פרוביוטיקה

פרוביוטיקה היא גישה טיפולית לפיה צריכת מזון ותוספי מזון המכילים מיקרואורגניזמים מסוימים עשויה לסייע לתפקודה ואיזונה של אוכלוסיית המיקרואורגניזמים המהווים חלק חיוני במערכת העיכול ועל ידי כך מיטיבה עם האדם מבחינה בריאותית.<ref name="nhs"></ref><ref name="nccih"></ref> פרוביוטיקה נחשבת בטוחה לצריכת האדם, אך עלולה לגרום לאינטראקציות בין המיקרואורגניזמים לאורגניזם הנושא אותם ולתופעות לוואי, אם גם כי במקרים נדירים.<ref name="DoronSnydman2015"></ref><ref name="SinghiKumar2016"></ref><ref name="DurchscheinPetritsch2016"></ref> ישנן עדויות לכך שפרוביוטיקה מועילה למצבים פיזיולוגיים מסוימים, אך ישנן גם עדויות מועטות הסותרות רבים מהיתרונות הבריאותיים הללו.<ref name="nhs" />

== מקור המונח ==
מבחינה אטימולוגית המונח 'פרו-ביוטיקה' הוא תחדיש לשוני המשתמש בשפות עתיקות כדי לתאר רעיון מודרני. התחילית 'פרו' לקוחה מהיוונית ומשמעותה 'בעד' או 'למען' בעוד ש'ביוטיקה' מגיעה מהמילה הלטינית 'ביו' שמשמעותה חיים. מכאן שהמונח 'פרוביוטי' פירושו המילולי הוא 'בעד חיים', והוא מהווה ניגוד של הצירוף 'אנטיביוטיקה' שפירושו 'נגד חיים'.

== גילוי הפרוביוטיקה ==
הפרוביוטיקה הראשונה שהתגלתה הייתה זן מסוים של מתג גרם שלישי ביוגורט בולגרי בשם Lactobacillus bulgaricus, בשנת 1905 על ידי הרופא והמיקרוביולוג הבולגרי סטמן גריגורוב . התיאוריה המודרנית של פרוביוטיקה מיוחסת לזוכה פרס נובל הרוסי-יהודי בשנת 1908, האימונולוג והרופא איליה מטשניקוף, אשר הניח בסביבות 1907 כי איכרים בולגרים שצורכים יוגורט חיו זמן רב יותר.<ref></ref>

== מניעת מחלות על ידי פרוביוטיקה ==
קיימת גישה טיפולית לפיה פרוביוטיקה עשויה לעזור בטיפול בשורה ארוכה של מחלות: דיכוי התרבות החיידק Helicobacter pilori,<ref></ref> טיפול באלרגיות,<ref></ref> הגברת המערכת החיסונית,<ref></ref> עידוד צמיחת האפיתל של המעיים ושיקום הרירית.<ref></ref> דלקות מעיים, טיפול בתסמונת המעי הרגיז,<ref></ref> טיפול בדלקות דרכי השתן,<ref></ref> מניעת שלשולים,<ref></ref> אקזמה,<ref></ref> דיכוי צמיחת חיידקים ושמרים פתוגניים במעיים ובנרתיק ומניעת Candida albicans (הורדת ה-pH).<ref></ref>

שוק הפרוביוטיקה ההולך וגדל מז הוביל לצורך בדרישות מחמירות יותר לביסוס מדעי של יתרונות משוערים המוענקים על ידי מיקרואורגניזמים שנטען לגביהם כי הם פרוביוטיים.<ref name="bridging"></ref> אף על פי שהיתרונות הנטענים רבים משווקים לשימוש במוצרים פרוביוטיים לצרכן, כגון הפחתת אי נוחות במערכת העיכול, שיפור בריאות החיסון,<ref name="efsa-heinz"></ref> הקלה על עצירות, או הימנעות מהצטננות, טענות כאלה אינן נתמכות בראיות מדעיות,<ref name="bridging" /><ref name="snake"></ref><ref name="fda"></ref> והם נחשבים כפרסום מוטעה.<ref name="ftc2010"></ref> נכון לשנת 2019, בקשות רבות של יצרנים אירופאים של תוספי תזונה פרוביוטיים נדחו על ידי הרשות האירופאית לבטיחות מזון European Food Safety Authority בשל חוסר ראיות מספיקות להוכחת מועילות או יעילות תכשירי הפרוביוטיקה.<ref name="efsa-heinz" /><ref name="heinz"></ref>

