OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הרברט לינדלר

הרברט לינדלר-וילסון (באנגלית:Herbert Lindlar, 15 במרץ 1909 – 27 ביוני 2009), הידוע בעיקר בתור הרברט לינדלר, היה כימאי בריטי-שווייצרי. הוא ידוע במיוחד בעקבות פיתוח הזרז להידרוגנציה, "זרז לינדלר" , הקרוי על שמו.

== ביוגרפיה ==
לינדלר נולד בשפילד, אנגליה במרץ 1909 ועבר לשווייץ עם משפחתו באותה שנה. הוא למד כימיה במכון הטכנולוגי של ציריך ובאוניברסיטת ברן וסיים את לימודיו ב-1939 עם תזה "על ההתנהגות של חומצות דיקרבוקסיליות בהיווצרות של אציל אוריאה ". לאחר מכן הצטרף לחברת התרופות הופמן לה רוש. למעט הפסקה אחת של ארבע שנים, הוא עבד בהופמן-לה רוש עד לפרישה ב-1974. במהלך ארבע השנים הללו בציריך ובבזל עבד לינדלר כסגן קונסול אנגלי.

בחודש מרץ של שנת 2009 הוא חגג מאה שנים להולדתו<ref></ref>, וביוני של אותה שנה נפטר<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.chemistrysteps.com/reduction-of-alkynes-2/ פעילות של זרז לינדלר]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כימאים שווייצרים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1909
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-2009
ישראל 60

ישראל 60 הוא ספר מאת העיתונאי נסים משעל, הספר יצא לאור בשנת 2008, לקראת חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל.

== תוכן ==
תוכן הספר עוסק באירועים המרכזיים בשישים שנותיה הראשונים של המדינה משנת 1948 ועד שנת 2008.

הספר ערוך כך שכל שנה מתפרסת על פני ארבעה עמודים, ובהם מתומצתים האירועים של אותה שנה לפי הסדר הכרונולוגי. האירועים החשובים בולטים יותר ומלווים בצילומים.

האירועים המופיעים בספר לקוחים מכל ההווי הישראלי: ביטחון, כלכלה, פוליטיקה ודומיהם.

ספר בסגנון זה יצא גם בהוצאת מעריב ובעריכתם של יהודה שיף, דני דור ואחרים הנקרא "ישראל 50".

== ביקורת ==
4,556 אנשים שקראו את הספר דירגו אותו כ"ספר מעולה".

== ספרי המשך ==
באפריל 2018, לרגל חגיגות שנת ה-70 למדינת ישראל, יצא ספר נוסף של משעל ושמו "ישראל 70 - להיות ישראלי".<ref></ref>
== הערות שוליים ==
À Procura da Anitta Perfeita

À Procura da Anitta Perfeita הוא המיני-אלבום הרביעי של הזמרת-יוצרת הברזילאית אניטה. המיני-אלבום יצא לאור ב-30 בנובמבר 2022, בהוצאת חברת התקליטים האחים וורנר.

==רשימת רצועות==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
|+ תאריכי יציאות לאור ופורמטים עבור À Procura da Anitta Perfeita
!אזור
!תאריך יצאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!מקור
|-
!כלל העולם
|30 בנובמבר 2022
|הורדה דיגיטלית • הזרמת מוזיקה • תקליטור
|האחים וורנר
|style="text-align:center;"|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיני-אלבומים מ-2022
קטגוריה:אלבומי אניטה
קטגוריה:אלבומי הפתעה
קטגוריה:אלבומים בפורטוגזית
קטגוריה:אלבומי חברת וורנר רקורדס
דרורית

דרורית (שם מדעי: Gymnoris) הוא סוג של ציפורי שיר במשפחת הדרוריים. שלושה מינים נפוצים באפריקה והמין דרורית צהובת-גרון נפוץ בין טורקיה להודו ונחשב למזדמן נדיר בישראל.

הסוג הוגדר לראשונה על ידי הזואולוג האנגלי אדוארד בליית בשנת 1845 עם המין דרורית צהובת-גרון כמין המאפיין של הסוג. השם המדעי נגזר מיווניות עתיקה, gumnos - "חשוף" או "עירום" ו-rhinos שפירושו "נחיריים".
ישנם ארבעה מינים המשתייכים לסוג זה:
{| class="wikitable"
!תמונה
! שם
! תפוצה
! שם מדעי
|-
|120x120 פיקסלים
| דרורית פירגיטה
| סאהל וקרן אפריקה
| Gymnoris pyrgita
|-
|120x120 פיקסלים
| דרורית הגבינים
| דרום-מרכז ודרום אפריקה
| Gymnoris superciliaris
|-
|120x120 פיקסלים
| דרורית משוננת
| אפריקה ממאוריטניה לגינאה ומזרחה לאריתריאה ולדרום מערב חצי האי ערב
| Gymnoris dentata
|-
|120x120 פיקסלים
| דרורית צהובת-גרון
| דרום אסיה, מזדמנת נדירה בישראל
| Gymnoris xanthocollis
|-
|}
מינים אלה לעיתים מוגדרים בסוג בארית, עם זאת במרבית הסיווגים זהו טקסון מונוטיפי אליו משתייכת בארית ההרים.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1845
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדוארד בליית
קטגוריה:דרוריים
Not All Heroes Wear Capes

Not All Heroes Wear Capes הוא אלבום הסולו הראשון של המפיק המוזיקלי האמריקאי מטרו בומין. האלבום יצא לאור ב-2 בנובמבר 2018 באמצעות חברות התקליטים בומינטי וורלדווייד וריפבליק רקורדס. הוא מכיל הופעות אורח של גוצ'י מיין, טראוויס סקוט, 21 סבאג', סוואה לי, גאנה, יאנג ת'אג, ויזקיד, ג'יי באלווין, אופסט, קודאק בלאק ודרייק. מהדורת הדלוקס של האלבום, הכוללת את האינסטרומנטלים של האלבום, יצאה לאור ארבעה ימים לאחר צאתו המקורית, ב-6 בנובמבר 2018.

האלבום הגיע היישר אל המקום הראשון במצעד הבילבורד 200, עם 99,000 יחידות שקולות לאלבום.<ref name="BB200"></ref> זה האלבום הראשון של מטרו בומין שהגיע להישג זה. הסינגל המוביל מתוך האלבום, "No Complaints" בהשתתפות אופסט ודרייק, אשר היווה כרצועת בונוס באלבום, יצא ב-23 ביוני 2017 ונכנס לבילבורד הוט 100 במקום ה-71. הסינגל השני, "Space Cadet" בהשתתפות גאנה, יצא ב-29 בינואר 2019 והגיע למקום ה-51 במצעד. שירים נוספים מתוך האלבום שנכנסו למצעד כוללים את "Don't Come Out the House" בהשתתפות 21 סבאג' במקום ה-38, שהיה לשיר במיקום הגבוה ביותר מתוך האלבום.<ref></ref>

==רשימת רצועות==

==מיקומי שיא==

==נתוני מכירות==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי 2018
קטגוריה:אלבומי מטרו בומין
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי טיי קית'
קטגוריה:אלבומים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד 200
קטגוריה:אלבומי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי כסף בממלכה המאוחדת
קטגוריה:אלבומי זהב באוסטרליה
קטגוריה:אלבומי חברת ריפבליק רקורדס
מוסא אנדיאייה

מוסא אנדיאייה (באנגלית: Moussa N'Diaye; נולד ב-18 ביוני 2002) הוא כדורגלן סנגלי המשחק בעמדת המגן השמאלי באנדרלכט.

==קריירה==
אנדיאייה נולד בדקר, סנגל, והחל לשחק כדורגל באקדמיית אספייר סנגל.

בשנת 2020 החל לשחק בברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של ברצלונה. בשנת 2022 עבר לאנדרלכט הבלגית, והחל לשחק במקביל בקבוצת המילואים ובקבוצה הבכירה.

אנדיאייה שיחק בנבחרות הצעירות של סנגל. הוא זומן לסגל נבחרת סנגל הבוגרת לטורניר מונדיאל 2022, לאחר פציעתו של סאדיו מאנה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים סנגלים
קטגוריה:מגני כדורגל סנגלים
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה אתלטיק
קטגוריה:כדורגלני אנדרלכט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סנגל
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:סנגלים שנולדו ב-2002
IShowSpeed

דארן ווטקינס ג'וניור (באנגלית: Darren Watkins Jr.; נולד ב-21 בינואר 2005), הידוע בכינויו האינטרנטי IShowSpeed או פשוט ספיד (Speed), הוא יוטיובר, סטרימר, ראפר ופזמונאי אמריקאי.

==ביוגרפיה==
דארן ווטקינס ג'וניור נולד ב-21 בינואר 2005 בסינסינטי, אוהיו.<ref></ref><ref name="inven"></ref><ref name="WashingtonPost"></ref>

הוא הצטרף ליוטיוב ב-2016, והעלה מדי פעם סרטוני גיימינג.<ref name="kotaku"></ref> בסביבות דצמבר 2017, ווטקינס החל לשדר בסטרימינג בשידור חי ולהעלות סרטונים של משחקים כמו NBA 2K ופורטנייט, אך זכה למספר זעום של צופים. בסופו של דבר, עליית המנויים שלו ראתה עלייה חדה תוך כמה חודשים, והוא הגיע למאה אלף מנויים באפריל 2021, מיליון ביוני 2021 ו-10 מיליון ביולי 2022.<ref name="dot"></ref>

ווטקינס החל להסטרים בשידור חי ב-2019. הוא זכה לתשומת לב ויראלית ב-2021 לאחר שבסיס המעריצים שלו החל לפרסם קליפים בטיקטוק של דפוס התנהגותו האלים במהלך סטרימינג בשידור חי כלפי משחקים, שחקנים ומצלמתו, שצברו פופולריות והפכו לתופעת אינטרנט. התפרצויות הזעם שלו הביאו לחסימתו מפלטפורמת הסטרימינג טוויץ' ומשחק הווידאו ולורנט.

