כרונולוגיה של נשים במחשוב

==כללי==
הכרונולוגיה של נשים במחשוב עוקבת אחר הישגיהן של נשים בתחומי החישוב ומדעי המחשב.

__NOTOC__
<div id="toc" border="0" align="center" style="display:table; margin-left:auto; margin-right:auto;"> :
1842 - 1849 - 1875 - 1893 - 1916 - 1918 - 1920 - 1921 - 1926 - 1935 - 1939 - 1940 - 1941 - 1942 - 1943 - 1945 - 1946 - 1947 - 1948 - 1949 - 1950 - 1951 - 1952 - 1954 - 1955 - 1956 - 1958 - 1959 - 1961 - 1962 - 1964 - 1965 - 1966 - 1968 - 1969 - 1970 - 1971 - 1972 - 1973 - 1974 - 1975 - 1976 - 1978 - 1979 - 1980 - 1982 - 1983 - 1984 - 1985 - 1986 - 1987 - 1988 - 1989 - 1990 - 1992 - 1993 - 1994 - 1995 - 1996 - 1997 - 1998 - 1999 - 2000 - 2001 - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011 - 2012 - 2013 - 2014 - 2015 - 2016 - 2017 - 2018 - 2019 -
2020 - 2021 -
2022 - 2023 -
2024
</div>

<gallery mode="nolines" heights="100" caption="חלוצות בתחום המידע">
Image:Ada Lovelace portrait.jpg|alt=עדה לאבלייס|עדה לאבלייס
Image:Betty Holberton.jpg|alt=בטי הולברטון|בטי הולברטון
Image:Katherine Johnson at NASA Langley Research Center 1980.jpg|alt=קתרין ג'ונסון|קתרין ג'ונסון
Image:Radia Perlman 2009.jpg|alt=רדיה פרלמן|רדיה פרלמן
Image:Audrey Tang showing a SwellRT sticker in her tablet at MediaLab-Prado. Madrid, Nov 2016.jpg|alt=אודרי טאנג|אודרי טאנג
Image:Dr Sue Black visiting Brazil.jpg|alt=סו בלאק|סו בלאק
</gallery><br />

== המאה ה־18 ==
=== 1757 ===
* ניקול-ריין אטאבלה דה לה ברייר לפו משתתפת בחישוב שקבע את מעברו הבא של כוכב השביט האלי.. הטכניקות שפותחו בצוות שלה שימש צוותי חישוב בשנים שלאחר מכן.

== המאה ה־19 ==
=== 1842 ===
* עדה לאבלייס מבצעת אנליזה של המנוע האנליטי של צ'ארלס באבג'. היא נחשבת לאדם הראשון שכתב תוכנת מחשב.<ref name="Annals of the History of Computing"></ref>

=== 1849 ===
* מריה מיטשל מקבלת משרה במצפה הכוכבים של צי ארצות הברית בתור מחשבת של טבלאות כוכב נגה.<ref></ref>

=== 1875 ===
* הצטרפה למחשבות הרווארד, קבוצה של נשים שהועסקו כמחשבות ביצירת הטבלאות האסטרונומיות של הרווארד.

=== 1892 ===
* מצפה הכוכבים בפאריס ומצפה הכוכבים בטולוז יוצרים משרד של נשים במטרה לייצר את מפת השמיים על פי יוזמה שתחילתה ב־1887. הקבוצה נוהלה בידי , האישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור בתחום האסטרונומיה.<ref name=":13"></ref>

=== 1893 ===
* הנרייטה סוון לוויט מצטרפת למחשבות של הרווארד. היא משתתפת בגילוי כוכבים משתנים קפאידים, אשר מעידים על התפשטות היקום, וכן מגלה את היחס בין הבהירות הנראית, של משתנים קפאידים לבין קצב הפעימה שלהם. תגלית זו מאפשרת לאסטרונומים למדוד את המרחק בין כדור הארץ לגלקסיות אחרות.<ref name="Hamblinn"></ref>

== המאה ה־20 ==
=== 1916 ===
* עובדת כמחשבת בשירות שר התחמושת של בריטניה.

=== 1918 ===
* נשים רבות מועסקות כמחשבות של חישובים בליסטיים בוושינגטון הבירה. מנהלת קבוצת הנשים היא .

=== 1920 ===
* מנהלת את מעבדת המחקר במדעי המחשב באוניברסיטת המדינה של איווה.

=== 1921 ===
* אדית קלארק מגישה פטנט למחשב גרפי שמאפשר לפתור בעיות בקוי מתח חשמליים.<ref name=":7"></ref>

=== 1926 ===
* גרטה הרמן מגדירה את הבסיס ל. עבודת הדוקטורט שלה בנושא, שכותרתה "שאלת סופיות הצעדים בתאוריית האידיאל הפולינומי" פורסמה בכתב העת Mathematische Annalen.<ref></ref>

=== 1935 ===
* הוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה (NACA) שהפכה בהמשך ל־NASA, מעסיקה חמש נשים במאגר המחשבים כדי לנתח מידע ממנהרות האוויר וניסויי הטיסות.<ref name=":1"></ref>