== מחקרים על פרוביוטיקה ==
נושא הפרוביוטיקה במחקר נתון במחלוקת. מחקרים שונים מספקים נתונים שונים, והתחום כולו נמצא בביקורת בעקבות המעורבות של חברות המזון במימון המחקרים ופרסום תוצאות לא מדויקות בכלי התקשורת על מנת להשפיע על דעת הציבור. בעוד שסקירות מסוימות תומכות ביתרונות של צריכת מוצרי פרוביוטיקה,<ref name=":0"></ref> מומחים שונים טוענים כי התוצאות אינן מגובות באופן המקובל כראיות מדעיות. בעקבות החשש להטעיית הצרכנים, חברות המזון מחויבות להימנע מפרסום מטעה כנהוג בארצות הברית על ידי ה-Federal Trade Comision - FTC,<ref></ref> השימוש הנרחב במונח 'פרוביוטיקה' בשיווק מוצרי מזון הוא פסאודו-מדעי.

ישנם מחקרים המציגים מידע מספק לפוטנציאל הרפואי באכילת מזון המכיל פרוביוטיקה. המידע המחקרי מתייחס לכך שפרוביוטיקה מסייעת (ואינה מחליפה תרופות) במצבים של זיהומים, כגון, זיהום בדרכי השתן או בדרכי מעיים (לרבות שלשולים והצטברות גזים), במיקרים של מחלות דלקתיות במערכת העיכול, באלרגיה ובסיוע למערכת החיסון בגופנו ובמערכת העיכול בפרט.<ref name=":0" /> במחקר שבוצע במכון ויצמן בשנת 2018 הגיעו החוקרים למסקנה שפרוביוטיקה יכולה להיות יעילה רק אם הותאמה באופן אישי למטופל.<ref name=":1"></ref><ref></ref>

במחקר שתוצאותיו פורסמו בגיליון יולי 2007 של מגזין הרפואה הבריטי BMJ, נמצא שחולים שנטלו פרוביוטיקה לצד טיפול אנטיביוטי הראו נטייה לקיצור ימי אשפוז של מבוגרים, כתוצאה ממניעה של זיהומים משניים ושלשולים, שנגרמים כתוצאה משימוש ממושך באנטיביוטיקה בבתי חולים. עם זאת, במחקר שבוצע במכון ויצמן בשנת 2018 התקבל שדווקא נבדקים שקיבלו פרוביוטיקה היו אלו שמערך החיידקים במערכת העיכול שלהם השתקם באופן איטי יותר.<ref name=":1" /> סקירה משותפת של ארגון המזון והחקלאות וארגון הבריאות העולמי מצאה עדויות לכך שפרוביוטיקה עשויה לסייע לחיזוק המערכת החיסונית גם אצל אנשים בריאים.<ref name=":0" /> ואילו במאמר בסיינטיפיק אמריקן שסקר את הנושא נכתב: "אף על פי שחיידקים מסוימים מסייעים בטיפול בכמה בעיות מעיים, לא ידוע על תועלת כלשהי שהם מביאים לאנשים בריאים". במחקר שבוצע בשנת 2019 מצאו חוקרים מספר ראיות לכך שמתן חיידקים פרוביוטיים לילדים חולים עלול לגרום לזיהום דם, ובמקרים מסוימים אף נזקיה היו חמורים מתועלתה.<ref></ref>

== פרוביוטיקה וחקיקה ==
דו"ח מאוקטובר 2001 של ארגון הבריאות העולמי (WHO) מגדיר פרוביוטיקה כ"מיקרואורגניזמים חיים שכאשר הם ניתנים בכמויות נאותות מעניקים תועלת בריאותית למארח".<ref name="who"></ref><ref name="who.int"></ref> בעקבות הגדרה זו, קבוצת עבודה שכונסה על ידי ארגון המזון והחקלאות (FAO)/WHO במאי 2002 הוציאה את ההנחיות להערכת פרוביוטיקה במזון.<ref></ref> הגדרה המקובלת על ידי הכלל של המונח פרוביוטיקה צריכה להיות מבוססת על מידע זמין וראיות מדעיות, הגדרה זו אומצה לאחר התייעצות עם מומחים בין FAO של האומות המאוחדות לבין WHO. מאמץ זה לווה בדרישות הגופים הרגולטוריים המקומיים והעל-ממשלתיים לאפיין טוב יותר את המאפיינים המיטיבים לבריאות האדם.

