OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
שסתום סולנואיד

שסתומי סולנואיד
שסתום סולנואיד הוא שסתום המופעל אלקטרומכנית.

שסתומים סולנואידים שונים זה מזה במאפייני הזרם החשמלי שהם משתמשים בהם, בעוצמת השדה המגנטי שהם יוצרים, במנגנון בו הם משתמשים כדי לווסת את הנוזל, ובסוג ומאפייני הנוזל שהם שולטים בהם. המנגנון משתנה מפעולה ליניארית, מפעילים בוכנתיים ועד מפעילי אבזור עם ציר ומפעילי נדנדה. קיימים שסתומים בעלי שתי יציאות לווסת זרימה וכן שלוש או יותר יציאות כדי להחליף זרימות בין יציאות.

שסתומי סולנואיד הם רכיבי הבקרה הנפוצים ביותר בזרימת נוזלים תפקידם לשחרר, למנות, לפצל זרימה או לערבב נוזלים. הם נמצאים בתחומי יישום רבים. סולנואידים מציעים מיתוג מהיר ובטוח, אמינות גבוהה, עמידות לאורך זמן, תאימות בינונית טובה של החומרים המשמשים, צריכת חשמל נמוכה ועיצוב קומפקטי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:התקנים מכניים
סולנואיד
פוביאה

מקולה שברשתית]]
פוביאה (באנגלית: Fovea centralis) היא שקערורית קטנה הנמצאת במרכז המקולה שברשתית ומכילה את הריכוז הגדול ביותר של קולטנים מסוג מדוכים, המאפשרים את חדות הראייה.<ref name="WebvisionRetina"></ref>

הפוביאה אחראית לראייה מרכזית בעלת יכולת זיהוי לפרטים (נקראת גם ראייה פוביאלית), הנחוצה בבני אדם לפעילויות שעבורן הפרטים החזותיים הם בעלי חשיבות עיקרית, כגון קריאה ונהיגה.<ref></ref>

הפוביאה היא חלק מרכזי במקולה: למקולה בבני אדם יש קוטר של 5.5 מילימטרים (0.22 אינץ') לערך והוא מחולק לאזורים: פרה-פוביאה <small>(אנ')</small>, פריפוביאה <small>(אנ')</small>, גְמָמִית <small>(אנ')</small>,אזור אווסקולרי פוביאלי <small>(אנ')</small>.<ref name="Project Orbis International2"></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראייה
קטגוריה:עין
קטגוריה:רפואת עיניים
AlphaFold

AlphaFold היא תוכנת בינה מלאכותית (AI) שפותחה על ידי DeepMind, חברה בת של Alphabet, המבצעת חיזוי של מבנה חלבון. <ref></ref> התכנה מבוססת על מערכת של למידה עמוקה.<ref name="mittr20201130"></ref>

לתוכנת AlphaFold היו שלוש גרסאות עיקריות. ב-2018 צוות חוקרים שהשתמש AlphaFold 1 הגיע למקום הראשון בדירוג הכללי CASP. התוכנית הצליחה במיוחד בניבוי המדויק ביותר של מקרים שדורגו כקשים ביותר על ידי מארגני התחרות, כאשר לא היו תבניות מבנה של חלבונים בעלי רצף דומה. ב-2020, צוות שהשתמש AlphaFold 2 זכה שוב במקום הראשון בתחרות CASP14.<ref name="cnbc20201130"></ref> הצוות הגיע לרמת דיוק גבוהה בהרבה מהקבוצות האחרות שהשתתפו בתחרות.<ref name="mittr20201130" /><ref name="Stoddart"></ref> הוא קיבל ציון מעל 90 עבור כשני שלישים מהחלבונים במבחן המרחק הגלובלי (GDT) של CASP, שמודד את המידה שבה תוכנית חישובית חזתה מבנה דומה למבנה שנקבע בניסוי המעבדה. במבחן זה 100 מציין התאמה מלאה<ref name="mittr20201130" /><ref name="science20201130">Robert F. Service, [https://www.science.org/content/article/game-has-changed-ai-triumphs-solving-protein-structures 'The game has changed.' AI triumphs at solving protein structures], Science, 30 November 2020</ref>

התוצאות של AlphaFold 2 ב-CASP14 תוארו כ"מדהימות"<ref name="AlQuraishiTweet">Mohammed AlQuraishi, [https://twitter.com/MoAlQuraishi/status/1333383634649313280 CASP14 scores just came out and they're astounding], Twitter, 30 November 2020.</ref> ו"פורצות דרך".<ref name=":5"></ref> כמה מהחוקרים ציינו כי הדיוק אינו גבוה מספיק עבור שליש מהתחזיות שלו, וכי הוא אינו חושף את המנגנון או הכללים של קיפול החלבון כדי שבעיית קיפול החלבון תיחשב כפתורה.<ref></ref> עם זאת, בקרב החוקרים הייתה הסכמה כי מדובר בהישג הטכני משמעותי, וניתוח מצביע על כך ש-AlphaFold 2 מדויק מספיק כדי לחזות אפילו השפעה של מוטציה בודדת.<ref name=":1"></ref> ב-15 ביולי 2021 פורסם בכתב העת היוקרתי Nature המאמר של AlphaFold 2 לצד תוכנת קוד פתוח ומסד נתונים של פרוטאומים.<ref></ref><ref></ref>

הגרסה המתקדמת יותר, AlphaFold 3, הוכרזה ב-8 במאי 2024. גרסה זו מרחיבה מאוד את טווח היישום של התוכנה, ומאפשרת לחזות מבנים של מולקולות ביולוגיות שאינן חלבוניות, למשל מולקולות עם חומצות גרעין, ליגנדים קטנים, יונים, סוכרים ומולקולות קטנות המשמשות כתרופות.<ref>[https://blog.google/technology/ai/google-deepmind-isomorphic-alphafold-3-ai-model/ AlphaFold 3 predicts the structure and interactions of all of life’s molecules], 8 May 2024, by Google DeepMind AlphaFold team and Isomorphic Labs team</ref>. התוכנה עשויה לחולל מהפכה בתחום מחקר המערכות המולקולריות בביולוגיה, תוך קידום פיתוח תרופות חדשות וייעול פיתוח אנזימים לשימושים תעשייתיים.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תוכנות בינה מלאכותית
קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:בעיות פתוחות בביולוגיה
אליפות העולם בהוקי קרח 2025

אליפות העולם בהוקי קרח 2025 היא טורניר אליפות העולם בהוקי קרח שיתקיים בסטוקהולם שבשוודיה ובהרנינג שבדנמרק בחסות פדרציית ההוקי קרח הבין-לאומית, ותהייה האליפות ה-89 במספר. הטורניר יתחיל ב-9 במאי ויסתיים במשחק הגמר ב-25 במאי 2025.

זו תהייה הפעם ה-12 ששוודיה תארח את אליפות העולם, והפעם השלישית בה היא מארחת במשותף עם מדינה אחרת. עבור דנמרק זו תהייה הפעם השנייה בה היא מארחת את האליפות, ולראשונה תארח אותה במשותף עם מדינה אחרת.

נבחרות הונגריה וסלובניה תשתתפנה באליפות לאחר שעלו מדרג 1A, במקומן של בריטניה ופולין שירדו לדרג 1A לאחר שסיימו אחרונות באליפות העולם 2024.

==אולמות==
{| class="wikitable" style="text-align: center; margin-bottom: 10px;"
|סטוקהולם
|הרנינג
|-
| אביצ'י ארנהקיבולת: 16,000
| ייסקה בנק בוקסןקיבולת: 15,000
|-
| 200x200 פיקסלים
| 200x200 פיקסלים
|}

==שלב הבתים==
===בית א'===
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
!colspan=10|בית א' (סטוקהולם)
|-
!width=185|נבחרת
!width=20|משחקים
!width=20|ניצחונות
!width=20|ניצחונות בהארכה
!width=20|הפסדים בהארכה
!width=20|הפסדים
!width=20|שערים לטובת
!width=20|שערים נגד
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
|- bgcolor=#ccffcc
|align=right| קנדה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|- bgcolor=#ccffcc
|align=right| פינלנד
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|- bgcolor=#ccffcc
|align=right| שוודיה (מארחת)
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|- bgcolor=#ccffcc
|align=right| סלובקיה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| לטביה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| אוסטריה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| צרפת
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|- bgcolor=#ffcccc
|align=right| סלובניה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|}

===בית ב'===
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
!colspan=10|בית ב' (הרנינג)
|-
!width=185|קבוצה
!width=20|משחקים
!width=20|ניצחונות
!width=20|ניצחונות בהארכה
!width=20|הפסדים בהארכה
!width=20|הפסדים
!width=20|שערים לטובת
!width=20|שערים נגד
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
|- bgcolor=#ccffcc
|align=right| שווייץ
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|- bgcolor=#ccffcc
|align=right| צ'כיה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|- bgcolor=#ccffcc
|align=right| ארצות הברית
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|- bgcolor=#ccffcc
|align=right| נורווגיה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| גרמניה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| דנמרק (מארחת)
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|align=right| קזחסטן
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|- bgcolor=#ffcccc
|align=right| הונגריה
|| 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אליפות עולם בהוקי קרח
קטגוריה:2025 בספורט
קטגוריה:תחרויות ספורט בשוודיה
קטגוריה:תחרויות ספורט בדנמרק
מדד חומרה

מדד חוּמרה הוא אחד המדדים המשמשים בתחום ניתוח סיכונים. ניתן לבטא את מדד החומרה של פעילות (מטלה) כיחס (בין 0 ל-1), לרוב מבוטא באחוזים. במהלך (למשל מונטה קרלו) סימולציה משימה יכולה להצטרף או לצאת מהנתיב הקריטי בכל איטרציה נתונה. מדד החומרה מבטא את התדירות שבה משימה מסוימת הייתה בנתיב הקריטי במהלך הניתוח. משימות עם אינדקס ביקורתיות גבוה נוטות יותר לגרום לעיכוב בפרויקט מכיוון שהן נוטות יותר להיות בנתיב הקריטי. אם משימה לא קיימת עבור כמה איטרציות (למשל היא הסתברותית) אז היא מסומנת כלא קריטית. לדוגמה, משימה שהייתה קיימת במשך 50% מהאיטרציות והייתה קריטית ב-50% מהזמן שהיא קיימת תהיה בעלת מדד חומרה של 25%.

