OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
חסם צרור הולכה שמאלי אחורי

חסם צרור הולכה שמאלי אחורי (left posterior fascicular block - LPFB) הוא הפרעה במערכת ההפעלה וההולכה החשמלית של הלב במסגרתה נחסם חלקו האחורי של צרור ההולכה השמאלי, כך שאינו מוליך את הדחף החשמלי אל הקיר התחתון והאחורי של חדר שמאל.

במערכת הולכה חשמלית תקינה, דחף חשמלי ראשוני (דה-פולריזציה) מופק על ידי הקוצב הראשי של הלב, עובר בעליות הלב ומשם ממשיך אל קשר הפרוזדור והחדר (AV node). לאחר השהייה קצרה בקשר הפרוזדור והחדר, ממשיך הזרם החשמלי דרך "סיב ההולכה על שם היס" אל לצרורות ההולכה הימני והשמאלי שמוליכים את החשמל אל החדרים. צרור ההולכה השמאלי מתחלק לאלומה קדמית ואחורית, כאשר האלומה האחורית מוליכה את החשמל לקיר התחתון ולקיר האחורי של חדר שמאל של הלב.

במצב של חסם צרור הולכה שמאלי אחורי, עובר הזרם החשמלי אל הקיר התחתון והאחורי דרך חלקו הקדמי של צרור ההולכה השמאלי ודרך צרור ההולכה הימני, מה שגורם לסטיית ציר ימנית, אותה ניתן לראות בתרשים הא.ק.ג.. בניגוד לחסם צרור הולכה שמאלי קדמי, חסם אחורי הוא נדיר יחסית, זאת בשל עוביו של צרור ההולכה השמאלי האחורי ואספקת הדם הכפולה אליו, שמונעים את חסימתו.

==אבחנה==
הקריטריונים לאבחנה של חסם צרור הולכה שמאלי אחורי הם:
* סטיית ציר ימנית - בין 90–180 מעלות
* גלי R נמוכים וגלי S עמוקים בלידים 1 ו-AVL
* גלי Q קטנים וגלי R גבוהים בלידים 3 ו-AVF
* QRS צר או מעט מורחב - 80–110 מילישניות
* התארכות הזמן העובר בין תחילת מכלול QRS ועד לנקודה הגבוהה ביותר בגל R (Prolonged R-wave peak time) למעל 45 מילישניות
* היעדר סיבה אחרת לסטיית ציר ימנית, כגון היפרטרופיה של חדר ימין

==ראו גם==
* חסם צרור הולכה ימני
* חסם צרור הולכה שמאלי

==קישורים חיצוניים==
* [https://litfl.com/left-posterior-fascicular-block-lpfb-ecg-library/ חסם צרור הולכה שמאלי] אחורי באתר "Life in the Fast Lane"

קטגוריה:הפרעות הולכה
יעקב נתנאלי-רותמן

יעקב נתנאלי-רותמן (14 באפריל 1892–7 באוגוסט 1962) היה פעיל בתחום החינוך והתרבות העבריים בגליציה, סופר, משורר מתרגם ועורך.

== קורות חייו ==
יעקב נתנאלי (רותמן) נולד בברודי, שבגליציה (כיום אוקראינה) בי"ז בניסן תרנ"ב, 14 באפריל 1892 למשפחה חסידית מדובנא. קיבל חינוך מסורתי ולמד מפי טובי המורים באותה תקופה. עמד למבחן הבגרות בגימנסיה קלאסית בעיר טישין, וקיבל דיפלומה להוראה תיכונית באוניברסיטה בלבוב. מגיל צעיר עסק בפעילות עברית-חינוכית וציונית (בדובנא, ברודי ועוד). לאחר מלחמת העולם הראשונה עסק בהוראה בקיילצה, קובל ומ-1929 בלבוב, בה ניהל בין היתר את הסמינריון העברי למורים ומורות. כל השנים עסק בפעילות ציונית ובמיוחד במסגרת התנועה הרוויזיוניסטית.<ref></ref> ציוני מדיני מנעוריו. לוחם להחייאת השפה והתרבות העברית באוסטריה, רוסיה ופולין. ממניחי היסוד להסתדרות "תרבות" בפולין.

== פעילותו בארץ ישראל ==
נתנאלי, שהיה מורה לעברית עוד טרם עלייתו ארצה, עלה ארצה ב-1935 ועסק בהוראה בבתי-ספר תיכוניים בתל אביב עד לפרישתו ב-1954. בשנת 1944 שימש מורה ומחנך בבית ספר אחד העם ולאחרונה היה מנהל הגימנסיה סוקולוב-לאור ביפו. (בית עלי ביבי, כיום בית הספר הדמוקרטי יאפא) .

היה אח והנשיא התשיעי בלשכת הכוכב מס' 13, של הבונים החופשיים בחסות הלשכה הגדולה למדינת ישראל.

== פעילות ספרותית ==
פעילותו הספרותית החלה בפרסום שירים ב"התקופה" (כרך י"ב) בשנים 24–1922, ומאז השתתף בקביעות ופרסם שירים ב"הדים", "היום", "הצפירה", "סנה", ובכתבי העת הספרותיים בארץ, וכן מאמרים ורשימות בענייני חינוך, תרבות ועוד. בחייו יצאה הבלדה "במצעד הכבד" (על מובטלים בלבוב, תש"ד). לאחר מותו יצאה לאור אסופת שיריו "מזמור ומצעד", בצירוף מסת מבוא מאת דב סדן (1963). נתנאלי עסק גם בתרגום לעברית וערך בלבוב ירחון ספרותי בשם "הסולל" (תרצ"ג-תרצ"ד). <ref></ref>

התחתן עם חנה לבית רוזנבליט. נתנאלי נפטר בתל אביב בז' באב תשכ"ב, 7 באוגוסט 1962. נקבר בבית העלמין קריית שאול.<ref></ref>

=== ספריו ===
<ref></ref>
* במצעד הכבד: בלדה על מובטלים בעיר לבוב (תל אביב : גויל, תש"ד)
* לעולה ולמעפיל : ספר למוד השפה העברית לבוגרים מתחילים ומתקדמים / יוחנן יעקבוב ; בהשתתפות י. נתנאלי-רותמן (תל אביב : מסרת, תש"ז)
* מזמור ומצעד : שירים (תל אביב : עם ומדינה, 1963)

=== עריכה ===
* הסולל : קובץ ספרותי (לבוב, תרצ"ג-תרצ"ד)

=== תרגום ===
* באין נקם / יעקב מלטיאל (תל אביב : עם עובד, תש"ז) <תרגום מכתב יד בפולנית>
* בין המצרים : רומן / אבנר נחושתן (אלפרד קופפרברג) (תל אביב : שלום בלומנטל, 1949)

== לקריאה נוספת ==
[https://kotar.cet.ac.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=98165775 השירה העברית בפולין], עמ' 165

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מורים
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים בארץ ישראל
קטגוריה:סגל בית הספר אחד העם (תל אביב)
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:מתרגמים ישראלים
קטגוריה:עורכים ספרותיים ישראלים
קטגוריה:חברי הבונים החופשיים בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1892
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1962
נאוהיפריון

נאוהיפריון (שם מדעי: Neohipparion; מילולית: "היפריון (פוני ביוונית) חדש") הוא סוג של סוס נכחד, שחי באמריקה הצפונית ובאמריקה המרכזית של תקופת המיוקן והפליוקן שלפני 15 עד 6 מיליון שנה בערך מימינו. סוס זה דמה במראהו להיפריון מאותה תקופה והוא הוגדר ב-1903 בידי החוקר J. W. Gidley. הוא סווג לפני כן לסוג Hesperohippus שהתבטל.

הסוס הקדום היה מהיונקים הגדולים הנפוצים ביותר בתקופתו באמריקה הצפונית והמאובנים שלו התגלו בקבוצות גדולות, לעיתים של מעל 100 פרטים יחד. המאובנים התגלו באזורים רבים מאלבמה עד לפלורידה ונברסקה ודרומה עד למקסיקו. הוא היה נדיר יחסית בחוף המערבי, אך ייתכן שהגיע עד לקליפורניה.

במראהו דמה לסוס המודרני. עם זאת היה מעט קטן יותר ובעל מבנה שיניים טוחנות בעלות כתר גבוה יותר, מבנה שנעלם אצל הסוסים המודרניים שהם בעלי שורש חזק ורחב יותר לשיניהם. בניגוד לסוסים המודרניים הוא היה בעל 3 אצבעות בכף רגלו, אך רק אחת מהם נגעה בקרקע מה שעזר לו לנוע במהירות יחסית.

על סמך מבנה שיניהם היו סוסים אלו לוחכי עשב מוצלחים שהותאמו ללעוס צמחייה קשיחה ששררה בערבות אמריקה. עם זאת ההתייבשות שאירעה בסוף הנאוגן גרמה להכחדתם.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מינים שנכחדו: סוסיים
קטגוריה:מגה-פאונה של הנאוגן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו במיוקן
קטגוריה:מפריטי פרסה שחיו בפליוקן
נמל התעופה איוואנו-פרנקיבסק

נמל התעופה איוואנו-פרנקיבסק (באנגלית: Ivano-Frankivsk International Airport, באוקראינית: Міжнародний аеропорт Івано-Франківськ) הוא נמל תעופה הנמצא כ-4.4 ק"מ מהעיר איוואנו-פרנקיבסק באוקראינה, והוא נמצא בסמוך להרי הקרפטים.

