נבחרת ישראל בכדורסל

נבחרת הגברים של ישראל בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של ישראל, המנוהלת על ידי איגוד הכדורסל הישראלי.

סגל הנבחרת מורכב משחקני כדורסל המחזיקים באזרחות ישראלית. רוב משחקי הבית של נבחרת ישראל נערכים בהיכל מנורה מבטחים שבתל אביב. היא מדורגת במקום ה-20 בעולם מבין כל נבחרות הכדורסל של אירופה.

נבחרת ישראל משתתפת כמעט בקביעות באליפויות אירופה והשתתפה פעמיים באליפות העולם. במסגרת המשחקים האולימפיים השתתפה הנבחרת פעם אחת. הישגי השיא של הנבחרת עד היום הם: זכייה ב-2 מדליות זהב במשחקי אסיה בשנים 1966 ו-1974, במדליית כסף ב-1970 וזכייה במדליית כסף באליפות אירופה 1979.

==היסטוריה==

===הישגי הנבחרת במשחקי אסיה===
במקביל להשתתפותה של הנבחרת בטורנירי אליפות אירופה, נבחרת ישראל השתתפה שלוש פעמים בטורניר הכדורסל של משחקי אסיה בשנים 1966, 1970 ו-1974 וסיימה עם שתי מדליות זהב ומדליית כסף.

במשחקי אסיה 1966 שנערכו בבנגקוק השתתפה לראשונה נבחרת ישראל וסיימה את הטורניר במקום הראשון תחת הדרכתו של המאמן שמעון שלח לאחר שישה ניצחונות והפסד אחד. בגמר ניצחה ישראל את בתוצאה 42–90. במשחקי אסיה 1970 שנערכו שוב בבנגקוק, סיימה הנבחרת בהדרכתו של שמעון שלח עם מדליית הכסף לאחר שבעה ניצחונות והפסד אחד ל שזכתה בזהב. במשחקי אסיה 1974 שנערכו בטהראן, זכתה הנבחרת בפעם השנייה במדליית הזהב לאחר שישה ניצחונות מתוך שישה משחקים תחת הדרכתו של המאמן אברהם חמו. במשחק הגמר גברה הנבחרת על קוריאה הדרומית בתוצאה 85–92.

===הישגי הנבחרת באליפויות אירופה===
נבחרת ישראל ב-[[1960. (מימין לשמאל) שורה קדמית: מיקי פישר (מאמן), אברהם חמו, חיים חזן, עזרי לובושיץ, אברהם הופמן, חיים קסטן ורלף קליין. שורה אחורית: שבתאי בן-בסט, תנחום כהן-מינץ, ארז לוסטיג, דוד קמינסקי, דוד פריש, עמוס קופפר-תובל|טקסט=]]
מאז קום המדינה, השתתפה נבחרת ישראל כמעט בכל אליפות, והיא נעדרה רק מ-4 אליפויות בשנים 1955, 1957, 1989 ו-1991.

ישראל השתתפה לראשונה באליפות אירופה בטורניר שנערך במוסקבה בשנת 1953. במשחק הבכורה שלה באליפות, הביסה ישראל את בתוצאה 36:60. ישראל סיימה את בית הגמר עם 11 נקודות כמו נבחרת שזכתה במדליית הארד עקב הפרש סלים. ישראל סיימה במקום החמישי הכללי בטורניר.
הישג השיא של הנבחרת באליפות אירופה היה בטורניר שנערך ב-איטליה 1979, בו סיימה במקום השני עם מדליית הכסף, כסגניתה של . ישראל הוגרלה לבית ג' יחד עם נבחרות , צרפת ו ועלתה מהמקום הראשון לאחר ניצחון על פולין, הפסד לצרפת וניצחון דרמטי במשחק האחרון בבית על אלופת העולם המכהנת יוגוסלביה. הנבחרת עלתה לבית הגמר עם יוגוסלביה, , , וברית המועצות, סיימה במקום השני בבית אחרי שלושה ניצחונות ושני הפסדים והגיעה למשחק הגמר בו הפסידה לברית המועצות בתוצאה 98:76.

===אליפויות העולם===
נבחרת ישראל השתתפה רק פעמיים באליפות העולם בכדורסל, זאת מתוך 15 אליפויות עולם שהתקיימו עד היום.

