דירוג כתבי העת SCImago

דירוג כתבי העת SCImago (באנגלית SCImago Journal Rank או SJR) הוא מדד לדירוג כתבי עת מתחום מדידת המדע . המדד מתפרסם בפורטל Scimago Journal & Country Rank הכולל גם דירוגים מדעיים של מדינות וכלים ביבליומטריים ויזואליים. ה־SJR נועד להעריך את יוקרתם של כתבי עת אקדמיים. המדד מבוסס על מספר הציטוטים שקיבלו מאמרים שהתפרסמו בתוך כתב עת מסוים, וכן על היוקרה של כתבי העת שמהם הגיעו הציטוטים. הדירוגים מחושבים על בסיס מסד הנתונים של Scopus הכולל מידע על יותר מ־34,000 כתבי עת ו־5,000 הוצאות לאור בינלאומיות. כתבי העת מקובצים לפי 27 נושאים כלליים ובתוכם 313 קטגוריות ספציפיות.<ref name=":0"></ref><ref name=":6"></ref>

ה־SJR דומה למדד ותיק יותר, האימפקט פקטור (JIF), אך יש לו מספר יתרונות. בין השאר, הוא מתפרסם בגישה פתוחה ומדרג את כתבי העת באופן יחסי זה לזה ברבעונים. שיטה זו מאפשרת להשוות בין רמת היוקרה של כתבי עת מדיסציפלינות שונות.<ref name=":1" />

== מדדים מבוססי ציטוטים ==
הערכת מקורות מידע אקדמיים היא מרכיב מרכזי באוריינות מידע . מכיוון שרוב הידע האקדמי מתפרסם בכתבי עת, נוצרו מספר מדדים להערכת איכות כתבי העת הללו.<ref name=":1" /> רוב המדדים מתבססים על כמות הפעמים שהמאמרים המתפרסמים בתוך כתב עת מצוטטים על־ידי מאמרים אחרים. מסדי הנתונים המוכרים ביותר המכילים את המידע הזה הם Scopus ו־Web of Science .<ref name=":2" />

== אימפקט פקטור ==

המדד הוותיק והמרכזי להערכת כתבי עת הוא האימפקט פקטור (JIF).<ref name=":1" /> מדד זה מנתח נתונים מתוך מסד הנתונים Web of Science של חברת Clarivate . למרות הפופולריות שלו, האימפקט פקטור קיבל ביקורות על כך שהוא לא בוחן את איכות הציטוטים וסופר גם ציטוטים עצמיים (מאמרים בתוך כתב העת המצטטים מאמרים אחרים מאותו כתב העת).<ref name=":1" /> ביקורת נוספת עסקה בכך שהאימפקט פקטור בוחן מספר מצומצם של כתבי עת, שמרביתם דוברי אנגלית.<ref name=":1" /> הביקורת האחרונה מתייחסת לכך שקשה להשוות את האימפקט פקטור של שני כתבי עת מתחומים שונים,<ref name=":1" /> זאת משום שישנם תחומים בהם מספר הציטוטים הממוצע למאמר גבוה מאוד (למשל רפואה), בעוד שבתחומים אחרים מספר הציטוטים הממוצע למאמר הוא נמוך (למשל מדעי הרוח).

== SJR ==
ה־SJR החל לפעול בשנת 2008,<ref></ref> ופורסם רשמית בשנת 2010.<ref name=":3"></ref> המדד מתפרסם בפורטל Scimago Journal & Country Rank על־ידי חוקרים מכמה מרכזי מחקר בספרד.<ref name=":0" /> המדד כולל דירוגים לרשימה ארוכה של כתבי עת. הדירוגים מבוססים על מידע מתוך מסד הנתונים Scopus של חברת Elsevier. המסד כולל נתונים ממעל 34,000 כתבי עת ו־5,000 הוצאות לאור בינלאומיות. כתבי העת מקובצים לפי 27 נושאים כלליים ו־313 נושאים ספציפיים.<ref name=":6" /> המידע בפורטל מתעדכן אחת לשנה, סביב חודש יוני.<ref name=":6" />

למרות הדמיון הכללי בין שני המדדים, קיימים כמה הבדלים בין ה־SJR לבין האימפקט פקטור:
* ה־SJR פתוח לשימוש בחינם לכלל הציבור, בעוד ה־JIF פתוח רק למנויים בתשלום.<ref name=":1"></ref>
* ה־SJR כולל הרבה יותר כתבי עת המתפרסמים במגוון רחב יותר של מדינות ושפות.<ref name=":1" />
* שני המדדים מתבססים על מספר הציטוטים של המאמרים שהתפרסמו בכתב העת, אבל ה־SJR נותן משקל שונה לציטוטים המגיעים מכתבי עת המוגדרים כיוקרתיים. היוקרתיות של כתב העת נמדדת על סמך מספר הציטוטים שלו שלא כוללים ציטוטים עצמיים. היוקרתיות מחושבת בעזרת אלגוריתם PageRank.<ref name=":1" />
* בחישוב ה־SJR, המכנה כולל את כל המסמכים שהתפרסמו בכתב העת, בעוד שה־JIF כולל רק מסמכים מסוג שנהוג לצטט (כמו מאמרים אמפיריים ומאמרי סקירה).<ref name=":1" />
== אינדיקטורים ==
עבור כל כתב עת, מוצגים בפורטל בפורטל Scimago Journal & Country Rank מספר אינדיקטורים. בין השאר מוצגים האינדיקטורים הבאים:<ref name=":7"></ref>
* SJR - ממוצע הציטוטים המשוקללים (על בסיס יוקרת כתב העת המצטט) שהתקבלו בשנה הנבדקת, ביחס למספר המסמכים שפורסמו בכתב העת בשלוש השנים לפני כן.<ref name=":7" /><ref></ref>
* רבעונים - חלוקה לרבעונים על סמך ציון SJR, ביחס לשאר כתבי העת בקטגוריה. כתבי עת הנמצאים ברבעון הראשון Q1 נחשבים לכתבי העת האיכותיים ביותר, ואילו כתבי העת הנמצאים ברבעון הרביעי Q4 נחשבים להכי פחות איכותיים מבין כתבי העת הנכללים במיון.<ref name=":2"></ref>
* סך כל הציטוטים (3 שנים) - מספר הציטוטים שהתקבלו בשנה הנבדקת לכל המסמכים שפורסמו בכתב העת בשלוש השנים שקדמו לה.<ref name=":7" />
* ציטוטים עצמיים - מספר הציטוטים בתוך כתב העת בשנה הנבדקת המתייחסים למאמרים שפורסמו באותו כתב העת בשלוש השנים לפני כן.<ref name=":7" />
* H index - מספר המאמרים בכתב העת (h) שקיבלו לפחות h ציטוטים.<ref name=":7" />

ניתן לראות גם את השינויים שחלו בחלק מהמדדים לאורך השנים.

== תוקף ==
מחקר בריטי בחן את הקשר בין מדדי ציטוטים של כתבי עת לבין הערכות איכות של שופטים מומחים. השופטים נתנו ציוני איכות לכמעט 100,000 מאמרים שנבדקו בתהליכי הצטיינות. הציונים הללו הושוו למדד ציטוטים של כתבי העת מהם הם נלקחו, הדומה ל־SJR ול־JIF. באופן כללי, נמצא שהמתאם בין הערכות המומחים לבין מדד הציטוטים היה נמוך עד בינוני, תלוי בתחום המחקר.<ref name=":4" /> המתאם הנמוך ביותר התקבל בתחום הווטרינריה (כ־0.13), המתאם הגבוה היה בנושאים בינתחומיים (כ־0.54), אולי בשל הטווח הרחב של מדדי הציטוטים שמנעו קיצוץ תחום . ברפואה, ביולוגיה, כימיה וכלכלה המתאם היה סביב 0.4, במנהל עסקים, פסיכולוגיה ופיזיקה סביב 0.3, ובמדעי הרוח והחברה סביב 0.2.<ref name=":4" /> ערכים אלה מצביעים על תוקף קריטריון סביר. תוצאות דומות התקבלו גם במחקרים אחרים.<ref></ref>

למרות הבדלים משמעותיים באופני החישוב, קיים מתאם חזק בין מדדים שונים המבוססים על ציטוטים,<ref></ref> וגם ספציפית בין ה־SJR לבין ה־JIF<ref name=":3" /> דבר המעיד על תוקף מתכנס .

== ביקורת ==
קיימת ביקורת כללית כלפי מדדים הבוחנים איכות של כתבי עת על בסיס ציטוטים. בין השאר ישנה ביקורת על כך שדירוגים כאלה יכולים להשפיע לרעה על המחקר והחוקרים מתוך רדיפה אחר פרסום בכתבי עת המדורגים גבוה.<ref name=":4"></ref> ישנה ביקורת גם על כך שכתבי עת יכולים לבצע מניפולציות כדי לנפח את מדדי הציטוטים שלהם.<ref name=":4" /><ref name=":5"></ref> מדדים מבוססי ציטוטים לא מתחשבים בסוג המאמר (אם מדובר במחקר אמפירי בודד או במאמר סקירה),<ref name=":5" /> וחלקם לא מפרסמים באופן שקוף את דרך החישוב שלהם.<ref name=":5" /> אחת הדרכים להתמודד עם הביקורות כלפי מדדים אלו, היא להציג במקביל את התוצאות של מספר מדדים שונים.<ref></ref><ref name=":5" />

קיימת גם ביקורת ספציפית כלפי ה־SJR, על רקע תאורטי ומתודולוגי. בין השאר נטען כי השימוש ברבעונים לא מאפשר הבחנה טובה בין כתבי העת, שהשקיפות אינה מספקת וכך גם היכולת לשחזר את התוצאות.<ref></ref>

ה־SJR מדרג את כתבי העת לפי נושא כללי וקטגוריות משנה. כתב עת העוסק בכמה תחומים יכול להיות מדורג בכמה קטגוריות מקבילות. אחת הביקורות כלפי המדד היא שהדירוגים הללו יכולים להיות שונים זה מזה. כלומר, כתב עת יכול להיות מדורג באיכות גבוהה עבור נושא אחד אך באיכות נמוכה עבור נושא שני.<ref name=":2" />

== ראו גם ==
* הערכת מקורות
* אימפקט פקטור
* ביבליומטריקה

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://libguides.bgu.ac.il/c.php?g=1048849&p=9482268 דירוג כתבי עת: Quartiles], באתר ספריית ארן, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
* [https://libraries-blog.tau.ac.il/?p=6487 Journalmetrics.com – חיפוש ערכי SNIP ו – SJR של כתבי עת], בבלוג הספריות של אוניברסיטת תל אביב, 3 במרץ 2011
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדדי ציטוטים