OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עדי בירן

עדי בירן (נולד ב-28 באפריל 1943) הוא מהנדס אווירונאוטיקה ישראלי, יזם הקמתה של חברת פרטנר תקשורת בע"מ, ולשעבר ראש מערך הפיתוח של חיל האוויר בדרגת אלוף-משנה ומנכ"ל אפרת טכנולוגיה עתידית.

==ביוגרפיה==
סיים בהצטיינות תואר ראשון בהנדסה אווירונאוטית בטכניון.

שירת בחיל האוויר, יזם הקמתה ושירת כמפקדה הראשון של יחידת ממד"ס (״מערכות מבצעיות הנדסיות״, לימים היחידה הטכנולוגית של חיל האוויר ״יחידת אופק 324״) בשנים 1975 - 1976, ובתפקידו האחרון בשנים 1981–1985, היה רמ"ח פיתוח בדרגת אלוף-משנה. הוביל פרויקטים רחבי היקף בתחומי כלי טיס, תקשורת, חימוש, מערכות אלקטרוניות, לוגיסטיקה ותוכנה.

בשנת 1986 השתחרר מצה"ל ומונה למנכ"ל חברת אפרת טכנולוגיה עתידית (לימים קומברס נטוורקס), תפקיד בו כיהן עד 1990. בשנת 1992 גייס את חברת אלביט וחבר אליה במטרה להקים קבוצה שתתמודד על קבלת רישיון למפעיל סלולרי נוסף בישראל. ניהל מטעם אלביט, יחד עם דני רוזן ועמי גלעד מתדיראן, קבוצה שהתמודדה במכרז למפעיל סלולרי שני בישראל, ובו זכתה קבוצה אחרת, שהקימה את חברת סלקום. באוקטובר 1997 גייס את תאגיד האצ'יסון ומפואה מהונג קונג, אלביט וקבוצת דנקנר השקעות (באמצעות חברת הבת מת"ב - מערכות תקשורת בכבלים) להקמת פרטנר תקשורת, והוביל את הקבוצה ב-1998 לזכייה במכרז למפעיל סלולרי שלישי בישראל. באפריל 1998 מונה לסמנכ"ל פיתוח עסקי, רגולציה וקשרי הממשל בחברה החדשה. בתפקידו זה ייצג את פרטנר מול משרד התקשורת ומשרדי ממשלה אחרים בעשרות נושאים, ביניהם הרחבת רישיון פרטנר לעולם האינטרנט, קישוריות עם רשתות אחרות וכן בנושאים רבים הנוגעים לצרכני פרטנר, בשנת 2007 פרש מפרטנר.

בשנים 1981 - 1995 שירת כחבר הוועדה הצה״לית לדירוג מחקר בראשות ראש מפא״ת.

כיהן כדירקטור בחברות קומברס, בחברות בנות של אלביט ובזק, בפרטנר וב-Buy2 Networks (בעבר נטקס).

נשוי למדענית ד"ר תלמה איזק-בירן ולהם בן.

==קישורים חיצוניים==
* - כתבה על הקמת פרטנר
* - ריאיון
*
*עמיקם כהן, ״בגלל שההר שם״, הוצאת ידיעות אחרונות, פרק שלישי ״רגע לפני״, עמוד 54
==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:מהנדסי אווירונאוטיקה ישראלים
קטגוריה:חיילי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
ג'אנג דונג-וו

ג'אנג דונג-וו (בקוריאנית: 장동우; ), לרוב מקוצר לדונג-וו הוא זמר-יוצר, ראפר, רקדן ושחקן דרום קוריאני. הוא משמש כראפר ראשי ורקדן מוביל בלהקת הבנים הדרום-קוריאנית אינפיניט, הנמצאת בניהול חברת התקליטים וולים אנטרטיינמנט ועשתה את הופעת הבכורה שלה ב-2010. דונג-וו יחד עם חבר הלהקה, הו-יא עשו את הופעת הבכורה שלהם כתת-להקה, אינפיניט H ב-11 בינואר 2013 עם הוצאתו לאור של האלבום שלהם, Fly High.

== ביוגרפיה ==
לפני הופעת הבכורה שלו דונג-וו היה מתאמן במשך שנים רבות תחת חברת התקליטים JYP אנטרטיינמנט. דונג- וו היה בבית ספר באותה כיתה יחד עם החבר הבכור של להקת אקסו, זיו-מין והם חברים טובים עד היום.
ב-15 בפברואר סיים דונג-וו את לימודיו בתוכנית המוזיקה המעשית של אוניברסיטת דאקיונג ואף קיבל את הפרס "כבוד הסטודנט של אוניברסיטת דאקיונג" יחד עם חברי הלהקה אינפינט שלמדו יחד איתו בתוכנית, אל, הו-יא, סונג-יאול וסונג-קיו. חברי הלהקה התקבלו ללימודים באמצעות סינון מיוחד בתחילת שנת 2011.

== קריירת מוזיקה ==
=== אינפיניט ===

דונג-וו עשה את הופעת הבכורה שלו כחבר בלהקת הבנים הדרום קוריאנית, אינפיניט בשנת 2010. הוא משמש כראפר ראשי ורקדן מוביל של הלהקה. הקבוצה ערכה את הופעת הבכורה שלה ב-9 ביוני 2010.

=== אינפיניט H ===

דונג-וו יחד עם חברו ללהקה, הו-יא עשו את הופעת הבכורה שלהם כתת-הלהקה Hאינפיניט, תת-הלהקה הרשמית הראשונה של הלהקה אשר נוצרה בשנת 2012. הם הוציאו לאור את האלבום הראשון שלהם ששמו Fly High. ב-26 בינואר 2015, הצמד עשו קאמבק והוציאו לאור את האלבום השני שלהם, Fly Again.

=== פעילויות אחרות ===
לפני הופעת הבכורה שלו, דונג-וו לצידו של הו-יא רקדו כרקדני ליווי עבור הלהקה Epik High במהלך ההופעות שלהם עבור השיר, "Run".

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרים-יוצרים דרום קוריאנים
קטגוריה:ראפרים דרום קוריאנים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה דרום קוריאנים
קטגוריה:דרום קוריאנים שנולדו ב-1990
פטר קובה

פטר קובה (בצ'כית: Petr Kouba, נולד ב-28 בינואר 1969 בפראג שבצ'כוסלובקיה) הוא כדורגלן עבר צ'כי ששיחק בעמדת השוער במועדונים שונים כספרטה פראג, דפורטיבו לה קורוניה וקייזרסלאוטרן, בנבחרת צ'כוסלובקיה, ובנבחרת צ'כיה, עמה הגיע למקום השני ביורו 1996.

==קריירת מועדונים==
קובה החל את קריירת הבוגרים שלו בבוהמיינס פראג מליגת העל הצ'כוסלובקית בשנת 1988, שם שיחק שתי עונות והיה שחקן הרכב קבוע. בעונת 1990/91 החל קובה לשחק בספרטה פראג, והפך מיד לשוער הבכיר של הקבוצה. כבר בעונתו הראשונה זכה קובה עם ספרטה פראג באליפות צ'כוסלובקיה. בעונת 1991/92 זכה קובה עם ספרטה פראג בגביע הצ'כוסלובקי לאחר ניצחון 1–2 בגמר על טטראן פרשוב. כעבור שנה, זכה קובה שוב עם ספרטה פראג באליפות צ'כוסלובקיה, בפעם האחרונה בה התקיימה ליגת העל הצ'כוסלובקית לפני שהתפצלה לליגה צ'כית וליגה סלובקית בעקבות פירוק צ'כוסלובקיה. בעקבות זכייה זו באליפות ועונה אישית מוצלחת, זכה קובה בתואר כדורגלן השנה בצ'כיה לשנת 1993. בשתי העונות הבאות זכה קובה עם ספרטה פראג באליפות ליגת העל הצ'כית. בעונת 1995/96, שהייתה האחרונה של קובה בקדנציה זו בספרטה פראג, קובה לא זכה באליפות, אך זכה בגביע הצ'כי, לאחר ניצחון 0–4 בגמר על פטרה דרנוביצה. קובה הבקיע במשחק זה את השער הרביעי בבעיטת עונשין.

לקראת עונת 1996/97 חתם קובה בדפורטיבו לה קורוניה, אך שימש בקבוצה זו שוער שני וצבר ארבע הופעות ליגה בלבד. בתום עונה זו עזב את לה קורוניה וחתם בקייזרסלאוטרן, שם לא שיחק ולו במשחק ליגה אחד, ושימש שוער מחליף לאנדראס ריינקה, אך זכה עם הקבוצה באליפות הבונדסליגה. בתום עונה זו, חתם קובה בבוויקטוריה ז'יז'קוב מליגת העל הצ'כית, שם הפך שוב לשוער ראשי, למשך עונה אחת. בתום עונה זו חזר קובה לדפורטיבו לה קורוניה, שוב לעמדת השוער המחליף, ושיחק בשני משחקי ליגה בלבד במהלך שתי עונות. בעונת 2001/02 עבר לשחק בפ.ק. יבלונץ, שם היה השוער הראשי, ובתום עונה אחת שב לספרטה פראג, שם שיחק שלוש שנים כשוער מחליף, והוסיף לארונו שתי אליפויות נוספות וגביע אחד. בתום עונת 2004/05 פרש ממשחק פעיל.

==קריירה בינלאומית==
קובה החל לשחק בשנת 1991 בנבחרת צ'כוסלובקיה, בה הופיע שמונה פעמים, ועם פירוק צ'כוסלובקיה עבר לשחק בנבחרת צ'כיה, עמה השתתף ביורו 1996 והיה חלק מנבחרת שהגיעה באופן מפתיע עד לגמר, בו הפסידה 1–2 לנבחרת גרמניה משער זהב בהארכה של אוליבר בירהוף. קובה פתח בכל המשחקים של צ'כיה בטורניר זה. בשנת 1998 קובה ערך את הופעתו ה-38 והאחרונה במדי צ'כיה, ועם פרישתו, אפודת השוער הראשון הועברה לפאבל סרניצ'ק.

