OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
חושף שחיתות

חושף שחיתות (באנגלית: whistleblower, מילולית: "שורק במשרוקית") או מַתְרִיעָן הוא עובד או חבר בארגון פרטי או ציבורי, המדווח על התנהגות מושחתת בארגון שבו הוא עובד או חבר, לאנשים או לגופים שבכוחם לנקוט צעדים מתקנים. אותה התנהגות שאינה הגונה עשויה להתבטא בהפרה של חוק, תקנון, או הסדר, או לאיים על האינטרס הציבורי, על ידי מעשה מרמה, או מעשה לא חוקי, לא מוסרי, אסור, לא בטוח, שחיתות או הפרת תקנות. 

במדינות רבות נחקקו חוקים על מנת להגן על חושפי שחיתות מפני התנכלויות שונות. ברוב המקרים חל איסור לפטר עובד משום שחשף שחיתות במקום עבודתו. בישראל משמשים לכך חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ"ז-1997 וסעיף 45א-ג לחוק מבקר המדינה.

על הגורל המר הצפוי לחושף שחיתות בישראל עמד הפרשן המשפטי משה נגבי:

בישראל פועלות עמותות וארגונים הנלחמים בשחיתות ומסייעים לחושפי השחיתויות. בין היתר ניתן למנות את התנועה למען איכות השלטון בישראל, החושפת ומטפלת במקרים של שחיתות ציבורית, ואת עמותת עוגן, הפועלת למתן ייצוג משפטי ללא תשלום לעובדים חושפי שחיתות.

בעקבות פרשת אסף גרטי ערערה התנועה לאיכות השלטון לבית הדין הארצי לעבודה כדי לקבוע "נורמה עקרונית", הערעור התקבל ונקבע שפיצוי כספי צריך לכלול גם החזר מלא בגין כל התקופה בה היה חושף השחיתות מפוטר ונמנע ממנו לעבוד.
==ראו גם==
* מיה קוך
* עמותת עוגן
* ויקיליקס
* Distributed Denial of Secrets

==קישורים חיצוניים==

* [http://ometz.israel.googlepages.com/WhistleBlower.htm הגדרת "מתריע - חושף שחיתות"], על פי אתר עמותת אומ"ץ
* [https://web.archive.org/web/20080501222503/http://www.tamas.gov.il/NR/exeres/B339BF91-6DCE-4C22-9270-8AAB26D35A71.htm הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין), התשנ"ז 1997] - נוסח החוק, באתר משרד הכלכלה
* [http://www.iia.org.il/Data%5Cfiles%5C1241a0dc-c89c-4be2-a14a-95a9adbe65b2.ppt הגנת מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור על חושפי שחיתות ועל מבקרים פנימיים] - מצגת של עו"ד שלומית לוירר מנציבות תלונות הציבור, באתר לשכת המבקרים הפנימיים בישראל
* 
* 
* 
* 
* [https://meida.org.il/box/ התיבה הבטוחה], התנועה לחופש המידע

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:שחיתות
קטגוריה:מאבק בשחיתות
קטגוריה:מחאה אנטי תאגידית
קטגוריה:אקטיביזם
חיים סולובייצ'יק (היסטוריון)

הרב פרופסור חיים סולובייצ'יק (נולד ב-19 בספטמבר 1937) הוא היסטוריון של ההלכה. בנם של ד"ר טוניה לוויט סולוביצ'יק והרב יוסף דוב סולובייצ'יק מבוסטון.

==ביוגרפיה==

סולובייצ'יק למד בישיבת רמב"ם וקיבל תואר ראשון בהיסטוריה מאוניברסיטת הרווארד בשנת 1958. לאחר שנתיים של לימודים נוספים עבר לישראל ללימודי תואר שני ודוקטורט באוניברסיטה העברית. מנחהו היה ההיסטוריון יעקב כ"ץ ועבודת התזה שלו עסקה בהלכות יין נסך בגרמניה של ימי הביניים. בהמשך חזר לנושא זה והקדיש לו שני ספרים. את עבודת הדוקטורט שלו סיים בשנת 1972 והיא עסקה בנושא משכונות והלוואה בריבית. על בסיס עבודת הדוקטורט כתב את ספרו "הלכה, כלכלה ודימוי עצמי". לימד באוניברסיטה העברית עד שנת 1984, אז מונה לפרופסור מן המניין. לאחר מכן עבר ללמד במשרה מלאה בישיבה יוניברסיטי, שבה שימש גם כראש ישיבה, עד שנת 2006 כשהתמנה כעמית מחקר.

==ספריו==
*שו"ת כמקור היסטורי, מרכז שזר
*הלכה, כלכלה ודימוי עצמי: המשכונאות בימי הביניים, מאגנס
*יֵינָם, הוצאת "עלמא" ועם עובד, תל אביב, 2003. מהדורה מורחבת, הוצאת מגיד, 2016.
*היין בימי הביניים, יין נסך: פרק בתולדות ההלכה באשכנז, מרכז שזר, 2008
* collected essays - סדרה בת שלושה כרכים המאגדת רבים ממחקריו ומאמריו. 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
<div class="mw-content-ltr">
* </div>
* 

קטגוריה:משפחת סולובייצ'יק
קטגוריה:חוקרי יהדות יהודים אמריקאים
קטגוריה:חוקרי הלכה
קטגוריה:היסטוריונים של ימי הביניים
קטגוריה:חוקרי יהדות אשכנז
קטגוריה:זוכי פרס שזר
קטגוריה:ראשי ישיבה בישיבה יוניברסיטי
קטגוריה:תלמידי הרי"ד סולובייצ'יק (בוסטון)
קטגוריה:אמריקאים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי ארצות הברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1937
בית על עץ

בית על עץ
בית על עץ הוא בית אשר נבנה על גבי ענפי עץ בוגרים או על גזע המתנשא מעל הקרקע, ואשר הגישה אליו מתבצעת, בדרך כלל, באמצעות סולם. לרוב משמש בית על עץ כמקום משחק לילדים, אך לעיתים גם למגורי קבע.

בתי העץ, אשר נבנים לרוב בבתים להם חצר אחורית, משמשים ילדים ונערים כמקום מפלט אליו הם יכולים לסגת כאשר הם רוצים לבלות זמן בנפרד מחיק המשפחה ללא הפרעות בשביל לשחק, לחשוב, לקרוא או להתרועע עם חבריהם. לרוב בניית בתי העץ מתבצעת יחד עם אחד ההורים, והיא נותנת הזדמנות לילדים ונערים רבים ללמוד כישורי נגרות בסיסיים.

בעולם קיימות עדיין אוכלוסיות ילידים שונות המתגוררות בבתים על עצים באזורי היערות הטרופיים בדרום אמריקה, אפריקה, אסיה ובפפואה גינאה החדשה - הן מעדיפות להתגורר בעצים גבוהים על מנת להגן על עצמם מסכנות שונות בעיקר מהצפה ומטורפים. לעיתים הבתים על העצים משמשים גם את הילידים לאחסון מזון במקום בו חיות היער לא יוכלו להגיע אליו.

באירופה ובארצות הברית קיימות חברות אדריכליות המתמחות בבניית בתים על עצים.
== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.motherearthnews.com/Do-It-Yourself/2001-08-01/Building-a-Treehouse.aspx מדריך לבניית בית על עץ]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מבנים ארעיים
קטגוריה:בית מגורים
קטגוריה:העץ בשירות האדם
רומן פץ

רומן ואסיליוביץ' פץ (באוקראינית: Роман Васильович Пець; נולד ב-21 ביוני 1969 בחרקוב) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדת הבלם.

==ביוגרפיה==
פץ החל לשחק כדורגל בגיל 9 בפנימיית ספורט בעיר חרקוב. תחילה ייעדו לו מאמניו את תפקיד החלוץ, אך לאחר שלא צלח בתפקיד זה הוסב לעמדת הבלם. בשנת 1990 עבר לקבוצת מטאליסט חרקוב, במדיה שיחק בליגת העל הסובייטית ולאחר מכן בליגת העל האוקראינית.

ב-1993 הגיע פץ לישראל וחתם בקבוצת מכבי חיפה. פץ זכור בעיקר בזכות השער שהבקיע מ-25 מטר נגד טורפדו מוסקבה בגביע המחזיקות. הוא היה שותף בכיר לאליפות בה זכתה מכבי חיפה בעונת 1993/1994, אך לקראת תום העונה, במהלך משחק נגד מכבי תל אביב, תוקל בחריפות על ידי מאיר מליקה ושבר את הקרסול. לאחר היעדרות ארוכה חזר לשחק אך לא הגיע לרמתו טרם הפציעה. בעונת הושאל לצפרירים חולון, במדיה שיחק עד 1997. 

ב-1997 חזר לאוקראינה, קודם לאודסה ולאחר מכן למטאליסט חרקוב שם סיים את הקריירה שלו כשחקן ב-2004.

בשנים 2004 -2008 אימן את קבוצת הנוער של מועדון הכדורגל "חרקוב". החל משנת 2008 מנהל את בית הספר לכדורגל של ארסנל חרקוב.
==קישורים חיצוניים==

* [http://maccabi-haifa.walla.co.il/ts.cgi?tsscript=player&id=2115 דף השחקן של רומן פץ], האתר הרשמי של מכבי חיפה

קטגוריה:כדורגלנים סובייטים
קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:בלמי כדורגל סובייטים
קטגוריה:בלמי כדורגל אוקראינים
קטגוריה:חרקוב: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני צפרירים חולון
קטגוריה:כדורגלני מטאליסט חרקוב
קטגוריה:כדורגלני צ'רנומורץ אודסה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים אוקראינים בישראל
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1969
חוסטה ורופינה

חוסטה ורופינה (ספרדית: Santa Justa y Santa Rufina) הן קדושות בנצרות אשר מתו על אמונתן. על פי ההגיוגרפיה, הן הוצאו להורג בהיפליס (סביליה) במהלך המאה ה-3.<ref></ref>

רק חוסטה מוזכרת באוסף המרטירים שב"Martyrologium Hieronymianum"; רופינה מוזכרת בחיבורים היסטוריים מאוחרים יותר.

שתי הקדושות מילאו תפקיד חשוב בפולחנם של המוזערבים.

אף על פי שמקום הפולחן המרכזי שלהן הוא העיר סביליה (בה גם קיימת תחנת רכבת על שמה של סנטה חוסטה), קיימים מקדשים לכבודן במקומות אחרים בספרד: קתדרלת לה-סאו (בסרגוסה) מכילה קפלה לכבודן; באגוסט שבנפת ולנסיה קיים מקום להתבודדות (המיועד בעיקר לנזירים מתבודדים) על שמן (נבנה ב-1821); בטולדו קיימת כנסייה על שמן.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קדושות נוצריות
קטגוריה:קדושים נוצרים
איוואן סאיינקו

איוואן איוואנוביץ' סיינקו (ברוסית: Ива́н Ива́нович Сае́нко, נולד ב-17 באוקטובר 1983) הוא כדורגלן עבר רוסי ששיחק בעמדת החלוץ בנבחרת רוסיה.

==ביוגרפיה==
סיינקו נולד ב-17 באוקטובר 1983 במוסלובקה, ברית המועצות. הוא התחיל את דרכו תחת השגחת אביו, איוואן ווסיליביץ' סיינקו, אשר מתמחה בעיקר באימון קבוצות כדורגל של נשים. אחיו, אדוארד איוואנוביץ' סיינקו גם כן מאמן וידוע בעיקר בהתמדה שלו לשחק טקטי. ב-2005 שימש סיינקו כקפטן הנבחרת הצעירה של רוסיה. ב-11 באוקטובר 2006, בסנקט פטרבורג, ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת כאשר נכנס לשחק כמחליף במשחק מול אסטוניה.

סיינקו הוא נוצרי אורתודוקסי אדוק, בעבר שר במקהלת הכנסייה הרוסית של באדן-באדן.

== תארים ==
* זכייה בגביע הגרמני (נירנברג) - 2007

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20090422154526/http://www.i-saenko.ru/ האתר הרשמי של איוואן סיינקו] 

קטגוריה:חלוצי כדורגל רוסים
קטגוריה:כדורגלנים רוסים
קטגוריה:כדורגלני קרלסרוהה
קטגוריה:כדורגלני פאקל וורונז'
קטגוריה:כדורגלני נירנברג
קטגוריה:כדורגלני ספרטק מוסקבה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רוסיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1983
תל המתלקט

הכפר [[ג'ית בשומרון מוקף משלושת כיווניו במדרונות בשיעור תל המתלקט]]
בהלכה, תל המתלקט עשרה מתוך ארבע הוא מקום המוגבה מעל סביבתו בצורה תלולה, כך שיש גובה של עשרה טפחים ברוחב של ארבע אמות מרוחב ההר. תל המתלקט מכל צדדיו נחשב לרשות היחיד בהלכות שבת, (אם הוא עומד בכרמלית או ברשות הרבים) וכן יכול תל המתלקט לשמש כמחיצה לצורך הקפת שטח אחר לרשות היחיד. 

==מידות תל המתלקט==
שיעור השיפוע הנדרש כדי שמקום יוגדר כתל המתלקט הוא עלייה בגובה של 10 טפחים (כ- 76 ס"מ) במשך אורך של 4 אמות, (כ- 1.82 מטרים), היינו עלייה של כ- 42 ס"מ לכל מטר לאורך. (שיפוע של 24.97 מעלות) די בכך שמקום יהיה מוגבה מכל סביבותיו בשיעור זה, כדי שיוגדר כתל המתלקט. בשיפוע נמוך יותר, המקום נשאר כרמלית. 

סיבת דין זה היא, שעד שיפוע בשיעור כזה, רואים את המתלול כמקום שבו מהלכים בני אדם, והוא בטל כלפי השטח שמסביבו, ומשיעור שיפוע כזה אין אנשים עולים במתלול, והוא שטח העומד בפני עצמו.

נחלקו הפוסקים כיצד נמדדים מידות תל המתלקט: בחזון איש נכתב שמודדים את ארבע האמות בקו מאוזן המקביל לקרקע<ref>חזון איש, זרעים, הלכות כלאיים סימן יב, סעיף קטן כג.</ref>, אך דעת רבי לוי בן חביב שמודדים את ארבע האמות באלכסונו של מדרון התל, כך שהשיפוע הנדרש להגדרת תל המתלקט הוא תלול יותר<ref>שו"ת מהרלב"ח סימן יט.</ref>.

==תל המתלקט כרשות היחיד==
תל המתלקט מכל ארבע רוחותיו נחשב לרשות היחיד המוקפת מחיצות, ובתנאי שיש בו בראשו שטח מינימלי של 4 על 4 טפחים. (רואים את המחיצות של התל כעולות למעלה ומהוות מחיצות לתל עצמו מדין 'גוד אסיק מחיצתא'). 

אולם אם שטח תל המתלקט גדול מבית סאתים (כ- 1150 מ"ר), נידון כקרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה. ואף שמדאורייתא הוא רשות היחיד, נחשב השטח מדרבנן לכרמלית, ואסור לטלטל בו יותר מארבע אמות.

==תל המתלקט כמחיצה==
תעלה שמדרונה תלול בשיעור תל המתלקט

=== מדרון ===
מדרון בשיפוע של תל המתלקט נחשב למחיצה.

ישנם מקומות בהם מתבססים בעירוב, שהוא הקפת שטח גדול במחיצות כדי שהשטח יחשב לרשות היחיד, על מתלולים בשיפוע של תל המתלקט, כגון תעלות ניקוז או מדרונות תלולים ביישובים היושבים בפסגות הרים. במקומות אלו מחליף המתלול בשיפוע של תל המתלקט את המחיצה הרגילה של העירוב, שהיא צורת הפתח. 

=== מדרגות ===
נחלקו הפוסקים אם מדרגות נחשבות למחיצה, כמו בתל המתלקט או שלא נחשב מחיצה משום שנוח לעלות עליהם נחשב כשביל

.

==הערות שוליים==

קטגוריה:הלכות מחיצה
קטגוריה:הלכות עירובין
ظ

האות טַ'א (בערבית: ظاء) היא האות השבע-עשרה באלפבית הערבי. לפניה באה האות טא ואחריה האות עין.

ימין
בערבית סטנדרטית ט'א מייצגת את העיצור /zˤ/, כלומר גרסה מלועלעת של העיצור /z/ (כעין זי"ן משולבת עם עי"ן מזרחית). ט'א היא אחת מחמשת העיצורים הנחציים (האחרים הם צאד, דֿאד, טא, וקאף), והיא הגרסה הנחצית של זאי. הגייה נוספת של ט'א שנחשבת תקינה בערבית סטנדרטית היא /ðˤ/, כלומר גרסה מלועלעת של העיצור /ð/ (כמו הצירוף th במילה האנגלית brother, משולב עם עי"ן מזרחית), ואז ט'א היא הגרסה הנחצית של ד'אל.

ישנן שלוש דרכים לתעתק לעברית את ט'א: כדל"ת או כזי"ן על-פי השמיעה, או כ-"ט'", שזהו תעתיק קרוב יותר לדרך הכתיבה הערבית. בעברית התמזג עיצור זה עם צד"י. לדוגמה: המילה הערבית לצבי – ظَبْي, ט'בי.

ט'א היא האות הערבית הנדירה ביותר. מבין 2,967 השורשים המשולשים שמנה הנס ור, רק 42 (1.4%) מכילים ט'א.

ט'א היא אחת משש האותיות הערביות שאין להן מקבילה באלפבית הפיניקי (האחרות הן ת'א, ח'א, ד'אל, צ'אד וע'ין). על אף שבאלפביתים פרוטו-שמיים כמו האלפבית הדרום-ערבי מופיעה אות לייצוג פונמה זו, הרי שבאלפבית הפיניקי, המקור הישיר לאלפבית הערבי, הצליל הזה לא היה קיים. לכן עוצבה ט'א כווריאנט של טא.

בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט דוד'ארז.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אותיות בערבית
Pinball Wizard

Pinball Wizard (בתרגום חופשי: "אשף הפינבול") הוא שיר נושא מאופרת הרוק "טומי" של להקת "המי". השיר נכתב על ידי פיט טאונסנד והוקלט בשנת 1969. באותה שנה הגיע השיר למקום הרביעי במצעד הפזמונים הבריטי.

== סיפור ותוכן ==
השיר מספר על נער חירש, אילם ועיוור בשם טומי ווקר, גיבור אופרת הרוק, המתגלה כאשף במשחק הפינבול,
יכולתו האגדית מוסברת בכך שדעתו לא מוסחת מהפעמונים והצלילים של המכונה.
השיר נכתב מנקודות מבטו של אלוף פינבול המכונה "הבחור המקומי" הנדהם מיכולותיו של טומי האנונימי.

טאונסנד כינה את השיר "אחת מהעבודות השלומאיליות ביותר שלי", אך למרות זאת השיר זכה להצלחה מסחרית רבה והיה לאחד המזוהים ביותר עם להקת ה"מי" ולחביב הקהל בהופעותיהם.

