OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
יצחק מקאליש

רבי יצחק מקאלוש (ה'תק"ל - ו' בשבט ה'ת"ר) נכד רבי מאיר הגדול מפרמישלאן אבי חסידות פרמישלאן. היה האדמו"ר השני בשושלת קאליש.

== ביוגרפיה ==
נולד בגליציה בשנת ה'תק"ל לרבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן וליענטלע. נישא לפייגא<ref>השדכן היה רבי לוי יצחק מברדיטשוב.</ref> בת רבי איתמר הכהן מצ'יזיקוב (הסמוכה ללמברג), לאחר שנפטרה אשתו נישא בשנית לבריינא וממנה נולדו לו חמשת ילדיו הקטנים.

לאחר פטירת אביו בב' באדר א' ה'תקע"ג מונה אחיו הצעיר רבי מאיר כממלא מקומו בפרמישלאן, ורבי יצחק שהתגורר בקאלוש שבאוקראינה לא נהג באדמו"רות עד פטירת דודו רבי דוד מקאליש, אז נתמנה לממלא מקומו בתמיכת רבי יעקב מליסא (בעל נתיבות המשפט).

נפטר בו' בשבט ה'ת"ר. בנו השני רבי ישראל מאייר מילא את מקומו בקאלוש.

== צאצאיו ==
מזיווג ראשון:
*רבי ישכר בער, אבי שושלת חסידות נדבורנה
*רבי ישראל מייר, האדמו"ר השלישי מקאליש, נפטר בכ"ה באדר ה'תר"מ.
**רבי אהרן אריה מרוזשניטוב (רזניטוב)
**רבי יצחק מקאליש (השני)
**רבי יהודה מקאליש
*רבי שלמה מחברון (נודע גם כרבי שלמה מפרמישלאן), עלה לארץ ישראל, נפטר בה'תרכ"ח ונטמן בהר הזיתים.
*הרב מיכל מנדבורנה. היה מלמד. חתנו של רבי אהרן מברצ'יבה.

מזיווג שני:
*רבי דוד אייזקסון, האדמו"ר מראמאן (נפטר בא' בחשוון ה'תרס"ח).
**חתנו רבי יצחק לייפר (בן רבי אהרן אריה בן רבי ישכר בער מנדבורנא) מהרץ-רומאן שמילא את מקומו.
**ילדיו האחרים היו רבי משה וחתניו רבי חיים לביל מפיאטרה-ניאמץ ורבי אהרן משה טויבש.
*רבי משה, התגורר בקאליש.
*רבי אהרן אריה לייב מאיר, היה גביר גדול.
*רחל, אשת רבי צבי מקאליש
*חנה לאה, אשת רבי אהרן אריה לייב רדליך ממיקולאייב (בן דודה רבי שלמה).

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:שושלת פרמישלאן
קטגוריה:רבנים גליציאנים
יצחק מקאליש
יצחק מאיר השיל (ז'ינקוב)

חתימת רבי יצחק מאיר בן איש חי הר' זלה"ה מאפטא
רבי יצחק מאיר השיל (ה'תקל"ו – א' באדר ה'תרט"ו, 1775/6 – פברואר 1855) היה האדמו"ר השני בשושלת אפטא-ז'ינקוב.

== ביוגרפיה ==
נולד לרבי אברהם יהושע העשיל (האפטר רב) אבי שושלות אפטא-ז'ינקוב וקופיטשניץ, ולחיה שרה בתו של רבי יעקב מטיטשין. לאחר נישואיו למירל בתו של רבי חיים יעקב שטרויס מדוקלה שימש כיד ימינו של אביו עד לשנת ה'תקס"ה (1804/5) אז החל לכהן ברבנות העיר קולבסוב, וכעבור כמה שנים נתמנה לרב בזינקוב ולאחר פטירת אביו בה' בניסן ה'תקפ"ה (1825) החל לנהוג באדמו"רות והיה לאדמו"ר השני מאפטא-זינקוב.

רבי יצחק מאיר נפטר בא' באדר ה'תרט"ו (1855) ואת מקומו מילא בנו בכורו רבי משולם זוסיא השיל.

== צאצאיו ==
*רבי משולם זוסיא השיל (נפטר ה'תרכ"ד), אדמו"ר השלישי מאפטא-זינקוב.
*רבי מענדל השיל, נישא לחיה מלכה פרידמן בתו של רבי ישראל פרידמן מרוז'ין.
*רחל, אשת רבי שמואל אשכנזי מקאלוש..

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:ילידי 1776
קטגוריה:נפטרים ב-1855
יצחק מרדכי שפירא

אהל על קברו של האדמו"ר רבי יצחק מרדכי בווינה
כתובת המצבה למראשותיו
רבי יצחק מרדכי שפירא (אב תרכ"ז – ג' בתמוז תר"צ) היה אדמו"ר בגוואדזיץ' (Gwoździec).

== תולדותיו==
נולד בסדיגורה לרב אבי עזרא זליג שפירא, אדמו"ר בסטרי ובנו של רבי חיים מאיר יחיאל שפירא ממוגלניצא, מחשובי אדמו"רי פולין בדורו. אמו הייתה הדסה פייגא, בתו של רבי אברהם יעקב פרידמן מסאדיגורה. נישא לציפורה פייגא, בת דודו רבי ישראל פרידמן מסדיגורה.

לאחר פטירת אביו החל לכהן באדמו"רות בגוואדז'יץ שבגליציה (כיום אוקראינה) לצד אחיו רבי חיים מאיר יחיאל שהחל לכהן בדרוהוביץ' וממנו יצאה שושלת דרוהוביץ'. על אף היותו צאצא מצד אביו לשושלת קוז'ניץ, נהג בדרך חסידות רוז'ין, שושלתם של אמו וחותנו.

בימי מלחמת העולם הראשונה נמלט כשאר אדמו"רי רוז'ין לווינה, שם השתכן עד לפטירתו ושם נקבר בבית הקברות היהודי "החדש". אשתו עלתה לארץ ישראל ונפטרה בכ' בחשוון תש"ג ונקברה בבית העלמין בהר הזיתים.

==ילדיו==
*רבי אבי עזרא זליג שפירא, נישא לבלומא רייזיל בת דודו רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מדרוהוביץ'. עלה לארץ ישראל והתגורר בירושלים. נפטר בחול המועד סוכות תש"ד, ונקבר בהר הזיתים. בנו, המשיך את חסידות דרוהוביץ'.
*רבי אברהם יעקב שפירא (נרצח בשואה בערב ראש השנה תש"ד). נישא לקרובת משפחתו מרים בת רבי ישראל פרלוב מסטולין.
*רבי דוד משה (י"ט באלול תרס"ד - ט"ו באייר תשמ"ח) כיהן כאדמו"ר מגוואדז'יץ-סדיגורה בווינה ובבורו פארק. נישא לאלטע בת ציון בתו של רבי שלמה חיים מבולחוב ובזיווג שני לרייזיל בתו של רבי שרגא פייבוש מזלישטשיק.
**הרב יצחק מרדכי שפירא מגוואדז'יץ-סדיגורה בבורו פארק, בן רבי דוד משה.
***הרב שלמה שפירא מגוואדז׳יץ-סדיגורה בבורו פארק, בן רבי יצחק מרדכי.
*הרב שלום יוסף שפירא (- ז' באלול תשמ"ג) חתנו של בן דודו של אביו, רבי ירחמיאל משה מקוז'ניץ. ממייסדי כפר חסידים וקריית אתא.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי בית קוז'ניץ
יצחק מרדכי שפירא
קטגוריה:חסידות סדיגורה
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:וינה: רבנים
קטגוריה:אישים הקבורים בווינה
קטגוריה:ילידי 1867
קטגוריה:נפטרים ב-1930
השול (ברסלב)

ההיכל בבית הכנסת
השול (מיידיש: "בית הכנסת". מכונה גם: בית המדרש הגדול דחסידי ברסלב או ישיבת אור הנעלם) הוא בית מדרש ותיק של חסידות ברסלב השוכן בפינת הרחובות סלנט ומאה שערים בירושלים.

המקום נוסד בשנת 1949 בידי הרב אליהו חיים רוזין והרב לוי יצחק בנדר, מרבניה הבולטים של ברסלב בישראל. סביב המקום התפתחתה קהילה שמנתה באמצע שנות השישים כ-80 משפחות.

במידה רבה משמרת הקהילה את ברסלב "הישנה" והיא נחשבת שמרנית בקרב חסידי ברסלב. רבים מאנשי הקהילה משכימים בחצות הלילה להתבודדות, טובלים בשעת לילה מאוחרת ומתפללים שחרית עם הנץ החמה.

"השול" היה קשור לאנשי פלג "הקהילה", שבראשו עמד הרב יעקב מאיר שכטר. אנשי פלג זה קשורים אידאולוגית לעדה החרדית. לאחר פסיקה של בד"ץ העדה החרדית עברו אנשי "הקהילה" לבית הכנסת "אוהל לאה" בשכונת בית ישראל.

בגומחה מיוחדת ב"שול" שמור כסאו של רבי נחמן מברסלב שיובא במבצע מורכב מברית המועצות הקומוניסטית. הכיסא משמש כיום כ"כסא של אליהו בבריתות שנערכות ב"שול".