== מתקני הנמל ==
בנמל קיים מסלול המראות ונחיתות יחיד - המסלול השני שבו משמש את הצבא האוקראיני.

==קישורים חיצוניים==

* 

איוואנו-פרנקיבסק
קטגוריה:מחוז איוואנו-פרנקיבסק
נמל התעופה צ'רנוביץ

נמל התעופה צ'רנוביץ – לאוניד קדניוק (באנגלית: Chernivtsi Leonid Kadeniuk International Airport, באוקראינית: Міжнародний аеропорт «Чернівці» імені Леоніда Каденюка) הוא נמל תעופה הממוקם בסמוך לעיר צ'רנוביץ באוקראינה.

הנמל קרוי על שמו טייס החלל הראשון של אוקראינה לאוניד קדניוק.

== מתקני הנמל ==
בנמל קיים מסלול המראה/נחיתה יחיד.

חברת יוקריין אינטרנשיונל איירלינס מפעילה קו יומי מהשדה לנמל התעופה הבינלאומי בוריספיל בבירה קייב.

==קישורים חיצוניים==

* 

צ'רנוביץ
קטגוריה:צ'רנוביץ: מבנים
צ'רנוביץ
גורדון לו

גורדון לו (באנגלית: Gordon Liu; נולד ב-22 באוגוסט 1955) הוא שחקן קולנוע סיני.

==ביוגרפיה==

הוא נולד בשם לאו-קאר-פאי במחוז גואנגדונג ברפובליקה העממית של סין. כבר בילדות הוא התעניין באמנויות הלחימה סיניות.

הוא התחיל להצטלם לסרטים סיניים ובשנת 1977 זכה להצלחה בסרט The 36th Chamber of Shaolin שצולם בהונג קונג. בשנת 1978 הוא הצטלם בסרט Heroes of the East. גורדון לו המשיך להשתתף בסרטים רבים ועבר גם לטלוויזיה בה השתתף בסדרות שונות.

קוונטין טרנטינו היה בין מעריציו של גורדון לו. הוא הזמין אותו להשתתף בסרט להרוג את ביל.

בשנת 2008 הוא התחיל להצטלם בבוליווד.

גורדון לו עבר אירוע מוחי בשנת 2011 ומאז נמצא בתהליך שיקום ממושך.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה סינים
קטגוריה:סינים שנולדו ב-1955
הקרן הפדרלית לביטוח בריאות חובה (רוסיה)

ממוזער
פוליסת ביטוח של קופת הביטוח הרפואי
הקרן הפדרלית לביטוח בריאות חובה (ברוסית: Федеральный фонд обязательного медицинского страхования, בראשי תיבות: ФФОМС) היא אחת מקרנות כספי תקציב המדינה שהוקמה למימון שירותים רפואיים לאזרחי רוסיה. נוצר ב-24 בפברואר 1993 על פי החלטת הסובייט העליון של רוסיה.

פעילות הקרן מנוהלת על ידי קוד התקציב של רוסיה והחוק הרוסי "אודות ביטוח בריאות חובה בפדרציה הרוסית" וחוקים ותקנות אחרים.

בין מאפייני המפתח של הקרן:
* ארגון הפעילות של קופות ביטוח רפואיות אזוריות למימון תוכנית ביטוח בריאות חובה.
* מימון תוכניות ממוקדות במסגרת ביטוח בריאות חובה.
* שליטה על שימוש רציונלי בכספי ביטוח בריאות חובה.

== ראשי הקרן ==
* ולדימיר גרישין (1993 – 1998)
* אנדריי ראמס (1998 – 2006)
* דמיטרי רייהארט (ממלא מקום, 2006 – 2008)
* אנדריי ג'ורין (2008 – 2012)
* נטליה סטדצ'נקו (2012 – הווה)

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:כלכלת בריאות
קטגוריה:רוסיה: ארגוני בריאות ורפואה
ארגון האתאיסטים הישראלי

ארגון האתאיסטים הישראלי (הוקם בשנת 2013 בשם "העמותה לקידום מדע וספקנות") הוא עמותה ישראלית, שמטרתה להיות "בית לקהילת הספקנים, אגנוסטים ואתאיסטים בישראל".

==היסטוריה==
הארגון החל מקבוצת ברייטס ברשת החברתית פייסבוק, ובשנת 2013 הפך לעמותה. בראש הארגון עמדו הראל עילם, יניר תירוש ועמיר שנבל, והאחרון הוא היו"ר הנוכחי.

גולת הכותרת של הארגון אלו כנסי מ.ח.ר (ראשי תיבות של מדע חופש רציונל) המתקיימים מדי שנה בתל אביב ובהם משתתפים אנשי רוח, אקדמאים, מדענים, דתיים וחילוניים. בשנים 2013–2014 התקיים הכנס בבית ציוני אמריקה, ב-2015 בקולנוע לב, ב-2017 בגני התערוכה, וב-2018 ו-2019 במוזיאון ארץ ישראל. הארגון מקיים מפגשי "הרצאות על הבר" ומקיים הרצאות בפני מכינות ותיכונים.

הארגון רואה עצמו כחלק מתנועת האתאיזם החדש שהוקם בארצות הברית על ידי "ארבעת הפרשים" - (כריסטופר היצ'נס, ריצ'רד דוקינס, סם האריס ודניאל דנט). בשנת 2019 הורחבו הקשרים עם יוטיוברים ספקנים מרחבי העולם, ביניהם דרו מקוי , ארמין נבדי (מארגון Atheist Republic), אלכס או'קונור ("Cosmic skeptic"), תומאס ווסטנרוק ("holy koolaid") ואחרים.

בינואר 2016 ריסס תושב בני ברק כתובות נאצה על בתי פעילים בארגון ומשתתפים בכנסים, ביניהם פרופ' יעקב מלכין, ממיסדי הארגון. על כך נעצר והוגשו נגדו כתבי אישום בגין סחיטה ואיומים.

===עקרונות===
עקרונות ומטרות העמותה כוללים:
* קידום הדמוקרטיה והחירות האישית: חופש הדת בישראל וחופש מדת בישראל. פיתוח וקידום קהילה סביב עקרונות אי האמונה בכוח עליון ואמונות תפלות, על ידי גיבוש במפגשים ועשייה תרבותית ענפה. סיוע והגנה ללא מאמינים מפני רדיפה, הדרה, אלימות והפחדה. חינוך החברה לקבלת החילוניות, אתאיזם ואתאיסטים.
* תיקון העוול הקיים במערכת החינוך: בעזרתם של אנשי מקצוע מתחום המדעים העמותה מציעה שיעורי העשרה בחינם לתלמידי בית-ספר ומרכזים קהילתיים בתחומי הקוסמולוגיה, המפץ הגדול, אבולוציה ועוד.
* הנגשת מידע לכל דורש: קיום מאגר מדעי הגדול מסוגו בישראל ויצירת גישה נוחה למאות מאמרים, סרטים, הרצאות וסיפורים בנושאים מדעיים ותאולוגים.
* ארגון כנסים בנושאי מדע, ספקנות ודת: כנסים ומפגשים של אנשים מכל קצוות הארץ עם מרצים ופאנליסטים מהשורה הראשונה של הקהילה המדעית בישראל. יצירת מקומות מפגש בהן אנשים יכולים לחלוק סיפורים, חוויות אישיות וידע.
* שינוי תדמית ה"אתאיסט": פעולות לשינוי הדימוי השלילי שיש למילה "אתאיסט" בקרב ציבורים גדולים בישראל על ידי הסברה ועבודה אשר תתרום לרווחת כלל האוכלוסייה.

==ראו גם==
* אתאיזם יהודי
* חופש - עמותה לחופש מדת

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: עמותות
קטגוריה:אתאיזם
קטגוריה:ישראל: יחסי דת ומדינה
קטגוריה:ספקנות מדעית
דוד קמחי (קצין)

דוד קמחי הוא קצין בצה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, אשר פיקד על עוצבת קרני ראם.
==ביוגרפיה==
קמחי התגייס לצה"ל ושובץ בחיל השריון. עבר הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. לאחר קורס קצינים שימש במגון תפקידי מטה ופיקוד ובהם מפקד פלוגה. בשנים 2003–2005 פיקד על גדוד 46. במשך שימש כמפקד עוצבת קרני ראם. לאחר מכן שימש כראש מחלקת תורת לחימה בתוה"ד. במילואים משמש כראש מטה עוצבת האש.
== קישורים חיצוניים ==
;מכתביו:
* , עמ' 4–18.
* , עמ' 68–71.
* , עמ' 14–25.
* , עמ' 46–53.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבה 401
קטגוריה:מפקדי חטיבות חיל השריון של צה"ל
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ראשי מחלקת תורת לחימה
הפארק הלאומי עמק קידפו

הפארק הלאומי עמק קידפו (באנגלית: Kidepo Valley National Park) הוא פארק לאומי באוגנדה. 

