תהילים פ'

תהילים פ הוא המזמור השמונים בספר תהילים. (על פי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים זהו המזמור ה-79 במספר). 

על פי התלמוד, האות ע' במילה 'יער' (בפסוק יד) היא חצייה של ספר תהילים. כמו כן אות זו היא תלויה. בחלק מהגרסאות האות כ' שבמילה 'וכנה' היא אות רבתי.
==סוגת המזמור וזמנו==
מזמור פ' הוא מזמור מלך. במזמור משולבים זיכרונם של אירועים היסטוריים בתולדות עם ישראל, כיבוש הארץ וזאת לפי תיאורה של הגפן המתפשטת לכל עבר וכובשת כל חלקה טובה, בפסוקים ט'- י': , ונכתב בזמנו של דוד המלך. יש הטוענים כי מזמור זה נכתב אודות מלחמת אבן העזר ונפילת ארון הברית בידי הפלשתים, בה נחרבה שילה. זאת עולה מהמזמור המזכיר את צאצאיה של רחל, אפרים, בנימין ומנשה וממשיך בתיאור תבוסת בני ישראל ותחינת המשורר שיציל את עמו.

המלבי"ם טוען כי מזמור זה נכתב בימי עזרא ונחמיה: 
בתרגום השבעים נכתב בכותרת המזמור : "על האשורי". ייתכן ותהילים פ"ט מתאר את ימיה האחרונים של ממלכת יהודה עושה שימוש במשל המופיע במזמור זה. אך לא ברור בכמה קדמה כתיבתו של מזמור זה למזמור פ"ט אך מהכתוב עולה שהוא קדם לימי חורבן ממלכת ישראל וזאת כי אין במזמור תיאור של גלות ומעבר לכך המשורר מתפלל לה' שילחם בעד עמו.

==כותרת המזמור==

בנוסף למזמור זה התבנית "אֶל-שֹׁשַׁנִּים". מופיעה בשינוי קל: "עַל-שֹׁשַׁנִּים" במזמור מ"ה ומזמור ס"ט. ייתכן והכוונה לכלי נגינה. המונח "עֵדוּת" מעיד על סיווגו של המזמור מבחינת תוכן או סוגה ספרותית או מוזיקלית.

==תוכן המזמור==
מזמור זה מביע את תפילתו של עם ישראל כאשר אויבי ישראל כובשים את הארץ ומחריבים אותה. בעל המזמור מזכיר את חסדו של האל שהוביל את עמו במדבר בזמן יציאת מצרים ווהנחיל להם את הארץ. המשורר מתלונן כי ה' עזב את עמו ומתחנן שישוב ויושיע את העם. המשל במזמור מדמה את העם לגפן אשר ה' נטע אותה. ייתכן כי המשורר רומז לברכת יעקב ליוסף וזאת כי המשורר מתפלל בעד בית יוסף, וזאת על פי הפתיחה: "נֹהֵג כַּצֹּאן יוֹסֵף".

יציאת מצרים וכיבושה של הארץ שזורים במזמור בתיאור מצוקתו של העם בהווה עם היכנסו לארץ והתמודדותו עם אויביו: המשורר משתמש בדימויים אלה גם כשהוא מבקש את הצלתו מה': . הניסים שחולל ה' מתוארים באמצעות דימויים המסבירים את שליטת האל בטבע.

תהילים פ', דף תרגום תהילים לספרדית בידי רבי [[יהודה לאון טמפלו משנת 1671]]

==המזמור בתפילה==
המזמור משמש שיר של יום ביום השלישי או הרביעי של פסח לפי מנהג הגר"א, בשל אזכור יציאת מצרים בפסוק ט'.

==המזמור בתרבות==
היצירה Du Hirte Israel, höre, רי"ב 104, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. הקנטטה נפתחת בפסוק ממזמור זה: "רֹעֵה יִשְׂרָאֵל הַאֲזִינָה! נֹהֵג כַּצֹּאן יוֹסֵף, יֹשֵׁב הַכְּרוּבִים" וממשיכה בתיאור התלות של המאמין ברועה. החלק האחרון הוא פרפרזה על תהילים כ"ג.

===במוזיקה החסידית===
* על המילים "רֹעֵה יִשְׂרָאֵל הַאֲזִינָה נֹהֵג כַּצֹּאן יוֹסֵף ישֵׁב הַכְּרוּבִים הוֹפִיעָה. ה' אֱלֹקִים צְבָקוֹת הֲשִׁיבֵנוּ הָאֵר פָּנֶיךָ וְנִוָּשֵׁעָה" מושר ניגון חב"ד שהולחן לרגל יום הולדתו ה-79 של הרבי מליובאויטש בשנת ה'תשמ"א.<ref>[https://chabad.info/musicnews/611025/ הניגון מפי הרב מנחם מענדל עמאר] באתר חב"ד אינפו.</ref>
* הבט - פסוקים ט"ו, ט"ז במזמור מושרים על ידי מרדכי בן דוד באלבומו לולא תורתך.<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=nI1MBfPYQcA לולא תורתך], מרדכי בן דוד להאזנה ביוטיוב.</ref>

==לקריאה נוספת==
* אלחנן סמט, עיונים במזמורי תהילים, תל אביב, ידיעות ספרים, 2012, עמ' 179–214

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.929.org.il/page/647 תהילים פ'] באתר 929 - תנ"ך ביחד
* הרב אלעזר נאה, [https://ykarmiel.co.il/%D7%9C%D7%9E%D7%A0%D7%A6%D7%97-%D7%90%D7%9C-%D7%A9%D7%95%D7%A9%D7%A0%D7%99%D7%9D/ "למנצח אל שושנים"], אתר ישיבת כרמיאל.

==הערות שוליים==

פ
פ
קטגוריה:שיר של יום