OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מיסנום

מבט על כף מיזנו
מיסנום (באיטלקית: Misenum) היא עיר נמל עתיקה במחוז קמפניה שבדרום איטליה. היא ממוקמת בכֵּף בחלקו המערבי של מפרץ פוצואולי שבים הטירני. כיום המקום נקרא כֵּף מִיזֶנו (Miseno).

==מקור השם==
על-פי המיתולוגיה, מיסנום נקראת על שמו של מיסנוס, חברו של הקטור והחצוצרן של איניאס. כמסופר באיניאדה של ורגיליוס, מיסנום טבע בסמוך למקום זה לאחר שהזמין את אל ים טריטון לתחרות נשיפה בחצוצרה. בתגובה, טריטון הטיל אותו אל תוך הים כעונש על גאוותו.

==היסטוריה==
ראשיתה של מיסנום הייתה כאתר קיט בחסות העיר קומאי, וכך נשארה עד לסופה של הרפובליקה הרומית.
מיסנום הוקמה לראשונה כבסיס ימי בשנת 27 לפנה"ס על ידי מרקוס ויפסניוס אגריפה, יד-ימינו של הקיסר אוגוסטוס, והפכה לבסיס הגדול ביותר של הצי הרומי בעת העתיקה. בזכות הנופים המרהיבים באזור מפקדת הצי והסמיכות לערים הרומיות הגדולות פוצואולי וניאפוליס, הפכה מיסנום לאתר של וילות יוקרה מפוארות. בסוף המאה הראשונה חיו בה כעשרת אלפים חיילים ועוד עשרת אלפים תושבים אזרחים.

חשיבותה של מיסנום פחתה עם הירידה בכוחו של הצי הרומי במהלך המאה ה-4, והעיר הוחרבה סופית בסוף המאה ה-8 על ידי הסרצנים.

==אירועים היסטוריים במיסנום==
* בשנת 39 לפנה"ס נכרתה במקום ברית מיסנום – הסכם שלום בין הטריומווירט השני בראשות אוקטביאנוס (יורשו של יוליוס קיסר ולימים הקיסר אוגוסטוס) ליריבו סקסטוס פומפיוס (בנו הצעיר של פומפיוס מגנוס). ברית זו שהבטיחה לפומפיוס שליטה על סיציליה, סרדיניה, קורסיקה ופלופונסוס בתמורה להסרת הסגר ימי מעל חצי האי האפניני ואספקת התבואה לרומא, החזיקה מעמד זמן מועט בלבד.
* ב-16 במרץ 37 מת הקיסר טיבריוס בוילה שלו במיסנום, לאחר שחלה במהלך טיול בקמפניה.
* פליניוס הזקן היה מפקד הצי הרומאי במיסנום בשנת 79, בזמן התפרצות הר הגעש וזוב, הנמצא בצידו השני של המפרץ. פליניוס חצה את המפרץ עם ספינותיו במטרה לחקור מקרוב את התופעה ונהרג בהתפרצות. את תיאור מותו של פליניוס הזקן מביא אחיינו, פליניוס הצעיר, שגם כן היה תושב מיסנום בזמן ההתפרצות.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קצרמר יישובים באיטליה
קטגוריה:איטליה: היסטוריה
קטגוריה:איטליה: ערי נמל
ויקטוריה דה לאס טונאס

ויקטוריה דה לאס טונאס (בספרדית: Victoria de las Tunas) היא עיר הבירה של מחוז לאס טונאס בקובה.

ויקטוריה דה לאס טונאס הוקמה בשנת 1759, אך בשנת 1895, במלחמת העצמאות הקובנית נשרפה לחלוטין ונשארה עיירה קטנה עד שנת 1975.

העיר משתרעת על פני 891 קילומטרים רבועים ונכון ל-2004, מנתה 187,438 תושבים.

בעיר ישנה תחנה רכבת בקו המרכזי הוואנה - סנטיגאו דה קובה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
*[http://www.guije.com/pueblo/municipios/ovictoria/index.htm אתר העירייה] 

קטגוריה:קובה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1759
דיילי טלגרף

דיילי טלגרף (באנגלית: The Daily Telegraph) הוא עיתון בריטי שנוסד בשנת 1855, ונחשב לעיתון אמין ובעל תפוצה רחבה. עיתון-האחות שלו, סאנדיי טלגרף (The Sunday Telegraph), נוסד בשנת 1961.

== היסטוריה ==
בשנת 1986 רכש איל המדיה קונרד בלק את העיתון באמצעות קבוצת הולינג'ר שבבעלותו (ב-1989 רכש גם את העיתון ג'רוזלם פוסט). בשנת 2004 נמכרה הקבוצה לדייוויד ופרדריק ברקלי, תאומים בעלי אמפריית מדיה בריטית, בעסקה בשווי 1.3 מיליארד דולר.

היקף המכירות היומי הממוצע של הדיילי טלגרף ירד משיא של כ-1.5 מיליון עותקים בשנות ה-80 של המאה ה-20, לכ-360,000 עותקים ביום, נכון לשנת 2018.

על פי סקר של MORI אשר נערך בשנת 2004, 61% מקוראי הטלגרף תומכים במפלגה השמרנית, בהשוואה ל-31% מהאוכלוסייה הכללית.

באוקטובר 2021 התגלה כי מאגר המידע של מנויי העיתון שהכיל פרטים אישיים, היה חשוף לכל. המאגר, בנפח של 10 טרה-בייט, נסגר יומיים לאחר שחוקר אבטחת מידע דיווח עליו.

== עובדות כלליות ==
* בית המערכת: קנרי וורף, לונדון
* נטייה פוליטית: שמרני
* בעלים: סר דייוויד וסר פרדריק ברקליי (sir David & sir Frederick Barclay)
* עורך: ג'ון בריאנט (John Briant)

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הממלכה המאוחדת: עיתונים
משרוקית

משרוקית מ[[מתכת]]
ממוזער
משרוקית [[פלסטיק]]
משרוקית היא כלי שבאמצעותו ניתן להפיק צלילי שריקה באמצעים מלאכותיים.

במשרוקית, נוצר הצליל מפיצול של זרם האוויר על פני חיץ או מכשול חד, כך שנוצרות מערבולות אוויר שהדהודן בתיבת תהודה יוצר את גל הקול. בדומה לשריקה באמצעות השפתיים, משמשת המשרוקית לתקשורת בלתי-מילולית. יתרונה הוא בעוצמתה הגבוהה, ובתפעולה שאינו דורש מיומנות מיוחדת.

משרוקית משמשת, בין השאר, שופטי ספורט - למתן מסרים לספורטאים; פקחים וכרטיסנים בתחנות רכבת - להעברת מסר לנהג הקטר; שוטרים - לאזהרת עבריינים, שומרים - להזעקת עמיתיהם בעת סכנה, וכדומה.

בחילות הים של מדינות שונות משתמשים במשרוקית מיוחדת הקרויה "משרוקית רב המלחים" (Boatswain's pipe; מבטאים "בוסן פייפ" - Bosun pipe). המשרוקית שימשה בעבר להעברת פקודות בספינה, וכיום למחוות כבוד והצדעה לאורחים רמי מעלה העולים לסיפון הספינה.

==ראו גם==
* וובוזלה

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אקוסטיקה
קטגוריה:כלי נשיפה
רב-מודד

רב-מודד
רב-מודד (באנגלית: Multimeter) הוא מכשיר מדידה שתפקידו למדוד גדלים חשמליים כגון מתח, זרם, התנגדות, קיבול והשראות. מכונה לעיתים "אוומטר" (AVOmeter) מתוך ראשי התיבות של היחידות של הגדלים הנמדדים – A (אמפר), V (וולט) ו-O (אוהם).

התצוגה ברב-מודד היא באחת משתי שיטות:
*רב-מודד אנלוגי, מציג את הקריאה על ידי מחט שמוזזת בצורה מגנטית ביחס לגודל החשמלי הנמדד, ומציגה את הגודל הנמדד על מסך התצוגה.
*רב-מודד דיגיטלי, פועל על עיקרון של המרת אותות אנלוגיים לדיגיטליים.

יתרונו הגדול של רב-מודד דיגיטלי על האנלוגי הוא בכך שהוא מאפשר ממשק עם רכיבים דיגיטליים אחרים, כדוגמת מחשב.

רב מודד מאגד למעשה מספר מכשירי מדידה. הדגמים הבסיסיים מאגדים בדרך-כלל: מד-מתח, מד-זרם ומד-התנגדות. המכשירים המתקדמים יותר מאגדים מודדים נוספים.

== אופן השימוש ==
*כאשר רוצים למדוד מתח, מחברים את הרב-מודד לשתי הנקודות שביניהן רוצים למדוד את המתח. במצב זה מתפקד המכשיר כוולטמטר.
*כאשר רוצים למדוד זרם, מנתקים את המוליך בו זורם הזרם שאמור להימדד ומחברים את הרב-מודד בין הקצוות המנותקים. במצב זה מתפקד המכשיר כאמפרמטר.
*כאשר רוצים למדוד התנגדות מחברים את הרב-מודד במקביל לרכיב הנמדד, בזמן שהרכיב איננו מחובר למקור מתח או במקביל לרכיבים מוליכים אחרים. מדידת התנגדות מתבצעת גם בין כל שתי נקודות שרוצים לדעת את ההתנגדות ביניהן ובלבד שאין מתח בין אותן נקודות. במצב זה מתפקד המכשיר כאוהם-מטר.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מכשירי מדידה חשמליים
פס צבירה

פסי צבירה מנחושת לזרם 1500 [[אמפר]]
פס צבירה הוא רכיב חשמלי שנועד לקבע מתח בנקודה מסוימת - בדרך כלל בתחילתם של קווי הולכה. פסי צבירה יכולים להיות חיצוניים (כגון קווי מתח עליון), פנימיים (כגון במבנה בו קיימים צרכנים רבים) או מקומיים (כגון פסים בלוח חשמל).

