OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Torch

Torch היא ספריית קוד פתוח ללמידה חישובית, תשתית לחישוב מדעי, ושפת תסריט המבוססת על שפת התכנות לואה. הספרייה מספקת מגוון רחב של אלגוריתמים ללמידה עמוקה, ומשתמשת בשפת התסריט LuaJIT במימוש אחורי בשפת C. פיתוח הספרייה הופסק ב-2018, אך עם זאת, ספריית PyTorch המתבססת עליה המשיכה בפיתוח פעיל.

== torch ==
החבילה הבסיסית ב-Torch היא torch. החבילה מספקת ממשק עבודה נוח עם מערכים N ממדים או טנזורים ובפרט אינדוקס, חיתוך, שחלוף, הסבת טיפוסים, שינוי גודל, שיתוף אחסון ושכפול. אובייקט זה נמצא בשימוש נרחב בחבילות שונות ומהווה את האובייקט הבסיסי בספרייה. הטנזור תומך גם בפעולות מתמטיות כמו מקסימום, מינימום, סכימה, התפלגויות סטטיסטיות, ופעולות סטנדרטיות מתמטיות סטנדרטיות של BLAS.

להלן דוגמה לשימוש ב-Torch דרך מפרש אינטראקטיבי:
<syntaxhighlight lang="lua">
> a = torch.randn(3,4)

> =a
-0.2381 -0.3401 -1.7844 -0.2615
 0.1411 1.6249 0.1708 0.8299
-1.0434 2.2291 1.0525 0.8465
[torch.DoubleTensor of dimension 3x4]

> a[1][2]
-0.34010116549482
	
> a:narrow(1,1,2)
-0.2381 -0.3401 -1.7844 -0.2615
 0.1411 1.6249 0.1708 0.8299
[torch.DoubleTensor of dimension 2x4]

> a:index(1, torch.LongTensor{1,2})
-0.2381 -0.3401 -1.7844 -0.2615
 0.1411 1.6249 0.1708 0.8299
[torch.DoubleTensor of dimension 2x4]

> a:min()
-1.7844365427828	
</syntaxhighlight>ספריית torch מאפשרת גם תכנות מונחה-עצמים וסריאליזציה באמצעות פונקציות שימושיות. פונקציית torch.class(classname, parentclass)יכולה לשמש כדי ליצור יצרני אובייקטים. כאשר הבנאי נקרא, torch מתאחל ומגדיר טבלת לואה עם metatable המוגדרת על ידי המשתמש ובכך הופך את הטבלה לאובייקט.

== nn ==
חבילת nn משמשת לבניית רשתות עצביות מלאכותית. היא מחולקת לאובייקטים מודולריים המשתפים ממשק משותף Module, הכולל פונקציות forward ו־backward המבצעים היזון קדמי (feedforward) ופעפוע אחורנית (backpropagate) בהתאמה. את המרכיבים הבסיסים ברשת כמו שכבות אקטיבציה ניתן ליצור מ-Linear, Tanh ו־Max. ניתן להרכיב מודלים מורכבים Sequential, Parallel ו־Concat. המבנה המודולרי מאפשר גזירה אוטומטית מסדר ראשון.

דוגמה להגדרת פרספטרון רב שכבתי:
<syntaxhighlight lang="lua">
> mlp = nn.Sequential()
> mlp:add( nn.Linear(10, 25) ) -- 10 input, 25 hidden units
> mlp:add( nn.Tanh() ) -- some hyperbolic tangent transfer function
> mlp:add( nn.Linear(25, 1) ) -- 1 output
> =mlp:forward(torch.randn(10))
-0.1815
[torch.Tensor of dimension 1]
</syntaxhighlight>
פונקציות הפסד (Loss) ממומשות באמצעות תת-מחלקות של Criterion, שלו ממשק דומה לשל Module. פונקציות הפסד נפוצות הן שורש ממוצע הריבועים של השגיאה הממומש באמצעות MSECriterion ואנטרופיה משותפת הממומשת באמצעות ClassNLLCriterion.

בספרייה קיימת גם מחלקה StochasticGradient המשמשת לאימון הרשת באמצעות גרדינט סטוכסטי (SGD).

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://github.com/torch/torch7 קוד הספרייה] ב-github

קטגוריה:למידת מכונה
דני מזרחי

דני מזרחי (נולד ב-5 בינואר 1959) הוא מעצב אופנה ישראלי.

==ביוגרפיה==
דני מזרחי נולד בשכונת מנשייה בתל אביב למשפחה בת חמישה ילדים. בגיל תשע עבר לכפר הנוער בית אפל בגלל המצב הכלכלי הקשה, ושם שהה עד גיל 14.

בשנת 1973 הקימו שני אחיו את רשת האופנה "ראש אינדיאני", ומזרחי עבד ברשת בתפקידים שונים, כגהצן, בתפירה ובמדידות.
בשנת 1989 החל לעבוד כמתאם אופנה וגם עיצב את כל חלונות הראווה של הסניפים. בשנת 1986 יזם את קניית רשת "טופר", שהייתה בפשיטת רגל.

בשנת 1997, בעקבות סכסוך משפחתי, עזב את "ראש אינדיאני", ופתח חנות בשם "דני מזרחי דיזייאנס" בתל אביב.

הפרסום הראשון של מזרחי החל לאחר שעיצב לקרובת משפחתו שמלה מאבני סברובסקי. השמלה סוקרה בעיתונים בישראל, ובעקבות החשיפה החל מזרחי לעצב שמלות כלה ושמלות ערב לדוגמניות מובילות בישראל.

בשנת 2002 הפיק תצוגת אופנה במלון דורצ'סטר בלונדון כדי לאסוף תרומות לאגודה למלחמה בסרטן. בעקבות תצוגה זו החל מזרחי לעצב שמלות ערב לשחקניות וזמרות מהעולם. בשנת 2005 פתח חנות ברחוב בונד בלונדון, שאותה סגר לאחר שלוש שנים בעקבות המרחק והפיצול.

מזרחי עיצב לתחרות האירוויזיון את השמלות של עפרה חזה (1983), ירדנה ארזי (1988) ודפנה דקל (1992). משנת 1997 ועד שנת 2012 עיצב את השמלות למשתתפות בתחרות מלכת היופי ואת השמלות לזוכות במקומות הראשונים שייצגו את ישראל בתחרויות היופי הבינלאומיות. כמו כן, הוא שפט לעיתים בתחרויות, ואף היה שופט במשך שלוש שנים, משנת 2010 ועד 2013, בתחרות מיס רוסיה. במשך שלוש עונות הוא עיצב את הלבוש למשתתפי תוכנית הריאליטי "רוקדים עם כוכבים". עיצב את הקולקציה למסע ההופעות של זוכת אירוויזיון 2014 קונצ'יטה וורסט. גלית גוטמן שימשה שנים רבות כדוגמנית הבית של מזרחי.

בדצמבר 2019 הוכרז כפושט רגל כשחובותיו נאמדים בכשבעה מיליון שקלים וסגר את העסק על פי הוראת בית משפט. בשנת 2022, לאחר שבוצע הסדר חוב עם נושיו, פתח סטודיו לעיצוב שמלות כלה וערב ברחוב פרישמן בתל אביב.

מזרחי גרוש ואב לשלוש בנות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מעצבי אופנה ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
מפי אל

מִפִּי אֵל הוא פיוט שנאמר בקהילות רבות כחלק מההקפות בשמחת תורה, בדרך כלל בניגון עליז. הפיוט חובר על ידי מחבר לא ידוע, ונפוץ בקהילות יהודיות רבות ברחבי העולם.
השיר נכתב במקורו עבור חג השבועות, והתקבל ברבות הימים כשיר עממי מובהק לשמחת תורה.

== תוכן הפיוט ==
הפיוט מהלל את האל (נותן התורה), את משה (מוסר התורה), את התורה עצמה ואת עם ישראל (שלומד אותה). 

הפיוט בנוי במקצב ובחרוזים המאפשרים בקלות לכל הקהל להשתתף ולקחת חלק בשירה לסירוגין בין החזן הפייטן לבין הציבור.

לפיוט שתי גרסאות: גרסה קצרה בת 6 בתים (בה כל שבח מתחיל באות אחרת), וארוכה בת 22 בתים (בה כל ארבעת השבחים מתחילים באותה אות). בשל התפוצה הרבה של הפיוט וסדרו האלפא-ביתי, נוצרו לו גרסאות רבות בקהילות שונות הנבדלות בשבחים בכל אות.

==מבנה הפיוט==
האותיות הראשונות בכל תיבה בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי.

הפיוט מושתת על המבנה המופלג (=הסופרלטיבי) "אין - כ". מבנה זה מופיע בתפילת חנה: 

הפזמון החוזר (רפרן) בפיוט, שבדרך כלל מושר על ידי הקהל, הוא המילים המציינות כי האל יברך בפיו את ישראל: 

פזמון זה, מבוסס על הפסוק:

==קישורים חיצוניים==

* אברהם יערי, [https://forum.otzar.org/download/file.php?id=51170 הפיוט 'מפי א-ל'], תולדות חג שמחת תורה, מוסד הרב קוק תשנ"ד, עמ' 391–402.
* 
* [http://web.nli.org.il/sites/nlis/he/song/pages/results.aspx#query=any,contains,מפי-אל הקלטות בביצועים שונים של הפיוט], באתר הספרייה הלאומית
* גיל קופטש, [http://web.nli.org.il/sites/nlis/he/Song/pages/Articles/%D7%9E%D7%90%D7%9E%D7%A8_%D7%9E%D7%A4%D7%99_%D7%90%D7%9C__%D7%9E%D7%91%D7%99%D7%AA%D7%A8_%D7%99%D7%A8%D7%95%D7%A9%D7%9C%D7%99%D7%9D_%D7%95%D7%A2%D7%93_%D7%91%D7%95%D7%A1%D7%98%D7%95%D7%9F.aspx מפי אל - מבית"ר ירושלים ועד בוסטון], באתר סנונית
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:פיוטים לשבועות
קטגוריה:שמחת תורה
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
כוכב נאנצ'אנג

כוכב נאנצ'אנג (בסינית: 南昌之星) הוא גלגל ענק בעיר נאנצ'אנג בירת מחוז ג'יאנגשי.

