OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אנסאזי

מקום מגורים של האנסאזי בפארק הלאומי מסה ורדה
האנסאזי היו בני שבטים אינדיאנים קדמונים שמרכזם התרבותי היה בעיקר באזור ארבע הפינות שבדרום-מערב ארצות הברית המודרנית.

==מוצאם==
בתי האבן בקניון דה שאי

האנסאזי, המכונים גם "אנשי הפואבלו הקדומים", חיו באזור הרמות והקניונים סביב העיירה קאיינטה שבמדינת אריזונה ארצות הברית. בעברם הרחוק היגרו בסביבות המאה השלוש עשרה מאזור מוצאם בקולורדו לאזור אריזונה שבדרום מערב ארצות הברית.

==סיבות הגירתם==

לא ידוע מה הסיבה להגירתה המסיבית של שבט האנסאזי. השערה אחת טוענת שההגירה נבעה בעיקר ממאבקים אידאולוגיים בחברה האנסאזית, דברים אשר יצרו חילוקי דעות שונות בנושאי דת וחברה. בנוסף להשערות אלה התווספו השערות על בצורות קשות אשר הועלו על ידי חוקרי התרבות האנסאזית, כמו כן במקביל נמצא חיזוק להשערה זו עקב בדיקת אקלים ארכאולוגית כי אכן תקופות יובש הן שגרמו לשרשרת אירועים משפיעים על החברה האנסאזית.

==אורח חייהם==
הריסות מגורי האבן ב[[פואבלו בוניטו]]

האנסאזי היו ידועים בזכות כלי הקדרות, וסגנון בניית בתי מגוריהם. שבט זה הקים יישובי קבע אשר הטביעו את חותם בנוף המדברי של האזור, מבנים ייחודיים אשר היו שונים משאר מבני הקבע של שבטי האינדיאנים האחרים. החברה האנסאזית עברה מעבודת האדמה לאומנות הצייד, דבר שהוביל לשינוי נרחב בתרבות האנסאזית וגרם לאלימות קיצונית עם נדידות מאולצות לאזור מערב ארצות הברית, ובכך הסתיימה לה התרבות האנסאזית עם הזמן.

==דעות שונות על מוצאם==

הארכאולוגים עדיין דנים בשאלה מתי הופיעו האנסאזי הראשונים, ואחת הדעות (המבוססת על סיווג פקוס) היא שהדבר אירע בסביבות המאה ה-13. דעה אחרת היא שמדובר במאה השתים עשרה. חוקרים אחדים סוברים כי האנסאזי הם אבותיהם של אנשי הפואבלו המודרניים, דבר שמעלה אפשרויות נוספות לתאוריות חדשות על מוצאם וסופם המסתורי.

משמעות המילה אנסאזי בשפת הנאוואחו היא "הקדמונים" או "אויב קדמון".

==ראו גם==
* הפארק הלאומי ההיסטורי תרבות צ'אקו
* הפארק הלאומי מסה ורדה

==לקריאה נוספת==
* ג'ארד דיימונד, התמוטטות - מדוע נפלו הציוויליזציות הגדולות של העבר? האם זה יכול לקרות גם לנו?, פרק 4 "העתיקים": בני אנסאזי ושכניהם, (מאנגלית: עמנואל לוטם), תל אביב: מטר, תשס"ח-2008.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אינדיאנים: שבטים בארצות הברית
קטגוריה:אמריקה הצפונית: תרבויות ארכאולוגיות
קטגוריה:ארצות הברית: ארכאולוגיה
תפירה רפואית

תפר רפואי מוחזק במלקחיים, האריזה מוצגת מעל
תפירה רפואית היא פעולה כירורגית או כירורגית-פלסטית, הנעשית לצורך סגירת חתך או קרע בעור אדם או בעל-חיים.

כאשר החתך נוצר בפעולה ניתוחית, הוא מאוחה בסיום הניתוח בעזרת תפרים. כאשר נוצר קרע כתוצאה מטראומה, ולדעת המומחה הרפואי אין די בהדבקה בעזרת דבק ביולוגי, יאוחה הפצע בעזרת תפירה רפואית. ריפוי פציעות בעזרת תפירה רפואית משמש את הרפואה כבר אלפי שנים, אך האופן המדויק בו הוא נעשה - מתקדם מעת לעת. כך גם החומרים שבהם משתמשים לתפירת החתך.

לפי החוק במדינת ישראל, הרשות לעסוק בתפירה רפואית והוצאת תפרים נתונה לרופא בלבד, ולא לאח.

== אופן הביצוע ==
התפירה הרפואית נעשית כמעט תמיד בהרדמה מקומית או מלאה. כאשר אזור החתך רדום, נוטל הרופא חוט העשוי מחומר מיוחד, ובקצהו מחט זעירה מקומרת. הוא מחדיר את המחט האוחזת את החוט בסמוך לשפת החתך, מעביר אותה אל צד החתך השני ומחדיר גם שם את המחט והחוט תחת שפת החתך. לאחר מכן הוא מושך את החוט, ומבצע, בעזרת מלקחיים מיוחדות, קשירה של החוט משני עבריו של החתך. כך מתהדקות שפתי החתך ונצמדות זו לזו. על תהליך זה הוא חוזר מספר פעמים, עד שכל אורך החתך צמוד ומאוחה. קיימות שיטות תפירה נוספות, המתאימות לצרכים כירורגיים רבים ושונים.

== חומרי תפירה בגוף חי ==
לצורך תפירה רפואית השתמשו בעבר בחוטי משי או פלסטיק, ולכן היה צורך בטיפול מיוחד להוצאת התפרים. כיום מעדיפים במידת האפשר להשתמש בחוטי תפירה העשויים מרקמות הנלקחות מדפנות המעיים של בעלי חיים, לרוב כבשים. היתרון בשימוש בחוט מסוג זה הוא שאין צורך בהוצאת התפרים, כיוון שהם נמסים מאליהם בתוך כשבועיים, ונספגים אל תוך רקמות הגוף.

במרץ 2020 פורסם מאמר שלפיו מחקר חדשני עשוי לאפשר תפירה רפואית של חתכים באמצעות חוט שעשוי מרקמות תאים אנושיים. הצורך עלה בעקבות מקרים מסוימים שבהם נוצרו זיהומים ודלקות שונות בעור לאחר שימוש בתפרי משי או פלסטיק, ואף בתפרי מעיים של בעלי חיים. הזיהום או הדלקת גרמו לבני האדם לגרד את אזור התפרים וכך להשאיר צלקות גם לאחר שהעור התאחה. שימוש בעור אנושי לעומת זאת, הוא חומר טבעי לחלוטין שלא אמור לעורר שום תגובה זיהומית.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* [https://archive.today/20121218193652/www1.tau.ac.il/pressoffice/index.php/press/923-251108.html מחקר חדש מאוניברסיטת תל אביב: מהפכה רפואית: הלחמה בלייזר במקום תפירה בחוטים - תהליך מהיר ומונע צלקות], באתר אוניברסיטת תל אביב
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פעולות כירורגיות
קטגוריה:תפירה
מגדל W

מגדל W הוא גורד שחקים הנמצא בשכונת פארק צמרת בתל אביב, צפונית לתחנת הרכבת תל אביב מרכז ומערבית לנתיבי איילון. בין סיום בנייתו בשנת 2010 ועד ל-2013 הפך המגדל, בגובה 156.4 מטרים, לבניין הגבוה בישראל המשמש למגורים בלבד. ב-2013 הפך מגדל נוה נוף למגדל המגורים הגבוה ביותר.

המגדל הוקם על ידי קבוצת רכישה שארגנה קבוצת ישראל קנדה, ותוכנן על ידי משרד ישר אדריכלים. את בניית המגדל ביצעה חברת א. דורי, ועלות הבנייה הייתה של 245 מיליון שקל.

בנייתו של המגדל החלה בשנת 2007 ובדצמבר 2008 הסתיימה בניית השלד והוא הגיע לגובהו המרבי. במגדל יש 168 דירות מגורים ב-46 קומות וחניון תת-קרקעי בן חמישה עשר אלף מטרים רבועים. שטח המגרש הוא חמישה דונמים.

בשנת 2010 ו-2011 החלה חברת ישראל קנדה להקים במתחם גם את מגדל W-Prime ומגדל W-Boutique. מגדל W-Prime הוא בעל עיצוב דומה למגדל W, עם 44 קומות, ובשנת 2015 הגיע לגובהו המרבי העומד על כ-150 מטרים. במגדל W-Boutique ישנן 31 קומות.

ב-2014 שודרה ב-HOT סדרת הטלוויזיה "איש חשוב מאוד" בכיכובו של יהודה לוי שצולמה בחלקה בדירה בקומה ה-34 בבניין.