== יתרונות ==
מדד החומרה מאפשר לזהות משימות שעלולות לגרום לעיכובים בפרויקט.<ref name="Virine"></ref><ref name="Virine1"></ref> על ידי ניטור משימות עם מדד חומרה גבוה, סביר להניח שפרויקט יאחר פחות. אם למשימה יש מדד חומרה של 100% זה אומר שבמהלך הניתוח, לא משנה איך השתנו משכי המשימה, הנתיב הקריטי תמיד כלל את המשימה. סביר להניח שהמשימה תהיה מפתח בהשלמת הפרויקט בזמן. לעומת זאת, משימות עם מדד קריטיות נמוך או אפס נוטות הרבה פחות לגרום לעיכוב בתאריך סיום הפרויקט.

== מגבלות עם מדד ביקורתיות ==
רק בגלל שמשימה נמצאת בנתיב הקריטי כל הזמן, לא תמיד אומר שהמשימה תהיה משמעותית לתאריך סיום הפרויקט. לדוגמה, משימה שאורכה רק יום אחד לא סביר שתשפיע על סיום הפרויקט, אבל עדיין יכול להיות לה מדד קריטיות של 100%. כדי להימנע מבעיה זו יש למדוד גם את המתאם בין משך המשימה ומשך הפרויקט. ניתן להשתמש במתאם הדירוג של ספירמן או במתאם פירסון כדי למדוד את המתאם.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כלכלה
קטגוריה:תורת ההסתברות
קטגוריה:ניהול סיכונים
מרכז המבקרים של בנק ישראל

מרכז המבקרים של בנק ישראל מציג את תפקידי הבנק העיקריים של הבנק המרכזי בישראל, ההיסטוריה שלו ותולדות המטבע במדינה. המרכז ממוקם בבניין בנק ישראל, בפינת הרחובות ליליינבלום ונחלת בנימין בתל אביב.

המרכז נכלל כתחנה בשביל העצמאות המחבר בין עשר נקודות היסטוריות המספרות את ראשית תל אביב והכרזת העצמאות.

==היסטוריה==
במאי 2009 נפתח בבניין בנק ישראל בירושלים מרכז מבקרים לקהל הרחב. מטרות המרכז הן להכיר לציבור את הבנק המרכזי ואת תפקידיו הרחבים ובראשם השמירה על יציבות המחירים, את תרומתו לכלכלת המדינה.

במוזיאון מוצגים תולדות המטבע בארץ בהם הלירה ישראלית, השקל והשקל החדש. במרכז המבקרים מוצגת תערוכה מקיפה על התפתחות אמצעי התשלום בעולם ובישראל, אמצעי הנפקת המטבע וסימני הביטחון על השטרות. בנוסף מוצגת במרכז תערוכה המתארת את ראשית הקמת בנק ישראל ושנותיו הראשונות כולל סיפור הקמתו. הביקור במרכז כולל הדרכות וסרטים בליווי סרטים והדרכות על תפקידיו של בנק ישראל.

בשנת 2017, לאחר שהמרכז בירושלים נסגר בשל השיפוצים במבנה בירושלים, עבר מרכז המבקרים לבניין הבנק ברחוב ליליינבלום בתל אביב.

==תערוכות==
תערוכות המרכז קבועות בדרך כלל ומשתנות לעיתים רחוקות. המרכז מציג את תפקידי הבנק העיקריים, תרומתו להתפתחות הכלכלה בישראל, תולדות המטבע מראשית שלטון המנדט ועד השתקפות אירועים היסטוריים ומורשת המדינה בעיצוב המטבעות והשטרות.

במרכז שלוש תערוכות קבע עיקריות:
*הראשונה על ימיו הראשונים של הבנק, ההיסטוריה שלו ותהליך הקמתו וכיצד הבנק שומר על יציבות המחירים במדינה.
*התערוכה השנייה מציגה את תולדות המטבע, כולל הסברים מוחשיים על הליך הנפקת הכסף והדפסתו כולל אוסף שטרות היסטוריים והדרכת אמצעי הביטחון כנגד זיופים.
*התערוכה השלישית מציגה יצירות אמנות ישראליות עכשויות כפרשנות למשמעויות הכסף בחיי היומיום וחיי החברה בישראל.

==המבנה==
בניין המרכז בתל אביב הוא בניין לשימור שנבנה בשנת 1923 בסגנון אקלקטי ובו שכנו בית הדואר ומרכזיית הטלפונים הראשונה בעיר.
בשנות ה-39 רכש בנק אשראי את הבית והוא שופץ בסגנון הבינלאומי בהתאם לדרישת מחלקת ההנדסה של עיירית תל אביב.
בתקופת שלטון הבריטים לפני קום המדינה, פעלו בו משרדי מס הכנסה של המנדט. בשנת 1944 נפגע המבנה מפעולת ארגון האצ"ל.

בנק ישראל פועל במבנה משנת 1956.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.boi.org.il/bank-of-israel/education/ אתר מרכז המבקרים של בנק ישראל]
* [https://www.icom.org.il/museum/1480 המרכז] באתר איגוד המוזיאונים ואיקו"ם בישראל
* [https://www.mapah.co.il/bank-of-israel-visitors-center-homes-and-buildings-tel-aviv-2024/ מרכז המבקרים של בנק ישראל במסגרת 'בתים מבפנים 2024'] באתר היסטוריה על המפה 
* [https://makom.hamoreshet.org.il/landmark/bank-of-israel-visitor-center-tel-aviv-yafo/ נקודת השביל] באתר אבני מורשת
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בנק ישראל
קטגוריה:תל אביב-יפו: מוזיאונים
קטגוריה:נחלת בנימין
קטגוריה:הסגנון הבין-לאומי בארץ ישראל
Tuesday Afternoon

Tuesday Afternoon (יום שלישי אחר הצהריים, נקרא גם Forever Afternoon (Tuesday?), או Forever Afternoon) הוא שיר משנת 1968 שנכתב על ידי ג'סטין היוורד ובוצע על ידי להקת הרוק האנגלית Moody Blues באלבומם Days of מ-1967 Future Passed .

== רקע ==
השיר הופיע באלבום Days of Future Passed, אלבום קונספט המתאר יום טיפוסי. באלבום, היה זה החלק הראשון ברצועה של The Afternoon תחת הכותרת Forever Afternoon (Tuesday?). ג'סטין היוורד סיפר כי כתב את השיר ביום שלישי אחר הצהריים בליפיאט פארק, במערב אנגליה ליד סטראוד. אמו של היוורד לקחה אותו ואת אחיו לפארק כשהיו קטנים, והוא ביקר שם שוב במהלך הכתיבה של האלבום כדי לכתוב את השיר. <ref></ref> הוא הוסיף ואמר שכתב את השיר "עם גיטרה וג'וינט ביד".<ref name="ucr"></ref>

ג'סטין היוורד כתב את השיר והתכוון לקרוא לו Tuesday Afternoon. המפיק טוני קלארק התעקש ושינה את השם ל"לנצח אחר הצהריים (שלישי?)" עם יציאתו באלבום Days of Future Passed. עם זאת, כאשר הוא שוחרר כסינגל שנה לאחר מכן, שמו שונה בחזרה ל-Tuesday Afternoon. חלק מאלבומי האוסף וההופעות החיות של הלהקה מציגים את השיר כ"Tuesday Afternoon (Forever Afternoon)" כדי לשקף את שני השמות.

השיר שוחרר כסינגל בשנת 1968 והיה השני מתוך האלבום (הראשון היה Nights in White Satin). בצד B הופיע השיר Another Morning.

הביצוע התזמורתי האחרון של הפזמון מבוצע על ידי תזמורת פסטיבל לונדון. הקטע התזמורתי בין החלקים הראשון והשני של השיר הוקלט בנפרד מהקטעים של הלהקה. את הקישור עיבד פיטר נייט, שעיבד את קטעי התזמורת לכל האלבום. בהוצאת הסינגל וההוצאה שלאחר מכן באלבומי אוסף, הסיום התזמורתי לא נכלל והשיר הסתיים בסולו החליל של ריי תומאס.<ref name="allmusic"></ref> באלבום האוסף Time Traveller של המודי בלוז משנת 1994 נכלל הקישור התזמורתי בפעם הראשונה. גם הופעת השיר באנתולוגיה משנת 1998 כללה את הסיום התזמורתי של החלק הראשון.

