OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מקום גאומטרי

מקום גאומטרי (בלטינית: Locus; לוקוס) הוא אוסף של כל הנקודות המקיימות תנאי גאומטרי מסוים. בדרך כלל, המקום הגאומטרי הוא עקומה או איחוד של כמה עקומות. בפורמליות:מקום גאומטרי הוא: <math>\{(a,b) \in \mathbb{R} \times \mathbb{R} | \varphi (a,b)\}</math>.

== דוגמאות למקומות גאומטריים במישור ==
* אוסף הנקודות שמרחקיהן מהנקודות A, B שווים זה לזה הוא אנך אמצעי לקטע AB.
* אוסף הנקודות הנמצאות במרחק שווה משני ישרים נתונים הנחתכים זה עם זה הוא חוצה הזווית שביניהם.
* חתכי החרוט ניתנים להגדרה גם כמקומות גאומטריים:
** אוסף הנקודות הנמצאות במרחק קבוע מנקודה נתונה הוא מעגל. אוסף הנקודות שיחס המרחקים שלהן מזוג נקודות נתונות הוא קבוע חיובי (שאינו 1) הוא מעגל הקרוי מעגל אפולוניוס.
** אוסף הנקודות שמרחקן מנקודה נתונה שווה למרחקן מישר נתון (מדריך) הוא פרבולה.
** אוסף הנקודות שסכום מרחקיהן משתי נקודות נתונות (מוקדים) הוא קבוע, הוא אליפסה.
** אוסף הנקודות שהפרש מרחקיהן משתי נקודות נתונות (מוקדים) הוא קבוע, הוא היפרבולה.
*בגאומטריה דיפרנציאלית, בהינתן עקומה במישור <math>\gamma : [0,L] \to \mathbb{R}^2</math> בפרמטריזציה טבעית, המקום הגאומטרי של כל מרכזי העקמומיות שלה נקרא אוולוט.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עקומות
קטגוריה:גאומטריה
חופה

חופה בבית כנסת ב[[וושינגטון די. סי.]]
חופה בקיבוץ [[אילות]]
"חתונה יהודית", ונציה, 1780. החתן בציור מכסה את הכלה ואת עצמו בבד המשמש כחופה.
חוּפָּה היא יריעה פרוסה על גבי ארבעה עמודים שתחתיה מקיימים את טקס הנישואין היהודי. לעיתים משמשת החופה גם בטקסי הכנסת ספר תורה.

==אטימולוגיה==
שורש דומה מוכר מחיתית: 'חֻפָּרַ' ḫupaara - בהוראת כיסוי בד בעזרתו מדמים את האל. בלשון אוגריתית: עפרת - ġprt. אכדית: 'אֵפָּרְתֻ' - שימש ככסות אזור הרגליים. בלשון פרסית וערבית קובה کپه בהוראת חפץ בצורת כיפה או כובע.

==משמעות הביטוי==
כבר במקרא החופה מופיעה בהקשר של חתן וכלה: "יצא חתן מחדרו וכלה מחופתה" (), "והוא כחתן יוצא מחופתו ישיש כגיבור לרוץ אורח" ().

מקורות חז"ל מתארים את הכנסת הכלה ל'חופה' כשלב השני והמסכם של טקס הנישואים ביהדות, הידוע כחופה וקידושין. לגבי מהות אותה "חופה" ישנן דעות שונות. ככל הנראה החופה הייתה הבית אותו ייעד החתן למגוריהם המשותפים של הזוג הנשוי לאחר שקושט לקראת טקס החופה. מתוך משלים במדרשים אנו לומדים מעט על מראה החופה בזמנם. היו מסיידים ומציירים אותה, והיו שמים בה מחצלות ווילונות. כיום נהוג אצל האשכנזים שהחתן והכלה מתייחדים בחדר ייחוד כדי לקיים "חופה" לפי חלק מהדעות. כן נהוג להקפיד שהחתן יכסה את הכלה בהינומה, שכן ישנם דעות שזוהי הכניסה לחופה.

בעקבות זאת, נוהגים לכנות גם את טקס הנישואין עצמו - חופה.

==החופה==
עם השנים דבק המושג "חופה" ליריעה פרוסה על גבי ארבעה עמודים שתחתיה מקיימים את טקס חופה וקידושין. במהלך הדורות נהגו יהודים לקנות חופות יקרות. כך למשל נתרמה לבית הכנסת תפארת ישראל חופה יקרה בשווי של כ-2000 פרנק אשר שימש לתהלוכות של ספרי תורה.

בימי הביניים נהגו לערוך את החופה בבית הכנסת. יש שהתנגדו לעריכת החופה בבית הכנסת. אחרים המליצו על קיום החופה בחצר בית הכנסת כדי להיות מתחת לכוכבים, לסימן שירבה זרעם של החתן והכלה ככוכבי השמים. כיום, נוהגים האשכנזים לערוך חופות נישואין תחת כיפת השמים.

==ראו גם==
*חופה וקידושין

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* [https://asif.co.il/tag/חופה/ חופה], באתר ספריית אסיף

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הלכות אישות
קטגוריה:נישואים ביהדות
קטגוריה:חתונה
קטגוריה:מסכת כתובות
חרצית עטורה

פרטים של פרחי החרצית
חרצית עטורה צהובה ולבנה, בנגב המערבי

חרצית עטורה (שם מדעי: Glebionis coronaria או Chrysanthemum coronarium, שם עממי: Crown Daisy) היא מין פרח בסוג חרצית ממשפחת המורכבים.

== מאפיינים ==
עלי הכותרת מכופפים לפנות ערב
החרצית העטורה היא בעלת קרקפות עם פרחים צינוריים במרכזן ופרחים לשוניים בהיקפן. כל פרחי הקרקפת צהובים-כתומים. קיים וריאנט נפוץ בעל פרחים לשוניים בהירים, שבעיקר נוטים ללבן. באופן כללי גוון הצהוב של החרציות הוא זהוב. בכל החרציות פרחי הצינור כהים יותר מפרחי הלשון. לקראת ערב נוטים פרחי ההיקף של הקרקפת כלפי מטה.

בישראל, המין פורח באביב, בחודשים פברואר עד מאי. פריחת החרציות מתחילה בחודש פברואר אך לשיאה היא מגיעה רק במרץ-אפריל. הצמח נפוץ בעיקר על אדמות עשירות בחנקן. 
החרציות הפורחות יוצרות לעיתים מרבדים צפופים צהובים הנראים למרחוק. עלי החרצית מתכופפים בלילה ומזדקפים ביום.

החרצית מושכת אליה חרקים רבים, כאשר הנפוצה שבהם היא פרחית נעמי.

==שימושים==
===שימושים רפואיים===
הערבים והדרוזים נוהגים להכין סלט מעלי החרצית.

ברפואה העממית של הבדואים נהוג לבשל עלי כותרת צהובים של החרצית במים, ולשתות את המשקה כתרופה להורדת חום, הפחתת כאבי הבטן והפסקת שלשולים.

===שימוש כקוטל חרקים===
צמח החרצית מכיל חומרים הנקראים פירטרינים (pyrethrins) שהם רעילים לחרקים, וכך מגנים עליו מפני הרביבוריה. חומרים דומים משמשים בתרסיסים קוטלי חרקים שבשימוש האדם.

== גלריה ==

<gallery perrow="3" widths="220" heights="200">
קובץ:Harzit.JPG|alt=V|חרצית עטורה
קובץ:P sde hartsiyot.jpg|מרבד חרציות
קובץ:Crown Daisy by Zachi Evenor - Israel 2016 IZE-15126.jpg|מרבד חרציות
קובץ:Chartzit02.JPG|חרצית עטורה
קובץ:Beetle001.jpg|פרחית על חרצית עטורה
קובץ:Chartzit001.JPG|חרצית ומוטציה שלה
קובץ:Chartziot-Rishonn001.jpg|חרציות באגמון הסופרלנד בראשון לציון
קובץ:Glebionis April 2011-1.jpg|חרצית צהובה עם שוליים לבנים
קובץ:Tel Teomim 021a.jpg|מרבדי חרציות מאפיינות את האביב בישראל
קובץ:Chartzit01.jpg|חרצית עטורה
קובץ:Crown Daisy.jpg|חרצית עטורה בנחל מערות
קובץ:Protaetic cuprea ignicollis 2023-03-22 IZE-066.jpg|נחושתית הקוצים על חרצית עטורה, ישראל
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.tiuli.com/flower_info.asp?flower_id=49 חרצית עטורה] - אגדות ומידע מפורט מתוך האתר [http://www.tiuli.com טיולים בארץ מגדיר צמחים] 
* [https://web.archive.org/web/20160808092233/http://www.tmurot.org.il/article.aspx?id=978 מידע על חרצית השדה וערכה התזונתי] באתר Tmurot
* צחי אבנור, [https://www.flickr.com/photos/zachievenor/sets/72157649007832013/ חרצית עטורה בישראל], פליקר

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:מורכבים 
קטגוריה:ארץ ישראל: מורכבים
קטגוריה:פרחים צהובים בארץ ישראל
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
קטגוריה:ארץ ישראל: צמחים אלרגניים
בק אופיס

בק אופיס (באנגלית: Back Office), ברוב החברות, הוא החלק המטפל במשימות קיום החברה עצמה. דוגמאות לכך יכולות להיות מחלקות טכנולוגיית המידע (הדואגות לכך שהטלפונים והמחשבים יעבדו), הנהלת חשבונות ומשאבי אנוש. בבנקאות, משמעות המונח היא המקום שבו פועלות מערכות העיבוד המטפלות בניהול החשבונות, סליקה וכדומה.

