OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ה'תשל"ב

==אירועים==
* ט"ז באדר - שיגור החללית פיוניר 10 לחלל
* כ"ח באדר - "מבצע החלב" של הפנתרים השחורים: גנבת חלב והעברתו לשכונות עוני בירושלים
*י' בניסן - נגזר דינם של אודי אדיב ושאר חברי חוליתו אשר ריגלה על ישראל למען סוריה
* כ"ד באייר - חטיפת מטוס סבנה לנמל התעופה לוד; נוסעיו חולצו למחרת בפעולה של סיירת מטכ"ל
* כ"ה באייר - לוחמי סיירת מטכ"ל משתלטים על מטוס סבנה שנחטף לנמל התעופה לוד ומשחררים את נוסעיו
* י"ח בסיוון - הטבח בנמל התעופה לוד: 3 מחבלים מארגון הצבא האדום היפני פותחים באש באולם הנוסעים של נמל התעופה, רוצחים 24 בני אדם ופוצעים 71
* כ"ו באלול - החל אירוע טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן: מחבלים מארגון ספטמבר השחור הורגים שני ספורטאים ישראלים באולימפיאדת מינכן ונוטלים תשעה נוספים כבני ערובה הנהרגים למחרת

==נולדו==
* כ"ו באדר - דורון שפר, כדורסלן ישראלי
* י' בניסן - נפתלי בנט, ראש הממשלה ה-13 של מדינת ישראל
* י"ח בניסן - אייל ברקוביץ', כדורגלן ישראלי
* ז' באייר - מיקה קרני - זמרת ישראלית
* י"ב באייר - אבי נמני, כדורגלן
* ב' בסיון - אפרת רייטן, שחקנית, מנחת טלוויזיה ועורכת דין ישראלית
*ג' בתמוז - גאולה אבן-סער, קריינית ומגישת חדשות בכאן 11
*ו' בתמוז - מיכל ינאי, שחקנית, מגישת טלוויזיה ישראלית
*י"א בתמוז - יובל שם-טוב, שחקן וכוכב ילדים, המשחק את דמותו של "יובל המבולבל"
* כ"ו בתמוז - איגי וקסמן, זמרת ישראלית

==נפטרו==
* י' בטבת - מקס שטיינר, מלחין יהודי-אמריקאי ממוצא אוסטרי
* ט"ז בשבט - ברל לוקר, יו"ר הסוכנות היהודית וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ה'תרמ"ז)
* ז' באדר - פאול גרינינגר, מחסידי אומות העולם (נולד ה'תרנ"ב)
* י"א באדר - יוסף ספיר, ראש עיריית פתח תקווה, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נולד ה'תרס"ב)
* ט"ו באדר - משה סנה, ראש המטה הארצי של ההגנה, חבר הכנסת, מנהיג ופובליציסט (נולד ב-ה'תרס"ט)
* ט' בניסן - הרב חיים מאיר הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ.
* י' בניסן - הרב נתן רענן - מנהל ור"מ בישיבת מרכז הרב; חתנו של הרב קוק.
* י"ח בסיוון - אהרן קציר, מדען, נהרג בטבח בנמל התעופה לוד (נולד ב-ה'תרע"ג)
* כ"ח באב - הרב דוד כהן (הנזיר הירושלמי) (נולד ה'תרמ"ז)
* ו' באלול - רבי ישועה שמעון חיים עובדיה, רב העיר צפרו שבמרוקו ומחבר שו"ת ישמח לבב ועוד
* כ"ח באלול - הרב מרדכי פרום - ר"מ בכיר בישיבת מרכז הרב (ממלא מקום חמיו הרב נתן רענן).

==פרסי ישראל==
מקבלי פרס ישראל לשנת תשל"ב הם:
* דוד איילון - מדעי הרוח
* יוכבד בת-מרים - ספרות יפה
* דוד גינצבורג - מדעים מדויקים
* ליאו זקס - מדעי החיים
* יעקב רכטר - אדריכלות
* אברהם הרצפלד - תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה

בשנה זו מחולק לראשונה פרס על מפעל חיים - תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ערב אל-ע'וארנה

ערב אל-ע'וארנה (בערבית: عرب الغوارنة) הוא שבט בדווי שנדד בארץ ישראל מהמאה ה-19, בעיקר באזורי ביצות. כיום מרוכזים מרבית אנשי השבט בכפר ג'סר א-זרקא שבמישור חוף הכרמל ובכפר ואדי אל-חמאם בבקעת כנרות.

השם אל-ע'וארנה נגזר מהמילה ע'ור (غور) שפרושה בערבית שקע או עמק, והוא ניתן לשבט משום ששהה באזור הע'ור בבקעת הירדן. מוצאו של השבט אינו ברור, אך ידוע כי לאחר כיבוש ארץ ישראל בידי אבראהים פאשא ב-1832 התקבצו בו חיילים ועריקים מצריים, עבדים נמלטים ומשפחות שברחו מכפריהן בעקבות סכסוכים פנימיים או מחשש מפני נקמת דם. בשל היותם נרדפים על ידי החוק ומנודים מהחברה הערבית, נדחקו מהאזורים המיושבים ובחרו לחיות באזורי ביצות ומים על אף שאינם נוחים לעיבוד חקלאי ובהם התיישבו.

מוצאם של רבים מהע'וארנה ממצרים או מצאצאי עבדים בא לביטוי בשמות הנפוצים "אל-מצרי" ו"אל-עביד".

אזורי הנדידה שלהם השתרעו מצפון הארץ עד לאזורי המלחות בדרום ים המלח, וריכוזי ההתיישבות שלהם היו עמק בית שאן, ביצות כבארה<ref></ref> במישור חוף הכרמל, ובעיקר עמק החולה, שם עסקו בגידול צאן ותאויים (ג'מוס), בדיג ובקליעת מחצלאות מקנים וגומא. חלקם הועסקו כאריסים בחקלאות בקרקעות שבבעלות משפחות עשירות מסוריה ולבנון.
יישוביהם היו כפרים קטנים של אוהלים וסוכות גומא, ולעיתים היו נוטשים אותם כאשר הצטבר סביבם לכלוך רב, ומקימים אותם מחדש במרחק כמה מאות מטרים.

הע'וארנה שישבו בביצות כבארה פונו משם כאשר חברת פיק"א רכשה את שטח הביצות לצורך ייבושו, ב-1924. כפיצוי על כך, קיבלו את רכס הכורכר שמדרום לשפך נחל תנינים והקימו עליו את הכפר ג'סר א-זרקא.

בעמק החולה המשיכו הע'וארנה לשבת עד מלחמת העצמאות. בעקבות המלחמה נמלטו חלקם לסוריה ולבנון, ואחרים פונו ויושבו מחדש בכפר חמאם שהוקם בעבורם לרגלי הר ארבל.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שבטים בדואים
קטגוריה:הגירות מצד מוסלמים לארץ ישראל
קטגוריה:ואדי אל-חמאם
קטגוריה:ג'סר א-זרקא
ה'תש"ל

==אירועים==
* ט"ז בחשוון - המערך בראשות גולדה מאיר זוכה בבחירות לכנסת השביעית
* ו' בטבת - גולדה מאיר מציגה את ממשלתה השנייה (החמש עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת
* ט"ז בטבת - ספינות שרבורג - חמישה סטי"לים של חיל הים הישראלי חומקים ממספנות נמל שרבורג שבצרפת למימי תעלת למאנש בדרכם לישראל
* י"ח בטבת - מבצע תרנגול 53 - כוחות צה"ל משתלטים על תחנת מכ"ם מצרית ומביאים את המתקן לישראל
* כ"ט בטבת - מלחמת ההתשה: תחילת ההפצצות של חיל האוויר בעומק שטח מצרים
* ט"ו בשבט - מלחמת ההתשה: כוח צנחנים משתלט על האי שדואן שבמפרץ סואץ
* ט"ו באדר א' - פיגוע בטיסת סוויסאייר 330 משווייץ לישראל. המטוס מתרסק ו-47 איש נהרגים, מהם 15 ישראלים
* כ"ב בניסן - מכתב השמיניסטים נשלח לראש הממשלה, גולדה מאיר
* ט"ז באייר - פיגוע באוטובוס ילדי אביבים
* כ"ד באייר - מלחמת ההתשה: בהיתקלות עם יחידת קומנדו מצרית, נהרגים 13 חיילי צה"ל ושניים נשבים
* כ' בסיוון - הוקם היישוב אלון שבות שבגוש עציון הנקרא על שם האלון הבודד
* כ"ו בתמוז - בקרב אוויר באזור תעלת סואץ הפילו טייסי חיל האוויר הישראלי חמישה מטוסי קרב שטייסיהם רוסים
* ב' באב - שרי גח"ל פורשים מ"ממשלת הליכוד הלאומי" עקב התנגדותם לתנאי הפסקת האש במלחמת ההתשה
* ה' באב - מסתיימת מלחמת ההתשה
* ל' באב - התנקשות כושלת בחוסיין מלך ירדן מובילה לאירועי ספטמבר השחור

==נולדו==
* ה' בתשרי - קובי אוז, מוזיקאי וסופר ישראלי, סולן להקת טיפקס
* י"ז בתשרי - עודד מנשה, שחקן ואחד ממנחי ערוץ הילדים
* א' בטבת - אלומה גורן, כדורסלנית ישראלית
* ח' בשבט - עמי סמולרצ'יק, שחקן ישראלי
* י"ט בטבת - לינוס טורבאלדס, מתכנת, יוצרה של מערכת ההפעלה לינוקס
* כ"ט באדר א' - פפי תורג'מן, כדורסלן ישראלי
* א' בניסן - ניר אורבך, חבר הכנסת ישראלי
* י"ז באייר - יגאל עמיר, רוצחו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין
* ט"ז בסיוון - אורן סמדג'ה, ג'ודוקא ישראלי
* כ' בסיוון - לימור מזרחי, כדורסלנית ישראלית
* י"ג באלול - אראל סג"ל, עיתונאי ופובליציסט ישראלי
* כ"ט באלול - גלעד ארדן, חבר הכנסת מטעם הליכוד ושגריר ישראל באו"ם

