ברית עברית עולמית

[[שמעון ראבידוביץ', מייסד ברית עברית עולמית]]
ברית עברית עולמית (בע"ע) היא ארגון מתנדבים ואנשי רוח, שקם למטרת קידום השפה העברית והפצתה, ולחיזוק הקהילה היהודית בגולה באמצעות פעולות תרבות.

== היסטוריה ==
=== רקע ===
שורשיה של התנועה העברית נעוצים בתקופת ההשכלה הברלינאית במחצית השנייה של המאה ה-18, בהקמת אגודת "דורשי לשון עבר". 

אליעזר בן-יהודה היה הראשון שהעמיד את נושא הלשון העברית על יסוד לאומי במאמרו ב-1879 בכתב העת השחר: "שאלה נכבדה". 
בסוף המאה ה-19 התחילה פעולה ציבורית בשדה התרבות והלשון העברית במדינות שונות: "שפה ברורה" - באוסטריה; "חובבי שפת עבר" ברוסיה; "דורשי שפת עבר" בארצות הברית ועוד. ארגונים אלו שימשו מרכזים ל"דיבור עברי ולמחשבה עברית".
בשנת 1903, בימי הקונגרס הציוני העולמי השישי, היה ניסיון ראשון להקמת ארגון עברי עולמי, והוא נקרא: הסתדרות "עבריה". 
בשנת 1909 התקיים קונגרס עברי עולמי בברלין, ביום ז'-ט' בטבת תר"ע. רק כעבור עשרים ושתיים שנה נוסדה "הברית העברית העולמית".

=== הקמת ה"ברית" ===
הכנסייה העברית בברלין, [[1931]]
הכנס המייסד של ברית עברית עולמית ("הכנסייה העברית בברלין") נפתח ב"בית העם העברי" בשד' קורפירסטנדאם 61 בברלין ביום א', ו' בתמוז תרצ"א, 21 ביוני 1931, בשעה עשר וחצי בבוקר ונמשך עד ח' תמוז.

מטרתה: קידום העברית והפצתה בעולם היהודי. אחרי קום המדינה התרכזה פעילות הברית בעיקר בהוצאת ספרים וכתבי עת, ובקיום כנסים בארצות שונות.

בארצות הברית הוקם ארגון מקביל בשם "ההסתדרות העברית באמריקה", שחדל מלהתקיים. חלק ממטרותיו ממשיך לבצע ארגון NAPH.

"הברית באה לקדם את פני הסכנה, האורבת לקיומנו הרוחני העברי, יוצאת לתמוך במוסדות החינוך והתרבות העבריים הקיימים".

הוקמה על ידי קבוצת אנשי רוח וביניהם ביאליק ופרופסור אריה טרטקובר. ד"ר שמעון רבידוביץ, פתח את הכנס הראשון, ד"ר ישראל גולדשטיין נבחר כנשיא הברית, זלמן שזר נבחר לכהן כנשיא כבוד של הברית, יצחק הרכבי כיו"ר הוועד הפועל של בע"ע ואריה שפטל נבחר כמנהל בע"ע.

החברים בכנס ענדו סיכת "ע" - סמל העברים בעולם העשויה זהב. היה סמל ללומדי העברית ולדובריה והיא משמשת כתעודת זהות לשוחרי העברית בעולם.

בכנס היסוד נכתב המצע הראשון של הארגון ובו נקבעו, בין השאר: 
* שם החברה: ברית העברים
* המקום: מקומה המרכזי הזמני של החברה: ברלין
* תכלית החברה ותפקידיה: יסוד מוסדות חינוך עבריים וטיפוחם; הנהגת הדיבור העברי בגולה; פרסום ספרות עברית בארץ ובגולה. כן נקבע שהקונגרס יתכנס אחת לשנתיים, ובכנס יחולק הדו"ח של ההתכנסות הקודמת.
החברה הקימה ועד מרכזי שרוב חבריו ישבו בברלין, ומועצה בינלאומית שבראשה עמדו נחום סוקולוב וחיים נחמן ביאליק ובאי כח מכל ארצות הגולה וארץ ישראל.

