OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ג'ייקוב ראמזי

ג'ייקוב מת'יו ראמזי (באנגלית: Jacob Matthew Ramsey; נולד ב-28 במאי 2001) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר באסטון וילה ובנבחרת אנגליה הצעירה.

== קריירה ==
ראמזי הצטרף לאקדמיית הנוער של אסטון וילה בגיל 6.<ref></ref> ב-15 בינואר 2019 חתם ראמזי על חוזה מקצועי עם המועדון.<ref></ref> הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 2–0 לווסט ברומיץ' אלביון ב-19 בפברואר 2019.

ב-31 בינואר 2020, הושאל ראמזי לדונקסטר רוברס עד לתום העונה. באותו היום הוא גם חתם על חוזה חדש לשלוש שנים וחצי באסטון וילה. ב-4 בפברואר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בדונקסטר, בניצחון 0–3 על טרנמיר רוברס, בו כבש את שני השערים הראשונים שלו בקבוצה.

ב-9 בפברואר 2021 חתם ראמזי על חוזה חדש לארבע שנים וחצי באסטון וילה. ב-22 באוקטובר 2021, כבש ראמזי את שערו הראשון עבור אסטון וילה בפרמייר ליג, בהפסד 1–3 לארסנל. בסך הכל סיים את העונה עם שישה שערי ליגה ב-34 הופעות.

=== קריירה בינלאומית ===
ראמזי ייצג את אנגליה U18, U19, ומייצג את אנגליה U20 ונבחרת אנגליה עד גיל 21 בה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-7 באוקטובר 2021, בתיקו 2-2 נגד סלובניה. ב-25 במרץ כבש ראמזי את שערו הראשון עבור הנבחרת בניצחון 4–1 על אנדורה.

== חיים אישיים ==
ראמזי נולד בברמינגהאם להורים ממוצא ג'מייקני. אחיו הצעירים שניהם גם הם משחקים באסטון וילה, ארון משחק גם בנבחרת אנגליה עד גיל 23 וקול נמצא בקבוצת האקדמיה.<ref></ref> אביו מארק היה מתאגרף מקצועי.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:כדורגלני אסטון וילה
קטגוריה:כדורגלני דונקסטר רוברס
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2001
מצוק שופן (אנטארקטיקה)

מצוק שופן או רכס שופן (באנגלית:Chopin Ridge) הוא מצוק באי המלך ג'ורג', באיי שטלנד הדרומיים שבאנטארקטיקה.

כיוונו של המצוק צפון - דרום, והוא ממוקם בין ליונז ראמפ, לבין ראש לואו.

גובהו של המצוק 265 מטרים מעל פני הים.

== היסטוריה ==
שמו של המצוק ניתן לו על ידי המשלחת הפולנית לאנטארקטיקה, שיצאה לחקור את אי המלך ג'ורג' בין השנים 1977 – 1979.

המצוק נקרא על שמו של המלחין הפולני פרדריק שופן.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20210602214654/https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:2748 מצוק שופן] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=2649&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR מצוק שופן] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.meteoblue.com/en/weather/today/chopin-ridge_antarctica_6621982 מזג אוויר נוכחי עדכני במצוק שופן] (לרבות נתוני זריחת/שקיעת שמש/ירח)
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/14-days/chopin-ridge_antarctica_6621982 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור מצוק שופן]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/historyclimate/weatherarchive/chopin-ridge_antarctica_6621982 נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור מצוק שופן]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/historyclimate/climatemodelled/chopin-ridge_antarctica_6621982 סטטיסטיקות מזג אוויר עבור מצוק שופן]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פולין באנטארקטיקה
שופן
קטגוריה:פרדריק שופן
אלמר ואריאש

אלמר ואריאש (במקור וייס עד 1909,<ref>A Belügyminisztérium 1909. évi 60286. sz. rendelete. MNL-OL 30808. mikrofilm 511. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1909. év 50. oldal 25. sor.</ref> בהונגרית: Varjas Elemér; דומבובאר, 12 בינואר 1890<ref></ref> – ברית המועצות, 1937) היה פעיל קומוניסטי יהודי-הונגרי, מומחה לקואופרציה, אחיו של שאנדור ואריאש. בגלות ברית המועצות הוא נפל קורבן לטיהורים הגדולים והוצא להורג בהפרת החוק במשפטי הראווה של סטלין.

== ביוגרפיה ==
אלמר וייס נולד במשפחה יהודית, אביו היה איגנץ וייס, חייט, ואמו הייתה קרולין פריד. את לימודיו הגבוהים השלים במכללה לכלכלה, שם סיים את לימודיו ב-1916. בהשתדלותו של אחיו, שאנדור ואריאש, הצטרף לתנועת העבודה. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, עבד בקואופרטיב הלאומי לאשראי מרכזי כנציג קומיסריאט העם, ולאחר נפילת הרפובליקה הסתתר בבודפשט במשך כמה ימים. הוא נעצר ב-7 באוגוסט 1919 ועניינו נדון בבית המשפט ב-22 בפברואר 1921. הוא נידון לעשרה חודשי מאסר, אותם ריצה בכלא. ואריאש הועבר לברית המועצות במסגרת חילופי השבויים ההונגרי-סובייטי ב-1922, שם למד ושלט במהרה בשפה הרוסית והועסק במרכז השיתופי. עבד במרכז תחליה במחלקה הבינלאומית, זמן קצר לאחר שהועבר למחלקה הבינלאומית של יצוא-יבוא וכן עבד במדור השיתופי של האינטרנציונל הקומוניסטי בשם ג. אוסוואלד. שם בנה רשת ענפה של קשרים בינלאומיים, שהייתה מורכבת מקואופרטיבים באנגליה, נורווגיה, שוודיה, צרפת, אוסטריה, גרמניה, צ'כוסלובקיה ובולגריה. הוא דיבר רוסית, גרמנית, אנגלית וצרפתית, כך ארגן בקלות קונגרסים בינלאומיים רבים בנושאי קואופרציה. ואריאש פרסם מספר ספרים ומאמרים על תולדות התנועה השיתופית והשלכותיה הבינלאומיות. חבריו כללו את ינה ורגה, ינה המבורגר, ג'רג' לוקאץ' וארנה צובל. הוא נעצר ב-1937 בהאשמות מפוברקות נידון להוצאה להורג באחד ממשפטי הראווה ביוזמת סטלין.

== לקריאה נוספת ==
* A szocialista forradalomért: A magyar forradalmi munkásmozgalom kiemelkedő harcosai. Szerk. Bakó Ágnes. Budapest: Kossuth Könyvkiadó. 1975. 740–741. o. ISBN 9630902435 (למען מהפיכה סוציאליסטית: הדמויות הבולטות של תנועת העבודה המהפכנית ההונגרית)
* [http://archives.hungaricana.hu/en/lear/view/960192/?query=DB%3D(%22FOGOLY%22)&image=0&bbox=-1206%2C-5677%2C9033%2C82 ספר האסיר שלו]

== ראו גם ==
* [http://www.mmp2006debrecen.eoldal.hu/cikkek/forradalom_-ellenforradalom_/1956-rol_-szemermesseg-nelkul_-_3_-resz__.html יאנוש מיהאי: על 1956, בלי בושה! (חלק 3.] [http://www.mmp2006debrecen.eoldal.hu/cikkek/forradalom_-ellenforradalom_/1956-rol_-szemermesseg-nelkul_-_3_-resz__.html )] מפלגת הפועלים 2006 ארגון יסוד דברצן, 05.12.2008
* [https://www.geni.com/people/Elemer-Varjas/6000000145979807821 אלמר ואריאש באתר] GENI
* [https://hu.unionpedia.org/Varjas_Elemér אלמר ואריאש] ב-Uniopedia

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:מבצע חילופי השבויים ההונגרי-סובייטי
קטגוריה:קומוניסטים יהודים הונגרים
קטגוריה:קואופרטיבים
קטגוריה:קומוניסטים הונגרים
קטגוריה:קורבנות הטיהורים הגדולים
קטגוריה:דומבובאר: אישים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1890
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1937
צ'לסי גריימס

צ'לסי מריה גריימס (באנגלית: Chelcee Maria Grimes; נולדה ב-8 במאי 1992) היא זמרת, פזמונאית, מנחת טלוויזיה וכדורגלנית אנגלייה. היא כתבה שירים עבור מספר אמנים, בין היתר לקיילי מינוג, דואה ליפה, בלאקפינק, קשה, אולי מארס, ג'ונאס בלו, לואיזה, הסאטרדייז וטום ווקר. גריימס גם אירחה מספר תוכניות טלוויזיה בכדורגל, והייתה שדרנית של שני חצאי-הגמר של אירוויזיון 2021 עבור הממלכה המאוחדת.

