OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
טן חברה לדלק

לוגו ישן של חברת הדלק "טן".
הלוגו הקודם של חברת טן
נשר]]

טן חברה לדלק (ממותגת בשם Ten) היא חברת אנרגיה ישראלית העוסקת בייזום הקמה ותפעול של תחנות דלק ובשיווק של מוצרי דלק ללקוחות עסקיים. היא חברת שיווק הדלק החמישית בגודלה בישראל.

==היסטוריה==
החברה הוקמה בשנת 1991 בשם "מאור חברה לדלק" על ידי החברה לפיתוח גוש עציון בעקבות רפורמה בשוק הדלק שאפשרה מתן רישיונות לחברות דלק חדשות בישראל. שמה הנוכחי ניתן לה בשנת 1994. בשנת 1993 נרכשה החברה על ידי אליעזר פישמן. בתחילת דרכה עסקה החברה בשיווק והפצת סולר לתעשייה ולחימום ביתי באזור ירושלים. ב-1995 החלה החברה בהקמה ותפעול של מרכזי תדלוק סולר (מת"סים) ברחבי הארץ. בשנת 1997 החלה החברה להפעיל תחנות דלק לשימוש הציבור. ב-2007 הנפיקה לראשונה החברה איגרות חוב לציבור, וב-2008 החלה להפעיל בתחנות הדלק שלה חנויות נוחות.

ב-2017 רכשה קרן אייפקס את חברת טן תמורת 140 מיליון שקלים בעקבות קריסתו העסקית של אליעזר פישמן. ב-2018 רכשה טן את חברת "תדלוקים" שמתמחה בתדלוק ישיר לכלים הנדסיים ורכבי עבודה באתרי בנייה ותשתיות, באמצעות צי מכליות ייעודי.

נכון ל-2021 מונה החברה 68 תחנות תדלוק ו-23 חנויות נוחות בכל רחבי הארץ. החברה שותפה בחברת I4U הפועלת בברזיל, ומחזיקה בזיכיון לייצור חשמל במדינה באמצעות תחנות הידרו־אלקטריות.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות דלק וגז בישראל
קטגוריה:נתניה: חברות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1991
אלבניה באירוויזיון 2019

אלבניה השתתפה באירוויזיון 2019 שהתקיים במאי 2019 בישראל בתל אביב, עם השיר "Ktheju Tokës" והמבצעת יונידה מאליצ'י.

==לפני האירוויזיון==
===בחירת השיר והנציג===

ב-16 במאי 2018 הודיעה רשות השידור הממלכתית של אלבניה (RTSH) כי נציג אלבניה לאירוויזיון 2019 ייבחר במסגרת פסטיבל השירים האלבני ("Festivali i Këngës") ה-57.

הגשת המועמדויות לפסטיבל נסגרה ב-30 ביוני 2018.

ב-17 באוקטובר 2018 נחשפה רשימת האומנים והשירים שהתחרו במסגרת הפסטיבל:
{| class="wikitable sortable"
|+השירים המשתתפים
|- bgcolor="#CCCCCC"
!מס'
! אמן
! שיר
! תרגום לעברית
|-
|01
| אלאר באנד
| "Dashuria nuk mjafton"
| "אהבה זה לא מספיק"
|-
|02
| אאורל האלימי
| "Të dua ty"
| "אני אוהב אותך"
|-
|03
| בויקן לאקו
| "Jeto jetën"
| "חיה את החיים"
|-
|04
| ברונו פולוגטי
| "Nuk ka stop"
| "אין שום עצירה"
|-
|05
| דילן רקה
| "Karma"
| "קארמה"
|-
|06
| אליזה הוג'ה
| "Pengu"
| "החרטה"
|-
|07
| אלונה איסלאמאי
| "Në këtë botë kalimtare"
| "בעולם המעבר הזה"
|-
|08
| אלטון דדה
| "Qetësisht"
| "בשלווה"
|-
|09
| אראנדה ליבוהובה
| dir="ltr" align="right" | "100 pyetje"
| "100 שאלות"
|-
|10
| ג'רג' לקה
| "Besoj"
| "אני מאמין"
|-style="font-weight:bold; background:gold;"
|11
| יונידה מאליצ'י
| "Ktheju Tokës"
| "חזור לארץ"
|-
|12
| קלי
| "A më ndjen"
| "האם אתה מרגיש אותי?"
|-
|13
| קלינטי צ'ולאקו
| "Me jetë"
| "עם החיים"
|-
|14
| קלודיאנה ואטה
| "Mbrëmje e pafund"
| "ערב אינסופי"
|-
|15
| קויטים פרודאני
| "Babela"
| "בבלה"
|-
|16
| לידיה לופי
| "Rrëfehem"
| "אני מודה"
|-
|17
| לורלה סיידיני
| "Vetmi"
| "בדידות"
|-
|18
| מרקו סטראזימירי ואימברו
| "Leyla"
| "ליילה"
|-
|19
| מירוד
| "Nënë"
| "אמא"
|-
|20
| אורגסה זאימי
| "Hije"
| "צל"
|-
|21
| סוני מאלאי
| "Do vij"
| "אני אבוא"
|-
|22
| ויקנה קאמניצה
| "Natën e mirë"
| "לילה טוב"
|-
|}

==באירוויזיון==

במהלך הצבעות המדינות, הוענקו 12 נקודות על ידי אלבניה לצפון מקדוניה.

==ראו גם==
* אלבניה באירוויזיון
* אירוויזיון 2019

==קישורים חיצוניים==

2019
קטגוריה:מדינות באירוויזיון 2019
כביש 6953

כביש 6953 (מכונה גם "כביש ג'וערה", על שם הבסיס ההיסטורי שנמצא במסלולו) הוא כביש מקומי באזור רמות מנשה המחבר את כביש 66 (בסמוך לקיבוץ משמר העמק) לכביש 672, בסמוך לקיבוץ דליה. הכביש נמצא כולו בתחום השיפוט של מועצה אזורית מגידו, והיישוב היחידי שנמצא בסמוך אליו הוא קיבוץ עין השופט וכן המוסד החינוכי חברת הנעורים רעות שלידו. לאורך הכביש ישנן יציאות למסלולי טיולים באזור המרחב הביוספרי שבפארק רמות מנשה.

== צמתים עיקריים לאורך הכביש ==
{| class="wikitable"
|+
!קילומטרים
!שם
!סוג מפגש
!מיקום
!דרכים מצטלבות
|-
| colspan="5" align="center" bgcolor="#D8 BF D8" |כביש 6953 ממערב למזרח
|-
| align="center" |0
| align="center" |צומת עין השופט
| align="center" align="center" |ליד דליה
| align="center" |
|-
| align="center" |1.4
| align="center" |כיכר ללא שם
| align="center" פיקסלים
| align="center" |ליד עין השופט
| align="center" |כביש 6954, כביש גישה אל התיכון האזורי "מגידו"
|-
| align="center" |1.7
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" align="center" |עין השופט
| align="center" |כביש גישה אל עין השופט
|-
| align="center" |2.4
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" align="center" |ג'וערה
| align="center" |כביש גישה אל ג'וערה
|-
| align="center" |6.1
| align="center" |צומת ללא שם
| align="center" align="center" |משמר העמק
| align="center" |כביש גישה אל משמר העמק
|-
| align="center" |6.7
| align="center" |צומת משמר העמק
| align="center" align="center" |משמר העמק
| align="center" |
|}

==ראו גם==
* כבישי ישראל

==קישורים חיצוניים==
* אריאל אלסיבוני, [https://www.over-drive.co.il/אוברדרייב-בדרכים-כביש-עין-השופט-ורמת-מ/ אוברדרייב בדרכים: כביש עין השופט ורמת מנשה], באתר "OVER-DRIVE", 23 בנובמבר 2017
* 

קטגוריה:רמות מנשה
קטגוריה:מועצה אזורית מגידו
קטגוריה:ישראל: כבישים
קטגוריה:משמר העמק
קטגוריה:עין השופט
קטגוריה:דליה (קיבוץ)
מוסולה קתרין קסקטי

מוסולה קתרין קסקטי (באנגלית: Musola Cathrine Kaseketi; נולדה באוקטובר 1968) היא יוצרת קולנוע ופעילת זכויות אדם מזמביה. היא האישה הראשונה מזמביה לביים סרטים כמקצוע.

== תחילת דרכה ==
קסקטי נולדה ב-1968 בסולווזי, אך גדלה בשנותיה הראשונות בקאבווה, בעקבות מדיניות ממשלתית של רילוקיישן. בתור ילדה קטנה, טעות רפואית של סטודנטית לסיעוד גרמה לה לשיתוק באחת מרגליה; יש לה כתוצאה קשיי התניידות. היא הוכשרה בתור חייטת מעצבת בגדים לפני שעברה לזימבבואה ללמוד תיאטרון. לאחר מכן היא סיימה בהצטיינות תואר מבית הספר לקולנוע וטלוויזיה ניוטון בדרום אפריקה.

בהמשך חייה היא הרחיבה את השכלתה בארצות הברית ובאירופה, כולל קורסים בחוג ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת קולומביה והכשרה בתור מנחה לשוויון לנכים בארגון העבודה הבינלאומי.