באוגוסט 2021, ווטקינס הוציא את הסינגל הראשון שלו, "Dooty Booty", בערוץ היוטיוב שלו. מיד לאחר פרסומו הפך השיר לפופולרי באתרי המדיה החברתית, ובפרט טיקטוק.<ref name="AllHipHop"></ref> בנובמבר 2021, הוציא סינגל נוסף בשם "Shake", שזכה גם הוא לפופולריות בטיקטוק וצבר למעלה מ-130 מיליון צפיות.<ref name="yahoonews"></ref> בשיר דגימה של שירם של פוג'יז, "Ready or Not", שזכתה לתשומת לב בסרטונים השונים שפורסמו לרקע השיר.

== דיסקוגרפיה ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
! rowspan="2" scope="col" style="width:19em;" |שם השיר
! rowspan="2" scope="col" |שנה
! colspan="4" scope="col" |מיקומי שיא
! rowspan="2" scope="col" |אלבום
|-
! scope="col" style="width:2.5em;font-size:90%;" |הולנד (סינגל טיפ)
! scope="col" style="width:2.5em;font-size:90%;" |ניו זילנד
! scope="col" style="width:2.5em;font-size:90%;" |שוודיה (Heatseekers)<ref></ref>
! scope="col" style="width:2.5em;font-size:90%;" |בריטניה
|-
! scope="row" |"Dooty Booty"
| rowspan="2" |2021
|—
|—
|—
|—
| rowspan="5" 
|-
! scope="row" |"Shake"
|—
|—
|—
|—
|-
! scope="row" |"God Is Good"
| rowspan="3" |2022
|—
|—
|—
|—
|-
! scope="row" |Ronaldo (Sewy)"
|—
|—
|—
|—
|-
! scope="row" |"World Cup"
|1
|29
|6
|52
|}

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="margin-right: 0;"
|+הופעות בווידאו קליפים
! scope="col" |שנה
! scope="col" |שם השיר
! scope="col" |אמנים
! scope="col" |תפקיד
! scope="col" class="unsortable" |מקור
|-
! scope="row" |2022
|"Let's Go"
|טיון ויין בהשתתפות אייץ'
|עצמו
|<ref name="complex2"></ref>
|}

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שנה
!טקס
!קטגוריה
!תוצאה
!מקור
|-
! rowspan="2" scope="row" |2022
| rowspan="2" |פרסי סטרימי
|סטרימר השנה
| 
| rowspan="2" |<ref name="streamys2"></ref>
|-
|הסטרימר פורץ הדרך
| 
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יוטיוברים אמריקאים
קטגוריה:ראפרים אמריקאים
קטגוריה:פזמונאים אמריקאים
קטגוריה:פעילי אינטרנט אמריקאים
קטגוריה:אוהיו: אישים
קטגוריה:סטרימרים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2005
קיאנו באקוס

קיאנו קול באקוס (באנגלית: Keanu Kole Baccus; נולד ב-7 ביוני 1998) הוא כדורגלן אוסטרלי המשחק בעמדת הקשר ההגנתי בסנט מירן ובנבחרת אוסטרליה.

==קריירה==
באקוס נולד בדרבן, דרום אפריקה, ובטרם מלאה לו שנה עברה משפחתו לאוסטרליה והתגוררה בסידני. אחיו הגדול, קירין, גם הוא כדורגלן מקצועי.

באקוס גדל במחלקות הנוער של וסטרן סידני וונדררס, ובמאי 2017 חתם על חוזה ראשון בקבוצה הבוגרת של המועדון. לאחר מכן חידש את חוזהו במועדון, ובקיץ 2022 הצטרף לסנט מירן מליגת העל הסקוטית.

===קריירת נבחרות===
באקוס שיחק בנבחרות הצעירות של אוסטרליה, ושיחק עם הנבחרת האולימפית האוסטרלית באולימפיאדת טוקיו (2020).

ב-25 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת, כשעלה כמחליף במחצית השנייה בניצחון נבחרתו 2–0 על במשחק ידידות.

באקוס נכלל בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2022 בקטר.

נכלל בסגל נבחרת אוסטרליה לטורניר גביע אסיה 2023.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים אוסטרלים
קטגוריה:קשרי כדורגל אוסטרלים
קטגוריה:סידני: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני וסטרן סידני וונדררס
קטגוריה:כדורגלני סנט מירן
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוסטרליה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1998
קטגוריה:כדורגלנים אוסטרלים באולימפיאדת טוקיו (2020)
ג'וזף אידו

ג'וזף אידו (באנגלית: Joseph Aidoo; נולד ב-29 בספטמבר 1995) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת הבלם בסלטה ויגו ובנבחרת גאנה.

==קריירה==
אידו הלל את הקריירה שלו באינטר אלאייס מליגת העל הגאנאית, ובעונתו השנייה בקבוצה אף שימש כקפטן שלה.<ref></ref>

באוגוסט 2015 הושאל להמארבי השוודית עד לתום העונה,<ref></ref> ובתום ההשאלה חתם על חוזה לשלוש שנים במועדון.<ref></ref>

ב-24 ביולי 2017 נרכש על ידי ראסינג גנק הבלגית בסכום שנע בין 1.25 ל-2 מיליון אירו, וחתם על חוזה לשלוש שנים במועדון.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>

ב-11 ביולי 2019 נרכש על ידי סלטה ויגו מהלה ליגה בסכום שהוערך ב-8 מיליון אירו, וחתם על חוזה לחמש שנים במועדון.<ref></ref><ref></ref>

===קריירת נבחרות===
ב-2015 שיחק בנבחרת גאנה הצעירה בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20, והגיע עם נבחרתו עד לשלב רבע הגמר. באותה שנה שיחק גם בגביע אפריקה עד גיל 20, והגיע עם נבחרתו עד למקום השלישי.

ב-26 במרץ 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת.<ref></ref>

אידו היה חלק מסגל הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2019 ובמונדיאל 2022.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:מגני כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני המארבי
קטגוריה:כדורגלני ראסינג גנק
קטגוריה:כדורגלני סלטה ויגו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גאנה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1995
כתונת הפסים

כתונת הפסים היא בגד שלפי המקרא נתן יעקב במתנה ליוסף בנו. בעיני שאר בני יעקב סימלה כתונת הפסים את העדפתו של יוסף על פניהם, דבר שהגביר את השנאה אליו, והוביל לבסוף למכירתו למצרים.

== הכתונת ==
אחי יוסף מביאים את כתונת הפסים ליעקב.
כתונת הפסים הייתה לבוש או חולצה שנתן יעקב ליוסף בנו, וככל הנראה הייתה עשויה פשתן (או כותנה). במשמעות המילה "פסים" נחלקו הפרשנים המסורתיים: יש שראו במילה זו תיאור של בד הכתונת, שהיה עשוי פסים-פסים של אריג שנצבע בצבעים שונים<ref>אבן עזרא בראשית לז ג, ד"ה פסים.</ref>, יש שראו ב"פסים" מילה המתארת בד רקום<ref>מצודת ציון שמואל ב י ג יח, ד"ה פסים</ref>, ויש שסברו שהיא מתארת את אורך השרוולים של הכתונת, שהגיעו עד "פס היד"<ref>ילקוט שמעוני בראשית לז, ג; בראשית רבה סדר וישב פפ"ד, ח.</ref>. יש הסבורים שפסים אלו היו בצבע תכלת יוקרתי. למרות כל הניסיונות לשחזר את צורתה של כתונת הפסים, קשה לקבוע בוודאות כיצד היא נראתה בפועל (גלפז-גלר).

== משמעותה ==
מהמקרא עולה שכתונת הפסים ביטאה את אהבתו של יעקב ליוסף בנו הצעיר: "וישראל אהב את יוסף מכל בניו כי בן זקונים הוא לו ועשה לו כתונת פסים" (בראשית לז, ג). לאחר שנמכר יוסף בידי אחיו למצרים, טבלו האחים את כתונת יוסף בדם עז ששחטו, והביאו אותה לאביהם כממצא שמעיד על מותו של יוסף (שם, לא-לב).

== אזכורים נוספים ==
כתונת פסים נזכרת גם במעשה אמנון ותמר: "ועליה כתונת פסים כי כן תלבשנה בנות במלך הבתולות מעילים" (שמואל ב יג, יח). מן ההקשר ברור שמדובר בבגד עליון יוקרתי. יש שראו בדבר ראיה לכך שכתונת הפסים של יוסף ביטאה את תפקידו הרם במשפחת יעקב.

== התייחסויות בתרבות ==
"כתנות פסים" (בלשון רבים), פותח את שירו של משה אבן עזרא "כתנות פסים לבש הגן", ככינוי לפסים הפורחים של ערוגות הגָּן עם בוא האביב.

הכתונת נזכרת בשמו של המחזמר יוסף וכתונת הפסים המשגעת, ובשיר הישראלי כתונת פסים היא מסמלת את ריבוי הגוונים בעם.

הכותנת נזכרת גם בשיר משנת 1971, "Coat of Many Colors", של הזמרת דולי פרטון.

