OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פנים ושמות

פנים ושמות הוא האלבום השני של הזמר דני רובס, שיצא בשנת 1987.

== הפקה ==
את האלבום הפיק נתן כהן. הוא הצליח יותר מקודמו והגיע למעמד אלבום פלטינה כאשר נמכר בכ-40 אלף עותקים, למרות התנאים הקשים שבהם הוקלט – קשיי מימון הכתיבו צוות מצומצם של נגנים.

השירים הבולטים מהאלבום הם "פנים ושמות", "לא נרדמת תל אביב", "זה לא אני", "מחר הוא יחזור" (שהקליטה קודם לכן להקת פיקוד מרכז) ו"קטע מסוכן".

בעקבות הצלחת האלבום יצא רובס למסע הופעות עם "להקתו" – הקלידן דובי אנגלר.

האלבום הפך לקלסיקה ברבות השנים. רבים מלהיטיו זכו לקאברים, כדוגמת "לא נרדמת תל אביב", שבשנת 2006 ביצעה עדי כהן בפסקול הסדרה "החברים של נאור" עם נאור ציון בערוץ 10.

השיר "מחר הוא יחזור" נכתב לזכר אחיו של רובס, יואב, ושנים אחר כך הקדיש רובס בהופעותיו את השיר לחייל החטוף גלעד שליט, בתקווה שיום אחד ייעשה השיר אקטואלי מתמיד.

רובס כתב בעמוד הפייסבוק שלו על האלבום כך:

==שירי האלבום==

* בתקליט: שירים: 1–5 – צד א', שירים: 6–9 – צד ב'.

==משתתפים באלבום==
* עיבודים: נתן כהן ודני רובס.
* הפקה מוזיקלית: נתן כהן.

=====נגנים=====
* דני רובס: גיטרות (אקוסטיות, קלאסיות וחשמליות).
* נתן כהן: תכנות מכונת תופים (מסדרת RX של Yamaha), גיטרה בס, קלידים, כלי נשיפה, כלי מיתר, כלי הקשה, תכנות סקוונסר (מסדרת QX של Yamaha), סינטיסייזר (Yamaha DX7),
* אבנר קנר: פסנתר אקוסטי וחשמלי.
* יוסי בוזין: העלאות תופים אלקטרוניים של "Simmons".
* יורם צדוק: סולו מפוחית פה על סינטיסייזר Yamaha DX7 (ב"אל תעזבי אותי עכשיו").
* יורם לב: קונגוס (ב"עיר אחרת").
* קולות רקע: דני רובס, הראלה בר, נתן כהן, שירלי ושני.
* אפקטים מיוחדים: שי דניאלי וספריית האפקטים של "גג".

=====קרדיטים=====
* הוקלט באולפני "סיגמא".
* טכנאי הקלטה ומיקס: נתן כהן.
* עוזרי טכנאי: אודי קומרן, רינה קסם וחיליק הדר.
* עיצוב עטיפה: שרי ארנון.
* צילום: מיכל היימן.
* יחסי ציבור: מיכל רצאבי.
* הפקת התקליט: דני רובס.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי דני רובס
קטגוריה:אלבומי חברת CBS ישראל
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי פלטינה בישראל
כפר עבודה

כפר עבודה באזור ירושלים, [[1950, התושבים בונים טרסות במדרונת ההרים]]
כפר עבודה היה סוג של יישובים שהוקמו בראשית ימיה של מדינת ישראל כאשר לתושבים לא היו אמצעי ייצור מספקים לאחזקה עצמית, ועל כן הם היו מבוססים על עבודה עבור גורמי חוץ, בעיקר הקרן הקיימת.

לאחר קום מדינת ישראל ראו המוסדות המיישבים חשיבות רבה בהתיישבות באזורים ההרריים בפרוזדור ירושלים ובגליל. באזורים ההרריים הוקמו 14 יישובים של נוער חלוצי וחיילים משוחררים ו-30 מושבים של עולים חדשים. במחנות העולים שהיו מלאים עד אפס מקום, ישבו עולים רבים שלא עבדו אך לא היה עבורם קרקע מספקת ראויה לחקלאות לצורך הקמת יישובים נוספים בהר. בעקבות זאת, הוחלט על ידי נציגי הממשלה, הסוכנות היהודית והמרכז החקלאי להקים כפרי עבודה בהם ייושבו כ-5,000 משפחות תוך הבטחה שהמתיישבים יועסקו בעבודות ציבוריות במשך 5 שנים.

בהקמת כפרי עבודה הוחל לקראת סוף שנת 1949, בפרוזדור ירושלים ובגליל, במקומות שבהם לא היה מספיק קרקע לצורך התיישבות חקלאית. בכפרי העבודה הוכנו לעולים בתים והובטח להם עבודה בהכשרת קרקע וייעור. על פי התוכנית, לאחר גמר הכשרת הקרקע יוקצו לכפרי העבודה משבצות קרקע, בהתאם לכך ייקבע מספר משפחות בכפר העבודה, וכפר העבודה יוסב למושב. כן נעשה מאמץ שלכל מתיישב יהיה משק עזר של 3–4 דונם.

ארבעה כפרי עבודה ראשונים הוקמו בנובמבר 1949: ליפתא, גדעונה, זנגריה ופוריה - כפר עבודה. בדצמבר 1949 הוקם כפר העבודה החמישי, אשתאול.

בשנת 1950 הוקמו 19 כפרי עבודה, 17 של עולי תימן, אחד של עולי הודו (עופר), ואחד של עולי מרוקו (שואבה). עד סוף 1951 הוקמו 29 כפרי עבודה, 9 בגליל (זנגריה, פרוד א', פרוד ב', צוריאל, גורן, ואדי קרן, עין יעקב), 2 בהר הגלבוע (גדעונה ונורית), 2 ברמת מנשה ו-16 בפרוזדור ירושלים. ב-17 מהכפרים הוכנו בתי בלוקים, אבן או עץ וב-12 הוקמו צריפים. עד סוף 1951 תוכננו ב-15 מכפרי העבודה השטחים החקלאיים, לאחר שהוכשרו מעל 13,000 דונם.

==קישורים חיצוניים==

*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:צורות התיישבות בישראל
יוסיפ איבנצ'יץ'

יוסיפ איבנצ'יץ (בקרואטית: Josip Ivančić; נולד ב-29 במרץ 1991) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בזרינסקי מוסטר ליגת העל הבוסנית בעמדת החלוץ.

==קריירה==
איבנצ'יץ' התחיל את הקריירה שלו בקרואטיה סאסווטה מהליגה הקרואטית השנייה. בקיץ הצטרף לזאדאר מליגת העל הקרואטית. ב-31 ביולי 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בניצחון 0-1 נגד היידוק ספליט. ב-18 באוגוסט 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בהפסד 3-1 נגד דינמו זאגרב.

את עונת התחיל עם 3 שערים כבר בששת המחזורים הראשונים של העונה, אך לקראת סיום מועד חלון העברות של קיץ חתם ברייקה. ברייקה התקשה לשחזר את היכולת שלו מתקופתו בזאדאר והבקיע רק שער אחד ב-12 משחקי ליגה.

בקיץ הושאל לקופר מליגת העל הסלובנית בה שיחק עד ינואר בו חתם בשריף טירספול מליגת העל המולדובית עמה זכה באליפות בסיום העונה שהיא גם התואר הראשון של איבנצ'יץ' בקריירה. ב-12 ביולי 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו במסגרת אירופית בהפסד 3-2 להפועל באר שבע במסגרת מוקדמות ליגת האלופות.

ב-31 בינואר 2017 חתם בהפועל אשקלון עד לסיום העונה. 

ב-13 בינואר 2018 חתם בהפועל חיפה.

ב-16 בינואר 2019 איבנצ'יץ' חתם באטיראו מליגת העל הקזחית.

ב-23 בספטמבר 2019 איבנצ'יץ' חתם בצ'ינדיה טרגובישטה מליגת העל הרומנית.
 
ב-24 באוגוסט 2020 חתם איבנצ'יץ' בזרינסקי מוסטר הבוסנית. 
==תארים==
; שריף טירספול
*ליגת העל המולדובית: 

; הפועל חיפה
*גביע המדינה: 2017/2018

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים קרואטים
קטגוריה:חלוצי כדורגל קרואטים
קטגוריה:כדורגלני זאדאר
קטגוריה:כדורגלני רייקה
קטגוריה:כדורגלני קופר
קטגוריה:כדורגלני שריף טירספול
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני אטיראו
קטגוריה:כדורגלני זרינסקי מוסטאר
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בסלובניה
קטגוריה:ספורטאים זרים במולדובה
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בקזחסטן
קטגוריה:ספורטאים קרואטים ברומניה
קטגוריה:ספורטאים קרואטים בבוסניה והרצגובינה
קטגוריה:ספורטאים זרים במלזיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בווייטנאם
קטגוריה:ספורטאים זרים בתאילנד
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1991
עונת 1991/1992 בבונדסליגה

עונת 1991/1992 הייתה העונה ה-29 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-2 באוגוסט 1991 והסתיימה ב-16 במאי 1992. 

