OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מתיו לוק

מתיו לוק (באנגלית: Matthew Locke; נולד ב-1621 בקירוב, נפטר ב-1677) היה מלחין ותאורטיקאי מוזיקה אנגלי מתקופת הבארוק.

== חייו ==
בנעוריו הוכשר לשיר במקהלה של קתדרלת אקסטר בהדרכת אדוארד גיבונס, אחיו של אורלנדו גיבונס. בגיל שמונה-עשרה ערך לוק מסע בארצות השפלה ואפשר שבזמן זה גם עבר לדת הקתולית.

לוק חיבר יחד עם כריסטופר גיבונס, בנו של אורלנדו, את המוזיקה ל"קופידון והמוות", מחזה קצר משנת 1653 מאת המחזאי בן תקופת קרוליין ג'יימס שירלי. זו הפרטיטורה היחידה ליצירה דרמטית ששרדה מאותה תקופה. לוק היה אחד מחמישיית מלחינים, שכתבו מוזיקה ליצירה "המצור על רודוס" (1656), האופרה המוקדמת, פורצת הדרך, של סר ויליאם דאווננט. לוק כתב מוזיקה לאופרות הבאות של דאווננט, "אכזריות הספרדים בפרו" (1658) ו"תולדות סר פרנסיס דרייק" (1659). הוא חיבר את המוזיקה למרש התהלוכה להכתרת צ'ארלס השני.

בשנת 1673 יצאה לאור המסה של לוק על תאוריה של המוזיקה, "מלותזיה". עמוד השער מתאר אותו כ"מלחין בשירות הוד מלכותו ונגן עוגב בקאפלה של הוד מלכותה" (צ'ארלס השני וקתרין מברגנצה). לוק שירת את המלך צ'ארלס גם כמחבר מוזיקה לכלי נשיפה ("מוזיקה לטרומבונים ולקורנטים של המלך") ולכינורות. (מחליפו במשרה זו היה הנרי פרסל; לוק תואר כמדריכו של פרסל). ב-1675 חיבר את המוזיקה ל"פסיכה" של תומאס שאדוול.

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
* Baker, Christopher Paul, ed. Absolutism and the Scientific Revolution, 1600–1720: A Biographical Dictionary. London, Greenwood Press, 2002.
</div>
* בייקר, כריסטופר פול, עורך. "אבסולוטיזם והמהפכה המדעית, 1600 - 1720: מילון ביוגרפי", לונדון, הוצאת גרינפילד, 2002

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים == 
<div style="direction: ltr;">

</div>

קטגוריה:מלחינים בריטים
קטגוריה:מלחינים מתקופת הבארוק
קטגוריה:ילידי 1621
קטגוריה:נפטרים ב-1677
כפל (שיר)

"כפל" הוא שיר שנכתב על ידי יהודה גור-אריה והולחן על ידי נחום היימן, והתפרסם בביצועה של חוה אלברשטיין.

השיר קצר ואישי, ושונה מהכתיבה המסורתית של שנות ה-60 בזמר העברי. בשיר ארבעה בתים המכילים ארבע שורות כל אחד, וכתובים בחריזה מסורגת. זוג השורות הראשון בכל בית מציג ניגוד אחר שהדובר חש בתוכו, למשל: "מישהו בוכה בי / מישהו בי רן", ומכאן שמו של השיר: "כפל" על שום הכפילות שבתחושות הדובר. אלברשטיין בעצמה כתבה: "כמה הרבה אפשר לומר בכל כך מעט מילים, זה כמעט הייקו יהודי, שיר שבדיעבד נוגע בכל מה שאני עושה כל חיי".

השיר הוקלט לראשונה עם גיטרה בלבד לתקליט אוסף שירי נחום היימן והוכנס לאחר מכן גם לתקליטה של אלברשטיין "מות הפרפר" מ-1968, בעיבוד שכלל גם אבוב וקונטרבס. אותה גרסה גם נכללה באוסף המיטב של נחום היימן שיצא ב-2005. אלברשטיין המשיכה לשיר את השיר בהופעותיה, וגרסה של השיר בהופעה חיה אף נכללה באלבום מאוחר יותר של אלברשטיין, "חוה אלברשטיין בהופעה", שיצא באוקטובר 2008.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* (2008, בליווי גיטרה)
* (1968, בליווי גיטרה, אבוב וקונטרבס)
* [http://www.dailymotion.com/video/x5hkl8_marie-laforet-dites-lui_music בגרסה הצרפתית Dites-lui של אדי מארנה, בביצועה של מארי לאפורה באתר "דיילי מושן"]

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נחום היימן
צפון דארפור

צפון דארפֿוּר (בערבית: شمال دارفور; הגייה: שִׁמאל דארפֿוּר) היא אחת מ-18 המדינות (וילאיאת) בסודאן ואחת מחמש הווילאיאת המרכיבות את חבל דארפֿוּר. שטחה הוא 296,420 קמ"ר ואוכלוסייתה מונה 1,583,000 (נכון ל-2006). בירתה היא אל-פאשר (الفاشر) .

קטגוריה:סודאן: מדינות
מערב בחר אל-ע'זאל

מערב בחר אל-ע'זאל (ערבית: غرب بحر الغزال; הגייה: ר'רב בחר אל-רזאל) היה אחד מעשרת מחוזות דרום סודאן בין השנים 2011 ל-2015. המחוז שכן בחבל בחר אל-ע'זאל . שטחו היה 93,900 קמ"ר, אוכלוסייתו הייתה כ-333,431 (נכון ל-2008) ובירתו הייתה העיר ואו. המחוז חולק לשלוש נפות: ראג'ה, נהר ג'ור (Jur) וואו.

קטגוריה:דרום סודאן: מדינות
ואראפ

ואראפ (בערבית: واراب) הייתה אחת מעשר "המדינות", כלומר היחידות הפדרליות שהמרכיבו את דרום סודאן בין השנים 2011 ל-2015. שטח ואראפ הוא 31,027 קמ"ר ונכון ל-2008 עמדה אוכלוסייתו על 920,045 נפש. בירתה היא העיר קוג'וק.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.sudantribune.com/spip.php?article22617/ South Sudan’s Kiir reshuffles cabinet, parliament of Warrap and E. Equatoria ]
* [http://af.reuters.com/article/sportsNews/idAFJOE66401U20100705 Basketball star Bol buried in south Sudan]

קטגוריה:דרום סודאן: מדינות
בית הדואר (וילהלמה)

תיבות הדואר הטמפלריות
בית הדואר בווילהלמה הוא מבנה היסטורי, מראשוני הבתים במושבה הטמפלרית (היום מושב בני עטרות), אשר נבנה בשנת 1902.

זהו המבנה היחיד במושבה מבין מבני הציבור בעל קומה בודדה (אך עם עליית גג).
במבנה שכנה מזכירות המושבה ומוקד הנהלת החשבונות בה. כמו כן, זה היה מרכז חלוקת דואר לבני המושבה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה שכנו במבנה חיילים בריטיים אשר עשו בו שימוש.

לאחר קום המדינה והקמת מושב בני עטרות נוספה למבנה תוספת בנייה בחלקו הדרום מערבי. כיום המבנה משמש עדיין כמרכז חלוקת דואר ובנוסף משמש כמועדון לחבר הוותיק.

קטגוריה:טמפלרים (תנועה)
קטגוריה:טמפלרים: מבנים
וילהלמה
מדינת הנילוס העליון

מדינת הנילוס העליון (בערבית: ولاية أعالي النيل, וילאית אעלא א-ניל) הייתה אחד מעשרת מחוזות דרום סודאן בין השנים 2011 ל-2015. שטחה הכולל היה כ-77,773 קמ"ר ואוכלוסייתה מנתה 964,353 נפש (נכון ל-2008). בירתה הייתה מלקאל.
הנילוס הלבן עבר בשטח המחוז לשעבר. עד 1959 התכוונה מצרים לספח אליה את המדינה הזו כמו את סודן כולה.

==קישורים חיצוניים==

הנילוס העליון
קווינטוס טרנטיוס קולאו

קווינטוס טרנטיוס קוּלֶאוֹ (Quintus Terentius Culleo) היה מגיסטראט רומאי, בן למשפחה פלבאית, שעיקר פעילותו בעשורים הראשונים של המאה ה-2 לפנה"ס. 

קולאו לחם במלחמה הפונית השנייה (218-201 לפנה"ס) ובמהלכה נפל בשבי הקרתגים. נסיבות האירוע אינן ידועות, והוא השתחרר משביו רק בסיומה של המלחמה, כחלק מתנאי השלום שכפה סקיפיו אפריקנוס על הקרתגים המנוצחים. את הוקרתו למצילו הביע קולאו בדרך מיוחדת. הוא צעד בטריומפוס של סקיפיו אחר מרכבתו כשלראשו פּילֶאוּס – "מצנפת החירות", אותו כובע לֶבֶד מחודד שחבשו עבדים משוחררים ביום בו הוענקה להם חירותם. קולאו הוסיף לחלוק כבוד רב לסקיפיו לא רק בחייו אלא גם אחרי מותו. בהלווייתו הלך לפני המיטה חבוש אותו פילאוס, וליד קברו בפּוֹרְטָה קָאפֶּנָה חילק למלווים האבלים מוּלְסוּם, יין מומתק בדבש.

ב-195 לפנה"ס היה קולאו אחד משלושה לגאטים (שליחים דיפלומטיים) שיצאו בשליחות הסנאט אל קרתגו. משימתם הייתה לבדוק אם נכונות טענות יריביו הפוליטיים של חניבעל, כי רקם קשר עם המלך אנטיוכוס לצאת במלחמה נוספת נגד רומא. 

