OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ג'יי. אר. ברמר

ארנסט לנל "ג'יי. אר." ברמר (באנגלית: Ernest Lenell "J. R." Bremer; נולד ב-19 בספטמבר 1980 בקליבלנד, אוהיו, ארצות הברית), הוא כדורסלן עבר אמריקאי-בוסני ששיחק בעמדת הרכז. ברמר התחיל את הקריירה שלו באוניברסיטת סנט בונבנטור. הוא שיחק עד 2004 בליגת ה-NBA, אז עבר לאירופה. ברמר הוא שמאלי ומתנשא לגובה 1.88 מטר. בשנת 2008 היה אחד ממקבלי השכר הגבוהים ביותר מבין הרכזים באירופה.

== קריירת ה-NBA==
ברמר הוחתם על ידי הבוסטון סלטיקס ב-17 ביולי 2002 לאחר שלא נבחר בדראפט; באותה שנה נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה. לאחר שנתיים בסלטיקס הועבר ביחד עם ברונו סונדוב, לאחר בחירה בסיבוב השני של הדראפט, לקליבלנד קאבלירס, תמורת גומיין ג'ונס. ב-3 במרץ 2003 הוא שוחרר מקליבלנד וב-11 במרץ חתם בקבוצת גולדן סטייט ווריורס, בה נודע בשל הצלחתו בקליעה מעבר לקשת השלוש נקודות.

בדראפט ההרחבה שהתבצע ב-2004 לאחר צירוף קבוצת השארלוט בובקאטס ל-NBA, הועבר ברמר מגולדן סטייט לשארלוט (יחד עם מרכוס פייזר מקבוצת שיקגו בולס ושחקנים נוספים); עם זאת, הוא שוחרר מהקבוצה מבלי ששיחק בה ולו משחק אחד.

== קריירה באירופה ==
ב-2004 עבר ברמר באירופה. תחילה שיחק במלאגה מהליגה הספרדית, ולאחר מכן בביילה מהליגה האיטלקית. כן שיחק בפאוק סלוניקי מהליגה היוונית, בבוסנה מהליגה הבוסנית, בספרטק פרימורג', בטריומף ליוברצי ובצסק"א סמרה מהליגה הרוסית.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורסלנים בוסנים
קטגוריה:כדורסלני ביאלה
קטגוריה:כדורסלני ניז'ני נובגורוד
קטגוריה:כדורסלני אוניקאחה מאלגה
קטגוריה:כדורסלני פנרבחצ'ה
קטגוריה:כדורסלני בוסטון סלטיקס
קטגוריה:כדורסלני קליבלנד קאבלירס
קטגוריה:כדורסלני גולדן סטייט ווריורס
קטגוריה:כדורסלני אולימפיה מילאנו
קטגוריה:כדורסלני טריומף ליוברצי
קטגוריה:כדורסלני פאוק סלוניקי
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת סנט בונבנטור
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:שחקני NBA שלא נבחרו בדראפט
קטגוריה:אוהיו: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1980
הצבת גבולות

הצבת גבולות הוא מונח המבטא את האופן בו תוחמים בעלי סמכות את תחום הפעולה של הנתונים לסמכותם. לרוב ההתייחסות בעניין זה היא בהקשר של מבוגרים, הקובעים גבולות עבור ילדיהם או תלמידיהם על מנת לסייע להם להבחין בין "מותר" ו"אסור".<ref></ref> כמו כן, הצבת גבולות מתרחשת גם בין אנשים בוגרים (במערכות יחסים זוגיות, משפחתיות, חברתיות ומקצועיות), כאמצעי להגדרת מרחב הפעולה שבין הפרטי למשותף.

במהלך החיים קביעת הגבולות הופכת לחלק מהגדרת הזהות העצמית של האדם. היא עשויה להיות חיצונית (כלפי אחרים) או פנימית - אדם עשוי להציב לעצמו גבולות, כלומר לבטא שליטה עצמית פנימית ויכולת ויסות דחפים פנימיים וגירויים ותסכולים חיצוניים, כגון ריסון עצמי והקשבה לגורמי סמכות.

== מטרות הצבת הגבולות ==
* היבט אישי - היכולת לשליטה עצמית ודחיית סיפוקים, המועברות על ידי המבוגר המכוון, בהתאם לגיל הילד, עוזרות לו לרכוש נורמות התנהגות מוסריות ויכולת להבחין בין "אסור" ו"מותר" ובין "טוב" ו"רע". הפנמה של אותם ערכים מפחיתה התנהגות אלימה בקרב הילדים ומבנה התנהגות רצויה. אותם גבולות מאפשרים לילד ללמוד להתמודד במידה מסוימת של ביקורת, מבלי להישבר ומבלי לוותר או להגיב בתוקפנות. הוא אינו מחויב לחשוף את מחשבותיו ורגשותיו, את גופו ורכושו אם אינו רוצה בכך.
* היבט חברתי - הצבת גבולות חשובה במסגרת חברתית וחיונית לקיומה, לכן יש צורך בהבנה שהזכויות והגבולות של כל אחד מהצדדים חשובים באותה מידה כלומר, לימוד הילד להציב את גבולותיו והעדפותיו תוך שמירה על גבולות האחר. למשל: לכבד את רצונם של אנשים שאינם רוצים לחשוף את מחשבותיהם, אזהרה מפני גירויים אסורים הנוגדים את הנורמות החברתיות ועוד. כמו כן, הצבת גבולות מקדמת תהליך נוסף של תחושת נפרדות מהזולת ומאפשרת לפרט לבנות יחסים חברתיים טובים ויציבים עם בני אותו גיל לטווח הארוך ולהסתגל למסגרת, לפתח טכניקות של משא ומתן, בקשה ופשרה במקום שקודם לכן היו רק דרישות.
* היבט בית ספרי - הצבת גבולות בכיתה מסייעת לסמכות המורה על ניהול מהלך השיעור בצורה שתאפשר לכלל התלמידים ללמוד ולמסגרת להתנהל. כמו כן, הגבולות מסייעים בשמירה על שלום הילד מפני פגיעה ואלימות בין תלמידים לתלמידים ולבין עצמם.

== ראו גם==
* הצבת גבולות בגיל הרך
* גבולות בטיפול
* ענישה

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פסיכולוגיה חינוכית
קטגוריה:הורות
קטגוריה:ילדות
הגה כיוון

הגה כיוון באונייה מודרנית ניצב לאחר ה[[מדחף]] 
דוגמה להשפעת סיבוב הגה כיוון על כיוון טיסה
הגה כיוון או מייצב כיוון הוא מתקן המשמש להיגוי אונייה, סירה, צוללת, רחפת, מטוס וכלי תחבורה אחרים הנעים בדרך כלל במים או באוויר. במטוס הגה הכיוון הוא משטח היגוי המורכב בצורה אנכית בזנבו ותפקידו לייצב ולשלוט בציר הסבסוב. הגה כיוון פועל על ידי הטיית זרם המים או האוויר החולף על פני גוף הרכב ומקנה בכך תנועה צידית, או סבסוב, לכיוון הראשי של תנועת הגוף. הגה כיוון בצורתו הבסיסית הוא משטח העשוי מיריעת חומר הצמודה בעזרת צירים לירכתי כלי השיט או הטיס. לעיתים קרובות הגה הכיוון מעוצב בדרך שתפחית את כוח הגרר ההידרודינמי או אווירודינמי. בכלי שיט פשוטים השליטה בהגה הכיוון נעשית בעזרת מוט ההגה, המחובר לחלקו העליון של הגה הכיוון. בכלי שיט גדולים ובכלי טיס קיימת מערכת של כבלים, או מערכת הידראולית המאפשרת שליטה בהגה הכיוון לגלגל ההגה בגשר האונייה, או לדוושות הגה הכיוון במטוס.

במטוס מייצב הכיוון הוא משטח היגוי עיקרי ומשמש לתיקון החלקות וייצוב כלי הטיס. כאשר המטוס מסתובב לצד אחד על מייצב הכיוון יפעל כוח בגלל חוק ההתמדה שיגרום לו לחזור למצב מאוזן.

==מאפיינים==
למרות שמו הגה הכיוון לא משמש כהגה ראשי במטוסים בביצוע פניות כיוון שהוא מייצר החלקה ולא פנייה (בשל גודלו הקטן), השימוש העיקרי של ההגה הוא ייצוב בציר הסבסוב, וביצוע פנייה מתואמת.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:רכיבי כלי טיס
קטגוריה:אווירודינמיקה
קטגוריה:חלקי כלי שיט
קידמה ועוני

קדמה ועוני (Progress and Poverty) הוא ספר עיון מאת הכלכלן הפוליטי האמריקאי הנרי ג'ורג' שיצא לאור בשנת 1879. הספר מפתח תאוריה על טבעה המחזורי של הכלכלה התעשייתית ועל דרכים לתיקונה. בפרט, הספר מציע להטיל מס ערך קרקע.

==תוכן==
בספר נטען כי עוני הוא תופעה שכמעט ואינה קיימת בקרב חברות פרימיטיביות, והוא שואף להסביר מדוע עוני הוא תופעה רחבה כל כך בחברות שיש בהן עושר גדול. 

