אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה

אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה (מכונה גם בשם "טבח הקמח")<ref name=":10"></ref> התרחש ב-29 בפברואר 2024 בכביש החוף א-רשיד בעת מלחמת חרבות ברזל. לעיר הגיעו משאיות מזון וסיוע עקב המשבר ההומניטרי שהתפתח בה. אלפי תושבים עטו על המשאיות, לפחות 118 מהם נהרגו ועוד כ-760 נפצעו מתדחוקת קהל ומירי.

לפי גרסת צה"ל, בזמן נסיעת המשאיות לעבר מוקדי החלוקה, התפתחה סביבן התקהלות של כ-12 אלף תושבים. ההרוגים נספו כתוצאה מתדחוקת קהל, וממנוסת בהלה בעקבות ירי אזהרה. לפי ההודעה צה"ל ירה למוות בכעשרה פלסטינים שהתקרבו לחיילים בצורה מאיימת.

תחקירי רשתות הטלוויזיה CNN,<ref name=":12" /> ה-BBC,<ref name=":1" /> והניו יורק טיימס ציינו שבצילום הווידאו מרחפן שצה"ל פרסם נראה קהל מצטופף ליד המשאיות ואז הסרטון נחתך ונראים אנשים על הקרקע. צה"ל דחה את הבקשות לקבל את הסרטון המלא ללא עריכה.<ref name=":12" /><ref name=":11" />

לטענת הפלסטינים, אחרי שהגיעו המשאיות ואנשים הסתערו עליהן, התחילו כוחות צה"ל לירות לתוך הקהל, ובכאוס שנוצר אחרים נרמסו ונדרסו.<ref name=":10" /> אל-ג'זירה פרסמה סרטונים שתיעדו את הירי.<ref name=":13" /><ref name=":14"></ref> לפי דיווחם של בית החולים אל-עוודה ובית החולים כמאל עדואן, אליהם פצועים רבים פונו, הגיעו פצועי ירי רבים.<ref name=":10" /> האו"ם אישר שמספר רב של פצועים מירי טופלו בבית החולים שיפא.<ref name=":5" /><ref name=":6" /> מספר ארגוני זכויות אדם שחקרו את האירוע טענו כי ישראל אשמה בפשע מלחמה של טבח באוכלוסייה אזרחית.<ref name=":3"></ref><ref name=":8" />

==רקע==

מאז 2007 נתונה עזה בסגר מצד ישראל ומצרים, המגביל את האפשרות להכניס ולהוציא סחורות מרצועת עזה. ב-7 באוקטובר, כתגובה למתקפת הפתע בה הרגו וטבחו מחבלי חמאס כ- ישראלים, הידקה ישראל את הסגר ומנעה כניסת סיוע הומניטרי מ-9 באוקטובר ואילך. ב-18 באוקטובר הודיעה ישראל שתאפשר העברת מזון, מים ותרופות ל"אזור בטוח" במערב ח'אן יונס, אך אספקת הסיוע נתקלה בבעיות רבות, בהן מחסור במשאיות, חבורות פלסטינים חמושים שבוואקום בהיעדר החמאס מרוקנים משאיות,<ref></ref> פגיעה ברכבי סיוע על ידי צה"ל, חסימת משאיות סיוע על ידי הפגנות של ארגוני ימין ישראלים והחשש מצד ישראל שהשליטה בסיוע ההומניטרי תהיה בידי חמאס.

על פי דו"ח של האו"ם מ-27 בפברואר, מעל לחצי מיליון בני אדם בעזה נמצאים על סף רעב ברמות גבוהות, בעיקר בצפון הרצועה. גורמי רפואה בעזה דיווחו על 15 ילדים שמתו בבית החולים כמאל עדואן עקב תת-תזונה והתייבשות. במהלך פברואר 2024 נכנסו לרצועת עזה רק 2,300 משאיות סיוע, כמחצית ממספר המשאיות שנכנסו בינואר, והרבה מתחת ל-500 משאיות ביום שהיו נכנסות לפני תחילת המלחמה, אך מבחינת משאיות המזון שנכנסו לעזה בשבוע האחרון של פברואר חלה עלייה ל-150% בהשוואה לכמות בטרם המלחמה.

