OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מנעול צילינדר

מנעול צילינדר בתקן אירופי, במבט אל חור המנעול (למעלה) ובמבט צד, בגרסה קצרה (משמאל) וסטנדרטית (מימין)
מבנה מנעול צילינדר נעול
מבנה מנעול צילינדר פתוח
מנעול צילינדר הוא אחד המנעולים הנפוצים. מנעול זה בנוי על עיקרון של צילינדר (גליל) שבאמצעות סיבובו המנעול נפתח.

הצילינדר מוחזק באמצעות מנגנון הנעילה. ללא המפתח המזיז את הפינים, הצילינדר לא יסתובב.

קיימים סוגים רבים של מנעולי צילינדר כגון מנעולי תלייה, מנעולי דלתות, רב-בריח. סוג המנעול ובטיחותו קשורים למנגנון שמפעיל את הצילינדר.

מנגנון הפינים, שנפוץ מאוד במנעולי צילינדר, הוא אחד המנגנונים העתיקים בעולם. המנגנון העתיק ביותר נמצא במצרים והוא נוצר לפני כארבעת אלפים שנה. עקרון המנגנון הוא שהמפתח בעל זיזים ובליטות שמאפשרים לזיז את הפינים ובכך מאפשר את הפתיחה. ניתן לסדר את הפינים בקו ישר או במעגל – וכתוצאה מכך גם משתנה צורת המפתח הפותח את המנעול.

למפתח קיימים מספר רמות אבטחה בעלי טכנולוגיות שונות שהתפתחו במהלך השנים:
* מפתח משונן – המתאים לדלתות פנים, עץ וברזל.
* מפתח שטוח – המתאים לדלתות פלדלת, ויש לו יכולת לספק רמת אבטחה גבוהה יותר באמצעות מפתחות בעלי קידודי פנים ייחודיות המקשות על שכפול המפתחות ופריצת הדלתות.
* צילינדר High security – אשר המפתח מגיע ללא יכולת העתקה וזיוף ומקשה עד כמעט בכלל על פריצת המנעול בעקבות קידוד ייחודי בפנים הצילינדר ומפתח שלא ניתן לשכפלו ללא כרטיס שכפול ובחברות עצמן המייצרות צילינדרים אלו.

בנוסף, לכל צילינדר יש יכולת לייצר עבורו מפתח ומספר דרכי פתיחה ושליטה על אותו הדלת:
* מפתח אחיד – פתח הפותח את כלל הדלתות בעלות אותו צילינדר המוזמן בהתאמה אישית
* מפתח מאסטר – מפתח בעל יכולת פתיחה מספר סוגים שונים של צילינדרים שהוזמנו בהתאמה אישית
* מפתח גראנד מאסטר – בעל יכולת פתיחה מספר רב של דלתות אשר לכל סדרת דלתות אלו קיים מאסטרים שגם אותם ניתן לפתוח באמצעות מפתח אחד

ניתן לדמיין בניין משרדים שבכל דלת קיים מנעול ייחודי עבורה ומנהל כל קומה יכול לפתוח את כל דלתות הקומה שהוגדר עבורה באמצעות מפתח מאסטר, ובאמצעות גראנד מאסטר ניתן לפתוח את כל הדלתות של כל הבניין.

את הפטנט על הצלינדר כמו שאנחנו מכירים אותו רשם בשנת 1865<ref ></ref> לינוס ייל ג'וניור , – מנעול צילינדר עם מפתח בקומבינציות פינים ובשנת 1868 נרשמו מנעולי Yale כפטנט.

מנגנון הקומבינציה בנוי על סיבוב דיסקיות שעליהן בדרך כלל חרוטים מספרים או אותיות. רק בחירה בקוד הנכון מאפשרת את שחרור הפינים הנועלים.

מנגנון מחורץ בנוי על בליטות שמונעות מהמפתח להסתובב אלא אם כן יש לו את השקעים הנכונים שיאפשרו את הפתיחה.

בהרבה ממנעולי התלייה, בצד פתח כניסת המפתח, יש נקב דק שתפקידו לשימון המנעול ולניקוז מים וגם לכלוך, דבר הנחוץ לעיתים, כשמתקלקל המנגנון.

==ראו גם==
* מפתוח מחדש

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנעולים
CNF

Conjunctive Normal Form או הצורה הנורמלית הקוניוקטיבית הוא ביטוי המורכב מאוסף "פסוקיות" המחוברות ביניהן על ידי קוניונקציה, כלומר, פעולות וגם. כל פסוקית היא אוסף של ליטרלים (משתנים ושלילות משתנים) המחוברים ביניהם על ידי פעולות או (דיסיונקציה).

דוגמה:

נוסחת CNF במשתנים <math>\ x_1, \ldots, x_n</math> בעלת צורה כגון
<math display="block">(x_1\lor \overline{x_3})\land(x_2)\land(x_2\lor x_5 \lor \overline{x_6} \lor x_n)</math>

== העברת נוסחה לצורת CNF ==
כל נוסחה בתחשיב הפסוקים ניתנת להצגה כנוסחת CNF כך:
# מציאת כל השמות ערכי האמת שאינן מספקות את הנוסחה.
# עבור כל השמה כזו, בניית פסוקית אשר מכילה את כל המשתנים שערכם "שקר", ואת שלילת כל המשתנים המקבלים שערכם "אמת", וביניהם פעולות "או". 
# הנוסחה הרצויה היא קוניונקציה של כל הפסוקיות שנמצאו.

== ספיקות נוסחה בצורת CNF ==

בהינתן נוסחה בצורת CNF המורכבת מהפסוקיות <math>\ C_1, ..., C_m</math>, ניתן לשאול האם קיימת השמת ערכי אמת המספקת אותה. מתברר שבעיה זו (המכונה בעיית הספיקות בתחשיב הפסוקים) היא NP-שלמה, ולכן נראה שלא ניתן לענות עליה באופן אוטומטי בזמן סביר (פולינומי ביחס לגודל הקלט במקום אלגוריתם מעריכי שיש כיום לפתרון בעיות כאלה).

== ראו גם ==
* DNF (צורה נורמלית דיסיונקטיבית)

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלגברה בוליאנית
DNF

Disjunctive Normal Form או הצורה הנורמלית הדיסיונקטיבית - הוא ביטוי המורכב מאוסף פרדיקטים לוגיים המחוברים ביניהם על ידי ביטויי "או" כאשר כל פרדיקט הוא אוסף של ביטויים המחוברים ביניהם על ידי ביטויי "וגם". השימושית מתבטאת בכך שניתן להביא כל ביטוי לוגי לצורת DNF.

== ניסוח מילולי ==
ביטוי מצורת DNF מורכב מאוסף "פסוקיות" המחוברות ביניהן על ידי פעולות "או", כאשר כל פסוקית היא אוסף של ליטרלים (משתנים ושלילות משתנים) המחוברים ביניהם על ידי פעולות "וגם".

== העברת נוסחה לצורת DNF ==
כל נוסחה בתחשיב הפסוקים ניתנת להצגה כנוסחת DNF כך:

# מציאת כל השמות ערכי האמת המספקות את הנוסחה - בדרך כלל בעזרת טבלת אמת.
# עבור כל השמה כזו, בניית פסוקית אשר מכילה את כל המשתנים שערכם "אמת", ואת שלילת כל המשתנים המקבלים ערך "שקר"(בהם פעולות "וגם")

== דוגמאות ==
הנוסחאות הבאות במשתנים <math>\ x_1, \ldots, x_n</math> הן בצורת DNF:
:<math>x_1 \land x_2</math>
:<math>x_1\!</math>
:<math>(x_1 \land x_2) \lor x_3</math>
:<math>(x_1 \land \neg x_2 \land \neg x_3) \lor (\neg x_4 \land x_5 \land x_6)</math>

== ספיקות נוסחה בצורת DNF ==
בהינתן נוסחה בצורת DNF המורכבת מהפסוקיות <math>\ C_1, ..., C_m</math>, ניתן לשאול האם קיימת השמת ערכי אמת המספקת אותה. מתברר שבעיה זו, בניגוד לבעיית הספיקות בתחשיב הפסוקים, היא ב-P, כלומר קיים אלגוריתם פולינומי דטרמיניסטי העונה על שאלה זו.

=== אלגוריתם לבדיקת הספיקות ===
תהי <math>\varphi</math> נוסחה בצורת DNF ויהי A אלגוריתם המכריע אם <math>\varphi</math> ספיקה. האלגוריתם יבצע:
# בדוק אם <math>\varphi</math> היא אכן בצורת DNF (בדיקת תקינות קלט).
# לכל פסוקית <math>\ C_1, ..., C_m</math> בדוק:
## אם הפסוקית אינה מכילה סתירה מהצורה של <math>x_1 \land \neg x_1</math> החזר כי קיימת השמה מספקת.
# החזר כי לא קיימת השמה מספקת.

בהינתן <math>n</math> משתנים ו-<math>m</math> פסוקיות, זמן ריצת האלגוריתם הוא <math>O(m \times n)</math>.

== ראו גם ==
* CNF (צורה נורמלית קוניוקטיבית)

קטגוריה:אלגברה בוליאנית
TEDAX

אחד הרובוטים בשירות היחידה
ה-TEDAX (בספרדית: Técnicos Especialistas en Desactivación de Artefactos Explosivos - טכנאים מומחים בנטרול מטעני חבלה) הן יחידות במשמר האזרחי ובצבא של ספרד, אשר מתמחות בטיפול בחומרי נפץ. מטרתן העיקרית היא להציל חיים ולמנוע הרס.

