OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
IEEE 802.1AE

802.1AE הוא תקן של IEEE שמגדיר את פרוטוקול האבטחה Media Access Control Security (ראשי תיבות: MACsec) הנועד לתת הגנה לחבילות Ethernet.

== רקע ==
IEEE 802.1AE התפרסם לראשונה ב-2006 עם הרחבות שהתווספו במשך השנים וגרסתו האחרונה פורסמה ב-2013. 

בשונה מפרוטוקול IPSec הנועד לחבילות IP בשכבת הרשת, MACsec נועד לחבילות Ethernet בשכבת הקו.

בדומה ל-IPSec, הפרוטוקול נועד למנוע ניצול של חולשות הפרוטוקול על ידי הצפנת תוכן החבילה. ההתקפה העיקרית שאותה הפרוטוקול מונע הוא רחרוח חבילות אך גם מונע גנבת זהות והתקפת שליחה מחדש (Replay Attack). התקפות אלה יכולות להיות מושגות על ידי טכניקות כגון האזנת סתר, התקפת אדם באמצע או "התחזות" כתובת MAC.

== מושגים ==
* KAY (ראשי תיבות: "MAC Security Key Agreement Entity")- המפתח שמצפין את תוכן החבילה
* SC (ראשי תיבות: "Secure Channel")- הערוץ הווירטואלי שאליו משויכת החבילה. המספר המזהה של הערוץ נקרא SCI (ראשי תיבות: "Secure Channel Identifier") והוא מהווה שדה בפרוטוקול. SC משויך לשולח מסוים (מעל ה-MAC יכולים להיות מספר שולחים שונים). ה-SC הוא חד צדדי, כלומר שה-SCI שבו משתמש צד אחד לקבלת חבילה לא יכול להיות זהה ל-SCI של הצד השני.
* SA (ראשי תיבות: "Secure Association")- תת-ערוץ וירטואלי שאליו משויכת החבילה. SC יכול להכיל מספר מרובה של SA. מספר המזהה של התת-ערוץ נקרא AN (ראשי תיבות: "Association Number") והוא ייחודי בתוך ה-SC .ה-AN מהווה שדה בפרוטוקול.
* PN (ראשי תיבות: "packet number")- מספר סידורי עולה הייחודי עבור כל חבילה שנשלחה מתת-ערוץ מסוים.

כל SA משויך ל-KAY מסוים. לכן בעזרת שילוב השדות AN ו-SCI יכול הצד המקבל לקבוע את המפתח שישמש אותו לפענוח החבילה.

== אופן פעולה ==
כאשר צד שולח רוצה לשלוח חבילות MACsec, הוא צריך ליידע את הצד המקבל על המפתח (KAY) בשביל לפענח את החבילות שנשלחו (במקרה של מפתח סימטרי מדובר באותו מפתח שמשמש להצפנה, אבל MACsec לא מוגבל להצפנה סימטרית ולכן יכול לשלוח גם מפתח ציבורי). משתמש יכול לקבוע את המפתח באופן ידני בצד המקבל או לשלוח אותו בעזרת פרוטוקולים המיועדים להחלפת מפתחות. המפתח נשלח יחד עם ה-SCI וה-AN התואמים. בשלב זה יכול הצד השולח לשלוח חבילות.

שולח אחר יכול לשלוח חבילות עם SCI ו-AN ייחודיים עבורו לאותו צד מקבל. הצד המקבל יידע לפענח את החבילה עם המפתח המתאים על ידי שדות אלו.

מטעמי אבטחה, יש מספר מוגבל של חבילות שיכולות להישלח עם מפתח זהה. לכן כאשר ה-PN מגיע לסף מסוים המסמן התקרבות להגבלה זאת, ה-SC צריך להתחיל ליצור SA ו-KAY חדשים וליידע את הצד המקבל עליהם. כך, הצד השולח יכול לשלוח חבילות בלי לשנות SC. למעשה, המטרה של התת-ערוץ היא להתמודד על החלפת המפתחות כך שכל שולח יוכל להישאר עם SCI קבוע.

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
ההופכים את עורפם לאומלאס

"ההופכים את עורפם לאומלאס" הוא סיפור משנת 1973 מאת אורסולה ק. לה גווין. הסיפור מסווג כסיפור קצר, אך הוא תיאורי ונטול עלילה - המספרת מתארת את פסטיבל הקיץ בעיר האוטופית אומלאס - בה האושר והעושר של תושביה תלויים באומללות של ילדה אחת יחידה. 

"ההופכים את עורפם לאומלאס" היה מועמד לפרס לוקוס לסיפורת קצרה ב-1974, וזכה בפרס הוגו לסיפור הקצר הטוב ביותר באותה שנה.

== פרסום ==
הסיפור פורסם לראשונה באנתולוגיית New Dimensions בעריכת רוברט סילברברג, באוקטובר 1973. הוא פורסם מחדש באוסף הסיפורים של לה גווין The Wind's Twelve Quarters ב-1975, ומאז נכלל באנתולוגיות רבות נוספות. הוא גם יצא לאור בהוצאה עצמאית בתור ספר קצר לנוער, בעל 31 עמודים, ב-1993.

הסיפור תורגם לעברית על ידי עמנואל לוטם בשנת 2009.

== תקציר ==
האלמנט הכרונולוגי היחיד בסיפור הוא ציון היום המתואר כיום הראשון של הקיץ באומלאס, עיר נוצצת של אושר ועונג יוצאים מן הכלל. באומלאס, היום הארוך ביותר של הקיץ נחגג בפסטיבל מרהיב, ותחרות של ילדים רכובים על סוסים. האווירה החגיגית, עם זאת, מתוארת כאווירה היומיומית של הקהילה המאושרת, אשר תושביה הם אנשים אינטליגנטיים ומתוחכמים, על אף הטכנולוגיה המוגבלת שלהם, אשר שמורה לשימוש ציבורי ולא פרטי. באומלאס אין מלכים, חיילים, כמרים או עבדים. 

המספרת אומרת לקוראים שהיא לא יכולה לספק את פרטי הפרטים של העיר - ומזמינה את הקוראים לתאר את החדווה האישית שלהם, ומרמזת אפילו לכך שניתן לכלול אורגיות בדימוי המנטלי הזה. 

כל מה שקשור באומלאס הוא כל כך מלא בחן ויופי, שהמספרת מחליטה שכנראה אין הקוראים מאמינים לה שזהו מקום אמיתי, ולכן היא משתפת את הפרט האחרון על העיר: הזוועה האחת שלה. כל השלווה וההוד וההדר של אומלאס תלויים בכך שילדה (במקור Child, המין של הקורבן אינו ידוע) אחת מסכנה תישמר בתנאים של טינופת, חושך, ואומללות.

כשתושבי אומלאס מגיעים לגיל שמותר להם לדעת את העובדה הזאת, בהתחלה הם, ברובם, חווים תחושות של הלם וגועל. אך עם הזמן הם משלימים עם אי-הצדק האחד הזה, שמבטיח לכל השאר את אושרם. אבל אחרים, מעטים, צעירים וזקנים, עוזבים את העיר, ואין איש יודע לאן. הסיפור מסתיים ב"המקום אליו פניהם מועדות הוא מקום שנתקשה להעלותו בדמיוננו, עוד יותר מאשר את עיר האושר הזאת. איני יכולה לתאר אותו כלל וכלל. אפשר שאין הוא קיים. אבל דומה שהם יודעים לאן הם הולכים, ההופכים את עורפם לאומלאס."

==קישורים חיצוניים==
* אורסולה ק. לה גווין: [https://web.archive.org/web/20160311124815/http://www.sf-f.org.il/sf-f/old_site/story_1155.html ההופכים את עורפם לאומלאס], עברית: עמנואל לוטם, אתר האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סיפורי מדע בדיוני קצרים
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:ספרי 1973
זרודור

הטלסקופ קק שתיים עם מראת זרודור
זרודור (גרמנית: Zerodur,  סימול מסחרי: ®ZERODUR), סימן מסחר רשום על ידי היצרן, Schott AG, היא זכוכית-קרמית מסוג אלומינו-סיליקט המיוצרת על ידי Schott AG מאז 1968. זכוכית זרודור נמצאת בשימוש במגוון מראות טלסקופיות, כולל במצפה הכוכבים קק (קק אחד וקק שתיים), בפרויקט סופיה של נאס"א והמרכז הגרמני לחקר החלל ועוד. הודות למקדם ההתפשטות התרמית הנמוך במיוחד שלו, ניתן להשתמש בו לייצור מראות אשר שומרות על תכונותיהן גם בתנאי קור קיצוני כמו בחלל. 

יש לו יתרונות ליישומים הדורשים מקדם התפשטות תרמית נמוך מזכוכית בורוסיליקט, אולם הוא יקר משמעותית יחסית אליו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:זכוכית
אלעזר ויסבלום (רישא)

רבי אלעזר ויסבלום (רבי אלעזר ריישער, תקצ"ט, 1839 - ט"ו בתמוז תר"ע, 1910), היה אדמו"ר גליציאני צאצא של רבי אלימלך מליז'ענסק.

==ביוגרפיה==
בנו של רבי אלימלך מרודניק. בגיל 11 התייתם מהוריו. גדל אצל רבי דוד מדינוב. לאחר שנה נסע לצאנז והתחבב על רבי חיים מצאנז. 

נישא לבריינדל בתו של רבי דוד הלברשטאם מקשאנוב בנו של רבי חיים מצאנז. בשנת תרל"ו, לאחר פטירת חותנו היגר לבוקוואסק שם כיהן ברבנות העיר והחל לנהוג באדמו"רות. עם זמן התלקטו סביבו רבים מחסידי גליציה והונגריה, חלקם בעקבות מופתיו ורפואותיו. היה נוסע לרבי יחזקאל משינאווא. בהמשך כיהן תקופה קצרה בפשבורסק ובסוף ימיו התגורר בריישא. 

