יעקב נפתלי שמחוני

יעקב נפתלי הרץ שמחוני (שמחוביץ) (על פי רוב י. נ. שמחוני; 20 בינואר 1884, כ"ב בטבת תרמ"ד, סלוצק, רוסיה (רוסיה הלבנה) – 21 במאי 1926, ח' בסיוון תרפ"ו) היה משכיל יהודי, היסטוריון ומתרגם, בקי במזרחנות ומדעי היהדות.

== קורות חיים ==
שמחוני נולד בשנת 1884 בסלוצק שברוסיה הלבנה (אז חלק מהאימפריה הרוסית), בשם יעקב נפתלי הרץ שמחוביץ, לאביו ר' שמואל, איש משכיל ועשיר, כשאביו היה בן 60, מנישואיו השניים לזיסיל, בתו של ר' יעקב נפתלי הרץ ברנשטיין מלבוב. אחותו רוזה הייתה מורה ופסיכולוגית, ופעילה בייווא. את השם בעל הסיומת הלועזית (הסלאבית) שמחוביץ', שינה לשם עברי מתוך רגש לאומי.

ב-1896 אביו נפטר וב-1898 שמחוני עבר עם אמו למינסק, שם למד לטינית, יוונית וערבית.
ב-1903 נקבעה בסלוצק בחינת הבגרות שלו בכתב ליום שבת. אף על פי שלא היה שומר מצוות, סירב להיבחן מטעמים לאומיים, מה שעיכב את לימודיו באוניברסיטה.

ב-1906 יצא לבירת רוסיה סנקט פטרבורג, ולאחר שקיבל שם תעודת בגרות אקסטרנית בבית ספר ממשלתי, יצא ללייפציג שבגרמניה, ללמוד באוניברסיטה. את חופשות הקיץ עשה בשווייץ, שם הכיר את המשורר יעקב כהן.
בתרע"ב פרסם כהן את מאמרו העברי הראשון של שמחוני, "רבי יהודה הלוי בתור משורר לאומי", בקובץ "העברי החדש: מאסף לספרות, לאמנות ולחיים". על מאמר זה חתם לראשונה בשם "י. נ. שמחוני".
באותה שנה התפרסם מאמר נוסף שלו ב"העתיד" על יחזקאל הנביא.

ב-1914, זמן קצר לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה, קיבל תואר דוקטור על עבודתו "לחקר ההרצאות של הסופרים הערבים ע"ד הכוזרים". החל משנה זו גר בברלין.
ב-1916, לאחר כיבוש פולין על ידי הגרמנים, נתחדשה "הצפירה" ושמחוני פרסם בה שני מחקרים גדולים, על רבי יהודה החסיד ועל ש"ד לוצאטו (שד"ל).

ב-1917 הוזמן לגימנסיה העברית בלודז' שבפולין, להורות את הלימודים העבריים. במקביל להוראה בגימנסיה (1917–1924), עסק בהרבה תחומים (היסטוריה, ארכאולוגיה, בלשנות ופילוסופיה) והשתתף במרבית העיתונים וכתבי העת העבריים בביקורות ספרים ובמאמרים ומחקרים על השירה העברית בימי הביניים והעת החדשה, הספרות היהודית-ערבית בימי הביניים ותולדות ישראל. בין היתר פרסם מאמרים על רבנו גרשום מאור הגולה ("השלח", כרך כ"ח, חתום בכינוי "נפתלי בן שמואל") ושלמה אבן גבירול.
בנוסף, כיהן כציר מטעם לודז' בוועידה הארצית של ציוני פולין.

ב-1922 הוציא את "דברי ימי ישראל", ספר לימוד מקיף לתיכון להיסטוריה של עם ישראל.

ב-1923, שנה בלבד לאחר הופעת הכרך השני של ספרו ההיסטורי-פילוסופי של אוסוואלד שפנגלר "שקיעת המערב", פרסם שמחוני, בעברית, מסה מקיפה מאוד על שפנגלר, שפורסמה ברבעון "התקופה", כתב העת הספרותי העברי היוקרתי והפופולרי ביותר בראשית שנות ה-20.