=== 1939 ===
* מפרסמת שני מאמרים פורצי דרך על אלגברה בוליאנית.<ref></ref>

=== 1940 ===
* נשים אמריקאיות נשכרות על מנת לבצע חישובים בליסטיים ולכתוב תוכנות מחשב במהלך מלחמת העולם השנייה. במהלך 1943–1945 השתמשו נשים אלו במנתח דיפרנציאלי שהוצב במרתף של כדי להאיץ את החישוב. המכונה דרשה טכנאי כדי להיו מדויקת לחלוטין, והנשים ביצעו בקרה על פעולות החישוב כדי לבדוק שאין טעויות.<ref>Gumbrecht, Jamie (8 February 2011). [https://www.webcitation.org/67YOtYd7s?url=http://edition.cnn.com/2011/TECH/innovation/02/08/women.rosies.math/ "Rediscovering WWII's female 'computers'"]. CNN. Archived from [http://edition.cnn.com/2011/TECH/innovation/02/08/women.rosies.math the original] on 10 May 2012.</ref> הפעילה לבדה מנתח דיפרנציאלי, עם תוכנה העוסקת בפתרון משוואות דיפרנציאליות.

=== 1941 ===
* כחלק מעבודתה בבלצ'לי פארק מפענחת את הצופן בו משתמש הצי האיטלקי.<ref></ref>
* ארצות הברית שוכרת בוגרות קולג' אפרו-אמריקאיות לשמש מחשבות בבסיס לנגלי של חיל האויר.<ref name=":0"></ref>

=== 1942 ===
* ב־11 באוגוסט מקבלים הדי לאמאר ו את הפטנט על דילוג תדר פזור ספקטרום.<ref name=":5"></ref>
* בבלצ'לי פארק עובדים מעל עשרת אלפים אנשים בפיענוח צפנים של הגרמנים. שני שלישים מהם נשים.<ref name=":13" />

=== 1943 ===
[[ג'ין ברטיק ופראנסס ספנס מבצעות הגדרות באניאק.|alt=ג'ין ברטיק ופרנסיס ספנס מבצעות הגדרות באניאק.|300x300px]]
* 273 נשים עובדות על תכנות הקולוסוס,<ref></ref> שאיפשר פיצוח צפנים בבלצ'לי פארק במלחמת העולם השנייה.<ref></ref>
* הרעיות של מדעני פרויקט מנהטן אשר ביו בעלות הכשרה במתמטיקה מועסקות כמחשבות למחשבי אניאק ו.<ref></ref> ביניהן , ו.<ref></ref><ref></ref>
* מובילה את פרויקט הטבלאות המתימטיות מ־1938 עד 1948. במהלך מלחמת העולם השנייה שימש הפרויקט כמרכז חישובים לממשלת ארצות הברית, למשרד למחקר ופיתוח מדעי, לצי, לפרויקט מנהטן ולמספר מוסדות נוספים.<ref></ref>
* ממונה לסגנית נשיא ב־IBM. היא האישה הראשונה בתפקיד שכזה.<ref></ref>

=== 1945 ===
* מרלין ווסקוף משמשת בין המתכנתים הראשונים של פרויקט אניאק.<ref name=":7" />

=== 1946 ===
* בטי ג'נינגס, פרנסס ספנס, קיי מקנולטי, מרלין ווסקוף ורות ליכטרמן עובדות כמתכנתות קבועות של האניאק. אדל גולדסטיין משתתפת בתכנות וגם כותבת את מדריך התוכנה של המחשב.<ref></ref>

=== 1947 ===
* עובדת על פרויקט מחקר בתחום מסלולי טילים במרכז למחקר אוירונאוטי של מישיגן. חישובי המסלולים היו מכניים. ב־1947-1948 היא מבקרת בתפקיד דומה בשטחי ניסוי של הצי, שם עבדה גרייס הופר על בעיות דומות, מגלה שהם משתמשים באבטיפוס של מחשב מארק 2, ומתחילה להתעניין בתחום המחשוב האלקטרוני.<ref></ref>

=== 1948 ===
* קתלין בות מפתחת שפת סף למחשב ARC2.<ref></ref>
* דורותי ווהן מתמנה למפקחת האפרו-אמריקאית הראשונה בנאס"א.<ref name=":0" />

=== 1949 ===
* גרייס הופר, קצינה בצי ארצות הברית, משמשת בין המתכנתים הראשונים של מחשב הרווארד מארק 1. היא מקבלת את הכינוי "האמא של הקובול". היא מפתחת את הקומפיילר הראשון שנכתב על מחשב אלקטרוני, ה. היא גם הפיצה את השימוש במושג "דיבאגר" בהתייחס לחרק ("באג" באנגלית) שנתקע במחשב וגרם לשגיאה בתוכנה.<ref></ref>
* אוולין בויד גרנוויל היא האפרו-אמריקאית השנייה שמקבלת תואר דוקטור במתמטיקה. בשנים 1956–1960 היא עובדת ב־IBM על ניתוח מסלולים ופיתוח פרוצדורות מחשב לתוכנית ואנגארד לשליחת הלווין הראשון במסלול סביב כדור הארץ ולתוכנית מרקורי לשיגור משימה מאוישת ראשונה לחלל.<ref></ref>
* ב-6 במאי מבצע המחשב EDSAC חישובים ראשונים באמצעות תוכנה ש עזרה לכתוב<ref></ref>

=== 1950 ===

סטפני "סטיב" שרלי]]
* (במקור: הדסה איצקוביץ') משמשת חלוצה בניתוח מערכות תכנות. היא השתתפה ביצירת שפת התכנות C-10 למחשב UNIVAC 1, ששימש לחישוב מפקד אוכלוסין.<ref></ref>
* קת'לין בות' יוצרת שפת אסמבלי שרצה ישירות על המכונה.<ref name=":12"></ref>

