OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עונת 1966/1968 בליגה הלאומית

עונת 1966/1968 (העונה הכפולה, שנקראה גם "ההקפאה") בליגה הלאומית הייתה העונה ה-12 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. החלטה על העונה הכפולה הייתה תוצאה של מספר סיבות, ביניהן רצון ההתאחדות למתן את הדרישות הכספיות של כדורגלני הליגה ולעזור לקבוצות לאזן את תקציבן, להפחית את האלימות במגרשים, לבלום את תופעת השחיתות ומכירת המשחקים ולאפשר לקבוצות לשלב שחקנים צעירים במהלך העונה. בתחילת העונה מועדוני מכבי והפועל שיחקו ביניהם. בסיום העונה התברר שמטרות לא הושגו, יתרה מכך נוכחות האוהדים במשחקים פחתה מאוד ומועדונים ספגו מכה כלכלית.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 16 קבוצות. הליגה החלה ב-17 בספטמבר 1966 ונמשכה עד ל-22 ביוני 1968. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1966/1968 היו מכבי חיפה וסקציה נס ציונה. בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה מרדכי שפיגלר ממכבי נתניה שכבש 38 שערים. 

בסיום העונה סקציה נס ציונה והפועל מחנה יהודה ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1968/1969 היו הפועל כפר סבא ובית"ר ירושלים. 

לקראת סוף חודש מאי 1967, הופסקה הליגה בשל מלחמת ששת הימים וחודשה רק שלושה חודשים מאוחר יותר.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
|1||מכבי תל אביב||60||30||18||12||88||50||78||align=center|העפילה למשחקי ליגת האלופות האסיאתית 
|-
|2||הפועל פתח תקווה||60||27||21||12||72||48||75|| rowspan="13" |
|-
|3||הפועל חיפה||60||27||16||17||72||47||70
|-
|4||הפועל תל אביב||60||24||21||15||80||55||69
|-
|5||מכבי חיפה||60||26||15||19||55||43||67
|-
|6||הפועל ירושלים||60||24||18||18||66||55||66
|-
|7||בני יהודה תל אביב||60||20||24||16||54||49||64
|-
|8||מכבי נתניה||60||20||20||20||82||68||60
|-
|9||הפועל באר שבע||60||21||18||21||71||62||60
|-
|10||הכח מכבי רמת גן||60||22||16||22||66||78||60
|-
|11||הפועל רמת גן||60||15||24||21||65||69||54
|-
|12||מכבי יפו||60||17||19||24||50||59||53
|-
|13||מכבי שעריים||60||14||24||22||49||72||52
|-
|14||שמשון תל אביב||60||14||23||23||65||80||51
|- style="background:#FADADD;"
|15||הפועל מחנה יהודה||60||13||23||24||51||82||49||rowspan=2 align=center|ירדו ליגה
|- style="background:#FADADD;"
|16||סקציה נס ציונה||60||8||16||36||54||123||32
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1968%2F06%2F24&id=Ar00500&sk=993F71F2 סיכום סטטיסטי של העונה], מתוך עיתון מעריב, 24 ביוני 1968

קטגוריה:1966 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1967 בישראל: ספורט
קטגוריה:1968 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1966
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1967
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1968
עונת 1968/1969 בליגה הלאומית

עונת 1968/1969 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-13 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. במידה והיה שוויון בנקודות, נקבע הדרוג בטבלה על פי יחס שערים. הליגה כללה 16 קבוצות. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1968/1969 היו הפועל כפר סבא ובית"ר ירושלים. העונה החלה ב-2 בנובמבר 1968 והסתיימה ב-21 ביוני 1969. בתום העונה סיימה הפועל תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה מרדכי שפיגלר ממכבי נתניה שכבש 25 שערים. 

בסיום העונה מכבי שעריים והפועל רמת גן ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1969/1970 היו מכבי פתח תקווה ובית"ר תל אביב. 
==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||הפועל תל אביב||30||19||6||5||55||21||44||align=center|העפילה למשחקי ליגת האלופות האסיאתית 
|-
||2||מכבי תל אביב||30||18||7||5||45||23||43|| rowspan="13" |
|-
||3||מכבי נתניה||30||16||9||5||71||32||41
|-
||4||הפועל חיפה||30||11||15||4||34||16||37
|-
||5||מכבי חיפה||30||13||7||10||36||35||33
|-
||6||הפועל ירושלים||30||10||11||9||39||31||31
|-
||7||הפועל כפר סבא||30||9||10||11||34||40||28
|-
||8||בני יהודה תל אביב||30||11||5||14||36||38||27
|-
||9||הפועל פתח תקווה||30||8||10||12||27||30||26
|-
||10||הכח מכבי רמת גן||30||8||10||12||30||40||26
|-
||11||מכבי יפו||30||10||6||14||28||41||26
|-
||12||שמשון תל אביב||30||8||10||12||29||45||26
|-
||13||בית"ר ירושלים||30||6||14||10||24||42||26
|-
||14||הפועל באר שבע||30||9||7||14||37||48||25
|- bgcolor=#ffcccc
||15||מכבי שעריים||30||7||9||14||32||44||23||align=center rowspan=2|ירדו ליגה
|- bgcolor=#ffcccc
||16||הפועל רמת גן||30||5||8||17||11||42||18
|}

==ראו גם==
* גביע ה-20

==קישורים חיצוניים==
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1969%2F06%2F23&id=Ar00500&sk=B7035DE9 סיכום סטטיסטי של העונה], מתוך עיתון מעריב, 23 ביוני 1969

קטגוריה:1968 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1969 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1968
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1969
בורסייט (אנטנה)

בטלקומוניקציה וטכנולוגיות מכ"ם, בּוֹרְסַייט (מאנגלית: Boresight) הוא מושג המשמש לתיאור הציר בו יש לאנטנה כיוונית את השבח הגדול ביותר (ולכן בו עצמת השידור תהיה הגבוהה ביותר). עבור מרבית האנטנות, הבורסייט הוא ציר הסימטריה של האנטנה. עבור אנטנה פרבולית , הבורסייט הוא ציר הסימטריה של הצלחת הפרבולית, ועקום הקרינה של האנטנה (האונה הראשית) סימטרי ביחס לציר הבורסייט.

עבור מרבית האנטנות, הבורסייט קבוע המושפע מצורת האנטנה ואינו ניתן לשינוי, אולם עבור אנטנות מסוימות כגון אנטנת מערך מופע, הוא אינו קבוע מפני שיש להן יכולת לכוון את האלומה באופן אלקטרוני, שינוי זווית הבורסייט בעזרת הזחות מופע של גלי הרדיו הנפלטים האלמנטים שונים של האנטנה (למעשה אנטנות אלו אפילו יכולות לשלוח אלומות לכמה כיוונים בו זמנית).

המושג בורסייט הגיח מתחום השידור בשבח גבוה, או HGA (ראשי תיבות של High-Gain Antenna) כגון זה של אנטנות פרבוליות אשר מפיקות אלומות שידור צרות וממוקדות. אלו קשות לכיוון מדויק עבור אנטנה קולטת רחוקה ולכן נפוץ לראותן מופיעות עם מעין בורסייט אופטי המסייע בכיוון.

קטגוריה:מכ"ם
קטגוריה:אנטנות
עקום קרינה

עקום קרינה תלת־ממדי. המרחק הרדיאלי מהמרכז מבטא את עצמת הקרינה. האיור העליון מאפיין אנטנה כיוונית והתחתון מאפיין אנטנה אומני-כיוונית.
עקום קרינה (באנגלית: Radiation Pattern או Antenna Pattern או Far-field pattern) מתאר את התלות הזוויתית של עצמת גלי רדיו באנטנה או מקור קורן אחר.

בתחומי הסיבים האופטיים, הלייזר וה-PIC (ראשי תיבות של photonic integrated circuit) המושג עקום קרינה הוא מושג נרדף לדפוס קרוב-רחוק ודפוס פרסנל. שם משמעו תלות המיקום של שדה אלקטרו-מגנטי בשדה הקרוב או תחום פרסנל במקור. דפוס שדה-קרוב מוגדר בדרך כלל על ידי מישור הממוקם אל מול המקור הקורן או משטח ספירי המקיף אותו.

== עקומים אופייניים ==
עקום קוטבי אופייני של אנטנה כיוונית המראה אונות. האונה הראשית (באדום) מצד ימין היא הגדולה ביותר בכיוון הרצוי, האונות האחרות (נקראות באנגלית Sidelobes), בדרך כלל מספר אונות צד ואונה אחורית, מייצגות קרינה בכיוונים לא רצויים בדרך כלל, עם אונה אחורית אופיינית גדולה יחסית.
ייצוג מלבני, אפשרות נפוצה חלופית להצגה הפולארית.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:סיבים אופטיים
קטגוריה:אנטנות
חיקוי לחיים

חיקוי לחיים (באנגלית: Imitation of Life) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1959.

