ישראל לוי

הרב ד"ר ישראל לוי (ר"י לוי; Israel Lewy; 7 בינואר 1841, אִינוֹבְרוֹצְלַב, פרובינציית פּוֹזֶן, ממלכת פרוסיה – 8 בספטמבר 1917, ברסלאו, גרמניה) היה חוקר תלמוד יהודי-גרמני, פרופסור לתלמוד בבית המדרש לרבנים בברסלאו. נחשב למייסד השיטה הפילולוגית הטהורה בחקר התלמוד, לאבי הפילולוגיה התלמודית ואף למייסד מחקר התלמוד המודרני. נודע כחוקר מעמיק, קפדן וזהיר, מהראשונים ששילבו טכניקות מודרניות וביקורתיות בחקר התלמוד וחוקר התלמוד הראשון שהשתמש במחקריו באופן שיטתי בכתבי יד.
תלמידו הגדול של זכריה פרנקל.
התמקד בחקר משנת אבא שאול, מכילתא דרשב"י, ספרי זוטא וירושלמי נזיקין.

==תולדות חייו ומחקריו==
ישראל לוי
ישראל לוי נולד ב-1841 באִינוֹבְרוֹצְלַב (Inowrazlaw) שבפרובינציית פּוֹזֶן (Posen) של ממלכת פרוסיה (כיום Inowrocław בפולין) לנחום בן יצחק הלוי וליהודית בת יצחק הכהן. בין השנים 1864–1869 למד בבית המדרש לרבנים בברסלאו ובאוניברסיטת ברסלאו; בשלוש מהן היה תלמידו של יעקב ברנייס, והושפע ממנו. קיבל תואר דוקטור, וב-1872 התמנה למשרת מרצה בכיר שאינו פרופסור (דוֹצֵנְט) בבית המדרש הגבוה למדעי היהדות שנפתח באותה שנה בברלין.

ב-1 במאי 1883, לאחר פטירתו של דוד יואל, התמנה למופקד הקתדרה לספרות תלמודית ולרב הסמינר (Seminarrabbiner) בברסלאו, וכיהן כראש הסמינר עד מותו ב-1917.

היה מקיים תורה מצוות בדקדקנות קיצונית ומתוך אדיקות רבה.
בקיאותו בתלמוד הייתה רחבה במידה יוצאת-דופן, וגישתו המחקרית התאפיינה ברוח ביקורתית וחדה ובשימת-לב לפרטים.

במחקרו הראשון שהתפרסם, "קטעים ממשנת אבא שאול (Über einige Fragmente aus der Mischna des Abba Saul, ברלין, 1876), הניח לוי את היסוד להבחנה בקבצים הקדומים שבמשנה.

לוי הלך בעקבות מאיר איש שלום, הראשון שאסף ציטוטים של המכילתא דרשב"י האבודה ממקורות שונים; ב"מילה אחת על אודות מכילתא דר' שמעון" (Ein Wort über die Mechilta des R. Simon, ברסלאו, 1889) – מחקר יסוד בתחום מדרשי ההלכה – הראה שמדרש הגדול מכיל למעשה את רובה של המכילתא דרשב"י וכן קטעים אבודים מספרי זוטא.

לוי, מומחה לתלמוד הירושלמי, היה הראשון שהבחין בהבדלים בין מסכת נזיקין בירושלמי לשאר המסכתות בו, ותלה זאת בעריכות שונות בעלות מאפיינים נבדלים.
משנת 1895 ועד 1917 פרסם פירוש לששת הפרקים הראשונים למסכת בבא קמא בירושלמי. יעקב זוסמן מעיר כי עם פרסום החוברת הראשונה, ב-1895,

פרסומיו המועטים ידועים באיכותם המחקרית המעולה, ועדיין נחשבים כיום לבעלי ערך רב.

המקורות שהוא רשם במבוא לפירושו על ירושלמי נזיקין, פירוש שפורסם שנה אחר שנה, בשנתון (Yahrbrichte) של בית המדרש לרבנים בברסלאו, החל משנת תרנ"ה (1895), שימשו את חוקרי התלמוד יעקב זוסמן ויעקב נחום אפשטיין כבסיס לבירור השתלשלות חלוקתה של המסכת לשלשה חלקים, אך השערתו שמסכת זו נקראה "דיני ממונות" נדחתה ונבעה בחלקה משגיאה.

