דוד בורנשטיין

רבי דוד בורנשטיין{{תמונה להחלפה}}
הרב דוד בורנשטיין (תרל"ו-ח' בכסלו ה'תש"ג; 1876 – 17 בנובמבר 1942) היה האדמו"ר השלישי של חסידות סוכטשוב וממנהיגי יהדות פולין קודם השואה. יסד את רשת ישיבות "בית אברהם" שפעלה בפולין עד השואה. בתקופת השואה היה ממנהיגי הציבור בגטו ורשה.

==קורות חייו==
=== שנותיו הראשונות ===
נולד בראש חודש אלול תרל"ו (1876), בנאשלסק. בנו הגדול של רבי שמואל בורנשטיין, נכדו של רבי אברהם בורנשטיין ונינו של רבי מנחם מנדל מקוצק. בנעוריו למד אצל סבו והיה קשור אליו באופן מיוחד. גם לאחר נישואיו בגיל 17 המשיך ללמוד ולהתגורר בבית סבו.

===פעילות ציבורית===
ב-1906 החל לכהן כרב בעיירה וישוגרוד ופתח שם ישיבה. במלחמת העולם הראשונה עבר ללודז'. בשנות ה-20 עבר להתגורר בטומשוב מזובייצקי והתמודד מטעם אגודת ישראל על תפקיד רב העיר, אך הפסיד למועמד המזרחי, הרב שמואל ברוט. ב-1926 נפטר אביו, ה"שם משמואל" והוא החל לשמש כאדמו"ר. את מקומו קבע בעיר לודז'. וברוב חודשי הקיץ שהה בעיירה קאלאמנע (Kolumna) השוכנת דרומית מערבית ללודז'. הוא הקים רשת ישיבות בשם "בית אברהם" על שם סבו, וכן הוציא ירחון בשם זהה במטרה להפיץ את שיטת הלימוד המיוחדת של חסידות סוכטשוב. היה חבר באגודת הרבנים בפולין. היה חבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל, והשתתף בכינוסי התנועה.

בשנת 1934 נשא בוועידת אגודת ישראל בפולין נאום נלהב לחיזוק יישוב ארץ ישראל, וטען "כי מארץ ישראל תבוא תחיית ישראל עד עולם - עד ימות המשיח". בכנסייה הגדולה השלישית דיבר בחריפות כנגד תוכנית החלוקה. הוא עצמו ביקר פעמיים בארץ, בשנים 1934 ו-1935. בביקורו הראשון אף רכש שטח אדמה וקרא לחסידיו לנהוג כמוהו ולרכוש קרקעות בארץ. לא פעם הביע את צערו על כך שאינו יכול להתיישב בארץ כי חסידיו אינם נותנים לו לעזוב. לימים, כאשר הגיעו ימי השואה אמר לתלמידו, הרב יהושע משה אהרונסון: .

===תקופת השואה===
ב-1939 נכנסו הגרמנים ללודז', וכעבור זמן קצר הגיעו גם לביתו של האדמו"ר, הכו אותו וגזזו את זקנו. כאשר גברה הסכנה לחייו, הבריחו אותו חסידיו על ידי הלבשתו בבגדים אחרים וציודו בניירות מזויפים. הוא הגיע בחשאי לוורשה, שם עבד בבית החרושת שולץ. בביתו בגטו התקיימו התייעציות ואסיפות שונות. הוא קיים שיעורים ומנייני תפילה בביתו ועודד את תלמידיו להמשיך בעצמם את לימודי התורה. בין חסידיו היה הרב אריה צבי פרומר מקוז'יגלוב, מראשי ישיבת חכמי לובלין, שהיו מראשי מלמדי התורה במחתרת בגטו ורשה. לפני ראש השנה תש"א (1940) הוציא קול קורא מודפס שכלל דברי התחזקות והתעוררות לתשובה.

באחד ממכתביו תיאר הלל זיידמן: . באופן דומה תיאר עד אחר: .

הרב אהרונסון סיפר שעוד בתחילת המלחמה נכנס אל האדמו"ר, כדי שזה יבהיר לו על שום מה מתרגשות הצרות על עם ישראל, ותשובותו הייתה: . לדברי הרב אהרונסון: 

באדר תש"ב (מרץ 1942) נודע לרב אהרונסון שבינתיים ברח לסאניק על מטרת הנאצים להרוג את יהודי פולין, והוא שלח מכתב לרבו, רבי דוד בורנשטיין, בו הודיע לו על הגזירה. במכתבו כתב בלשון רמז: "הדודה אסתר מרחוב מגילה בית 7 דירה 4 באה", כאשר כוונתו לפסוק הרביעי בפרק השביעי במגילת אסתר בו נאמר "כי נמכרנו אני ועמי להשמיד להרוג ולאבד". בחודש סיוון הגיע מכתב התשובה, אף הוא ברמיזה, בו ביקשו רבי דוד להתחזק ולנגן את יצירתו של הסבא יצירה 23 קטע 4, ברמזו בכך לפסוק הרביעי במזמור כ"ג בתהילים: "גם כי אלך בגיא צלמוות לא אירא רע, כי אתה עמדי". ייתכן כי המידע הזה היה הסיבה לכך שרבי דוד בורנשטיין היה מן המנהיגים הראשונים בורשה שהתריעו מפני השילוחים הקרבים.

