מארי באוסר

מרי ריצ'רדס, (באנגלית: Mary Bowser) (1846 - ?) הידועה גם בשם מארי ג'יין ריצ'רדס גרווין ואולי מארי באוסר, הייתה מרגלת של האיחוד במהלך מלחמת האזרחים.<ref name=":3"></ref> היא אולי נולדה משועבדת מלידה בווירג'יניה, אבל אין תיעוד של היכן נולדה או מי היו הוריה. עד גיל שבע, היא שועבדה על ידי משק הבית של אליזבת "בט" ואן לו, בריצ'מונד, וירג'יניה. משפחת ואן לו סיפקה לה חופש דה פקטו לפני המלחמה<ref name=":3" /> ושלחה את ריצ'רדס לבית הספר, כנראה בפרינסטון, ניו ג'רזי, ולאחר מכן לליבריה דרך האגודה האמריקנית לקולוניזציה. ריצ'רדס חזרה לריצ'מונד זמן קצר לפני פרוץ מלחמת האזרחים האמריקאית, שם הייתה אחת מתושבי ריצ'מונד שחורים ולבנים רבים שאספו ומסרו מידע צבאי לצבא ארצות הברית בהנהגתה של אליזבת ואן לו.<ref name=":4"></ref>

== ביוגרפיה ==
מארי ג'יין ריצ'רדס כנראה נולדה בווירג'יניה, ואולי שועבדה מלידה על ידי אלייזה בייקר ואן לו וג'ון ואן לו (ההורים של אליזבת) או משפחתם המורחבת.<ref></ref><ref></ref> התיעוד הראשון הקשור אליה ישירות הוא הטבילה שלה, כ"מארי ג'יין" בכנסיית סנט ג'ון בריצ'מונד, ב-17 במאי 1846.<ref name=":4" /> הטבילה של ריצ'רדס בכנסייה של משפחת ואן לו, ולא בכנסייה הבפטיסטית האפריקאית הראשונה של ריצ'מונד, שבה הוטבלו עבדי ואן לו האחרים, מעידה על כך שמישהו ממשפחת ואן לו שם לב במיוחד לריצ'רדס.<ref name=":3" /> זמן לא רב לאחר הטבילה הזו, אליזבת ואן לו, שלחה את ריצ'רדס צפונה לבית הספר בפרינסטון, ניו ג'רזי.<ref name=":3" /><ref name=":4" />

בשנת 1855 נסעה ריצ'רדס לליבריה שבמערב אפריקה, כדי להצטרף לקהילה מיסיונרית, שארגנה אליזבת ואן לו. באביב 1860, ריצ'רדס חזרה לריצ'מונד.<ref name=":3" /><ref name=":2"> </ref><ref></ref><ref name=":6"></ref>

== מלחמת האזרחים האמריקאית ==
ב-16 באפריל 1861, מארי התחתנה עם ווילסון באוסר. הטקס התקיים בכנסיית סנט ג'ון, ארבעה ימים בלבד לאחר שכוחות הקונפדרציה פתחו באש על פורט סאמטר, בקרב הראשון של מלחמת האזרחים.<ref name=":4" /> הנישואים היו קצרים יחסית, ועד שהמלחמה הסתיימה, היא השתמשה שוב בשם המשפחה ריצ'רדס.

לאורך כל המלחמה, מארי השתתפה בזירת הריגול של המחתרת התומכת באיחוד, שאורגנה על ידי אליזבת ואן לו.<ref name=":3" /> היא עסקה במגוון פעילויות פרו-איחוד.<ref name=":6" /> לפחות בהזדמנות אחת היא נכנסה, כפי שניסחה זאת מאוחר יותר, "לביתו של הנשיא דייוויס בזמן שהוא נעדר", והעמידה פנים שהיא מקבלת כביסה, כדי לחפש מסמכים הקשורים למאמץ המלחמתי.<ref name=":7"></ref> למרות שלא ידוע בדיוק איזה מידע מודיעיני היא אספה, ערכה של זירת הריגול הזו צוין על ידי הגנרלים בנג'מין באטלר, יוליסס ס. גרנט וג'ורג' ה. שארפ.<ref name=":4" />