מקורו של המונח נובע מצורת המבנים של החברות הראשונות, שבהן היה משרד קדמי (Front Office), שהכיל את אנשי המכירות וצוותים אחרים העוסקים בקבלת קהל, ומשרד אחורי (Back Office), שבו היו יושבים אלו שמייצרים או מפתחים את המוצרים, ואנשי ההנהלה, אשר לא נראו על ידי הלקוחות.

בקאופיס יהיה ממוקם לעיתים קרובות במטה החברה, ופעמים רבות באזורים או מדינות בהם שכר העבודה ודמי השכירות הם יחסית נמוכים. חברות רבות מבצעות את משימות הבקאופיס באמצעות חברת מיקור חוץ הנמצאת באזורים או מדינות כאלו, על מנת להפחית עלויות.<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סוציולוגיה ארגונית
כליל החורש

ענף כליל החורש
כליל דוד בפריחה
Cercis siliquastrum
כליל החורש בכרמל
סריקה של ענף פורח של כליל החורש
כליל החורש (כְּלִיל הַחֹרֶש, שם מדעי: Cercis siliquastrum) הוא עץ חורש נשיר במשפחת הקסאלפיניים (הוא קרוב משפחה של החרוב). פריחתו הבוהקת בחודשי מרץ-אפריל העניקה לו את שמו, אשר משמעותו היא "כתר החורש" או "נזר החורש".

העץ קטן מאוד; שיח עץ נשיר המגיע לגובה 6–8 מטר, בעל גזע מרכזי יחיד המתפצל בחלקו התחתון, רוחב גזעו כ-30 ס"מ. העץ גדל בר בחבל הים תיכוני ההררי בגובה 100–1,000 מ'. בעולם העץ גדל בדרום אירופה ודרום מערב אסיה; בספרד, דרום צרפת, איטליה, יוון ואסיה הקטנה. כליל החורש הוא צמח מוגן בישראל.

כליל החורש נמוך וצמרתו שופעת. בתחילת האביב מתכסה העץ בשפע פרחים בצבע ורוד לילך, המופיעים לפני העלים. לפרחים טעם חומצי עדין, וניתן לאכלם בסלטים. העלים עגולים, תמימים ומזכירים צורת לב. פירות העץ הם תרמילים פחוסים. הפרחים יוצאים מתוך הגזע ומתוך ענפים בוגרים (קאוליפלורה), דבר המעיד על מוצאו הטרופי של העץ. 

זרעי העץ נזרעים בחודש פברואר.

==שמותיו של כליל החורש==
בערבית נקרא כליל החורש "ערוס אל-ע'אבה" שפירושו "כלת החורש/היער". בעברית מבטא שמו של העץ את היותו כליל יופי, וגם כליל במובן כתר ונזר. יש בו גם דמיון לשם הערבי, שאולי משמר שם עברי הקדום שאבד במרוצת הדורות.

לפי האמונה הנוצרית תלה עצמו יהודה איש קריות על כליל החורש, ולכן הוא נקרא באנגלית Judas-tree (באירופה הייתה לעץ חשיבות פולחנית טרום-נוצרית). 
לפי החוקר הבריטי דייוויד ג'ון מאברלי בספרו משנת 2008, מקור השם באנגלית הוא בעצם שיבוש של אחד משמות העץ בצרפתית arbre de Judee, "עץ [ארץ] יהודה". לדבריו העץ כונה בשם זה מכיוון שהוא היה מוכר כעץ קיים בארץ ישראל, שהיא הפרובינקיה הרומית IVDEA.

==תפקידו בהדברה ביולוגית==
נטיעת כליל החורש בקרבת מטעים של עצי זית, תפוח ואגס תורמת בהגנה על המטעים מפני פשפשים שהם טפילים. 

לכליל החורש קיים פשפש ייחודי בשם Cacopsylla pulchella המופיע על קליפת הגזע באמצע האביב. פשפשים אחרים, מסוג אנתוכוריס, טורפים פשפש זה. בחודש יוני, כאשר פשפש כליל החורש נודד, טורפיו עוברים לעצי המטע וניזונים מהפשפשים הייחודיים להם. השתתפות דומה בהדברה ביולוגית מספק גם עץ התאנה.

==תכונות רפואיות==
ברפואה העממית יש המשתמשים בפרחים ובעלים לבעיות כבד, לטחול, לנזלת כרונית, לבעיות בדרכי הנשימה, לצהבת, לאבנים בכליות ונפיחות ברגליים של נשים הרות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.tiuli.com/flower_info.asp?flower_id=9 כליל החורש], באתר טיולי (כולל אגדות)
* 
* [http://www.jerusalemzoo.org.il/lhe/aecommerce/c1873/6257.php כליל החורש] באתר גן החיות התנכי בירושלים
* [http://www.starmed.co.il/HealingPlants/14 כליל החורש] באתר הרופאים המומחים

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:קסאלפיניים
קטגוריה:צרפת: עצים
קטגוריה:ארץ ישראל: עצים
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים
קטגוריה:פרחי מאכל
קטגוריה:צמחי מרפא
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1753
מונגקה חאן

מוֹנְגְּקֶה חַאן (1208-1259, נקרא גם מאנגו) היה החאן הגדול הרביעי של האימפריה המונגולית. מונגקה היה בנו של טולוי, שהיה בנו הצעיר של ג'ינגיס חאן. מונגקה כיהן כחאן בין השנים 1251 ועד מותו.

== שנותיו הראשונות ==
מונגקה היה שותף למערכה האירופאית (1236-1242), בין השאר בהרס קייב ובהתקפה על הונגריה. הוא חזר למונגוליה בקיץ 1241, לפני סופה הבלתי צפוי של המערכה בעקבות מותו של אוגדיי חאן.

==עלייתו לשלטון==
לאחר מותו של גויוק, החאן הגדול השלישי, מצא עצמו מונגקה מוביל את קבוצת צאצאי ג'ינגיס חאן ששאפו להדיח את צאצאי אוגדיי מהשלטון. באטו, המבוגר מביניהם, שהיה בנו של דז'וצ'י, היה קרוב למלחמה בגויוק ב-1248, שנמנעה בעקבות מותו של האחרון. לאחר מותו של גויוק, שיתף באטו פעולה עם אלמנתו של טולוי על מנת לסכל את תוכניותיה של אלמנת גויוק - ששלטה בפועל - להעביר את השלטון לאחד מבני משפחתה. באטו כינס קורילטאי בסיביר ב-1250 (הקורילטאי הראשון שלא כונס במונגוליה עצמה). על אף נסיונותיו של באטו, כונס קורילטאי במונגוליה ב-1251, ובחר במונגקה כחאן.

==ההתפשטות המונגולית בתקופתו==
בתקופת שלטונו כחאן, התמקד מונגקה בהרחבת האימפריה יותר מאשר קודמו. הוא עסק במלחמה בסין מול שושלת סונג, והצליח להביא לכיבוש חונאן ב-1254 ולכיבוש הודו-סין, שאיפשרו למונגולים לפלוש משלושה כיוונים שונים. הוא מינה את אחיו הולאגו חאן לעמוד בראש הפלישה לתוך מרכז העולם המוסלמי. המערכה האירופאית הוזנחה, אך ידידותו של מונגקה עם באטו הבטיחה את שלמות האימפריה.

==מותו והשפעותיו==
במהלך קרב בסין ב-1259, חלה מונגקה באופן מסתורי בדיזנטריה, ומת. מותו עצר את התקדמותו של הולאגו בדרום-מערב אסיה והוביל למלחמת האזרחים הטולויית בין אחיו קובלאי חאן ואריק בוק, שמוטטה את אחדותה של האימפריה המונגולית.

==ראו גם==
*ג'וצ'י
*גויוק חאן
*באטו חאן
*קובלאי חאן
*אריק בוק
*הולאגו חאן
*שושלת יואן
*אורדת הזהב
*צ'אגאטאי (חאנות)
*אילחאן

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:חאנים
קטגוריה:צאצאי ג'ינגיס חאן
קטגוריה:הפלישה המונגולית לאירופה
קטגוריה:ילידי 1209

קטגוריה:נפטרים ב-1259
סייפן התבואה

סייפן התבואה (שם מדעי: Gladiolus italicus) הוא צמח ממשפחת האירוסיים. זהו גאופיט בעל פקעת. עליו פחוסים וזקופים, ודומים בצורתם לחרב סיף ומכאן שמו.

צבע פרחיו הוא ורוד-סגול. גבעול הסיפן הוא בגובה של כחצי מטר. סייפן התבואה גדל בארצות הים התיכון ובמזרח התיכון. הצמח מתרבה על ידי זרעים ופקעות בת. יש המגדלים אותו כצמח נוי. בישראל, סייפן התבואה גדל מהצפון עד צפון הנגב חוץ מחולות מישור החוף. הפריחה בארץ ישראל היא בחודשים פברואר עד אפריל, בעיקר בחבל הים-תיכוני.

