פולרן

ייצוג חלקיקי של כדור באקי
מודל של מולקולת C60 בעזרת 60 כדורים מגנטיים (קוטר הכדור 5 מ"מ) הנצמדים מאליהם זה לזה ויוצרים מבנה מרחבי של 12 מחומשים ו 20 משושים. הכדורים מדמים את אטומי הפחמן. תהליך הבניה מתחיל ביצירה של 12 מבנים מחומשים, ממשיך בהרכבת המחומשים לכדי 2 קערות ואז הצמדת הקערות ליצירת מבנה כדורי. מודל זה מציג 4 שכנים קרובים לכל 'אטום', דבר שמתאפשר בעקבות קריסת המשושים: בניגוד ל-12 המחומשים, המשושים שנוצרו אינם פרוסים במבנה משוכלל.
הפולרנים (אנגלית: Fullerenes) הם קבוצת אלוטרופים של פחמן טהור, שצורתם יכולה להיות כדורית (אז הם מכונים "כדורי באקי"), אליפטית או צינורית. פולרנים גליליים מכונים "ננו-צינוריות פחמן". המבנה הכימי של הפולרנים דומה לזה של גרפיט, אך בניגוד לגרפיט הם עשויים לכלול גם טבעות מחומשות (או מתומנות) המונעות מהמולקולה כולה להיות מישורית.

הפולרנים התגלו ב-1985 על ידי רוברט קורל, הארי קרוטו וריצ'רד סמולי מאוניברסיטת סאסקס ומאוניברסיטת רייס, והם קרויים על שם האדריכל ריצ'רד באקמינסטר פולר.

==תחזית וגילוי==
באקמינסטרפולרן C<sub>60</sub>
עד 1985 היו ידועים שני אלוטרופים של פחמן: גרפיט ויהלום. שני חומרים אלו מורכבים רק מאטומים של פחמן אך שונים במבנה המרחבי שלהם. בתוך גביש יהלום, אטומי הפחמן מסודרים במבנה תלת-ממדי צפוף. לעומת זאת, בגרפיט אטומי הפחמן יוצרים משטחים דו-ממדיים, שכל אחד מהם הוא סריג משושים, והמשטחים נחים אחד על גבי השני, ללא קשרים חזקים.

הקיום של פולרן המורכב מ-60 אטומי פחמן (C<sub>60</sub>) נחזה בשנת 1970 על ידי כימאי אורגני יפני בשם איג'י אוסווה (Eiji Osawa) מהאוניברסיטה הטכנולוגית של טויוהאשי. הוא העלה את הרעיון שניתן ליצור מבנה של עשרימון קטום (צורה הקרויה גם באקמינסטרפולרן, שהומצאה במקור על ידי ארכימדס) בעזרת 60 אטומי פחמן, ושצורה זאת תהיה יציבה. אוסאווה הבחין כי המבנה המרחבי של מולקולת קוראנולן הוא חלק מהפאון שלפיו בנוי כדור כדורגל (מחומש המוקף בחמישה משושים), והעלה את ההשערה שהכדור המלא יכול להתקיים גם הוא. הרעיון שלו הגיע לעיתונים יפניים אולם לא הגיע לאירופה או לאמריקה בגלל מחסום השפה.

בתחילת שנות ה-60 החלו להתפתח מקורות המייצרים צברים, ותכונותיהם של צברים החלו להיחקר. עבור צברים פחמניים קטנים היה ידוע שעד 10 אטומים הפחמנים מסתדרים בקו ישר, ולאחר גודל 10 הם יוצרים שרשראות סגורות. התפתחות חשובה הייתה המצאתו של מקור לצברים קרים על ידי ריצרד סמולי (מאוניברסיטת רייס שבטקסס) ב-1980. מקור צברים זה עושה שימוש בפולס לייזר הפוגע במקל גרפיט כדי ליצור פלזמה של אטומי פחמן, ולאחר מכן בפולס של גז על מנת לקרר את הפלזמה וליצור צברים. ב-1984 אנדרו קלדור (Andrew Kaldor) השתמש במקור מהסוג הזה ליצירת צברים של פחמן בגדלים שבין אטום אחד למאה אטומים בצבר. ניתן היה להבחין, בנתונים שהוא קיבל, ששכיחות הצברים בגודל של 60 אטומים ו-70 אטומים הייתה קצת יותר גדולה משל שאר הצברים, אך לנושא זה לא יוחסה מחשבה רבה. שנה לאחר מכן, בעקבות שיפורים במקור הצברים, חוקרים מקבוצת ריצ'רד סמולי, ביניהם הארי קרוטו (אז באוניברסיטת סאסקס, כיום באוניברסיטת פלורידה), ג'יימס ר. הית', שון אובריאן ורוברט קארל מאוניברסיטת רייס, גילו שכאשר מנמיכים את הטמפרטורה בה נוצרים הצברים, כל גודלי הצברים נעלמים ונוצרים רק צברים בגודל 60 אטומים וכן ריכוז קטן של צברים בגודל 70 אטומים. הקבוצה שיערה שהמקור ליציבות יוצאת הדופן של צברים בגודל 60 אטומים נובעת מכך שגודל זה מאפשר ליצור את העשרימון הקטום, ומכך שמבנה זה יציב הרבה יותר ממבנים עם מספרים אחרים של אטומים. מדידה זאת נחשבת ל'גילוי' של הפולרנים, ובזכותה הוענק פרס נובל לכימיה לשנת 1996 לקרוטו, קארל, וסמולי. יחודה של התגלית היה לא רק בהדגמת קיומו של הפולרן, אלא גם בכך שהסתבר שאטומי הפחמן נוטים להסתדר באופן טבעי במבנה זה.

מאוחר יותר נתגלה כי C<sub>60</sub> ופולרנים אחרים מתקיימים גם מחוץ לסביבה מעבדתית (לדוגמה, בפיח מנרות). שימוש בטכניקות שפיתחו דונלד האפמן, וולפגנג קרצ'מר ועמיתיהם איפשר כבר בשנת 1990 ייצור גרמים אחדים של אבקת פולרן בקלות יחסית. עם זאת, זיקוק פולרן הוא עדיין אתגר לכימאים וקובע את מחירם הגבוה של הפולרנים.

פולרנים אנדוהדראליים הם מולקולות המכילות יונים או מולקולות קטנות בתוך כלוב האטומים. פולרן מגיב בצורה לא רגילה בהרבה ריאקציות אורגניות, כגון ריאקציית בינגל שנתגלתה בשנת 1993.

===מתן השם===
הצורה שיוצרים אטומי הפחמן ב-C<sub>60</sub>, היא פאון ארכימדי הקרוי "עשרימון קטום". סמולי ושותפיו נתנו לצורה את השם באקמינסטרפולרן (C<sub>60</sub>) על שמו של ריצ'רד באקמינסטר פולר, אדריכל וממציא ידוע שפיתח את הכיפה הגאודזית שהיא חלק של הפאון השלן. צורה זו היא גם הבסיס הגאומטרי של כדור כדורגל העשוי מחומשים ומשושים, והיא קרויה גם "כדור באקי" (Bucky-ball), על שם כינויו של פולר - "באקי".

כיוון שגילוי משפחת הפולרן בא אחרי הבאקמינסטרפולרן, השם קוצר על מנת להסביר שהאחרון הוא סוג של הראשון.

===גילוי הננו-צינורות===

אנימציה זו של צינור ננו-פחמני מראה את המבנה התלת־ממדי שלו

אחת התוצאות החשובות של גילוי הפולרנים היה גילוי תצורות נוספות של פחמן הקרויות ננו-צינורות. בגרפיט, אטומי הפחמן מסתדרים בטבעות משושות שמשתלבות יחד ליצור ריצוף, וכך נוצרים מעין דפים דקים של פחמן. בפולרנים, קיומן של טבעות מחומשות יוצר עקמומיות המאפשרת היווצרות כדורים. באופן דומה, ניתן ליצור מבנים תלת-ממדיים של משושים אשר יוצרים צורה של צינור.

