נגוגי וה ת'יונגו

נגוגי וה ת'יונגו (באנגלית: Ngũgĩ wa Thiong'o<ref>Archived at [https://ghostarchive.org/varchive/youtube/20211211/FOXqc-8zCPE Ghostarchive] and the [https://web.archive.org/web/20191126112819/https:/www.youtube.com/watch?v=FOXqc-8zCPE&gl=US&hl=en Wayback Machine]: </ref> נולד בשם ג'יימס נגוגי ב-5 בינואר 1938)<ref name="profile1"></ref> הוא סופר ואקדמאי קנייתי שכותב בעיקר בג'קויו ובעבר כתב באנגלית. הוא נחשב ל"סופר המוביל במזרח אפריקה".<ref></ref> עבודתו כוללת רומנים, מחזות, סיפורים קצרים ומסות, החל מביקורת ספרותית וחברתית ועד ספרות ילדים. הוא המייסד והעורך של כתב העת בשפה קיקויו Mũtĩiri. סיפורו הקצר "The Upright Revolution: Or Why Humans Walk Upright", תורגם ל-100 שפות מרחבי העולם.<ref></ref><ref></ref> בעברית תורגם ספרו מטיגארי.

בשנת 1977, נגוגי החל בצורת תיאטרון חדשנית במולדתו קניה, אשר ביקשה לשחרר את התהליך התיאטרלי ממה שלדעתו הוא "מערכת החינוך הבורגנית הכללית", על ידי עידוד ספונטניות והשתתפות הקהל בהצגות.<ref name="dec">Ngũgĩ wa Thiong'o, "Decolonising the Mind: The Politics of Language in African Literature", 1994, pp. 57–59.</ref> הפרויקט שלו ביקש "לעשות דה-מיסטיציה" לתהליך התיאטרלי, ולהימנע מ"תהליך הניכור [שמייצר] גלריה של כוכבים פעילים ומסה בלתי מובחנת של מעריצים אסירי תודה" אשר, לפי נגוגי, מעודד פסיביות אצל "אנשים רגילים".<ref name="dec" /> אף על פי שהמחזה המפורסם שלו, "Ngaahika Ndeenda", שנכתב בשיתוף עם נגוגי וה מירי, זכה להצלחה מסחרית, הוא נסגר על ידי המשטר הקנייתי הסמכותי שישה שבועות לאחר פתיחתו.<ref name="dec" />

לאחר מכן נכלא נגוגי במשך יותר משנה. הוא הוכז כאסיר מצפון על ידי אמנסטי אינטרנשיונל, הוא שוחרר מהכלא וברח מקניה.<ref name="Padmore Institute"></ref> בארצות הברית, הוא פרופסור לספרות השוואתית ואנגלית באוניברסיטת קליפורניה, באירוויין. הוא גם לימד בעבר באוניברסיטת נורת'ווסטרן, באוניברסיטת ייל ובאוניברסיטת ניו יורק. נגוגי נחשב לעיתים קרובות כמועמד מוביל לפרס נובל לספרות.<ref>Page, Benedicte, [https://www.theguardian.com/books/2010/oct/05/kenyan-nobel-prize-literature "Kenyan author sweeps in as late favourite in Nobel prize for literature"], "The Guardian", 5 October 2010.</ref><ref>Provost, Claire, [https://www.theguardian.com/global-development/poverty-matters/2010/oct/06/ngugi-wa-thiong-nobel-development "Ngugi wa Thiong'o: a major storyteller with a resonant development message"], "The Guardian", 6 October 2010.</ref> הוא זכה בפרס נונינו הבינלאומי לשנת 2001 באיטליה, ובפרס פארק קיונג-ני לשנת 2016.

