OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אמנון בירמן

אמנון בירמן (נולד ב-1 בדצמבר 1948) הוא מחבר תשבצי היגיון ישראלי.

== קורות חייו ==
אמנון בירמן נולד בשנת 1948, בן למתרגם אברהם בירמן, וגדל בירושלים. בנעוריו למד בגימנסיה רחביה (סיים ב-1966). בהמשך למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, הוסמך כעורך דין, ועסק כ-15 שנה במקצוע זה, כיועץ משפטי של משרד התחבורה.

עם פרישתו מעריכת דין החל לפרסם רשימות בטור אישי במקומון הירושלמי "כל העיר". מבחר מרשימות אלה קובץ בספרו "אחד מאוזן"<ref></ref>. במקביל לכתיבה במקומון, ערך ספר שבו מיטב מהסאטירות שאהב<ref></ref>. כן החל לפרסם תשבצי היגיון.

== חיבור תשבצי הגיון ==
את עיקר פרסומו קנה בירמן כמחבר תשבצי הגיון. תשבציו התפרסמו במקומוני "רשת שוקן" ("העיר", "כל העיר", "כלבו"). ניסיון של מערכת "העיר" להפסיק את פרסום התשבץ בתחילת 2005 נתקל בתגובות נזעמות של הקוראים, ולאחר הפסקה של שבועות מעטים חודש פרסום התשבץ. בירמן פרסם במסגרת "העיר" למעלה מאלף תשבצי היגיון, וב-2007 הועבר התשבץ למוסף "עכבר העיר". ב-2004 החל לפרסם תשבצי היגיון גם ב"מעריב" עד שנת 2014. עד 2023 פרסם תשבצי היגיון בשבועון "לאשה". תשבציו ממשיכים להתפרסם בעיתון "הארץ". בנוסף, בירמן נוהג לשלוח בדואר, ובהמשך בדואר אלקטרוני, תשבץ שבועי למנויים. לקטים של תשבצים אלה יצאו לאור בחוברות אחדות.

בשנת 2007 יצא לאור בהוצאת ידיעות אחרונות ספרו "תשבצי היגיון", ובו 80 תשבצי היגיון ופתרוניהם<ref></ref>.

לגבי עיסוקו, העיד בירמן את הדברים הבאים: 
:ידידים אומרים לי פעמים רבות: 'אתה אדם מאושר. הפכת את התחביב למקצוע'. חרף המחמאה שבדבר אני סבור שהם אינם מדייקים. 'בשבילי התשבצים הם מקצוע... לכל היותר אפשר לבוא ולומר שהפכתי את התחביב של אנשים אחרים למקצוע שלי. אבל את זה עשיתי בעצם, גם כאשר הייתי עורך-דין, כי מהו התחביב הלאומי היהודי אם לא להתנצח בבתי-המשפט?'<ref>אמנון בירמן, אחד מאוזן, כיתוב על העטיפה האחורית של הספר</ref>

== משפחתו ==
בירמן נשוי לצביה, ד"ר לעבודה סוציאלית, ואב לארבעה. מתגורר בשכונת בקעה בירושלים. בתו, דניאלה, נפצעה קשה בפיגוע התאבדות במדרחוב בן-יהודה בירושלים ב-1997. בנו שי מפרסם תשבצי היגיון בעיתון "ישראל היום".

== לקריאה נוספת ==
* אמנון בירמן, אחד מאוזן: טור אישי, כל העיר, 1984-2004, תל אביב, הדרך לגיהנום, 2004.
* אמנון בירמן (עורך), בעצם, עד העצם: 40 שנות סאטירה, ירושלים, כתר, 1988.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://stage.co.il/Authors/AmnonBirman אמנון בירמן], באתר במה חדשה
* [http://www.tapuz.co.il/blog/viewEntry.asp?entryID=1256469 מאה הגדרות ההיגיון הנבחרות של אמנון בירמן]
* 
*
* חני קלנר, [https://youtu.be/sKtuNBKJGn4 גברים בשחור לבן - מאחורי הקלעים של מחברי תשבצי ההיגיון בארץ] 
* [https://youtu.be/1ovdAPcYAjU אמנון בירמן בהגיונריה השישית] (מפגש רעים שנתי של פותרי תשבצי היגיון ומחבריהם), 9 בפברואר 2012.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחברי תשבצי היגיון ישראלים
קטגוריה:בעלי טור ישראלים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:עובדי משרד התחבורה
קטגוריה:יועצים משפטיים למשרדי ממשלה
קטגוריה:בקעה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קארל פורמן

קארל פורמן (באנגלית: Carl Foreman; 23 ביולי 1914 – 26 ביוני 1984) היה תסריטאי אמריקני אשר נרדף על ידי הממשל האמריקני בימי ציד המכשפות של הסנאטור ג'וזף מקארתי, אך עדיין הצליח ליצור תסריטים חשובים ומצליחים כ"בצהרי היום" ו"הגשר על הנהר קוואי".

== חייו ==
פורמן נולד בשיקגו למשפחה יהודית מן המעמד הבינוני. כסטודנט בשנות ה-30 נתפס לאידאולוגיה הקומוניסטית, על רקע עליית הנאציזם בגרמניה והשפל הגדול בארצות הברית. פורמן הצטרף ל בימי לימודיו, ולאחר סיום לימודיו עבר להוליווד, והחל לעבוד כתסריטאי.

בין 1941 ל-1942 היה מעורב בכתיבתם של שלושה סרטים, אך לאחר מכן התגייס, ושירת בצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. בסוף שנות הארבעים החל שוב בכתיבת תסריטים והפך לאחד מן התסריטאים המובילים בהוליווד, כאשר תסריטו לסרט "אלוף" (בכיכובו של קירק דאגלס) היה מועמד לפרס האוסקר בשנת 1949. ב-1950 כתב את התסריט לסרט "איש צעיר עם חצוצרה" גם כן בכיכובו של קירק דאגלס.

בשנת 1951 בעודו עוסק בהסרטת הסרט "בצהרי היום" זומן פורמן להופיע בפני ועדת בית הנבחרים לפעילות אנטי אמריקאית. הוא העיד כי היה חבר במפלגה הקומוניסטית האמריקנית למשך כעשור בימי נעוריו, אך התפכח משהתבגר, ועזב את הפעילות במפלגה. כתוצאה מסירובו לנקוב בשמות של חבריו למפלגה, הוכתר כ"עד עוין" ונאסר עליו לעבוד עבור אולפני הסרטים הגדולים.

פורמן היה התסריטאי של בצהרי היום, סרט שנחשב כאלגוריה לתקופת "ציד המכשפות" של ג'וזף מקארתי. על אף ששימש כמפיק משנה לא קיבל על כך את הקרדיט בכותרות הסרט, אך הותר לו לקבל את הקרדיט עבור התסריט, אשר היה מועמד לפרס האוסקר. הסרט נחשב לקלאסיקה בסוגת המערבון ולאחד הסרטים הטובים ביותר שנעשו אי פעם. זה היה הסרט האחרון שהותר לפורמן ליצור במשך שש שנים.

פורמן עזב את ארצות הברית לאנגליה שם המשיך ליצור תסריטים ולשלוח אותם להוליווד תחת שם בדוי. הישגו הגדול ביותר של פורמן לא נושא את שמו. בשנת 1956 היה שותף לתסריטאי נוסף ב"רשימה השחורה" לכתיבת התסריט לסרט "הגשר על הנהר קוואי" על פי ספרו של פייר בול. השניים אינם מופיעים ככותבי הסרט בכותרותיו, ולפיכך ניתן פרס האוסקר עבור התסריט לפייר בול. רק בשנת 1984 הכירה האקדמיה האמריקנית לקולנוע בתרומתו לסרט, והעניקה לו את הפרס לאחר מותו.

בנוסף להיותו תסריטאי עסק פורמן גם בהפקה. בשנת 1963 הפיק את הסרט האנטי מלחמתי "המנצחים", אשר צולם במלואו בבריטניה. בשנת 1965 מונה למנהל מכון הקולנוע הבריטי, ושימש בתפקיד זה עד שנת 1970. בשנת 1971 קיבל את תואר האצולה CBE (אביר האימפריה הבריטית).

ב-1969 כתב והפיק את המערבון "זהב מק'קנה".

לקראת סוף חייו שב פורמן לארצות הברית, שם מת כתוצאה מגידול במוחו בשנת 1984 בביתו בשכונת בוורלי הילס. שני ילדיו נולדו בלונדון. בתו, אמנדה פורמן היא ביוגרפית ידועה, ובנו ג'ונתן פורמן הוא היסטוריון ומבקר קולנוע.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תסריטאי קולנוע יהודים אמריקאים
קטגוריה:מפקדים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:זוכי אוסקר: התסריט המעובד הטוב
קטגוריה:אישים המופיעים ברשימה השחורה של הוליווד
קטגוריה:שיקגו: אישים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1914
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1984
קטגוריה:זוכי פרס גילדת הכותבים של אמריקה: מפעל חיים: פרס לורל להישג תסריטאי
הנדסה הפוכה

הִנדוּס לאחור<ref></ref> (באנגלית: reverse engineering) הוא תהליך של גילוי עקרונות טכנולוגיים והנדסיים של מוצר דרך ניתוח המבנה שלו ואופן פעולתו. לרוב, תהליך זה כולל פירוק המוצר למרכיביו, וניתוח פרטני של דרך פעולתם. לרוב, תהליך ההנדוס לאחור מבוצע מתוך כוונה להרכיב מוצר חדש הפועל בצורה דומה, מבלי להעתיק למעשה את המקור.