== גלריה ==
<gallery mode="packed">
קובץ:סייפן התבואה ליד הישוב נטף.jpg|פרח סייפן התבואה שצולם ליד הישוב נטף שבהרי ירושלים|סייפן התבואה ליד הישוב נטף בהרי ירושלים
קובץ:Gladiolus italicus2.JPG|סייפן התבואה
קובץ:סיפן התבואה צפורי.JPG|סיפן התבואה
קובץ:Gladiolus italicus MHNT.BOT.2009.17.13.jpg|Gladiolus italicus
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1768
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיליפ מילר
קטגוריה:אירוסיים
קטגוריה:ארץ ישראל: אירוסיים
קטגוריה:ערכי טבע מוגנים בישראל: צמחים
קטגוריה:פרחים ורודים בארץ ישראל
בית וסקס

בית וסקס (באנגלית: House of Wessex) הידוע גם בתור סרדיקינגאס (באנגלית עתיקה: Cerdicingas ובאנגלית: House of Cerdic) היה שושלת מלוכה אשר שלטה בממלכות שונות באנגליה במשך תקופה של למעלה מחמש מאות שנה, בין ראשית המאה ה-6 לשלהי המאה ה-11. בתחילה שלט בית המלוכה בממלכת וסקס הקדומה, אשר שכנה בדרום-מערב אנגליה של ימינו. במהלך המאה ה-9, השתלטה וסקס באופן הדרגתי גם על ממלכות אחרות אשר התקיימו באנגליה באותה התקופה, ולזמן קצר בית המלוכה מלך גם על הממלכות מרסיה וקנט, אשר מאוחר יותר סופחה לוסקס. לבסוף, השתלטה ממלכת וסקס על רובה של אנגליה, ייסדה תחתיה את ממלכת אנגליה, והייתה למשפחת המלוכה השלטת בה למשך תקופה של כמאה שנה.

==אילן יוחסין==

==ראו גם==
* מלכי וסקס
* ממלכת וסקס

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Stephen Friar and John Ferguson (1993), Basic Heraldry, W. W. Norton & Company, 
* Naismith, Rory (2011). "The Origins of the Line of Egbert, King of the West Saxons, 802–839". English Historical Review. 76 (518): 1–16. doi:[http://ehr.oxfordjournals.org/content/CXXVI/518/1 10.1093/ehr/ceq377].
</div>

==קישורים חיצוניים==

*
*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בתי מלוכה אנגליים
וסקס
אישור מופרד

אישור מופרד הוא כשל לוגי המתרחש בסילוגיזם מופרד, כאשר הטיעון בא בנוסח השגוי הבא:

: א' או ב' (זהו ה"מופרד")
: א' (מאושר ולא נדחה)
: על כן, לא ב'.

הכשל טמון במסקנה ש-ב' אינו נכון משום ש-א' נכון, כאשר למעשה שניהם עשויים להיות נכונים. ההנחה השנייה (הנחה מינורית) חייבת להיות שלילית כדי שטיעון כזה יהיה תקף מבחינה לוגית. אם האופרטור הלוגי או מומר באו אקסקלוסיבי (הקובע שתיתכן רק אחת משתי האפשרויות), כי אז הטיעון תקף ואינו כולל כשל.

==דוגמאות==

:#מחר ירד גשם או שירד שלג
:#החזאי התורן מוסר שמחר ירד גשם
:#לכן, מחר לא ירד שלג

שתי האפשרויות יכולות להתקיים: גם גשם וגם שלג עשויים לרדת. התקיימות תנאי אחד אינה מבטלת את האפשרות שיתקיים התנאי האחר. אם נציב את הטיעון בצורה נכונה, עם זאת:
:#מחר ירד גשם או שירד שלג
:#החזאי התורן מוסר שמחר לא ירד גשם
:#לכן, מחר ירד שלג

ידוע לנו כי בכל מקרה אחת משתי, א' או ב', גשם או שלג, תתגשם. אם אנו מאשרים התגשמות אחת מהן, אין זה מן הנמנע שגם השנייה תתגשם ולכן הסילוגיזם הראשון כולל כשל.

לעומת זאת, במקרה השני אנו מבטלים את אפשרות א', ירידת המטר. מאחר שידוע לנו כי א' או ב' יתגשמו בכל מקרה, ביטול אפשרות א' משמעו שתתגשם אפשרות ב', ירד שלג.

==ראו גם==
* כשל סילוגיסטי

אישור מופרד
טריטוריית אריזונה (קונפדרציה)

מפת הטריטוריה
טריטוריית אריזונה של קונפדרציית המדינות של אמריקה הייתה טריטוריה מאורגנת בשליטת הקונפדרציה שהתקיימה בין 1861 ל-1865. שטחה חפף, הגם שלא היה זהה, לטריטוריית אריזונה שנוצרה על ידי ארצות הברית ב־1863. במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית התרחשו בה מספר קרבות חשובים, בעיקר עקב נתיב הפלישה האפשרי שהיה בכוחה להציע לקונפדרציה 
לעבר דרום קליפורניה.

== היסטוריה ==
בטרם מלחמת האזרחים האמריקנית היה כל שטחן של מדינות אריזונה וניו מקסיקו של היום חלק מטריטוריית ניו מקסיקו. אולם, לאחר הגדלת הטריטוריה ברכישת גדסדן, התעוררו בקרב ממשלת הטריטוריה בסנטה פה חששות בקשר ליכולתה לשלוט בשטחה הדרומי.

ב-29 באוגוסט 1856 התכנסה ועדה בטוסון ובה הועלה לראשונה באופן רשמי רעיון יצירתה של "טריטוריית אריזונה" עצמאית בחלקה הדרומי של טריטוריית ניו מקסיקו הקיימת. בוועדה נוסחה עצומה למען הצעת החלוקה, שנחתמה על ידי 256 איש ונשלחה לקונגרס ארצות הברית, ואף נבחר נציגה של הטריטוריה המוצעת לקונגרס.

בינואר 1857, הוצגה הצעת החוק למען יצירת הטריטוריה, בבית הנבחרים, אך לא התקבלה בטענה
שאוכלוסייתה של הטריטוריה המוצעת קטנה מדי. הצעת חוק דומה בסנאט נחלה אף היא כישלון.

ההתנגדות להצעות החוק נבעה בחלקה מחשש שהמתיישבים בחלקה הדרומי של טריטוריית ניו מקסיקו נתונים להשפעתם של פעילים דרומיים שהיו 
מעוניינים להרחיב את מנהג העבדות לעבר אזור הדרום מערב.

בפברואר 1858 אישר בית המחוקקים של טריטוריית ניו מקסיקו את ההצעה ליצירת טריטוריית אריזונה, בתנאי שכל האינדיאנים בטריטוריה יועברו לשטחה הצפוני של אריזונה.

ביולי 1860 נערכה ועדה נוספת בטוסון בהשתתפות מתיישבים מחלקה הדרומי של הטריטוריה, בה נוסחה חוקה לטריטוריה החדשה, ואף
נבחר לה מושל.

לאחר שפרצה מלחמת האזרחים, התמיכה בקונפדרציה הייתה חזקה בקרב חלקיה הדרומיים של הטריטוריה. ב-1861, פלש כוח חיילים מטקסס, בפיקודו של לוטננט קולונל ג'ון ביילור, לטריטוריה, ואילץ את חיילי האיחוד ששהו בה להיכנע. ב-1 באוגוסט 1861, הכריז לוטננט קולונל ג'ון ביילור על טריטוריית אריזונה העצמאית בהתאם לגבולות שהוצעו בוועידת טוסון, ומינה עצמו למושל.

ב-28 באוגוסט באותה השנה התכנסה ועדה נוספת בטוסון בה הוחלט על הצטרפות הטריטוריה לקונפדרציה. ההצעה לארגון הטריטוריה הועברה בקונגרס הקונפדרציה ב-13 בינואר 1862 ואושררה על ידי הנשיא ג'פרסון דייוויס ב־14 בפברואר 1862.

מאמצי הקונפדרציה להבטיח את שליטתה באזור הובילו לקרב ניו מקסיקו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קונפדרציית המדינות של אמריקה
קטגוריה:אריזונה: היסטוריה
אתר סקי

[[אתר החרמון אשר בישראל]]
אתר סקי [[בארילוצ'ה (ארגנטינה)]]
אתר סקי הוא מתחם המאפשר עיסוק בספורט הסקי והסנובורד.

== תפוצת אתרי הסקי ==
תנאי הכרחי לקיומו של אתר סקי הוא הימצאותם של תנאים המאפשרים הצטברות שלג: בראש ובראשונה תנאי אקלים מתאימים. תנאי נוסף, ההכרחי לסקי "אלפיני", הוא טופוגרפיה הררית. יש אתרים מעטים בעולם אשר מספקים מגוון רב של מסלולים ותנאי אקלים המאפשרים גלישה לאורך מספר חודשים בשנה. אלו נמצאים בעיקר בהרי האלפים, הפירנאים והרי סקנדינביה באירופה, הרי הרוקי בצפון אמריקה והאלפים היפניים ביפן. במקומות בהם יש אקלים קר גם בגבהים נמוכים יחסית יש אתרי סקי גם על גבעות בגבהים של פחות מ-1,000 מטר מעל פני הים כמו בצפון מזרח ארצות הברית. כמעט כל אתרי הסקי בעולם ממוקמים בקווי רוחב שגבוהים מ-30 מעלות, מפני שהרים מושלגים בקווי רוחב נמוכים יותר כמו הרי האנדים או הרי ההימלאיה הם בגבהים בהם כמות החמצן דלילה ויכולה לגרום למחלת גבהים ולסיכון בריאותי. 

