סוזן אדל גרינפילד, הברונית גרינפילד

סוזן אדל גרינפילד, הברונית גרינפילד (באנגלית: Susan Adele Greenfield; נולדה ב-1 באוקטובר 1950) CBE,FRCP<ref name=":2" /> היא מדענית בריטית, סופרת, מרצה וחברת בית הלורדים (מאז 2001). המחקר שלה התמקד בטיפול במחלת פרקינסון ובמחלת אלצהיימר. גרינפילד מתעניינת גם במדעי המוח של התודעה ובהשפעת הטכנולוגיה על המוח.

גרינפילד הוא עמיתת מחקר בכירה במכללת לינקולן, אוקספורד והייתה פרופסור לפרמקולוגיה סינפטית.

== ביוגרפיה ==
אימה של גרינפילד, דוריס (לבית ת'ורפ), הייתה רקדנית נוצריה, ואביה, רג'ינלד מאייר גרינפילד, היה חשמלאי, בנו של מהגר יהודי דובר יידיש מאוסטריה. סבתותיה מעולם לא דיברו ביניהן והיא אמרה עליהן, "הדעה הקדומה הייתה קולנית באותה מידה משני הצדדים"<ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref>. בילדותה נהגה לענוד על צווארה שרשרת ועליה צלב ומגן דוד<ref name=":0"></ref>.

גרינפילד למדה בבית הספר גודולפין ולטימר, שם למדה לטינית, יוונית, היסטוריה של העת העתיקה, ומתמטיקה ברמה הגבוהה ביותר. הראשונה במשפחתה הקרובה שלמדה באוניברסיטה. היא התקבלה בתחילה למכללת סנט הילדה כדי ללמוד פילוסופיה ופסיכולוגיה, אך שינתה מסלול וסיימה תואר ראשון בפסיכולוגיה ניסויית<ref name=":3"></ref><ref name=":2" />. כחוקרת בכירה בסנט יו קולג', אוקספורד<ref></ref>. היא השלימה את תואר ה-DPhil שלה בשנת 1977 תחת פיקוחו של אנתוני דייוויד סמית', על מקורות האצטילכולין אסטראז בנוזל השדרה<ref></ref>. לאחר מכן, קיבלה מלגת מחקר זוטר בגרין קולג', אוקספורד, בין השנים 1981 ל-1984<ref name=":2" />.

גרינפילד הייתה נשואה לפרופסור פיטר אטקינס מאוניברסיטת אוקספורד משנת 1991 ועד גירושיהם בשנת 2005.

== קריירה ==
מחקרה של גרינפילד מתמקד בפיזיולוגיה של המוח, במיוחד במנגנוני המוח של מחלות פרקינסון ואלצהיימר. היא ידועה גם בתפקידה בהפיכת המדע לפופולרי. גרינפילד כתבה מספר ספרים על המוח, נותנת הרצאות פומביות באופן קבוע ומופיעה ברדיו ובטלוויזיה<ref name=":2" />. מאז 1976, פרסמה גרינפילד כ-200 מאמרים ב-peer-reviewed journals, כולל מחקרים על מנגנוני מוח המעורבים בהתמכרות ותגמול<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>, הקשורים למערכות דופמין ונוירו כימיקלים אחרים<ref></ref><ref name=":4"></ref>. היא חקרה את מנגנוני המוח העומדים בבסיס הפרעת קשב וריכוז (ADHD)<ref></ref><ref name=":4" /> וכן את ההשפעה של העשרה סביבתית<ref></ref>. בשנת 1994, הייתה האישה הראשונה שהרצתה ב-Royal Institution Christmas Lectures, אז בחסות ה-BBC<ref name=":0" />. הרצאותיה נקראו "מסע למרכז המוח"<ref></ref>. היא האישה הראשונה שמונתה למנהלת "המוסד המלכותי" (Royal Institution of Great Britain) בשנת 1998<ref></ref><ref name=":0" />. בשנת 2010 בוטל התפקיד<ref name=":5"></ref>. "המוסד המלכותי" נקלע למשבר פיננסי בעקבות תוכנית פיתוח של 22 מיליון ליש"ט בראשות גרינפילד והדירקטוריון. הפרויקט הסתיים בחובות של 3 מיליון ליש"ט<ref></ref><ref name=":5" />. בהמשך, הודיעה גרינפילד שהיא תיקח את מעסיקיה לבית דין לעבודה ותביעתה תכלול אפליה<ref></ref>. התיק הוכרע מחוץ לבית המשפט.