התסריט מבוסס על רומן בשם זה מאת הסופרת האמריקאית פאני הרסט שיצא לאור בשנת 1933.

שנה לאחר מכן הופק עיבוד קולנועי לרומן בכיכובה של קלודט קולברט. הרומן ושני הסרטים האלה דנים בתופעת הגזענות בחברה האמריקאית. הסרט מגולל את סיפורן של שתי נשים חד-הוריות ובנותיהן הבעייתיות בתקופה של גזענות, הטרדה מינית ודעות קדומות.

ב-2015 בחרה ספריית הקונגרס בסרט הזה לשימור בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית בגלל שהוא תרבותי, היסטורי ואסתטי כמו בסרט מ-1934.

סוזן קוהנר זכתה לרגל משחקה בסרט בפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע לשנת 1959 כן הייתה מועמדת באותה שנה ביחד עם חואניטה מור לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר.

==תקציר העלילה==
קיץ 1947, חוף קוני איילנד. לורה מרדית' מחפשת אחרי בתה סוזי וביחד עם סטיב, צלם חובב (ג'ון גאווין), הם מוצאים אותה משחקת עם ילדה שחומה במקצת, שרה ג'יין. במהרה מצטרפת אליהם אשה שחורה, אנני ג'ונסון, אמה של שרה ג'יין (חואניטה מור). אנני היא אלמנה במצב כלכלי גרוע. לורה מציעה לה ולבתה לגור אצלם תמורת ניהול משק הבית והשגחה על סוזי.

לורה מנסה להתפרנס כאם חד הורית. הסוכן שלה (רוברט אלדה) משבץ אותה לתשדירי פרסומת תמורת התמסרות אך היא עומדת בנחישות נגד ההטרדות המיניות שלו. במשך הזמן היא פוגשת במחזאי מצליח (דן או'הרליהי) המציע לה תפקיד במחזה שלו. לורה מצליחה ובתוך עשר שנים היא הופכת לכוכבת בינלאומית בתיאטרון ובקולנוע. הקריירה שלה מנתקת אותה ממשפחתה ומסטיב. הילדות גדלות בהשגחת אנני. סוזי (סנדרה די) מתאהבת בסטיב שיכול להיות אביה. שרה ג'יין (סוזן קוהנר) נלחמת בתסביך הגזעי שלה. היא בת תערובת אך מבקשת להתקבל בחברה כלבנה. כשהחבר שלה פרנק (טרוי דונהיו) מגלה ששיקרה לו בדבר מוצאה, הוא מפליא בה את מכותיו. שרה ג'יין מתחילה להופיע במועדון לילה בתור רקדנית לבנה אבל כשאנני באה לבקר אותה מתגלה מוצאה והיא מפוטרת. היא עוברת ללוס אנג'לס ומתחילה לעבוד בשם בדוי כרקדנית במועדון לילה.

לורה שבה לביתה ומגלה את רגשותיה של סוזי כלפי סטיב. לאחר עימות עם סוזי המאשימה אותה כי זנחה את משפחתה למען הקריירה שלה וכי היא קרובה לאנני יותר ממנה, עוזבת סוזי את הבית ללמוד בקולג' בדנוור על מנת להתרחק מהבית. לורה מרגישה כאילו החיים שחייתה רחוק מהבית, ללא אהבה, היו חיקוי לחיים האמיתיים.

בינתיים אנני לוקה במחלה קשה ומבקשת לפני מותה לראות את שרה ג'יין. בעזרת בלש מאותרת שרה ג'יין ואנני טסה אליה. שרה ג'יין שוב מתכחשת אליה ואנני מציגה את עצמה לפני רקדנית במקום בתור העוזרת המשפחתית שלה. רק בפרידה, לאחר חיבוק עם דמעות לוחשת שרה ג'יין "אמא" כדי שלא ישמעו.

לאנני נערכת הלוויה רבת משתתפים המתחילה בתפילת אשכבה בכנסייה. במעמד זה שרה מהליה ג'קסון את הגוספל Trouble of the World. הארון מוכנס למכונית אך לפני שדלתותיה נסגרות מסתערת אישה לעבר הארון, זו שרה ג'יין. היא נצמדת לארון ומבקשת סליחה מאמה. ללורה שבאה לקראתה היא אומרת: "אני הרגתי את אמא שלי".

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=O2Wj3o7s9uU מהליה ג'קסון שרה Trouble of the World], באתר YouTube

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי 1959
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים העוסקים בגזענות
קטגוריה:סרטי אולפני יוניברסל
קטגוריה:סרטים בשימור ספריית הקונגרס
קטגוריה:סרטי סנדרה די
קטגוריה:סרטי פולחן
עונת 1969/1970 בליגה הלאומית

עונת 1969/1970 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-14 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

עונה זו הייתה הראשונה בה הוצהר כי הכדורגל בישראל הוא מקצועני וכי השחקנים מקבלים שכר על הופעתם בקבוצות. כמו כן, לראשונה הוחל בחישוב מיקום הקבוצות בליגה (במקרה של שוויון בנקודות) על פי הפרש שערים, ולא על פי ממוצע השערים שהיה נהוג עד עונת 1968/1969.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 16 קבוצות. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1969/1970 היו מכבי פתח תקווה ובית"ר תל אביב. העונה החלה ב-2 בנובמבר 1969 והסתיימה ב-2 במאי 1970. בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות בזכות הפרש שערים. המבקיע המצטיין של העונה היה משה רומנו משמשון תל אביב שכבש 15 שערים. 

בסיום העונה מכבי יפו והפועל באר שבע ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1970/1971 היו הפועל חדרה והפועל חולון. 
==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||מכבי תל אביב||30||15||9||6||51||21||30||39||align=center|העפילה למשחקי ליגת האלופות האסיאתית 
|-
||2||הפועל תל אביב||30||13||13||4||48||24||24||39|| rowspan="13" |
|-
||3||מכבי חיפה||30||10||13||7||29||24||5||33
|-
||4||שמשון תל אביב||30||10||11||9||35||27||8||31
|-
||5||בית"ר ירושלים||30||10||10||10||29||29||0||30
|-
||6||הפועל ירושלים||30||10||10||10||35||37||2-||30
|-
||7||הפועל פתח תקווה||30||8||14||8||25||28||3-||30
|-
||8||הכח מכבי רמת גן||30||6||17||7||21||26||5-||29
|-
||9||בית"ר תל אביב||30||8||13||9||28||34||6-||29
|-
||10||הפועל חיפה||30||7||14||9||19||18||1||28
|-
||11||מכבי נתניה||30||7||14||9||29||30||1-||28
|-
||12||מכבי פתח תקווה||30||7||14||9||32||37||5-||28
|-
||13||הפועל כפר סבא||30||7||14||9||27||32||5-||28
|-
||14||בני יהודה תל אביב||30||6||15||9||24||28||4-||27
|- bgcolor=#ffcccc
||15||מכבי יפו||30||7||12||11||17||29||12-||26||align=center rowspan=2|ירדו ליגה
|- bgcolor=#ffcccc
||16||הפועל באר שבע||30||10||5||15||24||49||25-||25
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1970%2F05%2F08&id=Ar02402&sk=B08604C5 סיכום סטטיסטי של העונה], מתוך עיתון מעריב, 8 במאי 1970

==הערות שוליים==

קטגוריה:1969 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1970 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1969
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1970
גאורג וילהלם, דוכס בראונשווייג-לינבורג

גאורג וילהלם, דוכס בראונשווייג-לינבורג (בגרמנית: Georg Wilhelm, Herzog zu Braunschweig und Lüneburg; 26 בינואר 1624 – 28 באוגוסט 1705) היה דוכס דוכסות בראונשווייג-לינבורג, ואביה של סופיה דורותיאה, דוכסית בראונשווייג-צלה, אשתו של ג'ורג' הראשון, מלך בריטניה.

==ביוגרפיה==
גאורג וילהלם נולד ב-26 בינואר 1624 בהרצברג על ההארץ, לגאורג, דוכס בראונשווייג-לינבורג, ולאנה אלאונורה מהסן-דרמשטדט, בתם של לודוויג החמישי, רוזן הסן-דרמשטדט ומגדלנה מברנדנבורג.

בשנת 1648 ירש אחיו כריסטיאן לודוויג, דוכס בראונשווייג-לינבורג את נסיכות לינבורג מדודם פרידריך הרביעי, דוכס בראונשווייג-לינבורג, ומסר לגאורג וילהלם את נסיכות קאלנברג.

בשנת 1665 מת כריסטיאן לודוויג, וגאורג וילהלם עלה במקומו לשלטון. אולם, בעקבות החלטתו של גאורג וילהלם להתחתן עם אלאונור ד'אסמיר ד'אולברוז בנישואים מורגנטיים, ויתר גאורג וילהלם על רוב נחלותיו, ואחיו יוהאן פרידריך, דוכס בראונשווייג-לינבורג עלה לשלטון במקומו.

