OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ארגון נשי חירות בישראל

סמל הארגון.
ארגון נשי חירות בישראל הוא ארגון נשים בישראל המפעיל רשת של מעונות יום לגיל הרך.

== היסטוריה ==
הארגון הוקם על ידי התנועה הרוויזיוניסטית בשנת 1935 כמענה לארגון אמהות עובדות של ההסתדרות הכללית ונקרא בתחילה "ברית נשים לאומיות". הקימו אותו נשים מן התנועה הרוויזיוניסטית וההסתדרות הציונית החדשה, כשמטרתו איגוד נשים שתסייענה לנוער וסטודנטים, בעיקר מן המחנה הלאומי ובית"ר. הארגון הקים בארץ ומחוצה לה מעונות, גני ילדים, ומועדוני חינוך. 

הארגון הסב את שמו ל"ברית נשות חירות בישראל" עם הקמת תנועת החרות והפיכת הארגון לחלק ממנה. פעילות הברית בימינו הצטמצמה בהשוואה לימיה הראשונים. למרות הזיקה ההיסטורית והעובדה שמשרדי הארגון שוכנים במצודת זאב, אין קשר ארגוני בין "נשות חירות" לליכוד. כיום היקף הפעילות העיקרי סובב סביב הפעלת 27 מעונות יום לילדים ברחבי הארץ.

בשנת 2012 התאגדו עובדות ומנהלות המעונות בארגון העובדים כוח לעובדים בדרישה להשוואת תנאי העבודה במעונות לתנאי העבודה של יתר עובדות המעונות בישראל.

בין מנהלות הארגון בעבר נמנתה רות בן-שחר שהייתה לוחמת ומפקדת בארגון הצבאי הלאומי. רות נודעה בשם המחתרתי רות רפאלי וראש קבוצת "אורית". היא הייתה חברת האצ"ל בת"א והקימה בביתה את תחנת השידור המחתרתית "קול ציון הלוחמת" ללא ידיעת משפחתה. לימים, רות, יחד עם בעלה משה בן-שחר, היו ממייסדי תנועת חרות וגלגוליה הפוליטיים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://nashey-herut.workers.org.il בלוג עובדות ומנהלות נשי חרות]

קטגוריה:ציונות רוויזיוניסטית
קטגוריה:ארגוני נשים בישראל
ליקוי מאורות

ליקוי חמה משנת 2006 כפי שנראה מ[[תחנת החלל הבינלאומית]]
ליקוי מאורות הוא אירוע אסטרונומי המתרחש כאשר גרם שמים נע אל תוך צילו של גרם שמים אחר. המונח משמש לרוב לתיאור ליקוי חמה, כאשר צל הירח עובר על פני כדור הארץ או ליקוי ירח, כאשר הירח נע אל תוך צלו של כדור הארץ. המונח משמש גם לתיאור התופעה בה אחד מירחיו של צדק (או כוכב לכת אחר) עובר בתוך צילו של כוכב הלכת, או כאשר אחד מהירחים נע אל תוך הצל של ירח אחר. כל ליקוי מאורות הוא אירוע הסתרה שבו הגוף שמטיל את הצל מסתיר לגוף המוצל את מקור האור שלו. עם זאת יש אירועי הסתרה רבים אחרים שאינם ליקוי מאורות, כמו כוכב או כוכב לכת מוסתר על ידי הירח או על ידי כוכב לכת אחר.

ליקוי מאורות הוא מצב סיזיגי, כלומר מצב בו שלושה מגרמי השמים נמצאים על קו אחד ישר. 

כאמור, שני הליקויים המשמעותיים ביותר בכדור הארץ הם:
* ליקוי ירח - מנקודת מבטו של הירח, כדור הארץ מכסה את השמש. הירח נע דרך הצל הנוצר בידי כדור הארץ. האירוע יכול להתרחש רק בזמן ירח מלא.
* ליקוי חמה - מנקודת מבטו של כדור הארץ, הירח מכסה את השמש. הירח מטיל צל על פני כדור הארץ. הדבר יכול להתרחש רק בזמן מולד הירח.

ליקוי מלא מתרחש כאשר מקור האור חסום לחלוטין על ידי העצם המסתיר. בליקוי חמה, הצופה נמצא בתוך כתם הצל שיוצר הירח.

ליקוי חלקי מתרחש במקומות בהם רק חלק מהארה חסום על ידי הגוף המסתיר (ליקוי חמה), או כאשר רק חלק מהגוף מוסתר על ידי הצל (ליקוי ירח). בליקוי חמה, הצופה נמצא בחלק הפנומברה של צל הירח.

ליקוי טבעתי הוא ליקוי מלא של מאור כאשר לעין נראית טבעת אור סביב הגוף החוסם. בליקוי חמה הצופה נמצא בתוך חלק האנטומברה של צל הירח. מדובר בצירוף מקרים בכך שהשמש והירח הם בעלי גודל נראה כמעט זהה, דבר המאפשר ליקוי טבעתי. ליקויי טבעת הם זמן אידיאלי לצפייה בהתפרצויות שמש.

ישנו גם ליקוי בן כלאיים המורכב משלושת המצבים. הליקוי מתחיל כליקוי טבעתי, הופך למלא ובסופו חוזר למצב טבעתי.

ליקוי הכולל את השמש, כדור הארץ והירח יכול להתרחש רק כאשר שלושתם נמצאים על אותו הקו. מאחר שמישור המסלול של הירח הוא בהטיה ביחס למישור סיבובו של כדור הארץ (מישור המלקה, קו הליקויים), ליקוי מתרחש רק כאשר שלושת הגופים קרובים להצטלבות שלושת המישורים האלה. השמש עוברת דרך ההצטלבות פעם בשנה, וליקויים מתרחשים בערך אחת לשני חודשים ירחיים. בשנה יכולים להתרחש בין שניים לשבעה ליקויים. הם חוזרים בהתאם למחזורי השמש.

תמונה מליקוי חמה בצרפת בשנת 1999

==קישורים חיצוניים==

* שי שמש, [https://lbscience.org/%D7%90%D7%9E%D7%90%D7%9C%D7%94-%D7%94%D7%A9%D7%9E%D7%A9-%D7%A0%D7%A2%D7%9C%D7%9E%D7%94-%D7%9C%D7%99%D7%A7%D7%95%D7%99-%D7%97%D7%9E%D7%94-%D7%91%D7%AA%D7%A8%D7%91%D7%95%D7%99%D7%95%D7%AA-%D7%A2/ ליקוי חמה בתרבויות עתיקות], באתר מדע גדול, בקטנה, 19 באוגוסט 2017
* 
* 

*
קטגוריה:מערכת השמש
עיצורים רוטטים

עיצור רוטט (Trill) הוא עיצור המופק תוך מספר התכווצויות שרירים רצופות ומהירות. העיצורים הרוטטים נהגים באמצעות יצירת רטט בבסיס החיתוך על ידי הטחה חוזרת ונשנית של הלשון בבסיס החיתוך, או הטחה חוזרת ונשנית של השפתיים זו בזו.

{| border=1 cellspacing=0 cellpadding=3 style="text-align:center; font-size:larger;"
|- style="font-size: x-small;vertical-align:top;"
! rowspan=2 | 
! colspan=1 | עיצורים קיצוניים
! colspan=3 | עיצורים אחוריים
! colspan=4 | עיצורים קדמיים
! colspan=2 | עיצורים שפתיים
|-
|- style="font-size: x-small;vertical-align:top;"
! כיסוי-גרוני
! ענבלי
! חכי
! מכתשי-חכי
! כפוף
! בתר-מכתשי
! מכתשי
! שיני
! שפתי-שיני
! דו-שפתי 
|-
! style="font-size:x-small" | עיצורים רוטטים
| я̊ • я 
| ʀ̊ • ʀ
| • 
| • 
| 
| r̠̊ • r̠
| r̊ • r
| r̪̊ • r̪
| ʙ̪̊ • ʙ̪
| ʙ̊ • ʙ
|-
|}

==העיצורים הרוטטים==
* עיצור כיסוי-גרוני, רוטט 
* עיצור ענבלי, רוטט [] קובץ:Uvular_trill.ogg
* עיצור כפוף, רוטט 
* עיצור מכתשי, רוטט [] קובץ:Alveolar_trill.ogg
* עיצור דו-שפתי, רוטט [] קובץ:Bilabial_trill.ogg

==קישורים חיצוניים==
* 

רוטטים
פטר אנדריאס מונק

פטר אנדריאס מונק
פטר אָנְדְרֱיאַס מוּנק (בנורווגית: Peter Andreas Munch; 15 בדצמבר 1810 – 25 במאי 1863) היה היסטוריון נורווגי. הוא נודע בשל מחקרו על ההיסטוריה של נורווגיה בימי הביניים. 

מונק היה בין הלא-קתולים הראשונים אשר הורשו להיכנס לספריית הוותיקן למטרת מחקר. שם חיבר את עיקר מפעלו, Det norske Folks Historie (היסטוריה של העם הנורווגי), בשמונה כרכים. 

הצייר אדוורד מונק היה אחיינו.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:היסטוריונים נורווגים
קטגוריה:מנהלי הארכיון הלאומי של נורווגיה
קטגוריה:היסטוריונים של ימי הביניים
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1810
קטגוריה:נפטרים ב-1863
יואל אסתרון

יואל אסתרון הוא עיתונאי ועורך ישראלי, מייסד ומו"ל העיתון והאתר "כלכליסט" ב-2008. קודם לכן שימש עורך העיתונים "חדשות" ו"העיר" ועורך-משנה של "הארץ" ו"ידיעות אחרונות". הוא גם מייסד-משותף ויו"ר של עמותת "שומרים – המרכז לתקשורת ודמוקרטיה בישראל".