שאלקה 04 ודיסבורג עלו מהליגה השנייה. בעקבות איחוד גרמניה סוכם לשלב הליגה הבכירה קבוצות מגרמניה המזרחית. לאור כך בליגה שולבו דינמו דרזדן והנזה רוסטוק.

שטוטגרט זכתה בתואר האליפות בפעם השנייה בתולדות המועדון. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון. 

הליגה כללה 20 קבוצות בעקבות שילוב קבוצות מגרמניה המזרחית. קבוצות שסיימו במקומות ה-17-20 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה, ושתי קבוצות עלו במקומן כדי להחזיר את הליגה למתכונת של 18 קבוצות.

פורטונה דיסלדורף, דיסבורג, הנזה רוסטוק ושטוטגרטר קיקרס ירדו לבונדסליגה השנייה. 

==כדורגלנים מצטיינים==
פריץ ואלטר (שטוטגרט), אשר כבש 22 שערים, זכה בתואר מלך השערים של הליגה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||שטוטגרט (אלופה)
 ||38||21||10||7||62||32||30||52||העפלה לליגת האלופות
|- style="background:#97DEFF;"
| 2.||בורוסיה דורטמונד
||38||20||12||6||66||47||19||52||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF;"
| 3.||איינטרכט פרנקפורט
||38||18||14||6||76||41||35||50||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF;"
| 4.||פ.צ. קלן
||38||13||18||7||58||41||17||44||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF;"
| 5.||פ.צ. קייזרסלאוטרן 
||38||17||10||11||58||42||16||44||העפלה לגביע אופ"א
|- 
| 6.||באייר לברקוזן
||38||15||13||10||53||39||14||43
|- 
| 7.||נירנברג
||38||18||7||13||54||51||3||43
|- 
| 8.||קרלסרוהה
||38||16||9||13||48||50||2-||41
|-style="background:#FFFF75;" 
| 9.||ורדר ברמן
||38||11||16||11||44||45||1-||38||זכייה בגביע הגרמניהעפלה לגביע מחזיקות הגביע
|- 
| 10.||באיירן מינכן
||38||13||10||15||59||61||2-||36
|- 
| 11.||שאלקה 04
||38||11||12||15||45||45||0||34
|- 
| 12.||המבורג
||38||9||16||13||32||43||11-||34
|- 
| 13.||בורוסיה מנשנגלדבך
||38||10||14||14||37||49||12-||34
|- 
| 14.||דינמו דרזדן
||38||12||10||16||34||50||16-||34
|- 
| 15.||בוכום
||38||10||13||15||38||55||17-||33
|- 
| 16.||וטנשייד 09
||38||9||14||15||50||60||10-||32
|- style="background:#FF8888 
| 17.||שטוטגרטר קיקרס 
||38||10||11||17||53||64||11-||31||rowspan=4 align=right|ירדו ליגה
|- style="background:#FF8888 
| 18.||הנזה רוסטוק 
||38||10||11||17||43||55||12-||31
|- style="background:#FF8888 
| 19.||דיסבורג 
||38||7||16||15||43||55||12-||30
|- style="background:#FF8888 
| 20. ||פורטונה דיסלדורף 
||38||6||12||20||41||69||28-||24
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rsssf.com/tablesd/duit92.html נתונים מפורטים מאתר rsssf]
* [http://www.bdfutbol.com/en/t/tger1991-92.html נתונים מפורטים מאתר bdfutbol]

קטגוריה:עונות בבונדסליגה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1991
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1992
קטגוריה:1991 בגרמניה
האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין

בניין הפקולטה למינהל ופיננסיים
האוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין (בערבית: الجامعة العربية الأمريكية - جنين) היא המוסד האקדמי הפרטי הראשון ברשות הפלסטינית עם מעל ל-8,000 סטודנטים. שפת ההוראה במוסד היא אנגלית.

==היסטוריה==
האוניברסיטה הוקמה בשנת 2000, בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת המדינה של קליפורניה (California State University). נכון ל-2023 יותר ממחצית מהסטודנטים כ- 6,215 הם ערבים ישראלים.

האוניברסיטה מציעה מלגת לימודים מלאה, ברוב המקצועות, עבור ילדיהם של שהידים.<ref></ref>

==קמפוס האוניברסיטה==
קמפוס האוניברסיטה ממוקם על גבעה כ-6 קילומטרים דרומית לג'נין, צפונית לכפר א-זבאבדה, דרומית מאום אל תות. הוא נבנה בשלבים החל משנת 2000 וכולל מבני לימוד, ספרייה, מעונות, אולם ספורט, ברכת שחיה ואצטדיון הכדורגל.

==פקולטות==
*פקולטה למינהל ופיננסיים
** חשבונאות
** מנהל עסקים
** ניהול מערכות מידע
** ניהול בתי חולים
** שיווק
*פקולטה לרפואה
** הדמיה רפואית
** מדעי המעבדה הרפואית
** רפוי בעסוק
** אורתוטיקה ופרוסטטיקה
** פיזיותרפיה
*פקולטה לרפואת שיניים
** אורתודונטיה ורפואת שיניים לילדים
*הפקולטה למדעים
** ביולוגיה וביוטכנולוגיה
** כימיה תעשייתית
** מתמטיקה וסטטיסטיקה
** פיזיקה
*הפקולטה לטכנולוגיה מידע והנדסה
** טכנולוגיית מידע
** מדעי המחשב
** טכנולוגית מולטימדיה
** הנדסת טכנולוגית טלקומוניקציה
** הנדסת מערכות מחשב
*פקולטה למשפטים
*הפקולטה ללימודים מתקדמים
** תואר שני במנהל עסקים
** תואר שני במדעי מחשב
** תואר שני במתמטיקה שימושית

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 

==הערות שוליים==

ג'נין
קטגוריה:ג'נין: מבנים
טאקו גצ'צ'ילדזה

תמרה "טאקו" גצ'צ'ילדזה (בגאורגית: თამარა "თაკო" გაჩეჩილაძე; תמרה תַאקוֹ גַצֵ'צִ'ילַדזֶה, נולדה ב-17 במרץ 1983) היא זמרת וכותבת שירים גאורגית. טאקו יצגה את גאורגיה באירוויזיון 2017 עם השיר "Keep the Faith".

טאקו הייתה חברה בהרכב Stephane & 3G שהשתתפו בקדם-אירוויזיון הגאורגי ב-2008, וסיימו שם במקום הרביעי.

ב-2009 ההשתתפה עם ההרכב בקדם עם השיר "We Don't Wanna Put In" שזכה במקום הראשון. ההרכב היה אמור לייצג את המדינה בשנה זו באירוויזיון 2009, אך המדינה פרשה לבסוף עקב בקשת איגוד השידור האירופי (ה-EBU) לבחור נציג אחר, בנימוק כי יש אמירות פוליטיות בשיר כמו: "We Don't Wanna Put In" (אנחנו לא רוצים את פוטין).

ב-2017 החליטה טאקו לחזור לקדם עם השיר "Keep the Faith" (שמור את האמונה). ב-20 בינואר 2017 היא נבחרה על ידי הקהל לייצג את המדינה בקייב עם השיר שלה, כאשר היא הופיעה שנייה בחצי הגמר הראשון שנערך ב-9 במאי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:זמרות גאורגיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2017
קטגוריה:נציגי גאורגיה באירוויזיון
קטגוריה:ילידות 1983
פרקליט מחוז ניו יורק

פרקליט מחוז ניו יורק הוא ראש הפרקליטות של מחוז ניו יורק במדינת ניו יורק שבארצות הברית. מחוז זה, אחד מ-62 המחוזות של מדינת ניו יורק, חופף בגבולותיו לרובע מנהטן של העיר ניו יורק. פרקליטות המחוז מופקדת על העמדתם לדין בפני בתי המשפט המדינתיים של אנשים שהואשמו בביצוע עבירות בתחומי המחוז על פי חוקי מדינת ניו יורק. ככזו היא מופקדת על ההליכים הפליליים ברובע המרכזי של העיר ניו יורק.

תפקיד פרקליט מחוז ניו יורק נוצר בשנת 1796. מאז 1846 נבחר פרקליט המחוז לתפקידו בבחירות על ידי תושבי המחוז. מאז 1897 עומדת תקופת כהונתו על ארבע שנים קלנדריות, במקביל לכהונת ראש עיריית ניו יורק. אם מתפנה המשרה במהלך תקופת הכהונה מוסמך מושל מדינת ניו יורק למנות ממלא מקום למילויה עד לקיום בחירות, שבהן ייבחר פרקליט מחוז שיכהן עד תום תקופת ארבע השנים של קודמו.

פרקליט מחוז ניו יורק הנוכחי (מינואר 2022) הוא אלווין בראג .

