קרב רפיח (2024)

קרב רפיח הוא קרב בין צה"ל לארגוני הטרור הפלסטינים שבנפת רפיח, המתקיים כחלק מהתמרון הקרקעי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל. התמרון החל ב-6 במאי 2024 בשכונות המזרחיות של רפיח. עד אז היו נפת רפיח ונפת דיר אל-בלח שתי הנפות היחידות מבין נפות רצועת עזה שלא נכבשו במסגרת התמרון עד מאי 2024.

תקיפות אוויריות ברפיח התרחשו לאורך כל מלחמת חרבות ברזל. לאחר כיבוש ח'אן יונס ישראל הצהירה כי בכוונתה להיכנס קרקעית גם לרפיח ולציר פילדלפי, אך קרב זה נדחה בין היתר עקב לחצים בינלאומיים כבדים על ישראל להימנע מהתמרון, וכן בעקבות העובדה כי בשל הלחימה בצפון הרצועה שהו ברפיח כ-1.5 מיליון עקורים מרחבי הרצועה, ולא היה ניתן לתמרן בעיר ללא פינוי נרחב של האוכלוסייה האזרחית.

ב-6 במאי 2024 החלה פעילות של צה"ל ברפיח. הפעילות התמקדה בשכונות המזרחיות של העיר והצד הפלסטיני של מעבר רפיח נכבש בידי כוחות צה"ל.

ב-17 ביוני, בצה"ל העריכו ששני גדודי חמאס מתוך הארבעה שפעלו בחטיבת רפיח פורקו כמעט לחלוטין. צה"ל אחז ב-70%–60% מהשטח ברפיח. נכון ל-2 ביולי 2024 נהרגו מעל 1000 מחבלים ברפיח. החל מיולי 2024 צה"ל התקדם בפעילותו בעיר כנגד גדודי רפיח הצפוניים יותר, והפעילות הורחבה לכל העיר רפיח, לצד שליטה מלאה והרחבת "ציר פילדלפי", כולל שליטה על מעבר רפיח.

ב-21 באוגוסט שר הבטחון יואב גלנט הכריז כי חטיבת רפיח של ארגון הטרור חמאס הוכרעה.

== רקע ==
=== מתקפת הפתע על ישראל ===

=== התמרון הקרקעי ברצועת עזה ===

בעקבות מתקפת הטרור הכריזה ישראל על יציאה למלחמת חרבות ברזל. בין מטרות המלחמה נמנו מיטוט שלטון חמאס והשבת החטופים. מפרוץ הלחימה חיל האוויר ביצע תקיפות האוויריות בגזרת רפיח. אולם התמרון הקרקעי שהחל ב-27 באוקטובר, התמקד בצפון רצועת עזה, משם לנפת עזה ולאחר יותר מחודש, בתחילת דצמבר 2023, בלחימה בח'אן יונס.

בחטיבת רפיח החזיק חמאס ב-4 גדודים, המתוגברים מלוחמי גדודים מחטיבות אחרות שנמלטו דרומה עם פירוק חטיבותיהן. על פי הערכות חלק מהחטופים שהוחזקו במקומות שונים ברצועה הועברו לנפת רפיח.<ref></ref><ref></ref> במבצע יד זהב חילצו כוחות מיוחדים שני חטופים ישראלים ממבנה ברפיח.

== דחיית הקרב ==
=== התנגדות ארצות הברית ===
מכיוון שישראל דרשה מתושבי רצועת עזה שבשטח הלחימה להתפנות מבתיהם כדי לא להיפגע בקרבות, התרכזו המוני פלסטינים מצפון הרצועה וממרכזה ברפיח, העיר היחידה (למעט דיר אל-בלח) שלא נכבשה עד מרץ 2024. כך שכאשר הגיע שלב התמרון הקרקעי ברפיח, שהו בעיר ובפרבריה כ-1.5 מיליון עקורים, מה שהפך את רפיח לאזור בעל צפיפות אוכלוסייה גבוהה מאד, וגרם לכך שתמרון במצב זה היה מביא לפגיעה נרחבת באוכלוסייה אזרחית.<ref></ref><ref></ref> עובדה זו יצרה לחץ בינלאומי כבד על ישראל להימנע מתמרון ברפיח ולכל הפחות למצוא פתרון הומניטרי לעקורים.<ref></ref><ref></ref>
חטיבת הנח"ל פועלים בשכונות המזרחיות של רפיח, מאי 2024]]

===התנגדות מצרית===
מאז תחילת התמרון הקרקעי ברצועת עזה, מצרים חששה מתמרון קרקעי ברפיח, מחשש שהלחימה באזור תגרום לחבלה בגדר וחדירת המוני פלסטינים לשטחה הריבוני של מצרים. עם התגברות השיח סביב התמרון הקרקעי ברפיח, מצרים העלתה את חששותיה, ודרשה ערבויות לכך שאירוע כזה לא יתרחש בעקבות התמרון.<ref></ref><ref></ref>

עם ההתנגדות, מצרים גם נערכה מעשית לאפשרות של פליטים רבים שינסו לעבור לשטחה, הצהירה כי תפגע בכל מי שינסה לעבור, והקימה מרחב חיץ בשטח 5–13 קמ"ר המוקף במכשול הפרדה בגובה 5–7 מטרים, עבור אוכלוסייה עזתית שתעבור לשטחה.

