דימונה


כתובת בכניסה לדימונה
"[[עידן המדע" (1969) מאת יגאל תומרקין בכניסה לדימונה]]
דימונה
כיכר הרצל
הכניסה לעיר
דימונה היא עיר במחוז הדרום בישראל, והעיר הגדולה ביותר בשטחה השיפוטי בישראל (223 קמ"ר)<ref></ref>.

דימונה ממוקמת ב, 35 ק"מ דרומית-מזרחית לבאר שבע ו-35 ק"מ מערבית לים המלח. גובהה מעל פני הים 550 מ'. סמוך לה נמצאת הקריה למחקר גרעיני.

==היסטוריה==
דימונה הוקמה בספטמבר 1955 כאשר הובאו למקום 23 משפחות של עולים מצפון אפריקה. בסוף שנות החמישים ובתחילת שנות השישים של המאה העשרים התיישבו בה גם עולים ממזרח אירופה.

הדעות חלוקות באשר לזהותו של הוגה הרעיון להקים את העיר דימונה. לדברי שר הפיתוח דב יוסף בשנת 1953, בעת ביקורו במפעלי ים המלח, בילה כמה לילות במחנה העובדים במקום. התנאים לא היו אידיאליים, סיפר יוסף, שביקש למצוא לעובדים מקום יבש יותר לישון בו העובדים. כך, לטענתו, בא לעולם הרעיון להקים את דימונה. עם זאת, בכתבה שהתפרסמה כמה שנים לאחר מכן נטען כי את הקמת העיר הגתה דווקא גולדה מאיר.

שמה של העיר דימונה לקוח מ: 

היו שהתייחסו בפסימיות, לאפשרות להקים עיר בלב המדבר, וכינו את היישוב "דמיונה" או "דמעונה".

העיר הוקמה בסמוך למפעלי ים המלח, שהחלו לפעול כבר ב-1952. בסוף שנת 1958 נפתח בעיר מפעל הטקסטיל "כיתן". דימונה הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1958 וכעיר בשנת 1969 - שנים של עלייה ניכרת מהודו, בעיקר מקהילת בני ישראל (הודו) לעיר.

לאחר צמצום הדרגתי של אוכלוסיית העיר, בשנות השבעים ובשנות התשעים התיישבו בה עולים מברית המועצות ומארצות אחרות.

בינואר 2014 פורסמה תוכנית להקמת מרכז תחבורתי חדש בעיר, ששטחו כ-2,500 מ"ר. התוכנית כללה גם העתקה של תחנת הרכבת דימונה לאזור הכניסה הדרומית לעיר כדי להקל על הגישה אליה.

בשנת 2016 חנכה קק"ל בעיר פארק המותאם לבעלי מוגבלויות ובו אגם מלאכותי בפארק בן-גוריון, הנקרא "אגם פרס" על-שם שמעון פרס במימון ידידי קק"ל הולנד.

באוגוסט 2019 אושרה תוכנית המתאר של העיר, במסגרתה יוקמו כ-23,000 יח"ד,כ-1.5 מיליון מ"ר לשטחי מסחר ותעסוקה לתושבי העיר והאזור, סלילת כביש כניסה צפוני חדש ושיפור שירותי התחבורה הציבורית בעיר<ref></ref>.

