OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אסתר יוגב

אסתר יוגב (נולדה ב-17 באפריל 1949) היא רקטור סמינר הקיבוצים לשעבר, ומרצה בגמלאות באוניברסיטת תל אביב. חברת קיבוץ כפר מנחם.

==קריירה אקדמית==

היא למדה לתואר ראשון בהיסטוריה כללית ובספרות כללית באוניברסיטת תל אביב בין השנים 1970–1973, במשך שנתיים לאחר מכן עשתה תעודת הוראה בבית הספר לחינוך שבאוניברסיטה. בשנים 1981 עד 1985 למדה וסיימה בהצטיינות תואר שני במגמת מערב אירופה ולימודים אמריקניים באוניברסיטת תל אביב. עשתה את הדוקטורט בין השנים 1991–1995 בבית הספר להיסטוריה שבאוניברסיטת תל אביב. נושא עבודת הדוקטורט שלה היה: אתיקה ומחויבות חברתית מול "הזכות לנהל": השיח הליברלי-קורפורטיבי על אודות יחסי העבודה בארצות הברית בין שתי מלחמות העולם.

אסתר יוגב חקרה בתחום יחסי העבודה באוניברסיטת טמפל בפנסילבניה ובאוניברסיטת קורנל שבאיתקה בארצות הברית. רקטור מכללת סמינר הקיבוצים מאז 2011 ומרצה בכירה במכללה החל משנת 1989 ואילך, לימדה בין השנים 1995 עד 2000 במכללת אחווה, ומשמשת כמרצה בחוג להיסטוריה שבאוניברסיטת תל אביב החל משנת 1997.

יוגב חוקרת ומרצה בארץ ובעולם על התפישה הדיאלוגית של הוראה במצבי קונפליקט.

==ספריה==
* השכלה כללית ותשתיות תרבות : אתגרים ויעדים בהכשרת אנשי חינוך והוראה. בשיתוף עם דורית הופ, נמרוד אלוני ואילנה אבישר. תל אביב : מכון מופ"ת, תשס"ח 2007.

* אסתר יוגב, איל נוה/ היסטוריות: לקראת דיאלוג עם האתמול. תל אביב, הוצאת בבל, 2002.
<div style="direction: ltr;">
* Politics Now: Enhancing Political Consciousness in High Schools / Esther Yogev / Nova Science Pub Inc (Dec 15 2014)
</div>

==מאמרים נבחרים==
* "בין צו המורשת לאופק ההיסטוריה - על היחס למלחמות ישראל בתוך ספר הלימוד בהיסטוריה", בתוך: חגית גור זיו, עורכת), מיליטריזם בחינוך, תל אביב, הוצאת בבל, 2005.
* "דמוקרטיה תעשייתית כמשל, אידאולוגיה חברתית או פוליטיקה של פרגמטיזם", זמנים, מס 77, חורף 2002-2001.
<div style="direction: ltr;">
* "Corporate Hand in Academic Glove: The New Management's Struggle for Academic Recognition - The Case of The Harvard Group in The 1920's", American Studies International, number 1, Volume xxxix (February, 2001)
</div>
* "למידה דיאלוגית וזהות לאומית מתהווה", זמנים, 71, סתיו 2000. (ביחד עם פרופ' איל נווה), הוצאת אוניברסיטת תל אביב.
* "הקול קולה של האקדמיה, הידיים ידי הקורפורציה", זמנים, 59, הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 1997.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגל סמינר הקיבוצים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: היסטוריה כללית
קטגוריה:נשות חינוך ישראליות
קטגוריה:אנשי חינוך ישראלים
קטגוריה:היסטוריוניות ישראליות
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:רקטורי מכללות בישראל
קטגוריה:כפר מנחם: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1949
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
קטגוריה:מדענים ישראלים
קטגוריה:מדעניות ישראליות
מנזר איווירון

מנזר איווירון (ביוונית: Μονή Ιβήρων, בגאורגית: ივერთა მონასტერი, איבֶרתה מוֹנאסטֶרי) או מנזר האיברים הוא מנזר של הנצרות האורתודוקסית המזרחית באזור הנזירי של הר אתוס שביוון.

== היסטוריה ==
המנזר נבנה על ידי גאורגים (תחת פיקוחו של יואנס האיברי), בשנת 979, לאכלוס כמרים גאורגים, כשהוא בולע את מנזר קולובוס, שנמצא צפונית יותר על חצי האי. המנזר מוקף בארבעה מעברים שיוצרים צורה מלבנית. במרכז, ניתן לראות את הכנסייה המרכזית, שנוסדה במאה העשירית כשתי קפלות חשובות. החלק הגדול של המעברים נבנה מחדש במאה התשע עשרה.

המנזר מדורג כשלישי בהיררכיית המנזריים בהר אתוס. ספריית מנזר איווירון כוללת 2,000 כתבי-יד, 15 מגילות ליטורגיות ו-2,00 ספרים, שרובם בגאורגית, יוונית, עברית ולטינית.

== מקור השם ==
מקור השם איווירון מהממלכה הגאורגית הקדומה, ממלכת איבריה, שממנה הגיע האדריכל הראשי של המנזר, יואנס, בתמיכתו של מלך טאו-קלארג'תי, דוד השלישי קורופלטס (966-1000).

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
איווירון
איווירון
ריוליט

ריוליט - סלע געשי (סלע פרץ, סלע אקסטרוסיבי) העשוי תרכובת פלסית ("חמוצה") של למעלה מ-69% סיליקה, הנוצר מהתקררות מהירה של לבה.

הסלע ריוליט מופיע בגווני אפור בהיר עד ורדרד עם בועיות אוויר לכודות בתוכו.
השם ריוליט בא מהמילה היוונית "זרם" (rhyax) הבאה לתאר את הצורה היפה שנשמרת בסלע המקורר לאחר זרימתו.

==מבנה הריוליט==
סלע הריוליט יכול להופיע בצורות רבות, מאפינטי ועד פורפירי. התרכובת המינרלית כוללת בדרך-כלל קוורץ וסוגים שונים של פלדספר (פצלת השדה) כדוגמת פלגיוקלז, ביחס של 2:1. לעיתים מכיל גם ביוטיט ופירוקסן. ריוליט מכיל גם יותר תחמוצת אשלגן מתחמוצת נתרן.

הריוליט נחשב כמקבילה הגעשית של הגרניט הפלוטוני מכיוון שההרכב המינרלי שלהם דומה - עשיר בסיליקה ונמוך בברזל ומגנזיום.

ריוליט נוטה להתגבש מהר וליצור לבה צמיגית מאוד (בגלל אחוז הסיליקה הגבוה שבו). 
הריוליט מופיע הן בלבה שהתקררה מהר געש והן בדייקים.
ריוליט המתגבש מהר מכדי ליצור גבישים, יוצר זכוכית געשית בצבע שחור הנקראת אובסידיאן ואילו ריוליט המתגבש לאט יותר, יוצר גבישים שבירים וספוגיים בצבע לבן (טוף).

הריוליט נוטה להתפרץ בהתפרצויות אלימות עקב צמיגות הלבה הגבוהה שלו (צמיגותו הגבוהה נובעת מאחוז סיליקה גבוה והלבה כולאת בתוכה בועות גז הגורמות לפיצוץ אלים, בעוד שבסוגי לבה אחרים הגז משתחרר מעט לפני ההתפרצות).

==תפוצת הריוליט==
הריוליט מופיע הרבה באזורים יבשתיים, בדרך כלל באזורים בהם גם יופיעו בזלת ואנדזיט בעוד שבאוקיינוסים הוא נדיר למדי.
ריוליט ניתן לראות בצורת טוף באיי ליפארי (מצפון לסיציליה), בהונגריה, במחוז ויילס שבאנגליה, באיסלנד ובעמקים נרחבים בניו מקסיקו, ארצות הברית, אך גם בעוד מקומות:

פארק ילוסטון שבמדינת ויומינג בארצות הברית הוא למעשה כיפה ענקית של קלדרה ריוליטית.

"העמק הארוך" במדינת קליפורניה שבארצות הברית הוא אחת מהקלדרות הגדולות ביותר על פני כדור הארץ ונוצר אף הוא מריוליט- אורכו 32 ק"מ ורוחבו 17 ק"מ.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סלעים
קטגוריה:סלעי יסוד
קטגוריה:סלעים געשיים
חרצ'ו

חַרצ'וֹ (בגאורגית: ხარჩო) הוא מרק בשר בקר עם תבלינים. החרצ'ו ידוע כמאכל גאורגי מסורתי.

את המרק ניתן להכין עם בשר בקר, כבש או עוף בתוספת חמלי סונלי (תערובת עשבי תיבול), רוטב טקמאלי (המבוסס על שזיף בוסר חמצמץ), וחומץ. כן ניתן להוסיף אגוזי מלך מגוררים.

== ראו גם ==
* המטבח הגאורגי

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.good-cook.ru/proth/proth_034.shtml חרצ'ו עם אגוזי מלך], 
* [http://www.gotovim.ru/recepts/sbs/harcho.shtml מרק חרצ'ו מתכון ואופן ההכנה בתמונות], 

קטגוריה:מרקים
קטגוריה:המטבח הגאורגי
קטגוריה:המטבח הסובייטי
Start Something

"Start Something" הוא אלבומם השני של להקת לוסטפרופטס, והוא הביא לפריצה הגדולה שלהם. האלבום הגיע למקום ה-4 במצעד הבריטי.

