OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ישראל עמך תחינה עורכים

יִשְׂרָאֵל עַמְּךָ תְּחִנָּה עוֹרְכִים הוא פיוט מסוג סליחה שנאמר כיום בקהילות ישראל בסדר הסליחות לעשרת ימי תשובה (הן בנוסח פולין והן בנוסח ליטא) ובסליחות לתענית שני קמא.

== מחבר הפיוט ==
הפיוט חתום בשם "יצחק ברבי מאיר". רוו"ה זיהה את המחבר עם ריב"ם, מראשוני בעלי התוספות בצרפת ואחיהם של רשב"ם ורבנו תם, אולם במחקר מקובלת הדעה כי סליחה זו חוברה על ידי פייטן אשכנזי, בעקבות גזירות תתנ"ו.

יש המצביעים על דמיון בין סליחה זו לסליחות של רבי מאיר ש"ץ, שחתם לפעמים בשם בנו יצחק, וטוענים כי אין להוציא מכלל אפשרות שמחברה הוא רבי מאיר ש"ץ.

== מבנה הפיוט ==
בפיוט שמונה בתים, שלכל אחד מהם ארבע צלעות החרוזות זו בזו בחריזה פנימית.

הפייטן חתם את שמו באותיות שבתחילת כל בית ובאמצעו (בתחילת שורות א' וג' בכל בית), למעט הבית האחרון: יצחק הקטן ברבי מאיר חזק ואמיץ.

חלקים מהפיוט הושמדו על ידי הצנזורה ואינם מצויים כיום בסידורים הרגילים, ועקב כך השתבשה גם חתימת המחבר. הפיוט כתוב בשפה נאה וברורה.

== תוכן הפיוט ==
בפיוט מבקש הפייטן מהאל שיושיע את עם ישראל מצרותיהם. בני ישראל מתפללים לקב"ה שיושיעם מכף אויביהם הנוגשים בהם עד שכמעט והם אובדים מן העולם, והפייטן מונה סיבות רבות שמחמתן ראוי שאכן יושיעם ה':
* ה' גדול ורב להושיע ויש בידו לגאלם, והוא , וכן .
* ישראל מחזיקים באמונת ה' למרות הצרות, הם , יהיה מה שיהיה, ועל אף ש. הפייטן מזכיר את נסיונותיהם של הנוצרים להמיר את דתם של היהודים לנצרות ולשדל את היהודים להאמין בישו (אותו הוא מכנה ) ואת עמידת הגבורה של ישראל מולם. יש הרואים בדבריו אלו התייחסות לגזירות תתנ"ו.
* גם אם אין ישראל ראויים לגאולה בזכות עצמם - .
* ישראל , ולפיכך גם . בחטאיהם של ישראל הוא מאשים את היצר הרע, השוכן באדם מיום היוולדו.
* הגלות קשה ומרה, וכולה מפאת ריבוי הצרות. כוחם כבר כשל, ועל ה' למהר ולהושיעם.

מחמת כל זאת מבקש הפייטן מאלוקים שיושיע את עמו, ולצד זאת - שינקום נקמתו בגויים, בעיקר בנוצרים ובמנהיגיהם: .

== אמצעים אמנותיים ==
* אקרוסטיכון - האותיות שבתחילת כל בית ובאמצעו (בתחילת שורות א' וג' בכל בית) מרכיבות את חתימת המחבר.
* הצגת הנושא המרכזי של הפיוט כבר בבית הראשון: שוועת בני ישראל ותפילתם, בקשת הגאולה, הזכרת הגלות ותיאור דבקותם של ישראל בה' למרות סבלם בגלות.
* הפיוט עשיר בהרמזים מקראיים ותלמודיים, וניכרת שליטתו המובהקת של המחבר בתלמוד ובמדרשים.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
אלג'י סמית'

אלג'י סמית (באנגלית: Algee Smith; נולד ב-7 בנובמבר 1994)<ref name=":0"></ref> הוא שחקן וזמר אמריקאי. התפרסם מתפקידו כלארי ריד בסרט הקולנוע "דטרויט" ובשל דמותו כריס מקיי בסדרת הדרמה "אופוריה" ברשת HBO. 

== ראשית חייו ==
סמית נולד בסגינו, מישיגן . בגיל שמונה הוא ומשפחתו עברו ממישיגן לאטלנטה שם החל את קריירת המשחק שלו.<ref name=":1"></ref> אביו מוזיקאי ואמו מעצבת אופנה. הוא השלים את הקלטת הראפ הראשונה שלו בגיל 9. במהלך תקופה זו הוא מילא כמה תפקידים קטנים בטלוויזיה. סמית' עבר ללוס אנג'לס בגיל 20 כדי להתמקצע במשחק.

== קריירה ==
לאחר הופעות בסרטי קולנוע כמו "Let It Shine" ו- "Earth to Echo" של ערוץ דיסני, סמית' קיבל את תפקיד הראשי הגדול הראשון שלו, כששיחק את הזמר ראלף טרסוונט בסרט "סיפור המהדורה החדשה". 

סמית' כיכב גם בסרטה של הבמאית קתרין ביגלו, דטרויט. על משחקו בסרט זכה לשבחים מצד המבקרים. 

בשנת 2018 הוא כיכב יחד עם אמנדלה סטנברג בסרט "השנאה שאתה נותן", עיבוד קולנועי לרומן באותו שם. <ref></ref> 

== מוזיקה ==
ב־22 ביוני 2017, הוציא סמית' את המיני אלבום הראשון שלו בשם "Listen", ובו שילוב של רצועות רית'ם אנד בלוז והיפ הופ. הוא גם ביצע שיר לפסקול הסרט של "דטרויט", שנקרא "Grow".

== פילמוגרפיה ==

=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
! שנה
! שם הסרט
! תפקיד
! הערות
|-
| 2014
|להציל את אקו
| מרקוס סימס
|
|-
|2015
|משימה סוף
|ספורטאי
|ללא קרדיט
|-
| 2017
| דטרויט
| לארי ריד
|
|-
| 2018
| השנאה שנתתם
| ח'ליל
|
|-
| rowspan="2" | 2021
|יהודה איש קריות והמשיח השחור
| ג'ייק וינטרס
|
|-
| אמא או אנדרואידים
| סם
|
|-
|2022
|Sons 2 the Grave
|ריי
|
|-
|2023
|Shooting Stars
|וילי מגי
|
|-
| rowspan="2" |TBA
|Young. Wild. Free
|ברנדון
|
|-
|Brooklyn
|מיק
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!שם הסדרה
!תפקיד
!הערות
|-
| rowspan="3" |2012
|המדריך לרוק
|ספנסר
|פרק: " How to Rock Braces and Glasses"
|-
|נשות קבע
|סאם
|פרק: "Casualties" 
|-
|שיין
|דה בוס
|סרט טלוויזיה של ערוץ דיסני
|-
|2015
|סיבוכים
|תאו
|2 פרקים
|-
| rowspan="2" |2016
|Here We Go Again
|וורן
|פרק: "A Pregnant Pause"
|-
|קדושים וחוטאים
|אי.ג'יי
|פרק: "Power Is Our Religion"
|-
|2017
|The New Edition Story
|ראלף טרסוונט 
|מיני-סדרה
|-
| rowspan="2" |2018
|חלומות חשמליים
|קאווה
|פרק: "Safe and Sound"
|-
|סיפורו של בובי בראון
|ראלף טרסוונט
|מיני-סדרה
|-
|2019 - 2022
|אופוריה
|כריס מקיי
|10 פרקים
|-
|2021
|מצחיקה בשחור
|טארל
|פרק: "Way to Ruin the Party, Soya!"
|}

== דיסקוגרפיה ==
=== מיני אלבום ===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
|+רשימת מחזות מורחבים, עם פרטים נבחרים
! scope="col" style="width:12em;" | שם האלבום
! scope="col" style="width:16em;" | הערות
|-
! scope="row" | Listen <ref></ref>
|
* פורסם: 23 ביוני 2017
* תווית: Access Records
* פורמט: הורדה דיגיטלית
|-
! scope="row" | 24 <ref></ref>
|
* פורסם: 8 בנובמבר 2018
* פורמט: הורדה דיגיטלית
|-
!Atl
|
* פורסם ב-2019
* פורמט: הודעה דיגיטלית
|}

=== מיקסטייפ ===
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
|+רשימת מיקסטייפים, עם פרטים נבחרים
! scope="col" style="width:12em;" | שם המיקסטייפ
! scope="col" style="width:16em;" | פרטים
|-
! scope="row" | Flight Delayed <ref></ref>
|
* פורסם: 19 ביולי 2018
* פורמט: הורדה דיגיטלית
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1994
ביירון דונלדס

ביירון לוול דונלדס (באנגלית: Byron Lowell Donalds; נולד ב-28 באוקטובר 1978) הוא פוליטיקאי אמריקאי, המכהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-19 של מדינת פלורידה.

== ביוגרפיה ==
דונלדס נולד וגדל בברוקלין שבניו יורק. בשנת 1996 סיים לימודיו התיכוניים בתיכון האזורי נזרת' שבשכונה איסט פלטבוש השוכנת בברוקלין. לדונלדס תואר ראשון במימון ובשיווק מאוניברסיטת המדינה של פלורידה.

