קורפוס הכתובות השמיות

הכריכה הקדמית של המהדורה הראשונה
 (בעברית: קורפוס הכתובות השמיות, בקיצור CIS) הוא אוסף כתובות עתיקות בשפות שמיות שנכתבו מאז סוף האלף ה-2 לפנה"ס ועד עליית האסלאם. האוסף נכתב ופורסם בלטינית. כותב הקורפוס, ארנסט רנן, כתב בפתק שהתגלה לאחר מותו: "מכל מה שעשיתי, זה הקורפוס שאני הכי אוהב".<ref>Willemetz Geneviève, [https://www.persee.fr/doc/renan_0046-2659_1991_num_84_1_1417 Sciences et techniques autour d'Ernest Renan. In: Études Renaniennes, N°84, 2e trimestre 1991. pp. 3-5: ]</ref>

החלק הראשון פורסם בשנת 1881, ארבע עשרה שנים לאחר תחילת הפרויקט. רנן נימק את העיכוב בהקדמה לכרך, והצביע מלחמת צרפת-פרוסיה ועל הקשיים שהתעוררו בעקבות קשיים בהדפסת האותיות הפיניקיות.<ref>Pars 1, Tomus 1, p.XI-XII: </ref> אוסף קטן יותר – ("רפרטואר האפיגרפיה השמית", בקיצור RÉS) – נוצר לאחר מכן כדי להציג את הכתובות השמיות ללא דיחוי ובאופן תמציתי, ופורסם בצרפתית ולא בלטינית.

פרסום האוסף נמשך עד 1962.

== היסטוריה ==
הפרויקט החל ב-17 באפריל 1867 כאשר ה- קיבלה את הצעתה של ועדה בראשות ארנסט רנן להתחיל יוזמה דומה לקורפוסים הגרמניים של תאודור מומזן ללטינית העתיקה (קורפוס הכתובות הלטיניות) וליוונית עתיקה, שהכילו כתובות עתיקות בשפות אלה ופרשנותן. הוחלט שהאוסף יכיל את כל הכתובות העתיקות הכתובות ב"אותיות שמיות", למעט כתבי יתדות שמיים.

התוכנית המקורית של העבודה לפרסום עשרה ספרים:

# פיניקית, פונית ונאו-פונית.
# עברית ושומרונית, פקסימיליות של כתבי יד עבריים ושומרוניים עתיקים.
# ארמית.
# תדמורית, וכן כתובות נבטיות.
# סורית.
# המנדעית.
# ערבית מוקדמת.
# חמיירית.
# אמהרית.

לאחר מכן, התוכנית חולקה לחמישה חלקים:
* כתובות פיניקיות, פוניות ונאו-פוניות.
* כתובות בארמית, תדמורית ונבטית.
* כתובות בעברית.
* חמיירית ושבאית.
* שפות הסרצנים: דדנית, צפאית ותמודית .

ה- (בקיצור RÉS) פרסם כתובות בין פרסומי ה-CIS.

== כרכים ==
חלק מכרכי הקורפוס הועלו לארכיון האינטרנט, והקישורים בפרק זה מובילים לכרכים שהועלו.

Corpus Inscriptionum ab Academia Inscriptionum et Litterarum Humaniorum conditum atque Digestum. Parisiis: E Reipublicae Typographeo, 1881-1962.

=== חלק 1 (Pars I) ===
כתובות פיניקיות, פוניות ונאו-פוניות. סדרה זו ריכזה את הכתובות הפיניקיות שנמצאו בפיניקיה עצמה, בקפריסין, במצרים, ביוון, במלטה, בסיציליה, בסרדיניה, באיטליה, בגאליה, בספרד, ובפרט את המספר העצום של הכתובות הפוניות בצפון אפריקה, בעיקר מקרתחדשת. רנן המשיך לערוך סדרה זו עד מותו בשנת 1892.<ref name="DS">Dupont-Sommer, 1968, p.543</ref> יש להעיר כי לעיתים התצלומים של חלק כלשהו כוללת גם את תצלומי הכתובות האחרונות של החלק שלפניו או הכתובות הראשונות של החלק שאחריו.

<div style="direction: ltr;">
* Pars 1: Tabulæ (תצלומים);
* Tomus 1: Fasc. 1 (1881);
* Tomus 1: Fasc. 2 (1883);
* Tomus 1: Fasc. 3 (1885);
* Tomus 1: Fasc. 4 (1887).
* Tomus 2: Fasc. 1 (1890);
* Tomus 2: Fasc. 2 (1899); Tomus 2: Fasc. 2 - Tabulæ (תצלומים);
* Tomus 2: Fasc. 3 (1908); Tomus 2: Fasc. 3 - Tabulæ (תצלומים);
* Tomus 2: Fasc. 4 (1911); Tomus 2: Fasc. 4 - Tabulæ (תצלומים).
* Tomus 3: Fasc. 1 (1926) - Tabulæ (תצלומים).
</div>

=== חלק 2 (Pars II) ===

כתובות בארמית, תדמורית ונבטית. בעריכת אז'ן-מלכיור דה ווגואה, סדרה זו החלה להתפרסם בשנת 1889, ומכסה את שטחי הממלכות הסוריות העתיקות, כמו גם את כל ההארצות אליהן חדרה הארמית תחת האימפריה הפרסית, מאנטוליה ועד הודו, מהים הכספי ועד מצרים העליונה.<div style="direction: ltr;">
* Tomus 1 (1889); Tomus 1 - Tabulæ (תצלומים).
* Tomus 2: Fasc. 1 (1907); Tomus 2: Fasc. 1 - Tabulæ (תצלומים).
* Tomus 3: Fasc. 1 (1951) - Tabulæ (תצלומים).
</div>

=== חלק 3 (Pars III) ===
כתובות בעברית; הסדרה הזאת לא פורסמה. עם זאת, מספר כתובות בעברית פורסמו ב-Repertoire d'Épigraphie Sémitique (ראו בהמשך).