ב-187 לפנה"ס נבחר קולאו לפראיטור פרגרינוס (praetor peregrinus), המגיסטראט שפיקח על ענייני המשפט שבין אזרחים רומיים לשאר תושבי איטליה שהיו בעלי ברית לרומא. באותה שנה בחר הסנאט בקולאו לחקור האשמות לשחיתות שהעלו יריביהם הפוליטיים של הסקיפיונים, ובראשם קאטו הזקן, נגד סקיפיו אפריקנוס ונגד אחיו לוקיוס קורנליוס. 

ב-185 לפנה"ס הציג קולאו את מועמדותו לקונסולאט, אך נכשל. 

ב-171 לפנה"ס שוב יצא קולאו בשליחות דיפלומטית לאפריקה. הוא נשלח עם שני לגאטים נוספים אל מסיניסה ואל קרתגו, כדי לגייס פרשים נומידים ופילים לניהול המלחמה נגד פרסאוס, מלך מוקדון.

==מקורות==
* טיטוס ליוויוס. תולדות רומא. ספרים א, ב, כא, כב, ל. תרגמה מרומית: שרה דבורצקי. ירושלים, מוסד ביאליק, תשל"ב. 
<div style="direction: ltr;">
* Livius. Translated by F.G. Moore. The Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1919-1959 .
* s.v. "Culleo" (1) in: Smith, W. (editor), Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1867. Digitized copy in: [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0104%3Aentry%3Dculleo-bio-2 Perseus]. 
</div>

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
Cook, S.A. and others (editors). The Cambridge Ancient History, vol. viii: Rome and the Mediterranean, 218-133 B.C. Cambridge, Cambridge University Press, 1954. pp. 368-373.
</div>

== הערות שוליים ==

קולאו, קווינטוס טרנטיוס
קולאו, קווינטוס טרנטיוס
הכוח הממוכן הנסיוני

הכוח הממוכן הנסיוני (Experimental Mechanized Force) היה יחידה צבאית בגודל חטיבתי של הצבא הבריטי. הכוח הוקם באופן רשמי באוגוסט 1927, והיה מיועד לבדיקתן ופיתוחן של טכניקות ואמצעים הנדרשים ללוחמת שריון. במהלך תקופה של שנתיים הכוח השתתף במספר תרגילים שהוכיחו את יכולתו של כוח ממוכן (חיל שריון וחיל רגלים ממוכן) נגד צבאות מסורתיים המבוססים על חיל רגלים וחיל פרשים, וכנראה שבגלל סיבה זו גם זכה להתנגדות רבה מקרב הקצונה השמרנית הבכירה בצבא הבריטי. הכוח פורק ב-1929, אולם המסקנות מקיומו הביאו להקמת כוחות משוריינים בצבאות אירופה, ובראשם הורמאכט הגרמני שאימץ ופיתח את תורת הלחימה המשוריינת לדוקטרינה צבאית שלמה — הבליצקריג.

== ראו גם ==

מצביאים ותאורטיקנים של לוחמת שריון:
* באזיל לידל הארט
* ג'ון פרדריק צ'ארלס פולר

קטגוריה:טקטיקה צבאית
קטגוריה:חטיבות הצבא הבריטי
קטגוריה:חיל השריון
קולכיצין

מבנה מולקולרי
קולכיצין (Colchicine) הוא אלקלואיד המופק מצמח הסתוונית ומשמש ברפואה ובבוטניקה.

==שימושים כתרופה==
הקולכיצין הוא חומר רעיל, ולכן ניתן במינונים קטנים. הוא יעיל בהפגת כאבים, בדלקות מפרקים ובמקרים חריפים של שיגדון. התרופה מביאה לתוצאות אופטימליות כאשר נוטלים אותה מיד עם הופעת התסמינים הראשונים של המחלה. השימוש בצמח כמרפא לשיגדון תואר כבר במאה הראשונה לספירה על ידי הרופא היווני פדניוס דיוסקורידס במדריך לצמחי מרפא שכתב (De Materia Medica). הקולכיצין עצמו בודד ב-1820 על ידי שני כימאים צרפתים. התכונות האנטי דלקתיות ושיכוך כאבים המאפיינות אותו, נובעות מיכולתו להתרכב עם החלבון טובולין.

הקולכיצין מיוצר באופן סינתטי. בשנת 2009 הקולכיצין הוכר כתרופה על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקני לטיפול בקדחת ים תיכונית משפחתית, מחלה תורשתית הנפוצה באנשים ממוצא ים תיכוני לרבות יהודים ממוצא צפון אפריקאי ומארצות אגן הים התיכון. התרופה מסייעת להפחתת תדירות התקפי המחלה. נטילת קולכיצין אפקטיבית גם במניעת סיבוכים של מחלה זו, כגון אי ספיקת כליות, הנגרמים כתוצאה משקיעת חלבון בשם עמילואיד.
התרופה משמשת גם לטיפול במחלות אחרות הקשורות בהצטברות חלבונים, כמו סקלרודרמה, עמילואידוזיס משני, וכן כתרופה אנטי-דלקתית לחולי תסמונת בכצ'ט. התרופה ניתנת בנטילה דרך הפה או בזריקה תוך-ורידית.

קולכיצין משמש גם כתרופה לטיפול בדלקת קרום הלב.

קולכיצין משמש כתרופה ברפואה וטרינרית, וזאת בהקשר למחלות בבעלי חיים, בהן קדחת שר-פיי בכלבים, המקבילה הווטרינרית לקדחת ים תיכונית משפחתית באדם. כמו כן משמש הקולכיצין לטיפול מקומי ביבלת נגיפית על עטיני עיזים.

חברת ביוטכנולוגיה אוסטרלית פיתחה תרופה נגד תסמונת המעי הרגיז המכילה קולכיצין ותרופה אנטי דלקתית נוספת. חברת תרופות אנגלית מפתחת מהקולכיצין תרופה לטיפול בסרטן ונטורופתים משתמשים בו במגוון רחב של טיפולים, כולל כאבי גב.

== תופעות לוואי ==
לקולכיצין יש רמת ריפוי נמוכה, יחסית לרעילות שלו. תופעות הלוואי של טיפול בקולכיצין עלולות לגרום לבחילות, להפרעות בתפקוד המעיים ולהקטנה מסיבית במספר הכדוריות הלבנות. מינונים גבוהים יכולים להרוס את מח העצם ולגרום לאנמיה.<ref></ref> תופעות אלו הופכות את התרופה לפופולרית פחות בטיפול בחולי שיגדון, והנטייה כיום היא מעבר לתרופות נוגדות דלקת אחרות.

== הרעלת קולכיצין ==

הרעלת קולכיצין ניתנת להשוואה עם הרעלת ארסן. התסמינים מתחילים שעתיים עד 5 שעות לאחר הבליעה והם כוללים תחושת שרפה בפה ובגרון, חום, כאבי בטן, פגיעה במערכת העיכול וכשל כלייתי. תופעות אלו יכולות להמשך כ-24 שעות לאחר החשיפה לרעל. אחרי 24 עד 72 שעות, מתרחש כשל רב-מערכתי הכולל הלם עקב איבוד נוזלים רב שעלול לגרום למוות, נזק לכליות, אנמיה, חולשת שרירים וכשל נשימתי. ההחלמה מתחילה לאחר 6-8 ימים. אין אנטידוט (סם נגד) ספציפי נגד קולכיצין, אך קיימים מספר טיפולים.

בשנת 2007 פרסם מנהל המזון והתרופות האמריקני קריאה להחזרת תמיסות קולכיצין להזרקה מתוצרת יצרן מסוים, עקב מקרי תמותה שנגרמו משימוש בתרופה. החברה מסרה כי "קולכיצין היא תרופה בלתי-צפויה, שעשויה לגרום לתופעות לוואי קשות בטיפול שגוי או ללא בדיקות מתאימות."

==בוטניקה==

בבוטניקה משתמשים בקולכיצין לצרכים מסחריים, להשבחת זני צמחים ולגידול סוגי פירות ללא זרעים כמו מלון.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.infomed.co.il/Drug-258/ קולכיצין], באתר infomed
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלקלואידים
קטגוריה:תרופות יתומות
סבכי שחור-ראש

Cuculus canorus canorus + Sylvia melanocephala
סבכי שחור-ראש (שם מדעי: curruca melanocephala) היא ציפור שיר קטנה במשפחת הסבכיים, זהו סבכי טיפוסי בעל תפוצה נרחבת באזורי מדינות הים התיכון.

מקור שמו המדעי נובע מצבע ראשו. בלטינית Melanos פירושו שחור, cephala פירושו ראש.

==תיאור==
ניזון בעיקר ממגוון חרקים שונים ופירות. בישראל מרבה לאכול מפירות צמח יערה איטלקית. תחילת הקינון בחודש מרץ, הקן בצורת סלסילה שטוחה, כאשר שני הזוויגים דוגרים ומטפלים בגוזלים.
כמו רוב מיני הסבכי הזוויגים בעלי מופע שונה. אורכו כ - 14 ס"מ, בעל מקור מחודד, הראש והעורף שחורים, הגב אפור, הגרון והחלק התחתון של גופו לבן מלוכלך, והוא בעל טבעת-עין אדומה. אברות זנבו החיצוניות לבנות, הזנב עצמו שחרחר, רגליו בצבע אדום-חום. לנקבה ראש אפור כהה, גחון בהיר וחלקי הגוף העליונים בחום-אפרפר. צבע הניצוי משתנה במקצת בין תת-המינים.

