נקרונומיקון

דוגמה לעותק [[פאנארט של הנקרונומיקון, אחד מני רבים שהכינו מעריציו של לאבקרפט.]]
נקרונומיקון (באנגלית: Necronomicon) הידוע גם בתור ספר המתים או כּיתַאבּ אֶל אֲזַיֵּף הוא ספר גרימואר בדיוני שהמציא הסופר ה.פ. לאבקרפט עבור יצירותיו.

החיבור נכתב לכאורה על ידי ערבי מטורף העונה לשם עבדול אלהזרד, ומכיל ידע אסור אודות כשפים, תורת הנסתר וישויות אלוהיות קדומות, הגורם למרבית קוראיו לאבד את דעתם.

שמו של הספר הוזכר לראשונה בסיפורו הקצר של לאבקרפט, כלב השמירה, אשר נכתב ב-1922 ופורסם ב-1924, ושמו של כותבו, אלהזרד, בסיפור העיר חסרת השם, מ-1921. על אף שנהג לציין את שמו מעת לעת גם ברבים מסיפוריו האחרים, חסך לאבקרפט בתיאורים מפורטים אודותיו והשתדל לרמוז רק על השפעותיו הקשות על הנפש האנושית ותו לא. מרבית המידע הקיים עליו הגיע, אפוא, דרך טקסט קצר שכתב הסופר ב-1927, , אשר פורסם רק כשנה לאחר מותו, ב-1938.

סופרים אחרים בני זמנו של לאבקרפט כגון ו המשיכו להשתמש במוטיב של הספר ביצירותיהם האישיות, לרוב במסגרת סיפורי אימה קצרים שנכללו בתוך היקום הבדיוני , המבוסס על התשתית הספרותית שהניח לאבקרפט במהלך חייו.

במרוצת השנים החל הרעיון העומד מאחורי הספר לחלחל גם לענפי תרבות אחרים, ביניהם עולם הקולנוע והמוזיקה, וליצור תהודה עולמית שאיגדה סביבה קהל חוקרים, סופרים ומעריצים, אשר היו משוכנעים, ואף עזרו להפיץ את השמועה, כי מדובר ביצירה אמיתית ואותנטית לחלוטין.

== מקור ==
לאבקרפט טען שהספר הופיע לראשונה בחלומו, בדומה לרעיונות ומוטיבים אחרים מיצירותיו, וכתב כי שמו נגזר מיוונית עתיקה, כאשר פירוש המילה נקרו (νεκρο) הוא מוות או גופה<ref>"נקרו", מילון מריאם ובסטר, [https://web.archive.org/web/20221005130742/https://www.merriam-webster.com/dictionary/necr- אורכב] מהמקור ב-5 באוקטובר 2022.</ref>, נומוס (νομῐκόν) כלומר חוק או מנהג<ref>"נומוס", מילון מריאם ובסטר, [https://archive.today/20221005143449/https://www.merriam-webster.com/dictionary/nomos אורכב] מהמקור ב-5 באוקטובר 2022.</ref>, ואיקון (εἰκών) משמע תמונה או צלם<ref>"[https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/eikon איקון]", , [https://web.archive.org/web/20221005140343/https://www.collinsdictionary.com/dictionary/english/eikon אורכב] מהמקור ב-5 באוקטובר 2022.</ref>. כמו כן, הצירוף נומיקון (νομῐκόν) עשוי להיות צורה סתמית של המילה נומיקוס (νομικός) המציינת זיקה לחוק, בדרך כלל מתוך הקשר לספר או למידע כלשהו המצוי בכתב<ref>"[https://www.wordreference.com/gren/νομικός נומיקוס]", , [https://web.archive.org/web/20221005131402/https://www.wordreference.com/gren/νομικός אורכב] מהמקור ב-5 באוקטובר 2022.</ref>. יחדיו, פירוש השם המלא הוא צלם חוק המתים<ref>לאבקרפט, הארי או. פישר \ פברואר 1937, עמוד 418, "השם נקרונומיקון (νεκρός, גופה; νόμος, חוק; εἰκών, צלם = צלם (או תמונה) של חוק המתים) הגיע אליי לראשונה במהלך חלום, על אף שהאטימולוגיה שלו מושלמת".</ref>.
