OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שלום זכר

שלום זכר (בהגייה האשכנזית ליטאית: שוֹלֶם זוֹכֶר. בהגייה פולנית: שוּלֶם זוּכֶר), הוא מנהג של אירוח וכיבוד קל הנערכים לכבוד הולדתו של בן זכר. מדובר במנהג הרווח בקרב יהודים מקהילות אשכנזיות להזמין קרובים וידידים בליל שבת שלפני ברית מילת הילוד. האירוע נערך לאחר שהציבור סועד את סעודת ליל שבת איש איש בביתו, ואז באים האנשים אל בית משפחת היולדת או אל בית הכנסת, ומברכים את הילד ואת משפחתו.

הסעודה נקראת "שלום זכר", על שם האמור בגמרא: "כיוון שבא זכר בעולם, בא שלום בעולם". טעם נוסף הוא כיוון שהשבת נקראת שלום, ו"לידת זכר מביאה שלום בין איש לאשתו".

==מקור המנהג==
המקורות למנהג אינם אחידים. בתלמוד מוזכרת סעודה בשם "שבוע הבן" או "ישוע הבן" המפרשים נחלקו באיזו אירוע מדובר. לפי רש"י מדובר על סעודת ברית מילה ופדיון הבן אולם לפירוש בעלי התוספות הכוונה היא לסעודה שנהגו בתקופת התלמוד לערוך לאחר לידתו של כל בן.
עם זאת, גם לפירוש התוספות לא מצוין מתי נערכה הסעודה, רבי ישראל איסרלן, מזכיר את המנהג לקיים את הסעודה בלילות שבת, כסעודת הודיה בהמשך לדברי התוספות, משום שזה זמן נוח ו. מנהג זה הובא בהגהת הרמ"א על השולחן ערוך.

מקור נוסף למנהג הוא בספר אורחות חיים של רבי אהרון הכהן מלוניל (המאה ה-14), ובו נימוק שונה: "שמי שמל את בנו משלים עם כל שונאיו, וקורא אותם לאכול ולשמוח עמו, כדי שיברכוהו ולא יקללוהו, וגם מתקבצים כל הקהל בליל השבת ובליל השמיני, ואחר כך (בליל השמיני) בא הסנדק ונותן מעות ליולדת, ואחר כך כל אחד, נותן לפי מעלתו, ומנהג זה נהגו כדי ליתן לעניות, שלא תבושנה בלקחן מעות מיד אנשים ונשים".

==כיבוד==
האירוח כולל מאכל ומשקה, שאינם מצריכים נטילת ידיים, ובמיוחד נהוג להניח על השולחן מאכלים עגולים כגון גרגירי חומוס ועדשים, אשר בדרך כלל מסמלים מנהגי אבלות. משמעות המנהג היא לפי אחד הטעמים שניתנו לקיום הסעודה, לפיו מדובר בהשתתפות סמלית באבלו של התינוק, על צאתו מרחם אימו בעל כרחו, שכן "על כרחך אתה נולד ועל כרחך אתה חי", וברוח מדרש של חז"ל המספר כי בהיות התינוק ברחם, הוא לומד את כל התורה. רגע לפני צאתו לאוויר העולם – בא מלאך ובמכה אחת (על השפה העליונה - מכאן השקע באמצעה) משכיח ממנו הכל - כדי שירכוש לו חכמה ודעת בכוחות עצמו, ולא ייהנה מן המוכן. המאכלים העגולים מסמלים איפוא אבלות משום דמיונם לגלגל חוזר.

יש כאלה המקשרים בין גרגרי החומוס הנקראים ביידיש "אָרבֵּעס" או "שלום-זכר באָנדלעך", לבין הפריון המובטח בפסוק שבו אומר אלוהים לאברהם: "וְהַרְבָּה אַרְבֶּה אֶת זַרְעֲךָ כְּכוֹכְבֵי הַשָּׁמַיִם" (בראשית כ"ב, י"ז) כיוון שקריאת מילות הפסוק "ארבה את" בהגייה אשכנזית דומה להגיית המילה ארבעס.
בקהילות חסידיות נהוג אף להגיש לשולחן משקאות בירה ויין. טעם המנהג הוא אמירת לחיים לזכות התינוק ואימו. טעם נוסף מהכתוב "ויין ישמח לבב אנוש" שהרי זוהי שמחה גדולה בצאת התינוק לאוויר העולם.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.yeshiva.org.il/midrash/shiur.asp?id=4136 הרב פנחס גלברד] ביאור הטעם בשלום זכר
* הרב ישראל יעקב כהן, [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=13540&hilite=ec000b55-f1cb-4943-842f-657ead21646f&st=זכר&pgnum=114 מנהג עריכת ״שלום זכר״ ומקורותיו], בתוך קובץ בית אהרן וישראל - 75 תשכ"ח שבט-אדר - באתר HebrewBooks
* [http://www.shtaygen.co.il/?CategoryID=1637&ArticleID=6755 שלום זכר], באתר שטייגען
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהגים יהודיים
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:אירועים משפחתיים
קטגוריה:סעודות מצווה
פתן שחור

פתן שחור (שם מדעי Walterinnesia aegyptia; באנגלית: Desert Cobra – קוברה מדברית) הוא סוג של נחש ארסי והנציג היחידי ממשפחת הפתניים בישראל. עד לא מכבר נחשב למין יחיד בסוגו, אולם התגלה כי האוכלוסייה בטריטוריה המזרחית של המזרח התיכון מהווה מין נפרד.

==טקסונומיה ואטימולוגיה==
השם העברי מוזכר במקרא:
:"וְשִׁעֲשַׁע יוֹנֵק עַל חֻר פָּתֶן, וְעַל מְאוּרַת צִפְעוֹנִי גָּמוּל יָדוֹ הָדָה"
השם המדעי של הסוג Walterinnesia נקרא על שמו של הרופא הבריטי Walter Innes שגילה לראשונה את הפתן השחור ב-1887 במצרים.

עד לא מכבר הפתן השחור נחשב למין יחיד בסוגו, ומחקרים אחרונים גילו כי למעשה קיימים בסוג שני מינים:
* פתן שחור מצוי (Walterinnesia aegyptia) נמצא בישראל, לבנון, ירדן, מצריים ובצפון מערב ערב הסעודית.
* פתן שחור מזרחי (Walterinnesia morgani)- נפוץ בסוריה, מערב אירן, עיראק, ערב הסעודית, דרום טורקיה, כווית, קאטר.

==תיאור==
נחש זה הוא באורך בינוני המגיע לאורך מקסימלי של 1.3 מ' ומשקלו עד 1035 גרם. הוא בעל גוף שחור ומבריק, זנב קצר וראש צר, שטוח ועבה הנבדל מן הצוואר. העיניים קטנות וכהות בעלות ראייה חלשה.

==תפוצה ואזור מחיה==
הפתן השחור נפוץ במזרח התיכון, במדינות: מצרים, ישראל, לבנון, ירדן, ערב הסעודית, עיראק, כווית, ומערב איראן.

פתן שחור יימצא באזורים ערבתיים, במדבריות, בחולות ובאזורים סלעיים. אזורים בעלי לחות ומים מהווים גורם משיכה עבור הנחש, וכך גם אזורים מיושבים בתחום תפוצתו.

==ארס==

הכשת הפתן השחור היא למעשה נשיכה ממושכת והזרקה איטית יחסית של הארס, אופן הכשה זה מבדיל אותו מהנחשים הארסיים האחרים בישראל. רוב הכשות הפתן השחור אינן חמורות, ומאופיינות בתופעות מקומיות כגון נפיחות, אדמומיות וכאב. לעיתים הן מלוות בחום, סחרחורות וכאבי ראש.

עם זאת, על פי מדד LD<sub>50</sub> עוצמת הארס של המין פתן שחור מצוי היא 0.4 מ"ג\ק"ג. לשם השוואה, עוצמת הארס של קוברה הודית לפי מדד זה עומדת על 0.80 מ"ג\ק"ג, ואילו לקוברת הכף עוצמה של 0.72 מ"ג\ק"ג, כלומר עוצמת הארס של הפתן השחור חזקה משל שניהם, אולם כמות הארס של הפתן השחור נמוכה משמעותית. כאשר ארס הפתן השחור הוזרק במהלך ניסוי לארנב, נצפו תופעות של היפוגליקמיה והיפוקסיה.

ארס הפתן השחור הוא נוירוטוקסי מאוד (פועל על מערכת העצבים) והמורגיני (גורם לשטפי דם), והשפעה פרוטאוליטית (פירוק חלבונים בגוף). השפעתו גורמת לשיתוק שרירים ושיתוק מערכת הנשימה תוך זמן קצר יחסית מחדירת הארס לקורבן, כמו גם להשפעות נוספות ונרחבות אשר עדיין נלמדות בשל מחסור במידע ומחקרים על נחש זה.

===נסיוב===
בשנות ה-90 פותח נסיוב נגד הארס של הנחש על ידי חוקרים מאוניברסיטת ת"א.

== קריאה נוספת ==
* אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. , עמודים: 221-223

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.wildisrael.com/content/%D7%A4%D7%AA%D7%9F-%D7%A9%D7%97%D7%95%D7%A8 פתן שחור] באתר עמותת [http://www.wildisrael.com/?q=content/%D7%9E%D7%9F-%D7%94%D7%A9%D7%93%D7%94 מן השדה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פתניים
גיא וסרדם

גיא וסרדם (11 באוגוסט 1984 – 9 בינואר 2024) היה ג'ודוקא ודוגמן ישראלי.