כוכב נאנצ'אנג שקוטרו 153 מטרים וגובהו 160 מטרים היה הגלגל הענק הגבוה ביותר בעולם מהשקתו במאי 2006 ועד 1 במרץ 2008, אז נפתח הסינגפור פלייר בסינגפור, הגבוה ממנו בחמישה מטרים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:נאנצ'אנג: מבנים
קטגוריה:סין: תרבות
קטגוריה:גלגלי ענק
יוהאן השני, רוזן פפאלץ-זימרן

יוהאן השני, רוזן פפאלץ-זימרן (גרמנית: Johann II. von Pfalz-Simmern; 20 במרץ 1492 - 18 במאי 1557) היה רוזן פפאלץ-זימרן בין השנים 1509–1557.

==ביוגרפיה==
יוהאן השני נולד בזימרן שברוזנות פפאלץ-זימרן ב-20 במרץ 1492, ליוהאן הראשון, רוזן פפאלץ-זימרן ויוהנה מנסאו-זארבריקן, בתם של יוהאן השני, רוזן נסאו-זארבריקן ויוהנה מלון.

בשנת 1509 מת אביו יוהאן הראשון, רוזן פפאלץ-זימרן, ויוהאן עלה במקומו לשלטון. עם פרוץ הרפורמציה הפרוטסטנטית, העביר יוהאן את הרוזנות לדת הלותרנית. בעקבות כך פרץ סכסוך בינו לבין שכניו ארכיבישופויות טריר ומיינץ.

ב-18 במאי 1557 מת יוהאן, ובנו פרידריך השני, רוזן פפאלץ-זימרן עלה לשלטון במקומו.

==משפחתו==
בשנת 1508 התחתן יוהאן עם ביאטריקס מבאדן, בתם של כריסטופר הראשון, מרקיז באדן-באדן ואוטיליה מקצנלנבוגן, ממנה נולדו לו 11 ילדים:
* קתרינה (1510–1572)
* יוהאנה (1512–1581)
* אוטליה (1513–1553)
* פרידריך השלישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ (1515–1576)
* בריגיטה (1516–1562)
* גאורג, רוזן פפאלץ-זימרן (1518–1569)
* אליזבת (1520–1564)
* ריכרד, רוזן פפאלץ-זימרן-שפונהיים (1521–1598)
* מריה (1524–1576)
* וילהלם (1526–1527)
* סבינה, דוכסית בוואריה (1528–1578)
* הלנה, רוזנת פפאלץ-זימרן (1532–1579)

==אילן יוחסין==

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.hunsrueck-nahereise.de/vg-simmern/simmern-info-4.html יוהאן השני, רוזן פפאלץ-זימרן]

{| class="wikitable" style="margin:auto;text-align:center;"
|-
| colspan="3" align="center"| יוהאן השני, רוזן פפאלץ-זימרן בית ויטלסבאך נולד:20 במרץ 1492 מת:18 במאי 1557
|-
| יוהאן הראשון
| רוזנות פפאלץ-זימרן 1509–1557
| פרידריך השני
|}

קטגוריה:רוזנים גרמנים
קטגוריה:בית ויטלסבאך
קטגוריה:ילידי 1492
קטגוריה:נפטרים ב-1557
מיכאל נתנזון

מיכאל (מישל) נתנזון (באנגלית: Matvey Natanzon; 5 ביולי 1968 – 14 בפברואר 2020) היה שחקן שש בש מקצועי, שנודע בכינויו "פלאפל".

==ביוגרפיה==
נתנזון נולד ברוסיה הסובייטית. בשנת 1972 נפרדה אמו, לריסה, מבעלה ועלתה עמו לישראל.
הם התגוררו באזור. בשנת 1979, כשהיה בגיל 10, נישאה אמו למדען ישראלי שהתגורר בארצות הברית והם עברו לבאפלו, שם למד שחמט.
בשנת 1991 סיים תואר בחשבונאות באוניברסיטת באפלו ולאחר מכן הפסיד את חסכונותיו בהימורי ספורט. בשנת 1994 הגיע למנהטן.
בתחילה היה חסר בית, ובמשך 6 חודשים לן בפארק כיכר וושינגטון בגריניץ' וילג' והתיידד עם המהמרים המקומיים, מהם למד לשחק פוקר ושש בש. בתקופה זו נהג לאכול פלאפל ברוב ארוחותיו, וכך זכה לכינוי "פלאפל". בסוף שנות ה-90 הפך לשחקן שש בש מקצועי.

בשנת 2005 השתתף נתנזון בנבחרת ישראל עם גדי כרמלי, איתן אברהם ואלי שווידלר בטורניר שש-בש בינלאומי. הנבחרת זכתה באליפות העולם.

נתנזון זכה פעמים רבות בתחרויות שש בש בינלאומיות, ובשנת 2007 דורג כשחקן השש בש הטוב בעולם, בדירוג של ועדת מומחים. ראש הוועדה קבע: . בשנת 2011 דורג בשנית במקום הראשון בדירוג.

נתנזון שיחק גם פוקר, והיה הבעלים של מועדון קלפים בתל אביב. בשנת 2005 הפיקו בן בכר ולביא בן גל אודותיו סרט תיעודי, "המשחק של פלאפל".

נפטר ב-14 בפברואר 2020 מגליובלסטומה מולטיפורמה.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אזור: אישים
קטגוריה:באפלו: אישים
קטגוריה:אמריקאים ישראלים
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת באפלו
קטגוריה:ישראלים ילידי ברית המועצות
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:שחקני שש בש
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1969
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2020
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2020
שנה טובה (שיר)

"שָׁנָה טוֹבָה" (ידוע גם במילותיו הראשונות: "שָׁנָה הָלְכָה, שָׁנָה בָּאָה") הוא שיר ילדים עברי לראש השנה מאת המשורר הישראלי לוין קיפניס, שהלחין נחום נרדי. זהו אחד השירים המרכזיים של החג.

את השיר חיבר קיפניס בשנת 1925 או 1926, והוא נדפס לראשונה בשנת 1928 בספרו "חגינו", שעוטר בציוריו של זאב רבן ויצא לאור בניו יורק. בראשית שנת 1939 פרסם קיפניס נוסח חדש לשיר – שהולחן אז על ידי נחום נרדי – וזהו הנוסח המוכר והמושר מאז.
בריאיון לבתיה באיאר וציפי פליישר בשנת 1963 סיפר נרדי שהלחין את השיר ביום אחד.

בשנת 1953 נכלל השיר בספר שיריו של קיפניס "מַחֲרֹזֶת: זמירות ומשחקים לילדים".

השיר כולל שרשרת ברכות לשנה טובה, הנמסרות לפי הסדר: לאבא, לאמא ולדמויות הירואיות מהיישוב הציוני: לשומר (), לנוטר (), ולעמֵל (). השיר מסיים גם בברכה: .

בשנת 1960 פורסם נוסח שלישי לשיר בשירון "שירי סוכות", ובו נוסף בית ובו ברכות לטייס () ולמלח ().

הפזמון החוזר בשיר הוא המילים המברכות: 

לשיר לחנים נוספים על הלחן המוכר של נרדי. למשל, בספר שירי המשורר לוין קיפניס "מחרזת: זמירות ומשחקים לילדים" משנת 1953 (בהוצאת טברסקי ובליווי ציורים מאת נחום גוטמן), בפרק הפותח "ראש השנה", מופיע השיר בשלושה לחנים שונים; לחניהם של נחום נרדי, יצחק אדל וניסן כהן מלמד. גרסה נוספת לשיר קיימת בדמות לחנו של המוזיקאי מרדכי אולרי-נוז'יק בחיבורו "חמישים שירים מובחרים: לילדים ולנוער".

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990037567940205171/NLI "שנה טובה"] בביצוע נעמה נרדי (ביתו של מלחין השיר, נחום נרדי) מראשית שנות ה-50, באתר הספרייה הלאומית

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי לוין קיפניס
קטגוריה:שירי 1923
קטגוריה:שירי 1939
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נחום נרדי
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:ראש השנה
קטגוריה:שירי חגים ומועדים
Microsoft Store

Microsoft Store (בתרגום חופשי: חנות מיקרוסופט; לשעבר: Windows Store) היא יישום של מיקרוסופט המשמש בתור חנות יישומים. השימוש בה החל ב-Windows Server 2012, ו-Windows 8. חנות זו היא המערכת הראשית להפצת יישומי פלטפורמת חלונות כלליים. ביישום קיימים גם יישומים חינמיים, וגם כאלו הניתנים לרכישה, אשר מחירם נע בין 0.99$ ל-$999.99. לראשונה הופיע היישום לקבלת משוב מהציבור ב-29 בפברואר 2012, ובהמשך בשנת 2015 שולבו היישומים Windows Phone Store, Xbox Video, ו-Xbox Music, ביישום עצמו.

כמו פלטפורמות אחרות כגון Mac App Store ו-Google Play, היישומים שבחנות עוברים בדיקות תאימות ותוכן. מיקרוסופט מקבלת 30% מסך כל ההכנסות ממכירות דרך החנות. על פי מיקרוסופט נכון ל-28 בספטמבר 2015 היו בחנות למעלה מ-669,000 יישומים זמינים להורדה, אשר כללו יישומים התואמים ל-Windows NT, ו-Windows Phone, ויישומים כלליים. הקטגוריות בעלות מספר היישומים הגדול ביותר הן: משחקים, בידור, ספרות, והשכלה. רוב מפתחי היישומים הם בעלים ליישום אחד בלבד. היישומים החינמיים הפופולריים ביותר הם אייטיונס, נטפליקס, וואטסאפ, אייקלאוד, אינסטגרם, הולו ופינטרסט.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רכיבי Windows
קטגוריה:ניהול חבילות תוכנה
קטגוריה:אתרי מסחר אלקטרוני
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2012
יוהאן גאורג הרביעי, הנסיך הבוחר מסקסוניה

יוהאן גאורג הרביעי, הנסיך הבוחר מסקסוניה (גרמנית: Johann Georg IV, Kurfürst von Sachsen; 18 באוקטובר 1668 - 27 באפריל 1694) היה נסיך בוחר של סקסוניה בין השנים 1691–1694.

