OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אידולון מצוי

אידולון מצוי או עטלף הקש (שם מדעי: Eidolon helvum) הוא מין של עטלף פירות גדול החי ביערות גשם באפריקה וכנראה הנפוץ שבעטלפים הגדולים של אפריקה.

עטלף זה בעל בטן זהובה. הכנפיים שחורות וענקיות ומחודדות בקצה ויש להם זנב קצר ושחור. אורכם 14–23 סנטימטרים ומשקלם 230–340 גרם. מוטת כנפיהם גדולה ביותר לעטלף ומגיעה עד 76 סנטימטרים. הזכרים גדולים מהנקבות וגם כתומים יותר בצבעם לעומת הנקבות הצהובות. הפנים מזכירים מעט שועל והלחיים גדולות ויכולות לאחסן מזון רב.

==אקולוגיה==
אלה עטלפים חברתיים מאוד והם עפים יחדיו בלהקות עצומות של מעל ל-100,000 פרטים. הם נפוצים ברחבי אפריקה שמדרום לסהרה ובכמה אזורים בחצי האי ערב. העטלפים הם פעילי לילה והם מחפשים ביערות ובסוואנות עצים מכילי פרחים ופירות וגם עלים וקליפות, אותם הם אוכלים. בשבי הם ניזונים בעיקר מתפוחים, תפוזים, בננות, אגסים ומלונים וכן ממנגו. 

בפארק הלאומי קסנקה שביערות הגשם של זמביה, מגיעים למעלה ממיליון עטלפים כאלה כל שנה באוקטובר-נובמבר לאכול פירות שונים. זוהי אחת ההתאספויות הגדולות ביותר של עטלף והיא כוללת למעלה מ-8 מיליון פרטים. עטלפים אלה חיים בלהקות עצומות, מתרבים שם וישנים על אותם ענפים ולעיתים משקלם רב כל כך שהעצים קורסים והעטלפים שישבו עליו (הפוכים) עלולים להיפצע קשה ואף למות. העטלפים נחים במשך היום על העצים ויוצאים בשעות בין הערבים, להקה להקה לדרכה. הם מושכים אליהם טורפים רבים. העטלפים ניצודים באוויר על ידי עיט לוחם, עיטם קולני, עיט חורש, עיט אפריקני, נץ עטלפים, דיה, נשר וגם בז אפריקני (Falco cuvierii) ואילו על הקרקע עטלף שנפל ייטרף על ידי נמר, כוח הנילוס או תנין היאור שנמצא באזור.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט קר
קטגוריה:עטלפי פרי
קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: יונקים
קטגוריה:קניה: יונקים
קטגוריה:דרום אפריקה: יונקים
קטגוריה:סאו טומה ופרינסיפה: יונקים
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם האפריקאים
שירת העשבים

שירת העשבים הוא שיר שכתבה והלחינה נעמי שמר על בסיס שלוש אמרות של רבי נחמן מברסלב.

==מקור המילים==
הבית הראשון של השיר הוא פרפרזה על דבריו של רבי נחמן מברסלב בספר ליקוטי מוהר"ן (תורה ס"ג במהדורא תנינא):

הבית השני מקורו ב"שיחות הר"ן" (אות קס"ג):

הבית השלישי הוא פרפרזה על משפט בליקוטי הלכות:

==השיר==
שמר סיפרה לימים כי מי שהביא לתשומת לבה את דבריו של רבי נחמן מברסלב היה השחקן שלמה ניצן, בתוכנית לרגל ט"ו בשבט, ולכן הקדישה לו את השיר בספרה. לדבריה, מרגע ששמעה את הסיפור – המנגינה הייתה בה.

מכיוון ששלושת המשפטים של רבי נחמן קובצו יחד בספר המועדים על ט"ו בשבט, בעריכת יום-טוב לוינסקי סביר להניח שניצן לקח את הדברים מספר זה.

נעמי שמר כתבה את השיר בשנת 1976 עבור המחזה "מסעות בנימין השלישי", עיבוד לסיפורו של הסופר מנדלי מוכר ספרים, שעלה אז בתיאטרון בימות, שאת כל שיריו חיברה שמר. את השיר ביצעו לראשונה על בימת התיאטרון אברהם מור, ספי ריבלין ודינה גולן, לאחר מכן הוא זכה לגרסת כיסוי של אמנים שונים, בהם ירדנה ארזי, רוחמה רז, אתי אנקרי, המדרגות, אברהם פריד ושולי רנד. כמו כן, השיר בוצע בידי שמר עצמה באלבומה "על הדבש ועל העוקץ" (1981).

חננאל מאק מונה את השיר בין שירי-תפילה ישראליים. השיר נדפס בברכונים, ונהוג לזמרו בסדר ט"ו בשבט.

== בתרבות ==
ב-2009 עלה בצוותא רביו סאטירי מאת אפרים סידון בשם "שירת העצבים",<ref></ref> פרפרזה לשם השיר. הרביו כלל פרפרזות לשירים עבריים קנוניים נוספים, ביניהן "ים הזיבולים" ו"גססנו אט", פרפרזה על "ים השיבולים" של יצחק קינן ויצאנו אט של חיים חפר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/music/Naomi_Shemer/Songs/Pages/Shirat-Hasabim.aspx על אודות שירת העשבים] באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1976
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים על צמחים
קטגוריה:חסידות ברסלב
קטגוריה:ט"ו בשבט
הימורים חברתיים

הימורים חברתיים הם ז'אנר בתחום המשחקים החברתיים ברשת. המשחקים כוללים משחקי קזינו וירטואליים בהם ניתן לשחק ברשתות החברתיות ובטלפונים ניידים חכמים.
משחקי קזינו חברתיים משלבים אלמנטים מעולם המשחקים החברתיים ומעולם ההימורים המקוונים (online gambling).
בין ז'אנר זה ניתן למצוא משחקים דמויי מכונות מזל, פוקר, רולטה, בינגו ועוד.

המודל העסקי של תחום זה סובב בעיקר סביב מודל Free to play, המציע את המשחק בחינם ומאפשר רכישה ביישום של סחורות ומטבע וירטואלי לשימוש במשחק. השחקנים יכולים לזכות במטבע וירטואלי אך הם אינם יכולים לפדות או להמיר אותו לכסף אמיתי. תפקידו במשחק להאריך את חוויית הבידור שלהם, לפתוח שלבים חדשים ולרכוש מתנות לשחקנים אחרים.

משחקי הימורים חברתיים נכללים בקטגוריה של משחקים חברתיים. הם אינם נחשבים הימורים ואינם נמצאים תחת חוקי ההימורים בעולם.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.bankerim.co.il/ הימורים חברתיים באתר בנקרים]
* [https://www.slotomania.com/ משחק מסוג הימורים חברתיים מבית פלייטיקה]

קטגוריה:הימורים
קטגוריה:משחקי רשת
אוגוסט בוני

אוגוסט בוני (בגרמנית: August Bohny; 9 ביולי 1919 - 18 באוגוסט 2016) היה מורה, קלינאי תקשורת וחסיד אומות העולם משווייץ שפעל בצרפת.

== ביוגרפיה ==
בוני נולד בבזל לאב מפקח רכבת חשמלית. הוא למד בגימנסיה וניגן על פסנתר וקלרינט. הוא היה חבר ב"שירות בינלאומי אזרחי" (Service Civil International), ארגון לא ממשלתי בינלאומי. בין השנים 1939–1941 למד בסמינר למורים. כמו כן היה בוגר בית הספר לטירונים של צבא שווייץ.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
במהלך המלחמה היה בוני פעיל בארגון הצלה שווייצרי בשם "ההצלה השווייצרית" (Le Secours Suisse), אותו ייסד מוריס דובואה, שלימים הוכר אף הוא בתור חסיד אומות העולם. הארגון פעל בדרום צרפת, בין היתר בטולוז, וכן בלה שמבון-סור-ליניון שבצרפת. בוני ואשתו, פרידל בוני-רייטר (Friedel Bohny-Reiter) שלימים הוכרה אף היא בתור חסידת אומות העולם, ניהלו בלה שמבון מוסד שבו חסו כ-800 ילדים בין השנים 1941–1944. ילדים אלה ניצלו ממחנות ריכוז והוסתרו במוסד לתקופות זמן שבין שלושה לשישה חודשים, עד שנמצאו עבורם מקומות מסתור אחרים. חלקם היו יתומים, חלקם היו יהודים, וחלקם - נרדפים על רקע אחר, למשל ילדים להורים שהיו חברים במחתרת הצרפתית.

בוני ניסה להרחיק את השוטרים הצרפתים ואת הגסטפו מהמוסד וכן להסתיר את נוכחות הילדים היהודים בו.

===לאחר המלחמה===
בוני היה מורה וקלינאי תקשורת. בשנת 1945 היה שותף בהקמתו של בית ילדים בקנטון אפנצל אוסר-רודן שבשווייץ שפעל בשיטת פסטלוצי. הוא סייע בשיקום ילדים שהיו ניצולי מחנה בוכנוואלד וכן היה פעיל במסגרות נוספות למען ילדים, בין היתר ילדים הולנדיים שנפגעו מהרעב בהולנד בחורף 1944–1945. בין השנים 1979–1995 היה בוני ראש הארגון השווייצרי למען העיוור.

נפטר בבזל ב-18 באוגוסט 2016, בגיל 97.

==הכרה==
קורותיו של בוני מתועדים בארכיון המכון הטכנולוגי של ציריך. בשנת 1986 התקיים בלה שמבון כינוס ובו השתתפו רבים מהילדים שניצלו. בשנת 1990 הכיר יד ושם בבוני בתור חסיד אומות העולם. סיפור ההצלה תועד במספר סרטים, תיעודיים ועלילתיים, בהם "נשק הרוח" בבימויו של פייר סובאז' (Pierre Sauvage) וכן "גבעת אלף הילדים".

