OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מיכאיל לאונטוביץ'

מיכאיל לאונטוביץ (ברוסית: Михаил Александрович Леонтович; 7 במרץ 1903 - 30 במרץ 1981) היה פיזיקאי סובייטי. הוא התמחה בתחום חקר פלסמה ורדיו.
==קורות חיים==
מיכאיל לאונטוביץ' נולד בשנת 1903 בסנקט פטרבורג למשפחת רופאים. אביו היה פרופסור והתמחה בפיזיולוגיה. 

בשנת 1913 המשפחה עברה למוסקבה בה מיכאיל החל לימודיה גימנסיה ואביו התמנה לפרופסור. אמו עבדה כרופאה בבית חולים.

בשנת 1919 לאונטוביץ' החל לימודי פיזיקה באוניברסיטת מוסקבה וסיים אותה שנת 1923.

בשנת 1925 לצד סמיון חייקין ואלכסנדר אנדרונוב הוא היה בין תלמידי תואר שלישי של לאוניד מנדלשטם. ביחד עם מורו הוא כתב מאמר מדעי על מנהור קוונטי ובשנת 1928 סיים עבודת תואר שלישי. הוא המשיך לעבוד באוניברסיטת מוסקבה ולאחר מספר שנים התמנה לפרופסור.

בשנת 1935 לאונטוביץ' קיבל תואר "דוקטור למדעים" ללא ביצוע עבודה ייעודית.

במהלך מלחמת העולם השנייה לאונטוביץ' עבר לתחום חקר בעיות קשורות עם הביטחון. הוא היה חבר צוות של סמיון חייקין שפעל לבניית מכ"ם. ביחד עם מיכאיל לוין הוא פרסם תוצאות חקר התפשטות גלים.

בשנת 1945 לאונטוביץ' חזר למוסקבה ובאותה שנה נבחר לחבר בפעול באקדמיה למדעים של ברית המועצות. הוא חזר להרצות באוניברסיטת מוסקבה ובשנים 1946–1954 עבד באוניברסיטה הלאומית למחקר גרעיני.

בשנת 1947 לאונטוביץ' התמנה למנהל מעבדה במכון לחקר פיזיקה של האקדמיה.

בשנת 1951 בהמלצת איגור טם לאונטוביץ' התמנה למנהל מחקרים בתחום היתוך גרעיני במכון לאנרגיה גרעינית של האקדמיה.

בשנת 1955 לאונטוביץ' חתם על "מכתב 300" בגנות פעילות של טרופים ליסנקו. בשנת 1966 הוא חתם על מכתב של 25 מדענים ואמנים נגד ניסיונות לטיהור שמו של יוסיף סטלין.

על פעילותו המדעית ללאונטוביץ' הוענק עיטור לנין (3 פעמים), עיטור הדגל האדום של העמל (4 פעמים) ופרס לנין בשנת 1958. הוא קיבל פרסים נוספים.

לאונטוביץ' נפטר בשנת 1981 במוסקבה ונטמן בבית העלמין קונצבסקויה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://ufn.ru/ufn81/ufn81_8/Russian/r818m.pdf ביוגרפיה] 

קטגוריה:פיזיקאים רוסים
קטגוריה:חברי האקדמיה הרוסית למדעים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מוסקבה
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור הידידות (רוסיה)
קטגוריה:זוכי פרס לנין
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין קונצבסקויה
קטגוריה:ילידי 1903
קטגוריה:נפטרים ב-1981
טירה לחג המולד

טירה לחג המולד (באנגלית: A Castle for Christmas) הוא סרט רומנטי אמריקאי משנת 2021 בהפצת נטפליקס ובבימוי של מרי למברט, עם ברוק שילדס וקרי אלווס בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על סופרת אמריקאית מצליחה שטסה לסקוטלנד כדי לברוח משערורייה, נשבית בקסמה של טירה ומתאהבת בבעליה הרוזן.

הצילומים נערכו בטירת דלמני בפאתי אדינבורו.

==תקציר העלילה==
סופי בראון (ברוק שילדס) היא סופרת מצליחה של רבי מכר רומנטיים שבכולם הגיבורה היא "אמה גייל" ובן זוגה וינסטון. לאחר שוינסטון "נהרג" בספר האחרון מתחיל מסע השמצות נגדה על ידי קוראיה.

היא מוזמנת לראיון עם דרו ברימור שמרגיזה אותה בכך שהיא מזכירה לה את הגירושים שלה. סופי מתפרצת עליה והשידור נקטע.

סופי רוצה להשתחרר מהלחץ ומחליטה לטוס לסקוטלנד ולבקר בטירת דן דנבר עליה סיפר לה אביה המנוח.

היא מגיעה לכפר קטן בשם דנבאר, שוכרת חדר באכסניה קטנה ומתיידדת עם האנשים שם - מייזי המנהלת (אנדי אושו), הלן הקשישה (טינה גריי), רונה הקונדיטורית (איליד לואן) ואנגוס הגיי (סטיבן אוסוואלד) שעצוב בגלל מותו של בן זוגו.

היא רוכבת באופנים לטירת דן דנבאר ומוצאת שם את הבעלים מיילס (קרי אלווס) שהוא רוזן דנבאר ה-12 ואת מדריך התיירים תומאס (לי רוס). מתברר לה כי הרוזן שקוע בחובות והאחוזה עם שטח הכפר הצמוד עומדים למכירה. לאחר סיור בטירה היא מודיעה למיילס כי ברצונה לרכוש את הטירה. הוא מתנה בחוזה כי תפקיד פיקדון בסכום גבוה לשלושה חדשים וכי אם תתחרט בתקופה זו הפיקדון יועבר לרשותו.

הוא מנסה להמאיס עליה את המקום אבל זה לא עוזר. עם הזמן הם מתקרבים ומתאהבים. כשהיא לחוצה על ידי הסוכנת שלה, קלייר (דזירה ברץ'), היא מתחילה לכתוב ספר בהשראת חוויותיה מהמקום. היחסים בינה למיילס יודעים מעלות ומורדות. הם מכינים נשף חג מולד חגיגי לתושבי הכפר אך סמוך לכך הם רבים וסופי עוזבת את הטירה בדרכה לטיסה לארצות הברית. ברגע האחרון הם מתפייסים ומיילס מכין לה הפתעה - הוא מביא לנשף את בתה לקסי (ונסה גראס) לאחר שרכש בשבילה כרטיס טיסה מארצות הברית.

כולם חוגגים את חג המולד וספרה של סופי הופך לרב מכר. היא מרואיינת שוב על ידי דרו ברימור והפעם הראיון שופע תשבחות.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
! שם השחקן/ית
! שם הדמות
! הערות
|-
|ברוק שילדס
|סופי בראון
|סופרת
|-
|קרי אלווס
|מיילס
|הדוכס ה-12 של דנבאר
|-
|לי רוס
|תומאס
|מדריך תיירים
|-
|אנדי אושו
|מייזי
|מנהלת אכסניה
|-
|ונסה גראס
|לקסי בראון
|בתה של סופי
|-
|דרו ברימור
|דרו ברימור
|מראיינת טלוויזיה
|-
|טינה גריי
|הלן
|
|-
|איליד לואן
|רונה
|
|-

|סטיבן אוסוואלד
|אנגוס
|
|-
|דזירה ברץ'
|קליר
|סוכנת סופרים
|-

|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=gsyYgmsbroM קדימון], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=wdItA4K6Wdo שילדס ואלווס משוחחים על הסרט], באתר יוטיוב
*[https://www.youtube.com/watch?v=2Fd4OKakR5 ברוק שילדס מרואיינת על הסרט], באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטי חג המולד
קטגוריה:סרטים על סופרים
איסאק קיטאיגורודסקי

איסאק קיטאיגורודסקי (ברוסית: Исаак Ильич Китайгородский; 27 באפריל 1888 - 26 ביוני 1965) היה כימאי סובייטי ממוצא יהודי. הוא התמחה בתחום ייצור זכוכית ופיתח סוגי זכוכית חדשים.
==קורות חיים==
איסאק קיטאיגורודסקי נולד בשנת 1888 בקרמנצ'וג (אז בתחומי האימפריה הרוסית כיום באוקראינה) למשפחה יהודית. בשנת 1910 הוא סיים לימודי הנדסה וכימיה במכון הפוליטכני בקייב. לאחר סיום הלימודים הוא עבד במפעלי לייצור זכוכית במוסקבה.

לאחר מהפכת אוקטובר קיטאיגורודסקי נשאר במוסקבה. בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20 הוא נסע למספר מדינות אירופה ולמד שיטות חדשות לייצור זכוכית.

בשנת 1926 קיטאיגורודסקי החל ללמד במכון לטכנולוגיית כימיה במוסקבה. הוא הקים קתדרה חדשה ובשנת 1933 התמנה לפרופסור. הוא עבד במכון זה עד לשנת 1965.

קיטאיגורודסקי היה מומחה לטכנולוגיה לייצור זכוכית ופיתח סוגי זכוכית בעלי אופי מיוחד. בין היתר הוא פיתח זכוכית שמתאימה להתקנה בתא הטייס של מטוסי קרב. זכוכית זאת היא שקופה ובעלת חוזק מיוחד. כמו כן הוא פיתח זכוכית שמנוצלת לבניית טלסקופים.