==נפטרו==
* ג' בכסלו - אברהם קריניצי, ראש עיריית רמת גן
* כ"ז בטבת - מקס בורן, פיזיקאי ומתמטיקאי גרמני-יהודי (נולד ב-ה'תרמ"ג)
* ח' בשבט - לאה גולדברג, משוררת, סופרת וכלת פרס ישראל
* כ"ב בשבט - אריה בן-אליעזר, איש התנועה הרוויזיוניסטית והאצ"ל וחבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נולד ב-ה'תרע"ד)
* י"א באדר א' - שמואל יוסף עגנון, סופר עברי, חתן פרס נובל לספרות (נולד ה'תרמ"ז)
* כ' באדר ב' - נתן אלתרמן משורר (נולד ה'תר"ע)
* כ"ה באדר ב' - רבי יצחק אבוחצירא, אשר כונה "הבאבא חאקי" ושימש כרב ברמלה ולוד, נהרג בתאונת דרכים
* כ"ו באדר ב' - אביגדור המאירי משורר ישראלי (נולד בהתר"ן).
* ח' בסיוון - ישראל ברזילי, שר וחבר הכנסת מטעם מפ"ם (נולד ב-ה'תרע"ג)
* י"ג בתמוז - חיים משה שפירא, שר ב-15 ממשלות ישראל הראשונות ממנהיגי המפד"ל
* ה' באלול - זלמן ארן, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלת ישראל (1963-69, 1954-60), כיהן יותר מעשר שנים כשר החינוך והתרבות
* ו' באלול - יצחק גרינבוים, ממנהיגי יהדות פולין, מראשי התנועה הציונית והסוכנות היהודית, שר הפנים בממשלה הזמנית של ישראל
* כ' באלול – רבי אליהו לאפיאן, משגיח ישיבת כנסת חזקיהו בכפר חסידים (נולד ה'תרל"ו)

==פרסי ישראל==
מקבלי פרס ישראל לשנת תש"ל הם:
* הרב עובדיה יוסף - ספרות תורנית
* אבא קובנר - ספרות יפה
* לאה גולדברג - ספרות יפה
* דן פטינקין - מדעי החברה
* יוסף טל - מוזיקה
* אנדרה דה-פריס - רפואה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תשכ"ט

==אירועים==
* ש"י עגנון מוציא את הרומן סיפור פשוט
* ה' בחשוון – קברו של רבי אברהם מתתיהו פרידמן משטפנשט מועתק לבית הקברות נחלת יצחק שבגבעתיים
* י"ד בכסלו – השתלת לב ראשונה בישראל
* ל' בכסלו – אפולו 8 משוגרת לירח
* ב' בטבת – הטלוויזיה הישראלית החלה את שידוריה הסדירים
* ה' בטבת – טרוריסטים יורים ומשליכים רימוני יד לעבר מטוס אל על בנמל התעופה של אתונה
* ו' בטבת – אפולו 8, החללית הראשונה בתוכנית אפולו, שבה לכדור הארץ
* ז' בטבת – כוח צה"ל פשט על נמל התעופה של ביירות והשמיד 14 מטוסים של חברות תעופה ערביות
* י"ב בטבת – 2 הרוגים ועשרות פצועים במטח הקטיושות הראשון לעבר קריית שמונה
* ח' באדר – עם פטירת ראש ממשלת ישראל, לוי אשכול, מתמנה יגאל אלון לראש הממשלה בפועל
* י"ח באדר – מלחמת ההתשה: גמאל עבד אל נאצר מודיע על ביטול הפסקת האש בין ישראל ומצרים
* כ"ז באדר – גולדה מאיר מתמנה לראש ממשלת ישראל, ומציגה את ממשלת ישראל הארבע עשרה בפני הכנסת
* ה' באב – מלחמת ההתשה: פשיטה של צה"ל על האי גרין
* ו' באב – נחיתת האדם הראשון על הירח במסגרת אפולו 11
* ט"ו באב – היאחזות ראש צורים עלתה על הקרקע

==נולדו==
* י"ט בתשרי – דודי לוי, זמר ישראלי
* י"ז בחשון – זהבה בן, זמרת ישראלית
* י"ז בחשון – אתי לוי, זמרת ישראלית
* י"ז בחשון – עינת ארליך, מנחת טלוויזיה, שחקנית וזמרת ישראלית
* כ"ד בחשון – חיים ולדר, סופר ילדים, נוער ומבוגרים חרדי־ישראלי, פובליציסט, מרצה ופעיל לרווחת הילד בחברה החרדית (נפטר ב-ה'תשפ"א) 
* י"א בכסלו – נתיב רובינזון, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי
* ט"ו בכסלו – יואב קיש, שר החינוך, טייס וחבר הכנסת ישראלי מטעם הליכוד
* ז' בטבת – ליאור אשכנזי, שחקן, מדבב ומנחה ישראלי
* י"ג בטבת – ראובן עטר, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי
* י"ז בטבת – איל קיציס, שחקן ומנחה ישראלי
* י"ד בשבט – דנה אינטרנשיונל, זמרת ישראלית
* י' באדר – סטס מיסז'ניקוב, חבר הכנסת מטעם ישראל ביתנו
* כ"א באדר – אורי גוטליב, שחקן וקומיקאי ישראלי
* ד' בתמוז – יובל סמו, שחקן וקומיקאי ישראלי
* ז' בתמוז – יריב לוין, שר המשפטים, יושב ראש הכנסת וחבר הכנסת מטעם הליכוד
* ז' בתמוז – אחינועם ניני, זמרת ישראלית
* י"א בתמוז – יניב פולישוק, שחקן, תסריטאי ובדרן ישראלי
* ט"ז בתמוז – שלום אסייג, שחקן וסטנדאפיסט ישראלי
* כ"ה באב – יוסי מרשק, שחקן תיאטרון ישראלי

==נפטרו==
* ט' בטבת – טריגווה לי, פוליטיקאי נורווגי, מזכ"ל האו"ם הנבחר הראשון (נולד ב-ה'תרנ"ו)
* כ' בשבט – הרב עובדיה הדאיה
* ח' באדר – לוי אשכול, ראש ממשלת ישראל השלישי (נולד ה'תרנ"ו)
* ה' בניסן – אבא חושי, פוליטיקאי ישראלי
* ט' בניסן – הרב אריה לוין, רב האסירים (נולד ה'תרמ"ה)
* כ"ו בסיוון – ערי ז'בוטינסקי, עסקן ופעיל בתנועה הרוויזיוניסטית, בנם של יוענה וזאב ז'בוטינסקי (נולד בה'תרע"א)
* י"ט בתמוז – רבי יונה שטנצל מייסד לימוד משנה יומית והלכה יומית
* כ"ב באב – תאודור אדורנו, פילוסוף, סוציולוג ומוזיקולוג גרמני ממוצא יהודי (נולד ב-ה'תרס"ג)
* ו' באלול – הרב יחזקאל סרנא, ראש ישיבת חברון
* כ' באלול – רבי יוסף שלמה כהנמן, מייסד ישיבת פוניבז' (נולד ה'תרמ"ח)

==פרסי ישראל==
מקבלי פרס ישראל לשנת תשכ"ט הם:
* הרב יוסף קאפח – מדעי היהדות 
* יהושע פראוור – מדעי הרוח 
* שניאור ליפסון – מדעי החיים 
* שמעון פינקל – תיאטרון

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תשכ"ח

==אירועים==
*י"ח בתשרי - המשחתת "אח"י אילת" טובעה באמצעות טילים שנורו אליה מספינות טילים מצריות, 47 מאנשי צוותה נהרגו
*י"ט בחשוון - החלטה 242 של מועצת הביטחון של האו"ם, הקובעת עקרונות לשלום במזרח התיכון
* ח' בטבת - הצוללת אח"י דקר יוצאת מנמל פורטסמות' שבאנגליה לנמל חיפה, הפלגה שבמהלכה אבדה הצוללת
* כ' בטבת - מפא"י, אחדות העבודה - פועלי ציון ורפ"י מתאחדות ומקימות את מפלגת העבודה הישראלית
* כ"ד בטבת - הקשר האחרון עם הצוללת אח"י דקר
* כ"ד בטבת - נעלמה הצוללת אח"י דקר במימי הים התיכון
* ז' בשבט - נוסד המושב מחולה, היישוב הראשון בבקעת הירדן
* כ"א באדר - כוח צה"ל מבצע את פעולת כראמה בירדן
* י"א באלול - פיגוע בתחנה המרכזית בתל אביב, על ידי מחבלים שהניחו חומר נפץ, הרוג אחד וחמישים פצועים

==נולדו==
* ט' בתשרי - עליזה בלוך, ראשת עיריית בית שמש
* ט"ו בכסלו - הרצי הלוי, הרמטכ"ל ה-23 של צה"ל
* כ"ז בכסלו - לימור גולדשטיין, שחקנית ישראלית
* א' בסיוון - רשף חן, חבר הכנסת מטעם שינוי
* כ"א באב - דבורה מסינג, שחקנית

==נפטרו==
* כ' בכסלו - יעקב כ"ץ חבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד ה'תרס"ז)
* כ"ה באדר - ד"ר ברוך מרדכי מרגליות, מחשובי חוקרי הספרות התלמודית ותקופתה
* ב' בניסן - רבי יעקב יוסף טוורסקי, האדמו"ר השלישי בשושלת סקווירא
* יב באלול - חכם מנחם מנשה, מייסד חברת אהבת חיים.

