OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Tick-Tock (שיר של אלבינה גרצ'יץ')

"Tick-Tock" (בעברית: "טיק-טוק") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הקרואטית אלבינה גרצ'יץ'. השיר יצג את קרואטיה באירוויזיון 2021.

== רקע ==
ב-17 בפברואר 2020, דמיר קדז'ו ניצח בקדם הקרואטי לאירוויזיון 2020, ונבחר לייצג את ארצו בתחרות עם השיר "Divlji vjetre". ב-18 במרץ 2020, תחרות האירוויזיון לשנת 2020 בוטלה עקב מגפת הקורונה. לאחר מכן, רשות השידור הקרואטית הודיעה כי קדז'ו לא ייצג את מדינתו באירוויזיון 2021, וכי המדינה תערוך קדם. ב-26 באוקטובר 2020, רשות השידור הקרואטית פתחה את ההרשמה לקדם, שנסגרה ב-10 בדצמבר. ב-13 בפברואר 2021, השיר "Tick-Tock" זכה בקדם עם 198 נקודות, ונבחר לייצג את קרואטיה באירוויזיון 2021.

== באירוויזיון ==
ב-18 במאי 2021, גרצ'יץ' ביצעה את השיר בחצי הגמר הראשון של התחרות וכשלה בניסיון להעפיל לגמר. השיר היה השיר הראשון שהצבעות חבר השופטים והקהל היו בעשירייה הראשונה, שלא העפיל לגמר.<ref></ref>

== רשימת השמעה ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!עולם
|13 בפברואר 2021
|הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|יוניברסל מיוזיק גרופ
|
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2021
קטגוריה:שירי קרואטיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בקרואטית
קטגוריה:שירים מרובי שפות
אורה נגבי

אורה נגבי (18 ביוני 1929 – 28 במאי 2024<ref></ref>) הייתה ארכאולוגית ישראלית, פרופסור בחוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום באוניברסיטת תל אביב.

== קורות חיים ==
נגבי נולדה בתל אביב לבן ציון ברודצקי ודבורה ברודצקי (לבית פרנקל) שעלו ארצה כחלוצים בראשית העלייה הרביעית. היא למדה בבית הספר היסודי תל נורדאו ובגימנסיה שלווה בעיר. אמהּ נהרגה בביתם ברחוב דב הוז בהפצצה של חיל האוויר המצרי על תל אביב בראשית מלחמת העצמאות.

לאחר המלחמה החלה נגבי ללמוד באוניברסיטה העברית בירושלים. בתחילה תכננה להתמחות בחקר המוזיקה הערבית, אבל בהשפעת קורס שלמדה אצל ליאו אריה מאיר פנתה ללימודי ארכאולוגיה. נושא עבודת הגמר שלה לתואר מוסמך, משנת 1956, היה "כלי הפולחן בארץ-ישראל בתקופה הכנענית והישראלית". נושא הדוקטורט שלה, משנת 1963, היה "צלמיות המתכת הכנעניות בארץ-ישראל ובסוריה". שתיהן נכתבו בהנחיית נחמן אביגד. הדוקטורט שימש בסיס לספרה Cannanite Gods in Metal<ref></ref> שסקר וקטלג באופן מקיף יותר מ־1,700 צלמיות כנעניות, מחמישים אתרים ארכאולוגיים בישראל ומחוצה לה, כאלף מתוכן מגבל שבלבנון .

נגבי לימדה בחוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום באוניברסיטת תל אביב, החל מייסודו, על ידי יוחנן אהרוני, ועד צאתה לגמלאות.

היא השתתפה בחפירות ארכאולוגיות רבות; עמדה בראש חפירות הצלה אחדות, ובהן במצד גבעת שפירא;<ref></ref> ניהלה בשיתוף עם אברהם בירן את החפירה בתל ציפור, ובשיתוף עם זאב הרצוג את חפירות תל מיכל והייתה שותפה לפרסום ספר על החפירות. כמו כן חפרה עם הרצוג בתל גריסה ("תל נפוליאון" ברמת גן).

היא לקחה חלק בחפירה ב שבקפריסין, בראשות אמילי ורמיול מאוניברסיטת הרווארד.<ref></ref>

== מחקריה ==
פועלה של נגבי התמקד בעיקר בחקר הארכאולוגיה של תקופת הברונזה המאוחרת בארץ ישראל. היא חקרה את כלי החרס שנתגלו בחפירות, וכללו כלים שיוצרו בארץ, ולצדם כלים שיובאו לארץ מקפריסין, יוון ומצרים. נוסף על כך התמחתה בחקר חפצי המתכת בני התקופה ובעיקר פסלוני המתכת שהציגו את דמויות האלים הכנעניים. היא התעניינה בקשרים בין הלבנט, קפריסין ואיי הים האגאי בתקופות הברונזה והברזל ועסקה בהתפשטותם של הפיניקים באגן הים התיכון.

היא הייתה נשואה לבוטנאי משה נגבי (2008–1927) והתעניינותה בתרבות המינואית סחפה גם אותו. השניים כתבו יחד מאמרים אחדים בתחום הארכאובוטניקה שעיקרם צמחי תרבות – הכרכום התרבותי והשושן הצחור – המיוצגים בציורי קיר מינואיים מאקרוטירי (תירה) ומכרתים ובציור רצפה דומה שהתגלה בתל כברי.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארכאולוגיות ישראליות
קטגוריה:בוגרות בית הספר תל נורדאו
קטגוריה:בוגרי בית הספר תל נורדאו
קטגוריה:בוגרי גימנסיה שלווה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: ארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:נשות היישוב ילידות הארץ
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1929
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2024
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
הפיגוע המשולב בשער שכם (2016)

הפיגוע המשולב בשער שכם (2016) היה פיגוע ירי ודקירה שבוצע בשער שכם ב-3 בפברואר 2016, ובו נרצחה לוחמת מג"ב, הדר כהן.

==הפיגוע==
בצוהרי 3 בפברואר 2016 הגיעו שלושה מחבלים אל שער שכם, הם החלו לדקור ולירות אל עבר לוחמי מג"ב, שתי לוחמות נפצעו קשה, והלוחמת הדר כהן ירתה באחד מהם למוות, אך מאחוריה הגיח מחבל שלישי ודקר אותה למוות, בעוד נאבקת בו וגוססת אל מותה כחודש וחצי לאחר גיוסה. שני המחבלים הנותרים נורו למוות בידי שוטרי מג"ב.

הפיגוע נודע עד היום כאחד מסמלי גל הטרור הפלסטיני (2015–2016).

==אחרי הפיגוע==
ב-16 ביולי 2016 הרס צה"ל את בית המחבל שסייע לשלושת המחבלים לבצע את הפיגוע.

המפקח פארס ראבח והלוחמים עידו נגר, הדר כהן ורווית מור קיבלו את עיטור המופת של משטרת ישראל והלוחמים בוסנה אמביליה, אסף דואק וסלמאן סאבק קיבלו את צל"ש המפכ"ל.

== קישורים חיצוניים ==

* 
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:ירושלים: פיגועי ירי
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-2016
קטגוריה:גל הטרור (2015–2016)
קטגוריה:ירושלים: פיגועי דקירה
קטגוריה:טרור ערבי בישראל
קטגוריה:הרובע המוסלמי
קטגוריה:העיר העתיקה: פיגועים
קטגוריה:פיגועי טרור נגד חיילים ושוטרים
זרם צפון קו המשווה

זרם צפון קו המשווה (בשחור)
זרם צפון קו המשווה (או זרם קו המשווה הצפוני) הוא זרם אוקיינוס משמעותי, הזורם גם באוקיינוס השקט וגם באוקיינוס האטלנטי בכיוון ממזרח למערב בין קווי הרוחב 10° צפון ל-20° צפון.

זהו הצד הדרומי של זרם סובטרופי הנע בכיוון השעון. למרות שמו, זרם צפון קו המשווה אינו מחובר לקו המשווה.

בשני האוקיינוסים הוא מופרד מהזרם המשווני על ידי זרם הנגד המשווני (הידוע גם בשם זרם הנגד המשווני הצפוני), הזורם מזרחה. זרימת פני השטח מערבה בקו המשווה בשני האוקיינוסים היא חלק מהזרם המשווני הדרומי (זרם דרום קו המשווה).

==ראו גם==
* זרם אוקיינוס
* אוקיינוגרפיה פיזית

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זרמי ים
קטגוריה:האוקיינוס השקט
קטגוריה:האוקיינוס האטלנטי
גיולהאזה

גיולהאזה (בהונגרית: Gyulaháza) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בגיולהאזה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,929 ובשנת 2020 רק 1,886 תושבים.
==יהודי גיולהאזה==
יהודים החלו להתיישב בגיולהאזה במחצית המאה ה-18. רובם עסקו במסחר, בעיקר בשיווק תוצרת חקלאית.

לאחר הקרע ביהדות הונגריה בעקבות קונגרס יהודי הונגריה בין השנים 1868–1869, הצטרפה הקהילה לזרם האורתודוקסי. משנת 1885 הקהילה הייתה כפופה לקהילת קישווארדה.

