ריכרד קאופמן

קאופמן בעבודתו, שנות ה-20
ריכרד קאופמן (בגרמנית: Richard Kauffmann; 20 ביוני 1887 – 3 בפברואר 1958) היה אדריכל ומתכנן ערים יהודי-גרמני, שהיה המתכנן הראשי של ההתיישבות הציונית מתחילת המאה ה-20 ועד סוף המנדט הבריטי בארץ ישראל.<ref></ref> הוא פעל כאדריכל הראשי של המוסדות הציוניים באמצעות חברת הכשרת היישוב בתקופת היישוב, ונחשב לאחד האדריכלים המשפיעים ביותר בתולדות האדריכלות הישראלית. קאופמן ביצע בתקופת היישוב 644 פרויקטי תכנון ואדריכלות, ובהם למעלה מ-100 יישובים חקלאיים, שכללו קיבוצים ומושבים, וכן שכונות ויישובים עירוניים. בכך השפיע בצורה מכרעת על דמותו של היישוב בישראל, השפעה שניכרת עד ימינו. הוא נטמן בהר המנוחות.

==קורות חיים==
ריכרד יצחק קאופמן (Richard Kauffmann) נולד בעיר פרנקפורט שבגרמניה בשנת 1887, בן להיינריך יצחק, סוחר, ולהלנה לבית בליוויס. למד ציור באקדמיית שטדל ואצל האנס פון האייק בעיר דכאו. למד אדריכלות בבית הספר הדוכסי בדרמשטאדט ובבית הספר הטכני הגבוה במינכן, אצל תיאודור פישר (כמו גם האדריכל אריך מנדלסון). שם גם נפגש לראשונה עם תחום בינוי הערים שהיה אז בראשית התהוותו. עד גיוסו לצבא הגרמני ב-1915, ניהל משרד אדריכלות בפרנקפורט, ואף שימש כאדריכל הכתר של נורווגיה<ref name=":0"></ref>. התמחותו הייתה באדריכלות בסגנון הבינלאומי. בשנת 1920 עלה לארץ ישראל לאחר שהוזמן על ידי ארתור רופין - מנהל מחלקת ההתיישבות של הסוכנות היהודית, לבצע תוכניות אב ליישובים חקלאיים ועירוניים העתידים לקום בישראל, בהם גם תוכנית בסיסית לעיר תל אביב שהיוותה בסיס רעיוני לתוכנית גדס, שהוכנה על ידי פטריק גדס.
בשנת 1922 נישא לבת-שבע גלב, והיה אב לרות ואסתר.

מ-1920 ועד 1932, עת פתח משרד עצמאי בירושלים, שימש קאופמן בשני תפקידים מרכזיים: אדריכל חברת הכשרת היישוב ואדריכל המחלקה להתיישבות של ועד הצירים. קאופמן הגה והוציא לפועל, כמעט כמבצע יחיד, את המערך התכנוני של הקיבוץ והמושב. תכנן עשרות קיבוצים ומושבים, שהידועים בהם הם כפר יהושע, עין חרוד ונהלל שבנוי בצורת עיגול שבמרכזו בתי מגורים ונחלות חקלאיות המסתעפות ממנו בצורה של חרוטים. תכנן עשרות רבות של קיבוצים כמו גם מבני מגורים וציבור ובראשם חדרי אוכל שנחשבו למופת של אדריכלות הסגנון הבינלאומי. קאופמן שימש אף כמתכנן של שכונות מגורים עירוניות רבות, לרבות תכנונן של הערים רמת גן, עפולה והרצליה, שכונות הדר הכרמל, נווה שאנן, כרמל מרכזי ובת גלים בחיפה וחלקים משכונות הגנים רחביה, תלפיות, בית הכרם וקריית משה בירושלים.

הקו המרכזי בתוכניותיו היה ניסיון לשלב את רעיון עיר הגנים של אבנעזר הווארד, ככלי ביטוי לאידאות החברתיות שעמדו בבסיסו, עם האידאות של ההתיישבות החקלאית הציונית ועם דרישות המוסדות המיישבים ואף המתיישבים עצמם. רעיון עיר הגנים הועלה במקור במטרה להתמודד עם תהליך העיור המואץ שחל בעקבות המהפכה התעשייתית שיצר בעיות של צפיפות אוכלוסין, זיהום ובעיות חברתיות כגון ניכור חברתי ופשע. בארץ ישראל, בה לא היו קיימות בעיות אלו, ביקש קאופמן לענות על הצרכים האידאולוגים של התנועה הציונית: שינוי אופיו של העם היהודי בדרך של חזרה לטבע, פיזור אוכלוסין ככלי לייהוד הארץ והתבדלות מהתרבות המקומית של ערביי ארץ ישראל. קאופמן הושפע ברעיונותיו ועבודתו מזרם הנאו קלאסיציזם ואף ניתן לזהות אצלו נטייה קלה למונומנטליות. עם זאת, תוכניותיו התאימו עצמן לתנאי הסביבה והקרקע. תוכניותיו נמסרו על ידי בני משפחתו לארכיון הציוני<ref name=":0" />.

קאופמן נפטר ב-1958 ונטמן בהר המנוחות בירושלים.

== הנצחה ==
יד לריכרד קאופמן, כפר יהושע, צילום: ד"ר אבישי טייכר, מתוך אתר פיקיויקי
ב-17 באפריל 1990 הוציא השירות הבולאי בול המראה אחת מעבודותיו (בית ספר בקיבוץ דגניה) כחלק מסדרת בולים על אדריכלות בישראל.

במושב כפר יהושע שבעמק יזרעאל, שתוכנן על ידי קאופמן, קיימת שדרת הנצחה לזכרו, ובמרכזה פסיפס אומנותי, "יד לריכרד קאופמן", שבו משולבים שמות עשרות היישובים והשכונות שתכנן.

בשכונת רוממה בירושלים נקרא בחייו רחוב לכבודו של קאופמן - "האדריכל", על אף שקאופמן לא תכנן מבנים בשכונה.

עם ציון 100 שנות עלייה על הקרקע של עפולה, וכתודה על מפעלו הציוני, נבחר לקרוא רחוב על שמו, בצמוד לתוואי הרכבת ההיסטורית בעפולה<ref name=":0" />.

==פרויקטים נבחרים==
קאופמן תכנן 644 פרויקטים שונים, מתוכם כ-80 יישובים עירוניים ושכונות וכ-160 יישובים חקלאיים.
*תוכנית מתאר למושב כפר יהושע.
*תוכנית אב ליישוב נהלל, 1928.
*תכנון שכונות בחיפה: בת גלים (1921), נווה שאנן (1922), הדר הכרמל (1923), כרמל מרכזי (1923) ושכונת אחוזה (1926).
*מעונות עובדי מפעלי ים המלח, 1929.
*בית קרוסקל, 1931
*תכנון קריית חיים, 1933.
*ארמון תוצרת הארץ - הביתן המרכזי, "יריד המזרח" בתל אביב (נהרס ברובו), 1934
*בית אגיון, כיום מעונו הרשמי של ראש הממשלה, ירושלים, 1937.
*שכונות הגנים בירושלים: בית וגן, תלפיות, בית הכרם (1921), רחביה (1923), מקור חיים (1924) וקריית משה (1925) ובנוסף מבנים רבים בשכונות אלו.
*תלפיות.
*עפולה ובמרכזה שדרות ארלוזורוב
*מוזיאון לתולדות כנרת
*חדר האוכל של קיבוץ גניגר
*חדר האוכל של קיבוץ עין חרוד, 1944
*מושב חרות 

== גלריה ==
<gallery widths="150" heights="150">
קובץ:Levante Fair Tower 1934.jpg|ביתן תוצרת הארץ - "יריד המזרח" (1934)
קובץ:PikiWiki Israel 5397 kaufman mosaic in kfar joshua.jpg|פסיפס קאופמן בכפר יהושע
קובץ:PikiWiki Israel 690 Economy of Israel תחנת טרנספורמציה ביפו 1924.jpg|מבנה השנאה (טרנספורמציה) בשדרות ירושלים ביפו - 1924 (נהרס ב-2010)
קובץ:The Dining room in Ginegar - tablet 2.JPG|שלט שהוצב על חזית חדר האוכל של קיבוץ גניגר
קובץ:Nahalal01.JPG|בית העם בנהלל (לפני חידושו)
קובץ:Betzera01.JPG|אחד מבין המבנים שתכנן קאופמן בקיבוץ בית זרע
קובץ:נהלל - זאב שטיין.jpg|נהלל, אדריכל ריכרד קאופמן, צילום: זאב שטיין, מתוך אתר פיקיויקי
</gallery>

== ראו גם ==
* ערכים על מבנים ואתרים שתכנן ריכרד קאופמן

==לקריאה נוספת==
* מיכאל לוין, ריכרד קאופמן, חלוץ תכנון ערים וכפרים בא"י, קו - כתב-עת לאמנות, 1, 1980, עמ' 47–57
* רות חנין-רבינוביץ, מושבת גנים וחוות לימוד חקלאית (מודלים לבינוי בהתיישבות הציונית השיתופית), פרדס הוצאה לאור, חיפה, 2006
* מרינה אפשטיין-פלוש ומיכאל לוין, ריכארד קאופמן והפרויקט הציוני, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2016

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://richardkauffmann.com/wordpress/articles/a-tribute-to-my-father-hebrew-version/ Richard Kauffmann – Architect and Town Planner] - ביוגרפיה מפורטת ותיאור פועלו. נכתב בידי בתו אסתר קאופמן פורסן (תרגום מאנגלית)
* 
* 
* 
* 
*מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2021/02/24/סיבוב-במבנים-המוקדמים-שתכננו-ריכרד-קא/ סיבוב במבנים המוקדמים שתכננו ריכרד קאופמן ואלזה גדעוני בכפר הנוער עיינות], באתר 'חלון אחורי', 24 בפברואר 2021
* טל מילנר-הוברמן, [https://shimur.org/wp-content/uploads/2018/01/אתרים-המגזין-גיליון-6-ינואר-2017.pdf 'בית העם בנהלל - מתכנון לשימור: ערך, תפקיד ותפקוד המבנה על תהפוכותיו והשלכותיו'], אתרים - המגזין, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 6 (דצמבר 2016), עמ' 107–118
* מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2023/08/04/%d7%a1%d7%99%d7%91%d7%95%d7%91-%d7%91%d7%97%d7%93%d7%a8-%d7%94%d7%90%d7%95%d7%9b%d7%9c-%d7%91%d7%a7%d7%99%d7%91%d7%95%d7%a5-%d7%a8%d7%9e%d7%aa-%d7%93%d7%95%d7%93/?fbclid=IwAR2rpKkOh8veFIExD2rr1SU7A9D8NGqveqQXsX סיבוב בחדר האוכל בקיבוץ רמת דוד], באתר 'חלון אחורי', 4 באוגוסט 2023

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים בצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אדריכלים יהודים גרמנים
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:אדריכלים ישראלים
קטגוריה:מתכנני ערים ישראלים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:נהלל: אישים
קטגוריה:העיר הלבנה: אישים
קטגוריה:רחביה: אישים
קטגוריה:אדריכלים ביישוב
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1887
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1958