== גלריית תמונות ==
<gallery perrow="4">
קובץ:ישיבת ברסלב במאה שערים.jpg|משרדים וכניסה לישיבה
קובץ:שמחת בית השואבה בבית מדרש ברסלב.jpg|שמחת בית השואבה בישיבה
קובץ:ריקודים בישיבת ברסלב במאה שערים.jpg|אולם התפילה בישיבה
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==
*[http://www.bamercaz.co.il/4237939/%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%93%D7%95%D7%AA_%D7%93%D7%AA_/%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D/%D7%A2%D7%9E%D7%95%D7%AA%D7%AA_%D7%99%D7%A9%D7%99%D7%91%D7%AA_%D7%97%D7%A1%D7%99%D7%93%D7%99_%D7%91%D7%A8%D7%A1%D7%9C%D7%91_%D7%90%D7%95%D7%A8_%D7%94%D7%A0%D7%A2%D7%9C%D7%9D_%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D/ אור הנעלם ירושלים], במרכז
*[http://dunsguide.dundb.co.il/D533842266.aspx ישיבת חסידי ברסלב], דנסגייד
*[https://web.archive.org/web/20131010025636/http://www.levbreslev.co.il/?action=showobject&sn=2_4257 רבי לוי יצחק בנדר], לב ברסלב
*[http://drall0.wordpress.com/tag/%D7%A4%D7%9C%D7%92-%D7%94%D7%A9%D7%95%D7%9C/ שמחתי באומרים לי], מחובר המציאות

==הערות שוליים==

קטגוריה:בתי כנסת אשכנזיים
קטגוריה:מאה שערים: מבנים
קטגוריה:ירושלים: ישיבות
קטגוריה:חסידות ברסלב
ישיבת הכתב סופר

ישיבת הכתב סופר בית כנסת פרושים. 2009
ישיבת הכתב סופר היא בית כנסת ובית מדרש בבתי אונגרין בירושלים. הישיבה נבנתה לתושבי השכונה שלא השתייכו לתנועת החסידות.<ref>במקביל הוקמה ישיבת "חתם סופר" לתושבי השכונה שהשתייכו לתנועה החסידית.</ref> המבנה הוכרז כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

== הקמת הישיבה ==
הישיבה נבנתה בשנת 1891 בשכונת בתי אונגרין שנבנתה על ידי כולל שומרי החומות, של יהדות הונגריה, במטרה לסייע לעניים ולספק דיור ליוצאי הונגריה שהתגוררו בירושלים.

מבנה הישיבה שוכן בסמוך למשרדי כולל 'רבי מאיר בעל הנס' ובכניסה לשכונת בתי אונגרין, הישיבה סמוכה לרחוב מאה שערים. אל מול הישיבה הוקמה בבתי אונגרין 'כיכר הונגריה הגדולה'. מאחורי הישיבה ממוקמת קריית שומרי אמונים. הישיבה בעלת מבנה סמלי של הקהילה הפרושית סמן לצניעות וענווה, צורתה מורכבת מארבעה קירות פשוטים ומשני חלונות ענק. 

== קישורים חיצוניים ==
*[http://www.jerusalem-family.org/pages/synagogs/bateykneset.php בתי כנסת שבהם התפללו בני המשפחה], תולדות המשפחה
*[http://www.jerusalem-family.org/pages/shchunot/old_town.php שכונות מגורי המשפחה במאה ה - 19], תולדות המשפחה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירושלים: בתי כנסת
קטגוריה:היישוב הישן
קטגוריה:אתרי מורשת במחוז ירושלים
קטגוריה:ישיבות בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי
קטגוריה:ירושלים: מבנים לשימור
יששכר בעריש אייכנשטיין (דולינה)

רבי יששכר בער (בעריש) אייכנשטיין (מכונה: ר' בעריש מדולינא; ה'תקצ"ה – כ"ט בשבט ה'תרמ"ו) היה אדמו"ר חסידי, הראשון בשושלת דולינא.

== ביוגרפיה ==

רבי בעריש נולד בזידיטשוב בשנת ה'תקצ"ה לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין (המהרי"א מזידיטשוב). לאחר נישואיו לבתו של רבי אברהם מסטרטין התמנה בשנת ה'תרט"ז לדיין בעיר ועם פטירת אביו בט' בסיון ה'תרל"ג נתמנה לרבה ואדמו"רה של דולינא. במהלך כהונתו נסע להרבה צדיקי דורו וכך נודע כאדמו"ר מדולינא. רבי בעריש הביא לייסוד קהל מחזיקי הדת בלמברג והיה סמכות תורנית לקהילה ביחד עם האדמו"רים מבעלזא, ויז'ניץ ושינאווא.

רבי בעריש נפטר בכ"ט בשבט ה'תרמ"ו כשהוא בן חמישים ואחת שנים בלבד, את מקומו מילא בנו רבי יהודה צבי הירש. לאחר פטירתו קובצו דברי תורתו בספר "ליקוטי מהר"י".

== צאצאיו ==
*רבי יהודה צבי הירש אייכנשטיין, האדמו"ר מדולינא (נפטר ה'תרס"ט)
*אשת רבי פנחס רוקח מקארוב
*אשת רבי יעקב יצחק דוד (תרכ"ו - י"ג באדר תרצ"ב) מסטורוז'ינץ, בן רבי ברוך הגר מויז'ניץ
*

== ראו גם ==
*חסידות זידיטשוב

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים
יששכר בעריש אייכנשטיין (זידיטשוב)

רבי ישכר בעריש אייכנשטיין (ה'תקל"ה – ז' בסיון ה'תקצ"ב) היה אדמו"ר חסידי בדור השני בשושלת זידיטשוב.

== ביוגרפיה ==

ישכר בעריש נולד בגליציה בשנת ה'תקל"ה לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין (הראשון) מספרין ולהינדא בת רבי צבי, ונישא לעטיא בתו של רבי אליהו לבינגר. לאחר פטירת אחיו רבי צבי הירש אייכנשטיין אבי חסידות זידיטשוב בי"א בתמוז ה'תקצ"א הוכתר רבי ישכר בעריש כאדמו"ר מזידיטשוב במקומו.

בז' בסיון ה'תקצ"ב, כשנה בלבד לאחר תחילת כהונתו באדמו"רות נפטר רבי ישכר בעריש ונטמן בסקולע. את מקומו מילא חתנו ואחיינו, רבי יהודה צבי הירש אייכנשטיין מראזלה במקביל לאביו רבי משה אייכנשטיין שכיהן בסאמבור.

== צאצאיו ==
*רבי יצחק אייזיק אייכנשטיין, (מהרי"א מזידיטשוב) כיהן כאדמו"ר מזידיטשוב אחר פטירת גיסו.
*בתו אשת רבי יהודה צבי הירש מראזלה (בן רבי משה מסאמבור), מילא מקום חמיו באדמו"רות.

== ראו גם ==
*חסידות זידיטשוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:בית זידיטשוב
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי בית זידיטשוב
ישכר דב בעריש הורוביץ

שמאל
רבי ישכר דב בעריש הורוביץ (ו' בשבט תש"ח, 1948 - י"ט בתשרי תשס"ח, 2007) היה האדמו"ר מספינקא-בית שמואל צבי בארצות הברית.

==ביוגרפיה ==
נולד לרבי שמואל צבי הורוביץ ולאסתר רחל. בשנת תשכ"ו נישא לבלומא שרה, בת רבי אלעזר מייזליש אב"ד אויהל. בחיי אביו הקים, ניהל ועמד בראש מוסדות חסידות ספינקא. לאחר פטירת אביו בשנת תשנ"ז, עזב את בית מדרשו של אביו והקים חצר חדשה. 

הוציא סדרת ספרים בשם "תפארת צבי", בה מכונסים דברי תורתו של אביו על התורה, המועדים, הזמירות לשבת ועל הגדה לפסח.

ילדיו:
*חיה רויזא, אשת רבי יעקב דוד זעגעלבוים האדמו"ר מווינא.
*רבי יוסף מאיר, האדמו"ר מבית שמואל צבי ספינקא. חתן רבי מנחם אליעזר זאב רוזנבוים האדמו"ר מקרעטשניף.
*רבקה, אשת הרב צבי הלוי פרידמן אב"ד סעליש.
*רבי משה יעקב, האדמו"ר מספינקא מונסי. חתן רבי שמואל יעקב קאהן האדמו"ר מתולדות אברהם יצחק.
*יקותיאל יהודה, חתן רבי יצחק אייזיק מנחם אייכנשטיין האדמו"ר מגאלנטא.
*פערל, אשת הרב נפתלי הירצקא בערגער בן רבי שמואל אב"ד מישקולץ.
*רבי אהרן דוד האדמו"ר מזבילטוב, חתן רבי יעקב שמשון טירנויער האדמו"ר מחוסט.
*טויבא, אשת רבי אשר זעליג אשרי אב"ד רידז.
*יואל, חתן רבי שמואל חיים יחזקאל פאנעט מדעעש.

קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
קטגוריה:אדמו"רי ספינקא
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1948
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2007
ישעיה נפתלי הירץ שפירא

רבי ישעיה נפתלי הירץ שפירא (ה'תקצ"ח, 1838 - ד' בסיון ה'תרמ"ה, 18 במאי 1885). היה רב אדמו"ר חסידי בדינוב, השלישי בשושלת דינוב.

== ביוגרפיה ==

נולד בדינוב בשנת ה'תקצ"ח לרבי דוד שפירא מדינוב ולרחל מינא. נישא לאדל רבקה בת דודו רבי אלעזר שפירא מלנצהוט. לאחר נישואיו נסע לצאנז ללמוד אצל רבי חיים הלברשטאם מצאנז.

לאחר פטירת אביו בי"ט באדר ה'תרל"ד מונה רבי ישעיה למלא את מקומו ברבנות ובאדמו"רות. במקביל ייסדו אחיו רבי צבי אלימלך ורבי מאיר יהודה שפירא חצרות בבלאז'וב ובבוקווסק. בשנות כהונתו חיבר את ספרו "הנותן אמרי שפר".

נפטר בד' בסיון ה'תרמ"ה, חתנו רבי יוסף שפירא מילא את מקומו.

== צאצאיו ==
*חנה מינדל, (נפטרה ה'תרצ"ד) אשת רבי יוסף שפירא (ה'תר"ך - ה'תרצ"ב) (מילא את מקום חמיו באדמו"רות).
*נחמה טילא, אשת רבי נחמיה שפירא.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אדמו"רי בית דינוב
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:ילידי 1838
קטגוריה:נפטרים ב-1885
ישראל אלימלך אונגר

רבי ישראל אלימלך אונגר (ה'תק"ף – ז' באלול ה'תרכ"ז) נכדו של הרב מרדכי דוד אונגר אבי חסידות דומברובה. היה האדמו"ר השלישי בשושלת.

== ביוגרפיה ==

נולד בשנת ה'תק"ף לרבי יוסף אונגאר מדומברובה ולגיטל בתו של רבי משה אליקים בריעה הופשטיין מקוז'ניץ. נישא למאטיל בתו של רבי יחיאל קוריצר (נכדו של החוזה מלובלין). לאחר פטירת אביו בב' בחשון ה'תרכ"ז מילא רבי ישראל אלימלך את מקומו כרבה של דומברובה טרנובסקה. לאחר זמן עבר לדז'בנה שם ציווה עליו הרב חיים הלברשטאם מצאנז לכהן כאדמו"ר. מקובל כי רבי חיים הגיש לו קוויטל ובכך הכתיר אותו לאדמו"ר השלישי בשושלת.