== המועצה הישראלית ==
מתפקידה היה ליצור מסגרת ארגונית יציבה לשיתופו של הציבור הישראלי בפעולות בע"ע. שיתוף זה בא לידי ביטוי בהסברה מקיפה ובהקמת מועדון בתל אביב. במועדון זה נערכו פגישות עם קבוצות תיירים, בני נוער וסטודנטים דוברי עברית שבאו לביקור בארץ. בראש המועצה הישראלית עמד ל. קופרשטיין.
במועדון נערכו פגישות שמשכו אליהן אנשי ציבור, סופרים ואוהדי התנועה. 
בין השאר נערכה מסיבה לכבודו של סופר הילדים לוין קיפניס בקבלו את פרס דבר לילדים. 
כן ערכה המועצה מסיבה לכבודו של אשר וולאק עורך "עולם חדש" - (ירחון ילדים ונוער}. סופר הילדים אוריאל אופק ציין שגליונות של כתב עת זה כבר הגיעו לאי ג'רבה בתוניס. 
המועצה פנתה בקריאה לעסקני התרבות העברית בארצות הברית לנצל את שהותו של תיאטרון הבימה בארצות הברית להתעוררות עברית מוגברת.

"שבוע עברי" - הנהלת הברית החליטה לקיים "שבוע עברי" מדי שנה בשנה בכל ארצות התפוצה.
"חודש עברי" - ההסתדרות העברית באמריקה עורכת זה שנים את אירועי "החודש העברי" בין פורים לפסח. חודש זה מוקדש לדמות או לאירוע היסטורי בתולדות העם היהודי.

הברית מלאה תפקיד היסטורי בהברחת ספרי לימוד עברית וחומרים אחרים ל"סרובניקים" היהודים בברית המועצות.

הברית יזמה את הקמתם של "מועדונים עבריים" ברחבי העולם, כשהוותיק והבולט בהם הוא זה בפאריס, נקרא על שם המנהלת הראשונה שלו רות בת שלמה ז"ל וממשיך בפעולתו עד היום.

בשנים 1988-2003 שימש ניסן הרפז כממלא מקום ולאחר מכן כיושב ראש ברית עברית עולמית. בתקופת כהונתו נעשתה הרחבה משמעותית של פעילות הארגון בקרב המדינות הקומוניסטיות לשעבר שחידשו קשריהם עם ישראל החל מ-1989. בתקופה זו נערכו לראשונה כנסים מדעיים של הארגון לחיזוק השפה העברית ביוגוסלביה רוסיה וצ'כיה.

בשנת 2014 משמש כנשיא בע"ע פרופ' משה בר-אשר, נשיא האקדמיה ללשון העברית. יו"ר בע"ע הוא יחיאל לקט.

===נקודות ציון===
* מאז שנת 1974 מקיימת הברית כנסים מדעיים באירופה בנושא השפה העברית ותרבותה, בשיתוף פעולה עם אוניברסיטאות באירופה בהן קיימות מחלקות לעברית. ייחודם של כנסים אלו שהם מתקיימים בשפה העברית. בשנת 2001 התקיים כנס חגיגי (הכנס ה-16) בברלין במלאת שבעים שנה להקמת הברית בעיר זו. כנס זה התקיים בשיתוף עם האוניברסיטה החופשית של ברלין. 
* מדליית בן יהודה - המדליה הוענקה לאישים שתרמו תרומה בולטת לקידום מטרות בע"ע. היא הוענקה פעמיים לעיתונאי והחוקר פרופ' גדעון קוץ על פועלו להפצת התרבות העברית באירופה.
* בכנס פאריס ב-2002 העניקה הברית פרס מפעל חיים לפרופסורים חיים זעפרני, רנה שמואל סיראט ואנדרה קאקו ולפעילת הברית בצרפת רות בת-שלמה.