לפי ג'ורג', ההתקדמות הטכנולוגית והחברתית (כולל השכלה ושירותים ציבוריים) הגדילו את הערך של האדמה (בספרות הכלכלית של אותה תקופה - הדבר כולל גם משאבי טבע, שטחי קרקע עירוניים וכדומה) ולכן גדל המחיר שבעלי האדמות יכלו לדרוש מאלו שרצו להשתמש בהן. במילים אחרות: ככל שהשירותים הציבוריים טובים יותר במקום מסוים, כך עולה גם הרנטה, היות שאנשים מעריכים יותר את הקרקע הזאת. הנטייה של ספקולנטים היא להגדיל את מחירי הקרקעות מהר יותר מאשר ניתן לייצר רכוש כדי לשלם על מחירים אלה. התוצאה היא הקטנת כמות הרכוש או העושר שנשאר בידי העובדים שמקבלים את חלקם בצורת שכר, ולבסוף הדבר גורם לקריסה של בועת נדל"ן ושל יוזמות מסחריות, עם השפעות של התכווצות כלכלית שיכולה להפוך למיתון שגורם לאבטלה, פשיטות רגל וכדומה. 

בספר ג'ורג' בוחן כמה אסטרטגיות שהוצעו כדי לנסות למנוע מיתון כלכלי, אבטלה ועוני, אבל הוא מוצא אותם בלתי מספקות. כחלופה, הוא מציע פתרון משלו - מס יחיד על אדמה. זהו מס על הערך התקופתי של אדמה שמוחזקת בבעלות פרטית. הוא יהיה גבוה מספיק כדי לאפשר ביטול של כל שאר המיסים - בעיקר מיסים על עבודה ועל ייצור. ג'ורג' טען כי מס ערך קרקע ייתן תמריץ לבעלי האדמות להשתמש בהן בדרך יצרנית וכך להעסיק עובדים וליצור עושר, או למכור את האדמה במחירי השוק לאנשים אחרים שישתמשו בקרקע באופן ייצרני. הדבר יגרום לשינוי נקודת שיווי המשקל בהתמקחות בין בעלים של משאבי טבע (אדמה, מחצבים וכו') לבין פועלים ויגרום לעלייה כללית במשכורות. לפי ג'ורג', הדבר יוביל לכך שאיש לא יסבול מעוני בלתי רצוני. 

הנרי ג'ורג' היה בזמנו כלכלן מפורסם ופופולרי בארצות הברית, ורעיונותיו זכו להד בפוליטיקה. מעט לאחר פרסומו של הספר הוא נמכר במעל 3 מיליון עותקים. תרגום בעברית יצא לאור בשנים 1963 על ידי הוצאת "מסדה".

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.econlib.org/library/YPDBooks/George/grgPP.html טקסט מלא של הספר] 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי עיון
קטגוריה:ספרי 1879
קטגוריה:ספרי הוצאת מסדה
קטגוריה:ספרי עיון אמריקאיים
קטגוריה:כלכלה
יהודה בן נתן

רבי יהודה בן נתן (נודע בראשי תיבות: הריב"ן) היה תלמיד חכם, פרשן ופוסק צרפתי. היה מגדולי תלמידיו של רש"י, ונישא לבתו השנייה, מרים. בניו היו רבי יום טוב מפלייזא ורבינו אליעזר. נכדתו (בת בתו) הייתה נשואה לרבי אלעזר מגרמייזא.

==חיבוריו==
הריב"ן הוסיף תכנים לפירושי רש"י המוכרים לנו כיום, והגיה אותם. הוא גם כתב פירושים משל עצמו לרוב מסכתות הש"ס, אך רק חלק קטן מהם הגיע לידינו, ואנו יודעים על כך רק מאזכורים בודדים של פירושים אלה.
הפירוש המובא בשיטה מקובצת במסכת כתובות בשם "רש"י מהדורה קמא" הוא למעשה פירוש ריב"ן. י"נ אפשטיין ליקט קטעים אלה והדפיסם בתוספת קטעים מכ"י בשנת תרצ"ג. בשנת תשל"ז הוציא לאור א' קופפר חלקים מפירושו למסכת יבמות, ובשנת תשמ"ו מ"י בלוי הוציא חלקים נוספים. בנוסף לאלו, חלק מפירושו נדפס בסוף מסכת מכות כהשלמה לפירוש רש"י החסר לדפים אלה. בתחילת הפירוש, בדף י"ט, ב', מופיע המשפט: 
מדפיסי ש"ס וילנא ייחסו אליו את הפירוש המיוחס לרש"י על מסכת נזיר, והביאו תיקוני גרסה לפרוש זה תחת הכותרת "נוסחת ריב"ן". אמנם י"נ אפשטיין טען שזיהוי זה מוטעה, והפירוש הוא למעשה קונטרס מגנצא. הוא שיער שהפירוש נערך על ידי חתן אחר של רש"י, ר' מאיר מרמרו. אמנם א"א אורבך חלק על זיהוי זה.
יש שזיהו את פירוש רש"י על הרי"ף במסכת ראש השנה כמלוקט מתוך פירוש ריב"ן

פירושיו מסתמכים בדרך כלל על פירוש רש"י, אף על פי שלא פעם חלק עליו. וברוב המקומות שהוא הולך בעקבות רש"י הוא משתמש בלשונו של רש"י ומוסיף עליו. מלבד פירוש רש"י הוא השתמש בקונטרס מגנצא ובפירושים אחרים מבתי המדרש באשכנז. בפירושיו אפשר למצוא את ההתחלה של דרך הלימוד שתתפתח בהמשך לשיטת התוספות.

הוא חיבר גם פירוש על התורה.

בשנת תש"ג נדפס "ספר ריב"ן" על הלכות טריפות, אמנם החיבור הוא אינו לריב"ן חתנו של רש"י אלא לחכם מאוחר יותר.

==משפחת רש"י==

==לקריאה נוספת==
* י"נ אפשטיין, [https://www.jstor.org/stable/23579336?seq=1#metadata_info_tab_contents פירושי הריב"ן ופירושי וורמייזא], תרביץ ד חוברת א, תרצ"ג. [https://www.jstor.org/stable/23580207?seq=1#metadata_info_tab_contents המשך המאמר], שם חוברת ב-ג. [https://www.jstor.org/stable/23580216?seq=1#metadata_info_tab_contents תיקונים למאמר], שם.
* [https://orot.ac.il/sites/default/files/morashtenu/2-3-8.pdf על פירוש הריב"ן לסוף מכות], ירמיהו מלחי, מחקרי מורשתנו.
* א"א אורבך, בעלי התוספות, ירושלים תשמ"ו, עמ' 38–41.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.jstor.org/stable/23579894?seq=1#metadata_info_tab_contents פירוש ריב"ן למסכת כתובות], מהדורת י"נ אפשטיין.
* . [https://hebrewbooks.org/16157 חלק נוסף של הפירוש], בתוך שיטת הקדמונים בעריכת מ"י בלוי, באתר HebrewBooks.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשוני צרפת
קטגוריה:פרשני התלמוד
קטגוריה:תלמידי רש"י
קטגוריה:משפחת רש"י
קטגוריה:יהודים הקבורים בצרפת
הרקולס (כדורגל)

מועדון הכדורגל הרקולס של אליקנטה (בספרדית: Hércules de Alicante Club de Fútbol) הוא מועדון כדורגל מהעיר אליקנטה שבספרד שמשחק בליגה הספרדית השלישית בכדורגל.

==היסטוריה==
המועדון הוקם בשנת 1922 בשם "מועדון הכדורגל הרקולס". בעונת 1935/36 העפיל הרקולס בפעם הראשונה לליגה הספרדית הראשונה, המועדון שיחק בה ארבע עונות רצופות וירד לליגה השנייה. בעונת 1939/40 ניצח הרקולס 6-1 את קבוצת סלטה ויגו. בעונת 1941/42 שונה שם הקבוצה ל"אליקנטה דפורטיבו". בעונת 1942/43 שונה שם הקבוצה ל"הרקולס אליקנטה", בשנת 1943 שונה שם הקבוצה ל"מועדון הכדורגל הרקולס". בעונת 1955/56 הפסיד המועדון 9-0 לאתלטיקו מדריד וזהו ההפסד הגדול ביותר שלו בליגה הספרדית הראשונה, באותה עונה הוא גם ירד ליגה. בשנת 1969 שונה שם המועדון ל"הרקולס אליקנטה" ושוב לשמו הנוכחי "מועדון הכדורגל הרקולס". בעונת 1973/74 סיים המועדון במקום השני בליגה הספרדית השנייה ועלה לליגה הספרדית הראשונה, בה שיחק שש עונות רצופות, מספר העונות הרצופות הגדול ביותר של המועדון בליגה הספרדית הראשונה. בעונת 1995/96 סיים המועדון במקום השני בליגת המשנה הספרדית ועלה לליגה הספרדית הראשונה, למשך עונה אחת. לאחר שסיים במקום ה-21 וירד ליגה, לא העפיל שוב לליגה הספרדית הראשונה עד עונת 2010/11. מאז אותה עונה הידרדר המועדון עד הליגה הספרדית השלישית. אחרי שש עונות בליגה הספרדית השלישית (בעונת 2004/05) סיים המועדון במקום השני בליגה הספרדית השלישית ועלה לליגת המשנה הספרדית. בעונת 2008/09 סיים המועדון במקום הרביעי בליגת המשנה, מרחק שלוש נקודות בלבד מהמקום השני והשלישי שמובילים לליגה הראשונה. בעונת 2009/10 הגיע המועדון למקום השני בליגת המשנה ועלה לליגה הראשונה לראשונה מאז עונת 1996/97. בסוף עונה אחת 2010/11 ירד חזרה לליגה הספרדית השנייה. בסיום עונת 2013/14 ירדה הקבוצה לליגה הספרדית השלישית.