==ביוגרפיה==
יוהאן גאורג נולד ב-18 באוקטובר 1668 בדרזדן, ליוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה לבית וטין ולנסיכה אנה סופיה מדנמרק. בשנת 1691 מת אביו יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה, ויוהאן גאורג הרביעי עלה במקומו לשלטון. בתחילת שלטונו ייעץ לו יועצו הראשי הנס אדם פון שנינג להתאחד עם נסיכות הבוחר מברנדנבורג נגד לאופולד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, אולם לאחר מאבק קצר עם צבא הקיסר נשבה פון שנינג, ויוהאן גאורג חידש את כפיפותו המלאה לקיסר.

בשנת 1692 התחתן יוהאן גאורג עם אלאונורה, נסיכת סקסוניה-אייזנך, בתם של יוהאן גאורג הראשון, דוכס סקסוניה-אייזנך ויוהאנטה, רוזנת זיין-ויטגנשטיין על פי דרישת אמו, כביכול על מנת להביא יורש לגיטימי לעולם, אולם כוונתה הייתה לסיים את הקשר בין יוהאן גאורג למגדלנה זיבילה מניידשוץ, שהייתה לכאורה בתו של יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה מפילגשו. מיד לאחר חתונתו עזב יוהאן גאורג את אשתו, ועבר לגור עם פילגשו שאף ילדה לו את וילהלמינה מריה פרדריקה מרכליץ. יוהאן גאורג שרצה להתחתן רשמית עם פילגשו, ניסה לרצוח את אשתו, אולם נחסם על ידי אחיו פרידריך אוגוסט, שאף נהיה נכה כתוצאה מכך.

ב-4 באפריל 1694 חלתה פילגשו של יוהאן גאורג במחלת אבעבועות שחורות ומתה כתוצאה מכך, וזמן קצר לאחר מכן מת אף הוא עצמו כתוצאה מכך, ואחיו פרידריך אוגוסט הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה עלה לשלטון במקומו.

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* 

{| class="wikitable" style="margin:auto;text-align:center;"
|-
| colspan="3" align="center"| יוהאן גאורג הרביעי, הנסיך הבוחר מסקסוניה בית וטין נולד:18 באוקטובר 1668 מת:27 באפריל 1694
|-
| rowspan="1" align="center"| יוהאן גאורג השלישי
| rowspan="1" align="center"| נסיכות הבוחר מסקסוניה 1691–1694
| rowspan="1" align="center"| פרידריך אוגוסט הראשון
|}

קטגוריה:סקסוניה: היסטוריה
קטגוריה:בית וטין
קטגוריה:אבירי מסדר הפיל
קטגוריה:ילידי 1668
קטגוריה:נפטרים ב-1694
ג'סיקה קוקס

גֵ'סִיקָה קוֹקס (באנגלית: Jessica Cox; נולדה ב-1983 באריזונה) היא מטיפת מוטיבציה המתמודדת עם גידמות מלאה (היעדר כל חלק של גפיים עליונות בעקבות מום מולד) אשר נודעה בתור האדם הגידם הראשון בעולם שהוציא רישיון טיס, והיא גם הגידמת הראשונה שקיבלה חגורה שחורה במכון הטאקוונדו האמריקאי.

להישגים אלה ואחרים וכן לפעולות רבות אחרות בחייה (כגון הנחת עדשות מגע, נהיגה, תדלוק, גלישת גלים וצלילה) קוקס לא נעזרת בפרוטזות (מאז גיל 14), כי אם משתמשת בכפות רגליה לאחיזה, הקלדה וכולי. כך למשל ביום חתונתה ב-2012 היא התייצבה על רגל אחת, ובאמצעות כף רגלה השנייה אחזה בנר כלולות וחתכה עוגה.

==חייה והישגיה==
בגיל 10 החלה קוקס להתאמן בטאקוונדו בבית ספר בעיר שבה גדלה, סיירה ויסטה. בגיל 14, היא קיבלה לראשונה חגורה שחורה. בימי האוניברסיטה היא התחילה מחדש את אימוני הטאקוונדו במועדון הטאקוונדו בקמפוס.

עקב הישגיה ניתנה לקוקס אפשרות לערוך כמה מכללי מכון הטאקוונדו כדי לאפשר בעתיד לתלמידים גדמים נוספים להשתלב בטאקוונדו.

בהמשך היא הגיעה לדרגה שלישית בחגורה שחורה.

ב-2005 סיימה קוקס תואר ראשון בפסיכולוגיה עם חוג נוסף בתקשורת באוניברסיטת אריזונה.
ב-2008 קיבלה קוקס תעודת טייס לאחר שלוש שנות אימון והיא מוסמכת להטיס מטוס ספורט קל (ERCO) לגובה 10,000 רגל. היא מנווטת את המטוס באמצעות אחיזת ההגאים ברגל אחת, והמצערת ברגלה השנייה.

ב-2014 צלחה קוקס את מקטע 40 המייל בתחרות האופניים אל טור דה טוסון.

==ראו גם==
* ניק וויצ'יץ'

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:נכים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1983
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1983
אנשי אמונה אבדו

כותל המערבי]]
אַנְשֵׁי אֱמוּנָה אָבָדוּ (בחלק מהנוסחאות: אנשי אמנה אבדו) הוא פיוט סליחות שנאמר בקהילות רבות, בדרך כלל, בנעימת תחנון ושברון לב. הפיוט חובר על ידי מחבר לא ידוע. הפיוט התחבר כנראה במאות הראשונות שלאחר חורבן הבית, והוא דומה בסגנונו לפיוטי סליחות פשוטים נוספים שנראה שאף הם קדומים, כמו תמהנו מרעות ותנות צרות לא נוכל.

ידועות סליחות רבות המעבדות סליחה קדומה זו ומבוססות עליה, לדוגמה, בסידור רס"ג מופיעות בנוסף לסליחה זו הסליחות המחורזות "אבדו אנשי אמנה" ו"אנשי אמונה נעלמו מדורות".

==מבנה הפיוט==
כל משפט מורכב משתי צלעיות של שלש מילים האחת, כאשר בין הצלעיות תקבולת משלימה. האותיות הראשונות בכל צלע בפיוט יוצרות אקרוסטיכון אלפביתי.

כדרכם של הפיוטים הקדומים, הפיוט אינו מחורז, אך ניכרות בו לעיתים חריזות מקומיות המקשטות את השיר.

הפיוט מבטא את תחושת היתמות של העדה, המבקשת להתנחם באנשי אמונה, צדיקי הדור, שזכותם תגן עליה. שמורות בזכרונה דמויות כאלה מן העבר, אך בהווה, הן אינן בנמצא. הקהילה המתפללת פונה אל ה' מתוך תחושה של בושה, נטישה, חולשה גדולה ואשמה על כך שבעוונותיה נעלמו מתוכה אנשי הרוח והאמונה.

==מועדי אמירתו==
בנוסח הספרדים פיוט זה הוא אחת הסליחות הקבועות, הנאמרות בכל פעם שאומרים בו סליחות. הוא נאמר הן בסליחות של חודש אלול ועשרת ימי תשובה, הן בסליחות של יום הכיפורים, הן בסליחות לתעניות ציבור, והן בסדר הסליחות הנאמר במסגרת התחנון בימי שני וחמישי. בחודש אלול ובעשרת ימי תשובה נהוג לחתום את הפיוט במילה 'סְלִיחָתֵנוּ' (שכן הם ימי הסליחה), ובשאר הימים חותמים במילה 'צָרוֹתֵינוּ'.

בנוסח אשכנז המזרחי הפיוט נאמר בסליחות של יום חמישי בתעניות בה"ב, ובמנהג "אשכנז הכללי" (וקהילות אחרות השייכות למנהג אשכנז המערבי), הוא נאמר ביום הראשון של סליחות לפני ראש השנה.

== גרסאות ==
יעקב אבריהמי תלמיד הרב עובדיה לאחר פטירתו כתב גרסה מורחבת לסליחה וכיוונה על פטירת הרב עובדיה

==קישורים חיצוניים==

* 
*אהרן מירסקי, [https://www.jstor.org/stable/23585799 לפיוטים מקבילים], תרביץ כא א, תשרי תש"י, באתר JSTOR

==הערות שוליים==

קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
אתרי אולימפיאדת לונדון (2012)

הפארק האולימפי
המשחקים האולימפיים שנערכו בלונדון בירת הממלכה המאוחדת בין ה-27 ביולי - 12 באוגוסט 2012 נערכו במספר רב של מתקנים, מרביתם בלונדון עצמה, וחלקם מחוצה לה. 11 מתקנים קיימים שופצו לכבוד התחרויות, 12 מתקנים חדשים נבנו במיוחד עבור התחרויות, והוקמו גם שמונה מתקנים זמניים; שישה מתקנים.

