חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה

חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2024, המוכר בכינוי חוק אל-ג'זירה, אושר בכנסת ב-1 באפריל 2024, וקובע בהוראת שעה כי ראש ממשלת ישראל ושר התקשורת יוכלו להפעיל סנקציות שונות כלפי ערוץ זר אשר לפי חוות דעת ביטחונית פוגע במדינת ישראל. החוק יועד בעיקרו כלפי ערוץ אל-ג'זירה הקטרי וערוץ אל-מיאדין הלבנוני.

== היסטוריה חקיקתית ==
במהלך מלחמת חרבות ברזל השתמשה הממשלה בסמכותה לפי לחוק יסוד: הממשלה, והתקינה ב-20 באוקטובר 2023 את תקנות שעת חירום (חרבות ברזל) (מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה), ה'תשפ"ד–2023, הקובעות שאם שוכנע שר הביטחון כי שידוריו של ערוץ זר המשדר בישראל פוגעים באופן ממשי בביטחון המדינה, רשאי שר התקשורת, בהסכמת שר הביטחון ובאישור ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי למנוע את שידוריו ופעילותו של ערוץ זה בישראל. בהתאם לתקנות אלה פרסם שר התקשורת, שלמה קרעי, הוראה, בתוקף ל-30 ימים, לחסום את שידוריו של ערוץ אל-מיאדין, והוראה נוספת, אף היא בתוקף ל-30 ימים, לתפוס מכשירים המשמשים לאספקת תוכני השידור של ערוץ אל-מיאדין. תוקף ההוראה הראשונה הוארך ב-30 ימים נוספים, עד ל-13 בינואר 2024. 

תוקפן של תקנות שעת חירום פקע בתום שלושה חודשים מהתקנתן, ב-20 בינואר 2024. כדי לאפשר את המשך הטלת ההגבלות שאפשרו תקנות שעת חירום, הציעה הממשלה לקבוע זאת בחוק, במתכונת של הוראת שעה. הדיון בהצעת החוק נערך בוועדה לביטחון לאומי, וב-1 באפריל 2024 החוק אושר בקריאה שנייה ושלישית, ברוב של 71 תומכים מול 10 מתנגדים.<ref></ref>

== הוראות החוק ==
אם שוכנע ראש הממשלה, על פי חוות דעת מקצועית מגורמי הביטחון, שהתכנים המשודרים בערוץ זר המשדר בישראל פוגעים באופן ממשי בביטחון המדינה, רשאי שר התקשורת, בהסכמת ראש הממשלה ובאישור ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי או הממשלה, להורות על אחד או יותר מאלה:
:(1) להורות לסַפַּק תכנים (גוף שפעילותו העיקרית שידור של מגוון תכנים לציבור בישראל) על הפסקת שידור של ערוץ זה;
:(2) להורות על סגירת משרדי הערוץ הנמצאים בשטח ישראל;
:(3) להורות על תפיסת מכשיר המשמש לאספקת תוכני הערוץ, ובלבד שלא תבוצע חדירה לציוד קצה רט"ן שנתפס בהתאם להוראה זו;
:(4) להורות לגורם האחראי על הסרת אתר האינטרנט של הערוץ, אם השרת שעליו אתר האינטרנט מאוחסן נמצא בישראל או שהוא בשליטת אדם הנמצא בישראל או בשליטת תאגיד הרשום בישראל, או להורות על הגבלת גישה לאתר האינטרנט של הערוץ.

הוראה כזו תהיה בתוקף לתקופה שלא תעלה על 45 ימים; אם שוכנע ראש הממשלה כי התנאים למתן ההוראה ימשיכו להתקיים גם לאחר תקופה זו, רשאי שר התקשורת, בהסכמת ראש הממשלה ובאישור ועדת השרים או הממשלה, להאריך את תוקף ההוראה לתקופה שלא תעלה על 45 ימים נוספים בכל פעם. כל הוראה תובא לפני נשיא בית משפט מחוזי או סגנו תוך 24 שעות משניתנה, והוא רשאי להחליט לשנות או לקצוב את תוקפה.

החוק נחקק כהוראת שעה שתוקפה עד 31 ביולי 2024, או עד סיום ההכרזה על מצב מיוחד בעורף או סיום הפעולות הצבאיות המשמעותיות במלחמת חרבות ברזל, לפי המוקדם שבהם.

== יישום החוק ==
למרות החוק, שידורי ערוצים שהוגבלו מכוח החוק יתאפשרו בשטח ישראל על ידי כתבים שישדרו דרך מכשירים סלולריים, אך ללא מצלמות וערוצים אלו יוכלו לשדר משטחי הרשות הפלסטינית. בנוסף, רק ספקי התקשורת הישראלים כמו הוט ו-yes יחויבו להימנע מלשדר את הערוץ, אך בקולטים לווייניים ובאנטנות פרטיות לא יחול החוק.<ref></ref>

ב-5 במאי 2024 אושרה ההחלטה לסגור את ערוץ אל-ג'זירה בישראל בישיבת הממשלה,<ref></ref> ובהמשך היום חתם שר התקשורת, שלמה קרעי, על צווים לסגירת הערוץ, ומשטרת ישראל פשטה על משרדי הערוץ והחרימה את ציודו, ובנוסף החרימה ציוד מספק שירותי תקשורת בנצרת שנתן שירות גם לאל ג'זירה. בהתאם להוראות החוק, הצווים הובאו לאישורו של בית המשפט המחוזי בתל אביב, שאישר את הצווים. נחסמה גם הגישה לאתר האינטרנט של אל-ג'זירה.

אל-ג'זירה והאגודה לזכויות האזרח הגישו עתירה לבג"ץ כנגד סגירת אל-ג'זירה בישראל.

ב-21 במאי 2024 החרים משרד התקשורת הישראלי ציוד של AP, שצילם בשידור חי מצפון רצועת עזה. הציוד הוסר בנימוק שהתמונות מסופקות לאל-ג'זירה.<ref></ref> בעקבות ביקורת בישראל ומהממשל האמריקאי, חזר בו שר התקשורת שלמה קרעי מהמהלך והודיע שהציוד יוחזר.

באוגוסט 2024 נחסמו מכוח החוק שידורי ערוץ אל-מיאדין בישראל.

==ראו גם==
* צנזורה בישראל

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הכנסת העשרים וחמש: חקיקה
קטגוריה:ישראל: חקיקת תקשורת
קטגוריה:ישראל: חקיקת ביטחון