OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מקשי החיצים

מקשי החיצים במקלדת מחשב
מחשב מקינטוש המקורי ללא מקשי חיצים
מקשי החיצים הם מקשים במקלדת מחשב המשמשים להזזת אובייקטים על המסך. בדרך כלל נמצאים מקשי החיצים בתחתית המקלדת, סמוך למקשי המספרים. לרוב, הם מסודרים בצורת T הפוכה, אך ניתן למצוא גם מקלדות שבהן מקשי החיצים מסודרים בצורת מעוין או צלב. דוגמאות לשימושים נפוצים במקשי החיצים הם ניווט במסמכים, הזזת הסמן בין סימנים כתובים או בין תאים של טבלה, והזזת דמויות במשחקי מחשב. לפני המצאת העכבר, מקשי החיצים היו הדרך היחידה להזזת הסמן על המחשב, ובתוכנות מסוימות היה ניתן להזיז אובייקטים בעזרת ג'ויסטיק.

== פיצ'ירים ==
לחיצה בו-זמנית על שני מקשים לא מנוגדים (שמאל ולמעלה, שמאלה ולמטה, ימין ולמעלה, ימין ולמטה) גורמת ברוב היישומים והמשחקים לתזוזה אלכסונית בכיוון שנקבע, כך שארבעת המקשים מכסים בעצם את כל כיווני שושנת הרוחות מבלי שיהיה צורך בארבעה מקשים נוספים.

== החצים בצורות שונות ==
במחשב אפל מקינטוש המקורי לא היו מקשי חיצים, והתנועה במסך בוצעה באמצעות העכבר. מקשי החיצים הוכללו במקלדות מאוחרות יותר של אפל (כמו גם מקשי המספרים בצד ימין)
מקשי החצים (החצויים) במחשב נייד
ברוב המחשבים הניידים שאינם מחשבים אשר מיועדים לגיימינג המקשים של הלמעלה והלמטה מתפרסים על פני משבצת אחת בלבד, ובעצם במקום שלכל אחת מהן תהיה את המשבצת שלה, לקחו את המשבצת של הלמטה, חצו אותה לשתיים, והחלק התחתון של המשבצת החתוכה נקבע להיות הלמטה, כשההעליון נהיה הלמעלה. וזה נעשה על מנת לחסוך מקום במקלדות וכדומה.

== שונים ==
במקלדות ללא מקשי חיצים נהוג היה להשתמש באחת האלטרנטיבות הבאות:
*מקשי WASD המסודרים בצורת T. כיום הקונפיגורציה הזו משמשת בעיקר משחקי מחשב תלת-ממדיים עקב הנוחות שבשימוש בצוותא עם עכבר בידו הימנית, בעוד השמאלית על המקלדת, השחקן משתמש במקשים אלו כדי לזוז, בעוד שהעכבר ביד ימין משמש כדי להסתכל לכל הכיוונים (אנשים שמאליים משתמשים במקשי החצים בידם השמאלית, כאשר העבר בידם הימנית, וזה כיוון שמקשי הWASD יהיו יותר מדי קרובים לעכבר שנמצא בידם הימנית).
*מקשי IJKL המסודרים בצורת T, שומש יותר בקרב משחקים בהם היו כמה אנשים משחקים על אותו מחשב.
*מקשי 8462 המסודרים בצורת יהלום, שומש יותר בקרב משחקים בהם היו כמה אנשים משחקים על אותו מחשב.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מקשים
קז'ימייז' ביין

קז'ימייז' ביין (בפולנית: Kazimierz Bein; 1872 – 15 ביוני 1959) היה אופתלמולוג פולני, ממקימי המרכז האופתלמולוגי בוורשה (Warszawski Instytut Oftalmiczny), אך ידוע בעיקר כמתרגם פעיל למען קידום השפה הבינלאומית אספרנטו.

== חייו ==
ביין היה חבר בארגון לשחרור ועצמאות פולין מרוסיה, דבר שהביא להגלייתו מפולין, כך שאת לימודיו סיים בקזאן. הוא כתב ספרים ומאמרים רבים בתחום, וגם היה ממקימי המרכז האופתלמולוגי בורשה והאגודה האופתלמולוגית הפולנית. הוא היה גם צלם חובב. 

הוא ידוע בעיקר בזכות עבודתו ותרומתו לפיתוח שפת האספרנטו. תרגומיו הידועים לאספרנטו הם סיפורי האחים גרים, וכן תרגומו של ספר פולני ידוע בשם "פרעה" . הוא ערך גם את אחד המילונים הראשונים בשפת אספרנטו, Vortaro de Esperanto. 

ביין כתב ותרגם באספרנטו תחת שם העט "קאבה" (Kabe), שהורכב מן האותיות הראשונות של שמו בפולנית (.K.B). ב-1911 פרש בפתאומיות מפעילותו בתחום שפת האספרנטו, ולא שב לעסוק בה עד מותו, בשנת 1959. בעקבות כך נטבע באספרנטו הפועל kabei, על שמו. משמעות הפועל: "להיות פעיל נלהב ולתרום מאוד לאספרנטו, ופתאום להיעלם בפתאומיות ללא כל הסבר". המילה נמצאת בשימוש תדיר גם כיום בקרב דוברי שפת אספרנטו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בלשנים ולשונאים פולנים
קטגוריה:רופאים פולנים
קטגוריה:אספרנטיסטים
קטגוריה:מתרגמים פולנים

קטגוריה:סופרים כותבי אספרנטו
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1872
קטגוריה:נפטרים ב-1959
מוחמד א-נני

מוחמד נאסר א-סייד א-נני (בערבית: محمد ناصر السيد النني; נולד ב-11 ביולי 1992) הוא כדורגלן מצרי המשחק בעמדת הקשר האחורי באל-ג'זירה, ובנבחרת מצרים.

==קריירת מועדונים==
מוחמד אלנני נולד וגדל בעיר אל-מחלה אל-כוברא שבמצרים. הוא מוסלמי אדוק.<ref></ref> מגיל צעיר הצטרף למחלקת הנוער של מועדון הפאר המצרי אל אהלי ממנו עבר לזה של אל-מוקאוולון בו החל את קריירת הבוגרים שלו כשחקן יחד עם מוחמד סלאח. א-נני רשם 35 הופעות בהן כבש שני שערים במדי אל-מוקאוולון ובחודש ינואר 2013, הוזמן להיבחן במחנה האימונים של פ.צ. בזל השווייצרית. במהלך מחנה האימונים א-נני לקח חלק במשחק אימון אחד של בזל נגד סיטוואה בוקרשט והרשים את מאמן הקבוצה מוראט יאקין וב-29 בינואר, חתם א-נני על חוזה עד לתום העונה בבזל. ב-10 בפברואר 2013, ערך א-נני את הופעת הבכורה שלו במדי בזל בניצחון 0–3 על סיון והוחלף במחצית של המשחק. א-נני סייע לבזל לזכות באליפות ליגת העל השווייצרית לעונת 2012/13. בחודש מאי 2013, האריכה בזל את חוזהו של א-נני בקבוצה בארבע שנים נוספות.

ב-16 באפריל 2014, כבש א-נני את שער הבכורה שלו במדי בזל בניצחון 2–4 על פ.צ. ציריך. עונת 2014/15 הייתה לעונת הפריצה של א-נני במדי בזל. הקבוצה זכתה באליפות השישית שלה ברציפות אך החמיצה את ההזדמנות לזכות בגביע השווייצרי. ב-13 בינואר 2016, הכריז מאמן ארסנל ארסן ונגר כי הקבוצה החתימה את מוחמד א-נני מבזל ושילמה עבורו סכום הנע בין 5 ל-7 וחצי מיליון אירו. ב-30 בינואר, ערך א-נני את הופעת הבכורה שלו במדי התותחנים במשחק נגד ברנלי בגביע האנגלי.

את שער הבכורה שלו במדי ארסנל כבש א-נני בהפסד קבוצתו בשלב שמינית גמר ליגת האלופות לברצלונה כשבסיום נבחר המצרי לשחקן המצטיין. שערו היחיד של א-נני באותה העונה זיכה אותו בפרס שער השנה של ארסנל לעונת 2015/16.

==נבחרות מצרים==
א-נני שיחק יחד עם הנבחרת האולימפית של מצרים עד גיל 23 באולימפיאדת לונדון.

לזכותו 40 הופעות ושלושה שערים במדי הנבחרת הבוגרת של מצרים.