=== התפתחויות בעקבות התקיפה האיראנית בישראל ===
ב-1 באפריל 2024 הותקף מבנה הקונסוליה האיראנית בדמשק, תקיפה שהביאה למותו של מוחמד רזא זאהדי, מפקד כוח אל-קודס בסוריה ובלבנון, סגנו, ובכירים נוספים במשמרות המהפכה. תקיפה זו יוחסה לישראל בידי איראן וסוריה. בתגובה תקפה איראן את ישראל ב-14 באפריל במאות כטב"מים, טילי שיוט וטילים בליסטיים.לוחמי סיירת הנח"ל ברפיח במלחמת חרבות ברזל, מאי 2024על פי מקורות מצריים שהתראיינו לעיתון הקטרי אל-ערבי אל-ג'דיד, לאחר שהתנגדה לכך במשך זמן רב, ארצות הברית אישרה לישראל לתמרן ברפיח על בסיס תוכנית שישראל הציגה לה בעבר, לפיה רפיח תחולק לריבועים ממוספרים והקיבולת במחנות העקורים בח'אן יונס תוגדל. וזאת בתמורה להימנעות מתקיפה רחבת-היקף באיראן בתגובה לתקיפה האיראנית על ישראל, שעלולה להביא להסלמה אזורית.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

=== תמיכה ישראלית למבצע ===
ב-29 באפריל משפחות שכולות מפורום הגבורה איימו כי יפתחו בשביתת רעב אם הדרג המדיני יבצע עסקה עם חמאס שתביא לסיום הלחימה בטרם טוהר כל שטח הרצועה ממחבלים. בעקבות זאת, ב-30 באפריל זימן ראש הממשלה נציגים מחברי הפורום והבטיח להם שהתמרון ברפיח יתבצע. לפגישה הצטרפו גם נציגי משפחות חטופים מפורום תקווה הגורסים כי לחץ צבאי על חמאס יגביר את הסיכוי להשבת החטופים.<ref></ref> ב-1 במאי נפתח מאהל מחאה של פורום הגבורה מול הכנסת, במטרה ללחוץ על הממשלה לקיים את הבטחותיה, לצד צעדות וחסימות כבישים.<ref></ref>
לוחמי גדוד 50 של חטיבת הנח"ל במזרח רפיח

=== התנגדות ישראלית למבצע ===
ב-3 במאי 2024 שלחו למעלה מ-600 הורים ללוחמים בחזית, מכתב לרמטכ"ל ולשר הביטחון, בו דרשו מהם להימנע מהמבצע המתוכנן, כשלדבריהם ילדיהם נשלחים ל"משימות בלתי אפשריות אשר משרתות מטרות פנים פוליטיות". כמו כן טענו שהכניסה לרפיח לא תתרום להשבת החטופים, שהיא לדעתם המטרה הראשונה במעלה. ב-6 במאי 2024 שלחו יותר מ-80 בני משפחות חטופים, כתבו לשרים בני גנץ וגדי אייזנקוט, כי "כניסה לרפיח עכשיו היא גזר דין מוות לחטופים".לוחמי חטיבת הנח"ל ברפיח, מאי 2024
== הכנות לתמרון ==
===הומניטרי===
ב-9 באפריל פורסם כי ישראל רכשה 40,000 אוהלים על מנת לשכן בהם את העקורים שיפונו מרפיח צפונה על מנת לאפשר את התמרון בעיר.<ref></ref> כמו כן ישראל העבירה ארטילריה וכוחות משוריינים לרצועת עזה.<ref></ref> ב-23 באפריל פורסם כי עיר אוהלים מוקמת באזור ח'אן יונס לקליטת המתפנים מרפיח. עוד פורסם בוול סטריט ג'ורנל כי מבצע פינוי האוכלוסייה האזרחית מהאזור צפוי להיערך בין שבועיים לשלושה, ויתבצע בתיאום עם ארצות הברית, מצרים, איחוד האמירויות הערביות ומדינות נוספות.<ref></ref>לוחמי חטיבת גבעתי במזרח רפיח, מאי 2024בסוף אפריל עלו דיווחים כי צה"ל ירחיב את האזור ההומניטרי באל-מוואסי עד לפאתי נוסייראת לאורך קו החוף. ב-1 במאי, דובר צה"ל בערבית, אביחי אדרעי, הודיע לתושבי רפיח שאכן הורחב האזור ההומניטרי, אך לכיוון ח'אן יונס ובני סוהילה.

ב-6 במאי 2024 החל צה"ל בפינוי אוכלוסיית השכונות המזרחיות של רפיח (ג'נינה וא-סלאם) למחנות שהוכנו עבור כך במרחב ח'אן יונס ואל-מוואסי.<ref></ref> צה"ל העביר מסרים לתושבים בשכונות אלו להתפנות באופן זמני לאזור ההומניטרי המורחב באמצעות כרוזים, הודעות SMS, שיחות טלפון ושידורי מדיה בערבית.<ref></ref>

ב-28 במאי הודיעו בארגון אונר"א כי לפי הערכותיהם כמיליון תושבים עזבו את העיר.