==חיים אישיים==
פטר קובה הוא בנו של פאבל קובה, שגם הוא היה שוער בינלאומי, שאף נכלל בסגל נבחרת צ'כוסלובקיה למונדיאל 1962 בו הגיעה לגמר, אך לא שיחק בו. פאבל קובה נפטר ב-1993.

==תארים==
עם ספרטה פראג:
* אליפות ליגת העל הצ'כוסלובקית (2): 1990/91, 1992/93
* הגביע הצ'כוסלובקי: 1991/92
* אליפות ליגת העל הצ'כית (4): 1993/94, 1994/95, 2002/03, 2004/05
* הגביע הצ'כי (2): 1995/96, 2003/04

עם קייזרסלאוטרן:
* אליפות הבונדסליגה: 1997/98

תארים אישיים:
* כדורגלן השנה בצ'כיה: 1993

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים צ'כוסלובקים
קטגוריה:כדורגלנים צ'כים
קטגוריה:שוערי כדורגל צ'כוסלובקים
קטגוריה:שוערי כדורגל צ'כים
קטגוריה:פראג: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ספרטה פראג
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קייזרסלאוטרן
קטגוריה:כדורגלני דפורטיבו לה קורוניה
קטגוריה:כדורגלני ויקטוריה ז'יז'קוב
קטגוריה:כדורגלני נבחרת צ'כיה
קטגוריה:כדורגלני יורו 1996
קטגוריה:צ'כים שנולדו ב-1969
קטגוריה:כדורגלני פ.ק. יבלונץ
מיס אירופה

ז'ולייט פיגיוארס, מיס אירופה 1949
מיס אירופה היא תחרות יופי בה מתמודדות נערות מכל רחבי אירופה. התחרות נוסדה ב-1927 על ידי עיתונאי צרפתי ונערכה לראשונה באופרה הלאומית של פריז. בתחרות הראשונה ניצחה סטפאני ג'וב. בין השנים 1939 ל-1947 לא נערכה התחרות עקב מלחמת העולם השנייה. התחרות חודשה ב-1948.

בשנת 1954 זכתה כריסטל שאאק הגרמנייה בתחרות, אך התואר נשלל ממנה עקב כך שהתגלה כי בעלה מת, ועל פי כללי התחרות באותה עת, לא ניתן היה להכתיר אלמנות כמלכות יופי. במקומה נבחרה דניאל ז'אנו הצרפתייה. עם זאת, כדי למנוע תקרית בינלאומית, הוכרתה שאאק בתואר "מיס אירופה של כבוד".

התחרות נערכה עד שנת 2006, ובשנת 2016 שוב חודשה התחרות.

המתמודדות בתחרות נבחרות לייצג את מדינתן לרוב לאחר שזכו במקום הראשון או באחד המקומות הראשונים בתחרות היופי הלאומית במדינה, ומשתתפות בנוסף לכך גם בתחרות מיס תבל או מיס עולם. נציגת ישראל היחידה שזכתה בתחרות היא לילך בן סימון במיס אירופה 1994. אלכסנדרה רוזנפלד, היהודייה הראשונה שנבחרה למלכת היופי של צרפת, זכתה ב-2006 גם בתחרות מיס אירופה.

==הזוכות==
{| class="wikitable sortable" border="1" style="clear:both;" align="center" cellpadding="2" cellspacing="0" width="auto"
|- bgcolor="#CCCCCC" align="center"
! שנה
! הזוכה
|-
| 1927
| סטפאני ג'וב
|-
| 1929
| בוסקה סימון
|-
| 1930
| אליס ביפלאקו
|-
| 1934
| אסתר טוייבונן
|-
| 1954
| כריסטל שאאק
|-
| 1956
| מרגיט נינקה
|-
| 1957
| קורינה רוטשייפר
|-
| 1959
| כריסטינה שפאציר
|-
| 1961
| אינגרון הלגרד מוקל
|-
| 1964
| אלי קוט
|-
| 1976
| ריטה וייסנן
|-
| 1978
| אווה דירינגר
|-
| 2001
| אלודי גוסיה
|-
| 2006
| אלכסנדרה רוזנפלד
|-
|}

==נציגות ישראל בתחרות==
<small>10px שורה בצהוב מסמלת ניצחון של המתמודדת מישראל 
10px שורה בטורקיז מסמלת תחרות בה המתמודדת הישראלית הגיעה לשלב חצי הגמר </small>
{| class="wikitable sortable" border="1" style="clear:both;" align="center" cellpadding="2" cellspacing="0" width="auto"
! שנה 
! שם 
! מיקום בתחרות
|-
| 1985 || ספיר קופמן ||
|- bgcolor="#AFEEEE"
| 1988 || לימור מגן || סגנית רביעית
|-
| 1992 || רוית כנפי ||
|-
|- bgcolor="#AFEEEE"
| 1993 || דנה אבריש || סגנית שנייה
|- bgcolor="gold"
| 1994 || לילך בן סימון || זכתה בתחרות
|-
| 1995 || יאנה קלמן ||
|-
|- bgcolor="#AFEEEE"
| 1996 || קים רוסליקוב || סגנית שנייה
|-
| 1997 || אלכסנדרה שוורצוק ||
|-
| 2003 || שחר נהוראי ||
|-
| 2005 || קרן פרידמן ||
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
*
קטגוריה:תחרויות יופי לנשים
קטגוריה:פרסים אירופאים
קטגוריה:תחרויות אירופאיות
קטגוריה:תחרויות יופי בין-לאומיות
קטגוריה:נשים באירופה
אל-ע'יט'ה

אל-ע'יט'ה (בערבית: الغيظة; תעתיק מדויק: אלע'יט'ה) היא עיר הבירה של מחוז אל-מהרה שבמזרח תימן. היא נמצאת כ-1,222 קילומטרים מהבירה צנעא וכ-122 קילומטרים מהגבול עם עומאן.

בעיר ממוקם נמל התעופה אל-ע'יט'ה .

== נמל התעופה ==
נמל התעופה אל-ע'יט'ה ממקום מדרום לעיר, והגישה היחידה אליו היא ממנה. גובהו של נמל התעופה הוא 41 מטרים מעל פני הים. כיום, הטיסות לנמל התעופה וממנו מושהות בשל מבצע סופה נחרצת, שבמהלכו השתלטו כוחות סעודים על שדה התעופה ועל עוד רבים אחרים.

== תחבורה ==
כביש מס' 100 עובר בעיר ומהווה את עורק התחבורה הראשי שלה ושל יישובי האזור. מצפון לעיר נמצאת צומת כבישים, ששניהם מגיעים לגבול עם עומאן וממשיכים מעבר לו.

== גאוגרפיה ==
בשל קרבתה למפרץ עדן, העיר שוכנת בגובה של כ-13 מ' מעל פני הים. ואדי ד'אחאוואן חוצה את העיר מצפון לדרום, ומעליו עוברים 3 גשרים: אחד במזרח העיר, אחד במרכז העיר ואחד במערב העיר - של כביש מס' 100.

== אקלים ==
בעיר שורר אקלים צחיח (BWh לפי שיטת קפן). במרבית השנה חם ויבש. כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 51 מילימטרים.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תימן: ערים
קאלמונאי

קאלמונאי (בטמילית: கல்முனை, בסינהלית: කල්මුනේ) היא עיר במחוז המזרח שבסרי לנקה.

בשנת 2004 התרחש צונאמי באזור האוקיינוס ההודי ובסרי לנקה בפרט מה שגרם להצפות ענק, התושבים איבדו עבודתם לזמן מה והיו בעיר נזקים בשווי מיליוני דולרים.

== דמוגרפיה ==
העיר קאלמונאי היא עיר מוסלמית סונית והיא היחידה בסרי לנקה שחיים בה מוסלמים. רואים את ההבדל המובהק בין קאלמונאי לערים שונות בסרי לנקה בסגנון הבנייה. בעיר קאנדי למשל יש מקדשים ענקיים לבודהה ובקאלמונאי סגנון הבנייה פשוט יותר והאנשים מגיעים ממעמדות נמוכים יותר. ישנן תחזיות שאומרות שהעיר תהפוך למטרופולין מוסלמי גדול.

האוכלוסייה המקומית מתחלקת מבחינה דתית כדלהלן:
*90% מוסלמים סונים
*1% מוסלמים שיעים
*9% בודהיסטים

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרי לנקה: ערים
קטגוריה:ערי חוף
צ'מפיונסניק

צ'מפיונסניק הוא שעשועון בערוץ ניקולידאון שמתחרים בה 16 כיתות על טיסה לברצלונה ולמשחק בקאמפ-נואו (למונדיאל במוסקבה ב-2018). יוצריו הם טל מוסרי וגיורא חמיצר.

== פורמט ==
16 כיתות מתחרות על טיסה לברצלונה ומבצעות משימות.
*כדור הזהב - כדור הזהב היא משימה בה המשתתפים צריכים להשחיל כדורים בעלי חורים על מוט. מקנה את יתרון הביתיות.
*המקלות - משימה בה המשתתפים דרושים לתפוס מקלות היוצאים מתוך כדורגל ענק, מי שתופס ראשון 3 מקלות מנצח. מקנה ניסיון נוסף לבעיטה.
*החידון - משימה בה דרושים המשתתפים לענות על חידות, מי שטועה ראשון מפסיד. מקנה נקודה אחת.
*פנדלים - המשימה המכרעת במשחק בה המשתתפים בועטים פנדלים לשער, והמנצח הוא הראשון שמגיע לחמש נקודות. ניצחון במשימה זו מקנה את הניצחון במשחק כולו.