== ביוגרפיה ==
=== שנים מוקדמות והשכלה ===
נגוגי נולד בקאמיריטהו, ליד לימורו<ref name="Republika"></ref> במחוז קיאמבו, קניה, ממוצא קיקויו, והוטבל בשם ג'יימס נגוגי. משפחתו נקלעה למרד מאו מאו. אחיו למחצה מוואנגי היה מעורב באופן פעיל בצבא האדמה והחופש של קניה (במהלכו הוא נהרג), אח נוסף נורה במהלך מצב החירום, ואמו עונתה בעמדת השמירה הביתית של קאמירייתו.<ref>Nicholls, Brendon. Ngũgĩ wa Thiong'o, gender, and the ethics of postcolonial reading, 2010, p. 89.</ref><ref name=":0"></ref>

הוא למד בבית הספר התיכון אליאנס, והמשיך ללמוד באוניברסיטת מקררה בקמפלה, אוגנדה. כסטודנט הוא השתתף בוועידת הסופרים האפריקאים שהתקיימה ב-מקררה ביוני 1962,<ref></ref><ref></ref><ref name="PM">Frederick Philander, [https://www.newera.com.na/2008/04/18/namibian-literatureat-the-cross-roads/ "Namibian Literature at the Cross Roads"], New Era, 18 April 2008.</ref><ref>Robert Gates, [https://www.pmnewsnigeria.com/2017/10/27/african-writers-readers-historians-gather-in-london/ "African Writers, Readers, Historians Gather In London"], PM News, 27 October 2017.</ref> ומחזהו "הנזיר השחור" הועלה לראשונה במסגרת האירוע בתיאטרון הלאומי.<ref></ref><ref name="About"></ref> בכנס ביקש נגוגי מצ'ינואה אצ'בה שיקרא את כתבי היד של הרומנים שלו The River Between ו-Weep Not, Child. אלו פורסמו מאוחר יותר בסדרת הסופרים האפריקאים של היינמן, שהושקה בלונדון באותה שנה, כשאצ'בה היה העורך הראשי של הסדרה.<ref name="Currey">James Currey, [http://lucas.leeds.ac.uk/article/ngugi-leeds-and-the-establishment-of-african-literature-james-currey/ "Ngũgĩ, Leeds and the Establishment of African Literature"], in Leeds African Studies Bulletin 74 (December 2012), pp. 48–62.</ref> נגוגי קיבל תואר ראשון באנגלית מאוניברסיטת מקררה, אוגנדה, בשנת 1963.

=== פרסומים ומחקרים ראשונים באנגליה ===
רומן הביכורים שלו, Weep Not, Child, ראה אור במאי 1964, והפך לרומן הראשון באנגלית שראה אור על ידי סופר ממזרח אפריקה.<ref>Hans M. Zell, Carol Bundy, Virginia Coulon, A New Reader's Guide to African Literature, Heinemann Educational Books, 1983, p. 188.</ref>

מאוחר יותר באותה שנה, לאחר שזכה במלגה לאוניברסיטת לידס ללימודי תואר שני, נסע לאנגליה, שם הרומן השני שלו, "The River Between", יצא בשנת 1965. "The River Between", שרקעו התקוממות מאו מאו, תיאר רומנטיקה אומללה בין נוצרים ללא-נוצרים, והיה בעבר בסילבוס הלאומי של בתי הספר התיכוניים של קניה.<ref></ref><ref></ref> הוא עזב את לידס מבלי להשלים את התזה שלו על ספרות קאריבית,<ref>[https://books.google.com/books?id=9Nh5DQAAQBAJ&dq=ngugi+MA+leeds+university&pg=PT6 "Author Biography"], in A Study Guide for Ngugi wa Thiong'o's "Petals of Blood", Gale, 2000.</ref> שבגינה מחקריו התמקדו בג'ורג' לאמינג, עליו אמר נגיגו באוסף המאמרים שלו מ-1972 "שיבה הביתה": "הוא עורר עבורי תמונה בלתי נשכחת של מרד איכרים ב-1972. עולם הנשלט על ידי לבנים. ופתאום ידעתי שאפשר ליצור רומן שידבר אלי, יכול, בדחיפות משכנעת, לגעת בחוטים עמוק בתוכי. העולם שלו לא היה מוזר לי כמו זה של פילדינג, דפו, סמולט, ג'יין אוסטן, ג'ורג' אליוט, דיקנס, ד"ה לורנס."<ref name="Currey" />