[[ה.פ. לאבקרפט.]]
מספר גורמים הציעו כי לאבקרפט הושפע מעבודותיו של הסופר ובייחוד מקובץ סיפוריו הקצרים , שבחלקם מופיע ספר המכיל מחזה מסתורי אשר מלהיב ומטריד את קוראיו בעת ובעונה אחת<ref>צ'יימברס, הסימן הצהוב, עמודים 16–17, "הייתי המום. מי הניח אותו שם? איך הוא הגיע לחדרי? החלטתי לפני זמן רב שלא אפתח שוב את הספר הזה, ואין שום דבר בעולם אשר עשוי לשכנע אותי לקנות את אחד מעותקיו".</ref><ref>צ'יימברס, מתקן השמות, עמודים 22–23, "במהלך החלמתי קניתי וקראתי לראשונה את . אני זוכר כי אחרי שסיימתי את המערכה הראשונה חשבתי לעצמי שמוטב אם אעצור. קמתי ממקומי והשלכתי את הספר אל תוך האח. הכרך פגע בשבכה המסורגת ונפל אל תוך האש היוקדת בעודו פתוח. אילולא הייתי מציץ לעבר אותו עמוד במערכה השנייה מעולם לא הייתי מסיים את הספר, אך כאשר התכופפתי בכדי להרימו ננעל עליו מבטי, ובאנחת אימה, או אולי של אושר כה נוקב עד שחשתי סבל בכל אחד מעצבי גופי, חטפתי את הכרך מתוך הפחמים וזחלתי בעודי רועד לעבר חדר השינה, שם קראתי אותו שוב ושוב, ובכיתי וצחקתי ורעדתי באימה אשר עדיין תוקפת אותי מעת לעת".</ref><ref>צ'יימברס, המסכה, עמוד 75, "לאחר שבחרתי ספר אקראי התיישבתי בחדר העבודה בכדי לקרוא. בדרך מקרה עלה בידי למצוא עותק של , אולם לאחר כמה רגעים אשר נדמה כאילו נמשכו עידנים, הנחתי את הכרך בידיים רועדות".</ref><ref>צ'יימברס, בתוך בית המשפט של הדרקון, עמוד 86, "חשתי מותש בעקבות שלושת הלילות האחרונים של סבל פיזי וצרות נפשיות: אמש היה הלילה הנוראי ביותר מכולם, ולמעשה הייתי כגוף ממוטט בעל נפש קהה אך עדיין רגישה לסביבתה בצורה חדה, אותם הבאתי לכנסייה האהובה עליי בכדי להחלים. כל זה מפני שקראתי את ".</ref>. לאבקרפט, מנגד, נחשף לעבודותיו של צ'יימברס ככל הנראה רק בשנת 1927, מספר שנים לאחר אזכורו הראשון<ref>ג'ושי ושולץ, האות סי, צ'יימברס, רוברט ויליאם (1865–1933), עמוד 38, "סופר אמריקאי, ה.פ. לאבקרפט גילה את יצירות הפנטזיה המוקדמות שלו, המלך הצהוב (1895), יוצר הירחים (1896), חיפוש אחר הלא נודע (1904); כמו כן הרומן המאוחר יותר משסע הנשמות (1920) – בתחילת 1927, ועדכן במהרה את חיבורו בכדי שיכיל דיון אודות היצירה הזו. סיפורים מוזרים אחרים (אשר, ככל הנראה, לא נקראו בידי לאבקרפט) כוללים את תעלומת הבחירה (1897), מאתר הנעדרים (1906), עץ גן עדן (1907), והדברנים (1923). צ'יימברס נהג להשאיל שמות אגדיים – הסטור, קרקוזה, ואחרים – מבירס; חלקם (יחד עם כמה מהמצאותיו המקוריות של צ'יימברס כגון איאן) הושאלו לאחר מכן בידי לאבקרפט".</ref>. החוקר דונלד ר. בורלסון הציע כי הלה קיבל את השראתו לנקרונומיקון דווקא מספרותו של נתניאל הות'ורן.

