OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ז'אן-ז'אק אשכנזי

ז'אן-ז'אק אשכנזי (נולד בנובמבר 1929) הוא נוירולוג ישראלי. חבר כבוד באקדמיה הרומנית.

== ביוגרפיה ==
אשכנזי נולד בסופיה, בולגריה. אמו הייתה עקרת בית ואביו היה רואה חשבון. אשכנזי קיבל את הדוקטורט שלו ברפואה מאוניברסיטת קלוז', היום Babeș-Bolyai University שברומניה בהצטיינות, ב-1954. הוא מונה למדריך בנוירולוגיה בבית הספר לרפואה. הוא קיבל דוקטורט במדעים באוניברסיטת C.I.Parhon Bucharest ב-1969. היה למנהל המחלקה לנויורולוגיה בבית החולים האוניברסיטאי CFR II בבוקרשט. ב-1973 היה לנוירולוג במרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי. חוקר מדעי המוח במכון ויצמן למדע ב-1974–1975. ב-1981 מונה לפרופסור משנה לנוירולוגיה ב-Icahn School of Medicine at Mount Sinai, שם עבד עם פרופסור מלווין יאהר ופרופסור אליוט ויצמן בפרויקט שחקר את נושא השינה בקרב חולי מחלת פרקינסון. ב-1972 עלה לישראל. בהמשך מונה למנהל המרכז הרפואי לשינה במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר. ב-1986 מונה לפרופסור באוניברסיטת פייר ומארי קירי בפריז, צרפת. ב-1995 מונה לפרופסור קליני לנויורולוגיה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. כמו כן היה לפרופסור לזיהוי פלילי בפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב.

אשכנזי היה מסורב עלייה ובמהלך השנים סורבו בקשותיו לצאת מרומניה לישראל 15 פעמים.

אשכנזי כתב 32 ספרים, 22 פרקים בספרים ו-103 מאמרים מדעיים בתחומי השינה והנוירולוגיה.

אשכנזי הוא אזרח כבוד של ירוחם (1981), זכה בתעודת הצטיינות ממשרד החינוך ב-1997, וכמו כן זכה בשלל תארים, פרסים ואותות הצטיינות וכבוד מגופים ברומניה, צרפת, טוגו וספרד.

מתגורר בהרצליה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:נוירולוגים ישראלים
קטגוריה:חוקרי שינה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:ישראלים ילידי בולגריה
קטגוריה:ישראלים חברי האקדמיה הרומנית
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: רפואה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: משפטים
קטגוריה:סופיה: אישים
קטגוריה:בוקרשט: אישים
איתן בודניוק

איתן בודניוק (נולד ב-10 בינואר 1958) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הבלם. את כל שנותיו ככדורגלן שיחק בהפועל פתח תקווה, הרבה מהן כקפטן הקבוצה.

== קריירה ==
בודניוק גדל במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה, כאשר בעונת 1975/1976, שבסופה ירדה הקבוצה לליגה השנייה, החל להופיע במדי הקבוצה הבוגרת, עוד לפני שמלאו לו 18. בעונותיו הראשונות הוא עדיין התנדנד בין הספסל להרכב הפותח, אך לאחר עליית ליגה בעונת 1978/1979 בליגה הארצית קיבל מקום בהרכב ולא עזב אותו, במשך למעלה מעשור.
בקיץ 1981 לקח חלק בהחלטה השנויה במחלוקת, לנסוע למשחק ידידות בדרום אפריקה, מה שהיווה עבירה חמורה עקב החרם שהוטל על המדינה בגלל משטר האפרטהייד, והוביל לעונש הרחקה של מספר משחקים לכל השחקנים שיצאו למסע. בעונה זו שוב ירדה הפועל פתח תקווה לליגה השנייה, ועד שעלתה שוב, כעבור שנתיים, הפך בודניוק להיות השחקן הוותיק ביותר בקבוצה, וההגנה תחת חסותו נחשבה לאחת החזקות בליגה.

בהמשך עברה הפועל פתח תקווה שינוי, והפכה לקבוצה בולטת בישראל בתחילת שנות ה-90, שהיוו את סוף הקריירה שלו, אך הוא לא הצליח לזכות בתארים עם המועדון מלבד גביע הטוטו, כאשר בשלוש עונותיו האחרונות סיימה הקבוצה כסגנית האלופה, כשבעונתו האחרונה כשחקן פעיל, ב-1990/1991, היא גם הפסידה בגמר גביע המדינה מול מכבי חיפה, והייתה בנוסף גם סגנית מחזיקת הגביע.

בודניוק השלים 16 עונות במועדון שבו גם החל את הקריירה, בהם צבר 330 הופעות ו-9 שערים במדי הקבוצה, כאשר מבחינת רצף עונות, רק נחום סטלמך מקדים אותו. הוא נמצא במקום הרביעי ברשימת שיאני ההופעות של המועדון בכל הזמנים.

לאחר הפרישה למד בודניוק במכון וינגייט ולאחר מכן ניהל את מחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה. הוא ניסה להשתלב בתפקיד רשמי גם בקבוצה הבוגרת, אך כעבור זמן קצר החליט לעזוב. הוא נשוי לאיריס, מורה ולשעבר מתמודדת בתחרות מלכת היופי[https://www.haaretz.co.il/misc/2002-09-05/ty-article/0000017f-dee5-df62-a9ff-def71a850000][https://www.facebook.com/photo/?fbid=1313913349231475&set=a.128903227732499]

== תארים כשחקן ==
הפועל פתח תקווה

גביע הטוטו (3): 1985/1986, 1989/1990, 1990/1991

== קישורים חיצוניים ==

* [https://hpt.co.il/?ShowPlayer=EytanBodenyuk עמוד השחקן], באתר מוזיאון הפועל פתח תקווה

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:פתח תקווה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
לחם אהבה

לחם אהבה (מוכר כלחם, אהבה) הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה זהר, אשר יצא ב-5 בינואר 2014 באמצעות קמפיין הדסטארט.<ref></ref>

== רקע והפקה ==
לאחר ההצלחה הארצית עם אלבום הבכורה של עלמה זהר, דברי (2008), הוחלט להוציא אלבום נוסף בשם שלושים ושלוש.<ref name=":0"></ref> אחרי הצלחת שני האלבומים, נפרדה זהר מחברת התקליטים בה הייתה חתומה והחליטה להקים קמפיין הדסטארט המבוסס על תרומות של אנשים – במטרה להוציא אלבום אולפן שלישי.

זהר התראיינה לגלובס והצהירה: .<ref name=":1" /> מתוך האלבום הופצו ארבעה סינגלים בסך הכול, כשהמצליח ביותר מתוכם היה "ניצחונות" שדורג במקום השלישי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2014
קטגוריה:אלבומי עלמה זהר
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית
ניצחונות (שיר)

"ניצחונות" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה זהר.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ביוני 2013, בהוצאה עצמית, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השלישי שלה, לחם אהבה (2013).<ref name=":0" /> את השיר כתבה והלחינה זהר להפקה של אסי איילון, שהיה אחראי על הפקת שאר השירים מתוך האלבום.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום השלישי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי עלמה זהר והופק על ידי אסי איילון.<ref name=":0" /> בסמוך ליציאתו, פרסמה זהר בעמוד הפייסבוק הרשמי שלה, .

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|יוני 2013
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|הוצאה עצמית
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2013
קטגוריה:סינגלים מ-2013
קטגוריה:שירי עלמה זהר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עלמה זהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עלמה זהר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אסי איילון
ראכאן בן חת'לין

ראכאן בן פלאח בן מאנע בן חת'לין אל-עג'מי (בערבית: راكان بن حثلين; 1814-1892), המכונה אבו פלאח, היה משורר ומנהיג שבט עג'מאן. עג'מאן התאגדו סביב אביו, שייח' פלאח, ואחריו עברה ההנהגה לדודו חזאם, שהיה בהמשך יד ימינו של ראכאן.
הוא נכלא בעיר ניש בסרביה, שהייתה שייכת לאימפריה העות'מאנית, במהלך מלחמת סרביה-טורקיה (1876–1878), שם השתתף בקרב בין הסרבים לעות'מאנים. הוא שוחרר בידי העות'מאנים.

== ביוגרפיה ==
תמונה של ראכאן בשנת 1875

שבט עג'מאן מיוחס מבחינה גנאלוגית אל יאם בן אסבי אל-המדאני, שהשתייך לערביי קחטאן. שבט זה חי באזור אל-אחסא.
במהלך מסע האביב של בתו של עאמר בן ג'פן אאל ספראן במטרה לחפש מקום חדש עבור שבטה, ראה אותה ראכאן בן אל-חת'לין וחיבר בהשראתה קצידה.
אביו של ראכאן שמע את בתי השיר שחיבר בנו על בת עאמר, ורצה לחתן אותם. הוא שלח את נציגיו אל אביה עאמר בן ג'פן כדי להציע נישואים בין בתו ובין ראכאן. עאמר בן ג'פן קיבל את ההצעה והשניים התחתנו.
לזוג נולד בן: פלאח בן ראכאן בן חת'לין.

