OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אמנות מטאפיזית

[[Giorgio de Chirico, Cavalli (foto Paolo Monti. Fondo Paolo Monti, BEIC).]]

אמנות מטאפיזית הייתה סגנון ציור שפרח בעיקר בין השנים 1911 ו-1920 בעבודותיהם של האמנים האיטלקיים ג'ורג'ו דה קיריקו וקארלו קארה. התנועה החלה עם דה קיריקו, שלעבודותיו החלומיות, עם ניגודי האור והצל החדים שבהן, הייתה תכונה מסתורית ומעט מאיימת. דה קיריקו, אחיו הצעיר אלברטו סאביניו וקארה יצרו באופן רשמי את האסכולה ואת עקרונותיה בשנת 1917.

==התפתחות הז'אנר==
בעוד שסגנון הפוטוריזם דחה בעיקשות את העבר, תנועות מודרניות אחרות הושפעו בעבודותיהן דווקא מנוסטלגיה כלפי ההדר הקלאסי של איטליה. ג'ורג'ו דה קיריקו פיתח לראשונה את הסגנון לו הוא קרא מאוחר יותר "ציור מטאפיזי" בעודו במילאנו. עם זאת, היה זה באזור הרגוע יותר של פירנצה שבו הוא פיתח לבסוף את הדגש שלו על חללים מוזרים ומצמררים, אותו הוא ביסס על הפיאצה האיטלקית. רבות מעבודותיו של דה קיריקו מתקופתו בפירנצה מעוררות תחושה של ניתוק בין העבר להווה, בין מושא הציור לחלל שהוא מאכלס. עבודות אלה משכו אליהן במהרה את תשומת לבם של אמנים אחרים כגון קארלו קארה וג'יורג'יו מורנדי.
בציורו "מלנכוליית טורין" מ-1915, לדוגמה, הוא השתמש בניגודים חדים, באופן בלתי-טבעי כמעט, של אור וצל, שמעניקים לציור אווירה נוגעת ללב, אך גם מאיימת ומסתורית. החלל הפרספקטיבי העמוק והשמיים הכהים בציור הם כלים אופייניים בעבודותיו המוזרות והמעוררות של דה קיריקו. הוא העניק לציוריו כותרות אניגמטיות, כמו "הנוסטלגיה של האינסופי" (1913-1914), "כיבושו של הפילוסוף" (1914) ו-"גמולו של הידעוני" (1913), שתרמו לרושם הקריפטי שלהם.
אמנים מטאפיזיים נוספים הם פיליפו דה פיסיס ומריו סירוני.
האסכולה המטאפיזית לא החזיקה מעמד זמן רב. היא התפרקה בשנת 1951 לערך, בגלל ויכוח בין דה קיריקו לבין קארה לגבי מי מהם ייסד את הקבוצה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:יצירות אמנות מודרניסטיות
קטגוריה:סוריאליזם
חורבת עטוש

חורבת עטוש (ח'רבת עטושה במקור) היא חורבה בשיפולי בקעת יבנאל שבמזרח הגליל התחתון, המזוהה עם היישוב התלמודי "עטוש" (או כפר עטוש).

יישוב זה נזכר במקורות חז"ל כמקום מוצאו של האמורא מהדור השלישי והרביעי רבי יצחק עטושיא, אשר פעל באזור טבריה.

באתר נמצאו אבני גזית ושרידי פסיפס, וכן מצויים בו בריכה מטויחת ושרידי מבנים. כקילומטר מצפון לחורבה נמצאת חורבת אבצם.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:טבריה: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:הגליל התחתון: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
חורבת ציידתה

חורבת ציידתה (ידועה גם בשם ח'רבת ציאדה) היא חורבה בבקעת יבנאל שבגליל התחתון, מדרום למושב הזורעים, שבה שכן לפי הסברה היישוב התלמודי "ציידתה".
שמה המקורי של החורבה, הנזכר גם במפת הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, הוא "ח'רבת ציאדה".

בספר יהושע מתואר בפירוט אזור דרום נחלת שבט נפתלי: .

לכל המקומות שלעיל הייתה מסורת של זיהויים בתקופת התלמוד: .

לפי מסורת זו, המעוגנת גם באונומסטיקון של אוסביוס, חז"ל ראו ב"אדמי" ו"הנקב" שני יישובים נפרדים, הגם שמבחינה לשונית דומה שמדובר ביישוב אחד, כאשר התוספת "הנקב" נועדה כנראה להבחין את "אדמי הנקב" מיישוב נוסף בשם "אדמי".

"ציידתה" התלמודית זוהתה אפוא על ידי חז"ל עם עיר מקראית בשם "הנקב", שייתכן שיש לה זיקה ל"דרך החורנים" שעברה במקום, בשל משמעות המילה "נקב" כ"מעבר".

בסקר שנערך במקום נתגלו שרידים מעטים, הכוללים אבני גזית ספורות, שרידי בתים ושרידי פסיפסים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:הגליל התחתון: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:נחלת שבט נפתלי
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
אליפות צרפת בטניס 1948

אליפות צרפת 1948 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי חימר באצטדיון רולאן גארוס בפריז. התחרויות התחילו ב-19 במאי והסתיימו ב-29 במאי. זו הייתה האליפות ה-47 מאז ייסודה.

==התחרות==
===תחרות הגברים===
בתחרות זו השתתפו 92 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו כדלקמן:

# פרנק פרקר (), ניצח בתחרות
# יוז'ף אשבות (), מנצח תחרות 1947, הודח בסיבוב השני
# ג'ון ברומיץ' (), הודח בסיבוב הראשון
# אריק סטארגס ( דרום אפריקה), הודח ברבע הגמר
# מרסל ברנר (), הודח ברבע הגמר
# ירוסלב דרובני (), הפסיד בגמר
# באדג' פאטי (), הודח בחצי הגמר
# ג'ובני קוצ'לי (), הודח ברבע הגמר
# פרנק סג'מן (), הודח בסיבוב הרביעי
# דרגוטין מיטיץ' (), הודח בסיבוב הרביעי
# טוני מוטרם (), הודח בסיבוב הרביעי
# יוסיפ פלדה (), הודח בסיבוב הרביעי
# פיליפ ושר (), הודח בסיבוב הרביעי
# לנארט בריילין (), הודח ברבע הגמר
# מרצ'לו דל בלו (), הודח ברבע הגמר
# ולדיסלב סקונצקי (), הודח בסיבוב השני

מנצח תחרות של שנת 1947 יוז'ף אשבות () הודח בסיבוב השני. בגמר התחרות פרנק פרקר () נפגש עם ירוסלב דרובני () וניצח ב-4 מערכות.

===תחרות הנשים===
בתחרות הנשים השתתפו 50 טניסאיות שחולקו ל-4 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:

# דוריס הארט (), הודחה בחצי הגמר
# פטריסיה טוד (), מנצחת תחרות 1947, הודחה בחצי הגמר
# נלי לנדרי (), ניצחה בתחרות
# שירלי פריי (), הפסידה בגמר
# ז'וז'ה קרמצ'י (), הודחה בסיבוב השני
# מרי פרנטיס (), הודחה ברבע הגמר
# אנליזה בוסי (), הודחה ברבע הגמר
# הלן ריבני (), הודחה ברבע הגמר
# קולט רוסמבר (בונה) (), הודחה בסיבוב השלישי
# מרטה פטרדי (), הודחה בסיבוב השלישי
# מרים דה בורמן (), הודחה בסיבוב השלישי
# ז'קלין פטורני (), הודחה בסיבוב השלישי
# אליס וייוורס (), הודחה בסיבוב השני
# באה קאריס (), הודחה בסיבוב השלישי
# ארלט האלף (), הודחה בסיבוב השלישי
# ז'קלין בוטין (), הודחה בסיבוב השלישי

מנצחת תחרות 1947 פטריסיה טוד () הודחה בחצי הגמר. במשחק הגמר נלי לנדרי () נפגשה עם שירלי פריי () וניצחה ב-3 מערכות.

===תחרות זוגות גברים===
בתחרות השתתפו מספר זוגות. במשחק הגמר לנרט בריילין () וירוסלב דרובני () נפגשו עם הארי הופמן ופרנק סג'מן () וניצחו אותם ב-3 מערכות.

===תחרות זוגות נשים===
בתחרות השתתפו 22 זוגות. מזוג מנצחות תחרויות 47–1946 רק לואיז ברוף השתתפה השנה. במשחק הגמר דוריס הארט ופטריסיה טוד () ניצחו את שירלי פריי ומרי פרנטיס () בשתי מערכות.

===תחרות זוגות מעורבים===
בתחרות השתתפו 46 זוגות. מנצחי תחרות 1947 שיילה סאמרס ואריק סטארגס ( דרום אפריקה) לא השתתפו השנה. במשחק הגמר פטריסיה טוד () וירוסלב דרובני () נפגשו עם דוריס הארט () ופרנק סג'מן () וניצחו בשתי מערכות.