על פעילות בתחום מומחיותו לקיטאיגורודסקי הוענק פעמיים פרס ברית המועצות (1941 ו-1950), פרס לנין (1963) ומספר עיטורים לרבות עיטור לנין. כמו כן הוא קיבל פרסים ועיטורים נוספים. קיטאיגורודסקי פרסם מספר ספרים בנושא של טכנולוגיות לייצור זכוכית.

לקיטאיגורודסקי היה בן אלכסנדר - פרופסור לפיזיקה

קיטאיגורודסקי נפטר בשנת 1965 במוסקבה ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה לצד אשתו.

==קישורים חיצוניים==
* [https://ufn.ru/ufn90/ufn90_4/Russian/r904h.pdf ביוגרפיה] 

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:כימאים יהודים
קטגוריה:כימאים רוסים
קטגוריה:ממציאים יהודים
קטגוריה:ממציאים רוסים
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור הכוכב האדום
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום של העמל
קטגוריה:זוכי פרס לנין
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:ילידי 1888
קטגוריה:נפטרים ב-1965
ג'ורג' איינסלי

ג'ורג' אדוארד איינסלי (באנגלית: George Edward Ainsley; 15 באפריל 1915 – אפריל 1985) היה כדורגלן ומאמן כדורגל אנגלי, שאימן במספר ארצות ונבחרות, ביניהן אייש את תפקיד מאמן נבחרת ישראל בין השנים 1963-1964.

==קריירת משחק==
איינסלי אייש את תפקיד החלוץ המרכזי, ובתחילה שיחק בקבוצה המקומית של העיירה סאות' שילדס, בה נולד וגדל, לפני שהצטרף לקבוצה המקצוענית הראשונה שלו סנדרלנד באפריל 1932, ועשה את הופעת הבכורה ב-6 במאי 1933 במסגרת תיקו 1-1 מול צ'לסי, אולם שיחק עוד 3 פעמים נוספות ולא הצליח להופיע באופן קבוע בהרכב הקבוצה. לאחר מכן המשיך את דרכו בקבוצת בולטון וונדררס אליהם הגיע באוגוסט 1936, אולם גם שם לא הצליח לבסס את מעמדו והופיע רק 7 פעמים, ללא שערים, ובאותה עונה עבר ללידס יונייטד, שם הבקיע בהופעת הבכורה שלו ב-19 בדצמבר נגד סנדרלנד. בלידס שיחק כשחקן משני, אולם הצליח להופיע יותר מ-90 הופעות והבקיע 30 שערים, ונשאר בלידס עד אחרי מלחמת העולם השנייה, אז עבר למועדון בראדפורד פארק אבניו, שם הופיע 44 פעמים והבקיע 29 שערים, לפני שפרש מכדורגל פעיל בשנת 1949.

==קריירת אימון==
אחרי הפרישה טייל איינסלי מסביב לעולם בתור מאמן כדורגל, כאשר התחיל את דרכו בהודו שם אימן את נבחרות הכדורגל של בנגל ובומביי, במשך ארבעה חודשים, לפני שחזר לאנגליה ואימן את נבחרת הכדורגל של אוניברסיטת קיימברידג' בשנות ה-50 המוקדמות. בברגן שבנורווגיה אימן את קבוצת הכדורגל של בראן ב-1955. בהמשך אימן באפריקה את נבחרת הכדורגל של גאנה, ולאחר מכן המשיך לאסיה ואימן את נבחרת הכדורגל של פקיסטן עד 1962, אז עבר להיילנד פארק ואימן את קבוצת יוהנסבורג. בשלהי 1963 הפך למאמן נבחרת ישראל אותה אימן עד דצמבר 1964 במשך 3 משחקים לפני שהחליפו בתפקיד יוסף מרימוביץ'.

ביוני 1965 התמה לתפקיד וורקינגטון איי.אף.סי האנגלית בליגה השלישית באנגליה, והוביל אותם למקום החמישי בליגה, הגבוהה ביותר שלהם עד אז. אולם בסוף עונת 1966/1967 ירדה הקבוצה ליגה, ואיינסלי פוטר מתפקידו בנובמבר 1966. לאחר מכן אימן את קבוצת יו.אס.אל. דנקרק הצרפתית בתחילת שנות ה-70.

איינסלי נפטר באפריל 1985, בגיל 69 בלידס.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלני סנדרלנד
קטגוריה:כדורגלני בולטון וונדררס
קטגוריה:כדורגלני לידס יונייטד
קטגוריה:מאמני כדורגל אנגלים
קטגוריה:מאמני נבחרת גאנה בכדורגל
קטגוריה:מאמני נבחרת ישראל בכדורגל
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1915
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1985
כלי צלילה בלתי מאויש

כצב"ם בשימוש [[הצי האמריקאי.]]
כלי צלילה בלתי מאויש (בראשי תיבות: כצב"ם) הוא כלי צלילה קטן שמש לרוב למטרות צבאיות או מחקריות, שעליו מולבשות יכולות ניווט, תקשורת ותקיפה או לחלופין עצמאי מחקר. הכלי נע מתחת למים, ומונחה על-ידי מפעילה מרחוק או לחלופין מקבל הנחיות מראש מראש.

== סוגי כצב"ם ==
=== צבאי ===
הכצב"ם הצבאי לרוב נושא חימוש טורפדו קטן שעליו מולבשות יכולות ניווט, תקשורת ותקיפה, או משמש בעצמו כחימוש משוטט, ובכוח להסב נזק רב למטרה בה הוגדר לפגוע. ועקב עלויות נמוכות ודרך התפעול הקלה שלו זה משמש גם ארגוני טרור כמו מקבילות הכטב"ם. כצב"ם מסוג זה הינו אמצעי לחימה חדש יחסית ונהפך להיות נפוץ רק בשנות ה-90 אודות להתקדמות הטכנולוגיה בתחומים שונים הוזלת העלויות.

לצד כצב"ם צבאי חמוש ניתן למצוא גם סוגים כצב"ם לצורכי ביון וסייבר.

=== מחקר ===
כצב"ם המשמש לצורך מחקר נפוץ החל משנות השישים, אבל השימוש בו היה מועט מאותם הסיבות המוזכרות קודם. כצב"ם מחקר משתמש בדרך כלל לצורכי איתור, הצלה או מחקר, והציוד שלו יהיה בהתאם למשימה. כמו כן ניתן למצוא סוג זה של כצב"ם גם בשירות אזרחי, ולפעמים גם צבאי.

== שימוש בכצב"ם ==
=== מלחמת חרבות ברזל ===
על פי פרסום של צה"ל, נעשה שימוש בכצב"ם ברצועת עזה נגד חיל הים הישראלי, שפיתח טכנולוגיות לזיהויו ולהתמודדות עם האיום הנשקף ממנו, בשילוב של מודיעין מקדים המסייע לאתר את הכצב"ם ולפעול לסיכולו.<ref></ref>

ב-2023 ערכה התעשייה האווירית תרגיל משותף עם צבאות נאט"ו בו הופעל הכצב"ם של אלתא - Bluewhale Autonomous Submarine System.<ref></ref>

=== רוסיה ===
רוסיה פיתחה כצב"ם בשם פוסידון (ברוסית: "Посейдон", קוד דיווח נאט"ו: "Kanyon"), שהוא כצב"ם דמוי טורפדו. משימתו העיקרית היא נשיאת ראשי נפץ גרעיניים לחופי אויב והבטחת נזק בלתי הפיך לערי החוף של המדינה על ידי יצירת אזורי ענק של זיהום רדיואקטיבי, צונאמי ותוצאות הרסניות אחרות של פיצוץ גרעיני רב עוצמה.

== היסטוריה ופיתוח ==

עם התקדמות הטכנולוגיה החל מהמאה ה-21 בתחומים הסובבים את נושא הכצב"ם ולאור חשיבותו הצבאים בסכסוכים עתידיים מדינות רבות בעלות כושר תעשייתי החלו מקדמות תחום זה שעתיד לעלות בחשיבות. ובין המדינות המובילות ניתן לציין את: דרום קוריאה, סין, רוסיה, גרמניה. איטליה, צרפת, בריטניה, שוודיה וארצות הברית.<ref></ref>

=== סין ===
סין השקיעה רבות בפיתוח כצב"מים. ב-2019 הציגה את הכצב"ם HSU001. הכצב"מים הסינים נועדו בעיקר לשם הנחת מוקשים ימיים ואיתור מוקשים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צוללות
קטגוריה:כלי שיט בלתי מאוישים
הריני כפרת משכבו

הריני כפרת משכבו (לעיתים בראשי תיבות: הכ"מ) הוא ביטוי עברי מתקופת התנאים, שנאמר ביחס של כבוד לנפטר. במקורו הוא נאמר כחלק ממצוות כיבוד אב ואם בשנה הראשונה שלאחר פטירתם.

==מקור ומשמעות==
בתלמוד מובאת ברייתא שמגדירה את מצוות כיבוד אב ואם:

משמעות המילה כפרה היא מחילה על עוונות. בדרך כלל הכפרה נעשית על ידי עונשים הבאים על האדם עצמו, כמובא במשנה, שם נאמר על אדם העומד להיהרג במיתת בית דין: 

במשנה קיים גם אזכור של "כפרה" כאשר אדם אומר שהוא יהיה כפרת חברו:

וכן מצאנו במדרש שהמתים זקוקים לכפרה:

לפי יסודות אלה מפרשים הערוך ורש"י שכוונת הביטוי היא שהבן אומר שהוא מקבל על עצמו את העונשים שראויים לבוא על אביו המנוח. לעומת זאת יש שפירשו שהכוונה היא שהבן אומר "הלוואי והייתי יכול לכפר ולמנוע את פטירת האב, והייתה נפשי תחת נפשו".
פירוש שלישי הוא שמותו של המנוח יהא לי כפרה.

