OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
סטארה נובה ואניה

סטארה נובה ואניה (במקדונית: Стара нова бања), המוכר גם בשם חמאם אסקי-יאני (במקדונית: Ески-јени амамот), הוא חמאם טורקי שנמצא בבזאר הישן בסקופיה, ליד אוניברסיטת סקופיה, מסגד סולטאן-מוראטובה ומגדל השעון.<ref name="Амам Стара нова бања">[http://www.kartoni.skopskonasledstvo.skopje-3d.mk/index.php?option=com_content&view=frontpage&Itemid=159 Амам „Стара нова бања“], Скопско наследство.</ref><ref name=":0"></ref>

== היסטוריה ==
החמאם נבנה במהלך המאה ה-15 או ה-16. ברעידת האדמה של 1963, החלק הקדמי של החמאם נהרס. כיום, הריסות החמאם משמש כאנדרטה תרבותית במקדוניה הצפונית.<ref name=":0" />

== ארכיטקטורה ==
ידוע שהחמאם היה די גדול והשתייך לקבוצת החמאמים הבודדים שנבנו על ידי האימפריה העות'מאנית. במראהו המקורי, הייתה למבנה כיפה גדולה, המונחת מעל גג מתומן, שבנוי מלבנים. בראש הכיפה, היה מגדלור ששימש להארת חדר ההלבשה, שהואר גם דרך החלונות שהוצבו בחזית הדרומית והמערבית של החדר. באמצע הבניין, הייתה מזרקה. משרידי הקירות, ניתן לראות שהמבנה היה מעוטר נטיפים.

== ראו גם ==
* הבזאר הישן (סקופיה)
* חמאם דאוט-פאשין
* חמאם צ'יפטה
* חמאם גולצ'ילר

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הבזאר הישן (סקופיה)
קטגוריה:סקופיה: מבנים
קטגוריה:מבני חמאם
ﻻ

ﻻ (לאם אליף או לאמאליף) היא חיבור של האותיות לאם ואליף באלפבית ערבי.
צירוף האותיות לאם ואליף כתוב תמיד בקשירה, אך במקרים מסוימים ובווריאציות של הקשירה לפעמים לא נעשה שימוש, כמו בקליגרפיה ערבית כלשהי.
איות נכון (למעלה) ושגוי (למטה)

== תצורות נוספות ==
לעיתים הלאם-אליף מופיעה יחד עם המזה בתצורת ﻷ/ﻹ/ﻸ/ـﻺ.

בנוסף, לעיתים היא נכתבת בתוספת וסלה, בתצורת ﻵ/ـﻶ.

== ראו גם ==

* אל הידיעה
* אליף
* אליף מקצורה
* ﭏ

קטגוריה:אותיות בערבית
קטגוריה:אלפבית ערבי
ג'ורג' פרייס בויס

ג'ורג' פרייס בויס (באנגלית:George Price Boyce; 24 בספטמבר 1826 – 9 בפברואר 1897) היה צייר בריטי בצבעי מים של נופים ואדריכלות עממית בסגנון האחווה הפרה-רפאליטית. הוא היה פטרונו וידידו של דנטה גבריאל רוזטי.

== ביוגרפיה ==
בויס נולד בלונדון, והיה בנו של ג'ורג' בויס, סוחר יין שהפך לסוכן פיננסים.<ref>Newall, Christopher; Egerton, Judy (1987). George Price Boyce. Exhibition Catalogue. London: The Tate Gallery</ref> אחותו הייתה הציירת ג'ואנה מרי בויס. הוא למד בבית הספר באסקס, ולאחר מכן למד בפריז. באוקטובר 1843 הצטרף לאדריכל בשם ליטל, איתו נשאר ארבע שנים, ולאחר מכן נכנס למשרד האדריכלים וויאט וברנדון. הוא היה כבר מאוכזב מהארכיטקטורה פגישה עם האמן דייוויד קוקס באוגוסט 1849 שכנעה אותו לוותר על האדריכלות ולהתחיל בציור בצבעי מים.

עבודתו המוקדמת מציגה את השפעתו של קוקס שפגש אותו שוב ב-1851. בויס המשיך לפתח סגנון אמנותי משלו בהשפעת הציירים מהאחווה הפרה-רפאליטית, לאחר שפגש את תומאס סדון ורוזטי. בשנת 1853 פגש את הציירים ויליאם הולמן האנט וג'ון אוורט מיליי,<ref></ref> בזמן שצייר בדינאן, בריטני, עם סדון . ב-1854 נסע לוונציה, שם שרטט נושאים שהמליץ לו ג'ון ראסקין.

הרבה מעבודותיו מסוף שנות ה-50 התרכזו בנופים אנגליים, שלעיתים קרובות שילבו תצפיות על אדריכלות עממית, במיוחד סביב הכפרים של עמק התמזה, בסאסקס וסארי. בשנות ה-70 הוא צייר נופים רבים של לודלו, ונמשך לנופים מרוחקים יותר.

בשנת 1861, לאחר מות אחותו, הוא נסע למצרים, שם חלק בית בגיזה עם פרנק דילון ואגרון לונדגרן עד לפברואר של השנה שלאחר מכן.<ref>Staley, Alison; Newall, Christopher (2004). Pre-Raphaelite Vision: Truth to Nature. London: Tate Publishing</ref>

רוזטי, שלא אהב לעבוד בחוץ שאל את הסקיצות של בויס כדי לספק את הרקע לתיאור שלו בצבעי מים על החול (1858).

בויס הציג גם ציורי שמן וגם צבעי מים באקדמיה המלכותית בין 1853 ל-1861. הוא היה חבר מייסד של מועדון הוגארת'. ושל אגודת ימי הביניים, ארגון, שהוקם ברובו מאדריכלים, המוקדש לקידום העניין באמנות ובאדריכלות של ימי הביניים. הוא גם היה חבר מוביל בחברה להגנת מבנים עתיקים. הוא הציג לעיתים קרובות באגודה המלכותית לצבעי מים ונבחר כחבר ב-1878.

משנת 1871 התגורר בצ'לסי, בבית שעיצב עבורו ידידו פיליפ ווב.

הוא פרש מציור בשנת 1893 עקב בריאות לקויה ומת בביתו ב-9 בפברואר 1897.

יומנו של בויס הפך למקור מידע מרכזי על רוזטי והאחווה הפרה-רפאלית.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180">
File:Autumn in the Welsh Hills by George Price Boyce, RWS.jpg

File:BoyceBinsey1862.jpg

File:SherfordCottageBoyce1860.jpg

File:George Price Boyce - Pensosa d'altrui.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1826
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1897
זיו רוזנבוים

זיו רוזנבוים (נולד ב-1965) הוא רופא ישראלי, מומחה בנוירוכירורגיה ובמנהל רפואי. מנהל את מערך ניהול סיכונים רפואיים בשירותי בריאות כללית מאז שנת 2022. כיהן בעבר כסגן מנהל בית החולים רבין (בילינסון) בפתח תקווה, כראש אגף טכנולוגיות רפואיות בחטיבת בתי החולים של כללית וכמנהל מרכז רפואי העמק.

==ביוגרפיה==
רוזנבוים נולד וגדל בפתח תקווה. נשוי לאורית רוזנבוים ואב לשניים.

===שירות צבאי===
בשנת 1983 התגייס לחיל המודיעין, ליחידה 8200. לאחר סיום קורס חמ"ן תלפיות, עבר להיות חלק מצוות מחקר ופיתוח באותה היחידה. את שירות הקבע סיים בתור ראש מדור ביחידה 8200 (בין השנים 1986–1988). בשנת 1996, כשסיים את לימודי הרפואה, גויס למילואים בדרגת רב-סרן בתור רופא מוטס ביחידה 669.

===השכלה===
בשנת 1988, עם סיום שירותו הצבאי, למד לדוקטורט לרפואה (MD) באוניברסיטת תל אביב, ומיד לאחר מכן החל התמחות בנוירוכירורגיה במרכז הרפואי רבין. ב-2003 החל בהתמחות נוספת, במנהל רפואי. בין השנים 2004–2007 השלים תואר שני MHA ניהול מערכות בריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, שם סיים את הלימודים בהצטיינות יתרה.

===ניסיון תעסוקתי===
רוזנבוים כיהן בתור סגן מנהל המרכז הרפואי רבין, שם עבד בשיתוף פעולה אסטרטגי יחד עם חברת GE Healthcare. בשנת 2007, הקים ועמד בראש אגף הטכנולוגיות הרפואיות של חטיבת בתי החולים, בשירותי בריאות כללית. במסגרת התפקיד, בין היתר, תכנן, הטמיע וניהל את מערכת ה- PACS הארגונית. באותה תקופה כיהן גם כדירקטור של חברת כללית הנדסה רפואית בע"מ.

עם מילוי תפקידים אלה, בשנת 2002 עד שנת 2019, עבד בתור נוירוכירורג במרכז רפואי רבין.

בספטמבר 2019 מונה למנהל מרכז רפואי העמק. בפברואר 2022 ביקשה שירותי בריאות כללית להעבירו לתפקיד אחר בארגון, אולם הדחתו נעצרה בהתערבות בית הדין לעבודה בנצרת, כשלבסוף במרץ 2023 הגיעו להסכם פשרה שבמסגרתו הועבר לתפקיד ראש מערך ניהול סיכונים רפואיים, והקופה התחייבה ליישם "תוכנית לפיתוח העמק".

