משה ברגמן

הרב משה ברגמן כ"ט בשבט תרס"ט, 20 בפברואר 1909 – י"א בטבת תשל"ח, 21 בדצמבר 1977) היה ראש ישיבת בני עקיבא במירון, ולאחר מכן ראש ישיבת רשב"י בבני ברק.

==קורותיו==
נולד בירושלים, בן הרב אליעזר ברגמן, מצאצאי הרבנים אליעזר ברגמן, משה נחום ולנשטיין ונחום לעווי. למד בישיבת עץ חיים אצל הרב איסר זלמן מלצר והרב שמואל גדליה ניימן<ref></ref>. נישא לאלטא ליבא רייזיל, בתו של רבי יונה זאב הרשלר מירושלים, ולאחר שנפטרה ממחלת הטיפוס בשנת 1937, נישא בשנית לרחל (נפטרה ניסן תשי"ז). לאחר פטירתה נישא בשלישית לשרה וויץ.

לאחר נישואיו עסק בהפצת תורה ובארגון שיעורי תורה לבעלי בתים בירושלים. בשנות ה-30 וה-40 כיהן כרב בבתי כנסת שונים בירושלים, ובהם בית הכנסת זהרי חמה.<ref></ref>
ישיבת מירון בעיתון הצופה, על שיעורו של הרב ברגמן ביום ראש השנה תש"כ לפני התקיעות]]
בשנת תרצ"ח (1938) התמנה ל"שומר תקנות" של החברה קדישא הכללית של "כוללות האשכנזים" בירושלים. בתפקיד זה, נשא קודם לכן הגאון רבי דוד בהר"ן, ומשהזקין נתמנה על מקומו רבי משה, כחבר החברא קדישא וכירושלמי מדורי דורות<ref></ref>. בעקבות זאת פרסם, בשנת תש"א, את ספרו "זיבולא בתרייתא", העוסק בדיני קבורה לפי מנהג ירושלים. הספר זכה להסכמתם של רבני ירושלים, ובהם הרב שמשון אהרון פולנסקי והרב זליג ראובן בנגיס.

לאחר קום המדינה ייסד את התלמוד תורה ביהוד.

== תקופת מירון ==
בשנות ה-50 התמסר ללימוד תורת הקבלה ולשם כך התיישב במירון ואז נרתם להקמת ישיבה במקום, כשהוא עובר בין המעברות וישובי העולים ומזמין אותם ללמוד בישיבתו<ref>ראו: , עמ' 246</ref>. היה מספק לתלמידיו לינה ומזון ודואג ליתומים ולמעוטי היכולת<ref></ref>. כשרבו התלמידים, פנה אל הגבאים של "ישיבת בר יוחאי" העתיקה, וביקש מהם לאפשר לו לשפץ את חורבות בניין הישיבה לצורך הרחבתה, ובהסכמתם חידש את הבניין שנהרס רובו ככולו בידי הערבים, לפני קום המדינה, ובנה את הבניין מהמסד ועד הטפחות. רבי משה סיפק לתלמידיו מקומות לינה ושלוש סעודות בכל יום, למען ישבו וילמדו תורה בשקידה באין מפריע. משנודע לו כי ישנם תלמידים בישיבה אשר יתומים מאב או מאם, החל לדאוג גם לצורכי הלבשת התלמידים וסיפק כל מחסורם. כדי לאפשר לתלמידים, אשר יד הוריהם לא הייתה משגת כדי לתמוך בהם בעתיד, דאגה הנהלת הישיבה להנהיג בין כתליה שיעורים במלאכת השחיטה והסופרות, וכן חייטות, פקידות, תיקון חשמל וטבחות<ref></ref>. לאחר מאבק משפטי מול ההקדש הספרדי, נאלצה הישיבה לעמוד תחת חסות מרכז ישיבות בני עקיבא<ref></ref>. לאחר שבשנת תשכ"ז השתנו צורכי האזור ודרישות התלמידים, ובהתאם גם הישיבה שינתה את פניה והפכה להיות ישיבה טכנולוגית, ומגמות הלימוד היו מסגרות ומכונאות רכב, עזב הרב ברגמן את הכפר ועבר להתגורר בבני ברק, בה הקים את ישיבתו, ישיבת רשב"י.

נפטר בשנת תשל"ח ונקבר בהר הזיתים בירושלים.

==משפחתו==
בניו (מאשתו הראשונה) הם: 
*הרב מאיר צבי ברגמן
*נחום שנדרס על ידי ערבי סמוך לקבר רחל.

בנותיו (מאשתו השנייה): 
*צביה זלטה – אשת הרב יעקב גולדמן, בן האדמו"ר מזוויהל הרב מרדכי גולדמן ואמו של האדמו"ר רבי אליעזר גולדמן מזווהיל בארצות הברית; 
*אסתר – אשת רבי ישראל צבי יאיר דנציגר, האדמו"ר הנוכחי מאלכסנדר.

==ספריו==
*'זיבולא בתרייתא' על הלכות קבורת המת, ומנהגי ירושלים משעת הגסיסה ועד זיבולא בתרייתא (סיום הקבורה), תש"א. הודפס במהדורה שנייה בשנת תש"כ. בראש הספר פורסמו מכתבי הסכמה של גדולי רבני ירושלים מכל החוגים התורניים, וביניהם רבני העדה החרדית הגאב"ד רבי יוסף צבי דושינסקי, הראב"ד רבי זליג ראובן בנגיס וחברי בית דינו רבי פנחס עפשטיין ורבי דוד יונגרייז, הראב"ד של בית הדין החסידי בירושלים רבי ישראל זאב מינצברג, רבי שמשון אהרן פולנסקי, רבה של ירושלים רבי צבי פסח פרנק והראב"ד רבי אליהו ראם, וראש ישיבת מרכז הרב רבי יעקב משה חרל"פ.
*'גמלא ותיתורא' על ענייני חינוך, דרכי החינוך בהלכה ובפדגוגיה, ירושלים, תש"י.
*'עתיר פומבי', ביאורים על אמרותיו של רשב"י בש"ס, מדרשים, ובזוהר. הוצאת ישיבת הרשב"י בני ברק, תשל"ג. ספרו 'עתיר פומבי'

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=9065&st=&pgnum=3 הספר זיבולא בתרייתא], אתר היברובוקס
* 
* 
* 
* [https://tablet.otzar.org/#/b/616344/p/1/t/1707212537970/fs/0/start/0/end/0/c הספר עתיר פומבי באתר אוצר החכמה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:ראשי ישיבה ישראלים
קטגוריה:משפחת ברגמן (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי ישיבת עץ חיים
קטגוריה:מועצה אזורית מרום הגליל: אישים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:מקובלים ישראלים
קטגוריה:משפחת הרשלר
קטגוריה:ראשי ישיבות תיכוניות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1977