בעונה הראשונה, המנצחת בגמר הייתה כיתה ו' מרמלה והפיינליסטיות היו כיתה ה' מבקעת הירדן וכיתה ד' מנס ציונה.

בעונה השנייה, המנצחת בגמר הייתה כיתה ו'1 מאשקלון. 

בעונה השלישית ניצחו מגידו.

== ראו גם ==

* ששטוס

== מנחים ==

* טל מוסרי (עונות 1-3)
* ליאנה עיון (עונה 1)
* עדי ביטי (עונות 2-3)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20160322013303/http://nick.walla.co.il/?w=%2F%2F2929422 דף התוכנית באתר ניקלודיאון]
* [https://www.youtube.com/playlist?list=PLuQCYUv97StRAe0OQOvWUBejgQVAjrucA פרקי התוכנית ביוטיוב]
* [https://tvnewsl.wordpress.com/2015/10/29/%d7%91%d7%a7%d7%a8%d7%95%d7%91-%d7%a6%d7%9e%d7%a4%d7%99%d7%95%d7%a0%d7%a1%d7%a0%d7%99%d7%a7-%d7%94%d7%aa%d7%9b%d7%a0%d7%99%d7%aa-%d7%94%d7%97%d7%93%d7%a9%d7%94-%d7%a9%d7%9c-%d7%98%d7%9c-%d7%9e/ כתבה מאתר tvneswel]

קטגוריה:ניקלודיאון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:שעשועוני טלוויזיה
קטגוריה:תוכניות גיורא חמיצר
גביע המדינה בכדורגל 1984/1985

גביע המדינה בכדורגל 1984/1985 הייתה התחרות ה-47 מאז היווסדה וה-32 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו בספטמבר 1984 והסתיימו ב-4 ביוני 1985.

בית"ר ירושלים ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע השלישי שלה.

==התוצאות==
===השלבים המוקדמים===
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השישי לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגה לאומית.

===שלבי הגמר===
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.

; הערות:

==משחק הגמר==

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.rsssf.org/tablesi/isra85.html תוצאות המשחקים החל משלב סיבוב ו']

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:1984 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1984
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1985
קטגוריה:1985 בישראל: כדורגל
פרדריסיה

פרדריסיה (בדנית: Fredericia; השם מבוטא: פרד'ר(ט)שה [fʁeðəˈʁe(t)ɕæ]) היא עיר במטרופולין פרדריסיה במזרח חצי האי יוטלנד בדנמרק, באזור המכונה "המשולש". העיר נוסדה ב-1650 על ידי פרדריק השלישי, מלך דנמרק, על שמו היא נקראת. בשנת 2014, מנתה אוכלוסיית העיר מונה כ־40,000 תושבים נכון לינואר 2014 ואוכלוסיית המטרופולין מנתה כ־50,000.

העיר היא אחד מצומתי התחבורה הגדולים בדנמרק והיא חלק מהאזור המטרופוליני של מזרח יוטלנד, בו התגוררו בשנת 2016 כ-865,000, ובה ממוקמת מועצת העירייה. בעיר נמצא בסיס צבאי גדול של הצבא המלכותי הדני, בו ממוקם גדוד האיתות בשני קסרקטינים. כ-43% מהבניינים בפרדריסיה שומרו או מיועדים לשימור, ביניהם כ-500 מבנים במרכז העיר.

== היסטוריה ==
מפת פרדריסיה ב-[[1900]]
ימין

=== תוכנית ההקמה ===
בעקבות החורבן שהמיטה מלחמת שלושים השנים בחצי האי יוטלנד שלא היה ממוגן באותה עת, הכיר כריסטיאן הרביעי, מלך דנמרק בצורך להקים ביצורים איתנים ביוטלנד והחליט לממש זאת בשילוב עם תוכניותיו להקמת עיר גדולה ביוטלנד.

לצורך הבנייה הוקם מאהל מבוצר בנקודה סמוכה למיקום הנוכחי של פרדריסיה, עםסוללה שנמתחה לצידי הנקודה, כדי להגן על המאהל מהתקפות. הביצורים הסתברו כלא עמידים דיים, וכאשר הפילדמרשל השוודי לנארט תורסטנסון פלש ליוטלנד הוא הצליח לחדור דרך הסוללה. פרדריק השלישי, מלך דנמרק הוא שהצליח לבסוף להשלים את תוכניות הביצורים והוסיף אגף מבוצר בברס אות'ה (Bers Odde) הסמוכה כפי שהציע המרשל הדני אנדרס בילה.

=== 1650 – ייסוד העיר ===
ב-15 בדצמבר 1650 המלך חתם על מסמך זכויות העיר ואיפשר את תחילת העבודות על הביצורים החדשים. כדי למשוך מתיישבים אושרו זכויות כגון פטור ממיסים, מתן קרקעות בחינם, מקלט לעבריינים וחופש דת אשר משך לעיר קבוצות נרדפות כגון יהודים ובהמשך הוגנוטים ומנוניטים. בשל היותה עיר-מבצר התגוררו בה גם משפחות אנשי צבא. 

ב-1651 נקראה העיר פרדריקסות'ה (נקודת פרדריק) על שם המלך, וב-22 באפריל 1664 נקראה בשם המלוטן פרדריסיה. 

עד המאה ה-19 עיקר פרנסת התושבים הייתה על חקלאות, בין השאר גידולי טבק.

=== 1849 – קרב פרדסיה ===
בקרב פרדריסיה ב-1849, שנערך במהלך מלחמת שלזוויג הראשונה, החיילים הדנים ניצחו את מורדי שלזוויג-הולשטיין שהטילו מצור על העיר. בעקבות ניצחון זה נחתם חוזה לסיום המלחמה. לזכר הקרב הוקמה ב-1858 אנדרטת "החייל" המייצגת את ניצחונם של החיילים הפשוטים בקרב, ובעיר נערך ב-6 ביולי בכל שנה פסטיבל לזכר הקרב.

=== שלהי המאה ה־19 ואילך ===
במלחמה הבאה בשנת 1864 נכבשה פרדריסיה. לאחר סיום המלחמה נקבע בחוזה שלום הגבול עם גרמניה כ-50 ק"מ מדרום לפרדריסיה.

מאז 1866 עוברת רכבת בעיר. עד היום פרדריסיה היא אחת מתחנות הרכבת המרכזיות בדנמרק. 

ב-1909 החלו לפרק את הביצורים, כך שניתן היה להרחיב את העיר מחוץ לסוללות ההגנה. הנמל הורחב והוקמו מפעלי תעשייה רבים. ב-1960 נוסד בית זיקוק גדול, ב-1984 נחנך צינור המוביל נפט גולמי משדות הנפט בים הצפוני לתוך בית הזיקוק. בעקבות התפתחויות אלו הפכה פרדריסיה לעיר המזוהמת ביותר בדנמרק.

== אנשי שם מהעיר ==

* הנריק פונטופידן

== ערים תאומות ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

נמל פרדריסיה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אירופה: ערים מתוכננות
קטגוריה:דנמרק: ערי נמל
קטגוריה:דנמרק: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1650
ביוליין

ביוליין אר אקס בע"מ (.BioLine RX Ltd) היא חברה ישראלית העוסקת בפיתוח תרופות. מטרת החברה היא לגלות תרכובות שיסייעו לטיפול במגוון מחלות, ולפתח אותן למוצר שניתן לשיווק.

מניות החברה נסחרות בנאסד"ק ובבורסה לניירות ערך בתל אביב, שם היא כלולה במדד ת"א טק-עילית.

== היסטוריה ==
ביוליין נוסדה בשנת 2003 כיוזמה משותפת של טבע, קבוצת גיזה, קבוצת פיטנגו, הדסית ביו-הולדינגס, והרשות לפיתוח ירושלים.

בשנת 2004 זכתה במכרז להקמת חממה לביוטכנולוגיה בתמיכת המדען הראשי במשרד התעשייה והמסחר. החממה משמשת מסגרת הן פיזית והן ארגונית ועסקית לפרויקטים של החברה, ונהנית מתמיכה ממשלתית.

בדצמבר 2011 חתמה ביוליין על הסכם שיתוף פעולה עם קומפיוג'ן לצורך פיתוח תרופות. לפי ההסכם, קומפיוג'ן תשתמש במערכות הממוחשבות שברשותה על מנת לאתר תרופות בעלות פוטנציאל, בעוד ביוליין תעביר תרופות אלו את תהליכי הפיתוח הקליניים ואת תהליכי השיווק.

בדצמבר 2014 נכנסה החברה לשותפות אסטרטגית עם חברת התרופות העולמית נוברטיס, במסגרתה ישתפו החברות פעולה בפיתוח ובשיווק תרופות. במסגרת ההסכם רכשה נוברטיס 12.8% ממניות החברה תמורת 10 מיליון דולר.

=== הנפקות ומסחר בבורסה ===
בשנת 2007 ביצעה החברה הנפקה ראשונה לציבור בבורסה בתל אביב, בה גייסה סכום של 211.4 מיליון ש"ח - הסכום הגדול ביותר שהצליחה חברת ביוטק לגייס בהנפקה ראשונה עד לאותו זמן.

ביולי 2011 נרשמה החברה למסחר בנאסד"ק כמניה דואלית.

במרץ 2014 הנפיקה לראשונה מניות בנאסד"ק תמורת 24.1 מיליון דולר. במרץ 2015 ביצעה הנפקה נוספת בנאסד"ק, תמורת 28.75 מיליון דולר.

ביוני 2015 נכנסה החברה לראשונה למדד תל אביב טק-עילית.