===צבאי===
לוחמי צק"ח 401 פועלים ברפיח
לוחמי חטיבת הנח"ל ברפיח, מאי 2024
ב-7 באפריל פורסם כי כוחות אוגדה 98 יצאו לחלוטין מח'אן יונס, כדי לעבור ללוחמה מבוססת פשיטות, וכדי להיערך לקרב ברפיח.

ב-21 באפריל פורסם כי הרמטכ"ל אישר תוכניות לקראת המשך הלחימה ברצועת עזה.

ב-25 באפריל 2024 פורסם כי חטיבות הנח"ל ו-401 יצאו ממרכז רצועת עזה וממסדרון נצרים, וההערכות היו כי מדובר בהכנה לקראת פעולה ברפיח. ב-30 באפריל פרסם דובר צה"ל כי אוגדות 98 ו-162 העלו כשירות ואישרו תוכניות לקראת המשך הלחימה ברצועת עזה. באותו יום פורסם שצה"ל השלים את התוכניות לכניסה לרפיח ומחכה להוראת הדרג המדיני.

ב-5 במאי בשעות הצהריים נורה מטח של רקטות ארטילריות ופצצות מרגמה מרפיח לכרם שלום. מדובר צה"ל נמסר כי "מטוסי קרב תקפו את המשגר שביצע את השיגורים לעבר המרחב. בנוסף, מטוסי קרב תקפו מבנה צבאי במרחב השיגור". מיד לאחר המטח, מעבר כרם שלום נסגר למעבר משאיות. מאוחר יותר פורסם כי 4 חיילים נהרגו במטח ו-12 חיילים נפצעו.

===מדיני===
לאורך חודשי המלחמה טענו שרים וחברי קבינט רבים כי הכניסה לרפיח תקרה. ב-8 באפריל, הכריז ראש הממשלה כי יש תאריך למבצע הצבאי ברפיח.
לוחמי חטיבת הקומנדו במזרח רפיח, מאי 2024
ב-24 באפריל ביקרו הרמטכ"ל הרצי הלוי וראש השב"כ רונן בר בקהיר, ככל הנראה לקראת הפעולה ברפיח והתיאום עם המצרים.

גם לאחר שהמוכנות הצבאית הגיעה לרמה מספקת, נמנעו בדרג המדיני להוציא את הפעולה, בעקבות עסקה שעמדה על הפרק, להוצאת 33 חטופים ישראלים, וההמתנה לתשובת חמאס.

ב-2 במאי אמר ראש הממשלה בנימין נתניהו כי בקבינט המלחמה התקבלה ההחלטה לפעול גם ברפיח. גם מוקדם יותר הצהיר ראש הממשלה בפני משפחות שכולות מפורום הגבורה ומשפחות חטופים מפורום תקווה כי צה"ל יפעל ברפיח.

==מהלך הקרב==
[[לוחם חטיבת גבעתי יורה רקטת מטאדור ברפיח, מאי 2024]]
לכל אורך הקרב, כוחות צה"ל התבססו על שליטה באזור ציר פילדלפי ויציאה ממנו אל השכונות הסמוכות, בהתאם לשלבי ההתקדמות בציר. ציר פילדלפי הוא הציר שמהווה את גבול מצרים – רצועת עזה, גובל מצידו הדרומי בשטח מדינת ישראל, ובצידו הצפוני מגיע עד הים. לאורך הציר מדרום לצפון נמצאות נקודות הציון הבאות: מעבר כרם שלום, שוכת א-סופי, מעבר רפיח, שכונת ברזיל, מחנה הפליטים יבנא, מחנה הפליטים שאבורה, מחנה הפליטים תל א-סולטאן, השכונה הסעודית וקו החוף. צה"ל פעל בהם בהתאם לסדר הזה.

צה"ל שמר על עמימות מסוימת במוקדי הפעילות שלו, בין היתר בעקבות רגישות העניין מהצד האמריקאי. הרבה מהדיווחים על נושא זה הסתמכו על עדויות הפלסטינים לסוכניות ידיעות, בהם רויטרס.

=== כיבוש מעבר רפיח ===
בערב 6 במאי, פרסם דובר צה"ל כי כוחות צה"ל פועלים באופן ממוקד כנגד מטרות של ארגון הטרור חמאס במזרח רפיח. כמו כן על פי דיווחים ערביים, נצפו טנקים בשכונות המזרחיות של רפיח וכן בסמוך למעבר רפיח. לפנות בוקר חטיבות 401 וגבעתי של אוגדה 162 כבשו את הצד העזתי של מעבר רפיח.<ref></ref><ref></ref> במהלך כיבוש המעבר נהרגו כ-20 מחבלים, אותרו שלושה פירי מנהרות טרור והושמדה מכונית תופת.<ref></ref>

ב-27 במאי התרחשו במעבר רפיח חילופי אש בין חיילי צה"ל לבין חיילים מצריים. במהלך חילופי האש נהרג חייל מצרי ונפצעו חיילים מצריים נוספים.

