OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קריאה לתיקון

קְרִיאָה לְתִקּוּן, המוכרת בשמה באנגלית, ריקוֹל (Recall), היא מהלך שנוקט מפעל תעשייתי כאשר במוצר שלו נתגלה פגם מהותי. בקריאה לתיקון נקראים רוכשי המוצר להגיע איתו לתחנת שירות, על מנת לתקן את הפגם. קריאה לתיקון נפוצה בתעשיית הרכב, כאשר מתגלה ברכב פגם המהווה סיכון בטיחותי. כאשר הפגם מתגלה לאחר זמן ניכר, עלולה הקריאה לתיקון לכלול מאות אלפי מוצרים. הקריאה לתיקון באה לשמור על המוניטין של היצרן, כמי שאחראי לטיב מוצריו, ובפרט באה להגן על היצרן מתביעות נזיקין מצד מי שייפגעו מהפגם.

קְרִיאָה לַהֲשָׁבַת מוּצָר מקובלת בתעשיית המזון ובתעשיית התרופות, כאשר מתגלה שאצווה מסוימת יוצרה פגומה. במקרים קיצוניים נקראים צרכנים לחדול מלהשתמש בתרופה מסוימת, כאשר מתברר שיש בה נזק בריאותי שלא התגלה במהלך הבדיקות לאישורה.

בענף התוכנה, הטיפול בפגם שהתגלה פשוט מאשר בתעשייה המייצרת מוצרים מוחשיים, משום שלתיקון הפגם בדרך כלל אין צורך לקרוא לצרכן לתחנת שירות, אלא די בהפצת גרסה מתוקנת של התוכנה.

קְרִיאָה לְהַחְלָפָה, החלפה כגון של סוללות פגומות במכשירים ניידים. 

==אירועים בולטים של קריאה לתיקון==
* באוגוסט 1973 נקראו לתיקון 103,000 מכוניות מדגמי טריומף. התיקון כלל החלפת חלק בחזית המכונית, שהיה חשש שיישבר ויפגע ביכולת ההיגוי של המכונית.
* בשנת 1994 נאלצה חברת אינטל לקרוא לתיקון מחשבי פנטיום, יצא לשוק לראשונה ב-22 במרץ 1993, בעקבות גילויו של באג הפנטיום. מעט מאוד מעבדים הוחזרו בפועל, משום שרוב המשתמשים לא נפגעו מהבאג, ולכן לא טרחו להחליף את המעבדים.
* בסוף שנת 1999 ובתחילת שנת 2000 קראה חברת ברגר קינג להחזרתם של 25 מיליון מכלי פלסטיק קטנים, ששימשו לאריזת צעצועי פוקימון, מחשש שיגרמו לחנק.
* בפברואר 2005 נקראו צרכנים בבריטניה ובקנדה להחזיר יותר מ-400 מוצרי מזון שהכילו רוטב ווסטרשייר שבו נעשה שימוש בצבע מאכל שנחשד כמסרטן.
* במהלך 2006 נקראו לתיקון מיליוני מחשבים ניידים שבהם הותקנה סוללה חשמלית מתוצרת סוני, מחשש שהסוללה תתחמם ותגרום לשרפה.
* בשנת 2007 יצרנית המכוניות הונדה קראה לתיקון כ-183,000 מכוניות מדגם הונדה סיוויק, עקב תקלה במסבי הגלגלים.
* בספטמבר 2009 חברת טויוטה קראה לתיקון מיליוני מכוניות מתוצרתה, עקב בעיה בדוושת הגז. בינואר 2010 נעשתה קריאה נוספת, עקב בעיה נוספת בדוושת הגז.
* במאי 2015 הודיעו שלוש יצרניות רכב יפניות, טויוטה, ניסאן והונדה, על קריאה לתיקון של מיליוני מכוניות, עקב תקלה אפשרית ביחידת הניפוח, מתוצרת חברת טקאטה, של כריות האוויר שבמכוניותיהן. בהמשך גדלה הקריאה וחלה על 35 מיליון מכוניות.
* בספטמבר 2015 הורתה הסוכנות להגנת הסביבה בארצות הברית לחברת פולקסווגן לבצע קריאה לתיקון לקרוב לחצי מיליון מכוניות, בטענה שהחברה התקינה תוכנה בדגמי הדיזל שלה כדי להציג נתוני זיהום אוויר נמוכים מהמציאות. בעקבות זאת הקצתה החברה 6.5 מיליארד יורו לטיפול בבעיה, ומנכ"ל החברה, מרטין וינטרקורן, התפטר מתפקידו.
* בשנת 2016 נדרשה חברת טקאטה היפנית לקרוא לתיקון מאה מיליון מכוניות, עקב פגם בכריות אוויר מתוצרתה, שגרם למותם של נהגים אחדים.
* בשנת 2022 עדכנה חברת שטראוס, כי במפעל השוקולד של עלית התגלו מספר דגימות עם סלמונלה בקו הייצור ובשוקולד המשמש כחומר גלם ליצור החטיפים השונים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תעשייה
קטגוריה:תחזוקה
חשבון נפש

[[יהודים מתפללים בבית הכנסת ביום הכיפורים (1878), ציור של מאוריצי גוטליב]]
חֶשְׁבּוֹן נֶפֶשׁ הוא רעיון וכלי-עזר בפילוסופיה של המוסר שמשמעותו העיקרית היא בתחום האתיקה היישומית, ופירושו בדיקה וביקורת מוסרית-אתית של אדם עם עצמו. המונח "חשבון נפש" בעברית לקוח מן היהדות, ומשמש בעיקר בהקשר דתי ובקונוטציה מוסרנית. המונח הכללי יותר הוא "ביקורת עצמית". בעברית, המושג הופיע לראשונה בספר חובת הלבבות.

חשבון נפש משמש ככלי למעקב והתקדמות הן לאדם פרטי המבקש להיות מוסרי, והן לחברה המבקשת להיות אתית. חשבון הנפש יכול להיות חד-פעמי במאמר ביקורת נוקב וכדומה, ויכול להיערך בריטואל קבוע על בסיס יומי, שבועי או שנתי.

==רקע==
נהוג לחלק את תורת המוסר או האתיקה לשלושה ענפים:
# מטא-אתיקה: תחום הדעת העוסק בהגדרת גבולות האתיקה, שאלות בסיסיות כמו יכולת האדם החושב לקבוע נורמות, מקור הסמכות לקביעת ההתנהגות האתית וכדומה.
# אתיקה השוואתית: המעמידה מערכות מוסר שונות, על פני המרחב והזמן לבחינה השוואתית במטרה להתוות דרך אתית נאותה.
# אתיקה נורמטיבית: העוסקת בשאלות מעשיות הנגזרות מערכים אתיים, וכוללת גם את האתיקה היישומית החותרת להגדיר ולקבוע כיצד יהפוך החפץ בכך לאדם מוסרי.

==רעיון ==
הרעיון העומד בבסיס "חשבון הנפש", הוא ההנחה שכשם שאדם לא יכול לנהל בצורה מושכלת את ענייניו הגשמיים, כמו כלכלת ביתו או בית מסחרו, בלא לנהל חשבון מסודר של רווח והפסד. ובלי מעקב אחר מצבו הכללי אם הוא בנסיגה או בהתקדמות לקראת מטרותיו או המצב האידיאלי בעיניו. כך הוא המצב בענייניו האתיים. אם לא ינהל מעקב אחרי ענייני נפשו, חשבון נפש, סופו להתדרדרות מוסרית. בהמשך התפתח הרעיון לניהול פנקסנות מפורטת של התקדמות ונסיגה בתחומי אתיקה שונים, או מידות מסוימות בהן חפץ האדם המוסרי להשתפר.

נכתבו חיבורים רבים העוסקים בטכניקות שונות לחשבון הנפש. בתורת המוסר היהודית בולטים "שער חשבון הנפש" בספרו של רבי בחיי אבן פקודה, "תורת חובת הלבבות" המפרט סוגים שונים של חשבון נפש; ובפרט תנועת המוסר של הרב מסלנט, שהדגישה את משמעות המוסר ועשיית חשבון נפש יומיומי. גם הספר "חשבון הנפש" של מנדל לפין, מיישם את שיטת השיפור העצמי של בנג'מין פרנקלין, באמצעות קביעת יעדים להתקדמות אישית, ובקרה יומיומית של חשבון נפש בכתב.

==חשבון נפש ביהדות==
ביהדות נהוג לראות ביום הכיפורים בפרט, ובתקופת חודש אלול ועשרת ימי תשובה בכלל, ימים של חשבון נפש, שבהם אדם בוחן את עצמו בבחינה נוקבת, ומסכם את מצבו הרוחני ומידת קיומו את חוקי התורה; ומסכם את מצבו האתי בינו לבין עצמו זולתו ואלוהיו. 

יום נוסף שנהוג לראות בו יום של חשבון נפש לאומי הוא תשעה באב, מאחר שלפי המסורת היהודית חרב בית המקדש השני בשל שנאת חינם.

האדם המאמין מקיים חשבון נפש ברמה פחותה מזו מדי יום, למשל בקריאת שמע שעל המיטה, בתחנון ווידוי.

==בתרבות==
נהוג לעשות שימוש במושג "חשבון נפש" כמילה נרדפת לביקורת עצמית, ולכן הוא משמש לעיתים ככלי ניגוח בין יריבים לאמירות כמו: "על פלוני לערוך חשבון נפש".

==ראו גם==
* תשובה (יהדות)

==לקריאה נוספת==
* עדין שטיינזלץ, חשבון נפש. בתוך, ארתור א. כהן ופול מנדס-פלור (עורכים), אברהם שפירא (עורך המהדורה העברית), לקסיקון התרבות היהודית בזמננו: מושגים, תנועות, אמונות, הוצאת עם עובד, תל אביב, תשנ"ג, 1986. עמ' 215-225.