שני התפקידים העיקריים של גרינפילד באוקספורד היו עמיתת הדרכה ברפואה, בלינקולן קולג' אוקספורד, ופרופסור לפרמקולוגיה סינפטית<ref name=":0" />. בין 1995 ל-1999, היא נתנה הרצאות פומביות כפרופסור של גרשם לפיזיקה בלונדון. גרינפילד הייתה ההוגה במעון (Thinker in Residence) בעיר אדלייד, אוסטרליה, בשנים 2004 ו-2005<ref></ref>. כתוצאה מהמלצותיה, ראש ממשלת דרום אוסטרליה, מייק רן, התחייב למימון גדול, בגיבוי של ממשלות המדינה והממשלות הפדרליות והמגזר הפרטי, להקים את המוסד המלכותי של אוסטרליה ואת מרכז מדיה המדע האוסטרלי באדלייד<ref></ref>. בין השנים 2005 ל-2013 הייתה קנצלרית אוניברסיטת Heriot-Watt באדינבורו<ref></ref>. גרינפלד חקרה את הרלוונטיות של ידע במדעי המוח לחינוך והשתמשה בביטוי "שינוי תודעתי"<ref></ref>, מונח גג הדומה ל"שינויי אקלים", המקיף נושאים מגוונים המעורבים בהשפעה של הסביבה של המאה ה-21 על המוח<ref></ref>. כיום, גרינפילד היא פרופ' אמריטוס של אוניברסיטת אוקספורד<ref name=":6"></ref>.

גרינפלד השיקה שלוש חברות סטארט-אפ אקדמיות, בשם Synaptica, BrainBoost ו-Neurodiagnostics, כולן עוסקות בהיבטים של מחלת אלצהיימר<ref name=":2" />. בשנת 2013 היא הקימה את חברת הביוטק Neuro-bio Ltd, בה היא משמשת מנכ"לית. החברה מפתחת בדיקות אבחון ותרופות לטיפול במחלת אלצהיימר<ref name=":0" />. החברה מצאה שניתן לבקע את קצה ה-C של אצטילכולין אסטראז וכי הפפטיד שנוצר יכול להרוג נוירונים<ref></ref>; החברה גם גילתה שאנלוג פפטיד מחזורי יכול למנוע את המוות הנוירוני הזה. החברה גייסה כ-4 מיליון דולר בשנת 2017<ref></ref>.

== הקשר לישראל ==
ב-1969 הייתה גרינפלד חלק מפרויקט הנקרא "הגשר בבריטניה" שהוציא את המשתתפים בו לישראל לחצי שנה. בסיום הדוקטורט נסעה לישראל, עבדה חצי שנה בקיבוץ גשר הזיו ולמדה עברית. בראיון בשנת 2003, בעת בקורה בארץ אמרה: "אני מרגישה יהודייה וגאה על כך"<ref name=":0" />. וגם "אני רואה את עצמי כיהודייה חילונית, אפילו אם במונחים דתיים אינני יהודייה כלל"<ref name=":0" />.

