שלמה זלמן הנאו

ספר "צוהר התיבה", ברלין תצ"ג 1733
הרב שלמה זלמן הכהן הנאו כ"ץ בן יהודה ליב כ"ץ (המכונה זלמן הענא, ובראשי תיבות: רז"ה; 1687–1746) היה מדקדק עברי בנוסח התפילה ומחדש כללים בלשון העברית וטעמי המקרא. חיבר ספרים אודות הניקוד העברי.

== חייו ודמותו ==
נולד בעיירה הנאו (Hanau) שבגרמניה לרבי יהודה ליב כ"ץ שפעל כשליח ציבור. במהלך חייו הוא התגורר במספר ערים, ביניהם: פרנקפורט, המבורג, אמסטרדם, ברלין ובהנובר.

== הוצאת ספריו ==
בגיל 21 הוציא את ספרו הראשון, "בנין שלמה", העוסק בדקדוק עברי וטעמי המקרא, ובו גם ביקורת נרחבת על טעויות דקדוקיות של מדקדקים ופרשני המקרא מן הדורות שלפניו ובעיקר על סידור ר' עזריאל ור' אליהו מווילנא והערות על שיבושים שנפלו לדעתו בנוסח התפילה.

ב-1733 הוציא את ספרו "צהר התיבה", שהפך לאחד מספרי הדקדוק הנפוצים בעברית במאה ה-18 ובסופו נספח קונטרס בשם 'מכסה לתיבה' שכתב כתגובה לביקורת שהטיח הרב יעקב עמדין (היעב"ץ) כנגדו בספר לוח ארש.

== שיטתו בדקדוק ==
הרב שלמה זלמן ראה חשיבות עצומה בעיסוק בשפה העברית ובדקדוקה, דבר שלא היה מקובל בקרב יהודי אירופה בתקופתו, ובעיקר בדקדוק לשון המקרא ונוסח התפילה. ב-1725 הוציא את הספר "שערי תפילה" בו הצביע על מה שנחשב בעיניו לשיבושים לשוניים בתפילות והציע תיקונים. רבות מהשגותיו נובעות מן הגישה המאמצת את דקדוק לשון המקרא ביחס לתפילות שנכתבו בחלקן הגדול בלשון חז"ל. אף על פי שהחכם צבי כתב הסכמה לספר "שערי תפילה", בנו הרב יעקב עמדין (יעב"ץ) פרסם את הספר "לוח ארשׂ" כביקורת להרז"ה, ובו ביקר בחריפות את שיטתו והתיקונים שהציע. הרז"ה הגיב על הביקורת בקונטרס 'מכסה התיבה', ובו הגנה מפורטת לכל הערה ודבר דקדוק שחלק עליו רבי יעקב עמדין.

בסופו של דבר רבנים אחרים התייחסו באופן חיובי לתיקוני הרב שלמה, וכמה מן התיקונים שלו אכן חדרו ללשון התפילה האשכנזית וגם לסידור אדמו"ר הזקן ולנוסח התפילה של הגאון מווילנה. בעקבותיו בתיקוני לשון התפילות האשכנזיות הלך יצחק סטאנוב.

את גישתו האנליטית בלימוד דקדוק עברית מקראית העביר גם למשורר נפתלי הרץ וייזל (רנה"ו), שלמד אצלו בילדותו.

== קבלת דעותיו ==
דמותו של הרב שלמה נשארה שנויה במחלוקת אצל נאמני ההלכה עד ימינו. פוסקים בני זמנו ופוסקים מאוחרים יותר קיבלו חלק מהערותיו הדקדוקיות על התפילה וכינו אותו בתוארי כבוד, ביניהם נמנים הרב שניאור זלמן מלאדי, שקבע את רוב שינויו בתוך סידורו (סידור אדמו"ר הזקן), ורבי יוסף תאומים, שהביא מהגהותיו בספרו "פרי מגדים". אחרים ראו בו דמות שלילית המקדימה את מתקני נוסח התפילה של תקופת ההשכלה, ודחו באופן מוחלט את חידושיו. מתנגדיו אף טענו נגדו שזייף חלק מההסכמות על ספרו ושאר ההסכמות ניתנו על סמך ההסכמות המזויפות. סנגוריו, לעומת זאת, מפקפקים בטענה שההסכמות מזויפות וייחסו את שגיאותיו לקנאותו לטהרת השפה העברית.

ובדבר הטעמים ונגינות כתב בסוף ספר מעשה רב (דפוס ירושלים ה'תרנ"ו) "ובדקדוק הלך (הגאון מווילנא) אחר אליהו בחור וקצת אחרי רד"ק לבד בטעמים ונגינות הלך אחר שערי זמרה של ר' זלמן הענעס". ור' מנשה מאיליה כתב בספרו [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=24771&st=&pgnum=8 בינת מקרא] (על טעמי המקרא): "והנה קצת קדמני בזה (בפירוש טעמי המקרא על דרך הפשט) המדקדק ר' זלמן הענא בשערי זמרה... אך לא השלים כמה פרטים... וגם באיזה דברים אני מחולק עמו... ועכ"ז אפריון נמטיה במה שהתחיל בזה לפרש רובן ככולן (של טעמי המקרא) בדרך האמת והנכון...".

== מספריו ==
* בניין שלמה, פרנקפורט, 1708
* שערי תורה, המבורג, 1718
* שערי זמרה, על טעמי המקרא, נדפס בסוף ספר "שערי תורה", ולאחר מכן בנפרד בשם "שערי זמרה הארוך"
* שערי תפילה, יסניץ, 1725
* בית תפילה סידור מדויק ביותר עם פירוש קצר
* יסוד הניקוד, אמסטרדם, 1730
* צהר התיבה, ברלין, 1733
* קורי עכביש, תשובות להשגות על "צהר התיבה", 1744

== לקריאה נוספת ==
* חיים א' כהן, 'דקדוקי לשון התפילה ומסורות אשכנזיות בלשון חז"ל העולות מהם', לשוננו סב (ירושלים תשנ"ט).
* אילן אלדר, 'ר' זלמן הענא, גדול מדקדקי העברית בפתח העת החדשה', ברית עברית עולמית כנס 16 (תשס"ד).
* יהונתן וורמסר, [https://www.academia.edu/33368290/%D7%9E%D7%A9%D7%A0%D7%AA%D7%95_%D7%94%D7%93%D7%A7%D7%93%D7%95%D7%A7%D7%99%D7%AA_%D7%A9%D7%9C_%D7%A8_%D7%96%D7%9C%D7%9E%D7%9F_%D7%94%D7%A2%D7%A0%D7%90 משנתו הדקדוקית של ר' זלמן הענא], דיסרטציה, אוניברסיטת חיפה, 2016. יצא לאור בהוצאת מוסד ביאליק, תשפ"ב.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* ספרי ר' זלמן הענא באתר HebrewBooks.org: [http://www.hebrewbooks.org/6721 בנין שלמה] (פרנקפורט תפ"ד), [http://www.hebrewbooks.org/7415 צוהר התיבה] (מהדורת לבוב תרמ"ה), [http://hebrewbooks.org/19676 שערי תפלה] (יסניץ תפ"ה), [http://hebrewbooks.org/20697 בית תפלה] (יסניץ תפ"ה), [http://www.hebrewbooks.org/23806 בית תפלה ושערי תפלה] (האג תקל"ז); [http://www.hebrewbooks.org/6915 יסוד הניקוד] (אמסטרדם ת"צ); [http://hebrewbooks.org/30699 שערי זמרה] (פיורדא תקכ"ב); [http://hebrewbooks.org/30701 שערי תורה] (המבורג תע"ח)
פולמוס אודות דמותו בכתב העת המעין: 
* טובי' כצמאן ודויד יצחקי, [http://www.shaalvim.co.il/torah/maayan-article.asp?id=206 האם תיתכן התייחסות מכובדת ל'מתקני' נוסח התפילה?], המעין מח, ד, תמוז תשס"ח
** רפאל בנימין פוזן, [http://www.shaalvim.co.il/torah/maayan-article.asp?id=225 "אם תלמידי חכמים מנצחים זה את זה בהלכה - אתם מה טיבכם?"], המעין מט, א, תשרי תשס"ט
** יעקב לויפר, [http://www.shaalvim.co.il/torah/maayan-article.asp?id=226 עוד על המדקדק ר' שלמה זלמן הענא], שם
*** דויד יצחקי, [http://www.shaalvim.co.il/torah/maayan-article.asp?id=250 ההתייחסות למדקדק ר' זלמן הענא - מאמר תגובה], המעין, מט, ב, טבת תשס"ט
**** יעקב לויפר, [http://www.shaalvim.co.il/torah/maayan-article.asp?id=251 תגובתי לתגובתו של ר' דוד יצחקי], שם
**** יונתן קרני, [https://www.machonso.org/hamaayan/?gilayon=46&id=1397 האם צודקות טענות בעל 'עבותות אהבה' והרב יצחקי נגד המדקדק רבי זלמן הענא?], המעין, נז, ד, תמוז תשע"ז
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים גרמנים
קטגוריה:חוקרי השפה העברית
קטגוריה:בלשנים ולשונאים עבריים
קטגוריה:חוקרי תפילה ופיוט
קטגוריה:ילידי 1687
קטגוריה:נפטרים ב-1746