OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
חנה חייטין

חנה חֶיְיטין-ויינשטיין (באנגלית: Khana Kheytin-Weinstein; 1925–2004) הייתה משוררת יידית.

== ביוגרפיה ==
חֵייטין נולדה בשנת 1925 בשאוולי שבליטא. היא הייתה תלמידה בגימנסיה העברית בעיר. עם סיום הלימודים בגימנסיה, יצאה לעיר קובנה כדי ללמוד להיות גננת, ובתום הלימודים שבה אל עיר הולדתה.

במהלך מלחמת העולם השנייה נכלאה בגטו שאוולי ונותרה שם זמן רב בלא להתפנות ממנו להשמדה. באווירת האימה, המחלות, הגירושים והרעב של הגטו, החלה חייטין לכתוב שירה ביידיש. שיריה עברו מפה לפה ומיד ליד בגטו ובמחנות העבודה, וזכו לפרסום רב.

משקרב הצבא האדום לשאוולי, פונתה חנה חייטין מהגטו, עם שארית יהודי העיר, אל מחנה הריכוז שטוטהוף שליד דַנצִיג. היא שוחררה על ידי הצבא האדום בסוף שנת 1944, לאחר השתתפות בצעדות המוות שהצעידו הנאצים לעבר העיר טוֹרוּן.

לאחר המלחמה התברר כי מקהילת יהודי שאוולי נותרו כ-500 נפש. חייטין הגיעה תחילה ללודז' ומשם, דרך גרמניה, עלתה לארץ ישראל. בשנות ה-60 היגרה לארצות הברית. חייטין, שהייתה עקרת בית, המשיכה לכתוב שירים וסיפורים, ומדי פעם הקריאה משיריה באירועים פומביים של דוברי יידיש. לאורך שנות ה-70 וה-80 היא פרסמה בקביעות מפרי עטה בעיתון היידי פארווערטס. בעקבות נישואיה, שינתה את שמה לחייטין-ויינשטיין, שם התגוררה עד מותה בשנת 2004.

== שיריה המפורסמים: "לב אם", "ילד יהודי" ==
השיר "אַ מָאמֶעס הֶארְץ" ("לב אם") נכתב בגטו שאוולי בעקבות אקציות דמים שנערכו בגטאות ליטא במרץ 1943, והיה למעין המנון בגטו.

שירה של חייטין "אַ יִידיש קינד" ("ילד יהודי") זכה לתפוצה רחבה מאוד בעולם היהודי וזכה לביצועים רבים של זמרים וחזנים. בין השאר שרו אותו החזן סידור בלרסקי, החזן פאול זים, החזן לואי דנטו, הזמרת ריטה קרפינוביטש, החזן יעקב מגיד ומלוויו. בישראל בוצע השיר על ידי הזמרת סוזי מילר והזמרת דורית ראובני. השיר אף תורגם לעברית כמה פעמים. גם בעברית הוא מוכר בכמה שמות: "לב אם", "ילד יהודי" או "בכפר קטן בליטא" (או אף "בכפר ליטאי קט").

==לקריאה נוספת==
* לידער פון שאוולער געטאָ 1941–1944 / שירים מגטו שבלי, תל אביב: ועדה יוזמת, יוצאי גטו שבלי באיגוד יוצאי ליטא, תשס"ג 2003. (שירים ביידיש, שלכל אחד מהם נכתב מבוא קצר בעברית; לחלקם תרגום עברי פיוטי.)

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://digital.library.upenn.edu/webbin/freedman/lookupartist?hr=&what=4661 חנה חייטין] בקטלוג פרידמן של אוניברסיטת פנסילבניה
* [http://www1.yadvashem.org/yv/he/exhibitions/music/shavli_and_kovno_a_yidish_kind.asp אַ יידיש קינד - ילד יהודי], באתר "מיתרי הלב: מוזיקה מתקופת השואה", יד ושם
* יהודה איזנברג ודודו בן עמי, [http://www.daat.ac.il/daat/ktav_et/maamar.asp?ktavet=1&id=399 אַ מָאמֶעס הֶארְץ - שיר אם יהודיה ותרגומו: ניסיון לאתר שיר מגטו שאוולי ומחברו], ממעמקים 11 (חשוון תשס"ח, אוקטובר 2007), באתר דעת
* דודי בן עמי, [http://www.lithuanianjews.org.il/htmls/article.aspx?C2004=14465&BSP=13775&BSS6=13775 "אַ ייִדיש קינד" מאת חנה חייטין (2004-1925): לבבות קוראים רבים עם "לב אם"] , באתר איגוד יוצאי ליטא בישראל ([http://daat.ac.il/daat/mimaamakim/hitrin-.pdf גרסת PDF] באתר דעת)
* 

קטגוריה:יהודים ליטאים
קטגוריה:יהודים בשואה: ליטא
קטגוריה:אסירים בגטו שאוולי
קטגוריה:ניצולות השואה
קטגוריה:משוררים כותבי יידיש
קטגוריה:משוררי השואה
קטגוריה:מהגרות מישראל לארצות הברית
קטגוריה:מהגרים מישראל לארצות הברית
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז שטוטהוף
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2004
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2004
שיוך אורגני

שיוך אורגני (או כפיפות אורגנית) הוא מושג צבאי לתיאור שיוך היררכי וקבוע של מסגרת כוח אדם או אמצעים לרמה מפקדת מסוימת, כחלק ממשאביה התקניים. 

היתרון שבפעולה במסגרות אורגניות הוא היכרות הדדית של הכוחות זה עם זה, עם אמצעי הלחימה, התו"ל והפיקוד ואף קיומה של מסורת ייחודית, ערכים ייחודיים וגיבוש. עם זאת, המסגרת האורגנית קשיחה, בעוד הדרישות המבצעיות דורשות לעיתים גמישות בהפעלת הכוח על מנת לנצלו באופן מיטבי. השיוך המבצעי (או הכפיפות המבצעית) היא המושג המנוגד לשיוך האורגני, המתאר מצב בו מועברים כוחות באופן זמני לפיקוד של מפקדה אחרת לצורך השגת מטרה מסוימת. כך למשל יכולה להיות מועברת בעת מלחמה, חטיבה השייכת אורגנית לאוגדה מסוימת לפעול תחת פיקודה (ת"פ) של אוגדה אחרת, לפי פקודת רמה הממונה על שתי המפקדות, או מוקם כוח משימתי אד הוק ("נבחרת"), כפי שקרה במבצע אנטבה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות צבאיות
קטגוריה:לוגיסטיקה צבאית
קטגוריה:אסטרטגיה
קטגוריה:פיקוד ושליטה
דרייבר (מקצוע)

דרייבר (מאנגלית: Driver, בעברית: נהג) הוא כינויו של אדם העוסק בהסעת מתרימים בין כתובות של נדבנים.

הדרייברים קיימים הן בישראל אך בעיקר מחוצה לה, לשם הולכים "משולחים" מישראל, בדרך כלל בשליחות של מוסדות תורניים כמו ישיבות, כוללים.

הדרייבר ממלא שני תפקידים: הראשון הוא השגת כתובות של נדבנים, והשני הוא הסעת המתרים בין הכתובות השונות. השגת הכתובת היא התפקיד החיוני ביותר, משום שעיקר העבודה בתחום זה היא איתור תורמים פוטנציאלים. בדרך כלל מקבל הדרייבר 30-40% מסך התרומה שמשיג המתרים. העמלה עשויה להגיע גם ל-49%.

== ראו גם ==
* מאכער

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:יהדות חרדית
קטגוריה:מקצועות
קרב אנגיארי (ציור)

"קרב אנגיארי", מאת [[לאונרדו דה וינצ'י]]
"קרב אנגיארי", ציור מאת [[פטר פאול רובנס]]
קרב אנגיארי הוא ציור אותו ניסה לצייר לאונרדו דה וינצ'י בשנת 1505, בהשראת קרב אנגיארי שנערך בעיירה אנגיארי שבאיטליה בשנת 1440. עם זאת, לאונרדו השאיר רק רישום הכנה של הציור ("סקיצה") בעוד הציור עצמו כנראה אבד. שליט פירנצה לורנצו דה מדיצ'י ("לורנצו המפואר"), בנו של פיירו דה מדיצ'י, ונכדו של קוזימו הזקן - השליט הראשון מהמשפחה בפירנצה, היה חובב אמנות גדול ונהג להזמין עבודות אצל לאונרדו דה וינצ'י, מיכלאנג'לו ובוטיצ'לי, וככל הנראה הקרב צויר על פי בקשתו.

במשך השנים ציירים רבים ניסו את ידם בהעתקת ציורו האבוד. המפורסם שבהם הוא ניסיון כזה משנת 1603 המיוחס לפטר פאול רובנס - אחד הציירים הפוריים ביותר מתקופת הבארוק. היו עוד רבים אחרים שניסו את ידם בהעתקת הציור האבוד.

