OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
טירת יהודה

טִירַת יְהוּדָה הוא מושב דתי לאומי במחוז המרכז בישראל בגבול השפלה השייך למועצה אזורית חבל מודיעין. המושב נמצא כ-5 קילומטרים דרומית מזרחית ליהוד וכ-3 קילומטרים מזרחית לנמל התעופה בן-גוריון. כקילומטר דרומית מזרחית לטירת יהודה נמצא היישוב שוהם. ממערבית לטירת יהודה נמצא מושב ברקת.

==היסטוריה==
אתרה של טירת יהודה הוא מקום ישוב קדום. בשנת 1459 לספירה, בתקופה הממלוכית, הוקדשה אדמת אל-טירה<ref></ref>, שעליה הוקם לימים מושב טירת יהודה, כוקף (הקדש מוסלמי). היישוב המשיך להתקיים בתקופה העת'מאנית ונקרא "טירת דנדן".

במקום קיימות עתיקות מתקופת הכפר הערבי, בהן קבר נבי כ'יפל. בקרבת מקום נבנה מקאם המוקדש לנבי כיפל (ראו תמונה למטה).

== תולדות המושב ==
המושב הוקם בשנת 1949 על ידי עולי הונגריה. תחילה התיישבו העולים בכפר הנטוש טירה, בשטח בו שוכן כיום מושב ברקת, שנכבש במהלך מבצע דני, בבוחרם להם את הבתים היותר מתאימים למגורים. התוספת "יהודה" בשם "טירת יהודה", נועדה להבדילו מטירה שבשרון ומטירת כרמל (ישנם אתרים נוספים בגליל ובעמק זבולון שנקראו טירה).

ביוני 1950 כבר גידלו המתיישבים 700 דונם ירקות וקיבלו פרס עבור הגזר שגידלו.

באוגוסט 1950 תואר הכפר:

בינואר 1953 נוסד המושב ברקת כ"כפר חוצבים טירת יהודה". המתיישבים הוותיקים בטירת יהודה, עולי הונגריה, עברו לבתים החדשים במיקום הנוכחי של טירת יהודה, ומתיישבי ברקת, יוצאי חבאן שבתימן, קיבלו את בתי המושב טירה. באפריל 1954 התגוררו במושב כ-50 משפחות. טרם היה למושב כביש גישה.

בשנותיו הראשונות של המושב סבלו החלוצים מהתקפות "פדאיונים", מירדן. ביוני 1953 נהרג משה שטרק, תושב המושב, על ידי חוליית פדאיון. תקיפה נוספת, ללא נפגעים, הייתה ביולי 1953.

עם השנים התווספו למושב מתיישבים מכלל העדות (יוצאי תימן, מרוקו, פולין, לוב). שטחו של המושב כ-2500 דונם. בעבר שטחו היה גדול יותר, עד שנרכשו ממנו כ-750 דונם לטובת אזור התעשייה הסמוך, איירפורט סיטי.

בעבר, מרבית התושבים במושב עסקו בחקלאות: מטעי פירות, כרמים, חממות פרחים ורפתות לחלב. כיום, נותרו עדיין מספר משקים פעילים, אך רוב התושבים עוסק במקצועות שונים ומגוונים<ref></ref>.

== תמונות ==
<gallery>
קובץ:Tiratyehuda1.jpg|בית הכנסת התימני במושב
קובץ:Tiratyehuda2.jpg|קבר נבי כ'יפל
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.mytira.com/ טירת יהודה] - אתר האינטרנט של המושב
* [https://web.archive.org/web/20090808065132/http://www.modiin-region.muni.il/Heb/?catid=191 טירת יהודה] באתר מועצת חבל מודיעין
* מיכאל יעקובסון: [http://michaelarch.wordpress.com/2012/11/13/סיבוב-בשרידי-כפרים-ערבים-בסביבת-פתח-תק/ על שרידי הכפר אל-טירה בשטח היישוב טירת יהודה] באתר 'חלון אחורי', 13.11.12
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1949
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:יישובים דתיים בישראל
קטגוריה:יישובים בשפלת יהודה
הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי

[[איירון מיידן, מהלהקות הבולטות של הגל]]
הגל החדש של ההבי מטאל הבריטי (New wave of British heavy metal או כמו שנהוג לקצר NWOBHM) הוא כינוי לקבוצה של להקות מטאל בריטיות שהושפעו מלהקות בריטיות משנות ה-70, כמו בלאק סבאת', ג'ודס פריסט, יו.אף.או. ודיפ פרפל וסימנה את התחייה מחדש של המטאל באנגליה בתחילת שנות ה-80.

התנועה שילבה אלמנטים מהמטאל הבריטי יחד עם אלמנטים מן הפרוג והפאנק הבריטים והייתה פופולרית מאוד בזמנה, גם בשוק האמריקני. הגל החדש של הרוק הכבד הבריטי הקיף מאות להקות שקמו בשנים 1980–1984 (רובן לא שרדו), כשהמפורסמות שבהן הן איירון מיידן, דף לפרד ודאיימונד הד. להקות אלו היו הלהקות שהגדירו את ההבי מטאל הקלאסי, המאופיין ביצירות ארוכות ומורכבות, נגינה כבדה ואגרסיבית אך מלודית, שירה מלודית בקול חזק וגבוה, מיקוד על הרמוניה בין שתי גיטרות, ריפים אגרסיביים וסולואים ארוכים, טכניים ומהירים של גיטרה חשמלית.

להקות אמריקניות שהשתייכו לגל הגלאם מטאל כמו Guns N' Roses, מוטלי קרו ופויזון הושפעו מאוד מה-NWOBHM.

==רשימת להקות==
* איירון מיידן (Iron Maiden)
* ג'ודס פריסט (Judas Priest)
* איינג'ל ויטץ' (Angel Witch)
* בליצקריג (Blitzkrieg)
* דף לפרד (Def Leppard)
* הולוקוסט (Holocaust)
* ונום (Venom)
* לג'נד (Legend)
* מוטורהד (Motorhead)
* סאמסון (Samson)
* סאקסון (Saxon)
* קווארץ (Quartz)
* רייבן (Raven)
* שטן (Satan)
* דיאמונד הד (Diamond Head)
* גירלסקול (Girlschool)
* באטלאקס (Battleaxe)
* רוק גודס (Rock Goddess)
* וירטו (Virtue)
* פיסט (Fist)
* פרז'יאן ריסק (Persian Risk)
* טייטאן (Tytan)
* הל (Hell)
* טנק (Tank)
* גרים ריפר (Grim Reaper)
* לה גריפה (Le Griffe)
* גרנד פרי (Grand Prix)
* קלובן הוף (Cloven Hoof)
* קרוסיפיקשן (Crucifixion)
* אטומקראפט (Atomkraf)
* טוקיו בלייד (Tokyo Blade )

==ראו גם==
* מטאל קלאסי

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nwobhm.com/ האנציקלופדיה המקוונת של הגל החדש של הרוק הכבד הבריטי]

*
קטגוריה:סגנונות מטאל
המגבית היהודית המאוחדת

[[בול משנת 1962 שהונפק לרגל 25 שנים למגבית]]
המגבית היהודית המאוחדת (באנגלית: UJA – United Jewish Appeal) הייתה מפעל גיוס הכספים העיקרי בקרב קהילות יהדות ארצות הברית במשך 60 שנה, מהקמתה בשנת 1939 ועד התמזגותה לתוך איחוד הקהילות היהודיות בשנת 1999. המגבית פעלה לגיוס כספים למען מטרות יהודיות וציוניות בקרב הקהילות היהודיות, והיוותה אחד ממפעלי ההתרמה הגדולים בעולם.

==היסטוריה==
המגבית היהודית המאוחדת נוסדה בשנת 1939 כאשר אוחדו מספר מגביות של קרנות התנועה הציונית, אשר עסקו בגיוס כספים למען התיישבות בארץ ישראל, עם מערך ההתרמה של הג'וינט, שגייס כספים למען קהילות יהודיות במצוקה. הסכם שנחתם בשנת 1949 קבע שכספי המגבית יתחלקו בין הסוכנות היהודית (כשני שלישים מהסכום) לבין הג'וינט והקהילות המקומיות.

לאחר השואה שימשו כספי המגבית לסיוע רב לשארית הפליטה באירופה, לארגון העלייה לארץ ישראל, הקמת יישובים חקלאיים ועיירות פיתוח, והקמת מפעלי חינוך, תרבות והכשרה מקצועית. לאורך שנות קיום המדינה המשיכה המגבית לתמוך במטרות מעין אלה בישראל, במקביל לסיוע לקהילות יהודיות ברחבי העולם. במהלך מלחמת העצמאות, נוהלה המגבית על ידי הנרי מורגנטאו (הבן) – מזכיר האוצר היהודי של ארצות הברית.

גיוס הכספים התבצע (ועודו מתבצע, במסגרת ארגונית שונה) באמצעות מערך יעיל ומרושת היטב של שלוחות המגבית שפעלו בכל הפדרציות היהודיות ברחבי ארצות הברית וקנדה. דרכי גיוס הכספים רבות ומגוונות, כאשר אחת הנפוצות בהן היא ארגון משלחות לישראל של תורמים בכוח ובפועל לחיזוק ההיכרות והקשר בין יהדות ארצות הברית ומדינת ישראל. משלחות אלה מבקרות בפרויקטים הנתמכים על ידי המגבית כגון מרכזי קליטה, עיירות פיתוח, מוסדות חינוך וכדומה, ונפגשות עם מנהיגים ופוליטיקאים. משלחות אלה, מעבר לתרומתן לגיוס כספים, מהוות חלק חשוב בתעשיית התיירות של ישראל. 

