OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הטיה לטובת העצמי

הטיה לטובת העצמי (באנגלית: Self-serving bias) היא מונח בפסיכולוגיה חברתית, המתאר את הנטייה של האדם ליחס את כישלונותיו לגורמים ולנסיבות חיצוניים, בעוד את הצלחותיו הוא מיחס לגורמים פנימיים-אישיים.

דפוס ייחוס זה משרת את הדימוי העצמי החיובי של האדם, בכך שהוא מעצים את ההשפעה החיובית של הצלחות, ומצמצם את ההשפעה השלילית של כישלונות. להטיה הסבר מוטיבציוני, לפיו אנשים מעוניינים לקבל אחריות על הצלחות ולהימנע מכך במקרה של כישלונות, וכן הסבר קוגניטיבי, לפיו אנשים נוטים להשקיע מאמצים רבים בהשגת מטרתם ולכן מייחסים את ההצלחות לגורם פנימי ("השקעתי ולכן הצלחתי"), ואת הכישלונות לגורם חיצוני ("השקעתי, אך גורם שאינו תלוי בי הכשיל אותי").

==הכתם העיוור של ההטיה==
אנשים מתקשים להודות בקיום ההטיה הזו, אף על פי שאנשים מזהים את ההטייה הזו בקלות אצל אחרים. הם מסוגלים לכעוס כשהם שמים לב להטיה הזו אצל השני, אך עם זאת לא לשים לב לקיום ההטיה אצלם.

==בתרבות הפופולרית==
בתרבות הישראלית, נודע הפתגם העברי כי "להצלחה אבות רבים אך הכישלון יתום הוא". פירושו הוא שאנשים אוהבים לקחת תחת אחריותם מעשים שגררו עימם תוצאות חיוביות, אך מסירים מעצמם אחריות כשמדובר במעשים שגררו עימם תוצאות שליליות.

==ראו גם==
* טעות הייחוס הבסיסית
* מונחים בפסיכולוגיה חברתית
* פסיכולוגיה חברתית
* הטיית הצופה המשתתף
* אפקט האדם השלישי
* נטאי
* מקור שליטה
* אפקט דאנינג-קרוגר

==לקריאה נוספת==
אולג קומליק, אגוצנטריות והטיה לטובת העצמי בניהול משא ומתן, משאבי אנוש 259-260, עמ' 12–18 (2009).

== קישורים חיצוניים ==
* יואב אריה לוי, [https://www.shoresh.org.il/spages/articles/does%20the%20failure%20is%20really%20alone.htm "הכישלון הוא יתום" – האמנם?], 3 בפברואר 2019
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:עצמי
קטגוריה:הטיות
טעות הייחוס הבסיסית

טעות הייחוס הבסיסית היא מונח בפסיכולוגיה חברתית לפיו בני אדם נוטים בעת שיפוט של בני אדם אחרים לתת משקל יתר לגורמים פנימיים שהביאו לביצוע המעשה, כגון תכונות ומנטליות של המבצע, ולתת משקל חסר להשפעת הסיטואציה והגורמים החיצוניים שאינם תלויים באדם שהובילו למעשה. הנטייה נובעת מהבולטות הרבה יותר של מבצע ההתנהגות בהשוואה לסיטואציה שהוא מצוי בה.

טעות הייחוס הבסיסית מבוצעת על ידי אנשים בעיקר ביחס לאחרים ולא ביחס לעצמם, מה שידוע כהטיית הצופה המשתתף, הנטייה של אנשים לייחס את פעולותיהם לגורמים חיצוניים ואילו את פעולות האחר לגורמים פנימיים.

את המונח טבע פרופסור לי רוס מספר שנים לאחר הניסוי קלאסי של אדוארד א. ג'ונס וויקטור האריס (1967). רוס טען במאמר פופולרי כי טעות הייחוס הבסיסית היא הסלע הרעיוני לכל תחום הפסיכולוגיה החברתית. בהמשך נקבע, שאחת הסיבות להיווצרות טעות הייחוס הבסיסית היא הליך עיבוד קוגניטיבי שגוי: קודם עושים שיפוט תכונתי ואחר כך מתקנים תיקון חסר של השפעת המצב.<ref></ref>

== השלכות של שגיאת הייחוס הבסיסית ==
כך לדוגמה, אם אדם יפוטר על ידי המעסיק מעבודתו, הוא ינטה לפרש זאת כחוסר הוגנות או רשעות של המעסיק, ולא יתן דעתו לכך שהפיטורין נובעים ממצבו של העסק, הצורך בביצוע קיצוצים וכדומה. השלכה נוספת לנטייה זו היא התייחסות החברה לאנשים בעלי נכות בלתי נראית שהיא מצב בו קיימות מוגבלויות שאינן מתבטאות בתופעות חריגות או במגבלות תפקודיות הנראות לעין.

== היבטים תרבותיים ==
שגיאת הייחוס הבסיסית מושפעת מהבדלים בין-תרבותיים. על פי מחקרים, בחברות מערביות יש נטייה גבוהה לבצע טעות ייחוס זו, ויש נטייה לייחס בהן יותר את התנהגות האדם לגורמים פנימיים. לעומת זאת במדינות המזרח הרחוק טעות ייחוס זו איננה נפוצה, מכיוון ששמים בהן יותר דגש לשדה ההתרחשות. מחקר נוסף הוכיח שאצל ילדים טעות הייחוס הבסיסית נפוצה פחות.
==טעות הייחוס המוחלטת==
טעות הייחוס המוחלטת דומה לטעות הייחוס הבסיסית אלא שהיא באה בהקשר של קבוצת חוץ ויצירת סטריאוטיפ, אחת מהדרכים שבהן נוצרים סטריאוטיפים, זה בכך שאנו מייחסים התנהגות של יחיד לתכונה פנימית, ואז מכלילים את התכונה הפנימית הזו על כל הקבוצה שאליה הוא משתייך.

== ראו גם ==
* תאוריית הייחוס
* מונחים בפסיכולוגיה חברתית
* הטיה קוגניטיבית
* נטאי
* פסיכולוגיה בין תרבותית
== לקריאה נוספת ==
* אולג קומליק, [https://economicsociologydotorg.files.wordpress.com/2020/07/d790d792d795d7a6d7a0d798d7a8d799d795d7aa-d795d794d798d799d794-d79cd798d795d791d7aa-d794d7a2d7a6d79ed799-d791d79ed795d79e.pdf אגוצנטריות והטיה לטובת העצמי בניהול משא ומתן], משאבי אנוש 260-259, עמ' 12–18 (2009).

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:טעויות חשיבה
הטיית הצופה המשתתף

הטיית הצופה המשתתף (Actor-observer bias) הוא מונח בפסיכולוגיה חברתית המתאר נטייה של אנשים לייחס את פעולותיהם שלהם לנסיבות החיצוניות, אך לייחס פעולות של אחרים לעולמם הפנימי. 

את הטיית הצופה המשתתף הציגו אדוארד ג'ונס וריצ'רד ניסבט במאמר משנת 1971. הנחתם היא שההטיה נובעת מהנטייה הקיימת בבני אדם לסבור שאישיותם שלהם מורכבת ורבת פנים, ואילו אישיותם של אנשים אחרים פשוטה יותר. על פי ג'ונס וניסבט ההטיה מתקיימת בהתייחס להתנהגויות חיוביות ושליליות גם יחד, אך נחשבת חזקה יותר בהתייחס להתנהגויות שליליות, ובמקרים אלו ניתן להציגה באופן פשטני כ"כישלונות של אחרים הם באשמתם, כישלונות שלי הם מתוקף הנסיבות". ההשערה היא שההטיה חלה על כל מגוון ההתנהגויות, מכוונות ובלתי מכוונות, גלויות וסמויות. ההטיה מתייחסת לעיתים לכלל ההסברים הנוגעים לעולם הפנימי של האדם, אך לרוב נדון בהתייחס לתכונות קבועות של האדם ולא למצבי רוח. 

ההטיה נחשבת על ידי רוב הפסיכולוגים החברתיים כמבוססת ביותר, אולם פרופ' ברטרם מאלה מאוניברסיטת מישיגן, טוען בהסתמך על סקירת מאמרים שהראיות לקיומה קלושות. על פי בדיקתו, ההטיה קיימת במידה קלה בהתייחס להסברים של התנהגויות שליליות, אך הפוכה בהתייחס להתנהגויות חיוביות.

נהוג לחשוב על ההטיה כנובעת משתי סיבות:
1. בולטות שונה – העובדה שעבור מבצע ההתנהגות הסביבה בולטת יותר ממנו עצמו ומתכונות אישיותו, ואילו עבור הצופה בולט דווקא מבצע ההתנהגות עצמו ואישיותו ולא מה שמסביבו.
2. ידע שונה – המשתתף מכיר את עצמו, ומודע לכך שהוא מתנהג אחרת במצבים שונים, ואילו הצופה אינו מודע לכך שמבצע ההתנהגות יכול להתנהג אחרת בנסיבות ובמצבים שונים, ולכן קל לו יותר לייחס את ההתנהגות לגורמים קבועים באישיות.

==ראו גם==
*מונחים בפסיכולוגיה חברתית
* אפקט האדם השלישי

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
קטגוריה:הטיות
1905

אלברט איינשטיין

__TOC__

== אירועים ==
* שנת הפלאות (Annus Mirabilis) – הפיזיקאי היהודי אלברט איינשטיין מפרסם ארבעה מאמרים – כל אחד מהפכני ופורץ דרך בתחומו. המאמרים שפרסם עסקו במכניקה סטטיסטית, מכניקת הקוונטים ותורת היחסות הפרטית (כל המאמרים פורסמו בשנתון הפיזיקה).