המועדון הגיע 3 פעמים לשלב שמינית גמר הגביע הספרדי בעונות 1995/1996, 2008/2009, 2009/2010.
טקסט=

==אצטדיון==
האצטדיון הביתי של הרקולס הוא אצטדיון חוסה ריקו פרס שנמצא בעיר אליקנטה והוא מכיל 29,500 מקומות. האצטדיון נפתח בשנת 1974 והמשחק הראשון ששוחק בו היה בין הרקולס לבין ברצלונה. האצטדיון אירח משחקים במונדיאל 1982 שנערך בספרד, המשחק החשוב שנערך באצטדיון הוא המשחק על המקום השלישי בין נבחרת פולין לבין נבחרת נבחרת צרפת שבו ניצחה נבחרת פולין 3-2. 

== שחקנים ומאמנים מפורסמים ==
שחקנים:
{|
|- valign="top"
|
* לואיס אראגונס
* אברהם פאס
* אלן האדסון
* מילאן אוסטרץ 
* דויד טרזגה
* רויסטון דרנטה
|}
מאמנים:
{|
|- valign="top"
|
* פרנץ פושקש 
* אנדוני גויקוצ'יאה 
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קבוצות כדורגל ספרדיות
קטגוריה:ולנסיה (קהילה אוטונומית): ספורט
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1922
M29

M29 (קיצור של Messier 29; גם: NGC 6913) הוא צביר פתוח בקבוצת הכוכבים ברבור המכיל כ-90 כוכבים ומרחקו ממערכת השמש אינו ידוע בשל ענני אבק המעמעמים את האור של כוכביו ומקשים על קביעת תכונותיהם.

== היסטוריה ==
הצביר התגלה ב-29 ביולי 1764 על ידי האסטרונום הצרפתי שארל מסיה, שזיהה אותו כצביר של 7-8 כוכבים, הנראים כערפילית. בשנת 1833 זיהה האסטרונום ג'ון הרשל 12-20 כוכבים נוספים, עמומים מאלו שראה מסיה.

לצביר דרגת בהירות נראית 7.1 וקל להבחין בו באמצעות משקפת. הכוכבים הבהירים של הצביר הם מדרגת בהירות נראית 9 כך שגם הם ניתנים לצפייה באמצעות משקפת איכותית. טלסקופ חובבים יאפשר לצפות גם בכוכבים עמומים יותר. הצביר נמצא כ-105 דקות קשת מדרום לכוכב γ בברבור (סאדר), כך שקל למדי לאתר אותו.

== מאפייני הצביר ==
קוטרו של M29, כמו גם מרחקו ממערכת השמש לא ידועים. גודלו הזוויתי הוא כ-7 דקות קשת, והערכות המרחק אליו נעות מ-4,000 שנות אור, שאז קוטרו כ-8 שנות אור, ועד ל-7,000 שנות אור, שאז קוטרו מגיע בהתאמה לכ-14 שנות אור. הצביר מכיל כ-50 כוכבים שצפיפותם אינה ניתנת לחישוב מדויק בשל חוסר הוודאות לגבי גודלו של הצביר. הצביר צעיר ביותר וגילו מוערך בכ-10 מיליוני שנים בלבד.

שבעת הכוכבים הבהירים של הצביר הם כוכבים צעירים וחמים מאוד מסוג ספקטרלי B0, שעוצמת ההארתם עשויה להגיע לפי 160,000 מעוצמת ההארה של השמש. ארבעה מהם יוצרים צורה של ריבוע והשלושה הנוספים קו לצידו של הריבוע. את הצביר מלווה ערפול קל - שרידי ענן האבק והגז שייצר את כוכבי הצביר, אך אותו ניתן לראות רק בצילום עם זמן חשיפה ארוך.

בשנת 1954 העלו תצפיות של מצפה הכוכבים יירקס שאורם של כוכבי הצביר מקוטב, ככל הנראה בעקבות מעבר דרך אבק שנמצא בשדה מגנטי. עוצמת הקיטוב מראה שמדובר באבק צפוף יחסית ושייתכן שהוא בולע חלק ניכר מקרינת הכוכבים ואלמלא אותו אבק היה הצביר בהיר יותר בשלוש דרגות בהירות. כמו כן, חלק מהתצפיות הראו גם עמעום חולף של חלק מהכוכבים, תופעה שעשויה להגרם ממעבר של עננים צפופים יותר של ענן האבק על פני אותם כוכבים.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://messier.seds.org/m/m029.html M29] בקטלוג מסיה באתר SEDS.
* 

29
29
קטגוריה:קבוצת הכוכבים ברבור
גוליבר תיירות

לוגו חברת גוליבר תיירות
גוליבר תיירות בע"מ היא חברת תיירות ישראלית.

== היסטוריה ==
החברה הוקמה בשנת 2001 במטרה לפעול בשוק השיווק התיירותי באינטרנט. נכון ל-2010, גוליבר היא חברת בת בקבוצת ההחזקות "מרקום" שבשליטת ערד מרום. היא משווקת טיסות, חבילות נופש, מלונות וטיולים מאורגנים, בישראל ומחוץ לה. החברה פועלת ממרכז לוגיסטי באור יהודה.

לפי אתר האינטרנט של החברה, במהלך שנת 2014 למעלה מ-150,000 איש, באמצעות אתר האינטרנט או האפליקציה, ולמעלה מ-200,000 איש במהלך שנת 2018.

אופי פעילות השיווק של החברה באינטרנט ספג ביקורת, ובשנת 2009 הביא להרשעתה ולקניסתה של החברה ב-100,000 ש"ח בעוון הטעיה בביצוע עסקאות מכר מרחוק.

במאי 2013 השיקה גוליבר אתר לגלישה סלולרית ובאוקטובר - יישומון סלולרי.

בשנת 2016 נרכשו 49.95% מהבעלות בגוליבר על ידי איסתא תמורת 18 מיליון ש"ח.

== קישורים חיצוניים ==
* 
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות תיירות ישראליות
קטגוריה:שירותי אינטרנט ישראליים
קטגוריה:אתרי מסחר אלקטרוני ישראליים
קטגוריה:תאגידים שהורשעו בדין בישראל
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2001
עיצורים ריאתיים

עיצורים ריאתיים (pulmonic) הם עיצורים, שבמהלך הפקתם זרימת האוויר יוצאת מהריאות ונחסמת בשלב מסוים, באופן מלא או חלקי, על ידי התקרבות איבר ההגייה הפעיל לאיבר ההגייה הסביל, בחלל הפה או בגרון.

* עיצורים סותמים - עיצורים שבמהלך הגייתם מצטבר לחץ חיובי בחלל הפה מאחורי הסתימה ועם הפתיחה משתחרר האוויר דרך חלל הפה.
* עיצורים אפיים - עיצורים שבמהלך הגייתם הסתימה אינה נפתחת וזרם האוויר משתחרר דרך חלל האף.
* עיצורים רוטטים - עיצורים סותמים שבמהלך הגייתם אין הצטברות לחץ בחלל הפה אלא איבר ההגייה הפעיל מוטח על איבר ההגייה הסביל כמה פעמים רצופות.
* עיצורים מקישים - עיצורים סותמים שבמהלך הגייתם אין הצטברות לחץ בחלל הפה אלא איבר ההגייה הפעיל מוטח על איבר ההגייה הסביל.

סותמים
ריאתיים
זכוכית שעון

אבקת סידן פלואורי על גבי זכוכית שעון]]
זכוכית שעון היא כלי מעבדה המשמש לכיסוי כלים המכילים נוזלים חמים. צורתה של הזכוכית עגולה, והיא קמורה כלפי מרכזה. הצורה העגולה נועדה להתאים לכלים כגון כוסות ששפתיהם עגולות, ואילו הקמר כלפי המרכז נועד לנקז את טיפות האדים המתעבים על פני הזכוכית חזרה אל הכוס. שְמהּ ניתן לה עקב זהותה לזכוכית ששימשה לכיסוי שעוני כיס.

== שימושים נפוצים ==
השימוש בזכוכית נפוץ בניסויים בהם מניחים לנוזל להתקרר. כדי לצמצמם אובדן הנוזל מניחים את זכוכית השעון שכאמור מנקזת את הטיפות פנימה. 
שימוש נוסף הוא בתהליך של שְׁפִיָּה (דקנטציה), בה צורת הזכוכית מקלה מאוד על מזעור אובדן מוצקים בניסוי. 
שימוש טריוויאלי אחר הוא ככיסוי שגרתי לכוסות, כדי שלא יפול עליהם דבר מה בטעות, או לעיבוי של חומרים נדיפים הנמצאים בכוסות (האדים פוגעים בזכוכית השעון הקרה ומתעבים).

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כימיה
קטגוריה:כלי מעבדה
שפייה

שְׁפִיָה (דֶקַנְטציה) היא תהליך שתכליתו הפרדת משקע מוצקים מנוזלים באמצעות שפיכת הנוזל. 

מקור המילה בתהליך הכנת היין בעת העתיקה. כבר בעת הזו התקיים שלב של מעין סינון על ידי שפיכת הנוזל מעל פני המוצק. 

בבישול מקובל תהליך השפיה, למשל בהכנת עדשים לפני ההרתחה, או בהכנת פסטה לאחר ההרתחה. 

בכימיה מקובל להשתמש בשפייה לסינון גס בכמויות קטנות שכן קשה לערוך שפייה מבלי לשפוך חלק מהמוצקים, ובכל אופן שפייה דורשת השקעה רבה של זמן. מגבלה נוספת היא השארות של חלק מהנוזל בכלי לאחר השפייה. 
להגברת יעילות השפייה ניתן להשתמש גם בצנטריפוגה (סרכזת) המגבירה את השיקוע של המוצקים ומקלה על השפייה, ובזכוכית שעון לשם ניצול מים שהתאדו.