בשנת 1999 התמזגה המגבית היהודית המאוחדת עם המגבית המאוחדת לישראל (UIA – United Israel Appeal) שפעלה באופן מקביל בקנדה ועם מועצת הפדרציות היהודיות (CJF – Council of Jewish Federations) – ארגון הגג שאיגד את הפדרציות היהודיות. המיזוג הוא תולדת דרישה של הפדרציות היהודיות המקומיות לייעל את הגופים הארציים מולם הן עובדות ולבטל כפילויות. המיזוג יצר ארגון חדש מאוחד שנקרא "איחוד הקהילות היהודיות" (UJC – United Jewish Communities), ובמסגרתו שולבה תשתית המגבית כזרוע גיוס הכספים. כעבור עשור, ב-2009, שינה הארגון המאוחד את שמו ל"הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה" (JFNA).

==לקריאה נוספת==
* מנחם קאופמן, תפיסת ישראל בעיני ראשי המגבית היהודית המאוחדת, בתוך: ישראל הנכספת, מוסד ביאליק, תשנ"ט 1999, עמ' 181–211. 
* מנחם קאופמן, "השפעת מלחמת ששת הימים על התפתחותה של המגבית היהודית המאוחדת", יהדות זמננו, 9, תשנ"ה 1995, עמ' 203–226. 
* ארנסט סטוק, ה"מגבית" והג’וינט, בתוך: הציונות ומתנגדיה בעם היהודי, מוסד ביאליק, תש"ן 1990, עמ' 401–407. 
* גבריאל שפר, "המגבית היהודית המאוחדת ומדינת ישראל", כיוונים, 7, תש"ם 1980, עמ' 9–26.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://youtu.be/OJTdhXnrmWM?t=4 משלחת המגבית מארצות הברית בביקור בישראל], סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1956
* 
* 

קטגוריה:ארגונים ציוניים
קטגוריה:יהדות ארצות הברית: ארגונים
מתורגמן

מתורגמן הוא אדם העוסק בתרגום של דיבור באופן סימולטני (בּוֹ-בַּזְּמַן) או מיד עם תום הדיבור (להבדיל ממתרגם, העוסק בתרגום של טקסטים כתובים).

עבודת המתורגמן מצריכה היכרות מעמיקה עם שפת היעד, שפת המקור וכן עם התחום שבו עוסק הדיבור.

מתורגמן משמש במפגש בין אנשים שאינם דוברים איש את שפת רעהו, למשל במפגש בין שני ראשי ממשלות, או בריאיון ברדיו או בטלוויזיה עם אדם שאינו דובר את שפת המאזינים. במצבים כאלה מחכה המתורגמן עד שהדובר יסיים את דבריו, ואז הוא מתרגם אותם. תרגום מסוג זה נקרא תרגום קונסקוטיבי (תרגום עוקב).

בכנס שבו יש משתתפים רבים, הדוברים שפות שונות, נעשה שימוש בתרגום סימולטני, שבו הנואם דובר בשפתו, ותוך כדי דיבורו מתורגמנים מתרגמים את דבריו לשפות המאזינים, וכל מאזין שומע את הנאום בשפה המובנת לו, באמצעות אוזניות.

תרחיש נפוץ נוסף שבו נעזרים בשירותי מתורגמן (בדרך כלל בתרגום סימולטני) הוא כאשר אחד מהמשתתפים הוא חירש. במקרה זה דרוש מתורגמן מסוג שונה אך דומה – מתורגמן לשפת הסימנים.

הדמיון מתבטא בכך ששפת סימנים היא שפה בעלת מורכבות ברמה דומה לכל שפה טבעית אחרת:
 ולכן מלאכת התרגום ומורכבותה עבור המתורגמן דומות.

שם המשפחה של יהודים מארצות האסלאם "תורג'מן" מלמד כי אחד מאבות המשפחה עסק בתרגום.

==ראו גם ==
* דרגומן

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:נותני שירות
קטגוריה:תרגום
ג'נאביב

שבט ג'נאביב או שבט אל-ג'נאביב (בערבית: عشيرة الجنابيب; תעתיק מדויק: עשירת אלג'נאביב) הוא שבט בדואי שמקורו בחג'אז שבערב הסעודית, החי כיום באזור הדרום בנגב.

גבולות תפוצתו המקוריים של השבט הם בעבדת, באר חפיר, רמת מטרד וואדי אלח'ריישה.

כיום, השבט ממוקם ברובו באזור תל ערד למרות שמעט מבני השבט עוד חיים באזור המקורי.

ג'נאביב הוכר על ידי מדינת ישראל כיישוב ושמו ג'נאביב (שבט), אך עדיין ללא מעמד מוניציפלי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים בדואיים בישראל
קטגוריה:הגירות מצד מוסלמים לארץ ישראל
קטגוריה:שביל ישראל
כריסטיאן אנדראס דופלר

בית הולדתו של דופלר ב[[זלצבורג]]
כריסטיאן אנדראס דופלר (בגרמנית: Christian Andreas Doppler; 29 בנובמבר 1803 – 17 במרץ 1853) היה פיזיקאי ומתמטיקאי אוסטרי, מגלה אפקט דופלר. הוא כיהן כפרופסור במכון הפוליטכני של פראג ואחר כך מנהל המכון לפיזיקה בווינה.

== ביוגרפיה ==
דופלר נולד בעיר זלצבורג באוסטריה, ומשפחתו ייעדה לו להמשיך את המסורת המשפחתית ולהיות כמו אביו איש עסקים בתחום הבנייה, אך בריאותו הלקויה לא איפשרה לו לעסוק בתחום זה.

דופלר למד בבית ספר יסודי בזלצבורג ובבית ספר תיכון בעיר לינץ, ולאחר התייעצות של הוריו עם פרופסור למתמטיקה מתיכון זלצבורג (Salzburg Lyceum) הם שלחו אותו בשנת 1822 ללמוד מתמטיקה במכון הפוליטכני החדש בווינה שנוסד ב-1815.

לאחר סיום לימודיו לתואר ראשון במתמטיקה בשנת 1825 עבר לזמן קצר לאוניברסיטת זלצבורג שימש כאסיסטנט ולקח קורסים בפילוסופיה. בהמשך חזר ללמוד במכון הפוליטכני בווינה לימודי המשך במתמטיקה, מכניקה ואסטרונומיה. עם סיום לימודיו שימש כאסיסטנט לפרופסור בורג במכון הפוליטכני בווינה.

דופלר התקשה מאוד לקבל תואר פרופסור ואף שקל להגר לארצות הברית על מנת לשפר את סיכוייו. הוא פרסם עשרות מאמרים חשובים במתמטיקה, בפיזיקה ובאסטרונומיה, וב-1841 מונה לפרופסור למתמטיקה ופיזיקה במכון הפוליטכני של פראג.

בשנת 1842 גילה דופלר את תגליתו החשובה: אפקט דופלר, שמשמעותו: כאשר יש תנועה יחסית בין מקור גל (משדר) לקולט הגל (מקלט) הגל נקלט בתדירות שונה מזו שבה הוא שודר (באופן יחסי לאורך הגל ולמהירות היחסית בין המשדר למקלט).

ב-11 בדצמבר 1847 הוא עבר עם אשתו וחמשת ילדיו לשצ'מניץ בה הוא זכה במשרת פרופסור למתמטיקה, פיזיקה ומכניקה באקדמיה שלה לכרייה. בנוסף הוא נשא בתואר יועץ כרייה, ככל הפרופסורים באקדמיה לכרייה. משכורתו עם ההטבות הנלוות גדלה בכ-25% יחסית לזו שקיבל בפראג.

בשנת 1850 הגיע דופלר לשיא הקריירה שלו כשנבחר לשמש כמנהל הראשון של המכון החדש לפיזיקה באוניברסיטת וינה.

בנובמבר 1852 חלה הרעה במצב בריאותו, ודופלר עבר להתגורר בוונציה בתקווה שמזג האוויר החמים יותר ישפר את מצב בריאותו והוא יחזור במהרה לווינה לעבודתו ולמשפחתו (אשתו אותה נשא לאשה ב-1836 וחמשת ילדיהם).

ב-17 במרץ 1853 נפטר כריסטיאן דופלר בוונציה ממחלת ריאות ונקבר בבית הקברות סן מיקלה.

תרומתו החשובה למדע ניכרת כיום בתחומים רבים בעיקר בתחומי המכ"ם והאסטרונומיה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://books.google.com/books?id=heDNmF9UZ6gC Peter Schuster, Moving the Stars, Living Edition, 2005]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתמטיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:פיזיקאים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:מתמטיקאים אוסטרים
קטגוריה:פיזיקאים אוסטרים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות סן מיקלה
קטגוריה:אפקט דופלר
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1803
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1853
בוכנה

חתך סכמתי של בוכנת [[מנוע דיזל מהיר]]
שרידי בוכנה עתיקה, בית הבד התת-קרקעי, [[חורבת ענים.]]
בֻּכְנָה היא גליל מתכת (לרוב אלומיניום), אשר נע הלוך ושוב בתוך צילינדר. הבוכנה היא החלק העיקרי של מנועים בוכנאיים ומשאבות בוכנאיות. במנועי בעירה פנימית בוכנאיים, למשל, נדחפת הבוכנה על ידי גזי השריפה, ובאמצעות טלטל ומנגנון ארכובה ממירים את תנועתה הקווית לתנועה סיבובית של הצרכן (גלגלי רכב, מדחף של אונייה, גנרטור חשמלי וכדומה).