ה-TEDAX של כוחות הביטחון של ספרד הפכו לחיוניים בלוחמה נגד הטרור. עומדת לרשותם טכנולוגיה משוכללת, כגון רובוטים מותאמים לנטרול פצצות.

ה-TEDAX נוסדו בספרד בשנת 1975 בעקבות ריבוי של פעולות חבלניות של אט"א וארגוני טרור נוספים שפעלו בספרד באותה תקופה. באירועי הטרור של 11 במרץ 2004 במדריד ה-TEDAX הצליחו לנטרל מטען חבלה שלא התפוצץ, בלי לערוך פיצוץ מבוקר, דבר שהוביל את החקירה למבצעי הפיגועים הרצחניים.

משנת היווסדן של היחידות ועד שנת 2006 נהרגו 12 אנשי TEDAX. הראשון היה רפאל ולדנברוס אשר נהרג כשניסה לנטרל מטען חבלה של MPAIAC.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20070926231128/http://www.policiajudicial.com/ver.php?id=69 TEDAX של משטרת ספרד]
* [http://www.guardiacivil.org/quesomos/organizacion/operaciones/uespeciales/tedax/index.jsp TEDAX של המשמר האזרחי בספרד]

קטגוריה:ארגוני אכיפת חוק
קטגוריה:ספרד: צבא וביטחון
אצטדיון טניס

[[אצטדיון ארתור אש]]
אצטדיון טניס הוא מבנה בו נערכים טורנירי טניס, תחרויות ספורט ומשחקי ראווה, המורכב משדה או במה המוקפים בחלקם או לגמרי במבנה שנועד לאפשר לצופים לעמוד או לשבת אל מול האירוע. האצטדיון מכיל מגרש בודד או כמה מגרשי טניס בהם משחקים את ספורט הטניס. 

== היסטוריה ==
אצטדיוני הטניס הראשונים הוקמו בבריטניה, מולדת הטניס. הראשונים שבהם נבנו כמגרשים פתוחים תחת כיפת השמים, חלקם עם מושבים מסביב למגרש הטניס ומיעוטם עם יציעי עמידה.

== אצטדיוני הטניס כיום ==
כיום ישנם ברחבי העולם אלפי אצטדיוני טניס מודרניים. לחלקם ישנם גגות נעים, המאפשרים לקיים משחק עם גג פתוח בתנאי מזג אוויר נוחים ומשחק עם גג סגור בתנאי מזג אוויר קשים דוגמת גשם וחום כבד. מרבית אצטדיוני הטניס כיום הם אצטדיונים פתוחים ותוכננו עבור "ספורט של חוץ" וישנם אצטדיונים הנבנים כאולמות. בנוסף, אצטדיוני הטניס כיום מאפשרים לקיים משחקים גם בשעות הלילה באמצעות תאורת זרקורים מלאכותית אך עדיין ישנם אצטדיונים הנבנים ללא אמצעי תאורה ומיועדים למשחקי יום בלבד.

בתחרויות הגראנד סלאם הגדולות, ישנה בכל אליפות מספר רב של אצטדיוני טניס המאפשרים לקהל הצופים לראות את שחקני הטניס הפופולריים במספר מוקדים עיקריים. מספר המושבים באצטדיוני הגראנד סלאם נע בין 10,000–20,000 צופים. המפורסמים שבהם הם רוד לייבר ארנה באליפות אוסטרליה הפתוחה, פיליפ שאטרייה באליפות צרפת הפתוחה, המגרש המרכזי באליפות וימבלדון ואצטדיון ארתור אש באליפות ארצות הברית הפתוחה.

אצטדיוני טניס גדולים ומפורסמים נוספים הם ה"ריקסל סנטר" בטורונטו, ה"קרנדון פארק" במיאמי, ומרכז הטניס של סידני.

===אצטדיון טניס בישראל===
בישראל הוקם בשנות ה-70 אצטדיון קנדה ברמת השרון (צומת הכפר הירוק) בו נערכים משחקי גביע דייוויס, גביע הפדרציה, טורנירי טניס שונים ומשחקי ראווה.

==קישורים חיצוניים==
*[https://web.archive.org/web/20051214095852/http://www.stadionwelt.de/index.php Stadionwelt]

*
*
קטגוריה:טניס
הדומה הממלכתית של האימפריה הרוסית

סמל האימפריה הרוסית

הדּוּמַה (Ду́ма) או הדומה הממלכתית של האימפריה הרוסית (Государственная дума Российской империи) הייתה הבית התחתון של הפרלמנט באימפריה הרוסית בשנים 1906–1917 וכיום מחליפה אותה הדומה הממלכתית בפדרציה הרוסית מאז 1993. הדומה הייתה הבית התחתון כאשר מועצת המדינה הרוסית הייתה הבית העליון בפרלמנט.

בשנת 1917 בוטלה הדומה על ידי הממשלה הזמנית בציפייה לכינוס של האספה המכוננת. הבית התחתון של הפרלמנט של הפדרציה הרוסית משנת 1993 נקרא גם הוא דומה, הדומה של רוסיה.

==היסטוריה==
בניין הדומה
אולם המליאה של הדומה, 1906 - 1917

עד למהפכת 1905 לא היה גוף מחוקק רשמי ברוסיה, אלא מועצות מייעצות לצאר. לאחר פרוץ מהפכת 1905, הסכים הקיסר הרוסי, ניקולאי השני, להקים את הדומה, כמוסד מייעץ, אלא שבמנשר הקיסרי של אוקטובר 1905 (הנחשב לחוקה הרוסית הראשונה) נאלץ הצאר להקנות לדומה סמכויות של מחוקק. בדצמבר 1905 פורסמו שינויים לחוק הבחירות, אשר הקנו זכות בחירה ליותר ממחצית מהאוכלוסייה הגברית, מעל גיל 25.
===הדומה הראשונה (1906)===

הבחירות לדומה הראשונה התקיימו בפברואר־מרץ 1906 ומושב הדומה נפתח ב־27 באפריל 1906 בארמון טבריצ'סקי, אך פוזר על ידי הממשלה כעבור 72 ימים, ב־8 ביולי 1906. בדומה היה רוב לנציגי המפלגה הדמוקרטית החוקתית. לאחר פיזור הדומה 180 מחבריה קראו למרד אזרחי ונשפטו.

===הדומה השנייה (1907)===

הדומה השנייה התכנסה בפברואר 1907 והייתה קצרת ימים אף היא (103 יום). הסיעה הגדולה בדומה הייתה סיעת ברית העבודה והאיכרים. פיזורה ב-3 ביוני 1907 לווה בפרסום חוק בחירות חדש אשר הבטיח יתרון לבוחרים שמרניים והעניק לשלטונות אפשרויות כמעט בלתי מוגבלות להשפיע על מהלך הבחירות.

===הדומה השלישית (1907-1912)===

הדומה השלישית התכנסה בנובמבר 1907 והצליחה להתקיים עד שנת 1912 והייתה הדומה היחידה שהתקיימה במשך תקופת כהונה מלאה. הסיעה הגדולה בדומה הייתה סיעת מפלגת האוקטיאבריסטי. הדומה שיתפה פעולה עם הממשלה וזה אפשר לה לסיים את תקופת כהונתה החוקית.

===הדומה הרביעית (1912-1917)===

הדומה הרביעית התכנסה בנובמבר 1912 והייתה מושב הדומה האחרון של אימפריה הרוסית כאשר הפרלמנט פורק ב-1917 בעקבות פרוץ המהפכה.

==יושבי ראש הדומה==
{| class="wikitable" border="1"
!שם
!תמונה
!מפלגה
!תקופת כהונה
!מושב הדומה
|-
| סרגיי מורומצב || הקדטים || אפריל-יולי 1906 || I
|-
| פיודור גולובין || הקדטים || פברואר-יוני 1907 || II
|-
| ניקולאי חומיאקוב || האוקטובריסטים || נובמבר 1907-מרץ 1910 || III
|-
| אלכסנדר גוצ'קוב || האוקטובריסטים || 1910-1911 || III
|-
|-
| מיכאיל רודזיאנקו || האוקטובריסטים || 1911-1917 || III - IV
|}

==ראו גם==
*הדומה של רוסיה
*מועצת הפדרציה של רוסיה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הדומה הממלכתית של רוסיה
קטגוריה:רוסיה: היסטוריה
קטגוריה:בתים תחתונים
קטגוריה:רשויות מחוקקות לשעבר
פול מוני (קומיקאי)

פול מוני (באנגלית: Paul Mooney; 4 באוגוסט 1941 - 19 במאי 2021) היה קומיקאי ותסריטאי אפרו-אמריקני. אפיין אותו סגנון הומור אפרו-אמריקני בוטה במיוחד והתנגדות לתקינות פוליטית (אפילו ביחס לקומיקאים אפרו-אמריקנים אחרים כמו כריס רוק). במופעי הסטנד-אפ שלו, מוני הרבה לתקוף את אמריקה הלבנה בכלל ואת הממסד הלבן בפרט.

==רקע==
מוני נולד בשריבפורט, לואיזיאנה ומאוחר יותר עבר עם משפחתו לאוקלנד, קליפורניה. אחר שברח מביתו, התחיל לעבוד כמנחה בקרקס.

