OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קריפטון

קריפטון (Krypton) הוא יסוד ממשפחת הגזים האצילים שסמלו הכימי Kr ומספרו האטומי 36. שמו נובע מהמלה היוונית "κρυπτός" (קריפטוס) - נסתר/חבוי.

==תכונות==
קריפטון הוא גז אציל חסר צבע וחסר ריח הנמצא בכמויות זעירות באטמוספירה ומופק מניזול אוויר. זהו אחד מתוצרי הפירוק של אורניום. כמוצק הוא מתגבש לגבישים לבנים במבנה קובייה - תכונה אופיינית לכל הגזים האצילים.

==שימושים==
בשל מחירו הגבוה יחסית, לקריפטון מספר מצומצם של שימושים בהם:
* ל-<sup>85</sup>Kr שימוש באנליזות כימיות.
* <sup>81</sup>Kr משמש לבדיקת תפקוד הריאות.
* גז אדיש במילוי נורות להט.
* גז הדלקה בחלק מהנורות פלואורסצנטיות.
* נורת הבזק בלייזר מסוג Nd:YAG.<ref></ref><ref name="Koechner6.1.1">Koechner §6.1.1, pp. 251–64.</ref>

===לייזר קריפטון-פלואורי===
בקריפטון משתמשים גם בבניית מספר סוגים של לייזר אקסימר, העיקרי שבהם הוא קריפטון פלואורי. בלייזר זה משקיעים אנרגיה בתערובת של גז קריפטון ובמולקולות פלואור ליצירת התגובה:
<div style="text-align: right; direction: ltr; margin-left: 1em;">
Kr<sub> (g)</sub> + F<sub>2 (g)</sub> <sup dir=ltr>אנרגיה</sup>→ KrF<sub dir=ltr>2 (g)</sub>
</div>

מולקולה זו איננה יציבה ובהתפרקותה בחזרה למרכיביה נפלטת אנרגיה בזמן קצר מאוד. אורך הגל של קרן האור הנפלטת הוא 248 ננומטר ומשך הזמן של פעימת הלייזר הוא בדרך כלל בין 20 ל-30 ננושניות.

==היסטוריה==
הקריפטון זוהה ב-1898 על ידי ויליאם רמזי ומוריס טרברס (Morris Travers). הגילוי נבע מהוצאת הרכיבים המוכרים מאוויר נוזלי. יסוד זה מצוי באוויר החופשי אך בריכוז נמוך מאוד. בשנת 1960 שימש איזוטופ של קריפטון להגדרת יחידת האורך מטר. ב-1983 הגדרת המטר שונתה והיא עתה מתבססת על מהירות האור בריק.

בנוסף, ידוע הקריפטון בציבור בזכות הופעתו בקומיקס "סופרמן". לפי הקומיקס קריפטון הוא שם הכוכב שממנו הגיע סופרמן והחומר היחיד שמבטל את כוחותיו.

==צורה בטבע==
ריכוז הקריפטון באוויר הוא 1.14 חלקים למיליון (ppm) והוא מזוקק בניזול אוויר.

==תרכובות==
כגזים אצילים אחרים, קריפטון נחשב גז אדיש מבחינה כימית - זו טעות וישנן מספר תרכובות של קריפטון. תרכובות קריפטון שהצליחו ליצור:
* F<sub>2</sub>Kr - הופק בכמויות זעירות (גרמים בודדים) בכמה טכניקות שונות.
* היונים ArKr<sup dir=ltr>+</sup> וKrH<sup dir=ltr>+</sup> הופקו ונחקרו.
* ישנן ראיות לקיום התרכובות KrXe או היון KrXe<sup dir=ltr>+</sup>.

==ראו גם==
* קריפטונייט - מינרל בדיוני שמקורו בפלנטת המוצא הבדיונית "קריפטון", בספר הקומיקס "סופרמן".

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Kr/index.html קריפטון ב-Webelements (אנגלית)]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גזים אצילים
ארגון (יסוד)

אַרְגּוֹן (Argon) הוא יסוד ממשפחת הגזים האצילים שסמלו הכימי Ar ומספרו האטומי 18.

==תכונות==
ארגון הוא גז חסר צבע וריח בצורתו הגזית והנוזלית והוא מסיס במים פי 2.5 מחנקן או חמצן.

לא ידוע על קיומן של תרכובות ארגון בטבע.
בשנת 2000 דיווחו מדענים מאוניברסיטת הלסינקי על ייצור התרכובת HArF. ארגון יכול ליצור עם מים מבנה שבו אטום ארגון כלוא ברשת מולקולות מים. חישובים תאורטיים וסימולציות מחשב חוזות קיום אפשרי של תרכובות ארגון יציבות, אבל בינתיים לא נמצאה דרך לייצר אותן באופן סינתטי.

==שימושים==
שימוש נפוץ בארגון הוא מילוי נורות להט, מכיוון שהוא אינו מגיב עם חוט הלהט אפילו בטמפרטורות גבוהות. שימושים נוספים:
* ארגון משמש כגז אינרטי להגנה מפני חמצון ותגובות אחרות במגוון שימושים, כגון ייצור וריתוך של טיטניום ויסודות פעילים אחרים, גידול גבישי צורן וגרמניום ויישומים אחרים.
* לארגון נוזלי שימוש בפרוצדורות רפואיות כמו למשל חיסול רקמה סרטנית על ידי קירור קיצוני.
* מסמך החוקה המקורי של ארצות הברית מוצג לקהל במכל שקוף שמכיל ארגון במקום אוויר, וכך נמנע ריקבון הנייר.
* פלזמה של ארגון משמשת בתהליכים במיקרואלקטרוניקה, בליטוש עדין של דגמי מיקרוסקופ אלקטרונים חודר, ובמגוון יישומים אחרים במחקר מדעי.
* גז ארגון משמש כמבודד רעשים בחלונות בעלי זיגוג כפול ומוזרק בלחץ לתוך הרווח בין שתי הזכוכיות של החלון.
*כגז הדלקה בנורות פולואורסצנטיות, נורות כספית ונורות מתכת הליד.

==היסטוריה==
מקור השם ארגון הוא מהמילה היוונית: Argos שמשמעותו "לא פעיל". השם הוענק ליסוד על ידי ויליאם רמזי. היסוד התגלה לראשונה על ידי הנרי קוונדיש ב-1785 כאשר ערך ניסוי. קוונדיש לא הקדיש זמן ומחשבה ליסוד שמצא, ואף לא היה בטוח כי יסוד הוא, והתעלם ממנו כליל. הארגון זוהה רק ב-1894 על ידי הכימאים הבריטים לורד ריילי (Lord Rayleigh) וויליאם רמזי.

==צורה בטבע==
הארגון מרכיב כ-0.934% מאטמוספירת כדור הארץ והוא הגז האציל הנפוץ ביותר על פניו. הוא מופק כשמנזלים אוויר ומפרידים את מרכיביו. אטמוספירת מאדים מכילה 1.6% ארגון. גשושית המחקר "הויגנס" גילתה נוכחות ארגון באטמוספירת טיטאן, ירחו הגדול ביותר של שבתאי.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Ar/index.html ארגון ב-Webelements] 
* [http://www.uigi.com/argon.html ארגון - שימושים, תכונות וישומים] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גזים אצילים
קסנון

קסנון (Xenon) הוא יסוד כימי ממשפחת הגזים האצילים שסמלו הכימי Xe ומספרו האטומי 54.

==תכונות==
בעבר קסנון כונה "גז אינרטי". היום ידוע שהגדרה זו אינה מדויקת, כיוון שניתן ליצור מספר תרכובות שמכילות קסנון. קסנון מסוגל להתמוסס ולהיכלא בין רשת מולקולות מים.

==שימושים==
השימוש העיקרי בקסנון הוא בנורות למבזקים אלקטרוניים למצלמות, מנורות סטרובוסקופיות, לייזרים, ועוד. שימושים נוספים:

הערה: השם "קסנון" משמש ברוב השפות כשם גנרי לנורות הפריקה (HID) שיש בפנסים קדמיים של כלי רכב, למרות שאלו אינן נורות קסנון אלא נורות מתכת הליד.
* כמרדים כללי - למרות ששימוש זה נדיר בעיקר בשל מחירו הגבוה של קסנון והעבודה שנדרשות מכונות אנסטזיה מיוחדות בשבילו, קסנון משמש גם הוא בהרדמה.
* ייצור נורות פריקה למקרני קולנוע ושפופרות הבזק במצלמות, מערכות גילוי אש וכדומה.
* מכיוון שקסנון הוא יסוד אציל כבד יחסית, משתמשים בו במנועי יונים, היוצרים דחף באמצעות האצת סילון של יונים בניגוד לכיוון התנועה הרצוי, בדומה למנוע רקטי.
* האיזוטופ <sup>133</sup>Xe הוא רדיואיזוטופ יעיל.
* בכימיה אנליטית, לתרכובות H<sub>4</sub>XeO<sub>6</sub> שימושים כחומר מחמצן.
* בנורות ליבון והלוגן מסוימות (בעיקר בנורות לפנסים ניידים וכן בנורות להקרנה), משתמשים בקסנון במקום בארגון, חנקן או קריפטון כ"גז אינרטי".
* כגז הדלקה בנורות נתרן לחץ גבוה.
* כמקור האור הראשוני בנורות מתכת הליד לפנסי רכב קדמיים (בשניות שמרגע ההדלקה, לפני שהכספית וההלידים מתאדים). על מנת לעשות זאת, הקסנון בנורה נמצא בלחץ של כמה אטמוספירות. הדבר מאפשר גם חימום מהיר יותר של הכספית וההלידים בגלל החום הרב יותר של קשת הקסנון בתנאים כאלו.