בז' באלול ה'תרכ"ז, לאחר פחות משנה מאז מינוי לאדמו"ר, נפטר בגיל שבעים. שני בניו הגדולים מילאו את מקומו ברבנות ובאדמו"רות; הבכור רבי יעקב יצחק אונגר ייסד את חסידות דז'בנה בעיר מגורי אביו ואחיו רבי משה אליקים בריעה אונגר היה ממשיכו המרכזי בדומברובה.

== צאצאיו ==
*רבי יעקב יצחק אונגר, מייסד חסידות דז'בנה. חתן האמרי נועם מדזיקוב (נפטר ה'תרנ"ב)
*רבי משה אליקים בריעה, האדמו"ר מדומברובה. חתן רבי אברהם אבא הורוביץ משנדישוב (נפטר ה'תרנ"ח)
*רבי מרדכי דוד, רב בעיר צאנז. נישא לרבנית שיינדיל אונגר (נפטר ה'תרע"ו)
*מושקיט, אשת רבי משה הלברשטאם (ה'ת"ר - ה' באדר ה'תרע"ה) בן האדמו"ר הראשון מקשאנוב
*שיינדיל, אשת רבי מאיר מוסקוביץ' (נכד האדמו"ר מפרמישלן)

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
ישראל הורוביץ (מעליץ)

הרב ישראל הורוביץ (ה'תר"י – ה'תר"ס) היה רבה של קהילת חסידי דז'יקוב בעיר מעליץ, כונה בפי חסידיו "האדמו"ר מדז'יקוב-מעליץ".

== ביוגרפיה ==
נולד בסביבות שנת ה'תר"י לרב יהודה הורוביץ, רב במעליץ ובנו של הרב יעקב הורוביץ מייסד חסידות מעליץ, משושלת אדמו"רי רופשיץ. ולבתו של הרב חיים מאיר יחיאל "השרף ממוגלינצא". נישא למלכה בת הרב מאיר הורוביץ מחבר הספר "אמרי נועם".

לאחר פטירת אביו ביקש להתמנות כרב תחתיו, אך אחיו הרב נפתלי הורוביץ נבחר לתפקיד. סביב ר' ישראל התאגדה קהילה מחסידי דז'יקוב בעיר, והוא הוכתר בידיהם כאדמו"ר מדז'יקוב-מעליץ. בתפקידו זה כיהן, לצד אחיו שהיה רבה של העיר, עד פטירתו בשנת ה'תר"ס.

== משפחתו ==
לרב ישראל ומלכה הורוביץ נולדו שלושה בנים:
* ר' חיים מאיר יחיאל הורוויץ - כיהן כרב בעיר ריינזשאוו (נרצח בשואה, ה'תש"ב)
* ר' יעקב הורוביץ - כיהן תחתיו כאדמו"ר ממעליץ-דז'יקוב
* ר' אברהם שמחה הורוביץ - היה האדמו"ר ממעליץ-ירושלים (נפטר ה'תשל"ג)

קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי בית רופשיץ
ישראל יוסף אונגר

הרב ישראל יוסף אונגר (ה'תרכ"ח – א בתמוז ה'תש"ב) היה אדמו"ר בעיר טרנוב. נרצח בשואה במחנה ההשמדה בלז'ץ.

==תולדותיו==
נולד בשנת תרכ"ח לרבי יעקב יצחק אונגר (האדמו"ר הראשון מחסידות דז'בנה ומייסדה) ולחנה בתו של רבי מאיר הורוביץ (האמרי נועם)

בנערותו היה הרב ישראל יוסף תלמידו של הרב יהושע הורוביץ שהיה אז האדמו"ר השלישי מדזיקוב. בי"א בטבת תרע"ג כאשר נפטר הרב הורוביץ היגר הרב ישראל יוסף לעיר טרנוב שבדרום-מזרח פולין והתקבל שם כאדמו"ר. בניגוד לאחיו שהחלו לכהן כאדמו"רים לאחר מותו של אביהם, התמנה הרב ישראל יוסף לאדמו"ר מיד לאחר פטירת רבו. הוא נודע בתפילותיו בימים הנוראים אותם היה עורך בנוסח חסידי רופשיץ עליהם נמנה רבו.

כשפרצה מלחמת העולם השנייה סירב להצעה להימלט לשטח שנשלט על ידי רוסיה והועבר לגטו שהקימו הנאצים בעיר. ביום ראשון של ראש חודש תמוז של שנת תש"ב צורף הרב ישראל יוסף אונגר עם רוב בני משפחתו לאקציה השנייה שערכו הנאצים בגטו ונשלח למחנה ההשמדה בלז'ץ, שם נרצח. בנו הרב ראובן אונגר מילא את מקומו של באיו והיה אדמו"ר בעיירה קוזמיר אך גם הוא נרצח בשואה.

==משפחתו==
הרב ישראל יוסף אונגר היה נשוי לרבנית ברכה הורוביץ. שלושה מילדיהם נרצחו בשואה:
*מאיר אליהו אונגר, נישא לבת הרב שלום הלברשטאם (נרצח בשואה)
*ראובן אונגר, אדמו"ר בקוזמיר (נרצח בשואה)
*חיה אסתר אשת הרב חיים צבי הירש הורוביץ (נרצחה בשואה)
*אליעזר אונגר

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:נספים במחנה הריכוז בלז'ץ
ישראל פרידמן (בויאן)

רבי ישראל פרידמן (כ"ד באלול תרל"ח, 22 בספטמבר 1878 - ל' באב תשי"א, 1 בספטמבר 1951) היה האדמו"ר מבויאן בלייפציג. בנו של האדמו"ר הראשון מבויאן, רבי יצחק פרידמן.

==ביוגרפיה== 
נולד בסדיגורה למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרנ"ה נישא למרים, בת דודו רבי שלמה'ניו מסדיגורה. בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז החל לכהן באדמו"רות והקים את חצרו בלייפציג הגרמנית.

בשנת תרצ"ה ביקר בארץ ישראל ובשובו ללייפציג אמר שבדעתו לחזור חזרה לארץ ישראל. בשנת תרצ"ט נמלט מהנאצים לשווייץ ולאחר מספר חודשים עלה לארץ ישראל והתיישב ופתח בית מדרש ברחוב יבנה בתל אביב, כמו שאר אדמו"רי רוז'ין שעלו ארצה. 

רבי ישראל היה חולה במשך כל שנות חייו ולא הרבה לצאת ולהסתובב בין החסידים, אך בכל שנות שהותו בארץ נסע בל"ג בעומר למירון להדליק את ההדלקה המסורתית שהייתה בחזקת משפחתו. נפטר בא' דר"ח אלול תשי"א (1951) ונטמן בבית הקברות העתיק בצפת. 

השאיר שתי בנות, גיטל לאה אשת בן דודה רבי מרדכי שרגא בנו של רבי מנחם נחום מבויאן-צ'רנוביץ', בשנית אשת רבי ישעיה שפירא האדמו"ר החלוץ ובשלישית אשת רבי אברהם יעקב מדרוהוביץ' וחוה אשת קרובה רבי מרדכי שרגא השיל בנו של רבי יצחק מאיר השיל מקופיטשניץ, שתיהן נפטרו ללא ילדים.

על שמו בית הכנסת של חסידות בויאן בשכונת הגפן בביתר עילית, "נחלת ישראל".

קטגוריה:אדמו"רי בויאן
קטגוריה:יהודים בשואה: גרמניה
קטגוריה:רבנים בשואה
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אדמו"רים
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בצפת
קטגוריה:ילידי 1878
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1951
ישראל פרידמן (סדיגורה)

רבי ישראל פרידמן (כ' בשבט תרי"ב 10 בפברואר 1853 - י"ג בתשרי תרס"ז 2 באוקטובר 1906) היה האדמו"ר השני בחצר סאדיגורה. מכונה בחסידות ה"אור ישראל".
== תולדותיו ==
נולד בסדיגורה כבן רביעי לרבי אברהם יעקב פרידמן, בנו השני של רבי ישראל מרוז'ין, ולמרים בתו של רבי אהרן פרלוב, ה"בית אהרן" מקרלין. אביו כיהן כאדמו"ר המרכזי של חסידות רוז'ין, לאחר שאחיו הגדול רבי שלום יוסף נפטר מעט לאחר פטירת אביהם רבי ישראל. נישא בשנת תרכ"ח, לאסתר בתו של בן דודו רבי יצחק מבוהוש, בנו של רבי שלום יוסף מסדיגורה. לאחר פטירתה בשנת תרמ"א, נישא בשנית לדודתה של אשתו הראשונה, בת שבע בת רבי שלום יוסף מסדיגורה.

אחיו רבי שלמה פרידמן וגיסו רבי נחום בער פרידמן היו מיועדים לרשת את החסידות, אך שניהם נפטרו בחיי האב רבי אברהם יעקב. לאחר פטירת אביו בשנת תרמ"ג, מונה יחד עם אחיו רבי יצחק לכהן באדמו"רות. בשנת תרמ"ו נעשתה בין האחים חלוקת ירושה, רבי ישראל זכה בחצר בסאדיגורה ובחלקת אבותיו, ואילו רבי יצחק זכה בנשיאות כולל ווהלין ועבר לבויאן. 

שלושה ימים לאחר יום הכיפורים תרס"ז נפטר, ונטמן בסאדיגורה. בנו רבי אהרן פרידמן מילא את מקומו והוכתר לאדמו"ר השלישי מסאדיגורה. חלק מהחסידים פנו לאחיו רבי שלום יוסף מסאדיגורה - טשרנוביץ, וחלק פנו לאחיו רבי אברהם יעקב פרידמן מסאדיגורה, וחלקם פנו לאח נוסף רבי שלמה חיים מסאדיגורה ולאחר פטירתו של רבי אהרן הוכתר לאדמו"ר בנו רבי מרדכי שלום יוסף מסאדיגורה.