==קריירה==
בשנות השבעים המוקדמות החל מוני לעבוד ככותב מערכונים של הקומיקאי האפרו-אמריקני ריצ'רד פריור. בתחילה עבדו השניים בסטרדיי נייט לייב והמשיכו את עבודתם המשותפת בסרטיו של פריור. בהמשך קיבל פריור תוכנית טלוויזיה קומית משלו ובה מוני, אשר מונה לכותב הראשי, נתן הזדמנות לרבים מבדרני העתיד של ארצות הברית ובהם רובין ויליאמס וסנדרה ברנהרד.

ב-1990 החל מוני לעבוד ככותב הראשי של הסדרה "בצבעים חיים" של רשת פוקס. בנוסף כתב מוני תסריטים לסרטים ותוכניות טלוויזיה רבות נוספות.

בשנת 2000 שיחק בסרט הסאטירה "רייטינג לנצח" בבימויו של ספייק לי.

בשנת 2016 שיחק בסרט הקומדיה "הטיהור של משפחת בלאק". 

===התוכנית של שאפל===
ב-2003 החל מוני לעבוד בתוכנית של דייב שאפל ככותב ושחקן. בין פינותיו בתוכנית היו "שאל בחור שחור", פינה בה מוני ענה בציניות לאנשים לבנים ששאלו אותו על השחורים בארצות הברית, ו"ניגרודמוס", פינה בה מוני שיחק מגיד עתידות שחור כפרפרזה על נוסטרדמוס.

===ניתוח אמריקה הלבנה===
ב-2004 הוציא מוני DVD של הופעת הסטנד-אפ שלו מ-2002. ה-DVD נקרא "Analyzing White America" ובו מוני תקף בבוטות את הגזענות כלפי שחורים בחברה האמריקנית ואת גזענות הממסד הלבן.

נפטר ב-19 במאי 2021.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:קומיקאים אמריקאים
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:סאטרדיי נייט לייב
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1941
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2021
סיס

סיס (שם מדעי: Apus) הוא סוג של עוף ממשפחת הסיסיים שבסדרת הסיסאים. עוף זה מיוחד עקב יכולתו לעופף במשך ימים רבים מבלי לנחות. מיני סיסים רבים ניזונים כשתוך כדי תעופה במהירות גבוהה, הם בולעים חרקים קטנים.

==מינים==
אל הסוג משתייכים המינים הבאים:
* סיס שחור-שת (Apus acuticauda)
* סיס גליל (Apus affinis), המצוי בישראל
* סיס אלכסנדר (Apus alexandri)
* סיס החומות (Apus apus), המצוי בישראל
* סיס אפריקאי (Apus barbatus)
* סיס בייטס (Apus batesi)
* סיס פורבס ווטסון (Apus berliozi)
* סיס ברדפילד (Apus bradfieldi)
* סיס צר-שת (Apus caffer), מין שמקנן ביבשת אפריקה אך מקייץ באירופה
* סיס הורוס (Apus horus)
*סיס הרים (Apus melba) מצוי גם בישראל
* סיס ניאנזה (Apus niansae)
* סיס הבית (Apus nipalensis)
* סיס פסיפי (Apus pacificus), המקנן באסיה ומזדמן לעיתים לבריטניה ולנורווגיה
* סיס חיוור (Apus pallidus), חולף מצוי בישראל
* סיס קנרי (Apus unicolor), הדוגר באיים הקנריים

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1777
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'יובאני אנטוניו סקופולי
קטגוריה:סיסיים
אופיר עזו

אופיר עזו (נולד ב-14 באוקטובר 1982) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בקבוצת עירוני בית שמש מליגה ג'.

== קריירה ==
עזו התחיל את דרכו במחלקת הנוער של קבוצת הפועל ירושלים, ובעונת עלה לקבוצת הבוגרת של המועדון, ששיחקה אז בליגה הבכירה. בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית, וכעבור עונה אחת ירדה לליגה השלישית. בעונת עלה עזו יחד עם הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית, ושיחק בה עד אמצע עונת , כשהוא ממצב את עצמו כאחד השחקנים הבולטים בקבוצה.

בינואר 2004 עבר עזו ליריבה העירונית בית"ר ירושלים. תחת שרביטו של המאמן לואיס פרננדז שיחק עזו מעט משחקים כמחליף והבקיע שלושה שערי ליגה. בתחילת עונת עבר עזו למכבי פתח תקווה, אך גם שם התקשה למצוא את מקומו בהרכב. באותה שנה חזר עזו לשחק בהפועל ירושלים, לצד אחיו אסף עזו. חזרתו לוותה במחאת חלק מאוהדי הקבוצה, אשר כעסו על מעברו ליריבה העירונית והתבטאויותיו כנגד הקבוצה במקומונים.

בתחילת עונת עבר עזו להכח עמידר רמת גן, ובמהלך חלון ההעברות בינואר 2008 חזר להפועל ירושלים. בתחילת עונת חתם במכבי באר שבע, ששיחקה אז בליגה הלאומית.

לקראת עונת חתם עזו בהפועל כפר סבא אך שוחרר לאחר שבועות ספורים, ולאחר תחילת העונה חזר עזו להפועל ירושלים ועלה עמה בחזרה לליגה הלאומית.

בתחילת עונת חתם עזו בהפועל מרמורק מליגה א', ובינואר 2015 חזר להפועל ירושלים.

בקיץ עזו הצטרף לעירוני בית שמש מליגה ג'. ב-6 בדצמבר 2018 חזר להפועל ירושלים ושימש כמאמן-שחקן בקבוצה עד להפסקת פעילותה של הקבוצה בפברואר . לאחר הפסקת הפעילות שב לשחק בעירוני בית שמש.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:בית שמש: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני הכח עמידר רמת גן
קטגוריה:כדורגלני מכבי באר שבע
קטגוריה:כדורגלני הפועל מרמורק
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:מאמני הפועל ירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
עמית בן שושן

עמית בן-שושן (נולד ב-23 במאי 1985) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.

== קריירה ==
בן שושן התחיל דרכו במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים ובשנת 2004 עלה לקבוצת הבוגרים. את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ערך במשחק מול הפועל באר שבע. בעונת 2005/2006, במסגרת גביע האינטרטוטו, כבש שלושער במשחק בסיבוב הראשון נגד סילקס, ושער אחד במשחק הגומלין. בסיבוב הבא הפסידה הקבוצה פעמיים לסלובן ליברץ הצ'כית, אך בן שושן כבש בכל משחק. בן שושן שיחק בבית"ר ירושלים עד שנת 2013, ועמה זכה בשתי אליפויות, שני גביעים וגביע הטוטו אחד.

בשנת 2009 שודר בטלוויזיה קטע ממשחק בו נראה בן שושן משתתף בחגיגות הזכייה בגביע של בית"ר ירושלים, כשהוא שר ביחד עם האוהדים שיר הכולל תוכן גזעני, שכוון נגד ערביי ישראל, ובפרט נגד שחקן נבחרת ישראל סלים טועמה. בן שושן הביע חרטה עמוקה וצער על מעשיו, התנצל בפני טועמה, וקרא לאוהדי הכדורגל בישראל להתנגד לכל ביטוי של גזענות ואלימות.

ב-10 ביולי 2013 חתם באנורתוסיס פמגוסטה, במדיה ערך 14 הופעות בליגת העל הקפריסאית, וכבש שער אחד.

לקראת עונת 2014/2015 חזר בן שושן לישראל וחתם במכבי נתניה, העולה החדשה לליגת העל. את הופעת הבכורה שלו במכבי נתניה ערך בן שושן בהפסד 0–1 להפועל רעננה במסגרת גביע הטוטו. את שער הבכורה שלו במועדון כבש בתיקו 4–4 מול מכבי פתח תקווה במחזור השני של ליגת העל. בתום העונה סיים את דרכו במועדון.

לאחר שפתח את עונת 2015/2016 ללא קבוצה, ב-27 באוקטובר 2015 חתם בקבוצת הפועל ירושלים מהליגה הלאומית, במדיה ערך שבע הופעות וכבש שער אחד. ב-15 בינואר 2016 ערך את משחקו האחרון בקריירה, מול הפועל רמת גן, ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל.

===נבחרת ישראל===
בן שושן היה חלק מהנבחרת הצעירה של ישראל שהעפילה לאליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2007, ובסך הכל לזכותו תשע הופעות ושער אחד במדי הנבחרת הצעירה.

את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל ערך כשנכנס כמחליף במשחק הראשון של הנבחרת במסגרת מוקדמות יורו 2008, מול נבחרת אסטוניה. רשם בן שושן את משחקו הראשון כשעלה כמחליף מול נבחרת אסטוניה. במשחק השני פתח בהרכב מול נבחרת אנדורה, ובדקה ה-11 רשם את שערו הראשון במדי הנבחרת. במשחקה השלישי של הנבחרת בטורניר, מול נבחרת רוסיה, כבש בן שושן בדקות הסיום את שער השוויון במשחק שהסתיים בתיקו 1–1. בסך הכל עד שנת 2008 ערך בן שושן 12 הופעות בנבחרת, בהן כבש שני שערים.