==פרסומיו==	
*מבוא ופירוש לתלמוד ירושלמי בבא קמא: פרקים א-ו (ירושלים, תש"ל) [1895–1917] (בגרמנית: Interpretation des palästinensischen Talmud-Traktates Nesikin). 
:המבוא של חיבור זה שנכתב בגרמנית תורגם לעברית ופורסם בכתב העת נטועים של מכללת הרצוג, תשנ"ט.
:שאר חלקי הספר פורסמו במקורם בעברית במאמרים מתרנ"ה (1895) ועד תרע"ד (1914) בספר השנה (Yahrbrichte) של בית המדרש לרבנים בברסלאו. נראה שבכוונתו היה להוציא פירוש על כל חלקי מסכת נזיקין
<div style="direction: ltr;">
*Über einige Fragmente aus der Mischna des Abba Saul (Berlin, 1876)
</div>
תורגם לעברית בידי אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ' (אז"ר) - קטעים ממשנת אבא שאול, בתוך מסלות לתורת התנאים, תל אביב, תרפ"ח (ובמהדורות צילום נוספות). 
<div style="direction: ltr;">
*Ein Wort über die "Mechilta des r. Simon" (Breslau, 1899)
*Ein Vortrag über das Ritual des Pesach-Abends (1904)
</div>

==ספר יובל לכבודו==
בשנת תרס"א 1911, במלאת לו שבעים בית המדרש לרבנים בברסלאו הוציא לכבודו ספר יובל וביניהם חוקרי תלמוד ידועי שם. הספר יצא לאור במהדורה נוספת בפריז בשנת תרע"ד 1914 ושוב במהדורה חדשה בירושלים שלאחר קום המדינה בשנת תשל"ב 1972. 
*תפארת ישראל: מנחת תודה ומזכרת אהבה לכבוד מורנו ורבנו ישראל לוי ביום מלאת לו שבעים שנה / מאת תלמידיו וידידיו ומוקירי שמו; נערך על ידי [בראן] ויצחק משה עלבאגען [אלבוגן] (נדפס מחדש), ירושלים: מקור, תשל"ב [ברסלאו, תרע"א-1911].
<div style="direction: ltr;">
*Festschrift zu Israel Lewy's siebzigstem Geburtstag / Herausgegeben von Marcus Brann und Ismar Elbogen (Breslau, 1911)
*Compte rendu des mélanges Israël Lewy (Festschrift zu Israel Lewy’s 70. Geburtstag) / par Louis Ginzberg (Paris, 1914)
</div>

==לקריאה נוספת==
*'ד"ר ישראל לוי, ברסלאו', בתוך: שמעון פדרבוש (עורך), חכמת ישראל במערב אירופה, ירושלים – תל אביב: הוצאת עוגן שליד הסתדרות העברית באמריקה בשיתוף עם הוצאת ספרים מ' ניומן, תשי"ט 1958, עמ' 291–296.
*א"א אורבך, 'זכריה פרנקל, ישראל לוי, שאול הורוביץ, שלושת מורי התלמוד של הסמינר בברסלוי', מחקרים במדעי היהדות ב (תשנ"ח), 851–862.
*שלמה זלמן הבלין, '[https://kitveyet.herzog.ac.il/articles/%d7%a8-%d7%99%d7%a9%d7%a8%d7%90%d7%9c-%d7%9c%d7%95%d7%99-%d7%9e%d7%91%d7%a8%d7%a1%d7%9c%d7%95%d7%99/ ר' ישראל לוי מברסלוי]', נטועים ה (תשנ"ט), עמ' 89–99.

<div style="direction: ltr;">
*Das Breslauer Seminar: Jüdisch-Theologisches Seminar (Fraenckelscher-Stiftung) in Breslau: 1854-1938: Gedächtnisschrift [סמינר ברסלאו: הסמינר התאולוגי היהודי של ברסלאו (מכון פרנקל): 1854–1938: ספר זיכרון] / herausgegeben von Guido Kisch (Tübingen, 1963)
</div>

==קישורים חיצוניים==

;כתביו
* [https://www.herzog.ac.il/vtc/tvunot/netuim5_levi.pdf המבוא לפירושו על מסכת נזיקין] (בסופו של דבר עם השנים הספיק רק לפרסם את הפירוש על בבא קמא, בתרגום לעברית. 
* [https://sammlungen.ub.uni-frankfurt.de/cm/periodical/pageview/2724463 תחילת ספרו פירוש למסכת נזיקין] בשנתון בית המדרש לרבנים בברסלאו שנת 1895. ([https://sammlungen.ub.uni-frankfurt.de/cm/periodical/titleinfo/2720904 שנתוני ביהמ"ד לרבנים בברסלאו] שמורים כיום בארכיון ספריית אוניברסיטת פרנקפורט והם סרוקים ונגישים באתר הספרייה המקוון)
* [http://www.archive.org/search.php?query=israel%20lewy%20AND%20mediatype%3Atexts כתביו של ישראל לוי לצפייה ולהורדה] בארכיון האינטרנט
* 
* 

;עליו
* 
* 

<div style="direction: ltr;">
* 
</div>
;ספר היובל
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרי תלמוד
קטגוריה:חוקרי התלמוד הירושלמי
קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:חוקרי משנה
קטגוריה:חוקרי ספרות חז"ל
קטגוריה:פילולוגים גרמנים
קטגוריה:רבנים גרמנים
קטגוריה:סגל בית המדרש לרבנים בברסלאו
קטגוריה:סגל בית המדרש הגבוה למדעי היהדות בברלין
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים
קטגוריה:בלשנים ולשונאים גרמנים
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בברסלאו
קטגוריה:פילולוגים יהודים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1841
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1917