המכביה השלישית

המכביה השלישית, המכונה גם מכביית ראשית הגאולה, התקיימה בתקופת חג סוכות תשי"א, מ-27 בספטמבר ועד 8 באוקטובר 1950.

היה זה מפגן הספורט הבינלאומי הראשון שנערך במדינת ישראל. הייתה זו גם המכביה הראשונה שנערכה במדינת ישראל, מדינה יהודית ועצמאית. מפגשם של הספורטאים היהודים המצטיינים מכל העולם וחידוש מפעל המכביה לאחר 15 שנות הפסקה, היו ציון דרך משמעותי בחיי העם היהודי, לאחר מוראות השואה והקזת הדם במלחמת העצמאות. במכביה זו בלטו בהיעדרם הספורטאים היהודים ממדינות מזרח אירופה - רובם נרצחו בשואה, ועל הנותרים נאסרה ההשתתפות על ידי המשטרים הקומוניסטיים בארצותיהם.

למכביה השלישית, כמו ליתר המכביות, הייתה תרומה למפעל הציוני, חיזוק הקשר של הספורטאים היהודים והמלווים שלהם למדינת ישראל והזדמנות להכירה. במהלך השנים רבים מהספורטאים שבאו להתחרות במכביה עלו לישראל.

==ההכנות והרקע==
[[יוסף יקותיאלי, הוגה רעיון המכביה ומגשימו, תרם יחד עם רעיתו את הדגל, שהוצג לראשונה במכביה השלישית]]
המכביה השלישית הייתה אמורה להתקיים שלוש שנים לאחר המכביה השנייה, כלומר ב-1938. ההכנות למכביה כבר החלו, למשל פתיחת התחרות לציור הכרזה, ואורחים נכבדים, דוגמת הרב הראשי של יהדות רומניה, יעקב יצחק נימירובר, הגיעו לארץ לשם כך, אך קיום האירוע לא התאפשר בגלל האווירה בארץ ישראל המנדטורית, בתקופת המרד הערבי הגדול. המכביה לא התקיימה גם בשנים הבאות בשל מלחמת העולם השנייה, ובהמשך בשל המאבק בשלטונות הבריטיים ומלחמת העצמאות.

בדצמבר 1948, בתקופת מלחמת העצמאות, התנהל בתל אביב הקונגרס העולמי העשירי של "מכבי", ובמהלכו נקבע מועדה של המכביה השלישית. באותו כינוס הוחלט גם שהתחרויות לא ייערכו בימי שבת וחג.
כרזה לקראת המכביה השלישית
מדינת ישראל שאך זה קמה ורק סיימה את מלחמת העצמאות, הייתה נתונה בשנת 1950 בקשיים כלכליים ועסוקה בקליטת העלייה ההמונית. ממשלת ישראל התגייסה לתמיכה במפעל המכביה, ותקצבה את המכביה השלישית ב-25,000 לירות ישראליות; משרד החוץ הורה לקונסוליות להקל ככל האפשר על באי המכביה ולפטור את הספורטאים מתשלום עבור ויזה; משרד האוצר פטר מתשלום מכס את הציוד הספורטיבי, שהובא לצורכי המכביה. משרד האספקה והקיצוב סיפק מזון נוסף עבור הספורטאים (פעמיים ביום בשר ועוד), חריגה משמעותית ממדיניות הקיצוב. במחנה יונה שבתל אביב אורגן מקום אכסון לספורטאים הזרים ולישראלים הגרים רחוק, והמקום קיבל את השם "כפר המכביה".

באירוח התחרויות לקחו חלק הערים ירושלים, תל אביב, חיפה, רמת גן, רחובות, פתח תקווה, ראשון לציון ונתניה. הביטוח הרפואי אורגן על ידי קופת חולים מכבי. הקריקטוריסט יוסף בס לקח על עצמו להכין ספר קריקטורות של הספורטאים המתחרים במכביה. לקראת פתיחת התחרויות הופק "מדריך המכביה" כרך א', חוברת עם תוכנית כל הופעות המכביה והסברים על מבנה השלטון בישראל ועל המוסדות הספורטיביים.

המכביה השלישית הייתה גם מקור משיכה למבקרים רמי מעלה, דוגמת קאמיל הויסמנס, לשעבר ראש ממשלת בלגיה ומראשי התנועה הסוציאל-דמוקרטית.

התכנסות הספורטאים היהודים מכל העולם היוותה הזדמנות למחות נגד סירוב הוועד האולימפי הבינלאומי לאפשר את השתתפותה של ישראל באולימפיאדת הלסינקי בשנת 1952.

==פתיחת המכביה==
חלק ממפגן הפתיחה של המכביה השלישית
[[יוסף שפרינצק, יושב ראש הכנסת וממלא מקום נשיא מדינת ישראל, מכריז על פתיחת המכביה השלישית]]
לקראת כינוס המכביה השלישית נבנה אצטדיון רמת גן, ובו התקיים טקס הפתיחה של המכביה השלישית ב-27 בספטמבר 1950 בנוכחות ארבעים וחמישה אלף צופים, מחציתם ישבו ביציעים ומחציתם על הדשא. המנון המכביה, שחיבר יגאל כספי, נוגן בטקס הפתיחה בעיבודו של מרק לברי, ואברהם ברוידס חיבר לו מילים.