== תארים ==
;בית"ר ירושלים
* אליפות (2): 2006/2007, 2007/2008
* גביע המדינה (2): 2007/2008, 2008/2009
* גביע הטוטו: 2009/2010

== חיים אישיים ==
בן שושן נשוי ואב לשלושה. כיום הוא מנהל חברת סקאוטינג.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני אנורתוסיס פמגוסטה
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בקפריסין
קטגוריה:בוגרי תיכון מכללת אורט (ירושלים)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1985
CAR-15

חייל ב[[מטווח יורה ב-CAR-15]]
Colt Automatic Rifle) CAR-15) הוא גרסת קרבין לרובה הסער M-16. הוא החל את שירותו בצבא ארצות הברית ב-1966 ולצה"ל הגיע ב-1973 אך קנה עדנה רק בשנות ה-90 של המאה ה-20. רובה CAR-15 מובדל מרובה ה-M16A1 רק בקנהו הקצר יותר ובקת הטלסקופית (לעומת הקת הקבועה בגרסה הרגילה). 

== היסטוריה ופיתוח ==
הציון CAR-15 מתייחס לשתי מערכות נשק, ותלוי בהקשר בו משתמשים בו. בשימוש הנפוץ הוא מתייחס לגרסאות הקרבין המקוצרות של רובה M-16, או ליתר דיוק M16A1. בשימוש יותר טכני, השם מתייחס למשפחת כלי הנשק שפיתחה חברת קולט בשנות ה-60 של המאה ה-20 וכללה "גרסת תת מקלע (קולט מודל 635)", "רובה הישרדות" ועוד.

גרסאות מקוצרות של AR-15 פותחו עוד ב-1957, עקב דרישת היחידות המיוחדות של צבא ארצות הברית וחיל הים האמריקני. XM-177E1 הוא הגרסה המקוצרת הראשונה של רובה M-16, שנכנסה לשירות צבא ארצות הברית כבר ב-1966, וב-1969 שודרג רובה זה ל-XM177E2. מה שמיוחד ברובה זה הוא שזהו הרובה הראשון בעולם שהשתמש בקת הקצרה (ידועה כ"קת הטרור" בצה"ל). כבר ב-1966 נכנס לשירות צבא ארצות הברית רובה זה. קולט פתחה מספר גרסאות נוספות, שנכנסו לשירות אחר כך בצבא ארצות הברית, ביניהן קולט קומנדו. ההבדלים בין מרבית הדגמים הם שוליים. חלקם מיועדים לשימוש אזרחי, והוסבו בהתאם לפעולה חצי-אוטומטית.

גרסת הקרבין כללה קנה באורך 406 מ"מ ומאוחר יותר 368 מ"מ. גרסה התמ"ק כללה קנה באורך 254 מ"מ ואורכה הכולל היה 660 מ"מ.

== CAR15 בצה"ל ==

רובה ה-CAR15 הגיע לצה"ל יחד עם כל רובי ה-M16 ב-1973 (במסגרת הסיוע האמריקני במלחמת יום הכיפורים) וכעשור אחר כך פותחה בצה"ל גרסת ה-CAR-15 המקוצרר עם קנה קצר עוד יותר. במהלך שנות ה-70 ושנות ה-80 של המאה ה-20 חילות השדה של צה"ל השתמשו בגליל ורק היחידות המיוחדות השתמשו ב-CAR15, שזכה למוניטין גבוה. בעקבות האינתיפאדה הראשונה גם יחידות העלית של המשטרה זנחו את הגליל לטובת ה-CAR15.

רובה זה שימש את היחידות הקרביות של צה"ל בשנות ה-90 של המאה ה-20 בהצלחה מרובה. הדגם הבסיסי של ה-CAR15 היה דגם 653 עם קנה באורך 368.3 מ"מ (14.5 אינץ'). במהלך שנים אלה פיתח צה"ל מספר של גרסאות ותצורות לרובה כגון "CAR-15 מקוצרר" (ראו בהמשך). גרסאות נוספות כללו דגם קלעים ודגם "מטולון" עם מטול רימונים M203. 

רובה CAR-15 מקוצרר הוא דגם פרי-תכנון צה"ל שמבוסס על רובה ה-CAR15 המקוצר הסטנדרטי. הדגם פותח בצה"ל בשנות ה-90 של המאה ה-20 ומאפייניו הם קנה מקוצר, ידית אחיזה של M16A2, קת טלסקופית קצרה יותר וכן האפשרות להתקין עליו גם "מטולון" מסוג M203 (גרסה מקוצרת של מטול ה-M203 האמריקאי שפותחה בתע"ש).

החל משנת 2000 החל צה"ל להחליף חלק מרובי ה-CAR15 (המקוצרים והמקוצררים) לטובת רובי M4 קרבין.

== ראו גם ==
* AR10
* ארמלייט AR-15
* רובה M-16
* M4 קרבין

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רובי סער מתוצרת ארצות הברית
קטגוריה:אמצעי לחימה של צה"ל במלחמת יום הכיפורים
גו! גו! אקמן

גו ! גו ! אקמן (ביפנית: ゴーゴーアックマン; באנגלית: Go ! Go ! Ackman) היא מאנגה יפנית מסוג שונן אשר נכתבה במקור על ידי אקירה טוריאמה, וקיבלה עיבוד לסרט אנימציה ושלושה משחקי וידאו.

הסדרה מתמקדת באקמן, שד ילד בן 200 שנה אשר אוסף נשמות בשביל השטן.

==עלילה==
הפרק ראשון מהתחיל כאשר אקמאן, שד נמוך קומה, מתעורר מתנומה של למעלה מחמישים שנה. הוריו של אקמאן ואחותו מוצגים בפרק זה, אך אינם דומיננטיים במהלך הסדרה. הם מבהירים לקורא שהמשפחה הורגת אנשים ולאחר מכן מוכרת אותן לשטן. הדמות המרכזית בפרק זה היא גודון, יצור אדם וקטן דמוי שטן. הוא אוסף את בצנצנת את הנשמות של הקורבנות של אקמן.

==קישורים חיצוניים==
* [http://toriyamaworld.com העולם של טוריאמה] אתר באנגלית.

קטגוריה:סדרות מאנגה
קטגוריה:אנימות ומאנגות פעולה
קטגוריה:אנימות ומאנגות אמנויות לחימה
קטגוריה:אנימות ומאנגות פנטזיה
קטגוריה:סרטי אנימה מ-1994
הטרוליזה

הטרוליזה (אנגלית: Heterolysis) היא תגובה כימית בה נשבר קשר כימי במולקולה נייטרלית (חסרת מטען חשמלי), ליצירת קטיון (יון חיובי) ואניון (יון שלילי). שני אלקטרוני הקשר נותרים על אותו השבר, האניון.

350px

האנרגיה הדרושה לתהליך מכונה "אנרגיית ביקוע קשר הטרוליטית". נחוצה תוספת אנרגיה על מנת להפריד את זוג היונים הנוצרים. ממס קוטבי (פולרי) מסייע להפחית את האנרגיה הדרושה לכך.

== ראו גם ==
*הומוליזה

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20081205035725/http://www.iupac.org/goldbook/H02809.pdf הטרוליזה] במונחון IUPAC

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תגובות כימיות
הומוליזה

הומוליזה (באנגלית: Homolysis) היא תגובה כימית בה נשבר קשר כימי במולקולה נייטרלית (חסרת מטען חשמלי), ליצירת שני רדיקלים חופשיים. אלקטרוני הקשר מתחלקים באופן שווה בין שני השברים.
פירוק האוזון
ניתן לעודד תגובות כאלה על ידי שימוש בקרינה בתחום העל-סגול, כאשר האנרגיה הדרושה לתהליך מכונה "אנרגיית ביקוע קשר" (או פשוט "אנרגיית הקשר"). 

דוגמה לכך היא התהליך המתרחש בפירוק האוזון. גזים כדוגמת פריאונים אשר מגיעים לשכבת האוזון באטמוספירה עוברים פירוק הומוליטי על ידי הקרינה האולטרא סגולה שסופג כדור הארץ מהשמש. גזים אלה מגיבים אז עם האוזון, וגורמים לפירוקו (ראו עוד בהידלדלות שכבת האוזון).

== ראו גם ==
*הטרוליזה

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20110810205733/http://old.iupac.org/goldbook/H02851.pdf הומוליזה] במונחון IUPAC

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תגובות כימיות
ג'ינג'יות

ג'ינג'יות הם צמד מוזיקלי ישראלי, המורכב מאמיר צורף ותמיר אלברט. סגנונם המוזיקלי נע בין רוק, מוזיקה אלקטרונית ודאנס.

==היסטוריה==
הלהקה הוקמה ב-1993 על ידי אמיר צורף ותמיר אלברט. צורף היה חבר בלהקות נוער שוליים ורוקפור, ואלברט היה חבר בנושאי המגבעת. סגנונם המוזיקלי של ג'ינג'יות נע בין רוק למוזיקה אלקטרונית ודאנס. נוסף על קלידים ותופים אלקטרוניים, כלי הנגינה המרכזי בשירי הלהקה הוא גיטרה חשמלית.