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שווייצרים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:קלינאי תקשורת
קטגוריה:אנשי חינוך
קטגוריה:ילידי 1919
קטגוריה:שווייצרים שנפטרו ב-2016
עורק כיס המרה

עורק כיס המרה מסומן בחץ מימין (שמאל בתמונה)
עוֹרֵק כִּיס הַמָּרָה (TA: arteria cystica) הוא עורק בבטן המסתעף על פי רוב מענפו הימני של עורק הכבד המיוחד ומספק דם לכיס המרה ולצינור כיס המרה.

בכ-70% מהאוכלוסייה מסתעף עורק כיס המרה מכפף הענף הימני של עורק הכבד המיוחד. מצאתו נע העורק מעל צינור כיס המרה, ומסתעפים ממנו 2–4 ענפים עורקיים קטנים הנקראים גם עורקי קָלוֹ, על שם המנתח הצרפתי ז'אן-פרנסואה קלו, ומספקים דם לצינור כיס במרה ולצוואר הכיס. לאחר מכן העורק מתפצל בחלקו העליון של צוואר הכיס לענף השטחי ולענף עמוק. הענף השטחי, הנקרא גם הענף הקדמי, עובר בתת-נסיובית מעל לחלקו השמאלי של כיס המרה, בעוד הענף העמוק, הנקרא גם הענף האחורי, נע בין כיס המרה לגומץ כיס המרה ומסתיים בצפק המחובר לפני הכבד.

== שונות אנטומית ==
כאשר מוצאם של הענפים השטחי והעמוק של עורק כיס המרה אינו משותף, זהו מצב של עורק כיס מרה כפול. מצב זה מתרחש בכ-15% מהאוכלוסייה. במצב זה ייתכן שהענף השטחי יסתעף מהעורק המקטעי הקדמי, מהענפים האחרים של עורק הכבד המיוחד, מעורק מתלה המעי העליון, מעורק הקיבה והתריסריון או מעורק אחורי התריסריון. ישנם מקרים נדירים של עורק כיס מרה משולש.

אנטומיה חריגה של הענף הימני עצמו יכולה להשפיע על נתיבו של עורק כיס המרה. ענף זה יכול להסתעף מעורק מתלה המעי העליון ואף מאבי העורקים הבטני, ואז הוא נע מאחורי צינור כיס המרה ובמקביל אליו. בשל קרבתו של כיס המרה לענף חריג זה, תיתכן מעין בליטה על גבי העורק, שממנו יוצאים מספר ענפים קצרים לכיס המרה במקום עורק אחד.

ישנם מקרים שבהם עורק כיס המרה מסתעף מהענף השמאלי של עורק הכבד המיוחד. במקרים כאלה העורק אז עובר דרך רקמת הכבד לכיוון צוואר כיס המרה, שם הוא מתפצל לשני ענפים: עולה ויורד.

בפחות מ-1% מהאנשים התגלתה צורה של עורק כיס מרה חוזר, שבה העורק יוצא מהענף השמאלי של עורק הכבד המיוחד ועובר דרך אחת הרצועות, רצועת כיס המרה והתריסריון או רצועת כיס המרה והמעי הגס, אשר קושרות את כיס המרה לאיברים אלה בהתאמה. העורק אז עוקב אחר הקצה הימני של רצועת הכבד והתריסריון ומתחבר לקרקעית כיס המרה, בטרם הוא יורד לספק את גוף הכיס וצווארו.

כאשר עורק כיס המרה מתפצל מעורק הקיבה והתריסריון הוא נמצא במיקום נמוך, בעוברו מתחת לצינור כיס המרה ודרך רצועת כיס המרה והתריסריון.

== היבטים קליניים ==
עורק כיס המרה מזוהה ונקשר בניתוחים שבהם נכרת כיס המרה.

קטגוריה:עורקי הבטן והאגן
ענפי הלבלב

ענפי הלבלב יוצאים מעורק הטחול אל תוך הלבלב.
עַנְפֵי הַלַּבְלַב (TA: rami pancreatici) הם קבוצה של ענפים עורקיים בבטן המסתעפים מעורק הטחול ומספקים דם ללבלב.

הענפים יוצאים מעורק הטחול במהלכו מאחורי גבולו העליון של הלבלב ומזינים את גופו וזנבו. מבין הענפים, חמישה מזוהים בשם, לפי הטרמינולוגיה אנטומיקה:
עורק הלבלב הגבי (arteria pancreatica dorsalis),
עורק הלבלב התחתון (arteria pancreatica inferior),
העורק הקדם-לבלבי (arteria prepancreatica),
עורק הלבלב הגדול (ateria pancreatica magna)
ועורק זנב הלבלב (arteria caudae pancreatis).

עורק הלבלב הגדול הוא העורק הגדול מבין ענפי הלבלב. מוצאו סמוך לזנב הלבלב, ומהלכו משמאל לימין לצד חלקו האחורי של הלבלב, במסלולו של צינור הלבלב.

ענפי הלבלב יוצרים השקות עם ענפי הלבלב הבאים מעורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי ומעורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי ועם ענפים מעורק מתלה המעי העליון.

קטגוריה:עורקי הבטן והאגן
כובע מצחייה

ממוזער
כובע [[בייסבול|ממוזער]]
שחקן הבייסבול [[ג'קי רובינסון חובש כובע בייסבול, 1954]]
כובע מצחייה או כובע בייסבול או כובע שמש הוא כובע עשוי בד, שבצדו הקדמי מצחייה המגנה על הפנים מאור השמש. בזכות תכונתו זו הוא שימושי במיוחד בקיץ. יש החובשים אותו כשהמצחייה דווקא מאחור. וריאציה של כובע מצחייה כוללת גם רצועת בד בחלקו האחורי, המספקת הגנה גם לעורף. 

פעמים רבות נושאים כובעים כאלה סמל, כגון סמל של אגודת ספורט, סמל של תאגיד המחלק כובעים כאלה כפרסומת וכדומה.

==ראו גם==
* קסקט

== קישורים חיצוניים ==

מצחייה
עורק הקיבה והפדר השמאלי

עורק הקיבה והפדר השמאלי בתחתית התמונה (מימין בתמונה).
עוֹרֵק הַקֵּבָה וְהַפֶּדֶר הַשְּׂמָאלִי (TA: arteria gastroomentalis sinistra) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק הטחול ומספק דם לקיבה ולפדר הגדול.

העורק הוא הענף הגדול ביותר של עורק הטחול. הוא נע משמאל לימין, כמרחק עובי אצבע מהעקומה הגדולה של הקיבה, בין השכבות של הפדר הגדול. בסופו הוא משיק עם עורק הקיבה והפדר הימני, שמוצאו מעורק הקיבה והתריסריון.

לאורכו מסתעפים ממנו ענפי הקיבה (rami gastrici), העולים אל הקיבה מלפנים ומאחור, וענפי הפדר (rami omentales), היורדים לספק דם לפדר הגדול ומשיקים לענפים מעורק המעי הגס האמצעי.

קטגוריה:עורקי הבטן והאגן
עורקי הקיבה הקצרים

עורקי הקיבה הקצרים לקראת סופו של עורק הטחול משמאל (ימין בתמונה). הקיבה באיור זה מורמת מעלה.
עוֹרְקֵי הַקֵּבָה הַקְּצָרִים (TA: arteriae gastricae breves) הם קבוצת עורקים קטנים בבטן המסתעפים מעורק הטחול לקראת סופו ומספקים דם לקיבה.

העורקים, 4–5 במספר, נעים משמאל לימין, בין שכבות רצועת הקיבה והטחול, ומספקים דם לעקומה הגדולה של הקיבה. בסופם הם יוצרים השקות עם ענפים מעורק הקיבה השמאלי ומעורק הקיבה והפדר השמאלי.

בניגוד לעורקי הקיבה והפדר ולעורקי הקיבה הימני והשמאלי, השקותיהם של עורקי הקיבה הקצרים אינן מסייעות לאספקת דם מקבילנית טובה במקרה של חסימת עורק הטחול.

קטגוריה:עורקי הבטן והאגן
מרגיטה גומל

מרגיטה הלמבולד-גומל (בגרמנית: Margitta Helmbold-Gummel; 29 ביוני 1941 – 26 בינואר 2021) הייתה אתלטית מזרח גרמניה, אלופה אולימפית (מקסיקו סיטי 1968) ושיאנית עולם בהדיפת כדור ברזל.

גומל הייתה האישה הראשונה בעולם שהדפה כדור ברזל מעבר ל-19 מטר והראשונה בעולם שנמצאה חיובית באמרוץ כתוצאה משימוש בסטרואידים אנבוליים (1968).

== ביוגרפיה ==
גומל נולדה במגדבורג, סקסוניה-אנהלט.

באולימפיאדת טוקיו (1964) סיימה גומל במקום חמישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 16.91 מטר.

===סגנית אלופת אירופה===
באליפות אירופה שנערכה בבודפשט, הונגריה בשנת 1966 זכתה גומל במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.05 מטר, אחרי נדז'דה צ'יז'ובה מברית המועצות (17.22 מטר) ולפני בת ארצה מריטה לנגה (16.96 מטר).

