OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אדריכלות איראנית

אדריכלות איראנית או אדריכלות פרסית היא האדריכלות שנוצרה באיראן (פרס). ביטוייה של האדריכלות האיראנית הטיפוסית ממוקמים באזור הרחב, המשתרע מטורקיה לצפון הודו ולגבולות סין ומהקווקז לזנזיבר. בניינים בעלי מאפיינים פרסיים מאופיינים בדרכים רבות, החל מסוכות איכרים, לבתי תה, לגנים פרסיים, לפביליונים ועד ל"חלק מהמבנים הכי מלכותיים שראה העולם". ההיסטוריה של סוג אדריכלות זה מתחילה בסביבות שנת 5000 לפנה"ס.

האדריכלות האסלאמית אף היא העתיקה הרבה ממאפייניה הייחודיים של האדריכלות הפרסית שהייתה אחת מהתרבויות הראשונות שהאסלאם פגשה בזמן ולאחר לידתה. הבירה הפרסית הייתה על הגדות המזרחיות של הפרת והחידקל במאה ה-7. קרבה זו הביאה אדריכלים של האסלאם הקדום לשאול, ולמעשה לרשת את המסורות והדרכים של האימפריה הפרסית-סאסאנית שנפלה. בגדאד, לדוגמה, התבססה על תקדימים פרסיים כמו העיר ע'ור (פירוזבאד של ימינו) בפרס. למעשה, כיום ידוע ששני המעצבים שאל-מנסור שכר על מנת לתכנן את העיר היו נאובח'ת, זוראסטרי לשעבר פרסי, ומשאללה אבן את'רי, יהודי לשעבר מח'וראסאן שבאיראן. 

המסגד הגדול של סאמרא הוא דוגמה נוספת, שם המגדל הספירלי התבסס על אדריכלות פרסית, כמו המגדל הספירלי באמצע פירוזאבאד, בירה סאסאנית לשעבר.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:איראן: תרבות
איראנית
איראנית
מיכאל מילברגר

מיכאל (מישל) מילבֶּרגר (בצרפתית: Michel Milberger; בפולנית: Michał Milberger; ברוסית: Михаил Мильбергер; 31 בדצמבר 1922, ורשה, פולין – 18 בדצמבר 1997, איברי-סיר-סן, צרפת) היה פסל יהודי פולני-סובייטי-צרפתי שהתמחה בפיסול ריאליסטי של דמויות אנושיות, ובעיקר דיוקנאות ופרוטומות.

==קורות חיים==
מיכאל בן יוסף מילברגר נולד בסוף שנת 1922 בוורשה בירת פולין במשפחה יהודית מתבוללת. קיבל חינוך פולני. ב-1939 סיים את לימודיו בתיכון בעירו, ולמד ציור שמן ואקוורל בבית הספר לאמנויות היפות בוורשה. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלט לביאליסטוק ומשם למוהילב; משפחתו כולה הושמדה בשואה. ב-1940 נסע לסמינר לאמנים צעירים של רוסיה הלבנה במינסק, ומשהצטיין בלימודיו, נשלח ללמוד באקדמיה לאמנויות היפות במוסקבה אצל ולדימיר פבורסקי. משנת 1948, אז זכה בפרס האקדמיה של מוסקבה, עבד כפסל בברית המועצות עד 1961. פיסל אנדרטאות ופסלים רבים שהוצבו ברחבי המדינה, בהם פסלו של אלכסנדר הֶרצֶן בחזית מכון גורקי לספרות בשדרות טבֶרסקוי 25 במוסקבה (1959) ותבליט המנציח את מפגשם של המשוררים אלכסנדר פושקין ואדם מיצקביץ' במוסקבה ב-1827 (1955).
משנת 1955 כיהן כפרופסור לפיסול באקדמיה לאמנויות היפות במוסקבה. ב-1961 שב לוורשה, וב-1963 נטש את הגוש המזרחי ועבר לפריז, שם חי עד מותו. פיסל דיוקנאות של סופרים, אמנים, אנשי תרבות, מדענים ומדינאים


מילברגר נפטר בסוף שנת 1997, בגיל 75.
נקבר בבית הקברות באנייה (Bagneux) בפריז.

==ספר עבודותיו==
<div class="mw-content-ltr">
* Michel Milberger, sculptures, Paris: Editions polyglottes, 1991.
</div>

<gallery>
PikiWiki Israel 7976 president shazar.jpg|פרוטומה של זלמן שזר בבית יד לבנים בפתח תקווה
PikiWiki Israel 7964 chaim herzog.jpg|פרוטומה של חיים הרצוג בבית יד לבנים בפתח תקווה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 
* [http://www.infocenters.co.il/gfh/notebook_ext.asp?book=114066&lang=heb תמונת פסלו "אם וילד", שנמסר לבית לוחמי הגטאות], באתר בית לוחמי הגטאות

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסלים יהודים רוסים
קטגוריה:פסלים יהודים פולנים
קטגוריה:אמנים סובייטים
קטגוריה:פסלים יהודים צרפתים
קטגוריה:ילידי 1922
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1997
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1997
קטגוריה:פסלים צרפתים במאה ה-20
חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים

הרב חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים (ו' בסיוון ה'תקצ"ו - כ"ט בשבט ה'תרס"ד מאי 1836- פברואר 1904). היה האדמו"ר השני לשושלת חסידות סיגט בהונגריה (כיום רומניה). מחבר ספר "קדושת יום טוב".

== ביוגרפיה ==

נולד לרב יקותיאל יהודה טייטלבוים ולרחל, בתו של הרב משה דוד אשכנזי מהעיר טאלטשווא.

בשנת ה'תרכ"ד (1864) התמנה לרבה של העיר טעטש שם כיהן תשע עשרה שנים. בשנת ה'תרמ"ג (1883) התמנה לרבה של העיר סיגט. היה מוכר באידאולוגיה החריפה שלו נגד הציונות, עליה אמר .

==משפחה ==
הרב טייטלבוים היה נשוי בנישואים ראשונים לרייצא, בתו של הרב מנשה רובין מחסידות רופשיץ. מאחר שלא הולידה לו ילדים, קיבל היתר מאה רבנים למסור לה גט באמצעות שליח ולהתחתן שוב. ב-1878 נשא את דודניתו חנה, בת הרב יואל אשכנזי מזלוטשוב.

ילדיו:
*הרב חיים צבי טייטלבוים (י"ג בטבת ה'תר"ם - ו' בשבט ה'תרפ"ו) ממלא מקום אביו בסיגט.
*הרב יואל טייטלבוים (י"ז בטבת ה'תרמ"ז - כ"ו באב ה'תשל"ט) (סאטמאר).
*אסתר (ג' באלול ה'תרמ"ד - ז' בחשוון ה'תש"ג), אשת רבי חנוך העניך מסאסוב.
*העסיא (ה'תרל"ט - ד' באלול ה'תש"ב). אשת רבי ניסן טייטלבוים. ובזיווג שני אשת רבי חיים מאיר יחיאל הורוביץ
*שרה, בנישואים שניים אשתו של הרב דוד שפירא (ה' בשבט ה'תרל"ז - כ"ט בשבט ה'תרפ"ד (בוקובסקי).

==לקריאה נוספת==
*דער הייליגער קדושת יום טוב, די... לעבן’ס געשיכטע פון... רבינו חנני’ יום טוב ליפא, אב"ד... סיגעט..., שלמה יעקב גלבמן, קריית יואל, תשס"א (תולדות חייו ביידיש)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.nkusa.org/Historical_Documents/TheRabbisSpeakOut.htm#LinkTarget_1548 The Rabbis Speak Out], NKUSA
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אדמו"רי סיגט
קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים הונגרים
חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים
קטגוריה:סיגט: אדמו"רים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בסיגט
קטגוריה:אנטי-ציונים יהודים
קטגוריה:ילידי 1836

קטגוריה:נפטרים ב-1904
שמחה ישכר בער הלברשטאם

הרב שמחה ישכר בער הלברשטאם (1869 - 18 בינואר 1914) היה רב בעיירה צ'שאנוב שבפולין ולאחר מכן אדמו"ר חסידות צ'שאנוב, ממתנגדיה החריפים של התנועה הציונית.<ref></ref>

== חייו האישיים ==
הרב שמחה ישכר בער הלברשטאם נולד בשנת 1869 לאביו הרב יחזקאל שרגא הלברשטאם הרב משיניאווה ולאמו חנה רחל, בתו של הרב צבי הירש רמר"ז הרב מלעשנוב. סבו היה הרב חיים הלברשטאם הרב מצאנז.

נישא לפרידה, בת הרב יהושע רוקח האדמו"ר מבעלז והיה סמוך על שולחן חותנו בבעלז עד שנת 1893. לזוג נולדו שלושה ילדים: שתי בנות, חנה רחל ורבקה מרים, והבן יחזקאל שרגא הלברשטאם ששימש כרב הקהילה לאחר פטירת אביו.

הרב שמחה ישכר בער הלברשטאם נפטר בשנת 1914 לאחר מחלה קשה וממושכת.

== ההתנגדות לתנועה הציונית ==
שמחה ישכר בער הלברשטאם שימש כרב קהילת צ'שאנוב בין השנים 1893 - 1913.<ref></ref>

דברי תורתו, שהשתמרו בעל פה ובכתב, נאספו ונערכו על ידי תלמידיו וחסידיו והודפסו בספר בשם "דברי שמחה" בשנת 1931 בקראקוב. מהדורה שנייה, שכללה הקדמה מאת רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם, אב בית דין קהילת צ'שאנוב, הודפסה בשנת 1960 בניו יורק.<ref></ref> מהדורה מורחבת בעריכת הרב יצחק טוביה רבין יצאה בניו יורק ב-2021.

