העימות בבורקה

העימות בבורקה היה עימות אלים בין פלסטינים תושבי הכפר בורקה, השוכן בבנימין וסמוך לרמאללה, לישראלים, בעיקר תושבי המאחז עוז ציון. העימות החל ב-4 באוגוסט 2023 לפנות ערב, עם הגעת מתנחלים רועי צאן מהמאחז לשטח מרעה בבעלות פלסטינית, בין עוז ציון לבין בורקה. למקום הגיעו פלסטינים שפעלו להרחיקם, ובתגובה הרועים הזעיקו עזרה. במקום התעורר עימות בין הצדדים שהסלים לאלימות קשה, זריקות אבנים וירי זיקוקים. במהלך העימות ירה אחד מהמתנחלים לעבר הפלסטינים, והרג את אחד מהם, קוסאי מעטאן, בן 19. היורה נפצע קשה בראשו מפגיעת אבן. בנוסף נפצעו באירוע עוד מספר ישראלים ופלסטינים.

== רקע ==
מאחז עוז ציון, אוגוסט 2023
עוז ציון הוא מאחז לא חוקי שהוקם בשנת 2012 ומאז פונה מדי כמה חודשים. מאז תחילת 2022, נרשמו בשטחים שורה של פיגועים של פלסטינים נגד מטרות ישראליות, כמו גם אלימות מצד מתנחלים ישראלים נגד קהילות פלסטיניות. לפי האו"ם, הייתה עלייה דרמטית ב'תקריות' בין מתנחלים ישראלים לפלסטינים ביהודה ושומרון. היה מדובר ב-591 אירועים כאלה בשנת 2023,<ref></ref> שיא מאז החל האו"ם לעקוב אחר הנעשה בשטחים ב-2006.

על פי דוח האו"ם, קהילות רועים פלסטיניות "פגיעות במיוחד" מול פעילות ההתנחלויות. חלק מהמאחזים כוללים חוות חקלאיות ורעיית צאן. לגרסת הפורום לחשיבה אזורית באמצעות העדרים מסמנים המתנחלים את השטח, ומנסים לדחוק רועים פלסטינים משטחי מרעה שהם תובעים עליהם בעלות.<ref></ref>

== האירוע ==
לפי התחקיר הראשוני של צה"ל, ביום שישי בערב, בסביבות השעה 19:00, יצאו רועי צאן מהמאחז עוז ציון, והגיעו לאזור הנמצא במרחק של כקילומטר מעוז ציון וכ-250 מטר מהכפר בורקה. כשהגיעו למקום נתקלו הרועים בכ-80 פלסטינים שהיו מצוידים באלות וזיקוקים ודרשו מהם לעזוב מיד, מאחר שמדובר בקרקע פלסטינית פרטית. הרועים סירבו, והחל עימות מילולי ופיזי בין הצדדים. על פי גורמי ביטחון, השטח שבו רעו הישראלים את הצאן מוגדר כשטח פרטי בבעלות פלסטינית.<ref name=":1" />

בשלב זה הזעיקו רועי הצאן מתנחלים נוספים שיבואו לעזרתם. במקום לא נכחו כוחות צבא או משטרה. על פי עדויות של תושבי הכפר הם התקשרו מספר פעמים למִנהלת התיאום והקישור הפלסטינית — הגוף האמון על הקשר עם כוחות הביטחון הישראליים. גם לפי טענת המתנחלים, הם ניסו כל העת להזעיק עזרה מהצבא וגורמי הביטחון בסביבה, טענה שבצה"ל הכחישו. אחד מהמתנחלים שנפצע מזריקת אבן שלף נשק וירה לעבר הפלסטינים, ומהירי נהרג קוסאי מעטאן. החשוד בירי שהיה פצוע קשה בראשו הלך ברגל יותר מקילומטר עד למאחז עוז ציון,<ref name=":2" /> משם פונה באמבולנס לבית החולים שערי צדק, בו נותח במהלך הלילה. כוחות צה"ל הגיעו לזירה,<ref name=":1" /> עם קבלת הדיווח על העימות.<ref></ref> במהלך העימות הפלסטינים ירו זיקוקים על המתנחלים, התבצע יידוי אבנים הדדי והמתנחלים שרפו רכב פלסטיני. לדברי הפלסטינים, לאחר הירי במעטאן באו למקום העימות פלסטינים רבים נוספים שהתקדמו לכיוון המתנחלים, העימותים בין הצדדים נהפכו לאלימים יותר, ובשלב זה נורו עוד פלסטינים.<ref name=":0" />

לפי צה"ל, סמוך לשעה 20:07 התקבל דיווח פלסטיני ראשוני על העימות. כוחות צה"ל סרקו במרחב שהתקבל, ולא איתרו את מקום העימות מאחר שהמיקום שהתקבל היה שגוי. בשעה 20:52 התקבל לראשונה דיווח מאיש ביטחון אזרחי אודות העימות. בשעה 21:09 לערך התקבל מיקום מדויק של העימות, וכוח צה"ל הגיע למקום בשעה 21:20, לאחר שבוצע הירי.<ref name=":32"></ref>

== בעקבות האירוע ==
בעקבות האירוע, ובצל ההיערכות לפיגועי נקם, הודיע דובר צה"ל ש"הוחלט על הכרזת שטח צבאי סגור באזור והצבת כוחות הביטחון בהתאם להערכת המצב". הפלסטינים דיווחו כי צה"ל הקים מחסומים והגביר את נוכחותו הצבאית מדרום לג'נין, ברקע החשש מפעולות תגובה. לפי הדיווח, חיילים הקימו מחסום צבאי בכיכר עראבה ועוד אחד בין העיירות מסלייה וקבאטיה, ובאזור אל-ג'רבה שליד קבאטיה. לטענת הפלסטינים, צה"ל ערך בידוקים ברכבים שעברו באזור.

גופת ההרוג, קוסאי מעטאן, נבדקה על ידי רופא משפטי וצולמה ב-CT. בדיקה זו מצאה פתח כניסת כדור בצווארו ופצע יציאה בגבו. הגופה נקברה למחרת התקרית על ידי בני המשפחה, ולא הועברה לנתיחה בישראל.

החשוד בירי, יחיאל אינדור, מתנחל מעפרה, שנפצע קשה מאבן שהוטחה בראשו על ידי פלסטיני, ואושפז בבית החולים לאחר ניתוח בראשו, נעצר בחשד לגרימת מוות בכוונה או באדישות.<ref></ref> אלישע ירד, מתנחל מהמאחז רמת מגרון, נעצר על ידי המשטרה בחשד לשיבוש הליכי חקירה ובהחזקת נשק ללא רישיון.<ref name=":22"></ref> חמישה פלסטינים, אב ובניו שנעצרו יומיים לאחר האירוע בחשד לתקיפה בנסיבות מחמירות וחבלה,<ref name=":022"></ref><ref></ref> שוחררו בתנאים מגבילים, היות שלא ניתן היה לקשרם למעשים. ב-15 באוגוסט עצרו כוחות צה"ל שני פלסטינים בחשד לתקיפה בנסיבות מחמירות ויידוי אבנים בעימות, ואף הם שוחררו כעבור יממה.<ref></ref>

ב-6 באוגוסט חבר הכנסת צבי סוכות ממפלגת הציונות הדתית וחברת הכנסת טלי גוטליב מהליכוד באו לבית החולים לבקר את יחיאל אינדור, שנפצע במהלך התקרית וחשוד בהריגת הפלסטיני. הם הוציאו הצהרות תמיכה באינדור בטענה שפעל מתוך הגנה עצמית. השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר הודיע לחבר הכנסת אחמד טיבי כי בהתאם לעמדת המשטרה הוא לא יוכל לפגוש את חמשת הפלסטינים החשודים.

ב-9 באוגוסט בית המשפט המחוזי בירושלים החליט לשחרר את אלישע ירד למעצר בית ולהשאיר את אינדור במעצר. בדיון בבית משפט השלום הודיעה המשטרה כי קיבלה דוח פתולוגי של נתיחת גופתו של קוסאי מעטאן. בדיון ב-15 באוגוסט, לאחר מספר רב של ערעורים, בית משפט השלום בירושלים שחרר למעצר בית את יחיאל אינדור וקבע כי ייאסר על אינדור להשתמש בטלפון. לפי המשטרה, אינדור שתק בחקירתו האחרונה וסירב לבצע שחזור. עורך הדין של אינדור טען שאינדור מסר גרסה ברורה וקוהרנטית ושהיחידה החוקרת לא הצליחה למצוא בה סתירות. במהלך הדיון עלה כי לא בוצעה נתיחה לגופתו של מעטאן, אלא רק בדיקה רפואית של רופא.

==תגובות==
מחלקת המדינה של ארצות הברית פרסמה הודעה שהיא .

חברת הכנסת לימור סון הר-מלך גינתה את "מעצרו של יהודי שנפצע בעת שהגן על חייו וחיי חבריו".
השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר, אמר: "התקשורת הישראלית (שוב) התבלבלה: יהודי שמגן על עצמו ועל אחרים מפני רצח של פלסטינים, הוא לא חשוד ברצח, אלא גיבור שיקבל ממני גיבוי מלא. יכול להיות שיש כאלו שהתבלבלו באיזה צד הם - אני לא מתבלבל. תמיד בצד של העם שלי, בוודאי כשסכנת חיים מרחפת מעל ראשו של יהודי שנדרש להגיב בנחישות ובגבורה."

על רקע היות אחד העצורים עובד לשעבר במפלגת עוצמה יהודית, מזכיר הוועד הפועל של אש"ף חוסיין א-שייח' אמר כי "אנו קוראים לקהילה הבין-לאומית להתייחס למפלגתו של המחבל איתמר בן גביר כארגון טרור, בשל ההיסטוריה האישית והמפלגתית של הסתה להרג פלסטינים". א-שייח' האשים את העובד לשעבר בירי עצמו – טענה שאין לה כל אימות – והוסיף כי "זה צריך להיכלל ברשימת הטרור הבין-לאומית".

==הערות שוליים==

קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני
קטגוריה:2023 בישראל