טרם כניסתו לפוליטיקה של ארצות הברית התמקצע דונלדס בענף השירותים הפיננסיים, הביטוח והבנקאות. בשנת 2012 התמודד לבית הנבחרים של ארצות הברית בבחירות המקדימות במפלגה הרפובליקנית לייצוג מחוז הקונגרס ה-19 בפלורידה. עם זאת, ביום הבחירות המקדימות הובס בידי טריי ראדל. בבחירות 2014 שקל שוב את מועמדותו לבית הנבחרים, ואף על פי שהגיש את הניירת הדרושה אל ועדת הבחירות הפדרלית, דונלדס מעולם לא הכריז באורח רשמי על התמודדותו.

בבחירות 2016 נבחר לראשונה לבית הנבחרים המדינתי של פלורידה. בבית הנבחרים היה חבר בוועדת החינוך ובוועדת הדרכים והאמצעים.

בבחירות 2020 התמודד בפעם השנייה לקונגרס האמריקאי, במטרה להחליף את פרנסיס רוני שפרש מהחיים הפוליטיים. באוגוסט 2020 נשלחו מסרונים בעילום שם לבוחרים במחוז הקונגרס ה-19 בטענה כי דונלדס פורש מהמירוץ לבית הנבחרים האמריקאי. מאוחר יותר הבהיר דונלדס באמצעות ציוץ ברשת החברתית "טוויטר" כי אין הוא פורש, ואפיין את המסרונים כ"לא חוקיים". בנובמבר אותה שנה גבר על סינדי באנייאי, מועמדת המפלגה הדמוקרטית. כהונתו החלה בראשית ינואר 2021, עם התכנסות הקונגרס ה-117 של ארצות הברית.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:אפרו-אמריקאים חברי בית הנבחרים של ארצות הברית
קטגוריה:חברי בית המחוקקים של פלורידה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של פלורידה
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-117 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-118 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מפלורידה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1978
קטגוריה:ניו יורק: אישים
מנו קוני

מנו (עמנואל) קוני (במקור קוֹהְן הגרסה ההונגרית-אוסטרית לכהן עד 1866<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: [https://digitalia.lib.pte.hu/hu/szentivanyi-zoltan-szazadunk-nevvaltoztatasai-1800-1893-bp-hornyanszky-1895-1919#page/134/mode/1up 18073/1866]</ref>, בהונגרית: Kónyi Manó; קאפושוואר, 9 באוקטובר 1842<ref></ref> – בודפשט, 24 בדצמבר 1917)<ref>[https://adtplus.arcanum.hu/hu/view/PestiNaplo_1917_12/?query=%22Kónyi%20Manó%22&pg=268&layout=s Gyászjelentése] (1917. december 25.) Pesti Napló, 68. évfolyam, 316. szám, 13. oldal</ref> היה חלוץ הקצרנות בהונגריה, עיתונאי, עורך עיתון יהודי-הונגרי.

== ביוגרפיה ==
מנו קוני נולד במשפחה יהודית כבנם של ברנאט קוהן (הגרסה ההונגרית-גרמנית לכהן), סוחר בדים ושל של יוזפין זוהְר (Sohr). הוא למד בבית הספר בגימנסיה גרמנית בפשט (למדו בה בשפה הגרמנית) ואחר כך בווינה, שם למד את הקצרנות בסגנון סטולזה, שהוא הפך לאחד מחלוציו באימפריה האוסטרו-הונגרית יחד עם אדולף פניבשי (מקודם: גרינבאום). הוא עבד כקצרן באסיפות הלאומיות (כינוסי פרלמנט) של פשט בשנת 1861, בסיביו בשנים 1863–1964 ובקלוז'-נאפוקה בשנת 1865 והשיג הצלחה רבה בכתיבה הקצרנית הרב-לשונית שלו. בין השנים 1865 עד 1885 היה ראש לשכת הקצרנות של הפרלמנט. לאחר פרישתו כתב מספר מאמרים וזכרונות, בעיקר עבור כתבי העת ה"לאום" (Nemzet) ו"הסקירה של בודפשט" (Budapesti Szemle). הוא ערך את נאומיו של הפוליטיקאי הדגול פרנץ דיאק, צירף אליהם הסברים ופרסם אותם ב 6 כרכים (בודפשט, 1882-1898). במשך תקופה מסוימת היה העורך של כתב העת "הקצרן ההונגרי" (Magyar Gyorsíró) שהקים.

== חייו הפרטיים ==
אשתו הייתה יוליה רכניץ, אותה נשא בפשט ב-2 בפברואר 1870.<ref></ref> ילדיו:
* ד"ר יוז'ף קוני (1871-1904)<ref></ref> היה עורך דין, שופט קמא. אשתו הייתה גיזלה וייסבורג (1873-1945).
* צציליה קוני (1872-1900).<ref></ref> בעלה, מיקלוש היינל (הניגספלד), היה המפקח הכללי של רכבות המדינה.
* הוגו קוני (1876-1949) היה מנהל בנק, אספן אמנות. אשתו הייתה אילונה קמילה סטוצ'ק.<ref></ref>
* ינקה קוני (1879-1940). <ref></ref> בעלה היה ד"ר ארנולד באלוג (בלייר) עורך דין.

== הנצחה ==
לכבודו של מנו קוני, שנפטר בבודפשט בדצמבר 1917, הוצג לוח זיכרון על קיר מלון ארז'בט בקאפושוואר ב-1 ביוני 1924.

== עבודתו העיקרית ==
* בוסט ואנדראשי ב-1870 וב-1871 (בודפשט, 1890)

== לקריאה נוספת ==
* 
* לקסיקון יהודי הונגרי. בודפשט, 1929. עמ' 502. [https://mek.oszk.hu/04000/04093/html/0510.html גישה מקוונת]
* יוזף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. בודפשט, 1891-1914. [https://mek.oszk.hu/03600/03630/html/k/k11943.htm גישה מקוונת]
* זולטן נאג': [https://kaposvarmost.hu/blog/kaposvari-memento/2017/06/24/nagy-gyorsiro-lett-a-kis-mano.html מנו הקטן] [https://kaposvarmost.hu/blog/kaposvari-memento/2017/06/24/nagy-gyorsiro-lett-a-kis-mano.html הפך לסופר קצרנות גדול] (24 ביוני 2017) kaposvarmost.hu

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:קפושוואר: אישים
קטגוריה:ילידי 1842
קטגוריה:נפטרים ב-1917
SonarQube

SonarQube (בעבר Sonar)<ref></ref> היא פלטפורמת קוד פתוח שפותחה על ידי SonarSource לבדיקה רציפה של איכות הקוד על מנת לבצע ביקורות אוטומטיות עם ניתוח קוד סטטי לאיתור באגים, קוד חשוד כבעייתי וחולשות אבטחה. הפלטפורמה תומכת בלמעלה מ-20 שפות תכנות שונות.

בין השאר מציעה SonarQube דיווחים על קוד משוכפל, תקני קידוד, בדיקות יחידה, רמת כיסוי קוד, מורכבות קוד, הערות, באגים וחולשות אבטחה.<ref name="methodsandtools"></ref><ref name="sonarinaction"></ref>

SonarQube יכולה להקליט היסטוריה של מדדים ולספק גרפי שינוי עם הזמן של הקוד. היא גם מספקת ניתוח ואינטגרציה אוטומטית לחלוטין עם כלי אינטגרציה של Maven, Ant, Gradle, MSBuild וכלי אינטגרציה רציפה (כמו Atlassian Bamboo, Jenkins, Hudson וכו'. ).<ref name="jteam"></ref><ref name="g3global"></ref><ref name="slideshare"></ref>

חלק משפות התכנות בהן תומכת SonarQube (חלקן בתשלום) כולל את: Java (כולל Android), C#, PHP, JavaScript, TypeScript, C/C ++, Ruby, Scala, Kotlin, Go, COBOL, PL/SQL, PL/I, ABAP, VB. NET, VB6, Python, RPG, Flex, Objective-C, Swift, CSS, HTML ו- XML.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בדיקות תוכנה
מרצלגרגיי

מרצלגרגיי (בהונגרית: Marcalgergelyi) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם במרצלגרגיי מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 524 ובשנת 2020 רק 311 תושבים.

==יהודי מרצלגרגיי==
במרצלגרגיי חיו יהודים בתקופות זמן שונות. וחלק מתושביה נרצחו בשואה. 
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|5
|
|-
|1880
|13
|444
|-
|1910
|5
|
|-
|1920
|12
|
|-
|1930
|5
|
|-
|1941
|6
|473
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
מרצלטה

מרצלטה (בהונגרית: Marcaltő) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם במרצלטה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 920 ובשנת 2020 רק 711 תושבים.

==יהודי מרצלטה==
במרצלטה חיו יהודים בתקופות זמן שונות. וחלק מתושביה נרצחו בשואה. 
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|44
|1,092
|-
|1910
|37
|
|-
|1920
|7
|
|-
|1930
|17
|
|-
|1941
|15
|1,159
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
רכס גונדולה

רכס גונדולה (באנגלית: Gondola Ridge) הוא רכס סלעי גבוה, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.