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==







=== שנת 1905 לפי הלוח היוליאני ===


|}</div></div>


==קישורים חיצוניים==
שרת פרוקסי

תרשים מופשט של שרת פרוקסי המקשר בין שתי תחנות קצה
שרת פרוֹקסי (באנגלית: Proxy server; החלופה העברית על פי האקדמיה ללשון העברית: שרת מתווך) הוא שרת שתפקידו העיקרי לספק גישה מהירה למשאבים חיצוניים ברשת מחשבים.
הסוואת כתובת ה-IP מתאפשרת על ידי חיבור לשרת פרוקסי שדרכו כל חיבורי האינטרנט עוברים (הנתונים נשלחים אליו וממנו אל השרת ומן השרת אליו ועד למשתמש) כפי שניתן לראות בתמונה.

תפקידו העיקרי של שרת הפרוקסי מתאפשר באמצעות תוכנה השומרת בזיכרון המטמון שלו עותקים של דפי אינטרנט ומאפשרת גישה מהירה אליהם מהמחשבים המחוברים לפרוקסי. בחלק מהמקרים משמש הפרוקסי כנקודת הפרדה וביקורת בין רשת המחשבים הפנימית של הארגון אליו הוא שייך לבין העולם החיצוני. הוא מאפשר מעקב, חסימה או שינוי לדפי HTML על פי מדיניות הארגון בענייני אבטחת מידע ותכני מידע קבילים (אפשר, למשל, לחסום אתרים פורנוגרפיים). יש מקרים שהוא משמש למימוש SSO (מסיר את הצורך בהכנסת שם לכל אפליקציה שונה) ולהוספת הגנות לדפי הארגון על פי הרשאת המשתמש.

שרתי פרוקסי אחרים, הנקראים שרתי פרוקסי אנונימיים, מאפשרים פרטיות. על ידי שימוש בשרת פרוקסי, המחשבים איתם הגולשים יוצרים קשר, מזהים את כתובת ה־IP של שרת הפרוקסי במקום את כתובת ה־IP של הגולש. בנוסף, ישנם שרתי פרוקסי שלא מאפשרים לאתרים ולמחשבים שאיתם גולשים לדעת שהם מתקשרים עם שרת פרוקסי.

== ראו גם ==
* פרוקסי הפוך
* מונחים בתוכנה

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אבטחת מחשבים
קטגוריה:סוגי שרתים
קטגוריה:אנונימיות
קטגוריה:מונחים בתוכנה
ידיד רובין

ידיד רובין (24 באוגוסט 1938, חדרה - 3 בינואר 2012) היה צייר ישראלי.

==ביוגרפיה==

ידיד רובין נולד בקיבוץ גבעת חיים בשנת 1938. בעקבות הפילוג בקיבוץ הצטרפה משפחתו לקיבוץ גבעת חיים איחוד. בסוף שנות ה-50 נסע עם משפחתו לאוסטריה, שם למד מספר חודשים באקדמיה לאמנות בווינה. לאחר שובו לישראל התגייס לצה"ל ושירת כצנחן. לאחר שירותו הצבאי למד במכון אבני, ובשנת 1967, בעקבות קבלת מלגה, נסע ללמוד ברויאל קולג' אוף ארט בלונדון. בין השנים 1981–1983 התגורר ביפו, ולאחר מכן שב להתגורר בקיבוץ.

רובין הציג במקומות רבים בישראל ומחוצה לה. בתקופה שלפני מותו עבד בשיתוף פעולה עם גלריה שלוש בתל אביב וגלריה בלוס אנג'לס. רובין זכה להכרה משמעותית רק לאחר מותו.

בראשית 2024 הגישה אלמנת הצייר,אילת רובין, תביעה נגד גלריה שלוש והבעלים שלה נירה יצחקי על הונאה כספית ואי העברת תשלומים.

==סגנונו האמנותי==

ידיד רובין נחשב בעיני רבים ל"צייר הארץ ישראלי האחרון". כמי שלמד תחת מורים כגון סטימצקי ושאר גדולי המופשט הלירי, "מרד" רובין במסורת זו של ציור תוך שהוא בונה שפה אישית משלו.

בניגוד למוריו שציירו בצבעים מדוללים ושבורים, פיתח רובין סגנון יותר ישיר הנשען על משיכות צבע רוויות ביותר, בהשראת ציירים אקספרסיביים כגון ואן גוך.

יצירותיו המוקדמות, מן התקופה שלאחר שובו מלונדון, הושפעו מסגנון ה"הארד אדג'" המופשט והגאומטרי. בשנות ה-70 של המאה ה-20 התנסה בסגנונות שונים. בין היתר עסק בפיסול ובאמנות מושגית. בשנות ה-80 הפך ציור הנוף לנושא המרכזי בציוריו. עבודותיו אופיינו בצבעוניות עזה, במשיכות מכחול אקספרסיביות ונטייה לסגנון גרפי של הדימויים.

ציוריו עוטים עליהם מסווה של נאיביות רבה כאשר דימויים ארכיטיפיים של עץ, בית וטרקטור המצוירים באופן נאיבי ואף סכמטי אינם אלא צוהר לציור מורכב ביותר הנשען על יחסים צבעוניים ייחודיים והנחת צבע חדשנית ואמיצה. תחת מעטה הנאיביות "מסתנן" ידיד אל תוך נבכי החיים והרגש, תוך שהוא נשען אך ורק על הדימויים הפשוטים ביותר המקיפים אותו בקיבוץ בו הוא התגורר.

==גלריה==
<gallery>
File:Rubin 002.JPG|ללא כותרת, 1970ברזל צבוערחוב דובנוב 10, תל אביב-יפו
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* , ידיד רובין בגלריה שלוש.
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:גבעת חיים איחוד: אישים
קטגוריה:אישים הקבורים בגבעת חיים איחוד
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1938
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
סופר

[[שמואל יוסף עגנון, היחיד מבין כותבי הספרות העברית שזכה בפרס נובל לספרות]]
סופר הוא אדם העוסק בכתיבת סיפורת – רומנים, נובלות, סיפורים קצרים ומסות (לעיתים נקרא כך גם מי שעוסק בכתיבת ספרי עיון).

== אטימולוגיה ==
התואר "הסופר" מופיע בתנ"ך כתפקיד של אישים שונים כגון עזרא הסופר ושפן הסופר. מדרש המובא בתלמוד הבבלי ובמדרש תנחומא מקשר את התואר לספירת האותיות שבתורה. הספירה נעשתה בתקופה הקדומה, כדי למנוע שיבושים בנוסח המקרא והעידה על בקיאות במקרא ובמסורת המובעת על ידו. אף על פי כן, לפי רבים ממפרשי המקרא ולפי המחקר המודרני המונח נגזר מהמילה סֵפֶר.

בתקופת חז"ל שימש המונח "סופר" במשמעותו הבסיסית – אדם העוסק בכתיבה (כך למשל, סופר סת"ם, שהוא סופר הכותב ספרי תורה, תפילין ומזוזות, או הממונה בבית הדין על כתיבת גיטין). בדרך כלל לתואר זה זוכה מי שאיננו בקי בכתיבה גרידא אלא נחשב למומחה בתחום עיסוקו, כולל הדינים השונים שנלווים לכתיבתו הדתית. בתקופה זו היה מקובל שלכל עיר ישנו "סופר מתא", הסופר המקומי. רש"י ותוספות נחלקים ביניהם האם הכוונה לסופר סת"ם, או לכותב שטרות חוב מקצועי (מעין נוטריון). כך או כך, עד להתפתחות העברית המודרנית במאה ה-19, לא שימש המונח "סופר" לתיאור כותב יוצר, והמונח המקובל היה "מחבר".

המונח "סופרים" (ברבים בלבד) התרחב עוד יותר ומהווה בחז"ל כינוי כללי לחכמים ולתלמידיהם, שדבריהם קרויים דברי סופרים, ועליהם נאמר "קנאת סופרים תרבה חכמה".

== בעת המודרנית ==
הכשרה לכתיבה של ספרות יפה ניתנת בסדנאות המיועדות למטרה זו, וכן במסגרת החוג לספרות באוניברסיטאות. הכשרה זו אינה הכרחית, ורבים מהסופרים עוסקים בכתיבה ללא הכשרה מסוג זה.

על פי רוב סופרים אינם נוטים לפרסם את ספריהם באופן עצמאי, והם עושים זאת באמצעות חברות הוצאה לאור. בתמורה לעמלו מקבל הסופר שכר סופרים, שהוא אחוז מסוים ממכירות הספר, ולא שכר קבוע. בישראל רק סופרים מעטים מוצאים את כל פרנסתם (או את עיקרה) בשכר הסופרים המשולם להם, ומרביתם עוסקים בעבודה נוספת, המספקת את פרנסתם העיקרית. בין יוצאי הדופן היו ש"י עגנון, שכבר בשלב מוקדם למדי ביצירתו קיבל תשלום חודשי קבוע מהמו"ל שלו, הוצאת שוקן, כך שיכול היה להקדיש את כל זמנו לכתיבה, ועמוס עוז שקיבל שכר קבוע מכתר הוצאה לאור, תוך התחייבות לבלעדיות ההוצאה על פרסום ספריו. סופרים מצליחים הכותבים באנגלית ובשפות נפוצות אחרות זוכים לשכר סופרים נאה מאוד.

אגודת הסופרים העבריים מקבלת לשורותיה, בדרך כלל, כל סופר שפרסם לפחות שני ספרים שהגיעו לרף מינימלי של הישגים ספרותיים.