== קבלה ==
מבקר היסטוריית הרוק הקלאסי בריאן קצ'ג'יאן דירג אותו כשיר הגדול ביותר של המודי בלוז, ואמר כי "המילים והלחן היפים של ג'סטין היוורד בשילוב עם עבודת הגיטרה של ג'ון לודג' והמלוטרון של מייק פינדר הציגו למעריצי המודי בלוז את היצירה הגדולה ביותר של הקבוצה ובפשטות, ההקלטה הטובה ביותר בקריירה הארוכה של הלהקה".<ref name="crh"></ref> מבקר הרוק הקלאסי האולטימטיבי ניק דה-ריסו דירג אותו כשיר הרביעי בגודלו של המודי בלוז.

== הנגנים ==
* ג'סטין היוורד - שירה מובילה, גיטרה אקוסטית
* ג'ון לודג' - קול רקע, גיטרה בס
* מייק פינדר - מלוטרון, פסנתר
* ריי תומאס - חליל
* גרהאם אדג' - תופים, כלי הקשה
* פיטר נייט ותזמורת פסטיבל לונדון - עיבודים לתזמורת

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.youtube.com/watch?v=b5N7qHmEgxA Tuesday Afternoon], באתר YouTube

== הערות שוליים ==

2024 05
פאל סילאדי

פאל סילאדי (במקור שוורץ, בהונגרית: Szilágyi Pál; טיסקצ'קה, 22 בספטמבר 1914<ref></ref> – בודפשט, 27 בפברואר 1972)<ref></ref> <ref></ref> היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי אורתופד וכירורג של תאונות. פרופסור במרפאה האורתופדית של אוניברסיטת זמלווייס, ולאחר מכן ראש מחלקת הטראומטה. הוא השיג תוצאות יוצאות דופן בעיקר בטראומטולוגיה תנועתית. נרשמו על שמו מספר רב של פטנטים וחידושים.

== קורות חייו ==
פאל שוורץ נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר מיהאי סילאדי (שוורץ) ושל אולגה נשיץ. את לימודי הרפואה שלו בשל החוקים האנטי יהודיים, לרבות הנומרוס קלאוזוס שהגביל קבלת יהודים לאוניברסיטאות, השלים את לימודי הרפואה באוניברסיטת בולוניה בין השנים 1934 לבין 1940. בשנים 1940–1942 הוא היה מתמחה חיצוני (בשל החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי) בבית החולים סנט יאנוש בבודפשט, ובשנים 1942–1943 היה רופא כירורג בבית החולים בעיירה יאסברן. בשנים 1943–1944 נלקח למחנות שירות העבודה בגלל מוצאו היהודי (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי). הוא שרד את השואה ובין 1945 לבין 1949, עבד ככירורג בבית החולים אישטוואן בבודפשט. בשנים 1949–1951, עבד ככירורג בקליניקה הכירורגית מס' 1 של בודפשט, במחלקה לכירורגיה, משנת 1951 היה מרצה ופרופסור במרפאה האורתופדית של אוניברסיטת זמלווייס, ולאחר מכן ראש מחלקת הטראומה. לאחר התמחותו הוא הוסמך כמנתח מומחה ב-1948, כמנתח אורתופד ב-1951 וכמנתח תאונות ב-1961. בשנת 1948 עבר את הבחינה גם ברפואת ספורט ובשנת 1950 סיים קורס באונקולוגיה. הוא השיג כאמור תוצאות יוצאות דופן בעיקר בטראומטולוגיה תנועתית. מיוחס לו ארגון המחלקה לניתוחי תאונות בקליניקה, אותה גם הוביל כמנהל המחלקה כבר מראשיתה.

הוא פרסם יותר מ-25 פרסומים בכתבי עת מקצועיים על מחקריו ועל הליכי הטיפול השמרניים והכירורגיים שלו ועל השיטות בהן השתמש והתוצאות שלהן.

אשתו הראשונה הייתה מגדה קטלין הלאס (ככל הנראה נספתה בשואה). אשתו השנייה הייתה לידיה ארז'בט פריש, איתה התחתן ב-1949 בטרזווארוש, בודפשט.

== לקריאה נוספת ==
* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגר המוזיאון הספרותי פטפי)
* Magyar életrajzi lexikon III: Kiegészítő kötet (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1981. ISBN 963-05-2500-3 ([https://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC14240/15083.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. עורכת ראשית אגנש קניירש)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.arcanum.com/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/sz-77C95/szilagyi-pal-77FE0/ פאל סילאדי באתר Arcanum]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:כירורגים יהודים הונגרים
קטגוריה:אישים במחנות שרות העבודה (הונגריה)
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בולוניה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1914
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1972
תמיר מנדובסקי

תמיר מנדובסקי הוא יזם, סופר ומשקיע בשוק ההון ובנדל"ן, מחבר רב המכר ומגיש הפודקאסט "השקעות לעצלנים", ומחבר רומן המתח "קנטאור"<ref></ref>.

== ביוגרפיה ==
מנדובסקי נולד בלהבים ב-1988. למד בכפר הנוער אשל הנשיא. במהלך הלימודים שימש מגיש, מפיק ועורך ב"רדיו אשל הנשיא – fm106", תחנת הרדיו החינוכי הראשונה בישראל.

את שירותו הצבאי החל בקורס טיס, ולאחר שחתם ויתור, עבר לשרת כחובש קרבי בגדוד 931 שבחטיבת הנח"ל.

מנדובסקי הוא בוגר תואר ראשון ביחסים בין-לאומיים ותקשורת, ותואר שני בחקר סכסוכים מהאוניברסיטה העברית. במהלך לימודיו כתב בעיתון הסטודנטים "פי האתון".

בשנים 2012–2016 שירת בשב"כ.
לאחר אירועי צוק איתן, "שובו אחים" ורצח מוחמד אבו ח'דיר התפטר, ולאחר מכן עבד כחוקר הונאות בתעשיית הפינטק.

בשנת 2021 פרסם, בהוצאה עצמית, את הספר "השקעות לעצלנים: הדרך הפשוטה להשקעה ארוכת־טווח בשוק ההון", שהפך לרב-מכר. הספר מתאר גישת השקעה פסיבית בשוק ההון, המבוססת על רכישה עקבית של מוצרים מחקי מדדי מניות רחבים. הספר מבוסס על מחקרים אמפיריים של זוכי פרס נובל לכלכלה ויליאם שארפ, יוג'ין פאמה ודניאל כהנמן ומוכיח כי השקעה פסיבית קבועה ועקבית, במדדי מניות עולמיים, מגוונים ומובילים, תניב בטווח הארוך את התשואה הגבוהה ביותר, בניכוי דמי הניהול הנמוכים ביותר, תוך דחיית תשלומי מס לשנים רבות. הספר תורגם לאנגלית בשם: "The Lazy Investor: How to Set a Profitable & Hassle-free Investment Portfolio".

לאחר פרסום הספר "השקעות לעצלנים", הקים את חברת "אסיף השקעות".

בשנת 2022 פרסם את רומן המתח "קנטאור" שבמרכז עלילתו סטודנט ירושלמי שעובד במשרת שטח בשב"כ - ולצד לימודיו דולק אחר פרשייה ביטחונית רגישה.

בשנת 2022 השיק את הפודקאסט "השקעות לעצלנים", שהפך תוך שנה לפודקאסט המואזן ביותר בספוטיפיי בישראל, ובשנת 2023 פרסמה חברת שירות הזרמת המוזיקה ספוטיפיי כי הפודקאסט דורג בין עשרת הפודקאסטים המואזנים בה בישראל לאורך כל השנה.

בשנת 2024 נבחר על ידי האוניברסיטה העברית לרשימת 40 המנהיגים הצעירים עד גיל 40 מכלל בוגרי האוניברסיטה<ref></ref>.

==חיים אישיים==
תמיר מנדובסקי נשוי, אב לשניים ומתגורר ברמת גן.

== ראו גם ==
* השקעות לעצלנים

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 
* אבי כץ, [https://103fm.maariv.co.il/programs/media.aspx?ZrqvnVq=JEILLM&c41t4nzVQ=I בעקבות פוסט טראומה, איש השב"כ לשעבר תמיר מנדובסקי שיתף במסע מהחושך אל האור], שיחות לילה, 103fm, 6 במאי 2023
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
גדליה סוחובולסקי

גדליה "סוחו" סוחובולסקי (1928 - 2 באוגוסט 2019) היה מהנדס אזרחי ופסל סביבתי ישראלי.

== ביוגרפיה ==
סוחובולסקי נולד וגדל בביאליסטוק, פולין. בגיל 7 עבר עם משפחתו להתגורר בוורשה. עם כיבוש העיר על ידי הנאצים, בספטמבר 1939 ברח למזרח לאזור שבשליטת הצבא האדום. בשנת 1941 עלה לארץ ישראל, למד בתיכון גאולה. בשנת 1944 בהיותו רק בן 16 תרגם את הספר תורת היחסות של אלברט איינשטיין בהוצאת ספרית הפועלים ביחד עם דב שלונסקי. בשנת 1947 החל ללמוד הנדסה אזרחית ב אותם סיים בשנת 1952. בצבא הוא סיים את קורס קציני התותחנים הראשון של צה"ל ונלחם במלחמת העצמאות. לאחר סיום לימודיו עבר מחיפה להתגורר בתל אביב-יפו, שם פתח משרד להנדסת בניין. בשנות ה-70 החל לעסוק בעיצוב רהיטים ואחר כך בפיסול פסלי חוצות, עליהם נהג לחתום, "סוחו". כמהנדס השתתף בין השאר בתכנון מוביל המים הארצי, בית הכנסת הגדול בבאר שבע ובית החייל.

