מעורבות צ'צ'נית בפלישה הרוסית לאוקראינה

הרפובליקה הצ'צ'נית, הידועה בכינויה צ'צ'ניה, היא רפובליקה פדרלית של רוסיה שהחזיקה בכמה תפקידים במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. כוחות קדירוביים לחמו לצד הכוחות הרוסיים, בעוד כמה מערכי מתנדבים חמושים צ'צ'נים נלחמים בצד האוקראיני. משקיפים בינלאומיים ציינו מספר השוואות בין הפלישה למלחמת צ'צ'ניה הראשונה והשנייה.

== כוחות פרו אוקראינים ==
קבוצות צ'צ'ניות רבות הוקמו או עברו לאוקראינה במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה. כמה מאות לוחמים הצטרפו למלחמה, רובם הצטרפו לאחת מהקבוצות הרבות האלה. כיום יש כמה מערכי מתנדבים חמושים בצ'צ'נים שנלחמים בצד אוקראינה. חלק מהקבוצות הללו החלו בפעילות במהלך מלחמת דונבאס ב-2014. רוב הלוחמים רואים בלחימה באוקראינה דרך להמשיך את המאבק נגד רוסיה, ולקרב אותם אל מטרתם הסופית של עצמאות צ'צ'נית.<ref></ref> קבוצות צ'צ'ניות באוקראינה זכו בעבר לביקורת על כך שיש בהן גורמים איסלאמיסטיים.<ref></ref>

אחת הקבוצות הללו היא גדוד ג'וחר דודייב, על שם ג'וחר דודייב, המורכב מכמה מאות לוחמים והחל בפעילות במהלך מלחמת דונבאס.<ref></ref> קבוצה נוספת שנלחמת מאז 2014 היא גדוד שייח' מנצור, קבוצה שנמתחה עליה ביקורת על גיוס חברים איסלאמיסטים וקיום קשרים עם קבוצות איסלאמיסטיות. בראש גדוד שייח' מנצור עומד צ'ברלובסקי.<ref></ref> גדוד שייח' מנצור סייע ל-25 חברי הארגון האיסלאמיסטי הסורי אג'נאד אל-קווקז בראשות צ'צ'נים, כולל מפקדו עבדול חכים אל-שישני , להצטרף למאבק באוקראינה.<ref></ref> גדוד שייח' מנצור הודיע ביולי 2022 כי יפיץ את פעולותיהם לצ'צ'ניה עצמה.<ref name="The Jamestown Foundation"></ref>

שני גדודים חמושים נוספים הנלחמים למען אוקראינה הם מחלקת המשימה המשותפת של חמזת גלאייב והגדוד המיוחד למטרה מיוחדת , שניהם נוצרו לאחרונה. הגדוד הנפרד למטרות מיוחדות , שהוא חלק מלגיון הזרים של אוקראינה, הוקם ביולי 2022 וטוען שהוא הכוח המזוין של ממשלת הרפובליקה הצ'צ'נית של איצ'קריה הגולה. בראש הגדוד למטרות מיוחדות עומד זומסו האדג'י-מוראד ונלחם במתקפת הנגד הדרום-אוקראינית ב-2022 .<ref></ref>

== כוחות פרו-רוסים ==
[[רמזן קדירוב, מנהיג הקדירובים הפרו-רוסים שנלחמו נגד אוקראינה במהלך הפלישה הרוסית למדינה]]
כוחות הצבא הרוסי ומיליציות בדלניות בדונבאס, 30 ביוני 2022]]
ב-26 בפברואר, רמזן קדירוב, ראש הרפובליקה הצ'צ'נית, הודיע כי כוחות צבא צ'צ'נים נפרסו לאוקראינה, ואמר כי ולדימיר פוטין "לקח את ההחלטה הנכונה ואנו נבצע את פקודותיו בכל הנסיבות".<ref></ref> באותו יום פרסם כלי התקשורת הממלכתי הרוסי RT סרטון של מה שהוא תיאר כ-12,000 חיילים צ'צ'נים שהתאספו בכיכר המרכזית של גרוזני, בירת צ'צ'ניה, כשהם מתכוננים לצאת למלחמה באוקראינה.