טקס הפתיחה של המכביה השלישית התחיל בתהלוכה של משתתפיה. פרופ' ברודצקי, נשיא ההסתדרות העולמית "מכבי", נשא ברכה, וממלא מקום נשיא המדינה, יושב ראש הכנסת יוסף שפרינצק, הכריז על פתיחת אירועי המכביה. במכביה זו הונף לראשונה דגל המכביה, תרומת יהודית ויוסף יקותיאלי (הוגה רעיון המכביה ומגשימו), לזכר בנם אמנון, מפקד כיתה בפלמ"ח, שנפל במלחמת העצמאות. אות פתיחת הטקס ניתן ב-12 יריות תותחים והפרחת 500 יונים. בהמשך הושבעו הספורטאים על ידי האצן יהודה גבאי ונכנס לאצטדיון רץ, שהביא לפיד בוער שהודלק יום קודם לכן בסמוך לקברות המכבים. נערך טקס יזכור לחללי מלחמת העצמאות ואחרי כן הוצג קטע התעמלות המונית של חברי מכבי הצעיר. הטקס הסתיים במפקד סיום.

לכבוד פתיחת המכביה השלישית השיק דואר ישראל, ב-1 באוקטובר 1950, סדרת בולים בנושא.

== המשלחות ==
המשלחת של [[יהדות דרום אפריקה בפתיחת המכביה השלישית]]
למכביה זו הגיעו משלחות מכ-20 ארצות, שכללו שמונה מאות ספורטאים. הארצות מהן הגיעו המשלחות, וגודל המשלחות, נתנו ביטוי לשינוי הדרסטי שחל בעולם היהודי בעקבות השואה. הגיעו משלחות מאוסטרליה, הודו, דרום אפריקה, טורקיה, לוב, אוסטריה, הממלכה המאוחדת, אירלנד, שווייץ, ארצות הברית, ארגנטינה, קנדה, צרפת, הולנד, בלגיה, דנמרק, פינלנד, צ'ילה, ברזיל, חבל הסאר וישראל. עבור המשלחות מארגנטינה, קנדה, הודו, לוב ושוודיה הייתה זו השתתפות ראשונה במשחקי המכביה. המשלחת הישראלית כללה 240 ספורטאים, שנבחרו על ידי ועדה פריטטית והמרכז שלהם היה קורט מרקס. קביעת הרכב המשלחת הישראלית נדחתה עד הרגע האחרון כמעט, בגלל מחלוקות בין מרכזי הפועל ומכבי. מתוך 15 ענפי ספורט, רק על שניים, כדורעף ושחייה, הושגה הסכמה מוקדמת. על 12 ענפים נוספים הושגה הסכמה רק שבוע לפני התחרויות, ועל הענף האחרון, הכדורגל, ההסכמה הושגה רק יומיים לפני פתיחת המכביה. עיכוב קביעת הנבחרות מנע אימונים משותפים וכך הגיעו הנבחרות הישראליות למכביה, כשהספורטאים לא הוכנו כראוי. מחוץ לארץ הגיעו כ-400 ספורטאים וכ-3,000 אורחים. במשלחות שהגיעו מחו"ל, שולבו ספורטאים יהודים מפורסמים, שהחזיקו בשיאים של מדינותיהם ואף בתארים אולימפיים. במשלחת של יהדות ארצות הברית השתתפו האצן איירה קפלן (Ira Kaplan), המתאבק הכבד הנרי ויטנברג ומרים המשקולות פרנק ספלמן, שני האחרונים בעלי מדליות זהב מאולימפיאדת לונדון (1948). במשלחת של יהדות דרום אפריקה בלטו הטניסאים סיד לוי, השלישי בדירוגו בדרום אפריקה וחבר נבחרת הדייוויס שלה ונביל קאצן בן ה-16, שהגיע לחצי הגמר של תחרויות הנוער בווימבלדון. בראש משלחת יהדות קנדה הגיע המתאבק פרד אוברלנדר, שהיה אלוף בריטניה, אך שנתיים לפני המכביה היגר לקנדה והקים שם שלוחה של מכבי. במשלחת הבריטית שותף גם האצן היהודי שחור העור מטרינידאד, פרינס אלברט ג'ייקובס.

במכביה השלישית שותפו לראשונה ספורטאים יהודים, שלא היו חברי מכבי (חברי הפועל, בית"ר ואליצור), לאחר שהוחלט לאפשר השתתפות לכל ספורטאי יהודי מתאים. היריבות הישנה בין הפועל למכבי לא נעלמה לגמרי, והיה צורך במאמצים מיוחדים כדי להתגבר על תקריות שנבעו ממנה.

== המתחרים והזוכים ==
=== אופניים ===
במרוץ האופניים לאורך חמישים קילומטרים, שנערך בדרום הארץ, הייתה תחרות צמודה בין הרוכבים הישראלים והרוכבים מהולנד ומאנגליה. בסיום המרוץ, שהשתתפו בו 9 רוכבי אופניים, ניצח ההולנדי מרטין ואן-כלדר בתוצאה של 1:20.35 שעות, לפני הישראלי משה וישגרודסקי (1:20.40 שעות).