פלאח בן חת'לין (אביו של ראכאן) נהרג בשנת 1845. אחיו, השייח' חזאם בן חת'לין, תפס את מקומו כמנהיג שבט עג'אן למשך כחמש עשרה שנים. בשנת 1859 הוא העביר את מושכות ההנהגה אל אחיינו, השייח' ראכאן בן פלאח בן חת'לין.

== מעצרו והגליה ==
העות'מאנים חששו מכוחו העולה של השייח' ראכאן באל-אחסא וסביבותיה ולכן עצרו אותו. המקורות חלוקים לגבי אופן מעצרו: חלקם מציינים כי נעצר לאחר בגידה של כמה מאויביו, וחלקם מספרים כי נפל בשבי לאחר קרב.
לאחר שראכאן נעצר, הוא הוגלה אל סרביה.
מספר מקורות מציינים את מאסרו באיסטנבול, בעוד שמקורות אחרים מזכירים את גלותו לסרביה, שהייתה גם היא שייכת לאימפריה העות'מאנית, ואת מעצרו בעיר ניש. ייתכן כי איסטנבול הייתה תחנה במהלך העברתו מערבה לעיר ניס בסרביה. כל המקורות תמימי דעים לגבי נוכחותו והשתתפותו במלחמת סרביה-טורקיה (1876–1878 לספירה).

כמה מקורות מזכירים שהוא נכלא בטירת ניש, העיר השלישית בגודלה בסרביה והעיר הגדולה בדרום סרביה (ולא על הגבול עם רוסיה, כפי שמספר מקורות מציינים בטעות).<ref name=":5"><cite class="citation book cs1" data-ve-ignore="true">[https://web.archive.org/web/20200413020736/https://books.google.ae/books?id=0VmHDwAAQBAJ&pg=PT26&dq=راكان+بن+حثلين&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjk99SL-uPoAhVEPBoKHfh9B94Q6AEIODAC#v=onepage&q=راكان%20بن%20حثلين&f=false حديث الصحراء: ARB]. ابراهيم حامد. 2002. مؤرشف من [https://books.google.ae/books?id=0VmHDwAAQBAJ&pg=PT26&dq=راكان+بن+حثلين&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjk99SL-uPoAhVEPBoKHfh9B94Q6AEIODAC#v=onepage&q=راكان%20بن%20حثلين&f=false الأصل] في 2020-04-13.</cite></ref><ref name=":2">[https://www.alanba.com.kw/kottab/youssuf-abdulrahman/565254/13-06-2015-راكاناسطورة-زمانه/ راكان أسطورة زمانه | جريدة الأنباء | Kuwait] </ref>

== החנינה שלו ושחרורו מהכלא ==
הסולטאן עבדול חמיד השני העניק חנינה לשייח' ראכאן,
והעות'מאנים שחררו את השייח' ב-1877. הוענק לו עיטור העוז, והוא חזר לביתו בחצי האי ערב.

השייח' ראכאן חזר להנהיג את שבט עג'מאן, והעות'מאנים העניקו לו משכורת חודשית של 400 פיסטרים, כפרס והוקרה עבורו. לאחר מותו הוענק השכר לבנו פלאח.

פרופסור זכריא קורשון מאוניברסיטת מרמרה טוען כי המקורות הטורקיים הגזימו בתיאורים הנוגעים לראכאן. בהמשך, תיאורים אלה קיבלו מעמד של אגדות וסיפורי עם הרואיים.

== מותו ==
השייח' ראכאן בן פלאח בן חת'לין מת בשנת 1892, בגיל שמונים שנה. הוא הנהיג את שבטו במשך שלושים וחמש שנים.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משוררים ערבים
קטגוריה:ילידי 1814
קטגוריה:נפטרים ב-1892
פלא (אלבום)

פּלא הוא אלבום האולפן הרביעי והאחרון של הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה זהר, אשר יצא ביולי 2015 בהוצאה עצמית.<ref name=":1"></ref>

== רקע והפקה ==
פלא הוא אלבום ילדים שהקליטה זהר שנה לאחר יציאת אלבום האולפן השלישי שלה, לחם אהבה (2014).<ref></ref> לאחר חמש שנים מיציאתו, הוחלט להוציא את פלא גם על גבי תקליט. זהר הקימה מופע מיוחד עבור האלבום בפארק אריאל שרון.<ref></ref> האלבום הגיע למעמד של אלבום זהב על מכירה של מעל 15,000 עותקים בסך הכול.

בשנת 2023 עלה מופע במועדון הגריי בתל אביב-יפו במלוא שמונה שנים ליציאת האלבום.<ref></ref>

את "ילד יפה" שהקליטה זהר, ביססה על שירו גל ג'ון לנון, "".<ref name=":1" /> היא הקליטה מחדש את "אי שם בלב" של ז'ורז' ברסנס.<ref name=":1" />

== רשימת רצועות ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2015
קטגוריה:אלבומי עלמה זהר
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי זהב בישראל
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית
חיים משוגעים

חיים משוגעים הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה זהר, אשר יצא ב-15 בפברואר 2018 בהוצאה עצמית.<ref name=":0"></ref>

== רקע והפקה ==
מאז אוגוסט 2016 בו הוציאה את הלהיט "כחולת עיניים" ועד פברואר 2018 בו הוציאה את "לב כנוע" ואת המיני-אלבום עצמו, הוציאה עלמה זהר מספר סינגלים (שש בסך הכול) שנכללו בחיים משוגעים.<ref name=":0" /> זו הפעם הראשונה שזהר הוציאה מיני-אלבום, שהועלה ב-15 בפברואר 2018 לרשתות הסטרימינג השונות.<ref></ref>

המיני-אלבום הופץ בפורמט של תקליטור כאשר יצא.<ref></ref> בכתבה שפורסמה בגלובס נכתב: .

== רשימת רצועות ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2018
קטגוריה:אלבומי עלמה זהר
קטגוריה:מיני-אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים בהוצאה עצמית
כחולת עיניים

"כחולת עיניים" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עלמה זהר.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור ב-28 באוגוסט 2016, בהוצאה עצמית, כסינגל המוביל מתוך המיני-אלבום הראשון שלה, חיים משוגעים (2018).<ref name=":0" /> את השיר כתבה והלחינה זהר להפקה של דודו טסה וניר מימון.<ref name=":1"></ref>

השיר הגיע למקום השביעי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref></ref>

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי עלמה זהר והופק על ידי דודו טסה וניר מימון.<ref name=":1" /> בכתבה שפורסמה בכלכליסט על ידי אלעד בילו נכתב: . גם בידיעות אחרונות פורסמה כתבה אודות השיר כאשר יצא.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|28 באוגוסט 2016
|הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית
|הוצאה עצמית
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2016
קטגוריה:סינגלים מ-2016
קטגוריה:שירי עלמה זהר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עלמה זהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עלמה זהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דודו טסה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי דודו טסה
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ניר מימון
פרס אן וארי רוזנבלט לאמנות חזותית

פרס אן וארי רוזנבלט לאמנות חזותית (באנגלית: Ann and Ari Rosenblatt Prize for Visual Art) בשיתוף עם בית האמנים תל אביב הוא פרס שמוענק מדי שנה, החל בשנת 2016, לאמנים הפועלים בישראל במטרה לקדם ולעודד יצירה ישראלית. אן וארי רוזנבלט, תורמי הפרס, הם אספני אמנות ומייסדי הפרס. הפרס מיועד לאמנים אשר חלפו לפחות 8 שנים מסיום לימודיהם באקדמיות השונות, במהלכן הציגו לפחות 10 תערוכות יחיד וקבוצתיות בחללים נבחרים, ועבודותיהם תועדו והופיעו בקטלוגים או אמצעי פרסום אחרים.

לפרס בגובה 40,000 ש"ח שני חלקים:
* מענק כספי שחלק ממנו מיועד לסיוע בהוצאות כמו יחסי ציבור והפקת קטלוג לתערוכה.
* הצגת תערוכת יחיד באוצרותו של ניר הרמט בחלל הגלריה בבית האמנים תל אביב.

=== חברי ועדת הפרס ===
חברי ועדת הפרס הם: גליה בר אור: חוקרת אמנות ואוצרת, ד"ר קובי בן-מאיר: אוצר ראשי, מוזיאון חיפה לאמנות, דלית מתתיהו: אוצרת בכירה לאמנות ישראלית, מוזיאון תל אביב לאמנות, אריה ברקוביץ: מנהל ואוצר ראשי, בית האמנים תל אביב, ניר הרמט: אוצר עצמאי וחוקר אמנות, אוצר תערוכת הפרס,אן וארי רוזנבלט, אספני אמנות, מייסדי ותורמי הפרס.