== פעילות החברה ==
החברה מפתחת תרופות למגוון רחב של סוגי מחלות. בין המחלות והתסמינים שהחברה פיתחה או מפתחת תרופות עבורם: כאב נוירופתי, פגיעה חריפה בכליות, מחלת מעי דלקתית, סוכרת מבוגרים, איבוד משקל בקרב חולי סרטן, זיהומים חיידקיים, דלקת מפרקים שגרונית, צליאק, פסוריאזיס, גידולים סרטניים מוצקים, אוטם שריר הלב, סכיזופרניה, סרטן הערמונית ועוד.

=== שיטת עבודה ===
שיטת הפעולה של החברה, כפי שהיא מתוארת בדוחותיה, היא כדלהלן:

החברה תחילה מחפשת תרופות פוטנציאליות שהתגלו על ידי מוסדות מחקר אקדמיים או על ידי חברות ביוטכנולוגיה. לאחר איתור התרופות, החברה בודקת אותן ומסננת אותן באמצעות מערכת ממוחשבת הנקראת MedMatrx. לאחר מכן בוחנת החברה את הפוטנציאל של התרופה, מבחינה מדעית, מבחינה עסקית ומבחינה משפטית (רישום פטנטים).

תרופות שהחברה החליטה שכדאי להשקיע בפיתוחן, עוברות לשלב הפיתוח, הכולל את השלבים הבאים: 
# שלב הפיתוח הפרה-קליני - שלב זה כולל ניסויים שאינם בבני אדם, שנועדו לבחון את מאפייניה של התרופה, השפעותיה האפשריות על בני אדם, ופיתוח תהליכי ייצור מבוקרים של התרופה. שלב זה הכרחי על מנת לקבל אישורים לביצוע ניסויים בבני אדם.
# שלב הפיתוח הקליני - שלב זה כולל ניסויים ראשוניים מבוקרים בבני אדם.
# שלב קליניקה מתקדם - שלב זה כולל ניסויים קליניים נרחבים בבני אדם. בתום שלב זה יכולה החברה לקבל אישורים לשיווק של התרופה.

לאחר תום שלבי הפיתוח והשגת האישורים, החברה פועלת לשיווק המוצר המוגמר.

את שלבי הניסויים הקליניים המתקדמים, ההתנהלות מול הגופים הבירוקרטיים להשגת האישורים הסופיים, וכן שיווק התרופה, מבצעת החברה בדרך כלל בשותפות עם חברות תרופות גדולות, אשר להן ידע וניסיון המתאימים לפעילויות אלו.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תעשיית פרמצבטיקה בישראל
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בניו יורק
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:חברות ישראליות הנסחרות ביותר מבורסה אחת
קטגוריה:מודיעין-מכבים-רעות: חברות
גביע המדינה בכדורגל 1985/1986

גביע המדינה בכדורגל 1985/1986 הייתה התחרות ה-48 מאז היווסדה וה-33 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו בספטמבר 1985 והסתיימו ב-27 במאי 1986.

בית"ר ירושלים ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע השני ברציפות והרביעי שלה בסך הכל.

==התוצאות==
===השלבים המוקדמים===
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השישי לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגה לאומית.

===שלבי הגמר===
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.

==משחק הגמר==

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.rsssf.org/tablesi/isra86.html תוצאות המשחקים החל משלב שמינית הגמר]

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1985
קטגוריה:1985 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1986 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1986
מריצה מרטן

מריצה מרטן גרסיה (בספרדית: Maritza Martén García; נולדה ב-17 באוגוסט 1963) היא אתלטית עבר קובנית. היא אלופה אולימפית (ברצלונה 1992), אלופת האוניברסיאדה (קובה 1985) ו-3 פעמים אלופת המשחקים הפאן-אמריקאיים (1983, 1987 ו-1995) בזריקת דיסקוס.

== ביוגרפיה ==
מרטן נולדה בהוואנה.

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בקראקס ונצואלה באוגוסט 1983 זכתה מרטן במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 59.62 מטר.

באוניברסיאדה שנערכה בקובה, יפן בשנת 1985 זכתה מרטן במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 66.66 מטר

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו באינדיאנפוליס אינדיאנה, ארצות הברית באוגוסט 1987 זכתה מרטן במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 65.58 מטר ובכך הגנה על תוארה. שבועיים לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה ברומא, איטליה היא סיימה במקום תשיעי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 62.00 מטר.

באליפות העולם שנערכה בטוקיו, יפן בשנת 1991 סיימה מרטן במקום עשירי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 62.40 מטר.

===אלופה אולימפית===
באולימפיאדת ברצלונה (1992) זכתה מרטן במדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 70.06 מטר, לפני סבטלנה חריסטובה מבולגריה (67.78 מטר) ודניאלה קוסטין מאוסטרליה (66.24 מטר).

באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט, גרמניה בשנת 1993 סיימה מרטן במקום רביעי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 64.62 מטר.

באליפות העולם שנערכה בגטבורג, שוודיה בשנת 1995 סיימה מרטן שוב במקום רביעי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 64.36 מטר.

באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיימה מרטן במקום 16 בזריקת דיסקוס בתוצאה של 60.08 מטר ולא הצליחה להגן על תוארה.

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* זריקת דיסקוס: 70.68 מטר (1992)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אלופות האוניברסיאדה: אתלטיות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:אתלטיות קובניות
קטגוריה:הוואנה: אישים
קטגוריה:אלופות אולימפיות מקובה
קטגוריה:אלופות אולימפיות: זריקת דיסקוס
קטגוריה:קובניות שנולדו ב-1963
גביע המדינה בכדורגל 1986/1987

גביע המדינה בכדורגל 1986/1987 הייתה התחרות ה-49 מאז היווסדה וה-34 לאחר קום מדינת ישראל. המשחקים החלו בספטמבר 1986 והסתיימו ב-9 ביוני 1987.

מכבי תל אביב ניצחה במשחק הגמר ובכך זכתה בגביע ה-16 שלה.

==התוצאות==
===השלבים המוקדמים===
בשלב המוקדם השתתפו קבוצות של ליגה ג'. בסיבוב השביעי לתחרות הצטרפו קבוצות של ליגה לאומית.

===שלבי הגמר===
הקבוצה שאירחה את המשחק במגרשה הביתי צוינה כראשונה בכל זוג.

הערה:
* הקבוצה שיחקה בליגת משנה.

==משחק הגמר==

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.rsssf.org/tablesi/isra87.html תוצאות המשחקים החל משלב הסיבוב השישי]

קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורגל
קטגוריה:1986 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1986
קטגוריה:1987 בישראל: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1987
כובע גריסון

קצינים בצבא הבריטי והאמריקאי
[[פרנק סינטרה צופה במצעד יום העצמאות, 1962, בתל אביב, מלווה בקצינות צה"ל החובשות מגוון כומתות גריסון, בהתאם לשיוכן החילי]]
כובע גריסון (באנגלית: Garrison cap, מילולית: "כובע חיל מצב") או כובע צד (Side cap) הוא כובע צבאי מתקפל עם צדדים ישרים. 

כובע מסוג זה נפוץ במספר זרועות וצבאות סביב העולם החל מאמצע המאה ה-19, תחילה ככובע ללבישה בשדה או במחנה שלא בלחימה ובהמשך התפתח גם לכובע שירות סטנדרטי. כובע גריסון מוכר גם בשמות כובע טיסה (בארצות הברית), כובע מחנה או כובע שרות שדה (בריטניה). בעיצובו הכובע עשוי מבד וניתן לקיפול כשהוא לא נחבש, כך שבשונה מקסדות או כובעים ייצוגיים, כובע הצד נוח בהרבה למשימות יום-יומיות במחנה או בשטח ולקיפול בכותפת או בכיס כשאינו נחבש.

== שימושים צבאיים ==
כובע גריסון גרמני משנת 1962
=== אוסטרליה ===
כל הדרגות של חיל האוויר המלכותי האוסטרלי עושים שימוש בכובע גריסון כחול המתאים למדים שלהם.

=== בריטניה ===
[[ג'ורג' השישי, מלך הממלכה המאוחדת - תמונה משנת 1940]]
בצבא הבריטי כובע גריסון הראשון שאומץ היה בסגנון גלנגרי (Glengarry), אשר אושר לשימוש בשנת 1868. הגלנגרי היה כובע בד קשיח שהתבסס על כובע סקוטי מסורתי, בהמשך הוא הוחלף עבור הקצינים של רוב היחידות הלא סקוטיות בכובע הטורין (Torin). גם הוא הוחלף מאוחר יותר בסגנון שהתבסס על העיצוב אוסטרי (Austrian Cap). 

=== ישראל ===
כובע גריסון שימש כומתת מדי א' של חיילות צה"ל עד סוף שנות ה-90 של המאה ה-20. 

=== נורווגיה ===
בנורווגיה נעשה שימוש בכובע גריסון בחיל האוויר המלכותי הנורווגי. 

=== פורטוגל ===
חברי ה- GNR החובשים כובע גריסון, בזמן פטרול על גבי סוס.
בפורטוגל כובע גריסון מכונה barrete de bivaque ובמקרים רבים מתייחסים אליו בקיצור כ- bivaque. הכוחות המזוינים משתמשים בשני סוגים שונים של הכובע.

=== שוודיה ===
בשוודיה סוג זה של כובע ידוע בשם båtmössa. הוא משמש בעיקר את המשטרה השוודית, את חיל הים וחיל האוויר.

==ראו גם==
* כומתה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מדי צבא
גריסון
סילביה פול

סילביה פול ארנס (באנגלית: Sylvia Poll Ahrens; נולדה ב-24 בספטמבר 1970) היא שחיינית עבר מקוסטה ריקה. היא סגנית אלופה אולימפית (סיאול 1988) במשחה ל-200 מטר גב. בעלת 9 מדליות מהמשחקים הפאן-אמריקאיים, מהן 4 זהב ו-8 מדליות מהן באליפות אחת (אינדיאנפוליס 1987).