==היסטוריה==
הקסנון (מקור השם במילה היוונית ξενος (xenos) שמשמעה "זר") זוהה באנגליה על ידי ויליאם רמזי (William Ramsay) ומוריס טרברס (Morris Travers) ב-1898, בשאריות שנשארו מאידוי אוויר נוזלי.

==צורה בטבע==
קסנון נמצא בכמויות זעירות (שני חלקיקים מתוך 20 מיליון) באטמוספירת כדור הארץ ומופק מסחרית במיצוי מאוויר נוזלי. האיזוטופים <sup>133</sup>Xe ו-<sup>135</sup>Xe מיוצרים בכורים גרעיניים בהקרנת נייטרונים.

==תרכובות==
גבישי XeF<sub>4</sub>
לפני 1962, קסנון וגזים אציליים אחרים נחשבו לאדישים לחלוטין מבחינה כימית. מאז, יותר ויותר עדויות מעידות שקסנון ושאר הגזים האציליים יוצרים מספר תרכובות. עד היום יוצרו תרכובות קסנון עם פלואור, חנקן, מימן, נתרן ועוד מספר יסודות אחרים. בנוסף לכך, ידועות 80 תרכובות של קסנון, פלואור וחמצן.

==אמצעי זהירות==
קסנון אינו יסוד רעיל, אך תרכובות שלו הן חומרים מחמצנים חזקים ורעילים, שמסוגלים לגרום לנזק.

כיוון שקסנון כבד יותר מהאוויר, מהירות הקול בו נמוכה יותר. כששואפים אותו לריאות, הוא גורם לקול עבה ונמוך (בניגוד לשאיפת הליום). עם זאת, בדומה לגז צחוק ולהליום, שאיפת קסנון עלולה לגרום למחסור בחמצן בגוף ולחנק.

לקסנון יש השפעה מאלחשת, והוא משמש ברפואה כמרדים כללי. כיום, בשל הסכנה הטמונה בו והשפעתו המאלחשת (וגם בגלל מחירו הגבוה), הפסיקו אוניברסיטאות רבות להשתמש בשאיפה שלו להדגמה במעבדות כימיה. כתחליף לו הן משתמשות בגז גופרית שש-פלואורידית בהדגמה זו (אף שגם הוא גורם לאספיקסיה).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Xe/index.html קסנון ב-Webelements ]
* [http://www.anaesthetist.com/anaes/drugs/xenon.htm קסנון כחומר מאלחש ]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גזים אצילים
קטגוריה:אנטגוניסטים ניקוטינים
תור מצוי

ביצת תור מצוי
תור מצוי (שם מדעי: Streptopelia turtur) הוא עוף ממשפחת היוניים שתפוצתו עולמית וכוללת את מרבית אירופה ואסיה. הוא מצוי גם בישראל.

מקום החיות האופייני של התור המצוי הוא נופים פתוחים עם עצים פזורים, יערות דלילים, יערות פארק, שולי יער ומטעים. הוא נפוץ ביותר בנופי הפרדסים, אך מצוי גם בשדות מרעה עם עצים פזורים בחורשים דלילים ואף בתוך יישובים.

התורים אוכלים מזון צמחוני בלבד, זרעים ועלים, שהם מלקטים על פני האדמה.

בישראל התור המצוי הוא עוף קיצי, המקנן בכל רחבי ישראל, וכמו כן הוא חולף מצוי ביותר.

התור המצוי הוא אחד הזיהויים לתור המוזכר במקרא ובחז"ל אותו הקריבו כקרבן עוף במקדש בירושלים.<ref></ref>

אוכלוסיית התור המצוי הצטמצמה באופן ניכר בסוף המאה ה-20 וראשית המאה ה-21, בין השאר כתוצאה מציד נרחב. ב-2015 הוכרז כמין בסכנת הכחדה על ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע.

ב-2020 החליט המשרד להגנת הסביבה לאסור על ציד התור המצוי, בעקבות קמפיין נגד ציד של החברה להגנת הטבע, תנו לחיות לחיות ואנימלס והסיכון לאוכלוסיית התורים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://home.deds.nl/~birds/pages/tor_mazui.htm תור מצוי]
* [http://www.iucnredlist.org/search/details.php/48733/summ תור מצוי] באתר [http://www.iucnredlist.org/ הרשימה האדומה של IUCN]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:יוניים
קטגוריה:ארץ ישראל: יוניים
קטגוריה:יוון: עופות
קטגוריה:רומניה: עופות
קטגוריה:דנמרק: עופות
קטגוריה:קפריסין: עופות
קטגוריה:בעלי חיים בתנ"ך
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
שעיר מצוי

Otus scops
שעיר מצוי (שם מדעי: Otus scops) הוא דורס לילה ממשפחת הינשופיים. הוא הקטן בדורסי הלילה בארץ.

== מידות ותפוצה ==
אורך גופו הוא בין 18 ל-19.5 סנטימטרים, מוטת כנפיו בין 53 ל-60 סנטימטרים. רגליו חזקות בעלות ארבע אצבעות, האצבע הרביעית יכולה להיות לפנים או אחור כדי לסייע באחיזת הטרף.
השעיר נודד בחורף למרכז אפריקה ומקייץ בדרום אירופה, במרכז אסיה ובצפון אפריקה. לפי חלק מהחוקרים שעיר קפריסאי מהווה תת-מין של שעיר מצוי.

בישראל השעיר הוא חולף שכיח בדרכו מאירופה לאפריקה וחזרה. הוא גם מקייץ שכיח למדי ברוב חלקי הארץ, בעיקר בעמקים שבחבל הים תיכוני (בקעת כינרות, עמק בית שאן ועמק החולה). לעיתים גם חורף בדרום הארץ. בשנים האחרונות נצפה השעיר המצוי בשרון ובעמק חפר, לאורך כל השנה.

== מקום חיות ותזונה ==
השעיר חי בשטחים פתוחים שפזורים בהם עצים בודדים, ביערות דלילים, בכרמי זית, במטעי דקל ואף בתחומי יישובים כפריים.

הוא צד את טרפו בלילה וניזון בעיקר מחרקים המהווים 95% מתפריטו. שאר מזונו כולל ציפורים, יונקים, דו-חיים וזוחלים.

בשעות הערב והלילה, משמיע השעיר קולות קצרים, גבוהים ונוקבים הנשמעים למרחוק במשך שעות רבות וללא הפסקה. הקולות, אשר מורכבים מצליל אחד חזק וקצר ומצליל דומה נוסף שקט יותר במרווחים שווים, נשמעים כמו צלילי סונאר ומשמשים כהכרזה טריטוריאלית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://israelibirdsstamps.yardbirds.org.il//an2.html פרטים על השעיר ובולים בהם הוא מופיע] , 
* [http://www.teva.org.il/?CategoryID=171&ArticleID=5046 שעיר מצוי], באתר החברה להגנת הטבע

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:ינשופיים
קטגוריה:ארץ ישראל: דורסי לילה
קטגוריה:ערב הסעודית: עופות
קטגוריה:קפריסין: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
כוס החורבות

כוס חרבות על סלע
Athene noctua vidalii
כּוֹס הֶחֳרָבוֹת, (שם מדעי: Athene noctua), מין בסוג כוֹס שבמשפחת הינשופיים.

דורס לילה קטן - אורכו עד 22 ס"מ, השכיח ברחבי ישראל. צבע הנוצות: חום כהה מוכתם בלבן, הבטן בהירה מוכתמת בחום. הרגליים מכוסות בניצוי עדין (גרביים). פרצופו שטוח, עיניו גדולות ומבהיקות בצהוב.

נפוץ בכ-84 מדינות באזור הפלארקטי ובצפון מזרח האזור האפרוטרופי. בישראל חיים תת-המינים: A. n. indigena, A. n. glaux. ,A. n. saharae (יש המזהים תת-מין זה עם הקאת) המופיעה במקרא.

מקום חיות אופייני: נופים יבשתיים פתוחים, יערות דלילים, פרדסים, כרי מרעה ושטחים מעובדים, נופי טרשים, ערבות, מדבריות ומצוקים. יבחרו לעיתים יישובים כפריים ועליות גג.

הכוס הוא עוף טריטוריאלי החי בזוגות. על פי רוב קיים מקום דגירה קבוע. הטריטוריה משתרעת על מאות דונמים. הוא פעיל במיוחד בשעות בין הערביים ובחשכה.

הדגירה על הביצים מתרחשת באביב למשך כ-27 ימים לערך, גודל התטולה הוא 3–5 ביצים לבנות כמעט עגולות, עד 2 דגירות בשנה. במלאת לגוזלים חודש ימים הם מסוגלים לעזוב את הקן. בשעה שהנקבה דוגרת, הזכר מאכיל אותה ואת הגוזלים. אורך החיים עד 17 שנים.

הדורס ניזון בקיץ בעיקר מחרקים גדולים- חיפושיות, עשים, חגבים, אך גם מזוחלים ומצפרדעים. בחורף הוא כולל בתפריטו גם יונקים קטנים, עכברים וכן עופות קטנים.

בימים עברו סימלו בני משפחת הינשופיים את החוכמה בקרב בעלי החיים. אחד מהמיתוסים של יוון העתיקה, הוא שהאלה אתנה השתמשה בדורס הקטן כשליח לשאר האלים (ראו: הינשוף של אתנה).

<br />העוף היה מקנן באקרופוליס, והוזכר במסורות כעוף שקיבל את אישור האלה לקנן באתר הקדוש.