==קישורים חיצוניים==
* [http://ww2.fft.fr/rolandgarros/pdfpalmares/femmes1948_en.pdf תחרות נשים]
* [http://ww2.fft.fr/rolandgarros/pdfpalmares/hommes1948_en.pdf תחרות גברים]
* [http://www.rolandgarros.com/ האתר הרשמי של אליפות צרפת הפתוחה]
* [http://www.tennisforum.com/showthread.php?t=25064&page=4 נתונים נוספים על האליפות]

צרפת
קטגוריה:אליפות צרפת הפתוחה
קטגוריה:1948 בצרפת
תלוליות הענבים בנגב

תלוליות הענבים בנגב (ידוע גם כ"תלילאת אל עינב") היא תופעה של תלוליות הבולטות סביב אתרים נבטיים בנגב. התלוליות הן שרידים לחקלאות עתיקה בנגב, הנראים עד היום סביב שש הערים הנבטיות: שבטה, ניצנה, חלוצה, רחובות בנגב, עבדת וממשית. שרידים אלה באים לידי ביטוי כמדרונות הבנויים מאלפי גלי אבנים שנערמים באופן מסודר. פירוש המילים "תלילאת אל עינב" הוא תלוליות הענבים (מערבית). שם אחר: רג'אם אל כרום.

==מראה==
התלוליות נראות כגלי אבנים הדומים לעציצים הפוכים, הנערמים במערך מסודר על מדרונות הגבעות. קוטר של תלולית אופיינית הוא כמטר אחד וגובהה כחצי מטר. המרחק בין תלולית אחת לשנייה הוא כ-2–3 מטרים. בנוסף לתלוליות עצמן, במקרים מסוימים נערמים פסי חצץ ארוכים על גבי המדרונות. חוץ מפסי החצץ, ישנן אבנים הנאספות על התלוליות, והן יוצרות פני שטח נוחים לזרימת מים על גבי המדרונות. האבנים שנאספו הן אבנים שהיו על פני השטח ונערמו שם בגלים, ללא כל פינוי.

==תולדות המחקר==
בשנת 1870 סיירו בנגב המזרחן אדוארד הנרי פאלמר והזואולוג ובוטנאי ריצ'רד דרייק במטרה למפות את הנגב, לתעד את החי והצומח ולמפות אתרים ארכאולוגים. בהיותם ליד ניצנה שהיתתה ידועה אז בשם "עוג'ה אלחפיר" הם שמו לב לשורות שורות של ערמות אבנים קטנות שהיו מפוזרות על פני מדרונות החמרה. הם הבינו שהשורות הן מעשה ידי אדם אבל לא הצליחו להבין את המטרה לה נוצרו. הבדואיים במקום אמרו להם ששמן של התלויות הן "תולילות – אל – ענב". מכאן הניחו פלמר ודרייק שהמטרה של התלוליות הייתה לדליית גפנים. בספרו כתב 

מסקנותיו של פלמר ודרייק היו מקובלות בקהילה המדעית ונושא זה לא נחקר עד שנות ה-50 של המאה ה-20, אז החל מחקר ארכאולוגי וגאומורפולוגי על חקלאות עתיקה בנגב. בשטח לא נמצאו כל שרידים הקשורים בגפן או בענבים. פרופסור יהודה קידר החל לחקור את הנושא. בין השנים 1961–1964 כתב את הספר המקיף "החקלאות הקדומה בהרי הנגב", שכולל סקר יסודי, של כל שרידי החקלאות הקדומה בהר הנגב שיצא בשנת 1967. במחקרו הגיע למסקנה שהמקום לא מתאים לגידול גפנים בגלל מיעוט מי גשמים. במחקרו הוא הגיע למסקנה שמטרת שורות התלוליות הייתה לגרום לגידול בסחיפת קרקע הלס מהמדרון לוואדי, שם התקיימה חקלאות. מי השיטפונות שירדו במורד בין שורות האבנים והקרקע שנסחפה יצרו בתחתית הואדי תשתית טובה של קרקע לגידול חקלאי ומים להרוות את השדות. במחקרים נוספים שנעשו על ידי פרופסור מיכאל אבן-ארי הוא הגיע למסקנות דומות. פרופסור משה שחק שיער שהמטרה של התלוליות הייתה להגדיל את כמות מי הנגר שירדו במדרון וכך להעלות את פוריותו עבור צמחיית בר שתשמש למרעה העדרים. הגאומורפולוג פרופסור חנוך לביא הגיע למסקנה דומה.

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.masa.co.il/article/תלוליות-הענבים-המסתוריות-בנגב/ תלוליות הענבים המסתוריות בנגב], יגאל גרנות, באתר מסע אחר
* [https://www.yoaview.com/Yoaview/SITE/?action=showobject&sn=2_704 תלֶילָאת-אל-עֶנַבּ] באתר yoaView
* [https://web.archive.org/web/20160303165418/http://www.boker.org.il/meida/negev/desert_biking/mistorin/telulit/telulit-001.htm בעקבות חידת התלוליות – יומיים באזור עבדת ושבטה] באתר שדה בוקר
* גדעון אבני, יואב אבני ונעמי פורת, [https://files.ybz.org.il/periodicals/Cathedra/133/Avni-Avni-Porat%20low%20res.pdf החקלאות הקדומה בהר הנגב - בחינה מחודשת], פרסום של יד בן-צבי, קתדרה 133, עמ' 198, תשרי תש"ע
* [http://cafe.themarker.com/post/2583692/ הפתעה נגבית]- סקירה בנושא, עם צילומי אוויר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:הנגב: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:מתקנים חקלאיים בעת העתיקה
איסידורה סקוליץ'

איסידורה סֶקוּלִיץ (בסרבית: Исидора Секулић, 16 בפברואר 1877 - 5 באפריל 1958) הייתה סופרת, מסאית, ומבקרת אמנות סרבית. עוד בחייה היא זכתה בהכרה רבה: איזידורה הייתה האישה הראשונה שהתקבלה כחברה באקדמיה המלכותית הסרבית למדע (1939), חברה באקדמיה הסרבית למדעים למדעים ואומנות (1950) נשיאת כבוד של מרכז ה-PEN הסרבי (1931), סגנית נשיא אגודת הסופרים של יוגוסלביה ונשיאת איגוד הסופרים של סרביה. 

כיום, מדי שנה נערך כנס מדעי הנושא את שמה וניתן במסגרתו פרס איזידורה סקוליץ'. 

== חייה ==
סקוליץ', נולדה בכפר מושורין (Mošorin ) ליד טיטל (Titel) וודינה (לשעבר בשטח האימפריה האוסטרו- הונגרית). בילדותה למדה בבית ספר לבנות נובי סאד ולאחר מכן בסומבור, בודפשט. 

היא למדה ספרות, מדעים, ופילוסופיה. היא סיימה את בית הספר הפדגוגי בבודפשט בשנת 1892, ולאחר מכן לימדה מתמטיקה במקומות שונים. היא הנישאה לרופא פולני שנפטר זמן קצר לאחר הנישואין (1914). היא לא נישאה מחדש ולא היו לה ילדים. 

מאוחר יותר השלימה דוקטורט בשנת 1922 בגרמניה. במסעותיה התגוררה תקופות שונות באנגליה, צרפת, ונורווגיה. בזמנה היא נחשבה לאחת הנשים המשכילות ביותר והמבריקות ביותר בסרביה והיא הייתה בקשר קבוע עם [https://wscroute.com/en/isidora-sekulic/ אינטלקטואלים מובילים] (למשל Branko Radičević, Đura Jakšić, Laza Kostić, Petar Kočić, Ivo Andrić ואחרים). המפגשים האינטלקטואליים שערכה בביתה היו מפורסמים בכך שנדונו בהם נושאים מגוונים כגון ספרות, מוזיקה, תיאטרון, ציור ועוד. 

== כתיבתה ==
בעקבות מסעותיה בנורווגיה, מאוסלו דרך ברגן עד מחוז פינמרק, חיברה את ספר המסעות Pisma iz Norveške ("מכתבים מנורווגיה") בשנת 1914. 

אסופת סיפורים קצרים שלה, Saputnici, התאפיינה בסגנון נועז ובניתוח עצמי נוקב. היא שלטה בכתשע שפות מדוברות, וכן בשפות הקלאסיות.

כתיבתה של סקוליץ', שמתאפיינת בליריות, במהורהרות, אך גם בנוסח אנליטי ובוחן, הגיעה בראשית כתיבת הסיפורת המודרנית בסרבית. סקוליץ' עוסקת במצב האנושי בסביבה המודרנית. ברומן העיקרי שלה, Кроника паланачког гробља ("תולדות בית עלמין בעיר קטנה"), היא הופכת את סדר המאורעות: כל חלק בספר מתחיל בבית העלמין, וחוזר אחורנית אל החיים הסוערים בעבר. דמויות כגון גוספה נולה נמנות עם דמויות הנשים החזקות הראשונות בספרות הסרבית, והן מתוארות כאמיצות, גאות, ונחושות.

כמו כן חיברה סקוליץ' כתבים ביקורתיים בתחום ביקורת מוזיקה, אמנות, תיאטרון, אדריכלות, ספרות, ופילוסופיה. בנוסף חקרה ספרויות זרות.

==קישורים חיצוניים==
[http://knjizenstvo.etf.bg.ac.rs/en/authors/isidora-sekulic knjizenstvo - מרכז מידע אודות סופרות סרביות] 

קטגוריה:משוררות סרביות
קטגוריה:מבקרי אמנות
קטגוריה:מסאיות
קטגוריה:סופרות סרביות
קטגוריה:ילידות 1877
קטגוריה:נפטרות ב-1958
נחל קינה

תעלה המובילה למערכת מים
בור מים בנחל
נַחַל קִינָה הוא אחד הערוצים במערב מדבר יהודה. אורכו של הנחל כ־8 ק"מ, והוא מצוי מדרום־מערב לערד ובו נמצא "גב־קינה" הנחשב לאחד הגבים הגדולים בדרום הארץ. 
תחילת נחל קינה הוא למרגלות הר קינה המתנשא לגובה 635 מטר, לאחר מסלול זרימה באורך 13 ק"מ ממרגלות ההר, נשפך הנחל אל נחל חימר שהוא הנחל המנקז הראשי מקו בקעת ערד – דימונה עד לקצה הצפוני של ים המלח והר סדום. נחל קינה מנקז את דרומה של בקעת ערד אף הוא. נחל חימר הוא הגדול מנחלי יהודה ודרך שני הנחלים הללו מתרחשים מספר שיטפונות מדי שנה ועוברים בהם כמויות עצומות של מים. 

