OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בעיית ניתוב רכבים

בעיית ניתוב הרכבים (או: סידור מסלולים לנהגים; באנגלית: Vehicle Routing Problem ובראשי תיבות: VRP) היא בעיית אופטימיזציה NP קשה בתכנות בשלמים, שמטרתה למצוא את הפתרון האופטימלי של מסלולים לצי של רכבים, כך שיעברו בין כל הנקודות (לקוחות), תוך כדי עמידה באילוצים שונים ותוך הבאה למינימום את מרחק הנסיעה (או זמן הנסיעה) הכולל של צי הרכבים.

הבעיה נגזרת מהבעיה הקלאסית של הסוכן הנוסע, ושייכת כמוה למשפחת הבעיות NP-קשיות, ולפיכך פתרון אופטימלי אמיתי עשוי לקחת זמן ומשאבים רבים. לכן משתמשים בתעשייה בהיוריסטיקות שונות לפתרון הבעיה.

ציי רכבים מקצועיים, המשתמשים ב-TMS (Transportation Management System), הפותרת את הבעיה, מצליחים להגיע לחיסכון של כ 30% בעלויות השינוע בעזרת חיסכון בדלק, זמן נסיעה ומספר רכבים נדרש.

== סוגי בעיות ==
לבעיית ניתוב הרכבים יש כמה סוגים של בעיות, הנבדלים באילוצים ובפונקציית המטרה של האופטימיזציה הנדרשת. למשל:
* VRPTW - בעיית ניתוב נהגים עם אילוצי חלונות זמן.
* VRPP - בעיית ניתוב נהגים עם רווחים; בעיית אופטימיזציה שבה יש מחיר (רווח) לכל ביקור, ונדרש להשיא (להביא למקסימום) את הביקורים בנקודות, תוך כדי עמידה באילוצים.
* CVRP - בעיית ניתוב נהגים עם אילוצי קיבולת; בעיית אופטימיזציה שבה לכל רכב יש קיבולת מוגבלת של מספר הפריטים שהוא יכול להוביל.
* DVRP - בעיית ניתוב נהגים דינאמית, שבה קיימים עדכונים של הבעיה בזמן אמת תוך כדי ביצוע העבודה, כמו למשל עומסי תנועה, שינויים בהזמנות וכולי.

== הגדרה פורמלית של בעיה התכנות בשלמים ==
פונקציית המטרה:
:<math>\text{min} \sum_{i\in V}\sum_{j \in V}c_{ij}x_{ij}</math>
בהינתן האילוצים הבאים:

<math> \sum_{i \in V}x_{ij}=1 \quad \forall j \in V\backslash \left \{ 0 \right \}</math>

<math> \sum_{j \in V}x_{ij}=1 \quad \forall i \in V\backslash \left \{ 0 \right \}</math>

<math> \sum_{i \in {V\backslash \left \{ 0 \right \}}}x_{i0}=K</math>

<math> \sum_{j \in {V\backslash \left \{ 0 \right \}}}x_{0j}=K</math>

<math> \sum_{i\notin S}\sum_{j\in S} x_{ij}\ge r(S), ~~\forall S \subseteq V\setminus \{0\}, S\neq \emptyset</math>

<math> x_{ij}\in \{0,1\} \quad \forall i,j \in V</math>

== שיטות פתרון היוריסטיות ==
מכיוון שבעיית VRP היא בעיה NP-קשה אין לה פתרון יעיל מבחינה חישובית לכל גודל של קלט. לכן מפתחים שיטות היוריסטיות לפתרון הבעיה, כמו:
* אלגוריתמים גנטיים - משלבים תכונות מכמה פתרונות ליצירת פתרון חדש.
* חיפוש מקומי - מחפש שיפורים בפתרון קיים על ידי ביצוע שינויים מקומיים.
* חישול מדומה (Simulated annealing) - מדמה תהליך של קירור מתכת, ובו הוא נותן הזדמנות לפתרונות גרועים להוביל למציאת מסלול טוב יותר בסופו של תהליך.

פתרון בעיית ניתוב רכבים VRP דורש שילוב של מודלים מתמטיים מתוחכמים וטכנולוגיות מתקדמות בתוך תוכנות מתאימות, כדי לתת מענה לצרכים המשתנים והמורכבים של עסקים מודרניים.

== ראו גם ==
* בעיית הסוכן הנוסע

== לקריאה נוספת ==
* ד״ר אורן נחום, [http://orennahum.dynu.net/files/Courses/Trans_Ash/Transportation7%20-%20VRP.pdf יסודות תובלה ושינוע]
* בועז שניידר, [https://www.agri.gov.il/download/files/ShneiderBoaz2009MSc_1.pdf איזון עבודה בבעיית ניתוב רכבים]
* [https://hal.science/hal-02539881/file/mehar2015.pdf Sustainable Transportation Management System for a Fleet of Electric Vehicles]

2024 05
קטגוריה:בעיות NP-שלמות
קטגוריה:לוגיסטיקה
Mon amour pour toi

"Mon amour pour toi" (בעברית: "אהבתי אלייך") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הבלגי פוד לקלרק. השיר ייצג את בלגיה באירוויזיון 1960.

==רקע==

השיר בוצע לראשונה בבחירת השיר והזמר הבלגי לאירוויזיון 1960, שנערכה ב-24 בינואר 1960.

השיר זכה במקום הראשון בתחרות ונבחר כשיר שייצג את בלגיה באירוויזיון 1960, שם הוא בוצע על ידי פוד לקלרק.

==באירוויזיון==
ב-29 במרץ 1960 הופיע לקלרק על בימת האירוויזיון. הוא שר חמישי בסדר ההופעות, לפני נורווגיה ואחרי דנמרק. לאחר ספירת הקולות הגיע לקלרק למקום השישי עם 9 נקודות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1960
קטגוריה:סינגלים מ-1960
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1960
קטגוריה:שירי בלגיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באיטלקית
קטגוריה:שירי אהבה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בבלגיה
תת-קטגוריה

במתמטיקה, תת-קטגוריה של קטגוריה C היא קטגוריה שבה אוסף האובייקטים הוא תת-אוסף של אוסף האובייקטים של C, אוסף המורפיזמים הוא תת-אוסף של אוסף המורפיזמים של C, אם אותם מורפיזמי זהות והרכבה.

==הגדרה==
תת-קטגוריה S של קטגוריה C נתונה על ידי
* תת-אוסף ob(S) של אוסף האובייקטים של C ו
* תת-אוסף hom(S) של אוסף המורפיזמים של C
כך ש
* לכל אובייקט X ב ob(S), מורפיזם הזהות Id_X שייך ל hom(S).
* לכל מורפיזם f : X → Y, גם המקור X וגם הטווח Y שייכים ל hom(S).
* לכל שני מורפיזמים f ו g ב hom(S), שההרכבה שלהם ב C מוגדרת, ההרכבה שייכת ל hom(S).

האוספים ob(S) ו hom(S) מגדירים קטגוריה S, שההרכבה בה מושרה על ידי ההרכבה ב C, ופונקטור טאוטולוגי מהימן מ־S ל C.
==דוגמאות==
* קטגוריית הקבוצות הסופיות היא תת-קטגוריה מלאה של קטגוריית הקבוצות.
* קטגורית החוגים היא תת-קטגוריה לא מלאה של קטגוריית ה"חוגים בלי יחידה".

==סוגים של תת-קטגוריות==
* תת-קטגוריה S ב C נקראת תת-קטגוריה מלאה אם עבור כל שני אובייקטים X ו־Y ב־S מתקיים
:<math>\mathrm{Hom}_\mathcal{S}(X,Y)=\mathrm{Hom}_\mathcal{C}(X,Y)</math>.
* תת-קטגוריה S של קטגוריה אבלית C נקראת תת-קטגוריית סר אם לכל סדרה מדויקת קצרה
:<math>0\to M'\to M\to M\to 0</math>
ב C, M שייך ל־S אם ורק אם גם 'M וגם M שייכים ל S.

קטגוריה:תורת הקטגוריות
אי חצי ירח

אי חצי ירח (באנגלית: Half Moon Island) הוא אי זעיר, השוכן במצר מקפארליין, 1.35 ק"מ מצפון לחצי האי בורגס שבאי ליווינגסטון, איי שטלנד הדרומיים, שבאזור חצי האי האנטארקטי. שטח האי הוא 1.7 קמ"ר. על האי שוכן בסיס קמרה הארגנטיני, הוא נגיש רק בדרך הים או באמצעות מסוק, ואין בו שדה תעופה משום סוג. הבסיס הימי פעיל לעיתים במהלך הקיץ, אך סגור במהלך החורף.

==גאולוגיה==
אי חצי ירח הוא סדרה של טומבולי המקשרים איים בעלי סלע אם וולקני. קצהו הצפוני של האי, רכס סדלבק, מורכב מאנדזיט חודר מסוף תור היורה ועד ראשית תור הקרטיקון. ליד הבסיס הארגנטינאי קיימת חדירה של טונליט מראשית הקרטיקון ועד ראשית תור השלישון. ליד מושבה של פינגווין רצועת-הסנטר המסלע הוא חדירות של גברו מאותו טווח זמן. הקצה הצפון-מזרחי של האי מורכב מלבה של אנדזיט מסוף תור היורה ומראשית תור הקרטיקון. הטומבולי המקבילים הם תוצאה של התרוממות איזוסטטית בתר-קרחונית של האזור לאחר נסיגת כיפות הקרח של הפלייסטוקן. על אף צורתו, אין כל עדות לכך שאי חצי ירח היה אי פעם מכתש וולקני.

