כלי בסיס טבעת

בילביל גדול עם עיטור פסי צבע לבן, [[מוזיאון הכט חיפה]]
כלי בסיס טבעת זו משפחה של כלי קרמיקה שמקורה בקפריסין. הכלים נעשו ביד. משפחת הכלים שייכת לתקופת הברונזה המאוחרת, שהייתה תקופה של סחר בינלאומי, והכלים משמשים מאובן מנחה לתקופה זו באתרים הארכאולוגים בארץ ישראל. משפחת הכלים אינה קיימת בתקופה אחרת, ומציאתה באתר ארכאולוגי מהווה אינדיקציה לשייכות השכבה בה נמצאו כלים ממשפחה זו לתקופה זו. משפחת כלים זו הייתה נפוצה מאוד בארץ ישראל בתקופה זו.

שם המשפחה ניתן לה בגלל בסיסי הכלים בצורת טבעת המאפיין חלק מהכלים במשפחה. לא בכל הכלים יש בסיסי טבעת.
 
המשפחה מאופיינת בחומר מיוחד וצורות מאוד ספציפיות. הטין דק מנופה באיכות גבוהה, החומר צרוף בצריפה בחום מאוד גבוה וקשה הנותן לכלים אפקט של מראה וצליל מתכתיים. צבע החיפוי של הכלים חום-אפור-אדום שנראה כעין הנחושת.

ממשפחה זו יובאו לכנען הכלים הבאים: בעיקר פכים ופכיות, קערות בעלות ידית אתנח, כן נמצאו בכמות קטנה צפחות, ספלים הנקראים טנקרד וכן כלים זואומורפיים. הייבוא המסיבי התקיים במאה ה-14 לפנה"ס ובמחצית הראשונה של המאה ה-13 לפנה"ס.

התמוטטות המערכות המסחריות בסוף תקופת הברונזה המאוחרת באה לידי ביטוי בהיעלמות היבוא בכל הלבנט. יחד איתם נעלמים גם כלים אלה מאתרי ארץ ישראל.

==בילביל==
בילביל גדול עם עיטור פלסטי של רצועות מודבקות
הכלים הנפוצים ביותר בארץ ממשפחה זו הם הפכים והפכיות הנקראים בשפת המחקר "בילביל". הם מגיעים ל-90% מממצאי משפחה זו שנמצאה בארץ. הפכים מתחלקים לשתי קבוצות: בילביל גדול ובילביל קטן. הבילביל הגדול הוא פך עגול עם בסיס טבעת, צוואר רחב יחסית וידית משוכה מאמצע הצוואר לכתף הפך. בחלק הארי של הכלים הקצה העליון של הידית נעוץ בדופן הצוואר. גובה הפך בין 30-26 ס"מ לערך. ברוב הכלים הצוואר נוטה הצידה. הסיבה לנטייה לא ברורה. לא נובע מבעיה בייצור.

הבילביל הקטן הוא פך עגול עם צוואר צר קוני כלפי מעלה, עם רכסים מתחת לשפה. הידית מהצוואר לגוף נעוצה כלפי מטה.

נמצאה התפתחות בעיטורים של הכלי. הקבוצה הקדומה יותר מופיעה בתקופת הברונזה המאוחרת א ונמשכת גם לתקופת הברונזה המאוחרת ב אופיינת בעיטור פלסטי של רצועות המודבקות על גבי הכלי. הקבוצה המאוחרת יותר המופיעה בתקופת הברונזה המאוחרת ב ונמשכת גם לברונזה מאוחרת ג, מאופיינת בעיטור של פסי צבע לבן על גבי הכלי הכהה. הפך של קבוצה זו מגושם יותר וגם גדול יותר מהפך של הקבוצה הראשונה.
מכיוון שכלי המשפחות מופיעים גם במקביל הם לא יכולים לשמש מאובן מנחה בתוך התקופה. מכלול באתר שיכלול רק כלים מהקבוצה הראשונה יתן אינדיקציה די טובה שנמצאים בתקופת הברונזה המאוחרת א.

ישנה סברה במחקר הכלים שמדברת על שימושם בטקסים פולחנים, שכן צורת ה"בילביל" במצב הפוך מזכירה את פרח פרג האופיום.

==כלים נוספים==
כלי אופייני נוסף למשפחת זו היא "קערת בסיס טבעת" רחבה כלפי מעלה ונעשית צרה לקראת בסיס גלילי. לקערה יש ידית גבוהה העולה כלפי מעלה בצורת אתנח. קוטר הקערה כ-18-17 ס"מ וגובהה כ- 10 ס"מ. 
בנוסף נמצאו גם כלים זאומורפים בצורת חיות עשויים מהחומר של משפחה זו עם העיטור האופייני למשפחה.
הצפחת ממשפחה זו עדשתית בעלת ידית אחת שמתחילה מצוואר הכלי ומתחברת לגוף הכלי בחלקה העליון של העדשה. כלי נדיר נוסף ממשפחה זו הוא הספל בעל בסיס טבעת בגובה 8-7 ס"מ.

==גלריית תמונות==
{| align=center
|<gallery widths="180px" heights="180px" perrow="4">
קובץ:Late Bronze Period – Hecht Museum 006.JPG|"בילביל" קטן, על חלק עיטור פלסטי, מוזיאון הכט
קובץ:Zoomorphic rhyton.jpg|כלי זואומורפי דמוי פר
קובץ:Late Bronze Period – Hecht Museum 009.JPG|קערה עם ידית אתנח מבט על, מוזיאון הכט
קובץ:Late Bronze Period – Hecht Museum 008.JPG|קערה עם ידית אתנח מבט מהצד 
</gallery>
|}

==לקריאה נוספת==
*רות עמירן הקרמיקה הקדומה של ארץ ישראל, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 1971, עמודים 210, 211, 214, 215
* אבשלום זמר ואורית רוטגייזר, כלי חרס מקפריסין בעת העתיקה, קטלוג התערוכה בהוצאת המוזיאון הימי הלאומי 2011
* עופרה ברקאי, כלי בסיס הטבעת מתל אבו הואם: חפירות 2001, עבודת מוסמך, בהנחיית מיכל ארצי ויובל גורן, החוג לציוויליזציות ימיות, אוניברסיטת חיפה, 2003

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.antiquities.org.il/article_Item_ido.asp?sec_id=17&sub_subj_id=184&id=272#as כלי 'בסיס הטבעת' מתל אבו הואם (חפירות 2001), כלי להבנת הסחר עם קפריסין], עפרה ברקאי, באתר רשות העתיקות
קטגוריה:קדרות בארץ ישראל בעת העתיקה
קטגוריה:תקופת הברונזה המאוחרת
קטגוריה:קדרות בקפריסין בעת העתיקה
קטגוריה:משפחות קרמיות בעת העתיקה