במקומות כמו מדינות המפרץ הפרסי שבהן אין תנאים גאוגרפיים ואקלימים כדי לקיים אתר סקי, יש אתרי סקי מקורים. דוגמה לכך היא "סקי דובאי" הנמצא בדובאי שבאיחוד האמירויות הערביות המשתרע על 22,500 מ"ר ויש בו שלג מיובא כל ימות השנה.

== מבנה וגודל של אתר סקי ==
מעליות סקי קפואות באתר הסקי השוודי אורסקוטן]]
אתרי סקי נבדלים זה מזה בגודלם ובמגוון האפשרויות אותם הם מציעים לגולשים. ישנם מספר מאפיינים לאתר סקי:
*מסלולי סקי: בדרך כלל מסלולים אלו "מוסדרים", כלומר מסומנים, מתוחזקים ולרוב אף נסרקים בקביעות על ידי מנהלי האתר. המסלולים בדרך כלל מחולקים לפי רמות קושי, הנקבעות על פי שיפוע המסלול, רוחבו ונתונים נוספים.
*אמצעי שינוע: מטרת אמצעים אלה היא לרוב להעביר את הגולשים לנקודות ההתחלה של המסלולים. ישנם סוגים רבים של אמצעים כאלה. העיקריים שבהם הם:
** מעלית סקי
** פוניקולר
** רכבלים מסוגים שונים
** אופנועי שלג
** אוטובוסים
** מסוקים
*אמצעי תחזוקה ושליטה:
**חתולי שלג: רכב שבעיקרו משמש להידוק השלג על המסלולים, אך עבירותו הגבוהה מאפשרת גישה ממונעת במקרה הצורך כמעט לכל נקודה.
**תותחי שלג: מערכת שמאפשרת ייצור שלג "מלאכותי".
*מסעדות, בתי מלון ושאר מוקדי מסחר ופעילות פנאי.
* באתרי סקי רבים ניתן למצוא "בתי ספר" לסקי, המספקים שירותי הדרכה בענפי הסקי השונים.
מקובל כי גודלו ואיכותו של אתר סקי נובעים בעיקר מכמות המרכיבים הללו: מספר מסלולי הסקי ואורכם הכולל, לאחר מכן כמות ואיכות אמצעי השינוע, ולבסוף גם מגוון הפעילויות הנוספות שמציע האתר. גורם נוסף המשפיע על איכותו של אתר סקי הוא התנאים האקלימיים השוררים בו, המשפיעים על מספר הימים בשנה בהם ניתן לגלוש.

==אתר סקי בישראל==
בישראל אתר סקי אחד - אתר החרמון, על הר החרמון.

==קישורים חיצוניים==

*
*
פרסיוול לוול

פרסיוול לוול (אנגלית: Percival Lowell; 13 במרץ 1855 - 13 בנובמבר 1916) היה אסטרונום אמריקאי חובב שטען שקיימות תעלות על המאדים. מייסד מצפה הכוכבים לוול שבפלאגסטאף, אריזונה.

אחיו הגדול אבט היה נשיא אוניברסיטת הרווארד, ואחותו איימי הייתה משוררת ומבקרת ספרות אימג'יסטית.

== חייו ==
לוול סיים את לימודיו בהארוורד בשנת 1876 ונסע רבות למזרח הרחוק בטרם החליט ללמוד מתמטיקה ולחקור את מאדים כמקצועו בחיים. התעניין במיוחד בטענה של ג'ובאני סקיאפארלי (מנהל מצפה הכוכבים במילנו) כי יש תעלות במאדים.

לוול מביט בטלסקופ ב[[מצפה הכוכבים לוול, 1914]]

בשנת 1894 עבר לפלאגסטאף, אריזונה. בשל הגובה הרב שם והשמים נטולי העננים היה זה מקום מצוין לתצפיות אסטרונומיות ומחקרים בתחום הצילום האסטרונומי. במשך 15 השנים שלאחר מכן חקר את המאדים וכתב שלושה ספרים בנושא בהם טען בין היתר כי בעבר היו חיים אינטליגנטיים על המאדים והם שיצרו את התעלות על פניו.

תרומתו הגדולה ביותר לחקר החלל התרחשה בשמונה שנות חייו האחרונות, שבהן חיפש אחר "כוכב הלכת X" שהיה אמור להיות אחרי נפטון. אמנם לוול נפטר לפני שהצליח למצוא את הכוכב, אך החיפוש נמשך אחרי מותו, עד שבשנת 1930 גילה קלייד טומבו את הכוכב וכינה אותו "פלוטו". הסמל של פלוטו מעוצב, לכבוד לוול, בצורת האותיות PL (ראשי התיבות של שמו).

למרות שהחיפוש אחר פלוטו החל בשל חישובים שהראו שכוכבים במערכת השמש מושפעים מכוח הכבידה של כוכב נוסף שאינו ידוע, לאמיתו של דבר החישובים היו מוטעים, ופלוטו קטן מכדי להשפיע על תנועת הכוכבים באופן מורגש.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסטרונומים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:בוסטון: אישים
קטגוריה:אסטרונומים אמריקאים
קטגוריה:חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1855
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1916
אישור הסוגר

אישור הסוגר הוא כשל לוגי מסוג נון סקוויטור הבא בצורת טענה היפותטית. הכשל של אישור הסוגר מתרחש כאשר טענה היפותטית הכוללת פותח וסוגר טוענת שנכונות הפותח משתמעת מנכונות הסוגר. יחס זה אינו יכול להתקיים בשני הכיוונים.

הסילוגיזם ההיפותטי הבא מדגים את הכשל של אישור הסוגר:

:*אם א', אז ב'. 
:*ב'.
:*לכן, א'. 

השגיאה הלוגית נובעת מכך שמסיקים באופן שגוי מההנחה השנייה שאישור הסוגר משמעותו אמיתות הפותח. ניתן להדגים את אי התקפות של הטיעון באמצעות דוגמה:

:* אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב'). 
:* סבתא שרה באמבטיה (ב').
:* לכן, לסבתא יש גלגלים (א').

או:

:* אם סטיבן קינג כתב את התנ"ך (א'), אז סטיבן קינג הוא סופר טוב (ב').
:* סטיבן קינג הוא סופר טוב (ב'). 
:* לכן, סטיבן קינג כתב את התנ"ך (א'). 

אבל, אם נהפוך את הסדר ונקיים סדר נכון:

:* אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב'). 
:* לסבתא יש גלגלים (א').
:* לכן, סבתא שרה באמבטיה (ב').

קיימת צורה שבה אישור הסוגר תקף, והיא כאשר משתמשים במקום ב"אם" ב"אם ורק אם" (זאת, משום ש"אם ורק אם א' אז ב' שקול לאם א' אז ב' ואם ב' אז א'):
:* אם ורק אם לסבתא היו גלגלים (א'), היא הייתה שרה באמבטיה (ב'). 
:* סבתא שרה באמבטיה (ב').
:* לכן, לסבתא יש גלגלים (א').

==ראו גם==
* הכחשת הפותח
* נון סקוויטור
* מודוס פוננס
* מודוס טולנס

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
אישור הסוגר
אגמון האגם

אגמון האגם (שם מדעי: Scirpus lacustris, או Schoenoplectus lacustris) הוא מין של צמח עשבוני בסוג אגמון, ממשפחת הגמאיים. זהו צמח הגדל בסביבת מקווי מים מתוקים, כגון אגמים, ביצות וגדות נחלים, בתפוצה רחבה בחצי הכדור הצפוני.

== מאפיינים ==
אגמון האגם הוא צמח רב-שנתי בעל קנה שורש, שגבעוליו גליליים וירוקים המגיעים לגובה של כ-1.5 מטר (ולעיתים אף עד 3 מטרים). הם מכילים רקמה ספוגית האוגרת אוויר ומאפשרת להם לצמוח כשחלקם התחתון טבול במים. עליו מוארכים ומחודדים, ופרחיו מקובצים במבנה שיבולת וצבעם חום בהיר.

צמחי האגמון תופסים מקום בולט בחגורת הצומח המקיפה את מקווי המים, וממלאים תפקיד חשוב במיתון הרוח וזרימת המים בנחלים, ובהפחתת השחיקה בקרקעית. בכך הם מאפשרים את חיזוקם וביסוסם של צמחים אחרים. במקרה שהם נעקרים, מוסעים קני השורש שלהם בזרם ומכים שורש מחדש במקומות אחרים. קני האגמון ועליו משמשים לקליעת מחצלות וסלים.

בארץ ישראל נפוץ אגמון האגם באזורי ביצה ושלוליות חורף. יש המשתמשים בו בגינון לקישוט בריכות נוי .