ב-27 בפברואר הודיע הצבא האוקראיני כי השמיד שיירה גדולה של כוחות מיוחדים צ'צ'נים שנאספו ליד הוסטומל, עיירה באזור הצפון-מערבי של מחוז קייב.<ref name="kyivindependent"></ref> זמן קצר לאחר מכן, הצבא האוקראיני טען שהגנרל מגומד טושאייב , מנהיג הגדוד הממונע ה-141 של משמר קדירוב, נהרג בפעולה באוקראינה.<ref name="dailydot"></ref><ref name="pinknews"></ref>

ב-28 בפברואר, פרסם קדירוב פוסט בטלגרם שאמר כי "הטקטיקות שנבחרו באוקראינה איטיות מדי", וקורא לכוחות הרוסיים לנקוט בפעולה אגרסיבית יותר.<ref></ref> ב-1 במרץ, פרסם קדירוב פוסט נוסף של טלגרם שבו נאמר כי שני חיילים צ'צ'נים נהרגו ושישה נפצעו, ואמר כי הפלישה צריכה "לעבור לצעדים רחבי היקף".<ref></ref>

ב-3 במרץ דיווח "הטיימס" כי קבוצה של חיילים צ'צ'נים נשלחה לחדור לקייב במטרה להתנקש בחיי נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי, אך הקבוצה נוטרלה בעקבות הדלפות של גורמים אנטי-מלחמתיים בשירות הביטחון הפדרלי הרוסי.<ref name="huffpost"></ref>

ב-14 במרץ, קדירוב פרסם סרטון שלו ברשתות החברתיות בטענה שהוא היה בהוסטומל כחלק מהמתקפה הרוסית על קייב.<ref></ref> לא היה אימות עצמאי לטענתו.<ref></ref> העיתון המקוון Ukrayinska Pravda טען כי ב-16 במרץ הם רימו את קדירוב לגשת לקישור במסווה של התקשורת הרוסית "RIA Novosti" כדי להשיג את כתובת ה-IP של קדירוב, שחשפה את המיקום הגאוגרפי של הטלפון של קדירוב כגרוזני, צ'צ'ניה, במקום אוקראינה.<ref></ref> דמיטרי פסקוב, מזכיר העיתונות של פוטין, הצהיר מאוחר יותר כי קדירוב "לא טען ישירות שהוא באוקראינה".<ref></ref>

ב-5 באפריל, פרסם קדירוב סרטון בטלגרם שבו נראה קבוצת חמושים ככל הנראה מוחזקת בשבי. הוא טען כי 267 חיילים מגדוד 503 של הצי האוקראיני נכנעו לרוסיה. חותם הים האמריקני לשעבר, צ'אק פפארר , האמין שהטענה היא נקודתית, והסביר כי השבויים נראו כמעט ללא פגע ולבשו תלבושות שאינן תואמות את מדי הנחתים האוקראינים הרשמיים.<ref></ref>

בסוף יוני 2022 הכריז קדירוב על הקמת ארבעה גדודים חדשים המורכבים מצ'צ'נים אתניים בלבד. הגדודים הללו יקראו "צפון-אחמת", "דרום-אחמת", "מערב-אחמת" ו"מזרח-אחמת", לפי קדירוב, והם יישלחו להילחם באוקראינה.<ref></ref>

בתחילת ספטמבר 2022 הודיע קדירוב על שיגורם של שני גדודים צ'צ'נים נוספים לאוקראינה ופרסם סרטון בטלגרם המראה את עזיבתם. הודעה זו נמסרה על רקע הנסיגה הרוסית ממחוז חרקוב.<ref></ref>

חיילים צ'צ'נים היו מבצעי העינויים והסירוס של שבוי מלחמה אוקראיני בפריוויליה <ref></ref> ואולי גם בעריפת ראשו של שבוי מלחמה אוקראיני בקיץ 2022 .<ref></ref>

ב-31 במאי 2023, המכון לחקר המלחמה דיווח כי כוחותיו של קדירוב מחליפים ככל הנראה את תפקידו של קבוצת וגנר כחיילי ההלם העיקריים של רוסיה בדונבאס, לאחר שווגנר התנתק מהקו הקדמי לאחר לכידתה של באחמוט מוקדם יותר באותו החודש. קדירוב הצהיר כי לכוחותיו, לרבות הכוחות המיוחדים "אחמת" וגדוד התכלית המיוחדת "סבר-אחמאת", ניתנה הנחיה ל"פעילות לחימה אקטיבית" במחוז דונייצק.<ref></ref>

