OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Where the Crawdads Sing (פסקול)

(בעברית: שירת סרטני הנהר (פסקול הסרט המקורי)) הוא פסקול סרט הדרמה האמריקאי "שירת סרטני הנהר" (2022), שהולחן על ידי המלחין הקנדי מייקל דנה.<ref name=":0"></ref> הפסקול יצא לאור ב-15 ביולי 2022, על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס.<ref name=":0" />

Where the Crawdads Sing הוא הפסקול הרשמי של סרט הדרמה "שירת סרטני הנהר" (2022), שיצא לאקרנים בסמוך לצאתו.<ref name=":0" />

== רקע והלחנה ==
ב-25 ביוני 2022 הוציאה הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט את שיר הנושא מתוך הפסקול, "Carolina".<ref></ref> הוא נכתב אך ורק על ידי סוויפט והופק על ידי ארון דסנר, עימו שיתפה פעולה באלבומי האולפן שלה משנת 2020 Folklore ו-Evermore.<ref></ref> לדברי ריס וית'רספון, סוויפט כתבה את השיר תוך כדי עבודה על Folklore אך לא חשפה כי כתבה את "Carolina" עד לאחר שסיימה את השיר. סוויפט הצהירה באינסטגרם שהיא נהנית מהרומן המקורי של אוונס, וברגע ששמעה שעיבוד קולנועי "בשלבי צילומים", היא רצתה להיות חלק מהפסקול שלו. היא אמרה שהיא רצתה ליצור שיר "רודף" ו"שמימי" שלוכד את הסיפור ה"מהפנט" של הרומן.<ref></ref><ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסקולים מ-2022
קטגוריה:פסקולים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
הבנק הלאומי הרומני

הבנק הלאומי הרומני הוא הבנק המרכזי של רומניה שנוסד ב-1880. מטה הבנק ממוקם בבוקרשט, בירת המדינה. הבנק אחראי לעניינו של המטבע לאו רומני.

==היסטוריה==
במהלך שואת יהודי רומניה, הבנק היה אחראי להחרמת רכושם של היהודים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בנקים מרכזיים
קטגוריה:רומניה: כלכלה
קטגוריה:רומניה: בנקים
ג'יילין ויליאמס

ג'יילין מייקל ויליאמס (באנגלית: Jaylin Michael Williams; נולד ב-29 ביוני 2002) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד באוקלהומה סיטי ת'אנדר.

==קריירה==
ויליאמס נולד וגדל בפורט סמית', ארקנסו.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref> הוא החל לשחק כדורסל עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת ארקנסו,<ref></ref> ובעונתו הראשונה בקבוצה העמיד ממוצעים של 3.7 נקודות ו-4.7 ריבאונדים למשחק.<ref></ref> בעונתו השנייה הפך לשחקן פותח בקבוצה, העמיד ממוצעים של 10.9 נקודות ו-9.8 ריבאונדים למשחק, ובסך הכל אסף 364 ריבאונדים שהם שיא האוניברסיטה לריבאונדים לעונה בודדת. בתום העונה הכריז על מועמדותו לדראפט 2022 ב-NBA.<ref></ref>

בדראפט נבחר ויליאמס בבחירה ה-34 על ידי אוקלהומה סיטי ת'אנדר, והפך לכדורסלן הראשון ממוצא וייטנאמי שנבחר בדראפט ה-NBA.<ref></ref> הוא הצטרף לסגל הקבוצה לקראת ליגת הקיץ של ה-NBA,<ref></ref> ובהופעת הבכורה שלו בטורניר קלע שתי נקודות והוסיף שישה ריבאונדים בניצחון 98–77 על יוטה ג'אז.<ref></ref> ב-19 ביולי 2022 חתם על חוזה רוקי בקבוצה.<ref></ref>

==סטטיסטיקה==
===בעונה הסדירה של ה-NBA===
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות
|-
| 
| אוקלהומה
| 49 || 36 || 18.7 || 0.436 || 0.407 || 0.704 || 4.9 || 1.6 || 0.6 || 0.2 || 5.9
|-
| 
| אוקלהומה
| 69 || 1 || 13.0 || 0.417 || 0.368 || 0.805 || 3.4 || 1.6 || 0.4 || 0.4 || 4.0 
|- style="background-color:#80BFFF; " class="sortbottom"
| colspan="2"| 
| 118 || 37 || 15.3 || 0.426 || 0.385 || 0.747 || 4.0 || 1.6 || 0.5 || 0.3 || 4.8
|}

====פליי אין====
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות
|-
| 
| אוקלהומה
| 2 || 2 || 27.4 || 0.429 || 0.273 || 0.500 || 7.0 || 4.0 || 0.5 || 1.0 || 8.0
|- style="background-color:#80BFFF; " class="sortbottom"
| colspan="2"| 
| 2 || 2 || 27.4 || .429 || .273 || .500 || 7.0 || 4.0 || .5 || 1.0 || 8.0
|}

====פלייאוף====
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות
|-
| 
| אוקלהומה
| 10 || 0 || 12.7 || 0.485 || 0.409 || 0.750 || 3.2 || 1.5 || 0.4 || 0.3 || 4.4
|- style="background-color:#80BFFF; " class="sortbottom"
| colspan="2"| 
| 10 || 0 || 12.7 || 0.485 || 0.409 || 0.750 || 3.2 || 1.5 || 0.4 || 0.3 || 4.4
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמריקאים ממוצא וייטנאמי
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:ארקנסו: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת ארקנסו
קטגוריה:כדורסלני אוקלהומה סיטי ת'אנדר
קטגוריה:בחירות דראפט של אוקלהומה סיטי ת'אנדר
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2002
יחסי קניה–רומניה

יחסי קניה—רומניה הם יחסי החוץ בין קניה ורומניה.

== סקירה כללית ==
רומניה וקניה כוננו יחסים דיפלומטיים, ברמת שגרירות, ב-22 ביוני 1968. שגרירות רומניה בניירובי נפתחה ב-1974. ב-31 בינואר 2014 הקימה רומניה קונסוליית כבוד במומבסה.
באוגוסט 1993 ביקרה משלחת מהפרלמנט של קניה ברומניה. בשנים האחרונות, נציגי הפרלמנט הרומני נמצאים בניירובי, כדי להשתתף בפגישות של הארגונים הבינלאומיים UNEP ו-HABITAT, שמשרדיהם הראשיים בבירת קניה, ומקיימים גם פגישות עם שלטונות קניה. כמו כן, השר הרומני לאיכות הסביבה השתתף בפגישה הסביבתית האוניברסלית הראשונה של האו"ם, שהתקיימה ביוני 2014. בפברואר 2003 ופברואר 2011, ביקר שר הסביבה והיערות הרומני בקניה. שר משאבי המים הקנייתי ביקר ברומניה במאי 2003.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* קניה מיוצגת ברומניה באמצעות שגרירותה בברלין, גרמניה.
* רומניה מחזיקה בקניה שגרירות בניירובי וקונסוליית כבוד במומבסה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
כריסטיאן קולוקו

כריסטיאן ג'וניור קולוקו (באנגלית: Christian Junior Koloko; נולד ב-20 ביוני 2000) הוא כדורסלן קמרוני המשחק בעמדת הסנטר.

==קריירה==
קולוקו נולד בדואלה שבקמרון.<ref></ref> בגיל 17 הוא עבר לארצות הברית כדי לשחק כדורסל באופן מקצועני,<ref></ref> ולאחר ששיחק בתיכונים בקליפורניה<ref></ref> בחר להצטרף לקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת אריזונה.<ref></ref><ref></ref>

בעונתו הראשונה בקבוצה העמיד ממוצעים של 2.3 נקודות ו-2.4 ריבאונדים למשחק,<ref></ref> ובעונתו השנייה העמיד ממוצעים של 5.3 נקודות, 4.8 ריבאונדים ו-1.3 חסימות למשחק.<ref></ref> ב-21 בנובמבר 2021 רשם שיא קריירה של 22 נקודות, שבעה ריבאונדים וארבע חסימות בניצחון 80–62 על מישיגן.<ref></ref> בעונתו השלישית והאחרונה באוניברסיטה העמיד ממוצעים של 12.6 נקודות, 7.3 ריבאונדים, 2.8 חסימות, 1.4 אסיסטים ו-0.8 חטיפות למשחק.<ref></ref>

ב-18 באפריל 2022 הכריז על מועמדותו לדראפט 2022 ב-NBA.<ref></ref><ref></ref> בדראפט נבחר קולוקו בבחירה ה-33 על ידי טורונטו ראפטורס.<ref></ref>

==סטטיסטיקות הקריירה==		
===בעונה הסדירה של ה-NBA===		
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"		
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות		
|-		
| 	|| טורונטו	|| 58 || 19 || 13.8 || 0.480 || 0.083 || 0.627 || 2.9 || 0.5 || 0.4 || 1.0 || 3.1
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"		
| קריירה || 		|| 58 || 19 || 13.8 || 0.480 || 0.083 || 0.627 || 2.9 || 0.5 || 0.4 || 1.0 || 3.1
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים קמרונים
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת אריזונה
קטגוריה:כדורסלני טורונטו ראפטורס
קטגוריה:בחירות דראפט של טורונטו ראפטורס
קטגוריה:קמרונים שנולדו ב-2000
תיאטרון ואמנות

"תיאטרון ואמנות: ירחון לענייני האמנות בכל צורותיה" היה כתב עת ארצישראלי, שפעל בין השנים 1925–1928, ועסק בנושאי תיאטרון, מוזיקה, אדריכלות ואמנות פלסטית. בכך היה מחלוצי העוסקים בתרבות ביישוב העברי.

