דיכוי העם האויגורי

דיכוי העם האויגורי מתבצע על ידי הממשל הסיני כלפי המיעוט האויגורי במערב המדינה.

דיווחים על המתרחש באזור כוללים – ריכוזם במחנות חינוך מחדש, הגבלה חמורה ואיסור של טקסים דתיים-מוסלמיים, ואף עיקור בכפייה ושימוש כפוי באמצעי מניעה לדיכוי הילודה.<ref name="bbc"></ref><ref name=":0"></ref> מבקרי סין מאשימים את הממשל ב"סיניזציה" במחוז שינג'יאנג, שבו חיים האויגורים, וכן ברצח עם על בסיס אתני, כלומר, "רצח עם תרבותי"<ref></ref><ref></ref><ref></ref>.

האשמות אלה טרם הוכרו רשמית על ידי האו"ם. 54 מדינות חברות תמכו במדיניות סין בשינג'יאנג<ref name=":17"></ref><ref name=":15"></ref> ו־23 גינו אותה<ref name=":14"></ref><ref name=":13"></ref>.

== רקע ==
=== הסכסוך בשינג'יאנג ===
במהלך ההיסטוריה, שושלות סיניות שונות שלטו באזור שינג'יאנג של ימינו.<ref name="Clarke2011"></ref> האזור הפך חלק מסין המודרנית כתוצאה מהתרחבותה מערבה בהובלתה של שושלת צ'ינג. התרחבויות נוספות בתקופה היו לטיבט ולמונגוליה.<ref name="NYBooks"></ref>

משנות החמישים ועד שנות השבעים, ממשלת סין קידמה הגירה המונית של האנים (הקבוצה האתנית הגדולה והדומיננטית בסין) לאזור והנהיגה מדיניות לדיכוי הזהות התרבותית והדתית של האויגורים. במהלך תקופה זו, קמו מספר ארגונים אויגוריים בדלניים, עם סיוע אפשרי מברית המועצות, ומפלגת העם מזרח טורקסטן הייתה הגדולה מביניהם בשנת 1968.<ref name="Clarke-2011-69"></ref> במהלך שנות השבעים תמכו הסובייטים בחזית המהפכה המאוחדת של מזרח טורקסטן (URFET) כדי להילחם בסינים.<ref name="Reed-Raschke-2010-37"></ref>

בשנת 1997, המשטרה הוציאה להורג שלושים חשודים בדלנים במהלך הרמדאן. בעקבות אירוע זה התקיימו הפגנות גדולות בפברואר 1997. בהפגנות אלה דרשו חלק מהמפגינים עצמאות, וקראו קריאות שמדגישות את רקעם התרבותי והדתי, ובמסגרתן אירע גם טבח גולג'ה, שבו הרג צבא סין לפחות תשעה מפגינים נוספים<ref></ref>.

באותו החודש פוצצו בדלניים אויגוריים שלושה אוטובוסים באורומצ'י. בפיגועי טרור אלה נפצעו עשרות ונהרגו תשעה בני אדם.<ref name="Millward-2007"></ref> במרץ 1997 פיצוץ נוסף באוטובוס הרג שני אנשים. ארגון למזרח טורקסטן החופשית שבסיסו בטורקיה לקח אחריות על הפיגוע.<ref name="Debata-2007-170"></ref>