באמריקה הצפונית נפוץ המין (לעיתים מסווג כתת-מין) Schoenoplectus acutus, המכונה באנגלית גם Tule, שם שמקורו במילה tullin בשפת נאוואטל, שמשמעותה צמחי ביצה כדוגמת גומא וסוף. בשל תפוצתו הרבה בקליפורניה, קרויים על שמו כמה מקומות במדינה, ביניהם הנהר טולי, האגם המיובש טולארי (Tulare) ואגם טולי בגבול קליפורניה ואורגון.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

350px
250px

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:גמאיים
קטגוריה:ארץ ישראל: גמאיים
פיוז'ן (בישול)

שילוב של [[המטבח היפני והווייטנאמי: סלמון מעושן עטוף בנייר אורז, בתוספת אבוקדו, מלפפון ומקלות סרטן ]]
[[שווארמה וסלט ירקות מההמטבח המזרח-תיכוני עם צ'יפס מהמטבח האירופאי]]
פיוז'ן (; היתוך, מיזוג) הוא סגנון בישול שפותח בעשורים האחרונים, מתוך הכרה ורצון לחדור לתרבויות ומטבחים שונים דרך המזון. הסגנון מבוסס על שילוב בין טכניקות בישול, חומרי גלם, ותרבויות אוכל מגוונות, יוצר מנות חדשניות שלא היו קיימות קודם לכן. הוא מאפיין את עידן הגלובליזציה במטבח, שבו הגבולות בין המטבחים הולכים ונמוגים, ומאפשרים שילובי טעמים.

המונח "פיוז'ן" מתייחס ל"היתוך" או "מיזוג", והוא מציין את התהליך שבו מתבצע השילוב בין המרכיבים והטכניקות ממטבחים שונים. ההתפתחות הטכנולוגית של המאה ה-20, לרבות שיפורים בשינוע מוצרי מזון, הפכה את העולם לכפר גלובלי גם בתחום המזון. מוצרים שפעם היו נחשבים לאקזוטיים ונדירים הפכו נגישים יותר, ובכך אפשרו את התפתחותו של סגנון הפיוז'ן.

הפיוז'ן הוא תוצאה של התמזגות תרבויות ומגוון הקולינרי. ערים גדולות עם קהילות מהגרים רבות, כמו ניו יורק,<ref></ref> לונדון, ומלבורן, הפכו למוקדים של בישול פיוז'ן, המתבסס על המגוון התרבותי כמקור השראה.

בישראל, כמדינת מהגרים, מטבח הפיוז'ן הוא עירוב טעמים מהמטבח המזרח-תיכוני ומטבחים אירופאיים. מאכלי רחוב כמו שניצל או סטייק בפיתה, ושווארמה עם חומוס וצ'יפס, הם דוגמאות לשילובים כאלו.

==ראו גם==
* קליפורניה רול

==קישורים חיצוניים==

* [https://carolinarice.com/cooking/fusion-cooking-101/#:~:text=Fusion%20cooking%20is%20when%20we,different%20influences%20around%20the%20world. Fusion Cooking 101] באתר carolinarice.com

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מטבחים
גיטרת אוויר

"נגינה" בגיטרת אוויר
"גיטרת אוויר" (Air Guitar) היא מעין ריקוד המקובל בסצנת המטאל והרוק, המהווה חיקוי מוגזם של תנועות פריטת הגיטריסט בעת הופעה במה שנראה כנגינה על "גיטרה" בלתי נראית. 

גיטרת האוויר נועדה לתפוס את הסגנון המתפרע של נגני גיטרה בזמן סולו, ללא צורך בגיטרה או ביכולת לנגן, בנוסף משמשת תחליף נאות לאלו הרוצים להימנע מהשתתפות בריקוד הפוגו. אך גיטרת האוויר יכולה להתבצע גם בזמן ישיבה בבית תוך הקשבה למוזיקה, ישנן אף תחרויות של ביצועים מרשימים בגיטרת אוויר. 
השימוש בגיטרת אוויר נעשה בעיקר לנגינת סולו גיטרה וכמעט ולא לאקורדים

מתאבק ה-WWE, האלק הוגאן, נודע בכך שהוא ניגן על גיטרת אוויר בעת שהיה נכנס לזירה לצלילי אחד משירי הכניסה שלו, "וודו צ'יילד" של ג'ימי הנדריקס.
בסרט מסע הכזבים של ביל וטד נעשה שימוש נרחב בגיטרת אוויר.

ה"ריקוד" הנ"ל בו הרוקד מחקה את תנועות האמן המופיע מולו על הבמה נתן השראה גם ל"תופי אוויר" (Air Drums) בהם ניתן לראות את הרוקדים בהופעות מבצעים תנועות של תיפוף לקצב התופים של המוזיקה ואף "קלידי אוויר" הכוללים תנועת נגינה על פסנתר/קלידים בלתי נראים בהתאם למוזיקה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מטאל
קטגוריה:מחול
קטגוריה:רוק
קטגוריה:גיטרה
ריאד

אַ-רִיַאד (בערבית: الرياض; תעתיק מדויק: אלרּיאץ, מילולית "הגַּנִּים") היא בירת הממלכה הערבית הסעודית והגדולה שבעריה. העיר שוכנת במרכז המדינה ומשתרעת על שטח מישורי של כ-1,200 קמ"ר באזור נג'ד שבמרכז חצי האי ערב, בנווה מדבר המרוחק כ-390 ק"מ מהמפרץ הפרסי, ומשמשת כבירת מחוז ריאד. ריאד היא מרכזה האדמיניסטרטיבי, הכלכלי, החינוכי, והתעבורתי של הממלכה. העיר מחולקת ל-17 תתי רשויות המנוהלות על ידי עיריית ריאד ורשות הפיתוח העירונית, שבראשה עומד הנסיך סתאם בן עבד אל-עזיז.

העיר היא האזור המפותח היחיד במרכז הממלכה. יתר ריכוזי האוכלוסייה שוכנים באזורי החוף – סביב ג'דה ומכה לחוף ים סוף, וסביב דהראן (א-ט'הראן) לחוף המפרץ הפרסי.

אף שהעיר שוכנת באזור מדברי וצחיח במיוחד, בחורף יורדים בה משקעים. חמישה סכרים האוגרים את מי השיטפונות, 96 בארות וכן מערכת צינורות מסועפת המעבירה כמויות גדולות של מים מותפלים מהמפרץ הפרסי, מספקים מים לעיר. ריאד שימשה כבירת התרבות הערבית לשנת 2000.

==היסטוריה==
מפגש הוואדיות בו שוכנת העיר נקרא בתקופה הפרה-אסלאמית "חג'ר". ההתיישבות זכתה למוניטין בגין השיחים המדבריים ועצי התמר שצמחו בה; נראה, לפיכך, כי מקור השם "ריאד" נגזר מהמילה הערבית "רַוודה" ("גן", ובריבוי: ריאד, "גנים"). תחילה התייחס השם רק לאזוריה הירוקים של ההתיישבות, ואולם בהדרגה התרחב וכלל את ההתיישבות כולה. לאורך ההיסטוריה הייתה ריאד מוקד כוחה של התנועה הווהאבית.

בשנת 1818 החריבו העות'מאנים את א-דרעיה, עיר חימר שהייתה בירתה של אמירות א-דרעיה (המדינה הסעודית הראשונה) שכונן מוחמד אבן סעוד באמצע המאה ה-18. לאחר מכן הועברה הבירה הרשמית לריאד.

בשנת 1902 נכבשה העיר על ידי אבן סעוד, שהמשיך וכונן בשנת 1932 את "המדינה הסעודית השלישית", היא ממלכת ערב הסעודית המודרנית. ריאד נקבעה כבירתה של הממלכה החדשה, אף שעד 1982 זכתה ג'דה למעמד "הבירה הדיפלומטית". בין הערים התקיימה יריבות היסטורית שהלכה ושככה בעשורים האחרונים. קצב גידול האוכלוסייה בעיר הוא מהמהירים בעולם, מה שהביא לעיכוב משמעותי בהתפתחותה של העיר למן שנות השבעים. ב-1991 נפגעה העיר מטילי הסקאד ששיגר סדאם חוסיין במלחמת המפרץ הראשונה. בראשית המאה ה-21 אירעו מספר פיגועי טרור במוקדים שונים בעיר שביצעו בעיקר גורמים אסלאמיסטיים קיצוניים המתנגדים לבית המלוכה ולקשריו עם המערב.

בשנת 2012 התרחשה התפוצצות מכלית הדלק בריאד בה נהרגו עשרות אנשים.

==דמוגרפיה==
ב-1935 מנתה אוכלוסיית העיר 40,000 נפש בלבד ו-83,000 ב-1949. בשנים שלאחר מכן החלה בריאד צמיחה דמוגרפית מהירה מאוד; מ-150 אלף תושבים ב-1960 למעל ל-6.92 מיליון בני אדם לפי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2022, 47.8% מאוכלוסיית העיר היא ממשפחות סעודיות, ו-52.2% מהאוכלוסייה מקורה בתושבים שהגיעו מחוץ לערב הסעודית.

===גידול האוכלוסין===
*1862 - 7,500
*1935 - 30,000
*1960 - 150,000
*1970 - 370,000
*1972 - 500,000
*1974 - 650,000
*1988 - 1,500,000
*1992 - 2,776,096
*2004 - 4,088,469
*2010 - 5,188,286
*2022 - 6,924,566

==אתרים בעלי חשיבות==
*מגדל הטלוויזיה של ריאד
* המגדלים בורג' אל-פיסליה (שגובהו 267 מטרים) ובורג' אל-ממלכה (מגדל הממלכה - שגובהו 302 מטרים).
* האצטדיון הבינלאומי המלך פהד
* מצודת אל-מסמכ
* ארמון אל-ימאמה
* אוניברסיטת המלך פהד
* אוניברסיטת הנביא מוחמד
* בית החולים הצבאי בריאד

==תחבורה==
משרת את העיר נמל התעופה המלך ח'אלד, השוכן מצפון לה.