==ילדיו==
חמשת ילדיו הראשונים נולדו מאשתו הראשונה.
*משה מרדכי מנחם (תרל"א - י"ג בטבת תרמ"ב). נפטר בילדותו
*חוה חיה פרידמן, אשת הרב שלום יוסף פרידמן ממילניצא, בן דודה רבי נחום בער מסדיגורה.
*רבי אהרן, ממלא מקומו באדמו"רות
*רבי שלום יוסף (י"ג בטבת תרל"ט-י"ח בשבט תרפ"ג), אדמו"ר מסדיגורה בצ'רנוביץ 
*צפורה פייגא, אשת בן דודה רבי יצחק מרדכי שפירא מגוואדז'יץ
*רבי אברהם יעקב, האדמו"ר מסדיגורה לאחר פטירת אחיו
*רבי יצחק (ב' בחשוון תרמ"ו - י"א בכסלו תרפ"ה), האדמו"ר מרימנוב. היה חתנו של רבי אשר ישעיהו הורוביץ, חתנו של רבי יוסף מרימנוב
*הרב דוד יהושע, נפטר בצעירותו
*רבי שלמה חיים - כיהן לצד אחיו בסדיגורה ובווינה
*רבי יהודה צבי (כ"ה בניסן תרנ"ז - ח' בניסן תשי"א) חתן קרוב משפחתו רבי חיים אהרן בנו של רבי ישראל מצ'ורטקוב. נקבר בבית הקברות נחלת יצחק בגבעתיים
*רחל (- כ"ח בשבט תשל"ב), אשת רבי שלמה פרידמן מצ'ורטקוב 
*בנותיו בלומא רייזל ומרים, נפטרו בילדותן

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי סדיגורה
ישראל שלום יוסף השיל

רבי ישראל שלום יוסף השיל (חשוון ה'תרי"ג - כ"ט באב ה'תרע"א) היה אדמו"ר חסידי, החמישי בשושלת אפטא-זינקוב.

== ביוגרפיה ==

רבי ישראל שלום יוסף נולד בשנת ה'תרי"ג לרבי אברהם יהושע העשיל, האדמו"ר הרביעי בשושלת אפטא-זינקוב וללאה רחל בתו של רבי שלום יוסף פרידמן האדמו"ר מרוזין. נישא בזיווג ראשון לשרה רבקה בתו של רבי הרב אברהם יעקב פרידמן (האדמו"ר מסדיגורה) ובזיווג שני לבת שבע טריינא בתו של רבי יעקב שמשון חודורוב מבאהופולי. עם פטירת אביו בי"ט בתשרי ה'תרמ"א נקרא רבי ישראל שלום יוסף כדי למלא את מקומו במז'יבוז' שם כיהן במשך כשלושים שנה כאדמו"ר החמישי מאפטא-זינקוב. היו לו כתבי מגידות של חסידים מהרבה ערים שמסב והיה נוהג לערוך מסעות של חיזוק אצל חסידיו.

רבי ישראל שלום יוסף נפטר בכ"ט באב ה'תרע"א ונטמן באוהל אדמו"רי ויז'ניץ בסמוך לרבי מנחם מנדל הגר, אבי חסידות ויז'ניץ. בנו רבי אברהם יהושע השיל מילא את מקומו כאדמו"ר ממז'יבוז'-טרנופול והשישי בשושלת אפטא-זינקוב. בנו רבי יצחק מאיר מילא את מקומו בעיר מזבוז כאדמו"ר ממזבוז.

דברי תורתו כונסו בספר "שורש ישי".

==צאצאיו==

*רבי אברהם יהושע העשיל, אדמו"ר ממז'יבוז'-טרנופול (נרצח בשואה, בד' ניסן ה'תש"ג).
*רבי יצחק מאיר השיל, אדמו"ר ממז'יבוז'-חיפה.
*רבי משה השיל (נרצח בשואה ה'תש"ג).
*חוה שרה השיל, אשת רבי מרדכי שלמה פרידמן (אדמו"ר מבויאן-ניו יורק).
*מירל השיל, אשת רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן (אדמו"ר מסדיגורה-תל אביב).
*לאה רחל השיל (נרצחה בשואה), אשת רבי שמואל פיינר מקראקא.
*חיה מרים סימא.

== ראו גם ==

*מז'יבוז'
*חסידות אפטא-זינקוב

קטגוריה:יהודים מפודוליה
קטגוריה:אדמו"רי אפטא-זינקוב
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:ילידי 1852
קטגוריה:נפטרים ב-1911
ג'ואיש פרס

הג'ואיש פרס (באנגלית: The Jewish Press; "עיתון היהודים") הוא שבועון אמריקני המופנה לקהילות היהודים שומרי ההלכה בארצות הברית. לפי הגדרתו זהו העיתון היהודי העצמאי הנפוץ ביותר בארצות הברית. העיתון נוטה לדעות שמרניות.

==היסטוריה==
העיתון נוסד בידי הרב שלום קלאס (ה'תרס"ו, 1916 – ה'תש"ם, 1980) וחמיו רפאל שרייבר (ה'תרמ"ה, 1855 – ?).

העיתון נוסד בעקבות פניה של הרב משה פיינשטיין והרב שמחה אלברג, על מנת למלא את החסר בעיתונות יהודית, שהלכה ודעכה בסוף שנות החמישים.

המהדורה הראשונה פורסמה ב-29 בינואר 1960.

עורך העיתון כיום הוא ג'ייסון מעוז. עורכיו הקודמים היו פרל הרצוג, הסופר ארנולד פיין ולתקופה קצרה גם מאיר כהנא.

==תוכן ומדיניות העריכה==
העיתון מדווח על חדשות יהודיות ומתמקד בניו יורק, ארצות הברית, וישראל. על פי הגדרת העיתון, הכתבות ומאמרי המערכת בעלי נטייה לשמרנות.

חלקי העיתון כוללים:
* חדשות - דיווחים המתמקדים במזרח התיכון, מלחמת הדעות ודיווח על הטיה חדשותית נגד מדינת ישראל, וכן חדשות בנושא מזון כשר.
* דעות - מאמרי מערכת, ניתוחים מדיניים על השלטון בישראל, ומאמרי דעה.
* נושאים - מאמרי על הדת וההלכה היהודית, מסעדות כשרות, מוסף לנוער ומוסף לחגים.

==כתבים==
בין הכותבים הקבועים לג'ואיש פרס ידועים רוברט אברך - כותב התסריטים מהוליווד, ג'רולד אוירבך, הסופר והפעיל היהודי ד"ר מוריס מנדל, פרופ' לואיז רנה ברז, ד"ר סטיבן פלאוט, ד"ר מרוין שיק (מקרן אבי חי), פרופ' פיליס צ'סלר - פסיכותרפיסטית ופמיניסטית ידועה הלוחמת באנטישמיות ופגיעה בנשים, וד"ר פאול איידלברג (מתנועת 'ימין ישראל').

כתבים ידועים, הכותבים טור שבועי בנושא דת בעיקר סביב פרשת השבוע, וכן פרשנות תלמודית, הלכתית והגות יהודית הם הרבנית והסופרת אסתר יונגרייז מקימת ארגון "הנני", הרב חיים צימרמן אשר שימש כיועץ התורני של העיתון, פרסם טורים במשך כעשרים שנה שבהמשך נדפסו כסדרת הספרים Torah and Reason, Torah and Existence, Torah and rationalism. הרב ברל ויין ראש מועצת הרבנים בארצות הברית הרב דוד הולנדר, הסופר וכתב הג'רוזלם פוסט חנוך טלר והרב סטיבן פרוזנסקי. בעבר הרב מאיר כהנא כתב טור שבועי בתחום זה.

בין הכתבים המפורסמים הכותבים בנושאים מדיניים בעיתון, הנשיא לשעבר רונלד רייגן שכתב טור שבועי בשנות השבעים, חבר הכנסת לשעבר הרב מנחם פורוש, קודם ראש האופוזיציה ואחר כך ראש הממשלה מנחם בגין ובימינו משה פייגלין. כותבים מפורסמים נוספים בנושאים אלו הם שדרן הרדיו וחבר מועצת ניו יורק דב חייקין (הייקינד) נציג הסנאט הניו יורקי ותומך ישראל שמחה פלדר.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהדות ארצות הברית: עיתונים
משה ברבלט

משה ברבלט (נולד ב-1932) הוא בעל עיטור המופת וספורטאי ספורט נכים זוכה מדליות פאראלימפיות.

ברבלט שירת בחיל השריון. ב-21 במרץ 1968 נפגע קשות במהלך פעולת כראמה ושתי רגליו נקטעו. ב-1973 הוענק לו עיטור המופת על כך שדרש את פינוי הפצועים האחרים במקום קודם לפינויו שלו.

לאחר תקופת שיקום החל ברבלט להתאמן בבית הלוחם תל אביב, התאמן במקצועות האתלטיקה והיה חבר נבחרת הכדורעף.

ברבלבט עבד במועצה לשיווק פרי הדר תוך התמדה בפעילותו הספורטיבית. במהלך השנים השתתף ארבע פעמים ב והתחרה בצליחת הכנרת ובצליחת ים סוף. ב זכה בשתי מדליות ארד: בהדיפת כדור ברזל ובזריקת דיסקוס. עם נבחרת הכדורעף זכה בתחרויות שונות בעשר מדליות זהב. הוא ממשיך להתאמן בבית הלוחם ומשמש שופט במשחקי כדורעף.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.paralympic.org/moshe-barbalat פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* [https://shayaloni.co.il/portfolio/%d7%9e%d7%a9%d7%94-%d7%91%d7%a8%d7%91%d7%9c%d7%98/ משה ברבלט] באתר הצילום של שי אלוני

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלופים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:זוכי מדליית ארד פאראלימפית מישראל
קטגוריה:מעוטרי עיטור המופת
קטגוריה:אתלטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:זורקי דיסקוס ישראלים
קטגוריה:הודפי כדור ברזל ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורעף פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורעף נכים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:שחקני כדורעף במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:שחקני כדורעף במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:שחקני כדורעף במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1932
רנן הרטמן

מימין - מייסד ומנכ"ל [[הקריה האקדמית אונו רנן הרטמן, שר החינוך לשעבר גדעון סער, נשיא המדינה ראובן (רובי) ריבלין וראש העיר קריית אונו ישראל גל, בוועידת "חינוך עכשיו". 22 באוגוסט 2017.]]
רנן הרטמן (נולד ב-9 באוקטובר 1969) הוא מקים הקריה האקדמית אונו והמנהל הכללי שלה.