הרכס ממוקם בסמוך מדרום לקרחון מקאיי.

גובהו של הרכס 550 מטרים מעל פני הים; והוא ההר ה-2,523 בגובהו באנטארקטיקה.

הרכס משתרע לכיוון צפון מזרח החל מהר סוס, ואורכו 7 קילומטרים.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הרכס ===

הרכס התגלה על ידי משלחת החקר האנטארקטית הבריטית (משלחת טרה נובה), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910 – 1913.

הרכס מופה בדצמבר 2011 על ידי משלחת החקר הגאולוגית המערבית (Western Geological Party) של משלחת טרה נובה, בפיקודו של טיילור (Taylor).

=== מקור השם ===

שמו של הרכס ניתן לו על ידי טיילור (מפקד משלחת החקר הגאולוגית המערבית).

שמו של הרכס תיאורי.

הרכס נקרא בשם זה, מאחר שהאוכף המחבר בין הר סוס לרכס מזכיר צורת גונדולה.

טיילור הציע לקרוא להר סוס בשם "הר גונדולה" מסיבה זו, אולם השם לא התקבל.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Veronika Meduna, [https://www.rnz.co.nz/national/programmes/ourchangingworld/audio/201780508/antarctic-glacier's-past-rapid-retreat Antarctic glacier's past rapid retreat], Our Changing World, 26 November 2015</div>

<div class="mw-content-ltr">• Jones, R., Mackintosh, A., Norton, K. et al, [https://www.nature.com/articles/ncomms9910?report=reader Rapid Holocene thinning of an East Antarctic outlet glacier driven by marine ice sheet instability], Nat Commun 6, 8910 (2015). https://doi.org/10.1038/ncomms9910</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:5815 רכס גונדולה] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/20860 רכס גונדולה] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=113409 רכס גונדולה] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=5471&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR רכס גונדולה] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://peakery.com/gondola-ridge-antarctica/ רכס גונדולה] באתר peakery
* [http://distancebetween.info/gondola_ridge מחשבון מרחקים - המרחק מרכס גונדולה לאתרים סמוכים]

== הערות שוליים ==

גונדולה
גונדולה
Aprite le finestre

"Aprite le finestre" (בעברית: "תפתח את החלונות") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת האיטלקייה, פרנקה ריימונדי. השיר ייצג את איטליה בהופעת הבכורה שלה, באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי פינו פרוטי, הולחן על ידי וירג'יליו פאנצוטי ונוצח על ידי ג'יאן סטלרי.

== רקע ==
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ריימונדי ששרה שמחת עונת האביב שקרבה. ריימונדי מתארת בשיר את רצונה לפתוח את החלונות ולהזמין את עונת האביב. בשיר, עונת האביב מתוארת כפסטיבל של אהבה.

== באירוויזיון ==
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ריימונדי בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום האחרון עם אפס נקודות. השיר השני של איטליה בתחרות, "Amami se vuoi", בוצע על ידי הזמרת טונינה טוריאלי.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1956
קטגוריה:סינגלים מ-1956
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי איטליה באירוויזיון
קטגוריה:שירי פסטיבל סן רמו 1956
קטגוריה:שירים באיטלקית
קטגוריה:שירים על עונות השנה
יקב פלדשטיין

יקב פלדשטיין הוא יקב בוטיק ישראלי בגליל העליון, ומצוי באזור התעשיה בדלתון. <ref></ref>

היקב הוא פרי מיזם משותף של היינן אבי פלדשטיין הנושא את שמו.

== היסטוריה ==
בתחילת שנות ה־90 היה פלדשטיין סמנכ״ל הפיתוח של יקב סגל, במקביל התחיל ללמוד את תורת ייצור היין ולעבוד ביקב. פלדשטיין כיהן שני עשורים כיינן הראשי של יקב סגל ולשמו מקושר יצירת ׳סגל לא מסונן׳ מהיינות הבולטים בישראל<ref></ref>. כמו כן פלדשטיין מוכר בכך שהשתתף בתוכנית קרב סכינים כסומליה בערוץ 10.

בשנת 2014 עזב פלדשטיין את יקב סגל לאחר שזה נקנה בידי יקבי ברקן בשנת 2001, והקים את יקב פלדשטיין במושב גבעת כ"ח. רוב הענבים של היקב מגיעים מהגליל העליון, עבר הירדן, נפת צור וגוש עציון. בשנת 2020 החל יקב פלדשטיין בשיתוף פעולה עם חברת טמפו. בשנת 2020 יקב פלדשטיין התרחב ועבר למועצה אזורית חבל מודיעין.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.spittoon.co.il/6633/tastings/פלדשטיין-העיקר-לא-למות-משעמום/ פלדשטיין: העיקר לא למות משעמום], באתר המרקקה היומית
* 
* [https://www.sommelier.co.il/אבי-פלדשטיין/ אבי פלדשטיין], באתר sommelier
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מועצה אזורית חבל מודיעין
פלדשטיין
מחנה הריכוז מלכוב

מחנה הריכוז מלכוב היה אחד ממחנות המשנה הרבים של מחנה הריכוז הנאצי ראוונסבריק, ששכן בגרמניה, ונפתח לראשונה בחורף 1943. הוא שכן במלכוב שבמקלנבורג.<ref name="jewishgen"></ref><ref name="ushmm"></ref><ref name="chgs.umn"></ref><ref name="jewishvirtuallibrary"></ref>

== גודל מחנה מלכוב ==
מערכת המחנה כללה עשרה צריפים בשטח מחנה הריכוז ראוונסבריק, שכל אחד מהם היה יכול לאכלס כמאה נשים. משמעות הדבר היא שמחנה מלכוב הצליח לאכלס 1,000 אסירות, אבל עד 1945 אוכלוסיית המחנה גדלה לכ-5,000 נשים. בקיץ 1943 שטח המחנה היה מוקף בגדר גבוהה. עשרת הצריפים שהיו חלק מהמחנה, ששימש במקור לעובדי הבנייה של ראוונסבריק, היו מוקפים בגדר זו.

== תנאים וחיים במחנה ==
התנאים היומיומיים במחנה היו בלתי נסבלים. האסירות נאלצו לעמוד במסדר באפלפלאץ פעמיים ביום, כפי שרוב אסירי מחנות הריכוז צוו לעשות. האסירות נשמרו תחת עיניהן המשגיחות של שומרות אס אס וכלבי הרועים הגרמנים שלהן. שומרות האס אס היו אכזריות מאוד, אך ככל הנראה אחת השומרות האכזריות ביותר במלכוב הייתה לואיז דנץ. היא הועברה מהמחנה הראשי של רוונסבריק למלכוב והפכה למפקדת המחנה. היא נלכדה בשנת 1945 והועמדה לדין בגין פשעים נגד האנושות במשפט אושוויץ הראשון בקרקוב שבפולין. היא נידונה למאסר עולם בשנת 1947, אך שוחררה בחנינה כללית ב־20 באוגוסט 1957.

במלכוב האסירות בקושי קיבלו דבר מה לאכול, ונאלצו לכרוע על ברכיהן על אבני חצץ חדות. חיפושי גוף ומכות היו שגרתיים במלכוב. אף על פי שתושבי העיירה מלכוב לא הורשו ליצור קשר עם אסירות המחנה, מעטים מתושבי העיר שכן סיפקו לאסירות מזון. כשהאס אס גילו זאת, נכלאו אותם תושבים במלכוב. מלבד רעב ותשישות, אסירות רבות מתו ממגפות רבות, בהן שחפת וטיפוס. סוגים מסוימים של עבודות כפייה, שהאסירות נאלצו לעשות, היו ייצור מוקשים, איסוף סרפד ממתקני שעשועים לילדים, ניקיון המפעל והעיירה, בניית תעלות לבית החולים של מלכוב ועבודות גננות.

== מלכוב כמחנה מעבר ==
במהלך שנת 1944, כשרוב צעדות המוות התרחשו ברחבי אירופה, שימש מלכוב כמחנה מעבר לאסירים שהגיעו ממחנות ריכוז אחרים. דיווחי עדי ראייה של רבים מניצולי מלכוב מספרים כי משלוח של כ -1,000 אסירים במחנה ריכוז הגיע למחנה ב־24 בנובמבר 1944. הם צעדו בצעדת מוות במשך מספר שבועות. שם, במלכוב, הם הובאו לויסמר והושמו על דוברות שהוטבעו בים הבלטי או בנהר סמוך.

== שחרור המחנה ==
ב־2 במאי 1945, כמה ימים לפני כניעת גרמניה הנאצית, שוחררו מלכוב ושאר מחנות המשנה של רוונסבריק על ידי הצבא האדום.

== ניצולים בולטים ==
* חנה זמר, עיתונאית ישראלית ילידת סלובקיה.
* ליליאנה סגרא, חברת הפרלמנט האיטלקי.