באותה שנה תרגם שמחוני, בהזמנת הוצאת שטיבל, את ספרו הראשון של יוסף בן מתתיהו, "תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים". בתרגומו לספר הזה, קנה לו שם של מתרגם קפדן.

ב-1924 כתב שמחוני את המבוא לתרגום העברי של טשרניחובסקי לאפוס הבבלי "עלילות גילגמש". במבוא המפורט ביטא את קנאותו לתנועה הלאומית העברית, כשטען כי הספרות המסופוטמית היא חלק מהספרות העברית, אך הרנסאנס של היצירה הזאת לא יוכל לצאת לפועל באירופה, אלא רק על ידי "יהדות קבועה בארץ ישראל", שתחייתה התרבותית תפנה גם "אל יצירת-שם העתיקה", בדומה למקומו של הרנסאנס של התרבות היוונית הקלאסית בתרבויות אירופה.

ב-1925 עבר שמחוני לברלין, שהייתה אז מרכז של תרבות עברית, והצטרף למערכת המדעית של האנציקלופדיה שייסדו יעקב קלצקין ונחום גולדמן - אנציקלופדיה יודאיקה הגרמנית, כמזכיר ראשי ועורך מחלקת ההיסטוריה של עם ישראל עד חתימת התלמוד. הוא תרם ערכים רבים לשני הכרכים הראשונים של האנציקלופדיה, אך פטירתו גדעה את המשך תרומתו לאנציקלופדיה.

הוא גם היה נשיא בית הוועד העברי בעיר. באותה שנה תרגם גם את ספרו האחרון של יוסף בן מתתיהו, "נגד אַפִּיוֹן".
עם פתיחת האוניברסיטה העברית, הוזמן על ידה להורות בה את ההיסטוריה העברית והתכוון להענות להצעה: "חג פתיחת מכללתנו הוא חג העתיד".

הוא חלה בתחילת חודש סיון תרפ"ה, וכתוצאה מהניתוח שעבר, נפטר ערירי באסרו חג של שבועות 1926.
אסיפות אבל נערכו לזכרו בקהילות היהודיות בברלין, ורשה, לודז', קובנה וריגה. ב-14 ביוני 1926 נערכה אספה כזאת בניו יורק. אחרון הדוברים היה חיים נחמן ביאליק:

ב-1929 הוציאו חבריו של שמחוני בברלין קובץ לזכרו בשם "ציונים". הקובץ מחולק לארבעה מדורים: "ספרות", "גנזי שירה", "מחקרים", "שירים, מסות ומכתבים". השתתפו בו גדולי התרבות היהודית שבתקופה ובראשם ח"נ ביאליק.

ארכיונו שמור בספרייה הלאומית בירושלים.

== תרגום "מלחמת היהודים עם הרומאים" ==
תרגום שמחוני ל"תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים" הוא התרגום השני שנעשה לעברית, אך הראשון שנעשה ישירות מהמקור היווני. התרגום הקודם לעברית, של קלמן שולמן, נעשה מתרגום גרמני, ולדעת שמחוני "אינו אלא מהדורה מליצית של ספר יוספוס".

מכיוון שיוסף בן מתתיהו מספר שאת "מלחמת היהודים" כתב לראשונה בלשון "אבותיו" ורק אחר כך תרגם אותו ליוונית, בחר שמחוני לתרגם את הספר לעברית של זמנו של יוסף:

אם ב"שפת אבותינו" התכוון יוסף לעברית ולא לארמית, הקפדתו של שמחוני להימנע משימוש במילים מאוחרות לחתימת המשנה (220 לספירה לערך), מהווה ניסיון לשחזר איך הייתה עשויה להיראות הגרסה הראשונה של יוסף, שלא שרדה.

תרגום שמחוני הוא גם התרגום המקובל בקרב חוקרים ישראלים, ובו משתמשים בדרך כלל בימינו כמקור העיקרי לציטוט. תרגומו נחשב לנאמן למקור, מלווה בהערות שוליים רבות בגוף הספר, הערות ובאורים לכל פרק מרוכזים בסוף הספר, וכן במבוא מרתק ובנספחים חשובים: לוח זמנים של מאורעות המלחמה, מפתח שמות ומקומות, לוחות יוחסין ומפות.

