בולשיט

[[תמרור פרודי המתריע מפני בולשיט]]
בּוּלְשִׁיט (Bullshit, Bullshite או Bullcrap) הוא ביטוי נפוץ בשפה האנגלית, שעשוי להיחשב כביטוי פוגעני. בלשון נקייה הביטוי מקוצר ל-Bull או בראשי תיבות B.S. ביטוי דומה באנגלית בריטית הוא "Bollocks" . לרוב מדובר בסלנג או בגידוף שפירושו "שטויות", "הבלים" או "נונסנס", בדרך כלל בתגובה לאמירות או לפעולות הנתפסות כמטעות, לא הוגנות או שקריות. המונח יכול לשמש כמילת קריאה ולשאת מגוון רחב של משמעויות סמנטיות.

בפילוסופיה ובפסיכולוגיה קוגניטיבית משתמשים לעיתים במונח "בולשיט" כדי להתייחסות לאמירות חסרות שחר וחסרות כל יחס לאמת, להבדיל משקר שנועד להכחיש אמת מסוימת באופן מניפולטיבי.<ref name="ppbs">[http://journal.sjdm.org/15/15923a/jdm15923a.html On the reception and detection of pseudo-profound bullshit], Gordon Pennycook, James Allan Cheyne, Nathaniel Barr, Derek J. Koehler, Jonathan A. Fugelsang, Judgment and Decision Making, Vol. 10, No. 6, November 2015, pp. 549-563</ref> בעסקים ובניהול, מוצעים הנחיות להבנת, להכרה, ולפעולה למניעת בולשיט, לצורך הפסקת הייצור וההפצה של סוג זה של מצג שווא במקום העבודה, התקשורת והחברה.<ref></ref> בתוך ארגונים בולשיטינג נחשב לנוהג חברתי שאנשים עוסקים בו כדי להפוך לחלק מקהילת המשוחחים, לבצע דברים בקהילה ולחזק את זהותם.<ref></ref> המחקר ייצר גם את סולם תפיסת הבולשיטינג הארגוני (OBPS) החושף שלושה גורמים של בולשיט ארגוניים (התייחסות לאמת, הבוס, ושפת הבולשיט) שניתן להשתמש בהם כדי לאמוד את התפיסות לגבי היקף הבולשיט הארגוני הקיים במקום עבודה. כמילת קריאה, "בולשיט!" מבטאת חוסר שביעות רצון ממשהו או ממישהו, אך שימוש זה לא בהכרח מתבטא בהקשר של אמת כלשהי.

== אטימולוגיה ==
השימוש במילה "Bull", במשמעות של "שטויות" רווח במאה ה-17, ואילו המונח "בולשיט" שימש כבר בשנת 1915 בסלנג הבריטי,<ref>Concise Oxford English Dictionary</ref> והאמריקאי<ref name="etymonline"></ref> ונהפך פופולרי רק במהלך מלחמת העולם השנייה. ייתכן שהמילה "Bull" עצמה נגזרה מ-"bole" שבצרפתית עתיקה פירושו "הונאה". המונח "horseshit" הוא שם נרדף כמעט. מקבילה אנגלית דרום-אפריקאית הנפוצה גם בסלנג האוסטרלי, היא "bull dust".

אף על פי שאין קשר אטימולוגי מאושר, משמעויות ישנות אלו הן שם נרדף לביטוי המודרני של "Bull" בתור "שור", הנחשב בדרך כלל ומשמש כצמצום של "בולשיט".

הצעה אחרת, לדברי הלקסיקוגרף אריק פרטרידג', היא שהמונח פופולרי על ידי כוחות אוסטרליה וניו זילנד החל משנת 1916 כשהגיעו לחזית במהלך מלחמת העולם הראשונה. פרטרידג' טוען כי הקצינים הבריטיים שמו דגש על "שור"; כלומר, תשומת לב למראה החיצוני, אפילו כשהיה מכשול לנהל מלחמה. החופרים הזרים לכאורה לעגו לבריטים בכך שכינו זאת צואת שור.<ref></ref>

== ברטוריקה ==
בדרך כלל משתמשים ב"בולשיט" לתיאור הצהרות של אנשים שעוסקים בתגובת הקהל ולא באמת ובדיוק. בהזדמנות בולטת אחת, המילה עצמה הייתה חלק מפרסומת שנויה במחלוקת. במהלך מסע הבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 1980, מועמד מפלגת האזרחים בארי קומונר הציג פרסומת ברדיו שהחלה בשחקן שקרא: "בולשיט! קרטר, רייגן ואנדרסון, הכל בולשיט!" רשת NBC סירבה להפעיל את הפרסומת בגלל השימוש בה במתמקד, אך מסע הפרסום של קומונר פנה בהצלחה לוועדת התקשורת הפדרלית בבקשה לאפשר לפרסום המודעה ללא עריכה.<ref></ref>

== בפילוסופיה ובאנתרופולוגיה==
=== בולשיט אצל הארי פרנקפורט ===
הפילוסוף היהודי-אמריקאי הארי פרנקפורט מאפיין במאמרו "על בולשיט" משנת 1986 (שפורסם מחדש כספר ב-2005) את הבולשיט כסוג של שקר הנבדל משקר רגיל. השקרן, לדידי פרנקפורט, יודע מהי האמת ואכפת לו ממנה, אך מתכוון להטעות במקום לומר את האמת. לעומת זאת, ל"בולשיטיסט" (או ל"מזבל-השכל") לא אכפת מהאמת ורק מבקש ליצור רושם כלשהו.<ref></ref>

פרנקפורט קושר את ניתוח הבולשיט עם הבוז של לודוויג ויטגנשטיין לדיבור "נונסנס", ולמושג הפופולרי "bull session" בו הדוברים עשויים לנסות להציג דעות חריגות ללא מחויבות. הוא מתקן את האשמה בשכיחות ה"שטויות "בחברה המודרנית באנטי-ריאליזם ובתדירות ההולכת וגוברת של מצבים בהם מצפים מאנשים לדבר או לחוות דעות ללא ידיעה נאותה בנושא.

כמה פרשנים פוליטיים ראו שמושג הבולשיט של פרנקפורט מספק תובנות בקמפיינים פוליטיים.<ref></ref> הפילוסוף המרקסיסט ג'רלד אלן כהן, הנגיד בספרו "עמוק יותר בבולשיט", בין סוג ה"בולשיט" שפרנקפורט מתאר לבין סוג אחר: שיח בולשיט המוצג כתחושה. כהן מציין שאפשר לייצר בולשיט מסוג זה בטעות או במכוון. בעוד שסופרים מסוימים מייצרים שטויות במכוון, אדם יכול גם לכוון לחוש ולייצר בולשיט בטעות; או אדם שרומה על ידי פיסת בולשיט יכול לחזור על כך בתמימות, ללא כוונה להונות אחרים.<ref>Cohen, G.A. (2002). "Deeper into Bullshit". Originally appeared in Buss and Overton, eds., Contours of Agency: Themes from the Philosophy of Harry Frankfurt. Cambridge, Massachusetts: MIT Press. Reprinted in Hardcastle and Reich, Bullshit and Philosophy (Chicago: Open Court, 2006), .
</ref> כהן מציין לדוגמה את פרשת סוקל כבולשיט מכוון. אולם מטרתו של סוקאל ביצירתו הייתה להראות כי העורכים ה"פוסט-מודרניסטים" שקיבלו את מאמרו לפרסום לא יכלו להבדיל בין בולשיט לתבונה, ובכך משתמע שתחומם הוא "בולשיט".

=== "עבודות בולשיט" אצל דייוויד גרייבר ===
האנתרופולוג האמריקאי דייוויד גרייבר טוען בספרו "עבודות בולשיט" בדבר קיומן ופגיעתן החברתית של משרות חסרות משמעות. הוא טוען שמעל מחצית מהעבודה החברתית היא חסרת טעם, שהופכת להרסנית מבחינה פסיכולוגית.

== בשפה יומיומית ==
מחוץ לעולם האקדמי, בקרב דוברים טבעיים של אנגלית אמריקאית, כמילת קריאה או כשם תואר, המילה "בולשיט" מורה על מורת רוח כללית, מביעה התנגדות או מצביעה על חוסר הוגנות בתוך מצב עניינים כלשהו. במשלב דיבורי ה"בולשיט" אינו מהווה ערך אמת לשיח של אחר. הבולשיט פשוט מתייג משהו שהדובר לא אוהב ומרגיש שהוא לא מסוגל לשנות.<ref>Oxford English Dictionary, "Bullshit". This entry gives a cross-reference to the definition of "Bull", 4.3: "Trivial, insincere, or untruthful talk or writing; nonsense."</ref>

באנגלית המדוברת של אזור בוסטון, מסצ'וסטס, "בולשיט" יכולים לשמש כשם תואר כדי לתקשר שזועמים או כועסים, למשל, "הייתי בולשיט אחרי שמישהו חנה במקומי".<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* גורדון פניקוק, [https://alaxon.co.il/thought/%d7%aa%d7%95%d7%a8%d7%aa-%d7%94%d7%91%d7%95%d7%9c%d7%a9%d7%99%d7%98/ תורת הבולשיט] באתר אלכסון
* ניקולס אגאר [https://alaxon.co.il/thought/%d7%94%d7%9e%d7%91%d7%97%d7%99%d7%a9%d7%99%d7%9d/ המבחישים] באתר אלכסון
* לורין טיילור, דייוויד ברג, [https://alaxon.co.il/thought/%d7%90%d7%9e%d7%aa-%d7%91%d7%9e%d7%a9%d7%a8%d7%94-%d7%9e%d7%9c%d7%90%d7%94/ אמת במשרה מלאה] באתר אלכסון
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הונאה
קטגוריה:צואה
קטגוריה:מילים וביטויים באנגלית
קטגוריה:ניבולי פה