==ביוגרפיה==
אסתרון נולד וגדל בחולון לקופל (יעקב), מנהל סניפי קופת חולים כללית בעיר, וגניה (זהבה), מורה למתמטיקה. אביו, ניצול השואה, החליף את שם משפחתו מרבינוביץ לאסתרון לזכר הוריו אסתר ואהרון שנספו בשואה. יואל הוא בוגר בית הספר היסודי ביאליק ותיכון קוגל ובנעוריו היה כתב נוער ב"מעריב לנוער". בשנת 1973 התגייס לצה"ל. בתחילה שירת בחטיבת גולני ואחר כך עבר לגלי צה"ל, שם שימש כתב צבאי, כתב מדיני ועורך יומני חדשות ותוכניות. לאחר השירות הצבאי שימש כתב, עורך ומנחה בטלוויזיה הישראלית. בוגר האוניברסיטה העברית בירושלים בכלכלה (B.A) ובתקשורת (M.A).

בשנות ה-80 פנה לעיתונות הכתובה. בשנת 1982 מונה לעורך המקומון הירושלמי "כל העיר", ובשנת 1984 מונה לעורך המקומון התל אביבי "העיר", שניהם מרשת שוקן. בשנים 1988–1991 שירת ככתב בארצות הברית של העיתון "חדשות", ובאוגוסט 1991 מונה לעורך העיתון במקומו של יוסי קליין, עד סגירתו ב-1993.

במשך עשר שנים, מ-1994 עד 2004, היה עורך המשנה של "הארץ", לצדו של חנוך מרמרי. מינואר 2005 היה עורך המשנה של "ידיעות אחרונות", לצד העורך רפי גינת. בסוף אפריל 2007, עם מינויו של שילה דה-בר לעורך העיתון, הודיע אסתרון על פרישתו. זמן קצר אחר כך הקים את "כלכליסט".. ב-2018 הוסיף לכלכליסט מהדורה אנגלית CTech. כמו כן ייסד את פעילות הכנסים והוועידות של העיתון בישראל, בארצות הברית ובאירופה.

קיבל את פרס חיפה לתקשורת לשנת 2013, על מפעל חיים של "העצמת חופש הביטוי והכתיבה היוצרת למען החברה הישראלית", ובכלל זה על כך שהוא "המייסד, המוציא לאור והעורך הראשי של העיתון היומי והאתר הכלכלי כלכליסט".

בפברואר 2022, בעקבות החשיפה בכלכליסט של הפעלת רוגלות שהוסתרה מהציבור על ידי משטרת ישראל ספג ביקורת משום שסדרת הכתבות כללה בין השאר פרסום של שמות של הנעקבים שנשלל חלקית בדו״ח של ועדת בדיקה מיוחדת של משרד המשפטים. 

== חיים אישיים ==
נשוי לענת אסתרון, מעצבת פנים, ולהם שתי בנות. מתגורר בתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל חדשות
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
קטגוריה:סגל כלכליסט
קטגוריה:עורכי עיתונים ישראלים
קטגוריה:עורכי עיתונים בשפה העברית
קטגוריה:הערוץ הראשון: שדרנים ומנחים
קטגוריה:כתבים צבאיים ישראלים
קטגוריה:סגל העיר
קטגוריה:מו"לי עיתונים ישראלים
קטגוריה:עורכי כל העיר
קטגוריה:עורכי העיר
קטגוריה:כתבים מדיניים ישראלים
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:בוגרי בית הספר ביאליק (חולון)
קטגוריה:בוגרי תיכון קוגל
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
עיצורים מוולניים

עיצור מווּלן (באנגלית: Velarized) הוא עיצור שבנוסף לבסיס החיתוך הראשי שלו נחתך בבסיס החיתוך המשני הממוקם בווילון המכונה גם החך הרך. בעת הגיית העיצור מורמת מעט הלשון לכיוון הווילון. באלפבית הפונטי הבינלאומי ניתן לסמן עיצורים מוולנים בכמה דרכים:
* העברת טילדה דרך הסימן הבסיסי של האות מסמנת עיצור מוולן או עיצור מלועלע. לדוגמה: הגרסה המוולנת או המלועלעת של .
* רישום סימן גמא מוקטן לימין הסימן הבסיסי מסמנת עיצור מוולן. לדוגמה: היא הגרסה המוולנת של .

בערבית ישנו עיצור מכתשי מוולן מקורב צדי הקיים במילה אחת בלבד: אללה. בשפות רבות באירית וברוסית רבים מהעיצורים מתחלקים לשתי גרסאות הגייה באותן בסיס חיתוך ובאותו אופן חיתוך: עיצורים מוולנים ועיצורים מחונככים. הבחנה זאת בין עיצורים מוולנים לעיצורים מחונככים ידועה בשפות אלו בשמות אחרים לדוגמה: ברוסית משתמשים בשם עיצורים קשים עבור העיצורים המוולנים ועיצורים רכים עבור עיצורים מחונככים.

בצ'רקסית ובקברדינית מבטאים את העיצורים המסודקים כעיצורים מוולנים מסודקים. לדוגמה מבטאים את האות הצ'רקסית והקברדינית [ТӀ] כעיצור מכתשי מוולן, מסודק .

==העיצורים המוולניים==
* עיצור ענבלי מוולן, סותם, אטום /qˠ/
* עיצור מכתשי מוולן, סותם, אטום /tˠ/
* עיצור ענבלי מוולן, חוכך, קולי /ʁˠ/
* עיצור ענבלי מוולן, חוכך, אטום /χˠ/
* עיצור מכתשי מוולן, חוכך, אטום /sˠ/
* עיצור שיני מוולן, חוכך, קולי /ðˠ/
* עיצור מכתשי מוולן, חוכך צדי, קולי /ɮˠ/
* עיצור מכתשי מוולן, חוכך צדי, אטום /ɬˠ/
* עיצור מכתשי מוולן, מקורב צדי /lˠ/ [] קובץ:Velarized_alveolar_lateral_approximant.ogg
* עיצור מכתשי מוולן, מקיש /ɾˠ/

==קישורים חיצוניים==
* 

מוולניים
ולטר נרנסט

ולטר הרמן נרנסט (בגרמנית: Walther Hermann Nernst; 25 ביוני 1864 – 18 בנובמבר 1941) היה כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1920, "על מחקריו בתרמוכימיה". נרנסט עזר לבסס את התחום המודרני של כימיה פיזיקלית, ותרם לאלקטרוכימיה, תרמודינמיקה, פיזיקה של מצב מוצק ופוטוכימיה. הוא ידוע גם בזכות גילוי משוואת נרנסט. בשנת 1886 גילה אפקט נרנסט.

==ביוגרפיה==
נרנסט נולד בבריזן, פרוסיה לאב גרמני ואם פולנייה. הוא למד פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטאות של ציריך, ברלין וגראץ. אחרי שעבד תקופה מסוימת בלייפציג, הוא יסד את המוסד לכימיה פיזיקלית ואלקטרוכימיה בגטינגן. ב-1898 המציא נרנסט נורת להט חשמלית בעלת חוט להט מחומר קרמי, מנורת נרנסט. כמו כן המציא מקור אור תת-אדום לשימוש בספקטרוסקופיה, בשם זוהר נרנסט.

נרנסט חקר לחץ אוסמוטי ואלקטרוכימיה. בסביבות 1906 הוא ביסס את מה שנקרא בפיו "תאוריית החום" ובהמשך נודע בתור החוק השלישי של התרמודינמיקה (אשר מתאר את התנהגות החומר כאשר הטמפרטורה קרובה לאפס המוחלט).

ב-1920 קיבל נרנסט פרס נובל לכימיה בעקבות עבודתו בתרמוכימיה. ב-1924 הפך לראש המכון הפיזיקלי-כימי בברלין ופרש מתפקיד זה ב-1933. לאחר מכן עבד בתחומי האלקטרואקוסטיקה ואסטרופיזיקה.

ב-1930 המציא נרנסט פסנתר חשמלי, תוך החלפת תיבת התהודה בפיקאפ ובמגברי צליל חשמליים כפי שהדבר נעשה בגיטרה חשמלית.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.mada.org.il/education/nernst ולטר הרמן נרנסט], באתר מוזיאון המדע בירושלים
* 
* 

קטגוריה:כימאים גרמנים
קטגוריה:כימאים פיזיקליים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכימיה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת גטינגן
קטגוריה:זוכי פרס נובל גרמנים
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1864
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1941
קטגוריה:זוכי מדליית פרנקלין
עיצורים מלועלעים

עיצורים מלועלעים (Pharyngealized) הם עיצורים הנחתכים בלוע בנוסף לבסיס החיתוך הראשי כך שבעת הגיית העיצורים ישנה התכווצות של שרירי הלוע (מעין הגיית ע במקביל להגיית העיצור). הדרך לסמן עיצור מלועלע באלפבית הפונטי הבינלאומי היא:
* רישום סימן שאלה מוקטן מימין לסימן העיצור הבסיסי [ˤ]. לדוגמה: [dˤ] היא הגרסה המלועלעת של [d].

הערבית משתמשת בהגייה מלועלעת עבור ארבעת העיצורים הנחציים הבאים: האות <big>ص</big> מייצגת עיצור מכתשי מלועלע, חוכך, אטום [sˤ], האות <big>ض</big> מייצגת עיצור מכתשי מלועלע, סותם, קולי [dˤ], האות <big>ط</big> מייצגת עיצור מכתשי מלועלע, סותם, אטום [tˤ], והאות <big>ظ</big> מייצגת עיצור מכתשי מלועלע, חוכך, קולי [zˤ] או עיצור שיני מלועלע, חוכך, קולי [ðˤ].

