סיפוח דרום ומזרח אוקראינה

המחוזות האוקראינים המסופחים בורוד, ובצהוב בהיר את האזורים שנכבשו מחדש מאז בידי צבא אוקראינה.

הקו האדום והשטחים המפוספסים מסמנים את שטחי השליטה הרוסית בפועל נכון ל-30 בספטמבר 2022. גבול זה משתנה במהירות לאור הלחימה במחוזות אלה.]]
סיפוח דרום ומזרח אוקראינה הוא אירוע שהתרחש ב-30 בספטמבר 2022, במסגרת מלחמת רוסיה-אוקראינה, כאשר רוסיה הכריזה על סיפוח ארבעה מחוזות של אוקראינה – לוהנסק, דונצק, זפוריז'יה וחרסון – אף שצבאה לא שלט באופן מלא על אף אחד מהם. ארבעת המחוזות שסופחו מהווים כ-15% משטחה של אוקראינה. הסיפוח התרחש שבעה חודשים לאחר הפלישה הרוסית לשטח אוקראינה, ופחות מחודש לאחר תחילת מתקפת הנגד האוקראינית באזור חרקוב.

מדובר בסיפוח הגדול ביותר של שטח באירופה מאז מלחמת העולם השנייה. סיפוח מחוזות זפוריז'יה וחרסון, נתן לרוסיה גשר יבשתי, שחיבר בינה לבין חצי האי קרים, שסופח אף הוא על ידי רוסיה ב-2014., ואף העניק לה דריסת רגל בגדה המערבית של הדנייפר, במערב מחוז חרסון.

מהלך הסיפוח לא הוכר על ידי הקהילה הבין-לאומית. אוקראינה, האיחוד האירופי, ארצות הברית והאומות המאוחדות טענו כי הסיפוח אינו חוקי. נשיא אוקראינה, וולודימיר זלנסקי אמר בתגובה לסיפוח כי אוקראינה תגיש בזמן הקרוב בקשה להצטרפות לנאט"ו בהליך מזורז. שטח הסיפוח מסתכם ביותר מ-90,000 קמ"ר. לא ברור אם השטח המסופח הוא השטח בו שולטים בפועל הצבא הרוסי ובעלי בריתו (כוחות הבדלנים הפרו-רוסיים בדונבאס), או כל השטח של ארבעת המחוזות האוקראיניים – שחלק משמעותי מתוכו עדיין נמצא תחת שליטה אוקראינית. שטח זה גדול יותר מ-90,000 קמ"ר.

זמן קצר לאחר ההכרזה על הסיפוח, צבא אוקראינה השתלט מחדש את העיר לימן וסביבתה, בצפון־מערב מחוז דונצק, חדר לשטח מחוז לוהנסק (שהיה תחת שליטה רוסית מלאה מאז יולי 2022), והשתלט על חלק משטח ראש הגשר הרוסי בגדה המערבית של הדנייפר באזור חרסון, עובדה שצימצמה את השטח שבשליטת הרוסים במחוזות המסופחים.

ב-10 וב-11 בנובמבר כוחותיה של רוסיה עזבו את עמדותיהם מצפון לנהר הדייפר במחוז חרסון, ובכך איבדו את עיר הבירה המחוזית היחידה שכבשו במהלך הפלישה לאוקראינה, ששבה לידיים אוקראיניות.

צפון קוריאה וסוריה הן המדינות היחידות בעולם שמכירות בסיפוח הרוסי.

== רקע ==
הכיכר המרכזית בחרסון לאחר שחרורה מהכיבוש הרוסי, 19 בנובמבר 2022
בפברואר ומרץ 2014, רוסיה כבשה וסיפחה את קרים (שטח של אוקראינה) וזאת לאחר שיזמה בחצי-האי משאל עם, בו לכאורה כ-96% מהאוכלוסייה המקומית הצביעה בעד הסיפוח. באפריל 2014 הכריזו בדלנים פרו-רוסיים במזרח אוקראינה על עצמאותן של הרפובליקה העממית של דונצק (שהוקמה על שטחי מחוז דונצק האוקראיני) והרפובליקה העממית של לוגנסק (שהוקמה במחוז לוהנסק של אוקראינה) וזאת בעזרת תמיכה בלתי רשמית מהרוסים. ב-21 בפברואר 2022 רוסיה הכירה באופן רשמי ברפובליקה העממית של דונצק וברפובליקה העממית של לוהנסק.