עורכת העיתון הראשונה הייתה השחקנית מרים ברנשטיין-כהן (1991-1895), שהקדישה לתיאטרון בן זמנה מקום נרחב בכתב העת. לאחר מכן הוחלפה בידי יעקב מ. יכנאי. מעל חברי מערכת העיתון נמנו אישים כמריה ארנון, מנחם גנסין, משה הלוי שלמה רוזובסקי, פריץ קורנברג ואחרים. את החלקים הקשורים לאמנות פלסטית, ערכו חברי "אגודת אמנים עברית", שנוסדה בשנת 1920. בנוסוף, פורסמו בו מאמרים של אנשים ידועי שם כבוריס שץ, יצחק כצנלסון, אביגדור המאירי ואחרים.

בעוד מערכת העיתון פעלה בירושלים, הדפסת העיתון התקיימה בדפוס קואופרטיבי "אחדות" בתל אביב.
==קישורים חיצוניים==
*
קטגוריה:כתבי עת בעברית
קטגוריה:ישראל: כתבי עת לאמנות
יהודה לייב גרויברט

הרב יהודה לייב גרויברט (נהגה גם: גרויבארט. ה'תרכ"א, 1861 – ב' בחשון ה'תרצ"ח, 6 באוקטובר 1937) היה רב של מספר עיירות בליטא ובפולין, ומשנת התר"פ (1920) שימש כרב בטורונטו שבקנדה. מחבר שו"ת "חבלים בנעימים".

== ביוגרפיה ==
נולד לאביו הרב בנימין ואימו דבורה רעכיל גרויברט. בתחילת דרכו שימש כרבן של יאנובה (ליטא), מאקוב וסטאשוב (פולין). משנת תר"פ (1920) ועד פטירתו שימש כרב ואב בית דין בטורונטו שבקנדה, למעט תקופה קצרה משנת תרפ"ז שבה כיהן כרב בסנט לואיס.

הרב גרויברט היה מפעילי תנועת המזרחי והתנגד לאגודת ישראל. תינה על ירידת הרמה הלמדנית של רבני צפון אמריקה ביחס לרבני מזרח אירופה משם היגר, ועודד השקעה בחינוך דור העתיד של רבני צפון אמריקה באמצעות תמיכה בישיבות האורתודוקסיות המודרניות בצפון היבשת.

בשנת ה'תרע״ט (1919) הרצה בוועידה הארצית השנייה של תנועת ׳המזרחי׳ על בעיות החינוך, והציע תוכנית לימודים המשלבת תורה עם לימודים כלליים. בדבריו הקדיש מקום גם לתרבות הגוף, ואמר<ref>המזרחי, גיליון 19–21, י"ד אייר תרע״ט, עמ׳ 27.</ref>:

=== ספר זיכרון ===
בשנת התרפ"א (1921), בעודו בטורונטו, כתב ספר בשם "ספר זיכרון", ובו תיעד את קורותיו בעת מלחמת העולם הראשונה. בהקדמה לספרו הוא מספר שרצה להדפיס אותו בתחילת שנת התרפ"ג (1923), ושלח את כתב היד וסכום כסף לאדם בפולין שידפיס אותו שם, אולם הוא מעל בפקדון, ובסופו של דבר כתב היד הגיע לידי הרב גרויברט ללא הכסף, והספר יצא לאור באיחור רב בבית דפוס בלודז' בשנת התרפ"ו (1926), "ויש דברים אשר היו מכוונים לשעתם, דבר בעתו, וכעת כי נשתנו העתים תכלית שנוי, ירד ערכם ועושים רושם של "חוץ לזמנו"<ref>ספר זיכרון, לרב יהודה לייב גרויברט, עמ' 3.</ref>".

=== תלמידיו ===
בין תלמידיו:
* הרב אברהם אהרן פרייס
* הרב גדליה פלדר

== ספריו ==
* שו"ת חבלים בנעימים, חמישה כרכים.
* ימין ושמאל - על המחנות הפוליטיים ביהדות זמנו ויחסי ישראל והעמים.
* דברים ככתבם - דרשות לחגים ו"יביע אומר" דרשות על התורה.
* [https://beta.hebrewbooks.org/reader/reader.aspx?sfid=20188#p=1&fitMode=fitwidth&hlts=&ocr= ספר זיכרון] - על פעילותו ברוסיה בעת מלחמת העולם הראשונה.

== משפחתו ==
* אחיו היה הרב יששכר בעריש גרויברט, רבה של בנדין ומחבר "דברי יששכר".
* אשתו הייתה בתו של הרב אלכסנדר זיסקינד הכהן, רבה של אזרקוב. שתי בנותיהם נפטרו בחייו: רעכיל (י"ג אייר ה'תרע"ג, 1913) ופריידיל (ח' תמוז ה'תרע"ה, 1915).

== קישורים חיצוניים ==
* [https://isheiisrael.wordpress.com/2021/06/24/רבי-יהודה-ליב-גרויברט/ הרב יהודה לייב גרויברט], באתר אישי ישראל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים קנדים
קטגוריה:רבני המזרחי
קטגוריה:ילידי 1861
קטגוריה:נפטרים ב-1937
הוצאת אוניברסיטת נברסקה

הוצאת אוניברסיטת נברסקה (באנגלית: University of Nebraska Press; ההוצאה קרויה גם בשם UNP) היא חברת ההוצאה לאור של אוניברסיטת נברסקה-לינקולן. חברת ההוצאה לאור נוסדה ב-1941, והיא מתמחה בפרסום ספרים, מודפסים ומקוונים כאחד. המחקרים שמפרסמת ההוצאה לאור עוסקים בעיקר ב ובילידים אמריקאיים. מאז היווסדה, פרסמה המחלקה למעלה מ-4,000 ספרים ו-30 כתבי עת.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הוצאות ספרים אוניברסיטאיות בארצות הברית
קטגוריה:נברסקה: חינוך
קטגוריה:אוניברסיטת נברסקה–לינקולן
מהאן אייר

מהאן אייר (בפרסית: هواپیمایی ماهان) היא חברת תעופה איראנית בבעלות פרטית שבסיסה בטהראן, איראן.<ref></ref><ref></ref> היא מפעילה שירותי טיסות פנים וטיסות בינלאומיות סדירות למזרח הרחוק, למזרח התיכון, למרכז אסיה ולאירופה. בסיסי הבית העיקריים שלה הם נמל התעופה הבין-לאומי האימאם חומייני בטהראן ונמל התעופה הבין-לאומי מהראבאד.

== היסטוריה ==
=== השנים הראשונות ===
מאהן אייר הוקמה ב-1991 והחלה לפעול ביוני 1992 כחברת התעופה הפרטית הראשונה של איראן. שמו של מאהן נלקח מהעיר ההיסטורית מאהאן במחוז כרמאן. חברת התעופה הצטרפה ל-IATA ב-2001.

שלושה מטוסי נוסעים של איירבוס A300B4 נרכשו ב-1999, וב-2002 הצטרפו מטוסי A310 ו-A320 לצי. לפי בית המשפט העליון הבריטי, שלוש מטוסי בואינג 747-400 נלקחו שלא כדין על ידי מאהן אייר מהבעלים האמיתיים שלהם, בלו סקיי איירליינס, בשנת 2008, תוך שימוש בשטרות מכירה מזויפים. כאשר החברה קיבלה הוראה להחזיר את המטוסים לאירופה, מאהן טענו כי אינם יכולים לעשות זאת מכיוון שהם נחקרים על ידי השלטונות האיראניים בגין הונאה, והמטוסים צריכים להישמר באיראן.<ref></ref> הצי עבר מודרניזציה נרחבת מאז 2006, כאשר מטוסי בואינג 747-400, איירבוס A300-600, Avro RJ-100 ומטוסי איירבוס A340-600 נרכשו בהדרגה כדי לאפשר למאהן אייר לספק יכולת נוספת ליעדיה הנוכחיים, כמו גם הרחבת טווח הגעה ליעדים נוספים ברחבי העולם.

=== מאז 2011 ===
ב-12 בדצמבר 2011, משרד האוצר האמריקני הודיע על מאהן אייר כתומכי חומרים ותחבורה בטרור, בגלל "מתן תמיכה כספית, חומרית וטכנולוגית לכוח קודס. מאהן אייר, שבסיסה בטהרן, מספקת תחבורה, העברות כספים ושירותי נסיעות לאנשי משמרות המהפכה".<ref></ref>

ב-6 באפריל 2016 נאסר על מאהן אייר לטוס מעל המרחב האווירי של ערב הסעודית.<ref></ref>

באפריל 2019 במהלך המשבר הנשיאותי בוונצואלה, מאהן אייר השיקה את המסלול הישיר שלהם קראקס–טהראן.<ref></ref> בינואר 2019, ממשלת גרמניה אסרה על מאהן אייר לנחות בגרמניה, שם היא פעלה בעבר בנמל התעופה של מינכן ונמל התעופה של דיסלדורף, בטענה למעורבותה של מאהן בסוריה וחששות ביטחוניות.<ref></ref> צרפת הטילה איסור זהה ב-25 במרץ 2019, ומאהן אייר נאלצה לבטל את השירות שכלל 4 טיסות בשבוע לפריז.<ref></ref><ref></ref> ב-1 בנובמבר 2019, ממשלת איטליה הודיעה גם כי המדינה תאסור על טיסות של מאהן אייר למדינה החל מ-15 בדצמבר 2019. המהלך הגיע לאחר ביקורו של מזכיר המדינה של ארצות הברית מייק פומפאו ברומא, במהלכו דחק בבכירים באיטליה להפסיק לאפשר לחברות תעופה איראניות להשתמש במרחב האווירי של איטליה.<ref></ref> היעדים הנותרים בתוך האיחוד האירופי היו ברצלונה ויעדים עונתיים לאתונה וורנה. עם זאת, באפריל 2020 איבדה חברת התעופה את זכויות הטיסה שלה גם לספרד.<ref>[https://www.aerotelegraph.com/mahan-air-darf-auch-spanien-nicht-mehr-anfliegen aerotelegraph.com - "Mahan Air also no longer allowed to fly to Spain"] (German) 16 April 2020</ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות תעופה איראניות
אוניברסיטת פורטסמות'

אוניברסיטת פורטסמות (באנגלית: University of Portsmouth) היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בעיר פורטסמות' שבאנגליה. באוניברסיטה יש מגוון רחב של מקצועות שניתן ללמוד, כגון רפואה, יחסים בין-לאומיים, מתמטיקה וקרימינולוגיה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פורטסמות'
קטגוריה:אנגליה: אוניברסיטאות ומכללות
אסון הרכבת בנישאפור

אסון הרכבת בנישאפור היה פיצוץ גדול שהתרחש ב-18 בפברואר 2004 בכפר כיאם ליד נישאפור באיראן. 295 בני אדם נהרגו<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> והכפר כולו נהרס כאשר קרונות רכבת שיצאו משליטה התרסקו לתוך הקהילה באמצע הלילה והתפוצצו. זהו אסון הרכבת הקטלני ביותר של איראן אי פעם. לא ידוע כיצד הרכבת החונה השתחררה, והצליחה לנסוע מרחק כה רב ללא נהג או שומר.

== תחילת האירוע ==
התקרית החלה בעיר נישאפור, שם 51 קרונות רכבת שהובילו גופרית, דשן, בנזין וצמר גפן השתחררו בתחנה, והתגלגלו במורד המסילה במשך כעשרים קילומטרים עד שירדו מהפסים בעיירה כיאם. בזמן התאונה לא היה איש שאייש את הקרונות. שירותי הצלה מקומיים מעיירות סמוכות הגיעו כדי לחלץ ולכבות מספר שריפות שפרצו.

== דליפה כימית ==
החומרים בקרונות היו כולם חומרי נפץ או דליקים (למרות שרשות הרכבת האיראנית לא סיווגה אף אחד מהם כ"מסוכן" לפני התקרית), והם דלפו בעקבות התאונה. כשהשריפות הקטנות התפשטו, התאסף קהל מקומי גדול, כולל כמה פוליטיקאים מקומיים ובכירי רכבת, לצפות במאמצי החירום.

== הפיצוץ ==
במהלך פעולת הניקוי, מטען הקרונות התפוצץ - לפי הדיווחים הפיצוץ היה שווה ערך של 180 טון של TNT - והרס את כיאם, ופגע קשות בערים הסמוכות ואף הורגש בעיר משהד, 70 קילומטרים משם. הכפר כולו נהרס, וכל אנשי שירותי החירום המקומיים ואנשי הממשל שהיו באזור נהרגו או נפצעו קשה בפיצוץ. הריסות הרכבת והכפר המשיכו לבעור ולהתפוצץ במשך מספר ימים, למרות מזג האוויר הקר.

== מניין הרוגים ==
רשויות המדינה זיהו 295 הרוגים ויותר מ-460 פצועים, ביניהם 182 עובדי הצלה ופקידי מדינה.

== גורם ==
דיווחים ראשוניים לפיהם "רעידות אדמה" גרמו לקרונות להתחיל לנוע, בוטלו מאז, וחקירה מעמיקה לא הצליחה לגלות כיצד בדיוק הצליחו הקרונות לנסוע מנישהפור לכיאם בעצמם, מדוע כל כך הרבה מטענים דליקים מאוד אוחסנו והובלו יחד, ומדוע פרטי התאונה לא התגלו מוקדם יותר אולי כדי לארגן פינוי. בהצהרה של שר התחבורה האיראני אחמד חורם זמן קצר לאחר התקרית דווח כי סיבות טבעיות לא יכלו לגרום לאסון, וכי מתנהלת חקירה על מנת לקבוע אם מדובר בחוסר כשירות או זדון של צוות הרכבת שאפשרו את הקרונות להשתחרר מהמקום הם חנו.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אסיה: תאונות רכבת
קטגוריה:איראן: רכבות
קטגוריה:אסונות באיראן
קטגוריה:2004
עמוס הרדי

עמוס (אנדרש) הרדי (נולד ב-9 בפברואר 1942) הוא פיזיקאי ישראלי ופרופסור אמריטוס בפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן באוניברסיטת תל אביב. מומחה למערכות אלקטרואופטיות ומערכות אלקטרוניות קוונטיות.

== ביוגרפיה ==
הרדי נולד וגדל בבודפשט בירת הונגריה. ביוני 1948 עלה לישראל.

שירת בצה"ל בשנים 1961–1963. את לימודיו לתואר ראשון ושני בפיזיקה עשה באוניברסיטה העברית בירושלים, ובשנת 1970 עבר למכון ויצמן למדע, שם החל בלימודי התואר השלישי בפיזיקה יישומית בהנחיית פרופ' דוד טרבס. עבודת הדוקטורט שלו, שאושרה בשנת 1975, עסקה בחקר תאורטי של מהודים אופטיים פתוחים וכן דיפרקציה של גלים קוהרנטיים ביישום למערכות לייזר.

בשנים 1975–1983 השתייך למחלקה לאלקטרוניקה במכון ויצמן, וכחלק מתקופה זו עבר לאוניברסיטת סטנפורד בקליפורניה בה שהה כחוקר במשך שלוש שנים כעמית בתר-דוקטורט בחסות מלגת חיים ויצמן. ב-1982 שימש כחוקר אורח במעבדות בל וב-1983 חזר לישראל ומונה כפרופסור חבר בפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1988 קודם לדרגת פרופסור מן המניין.

ב-1991 מונה לראש המחלקה לאלקטרוניקה פיזיקלית, וכיהן בתפקיד זה עד 1995.

במרוצת השנים שימש הרדי כחוקר אורח בשורה של מוסדות נוספים במוסדות נוספים בארצות הברית ובאירופה, ביניהם: מרכז המחקר של חברת זירוקס בפאלו אלטו, המרכז לטכנולוגיה עתירת ידע בתחום החומרים באוניברסיטת ניו מקסיקו, מעבדות Spectra Diode, בית הספר הפוליטכני הפדרלי של לוזאן (EPFL), מעבדות Uniphase Laser Enterprise בציריך ועוד.

נשוי לאימונולוגית בריטה הרדי והם הורים לשניים וסבים לחמישה נכדים. מתגורר בתל אביב.

== מחקר ==
מחקרו של הרדי נסוב על מספר תחומים באלקטרואופטיקה ואלקטרוניקה קוונטית: לייזרי הזרקה, אופטיקת סיבים, מוליכי גלים אופטיים, אופטיקה לא ליניארית, אופטיקה משולבת ותקשורת אופטית.

במסגרת עבודתו עסק בין היתר בפיתוח של פורמליזם מודים מצומדים יעיל וחדשני עבור מוליכי גלים (איזוטרופיים או אנאיזוטרופיים) הכוללים או שאינם כוללים סריגי עקיפה. כמו כן, פיתח מודל מתמטי עבור מגברים, המתחשב באפקטים פיזיקליים שונים כגון פיזור ריילי לאחור ופליטה מאולצת מוגברת.

לאורך השנים פרסם כ-200 מאמרים בכתבי עת שפיטים וכן שימש בתפקידי עריכה בשני כתבי עת בתחומי מחקרו. כמו כן לקח חלק בארגון של כנסים וועידות מדעיות, כתב 7 פרקים בספרים ועל שמו רשומים 5 פטנטים.

== פרסים והוקרה ==
* פרס מדרשת פיינברג (1973)
* עמית החברה האמריקאית לאופטיקה (1988)
* עמית IEEE (1997)
* עמית IEEE לכל החיים (2012)
* מחזיק הקתדרה לפיתוח קריירה ע"ש רות א' רקו במכון ויצמן למדע (1980–1983)
* פרס האגודה היהודית-פולנית בלונדון, מטעם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (1993)
* מחזיק הקתדרה ע"ש חנה והיינריך מנדרמן לאופטואלקטרוניקה באוניברסיטת תל אביב (2003–2012)

== מאמרים נבחרים ==

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://engineering.tau.ac.il/profile/hardy דף אישי], באתר אוניברסיטת תל אביב
* [https://ieeexplore.ieee.org/author/37265275800 עמוס הרדי], באתר IEEE

קטגוריה:ישראלים ילידי הונגריה
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942
נקודת האמר

נקודת האמר או האמר פוינט (באנגלית: Hammer Point) היא לשון יבשה סלעית היוצאת מהחוף הצפוני של האי רוברט באיי שטלנד הדרומיים, שבאנטארקטיקה.

נקודת האמר יוצאת אל תוך מעבר דרייק.

נקודת האמר יוצרת את הצד הדרום מערבי של פתחו של מפרצון נבסטינו, ואת הצד הצפון-מערבי של פתחו של מפרץ נמל קלות'ייר.

נקודת האמר מהווה את הקצה הצפוני של האי בואטין, המחובר לאי רוברט בדרום על ידי מורנת מסוכ טומבולו שאורכה 250 מ'.

נקודת האמר ממוקמת 2.08 קילומטרים דרום-מערבית לנקודת קתרינה;

נקודת האמר ממוקמת 6.79 קילומטרים מערבית - צפונית לנקודת ניואל;

נקודת האמר ממוקמת 5.17 קילומטרים צפון-מזרחית לפורט ויליאם (האי רוברט)

נקודת האמר ממוקמת 2.24 קילומטרים דרום-מזרחית לאי הייווד.

== היסטוריה ==
=== מיפוי אזור לשון היבשה ===

האירופאים הראשונים שהגיעו לאזור נקודת קתרינה, היו צידי כלבי ים, שהגיעו לאזור בתחילת המאה ה-19.

אזור לשון היבשה מופה לראשונה על ידי סוקרים צ'ילאנים בשנת 1962 מיפוי נוסף, נעשה על ידי סוקרים צ'יליאנים בשנת 1971, סוקרים בריטים מיפו את האזור בשנת 1968; סוקרים בולגרים מיפו את האזור בשנת 2009.

=== מקור השם ===

שם לשון היבשה הוא תיאורי.

באנגלית "האמר" משמעו "פטיש".

== קישורים חיצוניים ==
* [https://copernix.io/#?where=-59.65633355549254,-62.34075359621255,14&?query=&?map_type=hybrid תצלום לוויין של אזור הנקודה, תוך סימון אתרים נוספים באזור] באתר copernix

האמר
ה' שמעתי שמעך

ה' שמעתי שמעך הוא פיוט לשליח ציבור הנאמר, בנוסח הספרדים, כהקדמה לחזרת הש"ץ בשחרית ומוסף בראש השנה ויום הכיפורים. הפיוט מתאר את גודלו ועוצמתו של הקב"ה, ואת יראתו של החזן מפני עמידה לפניו בתפילה.
==מבנה הפיוט==
הפיוט מבוסס על חציו הראשון של הפסוק , וכמוהו, כל בית פותח ומסיים בפנייה ישירה ל"ה' ". המשכו של הפסוק משמש כשורת הסיום האחרונה של הפיוט. הפיוט בנוי מתשעה בתים, וכל בית מורכב מארבע שורות. השורה הראשונה פותחת בשם ה', בחלק מהבתים היא ממשיכה בפנייה בגוף ראשון אל הקב"ה (שָׁמַעְתִּי וְנִרְגַּזְתִּי יוֹם בּוֹ תִּפְקְדֵנִי; עֲנֵה עָנִי הָעוֹמֵד לְפָנֶֽיךָ) ובחלק ממשיכה בתיאור בגוף שלישי של הקב"ה (מֶלֶךְ יוֹשֵׁב עַל כִּסֵּא דִין; מֶלֶךְ אַדִּיר מַשְׁפִּיל וּמֵרִים). שלושת השורות הראשונות חורזות בחריזה פנימית לבית. השורה הרביעית עשויה בדרך כלל משיבוץ מקראי, וחותמת בשם ה'.

==אמירת הפיוט==
הפיוט נאמר בין תפילת העמידה לחזרת הש"ץ בראש השנה ויום הכיפורים. יש קהילות שנהגו לחשוש להפסק, ולפיכך היו שהעבירו את אמירת הפיוט אל הסומך או אל אחד מהמתפללים בקהל, והיו שביטלו לחלוטין את אמירתו, או אמרו אותו רק במוסף, או העבירו את אמירתו אל לפני פסוקי דזמרא או אחרי חזרת הש"ץ.
צורת אמירת הפיוט הרווחת היא שהחזן אומר את חציו הראשון של הבית, והקהל מצטרף אליו בשורה או בשתי השורות האחרונות. לאחר הפיוט נוהגים לומר את הפיוט אתאנו לחלות פניך ואת התפילה אוחילה לאל.

==קישורים חיצוניים==
*
* [https://www.nli.org.il/he/piyut/Piyut1song_010040200000005171/NLI ה' שמעתי שמעך] באתר הפיוט והתפילה

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:תפילות לחזן
מלכוס (היסטוריון)

מלכוס (ביוונית: Μάλχος) היה היסטוריון ביזנטי מהעיר פילדלפיה (רבת עמון), שחי בשלהי המאה ה-5 לספירה. על פי הסודא, מלכוס היה ביזנטי (כלומר מקונסטנטינופוליס); אך פוטיוס קובע כי הוא היה יליד פילדלפיה; רבה הקדומה בארץ עמון, מזרחית לנהר הירדן.

מלכוס ככל הנראה עסק במקצועו כרטוריקן או סופיסט בקונסטנטינופוליס. על פי הסודא, הוא כתב היסטוריה המשתרעת מתקופת שלטונו של קונסטנטינוס הראשון ועד לזו של אנסטסיוס הראשון; אולם היצירה בשבעה ספרים, שפוטיוס מסר עליה (ביבליותקה, קודקס 78), ושלה הוא נותן את הכותרת "ביזנטיאקה" (Βυζαντιακά), כללה רק את התקופה מהמחלה הסופית של הקיסר המזרחי לאון הראשון (שנת 473 או 474), ועד למותו של יוליוס נפוס, קיסר המערב (שנת 480). ההנחה היא שזה היה קטע מהיצירה שהוזכרה על ידי הסודא, או עותק קטוע: העובדה שהיא לא הייתה שלמה נאמרה על ידי פוטיוס עצמו, שאומר שתחילת הספר הראשון מבין שבעת הספרים הראתה שהמחבר כבר כתב כמה חלקים קודמים, ושסיום הספר השביעי הראה את כוונתו להמשיך אותו הלאה, אם יחיה.

כמה חוקרים, ביניהם ולסיוס (Valesius, אנרי ולואה ), חשבו שהחיבור ההיסטורי של מלכוס התחיל עם מחלתו של לאון, ושהוא היה ממשיכו של פריסקוס, שחיבורו ההיסטורי ככל הנראה הסתיים בנקודה זו. ברתולד גאורג ניבור שיער שצירוף מקרים זה נבע מכך שפוטיוס הכיר רק חלק מיצירתו של מלכוס, שהוכנס לקטנה (פרשנות מקראית) היסטורית כלשהי לאחר חיבורו של פריסקוס; או שתולדות התקופה הקודמת ניתנה על ידי מלכוס בחיבור אחר. הסודא מתייחס לחיבור בכל היקפו; ייתכן שהוא פורסם בחלקים בזה אחר זה, ופוטיוס ככל הנראה הכיר רק חלק אחד.

פוטיוס משבח את סגנונו של מלכוס כמודל של יצירה היסטורית; טהור, נקי מעודפים מיותרים ומורכב ממילים וביטויים שנבחרו היטב. הוא מציין גם את מעמדו הרם כרטוריקן, ואומר שהוא גילה אהדה לנצרות; קביעה שנחשבה שאינה עולה בקנה אחד עם השבחים לפילוסוף הפגאני פמפרפיוס . יצירותיו של מלכוס אבדו, מלבד החלקים הכלולים בקטעי היסטוריה של קונסטנטינוס השביעי, וכמה קטעים בסודא.

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריונים ביזנטים
קטגוריה:מחברים כותבי יוונית
קטגוריה:אישים שחיו במאה ה-5
אולפנת חורב

אולפנת חורב היא אולפנה בירושלים המשתייכת לרשת החינוך חורב.

==הקמת אולפנת חורב==
במהלך העלייה החמישית שבשנות השלושים, שרובה עולי מרכז אירופה (בעיקר גרמניה), עלתה גם קבוצה של יהודים אורתודוקסים שהביאו איתם מסורת חינוכית שמקורה היא מהרב יעקב אטלינגר ובתלמידו הרב שמשון רפאל הירש (הרש"ר הירש) ובשיטתו החינוכית - "תורה עם דרך ארץ. מחנכים אלו חיפשו דרכים חדשות להתאים את חינוך ילדיהם למציאות החיים בארץ. כך הוקם בשנת 1934 בית הספר "חורב" (על-שם אחד מספריו של הרב הירש), ובו 16 תלמידים ותלמידות (בית הספר היה מעורב בנים ובנות). מייסדי בית הספר היו פרופ' שמשון ברויאר, ד"ר הופמן, ד"ר לוינגר וד"ר פאלק שלזינגר, והם פנו לרב ד"ר יונה כהן בכדי שינהל את בית הספר.

הבנות למדו בדירתו של המנהל ברחוב החבשים (ששינה את שמו לרחוב אתיופיה) ליד שכונת מאה שערים בירושלים. בהמשך עבר בית הספר דרך בית רעוע בגן העיר, רחוב הרב אבידע ורחוב שטראוס, עד שהגיע למשכנו הקבוע - הבניין ברחוב כובשי קטמון בשכונת קטמון בירושלים.

בשנות השישים, בניהולו של מרדכי ברויאר, התרחבו מוסדות חורב, ונפתחו ישיבה תיכונית וכן אולפנה לבנות (כדלהלן).

תלמידות המוסדות משתייכות כיום לזרם הדתי לאומי. בעבר היה ניתן למצוא במוסדות יותר מחנכות ומורות וכן תלמידות המשתייכות לבתים חרדים, אך כיום נדיר למצוא תלמידות שאינן משתייכות לזרם הדתי-לאומי. רוב מוחלט של בוגרות האולפנה ממשיכות לשירות לאומי וחלקן לצה"ל.

==אולפנת חורב כיום==
האולפנה שוכנת כיום בשכונת בית וגן בירושלים ובראשה עמד הרב מאיר יעקובוביץ עד לשנת תשס"ח. בשנת הלימודים תשס"ט החליף אותו הרב עודד מייזליש שלימד במשך שנים רבות בישיבה התיכונית.

יום הלימודים מחולק בין שיעורים המתעמקים במקורות ישראל לבין שיעורי חוכמות העולם. תלמידות האולפנה ניגשות לבגרות מלאה בתנ"ך, תושב"ע, לשון והבעה, מתמטיקה, אנגלית, חינוך גופני ומגמה.

מגמות הלימוד באולפנה הן: מחשבים-אלקטרוניקה, ביוטכנולוגיה, פיזיקה, כימיה, ביולוגיה, ספרות, אמנות, לימודי ארץ ישראל, פסיכולוגיה ושתי מגמות על- רפואה והשלמה לחמש יחידות לימוד במחשבת ישראל.

אולפנת חורב דורגה במקום הרביעי בממוצעי בחינות הבגרות מכלל התיכונים בישראל.

האולפנה מוגדרת כ"יוקרתית".

== סערת הסרטון הגזעני ==
לפני פורים 2023 פרסמו בנות האולפנה "סרטון הכתרה" בו הבנות מציגות מה היה קורה אילו האולפנה הייתה מזרחית, הסרטון הכיל בלאקפייס והתבטאויות גזעניות כנגד יהדות המזרח, כחודש לאחר פרסום הסרטון התפרסם הסרטון והביא לתגובות ומחאות חריפות מאת שר החינוך יואב קיש, ראש הממשלה בנימין נתניהו, אריה דרעי, קרן מרציאנו ורבים אחרים

==בוגרות ידועות==
*ברכה אופיר-תום - שופטת ישראלית
*תמר אלרם - מנהלת בית החולים הדסה הר הצופים
*תמר בזק-רפפורט - שופטת ישראלית
*רוחמה וייס - משוררת וחוקרת ישראלית
*יעל וילנר - שופטת בבית המשפט העליון
*ציפורה לוריא - אוצרת וחוקרת אומנות
*ימימה מזרחי - רבנית וסופרת פופולרית
*חנה ספראי - פילוספית ישראלית
*בכל סרלואי - משוררת ישראלית
*תהילה שוורץ אלטשולר - חוקרת במכון הישראלי לדמוקרטיה
*אביגיל שפרבר - קולנוענית ישראלית
*טליה עמר - מלחינה ופסנתרנית 
*נועה שקרג'י - משוררת עורכת וחוקרת ספרות ומדיה ישראלית 

== לקריאה נוספת ==

* ישיבת חורב
* חורב (רשת חינוך)
* :קטגוריה:בוגרות אולפנת חורב

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

*
חורב
חורב
חורב
אב הכנסת

כתובת מקטקומבה ברומא לציון קבורתה של סאלו, בתו של גאודיאס, אב הכנסת.
אַב הַכְּנֶסֶת (בלטינית: Pater synagogæ; ביוונית: πατὴρ συναγωγῆς, תעתיק לטיני: Pater synagogês) היה בעל תפקיד בקהילות יהודיות באימפריה הביזנטית בראשית ימי הביניים. אין זה ברור מה היה בדיוק אופי התפקיד, אולם ייתכן כי ציין מנהיג או נכבד קהילה דומה לפרנס, כפי שעולה מכתובת בבית הכנסת בסטובי. מהתייחסות למונח בקודקס תאודוסיאנוס ניכר כי הוא נבדל מראש הכנסת (archisynagogus), ושני בעלי תפקידים אלה היו פטורים משירות צבאי. הופעתו של המונח, לצד מקבילו הנשי, "אם הכנסת" (Mater synagogês), על כתובות בקטקומבות יהודיות ברומא מרמזת שהתואר היה לתואר כבוד בקהילות אלה, אשר ייתכן שניתן לעוסקים בגמילות חסדים, ולאו דווקא משרה של ממש.

==הערות שוליים==

קטגוריה:תארים ותפקידים יהודיים
קטגוריה:יהודים ויהדות בימי הביניים
קטגוריה:האימפריה הביזנטית: דת
כוח המשלוח השני של חיל הנחתים

כוח המשלוח השני של חיל הנחתים (באנגלית: II Marine Expeditionary Force ובקיצור: II MEF) הוא אחד משלושה כוחות המשלוח של חיל הנחתים של ארצות הברית. הכוח משלב יחידות לוחמה קרקעית, אווירית ולוגיסטיקה ונועד לאפשר פעילות לחימה עצמאית במשך 60 יום. כוח המשלוח השני נותן מענה של כוחות נחתים לפיקוד מרכז, פיקוד אירופה ופיקוד דרום.

== תפקיד ==
הכוח נועד לספק יכולות בתחומים הבאים:
*יצירת כוח הרתעה בפריסה קדמית
*מענה מהיר למשברים
*סיוע הומניטרי ומבצעי סיוע לאחר אסונות טבע. 
*יכולת לפעול עצמאית להקמת שדות תעופה, ואכיפת זכויות תעופה 
*אימון משולב עם כוחות של בעלות ברית

==ארגון ויחידות==
בכוח משרתים כ-47,000 חיילים.

יחידות:
*דיוויזיית הנחתים השנייה
*כנף הנחתים השנייה
*בריגדת המשלוח השנייה
*אגד התחזוקה השני
*יחידת המשלוח ה-22
*יחידת המשלוח ה-24
*יחידת המשלוח ה-26
*אגד המידע
**גדוד המודיעין השני
**גדוד התקשוב השני
**גדוד התקשורת השמיני
**גדוד אכיפת החוק השני
**פלוגת התיאום האווירית השנייה
**אגד התמיכה באימונים

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.iimef.marines.mil/ אתר הכוח]

קטגוריה:יחידות חיל הנחתים של ארצות הברית
יצחק רפאל אשכנזי

הרב יצחק רפאל אשכנזי (תקפ"ו, 1826 - תרס"ח, 1908) היה רבה של העיר קורפו שביוון, ואחר כך רבה של אנקונה שבאיטליה. נחשב לאחד מגדולי רבני איטליה בתקופתו. מחבר שו"ת ויען יצחק וספר תולדות הקהילות היהודיות באיטליה מחורבן בית שני ועד תקופתו.

== ביוגרפיה ==
הרב יצחק רפאל אשכנזי היה תלמידו של הרב דוד אברהם חי ביבאנטי, רבה של אנקונה לפניו, ומחב שו"ת יד דוד. הרב אשכנזי כיהן שנים רבות כרבה של העיר קורפו ביוון.<ref>כמובא בשו"ת תעלומות לב של הרב אליהו בכור חזן, חלק ג' סוף תשובה ב'.</ref> בהמשך התמנה לרבה של העיר אנקונה שבאיטליה. בשנת תרל"א (1871) ניתנו זכויות אזרחיות מלאות ליהודי אנקונה, ומספר היהודים בעיר הגיע לשיא של 2,336 תושבים. מתחילת המאה ה-20, בשנת תר"ס (1900), לאחר ירידת חשיבותו של נמל העיר, התרחשה הגירה של יהודי העיר לשאר הקהילות היהודיות באיטליה.