אחד מפרקליטי המחוז המפורסמים היה רוברט מורגנת'ו , שנבחר לתפקיד תשע פעמים ומילא אותו במשך 35 שנים רצופות (1975–2009).

המקביל הפדרלי לפרקליט מחוז ניו יורק, המטפל בהעמדה לדין של נאשמים בעבירות פדרליות, הוא פרקליט המחוז הפדרלי הדרומי של ניו יורק (אם כי שטח מחוז פדרלי זה גדול משטח מחוז ניו יורק).

ארבעת הרבעים האחרים של העיר ניו יורק מהווים (חלקם תחת שמות שונים) מחוזות במסגרת מדינת ניו יורק, ולכל אחד מהם פרקליט מחוז נבחר משלו.

סדרת הטלוויזיה "חוק וסדר" הופקה בין השאר בהשראת עבודתה של פרקליטות מחוז ניו יורק.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:ארצות הברית: ארגוני אכיפת חוק
קטגוריה:מדינת ניו יורק: חוק ומשפט
קטגוריה:מנהטן
קטגוריה:ניו יורק: ממשל
דיפנהידראמין

דיפנהידרמין (Diphenhydramine) הוא נוגד היסטמינים המשמש בעיקר לטיפול באלרגיות. כמו כן הוא משמש לטיפול בנדודי שינה, סימפטומים של הצטננות, רעד בפרקינסוניזם ובחילות. דיפנהידרמין הוא נוגד היסטמינים דור ראשון מסוג H1 ועובד על ידי חסימת השפעות מסוימות של היסטמינים.

דיפנהידרמין נוצר על ידי  ונכנס לשימוש מסחרי ב-1946 והוא זמין כתרופה גנרית. מחיר סיטונאי ב-2014 הוא כסנט אמריקאי אחד לכל מנה.

שימוש למטרות הנאה קיים גם הוא, זאת משום שבכמויות גדולות נטילת דיפנהידרמין יכולה לגרום להזיות.

דיפנהידרמין ניתן לנטילה דרך הפה, בהזרקה לתוך הווריד, והזרקה לתוך השריר. אפקט מקסימלי הוא בדרך כלל שעתיים לאחר נטילה, וההשפעה יכולה להימשך עד שבע שעות.

תופעות לוואי כוללות יובש בפה, באף או בגרון, אדמומיות בפה, פריחה, הפרעות עיכול, בחילה או הקאה, ישנוניות, קואורדינציה לקויה או סחרחורת וקשיים במתן שתן. תופעות לוואי המחייבות התייחסות מיוחדת, בדרך כלל נובעות ממינון יתר: כאשר תופעות הלוואי שפורטו לעיל מופיעות בצורה ניכרת, או כאשר יש הפרעות בראיה, בלבול, הפרעות בשינה או הזעה - יש לפנות לרופא. עם הופעת חולשה, כאב גרון, חום, דימום, קוצר נשימה, עויתות, ירידה בלחץ הדם (הרגשה של עילפון) או דפיקות לב - יש להפסיק טיפול ולפנות לרופא מייד. השימוש בו אינו מומלץ לתינוקות. אין סיכון לנזק בנטילה במהלך ההריון, עם זאת, אין להשתמש במהלך הנקה.<ref></ref> 

== שימושים רפואיים ==
=== אלרגיות ===
דיפנהידרמין הוא יעיל בטיפול כנגד אלרגיות.

על ידי הזרקה הוא משמש לעיתים קרובות בנוסף לאפינפרין עבור אנפילקסיס. השימוש בו לצורך זה לא נחקר עד 2007. השימוש בו מומלץ רק לאחר שהסימפטומים החריפים השתפרו.

צורות שונות של דיפנהידרמין זמינות, כולל קרמים, ג'לים, ותרסיסים. אלה משמשים כדי להקל על גירוד, ומונעות תגובות מערכתיות (למשל, נמנום) מאשר נטילה דרך הפה.

=== הפרעות תנועה ===
דיפנהידרמין משמש לטיפול במחלת פרקינסון.

=== שינה ===
בגלל השפעתו המרגיעה, דיפנהידרמין נמכר כעזר נגד לנדודי שינה. דיפנהידרמין יכול לגרום לתלות פסיכולוגית נמוכה. דיפנהידרמין יכול לגרום להרגעה ומשמש גם בתור טיפול בחרדות.

=== בחילות ===
לדיפנהידרמין יש גם יכולת לטיפול נגד בחילות, ובחילות שנגרמות מורטיגו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://mohpublic.z6.web.core.windows.net/IsraelDrugs/ArcRishum02_1_216643516.pdf עלון לצרכן - ברונכו D], ב[https://israeldrugs.health.gov.il/#!/byDrug אתר מאגר התרופות] של משרד הבריאות.

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סמים מדכאים
קטגוריה:אנטגוניסטים מוסקרינים
יפתח מזרחי

יפתח מזרחי (נולד ב-27 ביולי 1986) הוא שחקן, רקדן ותסריטאי ישראלי.

==ביוגרפיה==
מזרחי נולד בישראל ב-1986. הוא קרוב-משפחה של השחקנית אוריאלה וייט ובן דודה של עדן הראל.

את לימודיו התיכוניים עשה במגמת התיאטרון במדרשת שדה בוקר. לאחר שירותו הצבאי, למד בלט קלאסי בסן פרנסיסקו במשך שנה, ולאחר מכן המשיך ללהקה צעירה, "בלט ז'וניור", בז'נבה, שווייץ.

מזרחי הופיע בתיאטרון הקאמרי במחזות הזמר "קברט" ו"סיפור הפרברים" (בתפקיד ריף).

במהלך שלוש שנים בהן התגורר בלונדון, הופיע מזרחי בווסט אנד במחזות "מעתה ועד עולם", בבימויו של טים רייס, וב"אנני אשת לפידות". עם שובו לישראל, החל להופיע בתפקיד קורני קולינס, מנחה הטלוויזיה, בעיבוד הישראלי למחזמר "היירספריי" (שהוצג בין אוגוסט 2017 לאפריל 2018).

החל מספטמבר 2017, הוא מגלם את ג'ייסון אוזמונד בעיבוד האמריקאי של "החממה", "אקדמיית החממה", המשודרת בנטפליקס.

הופיע גם בפרסומת לדוריטוס.

החל מיולי 2019 משחק את תפקידו של ניק במחזמר פלאשדנס שמוצג בתיאטרון תל אביב.

==פילמוגרפיה==
===קולנוע===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרויקט
!תפקיד
!הערות
|-
|2008
|אנטארקטיקה
|דני
|סרט עצמאי באורך מלא; בימוי: יאיר הוכנר
|-
|2011
|להמשיך לנשום
|הלל
|סרט גמר (סם שפיגל) מאת אור סיגולי
|-
|2012
|דאבל יו וזי
|דאבל יו
|סרט קצר עצמאי מאת רוני אלמוג
|}
*

===טלוויזיה===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרויקט
!תפקיד
!הערות
|-
|2012
|אמא ואבאז
|
|סדרת טלוויזיה של הוט; בימוי: קובי פז
|-
|2018–2019
|אקדמיית החממה
|ג'ייסון אוזמונד
|סדרת טלוויזיה של נטפליקס; בימוי: רועי פלורנטין
|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:רקדנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי התיכון לחינוך סביבתי במדרשת שדה בוקר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
שבעת ימי המילואים

משה נותן מדם איל המילואים על תנוך האוזן הימנית, האגודל הימני והבוהן הימני של אהרון ובניו.
שבעת ימי המילואים הם כינוי לשבעה ימים שקדמו לחנוכת המשכן שאירעה ביום א' בניסן. במשך ימים אלו נצטווה משה לערוך טקסים מיוחדים שנהגו רק באותם הימים.

הציווי על קיום שבעת ימי המילואים מופיע בפירוט בפרשת תצווה וקיום המצווה מתואר שוב בפירוט בפרשת צו.

== רקע ==
בעת נדידת בני ישראל במדבר לאחר שיצאו ממצרים, נצטוו בני ישראל לבנות משכן. בני ישראל בנו את המשכן בראשות בצלאל בן אורי ואהליאב בן אחיסמך, על פי ציווי ה' כפי המתואר בפרשיות תרומה, תצוה, וכי תשא בספר שמות. אוהל זה שימש את ישראל לאורך כל תקופת המדבר, וכן לאחר שנכנסו בני ישראל לארץ ישראל, להקרבת קורבנות ולמטרות פולחניות נוספות, וכן לשם היוועדות האל עם משה, והשראת שכינתו בקרב עַם ישראל.

במשך כל יום מאותם שבעת הימים התקיים טקס שבמהלכו משה רחץ את אהרון ובניו, הלביש אותם בבגדי כהונה לעיני כל העם, בעוד הוא לבוש בגדי לבן, וכן הקריב משה קורבנות.

בשבעת ימי המילואים נצטווה משה לעבוד בעצמו במשכן ולהקריב בו את הקרבנות, אך מלבד ימים אלו לא שימש משה בעבודות השייכות לשבט הכהונה, אלא רק אהרן ובניו בלבד.