== סוגים ויישומים שונים של הנדסה הפוכה ==
ג'ריקנים]]
לעיתים קרובות צבאות משתמשים בהנדסה הפוכה על מנת להעתיק טכנולוגיות, מכשירים או מידע של מדינות אחרות, שהושגו על ידי חיילים רגילים בשטח או על ידי מודיעין טכנולוגי. בזמן מלחמת העולם השנייה ובזמן המלחמה הקרה השתמשו רבות בהנדסה הפוכה. דוגמה ידועה ממלחמת העולם השנייה היא הג'ריקן – כוחות בריטים ואמריקאים הבחינו שלגרמנים היו מכלים של נפט בעלי עיצוב מעולה. הם השתמשו בהנדסה הפוכה כדי להעתיק מכלים אלו. הם קראו להם "ג'רי־קן" (Jerry can, "מכלים של גרמנים").

אחת התוצאות של מבצע יהלום הייתה מסירתו הזמנית של מטוס קרב מסוג מיג-21 לשם הנדסה הפוכה ב"אזור 51".

== הנדוס לאחור של תוכנות מחשב ==
בתחום התוכנה הנדוס לאחור מתייחס, בדרך כלל, לתהליך שמטרתו לחלץ מתוכנת מחשב את האלגוריתם שבבסיסה, כאשר זמין למהנדס קובץ ההרצה בלבד (ולא קוד המקור). תהליך מוצלח של הנדוס לאחור יאפשר להבין את הלוגיקה שמאחורי התוכנה ולשחזר, במידה מסוימת, את קוד המקור שלה.

=== שימושים נפוצים ===
* חוקרי אבטחת מידע: מחקר ואיתור באגים ופרצות אבטחה ביישומי מחשב.
* חברות אנטי וירוס: ניתוח תוכנות זדוניות כמו סוסים טרויאנים, וירוסי מחשב, תוכנות רוגלה וכדומה.
* גורמי פיתוח תוכנה: ניתוח טכנולוגיות מסוימות והתאמתן לפלטפורמות אחרות. לדוגמה, פרויקט ההנדוס לאחור של מנגנון ניהול הקבצים NTFS שבמערכת ההפעלה חלונות, לצורך הוספת תמיכה בטכנולוגיה זו במערכת ההפעלה לינוקס.
* קראקרים: פריצת משחקי מחשב ותוכנות המוגנים מפני שימוש לא חוקי. התוצר העיקרי הוא קראקים ליישומים.
* חברות מסחריות: העתקת טכנולוגיות ומוצרים.
* ארגוני ביון: גילוי פרצות אבטחה על מנת לנצלן לצורכי ביון.
* שיחזור נתונים: שחזור נתונים של דיסקים פגומים

=== כלים ===
כלים נפוצים להנדוס לאחור של תוכנות מחשב הם:
* דיסאסמבלרים כגון Ghidra,Hopper, IDA Pro
* דיבאגרים כגון WinDbg, OllyDbg, SoftIce, GDB

=== חוקיות ===

* ראו Digital Millennium Copyright Act

== ראו גם ==
* זכויות יוצרים
* מודיעין עסקי
* אסמבלי
* ביומימטיקה

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.chillingeffects.org/reverse/faq.cgi מאמר בסיס בנושא הנדוס לאחור וחוקיותו]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הנדסה
ארמון

חזית [[ארמון סנסוסי, ארמונו של פרידריך השני מלך פרוסיה, כפי שנראה בסביבות שנת 1900]]
ארמון האפיפיור באויניון.
ארמון הוא מקום מגורים גדול ונרחב, המשמש או ששימש בעבר למגורי המלך ואחרים ממשפחת המלוכה, או העומדים בראש השלטון<ref></ref>. כפועל יוצא מכך היווה לעיתים קרובות מרכז כוח שלטוני בשלטון המונרכי.

בדרך כלל, היישוב שבו נמצא הארמון הוא בעל חשיבות בממלכה או באימפריה.
ארמונות רבים הוסבו במהלך השנים לשימושים אחרים, כמו בתי פרלמנט ומוזיאונים.

ארמון מבוצר נקרא טירה.

שימוש חדש יותר למילה "ארמון" הוא לציון מבנים גדולים ומפוארים, בדרך כלל מבני ציבור, גם אם אין להם קשר לשלטון, למשל "ארמון הבדולח" בלונדון.

==מקור המילה==
השימוש במילה פאלאס (באנגלית "Palace") לתיאור המגורים המלכותיים מגיע מאחת משבע הגבעות ברומא, גבעת הפאלאטין (Palatine Hill), שם ישב מרכז הכוח השלטוני הראשוני של האימפריה הרומית בתחילת ימיה.

מקור המילה "ארמון" בשפה העברית אינו ברור, והיא אינה מבוססת על שורש ידוע בשפה העברית, אך יכול להיות שמקור השם הוא מן המילה "רימון" עקב צורת כתר אשר בראש הפרי המסמלת מלוכה. המילה מופיעה בספר מלכים, עמוס, ישעיהו, ירמיהו משלי, תהילים, איכה ודברי הימים.

המילונאי אברהם אבן-שושן משער כי המלה נגזרה מן השרשים רוֹם או רמה.

==ארמונות בישראל==

בממלכות ישראל ויהודה בעת העתיקה, היה ארמון המלך חלק מהמערך השלטוני. בישראל ישנם שרידים לארמונות מהעת העתיקה, החל מתקופת הברונזה הקדומה. למשל ארמון תל ירמות, ארמון מגידו וארמון הורדוס בירושלים, ששכן בחומה הצפון מערבית של העיר העליונה, שימש כמעון ראשי עבור המלך, אך נהרס כמעט לחלוטין, ורק שרידי חומותיו ומגדליו נותרו במתחם מגדל דוד והקישלה<ref></ref>. רבים נוטים להתבלבל עם מצדים כגון מצדה והרודיון אך ההבדל טמון בפונקציה של המבנה. מבנים כגון מצדה וההרודיון לא מרכזים את הפעולות האדמיניסטרטיביות של האזור, אלו נבנו בעיקר לשם הגנה. בתקופות מאוחרות יותר ישנם בתים פרטיים מפוארים ביותר שלא שימשו כארמונות, למשל בית יהודיוף-חפץ. יש המחשיבים את בית הצדק העולמי במרכז הבהאי העולמי שבחיפה כארמון. בנוסף, מתכננים חסידי חב"ד להקים בכפר חב"ד ארמון למלך המשיח.

== ארמונות מלכותיים באירופה (בהווה) ==
בבריטניה משפחת המלוכה הבריטית מחזיקה במגוון ארמונות, ביניהם מעונות רשמיים, משרדים, אתרי אירועים מלכותיים, ובתי נופש פרטיים, כמו ארמון בקינגהאם, טירת וינדזור, טירת בלמורל, ארמון הולירוד ובית סנדרינגהאם.

בשוודיה משפחת המלוכה השוודית מחזיקה בשלושה מעונות עיקריים: הארמון המלכותי בסטוקהולם, ארמון דרוטנינגהולם ליד העיר, וארמון סולידן באי אלנד המשמש כארמון קיץ.

בספרד ארמון מדריד, אף שאינו משמש כמעון מלכותי למלך ספרד, הוא עדיין זירת טקסים רשמיים וקבלות פנים, ומהווה תזכורת מפוארת למורשת המלוכה הספרדית. בנוסף ארמון מדריד מושך אליו תיירים רבים בזכות אולמותיו המפוארים, אוספי האמנות המרשימים וההיסטוריה העשירה שלו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* [https://www.masa.co.il/article/ארמונות-באירופה-ביקור-ממלכתי/ ארמונות באירופה – ביקור ממלכתי] באתר [https://www.masa.co.il/ מסע אחר]

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:טיפוסי מבנים
קטגוריה:סמלי שלטון
שמחה דיניץ

שמחה דיניץ (23 ביוני 1929 – 23 בספטמבר 2003) היה חבר הכנסת, דיפלומט ויו"ר הסוכנות היהודית.

==ביוגרפיה==
שמחה דיניץ נולד בתל אביב ליוסף ולברוריה (ברוניה), אח למירה. התגורר עם משפחתו ברחוב אלנבי. את לימודיו התיכוניים סיים בגימנסיה הרצליה. למד מדע המדינה באוניברסיטת סינסינטי באוהיו וקיבל תואר מוסמך במשפט בינלאומי באוניברסיטת ג'ורג'טאון בארצות הברית. במהלך לימודיו עבד כשומר לילה בשגרירות ישראל בוושינגטון.

הצטרף למשרד החוץ ובין השנים 1960–1966 שימש כמנהל לשכת מנכ"ל המשרד ולאחר מכן מזכיר מדיני ומנהל לשכת שר החוץ. ב-1966 התמנה לציר בשגרירות ישראל ברומא וב-1968 לציר לענייני הסברה בשגרירות בוושינגטון. ביוני 1969, בעקבות התפטרותו של אביעד יפה התמנה למזכיר מדיני (נקרא גם יועץ מדיני) של ראש הממשלה גולדה מאיר שהכירה אותו מימי עבודתם המשותפת במשרד החוץ וראש לשכתה. בתפקידו זה עסק רבות בקשרים עם ארצות הברית ובדיונים סביב תוכנית רוג'רס.
ב-1972 מונה למנכ"ל משרד ראש הממשלה. ב-1973 התמנה לשגריר ישראל בוושינגטון, כמינוי של גולדה מאיר שנכפה על שר החוץ, אבא אבן. בתחילת מלחמת יום כיפור דאג להשיג ממזכיר המדינה האמריקאי, הנרי קיסינג'ר, "רכבת אווירית" של תחמושת וציוד צבאי שהיו חסרים לצה"ל. את המסרים מקיסינג'ר העביר ישירות למנכ"ל משרד ראש הממשלה, מרדכי גזית. הוא המשיך לכהן כשגריר גם תחת ראשי הממשלה יצחק רבין ומנחם בגין, ואף היה חבר הצוות הישראלי למשא ומתן לשלום עם מצרים בקמפ-דייוויד.