בשנת 1940, בעקבות "החוקים היהודיים" שנועדו להגביל את היהודים בתחומי הכלכלה והחברה, נפגעה פרנסת יהודי הכפר והם סבלו ממעשי בריונות, כגון ניפוץ חלונות בתיהם. בשנת 1941 נשלחו 15 צעירים מהכפר לעבודות כפייה.

בשנת 1944, לאחר כניסת הגרמנים להונגריה, הועברו כל יהודי הכפר לגטו בקישווארדה שם רוכזו יחד עם כ-7,000 יהודי המחוז, ומשם שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.

אחרי המלחמה חזרו לגיולהאזה 15 יהודים ששרדו. הם מצאו את בניין בית הכנסת הרוס. חיי הקהילה לא חודשו.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|62
|
|-
|1880
|168
|1,141
|-
|1910
|123
|
|-
|1920
|90
|
|-
|1930
|74
|
|-
|1941
|65
|1,973
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
יקה (כפר)

יקה (בהונגרית: Jéke) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

הכפר נהרס בזמן הפלישה המונגולית לאירופה ולאחר מכן יושב מחדש.

==יהודי יקה==
יהודים חיו ביקה בתקופות זמן שונות ומשנת 1885 היהודים בכפר היו כפופים מבחינה קהילתית לקהילת קישווארדה.

ישנם יהודים מהכפר שנרצחו בשואה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|23
|
|-
|1880
|6
|479
|-
|1910
|15
|
|-
|1920
|12
|
|-
|1930
|7
|
|-
|1941
|6
|673
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
סונן א-נסאאי

סונן א-נסאאי (בערבית: سنن النسائي) הוא אוסף של חדית' שנאסף ואוגד על ידי האימאם אל-נסאאי. הספר הוא אחד מששת ספרי החדית' החשובים ביותר בקרב המוסלמים הסונים, הנקראים אל-כותוב א-סיתה.

== תוכן הספר ==
הספר מכיל כ-5,270 מסורות, המחולקות ל-52 פרקים. הפרקים מחולקים לפי נושאים, והם עוסקים בנושאים מגוונים הקשורים להלכה האסלאמית, כגון טומאה וטהרה, צלאה, זכאה, חג', ועוד.

== ראו גם ==
* צחיח אל-בוח'ארי
* צחיח מוסלם
* סונן אבן מאג'ה
* סונן אבו דאוד
* ג'אמע אל-תרמיד'י

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חדית'
קטגוריה:אסלאם
קטגוריה:ספרים בערבית
קקצ'ה

קקצ'ה (בהונגרית: Kékcse) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בקקצ'ה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 1,624 ובשנת 2020 רק 1,421 תושבים.

==יהודי קקצ'ה==
יהודים חיו בקקצ'ה בתקופות זמן שונות ומשנת 1885 היהודים בכפר היו כפופים מבחינה קהילתית לקהילת קישווארדה.

ישנם יהודים מהכפר שנרצחו בשואה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|4
|
|-
|1880
|49
|745
|-
|1910
|24
|
|-
|1920
|27
|
|-
|1930
|19
|
|-
|1941
|20
|1,566
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
סיטרואן רוזאלי

סיטרואן רוזאלי (בצרפתית: Citroën Rosalie) היא מכונית משפחתית גדולה מפוארת שיוצרה במספר תצורות גוף מתוצרת יצרנית הרכב הצרפתית סיטרואן, אשר יוצרו בין השנים 1932–1938 בצרפת.

==תצורות==

* סדאן – 4 דלתות, 6 חלונות צד
* סדאן – 4 דלתות, 4 חלונות צד.
* קופה – 2 דלתות.
* קבריולה – 2 דלתות.
* מסחרית.
* טנדר.

==ממאפייני "סיטרואן רוזאלי"==
* יוצרו 113,084 יחידות.
* מנוע: מנוע בנזין קדמי-אורכי.
* סוג הנעה: הנעה אחורית.
* בשנת 1934 עברו דגמי "רוזאלי" מתיחת פנים.

===מדגמי "סיטרואן רוזאלי"===
* דגם "8CV" אופיין במנוע ארבעה צילינדרים של 1,452 סמ"ק, והניע את הגלגלים האחוריים. תיבת ההילוכים שלושה הילוכים הציגה סינכרום בשני הטווחים הגבוהים יותר, והבלימה סופקה על ידי בלמי תוף על כל ארבעת הגלגלים. אורכו של המכונית היה 4.27 מטר והציע מהירות מרבית של 90 קמ"ש. ב-4 שנות הייצור האחרונות של הדגם הוחלף הדגם לדגם "7UA".
* דגם "10CV" הציע מנוע בעל ארבעה צילינדרים של 1,767 סמ"ק ומהירות מרבית של 100 קמ"ש. אורכו 4.57 מטר. הדגם זכה להצלחה מסחרית גדולה. ב-4 שנות הייצור האחרונות של הדגם הוחלף הדגם לדגם "11UA".
* דגם "15CV": אורך גוש המנוע של 6 הצילינדרים הצריך מכסה מנוע מוארך בסגנון "מצנפת", אורכו הכולל של הרכב היה 4.72 מטר. ניתן היה לרכוש סוגי גוף ותצורות שונות.

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="100">
קובץ:Citroen-15CV.JPG | "סיטרואן רוזאלי" דגם "15CV"
קובץ:Citroen 8CV front.JPG | "סיטרואן רוזאלי" דגם "8CV"
קובץ:Citroen Rosalie 006.jpg | "סיטרואן רוזאלי"
קובץ:Citroen-Rosalie-byMmeRundvald2.jpg | "סיטרואן רוזאלי"
קובץ: Citroen-Rosalie-byMmeRundvald4.jpg| "סיטרואן רוזאלי"
קובץ:1933 Citroën Rosalie 10 Cabriolet.jpg | "סיטרואן רוזאלי", שנת 1933 - קבריולה
קובץ:Citroën 10 Rosalie 1933.jpg | "סיטרואן רוזאלי", שנת 1933 - קבריולה
קובץ: | "סיטרואן רוזאלי"
קובץ:Citroën Rosalie (1937).jpg | "סיטרואן רוזאלי", שנת 1937 - טנדר
קובץ: Paris Motor Show 2018, Paris (1Y7A1951).jpg| "סיטרואן רוזאלי" סדרה "7UB" - מסחרית
קובץ:1935 Citroën Rosalie 7UB (33225477948).jpg | "סיטרואן רוזאלי", סדרה "7UB", שנת 1935 - מסחרית
</gallery>

==ראו גם==
* סיטרואן
* סיטרואן סוג B15

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות משפחתיות גדולות
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:מכוניות מסחריות
קטגוריה:טנדרים
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1932
קטגוריה:מכוניות צרפתיות
רוזאלי
אילאש מוריבה

מוריבה קורומה קורומה (בצרפתית: Moriba Kourouma Kourouma; נולד ב-19 בינואר 2003), המוכר בשם כאילאש מוריבה (Ilaix Moriba), הוא כדורגלן ספרדי-גינאי, המשחק בעמדת הקשר המרכזי בסלטה ויגו ובנבחרת גינאה. מוריבה נולד בגינאה, וייצג את נבחרות ספרד הצעירות.

==ביוגרפיה==
אילאש מוריבה נולד בקונקארי בירת גינאה, לאם גינאית ולאב ליברי. אילאש הוא מוסלמי אדוק.<ref></ref> הוא ייצג את נבחרת ספרד במדי נבחרות הנוער, אך על פי הדיווחים ההתאחדויות לכדורגל בגינאה ובליבריה, פעלו על מנת שייצג את נבחרותיהן הבוגרות. דווח כי השחקן בחר לייצג את גינאה, ולערוך במדיה הופעת בכורה ביוני 2020, אך מגפת הקורונה העולמית הביאה לדחיית משחקי הנבחרות.

מוריבה הגיע לברצלונה מאספניול ב-2010. הוא נחשב לאחד הכדורגלנים הטובים לדורו, ולעיתים קרובות אף שיחק בקבוצות עם שחקנים מבוגרים ממנו. כשהיה בן 15 עלה לתודעה הציבורית בזכות שלושער נגד קבוצת ריאל מדריד עד גיל 19, כולל שער מחצי מגרש.

בינואר 2019, לקראת סיום חוזהו, מועדונים כמו מנצ'סטר סיטי ויובנטוס ניסו להחתימו, אך לבסוף בחר להאריך חוזה בברצלונה, עם שכר של מעל חצי מיליון אירו לעונה, כולל סעיף שחרור בן 100 מיליון אירו.

בעונת 20–2019 הפך לשחקן קבוע בהרכב של קבוצת המילואים, ברצלונה אתלטיק, במסגרת הליגה השלישית. הוא כבש את שערו הראשון בניצחון 2–3 על יאגוסטרה ב-8 במרץ.

הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת של ברצלונה ב-21 בינואר 2021 במשחק גביע המלך נגד קורנייה. הוא החליף את סרחיו בוסקטס בדקה ה-74 של המשחק שהסתיים בניצחון 2–0 אחרי הארכה. ב-13 בפברואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בלה ליגה, כשפתח בהרכב בניצחון 5–1 על דפורטיבו אלאבס, בו בישל את השער הראשון במשחק לפרנסיסקו טרינקאו. הוא כבש את שערו הראשון בלה ליגה בניצחון חוץ 2: 0 מול אוסאסונה ב-6 במרץ 2021.