=== 1951 ===
* פרנסיס אליזבת' "בטי" הולברטון מפתחת תוכנה ל־UNIVAC: (Sort Merge Generator). זו אחת הדוגמאות הראשונות ליצירת תוכנה על ידי מחשב, על בסיס הגדרות שהכניס גורם אנושי.<ref></ref>

=== 1952 ===
* היא אחת המתכנתים הראשונים, והאישה הראשונה שעובדת על מחשב LEO 1, שנחשב למחשב העסקי הראשון. היא גם המשיכה לעבוד על גרסאות 2 ו-3 של מחשבי LEO.<ref></ref>
* קלרה דן פון ניומן, ילידת הונגריה, היא אחת המתכנתות הראשונות בפרויקט .<ref></ref>
* מסיימת דוקטורט במדעי המחשב, והופכת להאישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור בתחום.<ref></ref>

=== 1954 ===
* עובדת על המחשב ישראלי הראשון, הוויצק.<ref></ref>

=== 1955 ===
* אנני איזלי מתחילה לעבוד בוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה.<ref></ref>
* מפתחת ומיישמת את שפת התכנות העילית הראשונה "", המאפשרת מיעון עקיף ודרגות גבוהות של מיעון, שמקבילים למצביעים בשפות מאוחרות יותר.<ref name=":12" /><ref></ref>

=== 1956 ===
* מפתחת ביחד עם את , אלגוריתם איטרטיבי לאופטימיזציה קמורה בעלת אילוצים.<ref></ref>

=== 1958 ===
* חישובי המסלול של הלווין האמריקאי אקספלורר 1 מבוצעים על ידי צוות מחשבות נשי לחלוטין במעבדה להנעה סילונית של נאס"א, אשר רבות מהן גויסו מיד עם סיום לימודיהן בתיכון. לחישוב המכני הוסיפו חישובים לוגריתמים שנעשו באופן ידני.<ref></ref><ref></ref>
* גרייס הופר מפתחת את שפת התכנות .<ref name=":5" />
* ב-5 במאי של נאס"א שם קץ למדיניות ההפרדה, וסוגר את מחלקת בה הועסקו מחשבות אפרו-אמריקאיות.
* קתלין בות מפרסמת ספר על תכנות מחשבי בריטיים.<ref name=":11"></ref>

=== 1959 ===
* , מהנדסת צרפתייה המתמחה בארכיטקטורת מערכות, מפתחת את המיני-מחשב הצרפתי הראשון: ה.<ref></ref>
* יוצרת קבוצה במטרה להגדיר מפרט לשפת תכנות תעשייתית. הקבוצה יוצרת בהמשך את שפת קובול.<ref name=":7" />

=== 1961 ===
* היא האישה הראשונה שמגינה על תזה במדעי המחשב באוניברסיטת נאנסי בצרפת.<ref></ref>
* משמשת מהנדסת ראשונה במעבדה להנעה סילונית. היא מפתחת מערכת מעקב בזמן אמת על מחשב של חברת נורת' אמריקן אוויאיישן, שהיה בעל מעבד 40 ביט וזיכרון של 4 קילובייטים.<ref></ref>

=== 1962 ===
* מפתחת את שפת התכנות . היא הראשונה שחילקה שפות תכנות לקטגוריות (ב-1969), והאישה הנשיאה הראשונה של האגודה למכונות מחשוב (ב-1974).<ref></ref>
* סטפני "סטיב" שרלי מייסדת בבריטניה את החברה UK Software Company F. I. היא מתמקדת ביצירת הזדמנויות תעסוקה לנשים עם בני משפחה התלויים בהן. לפיכך 97% מעובדי החברה הן נשים. היא מאמצת את הכינוי "סטיב" כדי להתמודד עם עולם העסקים שנשלט אז בידי גברים. בשנים 1989–1990 היא משמשת נשיאה של . ב־1985 היא זוכה ב"פרס ההכרה במדעי המחשב".<ref></ref>

=== 1964 ===
* היא הראשונה שמציעה שירות היכרויות ממוחשב.<ref></ref>
* מבצעת עבודה חלוצית בתחום של מיתוג מנות.<ref></ref>

=== 1965 ===
* היא הראשונה שמשתמשת במחשב בתוך בית, ולשם כך היא כותבת את מערכת ההפעלה הראשונה (LAP) למיני-מחשב האמריקאי הראשון: .<ref></ref>
* מרי קנת' קלר היא האישה האמריקאית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור בתחום מדעי המחשב.<ref></ref> נושא התזה שלה היה אינדוקציה על תבניות ממוחשבות.<ref></ref>

=== 1966 ===
* החל משנת 1966 ועד 1975 משמשת מנהלת המשרד למידע ממוחשב של המכון למדעי המחשב ולטכנולוגיה בלשכת הסטנדרטים הלאומית (NBS). היא גם משתתפת באגודה למכונות מחשבות (ACM), ומשמשת המזכירה הראשונה של .<ref></ref>

=== 1968 ===
* יוצרת אמנות באמצעות מחשב.<ref></ref> היא יצרה אלגוריתם שצייר ציור המורכב מצורות גאומטריות.

=== 1969 ===
מרגרט המילטון עומדת ליד קוד הניווט שהיא והצוות שלה יצרו לתוכנית אפולו]]
* מפרסמת את ספר היעץ "שפות תכנות: היסטוריה ויסודות", שהפך לסטנדרט בתחומו.
* מרגרט המילטון מנהלת את מחלקת הנדסת תוכנה ב (MIT), שם מפתחים את הקוד למערכות הטיסה המשובצת של הטיל אפולו 11. הארכיטקטורה שאיפשר הקוד מנעה ביטול של הנחיתה על הירח.<ref name="HQ_03281">Michael Braukus NASA News [http://www.nasa.gov/home/hqnews/2003/sep/HQ_03281_Hamilton_Honor.html "NASA Honors Apollo Engineer"] (3 September 2003)</ref> ב־2003 היא מקבלת את פרס פעולת החלל יוצאת הדופן של נאס"א על תרומותיה המדעיות והטכניות.<ref>NASA Administrator Sean O'Keefe has commented saying "The concepts she and her team created became the building blocks for modern software engineering. It's an honor to recognize Ms. Hamilton for her extraordinary contributions to NASA.".</ref><ref name="apolo11">NASA Press Release [https://history.nasa.gov/alsj/a11/a11Hamilton.html "NASA Honors Apollo Engineer"] (3 September 2003)</ref><ref name="HQ_03281" />
* מפרסמת את המדריך הראשון שמיועד לחינוך בתחום מדעי המחשב: "מדעי המחשב: קורס ראשון".<ref name=":7" />

=== 1970 ===
* מתחילה לנהל את .<ref></ref>

=== 1971 ===
* ארנה שניידר הובר היא מתמטיקאית שנודעת בשיטה שהמציאה למיתוג טלפוני ממוחשב, שגרמה להתפתחות התקשורת המודרנית.<ref></ref> היא עבדה במעבדות בל 32 שנים, ונחשבת לפורצת דרך בתחום מדעי המחשב לנשים.<ref></ref>
* הופכת למתכנתת הראשונה ולאישה הראשונה בתפקיד ניהולי בחברת פרוקטר אנד גמבל, המעסיקה 13,000 עובדים.

=== 1972 ===
* היא הסטודנטית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור במדעי המחשב באוניברסיטת קרנגי-מלון.<ref></ref>
* אדל גולדברג מפתחת את שפת התכנות smalltalk.<ref name=Oakes></ref>
* קארן ספארקס ג'ונס משמשת מראשוני החוקרים של עיבוד בשפה טבעית.<ref></ref>
* מקימה את הסטארטאפ בעמק הסיליקון.<ref></ref>

=== 1973 ===
* מפרסמת את "Computer Abuse", אחד המחקרים הראשונים שמגדירים ומתעדים פשעי מחשב.<ref></ref><ref></ref>
* עובדת על הספרייה המתימטית הפורטבילית PORT.<ref></ref>

=== 1974 ===
* וצוותה מגדירים פורמט טקסט פשוט לשמות שרתים.<ref></ref> הפורמט התפתח למערכת שמות הדומיין, והצוות הפך לארגון המוסמך לדומיינים.mil,.gov,.edu,.org ו־com.

=== 1975 ===
* היא הסטודנטית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור במדעי המחשב במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.<ref></ref>
* היא האישה מהנדסת התוכנה הראשונה שמועסקת בקבוצת טאטא.<ref></ref>
* רות שפירא מוכיחה את משפט פרימן-שפירא לחסימת פוליגונים בשני ממדים.<ref></ref>

=== 1976 ===
* רוז'ה פטר מפרסמת את הספר "פונקציות רקורסיביות בתאוריית המחשוב", נושא שעליו עבדה מאז שנות ה-50.<ref name=":7" />.

=== 1978 ===
* היא בין הנשים הראשונות שמעצבות משחקי מחשב, ביניהם איקס עיגול בתלת מימד לאטארי 2600.<ref></ref>
* עובדת על מיקרו-מחשב 8 ביט, ה, ואל הוראות למעבד ARM.<ref></ref>
* נוצרת (AWC)<ref name=":2"></ref>.
* היא הפרופסורית הראשונה למדע המחשב בגרמניה.<ref></ref><ref></ref>

=== 1979 ===
* לין קונוויי מפרסמת את "מבוא למערכות VLSI", ספר רב-מכר על Very-Large-Scale Integration (VLSI) בתכנון ועיצוב מעגלים משובצים שהביא את .
* משמשת אחת הארכיטקטיות המרכזיות של מסד הנתונים . ב־1979 היא מפרסמת מאמר יסוד על אופטימיזציות במסדי נתונים רלציוניים. ב־1994 היא הוכרזה עמיתת IBM וב-2009 נעשתה עמיתת ACM..
* מקימה את המעבדה לרובוטיקה, אוטומציה, חישה ותפיסה כלליים (GRASP) באוניברסיטת פנסילבניה.<ref name=":3"></ref>.
* עובדת על גנרליזציה של קוד שמאפשר תיקון שגיאות אקראיות.<ref></ref>

=== 1980 ===
* מתכנתת לאטארי 2600 את המשחקים ו-
.<ref></ref>
* מייסדת את לשימור חפצים מן ההיסטוריה של המחשוב.
.<ref></ref>
* מקימה בווירג'יניה את קבוצת פימאטיונינג: חברה לניהול ומחשוב.<ref></ref>
* מעצבת משחקי וידאו ומייסדת שותפה של Sierra Entertainment, יוצרת את משחק ההרפתקאות הגרפי הראשון "" שמוצג מגוף ראשון, עבור מחשב .
.<ref></ref>

=== 1982 ===
* עובדת על בודק הדקדוק במערכת יוניקס במעבדות בל.
.<ref></ref>

=== 1983 ===
* מפתחת את המשחק . היא מקימה את החברה "Girl Tech" שמפתחת מוצרים ושירותים שמעודדים נשים להשתמש בטכנולוגיות חדשות כמו האינטרנט ומשחקי וידאו.<ref></ref>

=== 1984 ===
* מבצעת עבודה חלוצית על ל, ומשחררת את המשחק King's quest.<ref></ref><ref> </ref>
* סוזן קאר יוצרת את האייקונים לממשק הגרפי של מחשב מקינטוש<ref></ref> ומשמשת מנהלת קריאטיב בחברת NeXT.<ref></ref>
* היא האישה הראשונה בארצות הברית בתפקיד דיקן של קולג' להנדסה.<ref name=":8"></ref>.