פסי צבירה מחוברים למקור מתח כלשהו, אחד או יותר, ואליהם מתחברים קווי ההולכה השונים. המבנה של פסי צבירה מאפשר לנתק פיזית קווים מחוברים אליהם מבלי לפגוע בפעולתם התקינה. בפסים אליהם מחובר יותר ממקור מתח אחד, ניתן גם לנתק את מקורות המתח מבלי לפגוע בתפקוד המערכת. 

== מבנה של פסי צבירה ==

פסי הצבירה מיוצרים בעיקר מנחושת אלקטרוליטית, בעלת תכונות חשמליות. קיימים פסי צבירה מצופים בבדיל כדי שיתאימו לכבלים מאלומיניום (המתכת השנייה למוליכות חשמלית אחרי הנחושת). קיימים גם פסי צבירה עשויים אלומיניום.

גודלם של פסי צבירה והמרחק בו הם מותקנים זה מזה נובעים ממספר פרמטרים:
# עצמת הזרם הצפויה בפעולה רגילה מכתיבה את שטח החתך של הפסים.
# המתח בין פסי הצבירה מכתיב את המרווח בין הפסים.
# עצמת הזרם המקסימלית במקרה של קצר חשמלי משפיעה על שני הפרמטרים הנ"ל וכן על צורת החיזוק של הפסים. בעת קצר חשמלי נוצר סביב פסי הצבירה שדה אלקטרומגנטי חזק מאוד שעשוי לעוות את צורת הפסים ויחד איתם לגרום נזק פיזי לכל מה שמחובר אליהם.

בשל הזרמים הגבוהים העוברים בפסי צבירה והמרחק ההכרחי ביניהם מהווים פסי צבירה מקור לשדה מגנטי הנובע מלוחות חשמל.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רכיבים בלוחות חשמל
זרם זליגה

זרם זליגה או זרם דלף הוא זרם חשמלי שאינו עובר במעגל החשמלי בו הוא מתוכנן לזרום אלא דולף מנתיבו המתוכנן בתווך שסביב המעגל, כך שהמעגל נסגר בדרך עקיפה, למשל תוך מעבר הזרם בריהוט או דרך המבנה.

המעבר "דרך" התווך אינו בהכרח כתוצאה מפריצת הבידוד, ויכול להיגרם מסיבות רבות, למשל כתוצאה מפגיעה מכנית שמבטלת את הבידוד בנקודת המעבר או סביבה לחה.

==זרם זליגה במוליכים==
על מנת שיתקיים זרם הדלף, חייב להיווצר מעגל חשמלי שמקום התקלה הוא חלק ממנו. כך למשל, אם נוצרה תקלה בבידוד של מכשיר עשוי מתכת, אך מכשיר זה מבודד לחלוטין (למשל: מקרר שעומד על רפידות גומי) לא ייווצר זרם דלף עד אשר ייסגר מעגל, בדוגמה שלנו למשל כאשר אדם יחף יגע בגוף המקרר.

גם מגע ישיר של מוליך בקרקע אינו מבטיח היווצרות זרם דלף. לקרקעות שונות יש מוליכות חשמלית שונה, וייתכן כי הקרקע עצמה תהווה בידוד ולא תאפשר סגירת המעגל (קרקע חולית, למשל, היא קרקע בעלת מוליכות נמוכה במיוחד).

למעשה, בכל מעגל חשמלי קיים זרם דלף כל הזמן, אולם במעגלים תקינים עוצמתו של זרם זה זניחה לחלוטין.

==זליגה במוליכים למחצה==
מעבר לזליגה ממוליכים, קיימים סוגי זליגה ייחודיים לרכיבים מוליכים למחצה. בשל תופעת המנהור צמתים אינם מבודדים לחלוטין. ניתן לצמצם את הזליגה על ידי אילוח כבד יותר ובידוד בעל מקדם דיאלקטרי גבוה, אך לא למנוע אותה לחלוטין. הזליגה מהווה מכשול עיקרי בהמשך המזעור והגדלת מהירות השעון של רכיבים.

==הסכנה בזרם זליגה==
זרם הזליגה הוא זרם חשמלי לכל דבר, וסכנתו זהה לסכנה הנובעת מכל זרם חשמלי אחר בעוצמה זהה. הבעיה העיקרית בזרמי הזליגה היא שבניגוד לקצר חשמלי, הערכים אליהם מגיע הזרם הם "מתונים" יחסית, ולכן קשה יותר לאתר אותם. זרם הדלף במקרה של תקלה אמיתית יכול להיות של אמפרים בודדים או אף פחות מאמפר – זרם הנחשב נורמלי במעגלי מכשירים ביתיים – אך עם זאת מספיק חזק על מנת לגרום לשרפה או התחשמלות בעוברו בתווך לא מתוכנן.

הזליגה (בניגוד, למשל, לנזילת מים) איננה נראית לעין, ומגע אקראי בנתיב הזרם הזולג עלול לגרום להתחשמלות. זליגה של עשרות מיליאמפרים עלולה להיות קטלנית.

==ההגנה בפני זרם זליגה==
ישנן שתי דרכים להגנה בפני זרם דלף:
*הארקה – חיבורם של רכיבים מתכתיים שעלולים לבוא במגע עם מוליך חשמלי לאדמה, תוך הבטחת מוליכות טובה בכל מסלול אפשרי של זרם הדלף. שיטת הגנה זו נותנת פתרון לבעיית ההתחשמלות, היות שבמקרה תקלה יזרום הזרם לאדמה דרך מוליכים טובים לאין ערוך מגוף האדם, אך שיטה זו אינה מספיקה למניעת שריפות, היות שזרמי דלף בערכים נמוכים יכולים לזרום באין מפריע ולהביא להתחממות של רכיבים במסלול הזרימה עד להצתתם.
*ממסר פחת – רכיב זה מנתק את מקור הזינה של המעגל ברגע הופעת זרם הדלף. את ערכו המינימלי של הזרם שינתק את המעגל קובעים כך שלא יסכן חיי אדם. השילוב של ממסר פחת עם הארקה תקינה מבטיח ניתוק של כל מעגל ברגע הופעת התקלה.
:לשיטה זו חיסרון מסוים: בשל זרמי הדלף שכאמור קיימים תמיד, ייתכנו "אזעקות שווא" שכרוכות בניתוקים.
:שיטה זו אינה יעילה גם בהגנה על קווים ראשיים בשל בעיית ניתוקי הקו. לכן, אם מעוניינים להגן על קווים כאלה (למשל כאשר יש ריכוז של קווים העובר בקרבת חומרים דליקים) משתמשים בממסרי זליגה - רכיבים הדומים בפעולתם לממסר פחת אך מאפשרים ויסות של עצמת הזרם המפעילה את ההגנה על הקו (ובכך למעשה אינם מהווים הגנה בפני התחשמלות).

קטגוריה:חשמל
חלוקת יחידה

בטופולוגיה ובגאומטריה דיפרנציאלית חלוקת יחידה (נקרא גם פיצול יחידה) היא אוסף של פונקציות אי שליליות ממרחב כלשהו שסכומן הוא זהותית אחד, כאשר כל פונקציה לא מתאפסת רק באזור קטן שמוגדר מראש. חלוקת יחידה משמשת להרחבת אלמנטים שמוגדרים באופן מקומי (רק על סביבה קטנה) לאלמנטים שמוגדרים באופן גלובלי.
==הגדרה==
אוסף פונקציות <math>\left\{ \psi_i \right\} _{i \in I}</math> ממרחב טופולוגי X למספרים הממשיים נקרא חלוקת יחידה אם מתקיימים ארבעת התנאים:
*לכל <math>\ x \in X</math> ולכל <math>\ i \in I</math> מתקיים <math>\ 0\le\psi_i (x) \le 1</math>.
*לכל i התומך של <math>\ \psi_i</math> שהוא הסגור של קבוצת כל הנקודות בהן <math>\ \psi_i</math> לא מתאפס - הוא קומפקטי. 
:כלומר: <math>\ supp(\psi_i)= cl \left\{ x \in X: \psi_i (x) \ne 0 \right\}</math> היא קבוצה קומפקטית.
*לכל <math>\ x \in X</math> קיימת סביבה U כך שלכל <math>\ i \in I</math> חוץ ממספר סופי של אינדקסים ולכל <math>\ p \in U</math>, <math>\ \psi_i (p) = 0</math>.
*סכום כל הפונקציות הוא 1 בכל נקודה. מהדרישה הקודמת סכום זה הוא סופי בכל נקודה ולכן אין בעיה של התכנסות טורים:
:: <math>\sum_{i \in I} \psi _i (x) =1</math>
כאשר נתון כיסוי <math>\left\{ U_i \right\}_{i \in I}</math>, אם לכל i קיים j כך שהתומך של הפונקציה ה-i מוכל בקבוצה ה-j בכיסוי, נאמר שחלוקת היחידה משועבדת לכיסוי. כאשר ההכלה היא יותר מדויקת כלומר לכל i, התומך של הפונקציה ה-i בחלוקת היחידה מוכל בקבוצה ה-i בכיסוי (או בסימונים <math>\ supp( \psi _i) \subset U_i</math>) נאמר שחלוקת היחידה משועבדת לכיסוי עם אותם אינדקסים.

אם כל הפונקציות בחלוקת היחידה הן פונקציות רציפות חלוקת היחידה נקראת חלוקת יחידה רציפה. ביריעה חלקה חלוקת יחידה היא חלקה (או <math>C^\infty</math>) אם כל הפונקציות שלה הן חלקות. בצורה דומה, ביריעה אנליטית חלוקת יחידה היא אנליטית אם כל הפונקציות שלה הן אנליטיות.

==קיום==
===חלוקות יחידה טופולוגיות===
תנאי מספיק לקיום חלוקת יחידה במרחב טופולוגי נורמלי הוא שהמרחב יהיה פרקומפקטי. כך לדוגמה ליריעות הטופולוגיות כמעט תמיד יש חלוקת יחידה רציפה (למעט מספר מצבים פתלוגיים).
 