פעמים רבות בחייו זכה לאבקרפט לפניות מידי צדדים סקרנים בנוגע לאמיתות קיומו של הספר האסור. במכתב אשר שלח ל ב-29 ביולי 1936, סיכם את תשובתו הסופית אליהן כדלהלן: <ref>לאבקרפט, ויליס קונובר, עמוד 285, "כעת, בנוגע ל – אני נאלץ לומר כי רובם דמיוניים לחלוטין. מעולם לא היה עבדול אלהזרד או נקרונומיקון, מפני שהמצאתי את השמות הללו בעצמי".</ref><ref>"[https://www.hplovecraft.com/creation/necron/letters.aspx ציטוטים הנוגעים לנקרונומיקון מתוך מכתביו של לאבקרפט]", אתר הארכיון של ה.פ. לאבקרפט, [https://web.archive.org/web/20221005180141/https://www.hplovecraft.com/creation/necron/letters.aspx אורכב] מהמקור ב-31 באוגוסט 2022.</ref>.

שמו של מחבר הספר, עבדול אלהזרד, סובל משגיאה תחבירית בשפה הערבית. המילה עבדול מורכבת משם העצם עבד (عَبْدُ) שפירושו משרת או עבד, והביטוי ול (ال) הוא עיוות של אל המסמל את ה"א הידיעה, כלומר שיחדיו משמעותם היא: משרת ה- או משרתו של. שם המשפחה אל-הזרד, עם זאת, אשר ייתכן כי נגזר מהביטוי אל-הדרת' (حَضْرَات, הנוכחויות), מתחיל בעצמו בה"א הידיעה<ref>ויליס ופיטרסן, דה ררום סופרנטורה, שם המחבר, עמודים 120–121, "שגיאה משמעותית המופיעה בתיאורו של לאבקרפט את הספר אינה באשמתו ונראה כי היא חוזרת אחורה לכתבי היד מימי הביניים, על אף שאולי כדאי לתקנה כעת. נכתב כי מחברו של הנקרונומיקון היה ערבי מטורף בשם אשר מת בסביבות השנה 738 לאחר הספירה. אף ערבי לעולם לא ייקרא בשם הזה. על אף שבספרות אנגלית פופולרית עבדול הוא אולי השם הנפוץ ביותר המוענק לערבים, הוא אינו באמת שם ערבי. עבד פירושו בערבית עבד או מתפלל, בדומה לביטוי עבד אל-מאליק, כלומר העבד של המלך, עבד אל-רחמן (או עבדורחמן), משמע הסוגד לאחד הנדיב (קרי, אלוהים), או אבד אללה, אשר נכתב לעיתים באנגלית כעבדאללה, כלומר המתפלל או העבד של האל. הביטויים אל או ול בכל השמות הללו מציינים בפשטות את ה"א הידיעה. אפילו פירושה של המילה אללה הוא האלוהים או האל היחיד. עבדול, אפוא, פירושו העבד של - או המתפלל ל-. לבדו, אין לו שום משמעות, והוא זקוק לשם עצם בכדי לקבל אחת".</ref>. הסבירות להיתקל בשם, אפוא, בקרב ערבים אמיתיים, היא נמוכה מאוד, ומקורו הלכה למעשה הוא בילדותו של לאבקרפט, אז, כאשר היה בן חמש, החליט לרכוש לעצמו שם ערבי לאחר שקרא את סיפורי אלף לילה ולילה<ref>לאבקרפט, הארי או. פישר \ פברואר 1937, עמוד 418, "השם נאמר לי מידי מבוגר כלשהו (אני לא מצליח להיזכר מי) כאשר הייתי בן חמש, ונלהב להפוך לערבי לאחר שקראתי את לילות ערב. שנים רבות לאחר מכן חשבתי לעצמי שיהיה זה מהנה אם אשתמש בו בתור שם הסופר של ספר אסור כלשהו".</ref>.

כמו כן כתב לאבקרפט כי שמו המקורי של הספר הוא כיתאב אל אזיף, ביטוי ערבי שלאבקרפט הגדיר בתור , מתוך רמיזה להערת שוליים מאת הכומר בתרגומו עבור ספרו של , <ref>ג'ושי, הערות שוליים, עמוד 380, "בהיסטוריה של הנקרונומיקון (1927) המציא לאבקרפט שם ערבי עבור כותרת החיבור – אל אזיף (הנגזר מהערותיו של סמואל הנלי לעבודתו של ויליאם בקפורד, ואת'ק, ומתייחסת לזמזומם הלילי של החרקים)".</ref>, בו התייחס הלה לקטע מסוים אותו תרגם בתור <ref>בקפורד והנלי, ואת'ק, עמוד 57, "בהרחבה, השופרים והחצוצרות מראש המגדל הכריזו על צאתם לדרך. על אף שזמר כלי הנשיפה נשמע באחדות אחד עם השני, עדיין נשמעה צרימה כלשהי שהתערבבה בצלילים עצמם. היא הגיעה מקראת'יס, אשר שרה את תפילתה הנוצרית, בזמן שהכושיות והאילמים סיפקו את מנגינת הבס, ללא כל מילה. שאר המוסלמים האמינו כי שמעו את זמזומם הקודר של החרקים הליליים הללו אשר מבשר על בואו של הרשע, והפצירו בואת'ק כי יישאר דרוך לאורך מסעו".</ref>, ככל הנראה מתוך התייחסות לאל הכנעני בעל זבוב, ולפסוק ה' מתוך תהילים צ"א, , אשר בספרי תנ"ך מהמאה ה-16 (לדוגמה, בתרגומו של מיילס קאברדייל מ-1535<ref>"[https://textusreceptusbibles.com/Coverdale/19/91 תהילים צ"א]", תנכ"י הנוסח המקובל, תנ"ך קאברדייל, [https://web.archive.org/web/20221007202650/https://textusreceptusbibles.com/Coverdale/19/91 אורכב] מהמקור ב-7 באוקטובר 2022.</ref>) מנוסח בתור ואילו בתרגומים מאוחרים יותר כ או . מספר מילונים ערביים אף תרגמו את המילה אזיף (عزيف) בתור <ref>ויר וקואן, מילון ערבית כתובה מודרנית, עמוד 714, "عزيف, אזיף, שריקה (של הרוח); רעש או צליל משונה".</ref>, ואילו הכומר גבריאל אוסאני הגדיר אותה בתור , אם כי הביטוי אזיף אל ג'ין (عزيف الجن) הוא מטפורה לתופעת טבע הקרויה שירת החול.

== היסטוריה ==
מרבית המידע אודות עברו של הנקרונומיקון מגיע מטקסט הקרוי אשר נכתב בידי לאבקרפט ב-1927 ופורסם לראשונה רק כשנה לאחר מותו, ב-1938.
היסטוריה של הנקרונומיקון}} מאת [[ה.פ. לאבקרפט, מתוך ספריית אוניברסיטת בראון.]]
מחבר הספר, עבדול אלהזרד, מתואר בהיסטוריה בתור אשר סגד לישויות יוג סות'ות' וקת'ולהו בראשית המאה ה-8, בצנעא שבתימן. לאורך חייו ביקר בהריסות בבל וחשף את של ממפיס וא-רובע אל-ח'אלי. באחרית חייו עבר להתגורר בדמשק, שם חיבר את ספרו לפני שמת בפתאומיות בשנת 738, כאשר, לפי עדותו של , .