===שיאנית עולם ואלופה אולימפית===
חודש לפני אולימפיאדת מקסיקו סיטי, בתחרות שנערכה בפרנקפורט על האודר ב-22 בספטמבר 1968 קבעה גומל בהדיפת כדור ברזל שיא עולם חדש של 18.87 מטר, שיפור לשיא העולם בן החמישה חודשים של נדז'דה צ'יז'ובה (18.67 מטר). במשחקים עצמם היא זכתה במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשיא עולם חדש של 19.61 מטר, לפני מריטה לנגה (18.78 מטר) ונדז'דה צ'יז'ובה (18.19 מטר). בהדיפה הראשונה היא קבעה שיא אולימפי חדש של 18.53 מטר. בהדיפה השלישית היא קבעה שיא עולם חדש של 19.07 מטר ובכך הייתה לאישה הראשונה בהיסטוריה שהדפה מעבר ל-19 מטר.

שבוע לפני אליפות אירופה, בתחרות שנערכה במזרח ברלין ב-11 בספטמבר 1969 קבעה גומל בהדיפת כדור ברזל שיא עולם חדש של 20.10 מטר, שיפור בס"מ אחד לשיאה בן החודשיים של נדז'דה צ'יז'ובה. באליפות עצמה שנערכה באתונה, יוון ב-16 בספטמבר אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.58 מטר, אחרי נדז'דה צ'יז'ובה שקבעה שיא עולם חדש של 20.43 מטר ולפני מריטה לנגה שקבעה שיא אישי חדש של 19.56 מטר. 

באליפות אירופה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 1971 זכתה גומל במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.22 מטר, אחרי נדז'דה צ'יז'ובה (20.16 מטר) ומריטה לנגה (19.25 מטר). 

באולימפיאדת מינכן (1972) זכתה גומל במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בשיא אישי חדש של 20.22 מטר, אחרי נדז'דה צ'יז'ובה שקבעה שיא עולם חדש של 21.03 מטר ולפני איבנקה חריסטובה מבולגריה (19.35 מטר) ולא הצליחה להגן על תוארה.

== שיאים אישיים ==
* הדיפת כדור ברזל: 20.22 מטר (1972)

== ראו גם ==
*התפתחות שיא העולם בהדיפת כדור ברזל לנשים (ויקיפדיה האנגלית)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת מינכן (1972)
קטגוריה:הודפי כדור ברזל מזרח גרמנים
קטגוריה:אלופות אולימפיות מזרח גרמניות: אתלטיקה
קטגוריה:שיאניות עולם מזרח גרמניות: אתלטיקה
קטגוריה:אתלטיות שהורשעו באימרוץ
קטגוריה:אלופות אולימפיות: הדיפת כדור ברזל
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1941
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1941
קטגוריה:גרמניות שנפטרו ב-2021
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-2021
מוריס דובואה

מוריס דובואה (בצרפתית: Maurice Dubois; 1905, ביל/ביין שבקנטון ברן - 1997, לה לוקל שבצפון-מערב שווייץ), היה חסיד אומות העולם משווייץ שפעל בצרפת.

==קורות חיים==
דובואה היה בנו של שען ולמד פרוונות. הוא היה חבר ב"שירות בינלאומי אזרחי" (Service Civil International), ארגון לא ממשלתי בינלאומי. דובואה היה קוויקר, ובשנות השלושים היה סרבן מצפוני ועקב כך לא גויס לצבא שווייץ. בין השנים 1937–1939 היה פעיל למען הילדים שנפגעו במלחמת האזרחים בספרד.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הקים דובואה ארגון שווייצרי לסיוע לילדים בשם "סיוע שווייצרי לילדים" (Secours Suisse aux Enfants). לארגון היה סניף בטולוז. בשנת 1940 הפך סניף זה בדרום צרפת לחלק מהצלב האדום השווייצרי .

מספר ילדים יהודים נשלחו על ידי הוריהם לבלגיה אחרי ליל הבדולח כדי להבטיח את שלומם. אחרי כיבוש בלגיה על ידי גרמניה במאי 1940 ברחו ילדים אלה לצרפת. ארגון הסיוע של דובואה פרש עליהם את חסותו והם שוכנו בבניין של הארגון. דובואה ביקר את הילדים באופן סדיר, לעיתים עם אשתו, במשך שנתיים, וסייע ככל יכולתו.

באוגוסט 1942 החל איסוף יהודים ללא אזרחות צרפתית באזור, וגירושם למחנות ריכוז והשמדה. מספר ילדים יהודים שחסו בבית הארגון נעצרו והובאו למחנה ורנה. כדי לשחררם נסע דובואה לווישי ונפגש עם המרשל פייר לאוואל ועם רנה בוסקה. הוא איים להפסיק סיוע של הצלב האדום לילדים צרפתיים, למרות שאיום כזה לא היה בסמכותו והוא ידע שהצלב האדום לא יתן לו גיבוי. לבסוף שוחררו הילדים תודות להתערבותו. אשתו של דובואה, אלן, ניסתה להשיג מהצלב האדום בשווייץ אישורי כניסה לשווייץ עבור הילדים ששהו בבית הארגון, אך לשווא. לבסוף, בניגוד להוראות הממונים עליו ותוך הפרה של החוק הצרפתי, הבריח דובואה עשרות ילדים יהודים לשווייץ.

==הכרה==
בשנת 1995 הכיר יד ושם בדובואה בתור חסיד אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:שווייצרים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-1905
קטגוריה:נפטרים ב-1997
פוקואי

פוקואי (ביפנית: 福井市) היא עיר הבירה של מחוז פוקואי שבחבל צ'ובו שביפן. העיר שוכנת לחופו של ים יפן. אוכלוסיית העיר מונה 267,428 תושבים, נכון לשנת 2009.

==היסטוריה==
העיר פוקואי נוסדה בתקופת סנגוקו, כשהדאימיו של שבט אסקורה הקים את טירת פוקואי באזור איצ'יג'ודני. בתקופת אדו הייתה העיר בירת מחוז אצ'יזן. עם ביטול שיטת ההאן בתקופת מייג'י קיבלה פוקואי באופן רשמי מעמד בירת מחוז פוקואי. 

בזמן מלחמת העולם השנייה הייתה פוקואי מרכז תעשייתי גדול, בו יוצרו מטוסים, ציוד אלקטרוני, מנועים וטקסטיל. בשל כך, ובשל היותה צומת מסילות רכבת הייתה העיר מטרה למפציצי בעלות הברית, שהפציצו אותה ב-19 ביולי 1945, והחריבו חלקים גדולים ממנה.

==אקלים==
בפוקואי שורר אקלים סובטרופי גשום, עם חודשי קיץ חמים ולחים, וחודשי חורף קרים. משקעים אטמוספיריים נפוצים לכל אורך השנה, אך בעיקר מדצמבר ועד ינואר .
שרידי טירת איצ'יג'ודני
גן יוקוקאן

==ערים תאומות==
לפוקואי יחסי ערים תאומות עם:
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.city.fukui.lg.jp/foreign/english/p004763.html הדף הרשמי של העיר פוקואי].

==הערות שוליים==

קטגוריה:צ'ובו: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1889
בת שירות בודדה

בת שירות בודדה היא בת שירות המשרתת באחת מאגודות שירות לאומי ומנותקת ממשפחתה מסיבות שונות. בנות השירות הבודדות מוכרות על ידי חלק מעמותות השירות, אולם מעמדן לא מוכר רשמית על ידי רשות השירות הלאומי-אזרחי.

בת שירות מוגדרת כבודדת מסיבות כגון: הורים שהיגרו מהארץ, הורים בשליחות בחו"ל, יתמות מהורים, בנות שהקשר עם משפחתן נותק ובעיקר עולות חדשות ומתנדבות שהגיעו לארץ לבדם על מנת להצטרף לשורות המתנדבים בשירות הלאומי אזרחי.

נכון ל-2016 משרתות בשירות הלאומי כ-250 בנות במעמד של בת שירות בודדה, כ-90% מהן הן בנות למשפחות שאינן מתגוררות בארץ, רובן מגיעות מארצות הברית ומצרפת.
בנות השירות הבודדות משרתות במגוון תחומים ככל בנות השירות האחרות: חינוך, בריאות, עמותות ללא מטרות רווח, מגזר שלישי, תחומי הדרכה ועוד.
יש משפחות ה"מאמצות" בנות שירות בודדות ומזמינות אותן לשבתות וחגים.

==עמותות==
* בשבי"ל: עמותה המסייעת ומלווה בנות שירות בודדות לקראת השירות, במהלכו ואחריו באמצעות מערך המבוסס ברובו על מתנדבות. עמותת בשבי"ל מספקת פתרונות מקיפים הכוללים משפחות מאמצות, תמיכה רגשית וכלכלית במקרה הצורך, סיוע בסבך הבירוקרטי, סמינריונים ומפגשים לכל הבנות ומתן מענה לקשיים נוספים שצצים מהשטח.
* Here next year: עמותה המספקת מענה חברתי לבנות השירות הבודדות באמצעות מפגשים ופעילויות המותאמות לאוכלוסייה.

סיוע של העמותות לבנות השירות הבודדות:
* ימי חופשה: תוספת של עשרה ימי חופשה מתוך הבנה שישנם צרכים בירוקרטיים ומשפחתיים המצריכים זאת.
* כביסה: משום שרוב דירות השירות לאומי אינם ערוכות לקליטת בנות בודדות העמותות מסייעות בעזרה כלכלית או מציאת מענה למקום שהבנות יוכלו לכבס בהם את בגדיהן.

==ראו גם==
* חייל בודד

קטגוריה:שירות לאומי
רנה פרני

רנה פרני (בצרפתית: Renée Farny; וילדומר 1919 – 1979, אנטיב) הייתה עובדת סוציאלית וחסידת אומות העולם משווייץ שפעלה בצרפת.

==קורות חיים==
בילדותה התגוררה פרני עם הוריה בפריז ושם למדה בבית הספר. ב-1939 עבדה בשאטורו ובסוף 1940 עברה לטולוז.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
בספטמבר 1941 הייתה פרני בסן-סרג (Saint-Cergues) ושם הייתה עוזרתה של ז'רמן אומל. אומל הייתה מנהלת מעון ילדים שנתמך על ידי הצלב האדום ושכן במדרון הרי האלפים הצרפתיים, ליד גבול שווייץ. במעון היו מספר ילדים יהודים וכן ילדים יהודים שהועברו לשם ממעון אחר, בדרום-מערב צרפת, מעון שנתמך על ידי הצלב האדום השווייצרי .

פרני סייעה להעביר ילדים יהודים מאלן ומארגלה-סור-מר , וכן ממחנה הריכוז רסבדו - כולם בדרום צרפת, על גבול ספרד - לאזור הגבול עם שווייץ. כמו כן הייתה פרני חלק מהצוות שסייע בהברחת ילדים יהודים מצרפת לשווייץ, וזאת בניגוד להוראות הצלב האדום ובלא ידיעת ראשי ארגון זה.

עד אוגוסט 1942 עצרה המשטרה הצרפתית חלק מהילדים ששכנו במעון. הילדים שוחררו עקב התערבותם של מוריס דובואה וארגונו, וכן של רוזלי נף, מנהלת בית יתומים בו הוסתרו ילדים יהודיים, שהוכרה אף היא לימים בתור חסידת אומות העולם. אומל ונף פעלו יחדיו להברת ילדים יהודים אל מעבר לגבול שווייץ. בספטמבר 1943, עם כניעת איטליה לבעלות הברית, סופח האזור לגרמניה ואז גילו שלטונות שווייץ את מעשי ההברחה. אומל ונף פוטרו מתפקידיהן בצלב האדום. אומל ופרני המשיכו במעשי ההברחה עד שהתגלו ונאלצו להפסיק את פעילותן.

==הכרה==
בשנת 1992 הכיר יד ושם ברנה פרני בתור חסידת אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:שווייצריות חסידות אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:ילידות 1919
קטגוריה:נפטרות ב-1979
עורק הלבלב והתריסריון התחתון

עורק הלבלב והתריסריון התחתון מסתעף מעורק מתלה המעי העליון מתחת ללבלב.
עוֹרֵק הַלַּבְלַב וְהַתְּרֵיסַרְיוֹן הַתַּחְתּוֹן (TA: arteria pancreaticoduodenalis inferior) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם ללבלב ולתריסריון.

העורק מסתעף מעורק מתלה המעי הליון, או מהענף הראשון למעי היוצא ממנו, מול הגבול העליון של חלקו התחתון של התריסריון. מרחק קצר לאחר צאתו הוא מתפצל לשני ענפים: קדמי (ramus anterior) ואחורי (ramus posterior). ענפים אלה נעים בין ראש הלבלב לעקומה הקטנה של התריסריון, ובסופם משיקים לעורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי ולעורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי, בהתאמה.

מענפיו של העורק מסתעפים ענפים לעבר ראש הלבלב ולחלקים היורד והתחתון של התריסריון.

קטגוריה:עורקי הבטן והאגן
רוזלי נף

רוזלי ננף (בצרפתית: Rösli Näf; 1911, גלרוס – 1996), הייתה מנהלת מעון ילדים וחסידת אומות העולם משווייץ שפעלה בצרפת.

==קורות חיים==
נף ניצלה את שליטתה בשפות כדי לעבוד במספר מקומות. היא עבדה בתור עוזרת בית בז'נבה ולוגאנו והתגוררה שנתיים בבריטניה. במסגרת הכנה ללימודי סיעוד הייתה נף בסנטוריום בדאבוס במרפאה פסיכיאטרית במיירינגן ובבית החולים הפסיכיאטרי באוניברסיטת ציריך. שם סיימה את לימודיה וקיבלה הסמכה בתור אחות.

בין השנים 1937–1939 עבדה עם אלברט שווייצר בגבון. לאחר שובה לשווייץ החלה לעבוד בארגון בארגון סיוע לילדים, ומטעמו נשלחה לצרפת.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
בסוף 1940, לאחר כיבוש צרפת על ידי גרמניה, מונתה נף בתור מנהלת בית היתומים בטירה שאטו דה לה היל (Château-de-la-Hille) בארייז'. בית היתומים נוהל על ידי הארגון "סיוע שווייצרי לילדים" (Secours Suisse aux Enfants) אותו הקים מוריס דובואה. ארגון זה היווה סניף של הצלב האדום השווייצרי. בין שוכני בית היתומים היו 120 ילדים יהודים שנמלטו מגרמניה לבלגיה אחרי ליל הבדולח.

באוגוסט 1942 פשטה המשטרה הצרפתית על בית היתומים, עצרה את כל הילדים היהודים מעל גיל 16 וגירשה אותם למחנה ורנה. נף ציידה אותם בבגדים ובמזון לפני גירושם ודיווחה על האירוע לדובואה. היא נסעה מיד למחנה הריכוז והצליחה להביא לשחרורם של הילדים ולהחזרתם לבית היתומים עמה. באותה בית היתומים עבדה גם אן-מרי אים הוף-פיגה.

בנובמבר 1942 נכבש האזור הדרומי של צרפת, שטח משטר וישי, על ידי הגרמנים. נף הצליחה להבריח את הילדים היהודיים מבית היתומים בעזרת מסמכים מזויפים וכסף, ולהעבירם לשווייץ. הילדים עברו באזור אנמאס , באזור פעולתה של מחתרת להצלת יהודים עליה נמנה גם ז'וזף לנסון. הם נעזרו בצוות של מעון ילדים בלה היל לשם הברחת ילדים יהודים.

הממונים על נף מטעם הצלב האדום בשווייץ נזפו בה על כך שפגעה ביכולתו של הצלב האדום השווייצרי לפעול בצרפת. לבסוף סולקה נף מהארגון ונאלצה לחזור לשווייץ.

==הכרה==
בשנת 1989 הכיר יד ושם ברזלי נף בתור חסידת אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ציריך
קטגוריה:שווייצריות חסידות אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ציריך
קטגוריה:ילידות 1911
קטגוריה:נפטרות ב-1996
עורקי המעי הריק

לולאת מעי ריק עם אספקת הדם אליה
עוֹרְקֵי הַמְּעִי הָרֵיק (TA: arteriae jejunales) הם קבוצת עורקים בבטן המסתעפים מעורק מתלה המעי העליון ומספקים דם למעי הריק.

העורקים מסתעפים מעורק מתלה המעי העליון ועוברים בין שתי שכבות מתלה המעי, שם הם יוצרים קשתות עורקיות, המכונות גם קשתות ריולאן. מקשתות אלה יוצאים עורקים ישרים לעבר המעי הריק. לעומת עורקי המעי העקום, עורקי המעי הריק יוצרים מספר מועט יותר של קשתות, אך קשתות אלו ארוכות יותר.

קטגוריה:עורקי הבטן והאגן
עורקי המעי העקום

לוולאת מעי עקום עם אספקת הדם אליה
עוֹרְקֵי הַמְּעִי הֶעָקֹם (TA: arteriae ileales) הם קבוצת עורקים בבטן המסתעפים מעורק מתלה המעי העליון ומספקים דם למעי העקום.

העורקים מסתעפים מעורק מתלה המעי העליון ועוברים בין שתי שכבות מתלה המעי, שם הם יוצרים קשתות עורקיות, המכונות גם קשתות ריולאן. מקשתות אלה יוצאים עורקים ישרים לעבר המעי העקום. לעומת עורקי המעי הריק, עורקי המעי העקום יוצרים קשתות מרובות, אך קשתות אלו קטנות יותר.

קטגוריה:עורקי הבטן והאגן
ז'רמן אומל

ז'רמן אומל (בצרפתית: Germaine Hommel; 1893, פריז – 1982, שרבור), הייתה חסידת אומות העולם משווייץ שפעלה בצרפת.

==קורות חיים==
אומל התחנכה בפריז, שם נולדה, אך בשנת 1924 קיבלה אזרחות שווייצרית בעקבות נישואיה לשווייצרי ז'ן ברתלמי אלבסר (Albessard). עם מותו לאחר פחות משנתיים, נישאה לגוסטב הומל, שווייצרי אף הוא.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
אומל הייתה מנהלת מעון ילדים שנתמך על ידי הצלב האדום ושכן במדרון הרי האלפים הצרפתיים, ליד גבול שווייץ. במעון היו מספר ילדים יהודים וכן ילדים יהודים שהועברו לשם ממעון אחר, מעון בלה היל (Château-de-la-Hille) בדרום-מערב צרפת, שנתמך על ידי הצלב האדום השווייצרי .

אומל ועוזרתה רנה פרני סייעו להעביר ילדים יהודים מאלן ומארגלה-סור-מר , וכן ממחנה הריכוז רסבדו - כולם בדרום צרפת, על גבול ספרד - לאזור הגבול עם שווייץ. כמו כן הייתה אומל חלק מהצוות שסייע בהברחת ילדים יהודים מצרפת לשווייץ, וזאת בניגוד להוראות הצלב האדום ובלא ידיעת ראשי ארגון זה.

באוגוסט 1942 עצרה המשטרה הצרפתית חלק מהילדים היהודים ששכנו במעון. הילדים שוחררו עקב התערבותם של מוריס דובואה וארגונו, וכן של רוזלי נף, מנהלת בית יתומים בו הוסתרו ילדים יהודיים, שהוכרה אף היא לימים בתור חסידת אומות העולם. אומל ונף פעלו יחדיו להברת ילדים יהודים אלה ונוספים אל מעבר לגבול שווייץ. הן פעלו באזור באזור אנמאס , אזור פעולתה של מחתרת להצלת יהודים עליה נמנה גם ז'וזף לנסון. הם נעזרו בצוות של מעון הילדים בלה היל לשם הברחת ילדים יהודים.

בספטמבר 1943, עם כניעת איטליה לבעלות הברית, סופח האזור לגרמניה ואז גילו שלטונות שווייץ את מעשי ההברחה. אומל ונף פוטרו מתפקידיהן בצלב האדום. אומל ופרני המשיכו במעשי ההברחה עד שהתגלו ונאלצו להפסיק את פעילותן. אומל הצטרפה לתנועת ההתנגדות הצרפתית, נתפסה ונשלחה למחנה הריכוז רוונסברוק. לאחר שחרורה בתור נכת מלחמה התיישבה באזור נורמנדי.

==הכרה==
בשנת 1958 קיבלה אומל את צלב המלחמה ואת אות לגיון הכבוד.

בשנת 1992 הכיר יד ושם באומל בתור חסידת אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:שווייצריות חסידות אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:ילידות 1893
קטגוריה:נפטרות ב-1982
חוף גולד (אנטארקטיקה)

חוף גוּלְד הוא חלק החוף של יבשת אנטארקטיקה לאורך השוליים המזרחיים של מדף הקרח רוס בין הצד המערבי של קרחון סקוט והצד הדרומי של חוף סיפל.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של החוף ניתן לו בשנת 1961 על ידי הוועדה הניו זילנדית למתן שמות באנטארקטיקה.
החוף נקרא על שם לורנס מ. גולד, גאולוג שהיה המשנה למפקד במשלחת הראשונה של בירד לאנטארקטיקה בשנים 1930–1928. 

גולד הנהיג את הקבוצה הגאולוגית שמיפתה בשנת 1929 280 ק"מ מחוף זה. בתקופת כהונתו כנשיא קרלטון קולג' בנורת'פילד שבמדינת מינסוטה שבארצות הברית התמנה גולד ליו"ר הוועדה הלאומית של ארצות הברית לשנה הגאופיזית הבינלאומית ומילא תפקיד חשוב בתכנון תוכנית החקר של ארצות הברית לאנטארקטיקה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:5881 חוף גולד] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=5537&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR חוף גולד] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

== הערות שוליים ==

*
גולד (אנטארקטיקה)
גולד (אנטארקטיקה)
Beneath the Skin

Beneath the Skin הוא אלבום האולפן השני של להקת האינדי פולק פופ האיסלנדית אוף מונסטרס אנד מן (Of Monsters And Men). האלבום יצא באיסלנד ב-8 ביוני 2015, ויום לאחר מכן בשאר העולם. האלבום מכר 61,000 עותקים בשבוע הראשון, והפך לאלבום הנמכר ביותר של הלהקה. האלבום קיבל בעיקר ביקורות טובות.

שם האלבום לקוח מתוך השיר "Human", השיר השני באלבום: "Plants awoke and they slowly grow beneath the skin".

== רשימת השמעה ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אלבומי 2015
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הקנדי
קטגוריה:אלבומי כסף בממלכה המאוחדת
קטגוריה:אלבומי זהב בקנדה
קטגוריה:אלבומי חברת ריפבליק רקורדס
איגור סרגון

איגור דמיטרייביץ סרגון (ברוסית: Игорь Дмитриевич Сергун; 28 במרץ 1957 - 3 בינואר 2016) היה קולונל-גנרל רוסי אשר כיהן כראש המודיעין הצבאי הרוסי וסגן הרמטכ"ל הרוסי.

==ביוגרפיה==
סרגון נולד בעיר פודולסק שבמחוז מוסקבה, ב-28 במרץ 1957. הוא שירת בכוחות המזוינים של רוסיה החל משנת 1973. סיים את בית הספר הצבאי סובורוב במוסקבה, את בית הספר העליון לפיקוד, ואת האקדמיה הצבאית של מטכ"ל הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית.

ב-1984 הצטרף למודיעין הצבאי וכיהן בתפקידים שונים באגף המודיעין. ב-1998 שירת כקולונל בתפקיד הנספח הצבאי בטירנה, אלבניה.

בדצמבר 2011 התמנה לראש אגף המודיעין במטה הכללי של הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית, במקום אלכסנדר שליאחטורוב.

הוא נפטר באופן פתאומי ב-3 בינואר 2016 מהתקף לב.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אנשי צבא סובייטים
קטגוריה:אנשי המודיעין הצבאי הרוסי
קטגוריה:גנרלים בכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית
קטגוריה:גיבורי הפדרציה הרוסית
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1957
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2016
גויאבת קוסטה ריקה

גויאבת קוסטה ריקה (שם מדעי: Psidium friedrichsthalianum, ידועה גם כקאס או גויאבת הקאס) היא מין של עצים בעלי פרחים ממשפחת ההדסיים. המין קרוי על שם מקום גידולו, אך הוא גדל בטבע גם במקומות אחרים באמריקה כגון גואטמלה וניקרגואה. הפרי משמש כגידול חקלאי במדינות מרכז אמריקה, וטעמו החמצמץ מתבל משקאות וריבות. 
== מאפיינים ==
גובה העץ נע בין כמטר וחצי ועד מספר מטרים. הפירות מבשילים בחורף, גודלם דומה לשזיף, קליפתם צהובה וכוללת פימה אופיינית והם מכילים גרעינים. בשר הפרי חמוץ עד מתוק, תלוי בזן. 

גויאבת קוסטה ריקה היא המרכיב העיקרי בתרכיז פרסקו-דה-קאס, שמשמש כבסיס לקוקטיילים ומשקאות קלים בקוסטה ריקה. 

ניתן לגדל את העץ כגידול ביתי, בתנאים של שמש מלאה ולחות המתאימה לצמח סובטרופי. גם עץ קטן יחסית הגדל בעציץ יכול להניב פירות.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1893
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פרנץ יוזף נידנצו
קטגוריה:הדסיים
קטגוריה:פירות טרופיים
קטגוריה:עצים ביערות הגשם של אמריקה המרכזית
קטגוריה:קוסטה ריקה: עצים
קפה פריז

קפה פריז היא סדרת טלוויזיה מסוגת אופרת סבון של חברת התקשורת HOT3, שעלתה לאוויר ב-1996 ושודרה במשך 3 עונות עד 1998.

== דמויות ושחקנים ==
* אסתר (מרים גבריאלי): הבעלים של בית הקפה "קפה פריז" אמם של דידי ונורית.
* דידי (נטע מורן): בתה של אסתר, אמנית בעלת גלריה לציורים ואומנות ואמא לשני ילדים מתבגרים.
* נורית (אסתי זקהיים): בתה הצעירה של אסתר ואחותה של דידי. מנהלת רומן עם קותי. 
* טלי (דנה מרמור): בתם של דידי ואריה, תלמידת תיכון מפולפלת. 
* רוני: (יובל מירון) בנם של דידי ואריה, סיים תיכון ועומד להתגייס לקורס טיס. מרבה להסתובב בבית עירום. 
* אדם (אלון ריינהורן): תקליטן בפאב שממול קפה פריז המנסה להתחרות בבית הקפה.
* אריה (שמיל בן ארי): עורך דין, בעלה של דידי.
* תמי (אסי לוי): מועסקת אצל אסתר בבית הקפה.
* מיקי (ניר פרידמן) מועסק אצל אסתר בבית קפה. יריב של דידי. 
*קותי (אורי בנאי)
*רפי (שרון אלכסנדר)
*שמרית (נטלי עטיה)
*דנה (אפרת רייטן)
*בוסקילה (סמי הורי) צייר בגלריה של דידי, ומנהל רומן איתה. 
*עדי (עדי גילת) חברה טובה של טלי. 
*אפרת (לימור שפירא) זמרת אופרה ואם חד-הורית היוצאת עם אדם. 
*סופיה ברגמן (מרים זוהר) הבוסית של נורית בעבודתה כעורכת מגזין. 
*סיון מצליח (מלי לוי) מתמודדת בתחרות יופי אותה עורך המגזין.
*חגית שושני (ימית סול) מתמודדת בתחרות יופי אותה עורך המגזין. 
*יואב שני (עומר מילר) הבן של אפרת
*גלילה לפידות (עפרה ויינגרטן)
*שיר גוטליב עורכת הדין של אדם

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טלנובלות ישראליות
קטגוריה:סדרות דרמה המשכיות: ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-1990
קטגוריה:HOT: תוכניות וסדרות
קטגוריה:הוט 3
צבי בן-משה

צבי (צבילי) בן-משה (נולד ב-21 בינואר 1945) הוא איש ציבור ישראלי.

== ביוגרפיה ==
נולד בקיבוץ מעוז חיים. גדל והתחנך בקריית טבעון. השלים לימודי תיכון בבסמ"ת חיפה. הצטרף לגרעין בתנועת הנוער העובד והלומד ושירת בנח"ל המוצנח, סיים בהצטיינות קורס קצינים ועם גמר השירות הצטרף לקיבוץ נווה אור. במלחמת ששת הימים שירת כקצין בחטיבת הצנחנים 55 שהשתתפה בשחרור ירושלים. במלחמת יום הכיפורים שירת באוגדה 143 שהייתה בפיקודו של אריק שרון, בכוח הצנחנים הראשון שחצה את תעלת סואץ (מבצע אבירי לב). השתלם במגמת ניהול במרכז האקדמי רופין. לאחר שורה של תפקידים בקיבוץ נווה אור, בין השאר מנהל ויו"ר "אורטל" – מפעל ליציקות מתכת, יצא בן-משה להקים את המרכז לנוער של "הקיבוץ המאוחד".

מ-1979 שימש כעוזרו של ח"כ יגאל אלון. לאחר פטירתו של אלון שימש כעוזרו של ח"כ יצחק רבין. בין השנים 1984–1987 שימש כעוזר שר הביטחון יצחק רבין לענייני תעשיות ונושאים פוליטיים. כן כיהן כדירקטור בתעשייה האווירית ובמפעלים ביטחוניים נוספים.

בין השנים 1994−1997 כיהן כמרכז האגף הכלכלי ומזכיר פנים של התנועה הקיבוצית המאוחדת. ולאחר יציאתו של אריק רייכמן ל"תנובה" כיהן בתפקיד מזכ"ל משותף לצדו של דובי הלמן. במסגרת התפקיד ריכז את המשא ומתן עם מנהלת הסדר הקיבוצים מול משרד האוצר והבנקים בנושא הסדר חובות הקיבוצים והביא לחתימתו עם האוצר והבנקים. לאחר פרישתו ממשרת המזכ"ל שירת כחבר וכיו"ר מועצות מנהלים בקיבוצים שונים.

ב-2001 עזב את קיבוצו ומאז הוא מתגורר בזכרון יעקב. כיום (2020) בן-משה פעיל בתנועת המחאה נגד בנימין נתניהו בגין כתבי האישום שהוגשו נגדו וטיפולו במגפת הקורונה.

== חיים אישיים ==
נשוי ואב לארבעה. בנו דורון נשוי לחברת הכנסת יעל רון בן משה, מטעם סיעת כחול-לבן.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20160810002715/http://www.kibbutz.org.il/itonut/2001/20010614_tzvili.htm אריק בשן, צבי כבר לא חבר (צבילי עוזב את נווה-אור), הקיבוץ 21/6/2001]
* [https://web.archive.org/web/20160822042924/https://www.coaching.org.il/user.php?op=viewnew&id=7052 דף הבית]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:סגל התעשייה האווירית לישראל
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:בוגרי המרכז האקדמי רופין
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מזכירי התנועה הקיבוצית המאוחדת
קטגוריה:בוגרי בסמ"ת
קטגוריה:בוגרי הנוער העובד והלומד
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:נווה אור: אישים
קטגוריה:קריית טבעון: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
התוויה

ברפואה, הַתְוָיָה (בלועזית: אִינְדִיקַצְיָה), או הוֹרָיָה, היא מצב או גורם שבגינו מוצדק לתת לחולה טיפול רפואי, לבצע בו הליך רפואי או לערוך לו בדיקה רפואית, כל זאת לצורך הטבה במצבו. למשל, ישנה הצדקה לתת אנטיביוטיקה לחולה עם זיהום חיידקי חמור. התוויה רפואית היא מוחלטת כאשר ההצדקה למתן הטיפול, לביצוע ההליך או לעריכת הבדיקה אינה מותנית בתנאים נוספים. התוויה יחסית משמעה שהטיפול עשוי לשפר את מצבו של החולה, אולם ישנם שיקולים אשר יכולים להשפיע על ההחלטה למתן הטיפול.

עבור כל טיפול, למשל תרופות, קיים בכל מדינה גוף מפקח הקובע מהן ההתוויות עבור מתן הטיפול, ואלה רשומות הן בקובץ רישום התרופה והן בעלון לצרכן. בארצות הברית הפיקוח על התוויות הטיפולים נמצא בידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי, ובישראל אחראי לכך משרד הבריאות. כתוצאה מההבדלים בין רשויות הפיקוח השונות, ייתכן מצב שבו טיפול יאושר עבור התוויה מסוימת במדינה אחת ולא באחרת. בנוסף, שימוש בתרופה שלא לפי התוויה (off-label) איננו אסור, אלא במקרים שהוא מפר הנחיות אתיות או תקנות בטיחות הקשורות בתרופה. שימוש כזה נפוץ בתרופות ניסיוניות או בשימושים ניסיוניים לתרופות קיימות. מחקר שהתפרסם בשנת 2016 מצא כי שימוש בתרופות שלא לפי התוויה מגביר את הסיכון להתפתחות תופעות לוואי כתוצאה מהן.

==התוויית נגד==
בדומה להתוויה, הַתְוָיַת נֶגֶד (קוֹנְטְרָה-אִינְדִיקַצְיָה), או הוֹרָיַת נֶגֶד, היא מצב או גורם השולל הצדקה למתן טיפול רפואי, ביצוע הליך רפואי או עריכת בדיקה רפואית, כל זאת מחשש שמא ייגרם למטופל נזק מכך. בפועל, בהתקיים התוויית נגד חל איסור על מתן אותו טיפול רפואי.

התוויית נגד גם היא עשויה להיות מוחלטת או יחסית. אם התוויית הנגד היא מוחלטת, אין אף מצב סביר שבו ניתן להמליץ על הטיפול, בשל החשש לסיבוכים חמורים הנובעים מהטיפול, ואף למוות. למשל, קיימת התוויית נגד למתן אספירין לילדים ובני נוער החולים במחלה נגיפית, מחשש שמא יפתחו תסמונת ריי. אם התוויית הנגד היא יחסית, הטיפול נחשב כמגביר סיכון לסיבוכים, אלא שייתכנו מצבים שבהם הצורך בטיפול עולה על הנזק הצפוי ממנו, או שקיימות דרכים להפחית את הסיכון, על אף הטיפול. למשל, ישנה התוויית נגד יחסית לבדיקות רנטגן בזמן היריון, אך לעיתים ימליץ רופא בכל זאת לערוך את הבדיקה, לשם אבחון וטיפול במחלה קשה, כמו שחפת.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רפואה
אפליה קניינית

אפליה קניינית מוגדרת כדחייה או סירוב, על ידי אדם או תאגיד, לבצע עסקה קניינית כלשהי עם אדם אחר, ממניעים פסולים, כגון: מגדרו, דתו, מוצאו, נטייתו המינית, גילו ואף העדפות האכילה שלו.

בדומה לאפליה בשוק העבודה, גם אפליה קניינית היא סוג של אפליה כלכלית. האפליה הקניינית יכולה להתבצע בכל סוגי עסקאות הקניין, כגון: שכירות, מכר, ביטוח, הלוואות ומשכנתאות.

== אפליה קניינית תחת בחינה משפטית ==
בית המשפט העליון קיבל תביעות בגין אפליה קניינית כנגד מדינת ישראל ואף כנגד רשות מקרקעי ישראל וזאת על בסיס ערך השוויון, שאינו מעוגן בצורה רשמית בחוקי היסוד של מדינת ישראל. בתי המשפט בארץ קיבלו גם תביעות של פרטים בגין אפליה קניינית כנגד תאגידים, במגזר הפרטי, וזאת תוך שימוש בחוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, מלבד סעיפי השסתום: תום לב ותקנת הציבור, המופיעים בחוק החוזים ומתייחסים אך למישור החוזי.

עד לפסק הדין רע"א 10011/17 מי-טל הנדסה ושירותים בע"מ נ' חאלד סלמאן<ref></ref> בשנת 2019 לא הייתה בפסיקה הישראלית התייחסות למקרה בו חוק איסור הפליה חסר (לערך מורחב - לקונה), אולם פסק הדין בעניין מי-טל הנדסה, היווה נקודת מפנה בנושא. בפסק הדין נדון מקרה בו קבלן סירב למכור לזוג ממוצא ערבי דירה בפרויקט חדש שנבנה על קרקע שהוקצתה על ידי רשות מקרקעי ישראל, זאת בטענה שאינו מוכר דירות לערבים, ובכך למעשה הפלה את בני הזוג מחמת לאום. הקבלן טען שאינו מחויב לשוויוניות במכירת דירות משום שדירה אינה מוצר, שכן היא הוחרגה במפורש בהצעת החוק (בחוק עצמו אין לכך התייחסות). בני הזוג תבעו את הקבלן על אפליה קניינית וזכו בבית המשפט השלום, ערעור הקבלן להית המשפט המחוזי נדחה, וכך גם ערעורו ברשות בבית המשפט העליון. בבית המשפט העליון, קבעו שלושת השופטים שישבו ב (מזוז, שטיין והנדל) שההפליה במקרה פסק הדין הייתה אסורה, בעוד השופט מזוז נתלה בחוק איסור הפליה שלדעתו חל גם על דירות מגורים, השופט שטיין סבר שאיסור ההפליה אינו נובע מחוק איסור הפליה אלא שואב את תוקפו מדיני המשפט המנהלי שחלים על קרקעות של רשות מקרקעי ישראל (הקרקעות במקרה פסק הדין) וכן מתוקף דיני החוזים שאוסרים על ניהול משא ומתן בחוסר תום לב, ואילו השופט הנדל בחר שלא להכריע ורק טען שקיימת התנהגות עוולתית שמזכה בפיצויים.

פסק דין זה מהווה הלכה מחייבת שאוסרת על אפליה במכר דירות בין פרטים ליזמים, ובכך הרחיב את איסור ההפליה ממערכת יחסים של מדינה-פרטים למערכת יחסים של יזמים-פרטים, אולם עדיין אין הלכה למקרה בו ההפליה תהיה בקרקע פרטית (להבדיל מעניין מי-טל בה הקרקע הייתה של המדינה). פסק הדין ניתן טרם כניסתו לתוקף של חוק יסוד: ישראל מדינת הלאום של העם היהודי, ולפיכך ההלכה עוד עשויה להתהפך בעתיד בשל סעיף 7 לחוק היסוד שמגדיר התיישבות יהודית כערך לאומי.

