יצחק ליב ברוך

יצחק ליב ברוך (במקור ברוכוביץ; ידוע בעיקר בשם העט י"ל ברוך; תשרי תרל"ה, 26 בספטמבר 1874, – 7 בנובמבר 1953) היה משורר, סופר ומתרגם עברי. על אף שכתב גם על נושאים מקראיים, סגנון כתיבתו היה לא מליצי.

==ביוגרפיה==
יצחק ליב ברוכוביץ נולד למשפחה אדוקה בעיירה טבריג (טאורגה) שבפלך קובנה, בתחום המושב של האימפריה הרוסית (כיום בליטא), שם למד בתלמוד תורה ובישיבה המקומית. כשהגיע לגיל 25 עבר להתגורר באודסה והתיידד שם עם סטודנטים, שם גם פרסם את שירו הראשון. כשהיה בן 29 נסע לשווייץ, והחל ללמוד באוניברסיטת ברן עד לקבלת תואר דוקטור. בשנת 1907 החל ללמד בגימנסיה העברית בווילנה, ועסק שם גם בכתיבה, תרגום ועריכה. במלחמת העולם הראשונה ברח יחד עם תלמידיו וכל שאר הגימנסיה ליקטרינוסלב, ובחוזרו לימד בגימנסיה בקובנה. בשנת 1923 עבר להתגורר בבאד הומבורג שבגרמניה, שם התיידד עם סופרים רבים, בהם ש"י עגנון.

הספר הראשון שברוך התחיל לתרגם היה "ספר השירים" של היינריך היינה, כבר בראשית נעוריו בעיירה. כאשר הגיע לאודסה התייצב בפני מנדלי מו"ס אותו כינה "הפטריארך של הספרות העברית", ונתן לו לעיין בחלק מהשירים המתורגמים. מנדלי מו"ס העיר את הערותיו ודקדק את דקדוקיו. התרגום הראשון של י.ל. ברוך לשירת היינה שפורסם בדפוס היה השיר "דונה קלארה" והוא פורסם בלוח אחיאסף. כעבור שנים רכש ממנו חיים נחמן ביאליק את תרגום "ספר השירים" עבור הוצאת דביר, אולם התרגום נעלם בזמן מעבר ההוצאה מברלין לארץ ישראל ונמצא שוב רק לאחר מותו של ביאליק, בעזבונו. לבסוף הוא הוציא לאור את תרגום "ספר השירים" בשנת 1953 בהוצאת נ. טברסקי, רק לאחר שעשה בתרגום תיקון יסודי והחליף את ההברה האשכנזית בספרדית, ההברה הנכונה לטעמו. בשנת 1950 זכה בפרס טשרניחובסקי על תרגום ספרו של אברהם גייגר "המקרא ותרגומיו בזיקתם להתפתחותה הפנימית של היהדות". 

בשנת 1926 עלה לארץ ישראל, ולימד בגימנסיה הרצליה עד לפרישתו. חיים נחמן ביאליק בירך את בואו לארץ בשנת 1927 בנאום פתיחה לוועידת הסופרים: 

לכבוד יום הולדתו ה-70 כתב לו עגנון שיר:

{| cellpadding="5" align="center"
|-
| <poem>את ימי הומבורג אני זוכר לפעמים 
ואף אותך עמהם ידידי החביב 
שבתך על עבודתך לילות כימים 
קיץ וחורף סתו ואביב 

ואצלת מלשוננו מקודש לחול 
בשיר ובפרוזה בפרוזה ושיר 
על ספרי אמנות ועל ספרי לכל 
ועל ספרי שטיבל מוריה ודביר</poem>
|<poem>הוי כמה סיגריות עישנת כל יום 
תמיהני אם לא קדרה מעשנן החמה 
כעשן שנותינו כלו פרחו כחלום 
ימים ימים איכה הייתם לשמה 

אך מיטב שיריך ומאמריך הנאים 
אשר אוהבים מהומבורג ועד הנה 
המה יעמדו לברכה לימים הבאים 
עקב אשר יש בהם רוח כנה</poem>
|<poem>ואתה ברוך היה מבורך וברוך 
והשם יעטרך רצון כצינה 
ותזכה ליום שכולו ארוך 
שצדיקים נהנים מזיו השכינה 

ועד לאותו היום עד מאה ועשרים שנה 
לא יזוזו מביתך כל הימים 
אושר וכבוד וכל ברכה נאמנה 
כעתירת ידידך באמת ובתמים</poem>
|}

ברוך נפטר בבית החולים הדסה בתל אביב, ב-7 בנובמבר 1953 ונקבר בבית העלמין קריית שאול.