== היסטוריה ==
באתר הפרס, מספר ארי רוזנבלט על היוזמה לייסוד הפרס:

סקירות אודות זוכי הפרס מתפרסמות באתר "פורטפוליו".<ref></ref>

זוכי הפרס מתפרסמים באתר פרס אן וארי רוזנבלט (Ann and Ari Rosenblatt Prize for Visual Art).<ref></ref>

== זוכי פרס אן וארי רוזנבלט ==
* 2022 – יערה צח
* 2021 – שי זילברמן
* 2020 – אניסה אשקר
* 2019 – ראובן קופרמן
* 2018 – רועי ויקטוריה חפץ
* 2017 – שי-לי עוזיאל
* 2016 – אלה אמיתי סדובסקי

== קישורים חיצונים ==

==הערות שוליים==

אן וארי רוזנבלט לאמנות חזותית
כמה טוב שבאת הביתה

החטופים ששוחררו במהלך מלחמחת חרבות ברזל]]

"כמה טוב שבאת הביתה" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הישראלי אריק איינשטיין.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור בנובמבר 1971, על ידי חברת התקליטים פונוקול, כסינגל מתוך אלבום האולפן השמיני שלו, יסמין (1972).<ref name=":0" /> את השיר כתב יענקל'ה רוטבליט, ללחן של שלום חנוך והפקה של יצחק קלפטר.<ref name=":1"></ref>

השיר הגיע למקום החמישי במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref name=":1" />

== רקע וכתיבה ==
בכתבה מקיפה שפרסם יוסי חרסונסקי בשנת 2021 העניק לו ציון של חמישה כוכבי זהב בסך הכול, והעיר: .<ref></ref>

חברת אל על נהגה להשמיע את השיר במטוסיה בעת שנחתו בנתב"ג והוא נהפך למזוהה איתה. בשנת 2015 חנוך ורוטבליט תבעו את החברה בטענה להפרת זכויות יוצרים ודרשו להפסיק את השימוש בשיר. לטענת היוצרים, אל על בחרה בשיר במכוון מאחר ותוכן השיר עולה בקנה אחד עם סלוגן החברה "הכי בבית בעולם", ובכדי לתת לנוסעים תחושה של "רגש פטריוטי" שיגרום להם לחזור ולטוס באל על. <ref></ref>

את השיר הוציאו מחדש במסגרת פרויקט השחזור לאלבומי אריק איינשטיין "שיר שחלמתי" 2018.<ref></ref>

== גרסאות כיסוי ==
במרוצת השנים הוקלט "כמה טוב שבאת הביתה" עשרות פעמים:
*ביצוע חי של השיר על ידי שלום חנוך נכלל באלבומו בהופעה חיה משנת 1978.
*בשנת 2009 הקליטה הזמרת-יוצרת עלמה זהר את השיר והוציאה אותו כסינגל.<ref></ref> הוא זכה להצלחה מתונה והגיע למקום ה-29 במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref></ref>
*בשנת 2010 הקליטו הזמר שלום חנוך והזמרת נינט טייב את השיר יחדיו.<ref></ref>
*בשנת 2023 יצרו בארץ נהדרת גרסה חדשה לשיר, "כמה טוב שבאתי הביתה", בביצועו של אודי כגן. המערכון מציג את כגן כחייל מילואים במהלך מלחמת חרבות ברזל שחוזר לראשונה מזה שבועות הביתה, ומגלה שהריבים הפוליטיים בארוחה המשפחתית נשארו זהים גם אחרי ה-7 באוקטובר. <ref></ref><ref></ref>
*בשנת 2024 יצאה גרסת כיסוי של עוזי נבון לשיר.<ref></ref>
*בשנת 2024 הוציאה נגה ארז את השיר "Come Back Home" הכולל סימפול לפתיחת השיר. 

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|נובמבר 1971
|תקליט
|פונוקול
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:סינגלים מ-2009
קטגוריה:שירי אריק איינשטיין
קטגוריה:שירי עלמה זהר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יענקל'ה רוטבליט
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
הנסיך הירוק (סרט)

הנסיך הירוק הוא סרט תיעודי ישראלי-בריטי-גרמני משנת 2014 בבימויו של נדב שירמן. הוא מבוסס על האוטוביוגרפיה של מוסב חסן יוסף, "בן החמאס".<ref></ref><ref></ref>

הסרט קיבל ארבעה פרסים: פרס אופיר (2014), פרס הקהל במהלך פסטיבל הסרטים הבינלאומי במוסקבה (2014), פרס הסרט התיעודי הטוב ביותר בפסטיבל סאנדנס (2014) והסרט התיעודי הטוב ביותר בפרס הסרט הבווארי (2015).<ref></ref>

== עלילה ==
הסרט מגולל את סיפורו של מסעב חסן יוסף, בנו של מנהיג חמאס, שייח חסן יוסף, שבמשך עשר שנים היה מרגל של השב"כ.<ref></ref><ref></ref> הסרט התיעודי כולל בעיקר ראיונות עם מסעב חסן יוסף ועם המפעיל שלו גונן בן יצחק, וצילומים מקוריים מהאירועים שסוקרו, בעיקר מהאינתיפאדה השנייה. הוא מכסה את מאמצי המלחמה בטרור של ישראל באותה תקופה.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים תיעודיים גרמניים
קטגוריה:סרטים תיעודיים העוסקים בסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:סרטי 2014
קטגוריה:זוכי פרס אופיר
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
פטר בוקור

פטר בוקור (בהונגרית: Bokor Péter; פץ', 19 בספטמבר 1924 – בודפשט, 7 באוקטובר 2014) היה במאי קולנוע, סופר, היסטוריון, דרמטורג יהודי-הונגרי עטור פרסים לרבות פרס בלה באלאז' (פרס הכבוד המקצועי הממלכתי ההונגרי הגבוה ביותר שניתן להעניק ליוצרי סרטי קולנוע ולמפיקי טלוויזיה), פרס האמן המצטיין ופרס האמן הדגול.

== משפחתו ==
פטר בוקור נולד במשפחה יהודית כבנם של פרנץ בוקור, רוקח ושל ארז'בט שפרינגארן. אמו נספתה באושוויץ ואחיו ניספה בחזית המזרחית במחנות שרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי. ב-1947 התחתן עם האלמנה האנה סגה (במקור שטיינפלד) משפטנית שילדה שתי בנות (קלרה (מבעלה הראשון שנרצח בשואה ויודית) ב-1945 וב-1949 בהתאמה.

== קורות חייו ועבודתו ==
פטר בוקור גדל בעיר קאפושוואר וסיים שם את בחינות הבגרות. הוא נאלץ להסתתר מבריוני מפלגת צלב החץ, אך אלה תפסו אותו והוא גורש למחנה ריכוז בגרמניה. הוא עבר תאונה בזמן שברח ואושפז בעיר שוורין. חזר הביתה ב-1946 ולמד רוקחות, בעקבות מקצועו של אביו. בין 1947 לבין 1958, הוא היה דרמטורג ומדובב בחברות סרטים שונות ולאחר מכן באולפן הסרטים פנוניה (Pannónia Filmstúdió). מ-1958 כתב וביים סרטים תיעודיים. משנת 1963, הוא היה עובד של הטלוויזיה ההונגרית. בין 1972 לבין 1973 היה ראש אולפן החדשות והתיעוד. בין 1972 לבין 1986 היה במאי ב-Mafilm. הוא פרש ב-1986. ב-1988, יחד עם גאבור האנאק הקים את ספריית הווידאו של הספרייה הלאומית על שם סצ'ני. משנת 1990 היה חבר ועד באיגוד ההונגרי של האיחוד הפאן-אירופי.

== כתביו ==
* פטר בוקור–פטר טקנש: חוקרים וכובשים ; Móra, בודפשט, 1961 (ספרי צלילה)
* תמונות של המאה שלנו (1968)
* אימון ללא תחרות ; Táncsics, בודפשט, 1979 (העולם שלנו)
* המשחק הסופי לאורך הדנובה. ראיונות לסדרת סרטים ; תמונה Miklós Molnár; RTV-Minerva–Kossuth, בודפשט, 1982
* רחוב ללא מוצא. ראיונות מהסדרה "המאה שלנו ב Századunk ; RTV-Minerva, בודפשט, 1985
* בחיפוש אחר דוקטור מנגלה (1987)
* ברצון אלוהים. . . פגישות עם ד"ר אוטו הבסבורג. תמונות ומסמכים מהאלבום המשפחתי ; ראיון פטר בוקור, Gábor Hanák; Corvina, בודפשט, 1991
* שנה עם אוטו הבסבורג. שיחות / Ignác Romsics: נגד הסחף. מסה ; Paginarum, בודפשט, 1999
* הצורף, הבלונדינית והצולע. סיפור גרמני ; Noran Libro,, 2010 בודפשט

== סרטיו ==

== פרסים והוקרה ==
* פרס בלה באלאז' (1964)
* פרס SZOT (1969)
* פרס האמן המצטיין (1974)
* פרס האמן הדגול (1985)
* קנדידט (דוקטורט קטן) למדעים היסטוריים (1988)
* הצלב הקטן של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של הונגריה (1994)
* פרס ביקורת סרטים על מפעל חיים (2005)
* פרס האקדמי לעיתונות (2005)
* צלב האבירים של מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של הונגריה (2005)

== לקריאה נוספת ==
* MTI Ki kicsoda 2009. Szerk. Hermann Péter. Budapest: Magyar Távirati Iroda. 2008. (פטר הרמן: מי זה מי? 2008. סוכנות הידיעות ההונגרית)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:במאי קולנוע יהודים הונגרים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים הונגרים
קטגוריה:סופרים יהודים הונגרים
קטגוריה:יהודים זוכי פרס בלה באלאז'
קטגוריה:פץ': אישים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1924
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-2014
רעידת האדמה במחוז ונטורה (1812)

רעידת האדמה במחוז ונטורה שבקליפורניה (המכונה לעיתים גם רעידת האדמה בסנטה ברברה) התרחשה ב-21 דצמבר 1812 בשעה 11:00 לערך (שעון מקומי). גודלה מוערך בטווח המגניטודות של 7.1 עד 7.5, ונהרג בה אדם אחד<ref></ref>. ייתכן שרעידת האדמה גרמה לצונאמי באזור סנטה ברברה דהיום<ref name=":2"></ref>.