==פרסים==
* פרס מנכ"ל משרד הבריאות ללוגיסטיקה בפרויקט ה-PACS הארגוני, בשנת 2011
* פרס IT Award בפרויקט ה- PACS הארגוני, בשנת 2011

==הערות שוליים==

קטגוריה:רופאים ישראלים
קטגוריה:מנהלי מרכז רפואי העמק
חמאם גולצ'ילר

חמאם גולצ'ילר (במקדונית: Ѓулчилер амам), הידוע גם בשם חמאם שנגול (במקדונית: Шенѓул амам) או חמאם קורי (במקדונית: Кури амам) הוא חמאם טורקי שנמצא בבזאר הישן בסקופיה, ליד קורשומלי אן. הוא נבנה על ידי מולה מוסלדין אוג'ה במחצית השנייה של המאה ה-15. הבניין שימוש כחמאם עד לשרפה של 1689, ונהרס ברעידת האדמה של 1963.<ref name="Ослободување2">[http://www.staracarsija.mk/index.php?option=com_content&view=article&id=257%3A-----63--&catid=50%3A2010-10-22-13-06-54&lang=mk Ослободувањето и катастрофалниот земјотрес во 1963 г] , sataracarsija.mk.</ref><ref name="Казанџилер џамија2">[http://www.staracarsija.mk/index.php?option=com_content&view=article&id=239%3A2011-03-02-08-45-45&catid=45%3A2010-09-30-15-36-45&Itemid=54&lang=mk Казанџилер џамија] , sataracarsija.mk.</ref>

ידוע שהחמאם היה די גדול והשתייך לקבוצת החמאמים הבודדים שנבנו על ידי האימפריה העות'מאנית. הבניין, שכניסתו אליו היה מהצד הדרומי של הבניין, היה בנוי מסלעים ומלבנים.<ref>[http://www.kartoni.skopskonasledstvo.skopje-3d.mk/index.php?option=com_content&view=frontpage&Itemid=135 Ѓулшен амам], Скопско наследство.</ref><ref name="Кури амам2">[http://star.vest.com.mk/default.asp?id=161507&idg=8&idb=2561&rubrika=Skopje Кури амам бил сува бања] , Вест, 29 декември 2008.</ref>

== ראו גם ==
* הבזאר הישן (סקופיה)
* חמאם דאוט-פאשין
* חמאם צ'יפטה
* סטארה נובה ואניה

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הבזאר הישן (סקופיה)
קטגוריה:סקופיה: מבנים
קטגוריה:מבני חמאם
תומא קוטור

תומא קוטור (בצרפתית: Thomas Couture; 21 בדצמבר 1815 – 30 במרץ 1879) היה צייר ומורה צרפתי לציור היסטורי. הוא לימד אמנים ידועים ובהם אדואר מאנה, אנרי פנטין-לאטור, ג'ון לה פרג', פייר פובי דה שאבאן, קארל יאוורק ואחרים.<ref>Wilkinson, Burke. The Life and Works of Augustus Saint-Gaudens, Dover Publications, Inc., New York. p. 79.</ref>

== ביוגרפיה ==
קוטור נולד בסנליס, בצפון צרפת. כשהיה בן 11 עברה משפחתו לפריז, שם למד בבית הספר לאמנויות תעשייתיות ולאחר מכן בבית הספר לאומנויות יפות.

== קריירת אמנות והוראה ==
הוא לא הצליח שש פעמים בתחרות "פרס רומא" החשוב של בית הספר לאמנות, אבל הוא הרגיש שהבעיה היא בבית הספר, לא בו עצמו. הוא זכה לבסוף בפרס בשנת 1837.<ref></ref>

בשנת 1840 החל להציג תמונות היסטוריות וז'אנריות בסלון פריז, וזכה במספר מדליות עבור יצירותיו, במיוחד עבור יצירת המופת שלו, "הרומאים במהלך הדקדנס" (1847). זמן קצר לאחר ההצלחה הזו, הוא פתח אטלייה עצמאי שנועד לאתגר את בית הספר לאמנויות יפות על ידי הדרכת ציירי היסטוריה החדשים והטובים ביותר.

הטכניקה החדשנית של קוטור זכתה לתשומת לב רבה, והוא קיבל הזמנות ממשלתיות וכן מכנסיות עבור ציורי קיר במהלך שנות ה-40 המאוחרות עד שנות ה-50.
תומא קוטור, הרומאים בדקדאנס, 1847
הוא מעולם לא השלים את שתי ההזמנות הראשונות, והשלישית נתקלה בביקורת מעורבת.

נסער מהקבלה השלילית של ציורי הקיר שלו, ב-1860 עזב את פריז. לזמן מה חזר לעיר הולדתו סנליס, שם המשיך ללמד אמנים צעירים שהגיעו אליו. בשנת 1867 הוא הרחיק את עצמו מהממסד האקדמי על ידי פרסום ספר על רעיונותיו ושיטות העבודה שלו. הוא גם תורגם לספר "שיחות על שיטות אמנות" ב-1879, השנה בה הוא מת.

בשנת 1879 הוא נפטר, ונקבר בבית הקברות פר לשז שבפריז.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180">

File:Thomas Couture - Daydreams - Walters 3744.jpg

File:Thomas Couture - Lawyer Going to Court - Walters 371204.jpg

File:Thomas Couture-Anselm Feuerbach 1852.JPG
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים צרפתים
קטגוריה:מורים לאמנות
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1815
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1879
פאנדבוקס

פאנדבוקס בע"מ (באנגלית: Fundbox) היא חברת פינטק ישראלית, המציעה אשראי ותשלומים לעסקים קטנים ובינוניים בארצות הברית.

==היסטוריה==
החברה שהוקמה בינואר 2013 על ידי אייל שנער (יו"ר החברה, לאחר שכיהן כמנכ"ל עד 2020), יובל אריאב ותומר מיכאלי. מנכ"ל החברה מאז יולי 2020 הוא פראשנט פולוריה, שהצטרף לחברה ב-2016 וכיהן בה כ-COO ו-CPO. מנהל הפעילות בישראל הוא דרור יוסף. המשרד הראשי של החברה שוכן בסן פרנסיסקו, ולה משרד נוסף בדאלאס.

החברה מספקת אשראי לעסקים קטנים אל מול חשבוניות בין עסקים (B2B) לפירעון עתידי (כלומר מאפשרת קבלת תשלום מיידי כאשר החשבונית היא, כמקובל, שוטף+30 או שוטף+60 וכדומה), וגובה עמלה וריבית תמורת שירות זה. התוכנה של החברה מתחברת למערכת הנהלת חשבונות של העסק, ובכך מאפשרת הזנה קלה של החשבונית וגם הערכה של הסיכון הכרוך בהעמדת אשראי לפיה. לפי דיווחיה, בשנת 2021 שירתה החברה יותר מ-325 אלף עסקים קטנים ובינוניים בארצות הברית.

במהלך משבר הקורונה פיטרה החברה 15% מעובדיה וקיצצה בשכר מנהלים, אך בהמשך התאוששה. בנובמבר 2021 חצתה החברה לראשונה את רף 100 מיליון הדולר בהכנסות שנתיות חוזרות . בנובמבר 2021 העסיקה החברה יותר מ-310 עובדים, מתוכם יותר מ-150 במרכז הפיתוח בתל אביב. באוקטובר 2022 פיטרה החברה כ-40% מעובדיה.

===גיוס הון===
באפריל 2014 גייסה החברה 17.5 מיליון דולר. 

במרץ 2015 גייסה החברה 40 מיליון דולר. 

בספטמבר 2015 גייסה החברה 50 מיליון דולר. 

בספטמבר 2019 גייסה החברה 176 מיליון דולר ובנוסף גייסה אשראי בסך 150 מיליון דולר. 

במאי 2020 גייסה החברה 20 מיליון דולר. בנובמבר 2021 גייסה החברה 100 מיליון דולר לפי שווי של 1.1 מיליארד דולר והפכה לחד-קרן.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות פינטק ישראליות
קטגוריה:חברות חד קרן ישראליות
קטגוריה:תל אביב-יפו: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2013
סמסונג גלקסי A10e

סמסונג גלקסי A10e (באנגלית: Samsung Galaxy A10e) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי סמסונג אלקטרוניקה, כחלק מסדרת A של סמסונג גלקסי. הוא הוכרז ביולי 2019, והושק באוגוסט 2019.<ref name=":0"></ref>

== מפרט ==
=== חומרה ===
המכשיר מצויד במסך מסוג מגע קיבולי "PLS TFT" בגודל 5.83 אינץ' ברזולוציית 720x1560 פיקסלים.

המכשיר מופעל על ידי מעבד בעל שמונה ליבות, כאשר 2 מהן פועלות בתדר עבודה של 1.6 ג'יגה הרץ, וה-6 הנותרות פועלות בתדר עבודה של 1.35 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם Exynos 7884 עם תהליך 14 ננומטר. האחסון הפנימי של המכשיר הוא בנפח 32 ג'יגה בייט, שניתן להחריבו באמצעות כרטיס MicroSD עד ל-512 ג'יגה בייט. למכשיר יש זיכרון RAM בנפח 2 או 3 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללה בקיבולת 3000 מיליאמפר-שעה, שאינה ניתנת להסרה, במתח טעינה בן 5 וואט.