ג'ינג'יות הוציאו אלבום אחד הנושא את שם הלהקה. האלבום יצא ב-1994 ונחשב לבעל צליל חדשני בישראל. זמן קצר לאחר הוצאת אלבומה היחיד התפרקה הלהקה כתוצאה מחזרתו בתשובה של אלברט, שב-2004 חזר לאורח חיים מסורתי. באותה שנה, ערכו ג'ינג'יות מסע הופעות איחוד, במהלכו גם הופיעו עם מספר שירים חדשים. ב-19 בספטמבר 2008 הופיעו אלברט ועידן גבריאל, נגן הקלידים של הלהקה, עם ההרכב האלקטרוני טרי פויזן.

ג'ינג'יות התאחדו ב-23 בנובמבר 2016, כאשר התארחו בהופעה של אסף אמדורסקי במועדון הבארבי, שם ביצעה הלהקה שני שירים מאלבומה היחיד. הופעת איחוד מלאה של ג'ינג'יות נערכה במועדון הבארבי ב-15 במרץ 2017. כל הכרטיסים להופעה נמכרו מראש. במהלך ההופעה, אירחו ג'ינג'יות את אסף אמדורסקי ואת ערן צור ואף ביצעו גרסאות כיסוי לשירים של נושאי המגבעת ושל כרמלה גרוס ואגנר. כמו כן, ביצעה הלהקה שני שירים חדשים, "קינג קונג" ו"יונתן". שלושה ימים לאחר מכן, נערכה הופעה נוספת של הלהקה באותו מועדון.

בינואר 2018 הודיעה הלהקה שתתחיל בהקלטת אלבום שני.

ב-20 באוגוסט 2018 הוציאה הלהקה שיר חדש בשם "יונתן". אלברט כתב את המילים, ואת הלחן חיבר יחד עם צורף.

==ג'ינג'יות (אלבום)==

האלבום יצא לאור ב-1994 והופץ על ידי "פונוקול", ונחשב לבעל צליל חדשני בישראל, כאשר שילב דאנס קליל עם דיסטורשנים עמוקים וליריקה אפלה. צורף הלחין והפיק את שירי האלבום, ואלברט כתב את מלות השירים. על עבודתו זו קיבל אלברט את פרס תמלילן השנה.

מהאלבום בלטו השירים: "L.A", "ג'ינג'יות", "לילות כלולות" ו"ביפ". האלבום מכיל התייחסויות ביקורתיות, כגון ביקורת פוליטית וביקורת חברתית. כך לדוגמה השיר "L.A" מבקר את האמריקניזציה בישראל, בעוד ש"זה לא אני זה החוק" מתייחס לגיל ההסכמה.

על עטיפת האלבום תצלום של הפסל "ברכה" של מוטי מזרחי מ-1993.

אתר Time Out תל אביב דירג את האלבום במקום ה־10 ברשימה שהרכיב ב־2017 ל־50 האלבומים הישראליים הטובים בכל הזמנים.

===משתתפים באלבום===
*תמיר אלברט – שירה, קולות, סאונד
*אמיר צורף – שירה, קולות, גיטרה
*חזי דוידיאן – טכנאי, בס
*מיקי פלד – קולות, שירת רקע
*סיון שביט – קולות, שירת רקע
*עובד אפרת – סאונד
*דנה בן-עמי – קולות

==קישורים חיצוניים==

* ג'ינג'יות [https://www.kan.org.il/content/kan/radio_articles/p-11437/168211/ במצעד האלבומים האלטרנטיביים הישראליים הגדולים של כאן 88]
* טל גורדון, [http://www.habama.co.il/Pages/Description.aspx?Subj=7&Area=3&ArticleID=904 שיבת הג'ינג'יות], ריאיון עם תמיר אלברט, באתר "הבמה", 10 באוגוסט 2004
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:להקות רוק ישראליות
קטגוריה:הרכבי מוזיקה אלקטרונית ישראלים
קטגוריה:צמדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:אלבומי בכורה מ-1994
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי אמיר צורף
קטגוריה:אלבומי רוק ישראליים
קטגוריה:אלבומי חברת פונוקול
עידן מליחי

עידן מליחי (נולד ב-11 ביוני 1979) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר. אחיינם של עמוס ואבי לוזון, ובן דודו של גיא לוזון.
== קריירה ==
מליחי החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, ובעונת עלה לקבוצת הבוגרים, בה שיחק עד עונת . בשנת 2000 זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו ועונה לאחר מכן הגיע ביחד עם קבוצתו לגמר גביע המדינה.

בעונת חתם מליחי בבית"ר ירושלים. בעקבות הגעתם של זרים רבים ופציעות רבות לא הרבה לשחק, ולעיתים לא נכלל בסגל הקבוצה. בעונת חתם מליחי במועדון ספורט אשדוד, ובאמצע עונת חתם בבני יהודה. בקיץ 2008 פרש ממשחק פעיל.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:פתח תקווה: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1979
AR10

רובה AR-10 הוא הגרסה הראשונה מתוך עשרות שהובילה לרובה M-16. אב-טיפוס זה פותח באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי יוג'ין סטונר וחברת ארמלייט, והתמודד במכרז כתחליף ל-M1 גאראנד. אב-טיפוס זה, בקליבר 7.62x51 מ"מ נאט"ו, הפסיד לרובה M-14. למרות שהפסיד, המשיכה חברת "ארמלייט" לפתחו עד שיצרה את רובה AR-15 שהיה אב-הטיפוס של ה-M16 בקליבר 5.56x45 מ"מ נאט"ו.

== פיתוח ==
רובה ה-AR-10 היה פיתוח מקורי אך שילב מאפיינים של מספר כלי נשק קיימים:
* בית הבליעה עוצב בצורה דומה לזו של רובה FN FAL, שאפשר לפתוח את בית המנגנון כמו רובה ציד לניקוי ותחזוקה (כלומר: החלק הקדמי של הרובה שמכסה על בית הבליעה מתלבש על ציר המחובר לידית האחיזה ותחתית בית הבליעה, ובמצב פתוח הרובה נראה יוצר מעין משולש, כאשר הקנה מצביע כלפי מטה).
* מרובה Johnson M1941 Rifle הוא לקח את מנגנון נעילת הבריח.
* מהרובה האוטומטי FG42 הגרמני ומקלע קל Johnson הוא אימץ את מנגנון הרתע בקו-ישר ואת מיקום הכוונות גבוה מעל הקנה.

=== חידושים ===
* השימוש בפלסטיק, פיברגלאס, טיטניום ואלומיניום היה נפוץ בתעשייה האווירית, אך שימושם לייצור כלי ירייה היה חדשני.
* הקנה היה בגובה הקת, שנשענת על הכתף. כתוצאה מכך הכוונות היו גבוה מעל הקנה ובית הבליעה. סטונר פתר את הבעיה בכך שהתקין את הכוונות על מסילה בראש ידית נשיאה.
* ברוב הרובים של אותה תקופה, המאחז ליד של ההדק היה הצוואר שחיבר בין גוף הרובה לקת. ב-AR10 אומצה ידית אחיזה כמו של אקדח, שהותקנה לפני ההדק.
* תכנון חדש ומקורי של מנגנון ניצול הרתע ופליטת הגזים לביצוע ירי אוטומטי.
* שימוש בחומרים קלים שאפשרו הפחתה נכרת במשקל הרובה.

פיתוחו של האב-טיפוס הושלם ב-1955 והתחרה במכרז להחלפת הגאראנד. ברם, כישלון במבחני עמידות בתנאים קשים במיוחד (ולמרות שאחר כך הקנה הוחלף והרובה עבר את המבחנים) ושיקולים של פוליטיקה צבאית הביאו לדחייתו ולהעדפת T44 של נשקיית ספרינגפילד על פניו. רובה T44, שנקרא בצבא ארצות הברית רובה M-14, היה רובה מיושן לתקופתו והיווה למעשה הכלאה אמינה, משופרת ואיכותית של M1 גאראנד ו-M1 קרבין, אך היה רחוק מלהיות רובה סער מודרני דוגמת ה-AK-47 הסובייטי.

רק בשנות ה-60 אומצה גרסה משופרת של ה-AR10, רובה ה-AR15, על ידי הצבא האמריקני. רובה זה זכה לציון M16 וב-1966 החליף בשירות את ה-M14. עד אז יוצר הרובה רק במספר אלפים בודד של יחידות שנמכרו לפורטוגל, סודאן והשוק האזרחי. אחרי הייצור ההמוני של ה-M16, נהפך ה-AR10 לפריט לאספנים.

כיום מיוצרים חיקויים וגרסאות של AR10 לשוק האזרחי ולאספנים.

== ראו גם ==
* רובה M-16
* CAR15
* M4 קרבין
* SR-25 (רובה צלפים המבוסס על ה-AR10)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רובי סער מתוצרת ארצות הברית
ישעיה בנט

הרב ישעיה בנט (תקנ"ב, 1792–י"ט בכסלו תרכ"ה, 18 בדצמבר 1864) היה ראב"ד של קהילת קאליב ומחוז סבולץ'.

==קורות חייו==
נולד לרבי מרדכי בנט, ונישא לביתו של הרב אלעזר לעוו  אבד"ק סאנטוב ומיקאלוש.

בתחילה היה רב בנאחוד בבוהמיה, ובשנת תקפ"ד (1824) לערך מונה לרב במילזיץ (מילזוב) במוראביה, ובשנת ת"ר (1840) נהיה רבה של קאליב ושל מחוז סבולץ' בהונגריה.

היה בין ששת הרבנים שהגישו לפני המלך פרנץ יוזף, בקשה ליתן רשות לעשות קהילות אורתודוקסיות נפרדות מהקהילות הנאולוגיות, בקשה שהקיסר הטה לה אוזן קשבת.