== ראו גם ==
* מחבר
* משורר

== לקריאה נוספת ==
* רנה ליטוין, הייתי כאן, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2005: מסעות בעקבות סופרים שתרגמה המחברת. 
* מאיה קגנסקיה, דמדומי אלים – על דוסטויבסקי, בולגקוב, סולז'ניצין צווטאייבה, נבוקוב ועוד, הוצאת ידיעות אחרונות, 2004. 
* פיליפ רות, ענייני עבודה – סופר, עמיתיו ועבודתם, זמורה ביתן, 2008.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מקצועות האמנות
אופוס (הוצאה לאור)

ספרים בהוצאת אופוס

אופוס הוצאה לאור בע"מ, הוקמה בשנת 1989 במטרה לקדם את תחום ספרי המחשבים, מדע בדיוני והפנטזיה בישראל.

החברה מוציאה לאור בעיקר רבי מכר מתורגמים לעברית, בתחומים: פנטזיה, מדע בדיוני, העידן החדש, ניהול עסקים ומדריכי שיפור עצמי, סיפורת מתורגמת.

אופוס הוצאה לאור בע"מ חברה בהתאחדות המו"לים בישראל.

במספר הזדמנויות יצאו ספרים בשיתוף פעולה בין הוצאת אופוס לבין הוצאת כתר.

==קישורים חיצוניים==
*
*

קטגוריה:הוצאות ספרים בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1989
זמרה

הזמר [[הארי בלפונטה במהלך פעולת זמרה]]
זִמרה או שירה היא יצירה של צלילים מוזיקליים על פי מקצב נתון, באמצעות הקול האנושי. במהלך זמרה, אוויר יוצא מן הריאות, וגובה הצליל נקבע על ידי שפתות הקול ("מיתרי הקול").

ברוב המקרים, הצלילים המופקים בזמרה מותאמים למילים, אליהן משויכת מנגינה, אך לא בהכרח: ישנם סוגי זמרה, כגון יודל, הכוללים הפקה של צלילים ללא מילים מסודרות. הפקת צלילים מבלי לפתוח את הפה מכונה זמזום. בסוגות זמרה מסוימות יש דגש רב יותר על הטונאליות וההרמוניות (למשל מוזיקה כנסייתית), בעוד בסוגות שמרה אחרות יש דגש חזק הרבה יותר על המקצב (לדוגמה שירי ראפ).

אדם העוסק בזמרה באורח מקצועי נקרא זמר. זמרה מתבצעת לעיתים קרובות בקבוצה, למשל במקהלה, ולעיתים קרובות בליווי כלים מוזיקליים, להקה או אפילו תזמורת שלמה. זמרה ללא ליווי מכונה א-קאפלה. כישורי זמרה נדרשים לעיתים משחקני תיאטרון או קולנוע, כאשר הם משתתפים במחזמר או אופרת רוק.

במוזיקת פאנק (Punk), לרוב אין חשיבות לדיוק וליופי של הקול, הזיוף אינו מהווה בעיה והקובע הוא אופי הביצוע והמסר במילים. באחדים מסגנונות מוזיקת המטאל, מועדפים קולות גרואלינג (מעין שאגות ונהמות) בצלילים נמוכים. בסגנונות אלה, נהוג להשתמש במונח "שירה נקיה" (clean vocals) על מנת לתאר סגנון שירה "רגיל".

==ראו גם==

* רשימת זמרים
==קישורים חיצוניים==
* [https://www.youtube.com/watch?v=iaXEbHyGHgw תחרות הזמרה], תל אביב 1937
* 
* 
* 

*
מסמך נקדי

מסמך נקדי או תדריך נקדי הוא מסמך עקרונות שחובר בידי איש "קול ישראל" נקדימון רוגל בראשונה בשנת 1972 ובו מפורטים כללי אתיקה החלים על העוסקים בעיתונאות המשודרת.

כללים אלה יפים ליישום גם בעיתונאות הכתובה, אם ניתן בכלל לעשות הפרדה דיכוטומית בין השתיים.
"מסמך נקדי" הפך להיות מסמך שמהווה מעין "תורה שבכתב" של העיתונאות במדינת ישראל, ואף על פי שהוא לא מסמך מחייב מבחינה חוקית, אלא משמש כהשראה אתית, עיתונאים ואנשי תקשורת רבים, מסתמכים עליו בעבודתם.

==ראו גם==
* עיתונות
* אמצעי התקשורת

==לקריאה נוספת==
* מסמך נקדי, תדריך חדשות ואקטואליה, רשות השידור, ירושלים: 1995.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20160303184121/http://www.iba.org.il/chairman/Doc/DOC226235.pdf תדריך נקדי] באתר רשות השידור
* [http://www.amalnet.k12.il/sites/commun/library/tv/comi0234.htm שימור מול דינמיקה] גלגוליו של "מסמך נקדי" ברשות השידור, יחיאל לימור ואינס גבל, באתר עמלנט
* [https://www.nevo.co.il/law_html/law00/4944.htm כללי הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (אתיקה בשידורי טלוויזיה ורדיו) התשנ"ד-1994]

קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:מסמכים היסטוריים
קטגוריה:עיתונות בעברית
הכפר הגלובלי

הכפר הגלובלי הוא מונח שטבע חוקר התקשורת מרשל מקלוהן בשנת 1959 ולאחר מכן בספרו "הגלקסיה של גוטנברג" שיצא לאור בשנת 1962. מקלוהן טבע את המונח כדי להגדיר את האופן בו משפיעה תקשורת ההמונים על תחומי עניינם ועל אופן התייחסותם של בני-אדם זה לזה, בהופכה אנשים רחוקים ומנותקים זה מזה ברחבי העולם שותפים בתחומי העניין והצריכה החדשותית שלהם בזכות כלי תקשורת ההמונים המעבירים בו זמנית או בתוך זמן קצר מידע, חדשות ובידור לציבור רחב ברחבי העולם. לטענת מקלוהן, מצמצום המרחקים שיצרה העברת המידע באמצעות תקשורת ההמונים נגזר צמצומו של כדור הארץ עד כדי כפר גלובלי, בו יש מספר מוגבל של מוקדי עניין, וכל בני הכפר שותפים לעיסוק בהם ולהתמקדות בהם. כשמדברים על כפר גלובלי, הכוונה היא להדגיש את כך שהעולם כולו הפך לסוג של כפר אחד גדול. כפר שתושביו מתגוררים במקומות הרחוקים זה מזה במרחקים רבים, אבל כולם מקבלים את אותו מידע, מנהלים אורח חיים דומה, מקיימים ביניהם קשרים קרובים ומשפיעים אלה על אלה - וכל זאת כאילו הם גרים בכפר אחד גדול. הקשרים וההשפעות ההדדיות באות לידי ביטוי גם במתרחש ביחסים בין מדינות וכלכלתן לדוגמה כאשר נמצא משבר במדינה אחת, הוא משפיע גם על כלכלתן של מדינות אחרות בכל מקום בעולם, כשמתגלה נפט בכמות מסחרית במקום אחד, הדבר משפיע על מחירי הנפט בעולם כולו; וכאשר מתרחש אסון טבע במדינה כלשהי או באזור כלשהו בעולם, עלולות להיות לכך השלכות על הכלכלה, על הטכנולוגיה בעולם כולו.

כיום, בני האדם יכולים לתקשר עם כל העולם ממקומות שונים.
מקלוהן טבע את המונח שנים לפני התפתחות אמצעי תקשורת ההמונים באופן המאפשר העברה מיידית של אירועים (שידור חי טראנס-אטלנטי ראשון אירע בשנת 1967). בשנים שחלפו התפתחה טכנולוגיית התקשורת האלקטרונית ואפשרה שידורם של אירועים בו-זמנית לכל רחבי תבל, כשאירועים דוגמת שידורי האולימפיאדה וגביע העולם בכדורגל הופכים התרחשויות גלובליות בהן צופים מיליארדי אנשים בו-זמנית. התפתחותה של רשת האינטרנט ואפשרויות הידודיוּת חיזקו את יכולתם של אנשים לא רק לצפות באירועים בו-זמנית ולמקד עניינם בנושאים דומים, כי אם גם להגיב על אירועים, להחליף דעות ולהעביר מידע שאינו נמסר מגוף מרכזי אחד.

רבים מקשרים תופעות שונות של גלובליזציה ושל טשטוש גבולות תרבותיים למונח "כפר גלובלי". תופעות כמו אמריקניזציה נחשבות דוגמה לו, בכך שמקור אחד (ארצות הברית) מנחיל את עולם המושגים ואת התרבות שלו לרבים אחרים באמצעות בידור טלוויזיוני וקולנועי.

== מהות השם ==
העולם של היום נקרא כפר גלובלי. זאת אומרת תהליכי הגלובליזציה הרבים שמתרחשים בעולמנו יוצרים מעין כפר גלובלי שבו בעצם כל אדם יכול לדעת מה קורה בקצה השני של העולם, להתערב בו ולהתעסק בו.

המילים "כפר" ו"גלובל" הן מילים שונות ואולי אפילו הפוכות במשמעותן. המילה "כפר" מסמלת מרחב קטן ואינטימי. לעומת זאת, המילה "גלובל" מסמלת מרחב גדול - כלל עולמי. כשאנו משלבים את שתי המילים הללו אנו מתכוונים לומר שבעולמנו לכל תושב יש אמצעים מתאימים שיכולים לקשר אותו לתושבים אחרים בעולם ולהכיר אותם ממש כמו שמכירים אנשים בכפר.