==צמחייה ובעלי חיים==
סוגי הצמחייה שמצויים באי כוללים כמה מיני חזזית וטחבי עלים וכן עשב אנטארקטי .

האי הוגדר כ"אזור ציפורים בעל חשיבות" על ידי BirdLife International בשל היותו משכן למושבת עופות של כ-100 זוגות של חמסן דרומי. ציפורים אחרות המקננות באי כוללות את פינגווין רצועת-הסנטר (2,000 זוגות), שחפית אנטארקטית (125 זוגות), שחף הקלפ (40 זוגות), יסעורון וילסון, יסעורון טרופי, יסעור הכף, חמסן חום, כיאוניס לבן וקורמורן קיסרי.

כלב ים ודל ודוב ים אנטארקטי רובצים על החופים. תועדו גם פרטים של פיל ים דרומי. לווייתנאים נראו מסיירים לאורך החופים.

==נגישות==
האי משמש כנקודת עצירה לספינות שיט אנטארקטיות, כששיא עונת הביקורים הוא במהלך החודשים נובמבר עד מרץ. קיים שביל הליכה באורך של 2 ק"מ בחלק הדרומי של האי שמאפשר לתיירים להגיע לקרבת בעלי החיים (בעיקר פינגווין רצועת-הסנטר והחמסנים), ומסביב לנוף ההררי מסביב הצופה על האי ליווינגסטון ועל האי גריניץ'. מסלול השביל מתחיל בצד הדרומי של מפרץ המגנטודה , נמשך מערבה לאורך החוף עד לבסיס קמרה, ואז פונה צפונה לאורך קצה מפרץ המגנטודה, ובסופו של דבר עולה צפון-מערבה לפסגת גבעת קסניה .

===גוגל תצוגת רחוב===
בספטמבר 2010 הוסיפה גוגל דימוי של גוגל תצוגת רחוב של אי חצי ירח בשירותי Google Earth וגוגל מפות שלה. משמעות הרחבה זו הייתה שכל שבע היבשות מופיעות בשירות. בשל העובדה שבאי אין כבישים, התמונות נלקחו ממצלמה על חצובה. ניתן לראות בבירור את הצל שמטיל הצלם אם מסיטים את התמונה או מביטים כלפי הקרקע.

==גלריה==
<gallery widths=220px>
 קובץ:Half-Moon.jpg|שרידי סירת ציידים ליווייתנים ישנה בקצה הדרומי של האי
 קובץ:Cámara-Base.jpg|בסיס קמרה וגבעת מורניטה, מראה מגבעת קסניה
 קובץ:Base Cámara.jpg|בסיס קמרה
 קובץ:Ile Half Moon.svg|מפת האי
 </gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:איי שטלנד הדרומיים: איים
קטגוריה:אנטארקטיקה: אתרי תיירות
קטגוריה:אנטארקטיקה: אזורי ציפורים בעלי חשיבות
ארכיפלג רוס

ארכיפלג רוס (באנגלית: Ross Archipelago) הוא שמו של ארכיפלג אשר ביחד עם מדף הקרח המצוי בתחומו, מהווה את הגבול המזרחי והדרומי של מצר מקמרדו באנטארקטיקה. האי הצפוני ביותר בארכיפלג הוא האי בופורט. דרומית לבופורט נמצאים האיים רוס, וויט, בלאק ואיי דלברידג'.

== ראו גם ==
* הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR

== הערות שוליים ==

רוס
רוס
Artist-in-residence

Artist-in-residence או Author-in-residence (בעברית: שהות אמן, שהות סופר) הוא כינוי למספר רחב של תוכניות אמנותיות הכוללות שיתוף פעולה בין אמנים וכותבים לבין ארגוני תרבות ומוסדות אקדמיים. התוכניות מספקות לאמנים ולסופרים מרחב לפעולה, מחקר וכתיבה, לצד משאבים לתמיכה בעשייה האמנותית שלהם. שורשי הרעיון במגורי אמנים באקדמיות האירופיות לאומנות במאה ה-16, והפורמט תפס תאוצה מאז שנות ה-60 של המאה ה-20. תוכניות Artist-in-residence ו-Author-in-residence נבדלות אלו מאלו בהתאם למוסד המארח אותם, אך לרוב מטרתן המשותפת היא לאפשר לאמן האורח זמן ומרחב לפתח עבודות ולחקור באופן יצירתי רעיונות חדשים.

== מאפייני התוכניות ==
תוכניות "Artist-in-residence" או "Author-in-residence" כוללות לרוב את המרכיבים הבאים:

* מרחב עבודה: הקצאת סטודיו, משרד או מרחב כתיבה שבו האומנים והסופרים יכולים לעבוד על הפרויקטים שלהם.
* אירוח ולינה: שהות במקום מסוים לתקופה מסוימת, לעיתים קרובות עם מגורים המסופקים על ידי התוכנית.
* סדנאות ופעילויות אקדמיות או קהילתיות: אמנים וסופרים מוזמנים לקיים סדנאות, הרצאות או מפגשים עם הקהילה המקומית, סטודנטים או קהל כללי.
* מענקים ותמיכה כספית: לעיתים ניתנים מענקים או תמיכה כספית לכיסוי הוצאות מחיה, חומרים ואמצעי יצירה.
* הזדמנויות תצוגה והצגה: מתן אפשרות להציג את העבודה שלהם בגלריות, תערוכות או אירועים פומביים.
* חילופי תרבות ושיתופי פעולה: מפגשים עם אמנים, סופרים ואנשי מקצוע אחרים במטרה ליצור קשרים, לשתף פעולה ולהעשיר את העשייה האמנותית.
* משוב והכוונה מקצועית: קבלת משוב מעמיתים וממדריכים, ולפעמים גם הדרכה מקצועית לפיתוח אישי ואמנותי.

== ראו גם ==
* עמית מחקר

קטגוריה:אמנות
קטגוריה:מינויים אקדמיים
אסולין (אלבום)

אסולין הוא אלבום האולפן השביעי של המוזיקאית הישראלית, J.Lamotta והשני שלה בעברית. האלבום יצא לאור ב-4 במרץ 2024 תחת חברת התקליטים נענע דיסק.

== רקע ==
J.Lamotta התמקדה בעבר בשוק הבינלאומי, חתמה בחברות תקליטים זרות והופיעה בפסטיבלים באירופה וביפן.<ref name=":0" /> עם זאת, מאז תחילת מלחמת חרבות הברזל, חברת התקליטים הבינלאומית של אסולין ביטלה את החוזה שלה בטענה ללחץ ורצון לא לעבוד יותר עם אמנים מישראל.<ref name=":1"></ref> מאז שנת 2022, היא פונה לקהל הישראלי, והוציאה אלבום בכורה בעברית בשם "ככה שמעתי" עם סינגלים מצליחים כמו "פירות" ו"לעשות טוב".<ref></ref>

האלבום "אסולין" הוא השני של J.Lamotta בעברית והשביעי בסך הכל.<ref name=":0"></ref>

== הרכב ==
האלבום נקרא "אסולין", שהוא שם המשפחה המקורי שלה.<ref name=":1" /> האלבום כולל 13 שירים ש-J.Lamotta כתבה, הלחינה וביצעה, בהפקה מוזיקלית של אופיר יוגב. באלבום מופיעות הופעות אורח של עדן דרסו וטדי נגוסה, בנוסף לאופירי. אליסף בשארי משתתף בשיר "יריתי חץ", ואבשלום אריאל השתתף בכתיבה, הלחנה והפקת שיר הסיום של האלבום "אפחד".<ref name=":0" />

מילותיה של J.Lamotta באלבום זה עוסקות בסיפורים אישיים מחייה, בוחנים את שורשיה המזרחיים והמשפחה הפטריארכלית.<ref name=":0" /> השירה בעברית באלבום הזה הפכה את היצירה של אסולין לחשופה יותר: .

אסולין אומרת שכל פרויקט שלה הוא דף חדש: .<ref name=":1" />

== קידום ==
לפני צאת האלבום, J.Lamotta כבר הוציאה כמה משירי האלבום בליווי קליפים.<ref name=":0" />

J.Lamotta חגגה את השקת האלבום בהופעה ב-13 באפריל 2024 במועדון גגרין בתל אביב, עם הופעות אורח של טדי נגוסה, עדן דרסו ואופירי.<ref name=":0" />

ב-27 ביוני הוציאה את השיר "חרטטי בביטחון" כסינגל החמישי מתוך האלבום. ב-17 ביולי הוציאה לאור כסינגל שיווקי את שיר הנושא של האלבום, "אסולין".<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2024
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת נענע דיסק
חארפ

חארפ (ברוסית: Kharp) הוא יישוב עירוני בנפת פריורלסקי שבימאלו-ננץ ברוסיה, על גדת נהר סוב ליד קוטב אוראל . במפקד אוכלוסין שהתקיים ברוסיה ב-2010, אוכלוסיית היישוב מנתה 6,413 נפש, במפקד ב-2002 מנתה 7,278, ובמפקד הסובייטי ערב התפרקות ברית המועצות, ב-1989, מנתה 5,381.

