OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פרייסטד

פרייסטד (קרי פַרְיֵסְטַד; בשוודית: Färjestad Bollklubb) היא קבוצת הוקי קרח מקצוענית מקרלסטד, שוודיה.
לקבוצה היו 21 הופעות בגמר אליפות שוודיה, וניצחה עשר פעמים מאז תחילתה של ליגת ההוקי השוודית (לשעבר אליטסריין) ב-1975, מה שהפך אותם לקבוצת ה-SHL המצליחה בהיסטוריה.
הקבוצה משחקת בליגה השוודית הגבוהה ביותר, ונשארה בליגה מאז 1965.
לאחר הירידה של ברינס להוקי אלסוונסקאן בשנת 2023, פרייסטד היא הקבוצה היחידה ששיחקה ללא הרף בליגה הבכירה בשוודיה-SHL, מאז הקמתה בשנת 1975.
היא הגיעה לגמר אליפות ה-SHL שש שנים ברציפות בין 2001–2006, וזכו פעמיים באליפות. לקבוצה ישנה יריבות עם הקבוצות יורגודן, פרלונדה ו-HV71.

==היסטוריה==
פרייסטד נוסדה ב-10 בנובמבר 1932 בקיוסק הופסטרם במחוז פרייסטד בקרלסטד על ידי סוון בְּרִיכֵה, יסטה יונסון, סוון לאשון ואיריק מִירֵן. בתחילה ענף הספורט העיקרי של ההתאחדות היה בנדי, מה שעדיין בא לידי ביטוי בשמו המלא של המועדון.
הוקי קרח נכלל לראשונה ב-1956.

בשנת 1965 עלתה פרייסטד לליגה הבכירה, בה הצליחה לזכות לראשונה בשנת 1973.
במהלך עונת 1974-75 העפילה פרייסטד לעונה הראשונה של האליטסריין ומאז מעולם לא ירדה ליגה.

בשנת 2014, פרייסטד שיחקה במשחק אול סטאר 2014 של AHL בסנט ג'ונס (קנדה) נגד קבוצה של AHL מהאול סטאר. בתחרות הכישרונות, פרייסטד הפסידה 18-17 מול נבחרת האול סטאר ביום שלישי בערב במייל ואן סנטר.
במשחק האולסטאר של ה-AHL, פרייסטד הפסידה שוב לקבוצת האול סטאר מה-AHL, ללא מקומות ישיבה למכירה לקהל בערב שלאחר מכן.

==תוצאות העונות האחרונות==
זוהי רשימה חלקית של חמש העונות האחרונות שהושלמה על ידי יורגודן.
הסבר קוד; מ—משחקים ששיחקו, נ—ניצחונות, ה—הפסדים, נ"ה—ניצחונות בהארכה, ש"ע—שערים עבור, ש"נ—שערים נגד, נק—נקודות.
מלך השערים: נקודות (שערים + אסיסטים)

{| class="wikitable" style="text-align: center; font-size: 95%"
|-
! rowspan="2" | עונה
! rowspan="2" | ליגה
! colspan="5" | עונה סדירה
! rowspan="2" | תוצאות פלייאוף
! rowspan="2" | מוביל הנקודות (עונה סדירה)
|-
! סיום
! מ
! נ
! ה
! נ"ה
|-
! 2018/19
| SHL
| 1
| 52||28||18||6
| align=right | הפסידו בחצי הגמר 4-3 (יורגודן)
| align=right | י. וירטנן 41
|-
! 2019/20
| SHL
| 2
| 52||25||22||6
| align=right | בוטל עקב מגפת הקורונה
| align=right | מ. נילסון 54
|-
! 2020/21
| SHL
| 8
| 52||18||23||11
| align=right | הפסידו ברבע הגמר 4-0 (וקשה)
| align=right | ד. ויקסטיאן (7+26) 48
|-
! 2021/22
| SHL
| 6
| 52||22||24||6
| align=right | ניצחו בגמר 4-3 (לולאו) אלופי שוודיה ב-2022
| align=right | י. ניגוֹד 41
|-
! 2022/23
| SHL
| 3
| 52||24||21||7
| align=right | הפסידו ברבע הגמר 4-3 (פרלונדה)
| align=right | י. ניגוד 38
|}

==סגל שחקנים==
[[לינוס יוהנסון, קפטן פרייסטד]]
נכון ל־31 בדצמבר 2023

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קבוצות הוקי קרח
ישי מנצור

ישי מנצור הוא חוקר ישראלי בתחום מדעי המחשב. מנצור משמש כפרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב, שם ייסד את המרכז הישראלי למצוינות מחקר באלגוריתמים. בשנת 2014 נבחר לעמית ACM.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
מנצור נולד בירושלים בשנת 1960, בנו של חוקר הלשון יעקב מנצור. את התואר הראשון והשני עשה בטכניון. ב-1990 השלים את הדוקטורט במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), ובהמשך עשה את הפוסט דוקטורט באוניברסיטת הרווארד. משנת 1992 הוא חבר סגל באוניברסיטת תל אביב, שם הוא פרופסור למדעי המחשב. בשנים 2000-2002 כיהן מנצור כראש בית הספר למדעי המחשב, אוניברסיטת תל אביב.

מנצור היה המייסד והמנהל הראשון של המרכז הישראלי למצוינות מחקר באלגוריתמים. הוא פרסם למעלה מ-100 מאמרים בכתבי עת ולמעלה מ-200 מאמרים מתקדמים בתחומים שונים של מדעי המחשב, עם דגש מיוחד על למידת מכונה, למידת חיזוק, תורת המשחקים האלגוריתמית, רשתות תקשורת ותיאוריה של מדעי המחשב.

בשנת 2014 מונה מנצור כעמית ACM, וכיום הוא עורך שותף במספר כתבי עת. הוא היה יו"ר התוכנית של כנס COLT1998 ושל כנס STOC2016 וכיהן פעמיים בוועדת ההיגוי של COLT.<ref></ref><ref></ref> מנצור משמש גם כחבר בוועדת ההיגוי של כנס Algorithmic Learning Theory.<ref></ref>

בשנת 2019 זכה בפרס 30 FOCS על תרומה משמעותית ומתמשכת בתחום מדעי המחשב התאורטיים.<ref></ref>

== בתעשיית ההייטק ==
במקביל לפוסט דוקטורט היה מנצור היה עמית מחקר ב-IBM. כמו כן מילא תפקידים שונים במעבדות המחקר של מיקרוסופט, במעבדות המחקר של Bell Labs, AT&T ו-IBM. כיום הוא קשור למעבדות המחקר בגוגל ישראל.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?app=desktop&v=ipy4b2ObdME מהפכת הבינה המלאכותית: העדשה המשפטית] - ישי מנצור

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:מדעני מחשב ישראלים
קטגוריה:ישראלים זוכי פרסים בין-לאומיים
קטגוריה:עמיתי ACM
קטגוריה:מדענים ישראלים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב
זעקות ואז שתיקה

זעקות ואז שתיקה (באנגלית: Screams Before Silence) הוא סרט תיעודי של הבמאית ענת סטלינסקי שהופק על ידי שריל סנדברג. הסרט מתעד את האלימות המינית של מחבלי חמאס במהלך מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023, ובפרט במהלך הטבח בפסטיבל נובה, וכן אונס ועינויים של שבויות יהודיות-ישראליות שנחטפו לרצועת עזה.

== רקע ==

בעקבות האלימות המינית הרבה שאירעה כחלק ממעשי הטבח והחטיפה, עלתה היוזמה להפיק סרט דוקומנטרי המתעד את הפגיעות.
[[שריל סנדברג, מפיקת ומנחת הסרט]]

== הפקת הסרט ==
הסרט צולם בפברואר 2024, בבימויה של ענת סטלינסקי ובהובלתה של שריל סנדברג. אחת המשתתפות בסרט היא עמית סוסנה שנחטפה לעזה ושוחררה בעסקת שחרור החטופים בנובמבר 2023, שתיארה את הפגיעות המיניות שעברה בעודה בשבי החמאס. כמו כן בסרט ישנן עדויות רבות על מעשי אונס ותקיפות מיניות במהלך הטבח בפסטיבל נובה ובמקומות נוספים.<ref></ref>

הסרט זמין לצפייה ביוטיוב. ב-7 במאי 2024 שודר הסרט בישראל במגוון פלטפורמות, בהן HOT ,yes, סלקום TV ופרטנר tv.<ref></ref>

ב-8 במאי אירחה מיכל הרצוג, רעיית נשיא המדינה יצחק הרצוג, הקרנת בכורה בישראל של הסרט, בנוכחותם של דיפלומטים ונשותיהם, ובמהלכה נשאה דברים עמית סוסנה.<ref></ref> ביוני 2024 סיפרה עמית סוסנה את סיפור חטיפתה ותקיפתה המינית בנאום בבית הלבן.<ref></ref>

ב-24 ביוני פרסם דונלד טראמפ, נשיא ארצות הברית לשעבר ומועמד המפלגה הרפובליקנית לנשיאות בבחירות 2024, פוסט ברשת החברתית שבבעלותו, Truth Social, ובו פירט שהסרט קשה לצפייה בשל התיאורים הגרפיים של המוות וההרס שביצע חמאס במתקפה, וקרא לאנשים לצפות ולתמוך בסרט.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.tiktok.com/@razco__/video/7362623365657398536 קדימון לסרט זעקות ואז שתיקה] בטיקטוק.
* [https://srita.net/2024/05/11/screams-before-silence-review/ "זעקות ואז שתיקה", סקירה]
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלימות מינית
קטגוריה:הטבח בפסטיבל נובה בתרבות
קטגוריה:החטיפה לרצועת עזה במלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:מתקפת הפתע על ישראל (2023)
גוג ומגוג (רומן)

גוג ומגוג - מגילת הימים הוא רומן מאת מרדכי מרטין בובר אשר יצא לאור לראשונה ב-1941. עלילת הרומן מתרחשת בדור השלישי לתנועת החסידות, סביב דמויותיהם של החוזה מלובלין והיהודי הקדוש מפשיסחא על רקע תקופת מלחמות נפוליאון באירופה בשלהי המאה ה-18 והשפעתן על החברה היהודית.

עלילת הספר מתרחשת בין העיירות בהן התגוררו שני הרבנים, כשתחילתו מתארת את הגעתו של היהודי הקדוש ללובלין והפיכתו לחסידו של החוזה ללובלין, ובהמשך עוסק הספר במעברו של היהודי לפשיסחא והקמת חצרו שלו. מבעד לעלילה משתקפות התפיסות הדתיות, הגאוליות והמשיחיות השונות בין שתי הדמויות ובתנועה החסידית בכלל - בין תפיסתו של החוזה מלובלין, דמותו של אדמו"ר מורם מעדת חסידיו המבקש לקרב את הגאולה בכלים קבליים וניסיים ובאמצעות כוחה של העדה ההולכת אחריו - לבין זו של היהודי מפשיסחא (המייצג את תפיסתו של בובר) לפיה הגאולה תלויה בתיקון, בתשובה, ובמלחמה הפנימית ברוע בקרבם של היחידים המבקשים לתקן את העדה.

בספר מופיעים דמויות רבות בנות התקופה כגון ר' דוד מלילוב, ר' שמחה בונים מפשיסחא, המגיד ממזריטש, מנחם מנדל מרימנוב, ר' נפתלי מרופשיץ ועוד. בובר שילב בין דפי הרומן ציטוטים רבים ואגדות חסידיות המיוחסות באופן מסורתי לדמויות אלו (אגדות המופיעות גם בספרו 'אור הגנוז').

בובר החל לכתוב את הספר בעברית לאחר מלחמת העולם הראשונה, וכהתייחסות אליה, אך השלים אותו רק לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה. הספר נתפרסם בהמשכים מעל דפי דבר, ויצא במהדורה ראשונה כספר בשנת 1944 (תש"ד) בהוצאת תרשיש ירושלים. מהדורות נוספות של הספר יצאו ב-1967 לאחר מלחמת יום כיפור בהוצאת עם עובד וב-2007 בהוצאת ידיעות ספרים - בתוספת הערות מאת דב אלבוים ואחרית דבר מאת אפרים מאיר. הספר תורגם גם לאנגלית, הולנדית וגרמנית.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:רומנים היסטוריים
קטגוריה:ספרי 1944
קטגוריה:חסידות
פוסטמן (תוכנה)

פוסטמן (באנגלית: Postman) הוא יישום המאפשר בדיקה של ממשק תכנות יישומים באינטרנט. התוכנה נוצרה בשנת 2012 על ידי Abhinav Asthana, Ankit Sobti ו-Abhijit Kane בבנגלור, הודו על מנת לפתור את בעיית השיתוף של בדיקות API. במקור, הוא פותח כתוסף עבור Google Chrome, לאחר מכן נוצרה אפליקציה עצמאית. כיום משתמשים בו יותר מ-500,000 חברות ברחבי העולם. מטה חברת Postman Inc. יושב בסן פרנסיסקו. <ref></ref>

== מאפיינים ==
Postman מאגד מחדש את בדיקות ה-API באוספים, כדי לשתף את כתובות ה-URL והאימות שלהם. הוא כולל: <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref>
* גרסה חינמית עם שיתוף סביבת עבודה לשלושה משתמשים לכל היותר.
* משתנים בהתאם לסביבה שנבחרה.
* מערכת בקרת גרסאות של בדיקות וסביבות.
* זכויות גישה לפי תפקידים (משתמש או עורך).
* בוחן ביצועים.
* יבוא ויצוא ב-JSON .
* בודק ייצוא לפורמטים שונים של לקוחות HTTP ( cURL, PHP, Python, Java, Node.js ...).
* אימות על ידי JSON Web Token (עם תצורת OAuth2 אפשרית).
* REST, SOAP, GraphQL ו־gRPC <ref></ref>
* קונסולת איתור באגים השומרת בקשות קודמות ותגובות שלהן בזיכרון.
* סקריפטים לאוטומציה של בדיקות.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בדיקות תוכנה
תקוות ימי

"תקוות ימי" הוא שיר עברי שנכתב והולחן על ידי שייקה פייקוב ובוצע על ידי הזמרת אלכסנדרה בעיבודו של יגאל חרד בשנת 1974.

== רקע ==
הזמרת אלכסנדרה הייתה עולה חדשה שהופיעה במשך מספר שנים, היא נקלעה לקשיים וביקשה משייקה פייקוב שיכתוב וילחין לה להיט
ואכן השיר החדש שלה שהגיע לראש המצעד השבועי בשנת 1974 ונכלל במצעד השנתי של שנת 1975 הפך ללהיטה הגדול ביותר.

== על השיר ==

השיר המספר על מה שעובר על הפייטן בשעות קשות הוא אחד השירים האישיים ביותר של שייקה פייקוב,
לצד שירים כמו חייכי לי בשירים, לחוף ירדן ונפגשנו שוב, כולם בביצועו של דודו זכאי.
כשנשאל עד כמה השיר הוא סיפור חייו ענה פייקוב, "יש בזה הרבה מאד".

במהלך השנים נוספו לשיר עוד ביצועים
והוא גם הפך לדיקוד עם.

== במצעדים ==
השיר נכנס בשנת 1974 למצעד הפזמונים בקול ישראל והגיע לראש המצעד.

במצעד פעמונים השנתי של שנת תשל"ה (1975) הגיע השיר למקום ה־24.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=1660&wrkid=5020 מילות השיר] באתר שירונט
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1974
קטגוריה:סינגלים מ-1974
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שייקה פייקוב
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
אלה רוזנצווייג

אלה רוזנצווייג (נולדה ב-7 באוגוסט 1987) היא שחקנית וזמרת ישראלית.

==ביוגרפיה==

רוזנצווייג נולדה ב-1987 בתל אביב לעמנואל, טייס באל על (שלימים התפרסם כשהשתתף בעונה 2 של מאסטר שף), ורות, אמנית פלסטית. הוריה התגרשו כשהייתה בת 12 ואביה נישא מחדש. סבה מצד אביה, רפאל, עלה לארץ ישראל במסגרת עליית הנוער והשתקע בקיבוץ דגניה א'. נישואיו הראשונים לניצולת שואה מהולנד לא עלו יפה, והלה התחתן בשנית עם גיורת מגרמניה ובתו של חייל בוורמאכט בשם כריסטה גוט, שהפכה לציונית נלהבת ושינתה את שמה לרחל בת אדם. סבא רבא שלה הוא הפילוסוף פרנץ רוזנצווייג.

בילדותה למדה במגמת מחול ולקחה שיעורי פיתוח קול. היא הייתה רקדנית בלהקת המחול הקיבוצית.

בשנת 2007 החלה ללמוד משחק בבית צבי – בית הספר לאמנויות הבמה וסיימה ב-2010. במסגרת לימודיה השתתפה בהצגות דו רה מוווווו, הבית שלנו, פרח לב הזהב, רוברטו זוקו, רנט ותזמורת על תנאי.

== קריירה ==

===קריירה בתיאטרון===
בשנת 2015 השתתפה במחזמר אוויטה בתיאטרון הבימה.

בשנת 2016, השתתפה בהצגה מצחיקונת בתיאטרון הקאמרי ובשנת 2017 שיחקה במחזמר "פשוט לאהוב" משירי אריק איינשטיין שהועלה בתיאטרון הקאמרי.

בשנת 2018 שיחקה בשורת המקהלה בתפקיד קוני.

בשנת 2019 השתתפה בהצגה שיגעון המוזיקה בתפקיד לינדה מאנרו.

בשנת 2022 גילמה את ג'ודי גארלנד הצעירה בהצגה "עד קצה הקשת" בתיאטרון הקאמרי.

החל משנת 2023 מגלמת את סיגי (לסירוגין עם נוי הלפרין) במחזמר מרי לו בהפקתו המחודשת של התיאטרון הארצי בבימויו של צדי צרפתי. בנוסף שיחקה בהצגות "הכדור בידיים שלנו" ו"איילת מטיילת".

החל משנת 2024 מגלמת את מרים קפלינסקי (בלאדי מרי), רקדנית סווינג, במחזמר "סווינג" של תיאטרון חיפה. יהודייה שברחה מפולין לארץ ישראל ב־1942 בעזרת נישואים פיקטיביים, והופכת פה לנערת שעשועים בשם בלאדי מרי, המשעשעת למחייתה קצינים בריטים במועדון קברט בתל אביב. בנוסף משחקת בהצגת הילדים "גאוות הסוואנה".

===קריירה בטלוויזיה===

בשנת 2011 השתתפה רוזנצווייג בפרסומת לחברת HOT עם דייוויד דוכובני.

בשנת 2012 שיחקה בסדרה תא גורדין בתפקיד טלי.

בשנת 2013 השתתפה בלהיות איתה בתפקיד קרן, חברתה של נועה הולנדר (רותם סלע). חזרה לשחק את התפקיד ב-2017.

בשנת 2016 שיחקה בסדרה שכונה בתפקיד לוסי, חיילת בצבא.

במהלך תקופת הקורונה יצרה עם מוריה זרחיה סרטוני DIY ליצירות לילדים.<ref></ref>

בשנת 2023 גילמה את ברברה, אשת קצין בריטי, בסדרה מלכת היופי של ירושלים.

== חיים אישיים ==
רוזנצווייג נמצאת בזוגיות עם השחקן טל וייס. בעברה ניהלה זוגיות עם השחקן עידו מוסרי.

== פילמוגרפיה ==

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרויקט
!תפקיד
!הערות
|-
|2012
|תא גורדין
|טלי
|
|-
|2013–2017
|להיות איתה
|קרן
|
|-
|2016
|שכונה
|לוסי
|
|-
|2023
|מלכת היופי של ירושלים
|ברברה
|
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות ישראליות
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:בוגרות בית צבי
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1987
מדריך צלילה

מדריך צלילה הוא אדם העוסק בהכשרה ובהערכת כשירות של צוללים, בכללם צוללים חופשיים, צוללי פנאי, צוללים טכניים, מקצועיים, צבאיים, מסחריים, בטיחות הציבור וצוללים מדעיים. במסגרת עבודתם פועלים מדריכי צלילה בסביבה עם סכנות, שעשויות להיות לא מוכרות. הדרכה והערכה מתבצעות בדרך כלל לפי תקן הכשרת צוללים, ועל פי הנחיות ובתהליכים קבועים.

==אסדרה==
בהתאם לתחום השיפוט, נקבעים בדרך כלל חוקים וקווים מנחים לתרגול, להכשרה, מיומנויות נדרשות ורישום של מדריכי צלילה.

על מדריך הצלילה בדרך כלל תהיה חובת זהירות כלפי המתלמדים, וכן התחייבויות חוזיות שחלקן עשויות להיות מצוינות בחוזה ההכשרה. היקף חובת זהירות זו עשוי להיקבע בחוק סטטוטורי, תקנות, כללי נוהג, תקני הכשרה, חוברות הדרכה, תנאי רישום בארגון וחוזי עבודה.

=== רישום ===
מדריכי צלילת פנאי הם בדרך כלל חברים רשומים בארגון אחד או יותר להסמכת צוללי פנאי, ובדרך כלל רשאים להכשיר ולהעריך צוללים בהתאם לתקני הסמכתם. מדריכי צלילה צבאיים הם בדרך כלל חלק מהכוח המזוין שעבורו הם מאמנים. מדריכי צלילה מסחריים עשויים להידרש להירשם בארגונים שנקבעו על ידי רשות (בדרך כלל ארצית), ולעמוד בתקני הכשרה והערכה שונים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מקצועות ימיים
קטגוריה:צלילה
Minor (מיני-אלבום)

Minor (בעברית: קטין) הוא המיני-אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת האמריקאית גרייסי אברמס. המיני-אלבום יצא לאור ב-12 בנובמבר 2021, על ידי חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס.<ref></ref><ref></ref>

==רקע והכרזה==
Minor הוכרז ב-20 במאי 2020. הוא היה אמור לצאת במקור ב-16 ביוני 2020, אך נדחה ל-14 ביולי 2020 כדי לא לגרוע מתנועת Black Lives Matter.<ref></ref> הוא עוקב אחר אברמס דרך "כאב לב" ו"התפרקות".<ref></ref>

===סיבוב הופעות===
על מנת לקדם את האלבום, אברמס יצאה לסיבוב הופעות בכורה שלה הנקרא "I've Missed You, I'm Sorry". אשר התקיים בצפון אמריקה ובריטניה עם 12 תאריכים. הוא החל ב-1 בספטמבר 2021 בסנטה אנה, קליפורניה, והסתיים ב-21 באוקטובר 2021 בלונדון, אנגליה.<ref></ref>

==רשימת רצועות==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable sortable"
|+ תאריכי יציאות לאור ופורמטים עבור Minor
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט (ים)
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!rowspan="2" |כלל העולם
|14 ביוני 2020
|הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה • תקליטור • תקליט
|אינטרסקופ רקורדס
|
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיני-אלבומי בכורה מ-2020
קטגוריה:אלבומי גרייסי אברמס
קטגוריה:מיני-אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת אינטרסקופ רקורדס
דורית מנובה

דורית טקס מנובה (נולדה בשנת 1970) היא רופאה ישראלית, מנהלת רפואית של המרכז הרפואי מעיני הישועה בבני ברק.

==ביוגרפיה==
מגיל צעיר נמשכה לעולם הרפואה, ואף התנדבה במד"א.<ref name=":0"></ref> למדה בתיכון שמעון בן צבי בגבעתיים. 

מנובה למדה רפואה בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב במסגרת עתודה אקדמית. 

בצה"ל שירתה בחיל האוויר כרופאה מוטסת בבסיס הטכני של חיל האוויר בחיפה, היא התמחתה ברפואה פנימית במרכז הרפואי תל השומר והמשיכה בקריירה צבאית כמפקדת המרכז לבדיקות תקופתיות. ב-2010 השתחררה טקס מנובה מצה"ל בדרגת רס"ן.<ref name=":1" />

טקס מנובה סיימה תואר שני במנהל מערכות בריאות (MHA) עם התמחות-על במנהל רפואי מאוניברסיטת בן-גוריון (2011).

טקס מנובה בוגרת תוכנית מנהל ציבורי באוניברסיטת הרווארד, במסגרת תוכנית הבכירים של קרן וקסנר.<ref name=":0" />

== קריירה ==
אחרי שפרשה מצה"ל ב-2010 החליטה להתמחות במינהל רפואי בבית החולים וולפסון בחולון. חלק נוסף של ההתמחות היה בהמשך, בקופת חולים לאומית, כמנהלת המחלקה לאיכות הרפואה. כשרק החלה את שלב ההתמחות בלאומית, קיבלה הצעה ממי שהיה אז מנהל בית החולים הכללי של שיבא, פרופ' ארי שמיס, להצטרף אליו כסגניתו.<ref name=":1" />

בין השנים 2012 ל-2017 מנובה כיהנה כסגנית מנהלת בית החולים הכללי שיבא תל השומר.<ref></ref><ref></ref> 

ב-2017 מונתה כמנהלת בית החולים אסותא רמת החייל תפקיד אותו מילאה עד שנת 2020.<ref name=":1"></ref>

בשנת 2020, לאחר פרישתו של פרופ' מוטי רביד, מונתה למנהלת רפואית של המרכז הרפואי מעייני הישועה,<ref></ref><ref></ref> לאחר פרישתו של פרופסור מוטי רביד.<ref></ref> <ref></ref>טקס מנובה היא האישה הראשונה המכהנת כמנהלת רפואית בבית חולים חרדי בישראל.<ref name=":0" />

מנובה חברה בפורום הישראלי לבטיחות המטופל ובחברה הישראלית לאיכות ברפואה.

== חיים אישיים ==
מנובה מתגוררת ברמת אפעל, מנהלת אורח חיים חילוני, היא נשואה ואמא לשלושה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.mymc.co.il/doctor/dorit-tax-menova/ דורית טקס מנובה] באתר המרכז הרפואי מעייני הישועה 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאים פנימיים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1970
פורום הגבורה

פורום הגבורה הוא התאגדות של מספר משפחות ששכלו את יקיריהן במתקפת הפתע על ישראל ובמלחמת חרבות ברזל. מטרתו לקדם את המשך התמרון הקרקעי ברצועת עזה "עד לניצחון מוחלט על חמאס". 

== פעילות הפורום ==

מאהל פורום הגבורה בירושלים ביום העצמאות
ב-17 בדצמבר 2023, כיממה וחצי לאחר תקרית הרג שלושת החטופים בש'ג'אעייה, קרא ראש הממשלה בנימין נתניהו בפתח ישיבת הממשלה, מכתב מחברי הפורום, שביקש להמשיך את הלחימה עד לניצחון מוחלט<ref></ref>.

ב-29 באפריל 2024, ברקע פרסום על עסקה להשבת החטופים הישראלים ברצועת עזה שתביא לסיום המלחמה, פרסמו משפחות מקרב חברי הפורום כי בכוונתן לפתוח בשביתת רעב עד להבטחת המשך הלחימה<ref></ref>. בעקבות זאת זימן ראש הממשלה בנימין נתניהו ב-30 באפריל נציגים מהפורום ומפורום תקווה לפגישה, בה טען בפניהם כי לא חל כל שינוי במטרות המלחמה, ויש בכוונתו לפעול עד שיושגו, כולל תמרון ברפיח<ref></ref>.

ב-1 במאי 2024 פתחו בני משפחות נופלים מפורום הגבורה מאהל מחאה מול הכנסת, בדרישה לצאת לתמרון ברפיח שישלים את כיבוש רצועת עזה, ולא לקבל עסקת חילופי שבויים הכוללת עצירת המלחמה. ב-2 וב-4 במאי יצאו לצעדות מחאה בסמוך לכנסת ולמשרד ראש הממשלה וחסמו כבישים<ref></ref><ref></ref>. למחרת צעדו לעבר משרד ראש הממשלה לקראת ישיבת הממשלה, ונחסמו על ידי המשטרה<ref></ref>. השרים מיקי זוהר, בצלאל סמוטריץ', שלמה קרעי ואורית סטרוק יצאו אליהם והבטיחו לפעול לכך שתהיה פעולה ברפיח<ref></ref><ref></ref>.

פעולת צה"ל ברפיח החלה ב-6 במאי בהיקף מוגבל. בתחילה פעל צה"ל בפאתי רפיח ובהמשך, למרות ניסיונות הממשל הדמוקרטי בארצות הברית להפסיק אותה, התרחב לאזורים נוספים<ref></ref>.

ביולי 2024 נרשם הפורום כעמותה בשם "פורום הגבורה". עם מייסדי העמותה וחברי הוועד שלה נמנה מנחם קלמנזון.

== ראו גם ==

* פורום תקווה
* מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תגובות למלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:תל אביב-יפו: עמותות
לופן השלישי (דמות)

לופן השלישי (ביפנית: ルパン三世) הוא דמות בדיונית והינו הגיבור הראשי בסדרת המאנגה היפנית באותו השם שנוצרה במקור ב-1967 על ידי אמן המאנגה היפני קאזוהיקו קאטו. ההצלחה של סדרת המאנגה תרמה לאורך השנים להיווצרות של זיכיון מצליח הכולל סדרות אנימה, סרטי אנימה, סרטי לייב-אקשן, משחקי וידאו, ועוד.

== רקע ==
ארסן לופן השלישי הוא נכדו של ארסן לופן מסדרת הספרים של מוריס לבלאן. לופן נודע במיוחד באישיותו הכריזמטית, בשנינותו, בערמומיותו ובמיומנויות המתקדמות שיש לו בכל הנוגע לביצוע גניבות מתוחכמות. למרות שהוא מבצע פעילות פלילית לופןמקפיד תמיד לגנוב רק מפושעים או ארגוני פשע מושחתים, ולכן הוא זכה לכינוי "הגנב הג'נטלמן".

== שותפיו ==
לופן פועל לרוב יחד עם הצלף דיסוקה ג'יגן, הסמוראי בשם גואמון אישיקאווה ה-13, והפאם פטאל פוג'יקו אשר הינה גם מושא אהבתו של לופן

== אויבים ==
האויב העיקרי של לופן השלישי הוא מפקח המשטרה קויצ'י זניגאטה אשר נוחש ללכוד את לופן החמקמק, למרות שהוא תמיד נכשל בכך. לופן וזניגאטה חולקים כבוד הדדי זה לזה, ולעיתים רבות הם אף מחליטים לסייע זה לזה על מנת לגבור על אויבים משותפים.

בסיפורים השונים בזיכיון יש ללופן השלישי גם יריבים רבים אחרים, בהם פושעים מושחתים רבים.

== מראה ==
לופן נוהג ללבוש ז'קטים בצבעים שונים בכל סדרות וסרטי האנימציה שנוצרו לאורך השנים.

קטגוריה:דמויות מאנימה
קטגוריה:דמויות ממאנגה
קטגוריה:פושעים בדיוניים
קטגוריה:לופן השלישי
בדרכה של אנה פרנק

בדרכה של אנה פרנק הוא סרט טלוויזיה, שהופק על ידי ערוץ הילדים במסגרתו יצאה מיכל ינאי להולנד על מנת לעקוב אחר חייה ויומנה של אנה פרנק. הסרט יצא ב-1994 במסגרת ספיישל ליום השואה של התוכנית "הכיתה המעופפת". הסרט שודר מדי שנה בערוץ בערב יום השואה.

מיכל ינאי מגישה את הסרט ומשמשת כקריינית שלאורך הסרט מוצגים קטעי קריאה מיומנה של אנה פרנק בקולה של ינאי, הסרט מתחיל בהגעתה של ינאי לאמסטרדם, לאחר מכן מוצגת פגישתה של מיכל עם חברתה של אנה חנה גוסלר שנערכה בירושלים לפני נסיעתה, במהלך הפגישה מספרת גוטלר על ילדותן המשותפת ועל האווירה בילדותה בצל מלחמת העולם השנייה, אחרי כן בעת נסיעתה מבקרת ינאי בביתה של אנה פרנק ומקום מחבואה מפני הנאצים, היא גם מבקרת בבית הספר בו למדה פרנק.

לאחר מכן היא נוסעת להאג שם היא נפגשת עם ילדים ישראלים המתגוררים בהולנד ומשוחחת איתם על נושא השואה וזיכרון השואה. 

הסרט מסתיים בתיאור גורלה של אנה פרנק במחנות ריכוז.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?v=f_utSY-I8wQ הסרט המלא]
* 

קטגוריה:סרטי טלוויזיה ישראליים
קטגוריה:ערוץ הילדים
קטגוריה:מיכל ינאי
קטגוריה:סרטים על אנה פרנק
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1994
חילול לחם הקודש

פיסול בעץ המתאר את חילול לחם הקודש על ידי יהודי [[פסאו, גרמניה, 1477: הלחם נגנב ונמכר ליהודים, שדוקרים אותו ומחללים אותו. כאשר שוטרים באים כדי לחקור את היהודים, היהודים מנסים להסתיר את חטאם באמצעות שריפת הלחם, אך הלחם הופך לתינוק שנישא על ידי מלאכים. היהודים נעצרים, מעונים, ראשיהם נכרתים, הקהילה היהודית כולה מגורשת מהעיר והנוצרי שמכר את הלחם נענש. לסיום, כורעים הנוצרים ברך ומתפללים.]]איור המתאר שריפת יהודים באשמת חילול לחם הקודש ב[[בוואריה, מתוך אנציקלופדיית , 1493]]
ציור של [[פאולו אוצ'לו המתאר את עלילת חילול לחם הקודש של פריז משנת 1290: מלווה כספים יהודי שורף את הלחם וגורם לו לדמם. אשתו וילדיו של היהודי מביטים באימה בדם הזורם מן הבית אל הרחוב, בזמן שחיילים פורצים את הדלת כדי לעצור את החוטא.]]3=קתדרלת סנט מישל וסנט גודולה}}, בריסל
חילול לחם הקודש הוא צורה של חילול הקודש על פי מספר זרמים בנצרות, הכרוכה בביזוי לחם הקודש שמייצג את גופו של ישו בטקס האוכריסטיה. בימי הביניים, האשמת יהודים בחילול לחם הקודש הייתה מניע נפוץ לפרעות ביהודי אירופה.

== רקע ==
בנצרות הקתולית, בנצרות האוריינטלית, בנצרות האורתודוקסית ובמספר זרמים פרוטסטנטיים, חילול לחם הקודש, גניבתו או מכירתו נחשבים לחטא השווה בחומרתו לביזוי שרידים מקודשים או תמונות של ישו. על פי אמונתם של חלק מהפלגים הנוצריים בימי הביניים, לאחר הטרנסובסטנציאציה דקירת הלחם הייתה עשויה לגרום לו לזוב דם. האשמת העם היהודי ברצח ישו הייתה מקובלת, ודקירת לחם הקודש על ידי יהודים נתפסה לעיתים כניסיון לשחזור הצליבה.<ref></ref>

== עלילות דם ==
חילול לחם הקודש היה עילה רווחת לעלילות דם בימי הביניים. על פי העלילה הנפוצה, יהודים גנבו או רכשו במרמה או בשוחד את לחם הקודש על מנת לחלל אותו. הם דקרו, שרפו או שברו אותו, וכך גרמו לו לדמם או לצעוק. כאשר הם ניסו להסתיר את חטאם, נעשה נס שעורר את תשומת לב הקהילה הנוצרית והוביל לגילוי הפשע.<ref name=":0"></ref> הנאשמים הועמדו למשפט, ועל פי עדויות או וידויים שנגבו בעינויים, נידונו למוות, לרוב בשריפה. לעיתים קרובות לווה המשפט בפרעות של המון מוסת, בהריסת בתי כנסת ובטבח או גירוש הקהילה היהודית המקומית.<ref>Rubin M. Desecration of the Host: The Birth of an Accusation. Studies in Church History. 1992;29:169-185. doi:10.1017/S0424208400011281</ref>

עלילת חילול לחם הקודש המתועדת הראשונה אירעה בשנת 1243 ב שבגרמניה, והובילה לשריפתם של יהודי הקהילה המקומית על גבעה סמוכה לעיר.<ref name=":0" /> האשמות דומות גרמו לרדיפות אנטישמיות נרחבות בפריז (1290),<ref></ref> בנירנברג (1298), ברגנסבורג (1298),<ref></ref> בסנקט פלטן (1306), בגיסטרו (1330), בדגנדורף (1338),<ref></ref> בוולפסברג (1338), בברצלונה (1367), בבריסל (1370),<ref></ref> בטרואל ובווסקה (1377), בפראג (1389), בפוזנן (1399),<ref></ref> בגלוגוב (1401), בזלצבורג (1404), בקרקוב (1407 ו-1423), בסגוביה (1410), בוורוצלב (1453),<ref></ref> בפסאו (1477), במקלנבורג (1492), בפלזן (1504), בברנדנבורג (1510), באלזס (1514), בסוכצ'ב (1556)<ref></ref> ועוד. בשנת 1631 נשרף על המוקד היהודי האחרון באשמת חילול לחם הקודש. עלילות חילול לחם הקודש פחתו בהדרגה עם עליית הרפורמציה הפרוטסטנטית, אך המשיכו עד המאה ה-19; ההאשמה המתועדת האחרונה הייתה בברלאד שברומניה, בשנת 1836.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.jewishencyclopedia.com/articles/7906-host-desecration-of Desecration of Host], The Jewish Encyclopedia

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים ויהדות בימי הביניים
קטגוריה:עלילות דם
קטגוריה:נצרות
לאופולד לוונשטיין

לייב לאופולד לווינשטיין (בלטבית: Leibs Leopolds Lēvenšteins; 16 בנובמבר 1893 – ?) היה אצן יהודי-לטבי. יייצג את האימפריה הרוסית ב (סטוקהולם 1912) בריצת 100 מטר.

== ביוגרפיה ==
לוונשטיין נולד וגדל בריגה בנם של רבקה רוזנטל ויקב לוונשטיין.

באולימפיאדת סטוקהולם הוא סיים בשלב המוקדמות במקצה שישי במקום שישי ואחרון בריצת 100 מטר ולא המשיך בתחרות. לא נרשמה לו תוצאה. הרביעייה הרוסית שהייתה אמורה להשתתף בריצת שליחים 4x100 מטר, לא הופיעה לתחרות בשל פציעת אחד מספורטאיה.

באליפות רוסיה שנערכה בשנת 1913 הוא סיים במקום רביעי בריצת 100 מטר.

== שיאים אישיים ==
* ריצת 60 מטר: 7.2 שניות (1911)
* ריצת 100 מטר: 11.2 שניות (1912)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ספורטאים לטבים
קטגוריה:יהודים לטבים
קטגוריה:ספורטאים יהודים רוסים
קטגוריה:ספורטאים אולימפיים רוסים
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת סטוקהולם (1912)
זבזדה (מודול)

תיאור המודול
זבזדה (ברוסית:Звезда, כוכב) - מודול שלישי של תחנת החלל הבין-לאומית. הוא נבנה ברוסיה. מודול שוגר לחלל בשנת 2000.

==תיאור המודול==
תכנון המודול החל בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 והוא היה אמור להיות מודול בסיסי של תחנת החלל מיר 2 שבוטלה. בשנת 1993 הוחלט להסב אותו למודול של תחנת החלל הבין-לאומית. התכנון העקרוני לבנייה בוצעו בתאגיד הטילים והחלל אנרגיה. בהמשך הבנייה הועברה למפעל של מרכז חרוניצ'ב למחקר מדעי וייצור בתחום החלל.

מודול תומך בשהייה של צוות שכולל 3 אנשים. כמו כן הוא צויד ב-4 תאי עגינה. מודול כולל 4 יחידות - יחידת מעבר, יחידת פעילות, יחידת ביניים ויחידת מערכות. נפח המודול הוא כ-75 מ"ק מהם 46.7 מתאימים לשהיית הצוות. בחלק החיצוני הותקן פאנל סולארי שמספק 13.8 קוו"ט ובחלק הפנימי סוללות מצברים. ביחידת מערכות הותקנו מדחפים.

השיגור בוצע ב-12 ביולי 2000 מכן שיגור מס' 81 בעזרת משגר מדגם פרוטון. ב-26 ביולי הוא חובר לתא עגינה במודול זאריה. באותה עת תחנת החלל הבין-לאומית הייתה לא מאוישת. בספטמבר הגיע מעבורת החלל אטלנטיס במשימה STS-106 בפיקוד טרנס וילקאט. הם התחילו בחיבור המודול למערכות תחנת החלל במודולים אחרים. יורי מלנצ'נקו ואדוארד לו במהלך פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-6 שעות חיברו כבלי חשמל, כבלי תקשורת וכבלי פיקוד. ב-12 בספטמבר הם לראשונה נכנסו בתוך המודול.

לאחר העגת משלחות קבועות לתחנת החלל, מודול היה מאוכלס וסיפק שירותי תמיכה למערכות תחנת החלל, אספקת חשמל, עיבור נתונים ובקרת גובה. בהמשך חלק מהתפקידים הועברו למודולים אחרים.

בשנת 2007 מדחפי המודול הופעלו לשינוי גובה מסלול של תחנת החלל.

==פעילות תאי עגינה==
* תא אחורי - חוברו חלליות מאוישות מדגם סויוז, חלליות מטען פרוגרס, ATV. שימוש הופסק בשנת 2016.
* תא "נדיר" - בשנים 2001–2021 היה מחובר מודול "פירס". החל משנת 2021 מחובר מודול "נאוקה".
* נא עגינה "זניט" - החל משנת 2009 מחובר מודול "פואיסק".
* תא עגינה קדמי - החל משנת 2000 מחובר מודול "זאריה".

==אירועים חריגים==
בהתאם לתפישה תכנונית בסיסית ציוד שהותקן במודול לא מתאים להחלפה ולאחר תקלה נדרש תיקון.

בספטמבר 2019 לראשונה הובחנו דליפות אוויר מהמודול. היקף הדליפות גדל ובאוגוסט 2020 היה נדרש תיקון. בשנת 2021 התגלו דליפות נוספות שתוקנו.

ב-9 בספטמבר הופעלה התרעת אש. בארון רפואי של המודול התגלו חלקי פלסטיק שרופים.

בפברואר 2024 הדליפות חודשו. לאור לכך נשלח ציוד לסגירת מקום הדליפה.

מחשב מקורי של מודול הפסיק לפעול ובמקומו מנוצלים מחשבים ניידים שהובאו.

מערכת אספקת אוויר Electron (מאותו דגם שפעל בתחנת החלל מיר) הפסיקה לפעול ולא ניתן לתקנה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nasa.gov/international-space-station/zvezda-service-module תיאור המודול באתר נאס"א]
* [https://www.gctc.ru/main.php?id=324 תיאור המודול] 
* [https://www.russianspaceweb.com/iss_sm.html תיאור מפורט]

==הערות שוליים==

קטגוריה:רכיבי תחנת החלל הבין-לאומית
פאבל מצ'ייקו

פאבל מצייקו (Pawel Maciejko נולד בוורשה ב-1971) הוא היסטוריון, חוקר יהדות וסופר פולני-ישראלי, מרצה למחשבת ישראל ב.

==ביוגרפיה==
נולד בפולין ב-1971. בין השנים 1990–1994 למד באוניברסיטת ורשה וקיבל תואר בפילוסופיה. בין 1994 ל-1999 שימש שם כמרצה לפילוסופיה של הדת. לאחר מכן עבר לאוניברסיטת אוקספורד, שם קיבל ב-1998 תואר שני במדעי היהדות, וב-2003 הגיש את עבודת הדוקטורט שלו בנושא התנועה הפרנקיסטית בפולין, בצ'כיה ובגרמניה וקיבל תואר דוקטור להיסטוריה של העת החדשה. שימש כמרצה אורח במספר מוסדות אקדמיים ביניהם: אוניברסיטת שיקגו, מכון שמעון דובנוב באוניברסיטת לייפציג, האוניברסיטה היגלונית בקרקוב, אוניברסיטת פנסילבניה ובית הספר ללימודים גבוהים במדעי החברה בצרפת. בין השנים 2007–2016 שימש כמרצה בחוג למחשבת ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנים שלאחר מכן הצטרף למחלקה להיסטוריה באוניברסיטת ג'ונס הופקינס בבולטימור.

מצייקו מתעסק רבות בחקר השבתאות והפרנקיזם, וב-2014 הוציא לאור לראשונה את ספרו השבתאי-קבלי של הרב יהונתן אייבשיץ "ואבוא היום אל העין".

==פרסומים==
* The Mixed Multitude: Jacob Frank and the Frankist movement, 1755-1816 בהוצאת אוניברסיטת פנסילבניה (2011) 
* ערב רב: פנים וחוץ בוויכוח הפרנקיסטי תרגום ברוריה בן ברוך בהוצאת מרכז זלמן שזר ירושלים 2016
* ואבוא היום אל העין: קונטרס בקבלה לר' יונתן אייבשיץ מהדורה מוערת ומבוארת לוס אנג'לס ה'תשע"ה 2014

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת שיקגו
קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:סגל בית הספר ללימודים גבוהים במדעי החברה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פנסילבניה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:היסטוריונים ישראלים
קטגוריה:היסטוריונים פולנים
קטגוריה:מחברי ספרי עיון
קטגוריה:חוקרי שבתאות
קטגוריה:חוקרי יהדות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ג'ונס הופקינס
בוריס אלטשולר

בוריס אלטשולר (ברוסית: Борис Леонидович Альтшулер; נולד ב-27 בינואר 1955, לנינגרד) הוא פיזיקאי אמריקאי ממוצא יהודי-סובייטי. הוא מתמחה בפיזיקה של חומר מעובה.

==קורות חיים==
אלטשולר נולד בשנת 1955 בלנינגרד למשפחה יהודית. לאחר סיום בית ספר הוא התחיל ללמוד פיזיקה באוניברסיטת סנקט פטרבורג אותה סיים בשנת 1976. הוא המשיך ללימודים לתואר שלישי שהוענקה לו בשנת 1979.

במשך עשור אלטשולר עבר במכון לפיזיקה גרעינית בלנינגרד. באותה תקופה הוא שיתף פעולה עם ארקדי ארונוב והם פיתחו תאוריה של "תיקון ארונוב-אלטשולר". בשנת 1989 הוא עזב את ברית המועצות והתקבל לעבודה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. על עבודה בתקופה פעילותו ב-MIT הוא קיבל Agilent Physics Prize.

בשנת 1996 אלטשולר עזב לאוניברסיטת פרינסטון בה קיבל תואר פרופסור. באותה תקופה הוא הצטרף לעבודות בהובלת NEC Laboratories America. בשנת 1996 הוא התקבל לאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים ובשנת 2002 לאקדמיה הלאומית למדעים. על פעילותו בתחום המחקרי הוא קיבל מספר פרסים מדעיים.

כיום אלטשולר מכהן כפרופסור באוניברסיטת קולומביה.

אלטשולר ביצע מחקרים בתחומים שונים בפיזיקה ובמיוחד בתחום פיזיקה של חומר מעובה. הוא תרם רבות לתנודות במוליכות אוניברסלית.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.researchgate.net/scientific-contributions/B-L-Altshuler-7195817 מאמרים של בוריס אלטשולר]
* [https://www.simonsfoundation.org/people/boris-altshuler/ ביוגרפיה]
* [https://www.europhysicsnews.org/articles/epn/pdf/1993/01/epn19932401p18.pdf הענקת פרס לפיזיקה בשנת 1993]
* [https://www.youtube.com/watch?v=HrngbSEMjec ריאיון עם בוריס אלטשולר]

קטגוריה:מדענים יהודים סובייטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סנקט פטרבורג
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1955
טומיסלב מיאטוביץ'

טומיסלב מיאטוביץ (בקרואטית: Tomislav Mijatović; נולד ב-29 בפברואר 1976) הוא מאמן כדורסל קרואטי המאמן את אנאדולו אפס מליגת העל הטורקית בכדורסל והיורוליג.

== קריירת אימון ==
מיאטוביץ' שימש עוזר מאמן בציבונה זאגרב מליגת העל הקרואטית בכדורסל, הליגה האדריאטית והיורוליג בעונת . ב-2008 מונה לעוזרו של יסמין רפשה בנבחרת קרואטיה בכדורסל, תפקיד בו שימש שנתיים.

ב-2010 מונה לעוזרו של ולימיר פראסוביץ' באנאדולו אפס הטורקית ונשאר בתפקיד זה תחת כל מאמני הקבוצה מאז. כעוזר מאמן הוא זכה בשלוש אליפויות, שלושה גביעים ושני תוארי יורוליג רצופים (ב- ו-). בין העונות הוא שימש לעיתים כמאמן סן אנטוניו ספרס בליגת הקיץ של ה-NBA.

ב-1 בפברואר 2024, עם פיטוריו של המאמן ארדם ג'אן, הוא מונה למאמן זמני עד סיום העונה, וב-2 במאי הודיעה הקבוצה שחוזהו יוארך בשנתיים נוספות.

== קישורים חיצוניים ==

*[https://www.euroleaguebasketball.net/en/euroleague/teams/anadolu-efes-istanbul/ist/mijatovic-tomislav פרופיל], באתר היורוליג

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מאמני כדורסל קרואטים
קטגוריה:מאמני אנאדולו אפס
קטגוריה:קרואטים שנולדו ב-1976
אנסו קבררה

אנסו דניאל קבררה (בספרדית: Enzo Daniel Cabrera; נולד ב-20 בנובמבר 1999 בקאסילדה שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אתניקוס אחנס מליגת העל הקפריסאית, בהשאלה מניואל'ס אולד בויס.

== קריירת מועדונים ==
קבררה החל את דרכו בקבוצות הילדים והנוער בניואל'ס אולד בויס הארגנטינאית וב-2017 שיחק לראשונה בקבוצת הבוגרים של המועדון, ב-16 בספטמבר 2017 שיחק את משחקו הראשון בבוגרים במשחק מול קלוב אולימפו במסגרת ליגת העל הארגנטינאית כאשר עלה כמחליף בדקה ה-64. המשחק עצמו הסתיים בניצחון 0–2 כשקבררה בישל את השער השני במשחק, השער היחיד בו היה מעורב באותה עונה ובכלל בליגה הארגנטינאית.

ביולי 2021 עזב לראשונה את ארגנטינה וחתם בקבוצת אינטרסיטי מהליגה הרביעית בספרד לשנה אחת בהשאלה. אחר כך חתם גם בבירקירקארה המלטזית לחוזה לשנה אחת ואיתה זכה בגביע המלטזי לעונת 2022/23.

נכון לעונת 2023/24 משחק קבררה באתניקוס אחנס שמשחקת בליגת העל הקפריסאית.

== תארים ==
;בירקירקארה
* הגביע המלטזי (1): 2022/23

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים ארגנטינאים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ארגנטינאים
קטגוריה:כדורגלני ניואל'ס אולד בויס
קטגוריה:כדורגלני אתניקוס אחנס
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1999
פוקו טדמה

פוקו טדמה (באנגלית: Fokko Tadama; 16 במאי 1871 - 25 במאי 1937) היה צייר אינדונזי-הולנדי שצייר בסגנון בית הספר בהאג. הוא ידוע בעיקר בסצנות חופיות, אשר בילה חלק ניכר מהקריירה שלו בארצות הברית. הוא גם היה מורה והתמקד בעיקר בתלמידי מהגרים יפנים.

== ביוגרפיה ==
הוא נולד בבנדה אצ'ה, אינדונזיה. אביו, ריינייר טדמה (1844–1879), היה מנהל קולוניאלי באצ'ה ואמו הייתה אישה מקומית. הוא התייתם כשאביו מת משחפת כשהיה בספא בגרמניה. לאחר שנלקח להולנד, הוא נשאר שם וקיבל את הכשרתו האמנותית הראשונה אצל צייר הנוף סיגר יאן באוקמה (1852–1936). מאוחר יותר, הוא למד ב-Rijksakademie van beeldende kunsten באמסטרדם. ב-1895 נישא לתאמין טדמה-גרונוולד, שהייתה גם ציירת, שניהם התמחו בנופי ים.

בשנת 1898, הם הציגו תערוכה משותפת באגודת האומנים בפריז. המבקרים החלו להתייחס לתאמין כאמנית הטובה יותר ופוקו עבד בעיקר כעוזר שלה. בשנת 1900 הוא ויתר על הציור והקדיש את זמנו לצייד וטיפול בכלביית הכלבים הגדולה שלו. ב-1907 הם עברו לקטוויק אן זי בצפון הולנד. מערכת היחסים שלהם לאחר מכן אינה ברורה. חלק מהמקורות אומרים שתאמין הפכה לא יציבה מבחינה נפשית עד 1910, <ref></ref> אבל אחרים מציינים שהיא הציגה וזכתה בפרסים כבר ב-1912.
בשוק בסיאטל
בשנת 1910 פוקו היגר לבדו לארצות הברית, חצה את הארץ, התיישב בסיאטל והחל לצייר שוב. ב-1913, הוא ערך את התערוכה הראשונה שלו באחד מחדרי הישיבות בספרייה הציבורית של סיאטל. בשנה שלאחר מכן, הוא הקים בית ספר לאמנות משלו. אולי משום שאפשר היה לטעות בשמו, ולייחס אותו למקור יפני, הוא הפך במהרה למנטור ופטרון של אמנים מהגרים יפנים רבים, כולל קנג'ירו נומורה, יאסושי טנאקה ושימיזו טושי.

ככל הנראה הייתה לו קריירה מצליחה מאוד, עד תחילת השפל הגדול, שהרס למעשה את הביקוש המקומי לאמנות. כדי להסתדר, הוא מצא עבודה כצייר ציורי קיר ב-WPA ולקח חלק בפרויקטי האמנות הפדרליים. עני, מדוכדך ובמצב בריאותי יורד, הוא התאבד בשנת 1937 בסיאטל.<ref>Ancestry.com, Results for Taudama</ref>
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמנים הולנדים
קטגוריה:אמנים אמריקאים

קטגוריה:ילידי 1871
קטגוריה:נפטרים ב-1937
מודי ומאגני

במיתולוגיה הנורדית, מודי ומאגני הם בניו של ת'ור. שמותיהם מתורגמים ל"זעם" ו"אדיר", בהתאמה. רודולף סימק קובע שיחד עם בתו של תור, טרודר ("כוח"), הם מגלמים את תכונותיו של אביהם.<ref>סימק 1987</ref>

על מוצאם של מודי ומאגני מת'ור מעידים ההכרות "אביו של מודי" (faðir Móða, בהזמר של הימיר , 34) ו"אביו של מאגני" (faðir Magna, בת'ורסדרפה והפואמה של הורברד , 53). סנורי סטורלוסון מאשר זאת (ההטעיה של גילבי , 53, שפת השירה , 4). על פי שפת השירה (17) מאגני הוא בנם של ת'ור והיוטונית יארנסקסה .

== האדה הפואטית ==
שני האחים מוזכרים בין הניצולים מראגנארוק באדה הפואטית הבלדה של ואפת'רודניר :

== האדה הפרוזאית ==
מלבד תפקידו לאחר ראגנארוק, אין דבר שאנו יודעים על מודי, אבל בספר האדה הפרוזאית, שפת השירה, מאגני משחק תפקיד במיתוס הקרב של תור עם הרונגניר הענק:

ג'ון לינדאו עורך הקבלה בין מאגני ובנו של אודין ואלי שכן לשניהם יש אמא ענקית (רינדר עבור ואלי) והם מגיעים להישג בגיל צעיר מאוד (ואלי רק בן יום אחד כשהוא הורג את הוד'ר, ובכך נוקם את מותו של בלדר).<ref>לינדאו 2001</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלים נורדיים
קטגוריה:מיתולוגיה נורדית
דרימקאצ'ר קומפני

לוגו החברה, תחת שמה הנוכחי
דרימקאצ'ר קומפני (באנגלית: Dreamcatcher Company) היא חברת בידור ותקליטים דרום קוריאנית שהוקמה בשנת 2008.

== 2008–2010: הקמה ושינוי שם ==
הלייבל הוקם ב-15 באוגוסט 2008 תחת השם Harvest Entertainment על ידי Lee Joowon. <ref></ref>הלייבל שינה את שמו ל- Happyface Entertainment ב-23 בינואר 2009. <ref></ref> צמד הראפ-פופ One Two חתם על חוזה עם Happyface בתחילת 2009, אך התפרק בסוף 2010. <ref>[http://music.naver.com/artist/home.nhn?artistId=8648 원투(One Two) Discography on Naver Music] . Naver. Retrieved on August 1, 2014.</ref>

== 2011–2015: השקת להקת בנות ופיתוח ==
בעקבות הצלחת ההפקות של המפיק E-Tribe, איתו הלייבל שיתף פעולה, הלייבל קיבל את ההחלטה להוציא להופעת בכורה את קבוצת האיידול הראשונה שלה, להקת הבנות דאל שאבט. <ref></ref>

ב-4 במאי 2011, הוכרז ש-Happyface תתמזג עם החברה Y-WHO Enterprise. <ref></ref>

השחקנית יהאון מי-ג׳ו, מסדרת הטלוויזיה המצליחה Lovers, חתמה על חוזה בלעדי עם Happyface ב-21 במאי 2014. <ref></ref>

ב-31 ביולי 2014 הצטרפו לחברה רקדן הברייקדאן ואמן ההקלטות נאם היון-ג'ון ואשתו Park Aeri. <ref></ref>

בספטמבר 2014, Happyface השיקה לראשונה את MINX, להקת הבנות הראשונה שלה מאז דאל שאבט, שהושקה שלוש שנים קודם לכן. <ref></ref>
חברות להקת MINX, על הבמה ב־2015

== 2017–הווה: דרים קאצ׳ר, תת-לייבל, ושינוי שם נוסף של הלייבל ==
בינואר 2017, Happyface הקימה מחדש את MINX יחד עם שתי חברות נוספות, שבע בסך הכל, תחת השם Dreamcatcher. <ref></ref>

בדצמבר 2017, חלק מחברות דאל שאבט עזבו את החברה עקב סיום החוזים שלהם. עם זאת, נאמר כי הקבוצה לא תפורק, ופעילות עתידית של הקבוצה עם ארבע חברות נותרה על הפרק. <ref></ref>

ב-13 בפברואר 2019, Happyface Entertainment הודיעה על שינוי שם נוסף, ל-דרימקאצ'ר קומפני.<ref></ref>
דרים קאצ׳ר]]
במרץ 2019, לאחר ההכרזה על הופעת הבכורה של להקת הבנים D1CE, הודיעה החברה שהלהקה תפעל תחת תת-לייבל בשם זה. <ref></ref>

בנובמבר 2022, כל שבעת החברות של דרים קאצ׳ר חידשו את החוזים שלהן לפני סיום התוקף של החוזים הקיימים. <ref></ref>

בינואר 2023, D1CE התפרקה לאחר פעילות של 3 שנים ו-5 חודשים. <ref></ref>

== הערות שוליים ==
לופן השלישי (מאנגה)

לופן השלישי (ביפנית: ルパン三世) היא סדרת מאנגה יפנית שנכתבה ואויירה על ידי אמן המאנגה קאזוהיטו קאטו. המאנגה עוקבת אחר הרפתקאותיו של הגנב המומחה לופן השלישי.

סדרת המאנגה פורסמה במקור בהמשכים במגזין המאנגה "Weekly Manga Action". ההצלחה של סדרת המאנגה הובילה עם השנים להיווצרות של זיכיון מצליח הכולל מספר סדרות מאנגה, סדרות אנימה, סרטי אנימה, שני סרטי לייב אקשן, שתי מחזות זמר, ומשחקי וידאו. סדרת המאנגה פורסמה לראשונה באמריקה הצפונית בשנת 2002.

== תקציר העלילה ==
עלילת הסדרה מתמקדת בהרפתקאותיו של לופן השלישי, אשר הינו נכדו של ארסן לופן.

בכל פרק בסדרה לופן השלישי מנסה - בסיוע הצלף דאיסוקה ג'יגן, הסמוראי גואמון אישיקאווה ה-13, והפאם פאטאל פוג'יקו מינה - לגנוב חפצים יקרי ערך מפושעים וארגוני פשע מושחתים שונים ברחבי העולם. אחרי לופן רודף מפקח המשטרה זניגאטה, אשר עובד עבור האינטרפול.

== הפקה ==
קאזוהיטו קאטו ביסס את דמות הגיבור הראשית בסדרה על הדמות הספרותית ארסן לופן]]
הסדרה נוצרה על ידי אמן המאנגה היפני קאזוהיטו קאטו תחת שם העט מאנקי פאנץ'. קאזוהיטו יצר את הסדרה בהשראת הדמות הספרותית ארסן לופן אשר נוצרה במקור על ידי הסופר הצרפתי מוריס לבלאן. לפני יצירת הסדרה קאזוהיטו קרא 15 מהספרים של לבלאן.

במקור הסדרה הייתה אמורה להתפרסם במשך שלושה חודשים בלבד, אך בשל הפופולריות של הסדרה קאזוהיטו המשיך ליצור פרקים חדשים לסדרה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנימות ומאנגות קומדיה
קטגוריה:אנימות ומאנגות פעולה
קטגוריה:סדרות מאנגה
קטגוריה:לופן השלישי
גן הפסלים (גדרה)

גן הפסלים בגדרה הוא גן פסלים ציבורי הממוקם בגדרה המציג פסלים שפוסלו על ידי הפסל יומה שגב<ref></ref>.

הגן הוקם בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 בעיצובו של יומה שגב בשיתוף המועצה המקומית גדרה, מועדון רוטרי וחברת באר<ref></ref>. בגן מוצגים אלפי פסלים העשויים מגרוטאות ומחומרים שונים כגון, ברזל, אבן ועץ. כיום הגן משמש כיעד תיירותי לתושבי גדרה<ref></ref><ref></ref>. כתובתו ברחוב פייבל 3.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גדרה: מבנים
קטגוריה:גני פסלים
קטגוריה:פיסול ישראלי
קטגוריה:ישראל: גני פסלים
גרג קורסטין

גרגורי אלן קורסטין (באנגלית: Gregory Allen Kurstin; נולד ב-14 במאי 1969), המוכר תחת השם גרג קורסטין (Greg Kurstin), הוא מפיק מוזיקלי, רב-נגן ופזמונאי אמריקאי. הוא זכה בתשעה פרסי גראמי, כולל מפיק השנה, לא קלאסי ב-2017 ו-2018,<ref name="grammy winnners 20172"></ref><ref name="billbooard adele october2"></ref><ref name="Rolling Stone 20212"></ref> וכן כתב ארבעה שירים שהגיעו לראש בילבורד הוט 100.<ref name="billbooard adele october2" />

קורסטין שיתף פעולה עם אדל ביצירת אלבומיה 25 ו-30. הוא כתב והפיק את "Easy on Me",<ref></ref> הסינגל הראשון מ-30, שנכנס לבילבורד הוט 100 רק חמש שעות לאחר יציאתו ושבר שיא כל הזמנים בספוטיפיי עם 24 מיליון השמעות ב-24 השעות הראשונות.<ref></ref> הוא גם היה שותף לכתיבה והפקתו של הסינגל "Hello" של אדל. למעט אדל, הוא כתב והפיק שירים גם לסיה, קלי קלרקסון, הלסי, מארן מוריס, דיידו, בק, פול מקרטני, פינק, לילי אלן, הארי סטיילס ופו פייטרס.<ref name="billbooard adele october2" /><ref name="AP"></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי ניו סקול
קטגוריה:זוכי פרס גראמי
קטגוריה:פזמונאים אמריקאים
קטגוריה:רב-נגנים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
חיים כצמן (פעיל שלום)

חיים כצמן (3 באוקטובר 1991 – 7 באוקטובר 2023) היה סוציולוג, פעיל שלום, אקדמאי ותקליטן אמריקאי-ישראלי. נרצח בטבח בחולית, במהלך מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023.

== ביוגרפיה ==
כצמן נולד בישראל ב-3 באוקטובר 1991.<ref name=":0"></ref> הוריו דניאל כצמן וחנה לבית וכהולדר, עלו לישראל מניו יורק בשנת 1990.<ref name=":0" /> אמו הייתה במקור מסינסינטי, ואביו היה מסיאטל.<ref name=":2"></ref> סבו וסבתו מצד אמו היו שניהם ניצולי שואה.<ref name=":2" /> כצמן התגורר בפתח תקווה,<ref name=":3"></ref> ולאחר שסיים שירות חובה בצה"ל עבר לקיבוץ חולית מתוך רצון להתחבר לקהילה.<ref name=":2" /><ref></ref> בתחילה עבד כמכונאי רכב, ולאחר מכן כגנן בקיבוץ.<ref name=":0" /><ref name=":4"></ref> מאוחר יותר פתח שם בר.<ref name=":0" />

לכצמן ישנם 5 אחים ואחיות, סבו הוא הרב שרגא פייבל כצמן.

כצמן קיבל תואר ראשון באוניברסיטה הפתוחה פילוסופיה ומדעי המדינה, ותואר שני בפוליטיקה באוניברסיטת בן-גוריון.<ref name=":1"></ref> הוא עבר לסיאטל כדי להמשיך לתואר דוקטור בלימודים בינלאומיים מאוניברסיטת וושינגטון. בהיותו בוושינגטון לימד עברית בבית הכנסת בסיאטל והיה שותף לקבוצת המחקר ישראל-פלסטין של האוניברסיטה.<ref name=":0" /> כצמן חזר לחולית לאחר פרוץ הקורונה. הוא השלים את התואר מרחוק, זכה בפרס ברוך קימרלינג (ניתן על ידי האגודה ללימודי ישראל) לעבודת התזה הטובה ביותר בשנת 2020<ref name=":3" /><ref></ref> וסיים את לימודיו בשנת 2021.<ref name=":1" /><ref name=":2" /> עבודת הגמר שלו התמקדה בציונות הדתית בישראל.<ref name=":3" /><ref></ref>

כצמן התנגד לשלטון הישראלי ביהודה ושומרון, וסירב לבקר בהתנחלויות. הוא היה פעיל במחסום Watch ובקבוצה שארגנה פעילויות שמירה עבור קהילות פלסטיניות בהר חברון.<ref name=":0" /><ref name=":5"></ref> הוא היה פעיל גם בשוברים שתיקה,<ref name=":5" /> והיה מעורב גם בפעילות התנדבותית ברהט.<ref name=":0" />

כצמן עבד כמרצה לפילוסופיה, פוליטיקה והחברה הישראלית. מחקריו האקדמיים התמקדו בקהילות הציונות הדתית.

כצמן שימש כעורך וכתב בעיתון המקומי "חוליתון" של קיבוץ חולית, בנוסף לעבודתו האקדמית ועשייתו החברתית, כצמן היה גם תקליטן ומוזיקאי אשר נודע בז'אנר מסיבות אותם הוביל.

== רצח ==
כצמן שהה בקיבוץ חולית בעת הטבח בחולית. הוא ושכנתו הסתתרו יחד בארון בביתו, ומשנמצאו סיכך עליה בגופו. הוא נרצח והיא נחטפה לעזה, אך ננטשה על ידי חוטפיה סמוך לגבול ישראל – רצועת עזה. היא הצליחה לקחת תינוק בן ארבעה חודשים וילד בן ארבע בחזרה לחולית.<ref></ref>

כצמן היה בן 32 במותו. הוא נטמן ב-12 באוקטובר בבבית העלמין ירקון.<ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי הקיבוץ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וושינגטון
קטגוריה:פתח תקווה: אישים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה הפתוחה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:חללי מתקפת הפתע על ישראל (2023)
קטגוריה:חללי טרור אמריקאים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1991
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1991
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2023
אלוהים מרחם על ילדי הגן

"אלוהים מרחם על ילדי הגן" הוא שיר עברי שנכתב על ידי יהודה עמיחי. הולחן על ידי גידי קורן ובוצע על ידי להקת האחים והאחיות בעיבודו של קורן.

== רקע ==

בשנת 1955 התפרסם ספרו הראשון של עמיחי "עכשיו ובימים האחרים", וחולל מהפכה בשירה העברית. בשנת 1957 זכה ב"פרס שלונסקי" על ספר זה.
שם הספר הוא כשם הפסוק האחרון בשיר "אלוהים מרחם על ילדי הגן" הכלול בו.
יצחק רבין, ראש הממשלה שזכה בשנת 1994 בפרס נובל לשלום, הזמין את עמיחי לקרוא משיריו בטקס הענקת הפרס באוסלו. בין השאר קרא עמיחי את שירו "אלוהים מרחם על ילדי הגן".

== על השיר ==

לחן ראשון של השיר כלול באלבום "מאחורי הצלילים" של מתי כספי ושלמה גרוניך
הלחן של גידי קורן זכה להצלחה בביצוע של להקת האחים והאחיות.

== במצעדים ==
השיר נכנס בשנת 1973 למצעד הפזמונים בקול ישראל, והגיע למקום הרביעי.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* [https://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=328&wrkid=21305 מילות השיר] באתר שירונט
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1973
קטגוריה:סינגלים מ-1973
קטגוריה:שירי האחים והאחיות
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יהודה עמיחי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי גידי קורן
קטגוריה:שירים על אלוהים
נחל משמש

נחל משמש הוא נחל אכזב בגליל המערבי. אורכו כ־5.5 קילומטרים. הוא מתחיל באזור מושב אבן מנחם ונשפך לנחל שרך, שנשפך לנחל בצת.

==תוואי הנחל==
מוצאו של נחל משמש הוא מהמורדות הצפוניים של הר צונם. נקודת המוצא הצפונית היא מדרום ליישוב אבן מנחם, במקביל ובצמוד לכביש 899, בגובה של כ־630 מטרים מעל פני הים. לאחר כשני קילומטר מצטרף ואדי קצר המגיע מצפון.
המקור השני נמצא כקילומטר דרומית מערבית לתחילת התוואי הצפוני, כמאה מטרים דרומית לחורבת חרון ליד אזור הלולים של המושב.
שני התוואים מתחברים לאחר כשני קילומטרים מערבית לאבן מנחם, כמאה מטרים צפונית לחורבת דור.

לאחר כ-1.8 קילומטר כביש 899 חוצה את תוואי הנחל, כמאתיים מטרים מצפון לחורבת משמש שככל הנראה הנחל נקרא על שמה.

נחל משמש נשפך לנחל שרך בגובה של כ-400 מטרים מעל פני הים. מהלכו מתאפיין בירידה ובתוך התוואי ישנם מספר מפלים קטנים (הגדול בהם בגובה כ-4 מטרים) ואבני סלע גדולים ("בולדרים").<ref></ref><ref></ref>

== שמורת ער אציל ==
שמורת ער אציל משתרעת בשלוחות שמשני צידיו של נחל משמש. בשמורה גדלים, בין היתר, עצי אלון וער אציל. בתחומי השמורה נמצאים מספר אתרי עתיקות מהתקופה הביזנטית וביניהן חורבת משמש.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:הגליל העליון: נחלים
קטגוריה:הגליל המערבי
קטגוריה:הגליל: שמורות טבע
איל וולו

אי וולו (באיטלקית: Il Volo, הטיסה) היא שלישיית בנים פופ אופראית איטלקית, "פופרה". הרכב השלישייה, ג'אנלוקה ג'ינובלה, פיירו ברונה ואיגנציו בוסקטו.

להקת איל וולו זכתה בפסטיבל סן רמו 2015, סיימה במקום שלישי (מקום ראשון בהצבעה הטלפונית של הקהל) באירוויזיון 2015 עם השיר "Grande amore" וזכתה בפרס התקשורת של פרסי מרסל בזנסון.

== תחילת דרכם ==
בשנת 2009 השתתפו ג'אנלוקה ג'ינובלה, פיירו ברונה ואיגנציו בוסקטו בתחרות זמר איטלקית לנוער שנערכה בסן רמו ושודרה בטלוויזיה. בשלוש התוכניות הראשונות הם שרו בנפרד ובתוכנית הרביעית הם שרו בהצלחה רבה את השיר הקלאסי 'O sole mio, בדומה לשלושת הטנורים (פלאסידו דומינגו, חוזה קררס ולוצ'אנו פבארוטי).

בתחילת דרכם השם של ההרכב היה "I Tre Tenorini" (שלושת הטנורים), אך שמם שונה מאוחר יותר ל-"The Tryo" (השלישייה) בשם זה, ב-2010 הם השתתפו בסינגל הצדקה "We Are the World 25 for Haiti", גרסה מחודשת לשיר "We Are the World" משנת 1985. בפברואר של אותה שנה, הם גם ביצעו את השירים "גרנדה" ו"Un amore così grande" עבור ראניה, מלכת ירדן בפסטיבל סן רמו. בסוף 2010, שמם שונה סופית ל"איל וולו" - "הטיסה".

==חברי הלהקה==
<gallery caption="" widths="150px" heights="150px" perrow="4">
קובץ:20150520 ESC 2015 Il Volo 2107.jpg|פיירו ברונה
קובץ:20150520 ESC 2015 Il Volo 2088.jpg|איגנציו בוסקטו
קובץ:20150520 ESC 2015 Il Volo 2161.jpg|ג'אנלוקה ג'ינובלה
</gallery>
*פיירו ברונה (נולד ב-24 ביוני 1993 בנארו , אגריג'נטו, סיציליה) הוא טנור ספינטו. יש לו צליל דרמטי ועדיין מגיע בקלות לתווים גבוהים יותר.
*איגנציו בוסקטו (נולד ב-4 באוקטובר 1994 בבולוניה, אמיליה-רומאניה, להורים סיציליאנים ממרסלה ופטרוזינו ) הוא טנור לירי בעל גוון צלול ובהיר.
*ג'אנלוקה ג'ינובלה (נולד ב-11 בפברואר 1995 ברוזטו דלי אברוצי , אברוצו. שמו המלא ג'אנלוקה ג'ינובלה די ויטוריו) הוא בריטון לירי. יש לו גוון חם, מסוגל לשיר תווים נמוכים מאוד.

==דיסקוגרפיה==
* איל וולו (2010)
* אנחנו אהבה (2012)
* חג מולד שמח: אלבום חג המולד (2013)
* Grande amore (2015)
* Ámame (2018)
* מוזיקה (2019)
* איל וולו שרים מוריקונה (2021)
* לאסטרה (2024)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:להקות איטלקיות
קטגוריה:אמני יוניברסל מיוזיק לטין אנטרטיינמנט