==אוכלוסייה==

להלן גרף התפתחות האוכלוסייה בדימונה, על פי נתוני הלמ"ס:
<timeline>
ImageSize = width:500 height:220
PlotArea = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = justify
Colors =
 id:gray1 value:gray(0.9)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:40000
ScaleMajor = unit:year increment:10000 start:0 gridcolor:gray1
PlotData =
 bar:1955 color:gray1 width:1
 from:0 till:300 width:15 text:300 textcolor:red fontsize:8px
 bar:1961 color:gray1 width:1
 from:0 till:5000 width:15 text:5000 textcolor:red fontsize:8px
 bar:1972 color:gray1 width:1
 from:0 till:23700 width:15 text:23700 textcolor:red fontsize:8px
 bar:1983 color:gray1 width:1
 from:0 till:27000 width:15 text:27000 textcolor:red fontsize:8px
 bar:1995 color:gray1 width:1
 from:0 till:31500 width:15 text:31500 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2005 color:gray1 width:1
 from:0 till:33500 width:15 text:33500 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2006 color:gray1 width:1
 from:0 till:33400 width:15 text:33400 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2010 color:gray1 width:1
 from:0 till:32600 width:15 text:32600 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2014 color:gray1 width:1
 from:0 till:33200 width:15 text:33195 textcolor:red fontsize:8px
 bar:2019 color:gray1 width:1
 from:0 till:34450 width:15 text:34450 textcolor:red fontsize:8px
</timeline>

===קהילת העבריים===

בדימונה מתגוררים למעלה מ-2,500 בני קהילת העבריים, המכונה חבר משה. זוהי הקהילה הגדולה ביותר שלהם בישראל. העבריים בדימונה מתגוררים במרכז קליטה לשעבר ומקיימים קהילה שיתופית ומאוחדת.

הקהילה הוקמה בשנת 1969 כאשר תושביה החזיקו רק אשרות של תיירים, ללא כל מעמד של קבע. בשנת 1990 קיבלו חברי הקהילה מעמד של תושבים ארעיים. מעמד זה התיר להם ישיבה חוקית בארץ, אך לא נתן להם מעמד של קבע וגם לא אזרחות ישראלית. בשנת 2003 קיבלו בני הקהילה מעמד של תושבי קבע.

קהילות נוספות של העבריים מתגוררות בערד ומצפה רמון הסמוכות וכן בטבריה.

==כלכלה==
באזור דימונה ממוקמים מספר מפעלי תעשייה גדולים, ובהם מפעלי ים המלח, רותם אמפרט נגב, פריקלאס ים המלח, הקריה למחקר גרעיני, חיפה כימיקלים ומפעל סיליקט. אזורי התעשייה בדימונה מסווגים כאזור פיתוח עם עדיפות לאומית גבוהה. בכניסה לעיר שוכן קניון פרץ סנטר המשתרע על פני שטח של 16,000 מ"ר,

עם הקמת העיר הוקמו בדימונה שתי תשלובות טקסטיל גדולות. חברת "סיבי דימונה" שהעסיקה בשיאה כ-1,750 עובדים, וחברת "כיתן דימונה" שהעסיקה בשיאה כ-2,000 עובדים. תשלובת "סיבי דימונה" נסגרה בתחילת 1997, ו"כיתן" נסגרה סופית ב-2012, לאחר שנותרו בו 80 עובדים בלבד.

בינואר 2007, נחנך קניון דימונה, שהוקם על חורבות מפעל "סיבי דימונה" (שנקרא "דימונה טקסטיל" בשנים האחרונות לקיומו).

בינואר 2018 החלו העבודות על הקמת מרכז מסחרי שנפתח בשנת 2021 ומאכלס מספר רב של חנויות.

תחבורה עירונית ובינעירונית מרוכזת בתחנה מרכזית דימונה שממוקמת במרכז העיר.

== דימונה העיר הירוקה בישראל==
 בשנת 2023 זכתה העיר דימונה מכל בתואר העיר הירוקה בישראל.
מכל הערים בישראל דווקא דימונה זכתה בתואר בתחרות green tan