{|
|שני מגדלי W. המגדל הימני הוא מגדל W-Prime והשמאלי הוא מגדל W, יוני [[2016]]
|}

==ראו גם==
* גורדי שחקים בישראל

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20110810151242/http://www.w-tower.co.il/ אתר הפרויקט]
* [https://israel-canada.co.il אתר קבוצת ישראל קנדה]
* 
* [http://www.bizportal.co.il/shukhahon/biznews02.shtml?mid=136030 א.דורי תקים את מגדל W-Tower בהיקף של 245 מ' שקל], אתר ביזפורטל
* 
*

{|
|<gallery>
קובץ:Tel Aviv W-Tower.JPG|המגדל בעת בנייתו
קובץ:W-Tower TelAviv AtNight.JPG|המגדל בלילה, מכיוון מערב
קובץ:PiXadasj 004.jpg|צידו המערבי של המגדל, במרכז התמונה
קובץ:Tsammeret011.jpg|צידו המזרחי של המגדל, במרכז התמונה
</gallery>
|}

W, מגדל
W
אן נו גיוג'ה

אֵן נוֹ גְיוֹגָ׳ה, או אֵן נוֹ אוֹזוּנוּ (En no Gyōja; נולד בשנת 634) היה מיסטיקן ונזיר יפני שאליו באופן מסורתי מיוחסת יסוד שוגנדו, דת יפנית עתיקה וסינקרטיסטית. דת המאחדת בין טאואיזם, שינטו ובודהיזם ומאופיינת בצורת חיים סגפנית. הוא גם מוערך ומוערץ כבוּדהיסָאטּוָוה או בוסאטסו (המילה היפנית לבודהיסאטווה) וגם כרודף הארה.

כתיבת הספר (הלא מקודש) הסוטרה על החיים הבלתי מוגבלים של הגוף המשולש מיוחסת לאן נו גיוזה. הודות למוניטין שלו כקדוש הרים האמינו שביכולתו לבצע מעשים על טבעיים. ברומנו של קוג'י סוזוקי, "טבעת", שולפת שיזוקו ימאמורה פסלון של אן נו גיוזה מהים, ממנו היא שואבת כוחות על טבעיים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20090303222014/http://www.pref.wakayama.lg.jp/sekaiisan/english/e-yosino_e.html Sacred site "Yoshino and Omine"], מתוך אתר מחוז וקאיאמה
* [https://web.archive.org/web/20120208035618/http://www.env.go.jp/en/nature/nps/park/parks/yoshino.html Yoshino-Kumano National Park] - מתוך אתר רשות הפארקים הלאומיים של יפן
* [http://www.jnto.go.jp/eng/location/regional/nara/yoshino.html Yoshino] - מתוך אתר ארגון התיירות הלאומי של יפן
* [http://eos.kokugakuin.ac.jp/modules/xwords/entry.php?entryID=425 En no Ozunu] - מתוך "האנציקלופדיה של שינטו" באתר אוניברסיטת קוקוגאקואין

קטגוריה:נזירים
קטגוריה:יפנים
קטגוריה:ילידי 634
משה שניצר

כיכר ע"ש משה שניצר באזור הבורסה ברמת גן
משה שניצר (21 בינואר 1921 - 16 באוגוסט 2007) היה מחלוצי תעשיית היהלומים בישראל. נשיא בורסת היהלומים הישראלית הרביעי בשנים 1967–1993 וחתן פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה ב-2004.

==ביוגרפיה==
שניצר נולד בצ'רנוביץ שברומניה, ובשנת 1934 עלה לארץ ישראל. למד בגימנסיה בלפור ולמד היסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים, היה חבר האצ"ל (1941), ובשנת 1948 גויס לשירות בצה"ל. בשנת 1942 החל לעבוד כמנסר יהלומים. כעבור שנתיים מונה למנהל עבודה ונבחר ליו"ר ארגון מנהלי העבודה בתעשיית היהלומים. בשנת 1952 הקים את חברת "שניצר-גרינשטיין" לייצור וסחר יהלומים. 

בשנת 1947 נמנה שניצר עם מייסדי בורסת היהלומים בישראל, וב-1949 נבחר לסגן נשיא הבורסה. כסגן הנשיא שימש בפועל כנשיא בין השנים 1964–1966, בעקבות מחלתו של הנשיא אברהם ליפשיץ. לאחר מכן נבחר שניצר לנשיא הבורסה הרביעי (1967–1993), ומשנת 1994 היה לנשיא של כבוד. בתקופת כהונתו הורחב ענף היהלומים והיה לענף העיקרי בייצוא התעשייתי מישראל. שניצר עצמו נבחר פעמיים לנשיא פדרציית בורסות היהלומים העולמית (1968–1971 ובשנית בין השנים 1978–1982), ובתום כהונתו נבחר לנשיא כבוד של הארגון. 

תרומתו לקידום הענף נעשתה גם על ידי הוצאת כתב העת הראשון של ענף היהלומים "היהלום" (משנת 1944), פרסום ספר הלימוד הראשון בנושא בשפה העברית - "יהלומים" (עם אלחנן הלפרין) – ובשנת 1980, עם ייסוד מוזיאון היהלומים על שם הארי אופנהיימר ברמת גן. שניצר עמד בראש המוזיאון עד לשנת 2003.

פעילותו העסקית והציבורית כללה חברות במועצת המנהלים של בנק לאומי לישראל (1988–1998) ויו"ר ועדת האשראי של הבנק, יו"ר קרן שניצר למחקר בתחומי הכלכלה והסוציולוגיה (הוקמה ב-1982), יו"ר מועצת המנהלים של מכון היהלומים (1986–2003) וכן יו"ר מבצע "הקש בדלת" של האגודה למלחמה בסרטן.

עבור פועלו קיבל שניצר את עיטור מסדר לאופולד הבלגי (1982), תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן (1984), פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה (2004), תואר יקיר העיר תל אביב-יפו ואזרחות כבוד של העיר רמת גן. כן הוענקו לו אות הוקרה מתעשיית היהלומים בניו יורק ותואר יקיר תעשיית היהלומים בישראל. בשנת 1998 נקראה על שמו כיכר ברמת גן, ובשנת 2002 קראה בורסת היהלומים למתחם בנייניה בשם "קריית משה שניצר".

מנישואיו לוורדה היה שניצר אב לשלושה, בהם אשת העסקים חנה גרטלר, אמו של איש העסקים דן גרטלר, והיהלומן שמואל שניצר. אחיו היה הגסטרואנטרולוג ד"ר נפתלי נורברט שניצר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.isde.co.il/eMall/content.asp?cc=99844&id=54905&fid=14221 משה שניצר] באתר בורסת היהלומים הישראלית
* [https://web.archive.org/web/20080516234354/http://www.biu.ac.il/SOC/schnitzer/index.html קרן שניצר], באתר אוניברסיטת בר-אילן
* [http://www.israelidiamond.co.il/wikidiamondItem.aspx?boneid=862&objid=126 משה שניצר] באתר פורטל היהלומים הישראלי
* 

קטגוריה:יהודים מבוקובינה
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי גימנסיה בלפור
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
קטגוריה:לוחמי האצ"ל
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:נשיאי בורסת היהלומים הישראלית
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1996
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות נחלת יצחק
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1921
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2007
שומה (מיסוי)

פירוש המילה שׁוּמָה בעברית הוא "הערכה" או "אומדן לערכו של דבר". בישראל עוסקת רשות המיסים בגביית המיסים, ועובדיה העוסקים בגבייה קרויים "פקידי שומה". בדיני מיסים תהליך השומה הוא קביעה של אחת מרשויות המס מהי הכנסתו החייבת של הנישום, ומכאן קביעת סכום המס שעליו לשלם.

==סוגי שומות==
קיימים מספר סוגי שומות:
* שומת מס הכנסה - שומה הקובעת את הכנסתו החייבת במס של הנישום בשנת המס.
* שומת מס שבח - שומה הקובעת את הרווח שנוצר לנישום כתוצאה ממכירת נדל"ן.
* שומת מס רכישה - שומה הקובעת את גובה המס שיש לשלם בגין רכישת נדל"ן.
* שומת מע"מ (שומת מס תשומות) - קובעת את הסכום אותו חייב הנישום בגין מע"מ העסקאות שגבה בניכוי מע"מ התשומות המוכר שקוזז.
* שומת מס הכנסה ניכויים - שומה הקובעת את התשלום אותו חייב הנישום בגין ניכויים.

===אופן ביצוע ההליך===
#הנישום מגיש הצהרה על הכנסתו / רווחים מכל מקור שהוא.
#פקיד השומה בודק את השומה ויכול לקבל את שומת הנישום או לקבוע שומה הנקראת גם "שומה לפי מיטב השפיטה".
#אם נתקבלה השומה של הנישום, ההליך סופי.
#אם נתקבלה שומה לפי מיטב השפיטה של פקיד השומה, יכול הנישום לערער עליה בהליך מוסדר.

==קישורים חיצוניים==
* [https://taxes.gov.il/Pages/InfoTaxesGovIl/ContactUsIncomeTax.aspx פרטי יחידות השומה בישראל], באתר רשות המיסים

קטגוריה:ישראל: מיסוי
חובט שטיחים

חובט שטיחים
חובט שטיחים הוא כלי המשמש לניקוי שטיחים, באמצעות חבטת האבק מהם.

חובטי השטיחים היו עשויים בדרך כלל ממארג במבוק, אך חובטים עכשוויים עשויים גם מפלסטיק. צורתו של חובט השטיחים כשל מחבט טניס בעל ידית ארוכה, ובקצה משטח טבעתי. במהלך השנים פחת השימוש בחובטי השטיחים, לטובת שימוש בשואבי אבק.

