OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בית הכנסת של הודמזוושרהיי

בית הכנסת בסגנון אר נובו בהודמזוושרהיי (בהונגרית: Hódmezővásárhelyi zsinagóga) נמצא בכתובת ככר סנט אישטוואן 2 (Szent István tér 2). המבנה הורחב ושופץ מספר פעמים בין השנים 1850 לבין 1989 ובשנת 2004, חודש ושופץ שוב לזכר 60 שנה לשואת יהודי הונגריה.

== היסטוריה ==
ישנם נתונים רבים על חיי הדת היהודיים בהודמזוושרהיי עוד משנת 1810. בנייתו של בית התפילה הראשון החלה בשנת 1833 על מגרש שנתרם על ידי בעל הקרקע ג'רג' קארואי. המרכז שהפך גם למרכז הקהילה היהודית המקומית הורחב בהדרגה ובשנת 1850 היה צורך לבנות בית תפילה גדול יותר כדי לענות על צורכי הקהילה שגדלה. בית הכנסת (של ממש) החדש הושלם בשנת 1857 על פי תוכניותיו של הבנאי מיקלוש בוש (Busch Miklós) מסנטש.

בינתיים גדלה הקהילה היהודית המקומית פי עשרה!!!, ועד שנת 1905 נוצר צורך בהרחבה נוספת. בתחרות (מכרז) שהוכרזה בשנה שלאחר מכן זכה האדריכל מיקשה מילר, שמבני האר נובו שלו עדיין מגדירים מנקודת מבט האר-נובו מבנים רבים בדרום המישור ההונגרי הגדול. הבינוי מחדש שהושלם ב-1908 השפיע משמעותית בעיקר על החזית הראשית, בעוד ששאר חלקי בית הכנסת שונו רק במעט. מעל האכסדרה המזכירה את שערי הקתדרלות של ימי הביניים, יש חלון ורדים בסגנון אר נובו, שסביבו, בקשת, כתובת עברית האֹמַר לַיהוָה מַחְסִי וּמְצוּדָתִי אֱלֹהַי אֶבְטַח־בּוֹ מתהלים פרק צא פסוק ב.

במהלך השואה הצטמצם מספר היהודים בהודמזוושרהיי לשבריר ממה שהיה, וההידרדרות ההדרגתית של המבנה החלה.

== כיום ==
חלון הוורדים המחודש (קטע)
עד שנות ה-80 המבנה הידרדר למסוכן, מסכן חיים והיה בסכנת קריסה. בשנת 1984 קנתה העירייה את בית הכנסת מהקהילה היהודית. בשנת 1989 החלו שיפוצים רחבי היקף בהנחיית בלה שישה, אדריכל מומחה להגנה ושיחזור של מבנים היסטוריים שנועדו לשימור. באותו הזמן, חלונות הזכוכית המעוטרים, שנהרסו כמעט כליל בינתיים, חודשו בשיתוף אמנית הזכוכית זוכת פרס פרנצי, נואמי יוליה קובאץ' (Noémi Júlia Kovács) ובעלה הצייר אנדראש סילאדי (András Szilágy). בשנת 2004 בוצעו שיפוצים נוספים בבניין במלאת 60 שנה לשואת יהודי הונגריה ושל יהודי המקום. כיום בית הכנסת מקבל את פני המבקרים במלוא הדרו.

המבנה מיוחד גם בכך שהוא השתמר עם הריהוט המקורי שלו. הספסלים המיוחדים שגולפו ביד נשתמרו במצבם המקורי. ניתן לראות אותם משוחזרים היום בבית הכנסת. בבית הספר היהודי לשעבר הסמוך למבנה פועל סניף של המרכז לזיכרון ותיעוד השואה.

== לקריאה נוספת ==
* [https://web.archive.org/web/20091227140014/http://www.szepmagyarorszag.hu/magyar/oldalak/szecesszio_zsinagoga_hodmezovasarhely_utazas/193/5/192/193/1/1 ההיסטוריה של בית הכנסת באתר האינטרנט של Szép Magyarország.]
* [http://www.muemlekem.hu/muemlek?id=3388 דיווח על שיפוץ בית הכנסת.]

== ראו גם ==
* רשימת בתי הכנסת בהונגריה

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.youtube.com/watch?v=7l_pzKT3sVg סרטון ביוטיוב על בית הכנסת]

קטגוריה:הונגריה: בתי כנסת
מוזיאון למורשת יהודית והשואה ויליאם ברמן

מוזיאון למורשת יהודית והשואה ויליאם ברמן (באנגלית: The William Breman Jewish Heritage Museum), הידוע בכינויו ברמן, הוא מרכז תרבות באטלנטה המוקדש להיסטוריה של עם ישראל, עם דגש מיוחד על אזור ג'ורג'יה ועל השואה. המוזיאון, שנפתח ב-1996,<ref></ref> הוא אחד המוזיאונים הגדולים מסוגו. המוזיאון נקרא על שמו של איש העסקים מאטלנטה ויליאם ברמן, שהיה פילנתרופ הפעיל בקהילה היהודית באטלנטה.<ref name="Georgia"></ref>

== תערוכות ==
במוזיאון מספר תערוכות, קבועות ונודדות, המציגות למבקרים ערכים, מנהגים ומסורות יהודיות. המסרים מועברים באמצעות יצירות מולטימדיה כגון קולנוע, מוזיקה ואמנות חזותית. כמו כן במוזיאון קיימות תערוכות החוקרות נושאים אוניברסליים, כגון אחריות אישית, בניית קהילה והבנה בין-תרבותית.

התערוכה הקבועה של המוזיאון היא "היעדר אנושיות: שנות השואה, 1933-1945".<ref></ref>

בתערוכות קודמות הוצגו יצירות ותמונות מאת מוריס סנדק, מחבר הספר "ארץ יצורי הפרא".

== מחקר ואוספים ==
במוזיאון ברמן שוכנים גם הארכיונים של אמנים כמו אידה פרל וג'וזף קובה הנוגעים להיסטוריה יהודית, הארכיונים היהודיים של סוואנה ומרכז גנאלוגיה, המתעדים את ההיסטוריה של החיים היהודיים בגרוזיה והסביבה. באוספים אלו יש סיפורים אישיים ומזכרות היסטוריות.

במוזיאון מוצגת תערוכה נרחבת הנוגעת למאבקים של העם היהודי מול האנטישמיות בפולין, גרמניה, צ'כוסלובקיה ויוון לפני השואה ובמהלכה. הוא גם מספר את הסיפורים של ניצולי השואה שהגיעו לדרום מזרח ארצות הברית ויצרו לעצמם חיים חדשים. כמו כן מוצגים ראיונות בעל פה עם ניצולי השואה.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://jewishatlanta.org/ הפדרציה היהודית של אטלנטה רבתי]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אטלנטה: מוזיאונים
קטגוריה:ארצות הברית: מוזיאונים להנצחת השואה
ביזוי כבוד המת

ביזוי כבוד המת מתייחס לפעולות הממחישות חוסר כבוד או בוז לאנשים שנפטרו. ביזוי כבוד המת נחשב למגונה מבחינה תרבותית, חברתית ואתית בחברות רבות ברחבי העולם. מגוון רחב של דפוסי התנהגות יכולים להיות מסווגים כביזוי כבוד המת.

== סוגים שונים של ביזוי כבוד המת ==
מלח אמריקאי עם גולגולת של חייל יפני אשר הפכה לקמע על סיפון ספינת חיל הים "Navy motor torpedo boat 341". צולם ב[[גינאה החדשה במהלך מלחמת העולם השנייה, אפריל 1944]]
* חטיפת גוויות – לקיחה בסתר של גוויות מאתרי קבורה. מטרה נפוצה לחטיפת גוויות, אשר הייתה נפוצה יחסית במהלך המאה ה-19, הייתה למכור את הגוויות לצורך נתיחות או הרצאות אנטומיה בבתי ספר לרפואה.<ref>Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Body-Snatching". Encyclopædia Britannica. Vol. 4 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 112.</ref>
* הכחדת הזיכרון – ניסיון למחוק אדם מסוים מן הזיכרון.<ref name="Omissi2018"></ref>
* חילול קברים – פעולות מכוונות של ונדליזם, גניבה או הרס מכוונים בבתי קברות. צורה נפוצה של חילול קברים היא השחתת מצבות.
* ציד ראשים – הנוהג של עריפה ושימור הראש של אדם לאחר הריגת הקורבן.
* איסוף חלקי גוף כמזכרת – איסוף חלקי גוף של קורבנות כמזכרת, אשר לרוב מבוצע במהלך מלחמות. המטרה של כך היא בדרך כלל להשפיל או להפחיד את האויב. לעיתים הדבר עשוי להיות מבוצע גם על מנת להוכיח כמה אנשים החייל הרג בקרבות. מקרים בהם רוצחים סדרתיים אספו בעבר חלקי גוף מקורבנותיהם תוארו גם כמקרים של איסוף חלקי גוף כמזכרת.<ref></ref>
* נקרופיליה – פאראפיליה המאופיינת במשיכה מינית לגופות ובהגעה לאורגזמה בעת ביצוע אקט מיני עם גוויות.<ref name="Goodwin"></ref>
* הוצאה להורג לאחר המוות – הוצאה להורג טקסית של גופתו של אדם שכבר מת כעונש.