==פרטי הלכה==
===לאחר שנים עשר חודש===
בברייתא נאמר שיש לומר "הריני כפרת משכבו" בשנים עשר החודשים הסמוכים לפטירה, ולאחר מכן יש לומר "זכרונו לברכה לחיי העולם הבא". רש"י מסביר שלאחר שנים עשר חודש כבר קיבל הנפטר מה שקיבל, כיון שאין משפט רשעי ישראל בגיהנם אלא שנים עשר חודש. לפי דברים אלה כתב הש"ך שאין לומר "הריני כפרת משכבו" לאחר שנים עשר חודש. לעומת זאת יש שהוכיחו מדברי ריש לקיש "הריני כפרת רבי חייא ובניו", שמותר לומר את הביטוי "הריני כפרת", גם לאחר שנים עשר חודש.

===על אמו===
הרמ"א מביא את דברי מהרי"ל שגם כשמזכיר את שם אמו אומר "הריני כפרת משכבה". ויש אומרים שזה נוהג רק כשמזכיר מנהגים טובים שנהגה.
===על רבו המובהק===
הרשב"ץ כותב שיש לומר "הריני כפרת משכבו" גם על רב מובהק. הוא לומד זאת בקל וחומר: אם אומר כך על אביו שהביאו לחיי העולם הזה, קל וחומר שיאמר כך על רבו שהביאו לחיי העולם הבא. הוא כותב שראה מחברי ספרים בדורות שלפניו שהשתמשו בביטוי זה ביחס לרבותיהם.

==ראו גם==
* כפרה עליך
==קישורים חיצוניים==
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:כבוד בהלכה
קטגוריה:מצוות האב על הבן
קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
אלוף האלופים 2024

אלוף האלופים 2024 היה המהדורה ה-29 של גביע אלוף האלופים (הסופר-קאפ הישראלי). המשחק נערך ב-15 ביולי 2024. בין מכבי תל אביב, אלופת ליגת העל לעונת , לבין מכבי פתח תקווה, מחזיקת גביע המדינה לעונת 2023/2024.

בעונה שלפני כן זכתה מכבי חיפה האלופה את בית"ר ירושלים מחזיקת הגביע בניצחון 3-1.

בתום 90 דקות ניצחה מכבי תל אביב את מכבי פתח תקווה 2-0 וזכתה בתואר.

== מהלך המשחק ==
המשחק נפתח בשעה 20:00, בדקה ה-14 ערן זהבי כבש מבישול של גבי קניקובסקי.

בדקה ה-90+4 מתן חוזז כבש מבישול של נדב נידם.

בדקה ה-90+6 נשרקה שריקת הסיום ומכבי תל אביב זכתה בתואר השמיני בתולדותיה.

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2024
קטגוריה:מכבי תל אביב (כדורגל)
קטגוריה:מכבי פתח תקווה
קטגוריה:פתח תקווה: ספורט
קטגוריה:תל אביב-יפו: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורגל בישראל
דרמוסקופיה

מכשיר הדרמוסקופ המשמש לבדיקת דרמוספקופיה
דרמוסקופיה (באנגלית Dermatoscopy - דרמה שפירושה "עור" בלטינית, וסקופיה פירושה "הסתכלות") היא בדיקת דימות שאינה פולשנית הבוחנת נגעים בעור.

דרמוסקופיה מבוצעת בידי רופא מומחה לרפואת עור, באמצעות מכשיר אופטי המכונה דרמוסקופ המאפשר הצגת מבנה התאים בעומק העור. בדיקה דרמוסקופית מאפשרת זיהוי וגילוי מוקדם של גידולי עור.
==היסטוריה==

בדיקות מיקרוסקופיות של העור, החלו כבר בשנות ה-60 של המאה ה-17, הדרמוסקופ בתצורתו הנוכחית, הומצא בשלהי שנות ה-80 של המאה ה-20.

==מכשיר הדרמוסקופ==
הדרמוסקופ הוא מכשיר ידני קטן השולח קרן אור לכיוון הנגע, ובאמצעות מסנן אופטי מאפשר רק לקרני אור שחדרו לעומק העור לחזור לעדשה.

===אופן פעולת המכשיר===
הדרמוסקופ מכיל פנס וזכוכית מגדלת, כיוון שמרבית האור החוזר הוא מפגיעת קרן האור על פני שטח העור החיצוני ורק מיעוטו מעומק רקמת העור, בנוי הדרמוסקופ בצורה של מסנן אופטי שמפחיתה את החזר האור מפני השטח (יש סוגים שונים של מסננים אופטים, לדוגמה, ישנם מכשירים המכילים שתי עדשות מקוטבות, הממוקמות בזווית של 90 מעלות זו מזו), ובעקבות כך מגבירה את שקיפות העור ומאפשר לראות מבנים בעומק רקמת העור.

==בדיקה דרמוסקופית==
בדיקה דמוסקופית משמשת גם לאבחנה של נגעים דלקתיים בעור, מחלות זיהומיות ואבחון גורמים לנשירת שיער. אך השימוש העיקרי הינו באבחון נגעים פיגמנטרים (-נגעים בעלי צבע המכונים נקודות חן).

בצפייה בנגע באמצעות דרמוסקופ ניתן לצפות בצבעים, תבניות ומבנים של הרקמה, ולהעריך את תקינות הרקמה בנגע העורי הנבדק. למרבית הממצאים הדרמוסקופיים יש מתאם טוב לקריטריונים אבחנתיים פתולוגיים, וכך דרמוסקופיה מדמה למעשה בדיקה פתולוגית ראשונית, שתואמת במקרים רבים את ממצאי הבדיקה ההיסטו-פתולוגית.

באמצעות דרמוסקופיה ניתן לגלות יותר מלנומות בשלב מוקדם, ולהימנע מבדיקות ביופסיה מיותרות.

בדיקה דרמוסקופית דורשת ידע וניסיון, ככל שניסיון הרופא גדול יותר, כך גדלים אחוזי הדיוק. בדיקת רופא מיומן ומנוסה, עשויה להגיע לכ-90% דיוק באבחנה בין שומה למלנומה.
== ראו גם ==
*רפואת עור

==לקריאה נוספת==
* ד"ר רוני שרברק-חסידים ופרופסור אלון סקופ, [https://wikirefua.org.il/w/index.php?title=%D7%93%D7%A8%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%A4%D7%99%D7%94_%D7%95%D7%9E%D7%99%D7%A7%D7%A8%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%A4%D7%99%D7%94_%D7%A7%D7%95%D7%A0%D7%A4%D7%95%D7%A7%D7%9C%D7%99%D7%AA_%D7%91%D7%90%D7%91%D7%97%D7%95%D7%9F_%D7%9E%D7%9C%D7%A0%D7%95%D7%9E%D7%94 דרמוסקופיה ומיקרוסקופיה קונפוקלית באבחון מלנומה], באתר ויקירפואה

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:אנדוסקופיה
קטגוריה:בדיקות רפואיות
כפר רומאן (לבנון)

כפר רוּמָאן (בערבית: كفر رمان; תעתיק: כפר רמאן; באנגלית: Kfar Remen או: Kfar Reman) הוא כפר שיעי, לבנוני, בנפת א-נבטיה מחוז א-נבטיה בדרום לבנון.

הכפר שוכן צפונית-מזרחית למרכז א-נבטיה ובתי שני היישובים נושקים זה לזה.

== היסטוריה ==
=== עידן עות'מאני ===
הכפר מופיע ברישומי המס של העות'מאנים בשנת 1596והוא נקרא: כפר רוּמָנָה (Kfar Rumana)

בשנת 1875, ויקטור גרן מצא בכפר 180 תושבים מתואלים.<ref>Guérin, 1880, pp. [https://archive.org/stream/descriptiongogr00gugoog#page/n559/mode/1up 519]-520</ref>

=== מלחמת לבנון הראשונה ===
בקרבת הכפר היה מוצב גמבה, שאויש על ידי צד"ל (ולעיתים גם על ידי צה"ל).

=== מחאה נגד חזבאללה ===
באוגוסט 2020, במהלך הפגנה בנבטיה, נגד המדינה, בנושא תנאי המחיה, קרא פעיל פוליטי מכפר רומאן, קריאות נגד חזבאללה. קריאתו זכתה להדהוד ברחבי המדינה ומנגד אנשי הארגון מתנכלים לו.<ref></ref>

=== מלחמת חרבות ברזל ===
במהלך מלחמת חרבות ברזל תקף צה"ל מטרות של ארגון החזבאללה בכפר.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לבנון: יישובים
תקן ביקורת 720

תקן ביקורת 720 – מידע אחר במסמכים המכילים דוחות כספיים מבוקרים
הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.

תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע למידע המופיע במקומות אחרים שעלול לבוא בסתירה למידע שנמצא בדוחות הכספיים המבוקרים. מדובר על מצב שבו דוחות אחרים (כגון דוחות הנהלה לא מבוקרים) מכילים מידע סותר למידע המצוי בדוחות הכספיים- במצב זה, התקן מנחה את רואה בחשבון המבקר לבחון שוב את המידע בדוחות הכספיים ולהתייעץ עם הנהלת החברה. כמו כן, יש הנחיות נוספות למקרים שונים במצב זה.

התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.

התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 75 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא.

==קישורם חיצוניים==
* [https://icpas.org.il/professional-updates/תקן-ביקורת-ישראל-720/ תקן ביקורת 720] באתר לשכת רואי חשבון
* [https://www.iaasb.org/publications/international-standard-auditing-isa-720-revised-auditor-s-responsibilities-relating-other-6 תקן ביקורת 720] באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון
* [https://icpas.org.il/professional-updates/תקן-ביקורת-75/ תקן ביקורת 75] באתר לשכת רואי החשבון

קטגוריה:תקני חשבונאות
קטגוריה:תקני ביקורת בחשבונאות
החבר יוסף

החבר יוסף הידוע גם בשם "יוסף החבר הקדוש", היה איש דת יהודי שחי ככל הנראה בין השנים 1470–1559. הוא נמנה עם אבות המשפחה של הגאון מווילנה וקשור בקשר משפחתי למשפחת ריבלין. שמו האמיתי היה ככל הנראה יוסף בר משה מקרעמניץ, אך הוא היה ידוע בעיקר בכינויו.

== ביוגרפיה ==
החבר יוסף נולד בעיר אובין (כיום חלק מבודפשט, הונגריה). הוא חי בעיר וינה עד שהוגלה ממנה בסביבות שנת 1550 על ידי ממשלת הקיסר פרדיננד הראשון ככל הנראה בשל הנהגת ארגון חשאי בשם "בני ציון". לאחר גלותו, התיישב החבר יוסף בעיר פראג. שם כיהן בנו רבי פתחיה כסופר סת"ם בקהילה היהודית המקומית.<ref name=":0" />

בספר "תולדות הגאון ר' דוד לידא", נדפס בברסלוי בשנת תרצ"ח (1938) על ידי ר' אברהם אבא אייזנער, התגלו פרטים חדשים על החבר יוסף. שם אביו היה פתחיה משה מקרעמניץ, ואחיו היה ישכר בער, אשר נחשב לאחד הראשונים שדנו בספר הזוהר. ישכר בער חיבר מספר ספרים חשובים בתחום הקבלה, כגון "יש שכר", "אמרי בינה", "מקור חכמה", ו"ספר פתחי יה".<ref name=":0" />

על פי המידע החדש שהתפרסם, החבר יוסף נהרג על קידוש השם בקהילת הקודש אובין, מה שמעיד כי מותו היה בנסיבות אלימות. ייתכן כי נרצח בידי השלטונות הקיסריים, אולם פרטים מדויקים על נסיבות מותו אינם ידועים.

החבר יוסף נחשב לאישיות מרכזית בהיסטוריה של המשפחה והקהילה היהודית במזרח אירופה. פעילותו והקשר המשפחתי לגאון מווילנה מעניקים לו מקום של כבוד בהיסטוריה היהודית.<ref name=":0" />

ייתכן שהוא יוסף ב"ר משה מקרעמניץ שחיבר מספר ספרים: ספר נחמד ובאור יפה - ביאור על פירוש רש"י לתורה (פראג). "ביאור על ספר שערי דורא" (פראג שס"ט) "ביאור על ספר מצוות גדול (ונציה שס"ה).

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהדות בודפשט
יחסי הרשות הפלסטינית – פרגוואי

יחסי פרגוואי – הרשות הפלסטינית הם היחסים הדיפלומטיים שבין פרגוואי לבין הרשות הפלסטינית.

== סקירה כללית ==
בינואר 2011 משרד החוץ של פרגוואי הודיע על הכרה במדינה פלסטינית עצמאית בגבולות 1967. בכך, הפכה פרגוואי למדינה התשיעית בדרום אמריקה שמכירה במדינה הפלסטינית, לאחר ברזיל, ארגנטינה, אקוודור, בוליביה, גיאנה, צ'ילה, אורוגוואי ופרו. בהודעה נמסר כי פרגוואי קוראת לישראל ולפלסטינים לחדש את המשא ומתן במטרה להגיע לשלום ולביטחון בשתי המדינות. נשיא הרשות הפלסטינית, אבו מאזן, ושר החוץ, ריאד אל-מאלכי, בירכו על ההחלטה והדגישו את הקשרים המיוחדים הנרקמים בין פרגוואי לרשות הפלסטינית.<ref></ref>

ב-19 באוגוסט 2019 פרגוואי הכריזה על חמאס וחזבאללה כארגוני טרור. ההחלטה התקבלה לאחר פעילות מאומצת מצד ישראל מול שר החוץ של פרגוואי אנטוניו ריבס פלסיוס. ההכרזה הגיעה בהפתעה, במיוחד לאור החלטתה של פרגוואי לסגור את השגרירות שלה בירושלים ולהחזירה לתל אביב בספטמבר של השנה הקודמת.

ב-16 באוגוסט 2023 פרגוואי הודיעה על פתיחת השגרירות שלה מחדש בירושלים לאחר חמש שנים מההחלטה להחזירה לתל אביב. השגרירות בבירה ירושלים נפתחה לראשונה בהוראת נשיא פרגוואי דאז הוראסיו קארטס שנחשב לידיד ישראל. בהודעה החדשה, שר החוץ הישראלי אלי כהן ונשיא פרגוואי הנכנס סנטיאגו פניה הודיעו כי פרגוואי תעביר את השגרירות מתל אביב לירושלים עוד השנה, וישראל תפתח מחדש את השגרירות שלה באסונסיון.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
דיוויזיית המילואים ה-52 (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית המילואים ה-52 (בגרמנית: 52. Reserve-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה בספטמבר 1914, והועמדה תחת פיקודו של אמיל ואלדורף. היא אורגנה במהלך החודש הבא, ונכנסה לקו באוקטובר.<ref name="1914-18.info">[https://web.archive.org/web/20070930180921/http://www.1914-18.info/erster-weltkrieg.php?u=401 52. Reserve-Division (Chronik 1914-1918)]</ref> היא הייתה חלק מגל הגיוס הראשון של דיוויזיות חדשות שהוקמו בתחילת מלחמת העולם הראשונה, דיוויזיות המילואים ה-43 עד ה-54. הדיוויזיה הייתה בתחילה חלק מקורפוס המילואים ה-26. הדיוויזיה גויסה בעיקר בדוכסות הגדולה של באדן ובפרובינציית הריין הפרוסית.

דיוויזיית המילואים ה-52 לחמה בחזית המערבית, ונכנסה לקו באמצע אוקטובר. כחלק ממה שנקרא המירוץ לים, היא נלחמה בקרב האיזר ובקרב איפר הראשון באוקטובר–נובמבר 1914. היא נשארה בלוחמת חפירות ולחימה לאורך האיזר עד ספטמבר 1916. היא השתתפה בקרב על הסום באותו חודש, ולאחר מכן נכנסה לקו באזור שמפאן עד אפריל 1917. במאי 1917, היא נלחמה בקרב השני על האן, שנקרא גם קרב שמפאן השלישי, ובסתיו 1917 נלחמה בקרב פשנדל. לאחר מכן חזרה הדיוויזיה לקו בשמפאן, ונשארה שם עד אפריל 1918. בסוף אפריל היא נלחמה בקמל, בלגיה, ולאחר מכן נשארה באזור פלנדריה עד תום המלחמה. בשנת 1918, המודיעין של בעלות הברית דירג את הדיוויזיה כדיוויזיה מדרגה שנייה, וציין כי למרות שהוכשרה כדיוויזיית סער, היא לא הייתה בשימוש כל כך ברוב ההתקפות הגרמניות באותה שנה. <ref>Histories of Two Hundred and Fifty-One Divisions of the German Army which Participated in the War (1914-1918), compiled from records of Intelligence section of the General Staff, American Expeditionary Forces, at General Headquarters, Chaumont, France 1919 (1920), pp. 504-506.</ref> לאחר מלחמת העולם הראשונה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-2 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

== הערות שוליים ==

52
52
Use Your Illusion I & II World Tour – 1992 in Tokyo

Use Your Illusion I & II World Tour – 1992 In Tokyo הוא אלבום וידאו של להקת הרוק הכבד האמריקאית גאנז נ' רוזס, אשר הוקלט בהופעה של הלהקה בטוקיו ב-22 בפברואר 1992 ויצא לאור ב-8 בדצמבר באותה שנה. האלבום מהווה לאוגדן המכיל את שני אלבומי הווידאו Use Your Illusion World Tour – 1992 in Tokyo I ו-Use Your Illusion World Tour – 1992 in Tokyo II שיצאו בתאריך זהה לאלבום המדובר.

== הוצאה לאור ==
במקור, הוקלטה ההופעה על ידי חברת שידורי הלווין של יפן בע"מ למטרת שידורה באפיק בבעלותה. כאשר גאנז נ' רוזס רצתה להפיץ את הסרט באמצעות חברת התקליטים האמריקאית גפן, הוציאה לאור שלוש גרסאות- Use Your Illusion World Tour – 1992 in Tokyo I, המהווה לחלק הראשון של ההופעה, Use Your Illusion World Tour – 1992 in Tokyo II, המהווה לחלק השני של ההופעה ו-Use Your Illusion I & II: World Tour – 1992 in Tokyo, המהווה לאוגדן המכיל את שני חלקי המופע.

השירים "Pretty Tied Up", "Don't Cry", "November Rain", "Patience", "You Could Be Mine", "Move to the City" ו-"Estranged" הופיעו באלבום ההופעה הראשון של הלהקה, Live Era '87-'93 משנת 1999.

== עטיפת האלבום ==
עטיפות האלבום עוצבה בהשראת עטיפת הסינגל "Live and Let Die" שהוציאה הלהקה לאור ב-1991.

== רשימת השמעה ==
* Use Your Illusion World Tour – 1992 in Tokyo I
* Use Your Illusion World Tour – 1992 in Tokyo II

== משתתפים ==
=== גאנז נ' רוזס ===
* אקסל רוז - שירה מובילה, פסנתר, תוף מרים, שריקה ומשרוקית
* סלאש - גיטרה מובילה, שירה מלווה וטוקבוקס
* גילבי קלארק - גיטרת ושירה מלווה
* דאף מק'אגן - גיטרת בס, טימפני, שירה מלווה ושירה מובילה
* מאט סורום - תופים, כלי הקשה ושירה מלווה
* דיזי ריד - קלידים, כלי הקשה, שירה מלווה ותוף מרים

=== משתתפים נוספים ===
* סס וורל רובין - קרן
* ליזה מקסוול - קרן
* אן קינג - קרן
* טרייסי עמוס - שירה מלווה
* רוברטה פרימן - שירה מלווה
* טדי אנדרידיס - קלידים, מפוחית ושירה מלווה

=== צוות טכני ===
* פול בכר - ניהול
* שוג'י וואקאי - הפקה
* צוגיהיקו אימאי - הפקה
* טמאמאצו קוואטה - הפקה
* איצ'ירו מיסו - הפקה
* יאסומי טאקוצ'י - הפקה
* נובורו שימאסקי - הפקה
* רייקו נאקאנו - הפקה
* שיגו איגורו - הפקה
* פיל איליי - טכנאי תאורה
* דייוויד קהרר - טכנאי סאונד
* ג'ים מיטשל - טכנאי סאונד
* קווין רייגן - מנהל אמנותי

קטגוריה:אלבומי וידאו מ-1992
קטגוריה:אלבומי Guns N' Roses
קטגוריה:סרטי הופעה
קטגוריה:אלבומי וידאו באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת גפן רקורדס
רוריד מוליקה

רוריד סילביו ג'יימס מקגילווארי-מוליקה (בסקוטית: Ruaridh Silvio James MacGillivray-Mollica; נולד ב-14 באוקטובר 2001) הוא שחקן, סופר ובמאי סקוטי-איטלקי.

== ביוגרפיה ==
מוליקה נולד בפראטו שבאיטליה לאם סקוטית ואב איטלקי.<ref name="dl jan 242"></ref> הוא למד בבית הספר התיכון ברוטון באדינבורו, שם הצטרף ללהקת תיאטרון הנוער "סטריינג' טאון", שם גם פגש את סוכנתו רות הולימן.<ref></ref> בשנת 2012 סיים מוליקה תואר ראשון במדעי המחשב מאוניברסיטת הריוט-ואט. הוא התכוון לעשות תואר שני באבטחת סייבר באוניברסיטה בלונדון, אבל דחה את לימודיו, כשלוהק לתפקיד משנה בסדרה "Red Rose".

== קריירה ==
מוליקה החל את הקריירה שלו בטלוויזיה בגיל 12 בפרק בסדרת הטלוויזיה "Case Histories" עם ג'ייסון אייזקס ומארק בונאר, והבכורה שלו בסרט העלילתי כרקדן רקע בסרט Sunshine on Leith.<ref name="dl jan 24"></ref> בשנת 2015 הופיע בדרמת הטלוויזיה "סטונמאות'" כגרסה צעירה לדמותו של כריסטיאן קוק.<ref></ref> בשנת 2018 שיחק בסרט "תגידי את זה לדבורים".

בשנת 2022, שנתו האחרונה באוניברסיטה, חזר מוליקה לשחק כאשר הסוכנת שלו הולימן השיגה לו את התפקיד הראשי לצד ג'ושוע גריפין בסרט הקצר Too Rough שביים שון ליונאד.<ref></ref> הסרט זכה בפרס BAFTA הסקוטי. לאחר מכן הוא זכה בתפקיד הראשון שלו כדמות חוזרת בתור פטריק הום בסדרת האימה Red Rose.<ref></ref>

בשנת 2024, שיחק מוליקה בתפקיד ראשי בסרטו השני של מיקו מקלה, סבסטיאן, שפתח את פסטיבל הסרטים סאנדנס לאותה שנה.<ref></ref> מוליקה שיחק גם את הגרסה צעירה של דמותו של סטיבן מוייר בסדרת הטלוויזיה Sexy Beast. בשנת 2022 לוהק לתפקיד בסרט Sukkwan Island.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
בראיון למגזין הלהט"בי Queerty בפברואר 2024 אמר מוליקה לגבי המיניות שלו: "רק כשעברתי ללונדון והייתה לי היכולת להיות אני הבנתי, אה בעצם, לא, אני אוהב גם גברים".<ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
=== סרטים ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2013
|Sunshine on Leith
|רקדן
|
|-
| 2018
|תגידי את זה לדבורים
|בחור אלים
|
|-
| 2022
|Too Rough
| ניק
| סרט קצר
|-
| 2022
| שעון יום הדין
|קריין
| סרט קצר; במאי, סופר
|-
| 2023
|Boys on Film: Dangerous to Know
| ניק
|
|-
| 2024
| סבסטיאן
| מקס
|
|-
|טרם פורסם
|Sukkwan Island
|
|
|-
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
!שנה
! כותרת
!תפקיד
! class="unsortable" | הערות
|-
| 2013
|Case Histories
| פרדי מרשל
|פרק: "Nobody's Darling"
|-
| 2015
|Stonemouth
| סטיוארט הצעיר
|
|-
| 2022
| עד מספר 3
| פו
| תפקיד ראשי
|-
| 2022
| ורד אדום
| פטריק הום
| 5 פרקים
|-
| 2024
|Sexy Beast
| טדי בס צעיר
|
|-
| TBA
|The Jetty
|טרוי
|
|-
| TBA
|The Franchise
|
|
|-
| TBA
| רידלי
| ריאן סטנפורד
|עונה 2
|-
|}

=== קליפים ===
* "Easter Road" (2020)", קאלום ביטי

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה סקוטים
קטגוריה:שחקני תיאטרון סקוטים
קטגוריה:שחקנים ילדים בריטים
קטגוריה:שחקנים להט"בים בריטים
קטגוריה:סקוטים ממוצא איטלקי
קטגוריה:סקוטים שנולדו ב-2001
אפאנטרי

האפאנטרי (בלטינית: Epanterii או Epanterii Montani) היו שבט ליגורי קטן ששכן בהרי האלפים התחתונים, ליד חוף הים התיכון, בתקופת הברזל.

== שם ==
הם מוזכרים רק פעם אחת בתור Epanterii Montani על ידי טיטיס ליוויוס (סוף המאה הראשונה לפני הספירה).<ref name=":0">Livy. Ab Urbe Condita Libri, [https://www.loebclassics.com/view/livy-history_rome_28/2021/pb_LCL381.187.xml 28:46].</ref>

נראה כי השם Epanterii הוא ממקור הודו-אירופי. אפשר לפרש את זה כנובע משורש ep-ant-, כלומר "שייך לסוס" או "מסופק בסוסים".<ref></ref>

== גאוגרפיה ==
שבט האפאנטרי שכן בהרי האלפים התחתונים, ליד חוף הים התיכון. המיקום המדויק של הטריטוריה שלהם נותר לא ברור. היא הייתה אולי ממוקמת בעמק טנרו העליון, צפונית לאינטימילי ולאינגאוני, ומזרחית לאקדיני ולווסוביאני.<ref name=":1">, Map 16: Col. Forum Iulii-Albingaunum.</ref>

== היסטוריה ==
עד המאה ה-3 לפני הספירה, הפריחה של מרכזי החוף הליגוריים המשגשגים הוביל לעימותים חוזרים ונשנים עם שבטים הרריים שערכו פשיטות על שכניהם העשירים יותר. במהלך המלחמה הפונית השנייה (218–201 לפנה"ס), מגו ברקה הקרתגי כרת ברית בשנת 205 לפנה"ס עם אינגאוני החוף כדי להבטיח דריסת רגל על החוף האיטלקי. הוא עזר להם במאבקם נגד האפאנטרי, שחיו מעליהם על הגבעות ופשטו על שטחם, ולבסוף לקח שבויי מלחמה אפאנטרים לקרתגו.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">
*
</div>
== ביבליוגרפיה ==

<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
</div>
== הערות שוליים ==

קטגוריה:עמים קדומים באיטליה
קטגוריה:ליגוריה
ברתולומיאו ד'אלוויאנו

ברתולומיאו ד'אלוויאנו (באנגלית: Bartolomeo d'Alviano; 1455 – אוקטובר 1515) היה קונדוטיירו וקפטן איטלקי שמיוחסת לו הגנתה של הרפובליקה של ונציה נגד קיסר האימפריה הרומית מקסימיליאן הראשון.

