סדר הכוחות של צה"ל במלחמת יום הכיפורים

במלחמת יום הכיפורים פרס צה"ל שש אוגדות שריון מלאות.

==רקע==
הערכות כוחות צה"ל ומצרים בתעלת סואץ - 6 באוקטובר 1973 בשעה 1400 - מלחמת יום הכיפורים
[[דוד אלעזר, רמטכ"ל צה"ל]]
כמעט שש וחצי שנים חלפו בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים. ניתן לחלק את התקופה הזאת לשתי תקופות דומות באורכן תקופת מלחמת 1,000 הימים שהתאפיינה בעימותים רבים עם המצרים ששיאם מלחמת ההתשה שנמשכה כמעט שנה וחצי.

התקופה השנייה, התאפיינה בעיקר בלוחמה בחזית הסורית, שהייתה קצרה בהרבה מהחזית המצרית. לכן, הספיקו הכוחות הסדירים הלא גדולים שהוצבו ברמת הגולן על מנת לתת מענה הולם לעניין זה.

השקט היחסי שבין מלחמת ההתשה למלחמת יום הכיפורים אפשר לצה"ל להטמיע מערכות נשק חדשות ובעיקר לעבור מחימוש המבוסס על יצור צרפתי לחימוש המבוסס על יצור אמריקאי (בעיקר בחיל האוויר).

===השפעת מלחמת ששת הימים על מבנה צה"ל===
למלחמת ששת הימים הייתה השפעה מכרעת על המבנה האופרטיבי של צה"ל וגם על תוכניות הרכש הצבאיות. לאור הצלחת היחידות המשורינות בלוחמת התקפה ניידת בסיוע חיל אוויר, הוצב דגש על חיל השריון על פני כל החילות האחרים בצבא היבשה. כ-50% מהתקציב הצה"לי הופנה לחיל האוויר וכ-30% לחיל השריון, קרי, רק 20% מהתקציב הצבאי הוקצה ליתר החילות. התוצאה הבלתי נמנעת הייתה פגיעה ביכולת הקרב המשולב של צה"ל. הדגש עבר מיחידות רב חיליות ליחידות משופעות בטנקים המגובים בחיל אוויר חזק, אך ללא סיוע מספק של חילות אחרים.

השיפור בחיל השריון הביא לגידול הכמותי מכ-1,000 טנקים במלחמת ששת הימים לכ-2,000 במלחמת יום הכיפורים. הגידול הכמותי בכמות הטנקים בא לידי ביטוי גם בגידול במספר היחידות. במלחמת ששת הימים היו בצה"ל שש חטיבות משוריינות ושלוש ממוכנות. זה גדל לכדי 14 חטיבות משוריינות ושש ממוכנות. הגידול היה לא רק כמותי, אלא גם איכותי. טנקים ישנים הוצאו משירות ובמקומם נרכשו טנקים מודרניים רבים. יחד עם זאת, כמה חטיבות עדיין השתמשו בטנקים מיושנים ממלחמת העולם השנייה שעברו שדרוג וטנקי שלל סובייטיים.

גם חיל האוויר זכה לשדרוג גדול ביותר. מספר המטוסים כמעט הכפיל את עצמו וחשוב מכך, מטוסים צרפתים רבים הוחלפו במטוסים אמריקאים מתקדמים בהרבה.

לעומת זאת, מספר חטיבות חיל הרגלים צומצם מ-12 במלחמת ששת הימים ל-4 בלבד במלחמת יום הכיפורים. הפגיעה בחיל הרגלים באה לידי ביטוי לא רק בצמצום מספר החטיבות, אלא גם בצמצום יחידות החרמ"ש בתוך החטיבות המשוריינות. כך קרה שחלק ניכר מחטיבות השריון הגיעו ללא חרמ"ש או עם מצבת חרמ"ש קטנה ביותר למלחמת יום הכיפורים. המצב היה חמור במיוחד ביחידות הסדירות. יחידות החרמ"ש שבכל זאת היו ביחידות השריון סבלו מהעדר כלי רכב זחליים ממונעים בדיזל. מרבית כלי הרכב של החרמ"ש היו הזחל"מים המיושנים השימוש בהם היה נפוץ במלחמת העולם השנייה ולא עברו הסבה לנגמ"שים מודרניים.

היחס לחיל הרגלים הגיע גם לציוד. חיל הרגלים השתמש ברובי סער מסורבלים, נשק הנ"ט שלו היה מיושן ולא מדויק. גם אימון יחידות החרמ"ש היה לוקה בחסר.