בשנת 1682 התחתנה בתו של גאורג וילהלם סופיה דורותיאה עם אחיינו גאורג לודוויג, וכך הצליח גאורג לודוויג לאחד את כל חלקי הדוכסות. אמו של גאורג לודוויג התנגדה בהתחלה לשידוך משום שאמה של הכלה הייתה פילגש מהאצולה הנמוכה, אולם היא התרככה לבסוף כאשר הבינה את התועלת שהנישואים יביאו למשפחה.

בשנת 1689 מת יוליוס פרנץ, דוכס סקסוניה-לאוונבורג והשאיר אחריו רק שתי בנות, תוך שהוא מנסה לפני מותו לשנות את החוק הסאלי שהיה נהוג במדינה, כדי שבתו תוכל לרשת אותו. אולם, גאורג וילהלם שהיה מהטוענים לשלטון בדוכסות, פלש אליה וכבש אותה. לאחר מכן התנהל מאבק ירושה בינו לבין טוענים אחרים לכתר, עד שהושגה הסכמה בשנת 1693 לשלטונו של גאורג וילהלם.

גאורג וילהלם מת ב-28 באוגוסט 1705 בעיר וינהאוזן, ואחיינו גאורג לודוויג ירש את נחלותיו.

== אילן יוחסין ==

==קישורים חיצוניים==

* 

{| class="wikitable" style="margin:auto;text-align:center;"
|-
| colspan="3" align="center"| גאורג וילהלם, דוכס בראונשווייג-לינבורג בית הנובר (ענף של בית ולף) נולד:26 בינואר 1624 מת:28 באוגוסט 1705
|-
| rowspan="2" align="center"| כריסטיאן לודוויג
| rowspan="1" align="center"| דוכסות בראונשווייג-לינבורג נסיכות קאלנברג 1648–1665
| rowspan="1" align="center"| יוהאן פרידריך
|-
| rowspan="1" align="center"| דוכסות בראונשווייג-לינבורג נסיכות לינבורג 1665–1705
| rowspan="2" align="center"| גאורג לודוויג
|-
| rowspan="1" align="center"| יוליוס פרנץ
| rowspan="1" align="center"| דוכסות סקסוניה-לאוונבורג 1689–1705
|}

קטגוריה:דוכסי בראונשווייג-לינבורג
קטגוריה:בית ולף
קטגוריה:בית הנובר
קטגוריה:ילידי 1624
קטגוריה:נפטרים ב-1705
גאט פון אברהם

גאָט פון אברהם (יידיש: אלוהי אברהם) היא תחינה אשכנזית קדומה ביידיש. במשך שנים רבות נהגו נשים ונערות בקהילות יהודיות רבות לאומרה עם צאת השבת לציון צאת השבת וכבקשה לקראת השבוע החדש.

כיום נהוג בקהילות אחדות ובחלק מן החסידויות להתפלל תפילה זו לפני ההבדלה.

גדול הזמר החסידי אברהם פריד ביצע את הבקשה בתור שיר שהוכנסו לאלבום "בין כך ובין כך".

== מקור התפילה ומחברה ==
זו התפילה הנפוצה ביותר ביידיש ומקרה נדיר של טקסט יידי שנכנס לקנון הליטורגי, והיא זכתה במשך הדורות ללחנים רבים.

בחלק מסידורי התפילה מיוחסת התפילה בטעות לרבי לוי יצחק מברדיצ'ב, אולם היא מופיעה בסידורים מוקדמים זמן רב לתקופתו. הפעם הראשונה בה היא מופיעה היא בברכת המזון שנדפסה בקרקוב שנ"ז 1597, שם נדפסה בנוסח קצר יותר מהנוסח הנפוץ היום:
הנוסח כפי שנדפס בברכת המזון שנ"ז

=== תרגום ===

==נוסח התפילה==
לתפילה מספר גרסאות, להלן אחת המאוחרות והנפוצות שבהן:

=== תרגום התפילה לעברית ===

==קישורים חיצוניים==

* אברהם פריד, [https://www.youtube.com/watch?v=s2EeeSWYl6s G-d of Avraham], באתר YouTube
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/Music/Pages/CatalogItem.aspx?sysno=2715555 ביצוע מוקלט של השיר]. מבצעים: ג’ורג’ט (טובה) ויגודה ואחיה משה אורן לבית טננבוים; מתוך: "משפחת טננבוים: שירים", 2010, מס' 1. באתר מחלקת המוזיקה של הספרייה הלאומית
* [http://aleph.nli.org.il:80/F/?func=direct&doc_number=000226192&local_base=NNL01 מאמע זאגט "גאט פון אברהם"] (פריט 5), מתוך שירי איציק מאנגר
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמירות ופיוטים למוצאי שבת
קטגוריה:מוצאי שבת
קטגוריה:ספרות יידיש
קטגוריה:תפילות ביהדות
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
גי דליל

גי דליל (נכתב גם דה-ליל; בצרפתית-קנדית: Guy Deslile; נולד ב-19 בינואר 1966) הוא קריקטוריסט ואנימטור מקוויבק סיטי, הידוע בעיקר בזכות הרומנים הגרפיים שלו בהם הוא תיעד את מסעותיו לשנג'ן (2000), פיונגיאנג (2003), מיאנמר (2007) וירושלים (2011).

==ביוגרפיה==
דליל למד אנימציה במכללת שרידן באוקוויל, עיר קטנה במחוז אונטריו, קנדה. לאחר סיום לימודיו עבד באולפן האנימציה "CinéGroupe" במונטריאול, ולאחר מכן באולפנים שונים בקנדה, גרמניה, צרפת, סין וקוריאה הצפונית. את חוויותיו כמפקח באולפני אנימציה באסיה הוא העלה על הכתב בשני רומנים גרפיים, "שנג'ן" (2000) ו"פיונגיאנג: מסע בצפון קוריאה" (2003). שני הספרים יצאו לאור בצרפתית בהוצאת חברת הקומיקס "L'Association" ותורגמו לשפות רבות, בהן אנגלית, גרמנית, איטלקית, פולנית, צ'כית, ספרדית, פורטוגזית ופינית.

הספר "פיונגיאנג: מסע בצפון קוריאה" נבחר על ידי המגזין "רולינג סטון" כאחד הרומנים הגרפיים הטובים ביותר. תוכננה גם הפקת סרט על בסיס הספר, בכיכובו של סטיב קארל, אך היא בוטלה בדצמבר 2014 בעקבות מתקפת ההאקרים על סרטי סוני.

דליל השתתף בכנס "בין האישי לפוליטי: קומיקס וקריקטורה מכאן" שנערך בבצלאל בשנת 2008, והוצגו בו איוריו מקוריאה הצפונית.

דליל נשוי לנאדז', הפעילה בארגון "רופאים ללא גבולות", ונסע עמה במסגרת עבודתה למיאנמר. את חוויותיו במיאנמר הוא העלה על הכתב ברומן הגרפי "יומני בורמה" (2007).

בשנת 2009 דליל שהה עם אשתו ושני ילדיו במשך שנה בשכונת בית חנינא שבמזרח ירושלים, ואת חוויותיו הוא העלה על הכתב ברומן הגרפי "ירושלים: יומנים מעיר הקודש" (2011). בין השאר מתאר דליל בספר את הרגשתו בתקופת מבצע עופרת יצוקה, וכן מפגשים רבים עם ישראלים ועם פלסטינים. גם ספר זה תורגם לשפות רבות. הספר היה לרב-מכר בצרפת, וזכה בפרס "אלבום השנה" בפסטיבל הקומיקס באנגולם בשנת 2012.

באוקטובר 2014 השתתף ב"פסטיבל הקומיקס הפלסטיני הראשון" בבית לחם.

דליל מתגורר כיום במונפלייה, צרפת.

==ביבליוגרפיה==
ספריו, שיצאו לאור בצרפתית:
* Réflexion (1996)
* Aline et les autres (1999)
* Shenzhen (2000)
* Inspecteur Moroni 1 : Premiers pas (2001)
* Albert et les autres (2001)
* Inspecteur Moroni 2 : Avec ou sans sucre (2002)
* Comment ne rien faire (2002)
* Pyongyang (2003)
* Inspecteur Moroni 3 : Le Syndrome de Stockholm (2004)
* Louis au ski (2005)
* L'Association en Inde (2007)
* Chroniques birmanes (2007)
* Louis à la plage (2008)
* La maison close (2010)
* Chroniques de Jérusalem (2011); ערך מורחב – ירושלים: יומנים מעיר הקודש
* Le guide du mauvais père tome 1 (2013)
* Le guide du mauvais père tome 2 (2014)
* Le guide du mauvais père tome 3 (2015)

תרגומי ספריו לאנגלית:
* Pyongyang: A Journey in North Korea (2005)
* Shenzhen: A Travelogue from China (2006)
* Aline and the Others (2006)
* Albert and the Others (2008)
* Burma Chronicles (2008)
* Jerusalem: Chronicles from the Holy City (2012)
* A User's Guide to Neglectful Parenting (2013)
* Even More Bad Parenting Advice (2014)
* The Owner's Manual to Terrible Parenting (2015)

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אמנים קנדים
קטגוריה:קומיקסאים קנדים
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-1966
וולפגנג פרומל

וולפגנג פרומל (בגרמנית: Wolfgang Frommel; 1902, קרלסרוהה – 1986), היה סופר וחסיד אומות העולם מגרמניה.