== אתרי האולימפיאדה ==
הפארק האולימפי (לונדון)
{| class="wikitable"
!אולם
!ענף
!ענף במשחקי הנכים
!מקומות
!קבוע\זמני
|-
|האצטדיון האולימפי
|טקס הפתיחה, אתלטיקה, טקס הנעילה
|טקס הפתיחה והנעילה
|80,000
|קבוע
|-
|מרכז ספורט המים (לונדון)
|שחייה, קרב חמש מודרני
|שחייה
|17,500
|קבוע
|-
|ריברבאנק ארנה
|הוקי שדה
|כדורגל
|15,000
|זמני
|-
|הארנה לכדורסל
|כדורסל, כדוריד
|כדורסל, רוגבי
|12,200
|זמני
|-
|ולופארק
|אופני BMX
|אופניים
|7,000
|קבוע
|-
|הארנה לכדוריד
|כדוריד, קרב חמש מודרני
|כדורשער
|6,000
|קבוע
|-
|מנור אייטון
| -
|טניס
|10,500
|קבוע
|-
|הארנה לכדורמים
|כדורמים
|
|5,000
|זמני
|}
המתחם האולימפי של לונדון
אזור הנהר
{| class="wikitable"
!אולם
!ענף
!ענף באולימפיאדת הנכים
!מקומות
|-
|מרכז התערוכות אקסל
|איגרוף, סיף,ג'ודו, טניס שולחן,
טאקוונדו, הרמת משקולות, היאבקות
|בוצ'יה, ג'ודו, סיף, הרמת כח,

טניס שולחן, כדורעף
|5,000-
10,000
|-
|פארק גריניץ'
|רכיבה אמנותית, קרב חמש מודרני
|רכיבה אומנותית
|23,000
|-
|נורת' גריניץ' ארנה
|התעמלות מכשירים, כדורסל
|כדורסל
|20,000
|-
|קסרקטיני חיל התותחנים המלכותי
|קליעה
|קליעה
|7,000
|}
נורת' גריניץ' ארנה אירח את משחקי ההתעמלות מכשירים ומשחקי ההכרעה של הכדורסל
אתרים אחרים בלונדון
{| class="wikitable"
!אולם
!ענף
!ענף באולימפיאדת הנכים
!מקומות
|-
|אצטדיוני הטניס בווימבלדון
|טניס
| -
|30,000
|-
|מרכז התערוכות ארלז קורט
|כדורעף
|
|15,000
|-
|רחבת משמר הסוסים
|כדורעף חופים
|
|15,000
|-
|אצטדיון ומבלי
|כדורגל
| -
|90,000
|-
|הארנה של ומבלי
|בדמינטון, התעמלות אמנותית
| -
|6,000
|-
|הייד פארק
|מרתון שחייה, טריאתלון
| -
|3,000
|-
|מגרש הקריקט לורדס
|קשתות
| -
|6,500
|-
|מסלול המרתון
|מרתון
|מרתון
| -
|}
[[הייד פארק אירח את משחקי הטריאטלון]]
אתרים מחוץ ללונדון
{| class="wikitable"
!אולם
!ענף
!ענף באולימפיאדת הנכים
!מקומות
|-
|אגם דורני
|קאנו, חתירה
|חתירה
|30,000
|-
|טירת האדלי
|אופני הרים
|
|
|-
|מרכז החתירה
|קאנו
|
|12,000
|-
|אקדמיית השיט הלאומית
|שיט
|שיט
|17,400
|}
399x399 פיקסלים
אצטדיוני כדורגל
{| class="wikitable"
!אצטדיון
!מיקום
!מקומות
!חלק
|-
|אצטדיון ומבלי
|לונדון, אנגליה
|90,000
|גמר
|-
|אולד טראפורד
|מנצ'סטר, אנגליה
|75,000
|
|-
|ריקו ארנה
|קובנטרי, אנגליה
|32,000
|
|-
|האמפדן פארק
|גלאזגו, סקוטלנד
|52,000
|
|-
|סנט ג'יימס פארק
|ניוקאסל, אנגליה
|52,400
|
|-
|אצטדיון המילניום
|קארדיף, ויילס
|74,400
|
|}
[[אצטדיון ומבלי אירח את משחקי הגמר של הכדורגל]]

==קישורים חיצוניים==
גזר הדין (סיפור)

גזר הדין (בגרמנית: Das Urteil) הוא סיפור קצר שנכתב על ידי פרנץ קפקא בשנת 1912 ויצא לאור בשנה לאחר מכן. הסיפור עוסק ביחסים בין אב ובן. 

קפקא כתב את הסיפור כאשר היה בן 29, וסיים את לימודי המשפטים שלו באוניברסיטה בפראג. הוא כתב את הסיפור בפעם אחת, ב-22 בספטמבר 1912, וטען כי זו היצירה הטובה ביותר שכתב. הסיפור הוקדש לפליציה בואר , שהייתה בהמשך ארוסתו של קפקא.

==עלילה==
הסיפור נפתח עם גאורג בנדמן, סוחר צעיר שיושב בחדרו וכותב מכתב לחברו שעזב לרוסיה כדי להתחיל שם עסק, אך נכשל. גאורג מספר לו כי הוא עומד להתחתן עם אישה צעירה בשם פרידה ברנדנפלד. הוא מפסיק את כתיבתו ובודק מה שלום אביו; האב מתחיל לשאול אותו על קיומו של חברו ברוסיה; גאורג מנסה לשנות את נושא השיחה, אך נכשל. אביו מאשים אותו על כך ששיקר לו בנושא העסק, ואומר כי מותה של אמו של גאורג פגע בו יותר מאשר בגאורג. 

גאורג מתעקש על כך שאביו ינוח קצת במיטתו בגלל שהוא חושב שהוא חולה, אך אביו טוען כי גאורג רוצה להרוג אותו. מעבר לכך, אביו טוען כי הוא מכיר את חברו וטוען כי הוא הפקיר אותו כל הזמן מאז שעבר לרוסיה. אביו מתעלם מיחסו של גאורג אליו ואומר כי הוא יכול לדאוג לעצמו. בסופו של דבר אביו אומר לו שהוא אנוכי וגוזר עליו למות בטביעה. גאורג בורח מהבית ורץ לכיוון גשר שנמצא מעל נהר, מטלטל את עצמו לעבר המים, ומת בטביעה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סיפורי פרנץ קפקא
וייפורווייב

וייפורווייב (באנגלית: Vaporwave או Vapourwave) הוא סגנון מוזיקלי ותנועה אמנותית אשר התגבשה בתחילת העשור השני של המאה ה-21 בקרב קהילות אינטרנטיות. הסגנון מאופיין במאפיינים נוסטלגיים וסוריאליסטיים עם אסתטיקת רטרו (לרוב מסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90), טכנולוגיית בידור ותרבות הצריכה ופרסום. הסגנון משלב סגנונות מוזיקה פופולרית כמו לאונג', ג'ז רך ומוזיקת מעליות.

דגימת צלילים היא חלק עיקרי בסגנון, כשהדגימות לרוב נערכות (בכך שמשנים להן את גובה הצליל לדוגמה).

הסגנון לרוב מתאפיין בתפיסה סאטירית, אך לא בהכרח ביקורתית על קפיטליזם צרכני, תרבות פופולרית וניו אייג'. הסגנון הוויזואלי של וייפורווייב, שניתן לראות בעטיפות האלבומים ובקליפי וידאו, מכונה לרוב "Aesthetics" (תרגום מילולי: אסתטיקה) ולרוב מסוגנן "Ａ Ｅ Ｓ Ｔ Ｈ Ｅ Ｔ Ｉ Ｃ Ｓ".

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
רצח משפחת גביש

רצח בני משפחת גביש הוא פיגוע ירי שהתרחש ב-28 במרץ 2002 באלון מורה. בפיגוע נרצחו , בעלה , בנה ואביה מירי של מחבל חמאס שחדר לביתם.

==רקע==

בחודש מרץ 2002, המכונה "מרץ השחור", ספגה ישראל את מספר האבדות הגבוה ביותר מבין כל חודשי האינתיפאדה השנייה. ביהודה ושומרון נרצחו למעלה מ־30 חיילים ואזרחים ישראלים, ובתחומי הקו הירוק נערכו 11 פיגועי התאבדות, שבהם נרצחו 81 ישראלים נוספים. לשם השוואה, בכל שלוש שנותיה של האינתיפאדה הראשונה נהרגו 90 ישראלים. כמעט לא חלף יום בחודש זה ללא פיגוע קטלני, ובסך הכל נרצחו 105 אזרחים ישראלים ונהרגו 26 חיילים ישראלים בחודש זה. שיאם של הפיגועים היה הפיגוע ההתאבדות במלון פארק בנתניה, בעיצומו של ליל הסדר (ב־27 במרץ 2002), ובו נרצחו 30 חוגגים. 

הפיגוע באלון מורה היה במוצאי יום טוב ראשון של פסח, יממה אחרי הפיגוע במלון פארק. באותו ערב הוחלט על יציאה למבצע חומת מגן.

==הפיגוע==
בליל 28 במרץ, חדר המחבל אחמד עבדל ג'וואד ממחנה הפליטים עסכר בשכם, אל היישוב אלון מורה הסמוך. המחבל עבר את הגדר המקיפה את אלון מורה (שלא הייתה אלקטרונית), והצליח לחדור לבית משפחת גביש בשכונה א' ביישוב. סמוך לשעה 20:30 בערב הוא נכנס לקומה הראשונה בבית, ופתח בירי. ארבעה מבני המשפחה נהרגו מאש המחבל: בני הזוג רחל ודוד גביש; בנם אברהם, קצין סיירת מטכ"ל, בן 25; ויצחק קנר, אביה של רחל. אחיו של אברהם הביא לו את רובהו האישי, אך אברהם לא הצליח לבצע ירי לעבר המחבל.

שלושה בני משפחה נוספים ששהו בבית הצליחו להסתתר מפני המחבל בקומה השנייה, והזעיקו את כיתת הכוננות של היישוב. במקום החלו חילופי אש בין כיתת הכוננות לבין המחבל, שהתבצר בקומה הראשונה, כאשר במקביל חולצו בני המשפחה בסולמות מהקומה השנייה.

