ארנה זיידלר

ארנה זיידלר (בהונגרית: Seidler Ernő; אוז'הורוד, 18 במרץ 1886 – מוסקבה, 1938 או 1940) היה פעיל קומוניסטי בצ'כוסלובקיה, יהודי-הונגרי, מפקד גדוד של הצבא האדום ההונגרי. פקיד במקצועו.

== ביוגרפיה ==
=== ילדותו ===
ארנה זיידלר נולד במשפחה יהודית כבנם של ליפוט זיידלר ושל וילמה פולאצ'ק<ref>Más forrásokban Pollacsek vagy Polátsek</ref><ref name="akv" /><ref></ref> בצעירותו היה חבר ב"האגודה למדעי החברה" (האגודה למדעי החברה הוקמה ב-23 בינואר 1901 והתפרקה בתחילת 1919 עם הגירתו של אוסקר יאסי). זיידלר היה ממייסדי חוג גלילאו<ref></ref> בשנת 1910 הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית (MSZDP). ב-15 ביולי 1911 נשא לאישה את אסטלה שרה מינץ (במקורות אחרים, סטלה מינץ),<ref></ref> בתם של בודוג מינץ ושל אילונה מינץ.<ref name="akv"></ref>

במלחמת העולם הראשונה הוא נפל בשבי בחזית הרוסית בשנת 1915 ובמחנה שבויי המלחמה טומסק פגש את בלה קון ופרנץ מוניך, איתם ארגן את הקבוצות האנטי-מיליטריסטיות והסוציאליסטיות של המחנה. מאוחר יותר הפך לחבר בקבוצה ההונגרית של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, שנוסדה ב-24 במרץ 1918.

=== החזרה הביתה ===
זיידלר שב הביתה ממוסקבה בשנת 1918 ועבד במועצה הצבאית של בודפשט במהלך מהפכת החרציות. בנובמבר, כאשר בלה קון חזר הביתה מרוסיה זיידלר מסר לו רשימה של אלה שניתן לסמוך עליהם בעת הקמת המפלגה הקומוניסטית. הוא שיכן גם את אשתו של קון, אירן גאל. זיידלר השתתף בהקמת מפלגת הקומוניסטים של הונגריה (KMP) שהפך בה לחבר הוועד המרכזי.<ref name="Kun"></ref> הוא חימש יחידות צבאיות שונות ועסק בפעולות שכנוע באופן קבוע. בסתיו 1918 ארגן יחד עם ולדימיר אוראסוב את הדפסת העיתון האדום.<ref name="Kun" /> זיידלר נעצר ב-20 בפברואר 1919,<ref></ref> ביום שחרורו ב-21 במרץ 1919 היה אחד החותמים על ההכרזה על איחוד שתי המפלגות (MSZDP ו-KMP) והקמת הדיקטטורה של הפרולטריון.<ref>[https://hu.wikisource.org/wiki/Az%20egyesülési%20határozat A határozat teljes szövege a Wikiforráson]</ref> בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית היה מפקד המשמר האדום בבודפשט. בתפקיד זה הוציא למפקד היחידה יוז'ף צ'רני את הדברים הבאים: "אתם יכולים לחסל כמה בורגנים שאתם רוצים, אני אחליק הכל." במהלך קיומה של הרפובליקה הסובייטית הבווארית שימש כשגריר הרפובליקה הסובייטית ההונגרית במינכן. כמפקד גדוד הרגלים ה-53 של הצבא האדום ההונגרי, לקח חלק בהבסת "מהפכת הנגד" בסולנוק במאי 1919. עם זאת, במהלך המערכה הצפונית, הוא הוחלף בוילמוש בהם מחמת חוסר כשירות צבאית מספקת. המערכה האחרונה שלו במסגרת הרפובליקה הייתה כיבושו של סולנוק מחדש ב-1 באוגוסט 1919.