==ביוגרפיה==
רנן הרטמן נולד בקנדה, בנם הצעיר של פרופ' דוד הרטמן וברברה הרטמן. לרנן הרטמן ארבעה אחים: הרב ד"ר דניאל הרטמן, נשיא מכון שלום הרטמן, פרופ' טובה הרטמן, דבורה כץ ופרופ' עדינה מאיר הרטמן, ראש החוג לריפוי בעיסוק ב.

בשנת 1971 עלה הרטמן עם משפחתו לישראל והיא התיישבה בירושלים. שירת כקצין בחיל השריון. בגיל 25 קיבל תואר בוגר במשפטים מאוניברסיטת בר-אילן.

בשנת 1995, בהיותו בן 26, הקים הרטמן את הקריה האקדמית אונו, המכללה הלא מתוקצבת הגדולה בישראל, שבה לומדים למעלה מ-15 אלף סטודנטים בחמישה קמפוסים (חיפה, ירושלים, אור יהודה, קריית אונו ונתניה), בתחומי המשפט, מנהל עסקים מקצועות בריאות, חינוך מדעי הרוח, ספורטתרפיה ומוזיקה. מאז הקמתה הוא משמש כמנכ"ל המכללה.

הרטמן יזם הקמת קמפוס ראשון בישראל למגזר החרדי באור יהודה ובירושלים, בו למדו למעלה מ-3,000 בוגרים. הקמפוס החרדי זכה ב"אות גלובס".

בשנת 2014 נחקר באזהרה ברשות המסים, בחשד לרישום כוזב של העסקת עובדת במכללה. בעקבות זאת הוטל עליו תשלום כופר בסך 55,000 ש"ח, בנימוק ש"סייע לאחר ללא הצדק סביר לקבל שכר כוזב בשנים 2010 – 2012 בסך של כ-550,000 ש"ח".

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160414152959/http://www.ono.ac.il/about/raanan-hartman-biography/ מנכ"ל הקריה האקדמית רנן הרטמן - ביוגרפיה], באתר [http://www.ono.ac.il/ הקריה האקדמית אונו], 3 בפברואר 2016
* אלאן רוזנבאום, [https://www.jpost.com/israel-news/article-692444 What is Ono Academic College's secret to success?], באתר Jerusalem Post, 13 בינואר 2022.
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=ZnjYe1HESdI&ab_channel=רדיוחיפה רנן הרטמן - מייסד ומנכ"ל האקדמית אונו], בארוץ יוטיוב של רדיו חיפה

מכּתביו:
* 
* 
* [http://www.ono.ac.il/wp-content/uploads/2013/03/מתוך-ידיעות-אחרונות-רנן-הרטמן-על-שיוויון-לא-רק-בנטל.pdf מיהו ישראלי], ידיעות אחרונות, 7 במרץ 2013

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהלי מוסדות אקדמיים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:ישראלים ילידי קנדה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:משפחת הרטמן
קטגוריה:הקריה האקדמית אונו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
ישראל שפירא (בלאז'וב)

רבי ישראל שפירא (חשוון תר"נ, 1889 - א' בחשוון תש"נ, 30 באוקטובר 1989) היה האדמו"ר מבלאז'וב בארצות הברית. עמד בראשות כולל חבת ירושלים.

== תולדותיו ==
בנם של רבי יהושע שפירא מריבטיטש והרבנית ציפורה. כיהן ברבנות בפרוכניק שבגליציה. נישא לפערל' בתו של רבי שלום דוד אונגר מדז'בנה. לאחר פטירת אביו ויתר לאחיו הרב אלעזר על רבנות ריבטיטש, והוא כיהן ברבנות ואדמו"רות באיסטריק. בשנת תרפ"ג השתתף בכנסייה הגדולה של אגודת ישראל בווינה.

במהלך השואה היה הרב שפירא במחנה ברגן-בלזן. אשתו נרצחה בשואה. הוא היגר לאחר המלחמה לבריסל, ומשם לארצות הברית. הוא התגורר בויליאמסבורג ובהמשך בבורו פארק, שבה הקים את בית מדרשו. נישא בשנית לברוניא בת הרב משה מנחם מלכיור, אלמנת הרב ישראל אברהם קושיצקי, מקורבו של הרב שלמה חנוך רבינוביץ, האדמו"ר מרדומסק.

נפטר קרוב לגיל 100, ונקבר בהר הזיתים.

לאחר פטירתו הוציאו לאור נכדיו החורגים את הספרים "שופרא דישראל", מדברי תורתו ואת קונטרס "לעד בבני ישראל" מתולדות חייו.

בנו החורג, הרב צבי יהודה שפירא, מילא את מקומו באדמו"רות ובנשיאות כולל גליציה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ניו יורק: רבנים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רים אמריקאים
קטגוריה:אדמו"רי בית דינוב
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת גליציה
קטגוריה:נשיאי כולל חבת ירושלים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1889

קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1989
מאיר הורוביץ

רבי מאיר הורוביץ (מכונה: "האמרי נועם". ה'תקע"ט, 1818 - ח' בתמוז ה'תרל"ז, 1877) היה אדמו"ר חסידי השני בשושלת דז'יקוב אשר בעיר טרנובז'ג שבפולין.

== ביוגרפיה ==

נולד בעיר ראווה רוסקה שבגליציה לרבי אליעזר הורוביץ מדזיקוב ולחיה בתו של רבי יחיאל מיכל רוזנפלד מראווה רוסקה. בצעירותו עוד זכה להכיר את סבו רבי נפתלי צבי הורוביץ בעל ה"זרע קודש" מראפשיץ. הוא נסע לדודו רבי אשר ישעיה רובין מראפשיץ ומאוחר יותר לרבי צבי הירש מרימנוב. לאחר נישואיו לדבורה בתו של רבי קלמן פיצעליס הוסמך (בחיי אביו) לכהן כרב בעיר דז'יקוב ועם פטירת אביו בג' בחשון ה'תרכ"א הוכתר לאדמו"ר השני מדזיק'וב על-אף היותו הבן השני. בתחילת הנהגתו הוא ואחיו רבי משה מרוזוואדוב היו נוסעים כחסידים לרבי חיים מצאנז, אך לאחר שהתפתחו כמה מחלוקות בינם לבין רבם התרחקו מחצרו והפסיקו לנסוע אליו.

בתקופת כהונתו פרחה החסידות ובהכוונתו נבנה בית מדרש חדש עם מקווה וסוכה ואף חדר לאפיית מצות לחג הפסח. רבי מאיר היה נוהג לומר בפני חסידיו "כי תורה וגדולה במקום אחד". כשנפטר רבי חיים מצאנז בכ"ה בניסן ה'תרל"ו, אמר רבי מאיר לחסידיו כי הוא יודע שזמנו קרוב ואז החלה להתפשט בגופו מחלה כרונית. 

נפטר בח' בתמוז ה'תרל"ז כששהה בעיר קרלסבד, טרם פטירתו אמר "הנשמה לך והגוף פעלך חוסה על עמלך". ואת מקומו מילא בנו השלישי רבי יהושע הורוביץ כאדמו"ר השלישי בשושלת.

== צאצאיו ==

*רבי נפתלי חיים הורוביץ, רב בירושלים (נפטר ביום הכיפורים ה'תרנ"ה)
*רבי טוביה הורוביץ, רב במיידון (נפטר ה'תרע"ח)
*רבי יהושע הורוביץ, האדמו"ר השלישי מדז'יקוב (נפטר ביום הכיפורים ה'תרע"ג)
*רבי יחיאל הורוביץ, רב בפוקשיבניץ (נפטר ה'תרפ"ח)
*רבי אהרן הורוביץ, רב בבייטש (נפטר ה'תרפ"ז)
*רבי אשר ישעיה הורוביץ, רב ברימנוב (נפטר ה'תרצ"ה)
*חנה הורוביץ, אשת רבי יעקב יצחק אונגר מדז'בנה
*מלכה הורוביץ, אשת רבי ישראל הורוביץ ממעליץ
*לאה הורוביץ, אשת רבי שלום הלברשטאם מצאנז-פיקלא
*הינדא הורוביץ, אשת רבי ישראל הגר, האדמו"ר השלישי מויז'ניץ

==קישורים חיצוניים==
* 
* ישראל שפירא, [https://www.kikar.co.il/haredim-news/440122 האדמו"ר שאהד את המשכיל החשוד בדעות רפורמיות,] באתר כיכר השבת
;ספרו
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=1036&st=&pgnum=1&hilite= ספרו "שו"ת אמרי נועם"] באתר היברובוקס.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אדמו"רי דז'יקוב
קטגוריה:נפטרים ב-1877
קטגוריה:אדמו"רי בית רופשיץ
מאיר יהודה שפירא

רבי מאיר יהודה שפירא (ה'תר"ו, 1846 - י"ט בתשרי ה'תרס"ט, 14 באוקטובר 1908) היה רב אדמו"ר חסידי מייסד חסידות בוקווסק בגליציה המערבית.

== ביוגרפיה ==

נולד בדינוב לרבי דוד שפירא מדינוב ולרחל מינא. נישא בראשית לשיינדל רחל בתו של רבי יוסף אלטר הגר מרדוביץ, ולאחר מותה נישא למרים בת רבי ישראל מקרמניץ.

לאחר פטירת דודו רבי משה שיינפלד רבה של דז'ילרברץ מונה למלא את מקומו ברבנות העיר. לאחר פטירת אביו בי"ט באדר ה'תרל"ד מונה רבי מאיר יהודה לכהן כרבה של העיר בוקווסק, בתפקיד זה הנהיג את כל חיי היהדות בעיר והשפעתו ניכרה גם מחוץ לעיר בוקווסק. על פי ההערכות תחת השפעתו החסידית נהגו כשלושים אלף חסידים. כעבור כמה שנים החל רבי מאיר יהודה לנהוג באדמו"רות. במקביל כיהנו אחיו רבי ישעיה נפתלי הירץ ורבי צבי אלימלך בדינוב ובבלאז'וב).