== ספריו ותרגומיו ==
* י. נ. שמחוני, דברי ימי ישראל: ספר עזר למורים, למתלמדים ולתלמידי המחלקות העליונות של בתי ספר תיכונים, "מוריה" 1922.
* יוסף בן מתתיהו, תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים, מתורגמים מן המקור היווני על ידי ד"ר י. נ. שמחוני עם מבואות, הערות ומפתחות, הוצאת שטיבל, ורשה, תרפ"ג 1923. "מסדה" 1968.
* עלילות גלגמש, תרגם שאול טשרניחובסקי עם מבוא מאת י. נ. שמחוני, הוצאת שטיבל, ורשה, תרפ"ד 1924.
* יוסף בן מתתיהו, קדמות היהודים (נגד אפיון), תרגם ד"ר י. נ. שמחוני, הוצאת שטיבל, ברלין, תרפ"ח 1928. "מסדה" 1968.

==לקריאה נוספת==
* [https://www.nli.org.il/he/books/NNL_ALEPH990012978540205171/NLI ציונים: קובץ לזכרונו של י. נ. שמחוני ז"ל], ברלין: אשכול, תרפ"ט 1929.
* י"ק מיקלישנסקי, "י.נ. שמחוני", בתוך: שמואל ק. מירסקי, אישים ודמויות בחכמת ישראל באירופה המזרחית לפני שקיעתה, ניו יורק: עוגן על יד ההסתדרות העברית באמריקה, תשי"ט, עמ' 187–198.
* אפרים שמואלי, 'ד"ר י.נ. שמחוני, דיוקנו של חוקר "עילוי"', הדאר 59, כט (תש"ם), 471; לח (תשמ"א), 638; 60, א, 10–11; ב, 26–27; ה, 75; ז, 104; ח, 118–119; ט, 138–139; י, 153.
* אפרים שמואלי, 'דיוקנו של היסטוריון לאומי: במלאת שישים שנה לפטירתו של י.נ. שמחוני', כיוונים 31 (תשמ"ו), 37–62.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* [http://www.encyclopedia.com/article-1G2-2587518554/simchoni-simchowitz-jacob-naftali.html Simchoni (Simchowitz), Jacob Naftali Hertz] ב- Encyclopedia Judaica, באתר www.encyclopedia.com
* 
* 
* (עם מותו)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* ביקורת על הקובץ "ציונים".
* 
* 
* [http://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=33633&pgnum=1 כתבי יוסף בן מתתיהו - תולדות מלחמת היהודים עם רומאים] בתרגומו של ד"ר י.נ. שמחוני ([http://www.hebrewbooks.org/33633 ספר סרוק]), באתר HebrewBooks
* רמי נוידרפר, [http://www.e-mago.co.il/Editor/history-3341.htm יצירת מופת - תרגום חדש ומוער למלחמת היהודים ברומאים של פלאוויוס יוספוס] - מאמר המשווה בין תרגומי הספר לעברית, באתר "אימגו"
* 

;מפרי עטו:
* קדמות היהודים - נגד אפיון בתרגומו של ד"ר י.נ. שמחוני, באתר ויקיטקסט
* [http://www.daat.ac.il/daat/history/tkufot/neged-2.htm קדמות היהודים - נגד אפיון] בתרגומו של ד"ר י.נ. שמחוני, באתר "דעת"
* [http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=42 תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים] בתרגומו של ד"ר י.נ. שמחוני, באתר "דעת"
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנציקלופדיסטים יהודים
קטגוריה:מתרגמים יהודים
קטגוריה:מתרגמים מיוונית לעברית
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים
קטגוריה:אנשי חינוך שוחרי השפה העברית
קטגוריה:היסטוריונים יהודים גרמנים
קטגוריה:חוקרי תולדות עם ישראל
קטגוריה:חוקרי שירת ימי הביניים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים פולנים
קטגוריה:היסטוריונים יהודים רוסים
קטגוריה:ילידי 1884
קטגוריה:נפטרים ב-1926