ב-31 באוגוסט 2021 חתם בר.ב. לייפציג. ב-2 באוקטובר ערך את הופעתו הבכורה בניצחון 0–3 על בוכום. במדי הקבוצה בעונתו הראשונה שיחק 30 דקות ליגה בלבד.

ב-28 בינואר 2022 הושאל מוריבה לוולנסיה עד לסוף העונה.

ב-8 בינואר 2024 הושאל לחטאפה עד לסיום העונה.

נכלל בסגל נבחרת גינאה לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של גינאה לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).

==תארים==
;ברצלונה
*גביע המלך הספרדי: 2020/2021

==== ר.ב. לייפציג ====

* הסופר קאפ הגרמני: 2023

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גינאים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:קשרי כדורגל גינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ספרדים
קטגוריה:מוסלמים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה אתלטיק
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:כדורגלני ר.ב. לייפציג
קטגוריה:כדורגלני ולנסיה
קטגוריה:כדורגלני סלטה ויגו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גינאה
קטגוריה:אישים ממוצא גנאי
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:כדורגלנים גינאים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-2003
קטגוריה:גינאים שנולדו ב-2003
הפיגוע בשוק הקצבים

הפיגוע בשוק הקצבים היה פיגוע טרור יהודי בישראל שבוצע ב-5 בנובמבר 1992, ובו רצחו ארבעה נערים פעילי תנועת "כהנא חי" פלסטיני בן 65 ופצעו שבעה אחרים. הפיגוע בוצע ביום השנה השני לרצח מאיר כהנא..

הנערים טל שחר, זאב וולף, נחמיה משבאום וגרשון הרשקוביץ, נתפסו לאחר שמונה חודשים, ונגזרו עליהם עונשים של חמש עד חמש עשרה שנות מאסר בגין הרצח.

== הפיגוע==
באוקטובר 1992, גנבו נחמיה וגרשון רימון יד מאפוד ברכב עליו עלו טרמפ, לאחר שגנבו את הרימון הביאו אותו למשרדי תנועת כהנא חי והחליטו יחד עם חבריהם טל וזאב לבצע בו פיגוע על מנת לנקום את מותו של מאיר כהנא שנרצח כשנתיים לפני כן. מספר ימים קודם הפיגוע יצאו נחמיה וטל לבדוק את האזור וביצעו בו סיור מקדים על מנת לקבוע את המיקום המדויק בו יתבצע הפיגוע וכיצד יוכלו להימלט מהרה מהאזור. לאחר מכן סיכמו הארבעה כי זאב יזרוק את הרימון, נחמיה וגרשון יתצפתו על האזור, וכי טל יודיע בטלפון לאמצעי התקשורת בישראל על דבר הפיגוע ועל כך שבוצע על ידי אנשי תנועת "כהנא חי". עם זאת, בסופו של דבר טל לא הגיע לביצוע הפיגוע שנערך יום לאחר הסיכום, והשלושה האחרים ביצעו את הפיגוע לבדם. הם הצטיידו בכסף על מנת שיכולו לברוח לתל אביב-יפו, וכפפות על מנת שלא יישארו טביעות האצבע שלהם בזירה ועם כרטיסי טלכרד<ref></ref>.

הפיגוע בוצע בעזרת רימון יד שהרג את עבד אל-ראזק מרזוק דקידק בן 65 תושב א-ראם מצפון לירושלים. מלבדו נפגעו עוד כ-7 אחרים. הרימון נזרק מגגות השוק לכיוון סמטאות שוק הקצבים. 

במשך מספר חודשים לאחר הפיגוע לא נתפסו המפגעים, רק שמונה חודשים מאוחר יותר עצרו אנשי השב"כ את חברי ההתארגנות אשר הורשעו ברצח, ניסיון לרצח וקשירת קשר לביצוע פשע. הם נידונו לחמש עד חמש עשרה שנות מאסר. 

שניים מהם קיבלו חנינה מהנשיא עזר ויצמן כ"משקל נגד" לשחרור השייח' אחמד יאסין, ששוחרר עקב דרישת חוסיין, מלך ירדן, בעקבות ניסיון ההתנקשות בחאלד משעל. מי שהורשע כמבצע העיקרי נידון לחמש עשרה שנות מאסר ולאחר ניכוי שליש הוא שוחרר ב-2002.

== אחרית דבר ==
פעולה זו חתמה את הגולל על הטיילת שהייתה בשוק והיא נותרה מוזנחת וכל הפתחים ממנה מטה אל השוק נאטמו. בנוסף לכך, בעקבות הפיגוע נערך דיון בכנסת ביוזמתו של חבר הכנסת, טלב א-סאנע<ref></ref>. לימים, אחד ממבצעי הרצח הפך עורך דינו של איתמר בן גביר.<ref></ref><ref></ref> 

== הערות שוליים ==

שוק הקצבים
שוק הקצבים
קטגוריה:העיר העתיקה: פיגועים
לוופטרי

לוופטרי (בהונגרית: Lövőpetri) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בלוופטרי מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 595 ובשנת 2020 רק 486 תושבים.

==יהודי לוופטרי==
יהודים חיו בלוופטרי בתקופות זמן שונות והחל משנת 1867 היו כפופים לקהילת מאנדוק. ישנם יהודים מהכפר שנרצחו בשואת יהודי הונגריה.

בסמוך לבית הקברות של הכפר קיים בית קברות יהודי ובו מעל ל-15 מצבות.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|34
|
|-
|1880
|59
|392
|-
|1910
|59
|
|-
|1920
|32
|
|-
|1930
|9
|
|-
|1941
|13
|749
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
פסקול חיי

"פסקול חיי" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עומר אדם. השיר יצא לאור ב-14 בפברואר 2021, על ידי חברת תקליטים NMC, כסינגל ראשון מתוך המיני-אלבום The 8. השיר נכתב והולחן על ידי טליסמאן וגלעד מרקוביץ'.

== רקע והכרזה ==
השיר הוקלט באולפן הקלטות במיאמי, ארצות הברית. השיר יצא לאור כאחד מתוך שלושת השירים החדשים של אדם במיני-אלבומו The 8, אשר מכיל גם חמישה שירים שהודלפו במרוץ השנים ולא יצאו רשמית על ידי אדם. במרכז מילות השיר עומד אדם אשר שר על האישה שנפרדה ממנו ושברה את ליבו. אדם כינה את האישה כ"פסקול חייו".

== ביקורות ==
יוסי חרסונסקי תיאר את שם השיר כ"בחירה נדושה, שחוקה ואקראית". בנוסף כתב כי "הטקסט אינו מיוחד ומובדל מספיק משירים אחרים העוסקים בגברים שבורי לב בגין נטישת האהובה".

==מיקומי שיא==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |מדינה
! scope="col" |תאריך יציאה
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |חברת תקליטים
! scope="col" |<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|14 בפברואר 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|NMC
|<ref></ref>
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997009765835505171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי עומר אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גלעד מרקוביץ'
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טליסמאן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי גלעד מרקוביץ'
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי טליסמאן
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
אמץ לוחם

פרויקט "אמץ לוחם" הוא פרויקט למעורבות חברתית, אשר החל את דרכו בשנת 2005 והפך לפרויקט הדגל של יחד למען החייל. במסגרת הפרויקט, מאמצות חברות עסקיות מהמשק הישראלי ותורמים מהארץ ומהעולם, מאמצים את הגדודים לוחמים בצה"ל.

==היסטוריה==

הפרויקט החל דרכו כקרן מלגות אשר הוקמה במסגרת האגודה למען החייל בשנת 2000 על ידי אפי הלרשטיין (כיום נשיא ארגון ידידי צה"ל בבריטניה), בשותפות עם גורמים במשק. הקרן חילקה מלגות ללוחמים, שמומנו על ידי חברות ותורמים, ללא קשר למצבם הכללי והמשפחתי.

==פעילות הפרויקט==

פרויקט אמץ לוחם, רוקם מעורבות ושיתוף פעולה בין חיילי היחידה לעובדי החברה המאמצת ומעצים את תחושת ההזדהות של עובדי החברה אל מול גאוות היחידה של הלוחמים.

השותף האסטרטגי של פרויקט אמץ לוחם הוא ארגון ידידי צה"ל הפועל בארצות הברית ובפנמה (FIDF), המספק רשת ביטחון ליחידות שאינן מאומצות עד למציאת מאמץ.

במסגרת אימוץ הלוחם, מועבר ליחידות לוחמות המצויות בפעילות מבצעית שוטפת בגבולות מדינת ישראל, סך העומד על 100,000 ₪ לשנה (נכון לשנת 2020), תוך התחייבות למתן סכום זהה לתקופה בת 3 שנים. 15% מסכום התרומה, מוקצה לחיילים בודדים ולחיילים ממעמד סוציואקונומי נמוך (משפחות מעוטות יכולת). מלוא סכום התרומה מועבר ליחידה המאומצת בשקיפות ובמקצועיות ללא כל תקורות.