==תרבות וקהילה==
בעיר מספר מוסדות תרבות וקהילה:
*מרכז קהילתי (מתנ"ס) הפועל מאז 1971.
* מרכז תרבות וחינוך לקהל הרחב עם פעילויות לבעלי צרכים מיוחדים בספרייה העירונית.
* פרויקט להב"ה, מרכז מחשוב המספק חוגים ופעילויות מחשב לילדים ולמבוגרים.
* יעדים, מרכז הצעירים ופיתוח ההון האנושי בדימונה המקיים אירועי תרבות לצעירים.
* מרכז תקשורת ובו מגמות תקשורת שונות ורדיו מקומי "רדיו דימונה".
* סינמטק הממוקם במתנ"ס.
* קונסרבטוריון עירוני, בניהולה של אורלי חרותי. לקונסרבטוריון תזמורת נוער המייצגת את דימונה בישראל ומחוצה לה.
* שני כפרי סטודנטים של עמותת איילים המקיימים פעילויות העשרה ותמיכה בקהילה
* תיאטרון דימונה, שהוקם בשנת 2009 (עבר למבנה חדש בשכונת כובשי אילת ב-2011), פועל בשם "מעבדת תרבות", והוקם למען עידוד היצירה בפריפריה.

מספר פסטיבלים ואירועי תרבות מתקיימים בדימונה מדי שנה:
* פסטיבל דימונה לתקשורת ולקולנוע צעיר – אירוע לנוער הנמשך שלושה ימים.
* כנס דימונה לתקשורת – כנס יומי המתקיים מדי שנה ומעלה לדיון נושאי תקשורת וחברה.
* פסטיבל המחול והפולקלור הבינלאומי – פסטיבל ריקוד בינלאומי.
* פסטיבל אורות המחול ע"ש מוטי אלפסי - פסטיבל מחול המתקיים בעיר דימונה מדי שנה בחג החנוכה החל משנת 2009.
* פסטיבל העדות – מציג ביתני אוכל של עדות שונות ומופעי מוזיקה.
* הפסטיבל לקולנוע צעיר ע"ש יוסי עזריאל - מתקיים מספר שנים בדימונה ומאפשר לכל בני הנוער היוצרים סרטים קצרים במגמות הקולנוע בתיכוניים בארץ להציג את יצירותיהם ולהתחרות על פרס האוסקר הצעיר.

== ספורט ==
[[האצטדיון העירוני דימונה]]
הכניסה לאולם הספורט גאון
* בענף הכדורגל מועדון ספורט דימונה (בעבר הפועל דימונה) מפעיל קבוצת בוגרים בליגה א' בנוסף למחלקת נוער. מועדון מכבי דימונה מפעיל קבוצת בוגרים בליגה ג'. משחקי הקבוצות נערכים באצטדיון דימונה.
* בענף הכדורסל מועדון הפועל דימונה מפעיל קבוצת בוגרים בליגה א' דרום ומועדון מכבי דימונה מפעיל קבוצת בוגרים בליגה ב' ומחלקת נוער. משחקי הקבוצות נערכים באולם הספורט "גאון".
* בענף הכדוריד מועדון מכבי דימונה משתתף בליגת העל בכדוריד החל משנת 2019 ומפעיל מחלקת נוער. משחקי הקבוצה נערכים באולם הפיס במתחם הקאנטרי.
* בענף טניס שולחן מועדון הגברים והנשים של מכבי דימונה משתתף בכלל הליגות של איגוד טניס השולחן.

==דת==

בדימונה ישנם כשבעים בתי כנסת, וארבעה מקוואות. רבני העיר הם הרב יצחק אלפנט (הרב האשכנזי) והרב דוד תורג'מן -ראש הישיבה בעיר- מ"מ רב העיר (הרב הספרדי)

בדימונה פועלת מסוף שנות ה-80 עמותת 'שלהבת הדרום' בראשות הרב יעקב חמד המפעילה מוסדות מגוונים לציבור הרחב ביניהם גני ילדים ומעונות יום, בתי ספר לבנים ולבנות, ישיבות לבחורים, סמינרים לבנות, כוללים לאברכים ולבעלי תשובה, מדרשיות נוער לצעירים, כמו כן דואגת העמותה לכשרות מהודרת, וכן שירותי רווחה לקהילה וסיוע לנזקקים. בשנת 2014 חנכה העמותה מרכז רוחני גדול 'משכן שאול' המכיל בתוכו מס' בתי כנסת ובתי מדרש אולם שמחות מקווה טהרה ועוד. עשרה מתוך 36 נכסי מקרקעין שהוקצו על ידי עיריית דימונה הוקצו לפעילויות העמותה<ref></ref>.