==== מצלמה ====
המכשיר מצויד במערך בעל מצלמה אחורית אחת, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: מצלמה אחורית ברזולוציה 8 מגה פיקסל; ומצלמה קדמית ברזולוציה 5 מגה פיקסל.

=== תוכנה ===
המכשיר הושק כשמותקנת עליו מערכת ההפעלה אנדרואיד פאי בממשק המותאם של סמסונג - One UI 1.1, ניתן לשדרג לאנדרואיד 11 לממשק המותאם של סמסונג - One UI 3.0.<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טלפונים סלולריים של סמסונג
קטגוריה:מכשירי אנדרואיד
קטגוריה:טלפונים חכמים מסדרת סמסונג גלקסי
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2019
רפאל מאמאן

רבי רפאל מאמאן (נפטר בי"ד בתשרי ה'תרמ"ב, 1881) כיהן כרבה של צפת וטבריה במחצית השנייה של המאה ה-19.

==ביוגרפיה==
נולד בעיר מקנס שבמרוקו לרבי שלמה מאמאן, מחכמי העיר. עלה עם משפחתו בשנת ה'תק"ס והתיישבו בטבריה. בשנת ה'תר"י מונה לרב ומו"ץ בעיר צפת. בשנת ה'תרל"ג, לאחר פטירת רבי חיים שמואל קונורטי רבה של טבריה, מונה רבי רפאל לרב ואב"ד של העיר. במשרה זו כיהן עד לשנת ה'תרמ"א. במקביל לכהונתו כרב עיר הוא עמד בראשות ישיבה בטבריה, מתלמידיו היה רבי יוסף שמואל אבואלעפייא, מחכמי העיר ורב בכמה ערים במרוקו.

נפטר בי"ד בתשרי ה'תרמ"ב (1881)

==משפחתו==
* בנו שלמה - נסע כשד"ר טבריה לערי אלג'יריה בשנת ה'תר"ל. חיבר ספר דרושים. נפטר ונקבר בטבריה ב-כ"ו באייר ה'תרמ"ד (1884). בניו שהיו אף מחכמי העיר טבריה הדפיסו את הספר "מרפא לנפש" (שחיבר סבם רבי רפאל מאמאן).

==חיבוריו==
רבי רפאל חיבר ספרי ש"ת ודרושים, אך מכתביו נדפס רק חיבורו "מרפא לנפש - עיגונא דאיתתא" נדפס על ידי נכדיו בירושלים בשנת ה'תרנ"ד. תשובות רבות שלו נדפסו בספר "פני יצחק" של רבי יצחק בן משה אבולעפיה.

==לקריאה נוספת==
* יוסף חיים ילוז, אוצרות יוסף, "טוב רואי" עמ' קעה, אשקלון, תשס"א.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

קטגוריה:טבריה: רבנים ראשיים
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
ז'אן קרניצ'ניק

ז'אן קרינצ'ניק (בסלובנית: Žan Karničnik; נולד ב-18 בספטמבר 1994) הוא כדורגלן סלובני המשחק בעמדת המגן הימני בבלם בצליה.

==קריירת מועדונים==
קרינצ'ניק התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של דרווגראד ובגיל 19 הצטרף לראדלייה אוב דראווי מהליגות הנמוכות במדינה.

בקיץ קרינצ'ניק חתם במריבור, בה שיחק לרוב בקבוצת המילואים. ב-14 במאי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 3-1 לאלומיניג'.

בקיץ קרינצ'ניק חתם בנ.ש. מורה מהליגה הסלובנית השנייה. ב-24 בספטמבר 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 0-4 נגד ברדה דוברובו. קרינצ'יק היה שותף לזכייה של המועדון באליפות הראשונה בתולדות המועדון בעונת .

ב-15 בינואר 2022 קרינצ'ניק חתם בלודוגורץ ראזגרד מליגת העל הבולגרית.

ב-1 בינואר 2023 חזר לסלובניה והושאל לצליה עד לסיום העונה.

==קריירה בינלאומית==
ב-10 באוגוסט 2021 קרינצ'ניק ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובניה בניצחון 0-4 נגד במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022. נכלל בסגל נבחרת סלובניה ליורו 2024.<ref></ref>

==תארים==
; מריבור
*ליגת העל הסלובנית: 

; מורה
*הליגה הסלובנית השנייה: 
*הגביע הסלובני: 
*ליגת העל הסלובנית: 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים סלובנים
קטגוריה:מגני כדורגל סלובנים
קטגוריה:בלמי כדורגל סלובנים
קטגוריה:כדורגלני מריבור
קטגוריה:כדורגלני מורה
קטגוריה:כדורגלני לודוגורץ ראזגרד
קטגוריה:כדורגלני צליה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סלובניה
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1994
קטגוריה:כדורגלני יורו 2024
שמואל דביר

הרב שמואל דביר (ה'תרפ"ה (1924/1925 - י"א באלול ה'תשמ"ט, 10 בספטמבר 1989) היה דיין ישראלי, אב בית דין בבית הדין הרבני בתל אביב.

==תולדות חייו==
נולד בצ'כוסלובקיה בשנת ה'תרפ"ה, (1924/1925) לחיים מתתיהו ופרידא טמפלר, מצאצאי רבי יחזקאל לנדא. עלה ארצה עם עליית הנוער בתקופת מלחמת העולם השנייה, והועבר למקווה ישראל. למד בישיבת כפר הרא"ה אצל הרב משה צבי נריה, משם עבר לישיבת חברון והיה לתלמידו של הרב יחזקאל סרנא, ולמד גם בכולל "בית זבול". נסמך לרבנות על ידי ראשי ישיבת חברון והרב אליהו ראם.

בשנת 1958 (ה'תשי"ט) התמנה לדיין בבית הדין ברחובות ובהמשך בתל אביב. החל מאמצע שנות ה-70 כיהן כאב בית דין בתל אביב. נחשב למומחה לשמות בגיטין, והתיר עגונות. שמו עלה כמועמד למינוי לבית הדין הרבני הגדול.

עסק בקבלה וסייע בהוצאה לאור של ספרי רמח"ל, יחד עם הרב חיים פרידלנדר, הרב שלום אולמן והרב יצחק שלמה זילברמן.

הרב משה צוריאל למד מפיו ומצטט אותו רבות בספריו.

נפטר בפתאומיות מהתקף לב בי"א באלול ה'תשמ"ט (10 בספטמבר 1989) ונקבר בחלקת הנביאים בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

==משפחתו==
בשנת 1950 נישא ליהודית, בתו של הרב אפרים זאב גרבוז. התגורר בבני ברק.

בין בניו:
הרב חיים דביר - חבר "ועד רבני זק"א" ומנהל מערכת "שולחן ערוך מורשה להנחיל", הרב אריה דביר - דיין ממונות ובורר בבני ברק והרב משה דביר - מפתח תוכנת אוצר החכמה, ולשעבר מנהל פורום אוצר החכמה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://mountofolives.co.il/smoil/?id=39815&lo=31.7764453808405&ln=35.2425832305315 כרטיס הקבר של שמואל דביר] באתר הר הזיתים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:דייני בתי הדין הרבניים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:בוגרי ישיבת כפר הרא"ה
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת בית זבול
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:בני ברק: רבנים
קטגוריה:ישראלים ילידי צ'כוסלובקיה
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:משפחת גרבוז (אפרים זאב)
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1989
דייוויד קייד

דייוויד קייד (באנגלית: David Cade, נולד ב-6 בנובמבר 1987) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ומפיק אמריקאי.

==קריירה==
הופעתו הראשונה בקולנוע הייתה ללא קרדיט, בסרט מילק משנת 2008. שנה לאחר מכן הופיע בסרט הקולנוע "Lament to Roswell".

בשנת 2010 התארח בסדרות הטלוויזיה סקראבס ו-"Steam Room Stories". באותה שנה שיחק בסרט "טיק". בשנת 2011 שיחק בפרק בסדרת הטלוויזיה שקרניות קטנות. באותה שנה התארח בפרק בסדרה "Futurestates".

בשנת 2011 דיבב את קולו של ג'קסון בסדרת האנימציה "וונדי". בין השנים 2010–2013 שיחק בסדרת הטלוויזיה ביג טיים ראש.

בין השנים 2013–2017 התארח במספר סדרות טלוויזיה. בשנת 2017 גילם את המפיק המוזיקלי טרי מלצ'ר בסרט הקולנוע "Bigger Than the Beatles".<ref></ref> באותה שנה שיחק בסדרות הטלוויזיה "NCIS: לוס אנג'לס" ,"Training Day", בסרט הטלוויזיה "Fatal Defense" ובסרט הקולנוע "אורות הבמה".

בשנת 2019 שיחק בסרט אל תוך האפר.

בשנת 2021 גילם את באגסי סיגל בסרט הקולנוע לנסקי שביים איתן רוקוואיי. באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע "Heart of Champions".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפיקים אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1987
סמסונג גלקסי A42 5G

סמסונג גלקסי A42 5G (באנגלית: Samsung Galaxy A42 5G) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי סמסונג אלקטרוניקה, כחלק מסדרת A של סמסונג גלקסי. הוא הוכרז ב-2 בספטמבר 2020 באירוע הווירטואלי Life Unstoppable של סמסונג, והושק ב-11 בנובמבר 2020. הוא מותג מחדש בהודו בשם Samsung Galaxy M42 5G, וב-1 במאי 2021 הושק בסדרת M. הוא יורשו של סמסונג גלקסי A41.