היצירה "כתונת איש המחנות", של אבנר טריינין, מבוססת על סיפור כתונת הפסים של יוסף<ref>צילה רון, עיון בשירו של אבנר טריינין "כתונת איש המחנות". ספרות ילדים ונוער, שנה י"א, גליונות ב'-ג' (מ"ב-מ"ג) (1985), עמ׳ 54–64.</ref>.

== ראו גם ==
* כתונת (בגד כהונה)

== לקריאה נוספת ==
* 
* ד"ר פנינה גלפז-גלר, [https://lib.cet.ac.il/Pages/item.asp?item=21327 על שתי כותנות פסים], בתוך: קולם של בגדים: מלבושים במקרא, הוצאת כרמל, תשס"ח
* יעקב עציון, [https://www.daat.ac.il/daat/ktav_et/maamar.asp?ktavet=1&id=1050 כתנות ללא פסים], מעמקים: כתב עת וירטואלי לספרות ואמנות, 37, טבת תשע"א

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרשת יוסף ואחיו
קטגוריה:פרשת וישב
קטגוריה:לבוש יהודי
יאן טילמן

יָאן טילְמָן (בגרמנית: Jan Thielmann; נולד ב-26 במאי 2002) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הכנף הימני בפ.צ. קלן מהבונדסליגה ובנבחרת גרמניה עד גיל 21.

== קריירה ==
בשנות נעוריו, טילמן שיחק לראשונה בקהילת הנוער הצראת-פירהן-בקונד ומשם עבר לקבוצת הנוער של איינטרכט טרייר לעונת 2014/15. בעונת 2017/18, עבר טילמן לקבוצה עד גיל 17 של קלן. הוא שיחק 24 משחקים עבור הקבוצה וזכה איתה באליפות ביוני 2019 לאחר ניצחון 3–2 על בורוסיה דורטמונד.

בעונת 2019/20, טילמן עלה לקבוצה עד גיל 19. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 2–0 בבונדסליגה על באייר לברקוזן ב-14 בדצמבר 2019, ובכך הוא הפך לכדורגלן הראשון שנולד ב-2002 ששיחק בבונדסליגה, ונחשבה לבכורה הצעירה ביותר השנייה בהיסטוריה בליגה הצעירה במועדון שלו אחרי יאן אוורל ביסק.

לאחר הופעת בכורה משכנעת, המאמן מרקוס גיסדול המשיך לתת לטילמן זמן משחק במשחקים מול איינטרכט פרנקפורט ו-ורדר ברמן. בינואר 2020, טילמן חתם על החוזה המקצועי הראשון שלו כשהאריך את החוזה שלו עם קלן עד ה-30 ביוני 2022. "הוא מאוד מאוד מתקדם לגילו, גם פיזית וגם מנטלית, ויש לו גם הבנה טובה מאוד של המשחק. אנחנו סומכים עליו שהוא יחזיק גם בטווח הארוך", אמר המנהל הספורטיבי וכדורגלן העבר הורסט הלדט לאחר החתימה.

ב-5 בדצמבר 2020, טילמן כבש את שערו הראשון ככדורגלן מקצוען בתיקו 2–2 מול וולפסבורג. ב-20 בינואר 2021 הוא הבקיע את שער הניצחון בתוספת הזמן נגד שאלקה בפלייאוף הירידה. ב-30 באפריל 2021, המועדון הודיע כי חוזהו של טילמן הוארך עד 2024. ביוני 2022, הוא היה מועמד לתואר ה"גולדן בוי" (נער הזהב), פרס שניתן לשחקן עד גיל 21 הטוב ביותר בכדורגל האירופי, שלבסוף זכה בו גאבי.

== סטטיסטיקות קריירה ==
: מעודכן ל-7 בנובמבר 2022
{| class="wikitable"
|+הופעות ושערים לפי מועדון, ליגה, ועונה
! rowspan="2" |מועדון
! rowspan="2" |עונה
! colspan="3" |ליגה
! colspan="2" |גביע
! colspan="2" |באירופה
! colspan="2" |אחר
! colspan="2" |בסך הכל
|-
!ליגה
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
|-
| rowspan="4" |פ.צ. קלן
|2019–20
| rowspan="4" |בונדסליגה
|12
|0
|0
|0
| colspan="2" |—
| colspan="2" |—
|12
|0
|-
|2020–21
|24
|2
|2
|0
| colspan="2" |—
| colspan="2" |—
|26
|2
|-
|2021–22
|29
|3
|3
|0
| colspan="2" |—
| colspan="2" |—
|32
|3
|-
|2022–23
|8
|1
|1
|0
|4
|0
| colspan="2" |—
|13
|1
|-
! colspan="3" |בסך הכל בקריירה
!73
!6
!6
!0
!4
!0
!0
!0
!82
!6
|}

== קישורים חיצוניים ==

* [https://datencenter.dfb.de/en/profile/370149 יאן טילמן] באתר התאחדות הכדורגל הגרמנית ([https://datencenter.dfb.de/profil/370149 זמין גם בגרמנית])

קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני איינטרכט טריר
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קלן
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-2001
גרגאן

גרגאן (בפרסית: گرگان) היא עיר הבירה של מחוז גולסתאן, איראן. היא שוכנת כ-400 ק"מ מצפון מזרח לטהראן, במרחק של כ-30 ק"מ מהים הכספי. במפקד 2006; אוכלוסייתה מנתה 269,226, ב-73,702 משפחות.

== גאוגרפיה ואקלים ==
ה- Dasht-e Gorgan הרחבים (מישורי גורגן) ממוקמים מצפון לעיר ותחומה גאוגרפית בקו הרוחב 37°00' - 37°30' צפון ו-54°00' - 54°30' קו אורך מזרחי, המכסים שטח של כ-170 קמ"ר (66 מ"ר).

כ-150 ק"מ מזרחית לגורגן נמצא הפארק הלאומי גולסטן, ביתו של חלק גדול מבעלי החיים של איראן.

לגורגן אקלים סובטרופי לח, עם קיץ חם ולח וחורף קריר ורטוב. באופן כללי, בגולסטן יש אקלים מתון ולח המכונה "האקלים הכספי המתון". הגורמים היעילים מאחורי אקלים כזה הם: רכס הרי אלבורז, כיוון ההרים, גובה האזור, שכונה לים, פני הצמחייה, רוחות מקומיות, חזיתות גובה ומזג אוויר. כתוצאה מהגורמים לעיל, קיימים באזור שלושה אזורי אקלים שונים: בינוני רגיל, הררי וצחיח למחצה. בעמק גורגן יש אקלים צחיח למחצה. הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 17.8 מעלות צלזיוס וכמות המשקעים השנתית היא 601 מילימטרים.

== היסטוריה ==
ישנם מספר אתרים ארכאולוגיים ליד גרגאן, כולל טורנג טפה ושאה טפה, בהם יש שרידים מהתקופות הנאוליתית והכלקוליתית. כמה אתרים נאוליתיים חשובים נוספים באזור הם ירים טפה וסאנגה צ'קסמק. כמו כן, במישור שהדאד הסמוך יש אתרים רבים כאלה. מספר האתרים הנאוליתיים המאושרים במישור גורגן מסתכם כעת ביותר מחמישים.

לפי ההיסטוריון היווני אריאנוס, זדרקרטה הייתה העיר הגדולה ביותר בהירקאניה ואתר "הארמון המלכותי". משמעות המונח היא "העיר הצהובה", והוא ניתן לה ממספרם הרב של תפוזים, לימונים ועצי פרי אחרים שצמחו בפאתי אותה עיר.

הורקניה הפכה לחלק מהאימפריה האחמנית בתקופת שלטונו של כורש הגדול (559–530 לפנה"ס), מייסדה, או יורשו כנבוזי השני (530–522 לפנה"ס).

החומה הגדולה של גרגאן, חומת ההגנה השנייה בגודלה בעולם, נבנתה בתקופות הפרתיות והסאסניות.

בתקופת הסאסאנים, "גורגאן" הופיע כשם של עיר, בירת מחוז ומחוז.

גורגן שמר על עצמאותה כמדינה זורואסטרית גם לאחר שפרס נכבשה על ידי הערבים המוסלמים במאה ה-8.

בשנת 1210, העיר נפלשה ומבזה על ידי צבא ממלכת גאורגיה בפיקודו של האחים מח'רגדזלי.

"גורגאן הישן" נהרס במהלך הפלישה המונגולית במאה ה-13, ומרכז האזור הועבר למה שכונה "אסטראבאד", שנקרא כיום "גרגאן".

גרגאן עם האזורים הסובבים אותו נחשב לפעמים כחלק מאזור טבריסטאן.

אסטראבאד הייתה עיר פוליטית ודתית חשובה בתקופת שושלת קג'אר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:פרובינציות איראן: ערי בירה
קטגוריה:איראן: ערים
דייאן ליוביצ'יץ'

דֶיִיָאן לְיוּבִּיצִ'יץ (בקרואטית: Dejan Ljubičić; נולד ב-8 באוקטובר 1997) הוא כדורגלן אוסטרי-קרואטי המשחק בעמדת הקשר בפ.צ. קלן מהבונדסליגה ובנבחרת אוסטריה.

== קריירה בינלאומית ==
ליוביצ'יץ' נולד באוסטריה להורים בוסנים-קרואטים מבוסובאצ'ה. הוא שיחק לראשונה בנבחרת אוסטריה בניצחון 2–0 במוקדמות מונדיאל 2022 נגד איי פארו ב-9 באוקטובר 2021 אחרי עונה בקלן.

== חיים אישיים ==
באוגוסט 2021, הוא נידון בשל השלכת בקבוקים לעבר מסגד בקיזליאק שלוש שנים קודם לכן. הוא נאלץ לשלם קנס של 1000 מארק בוסני או לרצות עשרה ימי מאסר.

