אחד במאי

יום הפועלים הבין־לאומי, ובשמו הידוע יותר אחד במאי, מצוין ב־1 במאי כביטוי לסולידריות בין ארגוני עובדים וכביטוי למאבק למען תנאי עבודה טובים יותר. יום זה הוא אחד מסמליו המרכזיים של הסוציאליזם.

מקורו של החג בהפגנות שנערכו בקנדה ובארצות הברית בשנות ה־70 וה־80 של המאה ה-19, בדרישה להגביל את יום העבודה ל־8 שעות. כיום הוא מצוין ברוב מדינות העולם באופן כלשהו. בעיקר במדינות מערב אירופה (צרפת, גרמניה ועוד), באמריקה הלטינית (ברזיל, מקסיקו ועוד) ובמדינות סוציאליסטיות וקומוניסטיות (הרפובליקה העממית של סין, קובה, ונצואלה, בוליביה ועוד). בישראל איבד החג משנות ה־90 ואילך את מעמדו ומאז הוא מצוין בצמצום יחסי לעבר, אם כי לפי חוק חופשה שנתית הוא בגדר "יום בחירה" במקומות העבודה.

==היסטוריה==
=== התאריך ===
ראשיתו של "אחד במאי" בהפגנה שהתקיימה בעיר טורונטו שבקנדה ב־15 באפריל 1872. את ההפגנה ארגנה פדרציה של איגודי עובדים בטורונטו בדרישה לשחרר ממעצר 24 פועלי דפוס שהנהיגו שביתה במטרה להגביל את יום העבודה ל־9 שעות. כיוון שהתאגדות עובדים ושביתות נחשבו אז בלתי חוקיות, הם נעצרו. הפדרציה של איגודי העובדים בטורונטו (Toronto Trades Assembly) ניצלה את האירוע לארגון הפגנה למען זכויות העובדים והגבלת יום העבודה. ההפגנה נקבעה לחג ההודיה הקנדי (שנחוג אז בתאריך שונה מהמקובל היום בקנדה).

ב־1884, בעקבות המאבק המוצלח בקנדה, קבעה הפדרציה של ארגוני העובדים בארצות הברית (Federation of Organized Trades and Labor Unions) את 1 במאי 1886 כמעין אולטימטום בדרישה להגביל את יום העבודה ל־8 שעות. כיוון שדרישת איגודי העובדים האמריקניים לא נענתה עד לתאריך שקבעו, הם פתחו בשביתה כללית. ב־4 במאי 1886, בעיר שיקגו הידרדרו ההפגנות שליוו את השביתה למהומות, שבהן נהרגו פועלים מפגינים ושוטרים. מהומות אלה מכונות "מהומות היימרקט". בעקבות ההפגנות, שהסתיימו במותם של כ־60 מפגינים ו־7 שוטרים, הפכה התנועה הסוציאליסטית את הדגל האדום לסמלה הרשמי, לזכר "דם מעמד הפועלים שנשפך".

=== תולדות ציון החג ===
לזכר אירועים אלה קבעה הוועידה הראשונה של האינטרנציונל השני, שנערכה בפריז ביולי 1889, את אחד במאי כיום הפועלים הבינלאומי. מאז 1890 מצוין היום במדינות רבות. בוועידה השנייה של האינטרנציונל, שנערכה בבריסל ב־1891, התקבלה ההחלטה שביום הפועלים יתארגנו הפגנות בעלות אופי כלכלי בלבד, ואף נקבעה השבתת העבודה לאותו היום, בהתאם לתנאים.

ב־1 במאי 1892 ציינו פועלי האימפריה הרוסית היהודים לראשונה את יום הפועלים, בווילנה.

משטרים טוטליטריים בעלי גון סוציאליסטי כלשהו אימצו את אחד במאי כיום חג. המפלגה הנאצית בגרמניה, לאחר עלייתה לשלטון בשנות ה־30 של המאה ה־20, קבעה את היום כחג לאומי שנקרא "יום העבודה", אך אסרה על הפגנות של ארגוני שמאל ביום זה, ופירקה את איגודי העובדים שלא היו קשורים למפלגה הנאצית. גם בברית המועצות, לאחר מהפכת אוקטובר, נקבע אחד במאי כיום חג לאומי, ועד מהרה הוא הפך לחג העיקרי של ברית המועצות ושל המדינות שהיו כפופות לה. בשיאה של ברית המועצות, נהגו לציין את החג במשך יומיים רצופים (1 ו־2 במאי), ולקיים בו תהלוכות ענקיות.

הכנסייה הקתולית ניסתה ב־1955 להעניק לחג גוון נוצרי, וקבעה את 1 במאי כיום חג נוסף לכבוד יוסף, אביו של ישו. החג נקרא "יום יוסף הקדוש הפועל" (על־פי המסורת הנוצרית, יוסף היה נגר).

התמוטטות הסוציאליזם בברית המועצות ובמדינות מזרח אירופה הביאה לביטול החג ברוסיה ובחלק מהמדינות שהיו נתונות להשפעת ברית המועצות.

==כיום==
כיכר תחריר שבקהיר]]
במדינות אחדות בעלות עבר קומוניסטי נותר אחד במאי יום חג, אבל הצעדות והטקסים שהיו נהוגים בו בוטלו.
בהונגריה, בצ'כיה ובסלובקיה זהו יום שבתון.
ברוסיה נקרא החג כיום "יום האביב והעבודה" והוא מצוין כיום בעיקר על ידי נאמני המפלגה הקומוניסטית.
בפולין וברומניה בוטלו צעדות אחד במאי שהיו נהוגות בתקופה הקומוניסטית, אולם הוא נותר יום חג.

במדינות המערב זהו יום שבתון ברוב המדינות, בהן גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד, שוודיה ונורווגיה.
בפינלנד נחוג ב־1 במאי "ואפו" (Vappu), שהוא חג האביב, העובדים והסטודנטים.
ברבות ממדינות המערב, ובהן ישראל, נהוג היה לציין את 1 במאי בצעדות המוניות שארגנו איגודי העובדים והמפלגות הסוציאליסטיות. דווקא בארצות הברית, שממנה מקורו, הוא לא מצוין, ובמקומו נקבע "יום העבודה" ליום שני הראשון בחודש ספטמבר. גם בקנדה, ניו זילנד ובאוסטרליה נקבעו בסופו של דבר מועדים אחרים לציון "יום העבודה". בבריטניה נהוג יום חופשה (Bank Holiday) ביום שני הראשון של חודש מאי, אולם הוא אינו מוגדר באופן רשמי כ"יום העבודה".
ברוב מדינות אמריקה הלטינית זהו חג רשמי, לדוגמה בברזיל, ארגנטינה, צ'ילה, פרו, מקסיקו, קולומביה, ונצואלה ובאל סלוודור.

החג בגרסתו הקומוניסטית, מצוין באופן רשמי במדינות כמו הרפובליקה העממית של סין, קובה וקוריאה הצפונית. בסין החג מצוין היום במשך שבוע, והוא החופשה העיקרית בשנה.

בימינו החג ממשיך להיות מצוין על ידי צעדות ועצרות ענק של ארגוני העובדים בסקנדינביה, צרפת, גרמניה, ספרד, איטליה וארצות השפלה. במקביל ארגוני שמאל רדיקליים, ומתנגדי הגלובליזציה, מנצלים את היום לפעולות מחאה חריפות יותר, במיוחד בברלין ובכמה מעריה המרכזיות של גרמניה.

== יום הפועלים בישראל ==
בניין ההסתדרות ב[[רחוב הירקון (הבית האדום) מעוטר בכרזות לרגל אחד במאי, 1926]]
חגיגות אחד במאי ב[[גבעת חיים מאוחד, בין 1935 ל־1945]]
ב־1906 צוין היום לראשונה בארץ ישראל. החל משנות ה-20 של המאה ה-20 ציינה הסתדרות העובדים הכללית את יום הפועלים כיום חג כללי בכל שנה. היום צוין בהשבתת מקומות העבודה, כינוסים גדולים ותהלוכה מרכזית. משטרת המנדט אסרה קיום תהלוכות ללא רישיון ופיזרה תהלוכות כאלו במהירות. החל משנת 1933 לא יצאו העיתונים באחד במאי עובדים דתיים לא השתתפו ברובם בחגיגות אחד במאי ולא שבתו ביום זה ממלאכה. משמרות של פועלי ההסתדרות נהגו לפקוד מקומות עבודה שלא שבתו ולדרוש את השבתתם, אך הסכם של ההסתדרות עם הפועל המזרחי התיר למקומות עבודה של הפועל המזרחי לעבוד באחד במאי.
דיוקנותיהם של [[סטלין ולנין נישאים בחוצות תל אביב באחד במאי 1949. סיסמה על הרכב: הלאה מחרחרי המהפכה האימפריאליסטית!]]
על אף הדומיננטיות של תנועות השמאל בשנותיה הראשונות של המדינה, אחד במאי מעולם לא נקבע כחג רשמי. עם זאת, 1 במאי היה מקובל כ"יום בחירה" במקומות עבודה רבים, ומשרד החינוך אישר לסגור מוסדות חינוך ביום הזה, אם מנהל המוסד הודיע על כך להורים מראש. בשלושה מחוקי העבודה – חוק חופשה שנתית, חוק פיצויי פיטורים וחוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה) – ניתן לאחד במאי מעמד זהה לזה של חג לעניין רציפות בעבודה. ההסתדרות הכללית נהגה להשבית מקומות עבודה שהיו כפופים לה ב־1 במאי.
תהלוכת [[הנוער העובד באחד במאי בשנות החמישים|ימין]]
בשנת 1956 נוצל אחד במאי לצורך גיוס עובדים ליציאה לביצורים בספר.

עד לתחילת שנות ה־80 היה אחד במאי מעין יום חג רשמי כאשר כל המשק הציבורי וההסתדרותי שבת ואלפים השתתפו באופן מאורגן במצעדי אחד במאי שבראשם עמדה ההסתדרות ואנשי מפלגת העבודה. עד לשנות ה־90 היה אופיו של החג בישראל דומה לאופי של חגים כגון פורים, חנוכה ול"ג בעומר, בהם רוב המשק עובד ולומד כרגיל אך בחברות שהיו שייכות להסתדרות העובדים כמו בנק הפועלים או המשביר לצרכן לא עבדו באותו יום או שעבדו חצי יום. מורים וגננות שהיו חברי הסתדרות המורים היו לוקחים באותו יום חופש, והדבר השפיע בהתאם על מהלך הלימודים במוסדות חינוך שונים. משנות ה־90 ואילך איבד החג בהדרגה את מעמדו בישראל. וכיום הוא מצוין בצמצום יחסי לעבר, אם כי הוא עודנו בגדר "יום בחירה" בחלק ממקומות העבודה.

בשנים שעברו מאז המשיכו גורמים שונים לציין את אחד במאי, כגון: המפלגה הקומוניסטית הישראלית כאשר העצרת המרכזית שלה מתקיימת בנצרת, בשבת שלפני האחד במאי תנועת הנוער העובד והלומד אשר הוסיפה לתהלוכה המסורתית הפנינג שעיקרו עבודה מאורגנת והתאגדות מקצועית. תנועות נוער שונות החלו מדי שנה לערוך ימי עיון.

===כיום===
ימין
עצרת אחד במאי השנתית של [[מק"י וחד"ש בנצרת]]
חברי בנק"י בהפגנת האחד במאי בנצרת 2023
מאז שנת 2003, בעקבות המדיניות הכלכלית שהנהיג שר האוצר בנימין נתניהו, התחיל אחד במאי לקבל תשומת לב מחודשת הדומה למגמות כאלו בעולם. התהליך בא כחלק מ"תחייה" יחסית של התארגנויות העובדים בישראל. בשנת 2005 החל ארגון העובדים מען לציין את אחד במאי בתל אביב באירוע שבו השתתפו מספר רב של ארגוני עובדים מקומיים ומהגרי עבודה, עובדי בניין ועובדות חקלאות מהיישובים הערביים. במקביל חודשה בשנת 2008 המסורת של מצעד אחד במאי בתל אביב שבו משתתפים ארגונים חברתיים שונים ותנועות נוער, בהם: ההסתדרות, השומר הצעיר, המחנות העולים, הנוער העובד והלומד, מרצ, נוער מרצ, כוח לעובדים, בינה, מאבק סוציאליסטי, השמאל הלאומי, ובמידה מסוימת גם מפלגת העבודה.

בשנת 2010 קמה "קואליציית האחד במאי" בתל אביב תחת הסיסמה "מתאחדים במאי" בצעדה השתתפו מעל 5,000 אנשים והיא כללה שלוש צעדות שונות שיצאו ממקומות שונים בתל אביב ואשר התאחדו לכדי צעדה גדולה אחת. קואליציות דומות קמו גם בחיפה, ירושלים ובאר שבע. בנוסף התקיימה גם הצעדה המסורתית הגדולה בנצרת ביוזמת חד"ש ומק"י. בקואליציה של האחד במאי היו שותפים כמה עשרות ארגונים, תנועות ומפלגות ביניהם חד"ש, מק"י, מרצ, מפלגת העבודה, כוח לעובדים, בינ"ה, עתידנו, מאבק סוציאליסטי, ארגונים חברתיים ותנועות נוער. בבאר שבע התארגנה תהלוכה בשם "יחד צובעים את באר שבע באדום". במקביל ערך ארגון העובדים "מען" מצעד אחד במאי משל עצמו תחת הסיסמה "פועלים מאורגנים צועדים ברחוב".
תהלוכת [[הנוער העובד והלומד באחד במאי בשנת 2011 – בסימן 90 שנים ל]]
===יום הפועלים בחיפה===
חיפה הייתה אחת הערים שבהן נחגג אחד במאי בתהלוכות רבות משתתפים שנערכו בצירי התנועה המרכזיים של הדר הכרמל. הפעם הראשונה בה מתועדת תהלוכת אחד במאי בחיפה היא שנת 1925. הפועלים היהודים המאורגנים בחיפה שבתו מעבודה, והיו גם פועלים ערבים ששבתו (בעיקר ברכבת המנדטורית). כ־1,000 משתתפים, יהודים וערבים, השתתפו בחגיגות ובתהלוכה. בעצרת שהתקיימה נאמו זלמן שזר (אז נקרא עדיין רובשוב), סלים חסון, ישראל מרום (מרמינסקי) ונציגי הוועד הפועל של ההסתדרות. הנאומים בעברית תורגמו לערבית והנאום בערבית תורגם לעברית.

ב־1984, נחוג אחד במאי בפעם האחרונה בחיפה באופן ממסדי, בהשתתפות קרוב ל־100,000 משתתפים ובנוכחות יצחק רבין, שמעון פרס, הנהגת ההסתדרות והנהגת נעמת.

לקראת אחד במאי 2009 הוקמה בחיפה "קואליציית האחד במאי – חיפה האדומה", בהשתתפות חד"ש, מרצ, מפלגת העבודה, כוח לעובדים, מאבק סוציאליסטי, המכללה החברתית כלכלית וארגונים נוספים, במטרה להחיות את מסורת ההפגנות בחג הפועלים. ואכן, ב־2009 וב־2010 השתתפו מאות מפגינים בצעדות אחד במאי שיצאו משכונת ואדי ניסנאס לשכונת הדר הכרמל.

לרגל אחד במאי יוזמת המכללה החברתית כלכלית בחיפה מדי שנה פסטיבל סרטי פועלים בינלאומי. הפסטיבל מתקיים בשיתוף סינמטק חיפה והפך מאז התחלתו בשנת 2008 למסורת שמאפשרת לחשוף לקהל הישראלי יוצרים חברתיים מהארץ ומהעולם.

החל מ־2015, מאורגנות צעדות לכבוד אחד במאי בחיפה על ידי הארגון האנרכו־קומוניסטי אחדות במושבה הגרמנית.

==ראו גם==
* פרולטריון
* סוציאליזם
* קומוניזם
* יום העבודה
* מצעד אחד במאי במוסקבה (1941)
*האינטרנציונל

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* דוד ורד, [https://web.archive.org/web/20091029005644/http://geocities.com/pitagoras1st/mayday.htm האחד במאי – היסטוריה]
* 
* [http://freshanddata.blogspot.com/2011/05/blog-post.html קום התנערה עם חלכה (האחד במאי בראי מקורות היהדות)], בתוך [http://freshanddata.blogspot.com/ קריאה חופשית]
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* תהלוכות אחד במאי בישראל
| [https://www.youtube.com/watch?v=TNt5uaBCTQc תל אביב 1930]
| [https://youtu.be/8H_Jm_9qpN4 תל אביב 1937]
| [https://www.youtube.com/watch?v=5u_mMpUNSPk תל אביב 1947], לוי אשכול בראש הצועדים
| [https://www.youtube.com/watch?v=azlur5ccCZE#t=298 ירושלים 1951] <small><small>(התחלה 4:58)</small></small>
| [https://www.youtube.com/watch?v=LD5s-I0KUiU&feature=em-uploademail חיפה 1954]
| [https://www.youtube.com/watch?v=eTCahE9ruYE&feature=em-uploademail תל אביב 1952]
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-IN-ISRAEL/fdf9aaead4c74acfa05c596d6f5e0d4e נצרת 1958]
| [https://jfc.org.il/news_journal/61546-2/102820-2/ חיפה 1958]
| [http://www.aparchive.com/metadata/ISRAEL-RALLY/c5dedda1dedf2da5069df2d0d1882c70 תל אביב 1978], על הבמה: יצחק רבין, שמעון פרס, יגאל אלון
| [http://www.aparchive.com/metadata/ISRAEL-MAY-DAY/2cd710ee7831d0abb12af39bc1abcc4f תל אביב 1979], נואם: צ'רלי ביטון
| [http://www.aparchive.com/metadata/MIDDLE-EAST-PALESTINIANS-amp-ISRAELIS-CELEBRATE-MAY-DAY/691d9760dac0e3a25631a1bedbd76e27 ירושלים 2000]
| (יומני כרמל, ארכיון שפילברג, ארכיון AP)
* מצעדים והפגנות באחד במאי ברחבי העולם, בארכיון הסרטונים של AP 
| [http://www.aparchive.com/metadata/Labour-Day-Demonstrations/80e0f71473f74ba9b92d9af7bb1de8a8 AP Archive] לונדון 1910
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-BRINGS-OUT-SOCIALIST-WORKERS-SOUND/bcf046f815364e8893b6ac23bb4fc115 AP Archive] ברמינגהאם 1930
| [http://www.aparchive.com/metadata/May-Day-Multitude-Invades-Hyde-Park/ba58774482014c30b8f552e354feec5f AP Archive] לונדון 1932
| [http://www.aparchive.com/metadata/Communists-Clash-With-Paris-Police/d6808526a34246ba832617ed465c80f9 AP Archive] פריז 1933
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-IN-EUROPE-SOUND/886a99d69464464cb4cb32f841e0754d AP Archive] פריז 1934
| [http://www.aparchive.com/metadata/May-Day-Parade-In-Russia/fd1225082d5844379061dbf944eb491f AP Archive] מוסקבה 1936
| [http://www.aparchive.com/metadata/May-Day-In-Moscow/ebe6fbe77dce489abcfdd70e1535e83e AP Archive] מוסקבה 1939
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-IN-TOKYO-NO-SOUND/96cf6190cf724d4287691df8b38a0113 AP Archive] טוקיו 1946
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-IN-BERLIN/15f92a51e5114c3991d209ab361e68df AP Archive] ברלין 1947
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-IN-ROME-AND-TRIESTE-NO-SOUND/d43303fb25664b1387b11636c9372fe7 AP Archive] רומא וטריאסטה 1948
| [http://www.aparchive.com/metadata/EAST-and-WEST-BERLIN-ON-MAY-DAY/eb3f021f2a204b8084b9e178997edcc7 AP Archive] ברלין 1951
| [http://www.aparchive.com/metadata/TOKYO-MAY-DAY-RIOTS/259c29c37eba4416a311e903b05e57b1 AP Archive] טוקיו 1952
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-CELEBRATIONS/8fb7a42ac93447f5a943b63970025f7b AP Archive] מינכן 1953
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-CELEBRATIONS/98ef0efba2964ef589380e2074f2eed0 AP Archive] לונדון 1953
| [http://www.aparchive.com/metadata/EMPEROR-S-BIRTHDAY-and-MAY-DAY/6c031984f981469ab3da414dff06abcd AP Archive] טוקיו 1954
| [http://www.aparchive.com/metadata/BELGRADE-MAY-DAY-PARADE/28cae631f70140adbbf1d665bbe7742d AP Archive] בלגרד 1954
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-CELEBRATIONS-IN-CYPRUS-NO-SOUND/e6105cea843143d3b8bbcac7962535ae AP Archive] ניקוסיה 1958
| [http://www.aparchive.com/metadata/RED-FLAG-DEMONSTRATIONS-AT-ST-PANCRAS/0d60e10529b24e39a4445b41da8b9f54 AP Archive] לונדון 1958
| [http://www.aparchive.com/metadata/MAY-DAY-VARIOUS-NO-SOUND/356ce176745b477e981d1df245e89dc7 AP Archive] רומא 1963
| [http://www.aparchive.com/metadata/UAR-EGYPT-MAYDAY-PARADE/8a9e5b6db50297410ccc7fc135206d4b AP Archive] קהיר 1964
| [http://www.aparchive.com/metadata/ZANZIBAR-MAYDAY/618325c1fa947591a80cd3fedef80f44 AP Archive] זנזיבר 1964
| [http://www.aparchive.com/metadata/GREECE-WORKERS-MAY-DAY/8ccbfdcb3867f36e1c8d621455891a00 AP Archive] אתונה 1964
| [http://www.aparchive.com/metadata/SINGAPORE-DEMONSTRATION-FOILED/d0bc5d3a585251eeca6d80203463a64c AP Archive] סינגפור 1965
| [http://www.aparchive.com/metadata/SOUTH-VIETNAM-SAIGON-DEMONSTRATIONS/345f408bcbe40d3dc8a2a5dce2ef19b3 AP Archive] סייגון 1966
| [http://www.aparchive.com/metadata/CHINA-MAY-DAY/6198735987c3eb94b7efaf5704647f86 AP Archive] בייג'ינג 1966
| [http://www.aparchive.com/metadata/ITALY-MAYDAY-RALLY/333fced494919b3e9bbe40852f8f2e82 AP Archive] רומא 1968
| [http://www.aparchive.com/metadata/US-COMMUNIST-RALLY/9ee9c74b2455c83593db5a4764979c94 AP Archive] ניו יורק 1969
| [http://www.aparchive.com/metadata/SYRIA-MAY-DAY/0c76448f71f4b9e8d0da3174ca04f1bc AP Archive] דמשק 1969
| [http://www.aparchive.com/metadata/PHILIPPINES-MAY-DAY-DEMONSTRATIONS/a5db9343ff302be47a1e9babf8ceaf17 AP Archive] מנילה 1970
| [http://www.aparchive.com/metadata/CHILIE-MAY-DAY/e9623fb7c8199d039142e6d4da3634a5 AP Archive] סנטיאגו דה צ'ילה 1971
| [http://www.aparchive.com/metadata/c0017821/6a0f3c46f741fed4135f28551f47a454 AP Archive] הוואנה 1971
| [http://www.aparchive.com/metadata/SERVICE-FAMILIES-ARRIVE-and-MAY-DAY-CELEBRATIONS-MALTA/fa09bb986cf443eea260e28dcc3b749d AP Archive] ולטה 1972
| [http://www.aparchive.com/metadata/ROMANIA-NIMEIRY-MAY-DAY-PARADES/2404f1aea3c93a20bb9ae008c9be2489 AP Archive] בוקרשט 1973
| [http://www.aparchive.com/metadata/NORTH-VIETNAM-MAY-DAY/bd78a79da34a3ca35deb3a63b7206b66 AP Archive] האנוי 1975
| [http://www.aparchive.com/metadata/MEXICO-MAY-DAY/5c63a0660e92884875940c07eb923bfd AP Archive] מקסיקו סיטי 1975
| [http://www.aparchive.com/metadata/TURKEY-MAY-DAY-RIOTS/da456a8a987f947badd30dcdfe3a7d0d AP Archive] איסטנבול 1977
| [http://www.aparchive.com/metadata/ETHIOPIA-PARADE/277163a4838ed3c516afc66162df9beb AP Archive] אדיס אבבה 1977
| [http://www.aparchive.com/metadata/LEBANON-RALLY/1349e0699c1fd88c16f59f3778be1dd7 AP Archive] ביירות 1978
| [http://www.aparchive.com/metadata/EL-SALVADOR-MAY-DAY-PARADE/8d9d63cd56a5ff2ebb4f432de5f731b7 AP Archive] אל סלוודור 1980
| [http://www.aparchive.com/metadata/NORWAY-PARADE/d4aeb6763a10ef31ff99e3a9b3bfec90 AP Archive] אוסלו 1981
| [http://www.aparchive.com/metadata/Poland-Protests/2ae791267f5fab7746f892e2146471c1 AP Archive] ורשה 1983
|
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חגים ומועדים
קטגוריה:סוציאליזם
קטגוריה:מחאה
קטגוריה:שביתות
קטגוריה:אירועים בחודש מאי
קטגוריה:עבודה