OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אובה ביין

אובה ביין (בגרמנית: Uwe Bein, נולד ב-26 בספטמבר 1960 בהרינגן שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הקשר, ונודע במסירותיו המדויקות. ביין זכה עם נבחרת מערב גרמניה במונדיאל 1990.

==קריירת מועדונים==
ביין החל את קריירת הבוגרים בשנת 1979 בקיקרז אופנבך, עמה שיחק בליגת הבונדסליגה השנייה, וסייע לה לעלות לליגת הבונדסליגה בשנת 1983, אך ירד עם הקבוצה בחזרה לליגת המשנה בתום עונה אחת, בה ספגה הקבוצה 106 שערים ב-34 משחקים. לאחר ירידת הליגה, ביין עזב את הקבוצה לאחר חמש עונות, בהן כבש 72 שערים ב-153 הופעות. 

בקיץ 1984 חתם ביין בפ.צ. קלן, שם שיחק שלוש עונות, בהן הבקיע 17 שערים ב-64 הופעות. ביין סייע לקבוצה להעפיל לגמר גביע אופ"א בשנת 1986, בו הפסידה הקבוצה 5-1 לריאל מדריד בסנטיאגו ברנבאו, וניצחה בגומלין בתוצאה 2-0 שלא הספיקה, כשביין מבקיע את השער הראשון. 

בשנת 1987 חתם בהמבורג, שם שיחק שתי עונות וכבש 22 שערים ב-52 הופעות. בשנת 1989 עבר לאיינטרכט פרנקפורט, שם שיחק חמש עונות ברציפות, והבקיע 38 שערים ב-150 הופעות. בתקופה זו, פרנקפורט סיימה בכל העונות לפחות במקום החמישי, אך לא זכתה באליפויות, כשביין מהווה חוליה חשובה במשחק ההתקפי של הקבוצה.

בשנת 1994 הצטרף ביין לחברו לנבחרת גרמניה, גידו בוכוואלד, וחתם בקבוצה היפנית אוראווה רד דיימונדס מהעיר סאיטאמה מליגת העל היפנית שזה עתה הוקמה. בקבוצה זו שיחק שלוש עונות, בהן הבקיע 25 שערים ב-68 הופעות. בשנת 1997 עבר למועדון VFB גיסן מהליגות הגרמניות האזוריות, במדיו פרש ממשחק פעיל בשנת 1998.

==קריירה בינלאומית==
לביין 17 הופעות בנבחרות, תחילה במדי גרמניה המערבית ואחר כך במדי גרמניה, בהן כבש שלושה שערים. ביין השתתף במונדיאל 1990 וזכה עם נבחרת גרמניה המערבית בטורניר, לאחר ניצחון 1-0 במשחק הגמר על נבחרת ארגנטינה. ביין לא זומן על ידי המאמן ברטי פוגטס ליורו 1992, ובשנת 1993 פרש מהנבחרת.

==קריירת אימון==
ביין אימן בשנת 2005 במשך חצי עונה את קיקרז אופנבך.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלני קיקרז אופנבך
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. קלן
קטגוריה:כדורגלני המבורג
קטגוריה:כדורגלני איינטרכט פרנקפורט
קטגוריה:כדורגלני אוראווה רד דיימונדס
קטגוריה:קשרי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1990
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1960
ערך סילוק

ערך סילוק של פוליסה הוא גובה הזכאות לכיסוי ביטוחי שצבר מבוטח, שיעמוד לזכותו גם אם יפסיק לשלם עבור הביטוח.

== ערך סילוק בביטוח סיעוד ==

ערך סילוק בביטוח סיעוד מגדיר את שיעור הזכאות לקבלת תגמול סיעודי חלקי במקרה של ביטול הפוליסה על ידי המבוטח או במקרה של הפסקת תשלום הפרמיה על ידי המבוטח. בניגוד לפוליסות שאינן צוברות זכויות (כדוגמת ביטוח חיים מסוג "ריסק" וביטוח בריאות), פוליסה הכוללת ערכי סילוק מאפשרת למבוטח ליהנות מכיסוי ביטוחי גם לאחר ביטול הפוליסה.
ערכי הסילוק משתנים מפוליסה לפוליסה, ונקבעים על ידי חברות הביטוח.

ערכי סילוק קיימים במרבית פוליסות הביטוח הסיעודי הפרטיות בפרמיה קבועה. פוליסות ביטוח סיעודי בפרמיה משתנה אינן כוללות רכיב של ערכי סילוק, דבר המהווה את אחד החסרונות המרכזיים שלהן.

== ערך סילוק בביטוח חיים ==

ערך מסולק הוא סכום החיסכון שיהיה במועד סיום תקופת הביטוח, ללא המשך תשלומים לפוליסה.
בפוליסה מסוג "מעורב", הערך המסולק הוא סכום החיסכון שיהיה במועד סיום תקופת הביטוח, ללא המשך תשלומים לפוליסה וסכום הביטוח למקרה מוות.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:ביטוח
קולבייל

קולבייל (בפולנית: Kołbiel; ביידיש: קאלביעל) הוא כפר במחוז אוטבוצק שבפרובינציית מזוביה בפולין, עיר לשעבר, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
היישוב נזכר לראשונה בתחילת המאה ה-15, עת היה שייך למשפחת האצולה הפולנית קולבילסקי. בשנת 1532 הוענקו ליישוב זכויות עיר והיתר לקיים שוק שבועי ויריד שנתי. באמצע המאה ה-17 הוחרב היישוב בעת פלישת האימפריה השוודית.

בחלוקת פולין השלישית, בשנת 1795, נכלל היישוב בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכלל בתחום פולין הקונגרסאית. בשנת 1869 נטלו הרוסים מהיישוב את מעמדו העירוני, בעקבות מרד ינואר.

==יהודי קולבייל==
בית הקברות היהודי בקולבייל.
ראשית היישוב היהודי בכפר הייתה בסוף המאה ה-18, ומאמצע המאה ה-19 התקיימה במקום קהילה עצמאית. בשנים 1907 עד 1917 קבע מושבו ביישוב האדמו"ר יהושע אשר רבינוביץ'. בעשור השלישי והרביעי של המאה ה-20 כיהן רבי אריה לייב לנדא כרב העיירה.

בין מלחמות העולם נמנו בכפר כ-820 יהודים, שהיוו למעלה ממחצית מתושביו, והתקיימה בו פעילות של אגודת ישראל ושל המפלגות הציוניות. עקב חרם פולני על עסקיהם, עזבו את היישוב בשנות השלושים של המאה ה-20 יהודים רבים.

===בשואה===
ב-1 בספטמבר 1939, פרוץ מלחמת העולם השנייה, הופצץ היישוב קשות בידי הגרמנים, תוך הרג מספר מתושביו. ב-15 בחודש נכנסו הגרמנים ליישוב, ורצחו בו 13 פולנים ויהודים, תוך שליחת אחרים למחנות עבודה.

בנובמבר 1939 מונה בכפר יודנרט, שנצטווה לספק לגרמנים עובדים יהודים לעבודות כפייה ולספק תשלומי כופר לשלטונות. כמו כן, חויבו יהודי היישוב בענידת סרט זרוע. עד סתיו 1941 הגיעו ליישוב פליטים יהודים רבים מיישובי הסביבה, אשר הקהילה המקומית התגייסה לעזרתם. בשלב זה רוכזו כ-1,100 יהודי היישוב בגטו שהוקם בו, בו השתררו רעב ומגפות.

ב-27 בספטמבר 1942 פשטו על הגטו שבכפר חיילים גרמנים, בסיוע כוחות אוקראיניים, ושילחו את יושביו למחנה ההשמדה טרבלינקה, תוך רצח המתנגדים במקום.

כ-50 יהודים שהושארו ביישוב, וכ-100 יהודים נוספים שהסתתרו בזמן האקציה ושבו לכפר, הועסקו בעבודות כפייה, והועברו לאחר זמן מה לגטו ורשה ולגרבולין.

מקהילת קולבייל שרדו את השואה שלוש משפחות, ואלה לא שבו להתגורר ביישוב לאחר המלחמה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160801043921/http://moreshet.pl/he/node/952 קולבייל] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מזוביה: יישובים
קטגוריה:מזוביה: עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
ואלטר יונגהאנס

ואלטר יונגהאנס (בגרמנית: Walter Junghans, נולד ב-26 באוקטובר 1958 בהמבורג שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת השוער.

==קריירת מועדונים==
יונגהאנס החל את קריירת הבוגרים שלו בשנת 1977 בבאיירן מינכן, שם שיחק חמש עונות, תחילה כמחליפו של ספ מאייר. עם פרישתו של מאייר בשנת 1979 בגין תאונת דרכים, שיחק יונגהאנס ביחד עם השוער הוותיק מנפרד מילר, כאשר שניהם מתחרים על המקום בהרכב. עם באיירן מינכן זכה יונגהאנס בשתי אליפויות הבונדסליגה ובגביע מקומי אחד. הרוטציה בין יונגהאנס למילר נמשכה גם בזירה האירופית, כאשר בעונת 1982 הגיעה באיירן מינכן לגמר גביע אירופה לאלופות, בו הפסידה לאסטון וילה, ויונגהאנס ישב על הספסל, אך במהלך העונה האירופית, שני השוערים שיחקו לסירוגין. סך הכול ערך יונגהאנס 67 הופעות בבאיירן מינכן, ועזב את המועדון בשנת 1982.