=== איגרוף ===
בתחרות האגרוף התחרו ספורטאים מישראל, אנגליה, אירלנד, קנדה, דרום אפריקה, הודו והולנד. הישראלים בלטו וניצחו ב-5 תחרויות.

{| class="wikitable"
! colspan=1 | תחרות
! colspan=1 | זוכה
! colspan=1 | מדינה
|-
| זבוב
| נפתלי פיבקו
| 
|-
| נוצה
| מרדכי עובד
| 
|-
| תרנגול
| ג'ורג' קליין
| 
|-
| קל
| גולד
| 
|-
| חצי בינוני
| סידני
| קנדה
|-
| בינוני
| ל. חץ
| דרום אפריקה
|-
| חצי כבד
| אליעזר נזרוב
| 
|-
| כבד
| גורודנצ'יק
| 
|-
|}

=== אתלטיקה קלה ===
תחרות [[ריצת 100 מטר גברים במכביה השלישית]]
הזוכים בריצת 10,000 מטר במכביה השלישית, במקום הראשון זכה [[מייק רובינוביץ'. במקום השני האקר מישראל ובמקום השלישי לו ארליך מבריטניה.]]
בתחרות האתלטיקה התמודדו 56 ישראלים (40 גברים ו-16 נשים), 17 בריטים (15 גברים ושתי נשים), 10 אמריקאים, 7 אוסטרים, 7 דרום אפריקאים (6 אתלטים ו-1 אתלטית), 6 שווייצרים, 4 בלגים, 2 שוודים ומתחרים יחידים מטורקיה, ארגנטינה והולנד (אתלטית). אתלטים אלה התחרו ב-29 תחומים של גברים ו-8 תחומים של נשים.

האתלטים מישראל זכו במרב מדליות הזהב (10), אך לעומתם בלטו באיכותם האתלטים מארצות הברית, שזכו ב-9 מדליות זהב וקבעו 7 שיאים ישראליים בינלאומיים חדשים, וגם ששת האתלטים מדרום אפריקה שזכו ב-9 מדליות זהב ושברו 3 שיאים ישראליים בינלאומיים.

====האתלטים המנצחים מארצות הברית====
בריצת 100 מטר ניצח איירה קפלן מניו יורק בתוצאה של 10.6 שניות ולמקום השני הגיע דייב סנדלר מדרום אפריקה בתוצאה של 10.7 שניות, צ'רנוק בריצת 200 מטר משוכות, בהקדימו בעשירית השנייה את ספילקין מדרום אפריקה, סטן למפרט בזריקת דיסקוס ובהדיפת כדור ברזל, ארתור קוריק בקפיצה במוט ובקרב עשר, תוך כדי כך קבע בקפיצה במוט שיא מכביה ושיא ישראלי בינלאומי חדש בתוצאה של 4 מטר לפני זאב כספי מישראל, הנרי לסקאו בהליכה תחרותית שהמשיך וזכה במכביות נוספות, בריצת שליחים 4x100 מטר בשיא ישראלי בינלאומי ושיא מכביה חדש של 43.3 שניות, ובריצת שליחים 4x400 מטר.

====האתלטים המנצחים מדרום אפריקה====
דייב סנדלר בריצת 200 מטר, אחיו, סול סנדלר, בריצת 400 מטר ובריצת 800 מטר, לוינסון בריצת 1500 מטר, מייק רובינוביץ' בריצת 5000 מטר ובריצת 10000 מטר, ספילקין בריצת 110 מטר משוכות ובקפיצה משולשת ועדנה פרידמן בריצת 60 מטר משוכות.

====האתלטים המנצחים מישראל====
יעקב קובלנץ בקפיצה לרוחק ובקפיצה לגובה, זאב כספי בהטלת כידון, פנחס פולונסקי ביידוי פטיש, רות הרשלר בריצת 80 מטר משוכות, אהובה קריביצקי בקפיצה לגובה, לאה זמרי (הורביץ) בקפיצה לרוחק, פרידה ליכטבלאו בזריקת דיסקוס ורעיה ברונשטיין בהטלת כידון ובהדיפת כדור ברזל.

איירין לדרמן מבריטניה ניצחה בריצת 100 מטר לפני עדנה פרידמן מדרום אפריקה. לדרמן ניצחה במקצוע זה גם במכביה הרביעית.

====שיאים ישראלים שהושגו במכביה====
* רות הרשלר קבעה בריצת 80 מטר משוכות שיא ישראלי חדש של 13.8 שניות.
* א. האקר קבע בריצת 5000 מטר שיא ישראלי חדש של 16:13.4 דקות.
* צבי ינובר קבע בקפיצה במוט שיא ישראלי חדש של 3.42 מטר.