לרעידת האדמה קדמה רעידה מקדימה כ-45 דקות עד שעה לפניה. רעידה מקדימה זו הבריחה את תושבי המיסיונים באזור לשטח הפתוח, ובעקבות כך רק הרוג אחד נמנה ברעידה העיקרית<ref name=":2" />.

ברעידת האדמה נהרס המיסיון של לה פוריסימה כמעט לחלוטין<ref>T. R. Toppozada & C. R. Real, 1981. [https://pubs.usgs.gov/of/1981/0262/report.pdf Preparation of Isoseismal Maps and Summaries of Reported Effects for Pre-1900 California Earthquakes]. USGS Open File Report 81-262, p.34</ref>. חיילם שהוצבו במחנה הצבאי פרסידיו סנטה ברברה נטשו את המחנה, בנו לעצמם בקתות קש בשטח הפתוח, ולא שבו אליו עד לאחר כשלושה חודשים<ref name=":0"></ref>. יודגש שמנזר זה, שככל הנראה ספג את מירב ההרס, מרוחק כ-120 קילומטרים ממיסיון בואנוונטורה שעל שמו נקראת רעידת האדמה.

במיסיונים והמנזרים הבאים דווח על נזקים משמעותיים: מיסיון סנטה אינז , מיסיון סנטה ברברה , מסיון בואנונטורה (ונטורה) ומיסיון סן פרננדו הממוקם באזור לוס אנג'לס של היום. מדובר על פריסה של הרס ברמות שונות על פני כ-220 קילומטרים לאורך חופה הדרומי של קליפורניה<ref name=":0" />. להמחשת פריסת ההרס באמצעות התפרושת המרחבית של המיסיונים המוזכרים כאן - ראו מפת מיקומם.

האזור היה בעת ההיא תחת שלטון האימפריה הספרדית והיה דליל אוכלוסין. פעלו בו בעיקר מספר מיסיונים נוצריים, והתיעוד אודות האפקטים הסייסמיים דל, ועל כן כל המידע הרשום מעלה נשען בעיקר על הערכות בלתי מדויקות<ref name=":1"></ref>. נוסף על כך, שבועיים קודם לכן, ב-8 דצמבר, התרחשה רעידת אדמה גדולה בסן חואן קפיסטראנו, המרוחקת כ-230 קילומטרים דרום מזרחה, כך שייתכן שחלק מהדיווחים נשענים על אירועים שהתרחשו למעשה ברעידת האדמה המוקדמת יותר, או להפך<ref name=":1" />.

התפרושת המרחבית של המיסיונים הנוצריים בקליפורניה לעת תחילת המאה ה-19. 5 מתוך 21 המיסיונים שפעלו לאורך רצועת החוף של קליפורניה, והמשתרעים לאורך כ-220 קילומטרים, דיווחו דיווחים שונים אודות הנזקים שנגרמו להם ברעידת האדמה.]]

באשר לצונאמי שייתכן שהתרחש לאחר רעידת האדמה. כתבה בסן פרנסיסקו בולטין מיום 16 מרץ, 1864 - 52 שנה אחרי רעידת האדמה - מתארת אירוע שמעיד על צונאמי שהתרחש לאחר רעידת האדמה<ref name=":2" />. מאידך, חוקרים מאוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה מציינים שסרקו ממצאים רלוונטיים רבים, ולא מצאו כל עדות על נחשול שהתרחש אז ושיכול היה להעיד על צונאמי<ref name=":2" />. מחקר אחר מציג מקור ראשוני שמדווח על נחשול שהתרחש אחר רעידת האדמה<ref>T. R. Toppozada & C. R. Real, 1981. [https://pubs.usgs.gov/of/1981/0262/report.pdf Preparation of Isoseismal Maps and Summaries of Reported Effects for Pre-1900 California Earthquakes]. USGS Open File Report 81-262, p.35</ref>.

== ראו גם ==
* רעידת האדמה בסן חואן קפיסטראנו (1812)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארצות הברית: רעידות אדמה
קטגוריה:קליפורניה: אסונות טבע
קטגוריה:1812 בארצות הברית
SKY Perfect JSAT

SKY Perfect JSAT היא חברה יפנית העוסקת בתקשורת לוויינית וטלוויזיה בתשלום ומגדירה את עצמה כחברה הגדולה באסיה בתחום. היא הוקמה בשנת 2007 תוך איחוד ממספר חברות. בעלות על החברה מחולקת בין מספר חברות גדולות:Nippon TV (6.1%),TBS Holdings (5.3%) ,(Itochu Fuji Partners (22%), NTT Communications (7.6%),Sumitomo Corporation (6.7%.

==תחום תקשורת לוויינית==
עסקי החברה בתחום זה החלו בשנת 1985 כאשר Japan Communications Satellite Company (JCSC), Space Communications Corporation (SCC) and Satellite Japan Corporation (SJC) החליטו להיכנס לתחום ולשגר לוויין תקשורת יפני ראשון - " JCSAT-1". JCSC ו-SJC התאחדו בשנת 1993 והקימו Japan Satellite Systems. בשנת 2000 החברה החלה את המסחר בבורסה לניירות ערך בטוקיו. חברה זו הייתה פעילה עד לאיחוד והקמה של SKY Perfect JSAT Corporation בשנת 2007. חברה SCC נרכשה בשנת 2008.

==תחום טלוויזיה בתשלום==
תחום זה החל בשנת 1994 כאשר הוקמה חברה Japan Digital Broadcast Service שהחלה לתת שירות ללקוחות בשנת 1996. בשנת 1998 הוקמה Japan Sky Broadcasting וחברות התאחדו בשנת 1998. בשנת 2000 הם רכשו מ-DirecTV פעילות שלה ביפן.

==איחוד==
באפריל 2007 הוחלט על איחוד החברות והקמת חברת אחזקות בשם SKY Perfect JSAT Holdings Inc. הליך הקמה וארגון מחדש הסתיים ב-1 באוקטובר 2008.

== צי לוויינים ==
צי הלוויינים של החברה החל לפעול בשנת 1989 עם שיגור לוויין JCSAT-1 ממרכז החלל הגיאני. הלוויין נבנה על ידי יוז איירקראפט והיה בבעלות חברה JCSC. הוא כלל משיבי Ku-band ופעל עד לשנת 1998. בינואר 1990 שוגר לוויין JCSAT-2 זהה שפעל עד לשנת 2002. בהמשך סדרה זו של לוויינים כללה לוויינים עם יכולת שונה ומיצרנים שונים.

ביוני 1985 חברה SCC שיגרה את הלוויין הראשון שלה מסדרה Superbird שנבנה על ידי פורד אארוספייס. הוא כלל משיבי Ku-band ובתחומים נוספים. שיגורים של סדרה זו נמשכו לאחר איחוד החברות בשנת 2008. הלוויין Superbird-9 מתוכנן לשיגור בשנת 2027.

סדרה N-Star החלה לפעול כמיזם משותף של מספר חברות יפניות ובראשם JSAT. הלוויינים נבנו על ידי SSL והיו מוכנים לשיגור בשנת 1995. הם כללו משיבים בתחומים שונים. בשנת 2010 SKY Perfect JSAT Corporation רכשה כל הלוויינים הפעילים של הסדרה.

בשנת 2013 JSAT וחברות יפניות נוספות הכריזו על הקמת מיזם משותף DSN Corporation שזכה בחוזה עם משרד ההגנה היפני לאספקת תקשורת צבאית. החברה התחייבה לספק זוג לוויינים ולשדרג תשתית קרקעית בהתאם. החוזה היה ל-15 שנים (עד לשנת 2030). שיגור הלוויינים הסתיים בשנת 2017 כאשר שוגר לוויין DSN-2 מתוצרת מיצובישי. הם פעילים גם כיום.

בשנת 2001 הוקם מיזם משותף בין JSAT לבין PanAmSat לשיגור לוויינים מתוצרת בואינג. הלוויין הראשון Horizons-1/Galaxy 13 שוגר בשנת 2001. המיזם פעל גם אחרי רכישת PanAmSat על ידי אינטלסט. בשנת 2009 שוגר לוויין Intelsat 15/JCSAT-85 ובשנת 2018 שוגר לוויין Horizons-3e. לוויין Horizons 4 שוגר באוגוסט 2023.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/jcsat-1.htm נתוני לוויינים מסדרה JSAT]
* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/superbird-a.htm נתוני לוויינים מסדרה SUPERBIRD]
* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/horizons-2.htm נתוני לוויינים מסדרה HORIZON]
* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/nstar-a.htm נתוני לוויינים מסדרה NSTAR]

קטגוריה:חברות יפניות
קטגוריה:חברות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בטוקיו
קטגוריה:חברות תקשורת לווינית
טאראס קצ'ארבה

טאראס איוואנוביץ' קצ'ארבה (באוקראינית: Тарас Іванович Качараба; נולד ב-7 בינואר 1995 בז'ידאצ'וב שבאוקראינה) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת DAC 1904 דונאיסקה סטרדה מליגת העל הסלובקית ובנבחרת אוקראינה.

== קריירת מועדונים ==
קצ'ארבה גדל במחלק הנוער של UFK לבוב.

בשנת 2012 חתם קצ'ארבה בשחטאר דונצק מליגת העל האוקראינית, והחל לשחק בשחטאר-3 דונצק, קבוצת המילואים השנייה של המועדון.

הוא הושאל משחטאר דונצק להוברלה אוז'הורוד מליגת העל האוקראינית, במדיה ערך 14 הופעות ליגה והבקיע שער אחד, ולזירקה קרופיבניצקי, גם היא מליגת העל האוקראינית, במדיה ערך 16 הופעות ליגה.

ב-1 בפברואר 2018 הושאל למשך עונה וחצי לסלובן ליברץ מליגת העל הצ'כית. ב-1 ביולי 2019 חתם על חוזה קבוע במועדון. בסך הכל ערך 81 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים.

ב-6 בינואר 2021 הושאל קצ'ארבה לסלביה פראג מליגת העל הצ'כית. ב-1 בינואר 2022 חתם על חוזה קבוע במועדון.

== קריירה בינלאומית ==
ב-8 בספטמבר 2021 ערך קצ'ארבה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוקראינה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת צ'כיה במשחק ידידות.

== תארים ==
;סלביה פראג
* אליפות צ'כיה (1): 2020/2021
* הגביע הצ'כי (2): 2020/2021, 2022/2023

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים אוקראינים
קטגוריה:בלמי כדורגל אוקראינים
קטגוריה:כדורגלני שחטאר דונצק
קטגוריה:כדורגלני הוברלה אוז'הורוד
קטגוריה:כדורגלני זירקה קרופיבניצקי
קטגוריה:כדורגלני סלובן ליברץ
קטגוריה:כדורגלני סלביה פראג
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוקראינה
קטגוריה:ספורטאים זרים בצ'כיה
קטגוריה:אוקראינים שנולדו ב-1995
רוסקלו פלייטר

רוסקלו רודליזיו פלייטר (בהולנדית: Roscello Rudelizio Vlijter; נולד ב-1 בינואר 2000 בפרמריבו שבסורינאם) הוא כדורגלן סורינאמי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ריטריאי מליגת העל הליטאית ובנבחרת סורינאם.

== קריירת מועדונים ==
פלייטר גדל במחלקות הנוער של רובינהוד ופיינורד.

ב-28 ביוני 2019 חתם פלייטר בטלסטאר ספורטקלאב מליגת המשנה ההולנדית. הוא ערך 24 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-23 באוגוסט 2022 חתם בפגיה 2014 מליגת המשנה הקפריסאית. הוא שיחק במועדון במשך עונה אחת, במהלכה ערך 26 הופעות ליגה.

ב-11 באוגוסט 2023 חתם בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-5 בספטמבר 2019 ערך פלייטר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סורינאם, בניצחון 1–2 על נבחרת דומיניקה במסגרת ליגת האומות של CONCACAF לעונת .

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים סורינאמים
קטגוריה:קשרי כדורגל סורינאמים
קטגוריה:כדורגלני טלסטאר ספורטקלאב
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני טרקאי
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סורינאם
קטגוריה:ספורטאים זרים בהולנד
קטגוריה:ספורטאים סורינאמים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בליטא
קטגוריה:ילידי 2000
יחיאל סאלם

יחיאל סאלם (נולד ב-22 ביולי 1952) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם. את רוב שנותיו ככדורגלן העביר בהפועל פתח תקווה איתם הוא מזוהה יותר מכל קבוצה אחרת, ונחשב לאחד השחקנים הבולטים ששיחקו במועדון בשנות ה-70, כאשר הופיע במדי הקבוצה לאורך 14 עונות רצופות. 

== קריירה ==
סאלם עלה לקבוצה הבוגרת בגיל 16, ובגיל 17 כבר היה שחקן הרכב קבוע. אחיו הגדול אהרון סאלם, עשה מסלול דומה, והשניים שיחקו ביחד במשך עשר עונות. באותה תקופה הופיע סאלם גם בנבחרת הנוער של ישראל, שם שימש כקפטן, וזכה איתה פעמיים בגביע אסיה לנוער בכדורגל, ב-1971 וב-1972. בהמשך רשם הופעה אחת בנבחרת הבוגרת (ב-1976, מול דרום קוריאה) ושימש בין היתר גם כקפטן הקבוצה לעיתים.

בתור בלם לא הרבה סאלם לעלות לעמדה התקפית יותר ולכבוש שערים, אולם בעונת העלייה של הקבוצה ב-1978/1979 הבקיע שבעה שערים, כמות גבוהה לבלם, והיה למלך שערי הקבוצה באותה עונה לצד דב רמלר.
בין שעריו בלטו צמד מול הפועל בת ים, נגיחת ניצחון דרמטית בדקה ה-88 מול הפועל אשדוד, והשער שנחשב להכי חשוב של העונה - פנדל מוצלח לרשת הפועל חולון במשחק העלייה.

סאלם שיחק בהפועל פתח תקווה עד לאמצע עונת 1981/1982, ולאחר מכן שיחק בהפועל חולון, איתה עלה לליגה הראשונה, ובהמשך גם בהפועל רמת גן ומכבי לזרוס חולון. לאחר שפרש מכדורגל המשיך בעבודתו בעיריית פתח תקווה, שם עבד במקביל לאורך הקריירה ככדורגלן.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://hpt.co.il/?ShowPlayer=YehielSalem עמוד השחקן], באתר מוזיאון הפועל פתח תקווה
* [https://www.football.org.il/national-team-player/?player_id=81628 פרופיל], באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* [https://www.transfermarkt.com/yehiel-salem/profil/spieler/1029808 פרופיל] באתר Transfermarkt

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:פתח תקווה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת גן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
גרינליף

גרינליף (באנגלית: Greenleaf) היא סדרת דרמה אמריקאית שנוצרה על ידי קרייג רייט, והופקה על ידי אופרה וינפרי ו-Lionsgate Television. הסדרה שודרה לראשונה ברשת Oprah Winfrey (OWN) ב-21 ביוני 2016.

== רקע ==
הסדרה עוקבת אחרי משפחת גרינליף, עולמה חסר המצפון של המשפחה הכוללים סודות ושקרים שערורייתיים, מתחם האחוזה המשפחתית המפוארת שלהם, והמגה- כנסיית ממפיס רחבת הידיים שלהם עם חברים אפרו-אמריקאים. הדמויות הראשיות של הסדרה הן הבישוף ג'יימס גרינליף (קית' דייוויד) וליידי מיי גרינליף (לין וויטפילד), שהם הפטריארך והמטריארך של משפחת גרינליף, וגרייס גרינליף (מרלה דנדרידג'), בתם הפרודה שחזרה הביתה לאחר 20 שנה לאחר מותה מסתורי של אחותה, פיית'. עמוק בפנים, המשפחה הזו דואגת ואוהבת זה את זה, אבל סודות, שקרים, ניאוף, יריבות בין אחים וסוגיות אחרות רוחשות את המשפחה כשהם מנסים לשמור על עצמן. יש מגוון של אנשים שמנסים להפעיל את המשפחה מתוך הכנסייה האהובה שלהם, אבל הם מהמרים על הכל על מנת לשמור אחד על השני כמו כל משפחה. צילומי העונה הראשונה החלו באוקטובר, 2015 באטלנטה, והסתיימו ב-24 במרץ 2016.

בשנת 2020, הוכרז שקרייג רייט כותב ספין-אוף לסדרה. הסדרה תתמקד בתפקידה החדש של ליידי מיי ככומרה הראשית של הכנסייה.

== ביקורת ונתונים ==
העונה הראשונה של גרינליף זכתה בעיקר לביקורות חיוביות ממבקרים, ששיבחו במיוחד את ביצועי המשחק של השחקנית הראשית בסדרה, מרלה דאנדרידג', וכן את לין וויטפילד וקית' דייוויד. ב- Rotten Tomatoes, לעונה הראשונה של הסדרה יש דירוג של 79%, על סמך 18 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 6.9/10. Metacritic העניקה לעונה הראשונה של התוכנית ציון של 68 מתוך 100, בהתבסס על 20 מבקרים, מה שמצביע על ביקורות חיוביות בדרך כלל.