שלושה ימים לאחר מכן, רוסיה החלה פלישה בקנה מידה מלא לאוקראינה, במהלכה היא כבשה שטחים במחוזות האוקראינים דונצק, לוהנסק חרסון וזפוריז'יה.

המחוזות האוקראיניים שרוסיה רצתה לספח הם בעלי חשיבות אסטרטגית וכלכלית עליונה עבור אוקראינה, לדברי אנליסטים. בין היתר, הם אחראים לכ–25% מהתוצר שלה והם מבטיחים לרוסיה גשר יבשתי לחצי האי קרים שסופח בשנת 2014.

אנליסטים צבאיים קושרים את ההחלטה לספח את המחוזות עם חולשתה של הפדרציה הרוסית בשדה הקרב. ההכרזה על משאלי העם באה בעקבות ההתקדמות המהירה של צבא אוקראינה בשבועות שקדמו לפלישה, שהביס חיילים רוסים במחוז חרקוב ובעת ההכרזה מצוי במתקפה במזרח ובדרום. אנליסטים מעריכים שרוסיה איבדה עשרות אלפי חיילים, הודיעה על גיוס חיילים חדשים, והתמודדה עם תגובה מתגברת על פלישתה ארוכת הטווח. מקורות כמו "הגרדיאן" כינו את משאלי העם כקבועים מראש והניחו שרוסיה תכתיב תוצאות המעדיפות סיפוח.<ref name="results"></ref>

== משאל עם וסיפוח ==

ב-20 בספטמבר הכריזו השלטונות של הרפובליקה העממית של דונייצק, הרפובליקה העממית לוהנסק, כמו גם שלטונות הכיבוש הצבאי של מחוז חרסון ומחוז זפוריז'יה על כך שיקיימו בשטחן משאלי עם להצטרפות והסתפחות לרוסיה בין 23 בספטמבר ל-27 בספטמבר. התוצאות במשאלים הראו כי היו לכאורה אחוזי תמיכה רבים בהצטרפות לפדרציה הרוסית. ב-29 בספטמבר דווח כי רוסיה תספח רשמית את ארבעת האזורים לוגנסק, דונייצק, זפוריז'יה וחרסון למחרת, ב-30 בספטמבר.<ref name=":0"></ref> דיווחים שהגיעו מהמחוזות לכלי התקשורת המערביים כללו עדויות על הצבעות הנערכות בידי חיילים חמושים המורים למצביעים להצביע בעד סיפוח.

ב-30 בספטמבר הכריז נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין על סיפוח המחוזות לרוסיה. לאחר ההכרזה הצהיר דובר הקרמלין, דמיטרי פסקוב כי התקפה על השטח המסופח תיחשב כהתקפה על רוסיה.

ב-3 באוקטובר הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית, הבית התחתון של הפרלמנט הרוסי, אישרה פה אחד את הסיפוח לאחר הצבעה.<ref></ref> טיוטת החקיקה קבעה את כל הדרישות כך שיחלו ב-30 בספטמבר. הדומא קבעה את השימוש ברובל הרוסי ולא בהריבניה האוקראיני החל ב-1 בינואר 2023, קבעה ציר זמן לשילוב השטחים בתקציב הרוסי, והכריזה על כל האנשים המתגוררים בשטח שסופח לרוסיה כאזרחים רוסים. תושבים חייבים להגיש בקשה לוויתור על אזרחות רוסית בתוך 30 יום אם הם רוצים לסרב לכך - נראה שהקרמלין מתכוון בתהליך זה לזהות מתנגדים ופרטיזנים אוקראינים פוטנציאליים. טיוטת החקיקה חייבה גם את שילובן של "מיליציות העם" של הרפובליקה העממית של דונצק והרפובליקה העממית של לוגנסק בצבא רוסיה.<ref name=":1">[https://www.understandingwar.org/backgrounder/russian-offensive-campaign-assessment-october-3 RUSSIAN OFFENSIVE CAMPAIGN ASSESSMENT, OCTOBER 3]</ref>