=== מיקום באלבום ===
השיר הוא השיר השלושה עשר מתוך עשרים וארבעה שירים באלבום.
מיקום השיר ברצף שירי האלבום מבטא את המעבר התמטי מנער חסר כל כישרון, שהוא רק נטל להוריו המחפשים כל דרך לרפא אותו, לשחקן פינבול עשיר ומפורסם.

== גרסאות כיסוי ==
להקות וזמרים שונים ביצעו את השיר, וביניהן ניתן למנות את:
* אלטון ג'ון, שהכין גרסה מיוחדת עבור הסרט "טומי", ובה רוב קטעי נגינת הגיטרה הומרו לפסנתר, עם תוספת של סולו פסנתר.
* טניישס די הופיעו איתו כשיר סיום להופעותיהם במסגרת סיבוב ההופעות של הלהקה בשנים 2006-2007.
* הזמרת סטורם לארג' שהופיעה עם השיר במסגרת התוכנית Rockstar Supernova.
* בשנות התשעים הסרט "טומי" עובד למחזמר בברודוויי, בידי ג'ורג' מרטין והשיר זכה לגרסת מחזמר.
* רוקפור באלבומם For Fans Only! משנת 2003 מבצעים גרסת כיסוי לשיר.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שירי 1969
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי פולק רוק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פולידור רקורדס
אמנת האופיום הבינלאומית

מאמר על אופיום מהעיתון "דיילי פיקאיון" (The Daily Picayune), {{כ}}24 בפברואר 1912, [[ניו אורלינס, לואיזיאנה.]]
אמנת האופיום הבינלאומית שנחתמה בהאג ב-23 בינואר 1912 הייתה האמנה הבינלאומית הראשונה לפיקוח על סמים. בתגובה לביקורת גוברת על הסחר באופיום הזמינה ארצות הברית לכנס של ועדת האופיום הבינלאומית שנערך ב-1909 בשאנגחאי שבסין 13 מדינות. האמנה נחתמה על ידי גרמניה, ארצות הברית, סין, צרפת, בריטניה, איטליה, יפן, הולנד, פרס, פורטוגל, רוסיה וסיאם. באמנה נכתב כי "כל המדינות החתומות יעשו כמיטב יכולתם לפקח, או יפעלו לפקח, על כל האנשים המייצרים, מייבאים, מפיצים, ומייצאים, מורפיום, קוקאין, והמלחים הנלווים, כמו גם על המבנים בהם אנשים אלו פועלים לייצר או לסחור במוצרים אלו".

ב-1915 יישמו את האמנה ארצות הברית, הולנד, סין, הונדורס ונורווגיה. האמנה נכנסה לתוקף גלובלי ב-1919 כאשר היא נכללה בחוזה ורסאי.

אמנת אופיום בינלאומית מתוקנת נחתמה ב-19 בפברואר 1925 ונכנסה לתוקף ב-25 בספטמבר 1928. באמנה המתוקנת נכללה לראשונה מערכת בקרה סטטיסטית בפיקוח הוועד המרכזי הקבוע לאופיום (כיום International Narcotics Control Board – הוועד הבינלאומי לפיקוח על סמים פסיכואקטיביים), גוף סמך של חבר הלאומים. מצרים, בתמיכת סין וארצות הברית, המליצה שלאמנה יתווסף איסור על חשיש, ותת-ועדה הציעה את הנוסח הבא:

הודו וארצות נוספות התנגדו לניסוח זה, כשהן מצטטות מנהגים חברתיים ודתיים ואת העובדה כי צמחי הקאנביס הגדלים פרא נפוצים במידה כזו שיהיה זה קשה מאוד לאכוף את חוק זה. דעתן התקבלה ותוספת זו לא נכללה בסופו של דבר באמנה הסופית. הושגה פשרה על פיה נאסר יבוא של "קנבוס הודי" לארצות שאסרו את השימוש בו, וארצות המייבאות אותו חייבות להנפיק תעודות המאשרות את היבוא ומצהירות שהמשלוח נדרש "אך ורק עבור מטרות רפואיות או מדעיות." בפשרה גם נדרש מהצדדים "ליישם פיקוח יעיל שטבעו ימנע את הסחר הבלתי חוקי הבינלאומי בקנבוס הודי ובייחוד בשרף המופק ממנו." מגבלות אלו השאירו מספיק פרצות על מנת לאפשר למדינות לייצר קאנביס, לסחור בו בתוך המדינה, ולהשתמש בו למטרות בילוי.

האמנה הוחלפה ב-1961 על ידי האמנה היחידה על סמים פסיכואקטיביים (Single Convention on Narcotic Drugs).

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.unodc.org/unodc/en/bulletin/bulletin_1962-01-01_4_page005.html בעיית הקאנביס: הערה על הבעיה וההיסטוריה של הפעילות הבינלאומית.] עלון על סמים, 1962.
*[http://www.findarticles.com/p/articles/mi_m1309/is_2_35/ai_54157834 התחלת הפיקוח הבינלאומי על סמים.] UN Chronicle, קיץ, 1998.
*[https://web.archive.org/web/20050125000432/http://www.tc.edu/centers/cifas/drugsandsociety/background/OpiumConvention.html אמנת האופיום הבינלאומית שנחתמה בהאג ב-23 בינואר 1912.]
*[http://www.opiummuseum.com מוזיאון האופיום]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אמנות והסכמים במאה ה-20
קטגוריה:סמים
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: אמנות והסכמים (1801–1922)
קטגוריה:יפן: אמנות והסכמים
קטגוריה:הרפובליקה הצרפתית השלישית: אמנות והסכמים
משה לוי (ספורטאי)

משה לוי (נולד ב-1952) הוא אלוף פאראלימפי ישראלי.

== ביוגרפיה ==
לוי נולד בישראל וחלה בשיתוק ילדים בגיל שנה וחצי. בשנת 1962 החל להתאמן במרכז הספורט לנכים ולעסוק בשחייה ובכדורסל. באותה שנה הוא השתתף לראשונה בצליחת הכנרת, בה השתתף במשך 13 שנים.

לאורך השנים השתתף לוי בתחרויות בינלאומיות בתחומי הספורט בהם הוא עוסק, בהן שבעה , וזכה להישגים.

ב התחרה במשחה 50 מטר בסגנון חזה וזכה במדליית זהב (43.9 שניות). במשחה שליחים 3X50 בסגנון מעורב (עם אריה רובין ואריה ביזם) זכה במדליית כסף.

ב השתתף בשלושה משחים אישיים וזכה במדליית ארד במשחה 50 מטר בסגנון גב (0:42.76 שניות). בנוסף היה שותף למדליית זהב במשחה שליחים 3X50 ולמדליית כסף בכדורסל כיסאות גלגלים. התחרה גם באתלטיקה ודורג במקום ה-22 במרוץ 100 מטר.

ב התחרה בחמישה משחים אישיים וזכה מתוכם בשלוש מדליות: זהב במשחה 50 מטר בסגנון גב (שיא עולם של 42.12 שניות), כסף במשחה 25 מטר בסגנון פרפר (21.11 שניות) וארד במשחה 3X25 בסגנון מעורב (1:13.19 דקות). בנוסף התחרה בארבעה משחי שליחים, בשלושה מתוכם זכה במדליות זהב, והיה חבר בנבחרת הכדורסל בכיסאות גלגלים זכתה במדליית כסף.

ב התחרה עם נבחרת הכדורסל והיה שותף לזכייה במדליית זהב. היה חבר בנבחרת הכדורסל פעמים נוספות והשתתף באולימפיאדה האחרונה ב-1992.

בשנים האחרונות הוא חבר עמותת קסם לקידום ספורט נכים הישגי וחבר בנבחרת הכדורסל של העמותה. בין השנים 2003 ל-2004 שימש לוי כמאמן הנבחרת.

נשוי לפסיכולוגית וספורטאית ספורט נכים חמדה לוי.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.paralympic.org/moshe-levy פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* [https://web.archive.org/web/20090203150059/http://www.kesem.org/hebrew/index.php?option=content&task=view&id=6&Itemid=31 הפרופיל של משה לוי] באתר עמותת קסם

קטגוריה:אלופים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:זוכי מדליית כסף פאראלימפית מישראל
קטגוריה:זוכי מדליית ארד פאראלימפית מישראל
קטגוריה:שחיינים נכים ישראלים
קטגוריה:שחיינים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחקני כדורסל נכים ישראלים
קטגוריה:כדורסלנים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:אתלטים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)
קטגוריה:אתלטים במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים היידלברג (1972)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים טורונטו (1976)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים ארנהם (1980)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים סיאול (1988)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:כדורסלנים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:נפגעי פוליו ישראלים
קטגוריה:ספורטאי איל"ן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
ים סרגסו

ים סרגסו הוא אזור בעל צורה אליפטית במרכז האוקיינוס האטלנטי הצפוני. האזור תחום על ידי זרמי הים המקיפים אותו. ממערב לאזור זורם זרם הגולף, בצפון הזרם הצפון אטלנטי, במזרח הזרם הקנרי ובדרום הזרם המשווני הצפוני. 

רוחבו של ים סרגסו כ-1,100 ק"מ וארכו כ-3,200 ק"מ, והוא משתרע בין קו אורך 70 מערב לקו אורך 40 מערב, ובין קו רוחב 25 צפון לקו רוחב 35 צפון. 