הקרנת הבכורה של הסדרה משכה 3.04 מיליון צופים, מה שהפך אותה לבכורה עם הכי הרבה צפיות בהיסטוריה של OWN.<ref></ref>

הסדרה משודרת על ידי נטפליקס ברחבי העולם מחוץ לארצות הברית וקנדה.<ref></ref>

== שחקנים ראשיים ==
* קית' דייוויד המגלם את דמותו של הבישוף הראשי ואב המשפחה ג'יימס גרינליף
* לין וויטליף המגלמת את דמותו של הגברת הראשונה ואם המשפחה מיי גרינליף
* מרלה דנדרידג׳ המגלמת את ג'יגי גרינליף, הבת הבכורה במשפחה החוזרת לבית הוריה אחרי 20 שנה, ומכהנת כמנכ"לית של הכנסייה
* דזירה רוס המגלמת את סופיה גרינליף, בתה של ג'יג'י
* למאן רוקר המגלם את ג'ייקוב גרינליף, הילד השני והבן היחיד של המשפחה, המכהן ככומר שותף עד שנתפס על ניאוף
* קית' הות'ורן המגלמת את קריסה גרינליף, אשתו של ג'ייקוב והכל היחידה של המשפחה, המכהנת כמנהלת בבית ספר של הכנסייה
* דבורה ג'וי ויינאנס המגלמת את דמותה של צ'ריטי גרינליף, הילדה הצעירה במשפחה המשמשת כמוזיקאית בכנסייה
* טי וייט המגלם את דמותו של קווין סאטרלי בעלה של צ'ריטי וחתן המשפחה שיוצא מהארון ומתרגש ממנה
* גרגורי אלן ויליאמס המגלם את דמותו של רוברט "מק" מקרידי, אחיה של מיי גרינליף אם המשפחה, החשוד באונס של עשרות נערות (עונות 1 ו-2)
* לובי סימון המגלמת את דמותה של זורה גרינליף, בתם המורדת של ג'ייקוב וקריסה
* אופרה וינפרי המגלמת את דמותה של מייביס מקרידי, אחותה של מיי גרינליף ומק מקרידי.
* ריק פוקס המגלם את דמותו של דריוס נאש, עיתונאי ובן זוגה של מיי גרינליף
* ביל קובס המגלם את דמותו של הנרי מקרידי, אביהם של מייביס ומיי מקרידי

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:סדרות טלוויזיה על משפחות
קטגוריה:סדרות להט"ב
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:אופרות סבון אמריקאיות
קטגוריה:סדרות דרמה המשכיות
קטגוריה:ליונסגייט: סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות
פראנאס ליאטוקאס

פראנאס ליאטוקאס (בליטאית: Pranas Liatukas; 29 בינואר 1876 – 9 בספטמבר 1945) היה לוטננט גנרל ליטאי אשר שימש למשך תקופה קצרה כמפקד צבא ליטא.

==ביוגרפיה==
ליאטוקאס נולד במחוז טאורגה בליטא שהייתה נתונה אז תחת שליטת האימפריה הרוסית ב-29 בינואר 1876. ב-1902 הוא התגייס לצבא האימפריה הרוסית ולמד בבית הספר הצבאי בווילנה. בתחילת מלחמת העולם הראשונה הוא השתתף בקרב גליציה כמפקד פלוגה. הוא לחם בחזית המזרחית עד סוף המלחמה, נפצע פעמיים והועלה לדרגת פולקובניק. באוגוסט 1918 סילקו השלטונות הבולשביקים את כל הקצינים ממוצא ליטאי מהצבא. הוא חזר לליטא, שהכריזה בינתיים על עצמאותה. בדצמבר הוא התגייס לצבא ליטא. במרץ 1919 הוא מונה למפקד גדוד חי"ר. הוא השתתף במלחמה נגד הצבא האדום שפלש לליטא, וכן נגד הברמונטיאנים - חיילים רוסיים לשעבר שהתמרדו כנגד השלטון הליטאי. ב-26 בספטמבר 1919 הוא מונה למפקד צבא ליטא. ב-21 בפברואר 1920 פרץ בליטא מרד קובנה חיילים קומוניסטים בתמיכת ברית המועצות ניסו להפיל את ממשלת ליטא. ליאטוקאס צעד בעצמו אל מעוז המורדים בפאנמונה במטרה לנסות ולהשיב את הסדר על כנו, אולם המורדים לקחו אותו בשבי.

המרד דוכא בידי צבא ליטא כעבור יומיים, אולם ליאטוקאס בחר להתפטר ולעזוב את הצבא. הוא המשיך למלא תפקידים ציבוריים במשרד האוצר הליטאי ובבנק ליטא, ובין 1924–1926 שימש כראש מחוז סקאיי. בתחילת 1945 הוא נלכד בידי הנ.ק.ו.ד. והואשם בהשתייכות לצבא החירות הליטאי. הוא עונה קשות, ומת ב-9 בספטמבר 1945. מקום קבורתו לא ידוע.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.vle.lt/straipsnis/pranas-liatukas/ פראנאס ליאטוקאס] באנציקלופדיה הליטאית האוניברסלית

קטגוריה:גנרלים ליטאים
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:אנשי צבא רוסים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ילידי 1876
קטגוריה:נפטרים ב-1945
יונאס גלווידיס-ביקאוסקאס

יונאס גלווידיס-ביקאוסקאס (בליטאית: Jonas Galvydis-Bykauskas; 15 בדצמבר 1864 – 16 ביולי 1943) היה גנרל ליטאי אשר שימש לזמן קצר כמפקד צבא ליטא.

==ביוגרפיה==
גלווידיס-ביקאוסקאס למד יערנות והחל לעבוד כיערן לפני שב-1885 התגייס לצבא האימפריה הרוסית. הוא לחם במלחמת רוסיה-יפן, ועם פרוץ מלחמת העולם הראשונה כבר היה פולקובניק ומפקד גדוד. ב-1916 הוא נפצע בקרב ליד לודז' ונפל בשבי הגרמנים. הוא שוחרר ב-1918 עם סיום המלחמה בין הגרמנים לרוסים. בינתיים, הכריזה ליטא על עצמאות, וגלווידיס-ביקאוסקאס התגייס לצבא ליטא הטרי. הוא לחם כנגד הצבא האדום ופיקד על הגנת העיר וילנה. לאחר המלחמה הכין תוכנית לגיבוש הצבא הליטאי. בתחילת 1919 הוא מונה למפקד בית הספר הצבאי הליטאי. הוא פיקח על חינוך המחזור הראשון של קצינים ליטאים. ב-29 באוגוסט 1919 הוא מונה למפקד העיר קובנה. באוקטובר של אותה שנה הוא הועלה לדרגת גנרולס לייטננטס, והפך בכך לאחד הגנרלים הראשונים של הצבא הליטאי.

בינואר 1920 הוא מונה למפקד הבריגדה ה-3. ב-14 ביוני של אותה שנה, התפטר סילבסטראס ז'וקאוסקאס מתפקיד מפקד הצבא, וגלווידיס-ביקאוסקאס מונה לממלא מקומו באופן זמני. במקביל לקריירה הצבאית שלו, הוא החל לטפח קריירה פוליטית. הוא הצטרף למפלגת "איגוד האיכרים הליטאי" שהסתפחה לגוש המפלגות "המפלגה הנוצרית-הדמוקרטית". ב-7 ביולי הוא נבחר לסיימאס (הפרלמנט הליטאי), ולפיכך העביר את תפקיד מפקד הצבא לקונסטנטינאס ז'וקאס. ב-1 בפברואר 1921 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-3, ופיקד עליה במהלך המלחמה כנגד הפולנים. ב-8 במרץ 1922 הוא מונה למפקד בית הספר הצבאי. ב-18 בדצמבר של אותה שנה הסתיימה הכהונה שלו כחבר הסיימאס. באוגוסט 1926 הוא פרש מהצבא בדרגת גנרולס.