בשנת 1982 עבר יונגהאנס לשאלקה 04, ובניגוד לתקופתו בבאיירן מינכן, זכה תחילה לבלעדיות בהרכב הפותח, ובחמש עונות צבר 148 הופעות, עם זאת, חל פיחות במעמדו בעונה האחרונה שלו בקבוצה, והוא בחר לעבור להרטה ברלין בשנת 1987. יונגהאנס שיחק שבע עונות בהרטה ברלין, תחילה בליגת הבונדסליגה השנייה. בעונת 1990 עלה עם הרטה לבונדסליגה, אך נשר בחזרה לבונדסליגה השנייה כעבור עונה אחת, ונשאר באותה ליגה עד לעזיבתו את הקבוצה בשנת 1994, לאחר 171 הופעות. בשנת 1994 שב יונגהאנס לבונדסליגה וחתם בבאייר לברקוזן, אך לא שיחק בקבוצה ולו משחק אחד, ובאותה שנה כבר עבר לפורטונה קלן מליגת הבונדסליגה השנייה, שם שיחק שתי עונות, עד לפרישתו בשנת 1996.

==קריירה בינלאומית==
ליונגהאנס אין הופעות במדי נבחרת גרמניה המערבית, אך הוא נכלל בסגל הנבחרת ליורו 1980, בו זכתה הנבחרת הגרמנית, כשוער השלישי בהייררכיה, אחרי הראלד שומאכר ואייקה אימל. בנוסף, יונגהאנס נסע לאולימפיאדת לוס אנג'לס, והיה חלק מהסגל האולימפי לטורניר הכדורגל של האולימפיאדה בשנת 1984.

==לאחר הפרישה==
יונגהאנס עבד כמאמן השוערים של פורטונה קלן עם פרישתו מהמשחק, ואחר כך גם בפ.צ. קלן, בנפיקה ליסבון ואתלטיק בילבאו. בעונת 2006/07 היה עוזר המאמן בבורוסיה מנשנגלדבך. לאחר מכן, החליף שוב את ספ מאייר, והפעם בתפקיד מאמן שוערים בבאיירן מינכן, תפקיד אותו ביצע במספר קבוצות שונות של המועדון.

==תארים==
עם באיירן מינכן:
* אליפות הבונדסליגה (2): 1979/80, 1980/81
* הגביע הגרמני: 1981/82

עם הרטה ברלין:
אליפות הבונדסליגה השנייה: 1989/90

עם נבחרת גרמניה המערבית:
* יורו 1980

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שוערי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:כדורגלני שאלקה 04
קטגוריה:כדורגלני הרטה ברלין
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני פורטונה קלן
קטגוריה:מאמני שוערים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת גרמניה המערבית
קטגוריה:המבורג: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני יורו 1980
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1958
מנפרד מילר

מנפרד מילר (בגרמנית: Manfred Müller, נולד ב-28 ביולי 1947 באסן שבגרמניה) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת השוער.

==קריירת מועדונים==
===אסן, וופרטאלר ונירנברג===
מילר החל את קריירת הבוגרים שלו בשוורץ-וייס אסן בשנת 1966, שם שיחק חמש עונות. בשנת 1971 עבר לוופרטאלר מליגת הבונדסליגה השנייה, עמה העפיל אל הבונדסליגה בעונתו הראשונה בקבוצה, ובעונתו השנייה סיים עם הקבוצה במקום הרביעי. ההישג של הקבוצה לא שוחזר, ובעונה העוקבת ניצלה מירידה לאחר מאבקי תחתית, ובשנת 1975 נשרה בחזרה לליגת המשנה. בשנת 1976 עזב מילר לנירנברג, ששיחקה גם היא בליגת המשנה. בשנת 1978 עלה מילר עם נירנברג אל הבונדסליגה, נשר שוב לבונדסליגה השנייה כעבור עונה אחת, ועזב את הקבוצה לטובת תקופה קצרה בESV אינגולשטאדט, לאחר 86 משחקים במדי נירנברג.

===באיירן מינכן===
בשנת 1979, כאשר היה בן 32, חתם מילר בבאיירן מינכן, כמחליפו של ספ מאייר שפרש בגין תאונת דרכים, והחל להתחרות על המקום בהרכב עם השוער ואלטר יונגהאנס, הצעיר ממנו ב-11 שנים. עם באיירן מינכן זכה מילר בשתי אליפויות הבונדסליגה ובשני גביעים מקומיים, כאשר הוא ויונגהאנס משחקים לסירוגין בהרכב הקבוצה, הן בזירה המקומית והן בזירה האירופית. בעונת 1982 הגיעה באיירן מינכן לגמר גביע אירופה לאלופות, בו הפסידה לאסטון וילה, במשחק בו מילר פתח בהרכב. בשנת 1984 פרש מילר ממשחק פעיל עם 48 הופעות במדי באיירן מינכן, לאחר שאיבד את מקומו בהרכב לשוער הבלגי ז'אן-מרי פפאף, שהגיע במקום יונגהאנס שעבר לשאלקה 04 בשנת 1982.

==לאחר הפרישה==
עם פרישתו, החל מילר לעבוד כמנהל כללי בנירנברג, ואף חזר להופעה אחת בשער הקבוצה במשחק בונדסליגה בשנת 1986, בעקבות פציעתו של השוער הראשון אנדראס קפקה. כיום מילר מנהל חברת הפקות טלוויזיוניות.

== תארים ==
=== באיירן מינכן ===
* אליפות הבונדסליגה (2): 1979/1980, 1980/1981
* הגביע הגרמני (2): 1981/1982, 1983/1984

=== וופרטאלר ===
* אליפות הבונדסליגה השנייה (1): 1971/1972

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שוערי כדורגל גרמנים
קטגוריה:כדורגלנים גרמנים
קטגוריה:כדורגלני נירנברג
קטגוריה:כדורגלני אינגולשטאדט 04
קטגוריה:כדורגלני באיירן מינכן
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1947
גבעת האהבה (סרט)

גבעת האהבה הוא סרט רומנטי אמריקאי שצולם בצבע בשנת 1955 בשיטת הסינמסקופ. השם המקורי של הסרט הוא Love Is a Many-Splendored Thing (בתרגום חפשי - האהבה היא דבר זוהר מאד).

התסריט מבוסס על הרומן האוטוביוגרפי של האן סויאן: A Many-Splendoured Thing משנת 1952. עלילת הסרט מתרחשת בהונג קונג בשנת 1949, בשלהי מלחמת האזרחים הסינית. העיר מלאה בפליטים שברחו מסין מאימת הקומוניסטים בתוכם ד"ר האן סויאן.

סויאן היא בת תערובת אנגלית-סינית (אירואסיאתית). היא אמנם למדה רפואה באנגליה אך קשורה למסורת הסינית ולמשפחתה הסינית הענפה בסין. הסרט מתאר את האווירה הגזענית בהונג קונג ובסין המתנגדת ליחסיה עם העיתונאי האמריקאי מארק אליוט.

שם הסרט בעברית נובע מגבעה המתנשאת מעל הונג קונג שם נהגו סויאן ומארק להתבודד.

השיר מהסרט הולחן על ידי סמי פיין והפך ללהיט. הביצוע המפורסם ביותר שלו הוא על ידי "ארבעת האסים". הוא בוצע גם על ידי פרנק סינטרה, נט קינג קול, אנדי וויליאמס, פטולה קלארק, קוני פרנסיס, אנגלברט המפרדינק, ניל סדקה, שירלי באסי ועוד וכן יש לו ביצועים תזמורתיים רבים.

השיר זכה בפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר לשנת 1956.

==תקציר העלילה==
ד"ר האן סויאן (ג'ניפר ג'ונס) היא רופאה מוערכת בבית חולים גדול בהונג קונג. היא ממוצא מעורב - אם אנגליה ואב סיני. בבית החולים היא מטפלת בילדה סינית יתומה ומאמצת אותה. בעלה היה גנרל בצבא הלאומני ונהרג על ידי הקומוניסטים והיא ברחה כפליטה להונג קונג. היא גרה בבית החולים ומקדישה את כל זמנה לטיפול בחולים.

במסיבת קוקטייל היא נפגשת במארק אליוט (ויליאם הולדן), עיתונאי הפרוד מאשתו. הוא מתאהב בה ממבט ראשון ומתחיל לחזר אחריה. בתחילה היא מתייחסת בקרירות לקשר ביניהם אך אליוט לא נרתע עד שהיא מתרצה.

היא לוקחת אותו לגבעה המשקיפה על הונג קונג ובראשה עץ בודד, שם הם מביעים את אהבתם בחיבוקים ובנשיקות.

הקשר ביניהם הוא אינו מוצא חן בעיני בני משפחתה המזכירים לה שהיא בנשמתה סינית והוא לבן. אשתו של מארק מסרבת להתגרש ממנו. גם הנהלת בית החולים רומזת לה שהקשר עם אדם נשוי אינו לרוחה ואם תמשיך בו לא יוארך חוזה העבודה שלה בבית החולים.

בשלב מסוים היא נשברת ומודיעה למארק כי הקשר איתו חייב להיפסק, אך הוא לא נרתע ואומר לה שהוא אוהב אותה ולא משנה לו מוצאה. היא לא יכולה לעמוד בהפצרותיו ושניהם נוסעים לנופש במקאו.