בפעם הראשונה, באליפות השנייה שהתקיימה בריו דה ז'ניירו, ברזיל, בשנת 1954, הוזמנה הנבחרת, שהייתה עדיין בראשית דרכה, להשתתף על ידי התאחדות הכדורסל הברזילאית ללא משחקי מוקדמות. בעקבות הזמנה זו החליטה מצרים להחרים את האליפות. באליפות השתתפו 12 נבחרות וישראל הגיעה למקום ה-8 כשבמאזנה 2 ניצחונות (על צ'ילה וצרפת) ו-7 הפסדים. את הנבחרת אימן אז יעקב שאלתיאל וכיכבו בה אברהם שניאור (קפטן), רלף קליין, שמעון שלח (צ'ינגה) וזכריה עופרי.

לקראת אליפות העולם 1986 בספרד, בה השתתפו 24 נבחרות, התקיימו משחקי מוקדמות (עד אז הנבחרות העפילו לטורניר העולמי לפי הישגיהן באליפויות היבשות שלהן). ישראל התמודדה בבית אחד עם צ'כוסלובקיה (שהייתה באותו זמן סגנית אלופת אירופה), ו, כשרק אחת מעפילה לאליפות העולם. ישראל ניצחה את אנגליה ושווייץ בבית ובחוץ, אך הובסה בברטיסלאבה 75-97. הפסד של צ'כוסלובקיה לאנגליה הביא את ישראל וצ'כוסלובקיה למשחק במחזור האחרון ביד אליהו כאשר המנצחת עולה לאליפות העולם. המשחק היה צמוד לכל אורכו והוכרע מסל דרמטי של מיקי ברקוביץ' בשניות הסיום - 90–92 לישראל. באליפות עצמה הצליחה ישראל להגיע למקום השביעי עם מאזן של 5 ניצחונות (על , , , ו) ו-5 הפסדים (לברית המועצות, , ספרד, ואיטליה). את הנבחרת אימן צביקה שרף וכיכבו בה מיקי ברקוביץ' (קפטן), דורון ג'מצ'י, לבן מרסר, עדי גורדון ותומר שטיינהאור.

עלייה לטורניר אליפות העולם בכדורסל נחשבה לקשה ביותר משום שבניגוד לכדורגל, עד 2017 לאליפות לא היו משחקי מוקדמות, ועל מנת להעפיל אליה היה לסיים בין חמש הנבחרות הראשונות באליפות אירופה.

===המשחקים האולימפיים===
נבחרת ישראל השתתפה פעם אחת בטורניר הכדורסל האולימפי, באולימפיאדת הלסינקי (1952). ישראל שיחקה בשלב המוקדמות של הטורניר, שנערך לפני טקס הפתיחה, ולא העפילה לטורניר הגמר לאחר הפסדים לנבחרות הפיליפינים 47:57 ויוון 52:54.

הכדורסלנים שייצגו את ישראל בטורניר:
דני ארז, משה דניאל, יהודה וינר, מרסל חפץ, פרדי כהן, עמוס לין, זכריה עופרי, אליהו עמיאל, ראובן פכר, מנחם קורמן, רלף קליין, שמעון שלח, אברהם שניאור (קפטן). מאמן הנבחרת היה האמריקאי-יהודי מוריס (טאבי) רסקין.

מאז 1952 לא השתתפה ישראל בטורניר הכדורסל האולימפי. ב-1956 הוזמנה להשתתף בטורניר הגמר על ידי אוסטרליה המארחת (ללא משחקי מוקדמות), אך עקב המתיחות וגיוס המילואים בעקבות מבצע קדש החליט ראש הממשלה ושר הביטחון, דוד בן-גוריון, שהנבחרת לא תיסע.

בין 1960 ל-1992 נקבעה ההעפלה לטורניר הכדורסל האולימפי בטורנירי מוקדמות יבשתיים מיוחדים או בטורניר "הזדמנות אחרונה" בין-יבשתי, אך ישראל לא הצליחה להעפיל לאף טורניר גמר. הנבחרת הייתה אמורה להשתתף בטורניר של אולימפיאדת מוסקבה (1980) לאחר פרישת ו במסגרת החרם האולימפי, אך בסופו של דבר הצטרפה גם המשלחת הישראלית לחרם.