שתי קבוצות נפרדות מומחים של מדענים אקדמיים ונציגי תעשייה הגישו המלצות להערכה ואימות של טענות בריאותיות פרוביוטיות.<ref name="Rijkers_2010"></ref><ref></ref> בשתי הקבוצות הועלו אותם עקרונות והן באו לידי ביטוי ב"הנחיות" של FAO/WHO ששל שנת 3003. הגדרה זו, על אף שאומצה באופן נרחב, אינה מקובלת על הרשות הרשות האירופית לבטיחות מזון מכיוון שלדעתה הטענה לשיפור בריאותי אינה ניתנת למדידה. קבוצה של מומחים מדעיים התכנסה בקנדה באוקטובר 2013 כדי לדון בהיקף ובשימוש המתאים במונח "פרוביוטי", תוך התאמת ההגדרה להיות "מיקרואורגניזמים חיים, שכאשר הם ניתנים בכמויות נאותות, מעניקים תועלת בריאותית למארח".<ref name="Expert"></ref>

== פרוביוטיקה במוצרי מזון ==
מספר מצומצם של סוגי חיידקים ידידותיים נמכרים כתוספי מזון, וסוגים מסוימים נמצאים במוצרי חלב מוחמצים, דוגמת יוגורט, וכן במספר מוצרים אחרים, אף על פי שהמומחים חלוקים לגבי האפקטיביות של תוספי מזון אלו, מוצרים מותססים המכילים חיידקי חומצה לאקטית כגון, ירקות כבושים,<ref name="fv"></ref> קימצ'י,<ref name="fv" /><ref name="dsnlab"></ref> פאו קאי,<ref></ref> וכרוב כבוש;<ref name="sugm"></ref> לחם מחמצת או מוצרים דמויי לחם המיוצרים ללא קמח חיטה או שיפון, רטבים בטעם חומצות אמינו/פפטיד, מוצרי בשר שעברו תסיסה, וממרחים המיוצרים על ידי תסיסה של דגנים וקטניות; תערובות דגנים-דג-שרימפס מותססים;<ref name="Foods 1992"></ref> מוצרי סויה כגון טופו שעבר תסיסה, טמפה,<ref name="mamt"></ref> מיסו,<ref></ref> ורוטב סויה;<ref name="labi"></ref> מוצרי חלב כגון יוגורט, קפיר,<ref></ref> חמאה;<ref></ref> ומוצרי לא חלביים, כמו אבקת דבורים.<ref></ref>

== אוכלוסיות פרוביוטיות במוצרי מזון ==
=== כרוב כבוש ===
מכיל את החיידקים , , , , , , .<ref></ref>

=== קימצ'י ===
מכיל את החיידקים , , , , , , , . זמינה גם רשימה של חיידקים רבים אחרים המצויים במספר פירות וירקות מותססים באסיה.<ref></ref><ref></ref>

=== קפיר ===
מכיל Lactobacillus acidophilus, , , , Lactobacillus helveticus, , Lactococcus lactis ומיני Leuconostoc.<ref name="Guzel2011"></ref><ref name="Farnworth2005"></ref>

=== בטרמילק Buttermilk ===
מכיל Lactococcus lactis, Lactococcus bulgaricus. חיידקים חומציים אחרים, שנאמר כי הם פרוביוטיים,<ref name="bauer"></ref><ref></ref> ניתן למצוא בפטריית התה קומבוצ'ה, כולל ,<ref name="myc"></ref><ref></ref> , ,.

==דוגמאות לסוגי חיידקים נפוצים בפרוביוטיקה==
*
*Lactobacillus acidophilus<ref></ref>
*
*

==קישורים חיצוניים==

* 
* פריס ג'אבר, [https://web.archive.org/web/20170905183810/http://www.sciam.co.il/האם-מוצרים-פרוביוטיים-באמת-יעילים/ האם מוצרים פרוביוטיים באמת יעילים?], באתר סיינטיפיק אמריקן, 5 בספטמבר 2017
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בקטריולוגיה
קטגוריה:מזון
קטגוריה:פסאודו-מדע