== מפרט ==
=== חומרה ===
המכשיר מצויד במסך מסוג סופר AMOLED בגודל 6.6 אינץ' וברזולוציית 720×1600 פיקסלים, ביחס רוחב-גובה של 20:9.

המכשיר מופעל על ידי מעבד בעל שמונה ליבות, כאשר 2 מהן פועלות בתדר עבודה של 2.2 ג'יגה הרץ, וה-6 הנותרות פועלות בתדר עבודה של 1.7 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם Snapdragon 750G מתוצרת קוואלקום. למכשיר אחסון פנימי של בנפח 128 ג'יגה בייט, שניתן להרחיבו באמצעות כרטיס מיקרו SDXC עד ל-512 ג'יגה בייט וזיכרון RAM בנפח 4 או 6 או 8 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללה בקיבולת 5000 מיליאמפר-שעה, במתח טעינה מהירה בת 15 וואט. 
במכשיר ישנו סורק טביעות אצבע אופטי בתצוגה.

==== מצלמה ====
המכשיר מצויד במערך בעל ארבעה מצלמות אחוריות, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: חיישן רחב ברזולוציה 48 מגה פיקסל; חיישן אולטרה-רחב בשדה ראייה של 123 מעלות ברזולוציה 8 מגה פיקסל; שני חיישנים נוספים כאשר האחד מיועד לצילום מאקרו, והשני לצילום עומק ברזולוציה 5 מגה פיקסל; המצלמה הקדמית היא חיישן ברזולוציה 20 מגה פיקסל וכמו כן, הממוקמת בחיתוך מסך בצורת U.

=== תוכנה ===
המכשיר הושק כשמותקנת עליו מערכת ההפעלה אנדרואיד 10 בממשק המותאם של סמסונג - One UI 2.5.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טלפונים סלולריים של סמסונג
קטגוריה:מכשירי אנדרואיד
קטגוריה:טלפונים חכמים מסדרת סמסונג גלקסי
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2020
זאזה נאפולי

ולדים ולדימירוביץ' קזנצב (ברוסית: Vladimirovich Kazantsev; נולד ב-14 באפריל 1973), הידוע יותר בשם הבמה זאזה נאפולי (רוסית: Заза Наполи), הוא דמות דראג, זמר, שחקן ואמן פופ רוסי.

== ביוגרפיה ==
=== ראשית חייו ===
ולדים קזנצב נולד ב-14 באפריל 1973 בירובייה, מחוז אלטאי. בשנת 1991 סיים את לימודיו במכללה וקיבל תעודת מורה עבור בית ספר יסודי. לאחר שעבד כשנה אחת בתור מורה, עזב ונכנס למכון התרבותי הממלכתי של מזרח סיביר במחלקה לאמנות תיאטרון בהתמחות בתיאטרון וקולנוע.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

=== קריירת משחק ושירה ===
ב-1997 עבר למוסקבה. לפני שהחל במעברו לבירה, התגורר באולן-אודה ועבד בחברת השידור הממלכתית הכל-רוסית לרדיו וטלוויזיה (VGTRK) המקומית, ניגן בתיאטרון ואירח קונצרטים רשמיים. בשנת 1998 הקים את תיאטרון הקרוס-דרסינג, "Paradise Birds" (ציפורי גן עדן).

ב-2002 שיחק בסרט הפשע "עידן הקרח".

בשנת 2006, השתתף בתור שם הבמה זאזה נאפולי בסדרה "אל תיוולד יפה" ושיחק גם במותחן "גן עדן ארור", הקומדיה "מלכי המשחק", ועוד. בשנת 2007, הפך למגיש הטלוויזיה של התוכנית "Bitch-Love" בערוץ "NTV".

ב-2017 הוציא את אלבום אולפן הבכורה שלו בשם "...Для тебя" שכלל כ-22 רצועות והקליט קליפים לשירים מתוכו "Бабушки", "Давайте выпьем" ו-"Подруга". באותה שנה הוציא את אלבומו השני, "...Это можно", אשר כלל כ-12 רצועות.

בשנת 2020 הוציא לאור את אלבומו השלישי, "Бархатный рай".<ref></ref><ref></ref> באותה שנה היה למנחה תוכנית היוטיוב, "מאחורי זכוכית מגדלת".<ref></ref> שנה לאחר מכן, הוציא את אלבומו הרביעי, "!Улыбнись".

קזנצב הוא הבעלים של מספר פרסים כגון: "Night Life Awards", "Best Club Show" ו-"Silver Galosh".<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== דיסקוגרפיה ==
נאפולי, [[2020]]
{| class="wikitable"
!שנה
!שם
!פורמט
|-
|2017
|"...Для тебя"
|
* פורמט: הורדה דיגיטלית, CD
* חברת תקליטים: "SuperMegaHit.com"
|-
|2017
|"...Это можно"
|
* פורמט: הורדה דיגיטלית, CD
* חברת תקליטים: "SuperMegaHit.com"
|-
|2020
|"Бархатный рай"
|
* פורמט: הורדה דיגיטלית, CD
* חברת תקליטים: "Perpetuum Music"
|-
|2021
|"!Улыбнись"
|
* פורמט: הורדה דיגיטלית, CD
* חברת תקליטים: "Perpetuum Music"
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:להט"ב ברוסיה
קטגוריה:להט"בים רוסים
קטגוריה:אמנים רוסים הידועים בשם במה
קטגוריה:זמרים רוסים
קטגוריה:שחקנים רוסים
קטגוריה:אמנים רוסים
קטגוריה:דראג קווינס
קטגוריה:דראג
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1973
אן לינדה

אן כריסטין לינדה (בשוודית: Ann Christin Linde; נולדה ב-4 בדצמבר 1961) היא פוליטיקאית ודיפלומטית שוודית המשתייכת למפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה, אשר מכהנת כשרת החוץ של שוודיה מאז 7 בספטמבר 2019, ראשית בקבינט השני של לוון, והחל מ-30 בנובמבר 2021 בקבינט של אנדשון. בעלת קריירה פוליטית ענפה בפרלמנט השוודי, בממשלה השוודית, במדינות הנורדיות ובאיחוד האירופי.

==קריירה פוליטית==
לינדה למדה מדע המדינה, סוציולוגיה וכלכלה באוניברסיטת סטוקהולם, ובעלת תואר ראשון במדעי המדינה מ-1994. במהלך שנות ה-90 לינדה עבדה במשרדי ממשלה שונים, בין היתר במשרד לעניינים חברתיים, במשרד ההגנה ובמשרד החוץ השוודי.

בין השנים 2000–2013 הייתה לינדה ראש מערך החוץ של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית השוודית, ובשנים 2013–2014 לינדה כיהנה כראש השלוחה האירופית של המפלגה במפלגת הסוציאליסטים האירופאים בבריסל. כמו כן, עבדה במרכז לשלום ולזכויות אדם על שמו של ראש הממשלה לשעבר אולוף פלמה.

בין 25 במאי 2016 עד 21 בינואר 2019 כיהנה כשרה לענייני האיחוד האירופי (כחלק ממשרד החוץ השוודי), לאחר כשנתיים בהן לא כיהן שר בתפקיד זה, בהן אחריות המשרד הוטלה על שרת החוץ באותה תקופה. לאחר התפטרות מרגוט ולסטרם בספטמבר 2019 מונתה לינדה לשרת החוץ השוודית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פוליטיקאיות שוודיות
קטגוריה:שרי החוץ של שוודיה
קטגוריה:חברי הריקסדאג
קטגוריה:שרות חוץ
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1961
הנוף התרבותי של אוראמאן-אוראמאנט

הנוף התרבותי של אוראמאן/אוראמאנט (באנגלית: Cultural Landscape of Hawraman/Uramanat) הוא אתר המורשת התרבותית המוחשית ה-26 של איראן. הנוף המרוחק וההררי הזה מעיד על התרבות המסורתית של בני הווראמי, שבט כורדי של חקלאים ורועים שמאכלס את האזור מאז 3000 לפני הספירה בערך. הנכס, בלב הרי זגרוס בפרובינציות כורדסתאן וכרמאנשאה לאורך הגבול המערבי של איראן.

הכפרים בחבל אוראמאן ממוקמים בפרובינציות כרמאנשאה וכורדסתאן ההרריים של איראן ובמחוז חלאבג'ה שבכורדיסטן העיראקית. הכפרים ייחודיים במונחים של אדריכלות, אורח חיים ומתודולוגיה חקלאית. הכפרים משולבים בטבע על ידי שילוב חקלאות במדרון תלול. 12 הכפרים הכלולים בנכס ממחישים את התגובות המתפתחות של בני הווראמי למחסור בקרקע הראויה לעיבוד בסביבתם ההררית לאורך אלפי השנים.