== מניעים לביזוי כבוד המת ==
* סכסוכים וטינה – במקרים מסוימים אנשים עשויים לבזות את כבוד המת כדרך להביע כעס או טינה כלפי הנפטר או קרובי הנפטר שעודם בחיים.
* מניעים פוליטיים או אידאולוגיים – באזורים בעולם בהם ישנם סכסוכים פוליטיים מהותיים, יחידים או קבוצות עשויים לבחור לבזות את כבוד המת במטרה להצהיר הצהרה מסוימת או כדי להשפיל את אויביהם.
* הפרעות פסיכולוגיות – אנשים הסובלים מהפרעות פסיכולוגיות מסוימות עלולים לגרום לביזוי כבוד המת במקרים מסוימים.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוות
ג'ורדן ג'יימס

ג'ורדן אנתוני ג'יימס (באנגלית: Jordan Anthony James; נולד ב-2 ביולי 2004 בהרפורד שבאנגליה) הוא כדורגלן ולשי-אנגלי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ברמינגהאם סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ ובנבחרת ויילס.

== קריירת מועדונים ==
ג'יימס גדל במחלקת הנוער של ברמינגהאם סיטי. ב-2 בנובמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 3-0 על בריסטול סיטי במסגרת המחזור ה-16 בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ לעונת 2021/2022. ב-19 בפברואר 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד סטוק סיטי במסגרת המחזור ה-33 בליגה.

== קריירה בינלאומית ==
ב-25 במרץ 2023 ערך ג'יימס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ויילס, בתיקו 1-1 נגד נבחרת קרואטיה במסגרת מוקדמות יורו 2024.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים ולשים
קטגוריה:קשרי כדורגל ולשים
קטגוריה:כדורגלנים אנגלים
קטגוריה:קשרי כדורגל אנגלים
קטגוריה:כדורגלני ברמינגהאם סיטי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ויילס
קטגוריה:ולשים שנולדו ב-2004
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-2004
טלומראז רוורס טרנסקריפטאז

טלומראז רוורס טרנסקריפטאז (באנגלית: Telomerase reverse transcriptase) הידוע גם בכינויים TERT (או hTERT כאשר מדובר באנזים בגוף של בן אדם), הוא אנזים חשוב המהווה את החלק המרכזי מבין שני החלקים של האנזים טלומראז. החלק השני שלו מכונה טלומראז RNA. המבנה הזה זוהה ב-2007 על ידי צוות של דוקטור סקוט כהן במכון המחקר CMRI שבאוסטרליה.

ה-TERT שומר על קצוות הטלומרים בכך שהוא מוסיף לקצה הטלומר חזרות של הקוד TTAGGG לאחר חלוקת התא ושכפול הדנ"א. באופן הזה, האנזים מעכב את התקצרות הטלומרים. דבר זה חשוב בעיקר מפני שעל פי מחקרים מהשנים האחרונות, להתקצרות הטלומרים יש השפעה מכרעת על תהליכי הזדקנות תאית שגוררים הזדקנות גופנית.

מחסור בטלומראז רוורס טרנסקריפטאז מעיד לרוב על זקנה, דיסקרטוזיס מולד או תסמונת קרי דו שה. מצד שני, עודף באנזים זה בדרך כלל מעיד על סרטן. זאת מאחר שאחד מתפקידי תהליך ההזדקנות התאית בגוף הוא לוודא שתא שהתחלק מספר רב של פעמים לא יוכל יתחלק יותר מחשש שיהיה פגום לאחר חלוקות רבים. תאים סרטניים מתאפיינים בהתחלקות בלתי פוסקת ובלתי מבוקרת, ולכן בהם ניתן למצוא ריכוזים גבוהים של האנזים אשר מונע מהם להזדקן.

== קישורים חיצוניים ==
* הערך של הגן המקודד לאנזים טלומראז רוורס טרנסקריפטאז באתר [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/gene/7015 National Institutes of Health]

קטגוריה:אנזימים
ריימונדס קרוליס

ריימונדס קרוליס (בלטבית: Raimonds Krollis; נולד ב-28 באוקטובר 2001 בריגה שבלטביה) הוא כדורגלן לטבי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת ספציה מהסרייה ב' ובנבחרת לטביה.

== קריירת מועדונים ==
קרוליס גדל במחלקת הנוער של מטה. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הלטבית, ובסך הכל ערך 49 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 16 שערים.

ב-28 בינואר 2021 חתם בוולמיירה מליגת העל הלטבית. הוא ערך 59 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 37 שערים. בעונת , בה זכתה ולמיירה באליפות לטביה, סיים כמלך השערים של הליגה, עם 25 שערים.

ב-20 בינואר 2023 חתם קרוליס על חוזה לשלוש שנים וחצי בספציה מהסרייה א'. ב-5 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–3 לנאפולי במסגרת המחזור ה-21 בליגה לעונת 2022/2023.

== קריירה בינלאומית ==
ב-6 בספטמבר 2020 ערך קרוליס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת לטביה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת מלטה במסגרת ליגת האומות 2020/2021. ב-17 בנובמבר 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–5 על נבחרת אנדורה, גם כן במסגרת ליגת האומות.

== תארים ==
;ולמיירה
* אליפות לטביה (1): 2022

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים לטבים
קטגוריה:חלוצי כדורגל לטבים
קטגוריה:כדורגלני ספציה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת לטביה
קטגוריה:ילידי 2001
דוד זגורי

שער הספר 'לדוד להזכיר'
הרב דוד זגורי (ה'תקס"ג, 1803 - ח' אדר ה'תרנ"ח, 2 במרץ 1898) היה פייטן, דרשן, ראש ישיבה במרקש ורבאט, פוסק הלכה ורבה של פונטה דלגדה שבאי סאו מיגל בקרבת פורטוגל. מחבר הספר 'לדוד להזכיר'.

== קורות חייו ==
נולד במוגאדור לאביו רבי מסעוד. למד תורה אצל חכמי עירו, הרב חיים פינטו, הרב דוד לחזאן, והרב אברהם קורייאט.<ref name=":0">הקדמת המחבר לספרו 'לדוד להזכיר'. על רבי אברהם קורייאט כותב "מורי ורבי", נראה שאצלו למד יותר. בספרו מביא חידושים מרבותיו.</ref> בהמשך, נדד למרקש, שם הקים ישיבה ועמד בראשה, ולאחר מכן נדד לרבאט וגם שם הקים ישיבה ועמד בראשה. בשתי הישיבות לימד גמרא ופוסקים. לאחר מכן, ככל הנראה עבר בנדודיו בג'יברלטאר שם התיידד עם רבי ישועה הלוי.<ref>ראו 'אוצר חיים' סוטה יא, א.</ref> בשנת תרי"ז נדד לאי סאו מיגל בקרבת פורטוגל, ושם כיהן כרב הקהילה היהודית בעיר<ref name=":1">ראו: בני האומה קהילות פורטוגל והאיים, עמ' 46-47.</ref> והקים שם ישיבה.<ref name=":0" /> התיידד עם רבי דוד בן שמעון.<ref>ראו לדוד להזכיר, פנמה תשע"ה, עמ' קמב.</ref> בשנת תרל"ז עבר לליסבון, ושם שימש בתפקידים דתיים בקהילה עד לפטירתו בשנת תרנ"ח (1898).<ref name=":1" />

בניו: מסעוד, מרדכי, יצחק חיים יוסף. ביתו מזל פורטונה נישאה לרבי יצחק אזעפרני.

== חיבורו ==
ספרו לדוד להזכיר<nowiki/>' נדפס לראשונה בווינה<ref>ראו הקדמה לס' לדוד להזכיר מהד' פנמה תשע"ה, שהוכיח שהספר נדפס בווינה ולא בלונדון.</ref> בשנת תרנ"א.

הספר מורכב משלשה חלקים:

חלק א - לקוטים שהעתיק בהלכות שחיטה וטריפות.

חלק ב - חידושי תורה, דרשות ושו"ת מהמחבר.

חלק ג - 'לדוד מזמור' הכוללים עשרה פיוטים מהמחבר ופיוטים נוספים.

== לקריאה נוספת ==
* אליהו רפאל מרצייאנו, ספר 'בני האומה קהילות פוטוגל והאיים עמ' 46–47.
* הרב יוסף פרץ, הקדמה לספר 'לדוד להזכיר, פנמה תשע"ה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים מרוקאים
קטגוריה:יהדות מרקש
קטגוריה:מרקש: רבנים
קטגוריה:רבנים פורטוגזים
קטגוריה:נפטרים ב-1898
נורית יוחנן

נורית יוחנן היא עיתונאית ישראלית, כתבת לענייני פלסטינים בתאגיד השידור "כאן".

== ביוגרפיה ==
יוחנן החלה את הקריירה שלה בתחום העיתונות באתר ynet. לאחר כשנה עברה לעבוד בתאגיד השידור "כאן" כקשבת, ולאחר שנה החלה לשמש בתפקידה הנוכחי ככתבת לענייני פלסטינים.

יוחנן היא בוגרת תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון ותקשורת וסטודנטית לתואר שני בלימודי מזרח תיכון באוניברסיטת תל אביב, שם היא כותבת תזה על "תפקיד הרווקות הפלסטיניות באינתיפאדה הראשונה" בהדרכת ד"ר הראל חורב.