=== 1985 ===
* רדיה פרלמן מפתחת את פרוטוקול העץ הפורש. המחקר שלה מתמקד בהצפנה ורשתות. בשנת 2006 תקבל את פרס מפעל חיים של USENIX על פועלה.<ref></ref>
* משמשת מנהלת מערכות המידע הראשונה, בחברת האניוול.<ref></ref>
* מפתחת "", מערכת צפיה במדריכי טקסט המבוססת על היפרטקסט. המערכת הכילה בין השאר יכולת שימוש בסימניות שנלקחה ממנה לאחר מכן לדפדפני רשת.<ref></ref>

=== 1986 ===
* היא האישה היחידה בפגישות הראשונות של הIETF, הצוות הממליץ על תקני האינטרנט.<ref></ref>
* מובילה את מערכת המידע הפאן-אפריקאית להתפתחות.<ref></ref>

=== 1987 ===
* מקבלת תואר דוקטור על עבודתה בתחום אופטימיזציה של קומפיילרים.<ref></ref>
* אניטה בורג יוצרת רשימת תפוצה לנשים במחשוב בשם .<ref></ref>
* מפתחת את מודל לאינטראקציית אדם-מחשב.<ref></ref>
* מקימה עם את , אגודה לנשים שחברות במועדון ההאקרים .<ref></ref>
* אדל גולדברג מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח שפת smalltalk, האישה הראשונה שקיבלה את הפרס.<ref></ref>

=== 1988 ===
* אווה טרדוש מקבלת את פרס פולקרסון על מחקריה בתחום העיצוב ואנליזה של אלגוריתמים.<ref name=":9"></ref>
* מייסדת את ספק ציוד הרשת .<ref name=":7" />.

=== 1989 ===
* פרנסס אלן היא האישה הראשונה שמתקבלת כעמיתת IBM. ב־2006 היא תקבל את פרס טיורינג.<ref></ref>
* , פרופסורית למדעי המחשב באוניברסיטה החופשית של אמסטרדם מקימה את , ספק האינטרנט הראשון בהולנד.<ref></ref>

=== 1990 ===
* היא האישה הראשונה שממונה לראש מחלקת מחשבים ומדעי המידע באוניברסיטת פנסילבניה.<ref name=":3" />.

=== 1992 ===
* משמשת מנכ"לית ומייסדת שותפה בחברת פאלם.
* , מתכנתת אוטודידקטית, יוצרת את מרחב אונלייני מוכוון נשים בשם WIRE, ועל בסיסו מייסדת עם היזמת, את חברת שהפכה מאוחר יותר לאתר הקהילות Women.com<ref></ref>
* קרול בארץ מתמנה למנכ"לית חברת אוטודסק.<ref></ref>

=== 1993 ===
* שפי גולדווסר, מדענית מחשב תאורטיקנית מקבלת את פרס גדל על מחקריה בתיאוריה של הסיבוכיות, בקריפטוגרפיה ובתאוריית המספרים החישובית, ועל יצירת הוכחות באפס ידיעה.<ref></ref>
* ברברה ליסקוב מפתחת עם ג'נט מ. וינג את עקרון ההחלפה של ליסקוב<ref name="acmturing"></ref>
* מפרסמת את הטקסט "התפלפלות" (Quibbling), מראשוני הטקסטים הפמיניסטיים בפורמט היפרטקסט.<ref></ref>

=== 1994 ===
* מתפרסמת בשל עבודתה על פרוטוקול TCP.<ref></ref>
* לראשונה נערך כנס בהובלת אניטה בורג.<ref></ref>
* מריצה פרויקט שיתופי לספרות היפרטקסט תחת השם "מלון היפרטקסט".<ref></ref>
* ב־20 באפריל מובילה את פרויקט התקנת החיבור הראשון לאינטרנט בסין על בסיס חבילת הפרוטוקולים TCP/IP.<ref></ref>

=== 1995 ===
* מתמנה לסמנכ"לית טכנולוגיות בחברת MicroDisplay בה היא מובילה פיתוח מסכים קטנים יותר.<ref name=":5" />.
* היא האישה הראשונה שמתקבלת ל<ref name=":8" />.

=== 1996 ===
* היא האישה הראשונה שמקבלת את פרס ACM לעבודת דוקטורט.<ref></ref>

=== 1997 ===
* אניטה בורג מקימה את המכון לנשים וטכנולוגיה (IWT). ב־2003 הוא נקרא על שמה .<ref></ref>
* מפתחת לדפדפן נטסקייפ שמקריא דפי רשת, כעזר ללקויי ראייה.<ref></ref>
* שותפה ביצירת האנטי-וירוס שמפותח במעבדות קספרסקי.<ref></ref>
* מקבלת את מדליית אלן נוול של CMU על מצוינות במחקר.<ref name=":7" />.