בשנות כהונתו חיבר את ספרו "אור למאיר" (ובשנת ה'תשנ"ה נדפס ספרו "ילקוט אמרי דוד" המכיל אמרות ותורות אביו).

שפירא נפטר בי"ט בתשרי ה'תרס"ט, לאחר פטירתו מונה בנו יחידו, רבי דוד שפירא לכהן כאדמו"ר מבוקווסק.

== ילדיו ==
מנישואיו הראשונים:
*שיינדל רחל שפירא, אשת רבי חיים זיידא הגר, בן רבי יוסף אלטר הגר מרדוביץ
מנישואיו השניים:
*הינדא מלכה שפירא, אשת רבי אלעזר הורוביץ מגרודז'יסק
*חיה טויבה שפירא, אשת רבי דוד שפירא מסאנוק.
*רבי דוד שפירא (ה' בשבט תרל"ז - כ"ט בשבט ה'תרפ"ד), ממלא מקום אביו באדמו"רות בוקווסק. נישא בזיווג ראשון לבינה בתו של רבי יהושע הורוביץ מדז'יקוב ובזיווג שני לשרה בתו של רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים מסיגט.
*חנה מינדל שפירא, אשת רבי פנחס יוסף קנר רבה של זגורש.

==קישורים חיצוניים==
* ספרו [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=3941&pgnum=1 "אור למאיר"] על התורה, באתר היברובוקס.
* 

==הערות שוליים==

מאיר
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:ילידי 1846
קטגוריה:נפטרים ב-1908
מאיר שפירא (אדמו"ר)

רבי מאיר שפירא (ה'תרמ"ד - ה'תש"ב) היה אב"ד העיר בלאז'וב שבמחוז ריישא בפולין. לאחר פטירת אביו כיהן כאדמו"ר השלישי בשושלת בלאז'וב. נרצח עם כל ילדיו ובני משפחתו בשואה.

== ביוגרפיה ==

רבי מאיר נולד בשנת ה'תרמ"ד במחוז ריישא שבפולין לרבי יהושע שפירא (האדמו"ר השני מבלאז'וב)
ולמרים בתו של רבי מנחם מענדל מארילוס מרופשיץ. נישא לבאשא בת דודו רבי יוסף שפירא ולאחר מלחמת העולם הראשונה עת נמלטו אביו וסבו מבלאז'ובה נתמנה כרבה של העיר עד השואה. 

לאחר פטירת אביו בי"ב באדר א' ה'תרצ"ב נתמנה רבי מאיר לכהן כאדמו"ר השלישי מבלאז'וב לצד אחיו מאביו רבי אליעזר שפירא. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה החביא רבי מאיר את כתביו וחידושיו אצל שכן גוי, אך רבי מאיר נרצח ביחד עם כל ילדיו בשנת התש"ב. 

עם סיום המלחמה העניק השכן את כתביו לאחיו רבי ישראל והוא מסרם לידי תלמידו הרב שלמה יהודה אינטרטר מריישא שידפיסם בספר "זיכרון מאיר".

== צאצאיו ==
*רבי יוסף שפירא, כיהן כאדמו"ר בריישא ודבריו הודפסו בספר "זיכרון יוסף" (נרצח בשואה)
*רבי אפרים שפירא (נרצח בשואה)
*מרים שפירא (נרצחה בשואה)
*שרה שפירא (נרצחה בשואה)

== קישורים חיצוניים ==

* .גודל מעלת בר המצווה ומעלת מצוות התפילין, מאת רבי מאיר שפירא הי”ד, האדמו”ר מבלאז’וב, אתר [http://toratcha.com/?p=16792 תורתך לא שכחתי]

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים גליציאנים
מאיר
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
קטגוריה:נספים במחנה הריכוז בלז'ץ
מנחם מנדל אייכנשטיין

רבי מְנַחֵם מֶנְדֶּל אַיְּיכְנְשְׁטֵיין (ה'ת"ר - י"א באדר ה'תרס"א), היה רב במיקולייב ואדמו"ר בדור השלישי בשושלת זידיטשוב.

== ביוגרפיה ==

נולד בשנת ה'ת"ר בגליציה לרבי יצחק אייזיק אייכנשטיין המהרי"א מזידיטשוב. (מקובל כי לאחר לידתו הופיע רבי מנחם מנדל מרימנוב בחלומו של אביו ואמר לו כי יעניק לילדו את השם 'מנחם מנדל' על שמו וכי ייתן לו זכר טוב בעולם הזה וכך היה). כבר בצעירותו נחשב לגאון ועילוי ובעל זיכרון פנומנלי. כך מסופר כי אביו היה דורש בתורה במשך זמן רב ובנו רבי מנחם מנדל היה מסכם את כל דברי תורתו. 

לאחר נישואיו לפריע בתו של רבי חיים אברהם רדליך (נכד רבי מאיר מפרמישלאן) העביר לו חמיו את משרת הרבנות ב. לאחר פטירת אביו סירב ליטול עליו את האדמו"רות כשאר אחיו ורק לאחר פטירת אחיו רבי אלכסנדר סנדר יום-טוב ליפא אייכנשטיין בי"א בתשרי ה'תרמ"ד נאות למלא את מקומו יחד עם אחיינו רבי יששכר בעריש (בעל המלבוש לשבת ויום טוב). מדברי תורתו נדפסו עשרות ספרים.

נפטר בי"א באדר ה'תרס"א, את מקומו מילא בנו רבי חיים אברהם אייכנשטיין.

== צאצאיו ==

*רבי חיים אברהם, אדמו"ר מזידיטשוב (נפטר ה'תרס"ט)
*שרה שלומצא, אשת רבי ברוך רובין מבריזדוביץ'
*רבקה, אשת רבי דוד מארילוס מירוסלב
*אסתר ליבא, אשת רבי יצחק הורוביץ מסטוטשין
*חנה, אשת רבי , שכיהן כרב בקאשוי. נפטר בי"א באדר תרס"א.

==הערות שוליים==

קטגוריה:בית זידיטשוב
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
מנחם מנדל פנט

רבי מנחם מנדל פנט (ה'תקע"ח, 1818 - י"ג בתשרי ה'תרמ"ה, 2 באוקטובר 1884) בנו של רבי יחזקאל פנט (המראה יחזקאל) היה האדמו"ר השני מדעעש.

== ביוגרפיה ==
נולד בשנת ה'תקע"ח בטרצל שבהונגריה לרבי יחזקאל פנט (רבה של העיר קרלסבורג ולימים מייסד חסידות דעעש) ולחיה רחל בתו של רבי משה הניג מלינסק שבגליציה. בצעירותו למד אצל רבו החת"ם סופר. ובשנת ה'תקצ"ז עבר לעיר שאטוראליאויהיי (אויהל) ללמוד את תורת החסידות מרבי משה טייטלבוים (ה"ישמח משה").

נישא בשנת ה'תקצ"ט לרייזל בתו של הגביר רבי יהודה לייביש הלוי קרויס מאויהל ובשנת ה'תר"ב עבר לעיר טרנסילבניה שברומניה לכהן שם כרב, תפקיד בו כיהן עד פטירת אביו בכ' בניסן ה'תר"ה אז נתמנה למלא מקום אביו באדמו"רות ובכך היה האדמו"ר השני בשושלת. נודע בגדלותו בתורה בבקיאות ועמקות ובקדושתו ומופתיו. מאוחר יותר, כמה שנים לאחר הכתרתו לאדמו"ר היה נוהג לנסוע לאדמו"ר מסדיגורה ולאדמו"ר מצאנז בלווי חסידיו. בשנת ה'תרל"ה ייסד הרב פנט את "כולל אהבת ציון לטרנסילבניה".

במשך כהונתו כרב ואדמו"ר הדפיס ספרי שאלות ותשובות על כל חלקי השולחן ערוך (שערי צדק על "אורח חיים" ו"יורה דעה", משפט צדק על "חושן משפט", ואבני צדק על "אבן העזר") וכן ספרו מעגלי צדק על התורה.

רבי מנחם מנדל נפטר בי"ג בתשרי ה'תרמ"ה (2 באוקטובר 1884) ואת מקומו מילא בנו יחידו רבי משה פנט.

== צאצאיו ==
*רבי משה פנט (ה'תר"ג - כ"ד בכסלו ה'תרס"ג) מילא את מקום אביו באדמו"רות והתפרסם בעיקר בגלל קדושתו ומופתיו.
*בתו אשת רבי שבתי בן רבי משה, מחבר הספר "מבשר טוב".

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=1029&pgnum=1 ספרו "שו"ת שערי צדק" - חלק אורח חיים] באתר היברובוקס.
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=9205&pgnum=1 ספרו "שו"ת שערי צדק" - חלק יורה דעה] באתר היברובוקס
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=1027&pgnum=1 ספרו "שו"ת משפט צדק" - חלק חושן משפט] באתר היברובוקס.
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=1028&pgnum=1 ספרו "אבני צדק" - חלק אבו העזר] באתר היברובוקס.
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=33841&pgnum=1 ספרו "מעגלי צדק" - על התורה חלק א'] באתר היברובוקס.
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=33842&pgnum=1 ספרו "מעגלי צדק" - על התורה חלק ב'] באתר היברובוקס.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפטרים ב-1884
קטגוריה:ילידי 1818
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פרשני המקרא
קטגוריה:חסידות במרחב הרומני
קטגוריה:אדמו"רי דעש
מנחם מנדל פרידמן

רבי מנחם מנדל פרידמן (ג' בתמוז תרל"ו - י"א בתשרי תש"ג) היה האדמו"ר השלישי בחסידות בוהוש, יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי.

== תולדותיו ==
נולד לרבי דוד פרידמן, בנו של רבי יצחק פרידמן, אבי השושלת, ולשיינא דבורה בת רבי אברהם יהושע השיל (מז'יבוז') מזינקוב. אביו נפטר בחיי סבו, ולא כיהן באדמו"רות, עם זאת חסידי סבו היו מסתופפים אצל אביו.