== גאוגרפיה ותכונות ==
היישוב הגדול הקרוב ביותר לחארפ הוא סלחרד, הנמצא במרחק של כ-45 ק"מ מהיישוב. בחארפ נמצאות מושבות עונשין IK-18 Polar Owl ומושבת העונשין מספר 3 בימאלו־ננץ, שהם שניים מבתי הכלא הצפוניים ביותר של רוסיה.<ref>[https://thebarentsobserver.com/en/democracy-and-media/2023/12/icy-welcome-aleksei-navalny-hell-kharp קבלת פנים קפואה עבור אלכסיי נבלני ב"גיהנום" הארקטי של חארפ].</ref>

== היסטוריה ==
היישוב נבנה על ידי אסירי גולאג בתקופת סטלין. ההתיישבות החלה עם הקמת תחנת הרכבת פודגוריניה, שהורכבה מכמה בתים של עובדי הרכבת. על פי החלטה של המועצה האזורית של טיומן ב-24 בינואר 1968, תחנת פודגורנאיה הוסבה לכפר חארפ. בדצמבר 1971, על פי החלטת הסובייט העליון של רוסיה, הוקמה המועצה הכפרית של חארפ. ב-9 באפריל 1981 הועבר חארפ לכפיפות המנהלית של העיר לאביטננג'י. חארפ הפך לכפר פועלים.<ref>[https://lenta.ru/tags/geo/harp/ ХАРП — последние новости]</ref>

ב-16 בפברואר 2024, מת פעיל האופוזיציה אלכסיי נבלני בהיותו כלוא במושבת העונשין פולאר וולף בחארפ.<ref>[https://www.ft.com/content/9671dcc3-0149-4122-8340-bf04e5a19393 פעיל האופוזיציה הרוסי אלכסיי נבלני מת בכלא הארקטי].</ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==
וולטר דה סאוסמיירז קיילי

מייג'ור גנרל סר וולטר דה סאוסמיירז קיילי, KCMG, CB, DL (באנגלית: Walter de Sausmarez Cayley; 8 באוגוסט 1863 – 21 ביולי 1952) היה קצין בצבא הבריטי ששירת באפריקה לקראת סוף המאה ה-19, ולאחר מכן במסופוטומיה ובגליפולי במהלך מלחמת העולם הראשונה.<ref>[http://cayleyfamilyhistory.moonfruit.com/a-bankers-family/4561677416 A Banker's Family – Descendants of Edward Cayley of Stamford (1782–1868).] Cayley Family History. Retrieved 27 May 2016.</ref><ref></ref>

== ביוגרפיה ==
=== ראשית חייו ===
וולטר דה סאוסמיירז קיילי היה בנו הבכור של הנרי קיילי, סגן המנתח הכללי בצבא בנגל ומנתח כבוד של המלכה ויקטוריה והמלך אדוארד השביעי. בין אחיו היו דאגלס אדוארד קיילי, שגם שירת בהצטיינות במערכה בגליפולי, והנרי פריאולקס קיילי, קצין צי שעלה לדרגת אדמירל משנה בצי המלכותי האוסטרלי.<ref>Burke's Peerage, 2003 edition</ref> הוא נולד בהודו בשנת 1863 והוטבל בגוראקפור.<ref>Baptism record in the India Office Library</ref>

הוא התחנך במרלבורו קולג' ובמכללה הצבאית המלכותית בסנדהרסט.

בשנת 1896 נשא לאישה את קונסטנס בלייקני (1870 – 1966), בתו של הכומר. ריצ'רד פול בלייקני, רקטור ברידלינגטון וקנון של קתדרלת יורק.

=== קריירה צבאית ===
ב-1883 הצטרף לרגימנט מערב יורקשייר ושירת במערכה באשנטי (1895–1896) במה שהיא כיום גאנה, מה שהוביל לסיפוח שטח אשנטי על ידי בריטניה. ב-1890 הועלה לדרגת קפטן. על חלקו במלחמת הבורים השנייה קיבל את מדליית דרום אפריקה של המלכה עם שלושה סוגרים. בשנת 1901 הגיע לדרגת מייג'ור. לאחר מכן הוא הוצב בהודו, והשתתף בפעולות על הגבול הצפון-מערבי ב-1908. הוא הועלה לדרגת לוטננט קולונל ב-1910.

ב-1914 מונה למפקד חטיבת הרגלים ה-39 בדרגת בריגדיר, ויצא עם החטיבה לגליפולי. לאחר הנסיגה מגליפולי הוא השתתף במערכה במסופוטמיה כמפקד הדיוויזיה ה-13 (המערבית), ונשאר שם עד סוף מלחמת העולם הראשונה. הוא קיבל את תואר עמית מסדר האמבט ואת תואר עמית מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש בשנת 1916, ואת תואר אביר מפקד מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש בשנת 1917.<ref>Army records</ref><ref>Who's Who 1925</ref> על שירותיו במלחמת העולם הראשונה, הוענק לו גם מסדר הכוכב של קראדורה של סרביה.<ref>Who's Who, 1925</ref>

=== אחרית חייו ===
סר וולטר דה סאוסמיירז קיילי פרש מהצבא ב-1920. בעשורים האחרונים שלו הוא התגורר בקרואות'ורן, ברקשייר,<ref>Who's Who, 1950</ref><ref>Probate record</ref> ובשנת 1939 מונה לסגן לוטננט של ברקשייר.<ref>Kelly's 1939 Directory of Berkshire</ref> הוא מת בביתו בקרואות'ורן ב-21 ביולי 1952.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי המכללה הצבאית המלכותית בסנדהרסט
קטגוריה:מסדר האמבט: עמיתים
קטגוריה:גנרלים בריטים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1863
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1952
מייקל באידו

מייקל באידו (באנגלית: Michael Baidoo; נולד ב-14 במאי 1999 באקרה שבגאנה) הוא כדורגלן גאנאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת אלפסבורג מליגת העל השוודית.

== קריירת מועדונים ==
באידו גדל במחלקות הנוער של ויז'ן ומיטיולן. הוא ערך הופעה אחת בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הדנית, ובהמשך שיחק בפרדריסיה מליגת המשנה הדנית ובירב וסאנס אולף מליגת העל הנורווגית.

ב-13 בינואר 2022 חתם באידו באלפסבורג מליגת העל השוודית.

== תארים ==
;מיטיולן
* ליגת העל הדנית (1): 2017/18

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני מיטיולן
קטגוריה:כדורגלני סאנס אולף
קטגוריה:כדורגלני אלפסבורג
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1999
פרנקו מסטנטואונו

פרנקו מסטנטואונו (בספרדית: Franco Mastantuono; נולד ב-14 באוגוסט 2007 באסול שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת ריבר פלייט מליגת העל הארגנטינאית.

== קריירת מועדונים ==
מסטנטואונו גדל מחלקות הנוער של ריבר דה אסול, קלוב קמנטו וריבר פלייט. ב-28 בינואר 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של ריבר פלייט, בתיקו 1-1 נגד ארחנטינוס ג'וניורס במסגרת המחזור הראשון בליגת העל הארגנטינאית לעונת . ב-25 באפריל ערך את הופעת הבכורה שלו בגביע ליברטדורס, בניצחון 2-1 על ליברטד במסגרת שלב הבתים לעונת 2024. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בטורניר.

== תארים ==
;ריבר פלייט
* הסופר קאפ הארגנטינאי: 2023 (שוחק ב-2024)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני ריבר פלייט
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-2007
ק.צטניק - השיבה מהפלנטה האחרת

ק.צטניק - השיבה מהפלנטה האחרת הוא סרט תיעודי ישראלי שעוסק בדמותו של הסופר יחיאל די-נור. הסרט שודר בכאן 11 בערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה ב-5 במאי 2024. הפקת הסרט נתמכה על ידי (בין השאר) קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב, ועידת התביעות, קרן אבי חי, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי ומועצת הפיס לתרבות ולאמנות<ref></ref>.

לסרט התראיינו חוקרי ספרות והיסטוריונים, ובהם דינה פורת ואלי תבור.

הסרט זכה בפרס התחקיר הטוב ביותר לסרט דוקומנטרי, בפסטיבל ירושלים 2023 ובפרס היוצר המבטיח לשנת 2024, בפסטיבל אטלנטה.

== קישורים חיצוניים ==

 - הדף הרשמי באתר כאן 11
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים תיעודיים על השואה
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:סרטי 2023
פליקס גנטמכר

פליקס גנטמכר (ברוסית: Феликс Рувимович Гантмахер; (23 בפברואר 1908, אודסה - 16 במאי 1964, מוסקבה) היה מתמטיקאי סובייטי ממוצא יהודי. בנו וסבולוד גנטמכר היה פיזיקאי וחבר באקדמיה למדעים של ברית המועצות.

==קורות חיים==
גנטמכר נולד בשנת 1908 באודסה למשפחה יהודית. בשנת 1916 הוא התחיל ללמוד בבית ספר אך אחרי כמה שנים למד בבית והשלים תוכנית לימודים באופן עצמאי.

בשנים 1923–1925 גנטמכר למד מתמטיקה במוסד להשכלה גבוהה באודסה. בשנת 1926 הוא כתב מאמר מדעי ראשון. בשנת 1927 החל לימודי תואר שלישי אותם סיים בשנת 1930 ומונה לפרופסור.

בשנת 1934 גנטמכר עבר למוסקבה והחל לעבור במכון למתמטיקה של אקדמיה למדעים של ברית המועצות. בשנת 1939 הוא כתב עבודה על חקר מטריצה ביחד עם מארק קריין.

בשנים 1942–1946 הוא ניהל מחלקה במכון האווירו-הידרודינמי המרכזי ופעל על שיפורים של מערכת "קטיושה". על עבודה זו בשנת 1944 הוענק לו "עיטור הכוכב האדום" ובשנת 1948 פרס ברית המועצות.

בשנת 1947 גנטמכר החל ללמד במכון לפיזיקה וטכנולוגיה של מוסקבה והחל משנת 1954 היה ראש קתדרה למכניקה תאורטית.

בשנת 1962 לגנטמכר הוענק עיטור הדגל האדום של העמל.

הוא כתב ספר נושא חקר מטריצות שבנת 2000 תורגמה לאנגלית ויצאה במהדורה מחודשת.

גנטמכר נפטר בשנת 1964 ונטמן בבית העלמין דונסקויה החדש.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.mathnet.ru/links/17ec0eaa0870e88379b2ebaa86134bd4/rm6001.pdf ביוגרפיה] 
* [https://www.mathnet.ru/links/baff710c610bc29cc851b8339ac3fce7/rm6001_eng.pdf ביוגרפיה]
* 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:מתמטיקאים רוסים
קטגוריה:מתמטיקאים יהודים
קטגוריה:מקבלי עיטור הכוכב האדום
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אודסה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1908
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1964
ווקה אי. או.

ווקה אי. או. בע"מ, המוכרת במותג Weka היא חברת מחשוב ישראלית המפתחת ומייצרת תוכנה לניהול אמצעי אחסון נתונים, ליישומים עתירי נתונים ובפרט יישומי בינה מלאכותית ומחשוב עתיר ביצועים (HPC) .

==היסטוריה==
החברה הוקמה בינואר 2014 על ידי לירן צביבל (מנכ"ל), ד"ר עומרי פלמון (מנהל אסטקטגיה ראשי) ומאור בן דיין (ארכיטקט ראשי) - שלושתם יוצאי חברת XIV שנמכרה בינואר 2008 ל-IBM. החברה פיתחה תוכנה לניהול אמצעי אחסון נתונים עבור יישומים עתירי נתונים (הפחים הנמדדים באקסה-בייט - 10<sup>18</sup> בתים), המגדילה משמעותית את מהירות הגישה לנתונים. התוכנה פועלת מול רכיבי חומרה (מעבדים, רשת תקשורת והתקני אחסון) נפוצים, במסגרת שירותי ענן או בדאטה סנטר מקומי.

===גיוס הון===
בשנת 2014 גייסה החברה 10 מיליון דולר. ביוני 2016 גייסה החברה 22 מיליון דולר.

במאי 2019 גייסה החברה 31.7 מיליון דולר.

בינואר 2022 גייסה החברה 73 מיליון דולר.

בנובמבר 2022 גייסה החברה 135 מיליון דולר, לפי שווי של 750 מיליון דולר.

במאי 2024 גייסה החברה 100 מיליון דולר לפי שווי (לאחר הכסף) של 1.6 מיליארד דולר, ובכך הפכה לחד-קרן. בנוסף מכרו עובדי החברה מניות בסך 40 מיליון דולר.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות שירותי מחשוב ישראליות
קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:חברות חד קרן ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2014
מערכת אנדוממברנה

מערכת האנדוממברנה היא קבוצה של ממברנות ואברונים בתאים אוקריוטיים הפועלים יחד ליצירה, שינוי, אריזה והובלה של שומנים וחלבונים.
תרשים של האנדוממברנה
המערכת מורכבת מרשתית תוך-פלזמית (רטיקולום אנדופלזמי), מגופי גולג'י, מחלוליות, מליזוזומים, מפרוקסיזומים וממעטפת הגרעין. קרום הפלזמה נכלל במערכת האנדוממברנה מכיוון שהוא מקיים אינטראקציה עם שאר האברונים האנדוממברניים. מערכת האנדוממברנה לא כוללת את הממברנות של המיטוכונדריה או הכלורופלסטים.

המערכת יוצרת חלבונים או שומנים שונים במאמצעות רשתית תוך-פלזמית המחוספת והחלקה, החלבונים עוברים בין אברוני המערכת באמצעות חלוליות. מהרשתית תוך-פלזמית עוברים החלבונים למערכת גולג'י שאורזת אותם בתצורתם הסופית ואחראית גם לשלח אותם למקומות שונים - העברה שלהם לחלק בתוך התא (לדוגמה כדי לקלוט בועיות של מזון שמגיעות מבחוץ, לפרק אותו ולהפוך את התוכן שלהן לזמין לתא) או להיות מופרשים החוצה מהתא (בתור הורמונים או חומרים אחרים שהתא יכול להפריש).

==הערות שוליים==

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=Fcxc8Gv7NiU The Endomembrane System] סרטון ביוטיוב

קטגוריה:אברוני התא
ועדה מייעצת למערכות מידע בחלל

הוועדה המייעצת למערכות מידע בחלל (CCSDS) נוסדה בשנת 1982 עבור סוכנויות חלל ממשלתיות כדי לדון ולפתח סטנדרטים מערכות מידע בחלל. כיום מורכבת מ-11 סוכנויות חברות, עשרים ושמונה סוכנויות משקיפים ומעל 140 שותפים תעשייתיים, הוועדה פועלת ותומכת בשיתופי פעולה בין סוכנויות חברות באמצעות הקמת תקני נתונים ומערכת. <ref></ref> על פי אתר האינטרנט של הארגון, יותר מ-1000 משימות חלל השתמשו בתקני נתונים ומערכות שנוצרו על ידי CCSDS. הפעילויות של CCSDS מאורגנות סביב שישה תחומי נושא ומורכבות מקבוצות עבודה רבות בתוך סביבת קבוצת העבודה השיתופית הכוללת (CWE). <ref></ref>

== פרסומים ותקנים ==
ה-CCSDS מחולק ל-6 תחומים טכניים: <ref></ref>
* שירותי אינטרנט בחלל
* שירותי תפעול משימה וניהול מידע
* שירותי ממשק משולבים בחלליות
* הנדסת מערכת
* שירותי תמיכה משותפים
* שירותי קישור חלל

ה-CCSDS פיתח תקני נתונים ומערכות מידע בהן מגוון תחומים הכוללים יצירת נתונים, שידור, ניהול ושימור, כמו כן גם את המערכות התומכות בנתונים אלה. אלה כוללים פרוטוקולים ורישומי רשתות לתקשורת בחלל, בינתם גם תוספות למפרטי פרוטוקול האינטרנט הבין-פלנטרי ותקשורת החלל. תקנים אחרים כוללים XML Telemetric ו-Command Exchange ומסגרות כגון Mission Operations Services Concept <ref></ref> ו־Open Archival Information System, <ref></ref> האחרון, מודל שאומץ גם על ידי הקהילה הרחבה של שימור דיגיטלי ואוצרות נתונים .

חלק מהתקנים שפותחו על ידי הוועדה הם:
* שירותי CCSDS Mission Operations
* CCSDS File Delivery Protocol (CFDP)
* גיליונות נתונים אלקטרוניים (EDS)
* הרחבת קישור שטח (SLE)
* XML Telemetric and Command Exchange (XTCE)

== חֲבֵרוּת ==
כל מדינה המשתתפת בוועדה יכולה לשלוח ארגון אחד שיהיה חבר בסוכנות. 11 הסוכנויות החברות הנוכחיות ב-CCSDS הן: <ref></ref>
* Agenzia Spaziale Italiana (ASI), סוכנות החלל האיטלקית, איטליה
* סוכנות החלל הקנדית (CSA), קנדה
* Centre National d'Etudes Spatiales (CNES), המרכז הלאומי לחקר החלל, צרפת
* מינהל החלל הלאומי של סין (CNSA), סין
* Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt (DLR), גרמניה
* סוכנות החלל האירופית (ESA)
* המכון הלאומי לחקר החלל (INPE), ברזיל
* סוכנות חקר החלל של יפן (JAXA), יפן
* מינהל האווירונאוטיקה והחלל הלאומי (NASA), ארצות הברית
* ROSCOSMOS, רוסיה
* סוכנות החלל הבריטית, בריטניה

== ראו גם==
* רשימת סוכנויות החלל הממשלתיות

==הערות שוליים==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ארגוני תקינה
קטגוריה:חקר החלל
בשביל המחר

בשביל המחר היא עמותה ללא כוונת רווח, אשר מסייעת ללוחמי צה"ל משוחררים לעבד חוויות לחימה.

== רקע ==
העמותה הוקמה בשנת 2009 במטרה לשמש תמיכה לחיילים משוחררים. העמותה מתמחה בעיבוד אירועי לחימה ללוחמים ולוחמות משוחררים שעברו שירות קרבי, על ידי תהליך עבודה קבוצתי במסעות בטבע ומתן כלים להתמודדות, והשתתפות בתהליך מקדם במעבר לשגרת חיים אזרחית. מטרת העמותה המוצהרת היא ליזום ולהפעיל פעילות קבוצתית מונחית לחיילי מילואים שעברו שירות קרבי, ולאפשר להם להשתתף בתהליך תמיכה במעבר משירות צבאי לשגרת החיים האזרחית. העמותה מבצעת פעילויות מסייעות עם חיילים וחיילות שעברו אירועי לחימה ואיכות החיים שלהם ושל סביבתם נפגעה כתוצאה מכך<ref></ref>.

== פעילות העמותה ==
פעילות העמותה כוללת מסעות קבוצתיים בטבע המונחים על ידי אנשי מקצוע. במסגרת מסעות אלו המשתתפים לומדים ומתרגלים מודל לחיזוק החוסן הנפשי לצד מעגלי שיח המהווים מרחב מוגן המזמינים שיתוף של אירועי לחימה שחוו ויוצרים תהליך של ההתמודדות איתם<ref></ref>.