==משפחתו==
*בנו רבי ישכר בעריש אברהם בנט, אבד"ק קאלוב
*חתנו רבי אברהם יצחק גליק, אבד"ק טאלטשעווא
*חתנו רבי יוסף אליהו הכהן זעלפריינד, ד"ר בנאדש האלאס , ונקבר בבית החיים שם.

==לקריאה נוספת==
*משה אלכסנדר זושא קינסטליכר, החתם סופר ובני דורו: אישים בתשובות חתם סופר, בני ברק, תשנ"ג, ערך ישעיה בנעט

== קישורים חיצוניים ==
* [http://toladot.blogspot.com/2009/03/blog-post.html אילן היוחסין של הרב ישעיה בנט]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים הונגרים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ילידי 1792
קטגוריה:נפטרים ב-1864
ספר עיון

ספר עיון הוא ספר המשתמש להבעת דעה או כחומר עזר ללמידה, בכך הוא נבדל מסיפורת.

הספרות העיונית כוללת בתוכה ספרות מקצועית, ספרי לימוד, ספרי יעץ כגון לקסיקונים ואנציקלופדיות, ספרים מסוגת עזרה עצמית, וספרים על תיאוריות והגיגים של המחבר.

ספר עיון יכול לכלול נושאים רבים ושונים, כגון פיזיקה, פסיכולוגיה, פילוסופיה, רטוריקה, זוגיות, אמרגנות וביוגרפיה.

קהל היעד עבורו מיועד הספר, הוא הקובע את אופי הכתיבה והתוכן. ספר עיון יכול להיות מיועד הן עבור האסכולה האקדמית והן עבור הציבור הכללי. כתיבה אקדמית ומקצועית כרוכה במתן אסמכתאות רבות והפניה לביבליוגרפיות, דיאלקט מקצועי גבוה והיצמדות לעובדות יבשות. לעומתה, כתיבה המיועדת עבור הקהל הרחב מופחתת בהערות והפניות, משתמשת בז'רגון עממי יותר, ומגוונת בדוגמאות קלסיות ואף מעט סיפורת.

הוצאות ספרים רבות מתמקדות בעיקר בספרות העיונית. בישראל ניתן למנות את הוצאת מאגנס, הוצאת האקדמיה הישראלית למדעים, הוצאת שלם, רסלינג, ספרית אופקים של עם עובד והוצאות ספרים של אוניברסיטאות שונות (כמו אוניברסיטת תל אביב, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת חיפה, אוניברסיטת בר-אילן והאוניברסיטה הפתוחה). הוצאות ספרים אחרות של ספרי עיון פונות אל הקהל הרחב יותר, וביניהן ידיעות ספרים של ידיעות אחרונות, הוצאת מטר, הוצאת אריה ניר והוצאת מודן. לרוב הוצאות הספרים יש תחומים המועדפים עליהם.

ספרי עיון מועטים יוצאים תחת הוצאה עצמית, לרוב גם זאת במימון של קרן פרטית או כללית.

==קישורים חיצוניים==

* 
עיון
צוג (קנטון)

צוּג (גרמנית: Zug, , צרפתית: Zoug, באיטלקית: Zugo) הוא קנטון של שווייץ. הוא ממוקם במרכז שווייץ. עיר הבירה, שמה כשם הקנטון, צוג. הקנטון הוא הקטן ביותר מבחינת שטח (אם לא מחשיבים את חצאי הקנטונים) - 239 קמ"ר בלבד.

==גאוגרפיה==
קנטון צוג ממוקם במרכז שווייץ. ממערב לו נמצאים הקנטונים לוצרן וארגאו. מצפון גובל צוג בקנטון ציריך וממזרח ומדרום לו נמצא קנטון שוויץ.

רוב השטח ראוי לעיבוד חקלאי. אגם צוג ואגם אגרי תופסים חלק משמעותי משטח הקנטון. אגרי נמצא כולו בשטח הקנטון ואגם צוג נמצא חלקית גם בקנטונים לוצרן ושווייץ.

אזור הקנטון הוא גבעתי. הנקודה הגבוהה בקנטון מגיעה ל-1,250 מטר.

נהר לורצה הוא המרכזי בקנטון. הוא יוצא מאגם אגרי, משם זורם צפונה ונשפך לאגם צוג, ממנו הוא יוצא ומתמזג עם הנהר רויס, המהווה את הגבול המערבי של הקנטון.

==היסטוריה==
היסטוריית הקנטון דומה מאוד להיסטוריה של עיר הבירה צוג. מ-1728 עד 1738 התרחשו בקנטון אירועים אלימים בעקבות ויכוח על חלוקת הפנסיונים הצרפתיים. ב-1798 הצליחו התושבים להתנגד לכיבוש צרפתי. הקנטון היה אחד המחוזות בקנטון הענק ולדשטטן ברפובליקה ההלבטית. ולדשטטן הכיל גם את השטח שכיום הם הקנטונים אורי, לוצרן, אונטרוולדן ושוויץ.

ב-1803 קיבל הקנטון את עצמאותו בקנטון נפרד. בעקבות החוקה של 1814 נסגרו בתי הנבחרים שפעלו בקנטון מאז 1376. ב-1845 הפך הקנטון לחבר בזונדרבונד, קבוצת קנטונים קתולים וקונסרבטיבים שמגנה על האינטרסים של החברים בה. כחבר בסונדרבונד נלחם צוג במלחמה ב-1847 בה הפסיד הזונדרבונד לאיחוד השווייצרי. בשנים 1848 ו-1874 הצביעו אנשי הקנטון נגד חוקה פדרלית. החוקה ב-1876, שונתה ב-1881 והוחלפה בחוקה חדשה ב-1894.

בחוף המזרחי של אגם אגרי נערך קרב מורגרטן המפורסם, בו ניצחו השווייצרים ב-1315 את בית הבסבורג החזק.

==תחבורה==
מסילות רכבת מחברות את צוג עם לוצרן וציריך. קווי רכבת בצד השני של אגם צוג מתחברים לדרך סנט גוטהרד, שמגיעה לבסוף לגרמניה ואיטליה.

==דמוגרפיה==
רוב האוכלוסייה הוא קתולי ודובר גרמנית, בעיקר את ניב הגרמנית שווייצרית של מרכז שווייץ. עד 1814 היה צוג חלק מהבישופות של קונסטנץ, אך בהתפרסות מחדש של בישופות בזל ב-1828 הפך לחלק ממנה. מספר התושבים הוא 118,118 (2013).

==כלכלה==
באזורים הגבוהים יותר של הקנטון האוכלוסייה מתפרנסת בעיקר ממקצועות פסטורליים כמו רעיית בקר. הקנטון ידוע בזכות מפעל החלב של נסטלה.

בבירה צוג יש מספר גדול של חברות שרק הנהלתן נמצאת בעיר. זאת בגלל שצוג היא אחת הערים בעלות המיסוי הנמוך ביותר בשווייץ.

==החיים היהודיים==
בצוג מתקיימת פעילות יהודית על ידי שלוחים של תנועת חב"ד. [http://www.chabadluzern.com/templates/articlecco_cdo/aid/2886512/jewish/The-Zug-Learning-Center.htm The Zug Chabad Learning Center] ממוקם במרכז העיר סמוך לתחנת הרכבת

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.bfs.admin.ch/bfs/portal/en/index/regionen/regionalportraets/zug/blank/kennzahlen.html הסטטיסטיקה הרשמית]
* [http://www.chabadluzern.com/templates/articlecco_cdo/aid/2886512/jewish/The-Zug-Learning-Center.htm בית חב"ד צוג, לוצרן ומרכז שווייץ]
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:שווייץ: קנטונים
גופי סיבוב של חתכי חרוט

גוף סיבוב של חתך חרוט הוא גוף תלת־ממדי הנוצר באמצעות סיבוב של חתך חרוט סביב צירו. שמו של גוף הסיבוב נגזר בדרך כלל משמו של חתך החרוט באמצעות הסיומת "איד":
* אליפסה – ספרואיד
* פרבולה – פרבולואיד
* היפרבולה – היפרבולואיד

== ספרואיד ==
{|style="float: left; margin: 10px; border: 1px #8080ff solid"
|-
||<center>180px</center>
||<center>120px</center>
|-
|style="text-align: center"|ספרואיד אובלי
|style="text-align: center"|ספרואיד פרבולי
|}

ספרואיד הוא גוף סיבוב שנוצר מסיבוב אליפסה מסביב לאחד משני צירי הסימטריה שלה. במערכת צירים קרטזית, משוואת הספרואיד שמרכזו בראשית וציר הסימטריה שלו הוא ציר ה-z נתונה על ידי אוסף הפתרונות של המשוואה:
: <math>\frac{x^2+y^2}{a^2}+\frac{z^2}{c^2}=1</math>
הספרואיד הוא מקרה פרטי של אליפסואיד בו שניים מהצירים שווים.

== פרבולואיד ==

פרבולואיד
נתון על ידי המשוואה
: <math> \ z = a x^2 + b y^2 </math>
פרבולואיד הוא גוף סיבוב שנוצר מסיבוב פרבולה סביב ציר הסימטריה שלה.