== קריירה קולנועית ==
הסרט הראשון שלה, Suwi ("אמונה"), אותו כתבה, ביימה והפיקה, יצא ב-2009, והוקרן במספר מדינות באירופה, ובדרום אפריקה. היא ביימה פרקים של אופרת הסבון הזמבית Kabanana, כמו גם מספר רב של סרטים דוקומנטריים. היא המייסדת של העמותה Vilole Images, קרן ללא מטרות רווח אשר מספקת הדרכה ליוצרי סרטים צעירים בזמביה. עד כה, היא ביימה שלושה סרטים באורך מלא: Suwi, Dreams of Forgotten Youth (2012) ו-Broken Hill Man (2013), כמו גם סרט סטודנטים, Making a Difference in Life (1999). היא גם הקימה את פסטיבל הסרטים הבינלאומי הראשון של זמביה, Shungu Namutitima ("עשן מרעים").

קסקטי היא רכזת זמביה ודרום אפריקה של ArtWatch International, ויו"ר אגודת צלמי הסרטים של זמביה.

== פעילות זכויות אדם ==
זמן קצר לאחר שיצא סרטה Suwi, פנתה אל קסקטי קבוצה של נשים נכות אשר שאבו השראה מהסרט. יחד איתן, היא הקימה את Pachibwanse Corner, או מקום מפגש נשים, פרויקט לפיתוח קהילה כפרית ולמען שיפור חייהן של נשים עם מוגבלויות. רבים מסרטיה התיעודיים עוסקים בנושאים חברתיים המשפיעים על נשים נכות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאיות קולנוע זמביות
קטגוריה:ילידות 1968
סויוז T-5

סויוז T-5 (ברוסית: Союз Т-5) הייתה חללית מסדרת סויוז שהמריאה ב-13 במאי 1982 מקוסמודרום בייקונור שבקזחסטן במטרה להגיע לתחנת החלל סאליוט 7. זו הייתה העגינה הראשונה של חללית מאוישת בתחנת החלל החדשה.

==צוות==

===צוות המראה===
* אנטולי ברזובוי - מפקד
* ולנטין לבדב - מהנדס טיסה

==צוות בנחיתה==
* לאוניד פופוב - מפקד
* אלכסנדר סרברוב - מהנדס טיסה
* סבטלנה סביצקאיה - קוסמונאוט חוקר

===צוות גיבוי===
* ולדימיר טיטוב - מפקד
* גנאדי סטרקאלוב - מהנדס טיסה

==תיאור המשימה==
"סויוז T-5" שוגרה ב-23 במאי 1981 מקוסמודרום בייקונור. החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה. זו הייתה חללית סויוז מדגם סויוז-T. השיגור בוצע מכן שיגור מס' 1 בעזרת משגר סויוז U. זו הייתה הטיסה המאוישת הראשונה לתחנת החלל החדשה "סאליוט 7".

העגינה בוצעה ב-14 במאי, כ-25 שעות לאחר השיגור. צוות עבר לתחנת החלל והחלה פעילות סדירה של משלחת מס' 1.

חללית "סויוז T-5" שימשה חללית חירום.

ב-26 במאי 1981 התנתקה החללית מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ כאשר על סיפונה 3 קוסמונאוטים שהגיעו בחללית סויוז T-7.

אנטולי ברזובוי וולנטין לבדב חזרו לכדור הארץ על סיפונה של חללית סויוז T-7 ב-10 בדצמבר 1982.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.astronautix.com/s/soyuzt-5.html נתונים מאנציקלופדיית החלל]
* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-T-5.htm נתוני המשימה]

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:1982 בברית המועצות
לאורה פלדברה

לאורה פלדברה (באסטונית: Laura Põldvere; נולדה ב-30 באוגוסט 1988) היא זמרת אסטונית.

==ביוגרפיה==
פלדברה נולדה ב-30 באוגוסט 1988 בטרטו שבאסטוניה.

היא למדה באקדמיה האסטונית למוזיקה ותיאטרון. בשנת 2005 ייצגה את אסטוניה באירוויזיון כחלק מלהקת "סאנטרייב", לאחר מכן היא ניסתה מספר פעמים נוספות לייצג את המדינה בתחרות.

בשנים 2007 ו-2009 הכריזה על הניקוד האסטוני באירוויזיון.

ב-2007 יצא אלבומה הראשון הנקרא "Muusa" ובאותה שנה החלה ללמוד במכללת ברקלי למוזיקה.

ב-2009 יצא אלבומה השני "Ultra", ב-2011 הוציאה את האלבום "Sädemeid taevast" המכיל סינגלים שהוציאה בין השנים 2005 ל-2011.

בשנת 2017 ייצגה שוב את אסטוניה באירוויזיון 2017 עם השיר Verona, אותו ביצעה עם קויט טומה. השיר לא העפיל לשלב הגמר.

בשנת 2020 היא השתתפה בקדם האסטוני לאירוויזיון 2020. היא העפילה לגמר וזכתה ב-100% מהצבעות הציבור האסטוני. ב-29 בפברואר, פלדברה זכתה במקום ה-11, ולא נבחרה לייצג את ארצה באירוויזיון. ב-20 בפברואר 2021, לאורה זכתה במקום השביעי והאחרון בקדם הפיני לאירוויזיון 2021.

===חייה האישיים===
לורה נישאה לפסנתרן ג'ואל רסמוס רמל בשנת 2013. הם התגרשו בשנת 2016.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרות אסטוניות
קטגוריה:זוכי אסטי לאול
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2005
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2017
קטגוריה:נציגי אסטוניה באירוויזיון
קטגוריה:אסטוניות שנולדו ב-1988
ועדת החקירות של בלארוס

ועדת החקירות של רפובליקת בלארוס (בבלארוסית: Следчы камітэт Рэспублікі Беларусь) הוא שמו הרשמי של גוף החקירות העיקרי בממשלת בלארוס, שהוקם בעקבות מיזוג של מנגנון החקירות של משרד התובע הכללי עם מחלקות החקירה של משרד הפנים וגוף הבקרה הממשלתי. נוסד ב-12 בספטמבר 2011 בדמות ועדת החקירות הרוסית והחלה את פעילותה ב-1 בינואר 2012 כגוף ממשלתי לחקירת שחיתות ציבורית וניהול כל תיקי החקירה במדינה.

מטרת הוועדה היא לחקור פשעים חמורים, הגשת המלצות לכתב אישום, בקרה על פעילויות מדעיות ומניעת הפרות חוק, השתתפות בכל סדרי החקירה המשטרתיים וחקירת בכירים ואישי ציבור החשודים בקבלת שוחד.

== ראשי הוועדה ==
ראש הוועדה ממונה ומפוטר על פי צו של נשיא בלארוס.
=== יושבי ראש הוועדה ===
* ולרי ואקולצ'יק (1 בינואר 2012—16 בנובמבר 2012)
* ולנטין שאייב (16 בנובמבר 2012—4 בנובמבר 2015)
* איוואן נוסקביץ' (10 בנובמבר 2015—11 במרץ 2021)
* דמיטרי גורו (11 במרץ 2021— ואילך)

==ראו גם==
* לשכת החקירות הלאומית (אוקראינה)
* ועדת החקירות של רוסיה
== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארגוני מאבק בשחיתות
קטגוריה:מינסק
קטגוריה:בלארוס: ארגוני אכיפת חוק
יבגני חרונוב

יבגני ואסילייביץ' חרונוב (ברוסית: Евгений Васильевич Хрунов; ) הוא קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל במסגרת תוכנית סויוז.

==קורות חיים==
יבגני חרונוב נולד בעיירה במחוז טולה למשפחת איכרים. כבר בילדות הוא חלם להיות טייס. סיים בית ספר טכני-מקצועי חקלאי, ולאחר מכן בית ספר צבאי-תעופתי. בשנת 1952 גויס חרונוב לצבא והחל ללמוד טייס. בשנת 1956 שובץ חרונוב ביחידת חיל האוויר הסובייטי שהייתה ממוקמת בשטח מולדובה הסובייטית. בשנת 1959 החל אימונים לקראת טיסה לחלל. בשנת 1960 הצטרף לקוסמונאוטים. בשנת 1968 סיים בהצטיינות אקדמיה צבאית להנדסת תעופה וקיבל תואר מהנדס.

חרונוב היה אמור להשתתף בטיסת סויוז 2 לחלל, אך לאור הכישלון של חללית סויוז 1, השיגור בוטל. ב-15 בינואר 1969 הוא שוגר לחלל בחללית סויוז 5 לצד בוריס וולינוב ואלכסיי יליסייב. למחרת, לראשונה בתולדות חקר החלל בוצע חיבור בין שתי חלליות. לאחר ביצוע חיבור זה, חרונוב ואלכסיי יליסייב יצאו מחללית סויוז 5 ונכנסו לחללית סויוז 4, בה הם חזרו לכדור הארץ ב-17 בינואר.