==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:גאומטריה דיפרנציאלית
מאמר

מאמר הוא יצירה עיונית כתובה, קצרה יחסית. מאמר חדשות הוא מאמר המפורסם בדפוס או במדיום האינטרנט, שיכול להופיע בעיתון, מגזין או אתר חדשות, ועיסוקו בחדשות אקטואליות או עניין כללי או ספציפי אחר. מאמר המערכת הוא מאמר שבו מוצגת עמדתה של מערכת העיתון בנושא הנמצא על סדר היום הציבורי. מאמרים מתפרסמים בעיקר בכתבי עת, אך לעיתים גם בספרים הכוללים אוסף מאמרים בעלי נושא משותף.

ישנו גם סוג מאמר הנקרא "מאמר וידאו" שמוגש לא בכתב, אלא בעל פה בדרך שמשלבת אמצעים ויזואליים. מאמרים אילו נפוצים בעיקר באתר יוטיוב ובנושאי קולנוע בעיקר.

== מאמר וידאו – בלוג (ולוג) ==
וידאו בלוג (באנגלית: Video Blog) או יומן וידאו, בדרך כלל מקוצר למילה ולוג (באנגלית: Vlog) הוא סוג של בלוג שעבורו המדיום הוא וידאו, והוא סוג של טלוויזיה באינטרנט. ערכי ולוג משלבים לעיתים קרובות וידאו משובץ (או קישור וידאו) עם טקסט תומך, תמונות ומטא דאטה אחרים. ניתן להקליט רשומות בטייק אחד או לחתוך אותו למספר חלקים. קטגוריית ולוגים פופולרית בפלטפורמת שיתוף הווידאו YouTube.

יומני וידאו (ולוגים) מנצלים לעיתים קרובות את הסינדיקציה באינטרנט כדי לאפשר הפצה של וידאו דרך האינטרנט באמצעות פורמטי ה־RSS או ה־Atom, לצורך צבירה והפעלה אוטומטית במכשירים ניידים ובמחשבים אישיים.

== מאמר שיווקי ==
תוכן שלעיתים קרובות נועד למשוך את הקורא לאתר או מוצר מסחרי.

מטרתו העיקרית היא להאדיר מותג או ארגון מסוים ולהציגו כטוב יותר מהמתחרים. בדרך כלל הוא לא מכיל ביטוים שליליים או חסרונות של המוצר אלא מתמקד בנקודות חיוביות וביתרונות. לעיתים מאמר שיווקי משווה בין מותג או ארגון אחר, ואף מביא עליו ביקורת שלילית, ומוכיח כי הוא מוצלח יותר.

==מאמר מדעי==

מאמר מדעי הוא מאמר שמקורו במחקר של מחברי המאמר. מעמדם של חוקר ושל מוסד אקדמי תלוי בדרך כלל בכמות המאמרים שפרסמו, ובמספר הפעמים שמאמרים אלה צוטטו במאמרים אחרים.
מאמר מדעי מתפרסם בדרך כלל בכתב עת מדעי, בקובץ המאמרים של כנס מדעי, או בקובצי מאמרים אחרים, כגון ספר שיצא לאור לכבודו של חוקר שהגיע לגיל פרישה. על פי רוב בעת פרסומו מלווה המאמר בתקציר המציג את תמציתו של המאמר ובביבליוגרפיה המכילה את רשימת המקורות שעליהם הוא התבסס.

מאמר מדעי הוא מאמר שנכתב על ידי חוקר או קבוצת חוקרים, ומשקף את תוצאותיו של מחקר שבו עסקו. מאמר מדעי נכתב בדרך כלל על ידי חברי הסגל האקדמי באוניברסיטה, במכללה או במכון מחקר, וכן על ידי תלמידים לתארים מתקדמים. מאמר מדעי שונה מכתבה או מבלוג בכך שהוא עובר עריכה מדעית ונתון לביקורת מתמדת. 

==ראו גם==
* טקסט
* הבעה בכתב
* מסה (חיבור עיוני)

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:עיתונות
קטגוריה:כתיבה
טייסת 253

מטוס [[F-16I של טייסת 253 ממריא לאחר שנגע במסלול (ביצע Touch & Go) בעת טקס קבלת מטוסי ה"סופה" הראשונים בישראל. המטוס הוא מבלוק 50/52 המצויד ומשודרג במערכות ישראליות. בנוסף, ניתן להתקין על מטוס זה מכלי דלק תצורתיים]]
F-16I סופה של טייסת הנגב בתרגיל [[רד פלאג.]]
טייסת 253 המכונה גם "טייסת הנגב" היא טייסת מטוסי קרב בחיל האוויר הישראלי. כיום מפעילה הטייסת את מטוסי ה-F-16I ("סופה") מבסיס רמון.

== היסטוריה ==
טייסת 253 הוקמה בחודש יולי 1976 בבסיס חצור ובאוקטובר עברה לאיתם בצפון סיני כטייסת מטוסי נשר, שהועברו אליה מטייסת 113 ("טייסת הצרעה"). בין הטייסים שטסו בטייסת על מטוסי נשר היו אליעזר יערי, עמוס ידלין, אילן רמון ואליעזר שקדי, מפקדה הראשון היה עמוס בר.

בשנת 1980 נמכרו מטוסי ה"נשר" לחיל האוויר הארגנטינאי. במקומם קלטה את מטוסי ה"מיראז' 3C" של טייסת 117 ("טייסת הסילון הראשונה") שהתכוננה להצטיידות במטוסי ה-F-16A/B ("נץ"). 

בשנת 1981 פונה בסיס איתם במסגרת הנסיגה הישראלית מסיני וטייסת 253 עברה למשכנה החדש בבסיס רמון שבהר הנגב. שם קלטה עוד באותה השנה את מטוסי ה-F-16A/B ("נץ") שטסו בה 22 שנים והכשירו טייסי קרב צעירים רבים במקצוע הלוחם האווירי.

במרץ 2003 נסגרה הטייסת, כאשר מטוסי ה-F-16A/B ("נץ") שלה וציוד הקרקע הנלווה, הועברו לטייסת 116 הוותיקה ("טייסת מגיני הדרום") בבסיס נבטים.

ביולי 2003 נפתחה טייסת 253 מחדש בבסיס רמון כאשר הגיע אליה גרעין ההקמה של טייסת ה-F-16I ("סופה") הראשונה של החיל. מפקד הטייסת אז היה עמיקם נורקין, לימים מפקד חיל האוויר. ב-19 בפברואר 2004 נחתו בבסיס רמון שני מטוסי ה–F-16I ("סופה") הראשונים של חיל–האוויר, ונקלטו בטייסת. בכך הפכה 253 לטייסת ה"סופה" הראשונה של חיל האוויר.

בספטמבר 2007 השתתפו שניים ממטוסי הטייסת בתקיפת הכור הגרעיני בסוריה.

בין מפקדי הטייסת נמנים: עמוס בר (1976-1978), שלמה לוי (1978-1980), מנחם אליהו (1980-1981), גדעון ליבני (1981–1983), (1983–1986, נהרג בהתרסקות מטוסו), רני פלק (1986-1988), דדי רוזנטל (1988-1990), רפי ברקוביץ', נמרוד שפר (1994-1995), אבי יעקבי, אלון אופק, עמיקם נורקין (2003–2005), ניצן בן-סירה (2005–2007), אמנון עין-דר (2007–2009), גלעד קינן (2014-2016), ג'וש בר (2016-2018)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [http://ramon253.udiburg.com אתר ותיקי הטייסת]
* 
*[https://user-1723486.cld.bz/ntsyqlvpdyh-yp-t/1623 טייסת שומרי הנגב] באנציקלופדיית יפעת
* [http://www.merchav-aviri.org/t62/tiki-index.php?page=טייסת+253 טייסת 253], באתר "מרחב אווירי"
* [https://sky-high.co.il/tag/טייסת-253/ טייסת 253], באתר "מרקיע שחקים"



== הערות שוליים ==

253
מאסטריכט (גיל גאולוגי)

מאסטריכט הוא הגיל הרביעי והאחרון בתקופת הסנון שבתת-התור קרטיקון עליון (על פי שיטת החלוקה הישנה) או הגיל השישי והאחרון בתת-התור קרטיקון עליון (על פי שיטת החלוקה העכשווית) שבתור הקרטיקון, ולכן גם תקופת הזמן הסוגרת את עידן המזוזואיקון. גיל מאסטריכט השתרע על פני תקופת הזמן שמלפני 72.1 מיליון שנה ועד לפני 66 מיליון שנה.

באמריקה הצפונית חל דילול במספר מיני הדינוזאורים יחסית לקמפן והפאונות נשלטו בעיקר בידי צרטופסים והדרוזאוריים. הזאורופודים היו מעטים בתקופה זו. הדינוזאור הגדול הנפוץ ביותר בתקופה זו באמריקה הצפונית היה הטריצרטופס, ואילו טורף העל של אמריקה הצפונית בתקופה זו היה הטירנוזאורוס רקס. מקורות עיקריים של מאובנים מתקופה זו הם תצורת הל קריק ותצורת לאנס במערב ארצות הברית. גם באלברטה שבקנדה נמצאו מאובנים רבים מתקופה זו.

בתום גיל זה אירעה ההכחדה ההמונית המכונה "הכחדת קרטיקון-שלישון" (על גבול קרטיקון-שלישון). באירוע הכחדה זה נעלמו קבוצות בעלי חיים רבות המהוות כ-50% מכלל המינים בתקופה זו, בהן הדינוזאורים, הפלסיוזאורים והמוסאזאורים, וכן קבוצות ידועות פחות. גיל המוסאזאורוס האחרון הידוע ששרידיו נמצאו בהולנד הוערך בין 65.4 מיליון שנה ל 64.9 מיליון שנה.

גיל מאסטריכט קרוי על שם העיר מאסטריכט בהולנד, שלידה זוהתה לראשונה שכבת הסלע מגיל זה.

==קישורים חיצוניים==

* 

כמה מגוון היצורים שחיו ונכחדו בתקופת המאסטריכט:
<gallery mode="packed" heights="130" widths="130">
קובץ:Triceratops-Sideshow-by-Hung-Nguyen-02.jpg|טריצרטופס
קובץ:Rjpalmer tyrannosaurusrex (white background).jpg|טירנוזאורוס
קובץ:Hypothetical Deinocheirus (flipped).jpg|דיינוכיירוס
קובץ:Albertosaurus NT small.jpg|אלברטוזאורוס
קובץ:Dino - Edmontonia - 1.jpg|אדמונטוניה
קובץ:Aristonectes narrow.png|אריסטונקטיס (Aristonectes)
קובץ:Quetzalcoatlus northropi model.jpg|קוואצלקואטלוס
קובץ:Charonosaurus-v3.jpg|כארונוזאורוס (Charonosaurus)
</gallery>

קטגוריה:קרטיקון
קטגוריה:מאסטריכט
טרקטור משוריין חרקוב

טרקטור משוריין "חרקוב" (ברוסית: ХТЗ-16) היה רכב קרבי משוריין סובייטי מימי מלחמת העולם השנייה.
== היסטוריה ==
בעקבות אבדות גדולות של טנקים עם תחילת הפלישה לברית המועצות, הוחלט באוגוסט 1941 על ייצור כ-2,000 טרקטורים משוריינים. הכלי נבנה על שלדת טרקטור זחלילי ונקרא על שם מפעל הטרקטורים של חרקוב.

בתחילת ספטמבר החל ייצורם של הטרקטורים בחרקוב. לאחר שגרמנים החלו להתקדם לכיוון העיר החל פינוי המפעל לאזורים הפנימיים של ברית המועצות, והיצור עבר בחלקו לסטלינגרד. לא יותר מ-100 טרקטורים כאלו נבנו, על אף שהתכנון היה ליותר מ-800 כלים. חלק מהכלים שימש בלחימה ליד חרקוב, אולם הם הושמדו במהרה. יחידה של כלים אלו שימשה גם בלחימה באזור מוסקבה. הכלים האחרונים אבדו בקרבות באביב 1942 סביב חרקוב.

הכלי תופעל בעזרת צוות של שני אנשים. חימושו כלל תותח בקוטר 45 מ"מ ומקלע DT, שהורכב על החלק העליון של הכלי.

== קישורים חיצוניים ==

*[https://web.archive.org/web/20110224183039/http://www.rkkaww2.armchairgeneral.com/galleries/Armored_Tractors.htm טרקטורים משוריינים סובייטיים]

קטגוריה:טנקים רוסיים
קטגוריה:אמצעי לחימה סובייטיים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:כלי רכב סובייטיים
טיסה 93 (סרט)

טיסה 93 (באנגלית: United 93) הוא סרט מתח המבוסס על סיפורה האמיתי של טיסה 93 של יונייטד איירליינס שנחטפה בפיגועי 11 בספטמבר.

==עלילה==
בבוקר ה-11 בספטמבר 2001, 4 מחבלים חוטפים מטוס נוסעים של חברת יונייטד איירליינס בטיסה מספר 93 (מניוארק, ניו ג'רזי לסן פרנסיסקו, קליפורניה). המטרה היא להוביל את המטוס לוושינגטון ולהתרסק בגבעת הקפיטול.

לאחר הגעתם לנמל התעופה, המחבלים עוברים שם את הבדיקות הביטחוניות בהצלחה, ובלי לעורר כל חשד בקרב המאבטחים הם עולים למטוס יחד עם שאר הנוסעים.

לאחר המראת המטוס והגשת האוכל, אחד המחבלים נכנס לשירותים ומרכיבים שונים מרכיב "חגורת נפץ" מזויפת ולובש אותה עליו. שאר המחבלים חמושים בסכינים.

לאחר זמן קצר המחבלים מתחילים במשימה: הם קמים ממושביהם במחלקה הראשונה, משספים את גרונו של אחד הנוסעים, ומאיימים שיפוצצו את המטוס אם כולם לא ישבו במקומותיהם בשקט.

שני מחבלים מאיימים על דיילת שתפתח את תא הטייס, וכאשר הקצין הראשון פותח את הדלת כדי לבדוק את פשר המהומה הם נכנסים לתא, דוקרים למוות את שני הטייסים והדיילת ומשתלטים על המטוס. לאחר ההשתלטות, החוטף שאמור להטיס את המטוס קם ממקומו, נכנס לתא הטייס ולוקח פיקוד על ההגאים, כאשר המטרה היא להתרסק בגבעת הקפיטול בוושינגטון הבירה.

המחבלים במקביל מעבירים את כל הנוסעים לאחורי המטוס, והנוסעים מתחילים להתקשר למשפחותיהם בעזרת טלפונים לווייניים וסלולריים, ולספר שנחטפו. בזמן שהתברר להם על שני המטוסים שהתנגשו במגדלי התאומים ובפנטגון, הם מבינים שהמחבלים מתכוונים לרסק את המטוס על בניין, ואחרי הצבעה שעושים ביניהם, הנוסעים מחליטים לתקוף ולהשתלט על המחבלים, ולנסות להטיס את המטוס בחזרה לקרקע על ידי אחד הנוסעים, שהוא גם טייס.

הנוסעים מתנפלים על החוטפים, מכים אותם, זורקים עליהם חפצים ושופכים עליהם מים רותחים. בעת ההתנגדות, הטייס החוטף מטלטל את המטוס מצד לצד כדי לגרום לנוסעים לאבד את שיווי המשקל. הנוסעים מצליחים לנטרל שני חוטפים ופורצים את דלת תא הטייס בעזרת עגלת אוכל ותוקפים את המחבלים שם. תוך כדי התנגדות, הטייס החוטף מוריד את המטוס עד לקרקע וגורם להתרסקותו בשדה פתוח בפנסילבניה. כל 44 אנשי הצוות והנוסעים במטוס, ביניהם ארבעה חוטפים, נהרגים.

רוב הסרט מתרחש במרכזי בקרת הקרקע השונים העוקבים אחרי הטיסות החטופות וההתרסקויות ב-11 בספטמבר 2001.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [http://www.united93movie.com האתר הרשמי של הסרט טיסה 93]
* לילי שרצקי, [http://www.eonline.co.il/content.asp?id=29831&sid=11 מאחורי הקלעים של הסרט "טיסה 93"], באתר eonline , 31.08.06 

קטגוריה:סרטי 2006
קטגוריה:סרטים אמריקאיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטי מתח בריטיים
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטי תעופה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מתח צרפתיים
קטגוריה:חטיפות המטוסים בפיגועי 11 בספטמבר
קטגוריה:סרטים בריטיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטים צרפתיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטים שמתרחשים במטוס
קטגוריה:סרטים המבוססים על פיגועי 11 בספטמבר
עטלפי פירות אמיתיים

עטלפי פירות אמיתיים (שם מדעי: Pteropodinae), היא תת-משפחה במשפחת עטלפי הפרי.

עטלפים אלה נוגסים בפרי ובולעים את חתיכת הפרי בשלמותה, לעומת עטלפי הצוף אשר מוצצים את הנקטר מן הפרי, ולא בולעים את סיבי הפרי.

==סוגים==
תת המשפחה כוללת את הסוגים הבאים:
**סוג: שועל-מעופף (Pteropus)
**סוג: שועל-מעופף חד-שן (Acerodon)
**סוג: שועל-מעופף מנומר-כנף (Desmalopex)
**סוג: שועל-מעופף מפוספס-פנים (Styloctenium)
**סוג ומין יחיד: שועל-מעופף קטן-שן (Neopteryx frosti)
**סוג: קוף-מעופף (Pteralopex)
**סוג ומין יחיד: קוף-מעופף פיג'יאני (Mirimiri acrodonta)

בעבר גם הסוגים עטלף השחר, אידולון ועטלף-פירות מאכן-הד היו שייכים למשפחה, אך בהמשך הועברו לתת-משפחות נפרדות.
[[שועל מעופף ענק תלוי הפוך]]

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:עטלפי פרי
עטלפי פרי

Epomophorus wahlbergi
עטלפי פרי או עטלפי הפירות (שם מדעי: Pteropodidae), היא משפחה בסדרת העטלפים של עטלפים גדולים, שבניגוד לעטלפי החרקים, ניזונים רק מפירות ופרחים והם גם פעילים בעיקר ביום.

החלוקה המסורתית משייכת את משפחה זו בתת-סדרת עטלפים גדולים או עטלפי פירות העולם הישן (Megachiroptera) והיא המשפחה היחידה בתת-הסדרה.

בזמן האחרון הוגדרה תת-סדרה חדשה לעטלפים אלה - דמויי עטלפי פרי (Yinpterochiroptera), בתוכה ישנם כמה מיני עטלפי חרקים.

המין "עטלף פירות מצוי" הוא עטלף הפירות היחיד המצוי בישראל.

==איכון הד==
רובם לא משתמשים באיכון הד (התמצאות מרחבית על פי ההד המוחזר), מלבד הסוג עטלף-פירות מאכן-הד, שאיתו נמנה המין עטלף פירות מצוי.

הצלילים בהם הם משתמשים לכך שונים מאוד מאלה של תת-סדרת עטלפים קטנים.

עטלף הפירות המצוי משתמש לצורך אקולוקציה בצלילי נקישה של לשונו בדופן הלוע, ולא בצלילים גרוניים. צלילים אלו הם בעלי תדירות נמוכה יותר מאלה שמשמיעים העטלפים הקטנים, והם גם בעלי עוצמה נמוכה לפחות בסדר גודל אחד. עם זאת, אותות אלה מקנים לעטלף יכולת הימנעות טובה ממכשולים. השמיעה של עטלף פירות מצרי מותאמת היטב לאותות איכון ההד שהוא משדר. הצלילים הם אימפולסים קצרים בעלי אנרגיה נמוכה, ולכן קשה לאתר את הצליל המוחזר מהמכשול, והיכולת המרשימה של העטלף להימנע ממכשולים הן באור והן בחשכה נשארת כרגע בגדר חידה.

בשנת 2023 דווח כי במהלך ה15 שנים האחרונות נצפה תופעה שבה העטלפים יוצאים לאכול גם בשעות היום חוקרים משערים כי יציאה בשעות היום מסייעת לעטלפות לספוג קרינת UVB בגופן ומעלה את רמת ויטמין D בגופן. ויטמין D מסייע לשמירת האיזון של ממשק הסידן בגוף וייתכן ויש לו גם יתרונות חיסוניים לעטלפות.<ref></ref>

==מיון==

==גלריה==
<gallery mode="packed">
קובץ:PikiWiki Israel 11327 Wildlife and Plants of Israel.JPG|עטלף פירות מצוי
קובץ:Lesser short-nosed fruit bat (Cynopterus brachyotis).jpg|כלב-מעופף
קובץ:Eidolon dupreanum, Peyrieras.jpg|אידולון
קובץ:Pteropus conspicillatus family.jpg|שועל מעופף ממושקף
קובץ:Grey-headed Flying Fox (IMG0526).jpg|שועל מעופף אפור ראש יונק צוף
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
מירב אברהמי

מירב אברהמי (נולדה ב-5 בנובמבר 1988) היא שחקנית קולנוע.

אברהמי, ילידת ירושלים, שיחקה בסרטים ישראליים. התפרסמה לראשונה בשנת 2003 לאחר שככבה כשחקנית ראשית בסרט "מיס אנטבה" של עמרי לוי.
זכתה בפרסים בינלאומיים על תפקידה בסרט.

==פרסים==
פרסים אישיים:
* ציון לשבח לשחקנית - תחרות וולג'ין, פסטיבל הקולנוע ירושלים
* פרס השחקנית - פסטיבל רימוסקי, קנדה

פרסים לסרט:
* ציון לשבח - פסטיבל ברלין
* פרס מיוחד של חבר השופטים - פסטיבל זלין, צ'כיה
* פרס ראשון - פסטיבל טיוואן
* פרס התסריט - פסטיבל גונפרביל, צרפת

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ישראליות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1988
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1988
מתים במשרה חלקית

מתים במשרה חלקית (במקור: "Dead Like Me") היא סדרת טלוויזיה אמריקאית ששודרה בערוץ הטלוויזיה שואוטיים בין השנים 2003–2004. בשנת 2009 הוצא סרט בן 90 דקות כהמשך לסדרה (ישירות ל-DVD) בהשתתפות מרבית הצוות המקורי.

הסדרה שודרה במשך שתי עונות, והוסרה מלוח השידורים באוקטובר 2004. בישראל שודרה הסדרה בערוץ אקסטרה הוט.

== עלילה ==
גיבורת הסדרה היא ג'ורג'יה (ג'ורג') לאס, נערה בת 18 המוצאת את מותה בפרק הראשון של הסדרה, לאחר שמכסה אסלה של תחנת החלל הרוסית מיר נוחתת על ראשה. במקום לעבור לעולם הבא, ג'ורג' נשארת בסיאטל ומתפקדת כחלק מצוות של מלאכי מוות (קוצרים), שתפקידם לאסוף נשמות של אנשים שניות ספורות לפני מותם. ג'ורג' אינה מסתגלת בקלות למצבה החדש ומתקשה למלא את הוראות הבוס (רוב) שלה להתנתק מחייה הקודמים. במקביל, הצופים מלווים גם את התמודדותם של הוריה של ג'ורג' ואחותה הקטנה והמוזרה עם מותה.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:דרמות קומיות אמריקאיות
קטגוריה:שואוטיים
קטגוריה:סדרות פנטזיה אמריקאיות
קטגוריה:מטרו גולדווין מאייר: סדרות
לה מונד

לה מונד (בצרפתית: Le Monde "העולם") הוא עיתון יומי צרפתי בבעלות קבוצת לה מונד, יוצא לאור מנובמבר 1944. תפוצתו בשנת 2020 – כ-393 אלף עותקים ביום. מודפס בפורמט מידי.

העיתון נוסד על ידי אובר בובה-מרי לבקשתו של שארל דה גול, בעקבות נסיגת צבא גרמניה הנאצית מפריז במלחמת העולם השנייה, והחליף את העיתון לה טה (Le Temps, "הזמן") שיצא לאור בפריז מאפריל 1861 עד נובמבר 1942. המהדורה הראשונה יצאה לאור ב-19 בנובמבר 1944.

רוב כתבי העיתון הם גם בעלי מניות, ומשתתפים בבחירת המנהלים. בעיתון מושם דגש על פרשנות ודעות לצד דיווחי חדשות, ונטייתו הפוליטית היא לשמאל-מרכז. בין תחקיריו הבולטים – פרשיות שחיתות של נשיא צרפת ז'אק שיראק, ומעורבות הנשיא פרנסואה מיטראן בהטבעת ספינת הדגל של ארגון גרינפיס ב-10 ביולי 1985, במהלכה נהרג צלם הולנדי. בשנת 2010 רכש גזבייה ניאל, מייסד חברת "פרי", נתח שליטה בעיתון.

==עורכים ראשיים==
* אובר בובה-מרי – 1944–1969
* ז'אק פובט – 1969–1981
* קלוד ז'וליאן – 1981–1982
* אנדרה לורנס – 1982–1985
* אנדרה פונטיין – 1985–1991
* ז'אק לסורן – 1991–1994
* ז'אן-מארי קולומבאני – 1994–2007
* אריק פוטורינו – 2007–2010
* אריק יזראלביץ' – 2011–2012
* אלן פרשון – 2012–2013
* נטלי נוגאירד – 2013–2014
* ז'רום פנוליו – 2014–

==ראו גם==
* לה פיגארו
* ליברסיון
* לאקיפ
*רשימת 100 הספרים של המאה של לה מונד

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:צרפת: עיתונים
KGB Archiver

KGB Archiver היא תוכנה חופשית המיועדת לדחיסת נתונים.

לתוכנה יחס דחיסה גבוה, אך יש לה דרישות חומרה גבוהות ובהן זיכרון מינימלי של 256MB ומעבד בעל מהירות שעון של 1.5Ghz לפחות. בנוסף, התוכנה מצפינה את הקובץ הדחוס בשימוש בהצפנת AES עם מפתח בן 256 ביט.

== מאפיינים ==
* תמיכה בקובצי ZIP ו-KGB.
* הצפנה בתקן AES-256.
* אפשרות ליצירת קובצי SFX.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://kgbarchiver.net  אתר הפרויקט] באנגלית

קטגוריה:תוכנות דחיסת נתונים
קטגוריה:תוכנה חופשית
קטגוריה:תוכנות שהושקו ב-2006
צוציק

צוציק היא סדרת ספרי ילדים מאת סמדר שיר, על אודות ילד נמוך שלמרות גובהו פעיל מאוד בחברה. 

שם הספר הושאל מביטוי סלנג עברי המתאר ילד קטן או אדם נמוך קומה. 

הספר הראשון בסדרה יצא ב-1987, ועד כה יצאו בסדרה 14 ספרים. 

==דמויות ראשיות==
*ארז "צוציק" רון - גיבור הסדרה. הילד הנמוך ביותר בכיתה (ג'-ד'), אבל נבחר פעמיים להיות יושב-ראש ועד הכיתה. אוהב חביתה עם פטריות.
*נילי פומפקוביץ - חברתו הטובה של צוציק, הגבוהה ממנו בחצי ראש. אלרגית לכלבים.

==דמויות משנה==
*יוני רון - אחיו של "צוציק", הצעיר ממנו אך גבוה ממנו. למרות שצוציק קיווה שלהיפטר מכינויו, אחיו קרא לו "צוציק" בפני כולם כבר ביום הראשון בבית החדש אליו עברו וקיבע את הכינוי בקרב מכריו החדשים.
*יוחאי הבריון - תלמיד בבית הספר של צוציק שאיים עליו באלימות פיזית ומילולית.
*עירית גושן - בת לשחקנית מפורסמת שצוציק ניסה לאתר כשברחה מהבית, נוהגת לבלות איתו ועם נילי. מגדיר אותה כ"חברה לכיף" להבדיל מנילי שהיא "חברה רומנטית".
*יסמין - נערה מזרחית, תלמידה בכיתה של צוציק, הגדולה והמפותחת מכל הבנות בכיתה. נהייתה חברה של צוציק בעקבות התערבות שלו עם יוחאי הבריון, מה שהוביל לבחירה בו לראשות ועד הכיתה. הוריה מאלצים אותה לעבוד בניקיון ביתם.

==הספרים==

#לעולם לא אהיה גוליבר - צוציק מגיע לשכונה חדשה ומתיידד עם נילי.
#איך הצעתי חברות והסתבכתי בהתערבות - צוציק מתמודד על ראשות ועדת כיתה ועל לגלוגים מצד יריבים פוליטיים.
#לאן נעלמה עירית - עירית גושן מהכיתה, ביתה של שחקנית מפורסמת נעלמת.
#דנית הפטפטנית לומדת לשתוק - צוציק, עירית ונילי מלמדים לקח את דנית הרכלנית של הכיתה לקראת מסיבת סוף השליש.
#חברים לעט - בעקבות המלצה של נילי צוציק מתכתב עם חבר שמעולם לא ראה.
#כלב ושמו נזק
#כשאמא לובשת שמלת הריון - צוציק מתמודד עם ההריון של אמו.
#מסיבה של גדולים - בעקבות שיפוצים בבית של נילי מסיבת סוף השנה עוברת לבית של צוציק, על רקע החודש התשיעי בהריון של אמו.
#אחותי הקטנה - לצוציק נולדת אחות בשם נילי, ולא כולם מאושרים (בעיקר צוציק).
#עלילות הקוסמת דסי והבדרן צחי קונדסי - החופש הגדול משעמם, ושני כישרונות צעירים מבקשים מצוציק להיות האמרגן שלהם.
#שלום אלון, שלום ולהתראות - אלון ומשפחתו עוזבים את הארץ לארצות הברית מסיבות כלכליות, ורק צוציק ונילי מבינים אותו.
#תעלומה בספינת שודדי הים - צוציק הולך עם נילי לבקר קרובות משפחה בגבעתיים בסיום החופש הגדול, והם הולכים להשתובב בספינת פיראטים.
#שלאגר נגד שלאגר - מה שהתחיל כהזמנה לסרט עבר לחילופי "מחמאות" הדדיות בין הבנים לבנות בכיתה, על רקע הבחירות לוועדת כיתה.
#3 שדכנים מחפשים חתן - נילי וצוציק עוזרים לסיגל למצוא חתן לאמה.
#עושים דיאטה (לא יצא עדיין)
קטגוריה:ספרי ילדים ונוער בעברית
קטגוריה:סדרות ספרים בעברית
קטגוריה:ספרי סמדר שיר
פרידריך וייסמן

פרידריך וייסמן (בגרמנית: Friedrich Waismann; ) היה פילוסוף, מתמטיקאי ופיזיקאי יהודי-אוסטרי. חבר החוג הווינאי ואחד התאורטיקנים המובילים של הפוזיטיביזם הלוגי.

== ביוגרפיה ==
וייסמן נולד בווינה ולמד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטת וינה. ב-1922 החל ללמוד פילוסופיה בהנחיית מוריץ שליק, מייסד החוג הווינאי. ב-1938 נמלט לבריטניה עקב עליית הנאציזם. וייסמן עסק בפילוסופיה של המדע באוניברסיטת קיימברידג' ביו השנים 1937 ל-1939 ושימש כמרצה לפילוסופיה של המתמטיקה באוניברסיטת אוקספורד מ-1939 ועד מותו.

וייסמן ניהל דיונים נרחבים עם לודוויג ויטגנשטיין מ-1927 ועד 1936, לסירוגין. הדיונים עסקו בפילוסופיה של המתמטיקה ובפילוסופיה של השפה. שיחות אלו, שהוקלטו על ידו, פורסמו ב-"Ludwig Wittgenstein and the Vienna Circle".

חברים נוספים בחוג (ביניהם שליק, רודולף קרנפ והרברט פייגל) שוחחו אף הם עם ויטגנשטיין, אך לא באותו היקף. בשלב מסוים, חשבו ויטגנשטיין ווייסמן לשתף פעולה בהוצאת ספר, אך תוכניות אלו ננטשו לאחר שמחלוקותיהם הפילוסופיות הפכו לברורות.

ב-"Introduction to Mathematical Thinking: The Formation of Concepts in Modern Mathematics" טוען וייסמן שאמיתות מתמטיות נכונות מתוך קונבנציה ואינן הכרחיות או מאומתות. אוספים של הרצאותיו "The Principles of Linguistic Philosophy" ושל מאמריו "How I See Philosophy" פורסמו לאחר מותו.

וייסמן נפטר באוקספורד ב-4 בנובמבר 1959.

קטגוריה:פילוסופים יהודים אוסטרים
קטגוריה:פילוסופים של המאה ה-20
קטגוריה:פילוסופים של המדע
קטגוריה:פילוסופים של המתמטיקה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וינה
קטגוריה:פילוסופים של הלשון
קטגוריה:פוזיטיביזם לוגי

קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1896
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1959
גטינגן

האולם הישן (Alte Aula) של האוניברסיטה בכיכר וילהלם
גטינגן (Göttingen, ) היא עיר אוניברסיטאית בסקסוניה תחתית שבגרמניה ובירת מחוז גטינגן. אוכלוסיית העיר מונה כ-117,000 תושבים (נכון לשנת 2013).
בעיר עובר נהר הליינה. בעיר נמצאים אוניברסיטת גטינגן, הגדולה והוותיקה בסקסוניה התחתית ועוד שני מוסדות אקדמיים. כעשרים אחוזים מאוכלוסיית העיר הם סטודנטים.

==היסטוריה==

על פי עדויות ארכאולוגית, אזור העיר גוטינגן יושב עוד בתקופה הנאוליתית, ולאחר מכן בתקופת הברונזה ובתקופת האבן.

מקורה של העיר הוא בכפר, שהעדויות הארכאולוגיות המוקדמות ביותר לקיומו הן מהמאה השביעית.

הכפר מוזכר לראשונה בשם גוטינגי (Gutingi) באיגרת של המלך אוטו הראשון משנת 953. 

בין 1150 ל-1200 התיישבו סוחרים צפון-מערבית לכפר ואימצו את שמו ובשנת 1250 הם זכו להכרה כעיר.

גוטינגן הפכה לעיר מסחר משמעותית ובשנת 1351 לקחה העיר לראשונה חלק בפגישה השנתית שלברית ערי הנזה. היא הצטרפה כחברה משלמת בברית בשנת 1426 ועזבה אותה בשנת 1572.

החברות בברית המסחרית תרמה לעושרה של העיר.

==חינוך==
גטינגן נודעת בעיקר בזכות האוניברסיטה שלה, אוניברסיטת גטינגן, שהוקמה בשנת 1737 והייתה לאוניברסיטה בעלת מספר המבקרים הגבוה ביותר באירופה. ב-1837 התקוממו שבעה פרופסורים, שנודעו כ"שביעיית גטינגן", מהעיר נגד ריבונותם המוחלטת של מלכי הנובר; הם אמנם איבדו את משרותיהם בעקבות זאת, אך זכו לאהדה בקרב העם. בשביעייה הזו היו חברים כמה אישים מפורסמים: האחים גרים, וילהלם ובר וג'ורג' גרבינוס.

הקנצלרים של גרמניה אוטו פון ביסמרק וגרהרד שרדר למדו בגטינגן. המתמטיקאים המפורסמים קרל פרידריך גאוס, ברנהרד רימן ודוד הילברט היו פרופסורים בגטינגן.

===אוניברסיטאות ומכללות===
*אוניברסיטת גאורג אוגוסט (אוניברסיטת גטינגן)
*בית הספר הפרטי "פאכהופשולה"
*האוניברסיטה למדעים ואמנות
*מכון גתה

==ספורט==
בגטינגן מכוני ספורט, ובהם:
*מועדון קריקט
*בריכות מקורות ופתוחות
*אצטדיון ספורט (יאן שטאדיון)
*מרחב נהיגה
*סמטת באולינג

==ערים תאומות==
גוטינגן היא עיר תאומה של הערים:
* 
* 
* 
* 

בעבר הייתה גטינגן תאומה של העיר לה פאס שבבוליביה.

==ראו גם==

* אוניברסיטת גטינגן

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.uni-goettingen.de/ אתר אוניברסיטת גטינגן] 
* [http://www.pfh.de/ אתר בית הספר "פאכהופשולה"] 
* [https://web.archive.org/web/20060715095357/http://www.fh-goettingen.de/ אתר האוניברסיטה למדעים ואומנות] 
* [http://www.goethe.de/goettingen/ אתר מכון גתה] 
* [http://www.goest.de/ אתר חיי הלילה של גטינגן] 
* 
* השיר גטינגן ,ברברה בעברית (תרגום רחל גולדברג)https://www.yekum.org/
* 

*
קטגוריה:סקסוניה התחתונה: ערים
קטגוריה:ערי הנזה
שטרן (שבועון)

שטרן (גרמנית: Stern, "כוכב") הוא שבועון חדשות גרמני בבעלות קבוצת ברטלסמאן. נוסד על ידי העיתונאי הנרי נאנן, ויוצא לאור מאוגוסט 1948. תפוצתו בשנת 2004 הייתה כ-1.07 מיליון עותקים.

בשנת 1983 רכש השבועון ופרסם את יומני היטלר, שהתגלו כמזויפים בבדיקה מדעית. הפרשה הובילה להתפטרות עורכיו, ולמשבר קשה בעיתון בפרט ובעיתונות הגרמנית בכלל.

==ראו גם==
* דר שפיגל

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

קטגוריה:שבועונים
קטגוריה:גרמניה: עיתונים
קטגוריה:עיתונים בגרמנית
קטגוריה:עיתונים במרכז הפוליטי
Lithium (שיר של נירוונה)

Lithium (מילולית: ליתיום) הוא שיר של להקת הגראנג' האמריקאית, נירוונה. השיר יצא כסינגל שלישי מתוך האלבום המצליח, Nevermind.
השיר הופיע גם באלבום ההופעה From the Muddy Banks of the Wishkah, באוסף הלהיטים של הלהקה (שנקרא כשם הלהקה), Nirvana, וגרסה אקוסטית שלו הופיעה באוסף With the Lights Out.

מילות השיר, שנכתבו על ידי סולן הלהקה קורט קוביין, עוסקות בתנודות במצבי רוח, ומרמזות על הפרעה דו-קוטבית, הן במילים והן בשם השיר (ליתיום קרבונייט משמש כתרופה להפרעה דו-קוטבית).

במהלך הבתים קוביין שר ומנגן באופן רגוע ושקט, ואילו בפזמון ובגשר המנגינה מתחלפת למנגינה כבדה ורועשת, מנגינה שמאפיינת מאוד את סגנון הגראנג' של נירוונה. השיר זכה למעמד הכסף בבריטניה.

== טקס פרסי המוזיקה, 1992 ==

ערוץ המוזיקה MTV ביקש מהלהקה לנגן את השיר Smells Like Teen Spirit בטקס פרסי המוזיקה של שנת 1992, אולם הלהקה רצתה לנגן שיר חדש - Rape Me. בתור פשרה, אנשי MTV הסכימו שנירוונה ינגנו את לית'יום, שהיה הסינגל הנוכחי שלהם. כאקט מחאה, שר קוביין את התיבות הראשונות של Rape Me לפני שהלהקה קפצה ללית'יום. לקראת סוף ההופעה, זרק הבסיסט קריסט נובוסליץ' את הגיטרה שלו באוויר, לא הצליח לתפוס אותה - והתמוטט לאחר שהגיטרה נפלה על מצחו. נובוסליץ' כשל אל מחוץ לבמה, בעוד קוביין וגרוהל ממשיכים להופיע.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שירי נירוונה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על דת
קטגוריה:שירים על התאבדות
קטגוריה:שירי גראנג'
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בפינלנד
ארץ אדלי

ארץ אדלי (בצרפתית: Adélie) היא חלק מהחוף של יבשת אנטארקטיקה בין נקודת פורקווה פה 66°12′ דרום, 136°11′ מזרח לבין נקודת אולדן ב-66°48′ דרום, 142°02′ מזרח. אורך קו החוף של ארץ אדלי כ-350 ק"מ, והיא משתרעת עד הקוטב הדרומי. היא משתרעת על קטע משולש שנמצא במזרח היבשת, 2,700 ק"מ דרומית לאוסטרליה. שטח זה מכסה כ -3% מכל אנטארקטיקה.

ארץ אדלי היא אחד מארבעת המחוזות של הארצות הדרומיות והאנטארקטיות של צרפת, תביעה שאינה מוכרת על ידי מרבית המדינות ומושעית בהתאם לברית האנטארקטית.

שטח ארץ אדלי, המכוסה כולה קרח, 432,000 קמ"ר. בחודשים דצמבר עד פברואר, כלומר במהלך הקיץ האוסטרלי, הטמפרטורות הממוצעות נעות בין -25 ° C ל- -35 ° C ו- -60 ° C עד -70 ° C במהלך החורף האוסטרלי.

מאז ה-12 בינואר 1956 ממוקם בארץ אדלי בסיס צרפתי קבוע הנקרא בסיס דימון ד'אורוויל (Dumont d'Urville), בו שוהים בין 33 (בחורף) ל-78 (בקיץ) מדענים.

תחנת המחקר הצרפתית הראשונה שנבנתה באזור - נמל מרטן נבנתה ב-9 באפריל 1950 במיקום 66°49′ דרום, 141°23′ מזרח, אולם נהרסה בשריפה ב-21 בינואר 1952.

תחנת מחקר נוספת, תחנת שארקו (Charcot), נמצאת 300 ק"מ דרומית לקו החוף, בגובה 2,400 מטרים, במיקום 69°22′ דרום, 139°01′ מזרח, תחנה זו פעלה בין 1957–1960 והתגוררו בה שלושה חוקרים.

ארץ אדלי גובלת בטריטוריה האנטארקטית האוסטרלית משני צידיה (חוף קלארי שבארץ וילקס שממערב לארץ אדלי, וארץ ג'ורג' החמישי שממזרח לארץ אדלי).

== היסטוריה ==
=== גילוי האזור ===

ארץ אדלי התגלתה בשנת 1837 על ידי מגלה הארצות הצרפתי ז'יל סבסטיאן סזאר דימון ד'אורוויל.

=== מקור השם ===
ד'אורוויל קרא לאזור על שם אשתו, אדלי.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Frezzotti, M., & Polizzi, M. (2002), [https://www.cambridge.org/core/journals/annals-of-glaciology/article/50-years-of-icefront-changes-between-the-adelie-and-banzare-coasts-east-antarctica/67144E9C691B0C8BBEE1FA6761AD32D1 50 years of ice-front changes between the Adélie and Banzare Coasts, East Antarctica], Annals of Glaciology, 34, 235-240. https://doi:10.3189/172756402781817897</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.discoverfrance.net/Colonies/Terre_Adelie.shtml מידע על ארץ אדלי]

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:אנטארקטיקה: אזורים
קטגוריה:הארצות הדרומיות והאנטארקטיות של צרפת
קטגוריה:אנטארקטיקה: חופים
צרפת
פורטלנד (מיין)

פורטלנד (באנגלית: Portland) היא העיר הגדולה ביותר במדינת מיין שבארצות הברית.

פורטלנד נמצאת בצפון-מזרח ארצות הברית, ליד בוסטון שבמסצ'וסטס וליד פורטסמות' ומנצ'סטר שבניו המפשייר. בשנת 1820, כאשר מיין הפכה למדינה, הוכרזה פורטלנד כבירתה עד לשנת 1832, אז הבירה עברה לאוגוסטה.

==היסטוריה==

האירופאי הראשון שניסה להתיישב במקום היה הספן האנגלי קפטן כריסטופר לווט, שקיבל מג'יימס הראשון, מלך אנגליה, שטח של 6,000 אקרים (24 קמ"ר) על מנת לייסד בהם התיישבות קבועה במפרץ קסקו. לווט רצה לקרוא למקום בשם "יורק", כשם עיר הולדתו - יורק, אנגליה.
לווט נסע לאנגליה בשביל לנסות לגייס תמיכה במפעלו, אפילו כתב ספר ("המסע לאנגליה החדשה"), אך מאמציו לא הצליחו. הוא מת בדרך חזרה למיין, וגופתו נקברה בים.

פעולת ההתיישבות הבאה (והראשונה) במקום הייתה ב-1633, אז הקימו ג'ורג' קליב וריצ'רד טאקר כפר בשם "קסקו". ב-1658 לקחה מושבת מפרץ מסצ'וסטס אחריות על האזור, ושינתה את שם הכפר לפלמות, על שם פלמות, אנגליה. אובליסק הנמצא בסוף רחוב הקונגרס בעיר מנציח את ארבעת שמותיה של העיר מאז הקמתה.

בשנת 1676 הכפר נהרס לחלוטין על ידי שבט האבנקי במהלך מלחמת המלך פיליפ. ב-1678 נבנה הכפר שוב, ואיתו נבנה במקום מבצר, ה"פורט לויאל". 
בשנת 1690 שוב נחרב הכפר במהלך מלחמת המלך ויליאם על ידי 400-500 צרפתים ואינדיאנים בקרב על פורט לויאל. העיר נותרה נטושה עד להסכם פורטסמות' ב-1713.

ב-18 באוקטובר 1775, במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית הופצץ הכפר על ידי חיל הים המלכותי במשך 9 שעות. כתוצאה מכך 400 בתים נחרבו, אדם אחד מת ואחד נפצע.

בתקופה שאחרי המלחמה, חלק של פלמות' הנקרא "הצוואר של פלמות", התפתח כנמל והחל לצמוח במהירות כמרכז ספנות. ב-1786 ייסדו תושבים מפלמות יישוב נפרד ב"צוואר של פלמות'" וקראו לו פורטלנד.

בשנת 1820 נהייתה מיין למדינה, ופורטלנד נבחרה לבירתה. ב-1832 נבחרה אוגוסטה לבירת מיין במקום פורטלנד.

ב-1851 העבירה מיין חוק המגביל מכירת אלכוהול רק ל"מטרה רפואית, מכנית או לתעשייה". לאחר מכן החוק נודע בשם חוק מיין, ו-18 מדינות אחרות החליטו במהירות להעבירו גם אליהם. פורטלנד הייתה מרכז למחאה על החוק. המחאה הגיעה לשיאה ב-2 ביוני 1855 במהומות שנודעו כמהומות הרום בפורטלנד. בין 1,000-3,000 איש הפגינו נגד ראש העיר ניל ס. דאו. דאו אישר קנייה של "אלכוהול רפואי ומכני" בהיקף של 1,600$, והמפגינים האמינו שמדובר בקנייה לשימוש פרטי. כשהמפגינים סירבו להתפזר, הורה דאו לפתוח באש, וכתוצאה מכך אדם אחד נהרג ו7 אחרים נפצעו. למרות ההפגנות והמחאה, החוק התקבל ב-1856.

ב-4 ביולי 1866 פרצה בפורטלנד השרפה הגדולה, במהלך חגיגות יום העצמאות האמריקני. השרפה החלה כילתה את מרבית בתי העסקים בעיר, כמחצית מהכנסיות ומאות בתי מגורים. רק 2 אנשים נהרגו בשרפה, אבל כ-10,000 איש נותרו חסרי קורת גג. לאחר השרפה נבנו הבתים על ידי לבנים, והעיר אימצה את סגנון הבנייה הוויקטוריאני.

==ערים תאומות==
לעיר פורטלנד 4 ערים תאומות:

* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

250px

קטגוריה:מיין: ערים
מיין
קטגוריה:ארצות הברית: ערי חוף
קטגוריה:ארצות הברית: ערי נמל בחוף המזרחי
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1632
כ"א בתשרי

==חגים ומועדים==
* הושענא רבה
* ערב שמיני עצרת ובארץ ישראל גם ערב שמחת תורה

==אירועים היסטוריים==
* – ירושלים הצלבנית נכנעת לצלאח א-דין.
* ה'תש"ז – נאשמי משפטי נירנברג שנדונו למוות הוצאו להורג בתליה

==נולדו==
* ה'תרע"ח – הרב פרץ מימון רב ממוצא תוניסאי, רב המושב גילת ורב אזורי של מושבי האזור מרחבים (נפטר ב-י"א בתשרי ה'תשס"ג)
* ה'תשס"ג – קים אור אזולאי, שחקנית, מנחת טלוויזיה, בלוגרית אופנה, דוגמנית ומעצבת אופנה ישראלית

==נפטרו==
* ה'תמ"ג – הרב יצחק חריף, רבה של קראקא
* ה'תש"ו – הרב יעקב קנטורוביץ (רב) ליטאי חבר הנשיאות של אגודת הרבנים באמריקה
* ה'תש"ם – רבי יעקב אריה טברסקי, האדמו"ר מטריסק לונדון
* ה'תשמ"ו – נח מוזס, בעל "ידיעות אחרונות"
* ה'תש"ס – תד אריסון, איש עסקים ומיליארדר ישראלי-אמריקאי
* ה'תשפ"א – דוד רפאל בן-עמי, זמר, במאי ויוצר ישראלי.

----

* כ' בתשרי – כ"ב בתשרי
* תשרי

א21
י21
הסכם וסטמינסטר

== התחלה ==
הסכם וסטמינסטר (באנגלית: Treaty of Westminster of 1674) הוא הסכם שלום שנחתם ב-19 בפברואר 1674 בין הולנד לאנגליה ושם קץ למלחמת הולנד–אנגליה השלישית. ההסכם השיב על כנו את הסטטוס קוו שקדם למלחמה (status quo ante bellum), וכלל גם את החזרת ניו יורק וניו ג'רזי לידי האנגלים. אנגליה נאלצה לחתום על ההסכם מכיוון שהפרלמנט לא הסכים להוציא עוד כספים על המלחמה ונעשה גם מודע לאמנת דובר הסודית, שבה הבטיח צ'ארלס השני, מלך אנגליה ללואי הארבעה עשר, מלך צרפת כי המדינה תהפוך שנית למדינה קתולית. האנגלים היו מאוכזבים גם מהישגיהם של ההולנדים, שהצליחו לפגוע ביותר ספינות אנגליות מהפגיעה בהם; ומכיבושה של ניו אמסטרדם מחדש בידי ההולנדים (ב-1673). במידה מסוימת, ניתן לראות את ההחלטה כתבוסה אנגלית, מכיוון שהיא זו שפתחה במלחמה ונאלצה בסופו של דבר לסגת בשל הישגיה של הולנד.

== רקע ==
בשנת 1672, אנגליה וצרפת תקפו יחד את הרפובליקה ההולנדית . צרפת כבשה חלק גדול מהרפובליקה, אך הצי המלכותי והצי הצרפתי ניזוק קשות על ידי מיכיל דה רויטר אדמירל הולנדי. בשנת 1673 נכשלו המאמצים המתמשכים של הצי המלכותי להביס את הצי ההולנדי ולהנחית צבא בחוף הולנד. תיקונן של ספינות המלחמה האנגליות התברר כיקר מאוד. הספנות המסחרית האנגלית סבלה מהתקפות תכופות של כוחות הולנדים. בינתיים, צרפת, בעלת הברית של אנגליה במלחמה, נאלצה להסיג בצורה הדרגתית את חייליה מרוב שטחי הרפובליקה ההולנדית. צרפת איימה לכבוש את הולנד הספרדית, דבר שיפגע באינטרסים האסטרטגיים האנגלים. המלחמה שהייתה רעיון של המלך צ'ארלס השני ומעולם לא הייתה פופולרית בקרב העם האנגלי, נראתה כעת למרביתם כמשימה חסרת סיכוי.

האנגלים גם השתכנעו גם על ידי תעמולה הולנדית שהמלחמה הייתה חלק ממזימה להפוך את ארצם לקתולית שוב. מפקד הצי המלכותי, הנסיך רופרט מהריין, פרוטסטנטי אדוק, החל להוביל תנועה קולנית שמטרתה לשבור את הברית עם צרפת. בסוף אוקטובר, צ'ארלס ביקש מהפרלמנט תקציב מלחמה לשנת 1674. חבריו היו ביקורתיים ביותר והכחישו שעדיין היה צורך לחסל את ההולנדים כיריבים מסחריים מכיוון שהמסחר האנגלי גדל בצורה מספקת בין 1667 ל-1672. הפרלמנט דרש ניירות ערך להגנת הכנסייה האנגליקנית מפני הפאפיזם, פירוק הצבא הקבוע והדחה של שרים פרו-צרפתים.

==קישורים חיצוניים==

וסטמינסטר
וסטמינסטר
קטגוריה:היסטוריה קולוניאלית של ארצות הברית
וסטמינסטר
1558

== אירועים ==

== נולדו ==

== נפטרו ==
* 17 בנובמבר – מרי הראשונה, מלכת אנגליה (נולדה ב-1516)
* 15 באפריל – הורם סולטאן, בת זוגו הראשית ואשתו החוקית של הסולטאן העות'מאני סולימאן המפואר. היא הפכה לאחת הנשים החזקות והמשפיעות ביותר בהיסטוריה העות'מאנית ודמות בולטת ושנויה במחלוקת בתקופה המכונה סולטנות הנשים.

== לוח שנה ==









==קישורים חיצוניים==
ישיבת נהורא

ישיבת נהורא (תלמי אברהם) היא ישיבה תיכונית לתלמידים מרקע חרדי וחרדי מודרני, השוכנת במבוא חורון. בראש הישיבה עומד הרב אברהם יצחק גרינבוים, המכהן גם כיו"ר קרן וולפסון בישראל.

מראה קמפוס הישיבה בעודו בבניה

==היסטוריה==
הישיבה נוסדה בשנת 1995 בתחילה היא שכנה במבשרת ציון. את פתיחת הישיבה ליוותה התנגדות של רבנים חרדים, ובעקבות זאת הישיבה נסגרה לתקופה קצרה מיד לאחר הקמתה. זמן קצר לאחר מכן נפתחה הישיבה בשנית ביישוב מבוא חורון אך רוב הרבנים עדיין לא הסירו את התנגדותם.

בעשור הראשון לקיומה הייתה הישיבה מורכבת בדרך כלל מרוב חרדי מודרני ומיעוט גדול של תלמידים מרקע דתי לאומי, רקע התלמידים היה מגוון ביותר וכלל תלמידים מאזורים גאוגרפיים ורמות סוציו-אקנומיות שונות. בעקבות תמורות והתפתחות בעולם הישיבות התיכוניות, ויצירתן של מסגרות על-יסודיות דומות לישיבת נהורא הפונות למגזר החרדי מודרני ולמגזר החרדי לאומי, החליטה הישיבה בעשור הראשון של המאה ה-21 למקד את פעילותה בציבור החרדי המודרני, וכיום רוב מוחלט של התלמידים הם מרקע חרדי.

חלק ניכר מהתלמידים ממשיכים את לימודיהם בישיבות גדולות חרדיות, בהן ישיבת תפארת צבי, ישיבת איתרי, ישיבת דרך אמונה, ישיבת אופקים. מיעוט מהתלמידים ממשיכים את לימודיהם בישיבות ציוניות, ובהן ישיבת שעלבים וישיבת כרם ביבנה.

==ראו גם==
* ישיבת היישוב החדש
* ישיבת חדוות התורה
* ישיבת מערבא
* ישיבת נהרדעא

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ישיבות תיכוניות חרדיות
נהורא
קטגוריה:בנימין: ישיבות ומדרשות
ברוס טים

ברוס טים (באנגלית: Bruce Timm; נולד ב-8 בפברואר 1961) הוא אנימטור, מפיק ואמן קומיקס אמריקאי. הוא ידוע בעיקר בזכות סדרות האנימציה של האחים וורנר על גיבורי העל של DC קומיקס, ביניהן באטמן - הסדרה המצוירת וליגת הצדק (סדרה מצוירת).

== אנימציה ==
התחלת הקריירה של טים הייתה מגוונת: הוא התחיל בחברת Filmation, כשעבד על הסדרות Blackstar, פלאש גורדון ו-The Lone Ranger. הוא עבד עבור חברות נוספות, בהן Don Bluth Productions, וניסה אף להתקבל לעבודה במארוול קומיקס וDC קומיקס, אך ללא הצלחה. ב-1989 הצטרף טים לחטיבת האנימציה של האחים וורנר.

אצל האחים וורנר, עבד טים בהתחלה על עלילות טייני טון. ברם, עבודתו הידועה ביותר, שבזכותה זכה לפרסום, הן סדרות האנימציה המבוססות על גיבורי העל של DC קומיקס. טים היה אחד מהיוצרים והמפיקים של באטמן - הסדרה המצוירת, שעלתה לשידור ב-1992 והפכה להצלחה אדירה הן בקרב המבקרים והן בקרב המעריצים. משם המשיך להפקת סופרמן: סדרת האנימציה (עלתה לשידור ב-1996), סדרת ההמשך "ההרפתקאות החדשות של באטמן" (1997) ובאטמן: הדור הבא (1999), הסרט באטמן הדור הבא שובו של הג'וקר וסדרת הטלוויזיה ליגת הצדק (2001) שהמשיכה לעונות 3 ו-4 תחת השם ליגת הצדק ללא גבולות. טים הוא גם המפיק של הסדרה המצוירת הטיטאנים.

למרות שבדרך כלל טים איננו עובד כשחקן, הוא דובב חלק מהדמויות בסדרות האנימציה שבהן היה מעורב. דיבובים אלה כוללים את בעל חנות הצעצועים בפרק "Beware the Gray Ghost" ב"באטמן - הסדרה המצוירת" ואת מנהיג כנופיית הג'וקרז בסדרה "באטמן: הדור הבא".

== קומיקס ==

למרות שטים ידוע בעיקר בזכות עבודתו באנימציה, טים עוסק גם בקומיקס, תחום שהוא אחד מאהבותיו הגדולות. הוא היה מעורב בקומיקס Batman Adventures שמתבסס על הסדרה המצוירת ועבד גם על האוונג'רס ו-Vampirella. בנוסף, הוא גם צייר פופולרי של שערים ותמונות פוזה.

ב-1994, זכו ברוס טים ופול דיני בפרס אייזנר עבור הסיפור הטוב ביותר על היצירה Batman Adventures: Mad Love. הוא זכה באותו פרס גם בשנה שאחריה עבור Batman Adventures Holiday Special.

טים הוא גם אחד מהיוצרים של הדמות הארלי קווין, המבוססת על עיצובו של פול דיני.

== קישורים חיצוניים ==

 
* [http://www.comicart.cc/timm/ עבודותיו של טים]

קטגוריה:אנימטורים אמריקאים
קטגוריה:באטמן
קטגוריה:מדבבים אמריקאים
קטגוריה:מפיקים אמריקאים
קטגוריה:קומיקסאים אמריקאים
קטגוריה:זוכי פרס אייזנר
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1961