הרב אשכנזי היה בקשרי מכתבים עם רבנים מארצות אחרות, כמו הרבנים אליהו בכור חזן ורפאל אהרן בן שמעון ממצרים, הרב בן שמעון אף כינהו כמה פעמים בשם "זקן רבני איטליא".<ref>שו"ת תעלומות לב חלק ג', קונטרס משמרת הטהרה עמ' ל"ב. וכן בספרו של הרב בן שמעון "מצור דבש" חלק אבן העזר א', עמ' פ' ועמ' צ"ג.</ref> הוא נזכר גם בסוף ספרו של רבי יעקב פראג'י ממצרים.<ref>"הודעה גלויה" בסוף שו"ת מהרי"ף. הספר יצא לאור על ידי הרב אליהו בכור חזן, שצרף 'הודעה' זו שם.</ref>

== ספריו ==
* תולדות בני ישראל ומצבם המדיני והחמרי בנפות איטליא, קראקא תרס"א. בספר קצר בן כ-20 עמודים, המתאר את תולדות יהדות איטליה החל מחורבן בית המקדש השני וגלות רומא, ועד לימיו.
* שו"ת ויען יצחק - השו"ת הובא בספר "קצת מכתבי מוהר"ר דוד אברהם חי".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים איטלקים
קטגוריה:רבנים יוונים
קטגוריה:ילידי 1826
קטגוריה:נפטרים ב-1908
יחיא אמסלם

הרב יחיא אמסלםהרב יחיא אמסלם (ה'תרע"ב, 1912 - כ"ג בחשון ה'תשס"ו, 2005) היה דיין באוראן, אב בית דין וממייסדי קהילת 'מחזיקי הדת' בפריז, פוסק ומחבר תורני.

== ביוגרפיה ==
נולד בשנת תרע"ב בעיר תאפילאלת שבמרוקו. בצעירותו עברה משפחתו לאוראן שבאלג'יריה, שם למד בישיבתו של הרב דוד הכהן סקלי, בעל שו"ת קריית חנה דוד, איתו המשיך לשמור על קשר קרוב לאורך שנים רבות. מבין חבריו בעיר נמנה הרב דוד אבן כליפא.<ref>ראו: מכלל יופי עמ' קכז.</ref> בהמשך צירף הרב דוד הכהן סקלי את הרב יחיא להיות דיין בבית דינו.<ref>פתיחה מהרב חיים אמסלם לספר מעשה חייא.</ref>

בשנת תרצ"ח יצא לגייס כספים עבור בני קהילת מלייה לאחר שעברו פרעות וגזילת רכוש בשל מלחמת האזרחים בספרד, בברכתו של הרב יוסף משאש.<ref></ref>

בסוף שנות החמישים, עבר להתגורר בפריז שבצרפת. בשל המצב הרוחני הקשה בעיר ובמדינה, יזם הרב אמסלם יחד עם שותפים את הקמת בית הדין 'מחזיקי הדת' בעיר, וכיהן כאב בית הדין.<ref></ref>

כיהן בתפקידו עד שהוקמה הרבנות הראשית של פריז, אז התייתר תפקידו, והוא פרש ועבר לעסוק בעיקר בלימוד עצמאי והתכתבויות הלכתיות. בהמשך כיהן כרב הקהילה הספרדית בעיר.<ref></ref>

בזמן מלחמת יום כיפורים תיקן תפילה לאומרה בבתי הכנסת בפריז, להצלחת כוחות צה"ל.<ref></ref>

עמד בקשרים תורניים עם חכמי מרוקו, בהם כמה מרבני משפחת אבוחצירא, כדוגמת הבבא חאקי, איתו היה לו קשר ידידות קרוב, והלה הפציר בו שוב ושוב שיעלה ארצה מפריז,<ref></ref> והרב ישראל אבוחצירא, ה'בבא סאלי'.<ref></ref> וכן הרב יוסף משאש.<ref></ref> וכן התכתב עם הרב דוד שלוש, רבה של נתניה.<ref></ref>

== חיבורו ==
*מעשה חייא - חידושים, דרשות ותשובות הלכתיות. יצא לאור בסיון תשס"ד, בעריכת הרב חיים אמסלם.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://mountofolives.co.il/he/deceased_card/יחיא-אמסלם/#gsc.tab=0 קברו], באתר עיר דוד

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:רבנים צרפתים
קטגוריה:ילידי 1912
קטגוריה:נפטרים ב-2005
סטלינגרד (סרט, 1993)

סטלינגרד (בגרמנית: Stalingrad) הוא סרט אנטי־מלחמתי גרמני משנת 1993 בבימויו של יוזף וילסמאייר. הסרט עוקב אחר קבוצת חיילים גרמנים בקרב סטלינגרד עד גורלם המר.

== עלילה ==
הסרט מספר אודות חבורת חיילי הנדסה קרבית מהוורמאכט שנשלחים אל קרב סטלינגרד. הסרט נפתח כאשר החיילים אובר-גפרייטר פריץ רייזר (דומיניק הורביץ') ואונטר-אופיציר מנפרד רולידר (יוכן ניקל) בחופשה באיטליה לאחר לחימה בצפון אפריקה. לאחר שממנים להם מפקד חדש, לויטננט הנס פון ויצלנד (תומאס קרצ'מן) – קצין אריסטוקרטי צעיר וחסר ניסיון – הם נשלחים לסטלינגרד. עם הגעתם הם מזועזעים ממראות העיר והתנאים.

פון ויצלנד וחייליו לוחמים בלחימה העירונית הצפופה, מאבדים אנשים רבים ומוצאים את עצמם מוקפים בתום אחד הקרבות. בניסיון לפרוץ את המצור, הם מנסים למצוא דרך מילוט בביוב, שם הם מסתבכים אף יותר: פון ויצלנד לא מוצא את חייליו, וחייל אחר מאבד את רגלו. בניסיון נואש להצילו, הם מגיעים אל בית חולים שדה, שם אחד החיילים, רייזר, מאיים על עוזר רופא שיציל את חברו. הם נתפסים בידי המשטרה הצבאית, ונשלחים אל יחידת עונשין – עליה מוטלות משימות התאבדויות כגון פירוק מוקשים. לאחר שמוצעת להם חנינה בעבור לחימה בטנקים סובייטים, הם חוזרים למעמדם הקודם, אולם לא לפני שגם מוטל עליהם להוציא להורג אזרחים.

מיואשים, מורעבים וסובלים מהקור, פון ויצלנד, רייזר וחייל צעיר נוסף – גה־גה – מנסים לערוק מהחזית על ידי העמדת פני פצועים ובריחה חזרה לגרמניה באמצעות מטוס פינוי, אולם התכנית נכשלת. בהמשך, החיילים הורגים קצין משטרה צבאית – האחד שפקד עליהם להוציא להורג אזרחים – והולכים לבית המסתור שלו שמלא באוכל ויתר מותרות. בהבנה שהארמייה השישית מכותרת בידי הסובייטים, פון ויצלנד ורייזר מנסים לברוח מהעיר בהדרכתה של שבויה סובייטית – אולם לבסוף הם מתים מהקור, באמצע שום מקום.

== הפקה ==
הסרט הוא ההפקה הקולנועית הגרמנייה השנייה שנעשתה על הקרב לאחר "כלבים, אתם רוצים לחיות לנצח?" מ-1959. תקציב הסרט עמד על כ-20 מיליון מארק גרמני, שהיו שווי ערך אז ל-12,400,000 מיליון דולר. הסרט הוא סרטו השלישי של וילסמאייר ששימש גם כבמאי הצילום בסרט.

הסרט צולם באיטליה, צ'כוסלובקיה ופינלנד, והצוות מנה 180 אנשי הפקה ממדינות שונות כגון בלגים, הולנדים, גרמנים, צ'כים, פולנים, צרפתים, וכן כ-12,000 ניצבים.<ref></ref>

== ראו גם ==
* סטלינגרד (סרט, 2013)
* אויב בשער

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים אנטי-מלחמתיים
קטגוריה:סרטים גרמניים
כוח המשלוח הראשון של חיל הנחתים

כוח המשלוח הראשון של חיל הנחתים (באנגלית: I Marine Expeditionary Force ובקיצור: I MEF) הוא אחד משלושה כוחות המשלוח של חיל הנחתים של ארצות הברית. הכוח משלב יחידות לוחמה קרקעית, אווירית ולוגיסטיקה ונועד לאפשר פעילות לחימה עצמאית במשך 60 יום. כוח המשלוח הראשון כפוף לכוחות הנחתים בפיקוד האינדו-פסיפי של ארצות הברית. 

== תפקיד ==
הכוח נועד לספק יכולות בתחומים הבאים:
*יצירת כוח הרתעה בפריסה קדמית
*מענה מהיר למשברים
*סיוע הומניטרי ומבצעי סיוע לאחר אסונות טבע 
*יכולת לפעול עצמאית להקמת שדות תעופה, ואכיפת זכויות תעופה 
*אימון משולב עם כוחות של בעלות ברית

==ארגון ויחידות==

יחידות:
*דיוויזיית הנחתים הראשונה
*כנף הנחתים השלישית
*בריגדת המשלוח הראשונה
*אגד התחזוקה הראשון
*יחידת המשלוח ה-11
*יחידת המשלוח ה-13
*יחידת המשלוח ה-15
*אגד המידע הראשון
**גדוד המודיעין הראשון
**גדוד התקשוב הראשון
**גדוד התקשורת התשיעי
**גדוד אכיפת החוק הראשון
**פלוגת התיאום האווירית הראשונה

==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://www.imef.marines.mil/ אתר הכוח]

קטגוריה:יחידות חיל הנחתים של ארצות הברית
קטגוריה:פיקוד האינדו-פסיפי של ארצות הברית
קריוקי (סרט, 2022)

קריוקי הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2022 בבימויו של משה רוזנטל ובכיכובים של ששון גבאי, ריטה שוקרון וליאור אשכנזי.

הבכורה העולמית של הסרט נערכה במסגרת התחרות הרשמית של פסטיבל הסרטים טרייבקה. הבכורה הישראלית נערכה במסגרת פסטיבל הקולנוע ירושלים, שם זכה בפרס סרט הביכורים הטוב ביותר ובפרס בחירת הקהל.

הסרט זכה בארבעה פרסים בטקס פרסי אופיר לשנת 2022 שנערך ב-18 בספטמבר 2022: השחקן הראשי הטוב ביותר (ששון גבאי), השחקנית הראשית הטובה ביותר (ריטה שוקרון), הפסקול הטוב ביותר והמוזיקה המקורית הטובה ביותר, לאחר שהיה מועמד ל-14 פרסי אופיר.

== תקציר העלילה ==
מאיר (ששון גבאי) וטובה (ריטה שוקרון), זוג בגיל העמידה, חיים בחולון בתחושת החמצה. לדירת הפנטהאוז בבניין בו הם גרים נכנס שכן חדש - איציק מרציאנו (ליאור אשכנזי), סוכן דוגמניות ממיאמי, רווק, נהנתן ומוחצן, המארח מסיבות קריוקי בביתו. בקרבת איציק מאיר וטובה מתמלאים בתחושת חיות מפתיעה. טובה מתחילה לפנטז על חופשות משותפות וארוחות ערב עם השכן הכריזמטי, ואילו מאיר נוהה אחר סגנונו של איציק ומגלה צדדים חדשים בנפשו. כשהשניים מבינים שהם אינם השכנים היחידים שאיציק מוצא בהם עניין, זיקתם לשכן האטרקטיבי הופכת עד מהרה לאובססיה של ממש.

== שחקנים ודמויות ==
{| class="wikitable"
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!אודות הדמות
|-
|ששון גבאי
|מאיר
|בעלה של טובה
|-
|ריטה שוקרון
|טובה
|אשתו של מאיר
|-
|ליאור אשכנזי
|איציק מרציאנו
|
|-
|אריה צ'רנר
|יגאל
|שכן
|-
|קובי פרג'
|מתי
|שכן, רואה חשבון
|-
|אלמה דישי
|
|הבת של מאיר וטובה
|-
|תימור כהן
|
|
|-
|קרן צור
|
|
|-
|אליה לסרי
|
|
|-
|עופרי פוקס
|
|
|}

== מועמדויות ופרסים ==
{| class="wikitable"
!שנה
!ארגון
!קטגוריה
!מועמד/ת
!תוצאה
|-
| rowspan="15" |2022
| rowspan="15" |פרס אופיר
|פרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר
|קריוקי
|
|-
|פרס אופיר לבמאי הטוב ביותר
|משה רוזנטל
|
|-
|פרס אופיר לתסריט המקורי הטוב ביותר
|משה רוזנטל
|
|-
|פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר
|ששון גבאי
|
|-
|פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר
|ריטה שוקרון
|
|-
|פרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר
|איזבל רמדאן
|
|-
|פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר
|ליאור אשכנזי
|
|-
|פרס אופיר לצילום הטוב ביותר
|דניאל מילר
|
|-
|פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר
|דפי פרבמן
|
|-
|פרס אופיר למוזיקה המקורית הטובה ביותר
|גל לב וליאור פרלה
|
|-
|פרס אופיר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר
|עדו דולב
|
|-
|פרס אופיר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר
|ים ברוסילובסקי
|
|-
|פרס אופיר לאיפור הטוב ביותר
|אינגריד זיברט
|
|-
|פרס אופיר לפסקול הטוב ביותר
|ויטלי גרינשפון ואבי מזרחי
|
|-
|פרס אופיר לליהוק הטוב ביותר
|חמוטל זרם
|
|}

== ביקורות ותגובות ==
מבקרי הקולנוע שיבחו את הסרט. כך, למשל, כתב אבנר שביט:

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2022
קלמן זאטון

קלמן זאטון במקור עד 1904 פרוינד,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma:21152/1904. Forrás: MNL-OL 30809. mikrofilm 704. kép 1. karton. Névváltoztatási kimutatások 1904. év 13. oldal 21. sor</ref> (בהונגרית: Zátony Kálmán; בודפשט, 3 במרץ 1886<ref></ref> – לונדון, 30 באוקטובר 1957)<ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> היה שחקן תיאטרון ושחקן קולנוע יהודי-הונגרי. אחיו דז'ה פרוינד היה אדריכל.

== ביוגרפיה ==
קלמן פרוינד נולד במשפחה יהודית כבנם של יונאש (יונה) פרוינד (1848–1922)<ref></ref> ושל פאני ברגמן (1851–1937).<ref></ref> סבו וסבתו מצד אביו היו ארמין פרוינד וקטלין שטרן, וסבו וסבתו מצד אמו היו ז'יגמונד ברגמן ותרזיה זקס. בסיום לימודיו בבית הספר התיכון, הוא נרשם ל"אקדמיית השחקנים", שם קיבל דיפלומה ב-1907. ב-1910 החתים אותו במאי התיאטרון איגנץ קרצ'אני. הוא הופיע בטימישוארה, בברטיסלאבה ובמישקולץ. ב-1912 נסע לסגד, משם עבר לבודפשט כבר באותה השנה והפך חבר בלהקת תיאטרון הקומדיה של בודפשט מה-1 בספטמבר, שם זכה להצלחה מסחררת בתפקיד שאנדור פאזמאן בהצגה "נערות טינדרלק" (Tündérlaki lányok).

בשנת 1914, בעת שפרצה מלחמת העולם הראשונה, הוא שהה בספא צרפתי. נעצר ונכלא בפריז, אך הצליח להימלט. בשובו הביתה, גויס, נשלח לשדה הקרב ונפל בשבי הרוסי. שם הקים להקת שבויי מלחמה הונגרים בקרסנויארסק בדרום סיביר יחד עם השחקן לאסלו פלדני.
* ב-14 באוגוסט 1920 כבר הופיע שוב בתיאטרון הקומדיה
* צילם את סרטו הראשון בברלין.
* חבר בתיאטרון ההונגרי מ-1 בספטמבר 1925
* בשנים 1928–1929 שיחק שוב בתיאטרון הקומדיה
* מ-1930 עבד ללא חוזה קבוע. מדי פעם הופיעה בתיאטראות שונים.

כבר בתחילת הקריירה התחיל לשחק גם באופרטות :
* בתיאטרון העירוני ב-1921
* בתיאטרון האופרטה של בודפשט ב-1925
* בתיאטרון קיראי ב-1929 וב-1933
* בתיאטרון רויאל ב-1936

מ-1940 עד 1944, הורשה להופיע רק בפני קהל יהודי בהופעות בתיאטרון גולדמארק במסגרת הפעילות האמנותית של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך. הוא הצליח לשרוד את שואת יהודי הונגריה ואחרי מלחמת העולם השנייה בין 1945 לבין 1949 היה אמן בתיאטרון הקומדיה של בודפשט, בשנת 1951 שוב בתיאטרון הקומדיה וכן בתיאטרון האופרטה של בירת הונגריה.

אשתו הייתה קלרה טאטאי, איתה התחתן ב-24 בנובמבר 1924 בבודפשט.<ref></ref>

== תפקידיו הקולנועיים ==
בין שתי מלחמות העולם שיחק בסרטי קולנוע רבים, אילמים ומדברים כאחד:

== קישורים חיצוניים ==

* [http://mek.oszk.hu/02100/02139/html/sz31/28.html לקסיקון אמנות התיאטרון ההונגרי]
* [http://mek.oszk.hu/08700/08756/html/IV/szin_IV.0585.pdf לקסיקון התיאטרון ההונגרי]
* [http://www.hangosfilm.hu/filmenciklopedia/zatony-kalman סרט מדבר]
* [https://port.hu/adatlap/szemely/zatony-kalman/person-133037 קלמן זאטון] באתר PORT.HU
* [https://www.themoviedb.org/person/1396375-k-lm-n-z-tony קלמן זאטון] ב-TMDB
* [https://www.geni.com/people/Kálmán-Zátony-Freund/6000000001364165451 קלמן זאטון באתר GENi]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני תיאטרון יהודים הונגרים
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה יהודים הונגרים
קטגוריה:חיילים יהודים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:יהודים בצבא האוסטרו-הונגרי
קטגוריה:שבויים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:משתתפי פעילות האומנות אומיקה
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1886
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1957
רשימת משאלות

רשימת המשאלות ל[[חג המולד של ילד משנת 1990]]
רשימת משאלות או רשימת רצונות או רשימת תשוקות היא רשימה שבה מפורטים סחורות או שירותים שבהם אדם או ארגון רוצים. המחבר רשאי להפיץ עותקים של הרשימה למשפחתו, לחבריו ולבעלי עניין אחרים שסביר שירכשו חלק מהפריטים עבור הנמען או יציעו עבורו למכירה חלק מהפריטים הרשומים. המטרה של רשימת משאלות היא להקל על התקשורת בין מקבל המתנה לנותן המתנה. רשימות משאלות מכילות לרוב פריטים שרוכש מתנה יכול להשיג ממגוון קמעונאים. חלק מרשימות המשאלות מתמחות למטרות מסוימות או מרוכזות בקמעונאים בודדים, כגון רישום מתנות (למשל רישום נישואים ).

בתרבויות מסוימות, אנשים נותנים רשימות משאלות לפני חגים גדולים הכוללים מתן מתנות, כגון חג המולד וימי הולדת. הזדמנויות נפוצות אחרות להנפקת רשימות משאלות כוללות מסיבות טרום לידה, חנוכת בית, חתונות וצדקה.

== משתמשי תוכנה ==
אתרי אינטרנט וחבילות תוכנה ארגוניות רבים מציעים למשתמשים את האפשרות להוסיף "משאלה" – הצעה לשיפור או שינוי האתר/חבילה, ולהצביע על חשיבותה של ההצעה.

במקרים רבים, כאשר חברה לא יכולה לספק מסגרת שכזו, משתמשים יוצרים רשימות משאלות משלהם, בפורומים או בלוגים באינטרנט.

== רשימת משאלות דרך אתרי קניות מקוונות ==

חלק מאתרי הקניות מספקים ממשקים נוחים לרשימת משאלות, בהם Amazon, AliExpress ו-MyRegistry . אלו מאפשרים לכל אחד, גם לאנשים פרטיים וגם לארגונים ועמותות, להרכיב ולפרסם רשימת משאלות. החברים או התורמים יכולים לסמן ברשימה את המוצרים שברצונם להזמין עבור מפרסם הרשימה, לשלם עליהם, והמוצרים יגיעו ישירות אל הכתובת של המפרסם.

== רשימת משאלות של עמותות ==
עמותות רבות מפרסמות רשימת משאלות, ובה פריטים שהעמותה זקוקה להם, והציבור שמעוניין לתרום יכול להזמין את הפריטים האלו עבור העמותה.

רוב העמותות הללו משתמשות בממשקים של אתרי הקניות המקוונות. אלו מאפשרים לכל אחד להזמין פריטים מהרשימה ישירות אל הכתובת של העמותה. ברוב הממשקים, המשתמש יכול לחפש רשימת משאלות לפי שם העמותה.

מלבד אתרי הקניות, ישנם אתרים ייעודיים לתרומות פריטים לנזקקים באמצעות רשימת משאלות. דוגמה לכך היא אתר [https://www.givit.org.au/ Givit], שמפרסם צרכים של אנשים נזקקים ונפגעי אסונות, והמשתמש יכול לסמן את הפריטים שברצונו לתרום ולממן אותם.<ref></ref>

חלק מהעמותות שמפרסמות רשימת משאלות מדווחות שהן עדיין מעדיפות תרומות כספיות ישירות, מפני שהן מאפשרות לעמותה לנתב את הכסף שלה לפי הצרכים הדינאמיים שמתעוררים. בנוסף, לרוב העמותות יש גם צרכים שאינם חומריים, כמו שכירת שירותיו של איש מקצוע. כך למשל מדווחת עמותת Wildlife Rehabilitation Center, שמטפלת בחיות בר פגועות.<ref></ref> למרות זאת, האפשרות לתרום פריטים מוחשיים מתוך רשימת משאלות לפעמים נוחה יותר לתורם.

== קישורים חיצוניים ==

<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתנה
משאלות
Ghost (שיר של אלה הנדרסון)

"Ghost" (בעברית: רוח רפאים) הוא סינגל הבכורה של הזמרת והפזמונאית הבריטית, אלה הנדרסון, שיצא, על ידי חברות התקליטים סייקו מיוזיק וקולומביה רקורדס, ב-6 ביוני 2014 כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן הראשון שלה, Chapter One. השיר נכתב על ידי אלה הנדרסון, קינן ויליאמס, ראיין טדר ונואל זנקנלה, והופק על ידי ראיין טדר ונואל זנקנלה.<ref name="headlineplanet.com"></ref>

מאז יציאתו, נמכרו למעלה מ-1.8 מיליון עותקים בבריטניה ויותר ממיליון עותקים בארצות הברית. הסינגל נחשב לסינגל השישי הנמכר ביותר ב-2014 בבריטניה. הוא הופיע בפסקול של הקומדיה הרומנטית My Dead Tinder Match.

== קליפים ==
הווידאו קליפ הרשמי צולם בניו אורלינס, לואיזיאנה ב-10 במרץ 2014,<ref name="artwork"></ref> ויצא בערוץ היוטיוב של אלה הנדרסון ב-23 באפריל 2014. נכון לספטמבר 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-108 מיליון פעמים.<ref></ref><ref></ref>

הווידאו קליפ לרמיקס Switch, שבוים על ידי ג'ם טלבוט, יצא ב-14 באפריל 2014. נכון לספטמבר 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-5 מיליון פעמים.<ref></ref><ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!אוסטרליה (ARIA)
|3× פלטינה
|210,000
|-
!גרמניה (BVMI)
|זהב
|200,000
|-
!ניו זילנד (RMNZ)
|פלטינה
|15,000
|-
!שוודיה (GLF)
|זהב
|20,000
|-
!שווייץ (IFPI Switzerland)
|זהב
|15,000
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|3× פלטינה
|1,800,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|פלטינה
|1,000,000
|-
! colspan="3" |סטרימינג
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|פלטינה
|2,600,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable sortable plainrowheaders"
! scope="col" | אזור
! scope="col" | תאריך
! scope="col" | פורמט
! scope="col" | חברת תקליטים
! scope="col" | הערות
|-
! אוסטריה, גרמניה ושווייץ
| rowspan="2" | 6 ביוני 2014
| rowspan="6" | הורדה דיגיטלית
| rowspan="6" | סייקו מיוזיק
|<ref name="Amazon.de"></ref>
|-
! אירלנד
| rowspan="2" |<ref name="Single3"></ref><ref name="Remixes2"></ref>
|-
! הממלכה המאוחדת
| 8 ביוני 2014
|-
! צרפת
| rowspan="2" | 9 ביוני 2014
|<ref></ref>
|-
! ספרד
|<ref></ref>
|-
! איטליה
| 10 ביוני 2014
|<ref></ref>
|-
! איטליה
| 25 ביולי 2014
| להיט רדיו עכשווי
|סוני מיוזיק אנטרטיינמנט
|<ref></ref>
|-
! ארצות הברית
| 29 ביולי 2014
| הורדה דיגיטלית
| קולומביה רקורדס
|<ref></ref>
|-
! אוסטריה, גרמניה ושווייץ
| 29 באוגוסט 2014
| תקליטור
| סייקו מיוזיק
|<ref name="Amazon.de-cdsingle"></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלי בכורה מ-2014
קטגוריה:שירי אלה הנדרסון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נואל זנקנלה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ראיין טדר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ראיין טדר
קטגוריה:שירים על רוחות רפאים
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:בלדות R&B עכשוויות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הסקוטי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת סייקו מיוזיק
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
בית האיגודים

בית האיגודים (ברוסית: Дом Союзов) הוא בניין ציבורי בפינת הרחובות אוחוטני ריאד ובולשאיה דמיטרובקה במרכז מוסקבה. אנדרטה לקלאסיציזם של סוף המאה ה-18.

נכון לשנת 2022 באולם העמודים בבניין מתקיימים קונצרטים הלוויות, אירועים חגיגיים, כנסים וסמינרים.

אולם העמודים של בית האיגודים הוא מקום פרידה ממדינאים ואנשי תרבות שנפטרו. מסורת זו התחילה מפברואר 1921 לאחר טקס אזכרה אזרחי למהפכן פיטר קרופוטקין.

== היסטוריה ==
לאחר מותו של ולדימיר לנין, ב-21 בינואר 1924, נערך טקס הפרידה באולם העמודים. לארגון ההלוויה הוקמה ועדה בהנהגתו של פליקס דזרז'ינסקי. לאחר תהלוכה לאורך הכיכר האדומה, הובל הארון לבית האיגודים והותקן באולם העמודים, שם היה בין ה-23 ל-27 בינואר. במהלך תקופה זו ביקרו בבניין יותר מ-50 אלף איש, בסך הכל הונחו 821 זרי פרחים<ref></ref>.

לפני המלחמה ובפעם הראשונה אחריה, כמעט כל טקסי הפרידה מחברי הפוליטביורו שנפטרו, הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של כל האיחודים של הבולשביקים, חברי הוועד הפועל המרכזי של ברית המועצות, מועצת העם. קומיסרים של ברית המועצות התקיימו באולם העמודים.

טקס הפרידה מיוסיף סטלין החל למחרת יום מותו, 5 במרץ 1953, בהיכל העמודים.

בנובמבר 1982, בבית האיגודים, נפרדו מהמזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית הסובייטית, יו"ר נשיאות הסובייט העליון של ברית המועצות ליאוניד ברז'נייב. יורי אנדרופוב, מיכאיל גורבצ'וב, ויקטור גרישין ואחרים היו במשמר הכבוד.

ב-3 בספטמבר 2022 התקיימה פרידה מהמזכיר הכללי האחרון של המפלגה הקומוניסטית, ומהנשיא היחיד של ברית המועצות, מיכאיל גורבצ'וב.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוסקבה: מבנים