== ראו גם ==
* ראוונסבריק

==קישורים חיצוניים==
* [https://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=15459 מזיכרונותיה של צילה ליברמן על ההגעה למחנה מלכוב ועל הימים הראשונים בו. מחברת: צילה ליברמן], באתר יד ושם

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראוונסבריק
מלכוב
מלכוב
קטגוריה:מקלנבורג-מערב פומרניה
מחנה העבודה קייליס

מחנה עבודת הכפייה קייליס (kailis, בליטאית - פרווה) היה מחנה עבודה נאצי ליהודי וילנה במהלך מלחמת העולם השנייה. הוא התבסס על מפעל פרווה ועור שהיה קיים לפני המלחמה והפיק בעיקר בגדי חורף עבור הצבא הגרמני. בשיאו, לאחר חיסול גטו וילנה בספטמבר 1943, התגוררו במחנה כ-1,500 יהודים. המחנה חוסל ועובדיו הוצאו להורג בפונאר ב-3 ביולי 1944, עשרה ימים בלבד לפני שהצבא האדום כבש את העיר.

==הקמה==

בווילנה היו כמה סדנאות ומפעלים לפרווה ועור, רובם בבעלות יהודים. לאחר הכיבוש הסובייטי ביוני 1940 הולאמו מפעלים פרטיים. שלושת מפעלי הפרווה "פרוות", "נוטריה" ו"אורסוס" אוחדו והתמזגו למפעל פרווה אחד. מפעל אחד היה ממוקם מאחורי בית העירייה של וילנה.

כמעט מיד לאחר פלישת גרמניה לברית המועצות ביוני 1941 קיבל המפעל הוראות לייצר בגדי חורף עבור הוורמאכט. מנהלו נקט אמצעים להגנה על עובדיו, שהיו יהודים ברובם, מפני הזוועות שבוצעו בגטו וילנה ובטבח פונאר. לדוגמה, ב-9 בספטמבר עתר המנהל בהצלחה לממשל הגרמני וזה הסכים שיוקדשו ארבעה בתים בגטו לעובדי קייליס.

ב-5 באוקטובר 1941 הועבר המפעל למתקנים הגדולים של המפעל שפונה מעובדיו, אלקטריט, מפעל למקלטי רדיו. את המהלך ארגן אוסקר גליק, יהודי אוסטרי שהצליח להשיג מסמכי פולקסדויטשה, ומאוחר יותר הפך למעשה למנהל המפעל. באותה תקופה היו במפעל 448 עובדים. יחד עם בני המשפחה (בסך הכל 800–1,000 איש) הם התגוררו בשני בניינים גדולים באתר המפעל. זה היה מקום בטוח יחסית; העובדים היו בין הראשונים לקבל היתרי עבודה (המכונה "השיין הצהוב" - Schein) שהגנו עליהם מפני אקציות - ריכוז יהודים לשם שליחתם לפונאר, שם נרצחו.

=="התקופה השקטה"==

מעיל פרווה מיניאטורי שיוצר בקייליס

ב-18 בינואר 1942 פגעה במפעל שרפה גדולה. הסיבה אינה ברורה. לדברי אברהם סוצקבר, זו הייתה פעולת חבלה של ארגון הפרטיזנים המאוחד, אך ייתכן שהייתה זו תאונה. במהלך החקירה גילו הגרמנים כי גליק הוא יהודי והוציאו להורג אותו ואת אשתו.

במאי 1942 ערכו הגרמנים מפקד בנציבות הרייך אוסטלנד. במפקד נמנו 1,016 אנשים מ-348 משפחות בקייליס. 1942 הייתה "התקופה השקטה" שהעניקה הזדמנות ליצור חיי תרבות במחנה. היהודים הקימו בית ספר לילדים וספרייה קטנה, וקיימו תחרויות ספורט. למחנה הייתה משטרה ומרפאה יהודית משלה.

==חיסול==

באוגוסט – ספטמבר 1943 חוסל גטו וילנה ונותרו בעיר רק מחנות עבודת הכפייה קייליס ומחנה HKP ושתי קבוצות קטנות אחרות. אוכלוסיית קייליס תפחה. יהודים רבים השתמשו במחנה כמפלט זמני לפני שמצאו מסתור טוב יותר או הצטרפו לפרטיזנים היהודים ביערות. לדברי יצחק ארד, כ-600 יהודים עברו במחנה. ב 15 באוקטובר ערך ברונו קיטל בדיקה יסודית במחנה והוציא להורג כ-30 יהודים שלא יכלו להסביר את נוכחותם במחנה. הבדיקות בוצעו עוד כמה פעמים. בנובמבר קיבל קייליס מפקד חדש, איש האס אס ריכטר. הוא הנהיג שליטה רבה יותר במחנה והרכיב רשימה של תושביו. הרשימה הכילה כ-1,350 שמות, אם כי כמאה נוספים חששו להירשם.

ב-27 במרץ 1944 רוכזו ילדי המחנה מתחת לגיל 16 במבצע בפיקודו של מרטין וייס. הם הובלו לתחנת הרכבת; גורלם אינו ידוע. הספר השחור פרסם עדות על כך שהילדים הובלו לקרקוב שם שימשו כתורמי דם ועור לחיילים גרמנים פצועים. ב-20 באפריל הועברו 80 פועלים מקייליס לפונאר כדי לחפור ולשרוף גופות במסגרת מבצע 1005. ב-3 ביולי 1944 רוכזו עובדי קייליס שנותרו, הועברו לפונאר ונרצחו. בסך הכל נרצחו באותו יום בפונאר 2,000–2,500 יהודים ממחנות שונים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:וילנה: היסטוריה
קטגוריה:גטו וילנה
קטגוריה:השואה: מחנות ריכוז
קטגוריה:שואת יהודי ליטא
איגור צ'יסלנקו

איגור לאונידוביץ' צ'יסלנקו (ברוסית: И́горь Леони́дович Числе́нко; 4 בינואר 1939 – 22 בספטמבר 1994) היה כדורגלן סובייטי, ששיחק בעמדת החלוץ.

==ביוגרפיה==
צ'יסלנקו נולד במוסקבה שבברית המועצות בשנת 1939, ובמשך רוב הקריירה שיחק בדינמו מוסקבה. הוא ערך בה 228 הופעות בליגה הסובייטית וכבש 71 שערים. הוא זכה עמה בשתי אליפויות ובגביע אחד.

במדי נבחרת ברית המועצות עשה את הופעת הבכורה ב-3 באוקטובר 1959 נגד סין בבייג'ינג. שערו הראשון הגיעה ב-27 באוקטובר 1962 בניצחון 0–5 על אורוגוואי. צ'יסלנקו נבחר על ידי מאמן הנבחרת, גבריל קצ'לין, להשתתף במשחקי מונדיאל 1962 בצ'ילה. במהלך הטורניר כבש שני שערים נגד קולומביה בשלב הבתים ובהפסד 2–1 ברבע הגמר למארחת. במשחק נגד אורוגוואי כבש שער נוסף, אך קפטן הנבחרת איגור נטו ביקש לפסול אותו מכיוון ולא היה הוגן. הכדור נכנס לשער מהצד החיצוני שלו בעקבות חור ברשת.

גם ביורו 1964 צ'יסלנקו היה ושיחק בשני משחקי הטורניר, כולל בהפסד 2–1 בגמר למארחת ספרד. טורניר גדול הבא היה מונדיאל 1966 באנגליה בו צלח לכבוש שני שערים גם כן. לאחר שכבש נגד איטליה בשלב הבתים והונגריה ברבע הגמר. ברית המועצות נעצרה בחצי הגמר בהפסד 2–1 לגרמניה המערבית. הנבחרת הגיעה להישג השיא שלה בתחרות הכללית עם מקום רביעי.

צ'יסלנקו כבש את הצמד הראשון שלו ב-3 ביוני 1967 במשחק ידידות נגד צרפת, במהלך ניצחון 2–4 עליהם בפריז. הוא עשה זאת שוב, הפעם נגד אנגליה ב-6 בדצמבר ובסיום אותה שנה כבש 10 שערים ב-13 משחקים בלבד. ב-21 במאי 1968 כבש צ'יסלנקו את השער האחרון שלו נגד צ'כוסלובקיה, והופעתו האחרונה הייתה ב-1 ביוני נגד אותה הנבחרת. הטורניר האחרון בו נכלל היה יורו 1968 אך מצא את עצמו רק יושב על הספסל. בסך הכל ערך במדיה 53 הופעות וכבש 20 שערים.

==תארים==
;דינמו מוסקבה
*אליפות ברית המועצות (2): 1959, 1963
*הגביע הסובייטי: 1967
;נבחרת ברית המועצות
*מקום רביעי בגביע העולם: 1966
*סגנית אליפות אירופה: 1964

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סובייטים
קטגוריה:מוסקבה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני דינמו מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ברית המועצות
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1962
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1966
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין וגנקובסקויה
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1939
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1994
המחדש

המחדש הוא אתר חדשות ומדיה חרדי.

== היסטוריה ==
האתר עלה לאוויר באפריל 2018 בשם "פינטל נט" על ידי ישראל בוקשפן וחבריו.
200px

בפברואר 2020 הוא עבר שינוי חזותי ושמו שונה ל"המחדש".

באתר פעלה במשך מספר שבועות תוכנית "המתראיין" אותה הגיש העיתונאי אבי גרינצייג. בתוכנית הובאו ראיונות עם חברי כנסת ואישי ציבור. לאחר מספר שבועות ברשת האתר ירד מהאוויר לצורך חידוש, ועלה שוב באפריל 2020.