==פרסי ישראל==
מקבלי פרס ישראל לשנת תשכ"ח הם:
* עובדיה הדייה - ספרות תורנית 
* משה יחיאל הלוי אפשטיין - ספרות תורנית 
* שמואל ייבין - מדעי היהדות 
* בנימין מזר - מדעי היהדות 
* דב סדן - מדעי היהדות 
* שמואל סמבורסקי - מדעי הרוח 
* שלמה פינס - מדעי הרוח 
* אביגדור המאירי - ספרות יפה 
* נתן אלתרמן - ספרות יפה 
* יעקב ברמן - חינוך 
* אלכסנדר מרדכי דושקין - חינוך 
* שושנה פרסיץ - חינוך 
* דוד הורוביץ - מדעי החברה 
* שמעון אגרנט - מדעי המשפט 
* עמנואל גולדברג - מדעים מדויקים 
* ארנסט דוד ברגמן - מדעי החיים 
* חיים שיבא - רפואה 
* חנן אופנהיימר - חקלאות 
* יצחק דנציגר - פיסול 
* יוסף מילוא - תיאטרון 
* גרטרוד קראוס - מחול 
* בנימין אידלסון - אדריכלות

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תשכ"ו

==אירועים==
* ד' בחשוון – הוענק פרס נובל לספרות לסופר שמואל יוסף עגנון
* ז' בחשוון – המערך (הראשון) בראשות לוי אשכול זוכה בבחירות לכנסת השישית
* כ"ו בחשוון – נחנך נמל אשדוד, הנמל המודרני השני בישראל
* כ' בטבת – לוי אשכול מציג את ממשלתו השלישית (השלוש עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת
* כ"ז בטבת – אינדירה גנדי נבחרת לראש ממשלת הודו
* ח' באדר – אייבי נתן יוצא במטוס פרטי למצרים ונוחת בפורט סעיד. הוא מגורש כעבור יממה
* ג' בניסן – תחילת השידורים של הטלוויזיה החינוכית
* כ"ט באב – מטוס מיג-21 עיראקי נוחת בבסיס חצור של חיל האוויר הישראלי במסגרת מבצע יהלום
* י"ד באלול – חנוכת משכן הכנסת בקריית הממשלה שבגבעת רם בירושלים.

==נולדו==
* ו' בתשרי – דוד ד'אור, זמר ישראלי
* כ"ה בכסלו – מוסי רז, חבר הכנסת מטעם מרצ
* ג' בטבת – הרב זמיר כהן, יו"ר ארגון הידברות
* ד' בטבת – אמיר בן-דוד, עיתונאי, תסריטאי ומוזיקאי ישראלי
* י"ג בטבת – ישראל מימון, מזכיר הממשלה לשעבר
* י"ב באדר – עדי גורדון, כדורסלן ישראל
* י"ז בניסן – צביקה הדר, שחקן ומנחה ישראלי
* ו' בסיוון – ניר קלינגר, שחקן כדורגל לשעבר וכיום מאמן כדורגל ישראלי
* כ"ה באב – דניאל יאמר, איש עסקים יהודי-גרמני

==נפטרו==
*י"ט בתשרי – אברהם הלוי פרנקל, מתמטיקאי ישראלי (נולד ה'תרנ"א)
*ה' בטבת – אברהם שפירא, ראש השומרים בפתח תקווה
* כ' באדר – ויקטור בראונר, צייר יהודי-רומני (נולד ב-ה'תרס"ד)
* י"א באייר – ישראל בר, מרגל ישראלי
* ז' באלול – משה קוסביצקי, מגדולי החזנים בדורנו

==פרסי ישראל==
מקבלי פרס ישראל לשנת תשכ"ו הם:
* שלמה מורג – מדעי היהדות
* הרב יצחק אריאלי – ספרות תורנית
* יעקב פולוצקי – מדעי הרוח
* משה רודולף בלוך – מדעי החיים
* אל מנספלד – אדריכלות
* דורה גד – אדריכלות

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תשכ"ה

==אירועים==
* י"ז בטבת - לוי אשכול מציג את ממשלתו השנייה (השתים עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת
* כ"ז בטבת - פיגוע ראשון של הפת"ח
* כ"א בשבט - סוריה מודיעה כי לכדה את אלי כהן
* ג' באדר ב' - המרגל הישראלי וולפגנג לוץ נתפס במצרים
* י' באדר ב' - ישראל וגרמניה מודיעות על החלטתן לכונן יחסים דיפלומטיים ביניהן
* ט"ז באייר - אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה מוצא להורג לאחר שנתפס (נולד ב-ה'תרפ"ה)
* ט' באייר - מוזיאון ישראל נחנך בירושלים
* י"ז באייר - הוקם המערך בין מפא"י ואחדות העבודה - פועלי ציון
* ג' בסיוון - מרכז מפא"י מעדיף את לוי אשכול על פני דוד בן-גוריון כמועמד המפלגה לראשות המפלגה, מה שמביא לפרישתו של בן-גוריון עם אישים נוספים ולהקמת רפ"י
* ד' באלול - דוד בן-גוריון, יוסף אלמוגי, שמעון פרס וחנה למדן מודחים ממפלגת מפא"י בגלל הקמת מפלגת רפ"י

==נולדו==
* ז' בטבת - בוני גינצבורג, שוער ישראלי
* י"ח בטבת - יוסי בבליקי, זמר ישראלי וסולן להקת פונץ'
* כ"ה באדר ב' - אלישבע גרינבאום, משוררת ומחזאית ישראלית (נפטרה ה'תשס"ה)
* כ"ד באייר - מירי רגב, שרת התרבות וחברת כנסת מטעם הליכוד. בעבר הייתה הצנזורית הצבאית הראשית ודוברת צה"ל
* כ"ו באייר - אלון אבוטבול, שחקן ישראלי
* ו' בסיוון - אלי יצפאן, בדרן, שחקן, מנחה טלוויזיה ישראלי

==נפטרו==
* כ' באדר א' - פליקס פרנקפורטר, שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית (נולד ה'תרס"ג)
* ט"ז באייר - אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה מוצא להורג לאחר שנתפס (נולד ב-ה'תרפ"ה)
* י"ג בסיוון - מרטין בובר, פילוסוף יהודי (נולד ב-ה'תרל"ח)
* כ' בסיוון - ברנרד ברוך (Bernard Baruch) מומחה פיננסי ויועצו הכלכלי של הנשיא ג'ון פ. קנדי (נולד ב-ה'תר"ל)
* ז' בתמוז - משה שרת, ראש הממשלה השני של מדינת ישראל
* ל' באב - יואל רקח, פיזיקאי ישראלי

==פרסי ישראל==
מקבלי פרס ישראל לשנת ה'תשכ"ה הם :
* שלמה צמח - ספרות יפה
* שלמה דיקמן - ספרות יפה
* קרל פרנקנשטיין - חינוך
* צבא הגנה לישראל - חינוך
* יהודית שובל - מדעי החברה
* פרופ' עמוס דה-שליט - מדעים מדויקים
* פרופ' יגאל תלמי - מדעים מדויקים
* שמואל סטולר - חקלאות
* מרדכי סתר - מוזיקה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תשכ"ד

==אירועים==
* ט' בטבת - יצחק רבין מתמנה לרמטכ"ל
* כ' בטבת - האפיפיור פאולוס השישי מגיע לביקור בישראל
* י"ב באדר - מוחמד עלי זוכה בפעם הראשונה באליפות העולם באיגרוף במשקל כבד בקרב נגד סוני ליסטון
* כ"ב בסיוון - הקמת אש"ף
* כ"ג בסיוון - ישראל זוכה בגביע אסיה בכדורגל
* ל' בסיוון - הופעל לראשונה המוביל הארצי, פרויקט המים הלאומי של מדינת ישראל, אשר מזרים את מי הכנרת עד לנגב

==נולדו==
* ג' בתשרי - ארנון גולדפינגר, במאי קולנוע, תסריטאי ויוצר דוקומנטרי 
* ל' בתשרי - עידו שמי, אמן רב תחומי ישראלי
* י"ח בחשון - יאיר לפיד, ראש הממשלה ה-14 של מדינת ישראל, עיתונאי, שחקן וסופר
* ט"ו בשבט - רוחמה אברהם, חברת הכנסת מטעם הליכוד וקדימה
* י"ח בשבט - אלי אוחנה, כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי
* ט' באדר - גל זייד, במאי ושחקן ישראלי
* כ"ו באדר - אייל שכטר, מוזיקאי ושחקן ישראלי
* ה' בניסן - קרן מור, שחקנית ישראלית
* ה' בניסן - מוטי איוניר, כדורגלן ישראלי ומאמן כדורגל
* י"א באייר – אביב כוכבי, הרמטכ"ל ה-22 של צה"ל
* ח' בסיוון - בערל לאזאר, הרב הראשי לרוסיה
* י"א באלול - עמרי שרון, פוליטיקאי ישראלי

==נפטרו==
* ט' בטבת - טריסטן צארה, משורר יהודי ממוצא רומני, ממיסדי תנועת הדאדא (נולד ב-ה'תרנ"ו)
* ב' בשבט - אהרן ציזלינג, חבר הכנסת מטעם מפ"ם ואחדות העבודה, מחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-ה'תרס"א)
* י"ד בשבט - לייב גלאנץ, חזן ומלחין (נולד ב-ה'תרנ"ח).

==פרסי ישראל==
מקבלי פרס ישראל לשנת תשכ"ד הם:
* זאב בן-חיים - מדעי היהדות 
* משה זילברג - מדעי המשפט 
* משה רחמילביץ' - רפואה 
* מאיר מרגלית - תיאטרון

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
תשלומי ארבעה וחמישה

בדין העברי, תשלומי ארבעה וחמישה הם תשלומי קנס המושתים על מי שגנב שור או שה, וטבח או מכר את הגניבה לפני שנתפס. 

קנס זה נמנה במסכת בבא קמא בכלל עשרים וארבעה אבות נזקין. 

== מקור הדין ==
דין זה נכתב במפורש בתורה בפרשת משפטים: 

בתלמוד מבואר שעונש זה מושת על הגנב, מאחר שלא הסתפק רק בגניבה אלא העמיק את חטאו ומכר או שחט את החפץ הנגנב: .

בטעם ההבדל בין שור שמשלם חמישה ושה שמשלם ארבעה נאמרו בתלמוד שתי הסברים: לדעת רבי מאיר הטעם שהחמירו בשור הוא מפני שביטל את בעל השור ממלאכתו בכך שגנב את שורו: . לדעת רבי יוחנן בן זכאי התורה הורידה מעונשו של גונב שה מפני שהבזה בגניבתו:.

הרמב"ם בספרו מורה נבוכים סבור כי הטעם שהתורה הכפילה את עונש גונב שה מגניבת שאר המטלטלים הוא מחמת שניתן בקלות לגנוב את השה שדרכו להיות בשדה, ומחמת כן הוצרכה התורה להחמיר במשפטו: .

== פרטי הדין ==
כתב הרמב"ם: "תשלומי כפל נוהגין בכול, חוץ משה ושור: שהגונב את השה או את השור, וטבח או מכר--משלם על השה תשלומי ארבעה, ועל השור תשלומי חמישה". אם הגניבה עודה תחת יד הגנב, משלם הגנב תשלומי כפל.

=== אחרי קניין ===
אם הגנב קנה את הטלה בשינוי, או בייאוש לפי השיטות שייאוש לבדו קונה. ולאחר שכבר קנה את הבהמה הוא טבח ומכר. הגנב פטור מתשלומי ארבעה וחמישה כי שלו הוא טובח שלו הוא מוכר.

=== טוען טענת גנב ===
היות שטוען טענת גנב הוקש לגנב, אף הלכה זו נאמרה גם בטוען טענת גנב, שאם אחרי שטען השומר טענת גנב ונשבע על כך, והודה לשקר טבח ומכר את הבהמה מתחייב תשלומי ד' וה'.

===שליחות===
בטביחה ומכירה בשונה מכל עבירות בתורה בהם קיים בכלל שאין שליח לדבר עבירה כאן יש חריג מיוחד ואם הגנב שלח שליח לשחוט את הבהמה הגנב מתחייב בד' וה'. במקור הדין נחלקו בגמרא אפשרות אחת היא שהיות ומכירה לא ניתן לבצע אלא בשיתוף מישהו נוסף, גם בטביחה אם שיתף מישהו נוסף, השליחות חלה, אפשרויות נוספות הם או מהמילה או המיותרת או מהמילה תחת המיותרת. 

==ראו גם==
* תשלומי כפל
*קנס (הלכה)

==קישורים חיצוניים==
* (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם)
* 
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משפט עברי: ענישה
קטגוריה:משפט עברי: גניבות וגזילות
קטגוריה:משפט עברי: דיני קנסות
קטגוריה:בבא קמא
עם הארץ

עַם הָאָרֶץ הוא כינוי מתקופת בית שני למעמד חברתי של יהודים שלא היו בקיאים בהלכה ובדינים, בניגוד למעמד החברים שהיו בקיאים. מקורו של הביטוי הוא תיאור "העם החי בארץ", כלומר באזור הכפרי שאינו עיר. בגלל הריחוק ועול החיים - היו בקיאים בהלכה פחות מתושבי העיר. חז"ל דרשו מהפסוק "כי תהיו אתם ארץ חפץ", שגם עמי הארץ מלאים מצוות כרימון. 

בימינו ביטוי זה משמש בעיקר ככינוי גנאי לציון בורות בתחומים שונים, למשל בתחום ידיעת התורה וקיום מצוותיה.

== מקור השם ==
מקור כינוי זה במקרא, שם הוא שימש ככינוי לציבור, בין ציבור בני ישראל ובין ציבור גויים אחרים:, .

בסוף ימי בית שני נוצר הביטוי עם הארץ ככינוי ליהודים שאינם זהירים בדיני התורה, ובעיקר בענייני טומאה וטהרה ובתרומות ומעשרות, וכן לאנשים שאינם בקיאים בתורה ולעיתים גם למי שמערער על סמכותם הדתית של חכמים.

== מיהו עם הארץ ==
עם הארץ הוא כינוי שמשמעותו המדויקת משתנה מתקופה לתקופה, נראה שיש הרבה סוגי עמי ארצות וכל אחד מהם רלוונטי להלכות אחרות. חכמי המשנה חלוקים בהגדרת המונח:

ניתן לראות שהגדרות עם הארץ של חכמים משתנות וניתן לתת בהגדרות השונות סימנים:
* הקפדה על דיני טהרה, הקפדה כזאת תאפשר אפילו למחמירים ביותר לארח ולהתארח אצלם.
* העברת המסורה.
* הקפדה וידע בדיני מעשרות כדי לא להכשיל את ציבור שומרי המצוות בדמאי.
* הקפדה על דינים בסיסיים מהתורה.
* הקפדה על תקנות חכמים.
* התנהגות שמראה שייכות לעם היהודי.

== הלכות הקשורות לעם הארץ==
*אין מזמנין על עם הארץ.
*פירות של עם הארץ נקראים דמאי מאחר שספק אם הופרשו מהם מעשרות ספק לא הופרשו, וחייבים לחזור ולהפריש מחמת ספק.
* 'חברים' היו מתבדלים מעמי הארץ

אולם בימינו אין נהוגות הרחקות אלו, והן אינן מתקיימות למעשה.

==מתיחות בין תלמידי החכמים לעמי הארץ==
בתקופות שונות הייתה מתיחות גדולה בין תלמידי חכמים לעמי ארצות. הסיבות למתיחות הזו הן מגוונות, חלק מהן כנראה מקורן בערעור על סמכות רבנים, חלק מהריחוק שנוצר מטעמים הלכתיים ויש המציעים שמדובר גם במתיחות על רקע מעמדות חברתיים.

עדים למתיחות זו ניתן לראות ברחבי התלמוד, כך למשל מובא במסכת פסחים: 

עוד אמרו שם בשם רבי עקיבא שכשהיה 'עם הארץ' אמר: 

הגמרא מסבירה את הסיבה, בקנאה שמקנאים עמי הארצות, את תלמידי החכמים, בסתר לבם, בכך ש"כל הלומד תורה בפני עם הארץ - כאילו בועל ארוסתו בפניו".

== דברי חז"ל בגנאי עם הארץ ==
חז"ל בתלמוד מנו מספר דברים שיש ליהמנע מהם ביחס לעמי הארץ:
* אין להתחתן עם בנותיהם.
* אין להתחתן עמהם, שהם מתנהגים בגסות בשעת תשמיש המיטה.
* אין מוסרים להם עדות.
* אין מאמינים לעדותם.
* אין מגלים להם סוד.
* אין למנותם אחראיים על קופה של צדקה ושל יתומים.
* אין הולכים איתם בדרך.
* אסור להם לאכול בשר.
* יש אומרים שאין משיבים להם אבידה. 

== לקריאה נוספת ==
*גדליהו אלון, תולדות היהודים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד, כרך ב' עמ' 80–83

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מעמדות ויוחסין ביהדות
קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
קטגוריה:ניבים וביטויים תנ"כיים
קטגוריה:סוגי טומאות
ים השלווה

ים השלווה (בלטינית: Mare Tranquillitatis; באנגלית: Sea of Tranquility) הוא ים ירחי הנמצא בתוך אגן השלווה. הקואורדינטות הסֶלֶנוֹגרפיות שלו הן וקוטרו 873 קילומטרים.

ב-1965 התרסקה בים השלווה הגשושית ריינג'ר 8, לאחר ששידרה בהצלחה 7,137 תצלומים של הירח ב-23 הדקות האחרונות של משימתה. בים השלווה נחתה גם נחתת הירח של משימת אפולו 11. נחיתה זו הייתה הנחיתה המאוישת הראשונה על הירח. לאתר הנחיתה ניתן השם בסיס השלווה, ושלושה מכתשים קטנים מצפון לבסיס נקראו מכתש אולדרין, מכתש קולינס ומכתש ארמסטרונג על שם האסטרונאוטים של משימה זו.

ליד ים השלווה נתגלה פיר המוביל למערה תת-קרקעית גדולה, שאולי תוכל לשמש בסיס לאסטרונאוטים.

==ראו גם==
*גאולוגיה של הירח
*סלנוגרפיה

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
שלווה
תנאי בני גד ובני ראובן

תנאי בני גד ובני ראובן הוא שם כולל לסדרת פרטים הצריכים להתקיים על פי ההלכה בכל תנאי, כדי שתנאי זה יהיה בר תוקף. כל תנאי לוגי כולל שני חלקים "אם ..., אז ...", ובהלכה החלק הראשון נקרא 'תנאי' והחלק השני נקרא 'מעשה'. כאשר יעדרו פרטים אלו מנוסח התנאי, יחול המעשה גם אם התנאי לא יתקיים. שמם של פרטים אלה נגזר מהסיפור התנ"כי על שבט גד ושבט ראובן.

==הדינים==
===מקור הדינים===
מקור הדינים הוא בחומש במדבר: 

בחומש מתואר אודות תנאי שהתנה משה עם בני שבט גד ובני שבט ראובן, בנוגע לקבלתם אחוזת נחלה בעבר הירדן המזרחי, זאת בתנאי שיצאו חלוצים למלחמה לפני אחיהם בעבר הירדן המערבי:

במשנה נלמדו דינים אלו לכל תנאי:

במשנה יש מחלוקת בין רבי מאיר שלומד שכל תנאי צריך להיות כתנאי בני גד ובני ראובן, משום שכך כתוב בפסוקים, ואילו רבי חנינא בן גמליאל לא לומד זאת משום שהוא מבין שסדר הדברים ספציפית לגבי בני גד ובני ראובן הוא הכרחי משום שאם לא היה כתוב כך אז היה נראה כאילו אף בארץ כנען לא ינחלו. השולחן ערוך פסק כדעת רבי מאיר<ref></ref>.

===פרטי הדינים===
בתלמוד מתפרשים מספר פרטים מדין זה. פרטי הדינים הנלמדים מתנאי בני גד ובני ראובן הם:

א. שיהיה המעשה דבר שניתן לבצעו גם על ידי שליח, וכל תנאי שאי אפשר לעשותו על ידי שליח, אין בו גרימה של מעשה ותוצאה, אלא סיבה וחלות דין, ולכן גם אין אפשרות לבטל את חלות הדין על ידי תנאי.

ב. שיהיה התנאי כפול, ויפרש עושה התנאי שאם יתקיים התנאי יהיה המעשה קיים ואם לא יתקיים התנאי יהיה המעשה בטל, ולא יסתפק בפירוש אחד מהצדדים בלבד.

ג. שיהיה הן קודם ללאו: שתחילה יפרש עושה התנאי את הצד החיובי, שאם יתקיים התנאי יהיה המעשה קיים, ורק אחר כך יפרש את הצד השלילי, שאם לא יתקיים התנאי יהיה המעשה בטל.

ד. שיהיה תנאי קודם למעשה: שקודם יפרש עושה התנאי את התנאי ואחר כך יפרש את המעשה, לדוגמה: "אם תתני לי מאתיים זוז יהיו קידושייך קידושין" - צורה תקנית, "קידושייך יהיו 'קידושין אם תתני לי מאתיים זוז" - צורה לא תקנית.

רבי חנינא בן גמליאל חולק על הצורך בתנאי כפול, ונחלקו הראשונים בדעתו אם הוא חולק גם על הצורך בשאר הפרטים הנזכרים.

רובם של הפרטים מתמקדים בדברים שנראו לחכמים כמהותיים לצורך הבהרת דעתו של עושה התנאי. נקטו חכמים שאם לא תובהר דעתו של עושה התנאי די הצורך ייתכן ועושה המעשה רוצה בקיומו גם אם לא יתקיים התנאי, ואף שבנוסף הוא רוצה גם בקיומו של התנאי, אין הוא כורך חלות המעשה עם קיום התנאי.

== ראו גם ==

* תנאי (הלכה)
* תנאי בית דין

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משפט עברי
סריס חמה

בהלכה, סריס חמה הוא כינויו של אדם שנולד כסריס או שהפך כזה בדרך טבעית (ולא על ידי אדם). סריס חמה מותר לנישואין לכל אדם.

אישה שאין ביכולתה להרות עקב פגם מולד, בדומה לסריס חמה, נקראת בהלכה "איילונית".

סריס אדם הוא כינויו של אדם שנהפך לסריס על ידי מעשה אדם, ובניגוד לסריס חמה, נאסר עליו 'לבוא בקהל' - נאסר עליו לשאת אישה כשרה, אך מותר לו לשאת גיורת.

==מקור==

נאמר בתורה:

בתלמוד במסכת יבמות ביארו את הפסוק:

אף שבתורה אין חילוק האיך נעשה סריס, אך חז"ל בתלמוד למדו שאיסור זה נאמר רק על אדם שנעשה כרות שופכה או פצוע דכא על ידי אדם, אך אדם שנעשה כך באופן מולד, הוא אינו נכלל באיסור זה והוא מותר לבוא בקהל.

=== סריס על ידי מחלה ===
הראשונים נחלקו בנוגע לאדם שנפצע בידי שמים (כלומר לא בסירוס ישיר על ידי אדם) לאחר לידתו, (לדוגמה, על ידי מחלה) האם סריס כזה נחשב לסריס חמה למרות שכשנולד לא היה סריס, משום שסירוסו התרחש באופן טבעי, או שנחשב לסריס אדם, מפני שהדבר קרה לאחר לידתו.

להלכה, בשולחן ערוך הובאו שתי הדעות, אך רבים מהפוסקים ובכללם בעל הפתחי תשובה פסקו שדינו כסריס חמה, ומותר לו לבוא בקהל.

== סימני סריס חמה ==
לדעת התלמוד אדם שהגיע לגיל עשרים וטרם הביא שתי שערות בשער הערווה, הרי הוא כסריס:

לאחר מכן מונה התלמוד סימנים נוספים המלמדים על כך שאדם הוא סריס חמה:

== דינים נוספים ==
מלבד איסור נישואים שתלוי אם האדם סריס חמה או סריס אדם, בתלמוד נזכרו דיני סריס גם בייחס לדיני ייבום וחליצה, כך למשל נזכר במשנה במסכת יבמות, שם נחלקו התנאים האם סריס אדם מתחייב לייבם וסריס חמה לא, או להפך; סריס חמה מתחייב לייבם וסריס אדם לא:

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

קטגוריה:סריסים
קטגוריה:הלכה
סופו חלוושי

סופו חלוושי (בגאורגית: სოფო ხალვაში; נולדה ב-31 במאי 1986) או סופיקו חלוושי היא מוזיקאית גאורגית, שייצגה את גאורגיה באירוויזיון 2007. השיר שנבחר מתוך חמישה שירים לייצוג באירוויזיון נקרא: "חלום נבואי", והוא נבחר, ב-3 במרץ 2007, כשיר הראשון של גאורגיה בתחרות.

== ביוגרפיה ==
סופו נולדה בבתומי. היא למדה לימודי פסנתר ואבוב. בשנת 2004 נבחרה כמנצחת בתחרות הזמרים הצעירים, "בית הספר נוטסה - 2004". סופיקו זכתה בפרס השלישי בתחרות המסחרית "הגל החדש" 2006 שהתקיימה ביורמלה שבלטביה. לאחר הצלחתה בלטביה היא חתמה חוזה בסוכנות הרוסית "ARS" בניהולו של המלחין הרוסי, איגור קרוטויו, וחזרה מנצחת למולדתה. שם קיבלה הצעה מיידית מערוץ הטלוויזיה הגאורגית, אימדי, לשמש כמנחת טלוויזיה בתוכנית "על גלי אימדי".

השיר של חלוושי הצליח להעפיל לגמר האירוויזיון, שם הגיע למקום ה-12.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות גאורגיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2007
קטגוריה:ילידות 1986
ח'אלד בולחרוז

ח'אלד בולחרוז (בהולנדית: Khalid Boulahrouz; נולד ב-28 בדצמבר 1981) הוא כדורגלן עבר הולנדי ששיחק בעמדת הבלם.

מכונה "ח'אלד הקניבל" בשל יכולתו "לבלוע" כל התנגדות כלפיו.
== חייו ==
בולחרוז הוא הולנדי מוסלמי, שנולד למשפחה מרוקנית שחיה בהולנד והוא הבכור בין שמונת הילדים במשפחה. כאשר הגיע לגיל 16 נפטר אביו ומאז הוא נאלץ במקביל לקריירה המקצועית שלו לתפוס את מקום אביו ולדאוג למשפחתו.

בשנת 2006 עבר בולחרוז לקבוצת צ'לסי מקבוצת המבורג. מספר חולצתו במועדון היה 9. לאחר השאלה לסביליה עבר בשנת 2008 למועדון הכדורגל שטוטגרט. בשנת 2013 עבר לשחק בקבוצת ברונדבי. ביולי 2014 עבר לפיינורד.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:בלמי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הולנד
קטגוריה:כדורגלני ואלבייק
קטגוריה:כדורגלני המבורג
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני סביליה
קטגוריה:כדורגלני שטוטגרט
קטגוריה:כדורגלני ספורטינג ליסבון
קטגוריה:כדורגלני ברונדבי
קטגוריה:כדורגלני פיינורד
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני יורו 2012
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1981
ג'ון אובי מיקל

ג'ון אובי מיקל (באנגלית: Mikel John Obi; נולד ב-22 באפריל 1987) הוא כדורגלן עבר ניגרי ששיחק בעמדת הקשר, כשחלק גדול מהקריירה שיחק בצ'לסי ובנבחרת ניגריה.

בנערותו שיחק במועדון "אייאקס קייפטאון" עד שהחל את הקריירה המקצוענית שלו ועבר לשחק במדי קבוצת לין אוסלו, זאת לאחר שהוכיח את כישוריו והוביל את נבחרת ניגריה הצעירה לניצחון על נבחרת ארגנטינה בגמר אליפות הנוער העולמית בשנת 2005. ב-2006 עבר לשחק במדי צ'לסי.

בספטמבר 2022 הכריז על פרישה ממשחק פעיל.

==תארים==
;צ'לסי
* אליפות אנגליה (2): , 
* הגביע האנגלי (4): 2006, 2008, 2009, 2011
* גביע הליגה האנגלית (2): 2006/2007, 2014/2015
* מגן הקהילה: 2009
* ליגת האלופות: 
* הליגה האירופית: 

;נבחרת ניגריה בכדורגל
* גביע אפריקה לאומות: 2013

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ניגרים
קטגוריה:קשרי כדורגל ניגרים
קטגוריה:ג'וס: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני לין אוסלו
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני טיינג'ין ג'ינמן טייגר
קטגוריה:כדורגלני מידלסברו
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני סטוק סיטי
קטגוריה:כדורגלני מועדון הכדורגל כווית
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ניגריה
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2006
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2008
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2010
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2013
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2013
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בנורווגיה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בסין
קטגוריה:ספורטאים ניגרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בכווית
קטגוריה:אנגלים ממוצא ניגרי
קטגוריה:ניגרים שנולדו ב-1987
קטגוריה:כדורגלנים ניגרים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:זוכי מדליית ארד אולימפית ניגרים: כדורגל
חנקן (ציפור)

Lanius cristatus
Lanius cabanisi

חַנְקָן (שם מדעי: Lanius) הוא סוג עוף ממשפחת החנקניים, בסדרת ציפורי שיר.
== מאפיינים ==
החנקנים לוכדים חרקים, ציפורים או יונקים קטנים ומשפדים אותם על קוצים - בעיקר אלו של השיזף. שיטה זו מסייעת להם לבתר את הטרף לפיסות קטנות יותר, וגם לשמור אותו במעין "מזווה" שאליו יוכלו לחזור במועד מאוחר יותר. הסבר אחר לתופעה הוא שמדובר בדוגמה של עקרון ההכבדה אותו טבע הזואולוג אמוץ זהבי. נמצא כי פעמים רבות הטרף מאבד את ערכו כמזון ולכן ייתכן שמטרת השיפוד היא לפרסם את הזכר שיצר אותה ולהגדיל את סיכוייו להיבחר על ידי נקבת החנקן.<ref></ref>

מקורם המאונקל מותאם לאכילת בשר, אך הם אינם עופות דורסים אמיתיים, ואין להם טופרים חזקים להחזקת טרפם.

גודלם של החנקנים 15–36 ס"מ, בעלי ראש גדול וזנב ארוך. פס שחור החוצה את הלחי הוא מאפיין מובהק של בני הסוג. ברוב המינים צבעי הזכר עזים יותר. 

רוב החנקנים מעדיפים שטחים פתוחים, ואפשר לראותם אורבים לטרפם מנקודות תצפית גבוהות, כגון צמרות עצים או עמודי חשמל. הם עטים על הטרף מלמעלה, ולוכדים אותו במעופם או על הקרקע.

בסוג מינים רבים שתפוצתם באפריקה ובאירואסיה, ושני מינים מצויים בצפון אמריקה. אין נציגים של סוג זה בדרום אמריקה או באוסטרליה. חנקנים מאזורים צפוניים וממוזגים נודדים, המינים הדרומיים יציבים. 

בישראל שבעה מיני חנקן, רובם חולפים. מספר המינים יכול להיות אף גדול יותר, לפי שיטות מיון נפרדות לכמה תת-מינים של חנקן.

==מינים==
* Lanius tigrinus
* Lanius bucephalus
* Lanius collurio
* חנקן ערבות (Lanius isabellinus) - בישראל הוא חולף וחורף נדיר אך קבוע
* חנקן טורקסטני (Lanius phoenicuroides) - בישראל הוא חולף נדיר למדי, בעיקר בדרום הארץ
* Lanius cristatus
* חנקן אדום-גב (Lanius collurioides) - בישראל הוא חולף נפוץ
* Lanius gubernator
* Lanius souzae
* Lanius vittatus
* חנקן חלוד-גב (Lanius schach) - בישראל הוא נצפה פעם בודדת ב-1982
* Lanius tephronotus
* Lanius validirostris
* חנקן שחור-מצח (Lanius minor) - בישראל הוא חולף שכיח, נפוץ יותר בנדידת הסתיו
* חנקן לודוויקיאנוס (Lanius ludovicianus)
* חנקן גדול (Lanius excubitor) - בישראל הוא יציב מצוי
** חנקן חיוור (Lanius excubitor pallidirostris), תת-מין של חנקן גדול
* חנקן דרומי (Lanius meridionalis)
* Lanius sphenocercus
* Lanius excubitoroides
* Lanius cabanisi
* Lanius dorsalis
* Lanius somalicus
* Lanius mackinnoni
* Lanius humeralis
* Lanius collaris
* Lanius newtoni
* חנקן אדום-ראש (Lanius senator) - בישראל הוא חולף, מקייץ, ומקנן מצוי למדי; הנפוץ מבין מיני החנקנים בארץ
* חנקן נובי (Lanius nubicus) - בישראל הוא חולף מצוי למדי, ומקייץ ומקנן שכיח

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.teva.org.il/?CategoryID=171&ArticleID=3772 חשבתם שרק הישראלים משפדים?] כתבה ווידאו מאתר החברה להגנת הטבע
* [http://ibc.hbw.com/ibc/phtml/familia.phtml?idFamilia=175 סרטי וידאו של חנקנים] &lrm; באתר Internet Bird Collection

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:חנקניים
פיקדילי

פיקדילי (באנגלית: Piccadilly) הוא רחוב ברובע הסיטי של וסטמינסטר במרכז לונדון, הממלכה המאוחדת.
== גאוגרפיה ==
רחוב פיקדילי עובר ממערב למזרח כשהוא מתחיל בפינת הייד פארק ומסתיים בכיכר פיקדילי. הרחוב נמצא על חלק מכביש ה-A4, בחציו המערבי הרחוב מהווה את הגבול הצפוני של גרין פארק. לאורכו נמצאות תחנות הרכבת התחתית פינת הייד פארק, גרין פארק ופיקדילי סירקוס, הוא גם מעניק את שמו לקו פיקדילי. פיקדילי נחשב לאחד הרחובות הישרים והרחבים יותר בלונדון ולאורכו ישנם מספר אתרים חשובים.

עד למאה ה-17 נקרא פיקדילי "רחוב פורטוגל", כמחווה לקתרינה, נסיכת פורטוגל, אשתו של צ'ארלס השני, מלך אנגליה. השם פיקדילי ככל הנראה נובע מחייט בשם רוברט טיילור אשר בנה את ביתו ברחוב בשנת 1612, הוא עשה את כספו ממכירת צווארוני פיקדיל. החל משנת 1660 והרסטורציה של המלוכה, החל כל האזור המערבי של לונדון בתנופת פיתוח ורחוב פיקדילי החל להתעצב בתור רחוב אופנתי בלב השכונות החדשות המתפתחות.

==אתרים חשובים לאורך הרחוב==
* בית אפסלי
* שגרירות יפן
* מלון ריץ (לונדון)
* בית ארלינגטון
* בית ברלינגטון
* האקדמיה המלכותית לאמנויות
* כנסיית סינט ג'יימס פיקדילי
* בית האמבט ("Bath House")

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:וסטמינסטר: רחובות
יוון הגדולה

איונים}}
יוון הגדולה (בלטינית: Magna Graecia) הוא אזור ההתיישבות היווני בדרום איטליה מהמאה ה-8 לפנה"ס. הוא כולל את התחום בו מוגדרים היום המחוזות הבאים של איטליה: בזיליקטה, שנקראה בעבר "לוקניה" על שם העם ששכן בה, קלבריה, פוליה וחלקים מקמפניה ומסיציליה. בתחילה הוקמו מושבות בחוף הדרומי של איטליה למהגרים חסרי קרקע אשר חיפשו מקום חדש להתנחל בו. במרוצת הזמן המושבות הפכו לערי חוף והיו לתחנות מסחר לסוחרים מיוון ארץ האם לבין התושבים ב"יוון הגדולה". החשובות שבמושבות הפכו לערים, אשר קרויות היום בשמות: בארי, ברינדיזי וטאראנטו. המתיישבים הביאו לחלקו הדרומי של חצי האי האיטלקי את התרבות היוונית, ושרידי המבנים מאותה תקופה מצויים באזור עד היום.

== כיום ==
על אף שרבים מהיוונים שבדרום איטליה עברו רומניזציה במהלך העת העתיקה וימי הביניים, עד היום נותרו כיסים של תרבות ושפה יוונית, בין היתר בשל הגירה מתמשכת בין דרום איטליה ויוון. דוגמה אחת לכך היא תושבי פוליה, שחלקם עדיין שומרים על שפה ומנהגים יוונים.

עם נפילת קונסטנטינופול ב-1453 החלו אצילים ביזנטיים, דוברי יוונית לחפש מקלט באיטליה. יוונים חזרו מחדש לאזור עם המאות ה-16 וה-17 לאחר כיבוש חצי האי הפלופונסי מידי ונציה, על ידי האימפריה העות'מאנית. אירוע גדול נוסף בסופו מספר גדול של יוונים חיפשו מקלט במקומות אלו הוא המצור על קורוני ב-1534. יוונים מקורוני, שנקראו גם קורוניאנים, הביאו עמם רכוש רב, וקיבלו הרשאות מיוחדות ופטורים מתשלום מיסים.

יוונים אחרים שהיגרו לאיטליה הגיעו מחצי האי המאני ונקראו מניוטים. הם ידועים במסורות הצבאיות שלהם ובנקמות הדם שלהם, שנמשכות במקרים רבים עד היום.

==שרידים מתקופת יוון הגדולה==
<gallery>
Veduta di Paestum 2010.jpg|מקדשים בפסטום, קמפניה
Reggio calabria museo nazionale mosaico da kaulon.jpg|פסיפס בקאולוניה, קלבריה
Tavole-palatine - Hera temple.jpg|המקדש של הרה במטאפונטו, בזיליקטה
Tarentum.jpg|מטבעות מהמאה ה-5 לפנה"ס, טאראנטו
Apulian Red Figure situla, with male and female attended by satyr-collection "Magna Grecia", (MANN 81863).jpg|סיטולה מפוליה מהמאה ה-4 לפנה"ס עם ציור בסגנון הדמות האדומה המתאר שתי דמויות אחת יושבת דיוניסוס (?) ושנייה מחזיקה מראה וסאטיר מחזיק לפיד בידו האחת ומוזג מתוך אונוצ'ו בידו השנייה באוסף יוון הגדולה במוזיאון הלאומי לארכאולוגיה של נאפולי
</gallery>

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
*Luca Cerchiai, Lorena Jannelli, Fausto Longo, Lorena Janelli, 2004. The Greek Cities of Magna Graecia and Sicily (Getty Trust) 
*T. J. Dunbabin, 1948. The Western Greeks
*A. G. Woodhead, 1962. The Greeks in the West
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [http://tjbuggey.ancients.info/maggrecia.html מפה]
* [http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/4116006.stm Italy rediscovers Greek heritage], BBC, 2005
* 
* 

קטגוריה:איטליה: העת העתיקה
קטגוריה:יוון העתיקה: גאוגרפיה
קשר רידולפי

מרי מלכת הסקוטים שקשר רידולפי נועד להכתירה כמלכת אנגליה

קשר רידולפי (Ridolfi plot) היה ניסיון בסוף שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70 של המאה ה-16 להפיל מכסאה את אליזבת הראשונה, מלכת אנגליה, ולהכתיר במקומה את דודניתה, מרי מלכת הסקוטים. על פי תוכנית הקושרים, הדוכס מאלבה - מפקד הכוחות הספרדים בארצות השפלה - היה אמור לנחות באנגליה בראש חיל משלוח של 10,000 חיילים ולחבור לכוחות מקומיים שיגייסו הקושרים האנגלים. 