ככל הנראה לפני מיליוני שנים הנחל זרם מערבה אל הים הקדום, אך נעצר בשל התרוממות קימוטי הקשת הסורית ונלכד במסלול נחל חימר הגדול.

מעל נחל קינה שוכן האתר הארכאולוגי חורבת עוזה. זוהי מצודה ששימשה לכל אורך התקופות. זאת בשולטה על דרך אדום המקראית העתיקה העוברת בנחל. במסלול הנחל נמצאים בורות מים ומערות טבעיות. בנחל עוברים מסלולי טיולים המסומנים במפת סימון שבילים.

==היסטורית הנחל ושמו== 
נחל קינה היה נחלתו של שבט הקיני. שבט זה נדד והיה שותף לשבטי ישראל בנדידה במדבר ושמו, "ואדי הקינה" נשמר בפי יושבי המדבר. בספרים יהושע ושמואל מתוארות העדויות על התיישבות שבט הקיני באזור זה. שמו של הנחל משמר את שמו של השבט הקיני שהיה אחד היישובים שהיו בימי חלוקת הארץ לשבטים והיה בידי שבט יהודה, כמתואר בספר יהושע: . ()

גם בספר שמואל מופיעות העדויות על התיישבות שבט יהודה באזור זה במילים" נגב הקיני", "וערי הקיני". (ספר שמואל פרקים כ"ז,ל')
אזור נוסף בו שכנו כנראה חלק מבני השבט הוא ליד מגידו שבצפון, כמסופר בפרשת דבורה הנביאה על התנתקות חבר הקיני והתיישבותו בצפון, דבר המונצח בשם נחל קיני הסמוך למגידו. 

בתקופת המקרא עברה בנחל קינה דרך אדום, שקישרה בין ערד והרי חברון בצפון, לים המלח והערבה בדרום.

==מפל וגב קינה==
לאחר אזור הנחל קיים אזור ההתחתרות העמוקה של נחל קינה. מתחת לאזור זה מתגלה מפל הקינה – זהו מפל שברוב ימי השנה הוא יבש. בקרקעית המפל נמצא גב הנקרא "גב קינה".
בגב מצויים מים כל ימי השנה אך מצב המים, צלילותם וצבעם תלוי בפרק הזמן שחלף מהשיטפון האחרון באותו אזור ובעוצמתו.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.inature.info/wiki/%D7%A0%D7%97%D7%9C_%D7%A7%D7%99%D7%A0%D7%94 נחל קינה] באתר טבע ונופים בישראל
* 
===אתרים שנסקרו בסקר ארכאולוגי===
קישורים לדפי הסקר של אתרים ארכאולוגים שנסקרו בנחל קינה בסקר הארכאולוגי של ישראל
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:הנגב: נחלים
היצף

היצף (באנגלית: Dumping) הוא מושג בסחר בינלאומי המתאר יצוא סחורות במחירים נמוכים מהמחירים בהם נמכרות הסחורות בארץ המוצא שלהן ולעיתים אף במחירים נמוכים מעלויות הייצור.

ההיצף משמש יצרנים ומשווקים המנסים לחדור לשוק חדש או לדחוק את רגלי המתחרים על מנת להשתלט על השוק. תחילה קונים את כלל הסחורות, מניות או החברות העוסקות באותו התחום או מייצרות את אותו המוצר במחיר גבוה מעל המבוקש, כך שבעל החברה או המניות יתפתו למכור את המוצר. אז פונים למכירת המוצר במחיר מוזל, לפעמים במחיר הפסד, או מחיר היצף, עד לדחיקת כלל המתחרים והשתלטות מוחלטת על השוק, כך שאותו קונה נשאר הבעלים הבלעדיים למכירת המוצר.

לאחר השתלטותו של אותו היצרן או המשווק על כלל השוק, ביכולתו לקבוע מחיר גבוה או זול כרצונו. לרוב, פונים שחקנים מסוג זה בלעדית למוצר הטוב והמשוכלל ביותר הקיים בשוק, תוך התעלמות ודחיקת כל יתר המוצרים ומתחרים הפועלים באותו התחום. לעיתים מוכרים מוצר בהיצף לאור עודפי ייצור מקריים או מסחורה שנותרה לאחר פשיטות רגל.

ההיצף נתפס כתחרות לא הוגנת ובמדינות רבות ננקטה חקיקה האוסרת אותו לחלוטין או מטילה מגבלות ועיצומים כנגד הנוקטים בו.

==ראו גם==
*מכסי מגן
*מונופול
*קרטל
*אוליגופול

== קישורים חיצוניים ==
*[http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/actions-against-imports-into-the-eu/anti-dumping/index_en.htm מדיניות השוק האירופי המשותף בנושא היצף] 
*[http://www.maot.co.il/lex6/glossary/g_803.asp היצף] באתר "מעות"
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סחר בין-לאומי
קטגוריה:מחיר
קטגוריה:תחרות (כלכלה)
לואיק נוטה

לואיק נוטה (בצרפתית: Loïc Nottet; נולד ב-10 באפריל 1996) הוא זמר בלגי, אשר סיים במקום השני בעונה השלישית של "The Voice Belgique" (המקבילה הבלגית ל-"The Voice") בשנת 2014. נוטה ייצג את בלגיה בתחרות האירוויזיון לשנת 2015, שנערכה בווינה, אוסטריה.

== קריירה ==
=== "דה וויס" בלגיה ===
לואיק נוטה נבחן לתוכנית המציאות "דה וויס - בלגיה" עם השיר "Diamonds" של הזמרת ריהאנה, והגיע למקום השני בגמר של העונה השלישית. הוא היה חלק מהקבוצה של בוורלי ג'ו סקוט. במהלך התוכנית ביצע מספר שירים, כגון "Love Me Again" של ג'ון ניומן, "Happy" של פארל ויליאמס, "Counting Stars" של ואן ריפאבליק ועוד. בגמר עצמו ביצע את "Diamonds" של ריהאנה.

=== באירוויזיון ===
ב-3 בנובמבר 2014, רשות השידור דוברת הצרפתית של בלגיה, RTBF, הכריזה כי נוטה יהיה הזמר שייצג את המדינה באירוויזיון 2015 בווינה. השיר שלו, "Rhythm Inside" ("הקצב שבפנים"), הוצג לראשונה ב-10 במרץ 2015. הוא הופיע בחצי הגמר הראשון, שנערך ב-19 במאי 2015 כמופיע השלישי בחצי הגמר, והצליח להעפיל אל הגמר. בגמר היה השלושה-עשר במספר להופיע, וסיים במקום הרביעי, עם 217 נקודות.

=== לאחר האירוויזיון ===
ב-2016 הוציא נוטה את הסינגל הראשון שלו, "Million eyes", וב-2017 את אלבום הבכורה שלו, "Selfocaracy", אשר הגיע למעמד פלטינה בבלגיה ובצרפת.

ב-29 במאי 2020 ייצא אלבומו השני, "Sillygomania".

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.eurovision.tv/page/history/year/participant-profile/?song=33103 About Loïc Nottet] באתר האירוויזיון 

קטגוריה:ואלונים
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2015
קטגוריה:זמרים בלגים
קטגוריה:נציגי בלגיה באירוויזיון
קטגוריה:זוכי פרס המוזיקה של MTV אירופה
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-1996
נציב (עיר מקראית)

נחלות שבטי ישראל
נְצִיב הייתה עיר מקראית בשפלת יהודה, בסמוך לקעילה, הנזכרת בספר יהושע: .

בתחילת המאה ה-4 לספירה ציין אוסביוס באונומסטיקון כי העיר הייתה נושבת בימיו, ושכנה במיל התשיעי בדרך שבין בית גוברין לחברון (הירונימוס תיקן כי מדובר בשבעה מיל).

האתר זוהה על ידי חוקרי הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, ועוד קודם לכן על ידי החוקר יהוסף שוורץ, עם החורבה הנקראת עד ימינו בשם ח'רבת בית נציב, במערב הרי יהודה, כשלושה ק"מ דרומית-מזרחית לתל קילא, המזוהה עם קעילה, וכק"מ אחד צפונית לתרקומיא.

"ח'רבת בית נציב" מפוצלת לחורבה מערבית ולחורבה מזרחית, כאשר בחורבה המערבית שרידים מהתקופה הרומית והביזנטית, ובחורבה המזרחית שרידים מתקופות קדומות יותר (החל מתקופת הברזל), המחזקים את זיהויה עם העיר המקראית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:נחלת שבט יהודה
קטגוריה:יישובי המקרא
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת בית שני
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:שפלת יהודה: אתרים ארכאולוגיים
מזרעה (יישוב קדום)

מזרעה הוא יישוב קדום, שבו נתקיימה קהילה יהודית בימי מרד בר כוכבא (135-132 לספירה), בחופו המזרחי של ים המלח, בסמוך ללשון ים המלח.

השם נזכר כמקום מושבו של "בסאס בן ישוע", שהיה במקור מעין גדי, ונזכר באגרות בבתא בת שמעון ממערות נחל חבר.

לפי הסברה שהעלה פרופ' יגאל ידין, שם היישוב השתמר בשם הכפר הירדני אלמזרעה, השוכן כיום בסמוך ללשון ים המלח.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ירדן: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
תומא מנייה

תומא מנייה (בצרפתית: Thomas Meunier, נולד ב-12 בספטמבר 1991) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת המגן הימני בליל ובנבחרת בלגיה.

==קריירת מועדונים==

בינואר 2011 הוחתם מנייה על ידי קלאב ברוז' מקבוצת וירטון ששיחקה בליגה השלישית.

בסוף יולי 2011 היה מנייה שותף ב-20 דקות במשחק הפתיחה של עונת 12–2011 בליגה הבלגית נגד וסטרלו, ואף כבש באותו המשחק.

ב-3 ביולי 2016 חתם לארבע שנים בפריז סן-ז'רמן הצרפתית. ב-25 ביוני 2020 חתם לארבע שנים בבורוסיה דורטמונד.

ב-7 בפברואר 2024 חתם בטרבזונספור הטורקית. ב-19 ביולי 2024 חזר לצרפת וחתם בליל.

==נבחרת בלגיה==

בספטמבר 2011 זומן מנייה לנבחרת הבלגית עד גיל 21 וכבש במוקדמות אליפות אירופה 2013 עד גיל 21 נגד אזרבייג'ן.

ב-14 בנובמבר 2013 ערך מנייה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד נבחרת קולומביה. מנייה שיחק את מלוא 90 הדקות בשני ניצחונות הנבחרת נגד נבחרת אירלנד ונבחרת שוודיה במסגרת שלב הבתים ביורו 2016 ואף פתח בהרכב בניצחון 0–4 על נבחרת הונגריה. ב-13 בנובמבר 2016 הבקיע את שערו הראשון במדים הבינלאומיים בניצחון 1–8 על נבחרת אסטוניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018.

ב-31 באוגוסט 2017 כבש מנייה שלושער ובנוסף בישל ארבעה שערים בניצחון הבית 0–9 על נבחרת גיברלטר.

נכלל בסגל נבחרת בלגיה לטורניר מונדיאל 2022.

נכלל בסגל נבחרת בלגיה לטורניר יורו 2024.

==תארים==
===קבוצתיים===
;קלאב ברוז'
* אליפות בלגיה: 2015/2016
* גביע בלגי: 2014/2015

;פריז סן-ז'רמן
* אליפות צרפת: 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020
* גביע צרפתי: 2017/2018
* גביע הליגה הצרפתי: 2016/2017, 2017/2018
* הסופר קאפ הצרפתי: 2016, 2017, 2019

;בורוסיה דורטמונד
* הגביע הגרמני: 2020/2021

===בינלאומיים===
;נבחרת בלגיה
* מונדיאל 2018: מקום שלישי

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים בלגים
קטגוריה:מגני כדורגל בלגים
קטגוריה:כדורגלני וירטון
קטגוריה:כדורגלני קלאב ברוז'
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:כדורגלני בורוסיה דורטמונד
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני ליל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת בלגיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני יורו 2020
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
קטגוריה:ספורטאים בלגים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים בלגים בגרמניה
קטגוריה:בלגים שנולדו ב-1991
פול-ז'וסה אמפוקו

פול-ז'וסה אמפוקו אבונג (בצרפתית: Paul-Jose M'Poku Ebunge; נולד ב-19 באפריל 1992 בקינשאסה, זאיר) הוא כדורגלן קונגולזי המחזיק באזרחות בלגית ומשחק בעמדת הקשר באינצ'און יונייטד.

==קריירת מועדונים==
אמפוקו נולד בזאיר ועבר לבלגיה עוד כשהיה ילד. בזמן הוא הצטרף לקבוצת הפרמייר ליג טוטנהאם הוטספר ביוני 2008, הוא שיחק בשורות סטנדרד לייז'. אמפוקו ייצג את טוטנהאם בליגה האקדמאית של הפרמייר ליג והרבה לכבוש שערים.

בסוף ספטמבר 2014 אמפוקו עבר לחודש השאלה ללייטון אוריינט. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו נגד וולסול. לאחר שהרשים את מנג'ר הקבוצה, ראסל סלייד, הוארכה תקופת ההשאלה שלו בקבוצה עד ל-8 בינואר 2011. הוא כבש את שער הבכורה שלו במדי אוריינט ב-7 בדצמבר במשחק במסגרת הגביע נדרויילסדן. חוזהו הוארך עד סוף העונה. בסך הכל אמפוקו ערך 35 הופעות וכבש שני שערים בכל המסגרות בשורות אוריינט.

ביולי 2011 חזר אמפוקו לסטנדרד לייז'. אמפוקו כבש את שערו הראשון במדי הקבוצה ב-23 בנובמבר 2012 בניצחון 0–3 נגד לירסה.

ב-1 בפברואר 2015 עבר אמפוקו בהשאלה עד סוף העונה לקליארי.

==נבחרת קונגו==

אמפוקו ייצג את הנבחרות הצעירות של בלגיה, אולם החליט לייצג את נבחרתה הבוגרת של מולדתו קונגו, שם רשם שער במשחק הבכורה שלו בנבחרת נגד עיראק.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: כדורגלנים
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: קשרי כדורגל
קטגוריה:כדורגלני טוטנהאם הוטספר
קטגוריה:כדורגלני לייטון אוריינט
קטגוריה:כדורגלני סטנדרד לייז'
קטגוריה:כדורגלני קליארי
קטגוריה:כדורגלני קייבו ורונה
קטגוריה:כדורגלני פנאתינאיקוס
קטגוריה:כדורגלני אל-וחדה
קטגוריה:כדורגלני קוניאספור
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2017
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
קטגוריה:ספורטאים מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים ביוון
קטגוריה:ספורטאים זרים באיחוד האמירויות הערביות
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקוריאה הדרומית
קטגוריה:אישים מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו שנולדו ב-1992
יפה בן מנשה

יפה בן מנשה (1940 - ה' בניסן ה'תשע"ח מרץ 2018) הייתה סופרת ישראלית.

== ביוגרפיה ==
נולדה בכורדיסטן העיראקית, לרב יצחק נח. במשפחתה ספגה חינוך דתי לאומי ציוני. עלתה ארצה כילדה עם הוריה במסגרת מבצע עזרא ונחמיה בשנת 1951. עם הגיעה לישראל התגוררה המשפחה באוהלים, ובהמשך עברה למעברת פחונים (מעברת יוחנן) הסמוכה ליבנה. כעבור מספר שנים עברה משפחתה למושב אלקוש בצפון ישראל, בשל ערכיו הציוניים של אביה. בן מנשה לא למדה עקב מצבה הכלכלי הקשה של המשפחה. בגיל שמונה עשרה נישאה וילדה ארבעה בנים. בהמשך אימצה את שיטת הלימוד של אביה הרב שלימד ב"חדר", והכינה נערים לבר מצווה בהתנדבות.

לאחר מותו של אביה החליטה בן מנשה להמשיך את דרכו. בהמשך כתבה שני ספרים. הראשון, "דומיה וסער", עוסק במחתרת טרום העלייה לארץ ישראל, בעליית "עזרא ונחמיה" בשנים 1950–1951, ובקליטתם של העולים בישראל. הספר תורגם לאנגלית, כורדית וערבית.
ספרה השני, "צלו של נודד", מתאר את תלאותיהן של שלוש משפחות אשר איבדו את ילדיהן בעת גירוש ספרד.

בנוסף, תרגמה בן מנשה משלים וסיפורים בחרוזים שמוסר השכל בצידם, ששמעה בילדותה, וכן יותר מ-300 אמרות כנף ואמרות אשר יש בהם מוסר השכל.

נפטרה במרץ 2018.

== ספריה ==
* דומיה וסער, הוצאת קיבוץ דליה, 2000 (קוטלג באוניברסיטת פרינסטון בשם "Dumiyah ṿa-saʾar")
* צלו של נודד, אופיר ביכורים, 2011

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?v=x25QMwfppnc כתבה בתוכנית הבית היהודי על לימוד לקראת בר המצווה בערוץ הראשון]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים ילידי כורדיסטן
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1940
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2018
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2018
מרקוס יוניוס פארה

מרקוס יוניוס פארה (בלטינית: Marcus Iunius Pera; המאה ה-2 לפנה"ס) היה דיקטטור רומאי בתקופת המלחמה הפונית השנייה.

==ביוגרפיה==
הוא היה בנו של יוניוס ברוטוס פארה מצאצאיו של לוקיוס יוניוס ברוטוס. שימש כקונסול בשנת 230 לפנה"ס יחד עם מרקוס אמיליוס ברבולא, וכקנסור בשנת 225 לפנה"ס יחד עם גאיוס קלאודיוס קנטאו. לאחר קרב קאנאי בשנת 216 לפנה"ס מונה לדיקטטור יחד עם מרקוס פאביוס בוטאו, אולם בוטאו התפטר עוד באותו היום שמונה בטענה שלא ייתכן שיהיו שני דיקטטורים ברומא. הוא פעל בכל דרך אפשרית להגדלת הצבא הרומאי כולל גיוס פושעים ועבדים לשורותיו. אם כי סירב לפדות את השבויים שנפלו בידי חניבעל. חניבעל שלח את אחד מקציניו קרתאלו למשא ומתן, אולם פארה רק הורה לקרתאלו לעזוב את העיר. הוא ניהל גם את הקונסולאט של שנת 215 לפנה"ס מכאן ואילך לא ידוע עליו דבר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רומאים במלחמה הפונית השנייה
קטגוריה:דיקטטורים ברומא העתיקה
קטגוריה:רומאים בתקופת הרפובליקה
קטגוריה:קונסולים ברפובליקה הרומית
ג'אקומו בונאוונטורה

ג'אקומו בונאוונטורה (באיטלקית: Giacomo Bonaventura; נולד ב-22 באוגוסט 1989) הוא כדורגלן איטלקי, המשחק בעמדת הקשר בקבוצת הכדורגל אל שבאב מליגת העל הסעודית ובנבחרת איטליה.

את קריירת הבוגרים שלו החל בונאוונטורה בשנת 2007 בקבוצה אטאלנטה המשחקת בסרייה א'. כעבור 7 שנים, ב-2014, נרכש על ידי מילאן תמורת 7 מיליון יורו. בספטמבר 2020 חתם בפיורנטינה.

את משחקו הראשון במדי הנבחרת האיטלקית ערך בונאוונטורה ב-31 במאי 2013, במשחק ידידות מול נבחרת סן מרינו.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.acmilan.com/en/teams/roster_player/7909 ג'אקומו בונאוונטורה] באתר הרשמי של מילאן

קטגוריה:קשרי כדורגל איטלקים
קטגוריה:כדורגלני אטאלנטה
קטגוריה:כדורגלני פדובה
קטגוריה:כדורגלני מילאן
קטגוריה:כדורגלני פיורנטינה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת איטליה
קטגוריה:כדורגלנים איטלקים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1989
חיים נתן דמביצר

הרב חיים נתן דמביצר
הרב חיים נתן דֶמביצֶר (בכתיב יידי: דעמביצער; בקיצור: רח"נ; י"ז בתמוז ה'תק"פ, 29 ביוני 1820 - א' בכסלו ה'תרנ"ג, 20 בנובמבר 1892) היה רב פולני. ראב"ד קרקוב, מומחה להיסטוריה של עם ישראל וההיסטוריון של הקהילה היהודית בלבוב ושל ועד ארבע ארצות.

==ביוגרפיה==
נולד למיכלה ולרב יקותיאל זלמן דמביצר, סוחר מלומד מצאצאי הרמ"א. אחיו הבכור היה הרב משה יעקב דמביצר והוא היה השני מבני המשפחה. אביו נפטר בשנת ה'תקצ"ג עוד לפני היותו בר מצווה, ואמו גידלה לבדה את שבעת ילדיה. למרות זאת סירבה אמו לעצת קרובים לשלוח את בניה ללמוד מלאכה, והעדיפה לחיות בצמצום ולדאוג שילמדו תורה.

בשנת ה'תר"א נישא לבתו של הגביר משה דייטשר. לפני הגיעו לגיל 25 נסמך לרבנות בידי רבי שלמה קלוגר, רבי דוב בער מייזלס ורבי צבי הירש חיות. עם רבנים אלו שמר על קשר תורני והחליף עמם מכתבים. במהלך לימודיו נתקל בכרוניקה ההיסטורית "צמח דוד" של רבי דוד גנז, שעוררה בו את העניין בהיסטוריה יהודית ובביוגרפיות של חכמי ישראל, לדברי פייבל הירש וטשטיין הוא מצא את הספר לאחר תקופה בת שנתיים שבה הזניח את לימודיו בשל מחלה והספר הניע אותו לשוב ולשקוע בלימודיו. הוא היה המתווך בין חיות לשי"ר בזמן המריבה הספרותית שפרצה ביניהם.

במחלוקת הגדולה בין רבה של קרקוב רבי דוב בער מייזלס, לרב שאול לנדא, מחלוקת שפרצה בשנת 1832, והגיעה למלוא עוזה בין השנים 1851-1855, צידד ברב שאול לנדא, אף שרד"ב מייזלס היה בין הרבנים שהסמיכו אותו לרבנות. בשיא המחלוקת הוקמו בעיר שני בתי-דין מקבילים, והיא הסתיימה רק לאחר פטירתו של הרב לנדא (1854) ועזיבתו של הרב מייזלס את העיר בשנה שלאחריה לטובת רבנות העיר ורשה.

בשנת ה'תר"ט, 1849, התמנה כדיין בבית הדין של קרקוב, ומ־1856, ה'תרט"ז, כיהן כראב"ד קרקוב. בשנת ה'תרי"ב, 1852, הדפיס בלבוב קונטרס בשם "מגיני ארץ ישראל" ובו מכתבים בדבר כספי הנדבה לעניי ארץ ישראל. בשנת ה'תרי"ט כתב והדפיס בברסלאו את גילוי הדעת "מודעא לבית ישראל" של הרבנים האוסרים את השימוש במצות מכונה שבראשם עמד אז הרב שלמה קלוגר.

במהלך שהותו בגרמניה בשנת ה'תרל"ד, 1874, חבר ללאופולד צונץ, היינריך גרץ ודוד קאופמן, שלמדו ממנו בתחום התמחותו. לאחר הדפסת ספרו של אחיינו יחיאל מתתיהו צונץ על תולדות רבני קראקא "עיר הצדק" ב־1874, נדפס ב־1878 ספר תגובה בשם "מפלת עיר הצדק", עליו היה חתום הרב יואל דמביצר (נפטר 1879), אחיו של רח"ה דמביצר. יש הסבורים שכותב התגובה היה רח"נ דמביצר עצמו שבחר להעלים בצורה זו את שמו.

ב־1882 הדפיס את הגהותיו לספרו של ראבי"ה, בשם "לוית חן". לספר זה הוסיף מבוא רחב העוסק בתולדות בעלי התוספות.

הוא נפטר בקרקוב בראש חודש כסלו ה'תרנ"ג, 20 בנובמבר 1892, לאחר מחלה קצרה במהלכה המשיך לעבוד על השלמת ספרו כלילת יופי, חלק ב'. היו לו שש בנות ושני בנים שמתו עליו בצעירותם.

==לקריאה נוספת==
* יעקב דב מנדלבוים, מפתח לספר כלילת יופי להרב ר' חיים נתן דמביצר, עם תולדות חייו ורשימת חיבוריו... עם מבוא מאת הרב ד"ר יצחק לוין. ניו יורק: המכון לחקר בעיות היהדות החרדית, (דפוס האחים שולזינגר), תשכ"ח.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
;מספריו
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריונים יהודים פולנים
קטגוריה:היסטוריונים פולנים
קטגוריה:קרקוב: רבנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1820
קטגוריה:נפטרים ב-1892
כחול ולבן (שיר)

כחול ולבן הוא פזמון עברי פטריוטי, שבשנות ה-70 היה לְהמנון "יהדות הדממה" (יהדות ברית המועצות) ואסירי ציון בפרט, וזכה לפופולריות גם בישראל. השיר מבטא רגשות ודימויים הקשורים בצבעים כחול (למעשה תכלת) ולבן, צבעיה הלאומיים של מדינת ישראל:

השיר ולחנו נכתבו בראשית שנות השבעים על ידי ישראל רשל, יהודי תושב מינסק שבברית המועצות, שהיה אז כבן 21. רשל כתב את השיר בעברית על מנת לבטא את זיקתו לישראל. הוא נאבק על זכותו לעלות לישראל עד אשר זכה לממש אותה במרץ 1971.

השיר בוצע סמוך לאחר כתיבתו על ידי חברי מקהלת הפולקלור היהודי בווילנה "אנחנו כאן", שעלו בעצמם לישראל ב-1971. הוא הפך לשיר מחאה ולאחד מסמלי מאבקם הממושך של יהודי ברית המועצות על זכותם לעלות לישראל. השיר זכה לביצועים נוספים, שמהם מוכר במיוחד זה של הזמרת נחמה ליפשיץ. השיר גם בוצע בתקליטון בשם "על נהרות" והושר בפי לילי שניידר ומקהלת ילדים בניצוח לסלו רוט. 

השיר זיכה את מחברו ב-1971 בפרס הוקרה מיוחד במסגרת פרס מילוא.

== ראו גם ==

* הצבעים הלאומיים של ישראל

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.school.kotar.co.il/kotarapp/index/Page.aspx?nBookID=93823611&nTocEntryID=93824230&nPageID=93824058 אודות השיר], באתר מט"ח
* 
* , 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי 1970
קטגוריה:ציונות בתרבות
קטגוריה:שירים על ישראל
קטגוריה:העלייה לישראל מברית המועצות ומברית המועצות לשעבר בתרבות
נחום גלבוע

נחום גלבוע (31 בדצמבר 1917 - 13 בדצמבר 2015) היה אמן וצייר ישראלי.

==ביוגרפיה==
נחום גלבוע נולד בשנת 1917 בעיר הבירה סופיה שבבולגריה הבן הבכור משני בניהם של יצחק ויפה פרץ. אביו היה ממייסדי התנועה הציונית בבולגריה. נחום למד בבית ספר עברי ואחר-כך - בסמינר למורים עבריים בסופיה. בעת לימודיו ביקר גם באקדמיה הלאומית לציור ולאחר סיום לימודיו היה מורה בבית הספר העברי המרכזי בסופיה. כבן למשפחה ציונית מובהקת וכחניך תנועת הנוער "השומר הצעיר", ידע נחום מצעירותו שעתידו לעלות לארץ ישראל.

בשלהי 1939, יממה לאחר שנודע לזוג כי נמצא להם מקום על ספינת מעפילים לארץ ישראל, נישא נחום לחברתו רחל, ילידת פלובדיב. ספינתם נתפשה על ידי הבריטים ונוסעיה נכלאו במחנה המעצר בעתלית, שבאותה תקופה קלט עולים בלתי חוקיים. כעבור זמן קצר שוחררו הזוג מהמחנה בעתלית והחלו את צעדיהם בקיבוץ גן שמואל. לאחר מכן, במצוות התנועה עברו לקיבוץ נגבה ולבסוף נמנו עם מקימי קיבוץ יקום. עם הקמת הפלמ"ח ב-1942 התנדב אליו גלבוע ועקב כישרונו הרב בציור הופנה להתמחות בהכנת מפות. לאחר שסיים בהצלחה את קורס מפקדי המחלקות עבר לשרת במטה המבצעים. ב"שבת השחורה" ביוני 1946 נפלה בידי הבריטים רשימה שמית של חברי מטה הפלמ"ח והוא קיבל הוראה להסתתר ולשנות את שמו. כך הוא הפך מנחום פרץ, לנחום גלבוע. (שם משפחתו החדש נבחר בעקבות הצטרפות אחיו הצעיר, משה פרץ, כחבר בקיבוץ מסילות, אל מול הגלבוע).

השירות בפלמ"ח נמשך חמש שנים, עד שנת 1947. עם שחרורו מהפלמ"ח עזבה משפחתו את הקיבוץ ועברה להתגורר בחדרה. גלבוע חזר למקצוע ההוראה ולציור, והפעם לתמיד. יום לאחר הקמת מדינת ישראל נולדה בתו היחידה, יעל. 

בשנים 1952-1953 זכה במלגה שאיפשרה את התמחותו המקצועית בפריז, הוא מנצל את השהות בעיר האורות כדי להשתלם באקדמיה לציור. 
בצד יצירתו העשירה, היה מורה לציור במשך שנים רבות.

משנות ה-50 ערך יותר מעשרים תערוכות יחיד בישראל ובגלריות חשובות בניו יורק, לונג איילנד, שטוטגרט, קלן, בזל ועוד. כמו כן, השתתף בעשרות תערוכות קבוצתיות בארץ וברחבי העולם. 

ציוריו הוצגו בתערוכות רבות, והוא נחשב על ידי מבקרי אמנות כרומנטיקן ישראלי מבריק לא רק בשל סגנונו הריאליסטי-רומנטי, אלא גם ובעיקר, בשל הצבעוניות העשירה של ציוריו, הדיוק בפרטים ורוחב היריעה. ציוריו מאופיינים על ידי רצון לתת ביטוי נאמן ומדויק יותר לתמונה הוויזואלית הנוצרת בדמיונו, בהשפעת רגשותיו ותגובותיו לחיים, לזיכרונות ורשמים מהעבר בבולגריה ובארץ ישראל החלוצית.

נפטר בתל אביב, ב-13 בדצמבר 2015.

== התמחותו בתיעוד ראשית המדינה ==
מקום מיוחד בעבודתו של גלבוע מקבלת מלאכת התיעוד והשימור של ראשית המדינה. ציוריו של גלבוע, מקימים לחיים את מראה ישראל של פעם, קורותיה, אנשיה ובתיה. מועט מאוד התיעוד האותנטי על נושאים אלו, וציוריו של גלבוע מהווים מקור מידע חשוב וזוכים לציטוט ולהתייחסות אצל כל העוסקים בתקופה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי בולגריה
קטגוריה:ציירים ריאליסטים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1917
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015
חואנס

חואנס בהופעה ב[[קלן, 2012.]]

חואן אסטבן אריסטיסאבל באסקס (בספרדית: Juan Esteban Aristizábal Vásquezׂ) הידוע יותר בכינויו המקוצר חואנֶס (בספרדית: Juanes, כינוי הנוצר מהלחם בסיסים של שני שמותיו הראשונים - Juan Esteban) הוא זמר קולומביאני.

==קריירה==
בראשית הקריירה שלו היה חואנס חבר בלהקת Ekhymosis. בשנת 1999 עזב את הלהקה והחל בקריירת סולו. בעוד שסגנון הלהקה היה הבי מטאל ות'ראש מטאל, בקריירת הסולו שלו התרכז חואנס בסגנונות אחרים, ובעיקר רוק ופופ רוק לטיניים.

חואנס זכה פעמיים בפרס גראמי לאלבום הפופ הלטיני של השנה וכן ב-20 פרסי גראמי לטיני, תשעה פרסי MTV, פרסי מגזין בילבורד ועשרות פרסים נוספים. על פי נתוני חברת התקליטים שלו, חואנס מכר יותר מ-15 מיליון אלבומים ברחבי העולם. שירו "Me enamora" הופיע עשרים שבועות רצופים במצעד הלטיני של מגזין בילבורד ובכך שבר את השיא, והחזיק בו במשך עשר שנים.

=== שיתופי פעולה ===

במהלך הקריירה שלו שיתף חואנס פעולה עם אמנים רבים. בין השאר שיתף חואנס פעולה, הקליט שירים או הופיע במשותף עם חואקין סבינה, לאורה פאוזיני, נלי פורטדו, קולבי קאליי, שאקירה, חואן לואיס גרה, חואן ויווס, הראפר טאבו מלהקת בלאק אייד פיז, פאולינה רוביו, טוני בנט, טגו קלדרון, סרז'יו מנדז, לילה דאונס, איווטי סנגלו, קרלוס סנטנה ולהקת סנטנה, מאלומה, חוסה בלוויין ועוד.

== דיסקוגרפיה ==
=== עם Ekhymosis ===
* 1988 - Nunca nada nuevo (demo)
* 1989 - Desde arriba es diferente (sencillo)
* 1991 - De rodillas EP
* 1993 - Niño gigante
* 1994 - Ciudad pacífico
* 1995 - Amor bilingüe
* 1996 - Unplugged
* 1997 - Ekhymosis Fonovisa

=== קריירת סולו ===
==== אלבומים ====
* 2000 - Fíjate bien
* 2002 - Un día normal
* 2004 - Mi sangre
* 2007 - La vida... es un ratico
* 2010 - P.A.R.C.E.
* 2012 - Juanes MTV Unplugged
* 2014 - Loco de amor

==== סרטים ב-DVD ====
* 2003 - El diario de Juanes
* 2008 - La vida... es un ratico (הופעה חיה)
* 2012 - Juanes MTV Unplugged

====סיבובי הופעות====
* 2004-06 Mi Sangre World Tour
* 2007-09 La vida World Tour
* 2011 P.A.R.C.E. Tour
* 2012 - Juanes MTV Unplugged

== בישראל ==

בחודש מאי 2015 הודיע חואנס, לראשונה בקריירה שלו, שיופיע בישראל. ההופעה התקיימה בחודש יוני 2015 באמפיתיאטרון שבפארק רעננה.

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!ארגון
!קטגוריה
!פרויקט
!תוצאה
!מקור
|-
!2024
!פרס גראמי
|אלבום הרוק/האלטרנטיבי הלטיני הטוב ביותר
|Vida Cotidiana
|
|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרים קולומביאנים
קטגוריה:זמרים השרים בספרדית
קטגוריה:זמרים-יוצרים
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:זוכי פרס גראמי הלטיני
קטגוריה:זמרי פופ
קטגוריה:זמרי רוק
קטגוריה:שופטי The Voice
קטגוריה:קולומביאנים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:צמחונים
קטגוריה:אמני יוניברסל מיוזיק לטין אנטרטיינמנט
קטגוריה:קולומביאנים שנולדו ב-1972
קטגוריה:קולומביאנים ממוצא ספרדי
גביע הזהב 2015

גביע הזהב של CONCACAF ב-2015 הוא הטורניר ה-13 של גביע הזהב והמהדורה ה-23 של אליפות צפון אמריקה בכדורגל. הטורניר נערך בארצות הברית ובקנדה בין ה-7 ביולי ל-26 ביולי 2015, בניהול CONCACAF, הגוף המנהל של הכדורגל הצפון-אמריקני.

בתחרות זכתה נבחרת מקסיקו, בפעם השביעית בתולדותיה, לאחר שגברה על נבחרת ג'מייקה בתוצאה של 3–1 במשחק הגמר.

==משתתפות==
{| class="wikitable sortable" style="text-align: center;"
!נבחרת
!סיבת העפלה
!מספר הופעות בטורניר
!הופעה אחרונה בטורניר
!הישג שיא (עד תחילת הטורניר)
|-
| align="right" |
|מארחת הטורניר
|12
|2013
|זכייה בגביע (1991, 2002, 2005, 2007, 2013)
|-
| align="right" |
|עלתה אוטומטית
|12
|2013
|זכייה בגביע (1993, 1996, 1998, 2003, 2009, 2011)
|-
| align="right" |
|עלתה אוטומטית
|11
|2013
|זכייה בגביע (2000)
|-
| align="right" |
|זוכת קופה סנטרואמריקאנה 2014
|11
|2013
|מקום שני (2002)
|-
| align="right" |
|סגנית קופה סנטרואמריקאנה 2014
|9
|2011
|מקום רביעי (1996)
|-
| align="right" |
|מקום שלישי בקופה סנטרואמריקאנה 2014
|8
|2013
|רבע גמר (2002, 2003, 2011, 2013)
|-
| align="right" |
|מקום רביעי בקופה סנטרואמריקאנה 2014
|6
|2013
|מקום שני (2005)
|-
| align="right" |
|מנצחת המקומות החמישי בגביע הקריביים וקופה סנטרואמריקאנה
|11
|2013
|מקום שני (1991, 2013)
|-
| align="right" |
|זוכת גביע הקריביים 2014
|8
|2011
|מקום שלישי (1993)
|-
| align="right" |
|סגנית גביע הקריביים 2014
|8
|2013
|חצי גמר (2000)
|-
| align="right" |
|מקום שלישי בגביע הקריביים 2014
|5
|2013
|רבע גמר (2002, 2009)
|-
| align="right" |
|מקום רביעי בגביע הקריביים 2014
|7
|2013
|רבע גמר (2003, 2013)
|}