לאחר זמן קצר במקאו מקבל אליוט מברק מעיתונו ובה הודעה כי עליו לחזור להונג קונג ומשם יישלח לסקר את מלחמת קוריאה שזה עתה פרצה. הם חוזרים להונג קונג ועולים זמן קצר לגבעה, שם הם מביעים שוב את אהבתם ומארק נפרד ממנה בתקווה להיפגש שוב בקרוב.

האן סויאן נאלצת לעזוב את בית החולים עם הילדה המאומצת ועוברת לגור אצל ידידים טובים שלה. מארק ממשיך לשלוח לה מכתבי אהבה מקוריאה.

יום אחד מראים לה עיתון בו ידיעה שמארק נהרג בהפצצה בקוריאה. היא מתחילה לרוץ לכיוון גבעת האהבה. בהגיעה לשם היא רואה (בדמיון) את מארק מחכה לה ליד העץ בפסגת הגבעה. היא ממהרת לעלות לכיוון העץ אך בהגיעה לשם מתברר לה לצערה שאין שם איש.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=6ADVQo9Q020 קדימון לסרט גבעת האהבה], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=W3jn3ukRLc4 השיר מהסרט גבעת האהבה בביצוע ארבעת האסים], באתר יוטיוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:זוכי אוסקר: התלבושות הטובות
קטגוריה:סרטי ויליאם הולדן
קטגוריה:סרטי פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 1955
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים רומנטיים
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
שרה פרידלנדר

שרה פרידלנדר (9 באוגוסט 1914<ref name=":0"></ref>, בודפשט – 29 במאי 1948, ירושלים) הייתה ממייסדי ארכיון יד ושם והמנהלת הראשונה של הארכיון.

==קורות חיים==
===השכלה===
פרידלנדר, ילידית בודפשט, למדה בגימנסיה, קיבלה השכלה כללית ושלטה בשש שפות. בשנת 1939 קיבלה תואר דוקטור בספרות גרמנית והונגרית, באוניברסיטת בודפשט. היא פעלה בשורותיהם של מספר ארגונים ציוניים, בהם ויצו. היא הייתה פעילה בקרן היסוד, בין היתר בכתיבה ובתרגום. היא כתבה על סופרים ואישים, בין היתר הנרייטה סולד, הרצל, ביאליק, בובר ועוד, ותרגמה מיצירותיהם.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
פרידלנדר הייתה פעילה בניסיונות להצלת יהודים בהונגריה ואף תרגמה להונגרית את הפרוטוקולים של אושוויץ. אנג'לו רוטה, שגריר האפיפיור, קיבל תרגום זה. בקיץ 1944 נשלחה פרידלנדר לברגן-בלזן אך גם שם המשיכה לפעול פעילות תרבותית ולעסוק בתיעוד.

===לאחר השחרור===
פרידלנדר פעלה בז'נבה וחידשה את מחקריה בתולדות יהדות הונגריה. היא עלתה לארץ ישראל באניית המעפילים "וויל ד'ואורן" שעגנה בנמל חיפה ב-2 בספטמבר 1945.<ref></ref> הייתה מנהלת ארכיון יד ושם ותחום הכספים במוסד, חברה בהגנה ופעילה בתחומי הנצחת השואה השונים. לפרידלנדר הוענקה אזרחות פלשתינאית (ארץ ישראלית) ב-25 במארס 1948<ref name=":0" />.

===נפילתה בקרב===
במלחמת העצמאות הייתה פרידלנדר חובשת ובין היתר שירתה בשייח' ג'ראח. היא נפגעה ב-29 במאי מפגז ליד בית החולים האיטלקי ליד העיר העתיקה, בהיותה בעמדה, ונפטרה באותו היום.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.yadvashem.org/he/remembrance/survivors/friedlander אודות שרה פרידלנדר], באתר יד ושם
* 
*[https://www.archives.gov.il/archives/Archive/0b0717068002258e/File/0b071706856cf0aa בקשתה לאזרחות פלשתינאית (ארץ ישראלית)] – SARAH FRIEDLANDER, באתר [https://www.archives.gov.il/ ארכיון המדינה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:יד ושם: אישים
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז ברגן-בלזן
קטגוריה:עולים לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:עולות לאחר מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ישראליות ילידות הונגריה
קטגוריה:ישראלים ילידי הונגריה
קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת העצמאות
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:ארכיונאיות
קטגוריה:ארכיונאים
קטגוריה:חללי ההגנה
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1914
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1948
קטגוריה:חיילי חיל הרפואה במלחמת העצמאות
ניוון ציסטי של הגלימה האמצעית

ניוון ציסטי של הגלימה האמצעית, צביעת מובאט
נִוּוּן צִיסְטִי שֶׁל הַגְּלִימָה הָאֶמְצָעִית (cystic medial degeneration, ובראשי תיבות CMD), הידוע גם כנֶמֶק צִיסְטִי שֶׁל הַגְּלִימָה הָאֶמְצָעִית (cystic medial necrosis, ובראשי תיבות CMN), הוא מצב ניווני של עורקים גדולים שבו חלה הצטברות של חומר יסוד בזופילי בגלימה האמצעית של דופן העורק תוך יצירת נגעים דמויי ציסטה. כתוצאה מניוון זה העורק מאבד מהאלסטיות שלו ודופנו מתקשחת. מצב זה מתרחש במחלות רקמת חיבור כגון תסמונת מרפן ותסמונת אהלרס-דנלוס ונמצא בהיסטופתולוגיה של מחלות אבי העורקים כגון בתירת אבי העורקים.

ניוון ציסטי של הגלימה האמצעית דווח לראשונה בשנת 1910 באדם עם בתירת אבי העורקים. בשנת 1928 הוצע הקשר בין ניוון ציסטי זה לבין מפרצת באבי העורקים, בתירה שלו, קרע בו ותסמונת מרפן. בשנת 1977 נטען כי המונח "ציסטי" אינו מתאים לתיאור ניוון זה, מאחר שהנגעים אינם יוצרים ציסטות אמיתיות, אלא פגמים מבניים עם חומר יסוד נוזלי. גם המונח "נמק" נמצא לא מתאים, מאחר שבמרבית המקרים נמק אינו מעורב בתהליך הפתולוגי.

==קישורים חיצוניים==
* Shi-Min Y, Hua J, [http://www.scielo.br/scielo.php?pid=S0102-76382011000100019&script=sci_arttext Cystic medial necrosis: pathological findings and clinical implications], Rev Bras Cir Cardiovasc vol.26 no.1 São José do Rio Preto Jan./Mar. 2011

קטגוריה:פתולוגיה
קטגוריה:עורקים
אגנתה דוידסן

אגנתה דוידסן (29 באוגוסט 1947, נוק - 25 בנובמבר 2007, נוק) הייתה שרה בממשלת גרינלנד. היא שימשה במשך 14 שנים כראש העיר של נוק, בירת גרינלנד, עד מותה הפתאומי בגיל 60.

בשנת 1983, דוידסן החליפה את האנס פביה רוסינג בפרלמנט של גרינלנד כנציגה של מפלגת סיומוט. מאוחר יותר באותה שנה, היא מונתה לחברת הפרלמנט לעניינים חברתיים (עמדה דומה לשר ממשלתי), ובכך הפכה לחברת הפרלמנט האישה הגרינלנדית הראשונה.

בשנת 1989, היא נבחרה למועצת העיר של נוק, שוב כנציגה של מפלגת סיומוט, ובין השנים 1989–1991 היא החזיקה בתפקיד סגנית ראש העיר השנייה. לאחר הבחירות של 1991, מונתה לסגנית ראש העיר הראשונה ובשנת 1993, היא הפכה לראשת העיר ויושבת הראש של מועצת העיר.

בשנת 1997, דוידסן גויסה על ידי מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק למסדר דנברוג .

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פוליטיקאיות גרינלנדיות
קטגוריה:שרות ממשלה
קטגוריה:ראשי עיריות בגרינלנד
קטגוריה:ילידות 1947
קטגוריה:נפטרות ב-2007
קטגוריה:נפטרים ב-2007
רות גופר

רות גופר (נולדה ב-1958) היא עובדת סוציאלית ופעילה חברתית ישראלית, מייסדת ומנכ"לית של שלוש עמותות לקידום רווחתם ואיכות חייהם של אנשים עם צרכים מיוחדים בחברה: "מרכז כוכב", "כוכב הצפון" ו"קפה מארג". היא מכהנת כמנכ"לית שלהן משנת 1997. גופר גם יצרה מודלים טיפוליים בתחום הצרכים המיוחדים. היא זכתה בפרסים ואותות הוקרה על פעילותה, כגון פרס קרן שלם ופרס אות החסד.

== ביוגרפיה ==
נולדה בכפר אחים להורים ניצולי שואה ממייסדי המושב. בוגרת תואר שני בעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב (M.S.W), ותואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת חיפה (M.B.A). עד 1995 עסקה בעבודה סוציאלית טיפולית וקהילתית במקומות שונים ברחבי הארץ. בשנת 1997, עם שובה לארץ לאחר שהות בת שנתיים בחו"ל, נחשפה לעולמם של אנשים בעלי צרכים מיוחדים וקיבלה על עצמה את ניהול "מרכז כוכב" לטיפול ותמיכה באנשים עם לקות שכלית במעלות. במהלך שנות פעילותה פיתחה רצפים של שירותים, מסגרות, ותוכניות לאנשים בעלי צרכים מיוחדים בגליל.