בין החברה המאמצת לחיילי היחידה, נרקם קשר ייחודי, ערכי, תומך וחזק, המאפשר יצירת פעילות משותפת - הפקת אירועים משותפים (ימי ספורט העשרה ועוד), יצירת פעילות משותפת כתרומה לקהילה, אירוח חיילים בודדים בקרב עובדי החברה, קליטת חיילים משוחררים במערך עובדי החברה ועוד.

הקשר שבין עובדי החברות (המאמצות) לחיילי היחידה (המאומצת), מבוסס על הדדיות מלאה, המעשירה גם את התורם וגם את הנתרם – בין היתר מעבירים המאמצים לחיילי היחידה שיעור באזרחות טובה, חיובית ומועילה וחושפים אותם אל העולם העסקי, הממתין להם באזרחות.

לפרויקט ועדה ציבורית, אשר חבריה מבצעים את תפקידים בהתנדבות.

===החברות המאמצות מהמשק הכלכלי הישראלי ===
בפרויקט שותפים חברות ארגונים ועמותות. כגון הקרן לידידות, קרן היסוד ועוד. חברות עסקיות רבות שותפות בפרויקט אמץ לוחם ומאמצות יחידות לוחמות בצה"ל במטרה לייצר שיתוף פעולה ערכי, לסייע ולתמוך בלוחמים וביניהן:
פרטנר, מועדון חבר, איתוראן, ישראכרט, יפאורה-תבורי, הפניקס, קבוצת אקרשטיין, אלביט מערכות ועוד כ־60 חברות נוספות.

== ראו גם ==
* יחד למען החייל

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://ametz.ufis.org.il/ בלוג אמץ לוחם], באתר אמץ לוחם
* [https://www.ufis.org.il/?categoryId=123644 אמץ לוחם], באתר יחד למען החייל
* [https://www.mizrahi-tefahot.co.il/about-mizrahi-tefahot-he/mizrahi-tefahot-community/adopt-a-warrior/ אמץ לוחם], באתר מזרחי טפחות
* [https://yedidut.org.il/חירום-וביטחון/חיילים-ומערכת-הביטחון/ חיילים ומערכת הביטחון], באתר הקרן לידידות
* [https://www.mitgaisim.idf.il/כתבות/ראשי/מסלולים-פרוייקטים-וקורסים/פרויקט-אמץ-לוחם/#/ פרויקט "אמץ לוחם"], באתר יחידת מיטב ואתר מתגייסים
* [https://www.youtube.com/watch?v=aCgF-HgXptU "סרטון של 4 רמטכלים – "אמץ לוחם], באתר יוטיוב
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רווחת חיילי צה"ל
קטגוריה:ישראל: ארגונים העוסקים בצה"ל
קטגוריה:מיזמים חברתיים
א-ג'ווף

השקיה בנווה המדבר א־גָ'ווף
א־גָ'ווף (בערבית: الجوف) עיירה בדרום-מזרח לוב, בירת מחוז כופרה בלוב. גובה העיירה הוא 382.2 מ' (1,254 רגל).

במפקד האוכלוסין של 1984 מנתה אוכלוסיית העיר 17,320. 

טמפרטורות גבוהות בקיץ ממוצע מעל 37.8 מעלות צלזיוס (100 מעלות פרנהייט). בא־גָ'ווף כמעט ואין גשם, עם ממוצע של 2.5 מ"מ בשנה בלבד. 

העיר שוכנת בנווה המדבר הגדול ביותר באגן כופרה.<ref name="be514">Bertarelli (1929), p. 514.</ref> זהו אחד מנאות המדבר המשקים ביותר בסהרה. האזור שמסביב מכיל אשכולות של מערכות השקיה המשמשות לחקלאות. הדפוס הייחודי צולם על ידי צוות תחנת החלל הבינלאומית בשנת 2016.<ref></ref>

== אקלים ==
בא־גָ'ווף יש אקלים מדברי חם.

== לקריאה נוספת ==
* 

== הערות שוליים==

קטגוריה:לוב: גאוגרפיה
קטגוריה:לוב: מחוז כופרה
יהודה מרמורשטיין

מאיר יהודה מרמורשטיין הוא מנכ"ל עמותת עלה.

==ביוגרפיה==
מרמורשטיין נולד בעפולה לדבורה ולחיים בן ציון מרמורשטיין יוצאי רומניה, למד בבית ספר חרדי בתל אביב, בגיל 12 החל להתקרב לאדמו"ר מסרט ויז'ניץ רבי אליעזר הגר, והחל ללמוד במוסדות החסידות.

לאחר נישואיו התגורר מרמורשטיין בחיפה, שם פתח מרכז פעילות עבור ילדים מיוחדים. ב-1982 נפתחו גני ילדים, בית ספר ופנימייה עבור ילדים מיוחדים בשם "עלה". עם הזמן הפך הארגון לרשת גדולה, המונה, נכון ל-2021, למעלה מ-900 ילדים. ב-1987 קיבל מרמורשטיין את תפקיד הניהול של העמותה, ובשנת 1994 לתפקיד מנהל הרשת כולה.

בעבר היה:
*יו"ר פורום המנהלים של המעונות הציבוריים לטיפול באדם המפגר
*ממונה לשמש כנציג ארגונים המיצגים את אוכלוסיות נזקקות במועצת העבדים הסוציאליים – מנוי שר העבודה והרווחה.
*היה יו"ר הוועדה הציבורית למציאת פתרונות דיור לציבור הדתי בחיפה.
*חבר בהנהלת עיריית בני ברק.

מרמורשטיין חבר בדירקטוריון של מרכז רפואי מעיני הישועה.

מרמורשטיין נשוי להניה (לבית קוסטינר). הוא מתגורר בבני ברק ולו שתי בנות ושלושה בנים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://www.inn.co.il/tags/הרב_יהודה_מרמורשטיין/ כל הכתבות על הרב מרמורשטיין], באתר ערוץ 7

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי עמותות
קטגוריה:חברי מועצת העיר בני ברק
קטגוריה:חסידי סרט ויז'ניץ
קטגוריה:בוגרי ישיבת יחל ישראל
קטגוריה:מנכ"לי עמותות
קטגוריה:אישים ממוצא יהודי-רומני
2020 בארגנטינה

אירועים בשנת 2020 בארגנטינה.

== בעלי תפקידים ==
* נשיא: אלברטו פרננדס
* סגנית נשיא: כריסטינה פרננדס דה קירשנר

== אירועים ==
מתמשך – מגפת הקורונה בארגנטינה
* 3 במרץ – מקרה ראשון של חולה בקורונה בארגנטינה<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>.
* 7 במרץ – מקרה ראשון של מוות מקורונה בארגנטינה<ref></ref>.
* 19 במרץ – הכרזה על סגר כללי<ref></ref><ref></ref>.
* 30 באוגוסט – לוויין ארגנטינאי שוגר בהצלחה לחלל<ref></ref>.
* 30 בדצמבר – אישור סופי של חוק הפלה מלאכותית<ref></ref>.
* 24 בדצמבר – 300 אלף מנות של Gam-COVID-Vac הגיעו למדינה.
* 31 בדצמבר – בסוף שנה נרשמו 1,195,263 מאומתים בקורונה מהם 32,052 נפטרו<ref></ref>.

== אנשים שנפטרו ==
* 20 במרץ - אמדאו קאריסו, (נולד ב-1926), כדורגלן, שהיה לאחד מגדולי השוערים במאה ה-20.
* 17 ביולי - סילביו מרסוליני (נולד ב-1940), כדורגלן ומאמן כדורגל.
* 30 בספטמבר - קינו (נולד ב-1932), קומיקסאי מוביל, יוצר הקומיקס מפאלדה<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>.
* 25 בנובמבר – דייגו מראדונה (נולד ב-1960), מגדולי הכדורגלנים בהיסטוריה.
* 8 בדצמבר - אלחנדרו סאבלה (נולד ב-1954), כדורגלן ומאמן כדורגל.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

ארגנטינה
*
בוזמא

בוזמא (בערבית: بوزما) הוא נווה מדבר במדבר לוב במחוז כופרה בלוב, כ-150 ק"מ צפונית-מערבית לכופרה.<ref name="be515">Bertarelli (1929), p. 515.</ref> בשטח של 230 קמ"ר. בנוי בצורת חצי עיגול סביב אגם מלח באורך 18 ק"מ. בוזמא שוכן בתחתית רכס הרים שבו נראים שרידי מערכת ביצור שלב בני הטואבו.

עצי נווה המדבר, דקל, תאנה, אשל ושיטה, מניבים פרי רב בגלל שפע המים המתוקים. בחוף הצפון מערבי של האגם שוכן כפר.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוב: גאוגרפיה
קטגוריה:לוב: מחוז כופרה
תאזרבו

תאזרבו (בערבית: تازربو) הוא נווה מדבר, הממוקם במדבר לוב במחוז כופרה בלוב, כ-250 ק"מ מצפון-מערב לאל-כופרה.<ref name="be515">Bertarelli (1929), p. 515.</ref> פירוש השם הוא "מושב ראשי" בשפת תֻבו , מכיוון שזה היה מקום מושבו של סולטאן טובו לפני השתלטות שבטי הבדואים מקירנאיקה ומפזאן במאה ה-18. גודל נווה המדבר הוא 25–30 ק"מ באורך ו-10 ק"מ ברוחב. הנוף מישורי. במרכז תאזרבו ובמקביל לו עובר אפיק רדוד ובו בריכות מלח. 

האזור מכיל אקוויפר עשיר מאוד במים פוסיליים ומספק אותם באמצעות הנהר המלאכותי העצום למאגרים בעיר אג'דאביא וממנה לריכוזי יישובים לחוף הים התיכון.

בתאזרבו ישנם כעשרה כפרים, והחשוב בהם נקרא "אל-ג'זירה".

בין צמחי נווה המדבר: אשל, שיטה, אספרטו ויונקוס. כמה קילומטרים מצפון לכפר זה נמצאים שרידי מצודה ישנה, ושמה "גאסר ג'ירנגהדי", מקום מושבו לשעבר של הסולטאן. האירופי הראשון שביקר בנווה המדבר היה הגרמני גרהרד רולפס באוגוסט 1879.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוב: גאוגרפיה
קטגוריה:לוב: מחוז כופרה
Golden Hour (אלבום של קייסי מאסגרייבס)

Golden Hour (בעברית: שעת הזהב) הוא אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת האמריקאית קייסי מאסגרייבס.<ref name=":0"></ref> האלבום יצא לאור ב-30 במרץ 2018 על ידי חברת התקליטים MCA נאשוויל. מתוך האלבום יצאו חמישה סינגלים.<ref name=":0" />

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!בריטניה (BPI)
|כסף
|60,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|זהב
|500,000
|-
| colspan="3" |<small> מכירות + הזרמת מדיה בלבד</small>
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!ארצות הברית
|30 במרץ 2019
|תקליטור • תקליט • הורדה דיגיטלית
|MCA נאשוויל
|<ref></ref>
|-
!יפן
|4 ביולי 2018
|תקליט
|יוניברסל מיוזיק יפן
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2018
קטגוריה:אלבומי קייסי מאסגרייבס
קטגוריה:אלבומי קאנטרי פופ
קטגוריה:זוכי פרס גראמי לאלבום הקאנטרי הטוב ביותר
קטגוריה:זוכי פרס גראמי לאלבום השנה
קטגוריה:אלבומי פלטינה בקנדה
קטגוריה:אלבומי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי חברת MCA רקורדס
ימת החול א-רביאנא

ימת החול א-רביאנא, רבאניה, היא ימת חול בגזרה הדרומית-מזרחית של לוב. שטחה כ-65,000 קמ"ר.<ref>[https://books.google.com/books?id=WOcUNbRUGtwC&pg=PA403 Desert Geomorphology, p. 403]</ref> אזור ים חול א-רביאנא נמצא בחלקו המערבי של מדבר לוב במחוז כופרה שבאזור קירניאקה.

== גאוגרפיה ==
ימת החול נקרא על שם עיירת נווה המדבר א-רביאנא הממוקמת לקצה הקצה המזרחי שלה. יחד עם ימת החול כאלאנשיו וימת החול הגדולה, ימת החול א-רביאנא הוא חלק מהמדבר הלובי הגדול יותר <ref>Besler, Helga (2008) The Great Sand Sea in Egypt: Formation, Dynamics and Environmental Change: A Sediment-Analytical Approach Elsevier, Amsterdam, [https://books.google.com/books?id=N25fU_qdrv8C&pg=PA1 page 1 - 3], </ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:לוב: גאוגרפיה
קטגוריה:לוב: מחוז כופרה
קטגוריה:ימות חול (צורת נוף)
קרלו אלפרדו פיאטי

קרלו אלפרדו פיאטי (באיטלקית: Carlo Alfredo Piatti; 8 בינואר 1822, ברגמו – 18 ביולי 1901, מוצו) היה צ'לן, מורה למוזיקה ומלחין איטלקי.
ממוזער

== ביוגרפיה ==
קרלו אלפרדו פיאטי הוא בנו של הכנר אנטוניו פיאטי (שנולד בשנת 1801 אף הוא בברגמו ושהוביל את התזמורת בעיר). אלפרדו פיאטי התחיל ללמוד לנגן בכינור לפני שעבר ללמוד נגינה על צ'לו. כצ'לן הוא למד אצל דודו, גטאנו זאנטי שהיה צ'לן. לאחר שנתיים של לימודים הצטרף לתזמורת בתיאטרון, שם ניגן במשך שלושה חודשים. לאחר מותו של דודו, הוא הפך לתלמיד בקונסרבטוריון של מילאנו בפיקודו של וינצ'נצו מריגי. את הופעת הבכורה שלו בקונצרט הוא ערך בגיל 15 והחל לסייר בערים בגיל 16. איש לא פקפק במיומנותו של הווירטואוז הצעיר בכלי, אך הוא לא משך קהל רב. כתוצאה מכך, כשפיאטי חלה הוא נאלץ למכור את הצ'לו שלו לכיסוי העלויות הרפואיות. פרנץ ליסט הזמין אותו להופיע באחד הרסיטלים שלו. הוא היה המום מהנגינה של פיאטי. פיאטי המשיך להיות אחד הצ'לנים המפורסמים ביותר בימיו, שאהוב על היצירות שהלחין וביצוען בעצמו.

משנת 1838 הוא יצא למסע הופעות ברחבי אירופה, וניגן בהצלחה יוצאת דופן בכל הערים החשובות ביבשת. בשנת 1844 הופיע בפני הציבור בלונדון בקונצרט פילהרמוני.

בשנת 1852 הוא הציג לראשונה סונטה לצ'לו ופסנתר, אופ. 32, מאת ויליאם סטרנדייל בנט . לאחר שקיבל את כתב היד המקורי של היצירה בבוקר, הוא בחן אותה ברכבת ואז ניגן אותה בקונצרט באותו ערב בעל פה.

בשנים 1859–1897 הוא היה בתפקיד הצ'לו הראשון בקונצרטים קאמריים מפורסמים. הוא ניגן בסטרדיוואריוס שכיום נקרא על שמו ונמצא בבעלות הצ'לן המקסיקני קרלוס פריטו .

תלמידיו היו רבים, וכללו את רוברט האוסמן.

קרלו אלפרדו פיאטי נפטר באיטליה, כ-4–6 קילומטרים ממקום הולדתו.

פסל של פלג גופו העליון של פיאטי שעשוי משיש, נמצא באוסף האקדמיה המלכותית למוזיקה, שניתן על ידי בתו בשנת 1909.

== יצירותיו ==
פיאטי בערך לפני 1900.
פיאטי משנת [[1958. ליטוגרפיה מאת אדוארד קייזר]]

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מורים למוזיקה באיטליה
קטגוריה:צ'לנים איטלקים
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-19
קטגוריה:ילידי 1822
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-1901
ימת החול כאלאנשיו

ימת החול כאלאנשיו (בערבית: سرير كالانشيي الرملي الكبير كلنسيو; תעתיק: סריר כּאלאנשיי א-רמלי אל־כּבּיר) היא ימת חול (עֶרג) במדבר לוב, במחוז כופרה בקירנאייקה, מזרח לוב, ששטחהּ כ-62,000 קמ"ר.<ref>[https://books.google.com/books?id=WOcUNbRUGtwC&pg=PA403&lpg=PA403 Desert Geomorphology, p. 403]</ref> ימת החול משתרעת בין נווה המדבר ג'אגבוב (الچاجبوب, الجغبوب) וג'אלו בצפון ועד אל-כופרה בדרום ואורכה מגיעה ל-500 קילומטר.

ימת החול כאלאנשיו מקבילה לימת החול הגדולה וצמודה אליה בקצותיה הצפוניים. הדיונות שבה מתנשאות לגבהים עד 110 מטר. רכסי הדיונות, שהרוח יוצרת, נמשכים בכיוון מצפון-לדרום (בקירוב) בדרום הימה, ואינם סדירים בצפונה. 

== במלחמת העולם השנייה ==
במלחמת העולם השנייה נעדר מטוס הקונסולידייטד B-24 ליברייטור Lady Be Good בימת החול. השברים התגלו כמאתיים קילומטרים מצפון לכופרה, 15 שנה לאחר הדיווח על ההיעדרות באפריל 1943. הצוות צנח כשהתברר שהדלק אזל. אחרי הנחיתה במדבר חשו במשבי רוח מכיוון צפון-מערב ולכן סברו שהם נמצאים בקרבת הים התיכון ונעו נגד הרוח בתקווה להגיע לאזור בטוח. אולם הם נמצאו במרחק של 640 ק"מ מהים וגוועו מהתייבשות לאחר מסע של 130 ק"מ באזור כה צחיח שגם בדואים אינם נכנסים אליו.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20120509145457/http://www.ladybegood.com/shelleytext.html "גופות וארנקים פזורים בין דיונות בגובה 70 מטר" (Lady Be Good בימת החול של כאלאנשיו)]
* "[https://www.thisdayinaviation.com/tag/calanscio-sand-sea/ היום בתעופה: 4 באפריל 1943]"

==הערות שוליים==

קטגוריה:לוב: גאוגרפיה
קטגוריה:לוב: מחוז כופרה
קטגוריה:ימות חול (צורת נוף)
קראון סידני

קראון סידני (באנגלית: Crown Sydney), מכונה גם וואן ברנגרו (One Barangaroo), הוא גורד שחקים בברנגרו, סידני, אוסטרליה. הוא נבנה על ידי קראון ריזורטס וכולל בעיקר מלון, דירות מגורים וקזינו. הוא תוכנן על ידי WilkinsonEyre, גובהו 271.3 מטרים ובו 75 קומות, מה שהופך אותו לבניין הגבוה ביותר בסידני ולבניין הרביעי בגובהו באוסטרליה. הבנייה החלה באוקטובר 2016, והושלמה בדצמבר 2020.

== גלריה ==
<gallery widths="140" heights="150" perrow="5" mode="packed">
קובץ:Crown Sydney Barangaroo1.jpg|פודיום
קובץ:Watermans Cove Sydney.jpg|מבט ממפרץ ווטרמן בשקיעה
קובץ:Crown Hotel Barangaroo Sydney 01.jpg|לובי ראשי במלון מגדלי קראון
קובץ:Crown Hotel Barangaroo Sydney 05.jpg|מעלית לובי
קובץ:Crown Hotel Barangaroo Sydney 07.jpg|ארוחות בחוץ במסעדת וודקאט
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:אוסטרליה: גורדי שחקים
קטגוריה:סידני: מבנים
קטגוריה:בתי קזינו
קטגוריה:בתי מלון
ים ההברידים

ים ההברידים (באנגלית: Sea of the Hebrides) הוא ים המצוי מול חופה הצפון מערבי של סקוטלנד ומחובר לצפון האוקיינוס האטלנטי. הוא מפריד בין האיים ההברידיים החיצוניים לאיים ההברידיים הפנימיים, שהגדול מביניהם הוא סקאי. בצפון ים ההברידים נמצא מצר הים מינץ' .

ים ההברידים הוא חלק מהימים הסמוכים לחופה המערבי של סקוטלנד על פי הגדרת ארגון ההידרוגרפיה הבינלאומי, ומבחינת זכויות הדיג הוא נכלל בקבוצת "הימים המערביים של סקוטלנד".

ב-30 באוגוסט 2019 החלה ממשלת סקוטלנד לדון בהצעה להכריז על שמורה ימית מוגנת בים ההברידים. בדצמבר 2020 הוחלט להכריז על שטח של 10,039 קמ"ר כשמורה ימית, בעיקר במטרה להגן על אוכלוסיית כרישי הענק והלווייתן הגוץ מפני סכנת הכחדה.<ref></ref><ref></ref>

== הערות שוליים ==

ים ההברידים. באדום - האיים ההברידיים הפנימיים, בחום - האיים ההברידיים החיצוניים. מצפון מצר המינץ'

קטגוריה:האיים ההברידיים
קטגוריה:ימים באוקיינוס האטלנטי
ג'מה רדמונד

ג'מה ג'יין רדמונד (באנגלית: Jemma Jayne Redmond; 16 במרץ 1978 – 16 באוגוסט 2016) הייתה ביולוגית אירית. עסקה בפיתוח מדפסות תלת-ממדיות ביולוגיות להדפסת רקמות.

רדמונד הקימה בשותפות עם סטפן גריי את הסטארט-אפ "Ourobotics" ושימשה כמנכ"לית החברה עד למותה, באוגוסט 2016.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

== ביוגרפיה ==
ג'מה רדמונד נולדה בטלאט, בדרום דבלין, אירלנד, לאביה, כריסטי, פועל בניין, ולאמה, לוריין, עובדת משרד. היו לה שני אחים, בריאן ופיליפ.<ref name=":0" />

מגיל צעיר, התעניינה רדמונד בבניית ויצירת דברים, כמו גם ללמוד ולהבין כיצד הם עובדים. היא אמרה על עצמה:

<ref name=":1"></ref>

בשנת 2002 רדמונד סיימה תואר ראשון בפיזיקה שימושית באוניברסיטת רוברט גורדון (Robert Gordon University) באברדין שבסקוטלנד, ובשנת 2012 השלימה את התואר השני במדעים ביו ננומטרים (Nano-bio-science) ב-University College Dublin. במסגרת עבודת המאסטר שלה היא הדפיסה עצמות של אצבעות אדם, תוך שימוש בתאי גזע (Stem Cells) של עכברים.<ref name=":0" />

רדמונד נולדה כבעלת סימנים זכריים ונקביים כאחד (אינטרסקס) וכתוצאה מכך הייתה עקרה. עובדה זו העסיקה את רדמונד רבות והיא כתבה רבות על רצונה להדפיס רחם מתפקד ברשתות החברתיות. שאיפה זו הייתה סיבה מרכזית לעבודתה בתחום ההדפסה הביולוגית.<ref name=":0" />

בשנת 2008 הקימה רדמונד את החברה הראשונה שלה – "Avende", שפיתחה מכונות אוטומטיות למכירת מזון (Vending Machines).<ref name=":0" />

בשנת 2012 רדמונד החלה להתנסות בהדפסה ביולוגית באופן חובבני. המטבח הביתי שלה שימש כמעבדת מחקר בו היא עבדה על מדפסות תלת-ממדיות קיימות. היא שינתה ושיפרה את חלקיהן, והשתמשה בכיריים של המטבח בתור אינקובטרים למדפסות.<ref name=":2"></ref> כעבור שלושה חודשים בלבד הרכיבה רדמונד את המדפסת הביולוגית הראשונה שלה, אותה כינתה "Revolution".<ref name=":0" /> הפרויקט הראשון שהדפיסה באמצעות אותה מדפסת ביולוגית היה אצבע אמצעית (אמה), כתגובה לאנשים שפיקפקו בה וביכולתה וטענו שהדפסת איברים מורכבים היא בלתי אפשרית.<ref name=":0" /> בהמשך שיפרה רדמונד ושכללה את המדפסת, כמו גם פיתחה מדפסות נוספות, ויצרה את המדפסת הביולוגית הראשונה שיכולה להשתמש ב-10 חומרים שונים במקביל. פיתוח זה מאפשר הדפסת רקמות מורכבות, כמו כלי דם בתוך איברים.<ref name=":0" />

רדמונד הייתה הראשונה לפתח מדפסת ביולוגית תלת-ממדית, שמאפשרת לשמר את התאים (ה"דיו הביולוגי") בחיים, במהלך ההדפסה.<ref name=":0" /> על פיתוחה פורץ הדרך ביצירת מדפסות מורכבות אלו הגישה רדמונד בקשות לרישום חמישה פטנטים.<ref name=":2" /> רדמונד בנתה את המדפסות הביולוגיות מחומרים זולים, ותכנתה אותן בשיטת קוד פתוח (open source). כך הצליחה להוזיל את מחיר המדפסת מ-€175,000 ל-€12,500 ולהפוך אותה לזמינה ונגישה לקהל רחב יותר. העלות הזולה אף תרמה להפצת השימוש במדפסות אלו במעבדות מחקר.

בינואר 2015 הקימה רדמונד בשותפות עם סטפן גריי, דוקטור להנדסה ביולוגית, חברת סטארט-אפ בשם "Ourobotics", שפיתחה מדפסות תלת-ממדיות להדפסת רקמות ואיברים ושאפה להפוך אותן זולות ונגישות. רדמונד כהנה כמנכ"לית החברה עד למותה. כעבור שנה בלבד, בינואר 2016, זכתה רדמונד עם חברת הסטארט-אפ שלה במקום הראשון בתחרות ה-SVOD (Silicon Valley Open Doors) האירופאית שנערכה באותה שנה באירלנד.<ref name=":1" /><ref></ref>

רדמונד נפטרה באופן פתאומי בגיל 38.

חלק מהמדפסות שפיתחה רדמונד ממשיכות לשמש במחקרים רפואיים באוניברסיטאות ברחבי בריטניה.<ref name=":0" />

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידות 1978
קטגוריה:ביולוגיות
קטגוריה:נפטרות ב-2016
קטגוריה:נפטרים ב-2016
קרל ויטגנשטיין

קרל אוטו קלמנס ויטגנשטיין (בגרמנית: Karl Otto Clemens Wittgenstein; 8 באפריל 1847 – 20 בינואר 1913) היה טייקון פלדה אוסטרי יליד גרמניה. חברו של אנדרו קרנגי, שאליו הושווה לעיתים קרובות. בסוף המאה ה-19 הוא שלט על משאבי פלדה וברזל בתוך האימפריה האוסטרו-הונגרית, ובשנות ה-90 של המאה ה-19 נחשב לאחד מבעלי ההון הגדולים ביותר בעולם. הוא היה גם אביהם של הפסנתרן פאול ויטגנשטיין, הפילוסוף לודוויג ויטגנשטיין ושל הפילנתרופית מרגרט סטונבורו-ויטגנשטיין.

== ביוגרפיה ==
סבו של קרל ויטגנשטיין היה מנהל אחוזה בשם מוזס מאייר, שהגיע מהעיירה לָאספֵה. הוא עבר לקורבך לפני 1802, שם היה סוחר. בסביבות 1808 כינה את עצמו משה מאייר ויטגנשטיין, על שם מקום הולדתו זיגֵן-ויטגנשטיין ולאחר מכן נודע בשם משה מאיר ויטגנשטיין. בתחילה, עסקיו של ויטגנשטיין הפכו למפעל הגדול והמצליח ביותר בעיר קורבך, אך זמן קצר לאחר מכן החל לדעוך. נולד לו בן, הרמן כריסטיאן (נולד ב-12 בספטמבר 1802 בקורבך; נפטר בשנת 1878 בווינה) שהעביר את העסק לגוליס (Gohlis) בסוף שנות ה-30 של המאה ה-19. משם המשיכה המשפחה לשגשג כלכלית.

בשנת 1938, כדי להימלט מחוקי הגזע הנאציים וכדי להיות מסווג כחצי יהודים, טענו צאצאיו כי הרמן כריסטיאן אינו בנו של משה מאיר ויטגנשטיין אלא צאצא לא חוקי של בית וולדק .
11 הילדים של הרמן ופאני. קרל השני משמאל
לאחר שהרמן כריסטיאן התנצר לפרוטסטנטיות, הוא התחתן עם פאני פיגדור בשנת 1839. היא באה מאחת המשפחות החשובות בווינה.

קרל, יליד 1847, היה השישי מתוך אחד עשר הילדים של הרמן ופאני. שלוש שנים אחר כך עברה המשפחה לווסנדורף באוסטריה, שם נולדו ארבעת אחיו הקטנים.

קרל התנגד בצעירותו לשיטות הלימוד הקלאסיות שהוטלו על ילדי הבורגנות הווינאית. הוא ברח מהבית בגיל אחת עשרה ובגיל שבע עשרה גורש מבית הספר בגלל חיבור שכתב ובו הכחיש את "נצחיות הנפש". אביו, הרמן, המשיך ברצונו לחנך את בנו בכך שהוא שכר עבורו מורים פרטיים כדי להבטיח שקרל יעבור את בחינותיו, אך קרל, שוב, ברח, ושהה בווינה כמה חודשים לפני שנמלט לניו יורק עם מעט כסף וכינור.<ref></ref>

מונק כותב, "בכל זאת הוא הצליח לשמור על עצמו במשך יותר משנתיים על ידי עבודה כמלצר, מוזיקאי סלון, ברמן ומורה (של כינור, מתמטיקה, גרמנית וכל דבר אחר שהיה יכול לחשוב עליו)."

הוא חזר לווינה בשנת 1867 והמשיך להתעניין בהנדסה. לאחר שנה של השכלה נוספת, לקח קרל את עבודת השרטוט בבניית בית חרושת לגלגלי פלדה בבוהמיה, תפקיד שהציע לו פול קופלוויזר, אחיו של גיסו.

קרל התקדם במהירות בתוך החברה ובסופו של דבר השתלט עליה כמנכ"ל בתוך חמש שנים. בסוף המאה התשע עשרה הפך קרל ויטגנשטיין לאחד הגברים העשירים באירופה ודמות מובילה בתעשיית הברזל והפלדה. בשנת 1898 הוא פרש מתפקידיו והעביר חלק ניכר מעושרו למניות זרות, בעיקר בארצות הברית שהגנה על משפחת ויטגנשטיין מפני האינפלציה בווינה לאחר מלחמת העולם הראשונה.

קרל התחתן עם ליאופולדין מריה יוזפה קלמוס, הידועה בקרב ידידיה בשם פולדי, בשנת 1873. היא הייתה בת הזוג היחידה של אחד מילדיו של הרמן כריסטיאן שהיה להם רקע יהודי; אביה היה יהודי בוהמי ואמה הייתה קתולית אוסטרית-סלובנית. נולדו להם תשעה ילדים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תעשיינים
קטגוריה:ילידי 1847
קטגוריה:נפטרים ב-1913
מזלדאן

מזלדאן (בהונגרית: Mezőladány) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

==יהודי מזלדאן==
יהודים התחילו להתיישב במזלדאן בתחילת המאה ה-19. רובם התפרנסו ממסחר ומלאכה, אחדים היו בעלי משקים חקלאיים. הקהילה השתייכה לזרם האורתודוקסי, והיו בה בית קברות יהודי, בית כנסת, "חדר" ובית ספר "תלמוד תורה".

החל משנת 1867 היו יהודי הכפר כפופים לקהילה היהודית במאנדוק.

עם החלת "החוקים היהודיים" שהיפלו לרעה את היהודים בתחומי החברה והכלכלה, איבדו רוב יהודי מזלדאן את מקורות פרנסתם. אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה הוכרז גיוס כללי בהונגריה והיהודים גויסו ל"פלוגות עבודה", שבמסגרתן בצעו עבודות ביצורים ושירותים לצבא ההונגרי.

בקיץ 1941 נשלחו צעירים יהודים ממזלדאן לחזית אוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים, והועסקו בפירוק מוקשים, רובם נהרגו.

כמה שבועות אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה הובלו יהודי מזלדאן לגטו קישווארדה שם רוכזו כ-7,000 יהודי האזור. כעבור כמה שבועות שולחו יהודי הגטו למחנה ההשמדה אושוויץ.

אחרי המלחמה שבו לכפר כמה יהודים ששרדו, חיי הקהילה לא חודשו.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|75
|
|-
|1880
|135
|967
|-
|1910
|102
|
|-
|1920
|118
|
|-
|1930
|133
|
|-
|1941
|103
|1,420
|-
|}

==לקריאה נוספת==
*[https://books.google.co.il/books?id=M60JAQAAIAAJ&lpg&hl=iw&pg=PA344#v=onepage&q=Uszka&f=false מזלדאן] בפנקס הקהילות הונגריה, עמוד 344
* מאזו'-לאדאן', בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 205-206. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
גבריאל פון מקס

גבריאל קורנליוס ריטר פון מקס (בגרמנית: Gabriel Cornelius Ritter von Max; 23 באוגוסט 1840 – 24 בנובמבר 1915) היה צייר אוסטרי יליד פראג.

== ביוגרפיה ==
הוא נולד בשם: גבריאל קורנליוס מקס, בנם של הפסל יוזף מקס ואנה שומאן. הוא למד בין השנים 1855–1858 באקדמיה לאמנויות בפראג אצל אדוארד פון אנגרת'. לימודיו כללו פאראפסיכולוגיה (כהיפנוזה, רוחניות), דרוויניזם , פילוסופיה אסייתית, רעיונותיו של שופנהאואר ומסורות מיסטיות שונות.

הבד הגדול הראשון שלו צויר בשנת 1858 בזמן שהיה סטודנט באקדמיה בפראג. הוא המשיך את לימודיו באקדמיה לאמנות הווינאית אצל קרל פון בלאס, קרל מאייר (הצייר), כריסטיאן רובן וקרל וירזינגר.

בין השנים 1863–1867 למד באקדמיה במינכן אצל קארל פון פילוטי, וגם אצל הנס מקרט ופרנץ דפרגר. הצלחתו הראשונה הייתה בשנת 1867 עם הציור "קדוש מעונה": ציור זה הפך את גישתו של פילוט לסמליות דתית-מיסטית.

הוא המשיך להשתמש בפלטה הכהה של בית הספר של פילוטי גם בשנות ה-70 של המאה ה-19, ומאוחר יותר נע לעבר לוח צבעים שקט יותר, תוך שימוש בפחות צבעים ויותר ברורים. משנת 1869 היה לגבריאל פון מקס סטודיו משלו במינכן. בקיץ הוא היה באמרלנד באגם סטארנברגר.

בשנים 1879–1883 היה גבריאל מקס פרופסור לציור היסטורי באקדמיה במינכן. הוא גם הפך לחבר בחברה התאוסופית. בשנת 1900 הוא קיבל תואר אביר.

הוא נפטר במינכן בשנת 1915.

התעניינותו במחקרים אנתרופולוגיים ניכרה גם בעבודתו. היה לו אוסף מדעי גדול של ממצאים אתנולוגיים ואנתרופולוגיים פרהיסטוריים. האוסף והתכתובות שלו נמצאים כעת ברייס-אנגלהורן-מוזיאון במנהיים.

במעונו באגם סטארנברגר הקיף את עצמו גבריאל מקס במשפחת קופים, אותה צייר לעיתים קרובות, ולעיתים הציג אותם כאנושיים. מקס, יחד עם עמיתיו, השתמשו לעיתים קרובות בתצלומים להכוונת הציור. המספר הגדול של צילומי קופים בארכיון שלו מעיד על השימוש בהם בתרגום ישיר לציוריו.

גבריאל פון מקס היה אמן משמעותי מכיוון שזנח את הנושאים הקלסיים של ז'אנר והיסטוריה, על מנת לפתח שפה ציורית אלגורית-מיסטית, שהפכה אופיינית לאמנות החריגה.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180">
קובץ:Gabriel Cornelius Max – Návštěva v ateliéru (1888).jpg
קובץ:1875 Max Die Mußestunde anagoria.jpeg
קובץ:Gabriel von Max - Der Hofschauspieler Alois Wohlmuth - G 18048 - Lenbachhaus.jpg
קובץ:Gabriel von Max Mutter mit Kind.jpg
קובץ:Gabriel von Max - Schlafen gehenǃ, c. 1900.jpeg
קובץ:Gabriel von Max - Licht, 1872.png
קובץ:Gabriel von Max - Anthropologischer Unterricht - G 18735 - Lenbachhaus.jpg
קובץ:Gabriel Cornelius von Max, 1840-1915, Monkeys as Judges of Art, 1889.jpg
קובץ:Gabriel von Max - Affen mit Blumenvase.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים אוסטרים
קטגוריה:ילידי 1840
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1915
הבחירות הפרלמנטריות בירדן (2020)

הבחירות הפרלמנטריות בירדן נערכו ב-10 בנובמבר 2020, לבחירת חברי בית הנבחרים התשע עשרה.<ref>[http://www.electionguide.org/elections/id/3290/ Hashemite Kingdom of Jordan: Election for Majlis al-Nuwaab (Jordanian House of Deputies)] IFES</ref> אחוז ההצבעה היה 29.88% בלבד, הנמוך ביותר מזה עשור.<ref name=":0"></ref>

הבחירות התקיימו מכיוון שהמדינה חוותה עלייה במקרי הקורונה. כתוצאה מכך נערכו קריאות רבות בערוצי המדיה החברתית לבטל את הבחירות, בייחוד משום שלא הוצעו חלופות להצבעה.<ref></ref> המדינה נכנסה לסגר מוחלט של ארבעה ימים בעקבות הבחירות, החל מהשעה 23:00 ביום הבחירות, שעה מאוחר יותר מהשעה בה קבעו שייכנסו לסגר (שעה 22:00).<ref></ref><ref></ref>

== המערכת האלקטורלית ==
130 המושבים בבית הנבחרים מורכבים מ-115 חברים שנבחרו על ידי ייצוג פרופורציונלי ברשימה הפתוחה מ-23 מחוזות מגודל שבין שלושה לתשעה מושבים, ו-15 מושבים שמורים לנשים.<ref name="EG">[http://www.electionguide.org/elections/id/2965/ Hashemite Kingdom of Jordan: Election for Majlis al-Nuwaab (Jordanian House of Deputies) 2016] IFES</ref> תשעה מתוך 115 המושבים לייצוג שמורים למיעוט הנוצרי, ושלושה נוספים שמורים למיעוטים הצ'צ'ניים והצ'רקסים.

15 המושבים לנשים מוענקים לאישה שקיבלה הכי הרבה קולות (אך לא מצליחה להיבחר ברשימה) בכל אחת משנים עשר הנפות.<ref>[http://archive.ipu.org/parline-e/reports/2163_B.htm Electoral System] IPU</ref>

== המפלגות שהתמודדו בבחירות ==
סה"כ 294 מפלגות עם 1,703 מועמדים התמודדו לבחירות,<ref></ref> כולל חזית הפעולה האסלאמית, שלוחה של האחים המוסלמים,<ref></ref> ורשימת "הפרוגרסיב", קואליציה של מפלגות סוציאליסטיות ולאומיות כולל הרשות הערבית המפלגה המתקדמת, מפלגת הבעת' הסוציאליסטית הערבית הירדנית, המפלגה הקומוניסטית הירדנית, מפלגת העם הדמוקרטית הירדנית ומפלגת האחדות העממית הדמוקרטית הירדנית.

== התנהלות ==
הקלפיות נפתחו בשעה 07:00, והיו אמורות להיסגר בשעה 19:00. עם זאת, הסגירה הוארכה בשעתיים, וזמן ההצבעה עמד על 14 שעות.<ref></ref> ועדת הבחירות העצמאית הכחישה כי הארכת הזמן נבעה מהצבעה נמוכה.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירדן: פוליטיקה
קטגוריה:מערכות בחירות פרלמנטריות
ירדן
טופס אישור אכלוס

טופס אישור אכלוס או בשמו העממי טופס 4, הוא טופס המהווה רשמית אישור אכלוס למבנה במדינת ישראל. הוא תנאי קדם לשימוש במבנה, ולאספקת חשמל, מים וטלפון. כדי לקבל טופס 4 יש להוכיח כי לא נשקפת סכנה למשתמשים הצפויים במבנה ושניתן להשתמש בו למטרה המוצהרת שלשמה נבנה.

בפועל טופס האכלוס הרשמי הוא "תעודת גמר לבניין", מכונה גם טופס 5, אך נפוץ למעשה שטופס 5 הוא "חותמת גומי" לאחר קבלת טופס 4.

== קבלת טופס 4 ==
מגיש הבקשה ל"טופס אישור אכלוס" חייב לפנות לרשות המקומית, לאחר שפתח תיק בוועדה המקומית בה ניתן ההיתר ולקבל טפסים מתאימים ממחלקת הפיקוח על הבנייה. בעזרת טפסים אלו ניתן לספק תצהירים תקניים לפיהם הבנייה בפועל בשטח תואמת את היתר הבנייה שניתן. טפסים נחוצים הם "טופס הצהרת מודד" שייחתם על ידי מודד מוסמך, "טופס מינוי קבלן" שייחתם על ידי הקבלן ו"טופס אחראי לביצוע שלד", שייחתם על ידי המפקח.

עליו להוכיח כי אין ליקויים מסוכנים למשתמשים במבנה או בסביבתו וכי התשתיות הרלוונטיות הותקנו כדין, כולל מרחבים מוגנים.

בנוסף, יש להמציא אישור רשות הכבאות על בטיחות אש הולמת במבנה כנדרש בחוק.

קבלת טופס 4 קובעת את תאריך סיום הבנייה באופן רשמי.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.madlan.co.il/blog/%D7%98%D7%95%D7%A4%D7%A1-4/ מה זה טופס 4, למה הוא כל כך חשוב ואיך מקבלים אותו?], באתר מדלן
* [https://www.hon.co.il/%D7%9E%D7%94%D7%95-%D7%98%D7%95%D7%A4%D7%A1-4-%D7%98%D7%95%D7%A4%D7%A1-%D7%90%D7%99%D7%A9%D7%95%D7%A8-%D7%90%D7%9B%D7%9C%D7%95%D7%A1/ מהו טופס 4 - טופס אישור אכלוס], באתר "הון - מדריכים פיננסיים"
* [https://www.vgm.co.il/Tfasim/tfasim_list/%D7%98%D7%A4%D7%A1%D7%99%D7%9D%20%D7%9C%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%99%20%D7%9C%D7%90%D7%99%D7%9B%D7%9C%D7%95%D7%A1.pdf רשימת תיוג לטופס 4], של הוועדה המקומית לתכנון ובניה הגליל המערבי

קטגוריה:ישראל: תכנון ובנייה
רז'ה באלינט (רופא)

רז'ה באלינט (במקור בלאייר<ref>A Belügyminisztérium 1892. évi 44396. sz. rendelete. Névváltoztatási kimutatások 1892. év 1. oldal 37. sor</ref> עד 1892, בהונגרית: Bálint Rezső; בודפשט, 22 באוקטובר 1874 – בודפשט, 23 במאי 1929)<ref>Halálesete bejegyezve a Bp. VIII. ker. állami halotti akv. 1615/1929. folyószáma alatt.</ref> היה רופא, פנימאי, נוירולוג, יהודי-הונגרי מנהל קליניקה, פרופסור באוניברסיטה, שנתן את שמו לסינדרום באלינט.

== ביוגרפיה ==
רז'ה באלינט נולד במשפחה יהודית כבנם של סוחר התבואה יוז'ף בלאייר ושל יוליה פוליצר. בין השנים 1884–1892 הוא למד בגימנסיה המלכותית הראשית ברובע 5 בבודפשט ואחר כך המשיך את לימודיו בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת בודפשט. הוא היה עוזרו של פרידייש קוראני וקיבל את תעודת הרופא בשנת 1897. משנת 1900 היה מתמחה בקליניקה. בין 1902 לבין 1906 הוא היה מרצה, מ-1906 עד 1907 מרצה בכיר, ומשנת 1911 עוזר פרופסור עד 1914. הוא התמודד למשרת פרופסור רגיל באוניברסיטה באותה השנה. הוא התמנה לראש המרפאה הפנימית ומינויו כפרופסור מן המניין התחיל ב-13 באוקטובר, אך רק ב-23 בינואר 1917 הציע השר את מינויו הרשמי לקרל הראשון, קיסר אוסטריה שאישר אותו ב-2 בפברואר 1917. מיוני 1915 עד יוני 1917 הוא שירת כסגן אלוף בצבא המשותף של אוסטריה-הונגריה, כמו גם רופא ראשי ומפקד בית חולים. בשנת 1929 הוא נפטר מסרטן בלוטת התריס.

אחיו היו זולטאן באלינט, אדריכל, אימרה באלינט (כלכלן), עיתונאי וסופר. אשתו הייתה מריה הירונימי, בתו של הפוליטיקאי קארוי הירונימי, אותה נשא לאישה ב-14 באוגוסט 1915.

== עבודותיו ==
* מדריך דיאטני (1924)
* סוכרת ואינסולין (עם זולטאן ארנסט ובלה פורייס, 1927)
* Ulcus- problem und Säuregasengleichgewicht

== פרסים והוקרה ==
* פרס קרן בלשה (1913)
* מדליית בלשה (1928)
* הפרס המלכותי קרן פרנץ טאוסק של ההסתדרות הרפואית (1926)

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:רופאים פנימיים יהודים הונגרים
קטגוריה:נוירולוגים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:חיילים יהודים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהודים בצבא האוסטרו-הונגרי
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:ילידי 1874
קטגוריה:נפטרים ב-1929