תהילים כ"ז

לדוד ה' אורי וישעי הוא מזמור מ, ונוהגים לאומרו ברוב קהילות ישראל בסיום תפילת שחרית ומנחה, ונקרא לרוב לפני תחילת ערבית של חול, פרק זה נקרא מתחילת חודש אלול עד יום הושענא רבה. המזמור הוא אחד מארבעה עשר מזמורים הפותחים במילה 'לדָוִד'<ref>ראו פרקים: כ"ד, כ"ה, כ"ו, כ"ז, כ"ח, ל"ב, ל"ד, ל"ה, ל"ז, ק"א, ק"ג, ק"י, קל"ח, קמ"ד.</ref>.

המזמור מבאר כי השגחת ה' על האדם היא לפי ביטחונו בטובו של ה'. המשאלה המרכזית היא לזכות להיות תמיד בבית ה' (להאמין בטובו תמיד). לסיום מתפלל המשורר שיזכה לביטחון זה, ויסיר ה' מעליו את המונעים מזה.

== מבנה ותוכן המזמור ==

המזמור מחולק לשני חלקים: בחלק א' (פסוקים א–ו) מתאר דוד המלך את הביטחון הגדול שיש לו באל, כאשר הוא חש שה' אורי וישעי, בשעה זו הוא יודע, שכל מה שה' עושה זה לטובתו. להשיג ביטחון כזה היה משאלת ליבו כל חייו, ביטחון זה מגן עליו מכל צרה.

בחלק ב' (פסוקים ז–יג) מבקש דוד המלך: א. שלא יפסיד את הביטחון הגדול הזה אם יסתיר ה' פניו ממנו. ב. שילמד את הדרך להיות דבוק בה'. ג. שיעזור לו נגד המפריעים מהשגת הדבקות בו.

== המשאלה המרכזית - בית ה' ==

מזמור זה מתרכז במשאלה המרכזית של דוד כל חייו היא להיות בבית ה', כמבואר בפסוק משאלה זו חוזרת על עצמה בכמה מקומות בספר תהילים: "אשרי יושבי ביתך, עוד יהללוך סלה" () "אך טוב וחסד ירדפוני כל ימי חיי, ושבתי בבית ה' לאורך ימים" () ו"אשרי תבחר ותקרב ישכן חצריך, נשבעה בטוב ביתך, קדוש היכלך"().

יש מסבירים שבית ה הוא בתוך לבו של אדם, בו הוא מרגיש את טובו ואהבתו של בורא עולם, שזו היא מצוות הדבקות בה' - להרגיש כל הזמן את אהבתו של בורא עולם.

המרגיש את אהבת ה' בליבו כל הזמן (דבק בו), זוכה שבורא עולם משגיח עליו ושומר אותו מכל פגע רע, וזהו שאמר בפסוק ג "בְּזֹאת אֲנִי בוֹטֵחַ" בזה שאני חי את אהבת ה' בכל ליבי.

== המזמור בתפילה ==
במנהג אשכנז נהוג, ברוב הקהילות, להוסיף מזמור זה בתפילה, מראש חודש אלול ועד הושענא רבה (ובחו"ל, נוהגים בהרבה קהילות לאומרו עוד יום, עד (ולא עד בכלל) שמחת תורה). המזמור נאמר פעמיים ביום, בבוקר בתפילת שחרית לאחר אמירת עלינו לשבח בסוף התפילה (ויש שנהגו לאחר אמירת שיר של יום), וכן בתפילת מנחה לנוסח ספרד, ולנוסח אשכנז המזרחי בתפילת ערבית. לפי מנהג הפרושים, הוא לא נאמר בשבת. המנהג התקבל בכמה מקהילות צפון אפריקה.

=== טעם אמירתו ===
טעמים מספר נאמרו בסיבת אמירתו בימי חודש אלול ותשרי:
* יש שכתבו שבמזמור יש רמז לחגי תשרי החלים בתקופת אמירתו, וכך נכתב במדרש שוחר טוב על פסוקו הראשון של הפרק: ויש שהוסיפו רמז נוסף: "כי יצפנני בסוכו" (פסוק ה) שרומז לחג הסוכות.
* טעם נוסף נכתב בסידור רבי שבתי "שבמזמור הלז יש בו הכוונה של הי"ג מידות של רחמים, ולכך יש בו י"ג שמות הוי"ה, ולכך אומרים אותו מראש חודש אלול, כי מראש חודש אלול נפתחו הי"ג מקורות מי"ג מידות הרחמים".
* עוד טעם לאמירת מזמור זה בימים אלו כתב רבי צדוק הכהן מלובלין בספרו 'פרי צדיק' :

==בתרבות==
* אחת שאלתי - אברהם פריד יחד עם ילד הפלא שלום בראדט. לשיר התפרסמו שתי גרסאות כיסוי: הראשונה של מקהלת הילדים יונגערליך, והשנייה של משפחת רזאל.<ref></ref>
* אחת שאלתי - אברהם פריד, לחן של יוסי גרין באלבום אדרבה<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=N3lsSuZn6EQ אחת שאלתי], אברהם פריד, להאזנה באתר יוטיוב.</ref>.
* אחת שאלתי - אייזיק האניג בלחן של האדמו"ר מפיטסבורג, עיבוד של מונה רוזנבלום באלבום אמת ניגוני חסידי פיטסבורג 11.
* אחת שאלתי - פרחי מיאמי.
* אחת שאלתי - משפחת רזאל.
* המילים "ה' מעוז חיי" משולבים בשירו של הזמר חיים שלמה מאייעס איך בין גוט.
* אם תחנה - שמילי אונגר באלבומו מאך א ברכה.
* לולא - שמילי אונגר בלחן של משה לאופר באלבומו שמואלי-2.
* לדוד - (בשילוב עם מילים מפרק כ"ג בתהלים) יעקב שוואקי בלחן של שי יצהר ווינברג, מענדי ווארש ואיצי וולדנר

== קישורים חיצוניים ==

* [http://etzion.org.il/he/מזמור-כז-ה-אורי-וישעי שיעור במזמור כז] - פרשנות המזמור באתר VBM, מהרב אלחנן סמט
* [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=46260&st=&pgnum=201 טעמים לאמירת המזמור בחודש אלול], הרב יוסף יצחק פרלמן
* הרב ארז לוי, [http://asif.co.il/download/kitvey-et/kol/kol%2011/02.pdf לדוד ה' אורי וישעי], קול ברמה יא, באתר ספריית אסיף
* 

== הערות שוליים ==

כז
קטגוריה:ימים נוראים
קטגוריה:אלול