אפקט הזרקור

הדמיה להרגשה של אדם החווה את אפקט הזרקור
אפקט הזרקור (באנגלית: Spotlight effect) הוא הנטייה של האדם להאמין שאנשים אחרים שמים לב להופעתו והתנהגותו, יותר מכפי שקורה בפועל. האדם נוטה לראות עצמו במרכז הבמה, ולכן גם מפריז בהערכת תשומת הלב של אנשים אחריו אליו.<ref name=":0"></ref> בפועל, האדם שוכח שהוא מרכז העולם של עצמו ואינו המרכז של כל אדם אחר. המונח נטבע לראשונה על ידי הפסיכולוג תומאס גילוביץ'.<ref name=":0" />

== סיבות ==
=== מודעות עצמית תכונתית ===

אנו מכירים את המחשבות, הרגשות וההתנהגויות שלנו. כאשר קורה משהו שחורג מהרגיל ומהנורמה (כמו ללבוש בגד שונה או להסתובב עם שיער פרוע מהרגיל), יש סיכוי גבוה יותר שנשים לב לזה. לא רק שזה נראה לנו ברור לחלוטין, אנחנו גם מגדילים את זה ומניחים שזה יהיה ברור באותה מידה לאחרים.<ref name=":1"></ref>

=== הערכה אגוצנטרית ===
הסבר אפשרי לאפקט הזרקור טמון בהערכה אגוצנטרית של האדם – הכוללת עיסוק רב במעשים ובמראה שלו. אנו כבני אדם עוקבים אחר מחשבותינו, רגשותינו וכוונותינו. בעקבות כך, אנו עלולים לתעדף את נקודת המבט האישית שלנו על פני זו של אחרים למרות שברוב המקרים תשומת הלב שאחרים מקדישים לנו אינה כה גבוהה כפי שאנו תופסים. מאחר שאנחנו עסוקים בעצמנו אנחנו נוטים לתפוס את המציאות בצורה המיישמת אותנו במרכז העניינים - התפיסה האגוצנטרית מקשה על הפרט להבין את תפיסתו של הזולת, וכן מקשה על ההיפרדות מזאת שלו. לכן, הנטייה של הפרט להשליך את מחשבותיו, אמונותיו ורגשותיו על אחרים גורמת לו להניח באופן מוטעה שאחרים מייחסים לפעולותיו משמעות רבה ותופסים אותו באותה המידה שבה הוא תופס את עצמו.<ref name=":0" />

== הקשר בין אפקט הזרקור לתופעות אחרות בפסיכולוגיה ==
אפקט הזרקור קשור לתופעות, יוריסטיקות, הטיות ואפקטים נוספים בפסיכולוגיה. דוגמה ראשונה היא הטיית העיגון - בה אנשים מסתמכים על מידע ראשוני בעת קבלת החלטות. בכך, העוגן (הידע המקדים והבסיסי) שיש לאדם על נושא מסוים משפיע על אופן קבלת ההחלטות של הפרט ועל האופן שבו ישפוט מידע חדש<ref></ref>. בהתאם לכך, באפקט הזרקור, אנשים נוטים "לעגן" את תשומת ליבם על מחשבותיהם יתר על המידה, ובכך להגזים בהערכת התשומת לב שאחרים מקדישים להם. אפקט נוסף המתקשר הוא אפקט הקונצנזוס השגוי. בהטיה זו, פרטים מאמינים כי המחשבות והאמונות שלהם נפוצות יותר מכפי שהן באמת וכי הרבה אנשים חושבים בדומה להם. הקשר לאפקט הזרקור בולט באמונה של הפרט כי כל סטייה קטנה מן הנורמה (של הפרט) תביא לתשומת לב יוצאת מן הכלל.<ref></ref> אשליית השקיפות היא הנטייה של האדם להגזים ביכולתו של האחר לקרוא את מצבו הפנימי. הטיה זו גורמת לאמונה כי התחושות של הפרט "שקופות" וגלויות לאחרים. הטיה זו כמעט חופפת עם אפקט הזרקור. בעת שאדם חש שקוף וגלוי, יחשוב גם כן כי כל התנהגות או הופעה תיבחן יתר על המידה.<ref></ref>. אפקט חשוב ומרכזי המתקשר לאפקט הזרקור הוא אפקט ההתייחסות העצמית. אפקט זה מתאר נטייה קוגניטיבית שבה העיבוד של מידע מתבצע בצורה טובה יותר כאשר הוא קשור לפרט עצמו. נטייה זו מתבטאת בכך שאנשים יזכרו טוב יותר מידע הקשור אליהם מאשר מידע שאינו קשור אליהם. אפקט הזרקור, המתאר נטייה להרגיש כמרכז תשומת הלב של הסביבה, יכול להיות מוסבר על ידי אפקט ההתייחסות העצמית, שהרי העיבוד הקוגניטיבי לגבי העצמי מתרחש בצורה עמוקה וטובה יותר.<ref></ref>
== מחקרים ==
=== המחקר של גילוביץ' ===
המחקר המקורי של תומאס גילוביץ' ואח' (2000) נערך על מנת לחקור את הנטייה של אנשים להאמין שאחרים שמים לב להתנהגותם ולהופעתם הרבה יותר מכפי שקורה בפועל ולחקור את המנגנונים הפסיכולוגיים העומדים מאחורי התופעה. במחקר המקורי השתתפו סטודנטים מהאוניברסיטה של גילוביץ'. אחד הניסויים המפורסמים ביותר הורה למשתתפים ללבוש חולצה עם הדפס מביך, כמו תמונה של זמר פופולרי עם כיתוב מגוחך. המשתתפים נכנסו לחדר שבו היו סטודנטים אחרים, ולאחר מכן נתבקשו להעריך כמה מהסטודנטים בחדר שמו לב לחולצה המביכה שלהם.