בשל תנועת זרמי הים סביב האזור, המים בתוך אזור ים סרגסו רגועים יחסית, ולכן מכוסה האזור באצות מסוג סרגסום הנותנות לו את שמו. 

==היסטוריה==
ים סרגסו התגלה על ידי מלחים פורטוגזים בראשית המאה ה-15, אולם ייתכן שהתגלה עוד קודם לכן - שכן ישנו שיר מהמאה הרביעית מאת פוסטמיוס רופיוס פסטוס אויאניוס המתאר ים המכוסה עשב. כריסטופר קולומבוס במסעו מערבה מתאר אף הוא משטחים נרחבים של אזוב באזור זה. 

==אקולוגיה==
ים סרגסו מכוסה ברובו במשטחי אצה מסוג "סרגסום" הצף על פני הים. באזור חיים צלופחים רבים המטילים את ביציהם בתוך סבך האצות. בין היתר מתרבים שם הצלופחים האירופיים. תנועת המים המועטה יחסית מרכזת באזור אשפה רבה הפוגעת במערכות האקולוגיות של האזור.

==ראו גם==
* משולש ברמודה

==קישורים חיצוניים==

* 
== הערות שוליים ==

סרגסו, ים
סרגסו
זיו בטר

זיו בטר (נולד ב-14 במאי 1965) הוא שחיין פאראלימפי.
==ביוגרפיה==
בטר נולד בקיבוץ להבות הבשן. בשירותו הצבאי היה סמ"פ בגולני ובמהלך מלחמת לבנון הראשונה נפגע מהתפוצצות מוקש בעת חילוץ חברו לפלוגה דורון שזירי. כתוצאה מפציעתו איבד בטר את ראייתו בעין שמאל וכ-90% מכושר ראייתו בעין ימין. זמן קצר לאחר מכן הוא החל לעסוק בשחייה במסגרת בית הלוחם.

עד שנת 2004 השתתף בטר ב-8 אליפויות אירופה, 4 אליפויות עולם ו-4 משחקים פאראלימפיים.

בטר עובד כמנתח מערכות מידע, נשוי ואב לשלושה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.paralympic.org/ziv-better פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים] באתר הרשמי של IPC 
* [http://tam.co.il/3_9_2004/chdashot1.htm ריאיון עם בטר] בעיתון תל אביב, 30/9/2004

קטגוריה:זוכי מדליית כסף פאראלימפית מישראל
קטגוריה:זוכי מדליית ארד פאראלימפית מישראל
קטגוריה:ספורטאים נכי צה"ל
קטגוריה:שחיינים פאראלימפיים ישראלים
קטגוריה:שחיינים נכים ישראלים
קטגוריה:שחייני גב ישראלים
קטגוריה:שחייני חופשי ישראלים
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004)
קטגוריה:ספורטאים ישראלים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:שחיינים במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)
קטגוריה:להבות הבשן: אישים
קטגוריה:בוגרי תיכון אזורי עינות ירדן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
פריקת כתף חוזרת

פריקת כתף חוזרת (באנגלית: Iamerovichial Dislocation) היא מצב בו מסיבות שונות הכתף רגישה, ועלולה להיגרם פריקת כתף גם מתנועות פשוטות (בשונה מפריקה חד פעמית המתרחשת בעיקר כתוצאה מטראומה חיצונית).

==גורמים==
פריקה זו יכולה להגרם ממספר גורמים או משילובם:
* נזק לטבעת הסחוסית (לברום) שמקיפה את המחבת (גלנואיד - Glenoid). הנזק הנקרא על שם בנקרט (Bankart) לרוב נוצר בחלק הקדמי - תחתון של הגלנואיד (במרבית המקרים כיוון הפריקה הוא קדמי - תחתון).
* רפיון של הרצועה הקדמית תחתונה שמחברת בין ראש הזרוע לבין הגלנואיד.
* אחיזה במיקום לא אנטומי של הרצועה הקדמית תחתונה.

==מכניקה==
לרוב נוצר שבר דחיסה של ראש הזרוע בחלק האחורי - עליון (שבר היל-זקס - Hill Sachs Lesion). שבר הדחיסה של ראש הזרוע נגרם מלחץ שמפעילה העצם הקשה של הגלנואיד על העצם הרכה יותר של ראש הזרוע.

לעיתים אף נגרם נזק לחלק העליון של הטבעת הסחוסית באזור אחיזת הגיד הארוך של השריר הדו ראשי (ביספס). נזק זה נקרא SLAP (Superior Labrum Anterior to Posterior).

==מניעה==
כדי להקטין את הסיכוי לפריקות חוזרות ניתן לבצע ניתוח או פרוצדורה פולשנית זעירה לתיקון נזק ברצועות באזור. בנוסף, למטופלים מבוגרים, למטופלים בעלי פציעה היקפית מורכבת במיוחד או למטופלים שפריקותיהם קלות במיוחד, לעיתים קרובות יוצע טיפול שמרני בפיזיותרפיה. טיפול כזה מחזק את שרירי עוטף הכתף של המטופלים והם יכולים לשמש כתמיכה אלטרנטיבית לכתף ולהקטין את הסיכוי לפריקה חוזרת. טיפול פיזיותרפיה כזה מהווה גם חלק מהשיקום מהניתוח המוזכר לעיל.

בנוסף, במקרים יוצאי דופן מוחלף לפעמים מפרק הכתף של המטופל בשתל שמקטין את סיכויי הפריקה.

==גורמי סיכון==
ככל אדם שפרק כתף פעלתן יותר, כן גוברים הסיכויים לפריקות חוזרות וכתוצאה מכך גדל הצורך בניתוח למניעתן.

==ראו גם==
* פריקה

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.beok.co.il/SelectedArticle.aspx?ArticleID=5748 הכל על פריקת כתף], ד"ר ערן ממן.

קטגוריה:פציעות כתף וזרוע
מזונגו

מזונגו (Mzungu) היא מילה שמשמעותה אדם לבן בשפות בנטו רבות במזרח אפריקה, במרכזה ובדרומה. קיימות מספר צורות של המילה בהתאם לאזור ולניב המקומי.

{| class="wikitable" style="margin: 1em auto 1em auto"
|+ צורות מקומיות
! שפה !! יחיד !! רבים!! יחס הקניין 
|-
! סוואהילי במזרח אפריקה
| Mzungu || wazungu||kizungu
|-
! צ'יצ'ווה במלאווי
| Muzungu || bazungu||chizungu
|-
! קינירואנדה ברואנדה / קירונדי בבורונדי
| Muzungu || bazungu||kizungu
|-
! בֶּמְבַּה בזמביה וברפובליקה הדמוקרטית של קונגו
| Musungu || basungu||chisungu
|-
! סֶנַה במוזמביק
| Muzungu || azungu||
|}
יחס הקניין 'קיזונגו' או 'צ'יזונגו' פירושו "של האדם הלבן". צורות אלו מאפיינות בעיקר את "שפתו של האדם הלבן". הכוונה לשפה האנגלית אשר בדרך כלל מדוברת על ידי הלבנים במזרח אפריקה, אך מילים אלו יכולות להתייחס לכל שפה אירופאית. שמה הספציפי של האנגלית בסוואהילית היא 'קיאינגרזה' ובבמבה היא 'צ'ינגלשי', צורות שמקורן במילה 'English'. וואצ'יזונגו ובאצ'יזונגו פירושן "דברים של האדם הלבן" בהקשרים של התרבות המערבית, סוגי המזון ואורח החיים.

== מקור הכינוי ==
האטימולוגיה של המילה נובעת מקיצור המושג "אחד שהוא נע ונד" (ככל הנראה זונגולוקה, זונגושה שמשמעותן להסתובב במעגלים). המילה שימשה בעבר כהתייחסות לסוחרים אירופאים שסיירו בארצות מזרח אפריקה במאה ה-18. הכינוי החל להתייחס ל"אדם לבן" בגלל גוון עורם של הסוחרים. 

הערכה אחרת של מקור הכינוי טוענת כי מקור השורש זונגו הוא עיוות של המילה English שאומץ על ידי שפות הבנטו. הערכה זאת ניתן לקשר למגלי ארצות, אנשים אשר הגיעו למזרח אפריקה במאות ה-18 וה-19 דוגמת מגלה הארצות ג'ון הנינג ספיק אשר מצא את מקור הנילוס באזור ג'ינג'ה באוגנדה של ימינו.

כפרים מרוחקים בקניה וטנזניה זוכים לעיתים רחוקות לביקורים של באזונגו, בעקבות זאת מפגש עם לבנים נחשב אירוע מיוחד ויוצא דופן בקרב הקהילה המסוגרות יותר.

== כינויים אחרים ==
סביר להניח שלמזונגו ניתנו כיווניים נוספים המתייחסים לצבע העור של האירופאים, אשר לא נתפס במרכז ומזרח אפריקה כלבן כפי שאירופאים תרגמו משפותיהם. המקומיים ראו את האירופאים כאדומים או ורודים. לדוגמה בקינירואנדה ובקירונדי, מוכרים הלבנים כ"רוטוקי" שמשמעותו 'אדום'. אין שימוש רשמי בכינוי זה כיוון שהוא נחשב כעלבון. 

ביטויים אחרים לאנשים לבנים באפריקה הדרומית כוללים:
* 'מולונגו' בדרום אפריקה
* 'מוקיווה' בזימבבואה
* 'מוקווה' בקרב שבט הטונגה בזמביה. 