חיילי צה"ל, כוח מיוחד של מג"ב וכיתת כוננות כיתרו את הבית והסתערו עליו. במשך מספר שעות סרקו הכוחות בזהירות מרבית את הבית ורק כחמש שעות לאחר תחילת האירוע פרצו לחדר בו שהה המחבל ומצאו את גופתו. לא ברור באיזה שלב של האירוע נהרג. בהוראת צה"ל נותרו תושבי אלון מורה בבתיהם מתחילת האירוע ועד סופו. מותם של האם, אביה ובנה נקבעו במקום. דוד גביש הועבר במצב אנוש לבית החולים תל השומר, שם נפטר על שולחן הניתוחים.

== אחרית דבר ==
גדודי עז א-דין אל-קסאם, הזרוע הצבאית של חמאס, קיבלה אחריות על הפיגוע.

במרץ 2016, כ-14 שנה אחרי הפיגוע, ניסתה מחבלת פלסטינית חמושה בסכין לחדור לבית אחד מבני משפחת גביש בקדומים, אך היא נתפסה מיד.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

גביש
גביש
קטגוריה:2002 בישראל
גביש
אלון מורה, רצח משפחת גביש
קטגוריה:אלון מורה
קטגוריה:חמאס: פיגועים
קטגוריה:פיגועים שבהם נרצחו בני משפחה
קטגוריה:יהודה ושומרון: פיגועי ירי
ויד'ר

ויד'ר (באנגלית: Wither; בעברית: קמילה) היה דמות בדיונית של מוטאנט אשר הופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת New Mutants Vol.2 #3 מספטמבר 2003, והיא נוצרה על ידי צמד הכותבים נונזיו דה פיליפיס וכריסטינה וייר והמאייר קרון גראנט.

ויד'ר הוא האלטר אגו של קווין פורד, מוטאנט צעיר בעל היכולת לכלות חומרים אורגניים במגע. הוא נכנס לפאניקה כשכוחותיו התגלו והרג בשוגג את הוריו, והתגורר לבדו במגרש גרוטאות. הוא אותר בידי דניאל מונסטאר והוא למכון אקסבייר, שם פיתח חברות קרובה עם דייוויד אליין, לורי קולינס וסופיה מנטגה. קווין עוזב את מכון אקסבייר אחרי שתקף את דונלד פירס בתגובה למתקפה על המכון, וגילה כי נהנה משימוש בכוחותיו לרעה. הוא שוכנע בידי אמה פרוסט להצטרף ליחידת המוטאנטים החדשים בכינוי "ויד'ר", ובחברותו בצוות פיתח יריבות עם אליקסיר ומערכת יחסים רומנטית עם מרקורי. הוא עזב את המוטאנטים החדשים אחרי שראה כי לא ניסו להגן עליו מידי סוכני ה-FBI המבקשים את מעצרו, והצטרף ליחידת הליונס.

עקב אירועי "בית אם" שהובילו לביטול כוחותיהם של רוב המוטאנטים בכדור הארץ, קווין האמין כי נרפא מכוחותיו והושיט יד לגעת במושא אהבתו לורי קולינס. מגעו גורם לידה להרקיב, והוא בורח ממכון אקסבייר כששמע את חברי הצוות מדברים עליו כאיום. הוא גר בעיר המוטאנטים כשכן של סלנה, שהתחפשה לאישה זקנה והסתירה את זהותה האמיתית. אחרי שצפה בה נורית בידי כוחות המשטרה, הרג קווין את השוטרים וקיבל את הצעתה של סלנה לחבור אליה. הוא חי חיי מותרות במימד שיצרה סלנה, אך סירב להשתמש בכוחותיו עקב מותה של לורי. סלנה יצרה אשליות בדמותם של לורי ואליקסיר כדי להניע אותו להשתמש בכוחותיו, והוא נראה כחבר בחוג הפנימי שלה באירועי "נקרושה". 

קווין נשלח בידי סלנה להשיג פגיון מיסטי מידי האקס-מן, ובקרב המתחולל הרג את אוניקס. במהלך ריב עם הערפד איליי בארד משנה צורה קווין לערפד אלמותי בדומה לאיליי, וחושף כי סלנה השתמשה בכוחותיה כדי להעצימו. איליי נהרג בידי סלנה, שיוצאת לקרב נגד האקס-מן. קווין נכנס לקרב נגד אליקסיר, אותו הוא מאשים שלא הציל את לורי ממותה בידי המטהרים. אליקסיר משתנה מצורת הזהב המרפאת שלו לצורת השחור הממיתה שלו, וכוחותיו הורגים את קווין ומפוררים את גופתו לאפר. שנים לאחר מכן נראה קווין בחיים כחלק מאומת המואנטים על האי קרקואה, לאחר שככל הנראה הוחיה בידי קבוצת "החמישייה" של הופ סאמרס.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.marvel.com/characters/wither דף הדמות] באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* [https://marvel.fandom.com/wiki/Wither דף הדמות] בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:אקס-מן: דמויות
בית המעצר קישון

בית המעצר קישון (ראשי תיבות: בימ"ר קישון), המכונה באופן עממי בית המעצר ג'למה, הוא בית מעצר שעבר לאחריות שירות בתי הסוהר ממשטרת ישראל בשנת 2005.

בית המעצר השוכן במחלף שער העמקים (ג'למה) מדרום-מזרח לחיפה, בסמוך לקיבוץ יגור.

מבנה בית המעצר נבנה בימי שלטונות המנדט הבריטי בארץ ישראל בשנת 1934, ושימש כאחת ממצודות טגארט.

בשנת 1951, לאחר קום מדינת ישראל הפכה המצודה לבית מעצר.

בשנת 1960, כאשר נלכד והובא לישראל פושע המלחמה הנאצי אדולף אייכמן, מהאחראים הראשיים לביצועה בפועל של תוכנית הפתרון הסופי להשמדת יהודי אירופה במהלך השואה, הוא הוחזק במעצר עד למשפטו בבית המעצר קישון, שכונה לצורך כך "מחנה אייר" ובו פעלה לשכה 06, שחקרה את איכמן.

בשנת 1986 הורחב המבנה ונוספו לו שלושה אגפים נוספים, ובשנים 2005–2006 הועבר מידי משטרת ישראל לידי השב"ס.

בית המעצר משמש את מחוז חיפה של משטרת ישראל ואת יחידותיה הארציות (בכל הנוגע לאסירים הפליליים השוהים בו), וכן את שירות הביטחון הכללי (בכל הנוגע לאסירים הביטחוניים השוהים בו).

בבית המעצר ישנם כ-400 מקומות כליאה. השוהים במתקן הם עצורים פלילים וביטחוניים, הממתינים לסיום ההליך בעניינים, וכן אסירים שנגזר דינם והם ממתינים לשיבוץ באחד מבתי הסוהר. במתקן מועסקים כ-227 אנשי סגל בתחומי הביטחון, הטיפול, הרפואה, החינוך והדת.

== בית המעצר גליל ==

"בית המעצר גליל" או בשמו הקודם "בית מעצר עכו", ממוקם בתחנת משטרת עכו במצודת טגארט מתקופת המנדט הבריטי.

בית המעצר נותן מענה לעצורים לימים אשר נחקרים במשטרת עכו, בית המעצר מיועד לכליאת 50 עצורים ואסירים. 
15 אנשי סגל בהם אנשי ביטחון ומנהלה משרתים בבית המעצר גליל, והוא כפוף מבחינה ניהולית ופיקודית ל"בית המעצר קישון".

== קישורים חיצוניים ==

*[https://www.gov.il/he/departments/PublicBodies/unit_kishon בית המעצר קישון], באתר השב"ס

קישון
קטגוריה:מצודות טגארט
יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה

יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה (גרמנית: Johann Georg I, Kurfürst von Sachsen; 5 במרץ 1585 - 8 באוקטובר 1656) היה נסיך בוחר של סקסוניה בין השנים 1611–1656.

==ביוגרפיה==
יוהאן גאורג נולד ב-5 במרץ 1585 בדרזדן, לכריסטיאן הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה לבית וטין ולסופיה מברנדנבורג. בשנת 1591 מת אביו כריסטיאן הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה, ואחיו כריסטיאן השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה עלה במקומו לשלטון.

בשנת 1611 מת אחיו כריסטיאן השני, ויוהאן גאורג הראשון עלה לשלטון במקומו. על אף היותו של יוהאן גאורג לותרני, העמיד את שיקוליו הפוליטיים לפני אמונתו הדתית, ועל מנת לעצור את התחזקות בית הוהנצולרן בברנדנבורג ואת יוקרת בית ויטלסבאך בפפאלץ, תמך יוהאן גאורג אף בבית הבסבורג האוסטרי הקתולי.

באוגוסט 1619 תמך יוהאן גאורג בבחירתו של פרדיננד משטיריה, ארכידוכס אוסטריה לקיסר האימפריה הרומית הקדושה, ובכך גרם לכשלונו של פרידריך החמישי, הנסיך הבוחר מפפאלץ להיבחר כקיסר. לאחר מכן שמר יוהאן גאורג על נייטרליות, ובכך איפשר לפרדיננד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה לדכא את המרד הבוהמי ללא מפריע.

בשנת 1631 פנה גוסטב השני אדולף, מלך שוודיה אל יוהאן גאורג וניסה לכרות עמו ברית, על מנת שיאפשר לו לחצות את נהר האלבה, אך יוהאן גאורג המשיך לשמור על נייטרליות. בהמשך אותה שנה החל יוהאן ט'סרקלס פון טילי לבזוז את האזור הכפרי של סקסוניה, ובשל כך הצטרף יוהאן גאורג לכוחות הפרוטסטנטים, אך נחל תבוסה בקרב ברייטנפלד. לאחר מכן שלח יוהאן גאורג את צבאו אל תוך בוהמיה, ועד מהרה התקרבו כוחותיו לפראג. אולם עד מהרה נהדפו כוחותיו על ידי אלברכט פון ולנשטיין, ויוהאן גאורג פתח במשא ומתן לשלום, ובשנת 1635 חתם עם פרדיננד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה על שלום פראג. לאחר מכן לחם יוהאן גאורג נגד השוודים, אולם עד מהרה הובס בקרב ויטשטוק. סקסוניה נבזזה על ידי שני הצדדים במהלך המלחמה, ולבסוף נאלץ יוהאן גאורג בספטמבר 1645 לחתום על הפסקת אש עם השוודים. בשנת 1648 נחתם שלום וסטפאליה, ובו אושרו התנאים שסוכמו בהסכם פראג.

