כס עשתרת

כס עשתרת שנמצא במקדש [[אשמון שבצידון]]
כסי עשתרת (או כס כרובים<ref name=":3"></ref>) הם כיסאות כרובים שהוקדשו כמִנְחָה, ונמצאו במקדשים פיניקים עתיקים, במיוחד באזורים סביב צידון, צור וחמון.<ref></ref> לרבים מהכסים יש סגנון דומה, עם כרובים ראשי על גופי אריות מכונפים משני צדי הכס.<ref name="DZ">: "Compare the votive throne discovered at Umm el-'Amed (Dunand and Duru 1962: 168 pl. 67). [...] The heads are human, and each bears a head-dress or coiffure that reaches down to the shoulders. They also have stylized beards. On our throne, what remains of the headdresses/coiffures and beards of the cherubs stylistically parallels those of the Umm el-'Amed cherubs. In fact, it seems quite probable that they stem from the same artistic and iconographic milieu. We may further note the cherub thrones depicted on a Late Bronze/Iron I ivory from Megiddo, the sarcophagus of Ahiram (cf. Pritchard 1969: figs. 332, 456-59, respectively), a relief from Hadrumetum/Sousse (Cintas 1947: pls. 48-49), and a scarab from Sardinia (Bisi 1967: fig. 57). In each of those exemplars the cherubs have a feline body with wings, a tail, and styled hair, but no beard."</ref> ייצוגים של הכס נמצאו באתרים כנעניים ובאתרים פיניקים סביב הים התיכון, כולל לוח שנהב (וכן צלמית כס קטנה<ref></ref>) ממגידו, ארון אחירם מגבל, פסל מהדרומטום בקרבת קרתחדשת ועל חותם מת'רוס בסרדיניה.<ref name="DZ" />

הסמליות של כס הכרובים ככס מלכותי באה לידי ביטוי בדברי יחזקאל ל צור בקינתו על העיר: .<ref name=":1"></ref> סמליות זאת מקורבת גם לסמליות המצרית העתיקה בה המלך מיוצג על־ידי ספינקס.<ref name=":1"></ref>

== חדר הכס בחמון ==
אחד הכסים שנמצאו בחמון

בעיר חמון שבתחומי צור התקיים בתקופה ההלניסטית מקדש המכונה "המקדש המזרחי", הכולל מכלול מבנים ואכסדרות, בנויים מסביב לחצר מלבנית שבאמצעה מבנה המקדש עצמו.<ref></ref> בפינה הצפון־מערבית של מכלול המבנים, מחובר למבנה המקדש עצמו, נמצא חלל אותו פרשו החופרים כחדר כס (Chapelle בצרפתית, Chapel באנגלית).<ref name=":0"></ref> הוא התגלה בצורת ר' (או L), אך במקור היה כנראה מלבני. הכניסה אליו הייתה דרך דלת מונומנטלית בקצה הצפוני של הקיר המזרחי בחצר הפנימית של מכלול המבנים.

בפינה הצפון־מערבית של החדר, הנגדית לדלת, נמצאה במה בגובה 1.20 מטר, שהגישה אליה הייתה באמצעות חמש מדרגות בצדה הדרומי. בין הבמה לקיר הצפוני של החדר נמצאו שברי כס עשתרת מאבן, ולפי ההשערה הכס הוצב על הבמה. על יד הקיר הדרומי נמצא כן או במה קטנה, והחופרים שיערו שהוצב עליו מזבח, פסל, אובייקט פולחני או עוד כס; ייתכן שאת במה קטנה זאת עיטר משקוף.

מתוך שתים־עשרה צלמיות טרקוטה שנמצאו במקדש המזרחי, תשע נמצאו בחדר הכס, וייתכן שהן שימשו בפולחן עשתרת בחדר הכס.

== כתובת הכס מאזור צור ==

אחד הכסים שהתגלה באזור צור (בחירבת א־טייבה, אתר מדרום־מזרח לראש מייה וכמה קילומטרים מדרום לצור) נושא כתובת הקדשה (בנוסחת כתובות נדר מתומצתת) פיניקית לעשתרת. הכס מתוארך למאות ה־3 או ה־2 לפנה"ס, עשוי אבן גיר וגובהו 47 או 48 ס"מ;<ref name=":2"></ref><ref></ref> על המשענת מגולפות, כשתי מצבות, שתי דמויות אדם, ומתחת למושב מגולף סהר ומתחתיו שני פרחי לוטוס.<ref name=":2"></ref> המושב עצמו פנוי, וייתכן שהיה שמור לנוכחות עשתרת.<ref name=":2"></ref> הכתובת, החקוקה על הבסיס עליו עומד הכס<ref name=":2"></ref> בכתב הפיניקי המאפיין את צור,<ref></ref> ידועה כ־KAI 17, ותוכנה הוא:

משמעות הכתובת היא: .<ref name=":2"></ref> הביטוי "גו הקדש" קשה מאוד; המילה השנייה בו לא ברורה וקריאתה שנויה במחלוקת. המילה "גו" מקבילה אולי למילה הארמית גו שמשמעה "בקרב", "בתוך", וניתן גם לפרשה לפי המילה הפיניקית "גו" (שאולי קרובה למילה העברית "גוי", עם; ראו כתובת המרזח) שמשמעה "קהילה".<ref></ref> המילה השנייה נקראה בפענוח הראשוני "הקדש", וכך קראו ב־KAI, כך שמשמעות הביטוי היא "בתוך המקדש", אולם חוקרים אחרים הטילו ספק גדול בקריאה זאת, והציעו לקרוא "השדן" או "השער ב". הקריאה "השדן" מתפרשת כ"שׂדה"+"־ן" (המילה "שדה" נכתבת בפיניקית בלי ה'), ומגלה זיקה ל"עשתרת שד" (עשתרת השדה) האוגריתית,<ref>ידועה מלוחות KTU<sup>2</sup> 1.91, 1.148, 4.182</ref> כך שקהילת מאמיני עשתרת זאת נקראים "גו השדן", קהילת השדה, כאשר השדה המדובר הוא כנראה מקודש, אולי השדה מסביב למקדשהּ.<ref></ref> ייתכן גם ש"השדן" הוא שם פרטי פיניקי, ו"גו השדן" הוא הקהילה אותה אדם בשם זה הנהיג.<ref>; לשם הפרטי "השדן" ראו CIS I 3092 שנמצאה בקרתחדשת</ref> הקריאה "השער ב" יוצרת את הביטוי "עשתרת אש בגו השער באש לי", כלומר "עשתרת אשר בקרב השער באשר לי", כלומר שער נכסיו של המקדיש.<ref></ref> השם "עבדאבסת" הוא שם תאופורי המאזכר את האלה המצרית בסתת.<ref></ref>

== הכסים ==

=== רשימת כסים מפיניקיה ===

{| class="wikitable sortable"
!תמונה
!תקופה
!אתר
!מיקום נוכחי
!כתובת
!תיאור
!פרסום ראשון
|-
|123x123 פיקסלים
|הלניסטי
|גבל
|המוזיאון הלאומי של ביירות
|אין
|בחזית, שתי דמויות נוסכות נסך לתור פרח. על המושב, משטח מלבני להצבת חפץ.<ref name="Seyrig">Henri Seyrig's original list of 10 known thrones in 1959: Seyrig, 1959, p. 51–52</ref>
|מוריס דוננד <ref>M. Dunand, Excavations of Byblos, II, p. 79, no.7225, p. 152</ref>
|-
|136x136 פיקסלים
|הלניסטי
|צידון
|המוזיאון הלאומי של ביירות
|אין
|בחזית, עיטור פיניקי . על המושב, מגרעת גדולה מלבנית לייצוב חפץ. משענת ללא קישוטים.<ref name="Seyrig" />
|דוננד 1941<ref>Dunand, Bulletin du Musée de Beyrouth, V, 1941, p. 93, where the origin is given as unknown.</ref>
|-
|100x100 פיקסלים
|רומאי
|צידון
|המוזיאון הלאומי של ביירות
|כתובת יוונית
|מושב מאוד משופע, ללא אפשרות להצבת חפץ. על המשענת, סמל סהר וכוכב (המזוהה עם בעל חמון<ref></ref>).<ref name="Seyrig" />
|1924<ref>, where the origin is given as unknown. The throne had been received in Sidon by L. Brossé: cf. Noel Aimé-Giron, Bulletin de l'Institut Français d'Archéologie Orientale, XXV, 1925, p. 206</ref>
|-
|100x100 פיקסלים
|
|צידון
|מוזיאון הלובר
|אין
|נאיסקוס ובתוכו כס עם שני ספינקסים. מעל הכס, חלל בצורת U להצבת חפץ עגול בתחתיתו: או בית אל וכתרו. בצדדים, כהנים בעבודתם.<ref name="Seyrig" />
|1933<ref>Noel Aimé-Giron, Bulletin de l'Institut Français d'Archéologie Orientale, XXXIV, 1933, pp. 31-;