הספר כולל שני חלקים. בחלק הראשון חידושי תורה על פרשיות השבוע ובחלק השני מכתבי תשובה לשואליו בענייני קודש וחול. בחלק ממכתביו אלה הוא מביע את התנגדותו הנחרצת לתנועת הציונות.

הרב שמחה ישכר התנגד חריפות לתנועה הציונית, לאחר שהחלה התנועה לפרסם את האידאולוגיה שלה בעיתונות היהודית. באחד ממכתביו נגד הציונות הוא כותב:

"כי רעת הציונים איננה מפני שאנשים חטאים הם המחזיקים בה, כי האמת הוא בהיפך, הציונות מחלה ממארת היא בעצמותה, כפירה והכחשה לדתנו, ואשר על כן החטאים האלו מחזיקים בה".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:יהדות גליציה
קטגוריה:אדמו"רים
קטגוריה:התנגדות לציונות
שמואל רוזנברג

הרב שמואל רוזנברג (נכתב גם ראזנבערג, ה'תר"ב - י"א בסיוון ה'תרע"ט) היה רבה של העיירה אונסדורף שבהרי טאטרה שבסלובקיה. יסד ישיבה מפורסמת עם כמה מאות בחורים שבאו מכל רחבי המדינה והיה נודע במשנתו החריפה נגד התנועה הציונית.

==קורות חיים==
שמואל רוזנברג נולד בשנת ה'תר"ב בן לאביו הרב ישראל יונה צבי רוזנברג אב-בית-דין טיסא-פירעד. למד והתחנך בבחרותו בביתו של הרב אפרים מטשאבא, אצל הרב טשאבא התחנך על משנתו של הכתב סופר. בשנת ה'תרכ"ט התמנה לכהן כאב-בית-דין של העיר טשאבא ובשנת ה'תרמ"ד נתמנה לכהן כרבה הראשי של העיירה אונסדורף. שם כיהן במשך 35 שנה עד לפטירתו בשנת ה'תרע"ט. במהלך חייו העמיד מאות תלמידים.

לרב שמואל רוזנברג היו שני ילדים, בן ובת. בשל פטירת בנו בעודו בחיים התמנה לאחר פטירתו של הרב שמואל רוזנברג נכדו, הרב יוסף צבי יונה הורביץ להיות לממשיך דרכו ומשנתו.

תמך ביישוב ארץ ישראל באופן מעשי, וכתב שיש לקנות אתרוגים שגדלו בארץ ישראל כדי לחזק את ידי מיישביה, על פני אתרוגים שגדלו ביוון.<ref></ref>

== משפחתו ותלמידיו ==
ילדיו:
*הרב אפרים יהודה (נפטר עוד בחיי אביו).
*הרבנית, אשת הרב יהודה הלוי הורוביץ.
**נכדו, הרב יוסף צבי יונה הורביץ ממשיך דרכו באירופה ואחר כך בניו יורק.
**נינו הרב משה הורוביץ ממשיך דרכו בניו יורק וירושלים בקריית אונסדורף.
מתלמידיו:
*הרב יהושע בוקסבוים, אב"ד גלנטה
*הרב שמואל דוד אונגר, אב"ד ניטרה
*הרב שמואל חיים דייטש ממונקאטש
*הרב מנחם פולק, אב"ד סרנץ'.
*הרב ישראל טויסיג ממטרסדורף
*הרב משה טענענבוים, אב"ד מילדוי

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.nkusa.org/Historical_Documents/TheRabbisSpeakOut.htm#LinkTarget_1548 The Rabbis Speak Out], NKUSA
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים חרדים
קטגוריה:רבנים סלובקים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים סלובקים
קטגוריה:ילידי 1842
קטגוריה:נפטרים ב-1919
אברהם שלום הלברשטאם

250px
רבי אברהם שלום הלברשטאם (תשרי תרי"ז, ספטמבר 1856 - ו' בסיוון ת"ש, 1940) היה אבי שושלת סטרופקוב ונכדו של רבי חיים מצאנז.

== ביוגרפיה ==
נולד לרבי יחזקאל שרגא הלברשטאם, האדמו"ר משינאווא ולרבנית חנה רחל הירש. נקרא שלום על שם דודו זקנו, השר שלום מבעלזא.

מסופר כי אביו אמר עליו ש"נשמתו גבוה מעל גבוה ועל ידו יהיו ישועות לבני ישראל"ואכן נודע כבעל מופת שרבים באו לקבל את ברכתו ועצתו.

למד אצל הדיין בצאנז רבי ישראל מאיר פרידמן. בשנת תרנ"ח (1898) התמנה לרבה של סטרופקוב. הוא לקח עמו את רבו האמור. בזמן מלחמת העולם הראשונה היגר לבודפשט, ולאחר המלחמה בשנת תרע"ט (1919) התיישב באונגוואר ומינה את בנו רבי מנחם מנדל לרב הצעיר של סטרופקוב, בהמשך עבר לקאשוי שבה נפטר. דברי תורתו יצאו בספר "דברי שלום".

היה נשוי לחיה יהודית בתו של רבי אברהם חיים הורוביץ מלינסק ולהם נולדו שלושה ילדים, רבי מנחם מנדל, ביילא אשת רבי ישכר דוב ליפשיץ האדמו"ר מאונגוואר והענא אשת הרב חיים פרנס. לאחר פטירתה בשנת תרמ"ו (1886) נישא לגיטל בת הרב שמואל הכהן וויצמן להם נולדה חיה אשת רבי מנחם מנדל הורוביץ מלינסק (אחיינה של אשתו הראשונה). בשלישית נישא לחיה בת הרב דוד שליכטר דיין בקומרנה להם נולד בן בשם הרב יוסף יום טוב שכיהן כאדמו"ר בקאשוי בעודו בחור. מרבית משפחתו נרצחה בשואה. בנו רבי מנחם מנדל ניצל בגפו וכיהן באדמו"רות בארצות הברית.

לעת זקנותו הוסיף לעצמו את השם אברהם, כסגולה לאריכות ימים.

==לקריאה נוספת==
* יחזקאל שרגא פרנקל, רבינו הקדוש משינאווא, רמת גן תשס"ב, עמודים תריא-תרנ

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.nkusa.org/Historical_Documents/TheRabbisSpeakOut.htm#LinkTarget_1647 The Rabbis Speak Out], NKUSA
* [http://beinenu.com/sites/default/files/alonim/20_35_74.pdf תולדות וסיפורים מחייו]
* 

== הערות שוליים ==

אברהם שלום
קטגוריה:רבנים סלובקים
קטגוריה:אונגוואר: רבנים
קטגוריה:קושיצה: רבנים
שמואל אנגל

שמואל אֶנגֶל (מהר"ש אנגל; בכתיב מסורתי: ענגיל, ענגיל, ענגל; ל' בניסן ה'תרי"ג, 8 במאי 1853 - י"ט באדר א' ה'תרצ"ה, 22 בפברואר 1935), שנודע בשם "הגאון מראדומישלא", היה ראב"ד קאשוי. רבו היה הרב חיים הלברשטאם מייסד חסידות צאנז ואדמו"רה הראשון. מחבר ספרי "שו"ת מהר"ש".

== משפחתו ומשנתו ==
נולד במערב גליציה, לאסתר ולרב זאב וולף אנגל. התחנך בביתה של משפחת חסידי צאנז. הסמך לרבנות בידי הרב יוסף שאול נתנזון ("השואל ומשיב"), דוב בריש רפפורט ונסמך בעל פה על ידי הרב שניאור זלמן פרדקין ("התורת חסד"). 

שימש כרב בעיר בילגוריי ולאחר מכן בעיר רודניק. בשנת תרמ"א החל להיות רב בעיר דוקלא בגליציה ומשנת תרמ"ח בעיר רדומישל שעל שמה נתפרסם שמו. עם פטירת רבו מצאנז, קיבל את מרותם של בניו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינווא ורבי ברוך הלברשטאם מגארליץ. 

במלחמת העולם הראשונה עזב את עירו והתגורר בעיר ואץ (ווייטצען) בהונגריה. בסוף המלחמה בדרכו חזרה לעירו נתעכב בעיר קושיצה בצ'כוסלובקיה וקיבל את בקשת בני העיר להיות שם רב. במקום זה עסק רבות בהתרת עגונות שנותרו עקב מאורעות המלחמה. היה מוסיף לחתימתו "כעת בין הגולים פה קאשוי", וביקש תדיר שלאחר פטירתו יקברו אותו בגלילות העיר צאנז, אולם לאחר שרבי אהרן הורוביץ מבייטש נקבר בעיר על פי הוראת חתנו רבי חיים סגל-ליברמן מדאברא, אמר שמכיוון שחתן הרב מצאנז נקבר כאן, נתרחבו גלילות צאנז עד לעיר קאשוי, ומאז הפסיק לחתום כנ"ל, 

נפטר בקאשוי בשנת תרצ"ה, ואכן נקבר ליד האהל של רבי אהרן בעיר. 

=== משפחתו ===

* בתו, מינדל - נישאה לרב דוד הלפרין, מצאצאי ה'דברי חיים' מצאנז, ובנו של רבי מתתיהו חיים אב"ד דאבשיץ
** בנם, הוא הרב אלחנן הלפרין מלונדון

== ספריו ==

* שו"ת מהר"ש - ז' כרכים של תשובות שהשיב. החלקים האחרונים יצאו לאור לאחר פטירתו על ידי בנו.

==לקריאה נוספת==
* אהרן סורסקי, מרביצי תורה מעולם החסידות, חלק ד, בני ברק, תשמ"ז, עמ' סג-פז.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
;מספריו
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:רבנים חסידים
קטגוריה:חסידי צאנז
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:קושיצה: רבנים
קטגוריה:רודניק: רבנים
קטגוריה:ילידי 1853
קטגוריה:נפטרים ב-1935
שאול בראך

הרב שאול בראך (כ"ט בשבט ה'תרכ"ה – כ"ו בשבט ה'ת"ש; 25 בפברואר 1865 – 5 בפברואר 1940) היה פוסק הונגרי-צ'כוסלובקי, אב בית דין מאגנדורף, קרולי וקאשוי.

