לכתחילה אריבער

ניגון לְכַתְּחִילָה אַריבֶּער הוא ניגון חב"ד ללא מילים. המיוחס לרבי שמואל שניאורסון (המהר"ש), האדמו"ר הרביעי בשושלת חסידות חב"ד לובביץ'. שמו של הניגון הוא בשפה היידיש ומשמעותו בעברית היא "לכתחילה מלמעלה".

שמות נוספים של הניגון: ניגונו של הרבי מהר"ש וכן ביידיש איינס צווי דריי פיר.

== מקור==
בספר התולדות של רבי שמואל, אשר נערך בידי רבי מנחם מנדל שניאורסון, מתואר כי רבי שמואל שניאורסון הבחין בתווי ניגון מסוים, אשר הודפסו בסוף הספר "הון יקר" מאת הרב מהמאה ה-18, עמנואל חי ריקי, ובהשראת אותו ניגון, הלחין את הניגון. תיאור זה הובא גם ברשימות של הרבי מלובביץ', עם שינויי ניסוח מסוימים.

תווי הניגון מופיעים בספר הניגונים - חב"ד מספר ק"פ (180). מחבר "ספר הניגונים", המוזיקאי שמואל זלמנוב, כלל בספר צילום של אותו דף מהחיבור "הון יקר", וציין את דברי המחבר ב"ספר התולדות". עוד הוסיף, כי רבי שמואל היה מחבב את הזה ומורגל בפיו לשררו בכל הזדמנות שבת קודש ויום טוב ויומא דפגרא.

==אודות==
רבי מנחם מנדל שניאורסון, הרבי השביעי של חב"ד, היה ככל הנראה זה שהנחיל את ביצוע הניגון הרווח בקרב חסידי חב"ד. בתקופת כהונתו, בעת ששרו החסידים את הניגון בהתוועדויות, אשר נערכו במרכז חב"ד העולמי – 770, הוא הורה להם בתנועות ראשו, לחזור על תנועה זו שוב ושוב. אדווין סרוסי ציין כי מספר החזרות שסימן הרבי לחסידים לא היה אקראי אלא מכוון לעשרה חזרות, ולעיתים רחוקות יותר אף לעשרים. על פי רשימותיו, רבי מנחם מנדל שניאורסון למד את תווי הניגון מפי סבו, מאיר שלמה ינובסקי, שהיה מחסידי רבי שמואל.

חסידי חב"ד נוהגים לנגן את הניגון בהתוועדויות, כחלק מ"סדר ניגוני האדמו"רים", במהלכם מנוגנים ניגונים המזוהים עם אדמו"רי חב"ד, ניגון כנגד כל אדמו"ר. בנוסף, נוהגים לשיר אותו בהתוועדויות בתאריכי הולדתו ופטירתו של מחבר הניגון.

== שמות הניגון==
הניגון היה מוכר בשם "ניגונו של אדמו"ר מהר"ש" (ביידיש: "דעם רבינ'ס מוהר"ש ניגון"), או "איינס, צוויי, דריי, פיר" (בעברית: "אחת, שתיים, שלוש, ארבע") על שם הקצב בבית השני. רבי יוסף יצחק שניאורסון הגדיר את הניגון בתואר "ניגון אין סוף".

במהלך ימי כהונתו כאדמו"ר, נהג רבי מנחם מנדל שניאורסון לכנות את הניגון בתור "ניגון לכתחילה אריבער"<ref></ref><ref></ref><ref></ref> על שם פתגם של רבי שמואל<ref></ref><ref>ראו #מקור המונח "לכתחילה אריבער"</ref>, ומאז השתרש שם זה<ref>ראו #עיבודים מוזיקליים</ref>.

== ניתוח מוזיקלי ==
חוקר המוזיקה היהודית, אדווין סרוסי, כתב כי בנוסף לפירוש הרוחני, ניתן לפרש את הפתגם של רבי שמואל גם באופן מוזיקלי: התנועה המלודית בחלקו הראשון של הניגון, מגיעה לצליל הגבוה ביותר בתו מי באוקטבה הגבוהה, כבר בהתחלה, ומשם יורדת המנגינה, עד לתו מי הנמוך בסופו של החלק הראשון. עלייה לצליל הגבוה ביותר כבר בתחילת הניגון איננה אופיינית לניגוני חב"ד, בהם השיא המלודי נבנה בהדרגה.

סרוסי הוסיף כי ההגדרה של הניגון "ניגון אין סוף", קשור ככל הנראה, לחזרות הרבות על התנועה הראשונה מתוך חלקו השלישי של הניגון.

== עיבודים מוזיקליים ==
בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 הופיע השיר באלבום "ניגוני חב"ד" 2 של ניח"ח<ref></ref>, ב-2010 הופיע באלבום 'אוסף ניגוני חב"ד הגדול' של המוזיקאי הישראלי חנן בר סלע<ref></ref>, ב-2011 הופיע באלבום משה לאופר מנגן חב"ד 1<ref></ref><ref></ref>.

באפריל 2020 בוצע על ידי הזמר האמריקאי בני פרידמן<ref></ref><ref></ref>, ובספטמבר של אותה שנה בוצע גם על ידי הזמר שמחה פרידמן<ref></ref>.

==מקור המונח "לכתחילה אריבער" ==
המונח "לכתחילה אריבער" מקורו בפתגם חסידי שהובא באגרת של רבי יוסף יצחק שניאורסון, השישי בשושלת. את הפתגם הוא מייחס לאביו, אדמו"ר הרש"ב, אשר שמע זאת מפי רבי שמואל:
.

רבי מנחם מנדל שניאורסון פירש כי משמעות הרוחניות של הפתגם היא ציוו לכל יהודי, על כך שאין הוא צריך להתחשב בהפרעות שנגרמות לעבודת ה' (מלמטה למעלה), אלא לעבוד את האלוהים באופן שאין הוא מתחשב בהם, אלא מתמקד בקיום המצוות ובלימוד התורה (לכתחילה מלמעלה)<ref></ref><ref></ref><ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* לב לייבמן, [http://nichoach.blogspot.com/2017/05/blog-post_1.html ניגון לכתחילה אריבער], באתר קיר הניגונים. המשך הכתבה [https://drive.google.com/file/d/1eiFm3mRvoXrUJU5AQvUAmfm8zXWnFCs1/view מופיע כאן]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניגוני חב"ד
קטגוריה:שירי המאה ה-19
קטגוריה:שמואל שניאורסון