==היסטוריה==
העדויות הארכאולוגיות המוקדמות ביותר מראות שהאזור היה מיושב על ידי בני אדם מאז התקופה הפלאוליתית התיכונה (לפני יותר מ-40,000 שנה). עדות זו התגלתה על ידי ארכאולוגים ליד הכפר חג'יג'-אי בוזורג (حجيج بزرگ) ובין הכפרים נאו ואספרז בעמק סירוואן. הממצאים המוקדמים ביותר הללו כוללים כלי אבן שעובדו על ידי ניאנדרטלים או בני אדם מודרניים מוקדמים. עדויות ליישוב פלאוליתי מאוחר התגלו באתר מערה בשם קנאצ'ה בעמק פרדי מאלה. ממצאים ארכאולוגיים אלו נחשפו במהלך תוכנית ההצלה הארכאולוגית של סכר דריאן שערכה מספר עונות של סקרים וחפירות ארכאולוגיות בשטח המאגר שהובילו לגילוי מספר אתרים פלאוליתיים חשובים ואחרים יותר. האתרים העיקריים שנחפרו היו מחסה סלע דראי (התקופה הפלאוליתית התיכונה), מערת קנאצ'ה (התקופה הפלאוליתית העליונה), קבר רוואר (תקופת הברזל), סאר צ'אם (התקופה הכלקוליתית ותקופת הברזל), וברדה מר (המאה ה-19). פרט לאתר רוואר, כל שאר האתרים שנחפרו הוצפו בשנים 2015–2016.
הכתובת של סרגון השני במעבר טאנג-אי ואר ליד הכפר טאנג-אי ואר, מצביעה על כך שהאזור נכבש על ידי אשור במהלך המסעות הצבאיים לתוך הרי זגרוס. כתובת מלכותית זו שייכת לסרגון השני, מלך אשור (721–705 לפנה"ס).
 

מגילות אוראמאן, קבוצה של שלושה מסמכים מהתקופות הסלאוקית והפרתית, נמצאו באזור בשנת 1909. הם התגלו במערה בהר קו-ה סלאן, ליד הכפר שהר אוראמאן, ולאחר מכן נשלחו ללונדון. המסמכים מתוארכים משנת 88/87 לפנה"ס עד 33 לספירה, כאשר שניים כתובים ביוונית ואחד בפרתית. הם מתעדים מכירה של כרם ואדמה נוספת, וכוללים את שמות הבעלים.

==אתר מורשת עולמית==
אתר זה התווסף לרשימת האתרים המועמדים ב-9 באוגוסט 2007, ובמושב ה-44 של ועדת המורשת העולמית של אונסק"ו ב-27 ביולי 2021 התווסף אתר זה לראשונה לרשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו בשם "הנוף התרבותי של אוראמאן/אוראמאנט". ההכרזה מקיפה שני עמקים בשטח כולל של 1,063 קילומטרים רבועים, העמק המזרחי-מרכזי בפרובינציה כורדסתאן והעמק המערבי בפרובינציה כרמאנשאה. בדברי ההסבר להכרזה נאמר:

==הערות שוליים==

קטגוריה:איראן: גאוגרפיה
קטגוריה:פרובינציית כרמאנשאה
קטגוריה:פרובינציית כורדסתאן
קטגוריה:כורדיסטן העיראקית: גאוגרפיה
המשט לזכר הצוללת דקר

המשט השנתי לזכר הצוללת "דקר" - מפגש השייטים עם צוללת מדגם "דולפין"
המשט לזכר לוחמי הצוללת דקר, הוא משט להנצחת זכרם של 69 לוחמי הצוללת שטבעה בשנת 1968. המשט הראשון נערך בשנת 2000 לציון יום השנה למציאת שרידי הצוללת ומתקיים מדי שנה בסמיכות למועד איתור שרידי הצוללת<ref></ref>.

== היסטוריה ==
בתחילת שנת 2000 הזמין חיל הים את המשפחות השכולות להפלגה לאזור נקודת איתורה של הצוללת ולטקס זיכרון ימי שנערך בקרבת מקום, מעל נקודת הימצאה. בעקבות זאת יזמו בני המשפחות את המשט השנתי.

המשט הראשון נערך ביום שישי, 16 ביוני 2000, לציון שנה למציאת הצוללת "דקר". במשט לקחו חלק שייטת הצוללות, בית הספר לקציני ים עכו, מועדוני השיט במפרץ חיפה: מועדון שייטים כרמלים ומועדון השיט עכו, מועדוני שיט בארץ, האגודות הימיות ובתי הספר הימיים. במרכז המשט שטה הצוללת החדשה אח"י לויתן, שמעל סיפונה הושלכו זרי זיכרון. המשט, שנערך בין חיפה לעכו, נפתח במעמד השר לפיתוח אזורי שמעון פרס, ובסיומו נערך טקס חלוקת פרסים ותעודות בבית הספר לקציני ים בעכו.

משט שני לזכר צוללני אח"י דקר התקיים ב-1 ביוני 2001 בהובלת עמותת דולפין ובשותפות של מועדון שייטים כרמל, מועדון שייטים עכו, עמותת ידידי חיל הים, בית הספר לקציני ים עכו, ועד משפחות אח"י דקר ושייטת הצוללות. האירוע התחיל בטקס הנחת זרים מצוללת, והמשיך בשיוט בו נטלו חלק כ-20 סנוניות וכ-50 ספינות מסוגים וגדלים שונים. השיוט כלל הפלגה מפתח נמל חיפה לאורך חוף המפרץ לכיוון בת גלים ומשם לעכו. לרגל האירוע הונפקה מדליה על ידי עמותת דולפין אשר חולקה למשתתפים<ref></ref>, וכך גם בשנים הבאות, מלבד המשט ה-17<ref></ref>. המשט ה-17 התקיים במרינה הרצליה והשתתפו בו כאלף שייטים<ref></ref>.

המשטים ה-21 וה-22 התקיימו במתכונת מצומצמת בשל מגפת הקורונה בישראל<ref></ref>.

== ראו גם ==
* אנדרטת הצוללת אח"י דקר

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אח"י דקר
קטגוריה:צוללות ישראליות
קטגוריה:צה"ל: טקסים
קטגוריה:אירועים להנצחת חללי מערכות ישראל
בית הקברות של פאסי

בית הקברות של פאסי (בצרפתית: Cimetière de Passy) הוא בית קברות בשכונת פאסי, ברובע ה-16 של פריז, צרפת.

== היסטוריה ==
בית הקברות של פאסי עם [[מגדל אייפל ברקע]]
בית הקברות הנוכחי החליף את בית הקברות הקודם (L'ancien Cimetière communal de Passy, שמוקם ברחוב לקן) שנסגר בשנת 1820.

בתחילת המאה ה-19, לפי הוראתו של נפוליאון, כול בתי הקברות בפריז יסגרו ויוחלפו בכמה בתי קברות גדולים יותר, וחדשים יותר, שיוקמו מחוץ לבירה. בית הקברות של מונמארטר נבנה בצפון, פר לשז נבנה במזרח, בית הקברות מונפרנאס נבנה בדרום. בית הקברות של פאסי היה תוספת מאוחרת יותר אולם הוא נבנה בהוראת אותו צו.

הכניסה הנוכחית של בית הקברות נבנתה בשנת 1934, ועוצבה על ידי רנה ברגר. חומת השמירה של בית הקברות מעוטרת בתבליט שעוצב על ידי לואי ג'אנטיאל. התבליט מנציח את החיילים שנפלו במלחמת העולם הראשונה.

== הערות ==
נפתח ב-1820 ברובע המגורים והמסחר היוקרתי בגדה הימנית ליד השאנז אליזה, ב-1874 בית הקברות של פאסי הקטן הפך לנקרופוליס של האריסטוקרטיה הפריזאית.

בית הקברות מוסתר על ידי סבך עצי ערמון.

מגדל אייפל מתנשא מעל בית הקברות וניתן לראותו מרוב חלקי בית הקברות.

== אישים חשובים הקבורים בבית הקברות של פאסי ==
* באו דאי (1919–1997), הקיסר האחרון של וייטנאם
* נטאלי קליפורד בארני (1876–1972), סופרת ומשוררת אמריקאית ידועה, בעלת סלון ספרותי ואשת חברה לסבית של הבל אפוק.
* ז'אן-לואי בארו (1910–1994), שחקן ובמאי; קבור עם אשתו, השחקנית מדלין רנו.
* מריה קונסטנטינובנה בשקירצבה (1858–1884), אמנית רוסיה, מפורסמת בשל יומנה האישי.
* טריסטאן ברנאר (1866–1947), מחזאי ומשורר יהודי-צרפתי.
* מרסל דאסו (1892–1986), תעשיין מטוסים יהודי-צרפתי.
* קלוד דביסי (1862–1918), מלחין צרפתי.
* אנרי פרמן (1874–1958), חלוץ תעופה אנגלי-צרפתי.
* אדגר פור (1908–1988), פוליטיקאי צרפתי.
* גבריאל פורה (1845–1924), מלחין צרפתי.
* פרננדל (1903–1971), שחקן קולנוע ותיאטרון צרפתי.
* מוריס גמלן (1872–1958), מפקד צבא צרפת בתחילת מלחמת העולם השנייה.
* קונסטנטין וירג'יל גאורגיו (1916–1992), סופר עיתונאי וכומר רומני.
* ז'אן ז'ירודו (1882–1944), סופר, מחזאי ודיפלומט צרפתי.
* הובר דה ז'יבנשי (1927–2018), מעצב אופנה צרפתי.