במאי 2020 הושג הסכם עם חברת "הדרן" לפתיחת האתר במכשירים הכשרים של החברה.

באתר משודר מדי יום שיעור חברותא בדף היומי מפי הרב יונתן שטנצל, פינת הלכה מאת הרב בנימין חותה, משדר חיזוק יומי מאת הרב חיים רבי. פינת הסגולות מפי רבי יואל משה פינטו, בנו ממשיך דרכו של מרן האדמו"ר רבי יאשיהו פינטו שליט״א רבה הראשי של מרוקו ושיעור פרשת שבוע מפי הרב ישראל דרעי.

באתר מדור למוזיקה חסידית ומצעד מוזיקה שבועי 'חמישייה מנצחת׳ בשיתוף רדיו קול ברמה בתוכניתו של יואלי דיקמן 'לילה מנצח', אותה מגיש ישראל רוזן.

בינואר 2021 נרשמו 1,000,000 כניסות לאתר.

במאי 2021 הושקה אפליקציית מובייל לאתר.

== צוות האתר ==
עורך ראשי: יוחאי דנינו.<ref></ref>

עורכי משנה: מנחם קולדצקי, משה נוי.

כתב כנסת: ארי כהן.

כתב חרדים: חיים גפן.

כתב מוזיקה: ישראל רוזן.

מבזקים: שמחה חסיד.

מנהל שיווק: אברימי קליגר.

מנהל טכני: יאיר ברויער.

מפקח תכנים רוחני: ישראל בוקשפן.

מנכ"ל: דב מילר

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי חדשות ישראליים
קטגוריה:אתרי אינטרנט חרדיים
הקונגרס המחוזי בניו יורק

הקונגרס המחוזי בניו יורק היה ארגון שהוקם בשנת 1775 במהלך המהפכה האמריקאית, על ידי מורדים, כתחליף לאספה במחוז ניו יורק. הקונגרס החליף את "ועדת המאה". היו שלושה קונגרסים פרובינציאליים עד להקמת האמנה החוקתית הראשונה. הקונגרס המחוזי בניו יורק הוחלף ב-10 ביולי 1777.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קונגרסים של ארצות הברית
ג'וש וייטהאוס

ג'ושוע ג'ורג' וייטהאוס (באנגלית: Joshua George Whitehouse; נולד ב-27 בפברואר 1990) הוא שחקן ומוזיקאי אנגלי, אשר ידוע בעיקר מהופעתו בסדרת הטלוויזיה של ה-BBC "פולדארק" <small>(2017–2018),</small> בסדרת הדרמה "דייזי ג'ונס והסיקס" משנת 2023, ובתפקידים ראשיים בסרט "Northern Soul", ובסרט הרימייק "איזה מין נוער" <small>(אנ')</small>. עוד כיכב בקומדיה לחג המולד "אביר לחג" של נטפליקס.

== ביוגרפיה ==
ג'ושוע ג'ורג' וייטהאוס נולד בצ'סטר, מחוז צ'שייר שבצפון-מזרח אנגליה ב-27 בפברואר 1990. 

הוא למד בתיכון בישוף הבר <small>(אנ')</small> בעיירה מלפס <small>(אנ')</small> ולאחר מכן עבר ללמוד קרוב יותר לביתו בתיכון קווינס פארק <small>(אנ')</small> בפרוור קווינס פארק <small>(אנ')</small>, חלק מפרוורי העיר צ'סטר.

== קריירה ==
בשנת 2014, בסרט הבכורהשלו, וייטהאוס שיחק בתפקיד הראשי בתור מאט בסרט "Northern Soul" לצד שחקנים כמו סטיב קוגן וג'יימס לאנס. 

בשנת 2016 הוא שיחק בסרט "The Receptionist" של הבמאית הטאיוואנית ג'ני לו <small>(אנ')</small>; על מכון עיסוי לא חוקי בלונדון, שעוקב אחר חייהם של העובדים והלקוחות כפי שהם נראים דרך עיניו של פקיד הקבלה במקום.

ב-2017, הוא החל לשחק בתור יו ארמיטאג' בעונה השלישית של סדרת הדרמה של ה-BBC, "פולדארק", לצד איידן טרנר ואלינור טומלינסון.

ב-2018, הוא היה אמור לשחק בתפקיד ראשי לא ידוע בסדרת פריקוול ל"משחקי הכס" שלא הופקה לבסוף.

בשנת 2019, הוא כיכב יחד עם ונסה הדג'נס בסרט חג המולד של נטפליקס "אביר לחג" <small>(אנ').</small>

ב-2020, הוא שוב כיכב בתפקיד ראשי בתור רנדי, לצד ג'סיקה רות' בסרט הנעורים "איזה מין נוער" <small>(אנ').</small>

בשנת 2021 הוא שיחק הוא שיחק בסרט ההיסטורי הסיני "1921" המספר את סיפור הקמת המפלגה הקומוניסטית של סין בקונגרס הלאומי הראשון של המפלגה הקומוניסטית הסינית שנערך בשנחאי. הסרט יצא לאקרנים ב-1 ביולי 2021, מאה שנים בדיוק לאחר הקמת המפלגה. 

בשנת 2023, הוא כיכב בתור אדי ראונדטרי, בסיסט ואחד מהחברים המייסדים של להקת The Six, במיני-סדרת הדרמה "דייזי ג'ונס והסיקס" של אמזון פריים וידאו.

בשנת 2024, הוא תרם את קולו לסרט האנימציה "להציל את היער" <small>(אנ')</small> שם דיבב את דמותו של בוטן. 

==פילמוגרפיה==
===קולנוע===
{| class="wikitable"
! שנה
! שם
! תפקיד
! הערות
|-
| 2014
|Northern Soul
| מאט
|
|-
| rowspan="2" | 2016
|Alleycats
| כריס
|
|-
|The Receptionist
| פרנק
|
|-
| 2017
|Modern Life Is Rubbish
| ליאם
|
|-
| 2019
| אביר לחג <small>(אנ')</small>
| סר קול פרדריק
|
|-
| 2020
| איזה מין נוער <small>(אנ')</small>
| רנדי
|
|-
|2021
|1921
|ניקולסקי
|
|-
|2024
|להציל את היער <small>(אנ')</small>
| פינאט
| דיבוב
|-
| rowspan="3" |TBA
|The Happy Worker
| ג'ו
|
|-
|The Last Moon
|פרד
|
|-
|Love Amsterdam... and You
|
|
|}

===טלוויזיה===
{| class="wikitable"
! שנה
! סדרה
! תפקיד
! הערות
|-
| 2017–2018
| פולדארק
| יו ארמיטאג'
| 10 פרקים
|-
| 2020
| עיר המעשיות <small>(אנ')</small>
| ג'אגלי
| דיבוב; 3 פרקים
|-
| 2023
|דייזי ג'ונס והסיקס
| אדי ראונדטרי
| תפקיד ראשי; 10 פרקים
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:מוזיקאים אנגלים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1990
אנדריי פבלוביץ' סובוטין

אַנדרֵיי פַּבלוביץ׳ סוּבּוֹטין (ברוסית: Андре́й Па́влович Суббо́тин; 1852 – 14 במרץ 1906) היה כלכלן באימפריה הרוסית.

==ביוגרפיה==
בוגר הפקולטה למשפטים באוניברסיטת מוסקבה. הוא לימד מדעי מסחר וכלכלה במוסדות חינוך שונים בסנקט פטרבורג. לאחר שעזב את תחום ההוראה, עסק במחקרים כלכליים ברוסיה ומחוצה לה בשיתוף שרי הממשלה של ממשלת הצאר. בשנים 1885–1894 ערך את "כתב העת הכלכלי" (Экономический журнал). במאמריו הכלכליים הוא כתב את דעתו בנוגע להרחבת הפעילות הכלכלית, חיזוק המיסוי העקיף והצורך במס הכנסה.

ב־14 במאי 1906 הוא נפטר בסימאיז (Симеи́з) סמוך ליאלטה שבשטח אוקראינה של ימינו.

==סובוטין ויהדות רוסיה==
סובוטין ערך בשנת 1887 מחקר מקיף על כלכלת היהודים בתחום המושב ולמעשה היה הראשון שערך מחקר מקיף שכזה ובו סקר את הפעילות הכלכלית של היהודים. הוא לא הסתפק בנתונים כלכליים בלבד אלא שאף להכיר את מנהגי הדת והתרבות של היהודים ואת כל זה תיאר בספרו המקיף שיצא בשנת 1888 ושמו "בתחום מושבם של היהודים".

בספרו זה הוא ניפץ כמה מהנחות היסוד לגבי היהודים. הוא מצא שהיהודים ובעיקר היהודיות חלשים מאוד בחישובים, וזאת עקב ההיקפים המצומצמים של המסחר בהם עסקו, כך שרובם לא הסתדרו בפעולות חשבוניות מעל המספר מאה.
כן הוא תיאר יהודים העוסקים בהצלחה בעבודות חקלאיות. הוא תיאר את היהודים הנתונים בתוך מסגרות של עזרה הדדית וגמילות חסדים, אך במסחר הם היו נכונים לשלוף ציפורניים אחד מול השני. בוילנא הוא תיאר חיים בדלות נוראה של היהודים המתגוררים במאורות תת-קרקעיות במרתפים.