כדי שהאבק יתפזר מחוץ לבית, מתבצעת חבטת השטיחים בדרך כלל כאשר השטיח משתלשל החוצה מחלון הבית או ממעקה המרפסת.

== בישראל ==
החבטה יוצרת רעש, ועל כן בישראל נאסר על חבטת שטיחים בין השעות 14:00 ל-16:00 ובין 19:00 בערב ל-7:00 בבוקר, בתקנות למניעת מפגעים (מניעת רעש), התשנ"ג-1992. עוד קודם להתקנת התקנות, הטילו ערים שונות, ובהן ירושלים, תל אביב-יפו, חיפה, חולון, בת ים ופתח תקווה, איסור דומה במסגרת חוקי העזר שלהן.

==לקריאה נוספת==
* אמנון דנקנר ודוד טרטקובר, איפה היינו ומה עשינו, עמ' 107.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כלי ניקוי
לואי לה וו

לואי לה וו (בצרפתית: Louis Le Vau ; 1612 – 11 באוקטובר 1670) היה אדריכל צרפתי אשר עבד עבור לואי ה-14, מלך צרפת.

==קורות חיים==
לה וו נולד בעיר פריז בשנת 1612. הוא הועסק על ידי לואי ה-14, יחד עם אנדרה לה נוטרה ושארל לה ברון בתכנון ארמון ורסיי וטירת וו-לה-ויקונט.

כמו כן, תכנן לה וו מבנים רבים ברחבי צרפת ובהם:
* מספר אגפים בארמון הלובר (יחד עם קלוד פרו).
* שני אגפים בטירת ונסן.
* טירת רנסי.
* כנסיית סן סולפיס.
* אוטל למבר שבאיל סן לואי.
* הקולז' דה קטרה ניסיון (המשמש כיום את מכון צרפת).

לה וו נפטר בפריז ב-11 באוקטובר 1670.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אדריכלי בארוק
קטגוריה:אדריכלים צרפתים במאה ה-17
קטגוריה:לואי הארבעה עשר, מלך צרפת
קטגוריה:ילידי 1612
קטגוריה:נפטרים ב-1670
צירות

בית הצירות הסובייטית בתל אביב.]]
צירות (באנגלית: Legation) הוא מושג בדיפלומטיה המתאר נציגות דיפלומטית בדרגה נמוכה משגרירות. בראשה עומד נציג דיפלומטי בדרגת ציר, אשר נחשב במייצג המדינה השולחת אך לא כנציג ראש המדינה, בשונה משגריר, הנחשב כנציג של ראש המדינה. כיום אין שימוש במוסד.

== מקור השם ==
המונח ציר לקוח מעברית מקראית, שם הוא מתאר שליח, הנשלח לעמים .

== היסטוריה ==
במהלך המאה ה-19 ובשנים הראשונות של המאה ה-20 היו רוב הנציגויות הדיפלומטיות בעולם צירויות. שגריר נחשב לנציג האישי של ראש המדינה, ורק מעצמה גדולה שלחה שגרירים. מונרכיות קטנות היו שולחים רק ציר ומקימות צירות. בשל הדדיות דיפלומטית, גם המונרכיות הגדולות הקימו רק צירויות במדינות שהקימו בהם צירויות<ref name="allen2012"></ref>. לדוגמה, בשנות הדעיכה של הקיסרות הצרפתית השנייה, הקונפדרציה הצפון-גרמנית החזיקה בשגרירות בפריז, בעוד לבוואריה ולארצות הברית היו צירויות<ref name="washburne_memoirs_1"></ref>. 

בארצות הברית הייתה התנגדות בראשית ימיה לשימוש במונח "שגריר" (Ambassador) שנתפס כנציג ראש המדינה ומלוכני, והנציגים הדיפלומטיים שמונו על ידיה כונו מינסטר או שליח (Minister או Envoy)<ref></ref>, שנתפסו כנציגי המדינה עצמה ולא העומד בראשה ולכן נחשבו לרפובליקניים יותר. הקמת הרפובליקה הצרפתית השלישית הביאה לכך שהמונח שגריר לא זוהה עם מונרכיות,<ref name="washburne_memoirs_1" /> וגרמה לכך שב-1893 הוחלט בארצות הברית לשלוח שגרירים, תוך שדרוג הצירויות שלה לשגרירויות<ref name="allen2012" />. הצירויות האמריקניות האחרונות, בבולגריה והונגריה, שודרגו לשגרירויות ב-1966<ref></ref>.

הצירויות האחרונות בעולם היו הצירויות הבלטיות, שהמשיכו להתקיים לאחר כיבוש המדינות הבלטיות על ידי ברית המועצות ב-1940, ששודרגו לשגרירויות ב-1991 לאחר שהמדינות הבלטיות קיבלו עצמאות מחודשת מברית המועצות<ref></ref><ref></ref>, והצירויות של פינלנד ושוודיה לדרום אפריקה, אשר שודרגו לשגרירויות ב-1991<ref></ref> ו-1994<ref></ref> בהתאמה לאחר תום משטר האפרטהייד<ref></ref>.

==צירויות ישראל==
הנציגויות הדיפלומטיות הראשונות שפתחה מדינת ישראל ברחבי העולם לאחר הקמתה היו צירויות ולא שגרירויות, וזאת מטעמי צניעות. המלצה ברוח זו הופיעה במסמך "קווים למבנה שירות החוץ של המדינה היהודית" שהכינו חניכי המוסד להשתלמות והוגש לוועדת המצב בינואר 1949. במהלך השנים שודרגו כל הצירויות של ישראל לשגרירויות.

==ראו גם==
* שגרירות
* קונסוליה
* דרג דיפלומטי

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דיפלומטיה
נבחרת אוקראינה בכדורסל

נבחרת אוקראינה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של אוקראינה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל האוקראינית. 

הישג השיא שלה הוא המקום השישי באליפות אירופה בכדורסל בשנת 2013, בעקבותיו העפילה הנבחרת לראשונה בתולדותיה לגביע העולם בכדורסל שנערכה בשנת 2014. באליפות זו אוקראינה סיימה במקום ה-18. נבחרת אוקראינה מעולם לא העפילה למשחקים האולימפיים.

== כל האולימפיאדות ==
* 1996 עד 2024 – לא העפילה

==כל אליפויות העולם==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות העולם בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1950|| colspan="4" rowspan="11" |הייתה חלק מברית המועצות
|-
| 1954
|-
| 1959
|-
| 1963
|-
| 1967
|-
| 1970
|-
| 1974
|-
| 1978
|-
| 1982
|-
| 1986
|-
| 1990
|-
| 1994|| colspan="4" rowspan="5" |לא העפילה
|-
| 1998
|-
| 2002
|-
| 2006
|-
| 2010
|-
| 2014||מקום 18||5||2||3
|-
| 2019|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2023
|-
| 2027
|
|
|
|
|-
|סך הכל||הופעה אחת||5||2||3
|}

==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1993|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 1995
|-
| 1997||מקום 13||5||3||2
|-
| 1999|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2001||מקום 14||3||1||2
|-
| 2003||מקום 14||3||0||3
|-
| 2005||מקום 16||3||0||3
|-
| 2007|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2009
|-
| 2011||מקום 17||5||2||3
|-
| 2013||מקום שישי||11||6||5
|-
| 2015||מקום 22||5||1||4
|-
| 2017||מקום 15||6||2||4
|-
| 2022||מקום 12||6||3||3
|-
| 2025||||||||
|-
|סך הכל||9 הופעות||47||18||29
|}
==סגל הנבחרת==
סגל נבחרת אוקראינה לאליפות אירופה בכדורסל 2017:
{| class="wikitable sortable"
! שם !! גובה !! עמדה !! קבוצה
|-
| מקסים פוסטוזונוב || 2.00 || סמול פורוורד || מוביטלקו קלוז' נפוקה
|-
| אולכסנדר קולצ'נקו || 1.95 || קלע || צ'רקסקי מנקיז
|-
| דניס לוקשוב || 1.88 || רכז || יניסיי קרסנויארסק
|-
| רוסלן אוטברצ'נקו || 1.94 || קלע || בודיוולניק קייב
|-
| אולכסנדר ליפובי || 2.00 || קלע || אריס טריקלה
|-
| מקסים קורניינקו || 2.06 || פאוור פורוורד || אקדמיק סופיה
|-
| ויאצ'סלב בוברוב || 2.02 || סמול פורוורד || קמפר
|-
| איגור זאייטסב || 2.10 || סנטר/ פורוורד || רוסה ראדום
|-
| ויאצ'סלב קרבצוב || 2.13 || סנטר || ולנסיה
|-
| ארטיום פוסטוביי || 2.18 || סנטר || אוברדוירו
|-
| ולדימיר קונב || 2.03 || סמול פורוורד || חימיק יוז'ני
|-
| אולכסנדר מישולה || 1.94 || רכז || בי.סי. דניפרו
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

אוקראינה
קטגוריה:אוקראינה: כדורסל
קטגוריה:נבחרות אוקראינה
הטריאנון הגדול

אכסדרת העמודים בין שני חלקי המבנה
חזית המבנה
הטריאנון הגדול (בצרפתית: Grand Trianon) הוא ארמון השוכן בחלקם הצפון-מערבי של גני ארמון ורסאי.

הטריאנון הגדול נבנה לבקשת לואי ה-14, מלך צרפת כמקום מנוחה עבורו ועבור פילגשו פרנסואז-אתנייז, מרקיזת מוטספאן. בארמון נערכו ארוחות קלות (collations), מבלי צורך לעמוד בכל כללי הטקס של הארוחות הרשמיות שנערכו בארמון ורסאי.

==היסטוריה==
בשנת 1670 רכש לואי ה-14 שטח בסמוך לארמון ורסאי והורה לאדריכל לואי לה וו לתכנן ביתן חרסינה (pavillon de porcelaine). חזית המבנה עוטרה באריחי חרסינה (פורצלן) בסגנון העיר דלפט שבהולנד. האריחים יוצרו ברואן, ליסיו, נוור וסן-קלוד. הקמת המבנה החלה בשנת 1670 והסתיימה בשנת 1672.

במהלך השנים נפגעו האריחים העדינים, וצבעם דהה. בשנת 1687 הורה לואי ה-14 על הריסת הביתן והקמת ביתן חדש על פי תוכניות האדריכל ז'ול ארדווין מאנסאר. ארדווין-מאנסאר תכנן מבנה כפול בגודלו מהביתן שתכנן לה וו, וציפה אותו בשיש ורוד מלאנגוודו.

הקמת המבנה החלה ביוני 1687 והושלמה בינואר 1688. המבנה נחנך בנוכחות לואי ה-14 ופילגשו, פרנסואז ד'אובינייה, מרקיזת מנטנון.

לאחר המהפכה הצרפתית ננטש המבנה. בעת שלטונו של נפוליאון בונפרטה שיפץ נפוליאון את המבנה, ריהט אותו מחדש, והשתמש בו כמגוריו האישיים בעת ששהה בורסאי.

בשנת 1920 נערכו במבנה הדיונים לקראת החתימה של הסכם טריאנון, שנחתם לבסוף במבנה ונקרא על שמו.

כיום משמש המבנה כמוזיאון וכן כאתר אירוח של נשיא צרפת.

==ראו גם==
* גני ארמון ורסאי
* הטריאנון הקטן

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ארמון ורסאי
קטגוריה:צרפת: ארמונות
קטגוריה:צרפת: אתרי מורשת עולמית
נבחרת שוודיה בכדורסל

נבחרת שוודיה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של שוודיה. היא נחשבת לאחת הנבחרות החלשות באירופה. 

הישג השיא של הנבחרת הוא מקום עשירי במשחקים האולימפיים שנערכו בשנת 1980.

נבחרת שוודיה העפילה 9 פעמים לאליפות אירופה בכדורסל והישג השיא שלה בטורניר זה הוא המקום ה-11 בשנת 1995. הנבחרת מעולם לא העפילה לאליפות העולם בכדורסל.

== כל האולימפיאדות ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|כדורסל במשחקים האולימפיים
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1952|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1956|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1960|| colspan="4" rowspan="2" |לא נרשמה
|-
| 1964
|-
| 1968|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 1972
|-
| 1976
|-
| 1980||מקום עשירי||7||3||4
|-
| 1984|| colspan="4" rowspan="11" |לא העפילה
|-
| 1988
|-
| 1992
|-
| 1996
|-
| 2000
|-
| 2004
|-
| 2008
|-
| 2012
|-
| 2016
|-
| 2020
|-
| 2024
|-
| 2028
|
|
|
|
|-
|סך הכל||הופעה אחת||7||3||4
|}
==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1953||מקום 17||7||0||7
|-
| 1955||מקום 16||7||2||5
|-
| 1957|| colspan="4" rowspan="2" |לא נרשמה
|-
| 1959
|-
| 1961||מקום 18||6||1||5
|-
| 1963|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1965||מקום 16||9||0||9
|-
| 1967|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1969||מקום 12||7||1|||6
|-
| 1971|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1973|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1975|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 1977
|-
| 1979
|-
| 1981
|-
| 1983||מקום 12||7||0||7
|-
| 1985|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 1987
|-
| 1989
|-
| 1991
|-
| 1993||מקום 15||3||1||2
|-
| 1995||מקום 11||6||0||6
|-
| 1997|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003||מקום 16||3||0||3
|-
| 2005|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2007
|-
| 2009|| colspan="4" rowspan="2" |דרג ב
|-
| 2011
|-
| 2013||מקום 16||5||1||4
|-
| 2015|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 2017
|-
| 2022
|-
| 2025||||||||
|-
|סך הכל||10 הופעות||60||6||54
|}
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

שוודיה
קטגוריה:שוודיה: כדורסל
קטגוריה:נבחרות שוודיה
רבקה ברגמן

רבקה (בקי) ברגמן (13 ביולי 1919 - 3 ביולי 2015) הייתה מחלוצות תחום הסיעוד במדינת ישראל. כלת פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.

==ביוגרפיה==
ברגמן נולדה ב-13 ביולי 1919 בקנדה כבת זקונים בין שבעה ילדים. משפחתה הייתה היהודייה היחידה בעיר מגוריה. בשנת 1936 עלתה לארץ ישראל והחלה הכשרה בבית הספר הממשלתי הבריטי לאחיות מוסמכות שבירושלים. עקב רמת הלימודים הנמוכה לטעמה היא הועברה על ידי הוריה להסמכה בבית החולים "הדסה". בשנת 1941 סיימה את לימודיה ועל אף שהוזמנה לקבלת מלגה לקורס מיילדות, בחרה בשנת 1942 לצאת ולעבוד במחנות פליטים באזור תעלת סואץ, שבהם שוכנו פליטים מיוגוסלביה ומיוון. 

עבודתה בבית החולים המרכזי נמשכה עד תום מלחמת העולם השנייה, עת יצאה לסייע במחנות הפליטים בגרמניה. כשנה וחצי עבדה באזור רגנסבורג, בטרם עברה למינכן ושימשה אחות ראשית מטעם הג'וינט. קשריה עם הצבא האמריקני הביאו להגברת הסיוע לניצולים ולפליטים. בשנת 1947 ליוותה קבוצה של שמונים ילד בדרכם מאירופה למשפחות מאמצות ולקרובי משפחה בקנדה. בסיום השליחות שבה לישראל וכעבור ימים ספורים התגייסה למאמצי מלחמת העצמאות. בתקופת המלחמה שימשה אחות ראשית בבית החולים הצבאי "זיו" משך כחצי שנה, ולאחר קום המדינה שימשה אחות ראשית בבית החולים "אסף הרופא". 

בסיוע מלגה למדה ברגמן לימודי תואר ראשון ושני באוניברסיטת ניו יורק ועמדה בחובותיה במשך שתי שנות לימוד בלבד, עד 1952. בשובה מונתה לאחות הראשית של מוסדות מלב"ן ובהם פגשה את פרופ' שמעון ברגמן, ונישאה לו בשנת 1953. בשנת 1961 יצאו יחד ללימודים בארצות הברית. ברגמן למדה לימודי דוקטורט באוניברסיטת קולומביה ועסקה בחיפוש אחר מודל שיאפשר לאחיות מעשיות לעבוד בשיתוף פעולה עם אחיות מוסמכות. כעבור שנתיים, שבה לישראל והייתה ממונה על הסיעוד בבריאות הציבור במרכז "הדסה" בקריית יובל, ירושלים. 

בשנת 1968 פתחה אוניברסיטת תל אביב את החוג לסיעוד, הראשון מסוגו בארץ, וברגמן הוזמנה לעמוד בראש צוות ההיגוי של תוכנית הלימודים. ברגמן עסקה בחקר הסיעוד ונותרה פעילה בסגל החוג, בדרגת פרופסור.

בשנת 1999 הוענק לברגמן פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.

==לקריאה נוספת==
*חוה גולנדר, עמיאלה גלוברזון, "פרופ' רבקה (בקי) ברגמן: חלוצת הסיעוד הגריאטרי בישראל", גרונטולוגיה, כרך לו', מס' 1 (2009), עמ' 155-163.
*הספד לרבקה ברגמן מאת פרופ' חוה גולדנר, האחות בישראל מס' 198, אוקטובר 2015, עמ' 43.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hadassah.org.il/NR/rdonlyres/9A9C3C6E-C610-4011-BC67-8E52477B475A/10279/ברגמן.pdf קורות חייה] באתר "הדסה"
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אחיות ישראליות
קטגוריה:אחים ישראלים
קטגוריה:נשות העלייה החמישית
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:זוכות פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
קטגוריה:זוכי פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: בית הספר למקצועות הבריאות
קטגוריה:סגל המרכז הרפואי שמיר
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הישן בהרצליה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1919
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1919
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-2015
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015
הטריאנון הקטן

250px
חדר ה-Salle à manger
הבלדוודר בגן הטריאנון הקטן
הטריאנון הקטן (בצרפתית: Petit Trianon - פטי טריאנון) הוא ארמון קטן הממוקם בגנים של ארמון ורסאי, בסמוך לפריז.

==היסטוריה==
המבנה תוכנן על ידי האדריכל אנג'ה-ז'ק גאבריאל במצוות לואי החמישה עשר עבור פילגשו מאדאם דה פומפדור, והוקם בין השנים 1762–1768.

מאדאם דה פומפדור נפטרה ארבע שנים לפני השלמת המבנה, והוא שימש את יורשתה - מאדאם דו בארי. עם עלייתו לשלטון של לואי השישה עשר בשנת 1774, הוענק הארמון וגניו למלכתו - מארי אנטואנט.

מארי אנטואנט השתמשה במבנה כארמונה הפרטי, ואירחה בו את ידידותיה. איש לא הורשה להיכנס למבנה בלי אישורה של המלכה.

==תיאור המבנה==
המבנה נבנה בתקופת המעבר בין סגנון הרוקוקו לסגנון הנאו קלאסי. הארמון בנוי בסגנון פשוט יחסית. המבנה סימטרי, ומעוטר בעמודים קורינתיים.

המבנה תוכנן כך שיהיה בו מגע מועט ביותר בין אנשי האצולה לבין המשרתים. בעת תכנון המבנה נבנה חדר האוכל כך ששולחן האוכל יורד על ידי מעלית לקומה התחתונה ויערך על ידי המשרתים מבלי שיראו זאת האורחים. בפועל, מתקן ההרמה לא שימש את מארי אנטואנט ופמלייתה. כמו כן, על מנת להגן על פרטיות המלכה, נבנו מראות חדר השינה של המלכה כך שניתן להזיזן וזאת על מנת למנוע מצב בו יוכלו לצפות במלכה מבעד לחלונות החדר.

==ראו גם==
*הטריאנון הגדול
*כפר המלכה

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.ancientplaces.tv/archives/19 וידאו של הטריאון הקטן]

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ארמון ורסאי
קטגוריה:צרפת: ארמונות
קטגוריה:צרפת: אתרי מורשת עולמית
קטגוריה:מבנים נאו-קלאסיציסטים
אנדרטת הצנחנים

האנדרטה המרכזית לחללי הצנחנים, נמצאת ממערב לכביש 40, סמוך למסעף לתל נוף. בישראל מספר אנדרטאות נוספות לחללי חטיבת הצנחנים המנציחות אירועים נקודתיים, אך באנדרטה זו מונצחים כל הצנחנים חללי מערכות ישראל, לרבות צנחני היישוב אשר התנדבו לשרת בצבא הבריטי במהלך מלחמת העולם השנייה.

האנדרטה הוקמה בסמיכות לבסיס הצבאי בתל נוף על ידי זאב לדיז'ינסקי, לאחר שבנו, עובד לדיז'ינסקי נהרג בקרב המתלה.

המקום נבחר משום ששימש בסיס מרכזי לאימוני הצניחה בצה"ל. האנדרטה עוצבה על ידי הצייר אהרון כהנא, ואת המגדל עיצב האדריכל אלכס שר. האנדרטה נחנכה בח' בתשרי תשכ"א (29 בספטמבר 1960). מאז, בסמוך לתאריך זה, נערכת באתר זה אזכרה שנתית ממלכתית לכל חללי הצנחנים שנהרגו במערכות ישראל. 

על קיר ההנצחה כתוב: מנשרים קלו, מאריות גברו. מצד ימין ניצב עמוד גבוה ועליו סמל הצנחנים ודברי הצנחנית חנה סנש: קול קרא לי והלכתי, הלכתי כי קרא הקול.

באנדרטה מצוינים שמותיהם של 1575 חללי הצנחנים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.izkor.gov.il/en_a8bf1c143b1abaece381b5ffaf652ab0 אנדרטת הצנחנים] באתר יזכור
* [https://jfc.org.il/news_journal/60877-2/97730-2/ טקס זיכרון לחללי חטיבת הצנחנים, 1967]. במעמד משה דיין, יצחק רבין, משה לוי, מוטה גור, אהרן דוידי. סרטי גבע, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
* [https://jfc.org.il/news_journal/60916-2/105644-2/ טקס זיכרון באנדרטת הצנחנים], 1968, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

צנחנים
צנחנים
קטגוריה:יחידות הצנחנים של צה"ל
כפר המלכה

250px
בית [[מארי אנטואנט בכפר המלכה.]]
כפר המלכה (בצרפתית: Hameau de la Reine) הוא כפר-דמה שנבנה בגנים של ארמון הטריאנון הקטן שבעצמו ממוקם בגנים של ארמון ורסאי עבור מארי אנטואנט רעייתו של לואי השישה עשר, מלך צרפת.

==תיאור הכפר==
בשנת 1774, הגנים הפורמליים של ארמון הטריאנון הקטן הפכו לגנים אנגליים "טבעיים" יותר, ונבנו בהם גבעות, אגם ופלגים קטנים, תחת פיקוחו של אנטואן רישאר, הגנן האישי של המלכה.

הכפר הוקם בשנת 1783 בתכנונו של האדריכל רישאר מיק (Richard Mique). בכפר נבנו בית חווה, מחלבה וטחנת קמח שהפיקו תנובה כפרית טרייה לשימוש המלכה ופמלייתה. הכפר פעל כמתחם נפרד מארמון ורסאי וחיו בו אנשים שנשכרו לטפל בכפר ולהפוך אותו ליצרני. המלכה והגבירות נהגו להתארח בכפר ולהתלבש בהתאם לסגנון לבוש כפרי, רועות צאן ורפתניות, בעוד הן עובדות במקום מטפלות בצאן וחולבות את הפרות.

הריהוט בתוך המבנים לא היה ריהוט אופייני לבתי כפר, אלא ריהוט מלכותי ומפואר, אולם יחד עם זאת, פשטות המבנים היוותה ניגוד לפאר הרב של ארמונות ורסאי, או אפילו של הטריאנון הקטן עצמו.

==ראו גם==
* גני ארמון ורסאי
* הטריאנון הגדול
* הטריאנון הקטן

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20070311155045/http://www.worldisround.com/articles/82894/ תצלומי הכפר]
* [http://www.ancientplaces.tv/archives/19 וידאו של כפר המלכה]

קטגוריה:ארמון ורסאי
קטגוריה:צרפת: ארמונות
קטגוריה:צרפת: אתרי מורשת עולמית
נבחרת הולנד בכדורסל

נבחרת הולנד בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של הולנד.

הישג השיא של הנבחרת הוא מקום רביעי באליפות אירופה בכדורסל שנערכה בשנת 1983.

נבחרת הולנד העפילה פעם אחת בלבד לאליפות העולם בכדורסל בשנת 1986 וסיימה במקום ה-13.

ב-27 באוגוסט 2014 ניצחה הולנד במחזור הסיום מוקדמות יורובאסקט 2015 את נבחרת מונטנגרו ובכך העפילה להולנד לאליפות אירופה בכדורסל לראשונה מאז 1989

==כל האולימפיאדות ==
* 1948 עד 2024 - לא העפילה

==כל אליפויות העולם ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות העולם בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1950|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1954|| colspan="4" rowspan="2" |לא נרשמה
|-
| 1959
|-
| 1963|| colspan="4" rowspan="6" |לא העפילה
|-
| 1967
|-
| 1970
|-
| 1974
|-
| 1978
|-
| 1982
|-
| 1986||מקום 13||5||2||3
|-
| 1990|| colspan="4" rowspan="9" |לא העפילה
|-
| 1994
|-
| 1998
|-
| 2002
|-
| 2006
|-
| 2010
|-
| 2014
|-
| 2019
|-
| 2023
|-
| 2027
|
|
|
|
|-
|סך הכל||הופעה אחת||5||2||3
|}
==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1946||מקום שישי||3||1||2
|-
| 1947||מקום 11||6||2||4
|-
| 1949||מקום חמישי||6||2||4
|-
| 1951||מקום עשירי||9||5||4
|-
| 1953|| colspan="4" rowspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1955
|-
| 1957
|-
| 1959
|-
| 1961||מקום 15||6||3||3
|-
| 1963||מקום 16||9||1||8
|-
| 1965|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1967||מקום 16||9||0||9
|-
| 1969|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 1971
|-
| 1973
|-
| 1975||מקום עשירי||7||2||5
|-
| 1977||מקום שביעי||7||3||4
|-
| 1979||מקום עשירי||8||4||4
|-
| 1981|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1983||מקום רביעי||7||3||4
|-
| 1985||מקום 12||7||1||6
|-
| 1987||מקום עשירי||7||2||5
|-
| 1989||מקום שמיני||5||0||5
|-
| 1991|| colspan="4" rowspan="8" |לא העפילה
|-
| 1993
|-
| 1995
|-
| 1997
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005
|-
| 2007|| colspan="4" rowspan="3" |דרג ב
|-
| 2009
|-
| 2011
|-
| 2013|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2015||מקום 21||5||1||4
|-
| 2017|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2022||מקום 22||5||0||5
|-
| 2025||||||||
|-
|סך הכל||16 הופעות||106||30||76
|}
==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

הולנד
כדורסל
קטגוריה:הולנד: כדורסל
שלן

שֵׁלַן (בדנית: Sjælland, נהגה //; קרוי גם זילנד) הוא האי הגדול ביותר בדנמרק (להוציא את האי גרינלנד, השייך לדנמרק, אולם מקיים אוטונומיה) והאי ה-95 בגודלו בעולם. הוא מחובר על ידי גשר ארסונד לשוודיה, ובגשר נוסף לאי הדני פין. בירת דנמרק, קופנהגן, שוכנת ברובה בשטח האי.

== ערים גדולות באי ==
* קופנהגן (<bdi>Copenhagen</bdi>) - אוכלוסייה 1,213,822
* גרווה (Greve) - אוכלוסייה 47,980
* אלסינור (<bdi>Elsinore</bdi>) - אוכלוסייה 46,368
* קלונדבורג (<bdi>Kalundborg</bdi>) - אוכלוסייה 16,303
* רינגסטד (<bdi>Ringsted</bdi>) - אוכלוסייה 21,412
* הילרוד (<bdi>Hillerød</bdi>) - אוכלוסייה 30,570
* רוסקילדה (<bdi>Roskilde</bdi>) - אוכלוסייה 47,828
* סלייסה (<bdi>Slagelse</bdi>) - 32,133

== טירות באי ==
באי טירות ומבצרים רבים, ביניהם ניתן למנות את הבאים:

טירת רוזנבורג - הטירה נבנתה במאה ה-17 בידי כריסטיאן הרביעי, מלך דנמרק. האולם המרכזי כולל כיסאות הכתרה ושלושה פסלי כסף של אריות בגודל טבעי. השטיחים הארוגים על הקירות מציגים תמונות ממלחמות דנמרק ושוודיה. בטירה קיימת תצוגה גדולה של כלי חרסינה וזכוכית<ref></ref>.

טירת קרונבורג - ידועה גם בשם "טירת המלט". הטירה נבנתה בשנת 1420, נשרפה לחלוטין ונבנתה שוב באותו מקום<ref></ref>.

אולם הנשפים של הטירה, שאורכו 60 מטרים, היה הארוך ביותר בכל טירות צפון אירופה. האולם, שבנה המלך פרדריק השני לאשתו המלכה סופיה, כולל כיום תצוגה של יצירות אמנות רבות<ref></ref>.

בשנת 2000 הוכרזה הטירה כאתר מורשת עולמית של אונסק"ו<ref></ref>.

טירת פרדריקסבורג - הטירה נבנתה בידי כריסטיאן הרביעי, מלך דנמרק. בטירה אלמנטים רבים שנועדו להדגיש את עושרו, כדוגמת מזרקת נפטון וגלריית השיש באגף המלך. מאז שנת 1878 ממוקם בטירה מוזיאון ההיסטוריה הלאומית של דנמרק, המכיל יצירות אמנות ורהיטים עתיקים המציגים את היסטוריית המקום<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איים בים הבלטי
קטגוריה:דנמרק: איים
אוסקר קרדוסו

אוסקר רנה קרדוסו מרין (בספרדית: Óscar René Cardozo Marín; נולד ב-20 במאי 1983) הוא כדורגלן פרגוואי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ליברטד. לזכותו 50 הופעות במדי בנבחרת פרגוואי.

== קריירה ==
קרדוסו, יליד חואן אולוגיו אסטיגריביה שבפרגוואי, החל את הקריירה שלו ב-3 דה פבררו. לאחר שנה ב-2004 עבר לקלוב נסיונל שם שיחק 34 משחקי ליגה ובהם הבקיע 20 שערים. בשנת 2005 עבר לניואל'ס אולד בויס הארגנטינאית שם הבקיע 21 שערים ב-33 משחקים. לאחר שנתיים עבר לבנפיקה ליסבון. בשנת 2008 זכה בתואר אהוב הקהל יחד עם סימאו סברוסה. קרדוסו נחשב לאחד מגדול כדורגלני בנפיקה בכל הזמנים כאשר הוא במקום ה-3 ברשימת שיאן ההופעות של הקבוצה במסגרות אירופאיות, מקום 2 ברשימת מלכי השערים של הקבוצה במסגרות אירופאיות, מקום 9 בטבלת כובשי השערים בכל הזמנים, מקום 10 בטבלת כובשי השערים בכל הזמנים בליגה והוא היה מלך השערים של המועדון 6 עונות ברציפות. באוגוסט חתם בטרבזונספור.

קרדוסו משחק גם בנבחרת פרגוואי. הוא ערך את משחקו הראשון בנבחרת ב-5 ביוני 2007 במשחק ידידות מול נבחרת מקסיקו. קרדוסו שותף במשחקי הנבחרת במונדיאל 2010 שנערך בדרום אפריקה וסייע לנבחרתו להעפיל עד לרבע הגמר, שם הודחה פרגוואי על ידי נבחרת ספרד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פרגוואים שנולדו ב-1983
קטגוריה:כדורגלנים פרגוואים
קטגוריה:חלוצי כדורגל פרגוואים
קטגוריה:כדורגלני קלוב נסיונל
קטגוריה:כדורגלני ניואל'ס אולד בויס
קטגוריה:כדורגלני בנפיקה ליסבון
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני אולימפיאקוס
קטגוריה:כדורגלני ליברטד
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פרגוואי
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2007
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2019
חוחוי (פרובינציה)

חוחוי (בספרדית: Jujuy) היא פרובינציה בצפון מערב ארגנטינה. גובלת במדינות בוליביה מצפון וצ'ילה ממערב, ובפרובינציית סלטה מדרום ומזרח. בירתה היא סן סלבדור דה חוחוי.

==גאוגרפיה ואקלים==
יש שלושה אזורים גאוגרפיים עיקריים בפרובינציית חוחוי: רמת האלטיפלאנו, שגובהה כ-3,500 מטרים, ובמקומות מסוימים מגיעה עד 5,000 מטרים. הנהר הגדול של חוחוי, העובר בתוך הקניון קבראדה דה אומוואקה, ומדרום הרכסים המגיעים עד אזור גראן צ'אקו.

ההבדלים הנרחבים בגובה ובאקלים יוצרים אזורים מדבריים כמו מכרות מלח וג'ונגלים סובטרופיים.
למרות מגוון האזורים, האקלים בחוחוי צחיח וחצי מדברי והמשקעים נדירים, למעט עמק אל ראמאל של נהר סן פרנסיסקו. משרע הטמפרטורות רחב יותר באזורים הגבוהים.

==כלכלה==
הכלכלה בפרובינציית חוחוי לא מפותחת, אך מאוד מגוונת. הכלכלה בשנת 2006 הוערכה בכ-3 מיליארד דולר, או כ-5000 דולר לנפש, בממוצע 40 אחוז מתחת לממוצע הלאומי. למרות הפרופיל הכפרי, חוחוי אינה פרובינציה חקלאית באופן מיוחד. חקלאות מהווה 10 אחוז מהתוצרת, בעיקר קני סוכר, שבפרובינציית חוחוי מגדלים 30 אחוז מייצורם במדינה כולה. כמו כן, שאר הגידולים העיקריים הם טבק, הדרים ועגבניות.
הייצור נחשב ליותר מרכזי בחוחוי מאשר בפרובינציות שכנות, ומהווה 15 אחוז מהכלכלה שלה. חוחוי היא הפרובינציה השנייה בארגנטינה בייצור ברזל, על ידי תנור רם. כמו כן, ישנן גם תעשיות נפט, עץ ומלח.
בקר ועזים לחלב ולצמר הם פעילות קטנה יותר בחוחוי, כמו גם מלמה, ויקוניה מצויה וגואנקו.

==תיירות==
התיירות בחוחוי חשובה מאוד ומתפתחת כל הזמן. 80 אחוז מהתיירים בחוחוי הם ארגנטינאים, 12 אחוז משאר מדינות אמריקה הדרומית ושבעה אחוזים מאירופה. רוב התיירים מתחילים את הטיול בבירת הפרובינציה סן סלבדור דה חוחוי. נמל התעופה הבינלאומי גוברנדור הוראסיו גוסמאן מקשר את העיר עם בואנוס איירס, קורדובה ומספר יעדים בבוליביה.

בנפרד מהצורות והצבעים של ההרים, התיירים נמשכים גם לאוכלוסייה הילידית ולתרבות שלה. תרבויות של קצ'ואה ואיימרה מתקיימות בפרובינציית חוחוי, ועתיקות של האינקה נשתמרו שם היטב.

תיירים המגיעים לפרובינציית חוחוי מבקרים בעיקר בקבראדה דה אומוואקה, שבה נמצאת גבעת שבעת הצבעים. כמו כן, מבקרים בעיירות טילקארה, אומוואקה ועיירות רבות נוספות כמו לה קיאקה.

<center><gallery>
File:Cerro de los siete colores.jpg|
File:Pucará de Tilcara 01.JPG|
File:Camino a Villa Nougues (Tucumán).jpg|
File:Jujuy-Capital-P3110030.JPG|
</gallery></center>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:ארגנטינה: פרובינציות
*
Air and Simple Gifts

אנטוני מקגיל, יצחק פרלמן, יו-יו מה וגבריאלה מונטרו מנגנים את היצירה בטקס [[ההשבעה הראשונה של ברק אובמה לנשיאות ארצות הברית]]
אריה ומתנות פשוטות (באנגלית: Air and Simple Gifts) היא יצירה להרכב קאמרי, שנכתבה על ידי מלחין הסרטים האמריקאי ג'ון ויליאמס לכבוד השבעתו של נשיא ארצות הברית ברק אובמה.

היצירה נוגנה לראשונה בציבור בטקס השבעתו של הנשיא אובמה בבירה וושינגטון, על ידי אנטוני מקגיל (קלרינט), יצחק פרלמן (כינור), יו-יו מה (צ'לו) וגבריאלה מונטרו (פסנתר). למרות שבטקס ניגנה הרביעייה, הושמעה היצירה מהקלטה שנעשתה יומיים לפני כן, מחשש לתקלות. זאת הייתה הפעם הראשונה שיצירה נכתבה במיוחד ונוגנה בטקס השבעה של נשיא ארצות הברית.

ויליאמס ביסס את היצירה על שיר ידוע של שייקרים מהמאה ה-19, "מתנות פשוטות". מוטיבים מרכזיים ביצירה נלקחו מהבלט "אביב בהרי האפלצ'ים" של אהרן קופלנד. קופלנד נבחר כמלחין כיוון שוויליאמס ידע שהוא אחד המלחינים האהובים על אובמה.

אורך היצירה הוא כ-4 דקות וחצי, והיא מורכבת משלושה חלקים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?v=5rWka9YkpHw&list=LL&index=1 ביצוע היצירה בטקס ההשבעה של ברק אובמה], באתר YouTube 
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יצירות קאמריות
קטגוריה:מוזיקה אמריקאית
נבחרת אוסטריה בכדורסל

נבחרת אוסטריה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של אוסטריה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל האוסטרית, ונחשבת לאחת הנבחרות החלשות ביותר באירופה. 

הנבחרת העפילה 6 פעמים לאליפות אירופה בכדורסל והישג השיא שלה הוא המקום ה-11 בשנת 1951.

==כל האולימפיאדות ==
* 1936 עד 2024 - לא העפילה

==כל אליפויות העולם ==
* 1950 עד 2023 - לא העפילה

==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1935|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 1937
|-
| 1939
|-
| 1946
|-
| 1947||מקום 12||5||1||4
|-
| 1949|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1951||מקום 11||9||5||4
|-
| 1953|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1955||מקום 13||10||4||6
|-
| 1957||מקום 14||10||2||8
|-
| 1959||מקום 16||7||1||6
|-
| 1961|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1963|| colspan="4" rowspan="7" |לא העפילה
|-
| 1965
|-
| 1967
|-
| 1969
|-
| 1971
|-
| 1973
|-
| 1975
|-
| 1977||מקום 12||7||0||7
|-
| 1979|| colspan="4" rowspan="13" |לא העפילה
|-
| 1981
|-
| 1983
|-
| 1985
|-
| 1987
|-
| 1989
|-
| 1991
|-
| 1993
|-
| 1995
|-
| 1997
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005|| colspan="4" rowspan="4" |דרג ב
|-
| 2007
|-
| 2009
|-
| 2011
|-
| 2013|| colspan="4" rowspan="5" |לא העפילה
|-
| 2015
|-
| 2017
|-
| 2022
|-
| 2025
|-
|סך הכל||6 הופעות||48||13||35
|}
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

אוסטריה
קטגוריה:אוסטריה: כדורסל
כדורסל
נבחרת מקדוניה הצפונית בכדורסל

נבחרת מקדוניה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של מקדוניה. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל המקדונית. 

הנבחרת העפילה ארבע פעמים לאליפות אירופה בכדורסל והישג השיא שלה הוא העפלה סנסציונית לשלב חצי-הגמר תוך שהיא מדיחה את מארחת האליפות, ליטא, בשנת 2011. באותו טורניר סיימה מקדוניה במקום הרביעי והעפילה לטורניר הקדם אולימפי לקראת אולימפיאדת לונדון.

==כל האולימפיאדות ==
* 2000 עד 2024 - לא העפילה

==כל אליפויות העולם ==
* 1998 עד 2023 - לא העפילה

==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1993|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1995|| colspan="4" |הוחרמה
|-
| 1997|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1999||מקום 13||3||0||3
|-
| 2001|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2003
|-
| 2005|| colspan="4" |דרג ב
|-
| 2007|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2009||מקום תשיעי||6||2||4
|-
| 2011||מקום רביעי||11||7||4
|-
| 2013||מקום 21||5||1||4
|-
| 2015||מקום 19||5||1||4
|-
| 2017|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2022
|-
| 2025||||||||
|-
|סך הכל||5 הופעות||30||11||19
|}
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

מקדוניה
קטגוריה:מקדוניה הצפונית: כדורסל
נבחרת פינלנד בכדורסל

נבחרת פינלנד בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של פינלנד. הנבחרת מנוהלת על ידי התאחדות הכדורסל הפינית. 

הישגי השיא שלה הם מקום שישי באליפות אירופה בכדורסל בשנת 1967 ומקום 11 במשחקים האולימפיים בשנת 1964. פינלנד העפילה פעמיים לאליפות העולם בכדורסל. בפעם הראשונה, בשנת 2014, לאחר שקיבלה כרטיס חופשי על ידי פיב"א, סיימה במקום ה-22. בפעם השנייה, בשנת 2023, העפילה מטורניר המוקדמות וסיימה במקום ה-21.

== כל האולימפיאדות ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|כדורסל במשחקים האולימפיים
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1948|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1952||מקום 15
|3
|0
|3
|-
| 1956|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1960|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1964||מקום 11||9||4||5
|-
| 1968|| colspan="4" rowspan="6" |לא העפילה
|-
| 1972
|-
| 1976
|-
| 1980
|-
| 1984
|-
| 1988
|-
| 1992|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1996|| colspan="4" rowspan="8" |לא העפילה
|-
| 2000
|-
| 2004
|-
| 2008
|-
| 2012
|-
| 2016
|-
| 2020
|-
| 2024
|-
| 2028
|
|
|
|
|-
|סך הכל||2 הופעות||12||4||8
|}
== כל אליפויות העולם ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות העולם בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1950|| colspan="4" rowspan="9" |לא העפילה
|-
| 1954
|-
| 1959
|-
| 1963
|-
| 1967
|-
| 1970
|-
| 1974
|-
| 1978
|-
| 1982
|-
| 1986|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1990|| colspan="4" rowspan="6" |לא העפילה
|-
| 1994
|-
| 1998
|-
| 2002
|-
| 2006
|-
| 2010
|-
| 2014||מקום 22||5||1||4
|-
| 2019|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2023||מקום 21|| 5||2||1
|-
| 2027
|
|
|
|
|-
|סך הכל||2 הופעות||10||3||5
|}
== כל אליפויות אירופה ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1939||מקום שמיני||7||0||7
|-
| 1946|| colspan="4" rowspan="3" |לא נרשמה
|-
| 1947
|-
| 1949
|-
| 1951||מקום תשיעי||9||7||2
|-
| 1953||מקום 12||10||4||6
|-
| 1955||מקום עשירי||9||5||4
|-
| 1957||מקום 11||10||6||4
|-
| 1959||מקום 13||7||2||5
|-
| 1961||מקום 14||7||3||4
|-
| 1963||מקום 14||9||2||7
|-
| 1965||מקום 12||9||3||6
|-
| 1967||מקום שישי||9||6||3
|-
| 1969|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 1971
|-
| 1973
|-
| 1975|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1977||מקום עשירי||7||1||6
|-
| 1979|| colspan="4" rowspan="8" |לא העפילה
|-
| 1981
|-
| 1983
|-
| 1985
|-
| 1987
|-
| 1989
|-
| 1991
|-
| 1993
|-
| 1995||מקום 13||6||0||6
|-
| 1997|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005|| colspan="4" rowspan="2" |דרג ב
|-
| 2007
|-
| 2009|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2011||מקום עשירי||8||3||5
|-
| 2013||מקום תשיעי||8||5||3
|-
| 2015||מקום 16||6||2||4
|-
| 2017||מקום 11||6||4||2
|-
| 2022||מקום שביעי||7||4||3
|-
| 2025||העפילה כמארחת|| ||||
|-
|סך הכל||17 הופעות||134||57||77
|}
==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

פינלנד
קטגוריה:פינלנד: כדורסל
אצטדיון לה סרמיקה

אצטדיון לה סרמיקה (בספרדית: Estadio de la Cerámica), אשר עד שנת 2017 נקרא בשם אל מדריגל (בספרדית: El Madrigal), הוא אצטדיון כדורגל הנמצא בוויאריאל שבספרד, המכיל 23,500 מקומות ישיבה, ומשמש את קבוצת ויאריאל מליגת הכדורגל הספרדית.

האצטדיון נפתח ב-17 ביוני 1923 ושמו הראשון היה קמפו דל ויאריאל. השם נשמר עד שנת 1925 ואז שונה לאל מדריגל. בקיץ 1952 הורחבו ממדי המגרש מ-95 מטר על 65 מטר ל-105 מטר על 65 מטר. המגרש הורחב כדי להידמות לאצטדיון האולימפי בהלסינקי בו נערכו משחקים מאולימפיאדת הלסינקי בשנת 1952.

ב-8 בינואר 2017 שונה השם לאצטדיון "לה סרמיקה".

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20170110140739/http://www.villarrealcf.es/instalaciones/nuestras-instalaciones/estadio-de-la-ceramica האצטדיון] באתר הרשמי של ויאריאל
* [http://www.stadiumguide.com/madrigal.htm האצטדיון] באתר The Stadium Guide
* [https://web.archive.org/web/20090122062250/http://worldstadiums.com/stadium_pictures/europe/spain/valencian_community/villarreal_el_madrigal.shtml האצטדיון] באתר World Stadiums

==הערות שוליים==

לה קרמיקה
קטגוריה:ולנסיה (קהילה אוטונומית): ספורט
קטגוריה:ולנסיה (קהילה אוטונומית): מבנים
קטגוריה:ויאריאל (כדורגל)
קטגוריה:ויאריאל
בית פולאק

בית עקיבא אריה ויס ולצידו בית פולאק
בית פולאק הוא מראשוני בתיה של תל אביב. הוא שוכן בפינת הרחובות הרצל ואחד העם, מול בית ויס.

== היסטוריה ==
הקיוסק/גזיבו בחצר בית פולאק לאחר שיפוץ (2018)
הבית הוקם בידי שניים ממייסדי אחוזת בית, מיכאל פולאק וגיסו זלמן אוליצקי, שרכשו יחדיו מגרש בשטח כפול לשם בניית הבית. בקומת הקרקע התגוררו פולאק ורעייתו, ובקומה השנייה גר אוליצקי. במהלך הבנייה הלין הדייר מעברו השני של הרחוב, עקיבא אריה ויס, על כך שהבית נבנה בקווים ישרים, ואינו תואם את החזית המעוגלת של ביתו שלו, אך פולאק סירב לשנות את התוכניות. הוויכוח בין השניים מתואר בסיפור "פינה עגולה ופינה ישרה" בספרו של נחום גוטמן "עיר קטנה ואנשים בה מעט", בו מכונה פולאק "אדון פוליקובסקי".

פולאק הלך לעולמו זמן קצר לאחר בניית הבית, ב-1912. הוא הוריש את ביתו לאחיו, אהרון אליהו פולאק, שהנציח אותו בלוח שיש במעקה הגג, בו נקבע שם הבית "היכל מיכאל". במהלך מלחמת העולם הראשונה גורשו בני הבית למצרים, ואהרון נסע לארצות הברית בחיפוש אחר עבודה. עם סיום המלחמה שבו לביתם. ב-1936 נמכר הבית, אך משפחת פולאק המשיכה להתגורר באחת מהדירות שבו בשכירות עד 1954.

בנוסף לדייריו, פעלו בבית פולאק בתי עסק שונים ומוסדות ציבור, בהם ועד הצירים, ששכן בו לזמן קצר.

את אחד מבתי העסק הפעיל אהרון פולאק עצמו. ב-1920 התיר לו הוועד להקים בחצר הבית קיוסק, בו נמכרו תה וגלידה. הוועד התיר לפולאק לבנות מבנה עץ ארעי, אך נכון לשנת 2009 הוא עודו עומד על תילו. עקב קרבתו לגימנסיה הרצליה, קראו התושבים לקיוסק ולגינה שסביבו "גינת הקיץ הרצליה". לאחר מכן פעלו בצריף בן 16 הפאות בית תמחוי, חייט, ובין 1933 ל-1996 חנות לתיקון מכונות כתיבה.

רבקה הורביץ הפעילה בבית פולאק מסעדה, לאחר שנדדה בין מספר בתים עד שהתמקמה בו. ועד השכונה התיר לה לפתוח את המסעדה בתנאי שלא יימכרו בו משקאות חריפים, שלא יתקיימו בו משחקי ביליארד, שהיא בלבד תפעיל את המסעדה ולא תעביר את זכויותיה לאדם אחר, ושתפריש לקופת הוועד חמישה אחוזים מרווחיה. בחלוף הזמן הרחיבה הורביץ את עסקיה והחלה להפעיל בבית פולאק גם פנסיון.

גימנסיה הרצליה הסמוכה שכרה את הקומה השנייה בין 1921 ל-1936 לשם שיכונה של ספריית שער ציון. הספרייה, שהוקמה עוד ב-1886 ביפו, נוהלה בתחילה בידי יעקב בלובשטיין-סלע, ובהמשך בידי אברהם כהנא והיינריך לווה. ההיסטוריון יוסף קלוזנר קיים בספרייה הרצאות, ואורחי הספרייה יכלו ליהנות ממוזיקה שבקעה מהרמקולים שבחנות התקליטים הסמוכה. לאחר הכרזתה של תל אביב כעיר, נטלה העירייה את חסותה על הספרייה ב-1922, וב-1926 כבר נמנו בה כ-16 אלף ספרים. בעקבות מצוקת מקום עקרה הספרייה ב-1936 לבית זאב גלוסקין ברחוב מונטיפיורי. בשנות ה-70 עברה למקום גדול עוד יותר, בית אריאלה.

כיום פועלים בבית פולאק בתי עסק שונים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תל אביב-יפו: בתי מגורים
קטגוריה:רחוב אחד העם
קטגוריה:רחוב הרצל (תל אביב)
פיזיולוגיה של אשלגן

האשלגן הוא קטיון תוך תאי, אשר נכנס לתאים על ידי פעילות משאבת נתרן-אשלגן. מאחר שהכמות העיקרית של יוני אשלגן נמצאת בתאים, וריכוז האשלגן בנוזל החוץ תאי נמוך, תנודות קלות יחסית בריכוזו מחוץ לתא עלולות להיות מסכנות חיים, ולכן שמירה על רמת האשלגן היא קריטית. באופן כללי, הפרעות במאזן האשלגן (להלן ייקראו- "היפרקלמיה": יתר ריכוז של אשלגן בדם, "היפוקלמיה"- תת-ריכוז של אשלגן בדם) גורמות להפרעות קצב בין היתר, ולמגוון בעיות אחרות.

== שמירה על מאזן האשלגן ==

ויסות רמת האשלגן בגוף מתבצעת בשתי רמות- 

#איזון פנימי ברמת התא הבודד (internal balance)- התאים עצמם מונעים עליה מיידית וחדה ברמות האשלגן בדם על ידי הכנסת האשלגן אל התא באופן זמני באמצעות משאבת נתרן אשלגן. משאבה זו מגורה על ידי רמות יתר של אשלגן בדם, אך גם על ידי רמות יתר של אינסולין אשר מופרש כתוצאה מרמות יתר של אשלגן ומכניס את האשלגן לתא, וכן על ידי גירוי ביתא אדרנרגי- כתוצאה למשל מפעילות גופנית המאופיינת בדליפה של אשלגן מהתאים החוצה. התאים העיקריים שקולטים אשלגן הם תאי שריר, תאי שומן ותאי הכבד. באופן כללי, מנגנון זה הוא מנגנון הפיך ומיידי, ולאחר כ-4 או 5 שעות האשלגן יוצא החוצה בחזרה ואז עובר הפרשה על ידי המנגנון הכלייתי.
#מנגנון כלייתי (external balance): מנגנון זה פועל באמצעות הפרשת אשלגן לשתן. בצינורית המאספת קיימות תעלות אשלגן אשר מפרישות החוצה את האשלגן אל נוזל השתן. על מנגנון זה פועלים בין היתר אלדוסטרון- אשר פועל במספר מנגנונים להגברת ההפרשה של אשלגן בשתן. בנוסף, הפרשת האשלגן יכולה להיות מוגברת כתוצאה מטיפול בחומרים משתנים (למשל פוסיד- בלולאת הנלה), או כאשר תפוקת השתן עולה- הזרימה הגבוהה tubular flow שוטפת את האשלגן מהאבובית כך שריכוזו נמוך יותר.

== היפרקלמיה ==

היפרקלמיה היא מצב בו יש יתר אשלגן בדם. הביטוי הקליני של היפרקלמיה תלוי ברמות האשלגן ובמהירות ההתפתחות של חוסר האיזון. הטיפול בהיפרקלמיה הוא באמצעות מתן משתנים, או K-exalate, או ביצוע דיאליזה. במצבים בהם יש סכנה ממשית לפעילות הלב (הכוללת שינויים באק"ג) ניתן לתת סוכר המעודד הפרשה אנדוגנית של אינסולין, אגוניסטים ביתא אדרנרגיים או טיפול אקוטי על ידי מתן קלציום גלוקנט. 

היפרקלמיה עלולה לנבוע ממספר סיבות: סיבות הקשורות להפרעה במנגנון התאי עצמו, כגון סוכרת, הרס של שריר משורטט ועוד, ומסיבות הקשורות במנגנון הכלייתי- כגון אי ספיקת כליות כרונית, מחלת אדיסון, או renal tubular acidosis type 4.

ישנו גם מצב של פסאודו היפרקלמיה: זהו מצב שבו לחולה אין היפרקלמיה ממשית, אולם נתוני בדיקות הדם מצביעים על היפרקלמיה לכאורה.

== היפוקלמיה ==

היפוקלמיה היא מחלה המתבטאת במחסור ביוני אשלגן. היפוקלמיה יכולה להיווצר כתוצאה מהגעת כמות גדולה מדי של נתרן לצינור המאסף בתמורה להפרשת יתר של אשלגן, המופרש בשתן,

הטיפול במקרים של היפוקלמיה הוא מתן אשלגן- במקרים בהם מדובר בהיפוקלמיה חריפה מתן האשלגן מתבצע וורידית בוורידים בינוניים. 

קטגוריה:מערכת השתן
קטגוריה:אשלגן