מצב החילות האחרים לא היה טוב בהרבה. חילות רבים שיפרו אך במעט את הסד"כ שלהן. כך למשל חיל התותחנים ראה גידול בכמה עשרות קנים בלבד לעומת מלחמת ששת הימים. התותחים היו מעטים ולא הצליחו לסייע בצורה יעילה ליחידות המתמרנות. גם חיל ההנדסה סבל מהזנחה לא מבוטלת.

==מבנה צה"ל==
===הזירה הדרומית===

=== הזירה הצפונית ===
ישיבת מטה פיקוד צפון במהלך המלחמה. מימין לשמאל: [[מנחם מרון, ישראל טל, חיים בר-לב, מרדכי הוד, יצחק חופי]]

==כלי נשק וחימוש==
צה"ל הגיע למלחמת יום הכיפורים לאחר שעבר שינויים רבים במבנהו ובספק הנשק העיקרי שלו. עד שנת 1967, היא שנת מלחמת ששת הימים, היחסים הטובים עם צרפת הבטיחו הספקה סדירה של נשק צרפתי איכותי לצה"ל. האמברגו על מכירת הנשק שהטיל שארל דה גול הכריח את צה"ל ואת ראשי מערכת הביטחון הישראליים לחפש ספק נשק אחר. ספקית הנשק החדשה הייתה ארצות הברית שיחסיה עם ישראל השתפרו מאוד במהלך שנות ה-60. עסקת הנשק הראשונה בין המדינות נעשתה בשנת 1962, עת סופקו טילי הוק לישראל. עסקאות נוספות הביאו לרכישת טנקים, מטוסי קרב ואמצעי לחימה נוספים.

==החילות הקרביים העיקריים==
===חיל האוויר===
[[בני פלד, מפקד חיל האוויר במלחמה]]

במאי 1973 הוחלף מפקד החיל - האלוף מרדכי הוד פרש מתפקיד מפקד חיל האוויר והאלוף בני פלד תפס את מקומו.

חיל האוויר נהנה מתקציב הגדול ביותר בין הזרועות הצה"ליים. בנוסף, מערך ההגנה האווירית היה בתקופת מלחמת יום הכיפורים חלק מחיל האוויר. לקראת המלחמה הוכפל מספר סוללות ההוק שעמדו לרשות ישראל.

עקב אמברגו הנשק, עיקר אמצעי הלחימה של חיל האוויר בישראלי במלחמת יום הכיפורים התבססו על כלי טיס אמריקאים. חלק אחר היה שאריות גדולות למדי של רכש צרפתי ששרד את השנים ויצור מקומי של כלי טיס על פי תוכניות התעשייה הצרפתית שהוגנבו לישראל.

בתקופה שבין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים גדל מאוד כוחו של חיל האוויר. אם במלחמת ששת הימים עמדו לרשותו כ-200 מטוסי קרב, כולל דגמים מיושנים הרי שבמלחמת יום הכיפורים עמדו לרשותו למעלה מ-400 מטוסים, בהם 391 מטוסי קרב, חלקם הגדול מדגמים מתקדמים מייצור אמריקאי, שהיו עדיפים על המטוסים הצרפתיים. לא רק מערך מטוסי הקרב זכה לחיזוק. גם מערך המסוקים ומטוסי התובלה גדל והתחזק מאוד.

כוח האדם שעמד לרשות החיל הוכפל במהלך שש השנים שחלפו ממלחמת ששת הימים עד מלחמת יום הכיפורים.

כמו כן, נרכשו אמצעי לחימה רבים, בהם טילים משופרים. הוקמו בסיסי אספקה חדשים ופותחו אמצעים נגד טילי קרקע אוויר. אמצעים אלה היו מוגבלים אמנם, אך בשילוב עם פיתוח תורת קרב משופרת עמד לרשותו של חיל האוויר מערך מוטס שהיה ביכולתו לאיים על סוללות הטילים של מדינות ערב.

===חיל השריון===
חיל השריון היה אחד החילות השדה העיקריים של צה"ל במלחמת ששת הימים. ניצחון המהלומות המשוריינות במלחמת ששת הימים שהושגו בצורה דומה מאוד לתורת הלחימה הגרמנית מימי מלחמת העולם השנייה - הבליצקריג הביא לגידול חד במספר החטיבות המשוריינות בצה"ל. כמו כן, נוצרה הקונספציה המוטעית לפיה הטנק הוא "כל יכול". כתוצאה מכך תהליך מיכון חטיבות החי"ר שהוחל בו הרבה לפני פרוץ המלחמה הביא לביטולן של חטיבות חי"ר רבות והסבתן לחטיבות שריון. כמו כן, הוקמו 10 חטיבות שריון בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים, על חשבון חילות יבשה אחרים (חיל הרגלים, חיל התותחנים, חרמ"ש וכו') שתקציבן הופנה לשריון. כך תפח תקציבו של חיל השריון כמעט ל-30% מסך כל תקציב הביטחון.