באותן שנים של פוגרומים ניסה סובוטין לפעול למען היהודים בחוגי השלטון. לאחר מותו נכתב עליו כי היה מהנציגים המעטים של העם הרוסי שניסה להשיג ליהודים תנאי מחיה הוגנים באימפריה הרוסית, במעשים ולא רק במילים.

==ספריו==
סובוטין חיבר ספרים ומאמרים רבים. ספרו "בתחום מושבם של היהודים" תורגם לעברית על ידי יונה גונופולסקי, ויצא בהוצאת "קדימה" (2020-21) המתמחה בתרגום ספרים מהרפורטואר הרוסי. את המבוא לספר, המבהיר את חשיבותו הרבה למחקר ההיסטורי, כתב פרופ' גור אלרואי.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כלכלנים רוסים
קטגוריה:ילידי 1852
קטגוריה:נפטרים ב-1906
חורחה לנדבורג ג'וניור

חורחה דייוויד לנדבורג ג'וניור<ref></ref> (באנגלית: Jorge David Lendeborg Jr.; נולד ב-21 בינואר 1996) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי, יליד הרפובליקה הדומיניקנית.

==ראשית חייו==
לנדבורג נולד בסנטו דומינגו, הרפובליקה הדומיניקנית, ועבר למיאמי, פלורידה שבארצות הברית, בסביבות גיל ארבע.<ref></ref>

==קריירה==
את הופעת הבכורה שלו במשחק הוא עשה בסרט "The Land" משנת 2016. מאז הוא הופיע בסרטי גיבורי העל של היקום הקולנועי של מארוול, ספיידרמן: השיבה הביתה
משנת 2017<ref></ref> ובסרט ספיידרמן: רחוק מהבית משנת 2019. הוא שיחק בקומדיה הרומנטית באהבה, סיימון משנת 2018,<ref></ref> ובסרט באמבלבי בו שיחק לצד היילי סטיינפלד.<ref></ref> לנדבורג הופיע גם בסרטם של רוברט רודריגז וג'יימס קמרון, אליטה: מלאך קרב,<ref></ref> משנת 2019.

בשנת 2020 שיחק בסרטו הראשון של ג'ון לגוויזאמו כבמאי "חשיבה ביקורתית" בתור איטו.

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable unsortable"
! שנה
! סרט
! תפקיד
! הערות
|-
| 2016
| The Land
| סיסקו
|
|-
| rowspan="3" | 2017
| בריגסבי הדוב
| ספנסר
|
|-
| ספיידרמן: השיבה הביתה
| ג'ייסון יונלו
|
|-
| Shot
| מיגל
|
|-
| rowspan="2" | 2018
| באהבה, סיימון
| ניק אייזנר
|
|-
| באמבלבי
| גיירמו "ממו" גוטיירז
|
|-
| rowspan="2" | 2019
| אליטה: מלאך קרב
| טאנג'י
|
|-
| ספיידרמן: רחוק מהבית
| ג'ייסון יונלו
|
|-
| 2020
| חשיבה ביקורתית<ref>[https://deadline.com/2018/11/john-leguizamo-jorge-lendeborg-jr-michael-k-williams-critical-thinking-1202502901/ John Leguizamo, ‘Bumblebee’s Jorge Lendeborg Jr., Michael K. Williams To Star In ‘Critical Thinking’; Leguizamo Directing]</ref>
| איטו פאניאגואה
|
|-
| rowspan="3" | 2021
| אושר
| ארתור וויטל
|
|-
| בוגי
|ריצ'י
|
|-
| שיני לילה
|בני פרז
|
|-
|2022
|American Carnage 
|ג'יי.פי
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable unsortable"
! שנה
! סדרה
! תפקיד
! הערות
|-
| 2014
| גרייסלנד
| צ'יוואחה
| פרק: "Magic Number"
|-
| 2019
| וו טאנג קלאן: סאגה אמריקאית
|ג'ה
|3 פרקים
|-
|2020
|יום אחרי יום
|נואה
|פרק: "Would You Care if I Left?"
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מהגרים מהרפובליקה הדומיניקנית לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא דומיניקני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1996
שברגאן

שברגאן (בפשטו ובפרסית: شبرغان, תעתיק מדויק: שברע'אן) היא עיר בצפון אפגניסטן ובירת מחוז ג'וזג'אן. על פי תחזית רשמית לתאריך 21 בספטמבר 2020, התגוררו בשברגאן 192,724 בני אדם.

ב-7 באוגוסט 2021 העיר נכבשה על ידי ארגון הטליבאן כחלק ממתקפת הטליבאן שהתקיימה במקביל לנסיגת כוחות ארצות הברית מאפגניסטן באותה השנה.

==גאוגרפיה==
שברגאן ממוקמת לאורך גדות ה, 390 ק"מ צפון-מערבית לבירה קאבול על כביש הטבעת הראשי הלאומי המחברת את קאבול, קנדהאר, הראת, מזאר-י שריף, שברגאן, ע'זני, מיימנה, ו. שוכן בין שברגאן לבין .

==אקלים==
הטמפרטורה הממוצעת היא 20 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא יולי (34 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא ינואר (2 מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 418 מילימטרים בשנה. חודש מרץ הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (103 מ"מ גשם), וחודש יולי הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (1 מ"מ גשם).

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Barfield, Thomas J. (1982). The Central Asian Arabs of Afghanistan: Pastoral Nomadism in Transition.
* Dupree, Nancy Hatch. (1977). An Historical Guide to Afghanistan. 1st Edition: 1970. 2nd Edition (1977). Revised and Enlarged. Afghan Tourist Organization, 1977. Chapter 21 "Maimana to Mazar-i-Sharif."
* Ferrier, J. P. (1856), Caravan Journeys and Wanderings in Persia, Afghanistan, Turkistan and Beloochistan. John Murray, London.
* Hill, John E. (2009). Through the Jade Gate to Rome: A Study of the Silk Routes during the Later Han Dynasty, 1st to 2nd Centuries CE. BookSurge, Charleston, South Carolina. .
* Leriche, Pierre. (2007). "Bactria: Land of a Thousand Cities." In: After Alexander: Central Asia before Islam. Eds. Georgina Hermann and Joe Cribb. (2007). Proceedings of the British Academy 133. Oxford University Press.
* Sarianidi, Victor. (1985). The Golden Hoard of Bactria: From the Tillya-tepe Excavations in Northern Afghanistan. Harry N. Abrams, New York.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20051027133028/http://www.aims.org.af/maps/urban/shibirghan.pdf מפה של שברגאן]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפגניסטן: ערים
קטגוריה:מחוזות אפגניסטן: ערי בירה
ע'זני

ע'זני (בפשטו: غزني; בפרסית: غزنی) היא עיר במרכז אפגניסטן ובירת המחוז הקרוי על שמה. העיר שוכנת על רמה בגובה 2,219 מטרים מעל פני הים ומרוחקת כ-130 ק"מ דרום-מערבית לבירה קאבול. על פי תחזית רשמית לתאריך 21 בספטמבר 2020 התגוררו בע'זני 186,706 בני אדם.

==אקלים==
הטמפרטורה הממוצעת היא 15 מעלות צלזיוס. החודש הכי חם הוא יולי (30 מעלות צלזיוס). החודש הכי קר הוא ינואר ( מעלות צלזיוס). כמות המשקעים הממוצעת היא 440 מילימטרים בשנה. חודש אפריל הוא החודש הגשום ביותר (104 מ"מ גשם), וחודש יולי הוא החודש היבש ביותר (3 מ"מ גשם).

==גלריית תמונות==
<gallery>
Ghazni-Minaret.jpg|מינרט מהמאה ה-12 בע'זני. צולם ביולי 2001
Ghazni City, 2010.jpg|מבט על העיר העתיקה של ע'זני
Citadel of Ghazni 2011.jpg|, סתיו 2011
130422-A-TB205-027.jpg|שערים חדשים שנבנו בע'זני, אפריל 2013
School in Ghazni.jpg|בית ספר לבנות בע'זני, אפריל 2013
Ghazni University.jpg|
</gallery>

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
* Col James Tod's "Annals and Antiquities of Rajasthan" Vol. II, Annals of Jaisalmer, page 200,
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפגניסטן: ערים
קטגוריה:מחוזות אפגניסטן: ערי בירה
יחסי לטביה–סין

שגרירות סין בריגה
יחסי לטביה–סין הם יחסי החוץ בין לטביה לבין סין.

== היסטוריה ==
במהלך מלחמת העולם השנייה הגיעו לטבים לסין כדי להשתתף במלחמת סין–יפן השנייה לצד הסינים.

ב-22 באוגוסט 1991 הודיע הסובייט העליון של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הלטבית על השבת עצמאותה של לטביה. באותה שנה הכירה סין בעצמאותן של המדינות הבלטיות.