בסיום הדוקטורט נסעה לישראל, עבדה חצי שנה בקיבוץ גשר הזיו ולמדה עברית. בראיון בשנת 2003, בעת בקורה בארץ אמרה: "אני מרגישה יהודייה וגאה על כך"<ref name=":0" />. וגם "אני רואה את עצמי כיהודייה חילונית, אפילו אם במונחים דתיים אינני יהודייה כלל"<ref name=":0" />.גרינפלד נשארה בקשר עם ישראל לאורך השנים, ועבדה עם מדענים ישראלים. הייתה בדירקטוריון הבינלאומי של מכון ויצמן<ref name=":1" />. פעלה במסגרת המאבק בחרם האקדמי. בשנת 2002, כתבה מאמר חזק מאוד ב"טיימס", כמה טיפשי היה החרם, איך אף אחד לא ניצח ואיך זה בעצם מעכב את המדע ואולי לכן גם הצלת חיים. בתמורה, הוענק לה תואר של כבוד מהאוניברסיטה העברית וגם מאוניברסיטת חיפה<ref name=":1" />.בתחילת שנות ה-2000 ניהלה גרינפילד שיחות בדאבוס עם פרס ואבו עלא על שיתוף פעולה מדעי ישראלי-פלסטיני, ובכנס שהתקיים באספן שוחחה עם המלך עבדאללה על שיתוף פעולה מדעי ישראלי-ירדני<ref name=":0" />.

== פוליטיקה ==
גרינפילד יושבת בפרלמנט של הממלכה המאוחדת, בבית הלורדים, כחברת מפלגה עצמאית, ללא זיקה פוליטית רשמית<ref></ref>. תיעוד של פעילותה בבית הלורדים מצביע על הימנעות במגוון נושאים<ref></ref>. היא דיברה על מגוון נושאים, כולל חינוך, סמים והעצמה כלכלית לנשים<ref></ref>.

== ספרים ==
ב-2013 פרסמה גרינפילד רומן מדע בדיוני דיסטופי, "2121: סיפור מהמאה הבאה", המספר את סיפורם של נהנתני משחקי וידאו והקונפליקט שלהם עם "נאו-פוריטנים"<ref></ref><ref name=":3" />. בשנת 2014 פרסמה גרינפילד ספר מדע פופולרי בשם: שינוי מחשבתי: איך טכנולוגיות דיגיטליות משאירות את חותמן על המוח שלנו" (Mind Change: How (Digital Technologies are Leaving their Mark on our Brains, המתאר את רעיונותיה לגבי השפעת הטכנולוגיה הדיגיטלית<ref></ref><ref name=":2" />.

== השפעת מחלוקת הטכנולוגיה הדיגיטלית ==
גרינפילד הביעה דאגה ששימוש באינטרנט עשוי לשנות את מבני המוח של צעירים<ref></ref><ref></ref><ref name=":3" />. היא ציינה שבריאות הציבור באנגליה קשרה רשתות חברתיות ומשחקים מקוונים מרובי משתתפים ל"רמות נמוכות יותר של רווחה", והאמינה שהראיות מצביעות על קשר של "תגובת מינון", "כאשר כל שעה נוספת של צפייה מגדילה את הסבירות לחוות בעיות רגשיות-חברתיות"<ref></ref>. היא מאמינה שהנושא מעלה שאלות לגבי היכן למתוח את הגבולות בין שימוש מועיל למזיק בטכנולוגיה כזו, ואמרה כי "יהיה מפתיע אם שעות רבות ביום של פעילות מסך לא ישפיעו על הנוירופלסטיות הזו"<ref></ref>.

== תארים ופרסים ==
נכון לשנת 2016, לגרינפילד 32 תארים של כבוד<ref></ref>. היא זכתה בפרסים כולל פרס מייקל פאראדיי של החברה המלכותית<ref name=":2" />. היא נבחרה למלגת כבוד של הקולג' המלכותי לרופאים<ref name=":6" /> ומוזיאון המדע של לונדון<ref></ref>. בשנת 2006 היא הוכתרה לעמיתת כבוד של איגוד המדע הבריטי<ref></ref> והייתה לאוסטרלית הכבוד של השנה<ref></ref>. בינואר 2000, קיבלה גרינפילד מינוי למסדר האימפריה הבריטית (CBE)<ref></ref>,