בין הפרויקטים שהקימה נכללים חמישה מיזמים המשלבים חשיבה יצירתית שיקומית קהילתית ועסקית: "מארג כפר ורדים" המשלב בין אמנים עם צרכים מיוחדים לאמנים מן הקהילה, "מארג מבואות החרמון" (בהקמה), "מארג מעלה יוסף" (בהקמה), מערך דיור ותמיכה לאנשים עם צרכים מיוחדים "בית בחורש" המשולב בקהילה של כפר ורדים, וכן קפה/גלריה "מאר"ג", המהווה מודל של מיזם המגזר הרביעי. הרעיון העיקרי במיזמים אלו הוא לתת לאנשים בעלי מוגבלויות ערך ומשמעות לחיים; המרכזים מהווים עבורם מקום עבודה, מקום ליצירת קשרים חברתיים, מקום לביטוי אומנותי ויצירתי ומקום להבעת דעה ויכולת להשפיע.

גופר חברה בחבר הנאמנים של המכללה האקדמית גליל מערבי, חברה בצוות היגוי לפרס האיכות ומצוינות ע"ש דני רוזוליו, מרצה אורחת במכללות ואוניברסיטאות בנושאי יזמות וחדשנות במגזר השלישי והרביעי, וחברת ועד מנהל בעמותת יעדים לצפון.

גופר נשואה ואם לשלושה ילדים.

== פרסים ==
גופר זכתה בפרסים ואותות הוקרה על פעילותה למען קידום רווחתם ואיכות חייהם של אנשים בעלי צרכים מיוחדים בחברה:
* 2000 - פרס קרן שלם על מצוינות בניהול
* 2004 - פרס אות החסד ע"ש טראמפ (קרן טראמפ) מבית איזי שפירא
* 2005 - אחת מ-3 הפיינליסטים של תחרות היזם השנתי של קרן "שוואב" ועיתון גלובס
* 2011, 2012 ,2013 - 5 כוכבי איכות ומצוינות (לארגון) מטעם האיגוד הישראלי לאיכות
* 2015 - פרס פול האריס מטעם ארגון רוטרי העולמי<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.zavit3.co.il/article.asp?id=1985 הזווית השלישית - פרס "אות החסד" ע"ש טראמפ]
* [https://web.archive.org/web/20160410134048/http://www.cochav.org.il/216637/about עמותות מרכז כוכב וכוכב הצפון - דבר המנכ"לית]
* [https://web.archive.org/web/20160318210020/http://www.maarag.org.il/ מארג]

==הערות שוליים==

קטגוריה:פעילות חברתיות ישראליות
קטגוריה:פעילים חברתיים ישראלים
קטגוריה:מנכ"ליות ישראליות
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:מנהלות ישראליות
קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:עובדות סוציאליות ישראליות
קטגוריה:עובדים סוציאליים ישראלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:כפר אחים: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1958
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
משה סלנט

רבי משה סלנט{{ש}}{{תמונה להחלפה}}
הרב משה דוב בן-ציון סלנט (ה' בטבת ה'תרפ"ט, 18 בדצמבר 1928 - כ"ט בכסלו ה'תשע"ו, 11 בדצמבר 2015) היה ראש ישיבה וראש כולל אברכים ירושלמי, מרבני קהילת קהל פרושים. נשיא חברה קדישא-פרושים בירושלים.

==ביוגרפיה==
נולד בירושלים לרב יוסף צבי סלנט מחבר הספר "באר יוסף" ונשיא ה"חברה קדישא הראשית והכללית" של קהל הפרושים, ולפראדל בתו של המגיד הירושלמי רבי נטע צבי וייס. הוא נקרא על שם אבי סבו, רבי משה דוב וייס. למד בתלמוד תורה וישיבת עץ חיים והיה תלמידו של הרב מרדכי דוד לוין והרב איסר זלמן מלצר. בגיל 17 היה מקבוצת התלמידים הראשונה בישיבת מיר והתקרב אל ראש הישיבה רבי אליעזר יהודה פינקל וכן היה תלמידם של הרב אפרים בורודיאנסקי והרב יחזקאל לוינשטיין. נישא לשרה גיטל בתו של הרב שלמה ברוורמן שהיה מחנך בתלמוד תורה עץ חיים (בנו של הרב זליג ברוורמן ראש ישיבת מאה שערים). התגורר בשכונת בתי ברוידא.

בשנת תשט"ו החל לכהן כר"מ בישיבת באר יעקב ובהמשך בישיבת כפר סבא, אך כעבור שנה, עקב מבצע קדש, חזר לירושלים. הוא כיהן במשך תקופה כר"מ בישיבת תפארת ישראל - רוז'ין של חסידות בויאן וכן כראש ישיבת שומרי אמונים (לצד הרב דוד אוירבך). בשנת תשכ"ח החל לכהן כראש ישיבת "קדושת ציון" בקריית באבוב בבת ים. בשנת תשכ"ט מינהו אביו על מקומו לכהן כראש כולל האברכים "רבנו חיים יוסף - בית הוראה" בשכונת בית ישראל ירושלים. בשנת תשל"ה נפתחה קהילת באבוב בירושלים ותלמידיו מהישיבה בבת ים לקחוהו לכהן כרב. בהמשך כיהן גם כראש כולל של החסידות בירושלים. מסר שיעורים בבית הכנסת מונקאטש בשכונתו. כמו כן כיהן (לאחר פטירת אביו) כנשיא ה"חברה קדישא הכללית".

לאחר פטירת אביו בראשית שנות ה-80 של המאה ה-20 התפרסם כמי שברשותו לחש לביטול עין הרע, והדבר הקנה לו פרסום רב בקרב החוששים מעין הרע. הרב יעקב אדלשטיין נהג להפנות אליו את הפונים לעזרתו בנושא זה.

הוא ערך והוציא לאור את ספרו של אביו "באר יוסף" ואת הספר "נטעי חמד" של סביו, רבי נטע צבי וייס. לספרו של סבו צירף חיבור משלו הכולל ביאורים ומקורות לדברי הסב, בשם "אמרי חמד". מלבד ספרים אלו כתב חידושי תורה רבים, חלקם התפרסמו במשך השנים בכתב העת התורני של קהל הפרושים בירושלים, "אוצרות ירושלים".

במאי 2011 (כ"ז באייר ה'תשע"א) נפטרה אשתו. הוא נפטר ביום שישי כ"ט בכסלו ה'תשע"ו, 11 בדצמבר 2015, סמוך לכניסת השבת, ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים במוצאי שבת, אור לא' בטבת.

בנו הרב יעקב הוא מגיד מישרים.

==לקריאה נוספת==
*יעקב הייזלר, והאיש משה, המבשר, יום ו', ו' בטבת תשע"ו.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.jdn.co.il/news/606470 מיקירי קרתא דשופריא: הגאון רבי משה סלנט זצ”ל] באתר JDN
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי ישיבה ישראלים
קטגוריה:רבנים ירושלמים
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1928
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2015
קטגוריה:רבני ישיבת תפארת ישראל - רוז'ין
יעקב נאומבורג

רבי יעקב (יאקב) נאומבורג (או: נוימבורג; נפטר בו' בשבט ה'תקע"א, 31 בינואר 1811) היה רב וראש ישיבה גרמני מפרשני ספרות חז"ל. התפרסם בשל ספרו נחלת יעקב על המסכתות הקטנות.

==ביוגרפיה==
נולד לרב ברוך נוימבורג מחבר הספר "עיטור בכורים" על פירושו של בעל הטורים למקרא (פיורדא תקי"ב). אבי אביו היה ר' אלקנה ש"ץ מפיורדא, צאצא של רבי יונה תאומים-פרנקל מחבר "קיקיון דיונה".

בצעירותו למד אצל רבי אברהם אביש מפרנקפורט ואצל רבי טבלי שייאר ממיינץ, ולאחר נישואיו חי ופעל כרב וראש ישיבה באופנבך על המיין הסמוכה לפרנקפורט.

בשנת תקנ"ג (1793) הדפיס בפיורדא את ספרו על המסכתות הקטנות, בשם "נחלת יעקב". פירושו זה הפך לביאור הבסיסי למסכתות אלו כשנדפס על גליונות ש"ס זיטומיר ושוב בש"ס וילנא במסכתות אלו בדומה לפירוש רש"י. מאז הוא נדפס בכל מהדורות הש"ס המבוססות על דפוס וילנא.

בשנת תקס"ו, 1806, כתב את ספרו חלק יעקב, פירוש על הספרי. חיבורו זה לא נדפס וכתב היד נמצא בבית הספרים הלאומי בירושלים. בהקדמתו לכתביו, מְתנה המחבר את צערו על שלא זכה לילדים חיים וקיימים, וכותב שמצב זה הניע אותו לכתיבתם כדי להנציח את עצמו. מנחם מנדל זלוטקין מזכיר גם כתב יד בשם "חידושי ר"י נוימבורג" המכיל פירוש שלו על מדרש רבה.