במהלך ינואר ופברואר דיווחו אל-ג'זירה ומשרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים על מספר מקרים שבהם תושבי עזה שביקשו סיוע הומניטרי נורו על ידי חיילי צה"ל, חלקם מתוארים כאן: ב-25 בינואר 2024 דיווח משרד הבריאות של רצועת עזה שנהרגו 20 תושבים שביקשו סיוע, ונפצעו 150. ב-5 בפברואר ירו כוחות צה"ל על משאית מזון שנכנסה לצפון עזה. ב-6 בפברואר פתחו כוחות צה"ל באש על תושבים שביקשו סיוע. ב-20 בפברואר נהרג פלסטיני בזמן שהמתין לקבלת סיוע הומניטרי. ב-28 בפברואר הייתה תקרית ברחוב א-רשיד בעזה שבה נהרגו שלושה בני אדם שהמתינו לסיוע הומניטרי.

רחוב א-רשיד הוא דרך החוף של רצועת עזה: בצפון הוא מגיע עד חלקו הדרומי של מחנה הפליטים שאטי שבעיר עזה, ובדרום עד ציר פילדלפי שממערב לרפיח. במהלך מלחמת חרבות ברזל, לקראת סוף 2023, הפך צה"ל את רחוב א-רשיד לפרוזדור הומניטרי, לאחר שסגר את דרך סלאח א-דין ששימשה עד אותה עת פרוזדור הומניטרי. כיכר אל-נבולסי, בה התרחשה התקרית, נמצאת מדרום־מערב לעיר עזה, בסמוך לכניסה הדרומית לשכונת שיח' עג'לין.

==התקרית==
ב-29 בפברואר, לפנות בוקר, נשלחו בין 18 ל-30 משאיות סיוע למעבר כרם שלום. המשאיות שייכות לאנשי עסקים פלסטינים מעזה, וסיפקו מזון לצפון עזה, בעוד שהאבטחה וארגון הסיוע נעשה על ידי ישראל. טנקים של צה"ל ליוו את המשאיות ליעד.

לפי גרסת צה"ל, בזמן נסיעת המשאיות לעבר מוקדי החלוקה, התפתחה סביבן התקהלות אלימה של כ-12 אלף תושבים עזתים שבזזו את הציוד שהובילו; ההרוגים נספו כתוצאה מתדחוקת קהל, מנוסת עדר ודריסה כאשר ההמון שעט לכל עבר. לדברי דובר צה"ל, עקב האנדרלמוסיה שהשתררה במקום ירו חיילי צה"ל והטנקים שהוצבו בסמוך לשיירה יריות אזהרה, בניסיון לפזר את ההתקהלות סביב המשאיות. לאחר שהצליחו לפנות את השטח, חזרו אליו אנשים רבים והחלו להתקרב לכוחות צה"ל ולטנקים. בתגובה פתח צה"ל באש. משאיות הסיוע ניסו להימלט מהאזור, ודרסו תושבים נוספים, חלקם מתו וחלקם נפצעו. בשולי האירוע, כוח צה"ל ירה למוות בכעשרה פלסטינים שהתקרבו אליו בצורה מאיימת.