הפארק ממוקם בחלקה הצפון-מזרחי של המדינה, בצמוד לגבולה עם דרום סודאן ובמרחק של כ-350 קילומטר מבירת המדינה קמפלה. הוא משתרע על פני שטח של 1,442 קילומטר רבוע. הוא הפארק הלאומי המבודד ביותר באוגנדה.
צפייה בבעלי חיים בפארק, 2011

הפארק הוקם כשמורה על ידי השלטון הקולוניאלי הבריטי באוגנדה בשנת 1958, ואגב כך הוגלתה ממנו האוכלוסייה הילידית של בני הקטבו (Ketebo) שחיה בשטחו והיא סבלה מרעב. ממשלת אוגנדה העצמאית הסבה את השמורה לפארק לאומי.

הפארק הוא סוואנה מדברית שאדמתה היא חרסית. בולט בו ההר מורונגול , שגובהו הוא 2,749 מטר. שני נהרות, קידפו ונארוס , חוצים את שטח הפארק בגובה של 910 עד 1,200 מטר מעל פני הים. כמות המשקעים השנתית בעמקי שני הנהרות נעה בין 640 ל-890 מילימטר בממוצע, ועקב כך יש שוני בחי ובצומח בין שניהם. בעונה החמה מתייבשים הנהרות ברובם. בפארק מצוי גם המעיין החם קנאנגורוק (Kanangorok).

הפארק הוא בית לכ-80 מינים של יונקים ולכ-500 מיני ציפורים. צפייה בבעלי חיים על ידי תיירים בכלי רכב מתנהלת בו על גבי דרכי עפר המצויות בעיקר במערב הפארק ובדרומו.

הפארק מנוהל על ידי רשות חיי הבר של אוגנדה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://en.wikivoyage.org/wiki/Kidepo_Valley_National_Park#Q1740874 הפארק] באתר ויקימסע 
* [https://www.ugandawildlife.org/explore-our-parks/parks-by-name-a-z/kidepo-valley-national-park הפארק], באתר Ugandawildlife
* [https://safari-uganda.com/to-see/uganda-to-see/kidepo/ הפארק], באתר Safari Uganda
* 

פארק לאומי עמק קידפו
רוסאינקס

רוסאינקאס הוא כינויו של איגוד הובלת הכספים הרוסי של בנק רוסיה (ברוסית: Российское объединение инкассации (РОСИНКАС) Центрального банка Российской Федерации, Банка России) המהווה ישות משפטית עם משימות סטטוטוריות מיוחדות, זהו אחד המובילים הגדולים של מזומן ודברי ערך אחרים במדינה. הארגון נוצר על ידי בנק רוסיה כדי להבטיח את פעילותו בארגון הפצת מזומנים ברחבי הפדרציה הרוסית, והוא נכלל במערכת ריכוזית אחידה כגוף עצמאי לפעילות מקצועית.<ref></ref>

== היסטוריה ==
ב-1 באוגוסט 1939, על פי הוראתו של יו"ר מועצת המנהלים של הבנק הממלכתי ברית המועצות ניקולאי בולגנין, נוצר שירות הובלת מזומנים. תאריך זה הפך לחג מקצועי של עובדי הובלת הכספים.<ref>[https://www.rosinkas.ru/History История развития]</ref>

מנהלת הובלת הכספים של הבנק הממלכתי של הרפבוליקה הרוסית הוקמה במסגרת של הבנק הממלכתי של ברית המועצות בשנת 1988.

איגוד רוסאינקס, בצורה בה היא מוכרת כיום בקהילה הבנקאית ובקרב מבנים מסחריים ברחבי הפדרציה הרוסית, הוקמה כתוצאה מתהליך רפורמה במבנים הכלכליים שהחלו בתקופת הפרסטרויקה בברית המועצות ויישום רפורמת הבנקאות בשנים 1987–1988.

על פי צו של מועצת השרים של ברית המועצות מספר 1118 מיום 6 באוקטובר 1987, נקבע מבנה חדש של המנגנון המרכזי של הבנק הממלכתי של ברית המועצות, שכלל הקמת איגוד להובלת כספים, המשלב 15 מחלקות רפובליקניות, כולל מחלקה רוסית. באוגוסט 1988 הוא כלל 71 מחלקות במחוזות הפדרציה הרוסית.

בשנת 1992 אימץ הבנק המרכזי של הפדרציה הרוסית (בנק רוסיה) גרסה חדשה של אמנת האיגוד וקבע כי רוסאינקס היא ישות משפטית והגוף הבכיר לניהול מערך הובלת הכספים בפדרציה הרוסית. בסך הכל, באותה תקופה כלל 74 מחלקות טריטוריאליות. הגרסה החדשה של האמנה הבטיחה את שמו הנוכחי: רוסאינקאס, איגוד הובלת הכספים הרוסי של הבנק המרכזי של הפדרציה הרוסית.

=== מצב נוכחי ===
רוסאינקס מציעה שירותים מקצועיים לאיסוף והובלת מזומנים וחפצי ערך אחרים, שירותי מזומנים, ליווי נציג הזמנה, תחזוקת תוכנה וחומרה, תחזוק מכונות לספירה ומיון וציוד מסוף קופה, אבטחה ותחזוקת רכבים משוריינים. רשת הסניפים של האיגוד כוללת 77 מחלקות טריטוריאליות, המאפשרת לספק שירותים בכל מחוזות הפדרציה הרוסית.

==ראו גם==
* שירות השילוח הממלכתי של רוסיה
* המרכז הראשי לתקשורת מיוחדת

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בנק רוסיה
קטגוריה:חברות אבטחה רוסיות
המערכת להעברת הודעות פיננסיות

המערכת להעברת הודעות פיננסיות (ברוסית: Система передачи финансовых сообщений, בראשי תיבות: СПФС, או SPFS בלטינית) היא מסלקה, הפועלת כמקבילה רוסית למערכת ההעברות הכספיות SWIFT, שפותחה על ידי הבנק המרכזי ברוסיה.<ref name="forbesru"></ref> המערכת נמצאת בפיתוח מאז 2014, לאחר שממשלת ארצות הברית איימה לנתק את רוסיה ממערכת SWIFT.<ref></ref>

העסקה הראשונה ברשת SPFS שכללה מיזם חוץ בנקאי בוצעה בדצמבר 2017.<ref name="vedmar"></ref> החל מינואר 2024, מעל 557 מוסדות (לרוב בנקים) הם חלק מהרשת.

בהשוואה ל-SWIFT, המערכת עומדת בפני מספר אתגרים, ובעיקר עלויות עסקה גבוהות יותר.<ref name="aggarwal"></ref> אולם עם זאת, ב -15 במרץ 2018 עמלת העסקה הופחתה באופן קיצוני ל-0,80-1,00 ₽ (0.012-0.015 $) לכל עסקה.<ref></ref> המערכת פועלת רק ברוסיה, אם כי יש תוכניות לשלב את הרשת עם מערכת התשלומים הבין-בנקאיים של סין. ממשלת רוסיה נמצאת גם בשיחות להרחבת המערכת למדינות שלישיות כמו טורקיה ואיראן.<ref></ref> בשל מגבלותיה, המערכת נתפסת כמוצא אחרון ולא כתחליף לרשת SWIFT. מאז שנת 2019 הושגו הסכמים רבים לקשר בינה למערכות התשלומים במדינות אחרות כסין, הודו, איראן, כמו גם המדינות באיחוד הכלכלי האירואסייתי המתכננות להשתמש ישירות במערכת, שמהווה כיום כ-15% מכל הסחר הפנימי ברוסיה.<ref></ref>

== ראו גם ==
* מיר (מערכת תשלומים)

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בנק רוסיה
קטגוריה:סליקה
ברוך לוין

ברוך לוין (באנגלית: Baruch Levine; נולד ב-28 בדצמבר 1977) הוא מלחין וזמר חרדי אמריקאי, יליד קנדה, מהמוזיקה החסידית. לחניו מוגדרים כבעלי אופי שקט ונשמתי, מהם כאלו שפופולריים באירועי "קומזיץ".<ref name="report"></ref><ref name="balt"></ref> אחד משיריו המצליחים ביותר הוא "וזכני", שהפך ללהיט<ref></ref>.

== ביוגרפיה ==
ברוך לוין נולד וגדל בטורונטו, קנדה. הוא למד בבית הספר "עץ חיים", שם אביו, הרב מיכאל לוין, משמש כרב.<ref name="chai"></ref> הוא למד גם בישיבות 'תורת משה' ומיר בירושלים.

לוין קיבל תואר שני במנהיגות חינוכית, וכן תוארי הוראה ממספר מוסדות. הוא קיבל את הסמכתו הרבנית מבית הדין הרבני בירושלים.<ref name="water"></ref>

לאחר נישואיו עבר לגבור בווטרברי, קונטיקט. בשנת 2005 הצטרף לצוות הישיבה הקטנה בעיר, שם משמש כסגן מנהל ומורה.

== קריירה ==
לוין החל לשיר בגיל 8 במקהלת בית ספרו. זמן קצר לאחר שהחל ללמוד נגינה באורגן, והופיע בבית הספר ובמחנה הקיץ בתקופת ילדותו. הוא נבחן לאלבום The Marvelous Middos Machine ולא התקבל<ref name="lesson"></ref> אך הוא כן שר באלבומה של מרים ישראלי<ref name="besser">Besser, Yisroel. "The Songs We Sang". Mishpacha supplement: "10 Years". Pesach 5774 (Spring 2004), p. 39.</ref>.