== חייו ==
נולד בשנת ה'תרכ"ה, לאמו ליבא (בת הרב יעקב מאיר צבי פרידלנדר מחבר הספר "דרך ימה") ולאביו הרב אלעזר בראך. במקור שם המשפחה היה פרערא, על שם העיר פרערא שבצ'כיה, בה גרה המשפחה דורות רבים, אולם סבו של הרב שאול יחד עם ששת אחיו שינו את שמם מפרערא לבראך. 

נשא לאישה את רבקה בת הרב נפתלי. לאחר הבר מצווה יצא לישיבת חוסט והספיק ללמוד תשעה חודשים אצל מהר"ם שיק לפני שנפטר. לאחר מכן המשיך את לימודיו אצל החתן סופר בישיבת מטרסדורף. היה נוסע לאדמו"רים מסיגט ועמד בקשר גם עם חסידות באבוב.

== רבנות ==
במשך שמונה עשרה שנה כיהן כרבה של העיר מאגנדורף, כיום בדרום מערב סלובקיה. במשך ארבע עשרה שנים כיהן כרבה של העיר קרולי. כשבע עשרה שנה לפני פטירתו, בסביבות שנת 1923 התמנה לכהן כרבה של העיר קאשוי. בכל עיר בה כיהן כרב היה מוסר ומפיץ לציבור את משנתו החריפה נגד הציונים וכנגד אגודת ישראל. עליהם כתב:

 על הרב קוק כתב: 

עמד בראש ישיבה גדולה, פרסם במשך חייו כעשרה ספרי רוח תרבות והלכה בנושאי דת. על שמו נוסד בית הספר "שאול בחיר ה'". תלמידו ישראל ארליך הוציא לאור ספר ביוגרפיה על הרב בראך. העובדות בספר נלקטו גם מתלמידי בית הספר ומאנשי רוח שהלכו לאורו. ביום שני כ"ו בשבט ה'ת"ש 5 בפברואר 1940 נפטר הרב שאול בראך.

== ספריו ==
*[http://hebrewbooks.org/49992 משמרת אלעזר], על המועדים
*[http://hebrewbooks.org/20329 בהיות הבוקר], דרושים על חג השבועות
*[http://hebrewbooks.org/31125 גבעת שאול], על חודש אלול
*וַיִּשָּאֵל שאול [http://hebrewbooks.org/957 חלק א'] ו[http://hebrewbooks.org/958 ב'], שו"ת
*[http://hebrewbooks.org/9607 חלק לעולם הבא], על מסכת אבות
*[http://hebrewbooks.org/4931 טוב דברך], על הגדה של פסח
*[http://hebrewbooks.org/21861 ליבא בעי], חידושים
*[http://hebrewbooks.org/5283 אבות על בנים], על מסכת אבות
*[http://hebrewbooks.org/8317 שאול שאל], בירורים בהלכות ביורה דעה

==לקריאה נוספת==
*
*[https://www.nli.org.il/ar/books/NNL_ALEPH990047626970205171/NLI תולדות חייו ספר גדולת שאול, מאת הרב נפתלי צבי בראדי מבני ברק מצאצאיו]

== קישורים חיצוניים ==
*[http://www.nkusa.org/Historical_Documents/TheRabbisSpeakOut.htm#LinkTarget_1548 The Rabbis Speak Out], NKUSA
*[https://www.nli.org.il/ar/books/NNL_ALEPH990047626970205171/NLI גדולת שאול]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:קושיצה: רבנים
קטגוריה:ילידי 1865
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1940
מת אב ומת אלול

מֵת אָב וּמֵת אֵלוּל הוא שיר של המשורר שמואל הנגיד, מחשובי המשוררים העבריים בתקופת תור הזהב בספרד בימי הביניים. נושא השיר הוא חילופי העונות, והצורך בחברה אנושית בימי החורף הקרים.

== רעיון השיר ==
רגשות ותחושות העולים אצל בני האדם בחלוף העתים, כגון עצב, דכדוך ואף דיכאון הנובע מחלוף החודשים ואיתם גם מהשנה שחולפת מובא במרכזו של השיר. האנשים מדוכאים מכך שהשנים והזמן חולפים על פניהם שוב ושוב פעם אחר פעם; לצד רגשות אלו עולה הרצון לשמחה והתשוקה להנאות החיים, כגון במאכל ובמשקה, ואף להדוניזם. המשורר קורא לבני האדם להחליף את הדיכאון בשמחה, והוא מטיף לערוך משתי יין ושמחה בחורף כאשר תנאי מזג האוויר בעונה זו עלולים להביא לדיכאון ולעצב. משמעות ההטפה היא בחירה בגשמיות ובשמחה וצמצום מחשבות של דאגה התוקפות את האדם לגבי מה יהיה גורלו בחלוף הזמן.

בבתי השיר השונים ישנם אזכורי עצב ושמחה יחד. כך לדוגמה בבית הראשון ישנו רגש קודר ומחשבות על המוות. הדובר משוחח על סיום חודש אב שהוא גם סיום עונת הקיץ ולפניו החורף הבא המביא עמו קור ותחושות עצב (דיכאון חורף).

בבית השני מתוארים חילופי העונות כעילה לשתיית האדם - האדם שבמחשבתו עצב רוצה לשמח את נפשו ועל כן משתכר בכוונת תחילה. לאחר מכן, בבית השלישי, ישנה קריאה לאדם לבוא ולהצטרף למשתה יין שאינו מרוסן - שבו כל אחד מהמשתתפים עושה ככל העולה על רוחו.

על יסוד שיר זה חיבר נתן יונתן את שירו, "נאסף תשרי".

==קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20140809200231/http://www.haklai-ph.org.il/uploadfiles/haklai/ftp/sifrut/shira/elul.htm מֵת אָב וּמֵת אֵלוּל / שמואל הנגיד], בגרות בספרות

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:ספרות יהודית של ימי הביניים
קטגוריה:שירת ימי הביניים
בראש השנה

"בראש השנה" הוא שיר לראש השנה שכתבה והלחינה נעמי שמר ב-1971 לכבוד ראש השנה תשל"ב. זהו אחד משירי החג המוכרים ביותר.

== חיבור השיר ==
בחודש ספטמבר 1971, לקראת ראש השנה תשל"ב, מערכת תוכנית הרדיו "דו רה מי ועוד" של קול ישראל הזמינה יוצרים לחבר שירים לכבוד החג. שמר נענתה להזמנה וחיברה את השיר, ואף ביצעה אותו בעצמה.

== תוכן ==
התמונות בשיר כוללות הופעת עננים ופריחת החצב, המסמלים שניהם את הסתיו, המתחיל בסביבות ראש השנה העברי. הוא מספר כי "ליבנו ענה בתפילה נושנה", מה שעשוי לרמז לתפילות ראש השנה. ובסוף כל זוג בתים מבין ששת בתי השיר מופיע האיחול החוזר (עם וריאציות) "שיפה ושונה תהא השנה" שמתחילה כעת.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/music/Compilations/holidays/Pages/Rosh_Hashana_2012.aspx שירים לראש השנה] באתר הספרייה הלאומית

ביצועים:
* [https://merhav.nli.org.il/permalink/f/hoeush/NNL_MUSIC_AL71232779220005171 השיר בביצוע נעמי שמר ובעיבוד גיל אלדמע, באולפני קול ישראל בבית המורה בתל אביב], באוסף סרטוני קול ישראל, הספרייה הלאומית
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי חגים ומועדים
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:חינוך באמצעות מוזיקה
קטגוריה:ראש השנה
שלומית בונה סוכה

ילדים בונים סוכה ב[[גן שמואל, שנות ה-70]]
"שלומית בונה סוכה" הוא שיר ילדים עברי משנת 1971 מאת הפזמונאית הישראלית נעמי שמר. השיר בוצע לראשונה על ידי צמד הדודאים עם אילנה רובינא. מאוחר יותר הוא זכה לעשרות ביצועים נוספים, ובהם של שמר עצמה.

השיר משוחח עם המשפט בברכת הַשְׁכִּיבֵנוּ שבתפילת ערבית: "ופרוש עלינו סוכת רחמים ושלום". את המילים "מַה-טּוֹב, וּמַה-נָּעִים" מתהילים קל"ג, שילבה שמר, בשיר, כתיאור הישיבה בצוותא בסוכה. <ref></ref>

את ההשראה לשם השיר קיבלה שמר משמה של שלומית להבי, בתם של חבריה.

==השיר בדפוס==
השיר הופיע בשנת 1975 בקובץ "הספר השני של נעמי שמר". מאז נדפס (כטקסט או כטקסט עם תווים) בכעשרה ספרים נוספים.

==ביצועים מוקלטים==
* דודו זכאי (באלבום "כל שירי נעמי שמר לילדים", 1974)
* נעמי שמר (באלבומה "כיצד שוברים חמסין", 1975)
* משינה – גרסת רוק כבד אינסטרומנטלית (באלבומם "מפלצות התהילה", 1992)
* אבי פרץ (באלבומו "האוסף", 1998)

==קישורים חיצוניים ==

* [http://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=738&wrkid=4451 שלומית בונה סוכת שלום], באתר שירונט
* 
* 

פרשנות:
* חיים שוורץ, [http://www.kipa.co.il/jew/holidays/sukot/14961.html שלומית בונה סוכה / נעמי שמר], כיפה, 23 בספטמבר 2007

ביצועים:
* , מתוך "נעמי שמר וידידיה מרחוב האוניברסיטה", 1973, הטלוויזיה החינוכית
* , הטלוויזיה החינוכית
* , מתוך "מועדון החתול שמיל", סוכות 1983, הערוץ הראשון
* , מתוך "רינת ויויו", HOT VOD Young

==הערות שוליים==

__NOTOC__

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:שירי אילנה רובינא
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירי משינה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי חגים ומועדים
קטגוריה:סוכות
אדון הסליחות

הפיוט אֲדוֹן הַסְּלִיחוֹת הוא אחד מפיוטי הסליחות העתיקים ביותר שנכתבו. מחברו של פיוט זה לא ידוע. הפיוט כתוב כאקרוסטיכון אלפביתי.