==קישורים חיצוניים==
;ספרים העוסקים בחשבון הנפש
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתיקה
אנטילוקפריים

שלד של [[מריקודוס.]]
אנטילוקפריים (שם מדעי: Antilocapridae) היא משפחה של פרסתנים מכפילי פרסה החיים רק בערבות אמריקה הצפונית. בעבר היו מינים שונים במשפחה אך כיום רובם נכחדו ורק מין אחד שרד - אנטילוקפרה אמריקאית (Antilocapra americana). הם התפתחו בתקופת המיוקן ושגשגו במיוקן ובפליוקן אך רובם נכחדו לאחר מכן.

בני משפחה זו הם בעלי גפיים חזקות העוזרות להם לרוץ במהירות, קרניים קטנות הנושרות מדי שנה ו-4 מדורים בקיבתם העוזרים להם להעלות גירה ולעכל את ארוחתם בשנית.

האנטילוקפרה המודרנית מזכירה במראה צבי בעל קרניים רחבות וציצה המזכירים את ראש הג'ירפה. למעשה האנטילוקפרות הם קרובותיהם הרחוקות של הג'ירפות וקרובות גם לאיילים. מינים נכחדים רבים דמו במראם לאיילים והיו בעלי קרניים מסועפות. הקשר בינם לצבאים ולשאר הפריים אינו קרוב.

==מיון==
{|
|
*תת-משפחה Antilocaprinae
**שבט Antilocaprini
***סוג ומין יחיד אנטילוקפרה אמריקאית (Antilocapra americana)
***סוג Texoceros
**שבט Ilingoceratini
***סוג Ilingoceros
***סוג Ottoceros
***סוג Plioceros
***סוג Sphenophalos
**שבט Proantilocaprini
***סוג Proantilocapra
***סוג Osbornoceros
**שבט Stockoceratini
***סוג Capromeryx
|
***סוג Ceratomeryx
***סוג Hayoceros
***סוג הקסמריקס (Hexameryx)
***סוג Hexobelomeryx
***סוג Stockoceros
***סוג Tetrameryx
*תת-משפחה Merycodontinae
***סוג Cosoryx
***סוג Meryceros
***סוג מריקודוס (Merycodus)
***סוג Paracosoryx
***סוג רמוצ'רוס (Ramoceros)
***סוג Submeryceros
|
|}

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1866
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
דורון מור יוסף

דורון מור יוסף (נולד ב- 1970) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר שימש כמפקד מחוז דרום בפיקוד העורף.

==שירות צבאי==
עם גיוסו לצה"ל בשנת 1988 שובץ בחטיבת הנח"ל בגדוד 931(שחם). בנח"ל עבר מור יוסף הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה כמפקד מחלקה. מור יוסף שימש במספר תפקידי פיקוד בחטיבה. לאחר מכן שימש כמפקד פלנ"ט נח"ל והוביל אותה בלחימה בדרום לבנון. לאחר שהועלה לדרגת סא"ל, שימש מור יוסף כמפקד גדוד 50 בין השנים 2000–2003, והוביל אותו בלחימה כנגד הטרור הפלסטיני באינתיפאדה השנייה. לאחר מכן שימש כקצין המבצעים של פיקוד המרכז וכסגן מפקד חטיבת הנח"ל, בין היתר במלחמת לבנון השנייה. לאחר המלחמה הועלה מור יוסף לדרגת אל"ם ומונה לראש מטה עוצבת האש. לאחר מכן מונה למפקד מחוז דרום בפיקוד העורף, ושימש בתפקידו בין היתר במבצע עמוד ענן. בתפקידו הבא שימש כקצין אג"ם פיקוד העורף.

== קישורים חיצוניים ==
* .
* .

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מפקדי מחוז דרום בפיקוד העורף
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבת הנח"ל
קטגוריה:קציני אג"ם של פיקוד העורף
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
אלון השעם

Quercus suber
אלון השעם (שם מדעי: Quercus suber) הוא עץ אלון ירוק-עד שגודלו בינוני. מקליפתו של עץ האלון מופק חומר השעם אשר ממנו מיצרים לרוב פקקי בקבוקים ואטמים בשל אי חדירותו לנוזלים.

== מידע ==
אלון השעם גדל בדרום-מערב אירופה, בעיקר באזור פורטוגל, גיברלטר, צרפת, איטליה וספרד וכן בצפון-מערב אפריקה בעיקר באזור מרוקו תוניסיה ואלג'יריה. כשליש מיערות השעם בעולם גדלים בפורטוגל, והמדינה מייצרת כ-50 אחוזים מכלל תפוקת השעם העולמית. קליפתו של אלון השעם עבה ומבודדת והיא מתחדשת פעם אחת בעשר שנים. מכיוון שהשעם אטום לנוזלים, מייצרים ממנו פקקים לבקבוקים ובעיקר לבקבוקי יין.

פירותיו של אלון השעם הם בלוטים אשר קוטרם הוא 2–3 סנטימטרים, גזעו צפוף ורחב.

אלון השעם אינו דורש השקיה מרובה, והוא חסכוני במים
גובהו של האלון מגיע עד 20 מטרים, ואורך חייו הוא כ-150 שנה.
אלון השעם ב[[יער אילנות - עלים]]
אלון השעם ב[[יער אילנות - קליפה]]
בישראל גדלים מספר עצים: בגינון על תל כפר-סבא במזרח העיר, בחורשה הלימודית של קריית אונו, במרום גולן וביער גבעת כ"ח (יער קולה) על שביל אלכסנדרוני (סימון שחור) קיים פרט בודד בטבע.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.wildflowers.co.il/kkl/plant.asp?ID=2742 אלון השעם באתר קק"ל]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
שעם
קטגוריה:צרפת: עצים
קטגוריה:צפון אפריקה: עצים
חוק זכויות הסטודנט

חוק זכויות הסטודנט, תשס"ז-2007, נכנס לתוקף ב-1 בספטמבר 2007, ומטרתו, המוצגת ב, היא: "לקבוע עקרונות לזכויות האזרח הישראלי ותושב ישראל לנגישות להשכלה גבוהה, ועקרונות לזכויות הסטודנט, מתוך הכרה במחויבות החברה בישראל לזכויות אלה ולשוויון הזדמנויות בהשכלה גבוהה". לצד העקרונות הכלליים שבחוק ניתן למצוא התייחסויות ספציפיות לאוכלוסיות סטודנטיאליות שונות בכללים שהתקינה המועצה להשכלה גבוהה.

החוק מסדיר את זכויותיהם של המועמדים לקבלה ללימודים. כאן באים לידי ביטוי בעיקר עקרונות הנגישות להשכלה הגבוהה ושוויון ההזדמנויות. קובע: "לכל אזרח ישראלי או תושב ישראל הזכות לשוויון הזדמנויות בקבלה ללימודים במוסד לצורך רכישת השכלה גבוהה והשכלה על תיכונית". פירוט לאמור ניתן למצוא ב הקובע כללים למניעת אפליה במעמד הרישום והקבלה ללימודים. ב' מופיעות הוראות מנהלתיות לאופן ההרשמה, התשלום, שמירת צנעת הפרט וכן זכות בחירת תחום הלימודים. 

זכויותיו של הסטודנט הקבועות בחוק כוללות את חופש הביטוי וחופש ההתארגנות בפעילות הסטודנטיאלית, בהתאם לכללים שקבע מוסד הלימודים. העקרונות כוללים הסדרה של אגודת הסטודנטים, בחירות, התקנת תקנונים וכיוצא בהם. לצד אלה נמצא גם את הפן המנהלתי הכולל הוראות לעריכת בחינות, הגשת עבודות, הסדרת מוסד הערעורים, דחיית לימודים וקבלת תעודת סטודנט. חלק עיקרי מהזכויות למענן נחקק החוק הוא זכויות הסטודנט בעת העמדה לדין משמעתי. החוק קובע הליכים בהם חובה על המוסד, המבקש להעמיד את הסטודנט לדין משמעתי, לנהוג. החוק קובע, מחד, את הרכבה של ועדת המשמעת, סדרי הליך ההעמדה לדין, ומאידך, את חובת הקמתו של נציב קבילות סטודנטים בכל מוסד, להבטחת אי-פגיעה בזכויות הסטודנט. החוק מסמיך את המועצה להשכלה גבוהה לנסח כללים משניים לו.

==היסטוריה חקיקתית==
החוק אושר בכנסת ב-29 במאי 2007, ונכנס לתוקף ב-1 בספטמבר באותה שנה. יוזמי החוק הם חברי הכנסת אלכס מילר, מתן וילנאי ואלחנן גלזר. דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את הצורך בו:
:יש חשיבות רבה לעגן בחקיקה את מעמדם של הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה, ולבטא בכך את תפקידם בעיצוב פניה של החברה בישראל ואת תרומתם לקידום כלכלתה. הדבר מקבל משנה תוקף בימים אלה, שבהם מתמודדת מערכת ההשכלה הגבוהה עם קשיים שונים המשפיעים על איכות ההשכלה בישראל ועל זכויות הסטודנטים. ההוראות המוצעות יסייעו לבצר את מעמדם ואת זכויותיהם של הסטודנטים בישראל, להבטיח שוויון הזדמנויות ולאפשר לסטודנטים מימוש של הפוטנציאל האישי שלהם. כמו כן יהיה בהן כדי לצמצם פערים חברתיים.
 
בתיקון ראשון לחוק נקבע שעל מוסד לימוד לקבוע התאמות לסטודנטים המשרתים במילואים. פירוט דרכי המימוש של עיקרון זה נקבע על ידי המועצה להשכלה גבוהה בכללי זכויות הסטודנט (התאמות לסטודנטים המשרתים בשירות מילואים), תשע"ב-2012.

בתיקון מס' 2 לחוק נקבע יום הסטודנט הלאומי, שיצוין מדי שנה ביום חמישי שלפי חג השבועות.

בתיקון מס' 3 לחוק הורחבה תחולתו גם על מוסד על-תיכוני לאמנות.

בתיקון מס' 4 לחוק נוסף לו סעיף 19ב, העוסק בהתאמות שיינתנו לסטודנט עקב טיפולי פוריות, לידה, אימוץ או היריון. פירוט דרכי המימוש של עיקרון זה נקבע על ידי המועצה להשכלה גבוהה בכללי זכויות הסטודנט (התאמות עקב טיפולי פוריות, היריון, לידה, אימוץ או קבלת ילד למשמורת או אומנה), תשע"ב-2012.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.nevo.co.il/law_html/Law01/999_775.htm חוק זכויות הסטודנט, התשס"ז-2007], באתר "נבו"
* 
* [http://aguda.org.il/index.php?option=com_content&view=article&id=687&Itemid=782 חוק זכויות הסטודנט], באתר של אגודת הסטודנטים באוניברסיטה העברית
* 

==הערות שוליים==

זכויות הסטודנט
קטגוריה:סטודנטים בישראל
יגאל סבטי

יגאל סבטי (נולד ב-23 בדצמבר 1944) הוא מומחה לאיראן ולשפה הפרסית, סופר, מתרגם ועיתונאי. כתב, עורך ושדרן בקול ישראל בפרסית.

==קורות חייו==
יגאל סבטי נולד בעיר המדאן שבאיראן. גדל והתחנך בבית הספר אליאנס שבעיר המדאן וכן בטהראן.

עם סיום לימודי התיכון למד ספרות פרסית ואת השפה העברית בישיבות אוצר התורה שבטהראן ובשיראז שימש כמורה ומחנך למשך כחמש שנים. תוך כדי עבודתו כמחנך באוצר התורה, ויתר על לימודי המשפטים על-מנת שיוכל להמשיך לחנך וללמד והחל בלימודי תואר בספרות אנגלית באוניברסיטת טהראן. 
עם סיום לימודיו עבד במשך כעשרים ושלוש שנים כמתרגם מומחה בכיר במכס האיראני והוציא לאור מספר ספרי הדרכה ומדיניות של המכס. כמו כן כתב, תרגם והוציא לאור מספר ספרי ילדים ונוער, שזכו להצלחה רבה באיראן. את חלקם המשיכו למכור באיראן עד לשנת 2011.

בשנת 1994 עלה לישראל והחל לעבוד בקול ישראל במחלקת השידורים בפרסית כעורך, מנהל הפקה וקריין. פינתו הקבועה של סבטי הייתה פינת הבריאות, שהפכה לפופולרית ביותר בקרב מאזיני הערוץ. כיום עובד כפנסיונר בקול ישראל בפרסית.

בשנת 2005, הוציא לאור את תרגומו לפרסית של הספר טביה החולב של שלום עליכם.

==מספריו==
* نجات الله سبطی, 1967, قصه های مادر, انتشارات بامداد.
* نجات الله سبطی, 1968, قصه های پدر, نقش جهان.
* نجات الله سبطی, 2005, توبیای شیرفروش.

==ראו גם==
* קול ישראל בפרסית

==קישורים חיצוניים==
* [http://aleph.nli.org.il/F/QIKFVG338BHFTNUVCHJIBJPXMUF89XJ827L544DIANPBK45I31-01052?func=find-b&amp=&amp=&amp=&amp=&local_base=NNL10&find_code=SYS&con_lng=eng&request=002138381&pds_handle=GUEST יגאל סבטי], באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:מתרגמים יהודים איראנים
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי איראן
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1944
BuzzFeed

BuzzFeed היא חברת תקשורת אינטרנטית אמריקנית פופולרית שנוסדה על ידי ג'ונה פרטי בשנת 2006 בעיר ניו-יורק. היא התמקדה עם הקמתה בתוכן ויראלי על נושאים חברתיים ופופולרים. מאז גדלה והפכה לחברת תקשורת וטכנולוגיה גלובלית המכסה מגוון רחב של נושאים הכוללים פוליטיקה, עשה זאת בעצמך ועסקים.

במקור ייצרה באזפיד תוכן ויראלי בצורת סרטונים, כתבות או מבחני אישיות. בתחילת דרכה כדי למשוך קוראים לכתבות,השתמשה החברה בקליקבייט, ניסוח כותרות מעניינות שעודדו משתמשים להקליק עליהן למרות שביניהן לבין הכתבה לפעמים לא היה כל קשר. לאחר שזכתה בקהל קבוע, התחזק הקשר בין הכותרות לבין תוכן הכתבות.

ההכנסות של באזפיד מגיעות מתוכן שיווקי, מפרסומות ומתשלומים שהיא מקבלת ישירות מפייסבוק. בסוף 2017 פרסם מייסד החברה פרטי מאמר בו הבטיח שהחברה תגוון את מקורות ההכנסה שלה, בין השאר באמצעות פיתוח מותגי תוכן חדשים בתחומי עניין ספציפיים דוגמת מזון או אופנה ופיתוח תוכן עבור חברות מדיה אחרות במטרה להקטין את התלות של החברה ברשתות חברתיות.

== תוכן ==
=== חדשות ===

ב-2011 נכנסה באזפיד לתחום החדשות ופתחה אתר ייעודי בשם BuzzFeed News. היא החלה להעסיק אנשים שהיו בתפקידים בכירים בחברות עיתונות אחרות, בהן העיתונאי בן סמית' שהיה עורך בפוליטיקו. מניתוח משווה של הסיקור בבאזפיד ובניו יורק טיימס ב-2015 עלה שבאזפיד משתמשת בסטנדרטים מקצועיים דומים לאלו של העיתונות הממוסדת דוגמת הניו יורק טיימס, אך היא מתמקדת מהטיימס בנושאים יותר חברתיים כמו זהות מגדרית ובידור. היא מתבססת פחות מהטיימס על פוליטיקאים ועובדי מדינה כמקורות ויותר על אנשים מן השורה ואנשי עסקים.

האתר BuzzFeed News זכה במספר פרסי עיתונות, וכן היה מועמד לפרס פוליצר.

=== טייסטי באזפיד ===
טייסטי הוא מיזם בבעלות באזפיד, שמפיץ סרטונים פשוטים להכנת מתכונים שונים. נכון ליוני 2020, לעמוד זה יש כמעט 100 מיליון עוקבים בפייסבוק. המתכונים מאורגנים בכמה ערוצים ומבוססים בחלקם על תוכן משתמשים.

התוכן של הסרטונים שטייסטי וחברות הבת שלה מייצרות הוא בעל פורמט די קבוע – הסרטונים מצולמים ממבט על ומראים תהליך בישול של מתכון בצורה מזורזת וברורה. הדגש הוא על המתכון ולא על השף. הליך ההסברה בסרטונים הוא ויזואלי גרידא, ואינו מלווה במלל ואף על פי כן המסרים עדיין ברורים מאוד. הסרטונים מלווים בקישור למתכון הכתוב באתר. מחקרים מראים שהצפייה בסרטונים אלו נעשית לצורכי בידור בעיקר - כלומר הם משמשים כהשראה לצופים, ואינם מחליפים מתכונים בפורמטים רשמיים יותר כמו ספרי בישול<ref name=":0"></ref>.

מחקר שבדק שימושים וסיפוקים של תלמידי תואר ראשון אמריקאיים בסרטוני טייסטי, מצא שהתלמידים אינם מרגישים מספיק מוטיבציה להכין מתכונים של טייסטי, מפאת חוסר זמן וחוסר במשאבים כלכליים מתאימים. יוצאי הדופן שאכן בישלו מתכונים מתוך סרטונים של טייסטי העידו כי הליך בחירתם בסרטון הושפע אך ורק מהרכיבים אשר היו זמינים לתלמידים בסביבת מחייתם, וכי זהו הגורם המרכזי שקובע באיזה סרטון הם יבחרו. באפליקציה קיימת אפשרות לחפש מתכונים לפי רכיבים, המאפשרת למשתמשים להיעזר בטייסטי לבשל על בסיס רכיבים זמינים<ref name=":0" />.

==ראו גם==
* The Try Guys

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* [https://www.youtube.com/user/BuzzFeedVideo BuzzFeedVideo] ערוץ היוטיוב הראשי של BuzzFeed

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2006
קטגוריה:בלוגים באנגלית
הנגב הצפוני

תצלום אווירי של הנגב הצפוני
הנגב הצפוני הוא חלקו הצפוני של הנגב, בו מתרחש מעבר בין אזור לח (ים תיכוני) לאזור יבש (מדברי). 

== היסטוריה ==
במשך שנים רבות היה שטחו של הנגב שומם ואוכלוסייתו מעטה, עיקר האוכלוסייה כלל את הבדואים הנודדים. במהלך תקופת האבות התפרסמו מספר יישובים בנגב, בעיקר באזור הנגב הצפוני כגון, באר שבע, גרר ורחובות.
אזור זה מוכר כאזור בו עברו נתיבי מסחר ואף מכיל שרידי התיישבות מימי קדם.
בעשור הראשון לאחר קום המדינה החלו להקים בנגב יישובים וכפרים. אך המקום היה שומם לחלוטין לכן החליטו לפתח אותו יותר. נבנו בתים גדולים יותר, נסללו כבישים וההתפתחות גדלה עד שההתיישבות כבר לא הייתה שוממת כמו פעם.