==העיצורים המלועלעים==
* עיצור מכתשי מלועלע, סותם, קולי [] קובץ:Voiced_pharyngealized_alveolar_stop.ogg
* עיצור מכתשי מלועלע, סותם, אטום [] קובץ:Voiceless_pharyngealized_alveolar_stop.ogg
* עיצור מכתשי מלועלע, חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_pharyngealized_alveolar_sibilant.ogg
* עיצור מכתשי מלועלע, חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_pharyngealized_alveolar_sibilant.ogg
* עיצור מכתשי מלועלע, מקורב צדי 
* עיצור מכתשי מלועלע, חוכך צדי, אטום [] קובץ:Voiceless_pharyngealized_alveolar_lateral_fricative.ogg
* עיצור שיני מלועלע, מחוכך, קולי [] קובץ:Voiced_pharyngealized_dental_fricative.ogg
* עיצור לועי מלועלע, סותם, אטום [] קובץ:Pharyngealized_pharyngeal_stop.ogg

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
מלועלעים
משוואת נרנסט

באלקטרוכימיה, משוואת נרנסט מגדירה את פוטנציאל האלקטרודה <math>\ E</math> ביחס לפוטנציאל האלקטרודה התקני <math>\ E_0</math> של זוג האלקטרודות או של חצאי התא של תא אלקטרוכימי. בפיזיולוגיה משמשת משוואת נרנסט למציאת הפוטנציאל החשמלי של קרום התא ביחס ליון אחד. המשוואה קרויה על שם הכימאי הגרמני-פולני חתן פרס נובל לכימיה ולטר נרנסט אשר ניסח אותה לראשונה. 

:<math>
E = E^0 - \frac{RT}{nF} \ln\frac{a_{\mbox{red}}}{a_{\mbox{ox}}}
</math>

*<math>\ R</math> הוא קבוע הגזים וערכו <math> 8.314510_{\frac{J}{mol\cdot K}}</math>
*<math>\ T</math> היא הטמפרטורה, בקלווין.
*<math>\ a</math> היא האקטיביות הכימית בצד המחוזר והמחומצן, בהתאמה.
*<math>\ F</math> הוא קבוע פאראדיי וערכו <math> 96,485_{\frac{Coloumb}{mol}}</math>
*<math>\ n</math> הוא מספר מולי האלקטרונים אשר עוברים בחצי התגובה.

מכיוון שבמקרים רבים התגובה מתרחשת בטמפרטורת החדר, ניתן לקצר ולהציב את הערכים של <math>\ R</math> ו-<math>\ T</math> בטמפרטורת החדר, להחליף את הלוגריתם הטבעי בלוגריתם לפי בסיס 10, ולקבל:

:<math>
E = E^0 - \frac{0.0592}{n} \log\frac{[\mbox{red}]}{[\mbox{ox}]}
</math>
*<math> [\mbox{red}] </math> הוא ריכוז המחזר.
*<math> [\mbox{ox}] </math> הוא ריכוז המחמצן.

לפוטנציאל בקרום התא ביחס ליון חיובי אחד (עבור יון שלילי יש לשנות את הסימן לפני הלוגריתם ל(-) (שלילי)

:<math>
E = E^0 + \frac{0.0592}{n} \log\frac{[\mbox{ion out of cell}]}{[\mbox{ion inside cell}]}
</math>
==ראו גם==
* משוואת גולדמן - חישוב מתח קרום תא עם חדירות למספר יונים, שזהו המצב הטבעי בגוף

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חשמל
קטגוריה:אלקטרוכימיה
המשבר הכלכלי בשנותיה הראשונות של ישראל

המשבר הכלכלי בשנותיה הראשונות של המדינה או משבר 1951 הוא משבר כלכלי שפקד את המשק הישראלי ושיאו בשנת 1951.

==הגורמים למשבר==

כאשר הוחלפה הלירה הארץ ישראלית (לא"י) בלירה הישראלית עם קום המדינה נקבעו שערי חליפין עם שאר המטבעות, הוחלט ששוויו של המטבע החדש יהיה שווה ערך לשוויה של לירה שטרלינג אחת. עד מהרה התברר שהשערים שנקבעו לא ריאלים- לירה ישראלית אחת הייתה שווה פחות מלירה שטרלינג. במהלך השנים נמנעה המדינה לשנות את שער החליפין (פרט לשינוי זעיר בספטמבר 1949). המניע נבע בעיקר מהרצון למנוע את התגברות האינפלציה (שהייתה גבוהה באותו זמן) ולשמר את המחירים הנמוכים של מוצרי הצריכה כחלק ממדיניות הקיצוב.

התוצאה הייתה שמירה על שער חליפין נמוך כדי לא להגדיל את החריגה בתקציב. הנזק המרכזי היה המשמעות שיש לדבר לגבי מאזן התשלומים (מדד המסכם את כל ההוצאות במטבע חוץ כנגד כל ההכנסות ממטבע חוץ). במצב שנוצר היה למטבע ערך גבוה ביחס למטבעות אחרים והתאפשר יבוא זול עליו שילמה המדינה במטבע חוץ. היצוא לעומת זאת, עליו מקבלת המדינה תמורה במטבע חוץ נחלש, שכן בשל שער החליפין היצואנים מקבלים פחות תמורה (במטבע חוץ) על מוצרי היצוא (שיוצרו בתוך המדינה, במטבע מקומי). עד למדיניות הכלכלית החדשה, נמשך המצב הזה ובמציאות נוצרו כמה וכמה שערי חליפין ביניהם היה על המדינה לתמרן. ריבוי השערים גרם בלבול רב, ופגע קשות ביכולת התכנון של המשק (שכן אף אחד לא יודע על פי איזה שער חליפין יקנו מוצרי היבוא) ולחצים שונים שהופעלו כדי לקבל שער חליפין שיגביר את הרווח מעיסקאותיהם.

==המשבר ופתרונו==

מדיניות שער החליפין יצרה גירעון במאזן התשלומים שהיה צורך לכסות. המימון הגיע בחלקו הקטן ממגביות שנאספו בקרב יהודי חו"ל ומיתרות השטרלינג - סכום כסף שהיה שייך למדינה והוקפא אצל ממשלת בריטניה, שהסכימה לשחרר אותו רק ב־1949. מכיוון שמקורות אלו לא כיסו את כל הגירעון החלה המדינה ללוות כספים לטווח קצר מהבנקים ומגורמים כלכליים אחרים. בשלב מסוים הבינו המלווים שמצבה של המדינה מדרדר וכי ההלוואה כוללת סיכון גדול מדי ולכן הפסיקו להלוות כסף למדינה. כתוצאה מכך הגיעה הממשלה למצב בו אין בידה מספיק יתרות של מטבע חוץ ונוצר חשש ממשי לתפקוד המדינה.

המשבר גם לווה במשבר מקביל - מדיניות הקיצוב הלכה והתמוטטה בשל דעת הקהל שהובעה בבחירות המקומיות של נובמבר 1950. בבחירות אלו זכתה אומנם מפא"י - מנהיגת הצנע, אך הציונים הכלליים יריביה שדרשו את ביטול הצנע, היו רחוקים ממנה רק כדי אחוזים בודדים. כתוצאה מכך בוטל משרד האספקה והקיצוב והוקדמו הבחירות הכלליות ליולי 1951. במהלך הבחירות הכלליות איבדה מפא"י מנדט אחד, והציונים הכלליים התחזקו מאוד ועלו משבעה לעשרים מנדטים. תוצאות הבחירות הכלליות שמו קץ למדיניות הצנע והביאו לידי קבלת המדיניות הכלכלית החדשה, בה דגל שר האוצר, אליעזר קפלן.

קטגוריה:ישראל: היסטוריה כלכלית
קטגוריה:משברים כלכליים
יועץ מס

יועץ מס הוא אדם העוסק במתן ייעוץ לנישומים בנושאי מסים ובייצוג נישומים בפני רשויות המס כולל הגשת טפסים מסוימים לרשויות המס.

יועץ מס נדרש לידע מקיף בחוקי המיסים ובהנחיות רשות המיסים, ובפרט הוא נדרש לבקיאות בניהול ספרים ובניכוי מס במקור.

== תחומי אחריות ==
בתחומי הטיפול והאחריות של יועצי המס נמנים בין היתר הנושאים הבאים:
* ביצוע תכנון מס
* ייצוג מול שלטונות המס
* ייצוג בפני המוסד לביטוח לאומי בסוגיות של גביית דמי ביטוח לאומי.
* הכנת והגשת דו"ח שנתי לפקיד השומה
* הכנת והגשת הצהרות הון.

השימוש בשירותיו של יועץ מס אינו חובה, ונישום רשאי לנהל את קשריו עם פקיד השומה באופן ישיר או באמצעות מייצג אחר (רואה חשבון או עורך דין).

==בישראל==
פעילותם של יועצי מס בישראל מוסדרת בפקודת מס הכנסה. בשנת 1996 נוסף לפקודה סעיף 236 ב1(ב), שבו נאמר: "אדם שאינו רשום בפנקס יועצי המס לפי פקודה זו, לא יעשה פעולה של יועץ מס, לא יתחזה ליועץ מס, ולא ישתמש בכל תואר או כינוי העשויים ליצור רושם שהוא יועץ מס", אך בפסק דין הנדלמן של בית משפט השלום בתל אביב קבע השופט דוד רוזן כי מי שאינו רשום בפנקס יועצי המס אינו רשאי לייצג נישומים, אך האיסור על אדם להיקרא יועץ מס ולתת ייעוץ מס עומד בסתירה לחוק יסוד: חופש העיסוק ובטל מעיקרו. פסק דין זה מהווה מקרה נדיר, וכפי הנראה יחיד, שבו בוטל סעיף חוק בבית משפט השלום. בהערת אגב בערעור שהוגש על פסק הדין (ע"פ (ת"א) 70597/04) מתחה השופטת יהודית שיצר ביקורת על ביטולו של הסעיף. לדבריה: "טוב היה עושה בית משפט קמא אילו נקט במידה רבה יותר של איפוק שיפוטי בעניין בטלות סעיף 236ב1(ב)".

