OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
רוברט פיירצ'יילד

רוברט פיירצ'יילד (באנגלית: Robert Fairchild; נולד ב-9 ביוני 1988) הוא רקדן, שחקן וזמר אמריקאי.

==קריירה==
===בלט===
פיירצ'יילד החל ללמוד בבית הספר לבלט אמריקאי בגיל חמש עשרה ותוך כמה שנים טיפס במעלה שורות "ניו יורק סיטי בלט", עד שהפך לרקדן הראשי שלה בשנת 2009. תפקידו הבולט ביותר של פיירצ'יילד במהלך קריירת הבלט שלו היה גילום דמותו של רומיאו בעיבוד למחזה "רומיאו ויוליה" שהכוריאוגרפיה שלו נעשתה על ידי הכוריאוגרף פיטר מרטינס בשנת 2008.

===ברודוויי===
בשנת 2015, ערך פיירצ'יילד את הופעת הבכורה שלו בתיאטראות ברודוויי במחזמר "אמריקאי בפריז", המבוסס על סרט באותו השם, עבורו היה מועמד לפרס טוני לשחקן הטוב ביותר במחזמר וזכה בפרס עולם התיאטרון ובפרס דרמה דסק. בשנת 2017, פיירצ'יילד חזר לשחק במחזמר בבכורה הלונדונית שלו.

===סרטים===
בשנת 2018, פיירצ'יילד לוהק לדמותו של מאנקוסטראפ, זכר האלפא של שבט הג'ליקל ומספר העלילה הראשי, בעיבוד הקולנועי למחזמר "קאטס" מאת אנדרו לויד וובר.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.ibdb.com/broadway-cast-staff/robert-fairchild-498210 רוברט פיירצ'יילד], במסד מאגר הנתונים האינטרנטי של ברודוויי, ליגת ברודוויי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רקדני בלט אמריקאים
קטגוריה:רקדנים אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1988
Jack in the Box (שיר)

Jack in the Box (בעברית: ג'ק בקופסה) שכתב דייוויד מיירס והלחין ג'ון וורסלי, היה הנציג של הממלכה המאוחדת בתחרות האירוויזיון של שנת 1971, בביצעה של הזמרת הצפון אירית קלודה רודג'רס.

הזמרת מביעה את רגשות האהבה החזקים שלה לגבר שמתייחס אליה כמו לצעצוע, כדוגמת "ג'ק בקופסה", כי היא חשה שבתמורה לאהבתו, היא תנתר על קפיץ כמו הצעצוע המוזכר. עם זאת בסוף השיר היא אומרת לו שיום אחד יימאס לה והיא תעזוב אותו. לכן היא מקווה שהוא יגיד שהוא אוהב אותה, כי היא תעשה כל דבר כדי לשמוע את המילים האלה.<ref></ref>

ב-20 בפברואר 1971 שרה רודג'רס שישה שירים בתוכנית הגמר של "A Song for Europe", ששודרה כחלק מסדרת הטלוויזיה "It's Cliff Richard!".<ref name="song"></ref> רודג'רס נבחרה באותה שנה לייצג את הממלכה המאוחדת, בכוונה להקל על המתח שהיה קיים בין בריטניה לצפון אירלנד.<ref name="clodagh">O'Connor, John Kennedy. The Eurovision Song Contest - The Official History. Carlton Books, UK. 2007 </ref> בשל שביתה של עובדי הדואר, השיר נבחר על ידי צוותי שיפוט אזוריים. השיר "Jack in the Box" ששודר שלישי באותו ערב, נבחר לשיר אותו תשיר רודג'רס בדבלין.

בשנת 1971 כל מדינה הייתה צריכה להציג קטעי וידאו כ"תצוגה מקדימה". ה-BBC הראו את הביצוע של השיר בתוכנית "It's Cliff Richard". השיר בוצע תשיעי בסדר השירים, אחרי "Pomme, Pomme, Pomme" נציג לוקסמבורג בביצוע מוניק מלסן, ולפני השיר "Goeiemorgen, Morgen" בביצוע לילי קסטל וז'אק ריימון מבלגיה. בהופעה לבשה רודג'רס חולצה ורודה ומכנסונים מקושטים בנצנצים.<ref></ref> בסיום ההצבעה קיבל השיר 98 נקודות ודורג במקום הרביעי.<ref></ref>

אחרי האירוויזיון הגיע השיר למקום הרביעי במצעד הסינגלים הבריטי.<ref name="occ"></ref> זהו הלהיט המפורסם ביותר של רודג'רס.<ref></ref>

== אזכורים בתרבות ==
השיר מושמע בפרק "The Cycling Tour" בסדרת הטלוויזיה "הקרקס המעופף של מונטי פייתון", בו הממציא התמהוני, מר רג'ינלד גוליבר (טרי ג'ונס), חושב שהוא קלודה רודג'רס. בסוף הפרק שתי מפלצות מונפשות של טרי גיליאם, קופצות מאחורי שיח ומתחילות לרקוד לצלילי השיר "Jack in the Box" בביצועה של רודג'רס.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1971
קטגוריה:1971 בממלכה המאוחדת
קטגוריה:שירי הממלכה המאוחדת באירוויזיון
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
דוד גאלאמב

ר' דוד גאלאמב [גולומוב<ref>בעוד שבתעתיק הלועזי שבספריו הוא כתוב כ-Golomb הרי שבעברית נרשם "גאלאמב"</ref>] (כ"א בטבת ה'תרכ"א, 3 בינואר 1861 – ט"ז בכסלו ה'תרצ"ו, 12 בדצמבר 1935) היה סוחר, תלמיד חכם ובלשן.

== תולדות חייו ==
גאלאמב נולד בעיירה אינדורה בפלך גרודנו של האימפריה הרוסית (היום בבלארוס), בן יחיד להוריו - אריה ליב ושפרה.

גאלאמב התבלט בלימודיו מגיל צעיר וכבר בהיותו בגיל 15 יצא לו באזור מגוריו שם של עילוי, הבקי ברזי התורה והתלמוד.

בגיל עשרים נשא לאישה את פעריל לבית גארסמאן, ילידת בריסק ושם אף קבעו את מקום מושבם. לזוג נולדו, במהלך השנים, שמונה בנים. גאלאמב שהתייתם מאביו, בגיל צעיר יחסית, ירש ממנו את החוש המסחרי והפך ליצואן וליבואן של סחורות מהקווקז לאנגליה ולגרמניה. בשל עסקיו עברה המשפחה להתגורר באודיסה, למרות כשחצי מהזמן הוא עצמו בילה בקווקז.

הפגיעה בעסקיו בעקבות מלחמת העולם הראשונה והכיבוש הרוסי, פינתה לו זמן לעסוק בכתיבת ספריו. אלא שכאשר השלטונות הצרו את צעדיו<ref>כך הוא כותב בסוף פירושו על מסכת ברכות, בספרו "התורה והתלמוד": "החילותיו באודיסה ליל עשרה בטבת תרע"ט... לפני פנס כהה, הדולק בחדר משכבי, כי העריצים, הני בני בריוני הרברבתא יסחבון צעירי הצאן, אסרו עלי את החשמלה, כבורגני, לבל להשתמש באורה, וגם הנפט צמצמו, המקום יאיר כנה מתוך חשכה. את הספר הוא נאלץ להשלים בברלין. במקום אחר - בספרו "תרגומנא" - בהקדמה לחלק ג - ויקרא - הוא מספר על האירועים שהובילו לעזיבתו: אחד מהסוחרים שעמו עבד הלשין עליו שהוא העביר סכומי כסף גדולים מחוץ למדינה. הוא מתאר שם את המשפט שנערך לו (ממנו הוא היה בטוח שלא ייצא חי) שבמהלכו הציע לו אחד השופטים, שהכיר את ידיעותיו והשכלתו, ביטול המשפט תמורת זה שגאלאמב יכתוב ספר ביידיש אשר יוקיר את הקומוניסטים ואת תורתם. כתשובה הוא ענה לאותו שופט שתורתו של משה טובה יותר משל מרכס, בתחום הדאגה לעובדים. </ref> והוא חש שאינו יכול עוד לעסוק בלימוד ובכתיבה, עקר גאלאמב בקיץ 1922<ref>25 ביולי 1922.

בדרך הם התעכבו ככל הנראה כחודשיים שלושה בקושטא (איסטנבול)</ref>, עם משפחתו, לברלין. לשמחתו, המשטר הקומוניסטי איפשר לו לקחת עימו את ספריו וכתבי היד, עליהם עמל וכך יכול היה להמשיך לעמול עליהם ולהוציאם לאור. לאחר שלא הצליח למצוא בברלין בית דפוס שיסכים להוציא את ספריו, ככל הנראה בשל המשבר הכלכלי ששרר בגרמניה, בעקבות מלחמת העולם הראשונה, רכש גאלאמב ב-1923 בית דפוס, יחד עם הסופר חיים נחמן ביאליק. הוא הספיק להדפיס בבית דפוס זה את החלק הראשון של ספרו "התורה והתלמוד" אך נאלץ למוכרו לאחר כשנה - בשנת 1924. בשנת 1931 עבר, בעקבות ילדיו, לברייטון שבאנגליה, שם גם נפטרה אשתו האהובה, שנה מאוחר יותר. בחורף 1935 הלך גאלאמב לעולמו.