בשנות ה-70 חוקר אמנות איטלקי בשם מאוריציו סרצ'יני גילה צמד מילים בלטינית מוחבא בציור הקיר של וזארי, שנחשב למשמיד היצירה של דה וינצ'י. על ציור הקיר התנוססו המילים "cerca trova" (בעברית: "חפש ותמצא") ובעקבותיהן החל מסע חיפוש אחר היצירה האבודה. סרצ'יני השתמש בסורקי לייזר, מכ"ם וחום כדי לחפש רמזים בקירות של ארמון פאלאצו וקיו, שם לאונרדו צייר את היצירה, והאמין שבמשך מאות שנים הוחבא "הציור האבוד" בתא סודי מאחור. בחודש מרץ 2012 הוחדרה לתוך החלל שמאחורי ציור הקיר בארמון מצלמה אנדוסקופית זעירה והוכיחה שיש סיכוי שהוא צדק. בדיקות כימיות גם הן הראו כי החומרים מהן נעשתה המונה ליזה זהים לחומרים מהן הוכנה היצירה המסתתרת מאחורי הקיר.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לאונרדו דה וינצ'י: ציורים
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-17
קטגוריה:ציורים מהמאה ה-16
יעקב מלוצין

רבי יעקב זאב ב"ר מנדל מלוצין מחכמי ירושלים יליד העיירה לוצין שבלטביה, מגדולי תלמידי ישיבת וולוז'ין. עלה ארצה בשנת תקצ"ח והיה לאחד מעסקניה הבולטים של עדת הפרושים בירושלים באמצע המאה ה-19 וממקימי היישוב העברי בארץ ישראל. נפטר בי"ט טבת תרל"ה ונקבר בבית העלמין העתיק בחברון.

==מפעליו==
היה מהמובילים בהשגת הרישיונות לחידוש בניית בית הכנסת חורבת רבי יהודה החסיד ומגבאי בית הכנסת,, ושומר 'חותם חצק"מ' אשר על פי המסורת נחקק על ידי הגר"א ונמסר לתלמידיו בעלייתם לארץ ישראל. היה ממקימי ת"ת הכללי וישיבת עץ חיים וחתום בספר התקנות של הת"ת. בשנת תרכ"ג יצא בשליחות כשד"ר לארצות אירופה לטובת בית החולים ביקור חולים.

נחשב כבעל ידיעות רבות בדקדוק ובמסורה ובשל כך נשלח על ידי חכמי ירושלים לארם צובא לבדוק את כתב היד של ה'כתר'.

==משפחתו==
בנו רבי יהושע שאימץ את שם המשפחה יעקבזון על שם אביו (הוא אבי משפחת יעקבזון הירושלמית), היה מבוני ירושלים מחוץ לחומות ונמנה עם ראשי "חברת בוני ירושלים". שייסדה את שכונות נחלת שבעה בית דוד ומאה שערים. היה אחד המלמדים הוותיקים בת"ת עץ חיים והמלמד הראשון בשכונת נחלת שבעה בהווסדה, ראש גבאי שכונת "בית יעקב". שמבניו ידועים רבי אברהם דוד יעקבזון "העילוי מלוצין" מתלמידיו של רבי נחומקה מהורדנא ושל המהרי"ל דיסקין שהיה מרביץ תורה ומגיד שיעור בבתי מדרש רבים בירושלים. וכן יעקב זאב יעקבזון מבוני פתח תקווה שעסק בהוראה בבית ספר נצח ישראל ומייסד אגודת המלמדים בארץ ישראל.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.montefiorecensuses.org/scans/11800027.pdf רשימת בתי מדרש בירושלים משנת תרט"ו, ובו נזכר רבי יעקב כמגיד שיעור ב"חיי אדם"]

==הערות שוליים==
 

קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:שד"רים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת וולוז'ין
קטגוריה:יהודים לטבים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי בחברון
קטגוריה:ישיבת עץ חיים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קרל לודוויג ברון פון אונד צו גוטנברג

כותרת הספר הדפים הלבנים מספטמבר [[1938]]
קרל לודוויג פרייהר פון אונד צו גוטנברג (בגרמנית: Karl Ludwig Freiherr von und zu Guttenberg; 22 במרץ 1902 - 24 באפריל 1945) ממשפחת האצולה הגרמנית בית גוטנברג, מונרכיסט קתולי, ופעיל אנטי נאצי.

קרל לודוויג ברון פון אונד צו גוטנברג למד משפטים והיסטוריה במינכן וסיים את לימודיו בשנת 1929. באותה שנה התחתן עם תרזה, הנסיכה שוורצנברג. היו להם שתי בנות ובן יחיד.

לודוויג פון גוטנברג היה מלוכני קתולי שהתחיל לפרסם את "הדפים הלבנים: היסטוריה, מסורת ומדינה" (שנקראה בעבר "הממלכה") בשנת 1934. בין מחברי כתבי העת היו ריינהולד שניידר, יוכן קלפר, אולריך פון האסל, ווורנר ברגנגרואן. הדפים הלבנים (בגרמנית: "Weiße Blätter") עד מהרה נהפכו לדבר חשוב וגם למקום מפגש באמצעות אנשי הקשר מההוצאות לאור השונות והקשרים השונים, וכך היו לאופוזיציה השמרנית נגד המשטר הנאצי תחת היטלר. לודוויג פון גוטנברג היה זה אשר ערך את ההיכרות, בין קרל גרדלר ואולריך פון האסל בשנת 1939.

בשנת 1941 נצטווה פון גוטנברג לעבוד במשרד הריגול הנגדי במשרד החוץ בברלין כאמצעי עזרה לגנרל לודוויג בק. שם עבד פון גוטנברג תחת האדמירל וילהלם קנריס.

לאחר כישלון ניסיון ההתנקשות באדולף היטלר ב-20 ביולי 1944, נעצר פון גוטנברג על ידי הגסטפו ונחקר בעינויים, ככל הנראה ללא תוצאות, מאחר שלא חשף את שמותם של אנשי ההתנגדות. שבוע לפני מותו של אדולף היטלר ושבועיים לפני כניעת גרמניה הנאצית - בלילה שבין ה-23 ל-24 באפריל 1945, נרצח קארל לודוויג פון אונד צו גוטנברג על ידי הנאצים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מינכן
קטגוריה:בית גוטנברג

קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1902
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1945
הולך בדרכו עקיבא

הולך בדרכו עקיבא הוא שיר ילדים חרדי, מהאלבום "יהודים הם בני מלכים". השירים באלבום נכתבו על ידי יהודית שיקמן והולחנו על ידי חיים בנט.

השיר מבוסס על סיפור חז"ל הידוע על התנא רבי עקיבא, שמקורו באבות דרבי נתן:

השיר מכיל בית ופזמון המתארים בקצרה את המעשה, כאשר הפזמון מדגיש את כח התורה כמים שבכוחם לחלחל אפילו באבן כך דברי התורה יכולים אף לחדור ללב אבן.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:רבי עקיבא
יוסף שמר

יוסי שמר
יוסי שמר מרצה במפגש של דוברי אספרנטו במרכז ביכורי העתים בתל אביב
יוסף (יוסי) שמר (באספרנטו: Josef Ŝemer; 14 באוגוסט 1950 - 29 במרץ 2012) היה אספרנטיסט ישראלי. הוא היה יו"ר צעירי תנועת האספרנטו בארץ, ובהמשך כיהן כיו"ר האגודה לאספרנטו בישראל וכמזכיר התנועה.

==ילדות ונעורים==
נולד בתל אביב לשרה ולשלום שמרליס. בגיל 16 למד אספרנטו אצל איסאי דְרַטוור, אספרנטיסט שעלה מפולין. לימים לימד שמר אספרנטו במרכז ביכורי העיתים בתל אביב. הוא הופיע בתוכנית הטלוויזיה של אורי זוהר "זה הסוד שלי", וסודו היה: "אני מורה לשפת אספרנטו".

במקצועו היה שמר בכיר במערך ההדרכה של בנק הפועלים, מומחה בתחום המט"ח.

==פעילות אספרנטית==
בכל קיץ השתתף במשלחת אספרנטיסטים מישראל לכינוסים הבינלאומיים ברחבי העולם, ובמשך שנים אף ייצג את ישראל בוועד של הארגון העולמי לאספרנטו (UEA). הוא נמנה עם מארגני הקונגרס הבינלאומי לאספרנטו שנערך בתל אביב בשנת 2000.

במשך שנים רבות כיהן כיו"ר האגודה לאספרנטו בישראל, ואף מילא תפקידים נוספים באגודה, בהם גזבר ומזכיר. במשך כ-30 שנה ריכז את פעילותו של מועדון האספרנטו בתל אביב.

שמר נהג להרצות בנושאי יהדות, ציונות ותולדות השפה הבינלאומית אספרנטו. כבעל ידע כללי רחב, נהג להנחות את החידון המסורתי בקונגרסים הבינלאומיים שהתקיימו בארצות שונות בעולם. בשנותיו האחרונות נהג לשלוח מדי שבוע בדואר אלקטרוני למאות מנויים בכל רחבי העולם בדיחות יהודיות שתרגם לאספרנטו, ובצידן הסביר לגויים מונחים רבים מהתרבות היהודית.

==עורך ביטאון האספרנטו==
במשך כעשרים שנה ערך את ביטאונה של אגודת האספרנטו הישראלית, "Israela Esperantisto" ("האספרנטיסט הישראלי"), כתב עת באספרנטו המופץ בארץ ובעולם. בתפקידו כעורך ההדיר והביא לדפוס מכתב ששלח מוורשה ד"ר אליעזר זמנהוף, ממציא שפת האספרנטו, לביל"ויים בגדרה. המכתב, שנותר עלום במשך מאה שנה, עורר סנסציה בקהילת האספרנטו העולמית והבליט את הפן היהודי באישיותו של זמנהוף ואת פעילותו הציונית. בין השאר זכור ריאיון שערך שמר עם ניצולת השואה אווה תורן, ידידתה של לידיה זמנהוף, בתו של יוצר השפה שהייתה אף היא אספרנטיסטית. בריאיון נכללו גם גילויים על ימיה האחרונים של לידיה, לפני עלייתה לרכבת לטרבלינקה.