=== 1998 ===
* מקימה עם שותפים את חברת . מכשיר ה שיצא ב־2002 הופך את החברה למובילה בשוק הטלפונים החכמים ושנה לאחר מכן היא מתאחדת עם Palm<ref name="fox2001"></ref>. דובינסקי עצמה נכנסת בשנת 2000 לרשימת 400 האנשים העשירים בארצות הברית.<ref></ref>
* Le נוסד ב.
* מג ויטמן מתמנה לנשיאה ומנכ"לית חברת eBay<ref name=":7" />.
* מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח מסד הנתונים .<ref></ref>

=== 1999 ===
* מקימה את , ארגון בינלאומי למשתמשות לינוקס ולכל אדם שתומך בנשים במחשוב.<ref></ref>
* מריסה מאייר היא האישה המהנדסת הראשונה שעובדת בגוגל.<ref></ref> בהמשך היא מתמנה לסגנית נשיא למוצרי חיפוש וחוויית משתמש.
* יוצרת את המושג למכשור כגון חומות אש או מאזני עומסים.<ref name=":6"></ref>
* קרלי פיורינה הופכת למנכ"לית חברת היולט פקארד<ref name=":7" />.
* הופכת ליו"ר חברת וואווי<ref name=":7" />.

== המאה ה־21 ==
מונצראט מאריצלאר אנגלאדה}} מ[[אוניברסיטת חבל הבסקים ב-2008]]

=== 2000 ===
* זוכה ב<ref></ref>

=== 2001 ===
* מפתחת את מערכת ניהול תוכן NetCommons שמשמשת ביותר מ-3,500 ארגונים ומוסדות חינוך<ref name=":10"></ref>
* שפי גולדווסר זוכה פעם שנייה בפרס גדל על משפט ה-PCP והשלכותיו באלגוריתמי קירוב.

=== 2002 ===
* מריה קלווה מתמנה לנשיאת ACM, תפקיד בו שירתה עד שנת 2004.

=== 2003 ===
* מקבלת תואר דוקטור בהנדסת אלקטרוניקה ומדעי המחשב ב־MIT עם התזה "ParaSite: לכרות את המידע המבני ב־World-Wide Web".<ref></ref>
* מרגרט המילטון מקבלת את פרס "פעולת החלל יוצאת הדופן" של נאס"א.<ref></ref>
* סו בלאק משיקה קמפיין לשימור בלצ'לי פארק.<ref>Brain, Jon, [http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7523743.stm Neglect of Bletchley condemned], BBC News, 24 July 2008. Retrieved 22 November 2018.</ref>

=== 2004 ===
* , מעצבת שבבי מחשב אוטודידקטית, יוצרת את : מחשב קומודור 64 משולב בתוך ג'ויסטיק וכולל 30 משחקים מובנים.<ref></ref>
* מייסדת את <ref name="icsi"></ref>.
* צפרא כץ מתמנה לנשיאת חברת אורקל.<ref name=":7" />.

=== 2005 ===
* מקימה עם שותפים את חברת ליצירת אינטליגנציה מלאכותית על בסיס מבנה ה שתוכל לפתח תיאוריות.
* אודרי טאנג מייסדת ומובילה את פרויקט - קומפיילר ל (שנקראה אז Perl 6).<ref></ref>
* יוצרת את עמותת מחשב נייד לכל ילד (OLPC).<ref name=":5" />.
* פייסבוק שוכרת את המהנדסת האישה הראשונה שלה, .<ref name=":2" />.
* וצוותה מפצחים את פרוטוקול האבטחה שנוצר על ידי המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה והסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית.<ref></ref>

=== 2006 ===
* מריה קלווה היא האישה הנשיאה הראשונה של 
* מפרסמת מחקר העוסק בטכנולוגיית זיהוי בתדר רדיו (RFID), ונודעת גם בתור הראשונה לכתוב וירוס שמדביק מכשירי RFID.<ref>Rieback, M., Crispo, B., Tanenbaum, A., (2006), " Is Your Cat Infected with a Computer Virus?", Vrije Universiteit Amsterdam</ref>
* מציגה בכנס אבטחת המידע Black Hat Briefings את "", רוטקיט מבוסס וירטואליזציה.<ref></ref>
* היא האישה האפרו-אמריקאית הראשונה שמקבלת פטנט על תוכנה.<ref></ref>
* פרנסס אלן היא האישה הראשונה שמקבלת את פרס טיורינג.<ref></ref>
* מתמנה לסמנכ"לית טכנולוגיה בזירוקס<ref name=":7" />.
* מתמנה לדירקטורית מחקר ב (INRIA).<ref></ref>
* יואל מארק מייסדת ומנהלת את מרכז הפיתוח הראשון של גוגל בישראל.<ref></ref>

=== 2007 ===
* מקבלת את פרס הישג הבוגרים (Alumni Achievement Award), הפרס החשוב ביותר של בית הספר למנהל עסקים בהרווארד, על "יצירת העוזר האישי הדיגיטלי (PDA) המצליח הראשון, ועל עיסוקה בפיתוח מערכת זיכרון ממוחשבת המבוססת על מבנה המוח."<ref>[http://www.abs-cbnnews.com/Story_Page/tabid/55/cat/exclusives/news/3815/Default.aspx Abs-Cbn Interactive, JAZA receives Harvard alumni award]</ref>
* היא האישה הראשונה שמתמנה לתפקיד עורכת ראשית בכתב העת .<ref></ref><ref></ref>
* ד"ר ריבי שרמן, יו"ר ומנכ"ל נגבטק, ומיכל פוליטי, מנהלת פרויקטים ומהנדסת מערכות בכירה בקבוצת אלישרא, זוכות בפרס ACM למערכת תוכנה על יצירת כלי הפיתוח STATEMATE.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