== מספריו ==
* ערוך (או: ערוך הגדול)
* תרגומנא
* חקרי קדמוניות
* התורה והתלמוד

== לקריאה נוספת ==
* שמואל קרויס, [https://tablet.otzar.org/book/book.php?book=8732&width=-17&scroll=0&udid=15469343519679662&pagenum=4 "ר' דוד גאלאמב ז"ל - תולדותיו, אישיותו וערך ספריו"] (בתוך: תרגומנא, הקדמה לחלק ד - במדבר)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים פולנים
קטגוריה:ילידי 1861
קטגוריה:נפטרים ב-1935
אבטחה

[[ביתן בדיקה בשער מכון הרטמן בירושלים]]
אַבְטָחָה היא סך הפעולות והאמצעים המושקעים על מנת להגן על קיומו של אדם או ארגון ועל נכסיו ובכלל זה: חיי אדם, רכוש, מוניטין ומידע, כנגד פעולות זדון מכוונות המבוצעות על ידי אדם או ארגון עוין.

המושג אבטחה מתייחס, בין היתר, לאבטחה אזרחית, ומשמש גם את התחום הצבאי, החל מאבטחת מחנות קבע ומידע צבאי, וכלה באבטחת כוחות מתמרנים, לרבות קווי לוגיסטיקה, במבצעים צבאיים והן את התחום האזרחי.

== מטרה ==
על מנת להבין את מטרת האבטחה (בתחומים האזרחיים שלה) חשוב להבחין בין שני מושגים: ארגון ביטחוני וארגון מאובטח. בעוד הראשון מתייחס לארגונים שתכליתם וייעודם היא ייצור ביטחון ואבטחה (צבא, משטרה, שירותי ביטחון וכו') כשהביטחון או האבטחה, הם עיסוקם. השני – מתייחס לארגונים שייעודם הוא מתן שרות או ייצור מוצרים לשימושים אזרחיים ומשיקולים שונים מקיימים אצלם מערכי אבטחה כדי לאפשר תפקוד תקין והמשכיות (לרבות עסקית) של ארגון וחופש תנועה וביטחונו של אדם, גם במציאות וסביבה של איומים שונים. בארגונים אלו מערך האבטחה נתפס לא אחת כ"כורח הכרחי".
== עיקרון פעולה ==
שתי הנחות יסוד עיקריות מונחות בבסיס הקמתו והפעלתו של מערך אבטחה: האחת – יתרון היוזמה נמצא בידי התוקף אשר מחליט על: המקום, הזמן, השיטה ועוצמת התקיפה. השנייה – היעדר מודיעין מוקדם להתרחשות הפיגוע או הפגיעה. היעדר מודיעין על כוונות לפגוע באדם או ישות ארגונית כלשהי, אין משמעותה שאין כוונה, אלא שלא ידוע על כך לגורם העוסק באיסוף המודיעין.

=== ניהול סיכונים ===
מאחר שלא ניתן להבטיח כי מידע מודיעיני יהא זמין בכל זמן, שומה על מערך האבטחה להיות מוכן לתת מענה לכל תרחיש בכל עת. ברור הוא שהדבר אינו אפשרי מהיבטים רבים ובכלל זה היבטים תפעוליים ותפקודיים של הגורם המאובטח, היבטים תקציביים ושחיקה מתמשכת של האנשים העוסקים בכך. לכן, נדרשים כלים שיאפשרו קביעת סדרי הקדימויות, ניהול הסיכונים וגידורם לצורך הקביעה על מה להגן. אלה כלי ניהול הסיכונים.

קיימים תחומים שונים של אבטחה ובכל אחד מהם, תשומות ושיטות שונות. עם זאת, בכל תחומי האבטחה קיים הכלי הבסיסי של ניהול סיכונים (Risk Management) המורכב משני תהליכים: הראשון – זיהוי האיומים הרלוונטיים ומכונה: "ניתוח הסיכונים" (Risk Analysis), והשני – "דירוג הסיכונים" (Risk Prioritization) או ניתוח סיכון-תועלת לפי רמות חומרת הנזק הצפוי וסבירות התרחשות הסיכון.

ניתוח סיכונים מבוצע לגבי איומים ספציפיים מול יעד מוגדר (מדינה, ארגון, מתקן, אדם, תהליכי עבודה, רכוש ועוד). הנוסחה לחישוב סיכון היא: [Risk =ƒ [Likelihood X Consequence, סיכון = [סבירות X נזק]. זיהוי, הגדרת האיומים ודירוגם מתבססים על מודיעין או הערכת קיומו של איום על בסיס ניסיון העבר או "החלטת מנהל" – בתהליך המכונה לא אחת "הערכת מצב".

=== גידור הסיכונים ===
לאחר ביצוע תהליך ניהול הסיכונים מתקבל גידור של הסיכונים מכל תרחיש איום. לכל איום או סיכון שזוהה, מגובש מענה מבצעי או מקצועי הכולל גם הקצאת משאבים, בהתאם לדירוג האיום. החלטה מוסמכת שלא להתייחס לאיום שזוהה, מהווה אף היא מענה לאיום.

== ראו גם ==
* אבטחה אזרחית
* ביטחון שוטף
* שמירה
* תיאטרון אבטחה

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:ביטחון
קטגוריה:ביטחון לאומי
קטגוריה:טרור
בן נתן (טיפוגרף)

בן נתן (נולד ב-3 במאי 1984) הוא טיפוגרף, מעצב גופנים ומרצה במחלקה לתקשורת חזותית ב-HIT מכון טכנולוגי חולון. בשנת 1999 ייסד את האתר "הפונטיה של בן" אשר הציע פונטים לשימוש לא מסחרי להורדה בחינם ולימים הפך לאתר הפונטיה.

== ביוגרפיה ==
בן נתן נולד בבת ים, למד בתיכון הדרים בהוד השרון במגמת מחשוב ובקרה, שירת בצבא כקצין בפיקוד העורף והשתחרר ב-2007. בשנת 2008 החל את לימודיו באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, ירושלים וב־2012 סיים עם הצטיינות בפרויקט גמר "ימים ולילות" – משפחת פונטים שמציעה פתרון לכתב נטוי בעברית.

בשנת 2012 זכה בפרס פלהיים עבור עבודה ייחודית בעיצוב טיפוגרפי על עיצוב הפונט "ימים ולילות".
בשנת 2013 זכה בפרס עיצוב הגופן "ימים ולילות" מאת איגוד מעצבי הגופנים העולמי Type Directors Club.

== קריירה ==
בן מרצה ב-HIT מכון טכנולוגי חולון משנת 2015 במחלקה לתקשורת חזותית, שם הוא מלמד קורסים בנושא עיצוב אות. הוא בעל סטודיו לעיצוב טיפוגרפיה ביפו העתיקה.

=== פונטים ===

לחברת גוגל:
* אסיסטנט - עוצב בשנת 2016, סנס סריף בשישה משקלים, אות מודרנית לסידור טקסט על גבי מסך.
* אמטיקה - עוצב בשנת 2016, סנס סריף בשני משקלים, אות לכותרות בעלת אופי ידני.
* נוטו סנס עברית - עוצב בשנת 2021, סנס סריף בשלושים ושישה משקלים, כחלק מפרויקט Noto (גופן).
* יוטיוב סנס עברית - עוצב בשנת 2021, פונט המותג של האתר יוטיוב.

מאתר הפונטיה:
* שבתאי - עוצב בשנת 2011 במסגרת קורס עיצוב פונט בהנחיית מיכל סהר באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, ירושלים, לאחר מכן הושלמה העבודה עליו, עוצב משקל נוסף שמן ועלה לקטלוג בשנת 2013.
* ימים ולילות - עוצב בשנת 2012, עוצב במסגרת לימודים באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל, ירושלים ולאחר מכן הושלם עם עוד שני משקלים ועלה לקטלוג בשנת 2013.
* סימונה - עוצב בשנת 2015 כגרסה העברית למשפחת הפונטים עבור 888 אחזקות.
* פטיש - עוצב בשנת 2018 כפונט דינמי

=== פרויקטים ===
* עיצוב פונט מכתב ידו של גלעד שליט לקמפיין לשחרורו - עוצב בשנת 2010 בשיתוף עם משרד הפרסום שלמור אבנון עמיחי
* עיצוב פונט מותג לקשת - עוצב בשנת 2017

== פרסים ==
* פרס איגוד מעצבי הגופנים העולמי Type Directors Club (2012)
* פרס הטיפוגרפיה ע"ש מייק פלהיים (2012)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://hafontia.com אתר הפונטיה]
* 
* [https://alefalefalef.co.il/מעצבי-הפונטים-הישראלים-3/ מעצבי הפונטים הישראלים] באאא בית לטיפוגרפיה עברית
* [https://alefalefalef.co.il/בן-נתן/ השאלון עם בן נתן] באאא בית לטיפוגרפיה עברית
* [https://www.oldjaffa.co.il/בן-נתן/ בן נתן - האנשים של יפו העתיקה]
* [https://www.tdc.org/work/days-and-nights/ הגופן ימים ולילות באתר איגוד מעצבי הגופנים העולמי TDC]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעצבי גופנים ישראלים
קטגוריה:מעצבים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:סגל המכון הטכנולוגי חולון HIT
קטגוריה:בוגרי תיכון הדרים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
יערה כחולה

יערה כחולה (שם מדעי: Lonicera caerulea) היא מין של שיח נשיר ממשפחת היערתיים. תפוצתה בחצי הכדור הצפוני הממוזג במדינות כמו קנדה, יפן, רוסיה ופולין.