לאחר נישואיו החל לוין לכתוב שירים אותם מכר לזמרים אחרים. דמו שלו הגיעה לידיעת כמה מפיקי מוזיקה, ששאלו את לוין מדוע הוא לא מבצע שירים משלו. הדבר הוביל להפקת אלבומו הראשון של לוין, "וזכני", בשנת 2006. שיר הנושא, שכתב בעשר דקות למילים מתוך תפילת הדלקת נרות שבת, הפך לקלאסיקה בעולם היהודי האורתודוקסי. כמו רבים מלהיטיו של לוין, באלבומו השני, "חתן התורה", ביצע לוין מחרוזת שירים שכתב וביצעו זמרים אחרים בעבר<ref></ref>.

לאלבומו השלישי משנת 2009, Touched By A Niggun ("נגוע על ידי ניגון"), כתב הרב יחיאל ספרו, מחבר סדרת הספרים "Touched by a Story", את השירים באנגלית, המבוססים על סיפוריו.

בשנת 2010 כתב לוין שני שירים חדשים והופיע בהופעה חיה עם יעקב שוואקי, האלבום שהופק ונקרא, Live in Caesarea II – 5770, יצא מאוחר יותר בתקליטור וב- DVD<ref></ref>.

לוין היה זמר אורח בסיום הש"ס ה-12 ב-1 באוגוסט 2012 באצטדיון מטלייף, בו השתתפו כמעט 100,000 יהודים<ref></ref>. הוא גם מופיע בדינרי צדקה<ref></ref>. ב־27 בנובמבר 2011 הוא הופיע יחד עם שוואקי בקונצרט לטובת הצלה לונדון<ref></ref>. הוא הופיע בקונצרט "זמן למוזיקה" של HASC 27 ב־12 בינואר 2013<ref></ref><ref></ref>.

בשנת 2019 הוציא בדואט מחודש עם בני פרידמן את השיר 'וזכני', עבור ארגון בוני עולם.

ב-2023 הוציא את הדואט החדש "זה הקטן" ביחד עם הזמר שמילי אונגר.

== חיים אישיים ==
לוין נשוי ואב לשלושה ילדים.

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומים ===
* וזכני (2006)<ref></ref>
* חתן התורה (2008)<ref></ref>
* Touched by a Niggun (2009)<ref></ref><ref></ref>
* השקיפה (2011)<ref></ref><ref></ref>
* מודים אנחנו לך (2013)
* פרויקט Relax עם שמחה ליינר (2015)
* בנים אתם (2015)
* פרויקט Relax שוב עם שמחה ליינר (2017)
* פדותך (2018)
* Off The Record עם בני פרידמן, שמחה ליינר, ריבי שוועבל ויוסף ניוקומב (2020)
* לב חדש (2023)

===השתתפות באלבומים===
* Journeys 5, אייבי רוטנברג, 2022

===סינגלים===

*אפילו אחד 2022

== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://jewishmusicplus.blogspot.co.il/2013/02/baruch-levine-singing-vezakeinu.html ברוך לוין שר את "וזכני" (2013)]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים יהודים
קטגוריה:מלחינים יהודים
קטגוריה:חרדים אמריקאים
קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1977
מיר (מערכת תשלומים)

מיר (ברוסית: Мир) היא מערכת תשלומים לאומית, שהוקמה על ידי הבנק המרכזי ברוסיה בהתאם לחוק שאומץ ב-1 במאי 2017.<ref></ref> כיום אמצעי התשלום מקובל בעיקר על ידי חברות ברוסיה, כמו אירופלוט או רכבת רוסיה, אם כי הוא הופך בהדרגה לפופולרי גם בקרב חברות זרות שפועלות ברוסיה.<ref name="ali"></ref> המערכת מופעלת על ידי "המערכת הלאומית לכרטיסי תשלום" ("Национальная система платёжных карт"), חברה בת בבעלות מלאה של הבנק המרכזי ברוסיה.<ref name="borwarn"></ref>

המערכת תוכננה בשנת 2016 כדרך לעקוף סנקציות על תשלומים אלקטרוניים, לאחר שכמה בנקים רוסיים נותקו משירותי ויזה ומסטרקארד האמריקאיות בגלל הסנקציות שהוטלו עליהם בעקבות פלישת רוסיה לחצי האי קרים.<ref name="donnie"></ref> כרטיסי האשראי הראשונים שעבדו על מערכת מיר הושקו בדצמבר 2015.<ref></ref> סברבנק, הבנק המוביל ברוסיה, החל להנפיק אותם באוקטובר 2016.<ref name="sbrek"></ref> בסוף 2016 הונפקו 1.76 מיליון כרטיסי מיר על ידי 64 בנקים<ref name="mlntass"></ref> ועלו ל-69.8 מיליון בנובמבר 2019.<ref></ref>

מיר מקודמת בעיקר על ידי ממשלת רוסיה, אשר אף חייבה בחקיקה שנכנסה לתוקף ב-1 במאי 2017 עיבוד תשלומי הרווחה והפנסיה באמצעות המערכת עד ינואר 2018.<ref name="interfax-law"></ref><ref name="mtforce"></ref> הבנקים לא ששו להנפיק אותם, כי חששו שעלותם עשויה להיות גבוהה יותר בהשוואה לכרטיסים השייכים למערכות תשלומים מבוססות יותר.<ref name="ewrel"></ref><ref></ref><ref></ref>

המערכת הוצגה גם בדרום אוסטיה<ref></ref> ובשנת 2019 בטורקיה,<ref></ref> ואילו ונצואלה תכננה להציג את מיר בשנת 2019.<ref></ref>

בקיץ 2022, הפכה החברה לנותנת החסות העיקרית של ליגת העל הרוסית בכדורגל.

== קבלת מיר במדינות אחרות ==
=== וייטנאם ===
NAPAS ו-NSPK הסכימו לקבל תשלומים באמצעות כרטיס המיר של רוסיה בווייטנאם. בנק ההשקעות והפיתוח של וייטנאם (BIDV) והבנק המשותף של וייטנאם-רוסיה (VRB) יהיו הבנקים הראשונים במערכת NAPAS המספקים שירותים המאפשרים לבעלי כרטיסי שבב מיר לשלם באמצעותו ולמשוך מזומנים דרך רשת הכספומטים של VRB בווייטנאם.

=== תאילנד ===
ב, מנהלים מגעים על שימוש בכרטיסי תשלום של מיר עם בנקים בתאילנד. "מערכת כרטיסי התשלומים הלאומית, מפעילת מערכת התשלומים מיר, מנהלים שיחות עם מספר הבנקים הגדולים בתאילנד, כולל קאסיקורנבנק, בנק בנגקוק, סיאם בנק מסחרי, על האפשרות להשתמש בכספומטים שלהם כדי למשוך מזומנים ולבצע תשלומים באמצעות כרטיסי מיר; וכן שירותי סחר ועסקים המופעלים על ידי בנקים אלה."

=== הממלכה המאוחדת ===
פרויקט פיילוט באירופה של מערכת מיר תוכנן להיות מוצג בפורום העסקי הרוסי-בריטי בלונדון. PayXpert יהפוך לרוכש הראשון של כרטיסי MIR באירופה, ובריטניה תהיה המדינה הראשונה בה תפעל המערכת, כך על פי אחד ממארגני האירוע העסקי, קרן רוסקונגרס. ולדימיר קומלב, מנכ"ל מערכת התשלומים מיר אמר כי "השקת הפרויקט המשותף שלנו עם PayXpert היא הצעד הראשון ובראשונה בפיתוח רכישת MIR באירופה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [http://www.nspk.ru/en/cards-mir מיר], באתר המערכת הלאומית לכרטיסי תשלום, מערכת כרטיסי התשלום הארצית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בנק רוסיה
קטגוריה:כרטיסי אשראי
ניקולס דה לה קרוס

דייגו ניקולס דה לה קרוס (נולד ב-1 ביוני 1997) הוא כדורגלן אורוגוואי, המשחק בעמדת הקשר התקפי בריבר פלייט ובנבחרת אורוגוואי. דה לה קרוס הוא אחיו למחצה של הכדורגלן קרלוס אנדרס סאנצ'ס.

==קריירה==
ניקולס דה לה קרוס, יליד מונטווידאו, החל את הקריירה שלו בליברפול (מונטווידאו) ממדינת הולדתו, אורוגוואי. הוא עלה לקבוצה הבוגרת של ליברפול בעונת 2015/2016, והופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה הבוגרת הייתה ב-13 בספטמבר 2015, במסגרת הליגה מול קבוצת "אל טנקה סיסליי".

ב-15 במאי 2016, כבש דה לה קרוס את שערו הראשון במדי הקבוצה מול "אתלטיקו רנטיסטאס" במסגרת הליגה.

ב-15 באוגוסט 2017, חתם דה לה קרוס בקבוצת ריבר פלייט הארגנטינאית בסכום של כ-3 מיליון דולר<ref></ref>, לאחר שרשם באותה העונה (2016/2017) 7 שערים ו-2 בישולים ב-18 הופעות במדי ליברפול.

ב-25 באוקטובר 2017, שיחק לראשונה בגביע ליברטדורס במדי ריבר פלייט בשלב חצאי הגמר נגד לנוס הארגנטינאית. ריבר פלייט הודחה מהטורניר לאחר שהתוצאה הסתיימה ב-3–4 לטובת לנוס, בשני המשחקים.

ב-5 בנובמבר 2017, השתתף דה לה קרוס בסופר קלאסיקו הראשון בקריירה שלו מול קבוצת בוקה ג'וניורס, שם אף בישל את שערה היחידי של ריבר פלייט במשחק כשהתוצאה הסתיימה ב-1–2 לטובת בוקה ג'וניורס.

באותה העונה (2017/2018) רשם דה לה קרוס 16 הופעות בכל המסגרות שמתוכן בישל 6 שערים (כולל 2 בישולים בגביע הליבטדורס) ואף זכה עם קבוצתו בגביע הליבטדורס.

ב-4 באפריל 2018, כבש דה לה קרוס את שערו הראשון בגביע הליבטדורס מול אינטרנסיונל הברזילאית בשלב הבתים של גביע הליברטדורס.

במהלך עונת 2018/2019, עלה מעמדו של דה לה קרוס בקבוצת ריבר פלייט ואף היה לו חלק משמעותי בעליית הקבוצה עד לגמר גביע הליברטדורס, כשבמהלך הטורניר הוא רשם 3 שערים ו-3 בישולים.

ב-5 באפריל 2019, כבש דה לה קרוס את השלושער הראשון שלו בקריירה במסגרת גביע הסופרליגה<ref>חשיבות טורניר גביע הסופרליגה בארגנטינה היא כמו חשיבות גביע הטוטו בישראל</ref> מול אתלטיקו אלדוסיבי.

בעונת 2019/2020, הגיע דה לה קרוס למקום הרביעי בטבלת הבישולים של ליגת העל הארגנטינאית עם 5 בישולים<ref></ref>.

==נבחרת לאומית==
ניקולס דה לה קרוס זומן לנבחרת אורוגוואי ב-5 במרץ 2020, לצמד המשחקים נגד נבחרת צ'ילה ונבחרת אקוודור במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022<ref></ref>, אך בסופו של דבר המשחקים הללו נדחו עקב התפרצות מגפת הקורונה.

נכלל בסגל נבחרת אורוגוואי בטורניר מונדיאל 2022.

==תארים והישגים==
=== קבוצתיים ===
ריבר פלייט
* הסופר קאפ הארגנטינאי (2): 2017 (שוחק ב-2018), 2019 (שוחק ב-2021)
* גביע ליברטדורס: 2018
* גביע רקופה סודאמריקנה: 2019
* גביע ארגנטינה (2): 2017, 2019
* ליגת העל הארגנטינאית (2): 2021, 2023
* טרופאו דה קמפאונס (2): 2021, 2023

;נבחרת אורוגוואי
* אליפות אמריקה הדרומית בכדורגל עד גיל 20: 2017

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.transfermarkt.co.uk/nicolas-de-la-cruz/profil/spieler/397458 פרופיל], באתר TransferMarkt
* [https://int.soccerway.com/players/diego-nicolas-de-la-cruz-arcosa/418994/ פרופיל], באתר Soccerway

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים אורוגוואים
קטגוריה:קשרי כדורגל אורוגוואים
קטגוריה:מונטווידאו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני ריבר פלייט
קטגוריה:כדורגלני ליברפול מונטווידאו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אורוגוואי
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2021
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2022
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2024
קטגוריה:אורוגוואים שנולדו ב-1997
סלופארק טכנולוגיות

סלופארק טכנולוגיות בע"מ היא חברה פרטית ישראלית המפעילה מערכת תשלום באמצעות טלפון סלולרי עבור שירותי חניה בישראל ומחוצה לה. החברה מפעילה בישראל אפליקציה המאפשרת תשלום דמי חניה בחניית רחוב ("כחול לבן"), בחניונים, תשלום בכבישי אגרה, שירותי חילוץ ועוד.

== היסטוריה ==
החברה הוקמה בשנת 2004 כחברה פרטית, ובשנת 2013 עברה להיות מוחזקת באופן מלא על ידי קבוצת מ.ג.ע.ר, ספקית בענף השירותים למגזר הציבורי בישראל המתמחה בהקמה ותפעול של תהליכים עסקיים (BPO) ושירותים מבוססי טכנולוגיה מתקדמת.

סלופארק מפתחת שירותי תשלום חניה בישראל ובמספר מדינות בעולם, בהן אוסטרליה, ארגנטינה ויוון והייתה לחברה הראשונה בישראל שהשיקה מערכת תשלום באמצעות הטלפון הסלולרי<ref></ref>.

החברה מונה כ-50 עובדים הפועלים משני מוקדים – בבית דגן ובבית שמש<ref></ref>.

== המערכת ==

עד שנת 2011 ניתן היה להשתמש במערכת רק באמצעות מערכת טלפונית אוטומטית (IVR), ובשנה זו הושקה האפליקציה. המערכת מחוברת לכל הרשויות המקומיות בהן נגבה תשלום על חניה בכחול-לבן ומכילה את המידע הדרוש לגבי התעריפים ושעות האכיפה בערים השונות. פקחי הרשויות המקומיות מחוברים למערכת סלופארק ובודקים את מצב תשלום דמי החניה של הרכב. מחיר החניה מחושב על פי זמן החניה בפועל.

בסוף שנת 2019 פיתחה סלופארק אפליקציה חדשה המאפשרת איתור חניות פנויות, ברחוב או בחניון ציבורי, בהתאם למיקום המשתמש וכן שירותים מתקדמים כמו הפעלת מספר חניות במקביל, שירות "איפה חניתי" המאפשר ניווט למיקום המדויק בו החנה המשתמש את הרכב ותשלום באמצעים נוספים דוגמת Apple Watch<ref></ref>.

סלופארק מציעה את שירותיה במספר מסלולים, ללקוחות פרטיים, עסקיים וציי רכב. כמו כן, מאפשרת סלופארק שירות טעינת מזומן מראש לטובת תשלום על חניה (סלופארק Cash) ללא צורך בכרטיס אשראי או בהוראת קבע. לאחר הפעלת השירות, מתקבלת תזכורת 15 דקות לפני שזמן החניה עומד להסתיים, וכן תזכורת אם הרכב יצא מהחניה מבלי לסיים את התשלום בגינה. כשירות משלים, ניתן להאריך את זמן החניה באופן אוטומטי ואף לסיים אותו אוטומטית עם החזרה לרכב ותחילת הנסיעה.

סלופארק מציעה גם שירותי דרך וחילוץ הכוללים החלפת צמיג או תיקון תקר, תדלוק, מנעולנות והטענת מצבר.

בסוף שנת 2019 הרחיבה סלופארק את השימוש באפליקציית התשלום גם עבור טעינת כרטיס רב-קו<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חניה
קטגוריה:אפליקציות בתחום התחבורה
קטגוריה:חברות תוכנה ישראליות
קטגוריה:פורטיסימו קפיטל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2004
ברהאמס: הילד 2

ברהאמס: הילד 2 (באנגלית: Brahms: The Boy II) הוא סרט אימה אמריקאי אשר בוים על ידי ויליאם ברנט בל, לפי תסריט שכתב סטייסי מנאר.<ref name=":0"></ref> את הדמויות הראשיות מגלמים קייטי הולמס, ראלף אינסון, אווין יומן וכריסטופר קונברי.<ref name=":0" />

הסרט הוא סרט ההמשך של סרט האימה המצליח "הילד", שיצא בשנת 2016.<ref></ref><ref></ref>

הסרט יצא לאקרנים ב-21 בפברואר 2020, בהפצת STX Entertainment.<ref name=":0" />

== עלילה ==
עלילת הסרט עוסקת במשפחה שעוברת לאחוזה עתיקה. במהלך הסרט, מוצא הבן ג'וד (כריסטופר קונברי) בובת חרסינה לה קוראים "ברהאמס". לאחר שמספר תופעות מוזרות פוקדות את הבית, מתחילה האם ליזה (קייטי הולמס) להבין שברהאמס הוא לא עוד סתם בובת חרסינה.<ref></ref><ref name=":0" />

== ליהוק ==
{| class="wikitable"
!שחקנ/ית
!דמות
|-
|קייטי הולמס
|ליזה
|-
|אווין יומן
|שון
|-
|כריסטופר קונברי
|ג'וד
|-
|ראלף אינסון
|ג'וסף
|-
|אנג'אלי ג'יי
|ד"ר לורנס
|-
|אוליבר רייס
|ליאם
|-
|נטלי מון
|פמלה
|-
|דפנה הוסקינס
|סופי
|-
|ג'ולי קולינס
|מרי
|}

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי אימה מ-2020
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים סיניים
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי אימה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2020
קטגוריה:סרטי 2020
טיבור גרגיי

טיבור גרגיי (במקור גרינשטיין, בהונגרית: Gergely Tibor;<ref>A Belügyminisztérium 1902. évi 115592. sz. rendelete. MNL-OL 30794. mikrofilm 262. kép 2. karton. Névváltoztatási kimutatások 1902. év 14. oldal 26. sor.</ref> בודפשט, 2 באוגוסט 1900 – ניו יורק, 13 בינואר 1978) היה צייר וגרפיקאי הונגרי-יהודי-אמריקאי, בעלה של אנה לסנאי.