==ביוגרפיה==
וסרדם נולד וגדל בשכונת נחלת יהודה בראשון לציון. התאמן בג'ודו מגיל 4 בהדרכת ליאור לנסברג ב"ג'ודוקאן-ליאור". שירת בצה"ל במעמד של ספורטאי מצטיין. היה חבר בקבוצת "הנשרים" במסגרת ליגת הג'ודו המקצוענית.

באליפות אירופה עד גיל 17 שנערכה בשנת 2000 זכה במדליית ארד.

משנת 2002 עבד כדוגמן בסוכנות DNA. השתתף בקטלוגים של חברות כמו רנואר מן ופוקס מן ובמספר פרסומות.

בטורניר אשדוד הבינלאומי שנערך ב-22 ביולי 2006 זכה במדליית זהב במשקל עד 73 ק"ג, לאחר שניצח בניקוד הזהב את סגן אלוף אירופה לשעבר, יואל רזבוזוב.

כחבר בנבחרת ישראל, באליפות העולם בג'ודו לאומות שנערכה בספטמבר 2006 סיימה הנבחרת במקום תשיעי.

באליפות ישראל שנערכה באולם מטרוווסט ברעננה באוקטובר 2015 זכה במדליית כסף עד משקל 81 ק"ג.

וסרדם נפטר בפתאומיות ב-9 בינואר 2024, בגיל 39.

== מהישגיו הבולטים ==
* מדליית ארד באליפות אירופה לקדטים 2000.
* מקום חמישי באליפות אירופה לנוער 2002.
* מקום 7 באליפות העולם לנוער 2002.
* אלוף ישראל עד גיל 20 במשקל עד 81 ק"ג 2002.
* אלוף ישראל בסמבו ובהיאבקות עד משקל 73 ק"ג 2002.
* מקום שני באליפות ישראל לבוגרים 2002, כשמפסיד בגמר ליואל רזבוזוב.
* אלוף ישראל במשקל של עד 81 ק"ג 2004.
* מקום שני במשחקי המכביה 2001 במשקל של עד 81 ק"ג.
* מקום ראשון באליפות ישראל לבוגרים 2006.
* מקום שני בעולם בהיאבקות סמבו.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ג'ודוקא ישראלים
קטגוריה:דוגמנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיכון עמית עמל (ראשון לציון)
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות גני אסתר בראשון לציון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2024
בירנית

תג אוגדה 91
בתיה הראשונים של [[היאחזות נח"ל בירנית, 1964]]
בִּירָנִית (פירוש השם: מצודה קטנה) היא בסיס צבאי שבו נמצאת מאז תחילת שנות ה-2000 מִפקדת עוצבת הגליל. הבסיס ממוקם על כביש הצפון, כקילומטר מגבול לבנון, בין סאסא לנטועה.

== היסטוריה ==
בירנית תוכננה להיות המרכז הכפרי של יישובי האזור במסגרת מבצע סו"ס (מבצע "סוף סוף"), בשלהי שנות השישים. למרות התכנון, בשנת 1964 הוקמה במקום היאחזות נח"ל. בשנת 1967 אוזרחה ההיאחזות כאשר בירנית הפכה לבית ספר לסיף, אך לא הפכה ליישוב.

בראשית שנות השבעים, בעקבות אירועי "ספטמבר השחור", הועתקה עיקר פעילות המחבלים מאזור הבקעה לאזור הצפון. המצב הביטחוני חייב התארגנות מוגברת של צה"ל בצפון ובשנת 1974 הוקמה בבירנית חטיבה מרחבית חדשה, חטיבה 300 (עוצבת ברעם), שמפקדה הראשון היה אל"ם בנימין בן-אליעזר ("פואד").

עם פרוץ מלחמת לבנון בשנות ה-80, הועתקה מפקדת עוצבת ברעם לשטח לבנון ובירנית הוקמה כמפקדת עוצבה מרחבית.

עם יציאת צה"ל מלבנון הוקמה בבירנית מפקדת עוצבת הגליל, ומפקדת חטיבה 300 עברה לשומרה.

ב-20 בנובמבר 2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל הבסיס נפגע על ידי טיל בורקאן חזבאללה, כחלק מלוחמה בחזית הצפונית. בהמשך המלחמה נפגע הבסיס עוד כמה פעמים מטילי בורקאן ופאלק כבדים של ארגון חזבאללה. הבסיס פונה וננטש.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בסיסי צה"ל במחוז הצפון
קטגוריה:היאחזויות נח"ל
קטגוריה:מועצה אזורית מעלה יוסף
ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות

ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת עוסקת בנושאי עלייה והגירה, קליטת עולים חדשים והקשר עם התפוצות.

הוועדה הוקמה במהלך כהונת הכנסת התשיעית.

הוועדה פועלת בשלושה מישורים עיקריים, בהתאם לתחומי האחריות המצוינים בשמה:
* בתור ועדה לענייני עלייה והגירה, עוסקת הוועדה בנושאים כמו יהדות העולים (למשל, הספק שמטילה הרבנות ביהדותם של חלק מהעולים מחבר המדינות וכן ביהדותם של בני שבטים באתיופיה ובאפריקה בכלל) והגירה חוקית ובלתי חוקית לארץ. כן דנה הוועדה במכסות העלייה שמקצה המדינה.
* בתור ועדה לענייני קליטת העלייה, עוסקת הוועדה בלימוד השפה והמורשת העברית בקרב העולים, שילובם בחברה, בכלכלה ובחינוך, וכן בקליטתם בקרב הישראלים הוותיקים.
* בתור ועדה לענייני תפוצות, אחראית הוועדה לשימור הקשר עם קהילות יהודיות מבודדות ומרוחקות, וכן לעזרה ותמיכה בשמירת היהדות ממרחק כה רב. כמו כן, הוועדה שומרת על קשר מתמיד עם הקהילות היהודיות בארצות עוינות באמצעות מתווכים וארגונים בינלאומיים, ועם הקהילות היהודיות החזקות/גדולות בעולם, כמו הקהילות היהודיות בארצות הברית ובקנדה.

==יושבי ראש הוועדה ==
{| class="wikitable"
!
!כנסת
!שנות פעילות
!יושב ראש
!תמונה
!מפלגה
|-
|1
|rowspan="2" |הכנסת התשיעית
|28 ביוני 1977 – 17 בינואר 1978
|גאולה כהן
הליכוד, התחיה
|-
|2
|17 בינואר 1978 – 20 ביולי 1981
|רוני מילוא
הליכוד
|-
|3
|הכנסת העשירית
|20 ביולי 1981 – 13 באוגוסט 1984
|עוזי ברעם
המערך
|-
|4
|הכנסת האחת עשרה
|28 בנובמבר 1984 – 21 בנובמבר 1988
|מרים גלזר-תעסה
 rowspan="2" |הליכוד
|-
|5
|הכנסת השתים עשרה
|23 בינואר 1989 – 13 ביולי 1992
|מיכאל קליינר
-
|6
|הכנסת השלוש עשרה
|22 ביולי 1992 – 17 ביוני 1996
|עמנואל זיסמן
העבודה, הדרך השלישית
|-
| rowspan="2" |7
|הכנסת הארבע עשרה
| rowspan="2" |9 ביולי 1996 – 19 במרץ 2001
| rowspan="2" |נעמי בלומנטל
| rowspan="2" הליכוד, ליכוד-גשר-צומת
|-
|rowspan="2" |הכנסת החמש עשרה
|הליכוד
|-
|8
|19 במרץ 2001 – 17 בפברואר 2003
|צבי הנדל
האיחוד הלאומי
|-
|9
|הכנסת השש עשרה
|10 במרץ 2003 – 17 באפריל 2006
|קולט אביטל
עבודה-מימד, העבודה-מימד-עם אחד
|-
|10
|הכנסת השבע עשרה
|22 במאי 2006 – 24 בפברואר 2009
|מיכאל נודלמן
קדימה
|-
|11
|rowspan="2" |הכנסת השמונה עשרה
|6 במאי 2009 – 8 בנובמבר 2010
|ליה שמטוב
| 
|ישראל ביתנו
|-
|12
|8 בנובמבר 2010 – 5 בפברואר 2013
|דני דנון
הליכוד
|-
|13
|הכנסת התשע עשרה
|24 באפריל 2013 – 31 במרץ 2015
|יואל רזבוזוב
יש עתיד
|-
|14
|הכנסת העשרים
|1 ביוני 2015 – 30 באפריל 2019
|אברהם נגוסה
הליכוד
|-
|15
|הכנסת העשרים ושלוש
|3 ביוני 2020 – 6 באפריל 2021
|דוד ביטן
הליכוד
|-
| -
|הכנסת העשרים וארבע
| colspan="4" |לא נבחר יו"ר
|-
|16
|הכנסת העשרים וחמש
|4 בינואר 2023 – מכהן
|עודד פורר
ישראל ביתנו
|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* שידורי וידאו של [https://www.knesset.tv/committees/committee-for-immigration-absorption-and-diaspora-affairs/ ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות] באתר [https://www.knesset.tv/ ערוץ הכנסת]

== הערות שוליים ==

*
עלייה קליטה ותפוצות, ועדת
דגל ואליס ופוטונה

דגל ואליס ופוטונה הרשמי הוא דגל צרפת, ובו עושים שימוש גופי הממשל השונים של האיים. 

עם זאת, קיים דגל לא רשמי בו עושים התושבים המקומיים שימוש. דגל זה מורכב מסאלטייר (צלב אלכסוני) אדום על ריבוע לבן שנמצא על רקע אדום. בקנטון הדגל (הקצה העליון הקרוב לניצב) נמצא דגל צרפת. בגרסה אחרת של הדגל, מצויר צלב לבן במקום הסלטייר.

== קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ואליס ופוטונה
ואליס ופוטונה

ואליס ופוטונה
ואליס ופוטונה
ואליס ופוטונה
החלטה 1559 של מועצת הביטחון של האו"ם

החלטה 1559 של מועצת הביטחון של האומות המאוחדות היא החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם שהתקבלה ב־2 בספטמבר 2004 וקראה לכיבוד העצמאות והריבונות של לבנון, סיום הנוכחות הצבאית הסורית במדינה, ופירוק המיליציות הפעילות בה, ובראשן חזבאללה.

==הרקע להחלטה==

ההחלטה התקבלה על רקע המאבק בין סוריה ונאמניה בלבנון לבין הכוחות הלבנונים בראשות ראש הממשלה רפיק אל-חרירי שניסו להביא לסיום או לפחות לצמצום ההגמוניה הסורית במדינה – דרישות שהתגברו בעקבות נסיגת צה"ל מלבנון בשנת 2000. המניע המיידי לקבלת ההחלטה היה היוזמה בקיץ 2004 לשינוי בחוקה הלבנונית שהאריך את תקופת כהונתו של הנשיא בשלוש שנים – שינוי שהסורים כפו על לבנון על מנת להבטיח את המשך שלטונו של נאמנם אמיל לחוד.

את ההחלטה יזמו ארצות הברית וצרפת. לצרפת מסורת ארוכה של מעורבות בלבנון, שכללה גם שלטון מנדטורי בה. ארצות הברית גילתה עניין בעקבות הקונפליקט שהתפתח בינה לבין סוריה לאור תפישת ממשל בוש את המשטר בסוריה כאנטי-דמוקרטי ומושחת, ובשל מעורבותה העקיפה של סוריה בנעשה בעיראק (על ידי אי מניעת מעברם של טרוריסטים דרך גבולה המזרחי), והידוק יחסיה עם איראן. שיתוף הפעולה בין צרפת לארצות הברית לגבי נושא הנוגע למזרח התיכון סימל שיפור משמעותי ביחסים בין המדינות, שהתערערו עקב אי-ההסכמה על הפלישה לעיראק בשנת 2003.

==ההחלטה==
ההחלטה עצמה לא הזכירה מפורשות לא את סוריה ולא את חזבאללה. היא כללה בין השאר:
# קריאה לכיבוד ריבונותה של לבנון, עצמאותה, וסמכותה הבלעדית של ממשלת לבנון בכל רחבי המדינה.
# קריאה לכל הכוחות הזרים (כשהכוונה היא לסוריה) שנותרו בלבנון לסגת מהמדינה.
# קריאה לפירוק כל המיליציות הלבנוניות (כשהכוונה היא לחזבאללה) והלא-לבנוניות (הפלסטיניות).

בהצבעה במועצת הביטחון תשע מדינות הצביעו בעד: אנגולה, בנין, צ'ילה, צרפת, גרמניה, רומניה, ספרד, הממלכה המאוחדת, וארצות הברית. שש מדינות נמנעו: אלג'יריה, ברזיל, הרפובליקה העממית של סין, פקיסטן, הפיליפינים, ורוסיה.

==תוצאות ההחלטה==

סוריה עשתה מאמצים מעטים לציית להחלטה, עד לרצח רפיק אל-חרירי, ראש הממשלה לשעבר של לבנון, ב־14 בפברואר 2005. בעקבות הרצח, הלחץ הבין-לאומי על סוריה לסגת מלבנון גבר, והפגנות ענק שזכו לכינוי "מהפכת הארזים" נערכו בכל רחבי לבנון. ב־3 במרץ 2005 הודיע נשיא סוריה, בשאר אל-אסד, שבכוונתו "להחזיר את הכוחות הביתה". הנסיגה, בהיקף של כ־14,000 חיילים, הושלמה בתוך כשבעה שבועות.

ב־26 באפריל 2005, לאחר 29 שנות נוכחות סורית בלבנון (שהחלה בכניסת כוח ההרתעה הערבי ללבנון ב-1976 בתקופת מלחמת האזרחים במדינה), עזב החייל הסורי האחרון את אדמת לבנון. לאחר השמדת חומר רגיש או החזרתו לסוריה, הועברו כל בסיסי הצבא והמודיעין הסוריים לידי ממשלת לבנון. לאחר מכן נותרה ממשלת לבנון המפרה היחידה של ההחלטה, כשהיא עומדת בסירובה לפרק מנשקם את הארגונים הפרו־סוריים, ובהם חזבאללה.

ב־12 ביולי 2006, לאחר שחזבאללה חטף שני חיילים ישראלים תוך כדי שיגור רקטות לעבר צפון ישראל, והחלה מלחמת לבנון השנייה – קראה ממשלת ישראל ליישם את החלטת האו"ם מיידית, כתנאי בסיסי להפסקת אש באזור.

== ראו גם ==
* הסכם טאיף

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.un.org/Docs/sc/unsc_resolutions04.html נוסח ההחלטה באתר האו"ם]
* [http://www.terrorism-info.org.il/malam_multimedia/html/final/sp/3_05/taif.htm השוואה בין "הסכם טאיף" להחלטת מועבי"ט 1559], ד"ר ראובן ארליך, אתר המרכז למורשת המודיעין, 13 במרץ 2005

1559
1559
קטגוריה:לבנון: היסטוריה
קטגוריה:סוריה: היסטוריה
קטגוריה:סכסוך ישראל–חזבאללה
קטגוריה:יחסי ישראל–לבנון
קטגוריה:יחסי לבנון–סוריה
1559
קמרון (אדריכלות)

[[קמרון צלעות בכנסייה באולומואוץ, צ'כיה]]
[[קמרון סקספרטייט בקתדרלת סן ז'אן בליון, צרפת]]
קמרונות מניפה בכנסיית [[מנזר באת' שבאנגליה]]

קִמְרוֹן הוא קירוי קשתי מוארך, לרוב בהקשר של בנייה מסורתית מאבן או בנייה בלבנים ומשולב כיום גם באדריכלות מודרנית תוך שימוש בחומרי בנייה מגוונים. השימוש בקמרונות באדריכלות התחיל עוד בבניה הקדומה במרחב הלבנט, בדגש על קמרונות חבית שהיו בשימוש נפוץ בבניה מסורתית בלבנים. קמרונות לבנים נמצאו והשתמרו גם בארץ ישראל במבני הכניסה של שערי העיר בתל דן ובאשקלון המתוארכים לתקופת הברונזה התיכונה. אדריכלים הרומים שפיתחו את הקשת את מבנה הכיפה פתחו ושכללו גם את המוטיב של הקמרונות. קיימים סוגים רבים של קמרונות המחולקים לפי סגנונות ועיטורים ולפי עקרונות טכנולוגיים שונים לפיהם הם בנויים. שיטת הבנייה של הקמרון היא הגורם המרכזי הקובע את צורתו: סוג הפיגומים אשר משמשים להנחת הלבנים, סדר הנחת הלבנים ורכיבים מבניים הקשורים אליו משפיעים על הצורה שבה נראית בסופו של דבר התקרה. רכיבים אלו יוצרים על התקרה קווים קמורים אשר מכונים "קווי רכס" (באנגלית: Arris). קווי הרכס, בדומה ל"קו פרשת מים" הקיים בטופוגרפיה טבעית הם אוסף הנקודות הבולטות ביותר במשטח התקרה העקמומי שבניגוד לקו רכס טבעי – הם הפוכים יחסית לתקרה.

== סוגי קמרונות נפוצים באדריכלות האירופאית==
* קמרון חבית – תקרה גלילית הבנויה מרצף של קשתות
* קמרון צולב – קירוי של שדה ריבועי או מלבני הפתוח לארבעה כיוונים ובנוי משני קמרונות חבית החותכים זה את זה.
* קמרון צלעות – פיתוח מימי הביניים שבו נבנים קודם כל "קווי הרכס" של התקרה ולאחר מכן שאר המלואה. מבחינה גאומטרית הוא דומה מאוד לקמרון צלב.
* קמרון סקספרטייט (Sexpartite Vault) – קמרון צלעות הבנוי משש קשתות מעל שדה מרובע. היה נפוץ באדריכלות הגותית המוקדמת.
* קמרון רשת (Lierne Vault) – קמרון הבנוי מזוגות קשתות המצטלבות זו בזו, נפוץ באדריכלות הגותית המאוחרת באירופה.
* קמרון מניפה (Fan Vault) – סגנון של קמרונות דמויי חרוט בעלי תחרת אבן, שהיה נפוץ בסגנון הגותי הניצב (Perpendicular) באנגליה.
* קמרון יהלום (Diamond Vault) – סגנון נוסף שהתפתח בסוף הגותיקה ותחילת הרנסאנס באנגליה

== גלריה ==
<gallery perrow=4>
תמונה:Salisbury Cathedral Detail Arches.jpg|קמרון צלעות (4)
תמונה:Notre dame-interior.jpg|קמרון סקספרטייט (6)
תמונה:StVitus netvaults.jpg|קמרון רשת
תמונה:Blaubeuren Petrikapelle Gewölbe.jpg|קמרון רשת
</gallery>

==ראו גם==
* תקרה

== קישורים חיצוניים ==

* רשימה של סוגי וסגנונות קמרונות בוויקיפדיה האנגלית
* בגני איבנובסקי ועופר כהן, [http://www.iaa-conservation.org.il/article_Item_heb.asp?subject_id=42&id=164 שיקום ושימור קמרונות], אתר [http://www.antiquities.org.il/default.aspx רשות העתיקות] - [http://www.iaa-conservation.org.il/ מינהל שימור], 2012
* 
* 

*
יחיא רחים ספווי

יחיא רחים ספווי
יחיא רחים ספווי (פרסית: يحيى رحيم صفوى; נולד בשנת 1952) הוא גנרל איראני ויועץ במשרד המנהיג העליון באיראן לענייני צבא וביטחון. כיהן כמפקד משמרות המהפכה האיראניים. היה אחד המפקדים הבולטים במלחמת איראן–עיראק, בהיותו בן 23 בלבד. 

ספווי הוא ממוצא אזרי. ב-9 בספטמבר 1997, לאחר ששימש כסגן מפקד משמרות המהפכה האסלאמית, החליף את מוחסן רזאי כראש משמרות המהפכה. הוא כיהן בתפקיד עד אוגוסט 2007, אז מונה ליועץ לענייני הכוחות המזוינים וביטחון במשרד המנהיג העליון עלי ח'אמנאי. 

מייג'ור גנרל מוחמד עלי ג'עפרי, ששימש כמנהל המרכז למחקרים אסטרטגיים של משמרות המהפכה, החליף את ספווי בתפקיד מפקד משמרות המהפכה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי משמרות המהפכה האסלאמית
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1958
סאבווי סאקרס

סאבווי סאקרס הייתה להקת פאנק רוק ישראלית שפעלה בין השנים 1998-1992.

==פעילות==
להקת סאבווי סאקרס הוקמה ב-1992 על ידי עמי שלו, מתופף להקת "המשאיות" כשאליו הצטרפו שלושה מחבריו - אביב מארק, ניסים אליעז (בנו של המשורר רפאל אליעז וכוכב הסרט "רובה חוליות"<ref></ref>) וליאור מיכל. חברי הלהקה היו פועלי במה וטכנאי קול, שהכירו ועבדו יחד בחברת ההגברה והתאורה "בטי בם", ופרט לשלו, היה זה ניסיונם הראשון במוזיקה. במרץ באותה שנה ניגנה הלהקה בליל כלולותיו של שלומי ברכה מלהקת משינה. הופעה זו הייתה גם הופעתה הראשונה של הלהקה.

ב-1994 הוחתמה הלהקה בחברת התקליטים אן אם סי והוציאה את אלבום הבכורה "קומות קרקע ומטה" בהפקה עצמית. האלבום, אשר הופק מוזיקלית על ידי איציק ליכטנפלד, היה מאופיין בשירים קצרים, מהירים, בוטים, פרובוקטיביים ורוויים בזעם וכאב. מתוכו יצאו לרדיו השירים "רוצח", "אני לא שומע", "חרא מדינה", "אין לי אדמה" ו"את נוסעת". מבין שירי האלבום בלטו "אני לא שומע", "אין לי אדמה", "את נוסעת", "רוצח", "אקסטזי", "אני רעב" (שהופיע באלבום בשתי גרסאות) והמפורסם שבהם - "חרא מדינה". השיר הפוליטי זכה להכרה מאוחרת כג'ינגל תוכנית הרדיו "זהבי עצבני". למרות החדשנות שהפגין האלבום הוא נמכר בכ-1,300 עותקים בלבד. לשני שירים באלבום נוצרו קליפים - "אני לא שומע" (ביים יואב רודה וראה אור באותה שנה) ו"אין לי אדמה" (צילם, ביים וערך שלומי ברכה, וראה אור ב-1995). בהמשך חיממה הלהקה הופעות של איפה הילד, רמי פורטיס וזקני צפת.

ב-1996 הוציאה הלהקה את אלבומה השני "שקט נפשי", גם הוא בהפקת ליכטנפלד. האלבום, אשר הופק מוזיקלית על ידי הלהקה ועובד אפרת, התאפיין בקו רגוע, צלילים מלודיים יחסית ובטקסטים בוגרים יותר וכמה שפחות פרובוקטיביים; למעשה ניסתה הלהקה לשלב בין סגנונה הזועם למוזיקה מלודית. באלבום בלטו השירים "הצרות", "חי על הסף", "בקשה" (שלושתם שוחררו לרדיו כסינגלים), "דיבורים" ו"מוכה בשגעון", אך גם אלבום זה לא זכה להצלחה. האלבום מסתיים בקטע ארוך בשם "ואדי מילק", שאורכו 14 דקות ו-16 שניות.

הלהקה המשיכה להופיע ולעבוד על אלבום שלישי. ביולי 1998 קיימה הלהקה 2 הופעות אחרונות בתל אביב. באותה שנה נפצע קשה ברגלו הסולן אביב מארק, במסגרת עבודתו כסאונדמן. הפציעה מנעה ממנו להופיע עם הלהקה, מה שהוביל לפירוקה בסוף 1998 ולגניזת האלבום.

לאחר הפירוק המשיכו חברי הלהקה בפעילות מוזיקלית. מארק הוציא ב-2004 אלבום סולו ראשון בשם "מלמולים חסרי שליטה". שלו שיתף פעולה עם מיכל קהן ולהקת הגראנג' די-סמייל של האחיות טלי ושרון ויצמן. אליעז הוציא ב-2005 אלבום סולו בשם "לא מאוחר מדי" יחד עם קרני פוסטל והזמרת ורד פיקר, וב-1 בפברואר 2009 נפטר בביתו בגיל 43 כתוצאה מדום לב.

==אלבומים==
* קומות קרקע ומטה (אן אם סי, 1994)
* שקט נפשי (אן אם סי, 1996)

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.qube.co.il/qarts.asp?qid=505 כתבה על אביב מארק, הסולן] מתוך האתר [http://www.qube.co.il/ qube.co.il]
* [http://www.listener.co.il/posts/aviv-mark-and-the-life/ ריאיון עם אביב מארק], מתוך הבלוג [http://www.listener.co.il המאזין]

==הערות שוליים==

קטגוריה:להקות פאנק (Punk) ישראליות
צ'רנגו

צ'רנגו מבוליביה
הצ'רנגו (גם: גיטרה אנדית) הוא כלי פריטה דרום-אמריקאי ממשפחת הלוּט. אורכו כ-66 ס"מ. לצ'רנגו יש מספר בתים (שריגים) הנעים בין 5 ל-18, ו-5 זוגות מיתרים.

==מבנה==
צ'רנגו מסורתי משריון ארמדילו
לפי המסורת גב הצ'רנגו נבנה משריון מיובש של ארמדילו ותיבת התהודה, הצוואר וכו' נבנו מעץ. כיום, הצ'רנגו מיוצר לרוב בצורת קערה מעץ בניסיון לחקות את צורת שריון הארמדילו. בניגוד לרוב הכלים ממשפחת הלוּט העשויים מעץ, הגוף והצוואר עשויים מגוש (בלוק) יחיד של עץ, המגולף לצורת השריון. האורך הכולל של צ'רנגו טיפוסי הוא כ-66 סנטימטר, כשאורך הצוואר הוא 37 סנטימטר.

==כיוון==
כיוון הצ'רנגו משתנה, שני הכיוונים הנפוצים ביותר לצ'רנגו של 5 זוגות מיתרים הם (מלמעלה למטה):

לה מינור (Am):
<pre>
G (סול).
C (דו).
E (מי).
A (לה).
E (מי).
</pre>

מי מינור (Em):
<pre>
D (רה).
G (סול).
B (סי).
E (מי).
B (סי).
</pre>

נהוג לכוון את זוג המיתרים השלישי (האמצעי) בהפרש של אוקטבה זה מזה.

==אמנים המשתמשים בכלי==
בין הנגנים המפורסמים בעולם שמנגנים בצ'רנגו ניתן למצוא את חיימה טורס ויהודה גלאנץ.
* 
==קישורים חיצוניים==

*[http://www.charangolibre.com Charango Libre]
*[https://web.archive.org/web/20040804115246/http://comunidad.ciudad.com.ar/ciudadanos/trazom/Folklore/Instrumentos%20Musicales/Charango/charango.htm comunidad.ciudad.com.ar]
*[http://www.ancient-future.com/guitar/charango.html ancient-future.com/guitar/charango]
*[https://web.archive.org/web/20060426235333/http://jlfeijooi.en.eresmas.com/Familia_de_los_charangos.htm Familia de los charangos]
*[https://web.archive.org/web/20060331114954/http://www.charangobolivia.org/ Charango Bolivia]
*[http://www.charango.cl Charango para Todos]
*[http://www.piarango.com piarango]
*[http://www.charango.org Charango Org]
** Jaime Torres [http://www.youtube.com/watch?v=ArKK2ZhhUAM מנגן על צ'רנגו]
**יהודה גלאנץ [http://www.youtube.com/watch?v=78nGYFopaAI מנגן על צ'רנגו]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:כלי מיתר
קטגוריה:כלי פריטה
סדר קשר

סדר קשר (באנגלית BO, bond order) הוא מושג מתוך תאוריית האורביטלים המולקולריים אשר מגדיר את מספר הקשרים נטו במולקולה.

חישוב סדר הקשר נעשה על ידי ההפרש בין מס' האלקטרונים באורביטלים קושרים ומספר האלקטרונים באורביטלים אנטי קושרים חלקי 2: <math>(BO=1/2(N-N</math>.

תוצאה של המשוואה תיתן את מספר הקשרים נטו במולקולה.

==דוגמה לסדר הקשר של חנקן מולקולרי==

במולקולת חנקן, N<sub>2</sub>, נמצאים שני אלקטרונים קושרים באורביטל סיגמא 2s, ארבעה אלקטרונים באורביטל פאי 2p קושר ועוד שני אלקטרונים באורביטל סיגמא 2p קושר.
בנוסף, ישנם שני אלקטרונים קושרים באורביטל סיגמא 2s אנטי קושר.
לסיכום ישנם 8 אלקטרונים קושרים ו2 אנטי קושרים. מציבים במשוואה ומקבלים:
BO=1/2(8-2)=3, זאת אומרת שלמולקולת חנקן ישנם 3 קשרים ומכאן ניתן להסיק את מבנה המולקולה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קשרים כימיים
סנוסים

המסדר הסנוסי (ערבית: السنوسية) הוא תנועה שהוקמה בשנת 1837 במכה על ידי מחמד אל סנוסי (1791–1859) . אל סנוסי, שהיה אלג'יראי שהגיע למכה, הטיף לחזרה לאסלאם "הטהור", כפי שהיה בימי האבות (הסלף). תומכיו היו מאזור לוב.

בין השנים 1902–1913 נלחמו הסנוסים בצרפתים אשר פלשו לסהרה. בשנת 1911 חברו בני המסדר לעות'מאנים ומעצמות המרכז נגד הפלישה האיטלקית ללוב, ובמרוצת מלחמת העולם הראשונה, התמרדו נגד הכוחות הבריטיים במצרים, מרד שהחל בנובמבר 1915, ודוכא במהלך 1916 על ידי הבריטים.

הסנוסים הנהיגו את ההתנגדות לכיבוש של בניטו מוסוליני שתחילתו ב-1922 וכך עד 1943. במלחמת העולם השנייה תמכו בבריטניה וסייעו לבעלות הברית מול איטליה וגרמניה. במערכות אלה סבלו אבדות קשות. אידריס הראשון היה ראש הסנוסים שנשא בתואר מלך המדינה.

צאצאיהם של בני המסדר שלטו בלוב עד שנת 1969, עת הופל משטרם על ידי מועמר קדאפי.

==קישורים חיצוניים==

* [https://mohammedelsenussi.org/ אתר הבית של מוחמד אל סנוסי]
* 

קטגוריה:סופיות
קטגוריה:לוב: היסטוריה
ארבה (כלי שיט)

ארבה להובלת חצץ נגררת בנהר התמזה
דוברה עם יכולת הנעה עצמית
אַרְבָּה (ברבים: אֲרָבוֹת) בשימוש בן זמננו היא כלי שיט בעל תחתית שטוחה, בדרך כלל ללא אמצעי הנעה משלו, המשמש להובלת מטענים בנהרות, תעלות שיט או נמלים. המלה הארמית "אַרְבָּא" (צורת רבים: אַרְבֵּי) נזכרת בתלמוד בבלי, והוראתה סירת משא קטנה, מונעת במשוטים, שהובילה מטענים בעיקר בנהרות בבל ושימשה גם לפריקה ולטעינת ספינות משא העוגנות סמוך לחוף. לעיתים קרובות משתמשים במונח "דוברה" במקום "ארבה", אף שיש הבדל קל בין שני המונחים. ארבה הוא גם השם שניתן לסירת משוטים מעוטרת ומקושטת, לשימוש בטקסים דתיים או ממלכתיים, כמו הארבות המלכותיות של תאילנד.

==סוגי ארבות בנות זמננו==
*ארבה שוֹמֶטֶת (באנגלית: Hopper barge, בצרפתית: Chaland à Clapets) - כלי שיט קטן, ללא אמצעי הנעה, בעל תחתית שטוחה הנפתחת לצדדים ומכלי ציפה בדפנות. משמשת לסילוק חומר הקרקעית שמרוקנת לתוכה אוניית מחפר ונגררת אל אתר ההשלכה בלב ים או במקום אחר.
*פּוֹרֶקֶת (באנגלית: Lighter, בצרפתית: Allège)
*דוברה משמשת בעיקר להעברת סחורות בנהרות ובתעלות. רוב הדוברות חסרות מנוע והן צריכות להיגרר על ידי ספינות גרר. דוברה טיפוסית היא בגודל של 59.4X10.6 מטרים, והיא יכולה לשנע עד כ-1,500 טונות של מטען.

==סוגי ארבות היסטוריות==
*ארבת מפרשים (באנגלית: sailing barge)

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוגי כלי שיט

nl:Sleepschip
מסמך האסירים

מסמך האסירים הוא השם שנודע בו בתקשורת הישראלית - "המסמך הלאומי" או "מסמך ההסכמה הלאומית" שנחתם ב־10 במאי 2006 בכלא הדרים.

על המסמך חתומים חמישה מבכירי האסירים הפלסטינים בישראל:
# מרוואן ברגותי - מזכ"ל פת"ח בגדה המערבית.
# מוסטפא בדראנה מהחזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין.
# עבד אל ח'אלק אל נטשה מחמאס, חבר המועצה המחוקקת הפלסטינית.
# בסאם אל סעדי מהג'יהאד האיסלאמי.
# עבד אל רוחמן מלווח מהחזית העממית לשחרור פלסטין.

המסמך כולל 18 סעיפים המתייחסים הן למטרות הפלסטיניות הלאומית והוא קובע בין השאר כי זכותו של העם הפלסטיני להגדרה עצמית תמומש בהקמת מדינה פלסטינית בגבולות הקו הירוק אשר בירתה ירושלים ומימוש זכות השיבה.

בזירה הפנים פלסטינית הוא קובע, בין השאר, כי חמאס והג'יהאד האיסלאמי יצטרפו למסגרת אש"ף וכי אש"ף הוא המסגרת הפלסטינית הלגיטימית.

חשיבות המסמך בזירה הפנים פלסטינית נובעת מהמעמד החזק לו זוכים האסירים בתודעה הציבורית הפלסטינית. כתוצאה מכך הפך המסמך ל"שובר שוויון" בתיקו הפוליטי הפנימי וגרר שרשרת מאורעות פוליטיים ובהם אולטימטום של נשיא הרשות אבו מאזן לחמאס לקבלת המסמך או שיכריז על משאל עם. לקראת סוף יוני 2006 הגיעו כנראה אנשי חמאס ופת"ח להסכמה על חתימה משותפת על המסמך. אולם חטיפתו של גלעד שליט ב-25 ביוני 2006 קטעה את השיחות. 

ב-14 ביוני 2007 השתלט חמאס על רצועת עזה תוך עימות אלים מול פת"ח, מה שסגר את חלון ההזדמנויות להסכמה בין המפלגות.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-ערבי: מסמכים
קטגוריה:לאומיות פלסטינית
זורק אבן למרקוליס

זורק אבן למרקוליס הוא פתגם תלמודי שבא לתאר מי שהתכוון לטוב ונמצא עושה רעה.
[[מרקוריוס (מרקוליס)]]
מרקוליס הוא הנוסח התנאי לשמו של האל הרומאי מרקוריוס, שעל-פי המשנה, דרך עבודתו הייתה הוספה לערימת האבנים שליד פסלו. זורק אבן למרקוליס הוא מי שראה את פסלו של האליל, והשליך עליו אבן לאות גנאי, מבלי לדעת שבכך הוא למעשה עובד את האליל.

מקור הביטוי הוא בתלמוד הבבלי, בסיפור על רב מנשה<ref>.</ref>. דוגמה לשימוש בביטוי נמצאת בתלמוד הבבלי, מסכת חולין, בה נאמר: "כל השונה לתלמיד שאינו הגון, כזורק אבן למרקוליס".. ועוד על דרך זו נאמר בתוספתא: "כשם שזורק אבן למרקוליס עובד עבודה זרה, כך כל המכבד רשע כאלו עובד עבודה זרה". 

שני הביטויים באים לתאר אדם שהתכוון לטוב, ונמצא עושה רע: השונה לתלמיד שאינו הגון התכוון לטוב, שהרי התכוון ללמדו תורה, אך נמצא עושה רע - שכן לימד תורה לאדם שישתמש בה לרעה. וכך גם המכבד רשע התכוון לטוב, שהרי התכוון לכבד אדם, אך נמצא עושה רע - שכן בכך שכיבד רשע הביא להגדלת כוחו בקרב החברה, והגדלת כוחו של רשע בקרב החברה מביאה לרעה.

לתיאור המצב ההפוך, של מי שהתכוון להרע ונמצא עושה טובה, משמש הביטוי "בא לקלל ונמצא מברך", המבוסס על סיפורו של בלעם בן בעור.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
745

== אירועים ==

ללא תאריך מדויק:
* אירופה: פפין הגוץ מלך הפרנקים יוצא למלחמה באיטליה
* אירופה: מגפת דבר מתפרצת בקונסטנטינופול ומתפשטת בכל אירופה
* גרמניה: בוניפציוס הקדוש הופך לבישוף מיינץ, לאחר שהבישוף הקודם הורשע בנקמת דם והוסר מתפקידו
* מרכז אסיה: נפילת האימפריה הגקטורקית השנייה במרכז אסיה, לאחר הירצחו של הכגן האחרון, בומיי. במזרח צוברים האויגרים כוח, בעוד שמערב האימפריה נופל לידי הקרלוקים
* המזרח התיכון/בית אומיה: הח'ליף אבראהים מוסר מתפקידו על ידי בן דודו מרואן השני; מרוואן השני, הנלחם באויבי בית אומיה, מחליט להרוס את חומות ירושלים
*בוואריה כבשה את ממלכת קאראנאטיה והפכה אותה לרוזנות.

== נולדו ==

ללא תאריך מדויק: 
* אל-ואקידי, היסטוריון מוסלמי (נפטר ב-822)

== נפטרו ==

ללא תאריך מדויק: 
* אבראהים, ח'ליף מבית אומיה

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==
בריל

אקוומרין מ[[ברזיל]]
בריל היא קבוצת מינרלים סיליקטיים של אלומיניום ובריליום. נוסחת המבנה הכימי של בריל היא <span style="direction:ltr;">Be<sub>3</sub>Al<sub>2</sub>(SiO<sub>3</sub>)<sub>6</sub></span>.

בסיליקטים מצוי אטום הצורן במרכזה של פירמידה בעלת ארבעה קדקודים אותם מייצגים אטומי החמצן. מבנה הקרוי טטרהדרון (ביוונית ארבעה מישורים). הקשר הכימי בין הטטרהדרונים חייב להיות בין אטום חמצן בטטרהדרון אחד לאטום חמצן בטטרהדרון אחר. קיימות כמה אפשרויות מבנה בין הטטרהדרונים כתוצאה מכלל כזה. הבריל שייך לקבוצת המינרלים הציקלוסיליקטים - (סיליקטים במבנה בצורת טבעת), והוא בנוי מטבעות משושות של סיליקטים המסודרות זו על גבי זו בעמודים כשהטבעות קשורות זו לזו מהצד על ידי אטומי האלומיניום והבריליום.

גודל הגבישים המשושים של הבריל יכול לנוע מקטן מאוד ועד כמה מטרים. גבישים בעלי קצוות מושלמים שצורתם פירמידה נדירים באופן יחסי. למינרל קשיות של 8-7.5 על פי סולם מוס ומשקל סגולי של 2.6 – 2.9 גרם לסמ"ק, ונקודת היתוכו: 1420º. בריל טהור הוא חסר צבע, אך לרוב גורמים זיהומים למגוון צבעים: ירוק, כחול, צהוב, אדום ולבן. מקור השם מיוונית, "בֶרִילוֹס", שפרושו "הצבע רב הערך הכחול-ירוק של מי הים".

==סוגים==
סוגים שונים של בריל נחשבו כאבני חן מהתקופה הפרהיסטורית. בריל ירוק קרוי אזמרגד או גם ברקת, בריל אדום הוא ביקסביט או אזמרגד אדום או אזמרגד השני, בריל כחול הוא אקוומרין, בריל ורוד בשל כמויות זעירות של צזיום הוא מורגניט (על שם המיליארדר ג'יי. פי. מורגן שהיה אספן אבני-חן), בריל לבן הוא גושניט, ובריל שקוף בצבע צהוב מבריק קרוי בריל מוזהב. גוונים נוספים כגון צהוב-ירוק בשל ברזל עבור ה-הליודור וצהוב דבש גם הם נפוצים.

==תפוצה==
ניתן למצוא בריל בעיקר בפגמטיטים גרניטיים, אך גם בשיסט נציצי בהרי אורל ולרוב יחד עם בצרים של המתכות בדיל וטונגסטן. בריל מצוי במדגסקר (בעיקר בצורת מורגניט) ובכמה מדינות באירופה כדוגמת אוסטריה, גרמניה ואירלנד.

המקור המפורסם ביותר בעולם לאזמרגדים הוא במוסו (Muso) וצ'יבור (Chivor) שבקולומביה שם הם מצויים באופן ייחודי באבן גיר. אזמרגדים מצויים גם בטרנסוואל שבדרום אפריקה, מינאס ז'ראיס בברזיל ובקרבת מוּרסינקה שבהרי אורל. בארצות הברית נמצאו אזמרגדים בצפון קרוליינה. בפגמטיטים של ניו אינגלנד התגלו גבישי בריל גדולים במיוחד, כולל גביש מסיבי אחד שמידותיו 5.5 על 1.2 מטר ומשקלו 18 טון. מקומות נוספים בהם מוצאים בריל בארצות הברית כוללים את דרום דקוטה, קולורדו, יוטה וקליפורניה.

==שימושים==
*הבריל המסיבי מכיל 5% בריליום והוא הבצר העיקרי להפקת מתכת זו.
*בימי הביניים שימש הבריל המלוטש כתחליף לזכוכית אופטית וממנו נגזרה המילה הגרמנית למשקפיים "Brille".
*הדרואידים הקדמונים השתמשו בבריל כאמצעי להיכנס למצב של טרנס, בעוד שהסקוטים כינו אותם "אבני עוצמה". כדורי הבדולח הראשונים היו עשויים בריל, ואחר־כך הוחלפו בבדולח.

==קישורים חיצוניים==
*[https://www.israelidiamond.co.il/%D7%95%D7%99%D7%A7%D7%99%D7%93%D7%99%D7%90%D7%9E%D7%95%D7%A0%D7%93/%D7%90%D7%91%D7%A0%D7%99-%D7%97%D7%9F/%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%9C-%D7%90%D7%91%D7%9F-%D7%97%D7%9F/ בריל באתר מכון היהלומים הישראלי]
*[http://webmineral.com/data/Beryl.shtml בריל באתר webmineral]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציקלוסיליקטים
קטגוריה:מינרלים סיליקטיים
קטגוריה:מינרלים יוצרי סלעים
קטגוריה:מינרלים
קטגוריה:אבני חן
קטגוריה:מחצבים
קטגוריה:מינרלי אלומיניום
קטגוריה:בריליום
טרפטו

צמד מגדלים בשכונה
טרפטו (בגרמנית: Treptow) היא שכונה גדולה בדרום מזרח ברלין, בירת גרמניה. היא גובלת בקפניק (Köpenick) במזרח, נויקלן (Neukölln) במערב, קרויצברג בצפון-מערב, פרידריכסהיין בצפון, ליכטנברג בצפון מזרח ובמדינת ברנדנבורג בדרום. בשכונה מתגוררים כ-120 אלף איש.

השכונה נוצרה כתוצאה מחוק ברלין רבתי (1920), מאיחוד של מספר שכונות וכפרים אל תוך ברלין. רפורמת השכונות ב-2001 איחדה אותה יחד עם שכונה גדולה אחרת, קפניק, והיא כיום השכונה המאוחדת הגדולה ביותר בברלין. השכונה המאוחדת נקראת טרפטו-קפניק, למרות שבקרב התושבים והמבקרים נשמרים עדיין השמות הישנים.

השכונה מאופיינת ביערות ובשטחים פתוחים נרחבים רבים, בהם משובצים עשרות אגמים. הפארק הגדול, פארק טרפטו (Treptower Park), נמצא בגבולות השכונה, והוא כולל יער פראי, אגמים ונהר השפרה עובר בשטחו, ובקצהו נערך בסופי שבוע שוק הפשפשים הגדול ביותר בברלין. גם הפארק הגדול וולהיידה (Wuhlheide) נמצא בתחום השכונה, ובתוכו גם אצטדיון להופעות פתוחות גדולות, המארח להקות בינלאומיות רבות.

פארק המדע אדלרסהוף (Adlershof) הוא אחד מסימני ההיכר הנוספים של השכונה.

קטגוריה:ברלין: שכונות
אוזבקית

left
אוזבקית (אלפבית לטיני: O‘zbek tili; אלפבית קירילי: Ўзбек тили), הנמנית במשפחת השפות הטורקיות, היא שפתה הרשמית של אוזבקיסטן. 21.5 מיליון דובריה הם אוזבקים באוזבקיסטן ובמדינות נוספות במרכז אסיה.

אוזבקית משתייכת לענף המזרחי של השפות הטורקיות, ולכן אוצר מילותיה קרוב במיוחד לשפה האויגורית. עם זאת, היא הושפעה מאוד מפרסית, ערבית ורוסית. לשפה האוזבקית ניבים רבים, אך כמעט כל הדוברים מבינים את השפה האוזבקית הרשמית, המשמשת בתקשורת ובמסמכים רשמיים באוזבקיסטן, יחד עם רוסית.

==הגיית השפה וכתיבתה==

{| class=wikitable style=text-align:center; style="float: right;"
|+פונמות באוזבקית
|
! colspan=2 | סדקי
! colspan=2 | ענבלי
! colspan=2 | וילוני
! colspan=2 | חכי
! colspan=2 | בתר־{{ש}}מכתשי
! colspan=2 | מכתשי/שִנִּי
! colspan=2 | שפתי(־שִנִּי)
|-align=center
! אפי
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ŋ||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|n||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|m||width="15px" style="border-right: 0;"|
|-align=center
! סותם
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʔ
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|q
| width="15px" style="border-left: 0;"|g||width="15px" style="border-right: 0;"|k
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|d̪||width="15px" style="border-right: 0;"|t̪
| width="15px" style="border-left: 0;"|b||width="15px" style="border-right: 0;"|p
|-align=center
! מחוכך
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ʤ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʧ
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʦ
| colspan=2 |
|-align=center
! חוכך
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|h
| colspan=4 | x ɣ
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ʒ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʃ
| width="15px" style="border-left: 0;"|z||width="15px" style="border-right: 0;"|s
| rowspan=2 width="15px" style="border-left: 0;"|v||width="15px" style="border-right: 0;"|ɸ
|-align=center
! rowspan=2 | מקורב(צדי)
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|j||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| style="border-right: 0;" |
|-align=center
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|l||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-align=center
! רוטט
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|r||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אפגניסטן: שפות
קטגוריה:אוזבקיסטן: תרבות
קטגוריה:שפות טורקיות
סמל קירגיזסטן

סמל קירגיזסטן אומץ על ידי המדינה בעקבות התנתקותה מברית המועצות שהתפרקה ב-2 ביוני 1992.

לסמל יש צורה מעגלית ורובו כחול. מצד ימין ושמאל של הסמל, מוצגת חיטה. בחלקו העליון, מופיע שמה של המדינה בקירגיזית Кыргыз Республикасы.

במרכז הסמל, נמצאים הרי ההימלאיה, ומתחתיהם פרושים שדות. מאחורי נוף ההרים, זורחת שמש. מתחת לכל התמונה מופיע בז לבן הפורש את כנפיו, הדבר גורם לתמונה להיראות כאילו היא עומדת על כתפיו של הבז.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

קירגיזסטן
קטגוריה:קירגיזסטן: סמלים לאומיים
קירגיזסטן
קטגוריה:בזיים בתרבות
מימדיון

מימדיון הוא פארק מים הנמצא בפארק הירקון בצפון העיר תל אביב, בסמוך לפארק השעשועים "לונה פארק תל אביב", ונחשב לאחד הגדולים בישראל. הוא משתרע על פני שטח של 100 דונם.

== היסטוריה ==
המימדיון הוקם בשנת 1990 על ידי חברת עיר השעשועים, המחזיקה גם את הלונה פארק תל אביב והסופרלנד בראשון לציון.

בשנת 2006 נחנכה בפארק המגלשה הגדולה בישראל (ה-Side Winder), שנמצאת בפארקים רבים ברחבי העולם.

בשנת 2014, שלוש מגלשות מטאור הישנות הוחלפו במגלשת מטאור חדשה הכוללת ארבעה מסלולי גלישה ומכונה "המטאור החדשות". גובה המגלשה הנוכחית נמוך יותר מהגובה של המגלשות הישנות.

בשנת 2016, שלוש מגלשות הסלאלום הישנות אשר כונו "מיראז'" שהיו בין הארוכות בישראל נהרסו והוחלפו בשלוש מגלשות סגורות חדשות כאשר השימוש בהן הוא עם אבוב בלבד. מגלשה אחת היא מגלשה רגילה, השנייה היא מגלשת קערה אשר כמעט ואינה כוללת פיתולים והשלישית היא מגלשת קונוסים בדומה למגלשת ה"קרייזי קונס" בפארק המים שפיים.

בנוסף למגלשות אלו ישנם שני מסלולי אבובים כאשר האחד גועש והאחר רגוע; וכן "עולם הילד", אזור המוקדש לילדים עד גיל עשר. בנוסף יש במימדיון בריכת גלים שהייתה הראשונה שנפתחה בישראל.

במקום מספר מתקני ספורט ובהם מגרשי כדורסל וכדורעף חופים, שערי כדורגל וכן במת בידור.

==אטרקציות ומתקנים==

=== מתקני הפארק ===

==== מגלשות ====
* מטאור - ארבעה מגלשות בהן מצטיידים הגולשים במחצלות.
* סלאלום - שלושה מגלשות אבובים כאשר לכל מגלשה אלמנט שונה: הראשונה ללא אלמנט, השנייה כוללת קערה גדולה והשלישית היא מגלשת "קרייזי קונס" (קונוסים).
* סייד ווינדר - מגלשת אבובים בגובה 11 מטר בצורת U.

==== מסלולי אבובים ====

* מעיין רוגע - מסלול אבובים איטי ומעגלי הנע סביב הפארק
* מדרון פרוע - שלושה מסלולי אבובים מהירים

==== בריכות ====
* בריכת גלים
* שתי בריכות מבוגרים, ובריכת פעוטות - בריכה לכל הגילאים

==== לפעוטות ולקטנים ====
* "עולם הילד" - מסלול עם ספינת מגלשות, דלי מים מתהפך, מזרקות ומפל.

=== מתקנים נוספים ===
* מזנונים
* מגרשי כדורגל וכדורסל.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תל אביב-יפו: פארקי שעשועים
קטגוריה:פארקי מים בישראל
קטגוריה:פארק הירקון
קטגוריה:עיר השעשועים
קטגוריה:שדרות רוקח
קוץ

[[ברקן סורי]]
קוץ הוא הכינוי הרווח לקבוצה פוליפילטית של בעלי פרחים המאופיינת בעלים עם קצוות חדים בשוליהם, לרוב במשפחת הצמחים המורכבים.

אחד מסוגי הקוצים, הנקרא באנגלית Thistle ("דרדר"), ובעיקר המין Onopordum acanthium ("דרדר הכותנה" או "חוחן הבלאנש"), הוא הפרח הלאומי של סקוטלנד, והוא מאפיין ניכר בסמלים ולוגואים סקוטיים רבים.

== סוגים ==
בדרך כלל משפחת המורכבים מתקשרת עם המילה קוץ בשל שמותיהם הדומים לרוב. צמחים ידועים הם:
* לפה (Arctium – Burdock)
* קרדה (Carduus – Thistle)
* קיצנית (Carlina - Carline thistle)
* דרדר (Centaurea – Star thistle)
* קוצן (צמח) (Cirsium – Thistle)
* קרצף מבורך (Cnicus – Blessed thistle)
* ארטישוק (Cynara – Artichokes, Cardoon thistle)
* קיפודן מצוי (Echinops – Globethistle)
* ברקן סורי (Notobasis – Syrian thistle)
* חוחן (Onopordum – Cotton thistle - Scotch thistle)
* חוח (Scolymus – Golden thistle - oyster thistle)
* גדילן מצוי (Silybum – Milk thistle)

צמחים במשפחות אחרות מהמורכבים אשר לעיתים קרויים "קוצים":
* מלחית מבאישה (Salsola – Saltwort - tumbleweed - Russian thistle) ממשפחת הסלקיים (Amaranthaceae).

==הקוץ במקרא==
במקרא נזכרו כעשרים מיני צמחים קוצניים וצמחי בר, אלא שמספרם אינו מוחלט מפני שאין ביטחון לגבי כמה מהם אם הם שמות צמחים, כמו 'אזרח', 'פרחח', 'סרבים', ו'עקרבים'.

צמחים קוצניים ועשבים רעים ממינים שונים נכללו בשם 'קוצים'. אחדים מהם הם שמות כלליים: 'קוץ', 'חוח', 'צנינים' ו'ברקנים', וחלק מהם נראה שימשו כשמות קיבוציים וגם כשמות ספציפיים. העובדה שישנם כל כך הרבה שמות של קוצים קשורה לתופעת שמות הצמחים הנרדפים שהיו נהוגים בארץ ישראל בתקופת המקרא. נראה שצמחים מסוימים נקראו בכמה שמות באזורים ובתקופות שונות. יש צמחים שנזכרו רק בספר אחד, דוגמת 'ברקנים' (שופטים), 'סלון' (יחזקאל), 'סרפד', 'נעצוץ', 'נהלולים', ו'שמיר ושית'– הנזכרים רק בספר ישעיהו. קיימת האפשרות שחלק ממיני צמחים אלה נזכרו בשאר ספרי המקרא בשמות אחרים. ניתן להניח שגם צמדי שמות הקוצים מעידים פעמים רבות על שמות נרדפים או קיבוציים, כגון: 'קוץ ודרדר' (בראשית והושע), "סלון ממאיר וקוץ מכאב" (יחזקאל כח כד), 'קמוש וחוח' (ישעיהו והושע), ו'שמיר ושית' (רק בישעיהו).

יש להעיר ששמות מיני הקוצים הידועים היום בשפה העברית המודרנית הם ברובם חסרי ביסוס.

בגלל המבנה הצפוף של מיני הקוצים והיובש שלהם בעונת הקיץ, הקוץ היה ידוע כגורם לשריפות: כִּי תֵצֵא אֵשׁ וּמָצְאָה קֹצִים וְנֶאֱכַל גָּדִישׁ אוֹ הַקָּמָה אוֹ הַשָּׂדֶה, תֵּצֵא אֵשׁ מִן הָאָטָד וְתֹאכַל אֶת אַרְזֵי הַלְּבָנוֹן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://flora.org.il/plants/systematics/compositae-asteraceae/ משפחת המורכבים באתר צמחית ישראל ברשת]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מורפולוגיה של צמחים

ru:Чертополох
סלובן ליברץ

סלובן ליברץ (בצ'כית: FC Slovan Liberec) הוא מועדון כדורגל צ'כי, מהעיר ליברץ. המועדון זכה באליפות ליגת העל הצ'כית ב-2002, ב-2006 וב-2012, ובגביע הצ'כי, ב-2000 וב-2015. בעונת 2001/2002 המועדון הגיע לרבע גמר גביע אופ"א. בעונת 2007/2008 המועדון הגיע לגמר הגביע הצ'כי. 

נותן החסות העיקרי של המועדון היא חברת המשקפיים "Preciosa a.s". 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל צ'כיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1958
דגל הוואי

דגל הוואי מונף
דגל מדינת הוואי או קא האה הוואי (באנגלית: Flag of Hawaii) הוא הדגל הרשמי של מדינת הוואי ושל ממלכת הוואי. דגל הוואי הוא הדגל היחידי של מדינה בארצות הברית שנשאר זהה לדגל שהונף תחת ממשלים קודמים, וכן היחיד מדגלי מדינות ארצות הברית שבו מופיע היוניון ג'ק - דגל בריטניה.

==תיאור הדגל==
בקנטון הדגל (הרביע העליון הקרוב לנס הדגל) נמצא היוניון ג'ק. שאר הדגל מחולק לשמונה פסים אדומים, כחולים ולבנים המסמלים את שמונת האיים העיקריים של הוואי. הפס העליון ביותר לבן, ותחתיו פס אדום וכחול, ולאחר מכן שוב לבן, אדום וכחול, לבן והפס התחתון ביותר הוא אדום.

==היסטוריה==
הדגל הונף לראשונה על ידי מלך הוואי, קאמהאמהא הראשון לאות חברותו של המלך עם רב החובל הבריטי ג'ורג' ונקובר. דגל זה הוענק למלך על ידי ונקובר כמתנה ממלך הממלכה המאוחדת ג'ורג' השלישי. מאוחר יותר יועצי המלך יעצו לו להוריד את הדגל מאחר שהנפתו תציב את הוואי כתומכת בבריטניה שבאותה עת נלחמה בארצות הברית, ובעקבות המלצתו הדגל הורד. בהמשך, בעת מלחמת 1812 הונף דגל ארצות הברית על בית המלוכה - ואף זה הורד לאור מחאות קצינים בריטיים שנכחו בחצר המלוכה. כתוצאה מכך, ועל מנת למנוע טענות משני הצדדים הורה המלך בשנת 1816 על הנפת דגל המשלב בין שני הדגלים.

במקור היו בדגל שבעה פסים אדומים לבנים, אולם בשנת 1845 שונה מספר הפסים רשמית לשמונה.

==יום קה האה הוואי==
בשנת 1990 הכריז מושל הוואי ג'ון ד. וייהי השלישי על 31 ביולי בכל שנה כיום הדגל או "יום קה האה הוואי".

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.capitol.hawaii.gov/hrscurrent/vol01_ch0001-0042f/hrs0005/hrs_0005-0019.htm הוראות בחוקת הוואי הנוגעות להנפת הדגל]
* 
* 

הוואי

קטגוריה:הוואי: סמלים
הוואי
הוואי
הוואי
באניק אוסטרבה

מועדון הכדורגל באניק אוסטרבה (צ'כית: FC Baník Ostrava) הוא מועדון כדורגל צ'כי מן העיר אוסטרבה שבשלזיה. המועדון שנוסד ב-1922, הוא אחד מן המועדונים בעלי המסורת העשירה ביותר בתולדות הכדורגל הצ'כי, וזכה בתארים לאומיים רבים וגביעים בינלאומיים. מגרשו הביתי של המועדון הוא אצטדיון באזאלי וצבעי המועדון הם כחול ולבן. יריבתו העיקרית היא ספרטה פראג, כמו כן, לקבוצה יש שני מועדונים איתם היא נמצאת בקשר הדוק - GKS קטוביצה מפולין ו-ספרטק טרנבה מסלובקיה.

==הישגים==
===הישגים לאומיים===
* אליפות צ'כיה/צ'כוסלובקיה: (4) 1975/1976, 1979/1980, 1980/1981 וב-2003/2004.
* הגביע הצ'כי/הגביע הצ'כוסלובקי: (5) 1972/1973, 1977/1978, 1978/1979, 1990/1991 וב-2004/2005.

===הישגים בינלאומיים===
* גביע מיטרופה: 1989
* רבע גמר ליגת האלופות: 1980
* חצי גמר גביע אירופה למחזיקות גביע: 1978
* רבע גמר גביע אופ"א: 1974.

==מאמני עבר==
*ולאסטימיל פטרז'לה

==שחקני עבר==
*אבז'ן האדמצ'יק
*רוטיסלאב וויאצ'ק
*וורנר ליקה
*ליבור ראדימץ
*ואצלב דאנק
*לודק מיקלושקו
*תומאס פוספיחל
*מילאן בארוש
*תומאש גאלאשק
*תומאס רפקה
*מארק יאנקולובסקי
*יז'י קריצ'אק
*פראניצק שומקר
*מירוסלב ויצ'ק
*פטר סאמק
*מיכל פאפאדופולוס

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20130525113934/http://www.fcb.cz/index.php האתר הרשמי] 

*
קטגוריה:קבוצות כדורגל צ'כיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1922
קטגוריה:אוסטרבה: ספורט
פארימרז'אן נגי

פארימרז'אן נגי (באנגלית: Parimarjan Negi; נולד ב-9 בפברואר 1993 בהודו) הוא שחמטאי הודי בדרגת רב אמן. את התואר קיבל ביוני 2006, כשהיה בן 13 שנים, 4 חודשים ו-22 ימים, הגיל החמישי הצעיר ביותר בכל הזמנים (הקדים בחמישה ימים את מגנוס קרלסן).

נגי זכה פעמיים בגביע פוליטיקן בקופנהגן: בשנים 2009 (בהקדימו בהתרת שוויון נקודות את בוריס אברוך) וב-2013.

החל מפברואר 2019 הוא אינו פעיל.

== פארימרז'אן נגי באולימפיאדת השחמט ==
בין השנים 2012 ל-2014 השתתף פארימרז'אן נגי ב-2 אולימפיאדות שחמט:
{| class="sortable" border="1" cellspacing="0" cellpadding="1" width="65%"
|- bgcolor="#ccfccf" align="center"
| שנה|| לוח || קבוצה|| מד כושר|| נקודות|| תוצאות|| %|| מקום
|-
| 2012||3 ||הודו|| 2664||5.5 מ-9||3+ 5= 1-||61.1|| 35 קבוצתי, 13 אישי
|-
| 2014||1 ||הודו|| 2645||6.5 מ-10||4+ 5= 1-||65.0|| 3 קבוצתי, 19 אישי
|}

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.ksu.dk/politiken_cup/default.aspx?aar=2013 אתר גביע פוליטיקן בו זכה פעמיים]
* [https://web.archive.org/web/20060506113553/http://www.chathurangam.com/interview/pnegin.asp ריאיון עם פארימרז'אן נגי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבי-אמנים הודים
קטגוריה:ילדי פלא בשחמט
קטגוריה:רבי-אמנים
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1993
ויגו

ויגו (בגליסית: Vigo, הגייה: או ) היא העיר הגדולה ביותר בקהילה האוטונומית גליסיה שבצפון-מערב ספרד. נכון לשנת 2005, מנתה אוכלוסיית העיר 293,725 תושבים ואוכלוסיית המטרופולין כולה, ה-14 בגודלה בספרד, מנתה 420,672 תושבים. העיר ידועה בתעשיית הדיג הענפה שבה, בחיי הלילה והתרבות שלה ובקבוצת הכדורגל שלה, סלטה ויגו. העיר נמצאת לחופי האוקיינוס האטלנטי, 20 קילומטרים מצפון לגבול עם פורטוגל ומרחק זהה מדרום מערב לעיר פונטבדרה.

==היסטוריה==
באזור ויגו היו קיימות בעבר מושבות קלטיות ורומיות. למעשה, ההנחה המקובלת היא שהשם ויגו בא מהמילה הלטינית Vicus. בימי הביניים נשלטה ויגו (שהייתה אז כפר קטן) בידי ערים שכנות, בעיקר טוי, וסבלה מהתקפות הויקינגים. מספר התושבים היה קטן, ולכן לא נחשבה ויגו לעיר עד המאה ה-15; בסוף המאה ה-16 חיו בה 868 תושבים.

במאות ה-16 וה-17 הותקפה העיר מספר פעמים. ב-1585 וב-1589 פשט פרנסיס דרייק על העיר וכבש אותה לזמן קצר. כשעזב השאיר מאחריו מבנים שרופים רבים. מספר עשורים מאוחר יותר ניסה צי טורקי לתקוף את העיר. כתוצאה מניסיון התקיפה, בנה המלך פליפה החמישי מספרד את חומות העיר, שחלקים מהן נשתמרו עד ימינו. במקביל, למרות ההתקפות החוזרות ונשנות, פיתחה ויגו לראשונה קשרי מסחר עצמאיים וקיבלה ממלכי ספרד זכויות ממשל עצמי מסוימות.

ב-1702 נערך בעיר קרב מפרץ ויגו, בין צבא אנגלי-הולנדי לצבא צרפתי-ספרדי. ב-1719, ניסה צי ספרדי שיצא מויגו לפלוש לסקוטלנד, מה שהוביל למצור בריטי על העיר.

ב-1808 סיפח הגרנד ארמה את ספרד לאימפריה הצרפתית הראשונה, ויגו נכבשה בינואר 1809. ויגו הייתה העיר הראשונה בגליסיה שהשתחררה מהכיבוש הצרפתי, ומאז נחגג בעיר מדי 28 במרץ "יום הכיבוש מחדש" (Reconquista).

במאה ה-19 ובמאה ה-20 גדלה ויגו במהירות, וכתוצאה מכך נעשו בעיר שינויים אורבניים תכופים, כך שהיא מתוכננת פחות מערים אחרות בגליסיה. בתחילת המאה ה-20 הפליגו מנמל העיר תושבים רבים שהיגרו לאמריקה.

==כלכלה==
בוויגו מצוי אזור התעשייה הגדול ביותר בגליסיה, הכולל בעיקר בתי חרושת למכוניות ומספנות. בעיר ממוקם גם מפעל של פג'ו-סיטרואן שבשנת 2003 ייצר 473,000 מכוניות (יותר מ-88% מהן יוצאו אל מחוץ לספרד).

נמל ויגו הוא נמל הדיג הגדול באירופה ובעיר ממוקמים משרדי חברת הדיג הגדולה בעולם. החל מיולי 2008 ממוקמת בעיר מנהלת סוכנות פיקוח הדיג האירופית .

==דמוגרפיה==

== ערים תאומות ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==ראו גם==
* סלטה ויגו

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.turgalicia.es/sit/vigo.asp?cidi=E אתר התיירות של מחוז גליסיה]
* [http://www.eurotowns.org/?q=vigo מידע נוסף על ויגו]
* [http://www.vigoenfotos.com/ תמונות של ויגו]
* [http://www.uvigo.es/ אוניברסיטת ויגו]
* 

*
קטגוריה:ספרד: ערי חוף
קטגוריה:ספרד: ערי נמל
קטגוריה:גליסיה: ערים