בהמשך כיהן כסגן נשיא האוניברסיטה העברית. בכנסת ה-11 (בשנים 1984–1988) כיהן כחבר הכנסת מטעם סיעת המערך ונחשב בין ניצי המפלגה. היה חבר בוועדת החוץ והביטחון.

בשנת 1987 התמנה ליו"ר הסוכנות היהודית. בתפקיד זה פעל רבות למען עלייתם וקליטתם בארץ של העולים מברית המועצות לשעבר, עם פתיחת שערי ברית המועצות לעלייה בתחילת שנות התשעים.

בשנת 1995 נאלץ לפרוש מכהונתו בסוכנות היהודית עקב הגשת כתב אישום נגדו, שבו הואשם שהציג הוצאות פרטיות כהוצאות בתפקיד. בית המשפט המחוזי זיכה את דיניץ מאחד האישומים אך הרשיע אותו באחר. דיניץ הגיש ערעור וברוב דעות קיבל בית המשפט העליון את ערעורו וזיכה אותו מכל אשמה.

נקבר בחלקת ראשי ההסתדרות הציונית העולמית ומשפחת הרצל בהר הרצל בירושלים.

על שמו נקרא רחוב בשכונת בית הכרם בירושלים.

== חיים אישיים ==
היה נשוי לויויאן ואב לשתי בנות ולבן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* דב גולדשטיין, [http://jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?parm=96EjESVLnuL0fFJbC5Y8AkC7G5eXXZoDJ3ZCAmzSbONGIlpkl%2BZhT%2BYGlcKg5ynMYw%3D%3D&mode=image&href=MAR%2F1987%2F12%2F11&page=15&rtl=true דיוקן: שמחה דיניץ: נבחרתי, הפעם פרס לא הבטיח], "מעריב", 11 בדצמבר 1987
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי גימנסיה הרצליה
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת ג'ורג'טאון
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סינסינטי
קטגוריה:נשיאי הקונגרס הציוני העולמי
קטגוריה:חברי הכנסת מטעם המערך עבודה-מפ"ם
קטגוריה:שגרירי ישראל בארצות הברית
קטגוריה:עובדי משרד החוץ
קטגוריה:מנכ"לי משרד ראש הממשלה
קטגוריה:מנהלי לשכת ראש הממשלה
קטגוריה:יו"ר הסוכנות היהודית
קטגוריה:חברי הכנסת האחת עשרה
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:אישים הקבורים בחלקת ראשי ההסתדרות הציונית העולמית ומשפחת הרצל
קטגוריה:הסכם השלום בין ישראל למצרים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1929
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2003
פקודת סרטי הראינוע

פקודת סרטי הראינוע היא פקודה מנדטורית משנת 1927, שנקלטה במשפט הישראלי ומכילה הוראות הנוגעות להקרנת סרטי קולנוע.

הפקודה מקנה למועצה לביקורת סרטים סמכות לאסור הקרנתם של סרטים מסוימים.

פקודה זו זוכה לביקורת כיום בטענה כי היא מיושנת ואינה רלוונטית בעידן שבו ניתן לצפות בסרטים באמצעים נוספים כגון אינטרנט, השאלה מספריות וידאו וכיוצא בזה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

סרטי הראינוע
קטגוריה:היסטוריה של הקולנוע
קטגוריה:קולנוע בישראל
קטגוריה:צנזורה בישראל
שאתראנג'

שאתראנג'
שטרנג או צ'אטראנג בשמו הפרסי המקורי (שמו התחלף כאשר הוא הגיע לעולם הערבי), הוא משחק פרסי עתיק שהוא וריאציה של צ'טורנגה ועליו מבוסס המשחק הידוע "שחמט". כמו בשחמט, גם בו המטרה היא לגרום למלך להיות במצב בו הוא בסכנת שבייה ואינו יכול לצאת ממצב זה (מט).

החוקים זהים לגמרי לחוקי השחמט, למעט כמה הבדלים:

*אין לרגליים את האפשרות לנוע שני צעדים בתור הראשון או לבצע "הכאה דרך הילוכו", וכאשר הם מגיעים לשורה האחרונה הם מוכתרים למלכה (ראו למטה).
*לרץ קוראים פֿיל (בעל אותה משמעות כמו בעברית ובערבית), ותנועתו שונה: הוא זז שתי משבצות באלכסון ומדלג מעל הכלי שנמצא בינו לבין היעד שלו תוך כדי כך.
*למלכה קוראים פֶרְז (מהמילה הפרסית "פארזין", שר), וביכולתה לזוז רק צעד אחד באלכסון.
*אין הצרחה בשאתראנג'.
*גרימת מצב בו היריב אינו יכול לעשות מהלך חוקי בתורו (פט) הוא הפסד לשחקן זה.
*אם לשחקן נשאר רק המלך על הלוח ואין ביכולתו לשבות את הכלי האחרון של יריבו (למעט המלך) בלי להיכנס למצב של איום, השחקן מפסיד. אם הוא יכול לשבות את הכלי האחרון של היריב, זהו תיקו.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:וריאציות שחמט
קטגוריה:משחקי לוח
יום המלך

יום המלכה [[2005 באמסטרדם]]
יום המלך (בהולנדית: Koningsdag) או יום המלכה (בהולנדית: Koninginnedag) הוא חג לאומי בהולנד אשר נחוג כל שנה לציון יום ההולדת של המלך או המלכה.

החג כיום נחוג ביום הולדתו של המלך וילם-אלכסנדר, החל ב-27 באפריל, או ב-26 באפריל, במקרה ש-27 באפריל חל ביום ראשון.

עד העברת המלוכה לוילם אלכסנדר נחגג החג ב-30 באפריל (או מוקדם ל-29 באפריל במקרה ש-30 באפריל הוא יום ראשון). תאריך החג נגזר מיום הולדתה של המלכה יוליאנה (1909–2004). כשהמלכה ביאטריקס ירשה את יוליאנה ב-1980, היא החליטה לשמור על תאריך החג, מכיוון שתאריך לידתה 31 בינואר, יפגום באווירת החג עקב מזג האוויר החורפי.

לפני עליית המלכה יוליאנה ב-1949 נחגג החג ביום הולדתה של המלכה וילהלמינה, ב-31 באוגוסט.

מקובל לציין את החג בהנפת דגלי הולנד מעוטרים בסרט כתום. הצבע הכתום מסמל את משפחת המלוכה ההולנדית, כנראה לאור שמה, "אוראניה" (כשמשמעות "אורנז'" היא כתום). הסרט הכתום נקשר לתורן הדגל מעל הדגל עצמו, ואורכו כאורך הדגל.

על-פי המסורת, עסקות שמתבצעות ביום המלכה פטורות ממס כמעין מחווה של המלכה לנתיניה ביום חגה. לפיכך, אזרחים רבים מנצלים את היום לעריכת ירידים פרטיים ("בזארים") שבהם מוצעים למכירה חפצים משומשים. כיום הירידים האלה הם המאפיין הבולט ביותר של החג.

== ראו גם ==
* יום הולדתה הרשמי של המלכה – חג בממלכה המאוחדת ובממלכות חבר העמים הבריטי
* יום הולדתו של הדוכס הגדול

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הולנד: תרבות
קטגוריה:חגים ומועדים לאומיים
קטגוריה:אירועים בחודש אפריל
סוראמין

המבנה הכימי של סוראמין

סוראמין (Suramin) היא תרופה המשמשת לטיפול במחלת השינה ובמחלות נוספות הנגרמות על ידי פרוטיסטים מהסוג טריפאנוזומה (Trypanosoma), וכן בעיוורון הנהרות (אונכוצריאזיס), מחלה הנגרמת על ידי התולעת Onchocerca volvulus.

סוראמין, אשר פותחה ב-1916 על ידי הכימאי הגרמני אוסקר דרסל (Oskar Dressel) מחברת באייר (Bayer), מפתחת האספירין, היא מולקולה סימטרית שבמרכזה קבוצת שתנן (NH-CO-NH). סוראמין, שנוסחתה C<sub>51</sub>H<sub>34</sub>N<sub>6</sub>O<sub>23</sub>S<sub>6</sub>, מכילה בנוסף שש קבוצות סולפונט (HSO<sub>2</sub>OH), שתי קבוצות מתיל (CH<sub>3</sub>), ארבע קבוצות אמיד (בנוסף לזו של קבוצת השתנן) ושמונה טבעות בנזן, מהן ארבע מאוחות בשני זוגות (נפתלן). כשהמולקולה ניתנת כתרופה היא מכילה בדרך כלל שישה אטומי נתרן הקשורים לקבוצות הסולפונט.

את התרופה נוטלים באמצעות זריקה שבועית בת גרם אחד במשך שישה שבועות. בין תופעות הלוואי ניתן למנות בחילה, הקאות, פריחה בעור ולעיתים נדירות נזק לכליות ודלקות עור.

לאחרונה התגלה השפעה מרפאת של סוראמין על חולים בסוגים מסוימים של סרטן.
המינונים לא ידועים ולכן יכולים לגרום תופעות לוואי.
אין לקחת ולצרוך על דעת עצמכם

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תרופות
אנאקראון

אנאקראון, (ביוונית: Ἀνακρέων) היה משורר לירי יווני בן המאה השישית לפנה"ס.
אנאקראון נולד בתיאוס שבאסיה הקטנה, ובעת מצור המלך הפרסי כורש על האזור עקר לאבדרה. הוא הוזמן על ידי השליט פוליקרטס להורות לבנו את מקצוע המוזיקה ושם, בארמונו, חיבר שירי אהבה רבים.

אף היפארכוס, המושל האתונאי, הזמין את אנאקריאון לחצרו כדי שיקדם שם את השירה הלירית. כביטוי לשמו הטוב, לאופיו הנעים ולכישוריו, גמלו לו האתונאים בהצבת פסלו בעיר ואף הנציחו את דמותו על גבי כלים קראמיים.
רק מעט מאוד מיצירותיו שרדו, ואף הגיעו אלינו דרך ציטטות מחיבורי אחרים.

== יצירותיו ==
יצירתו הלירית של אנאקריאון כללה המנונים (שירי דת) לאלים, שירי משתה ושירי אהבה. הללו נכתבו בפשטות ובחן וכן בריסון רגשות. התפרצויות רגשיות נתפסו כברבריות ועל כן נמנעו משוררים מכובדים, דוגמת אנאקריאון, להיסחף לסגנון זה.
אנאקריאון חיבר גם ימבים ואלגיות, כשהאחרונות כללו גם הקדשות על גבי מצבות.

שירתו של אנאקריאון השפיעה על יצירתו של הסטיריקון אריסטופאנס.
בתקופה ההלניסטית התפתח ז'אנר של חיקוי אנאקריאוני בשם "אנאקריאונטיאה", שבה מונצחת דמותו של אנאקריאון כאיש מזדקן מאוהב ומבוסם דרך קבע.

== לקריאה נוספת ==
* אמיר אור, שירים פדרסטיים של אנקריאון, תיאוגניס, מלאגרוס ועוד, ב"תשוקה מתירת איברים", אנתולוגיה לשירה ארוטית יוונית, הוצאת 'ביתן' 1993
* שותה אהבה: שירי אנקראון ומבחר מתוך ה'אנקראונטיאה, בחר ותירגם מיוונית עתיקה שמעון בוזגלו, אבן חושן, 2015

==קישורים חיצוניים==

* 
* , באתר של שמעון בוזגלו
* , באתר של שמעון בוזגלו
* 
* 
* 

קטגוריה:משוררי יוון העתיקה
קטגוריה:להט"בים בעת העתיקה
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5 לפנה"ס
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-6 לפנה"ס
קמרון קרואו

קמרון קרואו (באנגלית: Cameron Crowe; נולד ב-13 ביולי 1957) הוא במאי, מפיק ותסריטאי אמריקאי.

== חייו ==
קמרון קרואו נולד בפאלם ספריגס קליפורניה. הוא החל את הקריירה בעולם הבידור בגיל 15 ככתב של מגזין המוזיקה 'רולינג סטון'. במקביל כתב קרואו תסריטים וב-1982 יצא הסרט הראשון פרי עטו fast times at ridgemonthigh, בו הכיר את אשתו לעתיד ננסי וילסון אם שני ילדיו.

== קריירת בימוי ==
הסרט שפרסם את קרואו לציבור הרחב היה 'ג'רי מגווייר', בכיכובו של טום קרוז, אשר היה מועמד לחמישה פרסי אוסקר. קרואו אף זכה באוסקר ב-2000 על תסריטו לסרט "כמעט מפורסמים" המבוסס על זכרונות ילדותו ככתב ה'רולינג סטון'.

בשנת 2015 ביים, כתב והפיק את הסרט "אלוהה", קומדיה רומנטית בכיכובם של בראדלי קופר, אמה סטון ורייצ'ל מקאדמס.

קרואו הוא במאי סנטימנטלי, המשלב בסרטיו סממנים אוטוביוגרפיים. הוא נחשב למעריץ מושבע של הבמאי בילי ויילדר (חמים וטעים, הדירה) ופרסם ב-1999 ספר המבוסס על שיחות שערך עם הבמאי.

==מסרטיו==
*החיים הפרועים (1984) - מפיק ותסריטאי
*אמרי לי כן (1989)
*סינגלס (1992)
*ג'רי מגווייר (1996)
*כמעט מפורסמים (2000)
*ונילה סקיי (2001)
*אליזבטאון (2005)
* מקום לחלום עליו (2011)
*אלוהה (2015)

==קישורים חיצוניים==

* 

* איתן גפני, [http://rozbud.co.il/wordpress/?p=13208 זה ממש גן חיות בחוץ], באתר רוזבאד, 8 במרץ 2013

קטגוריה:במאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:מפיקי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:תסריטאי קולנוע אמריקאים
קטגוריה:בלוגרים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:זוכי אוסקר: התסריט המקורי הטוב
קטגוריה:זוכי פרס באפט"א לתסריט המקורי הטוב ביותר
קטגוריה:במאי וידאו קליפים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1957
תרופות נוגדות דיכאון

תרופה נוגדת דיכאון (SNRI) מעכבי ספיגה חוזרת של סרוטונין-נוראפינפרין. משמש לטיפול בהפרעת דיכאון מג'ורי, הפרעות חרדה, כאב נוירופטי וקטפלקסיה.
תרופות נוגדות דיכאון (באנגלית: Antidepressants) הן תרופות המשמשות לטיפול בדיכאון קליני ומצבים נוספים, כולל דיסתימיה, הפרעות חרדה, הפרעה טורדנית-כפייתית, הפרעות אכילה, כאב כרוני, כאב נוירופטי, ועוד. במקרים מסוימים התרופות נועדו לסייע במצבים של דיסמנוריאה, נחירות, מיגרנה, הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות, שימוש בסמים והפרעות שינה.

תרופות נוגדות דיכאון עשויות לשמש כטיפול תרופתי בלעדי, או בשילוב עם תרופות נוספות, אך על פי מרשם רופא בלבד.

מאז שנות החמישים, נקודת המבט המסורתית בטיפול בדיכאון התמקדה בתפקיד המונואמינים (סרוטונין, נוראפינפרין ודופמין) כמטרה העיקרית לפיתוח התרופות. אתגר גדול בתהליך זה נובע מהעובדה כי איננו מבינים לחלוטין את הסיבות הגורמות לדיכאון. לגבי חקר הסרוטונין למשל, דווח ב-2023 כי התחומים העיקריים במחקר המדעי אינם מספקים עדות עקבית לקיים קשר בין סרוטונין ודיכאון, ולא נמצאה תמיכה להשערה שדיכאון נגרם כתוצאה מירידה בפעילות או בריכוזי הסרוטונין. נמצאו גם ראיות להפחתת ריכוז הסרוטונין בשימוש ארוך טווח בתרופות נוגדות דיכאון.<ref></ref>

ישנן מספר משפחות עיקריות של תרופות נוגדות דיכאון:
* SSRI – מעכבים סלקטיביים של ניצול חוזר של סרוטונין.
* טריציקליים (TCA) – פועלות על סרוטונין ונוראדרנלין (ידוע גם כנוראפינפרין)
* SNRI – מעכבי ניצול חוזר של סרוטונין ונוראדרנלין
* NRI – מעכבי ניצול חוזר של נוראדרנלין
* MAOI – פועלות על סרוטונין, נוראדרנלין ודופמין

שינויים פתאומיים במינון נוגדי דיכאון (הפחתה דרסטית או הפסקה מלאה) עלולים ליצור חוסר איזון ברמות הסרוטונין במוח ולהוביל לתסמיני גמילה. נוגדי דיכאון אינם ממכרים – הם אינם גורמים לכמיהה לסם ("קרייבינג") ואינם דורשים מינונים הולכים וגדלים להשגת אותה השפעה (סבילות), אך נוגדי הדיכאון משפיעים על האיזון הכימי במוח, ובכלל זה על המוליך העצבי סרוטונין. לרוב, נטילת נוגדי דיכאון במשך כמה שבועות גורמת לרמות הסרוטונין לעלות ושינוי פתאומי במינון התרופה יכול לגרום להן לצנוח ולייצר תסמיני גמילה. אך יש לזכור שמרבית התרופות ממשפחות אלו קיימות משנת 1987 בקירוב ואין עדיין אדם שנטל אותן כל חייו.
לאחרונה מצטברים מחקרים חדשים המראים ששימוש בתרופות נוגדות דיכאון לזמן ממושך גורם לשינויים תוך מוחיים כרוניים בצורה שיהיה קשה עד בלתי אפשרי למוח לחזור למצב שבו היה לפני נטילת התרופות.

=== תרופות נוגדות דיכאון ואובדנות ===
ניסויים מבוקרים בקרב בני פחות מ-25 הראו כי השימוש בתרופות נוגדות דיכאון הביא לסיכון מוגבר לחשיבה אובדנית ולהתאבדות.<ref></ref> ממצאים אלו הביאו להתערבות ממשלתית של מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA) ורישום אזהרה מפני הסיכון המוגבר לאובדנות במהלך טיפול נוגד דיכאון.<ref></ref>

==ברפואה האלטרנטיבית==
לפחות עד 2023 המחקרים על השפעת צמחים היו ירודים וברמה נמוכה. נמצאו עדויוות ליעילות מסוימת של לוונדר, כשות, פסיפלורה, ולריאן ומליסה לטיפול בסטרס, חרדה ודיכאון קלים, ויש להתייעץ בכלל ובמיוחד אם לוקחים במקביל תרופות.<ref></ref>

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Stahl, Stephen M. (1997). Psychopharmacology of Antidepressants. Informa Healthcare
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרופות נוגדות דיכאון
מארס אקספרס

מארס אקספרס היא גשושית של סוכנות החלל האירופית וסוכנות החלל האיטלקית. הגשושית שוגרה ב-2 ביוני 2003 מהקוסמודרום בבייקונור שבקזחסטן באמצעות משגר סויוז-פרגאט, והחלה במסעה לעבר מאדים. השימוש במילה "אקספרס" במשימה זו מתייחס במקור לפרק הזמן הקצר יחסית של מסעה, שבוצע בעת שכדור הארץ ומאדים היו להערכת אסטרונומים במרחק הקצר ביותר ב-60 אלף השנים האחרונות, אולם הוא גם מתאר היטב את המהירות והיעילות שבה תוכננה ונבנתה הגשושית.