=== שינוי שם, אידאולוגיה והוראה ===
הרומן "גרגיר חיטה" של נגוגי משנת 1967 סימן את חיבוקו של המרקסיזם הפאנוניסטי.<ref></ref> לאחר מכן הוא ויתר על כתיבה באנגלית, ועל השם ג'יימס נגוגי מכיוון שתפס אותו כקולוניאליסטי.<ref name="baraka"></ref> ב-1970 הוא שינה את שמו ל - נגוגי וה ת'יונגו,<ref name="brown"></ref> והחל לכתוב בשפת האם שלו קיקויו.<ref></ref> בשנת 1967 החל נגוגי ללמד גם באוניברסיטת ניירובי כפרופסור לספרות אנגלית. הוא המשיך ללמד באוניברסיטה במשך עשר שנים בזמן ששימש כעמית בכתיבה יוצרת באוניברסיטת מקררה. במהלך תקופה זו, הוא גם היה מרצה אורח באוניברסיטת נורת'ווסטרן במחלקה ללימודי אנגלית ואפריקה במשך שנה.

בעודו פרופסור באוניברסיטת ניירובי, נגוגי היה היוזם של הדיונים על ביטול המחלקה לאנגלית. הוא טען כי לאחר סיום הקולוניאליזם, חובה שאוניברסיטה באפריקה תלמד ספרות אפריקאית, לרבות ספרות בעל פה, וכי יש לעשות זאת תוך מימוש עושרן של שפות אפריקאיות.<ref></ref> בסוף שנות ה-60, מאמצים אלה הביאו לכך שהאוניברסיטה נטשה את הספרות האנגלית כקורס לימודים, והחליפה אותו באחד שהציב את הספרות האפריקאית, בעל פה ובכתב, במרכז.<ref></ref>

=== מאסר ===
בשנת 1976, ת'יונגו עזר להקים את המרכז לחינוך ותרבות קהילתי קמריתיו, שבין היתר ארגן תיאטרון אפריקאי באזור. בשנה שלאחר מכן ראה אור "Petals of Blood". המסר הפוליטי החזק שלו, ושל מחזהו "Ngaahika Ndeenda" (אני אתחתן כשארצה), שנכתב בשיתוף עם נגוגי וה מירי ופורסם גם ב-1977, עורר את סגן נשיא קניה , דניאל אראפ מוי, להורות על מעצרו. יחד עם עותקים של מחזהו, הוחרמו ספרים מאת קרל מרקס, פרידריך אנגלס וולדימיר לנין. הוא נשלח לכלא האבטחה המקסימלית קאמיתי, והוחזק שם ללא משפט במשך כמעט שנה.<ref name=":0" />

הוא נכלא בתא עם אסירים פוליטיים נוספים. במהלך חלק ממאסרם, התאפשרה להם שעה אחת של אור שמש ביום. נגוגי כתב "המתחם שימש בעבר מורשעים מטורללים נפשית לפני שהוא נוצל טוב יותר ככלוב עבור 'משוגעים פוליטיים". הוא מצא נחמה בכתיבה וכתב את הרומן המודרני הראשון בג'קויו, השטן על הצלב (Caitaani mũtharaba-Inĩ), על נייר טואלט שהונפק בכלא.

לאחר שחרורו בדצמבר 1978, הוא לא הוחזר לתפקידו כפרופסור באוניברסיטת ניירובי, ומשפחתו הוטרדה. בשל כתיבתו על עוולות השלטון הדיקטטורי באותה תקופה, נאלצו נגוגי ומשפחתו לחיות בגלות. רק לאחר שאראפ מוי, נשיא קניה שכיהן הכי הרבה זמן, פרש ב-2002, היה בטוח עבורם לחזור.<ref name="BBC"></ref>

במהלך שהותו בכלא, נגוגי קיבל את ההחלטה להפסיק לכתוב את מחזותיו ויצירות אחרות שלו באנגלית והחל לכתוב את כל יצירותיו היצירתיות בשפת האם שלו, קיקויו.