התערבותם הגלויה של הספרדים בענייניה הפנימיים של אנגליה נבעה משרשרת של מעשי איבה שפרצו בין אנגליה לספרד בעקבות מסעות השוד של פרנסיס דרייק. כמו כן, הפיצול שחל בעולם הנוצרי, בעקבות צמיחתה של תנועת הרפורמציה שיזם מרטין לותר ולאור החלפת הזרם הנוצרי באנגליה מנצרות קתולית לנצרות פרוטסטנטית, עורר את התנגדותם של הספרדים הקתולים. הקשר נחשף על ידי אנשי השירות החשאי הבריטי שבראשם עמד סר פרנסיס וולסינגהם, והמלכה אליזבת כלאה את דודניתה למשך תשע עשרה שנה, ולאחר מכן הוציאה אותה להורג באשמת השתתפות בקשר.

הקשר נקרא על שמו של בנקאי, רוברטו די רידולפי, שתיווך בין הצדדים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנגליה: היסטוריה
קטגוריה:ספרד: היסטוריה
קטגוריה:הפיכות צבאיות
הנסיך אדוארד, דוכס אדינבורו

הנסיך אדוארד, דוכס אדינבורו, 2013
תפילה שנאמרה בבתי הכנסת בבריטניה, לרגל הולדת הנסיך
הנסיך אדוארד, דוכס אדינבורו (באנגלית: Prince Edward, Duke of Edinburgh; נולד בשם אדוארד אנטוני ריצ'רד לואיס ב-10 במרץ 1964) הוא בנם של המלכה אליזבת השנייה והנסיך פיליפ, דוכס אדינבורו, וה-14 בסדר הירושה לכתר הבריטי. מאז נישואיו בשנת 1999 נשא הנסיך בתואר "רוזן וסקס", וב-2023 הוענק לו התואר "דוכס אדינבורו".

==ביוגרפיה==
הנסיך אדוארד הוא הצעיר מבין ארבעת ילדיהם של המלכה אליזבת השנייה והנסיך פיליפ.

הנסיך אדוארד התחתן עם סופי רייס-ג'ונס, בעלת משרד יחסי ציבור, ב-19 ביוני 1999. נולדו להם שני ילדים:
* ליידי לואיז וינדזור (נולדה ב-8 בנובמבר 2003)
* ג'יימס, רוזן וסקס (נולד ב-17 בדצמבר 2007)

הנסיך אדוארד ידוע בעיקר הודות להפקותיו ולהופעותיו הטלוויזיוניות.

כבן בית המלוכה, נוטל הנסיך חלק פעיל בפעילויות השונות המוטלות על בני הבית, ובתמורה מוענקת לו על ידי המלכה קצבה שנתית של 141,000£. במהלך העשור השני של המאה העשרים ואחת, הוא הרחיב את פעילותו ונטל על עצמו חלק מחובותיו של אביו, בשל גילו.

ביום הולדתו ה-55, ב-10 במרץ 2019, העניקה לו המלכה תואר נוסף, רוזן פורפר, המתייחס לעיירה הסקוטית פורפר (Forfar). ביום הולדתו ה-59 העניק לו המלך צ'ארלס השלישי את התואר דוכס אדינבורו, שבו החזיק אביו הנסיך פיליפ.

==תוארו==
לפי המסורת בבית המלוכה, מוענק לבנו של המלך או לבנה של המלכה השולטת תואר דוכס בעת חתונתו. מסורת זו נשמרה כשאחיו הגדול, הנסיך אנדרו, קיבל את התואר דוכס יורק כשנישא לשרה פרגוסון. לקראת חתונתו של אדוארד הודיע הארמון שהתואר שיוענק לו הוא רוזן בלבד. באופן דומה, כשנולדה בתו לואיז, פורסם כי היא תיקרא ליידי לואיז וינדזור (תואר הכבוד לבתו של רוזן), ולא הוד מעלתה המלכותית, הנסיכה לואיז מווסקס, התואר לו זכאים נכדיו של השליט.

לאחר מותו של הנסיך פיליפ, דוכס אדינבורו, ירש את תוארו בנו הבכור, צ'ארלס, ועם עליית צ'ארלס לכס המלכות, התמזג התואר עם הכתר. במרץ 2023, חודשיים לפני טקס ההכתרה המתוכנן של צ'ארלס, יצר המלך מחדש את תואר הדוכס מאדינבורו, והעניק אותו לאחיו. התואר ניתן לו לימי חייו בלבד, ובנו ג'יימס לא יירש אותו, אלא רק את התואר רוזן וסקס.

==אילן יוחסין==

==סדר הירושה לכתר הבריטי==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:בית וינדזור: אישים
קטגוריה:דוכסי אדינבורו
קטגוריה:רוזני וסקס
קטגוריה:מסדר הבירית: אבירים וגבירות מלכותיים
קטגוריה:המסדר הוויקטוריאני המלכותי: אבירים וגבירות הצלב הגדול
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1964
ילקוט הכזבים

כריכת ילקוט הכזבים, מהדורת [[2009, האיור מאת דני קרמן]]
ילקוט הכזבים הוא אוסף סיפורים שנערך על ידי דן בן אמוץ וחיים חפר ופורסם בשנת 1956 בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
האוסף זכה להצלחה גדולה ונחשב לאחד ממייצגיה החשובים ביותר של תרבות הפלמ"ח.

== על הספר ==
הספר כולל 167 "כזבים" שנבחרו מתוך קרוב ל-400 סיפורים. לבד מחפר ובן אמוץ, תרמו לילקוט גם חיים לבקוב שתואר כאלוף מספרי הכזבים בארץ, וכן שאול ביבר (תחת הכינוי "עופר"), ירוחם כהן, חיים זינגר, מוסה פינקל ואחרים.

בהקדמה מציין בן אמוץ את הקשר בין כזב וצ'יזבט (האחרון ננטש, כאשר "ותיקי ההסתדרות וכותבי מאמרים ראשיים, החלו פתאום להשתמש בו בפזרנות מדאיגה, בחוסר דייקנות ובהפקרות") ומסביר את ההבדל בין שקר, מתיחה וכזב:

הספר מחולק למספר פרקים ששמותיהם מעידים, במידת מה, על נושאי הכזבים, למשל: 'מעשים שהיו', 'מתיחות', 'שיטות ופטנטים' וכיוצא בזה. שמו של כל סיפור הופיע במהדורה המקורית בכתב רש"י.

===כזב לדוגמה===
הלב של מישקה (מתוך "מעשים שהיו"):

עיקר הספר עוסק בהווי הפלמ"ח ובישראל של שנות ה-40 של המאה ה-20. גיבוריו, בהם ג'ורי (חיים גורי), עבד (עובד מיכאלי), פלח ואבו ליש, מתאמנים, מתעמתים עם הבריטים והערבים, חיים בגרעינים, מחזרים אחר בחורות, מתחככים באושיות היישוב ומציקים זה לזה. עם זאת, חלק מהסיפורים עוסקים גם בצה"ל הצעיר.

== השפעה תרבותית ==
ילקוט הכזבים נחשב לאחד מתוצריו התרבותיים המובהקים של הפלמ"ח, מה גם ששני עורכי הספר שירתו בו. הספר מציג חלק ממה שכונה על ידי חיים גורי "תרבות המעגל", ישיבה סביב מדורה תוך שירה וחזרה אינסופית על אותם צ'יזבטים, כשאלו מתייחסים לחוויותיהם וליחסים ביניהם.

ציטוטים מהספר נכנסו לשיח הישראלי, ובהם "אתם נוער אתם? אתם חרא!" (אברהם שפירא ב-"נאום קצר"), "אני מתקלח פעם בחורף, אם צריך או לא צריך" ("כיתת המלוכלכים") ורבים נוספים.

בשירו של יהונתן גפן, "יכול להיות שזה נגמר", מוזכר ילקוט הכזבים כאחד מסמלי דור הפלמ"ח.

בשירו של דני סנדרסון, "היא חולה", מוזכר ילקוט הכזבים כאחד הניסיונות של החולה להתעודד.

==מהדורות==
* המהדורה המקורית, 1956, הוצאת הקיבוץ המאוחד. מעוטר באיורי שחור-לבן זעירים פרי עטו של המאייר ז'אן דוד.
* מהדורה שנייה "עממית", 1979 - מהדורה מורחבת, עם 30 כזבים חדשים. האיורים במהדורה זו הם תחריטים כלליים ללא קשר לתוכן וללא זכויות יוצרים.
* מהדורה מחודשת, מוערת ומצוירת, 2009 - המהדורה בפורמט אלבומי, כללה 12 כזבים נוספים שהוסיף חיים חפר מזכרונו, וכן ציורי צבע והערות מאת דני קרמן המבארות אירועים, שמות אישים ומקומות ומונחי סלנג שכבר אינם בשימוש.

==קישורים חיצוניים==

*[https://palmach.org.il/history/database/?itemId=5518 על ילקוט הכזבים] במרכז מידע פלמ"ח
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:ספרי הומור וקומדיה
קטגוריה:הנצחת הפלמ"ח
קטגוריה:ספרי 1956
קטגוריה:דן בן אמוץ
קטגוריה:חיים חפר
חגי קדושים נוצרים

לוח חגי קדושים נוצרים של חודש יוני. כתב יד פיני מהמאה ה-14
לוח חגי הקדושים הנוצרים הוא שיטה מסורתית נוצרית לחלוקתה של השנה הליטורגית לימי חג, על ידי שיוכו של כל יום בשנה לקדוש נוצרי או למספר קדושים ("קדוש היום" או "יום הקדוש", אנגלית Saint's day, איטלקית Santo del giorno). מקורה של השיטה בימיה המוקדמים של הנצרות עת נהוג היה להנציח קדושים מעונים ביום מותם. כשגדל מספרם של הקדושים לקראת תחילת ימי הביניים, צוין קדוש אחד לפחות בכל יום בשנה. במסורות מסוימות שונה יומם של קדושים מסוימים וחלקם הושמטו לחלוטין מלוח החגים. לוח חגי הקדושים משתנה מכנסייה לכנסייה ועשוי לכלול שינויים גם על בסיס מקומי. יש קדושים שלהם משויכים יומיים או יותר בשנה הליטורגית. לוח השנה של חגי הקדושים הנוצרים שולב בחגים הנוצריים הנייחים והניידים העיקריים, ובשל תנועתם של החגים הניידים קורה כי ימי חג של קדושים נוצרים חלים בימי חג עיקריים שונים בשנים שונות. יש הממשיכים ונוהגים לפי המסורת העתיקה של ציון יום בשנה לפי הקדוש שזהו יום חגו.