אם נחתוך את הפרבולואיד במקביל למישור x-y נקבל או קבוצה ריקה או אליפסה שמשוואתה היא
: <math>\ \left(\frac{x}{\sqrt{z/a}} \right)^2 + \left(\frac{y}{\sqrt{z/b}} \right)^2 = 1</math>

כאשר a=b=1 מתקבל פרבולואיד סימטרי במיוחד שניתן לתארו במספר צורות:
* אוסף של מעגלים המונחים זה מעל זה, כך שהרדיוס של המעגל המונח בגובה z הוא <math>\ \sqrt{z}</math>. פרבולואיד זה מציג סימטריה מעגלית (גלילית) ולכן נקרא "פרבולואיד מעגלי".
* הפרבולה z=x<sup>2</sup> כאשר מסובבים אותה במישור x-y סביב ציר z. מסיבה זאת, פרבולואיד כזה נקרא לפעמים "פרבולה מסובבת" או "פרבולה של סיבוב".
* נפח פרבולואיד קטום הוא חצי מנפח הגליל החוסם אותו.

== היפרבולואיד ==
היפרבולואיד (חד-יריעתי) עם חתימה 1+
היפרבולואיד (דו-יריעתי) עם חתימה 1-
היפרבולואיד הוא גוף סיבוב של ההיפרבולה, וצורתו תלויה במיקומו של ציר הסיבוב ביחס להיפרבולה. לתבנית הריבועית המגדירה את ההיפרבולואיד יש סימן סילבסטר 1+ או 1-. במקרה הראשון, המשוואה היא מהצורה <math> \ \left(\frac{x}{a} \right)^2 + \left(\frac{y}{b} \right)^2 - \left(\frac{z}{c} \right)^2 = 1</math>, ומתקבל היפרבולואיד חד-יריעתי, שהוא גוף הסיבוב של ההיפרבולה דרך ציר המאונך לקו המחבר את המוקדים. במקרה השני, המשוואה היא מהצורה <math> \ - \left(\frac{x}{a} \right)^2 - \left(\frac{y}{b} \right)^2 + \left(\frac{z}{c} \right)^2 = 1</math>, עם סימן 1-, ומתקבל היפרבולואיד דו-יריעתי.

מקרה פרטי חשוב הוא המשוואה:
: <math> \ \left(\frac{x}{a} \right)^2 + \left(\frac{y}{b} \right)^2 - \left(\frac{z}{c} \right)^2 = 0</math>
להיפרבולה זו היפרבולואיד בצורת חרוט. נשים לב, שזו צורת הביניים במעבר בין שני סוגי ההיפרבולואיד.

== ראו גם ==

* חתכי חרוט
* גאומטריה אנליטית

קטגוריה:גאומטריה אנליטית
קטגוריה:חתכי חרוט
קטגוריה:גאומטריה דיפרנציאלית
קטגוריה:גופי סיבוב
שונן

איור גנרי, הנוצר באמצעות תוכנת [[אומנות בינה מלאכותית, המדגים מראה טיפוסי של סדרות/סרטים בסוגה שונן]]
שׁוֹנֶן (בקנג'י: 少年) הוא תת-סוגה של אנימה ומאנגה, המיועד בדרך-כלל לילדים ולנערים צעירים בגילאי 13 עד 18. הפרסום הגדול ביותר של מאנגת שונן הוא במגזין השבועי "שונן ג'אמפ".

==מאפיינים==
לסוגת השונן מספר מאפיינים המבדילים אותו מז'אנרים אחרים. סדרות השונן עוסקות בדרך כלל בנער בגילאי 12–18 בעל מטרה או שאיפה אותה הוא מנסה להגשים לאורך הסדרה. סדרה מסוגה זאת מתרכזת באקשן ובריבוי קרבות כדי לפתח את העלילה ולהעביר מסר. פעמים רבות מערכת היחסים בין הדמויות קיצונית (אהבה אובססיבית, שנאה, חברות אמת וכדומה) וקבועה, אם כי לעיתים, שינוי מערכת היחסים מהווה חלק חשוב מהעלילה.

בהשוואה לז'אנר קודומו, פרופורציות הגוף באנימות שונן פחות מוגזמות והאירועים בה קיצונים יותר וכוללים אלימות, ולעיתים מוצגים גם שתיית אלכוהול, עישון ואף מוות. בנוסף, מכיוון והסדרה מיועדת לבני נוער, לעיתים מוצגות בה רמיזות מיניות, אמנם במידה מתונה, אך דבר זה אינו מתרחש כמעט כלל בסדרות מז'אנר קודומו.<br>הז'אנר המגיע אחרי שונן בקטגוריות הגיל – הוא ל"מבוגרים צעירים" (גברים) – ונודע בדומה לשאר הז'אנרים ביפנית בשם ייחודי לו, סיינן Seinen.

== דוגמאות למאנגות שונן בולטות ==

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.shonenjump.com/ האתר הרשמי של הוצאת המאנגה שונן ג'אמפ]

*
קטגוריה:מונחי מאנגה ואנימה
Web Services Description Language

250px
Web Services Description Language (בראשי תיבות: WSDL) היא שפה להעברת מידע בין שרת ללקוח בנושא שירות מסוים. 

==עקרונות פעולה==
המידע נועד לאפשר ללקוח לדעת מראש כיצד עליו לפנות לבקשת שירות וכיצד יענה השירות לפניה זו. 

במסגרת שפה זו מועברים פרטי המידע הבאים: שם השירות, אופן מסירת הנתונים (מהלקוח לשרת) לצורך תיאור הבקשה, אופן קבלת הנתונים (מהשרת ללקוח) במענה לבקשה. 

השפה נועדה לאפשר לגורמים הנמצאים במקומות שונים (ולעיתים במערכות הפעלה שונות הפועלות על גבי מחשבים בארכיטקטורות שונות) להסתנכרן ביניהם בצורה מוסכמת ופשוטה.

==טכנולוגיה==
השפה ופרוטוקול המשמשים לתיאור Web Services. השפה מורכבת משלושה אלמנטים עיקריים:
DTD, XSD, XMI
*מנגנון Typing: שימוש ב־XML Namespaces ופורמטים לתיאור סכמות (למשל XMI, XSD, DTD ).
*מנגנון ההודעות: WSDL תומך בפרוטוקול Request/Response, כאשר ההודעות המועברות מקושרות לפורטים (Ports) המכילים תיאור של אוסף הפעולות האפשריות של ה־Web Service. 
*מנגנון השיוך (Binding): זהו מנגנון המשייך אוסף פעולות (פורטים) לאובייקטים המממשים בפועל את פעולות ה Web Service. כמו כן המנגנון מקשר את ה־WSDL ופרוטוקול תקשורת שעל גביו מתבצעים חילופי ההודעות (למשל SOAP).

== ראו גם ==
* SOAP

קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
קטגוריה:פיתוח יישומי ווב
קטגוריה:XML
מיכאל שני

מיכאל שני הוא מנצח ישראלי.

==ביוגרפיה==
מיכאל שני הוא יליד קיבוץ מענית. בתחילת הקריירה המוזיקלית שלו ניגן מיכאל שני בצ'לו בתזמורת הקאמרית הקיבוצית וניצח על התזמורת הסימפונית הקיבוצית.

הוא למד מוזיקה במדרשה הממלכתית למחנכים למוזיקה בתל אביב ובאקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים והמשיך בהשתלמות באוניברסיטת בריגהאם יאנג בארצות הברית.

לאחר שובו ארצה קיבל את משרת המנצח והמנהל המוזיקלי של המקהלה הפילהרמונית תל אביב ומקהלת האופרה הישראלית החדשה. כן התמנה למנהל המוזיקלי של הפסטיבל למוזיקה ווקאלית בתל אביב ופסטיבל אבו גוש. כמו כן היה מנהלה המוזיקלי של הזמריה.

מיכאל שני ניצח על רוב התזמורות בישראל, ביניהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, תזמורת הקמפוס רמת השרון, התזמורת הקאמרית הישראלית, תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, התזמורת הסימפונית חיפה, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, סימפונט רעננה. כן הוזמן לנצח על תזמורות בגרמניה, איטליה, צ'כיה והונגריה.

ב-1986 היה בין מייסדי בית הספר לשירת מקהלה. כיום הוא המנהל האקדמי והמנצח הראשי של בית ספר זה.
ב-1987 ייסד את המקהלה הקאמרית תל אביב ומאז הוא מנהלה המוזיקלי. המקהלה מופיעה בקונצרטים רבים בניצוחו, הן בשירת א-קפלה והן עם תזמורות בארץ ומחוצה לה.

בשנים 2004–2008 שימש ראש המחלקה לניצוח מקהלות של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב. כיום מלמד ניצוח באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים ובמדרשה למוזיקה במכללת לוינסקי לחינוך.

מיכאל שני הוא אביו של המנצח להב שני.

==קישורים חיצוניים==

*
*[http://www.tau.ac.il/arts/music/ בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה]
*[http://www.telavivchoir.com/ המקהלה הקאמרית תל אביב]
*[http://www.zimriya.org/ הזמריה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנצחים ישראלים
קטגוריה:מנצחי מקהלות ישראלים
קטגוריה:סגל מכללת לוינסקי לחינוך
קטגוריה:בוגרי המדרשה הממלכתית למחנכים למוזיקה
קטגוריה:בוגרי האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בריגהאם יאנג
קטגוריה:מענית: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
סולם יחסי

במוזיקה, סולמות יחסיים או הומונימיים (באנגלית: parallel keys) הם זוגות של סולם מז'ורי וסולם מינורי טבעי בעלי אותה טוניקה, כלומר בנויים על אותו טון בסיס.