שְׁפִיָה (הכנת יין) הוא תהליך שבו היין נשאב (בעזרת אמצעים מכניים או כוח הכבידה) מעל פני המשקעים שבתחתית המכל (חבית עץ, מכל זכוכית\נירוסטה\בטון) מבלי להפריעם אל מכל ביניים.
המשקעים (המכילים חלקיקים בגודל 10-50 מיקרון) נשטפים ומורחקים מן המכל והיין מוחזר למכל הנקי.
על ידי פעולת השפייה היין באופן הדרגתי הופך צלול יותר.
לאחר כ8-12 חודשים מהבציר - כאשר מהיין לא "נופלים" עוד משקעים, יכול היינן להחליט האם לבקבקו או להמשיך ליישנו ולבקבקו במועד מאוחר יותר.

ניתן לראות מספר זמנים קריטיים לשפייה במשך תהליך היין:
לאחר התסיסה האלכוהולית - שפייה של משקעים גסים.
לאחר התסיסה המלולקטית.
במשך זמן היישון (מרץ ויוני) 
שפייה אחרונה לפני הביקבוק.
בהכנת יין לבן ורוזה - מתבצעת שפייה בסיום פעולת השיקוע.

תהליך השפייה מחדיר (ממיס) כמות גדולה של חמצן ליין (מקרו-חימצון) - תופעה שלרוב איננה רצויה, במיוחד בזמן היישון כאשר היין כבר איננו צעיר וחסון. 
ניתן לצמצם את כמות החמצן המומס ביין בזמן השפייה על ידי שימוש בגז אינרטי (פחמן דו-חמצני, חנקן, ארגון) המחליף את האוויר (חמצן) שבמכל בגז. כאשר היין מוזרם למכל (דרך ברז בתחתית) הוא דוחף את הגז האינרטי החוצה ולאורך כל התהליך נוצרת "שכבת ביניים" של גז המפרידה בין היין לאוויר.

==קישורים חיצוניים==

* תומר איסרוביץ', [http://www.winemaking.co.il/?p=566 שפייה במהלך יישון היין], באתר "פורטל עושים יין"

קטגוריה:כימיה
קטגוריה:בישול
מעבר לכל חלום

מעבר לכל חלום (באנגלית: The Fall), הוא סרט קולנוע משנת 2006 של הבמאי ההודי טרסם סינג. הסרט מבוסס על התסריט של הסרט הבולגרי Yo Ho Ho משנת 1981, אשר נכתב על ידי ולרי פטרוב, תסריטאי, משורר ומחזאי בולגרי.
הסרט שייך לז'אנר הפנטזיה ועלילתו היא בחלקה מציאותית ובחלקה בדיונית. בניגוד לסרטי פנטזיה רבים, הסרט אינו עושה כמעט שימוש באנימציה ובאפקטים מיוחדים בקולנוע. את העולם הבדיוני שבסרט יצר הבמאי, טרסם סינג, באמצעות צילום בעשרות אתרי צילום אמתיים ברחבי העולם ובשלל תלבושות ותחפושות.

==עלילה==
בבית חולים קטן בלוס אנג'לס של שנת 1920, מאושפז רוי ווקר (השחקן לי פייס), פעלולן קולנוע הנפצע במהלך צילומי סרט. באותו בית חולים מאושפזת גם אלכסנדריה (קטינקה אונטארו), ילדה בת 5 ששברה את ידה. רוי, שמרותק למיטתו, מתחבב על אלכסנדריה ומספר לה סיפור אודות חמישה אנשים היוצאים למסע נקמה במושל האכזר אודיוס, כל אחד מסיבתו שלו. בין חמשת האנשים ניתן למצוא את השודד במסיכה, שאחיו נרצח על ידי המושל, הודי שאשתו - שהייתה היפה בנשים - נחטפה על ידי המושל והתאבדה, וגם את צ'ארלס דרווין. החמישה נשלחים על ידי המושל לגלות באי קטן ומבודד, ולאחר שהם בורחים ממנו, הם יוצאים למסע ברחבי העולם בחיפוש אחר המושל.

במהלך הסרט מתגלים עוד ועוד פרטים על התאונה שעבר רוי, ומתברר שהסיפור שהוא מספר לאלכסנדריה הוא רק אמצעי לקנות את ליבה, על מנת שתעזור לו להתאבד. כשהסיפור הבדיוני מגיע לשלביו המכריעים, מגלים הצופים שהסיפור אינו דמיוני כמו שנראה בהתחלה, והמציאות והדמיון מתערבבים ביניהם.

== הפקה ==
על פי הערות הבמאי שבגרסת ה-DVD של הסרט, טרסם סינג מימן את רוב הפקת הסרט מכספו האישי, וזאת על מנת שיוכל לביים את הסרט על פי חזונו האישי ללא שיקולים זרים. הפקת הסרט ארכה יותר מ-4 שנים, והסרט צולם ביותר מ-20 מדינות ברחבי העולם. הפסקול של הסרט הולחן על ידי קרישנה לוי.

== אתרי צילום ==
רשימה חלקית של אתרי הצילום של הסרט:
* בית החולים "ולקנברג" בקייפטאון, דרום אפריקה
* גשר קארל בפראג, צ'כיה.
* שונית הפרפר, פיג'י
* איי אנדמן וניקובר, הודו
* אגם פנגונג, לדאק, הודו
* הפארק הלאומי נמיב-נאוקלופט, נמיביה
* הטאג' מהאל, אגרה (הודו)
* ג'ודפור, ראג'סטאן, הודו
* הקולוסיאום, רומא, איטליה
* כנסיית איה סופיה, איסטנבול, טורקיה
* ג'נטאר מנטאר (ג'איפור), הודו
* וילה אדריאנה, איטליה
* באר המדרגות צ'אנד באורי , ראג'סטאן, הודו

==קישורים חיצוניים==
* 

* דורון פישלר, [http://www.fisheye.co.il/fall/ ביקורת: The Fall], עין הדג, 17 בדצמבר 2013
קטגוריה:סרטי 2006
קטגוריה:סרטי פולחן
קטגוריה:סרטי פנטזיה
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים בריטיים
קטגוריה:סרטים הודיים
גינדי החזקות

בניין OAK של גינדי החזקות ברמת השרון
גינדי החזקות בע"מ היא חברה פרטית ישראלית, העוסקת ביזום, תכנון, פיתוח ובהקמה של בנייני מגורים ושכונות בעיקר במרכז הארץ. החברה הוקמה בשנת 2000 ובמרוצת השנים פיתחה, יזמה ובנתה מגוון רב של פרויקטים. החברה כוללת אחת עשרה חברות-בת המנהלות פרויקטים בתחום הנדל"ן בהיקף של כ-7,550 דירות בפריסה ארצית (נכון ל-2015), לרבות בתל אביב, רמת גן, פתח תקווה, הרצליה, ראשון לציון, נס ציונה, רעננה, נתניה, שוהם, כפר יונה, קריית גת ורמת השרון.

החברה היא בבעלותם ותחת ניהולם של עו"ד ליטל גינדי-מטלון, רו"ח אבי גינדי, עו"ד גיא גינדי, רו"ח רועי גינדי ורו"ח מנחם גינדי, כולם ילדיו של יגאל גינדי.

==פרויקטים==
בין היתר, בנתה החברה את מגדלי שרונה ושרונה מרקט בדרום הקריה, מגדל G תל אביב, גינדי הייטס ברמת גן ועוד.

בשנת 2016 בנתה גינדי החזקות את 'כרמי גת' בקריית גת, בו נמכרו כ-1,133 דירות, את מגדל OAK ברמת השרון, GL גינדי בלמד החדשה תל אביב, כרמי השרון בכפר יונה עם 320 דירות וקרית האמנים מצליח במסגרת פרויקט מחיר למשתכן.

באוקטובר 2019 מכרה החברה את מתחם שרונה מרקט, מלבד החניון במתחם, לחברות ביג ומגה אור בתמורה ל-160 מיליון שקל.

במאי 2023 פורסם כי חברת דניה סיבוס תשמש כקבלן בפרויקט רמת אפעל, במזרח רמת גן, של חברת גינדי תמורת סכום של כ-600 מיליון ש"ח. הפרויקט כולל הקמה של כ-470 יחידות דיור במצטבר, 4 מבני משרדים, שטחי מסחר וחניונים תת-קרקעיים.<ref></ref>

במאי 2024 פתחה החברה במסע שיווק לפרויקט הדגל Love בשכונת גליל ים בהרצליה. הפרויקט משתרע על השטח המרכזי בשכונה עם מעל 500 דירות מיוחדות.

== ראו גם ==

* גינדי השקעות

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.gindih.co.il אתר גינדי החזקות]
* גינדי החזקות באתר [http://www.globes.co.il/news/%D7%92%D7%99%D7%A0%D7%93%D7%99_%D7%94%D7%97%D7%96%D7%A7%D7%95%D7%AA.tag גלובס]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות נדל"ן ובנייה ישראליות
קטגוריה:משפחת גינדי
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2000
דייגו פרס

דייגו פרננדו פרס אגואדו (בספרדית: Diego Fernando Pérez Aguado; נולד ב-18 במאי 1980, במונטווידאו) הוא כדורגלן עבר אורוגוואי, ששיחק בעמדת הקשר ההגנתי. לזכותו של פרס 88 הופעות בנבחרת אורוגוואי.

==ביוגרפיה==
בגיל 19, החל פרס לשחק בקבוצת הבוגרים של עיר מולדתו, דפנסור ספורטינג. עד מהרה, הפך להיות שחקן הרכב קבוע בסגל הקבוצה. אחרי ארבע שנים מוצלחות בקבוצתו הראשונה, הוא הצטרף לאחד ממועדוני הפאר של אורוגוואי, פניארול. במהלך עונתו הראשונה בפנארול, 2003-2004, שיחק פרס רק ב-13 משחקים, לפני שדידייה דשאן הביא אותו למונקו הצרפתית. במהלך שנותיו במונקו, נאבק פרס על תפקיד הקשר ההגנתי בקבוצה עם שחקנים רבים. מרבית הזמן, הוא שימש כמחליף בקבוצתו. 