==פטירתו==
לאחר פטירתו פורסם טור בעיתון "הארץ" במדור "אחרי מות". במפגש הראשון לאחר לכתו נערך ערב זיכרון במועדון האספרנטו, שאותו ניהל במשך כשלושים שנה. מאפריל 2012 נקרא המועדון על שמו "מועדון האספרנטו ע"ש יוסי שמר".

עם מותו של יוסי שמר הגיעו לאגודה לאספרנטו בישראל מכתבי תנחומים מאספרנטיסטים ברוב ארצות העולם. על מצבתו בקריית שאול נחרת (באספרנטו): "הלב הפועם של תנועת האספרנטו בישראל, אהוב בכל העולם".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [http://www.liberafolio.org/2012/forpasis-josi-semer ידיעה על מותו], באתר www.liberafolio.org 
* יוסף שמר, [https://www.esperanto.org.il/dosieroj/shemer2009-2010.pdf זכרונותיו של אספרנטיסט ישראלי ותיק], פורסם בישראלה אספרנטיסטו 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אספרנטיסטים ישראלים
קטגוריה:פעילי תרבות ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2012
מרי היגינס קלארק

מרי היגינס קלארק (באנגלית: Mary Higgins Clark; 24 בדצמבר 1927 – 31 בינואר 2020) הייתה סופרת אמריקאית בתחום ספרי מתח. כל אחד מ-42 הספרים שכתבה הפך לרב מכר, ומהם נמכרו למעלה מ-80 מיליון עותקים.

קלארק נולדה ברובע הברונקס, ניו יורק.

גם בתה, קרול היגינס קלארק, וכלתה לשעבר, מרי ג'יין קלארק, הן סופרות של ספרי מתח.

מרי היגינס קלארק נפטרה ב-31 בינואר 2020.

== מספריה ==
בין ספריה שתורגמו לעברית בהוצאת אור עם:
* היכן הילדים? (Wher Are the Children - 1975) 
*זעקת חצות (A Cry in the Night - 1982)
*תסמונת אנסטסיה (The Anastasia Syndrome and Other Stories - 1989)
*הניחי לי לקרוא לך יקירתי (1995 - Let Me Call You Sweetheart)
*אור הירח הולם אותך (Moonlight Becomes You - 1998)
*העמידי פנים שאינך רואה אותה (Pretend You Don't See Her - 2002)
* ברחוב שבו את גרה (On The Street Where You Live - 2001)
*שתי ילדות קטנות בכחול (Two Little Girls in Blue - 2006)
* בטרם אומר שלום (Before I Say Good-Bye - 2004)
* קח את לבי (Just Take My Heart - 2009)
* זהות גנובה (I'll Walk Alon - 2011)
* רצח סינדרלה (The Cinderella Murder - 2014)

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:אמריקאיות ממוצא אירי
קטגוריה:סופרות אמריקאיות
קטגוריה:סופרים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס אדגר
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1927
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1927
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2020
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2020
יד לחללי חיל הים

300px
יד לחללי חיל הים היא אנדרטה בעיר אשדוד, המנציחה את זכרם של חללי החיל. כיום מונצחים על גביה שמותיהם של 421 חללים.

האנדרטה שוכנת בשטח גן אלישבע ברובע א' בצפון-מערב העיר, בקרבת הנמל. היא הוקמה בראשית שנות השבעים לזכר חללי המשחתת אילת, שטובעה על ידי מצרים בשנת 1967. בשנת 1973 הוחלט לעשותה לאנדרטה לכל חללי החיל. האנדרטה תוכננה על ידי כרמלי פלדמן, איש חיל הים, והיא נבנתה בהתנדבות על ידי ניצול המשחתת, מוטי ורובבל באמצעות כספי תרומות.

מדי שנה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, צה"ל עורך באנדרטה את "טקס ההתייחדות לזכר חללי זרוע הים".

== מבנה ==
האנדרטה היא רחבה מרוצפת באורך של 18 מטרים וברוחב של 10 מטרים, המוקפת במעקה בטון נמוך. היא מעוצבת בדמותה של אונייה: בצידה הימני ניצב מבנה בטון דמוי גשר פיקוד, ובו עמוד דמוי אנטנת מכ"ם; בצידה השמאלי של הרחבה ניצבים תורני דגלים ונטועה גינה – כמו נמל שלחופו עגנה כביכול האונייה.

אל הקיר האחורי של מתחם האנדרטה הוצמדו לוחות שיש שחורים שעל גביהם נחרתו שמות החללים. מעל הלוחות נקבע שלט ועליו הפסוק . על גבי מבנה גשר הפיקוד הוצב שלט הנושא את המלים "כשעצובים הולכים לים, לכן הים מלוח" .

האנדרטה עוצבה על ידי האדריכל כרמלי פלדמן. ב-2007 התווספו לה אבני הנצחה שעיצב ראובן ג'יאמבשו.
== היסטוריה ==
האנדרטה הוקמה בסיועו הכספי של חיל הים, ולאחר מאבק מול ראש עיריית חיפה שתכנן שתקום בעירו. ראש עיריית אשדוד צבי צילקר שיכנע את נציגי חיל הים כי אשדוד מתאימה יותר כמיקום להקמתה משום שהיא תוכל להיבנות אל מול לים וללא חוצץ, ומפני שתוכל להוות השראה לעולים החדשים – המשתכנים במרכז קליטה בית קנדה הסמוך לגן – בעיר לתרום למולדת אליה שבו בעלייתם.

לרגל יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ב-1979, עיצב צבי נרקיס בול דואר הנושא ציור את של האנדרטה.

== גלריה ==
<gallery widths="200" heights="200" mode="packed">
קובץ:עמוד המכ"ם ביד לחללי חיל הים, גן אלישבע באשדוד, דצמבר 2023 07.jpg|קישור=|עמוד המכ"ם
קובץ:רשימת החללים ביד לחללי חיל הים, גן אלישבע באשדוד, דצמבר 2023 04.jpg|קישור=|רשימת החללים
קובץ:סמלי המשחתות ביד לחללי חיל הים, גן אלישבע באשדוד, דצמבר 2023 09.jpg|קישור=|סמלי המשחתות
קובץ:תורני הדגלים ביד לחללי חיל הים, גן אלישבע באשדוד, דצמבר 2023 06.jpg|קישור=|תורני הדגלים
</gallery>

== ראו גם ==

* אנדרטה לזכר בני אשדוד שנפלו במערכות ישראל
* אנדרטה לנופלים על שחרור אשדוד במלחמת העצמאות
* אנדרטת הנר

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.izkor.gov.il/en_80bf3fda0dc863a9763fbfb8a6a7108f האנדרטה] באתר יזכור
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנדרטאות באזור הדרום
קטגוריה:חיל הים הישראלי: אנדרטאות
קטגוריה:אשדוד: אנדרטאות
קטגוריה:אנדרטאות חיליות לזכר חללי מערכות ישראל
פיירבטיסטה פיצבאלה

שלט האצולה של פיצבאלה
פיירבטיסטה פיצבאלה (Pierbattista Pizzaballa; נולד 21 באפריל 1965) הוא נזיר פרנציסקני איטלקי, המכהן מאז 24 באוקטובר 2020 כפטריארך הלטיני של ירושלים. ב-30 בספטמבר 2023, הועלה פיירבטיסה לדרגת קרדינל ע״י האפיפיור פרנסיסקוס הראשון בטקס חגיגי בקריית הוותיקן ברומא. זוהי הפעם הראשונה בהיסטוריה שהפאטריאך הלטיני של ירושלים מועלה לדרג קרדינל.

<ref></ref><ref></ref>.

==תולדותיו==
פיצבאלה נולד בקולוניו אל-סריו (Cologno al Serio) ליד ברגאמו שבאיטליה, והחל את הסמכתו במסדר הפרנציסקני באמיליה-רומאניה בשנת 1984. הוא הוסמך כנזיר ב-5 בספטמבר 1989 וככומר ב-15 בספטמבר 1990. פיצבאלה סיים את לימודי התואר הראשון בתאולוגיה ברומא. הוא החל לשרת במשמורת ארץ הקודש ב-1997, השתלם בלימודי תיאולגיה בבית הספר הפרנציסקני למקרא (Studium Biblicum Franciscanum) בירושלים והשלים את לימודי התואר השני במקרא באוניברסיטה העברית. 

בין השנים 2001–2004 עמד בראש מנזר סן סימון בירושלים, וב-15 במאי 2004 הוא מונה לכהונת קוסטוס למשך שש שנים. כהונתו הוארכה ב-2010 בשלוש שנים נוספות, ושוב ב-2013. בנוסף שימש בין השנים 2005–2008 כמשנה לפטריארך הלטיני מישל סבאח לענייני הקהילה הנוצרית-קתולית דוברת העברית, ומאז 18 במרץ 2008 הוא חבר בנציבות ליחסי נצרות-יהדות של הוותיקן. 

עם מינויו כקוסטוס, הביע פיצבאלה דאגה מההגירה המתגברת של נוצרים העוזבים את ארץ הקודש, בעיקר את השטחים הנתונים למרותה של הרשות הפלסטינית, והביע את דעתו כי הנוצרים בארץ הקודש הם יעד לשנאה המוסלמית, וכי הרשות הפלסטינית אינה מענישה את המתנכלים לנוצרים עוד התייחס לבעיית המחסור בדיור, למחסור בכוח אדם במסדר הפרנציסקני, ולהתפלגות והסתגרות חבריו בהתאם ללשונותיהם.