מלבד ספריו אלו נדפס ביאורו לסדר העבודה "אמיץ כח" המתאר את עבודת יום הכיפורים בבית המקדש, במחזור קרובות של הרוו"ה. הרוו"ה מצטט פירוש שלו על הפיוט "אל אמונה... אומץ אדירי כל חפץ" שבקדושתא לתפילת מוסף ביום הראשון של ראש השנה, בתוך "פירוש הרוו"ה" הנדפס במחזורים.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים גרמנים
קטגוריה:פרשני ספרות חז"ל
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1811
ניצנית משוננת

ניצנית משוננת (שם מדעי: Kalanchoe daigremontiana, כמו גם Bryophyllum daigremontianum, קרויה באנגלית Mother Of Thousands - אם האלפים) הוא מין של ניצנית הגדל בר בהרי מדגסקר, הייחודי בכך שהוא מתרבה ברבייה אל-מינית בלבד. כל מופעי הצמח הם ממין נקבה, ועל מנת להתרבות הצמח מגדל על עליו גרסאות מוקטנות שלו, מעין שיבוטים צעירים. כשהשיבוטים מתנתקים מעלה צמח האם, הם מסוגלים להשריש ולהפוך לצמח עצמאי. נפוץ אם כך לראות צמח אם גדול יחסית וסביבו צמחי בת רבים.

==מאפיינים==
הניצנית המשוננת גדלה לגובה של מטר אחד, ולה עלים בשרניים, נגדיים ובעלי שפה משוננת. העלים ירוקים מלמעלה ובעלי עורקים סגולים מלמטה. על השפה המשוננת של העלה יכולים לגדול שיבוטים קטנים של צמח האם, ואלו עשויים להתפתח ולפתח שורשים גם בעודם מחוברים לצמח האם. לצמח יש אפשרות לפתח תפרחת מרשימה בצורת סוכך, והפרחים בו פעמוניתיים ובגוון ורוד-כסוף או לעיתים כתום. הפריחה אינה אירוע שנתי וקורה מעת לעת. הצמח יכול לשרוד עם השקיה לא סדירה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טבוריתיים
רמי דומונסל

רמי דומונסל (בצרפתית: Rémy Dumoncel; 1888, צרפת – 1945, מחנה הריכוז נוינגמה) היה ראש עירייה, מוציא לאור, פעיל המחתרת הצרפתית במלחמת העולם השנייה וחסיד אומות העולם.

==קורות חיים==
דומונסל למד משפטים ולאחר מכן הצטרף להוצאה לאור "טלנדייה" (Tallandier) והיה מנהלה. משנת 1935 היה ראש עיריית אבון (Avon, Seine-et-Marne) שליד פונטנבלו שבצרפת.

===פעילותו בתקופת השואה===
בתקופת מלחמת העולם השנייה וגם לאחר כיבוש צרפת בידי גרמניה המשיך דומונסל בתפקידו כראש עיריית אבון ובמקביל היה חבר המחתרת הצרפתית. הוא סייע ליהודים להימלט מצרפת הכבושה לתחומי משטר וישי. הוא הסכים לפרסם בהוצאתו רק את כתביהם של סופרים שלא שיתפו פעולה עם הכיבוש הגרמני. כמו כן סיפק מסמכי זהות מזויפים ליהודים, מסמכי קיצוב מזון ומסמכי מעבר מזויפים, כדי להקל עליהם לעבור לצרפת של וישי. הוא ארגן למשפחת פליטים יהודיים מגרמניה שעמדו בפני סכנת גירוש למחנות ההשמדה במזרח אירופה, מסתור בבית אמו האלמנה. רוב בני משפחה זו חיו בבית אמו עד השחרור, באוגוסט 1944. אחד מבני המשפחה שנתפס ואף נכלא במחנה ריכוז בצרפת עצמה, שוחרר בזכות מסמכים מזויפים שסיפק לו דומונסל.

במאי 1944 נעצר דומונסל על ידי הגסטפו לאחר שניסה לשחרר את אחד מחברי מועצת העיר אבון, שנכלא על ידי הגרמנים. הוא נשלח למחנה הריכוז קומפיין מצפון לפריז, ומשם למחנה הריכוז נוינגמה בגרמניה, ושם נספה.
העץ שניטע ביד ושם לכבוד רמי דומונסל

==הנצחה==
על שמו של רמי דומונסל נקרא רחוב בפריז בו שוכנת הוצאת טלנדייה, "רחוב רמי דומונסל" .

בשנת 1985 הוכר דומונסל על ידי יד ושם בתור חסיד אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:צרפתים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:חברי תנועת ההתנגדות הצרפתית
קטגוריה:חסידי אומות העולם שנרצחו
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז נוינגמה
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1888
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1945
אלנה קורנרו פיסקופיה

חלון קורנרו בקולג' ואסאר
אלנה לוקרציה קורנרו-פיסקופיה (Elena Lucrezia Cornaro Piscopia; 5 ביוני 1646 – 26 ביולי 1684) הייתה פילוסופית איטלקייה ממעמד האצולה. היא רכשה את השכלתה ממורים פרטיים אשר לימדו אותה בבית אביה, בהם מרצים מהאוניברסיטה המקומית וגם רב אשר לימד אותה עברית. היא הורשתה לגשת לבחינות לשם קבלת התואר דוקטור לפילוסופיה, שקיבלה מאוניברסיטת פדובה בשנת 1678 בגיל 32, ובכך הייתה לאישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור מהאוניברסיטה והאשה הראשונה בעולם שידוע בוודאות כי קיבלה תואר דוקטור.

קורנרו-פיסקופיה שלטה בצ'מבלו, קלאוויקורד, נבל וכינור, הלחינה מוזיקה והיטיבה בשירה. בנוסף לאיטלקית, היא ידעה קרוא וכתוב בלטינית, יוונית, עברית, ספרדית, צרפתית וערבית. הצטיינות זו העניקה לה את התיאור "Oraculum Septilingue", ביטוי שמתאר את שליטתה בשבע שפות.

== ביוגרפיה ==
אלנה קורנרו-פיסקופיה נולדה בפלאצו לורדאן ברובע סן מרקו שבוונציה, הרפובליקה של ונציה, ב-5 ביוני 1646. היא הייתה ילדתו השלישית של ג'אנבטיסטה קורנרו-פיסקופיה ופילגשו זנטה בוני. אמה הייתה איכרה ולא נשואה לאביה (איתו היו לה עוד 5 ילדים) בזמן לידתה של אלנה. ג'אנבטיסטה היה נציב כיכר סן מרקו, התפקיד השני בחשיבותו ברפובליקה של ונציה, אחרי דוכס ונציה. מילוי התפקיד זיכה אותו במגורים בכיכר סן מרקו. אלנה החלה בלימודי השפות בעקבות עצה של כומר שהיה ידיד המשפחה, ובגיל 7 כבר שלטה ביוונית ולטינית. מאוחר יותר למדה שפות נוספות ולימודיה כללו גם מתמטיקה, פילוסופיה ותאולוגיה.

בעקבות המלצה של מורהּ הפרטי לפילוסופיה, קרלו רינלדיני, פליס רוטונדי עתר לאוניברסיטת פדובה להעניק לאלנה את התואר דוקטור לתאולוגיה. כאשר הבישוף של פדובה, הקרדינל גרגוריו בארבאריגו, שמע שהיא מועמדת לקבל תואר זה, הוא סירב על בסיס היותה אישה אך הוא כן אישר לה לקבל תואר דוקטור לפילוסופיה, ולאחר מסלול לימודים נוסף היא קיבלה את התואר. 

התעודה ניתנה לה ב-25 ביוני 1678, בקתדרלה של פדובה בנוכחות מומחים מהאוניברסיטה, פרופסורים מכל הפקולטות, סטודנטים ומרבית הסנטורים הונצניאנים, ויחד עם מוזמנים רבים מהאוניברסיטאות של בולוניה, פרוג'יה, רומא ונאפולי. בטקס קבלת התואר קורנרו-פיסקופיה הרצתה במשך כשעה בלטינית קלאסית והסבירה חלקים מורכבים שנבחרו אקראית מעבודותיו של אריסטו. הרצאתה נשמעה בעניין, וכשסיימה קיבלה תשואות בעוד פרופסור רינלדיני מעניק לה את דרגת הדוקטור, את ספר הפילוסופיה, מניח זר דפנה על ראשה, שכמייה (Mozzetta ) מפרוות הרמין לכתפיה ועונד טבעת לאצבעה. מאורע זה אויר ב"חלון קורנרו" בחזית המערבית של הספרייה לזכרו של תומפסון בקולג' ואסאר בניו יורק.

אלנה נפטרה בגיל 38, ב-26 ביולי 1684, ממחלת השחפת. מותה צוין בטקסי זיכרון בוונציה, פדובה, סיינה ורומא.

בשנת 1688 הוצאו לאור כתביה, הכוללים כתבים אקדמאים, תרגומים וחיבורים דתיים, בעיר פארמה. ב-1685 הנפיקה אוניברסיטת פדובה מדליה לזכרה. ב-1895 פתחה אם המנזר מתילדה פינסנט ממסדר הנזירות האנגליות הבנדיקטיות ברומא את קברה של אלנה, והעבירה את שרידיה לארון קבורה חדש, עליו נחקקה מצבה חדשה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תאולוגים נוצרים
קטגוריה:פילוסופים איטלקים
קטגוריה:מתמטיקאיות איטלקיות
קטגוריה:ילידות 1646
קטגוריה:מדעניות המאה ה-17
קטגוריה:נשים איטלקיות במאה ה-17
קטגוריה:מתמטיקאים איטלקים במאה ה-17
קטגוריה:איטלקיות שנפטרו משחפת
קטגוריה:נפטרים ב-1684
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פדובה
פקודת nslookup

Nslookup Command
nslookup הוא כלי לניהול רשת בשורת פקודה אשר זמין עבור מערכות ההפעלה של מחשבים רבים לביצוע שאילתות DNS כדי להשיג שם תחום (domain) או לשם מיפוי כתובת ה-IP או כל רשומת DNS אחרת.