== ראשית חייה ==
צ'לסי מריה גריימס<ref></ref> נולדה בליברפול, לאם מריה, ולאב שמת מהתקף לב כשצ'לסי הייתה ילדה.<ref name="BigIssue"></ref> גריימס גדלה על ידי אמה ואביה החורג דייוויד, ולמדה בבית הספר התיכון הקתולי סיינט ג'ולי.<ref name="EchoRCA"></ref> לאחר ששיחקה בתחילה עבור ליברפול במהלך ילדותה, היא החליטה להמשיך בקריירה מוזיקלית בגיל 16.<ref name="EchoKylie"></ref> באותה תקופה נולדה אחותה.<ref name="Bustle"></ref><ref></ref>

== קריירה מוזיקלית ==
כשהייתה בת 18, חתמה גריימס על חוזה עם RCA רקורדס,<ref></ref> אך בוטל שנה לאחר מכן.<ref name="GayTimes2020"></ref> פריצת הדרך הראשונה שלה בכתיבת השירים הייתה עבור השירר "Million Miles", אותו כתבה יחד עם המפיק הדני קאטפאזר, עבור אלבום האולפן השנים-עשר של הזמרת האוסטרלית, קיילי מינוג, Kiss Me Once. בשנת 2014, גריימס זכה בפרס "האמן העולה הטוב ביותר" בטקס פרסי Juice FM Style.<ref></ref> מאוחר יותר, היא כתבה שירים לקשה, הסאטרדייז, דואה ליפה,<ref></ref><ref></ref> ליטל מיקס, בלאקפינק,<ref name="PinkNews2021"></ref> אולי מארס, ג'ונאס בלו, לואיזה וטום ווקר. גריימס הייתה אחת מהכותבים של השיר "11:11" של הזמרת הדרום קוריאניית, טייאון .<ref name="BigIssue" /><ref name="RedBulletin2019"></ref> ב-2018 היא הוציאה את שני שיריה הראשונים, "Just Like That" ו-"I Need a Night Out". ב-27 בפברואר 2019, היא הוציאה, בשיתוף פעולה עם ג'ונאס בלו, טיני וג'יי קורטס, את הסינגל "Wild", שמופיע באלבום האולפן הראשון של ג'ונאס בלו, Blue.<ref name="Billboard2019"></ref>

== קריירת שידור ==
גריימס שידרה עבור ה-BBC וה-COPA90 , בין היתר לגביע העולם בכדורגל לנשים 2019. מאז ספטמבר 2019, גריימס היא מנחה בתוכנית MOTDx של ה-BBC Two,<ref></ref> והנחתה בתוכנית Chelcee Away של ה-BBC Sport.<ref name="RedBulletin2019" /><ref name="Billboard2019" /> היא שידרה, עבור הממלכה המאוחדת, בשני חצאי הגמר של אירוויזיון 2021.<ref name="SoccerAid2021"></ref><ref></ref><ref></ref> ביולי 2021, גריימס הופיעה במספר מיני-סדרות של ה-BT Sport , בין היתר Para Football Adventures,<ref></ref> ו-Watch Us Rise.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
ב-2019, בריאיון לגיי טיימס, גריימס יצאה מהארון כביסקסואלית.<ref></ref> ב-2021, היא יצאה מהארון כלסבית. היא מנחה בפודקאסט Building Queertopia לצד קורטני אקט, שדן באורח החיים של ידוענים להט"בים. גריימס גם מנחה בפודקאסט What We Coulda Been.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:להט"ביות בריטיות
קטגוריה:זמרים להט"בים בריטים
קטגוריה:ליברפול: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלניות אנגליות
קטגוריה:זמרות-יוצרות בריטיות
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:זמרים-יוצרים בריטים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה בריטים
קטגוריה:מנחות טלוויזיה בריטיות
קטגוריה:שדרני רדיו וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:כדורגלניות להט"ביות
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-1992
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1992
Unpredictable

"Unpredictable" הוא סינגל של הזמר האנגלי, אולי מארס, והזמרת הבריטית, לואיזה ג'ונסון, שיצא על ידי חברות התקליטים RCA רקורדס וסייקו מיוזיק, ב-2 ביוני 2017. השיר מופיע באלבום האולפן החמישי של אולי מארס, . הוא נכתב על ידי קאטפאזר, דניאל דייווידסן, פיטר ולויק, קארה דיוגארדי ואיאן ג'יימס, והופק על ידי קאטפאזר, דניאל דייווידסן, פיטר ולויק ומאט ראד.

נכון לפברואר 2022, השיר הושמע למעלה מ-73 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר יצא בערוץ היוטיוב של אולי מארס ב-23 ביוני 2017. הווידאו קליפ, שצולם בפאלם ספרינגס, מתרחש ב-1978 ומציג את מארס וג'ונסון משחקים טניס אחד נגד השני. נכון לפברואר 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-7 מיליון פעמים.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תארים
!מכירות
|-
!הממלכה המאוחדת (BPI)
|זהב
|400,000
|}

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" |אזור
! scope="col" |אריך
! scope="col" |פורמט
! scope="col" |גרסה
! scope="col" |חברת תקליטים
!הערות
|-
! scope="row" | הממלכה המאוחדת
| 2 ביוני 2017
| rowspan="2" | הורדה דיגיטלית
|מקורית
| rowspan="2" | RCA רקורדס, סייקו מיוזיק
|<ref></ref>
|-
! scope="row" | ארצות הברית
| 30 ביוני 2017
|אקוסטית
|<ref></ref>
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2017
קטגוריה:סינגלים מ-2017
קטגוריה:שירי אולי מארס
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות פופ
עומר גפן

עומר גפן (נולד ב־21 ביולי 1988) הוא שדרן רדיו, קריין ועיתונאי ישראלי. משדר בתחנות הרדיו גלי צה"ל וגלגלצ.

== ביוגרפיה ==
גפן נולד במגדל העמק. בילדותו עברה משפחתו לקיסריה, והוא למד באור עקיבא.

=== קריירה ===
ב־2006 התקבל לשירות צבאי בגלי צה"ל כקריין ומגיש. הגיש עם עמרי רחמימוב את התוכנית "שישי חם" בגלי צה"ל. החל מ־2007 עבר מוקד הפעילות שלו לגלגלצ. הוא הגיש את "סוף שבוע רגוע" ותוכניות ספיישל, ואת "קולות החיילים" ב־2008–2009. קריין מהדורות חדשות בשתי התחנות.

עם שחרורו ב־2009 קריין חדשות ברדיו האזורי (שהופעלו באותה תקופה על ידי ערוץ עשר) ושידר ברדיו תל אביב ובאקו 99FM (שנקרא אז "רדיו 99"). לאחר כשנה חזר לגלגלצ והגיש את "מדינה בדרך" בימי חמישי ותוכניות נוספות בסוף השבוע. את "מדינה בדרך" הוא מגיש עם בני כבודי, עורך דיווחי התנועה הראשי בתחנה. במסגרת שידורו בתוכנית יזם גפן את פינת "השיר הטוב בעולם", בה הכריז שוב ושוב שהשיר הטוב בעולם הוא "Africa" של "טוטו". בהסכת מיוחד שייחד לשיר הסביר שאף שבהכרזה שלו היה "אלמנט של צחוק ושל הומור", והשיר הוא "לא הכי גדול בעולם", עם כל זאת הוא "הכי טוב בעולם" משום שהוא "קפסולת זמן מושלמת לאידיאל של האייטיז". החל מדצמבר 2023 הפסיק לשדר את "מדינה בדרך" בימי חמישי, והחל לשדר ברצועת אחר-הצהריים בגלגלצ במקום ערן אביגל שעזב את התחנה.

עם המיתוג החדש של רצועת סוף השבוע בגלגלצ ב־2018, הפכה תוכנית הצהריים של גפן ביום ו' לתוכנית המתבססת על טעמו האישי, ותוארה כ"שלוש שעות של רוק לסוף השבוע". במסגרת התוכנית הושקה פינה חדשה בשם "האזנה מודרכת", במסגרתה חוקר גפן את סיפוריהם של מוזיקאים או שירים שהם קלסיקות רוק באמצעות קטעי סאונד, ראיונות וקטעי ארכיון. הפינה התחילה כפינה קצרה באורך 1–2 דקות, אך התפתחה להסכת מוערך באורך של כ־20 דקות. את התוכנית נוהג גפן לסיים עם שיר של שלום חנוך וברכת .

גפן הגיש שידורים מיוחדים, ובהם ימי הולדת 70 לדני סנדרסון, גידי גוב (תוכנית שכללה מצעד משיריו), יוני רכטר ויהודה פוליקר, שכללו ראיונות והופעה באולפן, ספיישל קולנוע לרגל פרס האוסקר, מצעד שירי דיסני ומצעד שירי "קווין" עם דלית רצ'שטר, ואת מצעד שירי האצטדיונים עם הדר מרקס. הגיש את "20 הגדולים" במצעד העשור המחודש של שנות ה־90 של המאה ה־20. הגיש עם דלית רצ'שטר את "30 הגדולים" במצעד "מוזיקה מהמסך – השירים הגדולים מהסדרות ומהסרטים". סיקר מטעם גלגלצ את ההופעה של "קולדפליי" בעמאן ב־2019.

היה במשך ארבע שנים מנהל התקשורת של "Waze" בישראל. עובד כקריין פרסומות (בין השאר נתן את קולו לג'ינגל "גלגלצ בשיתוף הרלב"ד ומשרד התחבורה").