בשנים הבאות נודע לשמצה חיבורו של אלהזרד בקרב הפילוסופים של אותה העת, עד שב-950 קיבל את שמו המודרני, הנקרונומיקון, לאחר שתורגם ליוונית בידי תיאודורוס פילטאס, מלומד בדיוני מקונסטנטינופול. מהדורה זו, לדברי ההיסטוריה, בטרם נשרפו מרבית עותקיה ב-1050 בידי .

אין בנמצא אזכורים רבים לספר לאחר השריפה שתוארה לעיל, לפחות עד ל-1228, אז תורגם מיוונית ללטינית בידי , על אף שבמציאות לא נולד הלה עד ל-1588. שני הטקסטים הוחרמו בידי האפיפיור גרגוריוס התשיעי ב-1232, אף על פי שמספר מהדורות לטיניות הודפסו במהלך המאה ה-15 בגרמניה והמאה ה-17 בספרד, בנוסף למהדורה יוונית שהודפסה באיטליה במחצית הראשונה של המאה ה-16. האוקוטוליסט ג'ון די תרגם את הספר לאנגלית, לכאורה, אך תרגומו מעולם לא הודפס ושרדו ממנו רק קטעים מעטים.

המהדורה הראשונה של הספר אשר נכתבה בערבית בידיו של אלהזרד נעלמה לחלוטין מהעולם עד לשריפת הגרסה היוונית ב-1050, עם סייג אחד שהזכיר והושמד מאוחר יותר בשריפה נוספת. הזכר האחרון למהדורה היוונית לא נראה מאז , ככל הנראה מתוך התייחסות לציד המכשפות שהתרחש בעיר.

=== עותקים ידועים ===
כתב ההיסטוריה מזכיר חמישה עותקים אשר נמצאים במוסדות תרבותיים שונים ברחבי העולם:
* המוזיאון הבריטי
* הספרייה הלאומית של צרפת
* , אוניברסיטת הרוורד
* אוניברסיטת בואנוס איירס
* , ארקהם

אוניברסיטת מיסקטוניק היא המקום הבדיוני היחיד מבין אלו שהוזכרו לעיל, ומלומדיה מחזיקים גם במהדורה הלטינית המקורית של הספר, אשר תורגמה בידי אולאוס וורמיוס והודפסה במהלך המאה ה-17 בספרד. קיימים מספר עותקים נוספים הנמצאים בידיים פרטיות, על אף שמוצאם המקורי אינו ידוע.

== תוכן מקורי ==
אף על פי שהספר ומחברו מוזכרים פעמים רבות בסיפוריו, דבק לאבקרפט במנהגו הקבוע להימנע מהרחבה אודותיהם, וזאת בניסיון להשאירם באפלה. במכתב ששלח לוויליאם מילר ג'וניור ולג'ים בליש כתב: , ככל הנראה מתוך התייחסות לפחד האנושי מהלא נודע<ref>ג'ושי ושולץ, האות אן, נקרונומיקון, עמוד 187, "כאשר פנה אליו ג'ים בליש בחייו המאוחרים בשאלה מדוע לא כתב את הנקרונומיקון בעצמו, הסביר ה.פ. לאבקרפט כי בסיפורו הזוועה מדנוויץ ציטט קטע מתוך העמוד ה-751 של החיבור, דבר שהיה הופך את תהליך כתיבתו של הספר לארוך מאוד. כמו כן הוסיף בחוכמה, ".</ref>.

=== העיר חסרת השם וקריאתו של קת'ולהו ===
אחד משלושת הקטעים הבודדים המצטטים במדויק את הנקרונומיקון הוא:

פסוק זה מוזכר פעמיים בסיפורו של לאבקרפט מ-1921, העיר חסרת השם, שגיבורו האלמוני יוצא למסע בעקבות חורבותיה של עיר עתיקה כלשהי, אשר לדברי האגדות, ננטשה לפני מאות שנים ועדיין עומדת על תילה במדבר הערבי. לטענת הפרוטגוניסט, בו משתמש לאבקרפט בכדי לשחזר את הסיפור בצורת עדות, .

הידיעה על כך שמדובר בציטוט ישיר מתוך הנקרונומיקון הופיעה רק כעבור שש שנים, בסיפורו של לאבקרפט מ-1927, קריאתו של קת'ולהו, בו מוזכרת השוכנת במדבר, אשר אינה מוכרת לאף כתב יד למעט ה.

=== כלב השמירה ===
שמו המפורש של הנקרונומיקון הוזכר לראשונה בסיפור הקצר של לאבקרפט כלב השמירה, אשר נכתב ב-1922 ופורסם ב-1924, ועל אף שלא מצוטטים במדויק אף קטע או פסוק מתוכו, שמו עדיין מצוין בשתי פעמים שונות. עלילת הסיפור עוסקת בצמד שודדי קברים אשר גונבים קמע מקולל ומוצאים את עצמם נרדפים בידי רוח רפאים מרושעת בעקבות כך, אולם בדיעבד נזכרים כי קראו על הפריט הנוראי קודם לכן בספר:

הקטע מלמד, אפוא, על הקמע המקולל המזוהה עם כת של אוכלי גוויות השוכנת בארץ אסיאתית הקרויה לאנג. מקום זה הוזכר בסיפורים נוספים של לאבקרפט, כגון סלפאיס ומשימת החלום של קאדאת' האבודה, אשר משויכים לסדרת , ומתואר לעיתים כ. בפרק השני של הסיפור מוזכר הנקרונומיקון שוב:

=== הפסטיבל ===
הפסטיבל הוא סיפור קצר שנכתב ב-1923 ופורסם ב-1925, העוסק באדם החוזר לעיירת מולדתו בכדי להשתתף בפסטיבל מסתורי, אולם במקום זאת נקלע לחגיגת אימים הנדמית כסיוט בלהות. הנקרונומיקון מוזכר בו ארבע פעמים, והמספר, אשר מגולל את חווייותיו בצורת עדות, אף מסיים את דבריו ואת הסיפור בציטוט קטע ארוך במיוחד מתוכו:

הקטע נכתב בצורה חידתית ומעורפלת, אולם מתאר באופן ברור מערות כלשהן הנמצאות מתחת לפני הקרקע. הפרוטגוניסט האלמוני אכן יורד למעמקי האדמה, זאת על מנת להשתתף בפסטיבל מסתורי, ובדרך מטה נתקל במערך אדיר ממדים של קטקומבות אפלות.

מלבד תוכנו, מופיעים בסיפור גם מספר אזכורים המלמדים על תצורתו של הספר, אשר מתקשרים לעבר הבדיוני שכתב לאבקרפט אודותיו, . כאשר המספר מגיע לבית אבותיו, לדוגמה, הוא נלקח לחדר חשוך בו נמצאים כמה ספרים עתיקים, ביניהם . בתום פסטיבל האימים, ולאחר אשפוזו בבית החולים בארקהם, מובא בפני המספר עותק נוסף של הספר מ.

בהקשר לאורכו של הקטע כתב מבקר הספרות כי הפסטיבל הוא <ref>קרטר, הדבר על דוכן העיתונים, עמוד 39, "הפסטיבל מסכם את כל המידע הקודם שנמסר לנו בנוגע לאלהזרד ולנקרונומיקון, והוא גם הסיפור הראשון המספק ציטוט ארוך מתוך הספר אשר מלמד אותנו דבר-מה אודות ההיסטוריה שלו (כלומר, שאולאוס וורמיוס תרגם אותו ללטינית)".</ref>.

=== הזוועה בדנוויץ' ===
הקטע המלא האחרון מתוך הספר הופיע עם יציאתה לאור של הנובלה של לאבקרפט ב-1929, אותה כתב כשנה קודם לכן ב-1928. ציטוט זה הרבה יותר ארוך ומעמיק מקודמיו, ועוזר לבאר את טבעו האמיתי של החיבור:

=== הדבר על מפתן הדלת ===
סיפורו של לאבקרפט הדבר על מפתן הדלת, אשר נכתב ב-1933 ופורסם ב-1937, מגולל את עלילותיהם של אסנת וייט ואביה, אפרים, שני טיפוסים משונים אשר הגיעו מהעיירה אינסמאות', ומסוגלים להיכנס לגופם של אנשים אחרים. אדוארד פיקמן דרבי, בעלה האומלל של אסנת אשר נפל בפח שטמנה לו עם נישואיהם, מוצא עותק של הנקרונומיקון באוניברסיטת מיסקטוניק ומניח כי דרכו למדו השניים לבצע את כשפיהם:

== מראה ==
אין בנמצא פרטים רבים אודות מראהו של הספר היות שלאבקרפט נמנע מתיאורו הפיזי, למעט כי נכתב באותיות גותיות ונכרך בכריכת עור בעלת אבזם מתכת. כמו כן, חלק מעותקיו עשויים להיות נסתרים: בסיפור הקצר , לדוגמה, שולפת דמותו של ג'ון מריט ספר העוטה את הכותרת מארון הספרים של ג'וזף קורוון, ומגלה כי הלכה למעשה מדובר בלא אחר מאשר הנקרונומיקון.

== אותנטיות ==
למרות התעקשותו של לאבקרפט כי הנקרונומיקון הוא יצירה בדיונית לחלוטין, חלק ממעריציו נהגו לשלוח לו מכתבים מעת לעת בהם ביקשו ללמוד אודות אמיתותו, ומספר עדויות עדיין גורסות כי מדובר בחיבור אמיתי.

כמה מתיחות זכו לפרסום רב לאחר שהציעו את הספר למכירה בעלונים של חנויות ספרים, או שהזכירו את שם מחברו בתור ע. אלהזרד בכרטסות של ספריות. במקרה אחד קיבלה ספריית הוותיקן מספר רב של בקשות עבור השאלת הספר, מידי אישים שהאמינו כי אחד מעותקיו הנותרים מצוי בידיה<ref>"[https://www.ewtn.com/catholicism/library/bodmer-papyrus-history-becomes-reality-9767 פפירוס בודמר: היסטוריה הופכת למציאות]", רשת הטלוויזיה של השמועה הנצחית, [https://archive.today/20221008171652/https://www.ewtn.com/catholicism/library/bodmer-papyrus-history-becomes-reality-9767 אורכב] מהמקור ב-8 באוקטובר 2022.</ref>.