== מידע כללי==
בניגוד לשאר המינים במשפחתה, היערה הכחולה אינה שיח מטפס אלא שיח קטן הצומח לגובה 1.5–2 מטר. הפרי בצבע כחול וצורתו מלבנית. הקטיף בסוף האביב ובתחילת הקיץ. הפירות מוכנים לקטיף כאשר השכבה הפנימית סגולה כהה או כחולה. שיח יערה כחולה מתחיל להניב יבול משמעותי (כ-3 קילוגרמים) כשהוא בן 3–4 שנים. השיח מניב יבול משמעותי עד 30 שנים.

ניתן להשתמש ביערה כחולה במאפים להכנת ריבות מיץ גלידות יוגורט רטבים סוכריות ויין. היערה הכחולה עמידה לקור ויכולה לשרוד בטמפרטורה נמוכה במיוחד של 47 מעלות מתחת לאפס.
מחלת הקימחון עלולה לפגוע בשיח, בדרך כלל לאחר הבשלת הפרות (מאמצע הקיץ עד סופו).

בניגוד ליערה הכחולה שפירותיה אכילים, המינים בישראל ממשפחת היערתיים הם רעילים (יערה איטלקית למשל).
פריחה של יערה כחולה

==גלריה==
<gallery mode=packed heights=250>
Haskap berries.jpg|שיח של יערה כחולה עם פרות
Lonicera coerulea 2.jpg|שיח בוגר של יערה כחולה בפריחה
HaskapProducts1.JPG|מוצרים של יערה כחולה בחנות ביפן
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://research-groups.usask.ca/fruit/Fruit%20crops/haskap.php מידע על יערה כחולה].

==הערות שוליים==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:יערתיים
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
גביע המלך הספרדי 1903

גביע המלך הספרדי 1903 הייתה התחרות הרשמית הראשונה של גביע המלך הספרדי. המשחקים נערכו מה-6 באפריל 1903 עד ל-8 באפריל 1903 במדריד.

בתחרות השתתפו 3 קבוצות, והגמר נקבע על ידי הקבוצה שמנצחת את משחקה. הקבוצה שהפסידה בשני משחקיה היא זו שמודחת.

אתלטיק בילבאו זכתה בגביע לאחר ניצחון 2–3 בגמר על ריאל מדריד.

==משחקים==

===משחק הגמר===

 
קטגוריה:תחרויות כדורגל בספרד
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1903
רכס מאסון הצפוני

רכס מאסון המרכזי (באנגלית: North Masson Range) הוא הרכס הצפוני, מבין שלושת הרכסים המרכיבים את רכס מאסון, בהרי פראמנס באדמת מק. רוברטסון, שבאנטארקטיקה.

הרכס מתנשא לגובה של 1,030 מטרים מעל פני הים.

אורכו של הרכס 6 קילומטרים (מצפון לדרום).

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הרכס ===

הרכס התגלה לראשונה ב-4 בינואר 1930, ולאחר מכן, ב-14 בפברואר 1931 מופה לראשונה על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1929–1931 בפיקודו של דאגלס מוסון.

הרכס מופה על ידי קרטוגרפים נורווגיים, בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת לארס כריסטנסן בין השנים 1936–1937.

=== מקור השם ===

הקרטוגרפים הנורווגים קראו לרכס בשם "נורדקאמאן" (Nordkammen; בנורווגית - הרכס הצפוני).

שמו הרשמי (הנוכחי) של הרכס ניתן לו בשנת 1960 על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה -תוך שהיא מציינת את חלקו של הרכס כחלק מרכס מאסון.

רכס מאסון כולו נקרא על שמו של פרופסור סר דייוויד אורמה מאסון (David Orme Masson), חבר הוועדה המייעצת של משלחת החקר, וכן חבר הוועדה המייעצת של משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1911–1914, אף היא בפיקודו של מוסון.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:10861 רכס מאסון הצפוני] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=2244 רכס מאסון] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=10389&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR רכס מאסון הצפוני] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=2244 תמונה של רכס מאסון הצפוני]

== הערות שוליים ==

מאסון הצפוני
רכס מאסון המרכזי

רכס מאסון המרכזי (באנגלית: Central Masson Range) הוא הרכס המרכזי, מבין שלושת הרכסים המרכיבים את רכס מאסון, בהרי פראמנס באדמת מק. רוברטסון, שבאנטארקטיקה.

הרכס מתנשא לגובה של 1,120 מטרים מעל פני הים.

אורכו של הרכס 7 קילומטרים (מצפון לדרום).

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הרכס ===

הרכס התגלה לראשונה ב-4 בינואר 1930, ולאחר מכן, ב-14 בפברואר 1931 מופה לראשונה על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1929–1931 בפיקודו של דאגלס מוסון.

הרכס מופה על ידי קרטוגרפים נורווגיים, בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת לארס כריסטנסן בין השנים 1936–1937.

=== מקור השם ===

הקרטוגרפים הנורווגים קראו לרכס בשם "מקאמאן" (Mekammen; בנורווגית - הרכס המרכזי).

שמו הרשמי (הנוכחי) של הרכס ניתן לו בשנת 1960 על ידי ועדת השמות האנטארקטיים של אוסטרליה -תוך שהיא מציינת את חלקו של הרכס כחלק מרכס מאסון.

רכס מאסון כולו נקרא על שמו של פרופסור סר דייוויד אורמה מאסון (David Orme Masson), חבר הוועדה המייעצת של משלחת החקר, וכן חבר הוועדה המייעצת של משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1911–1914, אף היא בפיקודו של מוסון.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:0::NO::P5_ANTAR_ID:2571 רכס מאסון המרכזי] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=2241 רכס מאסון המרכזי] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=2459&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR רכס מאסון המרכזי] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=2241 תמונה של רכס מאסון המרכזי]

== הערות שוליים ==

מאסון המרכזי
הרי פראמנס

הרי פראמנס (באנגלית: Framnes Mountains) הם רכס הרים באדמת מק. רוברטסון, שבאנטארקטיקה.

הרכס כולל את תת-הרכסים הבאים: רכס קייסי, רכס מאסון, רכס דייוויד ורכס בראון.

ברכס מצויים גם פסגת שארק, פסגות טרילינג ונונאטאקי ואן הולסן, פרייס ו-ווטסון.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הרכס ===

הרכס התגלה לראשונה ב-4 בינואר 1930, ולאחר מכן, ב-14 בפברואר 1931 מופה לראשונה על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1929–1931 בפיקודו של דאגלס מוסון.

באותה שנה ההרים נצפו גם על ידי ציידי ליוויתנים נורווגיים.

הרכס מופה על ידי קרטוגרפים נורווגיים, בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת לארס כריסטנסן בין השנים 1936–1937.

=== מקור השם ===

שמם של ההרים (וכן הרים נוספים באזור) ניתן להם על ידי לארס כריסטנסן.

הקרטוגרפים הנורווגים שמיפו את ההרים קראו להם "הרי פראמנס" (בנורווגית: "Framnes Fjella" - פראמנס פיילה").

הרכס נקרא על שם גבעת פראמנס (בנורווגית: Framnesfjellet) גבעה בסמוך לעיר סנדפיורד שבנורווגיה.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Damien Gildea, [https://books.google.co.il/books?id=TrHtBgAAQBAJ&pg=PT248&lpg=PT248&dq=%22Framnes+Mountains%22&source=bl&ots=g8eqayaruD&sig=ACfU3U3LdYns5dDBPN2KhcNoyK9J8YH3dQ&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwiJlNi2__TmAhVBZVAKHTlzAIk4ChDoATAHegQICRAB#v=onepage&q=%22Framnes%20Mountains%22&f=false Mountaineering in Antarctica: complete guide: Travel guide]</div>

<div class="mw-content-ltr">• James P. Minard, United States. Antarctic Projects Office, [https://books.google.co.il/books?id=cI4_AAAAIAAJ&pg=PA19&lpg=PA19&dq=%22Framnes+Mountains%22&source=bl&ots=2btQ3AkLFw&sig=ACfU3U1VfV0cYnI8QtD52f_PrxSCUeT6JA&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjUupvk__TmAhUFPFAKHUrUCrA4FBDoATADegQIChAB#v=onepage&q=%22Framnes%20Mountains%22&f=false Glaciology and Glacial Geology of Antarctica], P 19</div>

<div class="mw-content-ltr">• J.L.C. CHAMBERS, J.L. WILSON, D.A. ADAMSON, [https://www.igsoc.org/journal/32/112/igs_journal_vol32_issue112_pg520-526.pdf A CRYSTALLOGRAPHIC STUDY OF THE PERENNIALLY FROZEN ICE SURFACE OF PATTERNED LAKE, FRAMNES MOUNTAINS, EAST ANTARCTICA], Journal of Glaciology, Vol. 32, No. 112, 1986</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:5227 הרי פראמנס] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=1343 הרי פראמנס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=4899&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הרי פארמנס] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=5227&fid=antgeo_108 תצלום לוויין של אזור הרי פראמנס]
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=1343 תצלום של הרי פראמנס]

== הערות שוליים ==

פראמנס
R&B עכשווי

R&B עכשווי (או בפשטות R&B) הוא סוגה מוזיקלית המשלבת אלמנטים של רית'ם אנד בלוז, פופ, מוזיקת נשמה, פאנק, היפ הופ ומוזיקה אלקטרונית.