במהלך מלחמת חרבות ברזל בעקבות צורך שעלה מבוגרי העמותה נבנתה תוכנית תמיכה לבנות זוג של לוחמים במטרה לצאת למסע תמיכה הכולל שיתוף רגשי והתמודדות עם שינוי בחווית השגרה, התמודדות עם חרדות ועוד<ref></ref>. המנחים מגיעים מעולמות הפסיכולוגיה והנחיית הקבוצות ומומחים בעיבוד אירועי לחימה ותסמיני פוסט-טראומה, מספקים לבנות הזוג מידע על חווית הלוחמים בשטח ומסייעים במתן מענה מקצועי לשאלות הנוגעות בניהול קשר טלפוני, שיתוף הילדים בשיחות, הכנה ליציאה של הלוחם לאפטר בבית המשפחה ועוד<ref name=":0" />.

בעקבות מלחמת חרבות ברזל והעלייה במודעות בחשיבות הטיפול בעמותה מציינים שיש עלייה משמעותית במספר הפניות לקבלת סיוע וליווי נפשי, במשרדי העמותה נרשמה עלייה של 1,000% בפניות לוחמים שמבקשים לצאת למסע לעיבוד אירועי לחימה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.guidestar.org.il/organization/580512143 בשביל המחר] באתר "גיידסטאר ישראל"
* [https://www.bshvil.org/ אתר האינטרנט הרשמי] של בשביל המחר
* אילן ליאור, [https://www.bshvil.org/post/בשביל-המחר-סיפור-דרך-מזווית-אישית סיפור דרך מזווית אישית], על הקמת העמותה
* [https://shirleyyair.podbean.com/e/פרק-128מה-עושים-בשבילהמחרא/ מה עושים בשביל המחר], פודקאסט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:ישראל: עמותות של בוגרי יחידות צבאיות
קטגוריה:ארגוני עזרה בישראל
נבגדת

נבגדת (באנגלית: Deceived) הוא סרט מותחן פסיכולוגי משנת 1991 עם גולדי הון וג'ון הרד בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על זוג נשוי שחייהם משתבשים לאחר שהבעל הסתבך ואשתו מגלה סודות אפלים בעברו.

==תקציר העלילה==
אדריאן סונדרס (גולדי הון) נשואה באושר לג'ק סונדרס (ג'ון הרד) ולהם בת - מארי (אשלי פלדון). אדריאן עובדת במוזיאון העירוני וג'ק הוא סוחר עתיקות שעוסק בזיוף עתיקות ובמכירתם. הכל מתנהל יפה עד שמומחה העתיקות תומאס (ז'אן רובס) מגלה זיוף של שרשרת מצרית עתיקה שג'ק מכר למוזיאון. מיד רוצח אותו ג'ק ותולה אותו כדי שהשוטר החוקר (סטנלי אנדרסון) ייקבע שמדובר בהתאבדות.

לאחר מכן מביים ג'ק תאונת דרכים על ידי כך שהוא לוקח טרמפיסט, רוצח אותו ואז מדרדר את המכונית שמתלקחת באש. זמן קצר לאחר מכן מגלה אדריאן שמספר הביטוח הלאומי של ג'ק זהה לשזה של מישהו באותו שם שנהרג לפני שנים בנברסקה. החקירות שלה מגלות שג'ק הוא למעשה ג'ון סליבאן שנהרג בתאונת דרכים והיה חברו הקרוב של ג'ק. קרובת משפחה שלו אוולין סליבאן (איימי רייט) מפנה אותו לאימו של ג'ק (קייט ריד) שגרה בבית עלוב בברוקלין והיא מספרת לה את האמת על בנה.

העסק מסתבך כשהיא נקראת לחזור לבית האם שם היא נפגשת בג'ק שרצח את אימו והוא מספר לה כי הוא מסובך לאחר שאדם בשם דניאל שרמן נתן לו את השרשרת המקורית ומאיים כי יחסל אותו אם לא ישיב לו. בינתיים מתגנב ג'ק לדירתם כדי למצוא את השרשרת המקורית אך נתקל בעוזרת ליליאן (פרנצ'סקה בטלר) ורוצח אותה. אדריאן המבועתת מגלה כי למעשה ג'ק הוא אדם נשוי בשם דן שרמן ואשתו בהיריון...

ג'ק מתקשר אליה ודורש את השרשרת, הוא מציין כי הוא כעת עם מארי מה שמשתמע כאיום. מסתבר שמארי נתנה את השרשרת לחברתה. אדריאן לוקחת את הענק מהחברה וקובעת פגישה עם ג'ון. כשהם נפגשים היא מבקשת שיחזיר לה קודם את מארי וכשהוא מסרב היא דוקרת אותו. הוא מתאושש ורודף אחריה עד שהוא נופל לפיר מעלית ונהרג.

==צוות השחקנים==
צוות השחקנים כולל את:<ref></ref>
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|גולדי הון
|אדריאן סונדרס
|
|-
|ג'ון הרד
|ג'ק סונדרס
|
|-
|אשלי פלדון
|מארי סונדרס
|
|-
|ביאטריס סטרייט
|אמא של אדריאן
|
|-
|סטנלי אנדרסון
|קינסלה
|בלש משטרה
|-
|טום אירווין
|הרוויי שוורץ
|עובד מוזיאון
|-
|איימי רייט
|אוולין סונדרס
|
|-
|קייט ריד
|רוזלי סונדרס
|אמא של ג'ק
|-
|פרנצ'סקה בטלר
|ליליאן
|עוזרת בית
|-
|ז'אן רובס
|תומאס
|מומחה עתיקות
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=_Z2iBqBsAHA קדימון לנבגדת], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=PrV2HxLmDLs קדימון רחב], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=O8vZo4OZgk0 סצנת הסיום], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 1991
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי פשע אמריקאיים
קטגוריה:מותחנים
יעקב פריימן

הרב יעקב פריימן (נכתב גם פריימאן או פריימאנן; כ"ב בתשרי ה'תרכ"ז, 1 באוקטובר 1866 – י"ט בטבת ה'תרצ"ח, 23 בדצמבר 1937) היה רב וחוקר תורני איש חכמת ישראל. כיהן כמרא דאתרא ואב"ד בהלישוי, פוזנא וברלין, ועסק בחקר ספרות ההלכה בתקופת הראשונים. לימד בבית המדרש לרבנים בברלין, והיה חבר בחברת מקיצי נרדמים.

התפרסם בשל מהדורותיו ללקט יושר, סידור רש"י, ספר המחכים, ועוד, ובמבואות שכתב לספרים אלה.

==ביוגרפיה==
נולד בקרקוב, לר' אברהם חיים פריימאן, רב בית הכנסת הרמ"א בעיר. בילדותו למד אצל רבה של העיר, רבי שמעון סופר, ולאחר מכן נסע להונגריה ולמד בישיבה של רבי אברהם יהודה שוורץ, מתלמידי החתם סופר. בשנת ה'תרל"ה (1875) התייתם מאמו, ובשנת ה'תרמ"ב (1882) נפטר גם אביו, הוא עבר להתגורר בבית דודו הרב ישראל מאיר פריימן באוסטרוב וללמוד מפיו. במקביל, למד בגימנסיה באוסטרוב. עם סיום לימודיו התיכוניים נסע לברלין ולמד בבית המדרש לרבנים בברלין, ובמקביל למד שפות שמיות באוניברסיטת ברלין. את לימודי הדוקטור עשה באוניברסיטת טיבינגן (1890), ועבודת הדוקטורט שלו עסקה בפירוש סורי לספר דניאל.

לאחר שהשלים את לימודיו קבל משרת רבנות בקוניץ שבמורביה. בל' בשבט ה'תרנ"א (1891) נשא לאשה באוסטרוב את בת דודו רגינה (רעכל) פריימן, ולאחר מכן נסע לקוניץ. לאחר שנים ספורות התמנה בשנת ה'תרנ"ד לאב"ד בהלישוי, וכיהן שם כעשרים שנה, עד ה'תרע"ד. בעת הפרעות שפרצו ביהדות צ'כיה ב-1899, נודע לו שהפורעים מחפשים להרגו, והוא נמלט לברסלאו.

בקיץ ה'תרע"ד התמנה לרבה של פוזנא. זמן קצר לאחר הגעתו פרצה מלחמת העולם הראשונה, שבסיומה עברה פוזנא משלטון הקיסרות הגרמנית לפולין. בתקופה זו כיהן בועד הלאומי ליהודי פוזנא, ודאג להשבת נכסיהם של היהודים שנפגעו במעבר למשטר החדש.

כשהוחלט בקהילת יהודי ברלין למנות מרא דאתרא (לאחר שמאז רבי צבי הירש לוין לא מונה רב רשמי בעיר), הוזמן לכהן כרבה של ברלין.

נפטר בעיירה שפינדלרמיהלה בצ'כוסלובקיה על גבול גרמניה, בעת נסיעה לביקור משפחתי. נקבר בבית הקברות היהודי בהלישוי, עיר רבנותו לשעבר.

==משפחתו==
נשא לאשה את רגינה (רעכל) בת דודו הרב ישראל מאיר פריימן, ונכדת רבי יעקב אטלינגר (ה"ערוך לנר"). גיסו ובן דודו היה הביבליוגרף אהרן פריימן.
בנו, אברהם חיים פריימן היה חוקר המשפט העברי, ונהרג בשיירת הדסה במלחמת העצמאות. נכדו, בן בנו ישראל מאיר, היה הרב חיים פריימן, רב בבני ברק ומהדיר התוספתא. 