ב-8 באוקטובר 1656 מת יוהאן גאורג, ובנו יוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה עלה לשלטון במקומו.

==משפחתו==
בשנת 1604 התחתן יוהאן גאורג עם זיבילה אליזבת מווירטמברג, בתם של פרידריך הראשון, דוכס וירטמברג וזיבילה מאנהלט, אשר מתה בשנת 1606 כשילדה את בתה היחידה.

בשנת 1607 התחתן יוהאן גאורג עם מגדלנה זיבילה, דוכסית פרוסיה, בתם של אלברכט פרידריך, דוכס פרוסיה ומריה אלאונורה מקלווה, ממנה נולדו לו 10 ילדים:
* בן (1608)
* סופיה אלאונורה מסקסוניה (1609–1671)
* מריה אליזבת מסקסוניה (1610–1684)
* כריסטיאן אלברכט (1612)
* יוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה (1613–1680)
* אוגוסט, דוכס סקסוניה-וייסנפלס (1614–1680)
* כריסטיאן הראשון, דוכס סקסוניה-מרזבורג (1615–1691)
* מגדלנה זיבילה מסקסוניה (1617–1668)
* מוריץ, דוכס סקסוניה-צייץ (1619–1681)
* היינריך (1622)

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* [https://archive.org/stream/encyclopaediabri15chisrich#page/459/mode/1up יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה] באנציקלופדיה בריטניקה
* 
* 

{| class="wikitable" style="margin:auto;text-align:center;"
|-
| colspan="3" align="center"| יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה בית וטין נולד:5 במרץ 1585 מת:8 באוקטובר 1656
|-
| rowspan="1" align="center"| כריסטיאן השני
| rowspan="1" align="center"| נסיכות הבוחר מסקסוניה 1611–1656
| rowspan="1" align="center"| יוהאן גאורג השני
|}

קטגוריה:סקסוניה: היסטוריה
קטגוריה:בית וטין
קטגוריה:ילידי 1585
קטגוריה:נפטרים ב-1656
עקרון ההחלפה

עקרון ההחלפה היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגת דרמת מתח של חברת התקשורת HOT, אשר עלתה לשידור ב-8 בספטמבר 2016 בערוץ HOT3. יוצרי הסדרה הם נח סטולמן ועודד דוידוף, ומככב בה ליאור אשכנזי. הסדרה עוקבת אחרי יהודה אטלס, חסר בית קשה יום שחי מהיד לפה ברחובות תל אביב. בעברו, הוא היה חוקר מז"פ. יום אחד הוא נשאב בניגוד לרצונו בחזרה לחייו הישנים, בעקבות התאבדותו של אסיר עולם שהוא הביא להרשעתו.

== עלילה ==
העלילה סובבת סביב אטלס (ליאור אשכנזי), הומלס מתבודד וחסר כל, שנפלט מרצונו אל רחובות תל אביב. יום אחד הוא נשאב בניגוד לרצונו בחזרה לחייו הישנים, בעקבות התאבדותו של אסיר עולם שהוא הביא להרשעתו. ההתאבדות מעלה אצל אטלס נשכחות, ומכריחה אותו להתמודד בפעם הראשונה עם המערכות בהן מאס: המשטרה, הפרקליטות והסנגוריה הציבורית. אל אטלס מצטרפת דיתה (ליאת הר לב), פרקליטה צעירה ומופנמת רגע לפני שהייתה אמורה לסגור את תיק ההתאבדות "מבלי לעשות יותר מדי בעיות". בדרכם עומדים, דן דה לנגה (מוריס כהן) - קצין משטרה וחבר הנפש של אטלס וחבורה שלמה של אנשי מערכת החוק, שסוגרים שורות ולא נותנים לאמת שהולכת ונחשפת לבלבל אותם.

אטלס ודיתה, מונעים על ידי רצון משותף לרדוף צדק ולתקן עיוות דין, מצליחים לחשוף את האמת מאחורי ההתאבדות של העציר אבל, בעיקר, פותחים תיבת פנדורה שבתוכה שמור סוד אפל שראשיתו באירוע שקרה לפני עשור.

שם הסדרה לקוח מעקרון ההחלפה של לוקאר.

== דמויות ==
*יהודה אטלס (ליאור אשכנזי): הומלס מתבודד וחסר כל, שנפלט מרצונו, אל רחובות תל אביב. גרוש משלי ואביו של אביתר.
*יהודית "דיתה" חיספין (ליאת הר לב): עורכת דין צעירה שלא מוצאת את מקומה בעולם הנוקשה של תביעות והרשעות.
*דן דה-לנגה (מוריס כהן): בן 42, גרוש. סגן ראש אגף חקירות ומודיעין. חבר מהעבר של אטלס.
*שלי אטלס (סמדר קילצ'ינסקי): גרושתו של אטלס ואמו של אביתר. מנהלת רומן עם דה-לנגה.
*גוזמן זלמן (מוני מושונוב): עורך דין מטעם הסניגוריה הציבורית.
*אביתר אטלס (נוה צור): בן 17, מתנדב במגן דוד אדום והבן של אטלס ושלי.
*צבי יעבץ "אבולעפיה" (אורי הוכמן): שוטר מז"פ.
*רחלי לח"י (אילנית בן-יעקב): עורכת דין והממונה של דיתה.
*זוהרה זיו (ענת עצמון): שופטת. ניהלה רומן עם אריה אחיטוב.

=== דמויות נוספות ===
*יוסף יוסי מורג (אימרי ביטון): אסיר עולם שאטלס הביא להרשעתו, התאבד בתא מעצרו.
*אלירן מורג (אור אדרי): אחיו של יוסף מורג.
*אריה אחיטוב (גיל בירמן): שופט בכיר ואסרטיבי שהועמד לעליון ונרצח לכאורה בידי יוסף מורג.
*סלמה (שירה האס): הומלסית מתבגרת, מארחת את אטלס בצריף הישן בו היא מתגוררת.
*ירדן דרי (יונתן אלפסי): הבן של לירון דרי. חבר של יוסף מורג מבוקש לחקירה ולמתן עדות ואליבי לטובת מורג אך נמלט מהארץ. נמצא ירוי.
*לירון דרי (אופירה רחמים): אימו של ירדן דרי. עובדת במוסך המשפחתי לצד בעלה.
*ירין פריד (עידן גיל): חוקר פרטי שנשכר בידי "נילי אחיטוב" לעקוב אחרי בעלה אריה. נרצח במכוניתו בנוכחות דיתה.
*דב"ג-דוד בן-גוריון (זאב טנא): הומלס שנמצא מדי יום בגן השעשועים. מדבר עם אטלס בפרק השני.
*שמואל אטלס (שמואל אשכנזי): אבא של אטלס.
*פאר פלמון (אמנון פישר): שופט.

== פרקים ==
{| class="wikitable"
!עונה
!פרקים
!פרק בכורה
!פרק סיום
|-
|1
|10
|8 בספטמבר 2016
|3 בנובמבר 2016
|}

==קישורים חיצוניים==
מידע וכתבות:
*[http://www.hot.net.il/heb/TV/channels/hotchannels/hot3/exchange/ עמוד הסדרה] באתר HOT

*

ביקורות:
*
*
*
*
*
*

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:סדרות דרמת מתח ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:הוט 3
קטגוריה:HOT: תוכניות וסדרות
קטגוריה:משטרת ישראל בתרבות ובאמנות
בנימין רבינוביץ (משכנות הרועים)

האדמור רבי בנימין רבינוביץ (כ' באב תרע"ב (1912) – א' בשבט תשס"ב (2002) היה רב ודיין, ראש ישיבת תולדות אהרן וחבר הבד"ץ של העדה החרדית, מייסד והאדמור של חסידות "משכנות הרועים".

==ביוגרפיה==

נולד בעיר העתיקה בירושלים לאריה מרדכי רבינוביץ, חסיד בויאן, ולבת שבע. אביו היה נכד של האדמו"ר רבי יהושע מפוריסוב, בנו של "היהודי הקדוש" מפשיסחה. אמו הייתה בתו של הרב בנימין יהודה לייב ברנשטיין, ראש ישיבת חיי עולם, אף היא צאצאית "היהודי הקדוש".

למד בתלמוד תורה חיי עולם ובבית המדרש תפארת ישראל של חסידי רוז'ין. בי"ג באלול תרצ"ד נשא את רוחמא ליבא הכהן, נכדתו של הרב עקיבה יוסף שלזינגר.

לאחר נישואיו שימש כר"מ בישיבת חיי עולם ולאחר מכן מונה לראש ישיבת תולדות אהרן. בשנת תשל"ו מונה לדיין בבד"ץ העדה החרדית. בסוף ימיו הקים את "וועד משמרת סת"ם של העדה החרדית".

בשנת תשל"ט ייסד את חבורת "משכנות הרועים" לבני ירושלים שמוצאם ממשפחות חסידיות ואינם נמנים עם קהילה מסוימת. לאחר שנים של נדודים קבע את משכן הקהילה בבית המדרש "קהל יראים – חסידים" ברחוב מאה שערים.

נפטר בראש חודש שבט תשס"ב ונטמן בהר המנוחות.

==עמדותיו==
היה פעיל בהפגנות נגד חילול שבת, ניתוחי מתים וכדומה. בעקבות ההפגנות נגד 'מועדון המריבה' של ההסתדרות במאה שערים שהה עשרה ימים במעצר עם עמרם בלוי ואחרים. באחת ההפגנות על חילולי השבת ספג מכת אלה בראשו שממנה סבל כאבים כמה שנים. היה נוהג לומר: ,התנגד לפאה נכרית.