לוסטפרופטס הוציאו מאלבום זה חמישה סינגלים (ראו למטה), כאשר ההישג הגבוה ביותר היה של השיר "Last Train Home", שהגיע למקום ה-8 במצעד הבריטי.

== רשימת השירים ==
<div style="direction: ltr;">
{|border=0
|-
|
# We Still Kill the Old Way – 4:20 
# To Hell We Ride – 3:40 
# Last Train Home – 4:35 
# Wake Up (Make A Move) - 3:56 
# Burn Burn - 3:36 
# I Don't Know - 3:57 
# Hello Again - 4:56 
# Goodbye Tonight - 3:54 
# Start Something - 3:26 
# A Million Miles - 4:32 
# Last Summer - 4:07 
# We Are Godzilla, You Are Japan - 4:05
# Sway - 10:32
|}
</div>

== סינגלים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 2004
קטגוריה:אלבומי רוק אלטרנטיבי
Liberation Transmission

"Liberation Transmission" הוא אלבומם השלישי של להקת לוסטפרופטס, והראשון שלהם שמגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי. נתוני המכירות מראים שזהו האלבום הכי מצליח של הלהקה, אף על פי שמעריצי הלהקה לא אוהבים אותו בגלל שהוא יותר בסגנון פאנק ופחות בסגנון הארדקור.
לוסטפרופטס הוציאו מאלבום זה ארבעה סינגלים (ראו למטה), כאשר ההישג המכובד ביותר היה של השיר "Rooftops (A Liberation Broadcast)", שהגיע למקום ה-8 במצעד הבריטי.

== רשימת השירים ==
<div style="direction: ltr;">
{|border=0
|-
|
# Everyday Combat – 5:11 
# A Town Called Hypocrisy – 3:39 
# The New Transmission – 3:32
# Rooftops (A Liberation Broadcast) – 4:11
# Can't Stop, Gotta Date With Hate - 3:42 
# Can't Catch Tomorrow (Good Shoes Won't Save You This Time) – 3:36 
# Everybody's Screaming!!! - 3:52 
# Broken Hearts, Torn Up Letters and the Story of a Lonely Girl - 4:04 
# 4AM Forever– 4:27 
# For All These Times Son, for All These Times - 3:54 
# Heaven for the Weather, Hell for the Company - 4:13
# Always All Ways (Apologies, Glances and Messed Up Chances) - 4:25
|}
</div>

== סינגלים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 2006
קטגוריה:אלבומי רוק אלטרנטיבי
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים הבריטי
בורק

ברק או בורק (Burke, Bourque ו-Bourke) הוא שם משפחה אנגלי שמקורו באירית, ומשמעותו "גבעה מבוצרת". מקורו במילה הגרמנית Burg. בנוסף ישנם שמות נוספים כ-Bork, שנכתבים בעברית כ"בורק", שמקורם אינו אירי (אך חלקם נובעים אף הם מ-Burg).

==הערות שוליים==

קטגוריה:שמות משפחה
סאק

ה[[קוורטרבק ג'י קאטלר מופל על ידי הגנת האקדמיה הימית]]
ממוזער
סאק (באנגלית: Sack) היא הפלת הקוורטרבק או הדיפתו אל מחוץ לתחומי המגרש במשחק פוטבול. מהלך יחשב לסאק רק כאשר ההגנה תפיל את הקוורטרבק או תהדוף אותו אל מחוץ לתחומי המגרש כשהכדור בחזקתו והוא אינו עבר את קו המגע. פאמבל של הקוורטרבק שנעשה לפני קו המגע יחשב גם הוא לסאק.

המהלך שלאחר הסאק יתחיל במקום בו הקוורטרבק הופל או נהדף. כאשר יותר משחקן הגנה אחד אחראי לסאק, לכל שחקן שאחראי לסאק יתווסף רק חצי סאק לסטטיסטיקה.
 
== שיאים ==
* NFL סאקים בעונה אחת: 22.5 Michael Strahan 2001
* NFL סאקים בקריירה: 200, Bruce Smith, 1985–2003 
* NFL סאקים במשחק אחד: 7, Derrick Thomas, נובמבר 11, 1990 נגד סיאטל סיהוקס 
* NFL סופר בול סאקים במשחק אחד:12, קרולינה נגד דנברס סופר בול 50

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מונחים בפוטבול
sv:Amerikansk fotboll#Sammanfattning av termer i amerikansk fotboll
פורס נא גייליגה

פוֹרַס נא גֵייליגֲה (באירית: Foras na Gaeilge) הוא הגוף המופקד על קידומה של השפה האירית על האי אירלנד כולו – הן ברפובליקת אירלנד והן בצפון אירלנד. הארגון הוקם ב-2 בדצמבר 1999 והחליף שלושה מוסדות קודמים - "הוועד לאירית" (Bord na Gaeilge), המו"ל "אן גום" (An Gúm) ו"אן קישטה טארמיכטה" (An Coiste Téarmaíochta - "ועדת המינוחים"), שהיו כפופים כולם לממשלת אירלנד וסמכותם הרשמית השתרעה ברפובליקה בלבד.

המוסד מהווה את מחציתו של "גוף הלשון צפון-דרום" (The North/South Language Body, אירית An Foras Teanga) המופקד על תיאום בין משרדי בענייני השפות הילידות על האי בשתי הישויות הריבוניות באירלנד. מחציתו האחרת של גוף הלשון צפון-דרום היא הסוכנות לסקוטית של אלסטר (Tha Boord o Ulstèr-Scotch) המופקד על "סקוטית-אירית" (Ulster Scots) או "אולנס" (Ullans), המדוברת באלסטר שבצפון האי.

מעבר לקידום ענייני השפה האירית מופקד הפורס נא גייליגה גם על ייעוץ בעניינים הקשורים לה הן במגזר הציבורי והן בזה הפרטי, מחקר, פיתוח אוצר המילים ועוד.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אירלנד: תרבות
אירית
חיים משה אלישר

הרב חיים משה אלישר (חמ"א; ג' בשבט ה'תר"ה, 11 בינואר 1845, ירושלים - ד' בשבט ה'תרפ"ד, 10 בינואר 1924, ירושלים) היה הראשון לציון, ומרבני ירושלים. בנו של הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר.

==קורות חיים==
נולד בירושלים לראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר, התחנך בתלמוד תורה מקומי והצטיין בלימודיו. בהמשך למד תורה מאביו, ומהרב יוסף בורלא, שכיהן כראב"ד בעיר.

בגיל 14 נישא לווידה, בתו של הראשון לציון הרב רפאל מאיר פאניז'ל. לאחר נישואיו עסק במסחר כדי לא להתפרנס מהרבנות, ובמקביל המשיך בלימוד התורה. התפרסם בגדלותו בתורה ובצניעותו, בארץ ובחוץ לארץ, ונשלחו אליו שאלות הלכתיות רבות. הוא שלט במספר שפות, כולל ערבית וטורקית.

עם מינוי אביו למשרת הראשון לציון בשנת ה'תרנ"ג (1893), נתמנה הרב חיים משה אלישר לנציגו וממלא מקומו במג'ליס אדארה - מועצת הפלך, בה ישבו ראשי הדתות, ובה כיהן 13 שנה תוך דאגה רבה ליהודי הארץ. הרב אלישר סיפק מזון לחיילי הממלכה הטורקית בארץ. היה ממקימי ופעילי מוסדות הציבור בירושלים ביניהם בתי החולים שערי צדק ומשגב לדך. הוא עמד שנים רבות בראש הרבנות הראשית בירושלים עוד לפני שנוסד משרד הרבנות, תמך באספת הנבחרים, והכל בהתנדבות.

לאחר מות אביו בשנת ה'תרס"ו, פרצה מחלוקת בין תומכיו למשרת הראשון לציון, לתומכי הרב יעקב מאיר. הרב מאיר נתמנה לבסוף אך התפטר, והתפקיד התגלגל בין חמישה רבנים נוספים. המחלוקת על ההנהגה הרבנית ביטאה מחלוקות עמוקות בין פלגים שונים בעדה הספרדית ובעדה האשכנזית בירושלים וברחבי האימפריה העות'מאנית.

בשנת ה'תרע"ח (1918) נוסד 'ועד הרבנים לירושלים' שאיחד את גדולי הרבנים האשכנזים והספרדים, תחת גוף גג אחד. לנשיאות הוועד נתמנו הרב יצחק ירוחם דיסקין והרב אלישר, ואילו הרב ישראל פורת התמנה למזכיר הכבוד. אולם הוועד לא האריך ימים, ובמקומו נוסד "משרד הרבנות לעדת ישראל בירושלים", וגם בו שימש הרב אלישר כנשיא. משרד זה היה הבסיס להקמת הרבנות הראשית לישראל.

בין השנים ה'תרע"ט (1919) - ה'תרפ"א (1921), כשנתיים, כיהן הוא כראשון לציון וראש הרבנים לעדת הספרדים בירושלים. אחריו כיהן בתפקיד, הפעם במסגרת הרבנות הראשית לישראל, הרב יעקב מאיר.

אלישר נפטר בד' בשבט ה'תרפ"ד, ונקבר בחלקת הרבנים שבבית הקברות בהר הזיתים, בחלקת משפחת אלישר. הוא הותיר אחריו שישה בנים (בהם יוסף שאול ויצחק שמעיה) ושלוש בנות.

== ספריו ==
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=406&pgnum=1 שאל האי"ש ופני חמ"א], שו"ת של אביו, בו הוסיף גם משלו, ירושלים ה'תרס"ט.
* משה האיש, שו"ת, ירושלים ה'תרפ"א, 1921.
השאיר אחריו כתבי יד נוספים.

==לקריאה נוספת==
* 'אלישר, חיים משה', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 527–528. 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://il.bidspirit.com/portal/?searchAgentRequest=true#!/lotPage/source/search/auction/1383/lot/75560/שטר-בחתימת-הגאון-רבי-חיים-משה-אלישר שטר בחתימת הגאון רבי חיים משה אלישר (חמ"א)], באתר bidspirit
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשונים לציון
קטגוריה:רבנים ביישוב
חיים משה
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי שערי צדק
קטגוריה:סגל משגב לדך
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הספרדים
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:אנשי היישוב הוותיק ילידי ארץ ישראל במאה ה-19
קטגוריה:יהודים בארץ ישראל במחצית הראשונה של המאה ה-20
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1845
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1924
יואן לונג

יואן לונג (בסינית: 元朗區) הוא אחד מ-18 תחומי המנהל של הונג קונג, הממוקם בשטחי הטריטוריות החדשות. שטחו הכולל 138.43 קמ"ר, אוכלוסייתו הגיעה בשנת 2006 ל-534,192 איש, צפיפות האוכלוסין במקום היא ביחס של 3,858 איש לקמ"ר.

הקו המערבי של רכבת הKCR עוצר במקום.

==אזורים==
*פִּינְג שַׁאן הֶאוּנְג 屏山鄉
*הַא צוּאֶן האונג 廈村鄉
*קַם טִין האונג 錦田鄉
*בָּאט האונג 八鄉
*סַן טִין האונג 新田鄉
*שַׂאפּ בָּאט האונג 十八鄉
*העיירה יואן לונג 元朗市
*טִין שׁוֹי הַאי 天水圍

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הטריטוריות החדשות
אבא שאול

אַבָּא שָׁאוּל היה תנא בדור השלישי והרביעי, בן דורו של רבי עקיבא.

==משנתו==
מסורות רבות המובאות בשמו בתלמוד עוסקות בבית המקדש ובעבודה שבו. בהלכות ייבום החמיר אבא שאול, ודרש כוונה קדושה אצל היבם: "אבא שאול אומר: הכונס את יבמתו לשם נוי, לשם אישות, לשם דבר אחר - כאילו פוגע בערוה, וקרוב בעיני להיות הוולד ממזר". אבא שאול חשש שבתקופתו לא ניתן למצוא יבם שכוונתו היא לשם המצווה, אבל דבריו לא נתקבלו בעיני החכמים וחלקו עליו בפרשם את הפסוק "יבמה יבא עליה" מכל מקום, וגם אם כוונתו איננה שלמה.

==אישיותו==
היה גבוה בקומתו, ומתואר בתלמוד שהתנא רבי טרפון הגיע לגובה כתפו. עבד לפרנסתו כקברן וכגבל של בית רבי יהודה הנשיא.

על פי האר"י, מקום קבורתו המיוחס כיום אינו של אבא שאול, אלא צדיק אחר קבור בו, אולם הוא לא רצה לומר את שמו.

==לקריאה נוספת==
* 
* 
* 
* ישראל לוי, קטעים ממשנת אבא שאול, בתוך מסלות לתורת התנאים, מתורגם מגרמנית בידי אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ' (אז"ר), תל אביב, תרפ"ח (ובמהדורות צילום נוספות).
* מרדכי מרגליות (עורך), "אבא שאול", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, מהדורת אייזנברג תשס"ז, כרך א', עמ' 9

==קישורים חיצוניים==

* 
* [Https://holy.org.il/epicenter/אבא-שאול/ קבר אבא שאול], באתר המרכז הארצי לפיתוח המקומות הקדושים
* [https://zadikim.com/places/אבא-שאול-ואישתו/ אבא שאול ואשתו], באתר אהלי צדיקים

== ביאורים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור הרביעי לתנאים
סלסטינוס החמישי

פייטרו אנג'לריו (באיטלקית: Pietro Angelerio; 1215 – 19 במאי 1296) כיהן בין יולי לדצמבר 1294 כאפיפיור סלסטינוס החמישי (בלטינית: Caelestinus V), ולאחר מכן פרש מתפקידו. מחליפו, האפיפיור בוניפקיוס השמיני, אשר חשש שלגיטימיות התואר שלו תיפגע כל עוד יישאר קודמו בחיים כלא אותו בטירה עד למותו מספר חודשים לאחר מכן.

==ביוגרפיה==
ימין
אנג'לריו נולד בכפר סנטאנג'לו לימוזאנו במחוז מוליזה שבאיטליה. משפחתו הייתה משפחה כפרית ענייה - הוא היה הילד ה-11 מתוך 12 ילדים, ולאחר מותו של אביו החל לעבד את השדות במקומו. אמו, מאריה, השפיעה על דרכו הדתית והיא גם זו אשר שלחה אותו להתחנך ולהצטרף למנזר בנדיקטיני בבישופות של בנוונטו כשהיה בן 17. אנג'לריו גילה להט רוחני ובחר בחיי פרישות. ב-1239 עבר לחיות לבד במערה על הר מורונה. חמש שנים מאוחר יותר עבר אנג'לריו להתגורר עם שני נזירים נוספים במערה באזור אברוצו, במטרה לחקות את חייו של יוחנן המטביל. קיימים תיאורים קשים של חיי הסגפנות שגזר על עצמו. ב-1244, תוך שהמשיך באורח חייו הסגפני, הקים מסדר אשר נקרא אחר-כך על שמו, הסלסטינים.

הקונקלווה שהתקיימה לאחר מות קודמו, ניקולאוס הרביעי, לא הצליחה להגיע להסכמה ונמשכה כשנתיים. אנג'לריו שלח מכתב על דעת עצמו לכינוס הקרדינלים בפרוג'ה והצהיר באוזניהם שרוח האל אינה נוחה מהתמשכות הדיונים ושרעה גדולה תגרם אם לא יבחרו באפיפיור בקרוב. ראש חבר הקרדינלים הצהיר מיד שהוא בוחר בנזיר כבאפיפיור וכך היה פייטרו לאפיפיור סלסטינוס החמישי. היה זה האדם האחרון שנבחר לאפיפיור מבלי שהיה קרדינל.

לאחר חמישה חודשים כאפיפיור, שכנע אותו הקרדינל בנדטו גאטאני להתפטר מתפקידו ולפרוש שוב לחיי נזירות, דבר שהיווה תקדים. אנג'לריו הסכים וחוקק חוק המתיר לאפיפיור להתפטר ואז התפטר. גאטאני החליף אותו כאפיפיור ונקרא בוניפקיוס השמיני. מספר חודשים מאוחר יותר נכלא על ידי מחליפו בטירה, על מנת למנוע ממנו להתחרט ולשוב לתפקידו, שם שהה כעשרה חודשים עד למותו.

האפיפיור קלמנס החמישי הכריז עליו כקדוש ב-1313. אף אפיפיור אחריו לא נטל לעצמו את השם סלסטינוס.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* דורון פישלר, [https://www.osimhistoria.com/theanswer/ep116-pope איך לא להיות אפיפיור], בפודקאסט "התשובה", אוגוסט 2022

קטגוריה:אפיפיורים איטלקים
קטגוריה:אפיפיורים שהתפטרו
קטגוריה:קדושים נוצרים
קטגוריה:אפיפיורים במאה ה-13
קטגוריה:ילידי 1215
קטגוריה:נפטרים ב-1296
מלחמה קדושה

מלחמה קדושה (ברוסית: Священная война, תעתיק: סְבְיָאשְצֶ'נָיָה וַאיְנָה) היה אחד השירים המפורסמים ביותר מהתקופה הסובייטית בברית המועצות. השיר הפטריוטי הפך למעין המנון החיילים הסובייטיים ב"מלחמה הפטריוטית הגדולה" (השם שניתן בברית המועצות למלחמת העולם השנייה). השיר נכתב על ידי וסילי לבדב-קומאץ' בשנת 1941, בזמן הפלישה הנאצית לברית-המועצות. המלחין הוא אלכסנדר אלכסנדרוב, מייסד מקהלת הצבא האדום ומלחין המנון ברית המועצות.

השיר ידוע בזכות השורה הראשונה בשיר: "עורי מדינה ענקית", ולעיתים אף מכונה כך. ב-24 ביולי 1941 שני עיתונים סובייטיים מרכזיים "איזבסטיה" (Известия) ו"הכוכב האדום" (Красная звезда) פרסמו את השיר. מיד לאחר הפרסום, המלחין אלכסנדר אלכסנדרוב הלחין אותו ב-26 ביולי. בתחנת הרכבת "ביילורוסקי ווקזאל", אחת מהלהקות הצבא האדום, שזמריה טרם יצאו לחזית, ביצעה את השיר לראשונה. עד 15 בדצמבר 1941 לא הושמע השיר באופן נרחב היות ששררה תחושה שיש לו משמעות טראגית מדי: השיר לא עסק בניצחון קרוב אלא בקרב קשה, ומוות למען הניצחון. רק מ-15 באוקטובר 1941, כאשר הנאצים כבר כבשו את קלוגה, רז'ב וקלינין (טבר), החלו להשמיע את השיר מדי יום ברדיו הסובייטי לאחר השמעת צלצול פעמוני מגדל ספאסקאיה, מגדל השעון של הקרמלין.

השיר צבר פופולריות רבה בקרב הלוחמים בחזית, וסייע למורל החיילים.

ב-22 במאי 2007 בוצע השיר בבריסל במטה מפקדת נאט"ו על ידי מקהלת הצבא האדום על שם אלכסנדרוב.

השיר עצמו תורגם לשתי שפות רשמיות: גרמנית והונגרית. שם השיר בגרמנית: "Der Heilige Krieg", ובהונגרית שמו: "Fel, küzdelemre, hõs haza".

==המקור ברוסית ותרגום לעברית==

==ראו גם==
*שירי מלחמת העולם השנייה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.sovmusic.ru/english/download.php?fname= מלחמה קדושה להורדה בגרסת MP3]
* 

קטגוריה:שירים סובייטים
קטגוריה:שירים ברוסית
קטגוריה:הצבא האדום
קטגוריה:שירי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מוזיקה אנטי-פשיסטית
קובי מוסא

קובי מוסא (נולד ב-19 באפריל 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני.

== קריירה ==
מוסא שיחק מאז שנת 2000 עד 2008 במכבי תל אביב, למעט בעונת , שבה הושאל לקבוצת מ.ס. אשדוד. מוסא שיחק עם מכבי תל אביב בשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת . במהלך משחק הדרבי התל אביבי, שנערך במחזור האחרון של עונת , היה מעורב מוסא באירוע בלתי ספורטיבי, כאשר בעט באחד מאוהדי הפועל תל אביב שפרץ למגרש בזמן המשחק. בגין המקרה, נענש מוסא בהרחקה מארבעה משחקים בפועל.

בשנת 2008 עבר מוסא לשחק בהפועל רמת גן, ובעונתו הראשונה בקבוצה העפיל עמה לליגת העל. לאחר עונה אחת בליגת העל עבר להפועל אשקלון, ובינואר 2011 חתם בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית כחלק מחיזוקה לקראת המשך המאבקים על עליית הליגה בעונת . מוסא היה שותף לעליית הליגה, אך נשר עם הקבוצה לליגה הלאומית בעונת בתום מאבקי הישרדות ממושכים.

ב-12 ביולי 2012 חתם מוסא בהפועל רמת השרון. בתום עונתו השנייה במועדון ירד עמה לליגה הלאומית.

לקראת עונת חתם בקבוצת הפועל פתח תקווה, העולה החדשה לליגת העל, ובתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית. ב-13 בספטמבר 2015 חזר להפועל רמת השרון מהליגה הלאומית.

== חיים אישיים ==
ב-3 באפריל 2008 נישא מוסא לאלינור.

ב-17 בפברואר 2017 הונח תחת רכבו של מוסא מטען חבלה רב עוצמה, אשר התגלה בטרם התפוצץ. בהנחת המטען הורשע העבריין אבי הררי.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.football.org.il/players/player/?player_id=1424 עמוד השחקן] באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מגני כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשקלון
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת השרון
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
נקודה (כתב עת)

נקודה היה ירחון שיצא לאור בידי תנועת אמנה ולאחר מכן בידי קבוצת "הירש מדיה". "נקודה" יצא לאור לראשונה בשנת 1980 ביישוב עפרה שבבנימין. ב־2010 נסגר הירחון ומוזג עם "מקור ראשון".

== היסטוריה ==
בראשיתו יצא כתב העת פעם בחודשיים כביטאון תנועת אמנה. עורכו המייסד היה ישראל הראל. במשך שנים היה הירחון חממה לעיתונאים דתיים, בהם אורי אורבך, חגי סגל, במבי שלג, חיותה דויטש, אורי אליצור, שי צ'רקה, אלישיב רייכנר, חנוך דאום, אורלי גולדקלנג, אבישי עברי, גדעון דוקוב, אלחנן ניר ועוד. העיתון שימש במה גם להוגי דעות חשובים, כגון הרב יואל בן נון, הרב דן בארי, פרופ' שלום רוזנברג, ד"ר דניאל שליט, פרופ' דוד הנשקה, יואב שורק ואחרים. באמצע שנות ה־90 של המאה ה־20 נוסף בעמודיו האחרונים של כתב העת המוסף הסאטירי "הלחי השנייה", וסיסמתו הייתה "אין סאטירה בימין". המוסף פסק להופיע לאחר כמה שנים.

עורכו השני של כתב העת היה אורי אליצור.

בשנת 2004 נרכש כתב העת על ידי קבוצת התקשורת הירש מדיה בבעלות שלמה בן צבי. בעקבות הרכישה הוחלף עורך כתב העת אורי אליצור במוטי קרפל, הנחשב לימני יותר בהשקפותיו.

בכתב העת פורסמו לאורך השנים מאמרים הנוגעים בנושאים חשובים לציבור הדתי לאומי לגווניו, בנושאי הגות, חברה, פוליטיקה וביטחון לאומי. כמה מהמאמרים שהתפרסמו בו עוררו עניין רב בקרב הציבור הדתי לאומי והשפיעו על השיח הפנימי בתוכו, כגון המאמר "לא הצלחנו להתנחל בלבבות" של הרב יואל בן נון שהביא לשינוי מסוים בתפיסת ההשפעה ההתיישבותית של תנועת ההתנחלות, המאמר "מה קרה לאורות הראי"ה?" של פרופ' דוד הנשקה בעקבות "פרשת המחתרת", המאמר "הטובים לתקשורת" בו קרא אורי אורבך לציבור הדתי להשתלב בתקשורת הישראלית, המאמר "דור הכיפות הגרוזיניות" מאת חנוך דאום שעסק בתופעת נוער הגבעות כבר בשנותיה הראשונות, ועוד.

== לקריאה נוספת ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:ישראל: כתבי עת
קטגוריה:מקור ראשון
קטגוריה:מפעל ההתנחלות
קטגוריה:קבוצת הירש מדיה
רפלסיה גדולה

רָפְלֶסִיָה גדולה (שם מדעי: Rafflesia arnoldii) הנקרא גם חבצלת הגופה, על שום ריח הבשר הרקוב שהוא מפיץ, הוא צמח טפיל מהסוג רפלסיה, הידוע כבעל הפרחים הגדולים ביותר בעולם. זהו צמח אנדמי ליערות הגשם של סומטרה ואולי גם בורנאו. מצוי בסכנת הכחדה.

==תיאור הפרח==
הרפלסיה הגדולה היא המין בעל הפרח הגדול ביותר בסוג רפלסיה, קוטר הפרח כמטר ומשקלו יכול להגיע עד 11 קילוגרם. ישנם צמחים בעלי איבר פריחה גדולים יותר כגון לוף ענק (Amorphophallus titanum) או דקל הטאליפוט (Corypha umbraculifera)' אך אלו מבחינה טכנית בנויים מצבר של פרחים. 

הצמח הוא בעל פרח בלבד. הוא חסר ענפים, גוף, גזע, עלים ושורשים. הוא נזקק לגפן הטרסטיגמה לצורך הישרדות ותמיכה.

== ראו גם ==
* לוף ענק (פרח הגווייה)

==קישורים חיצוניים==

* [http://homepages.wmich.edu/~tbarkman/rafflesia/Rafflesia.html אודות הפרח באתר אוניברסיטת מישיגן]
* [http://www.parasiticplants.siu.edu/Rafflesiaceae/Raff.arn.page.html אודות הפרח באתר Parasitic Plant Connection]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט בראון
קטגוריה:מלפיגאים
קטגוריה:אינדונזיה: צומח
קטגוריה:צמחיים ביערות גשם טרופיים בדרום-מזרח אסיה
זאב וולף מצ'רני-אוסטראה

רבי זאב וולף מצ'רני-אוסטראה (נפטר ה' באדר תקפ"ג (1823)), היה אדמו"ר בדור השלישי של תנועת החסידות, מתלמידי המגיד ממעזריטש. ב-1798 עלה לארץ ישראל וחי בה 25 שנה עד לפטירתו.

==חייו==
נולד לרבי נפתלי צבי. כיהן כרב וכאדמו"ר בעיר צ'רני-אוסטראה ובקופיל הסמוכה. היה תלמידו של המגיד ממזריטש ושל רבי משולם פייבוש מזברז'. נטל חלק במאבק על השחיטה החסידית הנפרדת. 

בקיץ תקנ"ח (1798) עלה לארץ ישראל. בקושטא בדרכו לארץ נפגש עם רבי נחמן מברסלב ישב תחילה בחיפה ומאוחר יותר בטבריה. במכתב לתלמידו רבי מנחם מנדל מקוסוב, הוא מתאר את מצבו בתקופה זו: "...ובפרט בעיתים הללו אחר שנות ראינו רעה תקנ"ח ותקנ"ט שנשארנו מעט מהרבה שנסתלקו צדיקים מופלגים קדושי עליון, גם עלו תקפו צרות שבשני ימים תקיפן זה אחר זה היה עלי דבר וחרב, מאוד מאוד צריך לעורר לתשובה, ובפרט בארצנו הקדושה ששם צדק ילין בה...". 

אחר פטירת חברו רבי אברהם מקאליסק בשנת ה'תק"ע (1810) מילא את מקומו בהנהגת החסידים בטבריה ועמד בקשרי מכתבים עם ראשי תנועת החסידות בחוץ לארץ כדי שהללו יתמכו כלכלית ביישוב החסידי בארץ. 

רבי זאב וולף נפטר בה' באדר תקפ"ג (1823), ונטמן בבית העלמין העתיק בטבריה, בסמיכות לרבי אברהם מקאליסק. אשתו נפטרה בשנת 1837. בתו, בנו וכלתו נספו ברעש הגדול בצפת באותה שנה. 

מכתבו של רבי אשר מסטולין (הראשון) אליו נדפס בסוף הספר "בית אהרן". מעט מדברי תורתו נדפסו בהקדמת הספר "מנורת זהב" ובקונטרס "אור צדיקים". דברי התורה המעטים המובאים בשמו נאספו לספר "תקיפא דארעא דישראל" הכולל גם את תולדות חייו.

==תלמידיו ושושלתו==
* חתנו וממלא מקומו בעיר צ'רני-אוסטראה, רבי ישראל אברהם מז"ל לאחר פטירתו המשיכו חסידים לנסוע לאשתו, בתו של הרב זאב וולף, ציזיא חנה מזל. 
* תלמידו המובהק, רבי מנחם מנדל מקוסוב, אבי שושלת חסידות ויז'ניץ. באחת מאיגרותיו כתב לו רבי זאב: "שיתחדש המלוכה שלו, שלא יזוז ממנו, מבניו ומבני בניו, עד עולם". 
* הרב דוד שלמה אייבשיץ, בעל "לבושי שרד" ו"ערבי נחל", שעלה גם הוא לארץ ישראל.

==לקריאה נוספת==
* יצחק אלפסי, תורת החסידות, מוסד הרב קוק 2006, חלק א' עמוד 503
* יצחק אלפסי, תפארת שבמלכות, תל אביב תש"ם, עמ' 26-24
* מנחם מנדל ויזניצר, תקיפא דארעא דישראל, מכון "נחלת צבי"

==קישורים חיצוניים==
* [http://download.hebrewbooks.org/downloadhandler.ashx?req=35459 על רבי זאב וולף בתוך ביטאון "צעירי ויזניץ", עמ' יט] 
* [http://www.hebrewbooks.org/pagefeed/hebrewbooks_org_35620_287.pdf האיגרת ל"אהבת שלום"]
* 
* (דברי תורה מר' זאב וולף מובאים בעמ' 7)
* [http://www.ivelt.com/forum/download/file.php?id=105680&sid=74f01a8a6859942a10e2e162c3d87304 מאמר מקיף אודותיו בגיליון "עלים לתרופה"].
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:טבריה: אדמו"רים
קטגוריה:אדמו"רים ארץ-ישראלים
קטגוריה:תלמידי המגיד ממזריטש
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות בטבריה
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-18
קטגוריה:נפטרים ב-1823
.in

in. היא סיומת האינטרנט הלאומית של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בהודו, הסיומת הושקה בשנת 1989. שמות המתחם והסיומות מנוהלות על ידי ארגון 'INRegistry' ההודי ונמצא תחת סמכותו של הארגון הממשלתי 'National Internet Exchange of India'.

==סיומות אינטרנט משניות==
*in. - (זמין לכולם; בשימוש על ידי חברות, ארגונים ואינדיבידואלים בהודו)
*co.in. - (במקור עבור בנקים, חברות רשומות ומסחר)
* firm.in. - (במקור עבור שותפיות וקבלנויות)
* net.in. - (במקור עבור ספקי שירותי אינטרנט)
* org.in. - (במקור עבור ארגונים ללא כוונת רווח)
* gen.in. - (במקור עבור שימוש כללי/שונות)
* ind.in. - (במקור עבור שימוש אינדיבידואלי)

===סיומות השמורות למוסדות מוסמכים בהודו===
* ernet.in. - (סיומת ותיקה אשר הייתה בשימוש רחב יותר בעבר עבור מוסדות השכלה ומכוני מחקר)
* ac.in. - (מוסדות אקדמאים)
* edu.in. - (מוסדות השכלה)
* res.in. - (מכוני מחקר הודים)
* gov.in. - (גופי ממשל הודים)
* mil.in. - (ארגונים צבאיים הודים)

לפני שהחלה רפורמת שמות המתחם בהודו, עד 2005 לא כל אחד היה יכול ליצור אתר אינטרנט ולהירשם עם שם תחום כלשהו, כתוצאה מכך בין השנים 1992–2004 נרשמו רק כ-7,000 שמות מתחם. במרץ 2010, המספר גדל למעל 610,000 שמות מתחם, כאשר 60% מההרשמות מגיעות מהודו והשאר מחוצה לה. באוקטובר 2011, מספר שמות המתחם עבר את המיליון הראשון ובמרץ 2016 המספר הכפיל את עצמו למעל ל-2 מיליון שמות מתחם.

==שמות מתחם בטכנולוגיית IDN==
בשנת 2003 השיק ארגון המחקר והפיתוח הפולני NASK את טכנולוגיית IDN , המאפשרת להשתמש באותיות לטיניות, יווניות, עבריות, סיניות קיריליות ועוד בשמות התחום. הודו השיקה סיומות אינטרנט עם אותיות שונות במספר שפות אשר מדוברות בהודו.

סיומות אינטרנט אלו קיימות בשפות הבאות:
* הסיומת भारत. - (בשפה דוונאגרי)
* הסיומת இந்தியா. - (בשפה טמילית)
* הסיומת ভারত. - (בשפה בנגלית)
* הסיומת ભારત. - (בשפה (גוג'ראטית)
* הסיומת భారత్. - (בשפה (טלוגו)
* הסיומת بھارت. - (בשפה אורדו)

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.iana.org/domains/root/db/in.html מידע על הסיומת in. באתר IANA]
* [https://registry.in/ דף הבית של הסיומת]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הודו: מדע וטכנולוגיה
תיכון קוגל

מקיף שש-שנתי על שם ד"ר חיים קוגל ממוקם בשכונת קריית אילון בחולון והוא התיכון הראשון שהוקם בעיר. בית הספר נחשב לאחד מבתי הספר המפורסמים בארץ ובאזור המרכז הודות לבוגריו.

== היסטוריה ==
תחילת פעולתו של בית הספר הייתה ב-1949, במספר מבנים ארעיים.

במאי 1950 הונחה אבן הפינה למבנה בית הספר ברחוב ההסתדרות 22 בחולון בידי ראש המועצה של חולון, ד"ר חיים קוגל, ובנוכחות שר החינוך והתרבות זלמן שזר, שחתם על מגילת היסוד.

בחודש אפריל 1951 נחנך הבניין.

ד"ר חיים קוגל, שהיה ראש העיר הראשון של חולון, נפטר ב-4 בפברואר 1953, ובית הספר נקרא על שמו.

ב-1997 עבר "תיכון קוגל" לרחוב מוטה גור בקריית פנחס אילון.

בשנת 2006 שונה שם בית הספר, ונקרא "עתידים" ע"ש מרדכי אלישיב (פרידמן), שהיה מנהלו הראשון של בית הספר,עד 1965<ref></ref>.

== פעילות ==
בבית הספר נלמדים כל מקצועות החובה, אך במקצועות הבחירה ישנם שני מסלולים:

=== מסלול עיוני ===
מקצועות הבחירה ניתן ללמוד מקצועות כגון כימיה, פיזיקה וביולוגיה,

מדעי החברה, היסטוריה, תנ"ך מוגבר, ספרות מוגבר, ערבית, מנהל וכלכלה.

=== מסלולי מצוינות ===
* "מסלול סייבר-גאוגרפי"- בה מרחיבים התלמידים גאוגרפיה ברמה של 5 יחידות לימוד. השעורים כוללים גם יציאות רבות לטיולים ברחבי הארץ.
* מסלול מצוינות כיתת נחשון- תוכנית מבוססת בתפיסת החינוך וההכשרה שלה על תוכנית תלפיות. התוכנית מבוססת על למידה עצמית ופעילה של התלמידים בהובלת מחנך.
* מסלול תקשורת מדיה ופרסום-מסלול מצוינות המשלב לימודי תקשורת תאורטיים ומעשיים, במסגרתם התלמידים מתנסים בעולם הפוליטיקה והתקשורת, רשתות חברתיות, עולם הפרסום, בניית קמפיין, אסטרטגיה פרסומית, בניית אתרים, עיצוב קראייטיב ותכני מדיה, בניית אתרים.
* מסלול הנדסי מדעי- מסלול מצוינות המאפשר לימודים מורחבים של מדעי-המחשב והנדסת-תוכנה שבסופם מקבלים תעודת בגרות עיונית וטכנולוגית. התלמידים לומדים את חלופת טלפונים חכמים בשפת JAVA אנדרואיד, עיצוב אפליקציות, כתיבת יישומים בסיסים, כתיבת אפליקציות, ותכנות מונחה עצמים.
בבית הספר פועלות קבוצות כדורגל וכדורסל אשר משתתפות בתחרויות עירוניות, מחוזיות וארציות.

== בוגרים ==
במשך השנים רבים מבוגרי קוגל התבלטו במהלך השנים כמובילים בתחומים במדינת ישראל כגון: ספרות, מוזיקה, משפטים, פסיכולוגיה, פוליטיקה, תקשורת ובידור.

בין הבוגרים ניתן למנות את עליזה אולמרט, יעקב אור, קארין אלהרר, יואל אסתרון, איתן ארז, אברהם גובר, יוסי דהאן, עדי הימלבלוי, משה זורמן, גיא חיימוב, דני חלוץ, זהבה כספי, רחל לביא-ברקאי, שמרית מאיר, אדיר מילר, יצחק מלאך, יובל נריה, מירון קרן, אבישי רביב מוטי ששון ושמעון סמוטריצקי.

==ראו גם==
* רשימת בוגרים

== קישורים חיצוניים ==
* 
* מיכאל יעקובסון: [https://michaelarch.wordpress.com/2017/04/14/סיבוב-בתי-ספר-21-תיכון-קוגל-בחולון/ סקירה אדריכלית על בניין בית הספר], באתר 'חלון אחורי', 14 באפריל 2017.

==הערות שוליים==

קטגוריה:חולון: תיכונים
קטגוריה:בתי ספר תיכוניים בישראל
אטימולוגיה עממית

גיזרון עממי או אטימולוגיה עממית היא תפישה שגויה, פשטנית או לא-מדויקת של מקורה של מילה בתודעת הדוברים בציבור הרחב. בניגוד לאטימולוגיה מדעית, המחפשת אחר התפתחותה של מילה על פי קריטריונים היסטוריים וסמנטיים, האטימולוגיה העממית מתבססת בדרך כלל על קרבה בצורה או בהגייה למילה אחרת.

אטימולוגיה עממית עשויה לעיתים לשנות את משמעותה של מילה. כך למשל הפועל העברי "הציע", שמשמעותו "ערך, שיטח, פרש", קיבל את המשמעות של "נתן עצה", בגלל הקרבה בין השורשים יצ"ע ויע"ץ. המילה המקראית "מנזר" מציינת היום את מושבם של הנזירים, אף על פי שבמקורה המקראי אין לה כל קשר לכך, שכן הוא כינוי לפקיד גבוה בבבל (). גם צורתה של המילה עשויה להשתנות: לדוגמה, דוברי עברית המפרקים את הביטויים "אי-רגולרי" (במקור irregular) או "אי-לגאלי" (illegal) כאילו מדובר בתחילית העברית "אי-" המציינת שלילה, בעוד שלמעשה מדובר בהידמות של התחילית הלטינית "im-&lrm;". בביטוי "הנץ החמה", צורת המקור "הנץ" נתפסה כהרכבה של ה"א הידיעה למילה "נץ", וכך נוצרה הצורה "נץ החמה". אותה תופעה קיימת לגבי הביטוי "יום הנף".

תופעה הקרובה לאטימולוגיה עממית היא תופעת המילים התאומות, שבה זוגות של מילים שמשמעותן קרובה וגם צורתן דומה מתחלפות זו בזו. זוגות כאלה בעברית הם למשל טפל-תפל, עפר-אפר, חרת-חרט, נתש-נטש, תעיה-טעיה ועוד.

במקרא ובמקורות קדומים אחרים משמשת לעיתים אטימולוגיה עממית לצורך מדרשי שם (שמות המעידים על בעליהם). כך למשל השם המצרי "משה" נדרש בספר שמות: , בעוד חז"ל טענו כי המקור הוא דווקא במילה מצרית. ואכן, החוקרים בני ימינו סבורים שמדובר במילה בלשון מצרית-קדומה בהגיית מֱס (ms) בהוראת: יֶלד 

==ראו גם==
*תיקון יתר
*גזירה לאחור
*ראשי תיבות בדיעבד

==לקריאה נוספת==
*גד בן-עמי צרפתי, העברית בראי הסמנטיקה, ירושלים: האקדמיה ללשון העברית, תשס"א, פרק שנים-עשר.

==קישורים חיצוניים==
*, 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סמנטיקה
קטגוריה:אטימולוגיה

__NOTOC__
קלייה

פולי קפה קלויים
קלי
קלייה היא שיטה בה מייבשים חומרים באמצעות שימוש בחום יבש, באש גלויה או בתנור.
הקלייה גורמת לייבוש החומר באמצעות אידוי הנוזלים שבו. 

== סוגי חומרים לקלייה ==
* פולי קפה או קקאו.
* אגוזים, שקדים ופיצוחים אחרים.
* לחם - פרוסת לחם שנקלתה קרויה קלי. המכשיר הקולה לחם קרוי מקלה.
* בטון.

כשהחומר המתייבש הוא מזון, מתרחשות קרמליזציה של הסוכרים שבו ותגובת מייאר. טעם המזון משתנה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שיטות בישול
קטגוריה:כימיה של מזון: תהליכים
צלי קדירה

צלי עם [[צ'יפס]]
צלי קדירה הוא נזיד של נתחי בשר. בהכנת צלי קדירה משתמשים בנתחים היקרים פחות של הבקר, כמו חזה (ברוסט), כתף, ירכה ועוד. נתחים אלה הם שריריים יותר, אינם מצטיינים ברכות, ולא יתאימו לצלייה מהירה על גריל או בתנור.

משך הבישול של צלי קדירה עשוי להגיע למספר שעות עד יום שלם (חמין) וגם מעבר לכך.

שמות נתחי הבקר
הנתחים המתאימים ביותר לצלי-קדירה הם:
* חזה (ברוסט) זהו נתח שמן שנדרש לו בישול ארוך כדי להתרכך. מתאים גם למרק ולחמין.
* כתף נתח ללא שומן. במרכזו יש סחוס.
* פילה מדומה (פאלש פילה). דומה בצורתו לפילה, שונה מאוד במרקם.
* אגוז (נוס). חלק אחורי, מחובר לירך.
* ירכה (צ'אך, שפיץ צ'אך). חלק אחורי.
* כף - החלק הפנימי של הירך האחורית. מתאים גם לשניצל ואסקלופ.
* ראש ירכה (וויסבראטן). חלק אחורי, צמוד לירכה. חסר שומן.

הבישול הוא איטי, בחום נמוך, ונתחי הבקר מתבשלים לאיטם יחד עם התוספות, כמו ירקות שורש ופקעת. ההבחנה בין צלי קדירה לבין נזיד (צלי ברוטב) היא בכמות הנוזלים המעורבת בתהליך הבישול. הרוטב המשמש לבישול יכול להיות מורכב ממים מתובלים, משמן או מיין. בתבשילים מסוימים נהוג לצלות תחילה את נתח הבשר, כדי להשחים את שוליו ולשפר את טעמו. בסיום התהליך הבשר רך ועסיסי.

== תבשילים ==
* אוסובוקו - תבשיל מהמטבח האיטלקי, בדרך כלל מרגל קדמית של עגל.
* גולאש - תבשיל מהמטבח ההונגרי, מקוביות בקר.
* טוקיטורה - תבשיל מהמטבח הרומני, בשר בקר וחזיר ברוטב עגבניות.
* נזיד בשר אירי - מהמטבח האירי, מבוסס על כבש או טלה.
* פוריקול - תבשיל נורווגי, מבשר טלה וכרוב.
* קרבונד - תבשיל מהמטבח הפלמי, מבוסס על בקר המבושל בבירה.
* שוקרוט גארני - תבשיל מהמטבח הצרפתי, מבוסס על בשר חזיר מעובד המתבשל על כרוב כבוש.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מאכלי בשר
קטגוריה:נזיד
בונבוניירה

פרליני שוקולד]]
בונבוניירה היא קופסה או חבילה המעוצבת בפאר ומכילה ממתקים. לעיתים קרובות מוענקת כמתנה. לרוב תוכן הבונבוניירה הוא מגוון פרליני שוקולד במבחר צורות, זיגוגים וטעמים, לעיתים ממולאים קרם שוקולד, וניל, פירות, קליפות הדרים או ליקר פירות.

בונבוניירות תעשייתיות עממיות הן לרוב קופסת קרטון המעוטרת בהדפס צבעוני. מוצרים יוקרתיים יותר נארזים בסלסילה המכוסה בצלופן צבעוני או בקופסת עץ או מתכת דקורטיבית. בחנויות שוקולד רבות ניתן לבחור אריזה וסוגי פרלינים למילוי הבונבוניירה בהתאמה אישית לפי הזמנה.

מקור המילה במילה הצרפתית "bonbonnière", הגזורה מהמילה "bon" שפירושה "טוב".

== בתרבות ==
אחד מהפיליטונים הסאטיריים של אפרים קישון עוסק בבונבוניירה המוענקת במתנה מאדם לאדם ומועברת מאירוע לאירוע, עד שהיא חוזרת, ישנה ומעופשת, לאלו שהעניקו אותה לראשונה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ממתקים
קטגוריה:שוקולד
ז'אן-בטיסט לואי רומה דה ל'איל

ז'אן-בטיסט לואי רומה דה ל'איל (בצרפתית: Jean-Baptiste Louis Romé de L'Isle; 26 באוגוסט 1736 – 3 ביולי 1790) היה מינרלוג צרפתי, מראשוני הקריסטלוגרפים.

== חייו ==
רומה דה ל'איל נולד בעיירה גריי (Gray) במחוז סון עילית (Haute-Saône) שבחבל בורגון-פראנש-קונטה שבצרפת. במהלך מלחמת שבע השנים (1763-1756) נשלח רומה דה ל'איל, ששירת כקצין בחיל התותחנים, לאיי הודו המזרחית ונפל בשנת 1761 בשבי הבריטים. הוא שוחרר מהשבי שלוש שנים אחר כך ב-1764.

בשובו לצרפת עסק רומה דה ל'איל בכימיה ואז פיתח עניין רב במינרלוגיה וקטלג תכולות של אוספי מינרלים פרטיים. הרעיונות שהביע קארלוס לינאוס בספרו על מיון עולם הטבע בדבר היכולת לסווג מינרלים לפי צורתם החיצונית, תגליותיו של ניקולאוס סטנו על הזוויות של הקוורץ, ומחקרים שערך הביאו אותו לגילוי העיקרון החשוב, "חוק הזוויות הקבועות בין הפאות".

בספריו: "מסה על הקריסטלוגרפיה" (Essai de cristallographie, פריז 1772), ו"קריסטלוגרפיה, או תיאורן של הצורות הנקיות של כל הגופים בממלכת המינרלים" (Cristallographie, ou description des formes propres ¢ tous les corps du regne mineral, פריז 1783) פרסם רומה דה ל'איל את תגליתו החשובה ביותר שצורות שונות של גבישים של אותו חומר טבעי או מלאכותי קשורות בקשר הדוק האחת לשנייה. יותר מכך, על ידי מדידת הזוויות בין פאות הגבישים על ידי גוניומטר, הוא קבע את העיקרון הבסיסי שזוויות אלו זהות לאותו סוג חומר ומאפיינות אותו. כשהוא מחליף בעזרת מישור אחד או קבוצות של מישורים את כל הקצוות הזהים של המבנה לו קרא "צורה פרימיטיבית" הוא גזר צורות אחרות קשורות. הוא הבחין בשש צורות פרימיטיביות והן הקובייה, התמניון המשוכלל, הארבעון המשוכלל, רומבוהדרון (פאון בעל שש פאות מעוינות), תמניון בעל בסיס מעוין ופירמידה כפולה בעלת שש פאות. רק בשלוש האחרונות יכולים להיות שינויים בזוויות. 

רומה דה ל'איל מת בפריז ב-3 ביולי 1790. אחד משני הקולג'ים בגריי, עיר הולדתו, קרוי על שמו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
קטגוריה:מינרלוגים
קטגוריה:קריסטלוגרפים צרפתים
קטגוריה:גאולוגים צרפתים
קטגוריה:מדענים צרפתים
קטגוריה:מלחמת שבע השנים:אישים
קטגוריה:אנשי צבא צרפתים
קטגוריה:ילידי 1736
קטגוריה:נפטרים ב-1790
אקסוציטוזה

אקסוציטוזה או פליטה תאית (exo=חיצון, cyto=תא, osis=תהליך) היא תהליך של הפרשת חומר אל מחוץ לתא על ידי הכוונת שלפוחית אל קרום התא. התהליך ההפוך נקרא בליעה תאית או אנדוציטוזה.

האקסוציטוזה מאפשרת מעבר של חומרים דרך קרום התא, מנגנון ביולוגי הכרחי. החומרים שנועדים להפרשה מן התא נארזים בשלפוחיות קטנות באברון הגולג'י. לקרום השלפוחית מבנה זהה לקרום התא, כך שבהגיעה אליו, קרומה מתאחה עם קרום התא ותוכן השלפוחית משתחרר אל הנוזל הבין-תאי שמחוץ לתא. תוכן השלפוחית עשוי להכיל אנזימים, הורמונים, משדרים עצביים (נוירוטרנסמיטורים), נוגדנים, חומרי פסולת וחומרים אחרים שהכיל התא, יתרון חשוב של התהליך הוא האפשרות להוציא מן התא מולקולות גדולות, שהוצאתן בדרך העברה אחרת (כגון דיפוזיה או תעלות) אל מחוץ לתא תהיה בעייתית. אקסוציטוזה מהווה גם חלק חשוב בהעברת אותות.<ref></ref> 

תהליכי האנדוציטוזה והאקסוציטוזה משלימים זה את זה לתנועה מחזורית של הליפידים המרכיבים את קרום התא. האנדוציטוזה גורעת ליפידים מהקרום, בעוד שהאקסוציטוזה תורמת לקרום ליפידים.

==ראו גם==
* אנדוציטוזה
* פינוציטוזה
* RIMS1

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תא
מוסינזון

מוסינזון/מוסנזון הוא שם משפחה יהודי אשכנזי. פירוש השם הוא בנו של משה.

קטגוריה:שמות משפחה
קטגוריה:שמות משפחה אשכנזיים
קטגוריה:שמות משפחה שמבוססים על השם משה
חורומי

מלחים מהצי האמריקני]]
חוֹרוּמי (בגאורגית: ხორუმი) הוא ריקוד מלחמה מסורתי, שמקורו במחוז אג'ריה שבדרום-מערב גאורגיה.

הריקוד במקורו בוצע על ידי מספר קטן של גברים (עד 10). במרוצת השנים הורחב ובגרסת החורומי העכשווית יכולים לרקוד כשלושים עד ארבעים רקדנים (גברים). אף על פי שמספר המשתתפים השתנה, צורת הריקוד נותרה כפי שהייתה.

הריקוד מתאר את חיי הלוחם הגאורגי של המאות שקדמו. הריקוד מתחיל בפרלוד בו מספר רקדנים (בלבוש לוחמים) המחפשים אחר האויב כדי לתקוף אותו. לאחר מכן הם מזמינים את האויב לשדה הקרב. הריקוד כולל בתוכו חיפוש, מלחמה וחגיגת ניצחון על אויב, ומתאר אומץ-לב והלל לרוח הקרב של החיילים הגאורגים. לאור ההיסטוריה של גאורגיה, ריקוד החורומי נועד להזכיר כי על מנת לאפשר שלום יש להיות נכונים להילחם.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:ריקודים גאורגיים
קטגוריה:גאורגיה: תרבות
קטגוריה:מחול
קטגוריה:אג'ריה
קטגוריה:לחימה
Live Killers

Live Killers הוא אלבום הופעה כפול של להקת הרוק הבריטית קווין. האלבום הוקלט בעת סיבוב ההופעות האירופאי של קווין לקידום האלבום Jazz, בין ינואר למרץ 1979 ויצא ב-26 ביוני 1979. האלבום הופק ועבר עיבוד באולפן הפרטי של הלהקה, אולפני מאונטיין, במונטרה שבשווייץ.

הגיטריסט בריאן מיי והמתופף רוג'ר טיילור חשפו בתוכנית רדיו בארצות הברית שהלהקה לא הייתה מרוצה מהעיבוד הסופי. למרות זאת האלבום הגיע למקום ה-3 במצעד האלבומים הבריטי, למקום ה-16 במצעד הבילבורד 200 ולמעמד של אלבום פלטינה בארצות הברית. בשנת 1985 הוציאה חברת התקליטים אלקטרה רקורדס גרסה ערוכה וקצרה יותר של האלבום בשם Queen Live, מחוץ לארצות הברית, אירופה וקנדה.

== רשימת השירים ==

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.loglar.com/album.php?id=2710 מילות השירים] 

קטגוריה:אלבומי קווין
קטגוריה:אלבומי הופעה באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת אלקטרה רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת EMI
ה'תס"א

==אירועים==
* א' בחשוון - עליית ר' יהודה החסיד לירושלים.
* כ"ז באדר ב' הפעם האחרונה שברכת החמה חלה בתאריך זה

==נולדו==

==נפטרו==
* ו' בחשוון - רבי יהודה החסיד.
==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תפ"ט

==אירועים==

==נולדו==
* י"ב באלול – משה מנדלסון, פילוסוף יהודי־גרמני מאבות תנועת ההשכלה היהודית

==נפטרו==
* ט"ו בניסן - רבי יעקב אליעזר בראונשווייג, רב אשכנזי בראשית המאה ה-18. רבן של שטייניץ, אייבנשיץ וקוניץ.

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
ה'תקי"ז

==אירועים==
* י"ג בטבת – לואי החמישה עשר מלך צרפת ניצל מניסיון התנקשות

==נולדו==
* כ"ג בתשרי – נולד יצחק אייכל, עיתונאי עברי גרמני, מאבות תנועת ההשכלה היהודית ומייסד "המאסף". (נפטר בט' בתמוז ה'תקס"ד)
* ז' באדר – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות. (נפטר בי"ח בתמוז ה'תקפ"ח)

==נפטרו==
* י"ב בכסלו – רבי יצחק למפרונטי, רב ורופא יהודי-איטלקי, ראש ישיבה ומרא דאתרא בפרארה, מחבר "פחד יצחק", האנציקלופדיה ההלכתית הראשונה. (נולד בכ"א בשבט ה'תל"ט)
* רבי סעדיה קטיעי, דיין יהודי תימני, וראש בית הדין הגדול בצנעא. (נולד בה'תמ"ב)

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===



==הערות שוליים==
ה'תקמ"ה

==אירועים==
* כ"ה בטבת - לראשונה בהיסטוריה חוצים בדרך אוויר את תעלת למאנש בעזרת כדור פורח
[[משה מונטיפיורי]]
* כ"ו בניסן - הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה

==נולדו==
* ט' בחשוון - משה מונטיפיורי, נדבן ושתדלן יהודי מאנגליה, יוזם הקמת השכונה משכנות שאננים שסימלה את תחילת תקופת היציאה מן החומות
* כ"ב בטבת - יעקוב גרים, פילולוג, אחד משני האחים גרים (נפטר ב-ה'תרכ"ד)
* ז' באדר - הרב נחמן קרוכמל, היסטוריון והוגה דעות, מראשי תנועת ההשכלה בגליציה (נפטר ה'ת"ר)

==נפטרו==
* כ"ה באייר – שאול הלוי רב קהילת אמדן והאג (נולד בה'תע"ב)
* ט"ו בתמוז - ר' אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה")

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===
משנה מקום משנה מזל

משנה מקום משנה מזל הוא ביטוי רווח בעברית המתאר את השפעת שינוי המקום על מזלו של האדם. 

הגם שהביטוי המקורי מתייחס להעתקת מקום פיסי לצורך יצירת שינוי, בהקשרים רבים אין הכוונה בהכרח לשינוי מקום פיסי, אם כי לשינוי דפוס התנהגות או יחס כלפי מצב נתון. פעמים רבות הביטוי מוזכר בהקשרים של החלפת מקום עבודה או תפקיד העשויה להשפיע לחיוב על היחס לאדם או לתוצאות שישיג במקומו החדש.

== מקור הביטוי ==
הביטוי אינו מופיע בצורתו בדברי חז"ל, אבל יש לו הדים בשני התלמודים.

בתלמוד הבבלי נאמר:

מקור זה מתייחס לשינוי מקום כבעל סגולה לשמיעת תפילות. בדומה לכך, וביחס לשינוי המזל בכלל, נאמר גם בתלמוד הירושלמי: "שנה מקומך [...] פעמים ששינוי המקום גורם".

כך גם בספר הזוהר "מי שלא זכה במקום זה ילך למקום אחר ויזכה".

בדברי חז"ל הובאו פעמים רבות מימרות האומרות ששינוי מקום גורם לביטול גזירות רעות, בחלק מהמקומות הדבר נתון במחלוקת.

על מימרת חז"ל זו כתב הר"ן "שהאדם הגולה ממקומו לבו נכנע" כך שאין קשר למזל, רבי משה מקוצי כתב שכשמנה מקום או שם "כאומר שאני אחר ואיני אותו האיש שעשה אותו מעשה".

לא ברור מתי התקבע נוסחו המוכר של הביטוי "משנה מקום משנה מזל" הרב שמואל אשכנזי כתב שהנוסח התקבע בדורות האחרונים ולדוגמה: בתרל"ב נדפס ספרו של הרב נפתלי סופר שם מופיע הביטוי, שישים שנה לאחר מכן הרב מיכאל גולדברגר גם ציטט אותו, ואחריהם רבים.

בערבית יש ביטוי שמשמעותו הפוכה – ששינוי מקום גורם למזל רע, כך רבי יוסף אבן זבארה מביא "המשנה את מקומו – ישתנה מזלו עמו".

== הסברים שונים ==

הסברים שונים ניתנו על השפעת שינוי המקום על מזלו של האדם. על פי אמונת חז"ל לכל מדינה ומדינה יש "שר ממונה", דהיינו מלאך ששולט על גזירותיה של אותה מדינה וביציאתו של האדם ממדינה למדינה הוא יוצא משליטתו של מלאך אחד ועובר לשליטתו של מלאך אחר שגזירותיו שונות. כמו כן לארץ ישראל וירושלים בפרט יש מעלות מיוחדת המשפיעות על מזלו של האדם וזאת בין היתר בשל מצוות התלויות במקום. כמו כן על פי אמונת ימי הביניים לארץ ישראל וירושלים יש מעלות הנגזרות מ"תורת האקלימים" הנפוצה באותה עת שייחסה למקומות אלו מעלה יתרה בשל היותם בעלי האקלים הממוזג ביותר המתאים ביותר לנבואה שבכוחה של זאת לגבור על גזירת הכוכבים.

הסבר נוסף הוא שבכוחו של האדם היהודי להשתחרר מגזירות הכוכבים על ידי קיום המצוות ולימוד התורה ובכך הוא דבק באלוהים שהוא נעלה ממערכת הכוכבים השולטת בדרך כלל על גורלו של האדם.
יש שנתנו הסבר לאימרה זאת ברוח הקבלה התיאורגית. בכוחו של האדם לשנות את ה"מקום" שהוא אחד מכינויו של האל, ובשל כך הוא זוכה למשוך אליו שפע ומזל.

==בתרבות המודרנית==
האמרה השתרשה בתרבות המודרנית והדים לכך ניתן למצוא בתופעות שונות כמו הסברים לתורת הפנג שווי ברוח הביטוי, תרגום השם של סרט בכיכובו של אדי מרפי מ"Trading Places" ל"משנה מקום משנה מזל", וכן ציטוטה של אמרה זו (באופן שמשנה את משמעותה בכוונה) בשיר "יו יה" של להקת כוורת:
:קיבלתי עונש קצת מוגזם
:שפטו אותי למוות.
:ישבתי על כיסא חשמל
:נפרדתי מהפרייבט.

:לו יכולתי לפחות
:להחליף ת'כיסאות,
:כי אומרים בדרך כלל
:משנה מקום משנה מזל.

==לקריאה נוספת==
* יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי, אלפא ביתא תניתא דשמואל זעירא, חלק ב, ירושלים תשע"א, עמ' 673 – 675.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמרות חז"ל
קטגוריה:גורל
תנשמית המורכבים

תנשמית המורכבים (שם מדעי: Heliothis peltigera) היא פרפר ממשפחת התנשמיתיים, בעלת גלגול מלא.

תפוצה: ממרכז אירופה, דרומה לצפון אפריקה ומזרחה עד איראן.

מוטת הכנפיים של תנשמית המורכבים היא 32-41 מ"מ. צבע הכנפיים הקדמיות חום, עם שני כתמים חומים כהים יותר, בעלי צורת כליה, קרוב לשוליים. הכנף האחורית בצבע קרם, ויש לה פס אפור-חום מבריק ורחב לאורך השוליים.

הנקבה מטילה ביצים בודדות על צמחי בר, וגידולים שונים: עצי נוי, צמחי מספוא, עצי פרי וכותנה. הזחל ניזון בעלים בעיקר, אך יש והוא אוכל גם את קדקודי הצמיחה (האזורים בצמח מהם הוא מתפתח). זחלי תנשמית האביב נחשבים מזיקים לכותנה צעירה, בשל התנהגות זאת. הזחל הבוגר מגיע באורכו לבערך 35 מ"מ. צבעו לרוב ירוק עד ירוק-אפור, ויש לו פסי אורך כהים יותר. הוא מתגלם באדמה.

בתמונה זו ניתן לראות את הכנפיים האחוריות

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1775
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי איגנץ שיפרמילר
קטגוריה:תנשמיתיים

קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים
תנשמית הצפצפה

תנשמית הצפצפה (שם מדעי: Catocala elocata) היא פרפר ממשפחת התנשמיתיים, בעלת גלגול מלא.

תפוצה: מרכז אירופה ודרומה, ומטורקיה מזרחה עד לכורדיסטן.

== תיאור ==
מוטת כנפיה של תנשמית הצפצפה היא הוא כ-80 מ"מ. כנפיה הקדמיות בצבע אפור-חום, ומצוירים עליהן פסי רוחב זגזגיים כהים. צבע הכנפיים האחוריות הוא אדום עם שני פסי רוחב שחורים. כשמטרידים את תנשמית הצפצפה, היא פורשת את כנפיה הקדמיות, ובכך חושפת את כנפיה האחוריות שצבען מהווה צבע הרתעה.

== רבייה ==
הזחלים חומים-אפורים, ויש להם פסי אורך בצבע חום כהה. הזחלים ניזונים בעלי הצפצפה (מכאן שמם) והערבה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1787
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אויגן יוהאן כריסטוף אספר
קטגוריה:תנשמיתיים

קטגוריה:ארץ ישראל: פרפראים