אלפרידה לוזה-וכטלר

אלפרידה לוֹזֶה-וכטלר (בגרמנית: Elfriede Lohse-Wächtler נולדה בשם; Anna Frieda Wächtler 4 בדצמבר 1899 – 31 ביולי 1940) הייתה ציירת אוונגרד גרמנייה, שעבודותיה הוגדרו כ"אמנות מנוונת", וחלקן הושמדו על ידי גרמניה הנאצית. היא נרצחה במוסד פסיכיאטרי לשעבר בטירת זוננשטיין בפירנה במסגרת תוכנית T4 - אותנסיה, תוכנית המתת חסד כפויה בגרמניה הנאצית. משנת 2000, מרכז ההנצחה לתוכנית האותנסיה בבית החולים מנציח את חייה ופועלה בתערוכת קבע.

== ביוגרפיה ==
אלפריד לוזה-וכטלר גדלה במשפחה ממעמד הביניים, והחלה ללמוד בגיל 16 בבית הספר המלכותי לאמנויות בדרזדן בין השנים 1915 ל-1918. בתחילה למדה אופנה, ואז עברה ללמוד גרפיקה שימושית. מ-1916 עד 1919, השתתפה גם בקורסי רישום וציור באקדמיה לאמנות של דרזדן. היא באה במגע עם קבוצת הזצסיון, שפעלה בדרזדן ב-1919 והפכה לחלק ממעגל אמנים שפעל סביב האמן אוטו דיקס בהם אוטו גריבל וקונרד פליקסמולר. היא שכרה חלק מהסטודיו של פליקסמולר ליד מרכז העיר דרזדן והתפרנסה בין היתר מאיור גלויות.

ביוני 1921 התחתנה עם הצייר וזמר האופרה קורט לוזה, ועברה בעקבותיו לגרליץ בשנת 1922 ובשנת 1925 עברו בני הזוג להמבורג. הנישואים היו קשים ובני הזוג נפרדו מספר פעמים בשנים שלאחר מכן. בשנת 1926 הצטרפה אלפריד לוזה-וכטלר לפדרציית הנשים האמניות וחובבות אמנות בהמבורג. היא השתתפה בכמה תערוכות של זרם האובייקטיביות החדשה שדיקס היה חלק ממנה.

ב-1929 סבלה מהתמוטטות עצבים בגלל קשיים כלכליים ואישיים ואושפזה במוסד פסיכיאטרי בהמבורג-פרידריכסברג. במהלך שהות של חודשיים במוסד היא ציירה כ-60 רישומים בעיפרון וצבעי פסטל. בעיקר ציירה דיוקנאות של חולים אחרים. תקופת יצירה פורייה במיוחד הייתה לאחר החלמתה ופרידה סופית מקורט לוזה ב-1926. היא ציירה ציורים רבים של נמל המבורג, סצנות מחיי פועלים, זונות, ודיוקנאות עצמיים חסרי רחמים. אבל למרות כמה תערוכות, היא חיה בעוני.

בשנת 1931 עקב בעיות כלכליות ובידוד חברתי הולך וגובר, היא חזרה לבית הוריה בדרזדן. כאשר מצבה הנפשי החמיר, אביה אישפז אותה בבית החולים הממלכתי בארנסדורף ב-1932, שם אובחנה אצלה סכיזופרניה. מ-1932 עד 1935 היא עדיין ציירה פורטרטים. לאחר שקורט לוזה התגרש ממנה במאי 1935 היא הייתה מושבתת מיצירה עקב "אי שפיות חשוכת מרפא".

לאחר שסירבה להסכים לעיקור, נשלל ממנה האישור לצאת מבית החולים. בדצמבר 1935 היא עברה עיקור כירורגי בכפייה בבית החולים לנשים בדרזדן-פרידריכשטדט על רקע המדיניות האאוגניסטית הנאצית. אחרי אירוע טראומטי זה היא לא שבה לצייר.
היצירה "ליסי", מעשה ידי אלפרידה לוזר-וכטלר
ב-1940 היא נשלחה למוסד הפסיכיאטרי לשעבר בפירנה-זונשטיין (שנמצא בטירת זוננשטיין בפירנה), שם, ב-31 ביולי, נרצחה יחד עם רוב המאושפזים האחרים במסגרת תוכנית "המתת החסד" הנאצית. סיבת המוות הרשמית הייתה "דלקת ריאות ואי ספיקת שריר הלב". בשנים 1940 ו-1941, הומתו בגז במוסד זה 13,720 מאושפזים.

מטופלת. אישה עם נוף., 1929.
התקופה היצירתית ביותר של לוזה-וכטלר הייתה בזמן שהותה בהמבורג. משנת 1927 עד 1931, היא ציירה כמה מיצירותיה החשובות. הדיוקנאות של חולי נפש שציירה בהמבורג-פרידריכסברג (1929) ובארנסדורף (1932–1935) עוררו עניין רב. כחלק מקמפיין האמנות המנוונת של הנאצים, הוחרמו תשע מיצירותיה ממוזיאון האמנות בהמבורג וממוזיאון אלטונה, וככל הנראה הושמדו ב-1937, וכן חלק גדול מיצירותיה מארנסדורף.

== הנצחה ומורשת ==
בבשנות ה-90 החלה התעניינות מחודשת ביצירותיה של לוזה-וכטלר. בשנת 1994 נוסדה עמותה לקידום יצירותיה (Förderkreis Elfriede Lohse-Wächtler ). ב-1996 התפרסמה מונוגרפיה ראשונה על יצירותיה, שנכתבה על ידי גיאורג ריינהרדט. ציוריה הוצגו בתערוכות בדרזדן, המבורג-אלטונה ואשפנבורג והביאו להתעניינות מחודשת ביצירתה.

בשנת 1999 הוקמה אסטלה לזכרה בבית החולים הסקסוני בארנסדורף ומחלקה בבית החולים נקראת על שמה. בשנת 2005 נקרא על שמה רחוב בפירנה-זוננשטיין ומ-2008 נושא את שמה רחוב בארנסדורף.

==מבחר מיצירותיה==

<gallery>
קובץ:Elfriede Lohse-Wächtler Die Absinth-Trinkerin (Selbstporträt).jpg|דיוקן עצמי
קובץ:Elfriede Lohse-Wächtler Im blauen Kittel - Selbstporträt IV 1929.jpg|דיוקן עצמי עם מעיל כחול
קובץ:Dresdner-Landschaft Lohse.jpg|נוף בדרזדן
קובץ:ELW-Hafen.jpg|נמל המבורג
קובץ:Liebespaar Lohse.jpg|זוג אוהבים
קובץ:Elfriede Lohse-Wächtler22.jpg|דיוקן עצמי

</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אמניות גרמניות
קטגוריה:אמנים גרמנים
קטגוריה:אמנים אקספרסיוניסטים
קטגוריה:אמניות אקספרסיוניסטיות
קטגוריה:ציירות גרמניות
קטגוריה:ציירים גרמנים
קטגוריה:סכיזופרנים
קטגוריה:גרמניות שנולדו ב-1899
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1899
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1940
קטגוריה:נפטרות ב-1940