מערכת רכבת תחתית בת שישה קווים נמצאת בבנייה בעיר וצפויה להיכנס לפעילות בשנת 2021.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:אסיה: ערי בירה
קטגוריה:ערב הסעודית: ערים
קטגוריה:המזרח התיכון: ערי בירה
קטגוריה:מחוזות ערב הסעודית: ערי בירה
טריטוריית אריזונה (ארצות הברית)

טריטוריית אריזונה הייתה טריטוריה מאורגנת מאוגדת של ארצות הברית שהתקיימה בין 1863 ל-1912.

==היסטוריה==
 

עם פרוץ מלחמת האזרחים של ארצות הברית ב-1861 יצרה קונפדרציית המדינות של אמריקה (הדרום) את טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה בחלקה הדרומי של טריטוריית ניו מקסיקו והיא התקבלה כחברה בקונפדרציה בפברואר 1862. בתגובה במרץ של אותה השנה התקבלה בבית הנבחרים של ארצות הברית הצעת חוק ליצירת טריטוריית אריזונה של ארצות הברית. גבולה של הטריטוריה המוצעת היה שונה במכוון מזה של טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה וזאת על מנת שלא להכיר בה דה פקטו. ההצעה עברה בסנאט בפברואר 1863 ונחתמה ב-24 בפברואר על ידי הנשיא לינקולן. 

טריטוריית אריזונה של הקונפדרציה התקיימה זמן קצר, והתפרקה כאשר כוחות צבא האיחוד מקליפורניה וקולורדו דחקו את חיילי הקונפדרציה בחזרה לטקסס.

בשעת היווצרה של טריטוריית אריזונה של ארצות הברית הייתה נתונה הבירה המוצעת טוסון בשליטת הקונפדרציה ולכן שימשה פרסקוט כבירה הזמנית. ב-1867 לאחר סיום המלחמה עברה הבירה לטוסון, וב-1889 עברה היא שוב לפיניקס. 

אחד האירועים שגרמו להתפתחותה של הטריטוריה ולהגעת מתיישבים מרחבי ארצות הברית והעולם היה גילוי מרבצי כסף. העיר שהתפתחה במיוחד היא טומבסטון. 

ב-1910 אישר הסנאט לטריטוריה לכתוב חוקה לקראת הכרזתה כמדינה. 
ב-14 בפברואר 1912 הייתה הטריטוריה למדינה ה-48 של ארצות הברית, המדינה האחרונה שהצטרפה לארצות הברית מבין 48 המדינות בארצות הברית גופא.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אריזונה: היסטוריה
קטגוריה:האיחוד
קטגוריה:ארצות הברית: מדינות וטריטוריות היסטוריות
קנטונזית תקנית

קנטונזית תקנית (בסינית מפושטת: 广东话, יוטפנג: Gwong2dung1 waa2, פין-יין: Guǎngdōnghuà) היא שפה סינית הנחשבת לשפה השנייה המדוברת ביותר בסין, אחרי מנדרינית.<ref></ref> בנוסף, היא השפה המדוברת ביותר באזורים המיוחדים בסין, הונג קונג ומקאו. קנטונזית נחשבת ללינגואה פרנקה של מחוזות ואזורים מסוימים בדרום סין, המרכזי שבהם הוא גואנגדונג (הקרוי גם קנטון, ומכאן שם השפה) ובמחוזות נוספים בדרום סין, דוגמת גואנגשי. השפה מדוברת במדינות נוספות בדרום מזרח אסיה (בעיקר בווייטנאם ובמלזיה, כמו גם בסינגפור ובקמבודיה במידה פחותה) ונחשבת לשפה המדוברת ביותר בקרב סינים שהיגרו למערב.

הקנטונזית היא הניב הנפוץ ביותר ממשפחת הניבים המכונה יוּאֵה (粵). בסין היא מדוברת על ידי 52 מיליון אזרחים שהם 4.5% מאזרחי סין.

ישנן מספר שיטות ליטון של קנטונזית, המרכזיות שבהן הן יוטפנג ותעתיק ייל.

== קנטונזית כשפה סינית ==
על אף שקנטונזית חולקת אוצר מילים נרחב עם השפה המנדרינית, שתי השפות הסיניות אינן מובנות הדדית, בעיקר בשל הבדלים פונולוגיים ודקדוקיים. הבדל בולט נוסף בין קנטונזית למנדרינית הוא אופן כתיבת המילה המדוברת. מעט מאוד דוברי קנטונזית בקיאים באוצר המילים הקנטונזי המלא בכתב. כתוצאה מכך, מילים רבות כתובות בצורה הדומה למנדרינית תקנית.<ref name="auto"></ref>

מאז 1909, שלטונות סין קידמו באופן עקבי את השפה המנדרינית ברחבי המדינה, ובמיוחד בחינוך ובתקשורת. זאת, בהתאם לצו שהוצא בתקופת שושלת צ'ינג.<ref></ref> עם זאת, הרשויות במחוזות הקנטונזים בדרום סין, התנגדו לכך, וטענו ל"ייחודיות אזורית" של הקנטונזית, ולחשיבותה למסחר הפורה באזור.<ref name="Cantonese film"></ref> בין היתר מסיבה זו, עדיין נעשה שימוש בקנטונזית בחלק מכלי התקשורת הממשלתיים עד היום, להבדיל משפות סיניות אחרות שאינן מנדרינית.

ואולם, בשנים האחרונות פועל הממשל בסין למזער את השימוש בקנטונזית במדינה. כך למשל, בשנת 2010 הוצע על ידי השלטון ששידורי הטלוויזיה במחוז גואנגג'ואו יגדילו את כמות התכנים המשודרים במנדרינית, על חשבון תוכניות קנטונזית. עצם הניסיון לקדם זאת, הוביל להפגנות במחוז, שבסופו של דבר הניאו את הרשויות מלהתקדם עם ההצעה.<ref></ref> פעולות מסוג זה חיזקו את הזהות הלשונית של דוברי הקנטונזית ביחס לדוברי שפות סיניות אחרות. <ref></ref>

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שפות סיניות
סינית
דין משמעתי

דין משמעתי (בראשי תיבות: דמ"ש) הוא הליך פורמלי שבו נדונה אשמתו של אדם השייך לארגון מסוים שאינו מדינה. דין משמעתי דן בהפרת התקנות, הכללים או החוקים הנהוגים באותו הארגון.

בניגוד לבית משפט אזרחי רגיל, תוצאת ההליך השיפוטי היא בדרך כלל: זיכוי או ענישה. הדין המשמעתי אינו עוסק, בדרך כלל, בדיונים בעלי אופי של בוררות בין שני צדדים או בין אדם לרשות שלטונית.

הליך הדין המשמעתי מתקיים בניהולו של מי שהוסמך לכך על ידי הארגון, ובדרך כלל יש לו גם סמכות ענישה או לחלופין סמכות להמליץ על ענישה.

עונשים מקובלים בדין משמעתי הם הערה, התראה, נזיפה, קנס, הורדה בדרגה, השעיה ופיטורים.

==דין משמעתי בישראל==
* לעובדי המדינה קיימים שני בתי דין למשמעת בנציבות שירות המדינה, בחיפה ובירושלים, הפועלים מכוח חוק שירות המדינה (משמעת), תשכ"ג-1963.
* ברשויות המקומיות פועל בית דין למשמעת של עובדי הרשויות המקומיות, מכוח חוק הרשויות המקומיות (משמעת), תשל"ח-1978.
* דין משמעתי בצה"ל מתקיים בהתאם לחוק השיפוט הצבאי.
* חוק הדיינים מורה על הקמת בית דין משמעתי לדיינים בבתי הדין הרבניים.
* בית הדין למשמעת של משטרת ישראל פועל מכוח חוק המשטרה, התשס"ו-2006 ותקנות המשטרה (סדרי דין בדיון משמעתי), התשע"ב-2012.
* לשכת עורכי הדין בישראל מפעילה בתי דין משמעתיים מחוזיים אשר דנים בעבירות משמעת שבוצעו על ידי חברי הלשכה או מתמחים. בית הדין כפוף לכללי האתיקה של הלשכה ולחוקי מדינת ישראל. בית דין משמעתי רשאי להטיל על נאשם שהורשע בעבירת משמעת את העונשים הבאים: אזהרה, נזיפה, קנס (עד סך של 25,000 ש"ח כנגד כל עבירה), השעיה מן הלשכה והוצאה מן הלשכה (כלומר, שלילת רישיון לעסוק בעריכת דין). על פסיקה של בית דין משמעתי מחוזי קיימת רשות ערעור לבית הדין המשמעתי הארצי, שעל פסיקתו ניתן לערעור בזכות לבית המשפט המחוזי בירושלים.
* חוק הספנות (ימאים), תשל"ג-1973 מסדיר את הקמתם של בתי דין משמעתיים לימאים.
* במקומות עבודה שונים מופעל דין משמעתי מכוח הסכמים קיבוציים החלים על מקומות עבודה אלה.
* במוסדות להשכלה גבוהה מוגדר תקנון משמעת המחייב את הלומדים במוסדות אלה.
* התאחדות הכדורגל הישראלית מפעילה בית דין משמעתי

== קישורים חיצוניים ==
* 
** 
***יאיר הורביץ, הסדרי משמעת בעבודה - המשך המאמר, משפטים י', תש"ם, עמ' 469–486
* שי שמש, [http://maarachot.idf.il/72379-he/Maarachot.aspx מפקד או שופט? הרפורמה בדין המשמעתי בצה"ל בראשית שנות האלפיים] , מערכות 470, מרץ 2017
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:דיני עבודה
צהרון מצוי

צהרון מצוי (שם מדעי: Moraea sisyrinchium, בעבר נקרא גם אירוס מצוי, אחיאירוס מצוי, או אירוס אחר הצוהריים) הוא גאופיט בעל פקעת עטופה בבצל ממשפחת האירוסיים. שמו, צהרון מצוי, ניתן לו מכיוון שכל פרחיו סגורים עד שעות הבוקר המאוחרות ונפתחים בבת אחת בצוהרים. לצמח יש לרוב עד שלושה עלים ירוקים, מרזביים, צרים וארוכים. הפרחים פורחים כל יום פעם אחת ולקראת ערב נסגרים. הצהרון המצוי הוא הנפוץ ביותר בישראל ממשפחת האירוסיים.
בארץ ישראל פורח הצהרון המצוי בחודשים פברואר, מרץ ואפריל.