[[אירמה זיידלר]]
לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית של הונגריה, בלה קון, ינה לנדלר הוא ואחרים נכלאו בטירת קרלשטיין. לאחר שחרורו ארגן את מנגנון המפלגה הבלתי חוקית בווינה יחד עם לאסלו פולאצ'ק ואחרים.<ref>Kun Béláné: Kun Béla (Budapest, Magvető Könyvkiadó, 1969. 303. oldal)</ref> מאוחר יותר (משנת 1921) היה מזכיר המפלגה הקומוניסטית צ'כוסלובקיה (CSKP) במערב סלובקיה,<ref></ref> ולקח חלק באיחוד המפלגות הקומוניסטיות הצ'כית והסלובקית. הוא היה גם חבר בוועד המרכזי של ה-CSKP. בשנת 1925 גורש מצ'כוסלובקיה בשל פעילותו הפוליטית ונסע לברלין, שם עבד גם בתנועה הקומוניסטית כראש המחלקה בייצוג הסחר עם ברית המועצות.

משנת 1930 התגורר כבר בברית המועצות ועד למעצרו בשנת 1937 או 1938 עבד בתחום הכלכלי כמנהל תשלובת "המתכות הצבעוניות". כמו בלה קון, גם הוא פנה בבקשה בשנת 1937 להשתתף במלחמת האזרחים בספרד, אך הדבר נדחה. לאחר מכן נעצר והוצא להורג במסגרת הטיהורים הגדולים של סטלין.

== משפחתו ==

אחותו, הייתה הציירת אירמה זיידלר, אהבת נעוריו של ג'רג' לוקאץ'.<ref></ref> בני דודיו היו אדן פור, ארווין סבו, קרל פולאני ומיכאל פולני.<ref>[http://www.geni.com/family-tree/index/6000000023661080177 Geni]</ref>

== לקריאה נוספת ==
* אלברט וארי: קורבנות השלטון האדום בהונגריה (בודפשט, )
* גוסטב גראץ: עידן המהפכות – ההיסטוריה של הונגריה 1918–1920 (בודפשט, 1935)
* וילמוש בהם: באש של שתי מהפכות (נפסבה, 1923)
* מתיאש ראקושי: זכרונות 1892–1925 (כרכים 1-2, הוצאת נאפווילג, בודפשט )
* 
* ההיסטוריה של תועת הפועלים בהונגריה
* לקסיקון הונגרי ביוגרפי: כרך נוסף (א - ז). עורכת ראשי. אגנש קניירש. בודפשט. 1981 עמ' 614. 
* למען המהפכה הסוציאליסטית (בודפשט, הוצאת קושוט, 1975, עמ' 607–608)
<div class="mw-content-ltr">
* Magyar életrajzi lexikon I–II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967–1969.
* Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996—.
* Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp., Magyar Könyvklub.
* Kelen Jolán: Seidler Ernő (Párttört. Közl. 1966.)
* Jász Dezső: Harc a Hernád mentén (Élet és Irod. 1966. márc. 7.)
* Forradalomban, háborúban (Szerk. Hetés Tibor. Bp. 1974.)
* Hajdu Tibor: A Magyarországi Tanácsköztársaság (Bp. 1969.)
* A magyar internacionalisták a Nagy Októberi Szocialista Forradalomban és a polgárháborúban (Bp., 1969–1968.)
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:קורבנות הטיהורים הגדולים
קטגוריה:אנשי צבא אוסטרו-הונגרים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:חברי חוג גלילאו
קטגוריה:פוליטיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מהגרים מהונגריה
קטגוריה:חיילים יהודים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:משפחת פולאני
קטגוריה:יהודים בצבא האוסטרו-הונגרי
קטגוריה:מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי בברית המועצות
קטגוריה:חברי ועדת הניהול המרכזית (הונגריה)
קטגוריה:קומוניסטים יהודים הונגרים
קטגוריה:קומוניסטים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1886
קטגוריה:נפטרים במאה ה-20