תקופתו בכלא הייתה גם השראה למחזה "משפטו של דדן קימאתי" (1976). הוא כתב את המחזה בשיתוף עם המחזאית מיקר גיתאה מוגו .<ref></ref>

=== גלות ===
בזמן שהותו בגלות, נגוגי שיתף פעולה עם הוועדה לשחרור אסירים פוליטיים בקניה (1982–1989) שבסיסה בלונדון. ספרו מטיגארי פורסם בשלב זה. ב-1984 הוא היה פרופסור אורח באוניברסיטת ביירות, ובשנה שלאחר מכן התגורר כסופר ברובע איזלינגטון בלונדון.<ref name="About" /> הוא גם למד קולנוע במכון דרמטיקה בסטוקהולם, שוודיה ב־1986.<ref name="About" />

נגוגי היה פרופסור אורח לאנגלית וספרות השוואתית באוניברסיטת ייל בין השנים 1989 ו-1992 בשנת 1992, הוא התארח בקונגרס הסופרים הדרום אפריקאיים, השנה שבה הפך לפרופסור לספרות השוואתית ולימודי פרפורמנס באוניברסיטת ניו יורק, שם כיהן בקתדרה של אריך מריה רמרק. הוא פרופסור מכובד לאנגלית וספרות השוואתית וכן היה המנהל הראשון של המרכז הבינלאומי לכתיבה ותרגום<ref></ref> באוניברסיטת קליפורניה, אירווין.

=== המאה ה-21 ===
הקונגרס ב-2019]]
ב-8 באוגוסט 2004, נגוגי חזרה לקניה כחלק מסיור בן חודש במזרח אפריקה. ב-11 באוגוסט פרצו שודדים לדירתו המאובטחת: הם תקפו את נגוגי, תקפו מינית את אשתו וגנבו פריטים שונים בעלי ערך.<ref></ref> כאשר נגוגי חזר לאמריקה בסוף החודש, נעצרו חמישה גברים בחשד לפשע, כולל אחיינו של נגוגי. בקיץ של חצי הכדור הצפוני של 2006 פרסמה חברת ההוצאה האמריקאית רנדום האוס את הרומן החדש הראשון שלו מזה כמעט שני עשורים, "קוסם העורב", שתורגם לאנגלית על ידי המחבר.

ב-10 בנובמבר 2006, בהיותו בסן פרנסיסקו במלון ויטל באמברקאדרו, הוטרד נגוגי והוכרח לעזוב את המלון. האירוע הוביל לסערה ציבורית והכעיס הן אפרו-אמריקאים והן את חברי הפזורה האפריקאית החיים באמריקה,<ref></ref><ref></ref> מה שהוביל להתנצלות מצד המלון.<ref></ref>

ספריו המאוחרים כוללים את Globalectics: Theory and the Politics of Knowing (2012), ו-Something Torn and New: An African Renaissance, אוסף של חיבורים שפורסמו ב-2009 המציגים את הטיעון לתפקיד המכריע של שפות אפריקאיות ב"תחיית הזיכרון האפריקאי ", שעליו אמר Publishers Weekly : "השפה של נגוגי רעננה; השאלות שהוא מעלה עמוקות, הטיעון שהוא מעלה ברור: 'להרעיב או להרוג שפה זה להרעיב ולהרוג מאגר זיכרון של אנשים.'<ref>[http://www.publishersweekly.com/978-0-465-00946-6 "Something Torn and New: An African Renaissance"] (review), Publishers Weekly, 26 January 2009.</ref> לאחר מכן הגיעו שתי יצירות אוטוביוגרפיות שהתקבלו היטב: חלומות בזמן מלחמה: זיכרונות ילדות (2010)<ref>Busby, Margaret, [https://www.independent.co.uk/arts-entertainment/books/reviews/dreams-in-a-time-of-war-by-ngugi-wa-thiongo-1927475.html "Dreams in a Time of War, By Ngugi wa Thiong'o"] (review), The Independent, 26 March 2010.</ref><ref>Jaggi, Maya, [https://www.theguardian.com/books/2010/jul/03/dreams-war-ngugi-wa-thiongo "Dreams in a Time of War by Ngugi wa Thiong'o"] (review), The Guardian, 3 July 2010.</ref><ref></ref><ref>Arana, Marie, [https://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2010/03/09/AR2010030903425.html "Marie Arana reviews 'Dreams in a Time of War' by Ngugi wa Thiong'o"], Washington Post, 10 March 2010.</ref><ref>[http://www.complete-review.com/reviews/kenya/ngugi3.htm Dreams in a Time of War] at The Complete Review.</ref> ובבית המתורגמן: זיכרונות (2012), אשר תואר כ"מבריק וחיוני" על ידי הלוס אנג'לס טיימס,<ref>Tobar, Hector, [http://articles.latimes.com/2012/nov/16/entertainment/la-ca-jc-ngugi-wathiongo-20121118 "Ngugi wa Thiong'o soars 'In the House of the Interpreter], Los Angeles Times, 16 November 2012.</ref> ולביקורות חיוביות נוספות.<ref>Busby, Margaret, [https://www.independent.co.uk/arts-entertainment/books/reviews/in-the-house-of-the-interpreter-a-memoir-by-ngugi-wa-thiongo-8368336.html "In the House of the Interpreter: A Memoir, By Ngugi wa Thiong'o"] (review), The Independent, 1 December 2012.</ref><ref>[https://www.kirkusreviews.com/book-reviews/ngugi-wa-thiongo/in-house-of-interpreter/ "In the House of the Interpreter"] review, Kirkus Reviews, 29 August 2012.</ref><ref>Mushava, Stanely, [http://www.herald.co.zw/a-portrait-of-the-dissident-as-a-young-man/ "A portrait of the dissident as a young man"], The Herald (Zimbabwe), 10 August 2015.</ref>