סילביה פול, היא הספורטאית הקוסטה ריקנית הראשונה שזכתה במדליה אולימפית. אחותה הצעירה, קלאודיה, היא הספורטאית הקוסטה ריקנית הראשונה שזכתה במדליית זהב אולימפית.

== ביוגרפיה ==
סילביה פול נולדה במנגואה, ניקרגואה להורים גרמנים. לאחר רעידת האדמה בשנת 1972 וכתוצאה מבעיות פוליטיות בארצה, הוריה החליטו להגר לקוסטה ריקה איתה ועם אחותה הצעירה קלאודיה פול.

במשחקי מרכז אמריקה והקריביים שנערכו בסנטיאגו דה לוס קביירוס, ברפובליקה הדומיניקנית בשנת 1986 זכתה פול ב-4 מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא משחקים חדש של 2:02.80 דקות, במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא משחקים חדש של 4:17.98 דקות. שני שיאים אלו החזיקו מעמד 20 שנה ונשברו על ידי אחותה קלודיה פול (2:00.19 דקות ו-4:15.01 דקות בהתאמה), במשחה ל-100 מטר גב בשיא משחקים חדש של 1:04.43 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב בשיא משחקים חדש של 2:19.32 דקות. שני שיאים אלו נשברו אף הם לאחר 20 שנה.

===כוכבת המשחקים הפאן-אמריקאיים===
במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו באינדיאנפוליס, אינדיאנה, ארצות הברית בשנת 1987 זכתה פול ב-8 מדליות, 3 מהן אישיות מזהב. מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי (56.39 שניות), במשחה ל-200 מטר חופשי (2:00.02 דקות) ובמשחה ל-100 מטר גב (1:02.18 דקות). מדליות כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי (26.32 שניות) במשחה ל-200 מטר גב (2:14.18 דקות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי. מדליות ארד, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב. נוסף לכך, היא קבעה במשחה ל-100 מטר חופשי שיא אישי חדש של 55.52 שניות (שיא קוסטה ריקה הנוכחי, 2016) ובמשחה ל-100 מטר גב שיא אישי חדש של 1:01.86 דקות (שיא קוסטה ריקה הנוכחי, 2016).

יחד עימה השתתפה במשחקים ובאולימפיאדת סיאול השחיינית נטשה אגילאר קומיסרובה שייצגה את קוסטה ריקה.

===סגנית אלופה אולימפית===
באולימפיאדת סיאול (1988) זכתה פול במדליית כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:58.67 דקות, אחרי הייקה פרידריך שקבעה שיא אולימפי חדש של 1:57.65 דקות ולפני מנואלה סטלמך (1:59.01 דקות), שתיהן ממזרח גרמניה ובכך הייתה לספורטאית הקוסטה ריקנית הראשונה שזוכה במדליה אולימפית. נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.90 שניות, במקום שישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:03.34 דקות, במקום 12 במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:59.67 דקות ובמקום 15 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:31.75 דקות.

באולימפיאדת ברצלונה (1992) סיימה פול במקום שביעי במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:12.97 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה שיא אישי חדש של 2:11.66 דקות ועלתה מהמקום הרביעי (שיא קוסטה ריקה הנוכחי, 2016).

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחייניות באולימפיאדת סיאול (1988)
קטגוריה:שחייניות באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:שחייניות חופשי קוסטה ריקאניות
קטגוריה:שחייניות גב קוסטה ריקאניות
קטגוריה:מדליסטים אולימפיים קוסטה ריקאים
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית: שחייה
קטגוריה:ילידות 1970
קטגוריה:ילידי 1970
רשומה ביבליוגרפית

רשוּמה ביבליוגרפית היא נקודת גישה במאגר נתונים ביבליוגרפי (או בקטלוג של ספרייה) המייצג ומתאר מקור ספציפי. רשומה ביבליוגרפית כוללת את הנתונים העיקריים הדרושים לעזרה למשתמשים כדי שיוכלו לזהות ולאחזר את המקור הזה, וכן מידע נוסף המיוצג בפורמט ביבליוגרפי פורמלי. מידע נוסף יכול לתמוך בתפקידי מסד נתונים מיוחדים כמו חיפוש, או דפדוף (למשל, על ידי מילות מפתח), או יכול לספק ייצוג מלא יותר של פריט התוכן (למשל, תקציר מאמר).

רשומות ביבליוגרפיות ניתנות לאחזור, בדרך כלל ממסדי נתונים ביבליוגרפיים לפי מחבר, כותר או מילת מפתח. ניתן, גם, להפנות לרשומות ביבליוגרפיות כרשומות חלופיות או Metadata רשומות ביבליוגרפיות יכולות לייצג מגוון רחב של תכנים שהוצאו לאור, כולל פרסומים מסורתיים על נייר, חומרים שעברו דיגיטציה או כאלה שהם במקורם דיגיטליים. התהליך של יצירה, המרה ושימור הרשומות הביבליוגרפיות הוא חלק מתהליך רחב יותר הנקרא בקרה ביבליוגרפית.

== היסטוריה ==
הרשומות הביבליוגרפיות המוקדמות ביותר מגיעות מקטלוגים (שנכתבו בכתב יתדות על לוחות חומר שעוסקים בטקסטים דתיים מ-2000 לפנה"ס שזוהו על מה שנראה כמילות מפתח בשומרית. ביוון העתיקה נרשמו רשומות ביבליוגרפיות על 120 מגילות בשיטה הנקראת פּינָקֶס (Πίνακες) 

== פורמטים==

הפורמטים של רשומות ביבליוגרפיות היום, מקורן מהזמנים בהן כללו הספריות חומר מסורתי מנייר והיו מבודדות, כל אחת בפני עצמה, באוספים שלהן ובמערכות הקטלוג שלהן. הפורמטים המודרניים, עם זאת שהם משקפים את מורשת הזו במבנה שלהם, הם מוזנים למחשב ומתאימים, בדרך כלל, לתקני MARC. מסדי הנתונים הביבליוגרפיים הנושאיים (כמו Chemical Abstracts, Medline, PsycInfo) לא משתמשים באותם תקנים ביבליוגרפיים של הספריות. 
ספריית הקונגרס מפתחת עכשיו BIBFRAME, סכמה חדשה של RDF לביטוי נתונים ביבליוגרפיים. 

BIBFRAME נמצא עדיין בשלבי טיוטה אך כמה ספריות כבר בוחנות קיטלוג בפורמט החדש. BIBFRAME ראוי לתשומת לב מיוחדת משום שהוא מתאר משאבים כשהוא משתמש בישויות שונות ובקשרים בשונה מרשומות ספריות סטנדרטיות שאוספות סוגים רבים של מידע לרשומה אחת עצמאית ומובנת.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מידע
קטגוריה:פורמטי קבצים
קטגוריה:קיטלוג
חגית (דמות מקראית)

חַגִּית היא אישיות מקראית, מנשותיו של דוד המלך ואם בנו הרביעי, אדוניה.

== במקרא ==
חגית מוזכרת במקרא חמש פעמים. פעם אחת בספר שמואל, שלוש פעמים בספר מלכים ופעם אחת בספר דברי הימים. בכל הפעמים היא מוזכרת כאמו של אדוניה, שנולד בחברון בזמן שדוד נלחם בבית שאול:
:.

ברשימת הבנים של דוד, בספר מלכים וגם בדברי הימים, מיוחס אדוניה לחגית כמו אבשלום לאמו, במלה "בן" ולא בלמ"ד הקניין כפי שיוחסו שני הבנים הראשונים, וזאת כנראה לשם גיוון.

נראה כי חגית נישאה לדוד לאחר עלייתו למלוכה ביהודה.
עוד בחיי אביו, ניסה אדוניה לרשת את המלוכה:
:.

לפי חז"ל, הביטוי "ואותו ילדה אחרי אבשלום" תפקידו להצביע על כך ששני בנים אלה של דוד הם מאותו הסוג ושמעשיהם היו זהים, כפי שהודגם בהיותם טוענים לכתר.

לאחר מות דוד, בזמן ששלמה אחיו ישב על כס המלוכה, ביקש אדוניה לשאת את אבישג השונמית, הנערה המשרתת של אביו:
:.

אדוניה מכונה אמנם "בֶן חַגִּית", אולם לא ניתן רמז לכך שאמו הייתה מעורבת בניסיונו להשיג את המלוכה או בניסיונו, הפוליטי ככל הנראה, לקבל את אבישג משלמה.

במחזור ויטרי סימן שנ, חגית מצוינת כצדיקה. ברשימה זו, שאנשיה כולם ידועים ורמי מעלה, חגית היא האשה היחידה.

== אזכורים מאוחרים ==
ברומן התנ"כי "מלכים ג" (2008) העניקה הסופרת יוכי ברנדס תכונות חיוביות לחגית, כשכתבה על אדוניה: "מאמו ירש טוב לב ועדינות".

== השם חגית ==

משמעות השם "חגית": ילד שנולד ביום חג ומועד.
השם נגזר מן השורש חגג והוא צורת נקבה של השמות חַגִּי וחַגַּי.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נשות דוד
קטגוריה:אישים בספר מלכים
קטגוריה:אישים בספר דברי הימים
קטגוריה:יהודי המאה העשירית לפנה"ס
זהות קאסיני

במתמטיקה, זהות קאסיני היא הזהות:
:<math>F_{n+1}\cdot F_{n-1} - F_n^2 = (-1)^n</math>
כאשר <math>F_k</math> הוא האיבר ה-k בסדרת פיבונאצ'י.

לדוגמה 5, 8, 13 הם איברים סמוכים בסדרת פיבונאצ'י, ואכן:
:<math>13\cdot 5-8^2 = 65-64 = 1</math>

הזהות נקראת על שם ג'ובאני דומניקו קאסיני שגילה אותה ב-1680.

==הוכחה==
ההוכחה הקצרה ביותר לנוסחה נעזרת בחוקי דטרמיננטות:

קל להוכיח באינדוקציה שמתקיים:
:<math>\left[\begin{matrix}F_{n+1}&F_n\\F_n&F_{n-1}\end{matrix}\right] = \left[\begin{matrix}1&1\\1&0\end{matrix}\right]^n</math>

ולכן:
:<math>F_{n-1}F_{n+1} - F_n^2 =\det\left[\begin{matrix}F_{n+1}&F_n\\F_n&F_{n-1}\end{matrix}\right] =\det\left[\begin{matrix}1&1\\1&0\end{matrix}\right]^n =\left(\det\left[\begin{matrix}1&1\\1&0\end{matrix}\right]\right)^n =(-1)^n</math>

==הכללות==
אז'ן שרל קטלן הוכיח ב-1879 את זהות קטלן:
:<math>F_n^2 - F_{n+r}F_{n-r} = (-1)^{n-r}F_r^2</math>

זהות קאסיני מתקבלת ממנה על ידי ההצבה <math>r=1</math>.

סטפן ויידה (Steven Vajda) הוכיח שמתקיים:
:<math>F_{n+i}F_{n+j} - F_{n}F_{n+i+j} = (-1)^nF_{i}F_{j}</math>

כאשר מוסכם שלכל n טבעי: <math>F_{-n} = (-1)^{n+1}F_n</math> (הגדרה זו משמרת את נוסחת הנסיגה של מספרי פיבונאצ'י).

זהות קטלן מתקבלת מזהות זו על ידי ההצבה <math>i=r, j=-r</math>.

==קישורים חיצוניים==
* הוכחה של זהות קאסיני באתר proofwiki
* הוכחה של זהות קטלן באתר proofwiki
* הוכחה של זהות ויידה באתר proofwiki

קטגוריה:משפטים בתורת המספרים
קטגוריה:סדרת פיבונאצ'י
קטגוריה:זהויות במתמטיקה
בישו

בישו (באנגלית ובאפריקאנס: Bhisho) היא עיר הבירה של פרובינציית הכף המזרחי שבדרום אפריקה.

אוכלוסיית העיר מנתה בשנת 2011 11,192 תושבים ושטחה 8.08 קילומטרים רבועים. 98.3% מתושבי העיר אפריקאים 0.2% אסייתים 0.2% לבנים 1.0% צבעוניים ו0.2% אחרים.

==היסטוריה==
בעבר בישו הייתה עיר הבירה של סיסקאי שהייתה אחת מעשרת מדינות החסות שיצר ממשל האפרטהייד בדרום אפריקה. במהלך שהותה כבירת סיסקאי חתמה בישו על הסכם ערים תאומות עם העיר אריאל.

בשנת 2000 אוחדו יחד הערים קינג ויליאמז טאון, בישוֹ ואיסט לונדון, לכדי מועצה מנהלית משותפת תחת השם באפלו סיטי - העיר על נהר הבאפלו. בישו היא מאז 1994 בירת הכף המזרחי.

==אקלים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הכף המזרחי: יישובים
קטגוריה:דרום אפריקה: ערים
קטגוריה:פרובינציות דרום אפריקה: ערי בירה
דויטשה טלקום

דויטשה טלקום (דוֹיטְשֶׁה טֶלֶקוֹם) (בגרמנית: Deutsche Telekom) היא חברת טלקומוניקציה גרמנית. מטה החברה בעיר בון. החברה הוקמה ב-1996 כאשר דויטשה בונדספוסט, שהייתה מונופול בבעלות המדינה, הופרטה. נכון ליוני 2008, ממשלת גרמניה עדיין מחזיקה ב-15% ממניות החברה באופן ישיר, ועוד 17% באמצעות בנק KfW, הנמצא בבעלות המדינה.

== היסטוריה ==
דויטשה בונדספוסט הייתה סוכנות דואר פדרלית ממשלתית שהוקמה ב-1947והחליפה את הרייכפוסט. כחלק מרפורמה בשירותי הדואר, פוצלה דויטשה בונדספוסט ב-1 ביולי 1989 לשלוש ישויות נפרדות, שאחת מהן היא דויטשה טלקום. כחלק מרפורמה נוספת, שהתרחשה ב-1 בינואר 1995, דויטשה בונדספוסט טלקום הפכה לדויטשה טלקום והופרטה ב-1996. על כן היא חולקת היסטוריה משותפת עם חברות נוספות שהופרטו והיוו בעבר חלק מדויטשה בונדספוסט: דויטשה פוסט ודויטשה פוסטבנק.

דויטשה טלקום הייתה מונופול בתחום ספק שירותי אינטרנט עד הפרטתה ב-1995, והיא עדיין הספק הדומיננטי כיום. עד תחילת המאה ה-21 שלטה דויטשה טלקום כמעט בכל הגישה לאינטרנט ללקוחות פרטיים ולעסקים קטנים בגרמניה. 

ב-6 בדצמבר 2001 הפכה דויטשה טלקום לשותפה הרשמית הראשונה במונדיאל 2006.

ב-1 בינואר 2005 ביצעה דויטשה טלקום שינוי ארגוני. שתי יחידות ארגוניות, T-Com ו-T-Online, אוחדו ליחידת הפס הרחב. דויטשה טלקום מספקת כ-40 מיליון קווי פס צר, מעל 9 מיליון קווי פס רחב, ויש לה 14 מיליון לקוחות אינטרנט.

ב-2008 בוצע שינוי ארגוני נוסף, ובמסגרתו הופרדה T-Online מדויטשה טלקום ומוזגה עם T-com במטרה ליצור יחידה ארגונית חדשה בשם T-Home.

בשנת 2010 איחדו אורנג' בריטניה (בבעלות פראנס טלקום) ו-T-Moblie (בבעלות דויטשה טלקום) את פעילותן בבריטניה ויצרו את חברת EE, חברת הסלולר הגדולה בבריטניה.

באפריל 2013 T-Mobile ארצות הברית ו-MetroPCS איחדו את פעילותן בארצות הברית. בפברואר 2014 רכשה דויטשה טלקום את שארית השליטה ב-T-Mobile צ'כיה תמורת 800 מיליון אירו.

בדצמבר 2014 הוכרז כי דויטשה טלקום מנהלת מגעים עם קבוצת בריטיש טלקום בנוגע לחברת EE, וכחלק מהעסקה הוצע לדויטשה טלקום 12% ממניות בריטיש טלקום ומושב בדירקטוריון בריטיש טלקום. בפברואר 2015 הוכרז כי בריטיש טלקום רוכשת את EE תמורת 12.5 מיליארד ליש"ט, ב-15 בינואר 2016 התקבל אישור הרשות לתחרות ושווקים לעסקה וב-29 בינואר 2016 היא הושלמה.

== פעילות ==
מדינות בהן דויטשה טלקום פעילה
דויטשה טלקום מחזיקה במניות בחברות טלקומוניקציה אחרות כולל T-Mobile סלובקיה, הונגריה, קרואטיה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברות גרמניות
קטגוריה:גרמניה: תקשורת
קטגוריה:חברות ממשלתיות שהופרטו
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בפרנקפורט
קטגוריה:גרמניה: אינטרנט
קטגוריה:גרמניה: טלקומוניקציה
קטגוריה:חברות בשווי שוק מעל 100 מיליארד דולר
קטגוריה:חברות תקשורת אירופאיות
יהודה חדד

יהודה חדד (נולד ב-1954) הוא פרופ' להנדסת חומרים ורקטור המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון. בין השנים 2005-2021 כיהן כנשיא המכללה.

== ביוגרפיה ==
חדד נולד וגדל בגאבס שבתוניסיה למשפחה בת 11 ילדים. הוא עלה ארצה עם משפחתו כשהיה בן 8. הוא גדל והתחנך בבאר שבע בשכונה ג' וכעבור שנתיים עבר לשכונה ד'. הוא עבר לפנימיה במקווה ישראל. שירת בצבא ההגנה לישראל בחרמ"ש. במלחמת יום הכיפורים הוא נפצע באורח קשה ולמרות הפציעה חזר לשטח האויב לחלץ חבר שנפצע בחווה הסינית. החילוץ נעשה בעזרת מג"ד צעיר בשם אהוד ברק, שאותו פגש בשטח. על כך הוא זכה עם חבריו לנגמ"ש בצל"ש.

לאחר שירותו הצבאי קיבל חדד את שלושת תאריו באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, בתחום הנדסת חומרים. לאחר סיום הדוקטורט בארצות הברית, בה שהה חצי שנה לצורך פיתוח חומרים לתעופת החלל, בעיקר פיתוח מתכות שיוכלו לעמוד בטמפרטורות הגבוהות המתפתחות במעבר דרך האטמוספירה, שימש כמרצה באוניברסיטה עד לשנת 1994.

מומחה בתחום השפעות מימן על חומרים מתקדמים לשימוש בתעופה ובחלל, פרסם עשרות מאמרים בכתבי עת בינלאומיים בתחום התמחותו. בין היתר, משמש כמומחה וכיועץ לתעשייה בתחומי חקר כישלונות ובליווי של חברות הזנק.

ביולי 2021, בעקבות מבצע שומר החומות, פרסם טור דעה באנגלית ביומון ג'רוזלם פוסט הקורא לממשלת ישראל ה-36 ("ממשלת השינוי") לפעול באמצעות המל"ג להובלת החזון להפיכתה של אשדוד לעיר אקדמית. זאת, לא בדמות קמפוס בודד, אלא על ידי הכשרת "דור העתיד" של המהנדסים, שיפתחו באשדוד את החידושים הבאים בתחום ההיי-טק, טכנולוגיות הלוחמה והאדריכלות העירונית.
חדד לצד ראש עיריית אשדוד ד”ר [[יחיאל לסרי בטקס הנחת אבן הפינה לקמפוס הראשון של אוניברסיטת אשדוד, 7 ביוני 2018]]

==חיים פרטיים==
חדד מתגורר בלהבים, נשוי לכנרת, אב לארבעה ילדים וסב לשבעה נכדים.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://varam.org.il/items/38-%D7%A4%D7%A8%D7%95%D7%A4-%D7%99%D7%94%D7%95%D7%93%D7%94-%D7%97%D7%93%D7%93.aspx פרופ' יהודה חדד], באתר ור"מ - ועד ראשי המכללות האקדמיות
* סיגל ירון, [http://www.news1.co.il/Archive/0020-D-78841-00.html פרופ' יהודה חדד מתמנה לנשיא המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון], באתר news1 23 באוגוסט 2005
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי בית הספר החקלאי מקוה ישראל
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: מדעי ההנדסה
קטגוריה:נשיאי מכללות בישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי תוניסיה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:להבים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
אחרי עשרים שנה (או. הנרי)

אחרי עשרים שנה הוא סיפור קצר שנכתב בידי הסופר האמריקאי או. הנרי. הסיפור תורגם לעברית בשנת 1973 ויצא לאור בהוצאת עם עובד.

== עלילה ==
הסיפור מתאר פגישה בין ג'ימי ולס, שוטר במשטרת ניו יורק לבין בוב "החמקמק", פושע מבוקש משיקגו. השניים היו חברי ילדות עד שבוב החליט לנסות את מזלו במערב ולעזוב את ניו יורק. לפני שבוב עזב החליטו השניים שמוטב יהיה להם להיפגש בעוד כעשרים שנה בדיוק מיום המפגש מבלי להתחשב בנסיבות או במרחק שיאלצו לעבור כדי להגיע לשם. הם החליטו שמקום המפגש יהיה מסעדה ישנה בה נהגו לסעוד בעבר.

במהלך השנים התמנה ג'ימי לשוטר במשטרת ניו יורק והחליט להגיע לפגישה כחלק מסיור הערב שלו.

החלק הראשון של הסיפור מספר על דרכו של ג'ימי אל מקום המפגש בעוד החלק השני הוא תמלול השיחה ביניהם. ג'ימי פוגש את בוב מבלי לדעת שהוא הפושע הידוע לשמצה משיקגו. בוב שכנראה נלחץ מהשוטר החל להסביר את פרטי האירוע לשוטר כדי להראות לו שהמקרה כולו תקין. ג'ימי הבין שמדובר בבוב איתו החליט להיפגש והמשיך להוציא ממנו פרטים על עסקיו במערב ועוד. ג'ימי הבין שמדובר בפושע אך ורק כשהוא הדליק סיגריה ואור הלהבה הראה בבירור את פניו. לאחר מספר דקות הלך משם ג'ימי אך לא לפני ששאל עוד כמה זמן יחכה שם בוב, כדי לשלוח אליו שוטר אחר בזמן. לאחר כעשרים דקות הגיע אל המקום שוטר אחר והציג את עצמו כג'ימי. בוב שכבר לא ראה את ג'ימי יותר מכעשרים שנה האמין לו והתלווה איתו לסיור קצר.

כאשר הם הגיעו לאזור מואר ראה בוב את פניו של השוטר והבין כי לא מדובר בג'ימי. ברגע שאמר זאת לשוטר, הוא עצר אותו והעביר לו פתק שנכתב בידי ג'ימי ולס. הפתק היה קצר ובו היה כתוב שג'ימי זיהה את בוב "החמקמק" כפושע המבוקש משיקגו, אך מסיבה מסוימת הוא לא היה יכול לעצור אותו בעצמו. לכן הוא החליט לשלוח שוטר אחר למקום לעשות את העבודה. הסיפור מסתיים בתמלול הפתק.

== הדמויות הראשיות בסיפור ==
* בוב – עבריין מבוקש ביותר בשיקגו, הוא מאוד אוהב את ג'ימי ומעריך אותו. בוב מספר שג'ימי הוא הבחור הכי כן ונאמן שהוא פגש בחייו.
* ג'ימי – ג'ימי הוא שומר חוק ושוטר הגון במיוחד. ג'ימי אהב בצעירותו את בוב אך כאשר גילה שבוב הוא העבריין המבוקש, החליט לא לגלות לו את זהותו האמיתית ולשלוח שוטר חרש לבצע את המהלך ולעצור את בוב (להסגיר את בוב למשטרה).

== לקריאה נוספת ==
* או. הנרי, אחרי עשרים שנה, הוצאת עם עובד, שנת 1973

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://americanenglish.state.gov/files/ae/resource_files/after-twenty-years.pdf הסיפור], 

קטגוריה:סיפורים קצרים
כתב יד ליידן

כתב יד לַיידֶן (מכונה סקליגר 3, זיהוי ספרני Or.4720) - הוא כתב יד משנת ה'מ"ט של התלמוד הירושלמי בשלמותו ללא סדר קדשים, ייחודו בכך שהוא היחיד שכולל את כל הירושלמי. כתב יד ליידן הווה את הבסיס לדפוס ונציה, הדפוס הראשון, של הירושלמי. ומכאן שכל מהדורות הדפוס משתלשלות מכתב יד זה.

==תולדותיו==
כתב יד ליידן נכתב על ידי רבי יחיאל בן יקותיאל ב"ר בנימין הרופא ממשפחת הענוים בשנת 1289 בהעתקה מכתב יד יחיד קדום לו שאינו מצוי בידינו. כתב היד הגיע לידי יוזף יוסטוס סקליגר שחי בשנים 1540-1609, ועל כן השם הרשמי של כתב יד ליידן הוא כתב יד סקליגר 3 (Or. 4720). מסקליגר הגיע לספרייה של אוניברסיטת ליידן, שבה הוא נמצא עד היום.

==תוכנו==
כתב יד ליידן אינו כולל ירושלמי על סדר קדשים, דבר המהווה את אחת הראיות לאי קיומו של ירושלמי על סדר קדשים.

בער ראטנער תיאר את כתב היד: "משובש במקומות רבים" בהתבסס על מחקריו של זכריה פרנקל. פרנקל לא ראה תועלת רבה בכתב היד, בהיותו הבסיס לגרסת הדפוס ומשובש בפני עצמו. לעומת זאת יעקב נחום אפשטיין ראה בכתב היד חשיבות רבה והוציא לאור חילופי נוסח לירושלמי בהתבסס על כתב היד.

==חשיבותו==
כמעט כל מחקר הירושלמי בנוי על כתב יד ליידן. דפוס ונציה של הירושלמי (רפ"ג) הועתק מכתב יד ליידן, ובמהלך הכנת הספר לדפוס נעשו בו הגהות שאף הן נמצאות בעותק זה. כל שאר דפוסי הירושלמי התבססו על דפוס ונציה.

בשנת 2018 הועלתה סריקת כתב היד לאינטרנט.

האקדמיה ללשון העברית, הוציאה מהדורה של התלמוד הירושלמי המבוסס על כתב יד ליידן. במהדורה זו ישנם שני רבדים: הראשון, העתקה מדויקת של כתב יד ליידן, והשני הוא הגהה וניסיון חלקי לשפר את הנוסח, חלוקת הקטעים ושיבושים מעדי נוסח נוספים של הירושלמי. ההצעות של המגיהים מסומנות ומודגשות על מנת שהמעיין יוכל להבחין בין השערה לבין גוף כתב יד ליידן.

== לקריאה נוספת ==
* יעקב נחום אפשטיין, מדקדוקי ירושלמי: כתב יד ליידן, תרביץ ה (תרצ״ד), עמ׳ 272-257. תרביץ ו (תרצ״ה), עמ׳ 55-38.
* שאול ליברמן, מבוא לכת״י ליידן, ירושלים תשל״א.
* יעקב זוסמן, כתב יד ליידן של הירושלמי – לפניו ואחריו, בר-אילן כו-כז (תשנ״ה), עמ׳ 220-203.
* בנימין אליצור, עקבותיו של דף אבוד מכתב יד ליידן של הירושלמי,. קרית ספר סג,ב (תש״ן-תשנ״א), עמ׳ 668-661.

== קישורים חיצוניים ==
* צילום כתב יד 'ליידן' באתר אוניברסיטת ליידן [https://digitalcollections.universiteitleiden.nl/view/item/937041 חלק א] ו[https://digitalcollections.universiteitleiden.nl/view/item/937421 חלק ב]
*יעקב צ. מאיר, [https://humanities.tau.ac.il/sites/humanities.tau.ac.il/files/media_server/all-units/בית%20ספר%20למדעי%20היהדות/עבודות%20דוקטורט/Jacob%20Z.%20Meir-%20Ph.D.pdf מתרבות כתב-היד לתרבות הדפוס: התלמוד הירושלמי מהדורת ויניציאה רפ"ג], ובו סקירה על כתב יד ליידן
* [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=90001&page=1 כתב יד ליידן] (מוקלד), באתר מאגרים של המילון ההיסטורי ללשון העברי .
* [https://thetalmudblog.wordpress.com/2016/03/02/מחשבות-לרגל-יום-הולדתו-ה727-של-כתב-יד-לייד/?blogsub=confirming#blog_subscription-3 מחשבות לרגל יום הולדתו ה727 של כתב יד ליידן] - מאמר ב-TALMUD BLOG מאת יעקב צ. מאיר
* אלון ברנד, [https://www.youtube.com/watch?v=0aHx6a6MRik&list=PLoRLCkYO-SjHtfckagvHFwQUQ-RC4CHER&index=2&pp=iAQB מפעל ההעתקה של ר' יחיאל בר' יקותיאל, סופר ליידן Or. 4720 ובני חוגו], הרצאה באתר יוטיוב.

==הערות שוליים==

קטגוריה:תלמוד ירושלמי
ליידן
קטגוריה:אוניברסיטת ליידן
צ'קרס

צ'קרס (באנגלית: Chequers) היא אחוזה המשמשת כמעון הכפר הרשמי של ראש ממשלת בריטניה. היא ממוקמת לרגלי גבעות צ'ילטרן שבחבל בקינגהאמשייר, כ-66 קילומטרים מצפון-מערב למעון ראש הממשלה ברחוב דאונינג 10 בלונדון.

מבנה היה קיים באתר זה מאז המאה ה-12. האחוזה הנוכחית הוקמה במחצית המאה ה-16, והבעלות עליה עברה עם השנים בין מספר משפחות. אחד מבעלי הבית היה ג'ון ראסל, נכדו של אוליבר קרומוול. מאז ידוע הבית בזיקתו לקרומוול.

במלחמת העולם הראשונה היה המעון בבעלותם של בני הזוג לי. במהלך המלחמה הוא שימש כבית חולים וכבית החלמה לקצינים פצועים. בני הזוג לי, שהיו חשוכי ילדים, הגיעו בשלהי המלחמה להסכמה עם ראש הממשלה לויד ג'ורג' על הענקת הבית לראש ממשלת בריטניה על מנת שישמש לו כמעון כפר. הרעיון נבע מהמחשבה שראשי הממשלה של בריטניה בעידן המודרני לא היו בעלי אמצעים כקודמיהם, אשר החזיקו בבעלותם בתי כפר שבהם היו יכולים לנוח מחובות משרתם ולארח אורחים רמי מעלה מבריטניה ומחוץ לה. ההסכמה קיבלה תוקף חוקי במסגרת חוק אחוזת צ'קרס 1917 (Chequers Estate Act 1917). בני הזוג לי עזבו את המעון ב-8 בינואר 1921.

מראשית מלחמת העולם השנייה ועד 1942 נחשב המעון כבלתי בטוח לשהותו של ראש הממשלה. על כן השתמש ראש הממשלה צ'רצ'יל בבית דיצ'לי (Ditchley) בחבל אוקספורדשייר. ב-1942 חזר להשתמש בצ'קרס לאחר שסידורי הביטחון במקום שופרו, לרבות התקנת הסוואה על דרך הגישה הארוכה למעון.

המעון מכיל כיום את אחד מאוספי האמנות והמזכרות הגדולים ביותר בבריטניה המתייחסים לאוליבר קרומוול, וכן פריטי אמנות ומזכרות לאומיים אחרים דוגמת יומנו של אדמירל הוריישו נלסון. אוספים אלו אינם פתוחים לביקור על ידי הציבור.

קומב היל (Coombe Hill) הסמוכה הייתה חלק מהאחוזה עד שנות העשרים, ואז הועברה לידי קרן הנאמנות הלאומית. היא והגבעה נחשבים לחלק מאזור היופי הטבעי יוצא הדופן של גבעות צ'ילטרן, אשר הוכרז ב-1965.

<gallery widths="200px" heights="200px" perrow="3" mode=packed>
קובץ:Richard and Pat Nixon with Queen Elizabeth II.jpg|המלכה אליזבת השנייה, ראש הממשלה אדוארד הית', נשיא ארצות הברית ניקסון ואשתו בצ'קרס, 1970
קובץ:Vladimir Putin 21 December 2001-3.jpg|ראש הממשלה טוני בלייר ונשיא רוסיה ולדימיר פוטין בצ'קרס, 2001
קובץ:Gesprek minister-president Cameron.jpg|ראש הממשלה דייוויד קמרון מארח בצ'קרס את ראש ממשלת הולנד מארק רוטה, 2014
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.chilternsaonb.org/explore-enjoy/interactive-map.html#1331 צ'קרס], באתר The Chilterns
* 

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: מעונות רשמיים
קטגוריה:ראש ממשלת בריטניה
קטגוריה:בקינגהאמשייר
פוזננסקי

פוזננסקי (בפולנית: Poznański; ביידיש: פאָזנאנסקי) הוא שם משפחה שפירושו "מהעיר פוזנן".

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה טופונימיים
מבורך בן נתן

מבורך בן נתן (חי בסביבות ראשית המאה ה-10) היה פייטן ארץ ישראלי קדמון.

מבורך חי בירושלים ופיוטיו מצוטטים החל ממחצית המאה ה-10 בפירושים שונים וספרים שונים. חלק ממצטטיו הראשונים היו קראים וקינה בעלת אקרוסטיכון של שמו "מברך בן נתן" כלולה בספר ה"חזניא", סדור תפילות עתיק של הקהילה הקראית, וייתכן שהיא משלו.

למרות האמור, אין לזהותו בוודאות כקראי והשתייכותו מוטלת בספק.

אין לבלבל בינו לבין פייטן מאוחר יותר בשם מבורך בן נתן הלוי או מבורך בן נתן בן ניסן הלוי חבר, שחיבר את הפיוטים "מדוע נרים ראש" ו"מרום בעוז נאדר" המופיעים אף הם בסדורי הקראים. את האחרון נוטים החוקרים לראות כרבני מובהק, לפי חתימתו "חבר" ולפי התבססותו בפיוטו על דברי חז"ל בפסיקתא.

אדם נוסף בשם זה הוא מבורך בן נתן הכהן הדיין ממצרים, בן המאה ה-12.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פייטני ארץ ישראל
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:יהודים ארץ-ישראלים
קטגוריה:יהודים ויהדות בימי הביניים
קטגוריה:התקופה הערבית בארץ ישראל
מרדכי פרידלנדר

הרב מרדכי פרידלנדר עם הרב מתתיהו דייטש, הרב מסעוד אלחדד והרב זונדל שטרן, באספת רבני רמת שלמה, חודש אב תשע"ו
הרב מרדכי פרידלנדר עם הרב מתתיהו דייטש, הרב שמחה רבינוביץ והרב שאול רייכנברג, באספת רבני רמת שלמה, חודש חשון תשע"ה
הרב מָרְדְּכַי פְרִידְלַנְדֶר (כ"ג בחשון תש"ד נובמבר 1943 – ח' בטבת תשע"ז ינואר 2017) היה רב וראש ישיבה וראש כולל ומנהיג קהילת שומרי החומות ברמת שלמה.

== ביוגרפיה ==
נולד בבודפשט שבהונגריה להרב שלמה ויוטל פרידלאנדר בעיצומה של מלחמת העולם השנייה. באותם ימים פלשו הנאצים להונגריה, ואביו נשלח למחנה עבודה ואילו אמו נשלחה לאושוויץ. כתינוק קטן הופקד יחד עם בן דודו אצל משפחה הונגרית בבודפשט. באחד הימים הופצץ הבניין בו שהו והבית נהרס לחלוטין. באופן ניסי ניצלו שני הילדים כשנפלו מתחת לשולחן שהגן עליהם.

בגיל שמונה היגר לארצות הברית יחד עם אמו ואחיו יודא ואחותו מרת מרים קאהן והתיישבו בויליאמסבורג. כבחור צעיר הפך לחסידו של רבי יעקב יוסף מסקווירא ולאחר פטירתו גם של בנו האדמו"ר הנוכחי מסקווירא. למד בישיבת נייטרא אצל רבי מיכאל דוב וייסמנדל ולאחר מכן בישיבת לייקווד אצל רבי אהרן קוטלר.

בשנת תשכ"ה נישא לבתו של הרב דוד לובל. לאחר מכן כיהן במשך ארבע עשרה שנה כר"מ בישיבת "באר שמואל" בבורו פארק. בתקופה זו נסמך לרבנות על ידי רבי משה פיינשטיין.

== בישראל ==
בשנת תשמ"ב עלה לישראל וגר בירושלים. כפי שסיפר מאוחר יותר, מטרת עלייתו הייתה כדי להתמחות בהלכות סת"ם אצל הרב יוסף שלום אלישיב ואצל הרב שמואל הלוי ואזנר. בתקופה זו התבקש לעמוד בראשות מכון משמרת סת"ם של הרב וואזנר. התפרסם במיוחד במומחיותו בהלכות אלו.

בישראל כיהן בראשות ישיבת העולים מארצות הברית "אור חדש" בטלז סטון, וכן בראשות הכולל "בני אפרים". כן שימש כר"מ בישיבת "נווה ציון" בטלז סטון.

בשנת תשס"ה מונה לכהן כרבה של קריית שומרי החומות ברמת שלמה. לצורך כך מונה גם כמו"צ מטעם העדה החרדית.

נפטר בפתאומיות בח' בטבת תשע"ז ונטמן בחלקת החסידים בהר הזיתים.

צאצאיו: בנו הרב שלמה נחום, ממלא מקומו בישיבתו בטלז סטון; חתנו הרב אברהם דוד ליווי, רב ומו"צ בשכונת מקור ברוך בירושלים ומרבני חסידות באיאן, ממלא מקומו בקהילת שומרי החומות ברמת שלמה; חתנו הרב שלמה שטרנברג, ראש כולל בירושלים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:רבנים חרדים אמריקאים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1980
קטגוריה:רבנים חסידים ישראלים
קטגוריה:רבני העדה החרדית
קטגוריה:כולל שומרי החומות
קטגוריה:ראשי ישיבה ישראלים
קטגוריה:רמת שלמה: רבנים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקות החסידים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2017