== ראו גם ==
* פרנג'ים

קטגוריה:אפריקה: חברה
קטגוריה:מילים
קטגוריה:סוואהילי
ויליאם סוואלסון

קברו של ויליאם סוואלסון
ויליאם סוואלסון (באנגלית: William Sawelson; 5 באוגוסט 1895 – 26 באוקטובר 1918) היה חייל יהודי בצבא ארצות הברית שעוטר על פעולותיו במלחמת העולם הראשונה במדליית הכבוד.

ויליאם סוואלסון נולד ב 5 באוגוסט 1895, בניוארק ניו ג'רזי. הוא התגייס לצבא ארצות הברית בהריסון ניו ג'רזי ושירת כסמל בפלוגה מ' של חטיבת החי"ר ה 312 באוגדה ה 78.

ב 26 באוקטובר 1918 נהרג סמל סוואלסון כשניסה להביא מים לפצוע שזעק לעזרה בקרב בגרנד פרה שבצרפת.

הוא נקבר בבית הקברות האמריקני מיוז-ארגון, צרפת.

== מדליית הכבוד ==
לאחר מותו הוענקה לסמל ויליאם סוואלסון מדליית הכבוד על מעשיו בקרב. הענקת המדליה נומקה כך:
:סמל סוואלסון ביוזמתו האישית, עזב את עמדתו המוגנת וזחל תחת אש מקלעים כבדה כדי להביא מים לחייל פצוע ששכב בתוך אחד המכתשים בשדה הקרב. הוא נתן לו את כל המים שהיו במימייתו וזחל חזרה לעמדתו, הוא השיג עוד מים וזחל פעם נוספת לעבר הפצוע אך כדור שנורה מאחד המקלעים פגע בו והרגו.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.jewishvirtuallibrary.org/jsource/biography/sawelson.html הערך ויליאם סוואלסון] באתר "הספרייה היהודית הווירטואלית" 
* [https://web.archive.org/web/20100323094850/http://www.jwv-ca.org/sawelson.html ביוגרפיה של ויליאם סוואלסון] באתר "ותיקי המלחמה היהודים - קליפורניה" 
* [http://medalofhonorrecipients.blogspot.com/2006/07/medal-of-honor-recipient-sergeant.html ויליאם סוואלסון] באתר "מעוטרי מדליית הכבוד" 

קטגוריה:יהודים שעוטרו במדליית הכבוד
קטגוריה:קצינים וחוגרים יהודים בצבא ארצות הברית
קטגוריה:חוגרים אמריקאים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חללי מלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהודים אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חללי קרבות אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1895
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1918
ראס כרכר

ראס כַּרכַּר (בערבית: رأس كركر) הוא כפר פלסטיני, צפונית-מערבית לראמאללה על כביש 463, בגובה של כ-485 מטר מעל פני הים.

== מקור השם ==
תושבי הכפר מייחסים את השם להיותם על ראש (בערבית: رأس תעתיק בעברית: רָאס) גבעה, שעליה יש חורבה בשם כרכר, והם אינם יודעים מה מקור השם.<ref></ref> 'כַּרכַּר' הוא אחד משמותיו של העץ אורן ירושלים, וייתכן כי שם הכפר משמר את העובדה כי גדלו בתחומו או בסביבתו אוכלוסיות של עצי אורן.<ref name=":0"></ref> משה גרסיאל סבור שהשם משמר את השם העתיק "בית כר" הנזכר בספר שמואל כמקום שבו ניצחו בני ישראל, בהנהגת שמואל הנביא, את הפלשתים במנוסתם מהמצפה.

== מיקום ==
הכפר נמצא כ-6 ק"מ צפון מערבית לרמאללה. ממערב לכפר אל-ג'ניה, וטלמון, ממזרח לכפר חרבתא, מצפון לכפר ניעמה ומדרום לדיר עמאר.

בסקר ארכאולוגי שנערך בשנת 1968 נמצא כי הכפר שוכן על תוואי דרך קדומה שיצאה מסבסטיה לדרום הארץ.

ראס כרכר הוא "כפר כיפה" טיפוסי: בתיו בנויים בראש גבעה, 500 מטר מעל פני הים, והשטחים המעובדים שלו מצויים במדרון הגבעה ובעמקים בין הגבעות.

== היסטוריה ==
במאה ה-18 הפך הכפר לאחד מ-24 כפרי הכס שבהם ישבו מוח'תארים בארמון, או מצודה ושלטו על האזור.<ref></ref>

היישוב הוקם בשנת 1812 – לפי הכתובת על המצודה. בטרם היות המצודה לא היה במקום יישוב. היא הוקמה בעת המלחמות בין שבטי קייס וימן. מקימיה היו בני משפחת סמחאן, משפחה נוצרית מרמאללה. במצודה שולבו גם אבנים ממבנים קדומים.

ב־1948 עבר הכפר לשליטת הלגיון הערבי וסופח ב־1951 לירדן, ככל יהודה ושומרון.

==בשליטת ישראל==

במלחמת ששת הימים עבר הכפר, ככל יהודה ושומרון, לשליטת ישראל. בעקבות הסכמי אוסלו, 18.6% משטח הכפר נכללים בשטח B, ויתר אדמות הכפר הן בשטח C. על פי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה נכון ל-2016, הכפר מנה 2,128 תושבים.

בסמוך לכפר עובר כביש 463 המוביל להתנחלויות ומאחזים של גוש דולב טלמונים.

באפריל 2021 הטיל צה"ל כתר מלא על הכפר בשל ריבוי אירועי יידוי אבנים.<ref></ref> ידויי אבנים אירעו גם בהמשך.<ref></ref>
המצודה של מוח'תאר סמחאן

==קישורים חיצוניים==

* [http://vprofile.arij.org/ramallah/pdfs/vprofile/Ras_Karkar_vp_en.pdf Ras Karkar Village Profile], ARIJ

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נפת רמאללה ואל-בירה
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
בנג'מין קאופמן

בנג'מין קאופמן (באנגלית: Benjamin Kaufman; 10 במרץ 1894 – 5 בפברואר 1981) היה חייל יהודי בצבא ארצות הברית שעוטר על פעולותיו במלחמת העולם הראשונה במדליית הכבוד.

בנג'מין קאופמן נולד ב-10 במרץ 1894, בבאפלו וגדל בברוקלין ניו יורק. הוא למד באוניברסיטת סירקיוז. ב-1917 קאופמן התגייס לצבא ארצות הברית ושירת בתור סמל ראשון בפלוגה K של חטיבת החי"ר ה-308 באוגדה 77. הוא סירב פעמים לצאת לקורס קצינים .

== שירותו הצבאי ==
בקרב הראשון בו השתתף בצרפת, בזמן שעזר לחלץ מספר חיילים, קאופמן נפגע מפגז שהכיל גז וזה גרם לעיוורונו הזמני. הוא סירב לעזרה רפואית אך הרופאים הכריחו אותו להתאשפז בבית חולים. לאחר זמן מה ברח קאופמן מבית החולים ושב ליחידתו, על כך הוא הועמד למשפט צבאי אבל הקצינים הבינו לליבו והאישומים בוטלו.

ב-4 באוקטובר 1918 במהלך הקרב ביערות ארגון הוביל קאופמן סיור במטרה להשמיד מכונת ירייה, שניים מאנשיו נפצעו והוא המשיך לבדו, הוא נפצע מכדור בידו הימנית אך המשיך בהסתערות כשהוא זורק רימונים בידו השמאלית ומנופף באקדח ריק, הוא הצליח לכבוש את העמדה, לקחת שבוי ולהבריח את שאר חיילי האויב. לאחר שחזר יחד עם השבוי לפלוגתו נפל על הקרקע והתעלף כתוצאה מאובדן דם.

== מדליית הכבוד ==
על פעולותיו בקרב ביערות ארגון הוענקה לסמל ראשון בנג'מין קאופמן מדליית הכבוד, עיטור הגבורה הגבוה ביותר הנהוג בארצות הברית. 

בנוסף הוא קיבל עיטורים על אומץ ליבו מתשע ממשלות שונות, ביניהם צלב המלחמה.

== לאחר שחרורו מהצבא ==
במלחמת העולם השנייה הוא שימש כדירקטור בוועדת כח האדם של המלחמה בניו ג'רזי.
בנוסף היה גם מפקד מועצת נכי מלחמת העולם של ניו ג'רזי וסגן מפקד לאומי של לגיון האומץ הלאומי.

מ-1945 עד 1959 הוא היה היושב ראש של ארגון ותיקי המלחמה היהודים של ארצות הברית.

במשך 10 שנים הוא היה מנהל שירות התעסוקה בטרנטון, ניו ג'רזי.

ב-5 בפברואר 1981 נפטר קאופמן ונקבר בטרנטון. הוא הותיר אחריו אישה, בת, אחות ושני נכדים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.jewishvirtuallibrary.org/jsource/biography/kaufman.html ביוגרפיה של בנג'מין קאופמן] באתר הספרייה היהודית הווירטואלית 
* [http://query.nytimes.com/gst/fullpage.html?res=9A02EFDB133BF934A35751C0A967948260 בנג'מין קאופמן] באתר query.nytimes 
* [https://web.archive.org/web/20080905235655/http://www.fau.edu/library/cmoh12.htm בנג'מין קאופמן] באתר fau.edu 
* 

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:קצינים וחוגרים יהודים בצבא ארצות הברית
קטגוריה:חוגרים אמריקאים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהודים שעוטרו במדליית הכבוד
קטגוריה:יהודים אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1894
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1981
מה לכהן בבית הקברות

שלט ב[[בית העלמין בחולון]]
מה לכהן בבית הקברות?! הוא ביטוי עברי, המבטא תמיהה על אדם שנקשר למקום או לאירוע, שלכאורה לא היה אמור להמצא בו מחמת פחיתותו של המקום או האירוע. מקורו של הביטוי הוא במדרש תנחומא, שם מסופר:

 

הביטוי מתבסס על ההלכה, האוסרת לכהן להיטמא בטומאת מת ולכן גם אוסרת עליו להיכנס לבית קברות. 

בצורה אחרת המובאת בפירוש רבנו בחיי (על ) נאמר "מה למלך בבית המטבחיים ומה לכהן בבית הקברות?!". צורה זו היא הנפוצה בשפה, אך רק חציו השני של המשפט, התמה על הכהן הנמצא בבית הקברות.

לביטוי "מה לכהן בבית הקברות?", כפשוטו, מקום מרכזי בסיפורו של דוד פרישמן "[http://benyehuda.org/frischmann/cohen.html כהן בבית הקברות]". 
==ראו גם==
* מה עניין שמיטה אצל הר סיני

קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
קטגוריה:כהונה
דרך נמיר

דרך נמיר היא דרך ראשית בצפון תל אביב, הקרויה על שמו של ראש העירייה השביעי, מרדכי נמיר. הדרך היא המשכו של כביש 2 ממחלף גלילות דרומה, והיא נקראה בעבר "דרך חיפה" בהיותה הדרך הראשית המחברת בין תל אביב וחיפה. שמה שונה לדרך נמיר בשנות ה-80 בעקבות בקשתה של אורה נמיר, אלמנתו, לשנות את שמה של כיכר אתרים שנקראה אז "כיכר נמיר" ולקרוא למקום אחר בעיר על שמו של בעלה, זאת לאור כישלונה החרוץ של הכיכר והפיכתה למפגע עירוני. 

דרך נמיר מתחילה במפגשי הרחובות שדרות שאול המלך ודרך בגין וממשיכה צפונה עד מחלף גלילות, במפגש הדרכים של כביש 5, כביש החוף ורחוב יוניצמן. הדרך מקבילה לכל אורכה לנתיבי איילון אשר מאז סלילתם בשנות ה-80 הועבר אליהם חלק ניכר מתנועת כלי הרכב.

הדרך מפרידה בין מספר שכונות: בקטע הדרומי בין רובע הצפון החדש לבין אזור פארק צמרת ושכונות בבלי וגבעת עמל. בקטע הצפוני של שכונות עבר הירקון בין השכונות המערביות כוכב הצפון, שיכון למד ואזורי חן לבין אזור קריית המוזיאונים (אזור מוזיאון ארץ ישראל) רמת אביב, נווה אביבים ורמת אביב ג'. בקטע הצפוני הדרך אינה עוברת באזור מגורים צפוף ומותרת בחלקו מהירות נסיעה גבוהה במקצת.

בפברואר 1963 הורחב דרך חיפה ונוספו לו שני נתיבים נוספים ואי תנועה באמצע, בקטע שבין רחוב ארלוזורוב וגשר הירקון.

==אתרים חשובים ורחובות חוצים לאורך הדרך (מצפון לדרום)==
*מחלף גלילות וכביש 5
*שדרות קק"ל
*רחוב איינשטיין (המוביל לאוניברסיטת תל אביב ובסופו כיכר אנטין)
*רחוב חיים לבנון
*סמינר הקיבוצים
*תל קסילה ומוזיאון ארץ ישראל
*שדרות רוקח, שבהן גשר המאפשר תנועה חופשית מעל דרך נמיר.
*גשר הירקון העובר מעל נחל הירקון
*פארק הירקון
*רחוב יהודה המכבי
*מגדלי צמרת
*מגדלי YOO ומגדלים נוספים בבנייה כחלק מפארק צמרת
*תיכון חדש ע"ש יצחק רבין
*תחנת הרכבת תל אביב מרכז ומסוף 2000 (רחוב ארלוזורוב ממערב ורחוב על פרשת דרכים ממזרח).

<gallery widths="150" heights="150" perrow="4">
קובץ:Namir 045.jpg|מבט צפונה אל המפגש עם רחוב יהודה המכבי. ברקע גשר הירקון
קובץ:Pons Jarkon 057.jpg|דרך נמיר בגשר הירקון
קובץ:PRd2 021.jpg|דרך נמיר בכניסה לתל אביב, סמוך לקריית החינוך
קובץ:PRd2 017.jpg|דרך נמיר ביציאה מתל אביב, סמוך לקריית החינוך (מבט לעבר מחלף גלילות)
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
נמיר, דרך
סרטן היטי

סרטן היטי (שם מדעי: Kiwa hirsuta) הוא מין של סרטן שהתגלה במרץ 2005 בדרום האוקיינוס השקט, כ-1,500 ק"מ מדרום לאי הפסחא, בעומק של כ-2,200 מטרים.
== מאפיינים ==
הסרטן, באורך של 15 ס"מ, בעל 10 גפיים (צבתות ורגליים) המכוסות זקיקי שיער המסייעות לו לאחוז בקרקע. לסרטן עיניים מנוונות וחסרות פיגמנט, משום שאינו זקוק לחוש הראייה בעומק שבו הוא נמצא. הצבתות השעירות מכילות חיידקים שהוא נעזר בהם כדי לנקות רעלים מהמים החמים שבהם הוא חי.

יש סברה שהוא אוכל את החיידקים הללו, וייתכן שהוא אוכל גם אצות ירוקות, סרטנים קטנים ובקטריות.

הסרטן נמצא סמוך למקום שבו יש זרימה של מים חמים באזור הלוח הארקטי-הפסיפי. לפי הצורה והמבנה המולקולרי שלו זהו מין חדש ולא מוכר למדע.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מעשירי רגל
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-2006
חפרפרת ככובת אף

חֲפַרְפֶּרֶת כְּכוּבַת-אַף (שם מדעי: Condylura cristata) היא חפרפרת קטנה החיה בצפון-מזרח אמריקה הצפונית. המין היחיד בשבט Condylurini ובסוג Condylura.

== מאפיינים ==
לחפרפרת ככובת אף 44 שיניים, פרווה קצרה שחורה-חומה דוחת מים, רגליים גדולות ומקושקשות וזנב ארוך ודק. אורכה הוא 15–20 סנטימטרים, ומשקלה כ-55 גרם. החפרפרת מיוחדת בזכות מעגל של 22 משושי "ציד", ורודים, קטנים ובשרניים, בקצה האף. משושים אלה משמשים אותה לאיתור מזון על ידי מגע.

הזרועות מכוסות בכמעט 100,000 עצבים. העצבים מכונים איברי איימר (על שם החוקר הגרמני תיאודור איימר). דרך גדילת זרועות האף אצל חפרפרת זו היא ייחודית ולא נראתה אצל אף סוג של חיה אחרת בעולם כולו. בניגוד לדרך שבה אצבעות גדלות מתוך היד החוצה, הם מתחילים לגדול באזור האף, כמה ימים לאחר הלידה הם מתרפים וזזים לאחורי ראשה, בדומה לאופן שבו מקלפים בננה. החפרפרת עיוורת כמעט לגמרי, ולכן קיימת סברה שבעזרת אפה הארוך היא חשה פעילות חשמלית של חיות קטנות. היא מאתרת ואוכלת פרטי מזון בפחות מ-120 אלפיות השנייה. מוחה מחליט תוך 8 מאיות השנייה האם הטרף אכיל.

החפרפרת ניזונה מחרקים ורכיכות. היא שחיינית טובה ומחפשת מזון בקרקעיות נחלים ובריכות רדודות. כמו חפרפרות אחרות, היא חופרת מחילות נמוכות כדי לחפש מזון, ולעיתים קרובות שוכנות פתחי מחילות אלו מתחת למים. החפרפרת פעילה ביום ובלילה, יכולה לחפור מחילות דרך שלג ושוחה בברכות מכוסות קרח. החפרפרת מסוגלת להריח תחת המים בעזרת בועת אוויר שהיא נושפת לעבר עצמים או מקורות הריח, ואז שאיפת הבועה נושאת הריח בחזרה דרך אפה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

חפרפרת ככובת אף

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:חפרפרתיים
קטגוריה:יונקים יחידים בסוגם
קטגוריה:ארצות הברית: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
נחש מעופף

נחש מעופף (שם מדעי: Chrysopelea) הוא סוג במשפחת הזעמניים. מינים בסוג זה נפוצים בדרום-מזרח אסיה, במלנזיה ובהודו.

למרות שמו, הנחש דואה ולא עף. הדבר נעשה כדי לנוע מהר יותר, להימלט מטורפים או לתפוס טרף. הנחש דואה מעץ לעץ או צונח מהעץ לקרקע ומסוגל לעבור כך 100 מטרים. הדאייה מתרחשת כשהנחש מכפיל את רוחבו על ידי שיטוח גופו, מכווץ את אזור הבטן שלו פנימה בצורת פעמון, שמתפקד כמו מצנח. הנחש דואה בכיוון הרצוי באמצעות פיתול גופו ונעזר בזנב לשמירה על האיזון. 

אופן מעופם של נחשים אלה נחקר בידי פיזיקאים במשך שנים והתגלה שככל שהנחש קטן יותר מרחק הדאייה ומשכה ארוכים יותר.

ישנם חמישה מינים מוכרים של נחשים דואים:
*נחש דואה מקושט (Chrysopelea ornata)
*נחש דואה עדני (Chrysopelea paradisi)
*Chrysopelea pelias
*Chrysopelea rhodopleuron
*Chrysopelea taprobanica

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי היינריך בויה
קטגוריה:זעמניים
קטגוריה:בעלי חיים דואים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1826
בריכת אידוי

תצלומים מהחלל מהשנים [[1972, 1989 ו-2011 אשר מראות את השפעת בריכות האידוי בדרום ים המלח אשר מופעלת על ידי מפעלי ים המלח ומפעלי האשלג בירדן.]]
בריכות אידוי הן בריכות מלאכותיות בעלות שטח פנים גדול מאוד, אשר מתוכננות כך שהן יאיידו מים ביעילות על ידי חשיפה לאור השמש ולטמפרטורות הסביבה.

==ראו גם==
* בריכת אידוי למלח

קטגוריה:הנדסה כימית
אידוי
מרכז אפריקה

מדינות מרכז אפריקה
מרכז אפריקה הוא אזור גאוגרפי במרכז יבשת אפריקה. הגדרת תחומיו של האזור משתנה. המדינות הנכללות בהגדרות השונות לאזור זה הן:
* בורונדי
* הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו
* הרפובליקה המרכז אפריקאית
* צ'אד
* רואנדה
* גבון

== אפריקה התיכונה ==
חלוקת העולם לאזורי משנה גאוגרפיים על ידי האו"ם מגדירה את אפריקה התיכונה כשטח שנמצא דרומית למדבר סהרה, מזרחית לאפריקה המערבית ומערבית לשבר הסורי-אפריקני. 
האזור נשלט טופוגרפית על ידי נהר הקונגו ופלגיו אשר מנקזים את השטח השני הגדול בעולם אחרי נהר האמזונאס. לפי האו"ם תשע המדינות של אפריקה התיכונה הן: 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

כל המדינות באזור המשנה של האו"ם יחד עם בורונדי ורואנדה מרכיבות את "הקהילה הכלכלית של מדינות מרכז אפריקה" (ECCAS).

== הפדרציה המרכז אפריקאית ==
הפדרציה המרכז אפריקאית (1963-1953), הנקראה גם הפדרציה של רודזיה וניאסלנד, הורכבה מהמדינות מלאווי, זמביה, וזימבבואה של ימינו. מדינות אלו נחשבות כיום כחלק מאפריקה הדרומית או ממזרח אפריקה.

== אקלים ==
רוב החוף האטלנטי של אפריקה מאופיין בלחות גבוהה ובטמפרטורות גבוהות. אקלים זה מקיים יערות גשם טרופיים צפופים. דרומית וצפונית לנהר הקונגו, נמצאים אזור רחבים של סוואנה טרופית. אזורים אלו חמים כל השנה, אבל הם בעלי עונות רטובות ויבשות מוגדרות. ההרים המזרחיים מאופיינים באקלים רמתי. בדרום האזור ניתן למצוא ערבות יבשות ומדבריות.

== ראו גם ==
* מזרח אפריקה
* צפון אפריקה
* אפריקה הדרומית
* אפריקה שמדרום לסהרה

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:אפריקה: אזורים
גארדבאיר

גארדבאיר (איסלנדית Garðabær) היא עיר בדרום-מערב איסלנד השוכנת בין קואופווגיר מצפון להפנרפיירדיר מדרום, דרומית לבירה רייקיאוויק והיא שייכת למטרופולין שלה.

העיר משתרעת על שטח של 71 קמ"ר וממוקמת כמו הפנרפיירדיר שמדרום לה על שדה לבה. בשנת 2011 התגוררו בה כ-10,909 איש, עובדה שהפכה אותה לעיר השישית בגודלה באיסלנד. אתר העיר יושב עם תחילת ההתיישבות באיסלנד במאה ה-9, ובלנדנאומאובוק (Landnámabók) נזכר כי במקום שכנו שתי חוות. עד שנת 1960 נשא המקום אופי כפרי והתגוררו בו כאלף איש בלבד, אולם עם ההגירה הפנימית מרחבי איסלנד לאזור הבירה, גדלה אוכלוסיית העיר במשך כחמישים שנה פי עשרה. ב-1976 הוכרזה גארדבאיר כעיר וכיום היא חלק מהאזור הבנוי הרציף של מטרופולין רייקיאוויק.

==ערים תאומות==
* 
* 
* 
* 
* 

==ראו גם==
* שטיארנן

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:איסלנד: ערים
מאריה, צ'יף יג'ו

ראס מאריה (נפטר ב-14 בפברואר 1831) היה הראס של באגמדיר ורגנט/סגן הקיסר של האימפריה האתיופית. הוא היה בנו של ראס גוגסה ואחיו של אימם.

המיסיונר סמואל גובאט היה בעל דעה שלילית לגביו והוא כתב ביומנו: 
 

הסקת המסקנות של גובאט התרחשה כנראה בגלל הפשיטה שביצעו חיילי הראס לגונדר ב-14 במאי 1830. ראס מאריה יישב בעיר בירתו דברה תבור מ-1828–1831.

אחד מהמערכות הצבאיות שיזם הראס היה נגד ראס סבגדיס מעגמה שיירש את וולדה סלאסי כשליט תיגראי. כשהוא נתמך על ידי המצביאים וובה היילה מריאם מסאמיאן וגושו זאוודה מגוג'אם מאריה הוליך את צבאו צפונה לנהר הטקזה שם הוא הביס את צבאו של סבגדיס בקרב דברה אבאי ב-14 בפברואר 1831. 

למרות ניצחנו בקרב ראס מאריה נהרג וראס סבגדיס נכנע לחברו הדאג'זמץ וובה. וובה העביר את סבגדיס לצבא האורומו של מאריה לאחר שהם הפנימו את מותו של הראס חיילי מאריה נכנסו לטיגראי והרסו אותה בנקמה למותו של מאריה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שושלת יג'ו
קטגוריה:מלכים אפריקאים
קטגוריה:נפטרים ב-1831
אאולפטאנס

אָאוּלְפְטָאנֶס (באיסלנדית: Álftanes) היא עיירה בדרום-מערב איסלנד, השוכנת על חצי אי קטן דרומית-מערבית לבירה רייקיאוויק ושייכת למטרופולין שלה. בשנת 2011 מנתה אוכלוסיית העיירה 2,484 איש. העיירה נוסדה בשנת 1878 והיא משתרעת על שטח של 5 קמ"ר. בעיירה שוכן מעונו של נשיא איסלנד המכונה "בסאסטד'יר" (Bessastaðir).

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:איסלנד: ערים
יוטרפטור

יוטרפטור (שם מדעי: Utahraptor) הוא סוג של דינוזאור בעל אגן דמוי לטאה שפרוש שמו הוא "השודד מיוטה". בסוג זה מין יחיד - Utahraptor ostrommaysi. השם של המין "ostrommaysi" הוא הלחם של שני הפלאונטולוגים: ג'ון אוסטרום וכריס מייס.

== מאפיינים ==
היוטרפטור חי בתקופת הקרטיקון והיה דומה מאוד לדינוניכוס: לשניהם היו טפרים קטלניים (דינוניכוס פירושו "טופר מבעית") ושני המינים צדו בקבוצות. הציד בקבוצות היה, ככל הנראה, דומה לטכניקה של הלביאות הצדות בימינו את הגנואים המלחכים עשב בסוואנה האפריקאית.

היוטרפטור היה מהגדולים שבדרומאוזאוריים. אורכו הגיע עד ל-6–7 מטרים (אף על פי שקיימת טענה, שלא אושרה עדיין, למאובן של פרט באורך 11 מטר). למרות גודלו הוא היה בנוי בצורה קלה יחסית ושקל רק כ-500 ק"ג. אורך הטופר הקטלני דמוי המגל ברגליו הוא כ-22–24 ס"מ. בשנים האחרונות, בדומה לרוב הדרומזאורים, הניחו שגופו היה מכוסה נוצות.

==בתרבות==
*נקבת יוטרפטור תוארה בספרו של הפלאונטולוג רוברט בקר, "Raptor Red" מ-1995.
*היוטרפטור מוצג בסדרת ה-BBC מ-1999 - הולכים עם דינוזאורים בפרק הרביעי, שם להקת יוטרפטורים אירופאים צדה להקת איגואנודונים. הסדרה כוללת חוסר דיוקים כמו ידיים מוטות מדי, אין לגופו נוצות והוא כלל לא נמצא באירופה אלא רק ביוטה.
*הצגה נוספת שלו הייתה בסדרה מועדון הקרב הג'ורסי ("Jurassic Fight Club") של ערוץ ההיסטוריה, שם הוא נראה נלחם עם אנקילוזאור מסוג גסטוניה. 
*הוא מופיע גם בסדרה מהפכת הדינוזאורים של ערוץ דיסקברי ובסדרה פלאווורלד.
*הוא מופיע במשחקים פארק היורה 3: בניית פארק, עולם היורה: המשחק וJurassic World: Alive של פארק היורה אך לא מופיע בסרטים.
*בנוסף הוא נבחר להיות הדינוזאור הלאומי של יוטה, על שמה הוא קרוי. הוא החליף בכך את האלוזאורוס שגם חי ביוטה, אך בתור היורה.

== גלריה ==
<gallery widths="200" heights="200">
קובץ:Utahraptor Restoration (flipped).png
קובץ:Brontomerus.jpg|יוטרפטור נבעט על ידי הזאורופוד Brontomerus
קובץ:Utahraptor ostrommaysorum update2.png
קובץ:Utahraptor foot.JPG
קובץ:Utahraptor ostrommaysorum theropod dinosaur (Cedar Mountain Formation, Lower Cretaceous; eastern Utah, USA) 1 (15190189329).jpg
קובץ:Utahraptor premaxilla BYU.jpg
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1993
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'יימס קירקלנד
קטגוריה:דרומאוזאוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון תחתון באמריקה הצפונית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1993
מה עניין שמיטה אצל הר סיני

מה עניין שמיטה אצל הר סיני? הוא ביטוי עברי, המביע תמיהה על שני עניינים שנקשרו, אף שלכאורה אין כל זיקה ביניהם.