====נשים====
{| class="wikitable"
! width="15%"|
התחרות
| style="background-color: #FFD700;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #c0c0c0;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #cd7f32;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
|-
| ריצת 60 מטר
| עדנה פרידמן דרום אפריקה|| 8.2 שניות
| איירין לדרמן || 8.3 שניות
| ון דר שטאם || 8.3 שניות
|-
| ריצת 100 מטר
| איירין לדרמן || 12.8 שניות
| עדנה פרידמן דרום אפריקה|| 12.8 שניות
| לאה הורביץ || 13.3 שניות
|-
| ריצת 80 מטר משוכות
| רות איילון || 13.8 שניות
| שרה מזרחי || 15.4 שניות
| איירין לדרמן || 15.6 שניות
|-
| קפיצה לגובה
| אהובה קריביצקי || 1.45 מטר
| תמר מיטל-שומכר || 1.40 מטר
| נפרסטק || 1.35 מטר
|-
| קפיצה לרוחק
| לאה הורביץ || 4.99 מטר
| מרים טפר || 4.92 מטר
| שושני || 4.88 מטר
|-
| זריקת דיסקוס
| פרידה ליכטבלאו || 33.28 מטר
| עטרה פולונסקי || 32.68 מטר
| מרים גולדפיין || 28.52 מטר
|-
| הדיפת כדור ברזל
| רעיה ברונשטיין || 10.27 מטר
| אולגה וינטנברג || 10.15 מטר
| עטרה פולונסקי || 9.86 מטר
|-
| הטלת כידון
| רעיה ברונשטיין || 28.25 מטר
| עטרה פולונסקי || 27.48 מטר
| הדרה || 26.99 מטר
|}

====גברים====
{| class="wikitable"
! width="15%"|
התחרות
| style="background-color: #FFD700;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #c0c0c0;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #cd7f32;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
|-
| ריצת 100 מטר
| איירה קפלן || 10.6 שניות
| דייב סנדלר דרום אפריקה|| 10.7 שניות
| גרוסברגר || 11.0 שניות
|-
| ריצת 200 מטר
| דייב סנדלר דרום אפריקה|| 22.2 שניות
| איירה קפלן || 22.7 שניות
| || 23.2 שניות
|-
| ריצת 400 מטר
| סול סנדלר דרום אפריקה|| 50.7 שניות
| גרוסברגר || 50.7 שניות
| ד. שפיצר || 51.9 שניות
|-
| ריצת 800 מטר
| סול סנדלר דרום אפריקה|| 1:58.2 דקות
| אומלצ'נקו || 2:01.0 דקות
| ד. שפיצר || 2:02.0 דקות
|-
| ריצת 1500 מטר
| ד. לוינסון דרום אפריקה|| 4:16.8 דקות
| אומלצ'נקו || 4:19.6 דקות
| איגרא || 4:20.6 דקות
|-
| ריצת 5000 מטר
| מייק רובינוביץ' דרום אפריקה|| 16:02.8 דקות
| אברהם הקר || 16:13.4 דקות
| ש. עמרני || 16:15.6 דקות
|-
| ריצת 10000 מטר
| מייק רובינוביץ' דרום אפריקה|| 34:03.6 דקות
| אברהם הקר || 34:25.4 דקות
| לודוויג ארליך || 35:39.5 דקות
|-
| ריצת 110 מטר משוכות
| מ. ספילקין דרום אפריקה|| 15.5 שניות
| צבי ינובר || 17.4 שניות
| צ'רנוק || 17.6 שניות
|-
| ריצת 200 מטר משוכות
| צ'רנוק || 26.3 שניות
| מ. ספילקין דרום אפריקה|| 26.4 שניות
| צבי ינובר || 28.0 שניות
|-
| 3000 מטר הליכה
| הנרי לסקאו || 13:59.6 שניות
| שרגא || 15:21.8 דקות
| רדבאנר || 15:59.4 דקות
|-
| ריצת שליחים 4x100 מטר
| <small>איירה קפלן</small> || 43.3 שניות
| || 44.8 שניות
| דרום אפריקה <small>דייב סנדלר</small>|| 44.9 שניות
|-
| ריצת שליחים 4x400 מטר
| || 3:26.4 דקות
| || 3:31.2 דקות
| || 3:39.4 דקות
|-
| קפיצה לגובה
| יעקב קובלנץ || 1.75 מטר
| מ. פאר 
---- זאב כספי 
| 1.75 מטר
| ||
|-
| קפיצה לרוחק
| יעקב קובלנץ || 6.77 מטר
| נסים קיוויתי || 6.46 מטר
| מ. ספילקין דרום אפריקה|| 6.41 מטר
|-
| קפיצה במוט
| ארתור קוריק || 3.70 מטר
| צבי ינובר || 3.42 מטר
| יצחק קלאוזנר || 3.00 מטר
|-
| קפיצה משולשת
| מ. ספילקין דרום אפריקה|| 13.34 מטר
| ברל'ה זילברברג || 12.60 מטר
| נסים קיוויתי || 12.60 מטר
|-
| זריקת דיסקוס
| סטן למפרט || 36.59 מטר
| מ. מרקוס דרום אפריקה|| 36.23 מטר
| רפאל מאירון || 34.78 מטר
|-
| הטלת כידון
| זאב כספי || 51.23 מטר
| אברהם גרין || 50.07 מטר
| מ. מרקוס דרום אפריקה|| 40.27 מטר
|-
| הדיפת כדור ברזל
| סטן למפרט || 15.54 מטר
| מ. מרקוס דרום אפריקה|| 13.67 מטר
| ברוך חבס || 12.61 מטר
|-
| יידוי פטיש
| פנחס פולונסקי || 32.96 מטר
| רפאל מאירון || 32.33 מטר
| לוי || 30.13 מטר
|-
| קרב עשר
| ארתור קוריק || 5281 נקודות
| זאב כספי || 4818 נקודות
| יצחק כספי || 4406 נקודות
|}

=== הוקי שדה ===
בטורניר ההוקי שדה השתתפו רק שתי נבחרות, ישראל והודו. ישראל ניצחה את הנבחרת ההודית בשני משחקים, בתוצאות 3 - 2 ו-3 - 0.