==קורות חיים==
פרומל נולד במשפחה פרוטסטנטית דתית. הוא למד בהיידלברג לימודים גרמניים, פדגוגיה ותאולוגיה. בין רעיו ללימודים היו היסטוריון האמנות וילהלם פרנגר והעיתונאי ופעיל ה-SPD תאודור האובך . הוא ייסד עם חבריו קבוצת סטודנטים סוציאליסטים. בתקופה זו התוודע לכתביו של המשורר שטפן גאורגה ועוצבה חברותו עם פרסי גוטהיין . עוד למד פרומל בוורטהיים על מיין שבבאדן-וירטמברג. בשנת 1932 פרסם ספר נגד הנאציזם בשם "ההומניזם השלישי" (Der Dritte Humanismus) וב-1933 הגיש תוכניות ברשתות רדיו בדרום גרמניה ובברלין. בתוכניתו הייתה פינה בשם "הטוב ביותר באומה" (Die Besten der Nation) ובין אורחיו בפינה זו היו יהודים בשמות בדויים. המהדורה השלישית של ספרו, שנועדה להופיע בשנת 1935, הוחרמה על ידי הנאצים ופעילותו ברדיו הופסקה. בתקופה זו של ראשית שלטון הנאצים חי במשך כשנה בביתה של משפחה יהודית בברלין. ב-1936 עבר לבזל, משם לפירנצה ומשם לפריז.

===בתקופת מלחמת העולם השנייה===
בתקופת מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש הולנד בידי גרמניה, שהה פרומל בהולנד ולא יכול היה לחזור לפריז. בתקופת שהותו בהולנד היה חברו של הצייר מקס בקמן . כמו כן היה מעורב במאמצים להצלת יהודים באמסטרדם. בין היתר סייע בהצלתם של ילדים יהודים מבית יתומים שהפעילו קווייקרים אנגלים, בית יתומים שהגרמנים הכובשים השתלטו עליו. בין היתר הציל פרומל את הילד היהודי קלאוס ויקטור בוק , בכך שהעבירו למסתור אל האחים יאן וכריס דקר (Jan and Chris Dekker). אלה העבירוהו לאמם, גברת דקר-מאטהויס (Dekker-Maathuis), בברגן שבצפון הולנד. עד שחרור הולנד דאג פרומל לבוק, שעבר בין מספר מקומות מסתור.

כמו כן הסתיר פרומל יהודים בביתו, בהם שני אחים וילד יהודי שהיה חולה בסכיזופרניה. פרומל מצא מסתור גם לסופר ההולנדי היהודי ויקטור ואן פריסלנד (Victor van Vriesland) ולאמן והמשורר בורי-וונגטשובסקי (Buri-Wongtschowski), אותו הכיר פרומל עוד בגרמניה.

===לאחר המלחמה===
לאחר המלחמה חי פרומל בהולנד, פרסם סיפורים בשמות בדויים ויסד את כתב העת הספרותי Castrum Peregrini . 

בשנת 1973 הכיר יד ושם בוולפגנג פרומל בתור חסיד אומות העולם.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:גרמנים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: הולנד
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1902
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1986
בסיס גדנ"ע שדה בוקר

בסיס גדנ"ע שדה בוקר הוא בסיס גדנ"ע השוכן בסמוך למדרשת בן-גוריון שבשדה בוקר.
== שגרת מחנה ==
בבסיס משרתות מפקדות נוער, ומגיעים אליו תלמידי כיתה י"א לביצוע אימון התנסות בחיי הטירונות.

האימון כולל: שגרת מחנה, מאפייני משמעת צבאית, אימוני שדאות, שיעורי נשק, מטווח ומורשת קרב לקראת הגיוס לצה"ל.
טקסט=בסיס גדנ"ע שדה בוקר

== הכשרה ==
מפקדות הנוער בבסיסים עוברות הכשרה הכוללת טירונות וקמ"ד (קורס מפקדות נוער) בסיס בבה"ד החינוך, שבעיר הבה"דים. ההכשרה אורכת כשלושה חודשים ובתוכם תרגיל אמצע (4 ימים) ותרגיל סוף (5 ימים).

מ"מ גדנ"ע- לתפקיד המ"מ בבסיסי הגדנ"ע מגיעים מפקדות נוער ומש"קיות הו"ד שנמצאו מתאימות לקצונה. בהכשרת המ"מ שני חלקים: בחלק הראשון עוברים הצוערים קורס קצינים במגמת נחשון/ מעוז בבה"ד 1 ובחלק השני עוברים השלמת מ"מ גדנ"ע בבה"ד החינוך. ההכשרה כוללת תרגיל אמצע ותרגיל סוף, כשבוע כל תרגיל.

== היסטוריה ==
הבסיס הוקם בשנת 1962 כחלק מחזונו של דוד בן-גוריון: להכשיר גדודי נוער, כדי שגם הנוער יוכל לאייש את הצבא בזמן מלחמה. הבסיס הוקם בשטח מדרשת שדה בוקר ובשנת 1972 הועבר למקומו הנוכחי בסמוך למדרשה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://web.archive.org/web/20151004225516/http://www.aka-idf.idf.il/chinuch/klali/default.asp?catId=43978&docId=45739 שבוע אימון התנסות בגדנ"ע - מידע כללי], באתר חיל החינוך והנוער
* [https://web.archive.org/web/20151211061900/http://www.aka-idf.idf.il/chinuch/klali/default.asp?catId=42817&docId=46708 על בסיס גדנ"ע שדה בוקר], באתר חיל החינוך והנוער
* יואב איתיאל, חן אברמוביץ’, [http://www.magazin.org.il/inner.asp?page=177962 תלמידי תיכון הרביצו למפקדיהם החיילים בשבוע גדנ’’ע], באתר מגזין

שדה בוקר
קטגוריה:גדנ"ע
קטגוריה:שדה בוקר
עונת 1970/1971 בליגה הלאומית

עונת 1970/1971 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-15 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הקבוצות שעלו לליגה לאומית לעונת 1970/1971 היו הפועל חדרה והפועל חולון. העונה החלה ב-17 באוקטובר 1970 והסתיימה ב-5 ביוני 1971. בתום העונה סיימה מכבי נתניה במקום הראשון, וזכתה באליפות לראשונה בתולדותיה. המבקיע המצטיין של העונה היה אלי בן רימוז' מהפועל ירושלים שכבש 20 שערים. 

בסיום העונה מכבי פתח תקווה והפועל חולון ירדו ליגה. הקבוצות שעלו לליגה לאומית לעונת 1971/1972 היו מכבי יפו והפועל באר שבע. 
==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||מכבי נתניה||30||20||7||3||44||18||26||47||
|-
||2||שמשון תל אביב||30||12||12||6||31||25||6||36||
|-
||3||הפועל תל אביב||30||15||5||10||35||30||5||35||
|-
||4||הפועל פתח תקווה||30||11||12||7||26||17||9||34||
|-
||5||בית"ר תל אביב||30||13||7||10||26||24||2||33||
|-
||6||הפועל חיפה||30||9||13||8||32||25||7||31||
|-
||7||הפועל ירושלים||30||10||10||10||39||32||7||30||
|-
||8||הכח מכבי רמת גן||30||9||12||9||26||25||1||30||
|-
||9||הפועל כפר סבא||30||8||13||9||30||24||6||29||
|-
||10||מכבי תל אביב||30||8||13||9||33||35||2-||29||
|-
||11||בית"ר ירושלים||30||8||10||12||35||36||1-||26||
|-
||12||מכבי חיפה||30||6||14||10||20||26||6-||26||
|-
||13||בני יהודה תל אביב||30||7||12||11||19||29||10-||26||
|-
||14||הפועל חדרה||30||6||13||11||21||28||7-||25||
|- bgcolor=#ffcccc
||15||מכבי פתח תקווה||30||8||9||13||30||39||9-||25||align=center rowspan=2|ירדו ליגה
|-bgcolor=#ffcccc
||16||הפועל חולון||30||4||10||16||20||54||34-||18
|}

==קישורים חיצוניים==
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1971%2F06%2F07&id=Ar00501&sk=57341829 סיכום סטטיסטי של העונה], מתוך עיתון מעריב, 7 ביוני 1971

קטגוריה:1970 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1971 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1970
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1971
פייר שאייה

פייר שאייה (בצרפתית: Pierre Chaillet; 1900, סיי-מזייר שבאזור פראנש-קונטה – 1972, ליון) היה כומר, אב ישועי, מורה, איש המחתרת הצרפתית וחסיד אומות העולם מצרפת.