שירתו מהירה קשקשנית ומתכתית, בזמן הנדידה הפרטים שומרים על קשר בציקצוקים חזקים, ובזמן החיזור הזכרים שרים מעמדות תצפית.

==תפוצה==
מין זה מתרבה באזורים הדרומיים ביותר של אירופה ובקצה המערבי של אסיה, בטורקיה ובקצה המזרחי של האזור הים תיכוני. ציפור שיר קטנה זו, שלא כמו רוב מיני הסבכי, אינה בעלת נטייה חזקה לנדידה, אולם פרטים אחדים חורפים בצפון אפריקה, ולעיתים מגיעים באקראי לאזורים רחוקים מאוד מאזורי הקינון, אפילו עד בריטניה.

בישראל נמצאים שני תת-מינים, m. momus יציב ושכיח הדוגר בצפון הארץ ובמרכזה ובמישור החוף. m. melanocephala נודד בעיקר בערבה.

==מיון==
הסבכי שחור-ראש יחד עם הסבכי אשלים יוצרים על-מין. לשניהם יש לבן באזורי עצם הלחי וגרון בהיר, ולזכרים הבוגרים ראש שחור, כמו גם טבעת-עין בולטת. לסבכי רונן, הנראה כקרוב ביותר משפחתית לעל מין זה, יש גרון וחזה כהים יותר, ובחלק העליון של ראשו אפור כהה בזכרים, אולם למעט תכונות אלו הוא חולק את אותן התכונות.

לסבכי שחור ראש יש 4 תת-מינים, כאשר תת-המין החמישי ככל הנראה נכחד.

==גלריה==
<gallery mode="packed">
קובץ:Samtkopf-Grasmücke.jpg
קובץ:Curruca Cabecinegra, Sylvia melanocephala. Leucogastra (♂) (6477514467).jpg
קובץ:Curruca Cabecinegra, Sylvia melanocephala(♂) (6412788701).jpg
קובץ:Curruca cabecinegra.jpg
קובץ:Curruca Cabecinegra, Sylvia melanocephala(♂) (5244424700).jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

[https://web.archive.org/web/20090429011048/http://www.yardbirds.org.il/daf/sardinian%20warbler/sardinian%20warbler.htm סבכי שחור-ראש] - טיפוח ציפורי הבר בחצר הבית.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1789
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן פרידריך גמלין
קטגוריה:ארץ ישראל: סבכיים
קטגוריה:סבכיים
קטע היחידה

קטע היחידה במתמטיקה הוא הקטע הסגור [0,1], כלומר קבוצת כל המספרים הממשיים הגדולים או שווים ל-0 וקטנים או שווים ל-1. סימון נפוץ לקטע היחידה הוא האות I. בנוסף לתפקידו באנליזה ממשית, קטע היחידה גם משמש למחקר הומוטופיות בטופולוגיה.

בספרות לעיתים ניתן למצוא התייחסות לקטע היחידה כאל קבוצה אחרת שבין 0 ל-1, למשל (0,1], [0,1) או (0,1), אך הסימון I מתייחס לרוב לקטע הסגור.

==תכונות==
קטע היחידה הוא קבוצה סדורה, מרחב מטרי שלם, השקול טופולוגית לקטע <span style="text-decoration: overline">R</span> המוגדר כ: [−∞, +∞]. כמרחב טופולוגי, קטע היחידה הוא מרחב קשיר וקומפקטי. קוביית הילברט נוצרת כתוצאה מהכפלה טופולוגית של קטע היחידה מספר בן מנייה של פעמים.

קטע היחידה הוא תת-קבוצה של הישר הממשי, אך עוצמתו היא עוצמת הרצף, כלומר זהה לעוצמת הישר הממשי כולו. 
==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:מרחבים טופולוגיים יחידאים
קטגוריה:1 (מספר)
דפוס אחדות

דפוס אחדות (כיום, רשמית, "אחדות (1977) דפוס אופסט ובלט אגודה קואופרטיבית בתל אביב בע"מ") הוא בית דפוס קואופרטיבי שהוקם על ידי חברי תא פועלי ציון בירושלים ב-1910 והיה לבית הדפוס העיקרי של תנועת העבודה.

==ירושלים==
בית הדפוס הוקם מיד לאחר חג הפסח תר"ע (מאי 1910) בשכונת עזרת ישראל בירושלים לשם הוצאתו לאור של ביטאון פועלי ציון בארץ ישראל, "האחדות". הדפוס הוקם ביזמת חברי מערכת העיתון, יצחק בן-צבי, רחל ינאית בן-צבי, דוד בן-גוריון ויעקב זרובבל יחד עם בוריס שץ, מייסד בצלאל, ראש קבוצת אומנים, בהם גם פועלי דפוס ומנהיג "פועלי ציון" בירושלים וזאב אשור שהיה פועל דפוס, ממציא, מזכיר סניף "פועלי ציון" בירושלים ומראשי פעילי התאגדות פועלי הדפוס. דפוס אחדות קם על רקע התארגנותם של פועלי הדפוס בירושלים באיגוד מקצועי בעל תודעה מעמדית עוד ב-1908, בשם "אגודת פועלי הדפוס בירושלים", בהשראת סניף "פועלי ציון" בעיר. ארגון פועלי הדפוס בירושלים, בהנהגת הזוג בן-צבי, הוביל שביתה שלוותה בהפגנות כנגד ניצול עובדי דפוס והשפלתם ב-1909. הייתה זו השביתה הראשונה של פועלים יהודים בארץ ישראל. כישלונה של השביתה, שהגיעה לקצה בתיווכם של מרדכי בן הלל הכהן וזלמן דוד ליבונטין, ללא הישגים של ממש לפועלים, הביאה לרעיון בית הדפוס הקואופרטיבי, שבו אין "בעל בית" נצלן ופועל קשה-יום אלא קיים שוויון בין כל העוסקים במלאכה. רעיון הקמת העיתון "אחדות" ובית הדפוס "אחדות" היה לאחד את מלאכת העשייה הרעיונית וההפקה הפיזית של העיתון. חבורת בית הדפוס הייתה חבורה של אידיאליסטים שחיו בקומונה בשם ירושלים החדשה ליד בית הספר לאמנות "בצלאל".

נחמן סירקין, האידאולוג של תנועת הפועלים, הרחיב את הרקע האידאולוגי להקמת בית דפוס קואופרטיבי מפלגתי:

הדפוס קיבל להוצאה לאור כתבים שונים, רובם ככולם מאת מקורבים לחבורה, אנשי "בצלאל" וסופרים, משוררים וחוקרים שהיו חברים אישיים של העורכים. עיתון "האחדות" עצמו יצא במשך יותר מארבע שנים כשבועון, ונסגר בפקודת השלטונות, בדצמבר 1914 מיד לאחד שפרסם מאמר בגנות פקודת גירוש כל היהודים שאינם אזרחים עות'מאניים מן הארץ, לאחר שטורקיה נכנסה למלחמת העולם הראשונה. לרבים, בהם דוד בן-גוריון, הייתה ההתנסות בירושלים והעיתון עצמו, תחילתה ("ילדותה") של תנועת העבודה כתנועה יוצרת ספרות ותרבות.

במהלך מלחמת העולם הראשונה לא תפקד בית הדפוס וב-דצמבר 1918 עבר ליפו.

==תל אביב יפו==
פועלים בבית הדפוס, [[1959, בנו רותנברג, אוסף מיתר, הספרייה הלאומית]]
הדפוס עבר בכסלו תרע"ט לרחוב בוסטרוס ביפו ולאחר כשנה לרחוב ליליינבלום בתל אביב, לדירה שחלקה נשכר עבור יוסף חיים ברנר ומערכת הירחון הספרותי "האדמה" (שצורף לקונטרס, כתב העת של אחדות העבודה, שהודפס אף הוא בדפוס אחדות). 

רק עם המעבר ליפו הפך בית הדפוס לקואופרציה כאשר הפך מעיסוק של בני קומונה להוטים אך חובבניים למוסד בבעלות הסוכנות היהודית וקפא"י, קופת פועלי ארץ ישראל והזרוע הכלכלית של אחדות העבודה. בגיליון הייסוד של הדפוס נכתב:

לעיתים היו אנשי הדפוס מחוסרי עבודה, אך גם אז היו בעלי תודעה מפלגתית וסירבו לקבל עבודות שלא עלו בקנה אחד עם עמדותיה של אחדות העבודה וההסתדרות הכללית.

==לקריאה נוספת==
* יוסף אוליצקי, אמנות הדפוס: 400 שנים לאומנות הדפוס בארץ-ישראל, רמת גן: מסדה, 1973.

==קישורים חיצוניים==

* 
* (לרגל מלאת חמישים שנה לדפוס אחדות)
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

אחדות
קטגוריה:ציונות סוציאליסטית
קטגוריה:הוצאות ספרים בישראל
קטגוריה:חברות ביישוב
קטגוריה:קואופרטיבים
קטגוריה:ירושלים: דפוס
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-1910
מטריצת אחדות

מטריצת אחדות במתמטיקה היא מטריצה שבה כל האיברים הם אחדות. לדוגמה:
:<math>J_2=\begin{pmatrix}
1 & 1 \\
1 & 1 
\end{pmatrix};\quad
J_3=\begin{pmatrix}
1 & 1 & 1 \\
1 & 1 & 1 \\
1 & 1 & 1
\end{pmatrix};\quad
J_{2,5}=\begin{pmatrix}
1 & 1 & 1 & 1 & 1 \\
1 & 1 & 1 & 1 & 1 
\end{pmatrix}.\quad</math>

יש להבחין בין מטריצת אחדות לבין מטריצת היחידה, אף על פי שבמקרים מסוימים השימוש הוא במונחים מתחלף.