ספרו The Perfect Nine, שנכתב ופורסם במקור בקיקויו ב-2019, תורגם לאנגלית על ידי נגוגו ופורסם ב־2020,<ref></ref> הוא תואר על ידי "לוס אנג'לס טיימס" כ"רומן חיפוש שחוקר פולקלור, מיתוס ואלגוריה דרך עדשה פמיניסטית ופאן-אפריקאית."<ref name="Anderson Tepper LATimes"></ref>

במרץ 2021, The Perfect Nine הפכה ליצירה הראשונה שנכתבה בשפה אפריקאית ילידית שנרשמה ברשימה הארוכה לפרס בוקר הבינלאומי, כאשר נגוגי הפך למועמד הראשון ככותב הספר וגם כמתרגם.<ref></ref><ref></ref>

== חוות דעתו על אנגלית קנייתית ==
כשנשאל בשנת 2023 אם אנגלית קנייתית או אנגלית נגרית הן כעת שפות מקומיות, הוא השיב "זה כמו שהמשועבדים שמחים שהגרסה שלהם היא גרסה מקומית של שעבוד. אנגלית היא לא שפה אפריקאית. צרפתית לא. ספרדית לא. אנגלית קנייתית או ניגרית זה שטויות. זו דוגמה לא-נורמליות מנורמלת. הנכבשים המנסים לדבר בשפתו של הקולוניאליסט היא סימן להצלחת השעבוד."

== חיים אישיים ==
ארבעה מילדיו הם סופרים גם הם: טי נגוגי,<ref></ref>פרופסור מוקומה וה נגוגי, נדוסו וה נגוגי, וונג'יקו וה נגוגי.<ref></ref><ref></ref>

== פרסים והוקרה ==

=== תארים של כבוד ===
* קולג ' אולברייט, דוקטור למכתבים הומניים "כבוד קוזה", 1994
* אוניברסיטת לידס, דוקטורט כבוד באותיות (ליטד), 2004
* אוניברסיטת וולטר סיסולו (לשעבר אוניברסיטת טרנסקי), דרום אפריקה, תואר כבוד, דוקטור לספרות ופילוסופיה, יולי 2004.
* אוניברסיטת קליפורניה, דומינגז הילס, תואר כבוד, דוקטור למכתבים הומניים, מאי 2005.
* אוניברסיטת דילארד, ניו אורלינס, תואר כבוד, דוקטור למכתבים הומניים, מאי 2005.
* אוניברסיטת אוקלנד, דוקטורט כבוד באותיות (ליטד), 2005
* אוניברסיטת ניו יורק, תואר כבוד, דוקטור למכתבים, 15 במאי 2008
* אוניברסיטת דאר אס סלאם, דוקטורט כבוד בספרות, 2013<ref></ref>
* אוניברסיטת ביירות, דוקטורט כבוד (דוקטור פיל. ה. ק.), 2014
* אוניברסיטת ק. ק. א., קניה, תואר דוקטור לכבוד באותיות אנושיות (כבוד) בחינוך, 27 בנובמבר 2016
* אוניברסיטת ייל, דוקטורט כבוד (ד. ליט. ה. ק.), 2017<ref></ref>
* אוניברסיטת אדינבורו, דוקטורט כבוד (ד. ליט.), 2019<ref></ref>
* דוקטורט כבוד, רוסקילדה, דנמרק