=== חיים אישיים ===
גפן נשוי לנעם כהן גפן, שהייתה עורכת בכירה בגלגלצ, מפיקה ראשית וסגנית מנהל התחנה עד חודש ספטמבר 2022 להם בן. השניים הכירו במקום עבודתם בגלגלצ, בעקבות תוכנית משותפת לציון 50 שנה לאלבום "Pet Sounds" של "הביץ' בויז", שכללה ריאיון עם מייסד הלהקה, בריאן וילסון. הם מתגוררים בגבעתיים.

גפן אוהד את קבוצת הכדורגל מכבי חיפה ומשמש מדי פעם כרוז במשחקיה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גבעתיים: אישים
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:שדרני גלגלצ
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
יוהנס האוקור יוהאנסון

יוהנס האוקור יוהאנסון (באיסלנדית: Jóhannes Haukur Jóhannesson; נולד ב-26 בפברואר 1980) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה איסלנדי.

== ביוגרפיה ==
יוהנס נולד וגדל בהפנרפיירדיר, איסלנד, ולסירוגין באיי פארו. הוא דובר איסלנדית, פארואית, דנית ואנגלית. הוא בוגר תואר ראשון באמנויות מהאקדמיה לאמנויות של איסלנד, מחזור 2005. הוא נשוי לכלכלנית רוזה ביורק סוונסדוטיר משנת 2011 ולהם שלושה ילדים. יש לו תעודת שף.

== קריירה ==
יוהאנסון הוא שחקן לשעבר בתיאטרון הלאומי של איסלנד. עד 2014 שיחק בהפקות טלוויזיה וקולנוע באיסלנד. תפקידו הקולנועי הבינלאומי הראשון היה בסרט המבול של הבמאי דארן ארונופסקי. בסרט שיחק בתפקיד קין.

בשנת 2016 שיחק בשני פרקי הסדרה משחקי הכס. בשנת 2017 שיחק בסרט פצצה אטומית בתפקיד יורי בחטין, סוכן הק.ג.ב. באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע "I Remmeber You" ובסדרה הממלכה האחרונה.

בשנת 2018 לוהק לתפקיד הנבל בסרט הקולנוע בלאדשוט, שיצא לאקרנים בשנת 2020. <ref></ref> בשנת 2018 שיחק בסרטים אלפא ובמערבון "האחים סיסטרז". באותה שנה שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "התמימים" וסדרה "Origin".

בשנת 2019 שיחק בסרטי הקולנוע השקרן הטוב ובסרט איפה את, ברנדט המבוסס על הרומן איפה את, ברנדט.

בשנת 2020 שיחק בסרט הקולנוע תחרות הזמר של האירוויזיון: סיפורה של Fire Saga בתפקיד שוטר איסלנדי. באותה שנה שיחק בסדרה מכשפת בתפקיד 'קאמבר', מלך הקרח, בתפקיד אורח בסדרה "The Letter for the King" ובסרט הקולנוע "Zone 414".

יוהאנסון לוהק לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה ויקינגים: ולהאלה שמשודרת בנטפליקס, בסדרה הוא מגלם את אולף השני, מלך נורווגיה.

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable sortable"
! scope="col" |שנה
! scope="col" | כותרת
! scope="col" |תפקיד
! class="unsortable" scope="col" | הערות
|-
| 2008
| רייקיאוויק-רוטרדם
| איריקור
|
|-
| 2009
| Bjarnfreðarson
| גאפי
|
|-
| 2012
| Black's Game
| טוטי
|
|-
| 2014
| המבול
|קין
| ללא קרדיט
|-
| rowspan="2" | 2017
| פצצה אטומית
| יורי בחטין
|
|-
|אני זוכר
| פריי
|
|-
| rowspan="2" | 2018
| אלפא
| טאו
|
|-
|האחים סיסטרז
|צייד ראשים
|
|-
| rowspan="2" | 2019
|איפה את, ברנדט
| קפטן ג'יי רוברול
|
|-
| השקרן הטוב
| ולאד
|
|-
| rowspan="2" | 2020
| בלאדשוט
| ניק בארי
|
|-
| תחרות הזמר של האירוויזיון: סיפורה של Fire Saga
| יוהנס
|
|-
| rowspan="2" | 2021
|אינסוף
| קוביץ'
|
|-
|אזור 414
| מר ראסל
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable sortable"
! scope="col" |שנה
! scope="col" | כותרת
! scope="col" |תפקיד
! class="unsortable" scope="col" | הערות
|-
| 2009–2010
|Réttur
|מגנוס
|
|-
| rowspan="3" | 2013
|נווה עצלנות
| השף פבלו פנטסטיקו
| פרק 1
|-
|Journey's End
| אגיל סקאלגרימסון
|
|-
|A.D.: The Bible Continues
| תומאס הקדוש
|
|-
| 2016
| משחקי הכס
| לם למונקלוק
| rowspan="2" | 2 פרקים
|-
| rowspan="2" | 2017
| הממלכה האחרונה
| סברי
|-
| סטלה בלומקוויסט
| סבריר
|
|-
| rowspan="2" | 2018
|התמימים
| שטינר
|תפקיד ראשי
|-
|Origin
| אריק קרלסון / וינסנט ג'ונסון
|6 פרקים
|-
| rowspan="2" | 2020
|מכשפת
| קמבר, מלך הקרח
|תפקיד חוזר
|-
|The Letter for the King
| בורס
|תפקיד אורח
|-
| 2022–הווה
| ויקינגים: ולהאלה
| אולף השני, מלך נורווגיה
|תפקיד ראשי
|-
|2024
|אלו שעומדים למות
|ויגו
|סדרת טלוויזיה עתידית של Peacock
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:שחקני תיאטרון
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה איסלנדים
קטגוריה:איסלנדים שנולדו ב-1980
מירזו תורסונזודה

מירזו תורסונזודה (בטג'יקית: Мирзо Турсунзода) (2 במאי 1911 - 24 בספטמבר 1977) היה משורר טג'יקיסטני וסובייטי חשוב ודמות פוליטית בולטת, חבר האקדמיה הטג'יקית למדעים, חבר בוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של טג'יקיסטן, חבר באיגוד הסופרים הסובייטים. תורסונזודה נחשב לגיבור טג'יקיסטן ולמשורר הלאומי.

הוא נולד בכפר קאראתוג באזור שהרינאב למשפחה של בעלי מלאכה וזכה לחינוך בבתי ספר סובייטים ובקומסומול. משנת 1946 ועד מותו ב-1977 עמד בראש אגודת הסופרים של טג'יקיסטן. הוא נחשב למוביל מבני הדור השני של המשוררים הטג'יקיים-סובייטים, ויצירתו מתאפיינת בליריקה, בפשטות ובמוטיבים עממיים. תורסונזודה העריך את סיפורי העם והפולקלור הטג'יקי; הוא אסף מעשיות וסיפורי עם ואף פרסם אנתולוגיה של שירי עם טג'יקיים ב-1940. אחרי מלחמת העולם השנייה, תורסונזודה היה פעיל גם בתחומים חברתיים וציבוריים. הוא כתב בעיתונות למען קידום שלום ונגד תפיסות קולוניאליסטיות.

==מבחר מיצירותיו==
* 1933 - Hukm (המשפט)
* 1937 - doston Khazon va bahor (סתיו ואביב)
* 1940 - Namunai fol'klori tojik (מבחר מהפולקלור הטג'יקי)
* 1942 - doston Pisari vatan (בן המולדת)
* 1945 - Arus az Moskva (הכלה ממוסקבה)
* 1947 - Qissai Hinduston (מעשה הינדוסתאן)
* 1950 Sulh bar jang ghalaba khohad kard (השלום ינצח את המלחמה)
* 1951 - Man az Sharqi ozod (אני, מהמזרח החופשי)
* 1952 - Dar kishvari tojik (בארץ טג'יק)
* 1954 - doston Hasani arobakash (חסן העגלון)
* 1959 - doston Joni shirin (נשמה אהובה)

==הוקרה והנצחה==
ב-1960 זכה בפרס לנין עבור מחזור שיריו Sadoi Osie ו-Hasani arobakash.
פניו של תורסונזודה מופיעים על שטר של סומוני אחד. העיירה תורסונזודה (לשעבר רגר) קרויה על שמו. מוזיאון הזיכרון והספרות של דושנבה נוסד בשנת 1981 לכבוד יום השנה ה-70 של תורסונזודה. <ref>[http://www.hrono.ru/biograf/bio_t/tursun_zade.html Статья о поэте и писателе на сайте Хроно.ру]</ref>

בשנת 2021 נערך באוניברסיטת טאג'יק כנס בין-לאומי לכבוד תורסונזודה, שכותרתו The role of Mirzo Tursunzoda in the development of national literature and culture. בכנס השתתפו חוקרים וסטודנטים, כמו גם נציגי ממשל מטג'יקיסטן ומהעולם.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:משוררים סובייטים
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1911
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1977
בראד אלסוורת'

בראד אלסוורת (באנגלית: Brad Ellsworth; נולד ב-11 בספטמבר 1958) הוא פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השמיני של מדינת אינדיאנה והיה מועמד לסנאט של ארצות הברית.