==קישורים חיצוניים==

* [https://isheiisrael.wordpress.com/2018/07/30/%D7%A8%D7%91%D7%99-%D7%99%D7%A2%D7%A7%D7%91-%D7%A4%D7%A8%D7%99%D7%99%D7%9E%D7%9F/ רבי יעקב פריימן], בלקסיקון 'אישי ישראל'

;ספרים שהוציא
* ; 
* 
* 

==הערות שולים==

קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:חכמת ישראל: אישים
קטגוריה:רבנים מוראבים
קטגוריה:פוזנה: רבנים
קטגוריה:ברלין: רבנים
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברלין
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טיבינגן
קטגוריה:סגל בית המדרש לרבנים בברלין
יעקב
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1886
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1937
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי בהולשוב
כנפן מצוי

כנפן מצוי (שם מדעי: Miniopterus schreibersii) הוא עטלף חרקים בינוני ממשפחת הכנפניים. זהו מין בעל תפוצה נרחבת, הנפוץ בכל האזור הפלארקטי, וכן באפריקה ובאוסטרליה. בישראל נמצא בעיקר באזורים הררים מצפון הארץ ועד הרי ירושלים.

== מאפיינים ==
משקל הכנפן 10–14 גרם, אורך האמה 39–47 מ"מ. פרוותו אפורה בהירה<ref name=":0"></ref>. אקולוקציה במין זה מאופיינת באות QCF-FM בתדרים 120–48 קילו-הרץ.

== תזונה ורבייה ==
מהירות מעופו של הכנפן גבוהה במיוחד, ומגיעה לעיתים קרובות ל-50 קמ"ש. ייתכן שצד חרקים מעופפים בקרבת צמרות עצים. שוכן במערות חשוכות. הזדווגויות והמלטות מתרחשות באביב והנקבה ממליטה ולד יחיד<ref name=":0" />.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1817
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי היינריך קאל
קטגוריה:ארץ ישראל: עטלפים
יצחק יוסף דב רבינוביץ

רבי יצחק יוסף דב רבינוביץ (נולד בי"ד בטבת ה'תשכ"ה, דצמבר 1964) הוא האדמו"ר מביאלא.

==ביוגרפיה==
נולד בי"ד בטבת ה'תשכ"ה בגייטסהד לרבי בן-ציון רבינוביץ.

בשנת תשל"ט נבחר אביו לכהן ברבנות הקהילה היהודית בלוגאנו שווייץ, והוא עבר עם משפחתו לעיר, בבחרותו למד בישיבת פוניבז' והיה מקורב לרבי דוד פוברסקי. לאחר נישואיו לבתו של רבי יצחק מאיר פלינטנשטיין מקופיטשניץ התגורר בסמוך לחותנו בירושלים. בשנת תש"נ חזר ללוגאנו כדי לטפל באמו החולה ובתשנ"ה, לאחר שנפטרה שב לירושלים. בלוגאנו היה מעורב בענייני הכשרות בעיר ושימש כמשגיח מטעם אביו. בשנת תשע"ו מונה לראש רשת ישיבות ביאלא.

שכל שניים מילדיו.

בב' באייר ה'תשפ"ד, 10 במאי 2024, נפטר אביו. במלאת השבעה בח' באייר ועל פי צוואת אביו מונה לממלא מקומו היחידי, והכתרתו בפועל נעשתה על ידי אחיו הגדול.<ref></ref>

==משפחתו==
*בתו, נשואה לנחום מרדכי, בן האדמו"ר רבי יעקב דוד מנדל לייב פרידמן מבוהוש.
*בתו, נשואה לאליעזר זאב קליין, בן האדמו"ר מאונגוואר ארצות הברית, ונכד האדמו"ר רבי ישראל צבי יאיר דנציגר מאלכסנדר.
*בנו, ישראל אברהם משה, חתן הרב יהודה איסלר ממנצ'סטר, נהרג בו' באלול ה'תשפ"ג, 23 באוגוסט 2023 בתאונת צניחה באלפים השווייצרים.
*בנו, פנחס נחמן, נשוי לבת הרב יואל איתמר קרויז, בן אב"ד אודווארי, וחתן האדמו"ר רבי יעקב הגר מסרט ויז'ניץ.
*בנו, שלמה יהודה לייב, נשוי לבת הרב שמעון ארנסטר, בן רבי אליעזר ארנסטר רב קריית מאור חיים בצפת, וחתן רבי מאיר שלמה למברגר גאב"ד מאקאווא אשדוד.
*בתו, נשואה ליצחק, בן הרב שלמה זלמן וואזנר, בן האדמו"ר רבי יוסף בנימין ואזנר משבט הלוי, וחתן האדמו"ר רבי יעקב דוד מנדל לייב פרידמן מבוהוש.
*בתו, נשואה לבן הרב אהרן נחום, בן האדמו"ר רבי פנחס משה טאוב מקוזמיר, וחתן האדמו"ר רבי יוחנן בידרמן מלעלוב בית שמש.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירושלים: אדמו"רים
קטגוריה:ישראלים ילידי בריטניה
קטגוריה:אדמו"רי ביאלא
קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:ראשי ישיבה חסידים בישראל
קטגוריה:משפחת באב"ד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
ליאון בר

ליאון בר (בן מוחה) (ה' ניסן תש"ל, 11 באפריל 1970 – כ"ג בתשרי תשפ"ד, 8 באוקטובר 2023) היה אלוף-משנה שהציל עשרות אזרחים מהקרבות בשדרות ומהטבח בפסטיבל נובה ב-7 באוקטובר 2023. למחרת, ב-8 באוקטובר נהרג על ידי מחבל שארב לו כשעצר ליד מכונית משטרה ירויה, בעת שנסע יחד עם בנו לחפש ניצולים ממעשי הטבח שבוצעו במסגרת מתקפת הפתע על ישראל.

== ביוגרפיה ==
ליאון נולד לעמרם ואליס בן מוחה בקריית גת.

ליאון סיים את לימודיו בפנימיית הכפר הירוק, ב-6 באוגוסט 1989 התגייס לצה"ל לגדוד 202 של חטיבת הצנחנים.

שירת בחטיבת הצנחנים ובתפקידים נוספים במערכת הביטחון במשך 26 שנה. הגיע לדרגת אלוף-משנה. הוכר כנכה צה"ל לאחר ששמיעתו וברכיו נפגעו במהלך שירותו הצבאי.<ref></ref>

ליאון בוגר פו"מ "ברק" במכללה הבין זרועית לפיקוד ומטה. בעל תואר ראשון במדעי ההתנהגות מאוניברסיטת בן-גוריון ותואר שני במדיניות ציבורית מאוניברסיטת תל-אביב.

== הצלת אזרחים בשדרות ומפסטיבל הנובה ==
=== רקע ===

=== הצלת האזרחים ===
ב-7 באוקטובר 2023, ב-8:00 בבוקר, עם תחילת תפוצת הסרטונים על מחבלים הנוסעים על טנדרים בשדרות בתחילת מתקפת הפתע,<ref></ref> יצא אלוף-משנה במיל' ליאון בר מגדרה לשדרות בטרם קיבל צו 8. בהגיעו לשדרות באזור 9:00 הציל את חייו של יוסי אורים תושב שדרות, שנפצע קשה מירי של מחבל, ופינה אותו לבית החולים.

לאחר מכן, עם תחילת הדיווחים על הטבח המסיבה ברעים, נסע ליאון לשטח וחילץ פצועים ונמלטים ליישובים הסמוכים כמו פטיש ונתיבות, וכן לבתי החולים ברזילי, סורוקה וקפלן. משעה 9 בבוקר עד אחר הצהריים פינה עשרות פצועים והציל עשרות נמלטים מהטבח בנובה.

למחרת נסע עם בנו עומר, שזמן מה קודם לכן השתחרר משירות כסמ”פ בצנחנים, והם חיפשו ניצולים המבקשים חילוץ. אולם כבר לא היו פצועים בשטח, והאזור היה מלא בגופות. הם יצרו קשר עם זק”א והעבירו להם את המיקומים של הגופות, ועשו דרכם בחזרה לביתם. בעודם נוסעים על כביש 232 ליד אנדרטת חץ שחור, הם ראו רכב משטרתי ירוי, וירדו לראות אם יש שם מישהו שזקוק לעזרה. שם ארב להם מחבל, שפתח לעברם באש. עומר נפצע מהירי ברגלו, אבל הצליח להזעיק עזרה. אביו, ליאון, נורה מספר פעמים ונהרג במקום.<ref></ref><ref></ref>

הוא נקבר בחלקה הצבאית בבית העלמין בגדרה.

== חיים אישיים ==
ליאון היה נשוי לעינת. לזוג נולדו שלושה ילדים: עומר, ניב ועידו.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.izkor.gov.il/ליאון%20בר%20בן%20מוחה/en_bc9bf5db43313273f593b30ec3c25b0c ליאון בר], באתר יזכור
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מצילים במתקפת הפתע על ישראל (2023)
קטגוריה:חללי צה"ל במתקפת הפתע על ישראל (2023)
קטגוריה:חיילי חטיבת הצנחנים
קטגוריה:הטבח בפסטיבל נובה
קטגוריה:קריית גת: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
דוד פלטיאל

David in the ring. Facsimile, Aftenposten, 16 March 1936. (Source: The National Library)
דוד פלטיאל (בנורווגית: David paltiel; 25 בינואר 1914 – 30 באפריל 1994), היה מתאגרף יהודי-נורווגי, אלוף נורווגיה (1935–1937) וזוכה גביע המלך הנורווגי (1936) ובכך היה ליהודי הראשון שזכה בתואר הנורווגי. כונה בשם ה"מתאגרף האגדי". נחשב בעיני רבים לאחד הספורטאים הגדולים בנורווגיה.