ב-28 במאי, גדוד 50 של חטיבת הנח"ל אשר פעל תחת צק"ח חטיבת הנגב, יצא להתקפה על מתחם של חמאס, שממנו בוצע ירי נ"ט על כוחות צה"ל. המתחם היה ממוקם במזרח רפיח, סמוך למעבר רפיח. במתחם הייתה מרפאה, ובסמוך אליה בית ספר, שצה"ל לא פעל בהם קרקעית, והכוחות פשטו על המתחם כדי לטהר אותו ממחבלים. כשהכוח נכנס לאחד המבנים - התפוצץ מטען רב עוצמה, כתוצאה מכך נהרגו שלושה לוחמי גדוד 50, ונפצעו 5 לוחמי נח"ל נוספים.

=== התמרון במזרח רפיח ===
לוחם גבעתי ברפיח
חיל האוויר המשיך בהפצצות נגד מטרות טרור ומחבלים בכל רחבי העיר רפיח, עם דגש על אזורי הלחימה במזרח העיר. המוני עזתים התפנו צפונה מרפיח, גם מאזורים שלא בהכרח קיבלו הוראת פינוי בידי צה"ל. במהלך 9 במאי כוחות צה"ל התקדמו בפרברים המזרחיים של העיר רפיח. צק"ח 401, שכולל את גדוד 932 של חטיבת הנח"ל, כינס כוח שריון גדול שפרץ צפונה ממעבר רפיח ורובע שוכת א-סופי על רחוב סלאח א-דין. הכוח התחבר עם צק"ח גבעתי שפעל מצפון באזור רובע אל-באיוכ תוך שהכוחות נלחמים בגדוד מזרח רפיח של חמאס.

לפנות בוקר ב-10 במאי פתח צה"ל במתקפה נרחבת נגד יעדי טרור ברפיח בעזרת הפצצות של חיל האוויר ופגזי ארטילריה תוך התקדמות על הקרקע של הכוחות במזרח העיר.

צה"ל הודיע כי ב-10 במאי בבוקר לוחמי חטיבת גבעתי איתרו כמה פירי מנהרות תת-קרקעיות במרחב של מזרח רפיח. כמו כן, לוחמי צוות הקרב של חטיבה 401 חיסלו מספר חוליות מחבלים בקרבות פנים אל פנים ומהאוויר. באותו היום, כבשו טנקים של צה"ל את הכביש הראשי שהפריד בין חלקי העיר הדרומית, והעזתים דווחו על לחימה אינטנסיבית וחילופי אש עזים. כך, צהל כיתר את חלקה המזרחי של העיר.<ref></ref><ref></ref>
לוחמי צוות הקרב החטיבתי גבעתי במזרח רפיח
לקראת הערב, חמאס טען כי הוא ניהל קרבות עם כוחות צה"ל בסמוך למסגד במזרח העיר, בסימן לכך שהלחימה התרחבה לעומק של כמה קילומטרים לפאתי השטח הבנוי של רפיח.<ref></ref>

ב-10 במאי שיגר חמאס מרפיח לפחות 14 רקטות ארטילריות בשני מטחים לעבר העיר באר שבע, אישה נפצעה קל מרסיסים.

דובר צה"ל בערבית הפציר בתושבים באזורים נוספים במזרח רפיח, אך מערבית מאלה שפונו, לעזוב - והטיל כרוזים גם במחנה הפליטים שבורה וכן שכונות אל-עדארי, אל-ג'ניינה וחרבת אל-עדס.

ב-14 במאי תושבים ועדי ראייה דיווחו לסוכנות הידיעות רויטרס כי כוחות צה"ל התקדמו במזרח רפיח ונכנסו לשכונות אל-ג'ניינה, אל-סלאם ואל-ברזיל. אחד התושבים אמר כי הטנקים נעו ממערב לדרך סלאח א-דין, החוצה את רצועת עזה, לתוך השכונות וכי באזור התפתחו חילופי אש. בערב חשף דובר צה"ל תיעוד של מחבלי חמאס פועלים במבנה של אונר"א ברפיח, נוסעים בכלי רכב של אונר"א ויורים מתוך מתחמים של האו"ם. נכון ל-14 במאי חיסלו כוחות צה"ל כ-100 מחבלים ברפיח. לוחם גדוד 75 של החטיבה 7 נהרג.

ב-16 במאי עדכן דובר צה"ל כי חטיבת הקומנדו הצטרפה ללחימה במזרח רפיח תחת אוגדה 162. לוחמי צוות הקרב של חטיבת הקומנדו פשטו במהלך הלילה על מרחב נוסף במזרח רפיח.

ב-18 במאי, פעל כוח פלוגת הפלחה"ן של סיירת גבעתי מזרחית לרפיח. במהלך הפעילות, התפוצץ מטען רב עוצמה בפיר מנהרה ממולכד על הכוח. כתוצאה מכך נהרגו שני לוחמי הסיירת. באותה תקרית נפצעו קשה גם קצין ושני לוחמים מסיירת גבעתי.

ב-20 במאי חטיבת הקומנדו הגיעה לשכונת ברזיל בפאתי רפיח, שנחשבה לנקודה המערבית ביותר שבה פעל צה"ל במרחב. הוערך גם שכ-950 אלף עזתים התפנו מרפיח, גם משכונות שלא נדרשו. נכון ל-20 במאי, נהרגו מעל 130 מחבלים ברפיח.
לוחמי צק"ח גבעתי ברפיח, יולי 2024
ב-26 במאי דובר צה"ל פרסם שחטיבת גבעתי, שמאז תחילת הקרב נלחמה במזרח העיר, יצאה ממנה.