ביולי 2009 פרצו מהומות בשינג'יאנג בתגובה למחלוקת אלימה בין עובדים אויגורים לבין עובדים בני האן במפעל שהביא ליותר ממאה הרוגים.<ref name="guardian-riots-2009"></ref> בעקבות המהומות רצחו טרוריסטים אויגוריים עשרות בני האן בהתקפות מתואמות משנת 2009 עד 2016.<ref name="NPR-lockdown"></ref><ref name="QZ-tensions"></ref> ביניהם היו פיגועי המזרק באוגוסט 2009,<ref name="BBCneedles"></ref> פיגוע תופת ודקירות בשנת 2011 בחוטן,<ref name="Richburg-2011"></ref> פיגוע הסכינים במרץ 2014 בתחנת הרכבת קונמינג,<ref name="timemag"></ref> פיגוע פצצה ודקירות באפריל 2014 תחנת הרכבת אורומצ'י,<ref name="BBC-April2014"></ref> ומכוניות תופת במאי 2014 בשוק רחובות אורומצ'י.<ref name="Guardian-May2014"></ref> ההתקפות נערכו על ידי בדלנים אויגוריים, כאשר חלקם היו חלק מארגון הטרור<ref name="UN-ETIM"></ref> המפלגה האיסלאמית טורקיסטן (לשעבר התנועה האסלאמית של מזרח טורקסטן)<ref name="Slate-2019"></ref><ref name="diplomat-2017"></ref>. מחוץ לסין, פוצצו מחבלים אויגורים את שגרירות סין בקירגיזסטן בשנת 2016; בשנת 2014 נהרגו 25 בני אדם בהתקפה על מקדש תאילנדי פופולרי בקרב תיירים סינים.<ref name=":3"></ref>

במהלך שיא מלחמת האזרחים בסוריה (2011–2017), אלפי אויגורים מסין נסעו לסוריה והצטרפו לדאעש ואל-קאעידה<ref></ref> חלק מהם מתוך רצון לרכוש כישורי לחימה ולחזור לסין. כ־50,000 אויגורים עברו לטורקיה, בעיקר בעיירות הסמוכות לגבול עם סוריה<ref></ref>.

בשנים שלאחר מכן בהדרגה תפס הסכסוך את תשומת הלב במערב, ובשנת 2021 הודיעו מספר מדיניות מערביות על סנקציות שיוטלו על סין בעקבות התנהלותה בפרשה.

לדוגמה, ארצות הברית הטילה סנקציות על המדינה בשנים 2019 ו-2021, בנוסף להכרזה על חרם דיפלומטי על אולימפיאדת החורף 2022<ref></ref>. בשנים אלו הצהירו גם מספר חברות מסחריות מהמערב שישתתפו בחרם על שינג'יאנג, אולם לאחר הפעלת לחצים כלכליים מצד סין, חזרו בהן חלק מהחברות.מספר המשרות של משטרת שינג'יאנג עם התפתחות מחנות הכליאה
מספר הצעות הרכש הממשלתיות הקשורות לחינוך מחדש בשינג'יאנג

ממשלת סין מפעילה מתקני הכליאה בשינג'יאנג בהם כלואים אויגורים רבים.

== השפעות תרבותיות ==
=== מסגדים ===
המסגד בטויוק, שינג'יאנג
במחוז שינג'יאנג ישנם כ-24,400 מסגדים, בממוצע מסגד אחד לכל 530 מוסלמים<ref></ref>.

בשנת 2005 דיווח Human Rights Watch כי ממידע ממקורות רשמיים עולה כי נקמה נגד מסגדים שלא נתנה חסות על ידי המדינה הסינית הייתה נפוצה, וכי שר המפלגה של שינג'יאנג התבטא כי התושבים "לא צריכים להקים מקומות חדשים לפעילות דתית".<ref name=":4"></ref> ממשלת סין אסרה על קטינים להשתתף בפעילות דתית בשינג'יאנג באופן שלדברי ארגון Human Rights Watch אין "כל בסיס בחוק הסיני".

=== חינוך ===
בשנת 2011 הוגדרו בתי הספר בשינג'יאנג "דו-לשוניים". בפועל עיקר ההוראה היא בסינית מנדרינית, ושעות שבועיות ספורות בלבד מוקדשות לספרות האויגורית. למרות השם "חינוך דו-לשוני", מעטים מילדי האן לומדים אויגורית בבית הספר<ref></ref>. יותר ויותר תלמידים אויגורים משויכים לבתי ספר למגורים הרחק מקהילותיהם, ושם אין סביבה דוברת אויגורית.<ref name="thediplomat.com"></ref>

על פי דו"ח משנת 2020 של "רדיו אסיה החופשייה" (Radio Free Asia), החינוך הסיני החד-לשוני של מנדרינית הוכנס לבית ספר תיכון רב השפעה בקאשגאר, שבעבר העניק חינוך דו-לשוני<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

אויגורי
קטגוריה:התבוללות תרבותית
קטגוריה:אויגורים
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: דמוגרפיה