==גלריית תמונות==
<gallery mode="packed">
קובץ:Irus01.jpg
קובץ:Yaar yatir21.JPG|צהרון מצוי ביער יתיר
קובץ:Moraea sisyrinchium Mallorca 052.jpg|צהרון מצוי במיורקה
קובץ:Moraea sisyrinchium Mallorca 060 (cropped).jpg|צהרון מצוי במיורקה
קובץ:Lirio silvestre o lirio menor (Moraea sisyrinchium).JPG
קובץ:Hazra8.jpg|ריכוז צהרונים מצויים בנפת חארם בסוריה
קובץ:Moraea sisyrinchium (flowers).jpg|פריחה בסרדיניה
קובץ:Moraea sisyrinchium in Nahal Tut (2).jpg|צהרון מצוי בנחל תות
קובץ:Barbary Nut - Gynandriris sisyrinchium.jpg|צהרונים מצויים באדנה, טורקיה
קובץ:Barbary Nut Alcalar Portugal 22.02.16 (25198594315).jpg|צהרונים מצויים בפורטוגל
קובץ:חורבת זנוח12.jpg|צהרונים מצויים בחורבת זנוח
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.photolight.co.il/show_photo/author2162/48307.html צהרון מצוי בפורטל הצלמים פוטו לייט]
* [http://www.lomda.net/flowers/zahron.htm צהרון מצוי באתר לומדע. פרחי הבר של הגליל]

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1805
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון בלנדן קר גאולר
קטגוריה:אירוסיים
קטגוריה:ארץ ישראל: אירוסיים
קטגוריה:פרחים כחולים בארץ ישראל
ביטחון לאומי

ביטחון לאומי הוא יכולתה של אומה להגן על אזרחיה ועל ערכיה הפנימיים מפני איומים חיצוניים, כגון ארגוני טרור ומדינות עוינות. הביטחון הלאומי מושתת על שלל מרכיבים המקנים למדינה את היכולת להגן על עצם קיומה, על עצמאותה, על חיי תושביה, על שלמותה הטריטוריאלית, על ביטחון הפנים שלה, על מעמדה בקרב אומות העולם, על המאזן הדמוגרפי, על התפיסה האידאולוגית ועל הביטחון היומיומי בגבולות.

במקרה של מדינת ישראל, מעמדה במזרח התיכון הוא כזה, ששאלת הביטחון הלאומי עמדה בראש סדרך העדיפויות של כל הממשלות מיום הקמתה, ועוד קודם לכן. משנות ה-50' התפתחו שתי אסכולות בנושא, המקיפות כמה וכמה נושאים הקשורים לבעיית הביטחון הלאומי הישראלי: תפקיד השלום וסיכוייו, הבחנה בין סוגי משטרים בעולם הערבי, תפקיד הנשק הבלתי-קונוונציונלי אם בכלל, אופיו של הצבא והגיוס לצבא, מעמדו החברתי-תרבותי של הצבא ושל שאר זרועות הביטחון, ועוד.<ref>משה ליסק ודן הורוביץ, מצוקות באוטופיה - ישראל: חברה בעומס יתר, תל אביב, עם עובד 1990, פרק 6</ref>

==אמצעים לשמירת הביטחון הלאומי==
אמצעים לשמירה על הביטחון הלאומי כוללים:
* קיומם של כוחות מזוינים
* קיומם של גופי מודיעין על מנת לאפשר התרעה
* קיום מערך דיפלומטי לגיוס בעלי ברית והרחקת איומים חיצוניים
* קיומם של גופי הגנה אזרחית (הג"א) השומרים על שלום הציבור

הגורמים העיקריים העוסקים בביטחונה של מדינה הם משרד הביטחון, משרד החוץ והצבא, שלצידם או במסגרתם פועלים גורמים נוספים, כגון גופי מודיעין, תעשיות ביטחוניות ועוד.

בישראל, המופקדת על שמירת הביטחון הלאומי היא מערכת הביטחון, ובתוכה צה"ל, המוסד והשב"כ, משרד החוץ, המטה לביטחון לאומי ועוד, וכמו בכל מדינה אחרת, קל וחומר מדינה דמוקרטית, כל זרועות הביטחון כפופות לדרג המדיני.<ref></ref>

==ראו גם==
* מערכת הביטחון הישראלית
* המכון למחקרי ביטחון לאומי

== לקריאה נוספת ==
* גרשון הכהן, מה לאומי בביטחון הלאומי?, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, בסדרת אוניברסיטה משודרת, 2014
* 
* יהושפט הרכבי, מלחמה ואסטרטגיה, מערכות, 1990.
* צ'ק (דוד) פרייליך, תפיסת הביטחון הלאומי של ישראל: אסטרטגיה חדשה לעידן של תמורות, הוצאת מודן, 2019.
*ד"ר אמיר גילת, "[https://www.idf.il/אתרים/מערכות/בין-המערכות/על-בגץ-וביטחון-לאומי-אמיר-גילת/ על בג"ץ וביטחון לאומי]", מתוך אתר "[https://www.idf.il/אתרים/מערכות/בין-המערכות/בין-המערכות/ בין המערכות]", "מערכות", אתר צה"ל, אפריל 2020.
* משה אלעד, [https://www.youtube.com/watch?v=gTe9qKzZawg ביטחון לאומי של מדינת ישראל]

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.inss.org.il/he המכון למחקרי ביטחון לאומי (INSS)], אתר המכון
* מכון משגב לביטחון לאומי
* [https://www.hananshai.com/ האתר של ד"ר] חנן שי

* 
* לירן ענתבי, [https://www.inss.org.il/he/publication/artificial-intelligence-and-national-security/ בינה מלאכותית וביטחון לאומי בישראל], באתר המכון למחקרי ביטחון לאומי, 30 בספטמבר 2020

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:צבא
חרחורין

חרחורין (במונגולית: Хархорин), הנקראת בשפה העתיקה קארקורום, היא עיר חרבה במחוז אובורחאנגאי במונגוליה. העיר שימשה כעיר הבירה של האימפריה המונגולית במשך כ-30 שנה. פירוש שמה העתיק הוא "אבנים שחורות" או "חומות שחורות".
== היסטוריה ==
ג'ינגיס חאן הורה על בניית העיר ב-1220, והיא נבנתה על גדות נהר אורחון בידי אוגדי חאן ב-1235, כשהיא משמשת כמקום מגורים לסוחרים פרסים ובעלי מלאכה סינים. על אף שהייתה רשמית בירת האימפריה, לא הייתה העיר מקום משכנו של החאן שנהג לחיות, כמו שליטים נוודים רבים, במגורים ניידים מחוץ לגבולותיה. קארקורום שימשה יותר כבסיס אספקה ולא כעיר בירה של ממש. בתקופת שלטונו של מונגקה חאן הורחבו גבולות העיר והיא תועדה לראשונה בידי מגלי ארצות אירופאים ב-1246. 

בתקופת שלטונו של קובלאי חאן הועברה ה"בירה" לדאדו (כיום: בייג'ינג), וקראקורום הפכה לבירת פרובינציה בלבד. על אף שהייתה בירתה של שושלת יואן הצפונית למשך כמה שנים, נהרסה העיר בעקבות סכסוך בין פלגי המונגולים, וב-1388 נטבחו תושביה בידי פולשים סיניים.

ב-1585 הקים השליט הקאלאקי אבדאי חאן מנזר בודהיסטי בעיר בשם ארדנה זו (במונגולית: "מאה אוצרות"), שנבנה בעיקר מחורבותיה של הבירה המונגולית לשעבר והיה המנזר הבודהיסטי הראשון במונגוליה. הריסות קארקורום העתיקה נתגלו ב-1889 בידי החוקר הרוסי נ"מ יאדינסטב. כיום שואפים חלק מהמונגולים למקם את עיר הבירה בחרחורין ולא במיקומה הנוכחי אולן בטור.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מונגוליה: ערים
קטגוריה:האימפריה המונגולית
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-13
היקש (משפטים)

במשפטים, היקש הוא הסקת מסקנה בנוגע לא' מכוח ב'.