==קישורים חיצוניים==

* כתבה [https://www.paristhroughthelens.com/?p=7325 בית קברות פאסי] באתר [https://www.paristhroughthelens.com/ פריז וצרפת דרך העדשה]

קטגוריה:פריז: בתי קברות
*
נוקיה 5.3

נוקיה 5.3 (באנגלית: Nokia 5.3) הוא טלפון חכם מבוסס אנדרואיד, המיוצר על ידי פוקסקון, ופותח על ידי HMD. הוא הוכרז ב-19 במרץ 2020. הוא יורשו של נוקיה 5.1, ונוקיה 5.1 פלוס.<ref></ref>

== עיצוב ==
המכשיר שוקל 185 גרם, עוביו 8.5 מ"מ, גובהו 164.3 מ"מ, ורוחבו 76.6 מ"מ. מסך המגע מכסה את רוב שטחו של המכשיר, פרט למצלמה הקדמית שמשתלבת בחלקו העליון, ולמרווח מפלסטיק בתחתית המכשיר עליו חרוט הלוגו של נוקיה. כמו כן, בצידו השמאלי של המכשיר קיים לחצן ייעודי עבור הפעלת העוזר החכם של גוגל.<ref></ref>

== מפרט ==
=== חומרה ===
המכשיר מצויד במסך מסוג מסוג "IPS LCD", בגודל 6.55 אינץ' וברזולוציית 720×1600 פיקסלים, ביחס רוחב-גובה של 20:9.<ref></ref>

המכשיר מופעל על ידי מעבד מתומן ליבות, כאשר 4 מהן פועלות בתדר עבודה של 2 ג'יגה הרץ וה-4 הנותרות פועלות בתדר עבודה של 1.8 ג'יגה הרץ. במכשיר ישנה מערכת על שבב מדגם 665 System-on-Chip מתוצרת קוואלקום. האחסון הפנימי של המכשיר הוא בנפח 64GB, ונפח האחסון ניתן להרחבה באמצעות כרטיס MicroSD עד ל-512 ג'יגה בייט. למכשיר יש זיכרון RAM שהוא בנפח 3, 4 או 6 ג'יגה בייט. כמו כן, המכשיר מופעל על ידי סוללה בקיבולת 4000 מיליאמפר-שעה, שאינה ניתנת להסרה. המכשיר תומך בכרטיסי סים מסוג NanoSIM.<ref></ref><ref></ref>

==== מצלמה ====
המכשיר מצויד במערך בעל ארבעה מצלמות אחוריות, ומצלמה אחת קדמית, הכולל: מצלמה רחבה ברזולוציה 13 מגה פיקסל; מצלמה אולטרה רחבה בשדה ראייה של 123 מעלות ברזולוציה 5 מגה פיקסל; שתי מצלמות נוספות כאשר האחת מיועדת לצילום מאקרו, והשנייה לצילום עומק ברזולוציה 2 מגה פיקסל; וכן מצלמה קדמית בזווית רחבה ברזולוציה 8 מגה פיקסל.<ref></ref>

=== תוכנה ===
המכשיר הושק כשמותקנת עליו מערכת ההפעלה אנדרואיד 10, וניתן לשדרגו לגרסה אנדרואיד 11.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2020
קטגוריה:טלפונים סלולריים של נוקיה
The A.V. Club

The A.V. Club הוא עיתון מקוון אמריקאי, ואתר בידור הכולל ביקורות, ראיונות ומאמרים העוסקים בנושאים כדוגמת: סרטים, מוזיקה, טלוויזיה, ספרים, משחקים ואלמנטים אחרים של התרבות הפופולרית. The A.V. Club נוסד בשנת 1993 כתוספת ל-The Onion. במרוצת השנים הפך The A.V. Club לפופולרי יותר מאשר The Onion.

בשנת 2005, לאחר שינוי מהותי באתר האינטרנט של The A.V. Club, הוא הפך לפופולרי יותר מ-The Onion ולאחד מאתרי המוזיקה הפופולריים ביותר באותה העת. בניגוד ל-The Onion, The A.V. Club ואתרים אחרים בבעלות G/O Media אינם סאטיריים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שיקגו: תרבות
קטגוריה:אתרי אינטרנט אמריקאיים
קטגוריה:אתרי חדשות
המשרד לשיתוף פעולה נורדי (שוודיה)

המשרד לשיתוף פעולה נורדי (בשוודית: Minister för nordiskt samarebte) הוא המשרד הממשלתי האמון על יחסי החוץ של שוודיה עם המדינות הנורדיות (דנמרק, נורווגיה, פינלנד ואיסלנד), אשר לכל אחת מהן משרד מקביל בממשלותיהן, ופועל מתוך משרד החוץ השוודי. כיום (2021) מכהנת בתפקיד אנה הלברי. המשרד הוקם לראשונה ב-1970, בתקופת ממשלתו הראשונה של אולוף פלמה.

==שרי שיתוף פעולה נורדי במאה ה-21==
{| class="wikitable" style="text-align:center;" align="center" width="70%""
! rowspan="2"| שם
! rowspan="2" colspan="2" |סיעה
! colspan="3" |תקופת כהונה
! rowspan="2"| ממשלה
|-
! התחלת כהונה
! סוף כהונה
! משך כהונה
|-
| לב פגרוצקי
| rowspan="2" style="background:#AD0101" |
| rowspan="2"| המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה
| 7 באוקטובר 1998
| 21 באוקטובר 2002
| 
| rowspan="2"| ממשלת פרסון
|-
| ברית אנדנור
| 21 באוקטובר 2002
| 6 באוקטובר 2004
| 
|-
| כריסטינה הוסמארק פהשון
| rowspan="2" style="background:#1F5AA5" |
| rowspan="2"| מפלגת המתונים
| 6 באוקטובר 2006
| 5 באוקטובר 2010
| 
| rowspan="2"| ממשלת ריינפלט
|-
| אווה ביורלין
| 5 באוקטובר 2010
| 3 באוקטובר 2014
| 
|-
| קריסטינה פשון
| rowspan="5" style="background:#AD0101" |
| rowspan="5"| המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה
| 3 באוקטובר 2014
| 25 במאי 2016
| 
| rowspan="4"| ממשלת לוון
|-
| מרגוט ולסטרם
| 25 במאי 2016
| 21 בינואר 2019
| 
|-
| אן לינדה
| 21 בינואר 2019
| 10 בספטמבר 2019
| 
|-
| rowspan="2"|אנה הלברי
| rowspan="2"| 10 בספטמבר 2019
| rowspan="2"|מכהנת
| rowspan="2"|
|-
| ממשלת אנדשון
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:משרדי ממשלת שוודיה
קטגוריה:שוודיה: יחסי חוץ
קטגוריה:יחסי דנמרק–שוודיה
קטגוריה:יחסי נורווגיה–שוודיה
קטגוריה:יחסי פינלנד–שוודיה
קטגוריה:משרדי חוץ
טאראס בולבה

טאראס בולבה הוא רומן מאת ניקולאי גוגול.

גוגול כתב את הרומן לראשונה ב-1835. הוא מתבסס על עובדות היסטוריות של המלחמות בין העות'מאנים, הקוזאקים והפולנים בסוף המאה ה-16. הדמויות בספר הן ספרותיות, פרי דמיונו של גוגול. המהדורה הראשונה הייתה פרו אוקראינית ובלחץ השלטונות הרוסים הוא פרסם גרסה שנייה ב-1841 עם מוטיבים רוסים לאומיים.

הפולנים בזו לקוזקים וראו בהם עם נחות שיודע רק ללחום. השנאה ביניהם הייתה גם דתית, הפולנים היו קתולים והקוזאקים היו אורתודוקסים. הקוזאקים ראו ביהודים משתפי פעולה עם הפולנים וערכו פוגרומים נוראים בהם.

== עיבודים ויצירות על שם הרומן ==
ב-1924 הופק סרט אילם גרמני בשם "טאראס בולבה", ב-1962 יצא לאקרנים סרט אמריקני באותו שם, וב-2009 הופק על ידי ערוץ רוסיה-1 הסרט "טאראס בולבה".

המלחין האוקראיני מיקולה ליסנקו חיבר אופרה בשם "טאראס בולבה" ב-1924 והמלחין הצ'כי לאוש יאנאצ'ק חיבר רפסודיה בשם "טאראס בולבה".

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ספרי ניקולאי גוגול
חבורת תומפסון

בתורת החבורות, חבורת תומפסון היא חבורה של העתקות שומרות כיוון וליניאריות למקוטעין של קטע היחידה, המדגימה מספר תופעות מעניינות.

== הגדרה ==
מסמנים ב-<math>\operatorname{PL}^+[0,1]</math> את חבורת ההומיאומורפיזמים שומרי הכיוון הליניאריים למקוטעין של קטע היחידה. חבורת תומפסון היא תת-החבורה של <math>\operatorname{PL}^+[0,1]</math> הכוללת את ההעתקות שנקודות הקצה של הקטעים הליניאריים שלהן הן מספרים דיאדיים, והשיפועים של הקטעים האלה הם חזקות (חיוביות או שליליות) של 2.

== תכונות ==

לחבורת תומפסון יש הצגה סופית, עם יוצרים a,b, והיחסים <math>[ab^{-1},a^{-1}ba] = [ab^{-1}, a^{-2}ba^2] = 1
</math>. היא אינה מקיימת אף זהות, אך גם אינה מכילה תת-חבורה (לא אבלית) חופשית. היא בעלת ממד קוהומולוגי אינסופי. השאלה האם חבורת תומפסון היא חבורה אמנבילית עודנה פתוחה.