== פרסומים ==
=== רומנים ===
* "אל תבכה, ילד" (1964),
* "הנהר שבין" (1965),
* "גרגר חיטה" (1967, 1992),
* "Petals of Blood" (1977),
* "Caitaani Mutharaba-Ini" ("שטן על הצלב", 1980)
* "מטיגארי", 1986 
* "Mũrogi wa Kagogo" ("קוסם העורב", 2004),
* "The Perfect Nine: האפוס של Gĩkũyũ ו-Mũmbi" (2020)

=== אוספי סיפורים קצרים ===
* "פגישה בחושך" (1974)<ref name="List of Works"></ref>
* "חיים סודיים וסיפורים אחרים", (1976, 1992),
* "דקות תהילה וסיפורים אחרים" (2019)

=== מחזות ===
* "הנזיר השחור" (1963)
* "הפעם מחר" (שלוש הצגות, כולל מחזה הכותרת, "המורדים", "הפצע בלב" ו"הפעם מחר") (1970)<ref></ref>
* "שיבה הביתה: מסות על ספרות, תרבות ופוליטיקה באפריקה והקריבית" (1972),
* "משפטו של דדן קימאתי" (1976),, African Publishing Group, (עם Micere Githae Mugo ו-Njaka)
* "Ngaahika Ndeenda : Ithaako ria ngerekano (אני אתחתן כשארצה)" (1977, 1982) (עם Ngũgĩ wa Mirii)

=== ממוארים ===
* "עצור: יומן הכלא של סופר" (1981)
* "חלומות בזמן מלחמה: זיכרונות ילדות" (2010),
* "בבית המתורגמן: ספר זיכרונות" (2012),
* "לידתו של אורג חלומות: זיכרונות של התעוררות של סופר" (2016),
* "היאבקות עם השטן: זיכרונות בכלא" (2018)<ref></ref>

=== ספרי עיון אחרים ===
* "חינוך לתרבות לאומית" (1981)
* "חבית עט: התנגדות לדיכוי בקניה הנאו-קולוניאלית" (1983)<ref name="List of Works" />
* "אמא, שרי בשבילי" (1986)
* "כתיבה נגד נאו-קולוניאליזם" (1986)<ref name="List of Works" />
* "Decolonising the Mind: The Politics of Language in African Literature" (1986),
* "העברת המרכז: המאבק על חירויות תרבותיות" (1993),
* "נקודות עט, נקודות נשק וחלומות: הביצועים של ספרות וכוח באפריקה הפוסט-קולוניאלית" (The Clarendon Lectures in English Literature 1996), הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 1998,<ref></ref>
* "משהו קרוע וחדש: רנסאנס אפריקאי" (2009),<ref>Mwangi, Evan, [http://www.nation.co.ke/magazines/lifestyle/-/1214/610382/-/8dwaahz/-/index.html "Queries over Ngugi's appeal to save African languages, culture"], "Daily Nation", Lifestyle Magazine, 13 June 2009.</ref>
* "גלובלקטיקה: התיאוריה והפוליטיקה של הידיעה" (2012), [https://www.jstor.org/stable/10.7312/ngug15950 Globalectics: Theory and the Politics of Know on JSTOR]
* "אבטח את הבסיס: הפיכת אפריקה לגלויה בעולם" (2016),
* שפת השפות (2023), 

=== ספרי ילדים ===
* "Njamba Nene and the Flying Bus"
* "נג'מבה ננה והצ'יף האכזר" (תרגום Wangui wa Goro) ("Njamba Nene na Chibu King'ang'i", 1988)
* "האקדח של Njamba Nene" ("Bathitoora ya Njamba Nene", 1990),
* "המהפכה הזקופה, או מדוע בני אדם הולכים זקופים", הוצאת שחף, 2019,

== ראו גם ==
* ספרות אפריקאית

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים קנייתים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת לידס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה באירוויין
קטגוריה:סגל אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:ילידי 1938