץ, 11 בנובמבר 1954.</ref> לאחר המלחמה ייסד סמינר למורים יהודים בבזל.

בחורף תש"י (1950) הוזמן כהן ארצה בידי שר המשפטים פנחס רוזן, במטרה להיות ממנסחי חוקת מדינת ישראל.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HBKR%2F1950%2F01%2F23&id=Ar00213&sk=1ADB3524 עורך-דין מבזל ישתתף בניסוח חוקת ישראל], הבוקר, 23 בינואר 1950.</ref> כהן עלה ארצה והתגורר בירושלים,<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1950%2F06%2F25&id=Ar00207&sk=BF2D10FD ההתענינות בעליה גדלה בשווייץ], הארץ, 25 ביוני 1950.</ref> כיהן כסגן היועץ המשפטי לממשלה חיים כהן למשפט העברי במשרד המשפטים והיה שותף בחקיקת חוקים רבים. במסגרת זו עמד בראש "המכון לחקר המשפט העברי", שהתמזג בתוך "המחלקה לתכנון התחיקה" של משרד המשפטים, על ניסוחו של חוק הירושה.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1951%2F01%2F07&id=Ar00412&sk=FBDFF7AD חוק ירושה כולל], הארץ, 7 בינואר 1951, עמ' 4.</ref>

ד"ר מרכוס כהן נפטר בשווייץ כבן 63 ביום ט' בכסלו ה'תשי"ד (1953), לאחר מחלה קצרה.<ref>[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HRT%2F1953%2F11%2F19&id=Ar00405&sk=95863682 נפטר ד"ר מרדכי מרקוס כהן], חרות, 19 בנובמבר 1953.</ref> לבקשתו נטמן לצד בני קהילתו בבזל.

אחד מבניו הוא ארתור כהן, מפיק קולנוע שווייצרי-ישראלי עטור פרסים. ספריית ישיבת מרכז הרב נתרמה בידי הבן לזכר אביו. בן נוסף הוא ד"ר גבי כהן.<ref>יעקב אדלשטיין, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HZH%2F1965%2F12%2F24&id=Ar01002&sk=260C9256 דרכו של מפיק סרטים], הצופה, 24 בדצמבר 1965; תמר אבידר, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1965%2F09%2F22&id=Ar00800&sk=5C5FA9F8 מפיק סרטים דואג לתלמידי ישיבה], מעריב, 22 בספטמבר 1965.</ref> בתו אסתר נישאה לד"ר יהושע צנגן.<ref>; [https://www.infocenters.co.il/gfh/notebook_ext.asp?book=138060&lang=heb&site=gfh יומנו של יהושע צנגן באתר ארכיון בית לוחמי הגטאות]</ref>

=== קשריו עם הרב קוק ===
ד"ר כהן היה לאורך שנים מנאמניו הבולטים ביותר של הראי"ה קוק באירופה.<ref></ref> השניים נפגשו לראשונה בתחילת שנת תרע"ה (1914), כאשר הגיע הרב קוק לשווייץ בתחילת מלחמת העולם הראשונה ופגש ברב ארתור כהן רבה של בזל, אביו של מרכוס.<ref>אגרות הראיה, כרך ב, אגרת תשו.</ref> בהמשך נרקמה ידידות העמוקה בין כהן לרב הנזיר,<ref>ראו הילה וולברשטין, איש כי יפליא: הרב הנזיר, שמחה רז (עורך), בית אל תשע"ז, עמ' 48; יהודה ביטי, הפילוסוף המקובל: עיונים בספר "קול הנבואה", הקיבוץ המאוחד תשע"ז, עמ' 124 הע' 26.</ref> ידידות שנמשכה לאורך שנים רבות.<ref>יצוין כי משפחת כהן מימנה לאורך שנים את החזקת הרב הנזיר בתקופת לימודיו בישיבת מרכז הרב (אגרות הראיה, כרך ד, מהדורת תשמ"ד, אגרת א'רפה).</ref> 

בכסלו תרע"ט (1918) הצטרף ד"ר כהן אל תנועת דגל ירושלים של הרב קוק, החל לעבוד בה באופן מסודר בקיץ של אותה שנה, ותוך זמן קצר היה בה לאיש מפתח.<ref>ראו: דודי לצבי, ירושלים תשס"ה, נו; צמח צבי, ירושלים תשנ"א; סח, שם, פ.</ref> באותה עת עבד עם הרב שלמה זלמן פינס, הרב ירחמיאל אליהו בוצ'קו, ואחרים. במסגרת עבודתו בתנועה קיים קשר קרוב עם בנו של הרב קוק, הרב צבי יהודה.

עם התבססות התנועה בשווייץ עבר מרכזה מציריך לבזל, וכהן תושב העיר החל לעמוד בראש הסניף השווייצרי שלה. הוא פעל רבות לגיוס כספים להסתדרות הירושלמית והפצת רעיונותיה וכתביה. במסגרת זו ניהל באירופה את גיוס הכספים לישיבת מרכז הרב, הדפסת כתבי הרב קוק, מסעות הרב במושבות, וכיוצא בזה. חילופי אגרותיו בענייני התנועה עם הראי"ה, הרצי"ה, הרב חרל"פ, הרב יצחק לוי (מזכיר ישיבת מרכז הרב), יש"ר רבינוביץ, הרב שלום נתן רענן ועוד, עשירה ביותר ושמורה בארכיון בית הרב קוק בירושלים.

== לקריאה נוספת ==
*משנת הנזיר, ירושלים תשס"ה, עמ' לה
*דודי לצבי, ירושלים תשס"ה, עמ' ט' הע' 29.
*נחום רקובר, תקנת השבין, ירושלים תשס"ז, עמ' 16
*שמואל אבידור הכהן, האיש נגד הזרם, ירושלים תשכ"ב, עמ' פג-פד
* מ' לייטר, 'מארכיונו של הרה"ג רמ"ץ יונג ז"ל', הדרום כא, ניסן תשכ"ה, עמ' 129 הע' 5

== קישורים חיצוניים ==
* [https://youtu.be/tkqCAQvstsg?t=1839 ד"ר מרכוס כהן נואם בקונגרס הציוני ה-19 בבזל (בעברית)], באתר YouTube (דקה 30:40)
* ד"ר מרכוס כהן, 'הרצל בימי הקונגרס הראשון: קטע מפרקי זכרונותיו של איש בזל', דבר, 30 ביולי 1948, [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DAV%2F1948%2F07%2F30&id=Ar01201&sk=194FCB5F עמ' 6] ו[http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DAV%2F1948%2F07%2F30&id=Ar01400&sk=5222482D עמ' 8]
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HZH%2F1953%2F11%2F20&id=Ar00300&sk=4EB4F8FB זיכרון להולכים: ד"ר מרדכי (מרכוס) כהן ז"ל], הצופה, 20 בנובמבר 1953, עמ' 3
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:ישראלים ילידי שווייץ
קטגוריה:עורכי דין ישראלים במאה ה-20
קטגוריה:חוקרי משפט עברי
קטגוריה:חוקרי משפט ישראלים
קטגוריה:אישים שהשתתפו בוועידות הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:פעילי תנועת המזרחי
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1953