הישרדות, התחמקות, התנגדות ובריחה

חיל הים האמריקני וחיל הנחתים]]
סמל מדריכי הישרדות ב[[חיל האוויר האמריקני.]]
חיל האוויר האמריקאי]]

מדריך כיס להישרדות של ה־[[USAAF משנת 1944.]]
אסטרונאוטים של תוכנית מרקורי במהלך אימוני הישרדות בשנת 1960.]]
הישרדות, התחמקות, התנגדות ובריחה (באנגלית: Survival, Evasion, Resistance, and Escape, בקיצור SERE) היא תוכנית אימוני מילוט של מחלקת ההגנה של ארצות הברית (DoD) המכינה את הכוחות המזוינים למצבי הישרדות ונפילה בשבי במטרה לשרוד ו"לחזור בכבוד" בתרחישי מילוט מגוונים.

אימוני ה־SERE כוללים כישורי הישרדות, התחמקות, היחלצות, התמודדות עם חקירות ועינויים ויישום "קוד התנהגות צבאית בשבי",<ref>קוד התנהגות בשבי בצבא האמריקאי ראו להלן. </ref> ושיטות וטכניקות הימלטות.

== היסטוריה ==
מקורותיו של ה־SERE בארגון ה־MI9 "התחמקות ובריחה" ("E&E") הבריטי שהוקם עם פרוץ מלחמת העולם השנייה<ref></ref> כדי להכשיר צוותי אוויר וכוחות מיוחדים בהתחמקות מכוחות האויב בעקבות נחיתת אונס מאחורי קווי האויב. לאחר שארצות הברית נכנסה למלחמה בשנת 1941, צוות MI9 הגיע לוושינגטון הבירה כדי לדון באימון ה־E&E והתוצאות המוכחות עם כוחות האוויר של צבא ארצות הברית ("USAAF"). כתוצאה מכך, ארצות הברית הקימה ארגון התחמקות ובריחה משלה, המכונה MIS-X, שבסיסו בפורט האנט, וירג'יניה.

גנרל קרטיס למאי הכיר בחשיבות הכשרת צוותי אוויר בטכניקות מילוט והנהיג הדרכת SERE במספר בסיסים. בשנת 1945 הוקם מרכז אימוני הישרדות מאוחד בפורט קרסון, קולורדו תחת טייסת ההדרכה 3904, ובשנת 1947 נפתח בית הספר להישרדות ארקטית (הידוע בכינויו "בית הספר המגניב") בבסיס חיל האוויר מארקס בנומה שבאלסקה.

במהלך מלחמת העולם השנייה הסתבר כי כ-75% מטייסי הצי שהופלו צנחו בשלום, אך כ-5% מהם לא שרדו בין משום שטבעו או שלא הצליחו לשרוד בים או באיים נידחים. מכיוון שיכולת שחייה בסיסית הייתה תנאי לטייסי חיל הים, הורחבו אימוני שחייה (לשחות מייל אחד ולצלול 50 מטר) ונוספו אימון היחלצות ממטוס שקוע.<ref></ref>

במלחמת קוריאה הופרו כללי היחס הנהוגים בשבויי מלחמה – הצפון קוריאנים (בגיבוי סיני) התעלמו מאמנת ז'נבה בנוגע לטיפול בשבויי מלחמה וחיילים אמריקאים שנפלו בשבי לא ידעו להתמודד עם המצב ונוצלו לצורכי תעמולה.<ref name="kunsan 1232418282"></ref><ref>Carlson, L.,"Remembered prisoners of a forgotten war: An oral history of the Korean War POWs",New York: St. Martin’s (2002)</ref>

זמן קצר לאחר סיום מלחמת קוריאה יוזמה מחלקת ההגנה וועדה לשיפור הכנת הכוחות המזוינים להתמודדות עם סביבת הלחימה והשבי. המלצת הוועדה הייתה יישום "קוד התנהגות" צבאי המגלם ערכים אמריקאים מסורתיים כחובות מוסריות של חיילים במהלך לחימה ושבי. ביסוד קוד זה עמדה האמונה כי יש לחשוב על השבי כהרחבה של שדה הקרב – מקום בו צפויים חיילים לקבל את המוות כחובה אפשרית.<ref>It wasn't until 1977 that the code was modified with the intent to make it more practical by removing or changing wording that implied death was often the most suitable course of action.</ref> הנשיא אייזנהאואר הוציא אז את ההוראה המבצעת 10631 שקבעה: "כל אחד מחברי הכוחות המזוינים של ארצות הברית צפוי לעמוד בסטנדרטים המגולמים בקוד ההתנהגות בעת לחימה או בשבי."

בסוף שנות החמישים של המאה העשרים החלו אימוני SERE בבסיס בברונסוויק שבמיין עם קורס של 12 יום בו למדו טייסי חיל הים כישורי הישרדות והתחמקות מתפיסה, ואם נתפסו, להתנגד לחקירה ולברוח. בהמשך הורחב הקורס לכוחות מיוחדים אחרים של חיל הים וחיל הנחתים, ונפתחו בתי ספר נוספים.<ref>https://www.cnic.navy.mil/NorthIsland/</ref>

ב־1953 הקים הצבא את "מרכז ההדרכה למבצעי הג'ונגל" בפורט שרמן בפנמה (המכונה "הגיהנום הירוק"). כדי להכין חיילים לג'ונגל בווייטנאם.<ref></ref> בשנת 1958, חיל הנחתים פתח את מחנה גונסאלבס בצפון אוקינאווה, יפן, ללחימת ג'ונגל ואימוני הישרדות. עם התקדמות מלחמת וייטנאם, חיל האוויר פתח "בית ספר להישרדות בג'ונגל" בבסיס האוויר קלארק בפיליפינים.

ב־1966, הועבר "בית הספר להישרדות" של ה־USAF לבסיס חיל האוויר פיירצ'יילד במדינת וושינגטון (שם הוא נמצא כיום). לחיל האוויר היו גם בתי ספר אחרים להישרדות, ביניהם "בית הספר להישרדות טרופי" בבסיס חיל האוויר בהווארד באזור תעלת פנמה, "בית הספר להישרדות הארקטי" בבסיס חיל האוויר אילסון, אלסקה ו"בית הספר להישרדות בים" בבסיס בחיל האוויר הומסטד, פלורידה.

ב־1976, בעקבות האשמות על התעללויות במהלך אימוני SERE של חיל הים, הקים DoD ועדה שתבחן את אימוני ההכנה לשבי. הוועדה המליצה על סטנדרטיזציה של אימוני ה־SERE בקרב כל הכוחות המזוינים והרחבתם ל"לקחים מההתנסויות הקודמות של שבויי המלחמה בארצות הברית" מתוך כוונה להפוך את האימון ל"ריאליסטי ושימושי").<ref>https://www.loc.gov/item/powmia/pw046821/</ref>

ב־1984, פרסם פנטגון את הוראת ה־DoD 1300.7 שקבעה שלוש רמות של אימוני SERE עם "חלק ההתנגדות" ששולב ב"רמה C". רמה זו של אימונים נקבעה ללוחמים "ברמת בסיכון גבוהה לנפילה בשבי, ואשר תפקידם, דרגתם או הוותק שלהם הופכים אותם לפגיעים לניצול על ידי שוביהם".<ref name="biotech law lsu d13007p2"></ref>

ב־1991 הקים משרד ההגנה של ארצות הברית (DoD) את "הסוכנות המשותפת להישרדות, התחמקות, התנגדות ובריחה" (באנגלית: (Joint Services Survival, Evasion, Resistance," and Escape (SERE) Agency" בקיצור JSSA וב־1994 אחריותה הורחבה גם לתחום נעדרים ושבויי מלחמה. ב־1999 היא הוחלפה בידי "הסוכנות המשותפת להתאוששות כוח אדם"<ref>"התאוששות כוח אדם" מוגדרת כ"סך המאמצים הצבאיים, הדיפלומטיים והאזרחיים לאיתור נעדרים, חילוצם ושילובם מחדש.</ref> (Joint Personnel Recovery Agency) בקיצור JPRA.

== מדריכי הישרדות ומומחי SERE ==
מומחה SERE עם טייסת האימונים ה -22
מדריך SERE דגל אדום (ביום אויב)
אנשי ה־SERE מומחים להישרדות בכל מקום בעולם ומאמנים את כוחות המבצעים המיוחדים לשרוד ולהתמודד עם חקירות ותנאי שבי. הכשרתם נמשכת חמישה וחצי חודשים, מתוכם שלושה חודשים בתנאי שדה קיצוניים.

קורס מדריכים מתבצע בטייסת האימונים ה־66 בבסיס חיל האוויר פירצ'ילד, וושינגטון. הקורס כולל תרגול כישורי הישרדות,<ref name="auto3"></ref> אימון היחלצות ממטוס שקוע, וקורס הכנה לאימוני "התנגדות" (הכנה לרמה C). מדריכי ה־SERE של חיל האוויר ממלאים תפקיד מרכזי בהכשרת רכיבי ה־DoD וביישום תוכניות אימונים של יחידות SERE אחרות ובכללם הכשרה של SERE כביום אויב בתרגילי דגל אדום .<ref></ref>

ב־2000 החלו מומחי SERE להשתתף עם טייסות החילוץ "גרדיאן אנגל" במבצעי חיפוש והצלה קרבי.<ref name="jpra.mil2"></ref> הכשרתם הורחבה וכוללת קורס צניחה בסיסי וקורס צניחה חופשית, קורס צלילה קרבי, וקורס מבצעים מיוחדים הכולל אימוני קרב, כלי נשק, חבלה, תצפית וסיור. הקורס מחולק לארבעה שלבים: ים, יבשה, פריסה ופרופיל משימה מלא.<ref></ref><ref></ref> בנוסף הם עוברים השתלמות בת 19 ימים בהישרדות גלובלית, הכוללת הישרדות באזור ארקטי, בג'ונגל, במדבר ובים.

== אימוני הישרדות ==
תוכנית אימוני ה־SERE עברה מלהיות ממוקדת ב"הישרדות" להיות ממוקדת ב"התחמקות, התנגדות ובריחה".

קורס הישרדות צבאי שונה מקורסים אזרחיים בכמה תחומי מפתח:
* מצב ההישרדות הצבאי הצפוי מתחיל כמעט תמיד ביציאה – מרכב, מטוס או ספינה. לפיכך, התרחיש מתחיל באסטרטגיות יציאה, שיטות ואמצעים (פליטה, צניחה, היחלצות מתחת למים וכו').
* אימון הישרדות צבאי מתמקד יותר בציוד הישרדות צבאי מיוחד, ערכות הישרדות, איתות, טכניקות ושיטות חילוץ.
* אנשי צבא כמעט תמיד מוכנים יותר למצבי הישרדות בגלל הסיכון המובנה. עם זאת, הם צפויים למגוון רחב יותר של תרחישים שכן כל משימה עלולה לחשוף אותם למגוון רחב של סיכונים, תנאי סביבה ופציעות.
* כמעט בכל מצבי ההישרדות הצבאיים מישהו יודע שאתה חסר ויחפש אותך עם אמצעים מתקדמים ונהלים ברורים.
* הישרדות צבאית כרוכה לעיתים קרובות בחשיפה לאויב ונפילה בשבי.

כישורי ההישרדות הבסיסיים הנלמדים בתוכניות SERE כוללים הדלקת אש, בניית מחסה ומסתור, עזרה ראשונה עצמית, מציאת מים וטיפול בהם, מציאת מזון (ליקוט וצייד), אלתור ציוד, התנהגות בטיחותית (מפגעי טבע) וניווט (מפה ומצפן). אימון הישרדות מתקדם יותר מתמקד בהיבטים נפשיים כמו רצון לשרוד, גישה ו"חשיבה הישרדותית"(מודעות מצבית, הערכה, עדיפות).

=== הישרדות כללית ===
הצבא "חב לעם האמריקני כי ידאג לחייליו היוצאים לקרב עם הבטחת הצלחה והישרדות. זו חובה שרק הכשרה קפדנית ומציאותית המתנהלת כסטנדרט, יכולה למלא".<ref name="FM 7-21.13">FM 7-21.13 (“The Soldier's Guide”), p. 5-2</ref> "הישרדות" היא חלק מובנה באימונים הצבאיים המודרניים, ובעיקר באימוני הכוחות המיוחדים.<ref name="armytimes 2017-03-16"></ref>

כישורים מסוימים משפרים את הסיכוי של כל חייל לשרוד (בין אם הוא נמצא בשדה הקרב ובין אם לאו):
* השתמש בכלי נשק בצורה נכונה ויעילה
* נוע בבטיחות וביעילות בשטחים שונים
* נווט מנקודה אחת לנקודה
* הקם קשר לפי הצורך
* בצע עזרה ראשונה (הערכה, ייצוב והובלה)
* זהה והגב כראוי לסכנות
* בחר ונצל עמדות התקפיות והגנתיות
* שמור על בריאות והגינה אישית
* התחמק, התנגד והימלט (הימנעות חטיפה כבן ערובה)
* הכר את השימוש בנוהלי חירום, ציוד ההישרדות ומערכות החילוץ

=== הישרדות קרבית ===
"כוחות מיוחדים" ואנשי צוות אוויר. החשופים יותר לסכנה צרכים להיות בעלי ידע מעשי בכישורי הישרדות כדי לשרוד ולהיחלץ.

באופן כללי הכשרתם כוללת:
* ציוד ונוהלי המילוט (מושב מפלט, צניחה, מכשירי קשר וניווט, אמצעי הצלה ונהלים וכו')
* מוכנות להישרדות
* מודעות והערכה למצב
* הבנת הסביבה: סכנות והזדמנויות
* תעדוף צרכים ותכנון פעולות להגנה אישית, הישרדות והיחלצות (החלטות הישרדות)
* אם מעורב אויב – התחמקות (הסוואה, תנועה בהסתר וכו')
* מחסה ומסתור
* הדלקת אש
* מים
* איתות (מכשירי רדיו, מראות, אש / עשן, זיקוקים, צבע ימי)
* נוהלי קשר וחילוץ
* ניווט
* אלתור – מיומנות הישרדותית חיונית
* מציאת והכנת מזון

=== מצבי הישרדות מיוחדים ===
==== הישרדות מים (אוקיינוס, נהר, חוף ים)<ref>AFM 64-3 "Survival Training Edition"(1977); NAVAER 00-80T-56, "SURVIVALTRAINING GUIDE" (1955)</ref> ====
* היחלצות מתחת למים מצוללות, מכלי שיט, כלי טיס וכלי רכב.
*צניחה לים
* יציאה מתחת למצנח
* התמודדות עם ים גבוה
* עליה וירידה מסירת הצלה
* החיים בסירת ההצלה
* שימוש בציוד הישרדות
* סכנות סביבתיות במים
* עזרה ראשונה בים (מחלת ים, פציעות, פגיעות מבעלי חיים)
* השגת והכנת מזון ומים
* הגנה מפני טביעה, שחייה, ציפה
* אתגרים פסיכולוגים
* אקולוגיה של האוקיינוס<ref></ref>

==== הישרדות ארקטית (בתנאי קור ושלג) ====
* פציעות קור:<ref></ref> כוויות קור, היפותרמיה, צמרמורות, רגלי חפירות
* בעיות שלג / קרח / קור: עיוורון שלגים, מפולות שלגים / קרח, קרחונים, עומס קור (wind chill factor)
* סכנת הלחות - להישאר חמים ויבשים
* בניית מחסה ומערת שלג
* הדלקת אש
* חיסכון בקלוריות, שריפת קלוריות ומציאת קלוריות.
* תנועה בתנאי קור, על קרח ובשלג
* מים והתיבשות

==== הישרדות במדבר ====
טעות נפוצה מתייחסת על כל המדבריות כאזורים חמים, אך חלק גדול מהאזור הארקטי גם הוא מדבר ועל פי ההגדרה של אקלים מדברי, מדבריות מסוימים נחשבים ל"מדבריות מזג אוויר קר" כגון מדבר גובי.<ref></ref> מכיוון שהתכונה המאחדת של כל המדבריות היא מחסור במים, זהו המוקד להישרדות במדבר:
* חסוך במים (אך אל תגזים): אם חם, הימנע מהזעה; אם קר, הימנע מנשימה מייבשת<ref></ref>
* הבנת התייבשות ומכת חום
* מקורות מים באזורים צחיחים
* מדבר חם – מחסה ביום, תנועה בלילה
* מדבר קר – כיסוי פנים להגן על אדי הנשימה
* מחסות מדבריים (מעל או מתחת לפני השטח)
* לבוש מדברי
* מפגעים וטיפולים במדבר
* איתות במדבר
* תנועה במדבר

==== הישרדות טרופית (ג'ונגל) ====
* סביבת הג'ונגל: תנאים (לחים, לחים יותר, לחים ביותר)<ref></ref> עומס חום
* סכנות בג'ונגל
* מחלות ג'ונגל: רגלי חפירות, עקיצות חרקים, אוכל רע, מים רעים, טפילים, הכשות נחשים.
* מזון
* הכנה / טיפול במים
* מחסות בג'ונגל
* הצתת אש
* אלתור בג'ונגל
* איתות וחילוץ בג'ונגל

==== הישרדות במצבי ניתוק ====
ניתוק הוא לא רק "להיות לבד". ההשפעה הפסיכולוגית של פתאום למצוא את עצמך לבד, אבוד או מחוץ ל"אזור הנוחות" שלך יכולה להיות מתישה, מדכאת מאוד ואף קטלנית<ref></ref> הישרדות במצבי ניתוק מתמקדת גם בראייה רחבה יותר של שבי, כולל חטיפה. אימון הישרדותי במצבי ניתוק מתמקד יותר במוכנות פסיכולוגית ופחות ב"מיומנויות".
* הבנה והימנעות מבהלה
* החשיבות של "לשמור על דעתך"
* התמקדו, התבוננו, תכננו וחזו ("FOPE")
* לחץ<ref></ref> תגובת "הילחם או ברח", "מחזור הלחץ",<ref></ref> ודברים שיעזרו לך להישאר רגוע.<ref></ref>
* פסיכולוגית השבי<ref></ref>

== אימוני הכנה לשבי ==
=== קוד ההתנהגות ===
הבסיס למוכנות לשבי טמון בידיעת חובתו וזכויותיו של השבוי.<ref>קוד התנהגות בצה"ל ראו [https://www.idf.il/media/18824/380108.pdf כללי התנהגות של חיילי צה"ל בשבי]</ref> עבור חיילים אמריקאים הדבר מתבטא ב"קוד הכוח הלוחם של ארצות הברית":<ref></ref>
# אני אמריקאי הנלחם בכוחות השומרים על מדינתי ועל אורח חיינו. אני מוכן לתת את חיי להגנתם.
# לעולם לא אכנע מרצוני החופשי. אם אני בפיקוד, לעולם לא אכנע ולא אסגיר את פקודי כל זמן שיש להם עדיין את האמצעים להתנגד.
# אם אתפס, אמשיך להתנגד בכל האמצעים הקיימים. אעשה כל מאמץ לברוח ולעזור לאחרים לברוח. אני לא אקבל שום שחרור או טובות הנאה מיוחדות מצד האויב.
# אם אהיה שבוי מלחמה, אשמור על אמונתי בחבריי השבויים. לא אתן שום מידע ולא אקח חלק בפעולות שעלולות להזיק לחברי. אם אני בכיר אקח פיקוד. אם לא, אציית לפקודות החוקיות של הבכירים ממני ואגבה אותם בכל דרך.
# כשאחקר, כשבוי מלחמה אני נדרש למסור שם, דרגה, מספר אישי ותאריך לידה. אני אמנע מלהשיב לשאלות נוספות ככול יכולתי, ולא אצהיר שום הצהרות בעל פה או בכתב שאינן נאמנות למדינה ולבעלי בריתה או פוגעות בעניינם.
# לעולם לא אשכח שאני אמריקאי, הנלחם למען החופש, אחראי למעשי, ומסור לעקרונות שהפכו את מדינתי לחופשית. אני מאמין באל ובארצות הברית של אמריקה.<ref>[https://www.amazon.com/SURVIVAL-RESISTANCE-HANDBOOK-GUERILLA-OPERATIONS-ebook/dp/B0056A4Y3S Code of Conduct, Survival, Evasion, Resistance, and Escape (SERE) Training], U.S. Army Regulation 350-30, December 10, 1985</ref><ref>USAFA 2010–2011 Contrails</ref>

=== רמות הכשרה ===
על פי מדיניות מחלקת ההגנה, אימוני הכנה לשבי (מכונים "התנגדות") יתקיימו בשלוש רמות<ref></ref>

רמה A – הכשרה בסיסית. שיעורי "קוד ההתנהגות" הנדרשים מכל אנשי הצבא כבר בשלב הטירונות. הם כוללים הרצאות בכיתה.<ref></ref>

רמה B – מיועדת בדרך כלל לצוותי אוויר וכוחות המבצעים המיוחדים. מתמקד בכישורי הישרדות, התחמקות, והימנעות מתפיסה. כולל לימודים בכיתה ותרגיל מילוט בשטח.<ref></ref>

רמה C – מיועדת לכוחות מיוחדים וסוכנויות מחלקת ההגנה הנמצאים בסיכון גבוה, ואשר "מעמדם, דרגתם או ותקם הופכים אותם לפגיעים יותר לניצול בידי האויב מאשר החייל הממוצע". אימון ברמה C מתמקד בהתמודדות בחקירה, בידוד, ובריחה.<ref></ref> בקורסי JPRA קיימת הכשרה נפרדת ברמה C (+) (מסווגת בעיקר).

=== התחמקות התנגדות ובריחה ===
התחמקות ותנועה חשאית בשטח עוין היא תרגולת מוכרת. צבאות מגדירים אותם כמידע מסווג,<ref>The release of a previously classified "PREAL" training guide provides detailed information-https://www.documentcloud.org/documents/338917-pre-academic-laboratory-preal-operating.html</ref> ומשקיעים מאמץ בתוכניות מילוט (מסלולים, תרגולות, נקודות איסוף, שיטות, אמצעים וכו'). באימוני SERE רמה B ורמה C מקיים כוח אדום (ביום אויב) מרדף אחרי החניכים הנמלטים במטרה לתפסם ולקחתם "בשבי".

קורס SERE רמה C חושף את החניכים לתנאי שבי. תנאי השבי כוללים בידוד, התעללות, עינויים, פיתוים, מעשי נקמה אינדוקטרינציה וניצול תעמולתי.<ref>See "Evasion", pp. K-1 et seq. in JP 3-50 at https://fas.org/irp/doddir/dod/jp3_50.pdf</ref> אימוני "התנגדות" נועדו להכין ללחצים אלה. האימון מתקיים ב"מעבדת סימולציה" בה המדריכים מתפקדים כשובים ומתייחסים לחניכים בצורה מציאותית ככל האפשר. הוא כולל שיטות חקירה מגוונות עם בידוד, תנאים קשים, כליאה בצינוק, לחץ, ו"הדמיות עינויים". סביבת השבי המדומה כוללת תרחישים שונים של מצבי התנגדות, טכניקות ואסטרטגיות, התארגנות גלויה וסמויה, הקמת תקשורת גלויה וסמויה, ותכנון וביצוע בריחות מהשבי.<ref></ref> אומנם אי אפשר לדמות את מציאות השבי העוין, אבל הכשרה כזו הוכיחה את עצמה כיעילה מאוד לסייע לאלה שסבלו משבי לדעת למה לצפות משבי ועצמם בתנאים כאלה.<ref></ref><ref></ref>

== בתי ספר וקורסים צבאיים ל־SERE והישרדות ==
=== צבא ארצות הברית ===
חניכי SERE של צבא ארצות הברית יוצרים בור כדי להסתיר אש מפני תצפית אויב.
*בית הספר ומרכז הלוחמה המיוחדת ע"ש ג'ון פ. קנדי (SWCS) מיועד לכוחות המבצעים המיוחדים.<ref></ref> נמשך 19 יום<ref></ref> וכולל הכשרה ברמה C.<ref>[http://www.soc.mil/swcs/SWCS%20Courses/COURSE%20PDF/1stBn/SERE%20LOI%20with%20PACKING%20LIST%20as%20of%201%20Aug%20%202012.pdf Survival, Evasion Resistance and Escape (SERE) Course (PHASE II SFQC)] , U.S. Army Special Operations Center of Excellence, last accessed April 22, 2017]</ref>
* בית ספר לתעופה צבאית בפורט רוקר מיועד לטייסי הצבא. הקורס נמשך 21 יום. וכולל הכשרה ברמה C.<ref>[https://www.army.mil/article/138765/SERE_training_develops_leaders_for_complex_environment SERE training develops leaders for complex environment], Army.mil, by CPT Erik Olsen, dated November 21, 2014, last accessed April 22, 2017</ref>
* מרכז אימונים בלוחמה הצפוני (NWTC) בבלאק ראפידס, אלסקה (מנוהל מפורט וויינרייט ) שבו מספר קורסים שנועדו לשמור על יכולות צבא ארצות הברית במזג אוויר קר ובמלחמת הרים. קורס הכוונה למזג אוויר קר (CWOC),<ref></ref> קורס אינדוקטרינציה של מזג אוויר קר (CWIC),<ref>https://api.army.mil/e2/c/downloads/440625.pdf</ref> וקורס טיפוס הרים צבאי בסיסי (BMMC)<ref></ref> כל אחד מהם כולל קטעי "הישרדות" ספציפיים.<ref></ref>
* קורס ההכשרה של פעולות הג'ונגל (JOTC) בצריפי שופילד, הוואי הוא תוכנית הדרכה בת 12 יום עם דגש על פעולות ג'ונגל והישרדות. החניכים לומדים שיטות, טכניקות ונהלים הנדרשים להילחם, לנצח ולשרוד בכל סביבת ג'ונגל.<ref></ref>
* קורס "לוחם המדבר" מחוץ לפורט בליס, טקסס. קורס בן 20 יום המדגיש את "המתח האישי על הגוף מחום, שמש, רוחות עזות ויובש." יש גם התמקדות מיוחדת בסכנות בעלי חיים וטיפול רפואי.<ref></ref><ref></ref>

=== חיל הים האמריקני ===
* בית הספר ל SERE במספנת הצי פורטסמות,, ניו המפשייר מציע מספר קורסים של SERE כולל קורס כישורי הישרדות בשטח, קורס "סכנות במצבי ניתוק" וקורס מדריכי SERE.
* אימון הישרדות במזג אוויר קר (CWEST) ברנגלי, מיין – בית הספר היחיד להישרדות במזג אוויר קר של חיל הים האמריקני.
* בית הספר ל SERE בתחנת האוויר הימית צפון איילנד, קליפורניה מספק את כל רמות ההדרכה באימוני SERE, החל מקורס הישרדות בסיסי, ועד הכשרה נוספת ברמת C (הכנה לשבי) הכוללת קורס בן חמישה ימים (Peacetime Detention and Hostage Survival (PDAHS) המספק מיומנויות לשרוד שבי בידי ממשלה עוינת או חוליית טרור בתקופת שלום.
* אגף הישרדות ים של פיקוד ההדרכה (NAVSTA Great Lakes), אילינוי מציע לטירוני חיל הים אימוני היכרות הישרדות הכוללים: אימון בסיסי בהישרדות ים; ארגון סירות הצלה, שימוש בערכת הישרדות, נוהלי נטישת ספינות והסמכת שחייה.
*פיקוד הלוחמה המיוחדת של צי ארצות הברית מעביר קורסי SERE במרכז לוחמה מיוחדת של חיל הים, קורונאדו, קליפורניה.

=== חיל האוויר ===
מדריך USAF SERE המסביר כיצד לקפוץ בבטחה עם מצנח
* בית הספר להישרדות ארקטית – "בית הספר המגניב" באיילסון AFB, אלסקה – קורס בן חמישה ימים המורכב מהדרכה בכיתה ושלושה ימים בשטח.<ref></ref>
* קורס הכנה ומיון למומחה SERE (בו למעלה מ -50% אינם מסיימים)
* קורס הכנה לשבי (ECAC), גם על ידי TRS 66, Det. 3 בלקלנד. קורס ברמה B. משמש גם כהכנה לרמה C (מבוצע במקום אחר).
* היחלצות מכלי טיס שקוע המוצעת על ידי TS 22 בפיירצ'ילד – קורס בן יומיים עם מיקוד ברור.
* קורס SERE לצוות האוויר של חיל האוויר. הוא הגדול ביותר בצבא עם למעלה מ־6,000 משתתפים בשנה. קורס זה בן 19 יום משלב לימודים בכיתה, בשטח וסימולצית שבי. הקורס הוא תנאי לקורס ברמה C.
* קורסי JPRA: הכשרה נפרדת ברמה C (+) (מסווגת בעיקר).
* קורס מומחה SERE בבית הספר להישרדות של חיל האוויר בבסיס חיל האוויר פיירצ'יילד, וושינגטון.

=== חיל הנחתים ===
* אימון SERE מלא שמועבר במחנה לג'ונה נמשך 19 ימי הכשרה מלאה ברמה C לאנשי פיקוד המבצעים המיוחדים של חיל הנחתים. ההכשרה כוללת הרצאות בכיתה, משחקי תפקידים, תרגילי הישרדות בשטח, תרגיל התחמקות, וסימולציית שבי.<ref></ref>
* מרכז אימונים בלוחמה בהרים (MWTC) בכריכי Pickel ביער הלאומי טויאבה, קליפורניה מציע "הכשרה מיוחדת בטיפוס טכני, טיפוס הרים צבאי, ניידות שלג, עבודת שטח, הישרדות, חילוץ נפגעים, ניווט, וצליפה. הם כוללים טיפול במחלות ופציעות בגובה רב ובמזג אוויר קר, והובלת נפגעים בסביבה הררית מכוסה שלג."<ref></ref>
* קורס מבצעים מיוחדים (SOTC) מועבר במרכז ההדרכה הימית ריידר (MRTC) במחנה לג'ונה, צפון קרוליינה, הקורס כולו כולל שישה חודשים של אימון מיומנויות לחימה בצורה מציאותית ומאתגרת. בשלב הראשון שלו הנחתים לומדים מיומנויות בסיסיות של כוחות המבצעים המיוחדים, כולל SERE (הישרדות, התחמקות, התנגדות ובריחה), TCCC (טיפול נפגעים טקטי), אימונים לתמיכה באש, ותקשורת. הישרדות היא מוקד בכל שלבי קורס ה־ITC.<ref></ref>
* מרכז אימונים בלוחמה בג'ונגל (JWTC) מציע קורסים שונים שמועברים במחנה גונסאלבס, אוקינאווה, יפן. הקורסים מכוונים ללמד את הנחתים איך לשרוד אם הם יופרדו מיחידותיהם באזור לחימה ועליהם להימלט תוך התחמקות מהאויב.<ref></ref> הקורס הבסיסי בן שמונה הימים מלמד מיומנויות כגון עזרה ראשונה, תקשורת, מלכודות פתאים, קשירת קשרים, סנפלינג וניווט. האימון המתקדם בן 12 יום, שלושה ימי למידה בכיתה על יסודות ההישרדות (כיצד לזהות ולתפוס אוכל, לבנות כלים, להדליק אש ולבנות מחסה), חמישה ימים על חוף הים בו הנחתים שורדים בכוחות עצמם (בלי שום דבר חוץ מסכין, מזנון והמדים על הגב), וארבעה ימים של התחמקות "צוותית" דרך הג'ונגל הבוצי והסבוך (כדי להיתפס על ידי כוחות ביום אויב). חניך שנתפס נכנס למחנה שבויים מאולתר והמדריכים חוקרים אותו כדי לבחון את כישורי ה"התנגדות "שלו.<ref name="balance careers 3332803"></ref>

== ראו גם ==
* סדרת שבי

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.airforce.com/careers/detail/survival-evasion-resistance-and-escape-sere SURVIVAL, EVASION, RESISTANCE AND ESCAPE - SERE] באתר חיל האוויר האמריקאי
* [https://www.aircav.com/survival/asurtoc.html Survival Handbook]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שדאות
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
קטגוריה:שביה
קטגוריה:חיל האוויר של ארצות הברית
קטגוריה:מחלקת ההגנה של ארצות הברית