== זמנם ==
על פי חז"ל ימי המילואים החלו ביום כ"ג באדר, ונמשכו עד ראש חודש ניסן, שבו נחגגה חנוכת המשכן.

לפי הפרשנות הקראית, ימי המילואים התחילו בא' בניסן שבו הוקם המשכן, והסתיימו בח' בניסן כיוון שבשבת אסור להקריב. אחר כך הקריבו הנשיאים מט' בניסן עד כ"ב בניסן, כי דילגו על י"א בניסן וי"ח בניסן, שתמיד חלים בשבת בלוח השנה במגילות קומראן, ולא דילגו על ימי חג הפסח כי לא חגגו במדבר אלא קורבן פסח בלבד. המסורת לחגוג בכל שנה את ימים אלה מתועדת במגילת המקדש.

במגילת תענית שחוברה בסוף ימי בית שני ישנה רשימה של מועדי שמחה שנקבעו בעקבות ניצחונות או הצלה מגזירה של עם ישראל, בתקופת בית שני. המועד הראשון שמופיע בלוח הוא בחודש ניסן: . בין החוקרים ישנה מחלוקת בעניינו של מועד זה: על פי אחת הגישות במחקר ענינם של שמונת הימים הן כשמונת ימי חנוכה, כיון שאז החלה חנוכת המשכן, במדבר, ולדעות אחרות הכוונה לחנוכת המקדש בימי עזרא. אמנם על פי חוקרים אחרים ההסבר הוא כפי המובא בסכוליון,: ניצחון הפרושים על הצדוקים בוויכוח האם קרבן התמיד יכול לבוא מכספי יחיד. ההסבר המקובל במחקר הוא שבעקבות ניצחון הפרושים חזרו לגבות את מחצית השקל. רוב החוקרים סוברים שהאירוע התרחש בתקופת שלומציון המלכה, ויש המתארכים אותו לתקופות אחרות. .

==הכנת אהרן ובניו==
בפרשת תצווה, מופיע הציווי למשה על הקדשת אהרון ובניו לצד הציווי על הכנת בגדי הכהונה. 

==שלבי ההקדשה==
בפרשת צו מתואר הטקס שהתקיים בכל אחד משבעת ימי המילואים בשלבים ברורים, כאשר בין כל שלב מפרידה תזכורת על משיחת אהרון ובניו במצוותו של אלוהים:

1. הקהלת העם: 

2. רחיצה והלבשת אהרון: 

3. משיחה בשמן והלבשת בני אהרון: 

4. פר החטאת: 

5. איל העולה: 

6. איל המילואים: 

7. הזאת הדם ושמן המשחה על אהרון ובניו ובגדיהם ואכילת הקורבנות: 

==לדורות==
חז"ל פירשו את הפסוק כתיאור ההכנה הרצויה במהלך שבעת הימים שלפני יום הכיפורים.

לפי מגילת המקדש, ימי המילואים נחגגים מדי שנה. מוסכם על החוקרים מלשון המגילה וכן מסתבר להשלים במגילה 4Q326, שהם נערכו בתחילת החודש הראשון בלוח השנה במגילות קומראן, כדעת הצדוקים.

==ראו גם==
* ברית הכהונה

== ביאורים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בית המקדש
קטגוריה:כהונה
קטגוריה:פרשת צו
קטגוריה:פרשת תצוה
קטגוריה:פרשת פקודי
קטגוריה:חגי ישראל ומועדיו
קטגוריה:אירועים בחודש אדר
שירת למך

למך שר את שירתו לשתי נשותיו
שירת למך, היא השירה הראשונה במקרא ומן השירות העתיקות ביותר בשפה העברית. השירה מופיעה ב, כחלק מהרשימה הגניאולוגית של קין המופיעה ב. בשירה זו, סיפר למך לשתי נשותיו, עדה וצלה, כי רצח אדם מבוגר וילד.

למך בן מתושאל הוא אביהם של שלושה ממניחי יסודות התרבות הראשונים במקרא, יבל: , יובל: אשר ילדה לו עדה, ותובל קין: . אימו של תובל קין היא צילה, שילדה לו גם את נעמה אך עיסוקה אינו נזכר במקרא.

==פרשנות==
רש"י מפרש את השירה כשירת התנצלות של למך כלפי נשיו. לפי רש"י, שהלך בדרכו של הילקוט שמעוני, למך היה עיוור, ובהוראתו של בנו תובל-קין, רצח בשגגה את זקנו קין. מתוך צער ספק את כפיו והרג בשגגה גם את בנו. לאחר מעשה זה נשיו רצו לברוח ממנו, ובניסיון להחזירם שר את השירה. משמעות השירה לפי רש"י היא בתמיהה - "וכי במזיד הרגתי שאקבל על כך פצע?! והרי אפילו קין שרצח במזיד נסלח לו עד שבעה דורות, וכל שכן אני שהרגתי בשוגג".

הפירוש השני של רש"י, בדומה לפירושו של אבן עזרא, מפרש את השירה כעידוד לנשיו. לפי פירוש זה, נשיו של למך פחדו להוליד ילדים ללמך, אם משום חשש שהם יהיו דור שביעי לקין ויספגו את העונש, או חשש כללי מהמבול שעתיד לבוא. בשירה זו עודד למך את נשיו שיבקש רחמים, וה' ירחם עליו שלא הוא יספוג את העונש, כיוון שלא הוא חטא. גם רמב"ן פירש בדומה, שנשיו של למך חששו ממנו כיוון שלימד את בנו תובל-קין ליצור חרבות וכלי מלחמה, ונראה שלמך ממשיך את דרכו של קין זקנו ברצח. למך עודד אותם שהוא אינו רוצח, ואפשר לרצוח גם על ידי פצע ללא חרב, ולפיכך ייצור החרב אינו חטא.

לפי פרשנות אחרת, למך התגאה בפני נשותיו עדה וצילה על רצח אלים שביצע, ולא הסתיר את פשעו. הוא היה מודע אף לרצח הבל בידי אחיו, קין, וידע כי גם עונשו שלו יבוא. סיפור אבותיו של למך אשר התחיל ברצח, הסתיים ברצח כפול.

משה דוד קאסוטו כותב בפירושו לספר בראשית כך: "על יד ההתקדמות החומרית לא הייתה מורגשת התקדמות מוסרית. לא רק זה בלבד, שהחמס היה שורר בעולם, אלא שדווקא במעשי החמס היו אותם הדורות מתפארים". זהו עוד שלב בהידרדרות האנושות. בסיפור גן עדן מפרים אדם וחוה את הצו האלוהי שלא לאכול מפרי עץ הדעת. שלב נוסף בהידרדרות קורה כאשר בנם קין רוצח את אחיו ואינו לוקח אחריות על מעשיו, ובשירה זו מסופר על רצח כפול. למך מספר לשתי נשותיו שרצח אדם מבוגר וילד כלאחר יד ואף מתגאה בכך. זהו עוד שלב בהידרדרות האנושות מימי הבריאה. בדומה לכך פירש המלבי"ם, אלא שהסביר את השירה כאזהרה לנשים שיתנהגו לפי רצונו כי לא ימנע מלהורגן כמו שלא נמנע מלהרוג איש שפצע אותו, ואת בנו של אותו איש.

==מבנה השירה==

בשירת למך, קיים מוטיב גאולת הדם כאחת החובות, שהן תמצית כבודו של האדם.
שירה זו בנויה משלושה חרוזים בעלי שתי צלעות. בתחילת השירה פונה המשורר אל קהל מאזיניו ובשירה זו נשותיו. הפסוקים בעלי מבנה שבו חריזה מורכבים משתי תקבולות נרדפות.
עָדָה וְצִלָּה שְׁמַעַן קוֹלִי // נְשֵׁי לֶמֶךְ, הַאְזֵנָּה אִמְרָתִי. פסוק זה הוא תקבולת נרדפת. תקבולת שמות נשותיו ותקבולת צמד ביטויים הקוראים למאזינים, במקרה זה נשותיו של למך להאזין לו.
הפסוק הבא כולל שתי תקבולות: אִישׁ / יֶלֶד וצמד המילים המקבילות: פִצְעִי / חַבֻּרָתִי. זוהי תקבולת נרדפת חסרה, וזאת כי לתבנית 'הָרַגְתִּי' אין מקבילה בצלע השנייה. התקבולת הבאה מוסיפה מספרים שִׁבְעָתַיִם / שִׁבְעִים וְשִׁבְעָה. לדעת חוקרים, באמצעות מספרים אלו מביע המחבר המקראי תיאור הגזמה. הגזמה זו נמשכת ועולה מהצלע הראשונה ועד סופו של השיר. אם יינקמו בקין "שִׁבְעָתַיִם", נקמתו של למך תהא גדולה יותר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירה בתנ"ך
קטגוריה:סיפורי ספר בראשית
קטגוריה:רצח בספרות ובאמנות
קטגוריה:פרשת בראשית
בית העלמין היהודי ג'יורג'יול

בית העלמין היהודי ג'יורג'יול (ברומנית: Cimitirul evreiesc Giurgiului din Bucureşti) הוא הגדול בין בתי העלמין היהודיים בבוקרשט ושוכן בכביש ג'יורג'יול במספרים 128 ו-162 ומשתרע על ארבע עשר הקטרי קרקע.
== היסטוריה ==
בית עלמין זה נוסד בשנת 1929 בכתובת ג'יורג'יול 128 ובשנת 1945 נוסף החלק שבמספר 162. דרך בית העלמין עוברת מסילת ברזל, שמחלקת אותו לשני חלקים מובחנים. מסביב לבית העלמין, בקרבת הגדר יש 2, 3 שורות של קברים - סידור זה נועד למנוע אפשרות של גריעת חלק משטח בית העלמין. בכניסה לבית העלמין הוצבו כמה מצבות ישנות, ששרדו מבית העלמין היהודי סבסטופול בבוקרשט.