ניצול השואה, יהודה אריה פיינגולד העיד כי 

בחג הסוכות האחרון לחייו בתש"ג התאספו לביתו יהודים ופליטים שהגיעו לגטו. אחד הנוכחים תיאר את החג במחיצתו של הרבי: .

לאחר האקציה הגדולה הועבר לדירת מסתור, ונפטר בגטו ב-ח' בכסלו תש"ג כתוצאה משבץ לב. בלווייתו השתתפו כ-300 צועדים בדרך מהגטו למקום עבודתם הסמוך לבית הקברות, תחת עינם הפקוחה של הנאצים, כשרק למניין יהודים התירו השומרים הנאצים להיכנס לבית הקברות לצורך הקבורה, בין המלווים היו אדמו"רים שעדיין חיו בגטו. הלווייתו הייתה אחת הלוויות האחרונות ואולי האחרונה ממש שנערכו בבית העלמין ברחוב גנשה, אבל כיוון שלא הוקמה מצבה על קברו לא התאפשר לאתר את קברו לאחר המלחמה, ורק נמסר בעל פה שהוא נקבר ליד אוהל ה"חמדת שלמה" קרוב לכניסה לבית העלמין. מצבה לזכרו נמצאת באוהל בו קבורים אביו וסבו בבית העלמין בסוכוטשוב. בני משפחתו כולם, למעט בן אחד, נספו בשואה.

רבי דוד בורנשטיין הִרבה לכתוב חידושי תורה, אך רוב כתבי היד נשמדו בשואה, ורק אחדים מהם שרדו והודפסו על ידי אחיו רבי חנוך העניך בספר "חסדי דוד", גם בהגדה של פסח "שם משמואל" מופיעים רבים מדברי תורתו בשם "חסדי דוד" וכן בספר "נאות הדש"א" שהודפס על ידי אחיו למחצה, ר' אהרן ישראל בורנשטיין, וכולל גם מתורת סבו, אביו ואחיו (הד"שא ראשי תיבות של שמותיהם: הניך, דוד, שמואל, אברהם).

==חסידים בולטים==
* הרב יהושע משה אהרונסון
* הרב אריה צבי פרומר
* הרב שלמה זאב צווייגענהאפט

==לקריאה נוספת==
* מנשה אונגר, אדמו"רים שנספו בשואה, מוסד הרב קוק, ירושלים. תשס"ז, 2007.
* אהרן ישראל בורנשטיין, מראה הדשא
* ישראל ארליך, אבירי הרועים
* זילברברג, יהושע עוזיאל, מלכות בית דוד, תולדות חייו, [...] של כ"ק [...] האדמו"ר רבי דוד בורנשטיין זצוקללה"ה מסוכטשוב, בעל חסדי דוד. בני ברק, תשנ"א.
* הרב ר' דוד בורנשטיין - אדמו"ר מסוכטשוב, בתוך: הרב יצחק לוין (עורך), אלה אזכרה: אוסף תולדות קדושי ת"ש-תש"ה, חלק ראשון, "המכון לחקר בעיות היהדות החרדית", ניו יורק תשט"ז, עמ' 150–157

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://web.archive.org/web/20160303172609/http://zachor.michlala.edu/manhigim/manhigim_t.asp?num=43&chug=manhigim&color=144B5B הרב דוד בורנשטיין באתר 'זכור']
* הרב יהושע משה אהרונסון, [http://yaffazehavec.blogspot.com/2007/02/blog-post_26.html הרב דוד בורנשטיין], ב"חומרי ההדרכה של יפה זהבי" שבבלוג של זהבי
* [http://www.hebrewbooks.org/11148 הגדה של פסח 'שם משמואל' עם ליקוטים מרבי דוד בורנשטיין], אתר hebrewbooks
* [http://www.hebrewbooks.org/22826 בית אברהם גיליון ראשון], [http://www.hebrewbooks.org/22827 בית אברהם גיליון שני], אתר hebrewbooks
* [https://web.archive.org/web/20170824052214/http://www.zadikim.org/index.asp?catID=17900&siteLang=3#ad-image-0 רבי דוד בורנשטיין מסוכוטשוב, ב"ר שמואל], באתר אגודת אהלי צדיקים
* [http://www.teshura.com/teshurapdf/Makowitzky-Greenberg%20-%20Menachem%20Av%2015%2C%205775.pdf אודות רבי דוד ומכתבים ממנו] (עמ: 116-119)
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי סוכטשוב
קטגוריה:תלמידי רבי אברהם בורנשטיין מסוכטשוב
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:נספים בגטו ורשה
קטגוריה:חברי מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל
קטגוריה:משפחת בורנשטיין
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1876
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1942