=== 2008 ===
* מייסדת ומובילה את באוניברסיטת קורנל.<ref></ref>
* ברברה ליסקוב זוכה בפרס טיורינג.<ref></ref>
* וקבוצת מומחי איחזור המידע בה (BCS IRSG) יוצרים פרס על שם חלוצת התוכנה קארן ספארקס ג'ונס.<ref></ref>
* מקימה את חברת למחקר בתחום מסכים בעלי צריכת אנרגיה נמוכה.<ref></ref>

=== 2009 ===
* זוכה ב על תרומתה לארכיטקטורה של האינטרנט.<ref name=":6" />.
* קרול בארץ מתמנה למנכ"לית ונשיאת יאהו!.<ref></ref>
* מתמנה למנהלת המכון לאינפורמטיקה וטלמטיקה במרכז המחקר והטכנולוגיה של יוון (CERTH), תפקיד בו שימשה עד מותה בשנת 2012.<ref></ref>
* יואל מארק מקימה את מרכז מחקר ופיתוח של יאהו! בישראל בשיתוף עם ד"ר רוני למפל.

=== 2010 ===
* מייסדת עם שותפים את חברת הפינטק Logiciel ומשמשת בה סמנכ"לית טכנולוגיות.<ref></ref><ref></ref>

=== 2011 ===
PyLadies}} במסיבת Github במונטריאול
* נוסד ארגון , ארגון בינלאומי של נשים שמתעניינות בקוד בשפת פייתון. הקבוצה הראשונה נוצרה בלוס אנג'לס<ref></ref>
* נוסד ארגון לקידום טכנולוגיה בקרב נשים בטורונטו, בהשראת PyLadies.<ref></ref>
* מג ויטמן מתמנה למנכ"לית חברת היולט פקארד.Hewlett-Packard<ref name=":7" />.
* היא הזוכה הראשונה בפרס הולנד על מחקר בתחום טכנולוגיות תקשורת ומידע, מטעם , על עבודתה בתחום מערכות מידע גאוגרפי.<ref></ref>
* מובילה תוכנית באוניברסיטת טוקיו שעוסקת בשאלה האם סבינה מלאכותית יכולה לעבור מבחני קבלה לאקדמיה ביפן.<ref name=":10" />.
* זוכה בפרס אניטה בורג של גוגל, והיא הזוכה הראשונה מאפריקה שמדרום לסהרה.<ref></ref>

=== 2012 ===
* שפי גולדווסר מקבלת את פרס טיורינג<ref></ref>
* ארגון להגדלת המגוון המגדרי בתעשיית משחקי המחשב יוצר את האינקובטור הראשון לתכנות משחקי מחשב במונטריאול.<ref></ref>
* , מומחית למדעי המחשב, מתמנה ליועצת המדעית הראשית של .<ref></ref>
* וירג'יניה רומטי מתמנה לנשיאה ומנכ"לית של חברת IBM. האישה הראשונה בתפקיד זה.<ref name=":7" />.
* מתמנה לנשיאה של , אישה ראשונה בתפקיד זה.<ref name="femme">[https://www.lesechos.fr/11/10/2012/LesEchos/21289-507-ECH_une-femme-a-la-tete-de-grenoble-inp.htm Une femme à la tête de Grenoble INP], Les Échos, 11 octobre 2012</ref>.
* אווה טרדוש מקבלת את פרס גדל.<ref name=":9" />.
* מקימה את חברת פיתוח התוכנה "סורונקו פתרונות" שפרצה את דרכה לעמדת גורו טכנולוגיה בגאנה.<ref></ref>
* מופיעה על השער של , היא האישה המהנדסת הראשונה שעושה זאת.<ref></ref><ref></ref>
* נוסד ארגון "נשים ניגריות בטכנולוגיות מידע" (NiWIIT) כקבוצת עניין של אגודת המחשבים הניגרית כדי לחזק ולעודד נשים שעובדות בתחום של טכנולוגיות מידע ותקשורת.<ref></ref>

=== 2013 ===
* מפתחת התוכנה נכללת ברשימת מאה האנשים המשפיעים של השנה בטיים מגזין.<ref></ref>
* מקהלת את פרס ACM למערכת תוכנה על עבודתה בפיתוח מוכיח המשפטים האינטראקטיבי .<ref></ref>
* איילת שפירא ממונה לסמנכ"לית וראש חטיבת טכנולוגיות ברפאל, האישה הראשונה שמשמשת סמנכ"לית וראש חטיבה בתעשייה ביטחונית ישראלית.
* יואל מארק מתמנה לסגנית נשיא יאהו! העולמית.