=== ציר פילדלפי ===
ב-20 במאי פורסם כי צהל השתלט על כמחצית מציר פילדלפי. ב-21 במאי דווח כי כוחות צה"ל המשיכו להתקדם ברפיח, בזמן שארבע חטיבות שלטו על השכונות המזרחיות של העיר ועל מעבר רפיח. לוחמי אוגדה 162 החלו להתקדם מערבית למעבר רפיח לאורך ציר פילדלפי.

ב-28 במאי, במקביל לתמרון הקרקעי בצפון-מערב רפיח, כוחות נוספים פעלו סמוך לציר פילדלפי בגבול מצרים לסיכול מנהרות של חמאס.<ref name=":1">[https://www.kan.org.il/content/kan-news/defense/live-754466/ נתניהו בצפון: החזרת התושבים לבתיהם - אחד מיעדי המלחמה], 28 במאי 2024</ref>

ב-29 במאי צה"ל הודיע כי השיג שליטה מבצעית על ציר פילדלפי כולו מלבד חלק קטן מאוד ליד החוף באזור תל א-סולטאן שנשלט מרחוק על ידי הכוחות. 20 מנהרות אותרו על הציר שחלקן חוצות בין רצועת עזה לשטח מצרים, ובהם 82 פירים. הכוחות איתרו לאורך הציר עשרות רקטות מוכנות לשיגור לשטח ישראל בבורות שיגור ובמבנים ארעיים שהוצבו שם בטווחים של 10 עד 40 מטרים מהגדר עם מצרים.

ב-4 ביוני כוחות אוגדה 162 השמידו מנהרת ענק ברפיח, שהגיעה עד ציר פילדלפי, הסמוך לגבול עם מצרים. זאת אחרי שהכוחות איתרו כמה פירים משמעותיים, שהובילו לתוואי המנהרה. אורכו של התוואי הוא כשני קילומטרים והוא מתחבר לכמה תוואים נוספים במרחב. המנהרה שנמצאה מסועפת, עם דלתות הדף ובתוכה אותרו אמצעי לחימה, בהם טילי נ"ט, אמצעי מודיעין רבים ומטענים.

[[דחפור D9 משוריין מחשף שטח ברפיח כחלק מהלחימה בעיר, יולי 2024.]]
ב-6 ביוני צק"ח ביסלמ"ח סיים את משימתו, ויצא ממרחב רפיח. ב-7 ביוני פרסמה סוכנות הידיעות רויטרס כי צה"ל השלים את כיבושו המלא של ציר פילדלפי לכל אורכו. הפלסטינים טענו שכוחות צה"ל הגיעו עד למפגש של ציר פילדלפי עם הים, ואמרו כי ראו את הצבא גם בשכונה מערבית אחרת בעיר. לפי הדיווחים, במקום התנהלו קרבות פנים אל פנים.

ב-16 ביוני במהלך פעילות לאיתור מנהרות ברפיח, התפוצץ מטען בפיר מנהרה ממולכד על כוח לוחמים של סיירת הנח"ל. כתוצאה מכך, נהרג לוחם הסיירת.

ב-27 ביוני, הכוחות החלו לייצר תוואי לאורך ציר פילדלפי, שיאפשר לחזור לשם בעתיד לאחר יציאת צהל מהאזור.

בשבוע שלפני 4 באוגוסט צה"ל איתר מנהרת ענק בגובה של 3 מטרים על ציר פילדלפי המנהרה נחשפה במסגרת מבצע של צה"ל לאיתור תוואי תת-קרקע באזור רפיח.

בשבוע שלפניי 15 באוגוסט צה"ל עדכן כי כוחות אוגדה 162 השמידו כ-50 תוואים תת-קרקעיים של מנהרות בציר פילדלפי.

נכון ל-15 באוגוסט איתר צה"ל כ-30 מנהרות, כ-20 מנהרות הברחה ו-200 פירי מנהרות לאורך הציר. צה"ל העריך שעוד כ-20 מנהרות במרחב הציר לא אותרו.

===מחנות הפליטים יבנא ושאבורה===
ב-22 במאי, לפי רויטרס, הגיעו כוחות צה"ל לפאתי מחנה הפליטים יבנא שבמרכז רפיח - שם התנהלה לחימה עזה. בנוסף, באותו היום הודיע דובר צה"ל כי כוחות צוות הקרב של חטיבת הנח"ל הצטרפו לאוגדה 162 במבצע ברפיח; במהלך הלילה, החל צק"ח הנח"ל לפעול התקפית ברפיח, הכוחות פשטו על יעדי טרור במרחב שכונת 'ברזיל' ובמרחב 'שבורה'.