=== היאבקות ===
מתאבקים יהודים, שהגיעו לישראל כמשתתפים במכביה השלישית, מתאמנים על חוף הים]]
המנצחים בהיאבקות בסגנון יווני-רומי
{| class="wikitable" border="1"
|- bgcolor="#efefef"
! התחרות
| bgcolor="gold" | <center>25px</center>
| bgcolor="silver" | <center>25px</center>
| bgcolor="CC9966" | <center>25px</center>
|-
| זבוב
| משה ריילונד 
| הרץ 
|
|-
| תרנגול
| הרמן לייזין 
| משומר 
| ינאי 
|-
| קל
| שמעון קורלנד 
| נחומזון 
| לייבוביץ קנדה
|-
| חצי בינוני
| משה ארצי 
| שטרנברג 
| אנג'ל 
|-
| בינוני
| לאון גנוט 
| ברמן 
| קוסובר קנדה
|-
| חצי כבד
| משה מורגנשטרן 
| רוזנפלד 
| אנדר קנדה
|-
| כבד
| יצחק פייקין 
| פרד אוברלנדר קנדה
| מולר 
|}

בתחרות השתתף האלוף האולימפי (לונדון 1948) הנרי ויטנברג מארצות הברית.
המנצחים בהיאבקות בסגנון חופשי
{| class="wikitable" border="1"
|- bgcolor="#efefef"
! התחרות
| bgcolor="gold" | <center>25px</center>
| bgcolor="silver" | <center>25px</center>
| bgcolor="CC9966" | <center>25px</center>
|-
| זבוב
| לואיס בייז דרום אפריקה
| הרץ 
|
|-
| תרנגול
| הרמן לייזין 
| ינאי 
|
|-
| נוצה
| אדלמן 
| הרצל גולשני 
|
|-
| קל
| א. שיינר דרום אפריקה
| וורץ 
| ליבוביץ' קנדה
|-
| חצי בינוני
| שטרנברג 
| נ. קניחובסקי דרום אפריקה
| קירשטיין 
|-
| בינוני
| לאון גנוט 
| לאסקי 
| קוסובר קנדה
|-
| חצי כבד
| מ. אורדמן דרום אפריקה
| שטיינברג 
| אנדר קנדה
|-
| כבד
| הנרי ויטנברג 
| פרד אוברלנדר קנדה
| מילר 
|}

=== הרמת משקולות ===
בתחרות השתתף האלוף האולימפי (לונדון 1948) פרנק ספלמן מארצות הברית. 
המנצחים בתחרות הרמת משקולות.
* בסוגריים (לחיצה, הנפה, דחיקה)

{| class="wikitable"
! width="15%"|
התחרות
| style="background-color: #FFD700;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #c0c0c0;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #cd7f32;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
|-
| משקל נוצה
| מ. רופ דרום אפריקה|| 252.5 ק"ג <small>(75, 77.5, 100)</small>
| המליש || 208.5 ק"ג <small>(62.5, 66, 80)</small>
| ||
|-
| משקל קל
| בן הלפגוט || 272.5 ק"ג <small>(90, 75, 107.5)</small>
| עזרא ששון || 257.5 ק"ג <small>(80, 75, 102.5)</small>
| דוידסון || 175 ק"ג <small>(פסילה, 75, 100)</small>
|-
| משקל בינוני
| פרנק ספלמן || 357 ק"ג <small>(115, 107, 135)</small>
| וורנברג || 280 ק"ג <small>(85, 85, 110 )</small>
| וייס 
---- שמש 
|167.5 ק"ג <small>(פסילה, 70, 97.5)</small>
|-
| חצי כבד
| איזי בלומברג דרום אפריקה|| 357.5 ק"ג <small>(115, 110, 132.5)</small>
| סימונס || 285 ק"ג <small>(95, 85, 105)</small>
| שטראוס || 270 ק"ג <small>(85, 80, 105)</small>
|-
| כבד
| ליאונול טרופ דרום אפריקה|| 337.5 ק"ג <small>(105, 100, 132.5)</small>
| ארגובר || 302.5 ק"ג <small>(, 87.5, 115)</small>
| ברקוביץ' || 252.5 ק"ג <small>(82.5, 75, 95)</small>
|}

=== התעמלות מכשירים ===
תחרויות ההתעמלות נערכו באולם מכבי בחיפה.