הז'אנר כולל סגנון ייצור ייחודי של הפקה מוזיקלית, מקצבים מגובים במכונת תופים וסגנון חלק של סידור קולי. זמרי רית'ם אנד בלוז עכשווי ידועים לעיתים קרובות בזכות השימוש במליזמה , אשר משמשת רבות זמרים כמו מייקל ג'קסון, אר. קלי, קרייג דייוויד, סטיבי וונדר,<ref name=":0"></ref> ויטני יוסטון<ref name=":0" /><ref name=":1"></ref> ומריה קארי.<ref name=":1" /><ref></ref><ref></ref> מקורו של הז'אנר הוא בסוף שנות השבעים, כאשר מייקל ג'קסון וקווינסי ג'ונס הוסיפו אלמנטים אלקטרוניים לשירי אלבומו של ג'קסון, Off the Wall, על מנת ליצור צליל חלק יותר וידידותי לרחבת הריקודים.<ref></ref><ref></ref>

== ראו גם ==
* מצעד שירי ה-R&B\היפ הופ

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מוזיקה שחורה
קטגוריה:הקהילה האפרו-אמריקאית
קטגוריה:שנות ה-1980 במוזיקה
קטגוריה:שנות ה-1990 במוזיקה
קטגוריה:שנות ה-2000 במוזיקה
קטגוריה:שנות ה-2010 במוזיקה
A Hard Day's Night (שיר)

"A Hard Day's Night" (בעברית: "לילה של יום מפרך") הוא שיר של להקת הרוק הבריטית הביטלס, שנכתב על ידי ג'ון לנון<ref></ref> בשיתוף עם פול מקרטני (אך הקרדיט ניתן לשניהם), נכלל באלבומם תחת אותו השם, שיצא ב-10 ביולי 1964. כמו כן היווה השיר מנגינת הנושא של הסרט הנושא את שם האלבום. הוא יצא גם כסינגל בבריטניה (עם "Things We Said Today" כבי-סייד), ובארצות הברית (עם "I Should Have Known Better" כבי-סייד שלו).

השיר הגיע לראש המצעדים בבריטניה ובארצות הברית כאשר יצא כסינגל. הסינגלים האמריקאים והבריטיים של "A Hard Day's Night", כמו גם האלבומים האמריקאים והבריטים באותו שם, החזיקו במקום הראשון במצעד שלהם בו זמנית במשך שבועיים באוגוסט 1964, הפעם הראשונה שאמן כלשהו הגיע להישג זה.<ref></ref>

==רקע==
שם השיר נעוץ באמרה של רינגו סטאר, מתופף הלהקה. בריאיון שהעניק לו שדרן הרדיו דייב הול ב-1964 תיאר זאת כך, "הלכנו לעבוד. עבדנו כל היום ובדיעבד התברר שעבדנו גם כל הלילה. משחשבתי שעוד יום, אמרתי 'זהו יום מפרך', אך משהבטתי החוצה וקלטתי שכבר חשוך, חזרתי בי ואמרתי 'לילה!' משם נבע הרעיון ל'לילה של יום מפרך.'"

אמירתו של רינגו היוותה כמו כן את ההשראה לשם הסרט בעל אותו השם. לדברי לנון בריאיון למגזין פלייבוי מ-1980: "נסעתי הביתה במכונית, וריצ'רד לסטר (במאי הסרט) הציע את הכותרת 'לילה של יום מפרך', על פי דברי רינגו. השתמשתי בזה כחומר ל-In His Own Write (ספר אוטוביוגרפי שכתב אז לנון), אך הייתה זו אמירתו המאולתרת של רינגו. אתה יודע, מאותן מלאפרופיזמות, רינגואיזם. אז לסטר אמר, 'נשתמש בזה ככותרת.'"

==גרסאות כיסוי==
לשיר בוצעו מספר גרסאות כיסוי, ביניהן, ביצוע בעברית על ידי אלברט כהן, המתאר במילותיו באופן היתולי את הצלחתה של הלהקה.<ref></ref>

==אזכורים תרבותיים==
*השיר נבחר כמנגינת התעוררות לאסטרונאוטים על סיפון מעבורות החלל במשימות, STS-30
:STS-61, ו-STS-69
*כמו כן היווה השיר את מנגינת סיום תוכנית הבוקר The Channel Four Daily של ערוץ 4 הבריטי ב-1992.

==משתתפים==
*ג'ון לנון - שירה, גיטרות ליווי
*פול מקרטני - קולות ליווי, גיטרה בס
*ג'ורג' האריסון - גיטרה מובילה
*רינגו סטאר - תופים
*ג'ורג' מרטין - מפיק, קלידים

== מצעדים ==
{| class="wikitable"
|+מצעדי כל הזמנים
!ארגון
!שם
!מיקום
|-
|כאן 88
|מצעד שירי הביטלס של כאן 88
|39
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1964
קטגוריה:סינגלים מ-1964
קטגוריה:שירי הביטלס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי נושא מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים על לילות
קטגוריה:שירים על עבודה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים של RPM
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד 100 סינגלי הפופ של קאש בוקס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
עמנואל בואטנג

עמנואל בואטנג (באנגלית: Emmanuel Boateng; נולד ב-17 ביוני 1997) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת הקשר באלפסבורג השוודית.

==קריירה==
בואטנג החל לשחק כדורגל באקדמיה לכדורגל של מערב אפריקה, וב-20 בפברואר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 2–0 על אסאנטה קוטוקו. ב-22 במאי 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–0 על טצ'ימאן סיטי. בינואר חתם באדואנה סטארס, בה שיחק חצי שנה.

ב-17 בספטמבר 2018 הגיע בואטנג לישראל וחתם בקבוצת הפועל תל אביב. תחילה לא שותף בואטנג במשחקי הקבוצה, וב-30 בדצמבר 2018 ערך בואטנג ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בניצחון 2–0 נגד בני סכנין. ב-14 בינואר 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה, כשהשווה ל-1–1 מול מכבי תל אביב בדקה ה-88 של הדרבי התל אביבי, ובסך הכל בעונת 2018/2019 כבש שער אחד ב-18 הופעות בליגת העל.

בעונת 2019/2020 ערך בואטנג 26 הופעות ליגה, והבקיע שער אחד בניצחון 2–1 על הפועל רעננה ברבע גמר גביע המדינה. עונה לאחר מכן העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו עלה כמחליף במהלך המחצית השנייה ובהמשך הוחלף בשניות הסיום של ההארכה, בה הפסידה הפועל 2-1 למכבי תל אביב.

ב-10 באוגוסט 2021 עזב בואטנג את הפועל תל אביב, וחתם בקבוצת "אלפסבורג" מליגת העל השוודית.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים גנאים
קטגוריה:קשרי כדורגל גנאים
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני אלפסבורג
קטגוריה:ספורטאים גנאים בישראל
קטגוריה:ספורטאים גנאים בשוודיה
קטגוריה:גנאים שנולדו ב-1997
פליפה רודריגס

פליפה חורחה רודריגס ואז'ה (בספרדית: Felipe Jorge Rodríguez Valla; נולד ב-26 במאי 1990) הוא כדורגלן אורוגוואי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקוסקו.

==קריירה==
רודריגס התחיל את הקריירה שלו בקבוצת בוסטון ריבר ממונטווידאו, במדיה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-8 באוקטובר 2011 בתיקו 1–1 נגד דפורטיבו מלדונדו. ב-27 בדצמבר 2011 הבקיע רודריגס את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 2–0 על הורקאן. ב-16 ביולי 2012 הושאל רודריגס לסרו, וב-7 ביולי 2013 הושאל לחצי שנה לאל טנקה סיסלי, אליה חזר לחצי שנה נוספת ביולי 2014.

ב-29 בינואר 2015 הושאל רודריגס לדפנסור ספורטינג, במדיה כבש תשעה שערים והגיע עמה לרבע גמר קופה ליברטדורס. בהמשך הושאל גם לצ'יאפס המקסיקנית, קיטו מאקוודור וגודוי קרוס הארגנטינאית, וביולי 2018 שוחרר מבוסטון קלאב וחתם בקבוצת בוליבר מבוליביה, במדיה כבש שבעה שערים ב-22 הופעות. בינואר 2019 חתם רודריגס באליאנסה לימה מליגת העל הפרואנית, ובמדיה זכה בעונה זו בקלאוסורה כאשר כבש שמונה שערים ב-33 הופעות והיה סגן מלך השערים של הקבוצה.

