OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
איאן גילן

איאן גילן (באנגלית: Ian Gillan; נולד ב-19 באוגוסט 1945) הוא זמר ופזמונאי אנגלי אשר נודע בעיקר כסולן להקת דיפ פרפל.

==חייו==
גילן נולד וגדל בלונדון. בשנת 1962 הצטרף ללהקה בשם The Javelins בה היה חבר עד לשנת 1964, אז חבר ללהקת Wainwright's Gentlemen בה היה חבר כשנה. בשנת 1965 החל גילן להופיע עם להקת Episode Six אותה ייסד רוג'ר גלובר, אך הלהקה לא נחלה הצלחה מרובה.

בשנת 1969, לאחר שראו אותו בהופעה, פנו אל גילן ריצ'י בלקמור וג'ון לורד בבקשה שייקח על עצמו את תפקיד הזמר בלהקת דיפ פרפל עם עזיבתו של רוד אוונס את הלהקה. הוא הצטרף ללהקה ועימו גם גלובר, לקראת הקלטת אלבום ההופעה Concerto for Group and Orchestra. במהלך שנותיו כסולן הלהקה, לקח גילן חלק גם בהקלטתם של מספר אלבומי אולפן, אשר החלו את הצלחתה הכלכלית של הלהקה. האלבום Deep Purple in Rock, היה לאלבומה הראשון של הלהקה אשר זוכה למעמד של אלבום זהב בארצות הברית, ולאלבום כסף בבריטניה.

באותן השנים, השתתף גילן גם בהקלטות אלבום האולפן של ישו כוכב עליון, כשהוא משחק את תפקיד ישו. לקראת הפקת סרט הקולנוע הוצע לגילן לגלם את דמותו של ישו על המסך הרחב, אך הוא סירב מכיוון שהתפקיד דרש ממנו לבטל סיבוב הופעות מתוכנן עם הלהקה.

בשנת 1973, לאחר הקלטת מספר אלבומי אולפן נוספים עם הלהקה, ולאור עימותים חוזרים ונשנים בין גילן לבלקמור, החליט גילן לעזוב את דיפ פרפל, ובמקומו הובא דייוויד קוברדייל.

לאחר כשנתיים בהן לא עסק במוזיקה, חזר גילן וייסד הרכב חדש בשם Ian Gillan Band. הלהקה ניגנה מוזיקת ג'אז-פיוז'ן אך לא נחלה הצלחה. בשנת 1978 פירק גילן את הלהקה והקים יחד עם הקלידן קולין טאונס להקה נוספת על שמו - Gillan, אשר נטתה לכיוון ההארד רוק. הלהקה פעלה עד שנת 1982, והתפרקה לאחר פגיעה במיתרי הקול של גילן, אשר אילצה אותו לפרוש ולנוח.

בשנת 1983 חבר גילן ללהקת בלאק סבאת' לאחר פרישתו של רוני ג'יימס דיו. הוא הקליט עם ההרכב אלבום בודד, Born Again, בטרם עזב לטובת איחוד עם דיפ פרפל.

בתחילת 1984 חזר גילן להרכבה של דיפ פרפל, ובאוגוסט אותה השנה הוציא עימה את האלבום Perfect Strangers אשר הפך להצלחה. גילן פוטר מהלהקה בשנת 1989 והוחלף על ידי סולן להקת ריינבו לשעבר, ג'ו לין טרנר, אך שב להרכב בשנת 1992 לאור הפצרותיהם של לורד ואיאן פייס שרצו בשובו לקראת חגיגות ה-25 שנים להקמת הלהקה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרים בריטים
קטגוריה:חברי דיפ פרפל
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הרוק אנד רול
קטגוריה:בלאק סבאת'
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1945
פסקטריאניזם

[[בייגל עם גבינת שמנת וסלמון, כריך פסקטריאני חלבי.]]
כריך פסקטריאני ללא ביצים וחלב
פסקטריאניזם (באנגלית: Pescetarianism; מכונה בעברית גם צמחודג) הוא אורח חיים תזונתי הכולל דגים ומאכלי ים אך לא בשר של בעלי חיים יבשתיים. בנוסף לדגים, מאכלי ים ורכיכות, התזונה הפסקטריאנית כוללת גם ירקות, פירות, אגוזים, פיצוחים, דגנים, קטניות, ובמקרים מסוימים גם ביצים ומוצרי חלב. עם זאת, יש פסקטריאנים שנמנעים מאכילת ביצים ומוצרי חלב, בהיותם תוצרים של בעלי-חיים יבשתיים.

==אטימולוגיה==
פסקטריאניזם הוא תחדיש שנוצר בארצות הברית בשנות התשעים של המאה העשרים, מהלחם של המילה האיטלקית "Pesce" (דג), עם המילה האנגלית "Vegetarian" (צמחוני).

בעברית מוכרים כינויים מקבילים, כמו התואר "צמחודג" שהיא הלחם של המילים "צמחוני" ו"דג", התואר "פישיונר" (סלנג) והתואר "פישחוני" שהיא הלחם של המילים "פיש" (דג, באנגלית) ו"צמחוני".

==ראו גם==
* צמחונות
* טבעונות
*טבעונאות
*פירותנות
* תחליף בשר

==קישורים חיצוניים==

* [http://pescetarianlife.com אתר בעל מידע רב על פסקטריאניזם]

==הערות שוליים ==

*
קטגוריה:דיאטות
קטגוריה:מאכלי ים
שארל אלבר גובאט

שארל אלבר גובאט (באנגלית: Charles Albert Gobat; 21 במאי 1843 – 16 במרץ 1914) היה עורך דין ומדינאי שווייצרי, חתן פרס נובל לשלום לשנת 1902, במשותף עם השווייצרי אלי דוקומון.

== חייו ==
גובאט נולד בעיר טרמלה בשווייץ, בן לכומר פרוטסטנטי ואחיינו של סמואל גובאט, מיסיונר אשר שימש כבישוף של ירושלים. בצעירותו זכה גובאט לחינוך נרחב ולמד בין השאר באוניברסיטאות של בזל, פריז וברן.
לאחר שהשלים דוקטורט במשפטים באוניברסיטת היידלברג ב-1867, עסק גובאט בעריכת דין בברן וכמו כן שימש כמרצה למשפטים.

משרדו של גובאט הפך במהרה לאחד המובילים במדינה וההכרה לה זכה הובילה אותו לפתח קריירה פוליטית. ב-1882 מונה למפקח על החינוך בקנטון ברן ובתפקידו זה יישם מספר רפורמות חשובות. ב-1890 נבחר לשמש חבר במועצה הלאומית של שווייץ והחל להיות מעורב בארגונים בינלאומיים לקידום השלום.

ב-1891 גובאט מונה למזכיר הכללי של 'לשכת השלום הבינלאומית בשווייץ' (בצרפתית: Bureau international de la paix) וב-1902 זכה בפרס נובל לשלום במשותף עם מנהל הארגון, אלי דוקומון. לאחר מותו של דוקומון, ב-1906, לקח גובאט על עצמו את ניהול הלשכה, שזכתה בפרס נובל לשלום ב-1910.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:זוכי פרס נובל שווייצרים
קטגוריה:ילידי 1843
קטגוריה:נפטרים ב-1914
דן איינבינדר

דן איינבינדר (נולד ב-16 בפברואר 1989) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר.

==קריירה==
איינבינדר החל את דרכו בקבוצת הנוער של בית"ר ירושלים, עמה זכה בדאבל בעונת . בעונה הבאה הפך לשחקן הרכב בקבוצת הנוער, עמה זכה באליפות ליגת העל לנוער. בעונת 2008/2009 חתם על חוזה לארבע עונות במדי הקבוצה הבוגרת, וצבר שלוש הופעות במדי הקבוצה במהלך העונה. בעונת 2010/2011 זכה למקום קבוע בהרכב של הקבוצה. ב-3 בספטמבר 2012 חתם לשלוש שנים בעירוני קריית שמונה, ששילמה תמורתו 1.3 מיליון ש"ח. בעונה אחת בקבוצה כבש שני שערים ב-29 הופעות ליגה, והוסיף שני שערים בגביע המדינה. בתום העונה העפיל עם הקבוצה לגמר הגביע הראשון בתולדות המועדון, ופתח בהרכב בהפסד להפועל רמת גן בבעיטות הכרעה.

ב-9 ביוני 2013 עבר למכבי תל אביב שהעבירה תמורתו את תמיר כחלון וגיא חיימוב לקריית שמונה. ב-6 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה במשחק הבית במסגרת מוקדמות ליגת האלופות נגד קבוצת פ.צ. בזל השווייצרית כאשר עלה כמחליף בדקה 74. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש שער אחד ב-26 הופעות בליגה, וזכה עמה באליפות. בתחילת עונת 2014/2015 נפצע בכף רגלו במשחק במוקדמות ליגת האלופות וחזר לשחק רק באמצע חודש דצמבר. איינבינדר שותף בעשרה משחקי ליגה בעונה זו, ובסופה זכה עם הקבוצה באליפות נוספת, וכן זכה עמה בגביע המדינה (פתח בהרכב בניצחון 6–2 על הפועל באר שבע במשחק הגמר) ובגביע הטוטו 2014/2015.

ב-8 בספטמבר 2015 שוחרר ממכבי תל אביב, וב-4 באוקטובר 2015 חזר למועדון נעוריו בית"ר ירושלים, וחתם לעונה אחת. ב-30 במאי 2016 חתם לעונה נוספת ומונה לקפטן הקבוצה.

ב-25 במאי 2017 חתם לשלוש עונות בקבוצת הפועל באר שבע. ב-12 ביולי 2017 ערך את הופעתו הראשונה במועדון, וכבש את שער הבכורה שלו, בניצחון 2–1 על בודפשט הונבד במסגרת מוקדמות ליגת האלופות. בליגה כבש שלושה שערים בעונת 2017/2018, ובסופה זכה עם הקבוצה באליפות.

ב-14 בספטמבר 2018 חזר לבית"ר ירושלים, וחתם לשלוש שנים במועדון. בעונת 2018/2019 כבש ארבעה שערי ליגה, ובעונת 2019/2020 כבש שער אחד. בהמשך לא נכלל בסגל הקבוצה, וב-5 בנובמבר 2020 שוחרר מהמועדון.

ב-1 בינואר 2021 חתם לעונה וחצי בהפועל תל אביב. ב-24 בינואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב במשחק נגד הפועל חיפה, שהסתיים בתוצאה 2–2. בסיום אותה העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו פתח בהרכב בהפסד הפועל 1–2 למכבי תל אביב לאחר הארכה. ב-30 באוגוסט 2021 האריך את חוזהו בקבוצה בשנה אחת, עד 2023.

ביוני 2023 זכה בפרס "שער שוויון" לספורטאים פעילים המעורבים בחברה.

===נבחרת ישראל===
לאיינבינדר חמש הופעות בנבחרת הנוער של ישראל. באוגוסט 2016 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת למשחקי מוקדמות מונדיאל 2018. ב-6 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת, כשעלה כמחליף בניצחון 2–1 על נבחרת מקדוניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018. בהופעתו השנייה כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 3–0 על נבחרת אלבניה.

==תארים==
;בית"ר ירושלים
*גביע המדינה: 2008/2009
*גביע הטוטו: 2009/2010, 2019/2020

;מכבי תל אביב
*אליפות: 2013/2014, 2014/2015
*גביע המדינה: 2014/2015
*גביע הטוטו: 2014/2015

;הפועל באר שבע
*אליפות: 2017/2018
*אלוף האלופים: 2017

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:כדורגלני מכבי תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:מבשרת ציון: כדורגלנים
קטגוריה:מועצה אזורית מטה יהודה: אישים
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1989
המוסד לחוק בין-לאומי

המוסד לחוק הבין-לאומי (בצרפתית: Institut de droit international) הוא ארגון בין־לאומי שנוסד בעיר הבלגית גנט בשנת 1873 ומקום מושבו בז'נבה שבשווייץ. המוסד מוקדש למחקר ופיתוח של המשפט הבין־לאומי והוא נחשב בדרך כלל לאקדמיה העולמית הסמכותית ביותר למשפט בין־לאומי. המוסד הוא גוף פרטי המורכב משותפים, חברים וחברי כבוד והחברים בו הם עורכי דין מובילים בתחום מכל רחבי העולם.

הארגון נוסד על ידי תשעה משפטנים ידועים ובהם גוסטב מויניה משווייץ, הבלגי גוסטב רולה-ז'אוקמה ויוהאן קספר בלונצ'לי. בשנת 1904 זכה המוסד בפרס נובל לשלום על מאמציו לנסח את העקרונות הכלליים של החוק הבין־לאומי והיה הארגון הראשון שזכה בפרס זה (עד אז זכו בו רק אנשים פרטיים). מוטו המוסד הוא "צדק ושלום".

== ראו גם ==
* איגוד המשפט הבין־לאומי

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:משפט בין-לאומי
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:גנט
דינמו סאסארי

יציע האוהדים במשחק ביתי
דינמו באסקט סאסארי (באיטלקית: Dinamo Basket Sassari) היא קבוצת כדורסל איטלקית מהעיר סאסארי שבאי סרדיניה, המשחקת בליגת העל האיטלקית בכדורסל ובליגת האלופות.

== היסטוריה ==
הקבוצה נוסדה ב-1960 על ידי סטודנטים מקומיים מ"תיכון אזוני", ושיחקה שנים רבות בליגות הנמוכות. בסיום עונת 2002/03 העפילה לליגה דואה (הליגה השנייה). ובסיום עונת 2009/10 העפילה לליגת העל (סרייה א').

בעונתה הראשונה בליגת העל, 2010/2011, סיימה במקום השישי והפסידה ברבע גמר הפלייאוף לאולימפיה מילאנו.

בעונתה השנייה (2011/2012) סיימה במקום הרביעי ונעצרה בחצי גמר הפלייאוף על ידי מונטפסקי סיינה.

בעונת ערכה הקבוצה את הופעות הבכורה שלה באירופה, כשהשתתפה לראשונה ביורוקאפ.

בעונת 2013/2014 זכתה לראשונה בתולדתיה ב לאחר ניצחון 73–80 על מונטפסקי סיינה, ובעונת 2014/2015 זכתה בגביע בפעם השנייה ברציפות ובאליפות לראשונה בתולדותיה לאחר שניצחה בסדרת הטוב מ-7 את פלקנסטרו רג'אנה. בעונה זו השתתפה הקבוצה לראשונה ביורוליג, אך הודחה בשלב הבתים הראשון של עונת . הקבוצה ירדה ליורוקאפ, אך הודחה גם בו בשלב 32 האחרונות.

ב-2017 הגיעה סאסארי לגמר הגביע האיטלקי, אך הפסידה לאולימפיה מילאנו. הקבוצה גם ערכה את הופעת הבכורה שלה בליגת האלופות בכדורסל ב-, אך הודחה ברבע הגמר על ידי מונקו.

בעונת עלתה הקבוצה דרך המוקדמות ליורופקאפ, בו הגיעה לגמר וזכתה לאחר ניצחון על ס.אוליבר וירצבורג.

ב-2019 עלתה הקבוצה לגמר הליגה בפעם השנייה, אך הפסידה לרייר ונציה 3–4 בסדרה.

משחקיה הביתיים של הקבוצה נערכים בארמון הספורט רוברטה סראדימיאני (Palasport Roberta Serradimigni) בסאסארי, המכיל 5,000 מקומות ישיבה.

==שמות קודמים==
בעקבות הסכמי חסות, שונה שם הקבוצה מספר פעמים:
*בנק פופולרה (1989–1990)
*בנקו די סרדיניה (1992–2005)
*דינמו (2005–2006)
*בנקו דה סרדיניה (2006–2010)
*דינמו סאסארי פורד (2010–2011)
*בנקו דה סרדיניה (2011-)

==שחקני עבר בולטים==

* ג'ו אלכסנדר
* רדיסאב צ'ורצ'יץ'
* ג'רום דייסון
* ג'סטין טילמן
* אקילה פולונארה
* ליוואי רנדולף
* טיירוס מגי

==תארים והישגים==
*הליגה האיטלקית (1):
** זכייה: 2015
** גמר: 2019
*הגביע האיטלקי (2):
** זכייה: 2014, 2015
** גמר: 2017
*הסופרקאפ האיטלקי (2)
**זכייה: 2014, 2019
*יורופקאפ (1): 
** זכייה: 2019

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורסל איטלקיות
קטגוריה:סרדיניה
צומת התשבי

צומת התשבי הוא צומת מרכזי במערב עמק יזרעאל המחבר בין כביש 66 וכביש 722. הצומת ממוקם צפונית ליקנעם עילית. 

הצומת מקשר בין מרכז ודרום ישראל לעמק יזרעאל, אזור הכנרת וצפון ישראל.

הצומת נקרא על-שם אליהו הנביא, הנקרא גם אליהו התשבי, מכיוון שהוא סמוך לאתר בו על-פי ספר מלכים א' שבתנ"ך, אירעה ההתמודדות של אליהו הנביא מול נביאי הבעל.

בסמוך לצומת ממוקמת תחנת הרכבת יקנעם-כפר יהושע, אחת מתחנות מסילת העמק.

== מחלף התשבי ==
בצומת מתוכנן מחלף עתידי שנועד לפתור חלק מהפקקים ולאפשר תנועה נוחה גם בכביש החינמי.מחלף התשבי העתידי

==ראו גם==
*מחלף תל קשיש - מחלף הממוקם מצפון לצומת התשבי
*צומת השומרים - צומת הממוקם ממזרח לצומת התשבי
מבט מכיוון [[יקנעם עילית אל צומת התשבי]]

==קישורים חיצוניים==

תשבי, צומת ה-
קטגוריה:עמק יזרעאל
קטגוריה:יקנעם עילית: תחבורה
אופטופון

האופטופון הוא מערכת חישה אלקטרואופטית המסוגלת לקלוט מגוון רחב של אותות כגון: דיבור, ציתות לשיחות טלפון, מדידת פרמטרים ביו-רפואיים חשובים של בני אדם ועוד, כל זאת ממרחק רב מאוד. ה"אופטופון" פותח בישראל על ידי פרופ' זאב זלבסקי, המהנדס יבגני ביידרמן מאוניברסיטת בר-אילן ופרופ' חבייר גרסיה מאוניברסיטת ולנסיה, ספרד.

האופטופון נבחר לאחד מ 45 ההמצאות הגדולות שפותחו בישראל על ידי מוזיאון המדע בירושלים.

בשנת 2012 קיבל פרופ' זלבסקי את פרס החוקר הצעיר בתחום מדעי הננו והננוטכנולוגיה כאשר כחלק מהסיבות למתן הפרס ציינה הוועדה את מערכת האופטופון: "מערכת חישה אופטית שיכולה לחוש פרמטרים ביו-רפואיים שונים כדוגמת לחץ דם, דופק, לחץ פנים עיני, להעריך כמות אלכוהול וסוכר בדם וכל זאת ממרחק. בין היישומים הביו-רפואיים של המערכת שעברו בהצלחה ניסוי מעבדה ראשוני, נמצאים ניטור רמות הגלוקוז בדם, ניטור פעימות לב וניטור לחץ הדם באופן מתמיד. התגובות לפיתוח מהשווקים הביטחוניים והרפואיים היו נלהבות ביותר, והפוטנציאל העסקי מוערך בהיקף של מאות מיליוני דולרים".

==מערכת האופטופון ==
המערכת כוללת מצלמה דיגיטלית מהירה ומכשיר לייזר בתדר שאיננו נראה, ומבוססת על עיקרון ההתאבכות בקרן הלייזר עצמה.

כאשר מאירים אזור מסוים, זהו האזור אותו אנו מעוניינים לחקור, נוצרים נקודות אור וחושך, הנובעות מהתאבכות עצמית (Speckle) של האור המתרחשות בתוך אלומת הלייזר בשל הפרשי פאזה במשטח לא-אחיד (מחוספס) שממנו מוחזר הלייזר הקוהרנטי מרחבי.

הנקודות נוצרות באופן אקראי, והן משתנות אקראית. אך ניתן להבין על ידי השתנות האקראיות בתזוזה את המבנה התלת־ממדי של המשטח המוקרן, ועל ידי כך לדעת בדיוק ננו-מטרי את צורת התנועה התלת-ממדית של המשטח.

בין היישומים הביו-רפואיים נמצאים ניטור רמות הגלוקוז בדם, ניטור פעימות לב וניטור לחץ הדם באופן מתמיד.
המכשיר קטן מאוד, בגודל שעון יד בערך, שעוקב אחר הפרמטרים הדרושים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוטוניקה
קטגוריה:מכשירי מדידה מבוססי לייזר
קטגוריה:מכשירים אופטיים
שייטת הים הכספי

שייטת הים הכספי (ברוסית: Каспийская флотилия ВМФ России) היא שייטת הצי הרוסי שספינותיה משייטות במימי הים הכספי. בסיס השייטת נמצא באסטרחן וזוהי השייטת החזקה ביותר בים הכספי. בסיסי המשנה של היחידה נמצאים במחצ'קלה ובכספייסק (כ-15 ק"מ ממחצ'קלה). בשנת 2017 הוחלט על הרחבה משמעותית של בסיס בכספייסק והפיכתו לבסיס הראשי של השייטת. עבודות בנייה מתוכננות להיסתיים בשנת 2020. נכון לשנת 2021 הסתיימו שלבים ראשונים של בניית הבסיס החדש. לאחר סיום העבודות הוא יהיה מותאם לעגינה של 54 ספינות.

==היסטוריה==
שייטת הים הכספי הוקמה על ידי פיוטר הגדול בנובמבר 1722 כשטבילת האש הראשונה שלה הייתה במלחמת רוסיה–פרס (1722–1723) שבמהלכה הצליחה השייטת לכבוש שורת מבצרים בחוף הים הכספי ולהביס את הצי הפרסי במהלך מבצעים לכיבוש דרבנט ובאקו. בהתאם לתנאי הסכם גוליסטן האימפריה הרוסית קיבלה בלעדיות על אחזקת צי צבאי בים הכספי. מ-1867 ועד 1992 הבסיס העיקרי של השייטת היה בבאקו. ב-1918, בעיצומה של מלחמת האזרחים ברוסיה הגיעו האנגלים לבאקו ומרבית מספינות השייטת הושמדו ולכן הועבר בסיסה לפטרובסק, באותה תקופה הייתה השייטת כחלק מהצי הלבן של הצבא הלבן. ב-1920 השייטת חזרה לבאקו ושם ישבה עד להתפרקות ברית המועצות. באוגוסט 1941 השייטת נטלה חלק במבצע משולב עם חיל הנחתים וחיל הצנחנים במבצע לכיבוש איראן, יחד עם צבא בריטניה, והשייטת עגנה לעיתים קרובות גם בפהלוואי, נואושהר ובנדר-שך שבצפון אירן ולחופי הים הכספי. ב-1992 אוניות שייטת הים הכספי חולקו בין מדינות חבר המדינות שבים הכספי ושייטת הים הכספי הרוסית עברה לבסיס הימי באסטרחן.

שייטת הים הכספי משמשת כיום כשייטת עזר למבצעי אכיפה של משמר החופים הרוסי במסגרת המאבק בציד לא חוקי של הדיג באזור הים הכספי והרצון לשמור על הסחר החוקי בקוויאר. השייטת מחזיקה בצי אוניות כשהישנות שבהן נבנו בשנות ה-80 והחדשה שבהן היא אוניית המשמר "טטרסטן" שנכנסה לשירות ב-2003.

לאחרונה החל תהליך חידוש ספינות השייטת והיא אמורה להכיל כ-90% אוניות משמר מודרניות, ביניהן ספינת התותחים הקטנה "בּוּיאן", שאב טיפוס שלה יצא ב-2006. ב-2010 שלב המודרניזציה בשייטת התקדם עוד שלב כאשר הוחל בבניית הסטי"ל "בּוּיאן-M". בשנת 2020 בבסיס החדש בקספייסק נכנסה לשימוש מבצעי מערכת חדשה להגנה מבוססת על טילים. 

בשנת 2015 במסגרת המעורבות הרוסית במלחמת האזרחים בסוריה ספינות השייטת שיגרו טילים לאזור סוריה. בשנת 2022 ספינות השייטת שיגרו טילים מדגם 3M-54 Klub לאוקראינה.

==הרכב הצי==
הרכב הצי (נכון לשנת 2020):
* ספינות סיור- 2 ספינות סיור מדגם גפרד (ספינה בגודל של פריגטה ועליה כ-100 חיילים) מצוידות ב-3M-54 Klub.
* ספינות טילים - 7. חלקם מצוידות ב-3M-54 Klub.
* ספינות תותחים - 8 (ספינה קטנה ועליה כ-15 חיילים)
* שולות מוקשים - 7
* ספינות נחיתה לא חמושות - 8

יחידות יבשתיות:
* רגימנט נחתים עם שני גדודים
* 2 גדודים של משמר חופים חמושים בטילים

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.eurasian-research.org/publication/the-russian-navy-in-the-caspian-sea-a-new-chapter/ מידע על השייטת]

==הערות שוליים==

קטגוריה:הצי הסובייטי
קטגוריה:הכוחות המזוינים של האימפריה הרוסית
קטגוריה:הצי הרוסי
קטגוריה:שייטות
קטגוריה:הים הכספי
קטגוריה:אסטרחן
ארנסטו תאודורו מונטה

ארנסטו תאודורו מונטה (איטלקית: Ernesto Teodoro Moneta; 20 בספטמבר 1833 - 10 בפברואר 1918) היה עיתונאי איטלקי וחתן פרס נובל לשלום לשנת 1907, במשותף עם לואי רנו הצרפתי.
מונטה קבע את הביטוי "In varietate unitas", אשר שימש כהשראה למוטו של האיחוד האירופי - In varietate concordia ("מאוחדים בגיוון").

ב-1848, כנער בן 15, מונטה השתתף בניסיון הפיכה כנגד השלטון האוסטרי, שנודע בשם "חמשת הימים של מילאן". לאחר מכן היה חניך באקדמיה הצבאית באיווריאה. ב-1859 הצטרף למסע האלף של גריבלדי, וכמו כן לחם בשורות הצבא האיטלקי במלחמת העצמאות האיטלקית השלישית נגד האוסטרים ב-1866.

למרות השקפתו הלאומנית החזקה, הפך מונטה בהדרגה לפעיל שלום בינלאומי, ובשנת 1887 ייסד את הליגה הלומברדית לשלום (באיטלקית: Unione Lombarda per la Pace e l'Arbitrato). מונטה קרא לפירוק מנשק, וראה בחזונו יצירת ארגון בינלאומי לשלום בדומה לחבר הלאומים.
ב-1907 זכה מונטה בפרס נובל לשלום, ביחד עם לואי רנו.

בשנות חייו האחרונות חידש מונטה את משנתו הלאומנית והביע תמיכה פומבית בכיבוש האיטלקי בלוב ב-1912, ובהשתתפותה של איטליה במלחמת העולם הראשונה ב-1915.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:עיתונאים איטלקים
קטגוריה:פובליציסטים איטלקים
קטגוריה:פעילים פוליטיים
קטגוריה:פוליטיקאים איטלקים
קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1833
קטגוריה:נפטרים ב-1918
כותש שום

[[שום שנמעך באמצעות כותש שום]]
כותש שום הוא כלי מטבח, שמטרתו היא לרסק שיני שום ביעילות. 

הפעולה נעשית על ידי הפעלת לחץ באמצעות רשת של חורים קטנים, בדרך כלל עם סוג כלשהו של בוכנה. במרבית כותשי השום, ישנה גם רשת סיכות תואמת, שנועדה לנקות את הכלי לאחר השימוש בו. כותש השום נותן תחלופה נוחה לקציצת השום באמצעות סכין. היתרון העיקרי בשימוש בכותש שום על-פני סכין הוא שבעת השימוש בכותש, קליפת השום נשארת בפנים בזמן שפנים השום יוצא החוצה. מגזין הבישול Cook's Illustrated טוען, ששימוש בכותש שום מעניק יתרון גדול יותר מסכין בשל העובדה, שהוא חותך את השום בצורה דקה ושווה יותר. לטענת המגזין-משמעות הדבר, שטעם השום מתחלק בכלי הבישול בצורה טובה יותר.

התועלת בשימוש כותש השום, נתונה למחלוקת: לטענת חלק ממומחי הבישול, הפעלת לחץ על ידי כותש השום גורמת לשחרור טעם חזק יותר, בניגוד לאמצעים אחרים (כמו למשל סכין). לעומת זאת, אחרים הטוענים, שהפעלת לחץ על השום הופכת אותו לנחות יותר. כמו למשל סופרת הבישול הבריטית אליזבת דויד, שכתבה מאמר בישול שכותרתו "כותשי השום הם חסרי תועלת לחלוטין". השף אנתוני בורדיאן, מכנה את כותש השום 'תועבה' ואף מייעץ לאחרים לא להשתמש בו.

== ראו גם ==
* מטבח

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כלי עבודה במטבח
יום שבתון (פיוט)

יוֹם שַׁבָּתוֹן הוא פיוט לשבת שחובר על ידי רבי יהודה הלוי והוא מושר בקהילות אשכנז בסעודה השנייה של שבת.

== תוכן הפיוט ==
הפיוט מתייחס לסיפור יונתו של נח השבה כשהיא מבשרת על סוף המבול ובפיה בדמותו של עלה זית כאות לכך שמצאה מנוח לכף רגלה. רבי יהודה הלוי מקשר בפיוט את היונה לנמשל - כנסת ישראל הנמשלת ליונה במדרש שיר השירים, ומוצאת מנוחה ביום השבת.

 - כפי שמבשר ישעיהו, מתקשרת שאיפת המנוחה הגדולה של ציון מזעפו של ההווה בחסד הגאולה העתידי.

פזמונו של הפיוט הוא המשפט "יוֹנָה מָצְאָה בוֹ מָנוֹחַ וְשָׁם יָנוּחוּ יְגִיעֵי כֹחַ" (משפט מהבית הראשון של הפיוט).

== נוסח הפיוט ==
הנוסח המצוי בסידור הוא נוסח מאוחר יותר, והנוסח הקדום לפיוט כולל תוכן שונה לבית השלישי. במקום להרחיב בתיאור מעמד הר סיני מתאר הטקסט את נקמת ה' באויבים ואת השמחה במפלתם בעת גאולת ישראל. מחרוזת זו הוחלפה בתקופה מאוחרת יותר מחשש לעימות עם הגויים ומפני "דרכי שלום" (הגרסה המאוחרת נמצאת כבר בכתבי יד אשכנזיים). להלן נוסח המחרוזת הקדומה:

"ומתוך ערפל האיר אופל / ועד עב הרים יושבי שפל /

ומגדל צרים ארצה נפל (י"ס אראה נופל) / אך אנוכי מלאתי כוח.

יש שכתבו שגם הבית הרביעי אינו מקורי אלא הוחלף מפני דרכי שלום (הנוסח המקורי לדבריהם מובא לקמן) אך בכתבי יד של הפיוט מופיע הבית הרביעי כמו בדפוסים<ref></ref>. מקור טענה זו הוא בהשלמה ספרדית לפיוט זה שהיה נפוץ אצל הספרדים בלי הבית הרביעי (ולא סימנוהו בשם "יהודה" אלא בשם ה') ועל זה כתב הרב שאול הכהן מג'רבא המכונה מוהרש"ך (בהערה לס' שפתי רננות מהד' ליוורנו תקע"ט) שהוא מצא באיזה כת"י שסימן השיר יהודה אלא שהושמט בית מפני הצנזורה ואף הביאו כביכול את נוסח הבית המושמט - אלא שכפי שניתן לְהִוָּכַח בכתבי היד לא זהו הבית המושמט. להלן הנוסח שצוין בטעות כמחרוזת הקדומה:

דרוך בנעל אויבים וצרים / וגם המעד קרסולי זרים /

ואז יענו לך עמי בשירים / אל המתהלך על כנפי רוח".

==לחנים וביצועים==

== קישורים חיצוניים ==

*
*[http://www.daat.ac.il/daat/mimaamakim/maamar.asp?id=411 מאמר אודות השיר], באתר דעת

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:יום שבת
קטגוריה:שירי יהודה הלוי
קטגוריה:שירי המאה ה-12
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
גיא דויטשר

גיא דויטשר (נולד ב-1969 בתל אביב) הוא בלשן ישראלי המתגורר בבריטניה, מחברם של ספרי מדע פופולרי בבלשנות.

דויטשר הוא עמית מחקר באוניברסיטת מנצ'סטר, ובעבר לימד במחלקה לשפות ותרבויות מסופוטמיה העתיקה באוניברסיטת ליידן בהולנד. הוא קיבל תואר במתמטיקה באוניברסיטת קיימברידג', ולאחר מכן קיבל תואר דוקטור בבלשנות באותה אוניברסיטה. השתתף במחקר בבלשנות היסטורית במכללת סיינט ג'ון, קיימברידג'.

נשוי לג'יין, חוקרת ספרות בריטית. בתו היא המוזיקאית עלמה דויטשר. התגורר בדורקינג, שבמחוז סארי בבריטניה. בשנת 2018 עבר עם משפחתו לווינה.

==ספריו==
* Syntactic Change in Akkadian (בתרגום חופשי לעברית: "שינויים תחביריים באכדית"; יצא באנגלית ב-2000)
* גלגולי לשון: מסע בעקבות המצאתו הגדולה ביותר של האדם (יצא באנגלית ב-2005 בשם The Unfolding of Language ותורגם לעברית ב-2007)
* בראי השפה: כיצד המילים צובעות את עולמנו (יצא באנגלית ב-2010 בשם Through the Language Glass ותורגם לעברית ב-2011).

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
*

קטגוריה:בלשנים ולשונאים ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:ישראלים שהיגרו לממלכה המאוחדת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
הפלגה בשבת

הפלגה
איסור הפלגה בשבת הוא איסור מדרבנן לצאת בימי רביעי, חמישי ושישי להפלגה אשר תימשך בשבת. האיסור הוא רק בהפלגה לצורכי רשות, כמו טיול, וחל גם כאשר המלחים הם גויים.

==טעמי האיסור==
איסורי שבת, בין דאורייתא ובין דרבנן, חלים ביום השבת בלבד, ולפיכך, מותר לכאורה לצאת ביום שישי לדרך בה יצטרך האדם לחלל שבת באונס. אלא שהדין אוסר על יהודי להיכנס מלכתחילה למצב בו יצטרך לחלל שבת. על כן, קבעו חכמים שכבר מיום רביעי צריך היהודי לתכנן מעשיו כך שלא יבוא לידי חילול שבת בשבת הקרובה. לכן, אסור לצאת להפלגה בימי רביעי, חמישי ושישי לצורכי רשות, כטיול.
טעמי האיסור הם כדלקמן:
#יש חשש שמא ייווצר מצב של פיקוח נפש, ויצטרך היהודי לבצע מלאכות האסורות מדאורייתא כדי לסייע בהשטת הספינה.
#אם מחצית מן הנוסעים בספינה הם יהודים, נמצא שבשבילם עובדים המלחים הגויים בשבת, ומדרבנן אסור ליהודי ליהנות ממלאכת גוי בשבת.
#אם תשוט הספינה במים רדודים, במקום שאין 10 טפחים בין הספינה לקרקעית הים, עוברים בהפלגה על איסור יציאה מתחום שבת.
#רבים מהנוסעים בספינה סובלים בימי ההפלגה הראשונים ממחלת ים, ונמצאו מבטלים מצוות עונג שבת.
#כדי שיהיה מותר לטלטל חפצים בכל האנייה צריך לעשות עירוב חצרות בין היהודים בפת, וקודם לכן גם לשכור מבעל הספינה הנכרי את רשותו, דבר שבפועל לא מבוצע.
בשבת עצמה אסור לעולם לצאת להפלגה (אפילו לדבר מצווה), מפני גזירה שגזרו חכמים שמא יבוא האדם לתקן לעצמו כלי שיט בשבת.

==היתרים==
במצב בו אין חשש לכל ארבעת הטעמים דלעיל, כגון שמלחי הספינה ורוב נוסעיה גויים, וההפלגה נעשית במים עמוקים (מעל עשרה טפחים), ומסתבר שבגלל גודלה של הספינה לא יחלו הנוסעים במחלת ים ויוכלו לקיים מצוות עונג שבת, יש שהתירו לצאת להפלגה בשלושה הימים הסמוכים לשבת, אף שתימשך אף בשבת עצמה<ref>הגר"ע יוסף, יחוה דעת ו,טז.</ref>. אולם אחרים חלקו וסברו שבכל אופן ניתן להתיר זאת רק לצורך מצווה<ref>ציץ אליעזר א,כא.</ref>. 

בשלשת ימי השבוע הראשונים מותר לכתחילה לצאת להפלגה, אף כשיש חשש לטעמים האמורים לעיל, וגם שלא לצורך מצווה, אף אם ידוע שבוודאות תמשיך ההפלגה גם ביום השבת, מפני שבימים אלה אין צריך האדם להגביל מעשיו מחשש שמא יגרום לו חילול שבת או ביטול מצוות עונג שבת. 

בספינות המודרניות בימינו, בהם כל המערכות חשמליות, כולל מערכות המים, הדלתות, מצלמות אבטחה וכדומה, יש שכתבו שאין אפשרות להימנע מחילול שבת באופן אקטיבי, ועל כן אין היתר אפילו לשהות על ספינה, ובמיוחד הדבר אמור בספינות נופש. עם זאת, בספינות רבות מתחשבים בשומרי השבת, ונמצאים פתרונות הלכתיים חלקיים<ref>לעת עתה לא נמצאו עדיין פתרונות לשאלת מערכות המים שעובדות על חשמל, לבעיית עירובי חצרות שהובאה לעיל, ולעוד שאלות הלכתיות </ref> לשמירת שבת כהלכתה.<ref></ref>

==הפלגה לצורך מצווה==
אם ההפלגה היא לצורך מצווה, כדוגמת הכנסת כלה או פדיון שבויים, מותר לצאת להפלגה אפילו בערב שבת. יש מן הפוסקים הסוברים שגם במצב כזה צריך להתנות היהודי עם בעל הספינה הגוי שהספינה תעגון בשבת, ואם בעל הספינה לא יסכים, אסור ליהודי להפליג. אך לדעת רב הפוסקים, גם אם בעל הספינה יסרב, מותר להפליג עמו לצורך המצווה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:הלכות שבת
לואי רנו

לואי רֶנוֹ (בצרפתית: Louis Renault; 21 במאי 1843 – 8 בפברואר 1918) היה משפטן צרפתי, וחתן פרס נובל לשלום לשנת 1907, במשותף עם ארנסטו תאודורו מונטה האיטלקי.

==ביוגרפיה==
רנו נולד בעיר אוטן אשר בחבל בורגון בצרפת. החל משנת 1868 שימש כפרופסור בפקולטות למשפטים של האוניברסיטאות בדיז'ון ופריז. ב-1890 מונה ליועץ המשפטי של משרד החוץ הצרפתי, ועיקר עבודתו התמקדה בבחינת מדיניות החוץ של צרפת באור המשפט הבינלאומי. במסגרת תפקידו השתתף רנו בשתי ועידות השלום בהאג ב-1899 וב-1907. באותה שנה זכה להכרה על פועלו כשהוכרז כחתן פרס נובל לשלום, ביחד עם ארנסטו תאודרו מונטה.

רנו שימש גם כבורר ומפשר בסכסוכים בינלאומיים וחיבר מספר דו"חות בתחום, כמו בפלישה הגרמנית לבלגיה ולוקסמבורג ב-1917.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:משפטנים צרפתים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1843
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1918
האינוולוציה הסימפלקטית

באלגברה ליניארית, האינוולוציה הסימפלקטית של מטריצות מסדר <math>\ 2m\times 2m</math> היא ההעתקה <math>\ \operatorname{M}_{2m}(F) \rightarrow \operatorname{M}_{2m}(F)</math> המוגדרת לפי <math>\ \left(\begin{array}{cc}A & B \\ C & D\end{array}\right)^s = \left(\begin{array}{cc}D^t & -B^t \\ -C^t & A^t\end{array}\right)</math>, כאשר <math>\ A,B,C,D</math> הם בלוקים בגודל <math>\ m\times m</math> במטריצה, ו-<math>\ X^t</math> מסמן את המטריצה המשוחלפת של הבלוק <math>\,X</math>.

האינוולוציה הסימפלקטית של אלגברת המטריצות היא אינוולוציה, כלומר, העתקה שומרת חיבור והופכת סדר בכפל, שהפעלתה פעמיים נותנת את העתקת הזהות. בניגוד לאינוולוציה האורתוגונלית <math>\ X \mapsto X^t</math> על <math>\ \operatorname{M}_{n}(F)</math>, שבה מרחב המטריצות הסימטריות הוא ממימד <math>\ \frac{n(n+1)}{2}</math> ומימד מרחב המטריצות האנטי-סימטריות הוא מהמימד המשלים <math>\ \frac{n(n-1)}{2}</math>, באינוולוציה הסימפלקטית המצב הפוך.

כל אינוולוציה של אלגברה פשוטה מרכזית ההופכת להיות סימפלקטית לאחר הרחבת סקלרים לשדה פיצול, נקראת "אינוולוציה סימפלקטית". לדוגמה, האינוולוציה הסטנדרטית של אלגברת קווטרניונים <math>\ Q = F[x,y | yx=-xy, x^2 = a, y^2 = b]</math>, המוגדרת לפי <math>\ \overline{\alpha+\beta x+ \gamma y+ \delta xy} = \alpha - \beta x - \gamma y - \delta xy</math>, היא סימפלקטית (משום שמימד האיברים הסימטריים הוא 1). 

==ראו גם==
* אינוולוציה (תורת החוגים)

קטגוריה:תורת החוגים
קטגוריה:אלגברה ליניארית
קלאס פונטוס ארנולדסון

קלאס פונטוס ארנולדסון (שוודית: Klas Pontus Arnoldson; 27 באוקטובר 1844 – 20 בפברואר 1916) היה סופר ומדינאי שוודי, חתן פרס נובל לשלום לשנת 1908, במשותף עם פרדריק באייר הדני.

==ביוגרפיה==

ארנולדסון נולד בעיר השוודית גטבורג. אביו היה המוזיקאי אולוף אנדרסון. בצעירותו נמשך לקבוצות שמאל רדיקלי ואף חיבר מספר מאמרים בנושא. 
בשנת 1882 נבחר לכהן כחבר בפרלמנט השוודי, ושנה לאחר מכן הקים ביחד עם חברי פרלמנט נוספים את הליגה השוודית לשלום ובוררות (בשוודית: Svenska freds- och skiljedomsföreningen) ומונה לעמוד בראשה.
הארגון קרא להפצת השלום בעולם, פירוק מנשק ודמוקרטיזציה. ארנולדסון תמך גם בנייטרליות של המדינות הנורדיות.

בשנת 1901 פרסם את ספרו Seklernas hopp ("התקווה לדורות") שהטיף לפציפיזם, וב-1908 זכה בפרס נובל לשלום, ביחד עם פרדריק באייר.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:סופרים שוודים
קטגוריה:פוליטיקאים שוודים
קטגוריה:חברי הריקסדאג

קטגוריה:ילידי 1844
קטגוריה:נפטרים ב-1916
מפעלי חבל מעון

מפעלי חבל מעון (יח"מ) הם מפעלים אזוריים שמטרתם היא לאגד את פעילות שיווק התוצרת החקלאית של 14 קיבוצים בנגב המערבי, רובם במועצה האזורית אשכול. ענפי הייצור המרכזיים של התאגיד, הפועל כקואופרטיב, הם תפוח אדמה, גזר, צנונית, בוטנים והדרים.

==היקף הפעילות==
המפעלים עובדים בכל עונות השנה ומטפלים בתוצרת חקלאית משטח מעובד המשתרע על כ-250 אלף דונם קרקע שלחין ו-4,000 דונם של פרדסי הדרים. המפעלים אינם עוסקים בעיבוד מזון, אלא אך ורק בטיפול ראשוני בתוצרת חקלאית ובשיווקה.
למרות תנאי האקלים באזור והקרקע החולית, החקלאות בחבל אשכול היא אינטנסיבית. סך התוצרת של ירקות שורש (תפוחי אדמה, גזר וצנונית) המשווקת על ידי התאגיד מגיעה ליותר מ-160 אלף טון בשנה. תפוחי האדמה, המהווים גידול מרכזי בנגב המערבי, תופסים כ-85% מנפח הפעילות במפעלים. 
נתח השוק של יח"מ בתפוחי אדמה לשוק המקומי עומד על כ-25%. 45% מהתוצרת מיוצאת לשווקים באירופה כשאנגליה רוכשת 45% מכלל התוצרת, גרמניה (15%), הולנד (15%), צרפת (13%) ושווייץ (12%). שאר התוצרת משווקת למזרח אירופה ורוסיה.
בנובמבר 2011 הקימו מפעלי חבל מעון חברת יצוא עצמאית בעקבות קריסת אגרקסקו. לאחר שעבדה עם זו במשך עשרות שנים והייתה הלקוח הגדול ביותר שלה בהיקף הכמותי של היצוא.

==היסטוריית הפעילות החקלאית באזור==
רמת המשקעים השנתית הממוצעת באזור נעה בין 100 ל-300 מ"מ ולא מאפשרת גידול ירקות בדרך של חקלאות בעל. נקודת המפנה בחקלאות בנגב המערבי הייתה בשנות החמישים, עם הקמת מפעל ירקון-נגב שסיפק מים גם לצורכי חקלאות והביא להתאמת הגידולים לתנאי הקרקע והאקלים. עם השנים התפתחו החקלאות הקיבוצית והחקלאות המושבית באזור לכיוונים שונים; המושבים פנו לגידול ירקות בעיקר בחממות ובבתי צמיחה והתארגנו לשיווק בנפרד. הקיבוצים התמקדו בעיקר בגידולים בשטחים פתוחים ושמרו על שיווק משותף בחלק גדול מהגידולים החקלאיים. רק בסוף שנות החמישים הוצב במפעל האזורי מערך ראשון למיון תפוחי אדמה.

==קיבוצים החברים בקואופרטיב==
נחל עוז, בארי, רעים, כיסופים, עין השלושה, נירים, ניר עוז, מגן, גבולות, צאלים, ניר יצחק, כרם שלום, חולית וסופה.
החקלאות המאוגדת היא בסיס ההכנסה העיקרי של מרבית קיבוצי חבל אשכול, למעט התעשייתיים שביניהם (בארי, ניר יצחק ומגן). עיקר הפעילות מתבצע בעבודה עצמית על ידי חברי הקיבוצים ורוב היישובים המשווקים למפעלים עדיין מוגדרים כ"קיבוצים שיתופיים".

==היסטורית ההנהלה==
בשנת 1999 נבחר צבי (השי) רובין מקיבוץ ניר עוז לכהן בתפקיד יו"ר ומנכ"ל מפעלי חבל מעון.
לאחר 12 שנים, בחודש מרץ 2011, נבחר שלמה תירוש להחליפו כיו"ר ודרור תנורי החליף את רובין כמנכ"ל. בתפקידו הקודם שימש תנורי כמנהל ענף תפוחי האדמה ביח"מ במשך 12 שנים ולפני כן היה מרכז משק וחבר ההנהלה הכלכלית בנירים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
*שמעון וילנאי, [https://kenes-media.com/%d7%a2%d7%99%d7%aa%d7%95%d7%9f-%d7%97%d7%a7%d7%9c%d7%90%d7%95%d7%aa-%d7%99%d7%91%d7%95%d7%9c-%d7%a9%d7%99%d7%90/%d7%97%d7%a7%d7%9c%d7%90%d7%95%d7%aa-%d7%91%d7%9e%d7%95%d7%a2%d7%a6%d7%94-%d7%90%d7%96%d7%95%d7%a8%d7%99%d7%aa-%d7%90%d7%a9%d7%9b%d7%95%d7%9c/ תחום חקלאות במועצה אזורית אשכול], באתר כנס מדיה, 25 בנובמבר 2021

קטגוריה:חברות חקלאות ישראליות
קטגוריה:מועצה אזורית אשכול
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1956
קלאו דו-גוני

קלאו דו גוני ב[[גן החיות התנ"כי]]
קלאו דו גוֹנִי (שם מדעי: Bycanistes subcylindricus) הוא עוף במשפחת הקלאוניים.

== מאפיינים ==
הקלאו הדו גוני חי במרכז ומערב אפריקה, אנגולה וממערב לקניה עד לחוף השנהב. הקלאו חי ביערות גבוהים מעל פני הים, לעיתים על הרים; גובה אזור המחיה הממוצע שלהם מגיע ל-2600 מטר מעל פני הים. רק לעיתים רחוקות הוא מגיע לסוואנה, למדבר או למושבות של בני אדם.

מין זה גדול יחסית, אורכו 70 ס"מ. הוא ברובו שחור ולבן. בראשו, מקורו, קסדתו וצווארו הצבע שחור, ובפלג גופו התחתון הצבע הוא לבן. הנקבה קצת קטנה יותר מהזכר. הבדל נוסף הוא שעור הראש שחור אצל הזכר ועיניו אדומות, כמו כן לקסדתו יש בסיס בצבע שחור כמו אצל הרבה מינים במשפחה. בטבע זוגות מקננים בחללים טבעיים בעצים או קודחים חור בעץ מת אך לא יכולים לקדוח בעץ רגיל כי מקורם חזק מבחוץ אך חלש מאוד מבפנים.

הקלאו הוא מונוגמי, זאת אומרת שבניגוד לכמה מינים של חיות וציפורים שלהם יש מספר מחזורי רבייה במהלך חייהם הזכר נשאר עם הנקבה לכל חייו. נקבת הקלאו נכלאת בקן בעזרת בוץ כדי להגן עליה ועל הגוזלים מאויבים כגון נחשים. גוזלי הקלאו הדו גוני לא יהיו עם הקסדה המאפיינת את מיני המשפחה ביציאה מן הקן, ועד לגיל שנה בערך יכסו את מקומה נוצות חומות; באזור הקסדה העתידי יש גם הרבה מאוד כלי דם. בגיל 10 חודשים הנוצות מתחילות לקבל את הגוון שלהן האפור.

הקלאונאים ניזונים מתאנים, חרקים וחיות קטנות שהם מוצאים בתוך העצים. כיוון שהחורים נדירים כל כך, הקלאו הדו גוני נאבק עם קלאויים אחרים על החורים. מין זה נמצא במצב שימור "ללא חשש" ברשימה האדומה של IUCN.

== תת-מינים ==
יש שלושה תת-מינים וכל אחד חי באזורים שונים באפריקה:
*Bycanistes subcylindricus subcylindricus - חי בצפון ליבריה, חוף השנהב ומערב ניגריה
*Bycanistes subcylindricus subquadratus - חי בדרום אפריקה, קמרון, מזרח ניגריה, סודאן, זאיר, אוגנדה, צפון טנזניה ודרום קניה
*Bycanistes subcylindricus subquadratus - חי באנגולה

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Blackwhitecasquedhornbill1.jpg|קלאו דו גוני
קובץ:Stavenn Bycanistes subcylindricus 00.jpg|קלאו דו גוני
קובץ:Hornbill flyby.ogg|להקת קלאויים דו-גוניים באוגנדה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.jerusalemzoo.org.il/aecommerce/c2109/5337.php מידע על קלאו דו גוני], אתר גן החיות התנכי

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1871
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיליפ סקלטר
דו גוני

קטגוריה:הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו: עופות

קטגוריה:חוף השנהב: עופות
פרדריק באייר

פרדריק באייר (בדנית: Fredrik Bajer; 21 באפריל 1837 - 22 בינואר 1922) היה מדינאי דני וחתן פרס נובל לשלום לשנת 1908, במשותף עם קלאס פונטוס ארנולדסון השוודי.
== חייו ==
באייר נולד בעיר ניסטבד. אביו שהיה איש כמורה. באייר הצטרף לצבא הדני והשתתף כקצין במלחמת 1864 נגד פרוסיה ואוסטריה. לאחר שחרורו מהצבא עבר עם משפחתו לקופנהגן והתפרנס מעבודה בתור מורה ומתרגם.

ב-1872 נבחר באייר לכהן כחבר בפרלמנט הדני, שם פעל בנושאים שונים כמו זכויות נשים וסחר חופשי. התחום העיקרי בו התמקד היה יחסי חוץ ובעיקר הטיף לשימוש בבוררות בינלאומית כדי לפתור סכסוכים בין מדינות. באייר תמך במספר ארגוני שלום בדנמרק וברחבי אירופה. הבולטים שבהם היו האגודה הדנית לשלום (בדנית: Dansk Fredsforening) אותה ייסד ב-1882, ולשכת השלום הבינלאומית בשווייץ (בצרפתית: Bureau international de la paix) שבה שימש כנשיא כבוד מ-1907.

בשנת 1908 זכה באייר בפרס נובל לשלום, ביחד עם קלאס פונטוס ארנולדסון. בשנים שלאחר קבלת הפרס ועם פרוץ מלחמת העולם הראשונה ב-1914, הביע באייר אכזבה מארגוני השלום ודרכי התנהלותם, והפחית במידה רבה את פעילותו בתחום.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:פוליטיקאים דנים
קטגוריה:זוכי פרס נובל דנים
קטגוריה:ילידי 1837
קטגוריה:נפטרים ב-1922
קרל פילקינגטון

קרל פילקינגטון (באנגלית: Karl Pilkington; נולד ב-23 בספטמבר 1972) הוא פודקאסטר, סופר ומפיק רדיו בריטי. עיקר פרסומו נובע מהגשתו המשותפת של המופע של ריקי ג'רווייס ברשת xfm London בין השנים 2001 ל-2005 ולאחריה סדרת הפודקאסטים והסדרה המצוירת ברשת HBO. הוא גם היה מושאה של סדרת הטיולים "אדיוט בחו"ל" ברשת sky1, ששודרה גם בקנדה אוסטרליה וארצות הברית ברשתות שונות.

==חיו המוקדמים וחינוכו==

קרל פילקינגטון נולד והתחנך במנצ'סטר, אנגליה. ריקי ג'רווייס ושותפו סטיבן מרצ'נט יצרו קשר עם בית ספרו של פילקינגטון לאחר שיחה בזמן תוכניתם XFM, נודע להם כי קרל נבחן בבחינת בגרות אחת בלבד, בהיסטוריה בה השיג ציון 60, קרל היה מופתע ונזעם לנוכח עובדה זו שכן זכר כי נכח ביותר מבחינה אחת. כישלון להרשם הועלה על ידי ג'רוויס ומרצ'נט כהסבר אפשרי.

==קריירה מוקדמת==
פילקינגטון עבד כמפיק ברשת XFM במשך מספר שנים, כשהחל לעבוד במופע של ריקי ג'רווייס בימי שבת בבוקר, היה זה בתפקיד של מאחורי הקלעים בלבד. כשג'רוויס ומרצ'נט החלו להזמינו להשמיע הערות מוזרות בתוכניתם, יצאה לאור אישיותו הבלתי רגילה. תוך זמן קצר, קרל הפך לאלמנט המרכזי בתוכנית וכמות משמעותית של זמן אוויר הוקדשה למחשבותיו בנושאים שונים, כמו גם סיפורים מתקופת ילדותו.

==פרסומו==
כתוצאה מהופעותיו במופע של ריקי ג'רווייס נהיה קרל פילקינגטון מפורסם בעל עדת מעריצים. הוא הוזכר תכופות בראיונות שהעניק ג'רוויס לתקשורת והיה פעמים רבות מושא למתיחות מצדו של ג'רוויס. לאחר שאמר "אוכל לאכול פין בלילה" (בהקשר לתוכנית הריאליטי "אני מפורסם...הוציאו אותי מכאן" בה משתתפים אכלו פין של קנגורו) עודד ג'רוויס את מאזיניו לסמפל משפט זה וליצור ממנו מיקס או שיר דאנס וצורך מסיבות במועדוני לילה, מה שקרה ומאז, המשפט אף הודפס על חולצות טי ומגוון פריטים. פילקינגטון ייצר עוד מספר ציטוטים שיצרו תהודה באינטרנט, רויטרס התייחסה אליו כ"תופעה" שייצרה "היסטוריה אינטרנטית". ג'רוויס אמר מספר פעמים שהמטרה שלו היא לפרסם לעולם את קרל. 

ב-2012 שיחק גם בסדרה "דרק" עם ריקי ג'רווייס.

בשנת 2023 ביצע הופעת אורח בתור סימון בסדרת הדרמה-קומית "Rain Dogs" של רשת HBO בשיתוף עם BBC One. 

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אנגלים
קטגוריה:תקליטנים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1972
כריסטי מקניקול

כריסטינה אן "קריסטי" מקניקול (באנגלית: Christina Ann "Kristy" McNichol; נולדה ב-11 בספטמבר 1962) היא שחקנית אמריקאית זוכת שני פרסי אמי ומועמדת שני פרסי גלובוס הזהב. התפרסמה כשחקנית בעיקר ככוכבת סדרת הדרמה "משפחה".

==ביוגרפיה==
מקניקול נולדה בלוס אנג'לס לקרולין וג'ים מקניקול. אחיה הוא השחקן ג'ימי מקניקול 

מקניקול זכתה למירב הפרסום שלה בסוף שנות ה-70 בזכות סדרת הדרמה "משפחה", בה שיחקה במשך ארבע שנים. מקניקול זכתה על הופעותייה בסדרה בשני פרסי אמי ובמועמדות אחת לפרס גלובוס הזהב. בסוף שנות ה-80 שיחקה בקומדיית המצבים "קן ריק" בתור השוטרת הסמוייה ברברה וסטון.

כשחקנית קולנוע שיחקה בדרמות "כלב לבן", "חמודות קטנות" לצידה של זוכת האוסקר הצעירה טייטום אוניל ו"רק כשאני צוחקת" בתפקיד פולי בתה של כוכבת התיאטרון האלכוהוליסטית ג'ורג'יה היינץ (מרשה מייסון) שהעמיד את מקניקול לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
השתתפה בנוסף בקומדיה המוזיקלית הכושלת "סרט הפיראטים" ובמותחן הארוטי "משיכה ארוטית".
פרשה ממשחק בשנת 1998 ומאז משמשת כמורה למשחק בלוס אנג'לס.

== חיים אישיים ==
ב-2012 יצאה מהארון וסיפרה על יחסיה עם בת זוגה בשני העשורים האחרונים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:להט"בים אמריקאים
קטגוריה:שחקניות לסביות אמריקאיות
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: שחקנית משנה בדרמה
קטגוריה:זוכי אמי בפריים טיים: שחקן משנה בדרמה
קטגוריה:זוכי פרס פטל הזהב: שחקנים
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1962
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1962
תהדיאה

תהדיאה או תהדייה (בערבית: تَهْدِئَة) היא מונח בערבית אשר משמעו רגיעה, או הפסקת אש זמנית.
המונח שכיח ושגור בשיח בין מערכת הביטחון הישראלית וארגוני הטרור הפלסטיניים, בבואם לנהל משא ומתן להשכנת שקט ורגיעה זמניים לאחר הסלמה ביטחונית, ולקראת ההסלמה הבאה.

ה"תהדיה" היא נגזרת מהמילה "הודנה" שמשמעותה הפוגה. התהדייה משמשת להתארגנות של שני הצדדים: הפלסטיני והישראלי; חמאס למשל, באמצעות תיווך מצרי, עשה בכך שימוש לא פעם כאשר ספג אבדות כבדות, למשל, במהלך מבצע עופרת יצוקה וביקש רגיעה - שהתבררה כבקשה להתארגנות, לאחר שהארגון הצטייד ברקטות גראד ופאג'ר בעלות דיוק, יכולת הרס, וטווח העולים על יכולותיו של הקסאם.

דוגמה לשימוש במונח "רגיעה" היא כאשר מצרים משמשת כמתווכת במקרים שבהם החמאס מבצע ירי רקטות או פעילות טרור אחרת לעבר יישובים אזרחיים בדרומה של ישראל ובתגובה כוחות צה"ל מבצעים פעולות מניעה ותגמול, כשמצרים מבקשת להכריז על רגיעה משני הצדדים על מנת להימנע מהסלמה.

המושג מתייחס גם לרגיעה באופן כללי בין שני צדדים השרויים בסכסוך; כך למשל במהלך העימות המזוין בין חמאס לפת"ח ברצועת עזה, כמה ממדינות הליגה הערבית נרתמו לתווך בין שני הצדדים כדי להשיג "תהדיאה".

==קישורים חיצוניים==
* [http://reut-institute.org/Publication.aspx?PublicationId=93 תהדיאה], באתר מכון ראות
* [http://www.memri.org.il/cgi-webaxy/sal/sal.pl?ID=107345_memri&lang=he&dbid=articles&act=show3&dataid=871 ח'אלד משעל: מבחינת חמאס ההרגעה היא תכסיס], באתר ממרי, 4 באפריל 2005
* פנחס ענברי, [https://web.archive.org/web/20131016133251/http://jcpa.org.il/JCPAHeb/Templates/showpage.asp?FID=237&DBID=1&LNGID=2&TMID=99&IID=616 על ההבדל המהותי בין "תהדיה" ו"הפסקת אש"], 26 בנובמבר 2006
*
* 

קטגוריה:טרור אסלאמי
קטגוריה:טרור בישראל
קטגוריה:טרור פלסטיני
קטגוריה:משא ומתן
קטגוריה:מונחים בסכסוך הישראלי-פלסטיני
מנוחה ושמחה

"מְנוּחָה וְשִׂמְחָה" הוא זמר לשבת שנהגו לשורר בקהילות אשכנז בליל שבת. השם 'משה' חתום באקרוסטיכון של הפיוט, והוא מיוחס לרבי משה בן קלונימוס.

== תוכן הפיוט ==
נושא הפיוט הוא שבח והלל ליום השבת. הבית הראשון משבח את השומרים והזוכרים את יום השבת, שבמעשיהם מעידים על כך שהעולם כולו נברא בשישה ימים על ידי האלוהים.

בבית השלישי מזכיר המשורר כי הטעם לחיוב שביתה ממלאכות אסורות בשבת, הוא זכר למעשה האלוהים ששבת ביום השבת מבריאת העולם.

בבית נוסף מדגיש המחבר כי השבת אינה מצוינת רק בהימנעות מעשיית מלאכות אסורות כל"ט מלאכות שבת, אלא אף מתייחדת בעשיית מעשים חיוביים, כגון בנוסח התפילה שנתקן לשבת.

בסיום הפיוט, מזכיר הפייטן את החיוב של לחם משנה ושל הקידוש ביום השבת, וכן החובה להתענג בשבת על ידי אכילת מאכלים ערבים, ובהבטחות של רוב טוב למקיימי מצוות השבת.

==ביצועים לפיוט==
* [https://www.youtube.com/watch?v=O3uyfJb1iTA מנוחה ושמחה], מרדכי בן דוד באלבום כיסופים.
* [https://www.youtube.com/watch?v=5u-rnTm1vps מנוחה ושמחה], אברימי רוט בלחן של מרטין וירדקר.
* [https://www.youtube.com/watch?v=7PiwzOBsx5M מנוחה ושמחה], לחן של חסידות ויז'ניץ.
* [https://www.youtube.com/watch?v=sbt1-R1MaPk מנוחה ושמחה], הרב שלמה קרליבך. [https://www.youtube.com/watch?v=HpEk_ODNIuE מנוחה ושמחה של הרב קרליבך] בביצוע של יצחק מאיר.
* [https://www.youtube.com/watch?v=pUzheBVLijY מנוחה ושמחה], יצחק פוקס באלבום ממעמקים.
* [https://www.youtube.com/watch?v=126MumMN478 מנוחה ושמחה], יוסף קרדונר באלבום כיסופים לשבת.
* [https://www.youtube.com/watch?v=krTUoDo%20KgY מנוחה ושמחה], לחן של הרב יעקב תלמוד, בביצוע של יעקב רוטבילט.
* [https://youtu.be/LYMRUXRl_cE מנוחה ושמחה], חסידות קרלין, בביצוע של הרב יצחק גינזבורג.
* [https://www.youtube.com/watch?v=EkRh66fZ1wA מנוחה ושמחה], חסידות נדבורנה, בביצוע של הרב יצחק גינזבורג.
* הוא אשר דיבר - לחן של חיים בנט, ביצוע של שלמה כהן באלבום א שבת טיש.
* [https://www.youtube.com/watch?v=yKwUk_4Opzs&ab_channel=%D7%9E%D7%A8%D7%98%D7%99%D7%9F%D7%9E%D7%95%D7%A1%D7%A7%D7%95%D7%91%D7%99%D7%A5-%D7%94%D7%A2%D7%A8%D7%95%D7%A5%D7%94%D7%A8%D7%A9%D7%9E%D7%99 שיר לשבת] - לחן וביצוע של מילי מירן באלבומה "מילי מירן" (מהבית הראשון עד הבית השלישי)

== קישורים חיצוניים ==

*

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
מה ידידות

"מה ידידות מנוחתך" הוא פיוט המושר בכל קהילות אשכנז מדי ליל שבת, נדפס לראשונה בקושטנדינה בספר 'זמירות ושירות ותשבחות'.

הפיוט חובר על ידי רבי מנחם<ref>בספר שלושה ספרים נפתחים משער שהוא רבי מנחם בן רבי חלבו, או רבי מנחם אחיו של רבי יקותיאל ואביו של רבי אליהו הזקן</ref>, והוא רמז את שמו באקרוסטיכון של פיוטו, בבתים 2–4 ו-6. מ'ערב נ'חלת ח'פציך מ'עין<ref>סידור יעב"ץ</ref>.

הפיוט עוסק בתענוגותיה הגשמיים של השבת; מאכלי שבת, לבוש השבת ושינה בשבת. בנוסף לתענוגות של יום השבת מוזכרות בשיר גם הלכות השבת - איסורי ל"ט מלאכות וחילול שבת. בנוסף מזכיר הפיוט את מצוות השבת המוזכרת בפסוק "אִם תָּשִׁיב מִשַּׁבָּת רַגְלֶךָ... וְכִבַּדְתּוֹ מֵעֲשׂוֹת דְּרָכֶיךָ מִמְּצוֹא חֶפְצְךָ וְדַבֵּר דָּבָר" ואת דרשות חכמים על פסוק זה, בבית הרביעי<ref>תלמוד בבלי כתובות ה, א; שבת קנ, א.</ref>.

מחבר הפיוט אף נוקב בשכרם של שומרי השבת ומענגיה - הם העתידים לזכות בנחלה בלי מצרים ובהצלה מחבליו של המשיח, ובטווח המיידי – חוויית השבת עצמה, שהיא מעין עולם הבא, לו זוכה האדם מדי שבוע.
יש השרים את הבית האחרון בפיוט בנפרד (בלחן לעצמו).

פזמון הפיוט הוא המשפט "לְהִתְעַנֵּג בְּתַעֲנוּגִים בַּרְבּוּרִים וּשְׂלָיו וְדָגִים".

לפיוט לחנים רבים מכלל עדות ישראל. הלחן המוכר הוא ניגון קצבי של חסידות באבוב ששונה במקצת והולבש על מילות השיר.

הפיוט מאגד בתוכו עבר, הווה ועתיד סביב השבת – ההכנות לשבת, עונג השבת והשכר העתיד לבוא לשומרי שבת. עקרונות השבת הבסיסיים משובצים בין השורות – איסור מלאכה, הצורך להבדיל בין ההתנהגות בשבת להתנהגות בשאר השבוע, וחשיבות מנוחת הנפש ומנוחת הגוף יחד עם ההתענגות ביום קדוש זה. השיר מסתיים בציפייה לגאולה.

== קישורים חיצוניים ==

*
* [https://www.youtube.com/watch?v=_52_vneaaWQ מה ידידות], באתר youtube
* 

===ביצועים לפיוט===
* [https://www.youtube.com/watch?v=dkR_WtDoUfc מה ידידות], מרדכי בן דוד באלבום ירושלים לא למכירה.
* [https://www.youtube.com/watch?v=E5D9%20ptWByM מה ידידות], אברהם פריד באלבום הלהיטים הגדולים 2.
* [https://www.youtube.com/watch?v=t1DOp8IjsuE מה ידידות], יצחק מאיר, לחן חסידות בעלז באלבום נשמות חדשות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
צמאה נפשי

"צָמְאָה נַפְשִׁי" הוא פיוט שכתב רבי אברהם אבן עזרא במאה ה-12. במקורו הפיוט נכתב כ"רשות" ל"נשמת" של שמיני עצרת (המילים המסיימות של הפיוט הם: 'עת כי אפתח פי בנשמת כל חי'), אך כיום הוא מוכר בעיקר כאחד מזמירות ליל שבת של יהדות אשכנז.

==תוכן הפיוט==
בפיוט זה אבן עזרא מבטא רגשות של דבקות והשתוקקות, צימאון לאלוהים. זאת בשונה לפירושו לתנ"ך שהוא שכלתני יותר, בדרך כלל. באות הפותחת של ראשי הבתים חתום שמו של המחבר - אברהם בן עזרא.

ניתן לשער שהעובדה שהשיר נכתב כרשות לשמיני עצרת קשורה לקשר שבין התורה למים חיים:. ניתן גם לקשור אותו לחג סוכות שלפניו, שבו נידונים על המים, וגם הפזמון של הפיוט, "צָמְאָה נַפְשִׁי לֵאלֹהִים לְאֵל חָי" מקורו במזמור מתהלים, שנהוג לאומרו בסוכות.

באחד מבתי השיר, השתמש המשורר במשפט שלמה כמוטיב אלגורי המרמז על הפולמוס היהודי-נוצרי או לפולמוס יהודי-איסלמי בשאלה איזו היא הדת האמיתית והנכונה. שתי הנשים המתקוטטות מייצגות את הדת היהודית מול דת יריבה, כאשר כל אחת טוענת כי הבן החי הוא בנה, ואילו הבן המת הוא בנה של הדת האחרת:"רְאֵה לִגְבֶרֶת אֱמֶת / שִׁפְחָה נוֹאֶמֶת / לֹא כִי בְנֵךְ הַמֵּת / וּבְנִי הֶחָי". היהדות מופיעה כאן כ"גברת אמת" שעה שהנצרות או דת האסלאם אינה אלא שפחתה החצופה המתיימרת לרשת את גדולתה ואת בנה. אם הכוונה לנצרות, הרמז כאן ברור לאמונה הנוצרית בזהותו של ישו כבן האלהים ואמונתם בתחייתו לאחר צליבתו. במקביל נרמזת כאן הטענה הנוצרית לפיה זנח האלהים את ישראל, בנו-בחירו מן הברית הישנה, והחליפו במאמיניו של ישו. אם הכוונה לאסלאם, הרמז ב'שפחה' היא להגר ובנה ישמעאל, והאנלוגיה לשאלת משפט שלמה בין שני הבנים האפשריים נוגעת להיפוך הגרסאות בקוראן ובמקרא לגבי זהותו של הבן החביב על אביו שנעקד על המזבח: יצחק או ישמעאל.

==זמן שירת הפיוט ולחנים==
למרות שהפיוט נכתב במקורו כרשות לנשמת כל חי בשמיני עצרת, בפועל אמירת הפיוט בתאריך זה נעשית רק במנהג יהדות בבל ובנוסח איטליה, בו הוא נאמר בחלק מהקהילות אף בהושענא רבה. לעומת זאת, הפיוט מקובל כאחד מזמירות ליל שבת ונפוץ מאוד בקרב יהודי אשכנז. בספרי מנהגי החת"ם סופר נכתב כי זה היה השיר היחיד שאותו היה שר לפני סעודת שבת. בקרב יהודי מרוקו שרים את השיר בפרשת חיי שרה בגלל הבית "רְאֵה לִגְבֶרֶת אֱמֶת שִׁפְחָה נוֹאֶמֶת", המדמה את שרה והגר ליהדות מול האסלאם. 

הפיוט זכה למספר רב של לחנים בקרב יהדות אשכנז, לדוגמה: לחן של רבי אברהם אבא לייפר מפיטסבורג (המושר בכלל חצרות נדבורנה), לחן מהיר של רבי מאיר שפירא מלובלין, לחן של חסידות ויז'ניץ, לחן של הרב יוסף צבי ברייאר מחסידות בעלז, ולחן לחלק מהפיוט ("זכור אהבת קדומים") של האדמו"ר ממודז'יץ.

בקרב יהדות אשכנז, מקובל לשיר את כל הבתים מלבד השלישי והשני מהסוף.

רבי מאיר שפירא מלובלין שהלחין מנגינה לשיר זה, הוסיף אף הוא שורה, ונוהגים בחלק מהקהילות לשורר אותה לפני השורה האחרונה:

== קישורים חיצוניים ==

*[http://web.nli.org.il/sites/nlis/he/Song/Pages/song.aspx?songid=426#2,20,1197,438 צמאה נפשי לאלהים], באתר הפיוט והתפילה
*[http://www.daat.ac.il/daat/shabat/zmirot/lel-17.htm זמירות לליל שבת - צמאה נפשי] באתר דעת

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטים לשמיני עצרת
קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:שירי רבי אברהם אבן עזרא
קטגוריה:שירי המאה ה-12
קטגוריה:רשויות לנשמת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
יום שבת (פיוט)

"יוֹם שַׁבָּת קֹדֶשׁ הוּא" הוא אחד מזמירות ופיוטי שבת. על פי האקרוסטיכון המופיע בראשי הבתים של הפיוט, הוא חובר על ידי יהונתן, אך זהותו אינה ידועה. 

== תוכן השיר ==
מילות השיר מושפעות מאמירות מהתלמוד הבבלי (בעיקר ממסכת שבת) עם תוספת של סגנון מליצי. הן תכנים הלכתיים והן תכנים מהאגדה:

בבית הראשון מביא המחבר את ההבטחה המוזכרת בתלמוד כי מי שלווה עבור השבת, הקדוש ברוך הוא יפרע עליו את חובו,

בבית שני מביא את האגדה על שכרו של יוסף מוקיר שבת, בבית שלישי את האגדה על המלאכים המלווים את האדם בבואו בליל שבת לביתו.

בית הרביעי רביעי עוסק בשלוש המצוות בהם אישה צריכה להיזהר, כמובא משנה במסכת שבת .

הבתים הבאים עוסקים בכך ששבת ניתנה מתנה למשה, ועל כך שהתקדש בירדית המן כפול מבחול, וכן על שכרם של שומרי שבת. בבית השמיני מזכיר המחבר את נהר סמבטיון שבכל ימות השבוע הוא זורם ואילו בשבת הוא נח, ומסיים שדבר זה הוא הוכחה לכופרים.

== הבית האחרון ==
בבית האחרון עוזב המחבר את ענייני השבת, ומבקש הקפדה על מתן קרדיט לו כמחבר השיר. בהקשר זה מסופר כי פעם מחבר השיר הגיע לפרנקפורט והוזמן להתארח שם אצל אחד מחשובי הקהילה שלימד בליל שבת את השיר הנ"ל את הציבור בטענה כי הוא חיברו. בתגובה הרב יהונתן תבע את אותו אדם לדין תורה בטענה כי גנב ממנו את השיר. בוויכוח פומבי שהתנהל ביניהם שאל הרב יהונתן את אותו רב באשר לאקרוסטיכון בשיר ואילו הרב לא ידע לענות, ובכך התברר לכל הקהל האמת כי הרב יהונתן חיבר השיר. על מאורע זה חיבר הרב יהונתן את הבית האחרון בשיר.

ביגרסה אחרת מובא כי החיבור נאבד ממחברו קודם שהשלים את הבית האחרון.

== מנהגים ==
בחסידות ויז'ניץ נהוג לשיר את הפיוט מהבית החמישי (תנו שבח) בליל שבת פרשת משפטים, כשאת השורה "נפש כי נאנחה בא שבת בא מנוחה" כופלים שוב ושוב<ref></ref>.

== בתרבות ==
הפיוט זכה ללחנים שונים, במגזר החסידי, ובמגזר הכללי.

חלקים מהפיוט עובדו לשרים, הבית השביעי 'חוקותיה במרה' התפרסם בשיר שהולחן על ידי יוסי גרין, והושר על ידי מרדכי בן דוד באלבומו משיח. כמו כן באלבומו כיסופים שיר נוסף מבית זה 'שומרי מצוותיה'.

לאברהם פריד שיר על המילים 'תנו שבח' הלקוחים מהפיוט.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* עידו חברוני, [https://www.nli.org.il/he/discover/music/jewish-music/piyut/articles/in-depth-look/piyut/yom-shabat-kodesh-hu יום שבת קודש הוא - עיון בפיוט] באתר הפיוט והתפילה
* 
* 
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמירות ופיוטים לשבת
קטגוריה:ליל שבת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
פלקנסטרו ביאלה

פלקנסטרו אנג'ליקו ביאלה (באיטלקית: Pallacanestro Angelico Biella) היא קבוצת כדורסל איטלקית מהעיר ביאלה, המשחקת בליגת העל האיטלקית בכדורסל.

הקבוצה נוסדה ב-1994 והתקדמה במהירות, כשסיום עונת 1997/98 כבר העפילה לליגה דואה (הליגה השנייה). באותה עונה הפסידה בגמר גביע הליגות הנמוכות לקבוצת "רוזטו באסקט". בסיום עונת 2000/01 העפילה לליגת העל (סרייה A).

העונה הטובה ביותר של הקבוצה הייתה 2008/09, כשהגיעה לחצי גמר הגביע האיטלקי וסיימה במקום השביעי בליגה, הישג שזיכה אותה להשתתפות ביורוקאפ. במסגרת היורוקאפ הגיעה עד לשלב הבתים.

משחקיה הביתיים נערכים בהיכל הספורט ביאלפורום (BiellaForum), המכיל 5,007 מקומות ישיבה.

==שמות קודמים==
בעקבות הסכמי חסות, שונה שמה שם הקבוצה מספר פעמים:
*פילה ביאלה (1998-2001)
*לאוריטנה ביאלה (2001-05).
*לאוריטנה ביאלה (2009-10). (רק במסגרת היורוקאפ)
*אנג'ליקו ביאלה מאז 2005

==שחקני עבר בולטים==
* מתאו סוראגנה
* קווין פינקני
* ג'ו סמית
* תאבו ספולושה
* מייק באטיסט
* סוון שולץ
* יאניס ג'וג'קופולוס
* יונאס ירבקו
* גוראן סוטון

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורסל איטלקיות
קטגוריה:פיימונטה