==== ממצאים ====
הממצאים הראו שהמשתתפים הפריזו באופן משמעותי בהערכת תשומת הלב של אחרים אליהם. בעוד שהמשתתפים העריכו שמחצית מהנוכחים שמו לב לחולצה המביכה, בפועל רק כ-23% מהסטודנטים האחרים שמו לב לכך. תוצאות אלו הדגימו בצורה ברורה את אפקט הזרקור והוכיחו כי אנשים נוטים להעריך בצורה לא מדויקת את תשומת הלב שמוקדשת להם. מחקר זה הוא אחד ממחקרים רבים שמראים כי אין הלימה בין מה שאנשים חשים לבין מה שקורה בפועל.

===== מסקנות והשלכות =====
ממצאי המחקר של גילוביץ' ואחרים מצביעים על כך שאנשים נוטים לראות את עצמם במרכז הבמה החברתית, מה שגורם להם להאמין שתשומת הלב של אחרים מופנית אליהם יותר מכפי שהיא באמת. תופעה זו יכולה להוביל לתחושות של חרדה חברתית ומבוכה מוגזמת. המחקר פתח דלת למחקרים נוספים בתחום הפסיכולוגיה החברתית שחוקרים את האינטראקציות בין תפיסה עצמית לתפיסה חברתית.<ref name=":0" />
== ראו גם ==
* אפקט הקונצנזוס השגוי
* מודעות עצמית תכונתית
* אשליית השקיפות
* אפקט ההתייחסות העצמית

== לקריאה נוספת ==
* Rajat Roy, Piyush Sharma, Ricky Y. K. Chan, Vidyasagar Potdar ,[https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1002/mar.21474 מחקר בנושא תמחור בהקשר של אפקט הזרקור והטיית העיגון] אתר "wiley online library", מרץ 2021.
*Social Psychological and Personality Science, [https://journals.sagepub.com/doi/epub/10.1177/1948550614527625 The Minority Spotlight Effect] M. king, J. randall, K.savitsky, מרץ 2014
*[https://journals.sagepub.com/doi/abs/10.1111/1467-8721.00039?casa_token=9PuAYgbrYWkAAAAA:Flq_bt2-i8NMHw8jZZjBDDGX895JWoPOeHuCgSlSnojFE3BMJG86q6jjeeGcp03Vl1FTZO9S13EC39A The Spotlight Effect and the Illusion of Transparency: Egocentric Assessments of How We Are Seen by Others] K.savits,T.gilovich, Current Directions in Psychological Science, כרך 8, דצמבר 1999
== הערות שוליים ==

קטגוריה:עצמי