== החיים שלאחר המלחמה ==
ימים ספורים לאחר נפילת ריצ'מונד, מארי ג'יין ריצ'רדס עבדה כמורה לעבדים לשעבר בעיר.<ref name=":3" />

ריצ'רדס נתנה לפחות שתי הרצאות בצפון ב-1865 על השכלתה, נסיעותיה לליבריה ומעללי המלחמה.<ref name=":3" /> בספטמבר, כתבת טענה שהיא והנואמת הפוליטית הלבנה המפורסמת אנה דיקינסון "עשויות, אכן, בקלות להיחשב לאחיות תאומות", ככל הנראה בהתייחסות למוזרותה של אישה שמדברת על נושאים פוליטיים בפני קבוצה.<ref name=":1"></ref>בזמן שדיברה בניו יורק, ריצ'רדס הגנה על זהותה על ידי שימוש בשמות בדויים בשתי ההרצאות, וכינתה את עצמה ריצ'מוניה ריצ'רדס בהרצאתה בכנסייה הבפטיסטית החבשית במנהטן ב-11 בספטמבר ובשם ריצ'מוניה ר. סנט פייר שבוע או שבועיים לאחר מכן בכנסייה האפיסקופלית המתודיסטית האפריקאית ברחוב ברידג' בברוקלין.<ref name=":3" />

היא חזרה להשתמש בשם מארי ג'יי ריצ'רדס והקימה בית ספר לבני חורין בסנט מריס, ג'ורג'יה בתחילת 1867.<ref name=":3" /> בית הספר שלה שירת תלמידי יום, תלמידי לילה מבוגרים ותלמידי בית ספר של יום ראשון, את כולם לימדה בעצמה.<ref name=":4" />

במכתב מ-1 ביוני 1867, היא הודיעה למפקח החינוך של לשכת החופשיים של ג'ורג'יה, שהיא נישאה, וביקשה ממנו לפנות אליה לאחר מכן בשם מארי ג'יי.אר. גרווין.<ref name=":3" />היא סיפרה מעט מאוד על בעלה החדש מלבד העובדה שהוא נסע להוואנה, קובה. בסוף יוני 1867, היא קיבלה הוראה רשמית לסגור את בית הספר שהספיק לפעול כחמישה חודשים.<ref name=":3" /> במכתב מאוחר יותר עשוי לרמוז שהיא התכוונה להצטרף לבעלה החדש באיי הודו המערבית לאחר סגירת בית הספר של סנט מארי.

לא ידוע אם ריצ'רדס הצטרפה אליו לשם, או שהם התיישבו אי שם בארצות הברית. לא נמצאו עדויות נוספות עליה מאז גיל 26, לאחר שעזבה את בית הספר בסנט מארי.<ref name=":3" />

== טענות לא נכונות או לא מבוססות ==
מאמר מיוני 1911 עליה בכתב העת הארפרס, שהתבסס בחלקו על הזיכרון הפגום של אחייניתה של בט ואן לו, הפך את סיפורה של ריצ'רדס לפופולרי, והיה המקור להרבה מהסיפורים שהתפתחו סביבה. המאמר של ההרפרס כלל פרטים שאינם מבוססים או לא נכונים.<ref name=":3" /><ref name=":4" /><ref name=":1" />
* השימוש לרעה בשם "באוסר", מספר טענות שהועלו לגבי נתון זה אינן נכונות. רבים הם סיפורים של מאמר חודש יוני 1911 בהרפר'ס, הפרסום הידוע הראשון של שמה השגוי של באוסר היה בכתב העת הארפרס.<ref name=":4" /><ref></ref> ועיתונים אחרים כולל NOW עם ביל מויירס, NPR והוושינגטון פוסט, פרסמו מחדש את הטענות השקריות או השנויות במחלוקת.<ref name=":3" /><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref name=":8"></ref>
* לא קיימות ראיות לכך שלוואן לו או ריצ'רדס זוהו כקווקריות, או שאחת מהן למדה בבית ספר קוויקרי, כפי שנטען לפעמים. לא ידוע היכן למדה ריצ'רדס בבית הספר.<ref name=":3" />
* לא ידוע אם ריצ'רדס הסתננה לבית הלבן של הקונפדרציה כמשרתת קבע, למרות שבהזדמנות אחת לפחות נכנסה לבית כדי לחפש מסמכים.<ref name=":7" />
* לגבי "הנערה הצבעונית מארי" שהשתתפה בטבעת הריגול נטען כי יש לה זיכרון צילומי במסמך שנקרא "זכרונות של תומאס מקניבן ופעילותו בריצ'מונד במהלך מלחמת האזרחים האמריקאית". נכונות המסמך מוטלת בספק על ידי היסטוריונים, כולל אליזבת ר. ורון, מחברת ה-"הגברת הדרומית, מרגלת יאנקית", הביוגרפיה של ואן לו.<ref name=":3" /><ref name=":6" />
* למרות שהיא השתמשה במספר שמות בדויים, השם "אלן בונד" לא היה אחד מהם.<ref name=":3" />
* ריצ'רדס לא ניסתה, כנראה, להצית את הבית הלבן של הקונפדרציה ולברוח מריצ'מונד בתחילת 1865, מכיוון שהיא עדיין הייתה בריצ'מונד באפריל 1865 וחנכה עבדים שזה עתה השתחררו.<ref name=":3" /><ref name=":4" />
* היא לא הוברחה מחוץ לעיר לפילדלפיה בעגלה של זבל במהלך המלחמה.<ref name=":0"></ref><ref name=":4" />
* חברה ממשפחת באוסר סיפרה לכתב NPR כי בשנות החמישים היא זרקה בלי משים ספר שאולי הכיל את יומן המלחמה של מארי.<ref name=":8" /> אבל לא ניתן לאשר את קיומו של יומן כזה. לא סביר שמרגל ישמור מסמך מסוכן שכזה.<ref name=":3" />
* תצלום של אישה אחרת בשם מארי באוסר נקשר באופן שגוי למרגלת מארי ריצ'רדס.<ref name=":1" />

== הנצחתה בתרבות פופולרית ==
רומן מאת לויס לוין, "הסודות של מארי באוסר", מבוסס על חייה של ריצ'רדס.<ref name=":9"></ref><ref></ref><ref name=":5"></ref>

המחזה "ליידי פטריוט" משנת 2013, מאת טד לאנג, עוסק בריצ'רדס ומעשי הריגול שלה. המחזה הופק על ידי מרי לאנג והוצג בבכורה בתיאטרון האדסון מאחורי הקלעים בסנטה מוניקה, קליפורניה. את מארי ריצ'רדס גילמה כריסטי פאריס.<ref></ref>

סרט שנעשה לטלוויזיה בשנת 1987, "ידידות מיוחדת", היה מבוסס באופן רופף על פעילותם של ריצ'רדס ואן לו. את ריצ'רדס גילמה אקוסואה בוסיה.<ref></ref>

גיבורת הרומן "איחוד יוצא דופן" מ - 2017 מאת אליסה קול מבוססת בחלקה על מארי ריצ'רדס.<ref></ref>

לפודקאסט "לא אזרחי" (Uncivil) של מלחמת האזרחים היה פרק בשנת 2018 על מארי ריצ'רדס.<ref name=":10"></ref> פרק זה זכה לביקורת על כך שהוא מציג חלק גדול מהמידע השנוי במחלוקת על ריצ'רדס - כולל השם "מארי באוסר" - כעובדה.<ref name=":7" />

== הכרה ==
"מארי אליזבת באוסר" זכתה לכבוד על ידי ממשלת ארצות הברית בכניסה להיכל התהילה של המודיעין הצבאי בפורט הואצ'וקה, אריזונה, על עבודתה במלחמה.<ref></ref>

== לקריאה נוספת ==
[https://www.c-span.org/video/?311968-1/spy-confederate-white-house חברי פאנל מדברים על מארי אליזבת ריצ'רדס], סרטון, מוזיאון הקונפדרציה, ריצ'מונד

==ראו גם==
* הארייט טאבמן

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מרגלים שריגלו למען ארצות הברית
קטגוריה:אישים אפרו-אמריקאים במלחמת האזרחים האמריקנית
קטגוריה:מרגלות
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1846
קטגוריה:נשים אמריקאיות במאה ה-19
קטגוריה:אפרו-אמריקאיות