אל תקנו תוצרת רוסיה

אחד האיורים המשמשים את מקדמי החרם
אל תקנו תוצרת רוסיה! (אוקראינית: "") או החרימו תוצרת רוסית! (אוקראינית: "") הוא קמפיין התנגדות בלתי אלימה אשר מקדם חרם צרכנים על תוצרת רוסיה באוקראינה. המחאה החלה ב-14 באוגוסט 2013 כתגובה לאמברגו שהטילה הפדרציה הרוסית על אוקראינה. את המחאה ארגנה קבוצת "וידסיץ'" (אוקראינית: "") באמצעות מדיה חברתית. מסע הפרסום התרחב וכלל גם הפצת עלונים, כרזות ומדבקות בכחמישים ערים. לאחר שדעך לפני תחילת הפגנות יברומאידאן בנובמבר 2013, הוא חודש ב-2 במרץ 2014 במהלך המשבר בחצי האי קרים וההתערבות הצבאית הרוסית באוקראינה.

==סיבות==
פעילים קוראים לחרם ב-22 באוגוסט 2013 בתגובה לאמברגו הרוסי על תוצרת אוקראינית
לדברי הפעילים, הקמפיין ניזום בתגובה לסדרה של מהלכי לוחמה כלכלית רוסית כלפי אוקראינה, ובהם "מלחמת הבשר", "מלחמת הגבינה", ו"מלחמת השוקולד". ב-14 באוגוסט 2013 הגדיר שירות המכס הרוסי את כל היצואנים האוקראיניים כ"חברות בסיכון", מה שאיפשר אמברגו על מוצרים אוקראיניים ברוסיה. זה גרם לפקק בן מאות משאיות שהובילו סחורה אוקראינית במעברי המכס אל רוסיה.

==חרמות==
[[פלאש מוב בסופרמרקט בקייב, 15 במרץ 2014]]
פעילים מניפים כרזה הקוראת לחרם על דלק רוסי, 29 במאי 2014
מדבקות מן הקמפיין שמאייתות ניבול פה כלפי [[ולדימיר פוטין בעיר ברובארי במחוז קייב, 22 ביוני 2014]]

===באוקראינה===
ב-22 באוגוסט 2013, ערכו פעילים מחאה ליד משכן הנשיא האוקראיני. הקמפיין נמשך באמצעות חלוקה המונית של עלונים, כרזות ומדבקות בכ-45 ערים באוקראינה. קריקטורות של בובות מטריושקה רוסיות היו מוטיב בולט בקמפיין. הקמפיין החל לדעוך עם התחלת אירועי יברומאידאן.

ב-2 במרץ 2014, הודיעו פעילי הקמפיין באמצעות מדיה חברתית על חידוש החרם על מוצרים ושירותים המעשירים חברות רוסיות. הכוונה הייתה למנוע כסף אוקראיני מלהגיע לרוסיה ולתרום למימון הצבא הרוסי. החרם חודש בתגובה למשבר בחצי האי קרים ולהתערבות הצבאית הרוסית באוקראינה. באותו חודש, החלו להתארגן מצגי פלאש מוב במרכולים במטרה לעודד לקוחות שלא לרכוש תוצרת רוסית. ולהחרים תחנות דלק רוסיות, בנקים בשליטה רוסית, וקונצרטים. באפריל 2014, החלו בתי קולנוע מסוימים בקייב, לביב, ואודסה להימנע מהקרנת סרטים רוסיים.

באותו חודש החלו יצרנים רוסיים לשנות את סימון המוצרים שלהם מסימון רוסי לסימון אוקראיני. בתגובה, פותח יישום אנדרואיד בשם "החרימו את הפולשים", כדי לזהות (על פי ברקוד) מוצרים מרוסיה, לרבות כאלו המסתירים את מדינת היצרן.

בקיץ 2014, פעילים בקייב החלו לארגן מצגי פלאש מוב ופעילויות מחאה במסעדות ובתי קפה רוסיים.

החל מאוגוסט 2014 השיקו הפעילים קמפיין משנה "חרם על הקולנוע הרוסי" (אוקראינית: "Бойкот російського кіно"), אשר עם הזמן הפך לקמפיין עצמאי. המקרה הבולט הראשון של החרם החל ב-11 אפריל 2014, כאשר מספר בתי קולנוע בקייב, לביב ואודסה הודיעו שיפסיקו הקרנת סרטים רוסים.

===התפשטות בעולם===
החל מחודש מרץ 2014, התפשט החרם למדינות אחרות, ובמיוחד ללטביה, ליטא, אסטוניה, פולין, מולדובה, גאורגיה, ארצות הברית, וצ'כיה.

==תוצאות==
מכירות תוצרת רוסית באוקראינה ירדו בשיעור של בין 35 ל-50 אחוזים במחצית הראשונה של שנת 2014. במאי 2014, החלו מרכולים אוקראיניים לבטל הזמנות של תוצרת רוסית. משלוחי סחורה מרוסיה פחתו בכשליש.

לפי דירוג סטנדרד אנד פורס, איבדו בנקים אוקראיניים בשליטה רוסית כמחצית מההון המופקד בהם.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://www.facebook.com/pages/Russia-hands-off-Ukraine/1475320222684465 "רוסיה -- סלקי ידייך מאוקראינה" (דף פייסבוק באנגלית)]
* [https://www.facebook.com/StopRussia דף הפייסבוק הרשמי של הקמפיין, באוקראינית]

==הערות שוליים==

קטגוריה:חרמות
קטגוריה:יחסי אוקראינה–רוסיה
קטגוריה:משבר קרים
קטגוריה:היסטוריה של אוקראינה מאז 1991
קטגוריה:2014 באוקראינה