== חקיקה בארצות הברית ==
בארצות הברית קיים חוק המאפשר טענת תביעה לאדם אשר הופלה על ידי אדם אחר, ממניעים פסולים, הנקרא: חוק הדיור ההוגן. המשרד לדיור הוגן והזדמנויות שוות, הוא הממונה על אכיפת החוק.

== ראו גם ==
* אפליה
* בג"ץ קעדאן
* חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.acri.org.il/he/24770 אפליית ערבים ברכישת דירות בפרויקט נדל"ן בעכו], באתר האגודה לזכויות האזרח בישראל.
* 
* [http://www.humanrights.cet.ac.il/ShowItem.aspx?ItemID=66d8d4f3-83f7-45c7-ae5d-4d536f856c19&lang=HEB בג"ץ קעדאן], באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אפליה
קטגוריה:כלכלה
פיות רדיקליות

פיות רדיקליות בכינוס ב[[ארצות הברית]]
פיות רדיקליות (באנגלית: Radical Faeries) היא רשת קווירית רוחנית עולמית. התנועה, המאמצת מרכיבים של אנרכיזם ושל סביבתנות, נחשבת לעיתים לתת-תרבות נאו-פגנית.

הכינוי "פיות" הוא כינוי גנאי רווח להומואים באנגלית; כדי להבדילם מהיצורים המיתיים, המילה נכתבת "Faerie" בכתיב אנגלי עתיק.

==היסטוריה==
[[הארי היי, מייסד תנועת הפיות הרדיקליות, 1996]]
תנועת הפיות הרדיקליות נוסדה בקליפורניה, ארצות הברית בשנת 1979 על ידי האקטיביסטים ההומואים הארי היי, מיטש ווקר ודון קילהפנר, שרצו ליצור אלטרנטיבה, למה שהם ראו כגישה השלטת של היטמעות בחברה הסטרייטית בקרב הקהילה הגאה בארצות הברית. בכך, הושפעו מתנועות הנגד, כגון "ילדי הפרחים" של שנות ה-60 של המאה ה-20. האספה הראשונה התקיימה בספטמבר 1979 באריזונה. מאז, התנועה המשיכה לגדול, והפכה לרשת עולמית רופפת של שבטים.

הפיות הרדיקליות מהוות תנועת נגד לגישה ההטרונורמטיבית, המנסה להידמות לחברה הסטרייטית. כפי שהעירה פעם פיה אחת, לדעתו, התרבות המיינסטרימית של הגייז הייתה "פרודיה דכאנית של התרבות הסטרייטית", אשר מתרחשת לרוב בבארים, ולא מעודדת "יצירת קשר עמוק ואכפתיות האחד מהשני".

תנועת הפיות הרדיקליות היא תנועה אנטי-ממסדית, המבוססת על קהילתיות. התנועה הוקמה במהלך המהפכה המינית של שנות ה-70, על ידי גברים הומוסקסואלים בארצות הברית. התנועה גדלה במקביל לתנועת זכויות הלהט"בים, כשהיא קוראת תיגר על האספקטים הפטריאכליים ועל ההתמסחרות של החיים הלהט"ביים המודרניים.

נכון ל-2024, כוללות הפיות הרדיקליות מגוון של מגדרים, נטיות מיניות וזהויות. כינוסים והתאספויות רבים פתוחים לכל, בעוד שאחדים מיועדים לגברים בלבד.

לפיות הרדיקליות קהילות קבע המכונות באנגלית ״ sanctuary ״ (בעברית ניתן לתרגם ״מקדש״ וגם ״מקלט״), וכמו כן כינוסים (״ gathering״) הנערכים בטבע, כחלק מביטוי עצמי, שאיפה לרוחניות וקרבה לטבע וקיימות.<ref></ref>

== פיות כנען ==
ישראלים שהשתתפו במפגשי פיות באירופה ובארצות הברית, שאפו להקים קהילת פיות מקומית. הקבוצה קמה בשנת 2007 עם ייסוד קבוצת גוגל וקריאה לפיות ברחבי העולם לצרף פיות ישראליות נוספות. מפגש ראשוני התקיים רק ב-2011 בדירה בתל אביב, בהשתתפות פיות מקומיות ופיות יהודיות הגרות בארצות הברית, אולם האספה הכללית הראשונה בטבע התקיימה רק ב-21 ביוני 2013, היום הארוך בשנה, בסמוך למעיין בפארק קנדה. במפגש השתתפו כ-30 גברים סיסג'נדרים וג'נדרקווירים, הומוסקסואלים וביסקסואליות. החל מאותו מפגש, התקיימו מפגשי אביב, קיץ וסתיו קבועים, ובינואר 2016 נערך גם מפגש חורף ראשון. הכינוסים מתקיימים בטבע בסמיכות לימי השוויון האביבי והסתוי, וימי המפנה הקיצי והחורפי.

קהילת הפיות המקומית, המכנה עצמה "פיות כנען", כוללת כיום מעל ל-150 משתתפים המזדהים כפיות רדיקליות, ומתוכם גרעין קבוע של כמה עשרות משתתפים המגיעים לכינוסי פיות מדי עונה.

בדומה לתחילת דרכן של הפיות הרדיקליות בארצות הברית, קהילת הפיות הישראלית הוקמה על ידי גברים-סיסג'נדרים. הקבוצה הישראלית, כמו קבוצות פיות נוספות ברחבי העולם, מפולגת לגבי אפשרות של שילוב נשים לסביות וטרנסג'נדרים, מחשש שמפגשים משותפים יפגעו באופי המיוחד והאינטימי של מפגשי גברים בלבד, מה שיפגע במרחב הבטוח של המשתתפים. נכון להיום, עדיין מרבית המשתתפים בכינוסי פיות כנען הם גברים, אך הכינוסים פתוחים גם למשתתפות ומשתתפים שאינם מזדהים כך.

==ראו גם==
* פיה (פולקלור)

== קישורים חיצוניים ==

* [http://canaanfaes.org/ אתר פיות כנען] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מגדר
קטגוריה:תרבות להט"ב
קטגוריה:העידן החדש
קטגוריה:ארגוני להט"ב בישראל
קטגוריה:תרבות הנגד
הנדרי קרוזן

הנדריק "הנדרי" קרוזן (בהולנדית: Hendrik "Hendrie" Krüzen; נולד ב-24 בנובמבר 1964) הוא כדורגלן עבר הולנדי, המשמש כעוזר מאמן במכבי תל אביב. כיום משמש כעוזר המאמן בקבוצת הכדורגל הגרמנית באייר לברקוזן.

==קריירה==
קרוזן החל את קריירת המשחק שלו בקבוצה הראקלס אלמלו, מעיר הולדתו אלמלו בשנת 1980 כשהוא בן 16. לאחר שש שנים בהן עלה עם הקבוצה מליגת המשנה ב-1985 וירד בחזרה בעונה שאחריה, עבר לדן בוס מהליגה הראשונה. לאחר שנתיים מוצלחות בהן כבש במצטבר 22 שערי ליגה נרכש קרוזן על ידי מועדון הפאר ההולנדי פ.ס.וו. איינדהובן. בעונת זכה קרוזן עם איינדהובן בדאבל אך מיעט לשחק ובעונה הבאה הושאל בחזרה לדן בוס.

בין 1987 ל-1989 היה קרוזן חבר בנבחרת הולנד שאומנה באותה העת על ידי רינוס מיכלס. הוא השתתף בחלק ממשחקי מוקדמות יורו 1988. קרוזן נמנה עם סגל הנבחרת שזכה במקום הראשון בטורניר עצמו, אך לא שותף באף משחק.

בין 1989 ל-1994 שיחק קרוזן בליגה הבלגית, בתחילה בקורטרייק, לאחר מכן ברויאל פוטבול קלאב ליאז' ולבסוף בק.ס.וו. וארחם. ב-1994 חזר קרוזן להולנד והראקלס אלמלו עימה עלה פעם נוספת לליגה הראשונה. בינואר 1996 עבר לא.ז. אלקמאר. בין 1997 ל-2000 שיחק בגו אהד איגלס, וב-2002, לאחר שנתיים בקבוצת כדורגל חובבנית, פרש ממשחק.

לאחר הפרישה עבר קרוזן לשמש כעוזר מאמן בהראקלס אלמלו ונשאר בתפקיד עד 2013. ב-2013 עבר לוויטסה ארנהם ושימש בה כעוזרו של המאמן פיטר בוס, תחתיו לקח חלק גם באימון הראקלס (בין 2004 ל-2006). בתחילת עונת נפרד מבוס וחזר לצוות האימון של הראקלס, אולם בינואר 2016, לאחר שבוס עבר לאמן את מכבי תל אביב הישראלית, הצטרף אליו קרוזן.

==תארים==
;הראקלס אלמלו
*אליפות הליגה הולנדית השנייה: , 
;פ.ס.וו. איינדהובן
*אליפות הולנד: 
*הגביע ההולנדי: 
;נבחרת הולנד 
* אליפות אירופה: 1988

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קשרי כדורגל הולנדים
קטגוריה:כדורגלנים הולנדים
קטגוריה:כדורגלני הראקלס אלמלו
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני קורטרייק
קטגוריה:כדורגלני א.ז. אלקמאר
קטגוריה:כדורגלני גו אהד איגלס
קטגוריה:כדורגלני AGOVV אפלדורן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת הולנד
קטגוריה:כדורגלני יורו 1988
קטגוריה:הולנדים שנולדו ב-1964
הוקון מגנוססון

הוקון מגנוססון (בנורדית עתיקה: Hákon Magnússon, בנורווגית: Håkon Magnusson; ידוע בכינוי תורפוסטר, בנורדית עתיקה Þórisfóstra – "בנו המאומץ של תור"; ) היה מלך נורווגיה מ-1093 ועד מותו. הוקון זכה להכרה חלקית בנורווגיה ולתקופת מלכותו משמעות מוגבלת. באופן כללי הוא לא נמנה עם הסדרה הממוספרת של מלכי נורווגיה.

הוקון היה נכדו של האראלד השלישי, בנו של מגנוס השני ואחיינו של אולף השלישי. הוא נולד פחות או יותר באותה עת בה מת אביו וגודל על ידי תור פה סטייג מעמק גודברנד. ב-1090 הוא עמד בראש משלחת לאזור שנקרא בסאגות ביימרלנד (Bjarmaland), כיום אזור ארכנגלסק שברוסיה.

לאחר מותו של אולף השלישי הוא הוכרז כמלך נורווגיה בטרונדהיים, בעוד שבן דודו, מגנוס השלישי, הוכרז כמלך בויקן (דרום נורווגיה). עד מהרה הוא נכנס לעימות עם מגנוס ונראה היה שלא מן הנמנע שתפרוץ מלחמה בין השניים. ב-1095 תכנן מגנוס פעולה צבאית כנגד הוקון, אך נירתע בשל הכוח שצבר בן דודו. כאשר התברר להוקון שמגנוס הגיע לטרונדהיים, הוא חצה את רכס הרי דוברפייל. הוקון מת באופן פתאומי במהלך המסע, וכתוצאה מכך הפך מגנוס למלך של כל נורווגיה. מגנוס שבה את תור פה סטייג שבסופו של דבר נתלה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://nbl.snl.no/Håkon_Magnusson_Toresfostre Håkon Magnusson Toresfostre (Norsk biografisk leksikon)] 
הוקון 1.5
קטגוריה:ילידי 1068
קטגוריה:נפטרים ב-1095
מחול האבירים

מחול האבירים (ברוסית Монтекки и Капулетти \ מונטגיו וקפולט) היא יצירה קלאסית שנכתבה על ידי המלחין הרוסי סרגיי פרוקופיב עבור הבלט רומיאו ויוליה משנת 1935. הגרסאות המאוחרות של היצירה נכתבו הן עבור פסנתר והן עבור תזמורת. 
==ניתוח מוזיקלי==
היצירה מורכבת משני חלקים כך שהחלק הראשון חוזר על עצמו פעמיים (בצורה של ABAׂ). החלק הראשון (A) של היצירה מתחיל מאוד חזק עם כלי נשיפה ממתכת, שיוצרת אווירה אפלה. בבלט, בחלק זה נכנסים הקפולטים ורוקדים ריקוד איטי בדרך מסוימת וקבועה, כאשר מוזיקה זו מייצגת אותם ביצירה. בחלק השני (B), פרוקופייב הכניס נגיעות קטנות של צ'לסטה, שהייתה מאוד נדירה בתזמורות בתקופתו. באמצע קטע זה מופיע סולו של האבוב המלווה בפיציקטו של מיתרים. חלק זה אומר לייצג את כניסתה של יוליה לתוך המחול. כאשר יש חזרה על החלק הראשון (A), אז מתבצע איחוד בין רומיאו ויוליה. חלק זה קצר מעט מהראשון, ומכיל סולו של סקסופון, אשר היה מאוד יוצא דופן בתקופתו. 

קטגוריה:בלט
קטגוריה:יצירות מאת סרגיי פרוקופייב
קטגוריה:מוזיקה של המאה ה-20
קטגוריה:יצירות במוזיקה קלאסית
כנסת ישראל (ספר שנה)

כנסת ישראל לשפ"ר, שנה ראשונה, [[ה'תרמ"ז]]
כנסת ישראל היה ספר שנה שראה אור בעיר ורשה שבפולין הרוסית במשך שלוש שנים במחצית השנייה של שנות ה-80 של המאה ה-19, תרמ"ו–תרמ"ח. עורך כתב העת היה שאול פנחס רבינוביץ (שפ"ר), והוא מוזכר תדיר בצירוף שמו של העורך "כנסת ישראל של שפ"ר". רבינוביץ היה גם המוציא לאור של כתב העת, בכרכים ב'–ג' ביחד עם יהושע יהודה איש הורוויץ.

לפי הצהרת העורכים נועד כתב העת להיות: .

==רקע אידאולוגי==
לכתב העת הייתה זיקה רעיונית לתנועת חובבי ציון, ושייכות לרעיונות תנועת ההשכלה היהודית וחכמת ישראל. נכללו בו מאמרים מסכמים בנושאים מסורתיים שהעסיקו את תנועת ההשכלה, לצד מבואות מפורטים לתחומי דעת כמו סטטיסטיקה וכלכלה.

כתב העת היה אחד משלושה כתבי עת, לצד "האסיף" של נחום סוקולוב ו"הכרם" של אליעזר אטלס, שביקרו ולעיתים לחמו בחריפות במורשת תנועת ההשכלה היהודית, בעיקר בשל ההתבוללות שבה האשימו את התנועה; אך התנגדו עם זאת ל"תנועת התשובה" שיצרו חלק מחובבי ציון, שזנחה ערכים אוניברסליים רבים של תנועת ההשכלה כתגובת נגד. בכרך הראשון הופיע מאמרו של וולף יעב"ץ (זאב יעבץ) בשם "מגדל המאה", התוקף בחריפות את משה מנדלסון ורוח ההשכלה שהחדיר ליהדות.

דוד כנעני ראה בהופעת "כנסת ישראל" המזוהה במובהק עם רעיונות חיבת ציון, תגובה ל"האסיף" שנמנע מלעבור במוצהר מהאידאולוגיה המשכילית לזו הלאומית-ציונית. הוא זיהה בדיבורים של עורכי כתב העת על "הרעיון הקדוש של יישוב ארץ ישראל" ו"שיבת בנים לגבולם", נימה של התפשרות וכניעה למסורת.

==כותבים==
בין הכותבים בשלושת כרכי כתב העת היו אישים ידועי שם, רוב הסופרים העבריים במזרח אירופה שהיו מאחרוני המשכילים ומראשוני חובבי ציון. בהם: קלמן שולמן, שלמה מנדלקרן, מאיר איש-שלום, אליעזר צווייפל, ש"י פין, שלמה בובר, הרב אברהם יצחק קוק, וזאב יעבץ שגם ערך את הכרך הראשון לצד שפ"ר.

==קישורים חיצוניים==

* [http://rosetta.nli.org.il/delivery/DeliveryManagerServlet?dps_pid=IE13894738 כל כרכי כתב העת בכרך אחד], באתר הספרייה הלאומית
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תקופת התחייה
קטגוריה:חובבי ציון
קטגוריה:ספרי שנה
הגביע הארץ-ישראלי 1942

הגביע הארץ ישראלי 1942 הייתה התחרות ה-13 מאז היווסדה. המשחקים החלו ב-14 בפברואר 1942 והסתיימו ב-4 ביולי 1942. בתחרות השתתפו 27 קבוצות. לאור הנוכחות המוגברת של הצבא הבריטי גדל באופן משמעותי מספר הקבוצות הבריטיות שהשתתפו בתחרות. חלק מהקבוצות הוקמו רק לצורך התחרות ונקראו על שם של הקפטן.

ערעור של מכבי חיפה על תוצאות המשחק נגד הפועל פתח תקווה עצר את קידום התחרות בכחודשיים. בנוסף לכך הייתה בעיה עם תוצאת משחק רבע הגמר בין מכבי תל אביב לבין קבוצת שבב אל ערב מחיפה. המשחק בין הקבוצות הסתיים לאחר הארכה בתוצאה 4–7 לטובת מכבי. אומנם הקבוצה החיפאית טענה שלטובת מכבי שיחקו כדורגלנים שבגלל גילם היו צריכים להתגייס והיה אסור לשתף אותם במשחק. החלטת ההתאחדות הייתה שיש לאשר את תוצאת המשחק אך לפסול את מכבי מהשתתפות בהמשך התחרות.

בית"ר תל אביב זכתה בגביע בפעם השנייה תוך ניצחון 12:1 על מכבי חיפה.

==התוצאות==
===השלב הראשון===
בשלב זה נערכו 11 משחקים.

{| class="sortable" border="1" cellspacing="0" cellpadding="1" width="50%"
|- bgcolor="#ccfccf" align="center"
| הקבוצה המארחת || הקבוצה המתארחת || תוצאה
|-
| בית"ר תל אביב||*חיפה האסלאמית || 1:5
|-
| מכבי נס ציונה || הפועל תל אביב || 1:4
|-
| מכבי תל אביב||הפועל ירושלים|| 2:2
|-
| מכבי פתח תקווה|| מכבי חשמונאי ירושלים|| 2:2
|-
| הפועל פתח תקווה||*מכבי חיפה || 0:0
|-
| *מכבי נתניה|| *הפועל חדרה || 1:4
|-
| *הפועל רחובות ||*חיל האוויר היווני|| 6:4
|-
| *ברקרס 11||*בית"ר נתניה|| 0:4
|-
| מכבי ראשון לציון|| *בני יהודה תל אביב|| 1:4
|-
| *הפועל חיפה ||*טרסנה|| 2:5
|-
| *מנדרס 11 ||*חיפה האימפריאלית|| 1:3
|}

===שלבי הגמר===

* הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.
* בכוכבית (*) מסומנות קבוצות שלא שיחקו בליגה הראשונה. קבוצות חיפה לא השתתפו במסגרת הליגה ובמקום זאת התמודדו ביניהן במשחקי "גביע חיפה".

==משחק הגמר==

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1942
קטגוריה:1942 בארץ ישראל
קטגוריה:עונות בגביע הארץ-ישראלי בכדורגל