==תכונות מתמטיות==
למטריצת אחדות ריבועית מגודל n×n שנסמנה U, מתקיימות התכונות הבאות:
* העקבה של U היא n.
* הדטרמיננטה של U היא 1 אם n הוא 1 ו-0 אחרת. לכן המטריצה הפיכה רק במקרה החד-ממדי.
* הדרגה של U היא 1, והערכים העצמיים הוא n פעם אחת ו-0, n-1 פעמים.
* <math> U^k = n^{k-1} U, \mbox{ for } k=1,2,\ldots.\,</math>
* המטריצה <math>\tfrac1n U</math> היא אידמפוטנט (נגזר ישירות מהתכונה הקודמת).
* <math> \operatorname{exp}(U) = I + \frac{ e^n-1}{n} U,</math> כאשר <math>\operatorname{exp}(U)</math> הוא אקספוננט מטריציאלי.
==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:1 (מספר)
קטגוריה:מטריצות
פונקציית הזהות

הגרף של פונקציית הזהות על מערכת צירים
פונקציית הזהות או טרנספורמציית הזהות היא פונקציה שמחזירה תמיד את אותו הערך שעליו היא פעלה, פונקציה <math>f</math> היא פונקציית הזהות אם לכל איבר <math>x</math> בקבוצה <math>X</math> עליה היא פועלת מתקיים <math>f(x) = x</math>.

פונקציית הזהות על קבוצה <math>X</math> מסומנת לעיתים על ידי <math>\operatorname{id}_X</math> ,<math>1_X</math> או <math>I_X</math>.

==תכונות אלגבריות==
תהי <math>f \colon X \to Y</math> פונקציה כלשהי, אזי <math>f = f \circ \operatorname{id}_X = \operatorname{id}_Y \circ f</math> (כאשר <math>\circ</math> מייצג פעולת הרכבת פונקציות). בפרט, <math>\operatorname{id}_X</math> הוא איבר היחידה של המונואיד הכולל את כל הפונקציות מ-<math>X</math> על <math>X</math>.

== באלגברה ליניארית ==

מעל מרחב וקטורי מממד סופי אפשר לייצג כל העתקה ליניארית באמצעות מטריצה. במרחב וקטורי מממד סופי <math>n</math> מיוצגת העתקת הזהות על ידי מטריצת היחידה <math>I_n</math> שצורתה
: <math>
I_n = \begin{bmatrix} 
1 & 0 & \cdots & 0 \\
0 & 1 & \cdots & 0 \\
\vdots & \vdots & \ddots & \vdots \\
0 & 0 & \cdots & 1 \end{bmatrix}
</math>
זוהי מטריצה שבה כל איברי האלכסון הראשי הם 1 ושאר האיברים הם 0.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:1 (מספר)
זהות
קטגוריה:יחסי שקילות
קוביית יחידה

קוביית יחידה שאחד מקודקודיה בראשית הצירים
קוביית יחידה היא קובייה שכל מקצועותיה באורך 1 יחידת אורך.

הנפח של קובייה תלת-ממדית הוא 1 יחידת אורך מעוקבת (למשל מטר מעוקב עבור מטר), ושטח הפנים שלה הוא 6 יחידות אורך רבועות (למשל מטר רבוע עבור מטר). נקראת לעיתים גם "קובייה בגודל 1".

המונח "קוביית יחידה" או "היפרקוביית יחידה" מתייחס גם להיפרקוביה, קוביות במרחב n-ממדי, עבור ערכים של n שאינם 3. המונח גם מתייחס גם לקוביית היחידה הספיציפית שמונחת על ראשית הצירים וצלעותיה הם וקטורי היחידה הסטנדרטיים. לפי שימוש חוזר במשפט פיתגורס, אורכו של האלכסון הארוך ביותר בקובייה n-ממדית הוא השורש הריבועי של n.

==ראו גם==
* קטע יחידה - היפרקוביית יחידה חד-ממדית
* ריבוע יחידה - היפרקוביית יחידה דו-ממדית

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פאונים
קטגוריה:1 (מספר)
פונקציית היחידה

במתמטיקה, פונקציית היחידה היא פונקציה אריתמטית כפלית במובן החזק, המוגדרת כלהלן:
:<math>\varepsilon(n)=\begin{cases}1&:n=1\\0&:n\ne1\end{cases}</math> 
היא נקראת כך שכן היא איבר יחידה עבור קונבולוציית דיריכלה. היא גם משמשת כפונקציה מציינת עבור המספר 1 בתוך קבוצת המספרים השלמים החיוביים. היא מסומנת גם <math>u(n)</math>.

==ראו גם==
*פונקציית מדרגה
*נוסחת ההיפוך של מביוס

קטגוריה:1 (מספר)
יחידה
האחדות

הגיליון הראשון
"האחדות" היה ביטאון מפלגת פועלי ציון, אשר יצא כשבועון מיוני 1910 ועד ינואר 1915, עת נסגר בצו השלטון העות'מאני.

עורכיו הראשיים של הביטאון היו יצחק בן-צבי, רחל ינאית בן-צבי, דוד בן-גוריון ויעקב זרובבל; עוד השתתפו בעריכה יוסף חיים ברנר, יוסף נחמני, יצחק אחדותי ואהרן ראובני. מערכת העיתון הייתה ממוקמת בירושלים, ליד הקומונה שליד בית הספר לאמנות בצלאל, שנקראה "ירושלים החדשה", והעיתון יצא בדפוס אחדות, שהיה קואופרטיב שעובדיו גיבשו גם את תוכני העיתון והחלטות נוספות. "האחדות" היה המשך ישיר לשני גליונות "דער אַנפֿאַנג" ("התחלה") שיצאו ביידיש.

העיתון היה בעל קו סוציאליסטי-מהפכני כוונתו המוצהרת הייתה "לאחדות המעמד, לאחדות הציבור העובד, הפועל היהודי והאומה". עורכיו, שכתבו את המאמרים העיקריים, היו גם ראשי מפלגת "פועלי ציון" שראתה בעצמה את המובילה הראשית של ציבור הפועלים היהודי. העיתון המתחרה היה "הפועל הצעיר" של מפלגת הפועל הצעיר.

בדצמבר 1914, עקב כניסת האימפריה העות'מאנית למלחמת העולם הראשונה, הורה השלטון העות'מאני לגרש מארץ ישראל את כל היהודים שלא הייתה בידם אזרחות עות'מאנית. בגיליון "האחדות" שהופיע מיד לאחר מכן נכתב מאמר בגנות ההוראה השלטונית. מיד עם צאת הגיליון לאור פרץ כוח משטרה אל בית הדפוס ואסר את יעקב זרובבל, העורך האחראי, ואת זאב אשור, אשר ייצג כלפי השלטונות את בית הדפוס כמו"ל. זרובבל הצליח לקנות לו את דרכו לחופשי מבלי לרצות עונש מאסר שהושת עליו ועל אשור הוטל קנס של 15 לירות זהב, אך לעיתון ולכל עיתוני הפועלים, הוצא צו סגירה מיידי.

בשנת 1911 פרסם דוד בן-גוריון 2 מחזות ב"האחדות" : "אבן מקיר תזעק", ו-"חג העבודה".

==לקריאה נוספת==
* יוסף אוליצקי, אמנות הדפוס, רמת גן: 1973.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/?action=tab&tab=browse&pub=HADT האחדות] באתר עיתונות יהודית היסטורית - גרסה בת חיפוש בכל טקסט העיתון

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:ציונות סוציאליסטית
קטגוריה:עיתונות בעברית ביישוב
קטגוריה:העלייה השנייה
קטגוריה:עיתונים וכתבי עת ציונים
קטגוריה:עיתונות מפלגתית סוציאליסטית בישראל
פומונה (קליפורניה)

פומונה (באנגלית: Pomona) היא עיר במחוז לוס אנג'לס, מדינת קליפורניה ושייכת למטרופולין של לוס אנג'לס. זאת העיר החמישית בגודלה במחוז לוס אנג'לס אחרי לוס אנג'לס, לונג ביץ', גלנדייל וסנטה קלריטה, וחיים בה כ-162,000 תושבים (2008).

העיר היא ביתו של הפוליטכניון של מדינת קליפורניה. בטכניון זה לומדים 24,000 תלמידים מדי שנה.

== היסטוריה ==
פומונה הוקמה רשמית ב-6 בינואר 1888 והיא נקראת על שמה של פומונה, אלת הפירות של הרומאים. בסוף המאה ה-19, האזור היה בית גידול מצליח להדרים ועל כן שמה המתקשר לאלת הפירות הרומאית.

== גאוגרפיה ==
פומונה שוכנת על שטח של 59.2 ק"מ רבועים, מזרחית ללוס אנג'לס ומהווה את הקצה המזרחי של מטרופולין לוס אנג'לס ומחוז לוס אנג'לס.

גבולותיה של העיר הם: העיר סן דימס מצפון-מערב, לה ורן וקלרמונט מצפון, מונטקלייר וצ'ינו ממזרח וצ'ינו הילס ודיאמונד בר מדרום.