==קורות חיים==
שאייה נולד למשפחת איכרים אדוקה. הוא התחנך במספר מוסדות לימוד במספר יישובים באזור פראנש-קונטה, בהם בזנסון. בשנת 1922 הצטרף למסדר ישועי והוסמך לכמורה בשנת 1931. בשנת 1937 נשבע אמונים לכנסייה הראשית של המסדר הישועי . הוא הגיע לאוסטריה ובשנת 1939, לאחר האנשלוס של 1938, היה עד לעליית הנאציזם שם. פעילותו משכה את תשומת לבו של הגסטפו ומאז היה נתון במעקב.

===פעילותו בתקופת השואה===
פייר שאייה התגורר בליון והניע קתולים לסייע לאסירי מחנות ריכוז בדרום צרפת. בין שותפיו להצלה היה האב הפרוטסטנטי רולאן דה פורי. שאייה פעל כך לאחר שנוכח לדעת כי ארגונים פרוטסטנטיים ויהודיים פועלים יותר למען אסירים אלה. בשנת 1941 יזם שאייה את הקמתו של עיתון מחתרתי בשם "מחברותיו של עד ראייה נוצרי" (Les Cahiers du Témoignage Chrétien). הגיליון הראשון יצא ב-5,000 עותקים. באחת מכותרותיו הראשונות נכתב: "צרפת, היזהרי, פן תאבדי את נשמתך." הגליונות שראו אור ב-1942 יצאו ב-30,000 עותקים, ומהדורה חדשה של הגיליון הראשון יצאה שוב. העיתון דחה את האנטישמיות ואת מדיניותו האנטישמית של משטר וישי. שאייה פיקח על הוצאתו לאור של העיתון. כשלושים חוברות של עיתון זה יצאו במהלך מלחמת העולם השנייה.

שאייה סיפק לפליטים יהודים מסמכי זהות מזויפים וסייע להבריח יהודים לשווייץ. בסוף אוגוסט 1942 סייע בהצלת 108 ילדים יהודים ממחנה ריכוז שהוקם בעיירה וניסייה שליד ליון, מחנה שממנו נשלחו יהודים למחנות ההשמדה במזרח אירופה. שר הפנים של משטר וישי ציווה על שאייה למסור לו את כתובותיהם של הילדים שהוסתרו. שאייה סירב, וכעונש, נכלא למשך כחודשיים בבית חולים פסיכיאטרי בפריווה , עיר מדרום לליון. 

ב-1943 פשט הגסטפו על משרדי הארגון "ידידות נוצרית" (Amitié Chrétienne) ועצר את כל הנוכחים, בהם שאייה. בעת מעצרו הצליח שאייה לבלוע מספר מסמכים מפלילים שהיו ברשותו. הוא נחקר באלימות אך שוחרר והמשיך בפעילות ההצלה וההסברה שלו לטובת היהודים.

כתביו של שאייה השפיעו על כמרים ואישים רבים נוספים, שהפיצו אותם וסייעו ליהודים לברוח לשווייץ או להסתתר. חלק מאישים אלה הוכרו לימים בתור חסידי אומות העולם, ובהם מריוס ז'וליבה, ז'אן-ז'וזף רוזה, ז'ילבר פרנו ואחרים.

===הכרה===
בשנת 1981 הוכר שאייה על ידי יד ושם בתור חסיד אומות העולם.
העץ שניטע ביד ושם לכבוד פייר שאייה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:צרפתים חסידי אומות העולם
קטגוריה:מצילים בשואה: צרפת
קטגוריה:כמרים צרפתים
קטגוריה:מעוטרי צלב המלחמה
קטגוריה:מעוטרי מדליית הרזיסטנס
קטגוריה:מקבלי אות לגיון הכבוד
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1900
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1972
משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים

משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים (באנגלית: United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs, בראשי תיבות: OCHA) הוא סוכנות של האומות המאוחדות האחראית לסיוע הומניטרי באזורי מצוקה בעולם. המשרד הוקם בדצמבר 1991 בהחלטת העצרת הכללית של האומות המאוחדות. גוף זה נועד לחזק ולרכז את תגובת האו"ם במצבי חירום ואסונות טבע. מיולי 2021 בראש המשרד עומד מרטין גריפית'ס.

המשרד מיזג לתוכו ארגונים מוקדמים יותר של האו"ם שעסקו בנושאים הומניטריים - המחלקה לעניינים הומניטריים (DHA) ומשרד הסעד לנפגעי אסונות (UNDRC) - למשרד מאוחד בעל מעמד משקיף בקבוצת הפיתוח של האו"ם.

המשרד מספק מגוון שירותים המאפשרים תגובה יעילה במקרים של אסון הומניטרי. הוא מתאם תגובה הומניטרית, ועוסק בהסברה הומניטרית וניטור מימון הומניטרי.

משרדים אזוריים של הארגון נמצאים בכל היבשות, ובין השאר בערים: פנמה סיטי, דקר, קהיר, יוהנסבורג, בנגקוק, וירושלים.
וכן במדינות: אפגניסטן, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, צ'אד, קולומביה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, אתיופיה, חוף השנהב, סרי לנקה, סודאן (כולל משרד בג'ובה, דרום סודאן), סוריה וזימבבואה.
צוותי ליווי ותמיכה יושבים בניו יורק ובז'נבה. צוות הארגון מונה כ-1,900 עובדים.

==הסניף הפלסטיני==
בשנת 2002 הוקמה שלוחה של הארגון כדי לטפל באוכלוסייה הפלסטינית, והיא מכונה "משרד האו״ם לתיאום עניינים הומניטריים בשטח הפלסטיני הכבוש". השלוחה פעילה בירושלים ובשטחי הרשות הפלסטינית במטרה, כעולה מפרסומיו, לתאם את המאמצים הבינלאומיים למניעת פגיעה במצב ההומניטרי בשטח זה.

מרכזו של שלוחה זו בירושלים ויש לו סניפים בערים שכם, רמאללה, חברון ועזה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:האומות המאוחדות
קטגוריה:ארגונים בין-לאומיים
קטגוריה:ארגונים המסונפים לאו"ם
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני: ארגונים
היקום האלגנטי

<div class="">היקום האלגנטי: על-מיתרים, ממדים נסתרים, והחיפוש אחר התאוריה של הכול (The Elegant Universe: Superstrings, Hidden Dimensions, and the Quest for the Ultimate Theory), הוא ספר של בריאן גרין אשר פורסם בשנת 1999 באנגלית ובשנת 2002 בעברית, אשר מציג את תורת המיתרים ואת תורת העל-מיתר, ומספק הערכה מקיפה אך לא טכנית של התאוריה, חסרונותיה ומעלותיה. בשנת 2000 הספר זכה בפרס החברה המלכותית לספרי מדע והיה מועמד לפרס פוליצר לספרות. מהדורה חדשה הודפסה בשנת 2003 באנגלית ובשנת 2012 בעברית, עם הקדמה מעודכנת.</div>

== תוכן עניינים ==
* הקדמה (במהדורה המעודכנת ישנה הקדמה נוספת).
* חלק I: פאתי הידע.
* חלק II: דילמת המרחב, הזמן והקוונטים.
* חלק III: הסימפוניה הקוסמית.
* חלק IV: תורת המיתרים ומארג המרחב-זמן.
* חלק V: איחוד במאה ה-21.

== תוכן ==
<div>הספר מתחיל בסקירה קצרה של הפיזיקה הקלאסית, ומתמקד בקונפליקטים המרכזיים בה. גרין קובע קשר תולדי בין תורת המיתרים כאמצעי לשילוב העולם ההסתברותי של המודל הסטנדרטי של פיזיקת חלקיקים, והדטרמיניזם של מכניקה קלאסית של העולם המאקרוסקופי. גרין דן בבעיה המהותית של הפיזיקה המודרנית: איחוד של תורת היחסות הכללית של אלברט איינשטיין ומכניקת הקוונטים. גרין טוען שתורת המיתרים היא הפתרון לסתירה בין שתי התאוריות. לעיתים קרובות גרין משתמש באנלוגיות וניסויי מחשבה כדי לאפשר להדיוט להשלים עם התאוריה שיש לה פוטנציאל ליצור תאוריה מאוחדת של הפיזיקה.</div>

== עיבודים ==
<div>היקום האלגנטי עובד לתוכנית זוכת פרס אמי בת שלוש שעות בשלושה חלקים ששודרה בטלוויזיה בסוף 2003 בסדרת NOVA ב-PBS.</div>
* חלומו של איינשטיין (Einstein's Dream).
* הכול כמיתר (Strings The Thing).
* ברוכים הבאים למימד ה-11 (Welcome To The 11th Dimension).

== ראו גם ==
* מכניקת הקוונטים
* תורת M<br>
==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ספרי פיזיקה
קטגוריה:ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:ספרי הוצאת מטר
קטגוריה:היקום
לב חופשי

לב חופשי הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר מוקי מאז החל בקריירה עצמאית. האלבום יצא בפברואר 2014 בהוצאת חברת הליקון וכלל בתוכו את הלהיטים "ילד של אבא" ו"לב חופשי". מוקי, שכתב את מילות כל השירים, הגדיר את האלבום כ"אלבום הכי אישי שלי, מסע ארוך של חיפוש עצמי". בעקבות יציאת האלבום זכה מוקי בתואר "זמר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של "קול ישראל".

==השירים באלבום==
האלבום "לב חופשי" הוא האלבום הראשון בקריירת הסולו של מוקי בו הוא בחר לשתף פעולה עם אמנים שונים, שהלחינו את שירי האלבום. השיר "לב חופשי", שהיה הסינגל הראשון שיצא בחודש אוקטובר 2013, הולחן על ידי דודו טסה. השיר זכה להצלחה במצעדים והגיע למקום השני במצעד הפזמונים השנתי של גלגלצ ווואלה ולמקום השישי במצעד של רשת ג'. חודשיים לאחר מכן יצא הסינגל השני "ילד של אבא", שהולחן על ידי יאיא כהן אהרונוב מלהקת הדג נחש. השיר נחשב ללהיט הגדול של האלבום ואף נבחר כשיר השנה של אקו"ם וזכה בתואר במצעד של וואלה וגלגלצ, במצעד של ערוץ 24 ותחנות הרדיו האזוריות ובמקום השלישי במצעד של רשת ג'.

דודו טסה הלחין גם את שיר הסיום של האלבום ("אוהב אותך יותר") ויאיא כהן אהרונוב הלחין שני שירים נוספים ("אם יש סיכוי", "מה תעשי איתי"). בנוסף השתתפו בלחני האלבום גם שלומי שבן, זאב נחמה, יזהר אשדות ויונתן גולדשטיין (ג'וני הקטן). בנוסף אירח מוקי את הזמרת שירי מימון בשיר "לראות הפוך".

באוקטובר 2014 קיבל האלבום מעמד "אלבום זהב" על מכירה של יותר מ-15,000 עותקים.

לאחר הוצאת האלבום יצא מוקי למסע הופעות ברחבי הארץ שנקרא "ילד של אבא". מסע ההופעות תועד ויצא כאלבום בשנת 2015.

== רשימת השירים באלבום ==

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.acum.org.il/מידע/תוצאות-חיפוש?link=http%3A%2F%2F192.114.183.58%2FAcumSiteServices%2Fservlet%2FCServletGetAlbumInfo%3FfldOutLng%3D1%26fldAcmAut%3D1%26fldAbmNbr%3D089711&js=search4 לב חופשי-פרטי האלבום] באתר אקו"ם.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי 2014
קטגוריה:אלבומי מוקי
קטגוריה:אלבומי חברת הליקון
קטגוריה:אלבומי זהב בישראל
קטגוריה:אלבומי פופ
דקוטה בלו ריצ'רדס

דקוטה בלו ריצ'רדס (באנגלית: Dakota Blue Richards; נולדה ב-11 באפריל 1994) היא שחקנית אנגלייה. הופעתה הראשונה, בגיל 12, הייתה בסרט מצפן הזהב, בו שיחקה את הדמות הראשית. עוד בילדותה, לוהקה ריצ'רדס לתפקידים ראשיים בשני סרטים נוספים, "ילדת אשפתות" ו"סודות אחוזת הירח". בנוסף היא גילמה את פרנקי פיצג'רלד בדור השלישי של הדרמה עטורת הפרסים "סקינס" מבית E4.

== ילדות ==
ריצ'רדס נולדה בדרום קנזינגטון, לונדון. היא נקראה "דקוטה בלו" כיוון שאימה רצתה שם שהוא שילוב של צבע ומקום. המשפחה עברה לסאסקס לאחר זמן קצר. בבית הספר היא נרשמה למעט חוגי דרמה ולא השתתפה באופן פעיל בפעילויות החוגים הללו ובהצגות בית הספר. למרות זאת, בהיותה בבית הספר היסודי, היא השתתפה בחוגי דרמה בסופי שבוע והפסידה לימודים כדי ללכת לאודישנים. לאחר סיום לימודה בבית הספר היסודי, היא התחילה את לימודיה בבית ספר תיכון בעיר הוב שבמזרח סאסקס ובבית הספר למשחק K-Bis שבעיר ברייטון, בה היא מתגוררת כיום.

== קריירה ==
=== מצפן הזהב ===
כאשר הייתה ריצ'רדס בת 9, אמה הקריאה לה את ספרי חומריו האפלים שהראשון בהם הוא מצפן הזהב ודקוטה הרגישה שהיא יכולה "להיות" הדמות הראשית - ליירה. לאחר שראתה את ההצגה על הספר בתיאטרון המלכותי הלאומי, אמרה שהיא "פשוט רוצה להיות ליירה".

פיליפ פולמן, הסופר של ספרי חומריו האפלים, אמר ש"ברגע שראיתי את מבחן המסך של דקוטה, הבנתי שהחיפוש (אחר שחקנית לתפקיד ליירה) הסתיים". כריס וייץ, במאי הסרט, הוסיף שריצ'רדס "הפכה את מה שהיה יכול להיות החלטה מאוד קשה (בחירת השחקנית המתאימה), לקלה". מצפן הזהב יצא לאקרנים ברחבי העולם בדצמבר 2007. משחקה של ריצ'רדס תואר על ידי המבקרים כ- "יעיל", "עבודה ראויה", "משחק טוב" ו-"מקסים"; מבקר אחד קרא לה "ליהוק מצוין". מבקר הסרטים של הגרדיאן, פיטר בראדשאו כתב בטורו: "ליירה מגולמת יפה על ידי השחקנית החדשה בת ה-13, דקוטה בלו ריצ'רדס, אם כי במבטא מעט פרחחי שבא והולך לו", בעוד מגזין הקולנוע אמפייר טען שהיא "נאבקת במבטא מחוספס". רוג'ר איברט, מבקר סרטים וזוכה פרס פוליצר, השתפך וקרא לריצ'רדס "תגלית מענגת" שהייתה "יפה ואמיצה, חזקה, מיושבת בדעתה וכרזימטית ודי מתקבלת על הדעת כאדוניתו של דוב משוריין וכמגינת האבק" (אובייקטים בסרט).

=== סקינס ===
בעונות 5 ו-6 (דור 3) של דרמת הנעורים סקינס, ריצ'רדס גילמה את דמותה האנדרוגנית משהו של פרנקי פיצג'רלד — נערה חכמה, אך ביישנית ומסוגרת. הפרקים בהשתתפותה שודרו לראשונה ב 27 בינואר 2011. לכתחילה היא נבחנה לתפקיד ראשי אחר בדור 3: ליב מלוני; רק לקראת סוף תהליך האודישנים לדור 3, היא לוהקה כפרנקי. כאשר נחשפה כחלק מדור 3 באוגוסט 2010, ריצ'רדס אמרה: "זהו שיגעון להיות חלק מתופעת סקינס, זוהי בחירה של סגנון-חיים בגלל תשומת הלב שבאה עם התפקיד". בעונה 6 של סקינס, שהיא העונה השנייה שבה היא מופיעה, פרנקי משתנה בצורה דרמטית, בהופכה לדמות נשית, בעלת אופי מרדני ונטייה להרס-עצמי.

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:שחקניות ילדות אנגליות
קטגוריה:אנגליות שנולדו ב-1994
קטגוריה:אנגלים שנולדו ב-1994
חיל האוויר של סינגפור

חיל האוויר של הרפובליקה של סינגפור (בטמילית: சிங்கப்பூர் ஆகாயப்படை; באנגלית: Republic of Singapore Air Force; בראשי תיבות: RSAF; בסינית: 新加坡空军部队; במלאית: Angkatan Udara Republik Singapura) הוא הזרוע האווירית של הכוחות המזוינים של סינגפור. הוא נוסד בשנת 1968 בשם "Singapore Air Defence Command". בשנת 1975 שונה שמו ל"חיל האוויר של הרפובליקה של סינגפור" או בקיצור "חיל האוויר של סינגפור".