ב-12 בספטמבר 1991 כוננו הרפובליקה העממית של סין ולטביה יחסים דיפלומטיים. בינואר 1992 הגיע ג'יאנג שיאויאן, דיפלומט של הרפובליקה הסינית (טאיוואן), לשלוש המדינות הבלטיות ויצר קשרים דיפלומטיים ברמה הקונסולרית עם לטביה. לטביה ורפובליקת סין חתמו על מסמך לפיו טאיוואן מוכרת כמדינה ריבונית ועצמאית. מאוחר יותר הקימה הרפובליקה הסינית קונסוליה כללית בריגה, בירת לטביה. לאחר שהרפובליקה הסינית הקימה את הקונסוליה הכללית שלה בלטביה, הוציאה הרפובליקה העממית של סין הצהרה בה הודיעה כי תסיר את שגרירותה בלטביה, אך לא ניתקה את היחסים הדיפלומטיים עם המדינה. במקביל, הרפובליקה העממית של סין החליטה להגביר את היחסים עם סין במדינות השכנות של לטביה ולמנוע תקריות דומות.

ביולי 1994 שלחה ממשלת לטביה משלחת דיפלומטית לרפובליקה העממית של סין, והבטיחה לנתק את היחסים הדיפלומטיים והקונסולריים עם הרפובליקה הסינית, וחתמה על קומוניקט משותף עם הרפובליקה העממית של סין על נורמליזציה של היחסים בין שתי המדינות.

ב-18 בספטמבר 2018, נשיא סין שי ג'ינפינג נפגש עם נשיא לטביה ריימונדס ויוניס שהגיע לסין כדי להשתתף בפורום קיץ דאבוס. ויוניס אמר כי אמריקה הלטינית וסין שומרות על אמון הדדי פוליטי טוב ועל שיתוף פעולה הדוק. לטביה דיברה רבות על היוזמה החשובה של "יוזמת החגורה והדרך" וסברה כי מנגנון שיתוף הפעולה בין מרכז ומזרח אירופה וסין חשוב מאוד ללטביה. לטביה מוכנה אף היא לקדם את פיתוח היחסים בין האיחוד האירופי לסין. לאחר הפגישה, שני ראשי המדינה היו עדים במשותף לחתימה על מסמכי שיתוף פעולה דו-צדדיים.

היחסים בין המדינות הדרדרו בשנת 2022 לאור תמיכת סין ברוסיה, ממנה חששו הלטבים לאור הפלישה הרוסית לאוקראינה<ref></ref>.

== יחסי כלכלה וסחר ==
סין ולטביה קיימו עסקאות סחר עוד לפני כינון היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות; בשנת 1960 ייבאה סין היבשתית מהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הלטבית פרה חומה לטבית ו-30 ראשי בקר הוקצו למחוז הונאן.

בשנת 2012 ייצאה סין ללטביה בשווי 554 מיליון דולר, ורוב הסחורות היו מכונות וציוד. סחר היצוא של לטביה לסין היבשתית עלה מיותר מ-40 מיליון דולר ליותר מ-70 מיליון דולר בשנת 2011, אך מאז ירד; בשנת 2012 יצוא לטביה לסין היבשתית היה פחות מ-70 מיליון דולר.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
פרארי F8 טריבוטו

ווינה, אוסטריה]]
פרארי F8 טריבוטו (באנגלית: Ferrari F8 Tributo) היא מכונית-על במרכב קופה, בעלת שני מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי פרארי משנת 2019. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2019<ref></ref>, והגיעה לישראל ביולי 2020<ref></ref>. היא מחליפה את הפרארי 488 GTB.

== עיצוב ==
העיצוב החיצוני מעוצב בהשראת ה-488 GTB הקודמת והפרארי 488 פיסטה, העיצוב החדש אפשר לפרארי להגדיל את כוח ההצמדה ב-15% ולשפר את היעילות האווירודינמית ב-10% לעומת ה-488 GTB. העיצוב הפנימי מעוצב בהשראת שאר דגמי פרארי וכולל מושבי מרוץ קלים העשויים מבד.

== מפרט טכני ==
ה-F8 טריבוטו כוללת מנוע בנזין V8 צילנדרים בנפח 3.9 ליטר טווין-טורבו המספק 711 כ"ס ב-8,000 סל"ד ומומנט מרבי של 78.5 קג"מ ב-3,250 סל"ד<ref></ref>. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש אורכת 2.9 שניות והמהירות המרבית עומדת על <ref></ref>.

== פרארי F8 ספיידר ==
ה-F8 ספיידר היא גרסת הגג הנפתח שהחשפה ב-9 בספטמבר 2019<ref></ref>. פתיחת או סגירת הגג אורכת 14 שניות וניתן לבצע זאת תוך כדי נסיעה, במהירות של עד 45 קמ"ש. משקלה עומד על 1,400 ק"ג<ref></ref>. היא כוללת את אותו מנוע כמו הגרסה הבסיסית. 

== גלריה ==
<gallery widths="220" heights="135">
קובץ:2020 Ferrari F8 Tributo S-A 3.9 Front.jpg|מבט קדמי
קובץ:2020 Ferrari F8 Tributo S-A 3.9 Rear.jpg|מבט אחורי
קובץ:Ferrari F8 Tributo Genf 2019 1Y7A5671.jpg|פנים
קובץ:Ferrari F8 Spider IMG 2940.jpg|גרסת הגג הנפתח (ספיידר)
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
== הערות שוליים ==

F8 טריבוטו
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות ספורט
קטגוריה:מכוניות על
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:כלי רכב המורכבים באיטליה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2019
אפפונו מים

אֲפָפוּנוּ מַיִם עַד נֶפֶשׁ הוא פיוט מסוג סליחה שנתחבר על ידי הפייטן האיטלקי הפורה אמיתי בן שפטיה, שכיהן כרב וראש ישיבה במאה ה-9 ופיוטיו הרבים היו לאבני היסוד של הסידור ומחזור התפילה היהודי. הפיוט מיועד לתעניות בה"ב, ונאמר כיום בקהילות ישראל בסליחות לשני בתרא (היום האחרון בסדרת בה"ב).

הפיוט עוסק בקושי הגלות, ומביע תקווה שבזכות צום בה"ב ימחל אלוהים לחטאי עמו.

== מבנה הפיוט ותוכנו ==
הפיוט מתאר את קשיי הגלות, המכבידים עלינו עד כי לעמוד כנגדם; לכן , אך מכיוון ש פנינו ונאחזנו ב (לפי , "א"ר לעזר, שלשה דברים מבטלין את הגזירה קשה, ואלו הן: תפלה וצדקה ותשובה"). לפיכך קבענו את צומות בה"ב כדי שירחם עלינו ה', והפייטן מסיים בבקשה: , וסלח לנו והצילנו מכל רע.

הפיוט עשוי שורות שורות, והאותיות הראשונות בכל שורה בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי, שבסופו חתימת שם המחבר: אֲמִתַּי.

בניגוד לפיוטים אחרים של אמיתי בן שפטיה, בפיוט זה אין חריזה כלל, ובכך הוא דומה לפיוטים קדומים. שפתו פשוטה ובהירה. ניכרת בו קרבה מסוימת לפיוט הקדום אנשי אמונה אבדו.

== בהלכה ==
עיקרו של הפיוט עוסק בצום בה"ב, ועל כן כתבו הפוסקים שבמקרה שאין בציבור המתפללים לפחות עשרה אנשים המתענים, אזי . לפי מנהג אחר נהוג לומר אותו בכל מקרה, אלא שאת המילים העוסקות בצום יש להחליף במילים העוסקות בתפילה, ולומר "תפילת שני וחמישי ושני" במקום "צום שני וחמישי ושני".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
Voorgoed voorbij

"Voorgoed voorbij" (בעברית: "עבר-חלף לתמיד") הוא שיר שבוצע על ידי הזמרת ההולנדית, קורי ברוקן. השיר ייצג את הולנד בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב והולחן על ידי ג'ל דה פריס, ונוצח על ידי, פרננדו פאגי. השיר הושר שמיני בסדר ההופעות, לפני שווייץ ואחרי איטליה.

== רקע ==
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומדת ברוקן ששרה לאהובה לשעבר, ושואלת אותו מדוע היחסים ביניהם נגמרו לעד. ברוקן מסבירה לו כי חשיבותה של מערכת היחסים ביניהם הייתה עמוקה בעיני ברוקן.

== באירוויזיון ==
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי ברוקן בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום השישי עם שתי נקודות. השיר השני של הולנד בתחרות, "De vogels van Holland", בוצע על ידי יטי פרל.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1956
קטגוריה:סינגלים מ-1956
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי הולנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים בהולנדית
קטגוריה:שירי אהבה
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:שירים על כאב לב
בואי נדבר רצח

בואי נדבר רצח הוא פודקאסט ישראלי בעברית, העוסק בעולם הפשע האמיתי ומתמקד בעיקר ברצח. יוצרות הפודקאסט הן שלי שמורק וקרן סיאורדיה, והן גם אלו שמנחות את הפרקים.<ref></ref>

הפודקאסט החל את שידוריו באוגוסט 2016, והוגדר ככזה העוסק ברוצחים סדרתיים. בהמשך הוא התרחב והחל להתעסק במגוון תחומים הנכללים בז'אנר הפשע האמיתי. לפודקאסט יש קהילת פייסבוק שמונה מעל ל-11,000 חברים. חברי הקבוצה דנים בנושאים הנכללים בקטגוריית הפשע האמיתי, מקיימים מפגשים ויכולים להציע רעיונות לפרקים חדשים. יוצרות הפודקאסט התארחו מספר פעמים בסינמטק הרצליה ובמקומות נוספים, ואף הקליטו פרקים בודדים העוסקים בסרטים שהוקרנו, כאשר אלו מועברים בשידור חי ועם קהל.