מועצת הפדרציה והנשיא פוטין חייבים לאשרר כל אחד את טיוטת אמנות הסיפוח לפני שיהפכו לחוק הרוסי. אמנות אלה נחתמו על ידי פוטין בעת ההכרזה על הסיפוח. עם זאת, בית המשפט החוקתי של רוסיה קבע ב-2 באוקטובר כי טיוטות האמנות יהיו רטרואקטיביות ופועלות בפועל מ-30 בספטמבר עד שהרשות המחוקקת והרשות המבצעת יאשרו אותן באופן רשמי.<ref name=":1" /> תהליך האישור תם ב-5 באוקטובר 2022.<ref name=":2"></ref>

== תגובות ==
[[וולודימיר זלנסקי (מימין) יחד עם איש צוותו, מכריזים על שחרור חרסון, 11 בנובמבר 2022. על חולצת העוזר כתוב "חרסון היא (חלק מ)אוקראינה", מוטו חוזר בתגובות העולם לסיפוח המחוז.]]
* צפון קוריאה וסוריה הן המדינות היחידות בעולם שמכירות בסיפוח הרוסי.
* במועצת הביטחון של האו"ם התקיימה הצבעה ב-30 בספטמבר 2022 על גינוי רוסיה בעקבות סיפוח השטחים. 10 מדינות (בהן ארצות הברית, בריטניה וצרפת) תמכו בהצעה, ברזיל, סין, גבון והודו נמנעו אך רוסיה הצביעה נגד והטילה וטו על ההחלטה.
* ראש העניינים המדיניים באו"ם הדגישה את מחויבותו המלאה של האו"ם לריבונות, לאחדות, לעצמאות ולשלמות הטריטוריאלית של אוקראינה. היא הזכירה לרוסיה את חובתה לכבד את החוק הבינלאומי ביחס לניהול השטחים, שנכבשו על ידה באוקראינה, ואמרה כי משאליהעם שערכה רוסיה אינם יכטולים לייצג את רצון העם ואינם קבילים לפי החוק הבין-לאומי.
* ממשלת אוקראינה ובעלות בריתה במערב טענו כי ניסיון הסיפוח של רוסיה הוא גזל קרקע באופן בלתי-חוקי. נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי שוחח עם נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, שאמר לו כי ארצות הברית לעולם לא תכיר בריבונות הרוסית על שטחים אלה.<ref name=":2" />

== המשך הקרבות ==
תושבי חרסון מברכים חייל אוקראיני ביום שחרור חרסון, 11 בנובמבר 2022
בשבוע שלאחר הכרזת הסיפוח של רוסיה, המשיך הצבא האוקראיני את מתקפות הנגגד שלו בדרום ובמזרח. אוקראינה שחררה כמה עשרות כפרים באזור הצפוני-מערבי של מחוז חרסון (ממערב לנהר הדנייפר), בעוד במזרח האוקראינים התקדמו בדונצק ולוהנסק.

ב-19 באוקטובר הודיע הממשל הרוסי על הנחלת משטר צבאי באזורים הכבושים, והחל בפינוי חלקי של אזרחים מהעיר חרסון עקב חשש למתקפה של הצבא האוקראיני על העיר. ב-9 בנובמבר הודיעה רוסיה על נסיגה מהגדה המערבית של נהר הדנייפר, כולל חרסון. ב-11 בנומבבר הודיעה רוסיה על השלמת הנסיגה, ודגלי אוקראינה הונפו במחוז חרסון על ידי כוחות צבאיים, בעוד בתוך העיר חרסון גופא על ידי אזרחים לא חמושים. עם זאת, בתחילת היום כוחות הצבא האוקראיני לא נכנסו לעיר והממשל האוקראיני קיבל את הצהרת מוסקבה בספקנות, וטען מנגד שכוחות רוסיים רבים עדיין פרוסים במחוז, אך בהמשך היום נראו כוחות צבא בתוך העיר, על גדת הנהר. בהודעה שפרסם דובר הקרמלין, רוסיה הודיעה כי היא ממשיכה לראות את מחוז חרסון כחלק משטח רוסיה, אף על פי שכוחותיה נסוגים מהעיר.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:2022 באוקראינה
קטגוריה:כיבוש רוסי באוקראינה
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה