OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Más

"Más" הוא סינגל של ריקי מרטין, המשמש כסינגל השני מתוך אלבום האולפן התשיעי שלו, Música + Alma + Sexo. השיר יצא, על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס, ב-5 באפריל 2011.<ref>[https://www.amazon.com/dp/B004T9XJOM Más]. Retrieved March 26, 2011.</ref><ref>[http://www.rickymartinmusic.com/ Nuevo sencillo] . Retrieved March 26, 2011.</ref><ref>[http://www.terra.com/musica/noticias/ricky_martin_estrena_quotmasquot_el_segundo_sencillo_de_su_ultimo_disco/oci1198377 Ricky Martin estrena "Más" el segundo sencillo de su ultimo disco] . Retrieved February 28, 2011.</ref><ref>[http://www.vocero.com/escenario-es/sencillo-mas-de-ricky-martin-llega-a-la-radio Sencillo "Más" de Ricky Martin llega a la radio] . Retrieved February 28, 2011.</ref>

נכון ליוני 2022, השיר הושמע למעלה מ-17 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== ביקורת ==
בביקורת שנתן העיתון ניו יורק פוסט נכתב כי: "הריגוש של השיר הזה הוא בלחן הפופ הלטיני הבהיר: 'Más', שבו מרטין מנסה ללכוד את רחובות תחילת שנות ה-90 של הארלם הספרדית".<ref></ref> ג'ואי גררה, מ-Houston Chronicle , שיבח את השיר באומרו: "Más הוא הומאז' לאמנים מורעבים (DJ מחתרתי, דוגמנית צעירה) שמתנגן כמו עדכון קולי ללהיטי העבר 'The Cup of Life' ו-'Livin'la Vida Loca'".<ref></ref> גרייס בסטידס, מ-Latina , כתבה כי: "'Más' הוא שיר דאנס בהרגשה טובה על ניצול כל מה שיש לחיים להציע מבלי לדאוג למה שאחרים אומרים. מטרתו לזעזע אותנו כמו שעשה עם 'The Cup of Life' ב-1999."<ref></ref> ג'ון פארלס, מהניו יורק טיימס, אמר כי: "ביטי דיסקו קופצניים ומחדשים, כמו אלה שהניעו להיטים של ליידי גאגא ובלאק אייד פיז, מניעים את 'Más', שיר על אנשים עם חלומות מגיעים. לעיר הגדולה".<ref></ref> ליילה קובו, מהמגזין בילבורד, אמרה כי: "'Más' היא הזמנה לרקוד עם מילים המעודדות את המאזינים לחגוג את הלילה".<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר, שצולם במרץ 2011 ובוים על ידי סימון ברנד , יצא בערוץ היוטיוב של ריקי מרטין ב-29 באפריל 2011.<ref></ref><ref></ref> נכון ליוני 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-14 מיליון פעמים.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!אזור
!תואר
!מכירות
|-
!מקסיקו (AMPROFON)
|זהב
|30,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2011
קטגוריה:סינגלים מ-2011
קטגוריה:שירי ריקי מרטין
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דזמונד צ'יילד
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי טייני
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירי פופ לטיניים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
C7osure (You Like)

"C7osure (You Like)" הוא שיר של הראפר והזמר האמריקאי, ליל נאז X. השיר מופיע במיני-אלבום הראשון שלו, 7. השיר נכתב על ידי ליל נאז X, אלן ריטר, בוי-1דה, אימרן עבאס, ין סוויט ותומאס קסלר, והופק על ידי בוי-1דה, אלן ריטר, Abaz ו-X-Plosive.

נכון לאפריל 2024, השיר הושמע למעלה מ-69 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== מילים ולחן ==
בשיר, ליל נאז X אומר למעריציו שהוא מתכנן לעולם לא להיות לו תוכנית מוצקה.<ref></ref> דזייר תומפסון, מ-Vibe , אמרה כי המסר של השיר הוא "לדחוף קדימה, למרות הפחדים ממה שיש בצד השני".<ref></ref>

ב-30 ביוני 2019 צייץ ליל נאז X בטוויטר כי המילים של השיר מדברות על הנטייה המינית שלו, וכן יצא מהארון באותו ציוץ.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== ביקורת ==
קרייג ג'נקינס, מהמגזין ניו יורק, מתאר את השיר כ-"ג'אם דיסקו אופטימי מבטיח". ג'נקינס מתאר את השיר, יחד עם השיר "Panini", כ-"שירי אהבה קליטים ונוצצים".<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2019
קטגוריה:שירי ליל נאז X
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:שירי דיסקו אמריקאיים
קטגוריה:שירי מוזיקת האוס אמריקאיים
קטגוריה:שירי R&B
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
Viva Duets

Viva Duets (בעברית: דואטים חיים) הוא אלבום האולפן ה-56 של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט. את האלבום הוציאה ב-22 באוקטובר 2012 חברות התקליטים קולומביה רקורדס ו-MGM רקורדס.<ref name=Allmusic></ref><ref></ref> האלבום מושר באנגלית, בספרדית ובפורטוגזית, וכולל דואטים של בנט עם זמרים לטיניים.

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי טוני בנט
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים בספרדית
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
מגדל הטלוויזיה של באקו

מגדל הטלוויזיה של באקו (באזרית: eleviziya Qülləsi) הוא מגדל תקשורת שנבנה ב-1996 בבאקו שבאזרבייג'ן. המגדל מתנשא לגובה של 310 מטר, וזהו המבנה הגבוה ביותר באזרבייג'ן ובניין הבטון הגבוה ביותר בקווקז.

המגדל הפך לאחד מציוני הדרך הבולטים של באקו.

== היסטוריה ==
עבודות הבנייה של המגדל החלו בשנת 1979, ועל פי תוכנית הבנייה של הפרויקט, היו אמורות להסתיים בשנת 1985. לאחר חזרתו של היידר אלייב לשלטון בשנת 1993, נמשכה בניית המגדל, ובשנת 1996 הן הסתיימו.<ref></ref>

מסעדה בקומה ה-62 של המגדל נפתחה בשנת 2008.<ref></ref>

מדי פעם, התאורה של מגדל הטלוויזיה משתנה לסידורים ספציפיים וייחודיים לאירועים מיוחדים. כמה אירועים שנתיים גורמים למגדל להיות מואר במיוחד. כמו חלקים מתחלפים של המגדל היו מוארים בכחול, אדום וירוק כמו בדגל אזרבייג'ן המסורתי בחגיגות יום עצמאות של המדינה.

== ראו גם ==
* רשימת המגדלים הגבוהים בעולם

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:באקו: גורדי שחקים
קטגוריה:מגדלי תקשורת
קטגוריה:אירופה: מגדלים
לנסינט סידיבה

לנסינט סידיבה (בצרפתית: Lancinet Sidibe; נולד ב-1 בינואר 1997 בקאנקאן שבגינאה) הוא כדורגלן גינאי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת סקציה נס ציונה מליגת העל הישראלית.

== קריירת מועדונים ==
סידיבה שיחק בקבוצות לוזי, בסלידיה לז'ה, פלמורטרי, טאוטה דורס, קיי אף טירנה ודינמו טירנה מאלבניה במסגרת ליגת העל האלבנית והליגה האלבנית השנייה. עם קיי אף טירנה זכה באליפות אלבניה לעונת . כמו כן שיחק בארמיס ארדיפו מליגת העל הקפריסאית.

ב-27 ביוני 2022 חתם סידיבה על חוזה לעונה אחת בסקציה נס ציונה, העולה החדשה לליגת העל הישראלית.

== תארים ==
;קיי אף טירנה
* אליפות אלבניה (1): 2019/2020

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים גינאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גינאים
קטגוריה:כדורגלני קיי אף טירנה
קטגוריה:כדורגלני ארמיס ארדיפו
קטגוריה:כדורגלני סקציה נס ציונה
קטגוריה:ספורטאים זרים באלבניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקפריסין
קטגוריה:ספורטאים זרים במצרים
קטגוריה:גינאים שנולדו ב-1997
נמל התעופה הבין-לאומי קוובק סיטי ז'אן לסז

נמל התעופה הבין-לאומי קוובק סיטי ז'אן לסז (בצרפתית: Aéroport international Jean-Lesage de Québec, או Aéroport de Québec), (IATA: YQB, ICAO: CYQB), הידוע גם בשם נמל התעופה הבין-לאומי ז'אן לסז', הוא נמל התעופה העיקרי המשרת את קוויבק סיטי, קנדה. בשנת 2021 הוא היה נמל התעופה ה-13 העמוס ביותר בקנדה, עם 353,203 נוסעים.<ref></ref> יותר מ-10 חברות תעופה מציעות 360 טיסות שבועיות ליעדים ברחבי קנדה, ארצות הברית, מרכז אמריקה, מקסיקו, האיים הקריביים ואירופה.

== היסטוריה ==
שדה התעופה הוקם בשנת 1939, שנה לאחר סגירת נמל התעופה בסן לואיס. תחילה הוקם הנמל כמתקן אימונים לתצפיתנים אוויריים. הטיסה הראשונה התרחשה ב-11 בספטמבר 1941. שמו של הנמל היה ידוע לראשונה בשם Aéroport de l' Ancienne Lorette, לאחר מכן Aéroport de Sainte-Foy, ומאוחר יותר Aéroport de Québec, וב-1993 שונה שמו לנמל התעופה הבין-לאומי קוובק סיטי ז'אן לסז, לזכרו של ז׳ן לזג', ראש הממשלה לשעבר של קוויבק. נמל התעופה מנוהל ומופעל על ידי Aéroport de Québec inc, תאגיד ללא מטרות רווח וללא מניות. לבניין הטרמינל הנוכחי קיבולת של 1.4 מיליון נוסעים מדי שנה.

החל משנת 2006, עם תקציב של 65.8 מיליון דולר, נמל התעופה עבר מודרניזציה שנועדה להגדיל את הקיבולת של הטרמינל ולהגביר באופן משמעותי את רמת השירות לנוסעים. המודרניזציה כללה קונפיגורציה מחדש של הטרמינל בשני מפלסים, ארגון מחדש של אזור הטיפול בכבודה ואזור ההגעה, וכן קונפיגורציה מחדש והגדלה של חדרי ההמתנה. 54 אחוז מהמימון סופקו ישירות על ידי Aéroport de Québec inc.

ב-4 ביולי 2011 החלו העבודות על השלב השני של הרחבת נמל התעופה שנמשכו עד 2017. בשיפוץ הכפיל בניין הטרמינל את גודלו, בעלות של 224.8 מיליון דולר. העבודות כללו הרחבת המתקנים הבינלאומיים, עבודות הקמה של מסלולי ההמראה, מסלולי המוניות ומשטחי הפחתת הקרח, וכן שיפורים במתקני שירות הלקוחות.

בשנת 2015 נמל התעופה קוובק סיטי ז'אן לסז היה נמל התעופה ה-12 העמוס ביותר במספר הנוסעים במדינה. ב-10 במרץ 2016, ראש הממשלה ג'סטין טרודו ונשיא ארצות הברית ברק אובמה הכריזו על הוספת שדה התעופה לרשימת שדות התעופה הקנדיים המכילים מתקני שחרור גבולות ארצות הברית .<ref></ref>

== תקריות ותאונות ==
* ב-9 בספטמבר 1949, טיסה 108 של Canadian Pacific Air Lines בטיסה ממונטריאול לבאי -קומאו עם עצירת ביניים בקוויבק סיטי, התרסקה מזרחית לקוויבק סיטי כאשר פצצה התפוצצה על הסיפון זמן קצר לאחר היציאה מנמל התעופה הבין-לאומי קוובק סיטי ז'אן לסז, והרג את כל 19 הנוסעים וארבעת אנשי הצוות.
* ב-29 במרץ 1979, טיסה 255 של קוויבקאיר, מטוס F-27 של פיירצ'יילד, התרסקה לאחר ההמראה מהנמל. 17 נוסעים נהרגו, ושבעה נפצעו.
* ב-23 ביוני 2010, מטוס מסוג קינג אייר התרסק צפונית לנמל התעופה ממש לאחר ההמראה ממסלול 30 (כיום מסלול 29), והרג את כל שבעת האנשים שהיו עליו.
* ב-12 באוקטובר 2017, לראשונה בצפון אמריקה, רחפן התנגש במטוס נוסעים. הרחפן פגע במטוס הנוסעים הטורבו-פרופ שהופעל על ידי Groupe La Québécoise Inc. למטוס נגרם נזק קל והוא הצליח לנחות בשלום.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קוויבק סיטי: מבנים
קטגוריה:קנדה: שדות תעופה
קבלו אותי (סרט, 2022)

קבלו אותי הוא סרט קולנוע עצמאי ישראלי מסוגת הדרמה להט"בית משנת 2022 שנכתב בידי אייל קנטור ודידי לובצקי ובוים בידי אייל קנטור. הסרט הוא סרט הביכורים של הבמאי אייל קנטור. בסרט מככבים יואב קרן, גל אמיתי ומנדי ברששת. הסרט הופק בידי אייל קנטור ויואב קרן בחברת ההפקה שלהם טוני הפקות ומופץ בידי The Open Reel.

== תקציר עלילה ==
תום (יואב קרן), תלמיד כיתה י"ב שנדרש על ידי אביו למצוא מקום מגורים חדש תוך שבועיים מוצא עצמו במערכת יחסים תובענית עם צלם אופנה מבוגר ממנו בעת שהוא מאוהב בסתר בחברו הקרוב גלעד.

==שחקנים ודמויות==
{| class="wikitable"
! שם השחקן/ית !! !! אודות הדמות
|-
| יואב קרן || תום || תלמיד כיתה י"ב
|-
| מנדי ברששת || גלעד ||
|-
| גל אמיתי || רמי || צלם האופנה שתום נמצא איתו במערכת יחסים
|-
| דני גבע || || אבא של תום
|-
| רוני נדלר || ||
|-
| אמור הדריה || ||
|-
| עתליה זהבי || ||
|-
| איתמר מלול || ||
|-
| אסתי זקהיים || ||
|-
| עודד מנסטר || ||
|}

== פרסים ומועמדויות ==
* הסרט מועמד לפרס אופיר 2022.
* הסרט מועמד לפסטיבל הסרטים הבינלאומי גוואדלג'רה במקסיקו לפרס Premio Maguey.
* הסרט מועמד לפסטיבל הסרטים הלהט"ב אמור בקטגוריית הסרט הבין-לאומי.
* הסרט מועמד לפסטיבל הסרטים הלהט"ב אאוט-סאוט בדרהאם, אנגליה.
* הסרט מועמד לפסטיבל הסרטים הגאה TLVFest שיתקיים בתל אביב.
* הסרט מועמד לפסטיבל הסרטים אאוט-שאיין בפורט לודרדייל, פלורידה, ארצות הברית.

==פסקול הסרט==
פסקול הסרט נוצר על ידי איתי עמרם ויצא לספוטיפיי ואפל מיוזיק בתאריך 25 בנובמבר 2022. הפסקול כולל 12 שירים באורך של 24 דקות.

{| class="wikitable"
|-
! style="text-align:center;"|#
! style="text-align:center;"|כותרת
! style="text-align:center;"|אורך
|-
| 1
| "Unreachable Fantasy"
| 1:02
|-
| 2
| "Buried Memories"
| 2:21
|-
| 3
| "Almost Caught"
| 0:58
|-
| 4
| "Seduced"
| 1:21
|-
| 5
| "Bike Rides"
| 2:00
|-
| 6
| "Never Been So Close"
| 1:39
|-
| 7
| "Graduation"
| 4:21
|-
| 8
| "Reaching the Fantasy"
| 1:46
|-
| 9
| "Captured"
| 2:32
|-
| 10
| "The Picture of Dorian Gray"
| 2:16
|-
| 11
| "Almost Revealed"
| 1:46
|-
| 12
| "Live or Hide"
| 1:59
|}

==הפצה==
====הצגה ראשונית====
הסרט הוצג לראשונה והוקרן בפסטיבל הסרטים הבינלאומי גוואדלג'רה במקסיקו. הסרט מופץ ב20 מדינות ובהן: ארצות הברית, אנגליה, מקסיקו ועוד. הסרט עצמו מופץ באנגליה גם דרך בתי הקולנוע וגם דרך הפריים וידאו. הסרט ניתן לצפייה דרך פריים וידאו רק באנגליה. הסרט מדורג לצפייה מגיל 18+.
====פסטיבל הגאה TLVFest====
הסרט יוקרן בהקרנת בכורה ישראלית בפסטיבל הסרטים הגאה TLVFest בתל אביב בתאריכים 29 באוקטובר 2022 ו-31 באוקטובר 2022.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.israelfilmacademy.co.il/?item=193972&section=1586 קבלו אותי], באתר האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה
* [https://www.theopenreel.com/portfolio-item/like-me קבלו אותי], באתר The Open Reel
* [https://www.amazon.co.uk/Like-Me-Gal-Amitai/dp/B0B65CFQ7K/ref=sr_1_5?qid=1665408281&refinements=p_n_feature_four_browse-bin%3A4221694031&s=instant-video&sr=1-5 קבלו אותי], באתר פריים וידאו
קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטי להט"ב ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2022
קטגוריה:סרטים ישראליים
כולנו צריכים להיות פמיניסטים

כולנו צריכים להיות פמיניסטים הוא שמה של מסה באורך ספר מאת הסופרת הניגרית צ'ימָמָנדָה נגוזי אדיצִ'יֶה. המסה התפרסמה לראשונה בשנת 2014 בהוצאה Fourth Estate, ועוסקת בהגדרת הפמיניזם במאה ה-21. הספר תורגם לעברית על ידי קטיה בנוביץ' ויצא לאור בעברית בשנת 2017 בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר.

המסה היא עיבוד להרצאת TEDx באותו שם שנשאה אדיצ'יה לראשונה באירוע "TEDx Euston" בלונדון בשנת 2012<ref></ref>, שזכתה ליותר מ-7 מיליון צפיות נכון ל-2022<ref></ref>.

== תוכן ==
המסה "כולנו צריכים להיות פמיניסטים" כוללת אנקדוטות מחיי הפמיניסטית ומנתחת את משמעות החיים בתור פמיניסטית. לטענתה, שם התואר "פמיניסטית" אינו עלבון, אלא תווית שעל כולנו לאמץ אל ליבנו. אף על פי שרעיון הפמיניזם דוגל בשוויון ללא משוא פנים לנשים ולגברים בכל היבטי החיים, המתנגדים המושבעים ביותר לשחרור האישה מאמינים שהפמיניזם הוא תנועה חברתית שמתמקדת בביטול תפקידי המגדר המסורתיים, ובהתייחסות לגברים כאל נחותים. המסה חושפת בתמציתיות את הצורך לערוך שינויים באמונות חברתיות ובהבניות מגדריות שמנציחות את הפער בין נשים לגברים. בעיקרון, על כולנו להיות פמיניסטים לא רק כדי לשקף את המחויבות שלנו לשחרור האישה, אלא גם כדי לעודד גברים לקיים שיחות עם נשים בכל הנוגע למיניות, להופעה חיצונית, לתפקידים ולהצלחה. להיות פמיניסט משמעו לדגול בזכויות האישה, ולנסות להפוך את העולם למקום טוב יותר עבור נשים. מאחר שייעודו היחיד של הפמיניזם הוא לערוך מהפכה באפליה המינית באמצעות יצירת שוויון הזדמנויות לנשים ולגברים, מטרתו אינה לערער לחלוטין על התפקידים הביולוגיים של כל אחד מהמגדרים, אלא לתקוף את חוסר הצדק שמשתיק את רצונם ופוגע בכוחם לחרוג מהציפיות שתולה בהם החברה. לכן, בעקבות אימוץ רעיון הפמיניזם ניתן להפוך את ההצלחה בקרב נשים לנורמה, ולאפשר לגברים לחתור להישגים גדולים אף יותר. ההשתתפות בתנועה הפמיניסטית העכשווית סוללת את הדרך לקראת חברה משגשגת וכוללנית בעתיד. העצמת נשים אינה באה על חשבון מתן הזדמנויות לגברים. חינוך הקהילה לכבד נשים בצורה שווה תורם ליצירת אווירת הצלחה. לכן, אימוץ הרעיון הפמיניסטי משחרר מהבניות תרבותיות וחברתיות שמגבילות את האופן שבו אנשים תופסים מיניות ותפקידים מגדריים, ומאפשר לנשים ולגברים להיות מי שהם רוצים להיות, ללא הגבלות. הספר מציג גישה ביקורתית לגבי הדרך שבה נבנית הגבריות, וטוען שהחברה בכללותה חייבת להשתנות אם ברצוננו להשיג שוויון. 

== ביקורות ==
הספר התקבל בהתלהבות וזכה להצלחה גורפת. האינדפנדנט בחר בו כ"ספר השנה", ובדצמבר 2015 הודיע לובי הנשים השוודיות שהספר יופץ בקרב כל הנערות והנערים בגיל 16 בבתי הספר התיכוניים בשוודיה<ref></ref>. היוזמה זכתה לתמיכתם של ארגונים נוספים בשוודיה בתקווה שהמורים ישלבו את הספר ואת הדיון בו בתוכנית הלימודים.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרות ניגרית
קטגוריה:ספרי 2014
קטגוריה:ספרות פמיניסטית
קטגוריה:ספרי עיון
מהקרק

מהקרק (בהונגרית: Méhkerék) הוא כפר בנפת שרקד שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים במהקרק נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 2,290 תושבים, ובשנת 2021 רק 1,934 תושבים.

== יהודי מהקרק ==
יהודים ישבו במהקרק במאה ה-19 ובשנת 1944 ידוע על יהודי אחד לפחות ששרד את השואה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|27
|1,394
|-
|1910
|4
|
|-
|1920
|2
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
דוד פרידמן (בנקאי)

אליעזר דוד פרידמן (30 באוקטובר 1930 – 22 בפברואר 2011) היה בנקאי ישראלי, שעמד בראש קבוצת בנק לאומי בשנים 1988–1996.

==קורות חיים==
פרידמן נולד בשנת 1930 בעיר סיגט ברומניה לרב אהרן פרידמן שנפטר כשפרידמן היה בן 3, ומלכה לבית ויליגר, שישי מתוך שבעה ילדים. גדל בעיר סיביו, שם למד לימודים תיכוניים וזכה גם להשכלה תורנית בישיבה. לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה שלושה מאחיו הגדולים הצטרפו לישיבת חסידות סאטמר בהונגריה. במהלך המלחמה אחד מהם נלקח לאושוויץ, אשתו וביתו הומתו אך הוא ניצל, התחתן מחדש והקים משפחה של 11 ילדים. האח השני נלקח למחנה עבודה, וככל הנראה מת במחנה בוכנוואלד לאחר שחרור המחנה. אמו של פרידמן הספיקה להציל את הצעיר מבין שלושת האחים.

ב-1948 עלה פרידמן לישראל והתגורר תחילה בירושלים, ולאחר נישואיו עבר לתל אביב ואחרי כן לבני ברק. השתחרר משירות צבאי ב-1953, ואת עבודתו הראשונה בתחום הכלכלה לאחר השחרור השיג באמצעות לשכת העבודה<ref name=":0"></ref>.

== קריירה מקצועית ==
בשנים 1953–1962 עבד פרידמן במחלקת החשבונות והדיווח במשרד החשב הכללי במשרד האוצר וכחשב משרד השיכון, ולאחר מכן הצטרף לבנק לפיתוח התעשייה כגזבר.<ref></ref> ב-1969, בזמן שכיהן כסמנכ"ל הבנק, התמנה לתפקיד מנכ"ל משותף שלישי בבנק א"י-בריטניה,<ref></ref> ובשנים 1974–1976 שימש מנכ"ל משותף בבנק לפיתוח התעשייה לצד יהודה גיל.<ref></ref> כמו כן היה חבר במועצות המנהלים של החברות "צבע" ו"בת אור"<ref name=":0" />.

בשנת 1976 התפטר מתפקיד המנכ"ל המשותף<ref></ref> והצטרף לבנק לאומי כמשנה לנשיא השלוחה בניו יורק. עם שובו לארץ לאחר 4 שנים התמנה למשנה למנהל הסניף המרכזי בבנק, ואחר כך למנהל הסניף המרכזי. ב-1984 נכנס לתפקיד ראש החטיבה הבינלאומית והנהיג מהפכה בניהול קווי האשראי של הבנק, ובשנים 1986–1988 כיהן כמנכ"ל בנק איגוד, שהיה אז חברה-בת של בל"ל, וכיו"ר אפריקה - ישראל, חברה-בת נוספת של הבנק.

ב-10 בנובמבר 1988 הוכרז כי יחליף את צדיק בינו בתפקיד מנכ"ל בנק לאומי.<ref></ref> בין היתר הוא זכור כמי שהצליח לשקם, בסיוע המשנה למנכ"ל פיוטרקובסקי, את יחסי העבודה בין עובדי הבנק להנהלה. פרידמן נשאר בתפקיד עד לשנת 1996 ולאחר פרישתו התמנה ליושב ראש דירקטוריון הבנק. באוגוסט 1990 ויתר על חוזה העסקה אישי בבנק ועבר להסכם קיבוצי תוך ויתור על פיצויים ותגמולים, ובשנת 1991 התפרסם כי שכרו החודשי בעת שכיהן כמנכ"ל עמד על 38,872 ש"ח (80,000 ש"ח לפי השווי ב-2021).<ref></ref> ביולי 1999 הודיע על פרישתו מתפקיד המנכ"ל מסיבות אישיות, ובמקומו מונתה לתפקיד גליה מאור. לאחר פרישתו המשיך לשמש כיו"ר אפריקה-ישראל, עד לרכישתה של החברה בידי לב לבייב. לאחר מכן התמנה פרידמן לדירקטור בחברה עד לשנותיו האחרונות.

== חיים אישיים ==
פרידמן התגורר בשנותיו האחרונות ברעננה, היה נשוי לשולמית לבית לאבל, ואב לבת ושלושה בנים. בנו אהרן נהרג במהלך שירותו הצבאי.<ref></ref>

בראיון בעת שהיה סמנכ"ל הבנק לפיתוח התעשייה סיפר כי 3 פעמים בשבוע הוא מתפנה מעיסוקיו כדי ללמוד דף גמרא בחברותא<ref name=":0" />. היה בעל תפילה בימים הנוראים, מסר מדי יום שיעור דף היומי בבית הכנסת, והיה מקורבו של האדמו"ר מקרעטשניף.<ref></ref>

פרידמן נפטר בגיל 81 ונטמן בבית העלמין כפר נחמן ברעננה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנהלי בנק לאומי
קטגוריה:בנקאים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:בנק לאומי לישראל
קטגוריה:יושבי ראש בנק לאומי
קטגוריה:ישראלים ילידי רומניה
קטגוריה:יהדות סיגט
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות כפר נחמן
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2011
נמל התעופה הבין-לאומי קמפגוודה

נמל התעופה הבין-לאומי קמפגוודה (באנגלית: Kempegowda International Airport), (IATA: BLR, ICAO : VOBL ) הוא נמל תעופה בינלאומי המשרת את בנגלור, בירת קרנאטקה, בחלק הדרומי של הודו. הנמל ממוקם כ-30 ק"מ צפונית לעיר, והוא בבעלות ומופעל על ידי International Airport Limited.

נמל התעופה נפתח במאי 2008 כחלופה לעומס הגדול בנמל התעופה HAL, נמל התעופה המסחרי העיקרי המשרת את העיר. הוא נקרא על שם קמפה גוודה I, מייסד בנגלור. נמל התעופה הפך לנמל התעופה הראשון של קרנאטקה המופעל על ידי אנרגיה סולארית שפותחה על ידי CleanMax Solar.

נמל התעופה קמפגוודה הוא נמל התעופה השלישי העמוס ביותר בתנועת נוסעים, תנועות אוויריות ומטענים פנימיים בהודו, והוא נמל התעופה ה-29 העמוס ביותר באסיה.<ref></ref>

נמל התעופה מחבר בין 23 יעדים בינלאומיים ברחבי העולם, הגבוה ביותר בדרום הודו.

== היסטוריה ==
נמל התעופה המקורי ששירת את בנגלור היה נמל התעופה HAL, הממוקם 5 ק"מ ממרכז העיר. הוא הוקם בשנת 1942 למטרות צבאיות והגנה, והחל בפעילות מקומית לראשונה בסוף שנות ה-70. הפופולריות הבלתי צפויה של טיסות הפנים החדשות עודדה הרחבה מהירה של שדה התעופה. בסוף שנות ה-90 החלו הטיסות הבינלאומיות הראשונות. אייר אינדיה הייתה חברת התעופה הראשונה שהציעה טיסות בינלאומיות, כשטסה לסינגפור. בשנת 2000, חברת התעופה הזרה הראשונה החלה לפעול מנמל התעופה HAL, עם נפאל איירליינס לקטמנדו, ואחריה ה-A340 לופטהנזה מגרמניה. כמה חברות בינלאומיות גדולות אחרות כמו בריטיש איירווייז ואייר פראנס שירתו את שדה התעופה הישן מ-2005.

עם זאת, כאשר בנגלור גדלה, ותנועת הנוסעים לעיר עלתה, נמל התעופה HAL, שהיה עם מסלול יחיד ומקום חניה מוגבל למטוסים לא היה מסוגל להתמודד עם התנועה המוגברת. בשנת 2007 חווה הנמל ירידה של כ-8 מיליון נוסעים, יותר מכפול מהקיבולת המקורית שהייתה 3.6 מיליון. לא היה מקום להרחבה ונמל התעופה יכול היה להכיל רק שישה מטוסים בו זמנית. לאור זאת, הוחלט על בניית נמל תעופה חדש גדול יותר, שיעמוד בכמות הנוסעים הגדלה.

כמעט עשור חלף מהשלב הראשוני של הקצאת ורכישת הקרקע, ועד לחתימת הסכמי בעלי המניות ב-2002 ועד תחילת הבנייה. הבנייה החלה ב-2 ביולי 2005, והסתיימה תוך 32 חודשים, במאי 2008.

הטיסה הראשונה לנמל התעופה הייתה טיסת אייר אינדיה 609 ממומבאי.

=== שינוי שם והרחבה ===
שמו המקורי של נמל התעופה היה נמל התעופה הבינלאומי נגלור. בפברואר 2009 שלחה ממשלת המדינה הצעה לממשלת האיחוד לשנות את שמו של נמל התעופה על שם מייסד בנגלור, קמפה גוודה I. ההחלטה התקבלה בדצמבר 2011, והשם שונה רשמית ביולי 2013 לנמל התעופה הבין-לאומי קמפגוודה.

פרויקט ההרחבה ב-2013 היה בסך 15 מיליארד דולר, והוא הכפיל את גודלו של מסוף הנוסעים ל-150,556 מ"ר, הכולל בניית מתקנים נוספים לביצוע צ'ק-אין, הגירה, אבטחה והשבת מזוודות. הטרמינל המורחב, שזכה לכינוי "טרמינל 1A", העלה את קיבולת הנוסעים השנתית של שדה התעופה ל-25 מיליון.

אתיופיאן איירליינס החלה את הטיסות הראשונות והיחידות בין בנגלור ליבשת אפריקה בשנת 2019, וקישרה את העיר למרכז שלה באדיס אבבה. שנתיים לאחר מכן, בינואר 2021, הגיע מטוס בואינג 777-200LR של אייר אינדיה מסן פרנסיסקו, שסימן את השירות הישיר הראשון בין ארצות הברית לבנגלור, כמו גם דרום הודו כולה.

באפריל 2022 הכריזה קוואנטס על הטיסה הישירה הראשונה אי פעם בין בנגלור לסידני, אוסטרליה. זוהי גם טיסה ישירה ראשונה אי פעם בין אוסטרליה לדרום הודו. החל מנקודה זו, לנמל התעופה יש טיסות ללא הפסקה ל-5 יבשות.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

==הערות שוליים==

קמפגוודה
קטגוריה:הודו: תעופה
קטגוריה:בנגלור
המטה הכללי הקטן

המטה הכללי הקטן (בדנית: Den lille Generalstab) היה שמה של קבוצת התנגדות שהורכבה מקציני הצבא המלכותי הדני ולחמה כנגד הכיבוש הגרמני בדנמרק במלחמת העולם השנייה.

ב-9 באפריל 1940 כבשה גרמניה הנאצית את דנמרק כמעט ללא קרב. הגרמנים הפכו את דנמרק למדינת חסות ממושמעת, אולם בהדרגה מאסו במצב זה. ב-29 באוגוסט 1943 פתחו הגרמנים במבצע ספארי ופרקו את כוחות ההגנה של דנמרק. קבוצת קצינים בהנהגת קפטן ויגו האלף התאגדה במטרה לארגן התנגדות לכיבוש הגרמני. חברי המטה הכללי הקטן הקימו רשת של קשרים בין כל הקצינים לשעבר בצבא הדני, כמו גם עם מנהיגי המרי האזרחי ועם הממשלה הדנית הגולה בלונדון והבריגדה הדנית בשוודיה.

באוקטובר 1943 אחד ממנהיגי המטה הכללי הקטן, הגנרל אבה גורץ, יצר קשר עם מנהיג הממשלה הגולה וילהלם בול. גורץ התחייב כי המטה הכללי הקטן יהיה נאמן לממשלה הגולה בלונדון ולמלך כריסטיאן העשירי בלבד. כתוצאה מכך, נקלע המטה הכללי הקטן לעימותים עם תנועות התנגדות אחרות בדנמרק ובמיוחד עם המפלגה הקומוניסטית הדנית ומחתרת השמאל הרדיקלי BOPA.

בספטמבר 1943 חברו קבוצות ההתנגדות השונות יחד והקימו את מועצת החירות הדנית אשר בה היו מיוצגות כל תנועות ההתנגדות. התנועות החברות במועצה הטילו על המטה הכללי הקטן לחלק בצורה שווה את הנשק שהוברח לדנמרק בידי בעלות הברית. עם זאת, במהלך כינוס המועצה במרץ 1945 הואשמו נציגי המטה הכללי הקטן בכל שהעבירו את הנשק רק לקבוצות התנגדות המזוהות עם הצבא ועם המלך, ומנעו תמיכה מהמחתרות הקומוניסטיות.

לאחר המלחמה, סייעו חברי המטה הכללי הקטן בשיקומו של הצבא הדני. בין חבריו המפורסמים של הארגון נמנו ראשי ההגנה לעתיד אוטו בליקסנקרונה-מלר, סוון טאיידה ואוטו לינד.

==לקריאה נוספת==
* Gads leksikon om dansk besættelsestid 1940-1945, 2002.
* Palle Roslyng-Jensen: Værnenes politik – politikernes værn, 1980.
* Knud J.V. Jespersen: Med hjælp fra England 2, 2000.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20090930221534/http://www.besaettelse-befrielse.dk/leksikon_g.html המטה הכללי הקטן]
* [https://skanderupsognshistorie.dk/danske-krige/besaettelsestiden-lokalt/modstandsbevaegelsen/den-lille-generalstab-og-modstandsbevaegelsen המטה הכללי הקטן]
קטגוריה:מחתרות במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:דנמרק במלחמת העולם השנייה
שוש רייזמן

שוש (שושנה) רייזמן (נולדה ב-10 באפריל 1948) היא מוזיקאית, במאית תיאטרון ומלחינת מוזיקה לתיאטרון. רייזמן הלחינה מוזיקה למעל ממאה הצגות, מופעי מחול ותנועה, ותוכניות טלוויזיה. בנוסף הלחינה שלוש אופרות "נערות טולדו", "הזמיר והורד", "יש דרקון בירקון" (אופרטה לילדים). רייזמן מלמדת פיתוח קול, דיבור ושירה באוניברסיטת תל אביב, סמינר הקיבוצים, וב. במשך שנים רבות לימדה גם בבית צבי.

== ביוגרפיה ==
רייזמן נולדה בקפריסין בזמן שהוריה היו שם במחנה פליטים אליו גורשו על ידי הבריטים שהיו אז בארץ, לאחר ששרדו את השואה. היא סיימה את האקדמיה הישראלית למוזיקה ותואר ראשון בפילוסופיה באוניברסיטת תל אביב ב-1970. רייזמן למדה קומפוזיציה ותזמור אצל נועם שריף, ליאון שידלובסקי ויוסף דורפמן בישראל, אצל הנס היימלר, באוניברסיטת גילפורד באנגליה, ואצל ראלף שאפי, באוניברסיטת שיקגו בארצות הברית. היא גם למדה פיתוח קול אצל מירה זכאי וחנה הכהן באוניברסיטת תל אביב.

רייזמן הלחינה מוזיקה להצגות רבות, בין השאר:
* בתיאטרון הקאמרי - "סוחרי גומי", "שיץ", "ינטל", "מקום אחר", "המלט", "כיסאות", "מעיין הגופרית", "דבורה בארון".
* בתיאטרון באר שבע: "שלוש אחיות".
* בתיאטרון בית ליסין: "על המדרכה".
* בתיאטרון הבימה: "רוחות", "שמונה נשים", "חתול רחוב", "חברון", "הכתה שלנו".
* בתיאטרון חיפה: "ארתורו אוי", "מאדליין"
* בפסטיבל עכו: "רסיסים", סימטת הכיסאות הלבנים".
* בתיאטרון החאן: "מאכינל", "אדם הוא אדם".
* בתיאטרון לילדים ונוער "ביקור ראשון" (ההצגה, מאת יעקב יעקובסון וישראל גוריון).

בין השירים שהלחינה נמנים:
* שיר הנושא של הסדרה הילדים משכונת חיים
* "בובה ממוכנת" למילים של דליה רביקוביץ'
* "אל תחשוב לי זאת לעוון" למילים של נתן זך
ועוד רבים אחרים

בנוסף ביימה במהלך השנים מספר הצגות:
* "אז כמוות" מאת אבישי מילשטיין, עלה בפסטיבל עכו 1987 (על הצגה זו זכתה בצל"ש על שילוב ייחודי בין מוזיקה לבימוי).
* "איפיגניה באאוליס" בסמינר הקיבוצים ותיאטרון הקיבוץ.
* "אהבה / מוות" עלה בפסטיבל תיאטרונטו 1990.
* "תחת מילקווד" בימוי ומשחק - בתיאטרון אוניברסיטת תל אביב.
* האופרה "נערות טולדו" שנכתבה במיוחד לפסטיבל ישראל 1992, עם ליברטו שכתב יהושע סובול.

ב-2012 ערכה מוזיקלית והלחינה שירים עובר מופע מחווה לשירי יהודה עמיחי.

ב-2017 ערכה וניהלה מוזיקלית את המופע "אם נדע לאהוב: בעקבות ז'אק ברל ושיריו".

==פרסים והוקרה==
* צל"ש על הלחנת המוזיקה למחזה "מזמור לדוד", פסטיבל עכו 1986.
* פרס המוזיקה בפסטיבל חיפה להצגות ילדים 2013, עבור "יש דרקון בירקון".
* פרס קיפוד הזהב על המוזיקה בהצגה בוץ של אנסמבל קבוצת עבודה בבימויו של יגאל זקס 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מורות למוזיקה
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:מלחינות ישראליות
קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:ישראליות ילידות קפריסין
קטגוריה:ישראלים ילידי קפריסין
קטגוריה:בוגרות תלמה ילין
קטגוריה:בוגרי תלמה ילין
קטגוריה:בוגרות בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת תל אביב 
קטגוריה:בוגרי בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:זוכי פרס אריק איינשטיין: מוזיקה אמנותית
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
אגם תומאס (אנטארקטיקה)

אגם תומאס (באנגלית: Lake Thomas) הוא אגם באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

האגם מכיל מי קרחונים נמסים.

האגם מוקף בצידו הצפון-מערבי ובצידו הצפון-מזרחי על ידי רכס רוברטסון, וקרחון קלארק.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של האגם ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

האגם נקרא על שם רוברט ה. תומאס (Robert H. Thomas), אשר השתתף במחקרי התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית, לחקר את הגאומורפולוגיה הקרחונית של מדף הקרח רוס, בעונת המחקר (עונת הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1973 – 1974, וכן בעונת המחקר (עונת הקיץ האנטארקטי) שבשנים 1974 – 1975.

תומאס
תומאס
תומאס
עכשיו תורי

עכשיו תורי הוא סינגל של הזמרת הישראלית רוני דלומי, שיצא לאור ב-27 באפריל 2010, ושימש כשיר האודישנים של העונה השמינית של תוכנית המציאות כוכב נולד.

== רקע וכתיבה ==
ב-30 באוגוסט 2009 זכתה רוני דלומי בעונה השביעית של תוכנית המציאות כוכב נולד. בהתאם למסורת התכנית, נבחרה דלומי לשיר את "שיר האודישנים" שילווה את האודישנים לעונה השמינית של התכנית.

השיר "עכשיו תורי" נכתב והולחן למטרה זו בידי מוש בן ארי. השיר יצא לרדיו כסינגל ב-27 באפריל 2010. במצעד השנתי של רשת ג של אותה שנה, הגיע השיר למקום ה-22.

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2010
קטגוריה:סינגלים מ-2010
קטגוריה:שירי רוני דלומי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על זמן
אורלנדו פייג'יס

אורלנדו פַייג'יס (באנגלית: Orlando Figes; נולד ב-20 בנובמבר 1959 לונדון) הוא היסטוריון בריטי שמתמחה בהיסטוריה של רוסיה. ספריו תורגמו לכ-30 שפות.

== ביוגרפיה ==
אורלנדו פַייג'יס נולד בלונדון. אמו אווה פייג'יס, סופרת בריטית שנולדה בגרמניה למשפחה יהודית ונמלטה לבריטניה בשנת 1939.

אורלנדו למד באוניברסיטת קיימברידג' אותה סיים בשנת 1982. בהמשך הוא סיים תואר שלישי והחל ללמד היסטוריה בטריניטי קולג'. בשנת 1999 הוא עבר לאוניברסיטת לונדון בה מונה לפרופסור במקום ריצ'רד ג'. אוונס שעזב.

אורלנדו פייג'יס נשוי לסטפני פלמר, משפטנית שמלמדת באוניברסיטת קיימברידג'. לזוג שתי בנות והם מתגוררים בלונדון. בשנת 2017 בהשפעת הברקזיט פייג'ס טיפל בקבלת אזרחות גרמנית.

פייג'יס כתב מספר ספרים על היסטוריה של רוסיה. הספר Peasant Russia, Civil War (1989) מתאר חיי החקלאים באזור הוולגה ברבע הראשון של המאה ה-20.

ספרו A People's Tragedy 1996 מתאר תמונה רחבה של רוסיה החל משנת 1891 ועד לפטירת ולדימיר לנין בשנת 1924. ספר זה קיבל פרס וולפסון להיסטוריה ופרסים נוספים.

פייג'יס מבקר מדיניות של ולדימיר פוטין במיוחד בנושא טיהור שמו של יוזף סטלין. בשנת 2008 משרדי "ממוריאל" בסנקט פטרבורג עברו חיפוש משטרתי וחומר רב שקשור לתרגום של ספרו The Whisperers על חיי האזרחים בתקופת שלטונו של סטלין הוחרם. פייג'יס פנה לדמיטרי מדבדב, שהיה אז נשיא רוסיה ומחה על האירוע. לאחר מאבק משפטי החומר הוחזר. הכנות לתרגום הספר לרוסית הופסקו. לפי התקשרות הרוסית זה תוצאה של טעויות בספר, אך פייג'יס טוען שהסיבה היא לחץ פוליטי.

בשנת 2010 באתר אמזון פורסמה ביקורת על ספרים של היסטוריונים בריטים שלא מסכימים עם דעות של פייג'יס תוך שבחים לספרים של פייג'יס עצמו. למרות ההכחשות הנמרצות של פייג'יס בהמשך התברר שביקורות אלו נכתבו על ידו והוא נאלץ לפצות את הנפגעים.

בשנת 2013 פייג'יס כתב מאמר ב-Foreign Affairs על האירועים באוקראינה בעיקר יברומאידאן. הוא טען שייתכן וחלוקת המדינה עדיפה על פלישה צבאית רוסית.

בשנת 1999 פייג'יס כתב תסריט לסדרה היסטורית Red Chapters בת 6 פרקים על מהפכות ברוסיה, סין וקובה. בשנת 2007 הוא הנחה תוכנית ברדיו Stalin's Silent People המקודשת לספרו.

פייג'יס היה יועץ היסטורי של סרט "אנה קרנינה וסדרת טלוויזיה "מלחמה ושלום". ברעיון שערך הוא לא הסכים עם הדעה שסרטים הם "יותר מדי בריטים"

== ביבליוגרפיה נבחרת ==
* Peasant Russia, Civil War: The Volga Countryside in Revolution, 1917–21, 1989, 
* A People's Tragedy: Russian Revolution 1891–1924, London: Jonathan Cape, 1996, 
* Natasha's Dance: A Cultural History of Russia, 2002, 
* The Whisperers: Private Life in Stalin's Russia, 2007, , , , 
* Crimea: The Last Crusade, Allen Lane, 2010. 
* Just Send Me Word: A True Story of Love and Survival in the Gulag, Metropolitan Books, 2012. 
*Revolutionary Russia, 1891–1991, Metropolitan Books, 2014, 
* The Europeans: Three Lives and the Making of a Cosmopolitan Culture, New York: Henry Holt and Co. 2019, 

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.npr.org/2007/12/22/17376494/whisperers-of-stalins-russia-find-their-voice רעיון עם אורלנדו פייג'יס]
* [https://www.goodreads.com/author/show/21461.Orlando_Figes ספרים של פייג'יס]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היסטוריונים בריטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:סגל אוניברסיטת לונדון
קטגוריה:אנגלים ממוצא יהודי-גרמני
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1959
אמסטרדם (סרט)

אמסטרדם (באנגלית: Amsterdam) הוא סרט דרמה תקופתית אמריקאי שבוים, הופק ונכתב על ידי הקולנוען דייוויד או. ראסל. בסרט מככב אנסמבל שחקנים בהם כריסטיאן בייל, מרגו רובי, ג'ון דייוויד וושינגטון, רמי מאלק, כריס רוק, זואי סלדנה, אניה טיילור-ג'וי, מייקל שאנון, טיילור סוויפט, טימותי אוליפנט, אלסנדרו ניבולה, מתיאס שונארטס, אנדראה רייסבורו, מייק מאיירס ורוברט דה נירו.

הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-7 באוקטובר 2022.

==רקע עלילתי==
בשנות ה-30 של המאה ה-20, שני חברים, רופא ועורך דין, הופכים בעל כורחם לחשודים ברצח ומגייסים לעזרתם אחות שהכירו קודם לכן.

==צוות השחקנים==
* כריסטיאן בייל
* מרגו רובי
* ג'ון דייוויד וושינגטון
* רמי מאלק
* זואי סלדנה
* רוברט דה נירו
* מייק מאיירס
* טימותי אוליפנט
* מייקל שאנון
* כריס רוק
* אניה טיילור-ג'וי
* אנדראה רייסבורו
* מתיאס שונארטס
* אלסנדרו ניבולה
* טיילור סוויפט
* לילנד אורסר
* שון אייברי

==הפקה==
===פיתוח וליהוק===
בינואר 2020, נמסר כי הקולנוען דייוויד או. ראסל יכתוב ויביים סרט בכיכובו של כריסטיאן בייל עבור חברת ההפקות "New Regency", שצילומיו התעתדו להתחיל באותו אפריל. בפברואר 2020, נמסר על ליהוקם של מרגו רובי ומייקל בי. ג'ורדן. בנוסף, נודע כי לפני ליהוקם של רובי וג'ורדן, ההפקה שקלה ללהק את ג'ניפר לורנס וג'יימי פוקס. עוד נמסר כי מייקל שאנון, מייק מאיירס ורוברט דה נירו נמצאים בתהליכי משא ומתן על הצטרפות לצוות השחקנים. באוקטובר, נמסר על ליהוקו של ג'ון דייוויד וושינגטון, שיחליף בתפקיד את ג'ורדן שעזב לאחר חוסר זמינות בעקבות עיכוב צילומי הסרט כתוצאה מהתפשטות מגפת הקורונה בארצות הברית. בינואר 2021, נמסר על ליהוקם של רמי מאלק, זואי סלדנה, דה נירו, מאיירס, טימותי אוליפנט, שאנון, כריס רוק, אניה טיילור-ג'וי, אנדראה רייסבורו, מתיאס שונארטס ואלסנדרו ניבולה לצוות השחקנים. ביוני 2021, נמסר על ליהוקם של טיילור סוויפט ושון אייברי.

באפריל 2022, במהלך כנס ה-CinemaCon, נחשף שמו הרשמי של הסרט.

===צילומים===
צילומי הסרט החלו בלוס אנג'לס בינואר 2021 ותמו במרץ 2021. 

==הפצה==
הסרט עלה לאקרנים ב-4 בנובמבר 2022.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אולפני המאה ה-20
אנדראס מקסו

אנדראס בייר מקסו (בדנית: Andreas Beyer Maxsø; נולד ב-18 במרץ 1994 בהבידוברה שבדנמרק) הוא כדורגלן דני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ברונדבי מליגת העל הדנית ובנבחרת דנמרק.

== קריירת מועדונים ==
מקסו גדל במחלקת הנוער של ברונדבי, אליה הצטרף בגיל שש.

בשנת 2010 הצטרף מקסו אל מחלקת הנוער של נורשלן. ב-9 בדצמבר 2012 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1–4 לפ.צ. קופנהגן במסגרת ליגת העל הדנית. בסך הכל ערך 108 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.

ב-4 באוגוסט 2017 חתם מקסו באוסמנליספור מליגת העל הטורקית. ב-13 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–3 לייני מלטיהספור במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת . במשחק זה הבקיע את שערו היחיד במדי המועדון. בסך הכל ערך 20 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-29 ביוני 2018 חתם מקסו על חוזה לשלוש עונות בפ.צ. ציריך מליגת העל השווייצרית. הוא ערך 28 הופעות ליגה במדי המועדון, והבקיע שער אחד.

ב-3 ביולי 2019 חתם מקסו באורדינגן 05 מהליגה הגרמנית השלישית. הוא ערך חמש הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-9 בספטמבר 2019 חתם מקסו על חוזה לארבע עונות בברונדבי מליגת העל הדנית.

== קריירה בינלאומית ==
ב-11 בנובמבר 2020 ערך מקסו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת דנמרק, בניצחון 0–2 על נבחרת שוודיה במשחק ידידות.

== תארים ==
;ברונדבי
* אליפות דנמרק (1): 2020/2021

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים דנים
קטגוריה:בלמי כדורגל דנים
קטגוריה:כדורגלני נורשלן
קטגוריה:כדורגלני אנקרספור
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. ציריך
קטגוריה:כדורגלני אורדינגן 05
קטגוריה:כדורגלני ברונדבי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת דנמרק
קטגוריה:הבידוברה: כדורגלנים
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1994
ג'ייסון ג'ורג' (כדורסלן)

ג'ייסון ג'ורג (בגרמנית: Jason George; נולד ב-12 במאי 2001) הוא כדורסלן גרמני המשחק בעמדת הקלע בבאיירן מינכן.

==קריירה==
ג'ורג' החל לשחק בקבוצה הבוגרת של באיירן מינכן בשנת 2018, כשבמקביל המשיך לשחק בבאיירן מינכן ב'.

ב-12 בספטמבר 2020 קבע שיא קריירה של 36 נקודות במשחק של באיירן מינכן ב'.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים גרמנים
קטגוריה:כדורסלני באיירן מינכן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-2001
מזגיאן

מזגיאן (בהונגרית: Mezőgyán) הוא כפר בנפת שרקד שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית קטנה.

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים במזגיאן נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,427 תושבים, ובשנת 2021 רק 895 תושבים.

== יהודי מזגיאן ==
יהודים ישבו במזגיאן במאה ה-19, היה להם בית כנסת ובית הקברות אותו קיבלו ממשפחת הרוזן טישה. עד השואה, כל המשפחות היהודיות עזבו. בית הקברות הקטן נהרס לאחר המלחמה. בשנת 1944 נרצחו חלקם בשואת יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|45
|1,677
|-
|1910
|16
|
|-
|1920
|16
|
|-
|1930
|14
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
Expectations (אלבום של היילי קיוקו)

Expectations הוא אלבום האולפן הראשון של הזמרת והשחקנית האמריקאית, היילי קיוקו, שיצא ב-30 במרץ 2018. שם האלבום הוכרז יחד עם עטיפתו ב-1 בינואר 2018 באמצעות הרשתות החברתיות.<ref></ref> כחלק מהאלבום, יצאו 4 סינגלים: "Sleepover", "Feelings", "Curious" ו-"What I Need".

== ביקורת ==
האלבום ספג, בדרך כלל, ביקורות חיוביות מצד מבקרי המוזיקה. לורה סנייפס, מפיצ'פורק, נתנה לאלבום דירוג 6 מתוך 10, באומרה כי האלבום "נסחר בספציפיות ולא בצורך גנרי, המייצג חוויה שלעיתים רחוקות מוצאת פורקן בפופ". עם זאת, היא גם מתחה ביקורת על כתיבת השירים באלבום, וקבעה כי "חסרה סוג כזה של עקביות בכתיבת השירים". סנייפס מסכמת את הביקורת שלה בכתיבה, "[אלבום] הבכורה של קיוקו לא תעבור את הציפיות של אף אחד, אבל היא מכילה מספיק תככים ואינדיבידואליות כדי לאפשר להוצאה שנייה."<ref name="Pitchfork"></ref> ניל זי. יאנג, מ-AllMusic, כתב כי: "לפעמים, Expectations יכול להיות כללי, כמו ב-'Sleepover' ו-'He'll Never Love You', ... עם זאת, למרות הטבילה המזדמנת הזו לטריטוריית פופ בלתי ניתנת להבחנה, אלבום הבכורה של קיוקו מרמזת על פוטנציאל לא מנוצל מקול רענן עם פרספקטיבה ניתנת לזיהוי."<ref name="AllMusic"></ref> אמילי מקאי, מהגרדיאן, דירגה את האלבום בארבעה מתוך חמישה כוכבים, באומרה כי האלבום הוא "מרענן בצורה נוצצת" והרגישה שהיכולת של האלבום "[להישאר] נאמן לאינסטינקט האידיוסינקרטי גרמה ל-Expectations להיות יותר אוניברסלי מאשר אלבום בכורה גנרי ובטוח".<ref name="The Guardian"></ref>

לורן מולינו, מ-The 405 , דירגה את האלבום ב-8 מתוך 10, ושיבחה את הנושאים הלהט"בים של האלבום. היא ציינה את קיוקו כ-"קווירית הראשונה ללא בושה שמנרמלת את זה במיינסטרים ברמה כה שקופה וגלויה; דרך המילים שלה והסרטונים שלה". מולינו גם החמיאה להפקת האלבום.<ref name="The 405"></ref> סידני גור, מ-MTV, תיאר את האלבום כ-"מגוון שלם של חוויות חיים המכוסות בתוך 13 השירים הללו, המסמן את הפרק הראשון של סיפור מתמשך שהיילי סוף סוף מרגישה בנוח לחלוק עם העולם".<ref name="MTV"></ref> גלן גמבואה, מ-Newsday.com, שיבח את האלבום, וכתב ש-"עבור קיוקו, "Expectations" לא יכול להיות גבוה יותר, אבל המוזיקה כל כך טובה שנראה שהיא עומדת להתעלות אפילו על הנעלים ביותר".<ref name="Newsday"></ref>

== רשימת שירים ==

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2018
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי להט"ב
קטגוריה:אלבומי חברת אטלנטיק רקורדס
קטגוריה:אלבומי חברת אמפייר דיסטריביושן
Cuts Both Ways (שיר)

Cuts Both Ways (בעברית: לכאן ולכאן) הוא שיר של הזמרת הקובנית אמריקאית גלוריה אסטפן אשר יצא כסינגל החמישי והאחרון מתוך האלבום הנושא את שמו בתאריך ה-17 במאי 1990. השיר לא זכה להצלחה בארצות הברית כאשר הגיע למקום ה-44 בלבד אך הוא הגיע למקום הראשון במצעד של מוזיקה עכשווית למבוגרים. למרות הצלחתו הפושרת עם שנים השיר נכלל בכמה אלבומי אוסף של אסטפן. בשנת 2020, נכלל באלבום האולפן ה-14 של אסטפן, Brazil305.<ref></ref>

== ביקורת ==
מת'יו הוקטר מ-Albumism כ"שיר יפהפה להפליא של אהבה אבודה" ובחר בו כאחד מהשירים הטובים באלבום. ביל קולמן מבילבורד החמיא לשירה של אסטפן בשיר ולשילוב של הגיטרות האקוסטיות. דייוויד ג'יילס מ-Music Week כינה את השיר כ"בלדה גדולה" ואף גם הוא החמיא לשירה של אסטפן ולשילוב של הגיטרות האקוסטיות. ב-The Network Forty החמיאו לסגנון המוזיקלי של השיר ואף ציינו שיש לשיר "מסק עמוק מבחינה מוזיקלית ולירית". גם ב-Pop Rescue וב-Smash Hits נתנו ביקורת חיובית לשיר.

== וידאו קליפ ==
בקליפ לשיר נראית אסטפן שוהה בבית חוף לבדה בסצנות שונות כמו בסצנה בה היא מביטה מחלון גדול אל הים או יושבת ליד שולחן. בנוסף גם נראים סצנות בהם אסטפן לא מופיעה כמו סצנה של מים גולשים או של גיטרה מתפרצת.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1989
קטגוריה:סינגלים מ-1990
קטגוריה:שירי גלוריה אסטפן
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי גלוריה אסטפן
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אפיק רקורדס
בויקו דימיטרוב

בויקו גאורגייב דימיטרוב (בבולגרית: Бойко Георгиев Димитров; נולד ב-5 ביוני 1941, פלבן, ממלכת בולגריה) הוא דיפלומט ופוליטיקאי בולגרי, אשר בין השנים 1989–1990 כיהן כשר החוץ האחרון של הרפובליקה העממית של בולגריה וכשר החוץ הראשון של בולגריה.

== קורות חייו ==
בויקו דימיטרוב נולד בפלבן והתייתם בגיל צעיר. הוריו שהיו פרטיזנים חברי המפלגה הקומוניסטית של בולגריה, נהרגו במהלך קרבות מול המשטרה הבולגרית. בספטמבר 1944, לאחר הפיכת חזית המולדת של בולגריה אומץ על ידי גאורגי דימיטרוב. ב-1963 סיים את המכון הממלכתי ליחסים בינלאומיים של מוסקבה ובהמשך, הועסק במשלחת הבולגרית לאו"ם. ב-1967 התקבל רשמית כחבר במפלגה הקומוניסטית של בולגריה. בין השנים 1978–1982 כיהן כשגריר בולגריה לקובה. ב-1981 הפך לחבר מן המניין במועצה המרכזית של המפלגה הקומוניסטית. ב-1989, במהלך סתיו העמים ולאחר הדחתו של טודור ז'יבקוב, התמנה פטר מלאדנוב לראש מועצת המדינה ודימיטרוב החליף אותו כשר החוץ של בולגריה בממשלתו של גאורגי אטנסוב. דימיטרוב היה שר החוץ האחרון בעידן הרפובליקה העממית של בולגריה. הוא המשיך לכהן גם בממשלתו של אנדריי לוקאנוב והיה לשר החוץ הראשון בעידן בולגריה.

==קישורים חיצוניים==
* [https://pik.bg/синът-на-георги-димитров-се-поболя-бойко-прекарва-дните-си-на-легло-news953343.html Georgi Dimitrov's son fell ill], באתר pik.bg .

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פוליטיקאים בולגרים
קטגוריה:שרי החוץ של בולגריה
קטגוריה:דיפלומטים בולגרים
קטגוריה:שגרירי בולגריה
קטגוריה:ילידי 1941
פסטיבל הסרטים פריימליין

פסטיבל הסרטים פריימליין או פסטיבל הסרטים הבין-לאומי הלהטב"קי של סן פרנסיסקו (באנגלית: Frameline Film Festival או San Francisco International LGBTQ+ Film Festival) הוא פסטיבל קולנוע להט"בי בסן פרנסיסקו, ארצות הברית, שמקיים מדי שנה מאז 1976.<ref name="Stack1995"></ref><ref></ref>

הפסטיבל הסרטים פריימליין, שמתקיים מדי שנה בסוף יוני, הוא אירוע הקולנוע השנתי הלהט"בי הוותיק והגדול ביותר, עם נוכחות של בין 60,000 ל-80,000 איש.

סרטים שהוקרנו בפסטיבל הסרטים פריימליין נתרמים, מאז 2005, למרכז הורמל בספרייה הציבורית של סן פרנסיסקו .<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2020, הפסטיבל היה אחד השותפים המרכזיים, לצד Outfest, NewFest ו-Inside Out, באיגוד פסטיבלי הקולנוע הקווירים הצפון אמריקאיים, יוזמה לפרסום וקידום סרטים להט"בים.<ref>Jeff Ewing, [https://www.forbes.com/sites/jeffewing/2020/06/17/major-lgbtq-film-festivals-partner-to-create-the-north-american-queer-festival-alliance-naqfa/#497c15f9633c "Major LGBTQ Film Festivals Partner To Create The ‘North American Queer Festival Alliance’ (NAQFA)"] . Forbes, June 17, 2020.</ref>

== פרסים ==
בין הפרסים השנתיים של הפסטיבל נמצא פרס פריימליין המוענק לאדם שמילא תפקיד מפתח בהיסטוריה של הקולנוע הלהט"בי. כמו כן, מוענקים פרסי הקהל לסרט הקולנוע הטוב ביותר, הסרט התיעודי הטוב ביותר, הפרק הטוב ביותר, הסרט הקצר הטוב ביותר, פרס השופטים לסרט הטוב ביותר, והסרט התיעודי הטוב ביותר.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
* 
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 

<div class="mw-content-ltr">
* [https://www.frameline.org/festival-archive/festival2017/program-guide-archive Frameline Program Guides]
* [https://oac.cdlib.org/findaid/ark:/13030/c8nc65qz/entire_text/ Frameline Film Festival Collection] at Online Archive of California
* [https://www.worldcat.org/title/san-francisco-international-lesbian-and-gay-film-festival/oclc/28608643 San Francisco International Lesbian and Gay Film Festival] at WorldCat
* [https://www.youtube.com/watch?v=YyBDdY_TW9w&list=PL3CF0E0C357FC8D0D Frameline Film Festival Trailers YouTube Playlist]
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פסטיבלי קולנוע להט"בים
קטגוריה:ארצות הברית: פסטיבלי קולנוע
קטגוריה:להט"ב בקליפורניה
קטגוריה:סן פרנסיסקו: תרבות
סראי (מקדוניה הצפונית)

סראי (במקדונית: Сарај; באלבנית: Saraj) הוא כפר במקדוניה הצפונית. העיר היא מרכז הרשות המקומית סראי שבאזור הסטטיסטי סקופיה. בכפר נמצא מסגד חוסיין-שאחובה.

==דמוגרפיה==
לפי מפקד אוכלוסין שנערך ב-2002 אוכלוסיית העיר מנתה 5,232 תושבים. הקבוצות האתניות העיקריות הן<ref name = Statisticaloffice>Macedonian Census (2002), [http://www.stat.gov.mk/publikacii/knigaX.pdf Book 5 - Total population according to the Ethnic Affiliation, Mother Tongue and Religion], The State Statistical Office, Skopje, 2002, p. 171.</ref>:

{| class="wikitable sortable" border="1"
! שם !! מספר תושבים
|-
| אלבנים || 4,294
|-
| מקדונים || 578
|-
| רומנים || 213
|-
| בוסנים || 78
|-
| טורקים || 15
|-
| סרבים || 12
|-
| אחרים || 42
|}
{| class="wikitable" style="text-align: right;"
! style="background-color:#C0D9D9" |שנה
! style="background-color:#C0D9D9" |1900
! style="background-color:#C0D9D9" |1995
! style="background-color:#C0D9D9" |1948
! style="background-color:#C0D9D9" |1953
! style="background-color:#C0D9D9" |1961
! style="background-color:#C0D9D9" |2002
! style="background-color:#C0D9D9" |2021
|-
|אוכלוסייה
|
|
|
|
|
|
|
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מקדוניה הצפונית: כפרים
אוגוסטין רוביט

אוגוסטין רוביט (באנגלית: Augustine Rubit; נולד ב-14 באוגוסט 1989) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בבאיירן מינכן.

==קריירה==
רוביט גדל ביוסטון, טקסס, ושיחק כדורסל בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת דרום אלבמה.<ref></ref><ref></ref> בעונתו הראשונה העמיד ממוצעים של 13.1 נקודות ו-11 ריבאונדים למשחק. בעונתו השנייה העמיד ממוצעים של 15.2 נקודות ו-9.2 ריבאונדים למשחק.

לקראת עונת 2015/2016 חתם ברטיופארם אולם מהבונדסליגה הגרמנית.

ב-30 ביוני 2017 חתם בברוזה במברג, גם היא מהבונדסליגה הגרמנית.

ב-8 ביולי 2019 חתם על חוזה לשנתיים עם מועדון היורוליג היווני אולימפיאקוס.

ב-13 ביולי 2020 חתם בז'לגיריס קובנה.<ref></ref><ref></ref>

ב-24 באוגוסט 2021 חתם בבאיירן מינכן, המשחקת בבונדסליגה וביורוליג.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:טקסס: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני רטיופארם אולם
קטגוריה:כדורסלני ברוזה במברג
קטגוריה:כדורסלני אולימפיאקוס
קטגוריה:כדורסלני ז'לגיריס קובנה
קטגוריה:כדורסלני באיירן מינכן
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1989
המצלמה של דוקטור מוריס

המצלמה של דוקטור מוריס הוא סרט קולנוע דוקומנטרי ישראלי של הבמאים איתמר אלקלעי ומיטל צביאלי, אשר יצא לאור בשנת 2022. הסרט הוקרן בבכורה עולמית בדוקאביב 2022 וזכה בפרס הסרט הישראלי הטוב ביותר בפסטיבל. הסרט הופק עבור ערוץ Yes דוקו ושודר בו בבכורה טלוויזיונית ביוני 2022.

== הפקה ==
הסרט הופק בתמיכת yes דוקו, הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי.
הסרט הופק בסיוע משרד התרבות והספורט - המועצה הישראלית לקולנוע, קופרו - קרן לשיווק סרטי תעודה ואנימציה, DOC LAB TLV, קרן כדר לתרבות, אומנות ומדע, Arte, rbb.
הפקת הסרט נעשתה על ידי הבמאים, איתמר אלקלעי, מיטל צביאלי. בני משפחת מוריס הפקידו בידי הבמאים את ארכיון צילומי ה-8 מ"מ שצולמו על ידי אב המשפחה, דוקטור רג'ינלד מוריס. הסרט מבוסס על חומרי הארכיון האלו.

הסרט יצא לאור ביוני 2022.

== עלילה ==
העלילה מתרחשת בשנות החמישים. זוג בריטי צעיר יוצא אחרי החתונה לטיול בעולם. הם מגיעים לעיירה קטנה במדבר, מתאהבים בה, ומחליטים להישאר.
שם, באילת הרחוקה, יקימו את משפחתם. כך מתחיל סיפורם של ד"ר מוריס – טייס קרב, רופא וצלם חובב – ואשתו, פיי.
במשך עשרות שנים מצלם ד"ר מוריס במצלמתו את קורות המשפחה המתרחבת, על השמחות, הטרגדיות והדרמות המשפחתיות. את קורותיה של עיר שקמה ונבנית אל מול עיניהם, והם בשר מבשרה וגם את קורותיו של התנין קלרנס, חיית המחמד המשפחתית, שהפך לשם דבר בעיר.

==פרסים==
הסרט זכה בפרס הראשון בפסטיבל הקולנוע דוקאביב ביוני 2022.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.docaviv.co.il/2022-en/films/the-camera-of-doctor-morris/ דף הסרט באתר דוקאביב 2022]
* [https://cineuropa.org/en/newsdetail/426344/ דף הסרט באתר cineuropa]
* [https://www.ynet.co.il/entertainment/article/bkrbp4h005/ דף הסרט באתר ynet "המצלמה של דוקטור מוריס" הוא הזוכה הגדול בפסטיבל דוקאביב]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2022
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:זוכי פרס הסרט הטוב בפסטיבל דוקאביב
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2022
קרל פון האזה

קרל פון האזה (בגרמנית: Karl August von Hase; 25 באוגוסט 1800, שטיינבך - 3 בינואר 1890, ינה) היה תאולוג והיסטוריון של הכנסייה גרמני.
הוא כיהן כפרופסור באוניברסיטת פרידריך שילר בינה.

==ביוגרפיה==
קרל האזה נולד בעיירה קטנה בסקסוניה. הוא התחיל ללמוד באוניברסיטת לייפציג. בעקבות השתתפותו בארגון סטודנטים שפעילותו נאסרה הוא סולק מהאוניברסיטה ועבר ללמוד בארלנגן. גם שם פעילותו בארגון סטודנטים הקשה לסיים את הלימודים ולקבל תואר. בסופו של דבר הוא הצליח לסיים את לימודי תואר באוניברסיטת טיבינגן בשנת 1823. בהמשך הוא קיבל הסמכה לתואר שלישי בלייפציג. הוא קיבל הזמנה לעבור לאוניברסיטת ינה ולכהן בה כפרופסור לתאולוגיה. קרל האזה הסכים בתנאי שהוא יוכל לסיים את נסיעתו לאיטליה.
החל משנת 1828 היה פעיל בלשכת הבונים החופשיים "אפולו".
קרל האזה הגיע לינה בשנת 1829 ועבד בה עד לפרישה בשנת 1883. במהלך תקופה זו הוא כיהן גם כרקטור של האוניברסיטה. לקראת פרישת הוא קיבל תואר ברון ומספר עיטורים על הישגיו במהלך עבודתו באוניברסיטה.

בעבודותיו פון האזה ניסה לגשר בין מדע לבין תורת הכנסייה הלותרנית. יחד עם זאת הוא לא תמך ברציונליזם ואף תקף את נציגיו על כך שהם מזניחים את החשיבות ההיסטורית של הכנסייה. דעותיו פורטו בספרו Evangelisch-protestantische Dogmatik שפורסם לראשונה בשנת 1826 ועבר מספר מהדורות. הספר הפופולרי שלו Kirchengeschichte, Lehrbuch zunächst für akademische Vorlesungen פורסם לראשונה בשנת 1834, המהדורה ה-12 יצאה בשנת 1900 ובשנת 1870 הספר תורגם לאנגלית.

פון האזה כתב מספר ספרי ביוגרפיה על פרנציסקוס מאסיזי, קטרינה מסיינה וספר Neue Propheten שכלל ביוגרפיה של ז'אן ד'ארק, סבונרולה ותומאס מינצר.

ספרו Handbuch der protestantischen Polemik gegen die Römisch-katholische Kirche יצא לאור לראשונה בשנת 1862 ותורגם לאנגלית בשנת 1900.

קרל פון האזה נפטר בינה בשנת 1890 בגיל 90. היו לו מספר בנים ובנות. אחד הבנות הייתה נשואה לאוטומר דומריך. דיטריך בונהופר הוא בין צאצאיו.

==קישורים חיצוניים==

*[https://archive.org/search.php?query=((subject%3A%22Hase%2C%20Karl%22%20OR%20subject%3A%22Karl%20Hase%22%20OR%20creator%3A%22Hase%2C%20Karl%22%20OR%20creator%3A%22Karl%20Hase%22%20OR%20creator%3A%22Hase%2C%20K.%22%20OR%20title%3A%22Karl%20Hase%22%20OR%20description%3A%22Hase%2C%20Karl%22%20OR%20description%3A%22Karl%20Hase%22)%20OR%20(%221800-1890%22%20AND%20Hase))%20AND%20(-mediatype:software%29 עבודות של קרל האזה]
* [https://www.deutsche-biographie.de/sfz45787.html ביוגרפיה] 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תאולוגים נוצרים
קטגוריה:היסטוריונים גרמנים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרידריך שילר בינה
קטגוריה:לותרנים
קטגוריה:גרמנים חברי הבונים החופשיים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1800
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1890