בית המחנה

בית המחנה בשנת 2020. ניתן לראות בתקרה את שכבת הברזל בזכותה שרד בית המחנה 90 שנים<ref name=":4">אורון טל, עבודה בשימור אתרים ותיירות, [[אוניברסיטת בר-אילן. העבודה מתויקת בארכיון מרכז תיעוד תל מונד.</ref>.|טקסט=]]
בית המחנה (נקרא גם בית הביטחון) הוא מבנה דו-קומתי ואתר מורשת לאומית הממוקם בתל מונד.

בית המחנה הוקם בתל מונד בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20 על ידי חברת מטעי ארץ ישראל, ביוזמת אלפרד מונד, כחלק מיזמה עסקית-ציונית, המשלבת את פיתוח היישוב לצד גידול הדרים למטרות רווח. בית המחנה היה המבנה המרכזי במתחם שהחל את התיישבות הקבע הציונית בגוש תל מונד<ref name=":1">ראו פרוטוקול 2018005 של הועדה המחוזית לתכנון ולבנייה</ref>.

בית המחנה היה המרכז הניהולי של הפיתוח הציוני באזור, ובהמשך שימש גם יחידות לחימה ציוניות, ומשפחות עולים<ref name=":0">פורט בטופס "אתרי התיישבות והתקומה הציונית" שהוגש לקק"ל על ידי רות גרשטן, מנהלת מרכז תיעוד תל מונד. הטופס שמור בארכיון מרכז תיעוד תל מונד.</ref>.

בית המחנה ממוקם לצד רחוב הראשונים בתל מונד, ונמצא בבעלות המועצה המקומית תל מונד<ref name=":1" /><ref name=":4" />.

== תיאור המבנה ==
התכנון האדריכלי של בית המחנה שהוכן עבור חברת מטעי ארץ ישראל
בית המחנה הוא מבנה בעל 2 קומות, ושטחו 120 מ"ר. הוא ממוקם על גבעה קטנה ובולט בגובהו ביחס לסביבה<ref name=":4" />.

בניית המתחם תוכננה על ידי האדריכל יונתן שלאיין. בית המחנה היה בין המבנים הראשונים שהוקמו בישראל בסגנון הבינלאומי, סגנון שהתפתח מהסגנון המודרניסטי, ובאותם ימים היה בראשיתו<ref name=":1" />.

הבנייה נעשתה באמצעות בטון מזוין. הקירות נבנו חלקים, צבועי לבן ונטולי קישוטים. חלונותיו של בית המחנה גדולים ורחבים<ref name=":4" />.

מבנה בית המחנה הוא חלק ממתחם בשם "מחנה הפרדס", והכולל את מגדל המים הסמוך ושטח ציבורי פתוח.

== רקע הקמתו ==
בית המחנה לאחר הקמתו, תצלום מהאוויר
הקמת בית המחנה ומתחם מחנה הפרדס הייתה יזמה של הלורד היהודי הבריטי, אלפרד מונד, שראה בכך יזמה עסקית-ציונית.

לאחר הצהרת בלפור החל מונד לבחון דרכים לסייע להתפתחות היישוב, ובשנת 1921 ביקר בישראל כדי לבחון את ההזדמנויות העומדות בפניו. מונד שאף להקים יזמות שישלבו גידול הדרים והיאחזות בקרקע, במקביל להתבססות על יסודות מסחריים<ref name=":4" />.

בשנת 1928 הקים מונד יחד עם קבוצת בעלי הון בריטים לא-יהודים מיזם שהשקיע ברכישת קרקעות בארץ ישראל, ולצורך כך הוקמה חברת מטעי ארץ ישראל, שלקחה על עצמה את שיווק התוצרת החקלאית<ref name=":5"></ref>.

== היסטוריה ==
חברת מטעי ארץ ישראל רכשה בשנת 1929 שטח של 1,200 דונם מצפון לכפר סבא, והקצתה אותם לנטיעת פרדסים והתיישבות חקלאית<ref name=":5" />. בתחילה הוקם באזור מחנה צריפים, ובסוף שנת 1930 או בתחילת שנת 1931, הוקם מבנה בית המחנה עצמו<ref></ref>, ששימש משרד לחברת מטעי ארץ ישראל. במקביל הושלם המתחם הסובב את המבנה, בו 9 צריפים עם 18 חדרי מגורים, והמבנים הציבוריים שכללו אורווה, מחסן ומטבח ששימש גם כמועדון וכאולם לאסיפות<ref name=":3">"מחנה תל מונד" - עלון הסבר בהפקת המרכז לתעוד גוש תל מונד</ref>.

מתחם מחנה הפרדס, בו היה בית המחנה המבנה המרכזי, החל את ההתיישבות הציונית בתל מונד. לאחר הקמתו שימש בית המחנה כמרכז לניהול הפעילות החקלאית באזור, ובהמשך, עם התפתחות היישוב, גם כמרכז לניהול התפתחות הבנייה הלא-חקלאית בגוש תל מונד<ref></ref>.בית המחנה בשנת 1944, מוקף באוהלים לעולי תימןבמחצית השנייה של שנות ה-30 שימש בית המחנה גם כמפקדה אזורית של משטרת היישובים העבריים ושל פלוגות השדה לפעילותם בגוש תל מונד<ref name=":2">הועדה המקומית לתכנון ובניה שרונים - תיק הצ/5-1/148 (ד) - תל מונד. נמצא בתיקיות המרכז לתיעוד ושימור תל מונד.</ref><ref name=":0" /><ref name=":3" />.
בשנות ה-40 שוכנו במרחב הסמוך לבית המחנה אוהלים של עולים מתימן, ובשלב מסוים החל המתחם לתפקד כמעברה זמנית אותה שימש גם בית המחנה<ref name=":0" />. בית המחנה המשיך לשמש כמרכז לקליטת עולים גם שנות ה-50 וה-60, כאשר בשנות ה-50 הוסב בית המחנה למועדון עבור העולים<ref name=":3" />. בשנת 1963 בנתה חברת מקורות את מגדל המים הסמוך לבית המחנה, במטרה להגדיל את זמינות המים לעולים המסתייעים במתחם<ref>המרכז לתעוד גוש תל מונד, עדותו של גולן כדורי</ref>.

בשלב מסוים נפסק השימוש בבית המחנה, והוא ניטש ולא תוחזק והגיע על סף סכנת התמוטטות.

== תוכניות שימור ==
תמונה המוצגת במוזיאון תל מונד, ובה בית המחנה לאחר הקמתו בתצלום מהאוויר.במפנה המאה ה-21 עמד האתר נטוש ומתפורר והמתחם לא הוקצה לשימוש. בפועל שימש המתחם כאתר לא חוקי להשלכת פסולת מאתרי הבנייה הסמוכים<ref name=":4" />.

לקראת סוף המאה ה-20 החלו ניסיונות ראשונים של המועצה המקומית תל מונד להסדיר את שימור האתר, והתגבשו לכך תוכניות אדריכליות<ref name=":2" />. לאורך השנים גובשו מספר תוכניות לשימור האתר, הכוללות בין היתר יצירת חלל תערוכה בתוך בית המחנה והקמת מסלול סיור בין האתרים המרכזיים של תל מונד, בהם בית המחנה<ref name=":0" />.

בשנת 2012 נקבע בית המחנה לשימור כאתר מורשת לאומית, והוגדר שימושו לצרכים ציבוריים בלבד. בשנת 2018 קבעה הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה שהאתר הוא בעל חשיבות היסטורית, אישרה במקום פעילות מסחרית חלקית המשולבת במרכז מבקרים, ואסרה במתחם על בנייה באופן שעלול לפגוע בשימורו כאתר מורשת לאומי<ref name=":1" />.

== אוסף תמונות ==
<gallery widths="170" heights="170">
קובץ:מבנה המחנה 1939.jpg|alt=מבנה בית המחנה על גבעה מוקף במספר עצים בודדים|תצלום של בית המחנה משנת 1939
קובץ:בית המחנה תל מונד.JPG|בית המחנה ומגדל המים בשנת 2013
קובץ:בית המחנה בתל מונד ברקע שמיים גשמיים.JPG|צילום אחורי של בית המחנה בשנת 2013
קובץ:Tel mond beit hamachaneh 2020 front.jpeg|alt=גדר מעל כביש ומאחוריה בית המחנה בן 2 קומות עם ציורי גרפיטי ולצידו מגדל מים|בית המחנה ומגדל המים בשנת 2020
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.rishonim.org.il/telmond/show_item.asp?levelId=45408&itemId=35424&itemType=3 בית המחנה] , המכונה גם בית הביטחון, באתר למרכז תיעוד תל מונד
* [http://www.rishonim.org.il/telmond/show_item.asp?levelId=45408&itemId=35424&itemType=3 תמונות של בית המחנה] , באתר למרכז תיעוד תל מונד

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: אתרי מורשת לאומית
קטגוריה:מחוז המרכז: מבנים לשימור
קטגוריה:תל מונד