מלחמת ארבעת המלכים את החמישה

מלחמת ארבעת המלכים את החמישה היא מלחמה המתוארת בפרשת לך לך בספר בראשית פרק י"ד, ככזאת שהתרחשה בין שתי קואליציות של מלכים. המלחמה התרחשה, על פי המסופר, בין ברית ארבעת מלכי מסופוטמיה לבין ברית חמשת המלכים ששלטו באזור כיכר הירדן ואשר אליהם הצטרף בהמשך אברהם:

==מהלך המלחמה==
אברהם מציל את לוט ויתר השבויים לאחר ניצחונו על ארבעת המלכים
כפי המסופר בספר בראשית, ארבעת המלכים ניצחו במלחמה ראשונה את חמשת המלכים, וכפו עליהם את שלטונם במשך 12 שנה: , כלומר לאחר שחלפו 12 שנה מרדו חמשת המלכים. יש המפרשים שהמרד החל בשנה ה-13 והסתיים בשנה ה-14 לשעבוד, ויש שהבינו שהמרד ארך 13 שנים והסתיים בשנת ה-14 למרדם. בשנה זו יצאו שוב ארבעת המלכים למסע מלחמה שנועד להכניע מחדש את חמשת מלכי כיכר הירדן. בדרכם לכיכר הירדן ערכו ארבעת המלכים מלחמות וקרבות נוספים שנועדו להכות בעמים אחרים באזור (רפאים, זּוּזִים, אֵימִים, חורים, עמלקים ואמורים).

כשהגיעו ארבעת המלכים לאזור ים המלח (עמק השִּׂידִּים) ערכו מלחמה מול חמשת המלכים והצליחו להביסם, כמו במלחמות הקודמות. מלכי סדום ועמורה הסתתרו בתוך בורות החימר באזור, ואילו היֶתֶר ברחו לאזור הרי יהודה, אחד מהם היה הפליט שבישר לאברהם על שביית אחיינו לוט.

==לאחר המלחמה==
במהלך המלחמה בין תושבי סדום השבויים נשבה גם לוט, אחיינו של אברהם (שנקרא אז עדיין "אברם"). פליט מהמלחמה שהצליח להימלט הגיע אל אברם לאלוני ממרא וסיפר לו על שאירע. אברם ערך 318 חניכיו ילידי ביתו, ועם בעלי בריתו ענר, אשכול וממרא הוא רדף אחר ארבעת המלכים שכבר החלו לחזור על עקבותיהם צפונה. אברם ובעלי בריתו הצליחו להשיגם סמוך לדן, ובהתקפת פתע שנערכה בלילה הביסו אותם ושחררו את לוט ואת יתר השבויים.

בשובו מהמלחמה נגד ארבעת המלכים קיבל מלכי-צדק מלך שלם את פניו של אברם בלחם ויין בעמק שווה (ככל הנראה מקום בקרבת ירושלים). אברם נתן לו מעשר מכל. מלך סדום הציע לאברם שייקח לעצמו את הרכוש שהציל במלחמה וישאיר לו את השבויים שהוא שחרר. אולם אברם סירב לקחת את הרכוש והחזירו למלך סדום, משום שלא רצה שהמלך יגיד כי הוא העשירו ולא אלוהים. עם זאת, טען כי לא יוכל לוותר על השכר והגמול המגיע לבני בריתו שאיתם יצא למלחמה.

==בחקר המקרא ובארכאולוגיה==
בחקר המקרא היו שראו בסיפור זה תיעוד אותנטי מקורי, דוגמת נלסון גליק, בנימין מזר ויוחנן אהרוני. נלסון גליק ציין כי "העובדות הארכאולוגיות מתאימות לחלוטין למסורת ספרותית זאת", וחוקרים נוספים אף תיארו נדידת עמים שהחלה בעקבות מלחמה זו. כמו כן שמות המלכים המצוינים בסיפור מוכרים מכתבים חתיים מראשית האלף השני לפני הספירה וכן העובדה שבראש ברית ארבעת המלכים עומד מלך עילם. עם זאת יש חוקרים שאינם רואים בהשוואות אלה בסיס היסטורי המוכיח את קיומו של האירוע.

לפי פענוחו של פרופ' פרידמן רשימת חמש ערי כיכר הירדן שהיו יעד להתקפת ארבעת המלכים מופיעה בכתבי אבלה באותו סדר בדיוק כפי שמופיעה בסיפור המקראי. הארכיון האבלאי קדם במאות שנים את תקופת מלחמת ארבעת המלכים ומוזכר בו השם "ברשע" כמלך אדמה, ולא כמלך עמורה כפי שמופיע בסיפור המקראי. עם זאת בלוח תגלת פלאסר מופיע: "שנאב מלך אדמה".

בדרום-מזרח ים המלח, באתר באב א-דרע, נתגלתה ונחפרה עיר גדולה מתקופת הברונזה הקדומה, ולידה בית קברות עצום<ref name=":0">ר"ת שאוב וו"א ראסט. 1992. "באב א-ד'רע". בתוך שטרן, א'. עורך. האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכיאולוגיות בארץ ישראל (כרכים 4-1). ירושלים. כרך 1: 113–120.</ref>. היישוב במקום התקיים כל אורך תקופת הברונזה הקדומה (האלף ה-3 לפנה"ס), והגיע לשיאו כעיר מבוצרת גדולה בשלבה השלישי של התקופה, בערך עד שנת 2700 לפנה"ס. מאותה תקופה נתגלו בסקר הארכאולוגי עוד ארבע ערים<ref name=":0" />, כלומר התקיימו שם באותה תקופה חמש ערים כולל באב א-ד'רע. על אף שמיקומה המקובל כיום של כיכר הירדן המקראית הוא בצפון ים המלח ולא בדרומו, הועלתה ההשערה כי בציינו את חמשת ערי הכיכר כיוון המחבר המקראי לחמש ערים אלה. אולם, חמש הערים חרבו מאות שנים לפני התקופות בהן מזוהים ארבעת המלכים, ולפי שום מערכת זיהוי מאלה שצוינו למעלה, הארבעה לא חיו באותה תקופה עצמה, אלא באופן כללי באלף ה-2 לפנה"ס. יצוין כי תקופת קיומן של הערים כן תואמת לתקופתו של ארכיון אבלה שנזכר לעיל.

== שאלת ההיסטוריות של מלחמת ארבעת המלכים בחמשת המלכים ==
אם מקבלים את ההשערה שחמש הערים שנמצאו בבאב א-ד'רע ובסביבתו הן ערי כיכר הירדן שעליהן כיוון הכותב המקראי, ייתכן שחמש ערי הכיכר התקיימו באלף ה-3 לפנה"ס, ואולי אף נקראו בשמות הנזכרים במקרא, אם הפענוח מתוך ארכיון אבלה אכן מדויק. עם זאת, על סמך השערה זאת נשללת אפשרות קיומה של המלחמה כפי שהיא מתוארת במקרא, שכן ארבעת המלכים המשוערים חיו מאות רבות של שנים אחרי נטישתן הסופית של ערי הכיכר, ומאות שנים מפרידות מבחינה היסטורית גם בינם לבין עצמם. מכאן שהסיפור המקראי על מסעם של ארבעת המלכים איננו סיפור היסטורי, כשם שמקובל להניח גם לגבי סיפורי האבות בכלל<ref>וראו את סיכום המחקר בנושא זה בספרם של פינקלשטיין וסילברמן ראשית ישראל, פרק 1, עמודים 45–63.</ref>. אזכורן של "עֵין מִשְׁפָּט הִוא קָדֵשׁ" ושל "תָּמָר" () בתיאור המלחמה עשוי להצביע על המאה ה-7 לפנה"ס כמועד חיבורו של הסיפור, שכן זה היה זמן קיומן של המצודות בקדש ברנע ובתמר המקראית (מצד חצבה)<ref>ראו פינקלשטיין וסילברמן, ראשית ישראל, פרק 1, עמודים 58–59.</ref>. 

אף כי על פי ניתוח זה הסיפור אינו היסטורי, ייתכן שמשוקע בו מידע היסטורי. במילים אחרות, ייתכן שהמחבר, שחי שנים רבות לאחר האירועים, שילב מסורות נפרדות אודות ערים עתיקות ומלכים עתיקים לסיפור אחד. ייתכן שכל רכיב נפרד של הסיפור מכיל שאריות של זיכרון היסטורי, אולם החיבור בין הרכיבים אינו היסטורי אלא פיקציה ספרותית.

== ראו גם ==
* ארכאולוגיה מקראית
* ראשית ישראל

==קישורים חיצוניים==
* בראשית יד עם פירוש בוויקיטקסט
* 
* אורי שרקי, 
* אורי שרקי, 
* 

==ביאורים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מלחמות בתנ"ך
קטגוריה:סיפורי ספר בראשית
קטגוריה:אברהם
קטגוריה:פרשת לך לך
קטגוריה:סדום