ב-31 באוגוסט 2010 עבר פרס לשורות הקבוצה האיטלקית בולוניה תמורת 2.1 מיליון אירו, שם שיחק עד לפרישתו ממשחק פעיל בתום עונת 2014/2015.

פרס מייצג גם את נבחרת אורוגוואי. את הופעתו הראשונה בנבחרת ערך בשנת 2001. הוא נכלל בסגל הנבחרת במהלך טורניר מונדיאל 2010, בו הוא שימש כחלק בלתי נפרד בקישור של אורוגוואי. הוא זומן גם לסגל הנבחרת למשחקי מונדיאל 2014.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:כדורגלנים אורוגוואים
קטגוריה:קשרי כדורגל אורוגוואים
קטגוריה:כדורגלני דפנסור ספורטינג
קטגוריה:מונטווידאו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני פניארול
קטגוריה:כדורגלני מונקו
קטגוריה:כדורגלני בולוניה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת אורוגוואי
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2001
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2004
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2007
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2011
קטגוריה:כדורגלני גביע הקונפדרציות 2013
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:אורוגוואים שנולדו ב-1980
יוסף בצרי

אנדרטת עולי הגרדום ליד מרכז מורשת יהדות בבל באור יהודה
יוסף בצרי (אברס) (נולד ב-1923 – הוצא להורג ב-19 בינואר 1952, כ"א בטבת ה'תשי"ב) מהרוגי המלכות, היה עורך דין ישראלי שהוצא להורג בעיראק באשמת ריגול ובטענה כי היה מעורב בפיגועים בבגדאד 51–1950 גם כנגד יהודי בגדאד, במטרה לעודדם לעלות לישראל.

==ביוגרפיה==
בצרי נולד בבגדאד, בנם של גורג'יה ואפרים והיה עורך דין במקצועו. החל מ-1942 הצטרף לתנועת "החלוץ" ול"הגנה". בדצמבר 1949 הצליח לעלות לישראל דרך הברחת הגבול עם איראן. בישראל גויס לפעילות מודיעינית, ושב לעיראק. בשנת 1951 התרחש גל פיגועים נגד מטרות יהודיות ומערביות בבגדד. ב-14 בינואר 1951 התרחש פיצוץ בחצר בית הכנסת "מסעודה שם-טוב" בבגדד. בפיגוע נהרגו ארבעה, בהם ילד בן 12, ונפגעו עשרות. לטענת יהודה תג'ר, גם הוא איש מודיעין ישראלי שפעל בבגדד באותה תקופה (ואף נאסר ל-10 שנים בשל פעילות זו), את הפיגוע ביצעו אנשי "האחים המוסלמים".

החל מאמצע 1951 החלה הבולשת העיראקית בגל מעצרים נגד מחתרת ציונית שפעלה במדינה. ב-22 במאי נעצרו שני שליחי מודיעין בבגדד - יהודה תג'ר ומרדכי בן-פורת. בצרי ירד למחתרת והסתתר אצל דודו, ששון צדיק. ב-5 ביוני 1951 נעצר בצרי יחד עם שלום צלאח ולטיף אפרים על ידי הבולשת העיראקית באשמה, כי היו מעורבים בפעילות חבלנית נגד יהודים בבגדד, במטרה לעודד אותם לעלות לישראל. בסך הכל נעצרו 21 איש. בצרי, צלאח ואדם שלישי, יוסף בית הלחמי (שהצליח להימלט חזרה לישראל), הואשמו במעורבות בשלושה פיגועים: ב-13 במרץ, ב-10 במאי וב-5 ביוני. בצרי הואשם גם בריגול. ב-24 באוקטובר החל משפטו הראשון של בצרי, שהועמד בסך הכל לשלושה משפטים על עבירות שונות שיוחסו לו. ב-1952 הוצאו בצרי וצלאח להורג. הרב ג'ורג'י מועלם היה איתם ב-30 דקות האחרונות לחייהם, ומספר שהם אחזו בידיו וקראו "שמע ישראל", לדבריו בקשתם האחרונה הייתה "אחרי מותנו קחו אותנו לקרובנו". לאחר מכן הובילו אותם לכיכר ושם ניתלו כששק שחור מכסה את פניהם. בקשתם לבא לקבורה בישראל לא התמלאה, אך בהר הרצל הוקמה מצבה לזכרם. שלמה הלל סיפר כי מילותיהם האחרונות היו "תחי מדינת ישראל". אחרי מותו הוענקה לבצרי דרגת קצונה בצה"ל.

==הנצחה==
* בתאריך 22 בדצמבר 1982, דאר ישראל הנפיק גיליון מזכרת של 20 בולי דאר שכותרתו "הרוגי מלכות בדור התקומה" . אחד מהבולים האלה הוקדש להנצחת זכרו של בצרי שדיוקנו מופיע עליו. האמנית רות בקמן מלכא עיצבה את הדיוקן והאמן אריה גלזר עיצב את הגיליון.
* רחוב נקרא על שמו בבני ברק, בפתח תקווה ובקריית אתא
* אנדרטה לזכרו ולזכר שלום צאלח הוקמה באור יהודה

לטענת הסוציולוג הישראלי יהודה שנהב היו עולים מעיראק אשר ישבו במעברות וסירבו להשתתף באירועי האבל על הוצאתם להורג של השניים, בטענה כי "זוהי נקמת אלוהים מן התנועה אשר הביאתנו עד הלום". על פי ההיסטוריונית אסתר מאיר השמועות כי בצרי או אנשי התנועה הציונית היו אחראים להתקפות "אינן נתמכות בראיות או במידע מבוסס".

==ראו גם==
* העסק הביש

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.babylonjewry.org.il/new/hebrew/maindad1e.htm יוסף בצרי] באתר המרכז למורשת יהדות בבל.
* .
* (תגובה לדברי תג'ר בכתבתו של שגב).
* באתר "יזכור".
* [http://www.tapuz.co.il/blog/net/ViewEntry.aspx?entryId=1348013&skip=1 תמונה: דף בולים, שבו נמצאים 20 הרוגי מלכות] באתר: 'תפוז'.
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים ילידי עיראק
קטגוריה:לוחמי ההגנה
קטגוריה:יהודים שהוצאו להורג
קטגוריה:אישים שהוצאו להורג בעיראק
קטגוריה:אישים שהונצחו על בולי ישראל
קטגוריה:פעילים ציונים בעיראק

קטגוריה:אישים המונצחים בגן הנעדרים בהר הרצל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1923
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1952
אדג'וונט

נוסחת הקו של מזנה, אדג'וונט המשמש עבור טיפול כימותרפי לסרטן]]
אַדְג'וּוָנְט (או: אַדְג'וּבַנְט) (מאנגלית: Adjuvant; בעברית: מִמְרָץ) הוא חומר אשר מגביר את התגובה החיסונית לאנטיגן אשר מוזרק יחד איתו.
אדג'וונטים מוזרקים בחיסון פעיל על מנת לעורר את מערכת החיסון להתייחס לאנטיגן באופן מוגבר.

המערכת החיסונית מבחינה בין גורם עצמי, לגורם זר (אנטיגן). גורם זר מותקף על ידה, בניגוד לגורם עצמי. אדג'וונט מגביר את יכולת הזיהוי של גורם כגורם זר. בתגובה הגוף מפעיל שרשרת תגובות תאיות שפועלות בסופו של דבר נגד החומר שנלווה לאדג'וונט. התוצאה היא, שאם נרצה לעורר את מערכת החיסון כנגד גורם מסוים, למשל בחיסון, אדג'וונט יצור פעולה יעילה יותר.

חלק מהאדג'וונטים פועלים על ידי כך שהם משחררים את האנטיגן לאט לאורך זמן, וכך נוצרת תגובה טובה יותר, בדגש על המערכת הנרכשת (לימפוציטים). רבים מהאדג'וונטים כוללים חלקים בקטריאליים המגרים את המקרופאגים בסביבתם.

אין להתבלבל עם "טיפול אדג'וונטי" במחלת הסרטן, שם מדובר בטיפול כימותרפי הנוסף לניתוח. 

בחיסון של פייזר נגד נגיף הקורונה COVID-19 אין אדג'וונט.

== סוגי אדג'וונטים הנמצאים בשימוש == 
האדג'וונט הוותיק ביותר הנמצא בשימוש כבר עשרות שנים ומצוי ברוב חיסוני השגרה הוא מלח אלומיניום (Aluminium hydroxide) . כמותו בחיסונים כה נמוכה עד שאינה גורמת לעלייה ניתנת למדידה בריכוז החומר בדם. בעשור האחרון נוספו לשימוש אדג'וונטים חדשים בעלי עוצמה גדולה יותר כמו למשל אדג'וונטים המבוססים על אמולסיה של שמן ומים כמו האדג'וונט MF59 המצוי בתרכיב לשפעת FOCETRIA והמכיל את המרכיב סקוולן, והאדג'וונט AS03 המכיל תרכובת של ויטמין E והמצוי בתרכיב לשפעת PANDEMRIX. שימוש נוסף באאדג'וונט חדש נעשה בתרכיב CERVARIX לסרטן צוואר הרחם המכיל את האדג'וונט AS04. אדג'וונטים יכולים להיות ליפוזומים, ISCOMS, פראונד אדג'וונט (Freunds adjuvant) עם ובלי מיקובקטריה, די-פפטיד מדופן החיידק של מיקובקטריום, ציטוקינים דוגמת IL-2 ו IL-12, בשילוב עם אינטרפרון גמא.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.chisunim.co.il/ אתר חיסונים]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרמקולוגיה
קטגוריה:ביוטכנולוגיה
ג'יימס זוגבי

ג'יימס זוגבי (James J. Zogby נולד ב-1945) הוא סופר ומרצה ערבי-אמריקאי, פעיל בולט ב והמייסד ויושב ראש זה כ-30 שנה של .