אחיו הצעיר רוברט משחק בדינמו זאגרב.

== סטטיסטיקות קריירה ==
: מעודכן ל-29 במאי 2020
{| class="wikitable"
|+הופעות ושערים לפי מועדון, ליגה, ועונה
! rowspan="2" |מועדון
! rowspan="2" |עונה
! colspan="3" |ליגה
! colspan="2" |גביע
! colspan="2" |ביניבשתי
! colspan="2" |אחר
! colspan="2" |בסך הכל
|-
!ליגה
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
!הופעות
!שערים
|-
|ווינר נוישטאדט (השאלה)
|2017–18
|הבונדסליגה האוסטרית השנייה
|7
|0
|0
|0
| colspan="2" |—
| colspan="2" |—
|7
|0
|-
| rowspan="5" |ראפיד וינה
|2017–18
| rowspan="4" |הבונדסליגה האוסטרית
|28
|3
|4
|0
| colspan="2" |—
| colspan="2" |—
|32
|3
|-
|2018–19
|29
|1
|4
|0
|12
|1
| colspan="2" |—
|45
|2
|-
|2019–20
|22
|2
|1
|0
| colspan="2" |—
| colspan="2" |—
|23
|2
|-
|2020–21
|24
|0
|2
|0
|5
|1
| colspan="2" |—
|31
|1
|-
! colspan="2" |בסך הכל
!103
!6
!11
!0
!17
!2
!0
!0
!131
!8
|-
! colspan="3" |בסך הכל בקריירה
!110
!6
!11
!0
!17
!2
!0
!0
!138
!8
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלני ראפיד וינה
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קלן
קטגוריה:וינה: כדורגלנים
קטגוריה:קשרי כדורגל אוסטרים
קטגוריה:אוסטרים ממוצא קרואטי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אוסטריה
קטגוריה:כדורגלנים אוסטרים
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1997
מעטפות הנפץ בספרד (2022)

החל מסוף נובמבר 2022, נשלחו מספר מעטפות נפץ למקומות שונים ברחבי ספרד, הכוללים נציגויות דיפלומטיות של אוקראינה וארצות הברית.

== האירועים ==
ב-24 בנובמבר 2022 מעטפת נפץ שהופנתה לראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ס, הגיעה לארמון מונקלואה במדריד, ספרד. הפצצה נוטרלה ולא היו נפגעים.

ב-30 בנובמבר 2022 נשלחו מעטפות נפץ נוספות בתיבות דואר ברחבי ספרד. הראשונה נשלחה לשגרירות אוקראינה במדריד, המעטפה התפוצצה כאשר קצין ביטחון פתח אותה בגן השגרירות. יצרנית הנשק, חברת אינסטלזה, שמשרדיה בסרגוסה, שנמצאת מצפון מזרח למדריד, קיבלה מעטפת נפץ דומה שעות לאחר מכן.

ב-1 בדצמבר 2022, לפנות בוקר, נוטרלה מעטפת נפץ נוספת לאחר שזוהתה על ידי סורק בבסיס האוויר טורג'ון ליד מדריד. המעטפה הופנתה למרכז הלוויין של האיחוד האירופי בבסיס. באותו יום התקבלה מעטפת נפץ נוספת במשרד ההגנה, אשר נוטרלה.

== תגובות ==
על פי הדיווחים, כל מעטפות הנפץ היו דומות, למעטפות חומות הניתנות לראשי כל משרדי הממשלה בספרד. המעטפות היו מורכבות מאבק שרפה רופף עם מנגנון הצתה חשמלי, וכתוצאה מכך נוצר אפקט בוהר שלא מתפוצץ. רוזה סראנו, פקידה, אמרה לתחנת הרדיו SER כי במעטפות שנשלחו גם לשגרירות אוקראינה וגם לאינסטלזה יש אותה כתובת.

שרת ההגנה מרגריטה רובלס אמרה כי "שום מעטפת נפץ לא תרתיע אותנו מהמשך התמיכה באוקראינה".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יחסי ארצות הברית – ספרד
קטגוריה:מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ארצות הברית
בית החלוצות (רמת גן)

בית החלוצות ברמת גן הוא בית חלוצות שהוקם על ידי ארגון הפועלות של הפועל המזרחי, בשנת 1947, בסיוע הכספי של נשי הפועל המזרחי בברונקס.
== היסטוריה ==
ארגון הפועלות של הפועל המזרחי הוקם בשנת 1935 במטרה לספק מסגרת לפעילות נשית בקרב תנועת הפועל המזרחי. הארגון התמקד בסיוע לנשים שעלו לארץ ישראל ללא משפחה ודאג לקליטתן באמצעות הקמת בתי חלוצות, סידור עבודה, קורסים להכשרה מקצועית ופיתוח פעילות תרבותית. בית החלוצות ברמת גן הצטרף לבתים שהוקמו על ידי הארגון בפתח תקווה, חיפה, בני ברק, יפו, ירושלים ותל אביב.<ref></ref>

בית החלוצות ברמת גן הוקם ברחוב אלונים 14 בשכונת תל בנימין השקטה, בבית עם חצר שהשתרע על שני דונם אדמה ובו חדרים לכ־50 נשים (2–3 נשים בחדר אחד), מטבחון בו הנשים בישלו את ארוחותיהן בעצמן, חדר אוכל, חדר תרבות, מרפסת גדולה ומשטח דשא. בכניסה לבית הוצב שלט בו נכתב: "בית ארגון הפועל הפוהמ"ז בית החלוצות בשותפות עם סניף רמת גן ברונקס ניו יורק".<ref></ref>

בתחילת דרכו שימש הבית מקלט לבנות עולות חדשות ששרדו את השואה ועלו לארץ ישראל בגפן. רבות מהבנות הללו היו יתומות או הגיעו ללא משפחותיהן. בית החלוצות שימש להן בית ומשפחה.

לאחר קום המדינה ובשנים בהן העלייה מאירופה פחתה, בית החלוצות ברמת גן קלט גם בנות שהגיעו לישראל במסגרת עליית הנוער וסיימו את לימודיהן במוסדות עליית הנוער בכפר בתיה, טירת צבי ועין צורים. הן באו לרמת גן כדי ללמוד מקצוע ולמצוא עבודה. בבית הושם דגש על חינוך מסורתי ועל אווירה מסורתית. נערכו בו אירועי "עונג שבת", מסיבות ראש חודש והחגים נחגגו על פי המסורת.

היתמות והתלישות ממסגרת חיי משפחה, שהיו נחלתן של הנשים בשנות המלחמה ובשנותיהן הראשונות בישראל, גרמו דאגה רבה למדריכות ולמנהלות בתי החלוצות.<ref></ref>

בספריהן האוטוביוגרפיים, מספרות רות ז'דובס זיידמן,<ref></ref> וחווה בורנשטיין הרמן,<ref></ref> שהתגוררו בבית החלוצות ברמת גן, על כך שמנהלות בית החלוצות השקיעו מאמצים רבים כדי למצוא לבנות שידוך מתאים ולחתן אותן. לצורך כך הן נעזרו גם בשירותי שדכנים מבני ברק. לאחר נישואיהן, הנשים עזבו את הבית, אבל המשיכו לבוא לבקר בהזדמנויות שונות.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בתי חלוצות
קטגוריה:ארגון הפועלות של הפועל המזרחי
קטגוריה:נשים ביישוב
קטגוריה:רמת גן: מבנים
ג'מימה קירק

ג'מימה קירק (באנגלית: Jemima Kirke; נולדה ב-26 באפריל 1985) היא שחקנית, אמנית ובמאית בריטית-אמריקאית-יהודייה. ידועה בעיקר בתור ג'סה מהסדרה "בנות".

== ביוגרפיה ==
קירק נולדה בוסטמינסטר, לונדון לסיימון קירק, מתופף ממוצא אנגלי וסקוטי, וללוריין, ממוצע יהודי עיראקי, בעלת בוטיק וינטג׳.

היא למדה בתיכון סנט אן בניו יורק, שם הכירה את לנה דנהאם, יוצרת הסדרה בנות. בשנת 2008 סיימה ללמוד אמנות בבית ספר לאמנות ברוד איילנד, מאז הציגה מספר תערוכות, בניהן ״a brief history’ (2011) 

=== קריירת משחק ===
קירק התחילה את הקריירה שלה בהשתתפות בפרויקטים קטנים שהפיקו חבריה. לינה דנהאם, חברתה ויוצרת הסדרה "בנות" ביקשה ממנה לקחת חלק בסרט הביכורים שלה "רהיטים זעירים", סרט ששחקניו גויסו בהתנדבות, מכיוון שלדנהאם לא היה תקציב לשלם לשחקנים מקצועיים אשר ישחקו בסרט. אף שהסרט היה דל בתקציב, הוא התברר כרווחי. קירק אינה קיבלה על פועלה תשלום.

בשנת 2011, השתתפה בסדרה "בנות" לצד דנהאם ושיחקה את דמותה של ג'סה, דמות שהופיעה לאורך כל שש העונות של הסדרה.

בשנת 2015 שיחקה את דמותה של אייבי בקומדיית האימה ׳ Ava's Possessions׳.

בשנת 2017 שיחקה בקומדיה השחורה ׳the little hours’ את דמותה של מרתה. 

בשנת 2018 קירק שחקה לצד אחותה לולה בסרט Untogether של אמה פורסט. הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל טרייבקה 2018.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אנגלים ממוצא סקוטי
קטגוריה:אמריקאים ממוצא סקוטי
קטגוריה:אמריקאים ממוצא ישראלי
קטגוריה:שחקניות אנגליות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות יהודיות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1985
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1985
כלבלב הו בידי בם בם

כְּלַבְלַב הוֹ בִּידִי בָּם בָּם הוא שיר שהלחין, עיבד וביצע המוזיקאי הישראלי מתי כספי למילותיו של המשורר הישראלי נתן זך.

כספי הלחין את השיר עבור תיקי דיין, שביצעה אותו לראשונה ב־1972, במסגרת מופע יחיד שלה בליווי "להקת הפלטינה". מאוחר יותר כלל כספי את השיר באלבום הבכורה שלו, שנושא את שמו, שיצא לאור ב־1974. כמו בכל האלבום, גם בשיר הזה כספי ניגן בכל הכלים. לשיר יצאו שתי גרסאות נוספות: ב־1980 חידש אותו כספי לאלבומו "צד נוסף", וב־1992 חידש אותו לאלבומו "בובה מתי".

== על השיר ==
השיר מתאר כלבלב שנכנס לאטליז, גונב עצם לא לו ונהנה ממנה מאוד. מוסר ההשכל של השיר הוא שצריך לגנוב כדי להצליח בחיים.

זך תיאר את השיר כשיר קליל, שחריג בכתיבה שלו, ואף אמר שהוא יצא מוצלח יותר בזכות הלחן של כספי. .

כספי תיאר גם הוא את השיר כקליל: . אומנם בריאיון מאוחר יותר אמר כספי על השיר ש"גם בו יש חוכמה" וציין את העליצות שבו. הוא המשיך וסיפר על תהליך ההלחנה: .

במהלך השיר בגרסת אלבום הבכורה נשמע כספי מכריז "פסנתר", ואז נשמעת נגינת חלילית. ב־1980 כלל כספי גרסה מחודשת של השיר באלבומו "צד נוסף", שבה הוא מכריז "חליל", ואז נשמע פסנתר. ב־1992 עיבד וחידש כספי פעם נוספת את השיר לאלבומו "בובה מתי". בגרסה הזאת לא נשמעת ההכרזה "פסנתר" או "חליל", ובמקום חלילית או פסנתר נשמעת גיטרה חשמלית.

== וידאו קליפ ==
לשיר צולמו שני וידאו קליפים.

הקליפ הראשון צולם בשחור־לבן בזמן יציאתו לאור של אלבום הבכורה, והוא כולל את האודיו ממנו (בתוספת קולות מההתרחשויות בקליפ). כספי נראה שר ועוסק באינטראקציה עם כמה כלבים מסביבו. בקליפ נראים גם ילדים בחברת כלבים, וכן מיצגי אילוף כלבים.

הקליפ השני של השיר צולם לאלבום "בובה מתי" שמ־1992, והוא כולל את האודיו ממנו (בתוספת קולות מהקליפ). בקליפ ההומוריסטי נראה כספי גונב אוכל, פריטי לבוש וחפצים מאנשים, ומטריד אותם. נפגעי העבירות של כספי רודפים אחריו, וככל שמתקדם הקליפ, הוא מטריד יותר אנשים, עד שהקליפ מגיע לסיומו כשציבור גדול רודף אחריו.

== יחס הביקורת ==
יובל פלוטקין מ־ynet כתב שהשיר הוא משיריו המשעשעים, המסתוריים והשנויים במחלוקת ביותר של זך. . אחרים טענו .

רוביק רוזנטל הצביע על דפוס חוזר בשיריו של זך: משפט החוזר כמה פעמים כמוטיב המוביל את השיר ו"מעניק לו ניגון מיוחד". כדוגמה ציטט את "כלבלב הו בידי בם בם", .

== קבלת השיר ==
"כלבלב הו בידי בם בם" נכנס למצעד הגל הקל בערך בינואר 1974 וצעד לפחות תשעה שבועות, עד 18 במרץ 1974. הוא הגיע בשיאו למקום החמישי במצעד.

=== מיקומי שיא ===

== קישורים חיצוניים ==

* [https://youtu.be/qUjaVhs69aw הסרטון הראשון של "כלבלב הו בידי בם בם" (מאלבום הבכורה)], באתר יוטיוב
* [https://music.youtube.com/watch?v=v49r_nVfiBI&feature=share "כלבלב הו בידי בם בם" – אודיו מאלבום הבכורה, 1974], באתר יוטיוב מיוזיק
* [https://music.youtube.com/watch?v=15xVPzo_wK4&feature=share "כלבלב הו בידי בם בם" – אודיו מהאלבום "צד נוסף", 1980], באתר יוטיוב מיוזיק
* [https://youtu.be/G3K1rV1-TjU "כלבלב הו בידי בם בם" – אודיו מהאלבום "בובה מתי", 1992], באתר יוטיוב

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1972
קטגוריה:סינגלים מ-1974
קטגוריה:שירי מתי כספי
קטגוריה:שירי נתן זך
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מתי כספי
קטגוריה:שירים על כלבים
אברהם בוטביקה

אברהם בוטביקה (נולד ב-27 באוקטובר 1963 טריפולי, ממלכת לוב), הוא כדורגלן עבר ישראלי, אשר שיחק בעמדת הקשר והבלם, ומזוהה בעיקר עם קבוצת מכבי יפו.

==קורות חייו==
===עד העלייה לישראל===
אברהם בוטביקה נולד בטריפולי למבורך (ברכני) ולטוני בוטביקה לבית מזרחי. אביו היה סוחר ומשפץ רהיטים משומשים. ב-1967 במהלך מלחמת ששת הימים התחוללו פרעות ביהודי לוב ככלל ויהודי טריפולי בפרט. אספסוף תקף את בני הקהילה ועשרות מקרב 4,000 בני הקהילה נרצחו ונפצעו. בעקבות הפרעות עזבו מרבית יהודי לוב לאיטליה. בטריפולי נותרה קהילה קטנה של 100 נפשות ועימן נמנתה משפחות בוטביקה. אבי המשפחה החליט להישאר ולהמשיך בעסקיו, ובשל האירועים עברה המשפחה להתגורר בסמוך יותר למרכז העיר.

ב-1969, שלהי תקופת שלטונו של אידריס הראשון, מלך לוב השתררה אנרכיה ברחבי הממלכה הלובית. מעט היהודים שנותרו בטריפולי הותקפו תכופות. באביב של אותה השנה תקף המון מוסת, אשר עימו נמנו אנשי משטרת לוב את בתי יהודי העיר. בני משפחת בוטביקה נמלטו מביתם, והסתתרו בעליית הגג בביתה של משפחה מוסלמית אשר התגוררה בסמוך. ההמון התפרץ לבית המשפחה המוסלמית, אך אם המשפחה מסרה שבני משפחת בוטביקה עזבו את העיר ואינם נמצאים, וכך ניצלו חייהם. למחרת היום עלה בידי בני המשפחה להימלט למחנה צבאי איטלקי הסמוך לעיר. משם מולטה המשפחה לאיטליה וממנה במהלך חודש יוני, עלו לישראל.

===בישראל===
לאחר הגעתו לישראל התגורר בוטביקה בשכונת יפו ג' בתל אביב-יפו. ב-1974 הצטרף לקבוצת מכבי יפו. ב-1977 הוזמן לנבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 17 תחת המאמן משה מאירי ושיחק לצד אלי אוחנה, רוני רוזנטל, בוני גינצבורג ואבי רן. בהמשך שיחק בנבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 19, ועד 21, עימה זכה במדליית ארד במשחקי המכביה האחת-עשרה. בעונת 1980/1981 עלה לשחק בקבוצה הבוגרת של מכבי יפו תחת המאמן שמואל פרלמן ומשחקו הראשון היה ב-27 בספטמבר 1980. באותה העונה סיימה מכבי יפו במקום השלישי בליגה הלאומית שהייתה הבכירה בישראל. בוטביקה שיחק במכבי יפו עד 1990, עבר לעונה אחת לקבוצת איחוד צעירי יפו ובהמשך לעונה נוספת בקבוצת הפועל נוה גולן, אשר לאחריה פרש ממשחק פעיל. לאחר פרישתו עסק בוטביקה בחינוך גופני, אימון ילדים ובני נוער בכדורגל, ובכלל זה בעלי צרכים מיוחדים בבתי ספר ומתנ"סים בעיר בת ים.

אברהם בוטביקה נשוי לאביבה והם הורים לשתי בנות וסבים לנכדים.

== תארים ==
;הנבחרת האולימפית בכדורגל
* המכביה האחת-עשרה: מדליית ארד

==לקריאה נוספת==
* ברוך פורמן, היידה בי-היידה בו - עלייתה, ירידתה והקמתה מחדש של מכבי יפו, הוצאת תירוש, תל אביב-יפו, 2020.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [https://gal-gefen.co.il/homepage-bat-yam-headlines/ילדי-קבוצת-בת-ים-החלוץ-ציינו-את-יום-הזי/ ילדי קבוצת "בת ים החלוץ", ציינו את יום הזיכרון לשואה ולגבורה], באתר גל גפן, 28 באפריל 2022
* שמעון אלבז, [https://batyam.mynet.co.il/sports/article/sj0e11jyqc הכדור בידיים שלה: "צוחקים עליי אבל אז הם מקבלים גול ושותקים"], באתר batyam.mynet, 1 ביולי 2022

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי יפו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי לוב
קטגוריה:עולים בשנות ה-1960
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1963
ויקטור קוזן

וִיקְטוֹר קוּזֶן (בצרפתית: Victor Cousin; 28 בנובמבר 1792 – 14 בינואר 1867) היה פילוסוף צרפתי. הוא היה המייסד של "אקלקטיות", אסכולה שלמשך תקופה קצרה הייתה בעלת השפעה רבה בצרפת, ושילבה אלמנטים של אידיאליזם גרמני ו. כמנהל ההוראה הציבורית במשך יותר מעשור, לקוזן הייתה גם השפעה חשובה על מדיניות החינוך הצרפתית.