חרונוב המשיך להיות בצוות הקוסמונאוטים הסובייטי. הוא עבר הכנות לטיסה לכיוון הירח, אך תוכניות אלו בוטלו. בשנת 1971 הוא השלים את עבודת הדוקטורט בנושא עבודת האדם בחלל.

הוא היה חבר בצוות גיבוי של מספר משימות חלל, אך לא השתתף באף משימה. בשנת 1980 חרובוב עזב את צוות הקוסמונאוטים הסובייטי.

חרונוב עבד במכון למחקר של משרד ההגנה הסובייטי. הוא נפטר ב-19 במאי 2000 בעקבות אוטם שריר הלב.

==קישורים חיצוניים==

יהושע א. גלבוע, "[http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1969%2F01%2F23&id=Ar00903&sk=09333F54 הישגים מסחררים לקוסמונאוטים - ופחד המשטר מפני החירות...]", מעריב, 23 בינואר 1969.
* [http://www.spacefacts.de/bios/cosmonauts/english/Khrunov_evgeni.htm תקציר נתונים באתר ספייספאקטס]
* [http://www.astronautix.com/k/khrunov.html נתונים מאנציקלפדיית החלל]
* [https://www.gctc.ru/main.php?id=1105 ביוגרפיה באתר רוסקוסמוס] 
* [https://warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=639 ביוגרפיה מפורטת] 
* 

קטגוריה:קוסמונאוטים סובייטים
קטגוריה:מעוטרי גיבור ברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מהנדסים סובייטים
קטגוריה:מקבלי עיטור הכוכב האדום
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הסובייטי
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1933
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2000
אפרו קנדי

ג'ודית צ'יצ'י אוקפרה מזאגו (באנגלית: Judith Chichi Okpara Mazagwu; נולדה ב-12 ביולי 1971), הידועה בשם הבמה אפרו קנדי (באנגלית: Afro Candy), היא שחקנית קולנוע, במאית קולנוע, מפיקת קולנוע, זמרת, כותבת שירים, דוגמנית ושחקנית פורנוגרפית ניגרית. היא המייסדת והמנכ"לית של חברת "Invisible Twins Productions LLC".

== ביוגרפיה והשכלה ==
אפרו קנדי נולדה ב-12 ביולי 1971 באימו שבניגריה. הוריה המנוחים הם האנזה אוגדימה אופארה ואגת'ה אופארה. כמתבגרת בתיכון, אפרו קנדי נמשכה למשחק אבל איבדה עניין אחרי הכניסה לקולג'. אפרו קנדי קיבלה תואר ראשון במדעי ניהול עסקים, בנוסף היא התאמנה כקצינת משמר ואבטחה.

== קריירה ==
אפרו קנדי התגלתה על ידי סוכנות הדוגמנות "King George Models" (בתרגום חופשי לעברית: דגמי המלך), אשר עודדה אותה לפעול. היא החלה את הקריירה שלה בדוגמנות, והשתתפו בפרסומות עבור "קוקה-קולה", "Nixoderm" (בתרגום חופשי לעברית: ניקסודרם) ו-"Liberia GSM" (בתרגום חופשי לעברית: ליבריה GSM). היא השתתפה גם בתוכניות טלוויזיה בתפקידים קטנים. בשנת 2004, אפרו קנדי ביצעה את הופעת הבכורה הגדולה שלה בסרט "Dangerous Sisters" (בתרגום חופשי לעברית: האחיות המסוכנות) בתפקיד סוזן. 

בשנת 2005, אפרו קנדי הצטרפה לבעלה שהתגורר בארצות הברית, ואיתו יש לה שני ילדים. לאחר שנתיים שהם התגוררו ביחד, בני הזוג נפרדו. אפרו קנדי השתתפה בסרטים הבאים: "Destructive Instinct" (בתרגום חופשי לעברית: אינסטינקט הרסני), "How Did I Get Here" (בתרגום חופשי לעברית: איך הגעתי לכאן), "Ordeal in Paradise" (בתרגום חופשי לעברית: הייסורים בגן עדן), "The Goose That Lays The Golden Eggs" (בתרגום חופשי לעברית: אווז שמניח את ביצי הזהב) ומספר תפקידים קטנים בסרטים הוליוודים. כאמנית מוזיקלית, הסינגל הראשון שלה "Somebody Help Me" (בתרגום חופשי לעברית: משהו עוזר לי) שוחרר בשנת 2009, ואחריו אלבום הבכורה שלה, בו נמצא השיר הפופולרי "Ikebe Na Moni". בשנת 2011, היא שחררה את הסינגל "Voodoo-Juju Woman" (בתרגום חופשי לעברית: אשת וודו-ג'וג'ו). 

מלבד המשחק והשירה, אפרו קנדי עובדת בתור רופאה.

== פילמוגרפיה ==
* Dwelling in Darkness and Sorrow
* Dangerous Sisters (2004)
* The Real Player
* End Of The Game (2004)
* Between Love
* Heaven Must Shake
* My Experience
* Ghetto Crime
* Beyond Green Pastures
* Destructive Instinct
* Queen of Zamunda

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ילידות 1971
קטגוריה:מפיקות קולנוע ניגריות
קטגוריה:במאיות קולנוע ניגריות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה ניגריות
קטגוריה:דוגמניות ניגריות
קטגוריה:זמרות ניגריות
קטגוריה:פזמונאיות
קטגוריה:רופאות
מפרץ סלמון (אנטארקטיקה)

מפרץ סלמון (באנגלית: Salmon Bay) הוא מפרץ שרוחבו 19 קילומטרים, בין כף קזני והאי לואיס בארץ וילקס באנטארקטיקה.

== היסטוריה ==
=== גילוי המפרץ ===
המפרץ התגלה מהספינה אורורה במהלך משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה (שנערכה בין השנים 1910-1914) בפיקודו של דאגלס מוסון.

המפרץ נחשב כיום אתר היסטורי.

=== מקור השם ===
מוסון קרא למפרץ בשם "מפרץ דייוויס" (Davis Bay) על שם ג'ון קינג דייוויס סגן מפקד משלחת המחקר.

ביוני 2017, שונה שם המפרץ על ידי הוועד הגאוגרפי של ניו זילנד לשמו הנוכחי.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">• P. T. Maher, [https://core.ac.uk/download/pdf/35461390.pdf Footsteps on the Ice: Visitor Experiences in the Ross Sea Region, Antarctica], Lincoln University, 2010, P 21</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:3576 "מפרץ דייוויס" (שמו הקודם של "מפרץ סלמון")] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=114303 מפרץ סלמון] באתר הגאזט האנטארקטי SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=13190&fid=antgeo_120 תצלום לוויין של אזור מפרץ סלמון]
* [https://mapcarta.com/25595002 מפה טופוגרפית של אזור מפרץ סלמון]

==הערות שוליים==

סלמון
מצודת בלגרד

מצודת בלגרד (בסרבית קירילית: Београдска тврђава; בסרבית באותיות לטיניות: Beogradska tvrđava) היא מצודה השוכנת בתחום המוניציפלי של בלגרד בירת סרביה. המצודה הוקמה כקסטרום בראשית המאה ה-1 עת נשלט האזור על ידי הקיסרות הרומית והוקפה בחומת עץ. בהמשך, הורחבה המצודה ונבנתה מאבן, הוקפה חומה בת מספר שכבות ולאורכה הועמדו מגדלי שמירה. לאורך מאות שנים נשלטה המצודה על ידי ישויות שונות מהאימפריה הביזנטית, דרך ממלכת בולגריה הראשונה והשנייה, ממלכת סרביה של ימי הביניים, דספוטט סרביה תחת ממלכת הונגריה, האימפריה העות'מאנית וממלכת הבסבורג.

== היסטוריה ==
במהלך המאה ה-1 הוקם במקום קסטרום אשר שימש את הלגיון השמיני אוגוסטה של הקיסרות הרומית. לאחר קריסת הקיסרות הרומית המערבית ננטש הקסטרום. בראשית המאה ה-6 הוקמה מצודה במקום על ידי יוסטיניאנוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית והיא נכבשה וננטשה במהלך פשיטות האווארים והסלאבים. במחצית השנייה של המאה ה-9 נכבשה המצודה על ידי צבאו של בוריס הראשון, מלך בולגריה, בהמשך חזר המקום לידיים ביזנטיות ונכבש בשנית על ידי צבא ממלכת בולגריה השנייה. במהלך המאה ה-12 נשלטה המצודה על ידי ממלכת סרביה, ועם קריסתה לאחר קרב קוסובו הוחזקה המצודה על ידי דספוטט סרביה שהייתה ישות וסאלית של ממלכת הונגריה.

צבא האימפריה העות'מאנית ניסה לכבוש את המצודה וצר עליה מספר פעמים. ב-1456 הטיל צבאו של מהמט השני מצור על בלגרד אך הובס בידי כוחות הונגריים בפיקודו של יאנוש הוניאדי. לבסוף, ב-1521 על בידי צבאותיו של סולימאן הראשון לכבוש את המצודה. לאחר קרב וינה השני החלה שקיעתה ההדרגתית של האימפריה העות'מאנית. ב-1688, במהלך מלחמת האימפריה העות'מאנית-הליגה הקדושה (1683–1699) נפלה המצודה לידי כוחות צבא ממלכת הבסבורג וכעבור שנתיים עלה בידי העות'מאנים לחזור ולשלוט בבלגרד. במהלך המלחמה ההבסבורגית-עות'מאנית (1716–1718) כבשו האוסטרים שוב את בלגרד. ב-1739, במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1735–1739) עלה בידי העות'מאנים להשתלט מחדש על המקום.

בראשית המאה ה-19 פיקד מילוש אוברנוביץ' על המרד הסרבי השני נגד השלטון העות'מאני. כפועל יוצא מהמרד הוקמה נסיכות סרביה כיישות אוטונומית תחת האימפריה העות'מאנית. העות'מאנים החזיקו כוחות שיטור בבלגרד וכוחות צבא ובכלל זה יחידות ארטילריה ואנשי מנגנון ממשל צבאי בתוך מצודת בלגרד. ב-17 ביוני 1862 לאחר תקרית אש בבלגרד בין שוטרים סרביים לעות'מאניים המכונה תקרית מזרקת צ'וּקוּר , הפגיזו העות'מאנים את בלגרד באמצעות תותחים שהוצבו במצודת בלגרד וגרמו לנזק רב ונפגעים בעיקר באזור שכונת דורצ'ול. תקרית זו הובילה ללחץ של המעצמות האירופיות על העות'מאנים לסיים את נוכחותם הפיזית בבלגרד. ב-1867 נסוגו הכוחות העות'מאניים מהמצודה ועזבו את שטחי נסיכות סרביה. עם עזיבת העות'מאנים פסק השימוש במצודה לצרכים צבאיים.

== תיאור ==
בתוך המצודה הוקמו ברבות השנים מסגדים, כנסיות, מבני שלטון ושטחי מסחר ומגורים. שטחו הפך לאחד מרובעי העיר העתיקה של בלגרד. ב-1900 התגוררו בשטחי המצודה 2,777 תושבים. במהלך מלחמת העולם הראשונה ומלחמת העולם השנייה הופצצה המצודה ונגרמו בה נזקים כבדים. בהמשך הפך השטח לפארק ולצידו אתרי תיירות. במקום נבנה רכבל המקשר את העיר עם המצודה ואתריה, ונבנתה טיילת מרכזית.

== ראו גם ==
* מגדל נבוישה

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:בלגרד: מבנים
סטרז'ה צריי

סטרז'ה צריי או סטרז'ריה (ברומנית: Straja Țării או Străjeria) היה ארגון נוער בממלכת רומניה בין השנים 1935 ו-1940. משמעות השם הוא "משמר הארץ".
ילדה לבושה במדי הארגון
בול רומני המוקדש לארגון
קרול השני, מלך רומניה הקים ב-1935 את ארגון הנוער הזה על מנת לפגוע בהשפעה ההולכת וגדלה של התנועה הלגיונרית. חברי הארגון זכו לשם "străjeri" (שומרים) והמלך עצמו נחשב ל"שומר הראשי".

הארגון נבנה לפי הדגם של הנוער ההיטלראי ובאלילה וארגונים פשיסטיים אחרים. בארגון השתמשו בברכה גזורה מההצדעה הרומית.

את הארגון הנהיג למעשה תאופיל סידורוביץ', שנשא את התואר "ממלא מקום השומר הראשי". על פי הצו-חוק 3,445 מ-1937, כל הבנים בגלאי 7 עד 18 וכל הבנות בגילאי 7 עד 21 היו חייבים להצטרף לארגון. הבנים בגילאי 18 עד 21 היו צריכים להצטרף למסגרת קדם צבאית.

המצטרפים היו חייבים ב"אני מאמין" בן חמישה סעיפים:
# אמונה ועבודה למען הארץ והמלך.
# אני מאמין באלוהים ובכנסיית אבותי.
# אני מאמין במלך הארץ, הגאי גורלות העם הרומני.
# אני מאמין בסטרז'ה צריי - הערבות לאיחוד העם, הגבולות והנשמה הרומנית.

ב-3 בדצמבר 1938 סטרז'ה צריי אורגנה מחדש וכללה בתוכה את כל ארגוני הנוער והילדים ברומניה ובכך פורקו למעשה כל הארגונים המתחרים, כולל תנועות הנוער והספורט היהודיות.

בקיץ 1940, כאשר רומניה אולצה לסגת מהחבלים בסרביה ובוקובינה, יחד עם הממשל הרומני עזבו גם פליטים רומנים רבים וסטרז'ה צריי גויס להושיט סיוע לפליטים. מאוחר יותר, כאשר יון אנטונסקו אילץ את קרול השני, מלך רומניה לפרוש והוקמה הממשלה הלגיונרית, פורקה סטרז'ה צריי ונכסיה הועברו לתנועה הלגיונרית. בעת פירוקה היו בסטרז'ה צריי ארבעה מיליוני חברים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:תנועות נוער
קטגוריה:רומניה: היסטוריה
אנג'ליקה אגורבש

אנג'ליקה אגורבש (ברוסית: Анжелика Агурбаш; נולדה ב-17 במאי 1970) היא זמרת, שחקנית ודוגמנית בלארוסית.

==ביוגרפיה==
אגורבש נולדה במינסק, ב-1988 הייתה הראשונה לזכות בתואר "מיס בלארוס", באותו זמן גם הייתה סטודנטית באקדמיה הבלארוסית לאומנויות. מ-1990 ועד 1995 הייתה חברה בהרכב המוזיקלי "erasy", ב-1991 קיבלה את התואר השני של "מיס פוטו ברית המועצות" עקב היותה הדוגמנית המצולמת ביותר בבלארוס, לאחר עזיבתה של ההרכב המוזיקלי בו הייתה חברה היא הוציאה מספר סינגלים וב-2002 הוציאה את האלבום "The Farewell Kiss of Lika Yalinskaya".

היא זכתה בתחרות בגמר הלאומית של בלארוס עבור אירוויזיון 2005 עם השיר "Boys and Girls" בלדת רוק אודות משבר בני הערובה בבסלאן, לאחר שהשיר קיבל ביקורות ירודות ברחבי אירופה, רשות השידור הבלארוסית אישרה לה להופיע באירוויזיון עם שיר אחר, היא עמדה במקור לבצע במקום זאת את שירו של צביקה פיק "Show Me Your Love" אך לבסוף בחרה בשיר "Love Me Tonight", במהלך הופעתה באירוויזיון החליפה בגדים על הבמה בביצוע גרנדיוזי, לבסוף סיימה במקום ה-13 בחצי הגמר ולא עלתה לגמר האירוויזיון.

ב-1987 בהיותה בת שבע עשרה נישאה לבעלה הראשון וב-1988 נולדה בתה, ב-2002 נישאה לאיש העסקים ניקולאי אגורבש ולהם שני בנים.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://angelicaagurbash.com]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות בלארוסיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2005
קטגוריה:זוכות בתחרויות יופי
קטגוריה:דוגמניות בלארוסיות
קטגוריה:נציגי בלארוס באירוויזיון
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה בלארוסיות
קטגוריה:מנחות טלוויזיה
קטגוריה:משוררות
קטגוריה:סופרות בלארוסיות
קטגוריה:ילידות 1970
ספצנאז (סדרת טלוויזיה)

ספצנאז (ברוסית: Спецна́з) היא מיני-סדרת טלוויזיה רוסית משנת 2002 המורכבת משתי עונות, כשהעונה הראשונה הורכבה משלושה פרקים: "חץ שבור", "מארב" ו"להב". ב-2003 שודרה גם העונה השנייה שכללה ארבעה פרקים.
==תקציר עלילת הסדרה==
הסדרה מגוללת את קורותיה של יחידת ספצנאז של המודיעין הצבאי הרוסי בעת מבצעים חשאיים בצ'צ'ניה, דאגסטן, אפגניסטן וקוסובו בזמן חוסר היציבות הפוליטית באפגניסטן שלפני הפלישה האמריקאית, במלחמת צ'צ'ניה השנייה ובמלחמת קוסובו.
== פרקים ==

==שחקנים ודמויות==

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.svarog-film.com/index.php?act=projects&add=ready&men1=film&var1=2 "ספצנאז"] באתר חברת ההפקות Svarog Film
* [https://www.youtube.com/watch?v=SKboQG6Sjso פרק הבכורה] בערוץ היוטיוב של ערוץ 1 הרוסי
קטגוריה:יחידות מיוחדות בקולנוע ובטלוויזיה
קטגוריה:סדרות פעולה רוסיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה רוסיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:ערוץ 1 הרוסי: תוכניות וסדרות
קטגוריה:זוכי פרס נשר הזהב הרוסי
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שמתרחשות בסנקט פטרבורג
קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סרטי מלחמת צ'צ'ניה
Christmas Memories

Christmas Memories (בעברית: זכרונות חג המולד) הוא אלבום חג המולד השני של הזמרת-יוצרת האמריקאית ברברה סטרייסנד ואלבום האולפן ה-29 שלה. האלבום יצא לאור ב-30 באוקטובר 2001, על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס.

עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום ה-15 במצעד הבילבורד 200, וה-1 במצעד אלבומי החגים.

== רקע והפקה ==
האלבום הופק על ידי ברברה סטרייסנד, ג'יי לנדרס, וויליאם רוס ודייוויד פוסטר. גרסתו הרגילה של האלבום מכילה בתוכה כ-12 רצועות, וגרסת הטארגט והאייטונס מכילה את השיר "God Bless America".

איגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי הכריז כי מכירותיו של האלבום בארצות הברית מסתכמות בכ-1,100,000 עותקים.

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
!ארצות הברית (RIAA)
|פלטינה
|1,100,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי חג המולד מ-2001
קטגוריה:אלבומי ברברה סטרייסנד
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ברברה סטרייסנד
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי דייוויד פוסטר
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
מפרץ דייוויס (אנטארקטיקה)

מפרץ דייוויס (באנגלית: Davies Bay) הוא מפרץ שרוחבו 19 קילומטרים, הממוקם בין ראש דרייק וכף קינזי בארץ אואטס באנטארקטיקה.

== היסטוריה ==

=== גילוי המפרץ ===
המפרץ התגלה בפברואר 1911 מהטרה נובה במסגרת משלחת טרה נובה שחקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910–1913.

=== מקור השם ===
המפרץ נקרא על שם פרנסיס אי. סי. דייוויס (Francis E.C. Davies), נגר אוניות על הספינה טרה נובה.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">• Ute Christina Herzfeld, [https://books.google.co.il/books?id=fIrcBQAAQBAJ&pg=PA162&lpg=PA162&dq=%22Davies+Bay%22+Antarctica&source=bl&ots=TT3CBh9P5r&sig=4fQqG_H_UW6oQQ4i-ZzfhAYH8nY&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjvrp_CwO3eAhUFEiwKHTmVAQQQ6AEwDHoECAQQAQ#v=onepage&q=%22Davies%20Bay%22%20Antarctica&f=false Atlas of Antarctica: Topographic Maps from Geostatistical Analysis of Satellite Radar Altimeter Data], P 162</div>

<div class="mw-content-ltr">• Roberto Cervellati, M. Chiara Ramorino, [https://www.geoscience.scar.org/meetings/shanghai/cga_letter_a.pdf COMPOSITE GAZETTEER OF ANTARCTICA (CGA)], PP 40, 48</div>

<div class="mw-content-ltr">• [https://antarcticsociety.org.nz/wp-content/uploads/2017/07/Antarctic.V2.10.1961.pdf AUSTRALIANS MAKE DISCOVERIES IN OATES LAND], PP 395 - 396</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:3565 מפרץ דייוויס] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=124137 מפרץ דייוויס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה

==הערות שוליים==

דייוויס
נג'יה בן מברוק

נג'יה בן מברוק (בצרפתית: Néjia Ben Mabrouk; נולדה ב-1 ביולי 1949) היא תסריטאית ובמאית קולנוע תוניסאית, הידועה בשל סרטה זוכה הפרסים "Sama" וסרטה התיעודי "The Gulf War... What Next?".

== ביוגרפיה ==
בן מברוק נולדה באל עודיאן, תוניסיה, בשנת 1949, היא למדה בפנימייה ב ספקס. בגיל צעיר, היא למדה להכיר את הקולנוע האירופאי והצטרפה למועדון הקולנוע המקומי. בהתחלה, לדבריה, לא עלה בדעתה לייצר סרטים משלה:

בן מברוק התחילה את לימודיה באוניברסיטת תוניס, שם למדה צרפתית בין 1969 ל-1971, אך נאלצה לעזוב לאחר מספר סמסטרים מסיבות כלכליות. היא פנתה במקום זאת ללמוד קולנוע ב-INSAS, מכון הקולנוע בבריסל, בשנת 1972. הכשרתה הקולנועית נשענה במידה רבה על תעודה ביקורתית. היא כתבה וביימה את הסרט Pour vous servir (לשירותך) כפרויקט גמר ב-1976, ולאחר מכן עבד בתור מתמחה ברשות השידור RTBF, ולאחר מכן כעוזרת במאי. 

ב-1979, בן מברוק התחילה לכתוב את התסריט הראשון שלה לסרט באורך מלא, Sama (עקבות). הסרט הושלם ב-1982, אך מחלוקת עם חברת ההפקה SATPEC עיכבה את צאת הסרט עד 1988. הסרט זכה בפרס קליגארי ב-1989 בברלין פסטיבל הסרטים הבינלאומי. Sama מכיל אלמנטים אוטוביוגרפיים מחייה של בן מברוק, ומספר את סיפורה של צעירה תוניסאית המבקשת לרכוש השכלה, אותה היא משיגה בסופו של דבר בגולה באירופה.

היא כתב וביימה סרט קצר בשם Fil al bahti 'an Shaïma (החיפוש אחר שאימה) שנכלל כקטע בסרט תיעודי The Gulf War... What Next? (1991), החוקר את ההשפעה של המלחמה על נשים וילדים. לאחר מכן היא כתבה את התסריט השני שלה באורך מלא, שכותרתו Nuit à Tunis (לילה בתוניס).

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאיות קולנוע תוניסאיות
קטגוריה:תסריטאיות קולנוע תוניסאיות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:ילידות 1949
כף קזני

כף קזני (באנגלית: Cape Cesney) הוא כף רחבה, מכוסה קרח, בקצהו המערבי של מפרץ דייוויס (כיום מפרץ סלמון) בארץ וילקס שבאנטארקטיקה.

== היסטוריה ==
=== גילוי הכף ===

הכף התגלה באמצעות תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה לגובה (שנערך בין השנים 1946–1947). הכף מופה על ידי פיליפ לו (Phillip Law) בשנת 1956.

=== מקור השם ===

שמו של הכף ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. 

הכף נקרא על שם איי. אם. קזני (A.M. Cesney) ספן באוניית צי ארצות הברית פליינג פיש (Flying Fish) שהביאה את משלחת המחקר של ארצות הברית לחקר אנטארקטיקה בין השנים 1838-1842 בפיקודו של צ'ארלס וילקס.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:2585 כף קזני] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=257 כף קזני] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=3576&fid=antgeo_106 תצלום לוויין של אזור כף קזני]

==הערות שוליים==

קנזי
כאותר בן הניה

כאותר בן הניה (בצרפתית: Kaouther Ben Hania; נולדה ב-1977) היא במאית קולנוע תוניסאית. היא ידועה בשל הסרט (2017) Beauty and the Dogs אשר נבחר בתור המועמד מטעם תוניסיה לפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר בפרסי האקדמיה ה-91.

== ביוגרפיה ==
בן הניה נולדה בסידי בוזיד. היא למדה בבית הספר לקולנוע (EDAC) בתוניסיה לפני שהמשיכה בלימודיה ב-La Fémis ובסורבון בפריז.

== פילמוגרפיה ==
* Me, My Sister and the Thing, 2006
* Les imams vont à l’école, 2010
* Wooden Hand, 2013
* Yed Ellouh, 2013
* Le Challat de Tunis, 2013
* Zaineb Takrahou Ethelj, 2016
* La Belle et la Meute, 2017

== פרסים ומועמדויות ==
{| class="wikitable"
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!מועמד(ים)
!תוצאה
!מקור
|-
!2024
!פרס לומייר
|הסרט התיעודי הטוב ביותר
|Four Daughters
|
|<ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:במאיות קולנוע תוניסאיות
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת פריז
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פריז
קטגוריה:ילידות 1977
קטגוריה:ילידי 1977
אומי יוקבה

אֿוּמִי יוּקַבָּה (ביפנית: 海行かば) הוא שיר פטריוטי יפני, ואחד משיריה הלאומיים של יפן. סוגת השיר היא צ'וֹקָה, המבטא את הנאמנות המוחלטת לקיסר ולמדינה, ואת המוכנות למות עבורם. מילות השיר נכתבו בידי המשורר אוֹטוֹמוֹ נו יַקַמוֹצִ'י , והוא הולחן בידי המלחין קִיֿוֹשִי נוֹבּוּטֿוֹקִי . השיר נכלל באוסף השירים היפני מַנְיוֹשוּ . בתקופת מלחמת העולם השנייה היה השיר פופולרי מאוד. בין היתר, שימש השיר כשירם של טייסי הקמיקזה.

<center>"אֿוּמִי יוּקַבָּה" מבוצע ב[[טוקיו, יפן, בשנת 1941.</center>]]

==היסטוריה==
<center>מטוסי קמיקזה מתקיפים את הספינה האמריקנית "[[USS קולומביה (CL-56)" , מפרץ לינגאיין , 6 בינואר 1945.</center>]]

במקור, השיר נכתב בידי המשורר היפני אוֹטוֹמוֹ נו יַקַמוֹצִ'י בשנת 759 לספירה, והוא השיר ה-4094 באוסף השירים היפני: "מַנְיוֹשוּ". מילות השיר שימשו גם חלק מהמארש הצבאי היפני גוּנְקַן קוֹשִינְקִאוֹקוּ .

בשנת 1937, הלחין המלחין קִיֿוֹשִי נוֹבּוּטֿוֹקִי לחן לשיר, והוא הפך פופולרי בתקופת מלחמת העולם השנייה ואף לאחריה.

בתקופת המלחמה, השיר הושר כביטוי לרוח הקרב היפנית באותם ימים, אשר הטיפה לנאמנות ולמסירות נפש מוחלטת עבור המדינה והקיסר, ובכלל זה גם המוות עבורם. טייסי טיסות ההתאבדות שכונו "קמיקזה", היו שרים את השיר בטקס שהיו עורכים לפני המראתם עם המטוסים.

לאחר כניעת יפן בשנת 1945, השיר נאסר לשירה ולהאזנה בידי הממשל הצבאי האמריקני בהנהגת דאגלס מקארתור, יחד עם שירים צבאיים אחרים. אלו שנתפסו שרים או מאזינים לשיר, נענשו בידי הממשל.

עם זאת בהמשך, האיסור בוטל, והשיר אף הושר בידי הצי הימי היפני בפומבי.

==מילות השיר ותרגומן==
{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! תעתיק עברי
!תעתיק לטיני!! יפנית
|-
|אם אלך לים

אהיה גופה נשטפת

אם אלך להר

אהיה גופה בעשב

אך אם למען הקיסר אמות

על כך חרטה לא תהיה

|אוּמִי יוּקַבַּה/

מִיזוּקוּ קַבַּאנֶה/

יַאמַה יוּקַבַּה/

קוּסַה מוּסוּ קַבַּאנֶה/

אוֹקִימִי נוֹ/ הֶה נִי קוֹסוֹ שִינַאמֶה/

קַאֶרִימִי וַוה/ סֶגֶ'י

|Umi yukaba /

Mizuku kabane /

Yama yukaba /

Kusa musu kabane /

Okimi no / he ni koso shiname /

Kaerimi wa / seji
| dir="ltr" |

海行かば/

水漬く屍/

山行かば/

草生す屍/

大君の / 辺にこそ死なめ /

かえりみは / せじ

|}

מילים נבחרות מהשיר:

海 - אוּמִי - ים.
水 - מִיזוּ - מים; 漬 - טְסוּ - ספוג (במים); く + 漬 + 水 - מִיזוּקוּ - מים + ספוג/טבול = ספוג/טבול במים; בהשאלה: מים שוטפים.
屍 - קַבַּאנֶה - גופה.
山 - יַאמַה - הר.
草 - קוּסַה - עשב (שם עצם); 生す - מוּסוּ - לצמוח (עשב) (פועל).
大君 - אוֹקִימִִי - קיסר.
辺 - הֶה - צד; 辺に - הֶה נִי - לצד (הקיסר), בהשאלה: למען הקיסר.
こそ - קוֹסוֹ - גם.
死なめ - שִינַאמֶה - אני אמות.
かえりみ - נטייה של הפועל: 省みる או 顧みる - קַאֶרִימִירוּ - להסתכל אחור (בהשאלה: לסגת).
せじ - סֶגֶ'י - (דברי) חנופה. כלומר: אם אני נסוג זו חנופה.

==השיר בתרבות==
כיום, כמו שירים צבאיים יפניים אחרים, השיר הפך שוב פופולרי כיום בחלקים בחברה היפנית. בנוסף, בשנת 1983, הופק סרט יפני בשם אומי יוקבה, ובסרט טורה! טורה! טורה! שהופק בשנת 1970, השיר הוזכר בהבלטה.

==ראו גם==
* המנון יפן
* קמיקזה

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.japantimes.co.jp/culture/2015/07/05/music/songs-tried-teach-japan-kill/ השירים שניסו ללמד את יפן כיצד להרוג], עיתון "הטיימס", יפן .

== ביאורים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים פטריוטיים
קטגוריה:יפן במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:שירי 1937
קטגוריה:שירים ביפנית
קטגוריה:שירי מלחמות
קטגוריה:יפן: תרבות
קטגוריה:שירים המבוססים על פואמות
צוליסווה סיטהולה

צוליסווה סיטהולה (באנגלית: Xoliswa Sithole; נולדה ב-31 בדצמבר 1968) היא שחקנית ויוצרת סרטים דרום אפריקאית, אשר חיה בזימבבואה. היא זכתה בפרס פיבודי בשנת 2010 על סרטה התיעודי Zimbabwe's Forgotten Children.

== תחילת דרכה ==
סיטהולה נולדה בדרום אפריקה וגדלה בזימבבואה לאחר 1970. אמה נפטרה מסיבוכים הקשורים ל-HIV/איידס בשנת 1995. היא השלימה תואר ראשון באנגלית באוניברסיטת זימבבואה ב-1987.

== קריירה ==
כשחקנית, הופיעה בשנת 1987 בסרט הטלוויזיה הבריטי "מנדלה" מבית רשת HBO; בדמותה של זינדזי מנדלה <small>(אנ'),</small> בתם הצעירה של נלסון מנדלה וויני מדיקיזלה-מנדלה. באותה שנה שיחקה שיחקה בתפקיד קטן בסרט האפי האמריקאי "זעקה לחופש" בבימויו של ריצ'רד אטנבורו. 

כיוצרת סרטים דוקומנטריים, סיטהולה יצרה והופיעה ב- Shouting Silent (2002, 2011), סרט על הניסיון של משפחתה עם HIV/איידס, הסרט זכה בפרס פיבודי בשנת 2010, וגם בפרס השופטים לסרט תיעודי בפסטיבל הקולנוע העצמאי בוושינגטון די סי. היא הייתה מפיקה שותפה של הסרט The Orphans of Nkandla (2004), מה שהפך את סיטהולה לאישה דרום האפריקאית הראשונה לזכות בפרס BAFTA. סרטיה נכללים באופן קבוע בפסטיבל סרטי אפריקה בניו יורק, ובעוד פסטיבלי קולנוע בינלאומיים. ב-1999 היא שמשה כשגרירת דרום אפריקה לפסטיבל הקולנוע בקאן.

סיטהולה הפיקה את הסרטים South Africa from Triumph to Transition ו-Mandela עבור CNN-פריים, ואת הסדרה Real Lives עבור טלוויזיית דרום אפריקה. פרויקטים נוספים של סיטהולה בקולנוע ובטלוויזיה כוללים את Child of the Revolution (2005-2015), he First South African, Return to Zimbabwe, Martine and Thandeka (2009), South Africa's Lost Girls, ו-The Fall (2016). "יש לי רק תשוקה אחת בחיים," היא אמרה בריאיון עם אודרי מקלאסקי, "רק אחד – ליצור דימויים אשר משנים את העולם."

כשחקנית, הופיעה סיטהולה בתפקידים בסרטיםCry Freedom (1987), Mandela (1987, טלוויזיה), Fools ו-Chikin Biznis.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.bfi.org.uk/films-tv-people/4ce2bb34efd21 Xoliswa Sithole], British Film Institute (BFI).
* [https://web.archive.org/web/20180125020110/http://www.nayanayapictures.com/wp/xoliswa-sithole/ Xoliswa Sithole fact sheet] "באתר Nayanaya Pictures.
* Xoliswa Sithole, [http://www.ozy.com/performance/xoliswa-sithole-theres-a-god-in-everybody/63307 There is a God in Everybody], ראיון וידאו.
* [https://creativemornings.com/talks/xoliswa-sithole-sets-us-free/1 Xoliswa Sithole speaks about how dreaming can set you free], וידאו (5 באוגוסט 2014).

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זוכי פרס פיבודי
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה דרום אפריקאיות
קטגוריה:במאיות קולנוע דרום אפריקאיות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת זימבבואה
קטגוריה:ילידות 1968
מהנדרה, מלך נפאל

מהנדרה (11 בינואר 1920 - 31 בינואר 1972) היה מלך נפאל משנת 1955 ועד 1972.

מהנדרה בביקור ב[[מכון ויצמן ב-1958. משמאל לימין: שר החוץ אבא אבן, מהנדרה, שאול גסנר ודוד וופסי]]
מהנדרה וקאנטי עם [[אלביס פרסלי]]

==ביוגרפיה==
מהנדרה נולד ב-11 ביוני 1920 בעיר קטמנדו כבנם הבכור של טריבהוואן, מלך נפאל ומלכת נפאל, קאנטי.

לאחר מות אביו ב-1955, הוכתר מהנדרה למלך נפאל. בניגוד לאביו, מהנדרה תמך בדמוקרטיה פרלמנטרית, ובשנת 1960 הטיל חרם על מפלגות האופוזיציה.

בחודש ספטמבר 1963 ערך ביקור בישראל, במסגרתו חוזקו קשרי הידידות עם ישראל.

ב-31 בינואר 1972 מת מהנדרה מהתקף לב בעת ששהה בצ'יטוואן אשר בדרום נפאל. את מקומו ירש בירנדרה, עד אשר נרצח בטבח משפחת המלוכה של נפאל.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מלכי נפאל
קטגוריה:ילידי 1920
קטגוריה:נפטרים ב-1972
Linux.Wifatch

Linux.Wifatch היא תוכנת מחשב זדונית המאפשרת לבצע פקודות מרוחקות על נתב האינטרנט. 

לאחר ההדבקה הראשונית התוכנה משביתה את פרוטוקול Telnet בו היא עושה שימוש, פותחת דלת אחורית לצורך הרצת פקודות עתידיות ומתחברת אל שרת שליטה ובקרה (C&C) באמצעות פרוטוקול TCP. 

התוכנה התגלתה בשנת 2015, פותחה על ידי פול מנגן (Paul Mangan) ומיועדת למערכות הפעלה לינוקס. 

קוד המקור שלה שוחרר על ידי צוות הפיתוח ומפורסם באתר GitLab. 

לפי סימנטק המדינות שהושפעו הכי הרבה מתוכנה זו הן: ברזיל וסין. 

== הגנה ומניעה ==
על מנת להימנע מהידבקות בתוכנה, יש לבצע את השלבים הבאים:

* הגדרת סיסמת נתב קשה לפיצוח.
* הסרת שירותים מיותרים ושירותי עזר שאינם נחוצים.
* ביצוע עדכונים שוטפים לשרתי דוא"ל, HTTP, FTP, ו- DNS.

== ראו גם ==

* רוגלה
*תולעת מחשב
* נוזקות בלינוקס
* אבטחת מחשב אישי

== קישורים חיצוניים ==
* 
*[https://github.com/ifding/iot-malware/tree/master/linux.wifatch עמוד התוכנה באתר GitHub] 
* [https://www.symantec.com/en/hk/security-center/writeup/2015-011216-2314-99 מידע אודות Linux.Wifatch] - באתר סימנטק 
*[https://www.securityweek.com/developers-mysterious-wifatch-malware-come-forward כתבה אודות התוכנה, אתר SecurityWeek] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכנות זדוניות
המנון גינאה ביסאו

זו ארצנו האהובה (בפורטוגזית: Esta É a Nossa Pátria Bem Amada) הוא ההמנון הלאומי של גינאה ביסאו.

==רקע==
ההמנון נכתב על ידי אמילקר קברל (1924–1976) והולחן על ידי צ'יאו הה (1918–2010). השיר אומץ כהמנון הלאומי של גינאה ביסאו ב-1974. שיר זה היה גם ההמנון הלאומי של כף ורדה עד אשר נבחר לה המנון לאומי חדש ב-1996.

==מילות ההמנון==
{| class="wikitable"
|-
! תרגום חופשי לעברית !! פורטוגזית
|- valign=top
|
<poem>
שמש, זיעה, ירוק וים,
מאות שנים של כאב ותקווה,
זו ארץ אבותינו!
פירות מעשה ידינו,
מפרחי דמינו
זו ארץ מולדתנו האהובה.

פזמון:
תחי ארצנו הנהדרת!
דגל הקרב בשמיים פרח.
קדימה, נגד עול זר!
אנו נבנה
בארצנו הבלתי מנוצחת,
שלום ועלייה מתמדת!
אנו נבנה
בארצנו הבלתי מנוצחת,
שלום ועלייה מתמדת!

ענפי אותו גזע העץ,
אותן עיניים באור בוהק,
זה הוא כוח אחדותנו!
שירו הארץ והים,
זמרו זריחה וחמה,
באשר מאבקנו פורץ ומשגשג.

פזמון:
תחי ארצנו הנהדרת!
דגל הקרב בשמיים פרח.
קדימה, נגד עול זר!
אנו נבנה
בארצנו הבלתי מנוצחת,
שלום ועלייה מתמדת!
אנו נבנה
בארצנו הבלתי מנוצחת,
שלום ועלייה מתמדת!
</poem>
| class="mw-content-ltr" |
<poem>
Sol, suor e o verde e mar,
Séculos de dor e esperança;
Esta é a terra dos nossos avós!
Fruto das nossas mãos,
Da flôr do nosso sangue:
Esta é a nossa pátria amada.

Coro:
Viva a pátria gloriosa!
Floriu nos céus a bandeira da luta.
Avante, contra o jugo estrangeiro!
Nós vamos construir
Na pátria imortal
A paz e o progresso!
Nós vamos construir
Na pátria imortal
A paz e o progresso!

Ramos do mesmo tronco,
Olhos na mesma luz:
Esta é a força da nossa união!
Cantem o mar e a terra
A madrugada e o sol
Que a nossa luta fecundou.

Coro:
Viva a pátria gloriosa!
Floriu nos céus a bandeira da luta.
Avante, contra o jugo estrangeiro!
Nós vamos construir
Na pátria imortal
A paz e o progresso!
Nós vamos construir
Na pátria imortal
A paz e o progresso!
</poem>
|}

==ראו גם==
* דגל גינאה ביסאו
* סמל גינאה ביסאו

גינאה ביסאו
קטגוריה:גינאה ביסאו: סמלים לאומיים
המנון גינאה המשוונית

בואו נצעד בדרך (בספרדית: Caminemos pisando las sendas de nuestra inmensa felicidad) הוא ההמנון הלאומי של גינאה המשוונית.

השיר נכתב על ידי אטנאסיו נדונגו מיונה והולחן על ידי רמירו סאנצ'ז לופז אשר היה סֶגֶן וסגן מנהל מחלקת המוזיקה במפקדה הצבאית במדריד.
בשל הלחנת השיר, קיבל לופז מענק של 25,000 פֶסטות (מטבעה הרשמי של ספרד עד 2002).

השיר אומץ כהמנון הלאומי של גינאה המשוונית עם קבלת עצמאותה ב-12 באוקטובר 1968.

==מילות ההמנון==
{| class="wikitable"
|-
! תרגום חופשי לעברית !! ספרדית
|- valign=top
|
<poem>
בואו נצעד בשבילי
שמחתנו העצומה.
באחווה וללא פילוג,
בואו נשיר למען החופש!
200 שנה, נתונים היינו
תחת שלטון קולוניאלי,
מתוך אחווה וללא אפליה,
בואו נשיר למען החופש!

בואו נקרא "ויוה (חיים)", "תחי גינאה",
ונגן על חירותנו.
לנצח, "תחי גינאה", נשיר ונזמר
והבה על איחודנו ננטור ונשמר.
בואו נקרא "ויוה (חיים)", "תחי גינאה",
ונגן על חירותנו.

את זכות עצמאותנו נשמר.
</poem>
| class="mw-content-ltr" |
<poem>Caminemos pisando la senda
De nuestra inmensa felicidad.
En fraternidad, sin separación,
¡Cantemos Libertad!
Tras dos siglos de estar sometidos
Bajo la dominación colonial,
En fraterna unión, sin discriminar,

¡Cantemos Libertad!
¡Gritemos Viva, Libre Guinea,
Y defendamos nuestra Libertad.
Cantemos siempre, Libre Guinea,
Y conservemos siempre la unidad.
¡Gritemos Viva, Libre Guinea,
Y defendamos nuestra Libertad.
Cantemos siempre, Libre Guinea,
Y conservemos siempre la independencia nacional
Y conservemos, Y conservemos
La independencia nacional.
</poem>
|}

==ראו גם==
* דגל גינאה המשוונית
* סמל גינאה המשוונית

==קישורים חיצוניים==

גינאה המשוונית
קטגוריה:גינאה המשוונית: סמלים לאומיים
המנון גמביה

למען גמביה מולדתנו (באנגלית: For The Gambia Our Homeland) הוא ההמנון הלאומי של גמביה.

==מילות ההמנון==
{| class="wikitable"
|-
! תרגום חופשי לעברית !! אנגלית
|- valign=top
|
<poem>
למען גמביה, ארץ מולדתנו
אנו נאבקים ומתפללים,
שכולנו נחיה מתוך איחוד,
חירות ושלום כל יום.
שהצדק יוביל אותנו למען הטוב,
ויאחד את בני עמינו,
למען אשר יוכיח אחוות אחינו.
לנאמנות איתנה אנו מחויבים,
ואת הבטחתנו אנו מחדשים.
שמור נא עלינו, אלוהי העמים,
למען גמביה.
</poem>
| class="mw-content-ltr" |
<poem>
For The Gambia, our homeland
We strive and work and pray,
That all may live in unity,
Freedom and peace each day.
Let justice guide our actions
Towards the common good,
And join our diverse peoples
To prove man's brotherhood.
We pledge our firm allegiance,
Our promise we renew;
Keep us, great God of nations,
To The Gambia ever true.
</poem>
|}

==ראו גם==
* דגל גמביה
* סמל גמביה

==קישורים חיצוניים==

גמביה
קטגוריה:גמביה: סמלים לאומיים
המנון מלאווי

הו אלוהים ברך את מדינתנו מלאווי (בצ'יצ'ווה: Mlungu dalitsani Malaŵi) הוא ההמנון הלאומי של מלאווי.

השיר הולחן ונכתב על ידי מייקל-פרדריק פאול סאוקה ואומץ כהמנון לאומי ב-1964 בגלל זכייה בתחרות שירה.

==מילות ההמנון==
{| class="wikitable sortable"
|-
! תרגום חופשי לעברית !! צ'צ'ווה
|- valign=top
|
<poem>
הו אלוהים, ברך את ארצנו מלאווי,
נצור אותה, ארץ של שלום.
הסר מעלינו כל אויב, רעב, מחלה וקנאה.
יחד את לבבנו כולנו כאחד,
למען אשר לא נפחד עוד.
ברך את מנהיגנו, כל אחד ואחד,
ואמא מלאווי

מלאווי שלנו, ארץ כה הוגנת,
ארץ פורייה ואמיצה, ארץ חופשייה.
מבורכת באגמים, אוויר הרים צלול ומרענן,
מבורכים אנו.
גבעות ועמקים, קרקע כה עשירה ונדירה,
הענק לנו שפע של חינם.
עצים ויערות, מישורים כה רחבים,
כולם - מלאווי היפהפייה.

בואו כולנו נתאחד,
לבנייתה של מלאווי, לנצח חופשיים.
באהבה, להט ונאמנות,
למענה, את מיטבנו ניתן.
בעיתות של מלחמה, בעיתות של שלום,
מטרתנו אחת היא,
בנים ובנות בחוסר אנוכיות,
עמלים במלאכת בניית ארצנו.
</poem>
| class="mw-content-ltr" |
<poem>
Mlungu dalitsani Malaŵi,
Mumsunge m'mtendere.
Gonjetsani adani onse,
Njala, nthenda, nsanje.
Lunzitsani mitima yathu,
Kuti tisaope.
Mdalitse Mtsogoleri nafe,
Ndi Mayi Malaŵi.

Malaŵi ndziko lokongola,
La chonde ndi ufulu,
Nyanja ndi mphepo ya m'mapiri,
Ndithudi tadala.
Zigwa, mapiri, nthaka, dzinthu,
N'mphatso zaulere.
Nkhalango, madambo abwino.
Ngwokoma Malaŵi.

O Ufulu tigwirizane,
Kukweza Malaŵi.
Ndi chikondi, khama, kumvera,
Timutumikire.
Pa nkhondo nkana pa mtendere,
Cholinga n'chimodzi.
Mayi, bambo, tidzipereke,
Pokweza Malaŵi.
</poem>
|}

==ראו גם==
* דגל מלאווי
* סמל מלאווי

מלאווי
קטגוריה:מלאווי: סמלים לאומיים
המנון ניז'ר

לה ניגריינא (בצרפתית: La Nigérienne) הוא ההמנון הלאומי של ניז'ר.

==מילות ההמנון==
{| class="wikitable"
|-
! תרגום חופשי לעברית !! צרפתית
|- valign=top
|
<poem>

</poem>
| class="mw-content-ltr" |
<poem>
Auprès du grand Niger puissant
Qui rend la nature plus belle,
Soyons fiers et reconnaissants
De notre liberté nouvelle!
Evitons les vaines querelles
Afin d'épargner notre sang,
Et que les glorieux accents
De notre race soit sans tutelle!
S'élève dans un même élan
Jusqu'à ce ciel éblouissant,
Où veille son âme éternelle
Qui fera le pays plus grand!

Coro:
Debout !Niger !Debout!
Que notre œuvre féconde
Rajeunisse le cœur de ce vieux continent!
Et que ce chant s'entende
Aux quatre coins du monde
Comme le cri d'un peuple équitable et vaillant!
Debout ! Niger !Debout!
Sur le sol et sur l'onde,
Au son des tam-tams
Dans leur rythme grandissant,
Restons unis toujours,
Et que chacun réponde
A ce noble avenir
Qui nous dit: - En avant !
</poem>
|}

==ראו גם==
* דגל ניז'ר
* סמל ניז'ר

ניז'ר
קטגוריה:ניז'ר: סמלים לאומיים
המנון סומליה

שבחו לדגל (בסומלית: Qolobaa Calankeed) הוא ההמנון הלאומי של סומליה.

==מילות ההמנון==
===בסומלית===
Qolobaa calankeedu,
waa ceynoo,
Innaga keenu waa,
Cirkoo kale ee,
aan caadnalahayn,
Ee caashaqayee.
Xidigyahay cadi waad,
Naa ciidamisee,
Carradaa kaligaa
aadow curad ee
cadceeda sideeda
la caan noqo eey
Cishadad dhalataad calooshaydii
Sidii culaygii cidaad marisee
ha ku celin cawoy dhahe ee

==ראו גם==
* דגל סומליה
* סמל סומליה

סומליה
קטגוריה:סומליה: סמלים לאומיים
המנון סיירה לאון

מלמעלה אנו משבחים את ממלכת החופש (באנגלית: High We Exalt Thee, Realm of the Free) הוא ההמנון הלאומי של סיירה לאון.

==מילות ההמנון==
===באנגלית===
High we exalt thee, realm of the free;
Great is the love we have for thee;
Firmly united ever we stand,
Singing thy praise, O native land.
We raise up our hearts and our voices on high,
The hills and the valleys re-echo our cry;
Blessing and peace be ever thine own,
Land that we love, our Sierra Leone.

One with a faith that wisdom inspires,
One with a zeal that never tires;
Ever we seek to honour thy name,
Ours is the labour, thine the fame.
We pray that no harm on thy children may fall,
That blessing and peace may descend on us all;
So may we serve thee ever alone,
Land that we love, our Sierra Leone.

Knowledge and truth our forefathers spread,
Mighty the nations whom they led;
Mighty they made thee, so too may we
Show forth the good that is ever in thee.
We pledge our devotion, our strength and our might,
Thy cause to defend and to stand for thy right;
All that we have be ever thine own,
Land that we love, our Sierra Leone.

==ראו גם==
* דגל סיירה לאון
* סמל סיירה לאון

==קישורים חיצוניים==

סיירה לאון
קטגוריה:סיירה לאון: סמלים לאומיים
המנון קומורו

איחוד האיים הגדולים (בקומורית: Udzima wa ya Masiwa) הוא ההמנון הלאומי של קומורו.

קבוצת האיים בריבונות צרפת מיוט מוזכרים אף הם בהמנון.

==מילות ההמנון==
{| class="wikitable"
|-
! תרגום חופשי לעברית !! קומורית
|- valign=top
|
<poem>
הדגל מתנוסס,
מכריז על עצמאות גמורה
האומה מתרוממת
הלא זהו בשל אמונתנו
בזאת, קומוריה שלנו.

לו תהי לנו המסירות
למען אהבת איינו הנפלאים.
אנו הקומוריאנים דם אחד,
אנו הקומוריאנים של אמונה אחת.

באיים אלה נולדנו,
איים אלה הביאו אותנו עד הלום,
נא אלוהים היה בעזרנו.
לו תהיה לנו הנחישות האיתנה
לאהוב את מולדתנו תמיד,
לאהוב את דתינו ועולמנו.

הדגל מתנוסס.
מ-6 ביולי
קמה האומה ועולה.
האיים שלנו מסודרים בשורה,
מיוט, אנג'ואן, מוהלי ונגאזידג'ה,
לו תהי לנו המסירות והדבקות
לאהוב את איינו הנפלאים.
</poem>
| class="mw-content-ltr" |
<poem>
I béramu isi pépéza
I nadi ukombozi piya
I daula ivénuha
Tasiba bu ya i dini voya trangaya hunu Komoriya
Narikéni na mahaba ya huveindza ya masiwa

Yatruwasiwa Komoro damu ndzima
Wasiwa Komoro dini ndzima
Ya masiwa radzali wa
Ya masiwa yarileya
Mola né ari sayidiya
Narikéni ha niya
Riveindzé uwataniya
Mahaba ya dine na duniya.

I béramu isi pépéza
Rang mwési sita wa Zuiye
I daula ivénuha
Zisiwa zatru zi pangwi ha
Maoré na Nzuani, Mwalina Ngaziya
Narikéni na mahaba ya huveindza ya masiwa.
</poem>
|}

==ראו גם==
* דגל קומורו
* סמל קומורו

קומורו
קטגוריה:קומורו: סמלים לאומיים
רודולף וצר

רודולף (רודי) וצר (Rudolf Wetzer, 17 במרץ 1901 - 13 באפריל 1993) היה כדורגלן ומאמן כדורגל יהודי ששיחק באימפריה האוסטרו-הונגרית, ביוגוסלביה וברומניה. וצר השתתף 17 פעמים בנבחרת הכדורגל הלאומית של רומניה, שלקחה חלק במונדיאל 1930 והבקיע במשחקי הנבחרת 12 שערים. במשחקי המונדיאל וצר שימש כקפטן הנבחרת הרומנית וגם כמאמן שותף שלה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://archive.today/20070420032558/http://files.osa.ceu.hu/holdings/300/8/3/text/48-7-176.shtml#selection-279.12258-279.12279 Sportsmen and coaches] 
* [http://www.jewornotjew.com/profile.jsp?ID=1869 Rudolf Wetzer] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספורטאים יהודים רומנים
קטגוריה:כדורגלנים יהודים
קטגוריה:כדורגלנים רומנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל רומנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל יהודים
קטגוריה:טימישוארה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת רומניה
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1930
קטגוריה:ילידי 1901
קטגוריה:נפטרים ב-1993