הייתה עוזרת מחקר והתמחתה בתוכנית לחקר הטרור במרכז משה דיין לחקר המזרח התיכון ואפריקה.

== חיים אישיים ==
יוחנן נשואה ואם לשתי בנות. מקיימת אורח חיים דתי.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.kan.org.il/authors/%D7%A0%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%AA-%D7%99%D7%95%D7%97%D7%A0%D7%9F/ נורית יוחנן], באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאיות ישראליות
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:סגל ynet
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
נאזרין טורס

חברת נאזרין טורס היא חברה מקבוצת עפיפי. החברה עוסקת בתחום התיירות הנכנסת, היוצאת והבינלאומית.

החברה פועלת בשלושה ערוצי מכירה: אתר אינטרנט, שיווק ישיר באמצעות מוקד טלפוני, וארבעה סניפים בירושלים, נצרת, כרמיאל ושפרעם. החברה מעסיקה כ-150 עובדים במחלקות שיווק<ref></ref>, כספים, שירות לקוחות, אופרציה, מוצר, מסחר.

== היסטוריה ==
בשנת 1974 נוסדה חברת נאזרין טורס כמשרד נסיעות ששימש את ערביי ישראל לתיירות פנים, ובמשך הזמן התפתחה בענף והתחילה לעסוק בתיירות יוצאת.

בשנת 2021 קבוצת עפיפי הצהירה על החברה כיחידה עסקית.

== המזרח הרחוק ==
בשנת 2006 התרחבה החברה למזרח הרחוק, ובשיתוף פעולה עם שותף מקומי בהונג קונג הקימה החברה מגזר המתמחה בתיירות צליינית לארץ ישראל.

בשנת 2014 הקימה נאזרין טורס חברה נוספת הממוקמת בהולנד בכדי לשרת את צורכי הלקוחות בשירותי תיירות באגם הים התיכון.

== מערכת TCO ==
החברה פיתחה מערכת ניהול פנימית משולבת בשם "Travel Office Cyber", המתממשקת עם מערכות כרטוס בינלאומיות, לרבות גלילאו, Amadeus ו-World Span. מערכת זו תוכננה כדי לענות על הצרכים השונים של לקוחות מהמגזר העסקי (B2B) היא מסייעת בעיבוד הזמנות, פעילויות מבצעיות וחשבונות לקוחות, יצירת טיולים מותאמים אישית לקבוצות ולאנשים פרטיים, וכדי לתת מענה לצורכי ההנהלה הפנימית של החברה.

== חברות באיגודים ==
נאזרין טורס חברה באיגוד סוכני הנסיעות האמריקאי (USTOA), לופטהנזה סיטי ליין, איגוד חברות התעופה יאט"א והתאחדות משרדי הנסיעות ויועצי התיירות בישראל<ref></ref>.

== תחומי החברה ==
בתחום תיירות הפנים החברה עוסקת בשיווק בתי מלון ולינה בישראל ושיווק אטרקציות ובילויים.

בתחום התיירות היוצאת החברה מציעה חבילות תיירות, טיסות סדירות וטיסות שכר, שירותים ללקוחות עסקיים וקבוצות, בתי מלון וכן שירותים למטיילים פרטיים, חופשות ספורט וסקי, שירותי תיירות רפואית, טיולי פנאי ומוצרי תיירות נוספים. המוצרים המגוונים של החברה בארץ ובעולם זמינים ברשת. בנוסף, החברה משתפת פעולה עם מספר ספקי מוצרי תיירות.

חברת נאזרין טורס מתמחה בתיירות נכנסת, בעיקר תיירות צליינית, כאשר אלפי תיירים נכנסים נוסעים דרכה מדי שנה לארץ ולמחוזות הקודש.

החברה מספקת מגוון רחב של מוצרים ושירותים לתיירים, כגון הזמנת כרטיסי טיסה, כרטיסי שיט ורכבות, השכרת רכב, הזמנות לבתי מלון, סיורים וטיולים מודרכים, כנסים, ירידים וסיורי תמריץ, אירועים מיוחדים, טיולים לאנשים עם מגבלויות, חבילות נופש, צ'ארטרים וטיולים בהזמנה אישית ללקוחות.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות ישראליות בבעלות ערבית
קטגוריה:חברות תיירות ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1974
Scream (פסקול, 1996)

Scream: Music from the Dimension Motion Picture הוא פסקול סרט הסלאשר האמריקאי "צעקה" (1996) שיצא לאור ב-17 בדצמבר 1996 על ידי חברת התקליטים בבימוי ושל וס קרייבן הכוללת שני אלבומים שיצאו לאור במטרה לקדם ולפרסם את הסרט. הוא כולל 11 שירים - שרובם נשמעו בסצנות שונות בסרט. הפסקול לא היה מוצלח, וגם לא הצליח להופיע במצעד הבילבורד 200 האמריקאי.

Scream הוא הפסקול הרשמי של סרט הסלאשר שובר הקופות "צעקה" (1996), שיצא לאקרנים בסמוך לצאתו. בנוסף ביולי 1998, פסקול הסרט השני Scream 2 יצא לאור באלבום כפול יחד עם פסקול הסרט הראשון.

== רקע והלחנה ==
"School's Out" מאת אליס קופר נשמע בסרט בעקבות סגירת בית הספר התיכון וודסבורו, אך באלבום, השיר המקורי הוחלף בעטיפה שלו בביצוע "The Last Hard Men". העטיפה האקוסטית של "Don't Fear the Reaper" של Blue Öyster Cult, בביצוע גאס בלאק, מתנגנת ברכות ברקע בזמן שסידני ובילי דנים במערכת היחסים ביניהם. השיר המקורי נשמע בפסקול לליל כל הקדושים של ג'ון קרפנטר, סרט ש"צעקה" מציג כמה בדיחות פנימיות עליו. האנליסט ג'ף סמית' מתאר את הבחירה המוזיקלית כ:

השיר "Red Right Hand" של Nick Cave and the Bad Seeds, שנשמע בסרט הראשון, משמש גם בסרטי ההמשך, ולמעט "צעקה 4". ניק קייב מבצע גרסה של הרצועה שנכתבה במיוחד עבור "צעקה 3" בסרט זה. גרסה חלופית של הקליפ "Drop Dead Gorgeous" של Republica, הכוללת קליפים מהסרט, הוצגה ברשתות מוזיקה רבות. למרות שניתן לשמוע את השיר בסרט, הוא נכלל רק במהדורה האירופית של אלבום הפסקול. השיר שימש גם באחת מפרסומות הטלוויזיה של הסרט.

=== מיקומי שיא ===

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פסקולים מ-1996
קטגוריה:פסקולי סרטים
קטגוריה:פסקולים באנגלית
עפרה גולדשטיין-גדעוני

עפרה גולדשטיין-גדעוני היא אנתרופולוגית, פרופסור חבר בחוג לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה ובחוג ללימודי מזרח אסיה באוניברסיטת תל אביב, מומחית לתרבות יפן.

==ביוגרפיה==
גולדשטיין-גדעוני סיימה בשנת 1986 תואר ראשון בסוציולוגיה ואנתרופולוגיה ובלימודי תיאטרון ובשנת 1989 סיימה תואר שני בסוציולוגיה ואנתרופולוגיה (שניהם באוניברסיטת תל אכיב). בשנת 1993 סיימה את לימודי הדוקטורט באוניברסיטת לונדון. נושא עבודת הדוקטור שלה היה טקסי נישואין ביפן המודרנית. כחלק מהמחקר לעבודה הדוקטורט, עבדה שנתיים וחצי כמלבישת כלות ואורחות חתונה ביפן. 

בשנת 1995 החקבלה כחברת סגל במינוי מושתף בחוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה ובחוג ללימודי מזרח אסיה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2002 הועלתה לדרת מרצה בכיר ובשנת 2012 הועלתה לדרגת פרופסור חבר. בשנים 2010–2013 כיהנה כראש החוג לסוצילוגיה ואנתרופולוגיה.

תחומי המחקר של פרופסור גולדשטיין-גדעוני הם אנתרופולוגיה חברתית-תרבותית, חברה ותרבות ביפן המודרנית, מגדר, משפחה, גלובליזציה תרבותית. עבודותיה התפרסמו בכתבי עת בין-לאומיים רבים (כולל בשפה היפנית) והיא גם חברת מערכת במספר כתבי עת מובילים.

ממאמריה בעברית:
* יפן זה כאן - יפן כאלטרנטיבה תרבותית של ישראל בשנות האלפיים, סוציולוגיה ישראלית, ה(1), 2003, עמ' 193–218.
* הקימונו: בניית זהות מגדרית ביפן המודרנית, היסטוריה, 3, 1999, עמ׳ 123–146.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://social-sciences.tau.ac.il/profile/ofrag עפרה גולדשטיין-גדעוני], באתר החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת תל אביב
* [https://independent.academia.edu/OfraGoldsteinGidoni/CurriculumVitae CURRICULUM VITAE - Ofra Goldstein-Gidoni], באתר Academia.edu

* 
* 

קטגוריה:אנתרופולוגיות ישראליות
קטגוריה:אנתרופולוגים ישראלים
קטגוריה:חוקרי יפן
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת לונדון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת לונדון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: סוציולוגיה ואנתרופולוגיה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: לימודי מזרח אסיה
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קורנל ליכטנברג

קורנל ליכטנברג (בהונגרית: Lichtenberg Kornél; סגד, 10 במאי 1848 – בודפשט, 16 בפברואר 1933) היה דוקטור לרפואה יהודי-הונגרי, רופא אף אוזן גרון, אוריסט.

== קורות חייו ==
ליכטנברג נולד במשפחה יהודית בעיר סגד שבדרום הונגריה. הוא למד באוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד) ובאוניברסיטת וינה (MD 1873). עם קבלת התואר חזר לבודפשט, שם התבסס באוניברסיטה כרופא למחלות אוזניים (1883). באותה שנה היה ממייסדי הפוליקליניקה, שהוא מונה למנהלה ב-1891. כהוקרה על שירותיו הוא עוטר ב-1895 ב"צלב האבירים" (Ritter-Kreuz) במסדר פרנץ יוזף.

== ייסוד האגודה הרפואית ==
1893 הוא תאריך משמעותי בהיסטוריה של רפואת אף אוזן גרון הונגרית. בדצמבר אותה השנה הוקמה אגודת רופאי האוזניים והגרון ההונגרית. (21 בדצמבר 1893) הרעיון הגיע מאימרה נבארטיל, שנתמך בהתלהבות על ידי דיולה בקה וקורנל ליכטנברג. הרעיון הוביל ליוזמה וב-21 בדצמבר 1893 אורגנה אספה כללית בספריית הפוליקליניקה של האוניברסיטה בהשתתפותם של רופאי אוזניים ורופאי גרון. באספה כללית זו רהצהירה האגודה על הקמתה דרך קבע עם 14 חברים.

שמותיהם של האבות המייסדים היו:
* אגמונט באומגרטן - Egmont Baumgarten
* דיולה בקה - Gyula Böke
* שאמו גוט - Samu Guth
* ארתור אירשאי - Artúr Irsai
* גזה קרפושקה - Géza Krepuska
* קורנל ליכטנברג - Kornél Lichtenberg
* אדה לרי - Ede Lőri
* קארוי מורלי - Károly Morelli
* אימרה נבארטיל - Imre Navratil
* אדולף אונודי - Adolf Ónodi
* לאיוש פויאק - Lajos Polyák
* איגנץ פורייס - Ignácz Purjesz
* ז'יגמונד סנש - Szenes Zsigmond
* ארנה ואלי - Váli Ernő

== מחקריו וכתביו ==
ליכטנברג הוא המחברם של הספרים:
* על חירשות עצבנית (Az ideges süketség) (בודפשט, 1879)
* על תחושות שמיעה סובייקטיביות (Über subjective Gehörsempfindungen) (1882)
* גוף זר באוזן עם תסמינים מוחיים Ein Fremdkörper im Ohre mit cerebralen Erscheinungen) (1883))

== משפחתו ==
בנו שנדור פון ליכטנברג, גם הוא היה רופא, המשיך והפך לאחד מהאבות המייסדים של האורולוגיה - חקר דרכי השתן. אשתו של קורנל ליכטנברג יוליאנה הייתה הבעלים של מעיינות חמים בבודפשט.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:רופאי אף אוזן גרון יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אטווש לוראנד בודפשט
קטגוריה:סגד: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת וינה
קטגוריה:חברי מסדר פרנץ יוזף
קטגוריה:נפטרים במאה ה-19
קטגוריה:נפטרים במאה ה-20
קטגוריה:ילידי 1848
1931 בצרפת

שנת 1931 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 944 שנות לאום.

== פוליטיקה וממשל ==
*נשיא צרפת –
**עד 13 ביוני – גסטון דומרג
**מ–13 ביוני – פול דומר
*ראש ממשלת צרפת – 
**עד 27 בינואר – תאודור סטג
**מ–27 בינואר – פייר לאוואל

== אירועים ==
*27 בינואר – פייר לאוואל מתמנה לראש ממשלת צרפת
*6 במאי – נפתחת התערוכה הקולוניאלית של פריז
*13 במאי – פול דומר נבחר לנשיא צרפת
*14 ביוני – ספינת התענוגות סנט–פיליבר שהייתה בעומס יתר, טובעת בשפך נהר הלואר; מעל 450 בני אדם טובעים
*8 בנובמבר – משטרת צרפת יוצאת למבצע גדול נגד העבריינים בקורסיקה

== נולדו ==
*7 בפברואר – סרז' דנו, אנימטור (נפטר ב-1990)
*26 בפברואר – ז'אק רוסל, אנימטור (נפטר ב-2004)
*6 במרץ – ניקולס ברון, רוכב אופניים (נפטר ב-2003)
*24 במאי – מייקל לונסדייל, שחקן (נפטר ב-2020)
*3 ביוני – ז'אן בואיז, שחקן (נפטר ב-1989)
*5 ביוני – ז'אק דמי, במאי (נפטר ב-1990)
*30 ביוני – ז'וזף טומין, רוכב אופניים (נפטר ב-2018)
*1 ביולי – לסלי קארון, שחקנית ורקדנית
*3 ביולי – קלוד–אנרי שוארד, מנתח ואנתרופולוג
*4 ביולי – סבסטיאן ג'פריזו, מחבר (נפטר ב-2003)
*6 ביולי – לואי מקסנדאו, פוליטיקאי (נפטר ב-2023)
*24 ביולי – אריק טברלי, קצין בצי הצרפתי (נפטר ב-1998)
*23 באוגוסט – קוקסינל, אמנית (נפטרה ב-2006)
*13 באוקטובר – רמון קופה, כדורגלן (נפטר ב-2017)
*25 באוקטובר – אנני ז'ירארדו, שחקנית קולנוע ותיאטרון (נפטרה ב-2011)
*18 בדצמבר – אנדרה לברת, שחקן, מפיק ובמאי (נפטר ב-2018)
*28 בדצמבר – גי דבור, תאורטיקן, פילוסוף, קולנוען ומהפכן (נפטר ב-1994)

== נפטרו ==
(קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1931)
*3 בינואר – ז'וזף ז'ופר, מצביא (נולד ב-1852)
*1 בפברואר – אמנואל, דוכס ונדום, נסיך מבית אורליאן (נולד ב-1872)
*31 במרץ – אנרי ברלדי, מוציא לאור (נולד ב-1849)
*7 במאי – אמא פולאר, טבחית (נולדה ב-1851)
*22 ביוני – ארמאן פלייר, נשיא צרפת (נולד ב-1841)
*11 ביולי – ז'אן–לואי פוריין, צייר (נולד ב-1852)
*2 בנובמבר – אלכסנדר דרק, ממציא (נולד ב-1855)
*7 בנובמבר – אטיין בזרי, קריפטואנליסט (נולד ב-1846)
*2 בדצמבר – ונסן ד'אנדי, מלחין (נולד ב-1851)
*13 בדצמבר – גוסטב לה בון, פסיכולוג (נולד ב-1841)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שנים בצרפת
אינדר קומאר גוג'ראל

אינדר קומאר גוג'ראל (בפנג'אבי: ਇੰਦਰ ਕੁਮਾਰ ਗੁਜਰਾਲ; 4 בדצמבר 1919 – 30 בנובמבר 2012) היה פוליטיקאי הודי שכיהן כראש ממשלת הודו ה-12 מאפריל 1997 עד מרץ 1998.

== ביוגרפיה ==
אינדר קומאר גוג'ראל נולד ב-4 בדצמבר 1919 בכפר פארי דרווזה בפנג'אב שבהודו הבריטית (היום בפנג'אב, פקיסטן), למשפחה הינודאית.

הוא למד במספר מכללות המסונפות לאוניברסיטת פנג'אב בלאהור, והיה חבר באגודות הסטודנטים. בתקופה זו הצטרף למפלגה קומוניסטית של הודו. הוא נעצר ב-1942 בידי הבריטים עקב מעורבותו בתנועת צאו מהודו.

לאחר חלוקת הודו ב-1947 עזבה משפחתו של גוג'ראל את לאהור ועברה להודו.

לגוג'ראל הייתה חיבה לשירה באורדו.

== קריירה פוליטית ==
גוג'ראל החל את פעילותו הפוליטית עם היבחרו לסגן נשיא הוועדה המוניציפלית של ניו דלהי ב-1958, משרה בה החזיק עד 1968.

ב-1964 הצטרף גוג'ראל ל, ונבחר מטעמה לרג'יה סבהה. גוג'ראל היה מקורב לאינדירה גנדי, ומונה על ידה לשר בממשלותיה מ-1967 עד 1975, אז הודח מתפקידו כשר התקשורת לאחר שהתפרסם כי נערך מעקב אחר קווי הטלפון של אינדריה גנדי. ב-1967 מונה לשגריר הודו בברית המועצות, תפקיד בו החזיק עד 1980.

לאחר סיום כהונתו כשגריר עזב גוג'ראל את מפלגת הקונגרס, כשהוא נהיה למבקר חריף של אינדריה ורג'יב גנדי, והצטרף לג'נטה דאל עם הקמתה בשלהי שנות השמונים. הוא נבחר ללוק סבהה מטעמה בבחירות ב-1989, ומונה לשר החוץ בממשלת ו. פ. סינג.

במהלך כהונתו הראשונה כשר החוץ נמתחה עליו ביקורת לאחר שחיבק את סאדם חוסיין בפומביי, צעד שנתפס עמדה פרו-עיראקית לאחר הפלישה העיראקית לכווית.

גוג'ראל מונה בשנית לשר החוץ של הודו בממשלת ה. ד. דווה גאודה מ-1996, ובמסגרת כהונתו הביא להתחממות ביחסי הודו–פקיסטן ויחסי הודו–סין והביא לחתימת הסכם לחלוקת משאבי מים עם בנגלדש.

== ראש ממשלת הודו ==
ב-21 באפריל 1997 הושבע גוג'ראל לראש ממשלת הודו ה-12, כשהוא מחליף את ה. ד. דווה גאודה כראש הממשלה מטעם החזית הלאומית, לאחר שמפלגת הקונגרס הודיעה על משיכת תמיכתה-מבחוץ בממשלתו של גאודה, בניסיון להקים ממשלה בהנהגתה. ממשלתו של גוג'ראל הסתמכה על אותו מבנה קואליציוני עליו הסתמכה ממשלת גאודה.

בתחילת כהונתו החזיק גם בתפקיד שר האוצר, אותו שמר לצ'ימבאר, שהצטרף לממשלה ב-1 במאי

ממשלתו של גוג'ראל התמוטטה והוא התפטר ב-29 בנובמבר 1997, לאחר שהקונגרס הלאומי ההודי משכה את תמיכתה מהממשלה, לאחר שדו"ח חקירה של ממשלת הודו טען כי דראווידה מונטרה קזגאם, אחת המפלגות החברות בקואליציה של גוג'ראל, הייתה מעורבת בהתנקשות ברג'יב גנדי ב-1991. הקונגרס דרשה כי גוג'ראל ידיח את המפלגה מהקואליציה, וגוג'ראל טען כי הראיות נגדה חלושות וסירב.

למרות התפטרותו, המשיך גוג'ראל לשמש כראש ממשלת מעבר עד לאחר הבחירות שנערכו בפברואר 1998 והשבעת אטאל ביהארי ואג'פאיי לראש ממשלת הודו ב-19 במרץ 1998.

== לאחר כהונתו כראש ממשלה ==
בבחירות ב-1998 נבחר גוג'ראל ללוק סבהה מטעם מחוז בחירה בפנג'אב, אך לא נבחר מחדש בבחירות ב-1999.

גוג'ראל מת ב-30 בנובמבר 2012, ארבעה ימים קודם יום הולדתו ה-93.

== חיים אישים ==
אינדר קומאר גוג'ראל התחתן עם שילה גוג'ראל ב-1950 ונולדו להם שני בנים, נארש גוג'ראל שכיהן כחבר ברגג'יה סבהה, ווישל גוג'ראל.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי ממשלת הודו
קטגוריה:שרי האוצר של הודו
קטגוריה:שרי החוץ של הודו
קטגוריה:חברי הרג'יה סבהה
קטגוריה:חברי הלוק סבהה
קטגוריה:שגרירים בברית המועצות
קטגוריה:שגרירי הודו
קטגוריה:מקבלי עיטור הידידות (רוסיה)
קטגוריה:ילידי 1919
קטגוריה:נפטרים ב-2012
קטגוריה:חברי הג'נטה דאל
Technologic

"Technologic" הוא הסינגל השני מתוך אלבום האולפן השלישי של הצמד המוזיקה האלקטרונית הצרפתי דאפט פאנק, Human After All מ-2005. השיר יצא לאור כסינגל השני ב-14 ביוני 2005. הקליפ לשיר "Technologic" בוים על ידי דאפט פאנק.

== לחן ==
בשיר, קול אלקטרוני מזמר פקודות טכנולוגיות. לדוגמה, "Touch it, bring it, pay it, watch it, turn it, leave it, start, format it" נאמרים בקצב לקצב.

חלק מהשירה שונתה וסומפלה בסינגל "Touch It" של באסטה ריימס, שהופק על ידי סוויז ביטז. לאחר מכן, אלמנטים של "Technologic" ו-"Touch It" הופיעו באלבום ההופעה החיה של דאפט פאנק Alive 2007.

חלק מהשירה סומפל בביצוע של דואה ליפה לשיר שלה, "Hallucinate", במהלך הופעתה ב-Studio 2054 בשידור חי ב-27 בנובמבר 2020. ומאוחר יותר בביצוע סיבוב ההופעות שלה Future Nostalgia Tour לאותו שיר.

== קליפ ומדיה ==
הקליפ לשיר "Technologic" הוא השלישי בבימויו של דאפט פאנק, אחרי "Fresh" ו-"Robot Rock". הקליפ מציג את גי-מנואל דה הומם-קריסטו ותומא בנגלטר על במה בנושא פירמידה מנגנים בגיטרות הבס המוצגות בעטיפת הסינגל. המילים מהבהבות כמילות טקסט בודדות על צג טלוויזיה על הבמה. הקליפ מציג דמות רובוט שנראה מזמר את מילות השיר. הדמות ממוקמת מול המסך המהבהב בין הצמד ובהמשך מופיעה בחדר חשוך וצופה בעצמה בטלוויזיה. הרובוט נוצר על ידי טוני גרדנר וצוותו בחברת Alterian, Inc. הווידאו קליפ נכלל במהדורת ה-CD וה-DVD של האלבום Musique Vol. 1 1993–2005.

עיצוב הפירמידה המשמש בסרטון דומה לבמה ששימשה בהופעות החיות של דאפט פאנק במהלך סיבוב ההופעות Alive 2007. הטקסט הלירי המהבהב משולב עם הגרסה החיה של "Technologic" על צג LED גדול המשמש להופעות שלהם. הומם-קריסטו הצהיר: "בקליפ של 'Technologic', הרובוט הקטן הזה נמצא בפירמידה וחשבנו שזה יהיה מצחיק אם שנינו נהיה בפירמידה הגדולה יותר".<ref></ref>

השיר הופיע בפרסומת לאייפוד שהוצגה בקיץ 2005. הוא הוצג גם בפרסומת לטלפון הנייד מוטורולה E398, ששודרה בתחילת 2005 בברזיל. בנוסף, השיר הופיע בפרק של The O.C. בשנת 2009, הוא שימש בפרסומת לינקולן MKS, ובסדרה של פרסומות טלוויזיה עבור אלפא רומיאו מיטו. "Technologic" הוצג גם במשחק Dance Central 2. ביוני 2013, לאחר המשחק הראשון של גמר גביע סטנלי 2013, שיר זה שימש כקצב לאוסף של שיחות מסירה וירי של הקריין מייק אמריק.<ref></ref>
== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2005
קטגוריה:סינגלים מ-2005
קטגוריה:שירי דאפט פאנק
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
מרטין וטקאל

מרטין וטקאל (באסטונית: Martin Vetkal; נולד ב-21 בפברואר 2004 בטאלין שבאסטוניה) הוא כדורגלן אסטוני המשחק בעמדת הקשר האחורי במחלקת הנוער של רומא ובנבחרת אסטוניה.

== קריירת מועדונים ==
וטקאל גדל במחלקת הנוער של טאלינה קאלב, ובשנת 2019 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל האסטונית. ב-27 באוגוסט 2020 חתם ברומא מהסרייה א', והחל לשחק במחלקת הנוער של המועדון.

== קריירה בינלאומית ==
ב-13 באוקטובר 2023 ערך וטקאל את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אסטוניה, בהפסד 0–2 לנבחרת אזרבייג'ן במסגרת מוקדמות יורו 2024.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים אסטונים
קטגוריה:קשרי כדורגל אסטונים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אסטוניה
קטגוריה:אסטונים שנולדו ב-2004
דניאל אניימבה

דניאל פרנסיס אניימבה (באנגלית ובדנית: Daniel Francis Anyembe; נולד ב-22 ביולי 1998 באסביירג שבדנמרק) הוא כדורגלן קנייתי-דני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ויבורג מליגת העל הדנית ובנבחרת קניה.

== קריירת מועדונים ==
אניימבה גדל במחלקת הנוער של אסביירג. הוא ערך 100 הופעות במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הדנית וליגת המשנה הדנית, בהן הבקיע שער אחד.

ב-17 ביולי 2021 חתם על חוזה לארבע שנים בוויבורג מליגת העל הדנית.

== קריירה בינלאומית ==
אניימבה שיחק בנבחרות הצעירות של דנמרק. ב-28 במרץ 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קניה, בהפסד 1–2 לנבחרת איראן במשחק ידידות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים קנייתים
קטגוריה:בלמי כדורגל קנייתים
קטגוריה:כדורגלנים דנים
קטגוריה:בלמי כדורגל דנים
קטגוריה:כדורגלני אסביירג
קטגוריה:כדורגלני ויבורג
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קניה
קטגוריה:קנייתים שנולדו ב-1998
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1998
אדם נורו

אדם נורו (באנגלית: Adam Nourou; נולד ב-12 בדצמבר 2002) הוא שחקן צרפתי, הידוע בעיקר בזכות תפקידו בכיכובו בסרט "אדו" (2020).<ref></ref> בשנת 2021 הוא זכה בפרס גויה בקטגוריית "השחקן החדש הטוב ביותר".<ref name=":0"></ref> הוא השחקן כהה העור הראשון שזכה בפרס זה.<ref name=":0" /> כמו כן, הועמד לפרס CEC בקטגוריית "שחקן פורץ דרך".<ref></ref>

בהמשך הקריירה שלו, הוא גילם את בילאל בסדרה "אליטה" מ-2022 (עונה 5–6).<ref></ref>

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|-
! שנה !! שם !! תפקיד
|-
| 2013
| Turf
| ילד
|-
| 2015
| I'm All Yours
| חבר של דונדיה
|-
| 2020
| "אדו"
| מאסאר
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|-
! שנה !! שם !! תפקיד !! הערות
|-
| 2022
| "אליטה"
| בילאל
| תפקיד ראשי <small>(עונה 5–6)</small>; 11 פרקים
|}

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
|- bgcolor="#cccccc"
! שנה || טקס || קטגוריה || מועמדות || תוצאה
|-
| rowspan="2" | 2021
| פרסי CEC
| "שחקן פורץ דרך"
| rowspan="2"|"אדו"
| 
|-
| פרס גויה
| "השחקן החדש הטוב ביותר"
| 
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה צרפתים
קטגוריה:זוכי פרס גויה: פריצת השנה
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-2002
סויוז TMA-03M

סויוז TMA-03M (ברוסית: Союз TMA-03M) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-21 בדצמבר 2011 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-1 ביולי 2012. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה 3 אנשי צוות.

==הצוות==
* אולג קונוננקו - מפקד
* אנדרה קויפרס - מהנדס טיסה
* דונלד פטיט - מהנדס טיסה

===צוות גיבוי===
* יורי מלנצ'נקו - מפקד
* סוניטה ויליאמס - מהנדסת טיסה
* אקיהקו הושידה - מהנדס טיסה

==תיאור המשימה==
חללית "סויוז TMA-03M" שוגרה ב-21 בדצמבר 2011 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז FG". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.

החללית הגיעה אל תחנת החלל הבין-לאומית ב-23 בדצמבר והתחברה למודול "ראסווט". באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 30 בפיקוד דניאל ברבנק.

צוות החללית הצטרף למשלחת שהורחבה בעקבות כך ל-6 חברים. בהמשך צוות החללית עבר למשלחת מס' 31.

"סויוז TMA-03M" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום. 

ב-1 ביולי 2012 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ באותו יום עם אותו צוות שהיה בהמראה. הנחיתה עברה ללא בעיות ובוצעה בשטח קזחסטן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-tma-03M.htm מידע על הטיסה]
* [https://www.russianspaceweb.com/iss_soyuz_tma03m.html תיאור המשימה]

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:2011 ברוסיה
קטגוריה:2012 ברוסיה
סויוז TMA-04M

סויוז TMA-04M (ברוסית:Союз TMA-04M) היא חללית סויוז ששוגרה לחלל ב-15 במאי 2012 מקוסמודרום בייקונור ונחתה ב-17 בספטמבר 2012. החללית שוגרה למפגש עם תחנת החלל הבינלאומית כשעל סיפונה 3 אנשי צוות שהתווספו למשלחת מס' 31 לתחנת החלל הבין-לאומית.

==הצוות==
* גנאדי פדאלקה - מפקד
* סרגיי רווין - מהנדס טיסה
* ג'וזף אקבה - מהנדס טיסה

===צוות גיבוי===
* אולג נוביצקי - מפקד
* יבגני טארלקין - מהנדס טיסה
* קווין פורד - מהנדס טיסה

==תיאור המשימה==
בינואר 2012 יחידת הנחיתה של החללית לא עברה בדיקות ולכן סוכם לדחות את השיגור למאי 2012.

חללית "סויוז TMA-04M" שוגרה ב-15 במאי 2012 מקוסמודרום בייקונור הנמצא בשטח קזחסטן ומנוהל על ידי רוסיה. השיגור בוצע באחריות רוסקוסמוס בעזרת משגר מדגם "סויוז FG". החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה.

החללית הגיעה אל תחנת החלל הבין-לאומית ב-17 במאי והתחברה למודול "פואיסק". באותה עת בתחנת החלל שהתה משלחת מס' 31 בפיקוד אולג קונוננקו.

צוות החללית הצטרף למשלחת שהורחבה בעקבות כך ל-6 חברים. בהמשך הם עברו למשלחת מס' 32

"סויוז TMA-04M" נשארה מחוברת לתחנת החלל כחללית חירום.

ב-17 בספטמבר 2012 החללית התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ באותו יום עם אותו צוות שהיה בהמראה. הנחיתה עברה ללא בעיות ובוצעה בשטח קזחסטן. ניתוק החללית מתחנת החלל סימן סיום פעילות משלחת מס' 32 לתחנת החלל הבין-לאומית.

יחידת נחיתה של החללית מוצבת כיום בבניין האוניברסיטה הטכנית הממלכתית של מוסקבה ע"ש באומן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-tma-04M.htm מידע על הטיסה]
* [https://www.russianspaceweb.com/iss_soyuz_tma04m.html תיאור המשימה]

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:2012 ברוסיה
מאיר שלזינגר

הרב מאיר שלזינגר (נולד ב-1933) הוא רב וראש ישיבה ישראלי, כיהן כרב קיבוץ שעלבים, מייסד ישיבת שעלבים וראש הישיבה הראשון.
==ביוגרפיה==
נולד בברלין שבגרמניה בשנת 1933 לרופא ועסקן הציבור ד"ר פאלק שלזינגר. כשהיה בן חודשיים עלתה משפחתו לארץ ישראל והתיישבה בירושלים, שם עזר אביו לד"ר משה וולך בניהול בית החולים שערי צדק, ולימים ניהל בעצמו את בית החולים.

היה חניך תנועת עזרא, ובבגרותו יצא לשליחות מטעמה בשווייץ, בריטניה, הולנד, לוקסמבורג ובלגיה והיה חבר נשיאות התנועה.

למד בבית הספר חורב בירושלים, ולאחר מכן בישיבת קול תורה, שם נעשה תלמידו המובהק של הרב שלמה זלמן אוירבך. למד שנה אחת בבאר יעקב. במקביל ללימודיו, הדריך בתנועת עזרא והשלים תעודת בגרות.

התגייס לצה"ל והצטרף לגרעין הנח"ל של חברי תנועת עזרא שהקים את קיבוץ שעלבים (שנקרא אז "שלהבת"). לבקשת חברי הקיבוץ שישמש כרבם, למד בישיבת פוניבז' והוסמך לרבנות, ובפברואר 1957 התמנה לרב הקיבוץ, לצד עבודתו ברפת ובענף הצאן. המשיך ללמוד שנים רבות מפי הרב יעקב אדלשטיין.

ב-1961 הקים בקיבוץ את ישיבת ההסדר שעלבים ועמד בראשה. הוא הקים בישיבה מחלקה לבני חו"ל, ונסע בעצמו לגייס תלמידים אליה. נהג ללמד את נערי קיבוצי הסביבה לקראת בר המצווה.

ב"מלחמת הטרקטורים" ב-1965, התיר לבני הקיבוץ לחרוש את שדות הקיבוץ בשנת השמיטה ובשבת, בשל המאבק על הגבולות עם הירדנים, ואף שכנע את הרב הראשי לצה"ל אלוף שלמה גורן לבוא אל הקיבוץ ביום שישי כדי ולבחון את המצב, דבר שהוביל לתמיכת הרב גורן בפסק ההלכה.

בשנת 1988 פרש מרבנות הקיבוץ (החליפו הרב אהרן מרצבך) ומראשות הישיבה (החליפו אל"ם הרב אברהם אבידן).

==כתביו==
* לקט מאמרים – בהוצאת ישיבת שעלבים, תשל"ה.

==משפחתו==
נשוי לאסתר לבית לבינשטיין. בתו חגית נשואה לרב אוריאל לביא. בנו פרופ' יחיאל שלזינגר הוא מנהל בית החולים לילדים על שם וילף במרכז הרפואי שערי צדק.

אחותו היא המשפטנית פרופ' רות קנאי. גיסיו הם חתן פרס נובל לכלכלה, פרופ' ישראל אומן והמתמטיקאי פרופ' יקר קנאי ממכון ויצמן למדע, לשעבר נשיא האיגוד הישראלי למתמטיקה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* הרב מאיר שלזינגר, [https://www.daat.ac.il/daat/refua/yeshiva3-c.htm כניסה מחושבת לסיכון - היבט הלכתי], מתוך הכינוס השנתי הראשון לרבנים ולרפורים בנושא "גינקולוגיה, פוריות ויילודים לאור ההלכה, פסח תשנ"ב אפריל 1992, באתר דעת.
* הרב מאיר שליזנגר, [https://www.youtube.com/watch?v=4j-uBuO5aLU חלק א], [https://www.youtube.com/watch?v=W8bMzuMfkwM חלק ב] הספד על הרב יהודה עמיטל באתר יוטיוב.
* הרב מאיר שלזינגר, [https://www.machonso.org/hamaayan/?gilayon=38&id=1165 הזיו, ההוד וההדר], הספד על הרב אהרן ליכטנשטיין, בתוך: המעיין, גיליון תמוז תשע"ה
* הרב מאיר שלזינגר, [https://www.machonso.org/hamaayan/?gilayon=58&id=1718 הרהורים על חיבת הארץ], בתוך: המעיין גיליון תמוז תש"פ

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבני קיבוצים
קטגוריה:ראשי ישיבות הסדר
קטגוריה:רבני ישיבת שעלבים
קטגוריה:בוגרי ישיבת קול תורה
קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:בוגרי ישיבת באר יעקב
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:בוגרי תנועת עזרא
קטגוריה:משפחת שלזינגר
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:שעלבים: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
תשע קריאות תלמודיות

תשע קריאות תלמודיות הוא חיבור תלמודי-פילוסופי מאת עמנואל לוינס שיצא לאור בעברית בשנת 2001.