"בואי נדבר רצח" הוא אחד מהפודקאסטים המואזנים ביותר בישראל, עם למעלה משישה מיליון הורדות,<ref name=":0"></ref> והוא נמצא בעשיריה הפותחת של פודקאסטים בספוטיפיי לשנת 2020. הפודקאסט זכה במקום ראשון בתחרות פודקאסט השנה של "מעריב" לשנת 2020 בקטגוריית פודקאסטים בתחום ההעשרה,<ref></ref> ובמקום שני בתחרות דומה של Geektime.<ref></ref> גם בשנת 2022 זכה הפודקאסט בתחרות פודקאסט השנה של Geektime - במקום הראשון בתחום הפודקאסט העצמאי, ובמקום השני בתחום ההעשרה.<ref></ref>

== הפרקים ==
הפרקים עוסקים בשלל תחומים שהמשותף לכולם הוא שייכות לז'אנר הפשע האמיתי, כולל רצח, קניבליזם, פדופיליה, כתות ועוד.<ref></ref>

כל פרק עוסק בפרשה יחידה, ולעיתים משולב בו גם מידע אקטואלי הקשור לנושא הפודקאסט. הפרקים מתנהלים בצורת שיחה בין קרן לבין שלי, כאשר בכל פרק אחת מהן בוחרת מקרה, חוקרת אותו, ומציגה אותו לחברתה ולמאזינים. לרוב הפרקים יש מבנה קבוע יחסית שכולל את תיאור המקרה, ולאחריו דיון בנושאים משפטיים, פילוסופיים, פסיכולוגיים או חברתיים שקשורים לנושא שהפרשה עסקה בו. מדי שבוע מוקלט פרק חדש, ונכון לאוגוסט 2023 הוקלטו למעלה מ-330 פרקים, שאורכם הממוצע הוא כשעה. חלק מהפרקים מלווים באיור ייחודי פרי יצירתה של שמורק.

בחלק מהפרקים שמורק וסיאורדיה מארחות בעל מקצוע שיכול לתת ערך מוסף לדיון בתחום מסוים. בין המתארחים ניתן למנות את יוצרי הסרטים התיעודיים טלי שמש, אסף סודרי, דבורית שרגל ולימור פנחסוב, את הקרימינולוג הקליני ד"ר יואל שפרן, את הפסיכולוגית ספיר אשר, את הרופא ד"ר עמרי יוסף, ובעלי מקצוע נוספים.<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==
* , באתר Podbean

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פודקאסטים ישראליים
קטגוריה:פשע אמיתי
קטגוריה:רצח בספרות ובאמנות
אפקט אוברט

אפקט אוברט (באנגלית: Oberth effect) קובע כי מנוע רקטי צורך פחות אנרגיה כאשר נע במהירות גבוהה מאשר במהירות נמוכה. האפקט נקבע על ידי הרמן אוברט ונקרא על שמו.<ref></ref>

במסלול של גופים ממונעים סביב כדור הארץ, לדוגמה, תמרונים (הפעלת המנועים) לצורך הגדלת מסלול ההקפה, הנעשים בפריגיאה, הם היעילים ביותר.

בפריגיאה, מהירות הגוף היא הגבוהה ביותר. לכן, בנקודת הפריגיאה, קל יותר להפוך כוח לאנרגיה קינטית.

כתיאור אינטואיטיבי ניתן לומר כי בפריגיאה יש לדלק יותר אנרגיה קינטית והדבר מתורגם ליותר צפיפות אנרגיה של הדלק. המנוע יותר יעיל. (בדרך כלל יהיה זה מנוע רקטי).

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנועים רקטיים
Le plus beau jour de ma vie

"Le plus beau jour de ma vie" (בעברית: "היום היפה בחיי") היא שיר שבוצע על ידי הזמרת הבלגית, מוני מארק. השיר ייצג את בלגיה בהופעתה השנייה באירוויזיון 1956. השיר נכתב על ידי קלוד אליקס, הולחן על ידי דייוויד בי ונוצח על ידי ליאו סוריס. השיר הושר עשירי בסדר ההופעות, לפני גרמניה ואחרי שווייץ.

== רקע ==
בדומה לשירי התקופה, השיר הושר בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר, עומדת מארק ומתארת את יום חתונתה. על פי השיר, יום חתונתה הוא יומה היפה בחייה.

== באירוויזיון ==
ב-24 במאי 1956, השיר בוצע על ידי פרל בתחרות האירוויזיון. מיקומו הסופי של השיר אינו ידוע היות שמארגני התחרות הכריזו על הזוכה בלבד, מעריצים רבים של התחרות טוענים כי השיר סיים במקום ה-11 עם נקודה אחת. השיר השני של בלגיה בתחרות, "Messieurs les noyés de la Seine", בוצע על ידי הזמר פוד לקלרק.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1956
קטגוריה:סינגלים מ-1956
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1956
קטגוריה:שירי בלגיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים על אושר
פטריק ואן לוון

פטריק ואן לוון (בהולנדית: Patrick Van Leeuwen; נולד ב-8 באוגוסט 1969) הוא מאמן כדורגל הולנדי

==ביוגרפיה==
ואן לוון החל את קריירת הניהול בקבוצות כדורגל בשנת 2000, כשהצטרף לפיינורד מליגת העל ההולנדית כמנהל הביצועי של מחלקת הנוער וחלק ממערך הסקאוטינג של המועדון, תפקידים אותם ביצע עד 2006. ב-2006 הצטרף לשחטאר דונצק מליגת העל האוקראינית בתפקיד זהה, ושם היה עד 2013.

ב-2013 הצטרף ואן לוון לקאיראט אלמטי מליגת העל הקזחית כמנהל הספורטיבי של המועדון. במהלך תקופתו סיימה הקבוצה כסגנית אלופה, העפילה לשלב הבתים של הליגה האירופית, וזכתה פעמיים בגביע הקזחי, עד שעזב את המועדון בסוף 2015.

ב-24 ביוני 2016 הצטרף ואן לוון למכבי תל אביב כמנהל הביצועי של מחלקת הנוער, וב-2020 החל להיות מעורב בקבוצה הבוגרת במקביל לעבודתו במחלקת הנוער. לאחר עזיבתו של מאמן הקבוצה ולדימיר איביץ' בסוף עונת 2019/2020, תפקד ואן לוון כמאמן הקבוצה הבוגרת עד להחתמת מאמן. בזמן זה זכה עם הקבוצה בתואר אלוף האלופים לאחר שניצח את מחזיקת הגביע הפועל באר שבע בצמד משחקים בתוצאה כוללת של 4–0.

בדצמבר 2020 חזר ואן לוון לעמדת המאמן לאחר פיטוריו של יורגוס דוניס. בעת המינוי הייתה הקבוצה במקום החמישי בטבלה. עד לסיום העונה הסדירה צברה הקבוצה, תחת הדרכתו, 44 נקודות מתוך 48 אפשרויות וחזרה למאבק האליפות. בפלייאוף העליון ניצחה הקבוצה רק בארבעה משחקים והפסידה את התואר למכבי חיפה. אך זכתה בגביע המדינה, לאחר ניצחון 2-1 בהארכה במשחק הגמר על הפועל תל אביב. בעונה לאחר מכן הקבוצה העפילה לשלב הבתים בליגה האזורית והובילה את בית א' לאחר שלושה משחקים. בליגה, לעומת זאת, הקבוצה התקשתה לשחזר את היכולת. אחרי שבעה מחזורים דורגה הקבוצה במקום ה-12 עם ארבעה הפסדים. ב-26 באוקטובר 2021, שעות ספורות לאחר הפסד לקבוצת מ.ס. אשדוד, פוטר מתפקידו.

ב-28 ביוני 2022 מונה ואן לוון למאמן זוריה לוהנסק.<ref></ref>

ב-3 ביולי 2023 מונה למאמן שחטאר דונצק, ב-16 באוקטובר 2023 פוטר מתפקיד זה.<ref></ref>

==תארים==
=== כמאמן ===
;מכבי תל אביב
*גביע המדינה (1): 2020/2021
*אלוף האלופים (1): 2020

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.maccabi-tlv.co.il/מחלקת-הנוער/הנהלה/מנהל-מקצועי/ דף מידע על פטריק ואן לוון], באתר מכבי תל אביב

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:קשרי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלני ספרטה רוטרדם
קטגוריה:מאמני כדורגל הולנדים
קטגוריה:מאמני מכבי תל אביב
קטגוריה:מאמני שחטאר דונצק
קטגוריה:מאמני כדורגל זרים בישראל
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1969