=== 2014 ===
* מתמנה ל, האישה הראשונה ובאדם השלישי בתפקיד זה.<ref></ref>
* כותבת טיוטה ראשונה של לקוד פתוח תחת השם . האמנה התקבלה כקוד ההתנהגות בפרויקט הקרנל לינוקס ב־2018.<ref></ref>
* מקימה ארגון המסחר וקבוצת האינטרס לקידום התעשייה שמאחורי טכנולוגיות הבלוקצ'יין, ביטקוין, מטבעות דיגיטליים ונכסים דיגיטליים.<ref></ref>
* מגאנה, מזמביה, מאוגנדה, מדרום אפריקה ו מרואנדה מארגנות לראשונה את הכנס הפאן אפריקאי Women in Tech שמתקיים אונליין.<ref></ref>
* סוזן ווצ'יצקי מתמנה למנכ"לית יוטיוב. 

=== 2015 ===
* (שנקראה אז שרה שארפ) ו הן הזוכות הראשונות בפרס "נשים בקהילת הקוד הפתוח" שמחלקת חברת Red Hat<ref name="Women in Open Source Awards"></ref>.
* מתמנה למנכ"לית של Data Lab, מרכז החדשנות הסקוטי למדעי המידע ובינה מלאכותית.<ref></ref>
* נבחרת לקבוצת העניין "" של ACM על תרומתה ללימוד תחום אינטראקציית אדם-מחשב.<ref></ref>
* זוכה ב הצרפתית, על מחקרה בנושא פרוטוקולי אבטחה ומערכות הצבעה אלקטרוניות.<ref></ref>
* מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח .<ref></ref>

=== 2016 ===
* אודרי טאנג מתמנה לשרת הדיגיטל בטאיוואן.<ref></ref>
* מארגנת את האקתון ה הראשון בבריטניה.<ref></ref>
* מאמר מאת אילת בויל על שיתוף סודי באמצעות הצפנה הומומורפית זכה בפרס המאמר הטוב ביותר בוועידת הקריפטולוגיה הבינלאומית (Crypto)

300x300px

=== 2017 ===
* מישל סימונס מייסדת את החברה הראשונה שעוסקת במחשוב קוואנטי באוסטרליה<ref name=":4"></ref>
* מקימה את "אקדמיית סורונקו", בית ספר לתכנות לילדים וילדות במערב אפריקה.<ref></ref>
* יואל מארק מתמנה לסגנית נשיא בינלאומית למחקר באמאזון.
* זוכה בפרס גדל על המצאת פרטיות דיפרנציאלית.
* ו מקבלות את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח .<ref></ref><ref></ref>

=== 2018 ===
* מקבלת תואר של הרפובליקה הסרבית על מעורבותה בוויקיפדיה.<ref></ref>
* , מחשבת שחישוביה סייעו בפיתוח ה־GPS זוכה להכרה בעבודתה ונכנסת להיכל התהילה של חלוצי החלל והטילים של חיל האוויר של ארצות הברית.<ref></ref>
* מפרסמת את הספר בו נטען שאלגוריתמי חיפוש הם גזעניים ומנציחים בעיות חברתיות.<ref></ref>
* מפרסמת את המאמר "גוונים של מגדר: פערי דיוק צמתי בסיווגי מגדר מסחריים" (Gender Shades: Intersectional Accuracy Disparities in Commercial Gender Classification), אשר חשף הטיות במערכות זיהוי תווי פנים.<ref></ref>

=== 2019 ===
* מוניק לורן מקבלת את מדליית הכסף של CNRS<ref></ref> בתחום מדעי המכונות והתוכנה.<ref>[https://www.academie-sciences.fr/pdf/communique/elections_2019.pdf « Dix-huit nouveaux membres élus à l’Académie des sciences »], Communiqué de l'Académie des sciences, 19 décembre 2019.</ref>
* אירית דינור היא הזוכה היחידה בפרס גדל על הוכחה חדשה למשפט PCP.

=== 2020 ===
* חיית גרינשפן מפתחת שיטה לאבחון נגיף הקורונה Covid-19 באמצעות ניתוח ממוחשב של תמונות רדיולוגיה מבדיקת CT של הריאות.<ref></ref>
* מיכל ברוורמן-בלומנשטיק מתמנה לסגנית נשיא במיקרוסופט העולמית ולמנכ"לית מיקרוסופט ישראל מחקר ופיתוח.
* רגינה ברזילי היא האדם הראשון שזוכה ב (Association for the Advancement of Artificial Intelligence) על שימוש בבינה מלאכותית לאיתור מוקדם של סרטן השד.<ref name="squirrel_award"></ref>

=== 2021 ===
* ו מקבלות את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח , מהדר מאומת פורמלית.<ref></ref><ref></ref>

=== 2022 ===
* מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח מיקרוקרנל seL4 ממשפחת , מיקרוקרנל תעשייתי ראשון שמאומת פורמלית.<ref></ref>
* מיכל ברוורמן-בלומנשטיק מתמנה לסמנכ"לית הטכנולוגיה של חטיבת האבטחה העולמית של מיקרוסופט.

=== 2023 ===
* מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח , מסד נתונים שייצג את תנועת ה־NoSQL וחלוץ גישת בתוכנה.<ref></ref>
* דורית דור מתמנה לסמנכ"לית הטכנולוגיות של חברת צ'ק פוינט.<ref></ref>

=== 2024 ===
* חגית מסר-ירון מקבלת את מדליית IEEE לטכנולוגיות סביבה ובטיחות על תרומתה לחישת הסביבה באמצעות רשתות תקשורת אלחוטיות.<ref></ref>
* יואל מארק מייסדת בחיפה את מרכז המחקר של , גוף של של ממשלת איחוד האמירויות.

== ביבליוגרפיה ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* .
* 
* 
* 
* 
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:היסטוריה של המחשוב