הספר תורגם לעברית על ידי דניאל אפשטיין.

== רקע ==
בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה פגש עמנואל לוינס את מר שושני, חכם יהודי מסתורי ששהה באותה עת בצרפת, ולימד אותו לראשונה תלמוד. לוינס העריץ את 'מר שושני' עד סוף ימיו ואמר עליו כך: "כשהיה מלמד לא היה מונח ספר לפניו. הוא ידע הכול בעל פה, וכשהייתי מפענח בקושי את האותיות הקטנות בתוספות, הוא היה מפסיק אותי: 'אתה שם, בסוף השורה דילגת על מילה' … היה למר שושני כח דיאלקטי בלתי רגיל: כמות המושגים שהיה מסוגל לתפוס ולהרכיב בבת אחת הייתה משאירה רושם של פראות, בתגליותיה הבלתי צפויות". לוינס למד ממנו בצורה אינטנסיבית במשך כמה שנים עד שזה נעלם.

משנת 1957 לוינס הוזמן להרצות באופן קבוע בכנס השנתי לאינטלקטואלים היהודים בצרפת, שאורגן על ידי אדמון פלג וליאון אלגזי, והחל מהכנס השלישי (1960) הציג את "הקריאות התלמודיות" שלו. למרות נטייתו לתחום זה, הוא מעולם לא טען שהוא "תלמודיסט", כלומר אמן התלמוד, אלא "חובבן, עם כל הקונוטציה החביבה של המושג".

ה"קריאות" שכונסו במהדורה העברית יצאו במקור בשני קבצים נפרדים: "ארבע קריאות תלמודיות" (1968) שכינס את השיעורים בין השנים 1963- 1966 ו"מן המקודש לקדוש: חמש קריאות תלמודיות חדשות" (1977) שכינס את השיעורים בין השנים 1969 - 1975. בנוסף בספרו חירות קשה, שראה אור ב־1963 בהוצאת Michel Albin, מופיעים שני שיעורים תלמודיים נוספים, שניתנו בשנים 1961 ו־1962.

בשנת 2004 יצא לאור בעברית ספר נוסף בשם קריאות תלמודיות חדשות.

== תוכן ==
הקריאות התלמודיות היו מבוססות על סוגיות אגדיות שונות בתלמוד. ולעיתים עסקו גם בסוגיות אקטואליות כמו הוויכוח ב-1963 לגבי היחס לדמותו של מרטין היידגר, פילוסוף גרמני ידוע שתמך בנאצים.

== לקריאה נוספת ==
* עמנואל לוינס, [https://identities.vanleer.org.il/wp-content/uploads/2017/01/רב-שיח-התלמוד-האם-ללמדנים-בלבד.-זהויות-5.pdf הקדמה ל"ארבע קריאות תלמודיות" ומבוא ל"מן המקודש לקדוש: חמש קריאות תלמודיות חדשות"], תרגמה מצרפתית: רמה איילון, בתוך: זהויות, 5, 2014, הוצאת מכון ון ליר, עמודים 31 ־ 44.
* אליזבט גולדוין, רווח בין האותיות - שעוריו התלמודיים של לוינס: התאמה בין תוכן וצורה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011.
* 
* 
* שמואל ויגודה, העיונים התלמודיים של עמנואל לוינס על רקע זרמים בפילוסופיה ובהגות היהודית במאה העשרים, עבודת גמר (מ"א) באוניברסיטה העברית, 1996

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חיבורים פילוסופיים
קטגוריה:חיבורים על התלמוד
צ'אנדרה שקאר

צ'אנדרה שקאר (בהינדי चन्द्रशेखर; 17 באפריל 1927 – 8 ביולי 2007) היה פוליטיקאי הודי שכיהן כראש ממשלת הודו השמיני מנובמבר 1990 עד יולי 1991.

== ביוגרפיה ==
שקאר נולד כצ'אנדרה שקאר סינג נולד בכפר איברהמטיי ב ב-17 באפריל 1927 למשפה מקאסטה עליונה. למרות זאת, הוא נטש בצעירותו את המעמד והפסיק להשתמש בשם המשפחה סינג, שזיהה אותו עם הקאסטות העליונות, כשהוא משתמש בשמו הפרטי בלבד.

שקאר למד פוליטיקה באוניברסיטת אללהאבאד ב-1950-1.

== קריירה פוליטית ==
בשנות החמישים הצטרף שקאר לתנועה הסוציאליסטית והיה חבר במפלגה הסוציאליסטית באוטר פרדש. ב-1962 נבחר שקאר לרג'יה סבהה, וב-1965 עבר ל. ב-1969 החל להוציא עיתון בשם Young India (הודו הצעירה) ב-1969, שיצא עד לתקופת החירום.

למרות חברותו בקונגרס הוא נעצר במהלך מצב החירום שהנהיגה אינדירה גנדי ב-1975, ולאחר שחרורו ב-1977 היה ממייסדי מפלגת ג'נטה. הוא נבחר ללוק סבהה בבחירות ב-1977 ושוב ב-1980, אך הפסיד את מושבו בבחירות ב-1984. הוא נבחר לנשיא המפלגה ב-1977 ושימש בתפקיד עד 1988.

בבחירות הכלליות ב-1989 התמודד שקאר על מושב בלוק סבהה בשני מחוזות בחירה: בהליה באוטר פרדש ומהרג'אני בביהאר. הוא נבחר בשניהם, והחליט לכהן מטעם בהליה.

== ראש ממשלת הודו ==
שקאר היה לראש ממשלת הודו לאחר התמוטטות ממשלת ו. פ. סינג בעקבות הסרת תמיכת מפלגת העם ההודית בממשלתו בעקבות סכסוך איודיה. ב-7 בנובמבר פרש ממפלגת ג'נטה דאל והקים מפלגה בשם סמג'אוודי ג'נטה דאל (ג'נטה דאל הסוציאליסטית), בסיעה בת כ-50 חברי הלוק סבהה, שנתמכה מבחוץ על ידי הקונגרס הלאומי ההודי שהחזיק כ-210 חברים. בעקבות השבעתו ואמירתו כי ידאג לאפליה מתקנת עבור בני הקאסטות הנמוכות, פרצו מהומות בהם נהרגו כ-150 בני נוער מקאסטות גבוהות.

ב-6 במרץ 1991 הודיע שקאר על התפטרותו מתפקיד ראש הממשלה, באומרו כי הוא אינו מסוגל לנהל יותר את הממשלה בעקבות מיניפולציות מצד ראש הממשלה לשעבר רג'יב גנדי, לאחר שמלפגת הקונגרס החרימה את ישיבות הפרלמנט בדרישה לענישת האחראי למעקב שביצעו שני שוטרים אחר ביתו של רג'יב גנדי. שקאר המשיך לכהן כראש ממשלת מעבר עד להשבעת פ"ו נרסימהה ראו לראש ממשלת הודו ב-21 ביוני 1991.

== לאחר כהונתו כראש ממשלה ==
לאחר שתמה כהונתו כראש הממשלה, המשיך שקאר לכהן בלוק סבהה עד מותו ב-2007.

שקאר מת ב-8 ביולי 2007, וגופתו נשרפה לגדות נהר יאמונה.

== חיים אישים ==
שקאר היה נשוי לסמת' ונולדו להם שני בנים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי ממשלת הודו
קטגוריה:חברי הלוק סבהה מאוטר פרדש
קטגוריה:חברי הרג'יה סבהה
קטגוריה:אישים שגווייתם נשרפה
קטגוריה:הודים שנולדו ב-1927
קטגוריה:נפטרים ב-2007
קטגוריה:שרי הפנים של הודו
קטגוריה:חברי הג'נטה דאל
דונה!

דוונה! היא סדרת טלוויזיה דרום קוריאנית משנת 2023 בבימויו של לי ג'ונג-יו, ובכיכובם של באה סוזי ויאנג סה ג'ונג. הסדרה עלתה לנטפליקס ב-20 באוקטובר 2023.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== תַקצִיר ==
וון-ג'ון, סטודנט להנדסה אזרחית בקולג' הופך לשותף עם דונה, אלילת קיי-פופ בדימוס.<ref></ref><ref></ref>

== קאסט ==
=== רָאשִׁי ===
* באה סוזי בתור לי דו-נה<ref name=":1"></ref>

: הזמרת הראשית של להקת הבנות Dream Sweet שמודיעה בפתאומיות על פרישתה מהלהקה ועוברת לגור בבית מגורים משותף בעיירת אוניברסיטה.
* יאנג סה-ג'ונג בתור לי וון-ג'ון<ref name=":1"/>

: סטודנט שמתגורר עם דונה מתיידד איתה אט אט ומפתח כלפיה רגשות.

=== משני ===
* צ'ין הא-יונג בתור קים ג'ין-ג'ו<ref></ref>

: חברתו של וון-ג'ון בתיכון.
* קים דו-וואן בתור גו ג'ונג-הון<ref></ref>

: סטודנט שמתגורר יחד עם וון-ג'ון ודונה
* פארק סה-וואן בתור צ'וי אי-רה<ref></ref>
* קים מין-הו בתור Seo Yun-taek<ref></ref>
* קים סאן-יונג בתור אמה של דו-נה<ref name=":2"></ref>
* קים יו-מי כנציגת הסוכנות של דו-נה<ref name=":2" />
* Baek Ji-hye בתור Eun-joo<ref></ref>
* לי יו-בי<ref></ref>

=== הופעות מיוחדות ===
== הפקה ==
ביולי 2022 דווח כי צילומי הסדרה החלו.<ref></ref><ref></ref> ב-23 בפברואר 2023, סוזי פרסמה תמונה ב-SNS ואמרה שצילומי הסדרה הסתיימו.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
מתיו סייטס

מתיו "מאט" סייטס (באנגלית: Matthew "Matt" Sates; נולד ב-28 ביולי 2003) הוא שחיין דרום אפריקאי, אלוף העולם בבריכת 25 מטר (מלבורן 2022) שיאן אפריקה (בריכת 25 מטר) במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, זוכה מדליית ארד באליפות העולם בבריכת 25 מטר (מלבורן 2022) במשחה ל-400 מטר מעורב אישי ונוסף לכך, שיאן אפריקה (בריכת 25 מטר) במשחים ל-200 מטר חופשי ול-400 מטר חופשי.

== ביוגרפיה ==
הוא לומד באוניברסיטת ג'ורג'יה.

===2021===
בתחרות שנערכה בדרבן, דרום אפריקה במאי 2021 הוא שחה 200 מטר מעורב אישי בשיא אישי של 1:57.60 דקות ובמשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 51.83 שניות וקבע את הקריטריון האולימפי.

באולימפיאדת טוקיו שנערכה בסוף יולי הוא סיים במקום 14 במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 1:58.75 דקות, בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 1:58.08 דקות ועלה במקום 15 לשלב חצי הגמר ובמקום 32 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 52.34 דשניות. 

=== 2022 ===
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 הוא סיים במקום שמיני מבשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 1:58.27 דקות, בשלב חצי הגמר הואקבע תוצאה של 1:57.74 דקות ועלה שמיני למשחה הגמר, במקום 11 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:14.81 דקות, במקום 12 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:46.63 דקות ובמקום 41 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה חלשה עברו של 54.17 שניות.
====אלוף עולם (בריכת 25 מטר)====
באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה במלבורן, אוסטרליה בדצמבר אותה שנה הוא זכה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא אפריקה חדש של 1:50.15 דקות, לפני קרסון פוסטר מארצות הברית (1:50.96 דקות) ופינלי נוקס מקנדה בשיא לאומי חדש של 1:51.04 דקות ומדליית ארד במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא לאומי חדש של 3:59.21 דקות, אחרי דאיה סטו מיפן (3:55.75 דקות) וקרסון פוסטר (3:57.63 דקות). נוסף לכך, הוא סיים במקום 12 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:41.05 דקות ובמקום 13 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:43.22 דקות.

=== 2023 ===
סייטס לא השתתף באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ביולי 2023. 

== שיאים אישיים ==
===בריכה אולימפית===
* 200 מטר חופשי: 1:45.91 דקות (2022)
* 100 מטר פרפר: 51.66 שניות (2023)
* 200 מטר פרפר: 1:55.25 דקות (2023)
* 200 מטר מעורב אישי:1:57.43 דקות (2022)
* 400 מטר מעורב אישי: 4:11.58 דקות (2022)

===בריכת 25 מטר===
* 200 מטר חופשי: 1:40.65 דקות (2022), שיא אפריקה
* 400 מטר חופשי: 3:36.30 דקות (2022), שיא אפריקה
* 200 מטר מעורב אישי: 1:50.15 דקות (2022), שיא אפריקה
* 400 מטר מעורב אישי: 3:59.21 דקות (2022), שיא דרום אפריקה

== ראו גם ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחייני מעורב אישי
קטגוריה:שחייני פרפר
קטגוריה:שחייני חופשי
קטגוריה:שחיינים דרום אפריקאים
קטגוריה:אלופי עולם בשחייה
קטגוריה:שחיינים באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:ילידי 2003
מחלוקת הפסימיזם

המחלוקת התפתחה כתגובה לפופולריות הגוברת של [[ארתור שופנהאואר בגרמניה]]
מחלוקת הפסימיזם או מחלוקת הפסימיות (בגרמנית: Pessimismusstreit) הייתה מחלוקת אינטלקטואלית שהתרחשה ברובה בגרמניה, החל בשנות ה-60 של המאה ה-19 ועד לתחילת מלחמת העולם הראשונה.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref> בין הפילוסופים שהשתתפו בה היו: יוליוס פראונשטדט, אדוארד פון הרטמן, פיליפ מיינלנדר, יוליוס באהנסן, אויגן דירינג, אגנס טאוברט (), אולגה פלומאכר (),<ref name=":1" /> ופרידריך ניטשה.<ref></ref> וכן פילוסופים נאו-קאנטיאנים כמו קונו פישר , והרמן כהן.<ref name=":1" />

המחלוקת נסבה סביב שאלת משמעות החיים וערך הקיום, והתעוררה לראשונה כתגובה להכרה הפומבית הגוברת בארתור שופנהאואר לאחר מותו.<ref name=":0" /> האהדה לשופנהאואר, והצייטגייסט שהתאפיין ב"ולטשמרץ" ובפסימיות, הובילו לפרסום מגוון רחב של ביקורות בעד ונגד שופנהאואר, ולדיון ער בשאלת ערך החיים.<ref name=":1" />

בשנת 1869 המחלוקת התעוררה מחדש לאחר שאדוארד פון הרטמן פרסם את ספרו הפילוסופיה של הלא מודע שהיה לרב-מכר, ובו פיתח מחדש רעיונות רבים מתורתו של שופנהאואר. לאורך שנות השבעים והשמונים של המאה ה-19 הרטמן פרסם מספר רב של מאמרים וארבעה ספרים בתגובה למבקריו. ב-1873 פרסמה אגנס טאוברט, אשתו של פון הרטמן, את פסימיות ומתנגדיה (Der Pessimismus und seine Gegner), בתגובה לביקורת על בעלה, שהייתה לה השפעה חזקה על המחלוקת.<ref name=":2"></ref> הפילוסופית הגרמנייה-אמריקאית אמלי ג'יי האת'ווי תרמה למחלוקת כמי שהפיצה את ההגות הפסימיסטית של שופנהאואר באמריקה.<ref name=":12"></ref>

פרדריך ניטשה, שבתחילת דרכו הפילוסופית הושפע רבות מהפילוסופיה של שופנהאואר והחזיק בעמדות פסימיסטיות, פיתח גם תגובת נגד למחלוקת הפסימיזם, והתנצח בכתביו השונים עם דמויותיה הבולטות שלה. בהגותו המאוחרת ניטשה ניסח פילוסופיה אופטימית של חיוב החיים, שבאה לביטוי בתפיסת "אהבת הגורל".<ref name=":2" />

== ראו גם ==

* מחלוקת הפנתאיזם
* מחלוקת האתאיזם
* פילוסופיית החיים

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היסטוריה של הרעיונות
קטגוריה:היסטוריה של הפילוסופיה
קטגוריה:מחלוקות פילוסופיות
קטגוריה:מילים וביטויים בגרמנית
א-דווארה (נפת חברון)

א-דווארה (בערבית: الدوارة) הוא כפר פלסטיני קטן הממוקם כארבעה קילומטרים מזרחית לעיר חברון. לאחר הקמת הרשות הפלסטינית, הכפר נכלל בנפת חברון, באחריות עיריית סעיר.

א-דווארה נמצאת כ־3 ק"מ דרומית מזרחית לסעיר.<ref>[http://www.reliefweb.int/rw/fullMaps_Sa.nsf/luFullMap/BB0D1D0CC89A371F8525706F00517495/$File/healthinforum_HLT_westbank_opt110205.pdf?OpenElement West Bank Health care] </ref>

== אוכלוסייה ==
לפי נתוני הלשכה הפלסטינית המרכזית לסטטיסטיקה, אוכלוסיית הכפר עמדה באמצע שנת 2006 על כ-1,685 איש.<ref>[http://www.pcbs.gov.ps/Portals/_pcbs/populati/pop11.aspx Projected Mid -Year Population for Hebron Governorate by Locality 2004- 2006] الجهاز المركزي للإحصاء الفلسطيني </ref> במפקד הכללי מ 2017 נמצא שהאוכלוסייה גדלה ל-2,281 איש.<ref>[http://www.pcbs.gov.ps/Document/xlsx/census2017_4_4_2018_populatoin_some_localities.xlsx النتائــج الأوليــة للتعداد العام للسكان والمساكن والمنشآت 2017، عدد السكان في التجمعات التابعة.] </ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:נפת חברון