==כנסים מדעיים באירופה==
*1974: גרינדלוולד, שווייץ
* 1976: וינה, אוסטריה
* 1978: אמסטרדם, הולנד
* 1980: ורשה, פולין
* 1982: פאריס, צרפת
* 1984: לונדון, בריטניה
* 1986: ונציה, איטליה
* 1988: ברצלונה, ספרד
* 1990: בלגרד, יוגוסלביה
* 1992: פראג, צ'כיה
* 1994: הלסינקי, פינלנד
* 1996: שטרסבורג, צרפת
* 1998: מדריד, ספרד
* 1999: מוסקבה, רוסיה
* 2000: מילנו, איטליה
*2001: ברלין, גרמניה - כנס חגיגי במלאת 70 שנה לייסוד הברית
* 2002: פאריס, צרפת
*2004: מאלאגה, ספרד 
*2006: פראג, צ'כיה - ציין עשר שנים לכתב העת "ראה"
*ספטמבר 2011: פוזנן וטורון, פולין - הכנס ה-20 במלאת 80 שנה לייסוד הברית
*6- 10 באוקטובר 2013: בודפשט, הונגריה
*2 -4 ביולי 2018, פאריס-סן-דני, צרפת
*26 - 28 ביולי 2021, שטרסבורג, צרפת- ציין מלאת 90 שנה לייסוד הברית ו25 שנים לכתב העת "ראה"
*11- 14 בדצמבר, חנוכה 2023 ,פראג, צ'כיה, 
*16 - 19 בספטמבר 2024, וורשה, פולין. הכנס החגיגי ה25 לציון מלאת 50 שנה לכנסים העבריים באירופה. .

==פעילים בברית בעבר ובהווה==
<div class="catlist-in-columns">
*חיים נחמן ביאליק
*שמעון ראבידוביץ'
*אריה טרטקובר
*זלמן שזר
*יצחק בן-צבי
*שאול טשרניחובסקי
*משה גרוטו
*אריה שפטל
*שמחה רז
*צבי זהר
*לייב קופרשטיין
*גדעון קוץ
*יוסף לנג
*נתן גורן
*משה בר אשר
*נורית גוברין
*אפרים חזן
*יחיאל לקט
*ניסן הרפז
*ישעיהו הרן
*אלכסנדר רוזנפלד
</div>

==פרסומים==
*"ראה" - כתב עת לחקר העברית באירופה (תלת לשוני: עברית, אנגלית, צרפתית) יוצא לאור בפאריס מאז 1996, על ידי ברית עברית עולמית והמכון לחקר העברית באירופה באוניברסיטת פאריס 8. עורכים: אפרים ריבלין, גדעון קוץ.
* סמל בצורת האות "ע": הונפקו 3 סוגי סמלים:
** מוזהב - לפעילים בשטח הלשון והתרבות העברית
** מוכסף - ליודע העברית
** נחושת - ללומדי העברית שהגיעו לידיעה של כאלף מילים עבריות
הסמל מוענק על ידי הנהלת הברית גם לישראלים היוצאים לחו"ל "והיה כאשר יפגשו בדרכם בחו"ל - ברחוב או ברכבת או במטוס או באניה - יהודי העונד את סמל ה"ע" אף הוא - ידעו לקשור עמו שיחת רעים בלשוננו"

*עם וספר - רבעון התנועה העברית העולמית
*ספריית שער - סדרה של אחת עשרה חוברות כתובות בעברית קלה ומנוקדת
*טורים עבריים - בע"ע פרסמה מדי שבוע טור קבוע בעברית בעיתונות היהודית הלועזית. בעברית קלה ומנוקדת בליווי תרגום בשפת העיתון
*תקליטים - בשיתוף עם הוצאת אחיאסף הוצאו ארבעה תקליטים אריכי-נגן ללימוד השפה העברית
*ספרי לימוד להקניית השפה העברית - סדרה בת חמישים שיעורים המקנים הקניית חמש מאות מילים
*יומן קולי - תקליט אריך נגן המכוון ללומדי עברית ברמה גבוהה. בצידו האחד של התקליט סקירות על הנעשה בארץ ובצידו השני, לימוד שיר