==היקש כמקור משפטי בדין הישראלי== 

לדין הישראלי ארבעה מקורות משפטיים, דהיינו יסודות הכשירים לשמש בסיס לנורמות משפטיות. ארבעה מקורות אלו זכו להכרה בפסיקה, ורוכזו באופן רשמי בחוק יסודות המשפט. חוק זה מתווה את המקומות אליהם על השופט לפנות במענה לשאלה משפטית. מקורות הדין הם החקיקה (ראשית ומשנה), הפסיקה (פסקי בית המשפט העליון כתקדימים מחייבים, הפסקים המחוזיים כמנחים), ההיקש ועקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של המשפט העברי, ומורשת ישראל.

ההיקש כמקור המשפטי השלישי מתיר לשופט לפנות למקרים משפטיים אחרים בעלי דמיון עובדתי או לוגי ולחלץ מהם את המדיניות השיפוטית הראויה. שימוש בהיקש מאוחר לשימוש בתקדים. שימוש בתקדים אפשרי כאשר בפסק דין המהווה תקדים מחייב עולה שאלה משפטית זהה לזו המתעוררת בפסק הדין שבו דנים. בהיקש להבדיל מתעוררת שאלה משפטית שונה, אך קווי הדמיון בין פסק זה לפסק שממנו מקישים, מאפשרים להפיק תשובה משפטית ראויה, המשתלבת במדיניות המשפטית הנוהגת.

==הקיאס בשריעה==

בדומה למקורות המשפט הישראלי, בשריעה המוסלמית מצוי ההיקש (בערבית: قياس, "קיאס") כמקור לנורמות אסלאם אדוקות לצד הקוראן, אורחות חייו של הנביא מוחמד (הסונה) המתועדות בחדית' והסכמת הכלל (בערבית: إجماع, "אג'מאע").

== ראו גם ==

* אנלוגיה
* משפט עברי
* חוק יסודות המשפט של מדינת ישראל

קטגוריה:מונחים משפטיים
קטגוריה:מושגים באסלאם
קטגוריה:חוק אסלאמי
טיעון היסקי

טיעון היסקי הוא טיעון שבו המסקנה נובעת מההנחות בזכות משמעות מוסכמת של המלים הסינקטגורמטיות (כמו "או", "אינו", "אם ורק אם", "כל", וכדומה) המשמשות בטיעון. לדוגמה, טיעון בצורת "כל א' הוא ב', וכל ב' הוא ג', לכן כל א' הוא ג'" הוא טיעון תקף בגלל ההסכמה על המשמעות של "כל" ו"הוא". מכיוון שטיעונים היסקיים מתבססים על משמעות המלים, המסקנה מטיעון היסקי תקף נובעת בהגדרה מההנחות. למעשה, ההנחות דורשות נכונות המסקנה. משום כך, היסק אינו מציע לנו מידע חדש על העולם, אך הוא הכלי החזק ביותר של שימוש בהגיון להפקת תובנות חדשות ביחס לידוע לנו. 

בהיסק, ההנחה הראשית בטיעון היא כלל או הצהרה כללית, וההנחה המינורית היא מקרה – מקרה או דוגמה המונחת על פי הכלל. המסקנה היא תוצאה. היסק נע תמיד מהכלל, למקרה ומשם לתוצאה:

# כל הכלבים נובחים (כלל ביחס לבעלי חיים)
# בולדוג הוא כלב (מקרה – קחו את בולדוג לדוגמה)
# לכן, בולדוג נובח (תוצאה – עובדה ביחס לבולדוג)

==ראו גם==
* דדוקציה
* טיעון היקשי

קטגוריה:לוגיקה
קטגוריה:טיעונים
כשלי היסק

כשלי היסק (דדוקציה) היא קבוצה של כשלים לוגיים בהם יש שגיאה בטיעון היסקי. שגיאה זו יכולה לנבוע מכך שישנה שגיאה במבנה הטיעון, או במילים הסינקטגורמטיות (למשל "או", "כל", "אם ורק אם") המשמשות בו.

ישנם שני סוגים של כשלי היסק:
* כשלי אי-רלוונטיות
* כשלי ייצוג שגוי

כשלי היסק
אי-רלוונטיות

כשלי אי-רלוונטיות או אי נגיעה הם קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי היסק. במשפטים בהם ההנחה הראשית היא כי קיים יחס או קשר בין מקרה אחד לאחר, וההנחה המשנית היא שיחס זה מוביל להיקש לוגי כלשהו, ייתכן כשל אי-רלוונטיות אם ההנחה הראשית אינה מתקיימת. כאשר מתרחש הכשל, היחס בין המקרים אינו מתקיים ושני המקרים אינם רלוונטיים זה לזה. אם ההנחה הראשית כוזבת, ההנחה המשנית (המינורית) אינה רלוונטית למסקנה.

למשל, בטענה "כל מכוניות השברולט שחורות מכיוון שכל מכוניות הפורד שחורות", העובדה שמכוניות הפורד שחורות אינה רלוונטית לצבען של מכוניות השברולט, משום שעצם היותן מכוניות אינו רלוונטי או מעיד על צבעם.

את כשלי אי-הרלוונטיות ניתן לחלק לכמה קבוצות עיקריות:
* קבוצת כשלי אד הומינם
* קבוצת כשלי פנייה אל הרגש
* קבוצת כשלי פנייה אל הסמכות
* קבוצת כשלי פנייה אישית
* קבוצת כשלי טווח ביניים
* קבוצת כשלי הסחה

כשלי אי-רלוונטיות
ייצוג שגוי

כשלי ייצוג שגוי היא קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי היסק. בכשלי ייצוג שגוי ההנחה המשנית, המקרה השייך לכיתה רחבה יותר, כוזב. כאשר המקרה כוזב, הדוגמה הנבחנת אינה שייכת באמת לכיתה או למקרה שאליו היא אמורה להשתייך. במילים אחרות, ישנה שגיאה בהצגת עובדות המקרה. מכאן שהנחה משנית כוזבת היא ייצוג שגוי של העובדות. 

ישנם מספר כשלי ייצוג שגוי:
* ייצוג שגוי של העובדות
* דחליל (איש קש)

כשלי ייצוג שגוי
ממלכת החיות של דיסני

ממלכת החיות של דיסני הוא פארק שעשועים המהווה חלק מאתר הנופש דיסניוורלד, וממוקם באורלנדו, פלורידה, ארצות הברית.
הפארק נפתח לקהל ב-22 באפריל 1998, ושטחו למעלה מ-2 קמ"ר.
הפארק מציג אטרקציות שנושאן בעלי חיים שונים ובהם דינוזאורים.

==מבנה הפארק==
הפארק מחולק לשבע "ארצות":

===נווה המדבר===
אזור הכניסה של הפארק, בו מוצגים בעל חיים מדבריים.

===אי הגילויים===
מרכז הפארק ממנו ניתן להגיע ליתר הארצות. במרכז האי נמצא "עץ החיים" שגובהו כ- 14 קומות, ובתוכו מוצג הסרט התלת־ממדי "קשה להיות חרק!".

באי מוצגים פלמינגואים, למורים, קנגורואים, חסידות, שקנאים ואיילים.

===פנדורה - עולמו של אווטאר===

זהו המתחם החדש והמבוקש ביותר בפארק, והוא פועל בו ממאי 2017. המתחם נוצר בהשראת הסרט אוואטר של ג'יימס קמרון. במתחם שוחזרו ההרים הצפים של כוכב פנדורה וכן החי והצומח הייחודיים לו. שתי האטרקציות העיקריות במתחם הן: טיסת אווטאר - סימולטור תלת-מימד המדמה טיסה על גבי באנשי, ומסע נהר הנאבי - של שיט בסירה.

=== אפריקה===
[[גורילה באזור אפריקה]] 
באזור זה נמצא ספארי הקילימנג'ארו בו נוסעים במכוניות פתוחות באזור המדמה את הסוונה האפריקאית. מופע פסטיבל מלך האריות מוצג באזור זה החל מ-1 ביוני 2014 עקב סגירת מחנה מיקי-מיני.

===משמר כדור הארץ של ריפקי===
תחנת שמירה על איכות הסביבה, אליה ניתן להגיע רק בנסיעה ברכבת. באזור זה נמצא גן חיות לילדים ובית חולים לחיות.

===אסיה===
באזור זה נמצא מסע ברפסודות - ב"אשדות נהר קאלי", וכן "מסלול המהרג'ה" - אזור הליכה בג'ונגל בו מוצגים דרקוני קומודו, עטלפים וציפורים טרופיות. באזור נמצאת גם רכבת ההרים משלחת אוורסט.

===ארץ הדינוזאורים יו. אס. איי.===
* בית קברות לדינוזאורים בו ילדים יכולים למצוא "מאובנים".
* מופע "מוצאים את נמו".
* "דינוזאור" - רכיבה קופצנית (סגנון המתקן זהה למתקן הרפתקאות אינדיאנה ג'ונס שנמצא בדיסנילנד אנהיים ודיסנילנד הונג קונג).
*"סחרור קדמוני"-רכבת הרים בה הקרונות מסתובבים בזמן הנסיעה.

==פרטים נוספים==
פארק זה נסגר בשעה מוקדמת של הערב על מנת שלא להלחיץ את החיות, ולאפשר להם מנוחה. מאותה סיבה בפארק זה, בניגוד לפארקים האחרים, אין מופעי זיקוקים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:דיסניוורלד