== חינוך ==
פומונה היא ביתם של שני מוסדות אקדמיים נחשבים: הפוליטכניון של מדינת קליפורניה אשר נחשב לאחד הטובים בארצות הברית. מוסד נחשב נוסף הוא האוניברסיטה המערבית למדעי הבריאות הממוקם במרכז העיר.
'מכללת פומונה' הוקמה בשנת 1887 אך שנתיים מאוחר יותר עברה לעיירה השכנה, קלרמונט.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:קליפורניה: ערים
קטגוריה:מחוז לוס אנג'לס: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1888
הבריגדה הארצישראלית

הבריגדה הארצישראלית של גיס התעופה המלכותי (Royal Flying Corps) לימים חיל האוויר המלכותי הוקמה ב-5 בספטמבר 1917, במענה לבקשתו של הגנרל אדמונד אלנבי לכוח אווירי שישתתף במתקפתו המתוכננת על כוחות האימפריה העות'מאנית בארץ ישראל.
קציני כנף 40 במטה הכנף ב[[רמלה, 1918]]
קודם למינויו של אלנבי למפקד חיל המשלוח המצרי, נהנו כוחות האוויר של האימפריה העות'מאנית ושותפיה הגרמנים מעליונות אווירית במזרח התיכון בזכות עדיפות מספרית ואיכותית של המטוסים הגרמניים, מתוצרת רומפלר ופוקר, על פני המטוסים הבריטיים. אלנבי היה נלהב להפעלתו של כוח אווירי, ופנה למשרד המלחמה הבריטי בבקשה להגדל מספרם ואיכותם של המטוסים שבפיקודו. בעקבות זאת הוקמה ב-5 בספטמבר 1917 הבריגדה הארצישראלית של גייסות התעופה המלכותיים, שכללה את יחידות האווירייה הבריטיות במזרח התיכון שממזרח לתעלת סואץ, כחלק מגייסות התעופה המלכותיים במזרח התיכון, בפיקודו של בריגדיר גנרל ג'פרי סלמונד. בדצמבר 1917 הופרדה הבריגדה הארצישראלית מגייסות התעופה המלכותיים במזרח התיכון, ולמפקדה מונה בריגדיר גנרל אמיאס בורטון (Amyas Borton). מבחינה מבצעית היה בורטון כפוף לאלנבי, אך סלמונד, בתפקידו החדש, המשיך לפקח על הבריגדה הארצישראלית. 

הבריגדה הארצישראלית כללה שתי כנפות:
* כנף 5: עסקה בשיתוף פעולה אווירי ובסיוע ישיר לכוחותיו הקרקעיים של גנרל אלנבי, וחנתה בשרונה ב 1918.
* כנף 40: עסקה בלחימה אווירית ובתקיפת מתקני תשתית של הטורקים והגרמנים. 

באוגוסט 1918 חוזקה הבריגדה הארצישראלית במפציץ דו-כנפי מדגם הנדלי פייג' O שהוטס מאנגליה. 

הבריגדה הארצישראלית השתתפה במערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה, ובפרט בקרב מגידו ובקרב בנחל תרצה.

==מפקדי הבריגדה הארצישראלית==
{| border=1 cellpadding=4 cellspacing=0
|- bgcolor="#F0F0F0"
! תאריך מינוי || דרגה || שם 
|-
| 5 באוקטובר 1917 || בריגדיר גנרל || ג'פרי סלמונד
|-
| 5 בנובמבר 1917 || בריגדיר גנרל || ספטון ברנקר
|-
| 14 בדצמבר 1917 || בריגדיר גנרל || אמיאס בורטון
|-
| נובמבר 1918 || לוטננט קולונל || ריצ'רד ויליאמס (זמני)
|-
| ינואר 1919 || || לא ידוע
|-
| 18 ביוני 1919 || לוטננט קולונל || צ'ארלס ברנט
|-
|}

קטגוריה:יחידות צבא בריטיות במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:ארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:יחידות חיל האוויר המלכותי
קטגוריה:לחימה אווירית במלחמת העולם הראשונה
וסלוי

וסלוי (ברומנית: Vaslui) היא עיר ברומניה, בירת מחוז וסלוי בחבל מולדובה.

וסלוי מוזכרת לראשונה במסמכים ב-1375. בשנת 2007 התגוררו בה 70,302 תושבים.

בווסלוי התקיימה קהילה יהודית חסידית גדולה, אך בשל העלייה מרומניה לישראל, לא נותרו בה תושבים יהודים.

==ראו גם==
* חסידות וסלוי

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
בית האדמו"ר [[שלום הלפרין בווסלוי]]

קטגוריה:רומניה: ערים
טוברוק

טוֹבְּרוּק (בערבית: طبرق) היא עיר נמל בחצי אי בצפון לוב, ליד הגבול עם מצרים. בשנת 2006 מנתה אוכלוסיית העיר 110,000 איש, והיא הבירה של מחוז טוברוק. טוברוק הייתה מושבה יוונית, ולאחר מכן, בימי האימפריה הרומית, הייתה בה מצודה ששמרה על הגבול בין מצרים ולוב. במשך מאות שנים שימשה טוברוק כתחנת מעבר לאורך דרך החוף בצפון אפריקה. ב-1911 סופחה טוברוק על ידי איטליה, ובמהלך מלחמת העולם השנייה עברה מיד ליד, הוטל עליה מצור, ונערכו בה קרבות קשים בין בעלות הברית ובין מדינות הציר. במלחמה ניזוקה טוברוק, ולאחריה שוקמה ונבנה בה נמל נפט הקשור בצינור נפט לשדה הנפט העשיר בסריר.

==גאוגרפיה==
לטוברוק נמל טבעי, מוגן, שמימיו עמוקים. זהו אחד מהנמלים הטבעיים הטובים ביותר בצפון אפריקה על אף שהיעדרם של אתרים חשובים בקרבתו ממעיטה מעט ביכולת לנצלו. העיר מוקפת במדבר דל אוכלוסין, שיושביו הם נוודים. דרומית לעיר ישנו אזור של צוקים, האופייני לקירנאיקה. צידם הדרומי של הצוקים הוא תלול וצידם הצפוני הוא מדרון מתון (מדרון דיפ). צוקים אלו מפרידים בין צפון לוב לדרומה.

==היסטוריה==
המושבה היוונית הקדמונית "אנטיפיגרוס" התקיימה בעבר בשטח בו נמצאת כיום טוברוק, והשם הקלאסי עודו בשימוש לעיתים. פירוש השם הוא "מעבר לפיגרוס", היא עיר מינואית עתיקה בכרתים, הסמוכה לטוברוק. בימי האימפריה הרומית הפכה העיר למצודה רומית השומרת על גבול קירנאיקה. לאחר מכן הפכה העיר לתחנה חשובה בנתיב שיירות הגמלים שנעו לאורך החוף.

===חשיבות אסטרטגית במלחמת העולם השנייה===
בתחילת מלחמת העולם השנייה הייתה לוב מושבה איטלקית. בשל נתוניו הטבעיים, הנמל העמוק והמוגן באופן טבעי התאים לשמש כנמל גם בתנאים של הפצצות. לקיומו של נמל מסוג זה חשיבות עליונה כאשר הצדדים הלוחמים היו תלויים באספקה שהגיעה ממרחק של מאות ואלפי קילומטרים, מאירופה. העיר בוצרה על ידי האיטלקים בניסיון חדירתם למצרים בשנת 1940. בנוסף לביצורים שימשו הצוקים שמדרום לעיר כמחסום טבעי. העובדה כי העיר שוכנת על חצי אי, סייעה מאוד לפישוט קווי ההגנה, ולצמצום מספר החיילים שנדרשו להגנה אפקטיבית על העיר.

העיר הייתה ממוקמת כך שתוקפים מן המזרח, מכיוון מצרים לקירנאיקה, היו יכולים לעבור דרכה ישירות לבנגאזי ולחתוך את קווי האספקה לאורך החוף, לאזור דרנה, כאשר מדרום הם מוגנים על ידי הצוקים. לבסוף, במרחק של כ-24 קילומטרים דרומית לעיר שכן שדה התעופה הגדול ביותר במזרח לוב. במהלך המלחמה העצימו הבריטים את חשיבות העיר כשהניחו פסי רכבת בינה ובין אל עלמיין. הקו שנוצר היה משמעותי הן בשל שימושו להעברת אספקה והן בשל משמעותו המורלית.

האיטלקים, שהחזיקו בטוברוק בתחילת המלחמה, פלשו למצרים בנובמבר 1940. כוחות בריטים הדפו את הפולשים במבצע מצפן שהחל בתחילת דצמבר, והעיר טוברוק נכבשה על ידם ב-22 בינואר 1941.

==המצור על טוברוק==

לאחר שהאיטלקים הבינו את ההשלכות האסטרטגיות של כישלון מתקפתם, הם קראו לסיוע גרמני. גרמניה שלחה יחידה צבאית שזכתה לכינוי קורפוס אפריקה בפיקודו של ארווין רומל. רומל הצליח להדוף את הבריטים מערבה, ושם את העיר במצור. המצור נמשך 240 יום, מ-10 באפריל 1941 ועד לרגע שבו הוסר במבצע צלבן, בסוף נובמבר 1941. במאי 1942 שב רומל ותקף, והפעם הצליח לכבוש את טוברוק שנפלה לידיו ב-21 ביוני 1942. מדינות הציר המשיכו להחזיק בעיר עד ה-11 בנובמבר 1942 כאשר בעלות הברית התקדמו מערבה לאחר קרב אל עלמיין השני. העיר נותרה בשליטת בעלות הברית עד לסוף המלחמה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:לוב: ערים
קטגוריה:לוב: ערי חוף
קטגוריה:לוב: ערי נמל
אלי דוקומון

אלי דוקומון (בצרפתית: Élie Ducommun; 19 בפברואר 1833 - 7 בדצמבר 1906) היה עיתונאי שווייצרי ופעיל שלום. זכה בפרס נובל לשלום בשנת 1902, יחד עם עורך הדין צ'ארלס אלברט גובאט.

דקומון נולד בז'נבה ועבד למחייתו כמתרגל, מורה לשפות, עיתונאי ועורך. משרתו הראשונה, לאחר שהשלים את לימודיו התיכוניים בגיל 17, הייתה כמורה פרטי במשפחה עשירה בחבל סקסוניה בגרמניה, שם רכש שליטה בשפה הגרמנית. הוא שימש כמתורגמן של הנשיאות הפדרלית של שווייץ בין השנים 1873-1869. בשנת 1867 הוא נמנה עם מייסדי 'הליגה לשלום ולחירות' (בצרפתית: Ligue de la paix et de la liberté), אף שהמשיך לעבוד לפרנסתו ואף שימש כמזכיר חברת הפלדה יורה-סימפלון בין השנים 1891-1873. 

בשנת 1891 התמנה למנהלה הראשון של לשכת השלום הבינלאומית בשווייץ, אשר הייתה לארגון השלום הראשון שאינו ממשלתי. הוא סירב לקבל שכר עבור עבודתו בארגון וטען כי הוא מבקש לנהלו אך ורק מסיבות אידאולוגיות. כישוריו הארגוניים תרמו להצלחת הארגון. בשנת 1902 הוענק לו פרס נובל לשלום והוא המשיך לשרת כמנהל הארגון עד למותו בשנת 1906.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:זוכי פרס נובל לשלום
קטגוריה:זוכי פרס נובל שווייצרים
קטגוריה:ילידי 1833

קטגוריה:נפטרים ב-1906
מחרוזת ריקה (תכנות)

במדעי המחשב, המחרוזת הריקה היא מחרוזת מיוחדת באורך 0. היא מסומנת על ידי "λ" ולעיתים על ידי ϵ.

המחרוזת הריקה שונה מ-Null מחרוזת ריקה מיוצגת על ידי אובייקט מחרוזת, בעוד שהשימוש ב-Null מצביע על אובייקט שאיננו קיים ולכן אינו מייצג מחרוזת. במובן הפורמלי וגם במרבית שפות התכנות המחרוזת הריקה משמשת כמחרוזת לכל צורך ועניין ויכולה להיות ארגומנט בפעולות השונות על המחרוזת.

==תכונות==
בשפה פורמלית, למחרוזת הריקה יש מספר תכונות:
* <math>| \lambda \, | = 0</math>, כלומר אורך המחרוזת הוא אפס.
*<math>\lambda \, + s = s + \lambda \, = s</math>. תחת פעולת השרשור, המחרוזת הריקה היא איבר היחידה של האלפבית <math>\Sigma</math>.
*<math>{ \lambda \, }^R = \lambda \,</math>. היפוך של המחרוזת הריקה הוא המחרוזת הריקה עצמה.

תכונות אלו תקפות במרבית שפות התכנות, אולם תלויות מימוש.

מחרוזת ריקה מסומנת על פי רוב כ "" (שני סימני מירכאות ברצף) או `` (שני סימני גרש ברצף).

קטגוריה:אפס
קטגוריה:מבני נתונים
קטגוריה:מחרוזת (מדעי המחשב)
מטריצת אפסים

במתמטיקה ובפרט באלגברה ליניארית, מטריצת אפסים היא מטריצה שכל איבריה הם 0, כלומר אפסים. לדוגמה:

<div style="text-align: center;">
<math>
0_{1,1} = \begin{bmatrix}
0 \end{bmatrix}
,\ 
0_{2,2} = \begin{bmatrix}
0 & 0 \\
0 & 0 \end{bmatrix}
,\ 
0_{2,3} = \begin{bmatrix}
0 & 0 & 0 \\
0 & 0 & 0 \end{bmatrix}
,\ 
</math>
</div>

קבוצת המטריצות מסדר m&times;n בחוג K יוצרת את החוג <math>K_{m,n} \,</math>. מטריצת האפסים <math>0_{K_{m,n}} \, </math> ב-<math>K_{m,n} \, </math> היא המטריצה שכל איבריה שווים ל-<math>0_K \, </math>, כאשר <math>0_K \, </math> הוא איבר האפס ב-K. דהיינו:

<div style="text-align: center;">
<math>
0_{K_{m,n}} = \begin{bmatrix}
0_K & 0_K & \cdots & 0_K \\
0_K & 0_K & \cdots & 0_K \\
\vdots & \vdots & & \vdots \\
0_K & 0_K & \cdots & 0_K \end{bmatrix}_{m \times n}
</math>
</div>

מטריצת האפסים היא איבר האפס ב-<math>K_{m,n} \, </math>, כלומר לכל <math>A \in K_{m,n} \, </math> מתקיים:

<math>0_{K_{m,n}}+A = A + 0_{K_{m,n}} = A</math>

עבור החוג K קיימת בדיוק מטריצת אפסים אחת מסדר <math>m\times n</math>, כך שבהקשר ברור ניתן להתייחס אליה כאל מטריצת האפסים. גם איבר האפס מיוצג בדרך כלל באמצעות 0 כך שניתן להגדירה באופן גנרי עבור כל חוג.

מטריצת אפסים מייצגת טרנספורמציה ליניארית המעבירה כל וקטור לווקטור האפס.

==בעיית מטריצת האפסים==
בעיית מטריצת האפסים מוגדרת בהינתן קבוצה סופית של מטריצות <math>n \times n</math> עם ערכים שלמים, ושואפת למצוא אלגוריתם מתמטי שיקבע האם ניתן להכפילן בסדר כלשהו, ייתכן עם חזרות, באופן שתוצר ההכפלה יהיה מטריצת האפס.

הוכח כי בעיית מטריצת האפסים עבור קבוצה של 6 או יותר מטריצות <math>6 \times 6</math>, או של שתי מטריצות <math>15 \times 15</math> היא בעיה לא כריעה.

== ראו גם ==
* מטריצת היחידה
* מטריצת אחדות

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מטריצות
קטגוריה:אפס
קטגוריה:בעיות לא כריעות במתמטיקה
אפס מוביל

אפסים מובילים על צג של מכשיר דיגיטלי
אפס מוביל הוא כל 0 המופיע בתחילת מחרוזת מספרית המייצג ערך שאינו אפס. לדוגמה, המזהה המפורסם של ג'יימס בונד הוא 007, כלומר מכיל שני אפסים מובילים. לעיתים קרובות ניתן למצוא אפסים מובילים ברכיבי תצוגה דיגיטלית שונים המכילים מספר קבוע של ספרות לתצוגה, שעון דיגיטלי למשל. 

אפסים מובילים נוצרים גם על ידי מערכות ממוחשבות מיושנות המייצרות ערכים לרשומות בעלות מבנה קבוע ובאמצעותם הן מחזירות פלט באורך הנדרש.

בהצגה של סכומים או כמויות נהוג שלא להציג אפסים מובילים. מחירו של מוצר, למשל, יוצג כ-72 שקלים, ולא כ-0072 שקלים. כאשר מספר משמש לזיהוי, נדרשת לפעמים הצגה של אפסים מובילים, כדי לוודא שכל הספרות הנדרשות מוצגות. מספר זהות ישראלי הוא בן 9 ספרות, ומערכות שונות דורשות להקלידו עם אפסים מובילים. 

השימוש באפס מוביל למספור הוא שכיח ביותר, שכן לולא השימוש בו הסדר שהיה מתקבל לפי סידור אלפביתי סטנדרטי היה משתבש. לדוגמה, המספר 11 יופיע לפני המספר 2 בסידור אלפביתי סטנדרטי, אולם אחרי 02 כנדרש, ולכן אם מתכוונים למיין בסדר עולה לפי מספרים, נהוג להוסיף אפסים מובילים לפי אותו סדר הגודל של העצמים הממויינים. כמובן שהשימוש באפס מוביל לא עוזר כאשר מעוניינים למיין אלפביתית מספרים שליליים, שכן 23- יגיע אחרי 1-, 01- ו- 22-, למרות שהוא קטן מכולם וצריך להופיע ראשון.

קידומת <code>0</code> נמצאת בשימוש גם בשפת התכנות C כדי לציין שימוש בבסיס אוקטלי, והקידומת <code>0x</code> מציינת שימוש בבסיס הקסדצימלי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אפס
קטגוריה:שיטות ספירה
עצרת מעריכית

עצרת מעריכית של מספר טבעי n היא תוצאת הפעולה: n בחזקת n-1, בחזקת n-2 וכן הלאה עד ל-1. כלומר:

:<math>n^}}}}</math>

ניתן להגדיר את העצרת המעריכית באופן רקורסיבי:

:<math>a_1 = 1,\quad a_{n} = n^{a_{n-1}}</math>

יש לשים לב כי קודם מתבצעות פעולות החזקה העליונות ביותר (כמקובל במגדל חזקות).

ארבעת העצרות המעריכיות הראשונות הן 1, 2, 9, 262144. האיבר הרביעי בסדרה מחושב כלהלן:

:<math>262144 = 4^{3^{2^{1}}}</math>

העצרות המעריכיות גדלות הרבה יותר מהר מעצרת רגילה. העצרת המעריכית של 5 למשל היא התוצאה של 5<sup>262144</sup>, מספר בעל 183,231 ספרות. באופן כללי מספר הספרות ב-<math>a_n</math> הוא מסדר גודל של <math>a_{n-1} \log n</math>.

טור ההופכיים של ערכי העצרת המעריכית מתכנס:
:<math>\sum_{n=1}^\infty \frac{1}{a_n} = 1.6111149258083767361111\ldots</math>

סכום הטור הוא מספר ליוביל ולכן לפי משפט ליוביל הוא מספר טרנסצנדנטי.

קטגוריה:פעולות אונאריות
קטגוריה:פונקציות בעלות גידול על-מעריכי
קטגוריה:מספרים טרנסצנדנטיים
מחוזות הרפובליקה המרכז-אפריקאית

מבחינה אדמיניסטרטיבית הרפובליקה המרכז אפריקאית מחולקת ל-20 מחוזות ואזור הבירה (commune). חלוקה זו בתוקף משנת 2021. כל מחוז מחולק לנפות.

{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
! מיקום יחסי!! שם !! בירה !! שם בשפת המקור !! אוכלוסייה נכון לשנת 2004 !!שטח (קמ"ר)
|-
|50x50 פיקסלים ||במינגי-בנגורן||נדלה|| Bamingui-Bangoran|| 38,437|| 43,229 
|-
|50x50 פיקסלים ||באס-קוטו||מובאייה||Basse-Kotto|| 229,150|| 17,604
|-
|50x50 פיקסלים ||אוט-קוטו||בריה||Haute-Kotto|| 90,316 || 86,650
|-
|50x50 פיקסלים ||אוט-מבומו||אובו||Haut-Mbomou || 57,602|| 55,530
|-
|50x50 פיקסלים ||קמו||סיבוט|| Kémo|| 118,410 || 17,204
|-
|50x50 פיקסלים ||לובייה||מבאייקי|| Lobaye|| 246,875 || 19,235 
|-
|50x50 פיקסלים ||ממברה-קאדיי||ברבראטי|| |Mambéré-Kadéï || 364,795 || 30,203
|-
|50x50 פיקסלים ||מבומו||בנגסו|| Mbomou|| 164,009 || 61,150
|-
|50x50 פיקסלים || ננה-ממברה||בואר|| Nana-Mambéré|| 233,666|| 26,600
|-
| || לים-פנדה|| פאוא|| Lim-Pendé|| 248,948 || 13,210
|-
| || ממברה||קרנו || Mambéré|| 265,479 || 15,740
|-
| || אואם-פפה|| בוסנגוע|| Ouham-Fafa||159,199 || 32,530
|-
|50x50 פיקסלים ||אואקה||במברי||Ouaka|| 276,710|| 49,900
|-
|50x50 פיקסלים ||אומבלה מ'פוקו||בואלי||Ombella-M'Poko|| 356,725|| 31,825
|-
|50x50 פיקסלים ||אואם||בוסנגוה|| Ouham|| 369,220|| 50,250
|-
|50x50 פיקסלים ||אואם-פנדה||בוזום|| Ouham-Pendé|| 403,506|| 32,100
|-
|50x50 פיקסלים ||וקגה||ביראו||Vakaga|| 52,225|| 46,500
|-
|50x50 פיקסלים ||ננה-גרביזי||קגה בנדורו|| Nana-Grébizi|| 132,740 || 19,996
|-
|50x50 פיקסלים ||סאנגה-מבארה||נולה||Sangha-Mbaéré || 101,074 || 19,412
|-
|||מחוז הבירה||בנגי|| Bangui || 1,145,280 (2015) || 67
|-
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.statoids.com/ucf.html אתר סטאטויד]

==הערות שוליים==

*
צופיות לבני הנעורים

עטיפת החלק השני של הספר "צופיות לבני הנעורים", ינואר 1908
הספר צוֹפִיּוּת לִבְנֵי הַנְּעוּרִים (Scouting for Boys) פורסם בשנת 1908 והוא הספר הראשון שנכתב על תנועת הצופים. הספר נכתב ואויר על ידי רוברט באדן פאואל, מייסד התנועה. הספר מבוסס על חוויות ילדותו, ניסיונו בקרבות מאפקינג במלחמת הבורים השנייה ועל מחנה הניסיון באי הברונזה שבאנגליה. הספר "צופיות לבני הנעורים" הוא הספר הרביעי הנמכר ביותר במאה ה-20.

== היסטוריה ==
"צופיות לבני הנעורים" (1908) הוא שכתוב של באדן פאואל לשני ספרים מוקדמים יותר שכתב במהלך שירותו הצבאי: "סיירות וצופיות" (Reconnaissance and Scouting) משנת 1884 ו"עזרים לצופיות" (Aids to Scouting) משנת 1899. ספרים אלו שימשו את הצבא הבריטי באימונים. במאפקינג, באדן פאואל גייס ואימן נערים בגילאי 12-15 כדוורים, שליחים ומאוחר יותר כסוחבי פצועים כדי שהגברים יוכלו להתפנות ללחימה. כשחזר לאנגליה בתום המלחמה, גילה באדן פאואל שבבתי הספר החלו להשתמש בספריו. הוא החליט לשנות את פרסומיו הצבאיים ולהתאימם לבני הנעורים.

הספר פורסם בשישה חלקים, 70 עמודים כל חלק, מינואר עד מרץ 1908. ששת החלקים היוו הצלחה גדולה וכמתוכנן הפכו לספר אחד ב-1 במאי 1908. הספר תורגם ל-87 שפות שונות. בשנת 1948 הספר עדיין נמכר בכמות של 50,000 עותקים בשנה.

משנת 2010 מחלקת תנועת הצופים העבריים את הספר במהדורה מיוחדת בסיום קורס החמישיות המסכם של שכבה ט', המסכם את תקופת החניכות בתנועה. חלוקת הספר היא אות סמלי למעבר מחניך לחבר בתנועה, איש שכבה בוגרת.

== רקע ==

== פרקים ==

== זכויות יוצרים ==
ארגון הצופים של בריטניה היה הבעלים החוקיים של זכויות היוצרים של הספר בבריטניה, עד ל-31 בדצמבר 2011, כאשר זכויות היוצרים פגו בסוף שנת ה-70 לאחר מות מחבר הספר, ב-8 בינואר 1941. הספר נמצע כעת ברשות הציבור. עד אז, על מנת להעתיק את הספר היה צורך באישור רשמי של צופי בריטניה, למעט זכויות יוצרים חריגות במדינות ספציפיות, כמו שימוש הוגן.

תנועת הצופים הבנים של אמריקה (Boy Scouts of America), קיבלו רישיון זכויות יוצרים מיוחד מבאדן פאוול עצמו עבור הספר Boy Scout Handbook, שנכתב בתקופת ההקמה הרשמית של צופי אמריקה בשנת 1910.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תנועת הצופים
קטגוריה:ספרים בריטיים
זיהום נוזוקומי

זיהום נוזוקומי (Nosocomial infection) הוא זיהום הנרכש עקב אשפוז בבית חולים כתולדה משנית לסיבה המקורית שבעטיה אושפז החולה. מקור הביטוי במילה היוונית "נוסוקומיון" (νοσοκομείον) שמשמעותה "בית חולים". ישנן מספר סיבות לכך שבבתי החולים מתפתחים זיהומים:
* בבתי החולים מספר רב של חולים בעלי מערכת חיסונית מוחלשת.
* הצוות המטפל עובר בין חולה לחולה וכך מעביר את החיידקים או הנגיפים ביניהם, במידה ולא ננקטו אמצעי הסניטציה הנדרשים.
* שימוש מוגבר באנטיביוטיקה גורם לעליה בכמות החיידקים מהזנים העמידים לאנטיביוטיקה.
* תפוסת מיטות גבוהה שאינה מאפשרת בידוד של חולים מדבקים.
* רבים מהחולים סובלים מדיכאון ומירידה בתיאבון המביאים לתת-תזונה, התורמת להיחלשות מערכת החיסון.

מדי שנה נדבקים כשלושים אלף ישראלים בחיידקים עמידים שמקורם בבתי חולים ישראליים. כארבעת אלפים מתוכם מתים בכל שנה. בעוד שבשנת 2010 אושפזו 5,315 ישראלים כתוצאה מזיהומים נוזוקומיים, עלה המספר בשנת 2011 ל-6,176 ישראלים שאושפזו עם זיהומים נוזוקומיים.

== קישורים חיצוניים ==
* איתן ישראלי ואבי וינר, [http://osh.org.il/uploadfiles/b_108_meniat_mahalot.pdf מחלות זיהומיות במערכת הבריאות - מניעת הדבקה של חולים ושל אנשי סגל], המוסד לבטיחות ולגיהות, יולי 2006
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גורמים חיצוניים לתחלואה ומוות
קטגוריה:מחלות זיהומיות וטפיליות
מחלת פאג'ט

מחלת פאג'ט (באנגלית: Paget's Disease) היא מחלה של הפטמה. המחלה נקראת על שם המנתח האנגלי אשר תיאר אותה ב-1874, סר ג'יימס פאג'ט (james Paget). מחלה זו מייצגת בקירוב כ-3% מקרצינומות השד. גיל החולות לרוב נע מ-40 ל-70 שנה, אך המחלה יכולה לפגוע גם בגברים. 

מחלת פאג'ט היא צורה מיוחדת של קרצינומות צינורות ההפרשה הגדולים של השד, אשר פולשת לפטמה ולהילת הפטמה. כתוצאה מפלישה זו מתחוללים שינויים אקזמטוזיים בעור הפטמה והילת הפטמה. שינויים אלו הם משניים לקרצינומה עצמה. הפרוגנוזה במחלת פאג'ט היא פחות טובה מאשר קרצינומה לא פולשנית של הצינורות (הידועה בשם DCIS) ואצל 30% עד 40% מהחולות מוצאים גרורות בעת הניתוח. 