== מבנה ==
בהר הנגב הצפוני אפשר לזהות בקלות את מערכת הקימוטים היוצרת שישה קמרים מקבילים שכיוונם דרום מערב אל צפון מזרח. ששת הקמרים הם: הקמר של הר קרן, קמר כתף שבטה והר שחר, קמר צבוע, קמר חלוקים, קמר חתירה וקמר חצרה. בין הקמרים קערים רחבים וארוכים באותו הכיוון של הקמרים. הקמר הגבוה ביותר הוא קמר חתירה ששיאו מגיע ל-704 מ' ובכך הופך ליוצא דופן מכיוון שרומם הממוצע של שאר הקמרים הוא 500–550 מ'. הקערים הארוכים של הנגב הצפוני קובעים את מסלולי הנחלים. קיימת בנגב הצפוני גם תופעה של נחלים החוצים רכסים. בהר הנגב הצפוני קיימים שני מכתשים: המכתש הגדול והמכתש הקטן.

== מערכת התחבורה ==
הכבישים המרכזיים באזור הם כביש 25 וכביש 40. מרבית צירי התנועה בנגב הצפוני מנצלים את הקערים שבין קמרי הנגב הצפוני שמשמשים כמעברי תנועה, כגון כביש 211 (טללים-ניצנה), כביש 204 (דימונה-שדה בוקר), כביש 206 (ממשית-אורון), וכביש 258 (צפע-ערד). שני כבישים חוצים את הקערים והקמרים: כביש 25 שבין באר שבע לצומת הערבה, וקטע מכביש 40 שבין טללים ושדה בוקר.
==לקריאה נוספת==
* מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלול טיול-כרך 14: הנגב הצפוני.
==הערות שוליים==

קטגוריה:הנגב
קטגוריה:שביל ישראל
שלמה שלומיל

הרב שלמה שלומיל, מכונה מיינשטרל, היה יהודי אשכנזי שחי בין סוף המאה ה-16 לתחילת המאה ה-17. בשנת שס"ב, 1602, עלה ממוראביה לצפת. היה חתנו של רבי ישראל סרוג ומחבר איגרות שנאספו בספר "שבחי האר"י". 

==ביוגרפיה==
נולד לרב חיים. היה תושב דרזניץ שבמוראביה. עלה לארץ ישראל בשנת ה'שס"ב. הוא יצא מעירו בחוסר כל ונתן גט לאשתו, שלא רצתה לעלות עמו. בחול המועד סוכות שס"ג הוא הגיע לצפת. רבי יוסף יוזפא האן נוירלינגן מפרנקפורט קיבל ממנו מספר מסורות וקבען בספרו "יוסף אומץ".

==אגרותיו==
בין השנים ה'שס"ז-ה'שס"ט הוא כתב מכתבים נלהבים בשבח הארץ ובשבח האר"י ושאר חכמי צפת, והם משמשים מקור מידע לפרטים אודות העיר צפת וקורותיה בתקופה ההיא. 

שלוש מהאיגרות הודפסו בפעם הראשונה בספר תעלומות חכמה ליש"ר מקנדיא (באסיליאה, שפ"ט) ומאז פעמים רבות בספר שבחי האר"י שכתב. איגרת רביעית פורסמה על ידי הרב פרופ' שמחה אסף בחוברת קובץ על יד. איגרת נוספת פורסמה על ידי דוד תמר בתרביץ בשנת תשט"ו, בתוך הספר "לחם הפנים" אך לפי מאיר בניהו מדובר בחיבור קדום וייחוסו לשלומיל מופרך.

בתחילת הספר עמק המלך נדפס "מעשה נסים" שהוא למעשה עיבוד איגרות הרב שלומיל.

==לקריאה נוספת==
* אברהם כהנא, ספרות ההיסטוריה הישראלית ב, ורשה תרפ"ג, עמ' 203-205
* מאיר בניהו, תולדותיו של רבי שלמה שלומיל מיינשטרל, בתוך: בניהו, ספר תולדות האר"י, מכון בן צבי, תשכ"ז, עמ' 57–59

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:האר"י
קטגוריה:יהודים צ'כים
קטגוריה:מקובלים ארץ-ישראלים
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-17
בטי אלוור

אליזבט "בטי" אלוור (באסטונית: Betti Alver; 23 בנובמבר 1906, ייגבה, אסטוניה – 19 ביוני 1989, טרטו, אסטוניה) (משנת 1937, אליזבט טאלוויק, ומשנת 1956 אליזבט לֶפּיק) הייתה משוררת וסופרת אסטונית בולטת. היא שייכת לדור הראשון שהתחנך בבתי הספר של אסטוניה העצמאית.

==יצירתה==
ראשית יצירתה בכתיבת סיפורת. היא השתייכה לקבוצה קטנה אך רבת השפעה של משוררים אסטוניים בשם Arbujad ("מגידי העתידות"), שכללה גם את ברנרד קאנגרו, אוקו מאסינג, קרסטי מרילאס, מארט ראוד, אוגוסט סאנג, הייטי טאלוויק (בעלה של אלוור) ופאול וידינג. 

לאחר מלחמת העולם השנייה אסרו סוכני NKVD את טאלוויק, והוא גורש לסיביר ומת במחנה עבודה שם, בשנת 1947. במשך כשני עשורים לא פרסמה שירה, כמחאה נגד השלטון הסובייטי, אך חזרה לפרסם בשנות ה-60 של המאה ה-20. בתקופה זו פרסמה את קובץ השירים Tähetund. היא אף פרסמה רומנים ותרגומים, בהם תרגום לרומן בחרוזים יבגני אונייגין מאת פושקין.

ביובל המאה להולדתה הוקם מוזיאון מוקדש לחייה וליצירתה במקום הולדתה ייגבה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.estlit.ee/elis/?cmd=writer&id=10495 דף ביוגרפי על אלוור] (אנגלית) באתר מרכז הספרות האסטונית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ילידות 1906
קטגוריה:משוררים אסטונים
קטגוריה:משוררות אסטוניות
קטגוריה:סופרות אסטוניות
קטגוריה:נפטרות ב-1989
מט עם צריח

מט עם צריח במשחק שחמט הוא מט המבוצע בשני כלים, מלך וצריח מול מלך של היריב.

לשם ביצוע המט יש להגיע למצב בו המלך המותקף נמצא בשולי הלוח, בשורה התחתונה או העליונה או בטור צדדי, והמלך התוקף נמצא מולו ומונע ממנו לעבור לשורה או לטור אחרים. הצריח אמור לעשות את המהלך המאיים ולתת שח ומט.

הדרך למט מורכבת משני שלבים:

א. לדחוק את המלך הבודד לשורה האחורית

ב. להנחית מט עם המלך והצריח.

{|width=100%
|-
|
{| class="toccolours" style="float: CENTER;margin-right: 0" 
|

|}
מט עם מלך וצריח - תשומת לב למבנה של משולש ישר-זווית
|

{| class="toccolours" style="float: CENTER;margin-right: 0" 
|

|}
מט בפינת הלוח

|}
אלו עמדות הסיום שאליהן נרצה להגיע. כעת נדגים דרכים להגיע לעמדות אלו.

המלך והצריח צריכים לשתף פעולה כדי ללכוד את המלך היריב בקצה הלוח או בפינת הלוח. הטכניקה הנפוצה היא הגבלת המלך למלבן הולך וקטן בעזרת הצריח שהמלך מגן עליו עד שהמלך מובל לפינה / לשורה האחרונה ושם הוא מקבל מט.

יש לשחק בזהירות ולא להגיע למצב של פט כמודגם מטה, ולשמוט ניצחון בטוח. 
{|width=100%
|-
|
{| class="toccolours" style="float: CENTER;margin-right: 0" 
|

|}
תור השחור - פט! 
|

{| class="toccolours" style="float: CENTER;margin-right: 0" 
|

|}
עוד עמדת פט שיש להיזהר ממנה - המלך הלבן יכול לעמוד גם ב-ג7, ג8, א6, או ב-ב6

|}

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.ichess.co.il/article.html#!id=45 מט מלך וצריח], באתר השחמט הישראלי

קטגוריה:מטים בשחמט
מלטשת

מלטשת היא כלי עבודה המשמש לליטוש ושיוף משטחים על ידי שפשופם בנייר לטש. מלטשות מאפשרות להצמיד אליהן נייר לטש ולשייף את המשטח הרצוי.
מלטשת אקסצנטרית חשמלית של חברת [[מקיטה]]

== מבנה ==
המלטשת עשויה גוף פלסטיק ומתכת המכילים מנוע חשמלי המחובר למשטח הצמדה. בחלק ניכר מהמלטשות המודרניות קיים חיבור לאיסוף אבק ובחלקן אף חיישן המודד את רמת הלחץ שמפעיל המלטש שעושה בה שימוש, זאת על מנת למנוע בלאי גבוה או נזק למשטח המשוייף. בנגריות מודרניות נהוג השימוש במלטשות פנאומטיות, העושות שימוש באוויר דחוס על מנת להפעיל את מנוע המכשיר.

נייר הלטש הנבחר לעבודה משפיע על עומק השיוף המושג, כאשר נייר לטש גס מתאים לשיוף משטחים מחוספסים ונייר לטש עדין מתאים לליטוש משטחים חלקים או צבועים מה שמאפשר גימור באיכות גבוהה.

לכל נייר לטש דירוג גירעון משלו, המופיע בדרך כלל על חלקו האחורי, כאשר ככל ומספרו נמוך יותר הוא גס יותר.

== סוגי מלטשות ==

=== מלטשת אקסצנטרית ===
מלטשת הבנויה סביב גוף הצמדה עגול, ובה מנוע המניע את משטח ההצמדה באופן אורביטלי סיבובי, ועל ידי כך מושג שיוף שווה של המשטח. יתרונן של המלטשות האקסצנטריות הוא ברמת הגימור העדינה שהן מעניקות מחד, ומאידך מאפשרות ליטוש שווה של משטחים גדולים. חסרונן טמון בעובדה שהן עדינות יחסית ולא משייפות חומר רב מהמשטח המשויף.

ישנן מלטשות אקסצנטריות הפועלות באמצעות כבל חשמל וישנן כאלו המופעלות על ידי סוללות נטענות.

=== מלטשת ריבועית רוטטת ===
במלטשת ריבועית משטח הליטוש הוא מרובע ומנוע המלטשת מרטיט את המשטח בקצב מהיר ועל ידי כך משייף את החומר.

==== מלטשת פינות רוטטת ====
מלטשת פינות עובדת על אותו מנגנון פעולה כמו מלטשת ריבועית אלא שעיצובה החד בקצהו מאפשר לה לשייף פינות.

=== מלטשת סרט ===
מלטשת המורכבת משני תופים וביניהם נמצא המנוע החשמלי. המנוע החשמלי מניע את התופים, עליהם מוצמד מתוח נייר הלטש. קיימות מלטשות סרט קבועות, המוצבות על שולחן עבודה, וכן קיימות מלטשות סרט ידניות, הניתנות לעבודה ניידת. יתרונן של מלטשות מסוג זה טמון בעובדה שהן מסירות חומר רב מן המשטח המשוייף בזמן קצר יותר. חסרונן מאידך הוא בעובדה שהן אגרסיביות ומעניקות רמת גימור נמוכה. בשל אופי פעולתן, מלטשות סרט מייצרות אבק רב.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:נגרות: כלי עבודה
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:כלי עבודה חשמליים
קטגוריה:כלי עבודה פנאומטיים
ג'ורג' פטאקי

ג'ורג' אלמר פטאקי (באנגלית: George Elmer Pataki; נולד ב-24 ביוני 1945 במחוז וסטצ'סטר, ניו יורק) הוא פוליטיקאי אמריקאי מטעם המפלגה הרפובליקנית, שהיה מושל ניו יורק ה-53 בשנים 1995–2006. הוא נבחר לאחר שניצח את המושל המכהן מריו קואומו שרץ לכהונה רביעית. אחריו נבחר אליוט ספיצר הדמוקרט. לפני כהונתו כמושל היה חבר בבית המחוקקים של מדינת ניו יורק, בבית התחתון ובבית העליון.

במאי 2015 הכריז על התמודדותו לבחירות לנשיאות ב-2016. פטאקי הספיק לנכוח ב-5 עימותים משניים עד שהכריז על פרישתו מהמירוץ ב-29 בדצמבר באותה שנה.

הוא נשוי לליבי ואב לארבעה ילדים. הוא דובר אנגלית, הונגרית, גרמנית, צרפתית וספרדית.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:חברי המפלגה הרפובליקנית (ארצות הברית)
קטגוריה:מועמדים לנשיאות ארצות הברית ב-2016
קטגוריה:מועמדים בבחירות המוקדמות מטעם המפלגה הרפובליקנית לנשיאות ארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא הונגרי
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ייל
קטגוריה:בוגרי בית הספר למשפטים באוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1945
יהודה בר יקר

יהודה בר יקר היה רב מתקופת הראשונים, ורבו של הרמב"ן. מחבר פירוש על התפילה והברכות. ישנה מחלוקת בין החוקרים אם עסק גם בקבלה.

==קורות חייו==
רבי יהודה ככל הנראה נולד וחי בפרובאנס בין צרפת לספרד, תקופה מחייו היה בברצלונה, והיה בעל הלכה דיין ופוסק, רמב"ן העיד שהיה תלמידו של הריצב"א מדמפיר.

לאחר תקופה זו, כנראה עזב לצרפת, שם כנראה עמד בראש ישיבה.

יהודה בר יקר היה רבו של רמב"ן וממנו קיבל הרמב"ן את תורתם של בעלי התוספות. 

תלמידיו ובית המדרש הספרדי מביאים בשמו מסורות ופירושים רבים בעיקר בענייני תלמוד. שלם יהלום הוכיח שבכל מקום שרמב"ן אומר "שמעתי" או "מפי רבי" כוונתו לבר יקר.

הרשב"ש כינהו , בעקבת דבריו יש שהבינו שחוץ מחיבורו לירושלמי חיבר פירוש לבבלי, פירוש זה אינו קיים היום.

==כמקובל==
גרשם שלום סבר שהיה מקובל, ולטענתו הוא ממקורותיה הראשוניים של תורת הקבלה,<ref>גרשם שלום, "לחקר קבלת רבי יצחק בן יעקב הכהן" תרביץ ג תרצ"ב, עמ' 277, וכך סבר גם יוסף דן, "תולדות תורת הסוד העברית" מרכז זלמן שזר ירושלים כרך ח עמ' 24 - 25.</ref> ואף סבר שהיה תלמידו של רבי יצחק סגי נהור וכך סבר משה אידל,<ref>משה אידל רמב"ן: קבלה הלכה ומנהיגות רוחנית, תרביץ סד, תשנ"ה, עמ' 542.</ref> חביבה פדיה חלקה על הנחה זו וסברה שהמרחק בין בר יקר לסגי נהור גדול.<ref>חביבה פדיה, הרמב"ן - התעלות: זמן מחזורי וטקסט קדוש תל אביב תשס"ג עמ' 89, הע' 5.</ref>

עודד ישראלי פרסם מחקר מקיף בו טען שעל אף שבר יקר עסק רבות בתורת הספירות לא היה מקובל, עיסוקו בתורת הספירות דומה יותר לתורת הגלגולים האריסטוטלית מאשר לתורת הספירות הקבלית, עוד טען שאף שלא היה מקובל העביר מסורות קבליות אשר הכשירו את הקרקע לפרסום תורת הקבלה.

==חיבוריו==
* פירוש התפילה והברכות לרבי יהודה בר יקר (מעין גנים) - שמואל ירושלמי, ירושלים תשכ"ט. חיבור זה הובא בחיבורים רבים ביניהם ארחות חיים שו"ת הרשב"ש, פירוש הריטב"א להגדה של פסח ועוד, בפירוש האבודרהם המפורסם לסידור התפילה העתיק קטעים רבים מפירוש זה.
* פירוש י"ג מידות - בתוך פירוש התפילות והברכות, חלק ג - ההשלמות עמ' 10 - 27.
* פירוש תפילות יום הכיפורים מרבינו יהודה בר יקר, - רח"ד שעוועל, סיני סב (תשכ"ח).
* פירוש תפילות ראש השנה מרבינו יהודה בר יקר - רח"ד שעוועל, הדרום כו (תשכ"ח) עמ' 7–43.

כמו כן חיבר פירוש לתלמוד ירושלמי אשר לא הגיע לידינו,.

==לקריאה נוספת==
* שלם יהלום, "[http://www.jstor.org/stable/24173475 ר' יהודה בר יקר – תולדותיו ומקומו במשנת הרמב"ן]", סידרא יז, תשס"א-תשס"ב, עמ' 79–107.
*עודד ישראלי, "מקובל בעל כרחו: רבי יהודה בן יקר - בין דמות לדימוי", קבלה לא (תשע"ד), עמ' 281.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:רבנים: ראשונים
קטגוריה:רמב"ן
כריש לימוני

כריש לימוני (שם מדעי: Negaprion brevirostris) הוא מין של כריש בינוני ממשפחת הכרישיים, החי בימים טרופיים וסובטרופים שונים וגם בחופים ובשוניות אלמוגים שונות. הכריש הלימוני קיבל את שמו בשל הצבע הצהוב שלו שעוזר לו להסתוות במים החוליים והטרופיים שהוא חי בהם.<ref></ref>

== מאפיינים ==
הכריש הלימוני פעיל בלילות אז הוא יוצא לצוד דגים, דיונונים ויצורי ים שונים ואף דגי סחוס, אך אינו נוטה לתקוף אנשים. הוא קרובו לסוג של כריש לימוני חרמשי שהיה בעבר תת-מין שלו ומצוי לחופי אפריקה ואסיה.

אורכו של הכריש עד 2.4-3.1 מטר ומשקלו עד 90 ק"ג. עם זאת נמצאו כרישים באורך 3.43 מטר ובמשקל של 183 ק"ג.

כריש זה נפוץ בעיקר באזור האוקיינוס האטלנטי שבין חופי ניו ג'רזי לחופי ברזיל ובים הקריבי. הם נמצאים גם בחופי מערב אפריקה ובאוקיינוס השקט שליד קליפורניה. כמו מספר מיני כרישים הנקבה משריצה צאצאים חיים שגדלים בשוניות אלמוגים ובמנגרובים לאורך החוף.

הכריש ניצוד לשם שימוש בסנפיריו וכן למאכל והציד מצמצם את אוכלוסייתו.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיליפ פואיי
קטגוריה:כרישיים
קטגוריה:מגה-פאונה של האוקיינוס השקט
קטגוריה:מגה-פאונה של האוקיינוס האטלנטי
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1868
אהרן יוסף ירמנס

ד"ר אהרן יוסף ירמנס בתחילת המאה ה-20
כתובת המציינת ייסוד בית בשכונת [[זיכרון משה בירושלים על ידי ד"ר ירמנס]]
אהרן יוסף ירמנס (יערמאנס; 1859– 28 בדצמבר 1924) היה רופא היישוב היהודי בחברון בשלהי המאה ה-19, איש ציבור בירושלים המתחדשת, ומראשוני הרופאים בבית החולים שערי צדק בירושלים.

==ביוגרפיה==
נולד בווילנה שבאימפריה הרוסית, בשנת 1859 למשה דוד, סוחר אריגים ששהה רוב ימות השנה בהודו ובמרחקי אסיה, ממנו התייתם בגיל 5, ולחיה רויזה לבית הלפרין.

למד בחדר, ולאחר מכן במכינת בית המדרש לרבנים בווילנה. היה מבאי ביתו של הבנקאי יוסף ויטקינד, אשר בתו חנה נתארסה לו.

שירת שנה בצבא הרוסי, שם נחשד במגע עם קבוצת מהפכנים ובהחזקת ספרות אסורה, אך זוכה מאשמה.

למד רפואה באוניברסיטאות ברלין והאלה, ועל הרצאת הגמר לקבלת התואר דוקטור היה עליו להגן נגד פרופסור מרטין לוי ואמן השחמט עמנואל לסקר. כשחזר לווילנה, אחרי שהוסמך לרופא בשנת 1886, נישא לארוסתו, והחליט לעלות עמה לארץ ישראל, חרף התנגדותו של אביה.

בשנת 1887 הגיע עם אשתו לאיסטנבול, שם התכונן לבחינות כדי לקבל רישיון לעסוק ברפואה בארץ ישראל. באותה עת שהה באיסטנבול דוקטור משה וולך לאותה מטרה, ובשנת 1890 הגיעו יחד לארץ ישראל.

==פועלו==
בבואו ארצה התיישב עם משפחתו בחברון, לאחר שקיבל כתב מינוי מאת "אגודת אחים" מאנגליה לשמש רופא ליהודי חברון. תחילה, קיבל דירה בביתו של חכם נסים לאביא בפאתי העיר.

העניק שירותי רפואה ליהודי העיר, וכן לערביי הסביבה. השתתף בהקמתם ופעולתם של מפעלי חסד ציבוריים. כמו כן, הזמין מירושלים ספר תורה מהודר לבית הכנסת האשכנזי בעיר (אחרי פרעות תרפ"ט העביר בנו את הספר לשכונת תלפיות בירושלים).

בשנה שלאחר בואו ארצה, הצטרפה אליו לחברון אמו מווילנה (נזכרת ביומן מסעו של מנחם אוסישקין, שעלה עמה באותה האניה), והתגוררה עמו עד פטירתה בחברון בשנת 1903. בביתם התארחו משכילי היישוב החדש ועסקניו בבואם לחברון, והרופאים היהודיים שבארץ שהתכנסו אחת לשנה. בשנת 1904 נסע לגרמניה ובין השאר אסף כסף לצורך תפעול בית חולים בחברון. 

בשבתו בחברון קיבל ייפוי כוח מאת קרן מזכרת משה מונטיפיורי ליסוד שכונה יהודית בחברון על שם השר, אך הדבר לא יצא אל הפועל. עבר לירושלים בשנת 1905 בעקבות מעבר אשתו לעיר, עבור חינוך חמשת ילדיהם, ושימש כרופא במגוון מוסדות, ובהם ביקור חולים, עזרת נשים, מושב זקנים ובית היתומים דיסקין, והיה בין הרופאים הראשונים בבית החולים שערי צדק.

השתתף עם דוד ילין ביסוד שכונת זיכרון משה, והיה בין ראשוני הבונים בבית הכרם ובתלפיות.

ב-1914 השתתף בוועידה הארצית בנושא מיגור הגרענת, הוועידה התכנסה בד' בניסן תרע"ד ב"בית חולי עיניים העברי", בירושלים.

חתם יחד עם אפרים כהן, וילהלם גרוס, דוד ילין, יחיאל מיכל פינס, זאב יעבץ ואברהם משה לונץ על מכתב עידוד מנכבדי ירושלים לבנימין זאב הרצל לרגל צאת ספרו מדינת היהודים. בנוסף, השתתף בכרוז עידוד להרצל לקראת ביקורו בארץ. כמו כן, הגה רעיונות בדבר פיתוח הארץ, אוצרות ים המלח וסגולותיו הרפואיות ופיתוח התחבורה אליו.

נפטר בירושלים בשנת 1924, ונטמן בהר הזיתים, לצד רעייתו שנפטרה שבע שנים קודם לכן, כתוצאה ממגפת הקדחת שפרצה בירושלים בעת מלחמת העולם הראשונה.

חתנו היה הסופר אהרון ראובני.

==קישורים חיצוניים==
*
*
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברון: אישים בתקופה העות'מאנית ובתקופת המנדט
קטגוריה:אנשי העלייה הראשונה
קטגוריה:רופאים ביישוב
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הקדושים
קטגוריה:סגל בית חולים הרצוג
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי שערי צדק
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1859
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1924
אליפות צרפת בטניס 1938

אליפות צרפת 1938 הייתה תחרות טניס שנערכה על מגרשי חימר באצטדיון רולאן גארוס בפריז. התחרויות התחילו ב-2 ביוני והסתיימו ב-11 ביוני. זו הייתה האליפות ה-43 מאז ייסודה.

==התחרות==
===תחרות הגברים===
דון בדג', מנצח תחרות הגברים
בתחרות זו השתתפו 84 טניסאים שחולקו ל-8 בתים. לקראת התחרות המשתתפים החזקים דורגו כדלקמן:

# דון בדג' (), ניצח בתחרות
# פרניו פונצ'ץ (), הודח בחצי גמר
# רודריך מנצל (), הפסיד בגמר
# כריסטיאן בוסי (), הודח ברבע גמר
# לדיסלב הכט (), הודח בסיבוב רביעי
# איבון פטרה (), הודח בסיבוב הראשון
# ג'ין מאקו (), הודח בסיבוב השלישי
# ברנר דסטרמו (), הודח ברבע גמר
# אדם באוורובסקי (), הודח בסיבוב השלישי
# פרנטישק ציינר (), הודח ברבע גמר
# דרגוטין מיטיץ' (), הודח ברבע גמר
# יוסיפ פלדה (), הודח בחצי גמר
# אוון אנדרסון (), הודח בסיבוב הרביעי
# ויליאם רוברטסון (), הודח בסיבוב הראשון
# אנדרה-מרטן לז'ה (), הודח בסיבוב השני
# פרניו קוקולייביץ' (), הודח בסיבוב הרביעי

מנצח תחרות של השנה הקודמת הנר הנקל ( גרמניה) השנה לא השתתף. בגמר התחרות נפגשו דון בדג' () ורודריך מנצל (). דון בדג' ניצח ב-3 מערכות. במהלך שנת 1938 הוא ניצח בתחרויות יחידים ב-4 תחרויות והיה הראשון שזכה בגראנד סלאם בתחרות הגברים במהלך שנה אחת.

===תחרות הנשים===
סימון מאתיה, מנצחת תחרות הנשים
בתחרות הנשים השתתפו 37 טניסאיות שחולקו ל-4 בתים. כמו בתחרות הגברים, הטניסאיות החזקות זכו לדירוג:

# סימון מאתיה (), מנצחת התחרות
# ננסי בולטון (), הודחה בסיבוב השלישי
# סילבי הנרוטן (), הודחה ברבע הגמר
# ואלרי סקוט (), הודחה בסיבוב השני
# ארלט האלף (), הודחה בחצי הגמר
# נל הופמן (), הודחה בסיבוב השלישי
# מדזי רולין קוקרק (), הודחה בחצי הגמר
# אסתר היין-מילר (), הודחה בסיבוב השני

מנצחת תחרויות הנשים בשנים 1936–1938 הילדה שפרלינג קראווינקל ( גרמניה) השנה לא השתתפה. במשחק הגמר נפגשו סימון מאתיה () ונלי אדמסון () שהפסידה בשתי מערכות. באליפות זו סימון מאתיה ניצחה גם בזוגות נשים וזוגות מעורבים.

===תחרות זוגות גברים===
בתחרות השתתפו מספר זוגות. מנצחי תחרות 1937 גוטפריד פון קרם והנר הנקל ( גרמניה) לא השתתפו. במשחק הגמר נפגשו ברנר דסטרמו ואיבון פטרה () עם דון בדג' וג'ין מאקו () וניצחו אותם ב-4 מערכות.

===תחרות זוגות נשים===
בתחרות השתתפו 18 זוגות. במשחק הגמר סימון מאתיה () ובילי יורק () שיחקו נגד נלי לנדרי וארלט האלף () וניצחו בשתי מערכות. בכך הן זכו בתחרות בשנה השלישית ברציפות.

===תחרות זוגות מעורבים===
בתחרות השתתפו 38 זוגות. מזוג מנצחי תחרות 1937 רק סימון מאתיה () השתתפה בתחרות. במשחק הגמר נפגשו סימון מאתיה () ודרגוטין מיטיץ' () עם ננסי בולטון () וכריסטיאן בוסי () וניצחו אותם ב-3 מערכות. לסימון מאתיה זה היה התואר השלישי באליפות זו.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20131203012901/http://ww2.fft.fr/rolandgarros/pdfpalmares/femmes1938_en.pdf תחרות נשים]
* [https://web.archive.org/web/20131203013619/http://ww2.fft.fr/rolandgarros/pdfpalmares/hommes1938_en.pdf תחרות גברים]
* [http://www.rolandgarros.com/ האתר הרשמי של אליפות צרפת הפתוחה]
* [http://www.tennisforum.com/showthread.php?t=25064&page=3 נתונים נוספים על האליפות]

צרפת
קטגוריה:אליפות צרפת הפתוחה
קטגוריה:1938 בצרפת
אמבראר פנום 100

אמבראר פנום 100 (באנגלית: Embraer Phenom 100) הוא מטוס מנהלים סילוני קל מאוד פרי פיתוחה של יצרנית המטוסים הברזילאית, אמבראר.

==תכנון==
מטוס פנום 100 מתוכנן לשאת 4–6 נוסעים וטווח הטיסה שלו הוא 2,182 קילומטרים.

==פיתוח==
באפריל 2005 חברת אמבראר החלה ליזום את פיתוחו של מטוס קל מאוד. בנובמבר של אותה שנה הוכרז כי שמו הוא פנום 100 והוצג דגם בקנה מידה של הייצור הסופי. טיסת הבכורה התקיימה ב-26 ביולי 2007 בסאו ז'וזה דוס קמפוס שבברזיל. ב-9 בדצמבר 2008, זכה בפרס רשות התעופה האזרחית הלאומית הברזילאית.

==תאונות==
ב-8 בדצמבר 2014 התנגש מטוס פנום 100 מספר N100EQ בבית בפרברי מרילנד. בתאונה נהרגו שלושת האנשים ששהו במטוס ועוד שלושה בני אדם ששהו בבית.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070927003357/http://www.embraer.com.br/institucional/download/2_083-Prd-VAE-Phenom100_First_Flight-I-07.pdf First flight press release].
* [https://web.archive.org/web/20090220075903/http://www.embraer.com.br/institucional/download/2_201-Prd-VAE-Phenom_100_certif_FAA-I-08.pdf Press Release - Embraer's Phenom 100 Executive Jet receives U.S FAA type certificate]
* [http://www.flightglobal.com/articles/2007/12/05/220104/jetbird-gears-up-to-launch-low-cost-executive-air-taxi.html Friday, 5 December 2007 - JetBird gears up to launch low-cost executive air taxi programme]
* [http://www.flightglobal.com/articles/2008/05/08/223540/picture-embraers-phenom-100-completes-cold-soak-tests.html Thursday, 8 May 2008 - Embraer's Phenom 100 completes cold soak tests]
* [https://web.archive.org/web/20091211224952/http://www.ainonline.com/news/single-news-page/article/embraer-phenom-100-earns-its-license-to-fly Thursday, 1 January 2009 - Embraer Phenom 100 earns its license to fly]
* [http://atwonline.com/news/story.html?storyID=15234 Tuesday, 13 January 2009 - Embraer sets full-year delivery record]
* [http://www.flightglobal.com/articles/2009/02/09/322207/phenom-100-flight-test-building-on-a-legacy.html Friday, 6 February 2009 - Phenom 100 flight test: building on a Legacy]
* [http://www.ebanmagazine.com/mag_story.html?ident=9342 Wednesday, 30 July 2007 - SaxonAir orders Phenom 100 to keep more business in-house]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מטוסים קלים
פנום 100
הארמון הסקסוני

הארמון הסקסוני (בפולנית: Pałac Saski) היה מבנה מגורים מפואר בעיר ורשה, בירת פולין. הוא נהרס על ידי הגרמנים במהלך מלחמת העולם השנייה.

==תולדות הארמון==
שנות העשרים. לפניו ניצב פסלו של המצביא יוזף פוניאטובסקי]]
הקמת הארמון החלה בשנת 1666 לצורך מגוריה של משפחת מורשטין (Morsztyn). בהמשך נרכש והורחב על ידי שני המלכים הסקסונים של פולין, אוגוסט השני ואוגוסט השלישי. הארמון הורחב לפי הסגנון הנאו-קלסי.

בחזית הארמון השתרעה הכיכר הסקסונית (כיום כיכר יוזף פילסודסקי) ובעורפו נבנה הגן הסקסוני. הוא היווה חלק מהציר הסקסוני בעיר.

בתחילת המאה ה-19 שכן בארמון בית ספר בשפה הגרמנית (Liceum Warszawskie), בו לימד גם אביו של המלחין פרדריק שופן, אשר התגורר עם משפחתו בתחומי הארמון. בשנת 1842 שופץ המבנה ועוצב מחדש.

לאחר מלחמת העולם הראשונה והקמתה מחדש של פולין העצמאית השתכן בארמון המטה הכללי של צבא פולין. בין השאר שכן בארמון מטה ההצפנה הפולני (ביורו שיפרוב) (עד 1937), ובשנת 1932 פוצח בו לראשונה צופן מכונת האניגמה הגרמנית.

במרכז הכיכר שמול הארמון שכנה בשנים 1912–1925 קתדרלת אלכסנדר נבסקי, עד להריסתה.

בשנת 1925 מוקם בארמון קבר החייל האלמוני של פולין. כמקומו נקבעה אכסדרת העמודים אשר חיברה בין שני אגפיו של הארמון.

בעקבות דיכוי מרד ורשה ב-1944 פוצצו הגרמנים במתכוון את הארמון. שרד ממנו רק חלק מאכסדרת העמודים ובה קבר החייל האלמוני, שאיכשהו לא ניזוק. שרידי האכסדרה ובהם הקבר ניצבים מאז בשולי כיכר פילסודסקי.

בתחילת שנות האלפיים התגבשה תוכנית להקמתו מחדש של הארמון, והוא יועד לשכן את עיריית ורשה, אך התוכנית הושעתה בשל קשיים תקציביים. 

בשנת 2006 נערכו חפירה ארכאולוגית אשר חשפה את מרתפי הארמון שנהרס. נמצאו בהם כ-20 אלף פריטים.

<gallery widths="200px" heights="200px" perrow="3">
תמונה:Warsaw-Pilsudski-Square-1900s.jpg|תמונת הארמון מ-1919, כשלפניו קתדרלת אלכסנדר נבסקי ובעורפו הגן הסקסוני
תמונה:The Saski Palace Warsaw, destroyed by Germans in 1944.jpg|הריסות הארמון ב-1945, לאחר שהוחרב על ידי הגרמנים
תמונה:Warszawa-Saski-Foundations.jpg|מראה אתר החפירה הארכאולוגית במרתפי הארמון, 2006
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.warszawa.ap.gov.pl/saska/21222.html תולדות הארמון] 
* [http://www.warszawa1939.pl/index.php?r1=palac_saski&r3=0 גלריית תמונות של הארמון]
* [https://web.archive.org/web/20080520104216/http://www.e-warsaw.pl/new/index.php?dzial=aktualnosci&ak_id=551&kat=3 על התוכנית להקמת הארמון מחדש]

ארמון הסקסוני
סקסוני
קטגוריה:מבנים בפולין שנהרסו במלחמת העולם השנייה
אברהם ריס (רב)

רבי אברהם ריס (ה'תקכ"ד, 1764 בערך - י' בניסן ה'תקצ"ד, 19 באפריל 1834) היה רב אלזסי-שווייצרי.

== ביוגרפיה ==
נולד לרב רפאל ריס בהגנטל-לה-בה שבאלזס, בסביבות שנת ה'תקכ"ד. בשנת ה'תקנ"ג (1793) התמנה למשרה רבנית ראשונה במיהרינגן . ובין השנים ה'תקנ"ז-ה'תקע"ב כיהן כרבו הראשי של המחוז. בשנת ה'תקע"ב התמנה כרב באנדינגן שהייתה אחת הערים היחידות שבהן הותר ליהודי שווייץ להתגורר עד האמנסיפציה של 1866. בתקע"ט מונה כרב הראשי של אנדינגן, והחזיק במשרתו זו עד פטירתו בי' בניסן ה'תקצ"ד, 19 באפריל 1834.

רבי אברהם ריס עמד בקשר מכתבים עם החת"ם סופר, תשובות הלכתיות אליו נדפסו בספרו "שו"ת חת"ם סופר" והוא גם מזכיר אותו במקומות אחרים בספרו.

בנו, הרב רפאל ריס שנקרא על שם אביו, מילא את מקומו בכהונת הרב הראשי לאנדינגן.

== לקריאה נוספת ==
* משה אלכסנדר זושא קינסטליכער, אישים בתשובות חתם סופר, בני ברק תשנ"ג. עמ' לב.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים שווייצרים
קטגוריה:אלזס: אישים
קטגוריה:ילידי 1763
קטגוריה:נפטרים ב-1834
בוא אלי פרפר נחמד

בוא אלי פרפר נחמד הוא ספר שירי ילדים שנכתב על ידי פניה ברגשטיין, ואוייר על ידי אילזה קנטור. הספר קרוי על שם אחד השירים המופיעים בו.

הוא נכתב בשנות מלחמת העולם השנייה, ויצא לאור ב-1945. עשרות מהדורות הודפסו מאז, ודורות של ילדים דוברי עברית גדלו על שיריו.

ב-2012 הונצח הספר על בול ישראלי בסדרת "ספרות ילדים".

==הספר==
שירי הספר בני ארבע שורות, או מרובעים, צורה שמקורה בשירת פרס, ובפרט ביצירתו של עומר ח'יאם, אך עושים שימוש בחריזה פחות נפוצה בצורה הזו - א א ג ג (לפרה האדומה/יש עגלה קטנה חומה [א א]/את ראשה היא ליקקה/ונתנה לה נשיקה [ג ג]).

רבים משירי הספר במשקל זהה, כשבכל שורה שבע הברות. כתוצאה מהחריזה והמשקל הזהים, מנגינה לאחד מהם מתאימה גם לאחרים, יוצא מהכלל הוא השיר האוטו שלנו גדול וירוק, עם 11 הברות. לשיר זה נכתב לחן משלו.
בול דואר ישראל לציון הספר. התמונה מוצגת ב[[שימוש הוגן]]
שירי הספר עוסקים בסביבתם של ילדי הקיבוץ: העגלה ברפת, הטלה בדיר, התרנגולת ואפרוחיה, ברכת השחייה, הטרקטור בחצר והפרח בגינה, הכלב הנאמן שנובח כל הזמן, והמשאית הירוקה שמובילה תוצרת חקלאית ל"תנובה".

לצד שירי הילדים, כתבה ברגשטיין שירים שביטאו את חרדתה לגורל יהדות אירופה וגורל משפחתה שנותרה שם.

רבים משירי הספר מושרים במספר מנגינות, שנכתבו במיוחד עבורם, או אומצו משיר קיים או מלחן עממי. הלחן של פניה שלונסקי וגמן לשיר "רד אלינו אווירון" של חינגה סמילר, מוצמד לעיתים קרובות לשירים "לפרה האדומה", "יש בדיר טלה קטן", ואחרים.

לשיר "בוא אלי פרפר נחמד" חובר לחן בידי צבי בן-פורת והוצמדו לו לחנים עממיים נוספים. 

לפי אתר זמרשת, שירי הספר הושרו במנגינה רוסית בשם "צ'אסטושקי", שמוכרת יותר בשירים העממיים "הסתכלו נא על הכביש" ו"קומו קומו ילדים"<ref></ref><ref></ref>, ולחנים נוספים נכתבו על ידי יששכר מירון, חיה גרד-בוך, בנימין עומר, מאירה קרול, זוהר ניימן, ישראלה שוורץ ויוני רכטר.

לחנים אחרים נכתבו או אומצו עבור שירים אחרים, למשל "האוטו שלנו גדול וירוק", שהותאם לו לחן שוודי.

== יצירות נגזרות ==

לאה נאור עשתה שימוש בשם השיר ובמילותיו בתוכנית הטלוויזיה החינוכית, "פרפר נחמד". שיר הפתיחה לתוכנית מתחיל במילים "פרפרים בכל מיני צבעים" והפזמון שלו מורכב משלוש השורות הראשונות של השיר (בתוספת המילה "אז"). נאור החליפה בשורה השלישית את המילה "תירא" במילה מוכרת יותר לילדים, "תפחד". את הלחן כתבה נורית הירש. השיר זכה למספר רב של ביצועים.

פרפרזה על השיר מופיעה בשירו של חנוך לוין, "חייל שוקולד", ופרפרזה על "האוטו שלנו" במרובע של לוין "הילד שלנו קטן וירוק"<ref></ref>.

ב-1995 הופקה קלטת וידאו לילדים בשם "בוא אלי פרפר נחמד", "ויהי ערב", "ניסע אל השדה", עם שירי הספר ויצירות נוספות של ברגשטיין בהפקת קלסיקלטת, הוצאת הקיבוץ המאוחד, וים הפקות, בהשתתפות מיקי קם, איתי שגב, אביגיל אריאלי, אביגיל הררי ורמי ברוך.

==קישורים חיצוניים==
* 
* בלחנו של צבי בן פורת	
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי 1945
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער
קטגוריה:פניה ברגשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירים על פרפרים
קצין אוכלוסייה

קצין אוכלוסייה או קצין אוכלוסייה בלחימה (בראשי תיבות: קָאָ"ל) הוא קצין בדרגת סגן עד רב־סרן האמון על מתן מענה ראשוני למקרים הומניטריים בעת מלחמה. הקצין מלווה את הכוחות בשטח ומסייע בתיאום וייעוץ בנושאים הומניטריים במצבי קיצון ואף במניעת פגיעה באוכלוסייה אזרחית. בצה"ל מקור התפקיד הוא בשנות ה-50 של המאה ה-20, אז שימשו קציני היחידה כמושלים צבאיים של היישובים הערביים במדינת ישראל. התפקיד בתצורתו הנוכחית נוצר בעקבות לקחים שנלמדו ממבצע עופרת יצוקה לגבי תורת הלחימה בעימות מול ארגוני טרור בשטח בנוי שבו מצויה אוכלוסייה אזרחית.

לשם יצירת התפקיד נפתח תחום המרכיב האזרחי בלחימה ביחידת תיאום פעולות הממשלה בשטחים, ובדצמבר 2010 נפתח קורס הקא"לים הראשון.<ref></ref> הקא"לים עוברים קורסים והשתלמויות בבית הספר לתיאום וקישור שבמחנה גדעונים. בין היתר הם לומדים על תשתיות אזרחיות, הכרת הסביבה בה הם פועלים, היכרות עם מאפייני האוכלוסייה, צרכים הומניטריים, הכרת הארגונים הבינלאומיים, השפעת התקשורת על הלחימה והשפה הערבית. בנוסף, מדמים החניכים בקורס לחימה במהלכה יתמודדו עם הקשיים העולים בלחימה בשטח בנוי, רווי אוכלוסייה אזרחית, תחת אש.

במהלך מבצע צוק איתן נעשה שימוש לראשונה בקא"לים בקרב. במבצע הקא"לים תיווכו בין האוכלוסייה האזרחית לכוחות צה"ל, סייעו למג"דים בנושאים הומניטריים, קישרו בין ארגונים בין לאומיים לכוחות ותיאמו פינויי פצועים בזמן אמת. לאחר מבצע צוק איתן ובעקבות ריבוי התביעות הבינלאומיות, קיבל התפקיד משמעות גדולה יותר בעיקר בגלל יתרונם של הקא״לים בהכרת הזירה הפלסטינית, מרחב הפעולה בו הם פועלים, ידיעת השפה הערבית ושליטה ברזי המקצוע, תיאום וקישור צבאי ואזרחי אשר מסייעים ביצירת קשר ישיר עם האוכלוסייה במרחב הלחימה.

==קישורים חיצוניים==

* הדס דובדבני, [http://www.idf.il/1133-14277-he/Dover.aspx כך מתאמנים קציני האוכלוסייה בלחימה של צה"ל], באתר צה"ל, 23 בדצמבר 2011
* אבירם זינו, [http://www.maariv.co.il/news/new.aspx?pn6Vq=E&0r9VQ=FMMFL המישור המשפטי: כיצד נערכת ישראל ליום שאחרי המבצע בעזה] , באתר מעריב, 9 באוגוסט 2014

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידת תיאום פעולות הממשלה בשטחים
קטגוריה:פיקוד ושליטה
קטגוריה:מקצועות צבאיים
חיל האוויר הטקטי השני

סמל חיל האוויר הטקטי השני
חיל האוויר המלכותי הטקטי השני (2TAF) היה יחידה גדולה של חיל האוויר המלכותי בזמן מלחמת העולם השנייה. לצדו הוקמו שני גופים גדולים נוספים: חיל האוויר המדברי וחיל האוויר הטקטי השלישי שפעל במזרח הרחוק.

==הקמה==
החיל הוקם ב-1 ביוני 1943 כמפקדה הטקטית של חיל האוויר המלכותי לצורך השגת עליונות אווירית ולמתן סיוע אווירי קרוב מעל שדות הקרב, שמיקומם משתנה בהתמדה. בהמשך התכונן החיל לפלישה לחלקי אירופה הכבושה על ידי הנאצים ואף השתתף בה. החיל הורכב ממטוסי קרב ומפציצים אשר מסוגלים לספק סיוע אווירי קרוב לזרוע היבשתית בשטח הקרב ולבצע הפצצות טקטיות.

==מלחמת העולם השנייה==
המפקד הראשון של החיל היה אייר-מרשל ג'ון דאלבייק וב-21 בינואר 1944 ירש אותו מי שמזוהה יותר מכל עם החיל, אייר-מרשל סר ארתור קונינגהם. קונינגהם היה בעל ניסיון רב בסוג הפעילות הנדרש בתמיכה בהתקדמות קרקעית מהירה, בשל פיקודו במערכה בצפון אפריקה ובאיטליה.

לאחר המלחמה החיל עבר מספר שינויים עד שפורק סופית ב-30 בדצמבר 1960.

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:חיל האוויר המלכותי במלחמת העולם השנייה
הממלכה המאוחדת
קטגוריה:בעלות הברית
את כמו אש

את כמו אש הוא האלבום השני של קובי פרץ.

האלבום יצא בשנת 1995, שלוש שנים לאחר אלבומו הראשון "טעות של החיים". באלבום שמונה שירים, הבולט ביניהם הוא השיר 'את כמו אש' שעובד בשנת 1997 לגרסת דאנס באלבומו השלישי של פרץ, "חץ האהבה". שישה שירים מהאלבום נכתבו על ידי היוצר דוד זיגמן.

==הפקה==
*הפקה ואמרגנות: אבי מזרחי הפקות
*הפצה: א.ג הפקות: אבי גואטה
*מיקסים: יהודה תמיר
*גיטרה: יהודה קיסר
*גיטרות אקוסטיות: אבי סינגולדה
*בוזוקי: אריס, איזקיס
*חליל: אמיר שחסר
*קאנון: מומין ססלר
*דרבוקה: אלי מזרחי
*אקורדיון: בוריס
*עוד: מומין ססלר
*עיבודים: מומין ססלר
*קולות: קובי פרץ, עופר מזרחי, ירון כהן, מומין ססלר, הילה
*מאפרת: נעמי קרילה
*צילום: צביקה
*עיצוב גרפי: סטודיו בן עמי

==רשימת השירים==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;"
|- bgcolor="#efefef"
!width=100|שיר
!width=70|מילים
!width=70|לחן
|-
! את כמו אש
| דוד זיגמן
| יווני
|-
! המבט והניחוח
| דוד זיגמן
| טורקי
|-
! אל תלכי ותבגדי
| יוסי ואלי כהן
| טורקי
|-
! ילדונת
| אג'אר
| טורקי
|-
! הכרתי נערות
| דוד זיגמן
| טורקי
|-
! אדם רגשני
| דוד זיגמן
| מקורי
|-
! עד מתי ישלוט העצב
| דוד זיגמן
| טורקי
|-
! חיכיתי לך
| דוד זיגמן
| טורקי
|-
 |}

קטגוריה:אלבומי קובי פרץ
קטגוריה:אלבומים בעברית