על בוכנה של מנועים בוכנאיים מורכבות אחת עד ארבע טבעות (רינגים) העשויות בדרך כלל מפלדה קשה. הטבעות יוצרות אטימה של חלל השריפה בצילינדר, וזאת על מנת להשיג לחץ דחיסה גבוה מחד, וחיכוך נמוך בין הבוכנה לצילינדר מאידך. החיכוך בין הטבעות לצילינדר מוקטן באמצעות מערכת סיכת שמן בלחץ. אין להרכיב את הרינגים שהמנעולים שלהם אחד מעל השני ואין להרכיב מעל פין הבוכנה יש להרכיב מעל חצאית הבוכנה בזווית של 60 מעלות. 
בעבר הבוכנה הייתה עשויה ברזל/פלדה, כיום הבוכנה עשויה מדור אלומיום סגסוגת אלומיניום, משום שאלומיניום מוליך חום בצורה יותר טובה וגם יותר קל. 
לבוכנה צורה קונית היא קטנה למעלה ויותר רחבה למטה וזאת בגלל שהחלק החם יותר הוא למעלה והוא מתפשט יותר. בנוסף לבוכנה צורה אובאלית בניצב לפין הבוכנה על מנת שבחום הסגסוגת שמתפשטת תקבל צורה סימטרית לאורך פין הבוכנה.
הבוכנה עובדת בטמפרטורות של בין 300–450 מעלות צלזיוס בראש הבוכנה ובין 180–280 בחצאית הבוכנה. 
בוכנה הידראולית היא מכשיר המפעיל כוח רב בצורה קווית (ליניארית). הבוכנה ההידראולית מורכבת מגליל ובתוכו בוכנה הנעה באמצעות לחץ של נוזל.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הנדסת מכונות
קטגוריה:טכנולוגיה תחבורתית
קטגוריה:מנועים
ארץ העוגות

"ארץ העוגות" פרי מכחולו של [[פיטר ברויגל האב. נמצאת כעת באוסף פינקוטק הישן במינכן שבגרמניה.]]

ארץ העוגות או ארץ הממתקים (נקראת גם קוקניה או קוקאניה) הייתה ארץ מיתית של ימי הביניים, שבה ניטלו כל הקשיים של חיי האיכר וכל מזון וצורך סופקו בן רגע ובלא כל מאמץ. 

שם הארץ מקורו במילה בצרפתית עתיקה "ארץ העוגות" או "ארץ השפע", païs de cocaigne. למילה מקבילות בשפות אחרות כמו בהולנדית ("ארץ העצלות," Luilekkerland), בגרמנית ("ארץ חלב ודבש", Schlaraffenland) ובספרדית, בה ארץ העוגות ממוקמת בחאוחה (Jauja), ארץ מכרות עשירה בהרי האנדים. 

ארץ העוגות, כמו אטלנטיס או אל דוראדו, הייתה אוטופיה בדיונית, מקום שבו הבטלה והזלילה הם העיסוק העיקרי. לפי שיר צרפתי מן המאה השלוש עשרה, הייתה זו:
:"ארץ שבה הבתים עשויים סוכר ועוגות, הרחובות מרוצפים במאפה, והחנויות מספקות מוצרים בלא כל תמורה." 

בספרות מאוחרת יותר שימשו תיאורים דמויי אלו של "ארץ העוגות" לא כחלום אוטופי מתוק אלא כסוג של אזהרה מוסרית, מפני עצלות, זללנות ובטלנות, במיוחד כלפי ילדים שנחשבו נוטים לכך במיוחד. כך, בסיפור "הנזל וגרטל" ביתה של המכשפה העשוי ממתקים וסוכר הוא פיתוי שאחריתו אסון, ואילו "הר הממתקים" שאחריו נוהה פינוקיו ב"פינוקיו" הופך מגן שעשועים שבו כל אחד מקבל לפי צרכיו ורצונו, לממלכת עבדות בה המתפתים לחלום המתוק הופכים אט-אט לחמורים, ומשתעבדים לנוגשי העבדים. 

בספרו "שלושים וחמישה במאי" מתאר אריך קסטנר את ארץ העצלנים: ארץ בה המזון זמין לכל דורש. לקראת סוף חייהם הופכים התושבים שמנים כל כך, עד שקשה להם לזוז כדי לאכול, והם ניזונים מכדורים כדי לחסוך את הטרחה שבאכילה. שתי גרסאות ישראליות לארץ העוגות הן "[http://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=975&wrkid=11446 ארץ פומפורנל]", של גלעדה לב (1970; לחן: דפנה אילת, ביצוע: שלמה ארצי) בה מתוארת הארץ כמקום בו "בחנויות קונים צעצועים בלי לשלם/ בובה גדולה או נדנדה או חיל צבא שלם/ וסוכריות צבעוניות על העצים גדלות/ אוכלים בלי סוף והשיניים לא מתקלקלות"; והארץ הדמיונית המתוארת ב"כל מה שהיה (כמעט) וכל מה שקרה (אולי) לקרשינדו ולי" של דבורה עומר (1970), בה ילדים חיים ללא הורים ויכולים לאכול ממתקים ללא הגבלה.

==ראו גם==
*אוטופיה
*ארקאדיה
*אטלנטיס
*גן עדן

==לקריאה נוספת==
* אומברטו אקו, תולדות האגדות - סיפורם של מקומות אגדיים, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2016, הפרק "ארץ קוקיין", עמ' 286–301.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מקומות בדיוניים
לארס אולריך

לארס אולריך (אנגלית: Lars Ulrich; נולד ב-26 בדצמבר 1963) הוא מוזיקאי, מלחין וכותב שירים אמריקני ממוצא דני. אולריך התפרסם כמתופף ואחד ממייסדיה של להקת המטאל האמריקאית מטאליקה, יחד עם הגיטריסט והסולן ג'יימס הטפילד.

==ביוגרפיה==
אולריך נולד בקופנהגן בירת דנמרק ללונה ולטורבן אולריך טניסאי מקצועי בן לאם יהודיה שהיגרה לדנמרק. אולריך הושפע מהמקצוע של אביו טורבן, וכתוצאה מכך רוב ימי ילדותו של לארס הוקדשו לטניס. אולריך אף זכה באליפות דנמרק בטניס לנוער. בנעוריו התחבר עם זמר מתחיל בן גילו בשם קים בנדיקס פטרסון, אשר לימים נודע כזמר האימה הדני קינג דאיימונד.

כשהיה בן 17 היגרה משפחתו של אולריך לקליפורניה שבארצות הברית, כדי לחפש סוכן ומאמן טוב עבור הטניסאי העולה. בקליפורניה חל שינוי בתחומי עיסוקו של אולריך והוא פיתח אהבה אחרת - רוק כבד.

אולריך החל ללמוד תופים, ובשנת 1981 הוא פרסם מודעה בעיתון מקומי באזור לוס אנג'לס שהוא מחפש להקים הרכב מטאל. למודעה ענה ג'יימס הטפילד וביחד השניים יסדו את להקת מטאליקה. מטאליקה היא אחת הלהקות המוערכות והמצליחות ביותר בעולם בתחום הרוק והמטאל מאז שנות השמונים, אולריך והטפילד הם הכותבים והמלחינים העיקריים של השירים של מטאליקה.

לאחר שהיגר לארצות הברית, הקים את מטאליקה והפך לכוכב מטאל, שמר אולריך על קשר עם חברו פטרסון מדנמרק, שבינתיים הפך בעצמו לכוכב מטאל, כסולנה של להקת מרסיפול פייט, ותחת הכינוי "קינג דאיימונד". בשנת 1998, במסגרת האלבום Garage Inc.&lrm;, אף הוציאה מטאליקה מחרוזת של גרסאות כיסוי לשיריה של מרסיפול פייט.

==חיים אישיים==
כיום אולריך נשוי בפעם השלישית, לדוגמנית האמריקאית ג'סיקה מילר אשר נשואה לו משנת 2015. אולריך התחתן לראשונה בשנת 1988 עם בריטית בשם דבי ג'ונס, הנישואים נמשכו שנתיים בלבד עד שנת 1990. בשנת 1997 הוא התחתן עם סקיילר סטנסטיין, מנישואים אלו נולדו לאולריך שני בנים, בני הזוג התגרשו ב-2004. באותה שנה אולריך התחיל במערכת יחסים עם השחקנית הדנית קוני נילסן, זוגיות שנמשכה שמונה שנים. ממערכת היחסים שלו עם נילסן לאולריך יש בן שנולד בשנת 2007.

==ציוד==
לארס הוא חובב גדול של תופים מתוצרת טאמה, מצילות זילדג'יאן ועורות תופים של רמו.<ref></ref> לעיתים נדירות הוא נראה מתופף על תופים ממותגים אחרים. באולפני ההקלטות השתמש לארס בתופים של לודוויג, גרטש ובמצילות של סביאן. לארס מנגן עם מקלות תופים מדגם שפיתחה עבורו חברת Ahead.<ref></ref>

===תופים (טאמה סטארקלאסיק)===
* "10X8 טום
* "12X10 טום
* "16X14 פלור טום
* "22X16 בס (X2)
* "14X6.5 סנר

===מצילות (זילדג׳יאן)===
* 14" Z קאסטום Dyno Beat היי האט
* 19" A קאסטום מדיום קראש
* 18" A קאסטום מדיום קראש (X2)
* 17" A קאסטום מדיום קראש
* 18" אוריינטל צ'יינה טראש
* 20" אוריינטל צ'יינה טראש

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מוזיקאי רוק
קטגוריה:חברי להקת מטאליקה
קטגוריה:מוזיקאי מטאל
קטגוריה:מתופפים אמריקאים
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:ת'ראש מטאל
קטגוריה:מוזיקאים דנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1963
נבחרת ליכטנשטיין בכדורגל

נבחרת ליכטנשטיין בכדורגל היא נבחרת הכדורגל הלאומית של ליכטנשטיין.