בבית עלמין זה יש בין 35,000 ל-40,000 קברים וגם מצבות עבור נספי ספינות המעפילים סטרומה ומפקורה וגם לזכר הנרצחים היהודים במרד הלגיונרים ופרעות בוקרשט.

בשנת 2008 נעשו בבית העלמין מעשי ונדליזם ובהם נהרסו 131 מצבות. הנזקים תוקנו בשנת 2010

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.jewishfed.ro/downloads/bucuresti/revista.pdf Cimitirele evreiești din București] 

==הערות שוליים==

ג'יורג'יול
עונת 1992/1993 בבונדסליגה

עונת 1992/1993 הייתה העונה ה-30 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-14 באוגוסט 1992 והסתיימה ב-5 ביוני 1993. 

באייר 05 אורדינגן ופ.צ. זארבריקן עלו מהליגה השנייה. 

ורדר ברמן זכתה בתואר האליפות בפעם השלישית בתולדות המועדון. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון. 

הליגה חזרה למתכונת של 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה. 

באייר 05 אורדינגן ופ.צ. זארבריקן ירדו לבונדסליגה השנייה לאחר שהייה של עונה בודדת בליגה הבכירה. הקבוצה השלישית שירדה הייתה בוכום.

==כדורגלנים מצטיינים==
אולף קירסטן (דינמו דרזדן) וטוני יבואה () (איינטרכט פרנקפורט), אשר כבשו 20 שערים, זכו בתואר מלך השערים של הליגה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||ורדר ברמן (אלופה)
||34||19||10||5||63||30||33||48||העפלה לליגת האלופות
|- style="background:#97DEFF
| 2.||באיירן מינכן
||34||18||11||5||74||45||29||47||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 3.||איינטרכט פרנקפורט
||34||15||12||7||56||39||17||42||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 4.||בורוסיה דורטמונד
||34||18||5||11||61||43||18||41||העפלה לגביע אופ"א
|-style="background:#FFFF75
| 5.||באייר לברקוזן
||34||14||12||8||64||45||19||40||זכייה בגביע הגרמניהעפלה לגביע מחזיקות הגביע
|- style="background:#97DEFF
| 6.||קרלסרוהה
||34||14||11||9||60||54||6||39||העפלה לגביע אופ"א
|- a 
| 7.||שטוטגרט
||34||12||12||10||56||50||6||36
|- 
| 8.||פ.צ. קייזרסלאוטרן
||34||13||9||12||50||40||10||35
|- 
| 9.||בורוסיה מנשנגלדבך
||34||13||9||12||59||59||0||35
|- 
| 10.||שאלקה 04
||34||11||12||11||42||43||1-||34
|- 
| 11.||המבורג
||34||8||15||11||42||44||2-||31
|- 
| 12.||פ.צ. קלן
||34||12||4||18||41||51||10-||28
|- 
| 13.||נירנברג
||34||10||8||16||30||47||17-||28
|- 
| 14.||וטנשייד 09
||34||10||8||16||46||67||21-||28
|- 
| 15.||דינמו דרזדן
||34||7||13||14||32||49||17-||27
|- style="background:#FF8888 
| 16.||בוכום 
||34||8||10||16||45||52||7-||26||rowspan=3 align=right|ירדו ליגה
|- style="background:#FF8888 
| 17.||באייר 05 אורדינגן 
||34||7||10||17||35||64||29-||24
|- style="background:#FF8888 
| 18.||פ.צ. זארבריקן 
||34||5||13||16||37||71||34-||23
|}
==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rsssf.com/tablesd/duit93.html נתונים מפורטים מאתר rsssf]
* [http://www.bdfutbol.com/en/t/tger1992-93.html נתונים מפורטים מאתר bdfutbol]

קטגוריה:עונות בבונדסליגה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1993
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1992
קטגוריה:1993 בגרמניה
עונת 1993/1994 בבונדסליגה

עונת 1993/1994 הייתה העונה ה-31 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-6 באוגוסט 1993 והסתיימה ב-7 במאי 1994. 

דיסבורג, לוקומוטיב לייפציג ופרייבורג עלו מהליגה השנייה. לייפציג ופרייבורג עלו לליגה הבכירה בפעם הראשונה בתולדות המועדונים.

באיירן מינכן זכתה בתואר האליפות בפעם ה-12 בתולדות המועדון. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון. 

הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה. 

לוקומוטיב לייפציג, וטנשייד 09 ונירנברג ירדו לבונדסליגה השנייה.

==כדורגלנים מצטיינים==
שטפן קונץ (קייזרסלאוטרן) וטוני יבואה מ גאנה (איינטרכט פרנקפורט) (עונה שנייה ברציפות), אשר כבשו 18 שערים, זכו בתואר מלך השערים של הליגה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||באיירן מינכן (אלופה)
||34||17||10||7||68||37||31||44||העפלה לליגת האלופות
|- style="background:#97DEFF
| 2.||פ.צ. קייזרסלאוטרן
||34||18||7||9||64||36||28||43||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 3.||באייר לברקוזן
||34||14||11||9||60||47||13||39||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 4.||בורוסיה דורטמונד
||34||15||9||10||49||45||4||39||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 5.||איינטרכט פרנקפורט
||34||15||8||11||57||41||16||38||העפלה לגביע אופ"א
|- 
| 6.||קרלסרוהה
||34||14||10||10||46||43||3||38
|- 
| 7.||שטוטגרט
||34||13||11||10||51||43||8||37
|-style="background:#FFFF75
| 8.||ורדר ברמן
||34||13||10||11||51||44||7||36||זכייה בגביע הגרמניהעפלה לגביע מחזיקות הגביע
|- 
| 9.||דיסבורג
||34||14||8||12||41||52||11-||36
|- 
| 10.||בורוסיה מנשנגלדבך
||34||14||7||13||65||59||6||35
|- 
| 11.||פ.צ. קלן
||34||14||6||14||49||51||2-||34
|- 
| 12.||המבורג
||34||13||8||13||48||52||4-||34
|- 
| 13.||דינמו דרזדן
||34||10||14||10||33||44||11-||30
|- 
| 14.||שאלקה 04
||34||10||9||15||38||50||12-||29
|- 
| 15.||פרייבורג
||34||10||8||16||54||57||3-||28
|- style="background:#FF8888 
| 16.||נירנברג
||34||10||8||16||41||55||14-||28||rowspan=3 align=right|ירדו ליגה
|- style="background:#FF8888 
| 17.||וטנשייד 09 
||34||6||11||17||48||70||22-||23
|- style="background:#FF8888 
| 18.||לוקומוטיב לייפציג 
||34||3||11||20||32||69||37-||17
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rsssf.com/tablesd/duit94.html נתונים מפורטים מאתר rsssf]
* [http://www.bdfutbol.com/en/t/tger1993-94.html נתונים מפורטים מאתר bdfutbol]

קטגוריה:עונות בבונדסליגה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1993
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1994
קטגוריה:1993 בגרמניה
קטגוריה:1994 בגרמניה
2040

__TOC__
==אירועים צפויים==
===אירועים אסטרונומיים===
* 4 בפברואר - אסטרואיד (367789) 2011 AG<sub>5</sub> צפוי לחלוף סמוך לכדור הארץ.
* 8 בספטמבר - התיישרות לקו אחד של כוכבי הלכת חמה, נוגה, צדק, שבתאי וחצי הירח.

===תחזיות טכנולוגיות===
* לפי הערכת ראש הארגון העולמי לקניין רוחני, בשנה זו לא יהיו בעולם עיתונים מודפסים על-גבי נייר.
* בשנה זו בינה מלאכותית תוכל ללמד את עצמה תחומים נרחבים ללא צורך בהכוונה של אדם.