==הביטוי המקורי==
מקור הביטוי בספרא לפרשת בהר סיני: . המדרש שואל כאן מדוע מציין הכתוב שמצוות שמיטה ניתנה במעמד הר סיני (ב, וראו גם רש"י ורמב"ן לפסוק א' שם). ההסבר שנותן המדרש מציג זאת כהוכחה לכך שמקורה של התורה שבעל פה אף הוא במעמד הר סיני, ולכן קיים הטיעון ההלכתי המופיע מספר פעמים בתלמוד, "הלכה למשה מסיני". טיעון זה נאמר כאשר המקור הרלוונטי לטיעון מסוים הוא שהוא ניתן למשה בסיני ועבר במסורת, ומכאן תוקפו האלוהי הבלתי מעורער.

==משמעותו המושאלת של הביטוי==
מחוץ להקשרו המקורי משמש הביטוי להבעת תמיהה על דיון היוצר זיקה בין שני נושאים שכלל אינם קשורים זה לזה. דוגמאות:
* דבריו של חבר הכנסת מאיר וילנר: "אשר לנימוק שהכנסת לא צריכה להתערב בסכסוכי עבודה – מה הקשר? מה עניין שמיטה אצל הר-סיני? אנחנו מדברים פה על סכסוך עבודה? לא. גם אנחנו נגד התערבות הכנסת בסכסוכי עבודה, וכך נהגנו תמיד. אבל פה אין מדובר בסכסוך עבודה, פה מדובר בחוק עבודה."
* דבריו של חבר הכנסת דוד מנע: "בין מצרים לבין ישראל מפריד מדבר סיני, ויכולנו להחזיר את סיני. יש לנו ביטחון מספיק. אבל מה עניין שמיטה אצל הר סיני? אתה מדבר פה על יהודה ושומרון וחבל עזה, ואתה משווה את זה לסיני."

==ראו גם==
* מה לכהן בבית הקברות

==קישורים חיצוניים==
* יהודה עמיטל, [https://www.etzion.org.il/he/מה-עניין-שמיטה-אצל-הר-סיני מה עניין שמיטה אצל הר סיני], באתר של ישיבת הר עציון
* דוד דב לבנון, [https://www.yeshiva.org.il/midrash/1428 מה עניין שמיטה אצל הר סיני], באתר "ישיבה"
* חיים סבתו, [http://www.ybm.org.il/Admin/uploaddata/LessonsFiles/Pdf/12706.pdf בהר - מה עניין שמיטה אצל הר סיני?], באתר של ישיבת ההסדר ברכת משה

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניבים וביטויים חז"ליים
קטגוריה:פרשת בהר
בעיטת קרן

בעיטת קרן
רחבה]]
בכדורגל, כאשר שחקן באחת הקבוצות נוגע אחרון בכדור, הנהדף אל מאחורי קו השער של קבוצתו שלו, וזה עובר את הקו במלוא היקפו אך לא בתחומי השער, כלומר לא הובקע שער - תיפסק בעיטת קרן. הבעיטה מבוצעת מפינת המגרש הקרובה ביותר למקום יציאת הכדור מתחומיו על ידי שחקן הקבוצה היריבה.

על הכדור להיות נייח, ורק במצב כזה השחקן יוכל להמשיך את המהלך. על שחקני היריבה לשמור מרחק של כתשעה מטרים מן הכדור. השחקן שמבצע את בעיטת הקרן לרוב מעדיף להרים את הכדור לתוך הרחבה ("קרן ארוכה"), שם מתמקמים שחקנים מקבוצתו על מנת לנגוח את הכדור לתוך שער היריבה. שיטה מוכרת נוספת היא למסור לשחקן הנמצא קרוב לאזור בעיטת הקרן ("קרן קצרה") ולאפשר הרמה מזווית נוחה יותר. 

ייתכן מצב בו יובקע שער מבעיטת קרן, ללא נגיעה של שחקן אחר מלבד בועט הקרן, על ידי בעיטה מסובבת אל תוך השער- שער שכזה מכונה בשפת הכדורגל "שער אולימפי". 

על-פי חוקת המשחק, לא תיתכן עבירת נבדל כתוצאה מעמדת נבדל בבעיטת קרן, כפי שלא תיתכן בהוצאת חוץ או בבעיטת שער.

במקרה של בעיטה חופשית, בעיטת קרן או זריקת חוץ רגילה שנכנסת לשער הקבוצה שזרקה או בעטה אותה, ללא נגיעה של שחקן אחר, תינתן בעיטת קרן לקבוצה היריבה, ולא שער עצמי כפי שהיה מתבקש. מצב כזה הוא נדיר.

==ראו גם==
* הכדור בתוך ומחוץ למשחק

==קישורים חיצוניים==

*[https://web.archive.org/web/20110725072040/http://asktheref.com/Soccer%20Rules/Search/Law/Corner%20Kick/- שאלות ותשובות על בעיטות קרן], Ask The Ref

קרן
קטגוריה:כדורגל: חוקים
קצח

זרעי קצח תרבותי
קֶצַח (שם מדעי: Nigella בערבית: חָבָּא סוּדָא. וקָחטָה מכונה גם: כמון שחור) הוא סוג במשפחת הנוריתיים, הכולל כ-14 מינים של צמחים חד-שנתיים.

מקור הקצח באגן הים התיכון ובדרום-מערב אסיה. זרעים של קצח נמצאו בקבר של תות ענח' אמון במצרים (1325 לפנה"ס), ומתקופת הברזל באתר דיר עלא שבירדן. נראה שהוא בוית מהמין הגדל בר באזור זה.

==מבנה הצמח==
הקצח צומח לגובה של 20 עד 90 סנטימטרים. בתקופת הפריחה מעלה הקצח פרח בודד לכל גבעול. צבעי הפרח הם לבן, צהוב, ורוד, כחול בהיר או סגול בהיר. לכל פרח חמישה עד עשרה עלי כותרת. ההאבקה של הפרחים נעשית על ידי חרקים. הפרי הוא נרתיק המורכב ממספר תאים, כשבכול תא כמה זרעים.

==חלוקה למינים==
המין קצח תרבותי (Nigella sativa) מתורבת וזרעיו משמשים הן כתבלין והן למטרות רפואיות. מין זה לא גדל בר בישראל, שאר המינים משמשים למטרות נוי.

בצמחיית הבר של ארץ ישראל ניתן למצוא חמישה מינים:
* קצח השדה (Nigella arvensis)
* קצח ריסני (Nigella ciliaris)
* קצח הקמה (Nigella segetalis)
* קצח זעיר-פרחים (N. nigellastrum נקרא גם Garidella nigellastrum)
* קצח הציפורן (N. unguicularis נקרא גם Garidella unguicularis)

מינים מוכרים נוספים:
* קצח דמשקאי (Nigella damascena) - בעל פרחים ייחודיים. למין זה יש גם כמה זנים מתורבתים בעלי פרחים בגווני כחול, ורוד וסגול.
בגלל המראה המיוחד, לצמח מספר שמות באנגלית: השטן בשיח (Devil in the bush) והשטן בכלוב (Devil-in-a-cage).
* Nigella integrifolia
* Nigella orientalis

==הקצח במקורות היהדות==
הקצח נזכר שלוש פעמים בספר ישעיהו לצד הכַמֹּן כצמח שנזרע בהֲפָצָה, ונדוש במקל ולא בחָרוּץ. .

רש"י מתאר את הקצח בפירושו המלמד על אי-ודאות בזיהויו: "רבותינו מפרשים נייל"א (niele), אבל אני שמעתי מין זרעים שזורעים אותו בארץ ישמעאל".

הקצח מוזכר רבות במשנה. בגמרא, בברכות, מופיע שריחו רעיל אבל טעמו טוב והוא בריא ללב. .

== שימושים למאכל ==
זרעיו משמשים כתבלין. במטבח הערבי נהוג להכין ממנו ממרח: "טחינת קצח" בתור "עוגת קצח" הנקראת: קיזחה או עבור קינוחים או בתוספת עבור תערובת זעתר. במטבח הסורי נהוג להכין ממנו "עוגת קצח". במטבח התימני מוספים הזרעים למאפים כמו כובנה ופיתות הסַלוּף.

=== במטבח של ערביי ארץ ישראל ===
במטבח של ערביי ישראל נהוג להכין מטבל על ידי ערבוב קצח טחון עם סילאן או סירופ חרובים או סירופ ענבים.

==גלריה==
<gallery>
תמונה:Nigella ciliaris 3.jpg|פרי מפיץ זרעים של קצח ריסני בכרמל
תמונה:Nigella ciliaris 1.JPG|פריחת קצח ריסני בכרמל
תמונה:2007-10-25Nigella damascena 10.jpg|הקצח הדמשקאי
תמונה:Nigella arvensis-Acker Schwarzkümmel.jpg|פרח קצח השדה
תמונה:Nigella gallica2.jpg|פרח הקצח הספרדי (N.hispanica)
File:Nigella orientalis MHNT.BOT.2011.3.31.jpg|Nigella orientalis - Museum specimen
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:צמחי מרפא
קטגוריה:תבלינים
קטגוריה:נוריתיים
קטגוריה:צמחי המקרא