== תוכן הפיוט וזמני אמירתו ==
נהוג בקהילות הספרדים ועדות המזרח לומר את הפיוט בכל יום בחודש אלול ובעשרת ימי תשובה בחודש תשרי כאשר מתקיימות ה'סליחות'. רעיונו של הפיוט הוא מניית הנהגותיו של הקדוש ברוך הוא את עולמו שהעניק לבני האדם.

המחבר מעמיד בסדר הא"ב את נוראותו של הקדוש ברוך הוא תוך כדי שהוא משבח ומהלל אותו. אדון הסליחות נוסח ספרדים - [[מקאם נהוונד. שרים מתפללי בית הכנסת עדס (חלבים) בירושלים הוקלט בעת תפילת הסליחות, 1982. מקליטה: חנה אנגלרד.]]
המחבר עומד מול הקדוש ברוך הוא ומזכיר לו שבני האדם יודעים וזוכרים את היותו אל עליון, למרות שבני האדם חטאו ולמרות שהכל גלוי לפני הקדוש ברוך הוא ואין אפשרות להסתיר ממנו אי משהו. בני האדם מבקשים סליחה ומתחרטים על מעשיהם לפניו: "יודע כל הנסתרות מאז ולעולם, שהכל גלוי וידוע לפניו...".

== קישורים חיצוניים ==

* [http://web.nli.org.il/sites/nlis/he/Song/Pages/Song.aspx?SongID=85#7,135,2499,712 אדון הסליחות], [http://web.nli.org.il/sites/nlis/he/song הזמנה לפיוט]
* [http://web.nli.org.il/_layouts/15/NLI_Foundation/Player/Player.aspx?fileName=http://dlib.nli.org.il/webclient/DeliveryManager?pid=1765167 ביצוע מוקלט לפיוט אדון הסליחות] באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
מראה כהן

כְּאֹהֶל הַנִּמְתַּח בְּדָרֵי מַעְלָה (או על שם הרפרן מַרְאֵה כֹהֵן) הוא פיוט הנאמר על ידי קהילות אשכנז בתפילת מוסף של יום הכיפורים, לאחר אמירת סדר העבודה של הכהן הגדול ביום הכיפורים בבית המקדש.

בקצת קהלות, נוהגים לומר רק את ארבע השורות הראשונות ושלוש השורות האחרונות של הפיוט, או רק את חציו הראשון.

פיוט זה מזכיר מאוד את תיאורו של שמעון הכהן בספר בן סירא, ונכתב ככל הנראה בהשפעתו.

== חיבור הפיוט וזמנו ==
מחבר הפיוט אינו ידוע, אך ניתן לשער מכך שהפיוט נכתב ללא חריזה, שהוא שייך ככל הנראה לתקופה הקדם-קלאסית בתולדות הפיוט. למרות זאת, באופן חריג ומפתיע, לא נמצאו העתקות שלו בגניזת קהיר. 

הפיוט בנוי באקרוסטיכון של א"ב, כאשר כל שורה מתחילה באות הא"ב הבאה אחרי אות כ"ף היחס. עם זאת, בקהילות רבות נהגו לומר את תחילת וסוף הפיוט ולדלג את אמצעו.

== תוכן הפיוט ==
הפיוט "מראה כהן" מתאר את פארו ואת מראהו של הכהן הגדול כאשר עבד בבית המקדש, ובפרט כאשר זכה להיכנס לקודש הקדשים במהלך עבודת יום הכיפורים. 

אחד מהקשיים שבפיוט, הוא בסדר הדימויים שחלקם מקראיים וחלקם דברי חז"ל. בודדים מן הדימויים מופיעים במקורם כמציינים דברים של ממש, ואילו האחרים מופיעים במקורותיהם כדימויים המתייחסים לה' או לבני אדם.

הזמר שלמה כהן הוציא שיר בשם 'מראה כהן', שמילותיו לקוחות מהבית הראשון של הפיוט.

== ראו גם ==
* היום הרת עולם
* סדר העבודה
* עת שערי רצון להפתח

==לקריאה נוספת==
* אופיר מינץ-מנור, "[https://files.ybz.org.il/periodicals/GinzeKedem/5/GK5.4.pdf "כתפוח נאה בפרות כן כהן בצאתו": הדימוי בפיוטי 'מה נהדר' מתקופת הפייטנות הקדם-קלאסית]", גנזי קדם ה (תשס"ט), עמ' 165–188.

== קישורים חיצוניים ==

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:סדר העבודה
היום הרת עולם

הַיּוֹם הֲרַת עוֹלָם הן המילים הפותחות בפיוט של מחבר לא ידוע, שנוהגים לומר במהלכה של תפילת המוסף של שני ימי ראש השנה.

== תוכן הפיוט ==
בפיוט שני מוטיבים מרכזיים - בריאת האדם וכן הדין והמשפט שהקדוש ברוך הוא גוזר על כל אדם. 

"היום הרת עולם" כך נפתח הפיוט - דימוי לכך שבריאת העולם נעשתה כמו לידה ועל כן במהלכו של הפיוט מזכירים בני האדם כי הקדוש ברוך הוא יכול לשפוט אותם מכל זווית ראייה, כבנים, כעבדים או כבני אדם. רעיון דימוי הלידה של העולם מתקשר לכך כי הקדוש ברוך הוא יכול לשפוט את בני האדם כאילו היו בניו אשר הגיעו לעולם מתוך לידה והריון.

האימה והנוראה של הפיוט הוא שבני האדם אינם יודעים מה יהיה הדין אותו ייתן הקדוש ברוך הוא לבני האדם, כמו שנכתב במשפט האחרון בפיוט: "עֵינֵינוּ לְךָ תְלוּיוֹת עַד שֶׁתְּחָנֵּנוּ וְתוֹצִיא כָאוֹר מִשְׁפָּטֵנוּ אָיוֹם קָדוֹשׁ".

==מנהגי אמירת הפיוט==
במנהגי אשכנז (כולל נוסח ספרד) ובנוסח הספרדים, אומרים פיוט זה בסוף כל ברכה של מלכיות, זכרונות ושופרות, ביום חול אחרי שתוקעים בשופר, ובשבת אחרי חתימת הברכה. בנוסח איטליה אומרים אותו אחרי מלכיות וזכרונות, ואילו אחרי שופרות אומרים במקומו ארשת שפתינו. בנוסח רומניא הוא היה נאמר אחרי כל שלשת הברכות.

לפי אחת הדעות התחיל העולם להיברא בכ"ה באלול וביום השישי לבריאה (שהוא אחד בתשרי) נברא האדם הראשון, שהוא גְּמר כל הבריאה. הווי אומר, ראש השנה הוא יום הריונו ולידתו של כל העולם כולו – בקיצור: היום הרת עולם.<ref></ref>

לדעת האר"י, בתשרי התעבר העולם ובניסן התרחשה הלידה. כלומר, בראש השנה החל הריון העולם<ref></ref>. 

==ראו גם==
* ארשת שפתינו
* מראה כהן
* עת שערי רצון להפתח

== קישורים חיצוניים ==

* ביאור לפיוט בויקיטקסט
* [http://web.nli.org.il/sites/nlis/he/song/Pages/Song.aspx?SongID=403#3,138,1072,283 היום הרת עולם], הזמנה לפיוט
* [https://hebrew-academy.org.il/2012/09/12/%D7%94%D7%A8%D7%AA-%D7%A2%D7%95%D7%9C%D7%9D-%D7%9E%D7%90%D7%AA-%D7%90%D7%91%D7%90-%D7%91%D7%A0%D7%93%D7%95%D7%99%D7%93/ הרת עולם מאת אבא בנדויד], האקדמיה ללשון העברית
* [http://www.irgun-jeckes.org/?CategoryID=409&ArticleID=957 ראש השנה – יום הרת עולם/ מאת הרבה מעין טורנר], ארגון יוצאי מרכז אירופה
* [http://www.kipa.co.il/jew/holidays/rosh_hashana/717.html היום הרת עולם - לראש השנה וימים נוראים], כיפה
* 
* [https://spotify.link/dqIacu7s3Cb היום הרת עולם - מתוך הפודקסט 'חומר נפש'], חן ארצי סרור מראיינת את ד"ר רות קרא איוונוב קניאל על דימוי הלידה בראש השנה 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:פיוטי ראש השנה
אזכרה אלהים ואהמיה

אֶזְכְּרָה אֱלֹהִים וְאֶהֱמָיָה הוא פיוט סליחות אשר חובר על ידי הפייטן אמיתי בן שפטיה שחי בדרום איטליה במאה השמינית. את הפיוט נהוג לומר בקהילות אשכנז במספר הזדמנויות, ביניהן בתפילת נעילה של יום הכיפורים.

הפייטן היהודי-איטלקי אמיתי חיבר פיוט זה כדי לתאר את רגשותיו וכיסופיו לירושלים עיר הקודש של העם היהודי וזאת לאחר הגלות אותה עברו אבותיו כשהיו שבויים בידי טיטוס לאחר שזה החריב בירושלים את בית המקדש.