הקו הדק שבין מציאות לבדיון הפך למטושטש עוד יותר במהלך שנות ה-70, כאשר ספר אשר התיימר להיות תרגום של חיבור הנקרונומיקון המקורי ראה אור. עלילת הספר, אשר נקרא <ref>"[https://www.goodreads.com/book/show/58973.The_Necronomicon סיימון נקרונומיקון]", גודרידס, [https://web.archive.org/web/20221008191618/https://www.goodreads.com/book/show/58973.The_Necronomicon אורכב] מהמקור ב-8 באוקטובר 2022.</ref>, שמרה על קשר קלוש עם סוגת המיתוסים של קת'ולהו, ונראה כי הושפעה בעיקר ממיתולוגיה מסופוטמית. הספר יצא לאור באופן רשמי ב-1980 במהדורת כריכה רכה ועד לעשור הראשון של המאה ה-21 נמכר ביותר מ-800 אלף עותקים. הוא נחשב לנקרונומיקון הנפוץ ביותר שקיים כיום<ref name=":0">"[http://www.geocities.com/SoHo/9879/lurker.htm המזדחל על מפתן הדלת של הפרשנות: נקרונומיקונים מזויפים ורעש פרהטקסטואלי]", גאוסיטיס, דן קלור, [https://web.archive.org/web/20091026163759/http://www.geocities.com/SoHo/9879/lurker.htm אורכב] מהמקור ב-26 באוקטובר 2009.</ref>.

גרסה נוספת של הספר מאת ג'ורג' האי יצאה לאור ב-1978<ref>"[https://www.goodreads.com/book/show/58983.Necronomicon נקרונומיקון: ספר שמות המתים]", גודרידס, [https://web.archive.org/web/20221008205909/https://www.goodreads.com/book/show/58983.Necronomicon אורכב] מהמקור ב-8 באוקטובר 2022.</ref> עם הקדמה שנכתבה בידי החוקר והסופר , יחד עם תיאור מצד המבקר , אשר טען כי הכתוב בספר הורכב בעזרת פענוח ממוחשב של כתב יד מקורי מאת ג'ון די, אשר, כאמור, תרגם לכאורה את הספר האמיתי לאנגלית. אותו תרגום נכתב למעשה בידי האוקולוטיסט רוברט טרנר, על אף שהיה הרבה יותר נאמן לסגנונו של לאבקרפט מאשר גרסתו של סיימון, ואפילו הכיל כמה ציטוטים מלאים מעבודותיו<ref name=":0" />.

לאור הצלחתו של ה והתעוררות המחלוקת לגבי קיומו של הספר האמיתי, פורסם ב-1998 ספר נוסף הקרוי תיקי הנקרונומיקון<ref>"[https://www.goodreads.com/book/show/58977.The_Necronomicon_Files תיקי הנקרונומיקון]", גודרידס, [https://archive.today/20221008205320/https://www.goodreads.com/book/show/58977.The_Necronomicon_Files אורכב] מהמקור ב-8 באוקטובר 2022.</ref>, אשר ביקש להוכיח אחת ולתמיד כי החיבור הוא בדיוני לחלוטין על ידי סיקור הגרסאות השונות של הספר אשר יצאו לאור עד לאותה עת, בייחוד זו של סיימון, אך גם מספר גרסאות אחרות ופחות מוכרות.

פופולריות הספר לא דעכה לאורך השנים, וב-2004 פורסמה גרסה נוספת שלו בשם נקרונומיקון: נדודיו של אלהזרד מאת האוקולוטיסט הקנדי דונלד טייסון, בהוצאת <ref>"[https://www.goodreads.com/book/show/58972.Necronomicon נקרונומיקון: נדודיו של אלהזרד]", גודרידס, [https://web.archive.org/web/20221008213013/https://www.goodreads.com/book/show/58972.Necronomicon אורכב] מהמקור ב-8 באוקטובר.</ref>. טייסון הצהיר באופן מפורש כי הנקרונומיקון פרי עטו הוא בדיוני לחלוטין, אולם אין הדבר מנע את התעוררותה של מחלוקת נוספת סביב העניין. כעבור שנתיים פרסם ספר נוסף בשם , מעין אוטוביוגרפיה על מחבר הנקרונומיקון<ref>"[https://www.goodreads.com/book/show/58978.Alhazred אלהזרד: מחבר הנקרונומיקון]", גודרידס, [https://web.archive.org/web/20221008213138/https://www.goodreads.com/book/show/58978.Alhazred אורכב] מהמקור ב-8 באוקטובר.</ref>.

, אחד מתלמידיו של הקוסם והאוקולוטיסט הנודע אליסטר קראולי וראש עד ל-2011, הציע בספרו מ-1972 <ref>"[https://www.goodreads.com/book/show/664306.The_Magical_Revival התחייה הקסומה]", גורדרידס, [https://web.archive.org/web/20221008214456/https://www.goodreads.com/book/show/664306.The_Magical_Revival אורכב] מהמקור ב-8 באוקטובר 2022.</ref>, כי ישנו קשר תת מודע בין לאבקרפט לקראולי. לדבריו, שאבו שניהם את כוחותיהם מאותו מקור נסתר: קראולי דרך הקסם בו החזיק, לכאורה, ולאבקרפט דרך החלומות אשר העניקו השראה לסיפוריו ולנקרונומיקון. בנוסף טען גרנט כי הנקרונומיקון התקיים בתור ספר אסטרלי כחלק מ אליו ניתן לקבל גישה דרך או חלומות. רעיונותיו של גרנט תוארו באופן נרחב בגרסאות הנקרונומיקון הן של סיימון והן של טייסון.

== תרבות ==
=== מוזיקה ===
* אלבומה השני של להקת נקרא כמחווה לה.פ. לאבקרפט, ורבים משיריו קרויים על שמות הסיפורים או הדמויות שהמציא הסופר.

=== משחקי וידאו ===
* משחק ההרפתקאות של חברת (אשר נקראה דאז אינפוגריימס אנטרטיינמנט אס-אה) מזכיר את הנקרונומיקון כדבר הקשור לישות המרושעת ביותר מבין האלים העתיקים, יוג שוגות'.
* משחק ההרפתקאות של חברת מ-1995 מציג עותק של הנקרונומיקון בו הגיבור משתמש על מנת להביס את הבוס הסופי<ref>"[https://www.walkthroughking.com/text/prisonerofice.aspx אסיר הקרח]", המלך המדריך, [https://web.archive.org/web/20221009100040/https://www.walkthroughking.com/text/prisonerofice.aspx אורכב] מהמקור ב-21 בספטמבר 2022.</ref>.
* משחק האסטרטגיה מלכים צלבנים 2 של חברת פרדוקס אינטראקטיב מ-2012 מכיל את ספר הנקרונומיקון בצורת חפץ אותו השחקן יכול להשיג.
* משחק האימה העיר הטבועה של חברת פרוגוורס מ-2019 מכיל הרחבה הקרויה סוגדי הנקרונומיקון אשר מוסיפה מספר משימות צד, בהן אחת בשם כרכים מיסטיים הכרוכה באיסוף שבעה ספרים בעלי ידע אסור ברחבי המשחק, כאשר האחרון הוא הנקרונומיקון<ref>"[https://gamergen.com/actualites/the-sinking-city-version-ps5-fuite-ameliorations-319131-1 עדכון בנוגע לעיר הטבועה: גרסת הפלייסטיישן 5 דלפה, עם שיפורים]", גיימרג'ן, מ. אמוארי, 18 בפברואר 2021, [https://web.archive.org/web/20220926091445/https://gamergen.com/actualites/the-sinking-city-version-ps5-fuite-ameliorations-319131-1 אורכב] מהמקור ב-26 בספטמבר 2022.</ref>.

=== ספרות ===
* בספר מאת מייקל קרייטון שיצא לאור ב-1976 מוזכר הנקרונומיקון בפרק הביבליוגרפיה<ref>"[https://www.nytimes.com/1976/04/25/archives/with-real-and-bogus-footnotes-eaters-of-the-dead.html עם הערות שוליים אמיתיות ומזויפות]", הניו יורק טיימס, ג'ק סאליבן, 25 באפריל 1976, [https://web.archive.org/web/20221009100443/https://www.nytimes.com/1976/04/25/archives/with-real-and-bogus-footnotes-eaters-of-the-dead.html אורכב] מהמקור ב-9 באוקטובר 2022.</ref>.
* הספר עיני הדרקון מאת סטיבן קינג שיצא לאור ב-1987 אינו מתייחס לנקרונומיקון באופן מפורש, אולם מזכיר ספר לחשים גדול אשר נכתב בידי מכשף מטורף בשם אלהזרד אשר הגיע מארץ רחוקה. הקריאה בספר כרוכה בסיכון גבוה לשיגעון<ref>"[https://www.goodreads.com/book/show/10611.The_Eyes_of_the_Dragon עיני הדרקון]", גודרידס, [https://web.archive.org/web/20221009094804/https://www.goodreads.com/book/show/10611.The_Eyes_of_the_Dragon אורכב] מהמקור ב-9 באוקטובר 2022.</ref>.

=== קולנוע ===
* זיכיון הסרטים מציג עותק של הספר הקרוי נקרונומיקון: אקס מורטיס או נטורום דמונטו. מהדורה זו היא ככל הנראה הגרסה הקולנועית המפורסמת ביותר של החיבור, והופיעה גם בסרטים עצמאיים אשר אינם קשורים בשום צורה לזיכיון<ref>"[http://www.necfiles.org/evildead.htm הנקרונומיקון במוות אכזרי]", תיקי הנקרונומיקון, טניה טיילור, [https://web.archive.org/web/20030305231859/http://www.necfiles.org/evildead.htm אורכב] מהמקור ב-5 במרץ 2003.</ref>.
* בסרט מ-1991 בבימויו של מרטין קמפבל מופיעה גרסה של הנקרונומיקון בתור אותו הדמות הראשית, בלש פרטי הקרוי ה. פיליפ לאבקרפט, מתבקשת למצוא<ref>"כישוף קטלני", בסיס הנתונים האינטרנטי לסרטים, [https://web.archive.org/web/20221009093756/https://www.imdb.com/title/tt0101550/ אורכב] מהמקור ב-9 באוקטובר 2022.</ref>.
* בסרט האנתולוגיה מ-1993 בבימוים של בריאן יוזנה, ו, מוצגים שלושה עיבודים שונים עבור סיפוריו של לאבקרפט, כאשר בכל אחד מהם מעורב בדרך כלשהי עותק של הנקרונומיקון<ref>"נקרונומיקון: ספר המתים", בסיס הנתונים האינטרנטי לסרטים, [https://web.archive.org/web/20221009094418/https://www.imdb.com/title/tt0107664/ אורכב] מהמקור ב-9 באוקטובר 2022.</ref>.
* בסרט ג'ייסון הולך לגיהנום: יום שישי האחרון מ-1993 בבימויו של מזיכיון הסרטים יום שישי ה-13 מופיעה אותה גרסה של הנקרונומיקון אשר נראתה קודם לכן בזיכיון מוות אכזרי.

=== קומיקס ===
* בסדרת הקומיקס אחרי המוות עם ארצ'י מופיע עותק של הנקרונומיקון<ref>"[http://herocomplex.latimes.com/comics/afterlife-with-archie-sabrina-the-teenage-witch-returns/ אחרי המוות עם ארצ'י: חזרתה של סברינה המכשפה המתבגרת]", הירוקומפלקס, 22 ביולי 2014, [https://web.archive.org/web/20140729194437/http://herocomplex.latimes.com/comics/afterlife-with-archie-sabrina-the-teenage-witch-returns/#/0 אורכב] מהמקור ב-29 ביולי 2014.</ref>.

== מהדורות ==
{|
!עברית
!English
|-
|ספראג דה קמפ, לאון; אל אזיף: הנקרונומיקון; הוצאת בורגו, 1973 ()
| dir="ltr" |Sprague De Camp, Lyon; Al Azif: The Necronomicon; Borgo Press, 1973 ()
|-
|סיימון, פיטר לבנדה; הנקרונומיקון; הוצאת אבון, 1980 ()
| dir="ltr" |Simon, Peter Levenda; The Necronomicon; Avon Press, 1980 ()
|-
|האי, ג'ורג'; וילסון, קולין; נקרונומיקון: ספר שמות המתים; ספרי סקוב, 1992 ()
| dir="ltr" |Hay, George; Wilson, Colin; Necronomicon: The Book Of Dead Names; Skoob Books, 1992 ()
|-
|טייסון, דונלד; נקרונומיקון: נדודיו של אלהזרד; ליוולין וורלדוייד, 2004 ()
| dir="ltr" |Tyson, Donald; Necronomicon: The Wanderings Of Alhazred; Llewellyn Publications, 2004 ()
|-
|סיימון, פיטר לבנדה; שערי הנקרונומיקון; הוצאת אבון, 2006 ()
| dir="ltr" |Simon, Peter Levenda; The Gates Of The Necronomicon; Avon Pess, 2006 ()
|-
|
! dir="ltr" |Ελληνικά
|-
|יואנידיס, ג'ורג'; נקרונומיקון; הוצאת ארכיטיפו, 2008 ()
| dir="ltr" |Ioannidis, George; Νεκρονομικόν; Archetypo Press, 2008 ()
|}

== לקריאה נוספת ==
{|
!עברית
!English
|-
|
| dir="ltr" |Backford, William; Henley, Samuel; Vathek: An Arabian Tale; Lawrence And Bullen, London, 1893 (OCLC 5457340)
|-
|
| dir="ltr" |Chambers, Robert William; The King In Yellow And Other Horror Stories; Dover Publications, 1970 ()
|-
|
| dir="ltr" |Carter, Lin; Lovecraft: A Look Behind The Cthulhu Mythos; Ballantine Books, 1972 ()
|-
|
| dir="ltr" |Derleth, August; Turner, James; Lovecraft, Howard Phillips; Selected Letters V, 1934–1937; Arkham House, 1976 ()
|-
|ר. בורלסון, דונלד; ה.פ. לאבקרפט: השפעתו של הות'ורן; אוניברסיטת ליברלפול, 1981 (מע"ד 10.3828/1981.22.3.262)<ref>"[https://www.liverpooluniversitypress.co.uk/journals/id/71/volume/22/issue/3/article/32694 ה.פ. לאבקרפט: השפעתו של הות'ורן]", אוניברסיטת ליברפול, [https://archive.today/20221005172957/https://www.liverpooluniversitypress.co.uk/journals/id/71/volume/22/issue/3/article/32694 אורכב] מהמקור ב-5 באוקטובר 2022.</ref>
| dir="ltr" |R. Burleson, Donald; H. P. Lovecraft: The Hawthorne Influence; Liverpool University Press, 1981 ()
|-
|
| dir="ltr" |Wehr, Hans; Cowan, James Milton; A Dictionary Of Modren Written Arabic; Ithaca, New York, 1994 ()
|-
|
| dir="ltr" |Joshi, Sunand Tryambak; Lovecraft, Howard Phillips; The Call Of Cthulhu And Other Weird Stories; Penguin Classics, New York, 1999 ()
|-
|
| dir="ltr" |Joshi, Sunand Tryambak; E. Schultz, David; An H.P. Lovecraft Encyclopedia; Hippocampus Press, 2004 ()
|-
|
| dir="ltr" |Petersen, Sandy; Willis, Lynn; Call Of Cthulhu; Chaosium, United States, 2005 ()
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרים בדיוניים
קטגוריה:ה.פ. לאבקרפט