בשלב מוקדם של התפתחות ה-BIND 9, מערכות קונסורציום האינטרנט תכננו לזנוח את nslookup לטובת dig (domain information) groper ו-host. עם זאת, החלטה זו התהפכה בשנת 2004 עם שחררו של BIND 9.3, ומאז nslookup נתמך באופן מלא.

== רקע ==
פירוש השם nslookup הוא בדיקת שם השרת. nslookup אינו משתמש בספריית מערכות ההפעלה המקומית של DNS כדי להציג את השאילתות, ובכך הפקודה עשויה להתנהג באופן שונה ממה שעושה dig. בנוסף לכך, גרסאות שהספק ספק יכולות לסבך את השימוש או הכללת פלט של מקורות אחרים של שם המידע (כמו קובצי host ורשת שירות מידע). התנהגויות מסוימות של nslookup ניתן לשנות על ידי התוכן של resolv.conf.

== שימושים ==
nslookup פועל במצב אינטראקטיבי או אי-אינטראקטיבי. כאשר נעשה שימוש באופן אינטראקטיבי על ידי הפעלתו ללא ארגומנט או הארגומנט הראשון הוא - (סימן חיסור) והארגומנט השני הוא כתובת אינטרנט של שם השרת או שם של המארח, תצורות נושאי פרמטר המשתמש או בקשות לאחר שהוצגה בפניו פקודת nslookup (<). כאשר הפקודה ניתנת ללא ארגומנטים, פקודת השאילתה תשתמש בשרת ברירת מחדל. סימן החיסור (-) מפעיל את הפקודות אשר צוינו בשורת הפקודה וצריך להקדים את פקודת ה-nslookup. במצב שאינו אינטראקטיבי, דהיינו כאשר הארגומנט הראשון הוא שם של כתובת האינטרנט או המחשב המארח שחופש, הפרמטרים והשאילתה יצוינו כארגומנט שורת פקודה בתוך הבקשה של התוכנית. במצב אי-אינטראקטיבי חיפוש המידע על מארח (host) ספציפי מתבצע על ידי שימוש בשם השרת המוגדר כברירת מחדל.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תקשורת מחשבים
nslookup
nslookup
משפט קוקס

משפט קוקס (באנגלית: Cox's theorem) הוא הוא הסקה של חוקי תורת ההסתברות ממערכת מסוימת של אקסיומות. זוהי הרחבה של לוגיקה בוליאנית למצבי אי ודאות, תוך שמירה על עקרונות יסוד מסוימים (האקסיומות). המשפט נקרא על שמו של הפיזיקאי ריצ'רד טרקלד קוקס (Richard Threlkeld Cox). למרות שהתורה הנגזרת מפיתוח זה זהה כמעט בכל מובן לתורת ההסתברות הקלאסית, הפרשנות הניתנת בה למה מייצגת הסתברות של מאורע נתון היא בייסיאנית באופייה.

==ההנחות של משפט קוקס==
משפט קוקס מבוסס על ההנחות הבאות:
# ההסתברות של נכונות טענה ניתנת לייצוג באמצעות מספר ממשי. היא מבוססת על מידע הקשור לטענה.
# שכל ישר - סבירויות ישתנו על פי השכל הישר של סבירויות המודל.
# עקביות - אם יש דרכים שונות להערכת הסתברות של טענה, תוצאות כל הדרכים צריכות להיות שוות.

ההנחות הנ"ל מובאות כפי שנוסחו על ידי Arnborg וSjödin. המשפט כפי שנוסח במקור על ידי קוקס מנוסח באופן מעט יותר פורמלי מהניסוח לעיל, אך עדיין לא באופן ריגורוזי לחלוטין. ניתן לפרמל את ההנחות ולהוכיח את המשפט אם מוסיפים הנחות בהן השתמש קוקס באופן מרומז או באופן גלוי.

==המשוואות המרכיבות את האקסיומה של קוקס==
המשוואות המרכיבות את האקסיומה של קוקס הן:
* ההסתברות של נכונות טענה קובעת את ההסתברות של שלילת הטענה. כשההסתברות של הטענה גדלה, ההסתברות של שלילת הטענה קטנה. כשההסתברות של שלילת הטענה גדלה, ההסתברות של הטענה קטנה. המשוואה הנגזרת מכך היא: <math>f(f(x))=x\,</math>.
* ההסתברות של האיחוד <math>A \and B</math> של שתי טענות <math>A</math> ו-<math>B</math> תלויה רק בהסתברות של טענה <math>B</math> ובהסתברות של <math>A</math> בהינתן ש-<math>B</math> נכונה. מזה הסיק קוקס שאיחוד של הסתברויות הוא אסוציאטיבי. בניסוח מתמטי: <math>P(A \and B)=f(P(A),P(B|A))</math> כאשר <math>f</math> היא פונקציה המבוססת על אופרציה בינארית אסוציאטיבית של <math>A</math> ו-<math>B</math>.
* נניח ש <math>A \and B</math> שווה ערך ל <math>C \and D</math>. אם נקבל מידע חדש <math>A</math> ואחרי זה נקבל מידע חדש <math>B</math> ונעדכן את כל ההסתברויות בכל פעם על פי המידע החדש, ההסתברויות המעודכנות יהיו זהות להסתברויות המעודכנות במקרה שנקבל מידע חדש <math>C</math> ואחרי זה נקבל מידע חדש <math>D</math>. המשמעות היא שכפל של הסתברויות זהה לכפל של מספרים ממשיים. המשוואה הנגזרת מכך היא: <math>y\,f\left({f(z) \over y}\right)=z\,f\left({f(y) \over z}\right)</math>

==המשמעות של המשפט==
משפט קוקס הפך לאחד ההצדקות של השימוש בהסתברות בייסיאנית. בעוד על פי תפיסת הסתברות רגילה, הסתברות מתפרשת כשיטת לוגיקה פורמלית המהווה הרחבה של הלוגיקה של אריסטו למצבי אי-ודאות. קיים ויכוח על השאלה האם משפט קוקס מוציא מכלל אפשרות מודלים אחרים להסתברות בתנאי אי-ודאות. הוצעו גם חלופות אחרות, המתבססות על ביטול חלק מההנחות הפחות אינטואיטיביות במשפט קוקס. מודל כזה הוצע למשל על ידי הארדי.

== ראו גם ==
* הסתברות בייסיאנית
* אדווין תומפסון ג'יינס

==קישורים חיצוניים==
<div style="direction: ltr;">
* E. T. Jaynes Wayman Crow, [http://bayes.wustl.edu/etj/prob/book.pdf Probability Theory: The Logic of Science], Washington University
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תורת ההסתברות
עונת 1949/1950 בליגה הישראלית בכדורגל

עונת 1949/1950 בליגה הישראלית בכדורגל הייתה העונה הראשונה והיחידה של "הליגה הישראלית בכדורגל" במתכונתה המיוחדת במדינת ישראל. זו הייתה העונה הראשונה לאחר הכרזת עצמאות והעונה ה-12 כולל העונות הסדירות (שהגיעו לסיומן) בתקופת המנדט. הליגה הייתה הליגה הבכירה ותחתיה התקיימה הליגה המיוחדת, שכללה 5 אזורים, 9 קבוצות בכל אזור. 

העונה החלה ב-28 במאי 1949 והסתיימה ב-24 ביוני 1950. על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים.

תחילה תוכנן שהליגה תכלול 14 קבוצות, כפי שהיה בתקופת המנדט, אולם הפועל הצפון תל אביב לא התייצבה ל-3 משחקים הראשונים ולכן הוצאה מהליגה. בתחילת מרץ 1950 מכבי נס ציונה הפסיקה להתייצב למשחקים ולכן הנקודות שבהן זכתה בוטלו.

בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות.

בעונת 1950/1951 המשחקים לא התקיימו. לקראת עונת 1951/1952 הוקמה ליגה א' במתכונת חדשה.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
|1||מכבי תל אביב||24||21||1||2||103||18||43||
|-
|2||הפועל תל אביב ||24||17||3||4||59||12||37||
|-
|3||הפועל חיפה ||24||16||4||4||53||30||36||
|-
|4||הפועל פתח תקווה||23<sup>1</sup> ||15||3||5||63||31||33 ||
|-
|5||מכבי פתח תקווה||24||13||5||6||84||47||31||
|-
|6|| בית"ר תל אביב ||23<sup>1</sup> ||12||2||9||57||41||26 ||
|-
|7||מכבי חיפה ||24||12||1||11||60||49||25||
|-
|8||מכבי רחובות ||24||11||2||11||52||41||24||
|-
|9||מכבי נתניה||24||7||3||14||43||73||17||
|-
|10||הפועל רמת גן ||24||8||0||16||47||62||16||
|-
|11||הפועל ראשון לציון ||24||6||2||16||27||65||14||
|-
|12||מכבי ראשון לציון ||24||3||2||19||20||111||8||
|- bgcolor=#ffcccc
|13|| מכבי נס ציונה||24||0||0||24||7||95||0||align=center|ירדה ליגה 
|- bgcolor=#aaaaaa	
|14|| הפועל הצפון תל אביב||-||0||0||-||0||-||0||התפרקה

|}
1. משחק בין הפועל פתח תקווה לבין בית"ר תל אביב בוטל ונקודות לא הוענקו.

