סוראפניב

מבנה מולקולרי
מבנה מולקולרי תלת־ממדי
סוראפניב (Sorafenib) הוא החומר הפעיל בתרופה נקסבר (Nexavar). כתרופה אונקולוגית המאושרת ורשומה לטיפול בסרטן בלוטת התריס, סרטן הכבד וסרטן הכליה. זוהי תרופה אנטי סרטנית אורלית הניטלת בבליעה.

התרופה כלולה בסל הבריאות לפי התנאים הבאים:
# סרטן הכליה מתקדם או גרורתי (גם כקו טיפול ראשון)
# סרטן הכבד HCC (הפטוצלולרי מתקדם) לחולים המוגדרים כ-Child Pugh's A 2
# סרטן בלוטת התריס ממוין (DTC) מתקדם העמיד לטיפול ביוד רדיואקטיבי

==מנגנון פעולה==
לתרופה נקסבר פעילות כפולה: היא מונעת שגשוג של תאי גידול ומונעת הצמחת כלי דם המזינים את הגידול. נקסוור מעכבת את פעולת האנזים טירוזין קינאז האחראי לתהליך כימי הגורם לתא הסרטני לגדול ולהתחלק. נקסבר פועלת גם לעצירת ההתפתחות של כלי דם חדשים הנוצרים על ידי הגידול הסרטני, שתפקידם להזין את הגידול. עיכוב התפתחות כלי הדם החדשים פוגם באספקת החמצן והמזון לגידול הסרטני והוא מתכווץ או מפסיק להתפתח. נקסבר שייכת למשפחת תרופות הקרויות "מעכבי קינאז", הפוגעות ביכולת הגדילה של תאים סרטניים.

==פרמקולוגיה==
נקסבר (סוראפניב) היא תרופה ביולוגית מעכבת מספר טירוזין קינאזות (VEGFR ו-PDGFR) וכן RAF קינאזות (C-RAF יותר מאשר B-RAF). פעילות יתר של פרוטאין קינאזות היא גורם מפתח בשיפעול תהליכים שגורמים להפיכת תא רגיל לתא סרטני. המסלולים הללו כוללים: RAF – קינאז, PDGF (platelet-derived growth factor, קולטנים 2 ו-3 של VEGF וכן c Kit - הקולטן ל-Stem cell factor.
סוראפניב ייחודי בפעילותו על מסלול RAS/ RAF /MEK/ERK (מסלול MAP קינאז)
סוראפניב מעכב גם קינאזות תוך תאיות של תראונין וסרין (wild-type C-RAF ,B-RAF מוטאנטי ורגיל)

==התוויות רפואיות==
===סרטן כליה===
בארצות הברית: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן הכליה על ידי ה-FDA (מנהל המזון והתרופות האמריקאי)
באירופה: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן הכליה על ידי EMA (הסוכנות האירופית לתרופות)
בישראל: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן הכליה על ידי אגף הרוקחות במשרד הבריאות

===סרטן כבד===
בארצות הברית: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן כבד על ידי ה-FDA
באירופה: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן כבד על ידי EMA
בישראל: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן כבד על ידי אגף הרוקחות במשרד הבריאות

===סרטן בלוטת התריס===
בארצות הברית: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן בלוטת התריס על ידי ה-FDA
באירופה: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן בלוטת התריס על ידי EMA
בישראל: סוראפניב אושרה לטיפול בסרטן בלוטת התריס על ידי אגף הרוקחות במשרד הבריאות

==מחקרים קליניים==
===סרטן כליה===
במחקר שפורסם בינואר 2007 ב-New England Journal of Medicine סוראפניב הוכיח יכולת להאריך את משך ההישרדות ללא התקדמות המחלה (Progression-free survival) בחולים עם סרטן כליה מתקדם מסוג clear-cell Renal Cell Carcinoma שמחלתם התקדמה למרות טיפול סיסטמי קודם אחד לפחות. חציון ההישרדות ללא התקדמות המחלה בחולים שטופלו בסוראפניב היה 5.5 חודשים לעומת 2.8 בקבוצה שטופלה בפלאצבו.
ה (hazard ratio היה 0.44 (P<0.01).
במסגרת מחקר 1-TIVO (מחקר פאזה שלישית) סוראפניב שימש בזרוע הביקורת בחולים עם סרטן כליה מסוג clear-cell Renal Cell Carcinoma. במחקר זה, חציון ההישרדות ללא התקדמות המחלה בחולים שטופלו בסוראפניב היה 9.1 חודשים.
במחקר פאזה שלישית (מחקר INTORSECT) טיפול בסוראפניב כקו טיפולי שני, האריך את ההישרדות הכללית (overall survival) של חולי סרטן כליה בלמעלה מארבעה חודשים לעומת טיפול בטמסירולימוס.