לטענת הפלסטינים, אחרי שהגיעו המשאיות ואנשים הסתערו עליהן, התחילו כוחות צה"ל "לירות ללא הבחנה לתוך הקהל", ובכאוס שנוצר אחרים נרמסו ונדרסו.<ref name=":10" /> אל-ג'זירה פרסמה סרטונים שתיעדו את הירי,<ref name=":13"></ref><ref name=":14" /> ודיווחה כי "הדיווחים מאלפי הפלסטינים שהיו שם ברורים יותר: כוחות ישראליים ירו ללא הבחנה לתוך ההמון מה שהרג עשרות אנשים והוביל לדריסה שבה מתו אנשים נוספים".<ref></ref> חלק מהפלסטינים שנפצעו באירוע טענו שכוחות צה"ל ירו בהם בזמן שחילקו מזון מהמשאיות, וחלקם טענו שהם נורו על ידי כוחות ימיים וכלי רכב משוריינים, בזמן שמל"טים טסו מעליהם. חאדר אל זענון, עיתונאי מ"וואפא" שהיה עד לאסון, סיפר כי "רוב האנשים שנהרגו נפגעו על ידי משאיות הסיוע במהלך הכאוס ותוך כדי ניסיון להימלט מהירי הישראלי".<ref name=":12" /> לטענתו הכאוס והבלבול שהובילו לפגיעת אנשים מהמשאיות החלו רק לאחר שחיילי צה"ל פתחו בירי.<ref name=":12" />

במהלך התקרית נהרגו לפחות 118 פלסטינים ועוד כ-760 נפצעו.<ref name=":9" /> הפצועים פונו לבית החולים שיפא, בית החולים כמאל עדואן ובית החולים אל-עוודה. חלקם הוסעו במשאיות הסיוע. הסהר האדום הפלסטיני מסר שרבים מהפצועים לא יקבלו טיפול עקב קריסת מערכת הבריאות בעזה. לפי המנהל הזמני של בית החולים אל-עוודה שבצפון רצועת עזה, מתוך 176 פצועים שבהם טיפלו רופאיו, 142 היו פצועי ירי; 34 האחרים נפצעו מדריסה.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> מנהל בית החולים כמאל עדואן דיווח על קבלת 12 גופות של אנשים שנהרגו מירי ו-100 אנשים נוספים עם פציעות ירי.<ref name=":10" /><ref></ref><ref name=":4"></ref> לפי האו"ם, מספר רב של פצועים מירי טופלו בבית החולים שיפא.<ref name=":5"></ref><ref name=":6"></ref>

==חקירת האירוע==
===חקירה בין-לאומית===
ארגון אמנסטי אינטרנשיונל הודיע כי יפתח בחקירת התקרית. מספר ימים לאחר מכן, יועצת בכירה באמנסטי הצהירה כי "יש ראיות קונקרטיות הסותרות את כל ההצהרות שנאמרות על ידי הרשויות הישראליות".<ref></ref> גורמים רבים בקהילה הבין-לאומית קראו לחקירת התקרית על ידי גוף בין-לאומי, בהם שר החוץ הצרפתי סטפן סז'ורנה, שירות החוץ האירופי, הנציג העליון של האיחוד לענייני חוץ ומדיניות ביטחון ז'וזפ בורל ומזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש.

לפי חקירה של הארגון הפרו-פלסטיני Euro-Med Human Rights Monitor, כדורים רבים מ"מדגם של 200 הרוגים ופצועים", כמו גם באתר ה"טבח", היו 5.56x45 מ"מ נאט"ו, המשמשים את צה"ל.

===חקירת צה"ל===
לאחר ביצוע תחקיר צה"ל הודיע דובר צה"ל, כי לכל היותר נהרגו עשרה תושבים מירי כוחות צה"ל, הכוחות ביצעו ירי מדויק להרחקה לעבר מספר חשודים, ולא על השיירה, והאחרים נהרגו באנדרלמוסיה ששררה במקום, או נדרסו על ידי משאיות. תיאור זה מתאים לתוכן סרטון ערוך שפרסם דובר צה"ל, שצולם מכטב"ם.