קטגוריה:1949 בישראל: ספורט
קטגוריה:1950 בישראל: ספורט
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1949
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1950
קולושקי

קולושקי (בפולנית: Koluszki) היא עיר קטנה בפרובינציית לודז' שבפולין, השוכנת על צומת מסילות ברזל מרכזי, ואשר התקיימה בה עד השואה קהילה יהודית.

==תולדות היישוב==
קולושקי נזכרת לראשונה בשנת 1399, ובמהלך השנים היוותה מוקד מסחר חשוב. בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכלל היישוב בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכלל בשטח פולין הקונגרסאית.

בשנת 1846 חובר היישוב לקו מסילת הברזל שבין ורשה וקרקוב. בשנת 1949 הוענק ליישוב מעמד עירוני.

==יהודי קולושקי==
יהודים ישבו בקולושקי מאמצע המאה ה-18. בין מלחמות העולם נמנו ביישוב 475 יהודים, קרוב למחצית מתושביו באותה עת. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי היישוב מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו ליישוב פליטים יהודים רבים, ובאביב 1941 רוכזו כל יהודי המקום בגטו שהוקם בו, בו הועסקו בעבודות כפייה מפרכות. עם הבאת מגורשים יהודים נוספים ליישוב, הגיע מספר היהודים בו בסוף שנת 1941 לכ-3,000 איש, ואלו שוכנו בצפיפות רבה בגטו המקומי.

באוקטובר 1942 נערכה בגטו שביישוב אקציית חיסול, בה שולחו כ-3,000 יושביו למחנה ההשמדה טרבלינקה, תוך רצח כ-40 יהודים בשטח הגטו.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160731175754/http://moreshet.pl/he/node/1117 קולושקי] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:לודז' (פרובינציה): עיירות יהודיות
קטגוריה:גטאות בפולין
הוקון זיגרודסון

הוקון זיגרודסון (בנורדית עתיקה: Hákon Sigurðarson, בנורווגית: Håkon Sigurdsson; 937 – 995) היה השליט דה פקטו של נורווגיה מ-975 ועד למותו.

==ראשית חייו==
הוקון היה בנו של זיגרוד הוקונסון, רוזן לאדה והשליט של טרונדלג ושל הלוגלנד. אמו הייתה ברגיוט, בתו של תורה רגנולדסון, רוזן מור. על פי אדם מברמן הוא היה "מצאצאיו של איבר, ומגזע ענקים". בסאגות נטען שהוקון הוא צאצא מהשושלת האלוהית של סימינג, בנו של אודין. האבנים הרוניות של הרוזן הוקון שבשוודיה עשויות להתייחס אלי.

==שלטונו==
הוקון נעשה רוזן לאחר שאביו נהרג על ידי אנשיו של האראלד השני, מלך נורווגיה ב-961. לזמן מה הוא לחם לצדו של המלך האראלד, עד שנאלץ להימלט לדנמרק, שם מצא מקלט אצל האראלד "כחול השן". בדנמרק הוא היה שותף עם האראלד "כחול השן" כנגד האראלד השני.

ב-971 עמד הוקון מאחורי מותו של האראלד השני במסגרת קנוניה של האראלד "כחול השן", שהזמין את בנו המאומץ לדנמרק כדי לעניין אותו בשליטה בנחלות דניות חדשות. בין הוקון לבין אֶחָיו של האראלד השני ששרדו פרצה מלחמת אזרחים, אך הוקון יצא ממנה מנצח. לאחר מכן משל הוקון בנורווגיה כמלך וסאל של האראלד "כחול השן", אך בפועל הוא היה שליט עצמאי. הוקון תקף עבור האראלד את יטאלנד והרג את שליטה, הרוזן אוטר. כאשר היה הוקון בדנמרק, אילץ אותו האראלד לטבול לנצרות וסיפח אליו אנשי כנסייה שישובו איתו לנורווגיה ויפיצו בה את הנצרות. כאשר באה שעתו של הוקון לשוב לצאת לדרך הוא הורה לאנשי הכמורה לחזור לחוף.

בערך בשנים 973 – 974 הוא יצא לדנמרק כדי לסייע להאראלד "כחול השן" בהגנת ממלכתו כנגד אוטו השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, כוחותיו של הקיסר הצליחו לחסום את ניסיונו של האראלד להסיר מעליו את עולם של הגרמנים. לאחר מכן לא שילם יותר הוקון מס לדנמרק.

הוקון היה מאמין אדוק באלים הנורדים הישנים וכאשר האראלד "כחול השן" ניסה לכפות עליו את הדת הנוצרית בשנת 975 לערך, הפר הוקון את בריתו עם דנמרק. ב-977 נמלט לחצרו של הוקון ולדימיר הראשון, נסיך קייב, קיבץ סביבו מספר רב ככל האפשר של לוחמים ויקינגים כדי להשיב לידו את העיר נובגורוד ובשובו בשנה שלאחר מכן הוא פתח במסע מלחמה כנגד יארופולק, נסיך קייב. ב-986 הובס צי פלישה דני של שכירי חרב ויקינגים בקרב הוירונגוור.

==מותו==
ב-995 פרץ עימות בין הוקון לבין אנשי טרונדלג (מרכז נורווגיה), כאשר הגיע לשם אולף טריגבאסון, שהיה נינו של האראלד הראשון, מלך נורווגיה. עד מהרה איבד הוקון את כל התמיכה שלו והוא נהרג על ידי עבדו וידידו, טורמוד קרק, בעודו מתחבא בחוות רימול שבמחוז מלהוס. לאחר מותו של הוקון זיגרודסון נמלטו שני בניו, אריק הוקונסון וסוון הוקונסון ומצאו מקלט אצל אולוף סקטקונונג, מלך שוודיה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://fmg.ac/Projects/MedLands/NORWEGIAN%20NOBILITY.htm#_Toc189913824 Cawley, Charles (August 2012), Haakon Sigurdsson (Norway Nobility), Foundation for Medieval Genealogy, retrieved August 2012 ]
* הוקון זיגרודסון באנציקלופדיה אמריקנה (1920).
* 

קטגוריה:אנשי צבא נורווגים
קטגוריה:אצולה נורווגית
קטגוריה:נפטרים ב-995
חיות כיס אמריקניות

[[אופוסום וירג'יניה - היחיד מבין הכיסאים החי באמריקה הצפונית.]]
חיות כיס אמריקניות (שם מדעי: Ameridelphia) היא על-סדרה של כיסאים ממוצא אמריקני ונחשבים לקדומים ביותר מבין הכיסאים והם היחידים בין יונקי הכיס החיים בשני האמריקות, למעט המין מוניטו דל מונטה שנחשב לפרימיטיבי מבין קבוצת חיות כיס אוסטרליות. שאר הכיסאים החלו לעבור בהדרגה מאמריקה הדרומית דרך אנטארקטיקה ממנה הם נכחדו ולאוסטרליה והאיים סביבה, שם הם קיימים היום.

המין אופוסום וירג'יניה הוא הכיסאי היחיד החי בטבע באמריקה הצפונית.

==מיון==
בעל-סדרה שרדו שתי סדרות ובשניהם משפחות יחידות:
*סדרה אופוסומים (Didelphimorphia)
**משפחה אופוסומיים (Didelphidae)
***סוג: אופוסום (Didelphis)
***סוג: אופוסום ארבע-עיני (Philander)
***סוג ומין יחיד: אופוסום ארבע-עיני חום (Metachirus nudicaudatus)
***סוג ומין יחיד: אופוסום המים (Chironectes minimus)
***סוג: אופוסום הלוטרה (Lutreolina crassicaudata)
***סוג: אופוסום קצר-זנב (Monodelphis)
***סוג: אופוסום עב-זנב (Thylamys)
***סוג: אופוסום חינני (Gracilinanus)
***סוג: אופוסום חבוי (Cryptonanus)
***סוג: אופוסום דקיק (Marmosops)
***סוג: אופוסום עכברי (Marmosa) 
***סוג ומין יחיד: אופוסום עכברי אפור (Tlacuatzin canescens)
***סוג ומין יחיד: אופוסום עכברי קלינובסקי (Hyladelphys kalinowskii)
***סוג ומין יחיד: אופוסום פטגוני (Lestodelphys halli)
***סוג ומין יחיד: אופוסום הצ'אקו (Chacodelphys formosa)
***סוג: אופוסום צמרירי (Caluromys)
***סוג ומין יחיד: אופוסום שחור-כתף (Caluromysiops irrupta)
***סוג ומין יחיד: אופוסום זנב-שיח (Glironia venusta)
*סדרה אופוסומיים חדפיים (Paucituberculata)
**משפחה אופוסומים חדפיים (Caenolestidae)
***סוג אופוסום חדפי (Caenolestes)
***סוג ומין יחיד אופוסום חדפי אינקה (Lestoros inca)
***סוג ומין יחיד אופוסום חדפי חוטמני (Rhyncholestes raphanurus)

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1892
קטגוריה:על-סדרות בעלי חיים
המלחמות האיליריות

המלחמות האיליריות היו סדרת מלחמות בשנים 229–168 לפנה"ס בין הרפובליקה הרומית לממלכת איליריה.