לדוגמה, דו מז'ור ודו מינור, רה במול מז'ור ורה במול מינור, וכדומה.

==ניתוח ודוגמאות==
הסולם המז'ורי והמינורי הטבעיים שונים זה מזה בדרגות השלישית, השישית והשביעית, ועל כן סימני ההיתק שלהם נבדלים זה מזה.

במעגל הקווינטות ניתן לראות שכל שלושה צעדים ימינה או שמאלה מהווים מעבר מסולם לסולם היחסי לו, על פי כיוון ההתקדמות.

בסולם המז'ורי, המדיאנטה (הדרגה השלישית) היא במרווח של טרצה גדולה מהטוניקה, הסובמדיאנטה (הדרגה השישית) היא במרווח של סקסטה גדולה מהטוניקה, והדרגה השביעית היא טון מוביל, במרווח של ספטימה גדולה מהטוניקה.

בסולם המינורי, המדיאנטה היא טרצה קטנה, הסובמדיאנטה היא סקסטה קטנה, והדרגה השביעית (במינור טבעי) אינה טון מוביל אלא סובטוניקה ובמרווח של ספטימה קטנה מהטוניקה.

לכן, על מנת לעבור מסולם מז'ורי לסולם המינורי היחסי לו יש להנמיך את הדרגות השלישית, השישית והשביעית בחצי טון, ועל מנת לעבור מסולם מינורי למז'ורי היחסי לו יש להגביה אותן.

בסולם דו מינור למשל נמצא מי במול, לה במול וסי במול, בעוד שבסולם דו מז'ור שלושת תווים אלו יופיעו בצורתם הטבעית.

הסולם דו מז'ור (למעלה) ביחס לסולם דו מינור (למטה). התווים המשותפים לשני הסולמות מחוברים בקו אנכי.

מעגל הקווינטות מספק מיפוי ויזואלי למעבר מסולם כלשהו לסולם היחסי לו והשינוי בסימני ההיתק. כל צעד ימינה הוא הגבהת דרגה (הרביעית בסולם הקודם והשביעית בחדש) וכל צעד שמאלה הוא הנמכת דרגה (השביעית בסולם הקודם והרביעית בחדש). שלושה צעדים ימינה הם על כן הגבהת שלוש הדרגות, שזה המעבר מהסולם המינורי למז'ורי היחסי לו, ושלושה צעדים שמאלה הם הנמכת שלוש הדרגות, שזה המעבר מהסולם המז'ורי למינורי היחסי לו.

==בהקשר הרמוני==
מכוון שסולמות יחסיים הם בעלי סימני היתק שונים, המעבר מאחד לשני מאוד בולט ועשוי לעורר תחושת הפתעה. שינוי כזה עשוי להוות מודולציה של ממש, או שינוי רגעי כחלק ממהלך הרמוני בלי שינוי ממשי של המרכז הטונאלי. במוזיקה המערבית, את התחושה של שינוי מסולם מז'ורי למקבילו המינורי מקובל לרוב לתאר בשימוש במטאפורות כמו "התעצבות", או "התקדרות". תיאור מקובל של המעבר בכיוון ההפוך, ממינור למז'ור, משתמש במטאפורות כמו "התרגשות" או "התבהרות".

דוגמה לתבנית של מודולציה העושה שימוש במעבר מסולם מינורי למז'ורי היחסי לו היא Picardy third .

במקרים מסוימים של אקורדים מושאלים כחלק ממהלך הרמוני, הניתוח המקובל הוא לייחס אותם לסולם היחסי. דוגמה לכך היא קדנצה אותנטית בסולם מינורי העושה שימוש באקורד הדומיננטה בצורתו המז'ורית, כלומר V7 - i (למשל: G<sup>7</sup> - Cm בסולם דו מינור), זאת למרות שאקורד הדרגה הדומיננטית בסולם המינורי הטבעי הוא אקורד מינורי, כלומר v7 - i (למשל: Gm<sup>7</sup> - Cm בסולם דו מינור). נהוג לראות בשימוש בצורה המז'ורית של אקורד הדומיננטה השאלה מהסולם היחסי המז'ורי.

==עמימות בתרגום המונחים==
באנגלית, המונח המתאים ל"סולם יחסי" הוא "" שמשמעותו המילולית היא "מפתח (סולם) מקביל". זאת למרות שברב השפות הגרמאניות וכן בשפות הסלאביות ואף גם בעברית, המושג "מקביל" משמש עבור המונח סולם מקביל שמשמעותו שונה: זוג סולמות, מז'ורי ומינורי, שאינם מתחילים באותה טוניקה אלא חולקים באותם סימני היתק.

לעומת זאת, דווקא המונח המתאים ל"סולם מקביל" באנגלית הוא , שמשמעותו המילולית היא "מפתח (סולם) יחסי".

כך יוצא שמשמעות המונחים הפוכה בין האנגלית לעברית, מצב העלול להוביל לבלבול במושגים.

==ראו גם==
* סולם מקביל

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סולמות במוזיקה
המדד האירופי להערכת שפות

המדד האירופי להערכת שפות (באנגלית: The Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching, Assessment, בראשי תיבות: CEFR או CEFRL) הוא סולם דרגות להערכת התקדמותם של לומדי שפה זרה אירופית. המדד פותח במטרה ליצור תקן אחיד להערכת השליטה בכל השפות האירופיות, וכך לשפר את התקשורת ואת שיתוף הפעולה בין בני אדם ברחבי אירופה.

השימוש בשש הדרגות רווח ברוב מוסדות הלימוד, הגם שכמה מהם, דוגמת מכון גתה ומכון סרוונטס, מעניקים להן שמות אחרים.

==שש הדרגות==
המדד האירופי מחלק את הלומדים לשלוש חטיבות (A - בסיסי, B - עצמאי, C - מיומן) רחבות שניתן לחלק כל אחת לשתי דרגות; עבור כל דרגה, הוא מתאר את היכולות: בקריאה, בהאזנה, בדיבור ובכתיבה:
{| class="wikitable"
|-
! דרגה !! תיאור
|-
| A1 || התלמיד יכול להבין ולהשתמש בביטויים יומיומיים מוכרים ובמשפטים בסיסיים, המסייעים במענה על צרכים קונקרטיים. הוא יכול להציג עצמו ואחרים, וכן לשאול ולענות על שאלות הנוגעות לפרטים אישיים, כגון מקום מגורים או מכרים. התלמיד יכול לתקשר בשיחות פשוטות, כל עוד בן שיחו מדבר לאט ובבהירות, ונכון לסייע במקרה הצורך.
|-
| A2 || התלמיד מסוגל להבין משפטים וביטויים נפוצים הקשורים לתחומים כגון קניות, התמצאות ותעסוקה. הוא מסוגל לתקשר בשיחות שגרתיות המורכבות מחילופי מידע פשוטים בנושאים מוכרים. הוא מסוגל לתאר בפשטות ובקווים כלליים מיני פרטים הנוגעים לו ולסביבתו.
|-
| B1 || התלמיד יכול להבין את הרעיונות המרכזיים בטקסט בהיר אודות נושאים מוכרים. הוא מסוגל לעמוד בכל ההתנסויות שסביר שיחווה בעת טיול באזור שבו מדוברת השפה. באפשרותו לחבר טקסט פשוט הנוגע לנושאים מוכרים או לתחומי עניין שלו. הוא מסוגל לתאר חוויות, אירועים, חלומות, תקוות ושאיפות ולנמק בקצרה דעות ותוכניות.
|-
| B2 || התלמיד מסוגל להבין את הרעיונות המרכזיים בטקסטים מורכבים אודות נושאים קונקרטיים ומופשטים כאחד, וכן בדיונים טכניים בתחום ההתמחות שלו. באפשרותו לתקשר בשטף ובספונטניות שמספיקים לשיחה טבעית ונינוחה למדי עם דוברי השפה. התלמיד מסוגל להתבטא באופן בהיר ומפורט במגוון נושאים, ולהביע דעה תוך ציון היתרונות והחסרונות של פתרונות שונים.
|-
| C1 || התלמיד יכול להבין טקסטים ארוכים ותובעניים, וכן לזהות רמזים ומשמעויות נסתרות. באפשרותו להתבטא באופן שוטף וספונטני, כך שהוא "נתקע" לעיתים נדירות, אם בכלל. הוא מסוגל להשתמש בשפה בגמישות וביעילות למטרות חברתיות, אקדמיות ומקצועיות. הוא יכול לייצר טקסט בהיר ובנוי היטב בנושאים מורכבים, תוך שימוש במבנים ובקשרים.
|-
| C2 || התלמיד כשיר להבין בקלות כמעט כל טקסט, נקרא או נשמע. הוא מסוגל לסכם מידע שנאסף ממקורות שונים, תוך ניסוח מחדש של טיעונים ותיאורים לטקסט עקבי ושוטף. הוא מסוגל להתבטא בחופשיות, בשטף ובמדויק, תוך הבחנה ושימוש בדקויות משמעות.
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:האיחוד האירופי: חינוך
קטגוריה:שפה
קטגוריה:מועצת אירופה