סוחובולסקי היה נשוי, אב לשני בנים וסב לחמישה נכדים.

== פסלים במרחב הציבורי ==
* קשת - אוניברסיטת תל אביב (1970)
* חוליות - בכניסה לרחוב הנביאים, ירושלים (1971)
* שרשרת - אוניברסיטת תל אביב (1971)
* דמויות עומדות - אוניברסיטת תל אביב (1971)
* קריית שרת, חולון (1973)
* ליד בית החייל שדרות ירושלים, באר שבע (1973)
* מחנה נופש, הוועד למען החייל, גבעת אולגה (1973)
* ללא כותרת - רחוב הירקון, תל אביב (1974)
* מטוטלת - פארק גני יהושע, תל אביב (1975)
* ללא שם - פארק גני יהושע, תל אביב (1975)
* פסל משחק - גג בריכת המים הדרומית, רחוב מבוא דקר, הגבעה הצרפתית, ירושלים (1976)
* פסל משחק - גן חנצ'ה, רחוב הרב חיים הלר, גבעת מרדכי, ירושלים (1979)
* ללא שם - פארק מנחם בגין, תל אביב (1979)
* פסל משחק -רחוב פול אמיל בוטה, שביל הגישה לבית הקונפדרציה, ימין משה, ירושלים (1982)

== תערכות קבוצתיות ==
* 1984 - 80 שנות פיסול בישראל, מוזיאון ישראל, ירושלים
* 2003 - 30 פסלי חוץ של אמנים ישראליים בקמפוס אוניברסיטת תל אביב, הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר, תל אביב

==גלריה==
<gallery caption="" widths="150px" heights="150px" perrow="6">
קובץ:90166 tel aviv university PikiWiki Israel.jpg|"קשת", אוניברסיטת תל אביב, 1970
קובץ:PikiWiki Israel 13989 Park Menachem Begin in Tel Aviv.JPG|"ללא כותרת", פארק מנחם בגין, 1979
קובץ:PikiWiki Israel 19443 quot;Untitledquot; by Gedalia Suchowolsky in Tel.JPG|"ללא שם", פארק גני יהושע, 1975
קובץ:PikiWiki Israel 19444 quot;Pendulumquot; by Gedalia Suchowolsky in Tel.JPG|"מטוטלת", פארק גני יהושע, 1975
קובץ:PikiWiki Israel 21502 Art of Israel.JPG|"ללא כותר", רחוב הירקון, תל אביב, 1974
קובץ:Untitled sculpture by Gedalia Suchowolski (Sucho), 1971, Tel Aviv University, Tel Aviv, Israel.jpg|"שרשרת", אוניברסיטת תל אביב, 1971
קובץ:Gedalia Suchowolski in Beersheva 2.jpg|ליד בית החייל בבאר שבע
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://museum.imj.org.il/artcenter/newsite/he/?artist=סוחובולסקי,%20גדליה&list=ס גדליה סוחובולסקי], באתר מוזיאון ישראל, ירושלים
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסלים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1928
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2019
מכון לפיזיקה וטכנולוגיה של מוסקבה

מכון לפיזיקה וטכנולוגיה של מוסקבה (ברוסית:"Московский физико-технический институт"; ר"ת: МФТИ) היא אחת מן האוניברסיטאות הבולטות ברוסיה. המכון הוקם בשנת 1951 ונכלל בשלישייה המובילה של מוסדות להשכלה גבוהה ברוסיה. הוא מכין מומחים בעיקר בפיזיקה ומתמטיקה.

==היסטוריה==
ביסוד הקמת המוסד עמדו חתני פרס נובל פיוטר קאפיצה, ניקולאי סמיונוב ולב לנדאו. בשנת 1946 קאפיצה כתב מכתב מפורט בנושא ליוסיף סטלין. בעקבות כך התקבלה החלטה על הקמת מוסד לימודים חדש כפקולטה של אוניברסיטת מוסקבה. פקולטה זו אכן הוקמה בנובמבר 1946. בשנת 1951 פקולטה נסגרה. בספטמבר 1951 הוחלט על הקמת מוסד חדש להשכלה גבוהה. בשנת 1954 הסתיימה בניית בניין מגורי סטודנטים ובהדרגה החלו להבנות בניינים חדשים ללימודים. בשנת 1967 למכון הוענק עיטור הדגל האדום של העמל עבור הישגים יוצאי דופן של הכנת מדענים צעירים.

בהתאם לחזון המייסדים, מבחני כניסה ללימודים נערכו בחודש יולי, סטודנטים שעברו את המבחנים אך לא התקבלו ללימודים היו יכולים להתקבל ללימודים במוסדות להשכלה גבוהה אחרים של ברית המועצות/רוסיה. ללא מבחנים. במקביל ללימודים סטודנטים עוברים השתלמויות במוסדות של אקדמיה למדעים של רוסיה.

מכון לפיזיקה וטכנולוגיה כולל 16 פקולטות.

בתקופות שונות בין מרצי המכון היו 8 חתני פרס נובל. בין בוגרי מכון 2 חתני פרס נובל אנדריי גיים וקונסטנטין נובוסלוב, 150 חברי אקדמיה למדעים שלרוסיה, ומעל 20 אלף מקבלי תואר שלישי.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.usnews.com/education/best-global-universities/moscow-institute-of-physics-technology-528929 נתונים כלליים]

*
קטגוריה:מוסקבה: אוניברסיטאות ומכללות
טיסקצ'קה

טִיסַקֵצְ'קֶה (בהונגרית: Tiszakécske) היא עיירה במחוז באץ'-קישקון, מקום מושבה של נפת טיסקצ'קה על גדות נהר הטיסה.

== מיקום ==
כל האזור המנהלי של טיסקצ'קה ממוקם על הגדה הימנית של נהר הטיסה. מצפון, עם כיוון השעון: Jászkarajenő בצפון, Tiszajenő בצפון מזרח, Nagyrév במזרח (בצד השני של הנהר), Tiszainoka ו-Tiszakürt בדרום מזרח, Tiszaug בדרום. בגדה השמאלית, Lakitelek בדרום מערב, Szentkiraly במערב, ובצפון מערב Kocsér.

== נגישות ==
=== בכביש ===
העיר נעקפת על ידי כבישים ראשיים, רק כבישים ציבוריים בני ארבע וחמש ספרות (דרגה נמוכה) עוברים בשטחה. ניתן להגיע אליה במספר מסלולים מבודפשט, אך יש שתי גישות עיקריות: מהכביש הראשי 4 ומהכביש המהיר M4 מכיוון צגלד, ומהכביש המהיר M5 דרך קצ'קמט. ניתן להגיע אליה מצגלד לנג'קרש בכביש המהיר 441.

=== ברכבת ===
ניתן להגיע אליה ברכבת בקו רכבת רכבות הונגריה (מ.א.ב) סולנוק-קצ'קמט מספר 145, שיש לו ארבע תחנות באזור המנהלי של העיר.

== נהר הטיסה ==
האטרקציה התיירותית הבולטת של טיסקצ'קה היא נהר הטיסה הגדול והרחב. 22.5 ק"מ אורך של היישוב גובל בנהר. החוף גובל ביערות, שהם חלק ממחוז הגנת הנוף ה"טיסה-תיכון". מינים רבים של צמחים ובעלי חיים מוגנים מוצאים שם מקלט.

== היסטוריה ==
בהתבסס על התוצאות הארכאולוגיות, ישנם עקבות של יישוב שאוכלס לפני כמעט אלף חמש מאות שנה באזור טיסקצ'קה. צמיחת היישוב והתארגנותו לכפר החלה בתקופה שלאחר מכן (המאות ה-11, ה-12, ה-13). במהלך הפלישה המונגולית לאירופה הואץ הגידול המספרי של האוכלוסייה. רשימת המעשרות הכנסייתית שנשמרה בארכיון הוותיקן מזכירה את הכפר לראשונה בצֶצ'ְקֶה ׁ(Cechke), ב-1332.200x200 פיקסלים
Barrack Resort Spa

== אתרים בעלי חשיבות ==
* רכבת הילדים טיסקצ'קה
* המרחצאות התרמיים לגדת הטיסה
* הכנסייה הרומית-קתולית
* הכנסייה הקלוויניסטית בסגנון נאו-גותי
* [http://okecske.ajmk.hu/ בית הקהילה אוקצ'קה]
* בנייני מגורים רבים טיפוסיים בסגנון אר נובו.
* פסל סוסים של אישטוואן הראשון, מלך הונגריה (הקדוש)
* דגל לאומי, אנדרטה ואבן מצבה באתר המרד ההונגרי
* סחרחרת
* שביל טבע Nádirígo, לאורך הענף ה"מת" של הטיסה<ref></ref>

== ילידי המקום ==
* פאל סילאדי (במקור שוורץ, 1914 – 1972) היה רופא יהודי-הונגרי אורתופד וכירורג של תאונות.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://www.tiszakecske.hu אתר האינטרנט של עיריית טיסקצ'קה]
* [http://utazom.com/vendegvaro/tiszakecske טיסקצ'קה באתר utazom.com]
* [http://tiszakecske.lap.hu Tiszakecse.lap.hu]
* [https://web.archive.org/web/20080630191813/http://video.indulhatunk.hu/tiszakecske-51480 טיסקצ'קה היא בירת הציתר.]
* [http://www.tiszafolk.hu/ קרן טיסה-פולק]
* [https://www.facebook.com/tiszakecskeofficial עמוד הפייסבוק של העיר טיסקצ'קה]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
מקולה (עין)

איור סכמטי של גלגל העין האנושית והמקולה (Macula) במרכז הרשתית
מקולה (גם: macula lutea) הוא אזור בעל פיגמנט בצורת אליפסה במרכז הרשתית של העין האנושית ובבעלי חיים אחרים ואחראית על חדות ראייה וראיית צבעים.