ב-7 בינואר 2020 הגיע רודריגס לישראל וחתם לעונה וחצי בהפועל תל אביב. ב-12 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בניצחון 2–1 על בני יהודה, ושלושה ימים לאחר מכן כבש בפנדל את שערו היחיד במדי הפועל תל אביב, בניצחון 3–0 על בני סכנין בגביע המדינה. בליגה ערך שבע הופעות עד תום עונת 2019/2020, ובסופה שוחרר מהמועדון.

ב-20 באוגוסט 2020 חתם רודריגס באלדוסיבי מליגת העל הארגנטינאית.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים אורוגוואים
קטגוריה:קשרי כדורגל אורוגוואים
קטגוריה:כדורגלני דפנסור ספורטינג
קטגוריה:כדורגלני צ'יאפס
קטגוריה:כדורגלני ליגה דה קיטו
קטגוריה:כדורגלני גודוי קרוס
קטגוריה:כדורגלני קלוב בוליבר
קטגוריה:כדורגלני אליאנסה לימה
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני אלדוסיבי
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים אורוגוואים במקסיקו
קטגוריה:ספורטאים אורוגוואים באקוודור
קטגוריה:ספורטאים אורוגוואים בארגנטינה
קטגוריה:ספורטאים זרים בבוליביה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפרו
קטגוריה:ספורטאים אורוגוואים בישראל
קטגוריה:אורוגוואים שנולדו ב-1990
יצחק נוניס ואיס

רבי יצחק יוסף נוניס ואיס (נפטר ב' באייר תקכ"ח, 1768) היה רב איטלקי, מרבני ליוורנו ב. נודע בספריו "שיח יצחק" על כמה ממסכתות התלמוד.

==ביוגרפיה==

הפרטים הביוגרפיים הידועים אודותיו מעטים.

היה נשוי לאחותו של רבי ישמעאל הכהן ממודנה, מחבר שו"ת "זרע אמת".

התיידד עם הרב מלאכי הכהן, שמזכיר אותו בספרו "יד מלאכי" (כללי התלמוד, רנו) כ"ידיד נפשי החכם השלם".

בנו, רבי יעקב, היה רבה של ליוורנו, ומיודד עם החיד"א. ר' יעקב היה בעל בית דפוס, בו הדפיס פירושי ראשונים על פי כתבי יד שהיו בידו: פירושי בעלי התוספות על התורה ("דעת זקנים" ו"פירוש ריב"א"), "ספר המכריע" מאת הרי"ד ופירוש "עמר נקא" על רש"י. חיבר גם ספרים משלו, בהם גם "חדוות יעקב" שנדפס עם ספרו של אביו "שיח יצחק" על חגיגה.

==ספריו==
* ספרו שיח יצחק על יומא (נדפס לראשונה בליוורנו תקכ"ו, בחיי המחבר) וחגיגה (תקמ"ח, אחרי פטירתו). חידושיו נחשבים מספרי היסוד על מסכתות אלו, שהפירושים עליהן מעטים. בספר יש מובאות גם מחידושיהם של רבי מנחם המאירי ורבי אברהם אבן מוסה שטרם נדפסו אז. מדור מיוחד הקדיש המחבר לפירוש והגהת ה"תוספות ישנים" על מסכת יומא, שנדפסו בצורה לקויה ומשובשת. בספרו פירש גם את מסכת שבועות, אך חלק זה לא הגיע לידינו. מאז יצאו מהדורות חדשות ומוגהות של הספר בהוצאות שונות.
* בית יצחק, על שולחן ערוך אורח חיים. חלקו נדפס בסוף "שיח יצחק" על חגיגה כ"קונטרס תפילת כל פה", וחלקו האחר לא נדפס. מחידושיו בהלכה ניכר גם עיסוקו בתורת הנסתר.
* פירוש על המכילתא - לא נדפס.

==לקריאה נוספת==
* שמעון ואנונו, אנציקלופדיה לחכמי איטליה, 2017, עמ' 281.

==קישורים חיצוניים==

=== ספריו ===

* 
* 

אודותיו
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:רבנים: אחרונים
קטגוריה:ליבורנו: רבנים
המיקיון

המיקיון (שם מדעי: Hemicyon; משמעות השם מלטינית: "חצי כלב") הוא סוג נכחד של טורף דמוי כלב, שהשתייך למשפחת ההמיקיוניים, דמויי- הדובים. זאת, אף על פי שמאובניו מזכירים מאובנים של כלבי דוב (שהם משפחה עצמאית). הוא חי בתקופת המיוקן באירואסיה ובאמריקה הצפונית.

המאובנים שלו תוארו ב-1851 בידי החוקר הצרפתי אדואר לארטה ונכללו בו מינים רבים. הם התגלו בארצות הברית (במדינות: פלורידה, דלאוור וניו מקסיקו), בספרד (באראגון ומדריד), בצרפת, בסלובקיה, בבוסניה, בטורקיה ובסין.

ההמיקיון היה טורף באורך 1.5 מטר ובמשקל 65 עד 150 קילוגרם. הוא היה בעל מבנה גוף שדמה יותר לזאב או לגרגרן מאשר לדוב, אך הוא נחשב לקרובם של הדובים. הוא היה בעל מבנה רגליים חזקות שנועדו לריצות מהירות ובעל עצמות מסרק ארוכות. לעומת הדובים המודרניים הוא לא הלך על כפותיו אלא נע כזאב על קצוות האצבע. לטורף זה היו לסתות גדולות שמבניהם רמז על תזונה היפרקרניבורית מובהקת ולא כרוב הדובים שהם אוכלי כל.

צייד זה התאים לחיים בערבות המיוקן, בהם רעו עדרי גמליים, מעלי גירה שונים, סוסיים, קרנפיים ועוד והוא כנראה צד בחבורות דומות לזאבים. עם זאת הוא נכחד לקראת סוף המיוקן, אולי כתוצאה משינויי אקלים שהכחידו את רוב החיים במישורים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1851
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אדואר לארטה
קטגוריה:המיקיוניים
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באירואסיה
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1851
צבי אבנרי

צבי אבנרי (1901 – 27 במאי 1967) היה חוקר תולדות עם ישראל ומדעי היהדות, מורה ומדריך טיולים.

==ביוגרפיה==
אבנרי נולד בשם הנס ליכטנשטיין בקייריץ, ברנדנבורג בגרמניה לשמואל, שהיה שופט בברלין ואלה. ב־1919–1920 למד משפטים ומדעי המדינה באוניברסיטת היידלברג ובאוניברסיטת קניגסברג. בהמשך עבר ללמוד היסטוריה, שפות שמיות ובלשנות אנגלית וגרמנית באוניברסיטת ברלין, עברית ב"בית הספר לשפה העברית" וכן למד בבית המדרש הגבוה למדעי היהדות בברלין. כתב עבודת דוקטורט בנושא מגילת תענית, ובהמשך הוציא לאור את המהדורה המדעית הראשונה של המגילה. השתתף בכתיבת ה"Germania Judaica".

בשנת 1926 נסע לישראל, אולם חזר לגרמניה לאחר פטירת אביו, כדי לסייע לאימו בגידול ששת אחיו.

בשנת 1931 עלה לישראל, והתגורר בחיפה, בה לימד היסטוריה בבתי ספר תיכוניים, בין היתר בבית הספר כל ישראל חברים, ואף חיבר ספר לימוד בהיסטוריה, "שיעורים בדברי ימי ישראל". בשלב מסוים נתמנה על ידי מכון ליאו בק לערוך את הכרך השני של "Germania Judaica". בשנת 1965 התמנה למרצה להיסטוריה של עם ישראל במכון האוניברסיטאי של חיפה.

כתב עשרות ערכים היסטוריים באנציקלופדיה העברית.

בשבת, י"ז באייר תשכ"ז, 27 במאי 1967 נפטר בחיפה, והובא לקבורה למחרת.

==חיים אישיים==
היה נשוי לברוריה לבית היימן (1901–1974) ולהם היו בן ובת.

==חיבוריו==
* מגילת תענית
* שיעורים בדברי ימי ישראל - מצמיחת מרכזי היהדות במערב עד גרוש ספרד. דביר, כרך א תרצ"ט, כרך ב תש"ב

== הנצחה ==
בשנת 1970 יצא לזכרו ספר בשם מחקרים בתולדות ישראל וארץ ישראל.

==קישורים חיצוניים==

* [https://archive.org/stream/LichtensteinFastenrolle/Lichtenstein%20Fastenrolle#mode/2up מגילת תענית] מהדורת ליכטנשטיין
* [https://irgun-jeckes.org/אבנרי-צבי-דר-סיפור-חיים/ אבנרי צבי, ד"ר, סיפור – חיים] בתוך "ספר היקים" באתר ארגון יוצאי מרכז אירופה
* 
* [http://www.jpress.nli.org.il/olive/apa/nli_heb/SharedView.Article.aspx?href=HARETZ%2F1931%2F04%2F24&id=Ar00502&sk=D90124FB על "סטאטיסטיקה" אחת], הארץ, 24 באפריל 1931
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרי תולדות עם ישראל בימי הביניים
קטגוריה:חוקרי ספרות חז"ל
קטגוריה:ישראלים ילידי גרמניה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת חיפה: היסטוריה כללית
קטגוריה:מורי דרך בישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות חוף הכרמל
קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:אנציקלופדיסטים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1901
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1967
לך, אל תרוץ

לך, אל תרוץ (באנגלית: Walk, Don't Run) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת קומדיה רומנטית משנת 1966.

התסריט נכתב על ידי סול סאקס וקרסון קנין והוא רימייק חפשי לסרט The More the Merrier משנת 1943 אלא שהמיקום ושמות המשתתפים ועיסוקם, שונו. מקום מהעלילה הועבר לטוקיו בתקופת אולימפיאדת טוקיו (1964).

בתפקידים הראשיים - קרי גרנט, סמנתה אגר, ג'ים האטון וג'ון סטנדינג.

זה הסרט האחרון בו שיחק קרי גרנט, הפעם לא כמאהב אלא כגבר מבוגר (בן 62) המנסה לשדך בין בני זוג צעירים.
==תקציר העלילה==
ויליאם רטלנד (קרי גרנט) הוא איש עסקים בריטי מכובד שמגיע לטוקיו יומיים לפני המתוכנן ומתקשה למצוא בית מלון היות שכל מקומות האירוח תפוסים לרגל אולימפיאדת טוקיו. גם המזכיר בשגרירות בריטניה, יוליוס הברסק (ג'ון סטנדינג) מתקשה לעזור לו. רטלנד מבחין בפתק על הקיר של חיפוש שותף לדירה. הוא מגיע למקום ומתברר שזו בחורה צעירה ונאה בשם כריסטין איסטון (סמנתה אגר). בתחילה היא מסרבת להשכיר חדר לגבר אך לבסוף מתרצה לאחר שהוא משלם לה לשבוע מראש ומסכים לתנאי מגורים לפי הוראותיה.

רטלנד מתיידד עם בחור צעיר ונאה בשם סטיב דייוויס (ג'ים האטון), סטודנט לארכיטקטורה, הנמצא בטוקיו כחבר המשלחת האמריקאית לאולימפיאדה במקצוע הליכה תחרותית. גם סטיב מתקשה למצוא דיור ורטלנד מציע לו שותפות בחדר. כשכריסטין מגלה זאת היא רוצה לזרוק את שניהם אבל לבסוף מתרצה בגלל מחסור בכסף.

כריסטין מאורסת ליוליוס מהשגרירות. היא מעדיפה גבר יציב ושקול כמו יוליוס שיש לו בית באנגליה ומצבו הכלכלי יציב, על פני סטיב היה והמושך אבל ללא בסיס יציב. דווקא רטלנד עושה הכל כדי לשכנע את כריסטין להעדיף את סטיב. כשהארבעה יוצאים לטיול הוא מצליח להרחיק את יוליוס ולתת לכריסטין ולסטיב זמן לשוחח ביחידות.

העלילה מסתבכת לאחר שסטיב נלקח לחקירה במשטרת טוקיו באשמת ריגול לאחר שדווח שהוא מחזיק ברשם קול ורושם תרשימי בתים. רטלנד ויוליוס מוזעקים לשחרר אותו והחוקר (ג'ורג' טאקיי) משתכנע.

במשטרה מגלה יוליוס שסטיב גר בדירתה של כריסטין ומפחד שהדבר יתגלה וזה יפגע בעתידו המקצועי. הוא מבקש מרטלנד שישכנע את ג'ים שיסכים להתחתן איתה ואחר כך להתגרש. רטלנד מצטרף לתחרות ההליכה התחרותית, הולך עם סטיב ומשכנע אותו לחתום על הסכמתו לנישואים. סטיב מנצח בתחרות ונלקח מיד לבית העירייה לנישואים מהירים עם כריסטין.

רטלנד עוזב בדרכו לנמל התעופה, מסתכל למעלה ורואה את שני הצעירים מתחבקים. הוא יודע שמשימתו הושלמה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=0hkIWY0DobM קדימון ללך, אל תרוץ], באתר יוטיוב
* [http://www.tcm.turner.com/tcmdb/title/3704/Walk-Don-t-Run/ לך, אל תרוץ], באתר TCM

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1966
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קולומביה
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה רומנטית
קטגוריה:טוקיו בקולנוע
קטגוריה:אולימפיאדת טוקיו (1964)
קטגוריה:סרטי קרי גרנט
איתן דרור-פריאר

איתן דרור-פריאר (נולד ב-29 במרץ 1967) הוא סופר ומוזיקאי ישראלי. חתן פרס ספיר לספר ביכורים.

==ביוגרפיה==
דרור-פריאר נולד בירושלים למרים ולפרופ' זרם פריאר. סבתו הייתה רחה פריאר, מייסדת עליית הנוער וכלת פרס ישראל.

למד מוזיקולוגיה ב בירושלים והלחנה לקולנוע ברימון בית ספר למוסיקה.

הוציא שני דיסקים משיריו. מאז 2010 מופיע עם אנסמבל דרור לשירה עברית, אותו הקים. האנסמבל שם לו למטרה ליצור מופעי מחווה לגדולי היוצרים והיוצרות בישראל, ביניהם רחל, לאה גולדברג, חיים חפר, נעמי שמר, אלכסנדר פן ועוד.

סיפורים פרי עטו התפרסמו בכל העיר, עיניים וכן ביקורות ספרים בהעיר, Time Out תל אביב.

בשנת 2016 זכה דרור-פריאר, בפרס ספיר לספר ביכורים.

בשנת 2017 זכה במלגת בוסתן מטעם הספרייה הלאומית.

==ספריו==
*האצבעות על הגבעה (עם עובד, 2015)
*ומי גר במגדל (עם עובד, 2019)
*הקסם היפה בעולם (ספר ילדים) (עם עובד, 2019)
*לא תאהב (עם עובד, 2022)

==דיסקוגרפיה==
* איתן דרור, הוצאה עצמית, 2006
* הרצל אמר, הוצאה עצמית, 2010

==לקריאה נוספת==
* 
* 
* 
* 
*.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/library/bustan_2017/Pages/bustan_2017_retreat.aspx על זוכי מלגת בוסתן, 2017]
* [https://www.shiraivrit.com/ אתר אנסמבל דרור לשירה עברית]
* [https://www.youtube.com/watch?v=OyUpBdo1XpM/ זמר (בוקר וערב לך ועליך)] בביצוע אנסמבל דרור לשירה עברית, וידאו קליפ לשיר ביוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=if7FiPQ13OM&list=PL053U1D0ZaQXx8NqMRmzdRCThOF9pbLgI/ שבחי מעוז] בביצוע אנסמבל דרור לשירה עברית, וידאו קליפ לשיר ביוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=UOjimN1gawc/ שלגיה] בביצוע אנסמבל דרור לשירה עברית, וידאו קליפ לשיר ביוטיוב

קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי רימון בית ספר למוסיקה
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1967
כל הקיץ ביום

כל הקיץ ביום (באנגלית: All Summer in a Day) הוא סיפור מדע בדיוני קצר מאת הסופר האמריקאי ריי ברדבורי, שפורסם לראשונה בגיליון מרץ 1954 של המגזין .<ref>Publication history for "All Summer in a Day" at Author Wars web site. "This text is available under a Creative Commons License and may have been adapted from the All Summer in a Day bibliography at the Internet Speculative Fiction Database." Retrieved from http://authors.wizards.pro/books/titles/58363/all-summer-in-a-day.</ref>

כאשר נכתב הסיפור, תנאי מזג האוויר על כוכב הלכת נוגה לא היו ידועים. אסטרונומים ידעו שנוגה מכוסה בעננים, ורבים חשבו שכוכב זה עשוי להיות גשום ורטוב. תיאורים רבים של ונוס בסיפורת של אותה התקופה אימצו הנחה זו, כולל ברדברי, בסיפוריו All Summer in a Day ו-The Long Rain. באופן מקרי, ברדבורי, אשר כותב כאן על נוגה ועל השמש, נפטר ביום מעבר נוגה על פני השמש (אירוע שמימי נדיר מאוד).

==תקציר העלילה==
גיבורי הסיפור הם קבוצת תלמידים שכיתתם נמצאת על כוכב נוגה, שעל פי סיפור זה הוא כוכב ובו סופות גשם מתמידות, ושם השמש זורחת אחת לשבע שנים, למשך שעה אחת בלבד.

קבוצת התלמידים כוללת את מרגוט, תלמידה שעברה לנוגה מכדור הארץ חמש שנים קודם לכן, והיא היחידה מבין כולם שיודעת וזוכרת מהי שמש, מכיוון שהשמש זרחה באופן קבוע על כדור הארץ. כאשר המורה מבקשת מהתלמידים לכתוב שיר על השמש, מרגוט כותבת:
::"אני חושבת שהשמש היא פרח,
::אשר פורח למשך שעה אחת בלבד".
היא מתארת כיצד השמש נראית כמו פני, ומרגישה כמו אש הבוערת בתנור. הילדים האחרים, בהיותם צעירים מדי כדי לראות אי פעם את השמש בעצמם, לא מאמינים לה. בהובלתו של נער בשם ויליאם, שאר התלמידים מציקים לה ומתעמרים בה, וזמן קצר לפני שהשמש יוצאת, ויליאם ושאר התלמידים נועלים אותה בתוך ארון.

כאשר השמש עומדת לצאת, המורה שלהם מגיעה לקחת את הכיתה החוצה כדי ליהנות משעתיים של שמש, ומרוב התרגשות כולם שוכחים ממרגוט שעדיין נעולה בארון. הם רצים החוצה, משחקים, מדלגים, קופצים ומשתוללים, מתענגים על כל שנייה. לפתע, נערה אחת חשה טיפה של גשם על ידה. נשמע קול רעם, ואחריו ברק, והילדים רצים חזרה פנימה בעוד השמש נעלמת והגשם השוטף חוזר שוב. בשלב זה, אחד מהתלמידים נזכר במרגוט, שעדיין נעולה בארון. התלמידים חשים בושה, משחררים אותה מהארון, ועומדים קפואים, נבוכים ממה שעשו ולא מצליחים להביט זה לזה בעיניים. השמש היקרה באה והלכה, ובגלל מעשהם הבזוי, מרגוט, שאהבה את השמש יותר מכל, פספסה אותה.

==עיבוד טלוויזיוני==

עיבוד של הסיפור הקצר לסרט טלוויזיה באורך 25 דקות שודר במקור בשנת 1982 במסגרת "WonderWorks" - סדרת אנתולוגיה של ערוץ PBS האמריקאי. שלא כמו בסיפור המקורי, סופו של הסרט הורחב כך שהוא מציג את הילדים מכפרים על המעשה הנורא שעשו בכך שהם נותנים למרגוט את כל הפרחים שהם קטפו בזמן שהשמש זרחה. את הסרט צילם רוברט אלסוויט, שלימים המשיך להיות שהמשיך להיות צלם קולנוע זוכה פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר ("זה ייגמר בדם").
===שחקנים ודמויות===
{| class="wikitable" style="font-size:90%; line-height:1.2"
! שם השחקן/ית !! שם הדמות !! אודות הדמות
|-
| ריס מאלן || מרגוט ||
|-
| קית' קוגן || ויליאם ||
|-
| תמי סימפסון || פאולה ||
|-
| ברידג'ט מייד || ליסה ||
|-
| אדית' פילדס || גב' קאלאגאן ||
|}

==בתרבות פופולרית==
* בסדרת הטלוויזיה "דירת המצוירים" (עונה 3 פרק 2), תות בראונסטיין ננעלת בתוך ארון, ולא זוכה ליהנות מחוויותיהם של שאר הדיירים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סיפורי מדע בדיוני קצרים
זומבים 2

זומבים 2 (באנגלית: Zombies 2) הוא סרט מקורי של ערוץ דיסני המהווה המשך לסרט "זומבים", שהופק לטלוויזיה ועלה לשידור ב-14 בפברואר 2020.

==תקציר העלילה==
כמו קודמו, סרט ההמשך מתרחש בתיכון סיברוק, שם, לאחר סמסטר מהפכני, זד ואדיסון ממשיכים להוביל את בית הספר ואת הקהילות שלהם לעבר אחדות. אולם הגעתה של קבוצה חדשה של יצורים על-טבעיים מבחוץ - אנשי זאב מסתוריים - מאיימת לטלטל את השלום החדש וגורמת לקרע במערכת יחסיהם של זד ואדיסון.

==צוות השחקנים והדמויות==
* מיילו מנהיים – זד נקרודופוליס
* מג דונלי – אדיסון וולס
* פירס ג'וזה – וייאט ליקנסן
* צ'נדלר קיני – וילה ליקנסן
* אריאל מרטין – וינטר ברקוביץ
* קייל ראסל – אלייזה זמבי
* טרבור טורדג'מן – באקי ביוקנן
* קרלה ג'פרי – ברי
* ג'יימס גודפריי – בונזו
* קינגסטון פוסטר – זואי נקרודופוליס

==הפקה==
ב-11 בפברואר 2019, הוכרז כי סרט ההמשך לסרט המקור של ערוץ דיסני, "זומבים" נכנס לשלבי הפקה, כשבמקביל צמד השחקנים הראשיים, הבמאי והתסריטאים שבים אל ההפקה, שהחלה באותו האביב. ב-21 במאי 2019, הוכרז כי פירס ג'וזה, צ'נדלר קיני ואריאל מרטין לוהקו לסרט. בנוסף, קייל ראסל, טרור טורדג'מן, קרלה ג'פרי, ג'יימס גודפריי וקינגסטון פוסטר שבו לגלם את דמויתיהם מהסרט הראשון. צילומי הסרט החלו ב-27 במאי 2019, והסתיימו בטורונטו ב-15 ביולי 2019.

==עלייה לשידור==
הסרט עלה לשידור בערוץ דיסני ב-14 בפברואר 2020.

== סרט המשך ==
במרץ 2021, ערוץ דיסני הכריז על תחילת העבודה על סרט ההמשך – "זומבים 3". במקביל, אושר שמג דונלי ומיילו מנהיים עתידים לשוב לגלם את דמויותיהם.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:ערוץ דיסני: סרטי מקור
קטגוריה:סרטי פנטזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מוזיקליים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי טלוויזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי זומבים
קטגוריה:דיסני+: סרטים
שגרירות ארצות הברית בוורשה

שגרירות ארצות הברית בוורשה (בפולנית: Ambasada Stanów Zjednoczonych w Warszawie, באנגלית: Embassy of the United States, Warsaw) היא הנציגות הדיפלומטית של ארצות הברית של אמריקה בפולין.

בניין השגרירות ממוקם בשדרות אויאזדוב (בפולנית: "Aleje Ujazdowskie") שהיא דרך ראשית המקבילה לנהר הוויסלה ברובע שרודמיישצ'ה בעיר ורשה.

שגרירת ארצות הברית בפולין מ-6 בספטמבר 2018 היא ג'ורג'ט מוסבכר .

==היסטוריה==
השירות הקונסולרי של ארצות הברית בפולין של ימינו, בשטחה של האימפריה הרוסית, היה כבר קיים בין השנים 1871–1917.

הנציגות הדיפלומטית האמריקאית הראשונה בוורשה הוקמה בשנת 1919. לאחר מלחמת העולם הראשונה כוננה ארצות הברית יחסים דיפלומטיים עם הרפובליקה הפולנית השנייה, שהוקמה באפריל 1919, אך היחסים בין שתי המדינות היו מרוחקים, בשל מדיניות האי-התערבות של ארצות הברית.

במהלך מלחמת העולם השנייה היו השתיים חלק מבעלות הברית, אך היה תיאום מועט בלבד בין ממשלת ארצות הברית לממשלת פולין הגולה שישבה בלונדון. במלחמת העולם השנייה עם פלישת גרמניה הנאצית לפולין הועברה השגרירות לפריז (1939–1940), ומפריז ללונדון (1940–1945). הקונסוליה הכללית נותרה בוורשה (עד 15 ביוני 1941).

שגרירות ארצות הברית בוורשה הוקמה מחדש ב-5 ביולי 1945, באותו יום בו נסגרה השגרירות בלונדון. השגריר ארתור בליס ליין היה אחראי על השגרירות בהמתנה להצגת אישורים.

ארצות הברית מחזיקה בקונסוליה בקרקוב.

==מדורים ומשרדים==
* המדור הפוליטי האנגלי
* המדור הכלכלי
* מדור קונסולרי
* מדור לענייני ציבור
* מרכז משאבי מידע אמריקני - AIRC בכתובת: ul. Piękna 14
* המדור המסחרי 
* אגף החקלאות מחלקת החקלאות של ארצות הברית שירות חקלאי חוץ - FAS
* משרד הביטחון האזורי
* מדור ניהול
* משרד הנספח הצבאי
* המשרד לשיתוף פעולה צבאי
* הלשכה הפדרלית לחקירות ה-FBI
* המנהל לאכיפת הסמים (DEA)
* מנהל אבטחת תחבורה על ידי המחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית - TSA
מחלקות נוספות:
* הקונסוליה הכללית בקרקוב
* בית הספר האמריקאי בוורשה 

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Blekitny palac.jpg|מושב השגרירות האמריקאית בארמון זמויסקי (Pałac Zamojskich) לאחר שנת 1920
קובץ:Foksal 3 1934.JPG|מטה השגרירות בארמון וולובסקי (Pałac Wołowskiego) (שנת 1922)
קובץ:Dawny Dom Partii Gdansk.JPG|בניין מטה הקונסוליה האמריקאית בגדנסק באליזבטוואל (1922–1939)
קובץ:Warszawa0be.jpg|מעון השגריר בוורשה בבית הדירות בכתובת: Mansjonaria przy ul. Świętojańskiej 2 (שנת 1930)
קובץ:American Consulate in Krakow.jpg|מבנה הקונסוליה האמריקאית הכללית בקרקוב
</gallery>

<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Ambasada USA w Warszawie.jpg|שגרירות ארצות הברית בוורשה
קובץ:Ronald Reagan Warsaw 2011 02.jpg|שגרירות ארצות הברית בוורשה (בקדמת השגרירות אנדרטה לזכרו של הנשיא האמריקאי רונלד רייגן)
קובץ:U.S Ambassador's Residence in Poland.jpg|בית השגריר האמריקאי בוורשה
קובץ: American Embassy in Warsaw 1939.jpg|שגרירות ארצות הברית בוורשה, במהלך הפשיטה האווירית הגרמנית בשנת 1939
</gallery>

==ראו גם==
* יחסי ארצות הברית–פולין

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ורשה: מבנים
ורשה
פראיה פרגוסון

פאריה ניקול פרגוסון (באנגלית: Priah Nicole Ferguson; נולדה ב-1 באוקטובר 2006) היא שחקנית אמריקאית, הידועה בעיקר בזכות תפקידה בתור אריקה סינקלייר בסדרה של נטפליקס, "דברים מוזרים" <small>(2017–2024)</small>.

== ביוגרפיה ==
פרגוסון נולדה ב-1 באוקטובר 2006 באטלנטה, ג'ורג'יה, בתם של ג'ון פרגוסון, אמן ומעצב רב תחומי ושל ואדג'ואה פרגוסון, מעצבת גרפית. יש לה אחות אחת, ג'יידה, הצעירה ממנה בשנתיים.

== קריירה ==
פרגוסון קיבלה את ההחלטה להתחיל לשחק לאחר שצפתה בסרטים "הילדות הקטנות של אבא" ו"קרוקלין". בשנת 2015, היא החלה לשחק בסרטים קצרים ועצמאיים בהפקה מקומית.

בשנת 2016, היא הופיעה לראשונה בטלוויזיה בתפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה "אטלנטה" של רשת FX Networks ובסדרת הדרמה התקופתית "Mercy Street" של רשת PBS. בשנת 2017, פרגוסון לוהקה לעונתה השנייה של סדרת האימה והמדע הבדיוני של נטפליקס "דברים מוזרים" בתור אריקה סינקלייר, אחותו הצעירה של לוקאס סינקלייר, בגילומו של קיילב מק'לאפלין. היא קודמה לצוות השחקנית הראשי החל מהעונה השלישית. 

בשנת 2018, היא הופיעה לצדה של טיפאני האדיש בסרט הקומדיה "השבועה". 

בשנת 2022 היא הופיעה בקומדיית ליל כל הקדושים של נטפליקס, "קללת ברידג' הולו" לצדו של מרלון ויינס. באותה שנה החלה לדבב את דמותה של ביילי קרטר בסדרה הקומית "גרטל והאוגר" מבית ערוץ דיסני. 

בשנת 2023, פרגוסון דיבבה את ליסה, דמות חצופה אינטליגנטית בסדרת ההנפשה הממוחשבת "אבא שלי צייד ראשים" של נטפליקס. 

== פילמוגרפיה ==

=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2017
|La Vie Magnifique De Charlie
|ברנדי הצעירה
|
|-
|2018
|השבועה
|הארדי פונטיין
|
|-
|2022
|קללת ברידג' הולו
|סידני גורדון
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
| rowspan="2" |2016
|אטלנטה
|אסיה
|פרק: "Streets on Lock"
|-
|Coffee X Cream
|מישל
|2 פרקים
|-
|2017–2024
|דברים מוזרים
|אריקה סינקלייר
|תפקיד חוזר (עונה 2)
תפקיד ראשי (עונה 5-3); 29 פרקים
|-
| rowspan="2" |2017
|Mercy Street
|ילדה
|פרק: "One Equal Temper"
|-
|Daytime Divas
|פאטימה
|פרק: "Lunch is on Us"
|-
|2019
|Bluff City Law
|אריקה
|פרק: "When the Levee Breaks"
|-
|2022–הווה
|גרטל והאוגר
|ביילי קרטר
|דיבוב; 15 פרקים
|-
|2023–הווה
|אבא שלי צייד ראשים
|ליסה
|דיבוב; 10 פרקים
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אפרו-אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות ילדות אמריקאיות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-2006
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-2006
העורב הלבן

העורב הלבן (באנגלית: The White Crow) הוא סרט קולנוע בריטי משנת 2018, שכתב דייוויד הר וביים ראלף פיינס. הסרט מתעד את קורות חייו, ובפרט את קריירת הריקוד, של רקדן הבלט הסובייטי רודולף נורייב, אותו מגלם אולג איבנקו.<ref name="filmoria.co.uk"></ref>

הסרט נוצר בהשראת הספר Rudolf Nureyev: The Life מאת ג'ולי קוואנה. שם הסרט הוא התייחסות לכינויו של נורייב בילדותו - "עורב לבן" (מושג בעל משמעות דומה במקצת ל"כבשה שחורה"), מכיוון שנתפס כמי שהיה יוצא דופן וחריג בסביבתו.<ref></ref>

צילומי הסרט הושלמו באוקטובר 2017.<ref name="filmoria.co.uk"/> הסרט הוקרן לראשונה בפסטיבלי הסרטים של טליורייד, קולורדו ושל מכון הסרטים הבריטי בלונדון ב-2018.<ref></ref> כמו כן, הסרט הוקרן גם בפסטיבלי סרטים ביפן, בולגריה וצ'כיה. ב-22 במרץ 2019 הסרט יצא לאקרנים ברחבי הממלכה המאוחדת (בהפצת StudioCanal) וב-26 באפריל שוחרר הסרט בארצות הברית (בהפצת Sony Pictures Classics).

==שחקנים ודמויות==
{| class="wikitable" style="font-size:100%; line-height:1.2"
! שם השחקן/ית
! שם הדמות
! אודות הדמות
|-
| אולג איבנקו
| רודולף נורייב
|
|-
| אדל אקסרקופולוס 
| קלרה סיינט
|
|-
| שולפן קמטובה
| קסניה יורגנסון
|
|-
| רייף פיינס
| אלכסנדר פושקין
|רקדן ומורה בלהקת הבלט של תיאטרון מריאינסקי
|-
| אלכסיי מורוזוב
| סטרז'בסקי
|
|-
| אנסטסיה מסקובה
| אלה אוסיפנקו
|
|-
| דמיטרי קרנבסקי
| ליאוניד
|
|-
| נאדז'דה מרקינה
|
| פקידה
|-
| קסניה ריבינקינה
| אנה אודלטסובה
|
|-
| רפאל פרסנאז
| פייר לאקוטה
|
|-
| אוליבייה רבורדין
| אלכסינסקי
|
|-
| רבשאנה קורקובה
| פרידה נורייבה
|
|-
| לואיס הופמן
| טג'ה קרמקה
|
|-
| סרגיי פולונין
| יורי סולובייב
|
|-
| מקסימיליאן גריגורייב
| רודולף נורייב בגיל 8
|
|-
| זאק אוורי
| מייקל ג'ונס
|
|-
| איב הק
| ג'אגאד-לחאום
|
|-
|}

==תגובות וביקורות==
אתר האינטרנט Rotten Tomatoes מדווח על דירוג חיובי של 68% לסרט זה, על פי 103 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 6.38 מתוך 10. על פי דעת הרוב, נכתב באתר כי לסרט "חסרה החינניות המאפיינת של הנושא שלו, אך כסרט ראשון העוסק בתקופה מכרעת בחייו של אמן מבריק, הסרט עשוי היטב מתחילתו ועד סופו"<ref></ref> האתר Metacritic העניק לסרט ציון מנורמל של 54 מתוך 100, על סמך 8 מבקרים, ציון המעיד על "ביקורות מעורבות או ממוצעות".<ref></ref>

הניו יורק טיימס כתב כי הסרט הוא "דיוקן של האמן כבחור צעיר, ניסיון להראות את מערך הגורמים המורכב - ביוגרפי, פסיכולוגי, חברתי, פוליטי - שהוביל לרגע בו הרקדן בן ה-23 קיבל החלטה שתשנה את ההיסטוריה של הבלט: נורייב הפך לנורייב על ידי כך שערק מברית המועצות אל המערב בנמל התעופה לה בורז'ה בצרפת ביוני 1961... לאורך [הסרט], פיינס [הבמאי] והר [התסריטאי] מתארים את הרצון ואת הסקרנות יוצאי הדופן שהניעו את נורייב לרקוד ולחפש אמנות ותרבות בכל מקום שהוא רק יכול".<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2018
קטגוריה:סרטי דרמה
קטגוריה:סרטי דרמה בריטיים
קטגוריה:סרטי להט"ב
קטגוריה:סרטי להט"ב בריטיים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים בריטיים
קטגוריה:סרטים שעלילתם מתרחשת ברוסיה
קטגוריה:סרטים ברוסית
קטגוריה:סרטים על בלט