====אמל"ח עיקרי====
במלחמה השתמש צה"ל בשני טנקים עיקריים: שוט (צנטוריון בריטי) שהוצב ברמת הגולן ונלחם בעיקר בזירה הצפונית ומגח (פטון אמריקני), שהוצב בחצי האי סיני ונלחם בזירה דרומית. בנוסף לטנקים אלה, שהיו מודרניים וטובים לזמנם, שירת גם טנק הסופר שרמן המיושן במספר חטיבות.

בנוסף, הייתה לצה"ל חטיבה משוריינת שחומשה בטנקים סובייטים שנפלו שלל בידיים ישראליות וידועים בישראל בכינוי טירן.

====יחידות חיל השריון במלחמה====
תחת פיקוד 6 אוגדות משוריינות - 3 בפד"ם ו-3 בפצ"ן (ובנוסף להן כח משימה אוגדתי מוקטן מאולתר [בפד"ם]), הוכפפו 20 חטיבות שריון - 12 בפד"ם ו-8 בפצ"ן, 5 סדירות (אחת מהן בית הספר לשריון) ו-15 במילואים. חלק מהחטיבות היו על טהרת גדודי שריון (כשלחלק מהגדודים הוכפפו פלוגות חרמ"ש), וחלק מהחטיבות היו משולבות בגדודי שריון ובגדודי חרמ"ש. כמו כן במספר חטיבות שירתו פלוגות סיור, או יחידות חי"ר/צנחנים שונות. בנוסף להן הוקם כח עתודה משוריין בסדר גודל של חטיבה מוקטנת בפקמ"ז.
{| class="wikitable sortable mw-collapsible mw-collapsed"
|-
!חטיבה
! מפקד
! יחידות החטיבה
! אמל"ח
עיקרי
! קרבות עיקריים
!ת"פ אוגדה
|-
|4 - קרייתי
<small>(מילואים)</small>
|יעקב הדר
|גדוד שריון 39 <small>(הועבר מחטיבה 188 בקרבות הבלימה)</small>

גדוד שריון 61 <small>(הועבר מחטיבה 205 בקרבות הבלימה)</small>

גדוד שריון 95

גדוד חרמ"ש 42

גדוד חרמ"ש 127
|שוט קל
שוט מטאור

שרמן M50

שרמן M51

<small>(סופר שרמן)</small>
|קרבות הבלימה ברמת הגולן
כיבוש המובלעת הסורית
|210 - נתיב האש
<small>(פצ"ן)</small>
|-
|7 - סער מגולן
<small>(סדירה)</small>
|אביגדור בן-גל
|גדוד שריון 71

גדוד שריון/חרמ"ש/סיור 75

גדוד שריון 77

גדוד שריון 82 <small>(הועבר לחטיבה 188 בקרבות הבלימה)</small>
|שוט קל
|קרבות הבלימה ברמת הגולן
קרב עמק הבכא

כיבוש המובלעת הסורית
|36 - געש
<small>(פצ"ן)</small>
|-
|9 - עודד
<small>(מילואים)</small>
|מרדכי בן-פורת
|גדוד שריון 278 <small>(הועבר מחטיבה 179 בקרבות הבלימה)</small>

גדוד שריון 377

גדוד חרמ"ש 11

גדוד חרמ"ש 91
|שוט קל
שרמן M50

שרמן M51

<small>(סופר שרמן)</small>
|קרבות הבלימה ברמת הגולן
קרב חושניה

כיבוש המובלעת הסורית
|210 - נתיב האש
<small>(פצ"ן)</small>

<small>ובהמשך ת"פ</small>

146 - המפץ

<small>(פצ"ן)</small>
|-
|11 - יפתח
<small>(מילואים)</small>
|אהרן פלד
|גדוד שריון 226
גדוד חרמ"ש 54

גדוד חרמ"ש 128
|שרמן M50
שרמן M51

<small>(סופר שרמן)</small>
|קרבות ה-8 באוקטובר
קרבות ה-14 באוקטובר

מבצע אבירי לב
|"כח נמר"
<small>(פד"ם)</small>

<small>ובהמשך ת"פ</small>

252 - סיני

<small>(פד"ם)</small>
|-
|14 - המחץ
<small>(סדירה)</small>
|אמנון רשף
|בקרבות הבלימה