===משאבי טבע ואיכות הסביבה===
[[תחנת הכוח הגרעינית קשיוואזקי-קאריווה ביפן, צפויה להיסגר עד שנה זו כמו יתר מתקני הגרעין במדינה.]]
* יפן תסגור את כל מתקני הגרעין שלה.
* עד שנה זו צפוי מחסור עולמי במים באם לא יימצא מקור אנרגיה זול להתפלה.

===בישראל===
* שנת היעד עבור תמ"א 42 לתחבורה בישראל.
* תום תקופת הזיכיון של חברת כרמלטון על מנהרות הכרמל, הפרויקט יוחזר לידי המדינה ללא תמורה.
* לפי התוכנית האסטרטגית לדיור של משרד האוצר, עד שנה זו עתידות להיבנות בישראל 1.5 מיליון יחידות דיור, ביחס לכמות הדירות בזמן אישור התוכנית בשנת 2017.
* לפי תוכנית הפיתוח של רכבת ישראל לשנה זו, יוכפלו אורך המסילות ומספר התחנות, כמו גם שיפור התדירות לממוצע של רכבת בכל 7.5 דקות.
* לפי דו"ח שהוכן על ידי המועצה הלאומית לכלכלה בשנת 2017, בשנה זו אוכלוסיית ישראל תעמוד על כ־13.2 מיליון תושבים. מספרם של החרדים יזנק ב-77% (לעומת 2017) ויגיע ל-2.6 מיליון נפש.

==בתרבות ובאומנות==
* הרומן הבדיוני הראשון בשפה העברית המודרנית: "מסע לארץ־ישראל בשנת ת"ת באלף השישי", מאת אלחנן ליב לוינסקי, עוסק במסע עתידי לארץ ישראל בשנה זו. הספר הופיע לראשונה בשנת 1892.
* הסרט "2040" (אוסטרליה, 2018) בבימוי דאמון גאמו יוצא לחקור כיצד ייראה כדור הארץ בשנה זו אם ייושמו הפתרונות לשמירת איכות הסביבה של שנת הפקת הסרט באופן יומיומי.

==לוח שנה==








==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.green-logic.info/2017/01/2040.html תחזית אנרגיה ל 2040], באתר "הבלוג הירוק", 2 בינואר 2017.
* 
* [http://www.bld.co.il/cities-2040/ כיצד יראו הערים בישראל בשנת 2040?], באתר "Build", פורסם ב-25 בפברואר 2018
* יורם יום-טוב. "[http://magazine.isees.org.il/ArticlePage.aspx?ArticleId=764 תחזית לעולם החי של ישראל לשנת 2040]". אקולוגיה וסביבה. יוני 2018, גיליון 2, (עמ' 20–27)
** ביקורת על המאמר: 

==הערות שוליים==
עונת 1994/1995 בבונדסליגה

עונת 1994/1995 הייתה העונה ה-32 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-19 באוגוסט 1994 והסתיימה ב-17 ביוני 1995. 

בוכום, באייר אורדינגן 05 ומינכן 1860 עלו מהליגה השנייה. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון. 

הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה. 

בורוסיה דורטמונד זכתה בתואר האליפות בפעם הראשונה בתולדות המועדון. 

בוכום, דיסבורג ודינמו דרזדן ירדו לבונדסליגה השנייה. מדינמו דרזדן אף נשלל הרישיון והקבוצה ירדה לליגת חובבים.

==כדורגלנים מצטיינים==
מריו באסלר (ורדר ברמן) והייקו הרליך (בורוסיה מנשנגלדבך), אשר כבשו 18 שערים, זכו בתואר מלך השערים של הליגה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||בורוסיה דורטמונד (אלופה)
||34||20||9||5||67||33||34||49||העפלה לליגת האלופות
|- style="background:#97DEFF
| 2.||ורדר ברמן
||34||20||8||6||70||39||31||48||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 3.||פרייבורג
||34||20||6||8||66||44||22||46||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 4.||פ.צ. קייזרסלאוטרן
||34||17||12||5||58||41||17||46||העפלה לגביע אופ"א
|-style="background:#FFFF75
| 5.||בורוסיה מנשנגלדבך
||34||17||9||8||66||41||25||43||זכייה בגביע הגרמניהעפלה לגביע מחזיקות הגביע
|- style="background:#97DEFF
| 6.||באיירן מינכן 
||34||15||13||6||55||41||14||43||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#96FFFF;"
| 7.||באייר לברקוזן
||34||13||10||11||62||51||11|| 36||העפלה לגביע אינטרטוטו
|- style="background:#96FFFF;"
| 8.||קרלסרוהה
||34||11||14||9||51||47||4||36||העפלה לגביע אינטרטוטו
|- style="background:#96FFFF;"
| 9.||איינטרכט פרנקפורט
||34||12||9||13||41||49||8-||33||העפלה לגביע אינטרטוטו
|- style="background:#96FFFF;"
| 10.||פ.צ. קלן
||34||11||10||13||54||54||0||32||העפלה לגביע אינטרטוטו
|- 
| 11.||שאלקה 04
||34||10||11||13||48||54||6-||31
|- 
| 12.||שטוטגרט
||34||10||10||14||52||66||14-||30
|- 
| 13.||המבורג
||34||10||9||15||43||50||7-||29
|- 
| 14.||מינכן 1860
||34||8||11||15||41||57||16-||27
|- 
| 15.||באייר אורדינגן 05
||34||7||11||16||37||52||15-||25
|- style="background:#FF8888 
| 16.||בוכום 
||34||9||4||21||43||67||24-||22||rowspan=3 align=right|ירדו ליגה
|- style="background:#FF8888 
| 17.||דיסבורג 
||34||6||8||20||31||64||33-||20
|- style="background:#FF8888 
| 18.||דינמו דרזדן 
||34||4||8||22||33||68||35-||16
|} 

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rsssf.com/tablesd/duit95.html נתונים מפורטים מאתר rsssf]
* [http://www.bdfutbol.com/en/t/tger1994-95.html נתונים מפורטים מאתר bdfutbol]

קטגוריה:עונות בבונדסליגה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1995
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1994
קטגוריה:1994 בגרמניה
ראש ממשלת בלגיה

ראש ממשלת בלגיה (בהולנדית: Eerste minister van België; בצרפתית: Premier ministre de la Belgique; בגרמנית: Premierminister von Belgien) הוא המשרה הפוליטית הבכירה ביותר בבלגיה. למרות שהמשטר בבלגיה הוא מונרכיה חוקתית, במרוצת השנים החשיבות הפוליטית של מלך בלגיה נחלשה לאורך זמן, ואילו משרת ראש הממשלה הפכה בהדרגה ליותר חשובה.

באופן פורמלי, ראש הממשלה ממונה על ידי המלך, לצד השרים האחרים ומזכירי המדינה של הממשל הפדרלי. בפועל, המינוי משקף את תוצאות הבחירות לפרלמנט, ונעשה לאחר התייעצויות עם ראשי הסיעות הגדולות ואישי ציבור נוספים. כראש הממשלה, הוא הראשון להתמנות מבין כל השרים. בעוד המלך לא יכול לבצע כל פעולה ביצועית ללא הסכמה והאחריות של אותו שר האחראי על תחום הפעולה הביצועית שבכוונת המלך לעשות.

מינוי של ראש ממשלה חדש נחתם על ידי ראש הממשלה המתפטר. לאחר מכן, ראש הממשלה החדש חותם על ההתפטרות של ראש הממשלה המתפטר. כמו כן, ראש ממשלת בלגיה חבר במועצה האירופית.

ראש הממשלה הראשון היה אטיין קונסטנטין דה ז'רלאש שכיהן בתפקיד בשנת 1831. נכון לשנת 2021, ראש ממשלת בלגיה הנוכחי הוא אלכסנדר דה-קרו.

== סמכויות ==
ראש הממשלה אחראי על תיאום מדיניות הממשלה. מלבד זאת, ראש הממשלה אחראי על ביצוע ההסכם הקואליציוני. הוא נוכח בכל ישיבות מועצת השרים. בנוסף, ראש הממשלה מייצג את הקואליציה בפומבי, הן בבלגיה והן מחוץ לבלגיה. ראש הממשלה אמון ליצור קשר עם המלך ולעדכן אותו במצב הפוליטי של המדינה.

ראש הממשלה מציג את מדיניות הממשלה בפרלמנט הפדרלי של בלגיה- בסנאט הבלגי ובבית הנבחרים. הוא גם יכול להעלות בפרלמנט הצבעת אמון בממשלתו. אם הצבעת האמון לא עוברת, דבר זה יוביל להתפטרות של הממשלה. הממשלה כולה מתפטרת אך ורק אם הממשלה נפלה בהצבעת אי אמון, אך אם ראש הממשלה מתפטר מסיבות אישיות או בריאותיות הממשלה ממשיכה לכהן תחת ראש ממשלה חדש.

ראש הממשלה מייצג את בלגיה בארגונים הבינלאומיים שונים ובמדינות שונות, לצד שר החוץ. בשל רפורמת המדינה. לראש הממשלה יש משימות נוספות, כגון שמירה על היחסים בין האזורים והקהילות בבלגיה.