בעקבות פסק דין הנדלמן נחקק חוק הסדרת העיסוק בייצוג על ידי יועצי מס, התשס"ה-2005, שבו נקבע שייצוג נישומים לפני רשות מס יהיה בידי מורשים בלבד. יועצי המס, העומדים בתנאים הקבועים בחוק, רשאים לייצג נישומים במוסדות רשות המסים בישראל ובמשרדי המוסד לביטוח לאומי. יועץ מס מייצג הוא מי שרשום בפנקס יועצי המס המייצגים ויש לו רישיון בר תוקף. לקבלת רישיון נדרש מבקש הרישיון לעמוד בבחינה של מועצת יועצי מס ולעבור התמחות בייצוג נישומים לפני רשויות מס במשך 12 חודשים.

===לשכת יועצי מס בישראל===

מרבית יועצי המס בישראל מאוגדים ב"לשכת יועצי מס בישראל" ומשרתים את קהל הנישומים בכל הנושאים הקשורים במוסדות המס. יועצי מס מורשים נותנים בין היתר שירותים כגון פתיחת וסגירת תיקים במוסדות רשות המיסים לישראל (גם לאזרח שאינו יועץ מס מותר לעשות כן אם כי על יועץ מס חלות פחות הגבלות ביורוקרטיות בעניין זה), ייעוץ מס כלכלי, החזרי מס לשכירים, תיאומי מס, ניהול חשבונות, חישובי שכר, עריכת והגשת דוחות שנתיים והצהרות הון,

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.gov.il/he/departments/israel_tax_authority אתר רשות המסים בישראל]
* [http://www.ymas.org.il אתר לשכת יועצי המס בישראל]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מקצועות הכלכלה
קטגוריה:דיני מיסים
קטגוריה:יועצים
במול

[[לה במול במפתח סול]]
במוזיקה, בֵּמוֹל (או נָחֵת) הוא סימן היתק המורה על הנמכת הצליל הבא אחריו בחצי טון, והוא מסומן ב-♭ (הדומה לאות הלועזית b), משמאל לתו. באוקטבה תקנית דו במול זהה דיאטונית לסי, ופה במול זהה דיאטונית למי. קיים גם סימן במול כפול הנראה כך: 𝄫 והוא מנמיך תו נתון בטון שלם. בתיווי מוזיקלי במאה העשרים ישנן גם סימני במול מיוחדים המורים על הנמכת צליל ברבע טון או בשלושת רבעי הטון. 

תו היוניקוד '&#9837;' (266D הקסדצימלי) עשוי להציג את סימן הבמול במחשבים מסוימים.

סדר הבמולים בסולם הוא קבוע, על פי מעגל הקווינטות והוא: סי במול, מי במול, לה במול, רה במול, סול במול, דו במול, פה במול.

המלה "במול" מקורה באיטלקית: bemolle שפירושו "(האות)b-רך". מקורה של משמעות המונח היא במוזיקה עתיקה, בה נהגו להנמיך את הצליל סי במודוסים מסוימים. באותה עת, ערך ההנמכה של הבמול היה קטן מחצי טון, כך שאותה הנמכה הייתה למעשה קטנה, ושנתה בעיקר את החריפות שיצר הצליל סי עם צלילים מסוימים (פה, ודו, למשל), והקנתה לו גוון רך יותר, ומכאן מקור השם.

== ראו גם ==
* דיאז
* בקר (סימן היתק)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סימנים מוזיקליים
עיצורים שורקים

עיצורים שורקים (strident; sibilant) הם עיצורים חוככים או עיצורים מחוככים המופקים באזור המכתש ובתר המכתש כך שתנועת האוויר מתועלת באמצעות קדמת הלשון אל השיניים העליונות. 

==עיצורים שורקים==

==שורקים בעברית==
לעיצורים השורקים בעברית יש תפקיד מורפולוגי, שכן כאשר אחד מהם מופיע בפ"א הפועל של בניין "התפעל" מתרחש שׂיכוּל עיצורים בין פ"א הפועל לבין ת"ו הבניין.

*האות זי"ן מייצגת מכתשי חוכך שורק קולי.
*האות סמ"ך מייצגת מכתשי חוכך שורק אטום.
*האות צד"י מייצגת מכתשי, מחוכך שורק, אטום.
*האות שי"ן מייצגת בתר-מכתשי חוכך שורק אטום.

*הסימנים ז', ג' ו-צ' משמשים לתעתיק מילים שאולות ומייצגים בהתאמה בתר-מכתשי חוכך שורק קולי, בתר-מכתשי מחוכך שורק קולי, ובתר-מכתשי מחוכך שורק אטום.

==קישורים חיצוניים==

* 

שורקים
עמנואל פינטו

עמנואל פינטו (נולד ב-17 בנובמבר 1962) הוא סופר, מתרגם ושחקן ישראלי.

== ביוגרפיה ==

פינטו נולד בכפר אתא ולמד משחק בבית הספר "ניסן נתיב" בתל אביב. במהלך שנות השמונים והתשעים הוא התחיל להיות פעיל בזירת התרבות בתל אביב. הסרטים בהם השתתף פינטו הביאו את סיפוריהם של אנשי השוליים בחברה הישראלית, וזכו לשבחים רבים, וזאת על אף שלא הצליחו מבחינה מסחרית.

בשנת 2000 פרסם את הספר "דניאל" בהוצאת שוקן. לספר שזכה לשבחים רבים, שלושה חלקים: שני סיפורים וחלום. בשלושתם איש ושמו דניאל – פרסומאי, מרצה לתיאטרון או פליט על אי בודד. בכל המקרים הוא איש ריק, סטרילי, שעברוֹ נמחק מרצון או מאונס ורק מחשבותיו ותחושותיו הן לו בנים. את עתידו רוקם דניאל דרך חייהם של אחרים: אוטיסט וסייח, ילד ללא מוח או יריבו של בן־האלוהים. 

פינטו, שבאותן שנים חי בצרפת, זכה על "דניאל" בפרס הביכורים מטעם שר המדע והתרבות.

בנובמבר 2009 פרסם פינטו את ספרו השני "טיניטוס", הפעם בהוצאת הקיבוץ המאוחד. במרכזו, מנסה הגיבור, לפענח את קורותיו במלחמת לבנון הראשונה. אל תוך קרעי זיכרונותיו של הגיבור נשזרות גם חוויותיו של המחזאי הצרפתי ז'אן ז'נה, ששהה בבירות בזמן הטבח בסברה ושתילה, וכתב עליו בהרחבה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* אריק גלסנר, [http://arikglasner.wordpress.com/2009/12/05/%D7%A2%D7%9C-%D7%98%D7%99%D7%A0%D7%99%D7%98%D7%95%D7%A1-%D7%A9%D7%9C-%D7%A2%D7%9E%D7%A0%D7%95%D7%90%D7%9C-%D7%A4%D7%99%D7%A0%D7%98%D7%95-%D7%94%D7%95%D7%A6%D7%90%D7%AA-%D7%94%D7%A7%D7%99%D7%91/ על "טיניטוס", של עמנואל פינטו, הוצאת "הקיבוץ המאוחד"], ביקורות ספרות - מעריב, 5 בדצמבר 2009 
* אסתי אדיבי-שושן, [http://estiadivi.blogspot.co.il/2011/06/blog-post_4275.html ילד המלחמה שלי], על טינטוס, הוצאת הקיבוץ המאוחד, [http://estiadivi.blogspot.co.il באתר מחשבות על ספרים], דצמבר 2009.
 
 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:זוכי פרס שרת התרבות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1962
פרויקט איטר

פרויקט איטר (Iter) הוא מיזם בינלאומי לבניית כור היתוך גרעיני ניסיוני, להפקת אנרגיה. מקור השם בראשי-התיבות - International Thermonuclear Experimental Reactor, אך כיום השם Iter כמילה הלטינית שפירושה - "הדרך".
לשם הפקת אנרגיה מהיתוך גרעיני יש צורך לחמם את המימן לטמפרטורה גבוהה ביותר. בטמפרטורה זו החומר הופך לפלזמה, זהו מצב צבירה בו האלקטרונים נפרדים מגרעיני האטומים. טמפרטורת הפלזמה גבוהה מאוד, במצב זה כל חומר שיבוא במגע עם הפלזמה יותך מיד. לכן יש להחזיק את הפלזמה בתוך מקום מרוקן מאוויר, באמצעות אלקטרומגנט ענק ששומר שהפלזמה תהיה במרכז הריק, ללא מגע עם חומר אחר ובמיוחד ללא מגע עם דפנות המכל.

מתקנים ניסיוניים הצליחו לעמוד בתנאים הנ"ל בתנאי מעבדה, אך לא להפיק אנרגיה יעילה, וזאת מכיוון שעל מנת להגיע לתנאים בהם פלזמה מתקיימת נדרש להשקיע אנרגיה רבה יותר מהאנרגיה המשתחררת בתהליך ההיתוך הגרעיני.
כדי ליצור כור שיהיה יעיל, כלומר שיפיק יותר אנרגיה מהמושקעת בו, הוא חייב להיות כור ענק. עלות פיתוחו ובנייתו מגיעות למיליארדי דולרים, מחיר שאפילו מדינות עשירות מתקשות לעמוד בו.
דגם בקנה מידה קטן של הכור להיתוך גרעיני ITER]]
לכן נוצרה יוזמה בינלאומית של בניית כור ניסיוני כזה, אשר אם יצליח יהיה אבטיפוס לבאים אחריו.

המדענים המשתתפים בפרויקט מקווים כי עד שנת 2035 יצליחו להפיק אנרגיה יעילה באבטיפוס.