==ראו גם==
* גלובליזציה
* ממשלה עולמית
* אמריקניזציה
* לאומיות מתודולוגית

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:גלובליזציה
קטגוריה:חקר תקשורת המונים
קטגוריה:תקשורת
קטגוריה:תקשורת המונים
קטגוריה:תרבות אינטרנט
קטגוריה:יחסים בין-לאומיים
קטגוריה:חברה וטכנולוגיה: יחסי גומלין
מערכת לומדת

מערכת לומדת היא מערכת אשר משפרת את ביצועיה בביצוע משימה נתונה ככל שהיא מבצעת משימה זו.

עקרון הפעולה של מערכות אלו בנוי משני שלבים עיקריים, למידת המידע ובדיקת מידע חדש.

בשלב הלמידה, הידוע גם כשלב אימון המערכת, המערכת מקבלת מידע מוכר ובונה מודל סטטיסטי באמצעותו תאפיין מידע חדש.

בשלב הבדיקה, המערכת מקבלת מידע חדש ובהתאם למודל שנבנה מסווגת אותו.

מערכת כזו מכילה:
*בסיס נתונים ללימוד המערכת ולבדיקת הביצועים שלה.
*כללים לאפיון מידע.
*כללים להחלטה על נכונות המידע.
*ניקוד להחלטה על אפיון מידע חדש: שייך למופע ישן או מופע חדש.

שימוש במערכות כאלו מקובל במערכות זיהוי כתב, זיהוי דיבור, זיהוי דובר, גילוי ספאם, תוכנות ללמידת משחק ועוד.

בשנים האחרונות הופך תחום המערכות הלומדות לאחד מהתחומים המובילים במסגרת מחקרים בביואינפורמטיקה, בעיקר בכל האמור בזיהוי דפוסים חוזרים במסדי נתונים ביולוגים (מבנה חלבונים, אתרי קישור של פקטורי שעתוק ו-gene expression).

==ראו גם==
* מונחים בתוכנה
* למידה חישובית

קטגוריה:בינה מלאכותית
קטגוריה:מונחים בתוכנה
מופע

תנועה הרמונית פשוטה; A המשרעת T המחזור
מופע (או פאזה) הוא מושג שמתאר את מצבה הרגעי של תופעה מחזורית.

המופע משמש לתיאור תופעות בתחומי מדע רבים: אופטיקה, אלקטרומגנטיות, הנדסת חשמל, אקוסטיקה, מכניקה ועוד. תופעות מחזוריות מתוארות לרוב באמצעות גלים. המופע הוא המקום במחזור שבו הגל נמצא במצב מסוים.

== תיאור מתמטי ==
התופעה המחזורית הפשוטה ביותר היא מתנד הרמוני פשוט, והיא מתוארת על ידי גל סינוסואידי בנקודה קבועה במרחב. ניתן לייצג כל פונקציה מחזורית כסכום של גלים סינוסואידיים באמצעות טור פורייה. התיאור המתמטי של גל סינוסואידי כתלות בזמן הוא: <math>x(t) = A\sin(2 \pi f t + \phi)\,</math>

כאשר <math>A\,</math> היא משרעת התנודות, <math>t\,</math> הוא הזמן, ו-<math>f\,</math> תדירות התנודות (ההופכי שלה הוא זמן המחזור: <math>T=1/f</math>). הזווית שעליה מופעלת פונקציית הסינוס, <math>2 \pi f t + \phi\,</math>, מודולו <math>2\pi</math>, נקראת המופע והיא נמדדת במעלות או ברדיאנים. המחזור של פונקציית הסינוס הוא <math>2\pi</math>, ולכן היחס בין המופע לבין <math>2\pi</math> הוא החלק היחסי של המחזור בו נמצא הסינוס.

<math>\phi</math> הוא המופע ההתחלתי – המופע בזמן t=0, והוא נקבע באופן יחיד על ידי <math>\! x(t=0)</math>. המופע ההתחלתי אנלוגי לזווית ההתחלתית בתנועה מעגלית קצובה. במסה המחוברת לקפיץ, למשל, המופע ההתחלתי נקבע על ידי ההעתק ההתחלתי של המסה.

המופע ההתחלתי שקול להשהייה בזמן של הגל <math>x(t) = A\sin(2 \pi f t)\,</math>:

<math>x(t - \begin{matrix} \frac{1}{4} \end{matrix}T) = A\sin(2 \pi f (t - \begin{matrix} \frac{1}{4} \end{matrix}T)) = A\sin(2 \pi f t - \begin{matrix}\frac{\pi }{2} \end{matrix})\,</math>

כלומר מופע התחלתי של <math>-\frac{\pi}{2}=-\frac{2 \pi}{4}</math> שקול להשהייה ברבע זמן מחזור.

== הפרש מופע ==
שמאל
גלים עם מופע התחלתי זהה – גלים בפאזה
גלים בעלי הפרשי מופע – גלים שאינם בפאזה
הפרש המופע של שני גלים סינוסואידיים בעלי אותה תדירות הוא ההפרש בין המופעים ההתחלתיים שלהם, או ההפרש בין הזויות שבהן שתי הפונקציות מקבלות את אותו הערך ואת אותו השיפוע.

שני גלים הם בפאזה אם הפרש המופע שלהם הוא אפס ובאנטי-פאזה אם הפרש המופע שלהם הוא 180 מעלות. מזהויות טריגונומטריות נובע שהסכום של שני גלים סינוסואידיים בעלי אותה משרעת ותדירות ובעלי הפרש מופע הוא גל סינוסואידי באותה התדירות, שהמשרעת והמופע ההתחלתי שלו נקבעים על ידי הפרש המופע בלבד:

<math>A\sin(2 \pi f t + \phi_1) + A\sin(2 \pi f t + \phi_2) = 2A \cos(\frac{\phi_2-\phi_1}{2})\sin(2 \pi f t + \frac{\phi_1+\phi_2}{2})</math>

ניתן לראות שהתאבכות בונה מתרחשת כאשר הגלים הם בפאזה – במקרה כזה המשרעת של הסכום היא פעמיים המשרעת A. התאבכות הורסת מתרחשת כאשר הגלים הם באנטי-פאזה, ובמקרה כזה המשרעת של הסכום היא אפס.

== קוהרנטיות מופע ==
קוהרנטיות היא תכונה של גלים השומרים על הפרש מופע מוגדר ביניהם לאורך זמן. לשם כך על הגלים להיות בעלי אותה התדירות בדיוק. באופטיקה למשל הגדרת מקור קוהרנטי בזמן הוא מקור אשר מקרין גלים שכולם באותה תדירות ובאותו מופע התחלתי או שהפרש המופע ביניהם קבוע. זאת בניגוד למקור לא קוהרנטי שבו הפרש המופע בין הגלים הוא אקראי.

== ראו גם ==
* גל
* קוהרנטיות
* התאבכות
* רעש מופע

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:גלים
אלקטרוניקה

מעגל אלקטרוני
[[לוח ניסויים (מטריצה) ועליו מעגל חשמלי]]

אֵלֶקְטְרוֹנִיקָה היא ענף של הנדסת חשמל העוסק בתכנון מעגלים חשמליים המווסתים את תנועתם של אלקטרונים באמצעות רכיבים שונים. בהשוואה להנדסת חשמל שעוסקת במעבר של אלקטרונים במוליכים האלקטרוניקה עוסקת במעבר שלהם בחומרים שאינם מוליכים או שהם מוליכים למחצה. ראשיתה של האלקטרוניקה הייתה בהמצאת שפופרת הריק ויישומה במקלטי רדיו. החלפת השפופרת ברכיבים מוליכים למחצה (semiconductors), השימוש במעגלים מודפסים ובמעגלים משולבים, פרצו את הדרך ליישומה של האלקטרוניקה בכל תחומי החיים, וזאת בזכות המזעור ועלות הייצור הנמוכה של הרכיבים.

== התקנים ורכיבים אלקטרוניים ==

בדיקה של ציוד אלקטרוני

רכיב אלקטרוני הוא כל חלק פיזי של מערכת אלקטרונית אשר משפיע על אלקטרונים או השדות הקשורים להם ומממש תפקיד מסוים באותה מערכת. לרוב רכיב מתוכנן כך שיהיה ניתן לחבר אותו לרכיבים אחרים ובדרך כלל הוא מולחם או מודפס במעגל מודפס
(PCB), כדי ליצור מעגל אלקטרוני עם פונקציה מסוימת (למשל של מגבר, מקלט רדיו, או מתנד). רכיבים יכולים להארז בגפם או בקבוצות יותר גדולות כמו מעגלים משולבים. רכיבים אלקטרוניים נפוצים הם קבל, נגד, דיודה, טרנזיסטור וכו'.

== סוגי מעגלים ==
=== מעגלים אנלוגים ===

[[מעגל מודפס]]
רוב המכשירים האלקטרוניים האנלוגיים, כגון מקלטי רדיו, מורכבים מכמה סוגים בסיסיים של מעגלים אנלוגיים בהם נעשה שימוש בטווח רציף של מתחים לעומת רמות בדידות שבהן נעשה שימוש במעגל הספרתי (דיגיטלי).

נכון לימינו המספר השונה של מעגלים אנלוגיים הוא גדול, בעיקר משום ש'מעגל' יכול להיות עשוי מרכיב בודד ואף ייתכן שהוא יהיה בנוי ממערכת של אלפי רכיבים. מעגלים אנלוגיים לפעמים נקראים מעגלים ליניאריים, למרות שנעשה שימוש בתופעות לא-ליניאריות ברכיבים אנלוגיים רבים כגון ערבלים, מאפננים ועוד.

כיום חלק מהמעגלים האנלוגיים יכולים להשתמש במעגלים ספרתיים ובמעבדים המבצעים עיבוד אותות ספרתי לצורך שיפור ביצועיו של המעגל. סוג זה של מעגלים נקרא בדרך כלל בשם "אות מעורבב" או "mixed signal".

לעיתים קשה להבדיל בין מעגל אנלוגי למעגל ספרתי מאחר ששני סוגי המעגלים כוללים אלמנטים ליניאריים ולא-ליניאריים. דוגמה לכך הוא משוון, המקבל טווח רציף של מתחים ומוציא שתי רמות של מתחים בלבד, כמו מעגל ספרתי. באופן דומה טרנזיסטור במצב רוויה ומגבר יכולים להיחשב כמתג עם שני ערכים במוצא.

מעגלים משולבים

=== מעגלים ספרתיים ===

מעגלים ספרתים (הנקראים גם לוגיים) הם מעגלים אלקטרוניים המבוססים על ערכים בדידים של רמות מתחים. הם לרוב הייצוג הפיסי של אלגברה בוליאנית והן הבסיס של כל המחשבים הספרתים. רוב המעגלים הספרתים עושים שימוש בשתי רמות מתח המכונות רמה "נמוכה" (0) ו "גבוהה" (1). לעיתים קרובות "נמוך" יהיה ליד אפס וולט ו "גבוהה" תהיה ברמה גבוהה יותר בהתאם לאספקת המתח למערכת, למשל חמישה וולט.

מחשבים, שעונים אלקטרוניים ורכיבים לוגיים מתוכנתים בנויים ממעגלים ספרתיים.

אבות הבניין של מעגלים ספרתיים:
* שער לוגי
* מכפיל בינארי
* דלגלג
* מונה
* אוגר
* מרבב

התקנים משולבים:
* מעבדים
* מיקרו-בקרים
* ASIC
* מעבדי אות ספרתיים (DSP)
* FPGA

== ענפים מסחריים עיקריים ==
* אלקטרוניקה ביתית
* אלקטרוניקה רפואית
* אלקטרוניקה צבאית
* ננואלקטרוניקה

== ראו גם ==
* אלקטרוניקה תקבילית
* מעגל אלקטרוני דיגיטלי
*מעגל משולב

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:הנדסת חשמל
רשומה (אחסון נתונים)

באחסון נתונים במחשב, רשומה היא יחידה בסיסית, המורכבת ממספר שדות בעלי קשר הדוק ביניהם.

בקובץ למושג "רשומה" משמעות טכנית: רשומה היא היחידה הנקראת או נכתבת על ידי מערכת ההפעלה בעת ביצוע פעולת קלט/פלט. רשומה כזו קרויה רשומה פיזית, כדי להבדילה מרשומה לוגית הכוללת לעיתים רשומות פיזיות אחדות בעלות קשר הדוק ביניהן.

במסד נתונים רשומה היא מכלול השדות המרכיבים פריט מידע מסוים. שדות אלה עשויים להימצא ברשומות פיזיות רבות, בהתאם למבנהו של מסד הנתונים, אבל מבחינת המשתמש הם מהווים רשומה אחת. רשומה במסד נתונים טבלאי מורכבת משורות בטבלאות אחדות, המקושרות באמצעות מפתח ראשי משותף.

לדוגמה, במרשם התושבים רשומת תושב תכלול את מספר הזהות שלו, שמו הפרטי, שם משפחתו, כתובתו, מספרי הזהות של הוריו, בן זוגו וילדיו, ונתונים נוספים אודותיו.

==ראו גם==
* טיפוס נתונים#רשומה

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אחסון נתונים
בסיס (אריתמטיקה)

במתמטיקה, בסיס (Radix) הוא תחום הספרות הנמצא ביסודה של שיטת ספירה מבוססת מיקום.

הבסיס המקובל לספירה הוא בסיס 10 (הבסיס העשרוני), המשתמש בספרות 0 עד 9. משערים שמקורו של בסיס זה במספר אצבעות הידיים ששימשו כדי להציג מספרים ולחשב אותם. העיקרון בכל שיטת ספירה הוא שערכה של ספרה ברצף כלשהו של ספרות נקבע על פי המיקום שלה ברצף. לדוגמה, בבסיס העשרוני, אנו קוראים לספרה הראשונה משמאל לנקודה העשרונית ספרת האחדות, לשנייה ספרת העשרות, לשלישית ספרת המאות וכו'. בדומה, לספרה הראשונה מימין לנקודה העשרונית אנו קוראים ספרת העשיריות, לשנייה ספרת המאיות וכו'.

בבסיס העשרוני מוצג כל מספר, למעשה, כסכום של חזקות של 10. למשל, המספר 1,035.43 מוצג כך:

:<math>\!\,1\times 10^3+0\times 10^2+3\times 10^1+5\times 10^0+4\times 10^{-1}+3\times 10^{-2} = 1,035.43</math>

אולם אין שום דבר ייחודי במספר 10 דווקא - ניתן לבחור כל מספר טבעי (גדול מ-1) כבסיס לספירה. כך, למשל, בסיס 7 משתמש בספרות 0 עד 6, ומספרים בבסיס זה ניתנים לייצוג באמצעות חזקות של 7. משמעותו של המספר 1,035.43<sub>7</sub> (האינדקס 7 מציין שזהו מספר בבסיס 7) היא:

:<math>\!\,1\times 7^3+0\times 7^2+3\times 7^1+5\times 7^0+4\times 7^{-1}+3\times 7^{-2} = 1,035.43_7</math>

העיקרון בספירה באמצעות בסיס מסוים k, הוא שכל המספרים מוצגים באמצעות k ספרות שונות בלבד. לדוגמה, בבסיס 2 (בסיס בינארי) קיימות שתי ספרות - 0,1 שבאמצעותן ניתן לייצג כל מספר. 
במעבר מבסיס כללי K כלשהו לבסיס עשרוני, תיוצג המילה <math> \ a_n a_{n-1} a_{n-2} ... a_0 .a_{-1} a_{-2} ... a_m </math> כך:

<math> \sum_{i=(m)}^n a_{i}\times k^i</math>.

באלקטרוניקה ספרתית ובפרט במחשבים משתמשים בדרך כלל בבסיס 2 (בסיס בינארי) בו יש משמעות לספרות 0 ו-1 בלבד, מכיוון שקל יותר לתכנן מעגלים בעלי שתי רמות לוגיות בלבד (המייצגות מתח נמוך ומתח גבוה, בהתאמה).

מכיוון שהיצוג הבינארי של מספרים הוא ארוך ואינו נוח לשימוש אנושי, ומאידך, ההמרה בינו ובין הבסיס העשרוני אינה נוחה, משתמשים מתכנתי מחשבים, בדרך כלל, בבסיס האוקטלי בן 8 הספרות (2<sup>3</sup>) (0 עד 7) או בבסיס ההקסדצימלי בן 16 הספרות (2<sup>4</sup>) (מיוצגות על ידי הספרות 0 עד 9 והאותיות A עד F).

הבבלים הקדמונים נהגו להשתמש בבסיס 60 (בסיס סקסגסימלי), ששרידים ממנו מופיעים בחלוקת השעה ל-60 דקות וחלוקת הדקה ל-60 שניות, וכן בחלוקת המעגל ל-360 (60&times;6) מעלות. כדי להימנע מהצורך בשימוש ב-60 ספרות שונות, הם השתמשו בנוסף בשיטת ספירה משנית, של שני סימנים - אחד לעשרות ואחד ליחידות.

מרבית תכונות המספרים הנחקרות במתמטיקה, כגון ראשוניות, אינן תלויות בבסיס שבו נכתב המספר. תוצאותיהן של ארבע פעולות החשבון אף הן אינן תלויות בבסיס שבו נכתב המספר. תכונות מסוימות, כגון היותו של המספר מספר קפרקר, מספר ליישרל או היותו של המספר שבר בעל הצגה סופית כשבר עשרוני, תלויות בבסיס שבו נכתב המספר (לתכונות כאלה לא מיוחסת חשיבות רבה, משום שאינן עוסקות במאפיין מהותי של המספר, אלא במאפיין התלוי בייצוג מסוים שלו).

==המרה בין בסיסי מספרים נפוצים==

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:שיטות ספירה
וילהלם גרים

וילהלם קארל גרים (בגרמנית: Wilhelm Carl Grimm;י 24 בפברואר 1786 – 16 בדצמבר 1859) היה סופר גרמני, אחיו הצעיר של יעקוב גרים, הזכורים בתור הצמד האחים גרים.

הוציא בשנת 1825 מהדורה מצומצמת למעשיות אלו בשם המהדורה הקטנה, וזאת עקב הביקורות הקשות לגבי המהדורות הרגילות.

ספרים נוספים שהוציא: "סיפורי גיבורים גרמנים" (1829), "שירת רולאנד" (1838) ו"כור הזהב" (1840).
בשנת 1835 התמנה לפרופסור באוניברסיטת גטינגן.