== אטימולוגיה ==
המונח macula lutea מגיע מלטינית: "macula", נקודה, ו-"lutea", צהוב.<ref></ref>

== מבנה ==
למקולה בבני אדם יש קוטר של לערך והוא מחולק לאזורים: , , ,, .<ref name="Project Orbis International2"></ref>

האזור המקולרי האנטומי בגודל גדול בהרבה מהאזור המקולרי הקליני שבגודל , ומתאים בגודלו לאזור הפוביאלי האנטומי.<ref name="Small1994"></ref><ref name="PeymanMeffert2000"></ref>

המקולה אחראית לראיית צבעים ברזולוציה גבוהה, המתאפשרת באור. את המקולה הקלינית רואים בהסתכלות באישון, במסגרת בדיקת עיניים או בצילום רשתית.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראייה
קטגוריה:עין
קטגוריה:רפואת עיניים
נוקוגירי

מסור דוֹזוּקי
נוקוגירי (ביפנית: 日本の鋸, תרגום מילולי: "מסור יפני") הוא סוג או משפחה של מסורים המשמשים בעבודות עץ ובנגרות יפנית החותכים בתנועת המשיכה, בניגוד לרוב המסורים האירופאים (ואמריקאים) שחותכים בתנועת הדחיפה. מסורים יפניים הם מסורי המשיכה הידועים ביותר, אך הם משמשים גם בסין, איראן, עיראק, קוריאה, נפאל וטורקיה. בין המסורים האירופיים, גם מסורי קופינג לעיבוד עץ וגם מסורי תכשיטנים לעבודת מתכת חותכים במכת המשיכה כמו מסורים יפניים. נטען כי חיתוך במהלך המשיכה יעיל יותר ומשאיר רוחב חיתוך צר יותר (Kerf). מצד שני, חיתוך במשיכה אינו מאפשר בקלות לשים את משקל הגוף מאחורי הפעולה. זה יכול להיפתר בקלות על ידי שימוש בקליבה או מלחציים. חיסרון נוסף, בשל סידור וצורת השיניים, הוא שהמסורים היפניים אינם עובדים טוב על עצים קשים כמו המסורים האירופיים. מסורים יפניים נועדו במקור לעצים רכים יחסית כמו ברוש ואורן ואילו מסורים אירופאים נועדו לעצים קשים כמו אלון ומייפל.

הפופולריות של מסורים יפניים באזורים אחרים בעולם הביאה לייצור וייצור של מספר מסורים יפניים אף מחוץ ליפן באופן מסחרי.

== סוגי מסורי יד יפניים ==
שיניים של מסור דוזוקי
מסור "ריובה" עם שתי פיפיות

דוזיקינוקו (胴付鋸、胴突鋸)
סוג של מסור אחורי. תרגום השם מיפנית הוא "גזע מחובר", ובכך מסור עם פס קשיח מחובר, כלומר, מסור אחורי. אף על פי שדומה למסור אחורי מערבי, למסור דוזוקי יש להב דק בהרבה עבור חיתוך מדויק. מסורי דוזוקי מיועדים לחיתוכים שטוחים, סוגי מחברים לעיבוד עץ, המכונים "joinery".

ריוֹבָּה (両刃)
מסור נגרות רב תכליתי בעל שני קצוות חיתוך. משמעות היפנית היא "להב כפול". יש להב חותך (yokobiki, 横挽き) בצד אחד, ולהב קורע (tatebiki, 縦挽き) בצד שני. מסורי ריובה מתוארים לרוב לפי אורך הלהב שלהם (במילימטרים). מסורים קצרים יותר, בסביבות 240 מ"מ (9-1/2") למשל, מיועדים לנגרות כללית. מסור ארוך יותר, בסביבות 270 מ"מ (10-3/4"), יתאים לעבודות גדולות יותר, כמו נגרות מסגרת עץ, עבור דוגמה.

קטבה (片刃)
מסור עם שיניים לאורך קצה אחד בלבד, כמו מסור מערבי. אלה מסופקים בתור מסור קרע או להבים מסוג חתך צולב. יתרון של מסור זה הוא שקל להשתמש בו עם מדריך או מסילה למסור. "קטבה" מתורגם מיפנית כ"חיתוך בצד אחד". מסורי קטבה משמשים בדרך כלל לעבודות גדולות יותר כאשר מסור ריובה אינו מתאים, או לחיתוך בגובה פני המשטח (flush-cut).

אזֶבִּיקי (畦挽、あぜびき)
מסור ריובה קטן המשמש לחיתוך למשטח השטוח של לוח ולא מהקצה. ללהב יש עקומה קמורה שיכולה להתחיל את החיתוך בכל מקום על פני השטח. מסורי אזביקי משמשים לחיתוך שקעים, חריצים בפאנל האמצעי והסרה של זנבות.

מוואשיביקי (回し引き)
מסור דק המשמש לחיתוך עקומות, הגרסה היפנית למסור חור מנעול. פירוש השם הוא "חתך מסתובב".

קוגיהיקי
מסור דק גמיש וחיתוך בגובה פני המשטח (flush-cut) עם שיניים לא משובצות בצד אחד, המיועד לקיצוץ קצוות של מחברי עץ (dowels), או שגמים ובליטות אחרות בצמוד למשטח.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מסורים
קטגוריה:יפן: תרבות
קטגוריה:יפן: מדע וטכנולוגיה
פרס קסדת הזהב

פרס קסדת הזהב (בשוודית: Guldhjälmen) מורכב משני פרסי הוקי קרח שוודיים שנתיים המכירים בשחקן היקר ביותר של ליגת ההוקי השוודית והשחקנית היקרה ביותר בליגת ההוקי השוודית לנשים (SDHL), כפי שנשפט על ידי שחקני כל ליגה, בהתאמה. הפרס ממומן על ידי Magasinet Hockey השוודי בשיתוף עם CCM Hockey ו-TV4.

פרס קסדת הזהב הוצג בשנת 1986 כפרס האליטסריין (שנקרא SHL בשנת 2013). הפרס מקביל לפרס טד לינדזי של ה-NHL, פרס ה-MVP עליו הצביעו חברי איגוד השחקנים של ה-NHL והוא בן לוויה של פרס ויקינג, המכיר בשחקן השוודי הטוב ביותר הפעיל באמריקה הצפונית, כפי שנקבע לפי הצבעת השחקנים. אין לבלבל ערך זה עם פרס דסקית הזהב המוענק לשחקן השנה השוודי על ידי אקספרסן ואיגוד ההוקי קרח השוודי.

הזוכה הראשון היה המגן הפיני קארי אלורנטה מ-HV71 בעונת 86–1985. חלוץ הכנף יואקים לינדסטרם זכה בפרס שלוש פעמים, פעם אחת יותר מכל שחקן אחר בהיסטוריה.

הפרס הורחב כך שיכלול את שחקן ה-MVP שנבחר על ידי SDHL בשנת 2020. לאחר עונת 20–2019 ב-SDHL החלוצה השווייצרית לארה סטאלדר מברינס נבחרה להיות האישה הראשונה שזוכה בפרס בהצבעה של שחקניות SDHL. אין לבלבל את פרס קסדת הזהב עם ה-Kronprinsessan Margaretas pris ('פרס נסיכת הכתר מרגרטה'), הידוע גם בתור MVP של SDHL המוענק לשחקנית היקרה ביותר ב-SDHL כפי שנבחרת על ידי איגוד ההוקי קרח השוודי.