גדוד שריון 9 <small>(הועבר לחטמ"ר 275)</small>

גדוד שריון 52 <small>(הועבר לחטיבה 401)</small>

גדוד שריון 79 <small>(הועבר מחטיבה 401)</small>גדוד שריון 184פלוגת חרמ"שפלוגת סיור

בקרב החווה הסינית

גדוד שריון 79 <small>(הועבר מחטיבה 401)</small>גדוד שריון 184

גדוד שריון 407 <small>(הועבר מחטיבה 600)</small>

[http://www.87th.org.il/history.htm גדוד סיור משוריין 87]

גדוד סיור/נ"ט מוצנח 582 <small>(הועבר מחטיבה 317)</small>

יחידה 424 (סיירת שקד)

"כוח שמוליק" <small>(2 פלוגות צנחנים מחטיבה 35)</small>

"כוח זמיר" <small>(פלוגת צוערי קורס קציני חי"ר)</small>
|מגח 3
|קרבות הבלימה בסיני
קרב החווה הסינית

מבצע אבירי לב

קרב מתחם אורחה
|252 - סיני
<small>(פד"ם)</small>

<small>ובהמשך ת"פ</small>

143 - עמוד האש

<small>(פד"ם)</small>
|-
|164 - הראל
<small>(מילואים)</small>
|אברהם ברעם
|גדוד שריון 104
גדוד שריון 106

גדוד שריון 183
|שוט קל
|קרבות ה-14 באוקטובר
מבצע אבירי לב
|252 - סיני
<small>(פד"ם)</small>
|-
|179 - ראם
<small>(מילואים)</small>
|רן שריג
|גדוד שריון 96
גדוד שריון 266

גדוד שריון 278 <small>(הועבר לחטיבה 9 בקרבות הבלימה)</small>
|שוט קל
|קרבות הבלימה ברמת הגולן
קרב חושניה

כיבוש המובלעת הסורית

קרבות חיל המשלוח העיראקי

כיתור הארמייה השלישית
|210 - נתיב האש
<small>(פצ"ן)</small>

<small>ובהמשך ת"פ</small>

252 - סיני

<small>(פד"ם)</small>
|-
|188 - ברק
<small>(סדירה)</small>
|יצחק בן-שהם
|גדוד שריון 39 <small>(מילואים. הועבר לחטיבה 4)</small>
גדוד שריון 53

גדוד שריון 74

גדוד שריון 82 <small>(הועבר מחטיבה 7 בקרבות הבלימה)</small>
|שוט קל
|קרבות הבלימה ברמת הגולן
קרב חושניה

כיבוש המובלעת הסורית
|36 - געש
<small>(פצ"ן)</small>
|-
|204 - אגרוף ורומח
<small>(מילואים)</small>
|צבי רם
|גדוד שריון 19
גדוד חרמ"ש 86

גדוד חרמ"ש 141
|מגח 3
|קרבות ה-14 באוקטובר
מבצע אבירי לב

כיתור הארמייה השלישית
|"כח נמר"
<small>(פד"ם)</small>
|-
|205 - אגרוף הברזל
<small>(מילואים)</small>
|יוסי פלד
|גדוד שריון 61 <small>(הועבר לחטיבה 4 בקרבות הבלימה)</small>

גדוד שריון 94

גדוד שריון 125

גדוד סיור 288
|שוט מטאור
|קרבות הבלימה ברמת הגולן
כיבוש המובלעת הסורית

קרבות חיל המשלוח העיראקי
|146 - המפץ
<small>(פצ"ן)</small>

<small>ובהמשך ת"פ</small>

210 - נתיב האש

<small>(פצ"ן)</small>
|-
|217 - הסוס הדוהר
<small>(מילואים)</small>
|נתן ניר
|גדוד שריון 113
גדוד שריון 126

גדוד שריון 142

פלוגת סיור

פלוגת חי"ר מוצנח <small>(הועברה מחטיבה 247)</small>
|שוט קל
|קרבות ה-8 באוקטובר
המארב לחטיבה 25 המצרית

מבצע אבירי לב

כיתור הארמייה השלישית
|162 - הפלדה
<small>(פד"ם)</small>
|-
|274 - ירושלים
<small>(מילואים)</small>
|יואל גונן
|גדוד שריון 25
גדוד שריון 225

גדוד שריון 227

גדוד שריון 228

גדוד חרמ"ש 88 (דב לבן)
|טירן 4
טירן 5

PT-76

BTR-50
|קרבות ה-14 באוקטובר
|"מרחב שלמה"
<small>(פד"ם)</small>

<small>ובהמשך ת"פ</small>

"כח נמר"

<small>(פד"ם)</small>
|-
|401 - עקבות הברזל
<small>(סדירה)</small>
|דן שומרון
|גדוד שריון 46
גדוד שריון 52 <small>(הועבר מחטיבה 14)</small>

גדוד שריון 79 <small>(הועבר לחטיבה 14)</small>

גדוד שריון 195

פלוגת סיור <small>(הועברה מחטיבה 14)</small>
|מגח 3
|קרבות הבלימה בסיני
קרבות ה-14 באוקטובר

קרב ואדי מבעוק
|252 - סיני
<small>(פד"ם)</small>
|-
|421 - הצליחה
<small>(מילואים)</small>
|חיים ארז
|גדוד שריון 257
גדוד שריון 264

גדוד שריון 599
|מגח 3
|קרבות ה-8 באוקטובר
מבצע אבירי לב
|143 - עמוד האש
<small>(פד"ם)</small>
|-
|460 - בני אור
<small>(סדירה - ביסל"ש)</small>
|גבריאל עמיר
|גדוד שריון 196
גדוד שריון 198

פלוגת חרמש קורס מ"כים
|מגח 6
מגח 3

שוט קל
|קרבות ה-8 באוקטובר
מבצע אבירי לב

כיתור הארמייה השלישית
|162 - הפלדה
<small>(פד"ם)</small>
|-
|500 - כפיר
<small>(מילואים)</small>
|אריה קרן
|גדוד שריון 429
גדוד שריון 430

גדוד שריון 433

פלוגת סיור
|שוט קל
|קרבות ה-8 באוקטובר
מבצע אבירי לב

כיתור הארמייה השלישית
|162 - הפלדה
<small>(פד"ם)</small>
|-
|600 - נתיבי האש
<small>(מילואים)</small>
|טוביה רביב
|גדוד שריון 407 <small>(הועבר לחטיבה 14 מקרב החווה הסינית)</small>

גדוד שריון 409

גדוד שריון 410

פלוגת חרמ"ש

פלוגת סיור
|מגח 6
|מבצע אבירי לב
|143 - עמוד האש
<small>(פד"ם)</small>
|-
|670 - מרכבות הברזל
<small>(מילואים)</small>
|גדעון גורדון
|גדוד שריון 181 <small>(גדוד שריון פיקודי [גש"פ פצ"ן])</small>
גדוד שריון 268 <small>(הושאר בעתודה בפקמ"ז ת"פ "כח משה")</small>

גדוד חרמ"ש 58

גדוד חרמ"ש 83

פלוגת סיור
|שרמן M50
שרמן M51

<small>(סופר שרמן)</small>
|?
|146 - המפץ
<small>(פצ"ן)</small>
|-
|679 - יפתח
<small>(מילואים)</small>
|אורי אור
|גדוד שריון 57
גדוד שריון 93

גדוד שריון 289
|שוט מטאור
|קרבות הבלימה ברמת הגולן
הקרב על נפח

כיבוש המובלעת הסורית

קרבות חיל המשלוח העיראקי
|36 - געש
<small>(פצ"ן)</small>

<small>ובהמשך ת"פ</small>

210 - נתיב האש

<small>(פצ"ן)</small>
|-
|875 - הזקן
<small>(מילואים)</small>
|אריה בירו
|גדוד שריון 129
גדוד חרמ"ש 89

גדוד חרמ"ש 121

פלוגת סיור
|שרמן M50
שרמן M51

<small>(סופר שרמן)</small>
|קרבות הבלימה בסיני
קרב ואדי מבעוק

כיתור הארמייה השלישית
|252 - סיני
<small>(פד"ם)</small>
|-
|"כח משה"
|משה יוסף
|גדוד שריון 182 <small>(גדוד שריון פיקודי [גש"פ פקמ"ז])</small>
גדוד שריון 268 <small>(הועבר מחטיבה 670)</small>
|שרמן M50
שרמן M51

<small>(סופר שרמן)</small>
|שימש כעתודה פיקודית
בפיקוד המרכז
|פיקוד מרכז
|-
|}

===חיל התותחנים===

חיל התותחנים הישראלי סבל מנחיתות מספרית כנגד הארטילריה המצרית והסורית. מעט סוללות הארטילריה, שישבו ברמת הגולן, ובקו בר-לב שבתעלה לא השתוו לכמות קני הארטילריה של האויב. לפיכך בדומה לשאר מלחמות ישראל משימתו העיקרית הייתה סיוע ארטילרי ישיר לכוחות החי״ר והשריון המתמרנים הצה״ליים בעוד שאת תקיפת ״מטרות האיכות״ קיבל בעיקר חיל האוויר. הארטילריה הישראלית לקחה חלק פעיל לאורך כלל המלחמה בשתי החזיתות.

==== אמל"ח עיקרי ====
החיל הורכב בעיקר מתותחים מתנייעים ובאופן מצומצם מתותחים נגררים ומרגמות. במהלך המלחמה השתמש לראשונה החיל בתותח מתנייע M-109. בנוסף כלל החיל את תותח מתנייע M-107, אשר בסוף המלחמה הפגיזה סוללה שלו את פאתי דמשק ואת התותח המתנייע 155 מ״מ L-33.

==== יחידות חיל התותחנים ====
6 אגדי ארטילריה שירתו ת"פ האוגדות המשוריינות (ראה למעלה) - 3 בפד"ם ו-3 בפצ"ן. בנוסף להן שירתו עוד מספר מצומצם של גדודים וסוללות של ארטילריה (תותחים מתנייעים ונגררים, מרגמות כבדות מתנייעות ומטולי רקטות רב קניים), הן ת"פ ישיר של הפיקודים המרחביים, והן ת"פ חטיבות החי"ר והחטיבות המרחביות.
{| class="wikitable sortable mw-collapsible mw-collapsed"
|+
!אגד
!מפקד
!יחידות האגד
!אמל"ח
עיקרי
!קרבות עיקריים
!ת"פ אוגדה
|-
|209 - כידון
<small>(סדיר)</small>
|יעקב ארז
|גדוד קני מתנייע 402
גדוד קני מתנייע 403

גדוד קני מתנייע 404 <small>(הועבר ל"כח נמר")</small>

גדוד קני מתנייע 329 <small>(מילואים)</small>

גדוד קני מתנייע 647 <small>(מילואים)</small>

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות 285 <small>(מילואים)</small>

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות 485 <small>(מילואים)</small>

[http://www.paratroops.org.il/מורשת-2020,1348-תותחנים-עם-כנפיים.aspx גדוד מרגמות כבדות מוצנח 332] <small>(הועבר מחטיבה 35)</small>
|תומ"ת M-50
תומ"ת L-33 <small>('רועם')</small>

תומ"ת M-50

תומ"ת M-107 <small>('רומח')</small>

תומ"ת M-107 <small>('רומח')</small>

מכמ"ת 160 מ"מ

מכמ"ת 120 מ"מ

מרגמה 120 מ"מ
|
|252 - סיני
<small>(פד"ם)</small>
|-
|212 - ?
<small>(סדיר)</small>
|בני ארד
|?
|?
|
|36 - געש
<small>(פצ"ן)</small>
|-
|213 - התקומה
<small>(מילואים)</small>
|דני אבידר
|גדוד קני מתנייע 405
גדוד קני מתנייע 889

גדוד קני מתנייע 882

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות ?

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות ?
|תומ"ת M-109 <small>('רוכב')</small>
תומ"ת M-109 <small>('רוכב')</small>

תומ"ת M-7 <small>('פריסט')</small>

מכמ"ת 160 מ"מ

מכמ"ת 120 מ"מ
|
|146 - המפץ
<small>(פצ"ן)</small>
|-
|214 - אשדות
<small>(מילואים)</small>
|יעקב עקנין
|גדוד קני מתנייע 436
גדוד קני מתנייע 834 <small>(הועבר לאגד 215 ממבצע אבירי לב)</small>

גדוד קני מתנייע 872

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות 322

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות ?
|תומ"ת L-33 <small>('רועם')</small>
תומ"ת M-50

תומ"ת M-50

מכמ"ת 160 מ"מ

מכמ"ת 120 מ"מ
|
|143 - עמוד האש
<small>(פד"ם)</small>
|-
|215 - עמוד האש
<small>(מילואים)</small>
|חיים גרניט
|גדוד קני מתנייע 341
גדוד קני מתנייע 435

גדוד קני מתנייע 834 <small>(הועבר מאגד 214 ממבצע אבירי לב)</small>

גדוד קני מתנייע 839

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות 857

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות 340

גדוד מרגמות כבדות מתנייעות 486
|תומ"ת L-33 <small>('רועם')</small>
תומ"ת M-50

תומ"ת M-50

תומ"ת M-50

מכמ"ת 160 מ"מ

מכמ"ת 120 מ"מ

מכמ"ת 120 מ"מ
|
|162 - הפלדה
<small>(פד"ם)</small>
|-
|282 - גולן
<small>(מילואים)</small>
|משה לוי
|?
|?
|
|210 - נתיב האש
<small>(פצ"ן)</small>
|}

===חיל הרגלים===
במלחמת יום כיפור השתתפו החטיבות הבאות

====כללי====
* חטיבת הצנחנים (פוצלה בין החזיתות)
* עוצבת נשר (חטיבה 226. פוצלה לשתי החזיתות)
* חטיבה 5 (צפון בקעת הירדן)

====צפון====
* חטיבת גולני (חטיבת גולני במלחמת יום הכיפורים)
* חטיבת עציוני (מילואים)
* חטיבת עודד (גדודי החרמ"ש פעלו באזור הכנרת, וגדודי השריון פעלו בדרום רמת הגולן)
* חטיבת אלון
* חטיבת כרמלי
*חטיבת אלכסנדרוני

====דרום====
* חטיבת ירושלים - (חטיבת ירושלים במלחמת יום הכיפורים)
* חטיבת הנגב
* חטיבה 55 - (חטיבה 247 במלחמת יום כיפור)
* חטיבה 226 (חטיבת צנחנים מילואים).
* בית הספר לקצינים של צה"ל (במלחמה חטיבת חי"ר 261)

====אמצעי לחימה עיקריים====
חיל הרגלים סבל מנחיתות בציוד ובכלי נשק לעומת צבאות סוריה ומצרים. חיילי החי"ר של צה"ל היו מצוידים ברובה FN FAL מרובה התקלות ובתת-מקלע עוזי קצר הטווח. בהמשך המלחמה, קיבלה ישראל מארצות הברית כמות גדולה של רובי סער מדגם M16A1 אך אלה נכנסו לשירות רק לקראת סוף המלחמה. נשק הנ"ט הצה"לי העיקרי היה הבזוקה האמריקאית המיושנת. אמצעי ראיית הלילה של החי"ר הישראלי היו מועטים ומיושנים, הקרנף והשפנפן שהיו מכשירים נחותים, לעומת האמצעים שהיו בידי הסורים והמצרים.
====יחידות מיוחדות של חיל הרגלים הישראלי====
===חיל ההנדסה===

במלחמת יום הכיפורים הפעיל חיל ההנדסה הישראלי שני גדודים סדירים 601 גדוד 605. מלבד גדודים סדירים גויסו עוד 8 גדודי מילואים (271, 229, 641, 923, 751 - סדיר בחלקו, 606, 630, 634)

===חיל הים===
==חילות מסייעים==
===חיל ההספקה===
חיל האספקה, המוכר כיום בשמו המודרני חיל הלוגיסטיקה, בפיקודו של יוחנן גור, היה אחראי על שינוע תחמושת ואמצעים אחרים לחזית. היה אחראי גם על שינוע כוחות ואמל"ח.
===חיל הרפואה===
חיל הרפואה (חר"פ) היה אחראי על הטיפול הרפואי בנפגעים ופינויים ארצה.

==הקצונה הבכירה של צה"ל==

{| class="wikitable mw-collapsible mw-collapsed" align="right" width="400px"
! colspan="3" | מפקדי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
|-
! תפקיד || שם || הערות
|-
| ראש המטה הכללי || דוד אלעזר ||
|-
| סגן הרמטכ"ל || ישראל טל ||
|-
| עוזר הרמטכ"ל || רחבעם זאבי || מונה במהלך המלחמה
|-
| עוזר הרמטכ"ל || אהרן יריב || מונה במהלך המלחמה
|-
| מפקד חזית הדרום || חיים בר-לב || מונה במהלך המלחמה
|-
| אלוף פיקוד הצפון || יצחק חופי ||
|-
| אלוף פיקוד המרכז || יונה אפרת ||
|-
| אלוף פיקוד הדרום || שמואל גונן ||
|-
| מפקד חיל האוויר || בני פלד ||
|-
| מפקד חיל הים || בנימין תלם ||
|-
| ראש אגף המודיעין || אלי זעירא ||
|-
| ראש אגף כוח אדם || הרצל שפיר ||
|-
| ראש אגף אפסנאות || נחמיה קין ||
|-
| מפקד גייסות השריון ומפקד אוגדה 162 (עוצבת הפלדה) בסיני ||אברהם אדן ||
|-
| קצין חי"ר וצנחנים ראשי || עמנואל שקד ||
|-
| קצין הנדסה ראשי || יצחק בן דב ||
|-
| קצין תותחנים ראשי || נתן שרוני ||
|-
| קצין שריון ראשי || מרדכי ציפורי || מונה במהלך המלחמה
|-
| קצין חימוש ראשי || אלעזר ברק ||
|-
| קצין קשר ראשי || שלמה ענבר ||
|-
| קצין רפואה ראשי || משה קורדובה ||
|-
| קצין הספקה ראשי || יוחנן גור ||
|-
| ראש הגנה אזרחית || אורי רום ||
|-
| מפקד אוגדה 36 (עוצבת הבזלת) ברמת הגולן || רפאל איתן ||
|-
| מפקד אוגדה 210 ברמת הגולן || דן לנר ||
|-
| מפקד אוגדה 146 (עוצבת המפץ) ברמת הגולן || משה (מוסה) פלד ||
|-
| מפקד אוגדה 252 (עוצבת הכוחות המשוריינים בסיני) בסיני || אברהם מנדלר || נהרג במלחמה
|-
| מפקד אוגדה 252 בסיני || קלמן מגן || מונה במהלך המלחמה, במקומו של אברהם מנדלר
|-
| מפקד אוגדה 143 בסיני || אריאל שרון ||
|-
| מפקד אוגדה 440 בסיני וראש מחלקת ההדרכה || אלוף מנחם (מנדי) מרון ||
|-
| סגן מפקד אוגדה 36 ברמת הגולן || מנחם אבירם ||
|-
| סגן מפקד אוגדה 146 ברמת הגולן || אברהם רותם ||
|-
| סגן מפקד אוגדה 210 ברמת הגולן || משה בר כוכבא ||
|-
| סגן מפקד אוגדה 252 בסיני || ברוך הראל (פינקו) ||
|-
| סגן מפקד אוגדה 143 בסיני || יעקב (ג'קי) אבן ||
|-
| סגן מפקד אוגדה 162 בסיני || דב תמרי ||
|-
| סגן מפקד אוגדה 252 בסיני|| שמואל אלבק ||
|-
| מפקד חטיבה 7 || אביגדור בן-גל ||
|-
| מפקד חטיבה 188 || יצחק בן-שהם || נהרג במלחמה
|-
| מפקד חטיבת גולני || אמיר דרורי ||
|-
| מפקד חטיבה 679 || אורי אור ||
|-
| מפקד חטיבה 179 || רן שריג ||
|-
| מפקד חטיבת קרייתי || יעקב הדר ||
|-
| מפקד חטיבה 9 || מוטקה בן-פורת ||
|-
| מפקד חטיבה 205 || יוסי פלד ||
|-
| מפקד חטיבה 670 || גדעון גורדון ||
|-
| מפקד חטיבה 80/226 חטיבת צנחנים במילואים || חיים נדל ||
|-
| מפקד חטיבה 401 || דן שומרון ||
|-
| מפקד חטיבה 14 || אמנון רשף ||
|-
| מפקד חטיבה 875 || אריה בירו ||
|-
| מפקד חטיבה 164 || אברהם ברעם ||
|--
| מפקד חטיבה 274 || יואל גונן ||
|-
| מפקד חטיבה 600 || טוביה רביב ||
|-
| מפקד חטיבה 217 || נתן ניר ||
|-
| מפקד חטיבה 500 || אריה קרן ||
|-
| מפקד חטיבה 11 || אהרן פלד ||
|-
| מפקד חטיבה 35 || עוזי יאירי ||
|-
| מפקד חטיבה 55/247 צנחנים במילואים || דני מט ||
|-
| מפקד חטיבה 460|| גבי עמיר ||
|-
| מפקד חטיבה 204 || צבי רם ||
|-
| מפקד חטיבה 421||חיים ארז ||
|-
| מפקד חטיבה מרחבית בצפון סיני 275|| פנחס נוי ||
|-
| מפקד חטיבה מרחבית רמת הגולן 820|| צבי בר ||
|}

==לקריאה נוספת==
* חיים נדל, בין שתי המלחמות, הוצאת מערכות
* עמנואל סקל, הסדיר יבלום? הוצאת מעריב, 2011

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.archives.mod.gov.il/pages/Exhibitions/agranat/agranat_id.asp דו"ח ועדת קרני הבוחן את תפקוד מחלקת ההסברה של צה"ל במלחמת יום הכיפורים], באתר ארכיון צה"ל
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מלחמת יום הכיפורים