נכלל בסגל נבחרת מצרים לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

נכלל בסגל הנבחרת האולימפית של מצרים לטורניר הכדורגל באולימפיאדת פריז (2024).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.arsenal.com/first-team/players/mohamed-elneny פרופיל השחקן] באתר הרשמי של ארסנל
* [https://www.premierleague.com/players/5239/Mohamed-Elneny/overview פרופיל השחקן] באתר הרשמי של הפרמייר ליג
==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים מצרים
קטגוריה:קשרי כדורגל מצרים
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. בזל
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:כדורגלני בשיקטש
כדורגלני אל-ג'זירה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מצרים
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2017
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2019
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2021
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2023
קטגוריה:כדורגלנים מצרים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:ספורטאים זרים בשווייץ
קטגוריה:ספורטאים זרים באנגליה
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:מצרים שנולדו ב-1992
יחסי ברזיל–קטר

אמיר קטר תמים בן חמד אאל ת'אני נפגש עם [[נשיא ברזיל ז'איר בולסונרו בעת ביקור האחרון בדוחא, 2019]]
יחסי ברזיל–קטר הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה הפדרלית של ברזיל למדינת קטר.

ברזיל וקטר כוננו יחסיהן בשנת 1974, כ-3 שנים לאחר קבלת העצמאות של קטר. לאחר 20 שנה של קשר פורמלי בלבד, מלווה בביקורים פרטיים ולא רשמיים של בעלי תפקידים ואמירים במדינה, קטר החלה להראות עניין גובר ביחסים עם ברזיל. במהלך ביקור רשמי בקטר בפברואר בשנת 2005. שר החוץ סלסו אמורין עם אמיר קטר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני, הודיע שר החוץ כי הוא מתכנן לפתוח שגרירות ברזילאית בדוחה. ההחלטה יצאה לפועל ובאפריל באותה השנה השגרירות נפתחה והגיע שגריר תושב ברזילאי לקטר. הנשיאה של ברזיל, דילמה רוסף בירכה על העברת הכתר הקטרי לתמים בן חמד אאל ת'אני ביוני 2013.

== סחר ==
קטר הייתה שותפת הסחר ה-43 בגודלה של ברזיל בשנת 2012. משנת 2007 עד שנת 2011 גדל הסחר עם ברזיל ב-435%, ממאתיים מיליון דולר אמריקאי למיליארד דולר אמריקאי.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
ישראל קליינר (מתמטיקאי)

ישראל קליינר הוא מתמטיקאי קנדי וחוקר ההיסטוריה של המתמטיקה.

== חייו ==
קליינר קיבל את הדוקטורט שלו ב-1967 באוניברסיטת מקגיל. המנחה שלו היה יואכים למברק. נושא עבודת התזה היה Lie modules and rings of quotients. קליינר היה פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת יורק החל מ-1965, ושם היה אחראי על תוכנית הלימודים למורים למתמטיקה. הוא התפרסם בשל עבודתו בנושא ההיסטוריה של האלגברה, וההיסטוריה של המתמטיקה.

קליינר זכה בפרס קרל אלנדורפר ב-1987 על מאמרו על התפתחות תורת הקבוצות ופעם נוספת ב-1992 על מאמרו הסוקר את ההתפתחות של הוכחות קבילות במתמטיקה. ב-1990 זכה בפרס ג'ורג' פוליה על מאמרו על התפתחות מושג הפונקציה, וב-1995 זכה בפרס לסטר רנדולף פורד, יחד עם נצה מובשוביץ-הדר. באמצע העשור הראשון של המאה ה-21 היה סגן נשיא של האגודה הקנדית לפילוסופיה והיסטוריה של המתמטיקה.

== עבודותיו ==

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20151209091931/http://edu.technion.ac.il/userfiles/docs/%20%D7%9E%D7%99%D7%93%D7%A2%20%D7%A2%D7%9C%20%D7%94%D7%A1%D7%A4%D7%A8%20%D7%A4%D7%A8%D7%A7%D7%99%D7%9D%20%D7%91%D7%94%D7%A1%D7%98%D7%95%D7%A8%D7%99%D7%94%20%D7%A9%D7%9C%20%D7%94%D7%9E%D7%AA%D7%9E%D7%98%D7%99%D7%A7%D7%94.pdf ביוגרפיה קצרה], בסקירת אסופת "מאמרים נבחרים בהיסטוריה של המתמטיקה"
* [http://mathdl.maa.org/mathDL/22/?pa=content&sa=viewDocument&nodeId=1409 ביוגרפיה קצרה], באתר האיגוד המתמטי האמריקאי
* [http://mathdl.maa.org/mathDL/22/?pa=content&sa=viewDocument&nodeId=2909 ביוגרפיה קצרה נוספת], באתר האיגוד המתמטי האמריקאי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מתמטיקאים קנדים
קטגוריה:היסטוריונים של המתמטיקה
עונת 1983/1984 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1983/1984 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-27 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-15 בספטמבר 1983 ותחרות הסתיימה ב-29 במרץ 1984. בתחרות השתתפו 25 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-29 במרץ בז'נבה התקיים משחק הגמר.

התחרות הסתיימה בניצחון של בנקו די רומה וירטוס, בפעם הראשונה בתולדות המועדון. 
==מהלך התחרות==
בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
=== בית הגמר===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!width=15| !!width=150|קבוצה !!width=20|משחקים !!width=20|נקודות !!width=20|ניצחונות !!width=20|הפסדים !!width=20|סלי זכות !!width=20|סלי חובה 
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || ברצלונה
| 10 || 17 || 7 || 3 || 910 || 825
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || בנקו די רומה וירטוס
| 10 || 17 || 7 || 3 || 785 || 752
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || ג'וליקולומבני קאנטו
| 10 || 16 || 6 || 4 || 865 || 826
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || בוסנה סרייבו
| 10 || 15 || 5 || 5 || 843 || 928
|- style="background: #ffcccc;"
| 5. || מכבי תל אביב
| 10 || 13 || 3 || 7 || 872 || 902
|- style="background: #ffcccc;"
| 6. || לימוז'
| 10 || 12 || 2 || 8 || 937 || 979
|}

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
מכבי תל אביב בשלב הראשון של המוקדמות ניצחה את ארחוס הדנית 145:85 ו-133:62. בשלב השני של המוקדמות היא ניצחה את אריס סלוניקי היוונית 68:62 ו-75-76. את בית הגמר היא סיימה במקום החמישי.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.fibaeurope.com/season_1984.compID_,Uz02qBnJiADOq5VntEf53.html פירוט התוצאות]
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c1/C1_84.htm תיאור מפורט של משחקי הגמר]
* 

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1983
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1984
קטגוריה:עונות בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
עונת 1984/1985 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1984/1985 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-28 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-21 בספטמבר 1984 ותחרות הסתיימה ב-3 באפריל 1985. בתחרות השתתפו 25 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-3 באפריל בפיראוס התקיים משחק הגמר.

התחרות הסתיימה בניצחון של ציבונה זאגרב, בפעם הראשונה בתולדות המועדון. 
==מהלך התחרות==
בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
=== בית הגמר===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!width=15| !!width=150|קבוצה !!width=20|משחקים !!width=20|נקודות !!width=20|ניצחונות !!width=20|הפסדים !!width=20|סלי זכות !!width=20|סלי חובה 
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || ציבונה זאגרב
| 10 || 17 || 7 || 3 || 881 || 826
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || ריאל מדריד
| 10 || 17 || 7 || 3 || 933 || 874
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || מכבי תל אביב
| 10 || 16 || 6 || 4 || 861 || 878
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || צסק"א מוסקבה
| 10 || 14 || 4 || 6 || 823 || 819
|- style="background: #ffcccc;"
| 5. || בנקו די רומה וירטוס
| 10 || 14 || 4 || 6 || 840 || 882
|- style="background: #ffcccc;"
| 6. || גרנרולו בולוניה
| 10 || 12 || 2 || 8 || 840 || 899
|}

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
מכבי תל אביב בשלב הראשון של המוקדמות ניצחה את סטיאווה בוקרשט הרומנית 114:103 ו-131:88. בשלב השני של המוקדמות היא ניצחה את סונאייר אוסטנדה הבלגית 80:90 ו-135-75. את בית הגמר היא סיימה במקום השלישי.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.fibaeurope.com/season_1985.compID_,Uz02qBnJiADOq5VntEf53.html פירוט התוצאות]
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c1/C1_85.htm תיאור מפורט של משחקי הגמר]
* 

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1985
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1984
קטגוריה:עונות בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
סנזיינה

רומניות רוקדות בחג הסנזיינות בפסטיבל קריקאו, ב-2013]]
סנזיינה (ברומנית: Sânziană), המכונה גם דרגאיקה (Drăgaica), היא יצור מיתולוגי רומני, קוסמת טובה מהסוג המכונה יילה, שהופכת לקוסמת רעה, אם לא מכבדים את יום חגה ב-24 ביוני.

ההתייחסות לסנזיאנות היא בדרך כלל קבוצתית, אך יש גם אחת הזוכה להתייחסות פרטיקולרית, יאנה סנזיאנה. לפי המסורת הסנזיאנות לובשות יה, לכן חג הסנזיאנות נקבע גם כיום החג של החולצה הרומנית יה.

סנזיאנה הוא גם שמו של צמח בעל פריחה צהובה-מוזהבת הפורח בתקופת חג הסנזיאנות, אשר פרחיו משמשים לחליטת תה ולהאכלת בעלי חיים. הצמח גדל גם בישראל ושמו דבקה אמיתית (Galium verum). בחג נוהגים לקשט את חזיתות הבתים בזרים של פרחי סנזיאנה.

== אטימולוגיה ==
בנצרות 24 ביוני הוא יום חגו של יוחנן המטביל ומכאן נגזר השם sanctus Joannes (יוחנן הקדוש בלטינית), ששובש בהמשך, sînt Joane, sînjuene, sînziene. ביום חג זה רוקדות האיכרות, והצעירה שנבחרת לרוקדת המצטיינת קרויה Drăgaica (דרגאיקה), שם שנגזר מהמילה dragă, שפירושו "יקירה".

== מקורות ומנהגים ==
על פי האתנולוגים הרומנים המנהג הזה קדם לנצרות ומקורו בחג של אל השמש, שנחוג בתקופה בה השמש בשיא חוזקה (לקראת היום הארוך ביותר בשנה) והסנזיינות היו כוהנות השמש, שחיו ביערות ושרתו את אלת הציד דיאנה. הסנזיינות עוברות בלילה ונותנות כוח לאנשים, בעלי חיים וצמחים.

על פי המנהג, מפרחי הסנזיינות קולעים זרים וזורקים אותם אל גגות הבתים. אם הזר נשאר על הגג, זה מבשר חיים ארוכים ואם הוא נופל מהגג יש בכך בשורה רעה. מי שאינו מכבד את הסנזיינות על ידי לקיחת חלק במנהגים יענש על ידן בסופות, ברד והרס התבואה. את פרחי הסנזיינה יכולים לאסוף רק ילדים או נשים אחרי גיל הבלות, אחרת הם מאבדים את התכונות המגינות.

בחבל מרמורש הבחורות מתרחצות לקראת החג במים זורמים ולקראת בוקר מרטיבות את גופן העירום בטל הבוקר - מנהג זה מבטיח להן שיהיו להן ילדים. צעירות לא נשואות שמות על ראשן זרי סנזיינה, כדי שבשנתן יחלמו על המיועד להן. במרמורש מקובל גם לקלוע זרי סנזיינות בצורת צלב, לקדש אותם בכנסייה ולאחר מכן להניח אותם בצמתים בקרבת הכפר, כדי להבטיח צמיחת התבואה.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://jurnalul.ro/calendar/du-te-soare-vino-luna-sanzienele-imbuna-615920.html "Du-te Soare, vino Lună, Sânzienele îmbună…”] 
* [http://www.evz.ro/24-iunie-nasterea-sfantului-ioan-botezatorul-sanzienele-988398.html 24 IUNIE: Naşterea Sfântului Ioan Botezătorul - Sânzienele] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיתולוגיה רומנית
קטגוריה:יצורים בדיוניים
סדרת שאום

סדרת שאום (באנגלית: בעבר Schaum's Outline Series וכיום Schaum's Outlines) היא סדרת ספרי לימוד אמריקאית לתיכון ולאוניברסיטה במגוון תחומים: מתמטיקה, הנדסה, מדעי המחשב, ביולוגיה, חשבונאות, כלכלה, דקדוק ועוד.

הסדרה נוסדה בשנות ה-30 של המאה ה-20 בידי דניאל שאום, בנם של מהגרים ממזרח אירופה. בשנת 1967 נרכשה ההוצאה בידי הוצאת מקגרו-היל. הספרים בסדרה מתעדכנים בהתמדה, בהתאם לשינויים בתוכניות הלימוד ובעזרי הלימוד. עם מחברי הספרים נמנים מחברים נודעים בתחומם, כסימור ליפשוץ ומורי ר. שפיגל.

לספרי הסדרה מבנה בסיסי משותף: כל פרק מתחיל בסקירה בסיסית של נושאי הפרק, שאחריה באה סדרה ארוכה של תרגילים פתורים ביסודיות, הכוללים הרחבה של חומר הלימוד (למשל הוכחה של משפטים בספרי מתמטיקה) והדגמה של שיטות נפוצות לפתרון בעיות בנושא הפרק. לבסוף ניתן עוד מקבץ של תרגילים לתרגול נוסף, עם פתרון קצר (שאינו כולל את דרך הפתרון). ההצגה הבהירה של נושאי הלימוד תרמה לפופולריות של הסדרה.

בשנות ה-90 החלו להופיע גרסאות מקוצרות של ספרי הסדרה, בשם "Easy Outlines", המיועדות לתלמידי תיכון.

אחדים מספרי הסדרה תורגמו לעברית ויצאו לאור בהוצאת סטימצקי.

שלושה דורות בעיצוב העטיפה של ספרי סדרת שאום:
<gallery widths="250px" heights="250px" perrow="3">
Schaum General Topology.png|1969
Schaum Real Variables.png|שנות ה-80
Schaum Calculus, sixth edition.png|2012
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי לימוד
קטגוריה:סדרות ספרי עיון
בורקיני

אישה לובשת בורקיני בחוף הים ב[[אלכסנדריה|שמאל]]
בורקיני (בערבית: بوركيني, הלחם של המילים "בורקה" ו"ביקיני") הוא סוג של בגד ים לנשים שהמציאה המעצבת הלבנונית-אוסטרלית אהדה זנטי. העיצוב נועד להתאים למצוות הקוראן הקורא לנשים מוסלמיות להתלבש בצניעות. החליפה מכסה את כל הגוף למעט הפנים, הידיים וכפות הרגליים, ובה בעת קלה דייה כדי לאפשר שחייה. מראה החליפה מזכיר חליפת צלילה באורך מלא עם כיסוי ראש מובנה, אך היא מעט רופפת יותר ועשויה מחומרים של בגד ים במקום ניאופרן. בישראל הרעיון התפשט הן במגזר היהודי-חרדי והן במגזר הערבי.

החברה של זנטי, המוכרת את הבורקיני ברחבי העולם, דיווחה באוגוסט 2016 ש-45% מרוכשות בגדי הים אינן מוסלמיות, ויש ביניהן נשים ממגוון דתות ומוצאים.

==מחלוקת==
בקיץ 2016, לפחות 11 ערים צרפתיות העבירו חוק האוסר על לבישת בורקיני בחופים, בטענה שזהו בגד המפר את החילוניות הצרפתית. נשים רבות הפרו את האיסור, ביניהן עשרות שהתבקשו לעזוב את החופים, וכך גם נשים שלא היו לבושות בבורקיני, אלא רק בבגדים לא חושפניים, כולל אחת בבגד שחייה אולימפי.

כאות מחאה, הודיע היזם הצרפתי-אלג'יראי רשיד נקאז שישלם את הקנסות עבור נשים שייקנסו בשל לבישת הבורקיני.

ב-26 באוגוסט 2016 השעה בית המשפט המנהלי בצרפת את האיסור לנשים ללבוש את בגד הים המוסלמי בעיירה ליד ניס.

==קישורים חיצוניים==

* אילת לוי, [https://www.regthink.org/articles/בורקיני-או-ביקיני בורקיני או ביקיני?], באתר הפורום לחשיבה אזורית, 21 באוגוסט 2018
* , בערוץ ה-YouTube הרשמי של תאגיד השידור הישראלי, 28 באוגוסט 2021

==הערות שוליים==

קטגוריה:בגדי ים
קטגוריה:לבוש אסלאמי לנשים
קטגוריה:צרפת: אסלאם
הנסיך מפעל ליצור טחינה

הנסיך מפעל ליצור טחינה בע"מ היא חברה פרטית ישראלית המוכרת במותג טחינה הנסיך. החברה הייתה בשליטת עפיף ועיסא טנוס והפעילה מפעל ליצור טחינה, עד שנקלעה לחובות כבדים שהובילו למינוי נאמן וכונסי נכסים שמכרו את פעילותה.

== היסטוריה ==
טרם הקמת טחינה הנסיך בישראל, סופק רוב הביקוש הישראלי לטחינה מהשטחים. בשנת 1987, בעת האינתיפאדה הראשונה, נעצרה אספקת הטחינה מהשטחים לישראל, ולאחר 6 חודשים בהם נעצר המסחר החליט עפיף טנוס לנצל את ההזדמנות ולהשתלט על השוק שנוצר עקב האינתיפאדה. טנוס, שהתפרנס עד אז מעסק לראיית חשבון שהקים ב-1975, נסע לשכם ללמוד הכנת טחינה, קנה ציוד והעסיק את שלושת העובדים הראשונים שלו במפעל באזור התעשייה של כרמיאל. את הונו הראשוני השיג טנוס מהלוואות בנקאיות 
.