== ביוגרפיה ==
הוא נולד בניו יורק להורים ממוצא לבנוני מרוני. הוא למד ב-Le Moyne College וסיים בשנת 1967 תואר בכלכלה. בשנת 1975 סיים דוקטורט מ-Temple University ואחר כך המשיך ללימודי פוסט דוקטורט באוניברסיטת פרינסטון כעמית מחקר של הקרן הלאומית למדעי הרוח.

בשנת 1980 ייסד יחד עם הסנטור ג'יימס אבורזק את הליגה הערבית נגד השמצה ועמד בראש הארגון עד לשנת 1984. הארגון ביקש לשפר את הדימוי של הקהילה הערבית בתקשורת האמריקאית, ולתת מקום נרחב יותר לעמדה הערבית. 

בשנת 1985 הקים את המכון הערבי-אמריקאי ומאז הוא עומד בראשו.

זוגבי נמצא בוועד המייעץ לאיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות, בוועדה המייעצת לענייני המזרח התיכון במשמר זכויות האדם, ב-Council on Foreign Relations.

זוגבי מקורב במשך שנים למפלגה הדמוקרטית בארצות הברית. בשנת 2001 הוא מונה לוועד המנהל של "הוועדה הדמוקרטית הלאומית" (Democratic National Committee), הוועדה אחראית לפיתוח וקידום מצע המפלגה הדמוקרטית וכן לגיוס כספים.

הוא כותב בעיתון המקוון הפינגטון פוסט. ספרו, "Arab Voices: What They Are Saying to Us, and Why it Matters", יצא בשנת 2010 בהוצאת Palgrave Macmillan.

זוגבי נשוי לאיליין מקמאהון ואב לחמישה ילדים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20090416023003/http://www.aaiusa.org/dr-zogby/36/biography ביוגרפיה], באתר המכון הערבי האמריקאי
* 
* [https://web.archive.org/web/20160303232707/http://www.commongroundnews.org/article.php?id=22041&lan=he&sid=0&sp=0 יוזמה ערבית למניעת ועידה כושלת], מאת ג'יימס זוגבי
* [https://web.archive.org/web/20060615224404/http://www.aaiusa.org/dr-zogby/38/viewpoint Viewpoint], תוכנית ראיונות בהנחיית זוגבי

==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרי מדע המדינה אמריקאים
קטגוריה:סופרים לבנונים
קטגוריה:פובליציסטים אמריקאים
קטגוריה:פובליציסטים ערבים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:פעילים חברתיים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי מכללת לה מוין
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת טמפל
קטגוריה:מרונים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1945
אבני רתיחה

אבני רתיחה
אבני רתיחה הן גרגרים המוספים לנוזל מחומם כדי לזרז את רתיחתו ולעודד רתיחה אחידה של הנוזל. בדרך כלל מוסיפים את האבנים למים שעומדים לעבור זיקוק, משום שבגלל גודלם קל לסננם וכך לא לפגוע בזיקוק. הוספת האבנים לנוזל העומד על סף רתיחה עלולה לגרום לרתיחת יתר פתאומית.

==אופן פעולה==
בעצם תנועתם ברחבי כלי הקיבול של הנוזל הם מערבבים אותו ובכך מגדילים את האחידות. בנוסף, אבני הרתיחה פולטות בועות מהנקבוביות ובכך מגדילות את הערבול שכן המסלול שבו עוברת הבועה מתערבל מתנועתה. אבני הרתיחה הן למעשה אתרי התגרענות, היות שלנוזלים רבים יש קושי בהתגרענות על גבי זכוכית, סביב הגרגרים יכולים ענני האדים הראשונים להצטבר, ליצור לחץ קריטי ולהיפלט.(מעיין "גרעיני רתיחה" בדומה לגרעיני קיפאון כמו גם בדמיון מסוים לזריעת יודיד הכסף בעננים רק בהיפוך מצבי צבירה). בתום השימוש בהם נהוג לסננם.

== מאפיינים ==
גודלם של גרגרים אלו קטן (ביחס לנפח הנוזל), וזאת כדי לאפשר להם לנוע בכל רחבי הנוזל בקלות. צורתם משתנה מגרגר לגרגר, שכן זו אינה בעלת חשיבות רבה ואין טעם להשקיע בעיצובם. הם עשויים מחומרים נקבוביים כגון קלציט או תחמוצת של אלומיניום, כדי לפלוט בועות. 

קטגוריה:כימיה פיזיקלית
קטגוריה:כלי מעבדה
שעת כושר

שעת כושר הייתה תוכנית טלוויזיה בהפקת הטלוויזיה החינוכית, ששודרה בין השנים 1986 -1991. 

לתוכנית היו חמישה מנחים מתחלפים (חיה הלפרין, אורה חיון, יעקב לויתן, דליה מנטבר ואבי פאנק), שבכל פרק הדגימו תרגילי כושר גופני. התרגילים היו כאלה שהצופים יכלו לבצע בביתם מול מרקעי הטלוויזיה, ולכן העזרים שהשתמשו בהם היו פשוטים יחסית, וכללו חפצים המצויים בכל בית. 

מאז 1986 הופקו 343 פרקים, שכל אחד מהם נמשך 13 דקות. התוכנית שודרה בימים ראשון עד שישי כתוכנית הראשונה שפתחה את שידורי הטלוויזיה החינוכית.

לתוכנית יצא ספר שנקרא על שמה ושכתבה מנחת התוכנית חיה הלפרין ושיצא ב-1987.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית
קטגוריה:פעילות גופנית
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-1980
רבי בנימין בר יפת

רבי בנימין בר יפת היה אמורא ארץ ישראלי, מהדור השלישי של התקופה (סוף המאה השלישית). היה מתלמידי רבי יוחנן וכן היה תלמידו של רבי אלעזר בן פדת.

== חייו ==
כתלמידו של רבי יוחנן מסופר עליו שליווה את רבו בביקור בצור או צידון. עם זאת, בהשוואה לגדולי תלמידיו של רבי יוחנן היה רבי בנימין בר יפת נחשב לפחות מוסמך במסירת שמועותיו של רבו. כאשר התגלתה סתירה בין מאמר שמסר רבי בנימין בשם רבי יוחנן לבין מאמר שמסר רבי חייא בר אבא, הכריע רבי זירא לטובת רבי חייא בר אבא, מפני שהיה דייקן יותר וגם היה נוהג לחזור על תלמודו בפני רבי יוחנן לעיתים תכופות, בניגוד לרבי בנימין.

על מקומו ומשפחתו לא ידוע דבר. בעל ספר יוחסין השלם מזכיר את אביו ברשימת האמוראים, ונראה שהחשיבו לאמורא.

== מאמריו ==
רבי בנימין בר יפת מוזכר כחמש עשרה פעמים בתלמוד בבלי, ופעמים ספורות בתלמוד ירושלמי (בדרך כלל בכתיב 'בנימן').

כל מאמריו בתלמוד אינם משל עצמו אלא בשם רבותיו; מאמריו בשם רבי יוחנן עוסקים בדרך כלל בענייני הלכה, ואלו שבשם רבי אלעזר בן פדת - בדרך כלל באגדה. 

ממאמריו בהלכה: גם מי שאומר הבדלה ("אתה חוננתנו") במוצאי שבת בתפילת העמידה - צריך לשוב ולהבדיל על כוס יין. ().

ממאמריו באגדה: יעקב אבינו השתחווה ליוסף בנו, על פי הפתגם המקובל: "תעלא בעידניה - סגיד ליה" (אפילו שועל, בזמן שהוא המושל - השתחווה לו).

==קישורים חיצוניים==
*
==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:תלמידי רבי יוחנן
קטגוריה:תלמידי רבי אלעזר בן פדת
איילסטורם

איילסטורם (Alestorm) היא להקת פולק מטאל ופאוור מטאל מהיישוב פרת', סקוטלנד. שירי הלהקה עוסקים באגדות הפיראטים ומסעותיהם בים.

==היסטוריה==
את הלהקה הקימו ב-2004 גאווין הארפר וכריסטופר בווז, במקור בשם "Battleheart". הם הקליטו את המיני-אלבום הראשון שלהם באופן עצמאי בתחילת שנת 2006. באטלהארט הושלמה עם הצטרפותם של דני איוונס ודאג סווירצ׳ק. הלהקה הופיעה כבר 5 ימים לאחר שחבריה נפגשו לראשונה. בתחילת שנת 2007 המתופף דאג סווירצ׳ק פרש מן הלהקה והוחלף על ידי איאן וילסון. לאחר שחרורם של שני מיני-אלבומים והחתמתם בנאפלם רקורדס, שונה שם הלהקה לשמה הנוכחי, איילסטורם. אלבום הבכורה של הלהקה, "Captain Morgan's Revenge", יצא ב-25 בינואר 2008.