המדינות השותפות בפרויקט: סין, האיחוד האירופי, שווייץ, יפן, דרום קוריאה, רוסיה, הודו וארצות הברית. בנובמבר 2006 השותפות החליטו רשמית על מימון הפרויקט בסכום של כ-10 מיליארד אירו, למשך שלושים שנה (עשר שנות בנייה ועשרים שנות תפעול). הכור הניסיוני יבנה במרכז המחקר הגרעיני קדרש בדרום צרפת. המיזם חרג מלוח הזמנים המקורי שלו, ובניית הכור אינה צפויה להסתיים לפני שנת 2025. כן חרג המיזם באופן משמעותי מהתקציב המתוכנן. לכור יהיה הספק של כ-500 מגה-ואט של אנרגיה תרמית למשך עד כ-500 שניות, אך אנרגיה זו לא תנוצל להפקת חשמל.

== ראו גם ==
* מגבר אנרגיה
* פלזמה (מצב צבירה)

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טכנולוגיה גרעינית
קטגוריה:צרפת: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:תוכנית הגרעין הרוסית
קטגוריה:תוכנית הגרעין האמריקאית
קטגוריה:האיחוד האירופי: מדע וטכנולוגיה
מערכת הקול

מערכת הקול היא סך כל האיברים המשמשים להפקת הקול אצל בני האדם ובעלי החיים. אצל היונקים מערכת הקול מורכבת מהחלל הגרוני, הלוע, החלל האפי ואצל חלק מהיונקים היא כוללת גם שקי אוויר.

ישנם מספר סוגים של קולות:
# קולות גרוניים
# קולות ללא עצירה
# קולות שפתיים
# קולות לשוניים

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פונטיקה
ריקציה

רִיקֶצְיָה (באנגלית: Rickettsia) הוא סוג של חיידקים – טפילים תוך-תאיים, לרוב פתוגניים. בדומה לנגיפים, חיידקי ריקציה אינם מסוגלים להתרבות מחוץ לגוף הפונדקאי.

הריקציות הן חיידקים טפילים של כינים, זבובים, קרציות וחרקים אחרים, וכל אלה עלולים להעביר את החיידק לאדם. הידועה ביותר מבין הריקציות היא הריקציה הגורמת למחלת טיפוס הבהרות (אין להתבלבל עם החיידק Salmonella typhii, הגורם לטיפוס הבטן). מיני ריקציה אחרים מחוללים מחלות קדחת דומות, בהן קדחת הקרצית הים-תיכונית, קדחת הבהרות של הרי רוקי, קדחת החפירות וקדחת קרציות כלבית.

טפיל הריקציה גרם בעבר למספר מחלות קשות שפגעו באופן קשה באדם ואפילו גרמו למותו, להלן מספר דוגמאות של מחלות שגרם חיידק הריקציה:
*טיפוס הבהרות – קבוצה של מחלות הנגרמות מחיידקי ריקציה המועברים על ידי חרקים שונים. צורת המגפה של המחלה מועברת מאדם לאדם על ידי כיני גוף. טיפוס אזורי (אנדמי) היא מחלה של עכברים שיכולה לעבור לאדם על ידי עקיצת פרעושים. סוג אחר מועבר על ידי קרדיות. התסמינים המופיעים כאשר אדם נדבק במחלה הם צמרמורות, דלקת גרון, חום גבוה ובנוסף לכך המחלה עלולה לפגוע בכליות ובשריר הלב ואפילו לגרום למותו של הנדבק.
*קדחת הריקציה – מחלה זיהומית שנגרמת על ידי ריקציה ומועברת לאדם בעקיצת קרציות. המחלה מאופיינת בחום, כאבי ראש, כאבי שרירים, ופריחה של נקודות ורודות קטנות שמתחילות על שורשי כף היד והקרסוליים ומתפשטות על פני הגוף.

הטיפול הטוב ביותר שיש כיום ברפואה הוא אנטיביוטיקה, שבעזרתה מצליחה המערכת החיסונית לחסל את חיידקי הריקציה.

חיידקי ריקציה גורמים גם להופעת תסמין מטאטא המכשפה אצל צמחים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חיידקים שתוארו ב-1916

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנריק דה רושה לימה
קטגוריה:חיידקים אמיתיים
קטגוריה:חיידקים ארגמניים
קטגוריה:בקטריולוגיה
קרטנת

קרטנת או קרטיניזם או קרטיניות (Congenital hypothyroidism, CH, cretinism) - תת-תריסיות ראשונית מולדת. היא מחלה הפוקדת תינוקות שנולדו ללא בלוטת תריס או תינוקות שבלוטת התריס שלהם אינה פועלת כשורה.

בלידתו נראה התינוק נורמלי, שכן בגופו יש עדיין מלאי של הורמון בלוטת התריס שספג מאימו במשך ההיריון. אך לאחר שבועות אחדים, מתגלים תסמיני חוסר ההורמון: גדילתו מתעכבת, עורו מתעבה ולשונו גדלה מאוד. אם לא מטפלים בו מבעוד מועד, מועד התינוק לגמדות ולפיגור שכלי חמור. אם מספקים את ההורמון בשלב מוקדם, ניתן למנוע את מחלת הקרטנת.

==ראו גם==
*תת-תריסיות מולדת

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:הפרעות של בלוטת התריס
דלקת השופכה

דלקת השופכה (בלועזית: אורתריטיס, Urethritis) היא דלקת בצינורית השופכה המוליכה משלפוחית השתן החוצה. לעיתים קרובות זו מתבטאת בכאבים ותחושת צריבה בעת מתן שתן.

ישנן שתי קטגוריות ראשיות לפיהן מגדירים את דלקת השופכה. הקיטלוג נעשה לפי הסיבה הגורמת לדלקת:

* דלקת שופכה הנגרמת על ידי זיבה. אצל גברים, פליטה של חומר מוגלתי בדרך כלל מצביע על דלקת זיבתית. אצל נשים ההבדלה קשה יותר משום שלעיתים קרובות אין פליטה של החומר המוגלתי.

* דלקת שופכה לא-זיבתית / לא-ספציפית (NGU או NSU), הנגרמת בעיקר על ידי זיהומים שונים או על ידי צנתר.

== סיבות לדלקת שופכה לא זיבתית ==

דלקת שופכה לא זיבתית יכולה להיגרם ממספר מיקרואורגניזמים, ובהם:
* Chlamydia trachomatis
* Ureaplasma urealyticum
* Mycoplasma של איברי המין, דוגמת Mycoplasma genitalium, Mycoplasma hominis, Mycoplasm parvum.
* Trichomonas vaginalis
* וירוס ההרפס (HSV 1+2)
* פטריות בסוג Candida, כשהשכיחה ביותר היא Candida albicans.

דלקת השופכה יכולה להיגרם גם מסיבות לא זיהומיות:
* היצרות השופכה
* גופים זרים
* טראומה גופנית
* תסמונת רייטר
* בעיות שונות במערכת החיסונית או אלרגיות

ברוב המקרים סיבת דלקת השופכה נעוצה במחלת הזיבה או הכלמידיה. מוערך כי כ-50% ממקרי דלקת השופכה הלא-זיבתית נגרמים על ידי הכלמידיה.

== תסמינים ==

תסמינים אפשריים של דלקת השופכה כוללים:
* תחושת צריבה וכאבים בעת מתן שתן.
* פליטה לבנה או עכורה מאיבר המין.
* צורך תכוף למתן שתן.

לעיתים לא מתבטא שום סימפטום למחלה זו. במקרים אלו האדם הנגוע משמש כנשא ועשוי להדביק את השותפים במגע המיני.

== דיאגנוזה ==

צביעת גרם, שיטה פשוטה שהומצאה עוד בשנת 1884, משמשת לבדיקת הימצאותו של החיידק הגורם למחלת הזיבה בפליטת השופכה בעזרת מיקרוסקופ. זיהוי הכלמידיה, הסיבה השנייה בגודלה לדלקת השופכה, דורשת טכנולוגיה מתקדמת יותר, אשר כיום זמינה לכל.

אם תוצאותן של הבדיקות לזיבה ולכלמידיה שליליות, וסיבתה של דלקת השופכה לא זוהתה, משתמשים במושג דלקת שופכה לא-ספציפית לתיאורה (NSU). לעיתים מבלבלים בין מושג זה לבין המושג "דלקת שופכה לא-זיבתית", אשר מתייחס לדלקת שופכה הנגרמת מאורגניזם אשר זוהה ואינו חיידק הזיבה.
== טיפול ==
בגלל הסיבות הרבות אשר יכולות להביא לדלקת השופכה, אסטרטגיית הטיפול הראשונית קשורה בשימוש במגוון רחב של תרופות אנטיביוטיות האפקטיביות כנגד הכלמידיה. חשוב מאוד לטפל בדלקת השופכה, הן למתלונן והן לשותפים למגע מיני. נשים הנגועות באורגניזמים הגורמים לדלקת השופכה הלא-זיבתית עשויות לפתח דלקת באגן.

אם לא תטופל הדלקת עלולים להיגרם סיבוכים שונים, כגון דלקת יותרת האשך, היצרות של צינור השופכה ואי-פריון.

יש להדגיש את הצורך בהיגיינה של נקבי הגוף. זה כולל הימנעות משימוש בחומרים אקזוטיים, הימנעות משימוש בדאודורנט באזור איברי המין, וניקיון יסודי לאחר מתן שתן או צואה. יש להימנע מקיום יחסי מין עד שהסימפטומים יעלמו, למניעת העברת המחלה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זיהומים המועברים בעיקר במגע מיני
קטגוריה:פטרות
קטגוריה:מחלות מערכת השתן
קטגוריה:דלקת
אלישיב (מושב)

אֶלְיָשִׁיב הוא יישוב בעמק חפר, אשר הוקם על ידי קבוצת עולים מתימן ב-14 בנובמבר 1933. אלישיב היה המושב הראשון של יוצאי תימן בארץ ישראל.