קטגוריה:תורת החבורות
מסיב קראדוק

מפת רכס סנטינל
מסיב קראדוק או מסיב קרדוק (באנגלית: Craddock Massif) הוא מסיב ברכס סנטינל בהרי אלזוורת', בארץ אלזוורת', באזור מערב אנטארקטיקה שבאנטארקטיקה.

המסיב ממוקם בצידו הדרום-מזרחי של מסיב וינסון, בין אוכף האמר לאוכף קארנייר. אוכף האמר מקשר בין מסיב קארדוק לבין מסיב וינסון; אוכף קארנייר מקשר את מסיב קראדוק לדרום רכס סנטינל.

הנקודה הגבוהה ביותר של מסיב קראדוק היא הר רטפורד, שגובה פסגתו 4,477 מטרים מעל פני הים.

הרים עיקריים נוספים במסיב קראדוק הם שיא בוגואנו, פסגת ראדה, והר קראדוק.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי המסיב ===

המסיב התגלה וצולם מהאוויר ב-23 בנובמבר 1935, על ידי לינקולן אלזוורת'.

רכס סנטינל כולו (ובו מסיב קראדוק), מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בהתבסס על צילומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1958– 1961.

=== מקור השם ===

בשנת 1965 הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים נתנה למסיב את השם "הר קראדוק" ("Mount Craddock").

במפות מאוחרות יוצר הגבילו את השם לפסגה הדרומית ביותר של המסיב (הוא הר קראדוק).

בשנת 2006 נתנה הוועדה למסיב כולו את השם הנוכחי ("מסיב קראדוק"), והשם "הר קראדוק" נותר כשמה של הפסגה הדרומית ביותר.

המסיב (וההר) נקראים על שמו של ג'י. קמפבל קראדוק ( J. Campbell Craddock) שהוביל את משלחת החקר של אוניברסיטת מינסוטה (שנערכה בין השנים 1963–1962, וערכה סקרים קרטוגרפיים, ובדיקות גאולוגיות ברכס סנטינל וברכס הריטג' שבהרי אלזוורת').

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Damien Gildea, [https://books.google.co.il/books?id=c7HtBgAAQBAJ&pg=PT53&lpg=PT53&dq=%22Craddock+Massif%22+Antarctica&source=bl&ots=CaBew9XC2a&sig=ACfU3U2RFibEZwC5nRG4rG0Bq8Bs1GoWgw&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwi68rj0l8X0AhXSasAKHcRZBPA4PBDoAXoECBIQAw#v=onepage&q=%22Craddock%20Massif%22%20Antarctica&f=false Ellsworth Moutains - Mountaineering in Antarctica: Travel Guide]</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20210602231251/https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:18839 מסיב קראדוק] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=18247&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR מסיב קראדוק] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.mountain-forecast.com/peaks/Craddock-Massif/forecasts/4477 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח (לפי גבהים) עבור מסיב קראדוק]

== הערות שוליים ==

קראדוק
קראדוק
קראדוק
אקווה סקיוריטי סופטוור

אקווה סקיוריטי סופטוור בע"מ, המוכרת במותג Aqua Security, היא חברת תוכנה ישראלית העוסקת באבטחת מידע למחשוב ענן.

==היסטוריה==
החברה הוקמה בספטמבר 2015 על ידי דרור דוידוף (מנכ"ל החברה) ואמיר ג'רבי (CTO). בנובמבר 2021 העסיקה החברה יותר מ-350 עובדים, כמחציתם בישראל. החברה עוסקת באבטחת מידע למחשוב ענן, בין השאר בקונטיינרים ובארכיטקטורת Serverless .

בנובמבר 2021 רכשה החברה את חברת ההזנק הישראלית ארגוןסק, העוסקת באבטחת שרשרת האספקה של פיתוח תוכנה.

===גיוס הון===
בשלב הסיד גייסה החברה 4.5 מיליון דולר מ-TLV Partners ומשלמה קרמר. בספטמבר 2016 גייסה החברה 9 מיליון דולר. בספטמבר 2017 גייסה החברה 25 מיליון דולר. באפריל 2019 גייסה החברה 62 מיליון דולר. במאי 2020 גייסה החברה 30 מיליון דולר. במרץ 2021 גייסה החברה 135 מיליון דולר לפי שווי של יותר ממיליארד דולר, ובכך הפכה לחד-קרן.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות אבטחת מחשבים ישראליות
קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:חברות חד קרן ישראליות
קטגוריה:רמת גן: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2015
רזינה (מולדובה)

רזינה (ברומנית: Rezina) היא עיר בראיון רזינה, ברפובליקה מולדובה, על הגדה הימנית של הדניסטר, במרחק 98 קילומטרים מקישינב.

רזינה היא עיר תעשייתית והמפעל הגדול ביותר בה הוא מפעל המלט Lafarge Ciment Moldova. ב-2014 חיו ברזינה 11,032 תושבים. שם המקום מוזכר לראשונה ככפר במסמך מפברואר 1495. היישוב קיבל סטטוס של עיר באוגוסט 1940.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מולדובה: ערים
ג'יימי פלאטרס

ג'יימי פלאטרס (באנגלית: Jamie Flatters; נולד ב-7 ביולי 2000) הוא שחקן, במאי ותסריטאי אנגלי.

==ביוגרפיה==
פלאטרס נולד בלונדון, אנגליה ב-7 ביולי 2000.

==קריירה==
פלאטרס החל את קריירת המשחק שלו בשנת 2016, כאשר גילם את קירן במיני-סדרה 'Flat TV'. שנה לפני כן, הוא השתתף בתוכנית 'Speak Out Challenge' של ג'ק פצ'י. בעקבות השתתפותו בתוכנית זכה בכמה תפקידי משחק.

בין השנים 2015–2016 שיחק בקומדיית המצבים הבריטית "So Awkward".

בשנת 2017 ביים את הסרט הקצר "Men". באותה שנה החל לשחק בתפקיד חוזר בסדרה "שקרן שקרנית".

בשנת 2018 ביים את הסרט התיעודי הקצר ", Good Trouble : What if the Suit Chokes?, אודות מבוגרים צעירים המנסים למצוא את קולם בחברה.

בשנת 2019 שיחק בסרט הקצר "Silence" שהוצג בפסטיבל הבינלאומי לקולנוע בבהאמה.

בשנת 2020 שיחק בתפקיד ראשי בסרט "הקרב הנשכח". בשנת 2021 שיחק במיני-סדרה "Close to Me".

בשנת 2022 שיחק פלאטרס בסרטו של ג'יימס קמרון "אווטאר: דרכם של המים", המשכון של סרט שובר הקופות "אווטאר" מ-2009. הוא ישוב לתפקידו גם בסרטי ההמשך "אווטאר 3" ו"אווטאר 4". כמו כן שיחק בסרט "בית הספר לטוב ולרע" שייצא אף הוא בשנת 2022.

== פילמוגרפיה ==

=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2017
|Man
|
----
|סרט קצר; במאי
|-
|2020
|הקרב הנשכח
|ויליאם סינקלייר
|
|-
| rowspan="3" |2022
|These Spinning Straight Lines
|
----
|סרט קצר; במאי, תסריטאי ומפיק
|-
|בית הספר לטוב ולרע
|טדרוס
|
|-
|אווטאר: דרכם של המים
| rowspan="2" |ד"ר איאן גארווין
|
|-
|2024
|אווטאר 3
|
|-
|TBA
|Black Dog
|
|גם תסריטאי ומפיק
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
|2015–2016
|So Awkward
|מאט פורניש
|תפקיד ראשי (עונות 2-1); 25 פרקים
|-
|2016
|Flat TV
|קירן
|מיני-סדרה
|-
|2017–2020
|שקרן שקרנית
|לוק ארלהאם
|10 פרקים
|-
|2021
|להתחבר מחדש
|אוון
|מיני-סדרה
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:במאי קולנוע בריטים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע בריטים
קטגוריה:מפיקי קולנוע בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-2000
Sunshine

"Sunshine" הוא סינגל של הזמר הבריטי, ליאם פיין, כשיר הנושא של הסרט הבאג של רון. השיר יצא, על ידי 20th Century Studios, קפיטול רקורדס והמפסטון רקורדס, ב-27 באוגוסט 2021.

נכון לדצמבר 2021, הסינגל הושמע למעלה מ-8 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ יצא לראשונה בערוץ היוטיוב של ליאם פיין ב-27 באוגוסט 2021. נכון לדצמבר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-2.9 מיליון פעמים פעמים.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
!אזור
!תאריך
!פורמט
!חברת תקליטים
|-
! scope="row" |עולמי
|27 באוגוסט 2021
|הורדה דיגיטלית, הזרמת מוזיקה
|20th Century Studios, קפיטול רקורדס, המפסטון רקורדס
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי ליאם פיין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:שירים על השמש
קהילת יהודי וולוס

קהילת יהודי וולוס שביוון היא קהילה עתיקה של יהודי יוון, שמתקיימת מימי החשמונאים עד היום, ברצף, מלבד בימי השואה, שהקהילה ברחה לחצי האי פליון.

