טיסה 4978 של ריאנאייר

טיסה 4978 של ריאנאייר הייתה טיסת נוסעים סדירה בינלאומית שיצאה מנמל התעופה הבינלאומי של אתונה, יוון, לנמל התעופה וילנה, ליטא, ב-23 במאי 2021. בהיותה במרחב האווירי של בלארוס, היא הוסטה על ידי ממשלת בלארוס לנמל התעופה הלאומי מינסק, שם נעצרו על ידי הרשויות שניים מנוסעיה, פעיל האופוזיציה והעיתונאי רומן פרוטסביץ' וחברתו סופיה סאפגה. הטיסה לוותה למינסק על ידי מטוס קרב בלארוסי בתואנה של איום על פצצה, וזאת בהוראת הנשיא אלכסנדר לוקשנקו. האירוע הביא לגינויים מצד רשויות התעופה האזרחית וממשלות רבות באירופה, וגרם לניתוק היחסים הדיפלומטיים בין בלארוס ללטביה.

== התקרית ==
<mapframe width="300" height="350" zoom="4" latitude="47.4" longitude="26.5" text="מסלול הטיסה האפשרי, המראה את הסטתו למינסק.">
{
 "type": "ExternalData",
 "service": "page",
 "title": "Flight FR4978 2021-05-23.map"
}
</mapframe>
יירוט הטיסה.]]
ב-23 במאי 2021, טיסת ריינאייר 4978 (אתונה - וילנה) הופנתה לנמל התעופה הלאומי מינסק לאחר איום על פצצה בזמן שהמטוס היה במרחק מדרום לווילנה ו- ממערב למינסק, אך עדיין במרחב האווירי של בלארוס.<ref name="dw"></ref><ref name="Herald"></ref><ref name="ABC77859336"/> לטענת חברת התעופה, טייסיה קיבלו הודעה מהרשויות בבלארוס על "איום ביטחוני אפשרי על סיפונה" והונחו להנחית את המטוס במינסק.<ref name="nyt_23052021"/><ref name="bbc_24052021"></ref>

בטיסה היו 6 אנשי צוות ו-126 נוסעים. במינסק הוצא מהמטוס פעיל האופוזיציה הבלארוסי רומן פרוטסביץ' ונעצר על סמך רישומו ברשימת מבוקשים בבלארוס, באשמת פעילות "טרוריסטית".<ref name="NN273349"></ref> חברתו, סופיה סאפגה, הוצאה מהמטוס אף היא על ידי הרשויות בבלארוס, ועוכבה.<ref name="Radio Free Europe"></ref> לא ניתן הסבר למעצרה על ידי הרשויות בבלארוס. סאפגה היא אזרחית רוסיה, סטודנטית באוניברסיטה האירופית למדעי הרוח בווילנה, והאוניברסיטה אישרה כי נעצרה.<ref></ref> למרות העובדה שהמטוס היה קרוב יותר לווילנה, נשיא בלארוס אלכסנדר לוקשנקו, על פי דוברו, הורה באופן אישי להפנות את הטיסה למינסק ושלח מטוס קרב מיג-29 של חיל האוויר הבלארוסי ללוות אותה.<ref name="PeopleOnliner230521"></ref><ref name="Spring96-103499"></ref> סוכנות הידיעות הממשלתית של בלארוס BelTA מסרה שהטייסים ביקשו לנחות במינסק.<ref name="Belta442580"></ref><ref name="Kommersant4825832"></ref> הן ריאנאייר והן רשויות החוק בבלארוס אמרו כי לא נמצאו פצצות על המטוס.<ref name="nyt_23052021"></ref>

מלבד פרוטסביץ' וחברתו, ארבעה נוסעים נוספים שנחשבו כסוכני הק.ג.ב. הבלארוסי לא המשיכו עם המטוס לליטא.<ref></ref><ref name="FlightGlobal143868"/> מנהיגת האופוזיציה הבלארוסית סבטלנה טיכאנובסקאיה קראה לחקירת האירוע על ידי ארגון התעופה האזרחית הבינלאומי (ICAO).<ref name="RFE31269351"></ref> פרוטסביץ' הוכנס בשנה הקודמת ברשימת "אנשים המעורבים בפעילות טרור" בשל תפקידו בהפגנות נגד הממשלה הבלארוסית. טיכאנוסקאיה הצהירה שפרוטסביץ' "צפוי לעונש מוות" בבלארוס.<ref></ref> בצאתו מהמטוס אמר פרוטסביץ' לנוסע אחר כי "עונש מוות מחכה לי כאן".<ref></ref> גורם אחר אמר כי פרוטסביץ' צפוי לעונש מאסר של חמש עשרה שנה על פעילותו האופוזיציונית.<ref name="RFE31270390">]</ref> דווח כי רומן וחברתו נכלאו בכלא אוקרסטין.

על פי מקורות המקורבים לטיכאנובסקאיה, פרוטסביץ' הבחין שהוא נמצא במעקב בנמל התעופה באתונה. בהודעותיו הצהיר שיש אדם לידו בקו ובמחסום ניסה לצלם את מסמכי הנסיעה שלו.<ref></ref> בנוסף, תדיאוש גיצ'ן, חבר בערוץ הטלגרם נקסטה שפרוטסביץ' ערך אותו בעבר, אמר כי קציני ק.ג.ב היו בטיסה וכי הם "יזמו קטטה עם צוות ריאנאייר" והתעקשו שיש פצצה על המטוס.<ref name="ABC77859336"></ref> דוברת המיזם הממלכתי של שדות התעופה בליטא, לינה ביזין, אמרה לסוכנות הידיעות AFP כי נמל התעופה הלאומי מינסק מסר כי הטיסה הוסטה "בשל סכסוך בין איש הצוות לנוסעים".<ref name="afp_23052021"></ref>

מסלול הטיסה של FR4978 מעל בלארוס ב-23 במאי הפך לחריג עוד לפני שעשה את פניית הפרסה. בהתבסס על נתונים גולמיים של חברת Flightradar24, צוין שהמטוס לא החל לרדת מעל בלארוס אף על פי שבדרך כלל הדבר נעשה כהכנה לנחיתה בווילנה. אפשרות אחת היא שהנתיב החריג מצביע על כך שטייסי המטוס ניסו לשמור על הכיוון המקורי כדי להגיע למרחב האווירי הליטאי בהקדם האפשרי, אך נאלצו להסיט את מסלולם לאחר התערבות מטוס הקרב הבלארוסי.<ref></ref><ref></ref>

המטוס הורשה לצאת לאחר שבע שעות על הקרקע במינסק, והגיע לווילנה באיחור של שמונה וחצי שעות. פרוטסביץ', סאפגה ושלושה אזרחים רוסים לא היו על סיפון המטוס כשנחת בווילנה. הנוסעים ציינו כי הם נאלצו להמתין שעתיים וחצי ללא מים וללא הפסקות שירותים או שיחות טלפון, וכי 50 עד 60 קציני ביטחון בלארוסים בשדה התעופה במינסק ביצעו בדיקות שונות.<ref></ref>

בעקבות האירוע התפתח משבר בגבול בלארוס–האיחוד האירופי.

== השפעות ==
=== סנקציות ===
ב-24 במאי אסר הקבינט הליטאי על כל הטיסות לליטא וממנה לטוס מעל המרחב האווירי הבלארוסי, החל מ-25 במאי.<ref></ref> שר התחבורה הבריטי גרנט שאפס הורה לרשות התעופה האזרחית לבקש מחברות תעופה בריטיות להימנע מלטוס מעל המרחב האווירי הבלארוסי. ההיתר של חברת התעופה הממלכתית הבלארוסית בלאביה לפעול במרחב האווירי בבריטניה הופסק.<ref name="ITV240521"></ref> נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי הורה לממשלתו לעצור את התעבורה האווירית עם בלארוס.<ref></ref>

=== סנקציות אפשריות ===
האיחוד האירופי קיים ישיבת מנהיגים ב-24 במאי בבריסל, בלגיה. לפני הפגישה קרא נשיא ליטא גיטאנה נאוסידה לאיחוד האירופי להטיל סנקציות כלכליות חדשות על בלארוס. שמונה מדינות הסכימו להטיל איסור טיסות לבלארוס ואליה. הצעה נוספת הייתה הטלת איסור על כניסת תנועה קרקעית לאיחוד האירופי מבלארוס.<ref name="BBC News"></ref><ref name="Reuters240521"/> בנוסף נאסר על חברת התעופה הבלארוסית לנחות בשדות תעופה באיחוד האירופי.<ref name="Radio Free Europe"/>

== תגובות ==
=== עמדות ממשלת בלארוס ===
בעקבות האירוע הודיע משרד התחבורה של בלארוס שהקים ועדה לחקירת הנחיתה הכפויה, וקבע כי יודיע לארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית ו-IATA על התקדמות החקירה ויפרסם דו"ח זמן קצר לאחר מכן.<ref></ref><ref></ref>

ב-24 במאי 2021, מנהל מחלקת התעופה של משרד התחבורה של בלארוס, ארטיום סיקורסקי, הקריא תכתובת דוא"ל שנשלח לשדה התעופה במינסק ב-23 במאי. ההודעה נחתמה על ידי החמאס וכללה דרישות מישראל להפסקת אש ברצועת עזה (כחלק ממבצע שומר החומות, שהסתיים בהפסקת אש יומיים קודם) ודרישה מהאיחוד האירופי להפסיק את תמיכתו במדינת ישראל. על פי מכתב זה איימו כי יפוצצו את המטוס מעל וילנה.<ref name="onliner.pressconf2405"></ref> קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל כינתה את ההסבר הבלארוסי כ"בלתי סביר לחלוטין"<ref></ref> והחמאס הכחיש שהוא קשור בכל דרך לאירוע.<ref></ref>

=== מומחים משפטיים ===
עורך דין לענייני תעופה אוקראיני, אנדריי הוק, הציע כי היירוט על ידי המטוס הצבאי והפניית המטוס לנמל תעופה רחוק יותר עשוי היה לסכן את בטיחות הנוסעים ואנשי הצוות. הוא ציין גם כי נספח 2 לאמנת שיקגו רואה ביירוט מטוסים אזרחיים על ידי מטוסים צבאיים כמוצא אחרון, אך המטוס הצבאי בבלארוס המריא מיד.<ref></ref> פרופסור חבר בבית הספר הגבוה לכלכלה במוסקבה גלב בוגוש הצהיר כי איום הפצצה ויירוט המטוס על ידי הרשויות בבלארוס יכול היה לסכן את הנוסעים ואת הצוות וכי אמנת שיקגו וגם אמנת מונטריאול משנת 1971 צריכים לשמש בהערכה המשפטית של המקרה. הוא גם כינה את המצב "תקדים מסוכן מאוד".<ref></ref>

=== חברות תעופה ===
מנכ"ל ריאנאייר, מייקל או'לירי, הצהיר כי האירוע הוא "חטיפה ממומנת על ידי המדינה" וכי ריאנאייר מאמינה כי "היו גם סוכני קד"ב בלארוסים שירדו גם בשדה התעופה".<ref name="Radio Free Europe"/><ref name="BBC News"/> קבוצת Avia Solutions הרשומה בקפריסין הודיעה כי חברות התעופה שלהן לא ישתמשו יותר במרחב האווירי הבלארוסי.<ref></ref> ב-24 במאי, חברת התעופה ההונגרית וויז אייר הסבה טיסה מקייב, אוקראינה, לטאלין, אסטוניה, כדי להימנע מטיסה מעל למרחב האווירי בבלארוס.<ref></ref> חברת התעופה הלטבית אייר בלטיק הודיעה ב-24 במאי כי היא לא תטוס עוד במרחב האווירי של בלארוס עד שהמצב יתבהר.<ref name="Reuters240521"></ref> חברת התעופה ההולנדית KLM הצהירה שלא ביצעה שום שינוי בעקבות הערכת סיכונים. חברת סקנדינביאן איירליינס (SAS) הודיעה שבהתאם להוראות סוכנות התחבורה השוודית, הטיסה פעמיים בשבוע בין אוסלו, נורווגיה וקייב תנותב כדי להימנע ממעבר במרחב האווירי הבלארוסי.<ref></ref>

== המטוס ==
המטוס המעורב היה מטוס בואינג 737-800 בן ארבע שנים, שנרשם בפולין, רישום SP-RSM.<ref name="FlightGlobal143868"></ref> המטוס, נכנס לשירות Ryanair במאי 2017 ונרשם בשם EI-FZX באירלנד, והועבר לשירות ריינאייר סאן במרשם המטוסים הפולני כ-SP-RSM בנובמבר 2019.<ref name="Jetphotos"></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מבצעי ביון
קטגוריה:תקריות ואסונות תעופה ב-2021
קטגוריה:תקריות דיפלומטיות
קטגוריה:בלארוס: יחסי חוץ
קטגוריה:בלארוס: פוליטיקה