OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מרדכי אביגד

מרדכי (מקסי) אביגד (9 בפברואר 1933 - 13 בדצמבר 2018) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, פיקד על גדוד 9 במלחמת ששת הימים ועל חטיבה 14.

==ביוגרפיה==

אביגד נולד בגרמניה בשם מקס יעקוביץ, לאחר עלייתו לארץ ישראל למד ברחובות ובתל אביב. 

ב-1951 התגייס לצה"ל, שירת כלוחם, מפקד מחלקה וקצין מבצעים בגדוד 79, גדוד חרמ"ש. שימש מדריך בבה"ד 1 ולאחר מכן סגן מפקד ומפקד פלוגה בגדוד 52. הוא למד במכללה לפיקוד ומטה ובסיומם מונה למפקד גדוד 9, גדוד חרמ"ש. במלחמת ששת הימים פיקד על הגדוד שלחם במסגרת חטיבה 7. לאחר המלחמה שירת כקצין אג"ם בחטיבה 45, חטיבת שריון במילואים. בהמשך שירותו הצבאי שימש סגן מפקד חטיבה 217, מפקד חטיבה 875 ובשנים 1971-1972 פיקד על חטיבה 14, חטיבת שריון סדירה שהוצבה בגזרת קו בר-לב. במהלך מלחמת יום הכיפורים שהה באתיופיה בה שירת כנספח צבאי וראש משלחת משרד הביטחון, בסיום המלחמה שב לישראל, מונה לראש מטה אוגדה 162 שהוצבה במערב תעלת סואץ והשתתפה בכיתור הארמייה השלישית של מצרים. בתפקידו הבא שירת כסגן מפקד אוגדה 143 ולאחר מכן מונה לנספח צה"ל וראש משלחת משרד הביטחון במערב גרמניה. השתחרר משירות הקבע ב-1981. 

לאחר שחרורו מונה למנכ"ל חברת טקסטיל ולאחר מכן עבד בתעשייה הצבאית כמנהל שיווק למערב גרמניה, לאירופה, נציג החברה במזרח הרחוק, בצפון אמריקה ובדרום אמריקה. 
נקבר בבית העלמין האזרחי מנוחה נכונה כפר סבא.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20141110003250/http://www.yadlashiryon.com/show_item.asp?levelId=64610&itemId=5647 אל"ם מרדכי (מקסי) אביגד], אתר יד לשריון
* 

קטגוריה:סגל התעשייה הצבאית
קטגוריה:נספחים צבאיים ישראלים בגרמניה
קטגוריה:מפקדי חטיבה 14
קטגוריה:מפקדי חטיבה 8
קטגוריה:מפקדי גדודים בחיל השריון
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 7
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות מנוחה נכונה כפר סבא
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2018
קטגוריה:מפקדי גדודים במלחמת ששת הימים
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת ששת הימים
Life Starts Now

Life Starts Now (מאנגלית: החיים מתחילים עכשיו) הוא אלבום האולפן השלישי של להקת הרוק הקנדית ת'רי דייז גרייס.

==הקלטת האלבום==
ההקלטות לאלבום התחילו בינואר 2009, בוונקובר שבקנדה, והושלמו בחודש מרץ של אותה השנה. לאחר סיום ההקלטות, הלהקה הודיעה באופן רשמי שהאלבום יצא לאור ב-22 בספטמבר 2009.

==הצלחה מסחרית==
זמן קצר לאחר השקתו, הגיע האלבום למקום השלישי במצעד Billaboard 200. בנוסף, האלבום הגיע למקום השני במצעד Billboard Top Rock, והסינגל "Break" הגיע למקום הראשון במצעד Billboard Rock Songs.

==רשימת שירים==
כל השירים נכתבו והולחנו על ידי ת'רי דייז גרייס.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי מטאל
קטגוריה:אלבומי ת'רי דייז גרייס
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי חברת ג'ייב רקורדס
OnePlus One

One היה טלפון חכם המיוצר ומשווק על ידי חברת OnePlus. המכשיר הוכרז ב-23 באפריל 2014. מכשיר זה היה המכשיר הראשון מבית חברת OnePlus.

== חומרה, תוכנה ועיצוב ==
המכשיר הגיע בשני צבעים כשכל אחד מהם בעל נפח אחסון שונה: גרסת ה-16GB המוצעת בצבע לבן, וגרסת ה-64GB המוצעת בצבע שחור.

גודל מסך המכשיר היה 5.5 אינץ' ברזולוציית 1920X1080 (רזולוציית HD מלאה), היוצרת צפיפות פיקסלים של 401 פיקסלים לאינץ'.

המכשיר כלל את ערכת השבבים סנאפדרגון 801, הכוללת מעבד מרובע ליבות במהירות 2.5 ג'יגה הרץ, זיכרון RAM מסוג LPDDR3 בנפח 3GB, ומאיץ גרפי מדגם Adreno 330.

המכשיר כלל מצלמה אחורית ברזולוציית 13 מגה פיקסל, הכוללת פלאש LED כפול, היכולה לצלם ברזולציית 4K. המצלמה הקדמית הייתה ברזולוציית 5 מגה פיקסל. למכשיר היו שני רמקולים באיכות מונו, והוא היה מצויד בקישוריות וויפי 802.11, בלוטות' 4.1, ג'י.פי.אס. ו-NFC.<ref></ref>

המכשיר כלל גרסה מותאמת אישית של רום ה-Cyanogen OS בגרסת 13, הכולל את מערכת ההפעלה אנדרואיד בגרסת 6.0.1 (Marshmallow)

סוללת המכשיר הייתה בנפח 3100 מיליאמפר לשעה.

המכשיר נמכר רשמית באתר החברה בלבד.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכשירי טלפון חכמים
קטגוריה:מכשירים שהושקו ב-2014
קטגוריה:מכשירי אנדרואיד
גל סינואני

גל סינואני (נולד ב-20 בספטמבר 1986) הוא זמר, כותב ומלחין ישראלי.

== ביוגרפיה ==
גל סינואני נולד ברמת גן, בנו של הזמר אבי סינואני ורעייתו גולדי.

בשנת 2003, בעודו בן 16, השתתף באלבומו של אביו אבי סינואני במחרוזת המוכרת "כוכבי מרום" כשביצע את השיר "מי המציא את המילה".

בשנת 2004 השתתף באלבום האוסף המוצלח "שניים סוכר" בשיר "כאבך הוא כאבי".

שירת בצה"ל כסולן בלהקת "פיקוד מזרח". לאחר שחרורו החל להפיק את אלבום הבכורה שלו.

ב-21 בספטמבר 2007 הוציא סינגל ראשון בשם "ים של אהבה" שאותו כתב והלחין גלעד מסמי.

ב-14- בינואר 2009 הוציא סינגל שני בשם "את כמו חלום" שאותו כתב והלחין.

בשנת 2010 לקח חלק בפרויקט "עבודה עברית שרים עוזי חיטמן" כשביצע את השיר "שירי ילדות" .

בשנת 2014 יצא אלבום הבכורה שלו "המתנה שלי", מהאלבום בלטו השירים "הכח שבלב", "המתנה שלי" שכתב והלחין גל עם אחיו נאור סינואני, "שבועיים בלעדייך" שכתב והלחין הזמר דודו אהרון,

"בואי אליי", "חוזר לאהבתך" ,"את מוותרת" ו"אין אחד שלא נפגע" דואט עם הזמר חמי רודנר.

בשנת 2015 הוציא את הסינגל "יגוני", אשר היה לסינגל הראשון מתוך האלבום החדש, באותה השנה לכבוד יום הזיכרון לחללי צה"ל הוציא את השיר "חזור" כחלק מפרויקט שירי זיכרון.

בשנת 2016 הוציא את הסינגל "ככה את אוהבת" שכתב אבי אוחיון ללחן של דודו אהרון.

בשנת 2017 הוציא את הסינגל "כמו שיר במזרחית" שכתב עדי כבירי ללחן של נאור סינואני, בשיר אירח את אביו אבי סינואני השיר זכה לאהדה רבה, וביוטיוב הגיע למעל שני מיליון צפיות.

בשנת 2018 הוציא את השיר "פתאום" שאת הקליפ שלו צילם בלוס אנג'לס שבארצות הברית, בעודו במסע הופעות שם צילם גם קליפ נוסף לשיר שיצא מאוחר יותר באותה השנה "ואולי" בלאס וגאס.

בשנת 2019 השתתף באלבום משותף "בטברנה" עם אביו, אלבום המבוסס על קאברים לשירים ישראלים מכל הזמנים.

בשנת 2020 הוציא את אלבומו השני "פתאום", מן האלבום יצא הסינגל "ילדה קטנה" בשיתוף פעולה עם בוגרת בית ספר למוסיקה עדי ביטי, השיר "ואולי", והשיר "שייך לך" שבו אירח זמרת רומניה בשם "ליה".

ממוזער

== דיסקוגרפיה ==
* 2009: המתנה שלי
* 2019: בטברנה
* 2020: פתאום

== חיים אישיים ==
סינואני רווק, מתגורר ברמת גן

== קישורים חיצוניים ==

*<ref name=":0" /> גל סינואני באלבום חדש, אסף נבו, מאקו 2014
*<ref name=":1" /> גל סינואני בדואט עם יוצאת "בית ספר למוסיקה" עדי ביטי
* "מי יהיה הכוכב הבא של המזרחית?" אבי כאכון, מאקו 2017
* "גל סינואני מגשים את החלום של האבא אבי" באתר וינט
* "בלי תהילה בלי שיווק, עם כסף ועם פחד" רן בוקר ידיעות אחרונות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:חברי להקות צבאיות ישראליות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1986
קרוספייר (קומיקס)

קרוספייר (באנגלית: Crossfire) הוא דמות בדיונית של נבל-על המופיעה בחוברות הקומיקס הוקאיי ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Marvel Two-in-One #52 מיוני 1979, ונוצרה על ידי הכותב סטיבן גרנט והמאייר ג'ים קרייג.

