רפאל יוסף חזן

הרב רפאל יוסף חזן (מכונה היר"ח<ref>ראשי התיבות של שמו</ref> או החק"ל; ה'תק"א, 1741 – 31 באוקטובר 1820, כ"ג בחשוון ה'תקפ"א) היה פוסק הלכה, מגדולי חכמי איזמיר, חברון וירושלים שכיהן כראשון לציון לאחר שעלה לארץ ישראל. ספרו "חקרי לב" הוא אחד מספרי ההלכה החשובים.

== ביוגרפיה ==

נולד בשם יוסף חזן<ref>כך הוא חותם בצעירותו, ראה למשל רבי יצחק מאיו, שפת הי"ם,סימן י"ז. נהוג היה להוסיף את השם רפאל (בתחילת השם) בעת חולי, ומן הסתם כך גם כאן.</ref> באזמיר שבטורקיה בשנת ה'תק"א (1741), לרב חיים חזן (השני), מרבני איזמיר, בן לשושלת רבנים מפוארת: אביו היה רבי דוד חזן (מחבר ספר חוזה דוד), בנו של הרב חיים חזן (מחבר ספר שנות חיים), בנו של הרב יוסף חזן, מחבר ספר עין יהוסף, בנו של הרב אליהו חזן, מחשובי הרבנים בדורו<ref>ארח מישור (ירושלים תשנ"ח), תולדות המחבר</ref>, ומצאצאי רבי אברהם חזן מגירונה, בן חבורתו של הרמב"ן מהמאה ה-13, ומחבר הפיוט "אחות קטנה" לראש השנה. 

ראשית לימודו היה אצל אביו, אך האב נפטר בהיותו רך לימים. לעזרת משפחתו עמדו קרוביו וגבירי העיר, ביניהם הרב דוד מורדוך, הרב דוד אליהו חזן והרב דוד פאלאג'י, ובעזרתם יכול היה להתמסר ללימוד התורה. בשנת ה'תקי"ח (1758), בגיל 17, החל לדרוש בציבור, בקהילת קודש עץ חיים, בה התפללו אבותיו ובה כיהן כרב<ref>רבי חיים פאלאג'י, לב חיים, חלק ב', או"ח סימן קכ"ה</ref>. שימש בתפקידים שונים בקהילתו, כאפוטרופוס על נכסי יתומים ואלמנות, ועל נכסי הקדש שונים.

בשנת ה'תק"ל, בגיל 29, מונה על ידי הרב חיים אבולעפיה, רבה הזקן של איזמיר, לאחד משלושת דייני העיר, והוא הצעיר ביניהם.

בשנת ה'תקל"ד, ארבע שנים לאחר מכן, נתמנה למרביץ תורה שני.

בשנת ה'תק"ן נבחר על ידי רבני העיר לשמש כר"מ ומורה צדק בעיר.

בראש חודש ניסן ה'תקנ"ד (1794), לאחר שהרב חיים מודעי, ראש רבני איזמיר, חזר לצפת, ולאחר הפצרות רבות מצד הקהילה<ref>חקרי לב, יו"ד חלק ב' סימן מ"ט</ref>, מונה הרב חזן, יחד עם רבי רפאל יצחק מאיו, על ידי טובי העיר, ל"רב הכולל" - רבני העיר איזמיר, וראשי ישיבת "בית יעקב רבי". לאחר פטירת הרב מאיו, שימש הרב חזן כרב כולל היחיד. אחד מחברי בית דינו היה הרב רחמים אריה אברהם הכהן ארייאש.

בשנת ה'תקע"ג (1813) עלה לארץ ישראל יחד עם תלמידו ומשמשו רבי בכור איסטורגו<ref>צדקה חיים דרוש כ' (דף ס"ה עמוד ב')</ref> והתיישב בחברון, שם שימש כאב בית דין מספר שנים.

לאחר פטירת הראשון לציון, הרב יעקב קוראל, בשבט ה'תקע"ח (1818), נתמנה תחתיו לראשון לציון בירושלים. בדרכו לירושלים ליוו אותו רבני חברון "בתופים ובמחולות"<ref name=":0">מ"י החסד חלק ב', בהעלותך</ref>. בעקבות השמועה על מינויו הדליקו יהודי ליוורנו את כל עששיות בתי הכנסת בעיר לכל השבת מרוב שמחתם.<ref name=":0" />

בשנת ה'תקפ"ז נפטרה אשתו ריינא.

היה בקיא גם בתורת הסוד. גדלותו התורנית הביאה לכך שלמרותו סרו גם בעדת האשכנזים. הוא השיב תשובות בכל מקצועות התורה לאלפי שואלים ממקומות רבים, וגם תלמידי הגאון מווילנה שישבו בערי הגליל פנו אליו בשאלות הלכתיות. מסופר עליו כי פעם אדם בירך ושתה לפניו חלב שנחלב על ידי גוי בלי שראה אותו ישראל, והיר"ח אמר לו: "התורה הקדושה היא תתבע עלבונה לצבות בטן ולנפיל ירך" ומת החוטא כעבור ימים מועטים<ref>רוח חיים, יו"ד, סימן קט"ו אות א'</ref>.

אף על פי שחלה לעת זקנותו, ולא היה יכול לאכול דברים קשים, ובני ביתו הצטערו על כך, אמר להם: <ref>עיני כל חי, הקדמה</ref>

הרב חזן נפטר בכ"ג בחשוון ה'תקפ"א (1820), בנוכחות בנו, רבי אליעזר חזן<ref>שו"ת חיים ביד, סימן קכ"ה אות סט</ref>, ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים בירושלים.

== מהשקפותיו ==
=== תפילה ===
סבר שעקרונית כדאי לקצר את התפילה משמעותית אם ארכה בא על חשבון הבנת המילים בתפילה<ref>עיין לב חיים סימן ט' בהמשך הדברים</ref> והכוונה בה עד שהיה מורגל לומר:

עוד סבר שיש לומר קודם ברכת חתימת מוסף של שבת וראש חודש מעין החתימה "וחוקי שבתות וראשי חדשים להם קבעת" כדברי רוב הראשונים, ושלא כנוסח הספרדי המקובל, וכך נהג בתפילתו, אך לא שינה את המנהג הכללי באזמיר כדי שלא להוציא לעז על הראשונים<ref>שו"ת חקרי לב, חלק א', אורח חיים, סוף סימן ע"ג</ref>.

=== כבוד התורה ===
מחל על כבודו כליל, אלא אם נקשר הדבר לכבוד התורה:

כשהיה מוכיח אנשים בפני בניו, היה מזהירם שלא יאמרו את דבריו, כי <ref>תנופה חיים, קרח (דף קג עמוד ג)</ref>.

== תלמידיו ==
היר"ח העמיד תלמידים הרבה, ובראשם בניו אשר מביאים מתורתו בספריהם פעמים רבות. מלבדם יש למנות את חתנו, הרב יעקב חיים פאלאג'י (אביו של החבי"ף) ואת נכדו הרב חיים פאלאג'י, רבי דוד מורדוך, רבי ברוך קאלומיטי, רבי רפאל ארדיט (מחבר ספר מרפא לשון), רבי מאיר ארדיט, רבי בכור איסטרוגו, רבי נסים חיים מקושטא ועוד.

== צאצאיו ==
הרב חזן נשא לאשה את רושא חוה (ריינא), בת הגביר דניאל פאלאג'י ונולדו להם חמישה בנים ובת<ref></ref>.
* בכור חיים חזן. נפטר בגיל צעיר.
* הרב רחמים אליהו חזן, מחבר ספר "ארח משפט" (סלוניקי תרי"ח) וארח מישור (ירושלים תשנ"ח).
* הרב אליעזר חזן, מחבר ספר "עמודי ארזים" (ירושלים תשמ"ג-תש"ן) ושו"ת "משפטי השם" (ירושלים תשנ"ה). בנו היה הרב ישראל משה חזן.
* הרב יצחק חזן, דרוש שלו להספד נדפס בספר מערכי לב. בנו היה רבי ראובן חזן.
* הראש"ל רבי חיים דוד חזן. נכדיו היו הרב אליהו בכור חזן ושרה, אמו של הראש"ל הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל.
* בתו קאלי קאדין, נישאה לתלמידו המובהק בישיבתו, הרב יעקב פאלג'י. בנם היה הרב חיים פלאג'י, אביהם של, רבי רחמים נסים יצחק פלאג'י, רבי יוסף פלאג'י ורבי אברהם פלאג'י, שבתו נישאה לרבי משה הכהן נהר.

== חיבוריו ==
* ספר חקרי לב (חלק א' וב' - באתר hebrewbooks) - חידושי הלכה ושו"ת, כולל 8 כרכים במהדורתו הראשונה, ו-13 כרכים במהדורה השנייה, על ארבעת חלקי השולחן ערוך, וכן [http://hebrewbooks.org/14845 חקרי לב - חידושים על מסכת שבועות] (באתר hebrewbooks), סלוניקי וליבורנו, ה'תקמ"ז - ה'תקצ"ב.
* מערכי לב [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6146&pgnum=1 חלק א'] - סלוניקי ה'תקפ"א, ו [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6147&pgnum=1 חלק ב'] - סלוניקי ה'תקפ"ב.- כתבי הרב שנשארו בכת"י, ונערכו כספר דרושים על פי ערכים (נושאים) שונים בשני חלקים,
* [https://www.otzar.org/wotzar/book.aspx?150236 עמודי הרזי"ם] (באתר אוצר החכמה) - על כתבי האר"י ופירושי הרב שלום שרעבי. שלשלת ייחוסו נדפסה בספר.
* [http://beta.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=7681&pgnum=3 קונטרס הזכרונות] (באתר hebrewbooks) - הודפס בסוף ספר ישרי לב של בנו הרב חיים דוד (מעמוד 190).
עוד מתורתו מובאת בספרי נכדו, הרב חיים פלאג'י, שמצטטו רבות בספריו.

==אילן יוחסין==

== לקריאה נוספת ==
* משה דוד גאון, יהודי המזרח בארץ ישראל, חלק ב' (עמ' 50 - 51).
* 
*רבי שלמה חזן, המעלות לשלמה, מערכת גדולים אות י, סימן כ״ד

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:חברון: רבנים
קטגוריה:טורקיה: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
רפאל
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:ראשונים לציון
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:ילידי 1741
קטגוריה:נפטרים ב-1820