שאנדור סבאדוש

שאנדור סבאדוש (במקור פריישטדל, בהונגרית: Szabados Sándor; קומארום, 14 בינואר 1874<ref></ref> – ברית המועצות, אחרי שנת 1937) היה סוציאל-דמוקרט, לימים פוליטיקאי קומוניסטי בכיר יהודי-הונגרי קומיסר העם (שר בממשלה) לחינוך ציבורי, פקיד בקופה הלאומית לביטוח עובדים, עיתונאי, עורך דין, מתרגם. אשתו הייתה גיסתו של בלה קון.<ref>Magyar Lajos feleségül vette Korvin Ottó özvegyét. 8 Órai Újság 7. (1921: 158.) 6. הוא נשא לאישה את אלמנטו של אוטו קורווין.</ref>

== ביוגרפיה ==
שאנדור פריישטדל נולד במשפחה יהודית כבנם של ז'יגמונד פריישטדל ושל יוהנה קראוס. ב-1892 ניהל חוגי לימוד סוציאליסטים בווינה ובלייפציג והיה חבר באגודת הכשרת פועלים. משנת 1893 עבד בנפסבה. ב-1898 גורש מבודפשט לקומארום, שם ייסד איגוד פועלים וארגן שביתות. הוא נידון לשנה וחצי בכלא על העלונים שהפיץ ועל עבודתו בשם "הקטכיזם של העם ההונגרי". ב-1903 פרסם את הנוסח המלא של מנשר המפלגה הקומוניסטית. לימים הפך לפקיד של הקופה הלאומית לביטוח עובדים. בשנים שלפני מלחמת העולם הראשונה הצטרף לאופוזיציה השמאלנית של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית (MSZDP), ובמהלך המלחמה השתתף בהתססה אנטי-מיליטריסטית. בשנת 1918 הפך לחבר במפלגת הקומוניסטים של הונגריה (KMP) המפלגה החדשה שהוקמה. בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, מ-5 באפריל עד 24 ביוני, היה קומיסר העם (שר בממשלה) לחינוך ציבורי, ראש התעמולה והחינוך הציבורי, וחבר במועצת הפועלים והצבא המרכזית המהפכנית של בודפשט. לאחר נפילת הרפובליקה נעצר ב-14 באוגוסט 1919 בבודפשט ונידון למאסר עולם במשפט קומיסרי העם. הוא נמלט מהכלא ועבר לרוסיה הסובייטית במסגרת חילופי השבויים ההונגרי-סובייטי, שם בברית המועצות הפך לראש המדור הצרפתי - גרמני של המנהל הראשי הכללי לספרות. הוא נפל קורבן של שרירותיות משפטי הראווה של סטלין.

סבאדוש תרגם כמה יצירות סוציולוגיות להונגרית וכתב כמה חוברות שכנוע ותעמולה.

== כתביו ==
* הקטכיזם של העם ההונגרי. קומארום, 1899.
* סוציאליזם. מכסי מגן. בודפשט, 1903.

=== תרגומים ===
* קרל מרקס - פרידריך אנגלס : המניפסט הקומוניסטי (עם הקדמה מאת קרל קאוטסקי, 1918, בודפשט, הוצאת נפסבה)
* קרל מרקס: מלחמת האזרחים בצרפת (כותרת משנה: מועצת המנהלים של ברית הפועלים הבינלאומי, ההקדמה נכתבה על ידי פרידריך אנגלס, נפסבה, בודפשט, 1918)

== לקריאה נוספת ==
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. [http://mek.oszk.hu/04000/04093/html/szocikk/14666.htm שאנדור סבאדוש].
* אלברט וארי : קורבנות השלטון האדום בהונגריה, בודפשט 
* מריה אורמוש : מהקתדרה עד גזר דין מוות, הוצאת Napvilág, בודפשט, 2011 
* לקסיקון התנועה ההיסטורית של תנועת הפועלים (הוצאת קושוט, 1976 )
* יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים

<div class="mw-content-ltr">
* Bölöny József: Magyarország kormányai. Az 1987-1992 közötti időszakot feldolg. és sajtó alá rend. Hubai László.
* Váry István-Heltai Nándor: Kecskemét jelesei. Szerk. Heltai Nándor. Kecskemét, Kecskemét Város Tanácsa, 1968.
* Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000.
* Magyar Nagylexikon. Főszerk. Élesztős László
* Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
* T. Kiss Tamás: [Kulturális] miniszterek 1848 és 1993 közötti időszakban. = A magyarországi kulturális minisztériumokról (1867-1993). Bp., Konferenciaközpont és Szabadegyetem Alapítvány, 1993.
* Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub
* Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
* Rév Erika: A népbiztosok pere. 1969.
</div>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:קומיסרי העם (הונגריה 1919)
קטגוריה:מבצע חילופי השבויים ההונגרי-סובייטי
קטגוריה:שרי ממשלת הונגריה
קטגוריה:קורבנות הטיהורים הגדולים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1874
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1937