מגע עור לעור

אם צעירה אוחזת בפג בבית חולים ב[[הוואי]]
מגע עור לעור עם תינוק פג
מגע עור לעור לאחר לידה או שיטת הקנגורו (באנגלית: Kangaroo care, מוכר גם בשם Skin to skin) הוא התערבות לטיפול בתינוקות שנולדו בלידה מוקדמת או או במשקל לידה נמוך (LBW).<ref name="WHO"></ref>

השיטה הוצגה לראשונה על ידי ריי ומרטינז בשנת 1983, בבוגוטה, קולומביה,<ref name="WHO" /> שם היא פותחה כחלופה לטיפול באינקובטור היות שלא היו מספיק מכשירים עבור תינוקות שנולדו כפגים והתגברו על הבעיות הראשוניות והיו צריכים רק לאכול ולגדול. עשרות שנים של מחקר ופיתוח, בעיקר במדינות מתפתחות, שיפרו את העבודה הראשונית והראו שהשיטה מפחיתה את תמותת התינוקות ואת הסיכון לזיהום מבית החולים, מגבירה את העלייה במשקל של תינוקות ואת שיעורי ההנקה, מגנה על ההתפתחות הנוירומוטורית והמוחית של תינוקות, ומשפרת את הקשר בין האם ליילוד.<ref></ref> הטכניקה וההתערבות הם הטיפול המבוסס ראיות לתינוקות LBW שמומלץ על ידי ארגון הבריאות העולמי (WHO) מאז 2003.<ref name="WHO" /><ref></ref>

==עיקרי הרעיון ==
ביונקים, הסביבה האימהית (או מקום הטיפול) נחוצה לוויסות של כל הצרכים הפיזיולוגיים (הומיאוסטזיס),<ref></ref> והיעדרות אימהית מובילה לחוסר ויסות והסתגלות למצוקה.<ref></ref><ref></ref> אצל פרימטים בפרט, מגע עור לעור מוקדם הוא חלק מההתנהגות הרבייה האוניברסלית.<ref></ref>

ברפואה הקלינית המודרנית, הטיפול בפגים נעשה לרוב בהפרדה ביחידה לטיפול נמרץ ביילוד, אך החל משנות האלפיים הטיפול בפגיות מכוון לעידוד המעורבות ההורית ככל הניתן. במגע עור לעור לאחר הלידה, התינוק לובש רק חיתול קטן וכובע ומונח בתנוחת עובר עם מקסימום מגע על החזה של אחד ההורים. התינוק קשור עם רצועת בד העוטפת את פלג גופו העירום של המבוגר, מספקת לתינוק תמיכה ומיקום נאותים, ללא נקודות לחץ, והגנה מפני משבי אוויר (ויסות חום). אם קר, ההורה עשוי ללבוש חולצה או חלוק בית חולים עם פתח מלפנים ושמיכה מעל הבד שעוטף את התינוק.

== מחקרים על תועלת ההתערבות ==
במקור תינוקות שהיו מתאימים להתערבות כללו תינוקות במשקל לידה נמוך של פחות מ-2 קילו, שנושמים ואוכלים באופן עצמאי.<ref></ref> מצבים הדורשים ניטור לב-ריאה, ניטור החמצן בדם, תוספת חמצן או CPAP, עירוי תוך ורידי או חיבור למוניטור אינם מונעים את ההתערבות. למעשה, תינוקות שמטופלים במגע עור לעור נוטים להיות פחות מועדים לדום נשימתי.<ref></ref>

לאחר הסקירות הראשוניות של ראיות מדעיות שהחלו להתפרסם באמצע שנות ה-90 גדל מספר המחקרים שנערכו הן במדינות המפותחות<ref></ref> והן במדינות מתפתחות<ref></ref> באופן אקספוננציאלי. סקירות שיטתיות של מאות מאמרים מדעיים תיעדו את ההשפעה של ההתערבות על התמותה, התחלואה וסיכוי ההישרדות של תינוקות במשקל לידה נמוך.<ref></ref><ref></ref>

ניסוי אקראי מבוקר שפורסם בשנת 2016 דיווח כי תינוקות ששקלו בלידה בין 1.5 ל-2.5 קילו התייצבו מבחינה פיזיולוגית מהר יותר באמצעות מגע עור לעור החל מהלידה בהשוואה לתינוקות דומים באינקובטורים.<ref></ref>

בשנת 2016 פורסמה סקירת קוקרן של 21 מחקרים הכוללים 3,042 תינוקות במשקל לידה נמוך (פחות מ-1.5 קילו). הסקירה העלתה שלתינוקות שקיבלו טיפול במגע מעור לעור היה סיכון מופחת למוות, לזיהום בבית החולים ולהיפותרמיה; הטיפול גם קשור לעלייה מוגברת במשקל, גדילה באורך ושיעורי הנקה.<ref name=":0"></ref> מסקנות הסקירה היו כי "טיפול במגע מעור לעור הוא חלופה יעילה ובטוחה לטיפול קונבנציונלי ביילודים עבור תינוקות במשקל לידה נמוך, בעיקר במדינות מוגבלות במשאבים".<ref name=":0" />

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Golant.K,S., Ludington-Hoe.M.,S. Kangaroo care: the best you can do for your preterm infant. Bantam Books: New york, 2012
* Newman,J,. pitman,T. Dr. Jack Newman's Guide To Breastfeeding. Harper Collins, 2014
* Lawrence.A,R., Lawrence.M,R. Brestfeeding: A guide for the medical profession (8th ed). Elsevier Health sciences: Philadelphia, 2015
</div>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:לידה
קטגוריה:ינקות