בשנת 2016 הוסמך לכהונה כארכיבישוף ומונה למנהל מטעם האפיפיור של הפטריארכיה הלטינית של ירושלים, תואר שמשמעותו ממלא מקום הפטריארך. ארבע שנים לאחר מכן, ב-24 באוקטובר 2020, מונה לפטריארך הלטיני של ירושלים.

ב-9 ביולי 2023 הודיע האפיפיור פרנציסקוס על כוונתו למנותו לקרדינל בחודש ספטמבר הקרוב<ref></ref>, ובכך הפך לקרדינל הראשון בתולדות הכנסייה הקתולית שמקום מושבו הוא ירושלים.

פיצבאלה דובר אנגלית, איטלקית, ערבית ועברית.

==כתביו==
<div class="mw-content-ltr">
*La presenza francescana in Terra santa, Franciscan Printing Press, 2005, 
*Terra Santa, con intervista di Giorgio Acquaviva, Editrice La Scuola, Brescia, 2008, pp. 122, 
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.lpj.org/apostolic-administrator/biography-of-patriarch-pierbattista-pizzaballa.html תולדות חייו באתר הפטריארכיה הלטינית של ירושלים]
* [https://www.catholic.co.il/index.php?lang=he&cat=news&view=article&id=18091&m= דבריו עם קבלת מינויו לפטריארך של ירושלים (בעברית)]
* [https://www.youtube.com/watch?v=I2CZVA-A3Ok הרצאתו של פיירבטיסטה פיצבאלה באוניברסיטת תל אביב בנושא אנטישמיות (אפריל 2022)]

==הערות שוליים==

קטגוריה:כמרים איטלקים
קטגוריה:נזירים נוצרים בארץ ישראל
קטגוריה:משמורת ארץ הקודש
קטגוריה:פרנציסקנים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1965
יוסף כהן-צדק (ירושלים)

יוסף כהן-צדק, 1962
יוסף כהן בעת ביקורו אצל נשיא המדינה יצחק בן צבי בשנת 1958
יוסף כהן צדק מקבל את אות [[יקיר ירושלים מידי נשיא המדינה אפרים קציר]]
יוסף כהן-צדק (י' בחשון תרס"ה, 19 באוקטובר 1904 וילנה - י"ד בטבת תשנ"ב, 21 בדצמבר 1991) היה מחנך, מתמטיקאי, מוזיקאי ואספרנטיסט ישראלי. יקיר העיר ירושלים.

==ביוגרפיה==

כתב ותרגם עשרות שירים, בעיקר מרוסית (כגון "קפיטן, קפיטן") ומיידיש, ואף הלחין מנגינות (למשל, לשיר תל-חי). מבין שירי הילדים מוכר שירו "לרותי יום הולדת", וקצת פחות מוכר השיר "לדודי ישנה קרחת". את שני השירים הלחין יצחק לוי.

הוא התמסר לחקר הפולקלור המוזיקלי היהודי, ליקט מאות שירים וניגונים של בני עדות שונות ותיעד אותם בתווים. כך גם רשם ניגוני זמירות ופרקי תפילה ששמע מפי חזנים בבית הכנסת בווילנה בימי ילדותו. כמו כן כתב מאמרים על נושאים שונים בזמר העממי היהודי ("אליהו הנביא בזמר העממי"; "השלום בזמר עם"; "האבות והאימהות בזמר", ועוד). בתוּרוֹ אחר שירים המשקפים מציאות והווי, הגיע עד לשירי רחוב ובתי מרזח. כך, למשל, פרסם לראשונה את המילים והתווים של "אין יאטקעווער געסל" ("בסמטת האטליזים"), שיר של אנשי העולם התחתון בווילנה. הלחין את המנגינה למלא השיר של שטיינר "ארור האומר פה גזורו" (ראה אתר "זמרשת").

משנות ה-60 הקדיש את מרב עתותיו לאספרנטו. הוא תרגם לאספרנטו יצירות מן השירה העברית והארצישראלית, בהן את ההמנון הלאומי "התקווה", את "בארץ אהבתי" של לאה גולדברג, את "עוד לא אהבתי די" של נעמי שמר, ועוד.

על מפעל חייו, בעיקר בתחום החינוך, זכה בתואר יקיר העיר ירושלים. היה מורה בגימנסיה העברית "רחביה" שבירושלים.

כהן-צדק היה קרוב-משפחתו של עמנואל כ"ץ, אשר תרגם עמו את השיר קפיטן קפיטן.

יוסף כהן-צדק הלך לעולמו ב-1991, בן 87 במותו. הוא הובא לקבורה בהר המנוחות בירושלים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* האזנה ל"[http://hayooyamim.hostzi.com/Zorach/shirim/Shir-Haroe.html שיר הרועה] " לחן יוסף כהן-צדק באתר "[http://hayooyamim.hostzi.com/ היו ימים] "

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית ביישוב
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:יקירי ירושלים
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:חוקרי מוזיקה יהודית
קטגוריה:אספרנטיסטים ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1904
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1991
אשל אברהם

אשל אברהם, בסביבות 1900-[[1890]]
תלמידי [[ישיבת חברון באשל אברהם תרפ"ז]]

אשל אברהם הוא עץ שעל פי המתואר במקרא, ניטע על ידי אברהם אבינו בבאר שבע.

ב כתוב שלאחר כריתת הברית שבין אברהם לבין אבימלך מלך גרר ופיכל שר צבאו. מתוארת פעולתו של אברהם: .

== אשל אברהם במקרא ==
נטיעת האשל על ידי אברהם בבאר שבע מעוררת שאלות פרשניות ותאולוגיות. אקט נטיעת העץ המתוארת לאחר סיפור כריתת הברית עם אבימלך נראה תמוה ויותר מכך נראה כמורכב ביחס לתאולוגיה המקראית השוללת את האפשרות לעבוד את האל "תחת כל עץ רענן".

מרבית פרשני המקרא מזהים את הפסוק הנוגע לנטיעת האשל על ידי אברהם כמבטא פעילות דתית שאברהם עשה. אך הם נחלקים ביניהם במה שנוגע לטיב הפעילות ולמטרתה. יש ביניהם הרואים פעולה סמלית המביעה זיכרון ויש הרואים בה פעילות פולחנית של ממש.

לדעת מחר בפירוש הקתולי של המקרא, פעולתו של אברהם היא פעולה פולחנית דתית מובהקת. בדומה לבניית המזבח אותו בנה קודם לכן. פירוש זה מתאים גם לדבריו של הרס"ג על הפסוק.

לדעת חוקרים אחרים, אברהם עשה מעשה סמלי שיהיה לו לזיכרון. הבחירה דווקא באשל לשם כך היא בשל כמה תכונות ייחודיות לו, כמו תוחלת חיים ארוכה במיוחד שמסמלת את אינסופיות האל, או בגלל היותו ירוק עד שמסמלת נצחיות האל.
<br />

== אשל אברהם בספרות חז"ל, בתרגומי התורה ואצל פרשני ימי הביניים ==
נאמר ב: כלומר, לפי המדרש, אברהם עצמו לא קרא בשם ה' תחת העץ אלא חינך ולימד את אורחיו לקרוא בשם ה' במקום זה.

גם תרגום יונתן וגם התרגום הירושלמי הולכים ברוח המדרש ומפרשים את מעשיו של אברהם כגיור המוני במקום העץ.

== זיהוי העץ במקורות קדומים ==
מסורות קדומות מזהות את העץ עם העץ הידוע בעבר בשם
"עץ אברהם אבינו", שנקרא על שם האשל שנטע אברהם אבינו. היקף גזע העץ הוא כ-10 מטר.

"עץ אברהם אבינו בחברון" מוזכר לראשונה בכתבי יוסף בן מתתיהו. עולי רגל ונוסעים בימי הביניים כתבו בחיבוריהם על "עץ אברהם אבינו בחברון". הירונימוס (חי במאה ה-4) מספר על אישה באיטליה שהיה לה ענף "מעץ אברהם מחברון". ארקופולוס שביקר בחברון ב-670 מספר בחיבורו "De Locis Sanctis" על עץ אלון עתיק שקרוי "עץ אברהם אבינו" שממנו לקחו קיסמים עבור קמעות. רבי פתחיה שביקר בחברון ב-1087 מתאר .

בלוח ארץ ישראל שיצא לאור בשנת תרפ"ה (1925) תואר "אשל אברהם":
אחד מזיהויו המקובלים הוא עץ אלון הנטוע במערב חברון דרומית לאלוני ממרא, והקרוי "אשל אברהם" או "אלון אברהם". לפי הערכה אחרת, העץ הקרוי כיום "אשל אברהם" הוא בן ב-1,000 שנה בלבד. גם לפי הערכה זו מדובר בעץ העתיק מבין אלוני ארץ ישראל

העץ נמצא בשטחה של הרשות הפלסטינית בעקבות הסכם חברון. על פי ההסכם המשטרה הפלסטינית אחראית לאפשר גישה חופשית של יהודים ל"אשל אברהם". המשטרה הפלסטינית לא קיימה את התחייבותה, ומאז מסירת השטח לידיה לא התאפשרה הגעת יהודים ל"אשל אברהם".

==אגדות על העץ==

לפי האגדה, עץ זה הוא העץ באזור אלוני ממרא עליו מספר המקרא: .

אגדה אחרת מספרת כי "עץ אברהם אבינו בחברון" צמח ממטה שהביא מלאך.

==ראו גם==
*האלון הבודד

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.hebron.org.il/history/380 "אשל אברהם" באתר היישוב היהודי בחברון]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברון
קטגוריה:עצים עתיקים בארץ ישראל
קטגוריה:עצים בתנ"ך
קטגוריה:עצים מפורסמים
קטגוריה:פרשת וירא
אברהם קלמן קליקשטיין

אברהם קלונימוס (קלמן) קליקשטיין (תרפ"ט, 1929 - ז' באייר תשמ"ז, מאי 1987) היה פיזיקאי יהודי אמריקאי.

== קורות חיים ==

נולד לאיטקא ולרב יחזקאל קליקשטיין, שהיה חסיד טריסק, בפולין. בילדותו עבר במחנות ההשמדה בפולין. בגיל 10 היה במחנה ההשמדה לחמה. הוא הציג את עצמו כנפח וקיבל עבודה בציפוי זכוכית לצינורות, וכך ניצל. לאחר מכן עבר לבית ילדים יהודי בצרפת, שם היה חבר של הסופר אלי ויזל, ומשם היגר לארצות הברית. למד בישיבת תורה ודעת של הרב יעקב קמנצקי, נישא לרחל בתו של רבי יונה שטנצל והוליד ארבעה ילדים. הוא נפטר בגיל 58 לאחר מחלה קשה. לימד במכללת האנטר בניו יורק.

קליקשטיין חיבר קונטרס בשם [https://hebrewbooks.org/53216 "הערות מתמטיות על הלכות קידוש החודש"] במטרה ליישב את הסתירות שמעלה החזון איש בדברי הרמב"ם. הוא קיבל הסכמה מרבי יעקב קמנצקי.

==קישורים חיצוניים==
* [http://jmp.aip.org/resource/1/jmapaq/v5/i9/p1261_s1?isAuthorized=no]
* [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_29693_14.pdf]
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=24505&pgnum=38 בארזים נפלה שלהבת] - מאמר לזכרו
* [http://www.deepdyve.com/lp/american-institute-of-physics/kalman-kalikstein-8OmyOyVd0E]
* [http://www.eliewieseltattoo.com/new-photo-of-elie-wiesel-in-france/ סיפור הצלתם של אלי ויזל ופרופסור קליקשטיין ממחנה ההשמדה ]

קטגוריה:אסטרונומים אמריקאים
קטגוריה:אסטרונומים יהודים
קטגוריה:פיזיקאים אמריקאים
קטגוריה:פיזיקאים יהודים
קטגוריה:בוגרי ישיבת תורה ודעת
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1929
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1987
דוד ענבר

דוד ענבר (25 במרץ 1939 - 19 באוגוסט 2009) היה דוקטור ללימודי ארץ ישראל, ארכאולוג וחוקר מקרא.

== חייו ==
ענבר נולד ברחובות וגדל בקיבוץ רמת הכובש. הוא שירת כקצין קבע בחיל ההנדסה.

ב-1966 נפצע קשה בתקרית בית מרסים, בדרום הר חברון, פציעה שגרמה לאובדן ידו השמאלית. על תפקודו בקרב זה זכה בעיטור העוז.

לאחר פציעתו שירת ענבר באגף המודיעין, היה ראש המדור הצבאי בענף 2 (ירדן), ולאחר מכן היה ראש ענף 2 (ירדן) בחטיבת המחקר. הוא השתחרר בדרגת סגן-אלוף ופנה ללימודי ארכאולוגיה.

את עבודת הדוקטורט שלו על עמק בית שאן כתב באוניברסיטת בר-אילן תחת הדרכתו של פרופסור אנסון רייני.

בשנת 1988 הופיע ספרו הראשון: "מסע אל העבר המקראי".

דוד ענבר נפטר ממחלה קשה ב-2009. השאיר אחריו אישה, רחל, שלושה ילדים.

==איפכא מסתברא==

ב־2012 יצא הספר "איפכא מסתברא", שאת כתיבתו הספיק ענבר לסיים מעט לפני מותו.

המשנה יוצאת הדופן שמציג ענבר בספר זה היא סדורה ועקבית, ומבוססת על קריאה מדוקדקת בתנ"ך כולו כמקור היסטורי אמין, בממצאי הארכאולוגיה ומחקרי ההיסטוריה הישראלית והכלל עולמית, ובבדיקה דקדקנית של שמות יישובים ואתרים ברחבי אפריקה ואסיה.

עיקרי החידושים שמופיעים בספר הם:
# תיארוך מחודש של כל תקופת האבות, מועד הירידה למצרים, יציאת מצרים וכיבוש ארץ כנען, כאלפיים שנה לפני המקובל.
# ניתוח מחודש של תקופת יוסף ובניו במצרים תוך זיהויו של מנשה בן יוסף כמלך המצרי מנס, נערמר, וזיהוי של צאצאיו עם מלכים פרעוניים אחרים.
# איתור עקבותיו של האירוע הקוסמי האדיר שגרם למכות מצרים ולחציית ים סוף.
# שרטוט מסלול יציאת מצרים, לא דרך מדבר סיני, כמקובל, אלא דרך אפריקה ואסיה וכיבוש ארץ כנען דרך סוריה וירדן.
# תיאור כיבוש ארץ ישראל המקראית והצגת גבולותיה כאימפריה אדירה, המשתרעת משני עברי הירדן ואף בתחומיהן של סוריה לבנון, עיראק סעודיה ואנטוליה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.zeevgalili.com/2005/04/280 יציאת מצרים זה לא מה שחשבתם] - זאב גלילי מראיין את דוד ענבר
* [http://www.gvura.org/a4114-סרן-דוד-ענבר בעוז רוחם] - סרן דוד ענבר
* [http://tora.us.fm/tnk1/messages/prqim_t0145_0.html שושלת הפרעונים העבריים] - ד"ר דוד ענבר
* [http://magendavidalbum.blogspot.com/2008/02/blog-post_27.html מתי חי דוד המלך?] - אלבום מגן דוד
* [https://simania.co.il/searchBooks.php?searchType=tabAll&query=דוד+ענבר ספריו של דוד ענבר] באתר סימנייה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ארכאולוגים ישראלים
קטגוריה:חוקרי מקרא ישראלים
קטגוריה:מעוטרי עיטור העוז
קטגוריה:נכי צה"ל
קטגוריה:חיילי חיל ההנדסה הישראלי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:רמת הכובש: אישים
קטגוריה:נס ציונה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1939
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2009
מספר פסאודו-ראשוני

בתורת המספרים, מספר פסאודו-ראשוני הוא מספר פריק החולק תכונה כלשהי עם כל המספרים הראשוניים.

עיסוק מרכזי בתורת המספרים, בעל השלכות רבות לקריפטוגרפיה, הוא חקר מבחני ראשוניות הבודקים האם מספר נתון הוא ראשוני או פריק. מבחני ראשוניות רבים בוחנים תכונה המתקיימת בכל הראשוניים, אך ייתכן גם שהיא מתקיימת במספרים פריקים מסוימים. אם מספר כלשהו לא מקיים תכונה שכזו, הוא בהכרח פריק, אך אם מתגלה שמספר מסוים מקיים את התכונה, אין ודאות אם הוא ראשוני או פסאודו-ראשוני ביחס לתכונה. מבחן ראשוניות יעיל הוא מבחן ששכיחות המספרים הפסאודו-ראשוניים ביחס אליו נמוכה.

ישנם מבחני ראשוניות, כגון מבחן AKS, שמזהים ראשוני בוודאות מוחלטת ואין מספר פסאודו-ראשוניים ביחס אליהם. עם זאת, לצרכים מעשיים מעדיפים את השימוש במבחנים מהירים יותר, כגון אלגוריתם מילר-רבין, שיש סיכוי שיזהו כראשוני מספר שהוא פסאודו-ראשוני, אך ניתן להקטין את הסיכוי הזה באופן בלתי מוגבל.

==פסאודו-ראשוני פרמה==
הסוג המוכר ביותר של מספרים פסאודו-ראשוניים הם המספרים הפריקים המקיימים את המשפט הקטן של פרמה. מספר פריק <math>n</math> נקרא פסאודו-ראשוני פרמה בבסיס a אם מתקיים <math>n \mid a^n - a</math> (n מחלק את a<sup>n</sup>-a). מספר שהוא פסאודו-ראשוני פרמה בכל בסיס נקרא פסאודו-ראשוני פרמה מוחלט או מספר קרמייקל. הדוגמה הקטנה ביותר למספר כזה היא 561.

===פסאודו-ראשוני פרמה בבסיס 2===
כבר במאה ה-6 לפנה"ס שיערו מתמטיקאים סינים ש-<math>n</math> ראשוני אם ורק אם <math>n \mid 2^n-2</math>. ב-1819 נתגלתה הדוגמה הנגדית הקטנה ביותר: <math>341 \mid 2^{341}-2</math>, על אף ש-<math>11\cdot 31 = 341</math> הוא מספר פריק.

אם <math>p</math> ראשוני, ומספר מרסן <math>M_p = 2^p-1</math> פריק, אז <math>M_p</math> הוא פסאודו-ראשוני בבסיס 2. כמו כן כל מספר פרמה פריק הוא גם כן פסאודו-ראשוני בבסיס 2.

לא קשה לבנות סדרה אינסופית עולה של פסאודו-ראשוניים בבסיס 2. אם <math>n</math> מספר פסאודו-ראשוני בבסיס 2, אז גם <math>M_n</math> כזה. כדי לראות זאת נשתמש בתכונה בסיסית של מספרי מרסן, שאם <math>k \mid n</math>, אז <math>M_k \mid M_n</math>. <math>n</math> פריק ולכן קיים <math>k \mid n</math> לא טריוויאלי. מכאן ש-<math>M_k \mid M_n</math> ו-<math>M_n</math> פריק. כמו כן מכך ש-<math> n</math> פסאודו-ראשוני נובע שקיים <math>r</math> כך ש-<math>rn = 2^n-2</math>, ולכן <math>2^{M_n}-2 = 2^{rn+1}-2 = 2M_{rn}</math>. כלומר <math>M_n \mid 2M_{rn} = 2^{M_n}-2</math> כנדרש.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:מספרים ראשוניים
קטגוריה:מבחני ראשוניות
קטגוריה:סדרות של שלמים
קטגוריה:השערות מתמטיות שהופרכו
nl:Kleine stelling van Fermat#Pseudo-priemgetallen
דות'ראקית

דות'ראקית היא שפה מתוכננת המדוברת בפי הילידים הדות'ראקים, תושבי ואיז דות'ראק, בסדרת הטלוויזיה "משחקי הכס" של HBO, המבוססת על סדרת ספרי הפנטזיה "שיר של אש ושל קרח". את השפה יצר דייוויד פיטרסון, חבר החברה ליצירת שפות.

הדות'ראקית נוצרה אמנם עבור הסדרה, אולם היא ממשיכה להתפתח, ופיטרסון ממשיך לפרסם מילים חדשות. השפה תוכננה כך שתתאים לתפיסה המקורית של ג'ורג' ר. ר. מרטין של השפה, בהתבסס על המשפטים והמילים הקיימים בסדרת הספרים.
נכון ל-21 בספטמבר 2011 היו 3,163 מילים שנוצרו בלקסיקון, אם כי רוב המילים רחוקות מלהיות ידועות לציבור. עם זאת, יש קהילה הולכת וגדלה של חובבי השפה, עם אתרים המציעים מידע על מצב השפה.

==פיתוח==
אוצר המילים בשפה נוצר על ידי פיטרסון זמן רב לפני העיבוד הטלוויזיוני של הסדרה. HBO שכרה את החברה ליצירת שפות כדי ליצור את השפה, ואחרי תהליך השמה אשר כלל יותר משלושים בלשנים, דייוויד פטרסון נבחר לפתח את השפה הדות'ראקית. הוא הציג 1700 מילים ל-HBO לפני תחילת צילומי הסדרה. פיטרסון שאב השראה מתיאוריו של ג'ורג' ר. ר. מרטין של השפה, כמו גם משפות כמו רוסית, טורקית, אסטונית, אינוקטיטוט וסוואהילית.

דייוויד פיטרסון ופיתוח השפה הדות'ראקית הופיעו בפרק של התוכנית "The Next List" של CNN ב-8 באפריל 2012.

===אילוצי השפה===
השפה הדות'ראקית פותחה תחת שתי מגבלות משמעותיות. ראשית, השפה הייתה חייבת להתאים לשימוש שכבר היה בה בספרים. שנית, על השפה להיות קלה ללימוד ולהגייה על ידי השחקנים בסדרה. שני האילוצים האלו השפיעו על הדקדוק והפונולוגיה של השפה: למשל, אין הבחנה פונמית בין עיצורים מנושפים לעיצורים לא מנושפים, בדומה לאנגלית.

==הגייה==
דייוויד פיטרסון אמר כי "אתם יודעים, רוב האנשים כנראה לא ממש יודעים איך באמת נשמעת ערבית, כך שלאוזן לא מיומנת, דות'ראקית אולי נשמעת כמו ערבית. אך למישהו שמבין ערבית, זה לא נשמע כך. אני נוטה לחשוב על הצליל כמו שילוב בין ערבית (למעט עיצורים לועיים ייחודיים) וספרדית, בשל עיצורים שיניים".

משפט לדוגמה:
* נֶאבַאחִי וֶחַה הַא מַעַן: רַקֶּה, מַעַרֶסַקֶאַה נוֹרְתִ'י פִיטֶּה.
* בכתיב אנגלי: Nevakhi vekha ha maan: Rekke, m'aresakea norethi fitte.
* פונטית: /ˈn̪evaxi ˈvexa ha maˈan̪ ˈrekke ˈmaɾesakea ˈn̪oɾeθi ˈfit̪t̪e/
* מילולית: יש מקום בשבילו: שם, עם קצרי-השיער הפחדנים.

==כתיב==
לילידים הדות'ראקים עצמם אין מערכת כתב עקב היעדר אוריינות. כך גם לרבים מהעמים השכנים (למשל ילידי לזרין). אך אילו היו דוגמאות כלשהן בכתב דות'ראקי ביקום של "שיר של אש ושל קרח", הן היו מבוססות על מערכת הכתב שפותחה בערים החופשיות או באזור קרוב והותאמה לשימוש דות'ראקי.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.dothraki.org/ אתר ללימוד השפה הדות'ראקית]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שפות שתוכננו לצרכים ספרותיים או קולנועיים

קטגוריה:שיר של אש ושל קרח
קורודה קיוטאקה

קוּרוֹדה קיוטאקה (ביפנית: 黑田 清隆; 16 באוקטובר 1840 – 23 באוגוסט 1900), קורודה ריוסוקה (黑田 了介), היה פוליטיקאי יפני בתקופת מייג'י, גנרו וראש ממשלת יפן השני, תפקיד בו כיהן מ-30 באפריל 1888 ועד 25 באוקטובר 1889.

==ראשית חייו==
קורודה נולד למשפחת סמוראים בעיר קגושימה שבהאן סצומה, בקיושו. הוא היה מעורב בתקרית נממוגי, בה הרגו סמוראים מסצומה נתין בריטי שסירב להשתחוות בפני הדאימיו של ההאן. התקרית הובילה להפגזת קגושימה על ידי הצי המלכותי הבריטי ב-1863, וגם בה לקח קורודה חלק. לאחר מכן עבר קורודה לאדו, שם למד תותחנות.

בשובו לסצומה, לקח קורודה חלק פעיל בברית סאצ'ו, במסגרתה פעלו יחד סמוראים מסצומה ומצ'ושו במטרה להדיח את שוגונות טוקוגאווה. הוא קיבל תפקיד פיקודי במלחמת בושין, ונודע בזכות חנינתו של אנומוטו טקאקי, מפקד הצבא שעמד מול צבאו בקרב הקודאטה.

==קריירה פוליטית==
לאחר רסטורציית מייג'י והקמת ממשלת יפן, הפך קורודה לדיפלומט באי סחלין, עליו תבעו בעלות גם יפן וגם האימפריה הרוסית ב-1870. בחששו מההתפשטות הרוסית מזרחה, שב קורודה לטוקיו וקרא לממשלה לעודד את התיישבות ופיתוח הגבול הצפוני של יפן. הוא נסע לסיור באירופה ובארצות הברית ב-1871, ועם שובו לאחר חמישה חודשים הוא התמנה לאחראי על ניסיונות היישוב של הוקאידו.

קורודה התמנה למנהל המשרד ליישוב הוקאידו ב-1874, ויישב באי סמוראים לשעבר וחיילים שפרשו שהיו מחוסרי עבודה, וארגן אותם כך שיהיו בעיקר איכרים, אך גם מיליציה בשעת צורך. במקביל, הוא קיבל דרגת לוטננט-גנרל בצבא יפן. הוא הזמין מומחים לחקלאות ממדינות אחרות בעלות אקלים זהה לזה של הוקאידו על מנת שייעצו לתושבים כיצד להסתגל ולגדל גידולים בתנאים ששררו באי.

קורודה נשלח כנציג לקוריאה ב-1875, ותיווך בהסכם גנגווה, שפתח את השוק הקוריאני למסחר יפני ב-1876. בשנה לאחר מכן הוא נשלח כחלק מצבא הקיסר לדכא את מרד סצומה, וב-1878 התמנה למנהיג האן סצומה, לאחר ההתנקשות בטושימיצ'י אוקובו.

מעט לפני שעזב את תפקידו במשרד ליישוב הוקאידו ב-1881, הסתבך קורודה בשערורייה. כחלק מתוכנית ההפרטה של הממשלה, ניסה קורודה למכור את נכסי המשרד ליישוב הוקאידו לתאגיד מסחרי שהיה בבעלות חברו מסצומה. לאחר שדלפו פרטי העסקה לתקשורת, הביאה הסערה הציבורית שהתעוררה לביטולה. אשתו של קורודה נפטרה באותה שנה ממחלה במערכת הנשימה, ולאחר מותה צצו שמועות שקורודה הרג אותה בהתקף שכרות, וגופתה הוצאה מקברה ונותחה. קורודה זוכה מכל אשמה, אך שמועות לגבי האלכוהוליזם שלו המשיכו לצוץ.

קורודה התמנה לשר החלקות והמסחר ב-1887.

==ראש ממשלה==
קורודה החליף את איטו הירובומי, והיה לראש ממשלת יפן השני ב-1888. במהלך כהונתו נכנסה לתוקפה חוקת מייג'י. עם זאת, אי הצלחתה של יפן בביטול החוזים הבלתי שוויוניים עוררה אי שקט אזרחי. לאחר שהתפרסמו טיוטות לחוזים חדשים שהציע שר החוץ אוקומה שיגנובו ב-1889 נאלץ קורודה להתפטר.

לאחר מכן הוסיף לכהן בתור שר התקשורת ב-1892, תחת ממשלה אחרת.

==מותו==
קורודה נפטר מדימום תוך-גולגולתי ב-1900, ואנומוטו טקאקי ניהל את טקס ההלוויה שלו. הוא נטמן בטוקיו.

==לקריאה נוספת==

<div class="mw-content-ltr">

*Gordon, Andrew. A Modern History of Japan: From Tokugawa Times to the Present. Oxford University Press, 2003. .
*Jansen, Marius B. The Making of Modern Japan. Harvard University Press, 2000. 
</div>

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ראשי ממשלת יפן
קטגוריה:ילידי 1840
קטגוריה:יפנים שנפטרו ב-1900
המרכז הפרנציסקני ללימודי הנצרות במזרח

שמאל
בניין מוסקי בו שוכן המרכז{{תמונה להחלפה}}
המרכז הפרנציסקני ללימודי הנצרות במזרח (באיטלקית: Centro Francescano di Studi Orientali Cristiani) הוא מוסד מחקר פרנציסקני אשר נוסד על ידי משמורת ארץ הקודש ב-16 בספטמבר 1954 בקהיר. המרכז שוכן בבנין ששימש כשגרירות הרפובליקה של ונציה בעיר, ו-1632 הפך למנזר מוסקי הפרנציסקני ולכנסיית הרובע הקתולית בעיר, המוקדשת לעליית מרים המקום התרוקן מתושביו לאחר מהפכת הקצינים החופשיים במצרים ב-1952.

מטרותיו של המרכז הן לעסוק במחקר היסטורי של ארץ הקודש ושל העדות הנוצריות במזרח התיכון, בעיקר הנצרות הקופטית, הארמנית והערבים הנוצרים. המרכז מפרסם פרסומים שונים אודות נושאי מחקרו ומקיים מגע תרבותי עם העולם הנוצרי והלא-נוצרי.

ספריית המוסד החלה את דרכה בספרים שנאספו ממנזרי משמורת ארץ הקודש, וכיום היא מונה למעלה מ-50,000 ספרים וכ-1,000 כתבי עת וכתבי יד ערבים-נוצרים ומערביים. הספרייה נחלקת לשני אגפים - אגף כללי בתחומי תאולוגיה, היסטוריה, גאוגרפיה ואמנות; ואגף שבו מרוכז חומר בנושא המורשת התרבותית של הקהילות הנוצריות במזרח. המרכז מוציא לאור מאז 1956 את כתב העת "Studia Orientalia Christiana Collectanea" ובו טקסטים באיטלקית, צרפתית, ערבית וקופטית.

==קישורים חיצוניים==
* [http://he.custodia.org/default.asp?id=638 המוסד באתר משמורת ארץ הקודש]
* [https://web.archive.org/web/20110814231436/http://198.62.75.4/www1/ofm/fccos/FCCOSmenu.html אודות המרכז]

קטגוריה:קהיר
קטגוריה:משמורת ארץ הקודש
קטגוריה:מכוני מחקר היסטורי
מעיין שרה

מעיין שרה הוא מעיין עמוק בחברון. המעיין נמצא כחצי ק"מ מדרום לאלוני ממרא, ובשל כך כנראה ייחוסו לשרה אמנו.

מעל המעיין מבנה מפואר שכולל עמודים מפוארים ומדרגות רחבות.

== היסטוריה ==
תייר יהודי משנת רפ"ב שביקר בחברון, מתאר את המקום 

הרחוב הראשי בחברון, נקרא "עין שרה" על שם המעיין. גם המקווה בקריית ארבע נקרא "עין שרה", אף הוא על שם המעיין.

== גישה למעיין ==
בהסכם חברון נמסר השטח שבו שוכן המעיין לרשות הפלסטינית. על פי ההסכם, המשטרה הפלסטינית אחראית לאפשר גישה חופשית של יהודים למעיין. המשטרה הפלסטינית לא קיימה את התחייבותה, ומאז מסירת השטח לידיה, לא התאפשרה הגעת יהודים למעיין.

== ראו גם ==
* מעיין אברהם אבינו

== לקריאה נוספת ==
* משה קוסטה, אל המעיין: כל החלומות מתגשמים בספר אחד, בערך: מעיין שרה, בהוצאת ספריית בית אל 2008

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.shaveihevron.org/show_item.asp?itemId=75&levelId=61941&itemType=0 מידע על המעיין באתר "שבי חברון"]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברון
שרה
ברונט

בריטי]]

הברונט (אנגלית: Baronet) הוא תואר אצולה העובר בירושה המוענק על ידי הכתר הבריטי. התואר הוצג לראשונה באנגליה של המאה ה-14 ושימש את ג'יימס הראשון, מלך אנגליה בשנת 1611 כאמצעי לגיוס כספים. הברונט הראשון היה ניקולס בייקון.

ברונט הוא תואר אצולה לשם כבוד, והתואר היחיד העובר בירושה שאינו ממעמד האצילים. נוסח הפניה אל ברונט הוא "סר", כמו אל אביר, אך התואר נמצא מעל כל דרגות האבירות למעט מסדר הבירית ומסדר הדרדר.

==רשימה חלקית של מחזיקי תואר הברונט==
* סר ג'ורג' יאנג, מנהיג בית הנבחרים הבריטי (נולד ב-1941).
* סר אוסוואלד מוסלי, חבר פרלמנט ומייסד איגוד הפשיסטים הבריטי (1896–1980).
* יעקב רוטשילד, בן למשפחת רוטשילד הבריטית ובנקאי בריטי (נולד ב-1936).
* ברוק ווטסון, סוחר פוליטיקאי וראש עיריית לונדון (1735–1807).
* דניס תאצ'ר, בעלה של ראש ממשלת בריטניה לשעבר מרגרט תאצ'ר ואיש עסקים (1915–2003).
* ג'ורג' סטוקס, פיזיקאי ומתמטיקאי בריטי (1819–1903).
* הנרי רויס, מייסד חברת המכוניות רולס-רויס (1863–1933).
* עבדאללה (אלברט) דוד ששון, בן למשפחת ששון, (1818–1896)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תוארי אצולה
עיטורי נשיא מדינת ישראל

עיטורי נשיא מדינת ישראל הם עיטורים אשר מוענקים על ידי נשיא מדינת ישראל המכהן ביום העצמאות, בין אם לאזרחים או בין ללובשי מדים. כיום ישנם ארבעה עיטורים והם:
# עיטור נשיא מדינת ישראל.
# אות ההתנדבות של הנשיא.
# אות מצטיין הנשיא הצבאי.
# אות מצטיין הנשיא המשטרתי.
==עיטורים ללובשי מדים==
===אות מצטיין הנשיא לחיילים===

סיכת מצטיין הנשיא
אות מצטיין הנשיא הוא אות הצטיינות לחיילי וקציני צה"ל המוענק על ידי נשיא המדינה במעמד ראש הממשלה, שר הביטחון, הרמטכ"ל, אלופי צה"ל ונכבדים נוספים. האות מוענק מדי שנה ביום העצמאות ל-120 חיילים וקצינים מצטיינים שנבחרו מכל יחידות צה"ל. חיילים אלו זוכים להשתתף בטקס הדלקת המשואות במופע הדגלנים.
===אות מצטיין הנשיא לשוטרים===
בדומה לאות מצטיין הנשיא לחיילים, מוענק האות לשוטרי משטרת ישראל על ידי נשיא המדינה ביום העצמאות.

==עיטורים אזרחיים==
===אות ההתנדבות של הנשיא===

100px
אות זה הוא האות הגבוה ביותר הניתן במדינת ישראל על התנדבות. מטרתו היא להוקיר אישים וגופים אשר תרמו רבות. כל שנה מגיעות למשרד הנשיא מאות המלצות על אנשים וגופי שונים לקבלת הפרס אך רק 12 מקבלים אותו כל שנה. הטקס לקבלת הפרס נערך בגינת בית הנשיא.

===עיטור נשיא מדינת ישראל===

עיטור נשיא מדינת ישראל
עיטור נשיא מדינת ישראל (בקצרה: עיטור הנשיא) הוא עיטור אזרחי המוענק החל משנת 2012, על ידי נשיא מדינת ישראל למי "שתרמו תרומה יוצאת דופן למדינת ישראל או לאנושות, בכישרונם, בשירותם או בדרך אחרת".

קטגוריה:ישראל: עיטורים
קטגוריה:נשיא מדינת ישראל
אדוארד צ'ארלס הווארד

אדוארד צ'ארלס הווארד (אנגלית: Edward Charles Howard; 28 במאי 1774, שפילד - 28 בספטמבר 1816, לונדון) היה כימאי בריטי. מגלה הכספית הרועמת.

==חייו==
נולד בשפילד להנרי הווארד ויוליאנה מולינה, קתולים מדבלין, אירלנד שעברו מסיבות כלכליות לאנגליה זמן קצר לפני לידתו של אדוארד צ'ארלס.

אדוארד צ'ארלס הווארד נישא לאליזבט מייקוק, היו להם שתי בנות ובן. לפי אחד המקורות אשתו הייתה בת של תעשיין סוכר ומכאן הגיע הווארד להתענינותו בתעשייה זו.

==פעילותו המדעית==
המחקרים הכימיים של הווארד היו בשלושה תחומים שונים. בכל אחד מהם היו לו תגליות או המצאות שהיו להן השלכות משמעותיות.
* חמרי נפץ. ב-1800 הווארד גילה את הכספית הרועמת. תגלית זו זיכתה אותו במדליית קופלי.
* מטאוריטים. הווארד חקר את ההרכב של מטאוריטים ומצא שמטאוריטים מסוימים עשויים נתך של ניקל וברזל שאינו קיים על כדור הארץ ובזה תרם להוכחת מקורם הקוסמי, נושא שהיה עדיין קונטרוברסלי באותה תקופה.
*תעשיית הסוכר. הווארד הכניס שיפורים רבים בתהליכי ייצור הסוכר. חשובה במיוחד הייתה השיטה החדשה לזיקוק סוכר בתת-לחץ במיכל סגור (Vacum-pan) שעליה הוציא פטנט ב-1812 .

==אותות הוקרה==
* חבר החברה המלכותית של לונדון - 1799.
* זוכה מדליית קופלי לשנת 1800. 
* סוג המטאוריטים הווארדיט (Howardite) קרוי על שמו.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.meteoritehistory.info/JBAA/VIEWGA/GA.HTM ביוגרפיה של הווארד באתר הרבעון המדעי Platinum Metals Review (באנגלית)]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כימאים בריטים
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:זוכי מדליית קופלי
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1774
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1816
גסטרוליט

גסטרוליט הוא איבר המשמש לאגירת סידן בקרב סרטני מים מתוקים.

== פעילות ==
על מנת לגדול, כל פרטי משפחת הסרטנאים צריכים להשיל את השריון הישן ולגדל שריון חדש. הסרטנים יוצאים מהנשל עם תשתית השריון החדש מוכנה, אך עליהם למצוא מקורות סידן מהסביבה על מנת לשקע את המינרל ההופך את השריון לנוקשה, לצורכי הגנה ואכילה. בתקופת מעבר זו שבה השריון החדש לא מכיל סידן, הסרטנים פגיעים במיוחד. במקרה של סרטני מים מלוחים, החיים בסביבה עשירה בסידן, מוצאים לעצמם מקום מחבוא בו הם מתנשלים ואז במהלך כשלושה שבועות הם מסננים סידן מהמים ומשתמשים בו על מנת לחזק את השריון החדש. לעומתם, סרטני מים מתוקים חיים בסביבה דלת סידן ולכן היו צריכים לפתח שיטות יעילות יותר לבניית שריון החדש.

סרטנים אילו פיתחו מנגנון ייחודי המאפשר להם לספוג עד 30% ממשקל השריון הישן לאברי אגירה מיוחדים הנקראים "גסטרוליטים", במהלך תקופה בת 14 ימים לפני ההתנשלות. גסטרוליטים אלו ממוקמים משני צידי קיר הקיבה, ולאחר סיום ההתנשלות הם קורסים אל תוך הקיבה והסרטנים מעכלים את הסידן (בדומה לעיכול טבליות סידן שבני אדם צורכים). סידן זה משמש אותם להתחלת בנייתו של השריון החדש, בתהליך שאורך רק שלושה ימים, זמן קצר ביותר בהשוואה לשלושת השבועות שצריכים סרטני מים מלוחים.

== מבנה הגסטרוליט ==
מבנה הגסטרוליט מאפשר לסרטני המים המתוקים לבנות את השריון החדש בפרק זמן קצר כל כך. הגסטרוליט מורכב משכבות של כיטין, אשר אליו מחוברים מספר סוגים שונים של חלבונים. בין שכבות הכיטין הסרטן משקע סידן פחמתי אמורפי, מינרל ייחודי ולא יציב במיוחד, שהסרטן משקיע אנרגיה על מנת לשמור בצורתו האמורפית. מספר מחקרים העלו את ההשערה כי נוכחות הסידן הפחמתי האמורפי בגסטרוליט אינה מקרית, ושהסרטן משתמש בה כיוון שמופע ייחוד זה של סידן פחמתי כנראה זמין יותר ולכן נספג בקלות יותר לגוף.

== שימושים לאדם ==
החברה הישראלית "אמורפיקל" עוסקת במחקר בתחום השימוש בגסטרוליט (בין השאר על ידי פרופסור אמיר שגיא מאוניברסיטת בן-גוריון), והיא מחזיקה כיום בפטנט לשימוש בגסטרוליט כתוסף תזונה, הנמצא בשלבים שונים של ניסויים קליניים להוכחת יעילותו. הגסטרוליט אושר לשימוש בבני אדם על ידי משרד הבריאות.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* ילנה סיגל, [http://camoni.xnet.co.il/index.php?idr=402&pid=7339 תקציר על ההמצאה הישראלית של תוסף סידן זמין: סידן בעל יכולת ספיגה גבוהה בהשראת הסרטנים], באתר xnet, 21 בפברואר 2011
* [http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/20150428 A protein involved in the assembly of an extracellular calcium storage matrix]
* [http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/18480260?dopt=AbstractPlus A gastrolith protein serving a dual role in the formation of an amorphous mineral containing extracellular matrix]
* [http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/18400994?dopt=AbstractPlus Reciprocal changes in calcification of the gastrolith and cuticle during the molt cycle of the red claw crayfish Cherax quadricarinatus]

קטגוריה:אנטומיה של פרוקי-רגליים
רותם ישי

רותם ישי הוא רוכב אופני הרים ישראלי, הוא זכה 6 פעמים בתואר אלוף ישראל באופני הרים (2005 - 2008, 2010 ו-2011).

== קריירה ==
ישי מתגורר בדורנגו שבארצות הברית ומשתתף בליגת המכללות במסגרת קבוצת האופניים של מכללת פורט לואיס. במסגרת זו זכה ישי מספר פעמים בתואר אלוף ארצות הברית למכללות באופני הרים. כמו כן השתתף באליפויות ארצות הברית למכללות באופני כביש, שם סיים בשנת 2011 במקום השני, ובאופני סייקלוקרוס, שם סיים בעשירייה הראשונה. 

הוא רוכב גם בקבוצה המקצוענית האמריקאית Jamis, במסגרתה הוא מתחרה בתחרויות בסבב האמריקאי המקצועני. 

כמו כן הוא מייצג את נבחרת ישראל בתחרויות בינלאומיות, ובהן גביע העולם, אליפות אירופה ואליפות העולם. 

בשנת 2011 סיים במקום ה-41 באליפות העולם לבוגרים, הישג שיא של רוכב ישראלי באליפות העולם. כמו כן הוא סיים במקום ה-37 במרוץ גביע העולם בניו יורק באותה שנה.

הישג השיא שלו בקטגוריית מתחת לגיל 23 היה מקום 15 באליפות העולם בשנת 2008.

==קישורים חיצוניים==

* דגנית מקא-קראוז, [https://web.archive.org/web/20140726234240/http://www.shvoong.co.il/he-IL/266/19417/ ספורטאי השבוע של שוונג | רותם ישי], באתר "שוונג", 15 ביולי 2014 
* 
* 
* [http://www.harim.co.il/Article.asp?ID=1122 רותם ישי אלוף ישראל באופני הרים, קובע הישג שיא], באתר "Harim"

קטגוריה:אלופי ישראל באופני הרים
קטגוריה:רוכבי אופני הרים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
קידום (בית ספר)

אחד הסמלילים הקודמים של החברה
סמליל החברה הקודם
קידום היא רשת בתי ספר להכנה לבחינה הפסיכומטרית, למבחני בגרות, למבחן אמיר ולמבחן ה-GMAT.

קידום הוקמה ב-1981 והייתה החלוצה בהכנת תלמידים לבחינה הפסיכומטרית באמצעות קורסים פרונטליים וספרי הכנה.

== תחומי פעילות ==
חברת קידום מעבירה את קורס הפסיכומטרי קידום אישי המותאם לתלמיד באופן אישי, קורסי הכנה לבחינה הפסיכומטרית בעברית, ערבית ורוסית, וקורס פסיכומטרי למצטיינים - "מועדון 700". בנוסף, מפעילה חברת קידום קורסי הכנה לבחינות GMAT ומוציאה לאור ספרי לימוד לפסיכומטרי ולמבחן GMAT. 

כיום מחזיקה חברת קידום בכמה מותגים נוספים בתחום הלימודים: וול סטריט - בית הספר לאנגלית ולחמן - בית הספר להכנה לבגרויות ולפסיכומטרי.

== היסטוריה ==
חברת קידום הוקמה בשנת 1981 על ידי ליאורה וארנן שגב יקותיאלי שפתחו את בית הספר הראשון בארץ להכנה לבחינה הפסיכומטרית, בחינת המיון לקבלה לאוניברסיטאות. עם השנים הרחיבה החברה את פעילותה. בשנת 1998 רכשה קידום את הזכיינות מחברת Wall Street Institute העולמית להפעלת בית הספר ללימוד אנגלית וול סטריט בישראל. בשנת 1999 רכשה קידום את לחמן, בית הספר להכנה לבחינות הבגרות. בשנת 2005 נרכשה קידום על ידי חברת ההשכלה האמריקאית קפלן, המובילה בעולם בהכנה לבחינות SAT, GMAT ו-GRE - בחינות המיון לתארים מתקדמים.

=== בג"ץ ===
בשנות התשעים חברת קידום הפיצה קמפיין בשם "לך תצטיין", סיסמה שאי אפשר להחמיץ את הדמיון בינה ובין הגידוף "לך תזדיין". סרטון פרסומת שכלל סיסמה זו שודר באין מפריע בערוץ 2, אך מנהל הרדיו ברשות השידור, אמנון נדב, פסל לשידור תשדיר פרסומת שכלל סיסמה זו, ועל כך עתרה "קידום" לבג"ץ. בפסק הדין נפסק ברוב דעות כי בשם חופש הביטוי יש להיענות לעתירתה של "קידום", ועל רשות השידור לשדר את תשדיר הפרסום השנוי במחלוקת. עד היום צמד המילים מופיע בלוגו החברה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רשתות בתי ספר פרטיים בישראל