==אצטדיונים==
{| class="wikitable" style="text-align:center"
|-
! מזרח רד'רפורד
! שארלוט
! אטלנטה
! בולטימור
! פילדלפיה
|-
| אצטדיון מטלייף
| אצטדיון בנק אוף אמריקה
| ג'ורג'יה דום
| אצטדיון בנק M&T
| לינקולן פייננשל פילד
|-
| תכולה: 82,566
| תכולה: 74,455
| תכולה: 74,228
| תכולה: 71,008
| תכולה: 69,176
|-
 160px
 155px
-
! פוקסבורו
! שיקגו
! גלנדייל
! קרסון
! יוסטון
|-
| אצטדיון ג'ילט
| סולג'ר פילד
| אצטדיון אוניברסיטת פיניקס
| סטאבהאב סנטר
| אצטדיון BBVA קומפאס
|-
| תכולה: 68,756
| תכולה: 63,500
| תכולה: 63,400
| תכולה: 30,510
| תכולה: 22,039
|-
 150px
 150px
-
! טורונטו
! פריסקו
! 
! צ'סטר
! קנזס סיטי
|-
| בימו פילד
| אצטדיון טויוטה
|
| PPL פארק
| ספורטינג פארק
|-
| תכולה: 30,000
| תכולה: 20,500
| 
| תכולה: 18,500
| תכולה: 18,467
|-
 150px 
| 
 150px
|-
|}

==משחקי הטורניר==
===שלב הבתים===
====בית א'====

====בית ב'====

==== בית ג' ====

====דירוג הנבחרות במקום השלישי====

===שלב הנוקאאוט===

=== פירוט המשחקים ===
==== רבע הגמר ====

----

----

----

==== חצי הגמר ====

----

==== משחק על המקום השלישי ====

==== משחק הגמר ====

===אלופה===

=== מלכי השערים ===
;7 שערים
* קלינט דמפסי
;6 שערים
* אנדרס גוארדאדו
;4 שערים
* אוריבה פראלטה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2015
קטגוריה:תחרויות גביע הזהב בארצות הברית
קטגוריה:תחרויות כדורגל בקנדה
קטגוריה:2015 בארצות הברית
שאול בלכרוביץ'

שאול בלכרוביץ
שאול בּלֶכָרוביץ היה מוזיקאי, מלחין, מעבד ומנצח מקהלות יהודי ליטאי.

== קורות חיים ==
בן למשפחת חזנים (אחיו אברהם בלכרוביץ היה חזן נודע בארגנטינה). ניצח בקובנה על המקהלה ע"ש יואל אנגל, שמנתה 40 זמרים וזמרות וביצעה אורטוריות, קנטטות ושירי עם בעברית ויידיש (הסולנית הייתה יונה (אנה) ורשבסקי). 

הוא לימד זמרה בגימנסיה הריאלית העברית בקובנה. בעת המלחמה נדדה המשפחה בברית המועצות, והוא הועסק על ידי מקהלות הצבא האדום. אחריה שבו לווילנה, כעת בירת ליטא הסובייטית. ב-1956 היה ממייסדי מקהלת הפולקלור היהודי בווילנה "אנחנו כאן", בעזרת בתו עליזה, והיה מנצחה הראשון (חברי הלהקה עלו לארץ ב-1971). המקהלה התפרסמה ב-1970 עם שירם "כחול ולבן" ("כחול ולבן זה צבע שלי"). השיר, שחיבר ישראל רשל (שבעצמו עלה ב-1971), היה להמנון מחאה של "יהודי הדממה" – יהודי ברית המועצות שביקשו לעלות לישראל.

שני ילדיו, שעלו לישראל בראשית שנות ה-70, גם הם מוזיקאים. בתו עליזה בלכרוביץ-גולדברג היא מנצחת מקהלות וזמרת, ניצחה על מקהלת "אנחנו כאן". בנו מישה בלכרוביץ' הוא מלחין, מעבד מוזיקלי, מנהל מוזיקלי, מנצח ופסנתרן, הפעיל בעיקר בתחום המוזיקה לתיאטרון. בניו של מישה אף הם מוזיקאים: שחר בלכרוביץ' הוא נגן סקסופון וטל בלכרוביץ' הוא זמר-יוצר.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנצחי מקהלות
קטגוריה:מלחינים יהודים ליטאים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים ליטאים
קטגוריה:סגל הגימנסיה הריאלית העברית בקובנה
עליזה ורדי

עליזה ורדי (30 בדצמבר 1935 - 6 בינואר 2014) הייתה גנטיקאית ישראלית שהתמחתה בתחום ההדרים, ופיתחה יחד עם צוותה לפחות 14 זני הדרים שונים. יקירת ענף ההדרים וזוכת אות קנט לשנת 2011.

== ביוגרפיה ==
עליזה ורדי נולדה ב-1935 בארץ ישראל. למדה בגימנסיה הריאלית בראשון לציון. לאחר שירות בצה"ל למדה ביולוגיה לתואר מוסמך באוניברסיטה העברית והמשיכה כתלמידת מחקר בחוג לגנטיקה. ב-1970 קיבלה תואר דוקטור על עבודתה בנושא "היברידים טריפלואידים בקבוצת החיטה (Triticum-Aegilops) ומשמעותם האבולוציונית בהתפתחות יחידות פוליפלואידיות בקבוצה זו".

ורדי יצאה לשנה של פוסט-דוקטורט באוניברסיטת קיימברידג' ולאחר מכן הייתה שנתיים אסיסטנטית במעבדה של פרופ' דניאל זוהרי. ב-1972 התקבלה לעבודה כחוקרת במכון המטעים, מכון וולקני. החל מקיץ 1973 ניהלה פרויקט חשוב להשבחת הדרים, בכדי לתת מענה לחוסר הריווחיות של ענף הפרדסנות הישראלי. בשנות ה-80 של המאה העשרים פותחו במסגרת הפרויקט זני הדרים חדשים, שהחשוב ביניהם היה אור. בשנת 1998 מונתה לתפקיד מנהלת המחלקה להשבחה וגנטיקה מולקולארית של עצי פרי. ב-2001 פרשה לגמלאות, אך המשיכה לשמור על קשר עם חוקרי מכון וולקני ולסייע בעצות. ב-6 בינואר 2014 נפטרה.

במכון וולקני פותח זן הדרים דמוי אשכולית בשם עליזה, שנקרא כך לזכרה.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.agri.gov.il/he/pages/1312.aspx עליזה ורדי] באתר של מנהל המחקר החקלאי - מרכז וולקני
* [http://www.plants.org.il/uploadImages/systemFiles/39988-n.pdf דר' עליזה ורדי - משביחת ההדרים המפורסמת ביותר בעולם - הלכה לעולמה] מספד של חבריה
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חקלאות: חוקרים
קטגוריה:סגל מרכז וולקני
קטגוריה:זוכי אות קנט
קטגוריה:גנטיקאיות ישראליות
קטגוריה:בוגרות הגימנסיה הריאלית
קטגוריה:בוגרי הגימנסיה הריאלית
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1935
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2014
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
זוונו

זְוֶונוֹ (בבולגרית: Звено, מבולגרית: קישור במשמעות של חוליה בשרשרת. במקצת המקורות בעברית מתועתק גם כ: זבנו) הוא שמה של תנועה פוליטית בבולגריה, אשר נוסדה ב-1927 כחוג רעיוני על ידי אינטלקטואלים וקציני צבא בולגריים ומרבית חבריה נודעו בעמדותיהם האנטי מלוכניות. רבים מחבריה של זוונו הגיעו מהליגה הצבאית והיא שימשה כזרוע פוליטית ורעיונית לליגה. זוונו הייתה כוח פוליטי מרכזי בבולגריה בתקופה שבין שתי מלחמות העולם.

חוג זוונו נוסד ב-1927 על ידי שורת אינטלקטואלים ואנשי צבא חברי "הליגה הצבאית", אשר גרסו כי תוצאות מלחמת העולם הראשונה הן תולדה של כישלון בית המלוכה הבולגרי ובראשם פרדיננד הראשון. היחס ליורשו, בוריס השלישי היה דו-ערכי. חלק מחברי זוונו התנגדו בגלוי למלוכה אך סירבו לנקוט צעדים אלימים כנגדה, וחלקם החזיקו בעמדות אנטי-מלוכניות דה יורה אף על פי שדה פקטו היו נאמנים לשלטון ומהם נמנו בעלי תפקידים רשמיים בשכר.

מסוף שנות העשרים ועד אמצע שנות ה-30 הייתה זוונו אחד מחמשת הכוחות הפוליטיים המובילים בבולגריה.

ב-1934 חוללה הליגה הצבאית הפיכה בבולגריה. ראשי הליגה הקולונלים קימון גאורגייב ודמיאן ולצ'ב שהיו גם חברי זוונו, קיבלו את תמיכת תנועת זוונו להפיכה. הפרלמנט פוזר, נאסרה פעילות פוליטית וכן פעילותם של איגודים מקצועיים. כדי לשמור על כסאו אולץ המלך בוריס השלישי להסכים למשטר החדש ולמנות את קימון גאורגייב לראש הממשלה. בהמשך, מינה בוריס השלישי לראש הממשלה את הגנרל פנצ'ו זלאטב שהיה חבר זוונו והליגה הצבאית, אך שמר אמונים למלך בוריס השלישי. לאחר ביצור השלטון ומעמדו של המלך, פיטר בוריס השלישי את זלאטב ומינה תחתיו את אנדריי טושב. החל ממועד זה הפך שלטונו של המלך לאבסולוטי וזוונו איבדה מכוחה הפוליטי. בהמשך, פעל דמיאן ולצ'ב לביצוע הפיכה נוספת אך הוא נלכד, הועמד לדין ונדון למוות. בהמשך, זכה לחנינה.