ב-23 במאי עדכן דובר צה"ל כי הכוחות ממשיכים לפעול במרחב השכונות "ברזיל" ו"שבורה", שעוטפות את מרכז רפיח. במהלך הלחימה, לוחמי חטיבה 401 איתרו משגר רקטות שהיה מוכן לשיגור לעבר כוחות צה"ל. לוחמי צוותי הקרב של חטיבות הנח"ל וגבעתי איתרו והשמידו כמה פירים במרחב, משגרי רקטות ואף חיסלו מחבלים בהיתקלויות פנים אל פנים. בנוסף, כלי טיס של חיל האוויר חיסלו שלושה מחבלים שירו פצמ"רים לעבר לוחמי צה"ל. בנוסף, במהלך פעולה במזרח רפיח הלוחמים איתרו אמל"ח ומשגרי רקטות - בתוך בית קברות. במהלך הלחימה הכוחות נתקלו בחוליית מחבלים שיצאה מפיר מנהרה ופתחה באש לעבר הכוחות. אלה הגיבו בירי וחיסלו את המחבלים. מיד לאחר מכן, הכוחות זיהו ארבעה מחבלים נוספים שיצאו מתוך מבנה סמוך. הלוחמים הכווינו כלי טיס של חיל האוויר, שהשמיד את המבנה - ואת המחבלים.

ב-24 במאי התקבל מידע מודיעיני מדויק שעל בסיסו חיל האוויר פתח במתקפה רחבה ברפיח במטרה לחסל את מח"ט רפיח של חמאס מוחמד שבאנה. לא התקבל וידוא שהוא חוסל.
לוחמי חטיבת גבעתי בפעילות ברפיח, יולי 2024
בצהרי 26 במאי, עם התקדמות כוחות צה"ל ברפיח, החמאס פתח בירי ארוך טווח של מספר רקטות לעבר גוש דן והשרון במרכז הארץ. זה היה הירי הרקטי הראשון לגוש דן לאחר ארבעה חודשים בהן לא נורו רקטות לאזור זה.

ב-10 ביוני דיווחה סוכנות הידיעות רויטרס לפי עדויות של מקומיים, שצה"ל התקדם לשכונת שאבורה, שממוקמת במרכז העיר. ארבעה לוחמי סיירת גבעתי נהרגו ו-11 נפצעו בפיצוץ מבנה ממולכד שהקריס את המבנה הגדול על הכוח, בשכונת שאבורה ברפיח. במהלך התקפה משותפת עם חטיבת הנח"ל, הכוח השליך מטען טלטול אל תוך המבנה שהיה אמור לגרום להפעלת אי אלו מטעני חבלה. לאחר שהושלך, לוחמים נכנסו ורק לאחר מכן התרחש הפיצוץ שהקריס את המבנה והוביל למותם. כתוצאה מהפיצוץ נהרגו שלושה חילי צה"ל. ב-15 ביוני הודיע דובר צה"ל כי לוחם בהכשרה של סיירת גבעתי אשר נפצע בתקרית ב-10 ביוני נפטר מפצעיו.<ref></ref>

ב-16 ביוני במהלך פעילות לאיתור מנהרות ברפיח, התפוצץ מטען בפיר מנהרה ממולכד על כוח לוחמים של סיירת הנח"ל. כתוצאה מכך, נהרג לוחם הסיירת.

לפי דיווחי פלסטינים, מספר פעמים צה"ל פעל בח'ירבת אל עדס, צפונית למחנה יבנא.

=== מחנה הפליטים תל א-סולטאן ===
ב-28 במאי פורסם שלפי דיווחים ברצועת עזה, טנקים ישראליים הגיעו למחנה הפליטים תל א-סולטאן שבצפון מערב העיר – שכונה שבה צה"ל טרם פעל קרקעית. ארבע חטיבות של צה"ל פעלו ברפיח והחלו להרחיב את התמרון הקרקעי לאזורים חדשים - לכיוון צפון מערב, לתוך מרכז רפיח. היה מדובר בחטיבות 401 של השריון, חטיבת הנח"ל, חטיבה 12 וחטיבת ביסלמ"ח שנכנסה במהלך הלילה לרפיח.<ref></ref> כוחות צה"ל פעלו כ-4 ק"מ מקו החוף במקביל לפעילות לאורך הציר. לפי אונר"א, כמיליון פלסטינים התפנו עד מרפיח לאזור ההומניטרי.

לפי אנשי רפואה ברצועת עזה, ב-28 במאי נהרגו 21 פלסטינים ו-64 נפצעו, רובם נשים וילדים, במחנה עקורים במערב רפיח. משרד הבריאות של רצועת עזה מסר כי הם נהרגו בתקיפה ישראלית, ואילו צה"ל מסר כי לא תקף שם.<ref></ref>

ב-30 במאי הודיע הסהר האדום הפלסטיני כי שניים מאנשיו, נהרגו מאש צה"ל באזור תל אל-סולטאן, בעת שנסעו באמבולנס שנשא סמלים של הארגון, בדרכם לחלץ גופות ופצועים מהאזור. צה"ל מסר בתגובה שירה לעבר רכב חשוד שהתקרב. באותו יום נהרג לוחם סיירת גבעתי במהלך פעילות של חטיבת גבעתי במרכז רפיח.