</ref>
|-
|100x100 פיקסלים
|
|צידון
|המוזיאון לארכאולוגיה של איסטנבול
|אין
|נאיסקוס דומה לקודם. מאחור, חלל קטן להצבת חפץ. בצדדים, אלה מכונפת.<ref name="Seyrig" />
|<ref>G. Mendel, Catal. of sculpt. (Museums imper. Ottom.), I, n ° 92 (attribution in the 5th century); Noel Aimé-Giron, Bulletin de l'Institut Français d'Archéologie Orientale, XXV, 1924, pp. 191-; cf. </ref>
|-
|100x100 פיקסלים
|המאה ה־2 לפנה"ס
|מדרום לצור
|מוזיאון הלובר ()
|כתובת פיניקית,
ראו #כתובת הכס מאזור צור
|על הכס, שתי מצבות עם תבליטים המתארים כוהנים.<ref name="Seyrig" />
|1907 Ronzevalle<ref></ref><ref>Sébastien Ronzevalle, Le "Trône d’Astarté", Mélanges de la Faculté Orientale (Beirut) 3 (1909), 755–83, pls 9–10;</ref><ref>Clermont-Ganneau, in Repert. epigr. sémit., n ° 800.</ref>
|-
|141x141 פיקסלים
|הלניסטי
|עין בעאל
(ליד צור)
|המוזיאון הלאומי של ביירות
|אין
|מושב הכולל מצבה או בית אל.<ref name="Seyrig" />
|
|-
|102x102 פיקסלים
|הלניסטי
|אזור צור
|המוזיאון הלאומי של ביירות
|אין
|מושב הכולל מצבה או בית אל.<ref name="Seyrig" />
|
|-
|150x150 פיקסלים
|המאה ה־4 לפנה"ס
|חמון
|מוזיאון הלובר ()
|אין
|בחזית, עיטור דקל פיניקי .<ref name="Seyrig" /> השבר הבא היה ככל הנראה ראש אחד הכרובים בכס זה:102x102 פיקסלים
|ארנסט רנן 1860<ref></ref>
|-
|129x129 פיקסלים
|
|חמון
|המוזיאון הלאומי של ביירות
|אין
|החזית שבורה. מושב אופקי, עגול בחזיתו. משענת ללא קישוטים. הכס גדול ויכול להתאים לאדם.<ref name="Seyrig" />
|דוננד
|-
|134x134 פיקסלים
|
|מקדש אשמן (ליד צידון)
|באתרו
|אין
|
|דוננד
|-
|100x100 פיקסלים
|
|מקדש אשמן (ליד צידון)
|המוזיאון הלאומי של ביירות
|אין
|
|דוננד
|-
|158x158 פיקסלים
|הלניסטי
|לא ידוע
|המוזיאון הלאומי של ביירות
|אין
|
|
|}

=== ייצוגים נוספים ===

==== צלמיות ====
<gallery>
קובץ:Terracotta statue of Baal-Hammon on a throne AvL.JPG|פסל פוני של בעל חמון מתוניסיה 
קובץ:PhoenicianGoddess(Astarte )onThrone ViennaKunsthistorischesMuseum cropped FaustynaE.jpg|פסל עשתרת מהמאה השישית לפנה"ס מקפריסין
קובץ:Proyecto REMAN3D 33438 Dama de Galera (44908844311).jpg|"הגבירה מגלרה" , צלמית פיניקית באבן בהט מהמאה ה-7 לפנה"ס שנמצאה בדרום ספרד
</gallery>

==== ייצוגים דו־ממדיים ====
<gallery>
קובץ:Ivory plaque from Megiddo IAA 1938-780.jpg|alt=לוח שנהב עם כס עשתרת ממגידו|לוח שנהב עם שליט ישוב בחגיגה על כס עשתרת ממגידו, 1350–1150 לפנה"ס<ref name=":3"></ref><ref></ref>
קובץ:Ahiram.jpg|כס מלכות דומה מתואר על ארון אחירם<ref>Noël Aimé-Giron, [https://www.ifao.egnet.net/bifao/025/09/ Un ex-voto à Astarté], BIFAO 25 (1925), p. 191-211</ref>
קובץ:Phoenician Silver bracelet with amethyst intaglio stone in a gold bezel from Magharat Tabloun necropolis in Sidon in the Beirut National Museum 16157.jpg|חותם עם כס עשתרת מהנקרופוליס של צידון
</gallery>

== ראו גם ==
* עשתרת
* ארון הברית
* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Sébastien Ronzevalle, Le "Trône d’Astarté", Mélanges de la Faculté Orientale (Beirut) 3 (1909), 755–783, pls 9–10;
* 
* 
* 
* 
* 
* 
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.sourcememory.net/veleda/?p=278 Lion-Throned Goddesses of West Asia]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עתיקות
קטגוריה:כסים
קטגוריה:מיתולוגיה פיניקית
קטגוריה:ממצאים ארכאולוגיים
קטגוריה:כתובות בפיניקית