הגשושית נשאה בתוכה גם רכב נחיתה, "ביגל 2", שתוכנן לחפש סימני ביולוגיה ולמחקרי גאוכימיה. המדענים ששיגרו אותה קיוו שיוכלו לשפוך אור על השאלה האם היו אי פעם תנאים לחיים על מאדים ואולי ישנם כאלה גם היום. רבים מהמכשירים על המקפת, לרבות מצלמה וכמה ספקטרומטרים הם העתקים של אלו שאבדו בשיגור הכושל של משימת "מארס 96" הרוסית (כאשר מדינות אירופה פיתחו ומימנו את השיגור הכושל). התכנון הבסיסי של "מארס אקספרס" מבוסס על הגשושית רוזטה שעל פיתוחה הוצא סכום כסף רב. בתכנון נעשה שימוש חוזר נוסף בגשושית ונוס אקספרס. הדבר נעשה בעיקר כדי לקצר את זמן הפיתוח ואת העלויות ולהגביר את האמינות.

הגשושית הגיעה למאדים ונכנסה למסלול סביבו ב-25 בדצמבר 2003, ו"ביגל 2" נכנסה לאטמוספירה של מאדים באותו היום. לאחר ניסיונות חוזרים ונשנים ליצור קשר עם הנחתת היא הוכרזה כאבודה ב-6 בפברואר 2004. כ-11 שנים אחר כך, בינואר 2015, אותרה הנחתת כשהיא שלמה ופרוסה בצילום של המקפת MRO. בינתיים החלה המקפת מארס אקספרס בשלב המדעי שלה שכלל שנתיים של מחקר מקיף של מאדים. בשנת 2005 דיווחה סוכנות החלל האירופית כי מכשיר בשם אומגה (ספקטרומטר מיפוי בתחום האור הנראה והאינפרה-אדום) גילה נוכחות של זרחנים הידרטיים, סיליקטים ומבחר מינרלים יוצרי סלעים. ספקטרומטר אחר - מדגם ספקטרומטר פוריה גילה מתאן באטמוספירה המגיע מאזור ליד קו המשווה המכיל קרח תת-קרקעי, גילוי חשוב במיוחד המעיד על פעילות געשית או אולי אף על קיומם של מיקרו-אורגניזמים מתחת לפני השטח.

ב-4 במאי 2005 פרשה מארס אקספרס את הראשונה מבין שתי אנטנות המכ"ם שלה, באורך 20 מטרים, עבור ניסוי בשם מארסיס (Mars Advanced Radar for Subsurface and Ionosphere Sounding). האנטנה הראשונה לא הצליחה להתייצב במקום המיועד לה ואולם חשיפה לשמש במשך כמה דקות ב-10 במאי איפשרה תיקון התקלה. האנטנה השנייה הותקנה בהצלחה ב-14 ביוני. שתי האנטנות נדרשו כדי ליצור אנטנה דו-קוטבית באורך 40 מטרים. המכ"ם היה אמור להיפרש עוד באפריל 2004, אולם המהנדסים חששו כי הפרישה הזו תפגע בגשושית. המכ"ם החל לפעול מעשית במהלך יולי 2005.

בסוף אוקטובר 2005 הודיעה סוכנות החלל האירופית כי מארס אקספרס גילתה באמצעות המכ"ם החדש מאגרי מים תת-קרקעיים.

לפי התכנון המקורי, הייתה מארס אקספרס אמורה להפסיק את פעילותה בסוף דצמבר 2005, אולם הוחלט להמשיך בהפעלתה כל עוד מכשיריה עובדים. ב-2018 היו לה מספר תגליות חשובות. מארס אקספרס פעלה לפחות עד 31 בדצמבר 2022.

ב-2010 עברה מארס אקספרס סמוך מאוד לירח פובוס וגילתה כי מבנהו ספוגי, עובדה המסבירה את משקלו הסגולי הנמוך.

==ראו גם==
*תוכנית דיסקברי

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:תוכנית החלל האירופית
קטגוריה:משימות לחקר מאדים
קטגוריה:גשושיות אירופאיות
רן יבנאי

רן יבנאי (נולד ב-18 באוקטובר 1965) הוא קריין ושדרן רדיו ישראלי.

==ביוגרפיה==
יבנאי נולד בכפר ויתקין, נכד לריבה ויוסף יבנאי ממקימי המושב. הוא שירת כלוחם בחיל הים. במהלך שרותו השתתף במבצעים מיוחדים שביצע החיל בזירות שונות. לאחר שחרורו החל לעבוד כעורך ומגיש בקול ישראל ורשות השידור בין השנים 1991 ל-1993.

בסוף שנת 1993 הצטרף לגלי צה"ל והחל לשדר בגלגלצ שנוסדה בשנה זו. הוא שידר בתחנה כעשור מגוון רחב של תוכניות, ביניהן מדינה בדרך, "סופשבוע רגוע" והתוכנית "להיטון" שנתנה ביטוי מיוחד לשירי שנות ה-70', ה-80' וה-90'.
בפברואר 1997 במהלך שידור ממסוק גלגלצ, ארעה תקלה בכלי הטיס והמסוק התרסק לתוך חצר בית במושב רשפון. יבנאי נפגע בינוני בעמוד השדרה, ועבר תהליך שיקום ארוך.

יבנאי הוא עיתונאי ומגיש בכיר בתחנת גלי צה"ל. כיום הוא מנהל את אולפני גלי צהל בירושלים, מגיש החדשות הראשי של גלצ וגלגלצ ואת התוכנית והפודקאסט 360 ביום. בעבר ערך והגיש יומנים, תוכניות דוקומנטריות צבאיות. בנוסף השתתף במגוון תוכניות ושידורי חוץ ממוצבי צהל מפסגת החרמון, יהודה ושומרון ועד גבולות הדרום.

יבנאי הגיש את התוכנית "שטח שש" - יומן שבועי לסיכום חדשות צה"ל. כמו כן כחובב אתגרים שידוריים, שידר יבנאי ממטוסים, כדור פורח ומספינה שהפליגה בים האגאי בזמן סערה.
בשנות ה-2000 פיתח, ערך והגיש תוכניות מיוחדות ששימשו תעודות זהות רדיופוניות למלש"בים.

יבנאי נחשב לחזאי חובב ומתראיין מדי פעם באולפני הטלוויזיה בנושאי מטארולוגיה.
יבנאי מדגיש בשידוריו את חיבורו וזיקתו לצהל בכלל לחיל הים הישראלי בפרט וגם מפליג מדי פעם בכלי שיט שונים. יבנאי חובב אספנות רכבי קלאסיים וספורטיביים.
בשנת 2022 הוענקה ליבנאי תעודת הצטיינות מטעם ראש אכ"א.

==חיים אישיים==
רן יבנאי נשוי ואב לבן ובת.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:סגל גלי צה"ל
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:קרייני חדשות ישראלים
קטגוריה:כפר ויתקין: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1965
מועצה אזורית ברנר


 מוֹעָצָה אֲזוֹרִית בְּרֶנֶר היא מועצה אזורית במחוז המרכז השוכנת בגבול מערבי של השפלה, בסמוך לרחובות ויבנה. שמה בא לה מן היישוב שבו היא ממוקמת, קיבוץ גבעת ברנר, הקרוי על שמו של הסופר יוסף חיים ברנר. למועצה מעמד מוניציפלי משנת 1950.

== גאוגרפיה == 
המועצה משתרעת על שטח של 36,000 דונם. גבולותיה בין העיר רחובות בצפון לגדרה בדרום, בין מזכרת בתיה במזרח ויבנה במערב. תחום שיפוטה של המועצה כולל 7 יישובים וממוצע המרחקים ביניהם שמונה ק"מ: קיבוץ גבעת ברנר, קיבוץ קבוצת שילר, מושב קדרון, מושב בית אלעזרי, מושב בניה, כפר גיבתון ושיכון המשפחות בבסיס תל נוף. לישובי המועצה אופי כפרי-חקלאי. 

מערכת החינוך במועצה כוללת עשרה גני ילדים, פעוטון, 8 צהרונים, 2 בתי ספר יסודיים, "בית אור" במושב קדרון, ו"בראשית" במושב בית אלעזרי ובית ספר "תיכון אזורי מקיף ע"ש י.ח. ברנר", בקיבוץ גבעת ברנר. בבתי הספר היסודיים מתקיימות מספר תוכניות ייחודיות כגון: תוכנית מצוינות ובית ספר מנגן. 

גבולות שטח השיפוט של המועצה הם:
* בצפון: רחובות ומועצה אזורית גן רווה. 
* במזרח: קריית עקרון ומועצה אזורית גזר.
* בדרום: גדרה ומועצה אזורית גדרות.
* במערב: מועצה אזורית חבל יבנה.

==יישובי המועצה==
{| class="wikitable"
|-align="center" 
|-
! מספר
! צורת היישוב
! ישוב
! שנת הקמה
! הערות
|-
| 1
| מושב
| בית אלעזרי
| 1948
| 
|-
| 2
| מושב
| בניה
| 1949
| 
|-
| 3
| קיבוץ
| גבעת ברנר
| 1928
| הקיבוץ הגדול בישראל, קרוי על שם יוסף חיים ברנר
|-
| 4
| מושב
| גיבתון
| 1933
| 
|-
| 5
| קיבוץ
| קבוצת שילר
| 1927
| 
|-
| 6
| מושב
| קדרון
| 1949
| 
|-
| 7
| שיכון משפחות בבסיס צבאי
| בסיס תל נוף
| 1949
| המועצה מספקת לו שירותים
|}

==ראשי המועצה==
* שלום דברת (1950 - 1965)
* בת שבע איילון (1965 - 1984)
* מיכאל גלס (1984 - 1987)
* חגי רודנר (1987 - 1998)
* שאול שילה (1999)
* מיקי עופר (1999 - 2012)
* דורון שידלוב (משנת 2012)

==ראו גם==
* חוות החרקים והפרפרים הישראלית
* יוסף חיים ברנר

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1950
*
קטגוריה:יוסף חיים ברנר
קטגוריה:הנצחת חללי הטרור בישראל
קוסקוס

קוסקוס להכנה מהירה
קוסקוס (בערבית: كسكس, תעתיק מדויק: כֻסְכֻס) הוא מאכל צפון אפריקאי העשוי מגרגרי סולת<ref></ref> העוברים התפחה על ידי מים בתהליך של אידוי. למרות שהבסיס הנפוץ ביותר להכנתו הוא סולת, ניתן להכין קוסקוס גם מלחם מיובש (או ממצה), וכן מדוחן, תירס טפיוקה ועוד. הקוסקוס מוגש לרוב בתוספות מאכלים שונים, דוגמת מרקי בשר כבש, בשר בקר, בשר עוף, דגים או ירקות.

קוסקוסייר מ[[תוניסיה]]

סוגי קוסקוס שונים נבדלים בגודל גרגרי הסולת (דק, בינוני ועבה) אותו קובעים בעזרת מסננות מתאימות ובסוג התיבול של גרגרי הסולת בתהליך האידוי עצמו, או בסופו. שיטת ההכנה המסורתית מבוססת על שימוש בסיר אידוי המכונה "קוסקוסייר". זהו סיר קומתיים שבתחתיתו מתבשל מרק, לרוב מרק ירקות בתוספת חומוס ולעיתים בתוספת בשר עוף, בשר בקר, בשר כבש, ובחלקו העליון גרגירי הסולת, מונחים מעל תחתית מחוררת. גרגרי הסולת סופחים את אדי המים שבמרק, ותופחים. נהוג להגיש את הקוסקוס בתוספת מרק בשר וירקות, יחד, באותה צלחת, או בנפרד.

בגרסתו הצמחונית ניתן למצוא אותו עם תוספות של סלט טרי פיקנטי (טבולה) או תוספות כמו צימוקים, סוכר, שקדים וכדומה (שלחלקם תפקיד בספיחת נוזלים מיותרים בקוסקוס), ובגרסתו החלבית, בירקוקש, המקובלת בעיקר, במרוקו, בתוספת חלב, חמאה ושמנת.

בלוב ובדרום-תוניסיה ובמרוקו מגישים את הקוסקוס לעיתים עם תבשיל הנקרא טביחה או דְבִּיך, המבושל בנפרד, ולו גרסאות שונות. בצלחת אישית עורמים את הקוסקוס בצורת "גבעה" קטנה ומעליה שמים את כל מרכיבי ה"טביחה"; בצדי הצלחת ישנן שתי תוספות קבועות: צ'ירשי- סלט תפו"א ודלעת פיקנטי, ומסייר - מגוון ירקות שורש מוחמצים ביתיים. בדרום איטליה מוגש הקוסקוס בגרסה מקומית, הכוללת בין השאר דגים ופירות ים. ככל הנראה הגיע הקוסקוס לדרום איטליה בימי הביניים עם הכובשים הערבים.

ארוחות קוסקוס נחשבות לארוחות חגיגיות בקרב יהודי צפון אפריקה מלוב ועד תוניס, ולכן הן מוגשות בדרך כלל בערבי שבת וחגים, ולעיתים גם בארוחת צהריים בימי שישי, ובקהילות מסוימות כמו קהילת יהודי לוב, מקובל, לפי מסורת, להגישו בימי שישי בצהריים ובארוחת הערב של ימי שלישי. מסורת זו היגרה לישראל עם עולי תפוצות אלו, וישנן מסעדות וחדרי אוכל מוסדיים שתפריטם כולל קוסקוס, המגישים מנה זו בימי שלישי ושישי. בקהילות לוב וחלק מתוניס נהגו שבחודש תשרי מוסיפים לקוסקוס גרגירי רימון.

הסיבה שבגללה אוכלים בתוניס את הקוסקוס דווקא בימי שלישי היא משום שזהו היום החופשי של המאפיות במדינה, והקוסקוס, בהיותו עשיר בפחמימות, משמש כתחליף ללחם.

ארגון אונסק"ו הכריז על הקוסקוס כמורשת תרבותית בלתי מוחשית.

== מנות ==
<gallery>
קובץ:Libyan Cuscous.jpg|קוסקוס לובי
קובץ:Couscous-7.JPG|קוסקוס עם ירקות
קובץ:Couscousgg.JPG|קוסקוס טריפוליטאי עם עסבנה
קובץ:Koskose with Fish.jpg|קוסקוס תוניסאי
קובץ:Couscous-1.jpg|קוסקוס
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:המטבח הצפון-אפריקאי
קטגוריה:המטבח הלובי
קטגוריה:המטבח התוניסאי
קטגוריה:המטבח המרוקאי
קטגוריה:המטבח הערבי
קטגוריה:המטבח הישראלי
קטגוריה:מאכלי שבת
קטגוריה:מורשת תרבותית בלתי מוחשית
קטגוריה:מאכלים לאומיים
קטגוריה:המטבח הצמחוני
פרד זינמן

אלפרד "פרד" זינמן (אנגלית: Alfred "Fred" Zinnemann; 29 באפריל 1907 - 14 במרץ 1997) היה במאי קולנוע יהודי-אמריקאי. נודע בזכות מספר סרטים שיצר ביניהם "בצהרי היום" ו"מעתה ועד עולם".

== ביוגרפיה == 
זינמן נולד למשפחה יהודית בווינה. למד משפטים. הוא נמשך לעולם הקולנוע בעת שלמד באוניברסיטת וינה, ולבסוף הפך לצלם קולנוע. הוא היגר לארצות הברית בשנת 1929, ובתחילת דרכו עבד בעיסוקים קולנועיים רבים מאחורי הקלעים בטרם החל לביים. הוא ביים סוגים שונים של סרטים - מערבונים, פילם נואר, ואפילו מחזמר. 

זינמן זכה בפרס האוסקר על בימוי "מעתה ועד עולם" (1953) ו"אדם לכל עת" (1967), וכן על הפקת "אדם לכל עת". שחקנים רבים ששיחקו בסרטיו של זינמן היו מועמדים לפרס האוסקר, וחלקם אף זכו בו בשל הופעתם תחת בימויו.

סרטו הידוע ביותר של זינמן, הנחשב גם כיום לקלאסיקה קולנועית, הוא "בצהרי היום" (1953). זינמן ביים מערבון זה, על אף שהאולפן הטיל ספק ביכולתו של היהודי האוסטרי לטפל בז'אנר האמריקני הקלאסי. זינמן הרגיע את החששות בספרו כי הוא קורא נלהב של ספרי קרל מאי. התוצאה היא מערבון קלאסי, המצולם בסגנון הדוק ומותח. עלילתו כולה מתרחשת "בזמן אמת" (הזמן שעובר על המסך זהה לזמן העובר באולם הקולנוע) בין השעה 10.30 לשעה 12.00, והשילוב בין סגנון הבימוי היעיל של זינמן, בין תסריטו המשובח של קארל פורמן הנוגע גם בבעיות פילוסופיות, מוסריות ופוליטיות, ובין משחקו של גרי קופר יצרו סרט המופיע ברוב הרשימות מסוג "מאה הסרטים הטובים ביותר".

על אף שנחשב לבמאי הוליוודי "מן השורה" ולא חרג מן הנושאים או הסגנון המקובל על האולפנים הגדולים, חידש זינמן מספר חידושים. "צילום העגורן" המופיע בסרט בצהרי היום, בו נסוגה המצלמה לאחור ולמעלה, במהלך קרב האקדחים ברחובה הראשי של העיירה, הפך כמעט לקלישאה בסרטי מערבונים.

זינמן היה מחלוצי הצילום ב-70 מ"מ בפורמט TODD-AO, בו צילם את הסרט "אוקלהומה!" בשנת 1955. פורמט זה יוצר סרט המוקרן על מסך רחב, בתמונה חדה, ואיכות קול מעולה. הסרט צולם במקביל בפורמט רגיל של 35 מ"מ. זינמן, אשר צילם את אוקלהומה! לאחר הצלחותיו ב"בצהרי היום" (אותו צילם בתקציב כולל של 750,000$) ו"מעתה ועד עולם", יכול היה לדרוש תנאים טכניים משופרים לצילומי "אוקלהומה!". חלק מן הסרט מצולם מחוץ לאולפן, ומביא תמונות של מרחבים פתוחים, ועדרי בקר ענקיים אל מול שמיים צבעוניים ברקע. הסרט צולם ברובו בטקסס (ולא באוקלהומה). הצלחת הסרט הביאה לשימוש נוסף בפורמט, שהתחבב על במאים כסטנלי קובריק, וצולמו בו סרטים כ"לורנס איש ערב" או "סיפור הפרברים".

זינמן נפטר בלונדון מהתקף לב בשנת 1997. בנו טים זינמן המשיך בדרכו והפך למפיק קולנוע בהוליווד. בתו-החורגת היא השחקנית מג טילי.

==פילמוגרפיה חלקית==
* "הצלב השביעי - 1944
* "החיפוש" נקרא בישראל גם בשם איה בני - 1948
* "הגברים" נקרא בישראל "הנידונים לחיים", סרט הבכורה של מרלון ברנדו - 1950
* "בצהרי היום" - 1952.
* "מעתה ועד עולם" - 1953.
* "אוקלהומה!" - 1955.
* "כובע מלא גשם" - 1957
* "סיפורה של נזירה" - 1959.
* "אנשי השקיעה" - 1960
* "אדם לכל עת" - 1966.
* "" (ידוע גם כ"יומו של התן") - 1973.
* "ג'וליה" - 1977.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:במאי קולנוע יהודים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב: במאים
קטגוריה:זוכי אוסקר: הבימוי הטוב
קטגוריה:אישים שהונצחו בשדרת הכוכבים של הוליווד: קולנוע

קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1907
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1997
מוחמד א-דעיע

מוחמד עבד אל-עזיז א-דעיע (בערבית: محمد الدعيع) (נולד ב-2 באוגוסט 1972 בחאיל) הוא שוער כדורגל סעודי לשעבר.

א-דעיע מחזיק בשיא ההופעות השני של שחקן בנבחרת לאומית (אחרי אחמד חסן), בזכות 176 הופעות במדי נבחרת ערב הסעודית. הוא שיחק עם הנבחרת במונדיאל 1994, במונדיאל 1998, במונדיאל 2002. הוא נכלל בסגל הנבחרת למונדיאל 2006, אך לא שותף באף משחק. לאחר הטורניר פרש מהנבחרת.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סעודים
קטגוריה:שוערי כדורגל
קטגוריה:כדורגלני אל-הילאל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ערב הסעודית
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1994
קטגוריה:כדורגלני גביע פהד 1995
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 1996
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 1997
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 1999
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2000
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:סעודים שנולדו ב-1972
יוסוף א-ת'וניאן

יוסוף א-ת'וניאן (בערבית: يوسف الثنيان) (נולד ב-18 בנובמבר 1963) הוא כדורגלן עבר סעודי.

א-ת'וניאן כבש 33 שערים ב-95 משחקים בנבחרת ערב הסעודית. בגיל 34 שיחק לראשונה בגביע העולם בכדורגל, במונדיאל 1998. ברוב הקריירה שלו, א-ת'וניאן שיחק בקבוצת אל-הילאל.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סעודים
קטגוריה:קשרי כדורגל סעודים
קטגוריה:כדורגלני אל-הילאל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ערב הסעודית
קטגוריה:כדורגלני גביע פהד 1992
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:ריאד: כדורגלנים
קטגוריה:ילידי 1963
עבדאללה זוברומאווי

עבדאללה סולימאן זוברומאווי (בערבית: عبد الله سليمان زبرماوي; נולד ב-15 בנובמבר 1973 בג'דה, ערב הסעודית) הוא כדורגלן עבר סעודי.

בין השנים 1993 ל-2002, שיחק זוברומאווי 122 משחקים וכבש 4 שערים בנבחרת ערב הסעודית. זוברומאווי שיחק עם הנבחרת במונדיאל 1994, מונדיאל 1998 ומונדיאל 2002. ברוב הקריירה שלו שיחק זוברומאווי באל-אהלי ג'דה ובאל-הילאל.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים סעודים
קטגוריה:בלמי כדורגל סעודים
קטגוריה:ג'דה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני אל-הילאל
קטגוריה:כדורגלני אל-אהלי ג'דה
קטגוריה:כדורגלני דמאכ
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ערב הסעודית
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1994
קטגוריה:כדורגלני גביע פהד 1995
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 1997
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1998
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 1999
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2002
קטגוריה:סעודים שנולדו ב-1973
אל-אהלי (ג'דה)

מועדון ספורט אל-אהלי גִ'דַה (בערבית: النادي الرياضي الأهلي جدة) הוא מועדון כדורגל סעודי, מהעיר ג'דה. בעונת 2022/2023 הקבוצה סיימה במקום הראשון בליגת משנה ובעונת 2023/2024 היא משחקת בליגת העל הסעודית.

המועדון הוא אחד הגדולים בערב הסעודית ורבים משחקני נבחרת ערב הסעודית משחקים בו. מדי הקבוצה הם בצבעים ירוק ולבן, בדיוק כמו הנבחרת הסעודית. המועדון הגיע שלוש פעמים לגמר ליגת האלופות האסיאתית ב-1986, 2009 ו-2012, והפסיד בכולם.

== שחקנים מפורסמים ==
* רוברטו פירמינו
* גברי וייגה
* אדוארד מנדי
* פרנק קסי
* ריאד מחרז
* אלן סיינט-מקסימין
* מריך דמיראל

== תארים ==
* ליגת העל הסעודית (3): 
1978, 1984, 2016

*גביע כתר הנסיך (6):
1957, 1970, 1998, 2002, 2007, 2015 

*גביע המלך הסעודי (10): 
1962, 1965, 1969, 1970, 1971, 1972, 1977, 1978, 1979, 1983.

*גביע המלך של אלופים (2): 
2011, 2012, 2016 

*גביע סעודית פדרציה (5): 
2001, 2002, 2007, 2012, 2013.

*ליגת האלופות הערבית (1): 
2003.

*גביע אלופות מפרץ מועדון (3): 
1985, 2002, 2008.

*גביע חומת ערב (1): 
1969.

*טורניר ידידות כדורגל נטרנטיאונל (2):
2002, 2003.

*גביעים עונה מסיף (4):
1966, 1974, 1982, 2016.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל סעודיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1937
קטגוריה:ג'דה
נימפאה

נימפאה או שושנת מים (שם מדעי: Nymphaea) הוא סוג במשפחת הנופריים. הצמחים בסוג זה רב שנתיים ותפוצתם באזורים ממוזגים וטרופיים - מסיביר ועד אוסטרליה.
== מאפיינים ==
מקור השם נימפאה הוא ביוונית ובמצרית הקדמונית על שם האלילות (הנימפות). הפרח משמש סמל בבודהיזם ועל פי אמונתם הפרח צמח בכל מקום אשר בו נגעה כף רגלו של בודהה בעת היוולדו.

את הסוג נימפאה ניתן לחלק לשניים:
* נימפאות מהסוג הרדי הצומחות באקלים קר יחסית ופירחיהן פתוחים במשך היום.
* נימפאות מטיפוס טרופי או סובטרופי, הצומחות באקלים טרופי או סובטרופי ופירחיהן פתוחים במשך הלילה או במשך היום.

ניתן לחלק את הצמח לחמישה מקטעים עיקריים - טרפים, פטוטרות, קנה שורש, שורשים ופרחים.
* הטרפים, אשר משתנים בגודלם ובצורתם מזן לזן.
* הפטוטרות בנויות בעיקר מצינורות אוויר חלולים שתפקידם לספק אוויר לחלקי הצמח התת-מימיים. אורכן של הפטוטרות תלוי בעומק המים והן מאפשרות לטרפים לצוף על פני המים.
* קנה השורש (ריזומה) יכול להגיע לאורך של מטרים ומשקל של עשרות קילוגרמים. ישנם קני שורש הגדלים בניצב לקרקע, וישנם כאלו שגדלים במקביל אליה.
* השורשים בנוים ברובם מצינורות אוויר שמובילים אוויר מהנצר לחלקים השורשיים. הצמח יוצר רשת סבוכה ביותר של שורשים אדוונטיבים אשר יוצאים מקנה השורש.
* הפרחים מורכבים מארבעה עלי גביע ירוקים ונשירים, עלי כותרת, אבקנים ועלי שחלה מרובים. אופי הפריחה שונה בין הסוגים; בשושנות הטרופיות הפרח מזדקר מעל פני המים בעוד פרחיו של ההרדי צפים על פני המים. משך הפריחה משתנה בין המינים השונים ונע בין שעתיים ליום שלם. צבעי הפרחים מגוונים.

הסוג נימפיאה מיוצג בישראל על ידי שני מינים, נימפאה תכולה ונימפאה לבנה, שניהם בסכנת הכחדה והם ערכי טבע מוגנים בישראל.

==גלריה==
<gallery>
נימפאה.jpg|נימפאה לבנה
Water Lily floaers.JPG|נימפאה בפארק סיגורטה שבאיטליה
Flickr - JennyHuang - Flower in Bali-1.jpg|נימפאה סגולה מבאלי
Kiryat Seffer 1549.jpg|נימפאות בגן קריית ספר
</gallery>

== קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:נופריים
קטגוריה:צמחי מים מתוקים
חיים לבנון

ה[[סביל לזכר חיים לבנון בחזית מוזיאון ארץ ישראל ברחוב חיים לבנון הקרוי על שמו]]
קברו של חיים לבנון ואשתו
חיים יוסף לבנון (לוינשטיין) (25 במרץ 1899 – 21 באוגוסט 1986) היה איש ציבור ישראלי, חבר מפלגת הציונים הכלליים, ראש עיריית תל אביב-יפו בשנים 1953–1959.

==ביוגרפיה==
לבנון נולד בשנת 1899 בעיר קרקוב שבגליציה בשם חיים יוסף לוינשטיין. כילד קיבל חינוך מסורתי, למד בחדר ובישיבה. לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים למד הנדסה חקלאית והוסמך כמהנדס באוניברסיטת קרקוב. היה פעיל בהקמת סניף "צעירי מזרחי" בעירו, אך אחר כך יצא בשאלה ועבר לתמוך בציונים הכלליים. בשנת 1927 עלה לארץ ישראל, במסגרת העלייה הרביעית, ולימד בגימנסיה "אחד העם" שבפתח תקווה, היה פעיל פוליטי, והיה אחד ממייסדי תנועת הנוער הציוני הכללי, ולאחר מכן כיהן כאחד מראשי התנועה. כמו כן היה פעיל במוסדות תנועת הציונים הכלליים בארץ ישראל.

לבנון ייסד את חברת "שיכון אזרחי" והיה אחד ממנהליה. ממייסדי העיתון "הבקר" ומנהלו. בשנת 1934 כיהן כיושב ראש ועדת הבחירות של עיריית תל אביב, וכן כמזכיר הכללי של הסתדרות הציונים הכלליים בארץ ישראל. בנוסף היה ממייסדי המושב "חבצלת השרון". בשנים 1937–1938 שימש שליח הציונים הכלליים בליטא ואחר כך עבד בפולין בשליחות הקרן הקיימת וקרן הייסוד. הוא נמנה עם חברי מסדר הבונים החופשיים. בשנת 1950 נבחר לכהן כחבר מועצת עיריית תל אביב וכסגן ראש העיר מטעם סיעת הציונים הכלליים, ולאחר שבשנת 1953 מונה ראש העירייה ישראל רוקח לשר הפנים, נבחר לבנון לכהן כראש עיריית תל אביב. לבנון נבחר לאחר שהוקמה קואליציה במועצת העירייה של הציונים הכלליים ו"סיעת ההסתדרות", שהייתה מזוהה עם מפא"י.

בבחירות לרשויות המקומיות ב-1959, גברה מפא"י על הציונים הכלליים והיייתה לסיעה הגדולה ביותר במועצת העירייה. מרדכי נמיר נבחר לתפקיד ראש העירייה במקום לבנון אך הוא המשיך לכהן כחבר מועצה. בשנת 1961 פרש מתפקידו כחבר מועצת עיריית תל אביב, לאחר שהתמנה להנהלת הסוכנות היהודית.

לבנון יזם והקים את אוניברסיטת תל אביב, והרחוב שבו היא שוכנת נקרא על שמו. הוא נפטר בשנת 1986 ונקבר בבית הקברות טרומפלדור שבתל אביב.

==לקריאה נוספת==
* פנחס בן שחר, בתי תל אביב יפו מספרים, תולדותיה של העיר העברית הראשונה, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תש"ן 1990.
* ערן אלדר, בכוחותיה העצמיים - ההתפתחות האורבנית של תל אביב בשלהי תקופת המנדט ובעשורי המדינה הראשונים, הוצאת רסלינג, 2013

==קישורים חיצוניים==

* [http://tel-aviv.millenium.org.il/NR/exeres/709116EC-BD0E-4ADF-B25C-6B7F600F8E45,frameless.htm?NRMODE=Published קורות חיים] באתר עיריית תל אביב
* 
* 
* - תחזית של חיים לבנון כיצד תיראה תל אביב בשנת ה-100 שלה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ראשי עיריית תל אביב-יפו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קרקוב
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות טרומפלדור
קטגוריה:חברי הציונים הכלליים
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים בישראל
קטגוריה:סגל גימנסיה אחד העם (פתח תקווה)
קטגוריה:סגני ראש עיריית תל אביב-יפו
קטגוריה:ראשי רשויות מקומיות מטעם הציונים הכלליים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1899
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1986
קדרון

קִדְרוֹן הוא מושב בגבול המערבי של השפלה, הממוקם צפונית ומזרחית לגדרה, לאורך גדתו הדרומית של נחל שורק. המושב משתייך לתנועת המושבים ומשויך מוניציפלית למועצה האזורית ברנר. מקור השם קדרון מגיע מהיישוב הקדום "קדרון" המוזכר בספר חשמונאים א', המזוהה עם היישוב המקראי "גדרה" (תל קטרה של היום). כינויים נוספים למקום בעבר היו "בית אור" ו"ארגון בית אור".

סמל המושב עוצב על ידי בתיה קדם, הנשואה לבן המושב לשעבר, במסגרת חגיגות ה-40 לקדרון בשנת 1989. ההשראה לסמל היא הגבעה ובראשה עץ בודד הנמצאת בכניסה למושב.

==היסטוריה==
המושב הוקם בשנת 1949 בשטחים החקלאיים של הכפר הערבי הנטוש קטרה על ידי קבוצת עולים מיוגוסלביה, אליהם נוספו גם עולים מהונגריה ורומניה. רובם הגיעו למושב עד שנת 1953. מייסדי המושב שוכנו בתחילה בצריפים בשולי המושבה גדרה ולאחר כשנה עברו למקום הקבע הנוכחי. בתחילה ניתן למושב השם "קטרה", כשם הכפר הערבי שהיה במקום, ובאוקטובר 1949 הוחלף שמו ל"קדרון".

החל משנות ה-70 הצטרפו לקדרון חברים שאינם מהמייסדים, בני מושבים קיבוצים וערים מרחבי הארץ.

המושב משויך מוניציפלית [https://www.brener.org.il/ למועצה אזורית גבעת ברנר].

ענפי הגידול הראשונים בקדרון, היו לול ורפת קטנים (כ 5 פרות) ומשק ירקות, בהתאמה לתפיסת המשק המושבי המעורב (בהתאמה ל 5 עקרונות המושב של א. יפה וי. אלעזרי וולקני). במהלך השנים ניתן משקל לענף הפרדסים שהגיע לשיאו בשנות ה-70 וה 80, וכן מיני נשירים (אפרסקים, תפוחי עץ, אגסים ושזיפים).

בעקבות השינויים בסדרי חקלאות בארץ, כיום רוב תושבי קדרון מתפרנסים מעבודות חוץ, ומספר העוסקים בחקלאות קטן. 

החקלאות כיום כוללת מטעים, כרמים, רפתות, לולים וגידולי שדה. כל אדמות המושב מעובדות.

במושב פועל ״[https://meshek-kirshner.co.il/ משק קירשנר]״, הפועל כמתווך ישיר בין החקלאים לצרכנים. 

החל משנת 1997 הוקמו בתחומי המושב שלושה גושי הרחבה קהילתית בהדרגה, ומספר תושביו כמעט הוכפל.

ההרחבות מזוהות באותיות א׳-ג׳. 

בניגוד למקובל בישראל מספור הבתים במושב רציף, ולא לכל רחוב. בשל כך ברחוב שיש בו רק כמה בתים, קיימים בתים עם מספור 500 ויותר. 

במושב פועלים גנים המשרתים את תושבי האזור ובית ספר יסודי בשם "בית אור" המשרת את יישובי המועצה האזורית ברנר. כ-720 ילדים לומדים בבית הספר בכיתות א׳-ח׳ (נכון לשנת 2022).

מרבית בני הנוער במושב לומדים את לימודיהם התיכוניים ב"תיכון אזורי ע"ש י.ח ברנר" בקיבוץ גבעת ברנר. 

נכון לסוף 2020, אוכלוסיית קדרון מונה כ-1,600 תושבים. 

בבחירות הארציות לכנסת בשנת 2022, היו במושב קדרון 1,179 בעלי זכות בחירה. 

<gallery widths="180px" heights="180px" perrow="9">
בית הכנסת מושב קדרון.JPG|בית הכנסת במושב קדרון 
מושב קדרון שלט בכניסה 2016.jpg|שלט בכניסה לקדרון, 2016
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20090703184258/http://www.brener.org.il/682/ קדרון] באתר המועצה האזורית ברנר

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבי תנועת המושבים
קטגוריה:מושבים
פול אוקון

פול אוקון (אנגלית: Paul Okon; נולד ב-5 באפריל 1972 בסידני) הוא כדורגלן עבר אוסטרלי.

אוקון היה קפטן נבחרת אוסטרליה באולימפיאדת ברצלונה (1992). שיחק בהקבוצות אס אס לאציו ופיורנטינה מהסרייה א', מידלסברו ולידס יונייטד מהפרמייר ליג וקלאב ברוז' ואוסטנדה מליגת העל הבלגית. הוא הושאל לקבוצת ווטפורד ושיחק בקבוצת אפואל ניקוסיה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים אוסטרלים
קטגוריה:מגני כדורגל אוסטרלים
קטגוריה:סידני: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני קלאב ברוז'
קטגוריה:כדורגלני לאציו
קטגוריה:כדורגלני פיורנטינה
קטגוריה:כדורגלני מידלסברו
קטגוריה:כדורגלני ווטפורד
קטגוריה:כדורגלני לידס יונייטד
קטגוריה:כדורגלני ויצ'נצה
קטגוריה:כדורגלני אוסטנדה
קטגוריה:כדורגלני אפואל ניקוסיה
קטגוריה:כדורגלני ניוקאסל ג'טס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוסטרליה
קטגוריה:זוכי פרס כדורגלן השנה באוקיאניה
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2001
קטגוריה:זוכי נעל הזהב הבלגית
קטגוריה:מאמני כדורגל אוסטרלים
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1972
ג'ון הקטן

ג'ון הקטן (אנגלית: Little John) הוא דמות המוזכרת באגדות רובין הוד. ג'ון מתואר באגדות כסגנו של רובין הוד, ומופיע כחלק מ"האנשים העליזים" כבר בבלדות הראשונות המזכירות את רובין הוד. 

== דמותו ==
במאה ה־15, בבלדה המכונה "רובין הוד והנזיר" מסופר שלאחר שרובין התייחס בצורה רעה אל ג'ון, עזב אותו ג'ון בכעס, אולם כאשר רובין נתפס על ידי אויביו, ג'ון חילץ אותו, ואז סירב לקבל את הנהגת האנשים העליזים.

בבלדה מהמאה ה־17 מתואר ג'ון כאיש גדל ממדים (שגובהו עולה על שני מטרים), ושמו ניתן לו בלשון סגי נהור. בבלדה מתוארת פגישתם הראשונה של ג'ון ורובין – עת שניסו לחצות גשר צר ואף אחד מהשניים לא הסכים לפנות דרכו בשביל השני, והם נאלצו להילחם במטות העץ שלהם, עד שרובין נפל אל הנהר. לאחר הדו־קרב הסכים ג'ון להצטרף לרובין ואנשיו.

על אף העדר כל עדויות היסטוריות לקיומו, ישנה מסורת לפיה קבור ג'ון הקטן בבית הקברות בכפר האתרסייג שבדרבישייר. מצבה מסמנת את מקום הקבר. הקבר היה בבעלות משפחת ניילור, ואכן בחלק מהאגדות מופיע שמו של ג'ון כ"ג'ון ניילר".

ג'ון הקטן מופיע גם ברומן ההיסטורי של וולטר סקוט, "אייבנהו".

==ראו גם==
* רובין הוד

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.boldoutlaw.com/rhbal/bal125.html רובין הוד וג'ון הקטן – בלדה מהמאה ה־17]
* [http://www.lib.rochester.edu/camelot/teams/monkint.htm רובין הוד והנזיר – מידע על גיבורי הבלדה מהמאה ה־15]

קטגוריה:דמויות ספרותיות
קטגוריה:רובין הוד: דמויות