==ספרים בהוצאת ברית עברית עולמית==
* יוסף קלוזנר, אליעזר בן יהודה - קובץ מאמרים לכבוד יום הולדתו המאה
* ישראל קלוזנר,, חלוצי הדיבור העברי בארצות הגולה, בהוצאת האקדמיה ללשון העברית
* מילון עברי–אנגלי לתיירים - בשיתוף עם "הדסה" 
* אריה טרטקובר ומנחם זהרי, הגות עברית באירופה, תשכ"ט
* מנחם זהרי, אריה טרטקובר, מיכל זנד (עורכים), הגות עברית בברית המועצות, תשל"ו
* שמחה רז (עורך), מחיי הלשון העברית, תשל"א
* שמחה רז (עורך), מחיי הלשון עברית: סדרת מונוגרפיות, תשל"ג
* צבי הרכבי (עורך), ספר נתן גרן ז"ל, תשי"ח 1958
* ישעיהו הדרי, פרקים בתולדות עמנו, 1977
* יעקב הרוזן, קובץ זיכרון: מוקדש לזכר הסופר והעיתונאי שלום בן ברוך, תשכ"ח
* שמחה רז (עורך), פני ישראל: קובץ נבחר של סיפורים בעברית קלה ומנוקדת
* לייב קופרשטיין,, בשליחות התנועה העברית, תשכ"ה
* אברהם לוינסון, התנועה העברית בגולה, ורשה–לונדון, תרצ"ה
* יוסף שפירא (עורך), בנתיבי הגות ותרבות: קובץ מוקדש למלאת שבעים שנה לפרופסור אריה טרטקובר, תש"ל
* דברי הכנסים המדעיים באירופה
* שמחה רז, "שיח אגדה", ירושלים-ישראל, תשל"ד 1974.

==לקריאה נוספת==
* הכנסייה העברית בברלין, ו–ח תמוז תרצ"א, ברלין: הברית העברית העולמית, 1932
* 
* הכנס השישי של ברית עברית עולמית בלונדון, בצרון ו, 24–25 (אדר תשמ"ה), 110
* נורית גוברין, "כל טוב ספרד – כנס מדריד (23-27.8.1998)", מאזנים עג, 5 (שבט תשנ"ט, פברואר 1999), 34–36
* ניסן הרפז, "כנס עברי מדעי לציון שבעים שנה ליסודה של ברית עברית עולמית בברלין", לשוננו לעם, נא–נב, ג (התש"ס–התשס"א), 117–118
* בנימין ראביד, "שמעון ראבידוביץ וברית עברית עולמית: פרק ביחסים בין תרבות עברית בתפוצה לאידאולוגיה הציונית", בתוך: אברהם בן-אמיתי (עורך), ברית עברית עולמית כנס 16 ("מחקרים ומסות בלשון העברית ובספרותה: ברית עברית עולמית: דברי הכינוס המדעי העברי השישה-עשר באירופה: האוניברסיטה החופשית, ברלין, תמוז תשס"א – יולי 2001"), ירושלים: ברית עברית עולמית, תשס"ד, עמ' 119–154
* אלכסנדר רוזנפלד, "יובל שנים לברית העברית העולמית", עם וספר א (תשמ"א), 10–14

==קישורים חיצוניים==
* "ידיעות הברית העברית העולמית", [http://www.kb.dk/letters/judsam/2011/mar/dsa/object3073/en/#Page1 גיליון א, [ברלין], י"ג תשרי תרצ"ב]. [http://www.kb.dk/letters/judsam/2011/mar/dsa/object3078/en/#Page1 גיליון ב, ברלין, כסלו תרצ"ב], בארכיון הרב דוד סימונסן באתר אוניברסיטת דנמרק. 
* [http://www.ranaz.co.il/categories/cat_15_45.asp ריכוז מאמרים בנושא ברית עברית עולמית]

==הערות שוליים==

קטגוריה:עברית
קטגוריה:ארגוני תרבות
קטגוריה:ארגונים יהודיים
קטגוריה:תרבות יהודית
קטגוריה:כנסים