==עבודתו הספרותית==

* סיפורים: "ניסיונו של מתיה בן חדש"; "חתונה הורדוס"; "יהודית", תל אביב: אורה, 1928.
* הגולם מפראג, תל אביב: הוצאת דביר, 1942.
* ספר השבת - בעריכתו, אסופה יחד עם ד"ר יעקב נאכט וזלמן אפשטיין, כולל הקדמה פרי עטו, תל אביב, בהוצאת אגודת עונג שבת (בסיוע דביר), ה'תש"ז ([http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=41861&pgnum=1 למהדורה המקוונת] באתר הספר העברי)
* ספר המועדים (כרך ב' לאחר ספר השבת) על חג הפסח, בעריכת יום טוב לוינסקי, תל אביב: בהוצאת "אגודת עונג שבת" (בסיוע דביר): ה'תש"ז (1947) ו-ה'תש"ח (1948). ([http://www.hebrewbooks.org/34305 למהדורה המקוונת] באתר הספר העברי)
*

====מבין תרגומיו====

* פאוסט מאת גתה (על תרגום זה זכה בפרס טשרניחובסקי ב-1945).
* כמה מכתבי אברהם גייגר: הגולם מפראג; חיי שלמה מימון; סלמנדרה (זכה בפרס טשרניחובסקי ב-1950).
* היינריך היינה, ספר השירים, הוצאת טברסקי, תל אביב, 1953.
* ספרי ז'ול ורן: מיכאל סטרוגוב, אי התעלומות.
* יונס לי, הנדון למאסר עולם: סיפור, הוצאת תושיה, פיוטרקוב, 1900.
* רודיארד קיפלינג, ספר היער, הוצאת אמנות, תל אביב, 1927.
* ספורי הרודוט (4 חוברות: קְרֵזוּס וסולון, כֹּרֶשׁ, המצרים, הבבלים והפרסים), הוצאת אמנות, תל אביב, 1929–1930.
* שלום אש, בעל התהילים.
* שלמה מימון, חיי שלמה מימון כתוב בידי עצמו, הוצאת מסדה (1942, 1953), וכן בהוצאת ידיעות ספרים, 2009, .
* פלוטרך, תולדות גדולי יון ורומא. תל אביב, הוצאת אמנות, תרצ"ב. 2 כרכים. (במבוא לספר כתוב: "התרגום העברי כולל את תמצית ספוריו של פלוטרך ועקרם בהשמטת הדברים שיש בהם טעם לפגם מבחינת המוסר שלנו או שאינם מן העניין.")
* יצחק יוליוס גוטמן, הפילוסופיה של היהדות, תרגם מהמקור: יצחק לייב ברוך, ערך : צבי וויסלבסקי הוצאת מוסד ביאליק, 1951.

==לקריאה נוספת==
* 'ברוך (ברוכוביץ), יצחק (אריה) ליב', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 102–106–107. 
* משה אונגרפלד, "י"ל ברוך - חמישים שנה לפעולתו הספרותית", מאזנים (שנה ראשונה, גיליון ו', עמ' 135–136), דצמבר 1947.
* משה אונגרפלד, "י"ל ברוך ז"ל", גזית (כרך י"ג, גיליון ג'-ד', עמ' 44), נובמבר-דצמבר, 1953.
* הלל ברזל, שירת חיבת ציון, תל אביב: ספרית פועלים, תשמ"ח 1987, פרק 12: חותמי התקופה: אהרן קמינקא, אהרן ליבושיצקי, נח פינס, י.ל. ברוך (ברוכוביץ), אלתר יצחק לוין – "אסף הלוי איש ירושלים", עמ' 359–395.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:מתרגמים לעברית
קטגוריה:מתרגמים מיוונית לעברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברן
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:זוכי פרס טשרניחובסקי
קטגוריה:יהודים ליטאים
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1874
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1953