== ביוגרפיה ==
פלטיאל נולד ליצחק (איזק) משה וליוהאן (אנה) פלטיאל (לבית ספילג).<ref></ref> היו לו שישה אחים: לאופולד (1910), שרה רבקה (1912), חנה (1917), ישראל (1920), הינדה (1921) וקונו (1923). במהלך ילדותו סבל מאנטישמיות וספג קללות וגידופים בשל היותו יהודי. עובדה זו דחפה אותו להפוך למתאגרף, כדי שלא יציקו לו ולבני משפחתו. לדבריו, המשפט שהדהד בראשו בזמן הקרבות היה: "אף אחד לא יקרא לי יהודי מלוכלך" (בנורווגית: "Ingen vil kalle meg en skitten jøde").

===קריירת אגרוף===
מתוך העיתונותNewspaper articlefrom a boxing match in 1936. Facsimile, Aftenposten, 16 March 1936. (Source: The National Library)
בצעירותו הצטרף למועדון האגרוף טרונדהיים. הוא התאגרף בקרבות הראשונים שלו עבור המועדון Kampforbundet Rød Enhetssport .

בשנת 1935 זכה לראשונה באליפות נורווגיה במשקל קל ובשנים 1936 ו-1937 הגן על תוארו. בשנת 1936 הוא זכה בגביע המלך הנורווגי למתאגרף הטוב ביותר. בשנת 1940 הגיע שוב לגמר אליפות נורווגיה.

במלחמת העולם השנייה, לפני שהנאצים הגיעו לנורווגיה, הוא היגר לשוודיה ומשם הצליח להגר לסקוטלנד. רוב בני משפחתו וחבריו נרצחו בשואה. במהלך המלחמה זכה באליפות מערב-סקוטלנד באגרוף במשקל בינוני ובמשקל קל-כבד. בסקוטלנד הצטרף לצבא, ולאחר מכן היגר למדינת ישראל.

== חיים אישיים ==
ב-2 באוגוסט 1955 התחתן פלטיאל עם הדי (יהודית) שפר (1919), לזוג בת ו-4 נכדים. הוא נפטר בבית חולים בתל אביב ב-30 באפריל 1994. ב-2013 נפטרה אשתו. שניהם קבורים בבית הקברות ירקון, פתח תקווה, ישראל.

דוד פלטיאל הוא בן דודו של ג'וליוס פלטיאל, אביר מסדר אולף הקדוש.

בזירת האגרוף(Source: Jewish Museum Oslo)

== הנצחה ==
פלטיאל זכה למיצגים במוזאון הספורט השוודי ובמקומות נוספים ברחבי נורווגיה.

== מדליות ==
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!קבוצת משקל
!מקום
|-
|1935
|משקל קל
|זהב
|-
|1936
|משקל קל
|זהב
|-
|1937
|משקל קל
|זהב
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתאגרפים יהודים
קטגוריה:ספורטאים נורווגים
הדיוויזיה ה-19 (ארצות הברית)

היו מספר דיוויזיות שנקראו הדיוויזיה ה-19 בהיסטוריה של צבא ארצות הברית.
* הדיוויזיה ה-19: דיוויזיית המשמר הלאומי שהוקמה בתחילת 1917 המורכבת מיחידות מאריזונה, קליפורניה, קולורדו, נבדה, ניו מקסיקו ויוטה. בסוף אותה שנה הפכה הדיוויזיה ה-19 לדיוויזיה ה-40 (לימים דיוויזיית הרגלים ה-40).
* הדיוויזיה ה-19 (מלחמת העולם הראשונה): אורגנה ב-1918 כדיוויזיה של הצבא הסדיר והצבא הלאומי למלחמת העולם הראשונה, הדיוויזיה ה-19 לא יצאה אל מעבר לים והתפרקה בפברואר 1919 במחנה דודג', איווה.
* דיוויזיית חי"ר ה-19: דיוויזיית "פנטום" במלחמת העולם השנייה.

במהלך מלחמת העולם השנייה הדיוויזיה נותרה בלתי פעילה. עם זאת, היא ראתה בשירות מסוגו "דיוויזיית פנטום" כחלק מאמצעי ההונאה של בעלות הברית. היא הוקצתה ל-SHAEF לשימוש במבצע פורטיטיוד דרום, אך מעולם לא נוצלה בפועל במהלך המאמץ הזה.

סדר הכוחות של הדיוויזיה כלל את היחידות הבדיוניות הבאות:
* מפקדה, דיוויזיית חי"ר ה-19
* רגימנט הרגלים ה-572
* רגימנט הרגלים ה-573
* רגימנט הרגלים ה-578
* כוחות דיוויזיוניים

ביולי 1944 הוגדרה מחדש הדיוויזיה כדיוויזיית הרגלים ה-109.

19
19
Bonne nuit ma chérie

"Bonne nuit ma chérie" (בעברית: "לילה טוב יקירתי") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הגרמני וין הופ. השיר ייצג את גרמניה באירוויזיון 1960.

== רקע ==
השיר נבחר על ידי תחרות שנערכה כחודש לפני האירוויזיון. בשיר "Bonne nuit ma chérie" פונה הדובר לאהובתו, רגע לפני שהיא הולכת לישון, ומדגיש בפניה את אהבתו הגדולה כלפיה.

== באירוויזיון ==

ב-29 במרץ 1960 הופיע הופ על בימת האירוויזיון. הוא שר 11 בסדר ההופעות, לפני איטליה ואחרי הולנד. עם סיום ספירת הקולות הגיע הופ למקום הרביעי עם 11 נקודות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1960
קטגוריה:סינגלים מ-1960
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1960
קטגוריה:שירי גרמניה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירי אהבה
ערב בא

"ערב בא" הוא שיר עברי שכתב עודד אבישר והלחין ועיבד אריה לבנון בביצוע הזמרים עליזה קאשי ושמעון בר.
השיר שזכה במוצאי יום העצמאות בשנת 1960 במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון הראשון.

== רקע ==
בשנת 1960 הוחלט לקיים פסטיבל תחרותי של שירים עבריים חדשים שיחתום במוצאי יום העצמאות את אירועי החג. הוחלט שקול ישראל ישדר את הפסטיבל בשידור ישיר במלואו. עוד הוחלט שלכל שיר יהיו שני מבצעים שיבצעו אותו בנפרד כדי שהשיר עצמו ישפט ולא המבצע המסוים.

יוצרים נקראו להגיש את השירים והוקמה וועדה של אישים ידועי שם שבחרה את תשעת השירים המתחרים בפסטיבל הראשון שזכה להצלחה עצומה והיה לראשון מבין רבים.

== על השיר ==
בשנת 1960 היה עודד אבישר פזמונאי ידוע שכתב שירים עם גדולי המלחינים הישראלים וניהל את היכל התרבות בתל אביב בו נערך הפסטיבל. אריה לבנון לעומתו היה בתחילת דרכו כמלחין וכמעבד. השניים שלחו לוועדה שני שירים ושניהם התקבלו לתחרות. הוחלט שאותם שני מבצעים, שמעון בר ועליזה קאשי, יבצעו את שני השירים של צמד היוצרים.

השיר הראשון, "מחול הרועה", לא הושמע כמעט מאז אותו פסטיבל.

לעומת זשת, השיר השני, "ערב בא", הפך לאבן דרך בתולדות התרבות הישראלית. כשיר שזכה לא רק במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון הראשון
אלא כראשון שזכה בפסטיבל תחרותי כלשהו של שירים עבריים חדשים.

בעקבות זכייתו הוקלט השיר בביצוע משותף של שני הזמרים שיצא בתקליטון. במהלך השנים נוספו לשיר עשרות ביצועים נוספים.

בשנת 2024 רשומים באקו"ם למעלה מ 70 ביצועים שונים לשיר.

השיר גם הפך לריקוד עם.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1960
קטגוריה:סינגלים מ-1960
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אריה לבנון
קטגוריה:שירים שזכו בפסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
יהודה יהודה

יהודה יהודה הוא שיר של להקת השמחות. את השיר כתבו סולן הלהקה, ישראל ברייט וגלעד ברייט. ישראל ברייט הלחין ואת העיבוד חיברו המפיק המוזיקלי יוסי פיין יחד עם כל חברי הלהקה.

השיר נכלל באלבום הראשון של הלהקה שגם נשא את שמה ויצא בשנת 1998. הפזמון הופיע במצעד הפזמונים של רשת ג' באותה השנה בה צעד במשך עשרה שבועות ועמד במקום הראשון במשך שבועיים.

יהודה יהודה זכה להצלחה גדולה וזהו אחד מלהיטי הלהקה הבולטים ביותר.

==תוכן השיר==
הפזמון הוא שיר פופ קצבי, הפונה לגבר לא מוכר בשם יהודה ששמו מרכיב את מרבית מילות השיר. הפזמון החוזר הוא השורה "יהודה יהודה יא יהודה".
בדומה לרוב שירי הלהקה, גם השיר מבוצע בסגנון כלייזמרי ובביצוע השיר נשמעות דרבוקה ומצילה. בקטע המעבר לאחר הפזמון השני נכלל גם כינור.

סולן הלהקה ישראל ברייט שכתב את רוב שירי הלהקה, כתב והלחין גם את "יהודה יהודה", כאשר את המילים כתב במשותף עם גלעד ברייט. את השיר עיבדו מפיק האלבום יוסי פיין וחברי הלהקה: ישראל ברייט, סמי בדרה, ויטלי פודולסקי, אלעד כהן בונן וצחי הר נבו.

==אזכורים בתרבות==
השיר נזכר בסצנה מתוך הסדרה סרוגים בה השתתף ישראל ברייט שהקריא שיר ובו המילים: "מחנה יהודה". במהלך השורה, נשמעת קריאה מצד עובר אורח שיכור הקורא לעברו את פזמון השיר "יהודה יהודה, יא יהודה".