==אזכורים בתנ"ך==
*וְאֶת הַכּוֹס וְאֶת הַשָּׁלָךְ וְאֶת הַיַּנְשׁוּף: ויקרא פרק יא פסוק יז
*אֶת הַכּוֹס וְאֶת הַיַּנְשׁוּף וְהַתִּנְשָׁמֶת: דברים פרק יד פסוק טז
*דָּמִיתִי לִקְאַת מִדְבָּר הָיִיתִי כְּכוֹס חֳרָבוֹת: תהלים פרק קב פסוק ז

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.yardbirds.org.il/show_bird/41 כוס החורבות] באתר המרכז לטיפוח ציפורי הבר בחצר ובגינה
* [http://www.naturephoto.co.il/zenphoto/index.php?album=birds גלריה המכילה צילומים רבים של כוס החורבות בטבע, מאת איליה שלמייב]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'יובאני אנטוניו סקופולי
קטגוריה:ינשופיים
קטגוריה:ארץ ישראל: דורסי לילה
קטגוריה:עופות טמאים
קטגוריה:כווית: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1769
ינשוף עצים

צנפת ינשוף עצים ובה גולגולת של גוזל ושאריות עיכול נוספות, מועצה אזורית ברנר, דצמבר 2020]]

Asio otus otus
ינשוף עצים (שם מדעי: Asio otus) הוא מין בסוג ינשוף מסדרת דורסי הלילה. אוכלוסיית המין גדולה ומונה בין מיליון וחצי לחמישה מיליון פרטים, המתפרשים על פני שטח נרחב של 28,400,000 קמ"ר, רובו בחצי הצפוני של כדור הארץ. מסיבות אלה, מצב השימור של המין מוגדר כללא חשש על ידי הארגון IUCN.

== מאפיינים ==

גובהו של ינשוף העצים נע בין 30 ל-40 ס"מ, כשמוטת כנפיו היא כמטר. משקלו כ-200 עד 300 גרם. ראשו עגול וגדול עם ציציות שיער דמויות אוזניים גדולות. גופו מכוסה נוצות בתערובת של צבעי הסוואה כהים ובהירים כאחד. עיניו בצבע כתום-צהבהב ומקורו שחור. הנקבה לרוב גדולה, כבדה וכהה יותר מן הזכר. משך החיים הארוך ביותר של פרט בטבע שתועד הוא 27 שנים ותשעה חודשים.

ינשוף העצים פעיל בלילות בלבד; במשך שעות היום הוא שוכן בענפי עצים ובסבכי צמחים אחרים ועסוק או בשינה או בטיפוח עצמי. בשל צבעי ההסוואה שלו קשה עד מאוד להבחין בו. את הלילות הוא מנצל לציד. מזונו כולל בעיקר מכרסמים קטנים כגון נברנים ועכברים. ברם, באזורים ובעונות שההיצע דל הוא מסוגל לשנות את תזונתו בהתאם, ולצוד גם ציפורים קטנות ובעלי חיים אחרים לשם השלמת תזונה. הינשוף לוכד את טרפו בחשיכה מוחלטת בעזרת ראייתו החדה וחוש השמיעה המפותח שלו.

ינשוף העצים מגיע לבגרות מינית ומוכנות לרבייה בגיל שנה לערך. הזכרים מושכים את תשומת לב הנקבות בעזרת מעופי חיזור והשמעת קריאות וצלילים מיוחדים. הרבייה נעשית בין החודשים פברואר–יולי. הם יעדיפו לקנן בקינים נטושים של מינים אחרים ולא לבנות את קיניהם בעצמם. הקינים ממוקמים לרוב על ענפי עצים ולעיתים רחוקות יותר גם על הקרקע. גודל התטולה נע בין 2 ל-10 ביצים (לרוב בין 5–6) בהפרשים של יומיים. הדגירה נעשית במשך 25 עד 30 יום, כשהנקבה כמעט ולא עוזבת את הקן והזכר מספק לה טרף. הפרחון עתיד לעזוב את קן הוריו לאחר כ-20 יום ולטפס על הענפים השכנים. אולם, הוא יתחיל לעוף בכוחות עצמו רק בגיל 35 ימים, ולאחר כ-10–11 שבועות יהיה עצמאי לחלוטין.

ינשופי העצים חיים בזוגות בעת עונת הרבייה, ובשאר השנה הם חיים בבדידות ולעיתים בקבוצות של עד כ-20 פרטים. הינשוף הבוגר הוא בעל חיים שקט במיוחד וקולו נשמע רק בעת החיזור. הפרחונים, מאידך, בשלבים הראשונים שלאחר עזיבת קן הוריהם, ממשיכים לבקש מזון ולהודיע להוריהם על מיקומם באמצעות קולות יללה ייחודיים.

חלק מינשופי העצים נודדים במהלך החורף וחלק נשארים בארץ מוצאם. אחוז מהינשופים הנודדים, ובפרט אלו שמגיעים מאירופה, עוברים גם בשמי ישראל. בשנות השבעים הם נחשבו לדוגרים נדירים בצפון הארץ, אולם מאז הפכו לדוגרים שכיחים דווקא בדרום הארץ ובמרכזה. האוכלוסייה בישראל גדלה באופן מתמיד, וכנראה שאחת הסיבות להתפשטותם הרבה נובעת מריבוי קיני העורבים שמספקים להם את מקומות הקינון.

ידוע על שישה תת-מינים של ינשוף העצים. אל אחד מהם, שהוא אנדמי למדגסקר, נהוג להתייחס כמין בפני עצמו (Asio madagascariensis).

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20090930075100/http://www.yardbirds.org.il/daf/asio%20otus/asio%20otus.htm ינשוף העצים], מתוך אתר המרכז לטיפוח ציפורי הבר בחצר הבית (כולל אלבומי תמונות וקישור לסקר דגירת ינשוף העצים בישראל ב-2007, שנערך על ידי אהוד דוברת). 
* [http://www.birds.org.il/1103-he/Birding-Israel.aspx סקרי ינשוף העצים שנעשו על ידי אהוד דברת בשנים 2002-2007]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:ינשופיים
קטגוריה:ארץ ישראל: דורסי לילה
קטגוריה:צרפת: עופות
לילית מדבר

לילית מדבר על בול דואר ישראלי
לילית מדבר (שם מדעי: Strix hadorami) היא מין בסוג לילית. יש המזהים את הקאת המקראית עם לילית המדבר.

לילית המדבר היא עוף דורס לילה בגודל בינוני. אורך גופה יכול להגיע עד ל-32 ס"מ ומשקלה מגיע ל-225 גרם.

בגלל פניה, הדומים במראה העיניים לפני האדם, ובשל הקולות שהיא משמיעה בלילות, זיהו אותה עם שֵדת הלילה – לילית, הנחשבת בספרות העממית של הדתות המונותאיסטיות לאשתו של השטן.

תחום תפוצתה משתרע מאזור הנילוס עד לפקיסטן.

לילית המדבר היא עוף מדברי מובהק, וחיה בוואדיות מצוקיים בקרבת מקור מים.

לילית המדבר ניזונה ממכרסמים, עופות קטנים, זוחלים ומחרקים.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארץ ישראל: דורסי לילה
קטגוריה:ינשופיים
קטגוריה:הסהרה: בעלי חיים
קטגוריה:מצרים: עופות
קטגוריה:לוב: עופות
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2015
אלקטרון וולט

אלקטרון וולט (eV) הוא יחידת מידה של אנרגיה. אלקטרון וולט אחד שווה לאנרגיה שמקבל אלקטרון חופשי כאשר הוא עובר מפל מתחים של וולט אחד. אלקטרון וולט אחד שווה . במונחי מסה, לפי שקילות המסה והאנרגיה, אלקטרון וולט אחד שווה .

יחידות של אלקטרון וולט משמשות לעיתים קרובות למדידה של אנרגיות ומסות של עצמים זעירים, כגון חלקיקים יסודיים, האדרונים, גרעינים, אטומים ולעיתים רחוקות יותר, מולקולות. כך, לדוגמה, מסת המנוחה של החלקיק המסיבי בעל המסה הנמוכה ביותר, הניוטרינו, היא כ-0.12 אלקטרון וולט (סכום שלושת הטעמים). מסת המנוחה של החלקיק היסודי בעל המסה הגבוהה ביותר, קוארק עליון, היא כ-172,440,000,000 אלקטרון וולט, או 172.44 ג'יגה אלקטרון וולט (GeV). מסת המנוחה של אלקטרון היא 510.9989461 קילו אלקטרון וולט (keV) וזו של פרוטון היא 938.2720813 מגה אלקטרון וולט (MeV).

כאשר יחידות אלקטרון וולט משמשות למדידת מסה, היחידה אינה אלקטרון וולט לבדו, אלא eV/c<sup>2</sup>, כלומר, אלקטרון וולט חלקי מהירות האור בריבוע. זאת, בהתאם למשוואה E=mc<sup>2</sup>. אולם, בדרך כלל, ה-c<sup>2</sup> מושמט, מכיוון שמהירות האור היא קבועה. הלכה למעשה, מניחים כי c=1.

==המרה טבעית==
עקב השקילות של יחידות פלאנק, ניתן להמיר גודל נתון של אנרגיה לגודל מסוים של טמפרטורה, תדר, אורך או זמן.

במונחי טמפרטורה, אלקטרון וולט אחד שווה 11,604.5221 קלווין. זאת, לפי קבוע בולצמן והמשוואה E = k<sub>B</sub>T.

במונחי תדר, אלקטרון וולט אחד שווה 241,798,926,250,375 הרץ או כ-, בערך פי 2.4 מיליון מהתדר של תחנת רדיו המשדרת ב-.

במונחי אורך, הרי בהתאם למהירות האור, אלקטרון וולט אחד שווה מטר, כלומר, כ-1.24 מיקרון. זה הוא אורך הגל של חלקיק שהמסה שלו (או האנרגיה שלו, במקרה של חלקיק חסר מסה) היא .