==תולדות הקהילה ==
הקהילה היהודית בעיר וולוס שביוון, היא קהילה עתיקה שהחלה את התיישבותה עוד בימי החשמונאים. ב ההתיישבות היהודית בעיר מנתה כ-400 משפחות יהודיות.
בדעיכתה של האימפריה העות'מאנית הגרו יהודים רבים מהעיר לארצות אחרות כמו סלוניקי, איסטנבול וארץ ישראל בעקבות משבר כלכלי וסכסוכים אזוריים. במאה ה-19 לא גרו הרבה משפחות בעיר וולוס, ולאחר מלחמת העצמאות היוונית הגיעו עוד משפחות להתיישב בעיר. בזמן מלחמת העולם השנייה העיר וולוס מנתה 882 יהודים בקהילה ולאחר שהנאצים רדפו אחריהם חזרו כ-300 יהודים לעיר לשקם את הקהילה.

==אישיים מרכזיים בתולדות הקהילה==

בשנים 1892–1955, עמד בראשותה של הקהילה היהודית רב הקהילה משה שמעון פסח. הרב ביסס את מעמד הקהילה היהודית בעיר והקים מוסדות שקשורים לזרם היהודי כמו בתי כנסת, ישיבה וסייע לרווחת בניה שסבלו מבעיה כלכלית קשה. אשתו ושני בניו של הרב נספו במחנות ההשמדה. העשייה של הרב פסח לא תמה, בתבונתו הוא הצליח לעכב את גזר הדין של הנאצים במספר ימים והוביל את יהודי העיר אל מחוצה לה, בתמיכת התושבים היוונים.<ref name=":1"></ref>

בתקופת מלחמת העולם השנייה ניצלו משפחת חכים על ידי בני זוג מקומיים בשם מריה ואפוסטולוס ווליוטיס בכך שהסתירו אותם בבית אריזה שברשותם. מריה ואפוסטולוס ווליוטיס הוכרו בשנת 2016 כחסידי אומות העולם.

==מוסדות מרכזיים בקהילה==
הרב משה שמעון פסח הקים ב-1894 ישיבה לאנשי הקהילה שסבלו מבעיות כלכליות. בשנת 1864 הוקם בעיר בית ספר יהודי וב-1865 הוקם בית הכנסת של הקהילה. בנוסף, בשנות ה-30 הוקמו אגודות נוער וספורט.

אחרי מלחמת העולם השנייה הרב חזר לעיר ועסק בשיקום מוסדות יהודיים.

==גורל יהודי הקהילה בשואה==
בתחילת מלחמת העולם השנייה הייתה העיר וולוס בשליטת האיטלקים. בשנת 1943 האיטלקים נכנעו לגרמנים הנאצים והם רדפו אחרי הקהילה היהודית בעיר. רובו המוחלט של יהודי העיר (746 מתוך 882), נמלטו לכפרי הסביבה והוסתרו על ידי מקומיים. שאר הקהילה (136) שלא הצליחו להימלט נתפסו על ידי הגרמנים הנאצים ובסופו של דבר נשלחו ב-1944 עם יהודי העיר לאריסה אל מחנות ההשמדה טרבלינקה ואושוויץ.

==לאחר השואה==
אחרי מלחמת העולם השנייה חזרו לעיר כ-300 יהודים כולל רב הקהילה ושיקמו את המוסדות הקהילתיים שלהם אשר נפגעו.

לזכרם של היהודים הנרצחים בשואה, הקימו במרכז העיר אנדרטה לזכרם.<ref name=":0"></ref>

==קישורים חיצוניים==
* [https://greenwin.kkl.org.il/features/holidays/holocaust_day/rabi-pesach/ אתר על הרב פסח], רב הקהילה בתקופת השואה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהדות יוון
Hear Me Say

"Hear Me Say" הוא סינגל של הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי האנגלי, ג'ונאס בלו, והזמרת השוודית, ליאון, שיצא, על ידי פוזיטיביה רקורדס, ב-28 במאי 2021. השיר נכתב על ידי דניאל ג'יימס, דייוויד ברוק, ליאון, לאה הייווד, מיה מיה, רוב אלמור וג'ונאס בלו, והופק על ידי ג'ונאס בלו.<ref></ref>

נכון לאפריל 2024, השיר הושמע למעלה מ-92 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== ביקורת ==
האתר Popjuice הגיב כי השיר "בטוח יתנגן במסיבות בכל מקום, מאחר שהסגרים מתחילות לאט לאט להתגבר ברחבי העולם".<ref></ref> רייצ'ל המרמולר, מ-Earmilk, אמרה כי: "הקול והאיכות של המסלול מרגישים כמו בבית, [והופך ל]לחן בחירה לקבל את פני הקיץ".<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הלירי יצא, בערוץ היוטיוב של ג'ונאס בלו, ב-28 במאי 2021. נכון לדצמבר 2021, הווידאו קליפ הלירי נצפה למעלה מ-1.5 מיליון פעמים.<ref></ref>

הווידאו קליפ, שבוים על ידי אלכס ניקולסון, וצולם במקסיקו, יצא, בערוץ היוטיוב של ג'ונאס בלו, ב-2 ביולי 2021.<ref></ref><ref></ref> נכון לדצמבר 2021, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-1.3 מיליון פעמים.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי ג'ונאס בלו
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ג'ונאס בלו
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס
קולין בשחור ולבן

קולין בשחור ולבן היא סדרת דרמה בדיונית אמריקאית בת שישה פרקים שעלתה לראשונה בנטפליקס ב-29 באוקטובר 2021.<ref></ref> לפני הקרנת הבכורה של הסדרה, פרק הפיילוט זכה להקרנה מקדימה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טורונטו 2021 . <ref></ref>

== רקע ==
הסדרה נכתבה בהשראת שנות גיל ההתבגרות של האתלט קולין קפרניק והחוויות שהובילו אותו להיות אקטיביסט. <ref></ref>

== דמויות וליהוק ==
* קולין קפרניק בתור מספר (קול)<ref name="Cast"></ref>
* ג'יידן מייקל בתור קולין קפרניק<ref name="Cast" />
* מרי לואיז פרקר בתור תרזה קפרניק<ref name="Cast" />
* ניק אופרמן בתור ריק קפרניק<ref name="Cast" />
* מייס קורונל בתור ג'ייק

== ביקורות ==
באתר דירוג ההמונים Rotten Tomatoes קיבלה הסדרה מן 25 מבקרים דירוג ממוצע של 6.9 מתוך 10. מבקרי האתר הסכימו פה אחד כי "הפורמט המגושם ויכולת סיפור הסיפורים של הסדרה קולין בשחור ולבן ללא ספק לוקה בחסר, אך הסדרה קולעת למטרה ומעבירה את המציאות שבה גדל קולין בצורה נאמנה ומרגשת." האתר Metacritic, אשר דירוגיו מבוססים על שיטה של ממוצע משוקלל, העניקה לסדרה ציון של 70 מתוך 100 על סמך 17 מבקרים, ציון שלרוב מצביע על "דעות חיוביות בדרך כלל".

קריסטן בולדווין מ- Entertainment Weekly העניקה לסדרה את הדירוג B ותיארה את הסדרה כ"תיאור לא מאוזן אך משכיל של התבגרותו של הספורטאי הצעיר, שגדל כילד דו-גזעי שגדל בעולם לבן בעיקרו". <ref></ref> 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
Sexual

"Sexual" (יצא גם בגרסה מצונזרת בשם "Sensual"<ref name="bbcsens123"></ref>) הוא סינגל של צמד המפיקים השוודים, נייקד , בשיתוף פעולה עם הזמרת-יוצרת הבריטית, דיו.<ref></ref> השיר יצא, על ידי נייקד קולקטיב, קזבלנקה רקורדס, פולידור רקורדס וריפבליק רקורדס, ב-26 באוגוסט 2016.<ref></ref><ref></ref>

נכון לדצמבר 2021, השיר הושמע למעלה מ-371 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== ביקורת ==
מייק ואס, מ-Idolator, תיאר את השיר כ"להיט עתידי" וטען שהשירה של דיו נשמעה כמו "קיארה [אם היא] לקחה חופן של כדורי שמחה".<ref name="idol123"></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|3× פלטינה
|210,000
|-
!בלגיה (BEA)
|זהב
|10,000
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|זהב
|45,000
|-
!צרפת (SNEP)
|פלטינה
|133,333
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|200,000
|-
!איטליה (FIMI)
|זהב
|25,000
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|פלטינה
|30,000
|-
!נורווגיה (IFPI Norway)
|פלטינה
|40,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|2× פלטינה
|1,200,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable sortable plainrowheaders"
! scope="col" |מדינה
! scope="col" |תאריך
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |חברת תקליטים
! class="unsortable" scope="col" |הערות
|-
! scope="row" |עולמי
| 26 באוגוסט 2016
| הורדה דיגיטלית
|פולידור רקורדס
|<ref>Various releases for digital single of "Once in a While":
</ref>
|-
! scope="row" |איטליה
| 2 בספטמבר 2016
| להיט רדיו עכשווי
|יוניברסל מיוזיק גרופ
|<ref></ref>
|-
! scope="row" | ארצות הברית
| 8 בנובמבר 2016
| רדיו קצבי עכשווי
|ריפבליק רקורדס
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2016
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על מיניות
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת ריפבליק רקורדס