;נשים
20px - ג'ני שפרוט 93.65 נקודות 
20px - דבורה הירש 88.70 נקודות 
20px - רות לנצר 85.0 נקודות
;גברים
20px - ו. שחרל 150.90 נקודות 
20px - אליעזר מאיו 150.25 נקודות 
20px - ח. רם 148.10 נקודות

=== טניס ===
תחרויות הטניס עמדו בסימן השליטה הבלתי מעורערת של המשלחת הדרום אפריקאית - כל ארבעת העולים לגמר היו חברי משלחת זו.
; נשים
:;יחידות
20px - גרטרוד קורנפלד () 
20px - קאופמן ()
:;זוגות נשים
20px - לואיס וקרול לוי ()
;גברים
:;יחידים
20px - א. רבינסקי דרום אפריקה
20px - נ. קצן דרום אפריקה
20px - מ. שניידר דרום אפריקה

:;זוגות גברים
20px - א. סגל וא. רבינסקי דרום אפריקה
20px - 
20px - נ. קצן ומ. שניידר דרום אפריקה

;זוגות מעורבים
20px - גרטרוד קורנפלד ואריה אבידן-וייס () 
20px -

=== טניס שולחן ===
תחרויות היחידים בטניס שולחן נערכו בתל אביב, בבית הספר ביל"ו, בהשתתפותם של טניסאים משמונה מדינות, הולנד, שוודיה, ארגנטינה, אנגליה, אוסטריה, בלגיה, דרום אפריקה וישראל.
* עליזה לייפניק (), זכתה במדליית זהב ליחידות
* בולגאר (), זכה במדליית זהב ליחידים
* פיינברג וקראוס (), זכו במדליית זהב לזוגות גברים
* עליזה לייפניק ושמחה פינקלשטיין (), זכו במדליית זהב לזוגות מעורבים
* בתחרות הקבוצתית זכתה אנגליה עם 6 נקודות ואחריה ישראל עם 5 נקודות.

=== כדורגל ===
בטורניר הכדורגל השתתפו 5 נבחרות, נבחרות מכבי מאנגליה, מדרום אפריקה, מצרפת משווייץ ונבחרת ישראל. בטורניר זכתה נבחרת ישראל, שניצחה בכל משחקיה. משחקים אלה אינם מוכרים על ידי ההתאחדות לכדורגל כמשחקים רשמיים של הנבחרת הלאומית.
{| class="wikitable" width="200px"
|-
!דירוג
!קבוצה
|-bgcolor=gold
|align="center"align=right|
|-bgcolor=silver
|align="center"align=right| דרום אפריקה
|-bgcolor=cc9966
|align="center"align=right|
|-
|align=center|4|| 
|-
|align=center|5|| צרפת
|}

====תוצאות המשחקים====
* ישראל - אנגליה (2 - 1) 
ישראל: חודורוב, מלמד, וייס, גלזר, שמילוביץ', שניאור, גמבש, ישראלי, שפיגל, סטודינקסי, מרימוביץ'.
* ישראל - צרפת (5 - 2) 
ישראל: חודורוב, וייס, גלזר, נוימן, שמילוביץ', שניאור, ישראלי, אלמליח, שפיגל, סטודינקסי, מרטין.
* אנגליה - שווייץ (3 - 2)
* שווייץ - צרפת (5 - 4)
* ישראל - דרום אפריקה (3 - 1)
* דרום אפריקה - צרפת (8 - 1)
* ישראל - שווייץ (9 - 1)
* דרום אפריקה - אנגליה (6 - 1)

=== כדוריד ===
בטורניר הכדוריד השתתפו 5 נבחרות, אוסטריה, דנמרק, שוודיה, שווייץ וישראל.

=== כדורמים ===
טורניר הכדורמים נערך בבריכת בת גלים בחיפה. בטורניר השתתפו נבחרות אוסטריה, בלגיה, בריטניה, דרום אפריקה, הודו ומישראל.

20px - דרום אפריקה 
20px - 
* 16 - 3 
* דרום אפריקה 6 - 4 
* 18 - 1 (שערים - ישראל: פ. בק - 10, רוזנבלום - 6, ג'רבי - 1)
* 7 - 6 
* 9 - 0 
* דרום אפריקה 11 - 1 
* 10 - 2 
* דרום אפריקה 7 - 2 
* 7 - 1 
* 10 - 5 (שערים - ישראל: בק - 7, וודש - 2, וג'רבי - 1, הודו: אייזק מנסור - 5)
* דרום אפריקה 8 - 4 

=== כדורסל ===
בטורניר הכדורסל השתתפו 6 נבחרות, ארגנטינה, ארצות הברית, בריטניה, טורקיה, קנדה וישראל.

{| class="wikitable" width="200px"
|-
!דירוג
!קבוצה
|-bgcolor=gold
|align="center"align=right|
|-bgcolor=silver
|align="center"align=right|
|-bgcolor=cc9966
|align="center"align=right|
|-
|align=center|4|| 
|-
|align=center|5|| 
|-
|align=center|6|| 
|}

=== כדורעף ===
בטורניר הכדורעף השתתפו 3 נבחרות, ארצות הברית, הודו וישראל.

{| class="wikitable" width="200px"
|-
!דירוג
!קבוצה
|-bgcolor=gold
|align="center"align=right|
|-bgcolor=silver
|align="center"align=right|
|-bgcolor=cc9966
|align="center"align=right|
|}
* ישראל ניצחה את ארצות הברית בתוצאה של 2–0.
* ישראל ניצחה את הודו בתוצאה של 2–0.
* ארצות הברית ניצחה את הודו בתוצאה של 2–0.