במונחי זמן, אלקטרון וולט אחד שווה שניות. זה ההפרש בין שיאי גל סמוכים בגל החומר של חלקיק שמסתו היא .

==דוגמאות==
{| border="1" cellspacing="1" cellpadding="1"
|-
| הגודל הנמדד || האנרגיה
|-
| אנרגיית הפוטון של שידור רדיו בתדר || 
|-
| האנרגיה הקינטית הממוצעת למולקולה באוויר בטמפרטורה של 25 מעלות צלזיוס || 
|-
|אנרגיית הפוטון של אור נראה
| 
|-
| אנרגיית היינון הראשונה של מימן || 
|-
| מסת אלקטרון || 
|-
| האנרגיה המשתחררת בעת התפרקות אטום של אורניום-235 || 
|-
| מסת פרוטון || 
|-
| מסת בוזון היגס || 
|-
|האנרגיה הכוללת המקסימלית בהתנגשויות ב-LHC ב-2016 || 
|-
|האנרגיה הרבה ביותר שנצפתה עבור חלקיק כלשהו (קרינת גמא) || 

|}

==ראו גם==
*יחידות מידה לאנרגיה

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות מידה: אנרגיה
קטגוריה:יחידות מידה בחשמל
אוקיאניה

אוקיאניה (Oceania) הוא אזור גאוגרפי המורכב מאוסטרליה, מיקרונזיה, מלנזיה כולל גינאה החדשה; פולינזיה כולל ניו זילנד. אזור זה נחשב כיבשת, וזו היבשת הקטנה ביותר על פני כדור הארץ מבחינת השטח, והשנייה מבחינת מספר התושבים הקטן ביותר, אחרי אנטארקטיקה כיוון שבאנטארקטיקה אין תושבים קבועים.

רבים מאיי אוקיאניה סובלים מהגירה שלילית.

== מדינות וטריטוריות ==
=== המדינות הנמצאות באוקיאניה ===
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

=== מדינות שחלק משטחן באוקיאניה ===
* (רובה באסיה, מערב גינאה החדשה באוקיאניה)
* (רובה באמריקה הצפונית, הוואי באוקיאניה)

=== מדינות ביבשות אחרות בעלות טריטוריות באוקיאניה ===
* 
** 
** סאלס אי גומס
* 
** 
* 
** 
** 
** 

== צפיפות אוכלוסין ==
מפת אוקיאניה
רשימת מדינות / טריטוריות לפי צפיפות אוכלוסין - מספר תושבים לקמ"ר.

הנתונים ברשימה זו מתייחסים לשטח הכולל גופי מים פנימיים (אגמים, נהרות וכולי), דבר המקטין את נתוני הצפיפות. בערכי המדינות בדרך כלל הצפיפות מתייחסת לשטח יבשתי בלבד.
{| cellspacing="0" class="wikitable sortable" style="width:60%; margin:auto;"
|-
! מדינה
! צפיפות אוכלוסין (נפש לקמ"ר)
! שטח (קמ"ר)
! אוכלוסין
(2024)
|-
| align="right" | 
| 613
| 21
| 12,883
|-
| align="right" | 
| 441
| 26
| 11,477
|-
| align="right" | 
| 234
| 181
| 42,410
|-
| align="right" | (ארצות הברית)
| 219
| 199
| 43,549
|-
| align="right" | (ארצות הברית)
| 317
| 549
| 174,099
|-
| align="right" | 
| 783
| 702
| 549,485
|-
| align="right" | (ארצות הברית)
| 105
| 477
| 50,022
|-
| align="right" | (ניו זילנד)
| 191
| 10
| 1,915
|-
| align="right" | 
| 145
| 748
| 108,671
|-
| align="right" | 
| 167
| 811
| 135,734
|-
| align="right" | (ניו זילנד)
| 71
| 240
| 17,072
|-
| align="right" | (צרפת)
| 177
| 4,167
| 736,331
|-
| align="right" | 
| 78
| 2,944
| 228,923
|-
| align="right" | (צרפת)
| 42
| 274
| 11,440
|-
| align="right" | (אוסטרליה)
| 63
| 35
| 2,188
|-
| align="right" | 
| 47
| 18,270
| 856,346
|-
| align="right" | (אוסטרליה)
| 52
| 14
| 728
|-
| align="right" | 
| 39
| 458
| 18,051
|-
| align="right" | 
| 27
| 28,450
|756,461
|-
| align="right" | 
| 28
| 12,200
| 342,225
|-
| align="right" | 
| 20
| 268,680
| 5,269,407
|-
| align="right" | 
| 23
| 462,840
| 10,513,413
|-
| align="right" | (צרפת)
| 16
| 19,060
| 295,928
|-
| align="right" | (ניו זילנד)
| 7
| 260
| 1,935
|-
| align="right" | אי חג המולד (אוסטרליה) <sup>1</sup>
| 13
| 135
| 1,692
|-
| align="right" | 
| 3.5
| 7,686,850
| 26,696,158
|-
| align="right" | (בריטניה)
| 1.0
| 47
| 47
|- style=" font-weight:bold; "
| align="right" | סך-הכל
| 5.5
| 8,508,648
| 46,878,590
|}
(1) אי חג המולד באוקיינוס ההודי הוא טריטוריה קטנה של אוסטרליה.

<gallery widths="210px" heights="180px" perrow="3">
קובץ:Sydney Harbour welcomes Jessica Watson.jpg|סידני, אוסטרליה
תמונה:Aucklandqueenmary2.jpg|תצלום מהים של אוקלנד, ניו זילנד
תמונה:Turanguna and Kombiu.jpg| הר טבורבור, פפואה גינאה החדשה
קובץ:Haleakala crater.jpg|אי מאווי, הוואי
קובץ:Aerial view of uplifted limestone islands in Palau.jpg|הלגונה הדרומית באיי רוק, פלאו
קובץ:The Point (Fiji).jpg|קו החוף, פיג'י
</gallery>

== ראו גם ==

* גאוגרפיה פיזית - מונחים

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

*
קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:יבשות
קטגוריה:האוקיינוס השקט
קטגוריה:האוקיינוס ההודי
בני ברמן

שלטי רחובות על שמם של בני ברמן ו[[אריק לביא]]
בני ברמן (18 בנובמבר 1938 – 8 באפריל 2002) היה זמר ויוצר שירי עם ישראליים, מהבולטים בזמרי סוף שנות ה-50.

== ביוגרפיה ==
נולד בנתניה למשפחה דתית. בנעוריו למד בבית הספר הימי במכמורת, משם נולד הקשר שלו לשירי ים. את הקריירה האומנותית שלו החל בצה"ל כחבר במספר להקות צבאיות, החל בצוות הווי הנח"ל, אחר כך שימש כאקורדיוניסט בלהקת פיקוד הצפון, ולקראת סוף השירות הצבאי בשנת 1958 כחבר צוות הווי פיקוד דרום.

שיריו עסקו בעיקר בים ובבני אדם. הוא הלחין את מנגינות השיר בעצמו, לרוב שיריו אף כתב את המלים, וליווה את עצמו בגיטרה. בהמשך ערך מסעות בים ביאכטה שלו, והם שנתנו לו השראה לשיריו. כאשר סיים את מסעותיו הימיים, בשנת 1988, המשיך בהקלטות, אך אלבומיו לא זכו להצלחה מסחרית. הוא המשיך להופיע במועדוני זמר, ובמקביל החל לעבוד כצלם עיתונות.

בשנותיו האחרונות חלה בסרטן ונתן פומבי לעובדה זו במספר ראיונות לעיתונות.

לפני מותו התקיים ברדיו מצעד הצדעה למורשתו. הוא נפטר בשנת 2002, ונטמן בבית העלמין שיכון ותיקים בנתניה. על מצבתו נכתב - "זמר ויוצר, מחלוצי הזמר העברי".

על שמו קרוי רחוב בשכונת עיר ימים בעיר נתניה.

==בין שיריו הידועים==
*"שיר הליצן". קיים גם בגרסה ביידיש דאָס ליד פֿונעם לץ. תרגום יניב גולדברג, ביצוע יוני אילת. 15 במרץ 2022
*"בפונדק קטן", משתתף בשיר גם אריק מחקה החיות, שהיה אז אחד האמנים הפופולריים במדינה בקולות נץ, אופנוע וים.
*"חיי אדם"
*"שני קבצנים וחמורון אחד"
*"לא כל יום פורים" ("מלך ליום")
*"יש כוח יש עבודה"
*"פרידת המלח"
*"כמה טוב"
*"נערה מאיי יוון"

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:חברי להקת פיקוד הצפון
קטגוריה:חברי צוות הווי הנח"ל
קטגוריה:בוגרי בית הספר הימי מבואות ים
קטגוריה:אישים הקבורים בנתניה
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
בית הסופר

בית הסופר ע"ש שאול טשרניחובסקי, ברחוב קפלן מס' 6 בתל אביב-יפו, הוא מקום משכנה של אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל.
== היסטוריה ==
ב-27 בינואר 1952 אישרה מועצת עיריית תל אביב-יפו את התוכנית להקמת בית הסופר על שם ש. טשרניחובסקי ובחודש ספטמבר 1956 הונחה אבן היסוד להקמתו.

בית הסופר יועד לשמש מרכז לחיי הספרות העברית בישראל, בו ישוכנו משרדי אגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, המכון הביבליוגרפי "גנזים" ע"ש אשר ברש, מערכת כתב העת "מאזניים", מערכת הספרייה המקורית וספריית "נפש". בנוסף יועד לשמש כסניף של האקדמיה ללשון העברית.