וילהלם גרים נולד בהנאו במדינת הסן בגרמניה ובשנת 1803 הוא החל ללמוד משפטים באוניברסיטת מרבורג, שנה לאחר שאחיו יאקוב החל ללמוד שם. כל חייהם של שני האחים עברו ביחד. בימי הלימודים, הם חלקו מיטה ושולחן יחדיו. כתלמידים, היה להם שתי מיטות ושני שולחנות באותו חדר. הם תמיד חיו תחת קורת גג אחת, וחלקו את ספריהם ורכושם. 
בשנת 1825 נשא וילהלם לאישה בת של רוקח בשם הנרייט דורותי ווילד בגיל 39. נישואיו של וילהלם לא הפריעו בשום דרך להרמוניה של האחים. לווילהלם והנרייט היו ארבעה ילדים: יאקוב גרים (3 באפריל 1826 - 15 בדצמבר 1826), הרמן פרדריך גרים (6 בינואר 1828 - 16 ביוני 1901), רודולף ג'ורג' גרים (31 במרץ 1830 - 13 בנובמבר 1889), וברברה אוגוסט לואיס פאולין מרי (21 באוגוסט 1832 - 9 בפברואר 1919).
וילהלם גרים מת בברלין עקב זיהום בגיל 73.

בשנת 2005 יצא סרט פנטזיה המבוסס של דמותו ודמות אחיו בשם האחים גרים למבוגרים בלבד.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* ימין
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אנתרופולוגים גרמנים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים גרמנים
קטגוריה:סופרים גרמנים
קטגוריה:אמני הרומנטיקה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1786
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1859
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
שדה (פיזיקה)

איור שמדמה שדה וקטורי – לכל נקודה מותאם וקטור. אפשר לחשוב על זה כשדה המהירויות של האוויר בהוריקן – בכל נקודה מצוירת מהירות האוויר, בחוץ הוא חזק וקרוב למרכז הוא חלש.
שָׂדֶה בפיזיקה הוא תכונה (במינוח מתמטי פונקציה) של המרחב, כלומר התאמה של מספר/וקטור/טנזור לכל נקודה במרחב. לדוגמה, טמפרטורה היא שדה משום שלכל נקודה במרחב מותאם מספר – הטמפרטורה שלה. שדה הוא מונח כללי הכולל סוגים רבים של פונקציות.

שדה יכול להיות בעל ממד אחד ואז יכונה השדה שדה סקלרי, השדה יכול להיות וקטור (ואז יהיה זה שדה וקטורי), טנזור, או גם פונקציה מורכבת יותר.
לעיתים נהוג לקרוא לשדה סקלרי פוטנציאל בגלל האנלוגיה לפוטנציאל חשמלי ואילו לשדה וקטורי נהוג לקרוא לעיתים שדה כוח או סתם "שדה".

דוגמאות לשדות:
* שדה-כוח הוא שדה אשר מבטא את הכוח בין שני גופים, לדוגמה:
** שדה אלקטרומגנטי שהוא שילוב של
*** שדה מגנטי (וקטורי)
*** שדה חשמלי (וקטורי)
** שדה כבידה (וקטורי במכניקה הקלאסית וטנזורי במקרה הכללי בתורת היחסות הכללית)
* שדה טמפרטורה (סקלרי)
* שדה בתורת השדות הקוונטית הוא הכללה של חלקיק ושל גל יחד עם תורת היחסות הפרטית, ולכן הוא פונקציה מהמרחב הארבעה ממדי אל מרחב מורכב יותר, התלוי בסוג השדה. בתורה זו קיימים סוגים שונים של שדות, והחלקיקים נתפסים כעירורים של שדות.

==ראו גם==
* שטף

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:גדלים פיזיקליים
פרדוקס הערמה

מה יהפוך את המצבור (מימין) לערמה (משמאל)?
פרדוקס הערמה הוא פרדוקס המייצג משפחה של פרדוקסים העוסקים בגבולות ועמימות, לרוב של השפה. משפחה זו מכונה פרדוקסים סוריטיים, על שם הפרדוקס המקורי שנקרא ביוונית "פרדוקס סוֹרִיטֶס" ("סורוס" ביוונית היא ערמה). פרדוקסים אלה עוסקים במתח שבין תיאורים הנתפסים לכאורה כברורים ומדויקים, לבין ניסיונות לכמת אותם לכדי מונחים מספריים ברורים. השאלה שניצבת במרכזו של פרדוקס הערמה היא "כמה גרגרים צריכים להיות בערמה כדי שתיחשב ערמה?". מחד נדמה שיש הסכמה כללית שגרגר חול אחד אינו נחשב ערמה, ומאידך כמות מסוימת של גרגרים כן נחשבת לערמה לכל הדעות. אם כן מהו המספר המדויק שעד אליו אוסף הגרגרים אינו נחשב ערמה, וממנו והלאה כן? נדמה שלא ניתן לתת על כך תשובה חד משמעית.

ניתן לתאר את הפרדוקס כמבוסס על שתי ההנחות הבאות:
# גרגר חול אחד אינו ערמה.
# אם מצבור של גרגרי חול אינו ערמה, הוספת גרגר אחד לא תהפוך אותו לערמה.

אינדוקציה מתמטית מסיקה מן ההנחות האלה את הטענה המופרכת בעליל, שלא קיימות ערימות חול בעולם. כלומר, שכל אוסף סופי של גרגרי חול אינו מהווה ערמה. הרי עבור המקרה N=1, כלומר גרגר חול אחד, הטענה נובעת מההנחה הראשונה. ואם הטענה נכונה עבור N כלשהו, מההנחה השנייה נובע כי גם N+1 גרגרים אינם מהווים ערמה. כלומר אין ערימות חול בעולם.

הפרדוקס מדגים את העמימות המובנית של השפה האנושית. המונח "ערמה" אינו מבוסס על הגדרה החלטית ומדויקת, כי אם על מושג שתפיסתו היא מעורפלת וגמישה. יש שיאמרו שאין כלל מקום להפעיל על מונח לשוני זה כלים לוגיים פורמליים מהסוג שהודגם כאן.

ניתן להשאיל את הפרדוקס על מגוון של מונחים לשוניים. למשל מאיזה גובה בדיוק אדם נחשב "גבוה"? או מאיזה אורך גל, ייחשב הצבע לאדום? וכדומה. ניתן גם להפעיל אותו על שאלות מוסריות, כמו כמה אסירים יש לשחרר כדי להציל חיים של חף מפשע? איזו הסתברות מספיקה כדי להרשיע אדם בפלילים?

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* מריוס כהן, "[http://www.hayadan.org.il/pile-paradox-010608/ פרדוקס הערמה]", באתר הידען, 1 באוגוסט 2008 (פורסם במקור בגיליון גליליאו מספר 116 מאפריל 2008).
* 
* 

ערמה
פטר מינואי

פטר מינוּאי (Peter Minuit; 1580 – 1638) היה הולנדי שניהל חברות קולוניאליות ביבשת אמריקה.

==ביוגרפיה==

מינואי נולד בעיר וזל (Wesel) היום בשטח גרמניה.

נשלח על ידי חברת הודו המערבית ההולנדית לנהל את נכסיה ביבשת אמריקה, ומונה על ידה כמנכ"ל הולנד החדשה במסגרת זו הוא קנה בשנת 1626 את האי מנהטן מידי הילידים המקומיים תמורת מוצרים בשווי 60 גילדן הולנדי (24 דולר של ארצות הברית באותו זמן). הוא הקים שם את ניו אמסטרדם, שלימים הפכה לעיר ניו יורק. הוא פוטר מן החברה בשנת 1631, ואז נכנס למשא ומתן עם השוודים, כדי לגלות קולוניות חדשות. ב-20 בנובמבר 1637 הפליג מנמל גטנבורג עם משלחת שוודית ליבשת אמריקה, כדי לגלות את שוודיה החדשה.

הוא נפטר בשנת 1638 בסערת הוריקן באיים הקריביים באי סנט כריסטופר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:אדמירלים הולנדים
קטגוריה:ילידי 1580
קטגוריה:נפטרים ב-1638
סקאלה לוגריתמית

<div class="thumb tleft">
{| style="width: 210px; font-size: 90%; border:1px solid #cccccc; ; padding: 2px; background-color:#f9f9f9;"
|-
|+
130px
130px
130px
130px
|-
| style="text-align: right;" | 
לעיל מוצגות 4 סקאלות שונות: סקאלה ליניארית-ליניארית, ליניארית-לוגריתמית, לוגריתמית-ליניארית וכן לוגריתמית לוגריתמית. הגרפים המשורטטים הם: y=x (בירוק), y=10<sup>x</sup>(באדום) וכן y=log(x) (בכחול)
|}</div>
מפה של [[מערכת השמש עד לכוכב אלפא קנטאורי, המסודרת על פי קנה מידה המבוטא בצורה לוגריתמית.]]

סקאלה לוגריתמית היא דרך נוחה להצגת נתונים מספריים, המשתרעים על-פני טווח רחב מאוד של ערכים, שעל כן קיים קושי להציגם בצורתם הרגילה, בפרט בהצגה גרפית, אך גם בהצגה מספרית. בסקאלה לוגריתמית מוצג הלוגריתם של הנתון (לפי בסיס מסוים). 

בסקאלה לוגריתמית בבסיס עשר, טווח המספרים בין 0 ל־10 יבטא טווח מספרים שבין 1 ל־ 10 מיליארד, כאשר כל יחידה היא מכפלה בעשר של היחידה הקודמת. וכך רעידת אדמה במגניטודה 6 בסולם מגניטודה לפי מומנט תהיה חזקה פי 10 מרעידת אדמה בעוצמה 5. ואילו רעידת אדמה בעוצמה 5.5 תהיה חזקה פי 3.162 לערך (<math>\sqrt{10}</math>) מרעידה בעוצמה 5.

==דוגמאות==
ניסיון להציג את עלייתו של מדד המחירים לצרכן בישראל בעשור 1975-1985, שבו עלו המחירים פי 4,000 בערך, מגלה שאם נשתמש בסקאלה רגילה, ונציג בגרף את המדד בתחילת התקופה בקו שגובהו מילימטר אחד, יגיע גובהו של הקו שבסוף התקופה לארבעה מטרים. קשה להציג גרף כזה על דף נייר. מעבר לגרף בסקאלה לוגריתמית יביא לכך שאם המדד בתחילת התקופה מיוצג בקו שגובהו מילימטר אחד, הרי הקו בסוף התקופה מצריך קו שגובהו פחות מחמישה סנטימטר, כך שאין כל קושי להציג גרף זה.

הדבר בולט עוד יותר ברעידת אדמה, מכיוון שעוצמתה של רעידת האדמה החזקה ביותר שנמדדה (9.5 בסולם מגניטודה לפי מומנט) גדולה פי 1,600,000,000 מזו של הרעידה החלשה ביותר שניתן למדוד. הצגה של רעידה מסוימת כרעידה בעוצמה של 10,345,080 בסולם כלשהו הייתה חסרת משמעות ולכן משתמשים בסקאלה לוגרתמית.

השימוש בסקאלה לוגריתמית עלול להרתיע, משום שנדרשת מיומנות מסוימת כדי להבין את המידע המוצג באמצעותה. גרף ישר בסקאלה לוגריתמית, למשל, פירושו גידול של הנתונים בטור גאומטרי. עם זאת מידע מסוגים שונים מסופק בסקאלה לוגריתמית, מבלי שרוב הציבור יהיה מודע לכך.
* סולם ריכטר וסולם מגניטודה לפי מומנט למדידת גודלן של רעידות אדמה.
* מדד pH למדידת חומציות של תמיסה. 
===ביטוי פיזיולוגי===
על פי חוק ובר-פכנר התלות בין התפיסה לגירוי היא לוגריתמית, כלומר: אם הגירוי משתנה בטור גאומטרי, תשתנה התפיסה שלו בטור חשבוני. הניסוי של ובר עסק בגירוי של משקל המוחזק ביד אך החוק נכון גם עבור גירויים אחרים, כגון בהירות או תדירות צליל. כתוצאה מהתלות הלוגריתמית נוח להציג גירויים כאלו על ידי סקאלה לוגריתמית. 

* דציבל, למדידת עוצמת הצליל שהאוזן האנושית קולטת. 
* בהירות כוכבים, עקב הדרך שבה פועל חוש הראייה. סקאלת הבהירות היא סקאלה לוגריתמית הפוכה, כך שערך הבהירות יורד ככל שמקור האור בהיר יותר. 
* כוונון מושווה ותווי המוזיקה, עקב הדרך שבה פועל חוש השמיעה.

==ראו גם==
* סקאלה ליניארית
*קנה מידה

==קישורים חיצוניים==

* [http://micro.magnet.fsu.edu/primer/java/scienceopticsu/powersof10/ Powers of 10], הצגה של היקום בסקאלה לוגריתמית, מהגלקסיות ועד לגרעין האטום.
* [https://web.archive.org/web/20031221234535/http://aspire.cosmic-ray.org/labs/cosmic_zoom/ Cosmic Zoom], הצגה של היקום בסקאלה לוגריתמית.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לוגריתמים
אירידיום

אירידיום (Iridium) הוא יסוד כימי ממשפחת מתכות המעבר שסמלו הכימי Ir ומספרו האטומי 77.

==תכונות==
אירידיום הוא מתכת מקבוצת הפלטינה, שצבעה לבן, קשה במיוחד המזכירה את פלטינה. אירידיום הוא המתכת העמידה ביותר בפני קורוזיה, בנוסף לכך הוא לא נתקף על ידי חומצות או על ידי מי מלך. החומרים שיכולים לתקוף אירידיום מתכתי הם מלחים מותכים כמו NaCl או NaCN.

אירידיום הוא היסוד בעל צפיפות החומר השנייה הכי גבוהה (22.56 גרם / סמ"ק). היסוד היחיד שצפוף יותר הוא אוסמיום.

==צורה בטבע==

בטבע, אירידיום מופיע לרוב בקרבת מרבצי יסודות מקבוצת הפלטינה והוא מופק מסחרית כתוצר לוואי של כריית ניקל. <br>
אירידיום הוא יסוד נדיר בכדור הארץ, אך הוא נפוץ למדי במטאוריטים. יש הטוענים כי סיבת נדירותו היא בשל נטיתו להתרכב בברזל, וזה האחרון שקע אל ליבת כדור הארץ, בעת היווצרותו.

ריכוז גבוה יחסית של אירידיום אותר במאגר המים הפוסילים בהר הנגב שבמדינת ישראל ויש הרואים בכך תמיכה לתאוריה שלפיה פגע מטאוריט באזור בתקופות עתיקות.

==שימושים==
* השימוש העיקרי של אירידיום הוא הקשחת סגסוגות פלטינה.
* ייצור רכיבים העמידים בפני טמפרטורות גבוהות במיוחד.
* לאירידיום שימושים כזרז בריאקציות כימיות.
* מגוון סגסוגות לשימושים שונים.
* ייתכן שימוש באירידיום בטיפול כימותרפי פחות מזיק, מאשר הטיפולים הרגילים.

==היסטוריה==
היסוד אירידיום זוהה ב-1803 על ידי סמית'סון טננט בלונדון שבאנגליה יחד עם אוסמיום במשקע כהה של פלטינה גולמית שהומסה במי מלך. שמו של היסוד ניתן לו על שם Ιρισ (איריס), המילה היוונית לקשת בענן ושם אלת הקשת היוונית, כיוון שלרבים ממלחיו צבעים עזים.

רמות חריגות של אירידיום, הנדיר בכדור הארץ אך נפוץ יותר במטאורים, בסלעי גבול K-T (שכבת הסלעים שבין סלעי הקרטיקון לסלעי השלישון) גרמו להעלאת ההשערה שההכחדה הגדולה בסוף הקרטיקון (שסימנה את סוף המזוזואיקון) נגרמה עקב פגיעת מטאור בכדור הארץ ולאישושה. כיום, תאוריית המטאור היא אחד ההסברים המקובלים להכחדת הדינוזאורים.

בשנת 1889 שימש מוט שעשוי מסגסוגת 90% פלטינה ו-10% אירידיום כמדד בינלאומי ליחידות מטר וקילוגרם.

מיזם הטלפונים הלוויני "אירידיום " נקרא כך מכיוון שבהתחלה רצו להתבסס על 77 לוויינים, כמספר האטומי של אירידיום.

==אמצעי זהירות==

אירידיום מתכתי אינו חומר מסוכן, אך תרכובותיו עלולות להיות רעילות.

==קישורים חיצוניים==

* עדנה לבל, [https://web.archive.org/web/20031231034741/http://stwww.weizmann.ac.il/tech-center/mot-net/teachers/edna-lebel/Iridium.htm אירידיום].
* [http://www.webelements.com/webelements/elements/text/Ir/index.html אירידיום ב-Webelements (אנגלית)]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יסודות כימיים
קטגוריה:מתכות יקרות
קטגוריה:מתכות מעבר
מגוון ביולוגי

רשימה של המגוון הביולוגי של בעלי החיים ב[[מדגסקר.]]
המונח מגוון ביולוגי (באנגלית: Biodiversity) הוטבע כנראה על ידי אדוארד וילסון בשנת 1986 במהלך כינוס של "הפורום הלאומי בנושא המגוון הביולוגי", ביוזמת האקדמיה האמריקאית הלאומית למדעים ביחד עם המוזיאון הלאומי – סמית'סוניאן.

המגוון הביולוגי, כלומר כלל המערכות האקולוגיות בכדור הארץ, על שפע המינים שבהם ויחסי הגומלין ביניהם מהווה את "מערכת ההפעלה" של הפלנטה.

כיום משתמשים במונח "מגוון ביולוגי" על מנת לתאר את השונות בטבע הבאה לידי ביטוי בכל רמות הארגון הביולוגיות – המגוון הגנטי (שונות גנטית) בתוך כל מין, מגוון מינים (שונות בין מינים) ומגוון המערכות האקולוגיות.

המשמעות המבנית של מגוון ביולוגי מתבססת על המספר והשפע היחסי של הטיפוסים הגנטיים בתוך המינים, של המינים בתוך המערכות ושל טיפוסי המערכות האקולוגיות אשר ביחידות הנוף. המשמעות התפקודית של מגוון ביולוגי מתבססת על ההבדלים בין הגנוטיפים, המינים, והמערכות האקולוגיות השונות שביחידות הנוף, בהתייחס לתהליכים האקולוגיים והתפקודים שהגנוטיפים והמינים אשר במערכות אלה מעורבים בהם.

כמעט מחצית מכלל התרופות ששימשו את האדם בעולם המערבי באו, עד לא מכבר, ממקורות טבעיים. כמעט כל מזונותיו של האדם, שמקורם בעולם הצומח והחי, מבוססים על מיני בר שהתקיימו בטבע. עם העלייה החדה באוכלוסיית העולם בעשורים האחרונים, עולה הדרישה למזון. ככל שהמגוון הביולוגי גדול יותר, גדל הפוטנציאל לפיתוח זני מזון חדשים ולהסתייעות בזני הבר כדי להתגבר על מחלות הפוקדות את יבולי החקלאות.