קרוספייר הוא האלטר אגו של ויליאם קרוס, סוכן CIA לשעבר אשר נולד במדיסון והפך למומחה החקירות של ה-CIA. קרוס הפך לפושע, מבלי ששותפתו המאורסת לו - רוזלין באקוס - הייתה מודעת לכך. הוא גנב טכנולוגיית שטיפת מוח מה-CIA, זייף את מותו ושם את באקוס על כוונתו. בעקבות ניסיון התנקשות, קרוס איבד את עינו ואוזנו השמאליות ושמיעתו נחלשה משמעותית. הוא החליף את חלקי גופו החסרים ושיפר את שמיעתו בעזרת שתלים קיברנטיים, והרג את תוקפיו. על מנת לבדוק את יעילות נשק השטיפה המוחית שלו, הוא חטף את הדבר. עם זאת, מון נייט חילץ את הדבר והשניים סיכלו את מזימתו של קרוס. קרוס נהיה חלק מ"קרוס תעשיות טכנולוגיות" בהנהלת בן דודו, דארן קרוס. הוא נלחם בהוקאיי, והפך לאחד מאויביו המרים.

לאחר ניסיון להרכבת צבא נבלי על הוא השתתף במלחמה הסודית בלטבריה, חמוש בטכנולוגיה משופרת, והובס בידי ניק פיורי וכוחותיו. לאחר ניסיון בריחה יחד עם צוות נבלי-על, קרוס נשכר יחד עם משליכי המוות בידי ארגון A.I.M לקחת חלק במזימת טרור בלונדון, אך הובס על ידי יוניון ג'ק וסברה ולכאורה נהרג בנפילה מגשר מצודת לונדון לנהר התמזה. מתגלה כי קרוס שרד את הנפילה, והצטרף לצבא נבלי העל של הברדס. קרוס שיתף פעולה עם גוסט ריידר נגד הוקאיי ומוקינגבירד, הצטרף לצוותה של מיסטי נייט נגד קבוצת "נבלים להשכרה" של האיש הסגול, כמו גם לקבוצת אדוני הרשע. כאשר האוונג'רס הסודיים פשטו על בגאליה כדי לגייס את טאסקמאסטר, ניק פיורי הבן שילם לקרוס כדי שישחרר את טאסקמאסטר מכלאו.

קרוס הופיע בסדרת האנימציה המבוססת על האוונג'רס.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.marvel.com/characters/crossfire דף הדמות] באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* [https://marvel.fandom.com/wiki/Crossfire דף הדמות] בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:נבלי על במארוול קומיקס
מואב ורדי

מוֹאָב ורדי (נולד ב-1974) הוא עיתונאי ועורך חדשות החוץ של כאן חדשות. מגיש את חדשות שישי בכאן 11,<ref></ref> הגיש את מגזין החוץ העולם היום מ-2017 עד 2023.

==ביוגרפיה==
ורדי נולד בדגניה א' והוא נין לחיותה ויוסף בוסל, ממקימי הקבוצה. אביו הוא יוסי ורדי, ששימש בעבר ראש המועצה האזורית עמק הירדן.

למד קולנוע באוניברסיטת תל אביב, אך בחר לעסוק בתקשורת. עבד בטלוויזיה החינוכית, לאחר מכן בחדשות 2, ומשם עבר לחדשות 10 בערוץ 10. הוא עבד כתחקירן, ולאחר מכן ככתב בתוכנית "המקור" בהנחיית עופר שלח ורביב דרוקר.

בסוף שנת 2011 נשלח ורדי לסקר את ההפגנות במצרים, נחקר על ידי משטרת קהיר, וחזר לישראל ב-1 בפברואר 2012.

בשנת 2015 היה אחד מחמישה עשר כתבים מדיניים ששלחו לראש ממשלת ישראל ושר התקשורת, בנימין נתניהו, גילוי דעת במחאה על הסעיף המגביל את החופש העיתונאי ברשות השידור.

ב-13 בספטמבר 2017 הודיע תאגיד השידור הישראלי על הצטרפותו של ורדי לתאגיד. ורדי משמש מאז כראש תחום חדשות חוץ ב"כאן". בחודשים נובמבר-דצמבר 2017 הגיש את "חדשות הלילה" בערוץ כאן 11, כשהוא מחליף את רומי נוימרק. ב-28 בדצמבר 2017 החל להגיש מדי יום את "העולם היום", מגזין החוץ של הערוץ, שהחליפה את התוכנית "שבע אקטואלי".

לאחר שהגיש את התוכנית מספר פעמים, ב-29 במרץ 2023 נודע כי יגיש את "חדשות שישי", המהדורה המרכזית של תאגיד השידור הישראלי בימי שישי, במקומה של גאולה אבן-סער שפרשה מתפקידה. עקב כך חדל מלהגיש את "העולם היום". מיכל רשף ויואב זהבי החליפו אותו בהגשתה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.kan.org.il/Podcast/item.aspx?pid=11085 מואב ורדי: בגלל שרה נתניהו ראש הממשלה לא מעניק ראיונות לתקשורת], מתוך הפודקאסט "מה קורה כאן" בהגשת לי-אור אברבך, כאן - תאגיד השידור הישראלי, 4 באוקטובר 2018
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:ערוץ עשר: שדרנים, שחקנים ומנחים
קטגוריה:דגניה א': אישים
קטגוריה:בוגרי תיכון בית ירח
קטגוריה:כתבים מדיניים ישראלים
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - שידורי הטלוויזיה
קטגוריה:בוגרי החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
סלומון לוי

ד"ר סָלוֹמוֹן (מוֹנִי) לוי (בסרבית קירילית: Саломон Леви; 17 בפברואר 1896, טראווניק, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 20 במאי 1986, סרייבו, יוגוסלביה) היה פרטיזן יוגוסלבי ממוצא יהודי, חבר במפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה ומאיור-גנרל בצבא העממי היוגוסלבי.

==קורות חיים==
מוני לוי נולד בטראווניק. הוא למד רפואה באוניברסיטת וינה ושם התערה בחוגי תנועות העובדים הסוציאליסטיות. ב-1928 לאחר תום לימודיו, שב ליוגוסלביה והצטרף למפלגה הקומוניסטית היוגוסלבית. ב-1929 נעצר, נשפט ונדון ל-10 שנות מאסר בשל "פעילות מהפכנית".

ב-1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, הצטרף מוני לוי ליחידות הפרטיזנים. הוא כיהן כקומיסר פוליטי של גדוד פרטיזנים ובהמשך התקדם עד לתפקיד ראש מערך הרפואה של גיס הפרטיזנים ה-3. לאחר תום מלחמת העולם השנייה מילא מוני לוי שורת תפקידים במערך הרפואה של צבא יוגוסלביה ובכלל זה מפקד האקדמיה הצבאית לרפואה. ב-1956 השתחרר מהצבא בדרגת מאיור-גנרל. הוא מילא תפקידי מינהל במערכת הבריאות היוגוסלבית עד לפרישתו לגמלאות ב-1958. לוי כתב שורת מאמרים וספר על התפתחות שירות הרפואה היוגוסלבי מתקופת הפרטיזנים ועד ימי יוגוסלביה.

מוני לוי הלך לעולמו ב-1986 בסרייבו והוא בן 90 שנים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרטיזנים יהודים מיוגוסלביה
קטגוריה:פרטיזנים יהודים מבוסניה
קטגוריה:ניצולי השואה: בוסניה
קטגוריה:גנרלים יהודים בצבא יוגוסלביה
קטגוריה:רופאים יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:סרייבו: אישים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים בוסנים
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:ילידי 1896
קטגוריה:יוגוסלבים שנפטרו ב-1986
מריו סוארס

מריו סוארס מאטה (בספרדית: Mario Suárez Mata; נולד ב-24 בפברואר 1987) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הקשר ההגנתי בראיו ואיקאנו. לזכותו 3 הופעות במדי בנבחרת ספרד.

==קריירת מועדונים==
סוארס נולד באלקובנדס שבקהילה האוטונומית מדריד. בגיל 12 הוא החל לשחק במחלקת הנוער של אתלטיקו מדריד. סוארס שיחק בקבוצת המילואים אתלטיקו מדריד ב' בין השנים 2004 ו-2006. הוא הופיע לראשונה בקבוצה הבוגרת של אתלטיקו ב-6 בנובמבר 2005, כאשר נכנס כמחליף בדקות הסיום של משחק התיקו עם סביליה, שהסתיים ללא שערים. במהלך עונה זו הופיע בעוד שלושה משחקים.

בעונות ו- הושאל סוארס לקבוצות הליגה הספרדית השנייה ריאל ואיאדוליד וסלטה ויגו, בהתאמה. בתקופתו בוויאדוליד סייע לקבוצה לעלות ללה ליגה, כאשר היא סיימה במקום הראשון בטבלה. באוגוסט 2008 נרכש סוארס על ידי מיורקה מהליגה הספרדית הראשונה, וחתם בקבוצה על חוזה לארבע שנים. בחוזהו נכלל סעיף רכישה בחזרה של השחקן על ידי אתלטיקו.

סוארס השתלב במיורקה והיה שחקן הרכב בקבוצה. בעונתו השנייה במיורקה כבש חמישה שערי ליגה ב-34 הופעות, וסייע לקבוצה לסיים במקום החמישי בליגה. בעקבות הופעותיו המוצלחות של סוארס הוא נרכש בחזרה על ידי אתלטיקו מדריד.

בעונה הראשונה של סוארס בתקופה השנייה במדי אתלטיקו הופיע ב-35 משחקים, בהם כבש שני שערים. הוא כבש את שער הבכורה שלו עבור אתלטיקו ב-10 באפריל 2011, בניצחון הביתי 0–3 על ריאל סוסיאדד. בעונה הבאה סייע לאתלטיקו לזכות בליגה האירופית, בכך ששיחק 14 משחקים במסגרת המפעל בעונה זו, כולל במשחק הגמר מול אתלטיק בילבאו. בנוסף, הוא זכה עם אתלטיקו גם באליפות ספרד ובגביע המלך הספרדי.

ב-20 ביולי 2015 חתם בפיורנטינה האיטלקית. לאחר שלא קיבל דקות רבות בקבוצה האיטלקית, ב-30 בינואר 2016 חתם בווטפורד האנגלית לארבע וחצי שנים. ב-16 באוגוסט 2016 הושאל לולנסיה. ב-11 ביולי 2017 חתם בגוויג'ואו ז'יצ'נג הסינית. ב-31 בינואר 2019 חתם בראיו ואיקאנו עד לסוף העונה.

==נבחרת ספרד==
בשנת 2006 זכה סוארס עם נבחרת ספרד עד גיל 19 באליפות אירופה עד גיל 19. שנה לאחר מכן השתתף עם ספרד עד גיל 20 בגביע העולם עד גיל 20. הוא כבש את שערו היחיד בטורניר מבעיטת עונשין בניצחון 1–2 על זמביה. שנתיים אחרי הוא השתתף עם נבחרת ספרד עד גיל 21 באליפות אירופה עד גיל 21.

סוארס ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת ספרד הבוגרת ב-6 בפברואר 2013, במשחק הידידות, נגד . המשחק, שנערך בדוחה, בירת קטר, הסתיים בניצחון 1–3 לספרד.

==תארים==
;אתלטיקו מדריד
* אליפות ספרד: 
* גביע המלך הספרדי: 
* הסופר קאפ הספרדי: 2014
* הליגה האירופית: 
* הסופר קאפ האירופי: , 

;נבחרת ספרד עד גיל 19
* אליפות אירופה עד גיל 19: 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קשרי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיקו מדריד
קטגוריה:כדורגלני ריאל ואיאדוליד
קטגוריה:כדורגלני סלטה ויגו
קטגוריה:כדורגלני מיורקה
קטגוריה:כדורגלני פיורנטינה
קטגוריה:כדורגלני ווטפורד
קטגוריה:כדורגלני ולנסיה
קטגוריה:כדורגלני ראיו ואיקאנו
קטגוריה:כדורגלני גוויג'ואו ז'יצ'נג
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ספרד
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1987
5' Cap

המבנה של {{D}}5' cap. במרכז קשר טריפוספט המחבר את קצה ה-5' של 7-מתילגואנזין (באדום) לקצה ה-5' של ה-mRNA (בסגול)
בביולוגיה מולקולרית 5′ cap הוא תהליך של הוספת cap בקצה 5' של pre-mRNA. תהליך זה הוא אחד מתהליכי עיבוד שעובר pre-mRNA שהופך ל-mRNA בוגר ויציב שמוכן לתרגום.

בביולוגיה מולקולרית ה־cap לקצה 5' הוא שינוי מיוחד בנוקלאוטיד בקצה 5' של ה-mRNA האאוקריוטי במטרה ליצור mRNA בוגר ויציב שיהיה מוכן לתרגום ולסינתזת חלבונים. התהליך מבטיח יציבות ל-RNA שליח בזמן התרגום ומתרחש באופן מסודר בגרעין התא.

== תהליך עיבוד של הוספת cap בקצה 5' ==

המודיפיקציה בקצה 5' של ה-mRNA מתרחשת בצמוד לזמן השעתוק. אנזים שאחראי על ה-capping (גואנליל טרנספראז; Guanylyl transferase) יושב על קצה קרבוקסילי של חלבון הרנ"א פולימראז לפני תחילת השעתוק. כשהשעתוק מתחיל ונוצר תעתיק mRNA עם קצה 5' הוא עושה לו cap על ידי קישור של גואנין בקשר של 5' ל-5' דרך גשר של שלושה פוספטים, הגואנין ממותל בעמדה 7' מיד לאחר הקישור ונוצר 7-מתילגואנזין cap.

== התפקיד והיציבות של ה־cap ==

ה-cap בקצה 5' מעלה את יציבות ה-mRNA ומגן עליו מפני פירוק על ידי אנזימים מפרקים מסוג אקסונוקלאזות שרובם אינם יודעים לפרק קשר של 5' ל-5'. בנוסף הקשר המיוחד של 7-מתילגואנזין cap מעלה את רמת התרגום והיציאה מהגרעין.

== ראו גם ==
* שחבור
* אזור לא מתורגם
* mRNA

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Molecular Cell Biology- Lodish, Berk, Zipursky, Matsudaira, Baltimore and Darnell (Freeman & com, 4th ed. 2000 5th, ed. 2003)
* Molecular Biology of the Gene – Watson, Baker, Bell, Gann, Levine and Losick (5th ed. 2004)
</div>

קטגוריה:גנטיקה מולקולרית
Loveeeeeee Song

"Loveeeeeee Song" (בעברית: "שיר אהבהההההה" או "שיר אהבה") הוא שיר של הזמרת הברבדית ריהאנה מתוך אלבומה השביעי, Unapologetic. השיר הוא בהשתתפות הראפר פיוצ'ר, שגם היה שותף לכתיבה של השיר יחד עם ריהאנה. השיר יצא ב-3 באפריל 2013 כסינגל הרביעי מתוך האלבום. השיר יצא כסינגל בבריטניה בלבד. השיר גם היה כלול ברשימת השירים של סיבוב ההופעות העולמי של ריהאנה, Diamonds World Tour.

השיר זכה לשבחים רבים. חלק מהמבקרים החמיאו על השירה של ריהאנה וכינו את השיר "רצועה בולטת לעין", ואחרים קראו לשיר "דואט נוגע ללב". השיר דורג במקום 55 במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100 ובמקום 17 במצעד ה-R&B של בריטניה.

בעקבות יציאת האלבום, דורג "Loveeeeeee Song" במקום 100 במצעד הבילבורד הוט 100. השיר עלה למקום 88 בשבוע השני שלו, ולמקום 63 בשבוע השלישי שלו. בנוסף, דורג השיר במקום 14 במצעד שירי האר אנד בי/היפ הופ הכי חמים האמריקאי בשל הורדות דיגיטליות רבות. בבריטניה, הגיע השיר למקום 17 במצעד ה-R&B הבריטי.

בארצות הברית, קיבל את תואר הפלטינה, על מכירות של למעלה ממיליון עותקים במדינה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי ריהאנה
קטגוריה:שירי פיוצ'ר
קטגוריה:דואטים
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ריהאנה
קטגוריה:בלדות R&B עכשוויות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת דף ג'אם רקורדינגס
ונציה של הצפון

ונציה של הצפון הוא שמן הלא-רשמי של מספר ערים בצפון אירופה המוכרות בזכות התעלות שלהן, המזכירות במקרים רבים את העיר האיטלקית ונציה:

{| border="0" cellpadding="0" cellspacing="0" class="wikitable sortable" style="width:70%; margin:0em 0em 0em 0; background:#f9f9f9; border:1px #aaa solid; border-collapse:collapse; font-size:100%;"
|- style="background:#efefef;"
! עיר
! שם המדינה
! הערות
! תמונה
|-
| אמדן
| 
|
- 
| אמסטרדם 
| 
|
-
| ברוז'
| 
|
-
| ברמינגהאם
| 
| 
-
| דלפט
| 
|
-
| האפסלו
| 
| נקראת גם "ונציה נורדית"
-
| המבורג
| 
|
-
| ורוצלב
| 
| נקראת גם "ונציה של פולין"
-
| חיטהורן
| 
| נקראת גם "ונציה של הולנד"
-
| סטוקהולם
| 
|
-
| סנקט פטרבורג 
| 
|
-
| פפנבורג
| 
|
-
| קופנהגן 
| 
|
}

== ראו גם ==
* "ונציה של לטביה" – קולדיגה (Kuldīga) (לחצו לצפייה ) 
* "ונציה של אוקראינה" – וילקובה (Вилкове) (לחצו לצפייה ) 
* "ונציה של אירלנד" – (Monasterevin) 
* "ונציה של קוטסוולדס" – בורטון-און-דה-ווטר (Bourton-on-the-Water) (לחצו לצפייה ) 
* "ונציה של אמריקה" – פורט לודרדייל, שכונת וניס ב"וסטסייד" בעיר לוס אנג'לס
* "ונציה של המזרח" – סוג'ואו, בנגקוק, אודאיפור ועוד
* "ונציה של מצרים" – אל-גונה (الجونة) 
* "ונציה של ברזיל" – רסיפה
* ונציה הקטנה
* ונציה

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כינויי ערים
Headless Cross

Headless Cross הוא אלבומה הארבעה עשר של להקת ההבי מטאל הבריטית בלאק סבאת' שיצא לאור באפריל 1989. באלבום משתתף לראשונה המתופף קוזי פאוול, שגם השתתף בהפקת האלבום.

==אודות האלבום==
האלבום הוא השני בו משתתף כסולן הזמר טוני מרטין. המתופף באלבום היה קוזי פאוול, שהיה חבר בין היתר בלהקות Rainbow ווייטסנייק. לפני הקלטת האלבום, בסיסט הלהקה לשעבר גיזר באטלר הביע את רצונו לחזור ללהקה, אולם מסבות שונות, הדבר לא יצא לפועל. פאוול שידע כי איומי תר אחר סולן חדש ללהקה, שכנע את האחרון להשאיר את מרטין כסולן. האלבום הופק על ידי איומי ופאוול.

לורנס קוטל היה אחראי על נגינת הבס באלבום, אך מעולם לא נחשב כחבר רשמי בלהקה. עם זאת, הופיע קוטל בוידאו קליפ של שיר הנושא.

השיר "When Death Calls" מכיל סולו גיטרה מאת הגיטריסט המפורסם של להקת קווין בריאן מיי.

עטיפת האלבום נוצרה על ידי קווין ווילמט

==הצלחה וביקורות==
 
האלבום בילה שמונה שבועות במצעד ה"בילבורד 200", שם הגיע למקום ה-115. ביחס לקודמיו, האלבום נכשל במכירות.

האלבום זכה לביקורות מעורבות. מבקר המוזיקה אדוארדו ריבדביה (Eduardo Rivadavia) מאתר Allmusic שיבח את האלבום וכתב: "מי שחכם מספיק על מנת להעריך את הדיסקוגרפיה של בלאק סבאת' ללא אוסבורן ודיו, אין אלבום טוב יותר מ-"Headless Cross" כדי להתחיל בו". בנוסף כתב ריבדביה כי השיר 'When Death Calls' הוא "ללא ספק אחת מהיצירות המצמררות ביותר שכתב איומי אי-פעם"

==רשימת השירים==
כל השירים נכתבו על ידי חברי הלהקה, למעט היכן שצוין אחרת

==מבצעים==
חברי הלהקה
*טוני איומי - גיטרה, הפקה מוזיקלית
*טוני מרטין - שירה
*ג'ף ניקולס - קלידים
*קוזי פאוול - תופים, כלי הקשה, הפקה מוזיקלית

משתתפים נוספים
*לורנס קוטל - גיטרה בס
*בריאן מיי - סולו גיטרה בשיר "When Death Calls"

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי בלאק סבאת'
קטגוריה:אלבומים באנגלית
שעועית הגלידה

פרי שעועית הגלידה
שעועית הגלידה (שם מדעי: Inga edulis), המכונה גם "המרשמלו של ילדי הג'ונגל", הוא עץ אקזוטי ירוק עד שמוצאו מדרום אמריקה הנאכל על ידי בני הטופי. העץ צומח במהירות ויכול להגיע לגובה של 20 מטר. העץ גדל באזורים גבוהים, עד ל-1,800 מטר מעל גובה פני הים, מעדיף טמפרטורה ממוצעת (15 מעלות צלזיוס) ואינו רגיש במיוחד לתקופות יובש.

פריחתו לבנה, ותאריך הבשלת פירותיו הוא בין חודש אוגוסט לספטמבר. פירות העץ הם תרמילים ארוכים המזכירים צורת בננה. הם מכוסים קליפה צהובה קשה למחצה ומכילים ציפה לבנה המזכירה צמר גפן מתוק המזכיר טעם של גלידת וניל, וזה החלק הנאכל. הציפה מכילה זרעים המזכירים במראם שעועית ומכאן מגיעה שם העץ. פרותיו משמשים גם להכנת משקאות אלכוהוליים.

העץ הגיע לישראל במהלך שנות השלושים.

==זני שעועית הגלידה==
*שעועית הגלידה פחוסה: הפירות הם תרמילים קטנים בגודל 10-15 ס"מ, טעמם מתוק מעט.
*שעועית הגלידה חצי סהר: הפירות הם תרמילים בצורת חצי סהר בגודל 30-50 ס"מ טעמו מתוק במיוחד ומעט ארומטי.
*שעועית הגלידה ארוכה: הפירות הם תרמילים ארוכים המגיעים לגודל של עד 1.5 מטר, טעם אנמי מעט.
*שעועית הגלידה זן הבר: הפירות הם תרמילים דקים בגודל של 20-30 ס"מ.

== גלריה ==
<gallery widths="200" heights="150">
Inga edulis in flower.JPG|פרח עץ שעועית הגלידה בקונגו סנטרל
שתיל צעיר של שעועית הגלידה.JPG|שתיל צעיר של שעועית הגלידה
עלי שעועית הגלידה חדשים מבט מקרוב.JPG|עלי שעועית הגלידה חדשים מבט מקרוב
Inga edulis Taub57.png|תיאור בוטני של שעועית הגלידה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.hort.purdue.edu/newcrop/duke_energy/Inga_edulis.html שעועית הגלידה] באתר ה-Center for New Crops & Plant Products של אוניברסיטת פרדו 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עצי יער האמזונאס
קטגוריה:מימוסיים
קטגוריה:פירות טרופיים
פתאום עכשיו, פתאום היום

שלמה ארצי ו[[נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין מבצעים את השיר בהקלטה לקראת יום העצמאות ה-67]]
"פתאום עכשיו, פתאום היום", המוכר גם בפתיחת הפזמון: אֲהַבְתִּיהָ (כך הוא נקרא בפי הזמר החל מ-1994), הוא שיר שנכתב על ידי המשוררת תרצה אתר והולחן על ידי יעקב הולנדר. השיר בעיבודו של אריה לבנון בוצע על ידי שלמה ארצי בפסטיבל הזמר והפזמון 1970 והגיע למקום הראשון. היה זה להיטו הראשון של ארצי.

ארצי ביצע את השיר בפסטיבל בטרם השתחרר משירות סדיר בלהקת חיל הים, ולתחרות בבנייני האומה הופיע לבוש מדים. השיר זכה בפסטיבל, אך אתר נאלצה להיעדר מהאירוע עקב מותו של אביה נתן אלתרמן מספר שבועות קודם לכן.

השיר הופיע בעיבוד שונה באלבום הבכורה של ארצי, "שלמה ארצי", וכן במיני-אלבום הנושא את שם השיר (שיצאו שניהם ב-1970), ובאלבומים נוספים שהוציא מאוחר יותר. השיר זכה להצלחה רבה ובסוף שנת 1970 אף נבחר למקום הראשון במצעד הפזמונים העברי השנתי כשארצי נבחר לזמר השנה. במרוצת השנים התקבע השיר כנכס צאן ברזל: הוא נבחר בין 500 השירים הטובים ביותר בזמר העברי ב"מצעד של המדינה" שנערך בשנת 2009, הגיע למקום השני ברשימת שיריו הטובים ביותר של שלמה ארצי במצעד שנערך בגלגלצ בשנת 2007, ולמקום ה-22 במצעד "פעמוני היובל" לבחירת השירים העבריים האהובים ביותר שנערך בערוץ 1 בשנת 1998 במסגרת חגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל.

בשנת 1994, לקראת "המופע המשולש", הוקלט ארצי את השיר מחדש והוציא אותו כסינגל בשם "אהבתיה" בליווי קליפ.

לאלבום שהוציא בשנת 2000 קרא ארצי, בפרפרזה לשיר, "אהבתיהם", ובו הקליט גרסה מחודשת לשיר (בעיבודו של אבי סינגולדה), שממנה השמיט כמה בתים שהופיעו בביצוע המקורי.

השיר בוצע פעמים רבות בגרסאות כיסוי, אחת מהן מופיעה באלבום המופע "כמו ציפור בחדר" בביצוע להקת חינוך מיוחד.

שיבוש המילה "אהבתיה" בשיר וזיהויה בטעות כמילה "אבטיח" הם המקור לשם אתר האינטרנט "אבטיח", המתעד שיבושים דומים בשירים עבריים.

==קישורים חיצוניים==

ביצועים:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
על השיר:
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1970
קטגוריה:סינגלים מ-1970
קטגוריה:סינגלים מ-1996
קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:שירי פסטיבל הזמר והפזמון 1970
קטגוריה:שירים שזכו בפסטיבל הזמר והפזמון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תרצה אתר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יעקב הולנדר
רן בנימיני

רן בנימיני (נולד ב-17 בספטמבר 1977) הוא עיתונאי ישראלי. מגיש תוכנית הערב "בנימיני וגואטה" בכאן רשת ב' לצידו של יגאל גואטה, וכן את יומן הבוקר בימי שישי. בעבר היה כתב לענייני משטרה, כתב בכנסת וכתב הכלכלה של קול ישראל.

==ביוגרפיה==
נולד בירושלים. הוא נקרא רן על שם רן פקר שהיה מפקדו של אביו בחיל האוויר.

למד בתיכון "אורט רמות" בירושלים. בצה"ל שירת בחיל המודיעין.

את דרכו בתקשורת התחיל עוד לפני הצבא, ככתב נוער בעיתון "ראש 1". אחרי הצבא החל לעבוד במוקד התנועה של קול ישראל.