==הקמת היישוב==
מושב אלישיב בשנת [[1937|טקסט=]]
כניסה למושב מכביש 4 צולם בשנת 2010
יוצאי תימן בישראל נאבקו על זכותם להתיישבות חקלאית עצמאית. בשנים שקדמו להקמת אלישיב רווחה אצלם ההרגשה, שהם שכירים המנוצלים בידי אחרים. תחושה זו הייתה מנת חלקם של המאוכזבים והמתוסכלים מיחסה של ההסתדרות הכללית, שלפי הרגשתם נהגו פקידיה בסחבת רבה בטיפול בבקשתם להתיישב. והם פנו להקים מוסדות עצמאיים: "התאחדות התימנים בארץ ישראל" ב-1923, וארגון "שבזי" להתיישבות תימנית בארץ ישראל, שהוקם בפתח תקווה ב-1932.

ב-26 באוקטובר 1933 הודיעה המחלקה להתיישבות של ההנהלה הציונית להנהלת הקק"ל שהגיעה להסכם עם התאחדות התימנים, על מסירת 900 דונם בקרקעות בעמק חפר בתשלום, הנודע גם בשמו הערבי ואדי חוארת. כחמישים איש נרשמו.

קבוצה של עשרים חברי הקבוצה עלתה לקרקע ב-14 בנובמבר 1933. בלילה הראשון הם לנו תחת כיפת השמיים. למחרת הוקם על הגבעה צריף. עשרה חברים נבחרו להישאר במקום, והועסקו על ידי הסוכנות, על מנת שיכשירו את הקרקע ויעבדו חלק מהאדמות באופן משותף לפני הגעתן של המשפחות.

==המושב כיום==
כיום מרבית חברי המושב עוסקים במקצועות חופשיים ולא בחקלאות. חלק מהתושבים עובדים כשכירים במפעלים בעמק חפר. בשנת 2006 הוקמה הרחבה לבנים ממשיכים במושב שנבנית עד היום. החל משנת 2008 פועל במקום מרכז אופק הכולל בית ספר וגני ילדים מזרם חינוך ולדורף. 

==לקריאה נוספת==
*יוסף דנין, אלישיב: זכרונות, אפיקים, תשס"ג 2003.

==קישורים חיצוניים==

* 

*[http://www.kan-naim.co.il/artical.asp?id=3712&cid=386 סיפור הקמתו של המושב אלישיב], באתר "כאן נעים" 
*[http://elyashiv.org אתר הבית של מושב אלישיב]
* [http://elyashiv.org/node/4 סרט קצר על המושב]

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1933
קטגוריה:מושבים
קטגוריה:מועצה אזורית עמק חפר
מכתש (אנטומיה)

המכתש הוא האזור החלול בין השיניים לבין החך הקשה. 

המכתש נקרא כך על שום צורתו דמוית המכתש הנוצרת עקב בליטות שורשי השיניים. המכתש באינטראקציה עם הלשון משמש בסיס חיתוך להפקת העיצורים המכתשיים.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מערכת העיכול
קטגוריה:ראש-צוואר
לוקאס פודולסקי

לוקאס יוזף פודולסקי (בגרמנית: Lukas Josef Podolski, בפולנית: Łukasz Józef Podolski; נולד ב-4 ביוני 1985 בגליביצה, פולין) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת גורניק זאבז'ה.

==קריירה==
אביו של לוקאס, ולדמר פודולסקי, היה כדורגלן מקצועני בעצמו בפולין. בגיל שנתיים עקרה משפחתו עמו לגרמניה ופודולסקי גדל בברגהיים שליד קלן. ב-1991, כשהיה פודולסקי בן שש, הוא החל לשחק בקבוצת הילדים פ.צ. 07 ברגהיים. בשנת 1995 עבר לקבוצת הנוער של פ.צ. קלן וב-2003 הצטרף לקבוצת הבוגרים, בה הוא שיחק עד שנת 2006. בשנת 2004 ירד עם קבוצתו לליגה השנייה, שם הבקיע 24 שערים בעונה אחת והיה הגורם המרכזי לעליית הקבוצה חזרה לבונדסליגה.

בעונת עבר פודולסקי לבאיירן מינכן וערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק נגד שאלקה 04 בטורניר גביע הליגה בו באיירן עלתה לגמר אבל הפסידה לוורדר ברמן. לאחר שלוש שנים בקבוצה, עזב פודולסקי בשל מיעוט דקות שקיבל בבאיירן מינכן, וחזר לקלן ביוני 2009.

ב-30 באפריל 2012 חתם פודולסקי בארסנל תמורת 11 מיליון יורו. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש 11 שערים בפרמייר ליג. בעונת כבש שמונה שערי ליגה וזכה עם הקבוצה בגביע האנגלי.

ב-5 בינואר 2015 הושאל פודולסקי לקבוצת אינטר מילאנו מהסרייה א' האיטלקית עד לתום העונה.

ב-4 ביולי 2015 עזב את ארסנל, וחתם באופן קבוע בגלאטסראיי מליגת העל הטורקית. ב-3 ביולי 2017 חתם פודולסקי בוויסל קובה היפנית. ב-23 בינואר 2020 חזר לטורקיה וחתם באנטליהספור לשנה וחצי.

ב-5 ביולי 2021, פודולסקי חתם בגורניק זאבז'ה מליגת העל הפולנית.

===נבחרת גרמניה===
פודולסקי שיחק במדי נבחרת גרמניה בטורניר יורו 2004, שם היה השחקן הצעיר ביותר בסגל הגרמני. ב-2005 הוא גם שיחק במדי הנבחרת במהלך טורניר גביע הקונפדרציות בו הוא כבש לזכות נבחרת גרמניה שלושה שערים. גם במונדיאל 2006 כבש פודולסקי שלושה שערים (שניים מול שוודיה ואחד מול אקוודור) ונבחר לשחקן הצעיר הטוב ביותר בטורניר.

גם ביורו 2008 נכלל פודולסקי בסגל הנבחרת הגרמנית שהגיעה עד הגמר. במשחק הראשון בשלב הבתים מול נבחרת מולדתו, נבחרת פולין, כבש פודולסקי צמד שהוביל את הגרמנים לניצחון 0-2.

ב-17 ביוני 2012 פודולסקי השלים 100 הופעות בנבחרת גרמניה, במשחק נגד , הישג נדיר לשחקן בגיל 27. באותו משחק, פודולסקי גם כבש את שערו ה-44 במדי הנבחרת. במונדיאל 2014 שותף בשני משחקים בשלב הבתים, והיה חלק מסגל הנבחרת שזכתה בגביע העולם.

ב-15 באוגוסט 2016 הודיע פודולסקי על פרישה מהנבחרת. הוא שיחק בנבחרת עד אחרי משחק הידידות של נבחרת גרמניה נגד נבחרת אנגליה שהתקיים ב-22 במרץ 2017, משחק בו הבקיע את שער הניצחון.

בסך הכל לזכותו 130 הופעות במדיה, בהן כבש 49 שערים.

==תארים==

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:חלוצי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קלן
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:כדורגלני אינטר מילאנו
קטגוריה:כדורגלני גלאטסראיי
קטגוריה:כדורגלני ויסל קובה
קטגוריה:כדורגלני אנטליהספור
קטגוריה:כדורגלני גורניק זאבז'ה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלני יורו 2004
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2005
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:כדורגלני יורו 2008
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני יורו 2012
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:מהגרים מפולין לגרמניה
קטגוריה:ספורטאים גרמנים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים גרמנים באיטליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים זרים ביפן
קטגוריה:ספורטאים זרים בפולין
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1985
מתיאה קז'מן

מתיאה קז'מן (Mateja Kežman; נולד ב-12 באפריל 1979) הוא כדורגלן עבר סרבי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצות רבות כמו זניט סנקט פטרבורג, פ.ס.וו איינדהובן, פריז סן-ז'רמן, אתלטיקו מדריד, צ'לסי ובנבחרת סרביה ומונטנגרו.

נולד בזמון, פרבר של בלגרד, סרביה ומונטנגרו. עמדתו העיקרית היא עמדת החלוץ. הוא עשה את שמו כאשר שיחק בליגה המקומית במדי פרטיזן בלגרד. הופעת הבכורה של קז'מן במדי הנבחרת הלאומית של סרביה ומונטגרו הייתה במשחק נגד נבחרת סין בחודש מאי 2000, והוא אף כבש באותו המשחק.

מפרטיזן עבר לשחק במועדון פ.ס.וו. איינדהובן בהולנד והיה מלך השערים של ליגת העל ההולנדית בעונת 2000/2001, עם 24 שערים ב-33 משחקים. במדי איינדהובן קיבל את כינויו באטמן, ושיר הנושא היודע של גיבור-העל נוגן באצטדיונה הביתי של איינדהובן, אצטדיון פיליפס, בכל פעם שכבש שער. בהמשך דרכו באיינדהובן הספיק לכבוש עוד 81 שערים ולזכות בתואר כדורגלן השנה בהולנד ב-2003, לפני שעבר ללונדון לשחק במדי צ'לסי, סכום ההעברה – 5 מיליון לירות שטרלינג – היה נמוך יחסית לערכו כשחקן. צ'לסי קנתה את קז'מן בקיץ 2004 לאחר שעל הקבוצה השתלט טייקון הנפט הרוסי-יהודי רומאן אברמוביץ'.

בסיבוב משחקי הידידות שערכה צ'לסי בקיץ בו רכשה את קז'מן, הוא כבש כבר במשחקו הראשון שער נגד הקבוצה הסקוטית גלאזגו סלטיק. במשחק הגמר בטורניר שבו השתתפה צ'לסי שנערך בארצות הברית, הורחק קז'מן לאחר שפגע באוליביה דאקור, שחקנה הצרפתי של קבוצת איי אס רומא, לאחר שזה פגע בחברו לקבוצה של קז'מן אריין רובן, שעבר יחד עם קז'מן מאיינדהובן לצ'לסי. התאחדות הכדורגל האנגלית לא הענישה את קז'מן למרות הרחקתו ואיפשרה לו לשחק כרגיל עם פתיחת משחקי הליגה האנגלית.