== ביוגרפיה ==
ברתולומיאו ד'אלוויאנו נולד בשנת 1455 למשפחת אצולה בטודי שבמחוז אומבריה לפרנצ'סקו ד'אלוויאנו ואיזבלה דילי אטי. הוא לחם בתקופה מוקדמת בחייו עבור מדינת האפיפיור, ובשנת 1496 עבור משפחת אורסיני נגד האפיפיור אלכסנדר השישי ומשפחת קולונה. במאי של שנת 1497, ברתולומיאו טבח בפלג הגיבלינים שבטודי והחזיר לגואלפים את השליטה באזור. בשנה שלאחר מכן, הוא שירת בוונציה עד לשנת 1503, שבה הצטרף למשפחת אורסיני.

לאחר מכן, ברתולומיאו נשכר בידי פרננדו השני, מלך אראגון בספרד, ומיוחס לו הניצחון בקרב גריליאנו על הצבא הצרפתי - מה שהחל את השליטה הספרדית על שטחה הדרומי של איטליה. בשנת 1506 הוא חזר לרפובליקה של ונציה, שם שירת עד למותו. ב-2 במרץ 1508, ברתולומיאו הביס את הצבא האימפריאלי של מקסימיליאן הראשון בקומונות קדורי,מאוריה ופונטבה, וכבש את גוריציה ואת טריאסטה. פורדנונה נפלה גם באותה שנה, והסרניסימה העבירה את סמכויות השלטון למשפחת ד'אלוויאנו, ששלטה באזור עד לשנת 1539.

בשנת 1509, שבה נבנו חומות העיר החדשות של פדובה, ברתולומיאו הובס בקרב אניידלו בשעה שפיקד על משמר החלוץ, ונפצע תוך כדי. אחרי שניקולו אורסיני - שפיקד יחד עמו על הצבא הוונציאני - סירב להיחלץ לעזרתו, ברתולומיאו נשבה בידי הצרפתים. הוא נשאר בשבי עד לשנת 1513 עד אשר נכרתה ברית בין צרפת לבין ונציה נגד דוכסות מילאנו. ברתולומיאו נבחר למפקד בשטח של הצבא הוונציאני אחרי ששוחרר משביו, ונלחם תחת פיקודו של של לואי השני דה לה טרמואיל . הוא הובס בקרב לה מוטה בידי המשנה למלך ממלכת נאפולי ראמון דה קרדונה ומרקיז פסקארה פרננדו ד'אבאלוס .

מאוחר יותר, ברתולומיאו כבש בשנית את פורדנונה ובזז אותה, אך הובס בידי בית הבסבורג. במהלך מלחמת הליגה הקדושה של שנים 1514-1513, הוא לכד את פריולי עבור ונציה ושיחק תפקיד חשוב בקרב מריניאנו (ספטמבר 1515), שבו תקף את שכירי החרב השווייצרים עם גיס של כ-300 אבירים בלבד. בהמשך, הצליח לכבוש גם את ברגמו, אך נהרג באוקטובר של אותה שנה במהלך המצור על ברשה.

== חיים אישיים ==
בשנת 1497, ברתולומיאו נשא לאישה את ברתולומיאה אורסיני, וזמן מה לאחר מכן גם את פנטסיליאה בליוני,אחותו של הקונדוטיירי ז'אן פאולו בליוני, הלורד של פרוג'ה.

== אזכור בתרבות ==
* גרסה בדיונית של ברתולומיאו ד'אלוויאנו מופיעה במשחקי הווידאו "Assassin's Creed II" ו-"Assassin's Creed: Brotherhood" כחברה באחוות המתנקשים, המבוססת על מסדר החשישיון. אשתו השנייה פנטסיליאה בליוני, מופיעה גם היא כחברת האחווה במשחק "Brotherhood".

==הערות שוליים==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ילידי 1455
קטגוריה:נפטרים ב-1515
בית הכנסת בכוכב הירדן

בית הכנסת בכוכב הירדן הוא בית כנסת המתוארך למאה השלישית או הרביעית לספירה שנמצא ביישוב היהודי כוכב ששרידיו ממוקמים כק"מ מטר דרום מזרחית למבצר כוכב הירדן.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== מיקום בית הכנסת ==
גילוי מספר רב כל כך של אבנים בשימוש משני הובילו את הארכאולוגים לבצע סריקות באזור המבצר. למרגלות המבצר, במרחק של כ־700 מטר לכיוון דרום מזרח, נתגלו שרידי יישוב ובו חלקה מאורכת, המתאימה לבניית בית כנסת. במקום עדיין נראו שרידי בסיסי עמודי בזלת. היישוב נמצא ליד מעין עין הידיד, על שמו של "הידיד" אורד צ'ארלס וינגייט.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== ממצאים ארכאולוגיים ==
הממצאים הראשונים שהעידו על קיומו של בית כנסת עתיק באזור המבצר של כוכב הירדן נתגלו באבני המבצר עצמו. כשהתחילו החפירות הארכאולוגיות במבצר בשנת 1966 נתגלו בקירות המבצר אבני בזלת בשימוש משני, עליהם גילופים המאפיינים אבנים מעוטרות של בתי כנסת קדומים ברמת הגולן. הגילופים כללו מוטיבים של גפנים, מיאנדרים כפולים העוטפים דוגמאות של בעלי חיים וצמחים. החותם הסופי היה מציאת שברי משקוף בזלת עליו חרוטה מנורה שבעת קנים, ארון קודש, מחתה וטבולה אנסטה. בשלב מאוחר יותר נתגלה חלק נוסף של המשקוף עליו כתובת בארמית.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

במשקוף השלם נראו מנורת שבעת קנים, כשמכל צד של המנורה יש ארון קודש ולאחריו טבולה אנסטה כשבימנית מבניהן הייתה כתובת:תרגום: שנתנו [קבעו] את המשקוף הזה משל הרחמן ומעמלם אמן אמן סלה.

במיקום עצמו של היישוב נתגלתה טרסה מאורכת ומישורית שבה שרידי בסיסי עמודים וחוליות עשויות אבן בזלת. מסביב נמצאו אבני בנייה רבות, ככל הנראה של שאר מבני היישוב. החרסים שנתגלו על פני השטח תוארכו לתקופה הרומית והביזנטית.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== שם היישוב ==
השם הערבי של כוכב הירדן הוא כאוכב אל האווא. כאוכב - כלומר כוכב, המילה הערבית משמרת את השם העברי שניתן למקום. השם כוכב או כוכבא ניתן למקומות גבוהים בתקופת המשנה והתלמוד, דבר שתואם את אזכור שמות היישובים ברמת יששכר.<ref name=":0" />

==הערות שוליים==

קטגוריה:ארץ ישראל: בתי כנסת עתיקים
קטגוריה:יישובים יהודיים בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים יהודיים בארץ ישראל
קטגוריה:הגליל התחתון: אתרים ארכאולוגיים
תקן ביקורת 910

תקן ביקורת 910 – ביקורת של בקרה פנימית על דיווח כספי המשולבת עם ביקורת של דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.

תקן ביקורת זה קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע לביקורת הפנימית של הגוף המבוקר.
ישנם גופים וחברות המחויבים במערך של ביקורת פנימית, ורואה החשבון המבקר של הדוחות הכספיים צריך לבחון את טיב הבקרה הפנימית הנ"ל, להיעזר בה בעת ביקורתו שלו (שהיא בתורה מוגדרת כ-"ביקורת חיצונית") וגם לחוות עליה את דעתו בדו"ח המבקר שמצורף לדוחות הכספיים המבוקרים של הגוף.

תקן זה, תקן ביקורת 911 (וקודמיהם) באו על רקע חוק סרבנס-אוקסלי שחוקק בארצות הברית. חוק זה בא בעקבות פרשת קריסת חברת אנרון ובמהלכה הייתה ביקורת רבה על הבקרה ועל הדיווח לדוחות הכספיים של החברה שהתבררו ככוזבים.

התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.

התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 106, תקן ביקורת 103 (שפורסם בשנת 2011) שעסקו באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.

==קישורם חיצוניים==
* [https://icpas.org.il/professional-updates/תקן-ביקורת-ישראל-910/ תקן ביקורת 910] באתר לשכת רואי חשבון
* [https://icpas.org.il/wp-content/uploads/2013/01/teken106-combined1-1.pdf תקן ביקורת 106] באתר לשכת רואי החשבון
* [https://icpas.org.il/professional-updates/תקן-ביקורת-103-ביקורת-של-בקרה-פנימית-על-די/ תקן ביקורת 103] באתר לשכת רואי החשבון

קטגוריה:תקני חשבונאות
קטגוריה:תקני ביקורת בחשבונאות
דיוויזיית המילואים ה-44 (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית המילואים ה-44 (בגרמנית: 44. Reserve-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה באוגוסט 1914 והתארגנה במהלך החודשיים הבאים.<ref name="1914-18.info">[http://www.1914-18.info/erster-weltkrieg.php?u=393 44. Reserve-Division (Chronik 1914-1918)]</ref> היא הייתה חלק מהגל הראשון של דיוויזיות חדשות שהוקמו בתחילת מלחמת העולם הראשונה, דיוויזיות המילואים ה-43 עד ה-54. הדיוויזיה הייתה חלק מקורפוס המילואים ה-22 וגויסה בעיקר בפרובינציית ברנדנבורג הפרוסית, אך רגימנט המילואים ה-208 הוקם בפרובינציית הנובר ודוכסות בראונשווייג.