==חברי הלהקה העכשוויים==
*
*
*כריסטופר בווז (Christopher Bowes) - סולן, קלידים.
* גארת' מרדוק (Gareth Murdock) - גיטרת בס, קולות רקע (2008 – הווה).
* מאטֶה בודור (Máté Bodor) - גיטרה חשמלית, קולות רקע (2015 – הווה).
*פיטר אלקורן (Peter Alcorn) - תופים (2010 – הווה).
* אליוט ורנון (Elliot Vernon) - קלידים, קולות רקע וגראולינג (2011 – הווה).
*

==דיסקוגרפיה==
===אלבומים===
*(2008) Captain Morgan's Revenge
*(2010) Black Sails at Midnight
*(2011) Back Through Time
*(Sunset on the Golden Age (2014
*(2017) No Grave But The Sea
*Curse of the Crystal Coconut (2020)
*Seventh Rum of a Seventh Rum (2022)

===סינגלים/EP===
*(2006) Battleheart
*(2006) Terror On The High Seas
*(2008) Leviathan

==הלהקה וישראל==
איילסטורם מרבה להופיע בישראל, ונוהגת לכלול אותה בסיבובי ההופעות הבינלאומיים שלה. עד כה הופיעה הלהקה בארץ שלוש פעמים, ב-2014, ב-2018 וב-2022. עם תחילת המלחמה באוקטובר 2023, שלח כריס, סולן הלהקה, מסר מוקלט ובו הביע הזדהות ותמיכה בישראל.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20090509101338/http://www.napalmrecords.com/hp_promo.php?bioID=89 עמוד הלהקה] באתר נאפלם רקורדס

קטגוריה:להקות סקוטיות
קטגוריה:להקות פולק מטאל
קטגוריה:להקות פאוור מטאל
קטגוריה:להקות שהוקמו בשנת 2004
ראס גרים

ראסל סקוט גרים, (באנגלית: Russell Scott Grimm; נולד ב-2 במאי 1959 בסקוטדייל, פנסילבניה) הוא שחקן פוטבול אמריקני לשעבר בליגת ה-NFL. את קריירת הפוטבול שלו החל גרים באוניברסיטת פיטסבורג, כסנטר. ב-1981 נבחר בדראפט על ידי וושינגטון רדסקינס. ברדסקינס עבר לשחק כגארד והשתלב בקו ההתקפה של הקבוצה שזכה לכינוי ה"חזירים" ונודע כאחד מקוי ההתקפה החזקים בהיסטורית הליגה. גרים שיחק 11 עונות ברדסקינס עד שפרש ב-1991. לאחר פרישתו עבר גרים לאמן את קו ההתקפה של הרדסקינס. בשנת 2000 עבר לאמן את קו ההתקפה של פיטסבורג סטילרס וב-2004 מונה לעוזר מאמן אולם נשאר גם בתפקידו כמאמן קו ההתקפה. ב-2006 זכה יחד עם הסטילרס בסופרבול XL, אליפות ראשונה שלו כמאמן ורביעית בחייו. ב-2007 עבר לאריזונה קרדינלס כעוזר מאמן ומאמן קו ההתקפה. ב-2010 נכנס להיכל התהילה של ה-NFL.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שחקני פוטבול אמריקאים
קטגוריה:שחקני וושינגטון קומנדרס
קטגוריה:מאמני פוטבול
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הפוטבול המקצועני
קטגוריה:שחקני פיטסבורג סטילרס
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת פיטסבורג
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1959
פרספקטיביזם

פרספקטיביזם (מהמילה פרספקטיבה, נקודת מבט) היא תפיסת עולם פילוסופית פוסט-מודרנית שהתווה הפילוסוף פרידריך ניטשה, לפיה ידיעה והערכה של המציאות אפשרית רק באמצעות פרשנות של האינדיבידואל, מנקודת מבטו הרלטיביסטית-סובייקטיבית, זאת בדומה לגישתו של ההוגה ז'אן-פול סארטר. לפי גישה זו אין אמת עובדתית מוחלטת אחת, אלא האמת מתקבלת משילוב של נקודות מבט נבדלות. על פי ניטשה, ניסיונו האישי של המתבונן, כתלות בזמן, במקום, בחיברות, בחינוך, ובמבנה הנפשי שלו מעצב את מאפייני ברירת המחדל של נקודת מבטו, ה"בעד" ו"נגד" בפרשנותו אינם מבוססי רציונל אלא מהווים פועל יוצא של מניעיו האישיים, בין אם מדובר באינטרסים או בצרכים. לפי גישה זו, מערכת החוקים של הפרט חשופה לשינויים בלתי פוסקים ואין בה רצף והמשכיות. לפי הפרספקטיביזם, האתיקה אינה עובדתיות, אלא מביעה את עמדותיו, רגשותיו והנחותיו של הפרט. מערכת הערכים היא ארעית והמוסר נגזר מתהליך גיבוש האישיות.

==ראו גם==
* העיוורים והפיל

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תורת ההכרה
חומא

חומא (או חומה), שחייתה בדור הרביעי לאמוראי בבל, הייתה בתו של איסי בנו של רב יצחק, בנו של האמורא רב יהודה.

היא הוגדרה בגמרא כאישה קטלנית, משום ששלושת בעליה נפטרו, אם בגלל מחלה מסוימת שגרמה למותם, או בגלל סיבה רוחנית שגזרה עליה שבעליה ימותו ולא יפרנסוה.

==שלושת בעליה==
בעלה הראשון היה האמורא רחבא דפומבדיתא, וככל הנראה שני בניו, עיפה ואבימי, תלמידי ישיבת פומבדיתא, שהיו ידועים בחריפותם, ולכן נקראו בשם "חריפי דפומבדיתא", היו בניה של חומא. לאחר שנפטר נשאה רב יצחק בנו של רבה בר בר חנה, ונפטר גם הוא. 

במחלוקת בין חכמים, האם חזקה היא שאישה היא אישה קטלנית לאחר שמתו שני בעליה או רק לאחר שמתו שלושה בעליה, סמך אביי, ראש ישיבת פומבדיתא, על רב יצחק בר יוסף, שקבע שהחזקה היא רק לאחר שלושה מקרים, ונישא לחומא, ונפטר גם הוא, אם כי חלוקות הדעות אם היא הייתה סיבת פטירתו. בעוד שמשמעות הגמרא היא שאביי נפטר משום שנישא לה, יש מפרשני התלמוד המנמקים זאת בסיבות אחרות.

חומא הייתה ידועה ביופייה. לאחר פטירתו של אביי באה לתבוע בבית דינו של רבא את מזונותיה, ובכלל זה יין, בנימוק שאביי הרגילה בכך, ויופייה האיר את בית הדין. לאחר הדיון הלך רבא לביתו ודרש מאשתו לקיים יחסי אישות.

בתגובה שאלה אשתו מי הופיעה אותו יום בבית הדין, ומשהשיב לה כי הייתה זאת חומא, רדפה אחריה והכתה אותה במנעול של ארגז, וגירשה אותה ממחוזא (עירו של רבא), בנימוק שהיא רוצה להראות את יופייה כדי שתינשא לאדם נוסף, וימות גם הוא ("קטלת ליך תלתא ואתת למיקטל אחרינא").

==לקריאה נוספת==

* שולמית ולר, נשים ונשיות בסיפורי התלמוד, הוצאת הקיבוץ המאוחד, תל אביב 1993, עמ' 90–94

* זיוה שמיר, ש"י עולמות – ריבוי פנים ביצירת עגנון, הוצאת ספרא / הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011, פרק רביעי: הסיפור הנועז על חומה אשת אביי והשתקפותו בפואמה "המתמיד" של ביאליק והסיפור "פנים אחרות" של עגנון, עמ' 143–162.

==קישורים חיצוניים==
*; הערך חומה בתותו"א בוויקיטקסט
* [https://web.archive.org/web/20100403003816/http://maori.yerushalmi.co.il/Front/NewsNet/reports.asp?reportId=172019 חומא - אשתו של אביי], באתר מקור החסידות

==הערות שוליים==

קטגוריה:משפחת רב יהודה
קטגוריה:נשים בתלמוד
קטגוריה:רבניות (נשות רבנים)
ריאליזם מוסרי

ריאליזם מוסרי או ריאליזם אתי זו ההשקפה המטא-אתית מטאפיזית, כי האמירות המוסריות, כגון "חובה עליך לקיים את הבטחתך", הן טענות עובדתיות ממש כמו "פריץ הוא חתול שחור". הן מתארות עובדות (תכונות, ערכים, מהות ה'טוב') במציאות, כמושאי הידיעה שיש להן ערך אמת וקיומן בלתי תלוי בהכרה ובמחשבה האנושית.<ref></ref>
'תורת האידאות' של אפלטון, ריאליסטית במובהק. לאידאות, בהן אידאת ערך ה'טוב', קיום בעולם נצחי נפרד, כיש מופשט צורני-מהותי. הן אובייקטיביות יותר מהמוחשים המתהווים בדמותן, בעולם המעשה. ניתן להכיר את הערכים ידיעה מלאה. גישות ריאליסטיות נוספות הן; האינטואיציוניזם של ג'ורג' אדוארד מור, המשווה 'טוב' ל'צהוב' להוכחת קיומו של 'טוב' מוסרי כעובדה שניתן להכירה בלתי אמצעית. והנטורליזם, התופס את האתיקה כחלק בלתי נפרד מן המדע, כעובדות מוסריות טבעיות. ומבסס משפטי מוסר על עובדות מציאות. פיליפה פוט מייצגת גישה זו.

האנטי-ריאליסטים, כגון האקספרסיביסטים צ'ארלס סטיבנסון וריצ'רד הייר, והאוחזים בתאוריות טעות כג'ון ג'ון מקי, מתנגדים לריאליזם המוסרי בשל מתח הנביעה בין מונחים אתיים לעובדות, וחילוקי הדעות בנוגע לטיב תפיסת הטוב.