== תגובות ==
ב-28 בפברואר, פרסם המשמר הלאומי של אוקראינה סרטון בו נראים חברי רגימנט אזוב משמנים כדורים בשומן חזירים, כאשר הדובר בסרטון אומר "אחים מוסלמים יקרים. בארצנו לא תגיעו לגן עדן. לא יתנו לך להיכנס לגן עדן. לך הביתה, בבקשה."<ref></ref>

מספר אנליסטים הצהירו כי הנוכחות של כוחות קדירובים באוקראינה מתמקדת יותר ביצירת אפקט פסיכולוגי מאשר בהשתתפות בלחימה.<ref></ref> ג'סטין לינג כתב למדיניות חוץ, ג'סטין לינג הצהיר שהתקשורת הרוסית "ממנפת את עצם נוכחותם של חיילים צ'צ'נים באוקראינה כנשק פסיכולוגי נגד אוקראינים", בעוד פרופסור ז'אן פרנסואה ראטל מאוניברסיטת אוטווה כי מדובר "בגרום לאנשים להאמין שמה שקרה בצ'צ'ניה יקרה באוקראינה - שהם ישתוללו בעיר, יבזזו, יאנסו ויהרגו".<ref></ref> אלכסנדר קווחדזה מהקרן הגיאורגית למחקרים אסטרטגיים ובינלאומיים הצהיר כי "הצילומים והמטא נתונים מראים שרוב הכוחות הצ'צ'נים נמצאים במרחק של לפחות 20 ק"מ מקו החזית, הדבר היחיד שהם עושים זה להקליט סרטונים כדי להניע אנשים בתוך צ'צ'ניה ולקדם את תמונת הלוחם של קדירוב וכוחותיו".<ref></ref>

== השוואות לסכסוך רוסיה–צ'צ'ניה ==
מספר פרשנים ערכו השוואות בין הפלישה הרוסית לאוקראינה לבין מלחמות צ'צ'ניה של שנות ה-90, ובעיקר קרב גרוזני .<ref name="bbc"></ref><ref name="independent"></ref><ref name="itv"></ref><ref name="timesofisrael"></ref> מנהל ארגון הזיכרון הרוסי לזכויות אדם, אלכסנדר צ'רקסוב, הצהיר כי "פוטין התחיל באותה דרך בצ'צ'ניה כמו באוקראינה וממשיך כשאנחנו עוברים לשלב חדש של הסכסוך. זה גם התחיל במלחמה שנקראה במקור 'מבצע סיכול טרור' ולא תוארה כעימות מזוין."<ref></ref> טרייסי גרמן מקינגס קולג' לונדון כתבה כי:<blockquote>נראה שפוטין צפה לחזור על ההשתלטות המכריעה של רוסיה על קרים ב-2014 או פלישתה לגאורגיה ב-2008 - אבל מה שראינו דומה יותר להתערבותה בצ'צ'ניה בדצמבר 1994, כאשר הכוחות המזוינים הרוסים לא הצליחו בתחילה להמיר עליונות צבאית (בוודאי במונחים של מספרים) לכדי הצלחה צבאית ואסטרטגית, ואלפי חיילים רוסים הוכיחו כי אינם מסוגלים להבטיח את הרפובליקה הצפונית הקווקזית... יש כאן הדים להתערבות הרוסית בצ'צ'ניה בסוף דצמבר 1994, כאשר ההנהגה הרוסית תכננה מתקפת שריון ענקית נגד בירת צ'צ'ניה, גרוזני, מתוך כוונה לבצע תקיפה מכרעת בסיוע אווירי, תוך הסתמכות על מהירות כדי לקחת את ההנהגה הצ'צ'נית על ידי להפתיע ולהבטיח שרוסיה תחזיק ביוזמה. אבל הכוחות הצ'צ'נים היו מוכנים זמן רב לתקיפה נגד העיר וההתקפה הייתה כישלון עגום.<ref></ref></blockquote>העיתונאי הסקוטי ניל אשרסון כתב כי "נראה שלתוכנית של פוטין יש שני שלבים. ראשית, ניצחון צבאי, שהושג בעיקר על ידי בידוד התנגדות בערים בודדות ולאחר מכן הפגזתן לקליפות מושחרות, כפי שעשו הרוסים לגרוזני בצ'צ'ניה."<ref name="theguardian"></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:2022 ברוסיה
קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:צ'צ'ניה