ברית החשמונאים

ברית הנוער חשמונאים או בקיצור "ברית החשמונאים" (ברי"ח) הייתה תנועת נוער ציונית דתית שפעלה בעיקר בארץ ישראל בתקופת השנים 1937–1949. במשך שתים עשרה שנות קיומה חינכה התנועה כ-1,500 נערות ונערים, רובם בגילאי 12–18. בנוסף לפעילותה החינוכית שימשה התנועה כמאגר כוח אדם מבצעי לפעולות האצ"ל והלח"י ומ-1945 אף ל"ההגנה".

==היסטוריה==
בחודש ניסן של שנת תרצ"ז (1937) יזמה קבוצת צעירים דתיים מירושלים הקמת הסתדרות לנוער דתי לאומי. המקימים יצרו קשר ארגוני עם תנועת אחדות ישראל בתל אביב. שנה מאוחר יותר החלו לרשום לשורותיהם חברים. ה"ברית" שהוקמה קיבלה אופי צבאי ובראשה הועמדה מפקדה. פעילויות הברית כללו לימודים, מפגשים, שיחות ותרגילי סדר. בתמוז תרצ"ז (1939) מינתה ועדת הנוער של הצ"ח (הסתדרות ציונית חדשה) מפקדה לברית החשמונאים. בראש המפקדה הועמד ברוך דובדבני. פעילויות ברי"ח נקשרו בפועלה המדיני של הצ"ח, אחת מהן הייתה הפגנה נגד תוכנית החלוקה תחת שמה של הצ"ח ובארגון ברי"ח.

פעולות ברית החשמונאים בבתי הספר הדתיים נתקלה בהפרעות, הן משום תחרות מצד ארגונים אחרים והן בשל קו ההבלגה שבו נקטה הנהגת היישוב, שהיה מנוגד לגישתה של ברית החשמונאים, שפעלה בשיתוף פעולה עם בית"ר. מתוך שורות ברית החשמונאים הצטרפו צעירים אל המחתרות אצ"ל ולח"י. הברית החזיקה "קינים" בתל אביב, בירושלים, בחיפה ובפתח-תקווה.

בראש ברי"ח בארץ ישראל עמד הרב משה צבי סגל. בהנהגת התנועה היו חברים: ברוך דובדבני, משה רוסנק, מאיר מדן, הרב שאר ישוב כהן, חיים קוברסקי, שמואל וינברג, עזרא יכין, שמעון ברמץ ויצחק אייזנטל. 

בכינוס ארצי של מדריכי ברי"ח שנערך בט"ז באדר תש"ט (1949) הוחלט על התפרקות מרצון של התנועה, "מתוך הכרה כי שליחותנו החינוכית מסתיימת עם התאזרחותם של ערכי החינוך הלאומי במדינת ישראל".

==רוח התנועה==
לחניכי התנועה הייתה [[תלבושת אחידה כחולה כהה ועליה דרגותיהם]]
ברי"ח פעלה ברוח ההדר הז'בוטינסקאי, במתכונת חצי צבאית. לחניכים ולמדריכים, שנקראו מפקדים, הייתה תלבושת צבאית, וחובת משמעת בפני הדרגים הגבוהים יותר בתנועה. בראש התנועה עמד הרב משה צבי סגל, שכונה 'מפקד ארצי', ויחד איתו הובילו את התנועה 'חברי המפקדה הארצית'. 

התנועה פעלה לאורם של הרב קוק, הרב יעקב משה חרל"פ והרב משה אביגדור עמיאל. במקביל למדו החניכים את שירת אורי צבי גרינברג. סמל התנועה היה הברכה "לה' התשועה" שמקורה ב. גם בסמל התנועה משוקעים מוטיבים חשמונאיים. המנון התנועה היה "שיר הצבאות" של יעקב כהן. התנועה הוציאה עיתון בשם "החשמונאי".

בכרוז גיוס לתנועה נאמר: 

בחוקת התנועה נקבעו עקרונות החשמונאי: 

לימים טען משה סגל שעקרונות אלו השפיעו על "עיקרי התחייה" שהיוו את מצע הלח"י וגם בהם מופיע דרך קבע הביטוי "מלכות ישראל".

==ברית החשמונאים והמחתרות==
אם כי באופן רשמי עסקה התנועה בפעולות חינוך והדרכה, באופן סמוי היו רוב פעיליה חברים במחתרות השונות, אצ"ל, לח"י וההגנה. בתחילת דרכה של התנועה הופנו החניכים בעיקר לאצ"ל. באותה תקופה היה משה צבי סגל, מפקד ברי"ח, חבר מפקדת האצ"ל. 

אחר בריחת יצחק שמיר ממחנה המעצר ופגישותיו עם מנהיגי ברי"ח הוחלט על גיוס החברים ללח"י. למעלה מ-150 הצטרפו ללח"י. לעובדה זו הייתה חשיבות רבה בחזרת הלח"י לפעילות מבצעית אחרי הירצחו של מנהיג הארגון אברהם שטרן ומעצר חבריו ב-1942. 

משנת 1945 בהוראת הרב משה צבי סגל הצטרפו חלק מהחברים ל"ההגנה". אנשי התנועה שותפו בפעילויות צבאיות רבות. 15 מהחברים נהרגו במהלכן.

==לקריאה נוספת==
* שאול אבישי, ברית חשמונאים⁄ במאבק לחרות ישראל, הוצאת ראובן מס
* מרדכי בר-לב, היסודות האידאולוגיים של "ברית חשמונאים", בתוך: ח' גניזי (עורך), דת ומחתרת בארץ-ישראל בתקופת המנדט, תל אביב תשנ"ה, עמ' 183-155.
* צבי צמרת, תנועות הנוער 1960-1920, ברית חשמונאים: תנועת נוער חינוכית־לוחמת.
* צבי צמרת, הפעילות החינוכית בלח"י
* צבי צמרת, ברית החשמונאים - סקירה כללית, בתוך אעלוזה בישועתך - לזכרה של עליזה ברמץ, בהוצאת המשפחה
* גילי זיון, תנועת ברית החשמונאים בא"י תרצ"ט-תש"ט, בתוך אעלוזה בישועתך - לזכרה של עליזה ברמץ, בהוצאת המשפחה
*עזרא יכין, "ספורו של אלנקם" "הדר" הוצאת ספרים בע"מ תל אביב 1977

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 
*[https://www.youtube.com/watch?v=Nae-vEob6kM החשמונאי שמעון ברמץ מספר על ר' משה סגל ועל ברית החשמונאים], ראיון שהוקלט ב-1987
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תנועות נוער עבריות
קטגוריה:תנועות נוער ביישוב
קטגוריה:ציונות רוויזיוניסטית
קטגוריה:ציונות דתית: תנועות
קטגוריה:אצ"ל
קטגוריה:לח"י
קטגוריה:ההגנה