==קורות חיים==
גרגיי<ref></ref> סיים את בית הספר התיכון בבודפשט, שבמהלכו השתתף בקביעות בישיבות חוג גליליאו והאזין גם להרצאות חוג יום ראשון, שחבריה הקימו את בית הספר החופשי למדעי הרוח בשנת 1917. באותה תקופה שהכיר את חברי חוג יום ראשון הכיר גם את אשתו לעתיד אנה לסנאי. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, גרגיי היה חבר בקומיסריאט העם לחינוך ציבורי, ובעקבות נפילת הרפובליקה היגר עם לסנאי לווינה בירת אוסטריה. הוא נרשם למכללה לאמנויות שימושיות בווינה, שם למד ליטוגרפיה. לאחר מכן הוא הפך לקריקטוריסט בעיתון "Der Wiener Tag", כלומר ה"יום של וינה" ואחריו אייר ספרי סיפורי ילדים שונים (למשל איור ספרו של בלה באלאז' Dar Richtige Himmelblau). בינתיים הוא גם צייר והצליח להציג את עבודותיו בזכות האיגוד הכללי של האגנבונד (Hagenbund). הוא חזר להונגריה בשנת 1931 ולימד בבית הספר לאמנות Atelier and Workshop של דז'ה אורבן. עבודות הגרפיקה שלו פורסמו בכתב העת הספרותי המצולם "מראה" (Tükör). כחבר ב"האגודה החדשה לאמנים" (KUT או KÚT), שהייתה קבוצת אמנים הונגרית שהתחייבה לאמנויות יפות מודרניות, (הקבוצה המשיכה למעשה את דרכה של קבוצת השמונה ופעלה בשנים 1924–1949), הוא הציג את ציוריו במספר הזדמנויות, והציג פעמיים באופן עצמאי; פעם אחת במוזיאון ארנסט ופעם אחת בגלריה טמאש. בעקבות התגברות האנטישמיות בשנת 1939, חקיקת החוקים האנטי יהודיים כמו החוק היהודי הראשון ולאחר מכן השני והשלישי, היגר גרגיי עם אשתו לארצות הברית ומצא בית חדש בניו יורק. כאן עסק גרגיי באיור ספרי ילדים ואיורים רבים שלו פורסמו על ידי הוצאת Western Publishing Co.

==לקריאה נוספת==

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.kieselbach.hu/muvesz/gergely-tibor_1344 גלריית קיזלבך: טיבור גרגיי]. Kieselbach Galéria
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. [http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC04834/05174.htm טיבור גרגיי]. Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967
* [https://opac-nevter.pim.hu/record/-/record/PIM55903 טיבור גרגיי]. מוזיאון ספרותי פטפי. Petőfi Irodalmi Múzeum

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברי חוג יום ראשון
קטגוריה:חברי חוג גלילאו
קטגוריה:מהגרים מהונגריה לארצות הברית
קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:ציירים יהודים אמריקאים
קטגוריה:אמנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:גרפיקאים ומאיירים יהודים הונגרים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1900
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1978
Elite Security

Elite Security<ref></ref> (ברוסית: Элит Секьюрити) היא חברת אבטחה רוסית שהוקמה בשיתוף ויקטור בודנוב, לשעבר ראש הריגול הנגדי הסובייטי.

החברה קיבלה סיקור תקשורתי נרחב בשנת 2017 על זכייה בחוזה לאבטחת השגרירות האמריקאית במוסקבה.

== היסטוריה ==
החברה הוקמה כחברה פרטית בשנת 1997 על ידי אולג פופוב יחד עם ויקטור בודנוב ובנו דמיטרי.<ref></ref> ויקטור ידוע כבעלי מיעוט לשעבר של לפחות שלושה מסניפי החברה; מהרישומים עולה כי הוא אינו מחזיק עוד באחזקות בעלות. לדברי קומרסאנט, משרדה הראשי של החברה במוסקבה מנוהל על ידי דמיטרי. החברה סירבה להתייחס לחקירה של הניו יורק טיימס באשר לתפקידם הנוכחי של ויקטור ודמיטרי.<ref></ref>

=== ויקטור בודנוב ===
כאשר בודנוב החל את דרכו במודיעין הסובייטי בשנות השישים, עבודתו כללה קניית אוכל ומוצרים אחרים לסוכן הכפול קים פילבי. בסוף שנות השישים הוטס בודנוב לבריטניה, שגירשה אותו בשנת 1971 בחשד לריגול למען ברית המועצות. בשנת 1992 הוא פרש כאלוף בשירות הביון החוץ ברוסיה. בראיונות הצהיר בודנוב כי נשיא רוסיה הנוכחי ולדימיר פוטין היה כפוף לו בשנים 1987–1999.<ref></ref> בודנוב פרש מריגול בשנת 1992 לאחר שהתעצבן מכיוונה של רוסיה תחת בוריס ילצין ומאז השמיע התפעלות מפוטין וזוכר לו חסד לו על כך "שהציל את רוסיה משלטון הכאוס של ילצין" לדבריו.<ref name="nytimes"></ref>

== חוזה השגרירות האמריקנית ==
ביולי 2017 הורה פוטין למשימות הדיפלומטיות האמריקאיות ברוסיה לצמצם את עובדיהם ב-755 עובדים. על מנת להפחית את מספר העובדים, בנובמבר 2017 העניק משרד הרכישות האמריקני חוזה ללא הצעה של 2.8 מיליון דולר לחברת Elite Security לאבטחת שגרירות ארצות הברית במוסקבה והקונסוליות בסנקט פטרבורג, ולדיווסטוק ויקטרינבורג. בעוד נחתים אמריקאים ימשיכו לשמור על משימות דיפלומטיות אמריקאיות, החברה הרוסית תאבטח משימות שקודם לכן טופלו על ידי מאבטחים רוסים מקומיים שהועסקו ישירות על ידי הקונסוליות האמריקאיות. בדרך כלל אין למאבטחים אלה גישה לאזורים מאובטחים ורגישים. בהענקת החוזה ללא הצעה, ארצות הברית הצהירה כי "אף חברה מלבד Elite ושותפותיה לא קבעו וקיבלו רישיון לפעול בכל ארבעת מוקדי המשימה הדיפלומטית של ארצות הברית ברוסיה".<ref name="nytimes"></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות אבטחה רוסיות
שחר (הגליל העליון)

שחר הייתה נקודת התיישבות בגליל העליון ליד גוש חלב. המקום יושב בינואר 1949 על ידי גרעין "שחר" של הקיבוץ הדתי, אך אלו עזבו לאחר כשנה ובמקומם התיישבו עולים מטריפולי. באוגוסט 1953 עברו המתיישבים למושב דלתון.

==היסטוריה==
גרעין שחר היה גרעין של הקיבוץ הדתי שהורכב מעולי טריפולי, טורקיה ומצרים. היה זה הגרעין הראשון של בני עדות המזרח. הם עברו הכשרה בטירת צבי, כפר עציון וקבוצת יבנה. לאחר ההכשרה, בסוף 1946 הקימו חברי הגרעים, כחמישים במספר, מחנה זמני בנתניה. בשנת 1947 עברו חברי גרעין שחר להתיישבות במקום זמני ליד כפר אתא, שם הם לקחו חלק בלחימה במלחמת העצמאות.

בסוף 1948 התיישבו באופן זמני בכפר ערבי נטוש ליד ביריה<ref></ref> ובינואר 1949 התיישבו בנקודת קבע ליד גוש חלב. הקיבוץ קלט חברים נוספים ממרוקו וילידי ארץ ישראל, אך לא החזיק מעמד זמן רב. החורף הקשה של סוף 1950 פגע קשות במשק ובנוסף, רבים מחברי הקבוצה בקשו לחבור אל הוריהם שעלו אז לישראל. כ-25 חברים שבקשו להמשיך במסגרת קיבוצית עברו לבני דרום.

במחצית הראשונה של 1950 עלו למקום 32 משפחות מעולי טריפולי. היישוב הוכלל במועצה אזורית מרום הגליל בעת הקמתה

לאחר שהתברר שקרקעות כפר שחר הוחכרו לאנשים פרטיים עברו המתיישבים באוגוסט 1953 לכפר א-דלאתה הנטוש והקימו בו את מושב דלתון.

היישוב הוקם כחלק מגוש של מושבים דתיים של עדות המזרח בגליל המעליון המזרחי וביניהם פאר עם (חצור) שמוע (עין זיתים?), ביריה, מירון, דישון, שחר שהפכה לדלתון, עלמא וראס אל אחמר (כרם בן זימרה)

==קישורים חיצוניים==
*נחום ברוכי, [http://www.kdati.org.il/cgi-webaxy/sal/sal.pl?lang=he&ID=812319_kdati&act=show&dbid=pages&dataid=pages_891040_kdati_info_amudim_5768_717_717-013.htm קבוצת שחר], עמודים, תשרי - חשון תשס"ח (717) 1

==הערות שוליים==

קטגוריה:מועצה אזורית מרום הגליל
קטגוריה:יישובים ישראליים שננטשו
נחל קצרין

מפל קצרין בזרימה חזקה, ינואר 2020
נחל קצרין הוא נחל ברמת הגולן העובר סמוך לקצרין. הנחל הוא אחד מיובליו של נחל משושים. אורכו של הנחל כ-15 קילומטרים והוא זורם בחורף בלבד.

נחל קצרין מתחיל מצפון-מזרח לקצרין, סמוך לציר הנפט ולחורבת דביה, בגובה של כ-600 מטרים. אפיק הנחל עובר בין אזור התעשייה קצרין לבתי התושבים. סמוך לרחוב זוויתן בקצרין ישנו מפל באפיק הנחל. גובהו של המפל כ-10 מטרים, וזרימת המים בו מרשימה בחורף ובעיקר לאחר גשמים חזקים.

מהמפל ממשיך הנחל במהלכו דרום מערבה, ואוסף אליו את מימי ואדי דיפלה המתחיל בקצרין. אפיק הנחל מעמיק ובאזור זה מתחיל האזור הקניוני של הנחל. נחל קצרין נשפך לנחל משושים כקילומטר מצפון לשמורת נחל משושים.

סמוך לנחל גדלה צמחיית נחלים הכוללת רקפות, כרמלית נאה, חלבלוב, הרדוף הנחלים וכלך מצוי.

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="180">
קובץ:Katzrin Waterfall 4.jpg|
קובץ:Katzrin Waterfall.jpg|
קובץ:Katzrin River.jpg|
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://inature.info/wiki/מפל_קצרין מפל קצרין], באתר iNature
* [http://kineret.org.il/המלצה-לטיול-נחל-קצרין-פריחת-הכרמליות-ה/ המלצה לטיול: נחל קצרין, פריחת הכרמליות הנאות], באתר איגוד ערים כנרת
*[https://www.sabresim.co.il/node/90407/נחל-קצרין נחל קצרין], באתר סברסים
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יובלי הירדן
קטגוריה:רמת הגולן: נחלים
Freaky!

(בעברית: מוזר!) הוא שיר באנגלית, שנכתב והולחן על ידי ג'יאנלואיג'י פאזיו, הנריק סטין האנסן, ננה בוטוס, ובוצע על ידי סנהיט. ב-9 במרץ 2020 השיר זכה ב-"Digital Battle" שהיווה את קדם האירוויזיון הסן מרינזי, ונבחר לייצג את המדינה באירוויזיון 2020 ברוטרדם, הולנד.

אך לבסוף האירווזיון של 2020 בוטל באותה שנה עקב מגפת הקורונה שפרצה באותה תקופת זמן ולכן השיר לא הושמע אף פעם באירווזיון.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2020
קטגוריה:שירי סן מרינו באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
Team DSM

Team DSM (בגרמנית: Team DSM) היא קבוצת אופני כביש מקצוענית הולנדית-גרמנית מסבב הUCI World Tour. הקבוצה רשומה בגרמניה אך בסיסה נמצא בדוונטר שבהולנד והספונסרית הראשית שלה, "DSM", היא חברה הולנדית. הקבוצה נחשבת לאחת משתי הקבוצות הגרמניות הבכירות בענף ביחד עם בורה–הנסגרוהה. יש לה ניצחון אחד בגרנד טור, עם טום דימולן בג'ירו ד'איטליה 2017.

== היסטוריה ופעילות ==
הקבוצה קמה בשנת 2005 תחת השם "שימאנו–ממורי" ובסיסה היה בהולנד.

בשנת 2009 ערכה את הופעת הבכורה שלו בגרנד טור כאשר התחרתה בטור דה פראנס, אך הניצחון הראשון שלה בגרנד טור הגיע ב-2011, כשמרסל קיטל ניצח את הקטע ה-7 בוואלטה אספנייה. בשנת 2012 הקבוצה שינתה את הספונסרים שלה ושמה שונה בהתאם ל-"Project 1T4i", אך באמצע העונה השם שלה שונה ל-"ארגוס–שימאנו".

בעונת 2013 הקבוצה עלתה לדרג ה-UCI World Tour. בעונת 2014 חברת השמפו הגרמנית אלפסין נכנסה כספונסרית הראשית של הקבוצה לעונת 2015 ובעקבות כך שינתה הקבוצה את בסיסה מהולנד לגרמניה.

ב-23 בינואר 2016 שישה רוכבים של הקבוצה (וורן ברגיל, ראמון סינקלדם, ג'ון דגנקולב, צ'אד האגה, פרדריק לודוויגסון ומקס ואלשייד) נפגעו על ידי מכונית במהלך אימון בספרד, כל השישה סבלו מפציעות ברמות שונות. ב-2017, תחת המותג והשם סאנווב, הקבוצה השיגה את הניצחון הראשון שלה בגרנד טור, כשטום דימולן ניצח את הג'ירו ד'איטליה. עוד באותה עונה, הקבוצה ניצחה את קטגוריית הנקודות (מייקל מת'יוס) ואת קטגוריית ההרים (וורן בארגיל) בטור דה פראנס, כשכל אחד משני הרוכבים גם ניצח בשני קטעים. באותה שנה הקבוצה גם זכתה במדליית זהב באליפות העולם בנגד השעון הקבוצתי.

בשנת 2021 עזבה חברת סאנווב, לאחר ארבעה שנים, את הקבוצה. חברת DSM, תאגיד רב-לאומי הולנדי, נכנסה כספונסר הראשי ושמה של הקבוצה שונה ל-"Team DSM", הקבוצה גם שינתה את מדיה, והחליפה את השחור-לבן שאפיין אותה שנים רבות בכחול-שחור, מהלך שגרר ביקורת על הדמיון לקבוצת סקיי ב-2015, הקבוצה גם החליפה מאופני סרוולו לאופני סקוט. באותה העונה עשתה הקבוצה את אחת מהחתמותיה הבולטות בעונות האחרונת כשהחתימה את רומן בארדה מ-AG2R La Mondiale, שסיים בעבר במקום השני והשלישי בטור דה פראנס 2017 ו-2016 בהתאמה. אך היא איבדה את מארק הירשי, לאחר שביטלה לו את החוזה, למרות שהיה חתום עד לסוף עונת 2021 וכבר לקח חלק בהכנות לעונה זו, כנראה בשל העובדה שכבר סיכם עם קבוצה אחרת ל-2022, החליטה DSM שלא ירכוב אצלה גם ב-2021.

== סגל הקבוצה ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הולנד: אופניים
קטגוריה:קבוצות אופניים
בני וורונין (סדרת טלוויזיה)

בני וורונין (ברוסית: Воронины) הוא עיבוד רוסי לתוכנית הטלוויזיה האמריקאית "כולם אוהבים את ריימונד", ששודר מאז 2009.<ref name="aif.ru"></ref> אחרי מספר עונות, הסדרה הפכה להפקה עצמאית.<ref name="vokrug.tv"></ref>

הסדרה שודרה לראשונה ברשת STS ב-16 בנובמבר 2009, ובאוקטובר 2019 סיים הערוץ את שידורי העונה ה-24. בשנת 2010 הסדרה זכתה בפרס TEFI בקטגוריית הסיטקום הטוב ביותר. בשנת 2017 נכנסה לספר השיאים של גינס כפרויקט עיבוד הטלוויזיה הארוך בעולם.

הכוכבים המרכזיים של הסדרה היו גאורגי דרונוב, יקטרינה וולקובה, בוריס קלוייב, סטניסלב דוז'ניקוב, אנה פרולובצבה.<ref></ref> דוז'ניקוב נדרש להשיל 20 ק"ג ממשקלו לצורך התפקיד.<ref></ref>

במהלך צילומי הפרק ה-455 של התוכנית היא נכללה בספר השיאים של גינס כעיבוד הטלוויזיה הארוך ביותר בעולם.<ref name="aif.ru"/> בשנת 2015 התוכנית הייתה אחת מחמש התוכניות הטובות ביותר שנצפו ברוסיה שלא היו בכורות.<ref></ref>

== ביקורת ==
אתר "Vokrug TV" ציין את בני וורונין כ"אולי המשפחה הכי אהובה ברוסיה".<ref name="vokrug.tv"/>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קומדיות מצבים רוסיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה רוסיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:ערוץ CTC: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות וסדרות טלוויזיה רוסיות מבוססות על פורמט זר
מרים כהן

מרים כהן (נולדה באוקטובר 1941, רמת גן, ארץ ישראל) היא מתמטיקאית ישראלית, פרופסורית אמריטה באוניברסיטת בן-גוריון.

==קורות חייה==
כהן נולדה ברמת גן באוקטובר 1941, לד"ר חנה וג'וסין הירש. גדלה בפתח תקווה. ב-1959 התגייסה לצה"ל ושירתה בחיל הקשר. ב-1961 נישאה ליאיר כהן וב-1962 נסעו שניהם ללמוד בארצות הברית. לאחר חזרתם לישראל, התגורר בירוחם במשך כ-10 שנים.

לזוג 4 ילדים.

==השכלה ומסלול מקצועי==
תואר ראשון .B.Sc במתמטיקה בהצטיינות מאוניברסיטת המדינה של קליפורניה . תואר שני .M.Sc במתמטיקה מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA). את הדוקטורט עשתה באוניבסיטת תל אביב בהנחיית הפרופסורים ישראל הרשטיין וקליין.

בשנת 1980 הצטרפה לסגל אוניברסיטת בן-גוריון, אליה היא שייכת עד היום. בשנים 1983 עד 1985 הייתה פרופסור אורח באוניברסיטת דרום קליפורניה וב-UCLA. ב-1997 הייתה פרופסור אורח במכון למתמטיקה של אוניברסיטת פודן בשאנגחאי.