=== חלק 4 (Pars IV) ===
חמיירית, שבאית. כרך זה, שפורסם לראשונה ב-1889, נערך על ידי יוסף דרנבורג. הוא מכסה את חצי האי ערב, במיוחד את הכתובות החמייריות והשבאיות.
<div style="direction: ltr;">
* Tomus 1 (1889); Tomus 1 - Tabulæ (תצלומים);
* Tomus 2: Fasc. 1 - Tabulæ (תצלומים);
* Tomus 2: Fasc. 2 - Tabulæ (תצלומים);
* Tomus 2: Fasc. 3+4 (1920) - Tabulæ (תצלומים).
* Tomus 3 - Tabulæ (תצלומים).
</div>

=== חלק 5 (Pars V) ===
סרצנית, דדנית, צפאית ותמודית; סדרה זו לא פורסמה עד 1950.<ref>Irvine, A. (1970). Obituary: Gonzague Ryckmans. Bulletin of the School of Oriental and African Studies, University of London, 33(2), 374-377. Retrieved July 31, 2020, from www.jstor.org/stable/613015</ref>
<div style="direction: ltr;">
* Tomus 1: Fasc 1 (1950).
</div>

=== מאגר האפיגרפיה השמית - Répertoire d'Épigraphie Sémitique ===
* כרך 1 (1900–05) בהכוונת שארל קלרמון-גנו, כעוזר של ז'אן-בטיסט שאבו.
* [https://archive.org/stream/rpertoiredpigra00gangoog#page/n450/mode/2up כרך 2] (1907–14) בעריכת ז'אן-בטיסט שאבו.
* כרכים 3–8 נערכו על-ידי ז'אן-בטיסט שאבו עד למותו ב-1948, ולאחר מכן על ידי ז'אק ריקמאן על לכרך האחרון ב-1968.

== ראו גם==
* כתובות כנעניות וארמיות (KAI)
* Mission de Phénicie
* קורפוס הכתובות של יודיאה-פלשתינה (CIIP)
* קורפוס הכתובות הלטיניות (CIL)
* טקסטים באלפבית יתדות מאוגרית (KTU)

== לקריאה נוספת ==
<div style="direction: ltr;">
* 1867 Initiation: Renan Ernest. [https://www.persee.fr/doc/crai_0065-0536_1867_num_11_1_67288 Rapport fait à l'Académie des Inscriptions et Belles-Lettres par la commission spéciale chargée de l'examen du projet d'un Corpus inscriptionum semiticarum] . בתוך: Comptes rendus des séances de l'Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, 11ᵉ année, 1867. pp.&nbsp;77–85:
* Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, [https://www.aibl.fr/travaux/orientalisme/article/le-cabinet-du-corpus-inscriptionum-743?lang=fr CORPUS INSCRIPTIONUM SEMITICARUM ארון]
* René DUSSAUD, La nouvelle Académie des Inscriptions et Belles-Lettres (1795-1914), 2 volumes I et II, Paris, P. Geuthner, 1946–1947, p.&nbsp;289, 425, 745, 748 entre autres.
* André DUPONT-SOMMER, « [https://www.persee.fr/doc/crai_0065-0536_1968_num_112_4_12307Ernest Renan et le Corpus des Inscriptions sémitiques] », Comptes rendus des séances de l’Académie, 1968/4, Paris, Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, p.&nbsp;3-14.
* André CAQUOT, « L’épigraphie sémitique. Discours de clôture de l’Année épigraphique », Comptes rendus des séances de l’Académie, 1988/3, Paris, Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, p 10–15.
* Jean LECLANT, « Une tradition : l’épigraphie à l’Académie des Inscriptions et Belles-Lettres », Comptes rendus des séances de l’Académie, 1988/4, Paris, Académie des Inscriptions et Belles-Lettres, p.&nbsp;3-21.
* Françoise Briquel Chatonnet, Catherine Fauveaud-Brassaud. [https://hal.archives-ouvertes.fr/hal-00334567/document Ad majorem scientiae fructum. Le Corpus inscriptionum semiticarum dans les correspondances conservées à l’Institut de France]. C. Bonnet et V. Krings. S’écrire et écrire sur l’Antiquité. L’apport des correspondances à l’histoire des travaux scientifiques, Jérôme Millon, pp.&nbsp;215–228, 2008. hal-00334567
</div>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי ארכאולוגיה
קטגוריה:אפיגרפיה
קטגוריה:היסטוריוגרפיה
קטגוריה:כתובות בפיניקית
קטגוריה:כתובות בארמית
קטגוריה:כתובות עבריות
קטגוריה:כתובות במואבית
קטגוריה:כתובות
קטגוריה:שפות שמיות