לחיל האוויר כ-13,500 חיילים ו-262 מטוסים ומסוקים, בין היתר מתוכם כ-100 מטוסי קרב מסוג F-16C/D ,F-15SG וכ-80 מסוקים מלבד 19 מסוקי Apache AH-64D. בנוסף 11 מטוסים בעלי יכולת תדלוק אוויר. 

== מבנה וארגון ==
RSAF מובל על ידי מפקד חיל האוויר (באנגלית: CAF) אשר מדווח ישירות למפקד כוחות ההגנה ומסתייע במפקד הכללי (של חיל האוויר). הפיקוד העליון (Air Staff) מורכב משש מחלקות עיקריות: כח אדם אווירי, מודיעין אווירי, מבצעים אווירי, לוגיסטיקה אווירית, תכנון אווירי ואימונים אוויריים. בנוסף יש שתי מחלקות מומחים, חוקר אווירי וקצין רפואה אווירית (CAMO).

==קישורים חיצוניים==
SIAI-Marchetti S.211

* 

קטגוריה:סינגפור: צבא וביטחון
סינגפור
רפליבקה

רפליבקה (באוקראינית: Рафалівка, בפולנית: Rafałówka, רפלובקה) היא עיירה במחוז רובנו שבמערב אוקראינה, בסמוך לנהר סטיר, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. העיירה מחולקת לשני חלקים נפרדים, המכונים "רפליבקה הישנה" ו"רפליבקה החדשה".

==תולדות היישוב==
רפליבקה הישנה נזכרת החל מהמאה ה-17, ורפליבקה החדשה הוקמה בשנת 1902, עת נבנתה במקום תחנת רכבת בקו סארני-קובל. בהמשך, נבנו ביישוב מספר מפעלי תעשייה. במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית עברה העיירה מיד ליד בין הרוסים והפולנים. בהתאם להסכם ריגה, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

==יהודי רפליבקה==
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא מהמחצית הראשונה של המאה ה-17, ובמהלך גזירות ת"ח ות"ט נפגעה הקהילה במקום. לאחר מכן הייתה כפופה הקהילה ביישוב לקהילת לוצק. מסוף המאה ה-19 גדלה האוכלוסייה היהודית ביישוב, ובשנת 1897 נמנו בעיירה 1,054 יהודים.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-600 יהודים, כשליש מתושביה, ופעלו בה בית ספר עברי מרשת תרבות ותנועות הנוער בית"ר והשומר הצעיר. בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הסובייטים, ובתקופה זו הגיעו אליה פליטים יהודים רבים ממערב פולין.

===בשואה===
ב-4 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נסוגו הסובייטים מהעיירה, והשלטון בה עבר לידי המשטרה האוקראינית. במועד זה בוצע פוגרום ביהודי העיירה, תוך ביצוע מעשי התעללות ושוד ביהודי היישוב, וגיוסם לעבודות כפייה.

במחצית השנייה של יולי 1941 נכנסו לעיירה הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת תשלום סכומי כופר. ב-1 במאי 1942 רוכזו כ-2,500 יהודי העיירה וכפרי הסביבה שלה בגטו שהוקם בה. ביולי 1942 נרצחו כ-60 עובדי כפייה מגטו זה.

ב-29 באוגוסט 1942 נערכה בגטו שבעיירה אקציית חיסול, בה נרצחו 2,250 יהודי הגטו בבורות ירי בדרך לכפר סוחובולה. כמה עשרות יהודים מהעיירה הצליחו להימלט מהאקציה ליערות הסביבה, והצטרפו ליחידות פרטיזנים. מיהודי העיירה שרדו את השואה כ-30 איש.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20160731182853/http://moreshet.pl/he/node/509 ראפאלובקה] ב [https://web.archive.org/web/20151026025431/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:מחוז רובנו: יישובים
קטגוריה:מחוז רובנו: עיירות יהודיות
קטגוריה:בורות ירי בשואה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1902
מדע בדיוני צבאי

תמונה של [[לוחם חלל בצבא הטראן מתוך המשחק סטארקראפט www.blizzard.com]]
מדע בדיוני צבאי הוא תת-סוגה של ספרות, סרטי קולנוע ומשחקי מחשב מדע בדיוני העוסקים בעיקר בטכנולוגיה עתידנית בדיונית של כלי נשק למטרות מלחמה ובדמויות שלרוב נמנות כחברים בארגון צבאי פעיל, כגון צבא, צי חלל או ארגון גרילה. הלחימה נעשית לרוב מחוץ לכדור הארץ, בחלל או בעולמות אחרים.

ספרים מתת-סוגה זו עוסקים לרוב בתיאור עימותים צבאיים, מלחמות, טקטיקות מלחמה, טכנולוגיית הנשק ותיאור מהלך השירות הצבאי בעיני הדמויות. לסיפורים לרוב מאפיינים מקבילים לעימותים מההווה או העבר של כדור הארץ כך שמדינות מוחלפות בכוכבי לכת וספינות קרב בספינות חלל. לעיתים כוללים ספרים אלה עימותים עם חייזרים.

עם הספרים הידועים בתת-סוגה זו נמנים "לוחמי החלל" מאת רוברט היינליין, "המשחק של אנדר" מאת אורסון סקוט קארד ו"מלחמת האדם הזקן" מאת ג'ון סקאלזי. בנוסף לכך, ניתן לשייך גם את זיכיון סטארגייט לז'אנר זה. ז'אנר זה בולט במשחקי מחשב רבים מסוגת אסטרטגיה בזמן אמת בהם סטארקראפט, סדרת Command & Conquer ובפרט רד אלרט.

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:מדע בדיוני
קטגוריה:סוגות ספרותיות
רקאו

רקאו (בבלארוסית: Ракаў; בפולנית: Raków, רקוב; ביידיש: ראקאוויי) היא עיירה במחוז מינסק שבבלארוס, על גדות נהר איסלאץ' (Islach), כ-39 ק"מ מערבית למינסק, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

==תולדות היישוב==
רקאו נזכרת לראשונה במאה ה-15, הגם שאתרה של העיירה היה מיושב מאות שנים קודם לכן. בשנת 1465 העניק קז'ימייז' הרביעי, מלך פולין, את העיירה לשליט מטעם הדוכסות הגדולה של ליטא. מאז הייתה העיירה בבעלות מספר משפחות אצולה.

בחלוקת פולין בשנת 1793 נכללה העיירה בתחום האימפריה הרוסית, ובאותה שנה נבנתה בה מצודה. בהתאם להסכם ריגה משנת 1921, נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

==יהודי רקאו==
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-2,400 יהודים, כשני שלישים מתושביה, והתקיימה בה פעילות של אגודת ישראל ושל המפלגות הציוניות, שהפעילו במקום בית ספר עברי. פעילות זו נאסרה עם כיבוש העיירה בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

ב-26 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו הוציאו בה להורג 49 צעירים יהודים שהואשמו בקומוניזם. שלושה אנשי חברה קדישא שקברו את אלו נרצחו גם כן. כעבור כשבועיים רצחו הגרמנים 14 יהודים נוספים מהעיירה.

באוקטובר 1941 נצטוו יהודי העיירה להתרכז בכיכר השוק בה. יהודים שלא התייצבו נורו בבתיהם, ובהם קשישים וחולים. בהמשך היום, רצחו הגרמנים 112 גברים יהודים בבית העלמין היהודי בעיירה.

כ-2,000 היהודים שנותרו בעיירה רוכזו לאחר האקציה בגטו שהוקם במתחם בית הכנסת המקומי, ממנו נלקחו מדי יום לעבודות כפייה, תוך החרמת כל רכושם. בתקופה זו הצליחו מספר צעירים מהגטו להימלט ליערות הסביבה, ולחבור ליחידות פרטיזנים.

ב-4 בפברואר 1942 נרצחו כל יושבי הגטו שבעיירה בבית הכנסת המקומי. יהודים מעטים שהושארו בעיירה לאיסוף ולסידור רכוש הנרצחים שולחו לאחר מכן למחנה עבודה בקראסנה.

==גלריה==
<gallery widths="200px">
Jewish cemetery in Rakov 1a.jpg|בית הקברות היהודי ברקאו
Ghetto Rakov b2.jpg|אנדרטה לזכר קרבנות אוקטובר 1941
Ghetto Rakaw 10a.jpg|אנדרטה לזכר קרבנות 4 בפברואר 1942
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:גטאות בבלארוס
קטגוריה:מחוז מינסק: עיירות יהודיות
המסדר הראשון

{| 
|-
| colspan="2" style="text-align: center;" |המסדר הראשון
|-
| colspan="2" |מרכז סמל הקונפדרציה 
|-
| צורת המשטר || דיקטטורה
|-
| שפות רשמיות || גלקטית בסיסית
|-
|ראש הממשלה ||"המנהיג העליון"
|-
|מנהיג עליון || המנהיג העליון סנוקהמנהיג העליון רן
|-
|מפקדים עליונים || גנרל האקס, קיילו רן (לשעבר)
|-
|גוף ממלכתי-דתי || אבירי הרן
|-
|נוצר מ: || שרידי האימפריה הגלקטית
|-
|הקמה || לאחר הקרב על ג'אקו
|}
המסדר הראשון הוא משטר טוטליטרי דמיוני ביקום מלחמת הכוכבים, הוא קם לאחר הקרב על ג'אקו וצמח מהאימפריה הגלקטית מעט לאחר נפילתה.

הופעתו הראשונה של המסדר הייתה ב"הכוח מתעורר", שם הוא הוצג כמסדר שמטרתו להשתלט על הגלקסיה בעזרת כוח ואימה. מטרותיו, בין היתר, הם להשמיד את המחתרת והרפובליקה, במטרתו השנייה הוא נוחל הצלחה כש"קוטל הכוכבים" פוגע במערכת הוסניאן (ובה בירת הרפובליקה חדשה, הוסניאן פריים) ומשמיד אותה.

ב"אחרוני הג'דיי" בוגד קיילו רן במנהיג סנוק ולוקח לעצמו את השליטה בארגון. כעת הוא מוכר כמנהיג העליון רן.

==ארגון הכוח של המסדר הראשון ==
המנהיג העליון סנוק שלט במסדר באופן מוחלט. תחת הדרכתו פעל תלמידו הבכיר קיילו רן (בן סולו, אביר הג'די שעבר לצד האפל) המשמש גם מפקד בכיר בצבא. רן פעל בעיקר כשליח למשימות מיוחדות (בדומה לדארת' ויידר לפני מותו של גראנד מוף טארקין), אך גם בעל השפעה רבה בקרב הכוח הצבאי של המסדר ומעמד גבוה מאוד, גם אם לא רשמי.

גנרל ארמיטאג' האקס הוא המפקד העליון הצבאי של המסדר הראשון, והוא צעיר ושאפתן. הוא מורה (בעידודו של סנוק) על השמדת הרפובליקה והא כפוף בעצם רק למנהיג העליון עצמו. למרות זאת, כאמור, רן מורה לו לחפש את הדרואיד BB-8 ומאיים עליו למצוא אותו וניכר כי האקס חושש ממנו. הם נאבקו בגלוי על תשומת לבו והערכתו של המנהיג העליון סנוק. וכל אחד מהם נכשל בפעילות מולו לפחות פעם אחת במהלך אירועי פרק 7.

המפקדת הבכירה במסדר היא קפטן פאזמה, הדמות הנשית הבכירה הראשונה המזוהה עם הנבלים. אמנם תוארה הרשמי הוא "קפטן", אך זהו שם מטעה, דרגתה האמיתית גבוהה בהרבה. פאזמה, למעשה, בכירה כל כך עד כי נחשבת חלק ממשולש הפיקוד הבכיר (של בסיס מחסל הכוכבים בפרט והמסדר בכללותו)- קיילו רן, גנרל האקס והיא עצמה. תחתיהם משרתים מספר רב של קצינים ומפקדים אשר שמם אינו ידוע. תחת המעגל הבכיר שהוזכר לעיל קיים צבא של חיילים שנחטפו בילדותם ממשפחתם ועברו אימונים "לשם דבר אחד - להרוג".

בפרק 8 מתחלף השלטון כאשר הורג קיילו רן את המנהיג העליון סנוק ותופס את מקומו. האקס נותר לשרת תחתיו. בפרק 9 נחשף כי גנרל אנריק פרייד עומד בעת בראש המסדר הראשון כמפקדו העליון ולא האקס. כמו כן, המסדר מתגלה כחלק מתוכנית המגירה של הקיסר פלפטין, לצד צי ספינות נוסף אשר נבנה בחשאי בחלל הלא- נודע אשר כונה "המסדר האחרון".

==עוצמה ==
המסדר הראשון בנה כוכב מוות חדיש ומשופר בשם "קוטל הכוכבים" (Starkiller) המסוגל לשלוח קרן לייזר עוצמתית שבכוחה להשמיד מערכת שלמה של כוכבים ולא רק כוכב בודד (כמות אנרגיה הגדולה פי כמה מיליארדים מכוכב מוות). בנוסף, הנשק משגר קרן לייזר דרך העל-חלל, דבר המאפשר תקיפה מבסיס נייח והגעה למטרה תוך זמן קצר. משם קרן הלייזר מתפצלת ומשמידה את מטרותיה.

למסדר הראשון מהלכים כבדים, תותח על להתכת מתכות כבדות, מגה-משחתת (60 ק"מ לרוחב), משחתות (כולל הספינה של סנוק) וצי אדיר של ספינות וחלליות קרב.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מלחמת הכוכבים
קטגוריה:ארגונים בדיוניים
עונת 1993/1994 בליגה הלאומית

עונת 1993/1994 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-38 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. הליגה כללה 14 קבוצות ששיחקו ביניהן במשך 3 סיבובים בני 13 משחקים כל אחד - 39 מחזורים בסה"כ. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1993/1994 היו מכבי הרצליה, מכבי עירוני אשדוד והפועל כפר סבא. 

בעונה זו נשברו שיאים רבים בכדורגל הישראלי, כאשר הבולטים שבהם הם פתיחת העונה המושלמת של מכבי תל אביב עם 11 ניצחונות רצופים וסיומה של העונה הסדירה בזכייתה של מכבי חיפה באליפות ללא הפסד ליגה בעונה של 39 מחזורים. שיא נוסף בעונה זו היה מספר הנקודות שצברה מכבי חיפה (95 נקודות), שלא נשבר עד היום. בעקבות זכייתה של חיפה באליפות באותה עונה נכתב שיר האליפות "ירוק בעיניים".

מלך השערים והמבקיע המצטיין של העונה היה אלון מזרחי ממכבי חיפה עם 28 שערים. לכדורגלן העונה בישראל נבחר אייל ברקוביץ', קשרה של מכבי חיפה שכבש 10 שערים ובישל 13. שחקנים בולטים אחרים היו קשרה הימני של מכבי חיפה אלון חזן שכבש 8 שערים ובישל 16 והקשר האחורי של מכבי חיפה סרגיי קנדאורוב שכבש 10 שערים ובישל 5.

בסיום העונה הפועל כפר סבא ירדה ליגה. הקבוצות שעלו לליגה הלאומית לעונת 1994/1995 היו הפועל בית שאן, בית"ר תל אביב ועירוני ראשון לציון.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||מכבי חיפה ||39||28||11||0||97||27||70||95||align=center| העפילה לשלב מוקדמות ליגת האלופות
|-
||2||מכבי תל אביב||39||27||7||5||80||36||44||88||align=center| העפילה לשלב המוקדמות גביע אירופה למחזיקות גביע
|-
||3||הפועל באר שבע||39||18||11||10||54||38||16||65||align=center| העפילה לשלב הבתים גביע האינטרטוטו
|-
||4||בית"ר ירושלים||39||19||7||13||75||66||9||64||
|-
||5||הפועל תל אביב||39||16||6||17||61||59||2||54||
|-
||6||מכבי נתניה||39||13||10||16||64||71||7-||49||
|-
||7||הפועל פתח תקווה||39||12||12||15||53||56||3-||48||
|-
||8||מכבי פתח תקווה||39||11||14||14||37||43||6-||47||
|-
||9||בני יהודה תל אביב||39||13||8||18||55||67||12-||47||
|-
||10||צפרירים חולון||39||11||12||16||43||68||15-||45||
|-
||11||מכבי הרצליה||39||10||11||18||41||53||12-||41||
|-
||12||מכבי עירוני אשדוד||39||9||11||19||53||57||4-||38||
|-bgcolor=#ff9999
||13||הפועל חיפה||39||7||13||19||39||80||41-||34|| משחקי מבחן (נשארה בליגה)
|- bgcolor=#ffcccc
||14||הפועל כפר סבא||39||7||11||21||36||64||18-||32||ירדה ליגה
|}

==משחקי המבחן==
בסיום העונה התקיימו משחקי מבחן לליגה הבכירה כשהפועל חיפה שסיימה במקום ה-13 בליגה התמודדה מול שמשון תל אביב שסיימה במקום הרביעי בליגת המשנה.

הפועל חיפה ניצחה 3-1 בסיכום שני המשחקים ונשארה בליגה הבכירה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.rsssf.com/tablesi/isra94.html התוצאות המפורטות של העונה]
* [http://mhaifafc.com/statistics.asp?cYear=1994&cType=2&cMode=0&lang=he סטטיסטיקות של מכבי חיפה בעונת 1993/1994] באתר הרשמי של מכבי חיפה (כדורגל)
* 

קטגוריה:1993 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1994 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1993
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1994