בכנסייה האורתודוקסית ובכנסיות קתוליות מסוימות, מקובל לעיתים לבחור את שמו של ילד בהתאם לקדוש שיומו מצוין ביום לידתו, הטבלתו או חתימתו. במדינות רבות חוגגים הנוצרים את יום השם, שבו מציינים את יומו של הקדוש שאת שמו הם נושאים באופן מיוחד, בדומה ליום הולדתם.

==ראו גם==
* מרטיר

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.americancatholic.org/Features/saints/bydate.asp Calendar of saints]

*
קטגוריה:מועדים נוצריים
ריכרד אדולף ז'יגמונדי

ריכרד אדולף ז'יגמונדי (הונגרית: Richárd Adolf Zsigmondy; 1 באפריל 1865 – 23 בספטמבר 1929) היה כימאי אוסטרו-גרמני ממוצא הונגרי, שעסק בחקר קולואידים. הוא זכה בפרס נובל לכימיה לשנת 1925 "על הדגמת האופי ההטרוגני של תרכובות קולואידיות והשיטות בהן השתמש". מכתש ז'יגמונדי בירח קרוי על שמו.

==חייו ועבודתו==
ז'יגמונדי נולד בווינה לאירמה פון סקמארי ואדולף ז'יגמונדי האב, מדען שהמציא כלי ניתוח בתחום רפואת השיניים. אביו של ז'יגמונדי מת בגיל צעיר ב-1880, ואמו דאגה לחינוכו. בתיכון גילה עניין במדעי הטבע, בפרט בכימיה ובפיזיקה, והחל לבצע ניסויים במעבדה הביתית שלו.

הקריירה האקדמית שלו החלה בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת וינה, אך תוך זמן קצר עבר לאוניברסיטה הטכנית של וינה, ומאוחר יותר לאוניברסיטת מינכן במטרה ללמוד כימיה. במינכן מורהו היה פון מילר, ושם גם החל בקריירת המחקר שלו. הוא חזר לאוסטריה ב-1893 למשרת פרופסור חבר בגראץ. בתקופה זו בגראץ ביצע את עבודתו המדעית החשובה ביותר, על כימיה של קולואידים. בשנים מאוחרות יותר עבד על הידרוסול (תרחיף) זהב, ופיתח את אולטרמיקרוסקופ החרך.

ב-1903 נישא ללורה לואיז מילר, ונולדו לזוג שתי בנות, אן-מארי וקאתי. בשנת 1925 נישאה אן-מארי לד"ר אריך היקל, לימים פיזיקאי וכימאי פיזיקלי נודע.

הקריירה המדעית של ז'יגמונדי נמשכה בגטינגן שבגרמניה ב-1908, שם היה לפרופסור לכימיה, מנהל המכון לכימיה אי-אורגנית, ובה עבד עד סוף הקריירה המקצועית שלו. 

ב-1925 זכה ז'יגמונדי בפרס נובל לכימיה, על עבודתו בתחום הקולואידים בתקופת פעילותו בגראץ. אוניברסיטת גטינגן נקלעה לקשיים כלכליים חמורים בעקבות מלחמת העולם הראשונה, וכספי המענק שהתלוו לפרס סייעו מאוד לז'יגמונדי להמשיך במחקריו.

ז'יגמונדי מת ב-1929 בגטינגן.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nndb.com/people/338/000100038/ ריכרד ז'יגמונדי], באתר NNDB.
* [http://www.archive.org/details/colloidsandtheul031015mbp קולואידים והאולטרמיקרוסקופ], ספרו של ז'יגמונדי על המצאתו ושימושיה, בתרגום לאנגלית משנת 1914, להורדה חופשית.
* 
* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מינכן
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכימיה
קטגוריה:כימאים גרמנים
קטגוריה:כימאים אוסטרים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:זוכי פרס נובל הונגרים
קטגוריה:האימפריה האוסטרו-הונגרית: אישים

קטגוריה:ילידי 1865
קטגוריה:נפטרים ב-1929
תפילת טל

טל בוקר על דשא
תפילת טל (או תיקון הטל על פי הספרדים) היא תפילה או פיוט הנאמר ביום הראשון של חג הפסח בתפילת מוסף, קודם שמתחילים להזכיר טל בתפילת העמידה.

==התפילה==

במקורות היהודיים מיוחסת חשיבות רבה לטל, והשפעה גדולה לקיומם של הצמחים. למעשה יש בטל תועלת לשמירה על לחות הצמחים במקומות היבשים. בתפילת טל מבקשים מהקב"ה שיוריד את הטל לברכה וירבה את יבול האדמה בקיץ. בתפילה זו אומרים פיוטים הקשורים לטל ולימות הקיץ.

משעה שאומרים תפילת טל ועד שמיני עצרת אומרים בתפילת העמידה בברכת גבורות מוריד הטל. לפי נוסח אשכנז בקיץ לא אומרים מוריד הטל בכלל אלא אומרים "מחיה מתים אתה רב להושיע מכלכל חיים בחסד", ברם בארץ ישראל קיבלו גם רוב מתפללי נוסח אשכנז את המנהג לומר מוריד הטל.

==סדר תפלת טל לנוסח אשכנז==

פתיחת תפילת הטל ב[[מחזור וורמייזא.]]
בנוסח אשכנז נהוג לומר בחזרת התפילה במוסף מערכת פיוטים ("שבעתא" עם הרחבות) שנכתבה על ידי ר' אלעזר הקליר. המערכת פותחת בפיוט 'מגן' - "בדעתו אביעה חידות" ו'מחיה' - "תהומות הדום לרסיסו כסופים". לאחריה באים פיוטי הרחבה רבים, ששיאם ב'סדר פסוקים' - "אלים ביום מחסן". לבסוף אומרים את הפזמון טל תן לרצות ארצך, ולבסוף הכרזת הטל. כיום ברוב הקהילות אין אומרים את פיוטי ההרחבה, אלא רק את המגן, המחיה, והפזמון. בהרבה קהילות בארץ ישראל, נהוג לומר את הפיוטים לפני תפילת מוסף, ולומר רק את "טל תן לרצות ארצך".

ברוב הקהילות, נוהגים לומר את הפיוטים במקום שבדרך כלל מזכירים טל או גשם, כלומר, לפני מכלכל חיים בחסד. אולם במנהג פפד"מ, אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, במקום בו אומרים פיוטים בשאר המועדים.

סדר הפיוטים:

למגן
* בדעתו אביעה חידות וכו'.
למחיה
* תהומות הדום לרסיסו כסופים וכו'.
* ארשה ארוש רחשון וכו'.
* אאגרה בני איש המשרר בטל וכו'.
* תחת אלת עפר ברך מושיע בטל וכו'.
* אלים ביום מחסן וכו'.
 (ובאותן הקהילות (ראו לעיל) שבהן אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, החזן ממשיך "ממית ומחיה ומצמיח ישועה ואין דומה לך בא"י מחיה המתים").

==סדר תקון הטל לנוסח הספרדים ועדות המזרח==
לנוסח הספרדים אומרים: "שזופת שמש", "שלח רוחך" (שניהם לר' שלמה אבן גבירול), "מבטח כל היצור", "כי רב להושיע ומוריד הטל" ו"בטללי אורה". יש אומרים את התפילה לפני אשרי של תפילת מוסף, יש אומרים אותה לאחר חצי קדיש שלפני תפילת העמידה, והספרדים במערב אירופה שומרים על מנהג ספרד הקדום לומר אותה בתוך חזרת הש"ץ. גם בתכלאל (הן הבלדי והן השאמי) אימצו את סדר תיקון הטל הספרדי (וכן תיקון הגשם), אך בעבר לא היה נהוג בתימן לומר תיקון הטל (או תיקון הגשם) בכלל (מעיד על כך מהרי"ץ בתכלאל עץ חיים).

בחלק מקהילות המזרח (בעיקר בבל) נהוג להוסיף קטע זה:

ברוב קהילות ספרד מתחילים מכאן:

לפי מנהג איטליה כיום אין תפילת טל, אלא בחזרת הש"ץ לאחר המלים "רב להושיע" בברכת גבורות החזן אומר "שאתה הוא ה' אלהינו משיב הרוח ומוריד הטל, לברכה ולא לקללה, לשבע ולא לרעב, לרצון ולא לרזון, לחיים ולא למוות. מכלכל חיים בחסד וכו'".

== ראו גם ==
* תפילת גשם

==לקריאה נוספת==
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [https://youtu.be/6K_rDdcuAcQ תיקון הטל] בנוסח יהודי תטואן (מרוקו הספרדי).
* 
* [https://web.nli.org.il/sites/nlis/he/Song/Pages/song.aspx?songid=8414#3,138,15322,4806 תפילת טל], מתוך אתר שיתוף פיוט
* 
* [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=5610&st=&pgnum=109 ביאור תיקון הטל], בספר זכור לאברהם של הרב אברהם פונטרימולי, באתר hebrewbooks

==הערות שוליים==

טל, תפילת
קטגוריה:פיוטים לפסח
קטגוריה:גשם ביהדות
קטגוריה:טל