נישא לבלומה רייזל בת דודו רבי ישראל שלום יוסף פרידמן, לימים האדמו"ר מבוהוש. הקים יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי את ישיבת "בית ישראל" שהתקיימה בין השנים תרס"ט - תרע"ו והעמידו את חמיהם בנשיאותה. בישיבה למדו כ-100 תלמידים בחמש כיתות.

לאחר פטירת חמיו בשנת תרפ"ג, מונה לממלא מקומו יחד עם גיסו רבי דוד טברסקי. השניים הנהיגו יחדיו את החצר, וקבלו בצוותא את החסידים, כל המכתבים שיצאו מהחצר נשאו את הסמליל בראש העמוד של שניהם, ושניהם היו חתומים עליו. בהמשך עבר גיסו ליאס והוא כיהן לבדו.

בזמן מלחמת העולם השנייה סייע לפליטים יהודים, כמו לניצולי פרעות יאשי.

נפטר בי"א בתשרי תש"ג ונקבר בבוהוש. אחיינו וחתנו של רבי מנדל, רבי יצחק פרידמן, מילא את מקומו. ילדיו האחרים של רבי מנדל מבוהוש היו ר' יצחק פרידמן, ושתי בנותיו, שרה דבורה ומלכה רחל שהתחתנו עם (בן דודו) רבי יצחק בנו של רבי משה יהודה לייב מפאשקאן. נכדו - בן בתו שרה דבורה, היה הרב ישראל פרידמן בן-שלום האדמו"ר מפאשקאן.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי בוהוש
פרידמן
קטגוריה:משפחת הגר
קטגוריה:ילידי 1876
קטגוריה:נפטרים ב-1942
מנחם נחום טברסקי (טריסק)

רבי מנחם נחום טברסקי (כ"ב בסיון ה'תקפ"ט – ד' בשבט ה'תרמ"ז) בן רבי אברהם טברסקי (המגיד מטריסק). היה האדמו"ר מטריסק בבריסק.

== ביוגרפיה ==

נולד בטוריסק לרבי אברהם וריקל טברסקי. נישא בי"ג בסיון ה'תר"ז לחיה בת דודו רבי דוד טברסקי (האדמו"ר מטאלנא). הוכתר עוד בחיי אביו לכהן באדמורו"ת ומקובל כי אביו רבי אברהם היה שולח אל רבי מנחם נחום חסידים כדי שיתנו לו הזכרות להתפלל עבורם. 

בשנת ה'תרמ"ה עקב גזירותיה של ממשלת רוסיה נאלץ רבי מנחם נחום להימלט מטוריסק יחד עם אחיו רבי מרדכי מקוזמיר, והשתכנו בעיר סלאוויטא ולאחר מכן בכפר קוטלנה. לאחר מכן עבר לבריסק שם פתח מחדש את חצרו. 

נפטר בבריסק בחיי אביו בד' בשבט תרמ"ז. רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (הבית הלוי) ספד לו. דברי תורתו והסכמותיו הודפסו בספר "זיכרון מנחם נחום".

== צאצאיו ==

*רבי מרדכי זוסיא טברסקי – האדמו"ר מטריסק-הוצלס-יאס
*רבי משה יהודה לייב (תרל"ג – ב' בתמוז תרצ"ז) האדמו"ר מחלם. חתן דודו רבי מרדכי מקוריסטשוב ובזיווג שני של קרובו רבי פנחס מקונסטנטין. כיהן בבסלוב ולאחר פטירת דודו רבי מרדכי מקוזמיר רבים מחסידיו פנו אליו ועל כן עבר לחלם.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:אדמו"רי טריסק
קטגוריה:רבנים בלארוסים
קטגוריה:רבנים ליטאים
קטגוריה:רבנים מווהלין
מנחם נחום טברסקי (מקארוב)

רבי מנחם נחום טברסקי (ה'תקס"ה - ז' בתשרי ה'תרי"א) בנו הרביעי של רבי מרדכי טברסקי (המגיד מצ'רנוביל), אדמו"ר חסידי, מייסד חסידות מקארוב.

== ביוגרפיה ==

נולד בשנת תקס"ה לרבי מרדכי טברסקי ולפייגא בתו של רבי דוד לייקס. נישא להינדא מאטיל בתו של רבי יוסף הורוביץ מטורשין (בנו של החוזה מלובלין). לאחר נישואיו התגורר במקארוב ועם פטירתו של אביו רבי מרדכי בכ' באייר ה'תקצ"ז החל לכהן בה כאדמו"ר לצד שבעת אחיו שכיהנו באדמו"רות בצ'רנוביל, רחמסטריווקה, קוריסטשוב, צ'רקס, טריסק, טאלנא וסקווירא. 

נפטר בז' תשרי ה'תרי"א ונטמן בעירו מקארוב. בנו בכורו הרב יעקב יצחק טברסקי מילא את מקומו באדמו"רות.

== צאצאיו ==

*יעקב יצחק טברסקי, האדמו"ר השני ממקארוב (נפטר ה'תרנ"ב). חתן הרב שמואל אבא שפירא מסלאוויטא.
**משה מרדכי טברסקי, האדמו"ר השלישי ממקארוב (נפטר ה'תר"ף). חתן רבי יהושע רוקח (האדמו"ר מבעלזא)
**דוד טברסקי, רב במקארוב (נפטר ה'תרס"ג). חתן רבי אברהם טברסקי (המגיד מטוריסק)
**ישעיה טברסקי, רב במקארוב (נפטר ה'תר"ף). חתן רבי חיים מנחם השיל מז'ניקוב
**חיה טברסקי, אשת הרב ברוך מאיר טברסקי מזורינץ (זיווג ראשון)
*חיה טברסקי, אשת הרב אשר מסטולין (השני). נפטרה בלידת בתה
**חנה טברסקי, אשת הרב מרדכי טברסקי מקוזמיר
*שיינא צביא טברסקי, אשת הרב צבי אריה לנדא מאליק
*אדל טברסקי, אשת הרב מרדכי מרגליות מדוסיבור

קטגוריה:אדמו"רי בית צ'רנוביל
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:נפטרים ב-1850
מנחם נחום פרידמן (בויאן)

רבי מנחם נחום פרידמן (כ"א בכסלו תרכ"ט, 5 בדצמבר 1868 - י"ט באב תרצ"ו, 7 באוגוסט 1936) היה האדמו"ר השני של חסידות בויאן, בנו הבכור של ה"פחד יצחק" מבויאן.

==ביוגרפיה==
נולד בסדיגורה למלכה בת רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ולרבי יצחק, נכדו של רבי ישראל מרוז'ין. בשנת תרמ"ד נישא לחוה, בת דודו זקנו רבי מרדכי שרגא פרידמן מהוסיאטין. לאחר נישואיו התגורר שלוש שנים סמוך לחמיו. 

בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט יחד עם אביו ואחיו לווינה. לאחר פטירת אביו בשנת תרע"ז (1917), הוכתר לממלא מקומו, ומרבית חסידי בויאן פנו אליו. שלושת אחיו החלו לכהן אף הם. לאחר מספר שנים עבר מווינה לצ'רנוביץ בבוקובינה שם גרו חסידים רבים. 

ביקר בארץ ישראל בתרפ"ז, בתחילת הקיץ. בביקורו שהה בירושלים ועלה לגליל להשתטח על קברי צדיקים ולבקר את קהילות החסידים בטבריה ובצפת. כמו כן, הדליק את ההדלקה על גג ציון קבר הרשב"י במירון בל"ג בעומר, אשר עברה אליו בירושה מאת זקנו, רבי ישראל מרוז'ין שקנה זכות זו מידי זקני צפת. 

נפטר בי"ט באב תרצ"ו (1936), ונקבר באוהל אביו בווינה. דברי תורתו כונסו בספרים "תפארת מנחם" ו"דברים ניחומים", ביידיש ובעברית. 

אחריו שימשו באדמו"רות בניו רבי אהרן ורבי מרדכי שרגא, שסירבו באופן רשמי ליטול את כתר האדמו"רות, אך למעשה ערכו שולחנות יחד ואמרו דברי תורה. לצידם הוכתר חתנו רבי משה פרידמן (בעל בתו מרים), חבר מועצת גדולי התורה ורב מפורסם. החסידים במזרח אירופה פנו בעיקר לבנו רבי אהרן ואילו החסידים בארץ ישראל פנו לחתנו רבי משה.

על שמו בתי כנסת של החסידות "תפארת מנחם נחום" בבתי הורנשטיין בירושלים ו"תפארת מנחם" בשכונת הגפן בביתר עילית.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אדמו"רי בויאן
קטגוריה:וינה: רבנים
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:יהודים הקבורים בווינה
קטגוריה:ילידי 1868

קטגוריה:נפטרים ב-1936
מרדכי דב טברסקי (הורניסטייפול)

רבי מרדכי דב טברסקי (כ"ט בכסלו ה'ת"ר, 1839 – כ"ב באלול ה'תרס"ג, 1903) היה אדמו"ר חסידי, אבי שושלת חסידות הורניסטייפול.

== ביוגרפיה ==
נולד בהורנוסטייפל שבאוקראינה בכ"ט בכסלו ה'ת"ר (1839) לרבי משולם זוסיא אוירבך מטולמיץ' ולשטערנא פייגא בתו של רבי יעקב ישראל טברסקי מטשערקאס. אביו היה נינו של רבי זושא בגיל שש או תשע שנים התייתם רבי מרדכי דב מאמו וסבו רבי יעקב ישראל גדלו וחנכו, ולכן כונה שם משפחתו 'טברסקי'. נישא לרייצא בתו השמינית של רבי חיים מצאנז. אירוסי הזוג נערכו בהיותם בני שלוש עשרה שנה כשאביה של הכלה טרם ראה את חתנו. חתונתם נערכה בהוסיאטין.

בהוראת סבו החל רבי מרדכי דב בשנת ה'תרכ"ג (1863) לנהוג באדמו"רות בהורנוסטייפל שם התקבצו סביבו חסידים רבים. לאחר פטירת סבו בי"ג באלול ה'תרל"ו (1876) נהרו אליו חסידים רבים מחסידי צ'רקס. כן הרבה להתכתב עם גדולי האדמו"רים בדורו.

נפטר בכ"ב באלול ה'תרס"ג (1903), בנו רבי יהודה לייב בן-ציון טברסקי מילא את מקומו.