==מבנה הפיוט==
הפיוט בנוי כפזמון עם ארבעה בתים. הפזמון של הפיוט הוא י"ג מידות של רחמים, אשר יש הנוהגים לאומרם בשלמות בין בית לבית, ויש הנוהגים לומר רק את תחילתם. כל בית בנוי מארבע שורות, אשר חורזות ביניהם בחריזה פנימית, ללא חריזה ראשית לפיוט כולו. 
== תוכן הפיוט ==
בבית הראשון הפייטן מקונן על החורבן, ומזכיר שעל אף הצרות, עם ישראל נשאר נאמן לה'. ביתר הבתים הפייטן מונה גורמים שונים שבזכותם תתקבל תפילתו לישועה והצלה. הגורם המרכזי (כמוכח מן הפזמון) הוא י"ג מידות, ובנוסף זכות אבות ובכיו ודמעותיו של המתפלל. בבית השני פונה המתפלל אל מידת הרחמים של ה' ומבקש ממנה להתפלל עבורו. בית זה עורר התנגדות אצל חלק מפוסקי ההלכה, כדלהלן.

יש נוהגים לשלב אמירת שלוש עשרה מידות של רחמים, המהוות את ליבת הסליחות אחרי כל בית, אך ברוב הקהילות נוהגים לומר י"ג מידות רק בתחילתו.

== התנגדות הלכתית ==

תופעה מוכרת מפיוטי סליחות שונים היא הפנייה לאמצעים, כלומר הפנייה היא אל המלאכים או גורמים אחרים כדי שישמשו מתווכים בינינו לבין הקדוש ברוך הוא. תופעה זו הטרידה לא אחת את חכמי התלמוד וההלכה אך למרות זאת, נתקבלו הדברים על הציבור. הפנייה לעיתים מכוונת גם אל התורה, האבות, מדות מסוימות של ה' ואל כיסא הכבוד. יש מפוסקי ההלכה שאסרו לומר פיוטים אלה ואף החשיבו אותם כעבודה זרה, אך פוסקים רבים לימדו זכות על המנהג והתירו אמירת הפיוטים הללו.

בפיוט זה מעורר בעיה הבית השני, הפונה למידת הרחמים כדי שתתפלל עבורנו לה'. משום כך, יש נוהגים לשנות את נוסח הבית השני כך שהתפילה תפנה ישירות לה': "מידת הרחמים עלינו נגלגלה/ ולפני קוננו תחינתנו נפילה/ ובעד עמנו רחמים נשאלה...".

== זמני אמירתו ==
נהוג לאומרו בסליחות של תפילת נעילה ליום הכיפורים - לפי מנהג אשכנז המזרחי נאמר בשלימותו, ואילו לפי מנהג אשכנז המערבי, אומרים רק הבית הראשון בהזדמנות זו. לפי מנהג חלק מקהילות אשכנז המערבי, הוא נאמר גם כפזמון של מנחה ליום כיפור. הוא גם נאמר באחד מימי הסליחות של הימים נוראים - לפי מנהגי מזרח אירופה, ביום שלפני ערב יום כיפור (ואם היום שלפניו חל בשני וחמישי יש נוהגים להקדים לאומרו בשני וחמישי), ואילו במנהגי אשכנז המערבי אומרים אותו ביום אחר. הנוהגים לומר סליחות בבה"ב, אומרים אותו ביום שני האחרון. ישנן קהילות הנוהגות לומר פיוט זה גם בתפילת מוסף של יום הכיפורים.

== קישורים חיצוניים ==

*

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות המאה ה-8
בית מדרש גורה קלוואריה

בית מדרש גורה קלוואריה (Beit hamidrasz w Górze Kalwarii ul. Pijarska 10/12) היה בית המדרש הראשי של חסידות גור בעיר גורה קלוואריה (המכונה אף גור או גער) שבפולין.
== היסטוריה ==
בית הקברות בעיירה
בית המדרש הוקם לראשונה מקורות עץ בשנת ה'תר"ך 1859 על ידי האדמו"ר הראשון מגור רבי יצחק מאיר אלתר, בחודש אייר ה'תרס"א הוא נשרף בשריפה הגדולה שהייתה בגור עם דירתו של רבי יהודה אריה ליב אלתר הצמודה אליו, בית המדרש נבנה בשנית מאבנים והיה גדול ומרווח ונחנך בחודש טבת ה'תרס"ג (1903) על ידי האדמו"ר השני מגור, רבי יהודה אריה לייב אלתר, שהחסידות התרחבה בזמנו. בית מדרש גור היה אחד מבתי המדרש הגדולים ביותר באירופה. לפי הוראות השפת אמת הצד הימני של בית המדרש הצמוד לבנין הדירות נבנה גבוה יותר כפי המובא בהלכה. בשנת 1936 נעשה ניסיון הצתה של בית המדרש מסיבות אנטישמיות. בתקופת השואה נבזזה תכולתו ויהודי העיר גורשו לגטו ורשה. מאוחר יותר נעשה שימוש במבנה כאורווה.שנים רבות שכנה בו נגריה וחנות רהיטים של פולנים.

בשנת ה'תשנ"ד לאחר השתדלותם של הרב מנדל יוסקוביץ רבה של פולין ועסקני גור נרכש המקום ובית המדרש שוקם ושב על מכונו ונפתח לציבור, מחשש לפגיעה בבית המדרש הכניסה אליו הוא בתאום עם האחראים על המקום. שחזור מדויק של קיר בית המדרש ניתן לראות בירושלים בשכונת מחנה יהודה סמוך לקבר בנו בעל אמרי אמת. 

בחודש תשרי ה'תשפ"ב 2021 הוכרז על ידי הממונה על העתיקות של מחוז מזובייצקי בפולין כי בתי האדמו"רים לבית גור ובית המדרש של החסידות בעיירה גורה קלווריה כמבנה לשימור. גורמים בחסידות גור אמרו ל'חדשות JDN' שיש חשש מהפיכת המקום למרכז תיירות שיביא למקום מבקרים שלא יבינו את קדושת המקום. כיום מבנה בית המדרש שייך לגורמים פרטיים בגור שקנו אותו כדי לשמור על קדושתו,
== תרבות ==
בשנת 2011 במסגרת הפסטיבל לתרבות יהודית של וורשה, נערך במבנה בית המדרש קונצרט זיכרון מיוחד של תזמורת המנדולינות של גור פרויקט שיקום ושימור הזיכרון של תזמורת המנדולינות היהודית שפעלה בעיר לפני מלחמת העולם השנייה.

== לקריאה נוספת ==
* בערל צישינסקי, ימי מגורי, פרקי זכרונות מימי קדם בגור וחצר הקודש בתפארתה, בני ברק ה'תשע"ז.

==קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20090423124733/http://www.ma-soreq.org.il/polin/rishmei4.htm 1000 שנות יהדות פולין עבר והווה. עתיד?], באתר 100 שנות יהדות
* [http://youtu.be/RJdBG0jzxhg קונצרט בגורה קלוואריה, תזמורת המנדולינות של גר], youtube
* [https://www.bhol.co.il/news/1663939 שבת בבית המדרש בגורה קלוואריה פולין. משה ויסברג, בחדרי חרדים. 31 מאי 2024]

==הערות שוליים==

גורה קלוואריה
גורה קלוואריה
קטגוריה:חסידות גור
גורה קלוואריה
קטגוריה:מזוביה: מבנים
יוסף זליכה

הרב יוסף עזרא חי זליכה (תש"ח, 1948 - ה' בסיוון תשע"ב, 25 במאי 2012) היה רבה הספרדי של שכונת פרדס כץ בבני ברק.

== תולדותיו ==
נולד לשלמה סלמן ואהובה זליכה בבצרה שבעיראק. בהיותו בן 3 עלתה משפחתו לארץ ישראל והשתכנה במעברת עמישב בפתח תקווה.

בבחרותו עברה משפחתו לשכונת פרדס כץ בבני ברק, למד בישיבת מירון לצעירים בראשות הרב משה ברגמן, ובישיבה גדולה בישיבת שארית יוסף בראשות הרב נסים טולידנו. לאחר מכן למד בשדה חמד, שם התקרב לרבו של המושב נחלת יהודה הרב משה יחזקאל (כונה החכם יחזקאל) שהיה ממקובלי בבל. הרב זליכה שימש בבית הכנסת שלו כבעל קורא וכחזן. לאחר שעבר לבאר יעקב החל ללמוד בישיבת שארית יוסף בראשות הרב נסים טולדנו.

בשנת תשכ"ט, לאחר נישואיו, עבר להתגורר בבני ברק. למד בכולל אור החיים של הרב שמעון בעדני ולאחר מכן בכולל האברכים 'רבינו יוסף חיים' בשכונת התקווה בתל אביב. בשנת ה'תשל"ה התמנה כמשגיח בישיבת 'תפארת משה' בראשות הרב אמנון סבאג. לאחר כמה שנים, בהוראת הרב שך, עזב את הישיבה והחל לכהן כרבה של שכונת פרדס כץ.

בבחירות בשנת ה'תשנ"ד הצטרף לרב מאיר מאזוז בתמיכה במפלגת הן הספרדית, שהכניסה שלושה חברים לעיריית בני ברק.

כיהן כדיין בחבר הדיינים של הרב יעקב לנדא ואחרי פטירתו התמנה לדיין בחבר הדיינים של בנו, הרב משה יהודה ליב לנדא.

בשנת ה'תשנ"ז לקה בדימום פנימי ונפטר בליל שבת ה' בסיוון תשע"ב. הלווייתו התקיימה במוצאי חג השבועות והוא נקבר בבית העלמין פוניבז' בבני ברק.

==ספריו==
* פרי חדש ענייני ט"ו בשבט
* תפארת יוסף שני חלקים. ליקט ערך והדפיס חתנו ממאמרים ותשובות שפרסם בחיו בקבצים שונים ושהשאיר בכתב יד.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.bhol.co.il/article.aspx?id=41203 רבה של פרדס כץ הגאון רבי יוסף זליכה זצ"ל], בחדרי חרדים
* [http://www.jdn.co.il/news/79375 עוד "יוסף חי": מאות צעדו אמש אחר מיטת הגאון רבי יוסף זליכה זצ"ל], JDN
* [http://2424.co.il/news_read.php?n_id=6057&cat_id=4 גלריה - הלוויית הגאון הרב עזרא יוסף חי זליכה זצוק"ל], חדשות 24
* 

קטגוריה:בני ברק: רבני שכונות
קטגוריה:ישראלים ילידי עיראק
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
קטגוריה:משגיחים ישראלים
קטגוריה:דיינים ישראלים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פוניבז'
קטגוריה:באר יעקב: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
יעקב יוסף טברסקי

רבי יעקב יוסף טברסקי (ט"ו בתמוז ה'תרנ"ט - ב' בניסן ה'תשכ"ח) היה האדמו"ר מסקווירא. יסד בשנת ה'תשי"ז את עיירת ניו סקוור בארצות הברית.

==ביוגרפיה==

נולד בשנת התרנ"ט לאביו רבי דוד טברסקי מסקווירא ולאמו, בתו של ר' אליקים געץ בעיר סקווירה באוקראינה. התחתן עם טראני, בתו של רבי פנחס טברסקי ("מאוסטילה") בב' באדר ה'תרפ"ה, חתן האדמו"ר מבעלז הרב ישכר דב רוֹקֵחַ.

לאחר החתונה חי במשך שנתיים בבֶּלז אצל חותנו (שעדיין התגורר אצל חותנו).

בשנת ה'תרפ"ז, לאחר מות אביו, מונה לאדמו"ר חסידות סקווירא בעיר קאלאראש שברומניה. בשנת ה'תרצ"ד עבר לגור בעיר יאשי וניצל עם משפחתו מהפוגרום שנערך ביהודי העיר בשנת ה'תש"א.

לאחר מלחמת העולם השנייה עבר לעיר בוקרשט, ובשנת ה'תש"ח עבר לארצות הברית. התגורר בבורו פארק ולאחר שנתיים עבר לשכונת ויליאמסבורג שבברוקלין, ניו יורק, שם התגורר בשדרת בדפורד. בשנת ה'תשי"ז ייסד את עיירת ניו סקוור בניו יורק, על מנת ליצור מקום מגורים הולם עבור חסידיו.
כמו חמיו גם הוא נהג בקדושה ובפרישות קיצונית במיוחד בהתנזרותו הכמעט מוחלטת מאכילה ושתייה.

הרב טברסקי נפטר בשנת ה'תשכ"ח ונקבר בבית הקברות בעיריית ניו סקוור וכמנהג חסידות סקוור אין כיתוב על המצבה שעל הקבר שלו.

את מקומו ממלא בנו היחיד, הרב דוד טברסקי.

== משפחתו ==
* בנו היחיד הרב דוד טברסקי ממלא מקומו.
* חתנו, הבעל של שתים מבנותיו - פייגא מלכה וסימה מירל, היה קרוב משפחתו הרב מרדכי הגר, האדמו"ר מויז'ניץ מונסי.
* חתנו השני, בעל בתו מַרים, היה קרוב משפחתו רבי חי יצחק טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקא ארצות הברית.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אדמו"רי סקווירא
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1899
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1968
קטגוריה:ניו יורק: רבנים
קטגוריה:משפחת רוקח
נאסף תשרי

"נֶאֱסַף תִּשְׁרֵי" הוא שיר מאת המשורר נתן יונתן. הוא מתייחס בו לשירו של שמואל הנגיד, "מת אב ומת אלול" - שורת הפתיחה, משותפת לשני השירים. הלחן המוכר ביותר לשיר זה נכתב על ידי צביקה פיק.

== הרקע לכתיבת השיר ==
השיר התפרסם בקובץ "שירים (ליאור)" מאת נתן יונתן בשנת 1974, ולכן רבים מתייחסים אל השיר כקינה אישית של המשורר על מות בנו ליאור במלחמת יום הכיפורים. אלא שהשיר פורסם במלואו בעיתון "דבר" בספטמבר 1972, ועל-כן, למרות אזכורים בשיר העשויים להתפרש על מות הבן, אין לטענה הזו אחיזה בעובדות.

== רעיון השיר ==
השיר נפתח בתיאור חודשי השנה החולפים, "מת אב ומת אלול". יחד עמם חולפים האור והחום האופייניים להם באקלים הארצישראלי, כלומר חולפת לה השנה העברית. במרכזו של השיר ניצבת דמות צעירה אשר מודרכת לחפש את חטאיה. במהלך השיר מוזכרים חטאים מוכרים ומפורסמים מתקופת התנ"ך, כמו חטאו של דוד המלך, אשר שכב עם בת שבע (וחטא כלפי אישהּ, אוריה החיתי, בבחינת גזילת כבשת הרש) וחטא עץ הדעת ויהונתן ויערת הדבש.

==לחנים וביצועים==
צביקה פיק הלחין ושר את השיר במסגרת מצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשל"ז. השיר בגרסתו זכה להצלחה רבה, הגיע למקום הראשון במצעדים השבועיים של התחנה שם שהה 6 שבועות, ובמצעדים עצמם שהה 24 שבועות, ולאחר מכן נבחר ל"שיר השנה" במצעד של התחנה לשנת תשל"ח, ובכך גבר על להיטים כ"אבניבי" של יזהר כהן ו"עטור מצחך" של אריק איינשטיין. השיר אף נבחר לשירו האהוב ביותר של פיק, במצעד משיריו שערכה רשת ג' בשנת 2012. השיר כולל את אחד מסולואי הסינטיסייזר הראשונים בזמר העברי ומהחשובים שבהם, כיוון שהופיע בשיר-משוררים מרכזי והציג את כלי הנגינה החדש, צלילו ויכולותיו לקהל רחב.

השיר נכלל באלבומו של פיק "שירי משוררים", שיצא בשנת 1978, ומאוחר יותר גם באלבומו "מוזיקה". זמרים רבים נוספים הקליטו את השיר בלחנו, ובהם אילנית, ישי לוי, יזהר כהן ועמיר בניון.

==בתרבות פופולרית==
שיר זה נכלל במחזמר הלהיטים "מרי לו" שעלה לראשונה בתיאטרון הבימה בשנת 2002 ומבוסס על 25 משיריו של צביקה פיק.

אוהדי הפועל תל אביב השתמשו בלחן של השיר ליצירת שיר-אוהדים מפורסם.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* דויד פרץ, [https://tarbutil.cet.ac.il/paskol/נאסף-תשרי/ ניתוח השיר נאסף תשרי], אתר תרבות.il
* ד"ר יוסף פריאל, [https://mikrarevivim.blogspot.com/2022/08/blog-post_29.html?fbclid=IwAR2Gb0D7e-zpMefSumUjScaiqILrKYHTO66Gfr8swk82ztShu5iqF9Ta77o "מת אב ומת אלול" לנתן יונתן: האב, הבן וכתבי הקודש], בבלוג של ד"ר לאה מזור
* 
* [http://www.youtube.com/watch?v=FR2T25SebNk צביקה פיק שר את "נאסף תשרי"], באתר youtube
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:שירי נתן יונתן
קטגוריה:שירי צביקה פיק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי צביקה פיק
קטגוריה:שירי חגים ומועדים
טרנטולה קובלט בלו

טרנטולה קובלט בלו (באנגלית: Cobalt blue tarantula; שם מדעי: Haplopelma lividum) היא מין של טרנטולה יבשתית שתפוצתו בתאילנד, מיאנמר, לאוס, קמבודיה ווייטנאם.

==תיאור==
הקובאלט בלו היא טרנטולה בינונית שהיקף רגליה מגיע לכ-13 ס"מ. המאפיין החיצוני הבולט ביותר שלה הוא רגליה שצבען כחול בוהק. צבע גופה ובטנה הוא לרוב אפור בהיר ולעיתים כחול. בחלק מהפרטים ישנה דוגמת פסים כהים יותר על הבטן. מין זה מתאפיין בבגרות בדו-צורתיות זוויגית. הזכרים והנקבות נראים זהים עד לנשל האחרון של הזכרים, שבו יקבלו גוון אפור או ברונזה בהיר, וכן יופיעו הזיזים הבולטים המסייעים להם לעצור את הנקבה המבקשת לטרוף אותם בשעת ההזדווגות.

==מחזור חיים==
טרנטולה זו מגיעה לבגרות מינית בתוך 5-3 שנים. הנקבות יאריכו ימים עד כ-15 שנה, בניגוד לזכרים שיחיו עד כ-10 שנים.

==סביבת מחיה ואקולוגיה==
תפוצתה של הקובאלט בלו ביערות הגשם הטרופיים של דרום-מזרח אסיה. זוהי טרנטולה יבשתית שמתחפרת במחילות עמוקות אותן היא חופרת בעצמה. היא ממעטת לצאת ממחילתה, למעט במטרה למצוא אוכל.

==תזונה==
טרנטולה זו ניזונה בעיקר מחרקים קטנים אותם היא צדה על קרקע היער.

==כחיית מחמד==
למרות שהיא נחשבת לאחת הטרנטולות היפות ביותר, היא אינה מומלצת למגדלים מתחילים עקב נטייתה להסתתר במחילתה רוב הזמן ועקב תוקפנותה וזריזותה. טרנטולה זו תמהר לנשוך וארסה נחשב מסוכן, אם כי לא קטלני.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פרווניתיים
קטגוריה:דרום-מזרח אסיה: עכבישים
קטגוריה:בעלי חיים ביערות הגשם של דרום-מזרח אסיה
אנטונינה זליקוביץ'

אנטונינה ויקטורובנה מכינה-דומצ'בה-זליקוביץ (ברוסית: Антонина Викторовна Махина-Думчева-Зеликович; נולדה ב-4 במרץ 1958 בריאזן שברוסיה) היא חותרת עבר רוסייה. בעלת 3 מדליות אולימפיות, פעמיים סגנית אלופה אולימפית (מוסקבה 1980 וסיאול 1988) ומדליית ארד (ברצלונה 1992).

== קישורים חיצוניים ==

* [https://worldrowing.com/athlete/68415eab-1430-4bfe-bf0a-4df2c6d6b7fc אנטונינה זליקוביץ'], באתר WorldRowing 

קטגוריה:חותרות רוסיות
קטגוריה:ספורטאיות סובייטיות
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מברית המועצות
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית מרוסיה
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: חתירה
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית: חתירה
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1958
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1958
תלעפר

תלעפר או (בערבית: تلعفر או تل عفر - תל עפר; בטורקית: Telafer) היא עיר במחוז נינוה שבצפון-מערב עיראק. העיר מרוחקת כ-48 קילומטרים מערבית למוסול ו-192 קילומטרים צפון-מערבית לכירכוכ.

אוכלוסייתה היא ברובה מוסלמים סונים ממוצא טורקמני. לפני מלחמת עיראק מנתה אוכלוסיית העיר מעל 200,000 נפש, אך אירועים אלימים ומעשי טבח בין-עדתיים הביאו לירידה במספר התושבים עד ל-80,000 נפש בשנת 2007, אך העיר חזרה לעלות ולפי אומדן רשמי מתאריך 1 ביולי 2018 אוכלוסייתה מנתה 172,453 נפש.

בין 2014 ל-2017 נשלטה העיר בידי כוחות דאעש. במהלך כיבוש העיר נמלטו ממנה רבים מתושביה, בעיקר בני המיעוט הטורקמני. בדצמבר 2014 הרס דאעש חלק מחומות מבצר תלעפר, מבצר מהתקופה העות'מאנית.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיראק: ערים
קטגוריה:יישובים בעיראק שנכבשו על ידי המדינה האסלאמית
מלכישליו

מַלְכִּישְׂלָו (שם מדעי: Crex) הוא סוג של עוף ממשפחת הרליתיים שבסדרת העגוראים.

== מאפיינים ==
המלכישלווים קרויים כך עקב דמיונם לשלווים בדוגמת הנוצות שלהם ובהתנהגותם וכן עקב העובדה שהפרטים הנודדים עם להקות שלווים אמתיים, נראים כמנהיגי הלהקה. 

עופות אלה, בניגוד לשאר בני המשפחה, מעדיפים אזורים פתוחים וחמים כמו ערבות, סוואנות ומישורים צחיחים. לעיתים הם נודדים דרומה כשקר להם מדי. הם נפוצים בטבע באירופה, אסיה ואפריקה. 

הם עופות קטנים שמגיעים לאורך 28 ס"מ בממוצע והם מתמחים בהסוואה כהגנה נגד טורפים.

==מינים==
*מלכישליו חלודי (Crex crex)
*מלכישליו אפריקני (Crex egregia)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1803
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן מתאוס בכשטיין
קטגוריה:רליתיים
ג'ון ריד (עיתונאי)

ג'ון סילאס "ג'ק" ריד (באנגלית: John Silas "Jack" Reed; 22 באוקטובר 1887, פורטלנד, אורגון - 19 באוקטובר 1920, מוסקבה) היה עיתונאי אמריקאי והקים בשנת 1919 את המפלגה הקומוניסטית הראשונה של ארצות הברית, שהפכה אחר-כך למפלגה הקומוניסטית של ארצות הברית.

== חייו ==
ריד למד סוציולוגיה וכלכלה בהרוורד ועבד אחר-כך, בין השנים 1910–1913 כעיתונאי. הוא דיווח על שביתת עובדי המשי בפטרסון, ניו ג'רזי ונעצר בגלל שרצה לשאת נאום למען הפועלים. בשנת 1913 נשלח למקסיקו. דיווחיו על המהפכה המקסיקנית ביססו אותו כעיתונאי. ככתב של שני עיתונים הוא סיקר את מלחמת העולם הראשונה בצרפת, בגרמניה, בסרביה, ברומניה ובבולגריה. הוא הכיר את לואיז בראיינט בשנת 1915 בעיר הולדתו פורטלנד ונשא אותה לאישה בנובמבר 1916. השניים נסעו לרוסיה באוגוסט 1917 וחזרו באפריל 1918, וכך יצא להם לחוות את מהפכת אוקטובר מקרוב ולסקר אותה. ספרו של ריד על המהפכה "עשרת הימים שזעזעו את העולם", שלנין כתב עבורו את ההקדמה, פרסם אותו בכל העולם.

ב-30 באוגוסט 1919 הוא גורש, יחד עם רבים אחרים, מהמפלגה הסוציאליסטית של אמריקה בגלל קיצוניות, והם הקימו שתי מפלגות. ריד עמד בראשה של "מפלגת הפועלים הקומוניסטית", שהתמזגה מאוחר יותר עם המפלגה השנייה, המפלגה הקומוניסטית של ארצות הברית.
באוקטובר 1919 הוא הואשם בבגידה וברח לברית המועצות. בדרך הוא נעצר בפינלנד ושוחרר רק אחרי שביתת רעב, לאחר שמצב בריאותו הידרדר. הוא הצליח להגיע ביוני לסנקט פטרבורג, ובמטרה להצטרף אליו, הגיעה בריינט לגטבורג. בינתיים נשלח ריד לבאקו על ידי גריגורי זינובייב. הנסיעה ברכבת הייתה ארוכה, ושם הוא נדבק בטיפוס. בריינט הגיעה למוסקבה, וחזר לשם לפגוש אותה. הוא היה מאוכזב מאוד מהגישה של מנהיגי המפלגה כלפיו, מהוועידה בבאקו וממהלך המהפכה בכלל. הוא תכנן לחזור לארצות הברית, אך ב-25 בספטמבר הוא חלה, ואחרי שלושה שבועות נפטר מהמחלה, בגיל 33.

הוא אחד האמריקאים הבודדים, שלהם קבר כבוד בבית הקברות של חומת הקרמלין. תחת שלטונו של סטלין נאסר ספרו על המהפכה להפצה. הניו יורק טיימס בחר בו בשנת 1999 במקום ה-7 ברשימת הספרים העיתונאיים החשובים ביותר.

בשנת 1981 ביים וורן בייטי סרט עליו שנקרא בעברית "אדומים", שבו הוא שיחק את התפקיד הראשי ודיאן קיטון שיחקה את בריינט. הסרט זכה בשלושה פרסי אוסקר.

== ספרים ==
* ג'ון ריד: עשרת הימים שזיעזעו את העולם. הוצאת הקיבוץ המאוחד. 1992

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.imdb.com/title/tt0082979/ עמוד ה-IMDb על הסרט של וורן בייטי]
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:קומוניסטים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:כתבים צבאיים אמריקאים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות של חומת הקרמלין
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ברית המועצות
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1887
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1920
מלכישליו חלודי

Crex crex
מלכישליו חלודי (שם מדעי: Crex crex) הוא עוף הנמנה עם משפחת הרליתיים שבסדרת העגוראים.
אתרי הקינון של המין באירופה ובאסיה, מזרחה עד סין. הוא נודד לאפריקה בחורף (של חצי הכדור הצפוני).
== מאפיינים ==
זהו עוף בגודל בינוני, נוצותיו חומות-צהובות אפרפרות, צידי החזה אפורים, גבו מנוקד באופן בולט, כנפיו אדומות-חומות. המקור בגוון עור והאיריס (עין) חום. למין חד צורתיות זוויגית, למרות נטייה קלה של הנקבות להיראות פחות אפורות ויותר מפוספסות בחום. אין הבחנה לתת-מין, אך פרטים במזרח בהירים יותר מאלו במערב.

בישראל נצפה המלכישליו החלודי בסתיו ובאביב. כעוף בעל נדידה ארוכת-טווח הוא מציג בישראל תופעה ייחודית: רבים מבני המין נמצאים שכובים במצב תשישות על הקרקע ובפינות של בנינים בעיר ובכפר. מנוחה וקצת מים משיבים אותם לפעילות ולהמשך הנדידה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:רליתיים
קטגוריה:ארץ ישראל: רליתיים
קטגוריה:איטליה: עופות
קטגוריה:יוון: עופות
קטגוריה:בולגריה: עופות
קטגוריה:קפריסין: עופות
אנכארסיס

אנכרסיס (ביוונית: Ἀνάχαρσις) היה נסיך סקיתי בן המאה השישית לפנה"ס ופילוסוף. הוא נחשב ברברי חכם שהרבה לנסוע ליוון והיה ממעריציה של התרבות היוונית. דגל בחיי צנעה.

הרודוטוס מספר כי משחזר לסקיתיה ניסה להביא אליה את פולחנה של אם האלים (מטר תאון; קיבלי) ומשהתגלה הדבר הוצא להורג. התיידד עם סולון איש אתונה. דיוגנס לארטיוס מיחס לו אמרות שונות, ובהן: . משנשאל מה אצל בני האדם הוא בה בעת טוב וגם רע? השיב: "הלשון".

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* The Oxford Classical Dictionary, eds. S. Hornbowler and A. Spawforth, Third Edition, Oxford, p.79, s.v. Anacharsis
</div>
==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:פילוסופים קדם-סוקרטים
פיידון

פיידון (ביוונית: Φαίδων) היה איש אליס היה פילוסוף יווני בשלהי המאה החמישית ובראשית המאה הרביעית לפנה"ס. פיידון היה בן למשפחה מכובדת. משנפלה עירו במלחמה נגד ספרטה (400–399 לפנה"ס), הוא נשבה והגיע לאתונה כעבד. דיוגנס לארטיוס מוסר כי כתב שני דיאלוגים. דבר לא שרד מהם. הוא אחד הדוברים בדיאלוג הנושא את שמו, פרי עטו של אפלטון.

לאחר מותו סוקרטס, פיידון שב מאתונה לאליס, וייסד בה את "האסכולה האליאנית" בהשפעת הפילוסופיה של סוקרטס. האסכולה התקיימה זמן קצר. תלמידו מנדמוס העבירה לארטריה ויסד בה את "האסכולה הארטרית" .
==ראו גם==
*פיידון (דיאלוג אפלטוני)

==לקריאה נוספת==
* The Oxford Classical Dictionary, eds. S. Hornbowler and A. Spawforth, Third Edition, Oxford, p.1151, s.v. Phaedo

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פילוסופים יוונים
סימיאס

סימיאס איש תבי (ביוונית: Σιμμίας Θηβαῖος) היה פילוסוף יווני מתבי בשלהי המאה החמישית וראשית המאה הרביעית לפנה"ס. דיוגנס לארטיוס מציין את שמם של עשרים ושלושה דיאלוגים פרי עטו, אך דבר לא שרד מהם. הוא אחד הדוברים בדיאלוג הסוקרטי פיידון, פרי עטו של אפלטון.

==לקריאה נוספת==
* The Oxford Classical Dictionary, eds. S. Hornbowler and A. Spawforth, Third Edition, Oxford, p.1409, s.v. Simmias

קטגוריה:פילוסופים יוונים
קטגוריה:פילוסופים של העת העתיקה
קטגוריה:ילידי המאה ה-5 לפנה"ס
קטגוריה:נפטרים במאה ה-4 לפנה"ס
דמה (תשכיל)

סימן הדמה
דַמַּה (ضمة; "צַ'מַּה" בתעתיק מדויק) (<font size="+2">ـُ</font>) היא אחת מתנועות התשכיל בשפה הערבית. האות המאריכה שלה היא ואו. בתעתיק נהוג להחליף דמה בקובוץ, וכאשר היא מלווה בוואו – בשורוק.

== הגייה ==
הדמה מציינת תנועה סגורה אחורית מעוגלת, /u/, קצרה, בדומה לשורוק העברי. היא מסומנת בלולאה קטנה, הדומה לוואו, מעל האות. האות המאריכה של דמה היא ואו (ﻭ), ובהופעתה היא גורמת לביטוי /uː/.

כאשר משתמשים באותיות ערביות לכתיבת ערבית מדוברת (להבדיל מהספרותית), לעיתים מסמנים "דַמַּה מַקְלוּבַּה", דהיינו "דמה הפוכה", שהיא תמונת מראה של הדמה, כדי לציין את הצליל /o/.

== בפרסית ==
בפרסית, הדמה נקראת בות ונהגית /o/, אשר שונה מהגייתה בערבית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תשכיל
נאטסואו קירינו

נאטסואו קירינו, (ביפנית: 桐野夏生; נולדה ב-7 באוקטובר 1951) באי הונשו במחוז אישיקאווה ביפן, היא סופרת ספרות מתח חשובה מיפן אשר ספריה תורגמו לשפות רבות, והיא זכתה בפרסים ספרותיים חשובים ביפן.

נאטסואו קירינו הוא שם העט של Mariko Hashioka. הישגה הספרותי הראשון היה ב-1993 בזכות הרומן פנים רטובות מגשם והיא זכתה ב- The Edogawa Rampo Award בעקבות הרומן, בריחה ב-1997 היא זכתה בפרס סופרת המסתורין של יפן. בזכות התרגום של הספר בריחה לאנגלית היא הגיעה לשלב גמר של פרס אדגר היוקרתי ב-2004. למרות היותה סופרת מסתורין ומתח, מרבה קירינו לטפל בספריה בנושאים חברתיים כמו מעמד האישה בחברה היפנית, וגיבורות ספריה נמנות לרוב משולי החברה היפנית. כך בספר בריחה בו הגיבורות עובדות במשמרת לילה במפעל לאריזת מזון ומנסות לשנות את גורלן באמצעים קיצוניים. ובספר התפוררות העוסק בבעיית הזנות ביפן.

== ספריה שתורגמו לעברית ==
*עולם אמיתי, מודן הוצאה לאור, מאנגלית: בועז וייס, 2012
*התפוררות, מודן הוצאה לאור, מאנגלית: בועז וייס, 2009
*בריחה, מודן הוצאה לאור, מאנגלית: בועז וייס, 2006

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20121016050835/http://www.japanreview.net/interview_Natsuo_Kirino.htm ריאיון עם הסופרת (באנגלית)]

קטגוריה:סופרות מתח ואימה
קטגוריה:סופרות הידועות בשם עט
קטגוריה:סופרות יפניות
קטגוריה:ילידות 1951
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1951
מרכז חינוכי אנה פרנק (פרנקפורט)

מרכז חינוכי אנה פרנק (בגרמנית: Jugendbegegnungsstätte Anne Frank) הוא מרכז לקידום הסובלנות ולחינוך על תוצאות הנאציזם, גזענות ואפליה. המרכז הוקם בשנת 1997 וממוקם בסמוך לבית שבו נולדה אנה פרנק בשכונת דורנבוש (Dornbusch) שבפרנקפורט, גרמניה.
בתערוכה הקבועה שבמרכז משתמשים בביוגרפיה וביומניה של אנה פרנק בצורה אינטראקטיבית על-מנת לעורר שאלות אצל המבקר ובמיוחד את שאלת הזהות.

== היסטוריה ==
אוטו פרנק, אביה של אנה פרנק, רצה להקים מרכז חינוכי על שמה כבר בשנת 1950. כעבור 44 שנים הוקמה אגודת נוער על שם אנה פרנק (גרמנית: Jugendbegegnungsstätte Anne Frank e.V) וב-15 ביוני 1997 נפתח המרכז החינוכי אנה פרנק בקרבת בית הולדתה של אנה. בשנת 2003 נפתחה במקום תערוכת המולטימדיה "אנה פרנק: נערה מגרמניה". תערוכה זו הופקה בעזרתם של בית אנה פרנק באמסטרדם, הולנד ומרכז אנה פרנק בברלין, גרמניה.
התמיכה העיקרית של המרכז מגיעה מקרן אנה פרנק בבזל, שווייץ.

== תערוכות ==
במקום מוצגות שתי תערוכות: אחת קבועה והשנייה מתחלפת. בתערוכה הקבועה "אנה פרנק: נערה מגרמניה" המבקר מסייר בעזרת מולטימדיה בדירת המסתור שבאמסטרדם ובין דמויות שונות מתקופת השואה. התערוכה המתחלפת מתרכזת בחינוך על נושאים של זכויות אדם וביצירת שיח בין אנשים מרקעים שונים כגון מוצא, רקע סוציאלי ואורך חיים.

== פעילויות נוספות ==
המרכז מעביר סמינרים, הרצאות וקורסים בנושאי זהות וזכויות אדם.

== ראו גם ==
* בית אנה פרנק
* יד אנה פרנק
* השואה
* יהדות גרמניה

== לקריאה נוספת ==
* אנה פרנק - יומנה של נערה, הוצאת דביר
* מליסה מילר, הנערה אנה פרנק, ביוגרפיה, הוצאת דביר
* קרול אן לי, ורדים מן האדמה - ביוגרפיה של אנה פרנק, הוצאת מחברות לספרות
* יוסף שה-לבן, יומנה של אנה פרנק - הערות והנחיות ללימוד וקריאה, הוצאת אור עם
* אנה פרנק - ביוגרפיה לילדים", הוצאת דני ספרים
* בעיני האמן, סיפורה של אנה פרנק באמצעות עיון ביצירות אמנות, בתיה ברוטין ואבריאלה עמית, התוכנית ללימודי שואה בית ברל
* מנו מטסלאר, רוד ון דר רול, אנה פרנק - בין מילים לתמונות, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2012.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.annefrank.org/ אתר האינטרנט של קרן אנה פרנק]
* [http://www.annefrank.org/ בית אנה פרנק] - [http://www.haaretz.co.il/captain/pages/ShArtCaptain.jhtml?contrassID=11&subContrassID=999&sw=%D0%E0%D4+%E4%E8%E0%E7&itemNo=422633 פרטים נוספים על האתר, ב"קפטן אינטרנט"]
* [http://www.youtube.com/user/AnneFrank/featured?gl=US&hl=en הערוץ הרשמי של אנה פרנק] באתר יו-טיוב. קטעי וידאו של חברים ומכרים עדויות וסרטוני רקע.
* דנה פולס, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=7764&kwd=1194 אנה פרנק], באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
* דינה פורת, [http://www1.yadvashem.org/Odot/prog/INDEX_gibuy.ASP?GATE=Z&list_type=3-0&TYPE_ID=57 יומנה של אנה פרנק ומכחישי השואה], באתר "יד ושם"
* שרון גבע, [http://humanities1.tau.ac.il/zionism/templates/ol_similu/files/israel12/geva.pdf קול נערה בשואה: דימויה של אנה פרנק בשיח הציבורי הישראלי], ישראל 12, סתיו תשס"ח, 2007
* [http://www.text.org.il/index.php?book=0710032 על תרגום חדש מהולנדית של יומנה של אנה פרנק באתר הספרים "טקסט"]
* [http://www.notes.co.il/eshed/31124.asp שלך, אנה פרנק מאת אלי אשד]
* [http://www.youtube.com/annefrank#play/uploads ערוץ ב-YouTube המוקדש לאנה פרנק]
** 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אירופה: מוזיאונים להנצחת השואה
קטגוריה:הנצחת אנה פרנק
קטגוריה:פרנקפורט: מבנים
קטגוריה:מוסדות להוראת תולדות השואה
קטגוריה:זיכרון שואת יהודי גרמניה