קז'מן לא הרשים בפרמייר ליג. בעונתו הראשונה בצ'לסי כבש רק 4 שערים בכל המסגרות, אולם רוב הופעותיו היו כאשר עלה מן הספסל, וככל הנראה לא קיבל הזדמנות של ממש לקנות לעצמו מקום בהרכב. בקיץ 2005 עזב קז'מן את צ'לסי ועבר לשחק בספרד, בקבוצת אתלטיקו מדריד תמורת 5,300,000 לירות שטרלינג.

במוקדמות מונדיאל 2006 הבקיע קז'מן חמישה שערים, יותר מכל שחקן אחר של נבחרת סרביה ומונטנגרו. אחד משעריו היה שער הניצחון על בוסניה-הרצגובינה שהעלה את הסרבים למונדיאל ישירות מהמקום הראשון בבית.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סרבים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סרבים
קטגוריה:כדורגלני סמדרבו
קטגוריה:כדורגלני פרטיזן בלגרד
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני צ'לסי
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו מדריד
קטגוריה:כדורגלני פנרבחצ'ה
קטגוריה:כדורגלני פריז סן-ז'רמן
קטגוריה:כדורגלני זניט סנקט פטרבורג
קטגוריה:כדורגלני באטה בוריסוב
קטגוריה:כדורגלני יורו 2000
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2006
קטגוריה:ספורטאים סרבים בספרד
קטגוריה:ספורטאים סרבים בטורקיה
קטגוריה:ספורטאים סרבים בצרפת
קטגוריה:ספורטאים סרבים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בהונג קונג
קטגוריה:ספורטאים סרבים בבלארוס
קטגוריה:סרבים שנולדו ב-1979
עיצורים מכתשיים-חיכיים

עיצורים מכתשיים חיכיים (alveolopalatal) הם עיצורים הנחתכים בין האזור שבין המכתש לבין החלק הקדמי של הלשון כאשר הלשון שטוחה. עיצורים מכתשיים חיכיים קיימים בפולנית, מנדרינית, יפנית, קוריאנית ועוד שפות.

העיצורים הכפופים, הבתר-מכתשיים והמכתשיים-חיכיים נחתכים באותו המקום באזור בין המכתש לחך הקשה, כאשר ההבדל בין בסיסי החיתוך שלהם תלוי בצורת הלשון היוצרת עם אזור זה את בסיס החיתוך. העיצורים הכפופים מופקים כאשר קצה הלשון מוטה לאחור, הבתר-מכתשיים נחתכים כאשר הלשון מכונסת בצורת כִּפָּה או פעמון, והמכתשיים-חיכיים נחתכים כאשר הלשון שטוחה. כאשר מופיעים בטבלה שני עיצורים באותה משבצת, הימני קולי והשמאלי אטום.

{| border=1 cellspacing=0 cellpadding=3 style="float: left; text-align:center; font-size:larger;"
|- style="font-size: x-small;vertical-align:top;"
! rowspan=2 |
! colspan=2 | אחוריים
|-
|- style="font-size: x-small;vertical-align:top;"
! colspan=2 | מכתשי־חיכי
|-
! style=font-size:x-small | אפי
| style="border-left: 0;"|n̠ʲ||style="border-right: 0;"|n̠̊ʲ
|-
! style=font-size:x-small | סותם
| style="border-left: 0;"|d̠ʲ||style="border-right: 0;"|t̠ʲ
|-
! style=font-size:x-small | חוכך
| style="border-left: 0;"|ʑ||style="border-right: 0;"|ɕ
|-
! style=font-size:x-small | מחוכך
| style="border-left: 0;"|ʥ||style="border-right: 0;"|ʨ
|-
! style=font-size:x-small rowspan=2 | מקורב(צדי)
| style="border-left: 0;"|||style="border-right: 0;"|
|-
| style="border-left: 0;"|ʎ̟||style="border-right: 0;"|ʎ̟̊
|-
! style=font-size:x-small | מסודק
| style="border-left: 0;"|||style="border-right: 0;"|t̠ʲʼ
|-
! style=font-size:x-small | חוכך מסודק
| style="border-left: 0;"|||style="border-right: 0;"|ɕʼ
|-
! style=font-size:x-small | מחוכך מסודק
| style="border-left: 0;"|||style="border-right: 0;"|ʨʼ
|-
|}

עיצורים חוככים
* עיצור מכתשי-חיכי, אפי [n̠ʲ]
* עיצור מכתשי-חיכי, אפי, אטום [n̠̊ʲ]
* עיצור מכתשי-חיכי, סותם, קולי [d̠ʲ]
* עיצור מכתשי-חיכי, סותם, אטום [t̠ʲ]
* עיצור מכתשי-חיכי, חוכך, קולי [] קובץ:Voiced_alveolo-palatal_sibilant.ogg
* עיצור מכתשי-חיכי, חוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_alveolo-palatal_sibilant.ogg
* עיצור מכתשי-חיכי, חוכך-מקורב צדי [ʎ̟]
* עיצור מכתשי-חיכי, חוכך-מקורב צדי, אטום [ʎ̟̊]
* עיצור מכתשי-חיכי, מחוכך, קולי [] קובץ:Voiced_alveolo-palatal_affricate.ogg
* עיצור מכתשי-חיכי, מחוכך, אטום [] קובץ:Voiceless_alveolo-palatal_affricate.ogg
* עיצור מכתשי-חיכי, חוכך, מסודק [ɕʼ]
* עיצור מכתשי-חיכי, מחוכך, מסודק [ʨʼ]

==ראו גם==

מכתשיים חיכיים
כתום בטיחותי

כתום בטיחותי, הידוע גם ככתום מבהיק, הוא צבע שנועד לבלוט בסביבתו ובמיוחד להיות ניגוד לצבע הכחול של השמים. תקן Z535.1-1998 במכון התקנים האמריקאי (ANSI) מציין כיצד הכתום הבטיחותי מוגדר במערכות הסימון השונות:
* מערכת מונסל:
: 5.0YR (גוון) 6.05/15 (צבע טהור/ערך)
* CIE Data:
: x=0.5510 y=0.4214 Y%=30.05 
* מערכת PMS:
: 13 חלקים בצהוב, 3 חלקים באדום כהה, רבע בשחור

משתמשים בצבע הכתום הבטיחותי בעיקר עבור קונוסים, עמודים תומכים, חביות ואמצעי סימון ובטיחות באזורי בנייה אחרים. מחלקת הרווחה האמריקאית (OSHA) מחייבת את צביעתם של אמצעי סימון מסוימים.

צבע [[גשר שער הזהב הוא כתום בינלאומי.]]

==כתום בינלאומי==
כתום בינלאומי הוא צבע דומה המשמש אף הוא למטרות דומות. קשה להבדיל בין הצבעים, זאת כנראה מפני שספקים לא תמיד נאמנים לסטנדרטים. באופן כללי, הכתום הבינלאומי הוא כהה יותר ובעל גוון אדמדם יותר. למשל, גשר שער הזהב צבוע בכתום בינלאומי.

במקרים מסוימים, כגון בחליפות ציד, משתמשים בכתום פלואורסצנטי.

קטגוריה:בטיחות
קטגוריה:צבעים
מכסה הגרון

מכסה הגרון מסומן -3

מכסה הגרון או כיסוי הגרון או אפיגלוטיס (ביוונית: Epiglottis; "מעל הגרון") הוא רקמת סחוס דקה וגמישה המכוסה קרום רירי, שנמצאת מאחורי שורש הלשון ומחוברת לשאר מבני הגרון באמצעות רצועות שריר. מכסה הגרון סוגר את המעבר מחלל הלוע והפה אל קנה הנשימה בזמן הבליעה, ובכך מונע שאיפת מזון (אספירציה). כמו כן, מכסה הגרון משמש גם בסיס חיתוך עבור העיצורים הכיסוי-גרוניים.

==דלקת מכסה הגרון==

ישנם חיידקים המסוגלים לגרום לדלקת (epiglottitis) בקרום הרירי של מכסה הגרון, במיוחד אצל ילדים. למרות שמצב זה יחסית קל לטיפול, הוא נחשב למקרה חירום רפואי כי בהיעדר טיפול מכסה הגרון יכול להתנפח, לחסום את קנה הנשימה ולגרום לחנק. מצב זה נדיר במדינות המפותחות הנותנות חיסון כנגד החיידק Haemophilus influenzae, שהוא אחד מהחיידקים השכיחים הגורמים לדלקת זו. גם פגיעה פיזית או כוויות בחלל הפה עלולות לגרום להתנפחות מכסה הגרון ולהידרדרות למצב מסוכן.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ראש-צוואר
קטגוריה:מערכת הנשימה
ء

סימן ההמזה
אליף]]
אליף]]
ואו עם המזה]]
יא עם המזה]]
הַמְזַה (ערבית: <big>همزة</big>) הוא סימן דיאקריטי בחרכאת (מערכת הניקוד) של הכתב הערבי. צורת הסימן: <big>ء</big> והוא מציין את העיצור [ʔ] (כמו א' במילה העברית "קוֹפְאים").

במילה إسرائيل ("אִסְראאִיל" – ישראל) מופיעות שתי המזות. הראשונה מתחת לאות "אליף", והשנייה מעל האות "יא".

הסימן המזה אינו נחשב לאות מבין 28 אותיות האלף-בית הערבי, אלא כסימן דיאקריטי. הוא עשוי לבוא מעל או מתחת לאות "אליף" – أ إ, מעל האותיות "ואו" ו"יא" – ؤ ئ, או לבדו על השורה – ء.

