OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אסטרווגן

אסטרווגן (בגרמנית: Esterwegen) היא עיירה במחוז אמלנד שבסקסוניה התחתונה בגרמניה.

== גאוגרפיה ==
אסטרווגן שוכנת בצפון מערב גרמניה, פחות מ- מהגבול ההולנדי וכ- מהים.

== דמוגרפיה ==
בשנת 2015 מנתה אוכלוסיית העיירה 5,280 אזרחים.

== מחנה ריכוז ==

ב-1933 הוקם באסטרוגן מחנה ריכוז. בשנת 1936 פורק המחנה ושימש עד 1945 כמחנה שבויים עבור אסירים פוליטיים, ואחר כך עבור אסירי הצו לילה וערפל.
אסירים באסטרווגן
 
== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

קטגוריה:סקסוניה התחתונה: גאוגרפיה
קטגוריה:גרמניה: ערים
פלוסנבירג

פלוסנבירג (בצפון בווארית: Flossenbirch) היא עירייה במחוז נוישטאדט אן דר וולדנאב בבוואריה שבגרמניה. במהלך מלחמת העולם השנייה שכן בעיירה מחנה הריכוז פלוסנבירג.

== היסטוריה ==
ההתייחסות הראשונה לקיומה של פלוסנבירג הייתה ב-948. טירת העיירה הייתה המעוז של בית הוהנשטאופן. מאוחר יותר, פלוסנבירג השתייכה לרוזנות פפאלץ-זולצבאך ופעל בה בית המשפט האזורי של בנסיכות הבוחר מבוואריה מ-1777. כיום, היא ממוקמת באזור המנהלי פאלץ העליון .

==מחנה ריכוז==

בעיירה מוקם מחנה הריכוז פלוסנבירג מ-1938 עד 1945. ב-23 באפריל 1945, הדיוויזיה ה-90 של הארמייה השלישית שחררה את המחנה ללא כל לחימה.

<gallery>
קובץ:Flossenbuerg_fortified_house.jpg|טקסט=Fortified house, the topmost and oldest part of Flossenbürg Castle.|החלק העליון והעתיק ביותר של טירת פלוסנבירג
קובץ:Flossenbürg02.jpg|טקסט=Flossenbürg seen from north - west. In the background there is the castle.|פלוסנבירג במבט מצפון - מערב. ברקע הטירה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:גרמניה: ערים
ג'ייקוב וייסבורן

ג'ייקוב וייסבורן (22 במרץ 1892 בפרנקפורט דמיין - 20 בינואר 1939 בפלוסנבירג ) היה שטורמבאנפיהרר אס אס גרמני והמפקד הראשון של מחנה הריכוז פלוסנבירג.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
ג'ייקוב וייסבורן, ששירת כחייל בחיל הים במשך 18 שנים, היה חבר במפלגה הנאצית ובאס אס. לאחר עליית הנאצים לשלטון, הוא נשלח בתחילה לתפקיד במחנה הריכוז דכאו מינואר 1935 וכתוצאה מהעברה עונשית, למחנה הריכוז אסטרווגן בסוף 1935. באפריל 1936 קיבל וייסבורן תפקיד של מנהיג מחנה משנה במחנה הריכוז דכאו. מסוף 1936 עד יולי 1937 פעל כשוצהפטלאגרפיהרר במחנה הריכוז זקסנהאוזן ולאחר מכן כמפקד במחנה הריכוז בוכנוולד.

וייסבורן, אלכוהוליסט כרוני, מונה למפקד הראשון של מחנה הריכוז פלוסנבורג בתחילת מאי 1938 ונשאר בתפקיד עד ינואר 1939. ב-20 בינואר 1939 התאבד וייסבורן על ידי שתיית רעל בפלוסנבורג משום שנחקר על מעילה שביצע לכאורה בתקופתו במחנה הריכוז בוכנוולד.

== לקריאה נוספת ==
* תום שגב, חיילי הרשע. על תולדות מפקדי מחנות הריכוז, הוצאת דומינו, 2001

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפטרים ב-1939
קטגוריה:ילידי 1892
קטגוריה:סגל מחנה דכאו
קטגוריה:סגל מחנה בוכנוואלד
קטגוריה:אנשי אס אס
קטגוריה:מפקדי מחנות ריכוז
לוחות אלומיניום מרוכבים

לוחות אלומיניום מרוכבים בנויים משתי יריעות [[אלומיניום וביניהן ליבה מחומר אחר]]
לוחות אלומיניום מרוכבים (באנגלית: Aluminium composite panels) הם חומר חיפוי מודרני המשמש למגוון יישומים, בעיקר לבנייה ולשילוט. הלוחות מורכבים מפחי אלומיניום שבניהם ליבה פולימרית.

== מוצרים ==

=== פאנל מבודד ===
לוחות אלומיניום (לעיתים גם פח ברזל מגולוון וצבוע) שביניהם ליבה מפוליסטירן מוקצף ("קלקר") או צמר סלעים מכונים בישראל בשם "פאנל מבודד" ופופולריים לבניה קלה של מחסנים, צריפים, מבנים ארעיים וכדומה בשל קלות הקמתם, הבידוד התרמי והאקוסטי שהם מספקים והגימור האסתטי של הלוחות ללא צורך בטיח או צבע נוסף.

=== אלוקובנד ===
אלוקובונד (בגרמנית: Alucobond) הוא לוח אלומיניום המורכב משתי יריעות אלומיניום וליבת פוליאתילן ביניהן. שילוב זו הופכת את אלוקובונד לקל משקל, אך קשיח ועמיד בפני נזקי מזג האוויר וקורוזיה. מסיבה זו הפך לחומר פופולרי ורב תכליתי עבור מגוון יישומים אדריכליים. אחד הבולטים שבהם הוא חיפוי קירות חיצוניים של מבנים, בזכות הוא קל לשינוי, מה שמאפשר מגוון צורות גימורים וצבעים, ובכך משמש אדריכלים ביצירת מבנים ייחודיים ומושכים מבחינה חזותית. לאלוקובונד עמידות בפני נזקי מזג האוויר, קורוזיה וחסין אש<ref>[https://www.alucobond.com/en/products/by-brand/alucobond-a2/ ALUCOBOND® A2]</ref>. לכן, הוא שומר על מעטפת המבנה תוך הימנעות מעלויות תחזוקה גבוהות. בנוסף, לוחות אלוקובונד נחשבים לידידותיים לסביבה היות שהם ניתנים למיחזור בקלות יחסית. 

שימוש נוסף שנעשה באלוקובונד למעט אדריכלות, הוא הדפסת שלטים ותמונות באיכות גבוהה<ref>[https://www.plastock.co.uk/collections/aluminium-composite Aluminium Composite Panels]</ref>.

במשך 50 שנה, כלל לוחות האלוקובנד לשוק האירופי מיוצרים בזינגן , גרמניה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.fgflimited.co.uk/products/facades/aluminium-aluminium-composite-panels/alucobond/ פרטים לגבי (מפרט לדוגמה)]

== הערות שוליים ==

2024 04
קטגוריה:אלומיניום
קלקהיים

קלקהיים (בגרמנית: Kelkheim; בשמה הרשמי: קלקהיים (טאונוס) – Kelkheim (Taunus)) היא עיירה במדינת הסן בגרמניה. נכון לסוף שנת 2022 העיירה מנתה 29,112 תושבים.

== גאוגרפיה ==
קלקהיים ממוקמת בדרום־מערב הרי הטאונוס , בגבהים שבין 100 ל־515 מטרים מעל פני הים. מרכז העיר פרנקפורט נמצא כ־10 קילומטרים מזרחית לעיירה ובירת מדינת הסן, ויסבאדן, נמצאת כ־12 קילומטרים מדרום־מערב. העיר מיינץ, בירת המדינה ריינלנד-פפאלץ, נמצאת כ־20 קילומטרים מדרום־מערב.

== תחבורה ==
תחבורה ציבורית – את העיירה משרתתים תחנות רכבת וקווי אוטובוס המחברים אותה עם פרנקפורט, נמל התעופה של פרנקפורט (הנמצא בסמוך) וערים נוספות בסביבה.

כמו כן, מהעיירה יוצאים כבישים לפרנקפורט ולוויסבאדן, והם גם מקשרים אותה עם האוטובאן.

== ערים תאומות ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

== קישורים חיצוניים ==

קלקהיים
נילי ואזנה

נילי ואזנה היא חוקרת מקרא, פרופסור חבר בחוג למקרא ומרצה בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים.

== ביוגרפיה ==
ואזנה נולדה וגדלה ברחובות. היא למדה את הדוקטורט שלה באוניברסיטה העברית, תחת שרה יפת.<ref name=":0"></ref>

היא מכהנת כעורכת כתב העת השנתי של המכון למדעי היהדות בעברית בנושא חקר המקרא והמזרח הקדום.<ref name=":1"></ref>

ואזנה עומדת בראש התוכנית הבינלאומית לסטודנטים לתואר מוסמך במקרא באוניברסיטה העברית.<ref name=":1" />

היא האחראית האקדמית על התוכנית ללימודי עברית מקראית מטעם e-teacher.<ref name=":1" />

ואזנה שימשה כראש ועדת המקצוע ללימוד התנ"ך בחינוך הממלכתי.<ref name=":1" />

ב-2019 קיבלה תואר פרופסור ומונתה לראש החוג למקרא, תפקיד בו כיהנה במשך שנתיים עד שהוחלפה בידי נועם מזרחי.