על תרומתה לציבור בנושא הבנת המדע. מאוחר יותר באותה שנה, היא זכתה בתואר אשת השנה על ידי השבועון אובסרבר (The Observer)<ref name=":0" />. ב-2001, היא קיבלה מהוועדה למינוי בית הלורדים, את התואר הברונית גרינפילד של מ-אוט מור (Ot Moor), אוקספורדשייר<ref name=":0" />. בשנת 2003, היא מונתה לאבירת לגיון הכבוד על ידי ממשלת צרפת<ref name=":6" /><ref name=":2" />. בשנת 2010 הוענקה לה מדליית החברה האוסטרלית למחקר רפואי. היא קיבלה את פרס ההשראה הבריטית למדע וטכנולוגיה בשנת 2010. גרינפלד הוכתרה כאחת מ-50 הנשים החשובות בבריטניה והוצבה במקום ה-14 בעולם בדירוג הנשים המעניקות השראה.

== חסות ==
היא פטרונית של "מחקר האלצהיימר בבריטניה" (Alzheimer's Research UK) ושל "מוות בכבוד" (Dignity in Dying). היא מייסדת ונאמנה של ארגון הצדקה "מדע לאנושות" (Science for Humanity), רשת של מדענים, חוקרים וטכנולוגים המשתפת פעולה עם ארגונים ללא מטרות רווח כדי ליצור פתרונות מעשיים לבעיות היומיומיות של קהילות מתפתחות.

== ביבליוגרפיה ==
* סוזן גרינפילד (1995). מסע למרכזי הנפש: לקראת מדע התודעה. סן פרנסיסקו, קליפורניה: W.H. Freeman. מסת"ב (ISBN) <bdi>0-7167-2723-4</bdi>.
* סוזן גרינפילד (1997). המוח האנושי: סיור מודרך (סדרת מאסטרים במדע). ניו יורק: Basic Books. pp. מסת"ב (ISBN) 0-465-00726-0.
* סוזן גרינפילד (2002). החיים הפרטיים של המוח. לונדון, בריטניה: Penguin Books Ltd. pp.. מסת"ב (ISBN) <bdi>0-14-100720-6</bdi>.
* סוזן גרינפילד (2003). אנשי המחר: כיצד הטכנולוגיה של המאה ה-21 משנה את הדרך בה אנו חושבים ומרגישים. לונדון, בריטניה: Allen Lane. pp. מסת"ב (ISBN) <bdi>0-7139-9631-5</bdi>.
* סוזן גרינפילד (2006). בתוך הגוף. לונדון, בריטניה: קאסל אילוסטרייטד. מסת"ב (ISBN) <bdi>1-84403-500-X</bdi>.
* סוזן גרינפילד (2008). מזהה: החיפוש אחר זהות במאה ה-21. לונדון, בריטניה: שרביט. מסת"ב (ISBN) <bdi>978-0-340-93600-9</bdi>.
* סוזן גרינפילד (2011). אתה ואני: מדעי המוח של זהות. לונדון, בריטניה: מהדורות נוטינג היל. מסת"ב (ISBN) <bdi>978-1907903342</bdi>.
* סוזן גרינפילד (2013). 2121: סיפור מהמאה הבאה. לונדון, בריטניה: ראש זאוס
* סוזן גרינפילד (2014). שינוי מחשבתי: איך טכנולוגיית המאה ה-21 משאירה את חותמה על המוח. לונדון, בריטניה: בית רנדום
* סוזן גרינפילד (2014). יום בחיי המוח: מדעי המוח של התודעה משחר ועד בין ערביים.

== לקריאה נוספת ==
* [https://www.eol.co.il/articles/410 האם ייתכן שהסביבה הטכנולוגית גורמת לשינויים אבולוציוניים במוח?] מגזין מהות החיים
* [https://epoch.org.il/science-and-technology/129789/ האם הטכנולוגיה הופכת את הדור הבא לילדותי?] מגזין אפוק
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ביולוגיות
קטגוריה:ביולוגיות בריטיות
קטגוריה:מדעניות
קטגוריה:מדעניות בריטיות
קטגוריה:סופרות
קטגוריה:סופרות בריטיות
קטגוריה:פוליטיקאיות בריטיות
קטגוריה:נשים זוכות פרסים: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:נשים בריטיות
קטגוריה:נשים בריטיות במאה ה-20
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1950