==ראו גם==
* צמחי בר בסכנת הכחדה בישראל
* מין פולש
* הכחדה
* שמורת טבע
* מעבר אקולוגי

== לקריאה נוספת ==
* אדוארד וילסון, החיים בתוך קובייה אחת קטנה, נשיונל ג'יאוגרפיק ישראל, גיליון 141, פברואר 2010
* Levin, S Encyclopedia of Biodiversity. San Diego: Elsevier Academic Press. 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=trmMGBSMxNA המגוון הביולוגי בישראל] – ערוץ היוטיוב של אייל ברטוב 
* [http://www.wildisrael.com/ עמותת מן השדה לניטור המגוון הביולוגי], 'מן השדה', מערכת מידע גאוגרפי שיתופית (PPGIS)
* [http://magazine.isees.org.il/ArticlePage.aspx?ArticleId=97 התוכנית הלאומית למגוון ביולוגי בישראל], כתב העת "אקולוגיה וסביבה"
* 
* [http://www.hayadan.org.il/category/environment/environmental_issues/endangered_species חדשות בתחום המגוון הביולוגי], באתר הידען
* [https://tevabiz.org.il/israeli-nature/ שמירה על המגוון הביולוגי, אתר טבעBIZ, החברה להגנת הטבע]
* 
* 

קטגוריה:סביבה
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:שמירת טבע
נשר דרומי

נשרי רופל באכילה
ביצה של הנשר רופל

נשר דרומי הקרוי גם נשר רופל (שם מדעי: Gyps ruppellii) הוא מין בסוג נשר. הנשר הדרומי נפוץ במרכז אפריקה, כולל אתיופיה, סודאן, טנזניה וגינאה. שמו המדעי של הנשר הוא על שמו של אדוארד רופל, זואולוג וחוקר גרמני בן המאה ה-19.

הם מסוגלים לעוף במהירות של עד 35 קמ"ש ועשויים לעוף עד 150 ק"מ מאתר הקינון כדי למצוא מזון. הנשר הדרומי יכול לעוף לגובה רב, כשגובה של 6,000 מטר ( 20,000 רגל) הוא גובה רגיל למדי בעבורו, ובאירוע יוצא דופן שאירע ב-29 בנובמבר 1973 אף התנגש נשר דרומי במטוס מסחרי שטס מעל חוף השנהב ברום של 11,300 מטרים (37,000 רגל).

נשר זה נמצא בסכנת הכחדה חמורה עקב אובדן בתי גידול והרעלה כתוצאה מתרופה שניתנת לבעלי החיים שאת נבלותיהם אוכלים הנשרים.

==בישראל==
ב-5 במאי 2014 נצפה בפעם הראשונה הנשר הדרומי בישראל, בגבעות גד. חודשיים וחצי לאחר מכן נצפה פרט שני. ב-19 במאי 2021 נצפה בפעם השנייה בישראל הנשר הדרומי, בקומה ה-43 במגדל בתל אביב הנמצא בשיפוץ. פקחי רשות הטבע והגנים הגיעו למקום והבחינו שהוא נמצא במצב לא טוב וכן זקוק לטיפול. הפקחים אספו אותו לבדיקה וטיפול בבית חולים לחיות בר, אך הנשר מת באותו היום. השערת המטפלים הייתה שמותו נגרם בשל תשישות או כתוצאה מהתנגשות במגדל, ונבדק גם חשד להרעלה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נשר
קטגוריה:אתיופיה: עופות
קטגוריה:סודאן: עופות
קטגוריה:טנזניה: עופות
קטגוריה:עופות שמזדמנים לישראל
קטגוריה:עופות הסוואנה האפריקנית
טיטאן (ירח)

טיטאן הוא הירח הגדול ביותר של כוכב הלכת שבתאי. הוא הירח השני בגודלו (מבחינת קוטר) בכל מערכת השמש, וקוטרו גדול אף יותר מזה של כוכב הלכת חמה. הוא התגלה ב־25 במרץ 1655 על ידי האסטרונום ההולנדי כריסטיאן הויגנס, אשר קרא לו בפשטות "ירחו של שבתאי" (שכן היה הראשון שנמצא). מאוחר יותר נמצאו עוד ארבעה ירחים על ידי ג'ובאני דומניקו קאסיני, והוא כינה אותם "ירחיו של לואי", על שם לואי הארבעה עשר. אסטרונומים רבים מאותה תקופה קראו לירחים שבתאי 1 עד שבתאי 5.

ג'ון הרשל טבע את שמות הירחים, במאמרו משנת 1847, "תוצאותיהן של תצפיות אסטרונומיות שבוצעו בכף התקווה הטובה", כשמותיהם של הטיטאנים, לפי המיתולוגיה היוונית.

נכון ל־2019 נתגלו 82 ירחים, כולל טיטאן, סביב שבתאי.<ref></ref>

==מידע כללי==
טיטאן הוא ירח קר, אפל ואפוף ערפל ואבק. הוא הירח השני בגודלו במערכת השמש, אחרי גנימד, ירחו של צדק. הוא גדול יותר מכוכב הלכת כוכב חמה וקוטרו שווה כמעט למחצית קוטרו של כדור הארץ. הוא ידוע גם זה כמה עשרות שנים כירח היחיד במערכת השמש המכיל אטמוספירה. האטמוספירה שלו מורכבת מ־94% חנקן ו־6% מתאן. בטיטאן קיימים רבים מחומרי הגלם של החיים, כולל חנקן, פחמן ומים, אך במרחק 1.4 מיליארד ק"מ מהשמש, נעולים מרבית המים בטיטאן, אם לא כולם, בקרח, כך שהגשם היורד במקומות שונים על פני הירח עשוי ברובו ממתאן. המתאן משמש גם מרכיב חשוב בתרכובות אורגניות אחרות.

טיטאן מקבל רק כאחוז אחד מאנרגיית השמש, לעומת כדור הארץ, ולכן הטמפרטורות הממוצעות בו הן מינוס 180 מעלות צלזיוס.

טיטאן הולך ותופס לו מקום של כבוד ברשימת האתרים לחיפוש אחר חיים חוצניים. בדומה לירחו של צדק, אירופה, עשוי טיטאן להסתיר בחובו, מתחת לשכבת הקרח שעל פניו, שכבה תת־קרחית של מים זורמים.

פני השטח קרים מדי למים זורמים, שהם הדבר הדרוש ביותר לחיים כפי שאנחנו מכירים אותם, אך עמוק מתחת לפני השטח עשוי להיות מספיק חם כדי להמיס את הקרח, ומדענים מצאו על טיטאן מולקולות אורגניות פשוטות, הדומות לאלו של דלק למכוניות. המולקולות הללו רחוקות מאוד מחיים, אך הן צעד ראשון לקראתם.

ב־14 בינואר 2005 נחתה הגשושית הויגנס על פניו של טיטאן ושידרה משם צילומים לכדור הארץ. מניתוח צילומים אלו, עולה שעל פניו של טיטאן מתקיימות תופעות גאולוגיות מסוג דיונות חול שנגרמות באמצעות רוחות, ערוצי נחלים ונהרות עם חלוקי נחל, מקווי אגמים וימות, ובליית סלעים שנגרמות על ידי "מחזור מתאן": המתאן מתאדה מימות מתאן נוזלי, מתעבה לענני מתאן אשר מורידים גשמי מתאן שנקווים למאגרים תת־קרקעיים שפורצים במעיינות וזורמים אל ימות המתאן בנחלים וחוזר חלילה בדומה ל"מחזור המים" על פני כדור הארץ.

ימות המתאן מרוכזות בעיקר בקטבים הקרים יותר, בהם מצב הצבירה הטבעי של המתאן הוא נוזל.

מחקרים מ-2018 מצאו כי על טיטאן מתחוללות סופות אבק. זהו המקום השלישי במערכת השמש שבו זוהתה סופת אבק, אחרי כדור הארץ ומאדים.

==ראו גם==
*צוללת לחקר האגמים בטיטאן

== קישורים חיצוניים ==

*
*
*[http://www.bbc.co.uk/news/science-environment-25360516 Titan moon's colossal methane seas] מאתר ה־BBC
*
* [http://www.hayadan.org.il/new-findings-from-the-moon-titan-part-two חלק שני]
* 
* 
* 
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירחי שבתאי
BRouter

BRouter (נהגה בי-ראוטר או בראוטר) או נתב–גשר הוא מכשיר ברשת מחשבים המשלב בין גשר (Bridge) לנתב (Router).

BRouter מחבר שתי רשתות מקומיות (כאשר כל אחת היא מתחם התנגשות נפרד, אך שתיהן ביחד מהוות את אותו מתחם שידור) אל רשת אזורית אחת או יותר (ובדרך כלל אל האינטרנט). ה־BRouter מנהל רישום של כתובות ה־MAC של רכיבי התקשורת בשתי הרשתות המקומיות המחוברות אליו, ומחבר ביניהן כמו גשר. כמו כן ה־BRouter יוגדר להיות השער (Default Gateway) של הרשתות המקומיות, כאשר מגיעה אליו חבילה הממוענת לכתובת ה־MAC של ה־BRouter (כלומר אל הרשת החיצונית) הוא מעביר אותה אל הרשת האזורית, כאילו היה נתב. מבחינת הרשת האזורית ה־BRouter הוא נתב לכל דבר, וכאשר הוא מקבל חבילה המיועדת לרשת הפנימית (על פי כתובת ה־IP שלה) הוא מעביר אותה אל הרשת המקומית הנכונה על פי כתובת ה־MAC.

BRouter מתפקד בשכבת הרשת של מודל ה־OSI ובשכבת הרשת של מודל ה־TCP/IP וגם בשכבת הקישוריות של מודל ה־OSI ובשכבה הפיזית של מודל ה־TCP/IP.

== ראו גם ==

*מונחים ברשת מחשבים
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציוד לתקשורת מחשבים