ב-15 ביוני כוחות צק"ח 401 פעלו במרחב מחנה הפליטים תל א-סולטאן, וביצעו משימות התקפה באזור הצפון מערבי במחנה. עם סיום המתקפה, כוחות צוות הקרב נעו בשיירות רק"מים אל עבר המגננים.<ref name=":3" /> בשעה 5:15 בבוקר נמ"ר הנדסי של גדוד 601 של חיל ההנדסה הקרבית הפועל תחת חטיבה 401 נפגע ממטען גחון או טיל נ"ט ששיגר חמאס. כתוצאה מהפגיעה נהרגו שמונת הלוחמים ששהו בו, בהם סגן מפקד פלוגה.<ref>,.</ref><ref></ref>

ב-17 ביוני פורסם שצוות הקרב של חטיבה 401 פעל בגזרת תל א-סולטאן, צוותי הקרב של גבעתי והנח"ל פעלו באזור שכונת שאבורה, וחטיבה 12 באזור דהנייה.

ב-23 ביוני, דווח רויטרס שטנקים נצפו בפאתי האזור ההומניטרי באל-מוואסי, בצפון-מערב העיר. גם בימים שלפני כן לפני כן דיווחו פלסטינים על מתקפות כלפי אזור זה.
לוחמי [[סיירת גבעתי ברפיח, יולי 2024]]
ב-1 ביולי השמידו כוחות של יהל"ם ביחד עם חטיבה 401 וחטיבת הקומנדו אתר ייצור רקטות ארטילריות ארוכות-טווח של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שאותר בתל א-סולטאן. האתר, שתואר כמפעל הגדול ביותר לייצור רקטות ארוכות-טווח, כלל תשתיות ומחרטות רבות הן מעל לקרקע והן מתחתיה.

ב-28 ביולי הותר לפרסום כי [https://www.idf.il/נופלים/חללי-המלחמה/יונתן-אהרן-גרינבלט/ לוחם גדוד שקד] נפטר מפצעיו לאחר שנפצע בקרבות ברפיח ב-20 ביולי. הוא נפצע קשה בפגיעה של טיל נ"ט במבנה שבו שהה ברפיח.

===כללי===
ב-21 ביוני, תושבים ברפיח ששוחחו עם סוכנות הידיעות רויטרס אמרו כי ביומיים הקודמים התעצמה הפעילות הצבאית של צה"ל ברפיח. לפי עדויות התושבים, טנקים וכוחות קרקעיים השתלטו על מזרח העיר, דרומה ומרכזה, ופעלו להשתלט על מערב וצפון רפיח. לפי רויטרס, ההתקדמות של צה"ל הביאה לגל פינוי של תושבים נוספים מהעיר. בדיווח נכתב שצה"ל פעל מהקרקע עם לוחמי שריון וכוחות רגליים, וגם מבצע תקיפות מהאוויר ומספינות ליד חופי עזה.

ב-22 ביולי דיווח צה"ל שב-4 מבצעים חטיבתיים של צק"ח הנח"ל ברפיח חוסלו 150 מחבלים והוחרמו כ-400 אמצעי לחימה.

צה"ל השלים את רוב המהלכים הקרקעיים ברפיח שהוגדרו לו על-ידי הדרג המדיני, תחת מגבלות ולחצים של ארצות הברית ומצרים שהתנגדו לפעולה מורחבת הכוללת את כיבוש העיר כולה.

ב-21 באוגוסט הכריז שר הביטחון גלנט כי חטיבת רפיח הוכרעה על ידי אוגדה 162.

== האסון בתל א-סולטאן ==

ב-26 במאי 2024 הפציץ כלי טיס של חיל האוויר הישראלי צריף פח במחנה עקורים "מחנה השלום הכוויתי 1" בשכונת תל א סולטאן ברפיח. בהפצצה נהרגו שני אנשי חמאס בכירים. חלקים מהטילים ששוגרו ניתזו לצריפים אחרים ובין האוהלים, גרמו פציעות קשות והבעירו דליקה. כ-50 פלסטינים נספו ו-240 נפצעו.<ref name=":12"></ref><ref name=":02"></ref>

בצה"ל טענו כי לא ידעו שבצריפים ובאוהלים הצמודים ליעד התקיפה במחנה העקורים שהו עשרות אזרחים. כמו כן צה"ל טען שהמחנה איננו באזור ההומניטרי כפי שהוגדר באותה עת, בנוסף דובר צה"ל טען שבצריף שהותקף היה מצבור נשק שגרם לשריפה.<ref name=":22"></ref>

ב-27 במאי קרא נשיא צרפת עמנואל מקרון בטוויטר להפסקת אש מיידית, בטענה שאין שום אזור בטוח ברפיח לאזרחים פלסטינים. שליח האו"ם למזרח התיכון תור ונסלן מסר כי הוא "מוטרד מאוד" ממותם של ילדים ונשים רבים כל כך, באזור ששימש כמחסה, וקרא לרשויות הישראליות לערוך חקירה מקיפה ושקופה לתקרית הזו, למצות את הדין עם כל מי שפעל שלא כדין ולנקוט צעדים מיידיים כדי להגן טוב יותר על אזרחים.

==תגובות לקרב==
ארצות הברית הזהירה את ישראל לא לפתוח במבצע הקרקעי. עם תחילת המבצע עצרה ארצות הברית משלוח גדול של פצצות במשקל טון כל אחת ופצצות במשקל 250 קילוגרם כל אחת, מחשש שצה"ל ישתמש בהן באזורים מאוכלסים ברפיח. מתחילת המלחמה עד לנקודה זאת ארצות הברית סיפקה לישראל נשק ברכבת אווירית קבועה ובמשלוחים ימיים.<ref></ref> ארצות הברית היא התומכת העיקרית של ישראל בתמיכה כספית ומדינית, והספקית הראשית של נשק התקפי והגנתי מפריצת המלחמה ב-7 באוקטובר 2023.