[[בול דואר מסדרת המכביה השלישית]]

=== סיף ===
בחיפה נערכה תחרות הסיף של המכביה.
;נשים
:;יחידות - דקר
20px - קרזבאום () 
20px - () 
20px - ()

;גברים
:;יחידים - דקר
20px - אלן ג'יי () 
20px - נורמן () 
20px -
:;יחידים - רומח
20px - דניאל בוקנץ () 
20px - אלן קורטלר () 
20px - רלף קופרמן ()

===קפיצה למים===
;גברים
:;מקפצה של 3 מטר (6 קפיצות)
20px - מורלי שפירא (Morley Shapiro) () - 81.8 נקודות 
20px - יואב רענן () - 70.1 נקודות

=== שחייה ===
תחרויות השחייה, הכדורמים והקפיצה למים נערכו בבריכת בת גלים, בחיפה. השחיינית הבולטת הייתה סוזי נאדור-האלטר מבריטניה, ילידת הונגריה, שזכתה ב-4 מדליות זהב.

המנצחים והמנצחות בתחרות השחייה.

====נשים====
{| class="wikitable"
! width="15%"|
התחרות
| style="background-color: #FFD700;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #c0c0c0;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #cd7f32;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
|-
| 100 מטר חופשי
| סוזי נאדור-האלטר || 1:16.2 דקות
| פוקס || 1:17.2 דקות
| פישר || 1:18.7 דקות
|-
| 400 מטר חופשי
| סוזי נאדור-האלטר || 6:04.8 דקות
| פוקס || 6:17.7 דקות
| פישר || 6:21.7 דקות
|-
| 100 מטר גב
| סוזי נאדור-האלטר || 1:26.8 דקות
| קפלין || 1:36.5 דקות
| זיסר || 1:36.7 דקות
|-
| 200 מטר חזה
| עליזה וירץ || 3:32.2 דקות
| פרנקס || 3:42.2 דקות
| אסתר וייסליצר || 3:42.5 דקות
|-
| שליחות 4x100 מטר חופשי
| <small>קפלין ברינקס ניומן סוזי נאדור-האלטר</small> || 5:41.2 דקות
| <small>לילי ליכטנטל דפנה אורן חוה שלמברג נוגה למדני</small> || 5:45.2 דקות
| ||
|}

====גברים====
{| class="wikitable"
! width="15%"|
התחרות
| style="background-color: #FFD700;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #c0c0c0;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
| style="background-color: #cd7f32;" colspan="2" |
<div style="text-align: center;">25px</div>
|-
| 100 מטר חופשי
| סולומון יאק דרום אפריקה|| 1:04.4 דקות
| אייזק מנסור || 1:04.5 דקות
| פרידנטל || 1:04.8 דקות
|-
| 400 מטר חופשי
| א. שלנברג || 5:07.4 דקות
| קסטנר קנדה|| 5:15.8 דקות
| סולומון יאק דרום אפריקה|| 5:15.9 דקות
|-
| 1500 מטר חופשי
| א. שלנברג || 21:14.6 דקות
| קסטנר קנדה|| 21:33.2 דקות
| סולומון יאק דרום אפריקה|| 22:05.6 דקות
|-
| 200 מטר חזה
| אהרון קורצמן || 2:44.5 דקות
| דזמונד כהן דרום אפריקה|| 2:59.2 דקות
| מאיר מוזס || 3:02.0 דקות
|-
| 100 מטר גב
| שטיינפלד || 1:18.3 דקות
| ויניצקי || 1:19.7 דקות
| ארנון טורין || 1:21.0 דקות
|-
| שליחים 4x200 מטר חופשי
| <small>איתן פרויד ישעיהו אלבאום נחום בוך ארנון טורין</small> || 10:07.6 דקות
| <small>פרידנטל שטיינפלד שכטר ביצר </small> || 10:42.0 דקות
| <small>דוד סופר דין מאיר אייזק מנסור</small> || 11:24.9 דקות
|}

== מסיבת הריקודים ==
כחלק מאירועי המכביה השלישית תוכננה מסיבת ריקודים באצטדיון המכביה, בתל אביב, למוצאי שבת, 7 באוקטובר 1950, בין השעות 20.00 - 23.00. למסיבה תוכננו מחולות ישראליים, ריקודי עם, ריקודי חג וריקודי הופעה בהשתתפות קבוצות של מכבי וקבוצות של הפועל. הובטחו תאורה מיוחדת ותזמורת ליווי. הכרטיסים למסיבת הריקודים נמכרו מראש במהלך השבוע. במועד הנקוב התאורה הייתה לקויה מאוד ולא הייתה הגברה מתאימה למוזיקה, לכן נוצרה אנדרלמוסיה ובאי המסיבה יצאו ממנה מאוכזבים. מאוחר יותר פורסמה התנצלות בעיתונים.

== נעילת המכביה ==
חיילי צה"ל במפגן הסיום של המכביה השלישית]]
חיילות צה"ל צועדות במפגן הסיום של המכביה השלישית]]
צנחנים מעל אצטדיון רמת גן במפגן הנעילה של המכביה השלישית]]
על פי הסכם בין הפועל ובין מכבי, טקס הסיום היה אמור להיות מוקדש למפגנים צבאיים, אך כוונתה של מכבי לשלב בטקס הסיום מפגן על טהרת חברי מכבי, יצרה מתיחות בין שני המרכזים עד שכוונה זו ירדה מהפרק.