ב-1943, הצטרפה זוונו לחזית המולדת של בולגריה ולחמה נגד השלטון המלוכני שהצטרף למדינות הציר לאחר החתימה על ההסכם התלת-צדדי. ב-9 בספטמבר 1944 חוללה חזית המולדת הפיכה ונטלה את השלטון. קימון גאורגייב מונה לראש הממשלה ודימו קזאסוב אף הוא איש זוונו מונה לשר התעמולה. בהמשך, עם ההשתלטות האלימה של הקומוניסטים על השלטון, פוטר ולצ'ב ובהמשך גלה מבולגריה. רשמית התקיימה תנועת זוונו עד 1949 כחלק מחזית המולדת, אך תפקידה היה ריק מתוכן.

==הערות שוליים==

קטגוריה:בולגריה: פוליטיקה
קטגוריה:בולגריה: מפלגות
חלבון הביצה

ביצה מבושלים משנים את צבעם משקוף ללבן.]]
חלבון הביצה הוא הכינוי הנפוץ לנוזל השקוף שנמצא בתוך ביצה. למעשה, הביצה היא תא ענק, וחלבון הביצה הוא הציטופלזמה שלו. חלבון הביצה מקיף את החלמון הצהוב, שמכיל שומן עבור תזונת העובר (עובר האפרוח, אם זו ביצה של עוף), אם הביצה מופרית. מטרתו של החלבון בביצה היא להגן על הגרעין, ולספק חומרים מזינים להתפתחותו של העובר, שכן חלבון הביצה עשיר בתרכובות חלבונים המומסים במים (בעיקר חלבון האלבומין), שהם יותר מ-50% מהחלבונים בביצה.

בחלבון ביצת תרנגולת יש כעשרה אחוזים של חלבונים, הכוללים בתוכם אלבומין, גליקופרוטאין וגלובולין. חלבון ביצה זו מכיל בין היתר את החלבון אבידין (Avidin), אשר נקשר לביוטין בחוזקה ומונע את ספיגת הוויטמין במעי. חלבון הביצה כמעט ולא מכיל שומן.

==החלבון בבישול ותזונה==
הקצפת חלבון ביצה]]

ביצי עופות, בעיקר ביצי תרנגולת, הן מצרך חשוב במטבח המודרני. ניתן להפריד בין החלבון לחלמון באמצעות מפריד ביצה.

חלבון הביצה משמש במתכונים רבים, בדרך כלל כאלה המשתמשים בחלבון מוקצף, דוגמת מרנג. הלחץ הפיזי שמופעל על החלבון בתהליך ההקצפה יוצר קצף. המקצפת גוררת את הנוזל של החלבון דרך עצמו באופן שפורש את המולקולות, בתהליך המכונה דנטורציה. ההקצפה גורמת גם לערבוב של אוויר עם חלבון הביצה, אשר גורם למולקולות שלו לשנות את מצבן. דבר זה מתרחש משום שחלבון הביצה מורכב מחומצת אמינו שחלקן בעלות אופי הידרופילי נמשך למים וחלקן בעלות אופי הידרופובי שנדחה מהם.

==החלבון באמנות ובתרבות==
טמפרה היא אחת השיטות העתיקות לציורי הקיר. בטמפרה משתמשים בחומר מחבר המבוסס על חומרים מתחלבים כדוגמת חלבון הביצה וחלמון הביצה מהולים במים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מאכלים
קטגוריה:חומרי גלם (מזון)
קטגוריה:מוצרי יסוד
קטגוריה:מאכלי ביצים
קטגוריה:מוצרים מן החי
קטגוריה:חלבונים
קטגוריה:תזונה
חומט נקוד

חומט נקוד (שם מדעי: Ophiomorus latastii) הוא מין של חומט חסר רגליים. הוא אנדמי לישראל, ירדן וסוריה. ייתכן והוא קיים גם בלבנון. הוא חי במישורים ויערות עם אקלים ים תיכוני. תפוצתו בישראל מקוטעת מצפון הארץ ועד אזור באר שבע. הוא מאוים על ידי איבוד השטחים שבהם חי, ובישראל הוא מוגדר כמצוי בסכנת הכחדה חמורה.<ref></ref>
== מאפיינים ==
החומט הנקוד חי בתוך הקרקע מתחת לאבנים וגם (לעיתים רחוקות) בצוקים תלולים מה שמקטין את סכנת הטריפה. באביב הוא נוהג להסתתר תחת אבנים, אך ככל שהקרקע מתחממת הוא מוצא מסתור עמוק יותר באדמה.

החומט הנקוד אוכל מיני פרוקי-רגליים שונים ביניהם חיפושיות, פרפרים ועשים, עכבישים, ושבלולים (לא פרוקי רגלים).

אורך הגוף הוא עד 21 סנטימטרים ו- 10.5 סנטימטרים לא כולל הזנב. צבעו הוא בדרך כלל צהבהב עם פסים שחורים-חומים. ראשו קטן ודומה בצורתו ליתד, הלסת העליונה מכסה את הלסת התחתונה. על אף היותו לטאה, מאחר שהוא חסר רגליים הוא מזוהה לעיתים בטעות כנחש קטן.

== קריאה נוספת ==
* אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה, מהדורה שלישית 2022. , עמודים: 126-127

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארץ ישראל: חומטיים
קטגוריה:חומטיים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' אלבר בולנז'ר
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1837
פלקון (כלי קיבול)

בשמי לנוון (1936)]]
כ-100 פלקונים מלאים ב[[שאטו דה שאמרול בקומונה שיואה-או-בואה , לוארה , סאנטר-עמק הלואר]]
פלקון (מלטינית: flasco – בקבוק) הוא בקבוק דקורטיבי קטן בעל אטם פתיחה או פקק אשר נועד להחזיק נוזלים יקרי ערך שעלולים להתקלקל במגע עם האוויר. הם נפוצים בתעשיית המזון, התרופות והקוסמטיקה, ועשויים בדרך כלל מזכוכית לבשמים, אך יכולים להיות עשויים גם מפלסטיק, לשימושים אחרים.

==טכניקות ייצור==
ניתן לייצר בקבוקוני פלסטיק באמצעות תהליכים שונים בהתאם לגודל ולשימוש המוצע (כלומר מה יהיה התוכן, הסביבה המקיפה וכו'). טכניקה נפוצה היא ניפוח. כמו כל אובייקט שנעשה על ידי שיחול (אקסטרוזיה), ניתן לייצר בקבוקי פלסטיק רב-שכבתיים בתהליך הנקרא "קואקסטרוזיה". שילוב של חומרים או צבעים שונים יכול לשמש לייצור בקבוקונים עם מאפיינים שונים, כגון אטימות לאור, אטימות לחמצן ושכבה פנימית ממוחזרת. לרוב, בקבוקי הזכוכית מיוצרים על ידי ניפוח.

==בתרבות הפופולרית==
שארל בודלר כתב פואמה על פלקון בשם "Le Flacon".

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בקבוקים
קטגוריה:כלי קיבול
קטגוריה:קוסמטיקה
קטגוריה:בשמים
Broken-Hearted Girl

Broken-Hearted Girl (בעברית: שבורת לב) הוא שיר של הזמרת האמריקאית ביונסה מאלבומה השלישי I Am... Sasha Fierce. השיר יצא כסינגל השביעי מן האלבום ב-28 באוגוסט 2009. השיר נכתב על ידי ביונסה נואלס, קנת אדמונדס, מייקל אריקסן וטור אריק, והופק על ידי ביונסה ו-StarGate. תחילה, השיר היה מסוג R&B קלאסי, עד ש-Babyface שינה את הסדר ואקורדים. זהו שיר מסוג בלדת פופ, בליווי פסנתר, מיתרים ותוף. המילים מתארות אישה השרה על אי רצונה להיות שבורת לב, על הכאב באהבה ועל החוסר ביטחון בה.

"Broken-Hearted Girl" תחילה, אמור היה להיותר הסינגל השישי מן האלבום I Am... Sasha Fierce, אך הוא הוחלף ב-"Sweet Dreams". מבקרי מוזיקה רבים שיבחו את קולה המרגש והרגשי של ביונסה, אך חילקו דעות על הייצור. הסינגל הגיע לטופ 20 באוסטרליה, ברזיל, צ'כיה, גרמניה ואירלנד. עם זאת השיר לא נחל הצלחה רבה, במיוחד בארצות הברית, כאשר לא הגיע למצעד הבילבורד הוט 100. לשיר יצא וידאו קליפ שביימה סופי מולר. הקליפ נראית ביונסה מעלה זכרונות על מערכת היחסים שלה בבכי ולאחר מכן בחיוך בחוף במאליבו, קליפורניה.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שירי 2008
קטגוריה:סינגלים מ-2009
קטגוריה:שירי ביונסה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ביונסה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בייביפייס
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טור אריק הרמנסן
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיקל סטורלר אריקסן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ביונסה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי סטארגייט
קטגוריה:וידאו קליפים בשחור-לבן
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי סופי מולר
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:בלדות משנות ה-2000
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:בלדות R&B עכשוויות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס