גודאה

גודאה שליט לגש
מסופוטמיה
הגלילים עם הכתובות
גודֶאָה היה שליט לגש, עיר-המדינה בשומר באזור הדרומי של מסופוטמיה, במאה ה-22 לפנה"ס. הוא התחתן עם בתו של השליט הקודם של לגש אור-באבא (אור -באו), ולאחר מותו ירש את כס המלוכה.

== שומר בימי גודאה ==

בתקופה בה גודאה עלה לשלטון, הגותים שלטו בדרום מסופוטמיה. הנציג שלהם ישב בחצר המלוכה של גודאה והיה אמון על איסוף המיסים מהממלכה הווסאלית. ישנם הסבורים, כי גודאה היה בעצם הנציב של הגותים בלגש. התואר של גודאה היה אנסי (Ensí) שמשמעותו בשפה השומרית - "מושל", "שליט" ומעמדו לא היה מלכותי. במקרה הזה טקסי הלגיטימציה המתוארים בכתובות העתיקות חשובים במיוחד, היות שהטקסים האלה אמורים לשכנע את האלים לתמוך במעשיו של מושל העיר, שאין לו קשר אלוהי מיוחד כמו שיש למלך. במקורות מצוין, כי גודאה נולד מנישואים המקודשים (אמו הייתה הכהנת של האלה גטומדו), מה שנחשב מכובד, ולכן לא נמנע ממנו להתחתן עם בתו של המלך.
רוב הכתובות של גודאה מספרות על התקופה של שקט ושגשוג בשומר. גודאה לא מציג את עצמו כלוחם. הוא לא מראה אמביציה לכבוש אדמות. הוא משתדל להשיג שפע כלכלי דרך מסחר ודיפלומטיה. יחד עם זאת, בשנה השישית לכהונתו הוא השתמש בכוח צבאי והחריב את העיר אנשאן שבעילם. בתקופתו של גודאה התנהלו קשרים מסחריים עם המדינות של דרום-מערב אסיה (אזור טורקיה, לבנון וסוריה של ימינו). באחד הטקסטים הוא מציין שייבא זהב מהרי חחום. הוא ניהל קשרים מסחריים גם עם מגן ומלוחה (צפון הודו).חשיבות רבה הייתה ליבוא של חומרי הבניין בגלל הפעילות הנרחבת של בניית המקדשים. גודאה חידש את המסורת הדתית בלגש. היות שנינגירסו היה האל המרכזי אליו סגד גודאה, נבנו בשבילו מקדשים רבים וביניהם אנינו (Eninnu) "בית החמישים".

== הכתובות של גודאה ==

ניתן ללמוד על עוצמת השפעתו של גודאה מהממצא הכתוב הרב שנשתמר והמוכר לנו. כגון, כתובות הנמצאות על פסליו, שני הגלילים ועליהם תיאורים ספרותיים והיסטוריים עשירים וממצאים אחרים. הכתובות נכתבו בשפה השומרית, ומתוכן אנחנו מגלים, כי גודאה בנה מקדשים רבים בערים הקדומות: גירסו, אור, ניפור, אדב, אורוכ ובאד-טיבירה. פעילות הבניה הנרחבת הזאת מצביעה על ההשפעה הגוברת של גודאה בשומר. את רוב המשאבים הוא השקיע בבניית המקדש אנינו בעיר גירסו לכבוד אל המלחמה נינגירסו. תהליך הקמת המקדש הזה הונצח בכתובות על שני הגלילים, שמהוות עניין רב מכמה בחינות. בראש וראשונה, יש להן חשיבות בלשנית לחקר השפה השומרית. זאת יצירה ספרותית גדולה מאוד והטקסט על הגלילים מייצג שילוב מוצלח של כמה ז'אנרים: כתובת הבניה, כתובת נדר, המנון למקדש והמנון לאל. מעבר לעניין הבלשני, הכתובות מספקות מידע ייחודי ומפורט אודות הפולחנים והטקסים, המסורות הדתיות של העם הקדום, טכניקות הבניה וכדומה. לפי המסופר על הגלילים, האל נינגירסו פנה לגודאה בחלום. גודאה לא הבין את משמעות החלום, ולכן ביקש את עזרתה של האלה ננשה, שסייעה לו בפיענוח. ברגע שנודע לגודאה על בקשת האלים לבנות מקדש לנינגירסו, לפי עצתה של ננשה, הוא יוצא לתהלוכה פולחנית לכבוד האלים ולאחר הטקס מקבל תוכנית אדריכלית של המקדש יחד עם הסבר על התכולה של המבנה הסופי. הטקסט ממשיך בתיאור תהליך בניית המקדש ובתיאור החגיגות שנערכו עם סיום הבניה.

== הפסלים של גודאה ==

עד לימינו נשתמרו עשרות פסלים של גודאה. רובם נמצאו בגירסו ועשוים דיוריט. בפסלים אלה הוא מתואר עומד או יושב, לפעמים עם תוכנית הבניה של המקדש. ידיו על החזה כמתפלל מוסיפות נופך צנוע וכנוע ללא סמלי המלכות. הכתובות החרותות על הפסלים מורכבות בדרך כלל מארבעה חלקים: הכותרת (מי מתואר), בניית המקדש שבו יעמוד הפסל (אירוע ותהליך), הכנסת הפסל למקדש ומתן שם לפסל, והחלק האחרון הוא הקללה (מה צפוי למי שירצה להרוס את הפסל או למחוק את החריתה). גודאה מקלל כל אחד שינסה להוציא את הפסלים שלו מהמקדשים או למחוק את הכתוב מהפסל. אך הקללות האלה מוצגות לא כפקודה או דרישה אגרסיבית, אלא תוך כדי שכנוע והסבר לקורא מדוע אסור לעשות זאת. הוא מדגיש, כי כל מה שנעשה זה לא הרצון של גודאה המושל, אלא בקשתם של האלים, שדואגים לרווחת התושבים, לכן זה רק לטובתם. הפסלים האלה הוצבו בכל המקדשים שהוא בנה. הפסל שימש לשמירה על המקדש וערבות להבטחות שניתנו. גודאה היה מתואר כמתווך בין האיש הפשוט לבין האל. מתן מנחות לפסל וטקסי האכלה (בשומרית KI.SI.GA) של השליט המת היו פופולרים במסופוטמיה. לאחר מותו, גודאה אפילו הועלה למעמד האלוהי.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">
*Averbeck, R.E. 1991. A preliminary study of ritual and structure in the cylinders of Gudea. Ann Arbor, Mich. : University Microfilms International (U.M.I) 
*Edzard, D.O. 1997. Gudea and his dynasty. Toronto ; Buffalo : University of Toronto Press 
*<div class="mw-content-ltr">Falkenstein, A. 1966. Die Inschriften Gudeas von Lagas. Roma : Pontificium Institutum Biblicum</div>
*<div class="mw-content-ltr">Johansen, F. 1978. Statues of Gudea, ancient and modern. Copenhagen : Akademisk forlag</div>
*<div class="mw-content-ltr">Suter, C.E. 2000. Gudea’s temple building : the representation of an early mesopotamian ruler in text and image. Groningen : STYX Publications</div>
*<div class="mw-content-ltr">Wilson, E.J. 1996. The cylinders of Gudea : transliteration, translation and index. Kevelaer : Butzon & Bercker
</div>

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.louvre.fr/en/departments/near-eastern-antiquities מוזיאון הלובר - מחלקת המזרח הקרוב הקדום]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אישים שחיו באלף ה-3 לפנה"ס
קטגוריה:מלכים בשומר