מפעל החברה שוכן בעיילבון, ומשתרע על שטח של 5,500 מ"ר, ומועסקים בו יותר מ-50 עובדים. התפוקה השנתית של המפעל היא 17,000 טון טחינה. את חומר הגלם לייצור הטחינה, השומשום, מייבא טנוס ממגדלים בחו"ל בחלקו, ובחלקו מגדל בעצמו בשדות בעולם (בין השאר בשדות באתיופיה).

הטחינה מתוצרת החברה נמכרת לשוק הישראלי ומיוצאת למדינות שונות בחו"ל, בהן ארצות הברית.

באוגוסט 2016 הורה משרד הבריאות על הפסקת רישיון יצור ושיווק טחינת הנסיך עקב גילוי חיידקי סלמונלה בטחינה גולמית ששווקה למפעלי תעשייה, אך לאחר בדיקה חוזרת התיר את שיווק הטחינה שנועדה לשוק הקמעונאי (אך לא את הטחינה שנועדה לתעשייה). 176 טונות של טחינה פגומה הועברו להשמדה.

באוקטובר 2022 פנתה החברה לבית המשפט בבקשה לעיכוב הליכים, לאחר שצברה חובות של 140 מיליון ש"ח. בית המשפט המחוזי בנצרת מינה לחברה שני כונסי נכסים ומנהל הסדר, ובמרץ 2023 נמכרה הפעילות העסקית של החברה לחברת טעמן תמורת 11 מיליון ש"ח.

לבעלי החברה, עפיף ועיסא טנוס, היו חובות של 63 מיליון ש"ח מחמת ערבויות אישיות שנתנו. בהסדר הנושים הוסכם שהם ישלמו 4.2 מיליון ש"ח ויהיו פטורים מיתרת החוב.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

==הערות שוליים==

הנסיך
קטגוריה:חברות ישראליות בבעלות ערבית
האקשה הפה

האקשה הפה - חזית
האקשר מרקט
הָאקֶָשֶה הֶפֶה (בגרמנית: Hackesche Höfe) הוא מתחם המורכב משמונה חצרות ברחוב רוזנטלר (Rosenthaler Strasse) מס' 40 ברובע מיטה בברלין.
== היסטוריה ==
החצרות נבנו בתחילת המאה ה-20 בסגנון יוגנדסטיל ואוכלסו בעיקר ביהודים. בעל המקום היה יהודי בשם מיכאל יעקב. בתקופת גרמניה הנאצית הוא הוכרח למכור את המתחם לארי. הזכויות הושבו ליורשיו ב-1993. היהודים נשלחו להשמדה ורק אבני הנגף המרובות מעידות על כך.

באחת החצרות יש מוזיאון במקום בו היה קיים בית החרושת לייצור מברשות ומטאטאים על ידי עיוורים של חסיד אומות העולם אוטו ויידט. כן קיים במקום מוזיאון לזכר אנה פרנק.

לאחר מלחמת העולם השנייה היה המתחם בשטח ברלין המזרחית. התיישבו במקום אמנים ויוצרים. תוכניות השלטונות להרוס את המתחם נתקלו בהתנגדות עזה. 

ב-1995 הוחל בשיפוץ המתחם והוא הפך למרכז חנויות, גלריות, מוזיאונים, סדנאות ותיאטראות. הדירות הישנות שופצו והפכו את המקום למבוקש ויקר למגורים.

==האקשר מרקט==
מול האקשה הפה נמצאת כיכר מוקפת במסעדות ובברים, ובה נמצאת גם תחנת הרכבת האקשר מרקט (בגרמנית: Hackescher Markt). בכיכר נערכים הופעות רחוב ושוק אוכל בימי חמישי ושבת. 
<gallery>
File:Hackesche Höfe No 1.jpg|חצר מס' 1 בהאקשה הפה
File:Hackesche Höfe (4).jpg|כניסה למוזיאון אוטו ויידט
File:Bahnhof Berlin Hackescher Markt.jpg|תחנת הרכבת האקשר מרקט
File:Hackescher Markt (2).jpg|להקת כלי נשיפה ממתכת בהאקשר מרקט
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.berlin.de/en/attractions-and-sights/3560128-3104052-hackesche-hoefe.en.html האקשה הפה] באתר berlin.de
* [http://www.malon.co.il/article.aspx?id=10261 האקשה הפה] , באתר "מלון"
* [http://www.berlin.org.il/%D7%94%D7%90%D7%A7%D7%A9%D7%94_%D7%94%D7%95%D7%A4%D7%94.html סיור בהאקשה הפה], באתר "ברלין"

קטגוריה:ברלין: מבנים
עונת 1985/1986 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1985/1986 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-29 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-19 בספטמבר 1985 ותחרות הסתיימה ב-3 באפריל 1986. בתחרות השתתפו 25 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-3 באפריל בבודפשט התקיים משחק הגמר.

התחרות הסתיימה בניצחון של ציבונה זאגרב, בפעם השנייה ברציפות ובפעם השנייה בתולדות המועדון. 
==מהלך התחרות==
בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
=== בית הגמר===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!width=15| !!width=150|קבוצה !!width=20|משחקים !!width=20|נקודות !!width=20|ניצחונות !!width=20|הפסדים !!width=20|סלי זכות !!width=20|סלי חובה 
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || ציבונה זאגרב
| 10 || 17 || 7 || 3 || 977 || 933
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || ז'לגיריס קובנה
| 10 || 17 || 7 || 3 || 931 || 915
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || סימק מילאנו
| 10 || 16 || 6 || 4 || 881 || 837 
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || ריאל מדריד
| 10 || 15 || 5 || 5 || 944 || 906 
|-style="background:#ffcccc;"
| 5. || מכבי תל אביב
| 10 || 14 || 4 || 6 || 907 || 946
|-style="background:#ffcccc;"
| 6. || לימוז'
| 10 || 11 || 1 || 9 || 910 || 1013
|}

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
מכבי תל אביב בשלב הראשון של המוקדמות ניצחה את קינגסטון קינגס האנגלית 112:93 ו-120:92. בשלב השני של המוקדמות היא ניצחה את נשואה אי.בי.בי.סי ההולנדית 113:95 ו-103-96. את בית הגמר היא סיימה במקום החמישי.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.fibaeurope.com/season_1986.compID_,Uz02qBnJiADOq5VntEf53.html פירוט התוצאות]
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c1/C1_86.htm תיאור מפורט של משחקי הגמר]
* 
* 
 

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1985
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1986
קטגוריה:עונות בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
יחסי איטליה–קטר

יחסי איטליה–קטר הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים והמלאים שבין הרפובליקה האיטלקית לבין מדינת קטר.

== שיתופי פעולה ==
קטר ואיטליה משתפות פעולה במגוון תחומים אך הבולט מביניהם הוא שיתוף הפעולה בתחום הקמת התשתיות של גביע העולם בכדורגל 2022 שייערך בקטר, מאות עסקים איטלקיים משקיעים בהקמת התשתיות במגוון תחומים, חלקם משקיעים בבניית האצטדיונים, חלקם משקיעים בבניית המלונות וחלקם משקיעים בהקמת הכביש העתידי בין קטר לבחריין שיוביל לאצטדיון-א שמאל. בתערוכה העולמית של 2015 פדריקו גווידי, שרת הכלכלה האיטלקית, פגשה את עמיתה הקטרי אחמד בן ג'אסם אאל ת'אני בביתן הקטרי. הם שוחחו על התקדמות היחסים הכלכליים של איטליה וקטר ובחנו מעורבות גדולה יותר אחת של השנייה, בעניינים פנימיים וחיצוניים. צעד שקטר לא מרבה לעשות.

== סחר ==
איטליה ייצאה לקטר סחורה בשווי 1.2 מיליארד אירו בשנת 2013. איטליה היא הספקית החמישית בגודלה לקטר בשנה זו אחרי ארצות הברית, סין, יפן וגרמניה. אך עם זאת, דווקא הייצוא הקטרי לאיטליה צובר תאוצה ועולה כל שנה. השנה בה איטליה ייצאה הכי הרבה לקטר היא במפתיע - 2008, השנה של המשבר הכלכלי העולמי.

== הערות שוליים ==
עונת 1986/1987 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1986/1987 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-30 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-19 בספטמבר 1986 ותחרות הסתיימה ב-2 באפריל 1987. בתחרות השתתפו 26 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 6 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. בסוף העונה ב-2 באפריל בלוזאן התקיים משחק הגמר.

התחרות הסתיימה בניצחון של טרייסר מילאנו, בפעם השנייה בתולדות המועדון. 
==מהלך התחרות==
בשלבים המוקדמים נקבעו 6 עולות לבית הגמר.
=== בית הגמר===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!width=15| !!width=150|קבוצה !!width=20|משחקים !!width=20|נקודות !!width=20|ניצחונות !!width=20|הפסדים !!width=20|סלי זכות !!width=20|סלי חובה 
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || טרייסר מילאנו
| 10 || 17 || 7 || 3 || 870 || 814
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || מכבי תל אביב
| 10 || 17 || 7 || 3 || 861 || 820
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || פו אורטז
| 10 || 16 || 6 || 4 || 809 || 822 
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || זאדאר
| 10 || 14 || 4 || 6 || 819 || 831 
|-style="background:#ffcccc;"
| 5. || ז'לגיריס קובנה
| 10 || 13 || 3 || 7 || 821 || 862
|-style="background:#ffcccc;"
| 6. || ריאל מדריד
| 10 || 13 || 3 || 7 || 862 || 893
|}

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
מכבי תל אביב בשלב הראשון של המוקדמות ניצחה את פולי השווייצרית 102:91 ו-121:112. בשלב השני של המוקדמות היא ניצחה את טורפן פויאט הפינית 95:89 ו-112-86. את בית הגמר היא סיימה במקום השני, עלתה למשחק הגמר והפסידה בו.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.fibaeurope.com/season_1987.compID_,Uz02qBnJiADOq5VntEf53.html פירוט התוצאות]
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c1/C1_87.htm תיאור מפורט של משחקי הגמר]
* 
 

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1987
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1986
קטגוריה:עונות בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
כדורגל באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)

אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) נערכה בריו דה ז'ניירו, ברזיל. תחרויות הכדורגל נערכו בין 3 באוגוסט ל-20 באוגוסט 2016. בטורניר הגברים השתתפו 16 נבחרות, ובטורניר הנשים השתתפו 12 נבחרות לאומיות.

== אצטדיונים ==
שבעה אצטדיונים נבחרו לארח את טורניר הכדורגל של האולימפיאדה.
<center>
{| class="wikitable" style="text-align:center"
|-
!colspan="2"|ריו דה ז'ניירו
!ברזיליה
!סאו פאולו
|-
|מרקנה
|אנז'ניאו
|האצטדיון הלאומי
|ארנה קורינתיאנס
|-
|תכולה: 74,689
|תכולה: 60,000
|תכולה: 68,000
|תכולה: 47,605
|-
200px
Arena Corinthians
|-
!בלו הוריזונטה
! colspan="3" rowspan="14" |

|-
|מינייראו
|-
|תכולה: 58,259
|-
-
!סלבדור
|-
|ארנה פונטה נובה
|-
|תכולה: 50,000
|-
-
! מנאוס
|-
| ארנה אמזוניה
|-
|תכולה: 44,351
|-
}
</center>

==טורניר הגברים==
===הנבחרות שהעפילו===

{| class="wikitable" align=center style="width:98%;"
|-
!width=16%| AFC
!width=16%| CAF
!width=16%| CONCACAF
!width=16%| CONMEBOL
!width=16%| OFC
!width=16%| UEFA
|-
| 
|
|
| (מארחת)
|
| 
|}
===בית א'===

===בית ב'===

===בית ג'===

===בית ד'===

===שלב הנוקאאוט===

===כובשים מצטיינים===
;שישה שערים
* סרג' גנאברי

;ארבעה שערים
* ניימאר
* מקס מאייר
* אריק גוטיירס
* אוגנקרו אטבו
* עומר סדיק

;שלושה שערים
* גבריאל ז'סוס
* לואן ויירה
* טאופילו גוטיירס
* אנטוני לוסנו
* קוון צ'אנג הון
* ריו סאונג וו
* סוק היון ז'ון
* גונסאלו פסיינסיה

===טבלת מדליות===
{|class="wikitable plainrowheaders" border="1" style="font-size:100%"
|- align=center
! scope=col style="width:200px; background: gold;" | זהב
! scope=col style="width:200px; background: silver;" | כסף
! scope=col style="width:200px; background: #cc9966;" | ארד
|-
| || || 
|}

==טורניר הנשים==
===הנבחרות שהעפילו===

{| class="wikitable" align=center style="width:98%;"
|-
!width=16%| AFC
!width=16%| CAF
!width=16%| CONCACAF
!width=16%| CONMEBOL
!width=16%| OFC
!width=16%| UEFA
|-
|

|
|
| (מארחת)
|
| 
|}
===בית א'===

===בית ב'===

===בית ג'===

===דירוג הנבחרות במקום השלישי===

===שלב הנוקאאוט===

===כובשות מצטיינות===
;חמישה שערים
* מלאני ברינגר

;שלושה שערים
* ביאטריס
* ג'ייני בקי

===טבלת מדליות===
{|class="wikitable plainrowheaders" border="1" style="font-size:100%"
|- align=center
! scope=col style="width:200px; background: gold;" | זהב
! scope=col style="width:200px; background: silver;" | כסף
! scope=col style="width:200px; background: #cc9966;" | ארד
|-
| || || 
|}

==קישורים חיצוניים==

*
2016
קטגוריה:ענפי ספורט באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:ריו דה ז'ניירו: תחרויות כדורגל
עונת 1987/1988 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1987/1988 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-31 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-24 בספטמבר 1987 ותחרות הסתיימה ב-7 באפריל 1988. בתחרות השתתפו 23 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 8 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. הקבוצות החזקות עלו לטורניר פיינל פור התקיים בגנט.

התחרות הסתיימה בניצחון של טרייסר מילאנו, בפעם השנייה ברציפות ובפעם השלישית בתולדות המועדון. 
==מהלך התחרות==
בשלבים המוקדמים נקבעו 8 עולות לבית הגמר.
=== בית הגמר===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!width=15| !!width=150|קבוצה !!width=20|משחקים !!width=20|נקודות !!width=20|ניצחונות !!width=20|הפסדים !!width=20|סלי זכות !!width=20|סלי חובה 
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || פרטיזן
| 14 || 24 || 10 || 4 || 1290 || 1260
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || אריס
| 14 || 23 || 9 || 5 || 1346 || 1315 
|- style="background: #ccffcc;"
| 3. || טרייסר מילאנו
| 14 || 23 || 9 || 5 || 1304 || 1286 
|- style="background: #ccffcc;"
| 4. || מכבי תל אביב
| 14 || 22 || 8 || 6 || 1326 || 1320 
|-style="background:#ffcccc;"
| 5. || ברצלונה
| 14 || 21 || 7 || 7 || 1367 || 1278
|-style="background:#ffcccc;"
| 6. || סטורן קלן
| 14 || 19 || 5 || 9 || 1402 || 1415
|-style="background:#ffcccc;"
| 7. || פו אורטז
| 14 || 18 || 4 || 10 || 1210 || 1229
|-style="background:#ffcccc;"
| 8. || נשוא י.בי.בי.סי
| 14 || 18 || 4 || 10 || 1299 || 1441
|}

===פיינל פור===

בוב מקאדו (ארצות הברית) מטרייסר מילאנו נבחר לכדוסלן המצטיין של הפיינל פור.

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
מכבי תל אביב העפילה ישירות לשלב השני של המוקדמות והיא ניצחה את בנפיקה הפורטוגזית 111:86 ו-81-79. את בית הגמר היא סיימה במקום הרביעי ועלתה לפיינל פור. היא הפסידה במשחק הגמר, כמו בעונה הקודמת.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.fibaeurope.com/season_1988.compID_,Uz02qBnJiADOq5VntEf53.html פירוט התוצאות]
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c1/C1_88.htm תיאור מפורט של משחקי הגמר]
* 
 

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1987
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1988
קטגוריה:עונות בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
אליפות אירופה בכדורסל 1989

אליפות אירופה בכדורסל 1989, המכונה גם יורובאסקט 1989, היא האליפות ה-26 לנבחרות כדורסל אירופאיות. האליפות התקיימה בין התאריכים 20 עד ה-25 ביוני 1989 בזאגרב, יוגוסלביה. באליפות השתתפו 8 נבחרות לאומיות ובסיומה זכתה נבחרת יוגוסלביה בתואר האליפות הרביעי בתולדותיה, לאחר שגברה על נבחרת יוון במשחק הגמר. דראז'ן פטרוביץ', שחקן הנבחרת המנצחת, קלע לאורך האליפות 30.0 נקודות בממוצע למשחק וזכה בתואר ה-MVP. חמש המדורגות הראשונות בסיום הטורניר העפילו לאליפות העולם 1990.

==שלב הבתים==
בשלב הראשון חולקו הנבחרות לשני בתים, ושתי הקבוצות שסיימו ראשונות בכל בית עלו לשלב חצי הגמר.

===בית א'===
{| style=border-collapse:collapse border=1 cellspacing=0 cellpadding=5
|- align=center bgcolor=#efefef
!
!מדינה
!משחקים
!ניצחונות
!הפסדים
!הפרש
!נקודות
|-bgcolor=aaffaa
|align=right|1.||ברית המועצות || 3 || 3 || 0 || 68+ || 6
|-bgcolor=aaffaa
|align=right|2.||איטליה || 3 || 2 || 1 || 41+ || 5
|-
|align=right|3.||ספרד || 3 || 1 || 2 || 31- || 4
|-
|align=right|4.||הולנד || 3 || 0 || 3 || 78- || 3
|}

===בית ב'===
{| style=border-collapse:collapse border=1 cellspacing=0 cellpadding=5
|- align=center bgcolor=#efefef
!
!מדינה
!משחקים
!ניצחונות
!הפסדים
!הפרש
!נקודות
|-bgcolor=aaffaa
|align=right|1.||יוגוסלביה || 3 || 3 || 0 || 72+ || 6
|-bgcolor=aaffaa
|align=right|2.||יוון || 3 || 2 || 1 || 1+ || 5
|-
|align=right|3.||צרפת || 3 || 1 || 2 || 8+ || 4
|-
|align=right|4.||בולגריה || 3 || 0 || 3 || 81- || 3
|}

==שלבי הפלייאוף==

<br>

==מקומות 3–8==

==חמישיית האליפות==
{| class="wikitable"
|-
!colspan="1"| שחקן
!colspan="1"| נבחרת
|-
|- style="border-top:2px solid black"
|-
| ניקוס גאליס || יוון
|-
| דראז'ן פטרוביץ' (MVP) || יוגוסלביה
|-
| זארקו פספלי || יוגוסלביה
|-
| סטפאן אוסטראוסקי || צרפת
|-
| דינו ראדג'ה || יוגוסלביה
|}

==דירוג סופי==
{| class="wikitable"
|-
! מיקום !! נבחרת !! מאזן
|-
| יוגוסלביה || 0-5
|-
| יוון || 2-3
|-
| ברית המועצות || 1-4
|-
| 4 || איטליה || 3-2
|-
| 5 || ספרד || 2-3
|-
| 6 || צרפת || 3-2
|-
| 7 || בולגריה || 4-1
|-
| 8 || הולנד || 5-0
|}

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.fibaeurope.com/season_1989.compID_qMRZdYCZI6EoANOrUf9le2.html אליפות אירופה בכדורסל 1989], באתר פיב"א

קטגוריה:אליפויות אירופה בכדורסל
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1989
קטגוריה:תחרויות כדורסל ביוגוסלביה
קטגוריה:זאגרב: תחרויות ספורט
הפיגועים בתאילנד (2016)

מתקפת הטרור בתאילנד החלה ב-11 באוגוסט 2016, עת התפוצץ מטען חבלה בעיירת הנופש הואה הין שבמערב תאילנד. למחרת, התפוצצו מספר מטעני חבלה נוספים, פעם נוספת בהואה הין ובנוסף באתרי הנופש פוקט, תראנג וסוראט טהאני. בסך הכל נרצחו במתקפה 4 אנשים ונפצעו 30.

==הפיגועים==
===11 באוגוסט===
ב-11 באוגוסט 2016 התפוצצו שני מטעני חבלה סמוך לשעה 22:30 (UTC+7) בעיירת הנופש הואה הין שבמערב תאילנד. אזרחית תאילנדית שמכרה פירות ברחוב נרצחה, ו-23 נוספים נפצעו. בין הפצועים 12 תיירים, ביניהם גרמני, אנגלים, הולנדים, אוסטרים ואיטלקים.

===12 באוגוסט===
ב-12 באוגוסט 2016 המשיכה מתקפת הטרור, עם מספר מטעני חבלה שהתפוצצו במספר מוקדים בתאילנד. 3 מטעני חבלה נוספים התפוצצו בהואה הין, והביאו למותו של אדם אחד ולפציעתם של לפחות ארבעה. בסוראט טהאני, מטען חבלה שהוסתר בעציץ התפוצץ מחוץ לתחנת המשטרה המקומית והביא למותו של עובד העירייה המקומית. בפוקט התפוצצו שני מטעני חבלה, אחד מהם בפארק לומה המושך אליו תיירים רבים, והשני בחוף פאטונג. אדם נוסף נרצח בהתפוצצות מטען חבלה בתראנג שבדרום תאילנד.

== חקירה ==
אף ארגון לא לקח אחריות למתקפת הטרור, אך הרשויות חושדות כי בדלנים מפטאני שבדרום תאילנד הם שביצעו את המתקפה.

ב-12 באוגוסט 2016 נעצרו שני חשודים בקשר למתקפה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פשע בתאילנד
קטגוריה:פיגועי טרור באסיה
תאילנד
יחסי איסלנד–קטר

היחסים בין הרפובליקה של איסלנד לבין מדינת קטר.

קטר מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירות, הנמצאת בלונדון שבממלכה המאוחדת, ובאמצעות שגריר שאינו תושב יוסוף בן עלי אאל חאטר. איסלנד לא מיוצגת בקטר, האינטרסים של קטר באיסלנד מטופלים על ידי שגרירות איסלנד באיחוד האמירויות הערביות או בשגרירות איסלנד בבחריין.

== הערות שוליים ==
רוברט סנודגראס

רוברט סנודגראס (באנגלית: Robert Snodgrass; נולד ב-7 בספטמבר 1987 בגלאזגו שבסקוטלנד) הוא כדורגלן סקוטי המשחק בעמדת הקיצוני בלוטון טאון.

==קריירה==
סנודגראס נולד וגדל בעיר הבירה של סקוטלנד, גלאזגו, ומגיל צעיר הצטרף למועדון המקומי ליווינגסטון. סנודגראס החל את קריירת הבוגרים שלו בליווינגסטון בה כבש 15 שערים ב-79 הופעות ליגה ומשך את עיניהם של מועדונים רבים באירופה בהם ברצלונה ובלקברן רוברס ממנה קיבל סנודגראס הצעה להצטרף לשורותיה אך העדיף להישאר בסקוטלנד. סנודגראס, שחווה פציעה שגרמה לו לאבד את מקומו בליווינגסטון הושאל לעונה אחת לסטירלינג אלביון בה ערך 12 הופעות ליגה וכבש חמישה שערים עד שהתאושש מהפציעה שהשביתה אותו באופן סופי.

בקיץ 2008, עזב סנודגראס לראשונה את סקוטלנד כשהצטרף ללידס יונייטד מהפוטבול ליג הראשונה. את הופעת הבכורה שלו במדי לידס ערך סנודגראס במשחק הראשון של העונה כשפתח בהרכב ואף בישל שער במשחק נגד סקאנת'ורפ יונייטד. את שער הבכורה שלו במדי לידס כבש סנודגראס בניצחון 2–5 על צ'סטר סיטי. לאחר תקופה קצרה הפך סנודגראס לשחקן הרכב קבוע בלידס והקיצוני הצעיר כבש ארבעה שערים בשבעה משחקים. סנודגראס שיחק במשך ארבע שנים במדי לידס יונייטד בהן הפך לאחד השחקנים הבולטים והאוהבים בקבוצה.

ביולי 2012, עזב סנודגראס את לידס וחתם על חוזה לשלוש עונות בנוריץ' סיטי בעבור סכום העברה שלא פורסם. את הופעת הבכורה שלו במדי נוריץ' ערך במשחק הראשון של העונה ב-18 באוגוסט 2012 בתבוסה 0–5 של נוריץ' לפולהאם. שני משחקים לאחר מכן, ב-1 בספטמבר, כבש סנודגראס את שער הבכורה שלו במדי נוריץ' בתיקו 1-1 נגד טוטנהאם הוטספר. את שערו השני במדי נוריץ' כבש סנודגראס בבעיטה חופשית במשחק נגד סאות'המפטון. לאחר שסייע לנוריץ' לסיים את הפרמייר ליג באותה העונה במקום ה-11 בטבלה והפך לאחד השחקנים הבולטים בקבוצה, היה מועמד לתואר שחקן העונה של נוריץ' על ידי האוהדים ובסופו של דבר הגיע למקום השני.

ב-30 ביוני 2014, חתם סנודגראס לשלוש שנים בהאל סיטי ששילמה עבורו 6 מיליון ליש"ט. את הופעת הבכורה שלו במדי האל ערך סנודגראס בחודש אוגוסט בניצחון 0–1 על קווינס פארק ריינג'רס. סנודגראס שנפצע למספר חודשים קיבל הודעה כי יוכל לחזור לפעילות רק לקראת עונת 2014/15. בנובמבר 2015, חזר סנודגראס לראשונה לפעילות מאז הפציעה שהשביתה אותו לתקופה ארוכה כששיחק יחד עם הקבוצה עד גיל 21 של האל. ב-1 בדצמבר חזר סנודגראס לסגל הקבוצה הבוגרת של האל כשעלה כמחליף במשחק נגד מנצ'סטר סיטי במסגרת גביע הליגה האנגלי. בסיום עונת 2015/16, סייע סנודגראס להאל להעפיל בחזרה לפרמייר ליג אחרי שסיימה במקום השלישי בטבלת הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. בינואר 2017 חתם בוסטהאם יונייטד. ב-25 באוגוסט 2017 הושאל לאסטון וילה. לאחר עונה מוצלחת בוילה, בצ'מפיונשיפ, חזר מההשאלה לווסטהאם ולפרמייר ליג.

ב-8 בינואר 2021 חתם סנודגראס בוסט ברומיץ' אלביון לעונה וחצי.

בפברואר 2022 חתם בלוטון טאון עד לסיום העונה.

==קריירה בינלאומית==
סנודגראס שיחק בנבחרות הצעירים של סקוטלנד והחל משנת 2011 נמנה בסגל נבחרת סקוטלנד. ב-9 בפברואר 2011 ערך את הופעתו הבכורה בנבחרת הבוגרת בניצחון 0–3 על
. ב-11 באוגוסט 2011 כבש את שערו הראשון בניצחון 1–2 על במשחק ידידות. ב-16 באוקטובר 2019 הודיע על פרישה מהנבחרת.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים סקוטים
קטגוריה:חלוצי כדורגל סקוטים
קטגוריה:כדורגלני לידס יונייטד
קטגוריה:כדורגלני נוריץ' סיטי
קטגוריה:כדורגלני וסטהאם יונייטד
קטגוריה:כדורגלני אסטון וילה
קטגוריה:כדורגלני וסט ברומיץ' אלביון
קטגוריה:כדורגלני האל סיטי
קטגוריה:כדורגלני לוטון טאון
קטגוריה:גלאזגו: כדורגלנים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1987
מישל קרטר

מישל דני קרטר (באנגלית: Michelle Denee Carter; נולדה ב-12 באוקטובר 1985) היא אתלטית אמריקאית, האלופה האולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016), אלופת העולם באולם (פורטלנד 2016), בעלת שתי מדליות ארד מאליפות העולם (בייג'ינג 2015, לונדון 2017), 7 פעמים אלופת ארצות הברית (2008, 2009, 2011, 2013 - 2016) ושיאנית ארצות הברית בהדיפת כדור ברזל.

קרטר היא האלופה האולימפית האמריקאית הראשונה בהיסטוריה בהדיפת כדור ברזל לנשים. אביה, מייקל והיא מחזיקים בשיא הלאומי לתיכונים בהדיפת כדור ברזל (2016), הישג חסר תקדים לאב ובת.

== ביוגרפיה ==
קרטר נולדה בגרנד פררי, טקסס. אביה, מייקל הוא סגן אלוף אולימפי (לוס אנג'לס 1984) בהדיפת כדור ברזל, ושחקן מצטיין ב-NFL בקבוצת סן פרנסיסקו 49' איתה זכה ב-3 אליפויות בסופרבול והיה לספורטאי היחידי בהיסטוריה שזכה הן בסופרבול והן במדליית אולימפית באותה השנה. שניהם מחזיקים בשיא הלאומי לתיכונים בהדיפת כדור ברזל (2016), הישג חסר תקדים בין אב ובת.

===2008===
באולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיימה קרטר במקום 15 בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.74 מטר.

===2011===
במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בגוודלחרה, מקסיקו בשנת 2011 זכתה קרטר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 18.09 מטר.

===2012===
באליפות העולם באולם שנערכה באיסטנבול, טורקיה במרץ 2012 זכתה קרטר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.58 מטר, אחרי ואלרי אדמס מניו זילנד שקבעה שיא אוקיאניה חדש של 20.54 מטר ונדזיה אסטפצ'וק מבלארוס (20.42 מטר), היא שודרגה למדליית כסף לאחר הרשעתה של אסטפצ'וק באימרוץ.

באולימפיאדת לונדון (2012) סיימה קרטר במקום חמישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.42 מטר.

===2015===
====מדליית ארד באליפות העולם====
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין בשנת 2015 זכתה קרטר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.76 מטר, אחרי כריסטינה שוואניץ מגרמניה (20.37 מטר) וגונג ליג'יאו מסין (20.30 מטר).

===2016===
====אלופת עולם באולם====
באליפות העולם באולם שנערכה בפורטלנד, אורגון במרץ 2016 זכתה קרטר במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשיא לאומי חדש של 20.21 מטר, לפני אנטיה מרטון מהונגריה (19.33 מטר) ואלופת 3 האליפויות העולם הקודמות ואלרי אדמס (19.25 מטר).

====אלופה אולימפית====
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכתה קרטר במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשיא אמריקה חדש של 20.63 מטר, לפני אלופת שתי האולימפיאדות הקודמות ואלרי אדמס (20.42 מטר) ואניטה מרטון שקבעה שיא לאומי חדש של 19.87 מטר.

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* הדיפת כדור ברזל: 20.63 מטר (2016), שיא אמריקה
* זריקת דיסקוס: 54.06 מטר (2007)

===אולם===
* הדיפת כדור ברזל: 20.21 מטר (2016), שיא ארצות הברית

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אתלטיות אפרו-אמריקאיות
קטגוריה:אתלטים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:הודפי כדור ברזל אמריקאים 
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:אלופות אולימפיות אמריקאיות: אתלטיקה
קטגוריה:אלופות אולימפיות: הדיפת כדור ברזל
קטגוריה:אתלטיות אמריקאיות באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אתלטיות אמריקאיות באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1985
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1985
עונת 1988/1989 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל

עונת 1988/1989 בגביע אירופה לאלופות בכדורסל הייתה העונה ה-32 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה.

המשחק הראשון התקיים ב-13 באוקטובר 1988 ותחרות הסתיימה ב-6 באפריל 1989. בתחרות השתתפו 27 קבוצות. 
בתחילת התחרות התקיימו משחקים בשיטת הנוקאאוט בהם נקבעו 8 עולות לבית הגמר. בבית הגמר התקיימו שני סיבובים. הקבוצות החזקות עלו לטורניר בשיטת פיינל פור התקיים במינכן.

התחרות הסתיימה בניצחון של יוגופלסטיקה, בפעם הראשונה בתולדות המועדון. 
==מהלך התחרות==
בשלבים המוקדמים נקבעו 8 עולות לבית הגמר.
=== בית הגמר===
{| class="wikitable" style="text-align:right"
!width=15| !!width=150|קבוצה !!width=20|משחקים !!width=20|נקודות !!width=20|ניצחונות !!width=20|הפסדים !!width=20|סלי זכות !!width=20|סלי חובה 
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || מכבי תל אביב
| 14 || 26 || 12 || 2 || 1314 || 1221
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || ברצלונה
| 14 || 25 || 11 || 3 || 1207 || 1120 
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || יוגופלסטיקה
| 14 || 22 || 8 || 6 || 1205 || 1167 
|- style="background: #ccffcc;"
| 4. || אריס
| 14 || 22 || 8 || 6 || 1269 || 1261 
|- style="background:#ffcccc;"
| 5. || לימוז'
| 14 || 20 || 6 || 8 || 1269 || 1266 
|- style="background:#ffcccc;"
| 6. || סקאבוליני פזארו
| 14 || 19 || 5 || 9 || 1130 || 1174
|- style="background:#ffcccc;"
| 7. || צסק"א מוסקבה
| 14 || 18 || 4 || 10 || 1156 || 1194
|- style="background:#ffcccc;"
| 8. || נשוא י.בי.בי.סי
| 14 || 16 || 2 || 12 || 1159 || 1306
|}

===פיינל פור===

דינו ראדג'ה מיוגופלסטיקה נבחר לכדוסלן המצטיין של הפיינל פור.

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
מכבי תל אביב העפילה ישירות לשלב השני של המוקדמות והיא ניצחה את סונאייר אוסטנדה הבלגית 104:93 ו-93-91. את בית הגמר היא סיימה במקום הראשון ועלתה לפיינל פור. היא הפסידה במשחק הגמר, בפעם השלישית ברציפות.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.fibaeurope.com/season_1989.compID_,Uz02qBnJiADOq5VntEf53.html פירוט התוצאות]
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c1/C1_89.htm תיאור מפורט של משחקי הגמר]
* 
 

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1989
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1988
קטגוריה:עונות בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
כריסטוף הרטינג

כריסטוף הרטינג (בגרמנית: Christoph Harting; נולד ב-10 באפריל 1990) הוא אתלט גרמני, אלוף אולימפי (ריו דה ז'ניירו 2016) בזריקת דיסקוס.

אחיו הבוגר רוברט הרטינג, הוא האלוף האולימפי (לונדון 2012), 3 פעמים ברציפות אלוף עולם (ברלין 2009, טגו 2011 ומוסקבה 2013) ופעמיים ברציפות אלוף אירופה (הלסינקי 2012 וציריך 2014) בזריקת דיסקוס.

== ביוגרפיה ==
הרטינג זכה בין 2010 ל-2012 שלוש פעמים ברציפות בתואר אלוף גרמניה מתחת לגיל 23 וב-2011 סיים במקום החמישי באליפות אירופה מתחת לגיל 23.

===2013===
באליפות העולם שנערכה במוסקבה, רוסיה באוגוסט 2013 סיים במקום 13 בתוצאה של 62.28 מטר.

===2015===
באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין באוגוסט 2015 סיים במקום שמיני בתוצאה של 63.94 מטר. ב-2015 זכה בתואר אלוף גרמניה בזריקת דיסקוס.

===2016===
====אלוף אולימפי====
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) זכה הרטינג במדליית זהב בשיא אישי חדש של 68.37 מטר אותו קבע בזריקה השישית והאחרונה, לפני פיוטר מלוכובסקי מפולין (67.55 מטר) ובן ארצו דניאל יזינסקי (67.05 מטר). אחיו רוברט הרטינג, האלוף האולימפי בלונדון (2012), לא הגיע לגמר, במה שנחשב להפתעה גדולה ולא הצליח להגן על תוארו הכפול.

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* זריקת דיסקוס: 68.37 מטר (2016)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:זורקי דיסקוס גרמנים
קטגוריה:אלופים אולימפיים: זריקת דיסקוס (גברים)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)
קטגוריה:אלופים אולימפיים גרמנים: אתלטיקה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1990
אנשים – יוצרים חברה

אנשים - יוצרים חברה היא עמותה שהוקמה בשנת 2013, אשר פועלת למען אנשים המתמודדים עם קשיים חברתיים ובעלי צרכים מיוחדים ליצירת מקום חברתי עבורם.

== היסטוריה ==
העמותה התחילה את פעילותה עם יוזמת הפרויקט "יוצרים זוגיות" (ספידייט) - ערבי היכרויות לאנשים בעלי קושי חברתי, לדוגמה: אנשים המתמודדים עם אספרגר, אוכלוסיות שיקום, פגועי נפש וכן הלאה. עם הזמן, "אנשים יוצרים חברה" הרחיבה את פעילותה במיזמים חברתיים מגוונים במסגרת הפרויקט "פעם בחודש משהו": אחת לחודש מתקיימות פעילויות חברתיות במקומות שונים ברחבי הארץ כדוגמת מסיבות, פיקניקים וטיולים, באמצעות יצירת קשרים ושיתופי פעולה עם עמותות וגורמים נוספים. בנוסף, ישנן קבוצות חברתיות בגילאים שונים הנפגשות פעם בשבוע, כמו גם סדנאות וחונכות אישית . בראש העמותה עומד אדר פילו, בוגר תואר ראשון בעבודה סוציאלית ופילוסופיה, שיזם את הקמתה.

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: עמותות
ליאור קודנר

ליאור קודנר (נולד ב-16 במרץ 1979) הוא עיתונאי ישראלי ומרצה לתקשורת. משמש כמנכ"ל הדיגיטל של העיתון "הארץ" ואחראי על ניהול אתרי "הארץ" בעברית ובאנגלית ואתר "The Marker".

==ביוגרפיה==
ליאור נולד בריגה שבלטביה ועלה לישראל כשהיה בן 11. סיים את לימודיו התיכוניים במרכז חינוך ליאו באק בחיפה. הוא החל את דרכו העיתונאית בגלי צה"ל ככתב תחבורה, תעופה ותיירות ואחר כך מונה לכתב לענייני משפט.

ככתב, פרסם ראשון את עסקת הטיעון עם האנס בני סלע, ועל צנזורה שמפעילה חברת אגד על פרסום על גבי אוטובוסים, שמנעה בין היתר קידום אוכל לא-כשר. הוביל שורה של שידורים חיים, בין היתר סביב נחיתת האפיפיור בישראל ומשפטי אריה דרעי ועופר נמרודי.

בתום שירותו המשיך לעבוד בגלי צה"ל, ובין היתר הגיש וערך את "24 היום שהיה", מבזקים, "שישיבת" ויומן הערב. במקביל להמשך עבודתו האזרחית בגלי צה"ל החל לעבוד גם בקבוצת הארץ, שבה מילא תפקידים מגוונים. בין השאר עבד כראש דסק החדשות, עורך מוספים וחלק ב', עורך חדשות החוץ ועורך הרשתות החברתיות של כל הקבוצה.

בשנת 2013 קודם קודנר ונוצר למענו תפקיד חדש בקבוצה, סמנכ"ל הדיגיטל. באותה שנה היה אחראי למעבר האתר בעברית לאתר בתשלום למנויים. במרץ 2016 דיווח מו"ל העיתון כי "הארץ" גייס 25,000 מנויים דיגיטליים. שנתיים אחר כך דיווח הארץ על 45,000 מנויים דיגיטליים. בסוף 2019 דיווח קודנר כי קבוצת הארץ הגיעה ל-72,000 מנויים דיגיטליים. באוגוסט 2021 הגיעה הקבוצה ל-100,000 מנויים דיגיטליים.

מאז 2017 מגיש את ההסכת "השבוע" של "הארץ" בכל יום שלישי.

בפברואר 2018 מונה גם לסגן עורך "הארץ". ב-2022 מונה למנכ"ל הדיגיטל של "הארץ".

==חיים אישיים==
נשוי לעורכת הדין שיר קודנר, לשעבר היועצת המשפטית של קבוצת NSO והם הורים לשלושה ילדים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [http://www.haaretz.co.il/Tags/21936.aspx כתבותיו באתר עכבר העיר]
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:ישראלים ילידי לטביה
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:בוגרי מרכז חינוך ליאו באק
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:כתבים משפטיים ישראלים
קטגוריה:מגישי פודקאסטים ישראלים
קטגוריה:פעילי אינטרנט ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
שחר אטואן

שחר אטואן הוא מעצב גרפי ומאייר ישראלי, ראש התכנית לתואר שני באוריינות חזותית במכללת סמינר הקיבוצים.<ref name=":0" />

==ביוגרפיה==
בשנת 2005 סיים לימודי אמנות ב של המכללה האקדמית בית ברל, ובהמשך את התכנית הבין־תחומית באוניברסיטת תל אביב. עבודת התזה שלו עסקה בהיסטוריה של כתב העת לאמנות ״סטודיו״ וביחסיו עם עולם האמנות בשנים שבהן יצא לאור. אטואן השלים לימודי פסיכותרפיה גופנית בשיטת הביוסינתזה בקמפוס ברושים שבאוניברסיטת תל אביב.<ref name=":0"></ref>

היה כתב במגזין "Time Out תל אביב" במשך כשנה על תקשורת חזותית ולאחר מכן כתב במשך מספר חודשים בנושאי אופנה למוסף "סגנון" של "מעריב". בשנת 2008 מונה לכתב אופנה במגזין "גלריה" של עיתון "הארץ", תפקיד בו שימש עד שנת 2018. במקביל המשיך לחקור ולהרצות על נושאים בשדות האמנות, האופנה, הקולנוע והתקשורת החזותית באקדמיות ובמוסדות תרבות ברחבי הארץ.

אטואן היה מעורב בפיתוח אירועי תרבות, בהם "חממת מפעל הפיס לאופנה" ואירועים רב תחומיים במוזיאון תל אביב לאמנות.

ביולי 2023 מונה אטואן לראש התכנית לתואר שני באוריינות חזותית במכללת סמינר הקיבוצים.

==הוקרה==
בשנת 2012 נבחר בין מאה המשפיעים בתקשורת והחזקים בתקשורת של עיתון "גלובס".

בנימוק לבחירה נכתב עליו: "העיתונות המודפסת נאלצת למצוא דרך חדשה להסתכל על הדברים ולסקרן אנשים, והיא עושה זאת על ידי הצגת הדברים מנקודת מבט מסוימת - כמו למשל זו של שחר אטואן, כתב ומבקר האופנה של עיתון "הארץ" ("גלריה"). מדי שבוע בארבע השנים האחרונות אטואן מפרסם מניפסט ביקורתי על קולקציות שמפריעות לו או מעניינות אותו... לא חסרים מבקרי אופנה בישראל, אבל יתרונו של אטואן הוא שפתו התיאורית העשירה, דקות האבחנה והידע שהוא מרעיף על הקוראים. עבורו אופנה אינה רק טרנדים או בגדים, אלא השתקפות של תרבות, היסטוריה, כלכלה, אמנות, צרכים חברתיים ועונג".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעצבים ישראלים
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:עיתונאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:סגל מעריב
קטגוריה:סגל Time Out תל אביב
קטגוריה:עיתונאי אופנה ישראלים
קטגוריה:בוגרי המדרשה לאמנות
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20