===סרטן כבד===
במחקר פאזה שלישית (מחקר SHARP) שפורסם ביולי 2008 ב-New England Journal of Medicine טיפול בסוראפניב האריך את הישרדות הכללית (overall survival) בחולי סרטן כבד מתקדם מסוג Hepatocellular carcinoma. במחקר הושג שיפור של 2.8 חודשים בהישרדות הכללית של חולים שטופלו בסוראפניב לעומת חולים שטופלו בפלאצבו (חציון של 10.7 חודשים בהשוואה ל-7.9 חודשים בזרוע הפלאצבו). ה-(hazard ratio (HR היה 0.69 (P=0.0001).

===סרטן בלוטת התריס (תירואיד)===
מספר מחקרי פאזה שנייה הדגימו יעילות של טיפול בסוראפניב יעיל בחולים עם סרטן בלוטת התריס ממוין שמחלתם מתקדמת ואינה מגיבה לטיפול ביוד רדיואקטיבי.
בינואר 2013 התפרסמו תוצאות מחקר פאזה שלישית שבו הוערכה סוראפניב בחולי סרטן בלוטת התריס מתקדם-מקומי או גרורתי עמיד ליוד רדיואקטיבי (Iodine-refractory (differentiated thyroid cancer השיג שיפור מובהק סטטיסטית בהישרדות ללא התקדמות המחלה.
המחקר, המוכר כמחקר DECISION (stuDy of sorafEnib in loCally advanced or metastatic patientS with radioactive Iodine refractory thyrOid caNcer), שבדק את היעילות והבטיחות של סוראפניב בהשוואה לפלצבו הוצג ב-plenary session ביוני 2013 בכנס של האיגוד האונקולוגי האמריקאי ASCO. המחקר הראה שיפור מובהק סטטיסטית בהישרדות ללא התקדמות המחלה: חציון של 10.8 חודשים בחולים המטופלים בסוראפניב בהשוואה ל-5.8 חודשים בזרוע הפלאצבו ה (hazard ratio (HR היה 0.587 (p<0.0001). התכנון המקורי של המחקר איפשר לחולים שטופלו בפלאצבו לקבל טיפול בסוראפניב (cross-over) ו-71% מהחולים בזרוע הפלאצבו עברו לטיפול בסוראפניב.
התוצאות הסופיות של המחקר הוכיחו כי נקסבר יעילה בטיפול בחולי סרטן בלוטת ממוין (DTC) גרורתי, עמיד לטיפול ביוד רדיואקטיבי. על סמך מחקר זה התרופה אושרה לשימוש בהתוויה זו ברחבי העולם. זוהי התרופה הראשונה שהוכיחה יעילות בקבוצת חולים זו.

==תופעות לוואי==
עיקר תופעות הלוואי הן בדרגת חומרה נמוכה (דרגה 1 ודרגה 2). תופעות הלוואי השכיחות של השימוש בסוראפניב כוללות: פריחות, תגובת עור יד/רגל (HFSR -palmar-plantar erythrodysesthesia), שלשול, יתר לחץ דם ועייפות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.nrg.co.il/online/29/ART1/952/357.html סרטן בלוטת התריס: על האבחון והטיפול] nrg מעריב
* [http://www.cancer.org.il/template/default.aspx?PageId=5795 סרטן כבד] האגודה למלחמה בסרטן
* [http://www.clalit.co.il/he/your_health/family/cancer/Pages/kidney_cancer.aspx סרטן הכליות] באתר שירותי בריאות כללית

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרופות לטיפול בגידולים
קטגוריה:תרופות יתומות