==ספריו==
*אמרי בנימין
==משפחתו==

אחיו הוא רבי אפרים פישל רבינוביץ ראש ישיבת רוז'ין. ילדיו הם:
*רבי חיים רבינוביץ ממלא את מקומו באדמו"רות משכנות הרועים.
*רבי עקיבא – האדמו"ר מפוריסוב.
*רבי יהושע אשר – משפיע במשכנות הרועים.
*רבי מאיר שלום – האדמו"ר מקאלשין.
*חתנו רבי אלימלך כהנא – האדמו"ר מספינקא בבני ברק.
*חתנו רבי יהודה ניישלאס גאב"ד סערדעהלי – ודומ"ץ בעדה החרדית
*חתנו רבי צבי דירנפלד - ראש כולל נחלת בנימין
==לקריאה נוספת==
*עבודת בנימין ב' חלקים
*תולדותיו בספר רבותינו שבירושלים הוצאת שלהבת ירושלים אוגוסט 2003 ה'תשס"ג.

קטגוריה:דייני העדה החרדית
קטגוריה:ראשי ישיבה חסידים בישראל
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר המנוחות
קטגוריה:אדמו"רים ארץ-ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2002
קנוניה

קנוניה או קונספירציה היא מזימה, לעיתים לא-חוקית אך תמיד חשאית, הנרקמת בין מספר אנשים או קבוצות. הקנוניה מתוכננת על מנת להרע לאדם כלשהו, להורידו ממעמדו, לגרום לו נזק כלכלי, לפגוע בו או אף להתנקש בחייו.
המונח קונספירציה מתייחס לפעמים למזימה חשאית הנרקמת נגד אנשים רבים.

==מקור המונח==
מקור המילה "קנוניה" הוא במשנה, (שבאה מיוונית κοινωνία קוינוניה, שותפות).

.

הסבר המקרה: אדם קיבל על עצמו להיות ערב לתשלום דמי כתובה לאשה, אם בזמן גירושיה לא יהיו כספים בידי הבעל כדי לשלם בעצמו.

קביעת המשנה: הערב לא ישלם את דמי הכתובה, טרם שהבעל יידור נדר, שמכאן ולהבא, אין האישה יכולה ליהנות ממנו, כלומר: אם יינשאו שנית, האישה לא תוכל ליהנות (להפיק תועלת) מכספי הכתובה.

קביעה זו של המשנה באה כדי למנוע מהבעל והאישה לעשות קנוניה כנגד הערב, בכך שיביימו את גירושיהם, יקבלו מהערב את כספי הכתובה על פי התחייבותו בכתב הערבות ואז יתחתנו שוב לאחר שכבר נהנו מכספי הערב.

המונח החליפי, קונספירציה, מקורו בלטינית ומשמעו שאיפה (אספירציה) משותפת.

== קנוניות בתנ"ך ==
מגילת אסתר מספרת לנו על בגתן ותרש שני שומרי הסף של אחשוורוש מלך פרס אשר זממו לרצוח את המלך. קנוניה זאת סוכלה על ידי מרדכי היהודי ששמע את הדברים ומסרם לבת דודתו אסתר המלכה, זאת דיווחה על כך למלך בשמו של מרדכי, וכעונש על תכנון הקנוניה הוצאו בגתן ותרש להורג בתלייה.

== קנוניות בקוראן ==
בחלקה השני של סורת אל-עלק, מובא סיפור המייחס לאחד ממנהיגי מכה, שעיין את מוחמד ואת המוסלמים, מזימה לפגוע במוחמד, המכונה "עבד", בזמן שהוא מתפלל. על פי המסופר אללה הוא שסיכל את הקנוניה, באמצעות "מלאכי החבלה".

== תאוריית קשר ==

תאוריית קשר או תאוריית קונספירציה, היא תאוריה המסבירה מצב או אירוע באופן מהפכני כמבוססת על קנוניה באופן הנראה כסותר את הממצאים הגלויים לעין, על-בסיס ההנחה שגורמים רבי-כוח מסתירים את האמת ומונעים את חשיפתה לציבור.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברה
קטגוריה:התנהגות האדם
פסל אלינור ריגבי

פסל אלינור ריגבי הוא פסל הניצב ברחוב סטנלי שבעיר ליברפול שבאנגליה. הפסל עוצב ונוצר על ידי הזמר והפסל טומי סטיל והוא מבוסס על הדמות המתוארת בשירה של להקת הביטלס, אלינור ריגבי, שנכתב על ידי לנון-מקרטני.

==היסטוריה==
בשנת 1981, כאשר קיים טומי סטיל הופעה בליברפול, הוא הציע למועצת העיר ליברפול ליצור פסל כהוקרה ללהקת הביטלס. הסכום שאותו דרש עבור הפסל היה 3 פני, כרמז לשם המופע שלו "Half a Sixpence". המועצה קיבלה את ההצעה, מתוך כוונה שהפסל ימשוך אליו תיירים, והקצתה 4,000 ליש"ט למימון העלות. עבודת הפיסול ארכה תשעה חודשים וב-3 בדצמבר 1982 הוסר הלוט מעל הפסל על ידי סטיל.

==תיאור==
הפסל כולל דמות עשויה ארד הישובה על ספסל מאבן. גובהו של הפסל הוא 128 ס"מ, רוחבו 120 ס"מ ועומקו 96 ס"מ. הפסל מתאר אישה היושבת עם תיק יד על ברכיה, שקית קניות מפלסטיק מימינה ועותק של העיתון "ליברפול אקו" (Liverpool Echo) משמאלה. משקית הקניות מבצבץ בקבוק חלב ועל גבי העיתון ציפור דרור ופיסת לחם. האישה מביטה על הציפור.

על גבי הקיר שמאחורי הדמות קבועה טבלה ועליה הכיתוב:

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rockmine.com/Beatles/Liverpool/Eleanor.html The Eleanor Rigby Statue. - Rockmine]

קטגוריה:הביטלס
קטגוריה:ליברפול: מבנים
קטגוריה:נשים בפיסול
קטגוריה:פסלים (יצירות)
קטגוריה:נשים בממלכה המאוחדת
יוסף אבוחצירא

הרב יוסף אבוחצירא (לפני ה'תר"ף, 1920 - כ"ו בתמוז ה'תשס"א, 17 ביולי 2001) היה רב ודיין בעיר פאס שבמרוקו, ורבה הראשי הספרדי של העיר יבנה בישראל.

==קורות חיים==
נולד במרוקו לרב מכלוף אבוחצירא, רבה של העיר מרקש. אביו עלה לארץ ישראל והיה רב בשכונת רחביה בירושלים.

הוא נשאר במרוקו, התמנה כרב ודיין באוג'דה, ואחר כך בפאס.

בראשית שנות ה-70 של המאה ה-20 עלה גם הוא לישראל, והחליף ברבנות העיירה (ולימים העיר) יבנה את הרב אברהם אבוחצירא, שעבר אז לכהן כרבה של רמלה בשל מותו של אביו. בשנת ה'תשל"ח (1978) הוכר כדיין בידי הרבנות הראשית.<ref>, עמ' 21</ref>

הקים ביבנה בית מדרש וישיבה בשם "תפארת יעקב" ועמד בראשם. לצד הישיבה התקיים כולל אברכים בראשות בנו, והוא שימש כנשיא הכולל.

כיהן כרבה של יבנה עד לפרישתו לגמלאות. בנו הרב דוד אבוחצירא מונה בחייו לכהן תחתיו ברבנות העיר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:דיינים
אבו
קטגוריה:רבנים מרוקאים ישראלים
קטגוריה:רבני ערים בישראל
קטגוריה:יבנה: רבנים
קטגוריה:משפחת אבוחצירא
קלייר הולדן רוטמן

קלייר הולדן רוטמן (באנגלית: Claire Holden Rothman; נולדה ב-1958) היא סופרת קנדית, מחברת רומנים, סיפורים קצרים, ומתרגמת. היא פרסמה שני רומנים ושני קובצי סיפורים קצרים.
ספרה "אוקטובר שלי" תורגם לעברית על ידי ניצן לפידות ויצא לאור בישראל בספטמבר 2016. הספר עוסק בסיפורה של משפחה מודרנית ששדה הקרב של התרבויות, השפות וההיסטוריה מאיים לפרק אותה ובהשלכות של המילים שלא נאמרו. 

הרומן הראשון שלה, מומחה הלב היה מועמד לפרס גילר בשנת 2009, והרומן השני שלה, אוקטובר שלי היה מועמד לקבלת פרס זה בשנת 2014. בנוסף היה הספר אוקטובר שלי בין המועמדים הסופיים לקבלת פרס המושל הכללי לסיפורת בשפה האנגלית בתחרות פרסי המושל הכללי בשנת 2014. בשנת 1994 היא זכתה בפרס ג'ון גלאסקו לתרגום על השפעתו של הספר, תרגום של הולדן רוטמן שפורסם בשנת 1993 לספרו של פיליפ-איגנס פרנסואה אוברט דה גאספה משנת 1837.

היא מתגוררת בווסטמאונט, קוויבק, עם השחקן והסופר ארתור הולדן.

== יצירתה ==
* ימי הסלט (Salad Days, 1990, סיפורים קצרים)
* צבעונים שחורים (1999, Black Tulips, סיפורים קצרים)
* מומחה הלב (2009, The Heart Specialist, רומן)
* אוקטובר שלי (2014, רומן) תורגם לעברית בשנת 2016 על ידי ניצן לפידות, ראה אור בהוצאת תמיר//סנדיק

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.claireholdenrothman.com/ קלייר הולדן רוטמן]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרות יהודיות קנדיות
קטגוריה:קנדיות שנולדו ב-1958
יוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה

יוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה (גרמנית: Johann Georg II, Kurfürst von Sachsen; 31 במאי 1613 - 22 באוגוסט 1680) היה נסיך בוחר של סקסוניה בין השנים 1656–1680.