בין 1996 ל-2016 נקבעה ההשתתפות בטורניר הכדורסל האולימפי לפי ההישג באליפויות היבשות שקדמו לכל טורניר אולימפי. בשנת 2006 הכריז הוועד האולימפי הישראלי על העפלה של נבחרת הכדורסל למשחקים האולימפיים של בייג'ינג 2008 או לונדון 2012 כיעד של הוועד האולימפי, אך הנבחרת לא הצליחה להעפיל לאף אחד מטורנירי הגמר האלה וגם לא לטורניר הקדם-אולימפי הבין-יבשתי, כיוון שלא הייתה בין שש הראשונות באליפויות אירופה של 2007 או 2011.

==תוצאות הנבחרת בתחרויות בינלאומיות==

מקור:

===כל האולימפיאדות===
{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
!colspan=5|כדורסל במשחקים האולימפיים
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1948|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1952||מקום 20||2||0||2
|-
| 1956|| colspan="4" rowspan="18" |לא העפילה
|-
| 1960
|-
| 1964
|-
| 1968
|-
| 1972
|-
| 1976
|-
| 1980
|-
| 1984
|-
| 1988
|-
| 1992
|-
| 1996
|-
| 2000
|-
| 2004
|-
| 2008
|-
| 2012
|-
| 2016
|-
| 2020
|-
| 2024
|-
|סך הכול||הופעה אחת||2||0||2
|}

===אליפות אירופה===
{|
|- valign="top"
|
{| class="wikitable"
|- align=center
!| שנה !!| מיקום !!width=35px| !!width=35px| !!width=35px| !!| מאמן
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1953
|5||11||7||4||יעקב שאלתיאל
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1955
|colspan=4 |לא השתתפה||-
|- align=center bgcolor=
|align=center|border 1957
|colspan=4 |לא השתתפה||-
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1959
|11||8||3||5||אליהו עמיאל
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1961
|11||8||3||5||יהושע רוזין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1963
|9||9||4||5||יהושע רוזין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1965
|6||9||5||4||שמעון שלח
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1967
|8||9||4||5||שמעון שלח
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1969
|11||7||1||6||שמעון שלח
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1971
|11||7||1||6||שמעון שלח
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1973
|7||7||3||4||אברהם חמו
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1975
|7||7||5||2||אברהם חמו
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1977
|5||7||4||3||רלף קליין
|- align=center bgcolor=silver
|align=center| 1979
|8||4||4||רלף קליין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1981
|6||8||3||5||רלף קליין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1983
|6||7||3||4||רלף קליין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1985
|9||7||4||3||צביקה שרף
|}
| width="20" |
| valign="top" |
{|class=wikitable
|- align=center
!| שנה !!| מיקום !!width=35px| !!width=35px| !!width=35px| !!| מאמן
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1987
|11||7||2||5||צביקה שרף
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1989
|colspan=4 |לא העפילה||רלף קליין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1991
|colspan=4 |לא העפילה||רלף קליין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1993
|13||3||1||2||צביקה שרף
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1995
|9||6||2||4||צביקה שרף
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1997
|9||8||4||4||צביקה שרף
|- align=center bgcolor=
|align=center| 1999
|9||6||2||4||מולי קצורין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2001
|10||4||1||3||מולי קצורין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2003
|7||7||3||4||מולי קצורין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2005
|9||4||2||2||צביקה שרף
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2007
|11||6||2||4||צביקה שרף
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2009
|13||3||0||3||צביקה שרף
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2011
|16||5||2||3||אריק שיבק
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2013
|22||5||1||4||אריק שיבק
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2015
|10||6||3||3||ארז אדלשטיין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2017
|21||5||1||4||ארז אדלשטיין
|- align=center bgcolor=
|align=center| 2022
|17||5||2||3||גיא גודס
|}
|}

===משחקי אסיה===
{|class=wikitable
|- align=center
!| שנה !!| מיקום !!width=35px| !!width=35px| !!width=35px| !!| מאמן
|- align=center bgcolor=gold
|align=right| 1966
|||7||6||1||שמעון שלח
|- align=center bgcolor=silver
|align=right| 1970
|||8||7||1||שמעון שלח
|- align=center bgcolor=gold
|align=right| 1974
|||6||6||0||אברהם חמו
|}

===אליפות העולם===
{|class=wikitable
|- align=center
!| שנה !!| מיקום !!width=35px| !!width=35px| !!width=35px| !!| מאמן
|- align=center bgcolor=
|align=right| 1954
|8||9||2||7||יעקב שאלתיאל
|- align=center bgcolor=
|align=right| 1986
|7||10||5||5||צביקה שרף
|}

==סגל השחקנים==
נבחרת ישראל, 2018, עומדים מימין לשמאל: [[עופר רחימי (עוזר מאמן), נמרוד לוי, עידן זלמנסון, תומר גינת, אלכס צ'וברביץ', ג'ייק כהן, עודד קטש (מאמן) ודרור כהן (עוזר מאמן שני). יושבים מימין לשמאל: אדם אריאל, בר טימור, יובל זוסמן, תמיר בלאט, שון דאוסון, ג'ון דיברתולומיאו וגיא פניני. צילום: עודד קרני, איגוד הכדורסל|טקסט=]]

סגל הנבחרת בטורניר קדם-מוקדמות אולימפיאדת פריז (אוגוסט 2023):

===צוות מקצועי===
* מנהל מקצועי – פיני גרשון
* מאמן – אריאל בית הלחמי
* עוזר מאמן – שרון דרוקר
* מנהל הנבחרת – מוטי דניאל
* מאמן כושר – רימון יבזורי
* פיזיותרפיסט – עידו דנה
* רופא הנבחרת – ד"ר ניב דריאנגל

== סטטיסטיקות ונתונים ==
=== שיאני ההופעות ===
[[יניב גרין, 193 הופעות בנבחרת ישראל, שיאן ההופעות]]
נכון ל-1 במרץ 2022. השחקנים המודגשים עדיין פעילים. מינימום 100 הופעות בנבחרת.
{| class="wikitable"
|-
! style="background:#AAD0FF; font-size:110%;" colspan="1" |#
! style="background:#AAD0FF; font-size:110%;" colspan="1" |שם השחקן
! style="background:#AAD0FF; font-size:110%;" colspan="1" |הופעות
|-
|1
|יניב גרין
|193
|-
|2
|דורון ג'מצ'י
|189
|-
|3
|גיא פניני
|176
|-
|4
|יותם הלפרין
|175
|-
|5
|מוטי דניאל
|166
|-
|6
|עידו קוז'יקרו
|165
|-
|7
|מיקי ברקוביץ'
|164
|-
|8
|נדב הנפלד
|156
|-
|9
|בועז ינאי
|149
|-
|10
|ליאור אליהו
|141
|-
| rowspan="2" |11
|איתמר מרזל
|137
|-
|תומר שטיינהאור
|137
|-
|12
|רביב לימונד
|133
|-
|13
|אביגדור מוסקוביץ'
|131
|-
|14
|מאיר טפירו
|130
|-
|15
|עופר פליישר
|127
|-
|16
|עדי גורדון
|116
|-
|17
|טל בורשטיין
|114
|-
|18
|גור שלף
|111
|-
| 19
|גל מקל
|108
|-
| rowspan="2" |20
|חנן קרן
|104
|-
|אלישי כדיר
|104
|-
|21
|עופר אשד
|101
|}

=== מלך הסלים בכל הזמנים ===
מיקי ברקוביץ, מקום שני בטבלת מלך הסלים של הנבחרת בכל הזמנים
נכון ל-2 בינואר 2019. השחקנים המודגשים עדיין פעילים.
{| class="wikitable"
|-
! style="background:#AAD0FF; font-size:110%;" colspan="1" |#
! style="background:#AAD0FF; font-size:110%;" colspan="1" |שם השחקן
! style="background:#AAD0FF; font-size:110%;" colspan="1" |נקודות
! style="background:#AAD0FF; font-size:110%;" colspan="1" |הופעות
! style="background:#AAD0FF; font-size:110%;" colspan="1" |ממוצע למשחק
|-
|1
|דורון ג'מצ'י
|3,514
|189
|18.6
|-
|2
|מיקי ברקוביץ'
|2,842
|164
|17.3
|-
|3
|בועז ינאי
|1,700
|149
|11.4
|-
|4
|ליאור אליהו
|1,686
|141
|12
|-
|5
|יותם הלפרין
|1,635
|175
|9.3
|-
|6
|נדב הנפלד
|1,531
|156
|9.8
|-
|7
|יניב גרין
|1,508
|193
|7.8
|-
|8
|עומרי כספי
|1,341
|92
|14.6
|-
|9
|לבן מרסר
|1,245
|79
|15.8
|-
|10
|טל ברודי
|1,219
|78
|15.6
|-
|11
|טל בורשטיין
|1,173
|114
|10.3
|-
|12
|מוטי דניאל
|1,157
|166
|7
|-
|13
|גיא פניני
|1,156
|176
|7.7
|-
|14
|מאיר טפירו
|1,137
|130
|8.7
|-
|15
|תנחום כהן-מינץ
|1,076
|88
|12.2
|}

== מאמני הנבחרת ==
[[רלף קליין, אימן את נבחרת ישראל בשתי קדנציות (1977–1983, 1988–1990)]]
{| class="wikitable"
|-
!שם
!שנים
|-
| מוריס (טאבי) רסקין
|1952
|-
| יעקב שאלתיאל
|1953–1954
|-
| אלמר ריפלי
|1956–1957
|-
| אליהו עמיאל
|1958–1959
|-
| מיקי פישר
|1960
|-
| יהושע רוזין
|1961–1964
|-
| שמעון שלח
|1965–1971
|-
| דויל פאראק
|1972–1973
|-
| אברהם חמו
|1973–1976
|-
| רלף קליין
|1977–1983
|-
| אריה מליניאק
|1983–1984
|-
| צביקה שרף
|1984–1987
|-
| משה ויינקרנץ
|1988
|-
| רלף קליין
|1988–1990
|-
| צביקה שרף
|1991–1997
|-
| מולי קצורין
|1997–2004
|-
| צביקה שרף
|2005–2009
|-
| אריק שיבק
|2010–2014
|-
| ארז אדלשטיין
|2014–2017
|-
| עודד קטש
|2017–2021
|-
| גיא גודס
|2021–2022
|-
| אריאל בית הלחמי
|2023–
|}

==שחקנים בולטים לאורך השנים==
* שנות החמישים: רלף קליין, משה דניאל, מרסל חפץ, ארז לוסטיג, דני ארז, יהודה וינר, פרדי כהן, ראובן פכר, שבתאי בן-בסט, זכריה עופרי, שמעון שלח, אברהם שניאור, מנחם קורמן.
* שנות השישים: תנחום כהן-מינץ, עופר אשד, דוד קמינסקי, חיים שטרקמן, חיים חזן, דוד פריש, גבי טייכנר, גבי נוימרק, צבי לובצקי, רמי גוט, יגאל דר, אילן זייגר-זוהר, עמי שלף, אברהם הופמן, גרשון דקל, אברהם חמו.
* שנות השבעים: מיקי ברקוביץ', מוטי ארואסטי, בועז ינאי, שוקי שוורץ, טל ברודי, חנן קרן, דני ברזילי, בארי לייבוביץ', סטיב קפלן, מולי אבישר, ג'ק אייזנר, איתמר מרזל, אביגדור מוסקוביץ', אור גורן.
* שנות השמונים: דורון ג'מצ'י, לבן מרסר, עדי גורדון, האווי לאסוף, לו סילבר, חיים זלוטיקמן, דורון שפע, חן ליפין, ג'ון ויליס, עופר יעקובי, פיני חוזז, סטיב שלכטר, ארי רוזנברג, ניר ריכליס.
* שנות התשעים: נדב הנפלד, עודד קטש, גיא גודס, מוטי דניאל, תומר שטיינהאור, דורון שפר, עופר פליישר, אמיר מוכתרי, שמעון אמסלם, פפי תורג'מן, אורי כהן-מינץ, ליאור ארדיטי.
*העשור הראשון של המאה ה-21: טל בורשטיין, גור שלף, מאיר טפירו, עידו קוז'יקרו, יניב גרין, אפיק ניסים, דריק שארפ, ישראל שיינפלד, דרור חג'ג', משה מזרחי, יואב ספר, מורן רוט, ליאור ליובין.
* העשור השני של המאה ה-21: רביב לימונד, אלישי כדיר, יותם הלפרין, ליאור אליהו, עומרי כספי, גל מקל, יוגב אוחיון, יובל נעימי, דיאור פישר, גיא פניני, אלכס טיוס, בר טימור.
* העשור השלישי של המאה ה-21: דני אבדיה, ים מדר, תמיר בלאט, רומן סורקין, יפתח זיו.
*ראו גם: רשימת כדורסלני נבחרת ישראל

==ראו גם==

*נבחרת ישראל בכדורסל נשים
*נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל (עד גיל 20)

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20190402152003/http://ibasketball.co.il/ נבחרת ישראל], באתר איגוד הכדורסל בישראל
* 

==הערות שוליים==

כדורסל
כדורסל
קטגוריה:ישראל: כדורסל
ישראל