חוק בתי משפט לעניינים מינהליים

חוק בתי משפט לעניינים מינהליים, תש"ס-2000, נועד להסמיך את בית המשפט המחוזי לדון בעניינים מינהליים שבעבר נדונו בבית המשפט העליון בשבתו כבית דין גבוה לצדק (בג"ץ).

== הרקע לחקיקת החוק ==
עם הקמת המדינה נקבע המוסד של בג"ץ לדיון בטענות כנגד פעילות השלטון. ברבות השנים עלה העומס על בית המשפט העליון שטיפל בעתירות לבג"ץ והוצעו הצעות שונות להקל את העומס. בשנת 1980 הציעה ועדת לנדוי מתווה להקלת העומס, אולם הצעותיה לא יושמו. בשנות ה-90 החל בג"ץ להעביר נושאים לבית המשפט המחוזי בדרך של פסיקה. בראשית שנות ה-90, בבג"ץ פסטרנק, הועברו ענייני מכרזים לבתי המשפט האזרחיים. לאחר מכן הועבר הדיון בחברות ברשות מקומית לבתי משפט אזרחיים ברע"א 1287/92. בבג"ץ 1921/94 הועברו ענייני התכנון והבנייה לבתי המשפט האזרחיים. בעקבות זאת, אישרה הכנסת בשנת 1997 חוק להקמת בתי משפט מנהליים העוסקים בענייני תכנון ובנייה. שלוש שנים לאחר מכן, בשנת 2000 אושר חוק בתי המשפט לעניינים מנהליים שהעביר עניינים אחרים לבתי המשפט המנהליים.

== הגדרות ==
* עניינים מנהליים – עניינים הנוגעים לסכסוכים שבין אדם לרשות;
* רשות – רשות מרשויות המדינה, רשות מקומית, וכן גופים ואנשים אחרים הממלאים תפקידים ציבוריים על פי דין;
* החלטה של רשות“ – החלטה של רשות במילוי תפקיד ציבורי על פי דין, לרבות העדר החלטה וכן מעשה או מחדל.

== סמכות בית המשפט לעניינים מנהליים ==
לבית המשפט המנהלי סמכות לדון בעניינים מנהליים ספציפיים שנקבעו בחוק בתי הדין המנהליים.

עניינים מנהליים מוגדרים על פי כסכסוך בין רשות מנהלית לבין הפרט. מגדיר את הנושאים עליהם מוסמך לדון בית המשפט לעניינים מנהליים:
* עתירה מנהלית<ref></ref> - עתירה נגד החלטה של רשות בעניין המנוי בתוספת הראשונה לחוק (בין היתר בנושאי ארנונה, חינוך, רישוי עסקים, רשויות מקומיות וכו') עתירות אלו מכונות "בג"צונים".
* ערעור מנהלי - ערעור המנוי בתוספת השנייה לחוק (בין היתר ערעור על החלטה של רשם האגודות השיתופיות, ועדת ערר בעניין היטל ביוב, החלטות מסוימות לפי חוק התכנון והבניה וכו').
* תובענה מנהלית - תובענה לסעד אזרחי שעילתה עניין מנהלי המנוי (בפועל כיום העילה היחידה המופיעה היא תובענה לפיצויים שעילתה במכרז ציבורי).
* עניין מנהלי שנקבע בחוק אחר.

כל עניין מנהלי שאינו עונה לנושאים הנ"ל, נדון בבג"ץ, מכח סמכותו השיורית. כמו כן, רשאי בית המשפט לעניינים מנהליים להעביר לבג"ץ כל עניין הנראה לו כבעל חשיבות ציבורית מיוחדת. סדרי הדין והסעדים, הם כמו בבג"ץ.

מלבד "עניינים מנהליים", בית משפט לעניינים מינהליים דן גם בתביעת פיצוי כספי מהמדינה, בתחומים שייקבעו בידי שר המשפטים. עד היום קבע שר המשפטים שני תחומים בהם ניתן לתבוע פיצוי כספי מהמדינה בבית משפט לעניינים מינהליים: 1. קיפוח במכרז. 2. תובענה ייצוגית בשל גבייה שלא כדין (תובענה מנהלית).

== סדרי דין ==
סעיף 13(2) לחוק קובע כי:<blockquote>
 "סדרי הדין בעתירה מנהלית, בערעור מנהלי ובתובענה מנהלית, לרבות לעניין המועד להגשת עתירה, מועדים אחרים, צו ביניים וקביעת ערובה למתן צו ביניים; יהיו במתכונת דומה לסדרי הדין הנהוגים בבית המשפט העליון בשבתו כבית משפט גבוה לצדק, בשינויים שיקבע שר המשפטים, באופן שיבטיחו סעד מהיר ויעיל תוך אפשרות לקיום בירור עובדתי ככל שהדבר דרוש".
</blockquote>העתירה מוגשת לבית המשפט המחוזי בשבתו כבית משפט לעניינים מנהליים, על פי מקום מושבה של הרשות המנהלית כנגדה מוגשת העתירה או מקום המצא המקרקעין מקום בו העתירה עוסקת בזכות שקשורה במקרקעין. לאחר הגשת העתירה, בית המשפט לעניינים מנהליים מזמן את המדינה או את הרשות המנהלית כנגדה מוגשת העתירה להגיב על העתירה. לאחר ששמע את הגוף המנהלי, בית המשפט מזמין את העותרים להגיב על תגובת המדינה או הרשות המנהלית.

לאחר מכן שנשמעו שני הצדדים, בית המשפט מזמן את הצדדים לדיון משותף בו, הם מציגים את טיעוניהם בפני בית המשפט. לאחר הדיון, בית המשפט מכריע בעתירה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הכנסת החמש עשרה: חקיקה
קטגוריה:ישראל: בתי משפט
בתי משפט לעניינים מינהליים
קטגוריה:2000 בישראל