== ראו גם ==
* מלכי בלגיה

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

*
2017 02
קטגוריה:בלגיה: פוליטיקה
קטגוריה:ראשי ממשלות
פרד מקמורי

פרד מקמורי (באנגלית: Fred MacMurray; 30 באוגוסט 1908 – 5 בנובמבר 1991) היה שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי שהופיע ביותר מ-100 סרטי קולנוע וסדרות טלוויזיה במשך יותר מ-50 שנים.

==קורות חיים==
בשנת 1934 הוחתם בסרטי סרטי פרמאונט והופיע בסרטים לצד ברברה סטנוויק, המפרי בוגרט, מרלן דיטריך, קלודט קולברט, קרול לומברד ועוד. בשנת 1948 הופיע בסרט "רומנס הפעמונים" לצידה של אלידה ואלי ופרנק סינטרה.

הוא השתתף בסרטים רבים של אולפני וולט דיסני כמו "הכלב השעיר" (1959) "הפרופסור המפוזר" (1961) עליו היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי. בשנת 1987 הוענק לו פרס "אגדות דיסני" בהיכל התהילה של אולפני דיסני.

רוב הסרטים היו קומדיות קלות, סרטים מוזיקליים ומלודרמות בתור אדם טוב. בחלק מהם שיחק בתפקיד האדם הרע:
*ביטוח חיים כפול (1944) בתור וולטר נף, סוכן ביטוח הרוצח את בעלה של אהובתו (ברברה סטנוויק) ומביים תאונת דרכים כדי לזכותה בשיפוי כפול בפוליסת ביטוח החיים של בעלה.
*המרד על הקיין (1954) בתור קצין הקשר טום קיפר שהסית את חבריו למרד אך לא תמך בהם בעת המשפט שנערך להם על אי ציות לפקודות.
*הדירה (1960) בתור ג'ף שלדרייק, הבוס של ק.ק בקסטר (ג'ק למון) המכריח אותו לתת לו כל פעם את דירתו כדי להתעלס בה עם פילגשו (שירלי מקלין) בתמורה לעלייה בדרגה.

לפרד מקמורי יש כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.tcm.com/tcmdb/person/119195%7C55171/Fred-MacMurray/ פרד מקמורי], באתר TCM
הכוכב של פרד מקמורי בשדרת הכוכבים בהוליווד
* 
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אמריקאים
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: קולנוע
קטגוריה:אגדות דיסני
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1908
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1991
ניסן כצנלסון

מימין לשמאל: ניסן כצנלסון, שאול כצנלסון, [[קלמן כצנלסון, ושמואל כצנלסון. 1911.]]
ד"ר ניסן (הכהן) כצנלסון (1862–1923) היה מנהיג ציוני ברוסיה, מעוזריו הקרובים של בנימין זאב הרצל ונציגו האישי במשא ומתן עם שלטונות רוסיה.

==קורות חיים==
ניסן כצנלסון נולד בשנת 1862 בבוברויסק שבבלארוס ליוסף ולפייגע בריינה פאלטיס. ד"ר כצנלסון שעסק בסחר עצים ובעסקי הספנות והיה פעיל החיי הציבור של הקהילה היהודית, למד באוניברסיטת ברלין פילוסופיה, מתמטיקה ופיזיקה וקיבל תואר דוקטור בשנת 1887. בעקבות עסקיו עבר ליער הנמל ליבאו. 

עם ראשיתה של התנועה הציונית, הצטרף אליה ונבחר לחבר הוועד הפועל הציוני ולמנהל "אוצר התיישבות היהודים" והפך לאחד מעוזריו הקרובים של הרצל, והכין את מסעו לרוסיה בקיץ 1903, ליווה אותו ומונה כנציגו האישי בכל הנוגע למשא ומתן עם השלטונות הרוסים. בשנת 1906 נבחר כחבר הדומה. עם פיזור הדומה היה בין החותמים על כרוז שקרא למרי אזרחי נגד הממשלה ולאי תשלום מיסים. על כך נידון לשלושה חודשי מאסר במבצר בוברויסק. עם שחרורו התרכז בעבודה ציבורית מקומית. 
בשנות מלחמת העולם הראשונה עבר לפטרוגרד והשתתף בעבודות העזרה לפליטי החזית היהודית. 

ד"ר ניסן כצנלסון נפטר בליבאו בשנת 1923.

== משפחה ואילן יוחסין==
ד"ר ניסן כצנלסון היה נשוי לזלדה רחל כצנלסון לבית סטרשון. בניו: שמואל הבכור, ד"ר אברהם כצנלסון (מחותמי מגילת העצמאות) ויוסף כצנלסון (ממייסדי האצ"ל, ושתי בנות, רחל כצנלסון-שזר (שהייתה לימים אשת נשיאה השלישי של מדינת ישראל, זלמן שזר) ופרידה כצנלסון-חומסקי.
נכדו, שמואל תמיר היה שר המשפטים. 

== לקריאה נוספת ==
* שי חורב, אנחנו...וכל השאר! סיפורן של משפחות ה"אצולה" בישראל המתחדשת, דוכיפת הוצאה לאור, תשז"ז 2007.

==קישורים חיצוניים==

* [https://thebank.org.il/chapter-7/ ניסן כצנלסון], אתר אוצר התיישבות היהודים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאים יהודים רוסים
קטגוריה:יהודים חברי הפרלמנט הרוסי
קטגוריה:פעילים ציונים ברוסיה
קטגוריה:נפטרים ב-1923
עונת 1995/1996 בבונדסליגה

עונת 1995/1996 הייתה העונה ה-33 של הבונדסליגה, שהיא הליגה הגרמנית הבכירה בכדורגל. העונה החלה ב-11 באוגוסט 1995 והסתיימה ב-18 במאי 1996. 

הנזה רוסטוק, פורטונה דיסלדורף ופ.צ. סנט פאולי עלו מהליגה השנייה. 

החל מעונה זו על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות. במידה ובסוף העונה מספר קבוצות היו מגיעות לאותו מספר נקודות, הקבוצה עם הפרש השערים הטוב יותר הייתה מקבלת יתרון. 

הליגה כללה 18 קבוצות. קבוצות שסיימו במקומות ה-16-18 ירדו בסוף העונה לבונדסליגה השנייה. 

בורוסיה דורטמונד זכתה בתואר האליפות בפעם השנייה בתולדות המועדון. 

פ.צ. קייזרסלאוטרן, איינטרכט פרנקפורט וKFC אורדינגן 05 ירדו לבונדסליגה השנייה. 

==כדורגלנים מצטיינים==
פרדי בוביץ' (שטוטגרט), אשר כבש 17 שערים, זכה בתואר מלך השערים של הליגה.

==טבלת הליגה==
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor=#BBF3BB
| 1.||בורוסיה דורטמונד (אלופה) 
||34||19||11||4||76||38||38||68||העפלה לליגת האלופות
|- style="background:#97DEFF
| 2.||באיירן מינכן
||34||19||5||10||66||46||20||62||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 3.||שאלקה 04
||34||14||14||6||45||36||9||56||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 4.||בורוסיה מנשנגלדבך
||34||15||8||11||52||51||1||53||העפלה לגביע אופ"א
|- style="background:#97DEFF
| 5.||המבורג
||34||12||14||8||52||47||5||50||העפלה לגביע אופ"א
|- 
| 6.||הנזה רוסטוק 
||34||13||10||11||47||43||4||49
|- style="background:#96FFFF;"
| 7.||קרלסרוהה
||34||12||12||10||53||47||6||48||העפלה לגביע אינטרטוטו
|- style="background:#96FFFF;"
| 8.||מינכן 1860
||34||11||12||11||52||46||6||45||העפלה לגביע אינטרטוטו
|- style="background:#96FFFF;"
| 9.||ורדר ברמן
||34||10||14||10||39||42||3-||44||העפלה לגביע אינטרטוטו
|- style="background:#96FFFF;"
| 10.||שטוטגרט
||34||10||13||11||59||62||3-||43||העפלה לגביע אינטרטוטו
|- 
| 11.||פרייבורג
||34||11||9||14||30||41||11-||42
|- 
| 12.||פ.צ. קלן
||34||9||13||12||33||35||2-||40
|- 
| 13.||פורטונה דיסלדורף
||34||8||16||10||40||47||7-||40 
|- 
| 14.||באייר לברקוזן
||34||8||14||12||37||38||1-||38
|- 
| 15.||פ.צ. סנט פאולי
||34||9||11||14||43||51||8-||38
|- style="background:#FF8888 
| 16.||פ.צ. קייזרסלאוטרן 
||34||6||18||10||31||37||6-||36||rowspan=3 align=right|ירדו ליגה
|- style="background:#FF8888 
| 17.||איינטרכט פרנקפורט 
||34||7||11||16||43||68||25-||32
|- style="background:#FF8888 
| 18.||KFC אורדינגן 05 
||34||5||11||18||33||56||23-||26
|}

