OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הר ורנון הארקורט

הר ורנון הארקורט (באנגלית: Mount Vernon Harcourt), המכונה לעיתים, בטעות, הר הארקורט (באנגלית: Mount Harcourt), הוא הר געש, הממוקם בחצי האי האלט שלחוף ים רוס באזור חוף בורכגרווינק של ארץ ויקטוריה, במזרח אנטארקטיקה, שבאנטארקטיקה.

להר צורה חרוטית, ושיא גובה 1,570 מטרים מעל פני הים; הר ורנון הארקורט הוא ההר ה-1,632 בגובהו באנטארקטיקה.

ההר הוא הר געש מסוג הר געש שכבתי, וסמוכים אליו שלושה הרי געש מסוג חרוט מגן.

== היסטוריה ==
=== גילוי ההר ===

ההר התגלה בינואר 1841 על ידי סר ג'יימס קלארק רוס.

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי ג'יימס קלארק רוס.

ההר נקרא על שם הכומר ויליאם ורנון הארקורט ממיסדיי איגוד המדע הבריטי (British Science Association).

== גאולוגיה ==

הר ורנון הארקורט, הוא חלק מהקבוצה הוולקנית מקמרדו.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Defense Mapping Agency 1992, [https://books.google.co.il/books?id=sgSnbMOD_VsC&pg=PA402&lpg=PA402&dq=%22Mount+Vernon+Harcourt%22&source=bl&ots=qcREvvLgu7&sig=ACfU3U3kJKndDDQSMST5Q2Puf2oF4sTm9A&hl=iw&sa=X&ved=2ahUKEwiVgImVrZrzAhUGlhQKHRrVCuA4KBDoAXoECA0QAw#v=onepage&q=%22Mount%20Vernon%20Harcourt%22&f=false Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica], P 402</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://gazetteer.linz.govt.nz/place/13084 הר ורנון הארקורט] באתר הגאזט הגאוגרפי של ממשלת ניו זילנד
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/21505 הר ורנון הרקורט] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=133208 הר ורנון הרקורט] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://peakery.com/mount-vernon-harcourt-antarctica/ הר ורנון הארקורט] באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
ורנון הארקורט
ורנון הארקורט
ורנון הארקורט
טנקמאר

טנקמאר (או טאמו) (908 – 28 ביולי 938) היה בנו הבכור של היינריך הראשון, מלך גרמניה.

== ביוגרפיה ==
טנקמאר נולד בשנת 908 להיינריך הראשון, מלך גרמניה ואשתו הראשונה, התבורג פון מרזבורג. אמו הייתה נשואה ואלמנה בעבר, ולאחר מכן נכנסה למנזר. מכיוון שעזבה את המנזר כדי להתחתן עם היינריך, נישואיה השניים נחשבו פסולים והזוג נפרד. הלגיטימיות של טנקמאר הייתה אפוא בסימן שאלה.

בשנת 929 דאג היינריך הראשון לירושתו ותיקן את ההסדר על ידי אספה בארפורט, ממש לפני מותו. לאחר מותו חולקו אדמותיו ועושרו בין ארבעת בניו: טנקמאר, אוטו, היינריך וברונו.<ref>Bernhardt, 3.</ref> אוטו, לעומת זאת, יועד על ידי אביו לקבל את הכתר. סכסוך הירושה היחיד היה בין אוטו לאחיו המלא הצעיר היינריך, שהוחזק במעצר בית בבוואריה במהלך הכתרתו של אוטו. <ref>Reuter, 149, based on Flodoard and Widukind of Corvey.</ref>

לאחר מות בן דודו, זיגפריד, רוזן מרזבורג, בשנת 937, טען טנקמאר לזכותו על מרזבורג.<ref name="Bernhardt, 18">Bernhardt, 18.</ref> אוטו, לעומת זאת, מינה את גרו, אחיו של זיגפריד.<ref name="Bernhardt, 18" /> במהלך סכסוך זה מרדו אברהרד מפרנקוניה וויכמן האב נגד אוטו וטנקמאר הצטרף אליהם. מאוחר יותר כותר טנקמאר בארזבורג. הוא נהרג מפגיעת חנית שהושלכה דרך חלון כנסיית פטרוס הקדוש, בזמן שחיפש מקלט בפנים.<ref>Ernest F. Henderson, History of Germany in the Middle Ages, G. Bell & Sons, London, 1894, p.125.</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידי 908
קטגוריה:נפטרים ב-938
Stoned at the Nail Salon

"Stoned at the Nail Salon" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הניו זילנדית לורד. השיר יצא לאור ב-21 ביולי 2021, על ידי חברת התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, Solar Power. השיר נכתב והופק על ידי לורד וג'ק אנטונוף.

== רקע והרכב ==
רשימת הרצועות של אלבום האולפן השלישי של לורד, Solar Power, פורסמה ב-21 ביוני 2021, כאשר השיר "Stoned at the Nail Salon" נכלל כרביעי באלבום.<ref></ref> לורד הודיעה על צאתו של השיר "Stoned at the Nail Salon" כסינגל השני<ref></ref> מ-Solar Power ב-19 ביולי 2021, דרך אתר האינטרנט שלה, שיצא ב-21 ביולי 2021.<ref></ref>

"Stoned at the Nail Salon", תואר כשיר פולק.<ref></ref> לורה סנאפס מגרדיאן תיארה את הרצועה כ"שיר עם מנסרתי", שם לורד שרה על איך "כל הילדות היפות ידהו כמו הוורדים".<ref name="guardian"></ref> השיר כתוב במפתח של מז'ור ומחזיק בקצב של 60 פעימות לדקה. השירה של לורד נעה בין D<sub>3</sub> ל-B<sub>4</sub>.<ref></ref> כמו הסינגל הקודם של לורד, "Solar Power", השיר "Stoned at the Nail Salon" מכיל קולות רקע של זמרות האינדי רוק פיבי ברידג'רס וקליירו,<ref name="stereogum"></ref> לורנס ערביה<ref></ref> ומרלון ויליאמס, האחרון שבהם לא היו על "Solar Power".<ref name="tidal"></ref> לורד תיארה את "Stoned at the Nail Salon" עם צאתו כ"התבגרות על הזדקנות, התמקמות ביתיות ושאלה אם קיבלת את ההחלטות הנכונות."<ref name="Rolling Stone"></ref><ref name="Dork"></ref><ref name="Billboard"></ref>

== הופעה חיה ==
לורד ביצעה את השיר בשידור חי בתוכנית "לייט נייט עם סת' מאירס" ב-1 ביולי 2021, יחד עם ג'ק אנטונוף.<ref></ref><ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== קרדיטים==
כל הקרדיטים שלהלן לקוחים מטיידל.
* לורד – שירה, כתיבה, הפקה
* ג'ק אנטונוף – כתיבה, הפקה, בס, גיטרה אקוסטית, 6 מיתרים חשמליים, מלאוטרון, פסנתר, מיקסינג
* פיבי ברידג'רס – שירת רקע
* קלייר קוטרל – שירת רקע
* לורנס ערביה – שירת רקע
* מרלון וויליאמס – שירת רקע
* לורה סיסק – מיקסינג
* כריס גרינגר – מאסטרינג
* כוויל קווינל – מאסטרינג

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!עולם
|21 ביולי 2021
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|יוניברסל מיוזיק גרופ
|<ref name="Apple Music"></ref>
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי לורד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לורד
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירים על ביגוד ואופנה
קטגוריה:בלדות משנות ה-2020
קטגוריה:סינגלים בהוצאת יוניברסל מיוזיק גרופ
הדוויג מסקסוניה

הדוויג מסקסוניה (בגרמנית: Hadwig von Sachsen; 910–965) השתייכה לשושלת האוטונית והייתה אשתו של איג הגדול. עם מות בעלה בשנת 956, היא שימשה כעוצרת בתקופת קטנותו של בנם איג קאפה, מלך צרפת, מייסד בית קאפה.

== ביוגרפיה ==
הדוויג הייתה בתו הצעירה של הדוכס הסקסוני היינריך צייד העופות, אשר נבחר למלך פרנקיה המזרחית בשנת 919, ואשתו השנייה מטילדה מרינגלהיים. אחיה היו אוטו הראשון, שהחליף את אביו כמלך והוכתר כקיסר האימפריה הרומית הקדושה בשנת 962; היינריך הראשון, דוכס בוואריה; גרברגה מסקסוניה , שהתחתנה עם לואי הרביעי, מלך צרפת בשנת 939; והארכיבישוף ברונו מקלן.

לאחר שאחיה אוטו הראשון עלה לשלטון בשנת 936, הוסדרו ברית ונישואין עם הדוכס הפרנקי המערבי איג הגדול, שביקש תמיכה במאבקיו עם המלך לואי הרביעי. הדוויג הייתה אשתו השלישית של איג. הם התחתנו ככל הנראה במאי 937. 

כשבעלה של הדוויג נפטר בשנת 956, בנה איג קאפה עדיין היה קטין. איג אמנם ירש את אחוזות אביו, אך מלכתחילה הוא לא שלט באופן עצמאי. יחד עם אחיה, הארכיבישוף ברונו, שימשה הדוויג כיורשת העצר ומנהלת נחלות הרוברטים עד שבנה הגיע לבגרותו. ברונו גם החזיק באפוטרופסות על אחיינו לותר, מלך צרפת, בן אחותו גרברגה, והפך לאחד האצילים החזקים במערב צרפת. הדוויג תמכה באחיה בסכסוך עם רגינר השלישי, רוזן היינאו ושימשה כבוררת ביריבות בין בנה איג קאפה לבין המלך לותר.