התאלמן ונישא בשנית לחיה בתו של הרב חיים יונה היילפרין אב"ד ריישא.

נקבר בסוקולוב. חיבר ספר בשם "משנה למלך" על התורה.

מסופר שהיה מנאץ את אמריקה אך עודד להגר אליה באמרו שיבוא יום ואנשים יבכו ליד הספינות שיתנו להם לנסוע לאמריקה. 

בתו היחידה קריינדל פינקל נולדה לו בגיל 60. נישאה לרבי שלמה בן רבי צבי הירש מרוזבדוב שמילא את מקומו. בתו, חתנו וארבעת נכדיו נרצחו בריישא בהושענה רבה שנת תש"ג.

בשנות ה-2000 נפתחה "קרן תולדות אלעזר" לזכרו. הקרן מחזיקה שני כוללים בשם "תולדות אלעזר" בירושלים, וקופת צדקה שתומכת בצאצאי רבי אלימלך מליז'נסק.

==לקריאה נוספת==
* הרב יוסף נפתלי וגשל, י"ג אורות (חלק ב') - סיפורים מרבי יעקב לייזר מפשעווארסק, תשנ"ד.
* מאיר וונדר, אנציקלופדיה לחכמי גליציה.

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.ivelt.com/forum/viewtopic.php?t=4066 אשכול אודותיו] בפורום האידי "אידישע וועלט פארומס".
*[http://www.jdn.co.il/news/196975 כתבה אודות קרן תולדות אלעזר], אתר JDN.

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:שושלת ליז'נסק
קטגוריה:ז'שוב: רבנים
מוריס לורה

מוריס לורה (20 באפריל 1917 - 2001) ידוע כממציא המע"מ בצרפת.

==ביוגרפיה==
מוריס לורה סיים אקול פוליטקניק ב-1936 בתפקיד מהנדס ועבד בשירות הדואר והטלפון של צרפת. גויס למלחמת העולם ה-2 ב-1939 ונשבה ב-1940. ב-1945 הצטרף למשרד האוצר. ב-1952 נעמד במחלקת המיסים שהיה שותף להקמתה. 

ב-1954 הוא יזם מס עקיף על צריכה שבהמשך נקרא בשם "מס על מחיר". תחילה הוא נוסה בשטח חוף השנהב שאז היה שייך לצרפת. הרעיון אומץ בהצלחה, כיוון שמשלמי המיסים חויבו לתעד ולערוך את הנהלת החשבונות שלהם בכל שלבי תהליך הייצור, וזאת במקום להטיל את מלוא כובד המס על הקמעונאים בלבד. ב-1958 הוא הוכנס למיסוי בצרפת האירופאית. בהמשך עבר לעבוד לשוק הפרטי ועמד בהנהלות סוסייטה ז'נרל ורשת קמעונאית "נובל גאלרי". 

שמו מקושר גם ל"מס לורה" שהוא המס המוטל על ייבוא מוצרים ממדינות שבהן יש עדיפות במשכורות ובתנאיי העבודה.

==מורשת==
העמותה הפיסקלית הבינלאומית הכריזה ב-2011 פרס על שמו בתחום חקר המיסוי העקיף.

קטגוריה:מיסוי בין-לאומי
קטגוריה:כלכלנים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1918
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-2001
רוני בארקר

רונלד ויליאם ג'ורג' בארקר, OBE (באנגלית: Ronald William George "Ronnie" Barker; 25 בספטמבר 1929 – 3 באוקטובר 2005) היה שחקן, בדרן ותסריטאי אנגלי. התפרסם בשל תוכניות בהן כיכב בטלוויזיה הבריטית ובעיקר The Two Ronnies, Porridge ו-Open All Hours.

==ביוגרפיה==
בארקר נולד בבדפורד שבמזרח אנגליה וכשהיה בן ארבע עבר עם משפחתו לאוקספורד. הוא החל לשחק בתאטרונים ב-1948 בתחילה במשכורות זעומות אך עם הזמן צבר הצלחה והחל לגבש את סגנונו הקומי. ב-1956 החל להופיע בהזדמנויות שונות גם בתסכיתי רדיו וכעבור עשור נכנס גם לטלוויזיה. ב-1971 עלתה לראשונה ב-BBC התוכנית "The Two Ronnies" ("שני הרונים") בכיכובו של בארקר לצידו של רוני קורבט איתו עבד בהזדמנויות שונות עוד מ-1963. התוכנית הייתה שילוב של מערכונים לצד מונולוגים ושירים הומוריסטיים, התוכנית הייתה באוויר עד לשנת 1987 בה הכריז בארקר על פרישה. "The Two Ronnies" סיפקה לקהל הבריטי מספר מערכוני קאלט (כגון הכומר מק'פרליין מכנסיית "קין והבל הקדושים" הנושא דרשה שלמה בעגה קוקנית מתחרזת) שאת חלקם, כמו מרבית המערכונים בתוכנית, כתב בארקר עצמו כשהקרדיט ניתן לשם הבדוי ג'רלד ויילי. למרות הצלחת התוכנית, בארקר וקורבט לא הפכו לצמד, וכיון שצילומי "The Two Ronnies" נמשכו ארבעה חודשים בשנה בלבד, היה לשניים פנאי לעסוק בדברים נוספים במקביל. ב-1973 כתב וכיכב בתוכנית "Seven of One" שהחזיקה מעמד עונה אחת, אך אחד מפרקיה היווה את הבסיס לסדרה הקומית "Open All Hours" בה כיכב בארקר. בין 1974 ל-1977 שימש כשחקן מוביל בקומדיית המצבים "Porridge".

ב-1987, כשהוא בגיל 58, הכריז בארקר על פרישה בשיא הצלחתו. הוא הופיע בטלוויזיה בכמה הזדמנויות, אך לא באופן קבוע, בין 1997 ל-2005. בארקר, שסבל מבעיות בלב נפטר ב-3 באוקטובר 2005 בגיל 76. בארקר היה נשוי לג'וי טוּבּ ולזוג נולדו שני בנים ובת. הבת ואחד הבנים הפכו לשחקנים גם הם.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:קצינים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:קומיקאים בריטים
קטגוריה:תסריטאים בריטים
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:אנגלים שנפטרו ב-2005
HRG

גיירוסקופ HRG
גירוסקופ מסוג HRG (ראשי תיבות של: Hemispherical Resonator Gyroscope תרגום: "גירוסקופ כיפת תהודה"), נקרא גם גירוסקופ כוס-יין או גירוסקופ פטרייה עושה שימוש בכיפה המיספרית חלולה היושבת על בסיס עבה. הכיפה מובאת לתהודת כפיפה על ידי כוחות חשמליים המיוצרים על ידי אלקטרודות על מבני קוורץ המקיפים את הכיפה. האפקט הגירוסקופי נוצר על ידי תכונה פנימית של גלי הכפיפה העומדים. לגירוסקופ HRG אין חלקים נעים כלל ולכן נחשב לאמין.

רמת הדיוק של HRG טובה בערך בסדר גודל אחד יותר מטכנולוגיות מתחרות (RLG, FOG) והוא זול יותר מהן. בנוסף, ה-HRG מאפשר כיול מדיד ללא ייחוס חיצוני.

== עקרון פעולה ==
הרכיב העיקרי ב-HRG הוא כיפה, כיפה זו תהיה עשויה בדרך כלל מקוורץ באיכות גבוה ותעבור עיבוד כך שתהיה מאוזנת, כלומר סימטרית סביב הבסיס. הכיפה מצופה בחומר מוליך, ומשמשת למעשה כאנודה, קטודות שמוצבות מסביב לכיפה מבפנים ומבחוץ מרטיטות אותה, כך שנוצרות ארבע נקודות אפס, שלא רוטטות כלל. ארבע נקודות אלו נשארות במיקום קבוע על הכיפה כל עוד הכיפה לא מסתובבת, כאשר הכיפה מסתובבת מיקום נקודות האפס על הכיפה נע במהירות פורפוציונלית למהירות הזוויתית. את התנועה הזו של נקודות האפס חשות קטודות מסביב לכיפה, והגודל הנמדד מתורגם למהירות זוויתית.

== שגיאות מדידה ==
כמו בכל מכשיר מדידה פיזיקלי, גם ל-HRG יש שגיאות מדידה. למרות שאיננו יכולים לדעת את מודל השגיאה המדויק, אשר ייצג את השגיאה כהוויתה, מקובל להשתמש במודל שגיאה חלקי הכולל פולינום מסדר ראשון בתוספת רעש לבן על מנת לבטא את שגיאות המדידה המשמעותיות.

* שגיאת סחיפה (Drift) - שגיאה קבועה.
* שגיאת קנה מידה (Scale Factor) - שגיאה שתלויה בגודל המדידה. שגיאה זו לא בהכרח סימטרית, כלומר ייתכן הבדל בין שגיאה שמתפתחת כאשר המדידה חיובית לבין כאשר המדידה שלילית.
* רגישות לתנאי סביבה - שגיאה שמשתנה בהשפעת הטמפרטורה, הפרעות אלקטרומגנטיות או רעידות בסביבת המדיד
* רעש

=== מודל מתמטי ===
מודל השגיאה הפשוט הוא:

<math>\tilde{\omega} = d + SF \cdot {\omega} + n(0, \sigma)</math>

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Anthony Lawrence, Modern Inertial Technology, 2dn Edition
</div>

קטגוריה:הנדסה אווירונאוטית
קטגוריה:הנחיית טילים
קטגוריה:רכיבי חללית
קטגוריה:גירוסקופים
מצוות המלך

מצוות המלך הן שלוש מצוות לא תעשה ומצוות עשה אחת המוטלות על מלך ישראל בלבד. אסור לו להרבות בנשים, אסור לו להרבות בסוסים, אסור לו להרבות בממון, וחובה עליו לכתוב ספר תורה ולשאתו לכל מקום. מקור מצוות אלו ב.