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rsssf.com/tablesd/duit96.html נתונים מפורטים מאתר rsssf]
* [http://www.bdfutbol.com/en/t/tger1995-96.html נתונים מפורטים מאתר bdfutbol]

קטגוריה:עונות בבונדסליגה
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1995
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1996
קטגוריה:1996 בגרמניה
מסע הנשים לשלום

מסע הנשים לשלום (באנגלית: The Women's Peace Crusade) הייתה תנועה עממית סוציאליסטית שפעלה ברחבי בריטניה, בין השנים 1916 ל-1918. מטרתה המרכזית הייתה להפיץ את הרעיון של "שלום בין אנשים" כדרך לסיים את מלחמת העולם הראשונה ללא פיצויים וסיפוח שטחים.
התנועה הוקמה בגלאזגו ביולי 1916, ונרשמה באופן רשמי ב-10 ביוני 1917. מאוחר יותר היא התרחבה ברחבי בריטניה ובשיאה הפעילות היו לה 33 סניפים. מסע הנשים לשלום ארגן הפגנות בלידס ברדפורד, לסטר, ברמינגהאם ולנקשייר. אף על פי שלמסע הנשים לשלום היה מספר משמעותי של תומכות, הממשלה והמשטרה התנגדו לפעילות התנועה וחברותיה.
נשים עובדות בבניית ספינות במהלך מלחמת העולם הראשונה.

== תחילת הפעילות ==
מסע הנשים לשלום, המכונה לעיתים גם מסע הנשים למשא ומתן לשלום (Women's Peace Negotiation Crusade), מקורו בדרום גלאזגו בהפגנה שנערכה ב-23 ביולי 1916, בהשתתפות 5,000 אנשים. ההפגנה אורגנה על ידי הלן קרופורד , פעילה פמיניסטית, קומוניסטית בת מעמד הפועלים שהובילה גם את שביתת שכר בגלאזגו ב-1915. המניע להפגנה היה מכתב שפרסם בעיתון Labour Leader המבקר את הנשים שהן לא מארגנות פעולות מחאה. המפגשים הראשונים התקיימו בחלקים שונים של העיר גלאזגו, ולאחריהם התקיימו פגישות רחוב, תהלוכות, מכירת תגים והפצה של עלונים.

== מטרות ==
הדרישה המרכזית מסע נשים לשלום היה להביא לסיום מיידי של מלחמת העולם הראשונה באמצעות משא ומתן. בפרסומים של התנועה פורטו מטרות המשנה: לאפשר לכל מדינה לבחור את צורת הממשל המתאימה לה, לקדם פיתוח ושגשוג לכל המדינות, לאפשר גישה לשוקי העולם ולחומרי גלם. הן יצאו נגד התפיסה הקולוניאליסטית שלמדינות אירופה יש זכות לכיבוש וסיפוח, הן התנגדו לניסיון לשמר או להגדיל את הגבלות הסחר, ולכל ניסיון לכפות פיצויים על כל אומה. כמו כן, מסע נשים לשלום תמך בהגבלת החימוש וחיזוק ארגונים בינלאומיים במטרה ליצור הבנה משותפת של אינטרסים משותפים שהן כינו "שלום של אנשים".

== חברות ==
מסע נשים לשלום היה מבין תנועות השלום הגדולות בגלאזגו במהלך מלחמת העולם הראשונה. לתנועה נודעה תמיכה רחבה בקרב מעמד הפועלים והיא נחשבה לתנועה עממית.

הלן קרופורד הייתה אחת ממייסדות מסע הנשים לשלום וייסדה את הסניף בגלאזגו של ליגת נשים בינלאומית לשלום ולחרות. בהמשך היא חזרה בה וטענה כי מעולם לא הייתה פציפיסטית אלא סוציאליסטית בינלאומית עם שנאה עמוקה למלחמה ולאכזריות הנוראית והבזבוז שקשור אליה. חילוקי דעות בין חברות ממעמד הביניים לחברות מעמד הפועלים בסניף של ליגת נשים בינלאומית לשלום חרות בגלאזגו הובילה את קרופורד וחברות נוספות להקים את מסע הנשים לשלום. בעוד ליגת נשים בינלאומית לשלום ולחרות נפגשה אחת לחודש לדיונים ושיחות, מסע הנשים לשלום פעל בקרב מעמד הפועלים והעביר מסרים אנטי מלחמתיים בפעולות הסברה במרחב הציבורי.

== האופוזיציה ==
מסע הנשים לשלום ספג ביקורת מעיתונות ופעילי ימין שמרנים. עיתון הימין מורנינג פוסט תיאר את התנועה בשם "אחד ארגוני התעמולה הפעילים ההרסניים ביותר במדינה". ב-11 באוגוסט 1917, צעדה של כ-1,200 נשים בלנקשייר נתקלה בהפגנת תמיכה במלחמה של 15,000 איש. המפגינים החלו להתעמת עם נשים ולצעוק לעברן "בוגדות! רוצחות!". רק נוכחות המשטרה עצרה את המפגנים מלפגוע פיזית בחברות מסע הנשים לשלום.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אי-אלימות
קטגוריה:אנטי מלחמה
קטגוריה:נשים בממלכה המאוחדת
קטגוריה:נשים ומלחמת העולם הראשונה
בית העלמין הספרדי של בוקרשט

בית העלמין הספרדי של בוקרשט (ברומנית: Cimitirul evreiesc Sefard din București) הוא אחד משלושת בתי העלמין היהודיים בבוקרשט, רומניה והכניסה אליו היא בכביש ג'יורג'יולוי מספר 2. נודע גם בשם "בית העלמין בלו ספרדי" (Cimitirul Bellu Spaniol), באסוציאציה לבתי הקברות "בלו" הנוצריים (אורתודוקסי וקתולי) של בוקרשט הנמצאים לא רחוק ממנו.

בית עלמין זה נוסד בשנת 1865, לאחר סגירתו של בית העלמין היהודי סבסטופול בבוקרשט ויועד לקבורתם של היהודים הספרדים. הקרקע נקנה ב-1864, אך הקבר הראשון נכרה ב-1865. שטח בית העלמין הוא של 4 עד 5 הקטרים ויש בו כ-10,300 קברים. בשטח בית העלמין מוצב גם אובליסק לזכר החיילים היהודים ספרדים שמתו במלחמת העולם הראשונה בשירות הצבא הרומני. בבית העלמין מוצבות גם כמה מצבות ששרדו את פירוק בית העלמין היהודי סבסטופול בבוקרשט.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.jewishfed.ro/downloads/bucuresti/revista.pdf Cimitirele evreiești din București] 

==הערות שוליים==

הספרדי
רוברט פרנסיס

רוברט פרנסיס (באנגלית: Robert Francis ; 26 בפברואר 1930 - 31 ביולי 1955) היה שחקן קולנוע אמריקאי. הופיע בארבעה סרטים בתפקידים צבאיים לפני שהקריירה המבטיחה שלו נקטעה בגיל 25 כאשר המטוס אותו הטיס התרסק וכל נוסעיו נהרגו. הוא זכור בעיקר מהופעת הבכורה שלו בסרט המרד על הקיין.

==קורות חיים==
כבר בגיל צעיר הצטיין בסקי ושאף להצטרף לצוות האולימפי של ארצות הברית אך צייד כישרונות הוליווד התרשם מצורתו היפה ומראהו האמריקאי ושכנע אותו להתרכז בקריירת משחק.

לאחר סיום לימודיו בקולג' העירוני בפסדינה התחיל לקחת שיעורי משחק שנקטעו לשנתיים בגלל שירות צבאי. לאחר מכן חידש את לימודיו וחברת סרטי קולומביה הציעה לו מבחן בד שלאחריו הוצע לו אחד התפקידים הראשיים בסרט המרד על הקיין.

הוא הופיע בסרט בתפקיד הקצין ווילי קית' לצד שחקנים ידועים כמו המפרי בוגרט, חוזה פרר ופרד מקמורי, הוא נבחר כאחד האנשים המבטיחים של 1954.

בעקבות הצלחתו לוהק לתפקידים ראשיים בסרטים They Rode West (1954), The Bamboo Prison (1954) ו-The Long Gray Line (1955).

פרנסיס נמשך למטוסים והתחבר עם הווארד יוז אתו טס מספר פעמים. הוא לקח שיעורי טיסה אך לא השלים אותם לקבלת רישיון טיסה.

ב-31 ביולי 1955 המריא פרנסיס במטוס ביצ'קראפט בוננזה ביחד עם עוד שני אנשים משדה התעופה בברבנק. מיד לאחר ההמראה איבד המנוע כוח והמטוס צלל, התרסק, עלה בלהבות וכל הנוסעים נהרגו. החקירה העלתה שהגורם לתאונה הייתה טעות אנוש של הטייס.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=gr&GRid=6679 רוברט פרנסיס], באתר Find a Grave
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנהרגו בתאונות אוויריות

קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1930
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1955