=== תגובות לתחקיר צה"ל ===
הסרטון שפרסם צה"ל מורכב מארבעה קטעים שנערכו ביחד, ועל פי ה-BBC לא ניתן להסיק ממנו מה היה רצף האירועים בתקרית.<ref name=":1" /> הניו יורק טיימס הגדירו את הסרטון בתור "ערוך בכבדות בכדי להסית את האשמה".<ref name=":11"></ref> הסרטון, שאינו כולל אודיו, נערך על ידי צה"ל עם מספר קטעים שחוברו יחדיו, תוך השארת רגע מפתח לפני שרבים בקהל מתחילים לברוח מהמשאיות, עם כמה אנשים זוחלים מאחורי קירות, ככל הנראה תופסים מחסה.<ref name=":11" /> בסרטון ניתן לראות "לפחות תריסר גופות" על הקרקע, וכן משאיות סיוע ושני כלי רכב צבאיים ישראליים.<ref name=":11" /> לפי ה-CNN, הטענות של ישראל שהתקרית החלה לאחר 4:30 מטילות ספק בנרטיב שלה, שכן היא אספה וניתחה צילומים מניצולים, כולל סרטון אחד המראה כי הירי החל שבע דקות לפני כן.<ref name=":12" /> צה"ל דחה את בקשות הניו יורק טיימס ו-CNN, אשר ערכו חקירה על האירוע, לקבל את הסרטון המלא ללא עריכה.<ref name=":12"></ref><ref name=":11" />

===ארגוני זכויות אדם פלסטינים===
שלושה ארגונים, "המרכז הפלסטיני לזכויות אדם", מרכז אל-מיזאן לזכויות האדם ואל-חק, פרסמו הודעה משותפת בגנות "טבח הקמח" ברחוב א-רשיד. לדבריהם הם ערכו תחקיר ראשוני המבוסס על ראיונות עם ניצולים, תיעוד בסרטוני וידאו ופרטים שהתקבלו מאנשי הצוות הרפואי. בסיכום מסקנותיהם ציינו כי "בסביבות השעה 4:30 לפנות בוקר, פתחו טנקים וצלפים ישראלים שהוצבו מדרום-מערב לעיר עזה באש כבדה על אלפי אזרחים פלסטינים שהמתינו נואשות במשך שעות להגעת שיירות הסיוע".<ref name=":8"></ref>

==תגובות==

===תגובות בעולם===
מדינות וארגונים רבים גינו את התקרית וקראו להפסקת אש הומניטרית מיידית בעזה, בהם האיחוד האפריקאי, האיחוד האירופי, האומות המאוחדות, קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים ונציגי אוסטרליה, איחוד האמירויות הערביות, איטליה, איראן, אלג'יריה, בלגיה, ברזיל, גרמניה, דרום אפריקה, הודו, טורקיה, ירדן, לבנון, מלזיה, מצרים, סין, ספרד, עומאן, ערב הסעודית, פורטוגל, צרפת, קולומביה, קטר, קנדה ותימן.
===ישראל===
אילון לוי, נציג ההסברה הישראלית בלונדון, הביע צער על התקרית ואמר: "לבי עם האזרחים שנרמסו בדריסה".

השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר הגיב על התקרית: "יש להעניק גיבוי מוחלט ללוחמינו הגיבורים הפועלים בעזה, שפעלו מצוין מול המון עזתי שניסה לפגוע בהם. היום הוכח שהעברת הסיוע ההומניטרי לעזה היא לא רק טירוף בשעה שחטופינו מוחזקים ברצועה בתת-תנאים, אלא גם מסכנת את חיילי צה"ל. זו עוד סיבה מובהקת לכך שחייבים להפסיק להעביר את הסיוע הזה".

===הפלסטינים===
ארגוני זכויות אדם פלסטיניים גינו את התקרית וכינו אותה "טבח הקמח".

נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס כינה את האירוע "טבח מכוער" וגינה את התקרית. חמאס גינה את התקרית ואיים להפסיק את המשא ומתן לעסקת החטופים.

== ראו גם ==
* הריגת עובדי המטבח המרכזי העולמי

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה
קטגוריה:הרג אזרחים בידי צה"ל