לצינורות אלה של פחמן יש בדרך כלל עובי של ננומטרים בודדים, ואורכם נע בין פחות ממיקרומטר עד למספר מילימטרים. לרובם יש קצוות סגורים, אך הקצוות יכולים להיות גם פתוחים. ישנם גם מקרים שבהם קוטר הצינור קטן לפני שהוא נסגר.

המבנה המולקולארי שלהם גורם לתכונות מאקרוסקופיות ייחודיות, כולל חוזק מתיחתי גבוה, מוליכות חשמלית גבוהה, גמישות גבוהה, עמידות גבוהה לחום, ואינרטיות כימית מסוימת כיוון שבמולקולה העגולה אין אטומים חשופים שניתן להחליפם בקלות, כמו במקרה של בנזן.

תכונות אלו הביאו לשפע של שימושים טכנולוגיים, בעיקר ליצירת חומרים קלים וחזקים - תכונה פונקציונלית ביצור של שכפ"צים, אופניים ומטוסים - ולרעיונות שלא מומשו עדיין, כגון בנייה של 'מעלית לחלל החיצון' המבוססת על ננו-צינורות.

==סוגים של פולרנים==
באקמינסטרפולרן C<sub>60</sub>
===באקמינסטרפולרן===
באקמינסטרפולרן הוא הפולרן הקטן ביותר שבו שני מחומשים לא חולקים גבול (מה שיכול לגרום לאי יציבות). הוא גם הנפוץ ביותר במונחים של יצירה בדרכים טבעיות, כיוון שניתן לגלותו בהרבה מקרים בפיח.

המבנה של C<sub>60</sub> הוא עשרימון T=3 קטום, הדומה לכדורגל מהסוג שמורכב ממשושים ומחומשים, עם אטום פחמן בפינות של כל משושה, וקשר לאורך כל צלע.

למולקולת C<sub>60</sub> יש שני אורכי קשר. קשרי טבעת 6:6 (בין שני משושים) יכולים להיחשב כ"קשר כפול", והם קצרים יותר מאשר קשרי 6:5 (בין משושה ומחומש).

===כדור באקי מבור===
סוג חדש של כדור באקי המנצל אטומי בורון במקום הפחמן הרגיל נחזה ותואר על ידי חוקרים מאוניברסיטת רייס. הם ניבאו כי המבנה B<sub>80</sub> יציב יותר מאשר כדור באקי עם מבנה C<sub>60</sub>. סיבה אחת לכך, שניתנה על ידי החוקרים, היא שהמבנה B<sub>80</sub> הוא למעשה בעל דמיון רב יותר לכיפה הגיאודזית המקורית שנבנתה על ידי באקמינסטר פולר המנצלת משולשים על פני משושים.

==המתמטיקה מאחורי פולרנים==
במונחים מתמטיים, המבנה של פולרן הוא פאון טריוולנטי קמור עם פנים משושים ומחומשים. לפי תורת הגרפים, המונח פולרן מתייחס לכל גרף תלת-מישורי-רגיל שכל הפנים שלו הן בגודל 5 או 6 (כולל הפנים החיצוניים). נוסחת אוילר לפאון, V|-|E|+|F| = 2|, נובע כי (כאשר |V|-|E|+|F| מתארים את המספר של קודקודים, מקצועות ופנים) ישנם בדיוק 12 מחומשים בפולרן.

הפולרן הקטן ביותר הוא דודקהדרון- C<sub>20</sub> המיוחד. אין פולרנים עם 22 קודקודים. מספר הפולרנים C<sub>2n</sub> גדל ככל ש-n גדל (...n = 12,13,14) בערך בפרופורציה ל-n<sup>9</sup>. לדוגמה, ישנם 1812 פולרנים לא-איזומורפיים מסוג C<sub>60</sub>. יש לשים לב שרק צורת אחת של C<sub>60</sub>, הבאקמינסטרפולרן המכונה גם עשרימון קטום, איננה בעלת מחומשים סמוכים (הפולרן הקטן ביותר שמתנהג כך).