בראיון לרשת CNN אמר נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן כי אם ישראל תרחיב את הפלישה לרפיח יעצרו משלוחי הנשק. הנשיא הבהיר כי מדובר על נשק התקפי בלבד, ושכיפת ברזל תמשיך לפעול כרגיל. דבריו עוררו ביקורת רבה בישראל, ובקרב רפובליקנים וארגונים יהודים דמוקרטים בארצות הברית.

מאז החל המבצע המוגבל ברפיח, מעבר רפיח נסגר לאחר השתלטות צה"ל על צידו העזתי, במצרים ראו בכך פגיעה בריבונות וסירבו להעביר סחורות למעבר כרם שלום. ב-24 במאי, סיכמו המצרים והאמריקאים על העברת סיוע הומניטרי ודלק דרך מעבר כרם שלום בצורה זמנית, עד שמעבר רפיח ייפתח שוב מצידו הפלסטיני.

ב-11 במאי דיווח ה-Times of Israel כי מגורמים רשמיים נמסר שמנהיג החמאס יחיא סנוואר לא נמצא ברפיח.<ref></ref>

בתקשורת פורסם שארצות הברית הציעה לישראל מידע מודיעיני איכותי על מיקומם של מנהיגי חמאס ברפיח, ובתמורה ישראל תתקוף בצורה ממוקדת בלבד.<ref></ref>

הרשות הפלסטינית דחתה הצעה שהעבירו ישראל וארצות הברית לקבל את השליטה על מעבר רפיח, זאת כל עוד לא יהיו הפסקת אש והבנות מקומיות עם החמאס בטענה שבלי הבנות אלה תהיה שפיכות דמים. מקור פלסטיני בכיר אמר לסקיי ניוז בערבית כי הרשות השיבה שלא תסכים לנהלו תחת שלטון צבאי ישראלי, והתנתה זאת בהתחייבות של ישראל לתוכנית שלום ערבית שניסחו שש מדינות ערביות. לפי מקור אחר, הנשיא הפלסטיני אבו מאזן אמר שלא יסכים לפעול שם "תחת כיסוי" כמו שהציעה ישראל וכי ההצעה לא נדחתה על הסף.

ישראל הציגה ב-14 במאי בפני מצרים תוכנית להפעלה מחדש של מעבר רפיח באמצעות נציגים פלסטינים ואנשי או"ם תחת פיקוח ואבטחה ישראלית.

ב-22 במאי, רשת בלומברג דיווחה כי ארצות הברית ריככה את התנגדותה הקודמת למבצע צבאי ישראלי רחב יותר ברפיח בעקבות מאמציה של ישראל להפחית את מספר האזרחים ששהו שם. לפי הפרסום, כאשר היועץ לביטחון לאומי סאליבן נפגש עם בכירים ישראלים בימים האחרונים, הם גילו שישראל שילבה בתוכניותיהם דאגות לסוגיה ההומניטרית כפי שביקשה ארצות הברית.<ref name=":0" />

ב-30 במאי, פורסם כי ישראל ומצרים הסכימו על פתיחה של מעבר רפיח להעברת סיוע. המחלוקת הייתה על זהות הגורם המפעיל.<ref name=":2" />

ב-16 ביוני, צה"ל פרסם הודעה, על אודות "הפוגה טקטית" בת 11 שעות בלחימה בכביש מכרם שלום לרחוב צלאח א-דין ומצפון לו. שתיערך בכל יום - במטרה לאפשר כניסה של סיוע הומניטרי דרך כרם שלום.

=== צו הפסקת הלחימה על ידי בית הדין בהאג ===
ב-24 במאי 2024 הורה בית הדין הבינלאומי לצדק בהאג להפסיק את הלחימה ברפיח, לאחר שדרום אפריקה עתרה לבית הדין בדרישה להפסיק את התמרון הקרקעי ברצועת עזה, בטענה כי ישראל מבצעת במהלכו רצח עם.<ref></ref> בתגובה השיבה ישראל כי טענות דרום אפריקה הן שקריות, שכן ישראל פועלת "לצמצם ככל הניתן את הנזק לאוכלוסייה האזרחית ברצועת עזה", על ידי הכנסת סיוע הומניטרי, פינוי האוכלוסייה האזרחית מאזורים המיועדים לקרבות, ועוד.<ref>[https://www.gov.il/he/pages/international-court-of-justice240524 תגובת משרד החוץ הישראלי לפסיקת בית הדין הבינלאומי בהאג].</ref> במאמר המערכת של העיתון וול סטריט ג'ורנל נטען כי בית הדין בהאג דורש מישראל דרישות שאין באפשרותה של אף מדינה לעמוד בהן במסגרת מלחמה בארגון טרור.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צה"ל: מבצעים ברצועת עזה
קטגוריה:לחימה ברצועת עזה
רפיח
קטגוריה:רפיח: קרבות