==ביוגרפיה==
יוהאן גאורג נולד ב-31 במאי 1613 בדרזדן, ליוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה לבית וטין ולמגדלנה זיבילה, דוכסית פרוסיה, בתם של אלברכט פרידריך, דוכס פרוסיה ומריה אלאונורה מקלווה. בשנת 1656 מת אביו יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה, ויוהאן גאורג עלה במקומו לשלטון. בשנת 1652 ציווה יוהאן גאורג הראשון, הנסיך הבוחר מסקסוניה שבניו הצעירים גם יירשו חלק מנחולותיו. לאחר מותו של יוהאן גאורג בשנת 1656, הסכימו בניו ב-22 באפריל 1657 על אופן החלוקה; בנו הבכור יוהאן גאורג קיבל את נסיכות הבוחר מסקסוניה, בנו אוגוסט קיבל את דוכסות סקסוניה-וייסנפלס, בנו כריסטיאן קיבל את דוכסות סקסוניה-מרזבורג, ובנו הצעיר מוריץ קיבל את אזור בישופות נוימבורג לשעבר, שהפך לדוכסות סקסוניה-צייץ.

בשנת 1664 הגיע יוהאן גאורג להסכם עם לואי הארבעה עשר, מלך צרפת, ואף קיבל ממנו תמיכה כספית נכבדת, אך בעקבות התנגדות אנטי-צרפתית חזקה בנסיכות, כרת יוהאן גאורג גם ברית עם לאופולד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.

יוהאן גאורג שחיבב מאוד מוזיקה ואמנות, הפך את דרזדן למרכז המוזיקה של גרמניה, ואף בנה בה את בית האופרה Opernhaus am Taschenberg. אולם בעקבות ההוצאות הרבות שהוציא על אמנות, נאלץ יוהאן גאורג לבקש תמיכה מצרפת כדי להימנע מפשיטת רגל לאומית.

על מנת לשקם את המדינה מתוצאות מלחמת שלושים השנים, פיתח יוהאן גאורג את תעשיות הטקסקטיל, הפחם והזכוכית, ואף חידש את יריד לייפציג, על מנת להזרים כספים למדינה.

ב-22 באוגוסט 1680 מת יוהאן גאורג בפרייברג, ובנו יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה עלה לשלטון במקומו.

==משפחתו==
בשנת 1638 התחתן יוהאן גאורג עם מגדלנה זיבילה מברנדנבורג-ביירוית, בתם של כריסטיאן, מרקיז ברנדנבורג-ביירוית ומריה מפרוסיה, מרקיזת ברנדנבורג-ביירוית, ממנה נולדו לו 3 ילדים:
* זיבילה מריה (1642–1643)
* ארדמוטה סופיה (1644–1670)
* יוהאן גאורג השלישי, הנסיך הבוחר מסקסוניה (1647–1691)

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* [https://archive.org/stream/encyclopaediabri15chisrich#page/459/mode/1up יוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה] באנציקלופדיה בריטניקה
* 
* 

{| class="wikitable" style="margin:auto;text-align:center;"
|-
| colspan="3" align="center"| יוהאן גאורג השני, הנסיך הבוחר מסקסוניה בית וטין נולד:31 במאי 1613 מת:22 באוגוסט 1680
|-
| rowspan="1" align="center"| יוהאן גאורג הראשון
| rowspan="1" align="center"| נסיכות הבוחר מסקסוניה 1656–1680
| rowspan="1" align="center"| יוהאן גאורג השלישי
|}

קטגוריה:סקסוניה: היסטוריה
קטגוריה:בית וטין
קטגוריה:ילידי 1613
קטגוריה:נפטרים ב-1680
גפן ברקאי

גפן ברקאי (נולד ב-7 בפברואר 1994) הוא שחקן ודוגמן ישראלי.

==ביוגרפיה==
ברקאי נולד וגדל בהוד השרון ולמד בתיכון הדרים בעיר. את שירותו הצבאי עשה בתיאטרון צה"ל.

חשיפתו הטלוויזיונית הראשונה הייתה בשנת 2012 כאשר שיחק בסדרת הנעורים "יומני החופש הגדול" ששודרה בערוץ דיסני לצופי Yes, בה שיחק בתפקיד הראשי את דמותו של גור, בן זוגה של תמר (ליהי קורנובסקי). על תפקידו בסדרה היה מועמד לתואר שחקן השנה בטקס נבחרי הילדים לשנת 2012. ברקאי שיחק גם בעונה השנייה של הסדרה, בשנת 2013.

בשנת 2015 החל לגלם את דמותו של אריאל בעונה השנייה של סדרת הנוער "שוברי גלים" ששודרה בערוץ הילדים לצופי Yes.

בשנים 2015 ו-2016 הנחה את "פסטיבל יותר" למתגייסים.

בשנת 2016 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע "ירח בבית 12" בבימויה של דורית חכים. בסדרת המתח שיצרה וכתבה קרן ויסמן, "מלאך של אמא", שיחק בתפקיד אורח. בדצמבר אותה שנה החל לגלם את מייקל רוזן בסדרת הנוער "Oboy" בערוץ הילדים לצופי Yes.

בשנת 2017 שיחק בסרט "פוקסטרוט".

בשנת 2014 החל לשמש כפרזנטור של חברת האופנה הישראלית "רנואר". ביולי 2021 פורסם כי שיתוף הפעולה בין ברקאי לרנואר הגיע לסיומו.

בשנת 2019 החל לגלם את דמותו של אדר שיין (תפקיד ראשי) מתנדב במד"א ואחיה של רומי שיין (שירה לוי) בסדרת הנוער "התחנה".

ביולי 2019 החל לשחק בקומדיה הרומנטית של קשת 12, "זה לא הגיל", בתפקיד בן זוגה של מירי מסיקה הצעיר ממנה בשני עשורים.

בשנת 2019 השתתף במופע הפסטיגל השנתי, "play פסטיגל".

מאפריל 2021 נמצא בזוגיות עם גל לוזון ביתה של הקוסמטיקאית מימי לוזון.

==פילמוגרפיה==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרויקט
!דמות
!הערות
|-
|2015
|ירח בבית 12
|בן
|
|-
|2017
|פוקסטרוט
|יואל
|
|}
*

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!פרויקט
!דמות
!הערות
|-
|2012-2013
|יומני החופש הגדול
|גור
|
|-
|2015-2016
|שוברי גלים
|אריאל
|
|-
|2016
|מלאך של אמא 
|סלע גוטמן
|
|-
|2016-2018
|Oboy
|מיכאל "מייקל" רוזן
|
|-
| rowspan="2" |2019-2020
|התחנה
|אדר (שי)/אשכנזי
|
|-
|זה לא הגיל
|ישי רחמים בן דוד
|
|}
*

==מועמדויות ופרסים==
{| class="wikitable"
|-
!שנה
!פרס
!קטגוריה
!תוצאה
|-
| 2012 ||טקס נבחרי הילדים || שחקן השנה || 
|-
| 2014 || טקס פרסי האופנה || דוגמן השנה || 
|-
|2017
|טקס נבחרי הילדים של פרוגי
|אינסטגרם השנה
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:דוגמנים ישראלים
קטגוריה:בוגרי תיאטרון צה"ל
קטגוריה:בוגרי תיכון הדרים
קטגוריה:משתתפי הפסטיגל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1995
ג'ניס דיקנסון

ג'ניס דיקנסון (באנגלית: Janice Dickinson; נולדה ב-15 בפברואר 1955) היא דוגמנית וסוכנת אמנים אמריקאית.

==ביוגרפיה==
דיקנסון נולדה בברוקלין ולה אחות גדולה ואחות קטנה.

בתחילת שנות השבעים היא נסעה לעיר ניו יורק על מנת לדגמן לאחר שזכתה בתחרות "דוגמנית אופנת עלית" ובאותה תקופה בלונדיניות עם עיניים כחולות היו דומיננטיות בעולם האופנה.
היא התגלתה על ידי צלם אופנה לאחר שחברתו לוריין בראקו אמרה שהיא אוהבת את איך שהיא נראית. היא דגמנה תקופה בפריז ולאחר מכן שבה למולדתה. היא טוענת שהיא המציאה את הביטוי "סופרמודל" (דוגמנית על) זאת לאחר שמנהלה שם לב שהיא עובדת הרבה מאוד ובצורה אינטנסיבית אז הוא אמר לה "את לא סופרמן ואז היא ענתה לא "נכון, אני לא סופרמן, אני סופרמודל".

היא כיכבה על השערים של חשובי מגזיני האופנה ווג, קוסמופוליטן, מארי קלייר ופלייבוי.

בנוסף היא שימשה כפנים של חברות כמו רבלון והאש פאפיז.

ב-2003 היא החלה לשמש כשופטת בתוכנית הריאליטי המצליחה "הטופ מודל הבאה" ושם היא נודעה בקשיחותה כלפי המתמודדות בתחרות. היא השתתפה בתוכנית במשך ארבע עונות אך לא המשיכה לעונה החמישית וזאת לאחר שהפקת התוכנית לא הסכימה להעלות את משכורתה.

ב-2006 עלתה תוכנית הטלוויזיה "הסוכנות של ג'ניס דיקנסון" שעקבה אחר הקריירה החדשה של דיקנסון כסוכנת דוגמנות.

== חיים אישיים ==
דיקנסון הייתה נשואה שלוש פעמים ולה בן מבעלה השני ועוד בת מבן זוגה לשעבר. במרץ 2016 התגלה כי דיקינסון אובחנה בסרטן השד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:דוגמניות אמריקאיות
קטגוריה:סוכני דוגמנים
קטגוריה:שופטות תוכניות מציאות אמריקאיות
קטגוריה:שופטי תוכניות מציאות אמריקאים
קטגוריה:דוגמנים אמריקאים
קטגוריה:נפגעי ונפגעות תקיפות מיניות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1955
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1955