== ביוגרפיה ==
אלסוורת' נולד ביאספר שבאילינוי, לאחר סיום בית הספר הוא למד באוניברסיטה באינדיאנה וקיבל תואר בסוציולוגיה. בהמשך הוא סיים לימודי תואר שני בקרימינולוגיה. בשנת 1982 הוא התחיל לעבוד במשרד השריף. הוא עבד במשרד במשך 23 שנים וקיבל מספר עיטורים על עבודתו. בשנת 1998 הוא היה מועמד למשרת השריף וזכה בהפרש גדול של הקולות.

בשנת 2005 בראד אלסוורת' הכריז על רצונו להתמודד על משרת נציג בקונגרס וזכה בבחירות שנערכו בשנת 2007. בהיותו בקונגרס הוא היה נציג של האגף השמרני במפלגה. בראד אלסוורת' התנגד לפיקוח על מכירת הנשק והפלות. 

בשנת 2010 בראד אלסוורת' החליט להתמודד בבחירות הקרובות על כהונה בסנאט של ארצות הברית. בבחירות שנערכו בסוף השנה הוא הפסיד לדן קואטס. לאחר ההפסד, הוא עזב את הפוליטיקה ופנה לתחום העסקים.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של אינדיאנה
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מאינדיאנה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1958
גלריה חזי כהן

גלריה חזי כהן נוסדה בשנת 2001 על ידי האספן חזי כהן, שבנה לעצמו אוסף של מיטב האמנות הישראלית העכשווית. באוספו ניכרות גם השפעות האמנות המודרנית והקלאסית והערכה לאמנות הקאנונית ולאבות האמנות הישראלית.

עיקר עשייתה של הגלריה הוא מפגש קהל שוחר ואוהב אמנות עם מיטב האמנים העכשוויים בנוף זירת האמנות המקומית. גלריה חזי כהן שמה כמטרה להציג את מיטב האמנות הישראלית לדורותיה, תוך שילוב בין דורות וזרמים. הגלריה מציגה אמנים כמו אורי רייזמן, אביגדור סטימצקי, אריה ארוך, יחזקאל שטרייכמן, יגאל תומרקין ומאיר פיצ'חדזה לצד אמנים מובילים של אמנות עכשווית בהם סיגלית לנדאו, עמית קבסה, רן טננבאום, גיא אביטל, אורן פישר, קלון ואחרים. בנוסף גלריה חזי כהן הקימה מספר תערוכות מקיפות עבור אמנים בינלאומיים כגון ויק מיוניז, קארסטן ניקולאי, לות'ר המפל ועוד.

בהשנים 2013–2017  השתתפה הגלריה בירידים בינלאומיים ביניהם Expo Chicago ,Art Cologne,  The Armory Show, Artissima בהם ייצגה אמנים ישראלים ובינלאומיים.

== תערוכות מרכזיות ==
* אפריל 2024 - תערוכת יחיד לאמן נחום טבת, רצפות.
* פברואר 2024 - תערוכת יחיד לאמנית לאה ניקל, 50 שנות יצירה.
* ספטמבר 2022 - תערוכת יחיד לאמן אביגדור סטימצקי.
* בפברואר 2022 - תערוכת יחיד לאמן אריה ארוך. <ref></ref>
* בדצמבר 2021 - תערוכת יחיד של יגאל תומרקין, שכללה יצירות המורכבות מחומרים שונים, בהם גרוטאות מאניית מעפילים וכלי נשק.<ref></ref> ליסה מוטרו כתבה את הטקסט לתערוכה, והתערוכה הציגה מבט מקיף על גוף עבודותיו של האמן.<ref></ref>
* באוקטובר 2021, נערכה תערוכת יחיד לאמנית סיגלית לנדאו, "הלב והמעיין". <ref></ref>
* במלאת שלושים שנים לפטירתו של אורי רייזמן נערכה ב-2021 תערוכת יחיד לאמן, בה הוצגו ציורי נוף ודיוקנאות מתקופות שונות בחייו.<ref></ref>
* בשנת 2020, עשור לפטירתו של מאיר פיצ'חדזה, נערכה בגלריה חזי כהן תערוכה שהתמקדה בדיוקנאות שיצר,<ref></ref> וכן נערכה תערוכה לנחום טבת וליהושע נוישטיין. <ref></ref>
* תערוכת יחיד של האמן Klone - ״מכתבים מעתיד ידוע אל עבר לא נודע״ - התקיימה ב-2019. Klone הוא שמו המקצועי של אמן הרחוב איגור רבליס שפעיל גם בזירה הבינלאומית, ויצירותיו הוצגו בין היתר בניו יורק ובברלין.<ref></ref> ותערוכה נוספת באותה שנה לאמן עמית קבסה, "בעל נפש".<ref></ref>
* 2017 - תערוכת יחיד לאמן מאיר פיצ'חדזה "זמן שקיעה". <ref></ref>
* 2015 - תערוכת יחיד לעמית קבסה "זה לא אישי". <ref></ref> ותערוכה לסיגלית לנדאו "פולחן מעבר". <ref></ref>
* 2014 נערכה תערוכת יחיד לויק מוניז "תמונות מכתבי עת". <ref></ref>
* 2013 נערכה תערוכת יחיד - "צמר פלדה" - לאמן רון עמיר.<ref></ref> נערכה גם תערוכה לאמן הגרמני לותר המפל "שירים עבור עיוורים".<ref></ref> ותערוכת יחיד לאמן יאן טיכי "חפיפה".<ref></ref>
* 2012 נערכה תערוכת יחיד לאנדראס גולינסקי "צלקות בסלעים". <ref></ref>
* 2010 נערכה בגלריה חזי כהן תערוכה שהציגה 9 אמנים עכשוויים מניו-יורק. זאת, בעקבות שיתוף פעולה של חזי כהן עם גלריות ניו-יורקיות שניאותו להשאיל את העבודות לתערוכה.<ref></ref>
* 2009 נערכה בגלריה חזי כהן תערוכה לאמן יגאל תומרקין, 50 שנות יצירה. <ref></ref>
250px
250px 
250px

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תל אביב-יפו: גלריות לאמנות
קטגוריה:אמנות עכשווית
תהילים ס"ו

תהילים ס"ו הוא המזמור השישים ושישה בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-65). המזמור עוסק בתהילה לאלוהים על התגלותו ובפרט התגלות בכל תולדות ישראל. המזמור מרמז על ניצחון מול מכשולים ואויבים שעברו מהעולם ובסיומו תפילה של אדם פרטי הרואה את השגחת האל בחייו.

== תוכנו של המזמור ==
המזמור מכיל עשרים פסוקים והוא מתחיל בקול תרועה לאלוהים "הָרִיעוּ לֵאלֹהִים כָּל הָאָרֶץ"(א). 
=== א'-י"ב ===
כולם ביחד מודים על הגאולה "כָּל הָאָרֶץ יִשְׁתַּחֲווּ לְךָ וִיזַמְּרוּ לָךְ"(ד), כי כל מי שמסתכל רואה את "מִפְעֲלוֹת אֱלֹהִים" וכמה הוא "נוֹרָא עֲלִילָה עַל בְּנֵי אָדָם"(ה). ואפשר לראות זאת בניסי העבר ובישועה בהווה: "הַשָּׂם נַפְשֵׁנוּ בַּחַיִּים וְלֹא נָתַן לַמּוֹט רַגְלֵנוּ". 
האל הציל את עם ישראל מהשעבוד על ידי הגויים, מצוקה שהוא בעצמו הביא על מנת לחנך אותם: "כִּי בְחַנְתָּנוּ אֱלֹהִים"(י) והעברת אותם תהליך של ניקוי והשבחה "צְרַפְתָּנוּ כִּצְרָף כָּסֶף"(י).

=== י"ג-כ' ===
המשורר מתחייב להביא קורבנות לאל כפי שהתחייב "אָבוֹא בֵיתְךָ בְעוֹלוֹת אֲשַׁלֵּם לְךָ נְדָרָי" כפי שנדר בשעת מצוקה. וחשוב לא פחות מכל הקורבנות "אֲסַפְּרָה... אֲשֶׁר עָשָׂה לְנַפְשִׁי" ואספר לכולם על איך האל שמע לתפילתי ו"לֹא הֵסִיר תְּפִלָּתִי וְחַסְדּוֹ מֵאִתִּי".

==המזמור בליטורגיה היהודית==
* פסוק ט' מופיע בברכות קריאת שמע.
* מפסוק כ' לומדים חז"ל שייסורים של אהבה אלו ייסורים שאין בהם ביטול תפילה.

בשנים בהם ערב פסח חל בשבת, לדעת הגר"א אומרים מזמור זה כשיר של יום ביום השישי מימות הפסח.

==המזמור בתרבות==
* פסוק ב' מולחן ומופיע בשירים, ביניהם "תוכו רצוף אהבה" של ישי ריבו.
* אכן - שירו של אהרלה סמט באלבום אהר'לע.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.929.org.il/page/633 תהילים ס"ו] מתוך פרויקט 929

==הערות שוליים==

ס"ו
ויליאם היילי

ויליאם היילי (באנגלית: William Hayley; 9 בנובמבר 1745 – 12 בנובמבר 1820) היה סופר אנגלי, הידוע בעיקר בתור הביוגרף של חברו ויליאם קופר.<ref>Dr John Johnson, ed., The Memoirs of the Life and Writings of William Hayley Esq. the Friend and Biographer of Cowper, Written by Himself, With Extracts from His Private Correspondence and Unpublished Poetry (Henry Colburn and Company and Simpkin and Marshall, 2 volumes, 1823)</ref>

== ביוגרפיה ==
נולד בצ'יצ'סטר, הוא נשלח ללמוד באיטון ב-1757 ובטריניטי הול קולג', אוניברסיטת קיימברידג', ב-1762 <ref></ref> ב-1767 עזב את קיימברידג' ועבר לגור בלונדון. אמצעיו הכספיים אפשרו להיילי לחיות באחוזתו המשפחתית בארהאם, סאסקס, והוא פרש לשם ב-1774. במיקומו של הבית בארהאם נמצא בית הספר הגדול באלארד.

ב-1792, בעת כתיבת חייו של מילטון, הכיר היילי את וילאם קופר, ונוצרה ביניהם ידידות שנמשכה עד מותו של קופר בשנת 1800.

בשנת 1800 איבד היילי גם את בנו הטבעי, תומאס אלפונסו היילי, שאליו היה קשור מאוד. הוא היה תלמידו של ג'ון פלקסמן, שאליו הופנה המאמר של היילי על פיסול (1800). פלקסמן הכיר את ויליאם בלייק להיילי. אחרי שהיילי עבר בשנת 1800 לכפר בפלפאם, סאסקס, בלייק התיישב לידו למשך שלוש שנים כדי לחרוט את האיורים לספר על חייו של קופר. ספר זה הוא יצירתו הידועה ביותר של היילי, פורסם בשנים 1803–1804 ב-5 כרכים.

היילי מת בפלפאם ב-12 בנובמבר 1820.<ref>Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Hayley, William". Encyclopædia Britannica. Vol. 13 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 113.</ref>
שלט זיכרון על ביתו של ויליאם היילי בסאקס.

== יצירה ==
היילי כבר כתב שירה כאשר ב-1771 הטרגדיה שכתב על האב הפגוע, נדחתה על ידי דייוויד גאריק. היילי זכה לתהילה ממנה נהנה בקרב בני דורו בעזרת מאמריו ואיגרותיו הפואטיות: "איגרת פואטית לצייר" (1778) המופנית לידידו ג'ורג' רומני. "מסה על היסטוריה" (1780), בשלוש איגרות, הממוענות לאדוארד גיבון. מסה על שירה אפית (1782) מופנית לוויליאם מייסון. "ניצחונות המזג" (1781) היית היצירה הפופולרית ולכן הודפסה בשתים עשרה או ארבע עשרה מהדורות יחד עם "ניצחונות המוזיקה" ( 1804). מחזה טרגדיה שלו מ-1789 "מרסלה" הוצג בדרורי ליין.

ב-1805 פרסם בלדות המבוססות על אנקדוטות של חיות, עם איורים של ויליאם בלייק. במשך שתים עשרה השנים האחרונות לחייו קיבל היילי קצבה עבור כתיבת זיכרונותיו.

== מורשת ==
מרי וולפורד אשתו השנייה, 1790בשנת 2007, התערוכה "משוררים בנוף: הרוח הרומנטית באמנות הבריטית" שאצר סיימון מרטין ונערכה בגלריה פאלנט האוס בצ'יצ'סטר הבליטה את תפקידו של היילי כפטרון וידיד של אמנים כולל ויליאם בלייק, ג'ורג' רומני, ג'ון פלקסמן וג'וזף רייט מדרבי. <ref></ref>
== משפחה ==
בשנת 1769 נישאה היילי לאלייזה בול (1750–1797), בתו של תומאס בול, דיקן צ'יצ'סטר. אלייזה בול היילי הייתה מתרגמת ומסאית. היא תרגמה לאנגלית שני חיבורים מאת המסאית הצרפתייה אנה תרז דה למברט (1647 – 1733) שפורסמו ב-1780 כמאמרים על ידידות וזקנה. שש עשרה שנים מאוחר יותר היא פרסמה חיבור מקורי, "ניצחון ההיכרות על הידידות: מסה לעתיד" (1796).

היא מתה ב-1797.

היילי נפרד ממנה ב־1789 והתחתן שנית ב-1809 עם מרי וולפורד, אך גם הם נפרדו לאחר שלוש שנים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1745
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1820
סטפן (זמר)

סטפן איירפטיין (באסטונית: Stefan Airapetjan; נולד ב-24 בדצמבר 1997) הוא זמר-יוצר אסטוני ממוצא ארמני. הוא השתתף שלוש פעמים בקדם האסטוני לאירוויזיון אסטי לאול.

== קריירה ==
בשנת 2018, כחבר בלהקת Vajé, הוא שר את השיר "Laura" באסטי לאול. הם סיימו במקום השלישי.<ref></ref> שנה לאחר מכן התחרה פעם נוספת בקדם האסטוני לאירוויזיון 2019, עם השיר "Without You", שהגיע למקום השלישי גם כן.<ref></ref> ב-13 בנובמבר 2019 הכריזה רשות השידור האסטונית (ETV) כי סטפן ישתתף באסטי לאול לאירוויזיון 2020, עם השיר "By My Side". הוא העפיל לגמר מחצי הגמר הראשון של האירוע, וסיים במקום השביעי.

ב-4 בדצמבר 2021 השתתף ברבע הגמר השלישי של הקדם האסטוני לאירוויזיון 2022, אסטי לאול, והעפיל לשלב חצי הגמר, ששודר ב-5 בפברואר 2022. הוא הגיע למקום הראשון בגמר הקדם, עם השיר "Hope". ב-12 במאי 2022 ביצע סטפן את "Hope" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-14 במאי הופיע סטפן בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות הוא דורג במקום ה-13 עם 141 נקודות (43 מהשופטים ו-98 מהקהל).

== דיסקוגרפיה ==
=== סינגלים ===
* "Without You"
* "Better Days"
* "We'll Be Fine"
* "By My Side"
* "Hope"

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים אסטונים
קטגוריה:זוכי אסטי לאול
קטגוריה:נציגי אסטוניה באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:ילידי 1997
אלפא רומיאו טונלה

אלפא רומיאו טונלה (באיטלקית: Alfa Romeo Tonale) היא מכונית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי אלפא רומיאו משנת 2022. היא נחשפה ב-8 בפברואר 2022<ref></ref>, לאחר שהוצגה כמכונית קונספט בשנת 2019 תחת השם אלפא רומיאו טונלה קונספט<ref></ref>. היא הגיעה לישראל ב-18 ביולי 2022<ref></ref>.

היא המתחרה הישירה של אלפא רומיאו לאאודי Q3, ב.מ.וו X1, ב.מ.וו X2, קופרה פורמנטור, DS 4, יגואר אי-פייס, לקסוס UX, מרצדס-בנץ GLA-קלאס, מרצדס-בנץ GLB-קלאס, וולוו XC40.

== עיצוב ==
העיצוב החיצוני נותר זהה לקונספט המקדים אך עבר כמה שינויים לא משמעותיים על מנת להביא אותו לייצור. העיצוב החיצוני והפנימי מבוסס על האלפא רומיאו סטלביו.

== מפרט טכני ==
הדגם משווק עם חמישה מערכות הנעה, אחת היברידית פלאג-אין ושלוש בנזין ואחד דיזל.
* מערכת ההנעה היברידית כוללת מנוע בנזין בנפח 1.3 ליטר טורבו עם שני מנועים חשמליים, שלושת המנועים מספקים יחד 275 כ"ס<ref></ref>, לפי אלפא רומיאו זה מספיק לנתון תאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 6.2 שניות. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 15.5 קוט"ש המאפשרת טווח נסיעה חשמלי של 60 ק"מ<ref></ref>. מטען פנימי בקיבולת 7.4 קילוואט מאפשר הטענה מלאה של הסוללה בתוך שעתיים וחצי. למערכת ההנעה זאת תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שישה הילוכים.
* מנוע בנזין בנפח 1.5 ליטר המשווק בשתי גרסאות<ref></ref>: אחת עם הספק של 130 כ"ס ומומנט מרבי של 24.5 קג"מ, והשנייה עם מגדש טורבו המספקת 160 כ"ס. לשני מנועים אלה מערכת סיוע היברידית קלה עם מנוע חשמלי קטן המספק 20 כ"ס. לשני המנועים תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים.
* באמריקה הדגם ישווק עם מנוע בנזין בנפח 2.0 ליטר טורבו המספק 256 כ"ס עם תיבת הילוכים אוטומטית בעלת תשעה הילוכים<ref></ref>.
* מנוע דיזל בנפח 1.3 ליטר טורבו המספק 130 כ"ס עם תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שישה הילוכים<ref></ref>.

לטונלה מערכת אוטונומית ברמה 2.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

טונלה
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:מכוניות היברידיות
קטגוריה:כלי רכב המורכבים באיטליה
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2022
Future Nostalgia Tour

The Future Nostalgia Tour הוא סיבוב הופעות החמישי של הזמרת האנגליה דואה ליפה, לתמיכה באלבום האולפן השני שלה Future Nostalgia (2020). הסבב הוכרז במקור בדצמבר 2019 ואמור להתקיים מאפריל עד יוני של השנה שלאחר מכן, הסיור נדחה מספר פעמים עקב מגפת הקורונה המתמשכת. הסבב התחיל ב-9 בפברואר 2022 במיאמי וצפוי להסתיים ב-16 בנובמבר של אותה שנה בפרת', עם מספר הופעות ברחבי צפון אמריקה, אירופה, אמריקה הלטינית ואוקיאניה. מופעי החימום בסיבוב הופעות זה היו גריף, טובה לו, אנג'ל, מייגן די סטליון, קרוליין פולצ'ק ולולו זואי.<ref name = "Original dates"></ref><ref></ref> סיבוב ההופעות גרף 103.2 מיליון דולר מ-81 מופעים ומכר	1,310,777 כרטיסים מאותם מופעים.

==רשימת שירים==
חלק 1
#"Physical"
#"New Rules"
#"Love Again"
#"Cool"
#"Pretty Please"
#"Break My Heart"
#"Be the One"
חלק 2
#<li value=8>"IDGAF" (Interlude)
#<li value=9>"We're Good"
#<li value=10>"Good In Bed"
#<li value=11>"Fever"
#<li value=12>"Boys Will Be Boys"
חלק 3
#<li value=13>"Club Future Nostalgia Medley" (Interlude)
#<li value=14>"One Kiss"
#<li value=15>"Electricity"
#<li value=16>"Hallucinate"
#<li value=17>"Cold Heart"
חלק 4
#<li value=18>"Levitating"
Encore
#<li value=19>"Future Nostalgia"
#<li value=20>"Don't Start Now"

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סיבובי הופעות שנדחו בעקבות מגפת הקורונה
קטגוריה:סיבובי הופעות באוקיאניה
קטגוריה:סיבובי הופעות באירופה
קטגוריה:סיבובי הופעות באמריקה הצפונית
קטגוריה:סיבובי הופעות באוסטרליה
קטגוריה:סיבובי הופעות בארצות הברית
קטגוריה:סיבובי הופעות בהולנד
קטגוריה:סיבובי הופעות בממלכה המאוחדת
קטגוריה:סיבובי הופעות בקנדה
קטגוריה:סיבובי הופעות מ-2022
הקורפוס ה-60 (האימפריה הגרמנית)

הקורפוס ה-60 (בגרמנית: Generalkommando zbV 60 היה קורפוס של צבא הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה. הוא הוקם ב-20 בנובמבר 1916 על ידי הקמת קבוצת מיטאו ופורק בתום המלחמה.

== היסטוריה ==
קבוצת מיטאו, על שם העיר מיטאו, הוקמה ב-3 באוגוסט 1915. היא הפכה לקורפוס ה-60 <ref>Note that Corps (z.b.V.) were designated with Arabic, not Roman, numerals.</ref><ref>General Commands for Special Use Generalkommandos zur besonderen Verwendung (Genkdo z.b.V.)</ref> ב-20 בנובמבר 1916,<ref></ref> ופעלה עד סוף המלחמה.

עם תחילת מלחמת החפירות, זיהה הצבא הגרמני כי לא ניתן עוד לקיים את יחידת הקורפוס המסורתית, כלומר אחת המורכבת משתי דיוויזיות. בעוד שבמקרים מסוימים (ובמקומות מסוימים) היה די בקורפוס של שתי דיוויזיות, במקרים אחרים היה צורך ב-5 או 6 דיוויזיות. לכן, תחת פיקודו של הינדנבורג (מקיץ 1916), נוצרו מפקדות קורפוס חדשות ללא דיוויזיות אורגניות. <ref></ref> הקורפוס החדש הזה נקבע כמפקדה כללית לשימוש מיוחד (בגרמנית: Generalkommandos zur besonderen Verwendung).

== מפקדים ==
לקורפוס ה-60 היו המפקדים הבאים במהלך קיומו: <ref></ref> <ref></ref>
* גינטר פון פפריץ (25 בנובמבר 1916–16 במרץ 1918)
* לודוויג פון אסטורף (16 במרץ 1918–דצמבר 1918)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גייסות הקיסרות הגרמנית
תהילים ע"ב

תהילים ע"ב הוא המזמור השבעים ושניים בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כמזמור ה-71). המזמור עוסק בשירה ותפילה על המלך שלמה. יש הסוברים כי גלומה במזמור נבואה על המלך המשיח שעתידה להתקיים בשלמות בימי אחד מצאצאיו של שלמה.

== תוכנו של המזמור ==
המזמור מכיל שלושים ושישה פסוקים והוא נפתח בכותרת:"לִשְׁלֹמֹה"(א).
=== א'-ד' ===
המשורר פותח בקריאה לאל שיתן למלך רוח חכמה לשפוט את העם:"אֱלֹהִים מִשְׁפָּטֶיךָ לְמֶלֶךְ תֵּן וְצִדְקָתְךָ לְבֶן מֶלֶךְ" וכך הוא "יָדִין עַמְּךָ בְצֶדֶק וַעֲנִיֶּיךָ בְמִשְׁפָּט"(ב). עשיית הצדק והמשפט תגרום לכך שהארץ כולה תהיה מלאה בשלום:"יִשְׂאוּ הָרִים שָׁלוֹם לָעָם וּגְבָעוֹת בִּצְדָקָה"(ג).
=== ה'-י"א ===
הצדק והמשפט שהאל יביא יובילו לגדולה של המלך:"יִירָאוּךָ עִם שָׁמֶשׁ וְלִפְנֵי יָרֵחַ דּוֹר דּוֹרִים יֵרֵד כְּמָטָר עַל גֵּז כִּרְבִיבִים זַרְזִיף אָרֶץ יִפְרַח בְּיָמָיו צַדִּיק וְרֹב שָׁלוֹם עַד בְּלִי יָרֵחַ(ה-ז), וכן יביא לכבוד והוקרה עולמיים:"מַלְכֵי תַרְשִׁישׁ וְאִיִּים מִנְחָה יָשִׁיבוּ מַלְכֵי שְׁבָא וּסְבָא אֶשְׁכָּר יַקְרִיבוּ וְיִשְׁתַּחֲווּ לוֹ כׇל מְלָכִים כׇּל גּוֹיִם יַעַבְדוּהוּ"(י-יא).
=== י"ב-ט"ו ===
למשורר ברור שגדולת המלך תלויה בצדק ובמשפט וכך הוא מתחיל את החלק השלישי של המזמור בסיבה:"כִּי יַצִּיל אֶבְיוֹן מְשַׁוֵּעַ וְעָנִי וְאֵין עֹזֵר לוֹ יָחֹס עַל דַּל וְאֶבְיוֹן וְנַפְשׁוֹת אֶבְיוֹנִים יוֹשִׁיעַ"(יב-יג). המלך המדובר יוכל לזכות בזהב משבא בעקבות מעשיו וכשיזכה בזהב, הוא לא ישאיר את העושר אצלו אלא יעניק ממנו לאביונים:"וִיחִי וְיִתֶּן לוֹ (לאביון) מִזְּהַב שְׁבָא וְיִתְפַּלֵּל בַּעֲדוֹ תָמִיד כׇּל הַיּוֹם יְבָרְכֶנְהוּ"(טו).
=== ט"ז-י"ז ===
המשורר מסיים בברכה למלך:"יְהִי פִסַּת בַּר בָּאָרֶץ בְּרֹאשׁ הָרִים יִרְעַשׁ כַּלְּבָנוֹן פִּרְיוֹ וְיָצִיצוּ מֵעִיר כְּעֵשֶׂב הָאָרֶץ יְהִי שְׁמוֹ לְעוֹלָם לִפְנֵי שֶׁמֶשׁ יִנּוֹן שְׁמוֹ וְיִתְבָּרְכוּ בוֹ כׇּל גּוֹיִם יְאַשְּׁרוּהוּ".

=== י"ח-כ' ===
הפסוקים האחרונים במזמור הם לא חלק מהמזמור ובאו רק כחתימה של הספר השני בתהלים:"בָּרוּךְ ה' אֱלֹהִים אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל עֹשֵׂה נִפְלָאוֹת לְבַדּוֹ וּבָרוּךְ שֵׁם כְּבוֹדוֹ לְעוֹלָם וְיִמָּלֵא כְבוֹדוֹ אֶת כֹּל הָאָרֶץ אָמֵן וְאָמֵן כָּלּוּ תְפִלּוֹת דָּוִד בֶּן יִשָׁי"

==המזמור בליטורגיה היהודית==
* מפסוק ה' לומדים חז"ל את זה שה"ותיקין" מדקדקים על עצמן לגמור את קריאת שמע עד הנץ החמה ושיש מצווה להתפלל עם דמדומי חמה.
* פסוק י"ח הוא הפסוק המסיים את אחד מחלקי פסוקי דזמרה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.929.org.il/page/639 תהילים ע"ב] מתוך פרויקט 929

==הערות שוליים==

ע"ב
נח רוזנבלום

נח רוזנבלום (ביידיש: נח ראָזענבלום; 1864-1917?)<ref></ref> היה מתרגם, עיתונאי וחבר עיתון המליץ. אחד משיריו המוכרים הוא השיר שאו ציונה נס ודגל אשר פורסם לראשונה בכתב-העת האשכול (סיון תרנ"ח, 1898) בחתימת נפ"ש [נח פרח-שושן]. מאז תחילת המאה העשרים לא הגיעו ידיעות עליו, והשמועה אמרה שהוא נפטר בשנות מלחמת העולם הראשונה ועד כה לא אותר מקום קבורתו.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
נח רוזנבלום נולד בשנת 1864 בקרליץ שבמינסק (היום בבלארוס) ובצעירותיו עבר לבסרביה (כיום מולדובה). הוא היה מורה בחדר מתוקן בעיר בלץ ולאחר מכן בסורוקה, שם נשא אישה שהתפרנסה מחנוונות, ושם גם נולדו לו ילדיו. הוא היה מתרגם ועיתונאי ובזמנו הפנוי כתב שירים וסיפורים רבים.

נח רוזנבלום תואר על ידי שלמה הלל'ס, אחד מתלמידיו, כך:

ב-1897, כתב שאול טשחרניחובסקי, שיר בעל שם זהה לשיר "נס ציונה" בסנקט פטרבורג, אשר אותו הקדיש לאגודה ציונית, אלא ששירו של רוזנבלום נדפס קודם.

'נס ציונה' של רוזנבלום פורסם בכרך הראשון של כתב העת האשכול (בקרקוב, פולין, ה'תרנ"ח, 1898),<ref></ref> ואילו 'נס ציונה' של טשרניחובסקי פורסם רק כעבור שנתיים, בכרך השלישי של אותו כתב עת (ה'תר"ס, 1900).<ref></ref><ref></ref>

בתחילת הדרך, נגרם בלבול עקב 2 השירים הזהים, ותפוצתם הייתה זהה, אך לאחר מכן, דווקא שירו של רוזנבלום קיבל תפוצה רחבה יותר עקב לחנו שחובר לו אשר רבים העדיפו.

שמות כמו 'ציונה' או 'נס ציונה', אומצו על ידי עשרות אגודות שונות ברחבי העולם. אך דווקא שם העיר נס ציונה הגיע מספר ירמיהו, פרק ד', פסוק ו': "שאו-נס ציונה העיזו אל-תעמדו".<ref></ref>

את שמו תחת שיריו נהג לחתום עם הקיצור נפ"ש. זה הוא היה קיצורו של שמו העברי "נח פרח שושן", אך רבים נהגו להתבלבל ולחשוב שכותב היציריות הייתה נחמה פוחצ'בסקי, שגם היא נהגה לכתוב עם חתימת קיצור זו.<ref></ref>

לאחר ששירו נדפס, שיר נוסף פרי עטו, ושמו שומר ישראל, נדפס גם כן, ועליו חתם רוזנבלום בשמו המלא. על כמה ממאמריו חתם רוזנבלום בשם בדוי אחר 'בן זרח'.

המליץ נסגר ב-1904 ומטה לחמו נשבר. בימי מהפכת 1905 נעצרו בתו הגדולה ובנו בנימין, הוגלו לקווקז ומאז נעלמו עקבותיהם. את שנותיו האחרונות חי ברעב ובעוני, ובשנת 1915, יש הסוברים כי בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה, הלך לעולמו בהיותו בגיל 51, אם כי פרט זה שנוי במחלוקת ויש הסוברים כי מת ב-1917.<ref></ref>

== שיריו ==
* לבנה קטנה<ref></ref>
* החרישו<ref></ref>
* אהבת ציון
* שאו ציונה נס ודגל (1898)
* שיר-רעי<ref></ref>
* ארץ ישראל (1897)<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://onegshabbat.blogspot.com/2020/04/blog-post_24.html שובו, שובו ממרחקים: גלגוליו של השיר 'שאו ציונה נס ודגל' (א)] באתר [https://onegshabbat.blogspot.com/ עונג שבת]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתרגמים יהודים
קטגוריה:עיתונאים יהודים
קטגוריה:ילידי 1864
קטגוריה:נפטרים ב-1917
פרידה גוסטבסון

פרידה גוסטבסון (בשוודית: Frida Gustavsson; נולדה ב-6 ביוני 1993) היא דוגמנית ושחקנית שוודית.

== קריירה ==
===דוגמנות===
גוסטבסון החלה לדגמן בשנת 2008 ובאותה שנה עברה ליפן כדי לעסוק בדוגמנות באופן מקצועי. היא פתחה את תצוגת ולנטינו הוט קוטור בעונת סתיו 2012 בפריז. היא צעדה על המסלול בתצוגות וחברות אופנה רבות בהן שיאצי צ'ן, לואי ויטון, שאנל, לנווין, קרולינה הררה, פנדי, כריסטיאן דיור, ג'יל סנדר, אלכסנדר מקווין, אנה סוי, מארק ג'ייקובס, מייקל קורס, קלווין קליין, אוסקר דה לה רנטה, אמיליו פוצ'י, סלין, הרמס, ז'אן-פול גוטייה, דולצ'ה וגבאנה, ז'יבנשי, איב סן-לורן, ראלף לורן, וורסצ'ה. היא גם צעדה בתצוגת האופנה של ויקטוריה'ס סיקרט בשנת 2012 . <ref></ref> גוסטבסון היא גם הפנים של חברת הקוסמטיקה מייבלין. <ref></ref>

גוסטבסון הופיעה במגזיני אופנה רבים בהם Elle, "American", ווג, "L'Officiel" ,"Crash", ואחרים. במרץ 2010, היא הופיעה על שער מגזין האופנה ווג הגרמני. היא הופיעה בקמפיינים פרסומיים של מארק ג'ייקובס, ג'יל סטיוארט, אנה סוי, <ref></ref> H&M, מקס מארה, טייגר אוף שוודיה ופראדה. גוסטבסון זכתה בפרס דוגמנית השנה של מגזין האופנה Elle שוודיה בשנת 2011.

===משחק===
בשנת 1998 הופיעה לראשונה בסדרת הטלוויזיה השוודית "När karusellerna sover".

בשנת 2014 נבחנה לתפקיד ריי בסרט הקולנוע מלחמת הכוכבים - פרק 7: הכוח מתעורר, אך לא קיבלה את התפקיד. <ref></ref> <ref></ref>

בשנת 2019 שיחקה בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע "Swoon". באותה שנה הופיעה בסדרת הטלוויזיה המכשף בתפקיד אמו של גראלט מריוויה. שנה לאחר מכן השתתפה בסדרת הדרמה השוודית "פרטיזן".

בשנת 2022 יצא הסרט "Tiger" בכיכובה. באותה שנה שיחקה בסדרת הדרמה ההיסטורית "ויקינגים: ולהאלה" בנטפליקס. בסדרה מגלמת גוסטבסון את פריידיס איריקסדוטיר, בתו של אייריק האדום.

== חיים אישיים ==
ביוני 2011, גוסטבסון סיימה את לימודיה בגימנסיה סנט מרטינס בסאנדביברג, שוודיה. היא מקווה להפוך לסטייליסטית אופנה ומתעניינת בעיצוב דגמים ומוצר. <ref></ref> גוסטבסון התחתנה עם הצלם היילמאר רחלין ב-30 במאי 2015 בשוודיה, ממנו נפרדה בשנת 2017. <ref></ref> ביוני 2018 דווח שהיא יוצאת עם מרסל אנגדאל. <ref></ref>

==פילמוגרפיה==
{| class="wikitable sortable"
! שנה
! כותרת
!תפקיד
! הערות
|-
| 1998
| När karusellerna sover
| קלסקאמרט
| סדרת טלוויזיה
|-
| 2013
| נינה לו
|
|סרט קצר
|-
| 2015
| ארן דאל: Efterskalv
| ג'נה סוונסון
|מיני סדרה
|-
| rowspan="4" | 2019
|Swoon
| ניני נילסון
|
|-
| Dröm
|תיאה בבגרותה
| rowspan="3" | סדרת טלוויזיה
|-
| המכשף
|מא ויסנה, אמו של גראלט מריוויה
|-
|The Inspector and the Sea
| לונה אקרס
|-
|2020
|פרטיזן
|קלרה
|סדרת טלוויזיה; תפקיד ראשי
|-
| rowspan="2" | 2022
| Dampyr
| טסלה דובצ'ק
| סרט עלילתי <ref></ref> <ref></ref>
|-
| Tiger
|ויבקה
|סרט קולנוע
|-
|2022–הווה
|ויקינגים: ולהאלה
|פריידיס איריקסדוטיר
|סדרת טלוויזיה; תפקיד ראשי
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:דוגמניות שוודיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה שוודיות
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1992
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1992
גיא בדש

גיא בדש (נולד ב-24 במאי 1994) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקיצוני הימני והקשר ההתקפי בהפועל באר שבע.

==קריירת מועדונים==
בדש נולד וגדל בכפר סבא. החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל כפר סבא.

ב-25 באפריל 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל כפר סבא, בתיקו 1–1 נגד מכבי כפר כנא, במסגרת ליגה א' צפון.

בקיץ הושאל להפועל רמת השרון מהליגה הלאומית. ב-16 בספטמבר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון הביתי 3–4 על הפועל נצרת עילית.

ב-20 ביוני 2017 חתם בהפועל תל אביב מהליגה הלאומית. במהלך העונה הושאל לבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית, במדיה שיחק עונה וחצי.