ב"מלחמה האילירית הראשונה", שנמשכה מ-229 לפנה"ס עד 228 לפנה"ס, עלתה דאגתה של רומא בנוגע לנתיבי הסחר שלאורך הים האדריאטי, בשל התעצמותה של ממלכת ארדיאיי (Ardiaei) עם עליית המלכה טאוטה לכס השלטון, שהוציאה להורג את נציג רומא באיליריה קרונקניוס ותקפה ספינות מסחר של סוחרים איטלקיים שבחסותה של רומא. מפאת כל אלה שלח הסנאט הרומי את הקונסולים לוקיוס פוסטומיוס אלבינוס וגניאוס פולוויוס קנטומליוס בראש הצבא לאיליריה, רומא גירשה את כוחותיה של טאוטה מהערים היווניות אפולוניה, קורקירה, אפידאמנוס, פארוס ואחרות ומינו את דמטריוס מפארוס למושל על ערים אלו, ובנוסף סיפחו חלקים מאיליריה לרומא. עם טאוטה רומא הגיעה להסכם שלא תשוט בימים רומיים ויוונים ותיסוג מרוב חבלי איליריה.

"המלחמה האילירית השנייה" נמשכה מ-220 לפנה"ס עד 219 לפנה"ס. בסתיו של 220 לפנה"ס רומא הייתה במשא ומתן עם המצביא מושל היספניה מטעם קרתגו, חניבעל ברקה, ונראה היה שמלחמה חדשה בין רומא לקרתגו בפתח. דמטריוס ניצל את העובדה שתשומת לבם של הרומאים מרוכזת בקרתגו, ותקף ערים איליריות שהיו בשליטת הרומאים. הוא הפליג עם צי של 50 ספינות אל מעבר לליסוס, מפר בכך סופית את החוזה משנת 229, שעל פיו לאילירים ייאסר להפליג מעבר לליסוס עם יותר משתי ספינות. הרומאים רצו לבטח את ענייני הבלקן לקראת המלחמה הקרבה עם קרתגו, והחלו במשלוח כוחות לאיליריה.

במקביל ביוון פרצה "מלחמת בעלות הברית", בין הליגה האכאית ומוקדון, לליגה האיטולית. בראשית שנת 220 לפנה"ס יצאו דמטריוס ומצביאו סקרדילאידאס עם 90 ספינות למסע שוד וביזה. הם תקפו את פילוס, אולם לא הצליחו לכובשה. לאחר מכן החליטו להתפצל, סקרדילאידאס עם ארבעים ספינות עצר בנפפקטוס וסייע שם לאיטולים לתכנן את הפלישה לאכאיה. דמטריוס עם שאר הצי שדד כסף מאיים שונים. הצי החזק של רודוס נשלח נגדו, ועל כן קיבל בשמחה את הצעת הגנרל האכאי טאוריון לסייע לו למנוע את השתלטות האיטולים על קינאיתה. אולם דמטריוס הגיע יומיים מאוחר מדי, ועל כן הסתפק בכמה פשיטות על חופי איטוליה. לאחר מכן חזר לאיליריה להתכונן לקראת ההתקפה הרומאית. שלא כמו טאוטה, דמטריוס היה מוכן היטב למלחמה. הוא הציב חילות מצב באזורים שבהם היו עלולים הרומאים לנחות, ודאג לסלק מהם את אלו שלא היו נאמנים לו. אולם המפקד הרומאי לוקיוס אמיליוס פאולוס, הצליח להערים עליו על ידי כך שפיתה אותו לצאת עם כל כוחותיו לנמל של פארוס, בעוד שבפועל תקפו הרומאים מכיוון אחר. בעקבות כך נכבשה פארוס, ודמטריוס נאלץ לצאת לגלות.

ב-171 לפנה"ס, גנטיוס מלך איליריה היה בברית עם הרומאים נגד המקדונים. אבל בשנת 169 לפנה"ס הוא ערק וכרת ברית עם פרסאוס מלך מוקדון. במהלך המלחמה האילירית השלישית, בשנת 168 לפני הספירה, הוא עצר שני לגיונים רומיים והרס את הערים אפולוניה ודיראכיון, שהיו בברית עם רומא. הוא הובס בסקודרה על ידי כוח רומי תחת גאלוס לוקיוס אנטוניוס, וב-167 הובא לרומא כשבוי להשתתף בחגיגות הניצחון לגאלוס.

קטגוריה:הרפובליקה הרומית
קטגוריה:מלחמות רומיות
קולאצ'יצה

קולאצ'יצה (בפולנית: Kołaczyce; ביידיש: קולושיץ) היא עיירה במחוז יאסלו שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

==תולדות היישוב==
קולאצ'יצה נזכרת לראשונה בשנת 1339, עת הוענקו לה זכויות עיר. בשנת 1474 נשרפה העיירה בידי ההונגרים, ובשנת 1657 הוחרבה בידי הטרנסילבנים.

בחלוקת פולין בשנת 1772 נכללה העיירה בתחום ממלכת הבסבורג, ועד סוף מלחמת העולם הראשונה הייתה בשטח גליציה האוסטרית.

==יהודי קולאצ'יצה==
יהודים התיישבו בעיירה בראשית המאה ה-19, ובתחילה השתייכו בני המקום לקהילת יאסלו הסמוכה. בסוף המאה ה-19 התקיימה ביישוב קהילה עצמאית, כאשר בין השנים 1890 ו-1902 כיהן בה הרב יעקב פרנקל תאומים. בשנים 1892 ו-1898 נערכו פרעות ביהודי העיירה.

בין מלחמות העולם נותרו בעיירה כ-250 יהודים, כחמישית מתושביה, ורובם נמנו על החסידות, תוך קיום פעילות של תנועת הנוער עקיבא ביישוב. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים.

עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בספטמבר 1939, הטילו אלו גזירות שונות על יהודיה, ובהמשך הקימו בה גטו. ב-12 באוגוסט 1942 רצחו הגרמנים את כ-260 היהודים שנותרו בגטו שבעיירה ליד הכפר הסמוך קריוביצה. בימים שלאחר מכן רצחו הגרמנים 14 יהודים נוספים שתפסו במקומות מסתור בסביבת העיירה. בספטמבר 1943 נרצחו עוד מספר יהודים שנמצאו באזור.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20160731184324/http://moreshet.pl/he/node/949 קולאצ'יצה] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:גליציה
קטגוריה:גטאות בפולין
קטגוריה:קהילות יהודיות בפולין
קטגוריה:פודקרפצקיה: יישובים
חיות כיס אוסטרליות

חיות כיס אוסטרליות (שם מדעי: Australidelphia) היא על-סדרה גדולה של כיסאים הכוללת את רוב הכיסאים המודרניים. הם חיים ביבשת אוסטרליה ובאיים סביבה כמו טסמניה, גינאה החדשה ואף כמה איים אינדונזים.

המין הפרימיטיבי ביותר בקבוצה זו (והמין היחיד ששרד מסדרתו) מוניטו דל מונטה, החי ביערות בדרומה של אמריקה הדרומית והוא בעל מאפיינים של חיות כיס אמריקניות, אף שהוא אינו שייך לקבוצה זו. מעריכים שקרוביו הפרהיסטוריים נעו דרך היבשת הקדומה גונדוונה, דרך אנטארקטיקה (לפני שהדרימה והתקררה) ונעו דרכה לאוסטרליה, שם מילאו את גומחות יונקי השליה הנעדרים.

==מיון==
[[קווארי]]
[[בנדיקוט חום צפוני]]
[[וומבט שעיר-אף דרומי]]
* סדרה מוניטאים (Microbiotheria)
** משפחה מוניטיים (Microbiotheriidae) - בה סוג ומין יחיד.
* סדרה חפרפרות כיס (Notoryctemorphia)
** משפחה חפרפרות כיס (Notoryctidae) - בה סוג יחיד
* סדרה בנדיקוטאים (Peramelia)
**משפחה בילביים (Thylacomyidae) - בה סוג יחיד
**משפחה בנדיקוטיים רגלי-חזיר - נכחדה
**משפחה בנדיקוטיים (Peramelidae) - בה 6 סוגים
*סדרה קנגוראים (Diprotodontia)
**משפחה קואליים (Phascolarctidae) - בה סוג יחיד
**משפחה Ilariidae - נכחדה
**משפחה דיפרוטודוניים (Diprotodontidae) - נכחדה
**משפחה Palorchestidae - נכחדה
**משפחה אריות כיס (Thylacoleonidae) - נכחדה
**משפחה Wynyardiidae - נכחדה
**משפחה וומבטיים (Vombatidae) - בה 2 סוגים
**משפחה קוסקוסיים (Phalangeridae) - בה 6 סוגים
**משפחה צופוניים (Tarsipedidae) - בה סוג יחיד
**משפחה כיסנאיים (Petauridae) - בה 3 סוגים
**משפחה פוסומים ננסיים (Burramyidae) - בה 2 סוגים
**משפחה פוסומים זנבות-טבעת (Pseudocheiridae) - בה 6 סוגים
**משפחה פוסומים מנוצי-זנב (Acrobatidae) - בה 2 סוגים
**משפחה Balbaridae - נכחדה
**משפחה קנגורים חולדתיים (Potoroidae) - בה 3 סוגים
**משפחה קנגוריים (Macropodidae) - בה 11 סוגים
**משפחה קנגוריים מושקים (Hypsiprymnodontidae) - בה סוג יחיד
*סדרה טורפי כיס (Dasyuromorphia)
**משפחה נומבטיים (Myrmecobiidae) - בה סוג יחיד
**משפחה נמיות כיס (Dasyuridae) - בה 15 סוגים
**משפחה זאבי כיס (Thylacinidae) - נכחדה

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:על-סדרות בעלי חיים