==קישורים חיצוניים==

*
* 
* 
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990052632660205171/NLI יהודה יהודה] באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים בעברית
היו לי פעם חברים

"היו לי פעם חברים" הוא שיר של להקת השמחות שיצא לאור בשנת 1998. את השיר כתבו סולן הלהקה, ישראל ברייט וסמי בדרה. ישראל ברייט הלחין ואת העיבוד חיברו המפיק המוזיקלי יוסי פיין יחד עם כל חברי הלהקה.

השיר נכלל באלבום הראשון של הלהקה שגם נשא את שמה ויצא בשנת 1998. הפזמון הופיע במצעד הפזמונים של רשת ג' באותה השנה, זכה להצלחה גדולה וזהו אחד מלהיטי הלהקה הבולטים.

== תוכן השיר ==
הפזמון הוא שיר פופ קצבי, ובדומה לרוב שירי הלהקה, גם השיר מבוצע בסגנון כלייזמרי. מילות השיר עוסקות בבדידות הדובר שעובד כנהג מונית, שנשאר לבדו לאחר שחבריו עזבו אותו.

ישראל ברייט הלחין בשנת 1995 מוזיקת רקע להצגה בתיאטרון הקאמרי. הוא החליט שהמנגינה מיוחדת מכדי להישאר לבדה והחליט לכתוב לה מילים. את המילים כתב במשותף עם סמי בדרה, לימים נגן הדרבוקה של להקת השמחות, אותו פגש במקרה במסעדה ביפו.
את השיר עיבדו מפיק האלבום יוסי פיין וכל חברי הלהקה: ישראל ברייט, סמי בדרה, ויטלי פודולסקי, אלעד כהן בונן וצחי הר נבו.

השורה "היו לי פעם חברים, מהם טובים מהם רעים", נלקחה מהשיר "קראוז צינוק" שהופיע באלבום מדינת ישראל נגד קראוז שמואל שכתב שמוליק קראוס בעת שריצה עונש מאסר.

לשיר צולם קליפ מפורסם בו נראים חברי הלהקה מנגנים במדבר. הקליפ הופיע בתוכנית האומנות "כרטיס ל-2" שהגיש אלדד זיו בערוץ 2.

== אזכורים בתרבות ==
הלהקה הופיעה עם השיר בשנות ה-90' בתוכנית המעגל עם דן שילון.
שם השיר שהיה לאחד הלהיטים הגדולים של הלהקה היווה גם את שמו של מופע משותף לברייט היהודי ובדרה, ערבי מוסלמי יליד לוד בו הופיעו בשילוב מוזיקלי.
בשנת 2022, חידשו הצמד אמיר ובן את השיר בגרסת ראפ תוך הוספת מספר בתים נוספים. פזמון השיר עודכן ל"יושב לבד בפלורנטין".

== קרדיטים ==
*מילים: ישראל ברייט וסמי בדרה
*לחן: ישראל ברייט
*עיבודים: השמחות ויוסי פיין
*הפקה מוזיקלית: יוסי פיין
*ישראל ברייט: שירה ופנדר
*סמי בדרה: דרבוקה וקלות
*ויטלי פודולסקי: אקורדיון וקולות
*צחי הר נבו: בס וקולות
*אלעד כהן בונן: תופים וקולות
*טכנאי הקלטה ומיקס: גדי רייק
*הוקלט באולפני טריטון
*ניהול אומנותי: עידן לוי ורן שריג
*צילום: עידן לוי

== קישורים חיצוניים ==

*
* 
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990036575860205171/NLI היו לי פעם חברים] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1998
קטגוריה:סינגלים מ-1998
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על בדידות
פרדיננד ריימונד

פֶרְדִינַנְד רַיימוּנְד (בגרמנית: Ferdinand Raimund), נולד פרדיננד יאקוב ריימן (Ferdinand Jakob Raimann; ) היה שחקן ומחזאי אוסטרי.

==קורות חיים==

ריימונד נולד בווינה כבנו של אומן העץ מבוהמיה יאקוב ריימן. בגיל 18 ברח והצטרף ללהקת תיאטרון בעיר שדה, והצליח כקומיקאי. ב-1811 החל לשחק בתיאטראות בעיר וינה. תחילה שיחק ב, וב-1817 ב. ב-1823 כתב את המחזה הראשון שלו, Der Barometermacher auf der Zauberinsel (יצרן הברומטרים באי הקסום), ואחריו יצא Der Diamant des Geisterkönigs ("היהלום של מלך הרוחות", 1824). יצירות המופת של ריימונד, שעדיין פופולריות הן Bauer als Millionär ("האיכר כמיליונר", 1926), Der Alpenkönig und der Menschenfeind ("מלך האלפים ושונא האנשים", 1828) ו-Der Verschwender ("הבזבזן", 1834) עם מוזיקת ליווי מאת קונרדין קרויצר. הקומדיות של ריימונד עדיין מוצגות לעיתים קרובות בגרמניה ובאוסטריה.

כאשר ריימונד ננשך על ידי כלב, שבטעות האמין שהיה חולה בכלבת, הוא ירה בעצמו ב-29 באוגוסט 1836 ומת ב-5 בספטמבר 1836 ב שבאוסטריה תחתית, בגיל 46. ריימונד קבור בגוטנשטיין, הכוללת אנדרטת לזכרו.

ריימונד היה אמן ה-Posse mit Gesang ("פארסה עם שירה") הווינאי; ההומור העשיר שלו נתפס בצורה הטובה ביותר בפורטרטים הריאליסטיים שלו של חבריו האזרחים. בווינה קרוי על שמו.

==מחזותיו==
<div style="direction: ltr;">
* Der Barometermacher auf der Zauberinsel, 1823
* Der Diamant des Geisterkönigs, 1824
* Das Mädchen aus der Feenwelt oder Der Bauer als Millionär, 1826
* Die gefesselte Phantasie, 1828
* Moisasurs Zauberfluch, 1827
* Der Alpenkönig und der Menschenfeind, 1828
* Die unheilbringende Zauberkrone oder König ohne Reich, Held ohne Mut, Schönheit ohne Jugend, 1829
*Der Verschwender, 1834

</div>

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

* 

קטגוריה:מחזאים אוסטרים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אוסטרים
קטגוריה:ילידי 1790
קטגוריה:נפטרים ב-1836
Birds of a Feather

"Birds of a Feather" (בעברית: "צִפּוֹרי נוֹצָה") הוא שיר של הזמרת-יוצרת האמריקאית בילי אייליש. השיר יצא לאור ב-17 במאי 2024 על ידי חברות התקליטים דארק-רום ואינטרסקופ, כרצועה ה-4 מתוך אלבום האולפן השלישי של אייליש, Hit Me Hard and Soft.

== רקע ==
לאחר צאת אלבומה השני, הצהירה בילי אייליש בעברה כי היא החלה על אלבום האולפן שלישי שלה, הן בראיונות והן בהופעות חיות. בשלהי 2021, לפני סיבוב ההופעות העולמי שלה, Happier Than Ever, The World Tour החלה אייליש לעבוד על האלבום יחד עם אחיה, אוקונל.<ref></ref><ref></ref> באוקטובר 2023, ציינה אייליש בראיון ל-102.7 KIIS FM שהאלבום מוכן ב-80%, ובנוסף פרסמה סרטון בה היא מנגנת בגיטרה ומבצעת שיר לא ידוע.<ref></ref> בנובמבר 2023, נשאלה אייליש בראיון עם המגזין "ואניטי פייר" האם היא ואחיה עובדים על האלבום יחד, וציינה:

בדצמבר 2023, בתוכנית האירוח "The Tonight Show Starring Jimmy Fallon" בראיון עם המנחה ג'ימי פאלון, אייליש נשאלה האם היא במגעים לסיום תהליכי האלבום, והצהירה כי האלבום קרוב מאוד לסיום, ושמעריצים רבים צפויים לקבל רמזים רבים על אלבום האולפן. בנוסף, חשפה אייליש לפאלון כי היא ואחיה ניסו באלבום ליצור סגנון מוזיקה חדשה.<ref></ref>

במהלך ראיון בטקס פרסי גראמי ה-66,<ref></ref> הכריזה אייליש שהאלבום יצא לאור זמן קצר לאחר יציאת אלבום האולפן השביעי של הזמרת-יוצרת אריאנה גרנדה, Eternal Sunshine.<ref></ref> ב-22 בפברואר 2024, פרסמה אייליש תמונות בעמוד האינסטגרם בתיאור כי האלבום שלה נמצא בתהליכי מאסטרינג.<ref></ref><ref></ref>
בשלהי מרץ 2024, שינתה אייליש את תמונת הפרופיל שלה ברשתות החברתיות לתמונת מסך מלאה בצבע הכחול.<ref></ref><ref></ref> בתחילת אפריל 2024, כתבות וחדשות בידור דיווחו על שלטי חוצות המוניים שהופיעו באוסטרליה, הממלכה המאוחדת וארצות הברית.<ref></ref><ref></ref> בשלטי החוצות מוצגות חלק ממילות השיר, ובחלק מוצג הלוגו הישן של אייליש "Blohsh".<ref></ref> ב-8 באפריל, הכריזה אייליש על האלבום רשמית.<ref></ref><ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט (ים)
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!rowspan="2" |כלל העולם
|17 במאי 2024
|הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה
|דארק-רום • אינטרסקופ
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:שירי בילי אייליש
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בילי אייליש
קטגוריה:שירים על בעלי כנף
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד גלובל 200
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד גלובל ללא ארצות הברית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי
קטגוריה:שירי זהב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:שירי פלטינה בארצות הברית