אברהם צבי אידלסון

אברהם צבי אידלסון (לעיתים אידלזון, לעיתים בן-יהודה) (Abraham Zevi (Zebi) Idelsohn; תרמ"ב, 1882 – י"ז באב תרצ"ח, 1938) היה מוזיקולוג יהודי-גרמני, אתנומוזיקולוג, חזן, מלחין ומורה למוזיקה. ידוע כמוזיקולוג וכמורה של המלחין, הפזמונאי, והחזן משה נתנזון אשר צאצאיו טוענים כי הוא – ולא אידלסון – חיבר את מילות השיר "הבה נגילה".

== קורות חיים ==

אברהם צבי אידלסון (אידלזון; Abraham Zvi Idelsohn) נולד ב-1882 בלטביה, ובצעירותו היגר לגרמניה, שם למד מוזיקולוגיה. ב-1906 עלה אידלסון לארץ ישראל, ישב בירושלים ועסק בחקר המוזיקה היהודית. האיסוף והתיעוד של המוזיקה נעשה בעבודת שדה בעזרת רישום בתווים והקלטות במכשירי הקלטה. אידלסון התמקד במוזיקה של הקהילות הספרדיות, כנראה מכיוון שהכיר כבר את המוזיקה של הקהילות האשכנזיות מאירופה. אידלסון לימד שירה ונגינה בבתי-ספר של חברת עזרה ובבית היתומים הספרדי. ב-1921 יצא את הארץ ללייפציג ולברלין, ומשנת 1922 היה למרצה לליטורגיה ומוזיקה יהודית וכפרופסור לעברית בהיברו יוניון קולג' בסינסינטי ארצות הברית, שם השתקע.

את תוצאות מחקריו פרסם אידלסון בחיבורו החשוב והעיקרי "אוצר נגינות ישראל", שיצא לאור בעשרה כרכים בהמשכים בין 1914 לבין 1933 בשפות עברית גרמנית ואנגלית. הכרך הראשון יצא בירושלים, חמשת הכרכים הבאים יצאו בהוצאת בנימין הרץ בברלין ובהמשך חמישה כרכים יצאו בהוצאת היברו יוניון קולג' בסינסינטי. "אוצר נגינות ישראל" הכיל אוסף מהזמר היהודי מכל העדות, ובהתאם חולק לכרכים (לפי סדרם): תימן, בבל, פרס, בוכרה ודגיסטן, ספרדי המזרח, מרוקו, גרמניה במאה ה-18, דרום גרמניה, מזרח-אירופה: מוזיקה ליטורגית, מוזיקה עממית וניגוני חסידים.

האופרה העברית הראשונה שהוצגה, "יפתח", נכתבה על ידי אידלסון. היא הועלתה על הבמה בירושלים ב-1922.

אידלסון נפטר בדרום אפריקה בשנת 1938.

=== ארכיון ===
ארכיונו שמור בספרייה הלאומית.

==מחיבוריו==
* אוצר נגינות ישראל (או Thesaurus of Jewish Music או Hebräisch-Orientalischer Melodienschatz) – רישומי תווים של מוזיקה יהודית מעדות שונות; רוב הכרכים כוללים מבואות מפורטים על העדות, המוזיקה שלהן והבטים תרבותיים אחרים.
* תולדות הנגינה העברית, ה'תרפ"ד
* שירי תימן, ה'תרצ"א. באתר [http://www.hebrewbooks.org/39514 היברובוקס]
*Jewish Music in its Historical Development, New York: Henry Holt and Company, 1929.
*Jewish Liturgy and its Development, New York: Henry Holt and Company, 1932.
*"The Kol Nidrei Tune," HUC Annual, Vol. VIII-IX, 1931/2, p. 493

==לקריאה נוספת==
* אסתר גרזון-קיוי, 'אידלזון', תצליל: למחקר המוזיקה ולביבליוגרפיה (חיפה) 7, 13 (תשל"ג), 120–124.
* שלמה מורג, 'אברהם צבי אידלסון ומחקר מבטאיה של העברית', יובל: קובץ מחקרים של המרכז לחקר המוזיקה היהודית (ירושלים), ה (תשמ"ו), קס–קסח.
* אליהו שלייפר, 'אברהם צבי אידלסון, אבי חקר המוזיקה היהודית', מוזיקה 21 (1989), 11–15, 57.
*[http://www.nigun.info/chassidic.html Nigun.info] מאמר על הניגון החסידי מתוך האנתולוגיה למוזיקה חסידית של א"צ אידלסון

<div class="mw-content-ltr">
* Edith Gerson-Kiwi, ‘A.Z. Idelsohn: a pioneer in Jewish ethnomusicology,’ Yuval: Studies of the Jewish Music Research Centre (Jerusalem) 5 (1986): 46–52. (Revised version of an article in Orbis Musicae II (1973-4).)
* Judah Michael Cohen, ‘Whither Jewish music?: Jewish studies, music scholarship, and the tilt between seminary and university,’ AJS Review 32,1 (2008): 29–48.
* James Loeffler, ‘Do Zionists Read Music from Right to Left?: Abraham Tsvi Idelsohn and the Invention of Israeli Music,’ Jewish Quarterly Review 100,3 (2010): 385–416
</div>

ביבליוגרפיה:
* שלמה הופמן, 'המוזיקה של אברהם צבי אידלסון: ביבליוגרפיה', יובל: קובץ מחקרים של המרכז לחקר המוזיקה היהודית (ירושלים), ה (תשמ"ו), לא–נ.

<div class="mw-content-ltr">
* Israel J. Katz, ‘Abraham Zvi Idelson (1882–1938): a bibliography of his collected writings,’ Musica Judaica (New York) 1,1 (1975–1976), 1–32.
* Eliyahu Schleifer, ‘Idelsohn’s scholarly and literary publications: an annotated bibliography,’ Yuval: Studies of the Jewish Music Research Centre (Jerusalem) 5 (1986): 53–180.
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* מהדורה סרוקה של "אוצר נגינות ישראל" במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית: [https://web.archive.org/web/20110815165053/http://aleph.nli.org.il/nnl/dig/books/bk001174870.html כרכים 1–5] (עברית) [https://web.archive.org/web/20110815132711/http://aleph.nli.org.il/nnl/dig/books/bk001768379.html כרכים 1–2, 6–10] (אנגלית)
* 
* שי בורשטיין, [http://www.zemereshet.co.il/UserFiles/file/articles/cathedra/Burstyn_Cathedra.pdf '"שירה חדשה-עתיקה": מורשת אברהם צבי אידלזון וזמרי "שורשים"'], קתדרה 128 (תשס"ח), 113–144, באתר זמרשת
* 
* דן אלמגור, [https://www.youtube.com/watch?reload=9&v=hzNaIkclTqM שרתי לך ארצי ח' – "היינו כחולמים"] [תוכנית על חיי המוזיקה בתקופה היישוב המוקדשת למפעלו של אידלסון בארץ]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי העלייה השנייה
קטגוריה:אתנומוזיקולוגים
קטגוריה:חוקרי יהדות תימן
קטגוריה:חוקרי מוזיקה יהודית
קטגוריה:חזנים גרמנים
קטגוריה:מוזיקולוגים יהודים
קטגוריה:מוזיקולוגים גרמנים
קטגוריה:מוזיקולוגים אמריקאים
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:מלחינים יהודים אמריקאים
אברהם צבי
קטגוריה:מלחיני מוזיקה חסידית
קטגוריה:מלחיני מוזיקה יהודית
קטגוריה:יהודים לטבים
קטגוריה:מוזיקאים ביישוב
קטגוריה:מלחינים יהודים גרמנים
קטגוריה:חזנים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים ממוצא יהודי-לטבי
קטגוריה:חברי ועד הלשון העברית
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1882
קטגוריה:נפטרים ב-1938