תולדותיו נדפסו בספר "רבינו הקדוש מהארנסטייפל".

===== צאצאיו =====
* שטרנא פייגה, אשת רבי נחום זלמן שניאורסון מצ'רקס (נכדו של דודו רבי יוסף יצחק שניאורסון מאוורוטש).
* חיה מלכה, אשת רבי משה גוטרמן מקייב בנו של רבי דוד מסאווראן.
* רבי אהרן אלימלך שניאור זלמן טברסקי (כ"ג בתשרי תרכ"ג - י"ט בחשוון תרפ"ד), חתן רבי משה הורוביץ מרוזבדוב, שימש כאדמו"ר באיגנטובקה שברוסיה ואחר כך בקרוסנא שבגליציה.
**בתו נישאה בזיווג שני לאלעזר אונגר
* שרה מרים, אשת רבי שלום אליעזר הלברשטאם מראצפרט.
* רבי חיים משה צבי טברסקי (ט' באדר תרכ"ו - כ' בכסלו תרצ"ד; חתן רבי מנחם נחום טברסקי מרחמסטריווקה) אחר פטירת אביו שימש כאדמו"ר מהורנוסטייפל ברחמסטריווקה ואחר כך בקייב.
* רבי בן ציון יהודה לייב טברסקי (כ' בתשרי תרכ"ח - כ"ח בטבת תשי"א), ממלא מקום אביו (חתן רבי יצחק יואל רבינוביץ' מקונטיקוזיבה).
** בנו הוא רבי יעקב ישראל טברסקי, ממלא מקום אביו
*** נכדיהם הם רבי שלמה טברסקי ממלא מקום אביו אברהם טברסקי.
* יוכבד רבקה (נפטרה בחג סוכות ה' תש"א בגלות סיביר), אשת רבי אלישע הלברשטאם מגורליץ.
* רבי ברוך דוד טברסקי, מקלינקוביץ' (ח' באדר תרל"ה - כ"ו בכסלו תרפ"ו; מחבר ספר ״ויברך דוד״<ref></ref>, חתן רבי שלמה זלמינא מראשקוב).
* אסתר הנדל, אשת רבי חיים ישעיה שניאורסון (בנו של רבי שלום דובער שניאורסון מרציצה).

ספר תולדות הרב הקדוש רבי מרדכי דוב טברסקי מהארנסטייפל

== ספריו ==
*עמק שאלה - שו"ת
*עמק החכמה על התורה - פלפולים
*פלא יועץ על התורה ומועדים - תורת החסידות
*חיבור לטהרה הלכות נטילת ידיים ומקוואות
*תורי זהב - הלכות רבית

==לקריאה נוספת==
* צבי בריננער, רבינו הקדוש מהארנסטייפל, מכון "זיכרון משה", בני ברק, שבט תשע"ז, ספר מיוחד לתולדותיו.
* אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ב, בני ברק, תשמ"ז, עמ' כא-סא.בצל הקודש, מכון "נר שלמה" הורנסטייפול" תמוז תש"ס
* צבי בריננער, רבינו הקדוש מראצפערט, מכון "זיכרון משה", בני ברק תשס"ח, עמ' לו-מא, שלה-שמה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=1531&pgnum=1 ספרו "שו"ת עמק שאלה"] באתר היברובוקס.
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=8358&pgnum=1 ספרו "תורי זהב" על הלכות ריבית] באתר היברובוקס.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי בית צ'רנוביל
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:מחברי ספרי הלכה
קטגוריה:מחברי ספרי חסידות
קטגוריה:משפחת טברסקי: ענף צ'רקס-שניאורסון
קטגוריה:ילידי 1839
קטגוריה:אוקראינים שנפטרו ב-1903
מרדכי דוד אונגר (דומברובה)

רבי מרדכי דוד אונגר (ה'תק"ל – ז' בשבט ה'תר"ג) היה אדמו"ר חסידי, אבי חסידות דומברובה.

== ביוגרפיה ==

נולד בפולין לרבי צבי הירש ומושקיט אונגר. בצעירותו היה תלמידם של רבי אלימלך מליז'נסק ורבי ישראל הופשטיין מקוז'ניץ. ומאוחר יותר למד אצל החוזה מלובלין. לאחר נישואיו לחיה שרה (בתו של גביר מטשמלוב) היגר לדומברובה, בה החל לכהן כאדמו"ר.

נפטר בז' בשבט ה'תר"ג ובנו רבי יוסף מילא את מקומו כאדמו"ר השני מדומברובה.

== צאצאיו ==
*רבי יוסף אונגר (נפטר ה'תרכ"ז), האדמו"ר השני מדומברובה. חתן רבי משה אליקים בריעה.
*רבי מנחם מנדל אונגר (נפטר ה'תרמ"ב), רב בסטנביץ. חתן רבי ישראל רוטנברג מסטנביץ.
*רבי אברהם אלחנן אונגר (נפטר ה'תרמ"ג), אדמו"ר מקאלושין. חתן רבי קולונימוס קלמן הורוביץ ובזיווג שני חתן רבי חיים מאיר יחיאל שפירא (מוגלניצא).
*רבי יחיאל צבי הירש אונגר (ה'תק"ע – ה'תר"ם) מטורנא. נישא לנכדת הרב שמשון מזבלין.
*רבי משה אונגר (תק"פ - י"ח בתשרי תרנ"ח), חתן רבי חיים הלברשטאם עלה לארץ ישראל והתגורר בצפת.
*רבי נפתלי אונגר, רב בדז'בנה. חתן רבי יעקב הורוביץ ממעליץ.
*מלכה אונגר, אשת רבי נחום צבי טייטלבוים מדרוהוביטש.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:ילידי 1770
קטגוריה:נפטרים ב-1843
מרדכי דוד הורוביץ

רבי מרדכי דוד הורוביץ (ה'תרכ"ו - ה'תש"ב) היה רב בעיר אלפין במחוז אולינוב בפולין והאדמו"ר הרביעי בשושלת אולינוב.

== תולדותיו ==
נולד בשנת ה'תרכ"ז לרבי חיים יעקב הורוביץ (רבה הראשי של אולינוב ואדמו"רה) ולרוחמה בתו של רבי משה אונגר (חתנו של רבי חיים הלברשטאם מצאנז). לאחר נישואיו לשרה בתו של רבי אליעזר ירוחם בארון (חתנו של הדברי חיים מצאנז) מונה בה'תרמ"ו לרבה של העיר אלפין, ובתום מלחמת העולם הראשונה החל לכהן כרבה הראשי של מחוז אולינוב. לאחר פטירת אביו מילא את מקומו כאדמו"ר מאולינוב. 

רבי מרדכי דוד נספה במהלך מלחמת העולם השנייה בשנת ה'תש"ב.

== משפחתו ==
*רבי אשר ישעיה הורוביץ, נישא לחנה גאלדא בת רבי אלעזר רוזנפלד מאושפיצין, חתן רבי חיים הלברשטאם מצאנז
*רבי ראובן הורוביץ, כיהן כרבה של אולינוב. נישא ליוכבד בת רבי יעקב יצחק הורוביץ מבארנוב (נרצחו בשואה)
*ייטלא אונגאר. בת הרב מאיר אונגאר מרדלאוו

קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:אדמו"רים שנספו בשואה
מרדכי זוסיא טברסקי

רבי מרדכי זוסיא טברסקי (ה'תר"ך – כ"ז באדר ה'תרצ"ו) היה האדמו"ר מטריסק-הוצלס-יאס והשלישי לשושלת חסידות טריסק. נכד רבי אברהם טברסקי (המגיד מטריסק).

== ביוגרפיה ==
נולד בעיר טוריסק שברוסיה לרבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מטריסק-בריסק השני לשושלת טריסק, ולחיה בת רבי דוד טברסקי מטולנה. נישא בי"ב באדר א' ה'תרל"ח לחוה גיטל בת רבי יצחק פרידמן מבוהוש והתגורר ליד בית חותנו בבוהוש.

לאחר פטירת סבו רבי אברהם טברסקי בב' בתמוז תרמ"ט נקרא רבי מרדכי זוסיא לכהן למלא מקומו בטוריסק אך סירב, ורק בשנת ה'תרנ"א השפיעה עליו אמו להיענות לבקשת יהודי הוצלס (מחוז חרסון) ולהתמנות שם כאדמו"ר. לאחר מספר שנים עבר לבוהוש ולבסוף קבע מושבו ביאס שם כיהן כאדמו"ר עד לפטירתו בכ"ז באדר ה'תרצ"ו ושם נקבר.

בנו השלישי רבי יעקב אריה טברסקי מילא את מקומו כאדמו"ר הרביעי מטריסק בלונדון ובבני ברק.

תורותיו נדפסו בספר "נועם מרדכי" (ירושלים תשס"ה) על ידי נכדו רבי יצחק דוד טברסקי.

== צאצאיו ==
* ר' שלום יוסף טברסקי, אדמו"ר מטריסק-בורו פארק (נפטר כ"ה שבט תש"ח)
* ר' דוד טברסקי, מילא את מקום חמיו (רבי ישראל שלום יוסף פרידמן) בבוהוש (נפטר בכ"ג בכסלו ה'תרצ"ד)
* ר' יעקב אריה טברסקי, אדמו"ר מטריסק-לונדון (נפטר הושענא רבה ה'תש"ם)
* ר' נחום יצחק טברסקי, רב בתל אביב
* בלומא רייזיל טברסקי, אשת הרב אביגדור שור (אדמו"ר מבורדיטשוב)
* פייג'לה טברסקי, אשת הרב מנחם נחום מרגליות (הרבי משטפנשט)
* אלטע חיה שרה טברסקי (נפטרה ה'תשמ"ה), אשת הרב ישראל רבינוביץ' (אדמו"ר מקישינב בן רבי ברוך פנחס מסקאליה)
* דבורה טברסקי, אשת הרב מרדכי העשיל מבני ברק (זיווג ראשון) ואשת הרב משה יהושע לנדמן מבנדר (זיווג שני)

קטגוריה:נפטרים ב-1936
קטגוריה:רבנים אוקראינים
קטגוריה:רבנים רוסים
קטגוריה:אדמו"רי טריסק
קטגוריה:יאשי: רבנים
קטגוריה:משפחת הגר