בשנים 1993 עד 1995 ניהלה את המחלקה למתמטיקה ומדעי המחשב.

בשנים 1998 עד 2002 שימשה כדיקנית הפקולטה למדעי הטבע.

מ-2003 היא מנהלת המרכז ללימודים מתקדמים במתמטיקה של אוניברסיטת בן-גוריון.

===יוזמות אקדמיות===
ב-1996 הקימה את המסלול לביואינפורמטיקה במסגרת המחלקה למתמטיקה ומדעי המחשב.

ב-2001 ייסדה את המרכז ללימודים מתקדמים במתמטיקה של אוניברסיטת בן-גוריון.

==פעילותה המדעית==

בין תחומי המחקר שלה: אלגברת הופף , קבוצות קוואנטום ושימושיהן בפיזיקה, ותורת חוגים לא-קומוטטיביים .

==תפקידים ואותות הוקרה==
* נשיאת האיגוד הישראלי למתמטיקה - 1992–1994
* עמיתת האגודה האמריקאית למתמטיקה – 2017

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.math.bgu.ac.il/~mia דף הבית של מרים כהן] 

קטגוריה:מתמטיקאיות ישראליות
קטגוריה:ישראלים עמיתי האגודה האמריקאית למתמטיקה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בן-גוריון בנגב: מתמטיקה
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
קטגוריה:מדענים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1941
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
אם תרצי (שיר של חנן בן ארי)

אם תרצי הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי חנן בן ארי. השיר יצא לאור ב-26 בפברואר 2020, כסינגל מתוך אלבום עתידי, על ידי חברת התקליטים יוניסל.

השיר זכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של כאן גימל לשנת ה'תש"ף.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב והולחן על ידי חנן בן ארי והופק על ידי תומר בירן. השיר הוא בסגנון הפופ. השיר נכתב לאשתו הדסה, ועוסק בפחד שמא תעזוב אותו.

הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי אשר ציין את השיר בחיוב והעניק לו ציון של ארבעה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, בוים על ידי יעקב אסרף והועלה לערוץ היוטיוב של חנן בן ארי ב-26 בפברואר 2020, בסמוך לצאת הסינגל . הקליפ צולם ברובו במעלית בבית החולים איכילוב בהשתתפות עובדים ואורחים בבית החולים.

נכון לאפריל 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-32 מיליון צפיות.

==גרסאות כיסוי==
לשיר יצאו גרסאות כיסוי רבות, בהן של הזמר החסידי-אמריקאי יעקב שוואקי יחד עם נפתלי שניצלר. השיר הוקלט ברוסית בידי מקסים לאונידוב.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997008215212305171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי חנן בן ארי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ
חיוך הגדי

חיוך הגדי הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1986 בבימויו של שמעון דותן, אשר מבוסס על ספר בעל אותו שם מאת דויד גרוסמן (1983).

==הפקה וצילום==
בסרט מככבים רמי דנון, מכרם ח'ורי והשחקן הטורקי טונג'ל קורטיז, ששיחק שנה לפני כן בסרט גשר צר מאד. את הסרט מקריין מיכה לבינסון. צילומי הסרט החלו ביולי 1985.

בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין (1986), זכה קורטיז בפרס "דב הכסף" ושמעון דותן היה מועמד לפרס "דב הזהב". לאחר ההצלחה בפסטיבל ברלין, נמכר הסרט להפצה בינלאומית באירופה וארצות הברית.

==תקציר העלילה==
לכפר הפלסטיני ענדל נכנסים חיילי צה"ל ובראשם המושל הצבאי סגן אלוף כצמן (מכרם ח'ורי), סגנו רב-סרן שפר (דני מוג'ה) והרופא הצבאי סרן אורי לניאדו (רמי דנון). הם מתקבלים על ידי המוכתר ותושבי הכפר ואורי נושא דברי ברכה לתושבים עם תקווה לשיתוף פעולה. הנאום שלו מופרע בצעקות על ידי הזקן חילמי (טונז'ל קורטיז) שנחשב ל"משוגע". אורי מתקרב לזקן שנותן בו מבט זעם אבל לבסוף אורי מסיע את חילמי למערה בו הוא מתגורר מחוץ לכפר.

חילמי מספר לאורי כי יש לו בן מאומץ בשם יזדי (מוחמד דיב). אימו של יזדי הרתה מחוץ לנישואים וחילמי הסכים לשאת אותה ולגדל את יזדי כדי שלא ירצחו אותה. יזדי יוצא לפעולות נגד הצבא ומאמין בהתנגדות אלימה לשלטונות הכיבוש. אשתו של חילמי מתה ונערה אילמת, נג'את, מביאה לו כל יום אוכל למערה.

כוח של צה"ל מותקף בפאתי הכפר. התוקפים נמלטים ובשטח נשאר חמור הרוג. כצמן מטיל עוצר על הכפר ומשאיר את החמור ההרוג ומעלה צחנה במרכז הכפר עד שיסגירו את המחבלים התוקפים. אורי מתנגד לכך ומתעמת עם כצמן ושפר. הוא תוקף את שפר וכצמן מכניס אותו למעצר.

אורי וכצמן היו פעם חברים טובים. הם נפגשו כשאורי למד רפואה באיטליה. אשתו של אורי, שוש (איריס הופמן) היא מדריכת מבקרים במוזיאון תל אביב לאמנות. יחסיה עם אורי נמצאים במשבר היא מרגישה שאורי אינו מודע לכך ומחייך כל הזמן חיוך אווילי כמו חיוך של גדי. היא מתחילה ברומן עם כצמן שלא נסתר מאורי ומגביר את המתח ביניהם.

בהתקלות עם המחבלים נהרגים שלושה מהם בתוכם יזדי. אורי משתחרר ממעצר ונוסע לחילמי האבל. חילמי מחזיק אותו כבן ערובה ומורה לו להודיע בקשר לכצמן כי הוא דורש נסיגת כל הישראלים מהכפרים כדי לשחררו.

כצמן מארגן כוח כדי להשתלט על המערה. לבסוף הוא מחליט לעלות לשם לבד בהסכמתו של חילמי. במערה מתפתחת מאבק בינו לבין חילמי החמוש שבמהלכו נפלט כדור ממאקדחו של חילמי והורג את אורי.

==שחקנים==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;"
|- bgcolor="#efefef"
!width=80|שחקן
!width=80|תפקיד
|-
| רמי דנון || ד"ר אורי לניאדו
|-
| מכרם ח'ורי || כצמן
|-
| דני מוג'ה ||שפר
|-
|טונג'ל קורטיז
|חילמי
|-
|רפי אדיר
|יוני קצין המודיעין 
|-
| איריס הופמן || שוש
|-
| מוחמד דיב || יזדי
|-
| מיכה לבינסון || קריין
|-
| אימאן כחיל || נג'את
|}

==קישורים חיצוניים==
* [https://jfc.org.il/movie/46441-2/ הסרט המלא לצפייה בתשלום] ב[https://jfc.org.il/ אתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים]

* [https://www.filmfund.org.il/films/?id=&nom=1111&film=חיוך%20הגדי חיוך הגדי], באתר קרן הקולנוע הישראלי
ביקורות
* 
* אורי אבנרי, 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דויד גרוסמן
קטגוריה:סרטי 1986
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים בערבית
קטגוריה:סרטים ישראליים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטים על הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1986
פול מורטון

פול מורטון (באנגלית: Paul Morton; 22 במאי 1857 - 19 בפברואר 1911) היה איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמזכיר הצי של ארצות הברית בממשלו של הנשיא תאודור רוזוולט.
==ביוגרפיה==
פול מורטון נולד בדטרויט וגדל בנברסקה סיטי שבנברסקה. אביו היה ג'וליוס סטרלינג מורטון, שכיהן כמזכיר החקלאות של ארצות הברית בממשלו של הנשיא גרובר קליבלנד ואחיו היה ג'וי מורטון שייסד את חברת "מורטון סולט" שעד היום מייצרת מלחים לצורכי תעשיית המזון ותעשיות נוספות. אף על פי שאביו נמנה עם חברי האגף השמרני של המפלגה הדמוקרטית, היה פול מורטון חבר האגף הפרוגרסיבי של המפלגה הרפובליקנית. מעבר זה בתמיכה במפלגות בין אב לבן מקביל גם למקרה של הנרי קנטוול וולאס שכיהן גם הוא כמזכיר החקלאות בממשלו של הנשיא וורן הרדינג ובנו, הנרי וולאס שכיהן באותו תפקיד בממשלו של הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט מהמפלגה הדמוקרטית.

מורטון כיהן כמזכיר הצי בין השנים 1904–1905. לפני כן הוא היה סגן נשיא חברת סנטה פה. כאשר התברר שהחברה זכתה להטבות בלתי חוקיות בעת עבודתו שם, הוא אולץ לפרוש מתפקידו כמזכיר הצי כדי למנוע שערורייה, אף על פי שהנשיא רוזוולט טען שמורטון עצמו לא היה מודע לעברות אלו. לאחר שפרש מתפקידו הוא היה נשיא של חברת הביטוח Equitable Life Assurance Society.

==קישורים חיצוניים==

* [http://politicalgraveyard.com/bio/morton.html The Political Graveyard]
* 

קטגוריה:מזכירי הצי של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקבינט של ארצות הברית בממשל תאודור רוזוולט
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1857
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1911