==הזוכים==
===נשים===
* 2020 - לארה סטאלדר, ברינס (נשים)
* 2021 - קאתרינה מראזובה, ברינס (נשים)
* 2022 - סידני ברודט, לינשפין (נשים)
* 2023 - אנה מייקסנר, ברינס (נשים)
* 2024 - לינה ליונגבלום, מודו הוקי (נשים)

===גברים===
שחקנים ששמם מודגש זכו גם כן באותה עונה בפרס דסקית הזהב.
* 1986 - קארי אלורנטה, HV71
* 1987 - פטר לינדמרק, פרייסטד
* 1988 - אנדרס אלדברינק, סדרטליה
* 1989 - אנדרס אלדברינק, סדרטליה (2)
* 1990 - בנגט-אוקה גוסטפסון, פרייסטד
* 1991 - הוקאן לוב, פרייסטד
* 1992 - הוקאן לוב, פרייסטד (2)
* 1993 - פטר פושברי, מודו הוקי
* 1994 - פטר פושברי, מודו הוקי (2)
* 1995 - פלה אקלונד, לקסנד
* 1996 - אסה קסקינן, HV71
* 1997 - ירמו מיליס, לולאו (הוקי קרח)
* 1998 - טומי סדרסטרם, יורגודן
* 1999 - יאן לארסון, ברינס
* 2000 - ריקרד פרנזן, AIK
* 2001 - כריסטיאן הוסליוס, פרלונדה
* 2002 - אולף סדרסטרם, פרייסטד
* 2003 - ניקלאס אנדרסון, פרלונדה
* 2004 - מגנוס קאנברי, פרלונדה
* 2005 - הנריק לונדקוויסט, פרלונדה
* 2006 - אנדרס קרלסון, HV71
* 2007 - פרדריק ברמברי, יורגודן
* 2008 - טוני מורטנסון, לינשפין (הוקי קרח)
* 2009 - יוהאן דוידסון, HV71
* 2010 - מאטס זוקרלו, מודו הוקי
* 2011 - מגנוס יוהנסון, לינשפין (הוקי קרח)
* 2012 - יאקוב סילפברברי, ברינס
* 2013 - באד הולווי, חלפטאו (הוקי קרח)
* 2014 - יואקים לינדסטרם, חלפטאו (הוקי קרח)
* 2015 - דרק ריאן, ארברו (הוקי קרח)
* 2016 - אנטון רדין, ברינס
* 2017 - יואקים לינדסטרם, חלפטאו (הוקי קרח) (2)
* 2018 - יואקים לינדסטרם, חלפטאו (הוקי קרח) (3)
* 2019 - יאקוב יוספסון, יורגודן
* 2020 - קודי קארן, רגלה
* 2021 - מארק הריוויק, לקסנד (הוקי קרח)
* 2022 - מקס וירונו, לקסנד (הוקי קרח)
* 2023 - אנטי סואומלה, אוסקרסאם (הוקי קרח)

==הערות שוליים==

קטגוריה:הוקי קרח
קטגוריה:שוודיה: ספורט
קטגוריה:פרסי ספורט
מחנה הריכוז הויברג

מחנה הריכוז הויברג (בגרמנית: Lager Heuberg) היה מחנה ריכוז ברובע בונדסווה הממוקם בפינה הדרומית של אזור האימונים הצבאי של הויברג שבבאדן-וירטמברג בגרמניה, ליד העיירה שטטן אם קלטן מרקט .

ממרץ עד דצמבר 1933 הוא היה אחד ממחנות הריכוז הנאצים הראשונים. בין האסירים היו קורט שומאכר ופריץ באואר.

== היסטוריה ==
* 1910 - הצבא הקיסרי הגרמני מקים את מחנה היוברג ואת מחנה האימונים.
* 1914 - המקום מוסב למחנה שבויים.
* 1917 - 5,000 חיילים ו-15,000 שבויים שוהים במחנה.
* 1920–1933 - הסכם ורסאי הגביל את הצבא הגרמני ל-100,000. המחנה הופך לבית ילדים ולבית חולים.
* 1933 - המחנה הוסב למחנה הריכוז הראשון בבאדן, בשימוש זה במשך 9 חודשים. מנהלו הראשון היה קארל באק.
* 1934 - המחנה נשלט על ידי הרייכסווהר.
* 1940 - המחנה הוסב לטובת שירות העבודה של הרייך, עם 400 צריפים.
* 1940–1941 מחנה גיוס לדיוויזיית ההרים הרביעית.<ref>[https://www.feldgrau.com/WW2-German-4th-Gebirgsjager-Division/ דיוויזיית ההרים הרביעית].</ref>
* 1943–1945 המחנה משמש לשבייתם של חיילי הלגיון האינדיאני, דיוויזיית איטליה, הדיוויזיה השנייה של צבא השחרור הרוסי, ועוד.
* 1945 - 1 במרץ: שיגור רקטה מאוישת אנכית ראשונה, שהוטסה על ידי סגן הלופטוואפה, לותר זיבר, שנהרג ברקטת "באכם בא" 349 "נאטר".
* 1945 - 22 באפריל: חיילים צרפתים מגיעים ומשחררים 20,000 שבויי מלחמה של הצבא האדום.
* 1957 - מגיע למחנה הבונדסווהר, שנוסד באותה תקופה.
* 1976 - בית החולים שהיה במקום נהרס.
* 1997 הרגימנט הצרפתי השלישי של הדרגונים עוזב לאחר 51 שנים.
במהלך השנים 1962–1963 ידוע כי צבא ארצות הברית (יחידת הארטילריה 357) החזיק ראשי נפץ גרעיניים במחנה היוברג, שהיו מיועדים לשימוש ביחידות טילי נייקי-הרקולס הצרפתיות, כחלק מהמלחמה עם ברית המועצות.<ref>[https://www.usarmygermany.com/Sont.htm?https&&&www.usarmygermany.com/Units/Ordnance/USAREUR_5th%20USAAG.htm 5th US Army Artillery Group]</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחנות ריכוז בגרמניה
קטגוריה:באדן-וירטמברג
Riders on the Storm

"Riders on the Storm" (בעברית: "רוכבים על הסערה") הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית הדלתות, שיצא לאור ביוני 1971 על ידי אלקטרה רקורדס כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השישי של הלהקה, L.A. Woman. השיר ידוע בשל היותו השיר האחרון שהקליט ג'ים מוריסון לפני מותו הפתאומי בפריז ב-3 ביולי 1971.

השיר הגיע למקום ה-14 במצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי,<ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref> למקום ה-22 במצעד הסינגלים הבריטי<ref></ref> ולמקום השביעי בהולנד.<ref></ref>

== רקע והרכב ==
"Riders on the Storm" סווג כרוק פסיכדלי,<ref></ref> ג'אז רוק,<ref name=":3"></ref><ref></ref> שיר ארט רוק,<ref></ref> ומבשר המוזיקה הגותית.<ref></ref><ref></ref> לדברי הגיטריסט רובי קריגר והקלידן ריי מנזרק, השיר נכתב בהשראת שיר הקאנטרי "(Ghost) Riders in the Sky: A Cowboy Legend", שנכתב על ידי סטן ג'ונס והפך לפופולרי על ידי ווהן מונרו.<ref name=":4"></ref> המילים נכתבו והובאו לחזרות על ידי מוריסון, כאשר חלק מהן מתייחסות לרוצח הטרמפים בילי "קוקיד" קוק, שהיה נושא הסרט "The Hitch-Hiker" משנת 1953.<ref name=":3" /> מנזרק ציין כי שורות מסוימות מבטאות את אהבתו של מוריסון לבת זוגו פמלה קורסון.<ref></ref>

מקובל לחשוב היא ש-"Riders on the Storm" הוא השיר שהמפיק הוותיק של הדלתות, פול רוטשילד, זלזל בו כ"מוזיקת קוקטייל", מה שזירז את עזיבתו בסשנים של L.A. Woman, שאושרה על ידי הגיטריסט רובי קריגר.<ref name=":4" /><ref></ref> רוטשילד עצמו הכחיש טענה זו, וטען כי הוא למעשה השתמש בכינוי זה כלפי השיר "Love Her Madly".<ref></ref><ref></ref> לאחר עזיבתו של רוטשילד, נבחר המהנדס הוותיק ברוס בוטניק לקחת על עצמו את תפקידי ההפקה, לצד הדלתות עצמם.<ref></ref>

"Riders on the Storm" הוקלט ב-the Doors Workshop בדצמבר 1970 בסיועו של בוטניק. מאוחר יותר בינואר 1971, לאחר שמוריסון הקליט את השירה העיקרית שלו, התכנסה הלהקה באולפני פופי כדי להשלים את המיקס של L.A. Woman<ref></ref> שבו מוריסון לחש את המילים מעליהם כדי ליצור אפקט הד.<ref></ref> זה היה השיר האחרון שהוקלט על ידי כל ארבעת חברי הדלתות, כמו גם השיר האחרון שהוקלט על ידי מוריסון שיצא בימי חייו.<ref name=":4" /> הסינגל יצא לאור ביוני 1971, ונכנס לבילבורד הוט 100 בשבוע שהסתיים ב-3 ביולי 1971, באותו שבוע בו מוריסון מת.<ref name=":1" /><ref name=":2" />

== משתתפים ==
הדלתות
* ג'ים מוריסון - שירה, לחישות<ref name=":0"></ref>
* ריי מנזרק - פסנתר רודס<ref></ref>
* רובי קריגר - גיטרה חשמלית עם טרמולו<ref></ref>
* ג'ון דנסמור - תופים<ref name=":0" />

מוזיקאים נוספים
* ג'רי שף - גיטרה בס<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:שירי הדלתות
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על מזג אוויר
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אלקטרה רקורדס
תקן ביקורת 700

תקן ביקורת 700 –הנוסח האחיד (בלתי מסויג) של דוח רואה חשבון מבקר על דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.

תקן ביקורת זה קובע את הנוסח והמבנה של דוח רואה חשבון מבקר בלתי מסויג של דוחות כספיים. התקן מסביר ומפרט את המבנה והנוסח של הדוח שרואה החשבון צריך לספק לחברה כאשר אין לו הסתייגות מהדוחות הכספיים. התקן מתייחס לדוחות ומצבים שונים- לדוגמה, דוח המתייחס לתקני חשבונאות בינלאומיים או ישראלים, דוח המתייחס לעמידה בתקנות ניירות ערך ועוד.

התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.

התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 90 (שפורסם בשנת 2004) תקן ביקורת 99 (שפורסם בשנת 2009) שעסקים באותו נושא ועל עוד מספר תקנים אחרים.

==קישורם חיצוניים==
* [https://icpas.org.il/professional-updates/תקן-ביקורת-ישראל-700/ תקן ביקורת 700] באתר לשכת רואי חשבון
* [https://icpas.org.il/professional-updates/תקן-ביקורת-90-הנוסח-האחיד-בלתי-מסוייג-של/ תקן ביקורת 90] באתר לשכת רואי החשבון
* [https://icpas.org.il/professional-updates/תקן-ביקורת-99-תיקון-תקן-ביקורת-90-בדבר-הנו/ תקן ביקורת 99] באתר לשכת רואי החשבון
*[https://www.iaasb.org/publications/international-standard-auditing-isa-700-revised-forming-opinion-and-reporting-financial-statements תקן ISA 700] באתר של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון

קטגוריה:תקני חשבונאות
קטגוריה:תקני ביקורת בחשבונאות
פאלאנגינה

ממוזער
פאלאנגינה (באיטלקית Falanghina), הנקרא גם Falanghina Greco, הוא זן של ענבי יין (Vitis vinifera), המשמשים ליצור יינות לבנים. זהו זן ענבים עתיק שייתכן שסיפק בסיס ליין הפלרני הקלאסי. מקורו במדרונות הר טבורנו ובחלק מהאזורים של הקמְפִּי פְלֶגְרֵיי.<ref>winepros.com.au. </ref>הוא מיוצר בחוף קמפניה מצפון לנאפולי, בסנט'אגטה דה גוטי ובעמק התחתון של קלורה אירפינו בעיירות גווארדיה סנפרמונדי, קסטלונרה, סולופקה וטורהקוזו. אלה הם מבין אזורי הכרמים הגדולים ביותר באיטליה והיצרניות העולמיות העיקריות של פאלאנגינה. היין נצרך לעיתים קרובות בדרום איטליה עם פירות ים.<ref>Bonné, Jon, San Francisco Chronicle: The Cellarist (March 30, 2009). Falanghina, reconsidered.</ref> משמש כ"יין הבית" בהרבה מסעדות באזור. לפאלאנגינה גוף מלא (בדומה לשרדונה) עם טעמי אפרסק, לימון ואגס עם רמזים מתיקות של דבש פרחים ריח מתוק. נראה כי השם ליין נובע מהפלנגה הלטינית, או יתדות לתמיכה בענבים בכרם.<ref></ref> בנובמבר 2014 פאלאנגינה אושרה כזן מוכר על ידי לשכת המס והמסחר באלכוהול וטבק לשימוש בארצות הברית.<ref>Falanghina Archived 6 May 2012 at the Wayback Machine, Vitis International Variety Catalogue, Retrieved 15 July 2010</ref> בשנת 2019 העניקה Recevin, איגוד ערי היין האירופיות, לחמש הרשויות האמורות את התואר עיר יין אירופית.<ref></ref>

בקמפניה מספר יינות מאושרים בעלי ציון מקום מבוקר (DOC), כולל פלאנגינה דל טבורנו, קמפי פלגרי, גאלוצ'יו.

== שמות נרדפים ==
פלאנגינה ידועה גם תחת השמות הנרדפויםː ביאנקזיטה, ביאנקוזיטה, ביאנקוזיטה, פלנצ'ינה, פלנצ'ינה ביאנקה, פאלנגינה וראצ'ה, פאלנגינה, פאלרנינה, פאלרנו ורונזה, פאלנצ'ינה, פאלנגינה, פולנגינה, מונטקלבו, מונטלסית ואובה פאלרנה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זני ענבים
קטגוריה:יין
קטגוריה:יינות איטלקיים
In Your Eyes (שיר של ניב קבאנה)

"In Your Eyes" (בעברית: "בעיניך") היא בלדת אהבה מאת הזמרת האירית ניב קבאנה שייצגה את אירלנד באירוויזיון 1993 וזכתה באירוויזיון. השיר נכתב והולחן על ידי ג'ימי וולש.

בשיר, מספרת הזמרת כיצד, לאחר שהתבודדה, היא מצאה אהבה וגן עדן בזרועות המאהב וכיצד זה שינה אותה.

== סקירה כללית ==
ב-1992 הקליט וולש דמו של השיר באולפן בניו יורק. אחד המהנדסים הציע זמרת שהוא מכיר להקליט את זה. אידינה מנזל, שלא הייתה מוכרת אז, נכנסה והאזינה לשיר. היא הציעה שינוי מפתח לפזמון, מכיוון שהיא מצאה אותו די שטוח. וולש היה מודאג מכך שזה יקשה מדי לשיר את השיר, אבל מנזל התעקשה שהיא יכולה לעשות את זה. היא הקליטה כראוי את הדמו, וזה נשלח לניב קבאנה, שהומלצה לוולש בתור זמרת שיכולה להתמודד עם הטווחים הקשים בתוך השיר. קבאנה אהבה את זה, אבל לא הייתה בטוחה שהיא רוצה להתחרות באירוויזיון. בסופו של דבר, וולש אמר שהוא לא ישלח את השיר לאירוויזיון אם היא לא תעשה את זה, אז היא הסכימה להתחרות איתו.<ref name="DVD"></ref>

לקבאנה היה ניצחון ביתי, מאחר שהתחרות התקיימה באירלנד עקב הזכייה של לינדה מרטין בשנה הקודמת. זה היה השני מבין שלושת הניצחונות של אירלנד ברציפות בשנות ה-90 המוקדמות. השלישי היה ב-1994 על ידי פול הרינגטון וצ'ארלי מקגטיגן עם "Rock 'n' Roll Kids". השיר בוצע 14 בסדר ההופעות בתחרות, אחרי השיר השוודי, ולפני השיר הלוקסמבורגי. בתום ההצבעה השיר קיבל 187 נקודות, ומוקם במקום הראשון מתוך 25 שירים.

== קבלת פנים ביקורתית ==
אלן ג'ונס ממיוזיק ויק כתב ש"לזוכת אירוויזיון 1993 יש המון איכויות מיושנות - זה שיר טוב שמושר היטב על ידי בחורה מרשימה". הוא הוסיף, "קבאנה היא זמרת מוכשרת ואמיצה".<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1993
קטגוריה:סינגלים מ-1993
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1993
קטגוריה:שירי אירלנד באירוויזיון
קטגוריה:שירים שזכו באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:בלדות משנות ה-1990
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אריסטה רקורדס
זאת אהבה

"זאת אהבה" הוא פזמון בביצוע הצמד הישראלי שרונה ודניאלה פיק. השיר היה הסינגל הראשון שפרסמו האחיות, והוא יצא לאור בנובמבר 2002 בהוצאה עצמית. לאחר שחברו לחברת NMC, הוקלט הסינגל מחדש ויצא שוב לרדיו במרץ 2004 כסינגל השלישי מתוך המיני־אלבום היחיד שהוציא הצמד, "השיר הזה" (2004) . מירית שם־אור (אימן של האחיות) כתבה את השיר, ושרונה פיק ובנלי פיק הלחינו אותו.

== על השיר ==
השיר היה הסינגל הראשון שהוציאו שרונה ודניאלה. האחיות הוציאו אותו בהוצאה עצמית בנובמבר 2002, ללא תכנון מיוחד לגבי העתיד. באותה תקופה הן אהבו את להקת "אואזיס", ו"זאת אהבה" נשמע להן בסגנון הלהקה. הן הלכו למפיק ברמת השרון (עם נגנים מאותה העיר) והקליטו את השיר. לאחיות לא היה כל ניסיון ביחסי ציבור (אביהן, צביקה פיק, כלל לא ידע שהן הקליטו ופרסמו שיר), והסינגל לא זכה להצלחה. בהמשך חברו האחיות למפיק חיים שמש ולחברת NMC, וב־2004 יצא לאור המיני־אלבום היחיד שהוציאו, "השיר הזה". "זאת אהבה" הוקלט מחדש, והסינגל יצא שוב לרדיו במרץ 2004 כסינגל השלישי מתוך האלבום.

== התקבלות ==
לאחר הוצאת האלבום "השיר הזה", הוצג "זאת אהבה" למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־14 במרץ 2004 (כסינגל מתוך האלבום) וצעד חמישה שבועות עד 16 במאי 2004, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום הרביעי ב־28 במרץ 2004.

=== מיקומי שיא ===

== משתתפים ==
הערה: המשתתפים בהקלטה השנייה של השיר, כחלק מהאלבום "השיר הזה"
* שרונה ודניאלה פיק – זמרה, קלידים
* יוסי פרץ – גיטרות, בס, תופים, כלי הקשה
* אורית שלום – קולות רקע

=== הפקה ===
* מפיק מוזיקלי ומעבד – שרונה ודניאלה פיק
* מפיק אחראי – חיים שמש
* הקלטה, בישול – יוסי פרץ

== קישורים חיצוניים ==

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2002
קטגוריה:סינגלים מ-2002
קטגוריה:סינגלים מ-2004
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מירית שם אור
קטגוריה:שירי אהבה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
רועה בוקוביני

הרועה הבוקוביני (ברומנית, Ciobănesc Românesc de Bucovina, באנגלית, Bucovina Shepherd Dog), הוא גזע כלבים שנמצא בשימוש הרועים של הרי הקרפטים. הוא משמש באופן מסורתי הן ככלב שמירה על משק הבית והן ככלב שמירה על עדרים, מפני הטורפים האירופיים הגדולים: דובים, זאבים, ושונרים. ככזה, הוא כלב גדול, בעל גוף שרירי ומאסיבי, ובעל אופי מאוזן, רגוע ואמיץ.

== היסטוריה של הגזע ==
הרועה הבוקוביני הוא כלב הרים גדול מטיפוס מולוסואידי. הגזע קשור קשר הדוק לגזעי שומרי עדרים נוספים באזור, כגון טורניאק (מקרואטיה ובוסניה הרצגובינה), שר-פלניניאק (מאזור הבלקן, רכס הרי שר-פלנינה), והקאראקאצ'אן הבולגרי .

זהו גזע טבעי שהתפתח במשך מאות שנים<ref></ref> ללא מניפולציות מכוונות, כשהקריטריון לגידולו היה התאמתו לתפקידו. רק בשנת 1934 התחיל תהליך רשמי של אפיון והכרה בו על ידי מגדלים מאזור בוקובינה (מה שהקנה לו את שמו, אם כי הוא נפוץ לא רק בבוקובינה). עם זאת, מלחמת העולם השנייה ולאחר מכן המשטר הקומוניסטי קטעו את תהליכי ההכרה בו על ידי הפדרציה הבינלאומית לכלבנות (FCI). התהליך התחיל מחדש רק בשנות ה-80, כאשר כמה מגדלים מרומניה נטלו על עצמם את המשימה. התקן הראשון נכתב ב-1982, ולאחר מכן הותאם לדרישות הפדרציה הבינלאומית לכלבנות בשנת 2002. הגזע התקבל באופן זמני בשנת 2009 ובאופן סופי ב-2019<ref></ref>.

== תקן ==
ממוזער
זהו כלב גדול, בעל גוף שרירי ומאסיבי. גובהו של הזכר הוא 68-78 ס"מ. הנקבות קרובות בגובהן ומגיעות ל־64-72 ס"מ. הראש מסיבי עם אוזניים שמוטות, מעוגלות בצורת V.

צבע הפרווה העיקרי הוא לבן או לבן-בז' עם כתמים ברורים של שחור או שחור עם מעט אדום-חום, או אפור. הראש והחלק הקדמי של הרגליים מכוסים בשיער קצר. על הגוף, הפרווה התחתונה צפופה וגמישה, בצבע בהיר. השיער מחוספס, ישר, שופע, ארוך (6-9 ס"מ) ויוצר רעמה. הזנב עבות<ref></ref>.

למרות גודלו ומשקלו זהו כלב נמרץ, בעל סיבולת גבוהה, הליכה הרמונית, גמישה ומתואמת. הצעד המועדף עליו הוא הטרוט, והגאלופ מתמשך ומאוזן. הנביחה עמוקה ועוצמתית.

== אופי ==
ככלב המגן על עדרים מפני טורפים גדולים, הרועה הבוקוביני מפטרל במהלך הלילה סביב הנכס או העדר ללא הנחיית בעליו. הרועה הבוקוביני מתואר בתקן FCI ככלב מאוזן, רגוע, אמיץ, חשדן לגבי זרים, ואוהב ילדים, אך על מנת להשיג תכונות אופי אלה הוא זקוק לפעילות פיזית מרובה ולבעלים אסרטיבי שיציב לו גבולות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כלבי רועים
אוטופואה

מפה של האי אוטופואה משנת 1968
המפה הראשונה של טאפואה (1876)
אוטופואה הוא אי באיי סנטה קרוז, הממוקם במרחק 66&nbsp;ק"מ מדרום-מזרח לקבוצת האיים של סנטה קרוז, בין ואניקורו לסנטה קרוז (ננדו). האי כפוף מבחינה אדמיניסטרטיבית למחוז טמוטו של איי שלמה.

== גאוגרפיה ==
אוטופואה הוא אי גבוה בצורת U המוקף בשונית אלמוגים. שטח האי הוא 69 קמ"ר. גובה הנקודה הגבוהה ביותר באי הוא 380 מטרים.

באוטופואה 848 תושבים (לפי מפקד משנת 1999) הפזורים בכפרים קטנים. הכפרים העיקריים באי הם אביטה, מלומבו, טנימבילי, אפאקו ונמבאו.

באוטופואה ישנו שביל מיוער שמוביל לנקודות תצפית המשקיפות על שונית האלמוגים התוחמת את האי. <ref></ref>

== שפות ==
שלוש שפות אוקיאניות מדוברות באוטופואה: <ref>Lynch, Ross, & Crowley (2002), p.885.</ref>
* אמבה, או נמבאו
* Asumboa, או Asubuo
* טניבילי, או טניבילי

== היסטוריה ==
האי התגלה לראשונה על ידי אירופאים בספטמבר 1595 על ידי המשלחת הספרדית השנייה של אלווארו דה מנדניה. ליתר דיוק, לורנצו בארטו גילה את האי בעת שפיקד על אחד מכלי השיט הקטנים יותר בהפלגה מקומית מסביב לאי ננדו, שבזמנו נקרא סנטה קרוז<ref>Sharp, Andrew The discovery of the Pacific Islands Oxford, 1960, pp.52-55.</ref><ref>Brand, Donald D. The Pacific Basin: A History of its Geographical Explorations The American Geographical Society, New York, 1967, p.136.</ref>.

==הערות שוליים==
השיר הזה (שיר)

"השיר הזה" הוא פזמון בביצוע הצמד הישראלי שרונה ודניאלה פיק, שהתפרסם באוקטובר 2003 כסינגל מתוך המיני־אלבום שהוציאו האחיות "השיר הזה" (2004). מירית שם־אור (אימן של האחיות) כתבה את השיר, ושרונה פיק הלחינה אותו. אסף אמדורסקי עיבד והפיק מוזיקלית.

"השיר הזה" היה השיר המצליח ביותר של הצמד.

== התקבלות ==
"השיר הזה" הוצג למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־19 באוקטובר 2003 וצעד 13 שבועות עד 25 בינואר 2004, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע למקום השני ב־16 בנובמבר 2003.

במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת תשס"ד של רשת ג' השיר דורג במקום ה־25. במצעד השנתי הישראלי של גלגלצ השיר הצליח אף יותר ודורג במקום השמיני.

== מיקומי שיא ==

== משתתפים ==
* שרונה ודניאלה פיק – זמרה
* שרונה פיק – קלידים
* אסף אמדורסקי – גיטרות, בס, תופים

=== הפקה ===
* מפיק מוזיקלי ומעבד – אסף אמדורסקי
* מפיק אחראי – חיים שמש
* הקלטה, בישול – יוסי פרץ

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2003
קטגוריה:סינגלים מ-2003
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מירית שם אור
קטגוריה:שירים על מוזיקה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
איי סנטה קרוז

מפה של איי סנטה קרוז
תצלום אווירי של [[נאס"א של האי ננדו, האי הגדול מבין איי סנטה קרוז]]
מפה של "איי המלכה שרלוט", המבוססת על מסע גילוי פיליפ קרטרט ב-1767
איי סנטה קרוז הם קבוצת איים באוקיינוס השקט, חלק ממחוז טמוטו של מדינת איי שלמה. האיים שוכנים במרחק של כ-400 קילומטרים מדרום מזרח לארכיפלג איי שלמה. איי סנטה קרוז שוכנים צפונית לארכיפלג ונואטו ונחשבים לחלק מהאזור האקולוגי של יערות הגשם של ונואטו.

== גאוגרפיה ==
המונח איי סנטה קרוז משמש לעיתים כשם כולל לכל האיים של מחוז טמוטו של איי שלמה של ימינו.

האי הגדול ביותר הוא Nendö, הידוע גם בשם האי סנטה קרוז. שטח האי הוא 505.5 קמ"ר והנקודה הגבוהה ביותר בו נמצאת 549 מטרים מעל פני הים. באי יש מעל 5,000 תושבים. העיר הגדולה ביותר היא לאטה. לאטה ממוקמת בננדו והיא בירת מחוז טמוטו.

איים נוספים השייכים לקבוצת סנטה קרוז <ref>Dieter Mueller-Dombois, F. Raymond Fosberg: Vegetation of the Tropical Pacific islands. p. 89. Springer 1998. . Online in [https://books.google.com/books?id=7UB5d33i8WkC&pg=PA89 Google Books]</ref> הם ואניקורו (שמורכב למעשה משני איים, באני ושכנתה הקטנה תיאנו) ואוטופואה. לוואניקורו שטח של 173.2 קילומטרים רבועים ואוכלוסייה של 800 תושבים. אוטופואה משתרעת על פני 69 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 848 תושבים. הנקודה הגבוהה ביותר באוטופואה היא בגובה 380 מטרים מעל פני הים.

איי סנטה קרוז הם בני פחות מחמישה מיליון שנה. האיים נדחקו כלפי מעלה על ידי ההכנעה הטקטונית של הלוח ההודו-אוסטרלי הנע צפונה מתחת ללוח הפסיפי. האיים מורכבים ברובם מאבן גיר ואפר וולקני על פני אבן גיר. הנקודה הגבוהה ביותר באיי סנטה קרוז נמצאת בואניקורו, בגובה 924 מטרים.
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מושבות ספרדיות לשעבר