הדוויג הוזכרה לאחרונה בשנת 958 על ידי הכותב הפרנקי המערבי פלודורד מריימס וייתכן שמתה זמן קצר לאחר מכן; שנת 965 כשנת מותה מאת זיגברט מגמבלוקס מוטל בספק.

== משפחתה ==
להדוויג נולדו חמישה ילדים מבעלה איג הגדול:

* ביאטריס מצרפת התחתנה עם פרידריך הראשון, דוכס לורן עילית.
* איג קאפה, מלך צרפת (בערך 941–996), שהוכתר כמלך צרפת בשנת 987. 
* אמה מפריז (943–968), התחתנה עם רישאר הראשון, דוכס נורמנדיה בשנת 960. 
* אוטו, דוכס בורגונדי (945–965) 
* אנרי הראשון, דוכס בורגונדי (946–1002) 

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נשות אצולה במאה ה-10
קטגוריה:ילידי 910
קטגוריה:נפטרים ב-965
אמילי וייס

אמילי וייס (באנגלית: Emily Weiss; נולדה ב-22 במרץ 1985) היא אשת עסקים יהודיה-אמריקאית. היא מייסדת ומנכ"לית חברת הקוסמטיקה Glossier.

== ביוגרפיה ==
אמילי וייס גדלה בווילטון, קונטיקט<ref name="Jacobs 2017"></ref> במשפחה יהודית<ref></ref>. אביה עבד כמנהל בחברת הטכנולוגיה האמריקאית פיטני באווס ואמה הייתה עקרת בית.<ref name="Jacobs 2017" /> בתיכון התמחתה וייס אצל ראלף לורן במשך שני קיצים ותחזקה זמן קצר קריירת דוגמנות.<ref name="Jacobs 2017" /><ref name="Giacobbe 2017"></ref> בזמן שעבדה כמתמחה במגזין האמריקאי טין ווג כשהייתה בקולג', היא הופיעה בסדרת הטלוויזיה הוליווד הילס במשך כ-3 פרקים לצד לורן קונרד<ref></ref>. וייס סיימה את לימודיה באוניברסיטת ניו יורק בשנת 2007 עם תואר בעיצוב סטודיו.<ref name="Giacobbe 2017" /> היא הייתה עוזרת אופנה במגזין W ועוזרת סטיילינג במגזין ווג.<ref name="Jacobs 2017" />

וייס הקימה את הבלוג Into the Gloss שכלל ראיונות עם נשים בחודש ספטמבר 2010. היא נשארה בעבודה שלה בווג ועבדה ב-Into the Gloss בבקרים בין השעות 4 ל-8 בבוקר. עד תחילת 2012 היו באתר יותר מ-200,000 מבקרים בחודש. עד מאי 2016 צבר האתר 1.3 מיליון מבקרים<ref></ref>. אחרי שוייס הגיעה ל -10 מיליון צפיות בחודש, היא עזבה את עבודתה בווג כדי להתמקד במיזמים העסקיים שלה במשרה מלאה.

בשנת 2014, וייס התחילה לפנות לבעלי קרנות הון סיכון עם רעיונות להרחבת הפלטפורמה למסחר אלקטרוני. וייס השתמשה בהשקעה ראשונית של 2 מיליון דולר כדי לשכור צוות קטן ולהשיק את האתר Glossier.com.

באוקטובר 2014, וייס הציגה את ארבעת המוצרים הראשונים של Glossier בבלוג Into the Gloss והכריזה על השקת Glossier.com.

בשנים 2018–2019 חברתה עשתה מספר הנפקות כאשר צוין שבשנת 2018 היא הוסיפה כמיליון לקוחות ובשנת 2019 הונפקה לפי שווי של 1.2 מיליארד $. הנפקות אלו הביאו לכך שמספר דמויות בולטות כמו נטלי מאסנה השקיעו בחברה.

== פרסים ומועמדויות ==
* 2015: פורבס 30Under30: קמעונאות ומסחר אלקטרוני <ref></ref>
* 2019: טיים 100 נקסט <ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נשות עסקים יהודיות אמריקאיות
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:אנשי עסקים בתחום הקוסמטיקה
קטגוריה:יזמות אמריקאיות
קטגוריה:בלוגריות אמריקאיות
קטגוריה:בלוגרים אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:קונטיקט: אישים
קטגוריה:פורבס 30Under30
קטגוריה:אמריקאים שהופיעו ברשימת טיים 100 נקסט
קטגוריה:יזמים אמריקאים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים אמריקאים
קטגוריה:יזמים יהודים
קטגוריה:בלוגריות יהודיות
קטגוריה:בלוגרים יהודים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1985
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1985
אישטוואן רוז'וש

אישטוואן רוז'וש (בהונגרית: Rozsos István; אוראדיה, 14 בספטמבר 1922 – בודפשט, 17 בפברואר 1963) היה שחקן יהודי-הונגרי זוכה פעמיים "פרס מארי יאסאי". אשתו הייתה השחקנית דורוטיה גצי.

== ביוגרפיה ==
אישטוואן רוז'וש נולד במשפחה יהודית ועבר עם הוריו מעיר הולדתו לסגד בגיל שבע. הוא רצה להיות שחקן והתכונן ללימודים אקדמיים, אך חוקי התקופה האנטי יהודיים (במיוחד הנומרוס קלאוזוס) לא איפשרו זאת. בשנת 1941 עבר לבודפשט ולמד גרפיקה פרסומית. המלחמה השיגה אותו בסגד. הוריו גורשו למחנות ההשמדה, הוא עצמו נלקח לשירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). הוא שרד את השואה וחזר לסגד בשנת 1945, שם התברר לו שאיבד את הוריו. הוא שיחק תחילה בתיאטרון הקאמרי של סגד ולאחר מכן בתיאטרון העירוני. הוא עבר לבודפשט ושם הופיע בשלישיית אסנבל קברט בשם "עם חופשי" יחד עם סילארד דרווש ובלה גאדור. הם הופיעו במפעלים בבתי תרבות בתוכנית "מרגישים מעולה". רוז'וש התגלה על ידי ארתור בארדוש והצטרף ל"תיאטרון מרכז העיר" (Belvárosi Színház). במחזה "כוס מים", הוא זכה להצלחה כשוער וכך התפרסם שמו בקרב הקהל והמבקרים בבירת הונגריה. כיוון שנכנס לתחום כאוטודידקט זה היה הזמן עבורו לסיים קורס השתלמויות באקדמיה לדרמה.
* מקומות משחק אחרים:
** 1946–1947 תיאטרון "הונגרי", "מדאץ'" ו"האמנים"
** 1947–1949 תיאטרון מדאץ'
** 1949–1950 מדאץ' והתיאטרון ההונגרי
** 1950–1953 תיאטרון הנוער
** 1954–תיאטרון פטפי
** 1955–1960 הבמה העליזה
** 1960–1963 תיאטרון יוקאי

== מותו ==
הצלחה לא עזרה לו להתמודד עם הטראומות שגרמה מלחמת העולם השנייה והשואה. הוא פחד ממזג אוויר גרוע, מהסתיו ועד לאביב הוא נרתע מלצאת לרחובות הקרירים. "אם ישאלו אותי משהו ברחוב בנובמבר, אני אענה על זה רק באביב", אמר במרירות לחבריו. אשתו הייתה דורוטיה גצי. הם התגרשו, אך ידידותם נותרה. הם תכננו להתחתן שוב. עקב מחלתו (תסמונת דחק פוסט-טראומטית) הוא שם קץ לחייו, קפץ מחלון דירתו בקומה השישית ברחוב אטילה יוז'ף.<ref>Gobbi Hilda: Közben... Szépirodalmi Könyvkiadó, 310. old.</ref>

== תפקידיו בתיאטרון ==
<div class="mw-content-ltr">

== תפקידיו בקולנוע ==
<div class="mw-content-ltr">

== תפקידי דיבוב ==
* רובע וויבורג (Vyborgskaya storona, 1939)
* בני, המורה (Mio figlio professore, 1946)
* סינדרלה (סינדרלה, 1950) ... הדוכס הגדול
* המשימה הסודית (Sekretnaya missiya, 1950)
* בנות רומאיות (Le ragazze di Piazza di Spagna, 1952)
* אורח לא צפוי (An Inspector Calls, 1954)
* נמלטים (Les Season, 1955)
* היה פעם מלך (Byl jednou jeden král ..., 1955)
* נסיכת סנטה לוצ'יה (La duchessa di Santa Lucia, 1959)
* נס מלאכי (Das Wunder des Malachias, 1961)

== פרסים ==
* פרס מרי יאסאי ( 1959, 1962 )

== לקריאה נוספת ==
* [https://web.archive.org/web/20090709112032/http://www.szineszkonyvtar.hu/contents/p-z/rozsosielet.htm בספריית השחקנים, המחקר של אישטוואן טקאץ']
* [https://web.archive.org/web/20100131132553/http://www.szineszkonyvtar.hu/contents/p-z/rozsosifoto.htm תמונות בספריית השחקנים]

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים הונגרים
קטגוריה:אישים במחנות שרות העבודה (הונגריה)
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1922
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1963
יחסי מרוקו–שוודיה

שגרירות מרוקו בסטוקהולם
יחסי מרוקו–שוודיה הם יחסי החוץ בין מרוקו וממלכת שוודיה.

== סקירה כללית ==
בשנת 1763 חתמו שתי המדינות על הסכם ידידות, סחר וניווט, ובשנת 1958 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים, לאחר שמרוקו קיבלה את עצמאותה מצרפת. באותה שנה פתחה שוודיה את שגרירותה ברבאט, ובשנת 2012 פתחה מרוקו את שגרירותה בסטוקהולם. בשנת 2015 התדרדרו היחסים בין המדינות לאחר ששוודיה רצתה להכיר בעצמאותה של סהרה המערבית, אולם בינואר 2016 חזרה שוודיה מכוונה זאת.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מרוקו מחזיקה בשוודיה שגרירות בסטוקהולם.
* שוודיה מחזיקה במרוקו שגרירות ברבאט.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי אתיופיה–שוודיה

יחסי אתיופיה–שוודיה הם יחסי החוץ בין אתיופיה לשוודיה.

== סיוע ==
באמצעות הסוכנות השוודית הבינלאומית לפיתוח, הוקמה מרפאת הילדים האתיופית-שוודית (ESPC) בשנת 1958 באוניברסיטת היילה סלאסי הראשון, עם השוודים אדגר מנהיימר ואינגבה א.א. לרסון כמנהליה הראשונים. בשנות השישים הוקם המרכז לבריאות האם והילד לידטה במימון הסניף השוודי של Save the Children על ידי רופאת הילדים ד"ר אולה לרסון.<ref></ref>

נכון לשנת 2011, שוודיה מספקת סיוע בסכום של כ-145 מיליון קרונות (21 מיליון דולר) לאתיופיה בשנה עם דגש על צעדים לתמיכה בדמוקרטיה וזכויות אדם. אתיופיה קיבלה גם חלק מכ-800 מיליון קרונות בסיוע הומניטרי 2011 כתוצאה מהבצורת בקרן אפריקה.<ref>[https://web.archive.org/web/20160303233455/http://af.reuters.com/article/ethiopiaNews/idAFL6E7NM1TS20111222?pageNumber=2&virtualBrandChannel=0 Swedes convicted in Ethiopia weigh appeal or clemency plea] Reuters 22 December 2011.</ref>

== תקריות דיפלומטיות ==
בשנת 2006 גורשו שני פקידי האיחוד האירופי, מר ביורן יונסון השוודי ואנריקו סבורג'י האיטלקי מאתיופיה. האיחוד האירופי עצר את קרנות התמיכה כמחאה שסייעה לשחרור חברי האופוזיציה מהכלא.<ref>[http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=MOTION&reference=B6-2006-0606&language=DA European Parliament resolution on Ethiopia 2006]</ref>

===פרשת העיתונאים השוודים ב-2011 ==
שופט אתיופי גזר על שני עיתונאים שוודים בדצמבר 2011 עשר שנות מאסר. הם הואשמו בפשעי טרור ובכניסתם לאתיופיה באופן בלתי חוקי. שוודיה ביקשה שיתוף פעולה עם האיחוד האירופי ומדינות אחרות לשחרור הגברים.

אמנסטי אינטרנשיונל דרשה ב-21 בדצמבר 2011 לשחרר באופן מידי וללא תנאי שני עיתונאים שוודים שהורשעו על ידי בית משפט באתיופיה למרות עבודתם העיתונאית הלגיטימית. על פי אמנסטי אתיופיה מנסה להשתיק את המבקרים. חופש העיתונות מוגבל.

הפדרציה הבינלאומית לעיתונאים (IFJ) הצהירה כי "זהו בבירור משפט לא הוגן ולא צודק שמוסיף לחרדת עמיתינו ומשפחותיהם. איגוד העיתונאים השוודי הולך לעבוד בשיתוף פעולה הדוק עם משפחות העיתונאים ודורש מהממשלה השוודית לדאוג לתיקון עוול זה ועמיתינו יוכלו לחזור למשפחותיהם ולעמיתיהם."

עיתונאים ללא גבולות זעמו על כך שבית משפט באדיס אבבה מצא את העיתונאים השוודים אשמים בתמיכה בטרור. הארגון הביע את המורת רוח מהדרך בה מערכת המשפט האתיופית טיפלה בתיק והזהיר מפני הסכנה של השלכות דיפלומטיות חמורות על עונשי המאסר. "כל פגישה בין פקידי אתיופיה לבין עמיתיהם באירופה או במערב תושפע מעתה מהתיק הזה."<ref>[http://en.rsf.org/ethiopie-in-disgraceful-verdict-court-21-12-2011,41586.htmlTwo Swedish journalists sentenced to 11 years in prison] 27 December 2011</ref>

העיתונאים קיבלו חנינה ושוחררו ב-10 בספטמבר 2012.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי ליטא–רומניה

שגרירות רומניה בווילנה
יחסי ליטא–רומניה הם יחסי החוץ בין ליטא ורומניה. שתי המדינות הן חברות מלאות בנאט"ו, האיחוד האירופי, והארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה.

== סקירה כללית ==
ב-26 באוגוסט 1924 כוננו היחסים הדיפלומטיים בין ממלכת רומניה לרפובליקה של ליטא. הם נותקו ב-25 באוגוסט 1940 כאשר ליטא שולבה בברית המועצות. ב-26 באוגוסט 1991 הכירה רומניה באופן רשמי ברפובליקה העצמאית המחודשת של ליטא. ב-13 בספטמבר 1991 חודשו היחסים הדיפלומטיים בין רומניה לרפובליקת ליטא, לאחר הפסקתם בשנת 1940, ובשנת 1992 פתחה רומניה שגרירות בווילנה. בין שתי המדינות נחתמו הסכמים רבים לשיתוף פעולה, וכן התקיימו ביקורים רשמיים רבים של נציגים משתי המדינות.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* ליטא מחזיקה ברומניה שגרירות בבוקרשט.
* רומניה מחזיקה בליטא שגרירות בווילנה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יחסי לטביה–רומניה

נשיא לטביה [[ריימונדס ויוניס (מימין) נפגש עם נשיא הסנאט של רומניה קלין פופסקו-טריצ'אנו בעת ביקור האחרון ברומניה, 2017]]
יחסי לטביה–רומניה הם יחסי החוץ בין לטביה ורומניה. שתי המדינות הן חברות מלאות בנאט"ו, האיחוד האירופי, והארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה.

== סקירה כללית ==
ממלכת רומניה הכירה בעצמאותה של לטביה ב-21 בפברואר 1921, וב-3 בינואר 1922 כוננו היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות. בתחילה יוצגה לטביה ברומניה על ידי האגודה הלטבית בפראג שבצ'כוסלובקיה השכנה. בשנת 1924, לטביה פתחה 3 קונסוליות כבוד ברומניה בבוקרשט, קונסטנצה וגאלאץ. ב-18 באוקטובר 1939 פתחה לטביה את הצירות שלה בבוקרשט. במאי 1929 פתחה רומניה את הצירות שלה בריגה. היחסים נותקו ב-5 באוגוסט 1940 כאשר לטביה נכבשה על ידי בברית המועצות. ב-26 באוגוסט 1991 הכירה רומניה באופן רשמי ברפובליקה העצמאית המחודשת של לטביה. ב-13 בספטמבר 1991 חודשו היחסים הדיפלומטיים בין רומניה לרפובליקת לטביה. בין שתי המדינות נחתמו הסכמים רבים לשיתוף פעולה, וכן התקיימו ביקורים רשמיים רבים של נציגים משתי המדינות.

== יחסי סחר ==
היחסים הכלכליים בין לטביה לרומניה מתרחבים משנה לשנה, ושיתוף פעולה כלכלי בין שתי המדינות מתמקד בתחום ה-IT, טלקומוניקציה, יעילות אנרגיה ותעשיית התרופות. מחזור הסחר בין המדינות נשלט על ידי מכונות ומכשירים מכניים, כמו גם ציוד חשמלי. נכון למחצית הראשונה של 2007, היצוא של לטביה לרומניה הסתכם ב-2.1 מיליון אירו והיבוא ב-1.9 מיליון אירו.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* לטביה מיוצגת ברומניה באמצעות שגרירותה בוורשה, פולין.
* רומניה מיוצגת בלטביה באמצעות שגרירותה בווילנה, ליטא, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בריגה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
קרייסליס רקורדס

קרייסלס רקורדס (באנגלית: Chrysalis Records) היא חברת תקליטים בריטית, שנוסדה בשנת 1969. שמה של החברה, "קרייסליס", הוא שילוב של שמות מייסדיה, כריס רייט וטרי אליס.

בתחילת דרכה זכתה החברה להצלחה מסחרית עם צאת האלבום Aqualung של להקת ג'ת'רו טאל. החברה, שהייתה אמונה על הפצתו בבריטניה, התפרסמה מאוד בשל הצלחתו של האלבום, וכארבע שנים מאוחר יותר, בשנת 1975, חתמה על חוזה הקלטות עם חברי להקת ג'נטל ג'ייאנט, שהוציאו 5 אלבומים בהפקתה; בסוף שנות השבעים התרחב הז'אנר של אלבומי החברה מרוק מתקדם לרגאיי וסקא, ואילו בשנות השמונים נמנתה החברה בין מקדמי הגל החדש של המוזיקה הרומנטית בבריטניה, עם אמנים כמו הווטרבויז, אולטראווקס, בילי איידול, בלונדי, גו וסט, בלינדה קרלייל, בוני טיילר ו-Steeleye Span.

בשנת 1985 עזב טרי אליס את החברה והקים את הלייבל "Imago Records", ובכך השאיר את כריס רייט לנהל את החברה לבדו. אף על פי כן, שם החברה נותר כשהיה.

בשנת 1991 נרכשה החברה על ידי EMI, תחת המותג "Chrysalis". בין האמנים שהוציאו אלבומים במותג זה נכלל גם איאן אנדרסון, סולן ג'ת'רו טאל, שהקליט מספר אלבומי סולו עם החברה. לאחר מכן, עברה החברה לידיי וורנר מיוזיק גרופ, מבית יוניברסל מיוזיק גרופ, מעט אחרי שזאת רכשה את EMI. כל חוזי ההקלטות הועברו לוורנר.

בשנת 2016, בעקבות החלטה של האיחוד האירופי להגבלת תאגידים, נאלצה קבוצת וורנר מיוזיק למכור את קרייסליס רקורדס, שנרכשה על ידי חברת Blue Raincoat Music, אותה ניהל, בין היתר, כריס רייט, המייסד המקורי של החברה, באופן אירוני למדי.

== ראו גם ==
* EMI

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 15x15 פיקסלים[https://www.youtube.com/channel/UCLtyEiTS8AEZFuizOcq-NwA ערוץ היוטיוב] של קרייסלס רקורדס

== הערות שוליים ==
Diane Warren: The Cave Sessions, Vol. 1

Diane Warren: The Cave Sessions, Vol. 1 הוא אלבום הבכורה של הפזמונאית היהודייה-אמריקאית דיאן וורן.<ref name=":0"></ref> האלבום יצא לאור ב-27 באוגוסט 2021, על ידי חברות התקליטים דינמיק רקורדס.<ref name=":0" /> באלבום נכללים שיתופי פעולה עם אמנים כדוגמת ג'י איזי, סנטנה, ריטה אורה, סופיה רייס, רייק, פנטטוניקס ומארן מוריס.<ref></ref>

הסינגל המוביל מתוך האלבום, "She's Fire", בהשתתפות ג'י איזי וסנטנה הופץ כבר ב-13 ביולי 2021.<ref></ref>

==רשימת רצועות==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!עולם
|27 באוגוסט 2021
|תקליטור • תקליט • הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|דינמיק
|style="text-align:center;"|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2021
קטגוריה:אלבומים באנגלית
רחוב בולשאיה סאדובאיה

רחוב בולשאיה סאדובאיה (ברוסית: Большая Садовая улица) הוא הרחוב הראשי בעיר רוסטוב על הדון, שברוסיה.

בולשאיה סאדובאיה הוא אחד הרחובות העתיקים והיפים ביותר בעיר. ברחוב יש אטרקציות כמו בניין הדומה העירונית, התיאטרון המוזיקלי, בית צ'רנובאיה, חנות כלבו מרכזית (צום). ברחוב ממוקמים מוסדות אדמיניסטרטיביים חשובים כמו אדמיניסטרציה של המחוז, ואדמיניסטרציה של הנציג של נשיא הפדרציה הרוסית במחוז הפדרלי הדרומי<ref>https://tourism.rostov-gorod.ru/attractions/239/5143/</ref>.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Пединститут ЮФУ.JPG|בניין האוניברסיטה הפדרלית הדרומית 
קובץ:Вид на дом Г.Г.Пустовойтова с пр. Буденновского. Ростов-на-Дону Пономарева.jpg| חנות כלבו מרכזית (צום) 
קובץ:Гостиница "Московская".JPG|מלון מוסקובסקאיה 
קובץ:Ростовский государственный музыкальный театр.jpg|תיאטרון המוזיקה 
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רוסטוב על הדון
Pop/Stars

Pop/Stars (מעוצב כ-POP/STARS) הוא שיר של להקת בנות הקיי-פופ הווירטואלית K/DA בהשראת קיי-פופ וירטואלי. השיר פורסם כסינגל ב-2 בנובמבר 2018, לקידום אליפות העולם ב-League of Legends 2018. הסינגל נעשה לפופולרי, וזכה לכמות צפיות רבה בזמן קצר ביוטיוב.<ref></ref> את הלהקה הווירטואלית K/DA ייצגו סויון ומיון מלהקת הקיי-פופ , מדיסון ביר, שביצעו את השיר וייצגו את הלהקה כמקבילה האנושית בהופעה החיה בגמר האליפות.<ref name="Variety"></ref> מבחינה מסחרית, כבש השיר את ראש מצעד השירים הדיגיטליים העולמי, מה שהפך את KDA ללהקת בנות הקיי-פופ הרביעית שהגיעה לראש המצעד, והחמישית בסך הכל.<ref name="Billboard"></ref>

== רקע והרכב ==
הלהקה K/DA מורכב מארבע דמויות וירטואליות, שקולותיהן דובבו על ידי סויון ומיון מלהקת הקיי-פופ , מדיסון ביר וג'אירה בארנס.<ref name="Variety" /> אורכו של השיר שלוש דקות ואחת עשרה שניות, והוא בקצב של 170 פעימות לדקה.<ref></ref> זהו שיר דו לשוני, הכולל שירה באנגלית, של ביר ובארנס, ובאנגלית ובקוריאנית על ידי סויון ומיון.<ref name="Verge"></ref> את השיר הלחין סבסטיאן נג'אנד.<ref>https://dotesports.com/league-of-legends/news/the-minds-behind-k-da-talk-k-pop-influence-holographic-concerts-and-future-skins</ref>

== ביקורות ==
ג'וליה אלכסנדר מ-The Verge כינתה את השיר "באנגר אמיתי".<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הקליפ ל-"Pop/Stars" פורסם לצד יציאת הסינגל, והופק על ידי האולפן הצרפתי Fortiche Production. בקליפ מופיעות דמויות שונות מהמשחק, והוא משמש לקידום סקינים חדשים במשחק.<ref></ref>בהמשך, פורסם גם קליפ ריקוד לשיר.<ref name="Variety" /> הקליפ הרשמי לשיר הצליח לצבור 30 מיליון צפיות ביוטיוב בחמשת ימיו הראשונים,<ref></ref> והגיע ל-100 מיליון צפיות בחודש אחד. ב-2 באפריל 2019, הגיע הקליפ ל-200 מיליון צפיות.<ref></ref>

נכון ליולי 2021, צבר השיר למעלה מ-452 מיליון צפיות ביוטיוב.<ref></ref>

== הופעות חיות ==
סויון, מיון, מדיסון ביר וג'אירה ברנס ביצעו את הסינגל בטקס פתיחת אליפות העולם ב-League of Legends 2018. הזמרות הופיעו לצד גרסאות מציאות רבודה לדמויות שהן מייצגות.<ref name="Verge" />

== רשימת רצועות ==

== קרדיטים ==
* סויון ומיון מ- - שירה<ref name="Shorty Awards"></ref><ref name="IMDb"></ref><ref name="League of Legends"></ref>
* מדיסון ביר – שירה<ref name="Shorty Awards"/><ref name="IMDb"/><ref name="League of Legends"/>
* ג'אירה בארנס – שירה<ref name="Shorty Awards"/><ref name="IMDb"/><ref name="League of Legends"/>
* צוות Riot Music – הפקה, הלחנה, כתיבה, הפקת קול, מיקסינג, מאסטרינג<ref name="League of Legends"/>
* סבסטיאן נג'אנד – הלחנה, כתיבה<ref name="Twitter"></ref>
* ג'סטין טרנאר – הפקה בפועל<ref name="Shorty Awards"/><ref name="League of Legends"/>
* הארלו – כתיבה, קולות נוספים<ref name="Twitter"/><ref name="Shorty Awards"/><ref name="IMDb"/><ref name="League of Legends"/>
* לידיה פייק – תרגום קוריאני<ref name="League of Legends"/>
* מינג'י קים – תרגום קוריאני<ref name="League of Legends"/>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! אזור
! מכירות
|-
! scope=row | ארצות הברית<ref name="Billboard"/>
| 9,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
|-
! אזור
! תאריך יציאה לאור
! פורמט
! מקור
|-
| שונים
| 3 בנובמבר 2018
| הורדה דיגיטלית
|<ref name="iTunes" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי מדיסון ביר
קטגוריה:שירים מרובי שפות
יחסי מרוקו–סרביה

יחסי מרוקו–סרביה הם יחסי החוץ בין מרוקו וסרביה.

== סקירה כללית ==
יוגוסלביה ומרוקו כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים ב-2 במרץ 1957. שתי המדינות היו חברות מייסדות של ארגון המדינות הבלתי מזדהות. חסן השני, מלך מרוקו תמך בהצעה היוגוסלבית לארח את הוועידה הראשונה של הארגון בשנת 1961 למרות מועמדותה של קהיר. האמונה הייתה שההצעה היוגוסלבית "תגדיל את האפשרות להשתתפות ערבית רחבה יותר" ללא קשר לחלוקה פנימית מסוימת. ב-28 בנובמבר 1984 הכירה יוגוסלביה ברפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית, מה שגרם לנתק בין שתי המדינות, אשר נמשך עד לשנות ה-2000. בינואר 2021 נפגש שר החוץ הסרבי ניקולה סלקוביץ' עם שגריר ממלכת מרוקו בסרביה מוחמד אמין בלחאג', ודן עימו על חיזוק היחסים בין המדינות במגוון תחומים.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מרוקו מחזיקה בסרביה שגרירות בבלגרד.
* סרביה מחזיקה במרוקו שגרירות ברבאט.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קצרמר מרוקו
אהרון דולב

אהרון דולב (דומניץ) (נולד ב-1 בינואר 1928, ח' בטבת ה'תרפ"ח) הוא עיתונאי וסופר ישראלי, עיתונאי בכיר לשעבר בעיתון "מעריב" במשך עשרות שנים, שהתמקד ברפורטז'ות וכתבות שטח. זוכה "פרס שלמה מרץ לעיתונאות" מטעם מסדר ז'בוטינסקי.

==ביוגרפיה==
נולד בתל אביב, בנם של דוד וג'ניה דומיניץ. לאחר קום המדינה, נסע לארצות הברית ללימודי עיתונאות באוניברסיטת קולומביה בניו יורק. בתקופת שהותו בארצות הברית, שיגר רשימות ורפורטז'ות לעיתון "העולם הזה".

בשנת 1951 התמנה לכתב הראשי של "העולם הזה". כעבור תקופה התמנה לכתב בעיתון "מעריב". אורי אבנרי, עורך "העולם הזה", סיפר שעזריאל קרליבך הביא את דולב מעיתונו, ובמסמך פנימי של מערכת "מעריב" כתב על יד שמו של דולב: "הוא בא מבית ספר מאוד טוב" (="העולם הזה").

תחילת פרסומו של דולב כעיתונאי שטח הייתה באירועי ואדי סאליב, שהיו ציון דרך בסיקור הנושא החברתי בעיתון "מעריב". דולב סיקר את האירועים מהשטח.

עבד כעיתונאי בכיר בעיתון במשך כארבעים שנה ופרסם מאות ואלפי רפורטז'ות וכתבות שטח, בעיתון ובמוסף השבועי שלו.

== חיים אישיים ==
היה נשוי לפסנתרנית דינה אברך, שסיקרה ב"מעריב" נושאים מוזיקליים.

== פרסים ==
* 1983 זכה בפרס זיו לעיתונות טלוויזיה מטעם צדק-מדות-מוסר.
* זוכה "פרס שלמה מרץ לעיתונאות" מטעם מסדר ז'בוטינסקי

==ספרו==
* יאיר דורי: סיפורו של צנחן ישראלי בשבי המצרי, תל אביב, 1974

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל העולם הזה
קטגוריה:זוכי פרס זיו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1928
יחסי מרוקו–פולין

יחסי מרוקו–פולין הם יחסי החוץ בין מרוקו ופולין.

== סקירה כללית ==
באוקטובר 2017 מזכירת המדינה לענייני חוץ ושיתוף פעולה בינלאומי של מרוקו, מוניה בוצ'טה, ועמיתתה הפולניה יואנה ורונצקה קיימו ביום שני פגישה בוורשה במסגרת ההתייעצויות הפוליטיות הקבועות בין שתי המדינות. הפגישה התמקדה בהיבטים השונים של היחסים הפוליטיים, הכלכליים והתרבותיים בין שתי המדינות, כמו גם הסיכויים לפיתוח שיתוף פעולה דו-צדדי. בינואר 2020 נשיא הסנאט הפולני, תומאש גרודזקי, בירך על ההתקדמות שעשתה מרוקו בשנים האחרונות בהנהגתו של המלך המלך מוחמד השישי.

בשנת 2020 מרוקו ייצאה לפולין בשווי כמעט 617 מיליון דולר ואילו פולין ייצאה למרוקו בשווי 438 מיליון דולר.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מרוקו מחזיקה בפולין שגרירות בוורשה.
* פולין מחזיקה במרוקו שגרירות ברבאט.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
יהודה כרמל

כרמל בצעירותו
יהודה כרמל (1914–2007) היה איש המוסד, איש שב"כ, חבר ארגון ההגנה, חבר קיבוץ יגור, ממקימי הקיבוץ חניתה, מהראשונים לארגון הש"י ומחוטפיו של אדולף אייכמן.

== ילדותו ==
כרמל נולד בליטא בשם יהודה בין. היה הבכור מבין 5 אחים: זלמן, דניאל, הילל ומיכאל, וביתו היה מאוד מקדם ציונות. בבית שבו גדל דיברו פולנית, רוסית, עברית ויידיש, ודבר ידיעת שפות אלו עזר לו בעתידו. כשהיה בן 16, כרמל ברח מהבית ועלה לבדו לארץ ישראל. הוא ה יהיה מראשוני החלוצים להקמת היישוב היהודי בארץ ישראל.

== ראשית חייו לאחר העלייה ארצה ==
עת שהגיע לארץ ישראל בשנת 1920, החליט כרמל להתיישב בקיבוץ יגור. בקיבוץ הוא נחשף לפעולות ההתיישבות בארץ והשתתף בהקמת הקיבוץ חניתה,שהיה אחד מקיבוצי חומה ומגדל. 
משהגיע לארץ, הצטרף כרמל לארגון ההגנה ואף קיבל את עיטור לוחמי ישראל ואת אות ההגנה והיה אחד הראשונים לארגון הש"י, שהיה ארגון המודיעין הראשון בארץ ישראל. 
הוא איבד את אצבעותיו הקמיצה והאמה בידו השמאלית בפיצוץ רימון שהיה בתאונה, כנראה בעלייה לחניתה, שם גם חרך את ברכו כשחיפש מחסה בזמן הירי.

== לאחר הקמת ארץ ישראל ==
רשימת המשתתפים חלקית לעליה לחניתה, בה מופיע כרמל תחת שם משפחתו הישן, בין.לאחר הקמת המדינה כרמל נשאר במערך המודיעין ושירת כשליח מטעם המוסד. הוא נאלץ לשנות את שם משפחתו (כנראה כדי שלא יקשרו אותו למשפחתו שנספתה בשואה ו\או משפחתו שנשארה בליטא (שאז הייתה חלק מברית המועצות), וישתמשו בכך לניצולו ולהשגת מידע), והוא בחר את השם ״כרמל״ מכיוון שהקיבוץ בו גר בישראל עד אותה העת, קיבוץ יגור, שוכן למרגלותיו של הר הכרמל.
את משלחתו ברומניה עשה בשלהי שנות החמישים, והיה בתפקיד סגן שגריר ישראל, אף על פי שמסר מודיעין. בזמן מבצע זה, אשתו, לאה, שימשה כפקידה זמנית בשגרירות, והצטרפה למשלחת מכיוון ששלטה בשפה הרומנית. 
בנו היחיד, אבנר, נשלח לגור בחיפה עם סבתו, ולאחר מכן, לפנימייה בלונדון.

לאחר שליחויות אלה הוא ביסס את מעמדו כאיש ביטחון. הוא היה ביחידת כידון בשב"כ ואף נבחר להשתתף בחטיפת אייכמן בתור כפילו. הוא נבחר לתפקיד זה מכיוון שהיה לו ניסיון והכשרה מתאימה, וכמו כן, היה לו מבנה גוף דומה לזה של אייכמן (אותה כמות שיער, עיניים כחולות, קומה דומה וכו'). הוא נכנס לארגנטינה עם הצוות בזהות בדוייה בשם "זאב זכרוני" ששימשה להוצאת אייכמן מארגנטינה, והוא אף היה אזוק אליו בטיסה בה הוא הובא לארץ.

בשנת 2007 כרמל נפטר בגיל 93.

== חיים אישיים ==
תעודת ההוקרה ללוכדי אייכמן שקיבל בנו בשמו הוריו ושלושה מאחיו נספו בשואה ורק אחד, זלמן, שרד ועלה לארץ ישראל וכמו אחיו יהודה עצמו, התיישב ביגור.
כרמל הכיר את אשתו לאה במסגרת ארגון ההגנה, כשהייתה בש"י. בנו היחיד, אבנר, נולד בשנת 1947. אשתו נפטרה בשנת 1999.

== לאחר מותו ==
בשנת 2009 קיבלו כל המשתתפים בחטיפת אייכמן תעודת הוקרה חתומה על ידי ראש הממשלה, אהוד אולמרט, ומראש המבצע, רפי איתן, אותה בנו, אבנר, קיבל בשמו, שכן כרמל הלך לעולמו שנתיים לפני כן.

בסרט "מבצע פינלה" המתאר את חטיפת אייכמן, נראתה על המסך תמונה של כרמל ככפיל של אייכמן.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.mossad.gov.il/heb/history/exhibitions/Pages/Adolf-Eichmann.aspx מבצע פינאלה], אתר המוסד
* , באתר לשימור ארגון ההגנה

2021 07
קטגוריה:אנשי השב"כ
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:אנשי הש"י
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:יגור: אישים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:לכידת אדולף אייכמן: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2007
קלמן פרפליץ'

קלמן פרפליץ (בסלובנית: Klemen Prepelič; נולד ב-20 באוקטובר 1992) הוא כדורסלן סלובני, שמשחק בקבוצת ולנסיה מליגת העל הספרדית, בעמדת הקלע. כמו כן, מאז שנת 2014 חבר בנבחרת סלובניה בכדורסל.

==קריירת משחק מקצועית==
פרפליץ' נולד בשנת 1992 בעיר מריבור שבסלובניה, ובשנת 2009 החל לשחק כדורסל באופן מקצועי, בקבוצת בראניק מריבור מליגת המשנה הסלובנית.

בין השנים 2010–2012 שיחק עבור הליוס דומז'אלה מליגת העל הסלובנית. בעונת 2011/2012 רשם ממוצע של 15.4 נקודות למשחק.

בשנת 2012 עבר לשחק באולימפיה ליובליאנה, ובעונתו הראשונה בקבוצה זכה עמה בגביע הסלובני.

לקראת עונת 2013/2014 חתם על חוזה בקבוצת באנוויט מליגת העל הטורקית.

בנובמבר 2014 חזר לשחק באולימפיה ליובליאנה, עד לסיום עונת 2014/2015. באותה עונה קלע 10.7 נקודות בממוצע למשחק.

בקיץ 2015 הצטרף לקבוצת אולדנבורג מליגת העל הגרמנית.

ביוני 2016 עבר לשחק בלימוז', וב-33 משחקיו במדיה קלע 16.0 נקודות בממוצע למשחק בליגה הצרפתית.

בעונת 2017/2018 שיחק עבור פריז לבלואה. ב-40 משחקיו עם פריז בליגה הצרפתית וביורוקאפ קלע 15.5 נקודות למשחק.

בעקבות הצטיינותו בבפריז לבלואה, זכה בשנת 2018 לחוזה בריאל מדריד. בעונתו היחידה בקבוצה זכתה ריאל באליפות הליגה הספרדית, והעפילה לפיינל פור היורוליג. ב-43 משחקיו בשתי הליגות קלע 4.0 נקודות בממוצע למשחק בלבד.

בעונת 2019/2020 עבר בהשאלה מריאל מדריד לחובנטוד בדאלונה. את אותה עונה סיים כ"מלך הסלים" של הליגה הספרדית, עם ממוצע של 22.3 נקודות למשחק, ובמקביל קלע 17.0 נקודות למשחק ביורוקאפ (שלישי בליגה).

ביולי 2020 חתם על חוזה בקבוצת ולנסיה. ב-72 המשחקים בהם שותף בעונת 2020/2021 קלע 11.8 נקודות למשחק בליגה הספרדית וביורוליג.

==נבחרת סלובניה==
מאז שנת 2014 חבר פרפליץ' בנבחרת סלובניה בכדורסל. ביורובאסקט 2017 סייע לנבחרתו לזכות באליפות הטורניר, עם ממוצע של 13.8 נקודות למשחק.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים סלובנים
קטגוריה:כדורסלני נבחרת סלובניה
קטגוריה:כדורסלני אולימפיה ליובליאנה
קטגוריה:כדורסלני באנוויט
קטגוריה:כדורסלני אולדנבורג
קטגוריה:כדורסלני לימוז'
קטגוריה:כדורסלני פריז לבלואה
קטגוריה:כדורסלני ריאל מדריד
קטגוריה:כדורסלני חובנטוד בדאלונה
קטגוריה:כדורסלני ולנסיה
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1992
קטגוריה:כדורסלנים סלובנים באולימפיאדת טוקיו (2020)
יחסי מקדוניה הצפונית – צ'כיה

השגרירות המקדונית בפראג
יחסי מקדוניה הצפונית–צ'כיה הם היחסים המדיניים הדו-צדדיים בין צ'כיה למקדוניה הצפונית. שתי המדינות חברות במועצת אירופה ובנאט"ו. כמו כן צ'כיה היא חברה באיחוד האירופי ומקדוניה הצפונית היא מועמדת להצטרפות לאיחוד האירופי.

היחסים הדו-צדדיים מצוינים ולמרות העובדה שמקדוניה הצפונית הפכה למדינה עצמאית רק בשנת 1991, ליחסים בין המדינות יש מסורת ארוכה.

== יחסים היסטוריים ==
לפני 1991, רוב היחסים התרחשו כחלק מהיחסים בין יוגוסלביה לצ'כוסלובקיה.

בין שתי מלחמות העולם, בין השנים 1924–1938, הייתה לרפובליקה הצ'כוסלובקית קונסוליה בסקופיה, אשר באותה תקופה הייתה (כמו כל מקדוניה הצפונית של ימינו) חלק מממלכת יוגוסלביה.

קונסול צ'כוסלובקיה בסקופיה בשנת 1928, ולדימיר זנוימסקי, הדגיש בדוחותיו את קיומה של אומה מקדונית באזור מקדוניה, שהיא "שונה מהלאומים האחרים, שאנשיה מדברים בשפה אחרת ומרגישים אחרת".<ref name="sprawy">"The consciousness of the Slavonic Orthodox population in Pirin Macedonia and the identity of the population of Moravia and Moravian Slovakia". Sprawy Narodowościowe. Page 183-197. Instytut Slawistyki Polskiej Akademii Nauk. J. Rychlík; issue: 31/2007</ref>

בתקופה שבין 1918 למלחמת העולם השנייה צ'כוסלובקיה תמכה בכמה יוזמות מקדוניות בנושא הכרה באומה המקדונית. באותה תקופה, האומה המקדונית לא הוכרה על ידי רשויות ממלכת יוגוסלביה. במקום זאת, המקדונים נחשבו לסרבים (דרומיים).

בשנת 1968, כאשר נערכה פלישת ברית ורשה לצ'כוסלובקיה, הרפובליקה הסוציאליסטית של מקדוניה (באותה תקופה רפובליקה בתוך הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה) תמכה בצ'כוסלובקיה. הרבה הפגנות נערכו שם במטרה לתמוך בצ'כוסלובקיה ולמחות נגד המתרחש.

== היחסים כיום ==
שגרירות צ'כיה במקדוניה הצפונית נפתחה בספטמבר 2006 והיא ממוקמת בסקופיה, ואילו שגרירות מקדוניה הצפונית בצ'כיה, שנפתחה בינואר 2008, ממוקמת בפראג.

צ'כיה מציעה תמיכה מתמשכת במקדוניה הצפונית בהתחשב בהצטרפותה של המדינה לאיחוד האירופי, שהיא בין העדיפויות האסטרטגיות המובילות במקדוניה הצפונית.

שיתוף הפעולה בתחום הכלכלה בין מקדוניה הצפונית לצ'כיה טוב ומשתפר כל העת. רמת חילופי הסחר בין שתי המדינות מציגה מגמה חיובית. חברות צ'כיות רבות השקיעו במקדוניה הצפונית. תחומים אחרים של שיתוף פעולה טוב בין שתי המדינות הם תיירות וחינוך.

צ'כיה היא גם מדינה שהכירה בצפון מקדוניה בשמה החוקתי לשעבר רפובליקת מקדוניה,<ref name="utr">[https://web.archive.org/web/20110704190801/http://217.16.70.245/default.aspx?pbroj=1626&stID=25501&pdate=20041113 „Збројовка" ќе учествува во модернизацијата на АРМ] (in Macedonian). Utrinski vesnik. Saško Dimevski; 13-11-2004</ref> לפני הסכם פרספה. לפיכך הייתה צ'כיה אחת מבין 131 מדינות בסך הכול, שהכירו במקדוניה הצפונית בשמה החוקתי לשעבר.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מקדוניה הצפונית מחזיקה בצ'כיה שגרירות בפראג.
* צ'כיה מחזיקה במקדוניה הצפונית סוכנות קונסולרית בסקופיה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
ולאטקו צ'נצ'אר

ולאטקו צ'נצ'אר (בסלובנית: Vlatko Čančar; נולד ב-10 באפריל 1997) הוא כדורסלן סלובני, שמשחק בקבוצת דנוור נאגטס מליגת ה-NBA, בעמדת הסמול פורוורד. כמו כן, מאז שנת 2017 חבר בנבחרת סלובניה בכדורסל.

==קריירת משחק מקצועית==
צ'נצ'אר נולד בשנת 1997 בעיר קופר שבסלובניה, ובשנת 2012 החל לשחק בקבוצת "קוש קופר" המקומית.

בשנת 2013 עבר לשחק באולימפיה ליובליאנה מליגת העל הסלובנית, אולם מיעט לשחק במדיה, והושאל לקבוצת שקופיה לוקה מליגת המשנה הסלובנית עד לשנת 2016.

ביוני 2016 חתם על חוזה במגה לקס מליגת העל הסרבית. ב-67 משחקיו עם הקבוצה קלע 9.3 נקודות בממוצע למשחק בליגה הסרבית ובליגה האדריאטית.

ביוני 2018 עבר לשחק בסן פבלו בורגוס מהליגה הספרדית. בעונת 2018/2019 קלע 10.0 נקודות בממוצע למשחק במדי בורגוס.

לאחר שנלקח על ידי דנוור נאגטס בבחירה ה-49 של דראפט ה-NBA{{כ}} 2017, חתם על חוזה בקבוצה לקראת עונת . בשתי עונותיו הראשונות ב-NBA קלע 1.9 נקודות בממוצע למשחק בלבד.

==נבחרת סלובניה==
ביורובאסקט 2017 שיחק צ'נצ'אר לראשונה עבור נבחרת סלובניה, וזכה עמה באליפות הטורניר.

==סטטיסטיקות הקריירה==		
===בעונה הסדירה של ה-NBA===		
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"		
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות		
|-		
| 	|| דנוור	|| 14 || 0 || 3.2 || 0.400 || 0.167 || 1.000 || 0.7 || 0.2 || 0.1 || 0.1 || 1.2
|- style="background-color: #EFEFEF;"		
| 	|| דנוור	|| 41 || 1 || 6.9 || 0.458 || 0.273 || 0.769 || 1.2 || 0.3 || 0.3 || 0.0 || 2.1
|-		
| 	|| דנוור	|| 15 || 1 || 11.7 || 0.561 || 0.583 || 0.643 || 2.1 || 1.1 || 0.1 || 0.2 || 4.1
|- style="background-color: #EFEFEF;"		
| 	|| דנוור	|| 60 || 9 || 14.8 || 0.476 || 0.374 || 0.927 || 2.1 || 1.3 || 0.4 || 0.2 || 5.0
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"		
| קריירה || 		|| 130 || 11 || 10.7 || 0.479 || 0.361 || 0.847 || 1.7 || 0.9 || 0.3 || 0.2 || 3.5
|}

===בפלייאוף ה-NBA===		
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"		
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות		
|-		
| 	|| דנוור	|| 5 || 0 || 4.2 || 1.000 || 1.000 || 0.800 || 0.6 || 0.2 || 0.2 || 0.2 || 2.2
|- style="background-color: #EFEFEF;"		
| 	|| דנוור	|| 2 || 0 || 4.5 || 0.667 || 0.500 || 0.000 || 1.0 || 0.5 || 0.0 || 0.0 || 2.5
|-		
| 	|| דנוור	|| 5 || 0 || 2.0 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.6 || 0.2 || 0.0 || 0.0 || 0.0
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"		
| קריירה || 		|| 12 || 0 || 3.3 || 0.455 || 0.286 || 0.800 || 0.7 || 0.3 || 0.1 || 0.1 || 1.3
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בחירות דראפט של דנוור נאגטס
קטגוריה:כדורסלני אולימפיה ליובליאנה
קטגוריה:כדורסלני דנוור נאגטס
קטגוריה:כדורסלני מגה לקס
קטגוריה:כדורסלני נבחרת סלובניה
קטגוריה:כדורסלנים סלובנים
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1997
קטגוריה:כדורסלנים סלובנים באולימפיאדת טוקיו (2020)
לא תערץ מפניהם

לֹא תַעֲרֹץ מִפְּנֵיהֶם היא מצוות לא תעשה שלא לחשוש מהאויב בשעת מלחמה ושלא לברוח מפניו.
==מקור המצווה==
איסור זה נזכר בתורה כמה פעמים: 

עיקר האיסור נזכר בפרשת עקב, בדברי משה רבנו לפני פטירתו, בנאומו לעם ישראל, כשהוא מצווה אותם על זמן כניסתם לארץ והוא מדגיש כי אל להם לפחד מהגויים יושבי הארץ אף שהם רבים: כמו כן נזכר הדבר כבר בתחילת דברי משה על העם בפרשת דברים:.

כמו חוזרת התורה על איסור זה, בפרשת כהן משוח מלחמה:.

במדרש תנאים נאמר: "לא תירא מהם - הרי זו אזהרה".

==מחלוקת הראשונים האם למנותה במניין המצוות==
ר"י פרלא מציין שבעל הלכות גדולות ורס"ג באזהרות שלו אינם מונים את הלאו הזה.

הרמב"ם מנה מצווה זו כאחת ממצוות לא תעשה "שלא ייראו אנשי המלחמה ולא יפחדו מן אויביהם בשעת מלחמה". על דברי הרמב"ם אלו, העירו הראב"ד והרמב"ן שפסוקים אלה הם הבטחה ולא מצווה. 

ביישוב דברי הרמב"ם כתב הכסף משנה שהרמב"ם מפרש את הפסוקים כפשוטם, ולכן "לא תערץ" "לא תירא" וכיוצא בהם הם איסור ולא הבטחה. 

גם רבנו יונה מונה בספרו שערי תשובה מצוות לא תעשה על מורא, אם כי בדבריו איסור המורא אינו רק בנושא המלחמה, אלא בכל צרה שבאה לאדם: 

==פרטים במצווה==
===חיוב נשים בה===
בספר החינוך כתב: "ונוהגת מצווה זו בזכרים כי להם להלחם בזמן שישראל על אדמתן". והעיר על כך בעל מנחת חינוך שבמלחמת מצווה גם נשים יוצאות למלחמה, ואז מחויבות גם הן בלאו זה.

===מתי עובר על הלאו===
* מביא עצמו לפחד - בעל מנחת חינוך תמה על דברי הרמב"ם, והרי הירא ורך הלבב, שלשיטת רבי יוסי הגלילי הוא הירא מעבירות שבידו, אם הוא ירא כפשוטו, שמע קול קרנות והרתיע, יש לו עבירה בידו, שעבר על "לא תערץ מפניהם". הר"י פרלא הסביר שאין עבירה למי שחושש מהמלחמה אלא למי שמביא את עצמו לידי פחד כגון שמהרהר בדברים המביאים לפחד.
* בשעת המלחמה - המשך חכמה סובר שכל האיסור הוא רק בשעת המלחמה ממש ולא לפני כן (ובכך גם כן מיושבת קושיית המנחת חינוך).

שני תנאים אלה מדייקים האחרונים מלשון הרמב"ם: .

==שכר מי שמקיים את המצווה==
הרמב"ם כותב הבטחה מיוחדת לגבי שכרו של מי שמקיים את המצווה: .
==קישורים חיצוניים==

* הרב אברהם שרמן, [http://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/niv/sherman-1.htm איסור מורך הלב וחובת מסירות הנפש בשעת לחימה], מתוך "ניב המדרשייה" תשמ"ג - תשמ"ד עמ' 101-111, באתר דעת
* יחיאל קפלן, [http://etzion.gush.net/shvut/063f4/f_4kaplan.html הירא ורך הלבב (ב)], מתוך עלון שבות גיליון 63

==הערות שוליים==

קטגוריה:מצוות לא תעשה
קטגוריה:הלכות צבא ומלחמה
קטגוריה:פרשת עקב
קטגוריה:אימה
יחסי מונטנגרו–צ'כיה

יחסי מונטנגרו–צ'כיה הם היחסים המדיניים הדו-צדדיים בין צ'כיה למונטנגרו.

== סקירה כללית ==
צ'כיה הכירה רשמית בעצמאותה של מונטנגרו ב-12 ביוני 2006. היחסים הדיפלומטיים כוננו ב-15 ביוני 2006.

היחסים המדיניים בין מונטנגרו לצ'כיה הם ידידותיים ומבוססים על עקרונות הפתיחות, שיתוף פעולה בתחומים רבים ותמיכה הדדית ברמה האזורית והבינלאומית. שתי המדינות משתפות פעולה בהצלחה במסגרת נאט"ו, וצ'כיה העניקה תמיכה מתמשכת למונטנגרו מאז שיקום העצמאות במסגרת האינטגרציה האירופית, הן ברמה המדינית והן ברמה המומחית.

== יחסים כלכליים ==
בשנת 2020 הסתכם המסחר ב-35.03 מיליון אירו, מתוכם יבוא מצ'כיה למונטנגרו בשווי 23.78 מיליון אירו ויצוא ממונטנגרו לצ'כיה בשווי 11.52 מיליון אירו. בשנת 2019 הסחר עם צ'כיה הסתכם ב-60.91 מיליון אירו, מתוכם יצוא בשווי 19.67 מיליון אירו ויבוא בשווי 41.24 מיליון אירו.

בשנת 2020 ההשקעות מצ'כיה הסתכמו ב-4.42 מיליון אירו. בשנת 2019 ההשקעות מצ'כיה הסתכמו ב-3.33 מיליון אירו, בשנת 2018 ההשקעות מצ'כיה הסתכמו ב-4.61 מיליון אירו.

בשנת 2020 ביקרו במונטנגרו 599 תיירים מצ'כיה, שבילו 2,078 לילות. בשנת 2019 ביקרו במונטנגרו 10,646 תיירים מצ'כיה, שבילו 67,974 לילות.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מונטנגרו מחזיקה בצ'כיה שגרירות בפראג.
* צ'כיה מחזיקה במונטנגרו שגרירות בפודגוריצה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
ג'ייק אלזי

ג'ון קווין "ג'ייק" אלזי האב (באנגלית: .John Kevin "Jake" Ellzey Sr; נולד ב-24 בינואר 1970) הוא פוליטיקאי אמריקאי, המכהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השישי של מדינת טקסס. מינואר עד יולי 2021 היה חבר בית הנבחרים המדינתי של טקסס. בעברו היה טייס בצי ארצות הברית, ושירת במלחמת אפגניסטן.

== ביוגרפיה ==
אלזי נולד באמרילו שבטקסס וגדל בפריטון (Perryton). בשנת 1992 השלים באקדמיה הימית של ארצות הברית לימודי תואר ראשון במדע המדינה. במהלך עשרים שנות שירותו בצי ארצות הברית, הוצב אלזי תשע פעמים בתפקידי לחימה פעילים. בין השאר פיקד על חטיבת מטוסי F/A-18 סופר הורנט ושימש אחראי על המראה ונחיתת מטוסים הנושאת המטוסים רונלד רייגן. הוא שירת גם כעוזר צבאי במשרד הבית הלבן במהלך ממשל הנשיא ג'ורג' ווקר בוש.

מאז שפרש מהצי ועד לכניסתו אל הפוליטיקה של ארצות הברית עבד אלזי כטייס פרטי. בשנת 2012 עד 2018 היה אלזי חבר בנציבות החיילים המשוחררים של מדינת טקסס.

בבחירות 2018 התמודד אלזי לבית הנבחרים של ארצות הברית במחוז הקונגרס השישי של טקסס, אך לא הצליח לזכות במועמדות המפלגה הרפובליקנית. במהלך מסע הבחירות שלו זכה לתמיכת "The Dallas Morning News", העיתון המשפיע ביותר בדאלאס. בפריימריז הרפובליקנים סיים במקום השני אחרי רון רייט, שהוסיף להיבחר אל הקונגרס ה-116 של ארצות הברית בנובמבר 2018. אלזי נבחר אל בית הנבחרים של טקסס, כנציג מחוז הבחירה ה-10, במהלך בחירות 2020. ב-12 בינואר 2021 הושבע לתפקידו.

ב-26 בפברואר 2021 הודיע אלזי על התמודדותו בבחירות המיוחדות לייצוג מחוז הקונגרס השישי של טקסס, בשאיפה למלא את מקומו של רייט, אשר נפטר בעודו מכהן בשל מחלת נגיף קורונה 2019. בבחירות המקדימות הלא-מפלגתיות, בהן התמודדו 23 מועמדים, הגיע אלזי למקום השני לאחר סוזן רייט, אלמנתו של חבר הקונגרס המנוח, אשר זכתה לתמיכת נשיא ארצות הברית לשעבר דונלד טראמפ. מושל טקסס גרג אבוט קבע סיבוב שני לבחירות המיוחדות לתאריך 27 ביולי, בו אלזי גבר על רייט עם 53% מקולות הבוחרים.

ב-30 ביולי 2021 הושבע אלזי לתפקידו כחבר הקונגרס בידי יושבת ראש בית הנבחרים של ארצות הברית ננסי פלוסי.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טייסי צי ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הימית של ארצות הברית
קטגוריה:חברי בית המחוקקים של טקסס
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטקסס
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-117 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-118 של ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1970
חנגשווי

בניין העירייה
חֶנְגְשְׁווֵי (בסינית: 衡水; בפין-יין: Héngshuǐ; מילולית: "נהר אופקי") היא נציבות עירונית בדרום מחוז חביי שבמזרח הרפובליקה העממית של סין. הנציבות גובלת בבירת המחוז שה-ג'יאג'וואנג ובבאודינג מצפון-מערב, ב מצפון-מזרח, בשינגטאי מדרום-מערב ובמחוז שאנדונג מדרום-מזרח. העיר שוכנת על קו שבין בייג'ינג להונג קונג ומרוחקת כ-250 ק"מ דרומית לבייג'ינג. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 אוכלוסיית הנציבות העירונית מנתה 4,212,933 תושבים בשטח כולל של 8,833 קמ"ר, מתוכם כ-1.14 מיליון בשטח האורבני.

==חלוקה מנהלית==
{|class="wikitable sortable"
!שם
!סינית
!פין-יין
!אוכלוסייה (מפקד 2020)
!שטח (קמ"ר)
!צפיפות (קמ"ר)
|-
|רובע טאוצ'נג
|
|Táochéng Qū
|805,000
|608.8
|1,322
|-
|רובע ג'יג'ואו
|
|Jìzhōu Qū
|335,000
|920.7
|363.9
|-
|הנפה העירונית שנג'ואו
|
|Shēnzhōu Shì
|482,289
|1,249
|386.1
|-
|נפת דזאוצ'יאנג
|
|Zǎoqiáng Xiàn
|365,640
|903.8
|404.6
|-
|נפת וו-יי
|
|Wǔyì Xiàn
|265,962
|828.4
|321.1
|-
|נפת ווצ'יאנג
|
|Wǔqiáng Xiàn
|176,672
|439.3
|402.2
|-
|נפת ז'אויאנג
|
|Ráoyáng Xiàn
|254,613
|574.5
|443.2
|-
|נפת אנפינג
|
|Ānpíng Xiàn
|327,496
|494.2
|662.7
|-
|נפת גוצ'נג
|
|Gùchéng Xiàn
|444,493
|933.2
|476.3
|-
|נפת ג'ינג
|
|Jǐng Xiàn
|463,949
|1,188
|390.5
|-
|נפת פוצ'נג
|
|Fùchéng Xiàn
|293,877
|692.8
|424.2
|}

==זיהום אוויר==
על פי סקר שערכה "Global voices China" בפברואר 2013, 7 ערים בחביי, כולל חנגשווי, שה-ג'יאג'וואנג, האנדאן, באודינג, טאנגשאן, שינגטאי ו הן בין 10 הערים המזוהמות ביותר בסין.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חביי: ערים
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: נציבויות עירוניות
יחסי ברזיל–מונטנגרו

שגריר מונטנגרו גורדן סטויוביץ' (מימין) נפגש עם [[נשיא ברזיל מישל טמר, 2017]]
יחסי ברזיל–מונטנגרו הם היחסים המדיניים הדו-צדדיים בין מונטנגרו לברזיל.

== סקירה כללית ==
הרפובליקה הפדרלית של ברזיל הכירה במונטנגרו ב-14 ביוני 2006, ואילו היחסים הדיפלומטיים כוננו ב-20 באוקטובר 2006. שתי המדינות מקיימות שיתוף פעולה דו-צדדי טוב. אדוארדו בוטלו ברבוסה הפך לשגריר ברזיל במונטנגרו שבסיסה בבלגרד, סרביה ב-13 במאי 2019 ובפברואר 2020 הפך סרן סטנקוביץ' לשגריר מונטנגרו בברזיל, שבסיסה בבואנוס איירס, ארגנטינה. קונסוליית הכבוד של מונטנגרו בסאו פאולו, בראשות קונסול הכבוד מרקו ברייוביץ', נפתחה ב-23 במאי 2016.

== ביקורים רשמיים ==
ב-28 במאי 2010 נפגש שר החוץ המונטנגרי מילאנו ריצ'ן עם שר החוץ של ברזיל סלסו אמורים, במהלך פגישת השרים השנתית של ברית התרבויות, בריו דה ז'ניירו. בספטמבר 2008 נפגש שר החוץ מילאנו רוקן המונטנגרי עם שר החוץ הברזילאי סלסו אמורים בשולי המושב ה-63 של העצרת הכללית של האו"ם.

== יחסים כלכליים ==
במהלך שנת 2020, המסחר בין המדינות הסתכם ב-8.39 מיליון אירו (8,372,000 אירו יבוא מברזיל למונטנגרו ו-11,000 אירו יצוא ממונטנגרו לברזיל). במהלך שנת 2019 הסתכם המסחר ב-9.8 מיליון אירו (יצוא 25,000 אירו ויבוא 9,787,000 אירו). המסחר בשנת 2018 הסתכם ב-7,733,802 אירו (יצוא 18,464 אירו, יבוא 7,715,338 מיליון אירו).

== נציגויות דיפלומטיות ==
* מונטנגרו מיוצגת בברזיל באמצעות שגרירותה בבואנוס איירס, ארגנטינה, ובנוסף מחזיקה קונסוליית כבוד בסאו פאולו.
* ברזיל מיוצגת במונטנגרו באמצעות שגרירותה בבלגרד, סרביה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
סיפורי אימה אמריקאים

"סיפורי אימה אמריקאים" (באנגלית: American Horror Stories) היא סדרת אימה אנתולוגית אמריקאית, שנוצרה והופקה על ידי ראיין מרפי ובראד פלצ'ק. הסדרה הוקרנה בבכורה ב-15 ביולי 2021, ומשמשת כספין אוף לסדרה "אימה אמריקאית".

בין השחקנים מהסדרה המקורית נמנים: מאט בומר, סיליה פינקלשטיין, ג'ון קרול לינץ', נעמי גרוסמן, צ'ארלס מלטון, צ'אד ג'יימס ביוקנן, בילי לורד, קודי פרן, דילן מקדרמוט וג'יימי ברואר.

באוגוסט 2021, חודשה הסדרה לעונה שנייה.

== פרקים ==

=== עונה 1 (2021) ===

===עונה 2 (2022)===

==הפקה==
===פיתוח===
ב-11 במאי 2020, מרפי חשף כי מפותחת סדרת ספין אוף בשם "סיפורי אימה אמריקאים". כל פרק יכלול סיפור אימה בפני עצמו, במקום שכל עונה תגולל סיפור חדש כמו בסדרה המקורית ב"אימה אמריקאית".

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמד(ים)
!תוצאה
!מקור
|-
!2024
!פרס אמי האמנותי
|האיפור העכשווי הטוב ביותר (ללא פרוסטטות)
|טייסון פאונטיין, רון פייפס, גייג' האברד, הת'ר קאמינגס, נטשה מרסלינה ומייקל ג'ונסטון
|
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אימה אמריקאית
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות דרמה המשכיות
קטגוריה:פוקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות דרמת אימה