נבחרת ליכטנשטיין נחשבת לאחת הנבחרות החלשות ביותר באופ"א, והיא מעולם לא העפילה לטורניר גמר כלשהו. 

נבחרת ליכטנשטיין קיימה את משחקה הרשמי הראשון ב-1982 נגד שווייץ, והפסידה בתוצאה 1:0.
שנתיים לפני כן, קיימה הנבחרת את משחקה הראשון, כשסיימה בתיקו 1:1 מול מלטה, אולם משחק זה אינו נחשב למשחק רשמי.

ב-13 באוקטובר 2004 השיגה הנבחרת את ניצחונה הגבוה בהיסטוריה והראשון במסגרת מוקדמות גביע העולם בכדורגל, כשהביסה את נבחרת לוקסמבורג בתוצאה 4:0, במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006.
ארבעה ימים לפני כן, הדהימה ליכטנשטיין את פורטוגל כשסיימה מולה בתיקו 2:2 בואדוץ, ובכך קטעה רצף של 20 הפסדים רצופים במסגרת מוקדמות גביע העולם בכדורגל. ב-3 ביוני 2011 חוללה הנבחרת הפתעה, כשהשיגה ניצחון נדיר 0–2 מול נבחרת ליטא במסגרת בית ט' של מוקדמות יורו 2012.

==כל גביעי העולם==
* 1930 - לא הוזמנה
* 1934 - 1990 - לא נרשמה
* 1994 - פרשה
* 1998 עד 2022 - לא העפילה

==כל אליפויות אירופה==
* 1960 עד 1992 - לא נרשמה
* 1996 עד 2024 - לא העפילה

== ליגת האומות של אופ"א ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
!שנה
!דרג
!סיבוב
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו*
!הפסדים
!שערי זכות
!שערי חובה
|-
| 2018-2019
|ד
|שלב הבתים
|6
|1
|1
|4
|7
||12
|-
| 2020-2021
|ד
|שלב הבתים
|4
|1
|2
|1
|3
|2
|-
| 2022-2023
|ד
|שלב הבתים
|6
|0
|0
|6
|1
|11
|-
|2024-2025
|ד
|
|
|
|
|
|
|
|-
| colspan="3" |סה"כ
|16
|2
|3
|11
|11
|25
|}
:*משחקי תיקו כוללים גם משחקים שהוכרעו בבעיטות הכרעה

==שחקנים מפורסמים==
* דניאל האסלר
* מריו פריק
* פטר ג'הל
* מרסל בוכל

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ליכטנשטיין: כדורגל
ליכטנשטיין
ברכת גבורות

מודעת תזכורת לנוסח המתאים בברכת גבורות וב[[ברכת השנים בבית כנסת הרמב"ן בירושלים]]
ברכת הגבורות, או ברכת מחיה המתים, היא הברכה השנייה בתפילת העמידה. ברכה זו היא אחת משלוש ברכות השבח שבתחילת תפילת העמידה ועניינה הוא שבח לאל על יכולותיו וגבורתו. הברכה נמצאת אחרי ברכת אבות ולפני ברכת קדושת השם. בחזרת הש"ץ אומרים לאחר ברכת מחיה המתים קדושה, כהקדמה לברכת קדושת ה' שבאה אחריה.

==נוסח הברכה==
בנוסח ארץ ישראל כפי שהתגלה בגניזת קהיר מובא "אַתָּה גִּבּוֹר, מַשְׁפִּיל גֵּאִים, חָזָק וּמֵדִין עָרִיצִים, חֵי עוֹלָמִים, מֵקִים מֵתִים, מַשִּׁיב הָרוּחַ וּמוֹרִיד הַטַּל/הַגֶּשֶׁם, מְכַלְכֵּל חַיִּים מְחַיֶּה הַמֵּתִים כְּהֶרֶף עַיִן יְשׁוּעָה לָנוּ תַּצְמִיחַ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' מְחַיֶּה הַמֵּתִים."

==מוריד הטל או משיב הרוח==

השורה השנייה של הברכה משתנה בהתאם לזמן בו היא נאמרת. החל מתפילת מוסף של היום הראשון של פסח עד לתפילת מוסף של שמיני עצרת אומרים "מוריד הטל", לפי רוב המנהגים למעט אשכנז. לפי נוסח אשכנז לא אומרים דבר, אלא אומרים "מחיה מתים אתה רב להושיע, מכלכל חיים בחסד" וכו', ברם רוב מתפללי נוסח אשכנז בארץ ישראל נוהגים לומר מוריד הטל בהשפעת נוסח הספרדים.

החל מתפילת מוסף של שמיני עצרת ועד תפילת מוסף של היום הראשון של פסח אומרים "משיב הרוח ומוריד הגשם". אמירה זו נקראת "הזכרת גבורות גשמים".

אם מתפלל טעה ואמר בקיץ "משיב הרוח..." וסיים את ברכת מחיה המתים (דהיינו אמר "ברוך...מחיה המתים") עליו לחזור לתחילת תפילת העמידה. אך בחורף אינו חוזר אם אמר "מוריד הטל", אך אם לפי מנהג אשכנז השמיט לחלוטין את "משיב הרוח" ואף לא אמר מוריד הטל חוזר כמו בקיץ. בשני המקרים יתקן את עצמו המתפלל אם לא סיים את הברכה.

==עשרת ימי תשובה==

בעשרת ימי תשובה מוסיפים שבח נוסף הקשור לימים אלה. את התוספת מוסיפים לפני השורה "ונאמן אתה..". הנוסח:לפי נוסח הספרדים, מנהג תימן ונוסח פרובאנס: מי כמוך אב הרחמן, זוכר יצוריו ברחמים לחיים.לפי נוסח ספרד ונוסח קטלוניה: מי כמוך אב הרחמן, זוכר יצוריו לחיים ברחמים.לפי נוסח אשכנז: מי כמוך אב הרחמים, זוכר יצוריו לחיים ברחמים.לפי נוסח איטליה: מי כמוך אב הרחמים. זכור יצוריך ברחמים (לחיים), ממית ומחיה.לפי נוסח רומניא: מי כמוך אב הרחמים, זוכר יצוריך לחיים ברחמים.

על פי ההלכה, אדם ששכח לומר תוספת זו, וסיים את הברכה, אינו צריך לחזור אלא ממשיך בתפילתו כרגיל.

==בתרבות==
* מכלכל חיים בחסד - מנחם מושקוביץ, בלחן של יוסי גרין.

==ראו גם==
* ברכת השנים
* ברכת הגשמים

==קישורים חיצוניים==
* מידע על [https://merhav.nli.org.il/primo-explore/search?query=any,exact,%D7%91%D7%A8%D7%9B%D7%AA%20%D7%92%D7%91%D7%95%D7%A8%D7%95%D7%AA,OR&query=any,exact,%D7%9E%D7%97%D7%99%D7%99%D7%94%20%D7%94%D7%9E%D7%AA%D7%99%D7%9D,OR&query=any,exact,%D7%9E%D7%97%D7%99%D7%94%20%D7%94%D7%9E%D7%AA%D7%99%D7%9D,AND&tab=unified_tab&search_scope=uni&sortby=rank&vid=NLI&lang=iw_IL&mode=advanced&offset=0 ברכת גבורות] בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

גבורות
קטגוריה:עונות השנה
שבבניק

ישיבת שערי יושר, הראשונה שפנתה לקהל יעד זה
שבבניק הוא כינוי סלנג בציבור החרדי לנער שוליים חרדי. לרוב מדובר בנער שנפלט ממסגרות החינוך וחדל להתנהג על פי נורמות החברה החרדית.

כינויים נוספים המשמשים בקהילה החרדית בהקשר דומה הם: נוער שוליים, שייגעץ (מיידיש: שקץ), פרחח, "מקולקל" ו"פושטק".

== אטימולוגיה ==
מבחינה אטימולוגית, השם הוא שילוב של המילה הערבית שבאב شباب, שפירושה נוער, והסיומת הסלאבית והיידית ניק. יש המתייחסים לשם כראשי תיבות בדיעבד של הפסוק מקהלת: .

== התפתחות התופעה ==
עד לאמצע המאה העשרים נשלחו לישיבות בעיקר תלמידים מוכשרים, והשאר עבדו וסייעו למשפחתם. עם התגבשות אורח החיים החרדי המוכר היום החלו כל בני הנוער להישלח לישיבות. נערים רבים עוזבים את הישיבות בין מרצונם ובין שלא מרצונם. חלקם אינם עומדים בדרישות החברתיות הנוקשות של הישיבות או מתקשים ללמוד תלמוד לאורך כל שעות היום, אחרים חפצים לפתח את כישוריהם בתחומים נוספים שאינם מתאפשרים בישיבות שאותן הם עוזבים ויש העוזבים את הישיבה משום שתרבות המערב ואורח החיים החילוני קורצים להם. חלק מן הנפלטים מפסיקים לשמור מצוות ויוצאים בשאלה, אולם רובם ממשיכים לראות עצמם כחלק מהחברה החרדית. לעיתים מתקבצים הנפלטים בחבורות אשר פונות לפעמים לכיוונים שליליים כמו תגרות רחוב והצקה לבחורות ובמקרים מסוימים אף לעבירות פליליות. לעיתים נאלצים הנפלטים לישון ברחוב במשך תקופה ארוכה. שבבניקים שהשתתפו בתחקיר עיתונאי שסקר את התופעה אמרו שחלקם מגיעים לכדי מחשבות אובדניות.

ממחקר שפורסם ב-2009 עולה שכ-30% מבני הנוער החרדים בגילאי חטיבת הביניים והתיכון הם בגדר "נושרים סמויים" - רשומים במוסדות החינוך אך אינם לומדים.

== תגובת החברה החרדית לתופעה ==
בעבר ראתה החברה החרדית בנערים אלו יחידים הפורצים גדר. החל משנות ה-80 של המאה ה-20 החלו להיעשות מאמצים לטיפול בשבבניקים כתופעה. הוקמו מסגרות המיועדות להם, כגון ישיבת שערי יושר של הרב משה גולדשטיין, ישיבת דרך השם של הרב ברוך צבי גרינבוים וישיבת רש"י של הרב חייקל מילצקי, שלושתן בירושלים, וישיבת נחלת שלמה של הרב אברהם ארלנגר בבני ברק.

פוסקים רבים קובעים שיש לסלק נער חרדי מהישיבה, ולעיתים אף ממשפחתו, אם הוא חוצה קו אדום מסוים של התנהגות, כמו שימוש בסמארטפון. הנימוק לכך הוא שהנער עצמו כבר "מקולקל", ואם יישאר בחברה החרדית הוא עלול לקלקל את האחרים שסביבו ולהביאם לידי חטא. כמה רבנים מעודדים את גיוסם לגדוד נצח יהודה, שהשירות בו מהווה מסגרת דתית. אחרים, כמו הרב גרשון אדלשטיין, סוברים שיש להשאיר את הנער או הנערה בבית בכל מחיר, ולא לגרשם.

במקרים רבים שבהם משפחה חרדית מסלקת מביתה נער שבבניק, היא אינה מוותרת עליו לחלוטין, ועושה ניסיונות להחזירו לחיי החברה החרדית. לעיתים ניסיונות אלו מצליחים, ונערים שסולקו מביתם חוזרים לחברה החרדית, ובמקרים מסוימים הם חיים כאנוסים, אשר מקיימים כלפי חוץ את נורמות החברה החרדית, ובתוך ביתם פועלים על פי נורמות אחרות.

== בתרבות ==
ב-2017 עלתה ב-HOT הסדרה "שבאבניקים" בכיכובים של ישראל אטיאס, דניאל גד, עומר פרלמן ואורי לייזרוביץ', העוסקת בתלמידי ישיבה חרדים מרדנים. התופעה מתוארת גם בספרה של נועה ירון-דיין "שירה גאולה" שיצא ב-2016.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהדות חרדית בישראל
קטגוריה:סלנג עברי
קטגוריה:נוער בישראל
קטגוריה:כינויי גנאי
מונוכרומטיות

מונוכרומטיות היא תכונה של מקורות אור מסוימים. אור מונוכרומטי הוא גל אלקטרומגנטי בעל אורך גל יחיד. במציאות לא ייתכנו מקורות אור שהם מונוכרומטיים לגמרי, בגלל עיקרון אי הוודאות של הייזנברג, אלא רק מקורות שהם קוואזי־מונוכרומטיים, כלומר כמעט מונוכרומטיים: הספקטרום שלהם מוגבל לתחום צר מאוד של אורכי גל סביב אורך גל מרכזי. בפועל הבחנה זו אינה מאוד נפוצה ובדרך כלל מתייחסים למקור מונוכרומטי גרידא.

אור עשוי להיות מונוכרומטי מבלי שיהיה קוהרנטי זמנית או מרחבית. לדוגמה, אור לבן שעובר דרך מסנן צר סרט הופך לאור מונוכרומטי, למרות שאין קשר בין הפאזות של הגל בשני מקומות שונים על חזית הגל או בשני זמנים שונים. עבור אור קוהרנטי הנוצר בעזרת לייזר, קשר כזה כן קיים.

ייחודו של אור מונוכרומטי הוא בכך שהאנרגיה של כל הפוטונים שלו היא שווה. מכך נובעים השימושים שבהם נדרש אור מונוכרומטי, שבהם בדרך כלל משתמשים באור לתהליכים שמשפיעים על חומר, לדוגמה בתהליכי קירור לייזר, שבהם דרושה אנרגיה מוגדרת של הפוטונים.

== צבע מונוכרומטי ==
מונוכרומטיות היא גם שימוש בצבע יחיד בסולם גוונים בהיר עד כהה שלו בציור, צילום, ביגוד או עיצוב מסוים. כך למשל מונוכרומטיות של אדום, תשלב גם בורדו, ארגמן או ורוד.

שימוש מונוכרומטי נוסף יכול להיות בצבעים כמו אפור וחום ובגוונים שלהם על־מנת ליצור אשליה של תבליט או פסל אשר נקרא גריזיי (Grisaille).

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:אופטיקה
קטגוריה:צבעים
ברכת השנים

מודעת תזכורת לנוסח המתאים ב[[ברכת גבורות ובברכת השנים בבית כנסת הרמב"ן בירושלים]]
ברכת השנים היא הברכה התשיעית בתפילת שמונה עשרה, אחת משלוש עשרה ברכות הבקשה בתפילה זו. ברכת השנים עוסקת בבקשות הקשורות לכלכלה, והיא נאמרת לאחר ברכת רפואה ולפני ברכת קיבוץ גלויות.

הברכה תוקנה כשעיקר פרנסתו של האדם הייתה מן האדמה, ולכן פרנסתו הייתה תלויה מאוד בגשם ובהצלחת גידול התבואה. כיום מכוונים בברכה זו גם על פרנסה שלא על ידי חקלאות.

==נוסח הברכה==
תוספות החורף מופיעות בהדגשה בסוגריים.

נוסח אשכנז: 

נוסח ספרד: 

נוסח הספרדים:
* בקיץ: 
* בחורף: 

ממשיכים: 

נוסח תימן בלדי:

מתחילים: 
* בקיץ: 
* בחורף: 

ממשיכים: 

נוסח איטליה: 

נוסח רומניא: 

נוסח פרובאנס: 

נוסח קטלוניה: 

נוסח ארץ ישראל: 

==שינויים בעונות השנה==
=== ותן טל ומטר לברכה ===

קצת ממילות הברכה בנוסח אשכנז וספרד, והברכה כולה בנוסח הספרדים, משתנה על פי הזמן בו היא נאמרת. המילים "ותן טל ומטר לברכה" קרויים שאילת גשמים ומתחילים לאומרם בארץ ישראל בליל ז' בחשוון. זאת בניגוד ל"הזכרת גשמים" הנאמרת בברכת מחיה המתים ("משיב הרוח ומוריד הגשם"), החל מתפילת מוסף של שמיני עצרת. הסיבה לכך היא שלא רצו שיחלו גשמים לרדת בטרם כל העולים לרגל לירושלים בסוכות יעברו את נהר פרת, כדי שלא יחסמו על ידי עליית מימיו. לפי סיבה זאת היום (כל עוד אין בית מקדש) אמורים לשאול גשמים בשמיני עצרת, ואכן כך מבינים רוב הראשונים אולם למעשה בפסיקה המקובלת נהוג לשאול בז' בחשוון מסיבות שונות. מפסיקים לשאול גשמים ביום הראשון של חג הפסח והחל מתפילת ערבית של לילה זה מתחילים לומר "ותן ברכה".

בחוץ לארץ מתחילים לשאול את הגשמים 60 יום לאחר תקופת תשרי לפי חשבון שמואל, שבמאה ה-20 וה-21 תמיד חל בערבית שלפני 5 בדצמבר כשפברואר של שנה הבאה אינו מעובר ובערבית שלפני 6 בדצמבר כשפברואר של השנה הבאה מעובר.

הרא"ש שואל שהרי אם התחלת שאלת מטר 60 הימים אחרי התקופה מבוססת על צורך הגשמים בבבל (ששם נכתב התלמוד), אם כן, במקומות כמו ספרד (או אמריקה), שצריכים לגשמים בכל השנה, צריכים לשאול גשמים בכל השנה. בשולחן ערוך לא נפסק כדברי הרא"ש, אלא שכל העולם, חוץ מארץ ישראל, נגרר אחרי בבל.

=== טעות בהזכרה ===
מתפלל ששכח לשאול גשמים (לומר "ותן טל ומטר...") בחורף:
*אם לא סיים את הברכה (דהיינו, שלא אמר את ה' שבין "ברוך אתה" ל"מברך השנים") יאמר "ותן טל ומטר" במקום בו נזכר וימשיך בתפילתו.
*אם נזכר אחר שאמר "וברך שנתנו כשנים הטובות" יאמר "ותן טל ומטר" ויאמר שוב "וברך שנתנו כשנים הטובות" כדי שיהיה מעין חתימה סמוך לחתימה וטוב יותר שיתחיל ותן טל ומטר ויגמור כסדר.
*אם סיים את הברכה (דהיינו, שאמר את ה' שבין "ברוך אתה" ל"מברך השנים") ונזכר לפני ברכת שומע תפילה יאמר אחרי המילים "ושמע תפילתנו" בברכת "שומע תפילה": "ותן טל ומטר לברכה על פני האדמה" וימשיך בתפילתו.
*אם נזכר לאחר ברכת שומע תפילה אך לא התחיל בברכת העבודה חוזר לברכת שומע תפילה וממשיך כבאפשרות הקודמת.
*אם נזכר לאחר ברכת העבודה יחזור לברכת השנים ויחזור משם על תפילתו.
*אם נזכר לאחר שסיים תפילת שמונה עשרה יחל את תפילתו מחדש. (אם נזכר לפני חזרת הש"ץ ימתין ויחזור על תפילתו עם החזן, אך אם נזכר לאחר מכן יחזור ביחידות).

מתפלל ששאל גשמים בקיץ (במקום לומר ותן ברכה):
* אם סיים את הברכה יחזור לברכת השנים,
* אם נזכר לאחר סיום תפילת שמונה עשרה יתחיל תפילתו מחדש.

==מנהגים==
למנהג חסידי חב"ד באמירת הברכה יש לכוון על חיטים למצה, אתרוג לארבעת המינים וגפן ליין לקידוש.

==ראו גם==
* ברכת הגשמים
* ברכת גבורות
* ותן ברכה

==הערות שוליים==

שנים
קטגוריה:עונות השנה
כפר גנים

כפר גנים היא שכונה בדרום–מערב פתח תקווה, הסמוכה לקריית אונו וגבעת שמואל. כפר גנים מחולקת למספר אזורי משנה.

==מיקום ותיחום גאוגרפי==
השכונה ממוקמת בחלקה הדרומי של העיר פתח תקווה ונהוג לחלק אותה לארבע תתי-שכונות:

=== כפר גנים א' (הישנה) ===
כפר גנים א' הוא החלק הוותיק ביותר של השכונה. חלק זה מתפרס מרחוב כץ דרום-מערבה עד לרחוב הנשיאים ולרחוב יהלום. בחלק זה מצוי בית חולים השרון. בשכונה 3,111 משקי בית.

=== כפר גנים ב' ===
כפר גנים ב' הוא חלק שנבנה ברובו בשנות השמונים ומתפרס מרחוב הנשיאים דרומה עד רחוב יטקובסקי. בשכונה 1,876 משקי בית.

=== כפר גנים ג' (החדשה) ===
כפר גנים ג' היא החלק החדש והגדול ביותר של השכונה. חלק זה מתפרס מרחוב העצמאות/מסקין במזרח, עד לדרך רבין בקצה המערבי של העיר. כיום השכונה מאוכלסת ברובה, אך עדיין נמצאת בתנופת בנייה מתמדת. השכונה הוקמה בתחילת שנות ה-2000 על מתחם שהיה כולו פרדסים והפרויקט הראשון בה היה של חברת שיכון עובדים ברח' מייזנר. חלק זה של השכונה מתאפיין בבנייה של מבנים עד 9 קומות לרוב, וכן בתים צמודי קרקע. בשכונה 4,253 משקי בית. תת-השכונה גובלת בכביש 471 המרכזי ומתחברת דרכו לכביש 4 הקרוב. הגישה לכביש 471 התאפשרה רק לאחר בניית דרך רבין.

=== בת גנים ===
בת גנים היא שכונת יוקרה הממוקמת דרומה מחלקו המזרחי של רחוב העצמאות, מתוחמת ברחוב זרובבל במזרח ובכביש מכבית בדרום. בשכונה ישנם רק בתים פרטיים והרבה רחובות ללא מוצא. בשכונה נמצאת ישיבת אמי"ת כפר גנים.

==היסטוריה==
כיכר מייסדי כפר גנים א'
שכונת כפר גנים<ref></ref> נולדה כיוזמת חקלאות פרטית. היא נוסדה ב-1926 בידי חברה משכנת ששאפה ליצור שכונת גנים מרווחת עבור חקלאים בני המעמד הבינוני והייתה קשורה בדומה לגת רימון הסמוכה עם עולי העלייה הרביעית. שמה של השכונה מבטא נאמנה את הכוונה הזו. במשך הפרעות של שנות השלושים היוותה השכונה קו מגן דרומי עבור פתח תקווה והונהגה בה חובת שמירה של התושבים. במהלך שנות החמישים יושבו בשכונה עולים חדשים מעיראק ובמהלך שנות השישים נקלטה קבוצה נוספת של דוברי אנגלית. השכונה שהלכה וגדלה החלה "להיבלע" בתוך פתח תקווה. בשנת 1962 אוחדה השכונה עם העיר.

עד שנות השמונים שמרה השכונה מבחינות רבות על צביונה החקלאי אבל החל משנות השמונים החלו להיכרת כל הפרדסים והבתים צמודי הקרקע פינו את מקומם לרבי קומות. בשנות האלפיים החלה להיבנות כפר גנים ג', בנייתה חיסלה סופית את הפרדסים שהשתרעו בעבר על כל השטחים של כפר גנים ב' ו-ג' כמו גם על שטחיה של נווה עוז החדשה, עד לגבעת שמואל ולפרדסיה השכנים של גת רימון. כיום כמעט ולא ניתן למצוא שרידים לשכונה המקורית וגם אם הם בנמצא הם בדרך כלל עומדים לפני הריסה. חלקות פרדס קטנות נותרו באזורי הבנייה בכפר גנים ג' אך אלו צפויים להיהרס בקרוב. הזכר המרכזי שנותר מאותה שכונת גנים הוא הדימוי האליטיסטי והאוכלוסייה היחסית חזקה מבחינה סוציו אקונומית.

רב השכונה הוא הרב משה קליין.

==לקריאה נוספת==
לילי עבודי, כפר גנים- שועלים בפרדסים. בתוך- מלאבס, 7 בספטמבר 2005.

== קישורים חיצוניים ==

* , בערוץ ה-YouTube הרשמי של תאגיד השידור הישראלי
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20160303220003/http://www.rishonim.org.il/petach-tikva/Info/site_show.aspx?id=1164 עץ המריבה ברחוב יהלום]
* [http://www.kfarganim.co.il/ אתר שכונת כפר גנים ג']
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פתח תקווה: שכונות
קטגוריה:ישראל: מועצות מקומיות לשעבר
מיוריזציה

במתמטיקה, מיוֹריזציה, מג'וֹריזציה או מיוּר הוא קדם סדר חלקי בין שני וקטורים (או סדרות) של מספרים ממשיים, בו וקטור אחד "חוסם" את השני ובמובן מסוים "גדול יותר" ממנו.

== הגדרה פורמלית ==
בהינתן מספר טבעי <math>d\in \mathbb{N}</math> ווקטור <math>a \in \mathbb{R}^d</math>, אומרים כי <math>a</math> הוא וקטור לא-עולה אם ורק אם לכל <math>1\le i\le n-1</math> מתקיים ש-<math>a_i\ge a_{i+1}</math>.

עבור זוג וקטורים לא-עולים <math>a,b \in \mathbb{R}^d</math> אומרים כי <math>a</math> ממייר את <math>b</math> (או <math>a</math> גובר על <math>b</math>) אם ורק אם מתקיימים שני התנאים הבאים:

# <math>\sum_{i=1}^d a_i = \sum_{i=1}^d b_i</math> 
# לכל <math>1\le k \le d-1</math> מתקיים כי <math>\sum_{i=1}^k a_i \geq \sum_{i=1}^k b_i</math> 

ומסמנים <math>a\succeq b</math>.

עבור <math>a</math> ו-<math>b</math> כלליים (לא בהכרח לא-עולים) אומרים כי <math>a</math> או גובר על <math>b</math> אם ורק אם <math>a^\downarrow\succeq b^\downarrow </math> כאשר <math>a^\downarrow</math> ו-<math>b^\downarrow</math> הם הווקטורים הנוצרים על-ידי סידור <math>a</math> ו-<math>b</math> בסדר לא-עולה בהתאמה.

== הגדרות אלטרנטיביות ==
ניתן להוכיח כי בהינתן <math>d\in \mathbb{N}</math> ו-<math>a,b \in \mathbb{R}^d</math>, <math>a\succeq b</math> לפי ההגדרה לעיל אם ורק אם קיימת מטריצה דו-סטוכסטית <math>D\in\mathbb{R}^{d\times d}</math> כך ש-<math>b=Da</math>.<ref></ref>

כמו כן, <math>a\succeq b</math> אם ורק אם ניתן לייצג את <math>b</math> כצירוף קמור של תמורות על איברי <math>a</math>. כלומר, קיימות מטריצות תמורה <math>P_1,\dots,P_k\in \mathbb{R}^{d\times d} </math> ומקדמים <math>c_1,\dots,c_k\in\mathbb{R}</math> כך ש-

# <math>c_i> 0</math> לכל <math>1\le i\le k</math>
# <math>\sum_{i=1}^k c_i = 1</math>
# <math>\sum_{i=1}^k c_iP_ia = b</math>

משמעות ההגדרה האחרונה היא ש-<math>b</math> נמצא בתוך הפאון הרב-ממדי הקמור הנוצר מתמורות על איברי <math>a</math>.

הוכחת שקילות ההגדרה האחרונה לקודמותיה מתבצעת באמצעות משפט בירקהוף-פון נוימן.

==יישומים==
* בהינתן שני אופרטורים הרמיטיים <math>H</math> ו-<math>H'</math> נאמר כי <math>H</math> גובר על <math>H'</math> אם וקטור הערכים העצמיים של <math>H</math> גובר על זה של <math>H'</math>.

* אי-שוויון קאמאראטה: בהינתן שתי סדרות של מספרים ממשיים אי-שליליים <math>a,b\in\mathbb{R}^d</math>, מתקיים: <math>a</math> גובר על <math>b</math> אם ורק אם לכל פונקציה קמורה <math>h:\mathbb{R}\to \mathbb{R}</math>, <math>\sum_{i=1}^d h(a_i) \geq \sum_{i=1}^d h(b_i)</math>.
* אי-שוויון מוירהד: בהינתן <math>a,b \in \mathbb{R}^d</math> כך ש-<math>a\succeq b</math>, לכל <math>x_1,x_2,\dots,x_d> 0</math> מתקיים: <math>\sum_{\sigma\in S_d}{x_{\sigma 1}^{b_1}x_{\sigma 2}^{b_2}\cdots x_{\sigma d}^{b_d}}\le
\sum_{\sigma\in S_d}{x_{\sigma 1}^{a_1}x_{\sigma 2}^{a_2}\cdots x_{\sigma d}^{a_d}}</math> כאשר <math>S_d</math> היא החבורה הסימטרית על <math>d</math>.

==קישורים חיצוניים==
* 
* שי גירון ורן טסלר, [https://web.archive.org/web/20070316111951/http://www.israelmo.com/books/etgar/48-4.pdf מיוריזציה ואי שוויון קאמאראטה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלגברה ליניארית
קטגוריה:אנליזה פונקציונלית
קטגוריה:קבוצות סדורות
שיש

שיש
גושי שיש ב[[קרארה]]
[[סרקופג שיש באתונה]]
מצבת שיש ב[[ספריית קלסוס באפסוס]]
מסגד הגדול של קירואן]]
גושי שיש בתערוכה
שיש הוא סלע משקע ימי קרבונטי, לרוב קלציט ודולומיט, שעבר התמרה והתגבשות מחדש כתוצאה מחום או מלחץ במעמקי כדור הארץ. מרקמו חלק ומבריק והוא ניתן לליטוש.

שיש לבן נוצר מהתמרת סלע גיר או דולומיט העני מאוד בסיליקה, ואילו עורקים צבעוניים וכתמים בו נוצרים מאילוח בחול, תחמוצות מתכת שונות, טין, צור ועוד שהיו בין שכבות הגיר המקוריות.

כאשר שיש חשוף למזג האוויר, גשם חומצי מגיב עם הסידן הפחמתי שבשיש ויוצר חומצה קרבונית הגורמת לבלייה של השיש, דבר הניכר בפסלים ומצבות שיש עתיקות שלא הוגנו ממזג האוויר.

==חציבת שיש==
שיש נחצב ממחצבות שיש בגושים גדולים במגוון טכניקות כגון קידוח ופיצוץ, חיתוך בסילון מים או החדרת טריזים לחריצים הנחצבים בסלע. מרבית השיש בעולם נחצב באיטליה, סין, ספרד והודו. התפוקה העולמית נאמדה בשנת 2019 ב 316 מיליון טונו, אם כי למעלה ממחצית מהתפוקה אובדת בפחת בתהליך הייצור.

<gallery>
קובץ:Marble_quarry,_near_Jaipur,_Rajasthan.png|מחצבת שיש בראג'סטאן
קובץ:Aliveri marble waste.jpg|גושי שיש קטנים במחצבה באי אוויה
קובץ:Marbel equipment.jpg|ציוד לחציבת שיש
</gallery>

== שימוש ==
היוונים נהגו לפסל פסלים משיש שהובא מאיים שבים האגאי ומהר פנדליקון שנמצא בצפון מזרח לאתונה ששימש לעיצוב המקדש פרתנון שבאתונה. איכות השיש לפיסול תלויה בגודל הגבישים היוצרים את השיש. כך, ככל שהגבישים קטנים, השיש נחשב מתאים יותר לפיסול. מקורות לשיש נחצבו בבלגיה, שווייץ, אירלנד, ארצות הברית ובהודו.

אמני הפיסול הרבו להשתמש בשיש מאזור קרארה שבצפון מערב איטליה. גם הרומאים בתקופה העתיקה נהגו להשתמש בשיש זה. במאה ה-16 פיסל מיכלאנג'לו בואונרוטי בשיש זה.

אבן השיש בצורתה המעובדת משמשת בעיקר עבור משטחים לחדרי מטבח וחדרי רחצה, חיפויי קירות דקורטיביים, דלפקים ושולחנות בר ושימושים ביתיים נוספים.

== בארצות הברית ==
על פי הגדרת התקן האמריקני שיש הוא סלע גבישי שנוצר מאחד משלושת המינרלים: קלציט, דולומיט או סרפנטין.

== בישראל ==
בתעשייה בישראל, המונח "שיש" משמש לתיאור משטח סלע מלוטש מסוגי אבן שונים, כגון גרניט או גיר (למשל "שיש חברון"), אף שמשטחים אלו אינם עשויים משיש על פי ההגדרה הגאולוגית.

מחצבות חפציבה הייתה המחצבה היחידה בארץ ישראל לשיש אמיתי. המחצבה נסגרה עוד לפני קום המדינה.

בלשון המקרא נקרא השיש שֵׁשׁ ("וְעַמּוּדֵי שֵׁשׁ מִטּוֹת זָהָב וָכֶסֶף...").

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.caesarstone.co.il/catalog/ שיש] באתר אבן קיסר
* [http://www.stoneway.co.il/category/%D7%A1%D7%95%D7%92%D7%99-%D7%94%D7%90%D7%91%D7%A0%D7%99%D7%9D מהו שיש] באתר "דרך האבן"

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סלעים
קטגוריה:סלעים מותמרים
קטגוריה:חומרי בניין
קטגוריה:חומרי גלם
קטגוריה:מחצבים
שיש
יונג וילנה

שמריהו (שמרק'ה) קצ'רגינסקי (קאַטשערגינסקי), אברהם סוצקבר (סוצקעווער), אלחנן ווׁגלר (וואָגלער), חיים גראדה (גראַדע), לייזר וולף (וואָלף); יושבים (מימין): משה לוין (לעווין), שיינה אפרון (עפֿראָן), שמשון כהן (קאַהאַן), רחל סוצקבר (סוצקעווער), בן ציון מיכטום]]
"יוּנְג וילנה" (בכתיב יידי: יונג-ווילנע; יידיש: "וילנה הצעירה"), או בשמהּ המלא "שרייבער און מאַלער גרופע יונג-ווילנע" (יידיש: קבוצת הסופרים והציירים 'וילנה הצעירה'), הייתה חבורה ספרותית יהודית-יידישאית בעיר וילנה, שפעלה משנת 1927 ועד לשלהי שנות ה-30.

ראשית פרסומה של החבורה היה בשנת 1927, בכינוס ספרותי בווילנה, והמשכו מעל גבי העיתון "ווילנער טאָג", היומון של וילנה. עורך העיתון, זלמן רייזן, פרסם את יצירות חברי הקבוצה בהבלטה גדולה וחזה להם עתיד ספרותי מבטיח.

חבורת היוצרים של וילנה הצעירה מנתה יוצרים רבים, ובהם: המשורר והסופר חיים גראדה, המספר והמשורר שמריהו קצ'רגינסקי, המשורר אברהם סוצקבר, המשורר פרץ מירנסקי, המשורר אברהם לב (שעלה לימים לארץ והיה בין מייסדי קיבוץ גבעת השלושה, אביו של העיתונאי יגאל לב), המשורר לייזר וולף, המשורר שמשון כהן, הסופר משה לוין. הציירים הצעירים שנמנו עם החבורה היו בן-ציון מיכתם, רוזה סוצקבר וש. עפרון. רובם היו חניכי המוסדות היידישאים, ובעלי השקפות שמאליות קיצוניות, הקרובות למפלגה הקומוניסטית. רובם לא היו ציוניים ולא חובבי עברית. המשורר אברהם סוצקבר למשל, חרף ריבוי שנות ישיבתו בישראל, המשיך ליצור ביידיש.

החבורה הוציאה כתב עת ספרותי בשם "יונג-ווילנע", שהחוברת הראשונה שלו נדפסה בשנת 1934. על אף שלא היו שותפים להסכמה ספרותית ויצרו כל אחד בסגנון וברוח אחרת, היו ליוצרים הצעירים של יונג וילנה מספר דברים משותפים: האמונה הגמורה בלשון היידיש כלשון העם היהודי, עניין רב בחיים היהודיים בליטא פולין ומזרח אירופה, יניקה מנופי מולדתם ליטא, ומשירי העם הליטאיים, והערצה של המרכז הרוחני היהודי של וילנה, שכונתה אז "ירושלים דליטא".

החבורה התפוררה מעצמה עוד לפני המלחמה, ויוצריה פנו איש לעברו וליצירתו. רובם הושמדו בשואה, אבל אחדים היגרו לארצות הברית, ומעטים גם נאחזו בארץ. יצירתם החדשנית הייתה חלק מתהליך מהפכני ומעמיק שעבר על לשון היידיש ותרבותה, שאלמלא השואה וההשמדה, אפשר והייתה מתפתחת ללשון מודרנית וחילונית, ותופסת מקום של כבוד בין לשונות אירופה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.yadvashem.org/he/vilna/interwar-period/culture/literature.html "וילנה הצעירה" (יונג-ווילנע)] בתוך תערוכת האינטרנט [https://www.yadvashem.org/he/vilna.html "וילנה: ירושלים דליטא"] באתר יד ושם
* ג'סטין דניאל קמי, 
* חנה מלאָטעק, [http://yiddish.forward.com/node/1906 אלחנן וואָגלער — אַ פּאָעט פֿון "יונג־ווילנע"], פארווערטס, 20 בפברואר 2009 – כולל תמונה קבוצתית של כמה מחברי "יונג וילנה"
* אברהם יהושע השל, [http://www.daat.ac.il/daat/history/vilna/heshel-2.htm ירושלים דליטא], באתר "דעת"
* 

קטגוריה:ספרות יידיש
קטגוריה:חבורות ספרותיות
קטגוריה:יידישיזם ויידישיסטים
קטגוריה:יהדות וילנה
קטגוריה:ספרות ליטאית
קורנית (צמח)

קוֹרָנִית, תימין או טימין (שם מדעי: Thymus), הוא סוג של צמחי תבלין, בני שיח רב שנתיים ממשפחת השפתניים. בסוג נכללים מעל 350 מינים שגובהם הממוצע כ-40 ס"מ ומקורם בדרום אירופה, בצפון אפריקה ובאסיה.
השם "קורנית" ניתן לצמח זה עקב תחושת הקרירות הנוצרת על הלשון בעת לעיסת עלי הצמח.

== תיאור ==
הקורנית היא צמח כיסוי עשבוני ירוק-עד, צמיחתה מהירה וצפופה, ורוב המינים צומחים לגובה של פחות מ-10 סנטימטרים. הגבעולים משתרשים לכל אורכם. העלים קטנים, מעוגלים ולהם ארומה אופיינית. הפריחה ברוב המינים היא בגווני ורוד, והיא מופיעה בארץ בחודשים אפריל–מאי ובאירופה ביוני-יולי. הזרעים נובטים רק בסביבה מוארת.
הקורנית עמידה לקור וליובש, מעדיפה תנאי שמש מלאה ואדמה חולית מנוקזת היטב. קורנית צומחת לרוב בצידי דרכים, באחו וכן בנקבות ובסדקי סלעים.

המין הארומטי ביותר הוא בת-קורנית פשוטה , הנקרא גם 'בת-קורנית מצויה'.

הקורנית הייתה מוכרת ליהודים כבר בתקופת המשנה והתלמוד ושמשה למאכל ולתיבול: 

==שימושים במטבח==
קורנית היא מקור עשיר בברזל ומשתמשים בו רבות בבישול, בבשרים, במרקים ובפרט בבישול בשר כבש, עגבניות וביצים. למרות טעמה החזק, לרוב אינה מסתירה או מטשטשת את טעמם של תבלינים ועשבי תיבול אחרים, ובזכות תכונה זו היא משמשת מרכיב בתערובת התבלינים ארב דה פרובאנס.

קורנית נמכרת מיובשת, טרייה, משומרת בשמן ומלח ועוד. כשהיא טריה היא עשירה יותר בטעמים, אבל בו-זמנית לא נוחה לעבודה, וגם לא מתאימה לשימוש לאחר יותר משבוע אחד. קורנית טרייה אפשר למצוא בכל עונות השנה, והיא לרוב נמכרת כצרור ענפים שהם גבעולים גזומים של הצמח. הגבעול מורכב מגזע עצי שעליו עלים זוגיים ופרחים.
נהוג להשתמש בגבעולי קורנית שלמים כחלק מהבוקה גרני, צרור של מגוון עשבי תיבול שנותן ניחוח לתבשילי ציר ולמרקים. אפשרות שנייה היא הורדת העלים הירוקים מהגבעול, ואז הגזע העצי הקשה נזרק. קורנית מיובשת שומרת על טעמה יותר מאשר עשבי תיבול אחרים.

==רפואה עממית==
הקורנית מכילה סליצילים (רכיבים צמחיים טבעיים דמויי אספירין). ברפואה העממית משמשת הקורנית בעיקר לטיפול במגוון בעיות במערכת הנשימה, ומקובל בה כי הפעילויות נוגדות חיידקים של הקורנית מסייעות גם במניעת מחלות שמקורן במזון. יש המאמינים כי לשמן הקורנית השפעות מעכבות גדילה של חמישה מחוללי מחלה נפוצים שמקורם במזון.

==מינים בולטים==
בארץ ישראל נפוצים המינים הבאים:
* קורנית הערבות (שם נרדף בת-קורנית הערבות) (Thymus bovei) – צומח נדיר בנגב ובמדבר יהודה
* קורנית מקורקפת (Thymus capitatus, שם נרדף Coridothymus capitatus) – צומח בצפון הארץ ובמרכזה

מינים בולטים נוספים:
* קורנית הבר (Thymus serpyllum)
* קורנית לימונית (Thymus citriodorus) – הכלאה בין בת-קורנית פשוטה ל-Thymus pulegioides
* קורנית ספרדית (Thymus zygis)

== גלריה ==
<gallery>
Wilder Thymian.jpg|קורנית הבר
Thymus vulgaris0.jpg|בת-קורנית פשוטה (טימין)
Thymus capitatus.jpg|קורנית מקורקפת
Thymus zygis 1.JPG|קורנית ספרדית
Variegated Lemon Thyme Thymus citriodorus variegata Leaves 3264px.JPG|קורנית לימונית
2006-11-28Thymus citriodorus05.jpg|קורנית לימונית
Thymus camphoratus.jpg|קורנית הקמפור
Thymus moroderi02-800.jpg|המין Thymus moroderi
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:שפתניים
קטגוריה:עשבי תיבול
קטגוריה:צמחי מרפא
צ'ונגצ'ינג

צ'וֹנְגצִ'ינְג (בסינית מפושטת: 重庆; בסינית מסורתית: 重慶; בפין-יין: Chóngqìng; ; מילולית: "חגיגה כפולה") היא מחוז עירוני בדרום-מערב הרפובליקה העממית של סין. המחוז העירוני גובל במחוזות סצ'ואן, שאאנשי, חוביי, חונאן וגוויג'ואו. עם שטח של כ-82,400 קילומטר רבוע, עשויה צ'ונגצ'ינג להיחשב כעירייה הגדולה ביותר בשטחה בעולם, אך נתון זה מטעה כיוון ששטחה המחולק ל-38 נפות, כולל בתוכו אזורים כפריים רבים ורק חלקו עירוני. על פי מפקד האוכלוסין משנת 2020 מספר התושבים הכולל במחוז העירוני היה כ-32.05 מיליון תושבים, מתוכם כ-25.38 מיליון בשטח האורבני.

העיר מהווה מרכז תעשייתי חשוב בדרום-מערב סין. לנהר יאנגצה העובר במחוז, ולסכר שלושת הערוצים שנבנה בו, חלק חשוב בהתפתחות התעשייה בעיר. הסכר תרם לאספקת חשמל סדירה וזולה וכן להסדרת תנועת אוניות מטען בחלק זה של הנהר, המאפשרת סחר בינלאומי דרך ים סין המזרחי. יש לעיר כלכלה מגוונת עם תעשיות מרכזיות בתחום המזון המעובד, ייצור הרכב, כימיקלים, טקסטיל, מכונות ואלקטרוניקה. זהו גם האזור הגדול ביותר לייצור אופנועים בסין.

בשלבי בנייה המתקדמים נמצא מרכז הסחר העולמי צ'ונגצ'ינג הצפוי להגיע לגובה של 468 מ'.

בעבר הייתה צ'ונגצ'ינג חלק ממחוז סצ'ואן, אך ב-1997 קיבלה העיר מעמד של מחוז עירוני, תחת ניהול ישיר של הממשל המרכזי, בדומה לבייג'ינג, שאנגחאי, וטיינג'ין. במהלך מלחמת סין-יפן השנייה מ-1937 עד 1945, היא הותקפה בכבדות על ידי חיל האוויר היפני.

בשנים 2007-2012 בו שילאי היה ראש העיר. במרץ 2012 הוא הואשם בשחיתות ולאחר המשפט נידון למאסר עולם.

==ערים תאומות==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://travelchina.co.il/sichuan/guide-to-chongqing/ צ'ונגצ'ינג: המדריך המלא], באתר טראוול צ'יינה
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: ערים
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: ערים במעמד מחוז
קטגוריה:יאנגצה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1929
אמנית הגוף

אמנית הגוף היא נובלה מאת הסופר הפוסט מודרניסטי דון דלילו, שיצאה לאור בשנת 2001.

הספר התפרסם 4 שנים לאחר יציאתו לאור של ספרו האחרון של דלילו "תת עולם" ומהווה, לדעת מבקרי ספרות רבים, עוף חריג ברפטואר שלו. היצירה מתפרשת על פני 128 עמודים ועלילתה סובבת סביב ההתמודדות הפיזית והנפשית של אלמנה טריה עם חייה. הספר נצמד אל השכול לפרטי פרטים דרך ההתמודדות הפיזית עם המוות וההשלכות הנפשיות על גיבורת הספר ועל בתה.

הספר נחשב כקיצון מוחלט ביצירותיו של דון דלילו – רב אומן באהבת הפרטים ופזרנות פרוזאית – אשר מתמצת ביצירה זו את סך עבודותיו במשך השנים לתוך נובלה מדויקת.

בשנת 2007 עיבד המחזאי הגרמני רולנד שימלפפניג את הנובלה למחזה "זמן גוף".
 
==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:נובלות
קטגוריה:ספרי 2001
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן