OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
נפוליאון סרוני

הדפס של נפוליאון סרוני ו[[הנרי מז'ור המתאר את אופנת שנת 1850 בפריז]]
[[תצלום פורטרט של אוסקר ויילד משנת 1882, שצולם על ידי נפוליאון סרוני.]]
נַפּוֹלִיאוֹן סָרוֹנִי (בצרפתית: Napoleon Sarony; 9 במרץ 1821, קוויבק סיטי – 9 בנובמבר 1896, ניו יורק) היה צלם אמריקאי ממוצא קנדי, הידוע בעיקר בשל צילומי פורטרט של כוכבי תיאטרון אמריקאים של סוף המאה ה-19.

==ביוגרפיה==
סרוני נולד בקוויבק בשנת 1821 ועבר לניו יורק בשנת 1836. בתחילה עבד כמאייר, ולאחר מכן פתח יחד עם ג'יימס מז'ור בית עסק לליטוגרפיה בשנת 1843. ב־1845 החליף הנרי מז'ור את ג'יימס בעסק. העסק פעל ברציפות עד שנת 1867, אז הקים סרוני סטודיו צילום עצמאי בכיכר יוניון. בתקופה זו, נהגו צלמים לצלם פורטרטים של מפורסמים, תמורת תשלום, לקבל זכויות יוצרים על התמונות ולמכור אותם ברווח. לדוגמה, דווח כי סרוני שילם לשחקנית שרה ברנאר סכום של 1,500 דולר (כ-20,000 דולר במונחים של היום), תמורת הזכות לצלמה.

סרוני התחתן פעמיים. אשתו הראשונה נפטרה ב־1858 והשנייה, לואי, נודעה בהתנהגותה האקסצנטרית – נהגה מדי פעם לשכור לכמה שעות שמלה אופנתית מיוחדת, לטיול אחר-הצהריים בכיכר וושינגטון. אחיו של סרוני, אוליבר סרוני, היה גם הוא צלם פורטרטים, שנפטר בשנת 1879. בנו של סרוני, אוטו (1859–1903), המשיך במסורת המשפחתית גם הוא, כצלם.

נפוליאון סרוני נקבר בברוקלין.

==זכויות יוצרים==
צילומי הפורטרט שערך סרוני למחזאי אוסקר ויילד הפכו מוקד לתביעת זכויות יוצרים שנידונה בבית המשפט העליון של ארצות הברית בשנת 1884 (Burrow-Giles Lithographic Co. v. Sarony). בעקבות התביעה הרחיב בית המשפט את זכויות היוצרים גם לצילומים. במשפט, תבע סרוני מפרסמים שהשתמשו בתמונה שצילם (אוסקר ויילד מספר 18) בפרסומת, וזכה בפיצויים של 610 דולר (כ־12,000 דולר במונחים של היום).

==מבחר צילומים==
<gallery heights="180" mode="packed">
קובץ:Oscar Wilde - Sarony. LCCN98519697.jpg|אוסקר ויילד
קובץ:Sarah Bernhardt-Sarony.jpeg|השחקנית שרה ברנאר
קובץ:Sarah Bernhardt as Cleopatra 1891.jpeg|שרה ברנאר בתפקידה כקלאופטרה, 1891
קובץ:Nikola Tesla.jpg|הממציא ניקולה טסלה (תחריט של תמונה)
</gallery>

==ראו גם==

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.twainquotes.com/sarony/sarony.html מאמרים וצילומים נדירים של נפוליאון סרוני והסופר מארק טוויין]
* [http://www.npg.org.uk/collections/search/portrait.php?LinkID=mp06541&rNo=0&role=art פורטרט] של האח, אוליבר (1820–1879)
* [http://www.artcyclopedia.com/artists/sarony_napoleon.html רשימת מקורות ויצירות] באתר ArtCyclopedia
* 

קטגוריה:צלמים אמריקאים
קטגוריה:אוסקר ויילד
קטגוריה:קניין רוחני
קטגוריה:צלמי דיוקן
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1821
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1896
תלוליות בטש

תרבויות התקופה הנאוליתית בארץ ישראל, תלוליות בטש היא במרחב תרבות יריחו IX
תלוליות בטש (בערבית: תלילאת אל-בַּטַאשִׁי) הוא אתר ארכאולוגי באזור השפלה על גדתו הצפונית של נחל שורק, כשבעה קילומטרים מצפון מערב לבית שמש הקדומה. האתר שוכן במרחק של פחות מקילומטר מתל בטש. באתר נמצאו כלי חרס מהתקופות הנאוליתית קרמית א' (PNA), הכלקוליתית ותקופת הברונזה. החפירות באתר נערכו בשנת 1955 במשלחת מטעם החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה אשר בראשה עמד הארכאולוג יעקב קפלן.

==החפירות באתר==
===שטח A===
בדרום התלולית בשטח A בשכבה נחשפו שני בורות מהתקופה הנאוליתית קרמית א (PNA) המקבילים לשכבה IX ביריחו. מתקופה זו נחשפו שתי שכבות: IVa ו IVb המייצגות שני שלבי יישוב.

מעל שכבה IVa נמצאה שכבה כלקוליתית III שהייתה בת זמנה של תרבות ואדי רבה והכילה חרסים מטיפוס התרבות הירמוכית.

ממצאים מתקופת הברונזה הקדומה נתגלו בחלקו הצפוני של השטח, וכן שרידי בור מתקופת הברונזה התיכונה II.

===שטח B===
נחשפו שלוש שכבות של יישוב מהתקופה הכלקוליתית. בשכבות IIIa ו IIIb נמצאו ממצאים השייכים לתרבות ע'סול. שכבה III שהייתה על קרקע בתולה, הכילה ממצאים הזהים לוואדי רבה. חפירה זו הוכיחה את קדמות ממצא תרבות ואדי רבה לממצא הע'סולי.

===שטח C===
החפירה בשטח זה נעשתה לרוחב התלולית, נחשפו שלושה תאים אשר הכילו תנורים עגולים עשויים טין צרוף. שני תאים היו בנויים מחלוקי נחל. התאים הכילו חרסים מתקופת הברונזה התיכונה II ב'-ג'. בנוסף נמצאה חרפושית מצופה פיאנס. 
חפירת חתך שנעשתה גילתה שהתלולית הוא טומולוס מתקופת הברונזה התיכונה II ב'-ג'. מסביב לתאים נתגלו קירות מעגליים ממולאים בחלוקי נחל שתמכו בתלולית. החפירה זיהתה לראשונה טיפוס קבר זה שהיה בשימוש בתקופה זו.

==כלי החרס==
בשטח A שכבה III נתגלה מכלול עשיר של קרמיקה מטיפוס ואדי רבה כולל כלים שחורים ממורקים. בשכבות IVa ו-IVb נתגלתה קרמיקה מהטיפוס של יריחו IX. הקרמיקה של IVa מאופיינת בעיטורים יפים מסולסלים (סכסך) המשוחים בעזרת מכחול בפסים בצבע אדום מסביב לכלי ובמירוק מבהיק. הקרמיקה של IVb מאופיינת בעיטור פסים ניצבים משוח בצבעים צהוב וחום כהה או שחור. העיטור נעשה באמצעות מריחות ידיים. בנוסף הובחנו לראשונה בארץ עקבות קרמיקה מסוג Dark faced Burnished Ware שנמצאה בעיקר בסוריה ובקיליקיה שבאנטוליה.

==לקריאה נוספת==
* האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכיאולוגיות בארץ ישראל, כרך 1, הערך בטש, תלוליות עמ' 151

קטגוריה:אתרים ארכאולוגים נאוליתים בארץ ישראל
קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים כנעניים בארץ ישראל
קטגוריה:נחל שורק
קטגוריה:שפלת יהודה: אתרים ארכאולוגיים
הצד הפראי

הצד הפראי (באנגלית: Wild Side) הוא סרט קולנוע צרפתי-בלגי-בריטי מסוג דרמה בבימויו של סבסטיאן ליפשיץ אשר יצא לאקרנים בשנת 2004 והקרנת הבכורה שלו התקיימה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין, בו זכה בפרס טדי לסרט הלהט"ב הטוב ביותר. בישראל הוקרן הסרט בסינמטקים במסגרת מחווה מיוחדת לקולנוענים צרפתים שנערכה באפריל 2006.

הסרט מציג את סיפורה של סטפני, טרנסקסואלית פריזאית, אשר יחד עם שני בני-זוגה חוזרת לכפר הולדתה על מנת לטפל באימה הנוטה למות. העלילה מתארת את ילדותה בכפר ואת מערכת היחסים הפוליאמורית בינה לבין בני-זוגה.

==עלילה==

סטפני היא יצאנית-רחוב טרנסקסואלית המתגוררת בפריז יחד עם שני מאהביה ושותפיה לחיים: דג'מאל – צעיר ערבי מצרי העוסק בזנות באופן מזדמן אשר משפחתו אינה מעוניינת בקשר עמו, ומיכאל – מהגר ושוהה בלתי חוקי רוסי ומופנם, חייל לשעבר שעובד במסעדה, אשר ברח מארץ מולדתו ומחפש קרובים בצרפת.

מימין לשמאל: סטפני, מיכאל ודג'מאל.

סטפני מקבלת שיחת טלפון המבשרת לה שאמהּ חולה ונוטה למות, והיא נוסעת לכפר הולדתה ממנו ברחה בגיל 15 ובו לא ביקרה מאז על מנת לסעוד אותה ברגעיה האחרונים. אל סטפני מצטרפים דג'מאל ומיכאל ותוך כדי שהותם בכפר מתגלים חלקים מילדותה של סטפני כילד בשם פייר, וסיפור היכרותם של השלושה וחיי האהבה ומערכת היחסים הפוליאמורית המיוחדת ביניהם.

על רקע הקושי של אמה של סטפני להשלים עם זהותה המגדרית, מוצג הקושי של דג'מאל ומיכאל אל מול משפחותיהם שלהם ואל מול החברה המוקיעה אותם בשל שונותם, כאשר את הנחמה היחידה מוצאים השלושה זה בזרועותיו של זה.

==פרסים==
"הצד הפראי" זכה בחמישה פרסים ובמועמדות אחת:

{| class="wikitable" Class="wikitable" style="font-size:90%; line-height:1.2"
! שנה !! מקום !! שם הפסטיבל !! תוצאה
|-
| 2004
| ברלין, גרמניה
| פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין
| זכייה בפסטיבלזכייה בפרס טדי
|-
| 2004
| חיחון, ספרד
| Gijón International Film Festival
| זכייה אחת, מועמדות אחת
|-
| 2004
| לוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית
| L.A. Outfest
| זכייה
|-
| 2004
| סיאטל, וושינגטון, ארצות הברית
| Seattle International Film Festival - SIFF
| זכייה
|}

==ראו גם==
* פוליאנדריה

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:זוכי פרס טדי
קטגוריה:זנות בקולנוע
קטגוריה:טרנסג'נדר בקולנוע
קטגוריה:סרטי 2004
קטגוריה:סרטי דרמה
קטגוריה:סרטי להט"ב בריטיים
קטגוריה:סרטי להט"ב צרפתיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים בלגיים
קטגוריה:סרטים בצרפתית
קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטים רב-לשוניים
גורם הגדילה העצבי

גורם הגדילה העֲצַבִּי (באנגלית: NGF-Nerve growth factor), הוא חלבון קצר המופרש מתאים וגורם לגדילה, התמיינות ושרידה של נוירונים (תאי עָצָב) המשמשים לו מטרה. הוא נחשב לאב-הטיפוס של גורמי הגדילה מכיוון שהוא היה בין השניים הראשונים שהתגלו. זיהוי גורם הגדילה העצבי על ידי ריטה לוי-מונטלצ'יני הביא לזכייתה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1986 במשותף עם סטנלי כהן שגילה את גורם הגדילה האפידרמי - EGF.
בעוד השם "גורם הגדילה העצבי" מתייחס לחלבון ספציפי, המונח "גורמי גדילה עצביים" מציין קבוצה של חלבונים הידועים גם בשם נוירוטרופינים.
==מבנה==
גורם הגדילה העצבי הוא חלבון הומודימרי הבנוי משתי שרשרות פפטידיות זהות באורך של 118 חומצות אמינו.
==תפקיד==
גורם הגדילה העצבי מצוי בכל החוליתנים, החל בדגים וכלה ביונקים. הגורם הכרחי לצורך שמירה של נוירונים תחושתיים וסימפתטיים בחיים. הוא מופרש מתאי מטרה מסוגים רבים, ומסוגל לגרום להנצה ולגדילה של אקסונים לכיוונם. האפקטיביות של גורם הגדילה העצבי גדולה. ריכוזים ננו-מולרים שלו מביאים לתגובה של נוירונים תוך 30 שניות וגורמים להם להתחיל לצמוח תוך מספר דקות.
== מנגנון פעולה ==
גורם הגדילה העצבי משוחרר מן התאים המייצרים אותו (נוירונים, תאי אפיתל ועוד), נקשר לקולטנים הממוקמים בקצות האקסונים של נוירונים מגיבים, ומפעיל אותם. בעקבות הקשירה מוכנס הקולטן כשהוא קשור לגורם הגדילה אל תוך האקסון ונודד לכיוון גוף תא העצב. 
גורם הגדילה העצבי יכול להקשר לפחות לשני קולטנים. קולטן באפיניות גבוהה (שנקרא TrkA) וקולטן באפיניות נמוכה המכונה LNGFR. הקולטן בעל האפיניות הגבוהה חשוב יותר להתפתחות מערכת העצבים.
== גילוי ==
אקסונים הגדלים מן הגנגליון ניכרים לעין]]
סטנלי כהן וריטה לוי-מונטלצ'יני, שהיו אז חברי סגל באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, זכו בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה בשנת 1986 עבור גילויי גורם הגדילה העצבי וגורם הגדילה האפידרמלי.
בסדרה של ניסויים אלגנטיים הראו לוי-מונטלצ'יני והעובדים עמה ראשית שחומרים שתאים סרטניים מסוג סרקומה שהושתלו בעובר תרנגולת מושכים אליהם נוירונים. שנית שחומרים שהופרשו על ידי התאים הסרטניים לתוך התמיסה בה הם גדלים יכלו לגרום לגדילה מואצת והנצה של נוירונים סימפתיים וסנסורים מתוך גנגליון עצבי שהופרד מעובר תרנגולת. ושלישית, שהגורם הספציפי שמביא לתופעה הוא חלבון מסוים שבודד מן התמיסה. בהמשך התגלו מקורות עשירים יותר לגורם הגידול ובכללם ארס נחש.
תגלית זו נחשבת אבן דרך בביולוגיה התפתחותית, שכן בפעם הראשונה הודגם כיצד מולקולה ספציפית יכולה לתרום להתפתחות.
לאחר שגילתה את גורם הגדילה, המשיכה לוי-מונטלצ'יני וחקרה את תפקידיו בהתפתחות מערכת העצבים ותפקודו בבוגרים.

==קישורים חיצוניים ==

* [http://nobelprize.org/nobel_prizes/medicine/laureates/1986/press.html נימוקי ועדת פרס נובל לפרס שניתן ללוי מונטלצ'יני] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חלבונים
קטגוריה:ביולוגיה התפתחותית
קטגוריה:מערכת העצבים
מוזיאון נוגוצ'י

מוזיאון נוגוצ'י לשעבר מוזיאון הגן איסאמו נוגוצ'י (באנגלית: Noguchi Museum, נקרא בעבר: The Isamu Noguchi Garden Museum) הוא מוזיאון וגן פסלים שנוסד בשנת 1985 בלונג איילנד סיטי, ניו יורק, בקרבת האיסט ריבר. הוא המוזיאון הראשון בארצות הברית שהוקם ותוכנן על ידי אמן חי כדי להציג את עבודתו ונחשב כאחד ההישגים הגדולים ביותר של איסמו נוגוצ'י (1904–1988). 

המוזיאון מציג את יצירותיו של האמן, פסל, מעצב ואדריכל נוף היפני-אמריקאי איסמו נוגוצ'י. המוזיאון ממוקם מול שטח ביתו והסטודיו המקורי של האמן, כאשר הוא רכש בשנת 1975 את בניין הלבנים ותחנת דלק שכנה, אותה החליף בביתן בטון, שכיום משמשים כמוזיאון. בנוסף לעבודותיו של נוגוצ'י, מארח המוזיאון גם תערוכות עכשוויות והוא כולל גם גן פסלים רחב ידיים.
 
== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
נוגוצ'י
פול סמואלסון

פול אנתוני סמואלסון (באנגלית: Paul Anthony Samuelson; ) היה מקרו-כלכלן יהודי אמריקאי. חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 1970 (כזוכה יחיד).

==קורות חיים==
סמואלסון נולד ב-1915 באינדיאנה. ב-1935 קיבל תואר ראשון באוניברסיטת שיקגו וב-1936 תואר שני. קיבל תואר דוקטור ב-1941 באוניברסיטת הרווארד. לימד כפרופסור במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) – משנת 1944 כיהן כפרופסור חבר ומ-1947 כפרופסור מן המניין. באותה שנה היה הזוכה הראשון במדליית ג'ון בייטס קלארק, המוענקת על ידי התאחדות הכלכלנים האמריקאית לכלכלן אמריקאי מתחת לגיל 40 שלדעת ההתאחדות תרם את התרומה הגדולה ביותר למחשבה ולידע הכלכלי.

==תרומותיו למדע הכלכלה==
השער הפנימי של הספר "תורת הכלכלה" מאת פול א. סמואלסון שיצא בהוצאת [[סטימצקי בשנת 1962. לספר 790 עמודים.]]
בשנת 1948 פרסם את הספר "תורת הכלכלה", ששימש כספר לימוד בסיסי באוניברסיטאות בחוגים לכלכלה. בספר הציג את הרחבתו לכלכלה הקיינסיאנית, על פי שיטת הכלכלה הנאו-קלאסית. היה בין הראשונים ששילב רעיונות מתורת התרמודינמיקה במחקר הכלכלי. ב-1960 ניסחו פול סמואלסון ורוברט סולו מחדש את עקומת פיליפס על ידי החלפת השינוי בשכר בשיעור האינפלציה.

סמואלסון עסק בתחומים רבים ובין היתר:
* כלכלת רווחה – שם יצר את תנאי סמואלסון-מישי (קריטריון החלטה האם פעולה תשפר את הרווחה)
כאשר MRSi הוא שעור התחלופה השולי של הפרט ה-i ו-MRT הוא שעור התחלופה השולי של הכלכלה בין מוצר ציבורי לבין מוצר פרטי שנבחר בצורה שרירותית. :<math> \sum_{i=1}^n MRS_i = MRT</math>
* כלכלה ציבורית – שם ידועה במיוחד עבודתו לגבי קביעת ההקצאה האופטימלית של משאבים כאשר יש גם מוצרים ציבוריים וגם מוצרים פרטיים.
* כלכלה בינלאומית – בתחום זה השפיע סמואלסון על פיתוח שני מודלים חשובים של סחר בינלאומי: אפקט בלסה-סמואלסון ומודל הקשר-אולין.
* מקרו-כלכלה – שם תרם למודל הדורות החופפים כדרך לניתוח התנהגות של סוכנים כלכליים במרוצת תקופות זמן רבות.
*תאוריית הצרכן – שם פעל כחלוץ בתחום תאוריית ההעדפות הנגלית, שיטה שאפשרה לאתר את האופציה הטובה ביותר וכך להגדיר פונקציות תועלת של הצרכן, על ידי התבוננות על התנהגות הצרכן.

==משפחתו==
אחיו הצעיר רוברט סאמרס היה פרופסור לכלכלה באוניברסיטת פנסילבניה; אשתו של סאמרס, אניטה סאמרס , היא פרופסור אמריטה באותה אוניברסיטה; אחיה (גיסו של אחיו של סמואלסון) קנת' ארו הוא פרופסור לכלכלה באוניברסיטת סטנפורד וחתן פרס נובל לכלכלה לשנת 1972; בנם של בני הזוג סאמרס (אחיינו של סמואלסון) לורנס סאמרס, הוא פרופסור לכלכלה באוניברסיטת הרווארד, שכיהן בעבר ככלכלן הראשי של הבנק העולמי, כנשיא אוניברסיטת הרווארד, כמזכיר האוצר של ארצות הברית וכמנהל המועצה הלאומית לכלכלה בבית הלבן.

==ספרו בתרגום עברי==
* פול א' סמואלסון, תורת הכלכלה; תרגם: מ' אטר, ירושלים – תל אביב – חיפה: סטימצקי, 1961–1965. (מהדורה ב מתוקנת: תשכ"ג; מהדורה ג מתוקנת: תשל"ג)

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:וושינגטון די. סי.: אישים
קטגוריה:כלכלנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכלכלה
קטגוריה:זוכי פרס נובל יהודים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס נובל אמריקאים
קטגוריה:יהודים חברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:זוכי מדליית ג'ון בייטס קלארק יהודים
קטגוריה:יהודים זוכי המדליה הלאומית למדעים
קטגוריה:נשיאי האגודה האקונומטרית
קטגוריה:נשיאי האגודה האמריקנית לכלכלה
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1915
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2009
יוסף קלפטר

יוסף (יוסי) קְלַפְטֶר (נולד ב-7 במאי 1945 בישראל) הוא פרופסור אמריטוס לכימיה, לשעבר נשיא אוניברסיטת תל אביב. חתן פרס ישראל לכימיה ופיזיקה לשנת תש"ף.

== ביוגרפיה ==
קלפטר נולד וגדל בראשון לציון, בן לברוך ושרה. את לימודיו היסודיים עשה בבית הספר חביב ואת לימודי התיכון בגימנסיה הריאלית.
קלפטר סיים ב-1969 את לימודיו לתואר ראשון ולתואר שני בפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן. ב-1978 סיים את לימודי הדוקטורט בכימיה באוניברסיטת תל אביב, בהנחייתו של פרופ' יהושע יורטנר, ונסע לפוסט-דוקטורט של שנתיים בכימיה ב-MIT. בשנים 1980–1987 עבד ביחידת המחקר וההנדסה של חברת אקסון מוביל.

ב-1987 חזר לישראל והצטרף לסגל בית הספר לכימיה של אוניברסיטת תל אביב, תחילה כמרצה בכיר, והחל מ-1989 כפרופסור מן המניין. קלפטר כיהן כראש החוג לכימיה פיזיקלית בשנים 1990–1992 ופעם נוספת בשנים 1998–2002. במקביל, כיהן באותן שנים גם כראש מכון סאקלר לכימיה פיזיקלית. בשנים 1998–2003 עמד בראש קתדרת גורדון לכימיה, ומשנת 2003 הוא עומד בראש הקתדרה על שם היינמן לכימיה פיזיקלית.

קלפטר הוא חוקר בעל שם עולמי בתחום הכימיה הפיזיקלית. נכון ל-2014 פרסם כ-400 מאמרים מדעיים וערך 18 ספרים. החל מ-1993 הוא חבר באגודה האמריקאית לפיזיקה. על הישגיו המדעיים זכה במספר פרסים, ביניהם פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים (1998), פרס קולטהוף של הטכניון (2003), פרס רוטשילד (2004) ופרס האגודה הישראלית לכימיה (2005).

משנת 2002 כיהן כיו"ר ההנהלה של הקרן הלאומית למדע, הגוף המרכזי התומך במחקר בישראל, תפקיד אותו סיים ב-2010. ב-2007 היה חבר בוועדת המשנה למחקר של ועדת שוחט לבחינת מערכת ההשכלה הגבוהה.

יוסף קלפטר
ב-21 באוקטובר 2009 נבחר לכהן כנשיא השמיני של אוניברסיטת תל אביב. הליך בחירתו לווה במאבקי כוחות בין חברים בחבר הנאמנים ובסנאט האוניברסיטה לבין יושבת ראש הוועד המנהל, ד"ר ליאורה מרידור, על רקע פיטוריו של הנשיא הקודם, פרופ' צבי גליל, אך בסופו של דבר הוא נבחר לתפקיד ברוב גדול. בשנת 2014 נבחר לתקופת כהונה שנייה.

בשנת 2009 קיבל תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה הטכנית של וורוצלב.

בשנת 2011 נבחר כחבר באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.

בשנת 2017 קיבל את עיטור "Commander of the Order of the star of Italy".

ביוני 2018 קיבל תואר פרופסור כבוד מאוניברסיטת צ'ינגואה בבייג'ינג.

בשנת 2020 הוענק לו פרס ישראל בתחום חקר הכימיה והפיזיקה.

== חיים אישיים ==
קלפטר נשוי לפרחיה (לבית אלנר) ואב לשני ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.tau.ac.il/~klafter1/ הדף של פרופ' קלפטר] באתר אוניברסיטת תל אביב (לרבות רשימת ספריו ומאמריו)
* 
* 
* 
* 
* 
מכתביו
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נשיאי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: כימיה
קטגוריה:כימאים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ויצמן
קטגוריה:זוכי פרס רוטשילד
קטגוריה:ישראלים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:כימאים פיזיקליים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:חוקרי ננוטכנולוגיה ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לכימיה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לשנת 2020
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
אליה ליבוביץ

אליהו מנחם "אליה" ליבוביץ (נולד ב-21 במרץ 1941) הוא אסטרופיזיקאי ישראלי, פרופסור אמריטוס בבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה של אוניברסיטת תל אביב.

==ביוגרפיה==
אליה ליבוביץ הוא אחד מששת ילדיהם של גרטה וישעיהו ליבוביץ. ליבוביץ גדל בירושלים והתחנך בחינוך דתי, לרבות שנה אחת בישיבה. כשהיה חייל יצא בשאלה. בינואר 1965 קיבל תואר ראשון בפיזיקה.

ליבוביץ היה פרופסור מן המניין בבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה של אוניברסיטת תל אביב. במסגרת פעילותו היה במשך שלוש קדנציות מנהלו של מצפה הכוכבים על שם וייז, בשנים: 1977–1980, 1983–1988, 1991–1998.

ליבוביץ עוסק גם במדע פופולרי, בין השאר בהרצאות במסגרת אוניברסיטה משודרת. כן הוא עוסק בביקורת ספרים.

ליבוביץ נשוי לדניאלה (בתו של פרופ' שמעון גיטר), פרופסור למתמטיקה באוניברסיטה הפתוחה, ולהם ארבעה ילדים. בני הזוג מתגוררים ברמת גן.

==עמדותיו==
בנוסף לפעילותו המדעית, ליבוביץ מפרסם מאמרי פובליציסטיקה. נושאים עיקריים במאמריו:
* חינוך, ובפרט השכלה גבוהה. הוא קרא לחיזוק עצמאותן של האוניברסיטאות. בין השאר הציע: "על שלוש הרשויות הקלאסיות שעליהן נשען כיום המנגנון הניהולי של המדינה - המבצעת, המחוקקת והשופטת - יש להוסיף איפוא רשות רביעית - רשות 'חושבת' או 'יודעת'. רשות כזאת יכולה להתבסס, למשל, על אוניברסיטאות המחקר של המדינה, ואולי לכלול בתוכה גם מרכיבים של עיתונות. עצמאותה צריכה להתבטא הן בהגנות מטעם החוק מפני התנכלויות פוליטיות ואחרות, והן באי תלות כלכלית בכל גורם שאיננו המדינה עצמה."
* נושאי ביטחון, ובפרט יחסי ישראל והפלסטינים. בין השאר ציין: "השד האמיתי, זה שהטמפרטורה של נשיפתו בעורפנו עולה משנה לשנה, הוא שד הכיבוש" "למדינה היהודית יש סיכוי הישרדות רק בגבולות הקו הירוק. לכן, חזרה לגבולות אלה הוא צורך קיומי של המדינה, ועליה לבצעו בלא תלות במעשי הפלסטינים או בדבריהם". הביע תמיכה בסרבנות לשירות בשטחים.
* שלילת רעיון התכנון התבוני בנוגע לאופן בו התפתחה האבולוציה.

==ספריו==
* 
* מקצה השמים: מבוא לאסטרונומיה (יחד עם עודד רגב), האוניברסיטה הפתוחה, 1999
* לקרוא מחדש את התנ"ך, ידיעות ספרים, 2016

==קישורים חיצוניים==

* [https://en-exact-sciences.tau.ac.il/profile/elial Elia Leibowitz], באתר של אוניברסיטת תל אביב

* 
* 
* 
* 
* 
* 

מכּתביו:
* [http://www.hayadan.org.il/author/elia_leibowitz/ מאמרים של אליה ליבוביץ], באתר הידען
* [http://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=4496 מביטים רחוק ורואים כוכבים: מרכז אסטרונומי במצפה רמון], באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
* 
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20130731132854/http://www.yesforscience.biu.ac.il/PDF/ScienceScintificity.pdf מידת 'מדעיוּתו' של מדע], אקדמיה, סתיו תשס"ח
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיזיקאים ישראלים
קטגוריה:אסטרונומים ישראלים
קטגוריה:אסטרופיזיקאים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: פיזיקה ואסטרונומיה
אליה
קטגוריה:משפחת גיטר
קטגוריה:יוצאים בשאלה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:מחברי ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
בלי גרביים

לוגו הסדרה
בלי גרביים היא מיני סדרה, קומדיה חינוכית ששודרה בערוץ לוגי והופקה על ידי תפוז תקשורת בשנת 2005, בבימוים של יובל כהן ועידו גלס. הסדרה כללה 3 פרקים. העונה השנייה עלתה לאוויר בשנת 2008 וכללה 6 פרקים.

שיר הנושא של הסדרה הוא "כל הזמן שבעולם", שנכתב על ידי מאיר גולדברג והוקלט על ידי דודי לוי ואהוד בנאי.

== דמויות ==
* מאיה אבן (מור יוגב) - ילדה צעירה הלומדת בתיכון בירושלים. גיבורת הסדרה.
* עמי אבן (עמי סמולרצ'יק) - אחיה הגדול של מאיה. מדען וממציאן שהמציא הרבה המצאות גאוניות (כמו מכונה שמכינה שיעורי בית לבד). ההמצאה העיקרית שלו שמופיעה לאורך כל העונות היא מכונת זמן.
* ירדנה (לירית בלבן) - המורה של מאיה. צעקנית ושתלטנית שמתקשה להחליט אם לומר "וּ" או "וֶ" ומסתפקת בלומר "שֵ". בתחילת העונה השנייה היא מתחתנת עם אנטולי ונכנסת להריון.
* אנטולי (ולדימיר פרידמן) - השכן של משפחת אבן שעובד כמאבטח במוזיאון המדע בירושלים. בתחילת העונה השנייה הוא מתחתן עם ירדנה, הופך להיות גנטיקאי ועובר יחד עם ירדנה ומשפחת אבן לתל אביב.
* איתן (שגיא שחר) - חבר של מאיה. עוזר לעמי ואנטולי לחשוב על המצאותיהם. בניגוד לשאר הדמויות, הוא נשאר בירושלים אבל מגיע לביקור אורח בעונה השנייה.
* אלברט איינשטיין (ישראל גוריון) - הופיע רק בעונה הראשונה בחלומות של מאיה.
* צ'ארלס דרווין (אלי גורנשטיין) - הופיע בעונה השנייה בתור טעות במכונת הזמן שגרמה להוריו של עמי לעבור לאיי הגלאפגוס של 1831 ולו להגיע אל ההווה.
* אושר (אילנית בן יעקב) - תל אביבית שעמי מתאהב בה במהלך העונה השנייה. פגש אותה כשחשב שכלבתו מדברת אליו וגילה שזאת היא.
* רחל - הכלבה של עמי שבמשך העונה השנייה, יחד עם איתן ואנטולי, מנסה לגרום לה לדבר.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:סדרות טלוויזיה: מדע בדיוני
קטגוריה:קצרמר טלוויזיה
קטגוריה:סדרות קומיות ישראליות לילדים
קטגוריה:ערוץ לוגי: תוכניות וסדרות
שליו שחור-חזה

שליו שחור חזה מכונה גם שליו הגשם (שם מדעי: Coturnix coromandelica), הוא מין של עוף קטן עד בינוני בסוג שליו ממשפחת הפסיוניים, החי בדרום אסיה.

== מבנה ==
* גובה 15-16 ס"מ.
* משקל כ-45 גרם.
* אורך כנף 90-96 מ"מ לזכרים ו- 93-97 מ"מ לנקבות.
* אורך הזנב עד 31 מ"מ לזכרים ו- עד 32 מ"מ לנקבות. 
* צבעים - הראש שחור לבן, המקור שחור, הפנים והגרון שילוב של שחור ולבן, על החזה סינר כהה שאר הגוף חום מנומר. הזכר מהודר יותר מן הנקבה שקשה להבדיל בינה לבין נקבות של שליו נודד או שליו יפני. ההבדל היחיד בינה לבין נקבות אלו, הוא בכך שהכתם הכהה על החזה שלה, הוא עדין יותר.

== תפוצה ==
שליו הגשם נפוץ בדרום אסיה, בין השאר הוא נצפה במדינות הבאות: בנגלדש, קמבודיה, הודו, מיאנמר, נפאל, פקיסטן, סרי לנקה, בורמה, תאילנד ווייטנאם. חי באזורים לחים ונודד דרומה בחורף.

== בית גידול, קינון ורבייה ==
שליו הגשם חי על הקרקע באזורי מונסון טרופיים ועשביה סבוכה. שליו הגשם ניזון מתערובת של עשבים זרעים וחרקים. עונת הקינון חופפת לעונת הגשמים. הנקבה מטילה 6-8 ביצים במשקל כ- 6.5 גרם, בתוך קפל קרקע, או מתחת לשיח נמוך. האפרוחים בוקעים לאחר 16-18 יום. הזכר אינו מסייע בדגירה או בגידול האפרוחים. האפרוחים נשארים ליד הוריהם כ- 8 חודשים.

==ראו גם==
* שליו
* שליו נודד

==קישורים חיצוניים==

* Janice Pappas, [http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/information/Coturnix_coromandelica.html Coturnix coromandelica - Rain Quail], University of Mishigan Museum of Zoology

* Katie Thear, [https://web.archive.org/web/20100603220506/http://www.blpbooks.co.uk/broad_leys_books/keeping_quail._extract.php KEEPING QUAIL], Broad Leys Publishing

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:טווסים
קטגוריה:הודו: עופות
הקימוט האלפיני

מערב החגורה האלפידית במערך הלוחות העכשווי
הקימוט האלפיני הוא אורוגנזה קדומה שיצרה את החגורה האלפידית – רצף אורוגני הכולל בין השאר את הרי האלפים, הרי היורה והפירנאים באירופה, את הרי האטלס בצפון-אפריקה, את הרי זגרוס, הרי אלבורז, הרי קופט והרי רוד באיראן וכן את הרי ההימלאיה במרכז אסיה. בהרי אלבורז נמצאת הפסגה הגבוהה ביותר במזרח התיכון – פסגת הר הגעש דמאוונד שגובהו 5,610 מ'.

גם רצועת ההר בארץ ישראל היא למעשה חלק משני מהקימוט האלפיני, אך היא נמוכה בהשוואה לאזורי הקימוט האלפיני האחרים כי היא רחוקה ממוקד ההתנגשות.

הקימוט האלפיני צעיר יחסית, בן 60-70 מיליון שנה והוא נמצא עדיין בשלבי התהוות והתפתחות.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:גאולוגיה
קטגוריה:אורוגנזות
קטגוריה:הרי האלפים: גאולוגיה
קואליציה מכריעה

בתורת המשחקים, פונקציית בחירה חברתית היא פונקציה הבוחרת מועמד המועדף על כלל הבוחרים, בהתאם ליחס ההעדפות של כל בוחר.

קואליציה מכריעה היא קואליציה שהיא לבדה מספיקה כדי לנצח (למשל מספיקה להעביר החלטה). כלומר, הבוחרים בקואליציה זו מכריעים לגבי המועמד המועדף.

אם פונקציית הבחירה אינה מונוטונית, יכולה להיות קואליציה מכריעה שאם נוסיף לה שחקן היא תפסיק להיות מכריעה.

==הגדרה==
אם כל הפרטים בקבוצה <math>\ S </math> מעדיפים את <math>\ a</math> על <math>\ b</math> וכל שאר הפרטים בחברה מעדיפים את <math>\ b</math> על <math>\ a</math> והחברה כולה מעדיפה את <math>\ a</math> על <math>\ b</math> אז הקואליציה של קבוצת הפרטים <math>\ S</math>, נקראת קואליציה מכריעה עבור <math>\ a</math> כנגד <math>\ b</math>.

==באופן פורמלי==
תהי <math>\ F</math> פונקציית רווחה חברתית ותהיינה <math>\ a,b\in A</math> שתי אפשרויות שונות. הקואליציה <math>\ S\subset N</math> נקראת מכריעה עבור <math>\ a</math> כנגד <math>\ b</math> (ביחס ל <math>\ F</math>) אם לכל 
<math>\ P^{N}\in \left( P\left( A \right) \right)^{N}</math>
המקיים:<br />
1) <math>\ a\succ _{p_{i}}b</math> לכל <math>\ i\in S</math>. <br />
2) <math>\ b\succ _{p_{i}}a</math> לכל <math>\ i\notin S</math>.<br />
מתקיים <math>\ a\succ _{F\left( P^{N} \right)}b</math>. 
<br />
הקואליציה <math>\ S</math> נקראת מכריעה (ביחס ל <math>\ F</math>) אם קיים זוג אפשרויות שהיא מכריעה עבורו.

==חשיבות==
לקואליציה מכריעה יש חשיבות רבה בהוכחת משפט ארו (Arrow, 1951).<br />בעזרת מושג זה מוכיחים מספר משפטי עזר חשובים המהווים בסיס להוכחת המשפט.

==ראו גם==
* מונחים בתורת המשחקים
* קואליציה במשחק שיתופי

== לקריאה נוספת ==
*

קטגוריה:תורת המשחקים
חסם צרור הולכה ימני

חסם צרור הולכה ימני (באנגלית: Right bundle branch block, בראשי תיבות RBBB), הוא פגם במערכת ההפעלה וההולכה החשמלית של הלב, המתרחשת בחדר הימני של הלב. 
מערכת ההולכה החשמלית שבחדרי הלב, מורכבת משני צרורות (bundles) - ימני ושמאלי, כאשר הצרור או הענף השמאלי מתפצל בנוסף לצרור שמאלי אנטריורי (קדמי), וצרור שמאלי פוסטריורי (אחורי). 

חסימה של הצרור הימני, אשר אחראי על ההולכה החשמלית של החדר הימני של הלב, יכולה להיות מולדת (עד 1% מהאוכלוסייה), או להתפתח עם השנים כתוצאה מתהליכים דלקתיים, היווצרות של אוטם ועוד. כתוצאה מהחסימה, עוברת ההולכה החשמלית לחדרים באמצעות הצרור השמאלי בלבד (left bundle branch), ופוטנציאל הפעולה מגיע לחדר ימין דרך סיבי שריר הלב (המיוקארד) ולא דרך מערכת הולכה כלשהי, ולמעשה לאחר הפעלת חדר שמאל. 
ממצאי האק"ג שבתרשים מצביעים על קיום של RBBB לפי קומפלקס QRS רחב מהנורמה. בחיבור V1 נראה את המרכיב שמייצג את הפעלת חדר ימני לאחר הפעלת חדר שמאל- R גבוה. בחיבור V6 ניתן לראות גל S רחב יחסית ובולט המבטא את הפעלת חדר ימני, הפעם מהכיוון השני

== ממצאי אלקטרוקרדיוגרם ==
ישנם מספר קריטריונים באמצעותם ניתן לאבחן חסם בצרור ההולכה הימני:

מאחר שכיוון פעולת המחיצה הבין חדרית (הספטום) נותר משמאל לימין, נקבל כי הגל הראשון הוא נורמלי. לאחר מכן יופעל חדר שמאל ללא חדר ימין (בא לידי ביטוי בגל גבוה יחסית מאחר שאין שקול כוחות המבטא את הפעלת חדר ימין, ולבסוף יופעל חדר ימין, בכיוון ההפוך לכיוון ההפעלה של חדר שמאל. 

כתוצאה מהתהליכים האמורים, נקבל את המאפיינים הבאים:

*משך ההפעלה הכוללת - QRS יגדל ויהיה ארוך יותר מ-100 מילישניות. (בחסימה מוחלטת- מעל 120 מילישניות, עד ל-120 מילישניות מדובר בחסימה שאינה מוחלטת- Incomplete Block).

*בחיבור V1 המבטא את ההסתכלות על הלב מצד ימין, ניתן יהיה לראות גל R חיובי גבוה כתוצאה מהתקדמות פוטנציאל הפעולה בחדר ימין לאחר הפעלת חדר שמאל

*בחיבור V6 המבטא את ההסתכלות על הלב מצד שמאל, ניתן יהיה לראות גל S שלילי בולט יחסית המבטא את הפעלת החדר הימני לאחר הפעלת חדר שמאל. 

התמונה המתקבלת בחיבור L1 (חיבור שמאלי) תהיה דומה לאות W.

==סיבות הגורמות לחסם צרור הולכה ימני==
ישנן מספר סיבות המביאות לחסם בצרור ההולכה הימני, בהן:
*RBBB מולד
*מחלות וזיהומים הפוגעים בשריר הלב (מיוקרדיטיס) 
*מחלה עורקית כלילית 
*יתר לחץ דם ריאתי 
*משנית להגדלת החדר הימני (במצבים אלו, בדרך כלל החסם הוא בלתי שלם)
*פגם במחיצה שבין העליות (ASD) (מום לב מולד) 

חסם בלתי שלם בצרור ההולכה הימני הוא ממצא שכיח למדי באנשים צעירים ללא מחלה, ואם הוא מופיע לבדו הוא אינו נחשב לרוב כממצא פתולוגי. 
לעיתים ישנו שילוב של חסימה בצרור ההולכה הימני יחד עם השמאלי או חלקים ממנו, ולעיתים ישנה חסימה זמנית בלבד של צרור ההולכה הימני (למשל, במקרים של עומס ריאתי זמני כגון בתסחיף ריאתי או בהחרפה זמנית של מחלה ריאתית כרונית).

==ראו גם==
* חסם צרור הולכה שמאלי
* חסם הולכה עלייתי-חדרי
* חסם צרור הולכה שמאלי אחורי
* חסם צרור הולכה שמאלי קדמי

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הפרעות הולכה

fr:Bloc de branche#Bloc de branche droit
משחק אפס-מונוטוני

בתורת המשחקים, משחק אפס-מונוטוני הוא משחק שיתופי מונוטוני שבו כל קואליציה המכילה שחקן בודד, מקבלת 0. כלומר משחק <math>\ \left( N;v \right)</math> כאשר <math>\ v\left( i \right)=0</math> לכל <math>\ i\in N</math>. משחק מונוטוני הוא משחק שבו שוויה של כל קואליציה עולה או נשאר ללא שינוי כאשר מתווספים אליה שחקנים נוספים, כלומר אם לכל שתי קואליציות <math>\ S,T\subset N</math> המקיימות <math>\ S\subset T</math> מתקיים <math>\ v\left( S \right)\le v\left( T \right)</math>.

==הגדרה==
קיימות שתי הגדרות שקולות: <br />
(1) משחק נקרא אפס-מונוטוני אם נורמליזציית אפס שלו היא משחק מונוטוני. נורמליזציית-אפס של משחק <math>\ \left( N;v \right)</math> הוא משחק <math>\ \left( N;w \right)</math> השקול אסטרטגית ל <math>\ \left( N;v \right)</math> ומתקיים <math>\ w\left( i \right)=0</math> לכל שחקן <math>\ i\in N</math>.

(2) משחק נקרא אפס-מונוטוני אם <math>\ v\left( S\cup \left\{ i \right\} \right)\ge v\left( S \right)+v\left( i \right)</math> לכל קואליציה <math>\ S\subset N</math> ולכל שחקן <math>\ i</math> שלא נמצא בקואליציה <math>\ S</math>. <math>\ \left( \forall i\notin S \right)</math>.

==תכונות==
* במשחק אפס-מונוטוני הגרעינון והקדם גרעינון מתלכדים.
* במשחק מיקוח אפס-מונוטוני עם שלושה שחקנים, קבוצת המיקוח עבור המבנה הקואליציוני <math>\ \left\{ N \right\}</math> מתלכדת עם הליבה כאשר הליבה אינה ריקה, והיא מכילה נקודה אחת כאשר הליבה ריקה.
*בכל בעיית פשיטת רגל <math>\ \left[ E;d_{1},d_{2},...,d_{n} \right]</math> ניתן להגדיר משחק אפס-מונוטני <math>\ \left( N;v \right)</math> בצורה הבאה:
:* <math>\ N</math> קבוצת הנושים.
:* <math>\ v</math> הפונקציה הקואליציונית המוגדרת על ידי <math>\ v\left( S \right)=\max \left\{ E-\sum\limits_{i\in S}{d_{i}},0 \right\}</math>. הגודל <math>\ v\left( S \right)</math> מסמל את החלק של <math>\ E</math> שאינו שנוי במחלוקת.

==ראו גם==
* מונחים בתורת המשחקים

== לקריאה נוספת ==
*

קטגוריה:תורת המשחקים
חסם צרור הולכה שמאלי

חסם צרור הולכה שמאלי (באנגלית: Left bundle branch block, בראשי תיבות-LBBB), הוא פגם במערכת ההפעלה וההולכה החשמלית של הלב, המתרחש בחדר השמאלי. 
מערכת ההולכה החשמלית שבחדרי הלב, מורכבת משני צרורות (bundles) - ימני ושמאלי, כאשר הצרור או הענף השמאלי מתפצל בנוסף לצרור שמאלי אנטריורי (קדמי), וצרור שמאלי פוסטריורי (אחורי). (ייתכנו גם חסמים של הצרורות המשניים, והם מכונים חסם צרור הולכה שמאלי קדמי או חסם צרור הולכה שמאלי אחורי). 

מצב זה מייצג מחלה של מערכת ההולכה או של שריר הלב עצמו. באופן נורמלי מערכת ההולכה פועלת משמאל לימין, במצב זה מאחר שמערכת ההולכה של הצרור השמאלי אינה מתפקדת, יתקבל גירוי חשמלי אשר מופעל מימין לשמאל: ראשית, המחיצה הבין חדרית (ספטום) תופעל מימין לשמאל (בניגוד למצב הנורמלי), ולאחר מכן פוטנציאל הפעולה יגיע מחדר ימני אל החדר השמאלי דרך המיוקארד (שריר הלב).

== ממצאי אלקטרוקרדיוגרם ==
ממצאי האק"ג שבתרשים מצביעים על קיום של LBBB לפי קומפלקס QRS רחב מהנורמה ומורפולוגיה בלתי נורמלית של חיבורים V1 (נראה כמו W) ו-V6 (נראה כמו M).
#הקומפלקס QRS רחב (מעל 120 מילישניות מדובר על חסימה מלאה, ובין 100 ל-120 מילישניות זוהי חסימה חלקית, בדומה לחסם צרור הולכה ימני). 
#בחיבור V1 ניתן לראות כי מאחר שכיוון ההולכה במחיצה הבין חדרית הוא בכיוון הפוך, מתקבל גל q ולאחר מכן גל חיובי קטן המבטא את הפעלת חדר ימין, ולאחר מכן גל שלילי המבטא את הפעלת חדר שמאל, ומתקבלת צורת האות W. 
#בחיבור V6 ניתן לראות בתחילה הופעת גל R חיובי המבטא את ההפעלה של הספטום, לאחריו הפעלת חדר ימני המבוטאת כשנץ שלילי, ולאחריה הפעלת חדר שמאל המבוטאת באופן חיובי (כיוון שהאלקטרודה מונחת מכיוון שמאל) לקבלת גל הדומה לאות M. 

בנוסף לכך, קיימת התהפכות של גל T, ולרוב ציר הלב סוטה שמאלה (סטיית ציר שמאלית).

==ראו גם==
* חסם צרור הולכה ימני
* חסם הולכה עלייתי-חדרי
* הקריטריונים על שם סגרבוסה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הפרעות הולכה
משחק מנורמל

משחק מנורמל הוא סוג של משחק שיתופי. בתורת המשחקים, משחק שיתופי הוא משחק שבו השחקנים יכולים להגיע להסכמים מחייבים ולהחלטות משותפות. במשחקים שיתופיים עם תשלומי צד משתתפים מספר סופי של שחקנים ולכל קואליציה סכום אותו היא יכולה להבטיח. בנוסף למשחק מנורמל, יש עוד סוגים של משחקים שיתופיים עם תשלומי צד, למשל: משחק רווח, משחק הוצאות, משחק שוק ומשחק רוב משוקלל. 

==הגדרה פורמלית==
* המשחק <math>\ \left( N;v \right)</math> "מנורמל <math>\ 0-1</math> " אם: <math>\ v\left( i \right)=0</math> לכל שחקן <math>\ i\in N</math> וגם <math>\ v\left( N \right)=1</math>.
* המשחק <math>\ \left( N;v \right)</math> "מנורמל <math>\ 0-0</math> " אם: <math>\ v\left( i \right)=0</math> לכל שחקן <math>\ i\in N</math> וגם <math>\ v\left( N \right)=0</math>.
* המשחק <math>\ \left( N;v \right)</math> "מנורמל <math>\ 0-\left( -1 \right)</math> " אם: <math>\ v\left( i \right)=0</math> לכל שחקן <math>\ i\in N</math> וגם <math>\ v\left( N \right)=-1</math>.

==נירמול ושקילות אסטרטגית==
כל משחק בצורה קואליציונית שקול אסטרטגית למשחק מנורמל מסוג אחד בלבד.
ניתן להציב תנאים על משחק בצורה קואליציונית כדי לקבוע לאיזה משחק מנורמל הוא שקול אסטרטגית:

יהי משחק <math>\ \left( N;v \right)</math> משחק בצורה קואליציונית:<br />
1. המשחק <math>\ \left( N;v \right)</math> שקול אסטרטגית למשחק מנורמל <math>\ 0-1</math> <math>\ \Leftrightarrow </math> <math>\ v\left( N \right)>\sum\limits_{i\in N}{v\left( i \right)}</math>. <br />
2. המשחק <math>\ \left( N;v \right)</math> שקול אסטרטגית למשחק מנורמל <math>\ 0-0</math> <math>\ \Leftrightarrow </math> <math>\ v\left( N \right)=\sum\limits_{i\in N}{v\left( i \right)}</math>.<br />
3. המשחק <math>\ \left( N;v \right)</math> שקול אסטרטגית למשחק מנורמל <math>\ 0-\left( -1 \right)</math> <math>\ \Leftrightarrow </math> <math>\ v\left( N \right)<\sum\limits_{i\in N}{v\left( i \right)}</math>.

==שימושים==
למשחקים מנורמלים השפעה משמעותית בהוכחת משפט בונדרבה-שפלי. בהוכחת המשפט משתמשים במשפט שכל משחק שקול אסטרטגית למשחק מנורמל.

== ראו גם ==
* משחק שיתופי
* שקילות אסטרטגית
== לקריאה נוספת ==
*

קטגוריה:תורת המשחקים
Music OCR

Music OCR הוא יישום של טכנולוגית זיהוי תווים אופטי לצורך המרת תווי מוזיקה מודפסים לפורמט דיגיטלי בר-עריכה (כגון MusicXML ו-LilyPond) ובר-נגינה (כגון MIDI).

== היסטוריה ==
מחקר ראשוני בזיהוי של תווי מוזיקה מודפסים נעשה בשנות ה-60 המאוחרות של המאה ה-20 ב-MIT ומכונים נוספים.

המוצר המסחרי הראשון בתחום, MIDISCAN, שוחרר ב-1991 על ידי חברת Musitek.

בניגוד לזיהוי אופטי של טקסט, שבו המילים מעובדות בטור, זיהוי אופטי של מוזיקה מחייב עיבוד של אלמנטים מקבילים. לכן, המיקום היחסי של סימני הדינמיקה והוראות ביצוע מוזיקליות נוספות מהווים חלק חשוב מאלגוריתם הזיהוי.

לתוכנות זיהוי מודרניות יכולת דיוק של מעל ל-99% עבור סריקה איכותית וסימון סטנדרטי. מכיוון שנקודה מסמלת סטקטו או הארכת תו, כל "הפרעה" בסריקה עלולה לגרום לשגיאות בפענוח.

== תוכנות לזיהוי אופטי של תווי מוזיקה ==
=== תוכנות קוד פתוח ===
* [http://audiveris.kenai.com/ Audiveris] - מבוסס ג'אווה (רישיון: GPL)

=== תוכנות מסחריות ===
shazam (גרסה לפלאפונים)
* [http://www.capella-software.com/capscan.htm capella-scan]
* [http://www.neuratron.com/photoscore.htm PhotoScore] (נמצא בשימוש ב-Sibelius)
* [http://www.kawai.co.jp/cmusic/products/sm/index.htm ScoreMaker]
* [http://www.visiv.co.uk/ SharpEye]
* [http://www.musitek.com/ SmartScore] (נמצא בשימוש ב-Finale)
* [http://www.myriad-online.com/en/products/pdftomusicpro.htm PDFtoMusic] (רק לקובצי PDF שנוצרו על ידי תוכנות לעריכת מוזיקה)
* [https://web.archive.org/web/20130715000851/http://www.vivaldistudio.com/ENG/VivaldiScan.asp VivaldiScan]

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.music-notation.info/en/compmus/omr.html זיהוי אופטי של מוזיקה (OMR) - תוכנות ומאמרים]
* [http://www.aruspix.net/ Aruspix] - זיהוי אופטי של מוזיקה עתיקה.
== הערות שוליים ==

קטגוריה:זיהוי תווים אופטי
שלפוחן מצוי

השלפוחן המצוי (שם מדעי: Physalia physalis) הוא מין חסר-חוליות ימי והמין היחיד מהמשפחה Physaliidae. השלפוחן ידוע בכינוי "ספינת הקרב הפורטוגזית" שמקורו בספינות הקרב הפורטוגזיות של המאה ה-15 וה-16 שנקראו קרוולה, ומפרשיהן המשולשים דמו למצוף של השלפוחן המצוי.

למרות דמיונו למדוזה, השלפוחן המצוי הוא סיפונופורה (Siphonophorae), מושבה של ארבעה יצורים זעירים המורכבת ממדוזה ומפוליפים שעברו התאמה ושינויים, ולמעשה מתפקדים כאיברים לכל דבר. הפנאומטופור, או המצוף, הוא מדוזה שעברה שינוי ניכר, ו'זרועות הציד' הם פוליפים שלכל אחד התמחות משלו, לכידת מזון, עיכול או רבייה. השלפוחן הוא טורף וניזון מפלנקטון ודגים, שאותם הוא צד בזרועותיו הצורבות.

למרות ארסו, השלפוחן נטרף על ידי כמה יצורים כמו צב ים חום, דג שמש מגובשש, חשופית הדרקון הכחול וכמה חלזונות ימיים ותמנונים. ישנו גם דג מיוחד - דג השלפוחן, הניזון דרך קבע מזרועותיו.

==סביבת מחיה==
השלפוחן המצוי חי על פני השטח של האוקיינוס, כשהמצוף שלו מעל המים ושאר חלקי גופו מתחתיהם. אין לו יכולת תנועה משל עצמו והוא תלוי ברוחות ובזרמים. השלפוחן נפוץ בכל האוקיינוסים והימים החמים בעולם אך בעיקר באזורים הטרופים והסובטרופים של האוקיינוס השקט והאוקיינוס ההודי, ובזרם הגולף הצפון אטלנטי. לעיתים קרובות סוחפת אותם הרוח למפרצים ולחופי הים.

==מבנה==
לשלפוחן המצוי יש פנאומטופור שקוף המאפשר לו לצוף על פני המים ומשמש כמפרש. צבעו כחול עד סגול. אורך המפרש 9–30 סנטימטרים והוא בולט עד 15 סנטימטרים מעל פני המים. השלפוחן מפריש גזים שהרכבם דומה פחות או יותר להרכב האוויר אך עשוי להיבנות בו ריכוז גבוה (עד 90%) של פחמן דו-חמצני לתוך המפרש. המפרש חייב להישאר רטוב ומדי פעם השלפוחן יטה אותו קלות לתוך המים. בעת סכנה יכול השלפוחן לשחרר מתוכו את האוויר ולשקוע לתוך המים.
הזרועות הארוכות מתחת למצוף עשויות להגיע לאורך של ואפילו לעיתים. הן מורכבות ממאות נמאטוציסטים (תא צורב) היוצרים רשת ציד שקופה. הזרועות משתקות את הטרף ומושכות אותו לעבר פוליפ העיכול שמפריש אנזימים ומפרק את הטרף.

ארס זה משפיע על דגים ויצורי ים קטנים אחרים המומתים במהירות אך פחות קטלני לאדם. ואולם בכמה מקרים נדירים ארס השלפוחן יכול להרוג.

== גלריה ==
<gallery>
תמונה:BlueBottleJellyfish.jpg
תמונה:2006-12-03-Melbourne FL USA-manowar.JPG
תמונה:Portugiesische galeere.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:הידרתים
קטגוריה:מינים יחידים במשפחתם
קטגוריה:צורבים יחידים בסוגם
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
בקתה אלפינית

בקתה אלפינית
בקתה אלפינית או שַאלֶה (צרפתית: Chalet) היא שם כולל למבנה בעל מאפיינים ייחודיים אשר מקובל למוצאו באזורי ההרים הגבוהים.

==מאפייני המבנה==

הבקתה בנויה מעץ, או מחופה עץ על בסיס של אבן ובטון. גג הבקתה משופע בזווית חדה יחסית, והקו שלו בולט מעבר לקיר האנכי של המבנה, קצה הגג מוקף במרזב המשוך לכל אורכו. המרפסות נמצאות בקומה הראשונה והשנייה והחלונות גדולים וממוסגרים. בדרך כלל הבקתות מעוטרות צמחייה צבעונית וציורי קיר ססגוניים.

==היסטוריה==
מבט פנימי אופייני
במקורו שימש המבנה האופייני כבקתת רועים הררית בהרי האלפים במערב שווייץ, אשר שימשה להגנה על הרועים ועדריהם בעת שהותם בהרים בתקופות המרעה בחודשי האביב, הקיץ והסתיו, מפני פגעי מזג האוויר. בחודשי הקיץ שימשו המבנים גם כמחלבות זמניות, שבהן יוצרו חמאה וגבינות שונות ואלו הועברו לכפרים שבעמקים עם בוא החורף והירידה מן ההרים. בתקופה זו ננטשו הבקתות וננעלו עם כל הציוד שבתוכן עד לעונת המרעה הבאה.

בקתת ההרים בצורתה האופיינית החלה לשמש גם למגורי קבע במהלך המאה ה-19. התפישה הרומנטית השפיעה על המעמדות הבורגני והאריסטוקרטי באירופה אשר ראו במגורים במבנה בסגנון כזה חלק מתהליך של חזרה לטבע ולחיי הכפר הפשוטים. בתים פרטיים בסגנון הבקתה האלפינית החלו להיבנות בתוך שטחים פרטיים וגם כשכונות בפרברי הערים.

==המוזיאון השווייצרי לדיור כפרי==

במוזיאון בלנברג לדיור כפרי, מוזיאון באוויר הפתוח הממוקם בעיירה בריינצוויילר (Brienzwiler) שבקנטון ברן, שווייץ, מוצגות כמאה בקתות אלפיניות מסוגים וסגנונות שונים מן המאות ה-16 וה-17, אשר פורקו ממקומן המקורי, הועברו למקום ונבנו בו מחדש. בנוסף, מוצגים במוזיאון רהיטים וכלי עבודה שונים אופייניים, אשר נמצאו בשימוש התושבים באזורים הללו.

==ראו גם==
*בקתה הררית

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://ballenberg.ch/en/Welcome האתר הרשמי של המוזיאון]
* [https://web.archive.org/web/20070312070544/http://www.swissandmore.de/ballenberg/ballenberg.html תמונות של בתים המוצגים במוזיאון]

*
קטגוריה:בית מגורים צמוד קרקע
אוברון (שפת תכנות)

אוברון (באנגלית: Oberon) היא שפת תכנות עילית, שפותחה בשנת 1986 על ידי ניקלאוס וירת ועמיתיו במכון הטכנולוגי של ציריך בשווייץ, וקרויה על שמו של אוברון, ירח של כוכב הלכת אורנוס.

אוברון דומה למודולה-2 אך מצומצמת יותר. בזכות תכונותיה הפשטות היא יעילה מבחינת מקום וקידוד למהדרים שלה. השפה יכולה להיות מתוארת כולה רק בדף EBNF.

== ראו גם ==
* פסקל

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20050221100629/http://www.oberon.ethz.ch/ ETH: Oberon], דף הבית של אוברון במכון הטכנולוגי של ציריך.

קטגוריה:שפות תכנות
בית הכנסת גמילות חסדים בסוצ'אבה

בית הכנסת גמילות חסדים ב[[סוצ'אבה]]
בית הכנסת גמילות חסדים (ג"ח) הוקם בסוצ'אבה (Suceava) בשנת 1870, במימון המוסד לגמילות חסדים המקומי ומשום כך נקרא על שמו. בית הכנסת שוכן ברחוב דימיטריה אונצ'יול (ברומנית: Dimitrie Onciul) מס' 7, במרכז העיר סוצ'אבה. הוא בית הכנסת השני שהוקם בעיר לאחר בית הכנסת הגדול שהוקם במאה ה-18 ונשרף ב-1771, ואת אבן הפינה למבנה החדש שהוקם ב-1799 הניח ר' חיים טירר מצ'רנוביץ.

לבית הכנסת יש מבנה אסימטרי משום היותו מורכב משני מבנים מחוברים וסגנון הבנייה מעורב. הוא שופץ כמה פעמים, בשנים 1910, 1975, 1983 ו-2003. עזרת הנשים נתמכת על ידי 12 עמודים מעוטרים המסמלים את שבטי ישראל. לאחר השיפוץ האחרון נכלל בית הכנסת ברשימת אתרי המורשת המוצגים בפני המבקרים באזור.

הוא בית הכנסת היחיד שנותר מעשרת בתי הכנסת שפעלו בסוצ'אבה, כשאת השאר הרסו הקומוניסטים.

בבית כנסת זה כיהנו, בין היתר, ר' משה הגר, הרבי משאץ-ויז'ניץ הראשון ובנו, ר' חיים הגר שירש אותו גם כאדמו"ר משאץ-ויז'ניץ.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.monitorulsv.ro/Local/2008-02-23/Liliacul-de-la-Sinagoga-va-inflori-din-nou "הלילך של בית הכנסת יפרח שוב", מאמר על בית הכנסת "גמילות חסדים" בכתב העת של סוצ'אבה, "מוניטורול".] 
* [http://www.biserici.org/index.php?menu=BI&code=1781 פרטים על בית הכנסת "גמילות חסדים" באתר הכנסייה] 
* [http://www.jewish-heritage.org.il/subcontentpage.aspx?id=219 בית הכנסת "חברת גמילות חסדים" בסוצ'בה] באתר של מיזם "מסע אל המורשת היהודית" שהקים "מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל" במימון "קרן אבי חי".

==הערות שוליים==

קטגוריה:רומניה: בתי כנסת
משה פרוסטיג

משה פרוסטיג (בכתיב יידי: פֿראָסטיג; 1885, ז'ולקייב – 1928, סן רימו (איטליה)) היה עיתונאי ופובליציסט, מאמריו וחיבוריו השפיעו על הכיוון הרעיוני והמדיני של התנועה הציונית בגליציה. מראשי ופעילי התנועה הציונית בגליציה, ממייסדי תנועת הנוער הגימנזיסטי "צעירי ציון", ערך יחד עם נתן צ'צקס את הירחון הציוני בשפה הפולנית "מוריה" (1907–1909). ערך את העיתון היידי של ההסתדרות הציונית "טאָגעבלאַט" (1909–1928) ולאחר מכן את היומון "דער מאָרגען" בלמברג. כיהן כחבר הסיים הפולני בין השנים 1928–1922. היה חבר הוועד המרכזי של ההסתדרות הציונית בגליציה.

==תולדות חייו==
משה פרוסטיג נולד בשנת 1885 בז'ולקייב שבגליציה (אז בשטח האימפריה האוסטרו-הונגרית). בהיותו תלמיד הגימנסיה הצטרף לתנועה הציונית, והיה ממייסדי תנועת הנוער הגימנזיסטי "צעירי ציון". ארגן קורסים להשתלמות התלמידים בתולדות ישראל, בשפה העברית ובתולדות ארץ ישראל והציונות, היה ממניחי היסוד לארגון הארצי של "צעירי ציון" ולוועידות הארציות שהתכנסו מדי שנה. ניסח את תקנון הארגון שהיה בתוקף עד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה.

בגימנסיה הוציא עלונים משוכפלים, הרצאות וכתבי הסברה ברוח הלאומית-הציונית. בשנים 1906–1908 עמד בראש הסתדרות "צעירי ציון" והרחיב את מסגרת פעילותה. סייר בכל ערי גליציה שבהן היו בתי ספר תיכונים וגימנסיות, הקים ארגונים חשאיים והטיף לרעיון הציוני בקרב הנוער הלומד.

בשנת 1905 ארגן את ועידת האקדמאים הציוניים ונבחר לחבר הוועד המרכזי.

בין השנים 1907–1909 ערך יחד עם נתן צ'צקס את הירחון הציוני בשפה הפולנית "מוריה", שבו פרסם מחקרים לביסוס הציונות מבחינה כלכלית, אשר הרשימו את האינטליגנציה היהודית. מחקרים אלו יצאו לאור בחוברת מיוחדת, הראשונה בספרות הציונית בשפה העברית (האקונומיה היהודית והציונית).

עם ייסוד תנועת "פועלי ציון" הצטרף אליהם וכתב בפולנית את החוברת הראשונה של התנועה.
משנת 1907 היה פעיל בהסתדרות הציונית הארצית. השתתף בכל הוועידות הארציות בהן נשא דברים על בעיות כלכליות. דרש להקדיש תשומת לב לעבודה המעשית בארץ ישראל בדגש על הפיתוח החקלאי. לחם למען הסתדרות ציונית אחידה בגליציה והתנגד להקמת הסתדרות לאומית לניהול "עבודת ההווה".
משנת 1909 עד 1928 ערך את הביטאון היידי של ההסתדרות הציונית, טאָגעבלאַט, ולאחר שנפסקה פעילותו ערך את היומון הלמברגי "דער מאָרגען" ("הבוקר").

בשנים 1910–1912 התמסר לארגון הסוחרים היהודים, והקים מוסדות כלכליים. בין היתר ארגן את המבצע המדיני נגד חיסול המוזגים היהודים.

בתחילת מלחמת העולם הראשונה היה בדרכו לארצות הברית, אולם נעצר בדרכו על ידי הבריטים, ובהיותו נתין אוסטרי נכלא באזרח מדינת אויב. בתקופה זו עבר בין מספר מחנות באנגליה ובאי מאן.

ב-1919 שב לגליציה והתמסר לעבודתו העיתונאית והציבורית. בשנת 1922 נבחר מטעם המפלגה הלאומית היהודית בפשמישל לסיים הרפובליקה הפולנית השנייה, ושימש בו עד שנת 1928, אז נפטר.

בתו עמליה (מלה) נישאה לעורך הדין יהושע רוטנשטרייך, בנו של ד"ר פישל רוטנשטרייך, אף הוא חבר הסיים הפולני.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי פועלי ציון
קטגוריה:חברי צעירי ציון
קטגוריה:יהודים גליציאנים
קטגוריה:פובליציסטים יהודים פולנים
קטגוריה:עורכי עיתונים ביידיש
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים פולנים
קטגוריה:עיתונאים יהודים פולנים
קטגוריה:עיתונאים כותבי יידיש
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים פולנים
קטגוריה:יהודים חברי הסיים הפולני
קטגוריה:ציונים ילידי המאה ה-19
קטגוריה:ילידי 1887
קטגוריה:נפטרים ב-1928
קריסטינה באך

קריסטינה באך (בגרמנית: Kristina Bach; נולדה ב-7 באפריל 1962) היא זמרת להיטים, משוררת ומפיקה ידועה בגרמניה. מתגוררת כיום בציריך, שווייץ.

באך נולדה בעיירה מטמאן שבמדינת נורדריין-וסטפאליה, גרמניה, בשם קריסטינה בראוור. היא החלה את הקריירה שלה בגיל 13 בזכייה בתחרות לכישרונות צעירים. מאוחר יותר למדה פיתוח קול, ריקוד, נגינה בפסנתר ובגיטרה. את שירה הראשון פרסמה ב-1983 ומאז הוציאה עשרות סינגלים ו-13 אלבומים. אלבומה האחרון, Die 1002. Nacht ("הלילה ה-1002"), יצא לאור ב-2006 וזכה לפופולריות רבה.

בשנות התשעים היא גילתה את הזמרת מישל איתה היא עבדה.

היא הנחתה מספר תוכניות טלוויזיה בגרמניה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרות גרמניות
קטגוריה:מתחרי רוקדים עם כוכבים (גרמניה)
קטגוריה:זמרות-יוצרות גרמניות
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1962
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1962
אפוסטולו זנו

אפוסטולו זנו (באיטלקית: Apostolo Zeno; 11 בדצמבר 1669 – 11 בנובמבר 1750) היה משורר, לבריתן, עיתונאי ואיש ספר ונציאני.

== ביוגרפיה ==
אפוסטולו זנו נולד בוונציה להורים ממוצא יווני, ילידי כרתים

אביו, פייטרו זנו, היה רופא ומת כשאפוסטולו היה ילד.

כאציל ונציאני, נמנה זנו בשנת 1691 על מייסדי ה-Accademia degli Animosi.בשנת 1695 חיבר את הלברית הראשונה שלו, Gli inganni felici, שקצרה הצלחה רבה והציבה אותו במעמד של לבריתן אופנתי. משנת 1705 עבד עם פייטרו פאריאטי; הוא שמר את הסצינות התיאטרליות לעצמו והניח לפאריאטי את כתיבת הלבריות.

== יצירות ==
זנו החל לעבוד כעיתונאי ספרותי ב"גלריה די מינרווה" ולקח עליו גם חובות ניהול, אך התנתק כשהבין, שלא הצליח להטביע על כתב העת את הרושם שהתכוון לו. בסופו של דבר תיאר אותו כ"אידיוטי".

בשנת 1710 ייסד, יחד עם סקיפיונה מאפאי, אנטוניו ואליסנרי ואחיו, פייר קטרינו זנו, את "כתב העת הספרותי של איטליה", בטענה שיש צורך בכך ש"איטלקים ייצרו בעצמם עיתון משלהם... מעשה שיגלה לעיני כל שכל ישר, בקיאות וכושר המצאה מעולם לא חסרו לנו, ועכשיו, יותר מתמיד, הם עולים כפורחים."

לרבעון תרמו כותבים בעלי יוקרה, כגון סקיפיונה מאפאי, אנטוניו ואליסנרי, אווסטקיו מנפרדי, לודוביקו אנטוניו מוראטורי, ג'ובאני באטיסטה מורגאני, ג'ובאני באטיסטה ויקו, ברנרדינו ראמאציני. הרבעון, שהמניע העיקרי לקיומו הייתה השאיפה לשפר את לימוד איטלקית, נהנה מהצלחה בלתי מבוטלת.

כאשר נקרא אפוסטולו זנו לדגל כמשורר החצר הקיסרית בווינה בשנת 1718, לקח עליו אחיו פייר קטרינו את ניהול כתב העת עד 1732 והוציא אותו לאור כשנתון. אפוסטולו נשאר בווינה עד 1729, אז תפס את מקומו פייטרו מטסטאזיו. הוא חזר לוונציה והקדיש את ימיו לעבודות מחקר מלומדות ולאיסוף מטבעות.

== יצירותיו ==
Drammi scelti

זנו כתב לבריות ל-36 אופרות שנושאיהן היסטוריים ומיתולוגיים, בהן Gli inganni felici (1695), Faramondo (1698), Lucio Vero (1700) Merope (1711), Alessandro Severo (1716) Griselda (1718), Teuzzone (1719), ו-Semiramide (1725) וכן 17 אורטוריות. בין יצירותיו הספרותיות, ה-Dissertazioni vossiane הם עריכות ותיקונים ל-De historicis latinis של פוס. ה-Annotazioni ל-Biblioteca della eloquenza italiana של ג'וזפה פונטאניני התפרסמו לאחר מותו. כן הותיר אחריו חילופי מכתבים ("אפיסטולריו") רבים.

== הערכה ביקורתית ==
מגינוי היסודות האל-מציאותיים והמוגזמים של המלודרמה נולדה דרישה ליתר סבירות בעלילות ולכבוד ספרותי בטקסטים. זנו היה הראשון לנקוט בצעדי תיקון לעשיית המלודרמה למפוכחת יותר, בהתאם לעקרונות הארקדיים, שמטסטאזיו המשיך לפתחם. בהשראת הטרגיקונים הצרפתים כיבד, כמותם, את הכלל של אחדות הזמן והמרחב. הוא הפחית את מספר הנפשות הפועלות והסצינות וביטל את תפקידי הליצנים. את יצירותיו עיצב כך, שאפשר היה להציגן גם ללא מוזיקה.

פרנצ'סקו דה סנקטיס, בהתייחסו למטסטאזיו, כתב כי "אם נתבונן במבנה, הדרמה שלו בנויה על פי הדגם שהציג אפוסטולו זנו. אבל המבנה הוא רק שלד פשוט. מטסטאזיו הפיח בשלד את החן והרומנטיקה של חיי אושר והרמוניה. הוא היה משורר המלודרמה; זנו היה האדריכל."

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים == 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לבריתנים איטלקים
קטגוריה:משוררים איטלקים
קטגוריה:הרפובליקה של ונציה: אישים
קטגוריה:ילידי 1668
קטגוריה:נפטרים ב-1750