ב-21 בספטמבר 1940 נעצר גלווידיס-ביקאוסקאס בידי הסובייטים שכבשו את ליטא. הוא נכלא בקובנה ונידון לעבודות פרך. ביוני 1941, עם התקרבות הוורמאכט לליטא, התמרדו הליטאים כנגד הסובייטים ושחררו את האסירים הפוליטיים. גלווידיס-ביקאוסקאס המשיך להתגורר בקובנה עד מותו ב-16 ביולי 1943.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.vle.lt/straipsnis/jonas-galvydis-bykauskas/ יונאס גלווידיס-ביקאוסקאס] באנציקלופדיה הליטאית האוניברסלית

קטגוריה:גנרלים ליטאים
קטגוריה:מפקדי צבאות סדירים בעת החדשה: אישים
קטגוריה:ילידי 1864
קטגוריה:נפטרים ב-1943
מרתה רדנר

מרתה רדנר (בשם נעוריה גוטמן, בהונגרית: Rédner Márta; בודפשט, 15 בדצמבר 1909<ref></ref> – בודפשט, 12 בפברואר 1991) הייתה אמנית צילום, וצלמת עיתונות יהודייה-הונגרייה זוכת פרס בלה באלאז' (פרס הכבוד המקצועי הממלכתי ההונגרי הגבוה ביותר שניתן להעניק ליוצרי סרטי קולנוע ולמפיקי טלוויזיה). בעלה, מיקלוש רדנר (1909–1944), היה צלם וצלם עיתונות שניספה בשואה.<ref></ref>

== ביוגרפיה ==
מרתה גוטמן נולדה במשפחה יהודית לשמואל גוטמן (1874–1956)<ref></ref> נפח אמן, ולארז'בט נוימן.<ref></ref>
* בין השנים 1926–1928 הועסקה כעוזרת צלם על ידי ארז'בט רמר
* עד 1930 עבדה בסטודיו הצילום של יוז'ף טורדה.
* לאחר מכן עבדה כצלמת רחוב בעיקר על טיילת הדנובה והאי מרגיט
* בין השנים 1930–1931 עבדה כפועלת בעסק של העתקת מסמכים בצילום (כמו מכונת צילום).
* משנת 1933 ניהלה סטודיו עצמאי בשם מרתה ר. גוטמן. היא עסקה גם בצילומי ילדים, דיוקנאות, מסמכים טכניים ופרסומיים גם במקומות חיצוניים מחוץ לסטודיו.
* בין השנים 1935–1947, היא ובעלה עבדו בסטודיו שלהם בהצטלבות אוקטוגון. העסק נקרא G. R. fotó.
* בשנת 1944 נעלם בעלה במחנות שרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים). היא שרדה את המלחמה בגטו בודפשט, ואחר כך צילמה חיילים רוסים עבור אוכל.
* ב-1949 עבדה במכון לתנועת העבודה ההונגרית.
* שנה לאחר מכן, הפכה חברה בקואופרטיב "פוטוקולקטיבה". חבריה בקולקטיב היו בין היתר:קלרה לנגר, מריאן רייזמן, ארנה ואדאש ועוד.
* בין השנים 1950–1957 הייתה צלמת משרד הבריאות.
* ב-1951 עבדה גם ב"מדיאר פוטו" (שמה היום סוכנות הידיעות ההונגרית).
* ב-1957 הפכה לצלמת של "הוצאת מדיצינה" (Medicina Kiadó)
* משנת 1958 הייתה צלמת עיתונות של כתב העת "לאישה" ההונגרי (Nők Lapja)

תמונות הז'אנר שלה, דיוקנאות האמנים ותצלומי החיות שנעשו על פי המסורות הקלאסיות של צילומי רפורטז' הם יצירות של אישה רגישה ביותר.

== תערוכותיה ==
=== יחיד ===
* 1970 בודפשט
* 1971 שופרון, דונאויווארוש
* 1972 בוקרשט
* 1974 היידוסובוסלו

=== קבוצתי ===
* 1970 בודפשט
* 1971 דיולה

== פרסים והוקרה ==
* חברות באגודת אמני הצילום ההונגרים (1956)
* פרס בלה בלאז' (1972)
* נוצת זהב (1984)

== לקריאה נוספת ==
* ÁBEL P.: Az ember és a pillanat, Fotó, 1970/12.
* GALSAI P.: (kat. bev., Műcsarnok, Budapest, 1970).

== ראו גם ==
* [https://artportal.hu/lexikon-muvesz/redner-marta-6040/ Artportal.hu]
* [https://www.noklapja.hu/cimke/redner-marta/ צילומיה ודיווחיה באתר "לאישה" ההונגרי]
* [https://rofodia.oronk.hu/fenykeptar/redner-marta/ עשרות תצלומיה באתר rofodia]
* [https://www.antikvarium.hu/konyv/redner-marta-331740-0 קטלוג תערוכת היחיד שלה ב-1970] בהיכל האמנות בבודפשט
* [https://www.geni.com/people/Marta-Redner/6000000071050657897 מרתה רדנר] באתר GENi
== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודיות הונגריות
קטגוריה:צלמים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולות השואה
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:צלמים הונגרים
קטגוריה:צלמות יהודיות הונגריות
קטגוריה:צלמי עיתונות יהודים
קטגוריה:יהודים זוכי פרס בלה באלאז'
קטגוריה:ילידות 1909
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1909
קטגוריה:נפטרות ב-1991
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1991
נקרופוליס טוביקסדו

הנקרופוליס של טוביקסדו הוא נקרופוליס פוני, הגדול ביותר באזור הים התיכון.<ref name="Tuv"></ref> הוא ממוקם על גבעה בעיר קליארי שבסרדיניה הנקראת טוביקסדו (שפירושו "חלל קטן" בסרדינית ).<ref name="Tuv"></ref>

== היסטוריה ==
בין המאות ה-6 וה-3 לפני הספירה בחרו הקרתגים בגבעה זו כדי לקבור את מתיהם: הקבורה נעשתה דרך באר שנחפרה בסלע הגיר (בעומק של שניים עד אחד עשר מטרים). חדרי הקבורה מקושטים באמפורות. קברים בולטים בנקרופוליס הם "קבר אוראווס" ו"קבר הלוחמים", המעוטרים בציורי עצי דקל ומסכות, שהשתמרו היטב. קבר מפורסם נוסף הוא זה "של הגלגל".

במורדות גבעת טוביקסדו יש נקרופוליס רומי, שהשקיף על דרך היציאה מהעיר. הנקרופוליס הרומי מורכב בעיקר מקברי ארקוסוליום וקולומבריה.

במאי 2014 נפתח הנקרופוליס לקהל במסגרת תערוכת Monumenti Aperti ה-18. השטח הארכאולוגי גדול, הוא כלל במקור שטח של כ-80 הקטאר.

== פליאוגנטיקה ==
במחקר DNA עתיק של קלאודיה ויגאנו משנת 2017 נמצא אדם שנקבר לפני כ-2000 שנה בנקרופוליס של טוביקסדו ונשא את המוטציה cod39 שגורמת לבטא תלסמיה. קבוצת האבהיות והאימהיות של הפרט הזה (haplogroups), מעידות על כך שהוא היה מקומי לסרדיניה. <ref></ref>

== גלריה ==
<gallery>
File:Necropoli dall'alto.JPG|מבט אווירי על האתר
File:Tuvixeddu model.jpg|שחזור של קבר פוני
File:Corredo_funebre_Tuvixeddu.jpg|חפצים שנקברו יחד עם המת
File:Cagliari,_necropoli_di_età_punica_di_Tuvixeddu_-_tomba_dell'Ureo.jpg|קישוטים של "קבר אוראווס"
File:Grotta_della_vipera_(CA).jpg|קבר רומי
File:Tuvixeddu_Sant'Avendrace.jpg|מבט על גבעת טוביקסדו
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:איטליה: בתי קברות
קטגוריה:סרדיניה
קטגוריה:איטליה: אתרים ארכאולוגיים
אוקטוגון (בודפשט)

אוקטוגון (בהונגרית: Oktogon) ברובע 6 של בודפשט היא הצטלבות שמפגישה את השדרה הגדולה של בודפשט עם שדרות אנדראשי. זוהי למעשה כיכר מתומנת. גם התחנה בקו המטרו M1 פוגשת את ההצטלבות. והיא ממוקמת מתחת לכיכר, אך גם החשמליות החשובות ביותר בבודפשט קו 4 ו-6, וכן אוטובוס 105 בשעות היום וקווי לילה 923, 934, 979 ו-979A עוצרים כבמקום.

המילה אוקטוגון היא ממקור יוונית עתיקה, ופירושה מתומן.

== היסטוריה ==
עד 1872, כאשר נבנה שדרות אנדראשי, היה בור עמוק במקום ההצטלבות של היום, אז מילאו אותו. לאיוש קושוט הציע כבר ב-1841 יצירת תוואי חדש שימחבר את מרכז העיר עם הפארק העירוני. עם זאת, ניתן היה ליישם את ההצעה רק לאחר הפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867. ב-19 במאי 1868, בפגישה שהתקיימה באקדמיה ההונגרית למדעים (MTA), הציג ראש הממשלה דאז הרוזן דיולה אנדראשי את התוכנית לתכנון מחדש של בודפשט. יישומו נוהל על ידי המועצה החדשה לעבודות ציבוריות של הבירה. בשנת 1870, הוחלט לאן תוביל השדרה החדשה.

בשנת 1871 החלה רכישת חלקות קרקע הראשונות לאורך התוואי וכן ביצוע ההריסות שנדרשו ועבודות העפר. ב-1872/1873 החלה הבנייה בתכנון ובפיקוח של המהנדסים אנטל סקאלניצקי ויוז'ף פאן הבן. בשנת 1873 עצר המשבר הכלכלי הגדול באותה תקופה את תנופת הבנייה, ובשנת 1876 נסוגו שותפי ההשקעה של מבני בתי השדרה. לכן מכרה עיריית בודפשט את המגרשים, בתנאי שייבנו עד 1884.

השדרה, שמידותיה צנועות יותר - עוצבה לפי דגם השדרות הפריזאיות ונמסרה לעיריית הבירה באוקטובר 1877.