הסימן הבולט ביותר הוא השינויים בעור הפטמה והילת הפטמה. האזור נעשה אדום, עבה ומחוספס. מופיעים חריצים וכיבים וטפטוף מימי-דמי. מבחינה מיקרוסקופית המחלה מתאפיינת בהימצאם של תאי גידול מיוחדים באפידרמיס המכונים תאי פאג'ט. אלה הם תאים גדולים פי שניים מתאי האפידרמיס, והם אנאפלאסטיים, מוגדרים היטב ובעלי ציטופלזמה בהירה מאוד, כאילו הם ריקים. 

גרעיני תאי הגידול הם וסיקולרים, היפרכרומטיים ולרוב נמצאת סביבם הילה בהירה, שאותה ניתן לצבוע בעזרת צביעות למוקופוליסכרידים, כגון צביעת PAS או ALCIAN BLUE. בתחילה נמצאים תאים אלה בשכבה הבסיסית של האפידרמיס, אך אחר כך הם מתרבים ויוצרים גושי תאים המונחים במקום תאי האפידרמיס בכל השכבות. הם אינם חודרים לדרמיס, שבו ניתן למצוא רק הסננה לימפוציטרית ותאי פלזמה. 

בחיפוש מיקרוסקופי ניתן לראות את הקשר לקרצינומת הצינורות.

הטיפול במחלה הזו דומה לזה של כל הקרצינומות האחרות של השד, הפרוגנוזה תלויה בסוג הקרצינומה הראשונית ובמידת התפשטותה. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטן השד
גדעון כפן

גדעון כפן (נולד ב-20 בדצמבר 1953) הוא זמר, מלחין ומשורר ישראלי.

==ילדותו==
כפן נולד וגדל בקיבוץ שדה נחמיה שבעמק החולה כגדעון כליפא. החל לעסוק במוזיקה עוד בגיל צעיר, והצטרף לתזמורת הקיבוץ וניגן על גיטרה. הוא החל לימודי הלחנה באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים ושם גם למד לנגן על קונטרבס. בשנת 1971 הוא התגייס ללהקת הנח"ל.

==דרכו המוזיקלית==
כחייל שר קולות רקע באלבום השני של כוורת "פוגי בפיתה". ב-1976 כתב והלחין עם חברו מהלהקה גידי שחם מחזמר רוק בשם "שפנים בחלל", שבמהרה שונה שמו ל"צמודים בחלל". מהפרויקט יצאו השירים "קול של השכמה", "עיר פלאים" ו"צמודים בחלל" שנכנסו למצעדים, אך לא הצליחו בהם. המחזמר זכה להערכה ושבחים על איכותו המוזיקלית אך נכשל מאוד מבחינה מסחרית. הכישלון הכלכלי שבר את כפן שעקר להולנד, שם למד הלחנה בהאג. כדי להתפרנס שטף כלים במסעדות ועבד בניקיון. 

ב-1983 חזר לישראל ובהפקתו המוזיקלית של חברו מלהקת הנח"ל יהודה עדר הקליט כפן שני שירים: "ילד השדה" ו"רכבת המחשבות", שזכו להשמעות רבות.

כפן גם שיתף פעולה עם יוצרים נוספים, וכתב עבור קורין אלאל את המילים לשירים "מותק" (יחד עם צרויה להב), "חיה בתוך קופסה" ו"יושב על ענן" (עם אלאל עצמה), ועבור חוה אלברשטיין כתב והלחין את השירים "אבק של כוכבים" ו"שיר עם רחוק". 

בשנת 1986 שיתוף הפעולה עם אלברשטיין התהדק וכפן הלחין את כל שירי אלבומה "מהגרים". בשנת 1988 יצא אלבומה "הצורך במילה הצורך בשתיקה" שכלל שירים נוספים שהולחנו על ידו.

ב-1989 הוציא כפן אלבום בכורה שכלל שירים שכתב במהלך השנים (למעט שיר אחד שכתבה לו חוה אלברשטיין). האלבום לווה בהופעות עם להקת "הסניף" בה היו חברים אורי בינשטוק, ערן צור ואורי בלק. 
אלבום הסולו של כפן נמכר בכ-4000 עותקים ולא זכה להצלחה. ב-1990 הקליט את אלבומו השני והופיע במועדון רוקסן בתל אביב מדי חודש ובמועדונים נוספים בישראל. האלבום השני נגנז אחרי מלחמת המפרץ ולא יצא לאור. כפן עזב את הארץ. מאז 1991 מתגורר בצרפת.

==דיסקוגרפיה==
===אלבומי סולו===
* ילד השדה, 1989

===השתתפות משמעותית===
* קורין אלאל - קורין אלאל, 1984
* מהגרים - חוה אלברשטיין, 1986
* הצורך במילה הצורך בשתיקה - חוה אלברשטיין, 1988

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מלחינים ישראלים
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:חברי להקת הנח"ל
קטגוריה:שדה נחמיה: אישים
קטגוריה:בוגרי בית החינוך המשותף עמק החולה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים 
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1953
חרגולן

חרגולן (שם מדעי: Locustella) הוא סוג של ציפורי שיר קטנות, אוכלות חרקים, במשפחת הסבכיים.

סוג זה, המחולק ל 9 מינים, מאופיין בגוונים אחידים של חום-אפור, ובפס-גבה מטושטש בצבע לבנבן, זנב מעוגל במדורג ומקור מחודד. התנהגותם של החרגולנים חששנית מאוד.
התכונה האופיינית ביותר לסוג זה היא השירה הצרצרנית כשל החרגולים, מאפיין זה העניק להם את שמם המדעי - Locustella ואת שמם העברי.

בית גידולם של החרגולנים הוא צמחייה סבוכה, חורשים, ביצות וגדות מים, שטחים שיחיים וחישות קנים. קשה לצפות בחרגולנים עקב התנהגותם החששנית - הם מסתתרים בסבך צמחייה ונעים בו במהירות או במעוף חטוף. מינים אחדים שרים מעמדות תצפית. מינים המקננים באזורי אקלים ממוזג הם מינים נודדים.

==מינים==
* Locustella mandelli
* Locustella chengi
* Locustella montis
* Locustella alishanensis
* Locustella kashmirensis
* Locustella thoracica
* Locustella davidi
* Locustella castanea
* Locustella caudata
* Locustella major
* Locustella tacsanowskia
* Locustella luteoventris
* Locustella seebohmi
* Locustella timorensis
* Locustella accentor
* חרגולן זמירי (Locustella luscinoides)
* חרגולן סיבירי (Locustella certhiola)
* Locustella ochotensis
* Locustella lanceolata
* חרגולן נחלים (Locustella fluviatilis)
* Locustella fasciolata
* Locustella amnicola
* חרגולן מנומר (Locustella naevia)
* Locustella pleskei
* Locustella pryeri

==מינים הנמצאים בישראל==
בישראל נמצאים 4 מינים :

{| cellspacing="0" class="wikitable sortable"
! שם !! שם מדעי !! תמונה/איור!!סטטוס: יציב / נודד
|-
| חרגולן מנומר ||Locustella naevia||
מבקר אקראי
|-
| חרגולן סיבירי || Locustella certhiola|| עובר אורח
|-
| חרגולן נחלים || Locustella fluviatilis|| || עובר אורח
|-
| חרגולן זמירי || Locustella luscinioides|| חולף וחורף מצוי, מקנן נדיר
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

[http://www.teva.org.il/?CategoryID=806&ArticleID=2116 חרגולן זמירי] - החברה להגנת הטבע.

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1829
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן יקוב קאופ
קטגוריה:סבכיים
ג'יהאד אחמד ג'יבריל

מוחמד ג'יהאד אחמד ג'יבריל (בערבית: جهاد أحمد جبريل, תעתיק מדויק: ג'האד אחמד ג'בריל; 1961 - 20 במאי 2002) בנו של אחמד ג'יבריל, מייסד החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית.
== חייו ==
ג'יהאד למד במכללה הצבאית בלוב בשנים 1981–1983. סמוך להריגתו, ג'יהאד היה מפקד הזרוע הצבאית של ארגונו וסגן האחראי על פיקוד השטח בלבנון ונועד לרשת את מקומו של אביו בראש הארגון. ג'יבריל נהרג מפיצוץ במכוניתו פיז'ו 504 במערב ביירות מחומר נפץ שהוצמד מתחת למכונית. על פי ההערכות הפיצוץ נגרם ממטען של שני קילוגרם חומר נפץ. דובר החזית העממית-המפקדה הכללית, אבו ראשדי, הטיל את האחריות לפיצוץ על המוסד, אולם לג'יבריל היו אויבים רבים נוספים, בהם המליציות הנוצריות בלבנון ועוד מספר ארגונים לאומנים פלסטינים. אחמד ג'יבריל טען שלמודיעין הירדני היה חלק בהריגה.

== לאחר מותו ==
ביוני 2006 טענה לבנון שהיא חשפה רשת ריגול ישראלית שחבריה הודו בהריגת ג'יבריל, אולם היו שפקפקו באמינות הפרסום וטענו שמדובר על המצאה של החזבאללה. ביוני 2008 פורסם ששופט חוקר הורה על העמדתו לדין של מחמוד קאסם ראפע באשמת סיוע להריגה.

על שמו של המחבל נקרא ארגון הטרור גדודי ג'יהאד ג'יבריל, המהווה את הזרוע הצבאית של החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית. הארגון, בין היתר, נטל במאי 2008 אחריות על ירי רקטות לנתיבות, והשתתף במתקפת הפתע על ישראל.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טרוריסטים פלסטינים
קטגוריה:החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1964
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-2002