מכתב לאמריקה

"מכתב לאמריקה" (בערבית: رسالة إلى أمريكا; בתרגומים לאנגלית: Letter to America), ובשמו המלא "מכתב לעם האמריקאי" (Letter to the American people), הוא מנשר משנת 2002 אשר חובר על ידי אוסאמה בן לאדן. המכתב פורסם במקור באתר סעודי ששימש בעבר את אל-קאעדה להפצת מסרים, ותרגום שלו לאנגלית הופץ ברשת על ידי אנשי אסלאם קיצוני בריטים.<ref name=":0"></ref> בנובמבר 2002, העיתון הבריטי האובזרבר פרסם את המכתב המתורגם.<ref name=":0" /><ref name=":1"></ref> המכתב פירט את המניעים לפיגועי 11 בספטמבר.<ref name=":2"></ref> מהימנותו של המכתב מוטלת בספק, כאשר מוזכרים בו נושאים שבן לאדן מעולם לא התייחס אליהם, כדוגמת איידס וגילוי עריות.<ref name=":1" />

מחבר המכתב מנסה להצדיק טרור אסלאמי נגד אזרחים אמריקאים, ומשתמש בדימוי<nowiki/>ים אנטישמיים כדי להאשים יהודים בהשפעה מופרזת על החברה, התקשורת והפוליטיקה האמריקאית. מופצות בו תאוריות קשר, בהן הטענה כי מחלת האיידס היא "המצאה אמריקאית שטנית".<ref name="cnn"></ref>

== תוכן ==
המכתב, המיוחס לאוסאמה בן לאדן, כולל ביקורת על ארצות הברית, המורכבת מדוקטרינה דתית, שיפוטים מוסר<nowiki/>יים וטענות פוליטיות. המכתב מצייר תמונה של ארצות הברית כיצור שנמצא בסתירה עמוקה עם העקרונות והערכים האסלאמיים, ובשל זאת מצדיק תוקפנות מתמשכת נגד ארצות הברית, כולל נגד אזרחים.<ref name="observer"></ref>

אחת הטענות המועלות במכתב נוגעת לדחייתה של ארצות הברית את חוקי השריעה האסלאמיים במסגרת שלטונה. הוא כולל השוואה לעומתית בין מערכת המשפט החילונית של ארצות הברית, שתוכננה בידי אדם, לחוק האלוהי של האסלאם, ומציג את מערכת המשפט כתוצר של רצונות וגחמות אנושיות.<ref name="observer" />

כמו כן, המכתב מגנה את ההתנהלות הכלכלית של ארצות הברית, ובמיוחד ההיתר של נשך (גביית ריבית על הלוואות). המחבר מביע התנגדות להלוואה בריבית, ורואה בה הפרה שאינה רק של עקורונות אסלאמיים אלא גם של אמות מידה מוסריות בין דתות שונות. הוא מצביע על כך שמדיניות כלכלית כזו מרחיבה את העוולות חברתיות והכלכליות, ומאשים יהודים בשליטה ב"מדיניות, תקשורת וכלכלה" של ארצות הברית.<ref name="observer" />

המחבר תוקף את ארצות הברית בגין מה שהוא תופס כדעיכה מוסרית רחבת היקף, בשל הקבלה החברתית והחוקית של פרקטיקות כמו זנות, הומוסקסואליות והימור<nowiki/>ים. אלו, לשיטתו, עומדים בניגוד גמור לערכי האסלאם.<ref name="observer" />

בנוסף, המכתב מאשים את ארצות הברית בתמיכה במשטרים דכאניים במדינות מוסלמיות, ונטען בו כי בכך היא למעשה מונעת את כינון חוקי השריעה האסלאמיים ותורמת לדיכוי המוסלמים. עוד נכתב כי על ארצות הברית לשאת באחריות לניצול כלכלי, במיוחד של משאבי נפט, באזורים מוסלמים, ועל מעורבותה הצבאית במדינות אלו. הדבר כולל את תמיכתה בישראל, בעיקר בפעולות נגד פלסטינים ובתוכניות הנוגעות לירושלים.<ref name="observer" />

המכתב מצדיק פגיעה באזרחים אמריקאים, בטענה שכמשלמי מיסים, הם תומכים בעקיפין בהתערבויות הצבאיות של ממשלתם במדינות מוסלמיות ובמדיניות כלפי ישראל. במסגרת עמדה זו הוא קורא לג'יהאד, להתנגדות ולנקמה.<ref name="observer" />

המחבר קורא לאמריקאים לאמץ את האסלאם, להפסיק את מה שהוא רואה כמעשים מדכאים ובלתי מוסריים, ולהרהר בערכים החברתיים והפוליטיים שלהם. הוא דורש מארצות הברית להסיג את כוחותיה הצבאיים מארצות מוסלמיות, ולהפסיק את התמיכה במנהיגים מושחתים באזורים אלה.<ref name="observer" />

בסיכום המכתב מזהיר המחבר מפני המשך המלחמה והסלמתה, אם הדרישות הללו לא ייענו.<ref name="observer" />

== עניין מחודש במכתב ==
בנובמבר 2023, בעיצומה של מלחמת חרבות ברזל, המכתב זכה שנית לתשומת לב כאשר הפך לוויראלי ברשת החברתית "טיקטוק". סרטונים שונים, שעל פי רוב פורסמו על ידי צעירים אמריקאים, כללו התייחסות לעמדות במכתב הנוגעות לתמיכה האמריקאית בשלטון הישראלי ביהודה ושומרון, ובחלקם אף הובעה הסכמה עם דעות אלו של בן לאדן.<ref name=":2" /><ref name=":3"></ref> בעקבות הפופולריות שצבר המכתב באותה עת, והתשבחות שקיבל, הגרדיאן הסיר את המכתב מהאתר.<ref></ref> בהודעה שהוצגה בדף הוסבר כי הסיבה להסרת הפרסום היא "שיתוף נרחב ברשתות החברתיות בלי ההקשר המלא".<ref name=":3" /> גם טיקטוק הסירה את ההאשטאג "" על גרסאותיו השונות ממנוע החיפוש שלה, זמן קצר לאחר שהסרטונים החלו להתפשט ברחבי הפלטפורמה ומחוצה לה. בוושינגטון פוסט דווח כי עת שהוסר, הסרטונים תחת ההאשטאג קיבלו מעל ל-15 מיליון צפיות.<ref></ref><ref name=":4"></ref> אלכס אורק, דובר של טיקטוק, ציין כי הדיווחים בנוגע לסרטונים שהפכו לטרנד בפלטפורמה אינם מדויקים, והמשיך ואמר כי טיקטוק הסירה "באופן יזום ואגרסיבי" סרטונים מהפלטפורמה בשל הפרת הכללים שלה לגבי תמיכה בפעולות טרור.<ref></ref><ref name=":4" />

ההפצה הפתאומית של המכתב, יחד עם הניסיונות לצנזר את הטקסט המלא של המכתב, עוררו דיון בנושאים כמו הקצנה של צעירים באינטרנט, תעמולה אינטרנטית בחסות המדינה וצנזורה באינטרנט. רנה דירסטה, סופרת ומנהלת מחקר בארגון Stanford Internet Observatory, מתחה ביקורת על הגרדיאן ברשת החברתית ת'רדס, בשל הסרת הטקסט המלא מאתר האינטרנט של העיתון, וכתבה,

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוסאמה בן לאדן
קטגוריה:תגובות למלחמת חרבות ברזל