גישה מודרנית של אקספרסיביזם, מציעה את הכעין-ריאליזם כגרסת פשרה, אשר מקבלת את נקודת המוצא האנטי ריאליסטית, אך לתועלת לחיים משותפים תקינים של בני אדם, מוצאת כי ניתן להתייחס פסיכולוגית ובמודע, אל הערכים כאילו היו אובייקטיביים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:מוסר
קטגוריה:תורת ההכרה
חולשת הרצון

חולשת הרצון (אקרסיה) או חולשה מוסרית הוא תרחיש התנהגותי-אנושי המתבטא בפער בין עיקרון מוסרי שאדם מחזיק ורוצה בו לבין מעשיו בפועל, המתבצעים בניגוד לאותו עיקרון.

מקור 'חולשת הרצון' עקרוני לבירור מקומה של ההנעה במשפטי המוסר; האקסטרנליזם, מפריד בין ההכרה בעיקרון המוסרי לבין ההנעה לפעול על פיו ומזהה את חולשת הרצון כחריגה אתית-נורמטיבית, מקרה בלתי-מוסרי-מובהק של האפשרות להכיר בערך מוסרי כשלעצמו, גם כשאינו מיושם בפועל. לעומתו, האינטרנליזם, טוען כי ההנמקה והסכמה לערכו של עקרון מוסרי כוללת בהכרח הניעה וטעם ביישום העיקרון למעשה, וכל ביטול של עיקרון מוסרי בפועל מעיד על אי-הסכמה בדבר ערכו בכח.

עבור אינטרנליסטים כסוקרטס וריצ'רד הייר חולשת הרצון היא א-מוסרית. סוקרטס כופר בקיומה והייר קובע כי היא תמיד ביטוי למצב כפייתי של אי-יכולת-נפשית פסיכולוגית, הפוטרת מאחריות מוסרית, הדיסוננס ההתנהגותי אינו על רקע ובגבולות המוסר, ואינו יוצא מן הכלל האינטרנליסטי.
מבקריו של הייר כג'ון אוסטין, מצביעים על שכיחות המצבים בהם אדם מכיר בעיקרון מוסרי ואינו פועל על פיו, לא מתוך דחף או כפייה, אלא בשליטה עצמית וכניעה רצונית ליצר, בכך מערערים על הקביעה כי אין עיקרון מוסרי שאינו אינטרנליסטי, וכי כל חלש-רצון אינו אחראי למעשיו, ומעמידים בספק את ההנחה כי הפרסקריפטיביות של המילים האתיות בת תוקף חד-משמעי.

==ראו גם==
* דיסוננס קוגניטיבי
* שליטה עצמית
* אינהיביציה

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.youtube.com/watch?v=avw9bJZCcfA&feature=plcp&noredirect=1 דן אריאלי על חולשת הרצון בהווה מול התמודדות עם בעיות עתידיות] – הרצאה מאתר [http://www.youtube.com/user/12dakot 12 דקות] 

קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:מוסר
טיעון השאלה הפתוחה

טיעון השאלה הפתוחה (באנגלית: The Open Question Argument) הוא הסברו של הפילוסוף ג.א. מור לשאלה כיצד כל הגדרה של מונח אתי באמצעות מונח לא אתי, היא כשל נטורליסטי. אדוארד מור מנמק באמצעות 'טיעון השאלה הפתוחה' את תפיסתו המטא-אתית, כי ה'טוב' כערך, הוא מושג פשוט, שאינו בר הגדרה משמעותית-מוּשָׂגִית, הזהה ושקולה למושג 'טוב'.

פרוצדורת הטיעון: בהינתן הגדרה X למילה 'טוב', יש להציב את X בתבנית השאלה: "האם אכן כל X הוא טוב?". הגדרה X, שתספק תשובה חיובית מוחלטת לשאלה זו, תהווה הגדרה אמיתית למושג 'טוב', כשם שבהינתן "סייח הוא סוס צעיר", הטענה "אכן כל סוס צעיר הוא סייח", אמיתית.
ואילו הגדרה X שלא תספק תשובה חיובית מוחלטת, מותירה שאלה פתוחה, ויש לסייג את אמיתות ההגדרה. כגון, בהינתן:"טוב הוא הנאה", וההצבה: "האם אכן כל הנאה היא טובה?", אזי, סיוג התשובה "אכן כל הנאה היא טובה" לגיטימי, ההגדרה מכילה אפשרות לסתירה ואינה טובה.

מור טוען כי ניסיונות הגדרה חוזרים ונשנים למושג 'טוב', מותירים שאלה פתוחה, ולא נמצאת הגדרה שתחתום את חזרת ההצבות האינסופית, וקובע כי כְשָׁלֵי ההצבות השונות בהגדרת ה'טוב' מקורן אינו בכשל לוגי או תוכני, אלא ב'כשל הנטורליסטי' המתרחש בשל טיב ה'טוב' כערך.

הטיעון מחזק את האקסטרנליזם, פערים וקשיים בניתוח שפה, ושידוליותן של הגדרות המוסר.

מבקרי הטיעון, רואים בו הליך בדיקת הגדרות, החסר את ההוכחה כי אי היכולת להגדיר את הטוב, היא טאוטולוגיה, וכן אינו מקובל על האוחזים בהגדרה-מושגית-מוגמרת על מהות ה'טוב'.

==קישורים חיצוניים==
אלעזר וינריב,[http://books.google.co.il/books?id=B0Oj_2oeXOgC&pg=PA197&lpg=PA197&dq=טיעון+השאלה+הפתוחה&source=bl&ots=-gNQiF0ibe&sig=JRqbZlCyUeLTScGPkguwPUWbyLc&hl=iw&ei=vuExTOSKJsalOOPv-YQC&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=3&ved=0CA8Q6AEwAg#v=onepage&q=טיעון%20השאלה%20הפתוחה&f=false טיעון השאלה הפתוחה], בעיות בפילוסופיה של המוסר

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:אתיקה
קטגוריה:מוסר
קטגוריה:טיעונים
התקוממות (סרט)

התקוממות (באנגלית: Uprising) הוא סרט טלוויזיה אמריקאי משנת 2001, המבוסס על סיפורו האמיתי של מרד גטו ורשה בתקופת השואה. מגולם בכיכובם של לילי סובייסקי, האנק עזריה, ודייוויד שווימר. הוקרן לראשונה כמיני-סדרה בת שני חלקים ברשת NBC.

פסקול הסרט היה יצירתו האחרונה של המלחין הצרפתי, מוריס ז'אר. הסרט בוים על ידי הבמאי האמריקאי-יהודי, ג'ון אבנט.

== עלילה ==
לאחר כיבושה של פולין בידי גרמניה הנאצית רוכזו יהודי העיר ורשה באזור מיוחד המיועד למגורי יהודים, הוא גטו ורשה. כבכל הגטאות, מונה לגטו יודנראט, מועצה של יהודים אשר היו אחראים כלפי השלטון הגרמני. הסרט מגולל את הדילמות המוסריות עמן נאלץ להתמודד אדם צ'רניאקוב, ראש היודנראט בוורשה, שעליו הוטל ביצוע הוראות השלטונות הגרמנים שכללו שליחת היהודים ל"מחנות עבודה במזרח". חברי תנועות הנוער בעלות הגוון הסוציאליסטי מחליטים למרוד בגרמנים ולא לתת יד לרצח אחיהם. הם מתחילים לארגן את אנשיהם במטרה להגן על כבוד העם היהודי, אולם אדם צ'רניאקוב כמנהיג היודנראט מתנגד לפעילות זו. הסרט ממחיש את הדילמות המוסריות של חברי המחתרת בזמן ההכנות למרד: .

במהלך ההכנות למרד, מוברח אנטק צוקרמן לחלק הארי של ורשה במטרה לאסוף נשק עבור המחתרת היהודית על ידי שיתוף פעולה עם המחתרת הפולנית. עם קבלת ההחלטה על חיסולו של הגטו, כמתנת יום הולדת להיטלר, פותחת המחתרת היהודית באש וגורמת לנסיגתם של הגרמנים. לאחר קרבות ממושכים, עוברים הלוחמים אל הבונקר במילא 18, הגרמנים מגלים מקום מסתור זה, סוגרים את יציאותיו, ומזרימים גז רעיל אל הבונקר. רוב חברי המחתרת נהרגים והניצולים היחידים הם אלו שהצליחו לברוח אל מערכת הביוב.

== צוות השחקנים ==
{| class="wikitable"
! הדמות !! השחקן
|- style="background-color: #EFEFEF;" |-
|טוסיה אלטמן||לילי סובייסקי
|-
| מרדכי אנילביץ'|| האנק עזריה
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| יצחק צוקרמן|| דייוויד שווימר
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| יירגן שטרופ || ג'ון ווייט
|-
|אדם צ'רניאקוב||דונלד סאת'רלנד
|- style="background-color: #EFEFEF;"
|שמחה רותם||סטיבן מוייר
|- style="background-color: #EFEFEF;"
|מארק אדלמן|| ג'ון איילס
|-
|צביה לובטקין||סיידי פרוסט
|-
|מירה פוכרר
|ראדה מיטשל
|-
|פרניה ביטוס
|אלכסנדרה הולדן
|-
|אריה וילנר
|אריק לייבלי
|-
|זכריה ארטנשטיין
|לוק מאבלי
|-
|-
|יאנוש קורצ'אק
|פאלה גרדינצקי
|-
|פריץ היפלר
|קרי אלווס
|-
|זיגמונט פרידיך
|עדו גולדברג
|-
|דבורה בארון
|מילי אביטל
|}

==ראו גם==
*הארגון היהודי הלוחם
*מרד גטו ורשה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מרד גטו ורשה
קטגוריה:הנצחת גטו ורשה
קטגוריה:סרטים על השואה
קטגוריה:סרטי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סרטים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטי טלוויזיה אמריקאיים
קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2001
קטגוריה:סרטי 2001