הפרצלציה והרישום של ככר אוקטוגון הושלם ב-1872 ובין 1872 לבין 1875 נבנו ארבעת בנייני הדירות האקלקטיים של SÉV (Sugárúti Építő Vállalat) המקיפים את הכיכר, בני שלוש קומות היו, על בסיס תוכניותיהם של אנטאל סקאלניצקי ויוז'ף פאן הבן,<ref></ref> עם חנויות בקומת הקרקע.

במאה ה-19 שמה של הכיכר היה "ככר מתומן" (Nyolcszög tér), אך משנות ה-20 של המאה ה-20 היא כבר נקראה אוקטוגון (Oktogon). ב-1936, מועצת העיר הפרו-פשיסטית העניקה לכיכר את השם מוסוליני, משנת 1945 שונה שמה לאוקטוגון, ומשנת 1950 שינתה מועצת העיר הקומוניסטית את שמה ל-7 בנובמבר. (יום המהפיכה הבולשביקית לפי הלוח הגרגוריאני). מאז 1990, שמה של הכיכר הוא שוב אוקטוגון.

בין 1927 לבין 1949, החלו מכאן שירותי אוטובוסים הבינעירוניים.

== גלריה ==
<gallery style="text-align:center;">
A Nyolcszögű (Octogon) tér a Sugárúton. Vasárnapi Ujság, 1875.jpg|ככר אוקטוגון ב-1875
Teréz (Lenin) körút - Oktogon (November 7. tér) sarok. A szovjet csapatok ideiglenes kivonulása 1956. október 31-én. T-54-es harckocsi. Fortepan 23557.jpg|טנקי T-54 סוביטיים בככר ב-31 באוקטובר 1956
Budapest Foeldalatti Oktogon Sign.jpg|שם תחנת המטרו בככר
Oktogon as seen from Oktogon tér 3.jpg|האוקטוגן ב-2008
Budapest, Abbazia kávéház az Oktogonon 1900.jpg|האוקטוגון סביב 1900. באמצע נמצא בית הקפה אבאזיה
Menton Kávéház, Budapest, VI., Andrássy út 51..jpg|מרפסת בית הקפה מנטון בסביבות 1910
</gallery>

== לקריאה נוספת ==
* Budapest teljes utcanévlexikona. Szerk. Ráday Mihály. (hely nélkül): Sprinter. 2003. (לקסיקון שמות הרחובות המלא של בודפשט)

== מאמרים קשורים ==
* תחנת המטרו אוקטוגון
* קו מטרו M1
==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בודפשט: תחבורה
קטגוריה:בודפשט: כיכרות
FukUMean

"FukUMean" (נערך לרדיו כ-"UMean" או "F**UMean") הוא שיר של גאנה. הוא נשלח לרדיו קצבי עכשווי כסינגל השני מתוך אלבום האולפן הרביעי שלו, A Gift & a Curse, ב-11 ביולי 2023.<ref name=":0"></ref> גאנה כתב את השיר ביחד עם המפיקים פלו ודאנק רוק.

==הרכב==
השיר מכיל "מלודיות של חליל עם כמה כלי מיתר ופסנתר שמעט נתלשו" בהפקה, יחד עם בס, היי-האט וסנייר. במילות השיר, גאנה מתמקד בתהילתו ובאורח חייו של עושר, סמים ונשים,<ref name="HNHH"></ref> תוך שהוא מכוון חלק מהמילים לשונאיו.<ref></ref><ref></ref><ref name="Slant"></ref>

== ביקורות ==
=== רשימות ודירוגים ===
{| class="wikitable sortable plainrowheaders" style="margin-left: auto; margin-right: auto; border: none;"
!ארגון
!רשימה
!מיקום
!מקור
|-
|בילבורד
|100 השירים הטובים ביותר של 2023: בחירות הצוות
|16
|<ref></ref>
|}

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי גאנה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על סמים
קטגוריה:שירי פלטינה משולשת בקנדה
קטגוריה:שירי פלטינה בממלכה המאוחדת
קטגוריה:שירי זהב באוסטרליה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת 300 אנטרטיינמנט
Romance & Yasmin

Romance & Yasmin (בעברית: רוֹמַנְטִיקָה & יַסְמִין) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הישראלית יסמין לוי.<ref name=":1"></ref> האלבום יצא לאור בהפצה בין-לאומית בשנת 2004, על ידי חברת התקליטים קונקטינג קאלצ'רס.<ref name=":1" /> באלבום נכלל השיר "Yo en La Prizion" שזכה להצלחה נאה ופירוש שמו הוא "אני בכלא".<ref name=":1" />

האלבום יצא בפורמט של תקליטור בלבד והופץ בישראל כבר בשנת 2000 במהדורה מיוחדת בשם "רומנסה ויסמין".<ref name=":2"></ref>

== רשימת רצועות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!ישראל
| rowspan="2" |2004
| rowspan="2" |תקליטור
|אדמה
|style="text-align:center;"|<ref name=":2" />
|-
!כלל העולם
|קונקטינג קאלצ'רס
| style="text-align:center;" |<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2000
קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2004
קטגוריה:אלבומי יסמין לוי
קטגוריה:אלבומים בספרדית
La Judería

La Judería (בעברית: הָרֹבַע הַיְּהוּדִי) הוא אלבום האולפן השני של הזמרת-יוצרת הישראלית יסמין לוי.<ref name=":0"></ref> האלבום יצא לאור בהפצה בין-לאומית בשנת 2005, על ידי חברת התקליטים קונקטינג קאלצ'רס.<ref name=":0" /> באלבום נכלל השיר "Nací en Álamo" שזכה להצלחה רבה כאשר צבר למעלה מ-2 מיליון השמעות בספוטיפיי.<ref name=":2"></ref>

כמו כן, נכלל באלבום הלהיט "La Alegría" שנחשב לאחד משירי החותם של לוי וצבר מיליוני השמעות בספוטיפיי וביוטיוב.<ref name=":2" />

האלבום יצא בפורמט של תקליטור בלבד והופץ בישראל כבר בשנת 2004 במהדורה מיוחדת עם עטיפה אחרת.<ref name=":1"></ref>

== רשימת רצועות ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!ישראל
|2004
| rowspan="2" |תקליטור
|אדמה
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|-
!כלל העולם
|2005
|קונקטינג קאלצ'רס
| style="text-align:center;" |<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2004
קטגוריה:אלבומי 2005
קטגוריה:אלבומי יסמין לוי
קטגוריה:אלבומים בספרדית
רק אני יודע

"רק אני יודע" הוא שיר של הזמר הישראלי סטפן לגר, שיצא לאור כסינגל ב-18 ביוני 2023, באמצעות חברות התקליטים גאגא מיוזיק, הליקון ארומה מיוזיק ו-D-Music. השיר נכתב על ידי לגר ביחד עם רון ביטון, סטטיק וצמד המוזיקאים Triangle, שגם הפיקו את השיר. הוא כולל דגימה מתוך "אם תלך" של הפרויקט של עידן רייכל בביצועה של דין דין אביב, שנכתב על ידי עידן רייכל, אשר זכה לקרדיט ככותב בשיר.

== רקע וכתיבה ==
"רק אני יודע" הוא שיר בסגנון דריל בשפה העברית, אשר משלב בתוכו מספר ביטויים בצרפתית. הפזמון החוזר של השיר מבוסס על הלחן של "אם תלך" של הפרויקט של עידן רייכל, שאף נדגם בשיר. את השיר כתב לגר על בגידה שחווה.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר פורסם ב-18 ביוני 2023, יחד עם הסינגל עצמו, בבימויו של דין פרליס.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי סטפן לגר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים בצרפתית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סטטיק
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עידן רייכל
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רון ביטון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי סטטיק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי עידן רייכל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי Triangle
קטגוריה:שירים על בגידה: זוגיות
קטגוריה:שירי מוזיקת דריל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון ארומה מיוזיק
Mano Suave

Mano Suave (בעברית: יָד רַכָּה) הוא אלבום האולפן השלישי של הזמרת-יוצרת הישראלית יסמין לוי.<ref name=":2"></ref> האלבום יצא לאור בהפצה בין-לאומית בשנת 2007, על ידי חברת התקליטים וורלד וילג'.<ref name=":0"></ref> באלבום נכלל הלהיט "Una Noche Mas" שצבר מיליוני השמעות בספוטיפיי וביוטיוב והוא אחד משירי החותם של לוי.<ref name=":2" />

בסך הכול, צבר האלבום למעלה מ-22 מיליון השמעות בספוטיפיי והוא אחד מהאלבומים הישראליים המושמעים ביותר בהיסטוריה.<ref name=":2" />

האלבום יצא בפורמט של תקליטור בלבד והופץ בישראל בשנת 2007 גם כן במהדורה מיוחדת עם עטיפה אחרת.<ref name=":1"></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!מדינה
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!ישראל
| rowspan="2" |2007
| rowspan="2" |תקליטור
|וורלד וילג'
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|-
!כלל העולם
|קונקטינג קאלצ'רס
| style="text-align:center;" |<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2007
קטגוריה:אלבומי יסמין לוי
קטגוריה:אלבומים בספרדית