== מצוות לא תעשה ==
===ריבוי נשים===
על המלך יש איסור להרבות נשים, פירושו של דבר שאסור לו לשאת נשים רבות על מנת ש"לא יסור לבבו" מעבודת ה'. הרמב"ם פוסק שמעבר ל-18 נשים אסור למלך לשאת. נחלקו תנאי המשנה בשאלה כמה נשים מותר למלך לשאת. לפי תנא קמא מותר למלך לשאת עד 18 נשים, רבי יהודה סובר שההגבלה נאמרה רק בנשים שמסירות את ליבו, אבל בנשים צדיקות לא נאמר האיסור, רבי שמעון סובר שהאיסור נאמר רק בנשים צדיקות, אבל נשים המסירות את ליבו, אסור לשאת כלל.

===ריבוי סוסים===
איסור נוסף על המלך הוא להרבות סוסים. ומסבירה הגמרא, שריבוי סוסים, הוא יותר מצורכי מרכבת המלך (הכוונה לא רק למרכבתו האישית, אלא לכל צורכי המדינה). לאחר האיסור מופיעות המילים "ולא ישיב את העם מצרימה", יש מפרשים אותם כאיסור נפרד על המלך, שלא להחזיר את העם למצרים, אך יש המפרשים את המילים הללו כטעם לאיסור הקודם, כלומר, "לא ירבה סוסים כדי שלא ישיב את העם מצרימה (שם היו סוסים משובחים)".

===ריבוי ממון===
האיסור השלישי המוטל על המלך הוא איסור להרבות בכסף וזהב (שלא לצורך). טעם האיסור אינו כתוב בפסוק, והמפרשים נחלקו בטעמו: לפי תרגום יונתן, התורה חוששת שהמלך יתגאה יתר על המדה וימרוד בה', ולפי פירוש האבן עזרא, מטרת האיסור היא למנוע מהמלך להטיל על הציבור מיסים שלא לצורך.

==מצוות עשה==

המלך מצווה לכתוב ספר תורה ולשאת אותו תמיד (בנוסף למצוות כתיבת ספר תורה החלה על כל יהודי). ציווי נוסף הקשור לכך הוא מצוות הקהל, שהיא ציווי לקיים במוצאי שמיטה מעמד, בו המלך קורא בתורה באוזני עמו. את הכתיבה אין הוא חייב לבצע בעצמו, אלא ניתן לו למנות לו שליח מטעמו שיכתוב.

==ראו גם==
* איסורי נישואים לכהן
* מצוות מינוי מלך

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

המלך
קטגוריה:מלכות יהודית
קטגוריה:פרשת שופטים
משפט אושוויץ השני

משפט אושוויץ השני התקיים בפרנקפורט מ-1963 עד 1965 ובו נשפטו 22 קצינים וסמלים ב-אס-אס על פשעים שביצעו בתקופת השואה בעת ששרתו במחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ.

המשפט ידוע בשם משפט אושוויץ השני הואיל ומשפט קודם, משפט אושוויץ הראשון התקיים בפולין ב 1947. בגרמניה עם זאת הוא מוכר גם כמשפט אושוויץ הראשון שהתקיים בגרמניה.<ref></ref>

==רקע==
רוב חברי הפיקוד הבכיר של מחנה אושוויץ הוסגרו לפולין בשנת 1947 והועמדו שם לדין במשפט אושוויץ הראשון.

החל משנות ה-50 שררה בקרב חלק מאוכלוסיית גרמניה המערבית הגישה שפשעי גרמניה הנאצית שייכים לעבר, וזהו נושא סגור שאין לדוש בו.

==ההכנות למשפט, והמשפט==
פריץ באואר שהיה התובע הכללי במדינת הסן שבגרמניה ושופט ממוצא יהודי, הגיש בפברואר 1959 בקשה לבית הדין הפדרלי להעביר את סמכות השיפוט על כל הפשעים שנעשו במחנה אושוויץ לבית הדין המחוזי בפרנקפורט. בנוסף פעל לביטול ההתיישנות על פשעים אלו (שחלקם עתידים היו להתיישן בשנת 1960). באואר היה אחראי על איתור הנאשמים, חקירתם והעמדתם לדין. במקביל פעל לאיתור מסמכים ועדויות שאפשרו לשחזר את המבנה הארגוני ודרך ההתנהלות של המחנות במתחם אושוויץ.

בפרנקפורט התנהלו 22 משפטים בתקופה שבין דצמבר 1963 ואוגוסט 1965, ובהם הועמדו לדין מפקדים במתחם מחנות אושוויץ בדרג בינוני וזוטר ונשפטו על פי החוק הפלילי הגרמני. למשפט הועמדו רק מספר זניח של נאשמים ביחס לסך של אלפי אנשי מנהלה שהועסקו במחנות בתקופה השואה.

וילהלם בוגר הורשע בחמישה מקרי רצח והשתתפות ברצח ונידון למאסר עולם ועוד 15 שנים, הוא מת בכלא ב-1977. גם הופמן, אוסוולד קדוק, סטפן ברצקי, בדנארק ויוזף קלר הורשעו ברצח ונידונו למאסר עולם. רוברט מולקה נידון ל-14 שנות מעצר.

חלק גדול מהמורשעים לא ריצו את מלוא עונשם. טענתם העיקרית של הנאשמים, שהם רק ביצעו הוראות מגבוה ושלא ניתן היה לפעול אחרת, התקבלה בהבנה ובאהדה בקרב רוב הציבור הגרמני.

==תגובות ומשמעות==
בציבור בגרמניה המערבית ראו בסדרת המשפטים מעין הלקאה עצמית מיותרת, בעיקר נוכח הסבל הגרמני במלחמת העולם השנייה ולאחריה, לרבות גירוש גרמנים בתום המלחמה.

המשפטים העלו לשיח הציבורי, בפעם הראשונה מאז המלחמה, את נושא השואה ואחריותם של הגרמנים לזוועות שביצעו הנאצים.

עריכת המשפטים הייתה אבן בוחן ליצירתה של מודעות חוקית חדשה, דרישה מן הציבור הגרמני לאחר מלחמת העולם השנייה לעיסוק ולדיון בנושא השואה ובמידת אחריותם של הגרמנים לזוועות שביצעו במהלכה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://landesarchiv.hessen.de/mow/chapters_he/chapter-6_he אוסף הרשומות והמסמכים לעניין משפט אושוויץ בפרנקפורט] בארכיבי מדינת הסן
* [https://landesarchiv.hessen.de/mow/chapters_he/chapter-5_he חקירות משפט אושוויץ] בארכיבי מדינת הסן
* [https://landesarchiv.hessen.de/mow/chapters_he/chapter-3_he פסקי דין, ההתמודדות הפלילית עם פשעי הנאצים לפני משפט אושוויץ בפרנקפורט] בארכיבי מדינת הסן
* נעמה שי"ק, [http://www.yadvashem.org/he/articles/general/trial-auschwitz משפטי אושוויץ], באתר יד ושם
* 
* קלאוס ויגרפה, [https://www.israelhayom.co.il/article/224461 המרדף שלא היה אחרי הפושעים הנאצים, 2014-10-10] באתר ישראל היום
* גתית גינת, [https://www.bac.org.il/blog/?postID=13745 חשבון הנפש שלא היה: הסרט "מבוך השקרים", 2015-06-29] באתר בית אבי חי
==הערות שוליים==

קטגוריה:גרמניה: היסטוריה
קטגוריה:גרמניה: חוק ומשפט
קטגוריה:פשעי מלחמה של גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:משפטים של פושעי מלחמה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עשיית דין בנאצים ובעוזריהם
קטגוריה:אושוויץ
קטגוריה:פרנקפורט: היסטוריה
קטגוריה:1963 בגרמניה
הריגת אריק קרפ

הריגת אריק קַרְפְּ אירעה ב-14 באוגוסט 2009 בעת שטייל עם אשתו ובתו בטיילת של חוף תל ברוך בתל אביב. שלושת תוקפיו של קרפ הואשמו ברצח, אך לבסוף הורשעו בהריגתו.

==המקרה==
על פי המתואר בכתב האישום, ב-14 באוגוסט 2009 בשעה 23:00 יצא לאונרד אריה (אריק) קרפ, בן 59, עם אשתו שרה ובתו אוטיליה לטייל על שביל הטיילת שסמוך לחוף ליד תחנת הכוח רדינג. בשלב מסוים ישבו השלושה על אחד הספסלים מול הים. בקרבת מקום שהתה חבורה של צעירים ערבים מג'לג'וליה. קצת לפני 00:30 טייל קטין בן 17 מבני החבורה לבדו לאורך הטיילת, פגש את משפחת קרפ ואמר לאריק קרפ כי "יסדר לו" את אחת הנשים אשר עמו. עקב דבריו אלו, וכדי להימנע ממגע עמו, החלו בני משפחת קרפ לעזוב את המקום. בשלב זה התקשר הקטין אל חבריו, ג'מיל עדס ועבדל עדס וביקש מהם להגיע אליו. ג'מיל ועבדל הגיעו בריצה ואחד מהם אחז בשרה והטיח אותה אל הרצפה. עקב התקיפה הנ"ל נגרמה לשרה פריקה של מרפק ימין והיא נזקקה לטיפול רפואי. השני דחף את אוטילה שנפלה על הקרקע. שרה צעקה אל אוטילה כי ידה נשברה, כי תימלט מהר מהמקום ותזעיק עזרה. אוטילה הצליחה להימלט ורצה בצעקות לעזרה אל כיוון החוף. שרה שהצליחה אף היא להימלט מהמקום, הצטרפה לאוטילה והשתיים רצו אל עבר החוף זועקות לכל עבר לעזרה. שרה מיד טלפנה והזעיקה את המשטרה, ומאוחר יותר פורסמה הקלטת דבריה.

ג'מיל ועבדל תקפו ביחד את אריק קרפ במכות קשות בכל גופו כולל בעיטות בעוצמה בראשו ובצלעותיו. בשלב מסוים הצליח אריק קרפ לברוח מהמקום בריצה, שתועדה במצלמת אבטחה. אולם תוקפיו רדפו אחריו, תפסוהו והמשיכו לחבוט בו, גם לאחר שהיה מוטל חסר אונים על הקרקע. מספר צעירים נוספים שהיו עם התוקפים הביטו בנעשה בלא להתערב, למעט צעירה אחת שבקשה מהם לחדול ממעשיהם ובתגובה ספגה אגרוף לפניה. בעקבות הקריאות לעזרה החלו להתקרב אנשים לזירה, ואז נמלטו בני החבורה, ונסעו ליער חורשים, שם שמעו מוזיקה, שתו ורקדו.

==העמדה לדין==
לאחר חודש הוגשו כתבי אישום נגד שלושת התוקפים באשמת רצח וכנגד ארבעה נוספים על אי מניעת פשע. באפריל 2011 הורשעו שלושת התוקפים בהריגה וזוכו מאשמת רצח, לאחר שבית המשפט קבע שלא ניתן להוכיח שהייתה לתוקפים "כוונה תחילה". ביולי 2011 נדונו התוקפים ל-26 שנות מאסר. בית המשפט העליון דחה את ערעורם של התוקפים על הרשעתם ועל חומרת העונש.

ארבעת המואשמים באי מניעת פשע הורשעו ונידונו ל-3–6 חודשי עבודות שירות.

== תגובות ==

=== בחוק הישראלי ===
בעקבות גזר הדין התעוררה ביקורת ציבורית רבה על כך שהתוקפים הורשעו בהריגה ולא ברצח. היו שטענו שהשופטים צדקו, מכיוון שברצח סתמי שלא תוכנן מראש לא ניתן להרשיע את התוקפים ברצח. לשיטתם, הביקורת צריכה להיות מופנית אל המחוקק שצריך לשנות את החוק ולקבוע שגם במקרים כאלו יש להרשיע ברצח. לעומת זאת, היו שביקרו את ההרשעה בהריגה ולא ברצח, בטענה שעל פי הזרם המרכזי של הדעות בבית המשפט העליון, ניתן היה להרשיע את התוקפים ברצח.

פסק הדין והביקורת שנמתחה עליו היו זרזים לרפורמה בעבירות המתה בישראל שהתקבלה ב-2019, במסגרתה בוטלה עבירת ההריגה, ומנגד בוטל הצורך ב"כוונה תחילה".<ref></ref> במקום זאת נקבעו שתי עבירות:

* רצח - גרימת מוות עם יסוד נפשי של כוונה או אדישות. העונש המרבי על עבירה זו הוא מאסר עולם. 
* רצח בנסיבות מחמירות - רצח שבנוסף ליסוד נפשי של כוונה או אדישות נעשה בנסיבות מחמירות, כגון רצח שנעשה באכזריות מיוחדת, או שנעשה תוך התעללות בקורבן. העונש על עבירה כזו הוא מאסר עולם חובה.

=== בתרבות ===
בעקבות המקרה של הריגת אריק קרפ יצר שולי רנד את שירו "אדי".

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:2009 בישראל
קטגוריה:פרשיות רצח בישראל
קטגוריה:מעשי פשע בישראל
קטגוריה:פשע בתל אביב-יפו
קלוואריה זבז'ידובסקה

קלוואריה זבז'ידובסקה (בפולנית: Kalwaria Zebrzydowska) היא עיירה במחוז ודוביצה שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית. העיירה נודעת בשל המתחם הדתי ההיסטורי שבה.

==תולדות היישוב==
העיירה נוסדה באופן רשמי בשנת 1617, סביב מנזר וכנסייה שהוקמו באתרה כמה שנים קודם לכן, אשר היוו מוקד עלייה לרגל לנוצרים באזור. מהמאה ה-18 התפתחה בעיירה תעשיית נגרות ענפה.

==יהודי קלוואריה זבז'ידובסקה==
המבנה בו שכן בית הכנסת של העיירה.
בשל היותה של העיירה מרכז נוצרי, נמנעו היהודים מלהתיישב בה עד אמצע המאה ה-18. בתקופה זו נתלה במנזר שבעיירה ציור המתאר יהודים מקיזים דם מילד נוצרי. בשל גודלה הקטן יחסית של הקהילה במקום, נטמנו בניה בבתי העלמין של זאטור ושל ודוביצה. במחצית השנייה של המאה ה-19 הוקם בעיירה בית מדרש.

מסוף המאה ה-19 נטלו היהודים חלק מרכזי בתעשיית ייצור הרהיטים בעיירה. שגשוג הקהילה נבלם במידת מה כתוצאה מפרעות אנטישמיות שאירעו בעיירה ביולי 1898, במהלכן נבזזו כל חנויות היהודים ביישוב. פרעות אלה חזרו על עצמן בנובמבר 1918 ובינואר 1919. בין מלחמות העולם נמנו רוב יהודי העיירה על החסידות, והתקיימה ביישוב גם פעילות ציונית. בתקופה זו נמנו בעיירה 486 יהודים, קרוב לשליש מתושביה.

===בשואה===
בפרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו רוב יהודי העיירה לערים הגדולות שבסביבתה. עם כניסת הגרמנים לעיירה, רצחו אלו מספר יהודים בה, ובזזו ביחד עם הפולנים המקומיים את בתי היהודים הנטושים, תוך החרמת עסקי היהודים. בהמשך, חולל בית המדרש שבעיירה, תוך השחתת ספרי התורה שבו. עם שובם של חלק מהפליטים היהודים לעיירה, חטפו אותם הגרמנים לעבודות כפייה מפרכות. יודנרט שמונה בעיירה בהמשך, הסדיר את התייצבות היהודים לעבודות הכפייה.

בשנים 1941-1940 הגיעו לעיירה פליטים יהודים ממערב פולין, והקהילה המקומית התגייסה לעזרתם. במחצית השנייה של שנת 1941 הוטל עוצר על יהודי העיירה, וחלק מהיהודים גורשו מבתיהם. מתקופה זו החלו הגרמנים לשלח יהודים מהעיירה למחנות עבודה, ובאוגוסט 1942 הוטל על יהודי העיירה סכום כופר גבוה, אשר נאמר להם כי בתמורה לתשלומו יימנע גירושם. עם זאת, ב-12 באוגוסט גורשו בין 600 ל-1,000 יהודי העיירה לסקאווינה. שם נערכה בהם וביתר יהודי המקום ב-30 באוגוסט 1942 אקציה, תוך רצח כ-180 קשישים וחולים בירי, ושילוח כל היתר למחנה ההשמדה בלז'ץ.

זמן מה לאחר הגירוש הוצאו להורג בקלוואריה זבז'ידובסקה 16 יהודים מקרקוב שנתפסו ביערות הסביבה, ובפברואר 1943 הוצאו להורג שלושה יהודים נוספים בעיירה - שני חברי השומר הצעיר ונערה בת 15.

מקהילת העיירה שרדו את השואה 10 יהודים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160731185048/http://moreshet.pl/he/node/911 קאלוואריה זבז'ידובסקה] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:פולין קטן (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1617
פסיון ואליש

פסיון ואליש (שם מדעי: Catreus wallichii) הוא מין יחיד בסוגו של פסיון אפור החי בהרי ההימלאיה בטבע. הוא נקרא על שמו של החוקר הדני נתניאל ואליש.
== מאפיינים ==
אורכו של הפסיון 90–118 ס"מ, גובהו 45–58 ס"מ ומשקלו 1.5-1.7 ק"ג. הוא בעל נוצות אפורות ומנוקדות מעט בשחור והכנפיים כתומות. לזכר נוצות זנב ארוכות בצבעי אפור וחום והן משמשות לראווה. לנקבות הקטנות יותר, זנב צנוע יותר וצבעם אפור-חום. הראש של שניהם לבן כולל המקור והלחיים אדומות. בקצה הראש ישנו כתר לבן.

הפסיונים חיים בטבע בעמקי ההרים של ההימלאיה בהודו, נפאל, בורמה ופקיסטן. הזכרים הם מונוגמיים ועוזרים לנקבה בבניית הקן. הנקבה מטילה 10–11 ביצים.

מצב השימור של הפסיון בטבע הוא פגיע עקב פגיעה בבית הגידול הטבעי שלו ועובדת היותו רגיש להפרעות אנושיות.

==ראו גם==
*פסיון הדם
*מונאל ההימלאיה
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1827
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאס הארדוויק
קטגוריה:פסיונים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:נפאל: עופות
קטגוריה:ההימלאיה: בעלי חיים
פתיחה קטלאנית

פתיחה קָטָלָאנית היא פתיחת שחמט שבה הלבן מאמץ קומבינציה של גמביט המלכה ופתיחת רטי:

הלבן משחק ד4 ו-ג4 ומבצע פיאנקטו עם הרץ שלו לערוגה ז2.

הרצף הנפוץ לפתיחה זו הוא:
# ד4 פ-ו6
# ג4 ה6
# ז3 ד5
# ר-ז2
אנציקלופדיית פתיחות שחמט (ECO) מסמנת פתיחה זו בקודים E01-E09.

לשחור יש בחירה בין שתי גישות עיקריות:
* קטלאנית פתוחה - השחור משחק 4... ד:ג4 המאפשר בהמשך הגנה על הרגלי עם ...ב5 או ויתור עליו ומעבר למשחק פרוע.
* קטלאנית סגורה - השחור אינו תופס את הערוגה ג4 ומשחק משחק סגור אך סולידי.

== היסטוריה ==
שמה של הפתיחה הקטלאנית נובע מקטלוניה, לאחר שמארגני טורניר ברצלונה 1929 ביקשו מסבלי טרטקובר ליצור וריאציה חדשה כמחווה להיסטורית השחמט של האזור. פתיחה זו שוחקה מספר פעמים לפני שטרטקובר עשה בה שימוש בטורניר. עם זאת, במשחק של רטי נגד לאונהרדט בברלין 1928, למשל, המשחק הפך לקטלאנית פתוחה.

הפתיחה הקטלאנית הגיעה לשימוש שיא ברמת רב-אמן כאשר גם גארי קספרוב וגם ויקטור קורצ'נוי שיחקו אותה במשחקי חצי הגמר על המועמדות לאלוף העולם (חלק מהתהליך שנועד לקבוע מי יתמודד מול אלוף העולם אנטולי קרפוב על התואר) בלונדון בשנת 1983: 5 משחקים מתוך 11 היו קאטאלנים.

בשנת 2004, רובן פלגאר זכה בטורניר שציין את יום השנה ה-75 לברצלונה 1929 והולדתה של הפתיחה הקטלאנית, כשהוא מקדים בדירוג את רבי האמנים ויקטור קורצ'נוי ומיכאיל מארין. כל משחק בטורניר זה, שאף הוא נערך בברצלונה, החל במהלכים:
# ד4 ד5
# ג4 ה6
# ז3 פ-ו6
עם השימוש שנעשה בה על ידי ולדימיר קראמניק, זכתה הקטלאנית לתשומת לב רבה. קראמניק שיחק את הפתיחה שלוש פעמים באליפות העולם בשחמט 2006. הקטלאנית גם שוחקה ארבע פעמים על ידי וישוואנתן אנאנד באליפות העולם בשחמט 2010. בשני המקרים, הן ב-2006 וב-2010 היריב היה וסלין טופאלוב, ובשניהם הלבן השיג שתי נקודות יותר מהשחור.

== קטלאנית פתוחה ==
{| style="float:left;"
|
|-
! קטלאנית פתוחה
|-
|}
הקטלאנית הפתוחה (הקו הקלאסי) מתחילה במהלכים הבאים:
# ד4 פ-ו6
# ג4 ה6
# ז3 ד5
# ר-ז2 ד:ג4
# פ-ו3 ר-ה7
הלבן מקריב חייל תמורת יתרון בפיתוח הכלים. תוך ניצול חסרון החייל השחור ב-ד5, רץ המלך הלבן מעכב את פיתוח צד המלכה של השחור.

קו זה היה מועדף על ידי רבי האמנים אנטולי קרפוב ויפים גלר כשחור ועל אולג רומאנישין כלבן.

בדרך כלל, הלבן ינסה לפצות על אובדן החייל עם מה-ג2 ו-א4 או פ-ה5 או מה-א4. כדי לשמור על החייל השחור ב-ג4, השחור יצטרך להחליש את צד המלכה עם ...א6 ו-...ב-5.

אנציקלופדיית פתיחות שחמט (ECO) מסמנת פתיחה זו בקוד E05.

== ראו גם ==
* תורת הפתיחות בשחמט
* גמביט המלכה
* פתיחת רטי
* פיאנקטו
* אליפות העולם בשחמט

== הערות שוליים ==

קטלאנית
פיאנקטו

בשחמט, פִיאַנקֶטוֹ (באיטלקית: fianchetto, "איגוף קטן": fiaŋkɛtto) היא טקטיקה של פיתוח כלים, בה הרץ מפותח לשורה השנייה של עמודת הפרש הסמוך, בעוד חייל הפרש מועבר משבצת אחת או שתיים קדימה.

פיאנקטו הוא מרכיב עיקרי של פתיחות מודרניות רבות, אשר הפילוסופיה שלהן היא לעכב כיבוש ישיר של המרכז על ידי ערעור והרס המאחז המרכזי של היריב. זהו מרכיב קבוע גם בהגנה הודית. פיאנקטו פחות נפוץ במשחקים פתוחים (1.ה4 ה5) אך לפעמים מבוצע פיאנקטו על רץ המלך על ידי השחור בפתיחה ספרדית או על ידי הלבן בווריאציה נדירה של משחק וינה.

אחד היתרונות הגדולים של פיאנקטו הוא שלעיתים קרובות הוא מאפשר לרץ להיות פעיל יותר. מפני שהרץ ממוקם על אחד משני האלכסונים הארוכים ביותר (או ח1-א8 או א1-ח8), הוא שולט על המספר המרבי האפשרי של משבצות ויכול להפוך לנשק התקפי חזק. עם זאת, עמדה זו פותחת חלון הזדמנויות גם לשחקן היריב: אם ניתן להחליף את הרץ, הערוגות עליהן הגן הרץ יכולות לשמש כבסיס להתקפה (במיוחד אם הפיאנקטו מבוצע על צד המלך). לכן, החלפת הרץ עליו מבוצע הפיאנקטו לא צריכה להיעשות בקלות, במיוחד אם רץ האויב של אותו הצבע עדיין נמצא על הלוח.

== מהות ==
{| style="float:left;"
|
|-
!פיאנקטו - 3 צורות אפשריות
|-
|}
התרשים משמאל מראה שלושה סוגים שונים של פיאנקטו (לא כחלק ממשחק בפועל, אלא כדוגמאות נפרדות שאוחדו לתוך לוח שחמט יחיד):
# פיאנקטו רגיל - חייל הפרש מקודם משבצת אחת (ז3) ורץ המלך הלבן מאכלס את הערוגה ז2 ושולט על האלכסון הארוך. זהו ללא ספק הסוג הנפוץ ביותר של פיאנקטו, כפי שניתן לראות בנוסח הדראקון של ההגנה הסיציליאנית, בפתיחה הקאטאלנית, בפתיחת פירץ, בהגנה מודרנית, בהגנת בנוני המודרנית, בהגנת גרינפלד, בהגנה ההודית של המלך ובפתיחות רבות אחרות. 
# פיאנקטו ארוך - רץ המלכה השחור אף הוא בפיאנקטו (ב7) אלא שחייל הפרש מקודם 2 משבצות ל-ב5 . החייל השחור בעמודת הפרש שולט גם בערוגה ג4, דבר אשר מהווה לעיתים קרובות יתרון. אם הלבן משחק את ההתקפה ההודית של המלך (1. פ-ו3... 2.ז3...) השחור עשוי לשחק פיאנקטו ארוך בצד המלכה על מנת להתנגד לרץ הלבן ולהקשות על הלבן לקדם חייל לערוגה ג4. לעומת זאת, פיאנקטו ארוך בצד המלך משוחק לעיתים רחוקות מפני שהוא מחליש את הגנת החייל על ערוגות ההצרחה, ושולט במשבצת פחות חשובה. 
# פיאנקטו מורחב- חייל הפרש מקודם משבצת אחת (ב3) ורץ המלכה הלבן מאכלס את הערוגה א3. במקום לשלוט באלכסון הארוך, רץ המלכה הלבן מאיים על ערוגה ו8 של השחור. אם השחור נע עם החייל בעמודת המלך, הלבן יכול לשחק ר:ו8, מה שיגרום לשחור לבצע הצרחה מלאכותית (כי המלך השחור נאלץ להכות את הרץ הלבן לאחר שזה הכה את הרץ השחור). טקטיקה זו נראית לעיתים קרובות בגמביט אבנס.

== איגוף ארבעה רצים ==
במשחק נימצוביץ' נגד רובינשטיין מרינבד 1925, נוצר מצב פיאנקטו של 4 רצים. 2 פרשים פותחו ו-2 פרשים נשארו במשבצת המקורית. 
נימצוביץ' ציין בהומור, בספרו שיטתי, על מצב זה: "כל צד מבצע הצרחה במצפון שקט, שכן אפילו 2 רבי אמן מודרניים לא יכולים לאגף יותר מ-4 רצים".
<center>
{|style="float:center;"
|
|-
! פיאנקטו של 4 רצים לאחר 8. ר-ב2 0-0
|-
|}
</center>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונחים בשחמט
קטגוריה:מילים וביטויים באיטלקית
שלמה הירשל

רבי שלמה הירשל
רבי שלמה הירשל ברלינר (באנגלית: Solomon Hirschell; י"ט בשבט ה'תקכ"ב, 12 בפברואר 1762 - כ"ז בחשוון ה'תר"ג, 31 באוקטובר 1842) היה הרב הראשי הרשמי הראשון של בריטניה הגדולה.

==ביוגרפיה==
נולד לרב צבי הירש לוין שכיהן כרבה של לונדון וערים אחרות. בצעירותו כיהן כרבה של פרנצלאו ובשנת ה'תקס"ב (1802) התמנה כרבה של בריטניה הגדולה, משרה בה כיהן במשך ארבעים שנה עד פטירתו בכ"ז בחשוון ה'תר"ג, 31 באוקטובר 1842. הוא כיהן גם כרבה של הקהילה האשכנזית בלונדון וקשר קשרי ידידות עמוקים עם רבה של הקהילה הספרדית ופורטוגזית בעיר - רפאל מילדולה. רבי שלמה היה מראשי הלוחמים ברפורמים בבריטניה; חרם שהטיל בקיץ 1841, שנה לפני פטירתו, על ראשי ההנהגה הרפורמית במטרה לבלום את התנועה, נכשל, לאחר שיורשו הרב נתן מרקוס אדלר לא הצליח לאכוף אותו בשנים שלאחר פטירתו.

ספרייתו שהייתה עשירה בכתבי יד, נקנתה לאחר פטירתו מיורשיו בידי הקהילה בלונדון.

==משפחתו==
לרבי שלמה נולדו ארבע בנים וארבעה בנות. הוא הוריש לבניו סכום כסף גדול, אך ציווה עליהם בצוואתו שלא ישתקעו בלונדון אלא בפולין. שנים מהם גרו תקופה בקרקוב ובהמשך עלו לארץ ישראל:
* בנו ר' דוד טעבלי גר בקרקוב לתקופה ועלה לארץ ישראל בשנת ה'תקצ"ח, 1838. היה ממנהיגי קהילת ה"פרושים" בירושלים וגזבר חורבת רבי יהודה חסיד. הוא נפטר בט"ז בחשוון ה'תרי"ב.
* בנו ר' שאול נשא לפראדל בת ר' יעקב שפירא מקראטאשין בגליל פוזנא ונתיישב בסמוך לשם בעיר . נזכר במכתב שכתב הגאון רבי עקיבא איגר לאביו רבי שלמה. נפטר בשנת תקצ"ב בגיל ל"ג.
* בנו ר' אפרים לונדון היה חתן הג"מ מרדכי ראללער אבד"ק חאדרוב, והיה גר בטיסמניץ.
* בנו ר' צבי הירש עלה אף הוא מקרקוב לארץ ישראל בשנת ה'תרי"ג לאחר פטירת אחיו. הוא היה מבוני ירושלים, ואחד ממקימי בתי מחסה. נפטר ביפו בד' באב ה'תרל"ב ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

==קישורים חיצוניים==

* הילרי ל. רובינשטיין, [http://www.oxforddnb.com/view/article/13363 שלמה הירשל], ב-Dictionary of National Biography (DNB) 
* [http://www.jewishgen.org/JCR-UK/susser/roth/chthirteen.htm על הרב הירשל], בתוך מאמר על ההיסטוריה של בית הכנסת הגדול בלונדון 
* .
* [http://www.geni.com/people/Dr-Rabbi-Solomon-Hershel-Lewin/319472290970006056 אילן היוחסין של הרב שלמה הירשל], באתר Geni
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים ראשיים של בריטניה
קטגוריה:בריטים ממוצא יהודי-פולני
קטגוריה:אנגלים ממוצא יהודי-גרמני
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1762
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1842
קובאל

קובאל (בפולנית: Kowal) היא עיירה במחוז ולוצלאווק שבפרובינציית קויאוויה-פומרניה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קובאל נזכרת מהמאה ה-12, ובמשך השנים הייתה למרכז מסחר אזורי, תוך שנבנו בה מבצר וטירה. בשנת 1519 הוענקו לקובאל זכויות עיר. באמצע המאה ה-17 הוחרבה העיר כתוצאה מפלישת האימפריה השוודית.

==יהודי קובאל==
יהודים ישבו בקובאל מראשית המאה ה-16, ובמחצית השנייה של המאה ה-16 הותר להם להקים בה בית מדרש ובית עלמין. לאחר נסיגת השוודים מהיישוב באמצע המאה ה-17, פרעו ביהודיו החיילים הפולנים שהגיעו אליו. במהלך המאה ה-18 הוטלו מגבלות על עיסוקי היהודים בעיירה, ועד שנת 1862 הוטלו הגבלות על אזור מגוריהם בה.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 1,227 יהודים, כשליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות, של הבונד ושל אגודת ישראל.

===בשואה===
עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים באמצע ספטמבר 1939, החלו אלו בשוד רכוש יהודיה, בסיוע פולנים מקומיים, ובחטיפתם לעבודות כפייה, תוך הטלת סכומי כופר על הקהילה. כעבור מספר ימים הרסו אנשי ס"ס כמה עשרות בתים של יהודים בעיירה.

ב-11 בדצמבר 1940, לאחר סיפוח אזור העיירה לרייך השלישי, החל גירושם של חלק מיהודי העיירה מזרחה, ורובם הגיעו לבסוף לגטו ורשה. ב-23 ביוני 1941 גורשו לוולוצלאבק כ-350 גברים יהודים שנותרו ביישוב. משם נלקחו למחנות עבודה, ואלו ששרדו בהם, שולחו בהמשך לאושוויץ. באמצע אוקטובר 1941 כלאו הגרמנים את כ-400 הנשים והילדים היהודים שנותרו בעיירה במבנה הכנסייה המקומית, ושם הוחזקו 10 ימים ללא מזון. לאחר מכן, נלקחו השורדים לתחנת הרכבת, ושולחו לגטו לודז', ממנו הועברו למחנה ההשמדה חלמנו. לאחר השלמת הגירוש הרסו הגרמנים את בית העלמין היהודי בעיירה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160801043202/http://moreshet.pl/he/node/927 קובאל] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 

קטגוריה:קויאוויה-פומרניה: יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
זבדיה

זבדיה הוא שם פרטי עברי שמקורו בתנ"ך, ומשמעו מתנת ה'. בנוסף לכך, השם משמש גם כשם משפחה יהודי-אתיופי.

קטגוריה:שמות משפחה יהודיים
צ'צ'לקה אדמונית

להקת צ'צ'לקות
צָ'צָ'לָקָה אדמונית (שם מדעי: Ortalis ruficauda) היא מין של דמוי תרנגול ממשפחת ההוקיים החי בדרום ומרכז אמריקה.

== מאפיינים ==
הצ'צ'לקות הם עופות הקרובות לתרנגולים ומזכירות תרנגול הודו קטן וצהבהב. אורכם 53-58 ס"מ ומשקלם 540-640 גרם. הם עופות קרקעיים החיים ברחבי יערות וחורשים אך גם באזורים יבשים יותר. צבעם זהוב עם ראש וצוואר אפור, מקור לבן ודלדול בשרני אדום תחתיו. הכנפיים והזנב חומים-אדמוניים עם שוליים לבנים. הזכרים של הצ'צ'לקה גדולים מהנקבות וכן צבעונים יותר.

תפוצת הצ'צ'לקה משתרעת מוונצואלה וקולומביה וצפונה לאורך אמריקה המרכזית לעבר האיים הקאריביים. היא מין חברותי החיה בלהקות משפחתיות. היא נזונה מזרעים, פירות וחרקים.

הצ'צ'לקה האדמונית היא הציפור הלאומית של האי טובגו, ויחד עם מגלן שני שהוא הציפור הלאומית של האי טרינידד, הן הציפורים הלאומיות של טרינידד וטובגו, ואף מופיעות בסמל המדינה.

== תת-מינים ==
*O. r. ruficauda
*O. r. ruficrissa

==קישורים חיצוניים==

* [http://conabio.inaturalist.org/taxa/2084-Ortalis-ruficauda צ'צ'לקה אדמונית], באתר inaturalist

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1847
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם ג'רדין
קטגוריה:הוקיים
קטגוריה:טרינידד וטובגו: עופות
קטגוריה:גרנדה (מדינה): עופות
הוקו צהוב-מקור

הוקו צהוב-מקור (שם מדעי: Crax daubentoni) הוא מין ממשפחת תרנגולי גואם החי בג'ונלים של דרום ומרכז אמריקה.
== מאפיינים ==
מוצאם של ההוקויים בטבע מיערות קולומביה וונצואלה, והם עופות קרקע המזכירים תרנגולות שחורות עם ציצה על ראשם. אורכם 84–92.5 ס"מ ומשקלם 2–3 ק"ג והם חיים רוב הזמן על הקרקע, אבל גם עפים אל העצים. ההוקו בעל כרבולת שחורה ובולטת וכן מקור צהוב עם חלק בשרני שחור בראשו. הנקבות חסרות את הבליטה האחרונה והחלק הצהוב, אבל שני הזוגות דומים בשאר הנוצות. הם ניזונים על הקרקע מפירות, עלים וחיות קטנות ומקננים על העצים. הם חיים בצורה מונוגומית והנקבה מטילה עד שתי ביצים.

ההוקו עלול להיפגע בעתיד עקב כריתת יערות הגשם.

==קישורים חיצוניים==

נקבת הוקו
* [http://neotropical.birds.cornell.edu/portal/species/overview?p_p_spp=81991 הוקו צהוב-מקור באתר neotropical.birds] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1867
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ורג' רוברט גריי
קטגוריה:הוקיים
קטגוריה:קולומביה: עופות
קטגוריה:עופות יער האמזונאס
דראפט ההרחבה של שנת 2008 בליגת הפיתוח של ה-NBA

דראפט ההרחבה של שנת 2008 בליגת הפיתוח של ה-NBA הוא דראפט ההרחבה השלישי בתולדות ליגת הפיתוח של ה-NBA. הדראפט התקיים ב-24 בספטמבר 2008 בעקבות הצטרפותן הצפויה של קבוצות אירי בייהוקס ורינו ביגהורנס לליגה בעונת 2008/09.

בדראפט הנוכחי התקיימו 10 סיבובי בחירה, כאשר בכל סיבוב כל קבוצה חברה שחקן אחד, מתוך רשימה של 55 שחקנים "לא מוגנים" משאר קבוצות הליגה. רינו קיבלה את הזכות לבחור ראשונה ובכל סבב השתנה סדר הבחירה בין הקבוצות. 3 שחקנים שנבחרו בדראפט זה נבחרו בעבר בדראפט ה-NBA: דיימון בראון (נבחר בדראפט של 2001), רנדי ליווינגסטון (1996) ודהטני ג'ונס (2003). ליווינגסטון ובריאן צ'ייס נבחרו בעבר למשחק האולסטאר של ליגת הפיתוח.

==שחקנים שנבחרו בדראפט==
{| class="wikitable sortable"
|-
! בחירה !! שם השחקן !! עמדה !! קבוצה בוחרת
|-
| 1 || דיימון בראון || רכז/פורוורד || רינו ביגהורנס
|-
| 2 || מייק גאנסי || רכז || אירי בייהוקס
|-
| 3 || טוני גיפסון || רכז || אירי בייהוקס
|-
| 4 || ג'קי מנואל || רכז || רינו ביגהורנס
|-
| 5 || ג'ס סמית' || סנטר || רינו ביגהורנס
|-
| 6 || כריס לאנג || פורוורד/סנטר || אירי בייהוקס
|-
| 7 || ג'אמל תומאס || פורוורד || אירי בייהוקס
|-
| 8 || דהנטי ג'ונס || רכז || רינו ביגהורנס
|-
| 9 || אנדרה פטרסון || פורוורד || רינו ביגהורנס
|-
| 10 || סטיבן סמית' || פורוורד || אירי בייהוקס
|-
| 11 || דווין וויט || רכז || אירי בייהוקס
|-
| 12 || ססיל בראון || רכז || רינו ביגהורנס
|-
| 13 || מוסטפא אל-סייד || פורוורד || רינו ביגהורנס
|-
| 14 || בראין גרין || פורוורד || אירי בייהוקס
|-
| 15 || קייל דייוויס || פורוורד/סנטר || אירי בייהוקס
|-
| 16 || בריאן צ'ייס || רכז || רינו ביגהורנס
|-
| 17 || אלפרד ניל || פורוורד || רינו ביגהורנס
|-
| 18 || ג'ף האגן || סנטר || אירי בייהוקס
|-
| 19 || לארי טרנר || סנטר || אירי בייהוקס
|-
| 20 || רנדי ליווינגסטון || רכז || רינו ביגהורנס
|}

==הערות שוליים==

קטגוריה:דראפט הרחבה: NBADL
קטגוריה:2008 בספורט
קטגוריה:2008 בארצות הברית
דגרתל מדולדל

דְּגַרְתֵּל מדולדל (שם מדעי: Aepypodius arfakianus) הוא מין של עוף קרקע מאינדונזיה וגינאה החדשה והוא קרוב רחוק של התרנגול.

דגרתל זה הוא עוף בגודל בינוני החי על הקרקע ביערות טרופיים וסובטרופיים שונים במערב אינדונזיה וניו גינאה. אורכו הממוצע 42 ס"מ והוא בעל נוצות שחורות על רוב גופו למעט הראש הכחול ובעל הציצה והרגליים האפורות. הזוויגים דומים אך הזכרים גדולים מהנקבות. עוף זה חי רוב זמנו על הקרקע ומעופף לעיתים רחוקות. הוא ניזון מפירות, זרעים, תולעים וחרקים אותם הוא מלקט מהקרקע.

הזכרים והנקבות חיים יחדיו ובונים תל עשוי בוץ בתור מדגרה לביצים. הזכר בודק את הטמפרטורה בתוך התל באמצעות מקורו. כשהאפרוחים בוקעים מהביצים הם חותרים את דרכם מחוץ לתל ומתחילים חיים עצמאיים, ללא נוכחות ההורים.

לדגרתל זה יש שני תת-מינים:
*Aepypodius arfakianus arfakianus
*Aepypodius arfakianus misoliensis

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1877
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי תומאסו סלבדורי
קטגוריה:דגרתליים
קטגוריה:אינדונזיה: עופות
קטגוריה:פפואה גינאה החדשה: עופות
קטגוריה:עופות יערות הגשם של אוקיאניה
קאמיינסק

קאמיינסק (או קאמינסק; בפולנית: Kamieńsk) היא עיירה במחוז ראדומסק שבפרובינציית לודז' בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קאמיינסק נזכרת לראשונה במאה ה-13, ובשנת 1374 הוענקו לה זכויות עיר. בשנת 1870 נטלו הרוסים את מעמדה העירוני של קאמיינסק. זכויות אלה הושבו לקאמיינסק בשנת 1994.

==יהודי קאמיינסק==
יהודים ישבו בעיירה מהמאה ה-18, ומאמצע המאה ה-19 היו היהודים לרוב תושבי היישוב. עוד בתחילת המאה ה-19 קודש בעיירה בית עלמין יהודי ונבנה בה בית כנסת. בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה 1,163 יהודים.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 834 יהודים, למעלה משליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של אגודת ישראל. ביולי 1937 נערכו בעיירה פרעות אנטישמיות, בהן הוכו יהודים רבים.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הופצצה העיירה קשות בידי הגרמנים, וכמחצית מיהודיה נמלטו ממנה. באוקטובר 1942 שולחו קרוב ל-600 היהודים שנותרו בעיירה, ובהם פליטים רבים, למחנה ההשמדה טרבלינקה.

מספר יהודים מהעיירה שהצליחו להימלט ליערות הסביבה הוסגרו ברובם המכריע לגרמנים בידי איכרי הסביבה. במקרה אחד, פולני שהבטיח לספק ל-12 בני משפחה יהודית מזון במחבוא שהכינו לעצמם במחצבה סמוכה לעיירה, בתמורה לכל רכושם, סתם עם אבן גולל את פתח המסתור, והביא לחנק המשפחה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160731182721/http://moreshet.pl/he/node/921 קאמיינסק] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): יישובים
קטגוריה:שואת יהודי פולין: קהילות
קטגוריה:לודז' (פרובינציה): עיירות יהודיות
דגרתל מיקרונזי

דגרתל מיקרונזי (שם מדעי: Megapodius laperouse) הוא עוף טרופי קרקעי ממשפחת הדגרתיליים והוא הקטן מבני המשפחה. מין זה מצוי בסכנת הכחדה בטבע באזור חיותו - איי מיקרונזיה.

הדגרתל הוא עוף בינוני החי על קרקע. אורכו 38 ס"מ והוא בעל כסות נוצות שחורה או חומה כהה וראש בהיר יותר ובעל ציצה קנה ממעל. המקור כתום ועל הצוואר חלק עור אדום. הרגליים גדולות ביותר וצהובות. הוא קורא בקול גבוה.

הוא חי בשטחים מיוערים באיי האוקיינוס השקט וניזון על קרקע היער ממגוון מזונות מהחי והצומח. הוא חי באיי מריאנה באסנשן, אגריגן, פאגן, אגויגאן ואלמגן וכמה בודדים נצפו בסאיפאן וטיניאן.

הדגרתל מצוי בסכנת הכחדה בטבע מכיוון שהתקיים במשך תקופה ארוכה באיים מבודדים שהפכו אותו לחסר פחד מפני ציידים ומטורפים שהובאו על ידי האדם לאיים. כמו כן שריפת צמחייה והכנסת צמחים פולשים שפגעו ביערות גרמו למין להתמעט.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1823
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'וזף פול גיימר
קטגוריה:דגרתליים
קטגוריה:מיקרונזיה: עופות
מלאו

מלאו (שם מדעי: Macrocephalon maleo) הוא מין יחיד בסוגו של עוף ממשפחת הדגרתיליים האנדמי לאי סולאווסי באינדונזיה.
== מאפיינים ==
המלאו הוא עוף ייחודי לאי סולאווסי וליערות הגשם ויערות ההר שבו. אורכו 55-60 ס"מ והוא עוף גדול יחסית למשפחה. צבעו אפור-חום. העור סביב עיניו חשוף וצהבהב. הוא בעל כתר שחור. רגליו בצבע אפור-כחול והן ארוכות ומאפשרות לו לרוץ מהר. הוא יכול גם לעוף אך משתמש ביכולת זו לעיתים רחוקות. הנקבות קטנות במעט מהזכרים אבל אין הבדלים גדולים בכל השאר.

המלאו, כמו קרוביו, חי ביערות הגשם ומחפש יצורים קטנים כמו טרמיטים וחיפושיות, פירות ועלים למאכל על פני האי. הוא חי בקבוצות קטנות בטבע. הקינון מתבצע בדרך מיוחדת: בני הזוג בונים תל גדול מעפר או חול ובתוכו מונחת הביצה היחידה שלהם, גדולת הממדים. לאחר מכן הם נשארים בסביבה. הזכר מצויד בחיישן טמפרטורה ומדי פעם הוא בודק את הטמפרטורה בתוך התל. הזוג מוסיף עפר לתל, או גורע ממנו, בהתאם לתוצאות. כך משמש התל כמדגרה. עם בקיעתו, האפרוח צריך להבקיע את דרכו החוצה מתוכו, והוא יוצא מוכן לחיים. לרוב אין בכלל מפגש בין האפרוח להוריו. הוא יוצא לדרכו לחפש מזון בלי לפגוש בהם. 

המלאו נמצא בסכנת הכחדה עקב ציד, פגיעה באזורי מחייתו, סחר בעופות וכן מהכנסת טורפים שאינם ילידי האי. נכון לשנת 2005 ישמספרי המין עומדים על 4,000-7,000 פרטים בוגרים. החל משנת 1972 המין נחשב מין מוגן באינדונזיה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1846
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי סלומון מולר
קטגוריה:דגרתליים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם
קטגוריה:סולאווסי: עופות אנדמיים
קטגוריה:עופות יערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
קאמיאנקה בוזקה

קאמיאנקה בוזקה (באוקראינית: Кам'янка-Бузька; בפולנית עד 1945: Kamionka Strumiłowa, קאמיונקה סטרומילובה; ביידיש: קאַמינקע) היא עיירה במחוז לבוב שבמערב אוקראינה, על גדת נהר הבוג המערבי, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
קאמיאנקה בוזקה נזכרת לראשונה באמצע המאה ה-15, עת נקראה בשם "דימושין", ובשנת 1509 הוענקו לה זכויות עיר. במשך השנים הייתה העיירה למרכז מסחר חשוב, בעיקר הודות לישיבתה על נהר הבוג.

לאחר מלחמת העולם הראשונה, ובהתאם הסכם ריגה, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

==יהודי היישוב==
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1456, ובשנת 1627 הותר ליהודים לבנות בה בית כנסת. בשנת 1913 פגעה בעיירה שרפה גדולה, שכילתה את רוב בתי היהודים ביישוב. בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלטו מהעיירה רוב יהודיה, ורבים מהם לא שבו אליה.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 3,283 יהודים, למעלה ממחצית מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית ענפה. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939. בתקופה זו הגיעו לעיירה פליטים יהודים רבים ממערב פולין.

ב-28 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ולמחרת אלו רצחו בה כ-200 יהודים. ב-2 ביולי 1941 ערכו אוקראינים מקומיים, בעידוד הגרמנים, פוגרום המוני ביהודי העיירה, במהלכו נרצחו כמה מאות יהודים.

ב-10 בנובמבר 1941 פשטו הגרמנים על בתי היהודים בעיירה, ולאחר סלקציה, רצחו כ-500 יהודים ביער סמוך. בהמשך החודש הוקם בעיירה מחנה עבודה, בו רוכזו יהודים רבים מיישובי הסביבה, ואשר רבים מיושביו מתו ממגפות וברעב.

ביוני 1942 הובאו לעיירה יהודים נוספים שגורשו מיישובי הסביבה. באקציה שנערכה במקום ב-15 בספטמבר 1942 שילחו הגרמנים כ-1,500 יהודים למחנה ההשמדה בלז'ץ, תוך רצח כמה עשרות יהודים בשטח העיירה.

ב-21 בספטמבר 1942 נרצחו כ-600 יהודים נוספים מהעיירה בסביבת הכפר זאובוז'ה. יהודים שניסו למצוא מקומות מסתור בסביבת העיירה אותרו ונרצחו ברובם בידי הגרמנים והאוקראינים.

ב-28 באוקטובר 1942 שולחו כמה מאות יהודים שעוד נותרו בעיירה לבלז'ץ. ב-10 ביולי 1943 חוסל סופית גם מחנה העבודה שהוקם בעיירה, כאשר מספר הנספים בו עמד על למעלה מ-5,000 יהודים.

על פעילותה בזמן במלחמה יאדוויגה ואלקוב קיבלה הכרה כחסידת אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160731175120/http://moreshet.pl/he/node/917 קאמיונקה סטרומילובה] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:גליציה
קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:מחוז לבוב: עיירות יהודיות
טריבון צבאי

טריבון צבאי מתקופת הקיסרותטריבון צבאי (בלטינית: tribunus militum) הייתה דרגה בצבא הרומי.
==היסטוריה==
מקור משרת הטריבון הצבאי היא עוד בתקופת המלוכה הרומית.

בתקופת הרפובליקה, בכל שנה ה"קומיטיה פופולי טריבוני" (אספת העם כולו) בחרה ב-24 גברים בשנות העשרים לחייהם, בעלי שאיפה סנאטורית, לשרת כטריבון החיילים ("טריבוני מיליטינום"). במסגרת תפקידם נשלחו בקבוצות של שישה לארבעת הלגיונות הקונסולאריים כדי לשמש כמפקדיהם. הטריבונים שימשו בעיקר בתפקידי מטה, שימשו כעוזרי המצביא, והיו אחראים על המשמעת בלגיון, לפעמים הם שימשו גם כמפקדים ישירים של חלקים מלגיון, מיחידות בסדר גודל קוהורטה ומעלה.

לאחר שנבחר הטריבון הצבאי, הוא שירת בצבא בדרך כלל כ-5 עד 10 עונות. לאחר סיום שירותו הצבאי היה יכול האדם ששירת בתפקיד להתחיל במסלולו הפוליטי ברומא, כיוון שמשרת הטריבון הצבאי הייתה (לא ברור אם באופן רשמי או לא) המשרה הראשונה במסלול המשרות.

בתקופת הקיסרות הרומית מונו הטריבונים הצבאיים על ידי הקיסר, נוהל שהחל בימי אוגוסטוס. כל לגיון קיבל שישה טריבונים, כאשר אחד מהם היה מהמעמד הסנטורי (Tribunus legionis latclavius), נבחר על ידי הקיסר מקרב הפרטורים או הקווסטורים. חמשת הטריבונים הנוספים נבחרו גם כן על ידי הקיסר, אולם מקרב מעמד הפרשים (Tribunus legionis angusticlavius).

הטריבונים פיקדו על הקוהרטות של כל לגיון כאשר סדר הכוחות של קוהורטה נע בין 500 ל-1,000 חיילים. הטריבון מהמעמד הסנאטורי היה הבכיר מבין ששת הטריבונים הצבאיים בלגיון, וחוץ מפיקודו על קוהרטה, שימש בדרך כלל גם כסגנו של מפקד הלגיון, הלגאטוס (שגם נבחר על ידי הקיסר).

תפקיד הטריבון הצבאי היה אחד משלוש המשרות הצבאיות שהיו חייבים בני מעמד הפרשים לשרת בהם, על מנת שיוכלו לאחר שירותם הצבאי לשרת בממשל הקיסר.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הצבא הרומי
קטגוריה:דרגות צבאיות ברומא העתיקה
פסק דין מגדל נגד אבו חנא

פסק דין מגדל נ' אבו חנא העוסק בדיני נזיקין וקובע מהי הדרך הנכונה לחישוב פיצויים בגין אובדן יכולת השתכרות במקרה שהניזוק הוא ילד המשוייך למגזר או מגדר מסוים. פסק הדין קובע כי אין להתחשב בנתונים כגון מין ומוצא בקביעת פיצויים, אלא יש לפסוק פיצויים גלובליים לפי השכר הממוצע במשק, אלא אם כן ישנן ראיות המעידות על הכיוון העסקי האינדיבידואלי של הניזוק.

== העובדות ==
רים אבו חנא נפגעה בתאונת דרכים כשהייתה בת 5 חודשים. בית המשפט המחוזי בחיפה פסק לה פיצויים שונים עבור ראש הנזק של כאב וסבל ובעבור ההוצאות הרפואיות. באשר לפיצוי עבור אובדן כושר השתכרות פסק בית המשפט סכום גלובלי של 500 אלף ₪ זאת כיוון שלדידו אין אינדיקציה לגובה ההשתכרות העתידה של אבו חנא ועל כן לא ניתן לתת פיצוי "מדויק".אובדן 

== טענות הצדדים ==
מגדל טוענים כי מדובר בסכום מופרז שכן בהתחשב בסביבה בה אבו חנא גדלה הסיכוי שהיא תשתכר בעתיד הוא אפסי שכן רוב רובן של הנשים מהמגזר ובמקום מגוריה של אבו חנא לא משתלבות בשוק העבודה. מאידך טוענת אבו חנא, שאין להתחשב ברקע ממנו באה והתחשבות שכזו מפרה את עקרון השוויון. לדידה יש להסתמך על נתונים אישיים ובהיעדרם על השכר הממוצע במשק לחישוב אובדן כושר השתכרות.

== הכרעה ==
השופט אליעזר ריבלין קובע שככלל משתמשים בנתוניו האישיים של האדם כדי לחשב את ראש הנזק "אבדן כושר השתכרות". אבל כיוון שאצל קטינים רבה העמימות בנוגע לעיסוק העתידי אותו היו בוחרים וממילא קיימת עמימות בנוגע לגובה שכרם העתידי, קיימת הנחת מוצא שהיו משתכרים את השכר הממוצע במשק. שאלתו של ריבלין היא למעשה מתי ניתן לסטות מהכלל האמור, האם כשיש הנחות סטטיסטיות על מגזר הניזוק מקום מגוריו וכיוצא בזה או אך ורק כשיש נתונים אינדיבידואליים על הניזוק עצמו. ריבלין עוסק בסוגיה תוך שהוא שם לנגד עיניו את אחת ממטרות הנזיקין שהיא צדק חלוקתי, וקובע ש לפיכך הוא משאיר את פסק הדין של בית המשפט המחוזי על כנו, ומכריע שבאין נתונים אינדיבידואליים הפיצוי אותו תקבל הניזוקה יהיה בהתאם לשכר הממוצע במשק. הוא למעשה אומר שכיוון שהאדם הוא אוטונומי אין להכיר במציאות בה הוא כבול להשתייכותו התרבותית, וממילא אין הצדקה לסטות מהכלל של השכר הממוצע במשק על בסיס אותה השתייכות.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסקי דין של בית המשפט העליון
קטגוריה:פסקי דין של בית המשפט המחוזי בחיפה
קטגוריה:דיני נזיקין
טורמה

פרש רומאי
טורמה (בלטינית: Turma – "להקה") הייתה יחידה צבאית בחילות הפרשים של הצבא הרומי והצבא הביזנטי.

הצבא הרומי בתקופת הרפובליקה התיכונה, התבסס בעיקר על חיל רגלים כבד, אולם לכל לגיון צורפו 300 פרשים. על פי פוליביוס הפרשים חולקו ל-10 טורמות על אחת בת שלושים איש. אנשי הטורמה היו בוחרים מביניהם שלושה דקוריונים שיפקדו עליהם. הבכיר מביניהם היה המפקד העליון, והשניים האחרים שימשו כסגניו. 

לא ידוע על שינויים רבים שנערכו בחיל הפרשים הרומאי, זרוע זו נותרה הזרוע המוזנחת ביותר בצבא הרומי והרומאים העדיפו להשתמש בפרשים גאלים או נומידים. במהלך המאה ה-7, עבר הצבא הביזנטי רפורמות שנועדו לעקור את הבעיות שהיו בצבא הרומאי שהצבא הביזנטי ירש אותו. הצבא הביזנטי החל להתבסס על תמות. כל תמה (θέμα מחוז) היה אחראי על גיוס צבא שהיה אמור להגן על המחוז מפלישות האויב. הטורמה מתוארת כיחידה העיקרית של הצבא התמתי, אם כי הטורמות שילבו גם יחידות רגליות לפי הצורך.

==הערות שוליים==

קטגוריה:חיל הפרשים
קטגוריה:מרכיבי סדר הכוחות בצבא הרומי
קטגוריה:האימפריה הביזנטית: צבא וביטחון