בקיץ הצטרף לסקציה נס ציונה מליגת העל.

את עונת החל כשחקן חופשי, אולם כבר בתחילתה ב-22 באוקטובר 2020 חתם בהפועל ירושלים מהליגה הלאומית. בתום העונה היה שותף להעפלתו של המועדון בחזרה לליגת העל, לאחר 21 שנות היעדרות.

ב-3 בספטמבר 2022 כבש צמד במדי הפועל ירושלים מול מ.ס. אשדוד בליגת העל, במשחק ביתי שהסתיים בניצחון 0–3.

ב-4 במרץ 2023 כבש צמד (בהפרש של שלוש דקות) במדי הפועל ירושלים מול מכבי תל אביב בליגת העל, במשחק חוץ שהסתיים בניצחון 1–2 לקבוצתו, והבטיח להפועל ירושלים העפלה לפלייאוף העליון.

ב-21 ביוני 2023 חתם בהפועל באר שבע לשלוש שנים.

== נבחרת ישראל ==
ב-25 בספטמבר 2022 זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת, על-ידי המאמן הלאומי אלון חזן. ב-27 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה כשפתח בהרכב במשחק הידידות מול מלטה, שהסתיים בהפסד חוץ 1–2.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כפר סבא: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת השרון
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני בית"ר תל אביב רמלה
קטגוריה:כדורגלני סקציה נס ציונה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1994
קיארי פאמיו פאמיו

קיארי פאמיו פאמיו (ביפנית: 竹村 桐子; נולדה ב-29 בינואר 1993) היא זמרת, דוגמנית ואישיות טלוויזיה יפנית.

==ביוגרפיה==
קיריקו טקמורה נולדה בטוקיו. לאחר תחילת הקריירה היא לקחה לעצמה שם במה קיארי פאמיו פאמיו.

בשנת 2009 היא התחילה לעבוד כדוגמנית. בהמשך היא התחילה לשיר תחת שם במה הנוכחי. ביולי 2011 יצאה סינגל ראשון PonPonPon. הוא זכה להצלחה ונכלל ברשימת Billboard היפנית.

האלבום הראשון Pamyu Pamyu Revolution יצאה במאי 2012. לפי איגוד תעשיית ההקלטות היפני הוא קיבל מעמד של תקליט זהב. בעקבות ההצלחה היא החליטה לערוך סבב הופעות בארצות הברית, אירופה וארצות אסיה.

סינגל Fashion Monster שיצאה בשנת 2012 טיפס לראש מצעדי הפזמונים ביפן.

אלבום Nanda Collection משנת 2013 נמכר ביותר מ-250 אלף העתקים וקיבל מעמד של תקליט פלטינה. בהמשך היא הוציאה אלבומים נוספים.

בשנת 2015 היא הוציאה אלבום KPP Best שכלל שירים מאלבומים קודמים ושירים שהוצאו בעבר כסינגלים דוגמת Crazy Party Night (Pumpkin no Gyakushū).

כזמרת קיארי פאמיו פאמיו זכתה במספר פרסים ביפן.

במקביל לקריירה כזמרת, קיארי פאמיו פאמיו הצטלמה במספר תוכניות טלוויזיה וסדרות טלוויזיה.

==דיסקוגרפיה==
===אלבומי סטודיו===
* Pamyu Pamyu Revolution (2012)
* Nanda Collection (2013)
* Pika Pika Fantajin (2014)
* Japamyu (2018)
* Candy Racer (2021)

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:זמרות יפניות
קטגוריה:דוגמניות יפניות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יפניות
קטגוריה:בלוגריות
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1993
אימרה מאנדי

אימרה מאנדי באולימפיאדת ברלין
דומבובאר - אולם JAM
אימרה מאנדי (במקור מאנדל; בהונגרית: Mándi Imre; 22 בנובמבר 1916, דומבובאר<ref></ref> – 1945, גרמניה?) היה מתאגרף יהודי-הונגרי, סגן אלוף אירופה (1937), מקום חמישי באולימפיאדה (ברלין 1936) ו-5 פעמים אלוף הונגריה (1935, 1937–1940). נספה בשואה.

== קורות חיים ==
אימרה מאנדי הופיע לראשונה בגיל 16 ב-1932, כאשר הפך לאלוף הנוער בתחרות בבודפשט בצבעי VOGE דומבובאר לתואר מתאגרף עובדי הרכבת הטוב ביותר. ב-1933 זכה במדליית כסף באליפות הונגריה לנוער ובמדליית זהב באליפות בודפשט.

===אלוף הונגריה===
באליפות הונגריה שנערכה בשנת 1935 הוא זכה במדליית זהב במשקל מעורב.

שנה לאחר מכן, הוחתם על ידי מועדון הספורט של פרנצווארוש , רובע 9 בבודפשט ושינה את שמו למאנדי. בשנים 1937, 1938, 1939 ו-1940 זכה באליפות הונגריה במשקל מעורב, עד 66.7 ק"ג.

באולימפיאדת ברלין (1936) סיים במקום חמישי לאחר שניצח בסיבוב הראשון מתאגרף מאיטליה בנקודות ובסיבוב השני ניצח מתאגרף מארצות הברית בנקודות. בסיבוב השלישי הוא הפסיד בנקודות לסטן סוביו מפינלנד שזכה במדליית הזהב.

===סגן אלוף אירופה===
באליפות אירופה שנערכה במילאנו במאי 1937 זכה במדליית כסף לאחר שהפסיד לסגן האלוף האולימפי מיכאל מוראך מגרמניה.

במהלך אליפות אירופה פנו אליו עם הצעה מפתה והוא נסע לארצות הברית. שם לחם בזירה שש פעמים בחמישה חודשים והפסיד פעם אחת. הוא חזר להונגריה, למרות ההצעה של 50,000 דולר שקיבל.

אף על פי שייצג את הונגריה ב-49 תחרויות בינלאומיות הוא נלקח בשל יהודתו, לשירות העבודה ב-1944, עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי, שם נרצח על ידי הגרמנים.

== הנצחה ==
* תחרות הזיכרון לאגרוף אימרה מאנדי נערכת בדומבובאר מדי שנה לכבודו.
* אולם איגרוף נקרא על שמו

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20160306023213/http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/ma/imre-mandi-1.html אימרה מאנדי], באתר sports-reference 
* [https://books.google.co.il/books?id=nMzYdZpk8qMC&pg=PA61&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false אתלטים יהודים באולימפיאדה הנאצית]
* [https://olympics.com/en/athletes/imre-mandi אימרה מאנדי], באתר olimpics.com
* [https://www.the-sports.org/imre-mandi-amateur-boxing-spf45949.html מתאגרפים חובבים אימרה מאנדי], באתר The.Sports.org
* [https://www.facebook.com/2357999961145205/posts/2947903802154815/ Jewish Sports & Celebrities] 
* אתר מכבי הונגריה (בהונגרית) אימרה מאנדי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספורטאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתאגרפים יהודים
קטגוריה:ספורטאים שנספו בשואה
קטגוריה:יהודים בשואה: הונגריה
קטגוריה:משתתפים יהודים באולימפיאדת ברלין (1936)
קטגוריה:ספורטאים אולימפיים יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגריה: אישים בספורט
קטגוריה:דומבובאר: אישים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1916
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1945
כריסטופל

כריסטופל (בצרפתית: Christofle) היא חברת צורפות וכלי שולחן, שנוסדה בפריז בשנת 1830 על ידי שארל כריסטופל.

החברה ידועה בכך שהציגה בצרפת הזהבה אלקטרוליטית וציפוי כסף בשנת 1842. החברה נקנתה בשנת 2012 על ידי אחד מבעלי המניות שלה, משפחת חלהוב (Chalhoub).

==ביבליוגרפיה==
<div class="mw-content-ltr">
* [http://indiatoday.digitaltoday.in/index.php?option=com_content&task=view&id=4914 Style on a Silver Platter, India Today, 2/28/08]
* 
* 
* The History of Silver, Claude Blair, Ballantine Publishing Group, 1987
* Modern Art of Metalwork: Brohan-Museum Collection VI, Berlin, 2001
* (fr) Des cheminées dans la plaine: cent ans d'industrie à Saint-Denis, autour de Christofle (1830-1930), creaphis editions, 1998 - 203 pages, [https://books.google.fr/books?id=s_41jQhDqzUC&pg=PA78&dq=%22Christofle%22+orfevrerie&hl=fr&sa=X&ved=0ahUKEwixstaJgo7XAhVEXRoKHTN3AUMQ6AEIJjAA#v=onepage&q=%22Christofle%22%20orfevrerie&f=false].
* (fr) Christofle le maître de l'argent, Le Point, 2010 
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
<div class="mw-content-ltr">
* [https://www.christofle.com/eu_en/ Official website]
* [http://www.925-1000.com/a_christofle.html A timeline of Christofle maker's marks]
* [https://collection.cooperhewitt.org/people/18536507/ Christofle at Cooper Hewitt, Smithsonian Design Museum]
* [http://www.artnet.com/artists/christofle-co/ Christofle on Artnet]
* [https://collection.mobiliernational.culture.gouv.fr/recherche?q=christofle Mobilier national (France) collections]
</div>

קטגוריה:חברות צרפתיות