טקס הנעילה של המכביה השלישית נערך ביום 8 באוקטובר 1950 והתבסס על חיילי צה"ל. הטקס התחיל בשעה 15:00, לקול נגינת החצוצרה, בהנפת דגל המדינה והצבת משמר כבוד לדגל. מפקד המשמר העביר את הפיקוד לשר הביטחון וראש הממשלה, דוד בן-גוריון, והוא נתן את האות לפתיחת המפגן הצבאי.

צה"ל ערך ביום שישי חזרה כללית לקראת מפגן הסיום ובמשך כל ימי השבוע מטוסי תובלה של צה"ל הצניחו בובות מעל האצטדיון. המפגן התחיל בתרגילי התעמלות של חיילים על קורות, ונמשך בתרגולי חיילים עם ציוד מלא כולל כובע פלדה ורובים (תרגילי סדר חמושים). בשלב הבא הוצגו קרבות פנים אל פנים של חיילות מצוידות במקל קצר ותרגילי טיפוס על חבלים. הצופים זכו למפגן צניחת ראווה, ראשון במינו בישראל, של כ-60 צנחנים מפלוגה א' של גדוד 890 ושתי צנחניות, יוכבד קאשי ומנוחה פידל, החיילות הראשונות שעברו קורס צניחה של צה"ל, ולאחר מכן למפגן של אקרובטיקה של מטוסים. בעת שבשמים נערך המפגן האווירי, על הקרקע הגישו לראש הממשלה חמשת הצנחנים הראשונים, שלושה חיילים ושתי חיילות, איגרת: בו-זמנית קיפלו יתר הצנחנים את המצנחים והתארגנו לצעידת הצדעה מסביב לאצטדיון, כשבמרכז האצטדיון חיילים אחרים מדגימים קרבות קומנדו וג'ודו.

=== גביעים למנצחים ===
לאחר תום המפגן הצבאי ונאום בן-גוריון בא תור המשלחות הספורטיביות, שצעדו אל הבמה, שם חולקו הפרסים (גביעים) למנצחים. ישראל, שהגיעה למקום הראשון בסיכום הנקודות, קיבלה על כך גביע, ועוד גביע הוענק לה על הזכייה בטורניר הכדורגל. המשלחת הבריטית קיבלה גביע על הגעתה למקום השני בסיכום הכללי, ועוד גביע על הישגיה בענף הרמת המשקולות. ארצות הברית קיבלה גביע על זכייתה בטורניר הכדורסל, דרום אפריקה על זכייתה בטורניר הכדורמים ושוודיה על זכייתה בטורניר הכדוריד. ספורטאיות ישראל קיבלו גביע על זכייתן בתחרות הטניס, גביע שנתרם על ידי אווה פרון.

לקראת סוף הטקס נאם ראש ממשלת ישראל, דוד בן-גוריון. אחרי ראש הממשלה סיכם את הטקס משה שלוש, יושב ראש הנהלת מכבי העולמית, ונוגנה "התקווה".

== אחרי הנעילה ==
המפגש בין הספורטאים היהודים ממדינות שונות הוביל גם להיכרויות ואף לחתונות. ספורטאי אמריקאי וספורטאית אנגלייה החליטו להינשא וכך עשו גם ספורטאי טורקי וספורטאית ישראלית.

== ראו גם ==
* יהודים וספורט
* יהודים במשחקים האולימפיים

==לקריאה נוספת==
* חיים ויין (1980). המכביות בארץ ישראל. הוצאת מכון וינגייט לחינוך גופני. עמ' 169 - 199.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.ranaz.co.il/categories/cat_32_14.asp מודעה על פתיחת המכביה השלישית]
* [http://www.palestineposterproject.org/poster/maccabiah-games-1950 פוסטר המכביה השלישית]
* 
* [http://www.youtube.com/watch?v=KFAGjkwlnAs ארץ קטנה גדולה: יהדות השרירים], סרטון המציג את טקס הפתיחה של המכביה השלישית
* 
* , תמונה של פרנק ספלמן מרים משקולות
* , תמונה של פרד אוברלנדר נאבק עם פייקין
* [https://web.archive.org/web/20161028193745/http://hakoah.dk/pages/maccabiade/1957---israel.php תצלום חמשת המתאבקים היהודים הדניים שזכו במדליות זהב במכביה השלישית]
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=Pv_tgrCwax0#t=270 נעילת המכביה השלישית], יומני כרמל אוקטובר 1950 <small><small>(התחלה 4:30)</small></small>
* [http://maccabi.co.za/wp-content/uploads/2015/11/About_Records_Maccabi_1950.pdf RECORDS AND RESULTS OF SOUTH AFRICA AT THE MACCABI GAMES - 1950 3th MACCABIAH] 

==הערות שוליים==

3
קטגוריה:1950 בישראל: ספורט
קטגוריה:ישראל: תחרויות אתלטיקה
קטגוריה:תחרויות כדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורסל בישראל