אריה בן-גוריון

אריה בן-גוריון (8 באפריל 1916 – 6 ביוני 1998) היה ממייסדי קיבוץ בית השיטה, איש חינוך ותרבות, מקים ארכיון החגים הבין-קיבוצי. בן אחותו של דוד בן-גוריון ואחיו של עמנואל בן-גוריון.

בעבודת החינוך החשיב בן-גוריון את חלקה של המסורת התרבותית, הלאומית והחברתית, וניסה ליצור מסגרות חדשות לתכנים עתיקים ומצטברים. הוא התמיד בשיטתו ללמד את ההיסטוריה של עם ישראל בלב נופי הארץ שבהם התרחשה, במיוחד בעמק יזרעאל, שבו חי ובו ראה את התגשמות הציונות החלוצית. בעבודתו התרבותית הוא חתר לחידוש מסורות היהדות במסגרת החיים החילוניים, וקרא להעמקת הידע והשורשיות של הציבור החילוני בתחומי היהדות, ובניית מסורות תרבותיות חדשות, שיהלמו את חיי הקיבוץ בפרט, ואת החברה החילונית בכלל.

== חייו ==
אריה בן-גוריון נולד ביליזבטגרד בדרום האימפריה הרוסית (בתחומי אוקראינה של ימינו), כבנם הבכור של ד"ר משה קוריטני, רופא ממשלתי ומנתח, וציפורה לבית גרין (אחות לאברהם, מיכאל, רבקה ודוד גרין), גננת בהכשרתה ואחות בעיסוקה. בשנת 1920 נרצח אביו, ד"ר קוריטני, בקליניקה שבביתם בידי רופא-עמית רוסי במהלך משחק שחמט בין חברים, והאם ציפורה ברחה מרוסיה עם שני ילדיה, אריה ועמנואל בחזרה לפלונסק אל אביה, אביגדור גרין. בשנת 1923 עלתה ציפורה עם אריה לארץ ישראל, בעזרת סרטיפיקט על שם דוד בן-גוריון. בשנת 1924 קיבלה עבודה כאחות בקופת חולים בחיפה, שבה הקימה את ביתהּ.

כשנה מאוחר יותר הגיע עמנואל עם סבו אביגדור גרין באונייה לנמל חיפה, והמשפחה התאחדה לאחר נתק של שנתיים. כל בני המשפחה החליפו רשמית את שם המשפחה לבן-גוריון, שם שמקורו ביוסף בן גוריון, ממנהיגי המרד הגדול. בשנת 1928 נישאה ציפורה לזמר והמורה לזמרה אריה פרידמן-לבוב, ולמשפחה המורחבת הצטרפה גם רות, בתו של פרידמן-לבוב (לימים רות הילמן, פסנתרנית, מייסדת ומנהלת הקונסרבטוריון העירוני בבאר שבע). אריה, רות ועמנואל למדו בבית הספר הריאלי. אריה הצטרף לתנועת "המחנות העולים" כחניך, ובהמשך כמדריך.
בבית הספר המקצועי טיץ בקיבוץ יגור]]
אריה בן-גוריון עם [[ילדי טהראן בכפר הנוער ע"ש ב.צ. מוסינזון, 1943]]

בשנת 1935 סיים אריה את לימודיו, ובעידוד אמו יוצא למסע שורשים בפולין, ביקר בפלונסק ובוורשה ונפגש עם יאנוש קורצ'אק בבית היתומים שבהנהלתו. עם חזרתו הצטרף להכשרה בנען ועסק בהדרכה בתנועת "המחנות העולים" ברחובות ובכפר ביל"ו. ב-1937 הצטרף לחבריו ב"קבוצת החוגים" במעיין חרוד ועלה איתם להתיישבות באדמות שאטה, שם הקימו את קיבוץ בית השיטה. בקיבוץ החל אריה לעסוק בחינוך בני נוער.

בשנת 1940 התחתן עם ברוריה לבית שיף, וכעבור שנה נולד בכורם חגי. לבקשת הנרייטה סאלד עבר אריה עם משפחתו לקיבוץ יגור, ושימש שם כמורה בבית הספר למקצועות המלאכה ע"ש לודוויג טיץ (עליית הנוער), במשך שנתיים. ב-1943 גויס להדרכת קבוצה של "ילדי טהראן" בעתלית ובהמשך בכפר הנוער ע"ש ב.צ. מוסינזון במגדיאל. לאחר מכן חזר לעבודה חינוכית בבית השיטה. ב-1953 יצא לשנתיים לטורונטו שבקנדה למשימה של הקמת תנועת הנוער של "דרור-החלוץ הצעיר".
טקסט=

בראשית שנות ה-60 התחיל את פעילותו במדור החגים הבין-קיבוצי ובמחלקת התרבות של הקיבוץ המאוחד, ובהמשך לפעילותו זו ייסד את ארכיון החגים הבין-קיבוצי. ב-1971 יצא לשליחות בלוס אנג'לס, כאחראי על החינוך היהודי בחוף המערבי של ארצות הברית מטעם מחלקת החינוך של הסוכנות. בשנת 1973 ביקר ביפן ויצר קשר עם קהילת "בית שלום" ועם מייסדה האב אוצוקי, קשר שנמשך עד מותו של אריה.

בשנות ה-80' פיתח גרסה מחודשת של 'הגדת הפסח הקיבוצית', תוך שילוב עקרונות ההגדה המסורתית כפי שנקבעו מסגרותיה במשנה, וההגדות שפותחו על ידי התנועה הקיבוצית בתקופת היישוב. במרכז ההגדה הישנה-חדשה שעיצב בן-גוריון, עומד מהלך מדרשי המשלים את 'ארמי אבד אבי' כפי שהוגדר במשנה במסכת פסחים ("עד סוף הפרשה כולה", כלומר עד "ויביאנו אל המקום הזה, ארץ זבת חלב ודבש"), ולא כפי שממשיך להופיע בהגדה המסורתית (העוצרת את המדרש בפסוק ח': "ויוציאנו"). שינוי זה מבטא את השלב הציוני של הגאולה, שחסר בהגדה המסורתית<ref>אריה בן-גוריון (עורך), הגדה של פסח - סדר בקיבוץ, תל אביב, הקבוץ המאוחד, ללא שנה, עמ' כ"ג</ref>.

ב-1991 ארגן שליחות למוסקבה, לעריכת ליל-הסדר ליהודי העיר.
ב-1995 עבר ארכיון החגים מהצריף שליד ביתו לבניין-קבע בבית השיטה. שנה אחר כך נחנך הארכיון המחודש ובו מאות תיקיו וספריו, עליהם שקד למעלה משלושים שנה. שמו של הארכיון הוסב ל"מכון שיטים", העוסק כיום גם בפעילות חברתית-תרבותית כללית, ומהווה מרכז חינוכי לתנועת "המחנות העולים". אריה בן-גוריון פרש מניהול המכון, ובשנותיו המאוחרות היה יועץ לרבים – רכזי תרבות, מורים, מדריכים, וקציני חינוך ותרבות בצה"ל. הוא נפטר בשנת 1998.

בשנת 2010 יצא לאור הספר "בגוף ראשון רבים" מאת עמירה הגני על חייו ופועלו של אריה בן-גוריון. את הספר יזם בנו, חגי בן-גוריון.

== פרסים ==
עבודתו של אריה בן-גוריון זכתה להוקרה מגופים ממלכתיים:
*תשמ"ב- פרס האגף לתרבות תורנית במשרד החינוך והתרבות ע"ש יעקב אגרסט, על מפעל-חיים חלוצי-יהודי המוקדש לטיפוח חגי ישראל, ידיעתם והשרשתם בהוויה של ההתיישבות העובדת, כולל ייסוד ארכיון החגים הבין-קיבוצי.
*תשמ"ח - פרס השר לענייני דתות על פעילות מצוינת בתחום הנחלת מורשת ישראל – המכון הבין-קיבוצי לחג ומועד – מפעל-חיים של אריה בן-גוריון .
*תשנ"ד - פרס אבי חי, כ"מייסד ארכיון החגים הבין-קיבוצי, מחנך ומלמד שהצליח ליצור תשתית תרבותית-יהודית מתחדשת בקהילה הקיבוצית ובארץ כולה".

== חיבוריו ==

;ילקוטים וספרים בעריכת אריה בן-גוריון וחברים נוספים
* ספר המחזות והמסיבות לשנת בר מצווה: מחזות ומסיבות לכיתה ולמשפחה בקיבוץ ובעיר, (עריכה ביחד עם דן אילן ותקווה שריג), מו"ל: מגל המחלקה לחינוך ותרבות התנועה הקיבוצית המאוחדת, תשמ"ז, 1987, 251 עמודים
* מתקני משחק בחצרו של קיבוץ, (עריכה עם יונתן שילה), שרטוטים: יונתן שילה, מדורי הגיל הרך והגנים - ועדת החינוך הבין קיבוצית - המחלקה לתכנון - האחוד המאוחד, תשל"ט, 1978, 100 דפים
* בר מצווה - נושא לימודי, פרשיות תפילין-מזוזה, (מגיש א.בן-גוריון בשיתוף עם צוות משרד החינוך, אהרון איגוס), מו"ל: דפוס פלובר, תל אביב, תשל"ט, 1979, 80 עמודים
* בשיבה טובה (120 אמרות על זקנה): תנ"ך, מדרשים, אמרות עכשוויות, שירים, הזיקנה בקיבוץ, (ליקט אריה בן-גוריון), הוצאת וועדת חברה בינקיבוצית, ארכיון חגים בינקיבוצי, תשמ"ג, 1983, 55 דפים
* היצירה התרבותית של הקיבוץ: סקר תחומים, מוסדות ויוצרים בתנועה הקיבוצית, (ביחד עם חברי המערכת: ישראל רינג, וישראל ביטמן), מו"ל: ברית התנועה הקיבוצית, 1988, 300 עמודים
* הזית: אסופת שירים של משוררים ישראלים, יהודים, ערבים, דרוזים, (אסף והגיש אריה בן-גוריון), מו"ל: בית השיטה : מכון חגים בין קיבוצי, תשמ"?, 34 עמודים
* פתח לנו שערי חג עלוני קיבוצים (עריכה עם יעקב גוטרמן), מו"ל: בית השיטה, ארכיון חגים בינקיבוצי, 1990, 120 עמודים
* חנוכה, (עריכה ביחד עם בנימין יוגב, ואסיה מרגוליס), המשרד לקליטת העלייה, ירושלים, מהדורה שלישית, תשנ"ה, 1995

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.archavoda.org.il/avodaarch/searcharch/index.asp ארכיון אריה בן-גוריון], בארכיון מפלגת העבודה
* [http://www.chagim.org.il שיטים] - מכון החגים הבין קיבוצי
* 
* [http://www.beithashita.org.il/index.php?sid=803&lang=he&act=page&id=13318&str=אריה%20בן%20גוריון אריה בן-גוריון] באתר קיבוץ בית השיטה
* [http://www.hamahanot-haolim.org.il/ תנועת המחנות העולים]
* [http://www.a-z.digital/nli_archives/שיטים-ארכיון-החגים/?q=&arc_filter=IL-SHTM ארכיון החגים הקיבוצי - מכון שיטים] באתר "אז - רשת ארכיוני ישראל" של הספרייה הלאומית
* סיפור המשפחה ואריה בן-גוריון בתמונות - [http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-3339509,00.html חלק א'], [http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-3342626,00.html חלק ב'], [http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-3344813,00.html חלק ג'], באתר ynet
* ניר מן, "בן-גוריון חוזר", ידיעות אחרונות – תל אביב, 10 באפריל 1998, עמ' 74–78
* עמירה הגני, "[http://www.beithashita.org.il/apage/38342.php בגוף ראשון רבים - אריה בן-גוריון, חייו ופועלו] ", הביוגרפיה של אריה בן-גוריון, הוצאת הקיבוץ המאוחד 2010
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:פעילים ציונים ביישוב
אריה
קטגוריה:זוכי פרס אבי חי
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:בית השיטה: אישים
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי המחנות העולים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית השיטה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1916
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998