ב-19 בדצמבר 1957 נחנך בית הסופר. בטקס חנוכת הבית ציין יהודה בורלא, יו"ר אגודת הסופרים, כי לבניין החדש יהיו ארבע מטרות: עידוד היצירה העברית והסופרים הצעירים, הפצת תורה שבעל פה בצורת כינוסים וועידות, הגנה על זכויות הסופר מפני קיפוח ואחדות של כל חוגי הסופרים.

בית הסופר תוכנן על ידי האדריכל דב כרמי. הבניין כלל שתי קומות מעל קומת הקרקע וקומה וחצי חפורה. בשנת 1962 הוגשה על ידי כרמי לעיריית תל אביב-יפו תוכנית הרחבה לבניין, הכוללת הן תוספת קומה והן הוספת אולם בקומת הקרקע בחזית הבניין.

בשנת 2013 רכשה קבוצת "העיר החדשה" את מתחם בית הסופר. במתחם, המשתרע על 1.5 דונם, מתוכנן להיבנות פרויקט יוקרה בשילוב של מגורים ותרבות. בשנת 2015 קנה יצחק תשובה את המבנה מקבוצת "העיר החדשה".

במסגרת הפרויקט האמור ישופץ בית הסופר, הממוקם בחזית רחוב קפלן והוא בניין המיועד לשימור. בתום השיפוץ אמור בית הסופר להמשיך ולשמש בית לאגודת הסופרים, כשבמסגרתו יוקם גם מוזיאון לתולדות הספרות העברית.

בעבר אירח חיים נחמן ביאליק, שהיה בין מקימי האגודה, את פעילותה בביתו שברחוב ביאליק בתל אביב. בבית שכן מכון "גנזים" ארכיון האגודה (שהועבר לספריית בית אריאלה), ובבית מתקיימות סדנאות כתיבה על כל ענפיה, וכן אירועים ספרותיים הפתוחים לקהל הרחב.

כיום יושבים בו גם משרדיו של כתב העת הספרותי "מאזנים".

הבית נקרא על שם המשורר שאול טשרניחובסקי. בית דומה נמצא בירושלים, וקרוי על שם הסופר חיים הזז.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* אלי אשד, [http://www.notes.co.il/eshed/10786.asp מכון "גנזים" עובר בית?]
* מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2016/07/09/סיבוב-בבית-הסופר-בתכנון-דב-כרמי/ סיבוב בבית הסופר בתכנון אדריכל דב כרמי], באתר 'חלון אחורי', 9 ביולי 2016
* [https://jfc.org.il/news_journal/27573-2/105500-2/ הנחת אבן הפינה לבית הסופר בהרצליה, נובמבר 1949], באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

==הערות שוליים==

קטגוריה:אגודת הסופרים העברים
קטגוריה:תל אביב-יפו: מבנים
קטגוריה:הנצחת שאול טשרניחובסקי
קטגוריה:רחוב קפלן
קלארק קר

קלארק קר (באנגלית: Clark Kerr; 17 במאי 1911 – 1 בדצמבר 2003), סוציולוג וכלכלן אמריקני, מראשי קבוצת חוקרים שעסקה בשוק העבודה במשך יותר משני עשורים לאחר מלחמת העולם השנייה. כיהן כנגיד אוניברסיטת קליפורניה בברקלי וכנשיא אוניברסיטת קליפורניה.

בשנת 1954 טען קר כי בשוק עבודה קפיטליסטי קיימת נטייה לחלוקת שוק העבודה לענפים כלכליים וגאוגרפיים, בכל אחד מהם מתקיים שוק עבודה פנימי. נטייה זו כינה קר בשם בלקניזציה (על שם הפיצול המדיני הרב באזור הבלקן).

קר טוען כי בתוך שווקים פנימיים אלו קיימות הגבלות רבות על גמישות השוק (בניגוד לכלכלה נאו-קלאסית ליברלית, שהזניחה את קשיחות השוק). הגבלות אלו נובעות הן מפעולותיהם הכלכליות של העובדים והמעסיקים (לדוגמה: הגבלת הכניסה לשוק לפי קריטריונים כגון הכשרה ייחודית, חברות בארגון מסוים, תקופת חונכות וכו'), ומהגבלות מוסדיות הפועלות על השוק (חוקים המגבילים את התעסוקה, פעולותיהם של איגודים מקצועיים ושל איגודי מעסיקים וכו').

==מנהל ההשכלה הגבוהה של קליפורניה==

בשנת 1952 מונה קר כנגיד הראשון של אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, עד אז ניהל את הקמפוס נשיא אוניברסיטת קליפורניה (שכלל בשנים אלה עוד שני קמפוסים בדרום קליפורניה) באופן ישיר. בשנת 1958 הוא מונה לנשיא אוניברסיטת קליפורניה. בתפקיד זה היה אחראי להכנת תוכנית האב של ההשכלה הגבוהה בקליפורניה, לפיה חולקו המוסדות הציבוריים (הקיימים ואלה העתידים לקום) לשלוש שכבות: אוניברסיטאות שישתייכו למערכת האוניברסיטה של קליפורניה (היום עשרה קמפוסים) בהם יתקיימו לימודים לכל התארים, מכללות שיישתייכו למערכת "האוניברסיטאות של המדינה" California State University, בהן לא יתקיימו לימודי דוקטורט, ומכללות קהילתיות בהן לומדים שנתיים. למערכת הראשונה יוכלו להתקבל השמינית העליונה של בוגרי התיכון, לשנייה השליש העליון ולמכללות המקומיות כל בוגרי התיכון. התוכנית אף יצרה מסלול מעבר בין המכללות המקומיות למערכות האחרות. 

בשנת 1960 אימצה קליפורניה באופן רשמי את התוכנית ופתחה בהרחבה גדולה של מערכת ההשכלה הציבורית שלה שנחשבת בסקרים שונים כטובה בעולם.

בתקופת כהונתו של קר התחוללו הפגנות ומהומות סטודנטים רבות על רקע "התנועה לחופש הדיבור" ומלחמת וייטנאם. תגובתו של קר, שסלד מגירוש סטודנטים מהאוניברסיטה, ספגה ביקורת מחוגים שמרניים שסייעו לבחירתו של רונלד רייגן כמושל. לאחר בחירתו של רייגן בשנת 1967 פוטר קר ממשרתו כנשיא.

קר כיהן בתפקידים שונים הקשורים להשכלה גבוהה בקרן קרנגי. 

בשנת 2002 נודע כי ה-FBI בימיו של ג'ון אדגר הובר עקב אחרי קר והדליף אודותיו מידע כוזב לחבר הנאמנים של אוניברסיטת קליפורניה, לרייגן ול.

==ראו גם==
* מונחים בשוק העבודה

==קישורים חיצוניים==

* 

<div style="direction: ltr;">
* [http://chronicle.com/free/v50/i16/16a00101.htm Clark Kerr, 'One of the Giants,' Dies]
</div>

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כלכלנים אמריקאים
קטגוריה:סוציולוגים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת סווארת'מור
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סטנפורד
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:נשיאי אוניברסיטאות בארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1911
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2003
תועלת שולית

בכלכלה נאו-קלאסית, ה'תועלת' של מוצר (או שירות) מבטאת את המידה שבה צריכתו מספקת את הצרכים (או התשוקות) של צרכן; והתועלת השולית (בגרמנית, Nutzenfunktion) מבטאת את תוספת התועלת לה יזכה הצרכן מצריכה נוספת של יחידה אחת מאותו מוצר או שירות. 

הביטוי תועלת שולית נובע מהמילה שוליים, מתוך הכוונה שמדובר בתועלת האחרונה שנוספה או התועלת הראשונה שנוותר עליה. הביטוי הפך לפופולרי, ככל הנראה, במאה ה-19, עם פיתוחה של התורה הנאו-קלאסית. עם זאת, אסכולות נוספות בכלכלה (ובעיקר האסכולה האוסטרית) השתמשו במושג בדרכים שונות כדי לתאר את השפעותיהן של בחירות כלכליות.

==תועלת שולית וגורמי ייצור==
התועלת השולית ממוצר נמדדת בתור הגידול בתועלת של הצרכן כתוצאה מגידול של יחידה אחת בתצרוכת של אותו מוצר. דרך נוספת למדוד את התועלת השולית היא הירידה בכמות התועלת כאשר התצרוכת קטנה ביחידה אחת.
מאחורי מושגים אלו עומדת ההנחה שהצרכן מפיק תועלת מצריכה, ומטרתו להגיע למקסימום תועלת: הן בהווה בהינתן ההכנסה הפנויה שלו שתשמש אותו לתצרוכת, והן לאורך זמן בהינתן זרמי ההכנסה שלו, היכולת להעביר הכנסות מתקופה לתקופה והמחירים בכל תקופה.
מובן שלא מדובר בפונקציות שניתן למדוד אותן בפועל, אלא בניסוח פורמלי של דפוסי התנהגות מסוימים של הצרכן.

==תועלת שולית וצריכה==
התועלת השולית במוצרי צריכה אינה תמיד בת-כימות – ישנן תועלות שהן לא מוחשיות, כגון יוקרה, מעמד או סיפוק אומנותי. מדידת התועלת השולית יכולה להתבצע או באמצעות פרמטרים ממדעים אחרים (כגון רפואה, פסיכולוגיה או סוציולוגיה) או באמצעות השפעתם על תועלות שהן מוחשיות. לדוגמה, רכישת ידע אקדמאי יכולה להימדד באופן פסיכולוגי (התועלת היא הנאה מעצם הלמידה), באופן סוציולוגי (התועלת היא עלייה בסטטוס החברתי) או באופן כלכלי (התועלת היא רכישת עבודה בעלת כושר השתכרות גבוה יותר).

==חוק תועלת שולית פוחתת==
חוק תועלת שולית פוחתת (Diminishing Marginal Utility) קובע כי כאשר השימוש במוצר מסוים עולה, תוספת התועלת (הנאה) מאותו מוצר פוחתת. מבחינה מתמטית פירוש הדבר הוא שהתועלת כפונקציה של השימוש במוצר היא פונקציה קעורה - נגזרתה הולכת וקטנה (הווה אומר: הנגזרת הראשונה לפי הכמות היא חיובית בדרך כלל, והנגזרת השנייה שלילית).

תופעה זו מקבילה לחוק התפוקה השולית הפוחתת, שלפיה התפוקה השולית (דהיינו, תוספת התפוקה עבור גורם הייצור האחרון) תקטן עם כל הוספה של גורם ייצור, כאשר יתר גורמי הייצור יישארו קבועים. לדוגמה, במפעל בו מספר המכונות נשאר קבוע, ככל שיגדל מספר הפועלים, כך מספר היחידות, שמייצר כל פועל נוסף, ירד. לחלופין, במקום תופעה של תפוקה שולית פוחתת, יכולה להתקיים תופעה של איכות שולית פוחתת. במצב כזה, תוספת גורמי הייצור לא מורידה את כמות היחידות המיוצרות אלא את איכותן.
כדאי לשים לב שחוק התועלת השולית הפוחתת מתייחס לצרכן (הביקוש) וחוק התפוקה השולית הפוחתת - ליצרן (ההיצע).

בצריכה, חוק התועלת השולית הפוחתת קובע כי מנקודה מסוימת, תוספת צריכה של מוצר תוביל להקטנת התועלת השולית מכל יחידת צריכה נוספת מאותו מוצר. לדוגמה, לאדם בעל מספר מכוניות, התועלת השולית מהמכונית הראשונה תהיה גבוהה יותר מהשנייה, התועלת מהשנייה גבוהה יותר מהשלישית וכולי. ממכונית מסוימת, התועלת השולית תהיה שלילית - המכונית הנוספת לא תועיל אלא תזיק (במקרה זה גם הנגזרת הראשונה שלילית).

==ראו גם==
* ביקוש
* תפוקה שולית
* תפוקה שולית פוחתת
* המהפכה השולית
==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מיקרו-כלכלה

de:Nutzenfunktion#Grenznutzen
1933

__TOC__

== אירועים ==

== נולדו ==
[[נינה סימון]]
[[ג'יימס בראון|טקסט=]]
[[רומן פולנסקי]]

== נפטרו ==

* 30 בנובמבר – ארתור קורי – גנרל קנדי (נולד ב-1875)

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==
אפליה בשוק העבודה

אפליה בשוק העבודה מוגדרת כהבחנה בין קבוצות חברתיות שונות שלא על בסיס שיקולים כלכליים טהורים (לדוגמה: על בסיס מין או דת), כלומר- כל אפליה שאינה על בסיס מעמד כלכלי. גם הבחנה בה שיקולים כלכליים טהורים הם מתווכים לאפליה עקיפה (לדוגמה: אפליית נשים בשל העובדה כי היריון פוגע בפריון העבודה שלהם) נחשבת לאפליה בשוק העבודה. האפליה בשוק העבודה היא צורה של אפליה כלכלית.

כתוצאה מאפליית עובדים בשוק, יורדת מידת הביקוש (demand) לעבודתם, כפי שמתואר בגרף הבא:

קובץ:DemandshiftoutX.PNG

כתוצאה מירידה בביקוש העובדים המופלים (D0) ביחס לביקוש העובדים הרגילים (D1), נאלצים העובדים המופלים להסתפק בשכר עבודה נמוך יותר (P0) מהשכר הרגיל (P1), או לוותר על העסקתם בשוק המפלה.

קיימות מספר הבחנות בין סוגי אפליה שונים בשוק העבודה. סוגים אלו משתנים מחברה לחברה ובמהלך ההיסטוריה, ונתונים להשפעות רבה מצד תהליכים חברתיים כוללים המתרחשים בחברה.

הבחנה מסוימת נעשית בין אפליה שלילית, המעניקה חיסרון לאוכלוסיית עובדים מסוימת, לבין אפליה חיובית, המעניקה יתרון לקבוצה ייחודית על פני שאר האוכלוסייה.

הבחנה אחרת מבדילה בין אפליות על בסיס השלב בהעסקה בו היא נעשית:
*בידול נחשב ליצירת סיכויים לא שווים בכניסה לשוק העבודה ובקבלה למקצוע.
*אפליה נחשבת להנהגת שיטות שכר שונות שלא משיקולים כלכליים טהורים.

כמו כן, ניתן להבדיל בין אפליות שונות על בסיס הגורם המפלה:
* אפליה אישית היא אפליה בה מעסיק מסוים מחליט, בשל שיקולים שונים המכונים טעמי אפליה, להפלות בין עובדיו. אפליה זו נוטה להיות חלש יחסית, שכן כוחות השוק פועלים כנגדה.
* אפליה מוסדית היא אפליה בה נעשית אפליה רחבה וקבועה, על בסיס הסכמה חברתית (רשמית או לא) רחבה. אפליה זו מעניקה לעיתים יתרונות כלכליים לחברי השוק המפלה, שכן הוא מונע כניסה והתבססות של קבוצות אשר עשויות להוות תחרות כלכלית.

אפליה מוסדית בשוק העבודה נפוצה ביותר לאורך ההיסטוריה האנושית, ובעיקר על בסיס משפחה, מוצא ודת, ולרוב נחשבה אפליה זו לליגיטימית ומתבקשת. בתקופה המודרנית, עם התפתחותן של הקפיטליזם (שהעמיד בראש סדר העדיפויות האנושי את שיקולי הרווח הכלכלי) הרציונליזם (שניסה לנסח מודל התנהגות המבוסס על תוצאות מעשיות ואפשריות ולא על סיווג המציאות לפי סטריאוטיפים), האוניברסליות (שיצרה התייחסות כללית אל בני האדם, שלא על בסיס תכונותיהם ואופים) וערכי השוויון, נהפכה האפליה המוסדית בשוק העבודה לגורם שלילי בתודעה האנושית, ואף אסורה על-פי חוק.

תהליך זה הביא לכך שמרבית מהאפליה בשוק הפכה לבלתי-פורמלית, ותלויה בעיקר במוסכמות חברתיות נורמאטיביות.

==אפליה בשוק העבודה בישראל==
בישראל האוכלוסיות הסובלות מאפליה בשוק העבודה הן החברה הערבית, החרדית, מזרחים, יוצאי אתיופיה ומבוגרים. מאפליה מסוימת, בעיקר בתחום השכר, סובלות גם הנשים.
על מנת לתקן אפליות אלו החוק קבע שיטה שנועדה ליצור עדיפות לקבוצות אלו המכונה 'העדפה מתקנת', ומטרתה לתעדף אוכלוסיות המועדות לאפליה. קיימת ביקורת אקדמית על נחיצות ויעילות אפליה זו<ref></ref>.

חוקי העבודה בישראל, כמו במדינות מערביות אחרות, אוסרים על אפליה. הגופים המרכזיים המטפלים במניעת אפליה בשוק העבודה בישראל הם יחידת האכיפה של חוקי העבודה ונציבות שוויון הזדמנויות.

== ראו גם ==
* חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה

== קישורים חיצוניים ==

* 
*ברק אתירם ואורי וייס, [https://lawjournal.huji.ac.il/sites/default/files/2018-03/מס%20והדרה%20-%20אתירם%20ווייס.pdf על מס והדרה קהילתית בשוק העבודה], משפטים מ״ב, 481.
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחסי עבודה
קטגוריה:אפליה
ימים ואוקיינוסים

נוף [[הים השחור בחצי האי קרים.]]
גלים במי האוקיינוס השקט מתנפצים לחופי קליפורניה.]]
ים הוא גוף גדול של מים מלוחים, המופרד מן האוקיינוס ביבשת, אי או ארכיפלג, אך עדיין מקושר אליו. 

* אם מקווה מים גדול סגור מכל צדדיו ביבשה, אז הוא נקרא "אגם" ולא ים, אם כי ישנן מספר אגמים אשר נהוג לקרוא להן בשם "ים", כמו למשל ים המלח, ים כנרת והים הכספי.

* ישנם ימים אשר מוקפים ביבשה מ-3 צידיהם, ולפיכך עונים גם להגדרת מפרץ. במקרים אלו ההחלטה לכנותם "ים" ולא "מפרץ" נובעת בדרך כלל מהיותם גדולים יותר (ים אוחוצק, הים האגאי) ו/או סגורים יותר (הים האדום, הים השחור). עם זאת, כללים אלו אינם חד-משמעיים, ולעיתים ההחלטה אם לקרוא לגוף מים "ים" או "מפרץ" היא שרירותית. דוגמאות למקרים שסותרים את הכללים הם המפרץ הפרסי (למרות היותו כמעט לגמרי סגור), מפרץ מקסיקו ומפרץ הדסון (למרות שהם גדולים מרוב הימים המוכרים).

* ימים מובדלים מאוקיינוסים בגודלם הקטן יותר. במקרה זה, בשונה משתי הדוגמאות הקודמות, אין בלבול בין שני המושגים, שכן רשימת האוקיינוסים קצרה במיוחד וכוללת רק את (מסודרים לפי הגודל) האוקיינוס השקט, האוקיינוס האטלנטי, האוקיינוס ההודי, ואוקיינוס הקרח הצפוני (ארגון ההידרוגרפיה הבינלאומי דן גם בהגדרת האוקיינוס הדרומי, אולם נכון ל-2017 טרם התקבלה החלטה סופית בנושא).

== מקרי הגדרה תרבותית או פוליטית ==
בחלק מהמקרים הסיבה ששם מסוים הכה שורש היא בעיקרה תרבותית: הים האגאי למשל, נקרא בפי העות'מאנים על בסיס שמות מהמיתולוגיה היוונית. הים הערבי מציין את השליטה הערבית הממושכת בסחר דרכו. באופן דומה השתמר שם של ימות (הכנרת, ים המלח, הים הכספי ועוד) בתור ים - תרבות אחת או יותר בעבר התייחסה לגוף המים בתור ים, והשם הכה שורש. דוגמה לוויכוח פוליטי דומה שקיים בימינו היא הקרב שמנהלות חלק ממדינות ערב כנגד השם "המפרץ הפרסי". בתרבות הערבית הוא מוכר בתור "המפרץ הערבי" וכמובן שיש לשם משמעות פוליטית.

דוגמה דומה היא ים סרגסו, שהוא אזור בלב האוקיינוס האטלנטי שמאופיין באוכלוסיית אצות עשירה ואינו עונה להגדרה המקובלת של ים.

==ראו גם==
*גאוגרפיה פיזית - מונחים

==קישורים חיצוניים==

*
en:Sea#List of seas
an:Mar#Lista de mars
bat-smg:Jūra#Svieta jūras pagal vuondenīnus
be-x-old:Мора#Падзел па акіянах
cs:Moře#Seznam moří podle oceánů
cy:Môr#Rhestr Cefnforoedd a Moroedd
el:Θάλασσα#Κατάλογος θαλασσών που διαιρούνται από ωκεανούς
es:Mar#Clases de mares
eu:Itsaso#Itsasoen zerrenda
fa:دریا#فهرست دریاهای جهان
hr:More#Popis mora podijeljenih po oceanima
hu:Tenger#A Föld tengerei, óceánhoz tartozásuk szerint rendezve
it:Mare#Mari
ja:海#世界の主な海
ka:ზღვა#ზღვები ოკეანეების მიხედვით
lt:Jūra#Pasaulio jūros pagal vandenynus
nds-nl:Zee#Overzicht van Zeeen
nl:Zee#Overzicht van Zeeën
os:Денджыз#Денджызтæ фурдмæ гæсгæ
pl:Morze#Podział według układów oceanicznych
pt:Mar#Lista de mares, divididos por oceano
ru:Море#Моря по океанам
sh:More#Popis mora podijeljenih po okeanima
simple:Sea#List of seas, by ocean
sk:More#Zoznam morí podľa oceánov
sl:Morje#Seznam morij
su:Sagara#Daptar sagara, dibagi dumasar samudrana
ta:கடல்#பெருங்கடல் வாரியாக கடல்களின் பட்டியல்
tr:Deniz#Dünya üzerindeki denizlerin listesi
uk:Море#Моря Світового океану
uz:Dengiz#Dengizlar ro‘yxati
vi:Biển#Danh sách một số biển theo đại dương
אורהן הראשון

אורהן הראשון (טורקית Orhan Gazi; טורקית עות'מאנית اورخان بک, 1281 – מרץ 1362) היה שליט האימפריה העות'מאנית בין השנים 1326 ו־1362. אורהן כבש את רוב מזרח אנטוליה.

אורהן ביי, בנו וממשיך דרכו של עות'מאן, המשיך את מגמת ההתרחבות של העות'מאנים על חשבונה של האימפריה הביזנטית ובכיבושיו הגיע עד הדרדנלים. הוא לטש עיניים גם לעבר שטחיהן של הנסיכויות הבייליקיות באנטוליה, ונגס בשטחן. הוא השתלט על ניקאה וניקומדיה שהיו לאיזניק ולאיזמיט, וכן על גליפולי, העיר העות'מאנית הראשונה בתראקיה שבאירופה. המעבר לאירופה נעשה כהתערבות בסכסוך פוליטי ביזנטי פנימי ב-1352.

אורהן זכור לטובה בעקבות היסודות שהניח למדינה העות'מאנית. בתקופת שלטונו נראו ניצנים של התנהלות אדמיניסטרטיבית תקינה בניהול אנשי הדת (העולמא). הוא יזם, בין היתר, את שיטת הטימאר, והיה הראשון שהקים מדרסות בשטחי שליטתו (הראשונה קמה בשנת 1331). כמו כן הוא הקים את הדיואן, בהתחלה כמעין מועצה מייעצת לשליט, ובראשה הוזיר הגדול, וטבע מטבע עות'מאני עצמאי ראשון בשם אקצ'ה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סולטאני האימפריה העות'מאנית
קטגוריה:מלחמות ביזנטיות-עות'מאניות
קטגוריה:ילידי 1281
קטגוריה:נפטרים ב-1362
מוסטפא הראשון

מוסטפא הראשון (בטורקית: I. Mustafa; בטורקית עות'מאנית: مصطفى اول, 1592 – 20 בינואר 1639) היה פעמיים סולטאן האימפריה העות'מאנית; בפעם הראשונה בין השנים 1617 ועד 1618 ופעם שנייה בין 1622 ועד 1623. מוסטפא היה אחיו של אהמט הראשון. מוסטפא נחשב למפגר או לכל הפחות לנוירוטי, הודח ונכלא ל-16 שנים בקפס.

== ביוגרפיה ==
המנהג באימפריה העות'מאנית היה כי עם עלייתו לשלטון של סולטאן חדש יוצאו להורג כל אחיו, במטרה למנוע תביעות נוספות לכתר (אביו של מוסטפא, מהמט השלישי, הוציא להורג עם עלייתו לשלטון את 19 אחיו). אולם אהמט הראשון כשמונה לסולטאן בגיל 13, חס על חייו של אחיו בן ה-12 מוסטפא.

הסיבה לכך היא כי בעת עלייתו לשלטון, לא היו לאהמט ילדים, כך שמוסטפא היה יורשו היחיד. אולם גם לאחר שלאהמט נולדו מספר בנים, מוסטפא נשאר בחיים, ככל הנראה בשל בעיותיו הנפשיות הברורות. סיבה נוספת אפשרית היא השפעתה הרבה של קסם סולטאן, אשתו האחרונה של אהמט, שרצתה למנוע את שלטונו של בנו הבכור (מאישה אחרת), עות'מאן.

במשך כל שלטונו של אחיו היה מוסטפא כלוא בקפס, עובדה שייתכן והשפיעה על בריאותו הנפשית אף יותר.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סולטאני האימפריה העות'מאנית
קטגוריה:ילידי 1592
קטגוריה:נפטרים ב-1639
יחסי עבודה

יחסי עבודה הם המערכת המשקפת את כל השחקנים במסגרת החברתית הקשורה לעבודה במתכונת של עובד ומעסיק, מערכת שנהוג לכנות אותה במחקר הכלכלי "שוק העבודה". שחקניו מחולקים לשלוש קבוצות:

#שכירים.
#מעסיקים.
#ארגוני עובדים וארגוני מעבידים.
#ממשלה ורגולטורים אחרים.

ניתן לפרש יחסי עבודה בצורתם המלאה, הכוללת כל התרחשות כלכלית וחברתית בשוק העבודה, או בדרך המצמצמת, הכוללת מגע על בסיס הסכמי השכר. יש המציינים יחסי עבודה אך ורק כמגע המאופיין בפעילותם של נציגי עובדים שונים.

בכל יחסי עבודה קיים מתח מתמיד בין שיתוף פעולה בין גורמים אלו, לבין היווצרותם של סכסוכי עבודה.

החוקר א' שירום חילק ב-1983 את יחסי העבודה לארבע רמות (מהמצומצמת למקיפה):

#דרג קבוצת העבודה 
#דרג ארגון העבודה 
#דרג שוק העבודה, הכולל ענפי שוק שלמים
#דרג המשק הלאומי

ניתן להבחין בין ארבע גישות עיקריות לחקר יחסי העבודה (כפי שחילק החוקר ג' בליין ב-1978):

*הגישה היחידאית רואה ביחסי העבודה יחסים שביסודם מונחים אינטרסים משותפים והרמוניים. על פי גישה זו סכסוכי עבודה מבטאים חוסר יכולת לממש בפועל את השילוב בין הגורמים השונים.
*גישת הסכסוך היא גישה המתארת את שוק העבודה כזירה של מאבקים בין מעמדות חברתיים שונים. כאן ניתן להתייחס לשתי גישות משנה:
**מרקסיזם, המתאר את המשק כמאבק מקוטב בין שני מעמדות: עליון ותחתון (בורגנות ופרולטריון).
**אסכולת פרנקפורט (הקשורה גם לנאו-מרקסיזם) המתארת מאבק בו קבוצות חברתיות רבות ונטיות למיסוד המאבק, במקום הקצנתו.

*גישת המערכות

*הגישה המדינתית

==ראו גם==
* הנעה לעבודה
* פרקריאט

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:שוק העבודה
קטגוריה:מנהל עסקים
מירנדזית

מירנדזית היא שפה המדוברת בצפון-מזרח פורטוגל. בשנת 1999 היא קיבלה מעמד רשמי באזורים בהם מדוברת. לשפה 5,000 דוברים כשפת אם, ועוד כ-10,000 דוברי שפה שנייה. הם מרוכזים בסביבת העיר מירנדה דו דורו.

מירנדזית נחשבת לניב של השפה הלאונית מהאזור הצפוני של ספרד ובכך לשריד האחרון של שפת ממלכת לאון העתיקה.

== ראו גם ==

* אסטורית
* לאונית

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.mirandes.net/ Lhéngua i cultura mirandesa]

קטגוריה:שפות איבריות מערביות
קטגוריה:פורטוגל: תרבות
ברדיה (עיר)

בַרְדִיַּה (ערבית: البردية, או בוּרדי: البردي) היא עיר נמל בצפון מזרח לוב, סמוך לגבול עם מצרים.

העיר הייתה המבצר האיטלקי המוגן ביותר בלוב במלחמת העולם השנייה, במלחמתם נגד הבריטים. השלטון בעיר עבר ידיים מספר פעמים, עד שנכבשה לבסוף, בנובמבר 1942 בידי הבריטים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.nzetc.org/tm/scholarly/tei-WH2DiCa-c9.html הקרב על ברדיה]

קטגוריה:לוב: ערי נמל
קטגוריה:לוב: ערים
קטגוריה:לוב: ערי חוף
רדון

רדון (או ראדון; Radon) הוא יסוד כימי רדיואקטיבי ממשפחת הגזים האציליים שסמלו הכימי Rn ומספרו האטומי 86. הוא נוצר כתוצאה מהתפרקות רדיואקטיבית של היסוד רדיום המצוי בכל סוגי הקרקעות בריכוזים שונים. לראדון ישנם 38 איזוטופים מוכרים שכולם רדיואקטיביים. היציב שבהם הוא <chem>^222Rn</chem> בעל זמן מחצית החיים של 3.8235 ימים.

הגז רדון התגלה על ידי ארנסט רתרפורד בשנת 1899. איזוטופ של רדון, רדון-220, היה הראשון עבורו חושב זמן מחצית חיים, על ידי הארייט ברוקס, ובעקבות ניסויים איתו הונחו היסודות למדע הפיזיקה הגרעינית.

==זיהום גז הרדון==
גז הרדון הוא גז רדיואקטיבי חסר צבע, טעם וריח, ונשימה שלו עלולה לגרום להתפתחות סרטן. הראדון מוגדר על ידי הסוכנות הבין לאומית לחקר הסרטן (IARC) כחומר מסרטן באופן ודאי<ref></ref>. 

הגז מופיע בשרשראות הדעיכה הרדיואקטיביות של מספר יסודות רדיואקטיביים המצויים בקרקע, כגון רדיום ואורניום. עם ההתפרקות הרדיואקטיבית של יסודות אלו נוצר הגז, שיכול להתנדף מהקרקע דרך חריצים ולהצטבר במרתפים לא מאווררים. יסודות רדיואקטיביים אלו נמצאים גם בחומרי בנייה המופקים מהקרקע (ובמיוחד מלט) ולכן הגז יכול להיפלט גם מקירות מבנים ובעיקר מקירות המכילים כמות גדולה של בטון. יחד עם זאת, פליטת הרדון מהקירות היא איטית והכמות הנפלטת קטנה. בתנאים של אוורור נורמלי כמות זו אינה מהווה סכנה לבריאות. הרדון כגז או כאטומים בודדים הנספחים לחלקיקי האבק באוויר, חודר למערכת הנשימה ומקרין על רקמות הריאה. ככל שעולה ריכוז הרדון, גדל הסיכוי לחלות בסרטן הריאה. האוכלוסיות הרגישות במיוחד לחשיפה לרדון הם ילדים ומעשנים.

הרדון אחראי לכמחצית מהחשיפה לקרינה רדיואקטיבית טבעית. חשיפה זו אחראית לעשירית ממקרי סרטן הריאות במדינות המפותחות. מסיבה זו ישנם מספר מומחים הממליצים לאוורר מקומות סגורים כגון מרחבים מוגנים ומרתפים, ותמיד להשאיר את החלונות פתוחים.

בדיקות רדון מתבצעות בישראל על ידי חברות פרטיות לרוב. רוב מקרי גז הרדון נמצאים בחדרים מוגנים. על הקבלן המבצע לוודא ולטהר את החדר טרם העברתו לנכנסים לדירה כי לא קיים בחדר גז רדון. על-מנת לבדוק האם קיימת הימצאות גז רדון בחדר מסוים מתקינים למשך חודש מכשיר הבודק את רמת גז הרדון בחדר. במשך תקופה זו אסור לפתוח את החדר או להיכנס אליו.

כאשר תושבי הכפר קאלאצ'י החלו לחלות במחלה לא ידועה שגרמה לשינה רצופה של 6–7 יממות, חשבו שזה תוצאה של חשיפה לרדון, לאחר בדיקות מתקדמות, התברר שזה לא נכון.

==ראו גם==
* איכות הסביבה

==לקריאה נוספת==
* אנתוני נרו, "קרקע, אויר, רדון ובית", פי האטום ד-4, פברואר 1990.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20120111144208/http://www.sviva.gov.il/Enviroment/Static/Binaries/ModulKvatzim/Table_radon_license_1.pdf רשימת מוסמכים בעלי היתר לבדיקת רדון מטעם המשרד להגנת הסביבה]
* 
* [http://www.sviva.gov.il/subjectsEnv/Radiation/Radon/Documents/Reg8-radon_FAQ.pdf גז ראדון במבנים, שאלות ותשובות] - המשרד להגנת הסביבה, 21 בנובמבר 2006
* [http://www.sviva.gov.il/subjectsEnv/Radiation/Radon/Radon_Detectors/Pages/default.aspx בדיקות לגילוי גז ראדון] באתר המשרד להגנת הסביבה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גזים אצילים
קטגוריה:יסודות רדיואקטיביים
ערפיח

ערפיח מלאכותי, שנוצר לצורך צילום סרט, נועד לשחזר את אווירתה של [[לונדון הוויקטוריאנית, שהתאפיינה בערפיחים כבדים ותכופים]]
עַרְפִּיחַ הוא זיהום אוויר אביך הנוצר כתוצאה משילוב בין ערפל ופיח. הערפיח מופיע לרוב באזורים עירוניים צפופים בהם מתרחשת פליטת מזהמים רבים, לרוב כתוצאה מכלי רכב רבים או מפעלי תעשייה.

המזהמים בערפיח הם חלקיקי עשן ואבק, פחמן חד-חמצני ותרכובות חנקן, ואלה גורמים לתגובות כימיות באוויר (ערפיח פוטוכימי) היוצרות מזהמים נוספים כמו האוזון ותרחיפים אורגניים רעילים. כאשר טיפות הערפל סופחות אליהן את חלקיקי המזהמים נוצר ערפל בגוון צהוב, הוא הערפיח. בתנאים רגילים הוא מתפזר במרומי האטמוספירה אולם, בתנאים הפוכים כאשר הלחץ הברומטרי נמוך דווקא בשכבות התחתונות וגבוה בשכבות העליונות, אין הערפיח מתפזר ובמקומות בהם הזיהום גדול במיוחד, הוא אף נעשה קבוע כבערים גדולות בעולם (לוס אנג'לס ולונדון, למשל).

בשל הרכבו הכימי עלול הערפיח להיות גורם קטלני, ומדי שנה בשנה הוא גובה מיליוני קורבנות, במיוחד קשישים או אלה הסובלים מקשיי נשימה. כן הוא גורם למחלות ריאה והתקפות אלרגיה שונות.

כיום ישנן מספר דרכים שביכולתן לצמצם את תופעת הערפיח או למנוע אותה כליל. דרכים אלו מסתכמות בעיקר בצמצום מזהמים על ידי הגבלות על תנועה ברכב באזורים עירוניים או מעבר לצריכת דלק יעילה יותר ופחות מזהמת.

בנוסף על השפעותיו הרעילות, הערפיח מוריד את הראות האטמוספירית.

==קישורים חיצוניים==

* אבישי חאליסי, [https://web.archive.org/web/20141205054824/http://www.e-mago.co.il/article/smog.html מהו ערפיח], מגזין אימגו
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זיהום אוויר
קטגוריה:איומים ומפגעים סביבתיים
קטגוריה:ערפל
פרוגרסיב מטאל

פרוגרסיב מטאל (באנגלית: Progressive Metal; תרגום חופשי: מטאל מתקדם; נקרא גם: פרוג מטאל, Prog Metal) הוא זרם מוזיקלי המשלב בין רוק מתקדם והבי מטאל.

הסימנים הראשונים לז'אנר הופיעו בתחילת שנות ה-70 כאשר אבות ראשונים כמו King Crimson ו-Rush לקחו את הרוק המתקדם לכיוון כבד יותר, המושפע רבות מהבי מטאל והארד רוק. פרוגרסיב מטאל, כסגנון מוזיקלי מובהק, קודם בעיקר על ידי חברי סצנת ההבי מטאל האמריקאית של אמצע שנות ה-80, בעיקר Queensrÿche, Fates Warning ומאוחר יותר על ידי Dream Theater ו-Symphony X.

==מאפיינים==
פרוגרסיב מטאל משלב את הנגינה הרועשת, מונעת הגיטרה של הבי מטאל וממזגת אותה עם מיומנות טכנית ווירטואוזיות בהשפעת רוק מתקדם. פרוגרסיב מטאל מאופיין בכתיבת שירים לא שגרתית הכוללת הרמוניות מורכבות, קטעים מרובים, כלי נגינה לא שכיחים בהבי מטאל מסורתי כגון קלידים, וכן השפעות מחוץ למוזיקת מטאל. לעיתים קרובות, זמרים מעדיפים שירה נקייה, ומשתמשים בליריקה פואטית ולעיתים מלנכולית הכוללת נושאים כגון רגשות, פילוסופיה, מדע בדיוני ופוליטיקה.

==ראו גם==
* רוק מתקדם
* הבי מטאל

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.mitkadem.co.il/files/progmetal/progmetal.html פרוגרסיב נגד מטאל - מאמר על הז'אנר החדש, וההבדלים בין רוק מתקדם ובין Heavy Metal]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגנונות מטאל
קטגוריה:רוק מתקדם