דיוויזיית המילואים ה-44 לחמה תחילה בחזית המערבית, נלחמה על האיזר באוקטובר-נובמבר 1914 והסתערה על דיקסמוד באמצע נובמבר. היא נותרה בלוחמת החפירות לאורך האיזר עד יוני 1915, ונלחמה סביב איפר באפריל-מאי. ביוני היא הועברה לחזית המזרחית. היא נלחמה במתקפת גורליצה-טרנוב, כולל קרב למברג ב-1915 וההסתערות על ברסט-ליטובסק. לאחר מכן השתתפה במערכה הסרבית. לאחר המערכה היא נשארה בעתודה עד שחזרה לחזית המערבית בפברואר 1916. לאחר מכן היא נלחמה בקרב ורדן. ביולי 1916 לחמה הדיוויזיה בקרב על הסום, ובאפריל 1917, היא נלחמה בקרב השני על האם, הידוע גם בשם קרב שמפאן השלישי (ולפי הגרמנים בתור הקרב הכפול על האן ובשמפאן). לאחר מכן, הדיוויזיה נכנסה לחפירות סביב ורדן, ונשארה שם עד אוקטובר 1917, אז הצטרפה לקרב פשנדל. הדיוויזיה נשארה אז בקו בעיקר סביב פלנדריה עד ספטמבר 1917, אז הועברה ללורן. היא סיימה את המלחמה בעמדת אנטוורפן/מז של הגרמנים. ב-1918, המודיעין של מדינות ההסכמה דירג את הדיוויזיה כדיוויזיה מדרגה ראשונה, למרות שב-1917 הוא ציין ליקויים בתפקוד הדיוויזיה כדיוויזיית תקיפה. <ref>Histories of Two Hundred and Fifty-One Divisions of the German Army which Participated in the War (1914-1918), compiled from records of Intelligence section of the General Staff, American Expeditionary Forces, at General Headquarters, Chaumont, France 1919 (1920), pp. 458-461.</ref> הדיוויזיה פורקה בשנת 1919 במהלך פירוז הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה.

== מפקדים ==
* גנרל-לויטננט אויגן פון דורר (25 באוגוסט 1914 – 2 באפריל 1916)
* גנרל-מיור קרל פון ויכמן (3 באפריל 1916 – 17 ביוני 1916)
* גנרל-לויטננט קורט כריסטוף פון פלקרזאמב (21 בספטמבר 1916 – 19 באוגוסט 1917)
* גנרל-לויטננט אנטון ברון דיגאון פון מונטטון (20 באוגוסט 1917 – 15 במרץ 1918)
* גנרל-מיור אוטו האס (16 במרץ 1918 – 16 בדצמבר 1918)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

== הערות שוליים ==

44
44
Tough (שיר של קוואבו ולנה דל ריי)

"Tough" הוא שיר שהוקלט על ידי הראפר האמריקאי טראוויס סקוט ביחד עם הזמרת-יוצרת האמריקאית לנה דל ריי. השיר יצא לאור ב- 3 ביולי 2024, על ידי חברות התקליטים קוואליטי קונטרול מיוזיק ומוטאון, כסינגל שלא מתוך אלבום.

==רקע והכרזה==
ב-9 במאי 2024, שותף קטע מהשיר בעמוד האינסטגרם,<ref></ref> כאשר קטע שני מהשיר שותף ב-19 ביוני.<ref></ref> למחרת, דל ריי הופיעה בפנוויי פארק כחלק מסיבוב ההופעות שלה "Lana Del Rey's 2023–2024 tour", שם היא הביאה את קוואבו כאורח מיוחד וביצעו את השיר. לאחר יציאת השיר, קטע של דל ריי וקוואבו שהקליטו את השיר שותף על ידי האחרון באינסטגרם.<ref></ref>

==ביקורת וקבלת פנים==
לאחר צאתו, מגזין בילבורד אמר על השיר; "קצת קאנטרי, קצת טראפ ואלט-פופ, לרצועה בהפקת אנדרו ואט וסירקוט יש הוק חלומי שקשה להפסיק לזמזם כשהשיר נגמר."<ref></ref> מגזין Clash תיאר את השיר כ"מדינה -מלכודת אמן", והעניק ציון תוך מתן 8/10.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable sortable"
|+ תאריכי יציאות לאור ופורמטים עבור "I Luv It"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט (ים)
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|3 ביולי 2024
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|קוואליטי קונטרול • מוטאון
|<ref></ref>
|-
!איטליה
|6 בספטמבר 2024
|סינגל 7 אינץ'
|אינטרסקופ
|<ref></ref>
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי קוואבו
קטגוריה:שירי לנה דל ריי
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אנדרו ואט
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ק אנטונוף
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי לנה דל ריי
אסיסט (הוקי קרח)

בתרשים זה, השחקן הכחול בצד ימין יזוכה באסיסט, בעוד שהשחקן הכחול בצד שמאל יבקיע את השער.
בהוקי קרח, אסיסט (באנגלית: Assist, מהמילה Assistance - עזרה) מיוחס למקסימום שני שחקנים מהקבוצה המבקיעה שחבטו, מסרו או הסיטו את הדסקית לעבר חברם המבקיע, או נגעו בה בכל דרך אחרת שאפשרה את השער, כלומר הם סייעו שיהיה שער. יכולים להיות מקסימום שני אסיסטים על כל שער. האסיסטים מוענקים לפי סדר המשחק, כאשר השחקן האחרון שמוסר את הדסקית לכובש השער, מקבל את האסיסט הראשי והשחקן שמסר אותה למוסר הראשי מקבל את האסיסט המשני. שחקנים שמקבלים אסיסט יקבלו נקודה אחת שנוספה לסטטיסטיקת המשחק שלהם.<ref></ref> כאשר שחקן מבקיע שער או מקבל אסיסט ראשוני או משני, תוענק לו נקודה. המוביל של סך הנקודות לאורך עונת ה-NHL זוכה בגביע ארט רוס.<ref></ref>

למרות השימוש במונחים "עוזר ראשוני" ו"עוזר משני", אף אחד מהם לא שווה יותר מהשני ואף אחד לא שווה יותר או פחות משער. אסיסט מוענק לשחקן או לשחקנים (מקסימום שניים) שנגעו בדסקית לפני השער, בתנאי שאף מגן לא משחק או מחזיק את הדסקית במהלך ההתקפה.<ref></ref> אסיסטים ושערים מתווספים יחד בדף התוצאות של שחקן כדי להציג את סך הנקודות של אותו שחקן.<ref></ref>

למרות שקיימים ספרי חוקים שונים עבור כל המדינות המשתתפות ברמה הלאומית, הענקת נקודת אסיסט היא אוניברסלית. בהתבסס על ספר החוקים של הוקי קנדה, כלל 6.6 שערים וסיוע הוקי קנדה; "כל שער ואסיסט יספרו נקודה אחת בשיאי ההבקעה. מקסימום שני אסיסטים ייזקפו לכל שער אחד."<ref></ref> יש גם פרטים שיש לקחת בחשבון לגבי נקודות אסיסט מסוימות, כגון אסיסטים בחבטות ריבאונד . על פי ספר החוקים של הוקי בארצות הברית, A1 חובט בדסקית שפוגעת וחוזרת אל חברו לקבוצה A2. לאחר מכן A2 חובט את הדסקית לשער. האם מי שחבט את החבטה הראשונית (A1) מגיע אסיסט? כן. כלל אסמכתא 617 (א). במקרה של ריבאונד, רק אסיסט אחד יכול להינתן למי שחבט את החבטה המקורית.<ref></ref>

==מקרים מיוחדים==
אם שחקן מבקיע בריבאונד שקיבל על ידי שוער, אסיסטים עדיין מוענקים, כל עוד אין החזקה מחדש על ידי השוער, כלומר אם הוא לא השיג שליטה מלאה בדסקית.

עם זאת, יש כלל האומר שניתן לזכות רק בנקודה אחת לכל שחקן על שער שהובקע.<ref></ref> המשמעות היא שלא ניתן לזכות שחקן אחד עם שער ואסיסט עבור אותו שער שהובקע; במקום זאת, השחקן יזוכה רק על שער ושחקן אחר עשוי לזכות באסיסט, אם רלוונטי. כמו כן, לא ניתן לזכות שחקן אחד עם שני אסיסטים עבור אותו שער שהובקע; במקום זאת, השחקן יזוכה רק על אסיסט אחד ושחקן אחר עשוי לזכות באסיסט השני, אם רלוונטי.

בנוסף, אם שחקן מוסר את הדסקית לשחקן אחר אשר לאחר מכן משלים "תן-וצא" עם שחקן אחר עבור שער, השחקן שמסר את המסירה שקבעה את השער יזכה באסיסט העיקרי, והשחקן שמסר אל מבקיע השער בסופו של דבר לפני שהתן-וצא התרחש, מקבל את האסיסט המשני. זה בעצם בגלל שאסיסטים אמורים להיות מוענקים לשני השחקנים האחרונים של הקבוצה המבקיעה שהנגעו בדסקית לפני שכובש השער בסופו של דבר השתלט על הדסקית ובסופו של דבר הבקיע, ללא קשר אם למבקיע השער בסופו של דבר הייתה השליטה כלשהי בזמן שבין שני השחקנים האחרים. זה אף אומר ששליטת הדסקית יכולה לעבור בין מבקיע השער בסופו של דבר למקבלי האסיסטים בסופו של דבר מספר בלתי מוגבל של פעמים, ותקן הניקוד הזה עדיין ייושם. ההנחיה ללא שינוי בשליטת הקבוצה עדיין חלה על המקרים הספציפיים הללו.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הוקי קרח
גביע אוקיאניה לאומות 2024

גביע אוקיאניה לאומות 2024, אשר נערך בחודש יוני 2024 בוונואטו ובפיג'י, היה הטורניר ה־11 של גביע אוקיאניה לאומות בכדורגל. התחרות נוהלה על ידי קונפדרציית הכדורגל של אוקיאניה, הגוף המנהל של הכדורגל באוקיאניה. התחרות התקיימה בערים פורט וילה וסובה.<ref name="COMPETITION CALENDAR2"></ref>

הטורניר התקיים לאחר 8 שנים של הפסקה, לאחר שגביע אוקיאניה לאומות 2020 בוטל עקב התפרצות מגפת הקורונה.<ref></ref>

נבחרת קלדוניה החדשה פרשה מהתחרות כמה ימים לפני שהתחילה עקב הפרות הסדר בה, וכך ירד מספר המשתתפות בטורניר מ־8 ל־7.

נבחרת ניו זילנד רשמה את זכייתה השנייה ברציפות והשישית בסך הכול בטורניר.

== משחקי הטורניר ==

=== שלב הבתים ===

==== בית א' ====
הערה: קלדוניה החדשה פרשה מהתחרות עקב הפרות הסדר שהתרחשו בה.

==== בית ב' ====

=== שלב הנוקאאוט ===

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גביע אוקיאניה לאומות
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2024
קטגוריה:ונואטו: ספורט
קטגוריה:פיג'י: כדורגל
נסיכת המדעים

נסיכת המדעים הוא אתר אינטרנט הפונה לקהל הרחב ועוסק בקידום אוריינות סטטיסטית וחשיבה ביקורתית. האתר מנוהל על ידי הסטטיסטיקאי הישראלי ד"ר יוסי לוי.

== היסטוריה ==
"נסיכת המדעים" החל את דרכו באתר הבלוגים "רשימות" ביוני 2004, ועבר לפלטפורמה עצמאית ב-2008. במשך הזמן התפתח האתר למרכז תוכן, בעיקר בתחומי הסטטיסטיקה.

השם "נסיכת המדעים" הוא פרפרזה על אמירתו של קרל פרידריך גאוס כי "המתמטיקה היא מלכת המדעים", ומרמז על הקשר בין המתמטיקה והסטטיסטיקה. כותרת המשנה של האתר היא "אלוהים משחק ביקום בקוביות", כניגוד לאמירתו של אלברט איינשטיין שטען כי “אלוהים לא משחק ביקום בקוביות”. כותרת זו מדגישה כי האקראיות היא תכונה מובנית בסיסית של עולמנו, ומכאן את נחיצות הכלים המדעיים לטיפול בתופעת האקראיות – תורת ההסתברות ומדע הסטטיסטיקה.

== תוכני האתר ==
עיקר התוכן באתר הוא פוסטים המחולקים לנושאים. שני הנושאים בעלי המספר הגבוה ביותר של פוסטים הם "על סדר היום" ו-"כלכלה וחברה". נושאים אלה עוסקים באקטואליה מנקודת המבט של סטטיסטיקאי, והיוו את ליבת התכנים החל מהקמת הבלוג ב-2004. הנושא הנרחב השלישי הוא "האנשים שמאחורי הסטטיסטיקה".

שלושת הפוסטים הנצפים ביותר באתר עוסקים בטעות הדגימה, חישוב גודלי מדגם, וב-p-value. פוסט קונטרוברסלי שדן בשאלה האם צמחונות גורמת לאנורקסיה קיבל יותר מ-1,000 כניסות בשבוע שלאחר פרסומו ב-2018, ונסגר לתגובות.

במהלך חודש מרץ 2018, המצוין כחודש הנשים בהיסטוריה, פורסמו 31 פוסטים, אחד בכל יום, שסיפרו את סיפוריהן של סטטיסטיקאיות מובילות בעבר ובהווה. שתי סדרות פוסטים ממוקדות נוספות עסקו ב-"שבעת החטאים של הסטטיסטיקה" ובהסקה סיבתית.

במהלך השנים נוספו לאתר מצגות של הרצאות וקורסים מאת יוסי לוי. כמו כן פעילות האתר התרחבה לרשתות החברתיות. לנסיכת המדעים יש 5 דפים ושתי קבוצות בפייסבוק, עם מספר כולל של כ-25 אלף עוקבים. כמו כן יש לנסיכת המדעים ערוץ ביוטיוב. בתקופת מגפת הקורונה נערכו הרצאות זום לקהל הרחב. ניוזלטר חודשי הופעל במשך כשנתיים. פרויקט נוסף הוא תרגום פוסטים נבחרים לאנגלית ופרסומם בבלוג נוסף.

האתר הוזכר במספר רשימות של בלוגים מומלצים.
והומלץ על ידי המרכז הארצי למורים למתימטיקה בחינוך העל יסודי.
== ראו גם ==
* סטטיסטיקה
* אוריינות סטטיסטית
* ספקנות
* חשיבה ביקורתית
* ספקנות מדעית

== קישורים חיצוניים ==
* אתר [http://www.sci-princess.info/ נסיכת המדעים]
* [https://www.facebook.com/sciprincess/ נסיכת המדעים] ברשת החברתית פייסבוק
* [https://www.youtube.com/@the_princess_of_science ערוץ נסיכת המדעים] ברשת החברתית יוטיוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי מדע וטכנולוגיה ישראליים
קטגוריה:בלוגים בעברית
עוזא

'עונשו של עוזה' מאת [[ג'יימס טיסו]]
'מותו של עוזה'. ציור מאת ג'וליו קוגליו הצעיר במדליון בקתדרלת לובליאנה (1704)
עוזא או עוזה, הוא דמות מקראית הנזכרת בספר שמואל, שם מתואר מותו בעקבות נגיעתו והחזקתו של ארון הברית, בעת החזרת ארון הברית לישראל ועלותו לירושלים.

סיפורו של עוזה מופיע בשני מקומות בנביאים: ספר שמואל ב' ו' מפסוק ג', ודברי הימים א' יג מפסוק ז.

== סיפור המעשה ==
עוזה היה בנו של אבינדב, שבביתו הניחו אנשי קרית-יערים את הארון לאחר שחזר מארץ פלשתים. הארון הונח בעגלה חדשה רתומה לבקר, ושני בניו של אבינדב, עוזא ואַחְיוֹ, מנהיגים את העגלה, אחיו מקדימה ועוזא מאחורה: .

כשהעגלה עם הארון התקרבו לגורן נכון הארון שעל גבי העגלה מט ליפול, ועוזא תפס את הארון בידיו על מנת שלא יפול לארץ 

מיד לאחר שהחזיק את הארון, נספה עוזא כעונש על מעשה זה . לדעת חז"ל המילה 'של' משמעותה מלשון שגגה, מאחר שעוזא היה צריך להבין מדעתו שאם 'הארון נושא את נושאיו' - זאת אומרת שהלווים נושאי הארון נישאו על ידי הארון, ולא שהם נשאו את הארון, אם כך וודאי שאין צורך להחזיק את הארון מליפול.
תהלוכת העלאת הארון על ידי דוד. ציור מאת פרנסיס קארל רמב
דוד שחרד לנוכח הריגתו של עוזא בעקבות אי זהירתו בכבוד הארון קורא את מקום הריגת עוזא "פרץ-עוזה", שפירושו 'ההתפרצות והשבר שאירע עוזה', מחליט דוד שאין זו שעת הכושר לעלות את הארון לירושלים, וחוזר בו מכוונתו זו, ותחת זה הוא מסיט את התהלוכה לביתו של עובד אדום הגתי למשך שלושה חודשים. באותם שלושה חודשים זוכה עובד לברכה, כשכל כלותיו נפקדות.

כשדוד שומע שה' בירך את עובד אדום, הוא חוזר ומעלה את הארון לעיר דוד, כפי התוכנית המקורית.

== בחז"ל ==
בתלמוד בבלי מסכת סוטה מובאים כמה מאמרי חז"ל בביאור דברי הפסוקים העוסקים במות עוזא:
* סיבת מות עוזא - בתלמוד נאמר שסיבת מותו של עוזא היה בעקבות אחזיתו בארון הברית:

אמנם לאחר מכאן הובאה דרשה נוספת של אחד האמוראים, שעוזא עשה את צרכיו לפני הארון. ב'בן יהוידע' כתב שלדעת האומרים כן, עבר עוזא שתי עבירות, ולכך נענש.
* עולם הבא - בתלמוד מובאת דעת רבי יוחנן שעוזא יש לו חלק לעולם הבא: .
* ויחר לדוד - בתלמוד הובאה דעת רבי אלעזר, שהכוונה שנשתנו פניו כחררה (=עוגת גחלים).

בסיבת הדבר שאירע כן לדוד שמת עוזא בעת שהוליך את ארון הברית לביתו בעיר דוד, כתבו חז"ל שהוא מפני שקרא לדברי תורה - זמירות: , ולכך נכשל בדבר שאף תינוקות של בית רבן יודעים, שאין לישא את ארון ברית ה' בעגלה אלא ביד, כמאמר הפסוק .

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארון הברית
קטגוריה:נפטרים במאה ה-10 לפנה"ס
קטגוריה:יהודי המאה העשירית לפנה"ס
קטגוריה:אישים בספר שמואל
קטגוריה:אישים בספר דברי הימים