בדימונה קיימות מספר ישיבות: ישיבה תיכונית "צביה" בראשותו של הרב יעקב דודי, ישיבת הסדר בראשות הרב דוד תורג'מן.

בעיר פועלים כעשרה בתי חב"ד בראשות השליח הראשי הרב ישראל גליס.

==ראשי המועצה והעירייה==
{| class="wikitable"
|-
! שנים !! ראש המועצה/עירייה !! הערות
|-
| 1956–1959 || אליעזר מילרוד || ראש המועצה הראשון. ב-1956 נשלח על ידי משרד הפנים והסוכנות היהודית להקים את המועצה המקומית בדימונה. ב-1959 התקיימו הבחירות הראשונות לראשות מועצת דימונה, בסופן עזב אותה חזרה לביתו שבכפר ביל"ו
|-
| 1959–1966 || ערמון (עמרם) לרדו || ראש המועצה הנבחר הראשון, מטעם מפא"י
|-
| 1966–1969 || גבי סבג || מפא"י
|-
| 1969–1971 || ישראל נבון || מפד"ל
|-
| 1971–1974 || יצחק פרץ || רפ"י
|-
| 1974–1978 || ערמון (עמרם) לרדו || מפא"י
|-
| 1978–1983 || יעקב ז'אק אמיר || המערך
|-
| 1983–1989 || אלי (אליהו) הללי || המערך
|-
| 1989–2003 || גבי ללוש || הליכוד
|-
| 2003–2013 || מאיר כהן || ישראל ביתנו
|-
| 2013 || אלי ברונשטיין || החליף את מאיר כהן, שעזב את ראשות העירייה לטובת התמודדות לכנסת ברשימת יש עתיד
|-
| 2013–הווה || בני ביטון || הליכוד
|}

== ערים תאומות ==
* 
* 
* 
* 

==ראו גם==
* ראס ג'ראבה

==גלריה==
<gallery>
תמונה:Dimona (997009452397505171.jpg|שיכון בדימונה, 1961
תמונה:Dimona (997009452398505171.jpg|מרכז מסחרי בדימונה, 1961
תמונה:Black hebrews Dimona people.jpg|בני קהילת העבריים בעיר
קובץ:IMGdimona.jpg|שדרת החנויות המקורה במרכז העיר
קובץ:PikiWiki Israel 4561 Dimona renewal.JPG
קובץ:PikiWiki Israel 4566 Dimona renewal.JPG
File:Sderot HaNasi street in Dimona.jpg|רחוב הנשיא בעיר
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

* 
* [https://youtu.be/2z9Hbx7j0bE?t=506 תושבות דימונה לומדות עברית וניהול משק בית], סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1956 <small>(התחלה 8:26)</small>
* 
* סרטו של נתן גרוס, [https://m.youtube.com/watch?v=RbJMbRGiE2o דימונה 1962] ()
* 
* [https://earth.google.com/web/@31.06267869,34.92394636,482.97886642a,49371.65387794d,35y,6.94352812h,0t,0r/data=CjISMBIgNTQ0MGExNzMxYzI1MTFlYTk0NDM4YmI2ODk0NDUyOTciDG1haW5Ob1JhbmRvbQ צילום אווירי של דימונה] בדילוגי זמן על פני 37 שנים (1984 עד 2020), באתר [https://www.youtube.com/channel/UC2zHjOF9Womes-SEjdzTleA Google Earth]
* מיכאל יעקובסון, [https://michaelarch.wordpress.com/2016/04/23/סיבוב-בשכונת-הניצחון/ סקירה אדריכלית מצולמת על שכונת הניצחון], באתר 'חלון אחורי', 23 באפריל 2016
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1955
קטגוריה:ישראל: ערים
קטגוריה:עיירות פיתוח
קטגוריה:ערים במחוז הדרום