ואזנה חיברה את הספר "כל גבולות ארץ: גבולות הארץ המובטחת במחשבת המקרא על רקע המזרח הקדום". מחקרה מתמקד בתולדות מחשבת המקרא לאור ספרות המזרח הקדום, בעיקר בספרים יהושע, עמוס וקהלת, וכן בתגובות לאימפריה האשורית.<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==

* [https://huji.academia.edu/NiliWazana נילי ואזנה], באתר Academia.edu
* [https://www.youtube.com/playlist?list=PLv2rnAORLiVDLJLGQIsLKVQpDOpm7SFbB חוקי מלחמה במקרא - סדרת הרצאות], באתר יוטיוב, ערוץ בית אבי חי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: מקרא
קטגוריה:חוקרי מקרא ישראלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
שיטת ידיעות אחרונות

שיטת ידיעות אחרונות היא סדרת תחקירים עיתונאיים שפורסמו באתר העין השביעית על מערכת העיתון ואתר האינטרנט של ידיעות אחרונות - מ-1940 ועד העשור השני של המאה ה-21 והעמדת ראש המערכת - ארנון מוזס - לדין פלילי במסגרת "תיק 2000" באשמת ניסיון מתן שוחד לראש הממשלה בנימין נתניהו.
על הפרויקט זה עבדו העיתונאים אורן פרסיקו ואיתמר ב"ז במשך למעלה מארבע שנים שבמהלכם ראיינו יותר ממאה אנשים.

איתמר ב"ז סיפר כי גורם כלשהו שמופיע בתחקיר (שאינו נוני מוזס) הציע להעביר לו תרומה כספית בדרך שלא תתועד עבור הסרת נושא מסוים מהתחקיר, אך הוא סירב להצעה. לקראת פרסום התחקיר קיבל איום בתביעה ממוזס.

כמו כן, התחקיר מסקר שלל פרשות משפטיות מחייו של נוני מוזס בהן הוא היה מעורב. כגון: מלחמת הירושה על מניות ידיעות אחרונות לאחר מות אביו, סכסוך הגירושין מאשתו הראשונה מיכל, האשמתו בניסיון מתן שוחד לראש הממשלה בנימין נתניהו במסגרת תיק 2000, התחרות מול מעריב, שבירת המונופולין של ידיעות אחרונות בידי "ישראל היום" והניסיון לפגוע בה בחזרה, פרשת האזנות הסתר בה התיק נגדו נסגר מחוסר ראיות, דריסת הילדה רחל שבי, היריבות עם משפחת יודקובסקי, הסיקור האוהד אותו נתן לפוליטיקאים שונים, פירוק ועד העובדים, פיטורים, ריסוק העיתונות החוקרת, שימוש בביריונים אלימים, ועוד פרשות.

ב-2023 זכתה מערכת "העין השביעית" בפרס סוקולוב, בין היתר בעקבות תחקיר זה.

==התחקיר==
התחקיר משרטט, באמצעות ראיונות ועיון במסמכי ארכיון ובפסקי דין, את הדרך בה הפך מוזס ל"יורש העצר" של אימפריית העיתונות המשפחתית וקיבל לידיו את הניהול בפועל תוך דחיקת בני משפחתו מעמדות הכוח. לפי התחקיר - לאחר ההשתלטות על הקבוצה פעל מוזס לחזק את כוחה באמצעות בריתות חשאיות עם מתחרים בשוק העיתונות וטיפוח יחסי תן וקח עם פוליטיקאים. 

התחקיר מספר על שיטה של "רשימות שחורות ולבנות" - עליה העידו עיתונאים בעיתון בהזדמנויות שונות לאורך השנים, בין השאר כעדים בבתי משפט. לפי השיטה יש רשימות שכוללות בעיקר פוליטיקאים, ברשימה אחת אלה מהם שהמערכת הונחתה לספק להם סיקור אוהד, ובשנייה כאלה שההנחיה היא לסקר לאותם באופן עוין או פשוט להתעלם מהם. 

לפי התחקיר - בשנות ה-90 טופחה מחלקת התחקירים, כשהתחקירים שפורסמו השתלבו במערך האינטרסים והבריתות של בעלי העיתון. פוליטיקאים מתלוננים שהתחקירים הם חלק ממנגנון סחיטה שבאמצעותו יכול מוזס ללחוץ על הפוליטיקאים ולקדם את האינטרסים שלו. פרק מיוחד מוקדש להאזנות סתר, שבוצעו על פי התחקיר לעורכים, מנהלים ובני משפחה. לפי התחקיר - אחרי החקירות כנגד השחיתות בה היה מעורב אריאל שרון - גייס מוזס את המערכת למאבק בפרקליטות ובמשטרה - "כנופיית שלטון החוק", והעיתונאים שהקשו על שרון עזבו, מגמה שנמשכה בזמן החקירות הפליליות ומשפטו של אהוד אולמרט.

==תגובת "ידיעות אחרונות"==

ידיעות אחרונות מסר תגובה לתחקיר ובו הוא מאשים גורמים שונים במתקפות על הקבוצה, שמטרתן לפגוע בהצלחתה, ובמשתמע בממצאי התחקיר. בין הגורמים שהתגובה מזכירה - עיתונאים מתוסכלים, בעלי מניות שהפסידו במאבקי שליטה ופוליטיקאים שחוששים מביקורת שמנסים לפגוע בקבוצה.

==ראו גם==
* שיטת השקשוקה

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://yedioth.the7eye.org.il/ שיטת ידיעות אחרונות] באתר העין השביעית

==הערות שוליים==

קטגוריה:זוכי פרס סוקולוב
קטגוריה:פודקאסטים ישראליים
קטגוריה:ידיעות אחרונות
קטגוריה:קשרי הון-שלטון
אסרא ארדואן

אסרא אלביירק (לבית ארדואן) (נולדה ב-14 באוקטובר 1983) היא סוציולוגית טורקית. היא בתו של הנשיא ה-12 של טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, ואשתו של שר האוצר לשעבר של טורקיה, בראט אלביירק . ארדואן תומכת בפומבי בארגון הטרור חמאס.

== ביוגרפיה ==
אביה הוא רג'פ טאיפ ארדואן ואמה היא אמינה ארדואן . יש לה שלושה אחים: אהמט בוראק ארדואן , נג'מטין בילאל וסומייה ארדואן .

היא השלימה תואר ראשון בסוציולוגיה והיסטוריה באוניברסיטת בלומינגטון אינדיאנה בשנת 2003 ותואר שני מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. ב-2016 סיימה דוקטורט בסוציולוגיה באותה אוניברסיטה.<ref></ref><ref></ref>

ארדואן היא חברת מועצת המנהלים במספר ארגונים. בקרן TURKEN בניו יורק,<ref name="The Council of Higher Education (Yükseköğretim Kurulu, YÖK)"></ref> TÜRGEV (קרן שירותי הנוער והחינוך של טורקיה),<ref></ref> והסהר הירוק (ארגון למלחמה בהתמכרויות), שהוקם בהנהגתו של אביה, רג'פ טאיפ ארדואן.<ref></ref>

=== חיים אישיים ===
ב-11 ביולי 2004, היא נישאה לבנו של סאדיק אלביירק , בראט אלביירק. בין האורחים בטקס היו ראש ממשלת רומניה אדריאן נסטאסה, ראש ממשלת יוון קוסטס קרמנליס, מלך ירדן עבדאללה השני, נשיא פקיסטן פרבז מושארף, שר החוץ הטורקי עבדוללה גול ויו"ר האספה הלאומית של טורקיה בולנט ארינץ' .

יש להם ארבעה ילדים: אהמט אקיף (נולד ב-2006), אמינה מהינור (נולדה ב-2009), סאדיק (נולד ב-2015) וחמזה סאליח (נולד ב-2020).<ref></ref>

==דעותיה הציבוריות==
בינואר 2024 תמכה ארדואן בנשיא דרום אפריקה, סיריל רמפוזה, בעקבות החלטתו לתבוע את ישראל בהאג. היא צייצה לגבי רמפוזה "שחור בצבע, לבן בלב".<ref></ref>

באפריל 2024 פרסמה ארדואן פוסט ברשת החברתית X ובו שיבחה את המחבל אזרח טורקיה שדקר שוטר ופצע אותו באורח בינוני בעיר העתיקה בירושלים. היא כתבה "אריה מהאריות של בני עות'ומאן ביצע מבצע דקירה נגד הציונית בירושלים הכבושה, וזוכה לתהילה כקדוש מעונה. שאללה יברך אותך, גיבור".<ref></ref><ref></ref>

בחשבון הטוויטר שלה היא תומכת באופן עקבי בארגון הטרור חמאס.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.researchgate.net/profile/Esra-Erdogan-5 מאמרים שכתבה אסרא ארדואן], באתר ResearchGate

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טורקיה: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי
קטגוריה:ילידות 1983
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1983
רחוב רוזייר

מסעדת ז'ו גולדברג, מסעדה כשרה וחנות יודאיקה ברחוב
רחוב רוזייר (בצרפתית Rue des Rosiers, "רו דה רוזייר"), הוא רחוב מפורסם ברובע הרביעי של פריז, צרפת. פירוש השם הוא "רחוב שיחי הוורדים", והוא מכונה כך בשל שיחי הוורדים שנשתלו בגינות המבנים שלאורכו. הרחוב מתחיל ברחוב מאלהר (Rue Malher), ממשיך לצפון-מערב על פני רחוב פאווה (rue Pavée), ומסתיים ברחוב הטמפל.

רחוב רוזייר שוכן במרכז הרובע היהודי ההיסטורי של פריז, שנקרא באופן לא רשמי "הפלעצל" (ביידיש "מקום קטן"). שעות הקניות מוגבלות בפריז, אך ניתן היתר חריג לאזור זה לפעול בימי ראשון, מאחר שהעסקים בו סגורים בשבתות. כתוצאה מכך, בתי קפה וחנויות פתוחים באזור זה בימי ראשון ובחגים נוצריים, מה שמושך אליו קהל רב של יהודים ולא-יהודים כאחד. זהו אחד הרחובות הצבעוניים של רובע המארה (Marais) ההיסטורי, הלב של פריז היהודית מאז המאה ה-12. ברו דה רוזייה ניתן לראות בתי אוכל יהודיים, מסעדות כשרות, ושילוב של מאפיות יהודיות מזרח אירופיות, עם דוכני פלאפל ומזון מהיר כשרים. הרחוב הוא עדות לחיי הקהילה היהודית באזור עד מלחמת העולם השנייה.

במהלך עשר השנים האחרונות, החנויות היהודיות הקטנות התמעטו במידה רבה ורחוב רוסייר הפך לבולט באופנה. הבוטיקים המיוחדים של ימים עברו, פינו את מקומם לאולמות תצוגה מינימליסטיים נוצצים עבור כמה מהמותגים הטרנדיים ביותר באירופה.

רשמית, רחוב זה נמצא ברובע המארה, המשתרע לאורך רחוב ריבולי במרחק קצר משם, ויש המתייחסים לאזור כ"סנט פול" בגלל הקרבה של כיכר סן-פול .

== בתרבות הפופולרית ==
הרחוב הוא המקום של הסצנה של ריקוד רבי יעקב . הסצנה צולמה למעשה ברחוב ז'אן ז'ורס בסן-דני, והיא חלק מסרט הקאלט הצרפתי "הרפתקאותיו של רבי יעקב" (1973).

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהדות פריז
רוזייר
קטגוריה:הרובע הרביעי של פריז
שיטת שפה

שיטת שֶׁפֶה (באנגלית: Scheffé's method) משמשת בסטטיסטיקה להתאמת רמות המובהקות להתמודדות עם בעיית השוואות מרובות. שיטה זו שימושית במיוחד בניתוח שונות, ובניתוחי רגרסייה. השיטה נקראת על שם הסטטיסטיקאי האמריקני הנרי שפה (Henry Scheffé).

שיטת שפה להשוואות מרובות מבוססת על הפעלת תיקון להשוואות בפעם אחת, המופעלת על קבוצת האומדנים של כל קונטרסט אפשרי, ברמות המשתנה הבלתי תלוי. זאת, בניגוד לשיטות אחרות אשר לרוב מתייחסות לטווח מצומצם יותר של השוואות מרובות - קבוצת כל הקונטרסטים הלוקחים בחשבון שתי רמות בלבד כמו בשיטת טוקי-קרמר למשל.

== השיטה ==
יהי <math display="inline">\mu_1, \ldots, \mu_r </math> תוחלות של משתנים ב <math display="inline">r </math> אוכלוסיות זרות.

קונטרסט מוגדר על ידי

: <math>C = \sum_{i=1}^r c_i\mu_i</math>

כאשר

: <math>\sum_{i=1}^r c_i = 0.</math>

אם <math display="inline">\mu_1, \ldots, \mu_r </math> שווים זה לזה, אז כל הקונטרסטים שווים ל- . אחרת, כמה קונטרסטים שונים מ .

מבחינה טכנית יש אינסוף קונטרסטים אפשריים. רמת הביטחון הסימולטנית היא בדיוק <math display="inline">1- \alpha </math>. בדרך כלל רק מספר סופי של השוואות מעניינות את החוקר. במקרה זה, השיטה של Scheffe היא בדרך כלל די שמרנית, ורמת המובהקות במשפחה (Family-wise error) בדרך כלל תהא קטנה במידה ניכרת מ <math display="inline">\alpha </math> .<ref name="MaxwellDelaney"></ref><ref name="MillikenJohnson"></ref>

אודן לקונטרסט <math display="inline">C </math> יהיה על ידי

: <math>\hat{C} = \sum_{i=1}^r c_i\bar{Y}_i</math>

ואומדן השונות שלו הוא

: <math>s_{\hat{C}}^2 = \hat{\sigma}_e^2\sum_{i=1}^r \frac{c_i^2}{n_i},</math>

כאשר
* <math display="inline">n_i </math> הוא גודל המדגם שנלקח מהאוכלוסייה ה- <math display="inline">i </math> (זו שהממוצע שלה הוא <math display="inline">\mu_ i </math> ), ו
* <math>\hat{\sigma}_e^2</math> הוא האומדן לשונות השגיאות .

ניתן להראות שבהסתברות <math display="inline">1- \alpha </math>, כל גבולות הביטחון מהסוג

: <math>\hat{C}\pm\,s_\hat{C}\sqrt{\left(r-1\right)F_{\alpha;r-1;N-r}} </math>

נכונים בו זמנית, כאשר <math display="inline">N </math> הוא גודל האוכלוסייה כולה.

כלומר, שיטת שפה מתקנת את ערך האלפא לכל השוואה באמצעות הכפלת הערך הקריאי Fc של ניתוח השונות במספר הקבוצות בניתוח פחות 1.

== השוואה לשיטת טוקי-קרמר ==
אם יש מבצעים רק מספר קבוע של השוואות זוגיות, שיטת Tukey-Kramer תביא לרווח סמך מדויק יותר. במקרה הכללי כאשר קונטרסטים מרובים או אף כל הקונטרסטים האפשריים עשויים לעניין, שיטת Scheffé יותר מתאימה, והיא תתן רווחי סמך צרים יותר.

== ראו גם ==
* בעיית ההשוואות המרובות
* תיקון בונפרוני
* רווח בר-סמך

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סטטיסטיקה
קטגוריה:בדיקת השערות
מחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד

מחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד (באנגלית: Specially Designated Global Terrorist; בראשי תיבות: SDGT) הוא אדם, או ישות, שסומנו ככאלה על ידי מחלקת המדינה של ארצות הברית או משרד האוצר האמריקאי.

ייעוד זה נעשה על פי סמכותו של צו ביצוע אמריקאי מס' 13224 מיום 23 בספטמבר 2001<ref>כפי שתוקן על ידי צו ביצוע 13268 מיום 2 ביולי 2002, וצו ביצוע 13284 מיום 23 בינואר 2003, וכותרת 31, חלקים 595, 596 ו-597 של אסופת התקינה הפדרלית בארצות הברית, בין יתר החוקים והתקנות של ארצות הברית</ref>. המסגרת הרגולטורית העיקרית העומדת בבסיס ייעוד זה הוקמה שבועיים לאחר פיגועי 11 בספטמבר בשנת 2001 על ידי נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש.

== הגדרה ==
מחבלים עולמיים שהוכרז באופן מיוחד הם ישויות ויחידים שהמשרד לבקרה על נכסים זרים מצא שביצעו, או מהווים סיכון משמעותי לביצוע, פעולות טרור, או שמספקים תמיכה, שירותים או סיוע לטרוריסטים ולטרוריסטים או קשורים אליהם בדרך אחרת. תחת התוכניות של נכנסים ארגונים המוגדרים במסגרת תוכניות הסנקציות נגד טרור של המשרד, כמו גם אנשים קשורים, חברות בת, ארגוני חזית, סוכנים או מקורבים.

מחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד הוא אחד מכמה סוגים של ייעודים של אנשים שחלות עליהם סנקציות אחת או יותר המנוהלת על ידי המשרד לבקרה על נכסים זרים. אלה כוללים סנקציות ספציפיות למדינה ונגד סחר בסמים, אי-הפצה וסנקציות הקשורות לארגוני פשיעה רב-לאומיים, וייתכן תחת סנקציות הקשורות לסחר בלתי חוקי ביהלומי גלם.

המשרד לבקרה על נכסים זרים מפרסם רשימה משולבת של אנשים שנקבעו במסגרת תוכניות הסנקציות השונות שלה, הידועה כרשימת SDN, במסגרתה כלולים רישומי SDGT. אנשים וחברות המוגדרים כ"אזרחים ייעודיים במיוחד" ידועים כ"SDNs". רוב ה-SDGT SDNs הם אנשים זרים, אבל לפחות במקרה אחד, זה של אנואר אל-עוולקי, אזרח אמריקאי הוגדר כמחבל עולמי שהוכרז באופן מיוחד.

== היסטוריה ==
אחד הארגונים הראשונים שעליהם הוחל צו ביצוע 13224 היה ארגון הצדקה הפלסטיני-אמריקאי, "קרן ארץ הקודש לסיוע ופיתוח". הקרן הייתה ארגון הצדקה המוסלמי הגדול ביותר בארצות הברית, ואסף תרומות בשווי 13,000,000 ליש"ט בשנת 2000. המודיעין האמריקאי חשף מסמך המוכיח כי מנהיג הקרן השתתף באמצע שנות ה-90 באירוע גיוס בו נתרמו 200 אלף דולר למען חמאס, בעת שהדובר הראשי בעצרת קרא לנוכחים לחסל את ישראל ולהרוג את כל אזרחיה. המסמך מתעד גם פגישות ב-1993 בין ראשי החמאס לארגון הצדקה, כדי לדון במימון למשפחות מחבלים מתאבדים<ref></ref>. ב-4 בדצמבר 2001 פשטו על משרדיה, נכסיה נתפסו והארגון נסגר.

ארגונים נוספים המוגדרים כך הם דאעש, חמאס, חזבאללה, אל-קאעדה והחות'ים.

== ראו גם ==

* רשימת ארגוני הטרור הזרים של מחלקת המדינה של ארצות הברית

==הערות שוליים==

קטגוריה:צווים נשיאותיים
קטגוריה:אישים שהוטלו עליהם סנקציות של מחלקת האוצר של ארצות הברית
קטגוריה:לחימה בטרור
Euphoria (שיר של קנדריק לאמאר)

"Euphoria" הוא שיר של הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר, אשר יצא לאור ב-30 באפריל 2024. זהו שיר דיס המכוון כלפי הראפר הקנדי דרייק, המהווה תגובה לשירי הדיס שלו, "Push Ups" ו-"Taylor Made Freestyle".

==רקע==
בעקבות צאתו של שיר הדיס "Like That" עם הראפר פיוצ'ר והמפיק מטרו בומין, עם מילים המכוונות לדרייק וג'יי קול, כאשר הראשון הגיב עם שני דיסים בשם "Push Ups" ו-"Taylor Made Freestyle" באפריל 2024, שניהם מכוונים כלפי לאמאר.<ref></ref> לאמאר הגיב לדרייק עם צאתו של "Euphoria" ב-30 באפריל.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== הרכב ==
שם השיר נתפס כהתייחסות לדרמת הנעורים אופוריה שדרייק חתום על הפקתה, כמו גם התחושה של לאמאר לאחר ש"ישחרר את כל השנאה הזו כלפי דרייק מהחזה".<ref name=":02"></ref> השיר מתחיל כשלאמאר ממתין עד לשורה הראשונה של הבית הראשון כדי לפנות ישירות לדרייק. לאחר מכן, הקצב מתגבר ככל שהמסירה בשיר נעשית "חדה יותר", בעוד שהראפר מתייחס לשמו של דרייק, וכמו גם לשיר הדיס של דרייק, "Taylor Made Freestyle". לאמאר מזכיר מאוחר יותר את דרייק וקול בשמותיהם ומתייחס לדיס "Story of Adidon" של פושה טי משנת 2018 נגד דרייק, בהקשר של אבהותו.<ref></ref> בנוסף, הוא מאשים את דרייק בהיותו "אמן הונאה", ומזכיר אמנים דוגמת YNW מלי, גאנה, דאפט פאנק, ליל יאכטי וסקסי רד. התייחסויות נוספות בשיר כוללות את שיר הדיס של דרייק, "Back to Back", נגד מיק מיל.

==הוצאה וקידום==
"Euphoria" הפך לזמין באתר יוטיוב ב-30 באפריל 2024, באמצעות אינטרסקופ רקורדס. הוא פורסם בפלטפורמה בשעה 8:24 בבוקר PT, מה שפרסומים שונים פירשו כמחווה לשחקן הכדורסל קובי בראיינט, ששיחק בלוס אנג'לס לייקרס תחת המספרים 8 ו-24.<ref name=":0"></ref>

== הצלחה מסחרית ==
"Euphoria" עלה מהמקום ה-11 למקום השלישי בשבוע השני שלו במצעד בילבורד הוט 100.<ref></ref>

==קבלה ביקורתית==
אלפונס פייר מפיצ'פורק הרגיש ש-"Euphoria" לוקה בחוסר ב"מכת נוקאאוט" שהייתה יכולה להפוך את הריב בין לאמאר לדרייק למשהו מעבר ל"מחזה חולף", אף שהוא החמיא לביצוע ה"נמרץ" וההומוריסטי שלו. בן ביומונט-תומאס מהגרדיאן כתב כי לאמאר, שאומנותו "נשענת על הצגתו העצמית כפגום אך נאור", השפיל את עצמו בשימוש במילים "גלויות" מיזוגניות והומופוביות.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי קנדריק לאמאר
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:שירים על דרייק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אינטרסקופ רקורדס
לחוף ירדן

"לחוף ירדן" הוא שיר עברי שנכתב והולחן על ידי שייקה פייקוב ובוצע על ידי הזמר דודו זכאי בעיבודו של פייקוב בשנת 1978.

== רקע ==

שייקה פייקוב גדל בקיבוץ אשדות יעקב איחוד.
השיר מתאר את תבנית נוף מולדתו
עם המקומות והנופים של ילדותו ונערותו.
נזכרים בו נהר הירדן הסמוך ליישוב.
הרי הגולן הנשקפים ממרחק
ונהר הירמוך המתפתל שאשדותיו
נתנו ל"אשדות יעקב" את שמו.

שיתוף הפעולה בין פייקוב ככותב ומלחין
לבין דודו זכאי החל בשיר נפגשנו שוב,
אחד האישיים ביותר של פייקוב
המתאר את חוויותיו כחייל קרבי.
לאחר מכן ביצע זכאי שיר אישי נוסף של פייקוב, חייכי לי בשירים
והיה זה המשך טבעי שזכאי יבצע גם את השיר האישי שנכתב על תבנית נוף מולדתו של הכותב וההמלחין.

== על השיר ==

השיר נכלל באלבומו של זכאי משנת 1978
"רוצה עוד משהו לאמר"
שנה לאחר מכן ביצע אותו פייקוב בעצמו
והוא נכלל באלבומו משנת 1979
"שירי ארץ ישראל יפה".

במהלך השנים נוספו לו עוד ביצועים
והוא גם הפך לדיקוד עם.

כשנשאל פייקוב איזה שיר הוא רוצה שיזכרו ממנו מכל מאות שיריו
הוא ענה מייד, "לחוף ירדן".

== קישורים חיצוניים ==
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=953&wrkid=8555 מילות השיר] באתר שירונט
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:סינגלים מ-1978
קטגוריה:שירי דודו זכאי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים על נהר הירדן
קטגוריה:שירים על חופים
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
לוז (צמח מקראי)

לוז הוא צמח המופיע במקרא פעם אחת. ללוז הוצעו מספר זיהויים, ביניהם שקד, אגוז לוז ו.

== במקרא ==
בספר בראשית מסופר שיעקב השתמש בשלושה צמחים, שאחד מהם הוא לוז, בעת שהוא רעה את צאן לבן הארמי בארם נהריים:

== זיהויים ==
=== צפצפה מכסיפה ===
צפצפה מכסיפה
רבי סעדיה גאון, רבי יונה אבן ג'נאח ורבי שלמה פרחון זיהו את הלוז שבפסוק עם ה. אמנם חלק מהחוקרים זיהו את הצפצפה המכסיפה עם הלִבְנֶה, המופיע בפסוק בסמוך ללוז.<ref name=":2">יהודה פליקס, עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 144</ref><ref name=":3">זהר עמר, צמחי המקרא, ירושלים: ראובן מס, 2012, עמ' 118–119</ref>

=== אגוז הלוז ===
אגוז לוז
אסף הרופא, רש"י ופרשנים נוספים זיהו את הלוז עם אגוז הלוז. זיהוי זה מתאים לכמה מובאות מהמדרשים, וכנראה היה קיים כבר בזמן חז"ל. איילת-השחר הראובני צידדה בזיהוי זה, בעוד רבים מהחוקרים דחו אותו, מכיוון שגידול אגוז הלוז היה נדיר באזור ארץ ישראל וארם נהריים, ומועד ביותו באזור זה מעורפל.<ref name=":0">איילת-השחר הראובני, "הלבנה, הלוז והערמון", בצרון כג, תשי"א, עמ' 30–33</ref><ref name=":1">אוריה פלדמן, צמחי התנ"ך, תל אביב: דביר, 1956, עמ' 213</ref><ref>יהודה פליקס, עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 144, 248–249</ref><ref name=":3" />

=== שקד ===
שקד
רבים מהחוקרים זיהו את הלוז עם השקד המצוי, על פי הערבית והארמית.<ref>Michael Zohary, Plants of the Bible, Cambridge: Cambridge University Press, 1982, pp. 66–67.</ref><ref>Harold N. Moldenke and Alma L. Moldenke, Plants of the Bible, Waltham, MA: Chronica Botanica Co., 1952, pp. 35–38.</ref> זאת למרות שהשקד מופיע בשמו ארבע פעמים במקרא, כולל פעם אחת בספר בראשית. זיהוי הלוז עם השקד היה מקובל על רבים מהמפרשים. כך למשל כותב האבן עזרא:

זיהוי הלוז עם השקד מופיע גם בתרגום עקילס ליוונית, וככל הנראה גם בחלק מהמדרשים, כפי שציינו כבר בעלי התוספות.<ref>. .</ref><ref>איילת-השחר הראובני, "הלבנה, הלוז והערמון", בצרון כג, תשי"א, עמ' 30–32</ref><ref name=":1" /><ref>יהודה פליקס, עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 143–148, 249</ref><ref name=":3" />

=== מין לא ידוע ===
חלק מהמפרשים כתבו שהעצים המוזכרים בפסוק הם מיני עצים, או "מיני ארזים", ללא פירוט.<ref>. בכור שור שם.</ref><ref name=":3" /> החוקר אוריה פלדמן סבר שאין למצוא את זהות הלוז, כשהוא דוחה את זיהוי הלוז עם השקד, בין היתר משום ש"קשה להניח כיצד זה נפל השקד לחברת הלבנה והערמון".<ref name=":1" />

== לקריאה נוספת ==
* איילת-השחר הראובני, "הלבנה, הלוז והערמון", בצרון כג, תשי"א, עמ' 30–33
* אוריה פלדמן, צמחי התנ"ך, תל אביב: דביר, 1956, עמ' 213
* יהודה פליקס, עצי פרי למיניהם - צמחי התנ"ך וחז"ל, ירושלים: ראובן מס, 1994, עמ' 143–149, 248–250
* זהר עמר, צמחי המקרא, ירושלים: ראובן מס, 2012, עמ' 118–119

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צמחי המקרא
פלסטרים (שיר)

"פלסטרים" הוא שיר של הזמר הישראלי אושר כהן, השיר יצא לאור ב-21 באפריל 2024.

== רקע ==
אושר כהן שחרר את השיר, "פלסטרים", ביום הראשון האחרון אך למאקו, נודע כי השיר שכהן כתב והלחין היה מיועד במקור לזמר אחר, שהחליט לוותר עליו. לפי גורמים בתעשיית המוזיקה, מי שהיה אמור להוציא את השיר במקור היה חברו הטוב של כהן, רועי סנדלר. לפני למעלה משנתיים סנדלר הקליט את השיר, ובסוף נאלץ לוותר עליו עקב נסיבות.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי אושר כהן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אושר כהן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אושר כהן
הימים הארוכים העצובים

"הימים הארוכים העצובים" הוא שיר שנכתב על ידי אריק איינשטיין והלחין שלום חנוך.

השיר מופיע באלבום "מזל גדי", אלבומו השני של איינשטיין, שיצא בשנת 1968. זהו האלבום הראשון בו לראשונה איינשטיין ושלום חנוך שתפו פעולה.<ref></ref> את העיבוד עשה המעבד המוזיקלי אלכס וייס וליוותה אותו תזמורת סי.בי.אס., שחנוך הביע חוסר נחת מעיבודיו של וייס ללחניו, שכוונו יותר למוזיקת רוק.<ref></ref> בקליפ שצולם לשיר מופיעה ציפי רפאלי (כשהיא בת 13) - דוגמנית עבר ואמה של בר רפאלי.<ref></ref> זהו הקליפ הראשון שצולם לטלוויזיה בארץ.<ref></ref> 16 שנה לאחר מכן הקליט אריק מחדש את השיר בעיבוד אחר לאלבומו "ארץ ישראל הישנה והטובה חלק ה' - נוסטלגיה".

== גרסאות כיסוי ==
בתוכניתו, לילה גוב, ביצע את השיר גידי גוב עם לאה שבת.<ref></ref> עיבוד מחודש הוציאו דניאל רובין, ניר שלמה ויובל כהן בנובמבר 2023.<ref></ref> במרץ 2024 ביצעו חברי זהו זה! את השיר בתוכניתם.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1968
קטגוריה:סינגלים מ-1968
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
הדיוויזיה ה-92 (ארצות הברית)

הדיוויזיה ה-92 הייתה דיוויזיית חיל רגלים אפרו-אמריקאית של צבא ארצות הברית. הדיוויזיה פעלה במהלך מלחמת העולם הראשונה, מלחמת העולם השנייה ומלחמת קוריאה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-24 באוקטובר 1917 במהלך מלחמת העולם הראשונה, תחת פיקודו של מייג'ור גנרל צ'ארלס סי באלו, שפיקד עליה במשך רוב שנות קיומה. הדיוויזיה כללה ברובה קצינים וחיילים שחורים ששירתו במסגרת "נפרד אבל שווה". היא הורכבה מחטיבת הרגלים ה-183 עם רגימנטים הרגלים ה-365 וה-366, וחטיבת הרגלים ה-184 עם רגימנטים הרגלים ה-367 וה-368, יחד עם יחידות תומכות של ארטילריה, הנדסה, רפואה ויחידות איתות. הדיוויזיה נשלחה לחזית המערבית כחלק מחיל המשלוח של ארצות הברית, שם לחמה במתקפת מז-ארגון לצד הצבא הצרפתי. הדיוויזיה ספגה במהלך הלחימה 1,647 נפגעים: 120 הרוגים ו-1,527 פצועים, ובשנת 1919 פורקה הדיוויזיה.

הדיוויזיה הופעלה מחדש כדיוויזיית חיל רגלים עם הכינוי "צבעוני", בפיקודו של מייג'ור גנרל אדוארד אלמונד, ב-15 באוקטובר 1942, עשרה חודשים לאחר הכניסה האמריקנית למלחמת העולם השנייה. הם שובצו לפורט הואצ'ורה, אריזונה ואומנו בארצות הברית במשך כמעט שנתיים. בסוף יולי 1944, רגימנט הרגלים ה-370 נשלח לאיטליה וצורף זמנית לדיוויזיית השריון הראשונה. שאר הדיוויזיה נשלחה אל מעבר לים בספטמבר אותה שנה, והדיוויזיה כולה השתתפה בקרבות כבדים במהלך שארית המערכה האיטלקית, ובכלל זה בחדירת הקו הגותי ומתקפת האביב של בעלות הברית בצפון איטליה, כחלק מהארמייה החמישית. הדיוויזיה הייתה דיוויזיית הרגלים האפרו-אמריקאית היחידה שהשתתפה בלחימה באירופה במהלך מלחמת העולם השנייה. הדיוויזיה ספגה בקרבות 2,997 נפגעים, בכלל זה 548 הרוגים ו-2,187 פצועים.

עם פרוץ מלחמת קוריאה אורגנה הדיוויזיה מחדש בפורט מקלין, אריזונה. בשל הצו המבצעי 9981 משנת 1948 אשר ביטל את ההפרדה בין הכוחות המזוינים של ארצות הברית, הדיוויזיה הפכה ליחידה מעורבת עם חיילים לבנים ושחורים. נותרו כמה היבטים מעברה כיחידה מופרדת, כולל הכינוי שלה "חיילי באפלו" וסמל של ביזון אמריקאי שחור. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה הביתה לארצות הברית ופורקה ב-29 ביוני 1953.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.lonesentry.com/usdivisions/history/infantry/division/92nd_infantry_division.html הדיוויזיה ה-92] 

92
92
92
דיוויזיית המילואים ה-148 (ורמאכט)

דיוויזיית המילואים ה-148 (בגרמנית: 148. Reserve-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הורמאכט אשר לחמה במלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
בדצמבר 1939 הוקמה דיוויזיה 148, שבסיסה בגלייביץ' שבמחוז צבאי VIII, ככוח מחליף של הדיוויזיה ה-168 ולאחר מכן שונה שמה לדיוויזיה מס' 148 בינואר 1940, שביוני 1941 הועברה למץ.

דיוויזיה מס' 148 שונתה לדיוויזיית המילואים ה-148 באוקטובר 1942 כאשר צבא המילואים אורגן מחדש. בדצמבר 1942 הועברה הדיוויזיה לשלזיה. במאי 1943 הועברה הדיוויזיה לאזור טולוז בדרום צרפת, כחלק מהקורפוס ה-66 שהיה חלק מהארמייה ה-19 במסגרת קבוצת ארמיות D.

במהלך נחיתות בעלות הברית בדרום צרפת במבצע דרגון ב-15 באוגוסט 1944, חלקים מהדיוויזיה, שהייתה חלק מקבוצת ארמיות G מאז יולי, ביצעו ניסיון מתקפת נגד לא מוצלח נגד כוחות בעלות הברית ליד קאן ונעו לאורך קוט ד'אזור לכיוון האלפים הימיים. יחד העם דיוויזיה ההררית ה-8, אלו היו שתי הדיוויזיות הגרמניות היחידות שבסיסן בדרום צרפת שנסוגו לכיוון איטליה לאחר פלישת בעלות הברית לדרום צרפת. במהלך נסיגתה, הדיוויזיה הייתה מעורבת בקרבות הגנה נגד כוחות בעלות הברית ונגד כוחות הרזיסטאנס. בספטמבר 1944 היא שובצה בארמיית ליגוריה של קבוצת ארמיות C והופקדה על הגנת המעברים האלפיניים לצרפת.

ב-18 בספטמבר 1944 שונה שמה של הדיוויזיה לדיוויזיית הרגלים ה-148.

== מפקדים ==
* קונרד שטפנוס (1 בדצמבר 1939–7 בפברואר 1940)
* הרמן בטכר (7 בפברואר 1940–10 בפברואר 1942)
* הוברט גרקה (10 בפברואר 1942–2 באפריל 1942)
* הרמן בטכר (2 באפריל 1942–1 באפריל 1943)
* פרידריך-וילהלם פון רוטקירך אונד פנטן (1 באפריל 1943–25 בספטמבר 1943)
* אוטו פרטר-פיקו (25 בספטמבר 1943–18 בספטמבר 1944)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/DivisionNr/DivisionNr148-R.htm הדיוויזיה מס' 148] באתר lexikon-der-wehrmacht 
* [https://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/ResDiv/148ResDiv.htm דיוויזיית המילואים ה-148] באתר lexikon-der-wehrmacht 

141
פורנוגרפיית דיפ-פייק

דוגמה לתמונת מקור של אישה לבושה (דיוקן של [[סימונטה וספוצ'י מאת סנדרו בוטיצ'לי) שהופשטה באמצעות טכנולוגיית דיפ-פייק]]
פורנוגרפיית דיפ-פייק (באנגלית: Deepfake pornography), או פורנו AI, היא סוג של פורנוגרפיה הכוללת תמונות, וידאו וקובצי קול, אשר מפוברקים לחלוטין למרות שהם עשויים להיראות אותנטיים, ואשר נוצרו באמצעות טכנולוגיות בינה מלאכותית. יישומי בינה מלאכותית מסוימים מסוגלים בין היתר להחליף את הפנים של אנשים שונים בסרט פורנוגרפיים קיימים, לדמות את הבעות הפנים של אדם אחר ולהחליף את הקול המקורי בקול של אדם אחר. באופן זה ניתן באמצעות אותן הטכנולוגיות לייצר תכנים בהם לכאורה גברים/נשים מסוימים/ות אומרים/ות או עושים/ות מעשים שהם/הן מעולם לא ביצעו בפועל.<ref></ref>. הטכנולוגיה הזאת מעניקה למשתמשים אפשרות לייצר סרטים ותמונות פוגעניים מבחינה מוסרית ועברייניים מבחינה חוקית - במיוחד כאשר אנשים מסוימים - בעיקר נשים - שולבו בסרטים ו/או תמונות פורנוגרפיים/יות ללא הסכמתם/ן.

במקרים מסוימים סרטוני פורנוגרפיית דיפ-פייק משמשים אף כסוג של פורנוגרפיית נקם שמטרתה להשפיל ולהעניש אנשים מסוימים.

לאורך השנים נעשו מאמצים להילחם בתופעה כמו בין היתר באמצעות פתרונות טכנולוגיים שמטרתם לזהות ולמנוע את היצירה וההפצה של פורנוגרפיית דיפ-פייק. ישנם כיום יישומים אשר זמינים לציבור כמו Deepware ו-Video Authenticator של מיקרוסופט אשר מאפשרים למשתמשים להעריך את האותנטיות של סרטונים החשודים כסרטוני דיפ-פייק.

מבחינה משפטית, בשל היעדר חקיקה ספציפית המתייחסת לפורנוגרפיית דיפ-פייק לרוב חוקי פורנוגרפיית נקם ותביעות נזיקין הם החוקים הרולוונטים במקרים מהסוג הזה, אם כי בפועל החוקים הנוגעים לפורנוגרפיית נקם משתנים באופן ניכר ממדינה למדינה,<ref name="Kirchengast 308–323"></ref> וקשה במיוחד להפסיק לחלוטין את ההפצה של פורנוגרפיית דיפ-פייק.

בעוד שהדבקת הפנים של ידוענים על גבי תצלומים פורנוגרפים באמצעות תוכנות עריכת תמונות היא תופעה שהייתה קיימת במשך שנים רבות לפני תופעת פורנוגרפיית הדיפ-פייק, ההפקה של פורנוגרפיית דיפ-פייק היפר-ריאליסטית באמצעות יישומי בינה מלאכותית היא תופעה שהחלה רק לקראת סוף העשור השני של המאה ה-21.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פורנוגרפיה
קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:פשעי מחשב
קטגוריה:התעללות מינית
קטגוריה:תוכנות בינה מלאכותית
לכבוד הקיץ

"לכבוד הקיץ" הוא שיר בביצוע להקת "גזוז", שנכלל באלבומהּ הראשון של הלהקה, "גזוז", שיצא לאור ב־1979. דני סנדרסון כתב והלחין את השיר.

== מצעדי פזמונים ==
"לכבוד הקיץ" הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג' ב־13 ביוני 1979, זכה להצלחה וצעד 15 שבועות, עד 3 באוקטובר 1979, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הראשון למשך שבועיים, החל מ־21 באוגוסט 1979. במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשל"ט של התחנה השיר דורג במקום ה־23 (השיר "תשע בכיכר" מאותו אלבום דורג באותו מצעד במקום ה־12). במצעד הזה זכתה הלהקה בתואר "להקת השנה". במצעד השנתי של גלי צה"ל השיר דורג במקום ה־27.

== מיקומי שיא ==
=== מצעדים שבועיים ===

=== מצעדי סוף שנה ===

== קישורים חיצוניים ==

* [https://genius.com/Gazoz-lichvod-hakayitz-lyrics מילות השיר "לכבוד הקיץ"], באתר Genius
* [https://youtu.be/XYpWCoqirPM?si=W-3J6vmliissox_t "לכבוד הקיץ", אודיו], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1979
קטגוריה:סינגלים מ-1979
קטגוריה:שירי גזוז
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דני סנדרסון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דני סנדרסון
קיץ
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
הדיוויזיה ה-148 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-148 (בגרמנית: 148. Infanterie-Division) הייתה דיוויזיית חיל רגלים של הורמאכט במלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה ב-18 בספטמבר 1944 על ידי שינוי שמה של דיוויזיית המילואים ה-148, ובתקופה שלאחר מכן נפרסה הדיוויזיה בפעולות נגד פרטיזנים בגבול בין טוסקנה וליגוריה, כאשר יחידות הדיוויזיה השתתפו בכמה פעולות נגד כנופיות גדולות יותר של פרטיזנים עם כוחות אחרים. בין סוף נובמבר לתחילת דצמבר 1944, מבצעי קטילינה וברברה בהרי האפנינים בין לה ספציה ומאסה קררה הביאו למקרי מוות רבים, כולל בקרב אזרחים. ב-5 בפברואר 1945, הייתה זו דיוויזיית הרגלים ה-148, שהוצבה במערב האלפים האפואיים, שהדפה בהצלחה מתקפה גדולה של בעלות הברית בחוף הטירני. במהלך מבצע קדנציה רביעית, דיוויזיית הרגלים האמריקאית ה-92 הייתה אמורה להתקדם לתוך ורסיליה ולשחרר את העיר מאסה, אך זה נכשל עקב התנגדות גרמנית וחוסר ניסיון של כמה כוחות בעלות הברית. באביב 1945 לחמה הדיוויזיה כנגד כוחות הארמייה האמריקאית החמישית במהלך מתקפת האביב של בעלות הברית בצפון איטליה, וב-28 באפריל נפלו שרידי הדיוויזיה ודיוויזיית הפאנצרגרנדיר ה-90 בשבי כוח המשלוח הברזילאי.

== פשעי מלחמה ==
בנוסף לפעולות הלחימה נגד פרטיזנים שכבר הוזכרו לעיל, שבהן פרסה בין היתר דיוויזיית הרגלים ה-148 חיילים, הירי ב-14 אזרחים ברגנאנו קסטלו, מחוז בעיריית קאסולה בלוניג'יאנה במחוז מאסה-קררה בטוסקנה, התרחש ב-23 בנובמבר 1944, רק לוחמי הדיוויזיה היו מעורבים, כך שללא ספק ניתן לייחס את הטבח הזה לחיילי דיוויזיית הרגלים ה-148.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Infanteriedivisionen/148ID-R.htm הדיוויזיה ה-148] באתר lexikon-der-wehrmacht 

148
אדנה צ'אפי הבן

אדנה רומנסה צ'אפי הבן (באנגלית: Adna Romanza Chaffee Jr.; 23 בספטמבר 1884 – 22 באוגוסט 1941) היה קצין בצבא ארצות הברית, שנקרא "אבי הכוח המשוריין" על תפקידו בפיתוח כוחות הטנקים של צבא ארצות הברית.

== ראשית חייו ==
צ'אפי נולד בג'נקשן סיטי, קנזס, ב-23 בספטמבר 1884, לאביו, לוטננט גנרל אדנה ר. צ'אפי, ולאמו, אנני פרנסיס רוקוול. הוא הוסמך כלוטננט פרשים ב-1906 לאחר סיום לימודיו באקדמיה הצבאית של ארצות הברית. הוא היה במקום ה-31 מתוך 78 תלמידים בכיתתו. <ref></ref> צ'אפי למד לרכוב על סוס מגיל צעיר, ולימים יזכה להכרה כ"פרש הטוב ביותר של הצבא".

עם מות אביו ב-1914, הוא ירש את תואר עמית מדרגה ראשונה של המסדר הצבאי של הלגיון הנאמן של ארצות הברית.

== קריירה צבאית ==
מ-1914 עד 1915 הוצב צ'אפי ברגימנט הפרשים ה-7 בפיליפינים, ומ-1916 עד 1917 הוצב צ'אפי לווסט פוינט כמדריך הפרשים הבכיר במחלקה הטקטית. כאשר ארצות הברית נכנסה למלחמת העולם הראשונה באפריל 1917, צ'אפי הועלה באופן זמני לדרגת מייג'ור והוצב כשליש של הדיוויזיה ה-81 כפי שהתארגנה במחנה ג'קסון, קרוליינה הדרומית. במהלך המלחמה שירת צ'אפי כעוזר קצין מבצעים G3 בקורפוס האמריקאי הרביעי, ולאחר מכן חזר לדיוויזיה ה-81 כ-G3 במהלך התקפות סן-מייל ומז-ארגון. הוא הועלה לדרגת קולונל זמנית, הוא הפך ל-G3, הקורפוס השלישי בתום המלחמה, ונשאר בצבא לתפקידי כיבוש ב-1919.<ref name="Arlingtoncemetery"></ref>

לאחר המלחמה, הוא חזר לדרגה הסדירה שלו של קפטן פרשים והפך למדריך בבית בית הספר למטכ"ל ובבית הספר הצבאי של הקו בפורט לוונוורת'. במהלך שנות ה-20, הוא עזר לפתח את מושגי השריון ותורת העתיד. הוא חזה ב-1927 שצבאות ממוכנים ישלטו במלחמה הבאה ועזר למאמץ הראשון לפתח כוח משוריין של צבא ארצות הברית. בשנת 1931, לוטננט קולונל צ'אפי שהועלה לאחרונה לתפקיד הקצין המבצע של דיוויזיית הפרשים ה-1 העוברית, שם המשיך לפתח ולהתנסות עם כוחות שריון והפך לתומך האמריקאי המוביל של לוחמה ממוכנת. מ-1934 עד 1938, צ'אפי הוצב במחלקת המלחמה כראש ענף התקציב והתכנון החקיקתי. לאחר מכן חזר צ'אפי לדיוויזיית הפרשים הראשונה בפורט נוקס, שם הועלה לדרגת בריגדיר גנרל וקיבל את הפיקוד על הבריגדה הממוכנת ה-7. צ'אפי הוביל את היחידה דרך תמרוני לואיזיאנה ופלטסבורג בשנים 1939–1940, שם עזר בפיתוח דוקטרינת הצבא עבור יחידות משוריינות וממוכנות. <ref></ref>

ביוני 1940 מונה צ'אפי למפקד חיל השריון, וקיבל אחריות על שילוב כל זרועות הצבא בלוחמה ממוכנת. הוא מילא תפקיד מרכזי בפיתוח ובייחוד של דיוויזיות חי"ר משוריינות וממוכנות חדשות למלחמת העולם השנייה. <ref></ref> צ'אפי הועלה לדרגת מייג'ור גנרל באוקטובר 1940, וקיבל את הפיקוד על קורפוס השריון הראשון.

כשצ'אפי חלה בסרטן החליף אותו כמפקד הקורפוס צ'ארלס ל. סקוט. צ'אפי מת בבוסטון ב-22 באוגוסט 1941. הוא נקבר ליד אביו בבית הקברות הלאומי ארלינגטון.

== הנצחתו ==
הטנק הקל M24 צ'אפי נקרא על שמו.

פורט צ'אפי, ליד פורט סמית', ארקנסו, נקרא לכבודו.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גנרלים אמריקאים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מעוטרי מדליית השירות המצוין (צבא ארצות הברית)
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הלאומי ארלינגטון
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1884
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1941
Xiaomi Mi Band

ה - Xiaomi Mi Band הוא גשש פעילות לביש המיוצר על ידי Xiaomi, המוצר נחשף במהלך אירוע השקה של Xiaomi ב-22 ביולי 2014. מאמר זה עוסק בעיקר ב - Mi Band המקורי; לגרסאות מאוחרות ועדכניות יותר ישנם מאמרים נפרדים.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מחשוב לביש
99 Nights

הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הקנדית שרלוט קארדין. האלבום יצא לאור ב-25 באוגוסט 2023, על ידי חברת התקליטים Cult Nation Records.<ref></ref> קארדין תיארה את האלבום כ"יומן מוזיקלי" ו"פסקול הקיץ [2021] שלה".<ref></ref>

==קבלת פנים==
לוס רובינסון ממגזין "דיילי טלגרף" העניקה לאלבום 4 מתוך 5 כוכבים והחמיאה ל"קול השועל" של קארדין ש"מסוגל לשאת כמעט כל מנגינה". היא תיארה את האלבום כ"מבוא קליט לאמן איכותי" עם "סינקופציות סקסיות-טרפיות" ו"גיטרות גלישה רוק מהדהדות".<ref name="Telegraph"></ref>

האלבום קיבל שתי מועמדויות לפרס ג'ונו בטקס פרסי ג'ונו לשנת 2024, עבור אלבום השנה ואלבום הפופ של השנה.<ref>[https://www.cbc.ca/music/junos/juno-awards-2024-nominations-charlotte-cardin-daniel-caesar-talk-1.7105439 "Here are all the 2024 Juno nominees"]. CBC Music, February 6, 2024.</ref> "Confetti" היה מועמד לסינגל השנה, קארדין ומשתפי הפעולה שלה לכתיבת השירים ג'ייסון ברנדו ולובלין היו מועמדים לכותב השירים של השנה על "Confetti", "Daddy's a Psycho" ו-"Jim Carrey", וברנדו, לובלין, מתייה, סנצ'ל וסם אוונט היו מועמדים למפיק השנה על "Confetti" ו-"Jim Carrey".<ref name="Telegraph"/>

==רשימת רצועות==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable sortable"
|+ תאריכי יציאות לאור ופורמטים עבור 
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט (ים)
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!rowspan="2" |כלל העולם
|25 באוגוסט 2023
|הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה • תקליטור • תקליט
|Cult Nation Records
|<ref></ref><ref></ref><ref name="Apple Music"></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2023
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דיגיטל פארם אנימלס
זיכרון הצדק

זיכרון הצדק (באנגלית: The Memory of Justice) הוא סרט תיעודי שביים מרסל אופולס. הסרט עוסק בעיקר בפשעי מלחמה ובמשפטי נירנברג.

הסרט נוצר בהשראת ספרו של טלפורד טיילור מ-1970, "". טיילור מתראיין בהרחבה במהלך הסרט, אך אופולס מתייחס לספר כנקודת מוצא לבחינת האפשרות שאנשים ישפטו זה את זה, במיוחד לאור התנהגותם בהקשרים אחרים, כמו גם התמודדות עם אחריות אישית מול אחריות קולקטיבית. הסרט דן ברעיון שכל קבוצה שלטונית מסוגלת לבצע פשעי מלחמה.

לסרט הייתה התחלה קשה. הוא מומן במקור בקיץ 1973 על ידי ה-BBC, , וחברה פרטית שבסיסה בלונדון, Visual Program Systems (VPS); זו האחרונה רצתה שהסרט יעסוק בעיקר במעורבותה של ארצות הברית בווייטנאם ובמעורבותה של צרפת באלג'יריה.

הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע בקאן 1976, אך לא צורף לתחרות הראשית.

הסרט שוחזר על ידי ב-2015. גרסה משוחזרת זו הוקרנה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו בספטמבר 2015, ובפסטיבל הסרטים של לונדון באוקטובר 2015.

בשנת 2017 התייחס אופולס לסרט כ"עבודה האישית והכנה ביותר שעשיתי אי פעם."

== משתתפים (רשימה חלקית) ==
* יהודי מנוחין
* רוברט קמפנר
* גוסטב מארק גילברט
* קרל דניץ
* אלברט שפר
* דניאל אלסברג
* ביאטה קלרספלד
* סרז' קלרספלד
* הנס-יואכים קולנקאמפף
* ולטר ורלימונט
* בנג'מין פרנץ
* אדגר פור
* הנס קרל
* ג'ון קנת גלבריית
* אנרי אלג
* אויגן קוגון
* גרהרד רוזה
* ריצ'רד פאלק

=== קטעי ארכיון ===
* ג'פרי לורנס
* פאן טי קים פוק
* רוברט ה. ג'קסון
* הרמן גרינג
* רודולף הס
* יואכים פון ריבנטרופ
* אדולף היטלר

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
חביבי יא עיני

"חַבִּיבִּי יַא עֵינִי" (בערבית: "حبيبي يا عيني") הוא שיר משנת 1983 של הזמרת הלבנונית מאיא יזבכ.

== רקע ==
השיר "חביבי יא עיני" הושר במקור על ידי הזמרת מַאיַא יַזְבֶּכּ , בת העדה הנוצרית בלבנון<ref name=":0"></ref>. המילים והלחן חוברו על ידי אביה, ג'ורג' יזבכ בשנת 1983, מלחין לבנוני שהלחין שירים גם לזמרים ידועים כמו ג'ורג' וסוף. אחיה, נגן ההקשה באסם יזבכ, משתתף גם הוא בשיר. המנגינה הקצבית שחיבר אביה הפכה את השיר לפופולרי בקרב רקדניות מחול מזרחי<ref></ref><ref name=":1" />. בשנת 2011 ניסתה יזבכ לעשות קאמבק, באמצעות עיבוד מחודש של השיר, אך הניסיון לא זכה להתרומם. בשנת 2022 חזרה יזבכ לתודעה הציבורית עם ביצוע של השיר "חביבי יא עיני" בפסטיבל "הזמן היפה" בלבנון, שבלט במיוחד על פני המשתתפות האחרות<ref></ref>.

השיר זכה לגרסאות כיסוי שונות בעולם הערבי, כמו הזמרות נורהאן, מרים פארס , נאנסי עג'רם, הייפא והבי וכן גם על ידי זמרים ישראלים כמו שריף, סמיר שוקרי, ג'ורג' בר, חיים משה, אישתאר<ref name=":1"></ref>, רינת בר<ref></ref>, תזמורת ירושלים מזרח ומערב, הפרויקט של רביבו, ליאור נרקיס ונסרין קדרי<ref></ref>, זהבה בן<ref></ref>, אלי לוזון<ref></ref> ואתי לוי<ref></ref>. הגרסה של סמיר שוקרי, חציה עיבוד לשיר המקורי וחציו השני של השיר המצרי "יַא תַאעֶבְּנִי", חלק משיר ארוך יותר של אחמד עדוויה, שנקרא "יַא בַּלַדִי יַא וַאד"<ref name=":0" />.

בשנת 2018 פורסם בתקשורת הערבית כי זמר ישראלי אלמוני בשם יוסי ברדא "גנב" את הלחן של השיר, כדי להעמיד שיר תמיכה בבנימין נתניהו<ref></ref>.

== מילים ==
לאורך השיר חוזרות מילותיו הראשונות, שמהן נגזר שמו: "יא חביבי יא עיני; יא עיני יא לילי; יא מסהר עיני; בנהארי ולילי" (يا حبيبي يا عيني; يا عيني يا ليلي; يا مسهّر عيني; بنهاري وليلي). פירושן: "אהובי, עיניים שלי, אתה המדיר שינה מעיני, בימים ובלילות". מוטיב העיניים חוזר לאורך השיר, והזמרת מייחלת ומתגעגעת לעיניו השחרחרות של אהובה ("אַבּוּ סַמְרַא"; أبو سمرا). "חי אלוהים התגעגעתי, בחיי עיניך" (والله اشتقنا وحياة عيونك; ואללה אשתקנא, וחיאת עיונכ), "הו הפרידה שלנו, התגעגעתי לעיניך" (يا مفارقنا اشتقنا لعيونك; יא מפארקנא, אשתקנא לעיונכ), "התגעגעתי לעיניך השחרחרות, בנוכחותך הירח בלילה מתוק יותר" (بوجودك يا أبو سمرا بيحلى السّهر باللّيل; בוג'ודכ יא אבו סמרא, ביחלא אלסהר באלליל).

== קישורים חיצוניים ==
* [https://tjo.co.il/new/wp-content/uploads/2021/08/daat-basbusa.pdf חביבי יא עיני - حبيبي يا عيني], תזמורת ירושלים מזרח ומערב

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1983
קטגוריה:סינגלים מ-1983
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי רינת בר
קטגוריה:שירים בערבית
קטגוריה:שירי אהבה
עזרת ישראל מיד צר

עזרת ישראל מיד צר הוא אחד הגדרים של מלחמת מצווה. מלחמות מסוג זה הן חלק ניכר מהמלחמות בתנ"ך. לדעת כמה אחרונים נוהגים כל דיני מלחמת מצווה במלחמות מסוג זה גם בזמן הזה, שבו אין לישראל מלך וסנהדרין. 
לדעת רבים מלחמות ישראל נחשבות ל"עזרת ישראל מיד צר".

ההסבר הפשוט למלחמה מסוג זה הוא עצם הצלת הנפשות, אך יש שנתנו הסברים אחרים לכך.
בתלמוד ירושלמי מובאת שיטת רבי יהודה: "מלחמת חובה כגון ".

==מלחמות להצלת ישראל בתנ"ך==
רבות מהמלחמות בין ישראל לעמים המתוארות בתנ"ך היו מלחמות של הצלה מרדיפה או משעבוד, והן עונות לקריטריון זה של מלחמת מצווה. חלק ממלחמות אלה הן:
* מלחמת אהוד בן גרא במואב - לפי המסופר בספר שופטים, חלק משבטי ישראל השתעבדו לעגלון מלך מואב במשך שמונה עשרה שנה. השופט אהוד בן גרא נקט בפעולה נועזת בה הרג את המלך עגלון. ולאחר מכן פלש לשטח מואב יחד עם צבא גדול ונלחם במואב. בעקבות הניצחון והמורא הגדול שהטיל אהוד על המואבים, שרר שלום באזור זה במשך שמונים שנה.
* מלחמת ברק בן אבינעם ביבין מלך כנען - ישראל השתעבדו ליבין מלך כנען. בראש צבאו של יבין עמד שר הצבא סיסרא, ובצבאו היו תשע-מאות רכב ברזל. דבורה הנביאה הזמינה את ברק בן אבינעם לצאת למלחמה כנגד סיסרא. צבאו של ברק נערך בהר תבור, והביס את יבין באזור נחל קישון. כאשר נטש סיסרא את מרכבתו ונמלט ברגליו, הרגה אותו בעורמה יעל אשת חבר הקיני. כתוצאה מניצחון זה שרר שלום במשך ארבעים שנה.
* מלחמת גדעון בן יואש במדין - השופט גדעון בן יואש הוביל את בני ישראל במלחמת מדין כנגד מדין, עמלק ובני קדם, כאשר העמים האלה שיעבדו את ישראל שעבוד קשה.
* מלחמת יפתח הגלעדי בבני עמון - עמון נלחמו בישראל. זקני ישראל קראו ליפתח הגלעדי לעזרה, ובקשו ממנו שיוביל אותם במלחמה. יפתח יצא למלחמה והביס את בני עמון תבוסה מוחצת, .

==בזמן הזה==
לגבי מלחמות שנחשבות כמלחמת מצווה מטעמים אחרים, כתבו כמה ראשונים שנדרש לכך מלך וסנהדרין ושעם ישראל ישב על אדמתו. לעומת זאת, מלחמה להצלת ישראל, מופיעה בשולחן ערוך. וכתבו כמה אחרונים שמלחמה זו נחשבת למלחמת מצווה גם בזמן הזה.

==לקריאה נוספת==
*
* הרב אלי ברוך שולמן, [https://www.yutorah.org/lectures/706592 מלחמת מצווה ועזרת ישראל מיד צר], באתר ישיבת רבנו יצחק אלחנן

==הערות שוליים==

קטגוריה:הלכות צבא ומלחמה
קטגוריה:הצלת נפשות בהלכה
אסתי פשין

אסתי פשין (נולדה ב-1973) היא מנהלת מפעל הסייבר של התעשייה האווירית ובעבר מנכ"לית שדולת ההיי-טק בכנסת.

== ביוגרפיה ==
פשין נולדה ב-1973 בירושלים. אביה, ד"ר יעקב פשין, היה מצאצאיו של יוסף זונדל מסלנט ועבד כאורתופד בבית החולים אסף הרופא. אימה, ריבה אביעד, הייתה המנהלת בפועל של האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך.

את שירותה הצבאי עשתה ביחידה 8200 והשתחררה בתום שירות של 11 שנים בדרגת רב-סרן.<ref></ref> ב-2012 השלימה תואר ראשון במחשבים וניהול מהאוניברסיטה הפתוחה, וב-2018 סיימה תואר שני בניהול באוניברסיטת תל אביב.

== קריירה מקצועית ==
בשנים 2007–2009 הייתה מנכ"לית חברת הסייבר לתשתיות קריטיות Waterfall.

ב-2013 הצטרפה לתעשייה האווירית והקימה בה את מינהל הסייבר, ובינואר 2017 בחר בה דירקטוריון החברה לעמוד בראש מפעל חדש לפרויקטים בתחום הסייבר במסגרת פעילות החברה הבת אלתא.<ref></ref><ref></ref>

כמו כן, הייתה פשין פעילה בין השנים 2009–2019 בשדולת ההייטק בכנסת, בהתנדבות, וכיהנה כמנכ"לית השדולה.<ref></ref> במסגרת תפקידה קידמה את הצעת "חוק האותיות הקטנות", שנועדה להורות לבנקים להגדיל את האותיות בדוחות, במכתבים ובחשבונות שהם שולחים לקשישים. ההצעה נולדה בעקבות מאבק מתמשך של סבתה מצד אימה של פשין, ניצולת השואה אהובה הלוי לוין, בבנק ישראל.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
פשין מחזיקה ברישיון טיס אזרחי וחברה באיגוד לתעופה ספורטיבית,<ref></ref> לאחר שהתגברה על פחד מטיסה.<ref></ref>

ב-2016 נבחרה למקום ה-27 ברשימת 50 הנשים המשפיעות בישראל של מגזין פורבס.<ref></ref> ב-2017 נבחרה למקום ה-47 ברשימת 50 הנשים המשפיעות של עיתון גלובס,<ref></ref> ובמקום ה-18 ברשימת 100 המשפיעים של מגזין דה-מרקר.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יחידה 8200
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:התעשייה האווירית לישראל: מנהלי מפעלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1973
TRACE

(Transition Region and Coronal Explorer (TRACE (מוכר גם כ-Explorer 73 ו-SMEX-4) היה טלסקופ חלל שהיה חלק של תוכנית אקספלורר במסגרת מיזם ללוויינים זולים. הוא פעל כ-12 שנים בתחום חקר השמש.

==משימה==
מטרת המערכת הייתה לבצע חקר של פעילות עטרת השמש ופעילות השדה המגנטי של השמש.

הלוויין נבנה במרכז החלל גודרד. טלסקופ שהותקן על הלוויין נבנה על ידי לוקהיד מרטין כאשר החלק האופטי סופק של ידי הסמית'סוניאן. טלסקופ פעל בתחום על-סגול. טלסקופ צויד ברגש CCD. תחום התצפית של המכשיר היה 8.5 דקות זוויתיות עם רגישות של כשנייה זוויתית. פאנל סולארי היה יכול לספק 85 ו"ט. בנוסף לכך על הלוויין הותקנה סוללת מצברים שהייתה יכולה לספק חשמל במשך 9 שעות. הנתונים שהתקבלו נשמרו בדיסק בעל יכולת של 300 מגה בייט. קצב העברת הנתונים לתחנת בקרה היה עד 2.25 מגהביט בשנייה.

השיגור בוצע בהצלחה ב-2 באפריל 1998 מבסיס חיל האוויר ונדנברג. הלוויין פעל במסלול מסונכרן-שמש בגובה של כ-530 ק"מ. אורך חיים המתוכנן היה שנה אך המכשיר פעל כ-12 שנים. הלוויין פעל בתאום עם לוויין נוסף לחקר השמש "SOHO".

על בסיס נתונים שהתקבלו פורסמו מעל ל-1000 מאמרים מדעיים.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://sdowww.lmsal.com/TRACE/ תיאור המשימה באתר לוקהיד מרטין]
* [https://web.archive.org/web/20120726082944/http://sunland.gsfc.nasa.gov/smex/trace/ תיאור באתר נאס"א]

קטגוריה:טלסקופי חלל בחלקים הבלתי נראים של הספקטרום
קטגוריה:לוויינים אמריקאיים