==ביוגרפיה==
הוא למד ב מ-1802 עד 1810, שם זכה בפרס ראשון בתחרות נאום בלטינית בין בית הספר התיכונים של צרפת. מהליסה הוא סיים את לימודיו באקול נורמל סופרייר ולמד שם פילוסופיה אצל . הוא הושפע גם מפייר-פול רואייה-קולר (1763–1845). ב-1815 הוא קיבל משרת הוראה באקול נורמל סופרייר, אבל פוטר ב-1821 בשל דעותיו הפוליטיות יחד עם פרנסואה גיזו, וב-1824 הושלך לכלא לשישה חודשים. קוזן וגיזו הוחזרו למשרותיהם ב-1828, וב-1840 הוא מונה לשר החנוך בממשלתו של אדולף טייר.

בשנת 1815 התמסר קוזן ל ולמד את יצירותיהם של עמנואל קאנט ופרידריך היינריך יעקבי. ב-1817 הוא פגש את פרידריך שלגל בפרנקפורט, שהכיר לו את הנטיות ההתפתחותיות של הפילוסופיה הגרמנית מאז קאנט. באותה שנה פגש בהיידלברג את גאורג וילהלם פרידריך הגל, איתו התיידד.<ref>רוברט סטרן, "[https://www.rep.routledge.com/articles/thematic/hegelianism/v-1 הגליאניזם]", באתר האנציקלופדיה לפילוסופיה של ראוטלדג </ref> בשנת 1818 הוא ביקר את פרידריך וילהלם שלינג במינכן.

בשנות ה-20 של המאה ה-19 היה קוזן עורך של יצירותיהם של פרוקלוס ורנה דקארט.

יחד עם תאופיל גוטייה, מוזכר ויקטור קוזן כאחד מאלה שיכלו לטבוע את המוטו (בצרפתית: "l'art pour l'art").

לזכותו של קוזן זוקפים את ההישג ההיסטורי של הנגשת הפילוסופיה של הגל לראשונה לקהל גדול יותר בצרפת.

בנוסף, קוזן היה אחד ממייסדי תחיית המחלוקת בנושא , שהתגברה במאות ה-19 וה-20, לצד ו. הפילוסוף היווני היה תלמידו של קוזן.

מאז 1832 היה חבר זר ב ומ-1833 ב. בשנת 1835 הוא נבחר לעמית כבוד של . ב-1851 התקבל ל וב-1855 לאקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

<div style="direction: ltr;">
* [https://archive.org/search.php?query=((subject%3A%22Cousin%2C%20Victor%22%20OR%20subject%3A%22Victor%20Cousin%22%20OR%20creator%3A%22Cousin%2C%20Victor%22%20OR%20creator%3A%22Victor%20Cousin%22%20OR%20creator%3A%22Cousin%2C%20V.%22%20OR%20title%3A%22Victor%20Cousin%22%20OR%20description%3A%22Cousin%2C%20Victor%22%20OR%20description%3A%22Victor%20Cousin%22)%20OR%20(%221792-1867%22%20AND%20Cousin))%20AND%20(-mediatype:software%29 Works by or about Victor Cousin] at Internet Archive
* [https://librivox.org/author/6593?primary_key=6593&search_category=author&search_page=1&search_form=get_results Works by Victor Cousin] at LibriVox (public domain audiobooks)
* [https://www.findagrave.com/memorial/20703/victor-cousin Victor Cousin] at Find a Grave
</div>

==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:היסטוריונים של הפילוסופיה
קטגוריה:שרי החינוך של צרפת
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:בוגרי אקול נורמל סופרייר
קטגוריה:סגל אקול נורמל סופרייר
קטגוריה:חברי האקדמיה הצרפתית
קטגוריה:חברי האקדמיה למדעים ולאמנויות של גטינגן
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פריז
קטגוריה:פילוסופים צרפתים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות פר לשז
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1792
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1867
האנדרטה לחללי שכונת אחוזה בחיפה

האנדרטה לחללי שכונת אחוזה במערכות ישראל הוקמה בשנת 1974 בשכונת אחוזה, בסמוך לבית החולים כרמל, להנצחת חללי מערכות ישראל מבני שכונת אחוזת שמואל שבחיפה שנפלו במערכות ישראל. התכנון והביצוע של הקמת האנדרטה הופקדו בידי האמן גרשון קניספל. האנדרטה נחנכה ב-19 בספטמבר 1974, ג' בתשרי תשל"ה, לקראת מלאת שנה למלחמת יום הכיפורים.

האנדרטה היא פרי יוזמה של הורי הנופלים שראו בהקמתה את הדרך הנאותה להנצחת בני אחוזה והסביבה הקרובה. האנדרטה ניצבת על בימת שיש שחור בערוגה פורחת, מוקפת בגדר ברזל נמוכה. היא בנויה מגושים של יציקות ברזל היוצרים יחדיו מבנה מרובע המזכיר חומה, ובין לבני החומה נראות מכיוונים שונים שתי דמויות: חייל שנפל, ואישה הכורעת ליד קבר בנה. לצד הפסל נכתבו הפסוק: "על אלה אני בוכיה, עיני עיני יֹרדה מים" (איכה א', ט"ז), והשורה "דומיית לבבות אמיצים" (נתן אלתרמן, שבחי החושך). על פאות בימת השיש חקוקים שמות הנופלים לפי תקופות. בצל עצים לצד האנדרטה ניצב קיר שחור ועליו שמות נופלים נוספים. בראש הקיר שורה משל חיים גורי: "הִללתי לעֵדה שגדועה היא אך שלֵמה ובה אין מת המת".
חללי מלחמת ההתשה ומלחמת יום הכיפורים

בעת הקמת האנדרטה, נחרטו 39 שמות מסביב לפסל המרכזי על לוחות הזיכרון שכללו את שמות חללי השכונה עד למועד זה: מעולי הגרדום דרך נופלי תש"ח, מלחמת ששת הימים, מלחמת ההתשה ומלחמת יום הכיפורים. מאז נוסדה התווסו לה שמות מבני אחוזה והסביבה שנפלו במלחמות נוספות ובאירועי ביטחון שונים.

==טקס יום הזיכרון==
בכל יום זיכרון, מיום הקמת האנדרטה, מתכנסות המשפחות השכולות ותושבי שכונת אחוזה לטקס הנצחה. הטקס מתקיים בשעה 16:00, וכולל קטעי קריאה ושירה של הנוער מהשכונה, דבר המשפחות השכולות, אמירת קדיש, תפילות מפי החזן דוד אולמן, ודבר נציגי עיריית חיפה ורב השכונה או העיר.
הטקס מסתיים בהנחת הזרים - המשפחות השכולות, יד לבנים, בית הספר הריאלי, בית הספר זיכרון יוסף, שבט כרמל של תנועת הצופים, ועד הר הכרמל, עיריית חיפה ועוד.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.izkor.gov.il/en_0de544dc6975d231a6e04fc085fdcd60 אתר ההנצחה לחללי שכונת אחוזה], באתר "יזכור"

==הערות שוליים==

קטגוריה:חיפה: אנדרטאות
חיפה
פנטלאו דה אביירו

פנטלאו דה אביירו (בפורטוגזית: Pantaleão de Aveiro, בן המאה ה-16) היה נזיר פרנציסקני פורטוגלי, שעלה לרגל לארץ ישראל, שהה בה כשלוש שנים ובשובו חיבר ספר על פרשת מסעותיו.

==קורות חייו ומעשיו==
אין מידע ברור על חייו. מניחים על פי שמו שנולד בעיר אביירו שבצפון פורטוגל, וכשנתקדש לנזוּרה נקרא פנטלאו על שמו של הקדוש הנוצרי פנטלאון. בצאתו למזרח היה עמית בקהילת מנזר סן של שַבּרֶגַש בליסבון .

פנטלאו דה אביירו נסע לאיטליה והשתתף בהתכנסויות האחרונות של ועידת טרנט. בהקדמה לספר מסעותיו בארץ ישראל סיפר כיצד התבקש על ידי בוניפציוס מרַגוּזָה , הקוסטוס של משמורת ארץ הקודש, לסייע באיתור מועמדים לשירות במזרח במקום אלה שמילאו את מכסת חובתם. אחרי שהצליחו לצרף שישים נזירים למשימתם, הפליג מוונציה למזרח, ויחד עם המגויסים החדשים הגיע לארץ ישראל, ככל הנראה ב-1562.

פנטלאו דה אביירו שהה בארץ כשלוש שנים, שאת רובן עשה בירושלים. בשובו לארצו העלה את סיפור מסעו על הכתב והקדיש את חיבורו לאיש חסדו מיגל דה קסטרו , הארכיבישוף של ליסבון.

==מסע בארץ הקדושה לפרטיה==
שער "מסע בארץ הקדושה לפרטיה", מהדורת 1721
ספרו של פנטלאו, שבזכותו הוא זכור, "מסע בארץ הקדושה לפרטיה" (Itinerario da Terra Sancta e suas particularidades), פורסם ב-1593. הספר זכה למהדורות חוזרות במשך המאות ה-17 וה-18, כולן בליסבון. מהדורה חדשה ראתה ראתה אור ב-1927 בעריכת ההיסטוריון אנטוניו באיו בהוצאת אוניברסיטת קוימברה. הספר לא תורגם לשפות אחרות. פרקים הנוגעים ליישוב היהודי בארץ ישראל תורגמו לעברית בידי נחום סלושץ, והם מופיעים גם אצל מיכאל איש-שלום. סלושץ הביא במאמרו גם תרגום של הקטעים בהם מספר דה אביירו על יהודֵי קפריסין וסוריה שנקרו בדרכו.

הספר מניב מידע על יהודים ויישוביהם בארץ. פנטלאו דה אביירו דיווח לא מעט על מפגשיו עם מגורשי ספרד, "פורטוגלים" כלשונו, אולי משום שדיבר בשפתם, אולי משום קירבה אחרת. אף שהוסיף בספרו הערות לגנאי היהודים, סבר החוקר נחום סלושץ שיש בעצם עניינו בהם ובמגעיו עימם להצביע על כך שהיה אולי נצר לאנוסים, וכי דברי הביקורת נובעים מפחד "החקירה".

==בסיפורת==
מהעדר עובדות ברורות על חייו של פנטלאו דה אביירו, טווה הסופר הפורטוגלי בן זמננו פרננדו קמפוש (1926–2017) רומן היסטורי בשם "בית האבק" על סמך הכתוב בספר מסעותיו של פנטלאו. הספר ראה אור ב-1986, ועלילתו מתמקדת בתככי חצרות המלוכה, בתנועת הרפורמציה, במאבקים הנסתרים בלשכות הוותיקן, אך בעיקר בשלוחות המתרחבות של האינקוויזיציה הספרדית.

==לקריאה נוספת==
* מיכאל איש-שלום, "", בתוך: מסעי נוצרים לארץ ישראל, עם עובד ודביר, 1995; על חייו בעמ' 25–26, קטעים מספרו בעמ' 290–300
* נחום סלושץ, " בא"י וסוריה במאה הט"ז על פי מקור פורטוגזי", קובץ החברה העברית לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, ג' (תרצ"ה), עמ' 323–330
* נתן שור, "היישוב היהודי בירושלים במאות הט"ז–י"ח על-פי כרוניקות וכתבי נוסעים קאתוליים ופרוטסטאנטיים", בתוך: אמנון כהן (עורך), פרקים בתולדות ירושלים בראשית התקופה העות'מאנית, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, תשל"ט, עמ' 343–434; על פנטליאו דה אביירו בעמ' 361–363
==הערות שוליים==

קטגוריה:פורטוגזים
קטגוריה:פרנציסקנים
קטגוריה:ארץ ישראל: נוסעים נוצרים
קטגוריה:כותבי ספרי מסע בארץ ישראל
קטגוריה:ילידי המאה ה-16
מסדר האריה והשמש

מסדר האריה והשמש (בפרסית: نشان سلطنتی شیر و خورشید) נוסד על ידי פתח עלי שאה קאג'אר בשנת 1808 כדי לעטר תושבים זרים מחוץ לאיראן (מאוחר יותר גם איראנים). בשנת 1925, תחת שושלת פהלווי, שונה שמו של המסדר ל"מסדר הומאיון", ובנוסף שונו הסמלים לסמלים חדשים, שנותרו מבוססים על מוטיב האריה והשמש. מוטיב זה שימש במשך מאות שנים את שליטי איראן, והוא אומץ רשמית תחת מוחמד שאה שאף השתמש בו בחתימתו הרשמית.

== בספרות ==
* אנטון צ'כוב כתב סיפור קצר בשם האריה והשמש. הסיפור מספר על ראש עיר שרוצה לקבל את עיטור האריה והשמש הפרסי.<ref></ref>
תליון מסדר האריה, צרפת, 1840–1860, [[זהב מצופה אמייל עם יהלומים, אודם, ונופך - מוזיאון אגה חאן - טורונטו, קנדה]]

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מסדרים
קטגוריה:איראן בימי שלטון השושלת הקאג'ארית
קטגוריה:איראן בימי שלטון שושלת פהלווי
שחף שחור-ראש

שחף שחור-ראש (שם מדעי: Ichthyaetus melanocephalus) הוא מין של עוף ימי מהסוג שחף דגים שבמשפחת השחפיים, החי לאורך הים התיכון, מה שנתן לו את שמו האנגלי: "Mediterranean gull", כאשר שמו העברי הוא תרגום השם המדעי ("melos" - שחור/כהה, "cephalus" - ראש). לעיתים הוא מצוי גם באזורים צפוניים יותר: לאורך אירופה, גדות הים השחור או בצפון אפריקה. השחף מגיע לעיתים נדירות לישראל.

==תיאור==
שחף זה בינוני בגודלו: אורכו 37–40 ס"מ, ובעל מוטת כנפיים ברוחב של 94–102 ס"מ. משקלו הממוצע 230 עד 280 גרם. לשחף, כשמו, ראש שחור כשמקורו אדום ועבה מעט. כסות נוצותיו לבנה עם ראש שחור וטבעת עין לבנה. בחורף ראש השחף נעשה כהה מנומר בלבן. האפרוחים של השחף בעלי רגליים כהות.

השחף מעופף בלהקות קטנות שבמסגרתם מקנן, לרוב בין צמחייה סבוכה בביצות, או באיים באגמים, ולעיתים מקנן לצד שחף האגמים. שחף זה לרוב מתרחק מהים שהרחק מהחופים.

השחף הוא אוכל כל אופורטוניסט הניזון מדגים, תולעים, סרטנים ושאר פרוקי-רגליים, שיריים שונים ועוד.

==בישראל==
שחף זה הוא חורף נדיר למדי. פרטים מעטים נראים בין נובמבר למרץ בעיקר בחוף הים התיכון, אך גם במפרץ אילת. בימי סערה צפרים רבים מתייצבים בחוף יפו, ובין עופות הים המעניינים הנצפים בתצפיות אלה, מופיעים לעיתים גם פרטים בודדים ממין זה. נדיר מאוד בקיץ - אז אפשר להתרשם גם מלבוש הקיץ הנאה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קונרד יאקוב טמינק
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1820
קטגוריה:שחפיים
קטגוריה:ארץ ישראל: שחפיים
קטגוריה:הים התיכון: בעלי חיים
שחף אדום-מקור

שחף אדום-מקור (שם מדעי: Ichthyaetus audouinii) הוא מין של עוף ימי מהסוג שחף דגים שבמשפחת השחפיים, החי לאורך חופי הים התיכון בין חצי האי האיברי למערב צפון אפריקה. שמו המדעי של מין זה מנציח את החוקר הצרפתי ז'אן ויקטור אודואן.

בישראל הוא מזדמן נדיר בעיקר בחופי הים התיכון, זאת על-אף שהוא מקנן בקפריסין.<ref></ref>

שחף זה מגיע לאורך ממוצע של 51 ס"מ כשהוא דומה בגודלו לשחף אפרורי. הוא בעל נוצות בהירות עם כנפיים אפורות בעלות קצוות שחורים. הראש גדול והמקור כבד ומעוקל וצבעו אדום עז עם קצה שחור והרגליים כהות.

השחף מתרבה באיים ושוניות סביב חופים לאורך מערב הים התיכון במדינות: אלג'יריה, צרפת, יוון, איטליה, מרוקו, ספרד, תוניסיה וטורקיה. מושבה הצפונית ביותר נמצאה בים הטירני מול ליבורנו. השחף נודד לרוב לאורך הים הפתוח והחופים ובחורף מדרים מעט עד למאוריטניה או סנגל, כשבקיץ הוא לעיתים נמצא אף בהולנד ואוסטריה, אך מדובר במקרים נדירים. הוא מצוי בסכנת הכחדה בטבע.

זהו שחף אוכל דגים בעיקרו, אותם הוא מחפש מעל הימים ועט עליהם במהירות. עם זאת הוא מגוון גם בחולייתנים קטנים, פרוקי-רגליים ושאריות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

<gallery>
Ichthyaetus audouinii CBMen 06.jpg
Audouin`s gull (Larus audouinii) (1).jpg
Larus audouinii 20140708.jpg
Jielbeaumadier goeland dAudouin es trenc 2010.jpeg
</gallery>

קטגוריה:ארץ ישראל: שחפיים
קטגוריה:שחפיים
יחסי גאורגיה–הונגריה

יחסי גאורגיה–הונגריה הם היחסים הדיפלומטיים בין גאורגיה לבין הונגריה. שתי המדינות הן חברות מלאות במועצת אירופה, הארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה ובארגון הסחר העולמי.

== סקירה כללית ==
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-14 במאי 1992. ביולי 2019 ביקר שר החוץ ההונגרי בבתומי וחשף כי הונגריה מספקת עזרה ברמות מרובות לגאורגיה בהעמקת קשריה עם האיחוד האירופי ונאט"ו. בנובמבר 2021 שר ההגנה ההונגרי טיבור בנקו עם שר ההגנה הגאורגי חואנשר בורצ'ולדזה , ואמר שממשלות גאורגיה והונגריה מייצגות ערכים אירופיים דומים, כמו גם את המטרה לתרום למאמצים לייצב את המצב הגלובלי השברירי, כולל הביטחון והיציבות של אזור הקווקז ומערב הבלקן.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* גאורגיה מחזיקה בהונגריה שגירות בבודפשט.
* הונגריה מחזיקה בגאורגיה שגרירות וקונסוליית כבוד בטביליסי.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
עידו אליאלי

עידו אליאלי (נולד ב-2 באפריל 2002) הוא שחקן ישראלי.

== ביוגרפיה ==
אליאלי נולד בשנת 2002 וגדל בעיר גבעתיים. כשהיה נער, שיחק בקבוצת הכדורגל הפועל רמת-גן עד שנת 2016. בנובמבר של אותה השנה עבר תאונה בה פגע כדור בעינו, והוא נאלץ לעזוב את הקבוצה.<ref name=":0"></ref>

בין השנים 2020–2024 שיחק בסדרת הנוער "בת השוטר" בתפקיד דניאל צוקר, נער חרדי שעובד במאפייה.

ב-2021 השתתף בסדרת הרשת החינוכית מטעם מט"ח, "פריז", בתפקיד גיא.

בחודש אפריל 2022 הופיע בסרט "הסיפור שלנו". בחודש יולי של אותה השנה שיחק סדרת הנוער "אינפיניטי", בתפקיד ארי לביא.

ב-2023 שיחק בסדרה "משמר הגבול", בתפקיד קובי.

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרויקט
!דמות
!הערות
|-
! colspan="4" |טלוויזיה
|-
!2020
!אחד על אחד
|
|
|-
!2020–2024
!בת השוטר
|דניאל צוקר
| rowspan="3" |תפקיד ראשי
|-
!2022–הווה
!אינפיניטי
|ארי לביא
|-
!2023–הווה
!משמר הגבול
|קובי מרציאנו
|-
! colspan="4" |סרטים
|-
!2022
!הסיפור שלנו
|עידו
|
|}

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!עבודה מועמדת
!תוצאה
|-
!2020
! rowspan="2" | פרסי נבחרי השנה של פרוגי
|שחקן אהוב בסדרת נוער
|בת השוטר
|
|-
!2022
|שחקן ראשי בסדרת נוער
|אינפיניטי, בת השוטר
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:רמת גן: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2002
עידו טאקו

עידו טאקו (נולד ב-4 בנובמבר 1999) הוא שחקן ישראלי.

== ביוגרפיה ==
טאקו נולד בשנת 1999 וגדל בתל אביב. משפחת אמו היא ממוצא פולני ושל אביו ממוצא עיראקי.<ref name=":0" /> כשהיה בן חמש נפטרה אמו ממחלת הסרטן. כשהיה בן 16, החליט לעסוק במשחק והחל ללמוד בסטודיו למשחק של השחקן גל אמיתי.

את שירותו בצה"ל עשה כעובד רס"ר, על תקן אמן פעיל.<ref name=":0" />

== קריירה ==
ב-2020 שיחק בסדרת הדרמה "קיבוצניקים", בתפקיד יהל קרפטיג.

ב-2021 שיחק בסדרת הנוער "סקיי", בתפקיד אריק גבאי. הסדרה שודרה במשך שתי עונות עד לינואר 2023. בדצמבר של אותה השנה לוהק לסדרת הדוקו-דרמה "מינכן 72" על טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן בו גילם את דמותו של מרים המשקולות הישראלי זאב פרידמן.

ב-2021 שיחק בסרט גמר ״שעשני כרצונו״ מטעם אוניברסיטת אריאל בשומרון וזכה עליו בפרס השחקן הטוב ביותר מסינמטק תל אביב. 

ב-2022 שיחק במיני-סדרה "כל עוד בלבב", בתפקיד קובי.<ref name=":0"></ref> באותה שנה השתתף בסדרת הדרמה "ריקוד האש", בתפקיד שייע, ושיחק גם בסדרה "המתחם ה-25", בתפקיד יוני דותן.

הוא הצטרף לעונה השנייה של דרמת הפשע "השוטרים" בתפקיד אופק. בנוסף כיכב בסרטו של דני רוזנברג, "החייל הנעלם".<ref></ref>

ב-2024 שיחק בסדרה "מתוקים" בערוץ זום למנויי הוט, בתפקיד אמיר תמרי.

ב-2024 שיחק בסדרה ״בלקספייס״ עונה 2 בערוץ 13, בתפקיד רפא.

== פילמוגרפיה ==
{| class="wikitable"
!שנה
!שם
!דמות
!הערות
|-
! colspan="4" |סרטים
|-
|2023
|החייל הנעלם
|שלומי
|תפקיד ראשי
|-
! colspan="4" |טלוויזיה
|-
|2020
|קיבוצניקים
|יהל "חוליו" קרפטיג
|תפקיד משני
|-
|2021
|נבסו
|עמיחי
|תפקיד אורח
|-
|2021–2023
|סקיי
|אריק גבאי
| rowspan="2" |תפקיד ראשי
|-
| rowspan="3" |2022
|כל עוד בלבב
|קובי
|-
|ריקוד האש
|שייע
|תפקיד משני
|-
|מינכן 72
|זאב פרידמן
|
|-
|2022–הווה
|המתחם ה-25
|יוני דותן
|תפקיד ראשי
|-
|rowspan="2"|2023
|השוטרים
|אופק
|
|-
|מתוקים
|אמיר תמרי
|תפקיד ראשי
|-
|2024
|בלקספייס
|רפאל ״רפא״ לבנה
|תפקיד משני
|}

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!עבודה מועמדת
!תוצאה
|-
|2021
|rowspan="2" |פרסי נבחרי השנה של פרוגי
|rowspan="2" |שחקן ראשי בסדרת נוער
|סקיי
|
|-
|2022
|כל עוד בלבב, המתחם ה-25
|
|-
|2023
|פרס אופיר
|השחקן הראשי הטוב ביותר
|החייל הנעלם
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:אישים ממוצא פולני
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-2001
פסגת בליזארד

פסגת בליזארד או פסגת בליזרד (באנגלית: Blizzard Peak) היא הפסגה הגבוהה ביותר בהרי מרשל, שברכס המלכה אלכסנדרה.

הפסגה ממוקמת באזור חוף שקלטון של שטח חסות רוס שבאנטארקטיקה.

גובהה של פסגת בליזארד 3,375 מטרים מעל פני הים.

פסגת בליזארד ממוקמת 3.7 קילומטרים דרומית-מזרחית מרמת בליזארד; מעבר הרים מפריד בין פסגת בליזארד לבין רמת בליזארד.

פסגת בליזארד ממוקמת 7.4 קילומטרים צפונית-מערבית מהר מרשל.

פסגת לינדזי ממוקמת 7.4 קילומטרים מערבית - צפון-מערבית מפסגת בליזארד.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי קבוצת המחקר הצפונית של משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד, אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1961 - 1962.

סופת שלגים עזה (בליזארד) עצרו את משלחת הסקר מלהתקדם אל הפסגה במשך מספר ימים.

בליזארד
בליזארד
יחסי אוקראינה–טג'יקיסטן

יחסי אוקראינה–טג'יקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין אוקראינה לטג'יקיסטן.

== סקירה כללית ==
היחסים בין המדינות כוננו ב-24 באפריל 1993. היחסים הבילטרליים מבוססים על הסכם ידידות ושיתוף פעולה בין טג'יקיסטן ואוקראינה, שנחתם ב-6 ביולי 2001. סטודנטים טג'יקים הוכשרו במוסדות להשכלה גבוהה באוקראינה.<ref></ref>

== שיתוף פעולה כלכלי ==
מיזמים, חברות וארגונים אוקראינים השתתפו בפיתוח אנרגיית מים, בניית קווי הולכה ומיזמים משותפים בתעשיות הנפט והגז. בשנת 2009 הוקמה הוועדה הבין-ממשלתית האוקראינית-טג'יקית המשותפת למטרות שיתוף פעולה כלכלי, שבה מתקיימים הסכמים בתחום הסחר, הכלכלה, האנרגיה, התחבורה וההומניטריות.<ref></ref>

== שגרירים ==
שגרירות טג'יקיסטן בקייב

=== שגרירי אוקראינה בטג'יקיסטן ===
* ספר ספרוב (2001–2007)
* עבדולמאג'יד דוסטייב (2008–2010)
* שוחרת סולטונוב (2010–2015)
* פאיזולו כולבובוב (2015-הווה)

== ביקורים רשמיים<ref></ref> ==
{| class="wikitable" border="1"
!מבקר
! מארח
! מקום ביקור
! תאריך הביקור
|-
| נשיא טג'יקיסטן אמומאלי רחמון
| נשיא אוקראינה ליאוניד קוצ'מה
| קייב
| 5-6 ביולי 2001
|-
| נשיא אוקראינה ליאוניד קוצ'מה
| נשיא טג'יקיסטן אמומאלי רחמון
| דושנבה
| 8-10 באפריל 2003
|-
| נשיא אוקראינה ויקטור יושצ'נקו
| נשיא טג'יקיסטן אמומאלי רחמון
| דושנבה
| 6-7 במרץ 2008
|-
| נשיא טג'יקיסטן אמומאלי רחמון
| נשיא אוקראינה ויקטור יושצ'נקו
| קייב
| 3-5 בדצמבר 2008<ref></ref>
|-
| נשיא אוקראינה ויקטור ינוקוביץ'
| נשיא טג'יקיסטן אמומאלי רחמון
| דושנבה
| 3 בספטמבר 2011<ref></ref><ref></ref>
|-
| נשיא טג'יקיסטן אמומאלי רחמון
| נשיא אוקראינה ויקטור ינוקוביץ'
| קייב
| 15-16 בדצמבר 2011
|-
| נשיא טג'יקיסטן אמומאלי רחמון
| נשיא אוקראינה ויקטור ינוקוביץ'
| קייב
| 2 ביולי 2012<ref></ref>
|}

== ראו גם ==
* יחסי החוץ של אוקראינה

== הערות שוליים ==