על מנת לתת מושג על המשך הגדילה, ישנם 214,127,713 פולרנים לא איזומורפיים מסוג C<sub>200</sub>, כאשר ל-15,655,672 מתוכם אין מחומשים סמוכים.

==תכונות==
===ארומטיות===
חוקרים הצליחו להגדיל את האקטיביות של פולרנים על ידי סיפוח קבוצות פעילות לפני השטח שלהם.

באקמינסטרפולרן היא מולקולה שאיננה מציגה "סופר-ארומאטיות": כלומר, האלקטרונים בטבעות המשושות אינם בלתי מאותרים על פני כל המולקולה.

לפולרן כדורי בעל n אטומי פחמן יש n אלקטרונים בקשרי פאי. המכניקה הקוונטית של סידור כזה צריכה להיות כמו של קליפה אחת, כמו במבנה הקוונטי הידוע של אטום יחיד, עם קליפה מלאה ויציבה עבור n = 2, 8, 18, 32, 50, 72, 98, 128 וכו', כלומר - בדיוק כפול ממספר ריבועי; אולם, סדרה זו לא כוללת את המספר 60. כתוצאה מכך, C<sub>60</sub> במים נוטה לאסוף שני אלקטרונים ולהפוך לאניון. ה-nC<sub>60</sub> המתוארת מתחת עשויה להיות תוצאה של C<sub>60</sub> המנסה ליצור קשר מתכתי בצורה חופשית.

===מסיסות===
פולרן C<sub>60</sub> במצב גבישי
פולרנים הם חומרים קשי תמס בממיסים רבים. הממיסים הנפוצים כוללים פחמן דו-גופרי וחומרים ארומטיים כגון טולואן.

לתמיסות של באקמינסטרפולרן טהור יש צבע סגול חזק. תמיסות של C<sub>70</sub> הן בעלות צבע חום אדמדם. לפולרנים הגבוהים C<sub>76</sub> עד C<sub>84</sub> יש מגוון צבעים. ל-C<sub>76</sub> ישנן שתי צורות אופטימליות, בעוד שלפולרנים גבוהים אחרים יש מספר איזומרים מבניים. פולרנים הם האלוטרופים היחידים הידועים של פחמן שיכולים להתמוסס בממיסים נפוצים בטמפרטורת החדר.

מספר מבנים פולרניים אינם מסיסים מפני שיש להם רוחב פס קטן מדי בין מצב היסוד והמצבים המעוררים. אלה כוללים את הפולרנים הקטנים C<sub>36</sub> ו-C<sub>50</sub>. מבנה ה-C<sub>72</sub> נכלל גם בסיווג זה, אבל הגרסה האנדוהדראלית עם האטום הלכוד מקבוצת הלנתנידים כן מסיסה בעקבות האינטראקציה של אטום המתכת והמצבים האלקטרוניים של הפולרן.

במקור, החוקרים היו מבולבלים מכך ש-C<sub>72</sub> אינו נוכח במקטע פולרן שנוצר בפלזמה, אבל כן נמצא בדוגמאות אנדוהדראליות. פולרנים בעלי רוחב פס צר הם אקטיביים מאוד ונקשרים לפולרנים אחרים או לחלקיקי פיח.

להלן רשימה של ממיסים המסוגלים להמיס מקטע פולרן מעורב (C<sub>60</sub> / C<sub>70</sub>) המסודרים מהמסיסות הגבוהה ביותר. הערך בסוגריים הוא ריכוז הרוויה המשוער.
# 1 - 2 - 4 - טרי-כלורו-בנזן (20mg/ml)
# פחמן דו-גופריתי (12mg/ml)
# טולואן (3.2mg/ml)
# בנזן (1.8mg/ml)
# כלורופורם (0.5mg/ml)
# פחמן ארבע-כלורי (0.4mg/ml)
# ציקלוהקסאן (0.054mg/ml)
# n-הקסאן (0.046mg/ml)
# טטרה-הידרו-פוראן (0.037mg/ml)
# אצטוניטריל (0.02mg/ml)
# מתנול (0.0009mg/ml)

===תכונות כימיות נוספות===
פולרנים הם יציבים, אבל לא אינרטיים לחלוטין. אטומי הפחמן המוכלאים-sp<sup>2</sup>, שנמצאים במינימום אנרגיה בגרפיט מישורי, חייבים להתכופף כדי ליצור את הכדור או הצינור הסגורים, מה שמייצר מגבלת זווית.

הריאקציה האופיינית לפולרנים היא ספיחה אלקטרופילית בקשרי 6-6-כפולים, שמפחיתה את מגבלת הזווית על ידי שינוי הפחמנים עם הכלאת sp<sup>2</sup> למוכלאי-sp<sup>3</sup>. השינוי באורביטלים המוכלאים גורם לזווית הקשר לקטון של 120 מעלות בערך באורביטלי sp<sup>2</sup>, לזווית של 109.5 מעלות בערך באורביטלי sp<sup>3</sup>. הפחתה זו בזוויות הקשר מאפשרת לקשרים להתכופף פחות כאשר הם סוגרים למבנה של כדור או צינור, וכך - המולקולה הופכת ליותר יציבה.

אטומים זרים עשויים להילכד בתוך פולרנים וליצור תרכובות סופחות הידועות כפולרנים אנדוהדראליים. דוגמה יוצאת דופן היא תצורת הפולרן דמוי הביצה Tb<sub>3</sub>N@C<sub>84</sub>, שמפרה את כלל המחומש המבודד. עדויות חדשות לפגיעת מטאור בעידן הפרמיאני נמצאו על ידי אנליזה של גזים אציליים שהשתמרו כך.

==מדע בסיסי הנעשה באמצעות פולרנים==
מאז גילויים, הפולרנים הפכו לנושא אטרקטיבי במיוחד למחקר מדעי טהור, מכיוון שניתן לייצר כמויות מקרוסקופיות של מולקולות קטנות במיוחד שלהם, שכולן מאותו הסוג.
===ספקטרוסקופיה===
ישנם חישובים רבים שנעשו תוך שימוש בשיטות קוונטיות יסודיות שיושמו לגבי פולרנים. על ידי שימוש בשיטות קוונטיות ניתן להשיג ספקטרה IR, ראמאן ו-UV של פולרנים. תוצאות של חישובים אלה ניתנות להשוואה לתוצאות שהתקבלו בניסויים.

===חלקיקים הכלואים בתוך פולרנים===
===דואליות גל חלקיק בפולרנים===
בשנת 1999, חוקרים מאוניברסיטת וינה הדגימו שדואליות גל-חלקיק ישימה למקרומולקולות כמו פולרן. אחד משני העורכים-השותפים של המחקר, ג'וליאן ווס-אנדרה, נעשה אומן ופיסל מאז מספר פסלים המסמלים את דואליות הגל-חלקיק בבאקמינסטרפולרנים.

כתב המדע מרקוס צ'און התייחס בתוכנית הרדיו של ה-CBC "קווארקים ומוזרים" במאי 2006 לכך שישנו מדען שבעבודתו חוקר כיצד כדורי באקי עוקבים אחר ההתנהגות הקוונטית של אטומים, שנראה כי הם נמצאים בשני מקומות בו זמנית. העבודה על תופעה זו עדיין נמשכת.

==שימושים==
במהלך העשור האחרון, התכונות הפיזיקליות והכימיות של פולרנים היו "נושא חם" בשדה המחקר והפיתוח, וסביר להניח שימשיכו להיות כאלה למשך זמן רב. המגזין "מדע פופולרי" פרסם מאמרים על שימושים אפשריים של פולרנים בתחום השריון. באפריל 2003, פולרנים נחקרו בהקשר לפוטנציאל שלהם בשימוש רפואי: קשירת אנטיביוטים ספציפיים למבנה פולרני כדי לפגוע בחיידקים, ואפילו כדי לפגוע בתאים סרטניים כמו במלנומה. מהדורת אוקטובר 2005 של המגזין "כימיה וביולוגיה" כוללת מאמר המתאר את השימוש בפולרנים כגורמים אנטיבקטריאליים קלי הפעלה.

בתחום הננוטכנולוגיה התכונות של עמידות לחום ומוליכות-על הן מהתכונות הנחקרות ביותר של פולרנים.

==אופני היצירה של פולרנים==
שיטה נפוצה להפקת פולרנים היא הפקת זרם חשמלי חזק בין שתי אלקטרודות גרפיט קרובות, בסביבה אינרטית. הפלזמה הפחמנית שנוצרת בקשת בין שתי האלקטרודות מתקררת ונוצרות שאריות פיח, מתוכן ניתן לבודד פולרנים.

==בטיחות==
אף על פי ש-C<sub>60</sub> נחשב תאורטית לאינרטי יחסית, מצגת של החברה האמריקנית לכימיה במרץ 2004, ותוארה במאמר בניו-סיינטיסט ב-3 באפריל 2004, טוענת שהמולקולה מזיקה לאורגניזמים. ניסוי שבוצע על ידי אווה אוברדורסטר מהאוניברסיטה המתודיסטית הדרומית, שהכניס פולרנים לתוך מים בריכוזים של 0.5 ppm, מצא שדג בס גדול-לוע סבל מנזק תאי גבוה פי 17 ברקמת המוח לאחר 48 שעות. הנזק היה מסוג פרוקסידציה של שומנים, שידוע כגורם נזק לתפקודי הממברנות. כמו כן, היו שינויים דלקתיים בכבד והפעלה של גנים הקשורים לייצור של אנזימי תיקון. תוצאות אלו פורסמו בעיתון "Environmental Health Perspectives" ביולי 2004.

C<sub>60</sub> טהור יכול להיות מושרה במים בריכוזים נמוכים כיוון שצברים גדולים מכונים לרוב nC<sub>60</sub>. צברים אלה הם ערימות כדוריות בקוטר של 250-350nm. בכך, nC<sub>60</sub> מהווה ישות כימית נפרדת מהתמיסות של C<sub>60</sub>, שבהן הפולרנים מתקיימים כמולקולות בודדות.

תוצאות שהוצגו מאוחר יותר בפגישת ה-ACS באנהיים, קליפורניה, מבססות טענה כי nC<sub>60</sub> רעיל במידה מתונה לפרעושי מים ודגי בס גדולי-לוע צעירים, בריכוז במים של בערך 800ppb. בתור מחקר ראשון על השפעתו על חיים בים, תוצאות ראשוניות אלה נפוצו במהירות ברחבי הקהילה המדעית. אולם, העדויות החזקות על אי-רעילות חיונית של C<sub>60</sub> שאיננו רעיל - (לא nC<sub>60</sub>) - במאמרים קודמים על C<sub>60</sub> ועל רבות מנגזרותיו, מצביעים על כך שלתרכובות אלה יש מעט (אם בכלל) רעילות, בייחוד בריכוזים הנמוכים שבהם נעשה בהן שימוש.

מחקר שפורסם בדצמבר 2005 בז'ורנל ביופיזיקה מניף דגל אדום באשר לבטיחות של C<sub>60</sub> כשהוא מומס במים. המאמר מדווח על התוצאות של סימולציית מחשב מפורטת שמצאה כי C<sub>60</sub> נקשר לסלילים במולקולות DNA בסביבה מימית, מה שגורם ל-DNA לאבד את צורתו המקורית, ועשוי לגרום להפרעה בתפקודים הביולוגיים שלו, ואולי אף לגרום לתוצאות לוואי שליליות ארוכות-טווח באנשים ובאורגניזמים אחרים.

==פולרן בתרבות פופולרית==
דוגמאות לפולרן בתרבות הפופולרית הן רבות. למעשה, פולרנים הופיעו במדע הבדיוני הרבה לפני שהמדע התחיל להתעניין בהם באופן רציני.
*במגזין ניו סיינטיסט היה טור שבועי שנקרא דדאלוס שנכתב על ידי דייוויד ג'ונס, שהכיל תיאורים הומוריסטיים של טכנולוגיות בדיוניות. בשנת 1966 כותרת הטור כללה תיאור של C<sub>60</sub> וצורות אחרות של גרפיט. דבר זה כוון להיות בידור טהור.
*בעבר צורף למגזין ניו סיינטיסט ספר שכותרתו "100 דברים לעשות לפני שאתה מת", שאחד מהם היה לבעוט בכדור באקי.
*כדור באקי הוא המולקולה הלאומית של טקסס.

==ראו גם==
* אנדוהדרל פולרן
*ננוטכנולוגיה
*נייר באקי

==קישורים חיצוניים==

* רשף טנא, [https://web.archive.org/web/20030911152927/http://www.weizmann.ac.il/ICS/booklet/1/pdf/tenne.pdf פולרנים איאורגניים], באתר מכון ויצמן למדע
* [https://web.archive.org/web/20070427035240/http://www.fcfm.uanl.mx/ifi/Galeria.htm גלריה של פולרנים וננו-צינורות]
* סר הארי קרוטו, [http://www.vega.org.uk/video/subseries/29 סדנה בנושא כדורי באקי] באתר [http://www.vega.org.uk קרן וגה למדע]
* [http://www.nobel.se/chemistry/laureates/1996/smalley-autobio.html אוטוביוגרפיה קצרה של דוקטור סמולי]
* [http://prola.aps.org/abstract/RMP/v69/i3/p723_1 הרצאת הנובל של ריצ'רד סמולי]
* [http://smalley.rice.edu/smalley.cfm?doc_id=4855 אתר האינטרנט של דוקטור סמולי]
* [http://www.kroto.info/ אתר האינטרנט של סר הארי קרוטו]
* [https://web.archive.org/web/20060208104701/http://www.quantum.univie.ac.at/research/matterwave/c60/index.html הפרעה והתערבות בפולרנים: דואליות גל חלקיק של פולרן (אוניברסיטת וינה)]
* ארכיטקטורות על בסיס פולרן עבור מחשוב קוונטי ב[https://web.archive.org/web/20060104124230/http://www.physik.fu-berlin.de/~ag-harneit/ גרמניה] וב[https://web.archive.org/web/20090607074225/http://www.nanotech.org/ ממלכה המאוחדת] ובאתר [https://web.archive.org/web/20170730081356/http://www.qipirc.org/ QIP IRC]
* [https://web.archive.org/web/20070410011839/http://www.bluerhinos.co.uk/molview/indv.php?id=3 תצוגה של באקמינסטר פולרן בשלושה ממדים]
* [http://www.ch.ic.ac.uk/rzepa/mim/century/html/c60.htm חשיפה כדורית]
* [http://www.classzone.com/books/earth_science/terc/content/visualizations/es0504/es0504page01.cfm מודל פשוט של פולרנים]
* [http://www.news.ucdavis.edu/search/news_detail.lasso?id=7891 סיפור על ביצי באקי]
* [http://tinpotalley.co.uk/2006/11/14/welded-buckminster-fullerene/ בקמינסטר פולרנים חסיני כיפוף]
* [https://web.archive.org/web/20090628180538/http://worldandi.misto.cz/_MAIL_/article/nsapr99.html פלדה רודיטית]
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פחמן
קטגוריה:תרכובות אי-אורגניות
קטגוריה:טכנולוגיה
קטגוריה:ננוטכנולוגיה
קטגוריה:כימיה סופרא מולקולרית