שימש כארבע שנים כתב רשת ב' לענייני משטרה. בתפקידו זה חשף בין היתר את פרשת פגישתם של השופט זיילר ואילנה דיין במסגרת פרשת האחים פריניאן. בשנת 2007 קיבל את פרס מנכ"ל רשות השידור.

בהמשך, עבר לשמש ככתב בכנסת והחל להגיש יומני חדשות שונים. ב-2012 הועבר מתפקידו לתפקיד כתב לענייני כלכלה. ב-10 במאי 2017 חתם את השידור האחרון של רשת ב' עם סגירתה של רשות השידור. מספר ימים לאחר מכן התחיל להגיש את יומן הערב "כאן הערב" ב"כאן ב'" במסגרת תאגיד השידור הישראלי יחד עם יגאל גואטה. במרץ 2020 עזב את הגשת התוכנית והוחלף בידי שלי יחימוביץ'. במרץ 2022 עם פרישת חיימוביץ מהגשת התכנית הוחלט להחזירו.

כיום הוא מגיש קבוע בתוכנית "הבוקר הזה" בימי שישי<ref></ref> בכאן רשת ב' מטעם תאגיד השידור הישראלי.

בעבר שימש כשליח רשת ב' לסיקור אירועים בחו"ל: מתקפת הטרור במומבאי (2008), רעידת האדמה בהאיטי (2010), רעידת האדמה (2015), ניסיון ההפיכה הצבאית בטורקיה (2016), פסגת ארצות הברית-קוריאה הצפונית בסינגפור (2018), הבחירות בארצות הברית ב-2020.

לבנימיני תואר ראשון בתקשורת ובמדע המדינה מהאוניברסיטה העברית.
תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו
ותואר שני במשפטים מהאוניברסיטה העברית.

בנימיני מתגורר בתל אביב. נשוי לבן זוגו החל מ-2021.

הוא טבעוני מטעמי מצפון, ולעיתים קרובות עוסק בענייני זכויות בעלי חיים. בין השאר יצא נגד גריסת אפרוחים המקובלת בתעשיות הביצים והבשר ונגד סחר בכלבים.

==קישורים חיצוניים==

* , טור מאת בן כספית הסוקר בין היתר את העברתו של בנימיני מתפקידו, ינואר 2012

* [https://podcasts.center/podcast/politikan/ פודקאסט פוליטי-כאן], 31 בינואר 2019

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:זוכי הפרס להצטיינות עיתונאית ע"ש אילן רועה
קטגוריה:סגל כאן ב'
קטגוריה:כתבים כלכליים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:טבעונים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
צ'ינו דה פיסטויה

צ'ינו דַַה פיסטוֹיה (באיטלקית: Cino da Pistoia נולד בסביבות 1270 ככל הנראה בפיסטויה – 24 בדצמבר 1336 או 27 בינואר 1337 בפיסטויה) היה משורר ומשפטן איטלקי, פעל, בין היתר, כדיפלומט, שופט ופרופסור למשפטים. צאצא של משפחות ותיקות בפיסטויה ולוחם בצעירותו במחנה הגואלפים השחורים, צ'ינו הצטיין בסונטות שלו, בהן העשיר את "הסגנון החדש המתוק" ("dolce stil nuovo"), תוך תיאור ריאליסטי של המצבים הרגשיים, בנימה נוגה ומלכנולית. חלקן מוקדשות לאהובתו, סלוואג'ה. קובץ שיריו "חרוזים" (Rime) בישר את שירתו של פטרארקה. השאיר גם התכתבות חשובה עם ידידו דנטה ועם פטרארקה. במסתו De vulgari eloquentia דנטה קרא לו "משורר המתיקות" (il poeta della dolcezza)

צ'ינו דה פיסטויה היה אחד משלושת המשפטנים החשובים באיטליה במאה ה-14, לצידם של בלדו וברטולו. בשנים 1331-1317 לימד משפטים באוניברסיטאות בפירנצה, בולוניה נאפולי ובעיקר בסיינה ופרוג'ה.
בתחום המשפט ספרו החשוב ביותר הוא "Lectura in codicem (1314-1312), שבו פירש את ה"קורפוס יוריס קיוויליס" של יוסטיניאנוס.

==הנצחה==
*פטרארקה הקדיש לזכרו שיר הספד ומזכיר את הזוג צ'ינו וסלווג'ה לצדם של דנטה ולבאטריצ'ה בפרק הרביעי של "Trionfi "d'amore
*בעיר הולדתו הוקם מכון המוקדש לו ולפעלו.
*יולי 2005- האסטרואיד 36446 נקרא לזכרו.

<gallery>
Cino da Pistoia – Lectura in Codicem, 1547 – BEIC 11058220.tiff|Lectura in Codicem, 1547
Cino - Le Rime, 191-?.djvu|Le rime, 1862
</gallery>

==לקריאה נוספת==
*Weimar, Peter (2001). "Cino da Pistoia". In Michael Stolleis (ed.). Juristen: ein biographisches Lexikon; von der Antike bis zum 20. Jahrhundert (2nd edition ed.). München: Beck. p. 133
(בגרמנית)
*Sebastiano Ciampi, Vita e poesie di messer Gino da Pistoia, Pisa, 1813
*MORPURGO, Giuseppe — Antologia Italiana e pagine di letterature straniera, VIII edizione, Milano, Mondadori, 1954, p. 93

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www3.unisi.it/docentes/siena/docenti/sinibuldi.html ביוגרפיה באתר הפקולטה למשפט אזרחי של אוניברסיטת סיינה] 
* [http://www.letteraturaitaliana.net/autori/cino_da_pistoia.html ביוגרפיה קצרה באתר ספריית הספרות האיטלקית Biblioteca della Letteratura Italiana]
לפי S. Re- L. Simoni. L’invenzione letteraria. Volume primo. Carlo Signorelli editore. Milano. 2001
* [https://archive.org/details/cinodapistoiastu00zaccuoft Guido Zaccagnini Cino da Pistoia, studio biografico Libreria editrice Pagnini, Pistoia 1918] באתר ארכיון האינטרנט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משוררים איטלקים
קטגוריה:חוקרי משפט איטלקים
קטגוריה:שופטים איטלקים
קטגוריה:הומניסטים איטלקים מתקופת הרנסאנס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סיינה
רועי ריפטין

רועי ריפטין (נולד ב-25 בינואר 1968) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. בתפקידו האחרון בשירות הקבע שימש קצין תותחנים ראשי.

==ביוגרפיה==
ריפטין התגייס לצה"ל ב-1986. שירת כלוחם בגדוד 55, ב-1986 סיים קורס קצינים ושימש קצין סיור, קצין עמדה ומפקד סוללה בגדוד 55, תקופה בה עבר הגדוד הסבה מתומ"תי רומח לתומת"י רוכב. ב-1995 מונה למד"ר בביסל"ת וב-1996 לסגן מפקד גדוד 55. ב-1997 מונה למפקד גדוד 403, וב-1999 מונה לראש ענף מפקדים במחנה שבטה. ב-2001 מונה לקצין אג"ם של חיל התותחנים. כאלוף-משנה פיקד על עוצבת כידון ושימש מפקד מרכז חת"ם. ב-2005 מונה למפקד עוצבת גולן ובמקביל שימש מפקד חטיבת מכבים. פיקד על האגד במהלך מלחמת לבנון השנייה. ב-2008 מונה לראש מחלקת תכנון באגף המבצעים וב-2010 לראש מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה.

באוגוסט 2012 מונה לקצין תותחנים ראשי. פיקד על החיל במבצע עמוד ענן ובמבצע צוק איתן.

מיום כניסתו לתפקיד הוביל תא"ל ריפטין את חיל התותחנים, על כל מערכיו, לדבר ב"שפה אחת משותפת". במהלך תפקידו למשל הוביל לכך שצוערי יחידת רוכב שמיים יבצעו את קורס הקצינים שלהם יחד עם כלל צוערי החיל בבית הספר לתותחנות שדה. כמו כן, במהלך תפקידו הצטייד החיל בטכנולוגיות חדשות.

ריפטין בעל תואר ראשון במשפטים מהמכללה למנהל, תואר שני במנהל עסקים MBA מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. נשוי ואב לשלושה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20130825025748/http://beithatothan.org.il/node/49 "בתותחנים לכוון למעלה זה תרתי משמע"], באתר "תמיד תותחן", 21 ביולי 2013.
* .
* .

==הערות שוליים==

קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:קציני תותחנים ראשיים
קטגוריה:מפקדי אגד ארטילרי 282
קטגוריה:מפקדי אגד ארטילרי 209
קטגוריה:מפקדי חטיבת מכבים
קטגוריה:ראשי מחלקת תכנון וארגון בזרוע היבשה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
סוברומטרנספורט

סוברומטרנספורט (ברומנית: Sovromtransport) הייתה חברה מסוג סוברום , משותפת לממשלות ברית המועצות ורומניה ומטרתה הייתה ניצול אמצעי התעבורה הממשלתיים של רומניה והפקת רווחים לצורך תשלום פיצויי המלחמה שרומניה הייתה חייבת לברית המועצות. החברה הוקמה במסגרת שביתת הנשק שחתמה רומניה בשנת 1944 עם ברית המועצות. בעקבות החוזה השתלטו הסובייטים על ספינות הסוחר ואוניות הנהר של רומניה, במהלך שהוגדר כתרומה של הצד הרומני למאמץ המלחמתי הסובייטי נגד היטלר. רומניה תרמה 16 ספינות. לאחר סיום המלחמה, בשנת 1945, מתוך 16 הספינות של הצי הימי הרומני, שנתרמו לסובייטים, הוחזרו רק שתיים.<ref></ref>

החברה הוקמה ב-14 ביולי 1945 וכללה ארבע אוניות רוסיות במצב גרוע, שהיו זקוקות לתיקונים, שתי אוניות רומניות, טרנסילבניה וארדאל והשכרת המבדוקים הרומניים בקונסטנצה, דרובטה-טורנו סברין ובראילה. האוניות הרוסיות, שקיבלה סוברומטרנספורט, היו "פלחנוב", שנבנתה באנגליה ב-1900, "דימיטרוב" (שמה שונה ל"אולטניה"), שנבנתה ברוטרדם ב-1920, "פרידריך אנגלס", שנבנתה בלנינגרד ב-1930 ו"ברזינה", שנבנתה באנגליה ב-1918.

בהמשך צורפו לחברה עוד 4 אוניות, שתיים שבנייתן החלה ברומניה עוד ב-1942 ("מידיה" ו"סולינה") ושתיים, שנבנו בבודפשט ("קונסטנצה" ו"מנגליה").

בשנת 1954 פורקה החברה המשותפת והאוניות הועברו לחברה בשליטת ממשלת רומניה, נאוורום (NAVROM).

== קישורים חיצוניים ==
* [http://jurnalul.ro/special-jurnalul/varsta-de-aur-a-flotei-62222.html ואסילה סורצ'ל, "גיל הזהב של הצי"] באתר של jurnalul.ro 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות ספנות
קטגוריה:חברות רומניות
קטגוריה:חברות רוסיות
קטגוריה:חברות שנסגרו
שפתי חכמים

שפתי חכמים הוא פירוש פופולרי לפירוש רש"י לתורה שחובר על ידי רבי שבתי בס. הספר נדפס לראשונה באמסטרדם ב-1680. "שפתי חכמים" מופיע כיום בחלק מהחומשים מקראות גדולות, אולם ברובם, כמו בחומשים ממהדורות רבות אחרות, מודפס כיום פירוש המכונה: עיקר שפתי חכמים, שהוא קיצור של שפתי חכמים.

"שפתי חכמים" שייך לפירושי רש"י הפותחים בחיפוש הקושי שרש"י ניצב בפניו. הפירוש מלוקט ממפרשי רש"י שקדמו לו ובפרט מהרא"ם.

==קישורים חיצוניים==
* 
* "שפתי חכמים" באתר "תורת אמת": [https://web.archive.org/web/20140613032252/http://www.ateret4u.com/online/f_01861.html בראשית], [https://web.archive.org/web/20150708224948/http://www.ateret4u.com/online/f_01862.html שמות], [https://web.archive.org/web/20150708144734/http://www.ateret4u.com/online/f_01863.html ויקרא], [https://web.archive.org/web/20140808033425/http://www.ateret4u.com/online/f_01864.html במדבר], [https://web.archive.org/web/20140217161942/http://www.ateret4u.com/online/f_01865.html דברים]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פירושי התנ"ך
קטגוריה:ספרי שנות ה-1680
קטגוריה:מפרשי פירוש רש"י לתורה
אגוזי סבון

אגוזי סבון (שם מדעי: Sapindus) המכונה לעיתים עץ תותי סבון או ריטה הוא סוג של עץ ירוק-עד, ממשפחת הסבונניים, הכוללת, בין השאר, את הליצ'י והאדר. מוצאו מדרום אסיה. אגוזי הסבון ניתנים לגידול גם באזורים קרירים.

על אף שמו, אגוז הסבון איננו אגוז. פירותיו, המבשילים בסתיו, הם כדוריים, קטנים ומפיצי ריח. הם מכילים סבונין שהוא דטרגנט טבעי. הפרי יכול לשמש תחליף טבעי למגוון חומרי הניקיון הביתיים. בין היתר, ניתן להשתמש בו לכביסה, חפיפת שיער, שטיפת כלים ועוד. אגוזי הסבון לא מיועדים למאכל אדם.

==תהליך הפקת סבון מאגוזי סבון==
בחלקן הפנימי של קליפות אגוזי הסבון ישנה שכבה סבונית העשויה מחומר מבריק ודביק שצבעו חום-כתמתם המכילה את הסבון. קליפות אגוזי הסבון מפרישות אותו ברגע שהן באות במגע עם מים בטמפרטורה של מעל 30 מעלות צלזיוס.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20140807061350/http://www.biglal.co.il/websites/chitulim/716.asp אגוזי סבון לכביסה וניקוי אקולוגי], שיח הטבע

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:סבוננאים
איזידור פאפו

פרופסור איזידור פאפו (בסרבית קירילית: Исидор Папо; 31 בדצמבר 1913, ליובושקי, הרצגובינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 14 באוקטובר 1996, בלגרד, הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה) היה גנרל ורופא יהודי, מפקד מערך הרפואה של צבא יוגוסלביה ורופאו האישי של שליט יוגוסלביה יוסיפ ברוז טיטו.

==קורות חיים==
איזידור פאפו נולד בעיירה ליובושקי ליוסף וקלרה לבית לוי, ואת השכלתו התיכונית רכש במוסטאר. למד רפואה באוניברסיטת זאגרב. במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, הצטרף לשורת הפרטיזנים של טיטו. הוא פיקד על מערך הרפואה של הפרטיזנים בבוסניה ובהמשך מונה לראש המערך הכירורגי במטה הכללי של יחידות הפרטיזנים. במהלך המלחמה נרצחו אחיו ואחותו ועוד כ-50 מבני משפחתו.

לאחר המלחמה התמחה פאפו בכירורגיה בברית המועצות ועם שובו מילא שורת תפקידים במערך הרפואה של צבא יוגוסלביה ובכלל זה פיקד על האקדמיה לרפואה של הצבא. בהמשך, נסע לארצות הברית והתמחה בכירורגיית לב-חזה במספר מוסדות ובכללם מאיו קליניק ובית החולים "הר סיני" במיאמי. עם שובו היה לרופא הראשון ביוגוסלביה אשר ביצע ניתוח לב פתוח. הוא היה רופאו האישי של יוסיפ ברוז טיטו ובמסגרת תפקידו טיפל גם בשליטי מדינות כגון ג'ווהרלל נהרו וגמאל עבד אל נאצר. ב-1975 מונה למפקד מערך הרפואה של צבא יוגוסלביה והועלה לדרגת גנרל-פולקובניק. זכה לעיטור מסדר הכוכב של יוגוסלביה דרגה שנייה והיה אחד מ-159 האנשים שקיבלו את העיטור ביוגוסלביה ומחוצה לה. ב-1982 פרש משירותו הצבאי. 

פאפו היה נשוי לאנסטסיה ("אסיה"; 1922–2009) אשר הייתה רוסייה, אחות בצבא האדום.

נפטר ב-1996 בבלגרד והוא בן 82 שנים, ונקבר בחלקה היהודית של בית הקברות החדש בבלגרד.

==קישורים חיצוניים==
* [http://collections.ushmm.org/search/catalog/irn513695 ראיון ביוגרפי עם איזידור פאפו ב-1996], באתר מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה, אוחזר ב-3 באוגוסט 2014 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרטיזנים יהודים מיוגוסלביה
קטגוריה:פרטיזנים יהודים מבוסניה
קטגוריה:גנרלים יהודים בצבא יוגוסלביה
קטגוריה:מעוטרי עיטור הכוכב של יוגוסלביה
קטגוריה:רופאים יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:כירורגים יהודים
קטגוריה:ילידי 1913
קטגוריה:נפטרים ב-1996
גביע אסיה בכדורגל 1980

גביע אסיה בכדורגל 1980 נערך בכווית בין התאריכים 15 בספטמבר ל-30 בספטמבר 1980. לטורניר העפילו 10 נבחרות שחולקו לשני בתים, כאשר מכל בית העפילו שתי נבחרות לשלב חצי הגמר שהתקיים בשיטת נוקאאוט.

הנבחרת המארחת, נבחרת כווית, זכתה בגביע לאחר שניצחה במשחק הגמר את בתוצאה 3-0.

כל משחקי הטורניר נערכו באצטדיון סבאח אל סאלם שבכווית סיטי המכיל 22,000 מקומות ישיבה.

==הנבחרות==
{| class="wikitable sortable" style="text-align: center;"
|-
! נבחרת
! סיבת העפלה
! מספר הופעות בטורניר
! הופעה אחרונה בטורניר
! הישג שיא (עד תחילת הטורניר)
|-
|align="right"||| מארחת הטורניר || 2 || 1976 || סגנית (1976)
|-
|align="right"||| אלופת גביע אסיה בכדורגל 1976 ||3|| 1976 || אלופת אסיה (1968, 1972, 1976)
|-
|align="right"||| מנצחת בית א' במוקדמות || 0 || –|| –
|-
|align="right"||| מנצחת בית ב' במוקדמות || 0 || –|| –
|-
|align="right"||| מנצחת בית ג' במוקדמות || 0 || –|| –
|-
|align="right"||| מנצחת בית ד' במוקדמות || 4 || 1972|| אלופת אסיה (1956, 1960)
|-
|align="right"||| סגנית בית א' במוקדמות || 0 || –|| –
|-
|align="right"||| סגנית בית ב' במוקדמות || 0 || –||–
|-
|align="right"||| סגנית בית ג' במוקדמות || 1 || 1976 || שלב הבתים (1976)
|-
|align="right"||| סגנית בית ד' במוקדמות || 1 || 1976 || מקום שלישי (1976)
|}

==המשחקים==
===שלב הבתים===
====בית א'====

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

====בית ב'====

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

==שלב הנוקאאוט==

==פירוט המשחקים==

----

====משחק על המקום השלישי====

====משחק הגמר====

==פרסים==
בסיום הטורניר העניקה קונפדרציית הכדורגל של אסיה את הפרסים הבאים:

;שוער מצטיין
* נאצר חג'אזי

;מגנים מצטיינים
* נעים סעד
* סו צ'ין אן
* מנבוב ג'ומה
* מנדי דינברזדה

;קשרים מצטיינים
* עבדולרזה ברזגרי
* סעד אל האוטי
* לי יונג מו

;חלוצים מצטיינים
* צ'וי סון הו 
* פייסל אל דקהיל
* ג'ייסם יקוב

==סטטיסטיקה==
===כובשי השערים===
{| class="wikitable sortable" style="text-align: right;"
|-
! דירוג
! שחקן
! שערים
|-
|align="right"|1-2 || בטאש פאריבה צ'וי סון הו || 7
|-
|align="right"|3 || אל דקהיל || 5
|-
|align="right"|4 || ג'ייסם יקוב || 4
|-
|align="right"|5-6 || חוסיין פראקי צ'אנג הא וון|| 3
|-
|align="right"|7-11 || חאמיד אלידוסטי עדבולרזה ברזגרי סעד אל האוטי פאק ג'ונג הון אחמד צ'ומבי|| 2
|-
|align="right"|12-26 || צ'ן צ'ינגאנג הונג קסיאנגדונג לי פובאו עיראג' דני פארד חסאן רושאן פת'י קמיל אל אנברי עבדול אלי עבדא אליף בהארי וואנג סאנג הוי קים בוק מן וואנג סאוק קאון לי ג'אנג אייל קשק || 1
|}

קטגוריה:גביעי אסיה בכדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1980
קטגוריה:כווית: ספורט
קטגוריה:כווית: כדורגל
תקוף, תעשה פיגועים

תקוף, תעשה פיגועים (בערבית: زلزل أمن اسرائيل, זַלְזֶל אַמְן אִסְרַאאִיל, "זעזע את ביטחון ישראל") הוא שיר תעמולה שהופק על ידי גדודי עז א-דין אל-קסאם, הזרוע הצבאית של חמאס. השיר, שנכתב במקורו בערבית ופורסם בשנת 2012, התפרסם בגרסה העברית במהלך מבצע צוק איתן בקיץ 2014. הוא הפך בציבור הישראלי ללהיט קומי וגרסאות כיסוי היתוליות ופארודיות רבות הופקו בישראל כתגובה.

הגרסה העברית לשיר פורסמה על ידי חמאס במהלך העימות ברצועת עזה כחלק מהמאבק הפסיכולוגי והתעמולתי של הארגון. גרסה זו מושרת על ידי זמרים עזתיים ומילותיה קוראות ומעודדות לבצע פיגועים בישראל וביושביה. בחירת המילים בתרגום לעברית מליצית והגיית הזמרים מעט משובשות. הקליפ המלווה אותו מציג תעמולה מיליטנטית. מסיבות אלו ובשל הלחן הקליט הפך השיר ללהיט הומוריסטי בקרב הישראלים ובהמשך הוקלטו לו גרסות כיסוי ופארודיה רבות, והוא אוזכר בתוכניות טלוויזיה ישראליות. גם ברשתות החברתיות בלט השיר כמקור ונושא לבדיחות. כך למשל הסטנדאפיסט שלום אסייג ביצע את השיר כמערכון בו הוא מגלם מתמודד באודישן לתוכנית The Voice ישראל.

השיר הוסר מערוץ היוטיוב של חמאס משום שתויג כהפרת המדיניות של יוטיוב האוסרת על דברי שטנה, אך עותקים שלו הועלו לאתר.

== מבנה השיר ==
השיר בנוי מפזמון חוזר ושישה בתים, כאשר יש בתים המושרים פעם אחת, יש פעמיים, ויש שלוש. יש בתים שאחריהם הפזמון מושר פעם או פעמיים ויש שלא.

ניתן לראות במשפט "כקורי עכביש הם מתגלים" הֶרמז לנאום קורי העכביש.

השיר משתמש במשלב מוגבה (כמו בביטוי "אבד עליו הכלח") לצד שיבושים בלתי-תקניים בתחביר ובאוצר מילים.

=== מילות השיר ===

==ראו גם==
*נאצר מחכה לרבין
*יאללה יא נסראללה

==קישורים חיצוניים==

* ארז רונן, [https://web.archive.org/web/20140810105949/http://www.holesinthenet.co.il/media_mobile.php?media_profile_id=515c22886ab9f&lang_id=4&scope=media&view=story&view_param1=38137 קום תעשה פיגועים של החמאס מסתמן כלהיט החם של הקיץ בישראל], באתר "חורים ברשת", 20 ביולי 2014
* 
* לירן חסון, [https://www.youtube.com/watch?v=DFDWc_rlAiI עם ישראל לא מתעסקים]: התגובה הישראלית לשיר החמאס
* 
* 
<div class="mw-content-ltr">
* Yoram Hazony, [http://www.tabletmag.com/jewish-arts-and-culture/music/181478/hamas-anthem-israel How a Hamas Anthem Became a Hit in Israel], Tablet Magazine, August 8, 2014
</div>
* חיים אבני, [http://www.kikarhashabat.co.il/תקוף-תעשה-ביגועים-מיטב-הקטעים.html תקוף תעשה פיגועים: המיטב], כיכר השבת, 11 באוגוסט 2014 (כמה גרסאות)
* אורי רדלר, בלוג "האונה" - מאמרים, [http://www.ha-una.com/article_i.asp?id=1165 תקוף, תעשה פיגועים: ישראל והצל]; ניתוח שאיפות החמאס לפי השיר
* [http://www.wattan.tv/ar/news/104507.html "زلزل أمن إسرائيل" تحتل الملاهي الليلية الإسرائيلية] כתבה בערבית על השימוש הישראלי בשיר

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:תעמולה פלסטינית
קטגוריה:מוזיקה: תופעות אינטרנט
קטגוריה:שירי מבצע צוק איתן
קטגוריה:חמאס: תקשורת
קטגוריה:שירי מלחמות
קטגוריה:שירים על ישראל
קטגוריה:תופעות אינטרנט ישראליות
רוזה פאפו

פרופסור רוזה פאפו (בסרבית קירילית: Роза Папо; 6 בפברואר 1914, סרייבו, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 20 בפברואר 1984, בלגרד, יוגוסלביה) הייתה גנרלית ורופאה יהודיה בצבא יוגוסלביה. רוזה פאפו הייתה האישה הראשונה שקיבלה דרגות גנרל ביוגוסלביה.

==קורות חיים==
רוזה פאפו נולדה למשפחה יהודית-ספרדית בסרייבו. בת למרים לבית אבינון ונכדתו של הרב סולומון אבינון, מגארצ'אניצה. היא למדה רפואה באוניברסיטת זאגרב ועם סיום לימודיה הועסקה כרופאה במספר בתי חולים באזור סרייבו. ב-1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, הצטרפה רוזה פאפו ליחידות הפרטיזנים של טיטו. היא הייתה ראש מערך הרפואה במספר אוגדות פרטיזנים ובהמשך התקדמה עד לתפקיד מנהלת בית החולים של גיס הפרטיזנים ה-3.

לאחר המלחמה המשיכה פאפו בשירותה הצבאי והתמחתה במחלות זיהומיות ובאפידמיולוגיה. היא ניהלה את המרפאה המרכזית למחלות זיהומיות של צבא יוגוסלביה בדרגת גנרל-מאיור. בכך, הפכה רוזה פאפו לאישה הראשונה ביוגוסלביה שזכתה לדרגת גנרל. פאפו סיימה את שירותה הצבאי ב-31 בדצמבר 1973. היא הלכה לעולמה בבלגרד ב-1984 והיא בת 70 שנים. הייתה נשואה ואם לבן ובת.

==קישורים חיצוניים==

* יהודית קול-ענבר, [https://web.archive.org/web/20140803202440/http://bezalel.secured.co.il/zope/home/he/1376936935/1386322365 הקול שהולאם: האישה היהודיה בשואה], באתר בצלאל.

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרטיזנים יהודים מיוגוסלביה
קטגוריה:פרטיזנים יהודים מבוסניה
קטגוריה:פרטיזניות יהודיות
קטגוריה:גנרלים יהודים בצבא יוגוסלביה
קטגוריה:גנרליות
קטגוריה:רופאים צבאיים יהודים
קטגוריה:רופאות צבאיות
קטגוריה:רופאים יהודים יוגוסלבים
קטגוריה:אפידמיולוגים יהודים
קטגוריה:סרייבו: אישים
קטגוריה:ילידות 1914
קטגוריה:נפטרות ב-1984
גביע אסיה בכדורגל 1984

גביע אסיה בכדורגל 1984 נערך בסינגפור בין התאריכים 1 בדצמבר ל-16 בדצמבר 1984. לטורניר העפילו 10 נבחרות שחולקו לשני בתים, כאשר מכל בית העפילו שתי נבחרות לשלב חצי הגמר שהתקיים בשיטת נוקאאוט.

נבחרת ערב הסעודית זכתה בגביע לאחר שגברה במשחק הגמר על בתוצאה 2–0.

כל משחקי הטורניר נערכו באצטדיון הלאומי של סינגפור שמונה כ-55,000 מקומות ישיבה.

==הנבחרות==
{| class="wikitable sortable" style="text-align: center;"
|-
! נבחרת
! סיבת העפלה
! מספר הופעות בטורניר
! הופעה אחרונה בטורניר
! הישג שיא (עד תחילת הטורניר)
|-
|align="right"||| מארחת הטורניר || 0 || –|| –
|-
|align="right"||| אלופת גביע אסיה בכדורגל 1980 || 3 || 1980 || אלופת אסיה (1980)
|-
|align="right"||| מנצחת בית א' במוקדמות ||4|| 1980 || אלופת אסיה (1968, 1972, 1976)
|-
|align="right"||| מנצחת בית ב' במוקדמות || 0 || –|| –
|-
|align="right"||| מנצחת בית ג' במוקדמות || 5 || 1980 || אלופת אסיה (1956, 1960)
|-
|align="right"||| מנצחת בית ד' במוקדמות || 2 || 1980 || מקום שלישי (1976)
|-
|align="right"||| סגנית בית א' במוקדמות || 1 || 1980 || שלב הבתים (1980)
|-
|align="right"||| סגנית בית ב' במוקדמות || 1 || 1980 || שלב הבתים (1980)
|-
|align="right"||| סגנית בית ג' במוקדמות || 1 || 1964 || מקום שני (1964)
|-
|align="right"||| סגנית בית ד' במוקדמות || 1 || 1980 || שלב הבתים (1980)
|}

==שלב הבתים==
===בית א'===

ערב הסעודית וכווית העפילו לשלב חצי הגמר.

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

במשחק בין כווית לסוריה, שהיה המשחק מרובה השערים במשחקי בית א', ניצחה נבחרת כווית את סוריה. למרות ההפסד, השיג שחקן סוריה אבו אל סל הישג. הוא כבש שער בדקה החמישית שהפך להיות השער שנכבש הכי מהר בטורניר. בסוף הטורניר, קיבל אבו אל סל פרס על הישגו.

===בית ב'===

סין ואיראן העפילו לחצי הגמר.

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

==שלב הנוקאאוט==

===פירוט המשחקים===
====חצי הגמר====
----

----

====משחק על המקום השלישי====
----

====משחק הגמר====
----

==פרסים==
בסיום הטורניר, העניקה קונפדרציית הכדורגל של אסיה פרסים לשחקנים מסוימים:

===מלכי השערים===
* ג'יה קיוקוואן
* שארוק ביאני 
* נאסר מומאדקני

===שוער מצטיין===
* עבדולה אל דייה

===שחקן מצטיין===
* ג'יה קיוקוואן

===פרס השער המהיר ביותר===
* ווילד אבו אל סל

===פרס על משחק הוגן===
* נבחרת סין

==סטטיסטיקה==
===כובשי השערים===
{| class="wikitable sortable" style="text-align: right;"
|-
! דירוג
! שחקן
! שערים
|-
|align="right"|1-3 || ג'יה קיוקוואן שארוק ביאני נאסר מומאדקני || 3
|-
|align="right"|4-7 || גו גואנגמינג זו דאיו מאג'ד עבדאללה רזלי סעד || 2
|-
|align="right"|8-30 || לי האויון לין לפנג יאנג זחאווי זו שושנג חאמיד אלידוסטי זיה ארבשאי עבדולה אל בולושי פייסל אל דקהיל מואייד אל חדד איברהים קלפן קאליד סלמן אלי זאיד מוחמד עבד אל-ג'וואד מוחייסן אל ג'מען שחאי אל נאפיש סאלח קאליפה מאליק אוואב לי טא הו וואילד אבו אל סל רדוואן אל שחייק חסאן פארוק עבד א-רחמן עדנן אל טלייני פאחאד קחאמיס || 1
|-
|align="right"|שערים עצמיים || שחחים ביאני (נגד ערב הסעודית) איברהים אל רומייחי (נגד כווית) זמובראק אנבר (נגד סוריה) איסאם מחרוס (נגד כווית)|| 1 (עצמי)
|}

קטגוריה:גביעי אסיה בכדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1984
קטגוריה:תחרויות ספורט בסינגפור
טולוקה

טוֹלוּקַה דֶה לֶרְדוֹ (בספרדית: Toluca de Lerdo), או בקיצור טולוקה, היא בירת מדינת מקסיקו אשר נמצאת במקסיקו. טולוקה נמצאת בעמק טולוקה, במרחק של 63 קילומטרים מערבית למקסיקו סיטי, בירת מקסיקו.

==היסטוריה==
האזור היה מיושב על ידי בני שבט המטלסינקה החל מאזור שנת 600, והאזור נקרא על שמם "עמק מטלסינקו". מרכזם היה בעיר קליקסטלאוואקה, בקצה הצפוני של טולוקה של היום. בהמשך התיישבו באזור גם בני שבטי האוטומי, המסאווה והנאהוה, אך המטלסינקה נותרו השבט הדומיננטי. לאחר שהאצטקים כבשו את האזור ב-1478 והחריבו את קליקסטלאוואקה הם הפכו את עיר המדינה הקטנה טוֹלוֹקַן, שהוקמה על ידי הטולטקים, למרכז המנהלי של האזור, אשר דרכו גבו מיסים מתושבי העמק.

ב-1521 כבשו כוחות ספרד בהנהגת גונסלו דה סנדובל, אחד מאנשיו של הרנאן קורטס, את העמק ושינו את שמה של טולוקן לטולוקה. הספרדים התחילו להתיישב בטולוקה ב-1530, וב-1677 היא קיבלה מעמד רשמי של עיירה. ב-1793 נסללה מהעיר דרך למקסיקו סיטי, וב-1799 הוענק לה מעמד של עיר על ידי המלך קרלוס הרביעי.

ב-1825, לאחר מלחמת העצמאות של מקסיקו, חולקה מקסיקו למדינות וטולוקה ואזורה נכללו במדינת מקסיקו, אשר בירתה הייתה מקסיקו סיטי, אף על פי שמקסיקו סיטי הייתה במחוז פדרלי נפרד. ב-1830 בירת מדינת מקסיקו הועברה ממקסיקו סיטי לטולוקה.

ב-1861 שונה שם העיר ל"טולוקה דה לרדו", כהוקרה למיגל לרדו דה טחדה, מדינאי מקסיקני שמת באותה שנה. נהוג לחשוב בטעות שהשם שונה כהוקרה לסבסטיאן לרדו דה טחדה, אחיו הגדול של מיגל ומי שהיה גם נשיא מקסיקו, אך הוא עדיין היה בין החיים באותה שנה וכן זה קרה לפני תקופת נשיאותו, שהייתה בשנות ה-70 של המאה ה-19, לכן סביר להניח שהעיר נקראת על שמו של מיגל.

==כלכלה==
בתקופה הקולוניאלית הכלכלה של טולוקה הסתמכה על ייצור בשר משומר ומעושן, בעיקר נקניקיות הצ'וריסו שנחשבות לפופולריות באזור. עם זאת, במהלך השנים כלכלת העיר התרחבה מאוד וכיום היא אחד האזורים המתועשים ביותר במקסיקו. הדבר התאפשר הודות למיקומה במרכז מקסיקו, קרבתה למקסיקו סיטי, והתשתיות הנרחבות בה. בין ענפי התעשייה בעיר ניתן למנות את עיבוד המזון והמתכות, מכונאות וייצור טקסטיל, מוצרי חשמל, מוצרי נייר וכלי רכב.

בנוסף לתעשייה הכלכלה המקומית מסתמכת על תיירות, גידול מקנה וחקלאות, הכוללת בין היתר גידול תירס, חיטה, שעועית, תפוח אדמה, אפונה, עגבניות, פול ושיבולת-שועל.

==גאוגרפיה==
במרחק של כ-30 קילומטרים דרום-מערבית לטולוקה נמצא נבדו דה טולוקה, הר געש לא פעיל בגובה 4,680 מטרים.

===אקלים===
טולוקה נמצאת באזור בו שורר אקלים סובטרופי רמתי. בדרך כלל האקלים בעיר קריר ולח. האקלים בטולוקה קר יותר באופן יחסי ממרבית המקומות במקסיקו הודות לעובדה שהיא נמצאת במיקום גבוה (כ-2,680 מטרים מעל גובה פני הים). הקיצים בדרך כלל לחים ויורדים בהם משקעים רבים, ולפעמים אף ברד, ובחורפים יש טמפרטורות נמוכות עם משקעים מועטים יותר.

==חינוך==
בעיר נמצאות מספר אוניברסיטאות, בהן האוניברסיטה האוטונומית של מדינת מקסיקו, האוניברסיטה הפוליטכנית של עמק טולוקה והאוניברסיטה הטכנולוגית של עמק טולוקה.

==תחבורה==
את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי ליסנסיאדו אדולפו לופס מטאוס, שנקרא על שמו של נשיא מקסיקו אדולפו לופס מטאוס. הנמל נמצא במרחק של כ-15 קילומטרים מטולוקה ומציע טיסות ליעדים במקסיקו ובארצות הברית. הנמל נמצא גם במרחק קצר יחסית ממקסיקו סיטי (כ-60 קילומטרים) והוא משמש אותה במקרים של עומס יתר בנמל התעופה הבינלאומי של מקסיקו סיטי.

==ערים תאומות==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מקסיקו: ערים
קטגוריה:מדינות מקסיקו: ערי בירה
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-16