צורת הסימן נגזרה מצורת האות "עין" – ع, והשימוש בו החל בעקבות עריכת הקוראן והוספת סימנים מבחינים כדי להבדיל בין אותיות ערביות הזהות בצורתן, וכן סימנים לתנועות ולטעמים.

ההמזה נפוצה מאוד בכתיב הערבי, אולם בכתיב הפרסי, שאף הוא משתמש באלפבית הערבי, היא נדירה יחסית, ככל הנראה עקב הדמיון בינה לבין הספרה 6 בכתיב הפרסי (۶). בשפות אחרות המשתמשות בכתב הערבי עשויות להיות לו משמעויות אחרות מאלה שתוארו לעיל.

==מקור==
הקוראן נכתב בניב הערבי של העיר מכה, שבו, ככל הנראה, לא היה קיים הסותם הסדקי (למעט בראשי המילים). במקומות שבהם נהגה סותם סדקי בניבים ערביים אחרים, נהגתה תנועה ארוכה בניב מכה. כך, למשל, המילה رأس ("ראְס" – ראש) נהגתה ונכתבה במכה: راس ("ראס"). 

כשהוספו סימני הניקוד לקוראן, סומנה ع קטנה מעל אמות-קריאה שהעידו על השמטת העיצור הסדקי, או בכל מקום אחר שבו הושמט העיצור. ع מייצגת את העיצור הקרוב ביותר בצלילו לעיצור הסדקי שנשמט.

==קביעת צורת ההמזה==
כאמור, להמזה יכולות להיות 5 צורות שונות: מעל אליף, מתחת לאליף, מעל יא, מעל ואו, ולבדה על השורה. הכללים לקביעת צורת ההמזה רבים ומסובכים, לכן רוב כותבי הערבית לא יודעים לקבוע את הצורה בעצמם וזוכרים את האיות בעל-פה.

עם זאת, ניתן לומר בהכללה שישנם ארבעה כללים עיקריים:
*המזה בתחילת מילה תמיד תמוקם מעל או מתחת לאליף. מעליה אם היא מנוקדת בפתחה או דמה, ומתחתיה אם בכסרה.
*התנועות הקצרות הבאות לפני ואחרי ההמזה יקבעו את צורתה. על אליף לפתחה, יא לכסרה, ואו לדמה, וללא כיסא אם אין תנועות קצרות בסביבתה. אם יש שתי תנועות קצרות (לפני ואחרי) כסרה "מנצחת" את דמה ש"מנצחת" את פתחה. כלל זה מכונה לעיתים "כלל מימונה", על פי סדר הצלילים, או כדפ"ס ראשי תיבות של כסרה דמה פתחה וסכון.
*יוצאי דופן הם המקרים שבהם להמזה המנוקדת בפתחה קודמים /a/ ארוכה, /u/ ארוכה, /i/ ארוכה או אחד מהדיפתונגים /aw/ או /ai/. אז ההמזה תיכתב לבדה על השורה במקום על אליף ("המזה מרחפת").
*שתי אליפים לא יכולות להיכתב זו אחר זו. במקרה שהכללים דורשים זאת תיכתב במקומן אליף מדה.

==המזת אל-קַטְע והמזת אל-וַסְל==
ההמזה מייצגת תמיד את המזת אל-קטע (هَمْزَة الْقَطَع), שהיא עיצור סדקי פונמי. לעומת זאת, המזת אל-וסל (هَمْزَة الْوَصْل, תעתיק מדויק לעברית: המזת אלוצל) נהגית כעיצור סדקי כהמזת אל-קטע בתחילת הביטוי, בשאר המקרים (הרוב) המזת אל-וסל אינה נהגית בכלל.
למשל: הביטוי אַלְ-בַּיְתֻ אַלְ-כַּבִּירֻ (أَلْبَيْتُ ٱلْكَبِيرُ – הבית הגדול) נהגה אַלְ-בַּיְתֻ לְ-כַּבִּירֻ. ההמזה הראשונה שבתחילת הביטוי נהגית, והיא המזת אל-קטע, בעוד שהשנייה נזנחת, והיא המזת אל-וסל.

המזת אל-וסל נכתבת כאליף הנושאת וַסְלה מעליה (ٱ), אך בכתיב הסטנדרטי הווסלה נשמטת ונכתבת רק האליף (ا). המזת אל-וסל נפוצה בתחילית 'אל-' (ال, המקבילה לה"א הידיעה בעברית), במילה 'אִבְּן' (ابن, "בן"), במילה 'אִסְם' (إِسْم, שם), במילה אִמְרַאַה (إِمْرَأَة, אישה) ובחלק מצורות הפעלים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלפבית ערבי
475

== אירועים ==
* 475 – 28 באוגוסט: פלביוס אורסטס מחולל הפיכה ברוונה, מדיח את קיסר האימפריה הרומית יוליוס נפוס.

== נולדו ==

== נפטרו ==

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==
511

== אירועים ==
* לאחר פטירת כלוביס הראשון, ממלכתו מחולקת בין 4 בניו: כילדבר הראשון אשר ישב בפריז, כלותאר הראשון כמלך ממלכת סואסון, כלודומר אשר ישב באורליאן ותאודוריק הראשון אשר ישב בריימס. 

== נולדו ==

== נפטרו ==
* רומולוס אוגוסטולוס, קיסר האימפריה הרומית המערבית האחרון (נולד ב-465).

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==
קרלו אזליו צ'אמפי

קרלו אזליו צ'אמפי ברכב השרד [[לנצ'יה פלמיניה 335 ביום העצמאות של הרפובליקה האיטלקית - 2 ביוני 2002]]
קרלו אַזליו צ'אמפי (באיטלקית: Carlo Azeglio Ciampi, 9 בדצמבר 1920 – 16 בספטמבר 2016) היה בנקאי ופוליטיקאי איטלקי. היה ראש ממשלת איטליה בשנים 1993–1994, ונשיא איטליה העשירי בשנים 1999–2006.

==ביוגרפיה==

צ'אמפי נולד בעיר ליבורנו שבאיטליה. הוא רכש תואר בספרות בשנת 1941 מהסקולה נורמלה סופריורה די פיזה (הקולג' העליון של העיר פיזה), אחד ממוסדות החינוך הנחשבים ביותר באיטליה. הוא המשיך בלימודיו ורכש תואר במשפטים מאוניברסיטת פיזה בשנת 1946. באותה שנה החל לעבוד בבנקה ד'איטליה - הבנק המרכזי של איטליה.

בשנת 1960 נקרא לשרת בהנהלה המרכזית של הבנק. בהמשך הוא התקדם לדרגת מזכיר כללי בשנת 1973, סמנכ"ל ב-1976 ומנכ"ל ב-1978. באוקטובר 1979, הוא נבחר להיות נגיד בנקה ד'איטליה ונשיא האופיצ'ו איטליאנו קאמבי.

בין אפריל 1993 למאי 1994 כיהן כראש ממשלת איטליה, שהייתה בתקופתו ממשלה טכנוקרטית. מאוחר יותר, כאשר כיהן כשר האוצר בין 1996 עד מאי 1999, הוא דאג לאימוץ מטבע האירו בארצו.

הוא נבחר לנשיא איטליה העשירי ב-18 במאי 1999, ושימש בתפקיד עד 15 במאי 2006, אז החליפו בתפקיד ג'ורג'ו נפוליטנו.

ב-5 במאי 2005 הוענק לו "פרס שארלמאן" של העיר אאכן. ב-15 ביוני 2005 הוא זכה בתואר דוקטור של כבוד מ"אקול נורמל סופרייר" של פריז.

בזמן כהונתו היה צ'אמפי ראש המדינה המבוגר ביותר בעולם במשטר דמוקרטי.

נפטר ב-16 בספטמבר 2016.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ראשי ממשלת איטליה
קטגוריה:נשיאי איטליה
קטגוריה:פוליטיקאים איטלקים
קטגוריה:אבירי מסדר מלטה
קטגוריה:מסדר האמבט: אבירים וגבירות הצלב הגדול
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:מקבלי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:מקבלי עיטור מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה
קטגוריה:מסדר כוכב רומניה
קטגוריה:אבירי מסדר העיט הלבן
קטגוריה:שרי האוצר של איטליה
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1920
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-2016
חומצת לואיס

חומצת לואיס היא תרכובת אשר יכולה לקבל זוג אלקטרונים וליצור קשר קוולנטי קואורדינטיבי. היא נקראת על שמו של הכימאי האמריקאי גילברט לואיס. 

תאוריית חומצות ובסיסי לואיס היא אחת מתאוריות התגובות של חומצה-בסיס. לכן המונח "חומצה" מעורפל ובעל מספר משמעויות, וזו אחת הדרכים לפרשו. תמיד יש להבהיר אם מדובר בחומצת לואיס, או בחומצת ברונסטד לאורי (Brønsted-Lowry). 
אלקטרופיל, או חומר מקבל אלקטרונים הוא חומצת לואיס. בשונה מחומצות מסורתיות, חומצת לואיס אינה דורשת פרוטון (יון מימן חיובי - H<sup>+</sup>) בתור האלקטרופיל (למעשה אין פרוטונים חופשיים בתמיסה, והן מועברים בצורת יון הידרוניום), ותפקיד זה נעשה על ידי כל אלקטרופיל. אמנם כל החומצות הן חומצות לואיס, אך נהוג להשתמש במושג זה לציון חומצות שאינן חומצות ברונסטד לוארי בלבד.

חומצות לואיס נפוצות: אלומיניום כלורי, ברזל(III) כלוריד, בורון טריפלואוריד, ניוביום פנטכלוריד ואיטרביום(III) טריפלייט. חוזק חומצת הלואיס ניתן לקביעה בעזרת תאוריית HSAB.

==קישורים חיצוניים==

* [http://goldbook.iupac.org/L03508.html חומצת לואיס] במונחון IUPAC

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה