OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
Principles of Lust

"Principles of Lust" הוא שיר של הפרויקט המוזיקלי הגרמני אניגמה. הוא פורסם ב-1 ביולי 1991 כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה שלהם, (1990).<ref name=":1"></ref> באלבום, "Principles of Lust" הוא שיר רב-חלקים המורכב משתי גרסאות של "Sadeness" עם "Find Love" ביניהם. גרסת הסינגל היא רמיקס של "Principles of Lust" עם נגינה נוספת.<ref name=":1" />

במצעד הסינגלים הפיני הצליח השיר להגיע למקום העשרים-ושנים וזהו מיקום השיא הגבוה ביותר שלו במצעדים.<ref></ref>

== רקע וביקורת ==
במוזיקה & מדיה נכתב, .<ref></ref> את השיר כתבה והפיק מיכאל קרצו לבדו.<ref name=":0"></ref>

במהדורות שונות ידוע השיר גם בשם "" ("עקרונות התאווה (תאווה נצחית)").<ref name=":0" />

== וידאו קליפ ==
הסצנה הראשונה של הווידאו קליפ מציגה אורגיה של קבוצה גדולה של זכרים ונקבות בוגרים, העוסקים בפעילות מינית זה עם זה. הקליפ מאופיין בצבעים כבדים של אדום, בשילוב הצבע הוורוד. הדמויות לובשות מה שנראה כהלבשה תחתונה מהתקופה הוויקטוריאנית, כמו גם פאות ותכשיטים בסגנון אירופאי. לכל אורך הקליפ, רק אקטים מיניים רכים מבוצעים – ללא שום דבר מגונה בעליל. הדוגמנית הבריטית לורה ברקלי היא הדמות הנשית הראשית בקליפ.<ref name=":2"></ref>

נכון לפברואר 2024 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-7.5 מיליון צפיות.<ref name=":2" />

== רשימת השמעה ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1990
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירי אניגמה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירי העידן החדש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
דוד רוזין

דָּוִד רוֹזִין (בגרמנית: David Rosin; ) היה תאולוג יהודי גרמני מ, שלזיה (כיום אולסנו בפולין).

לאחר שקיבל את חינוך מוקדם מאביו, שהיה מורה בעיירת הולדתו, הוא למד בישיבה בקמפנו, מיסלוביצה (תחת דוד דויטש) ופראג (תחת שלמה יהודה רפפורט); אך, ברצונו לקבל חינוך רגיל בבית ספר, נסע לברסלאו, שם החל ללמוד בגימנסיה, וסיים את לימודיו ב-1846. הוא המשיך את לימודיו באוניברסיטאות ברלין והאלה (Ph.D. ב-1851) ועבר את הבחינה שלו כמורה עבור הגימנסיה. בשובו לברלין, לימד בבתי ספר פרטיים שונים, עד שמיכאל זקש, שעמו היה תמיד בקשר של חברות אינטימית, מינה אותו למנהל בית הספר הדתי שנפתח בעיר זו בשנת 1854. במקביל רוזין לימד דת לתלמידי בית הספר היהודי הרגיל. בשנת 1866 מונה ליורשו של מנואל יואל כפרופסור לדרשנות, וספרות הפרשנות ומדרש בבית המדרש לרבנים בברסלאו, תפקיד שמילא עד מותו.

==כתביו==
רוזין היה המחבר של:
<div style="direction: ltr;">
* "Abschiedswort: Berichte über die Jüdische Religionsschule" (מילת פרידה: דיווחים על בית הספר היהודי הדתי), Berlin, 1866;
* "Ein Compendium der Jüdischen Gesetzeskunde aus dem 14. Jahrhundert" ("סיכום של לימודי משפט יהודיים מהמאה ה-14), Breslau, 1871 (על ספר החינוך);
* "Ethik des Maimonides" (האתיקה של הרמב"ם) Breslau 1876;
* "Meïr ben Samuel als Schrifterklärer," (הרשב"ם כמפרש כתבי הקודש), Breslau 1880;
* "Reime und Gedichte des Abraham ibn Esra" (חרוזים ופיוטים מאת אברהם אבן עזרא), ב-5 חלקים, Breslau 1885-94
</div>
רוזין מפורסם בעיקר בזכות הפרסום המקיף שלו על פירושו של הרשב"ם (רבי שמואל בן מאיר, נכדו של רש"י) לחומש. הוא היה אחראי להנגיש את הפרשנות הייחודית הזו לציבור. הוא ניתח ביסודיות פרשנות זו, תוך ציטוט של כתבי יד זמינים. פירושו של רשב"ם מפורסם בהסברים הפשוטים שלו לחומש. ההסבר הפשוט הזה של החומש מכונה בעברית פשט. ללא עבודתו של רוזין, סביר להניח שפירושו של רשב"ם מעולם לא היה ידוע או מתפרסם, שכן כל כתבי היד של יצירתו הושמדו מאוחר יותר בזמן מלחמה.

הוא ערך את דרשותיו של מיכאל זקש (כרכים ב', ברלין, תרפ"ז), ופרסם את פירושו של הרשב"ם לחומש, עם הקדמה בעברית וניתוח השפה העברית, ברסלאו, תרנ"א. הוא פרסם גם את ניתוח הרשב"ם שלו בשפה הגרמנית. חיבור של רוזין על הפילוסופיה של אברהם אבן עזרא נערך לאחר מותו על ידי תלמידו המסור דוד קאופמן ופורסם ב"Monatsschrift" (כרכים xlii.-xliii.), כתב עת שלו תרם רוזין מדי פעם.

רוזין עשה את עבודתו הספרותית בדיוק מופתי בפרטים ובאהדה מושלמת עם נושאו. לתלמידיו הרבים הוא היה חבר ויועץ טוב לב. בגישתו הדתית הוא היה שמרן למהדרין, תלמידו האמיתי של מיכאל זקש (שהעריץ אותו); ובו בזמן הוא היה רחב אופקים וסובלני לדעותיהם של אחרים. בנו היחיד, היינריך רוזין, היה פרופסור לרפואה באוניברסיטת ברלין. קרוב משפחה אחר, אחיין, היינריך רוזין, היה פרופסור במחלקה למשפטים של אוניברסיטת פרייבורג.

==קישורים חיצוניים==
*
<div style="direction: ltr;">
* [https://lbssbb.gbv.de/DB=1/LNG=DU/LRSET=1/MAT=/SET=1/SID=c0cf2746-1/TTL=1/CMD?ACT=SRCHA&IKT=1&SRT=YOP&TRM=Rosin,+David Literature by and about David Rosin] in the catalog of the Berlin State Library
</div>

==הערות שוליים==
* ערך זה משלב טקסט מפרסום שנמצא כעת בנחלת הכלל: הערך [https://jewishencyclopedia.com/articles/12891-rosin-david ROSIN, DAVID:] באנציקלופדיה היהודית (1901–1906) בעריכת איזידור זינגר וגוטהרד דויטש.

קטגוריה:פילוסופים של היהדות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הומבולדט של ברלין
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1823
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1894
I've Tried Everything but Therapy (Part 1)

I've Tried Everything but Therapy (Part 1) (בעברית: ניסיתי הכל מלבד תרפיה (חלק 1)) הוא אלבום הבכורה של הזמר-יוצר האמריקאי טדי סווימס. אלבום האולפן יצא לאור ב-15 בספטמבר 2023 על ידי חברת התקליטים וורנר רקורדס. האלבום כולל את הסינגל המוביל "Lose Control", שעמד בראש מצעד הסינגלים הבלגי והשווייצרי, ובנוסף הגיע לעשירייה בארבע עשרה מדינות שונות, הכולל את מצעד הסינגלים ההאמריקאי בילבורד הוט 100 ומצעדי הסינגלים הבריטיים.

האלבום גיע לעשירייה בהולנד ובאוסטרליה, ולאחר מכן נכנס למצעד בניו זילנד, בלגיה, קנדה, צרפת, ליטא, שוודיה, סקוטלנד, הממלכה המאוחדת וארצות הברית.

== רקע וקידום ==
לקראת יציאתו של אלבום הבכורה, שחרר טדי סווימס את הסינגלים "What More Can I Say" ב-5 במאי 2023, ו-"Lose Control" ב-23 ביוני.<ref></ref> "Lose Control" הצליח מבחינה מסחרית, והגיע למצעדים בישראל, קנדה, הולנד, ניו זילנד וארצות הברית. בראיון ל"הניו זילנד הראלד", ציין סווימס שהוא יכניס את עצמו "לתרפיה", משפט שהתגלה כהשראה מאחורי שם האלבום.<ref></ref><ref></ref> ב-30 באוגוסט 2023, לקידום האלבום ביצע סווימס בשידור ברדיו את שיריט ואת גרסת הכיסוי "" ברשת הרדיו "נובה".<ref></ref><ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==

== קישורים חיצוניים ==

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2023
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי זהב בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי חברת וורנר רקורדס
המודל הטיכוניאני

בתרשים זה של המודל הטיכוניאני האובייקטים במסלולים הכחולים (השמש והירח) נעים סביב הארץ. האובייקטים במסלולים האדומים (כוכבי הלכת נעים סביב השמש. מסביב נמצאים כוכבי השבת.
המודל הטיכוניאני או המערכת הטיכונאנית היא דגם של מערכת השמש שפרסם האסטרונום הדני טיכו ברהה בסוף המאה ה-16, המשלב את מה שהוא ראה בתור היתרונות המתמטיים של השיטה הקופרניקאית עם היתרונות הפילוסופיים וה"פיזיים" של השיטה התלמית. ייתכן שהמודל נוצר בהשראת ולנטין נאבות ופול וויטיץ', מתמטיקאי ואסטרונום שלזים. מודל קוסמולוגי דומה הוצע באופן עצמאי במסכת האסטרונומית ההינדית Tantrasamgraha (בערך 1500 לספירה) על ידי Nilakantha Somayaji מבית הספר לאסטרונומיה ומתמטיקה בקראלה.

מבחינה רעיונית זהו מודל גיאוצנטרי, או ליתר דיוק גיאו-הליוצנטרי: כדור הארץ נמצא במרכז היקום, השמש והירח והכוכבים מסתובבים סביב כדור הארץ, וחמשת כוכבי הלכת האחרים מסתובבים סביב השמש. יחד עם זאת, תנועות כוכבי הלכת שוות מבחינה מתמטית לתנועות במערכת ההליוצנטרית של קופרניקוס תחת טרנספורמציה של קואורדינטות פשוטה, כך שכל עוד אין חוק כוח שיסביר מדוע כוכבי הלכת זזים כמתואר, אין סיבה מתמטית להעדיף את המערכת הטיכונית או הקופרניקאית.

ברהה התנגד לקביעה שכדור הארץ סובב סביב השמש. הוא לא התעלם מהדוגמות הדתיות והפילוסופיות שתמכו במודל הגאוצנטרי, אך בעיקר תנועת כדור הארץ לא הסתדרה עם התצפיות שלו – אילו היה כדור הארץ נע היה צריך להיווצר היסט במיקום שלנו אל מול הכוכבים, אך הוא לא הצליח לזהות שום שינוי במיקומנו היחסי. למעשה היסט שכזה קיים, אך הכוכבים כל כך רחוקים (שנות אור לפחות) שהשינוי בזווית קטן מכדי להיות נראה לעין בלתי מזוינת וטלסקופ שמסוגל לזהות היסט זה הופיע רק במאה ה-19. ברהה ואסטרונומים בני זמנו לא יכלו להעלות על דעתם עד כמה הכוכבים רחוקים, ולכן קבע ברהה כי כדור הארץ אינו נע.

למרות זאת, תצפיות אחרות סתרו את האפשרות שכוכבי הלכת סובבים את כדור הארץ. כך לדוגמה המסלולים של מאדים והשמש אמורים להתנגש אם שני הגורמים השמימיים נעים סביב כדור הארץ (ראה תרשים). בהסתמך על ממצאים אלו שכלל ברהה מערכת שהוצעה על ידי נילקנטה סומיאג'י, אסטרונום הודי, כמאה שנים מוקדם יותר. במערכת של ברהה השמש והירח סובבים את כדור הארץ, אך חמשת כוכבי הלכת (הידועים אז) סובבים סביב השמש. שאר הכוכבים קבועים, כפי שהיה מקובל עד אז, אף על פי שברהה עצמו הוכיח על ידי הנובה של 1572 שעולם הכוכבים הקבועים אינו בלתי משתנה.

יוהאנס קפלר השתמש בתצפיותיו של ברהה עצמו כדי להוכיח שתנועת כוכבי הלכת היא למעשה אליפטית, וגרסה מעודכנת של המודל הטיכוניאני עם תנועת כוכבים אליפטית אומצה על ידי הכנסייה.

חוקי התנועה של אייזק ניוטון שפורסמו במאה ה-17 הפריכו את המודל טיכוניאני מבחינה תאורטית, כיוון שלא ייתכן שמערכת השמש סובבת סביב מסה כה קטנה כמו כדור הארץ, אך הכנסייה קיבלה את המודל ההליוצנטרי רק לאחר פרסום תצפיותיו של ג'יימס בראדלי במאה ה-18, אשר זיהה היסט אל מול הכוכבים.

==הערות שוליים==

==קישורים חיצוניים==
* ד"ר אבנר כהן, [https://www.oranim.ac.il/sites/heb/sitecollectionimages/pictures/med/evaron/אבנר-כהן.pdf על העיוורון כתנאי הכרחי לאפשרותה של הראייה: ביקורת הביקורת של הפילוסוף (עמנואל קאנט) על האסטרונום (טיכו ברהה)], מכללת אורנים

קטגוריה:המהפכה הקופרניקאית
קטגוריה:היסטוריה של האסטרונומיה
קטגוריה:תאוריות מדעיות ארכאיות
Sing to Me Instead

Sing to Me Instead הוא אלבום הבכורה של הזמר והשחקן בן פלאט, שיצא ב-29 במרץ 2019. מתוך האלבום יצאו ארבעה סינגלים, בחודשים פברואר ומרץ של אותה שנה.

במאי 2020, הוציא גרסת דלוקס של האלבום, וכן ספיישל לנטפליקס עם ביצועים מהאלבום בשם "Ben Platt Live from Radio City Music Hall".

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט (ים)
!גרסה
!חברת תקליטים
!הערות
|-
!rowspan="2" |כלל העולם
|29 במרץ 2019
| rowspan="2" |תקליטור • הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|סטנדרטית
| rowspan="2" |אטלנטיק רקורדס
|<ref></ref>
|-
|20 במאי 2020
|דלוקס
|<ref></ref><ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבומי 2019
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי אלכס הופ
קטגוריה:אלבומי להט"ב
קטגוריה:אלבומי פופ
קטגוריה:אלבומי חברת אטלנטיק רקורדס
עונת 1983/1984 בגביע קוראץ'

עונת בגביע קוראץ הייתה המהדורה ה-13 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 28 בספטמבר 1983 ל-15 במרץ 1984.

פו אורטז מצרפת ניצחה בגמר את הכוכב האדום בלגרד מיוגוסלביה וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

== סיבוב ראשון ==

== סיבוב שני ==

== שלב הבתים ==
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

שיבנקה שיבניק, פלקנסטרו וארזה ולה-מאן סארת העפילו אוטומטית לשלב זה.
{|
|
{| class=wikitable
|+בית 1
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| אולימפיק אנטיב
|5
|1
|466
|452
| +14
|-
|2
| מכבי רמת גן
|4
|2
|502
|498
| +4
|-
|3
| רייר ונציה
|3
|3
|497
|482
| +15
|-
|4
| קריסטל פאלאס
|0
|6
|444
|477
| -33
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 2
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| סרגוסה
|6
|0
|574
|474
| +100
|-
|2
| אספו טור
|3
|3
|504
|511
| -7
|-
|3
| פלקנסטרו טריאסטה
|2
|4
|444
|473
| -29
|-
|4
| שיבנקה שיבניק
|1
|5
|493
|557
| -64
|}
|-
|
{| class=wikitable
|+בית 3
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| פו אורטז
|4
|2
|503
|481
| +22
|-
|2
| ק.ק. זאדאר
|4
|2
|541
|524
| +17
|-
|3
| פלקנסטרו וארזה
|2
|4
|524
|527
| -3
|-
|4
| פאוק סלוניקי
|2
|4
|449
|485
| -36
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 4
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| הכוכב האדום בלגרד
|5
|1
|553
|527
| +26
|-
|2
| לה-מאן סארת
|3
|3
|530
|532
| -2
|-
|3
| אג'זאג'יבאשי
|2
|4
|530
|546
| -16
|-
|4
| יובקזרטה באסקט
|2
|4
|524
|532
| -8
|}
|}

== חצי גמר ==

== גמר ==

{| class=wikitable style="text-align:center; margin:auto"
!גביע קוראץ' 1983/1984
|-
|פו אורטזזכייה ראשונה
|}

== ישראל בתחרות ==
מכבי רמת גן והפועל רמת גן, שסיימו במקום השני והשלישי בהתאמה בעונת 1982/1983 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

מכבי רמת גן הוגרלה בסיבוב השני מול ראפיד בוקרשט וניצחה 171–145 (79–71 בבוקרשט ו-92–74 ברמת גן), ובשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום השני בבית עם רייר ונציה (ניצחון 98–81 בבית והפסד 77–103 בחוץ), קריסטל פאלאס (ניצחונות 75–73 בבית ו-78–77 בחוץ) ואולימפיק אנטיב (ניצחון 95–84 בבית ו-79–80 בחוץ).

הפועל רמת גן הודחה בסיבוב השני על ידי יובקזרטה באסקט לאחר שהפסידה 169–180 (ניצחון 103–72 ברמת גן והפסד 66–108 בקזרטה).

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.fibaeurope.com/cid_,XObOBMOG0-JbZPV954zm1.pageID_uwPF5YxlHY-Ni66Wx9O410.compID_MsfTeemRHYovSUdkYV76x0.season_1984.html תוצאות], בפיב"א אירופה
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c3/c3_e.htm תוצאות], באתר Linguasport
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1983
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1984
קטגוריה:גביע קוראץ'
The Rivers of Belief

"The Rivers of Belief" הוא שיר של הפרויקט המוזיקלי הגרמני אניגמה. הוא פורסם ב-7 באוקטובר 1991 כסינגל הרביעי והאחרון מתוך אלבום הבכורה שלהם, (1990).<ref name=":0"></ref>

באלבום, השיר הוא חלק שלישי של השיר הכולל, "Back to the Rivers of Belief", הכולל את השירים "Way to Eternity" ו-"Hallelujah", שמתחבר לאחר מכן ל-"The Rivers of Belief". גרסת הסינגל של השיר מתחילה עם דגימה של הקדמה לטוקטה ופוגה ברה מינור מאת באך וקטע בביצוע סנדרה.<ref name=":0" />

במרוצת השנים זכה "The Rivers of Belief" להצלחה והצליח לצבור בספוטיפיי למעלה מ-8.5 מיליון השמעות בסך הכול.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
שני המיקומים של הקליפ הם אירופה מימי הביניים והודו הכפרית. הוא מתחיל עם מספר תמונות דמויות מסע צלב, ובהמשך מציג ילד הודי קופץ לתוך נהר צהוב.<ref></ref>

== רשימת השמעה ==
* תקליטור סינגל
# "The Rivers of Belief" <small>(גרסת רדיו)</small> – 4:24
# "The Rivers of Belief" <small>(גרסה מורחבת)</small> – 7:49
# "Knocking on Forbidden Doors" – 3:46

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1990
קטגוריה:סינגלים מ-1991
קטגוריה:שירי אניגמה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים על נהרות
קטגוריה:שירי העידן החדש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
Carly's Song

"Carly's Song" הוא שיר של הפרויקט המוזיקלי הגרמני אניגמה. הוא פורסם ב-7 באוקטובר 1991 כשיר הנושא של הסרט "סליבר" (1993).<ref></ref> את הפצתו הגבילו לאוסטרליה וכתוצאה מכך, הגיע למקום ה-91 במצעד הסינגלים של ה-ARIA בנובמבר 1993, ושהה שבוע אחד במאה העליונים.

== רקע ==
השיר נכלל בפסקול של הסרט "סליבר" משנת 1993.<ref></ref> "Carly's Song" בעל דגימות מהשיר הארוך המסורתי-מונגולי, "Tosonguyn Oroygoor", שבוצע על ידי Dechinzundui Nadmid. שיר זה מופיע גם בסרט הטאמילי "באשה" (1995) בקטע בו מוצג הנבל מארק אנטוני (Raghuvaran).<ref></ref>

עבור השיר נעשה רמיקס מאוחר יותר והופץ מחדש כ-"Age of Loneliness" באלבום האולפן השני של אניגמה, (1993).<ref></ref>

ארבעה עשורים לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-9 מיליון השמעות.<ref></ref>

== ביקורת ==
לארי פליק מבילבורד כתב, .<ref></ref>

== רשימת השמעה ==
* תקליטור סינגל
# "Carly's Song" – 3:47
# "Carly's Song" <small>(ג'אם & ספון רמיקס)</small> – 6:31
# "Carly's Loneliness" – 3:11
# "Carly's Song" <small>(קטע כלי)</small> – 4:00

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1993
קטגוריה:סינגלים מ-1993
קטגוריה:שירי אניגמה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
קטגוריה:שירים על בדידות
קטגוריה:שירי העידן החדש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
Free Fallin'

הוא שיר משנת 1989 מתוך האלבום "Full Moon Fever" אשר היה אלבום הסולו הראשון של המוזיקאי האמריקאי טום פטי. השיר נכתב על ידי פטי וג'ף לין. לין השתתף בשירת רקע וניגון על גיטרת בס בביצוע הסופי של השיר. הצמד כתב והקליט את הסינגל תוך יומיים.

זהו אחד מהשירים המפורסמים ביותר של פטי וכמו גם השיר שזכה להכי הרבה הצלחה במצעדי הפזמונים. בינואר 1990 השיר הגיע למקום ה-7 במצעד הפזמונים האמריקאי. בשנת 1989 פטי ביצע עד השיר יחד עם להקתו Petty and בטקס פרסי הווידאו קליפים של MTV, יחד עם אקסל רוז ואיזי סטראדלין, ובפברואר 2008 הוא ביצע את השיר במופע המחצית של סופרבול XLII. רולינג סטונס דירג בעבר את השיר במקום ה-219 ב־רשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים. בשנת 1996 השיר נכלל בסרט הקולנוע ג'רי מגווייר ובשנת 2000 נכלל בפרק ה-13 של העונה השנייה של הסדרה הסופרנוס.

== משתתפים ==
* טום פטי - שירה וליווי, גיטרה אקוסטית
* מייק קמפבל - גיטרה חשמלית
* ג'ף לין - גיטרה אקוסטית, גיטרה בס, סינתיסייזר, קולות רקע
* פיל ג'ונס - תופים ותוף מרים

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי פירס גארלנד וג'וליאן טמפל והתמקד בנערה מתבגרת שהולכת למיקומים שונים ברחבי לוס אנג'לס, כולל מסיבת בריכה ופארק גלגיליות. במהלך הווידאו קליפ פטי מבצע הופעה חיה במיקומים הללו ובמיקומים נוספים.

== גרסאות כיסוי ==
* בשנת 1996 סטיבי ניקס ביצעה גרסת כיסוי לשיר עבור הפסקול של סדרת הטלוויזיה שולחן לחמישה.
* בשנת 2007 ג'ון מאייר ביצע גרסת כיסוי אקוסטית של השיר בהופעה בתיאטרון נוקיה בלוס אנג'לס אשר נכללה באלבומו "Where the Light Is" שיצא ב-2008.
* בשנת 2017 להקת קולדפליי ביצעה גרסת כיסוי לשיר יחד עם פיטר באק מלהקת אר.אי.אם. בבפורטלנד שבאורגון, כמחווה לפטי לאחר מותו. קולדפליי ביצעה בהמשך שוב גרסת כיסוי לשיר בבפסדינה שבקליפורניה יחד עם ג'יימס קורדן.

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:בלדות משנות ה-1980
קטגוריה:שירי 1989
קטגוריה:שירים על לוס אנג'לס
קטגוריה:שירים על קליפורניה
קטגוריה:סינגלים מ-1989
Think U the Shit (Fart)

"Think U the Shit (Fart)" (בעברית: "תחשוב שאתה החרא (פלוץ)") הוא שיר של הראפרית האמריקאית אייס ספייס.<ref></ref><ref></ref> השיר יצא לאור ב-26 בינואר 2024 דרך חברות התקליטים דולו, 10K, קפיטול, כסינגל שני מתוך אלבום הבכורה שלה, Y2K.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

== רקע ושחרור ==
ב-8 בינואר 2024, פרסמה אייס ספייס ברשתות החברתיות הצצה לשיר.<ref name="Preview"></ref> השיר יצא לאור ב-26 בינואר 2024, וזכה להצלחה בטיקטוק.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" | אזור
! scope="col" | תאריך
! scope="col" | פורמט (ים)
! scope="col" | גרסה
! scope="col" | חברת תקליטים
! scope="col" | הערות
|-
! scope="row" | איטליה
| rowspan="2" | 26 בינואר 2024
| איירפליי
| rowspan="2" | מקורית
| יוניברסל
| style="text-align:center;" | <ref></ref>
|-
! scope="row" rowspan="2" | כלל העולם
| rowspan="2" | הורדה דיגיטלית • הזרמת מדיה
| rowspan="2" | דולו • 10K • קפיטול
| style="text-align:center;" | <ref></ref>
|-
| January 29, 2024
| מהירה • איטית
| style="text-align:center;" | <ref></ref>
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2024
קטגוריה:סינגלים מ-2024
קטגוריה:שירי אייס ספייס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אייס ספייס
קטגוריה:שירי דיס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קפיטול רקורדס
עז א-דין אל-חדאד

עז א-דין אל-חדאד (בערבית: عز الدين الحداد) או בכינויו אבו צהיב (נהגה: "אבו סוהייב", בערבית: أبو صهيب) - רוח הרפאים, הוא אחד מהמפקדים הבכירים במטכ"ל של הזרוע הצבאית של חמאס. הוא משמש כמפקד חטיבת העיר עזה ונחשב לאחת הדמויות המרכזיות במערך הצבאי והלוחמה של חמאס<ref></ref>. תחתיו פועלים לפחות שישה גדודים.

אל-חדאד השתתף בתכנון וביצוע מספר מבצעים צבאיים ופיגועים נגד ישראל, מה שהביא למותם של רבים וגרם לנזק רב. הוא ניצל בעבר ממספר ניסיונות חיסול<ref></ref><ref name=":0"></ref>, כולל אחד במהלך מלחמת חרבות ברזל. בכרוזים שהטיל צה"ל ברצועת עזה בחודש נובמבר 2023, הוצע על ראשו פרס כספי בגובה של 750,000 אלף דולר<ref></ref>.

נכון למרץ 2024 הוא נחשב לאישיות בצמרת יעדי החיסול של ישראל בעזה<ref></ref>.

== ביוגרפיה ==
במהלך שירותו, אל-חדאד שימש כמקשר חשוב בין מפקדי חמאס השונים, והיה מעורב בתכנון וביצוע מבצעים צבאיים רבים. הוא צמח "מלמטה" בחטיבת עזה ושימש כמפקד פלוגה, גדוד, ולבסוף מונה גם למפקד חטיבה.

בזמן מבצע עופרת יצוקה פיקד על הזרוע הצבאית של חמאס באזור מזרח העיר עזה, וב-2 בינואר 2009 צה"ל הפציץ את ביתו שבשכונת שג'אעייה בעיר עזה<ref></ref><ref></ref>. בזמן מבצע עמוד ענן ב-2012 תפקידו היה מפקד חטיבת דרום העיר עזה. כמו כן במהלך המבצע הפציץ צה"ל את ביתו<ref name=":1"></ref>. בזמן מבצע שומר חומות ב-2021 תפקידו היה גם מפקד הסיוע הקרבי הכלל רצועתי, ובמהלך המבצע ב-17 במאי 2021 הפציץ צה"ל את ביתו<ref name=":2"></ref><ref></ref>.

לאחר מותו של באסם עיסא, מפקד חטיבת עזה, במבצע שומר החומות ב-2021<ref></ref>, מונה אל-חדאד להחליפו כמפקד חטיבת העיר עזה.

=== במלחמת חרבות ברזל ===
ב-6 באוקטובר 2023, יום לפני מתקפת הפתע על ישראל, חדאד כינס בחשאי את מפקדי הגדודים שבפיקודו והעניק להם את מסמך הפקודה של מבצע "שטפון (טופאן) אלאקצא". בין היתר הוא כתב כי מטרת המבצע העיקרית היא "לקחת בשבי מספר רב של חיילים ברגעים הראשונים (של הלחימה) ולשלוח אותם לתוך רצועת עזה", וכן ש"יש לוודא שיתקיים שידור ישיר של ההסתערות וההשתלטות על המוצבים ועל הקיבוצים. ל(מחלקת) ההסברה של החטיבה יש אישור להעלות את הצילום (לאינטרנט); [...] הכוחות יקבלו הסבר (רק) בשעתיים האחרונות"<ref></ref>.

בינואר 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל, אוגדה 162 של צה"ל פשטה על ביתו שבדרג' תופאח. במהלך הפשיטה אל ביתו נמצאו תמונות שהעידו על קשרים חמים עם מפקדים אחרים בארגון, בהם מפקד גדוד שאטי.

בחודש פברואר 2024 הותקף בית בתל אל-הווא בו הוערך כי הוא שוהה<ref name=":0" />, אך אל-חדאד לא נפגע. מאוחר יותר, אחד מבתיו בעזה הושמד ב-3 במרץ 2024, במסגרת מלחמת חרבות ברזל.

ביוני 2024 דווח כי בעקבות המלחמה אל-חדאד מונה גם לתפקיד אחראי צפון הרצועה<ref name=":3" />.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://twitter.com/AJA_Palestine/status/1529881299959304195 עז א-דין אל חדאד מאיים על ישראל: "האויב יופתע מהדיוק, העוצמה, וההשפעה של הטילים שלנו"], סרטון של אל-ג'זריה, 26.5.2022, באתר טוויטר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פעילי חמאס
אדם בתוך עצמו (שיר)

"אדם בתוך עצמו" הוא שיר של שלום חנוך שיצא לאור באלבום הסולו הראשון שלו, אדם בתוך עצמו, ב־23 בפברואר 1977. את השיר כתב והלחין חנוך ועיבד לואי להב.

== רקע ==
לאחר שובו של חנוך משהות בת מספר שנים בבריטניה בניסיון כושל לפיתוח קריירה בינלאומית, הקים את להקת תמוז שהקליטה אלבום אחד והתפרקה לאחר זמן קצר. "אדם בתוך עצמו" הוא יצירה אישית ומקורית של חנוך אשר שיקפה את מצבו האישי באותה העת. חנוך חווה באותה העת כמה כישלונות: בפן המקצועי לא הצליח אלבום הסולו הראשון שלו שהוקלט באנגלית בבריטניה, ובפן האישי הוא התגרש מאשתו. חנוך סיפר על הנסיבות שהובילו לכתיבת השיר בריאיון ל"ידיעות אחרונות":

== השיר ==
השיר נפתח בהצגת אדם הנושא עימו את ביתו שגר בו. השיר מעמיד את דמות האדם כאיש מופנם הגר בתוכו. בהמשך השיר טוען הדובר שגם בתוך ביתו האדם עצוב, אך לפעמים שר. אחר כך מוזכרת בשיר אישה, שהדובר שמח לקראת בואה. בלעדיה האדם "ריק" ובלילה קר לו. לכן הדובר שומר עליה ככל הניתן. בהמשך האדם תוהה אם למרות הכול הוא יראה אותה למוחרת.

== הצלחת השיר ==
השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־21 במרץ 1977. במצעד הוא זכה להצלחה גדולה וצעד 13 שבועות, עד 4 ביולי 1977. בשיאו הגיע השיר למקום השני במצעד הפזמונים השבועיים (6 ביוני 1977).

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
קטגוריה:שירי רוק בעברית
עונת 1984/1985 בגביע קוראץ'

עונת בגביע קוראץ הייתה המהדורה ה-14 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 3 באוקטובר 1984 ל-21 במרץ 1985.

אולימפיה מילאנו ניצחה בגמר את פלקנסטרו וארזה, שתיהן מאיטליה, וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

== סיבוב ראשון ==

== סיבוב שני ==

== שלב הבתים ==
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

הכוכב האדום בלגרד, פלקנסטרו קאנטו, אולימפיה מילאנו ופו אורטז, שזכתה במהדורה הקודמת, העפילו אוטומטית לשלב זה.
{|
|
{| class=wikitable
|+בית 1
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| הכוכב האדום בלגרד
|5
|1
|593
|526
| +67
|-
|2
| פלקנסטרו קאנטו
|5
|1
|599
|536
| +63
|-
|3
| ליקור 43
|2
|4
|556
|569
| -13
|-
|4
| הפועל חיפה
|0
|6
|504
|621
| -117
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 2
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| אולימפיה מילאנו
|6
|0
|606
|524
| +82
|-
|2
| סטרויטל קייב
|4
|2
|540
|496
| +44
|-
|3
| סטאד פראנסה
|2
|4
|569
|592
| -23
|-
|4
| פנרבחצ'ה
|0
|6
|496
|599
| -103
|}
|-
|
{| class=wikitable
|+בית 3
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| פלקנסטרו וארזה
|5
|1
|572
|472
| +100
|-
|2
| פו אורטז
|5
|1
|571
|487
| +84
|-
|3
| פרול
|1
|5
|536
|565
| -29
|-
|4
| גנט
|1
|5
|473
|628
| -155
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 4
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| אריס סלוניקי
|4
|2
|582
|538
| +44
|-
|2
| ליבורנו
|4
|2
|563
|544
| +19
|-
|3
| קאחמדריד
|3
|3
|543
|551
| -8
|-
|4
| לה-מאן סארת
|1
|5
|544
|599
| -55
|}
|}

== חצי גמר ==

== גמר ==

{| class=wikitable style="text-align:center; margin:auto"
!גביע קוראץ' 1983/1984
|-
|אולימפיה מילאנוזכייה ראשונה
|}

== ישראל בתחרות ==
הפועל רמת גן והפועל חיפה, שסיימו במקום השני והחמישי בהתאמה בעונת 1983/1984 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

הפועל רמת גן הודחה בסיבוב השני על ידי סטאד פראנסה לאחר שהפסידה 158–183 (83–96 בפריז ו-75–87 ברמת גן).

הפועל חיפה הוגרלה בסיבוב הראשון מול איוניקוס ניקאיאס וניצחה 189–148 (77–74 באתונה ו-112–74 בחיפה), ובסיבוב השני הוגרלה מול שיבנקה שיבניק וניצחה 199–197 (ניצחון 105–100 בחיפה והפסד 94–97 בשיבניק). בשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום הרביעי בבית עם פלקנסטרו קאנטו (הפסדים 85–104 בבית ו-87–122 בחוץ), ליקור 43 (הפסדים 90–92 בבית ו-87–103 בחוץ) והכוכב האדום בלגרד (הפסדים 75–112 בחוץ ו-80–88 בבית).

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.fibaeurope.com/cid_,XObOBMOG0-JbZPV954zm1.pageID_uwPF5YxlHY-Ni66Wx9O410.compID_MsfTeemRHYovSUdkYV76x0.season_1986.html תוצאות], באתר פיב"א אירופה
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c3/c3_e.htm תוצאות], באתר Linguasport
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1984
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1985
קטגוריה:גביע קוראץ'
אדינגטון (סרט)

אדינגטון (באנגלית: Eddington) הוא סרט מערבון עכשווי אמריקאי שבוים ונכתב בידי ארי אסטר. בסרט מככבים חואקין פיניקס פדרו פסקל אמה סטון לוק גריימס אוסטין באטלר דידרה או'קונל מייקל וורד קליפטון קולינס ג'וניור. הסרט יופץ על ידי A24.

== צוות שחקנים ==
* חואקין פיניקס
* פדרו פסקל
* אמה סטון
* לוק גריימס
* אוסטין באטלר
* דידרה או'קונל
* מייקל וורד
* קליפטון קולינס ג'וניור

== הפקה ==
הקולנוען ארי אסטר כתב את תסריט הסרט, ולאחר מכן שקל לביים אותו בהופעת בכורת הבימוי שלו. ציין אסטר שניסה לעשות זאת במשך חמש שנים לפני שהחליט לביים את "תורשתי" ו"מידסומר".<ref></ref> בזמן שביים את סרטו השלישי "בו מפחד", ציין אסטר שסרטו הבא יהיה מערבון.<ref></ref><ref></ref> בינואר 2023, אמה סטון וכריסטופר אבוט הצטרפו לצוות השחקנים,<ref></ref> ואסטר תכנן ללהק שוב את חואקין פיניקס.<ref></ref> במרץ 2024, פיניקס, סטון, אוסטין באטלר, פדרו פסקל, לוק גריימס, דידרה או'קונל, מייקל וורד וקליפטון קולינס ג'וניור.<ref name=":0"></ref><ref></ref>

צילומי הסרט החלו בניו מקסיקו ב-11 במרץ 2024, ויימשכו עד 17 במאי.<ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטי 2024
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי קומדיה שחורה אמריקאיים
Back to the Egg

Back to the Egg (באנגלית בחזרה אל הבֵּיצָה) הוא האלבום השביעי והאחרון של להקת הרוק הבריטית-אמריקאית פול מקרטני וכנפיים,<ref></ref> והאלבום התשיעי של פול מקרטני מאז התפרקותה של להקת הביטלס. האלבום יצא ב–24 במאי 1979. באלבום זה אימץ מנהיג הלהקה מקרטני, שהיה ידוע כאמן שאוהב לחקור סגנונות מוזיקליים, מספר סגנונות מאותה תקופה, בהם מוזיקת הגל החדש.

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מקום
!תארים
!מכירות
|-
! קנדה (Music Canada)
| פלטינה ×2
| 200,000
|-
! הממלכה המאוחדת (BPI)
| זהב
| 100,000
|-
! ארצות הברית (RIAA)
| פלטינה
| 1,000,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 1979
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי פול מקרטני
קטגוריה:אלבומי חברת פרלופון
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
Closing Time (שיר)

"Closing Time" הוא שיר בלדה<ref></ref> של להקת הרוק האמריקאית סמיסוניק. השיר פורסם במקור ב-10 במרץ 1998 ונכתב במקור על ידי דן וילסון.

השיר היה מועמד לפרס הגראמי בקטגוריית שיר הרוק הטוב ביותר בשנת 1999.

בעוד שהשיר עוסק בלקוחות של בר שמתבקשים לצרת מהבר בעקבות הקריאה האחרונה, שהשיר נכתב בפועל על ידי הסולן דן וילסון בתקופת מעבר בחייו בה חברתו עמדה ללדת את בתם וכי השיר למעשה עוסק בלידה.<ref>[http://www.huffingtonpost.com/claudia-ricci/a-hit-single-and-the-hear_b_819210.html A Hit Single and the Heart-Wrenching Story Behind it] , by Claudia Ricci, The Huffington Post, posted February 8, 2011, retrieved February 27, 2011</ref><ref></ref>

== וידאו קליפ ==
את הווידאו קליפ של השיר ביים כריס אפלבאום.<ref></ref>

== משתתפים ==
* דן ווילסון - שירה, גיטרה, פסנתר
* ג'ון מונסון - שירה, גיטרת בס, סינתיסייזר
* ג'ייקוב סליכטר - שירה, תופים

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1998
קטגוריה:סינגלים מ-1998
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דן וילסון
קטגוריה:וידאו קליפים שבוימו על ידי כריס אפלבאום
קטגוריה:שירים על אלכוהול
קטגוריה:בלדות משנות ה-1990
סמיר ע'ושה

סמיר ע֫'וֹשֶׁה (בערבית: سمير غوشة; 1937–2009) היה רופא שיניים ופוליטיקאי פלסטיני. ממייסדי ארגון והמזכיר הכללי הראשון של הארגון, חבר בוועד הפועל של הארגון לשחרור פלסטין ושר העבודה הראשון של הרשות הפלסטינית.

== ביוגרפיה ==
נולד בשכונת שייח' ג'ראח בירושלים ב-1937 ולאחר שסיים את לימודיו התיכוניים, למד רפואת שיניים באוניברסיטת דמשק ואת תואר הדוקטור קיבל ב-1965.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref>

לאחר סיום לימודיו פתח מרפאה פרטית בעיר זרקא שבירדן, ובמקביל, הצטרף לתנועת הלאומיים הערבים והיה מנהיג הסניף המקומי. בשנת 1966 הוא נעצר על ידי כוחות הביטחון הירדניים ולאחר חקירתו חזר לביתו.<ref name=":1" /><ref name=":2" />

בתאריך 15 יולי 1967 הוקמה חזית המאבק העממי הפלסטיני על ידי ד"ר , וסמיר ע'ושה היה בין ראשוני המצטרפים לארגון. בשנת 1971 נעצר שוב ולאחר שחרורו עבר ללבנון. בשנת 1974 הוא נבחר למזכיר הכללי של הארגון ובשל חילוקי דעות שהיו לו עם יאסר ערפאת, הוא הוביל את הארגון להצטרפות לחזית הסירוב.

בעקבות כניסת צה"ל ללבנון, ב-1982, עבר לסוריה ובשנת 1989 הוא נבחר כחבר בוועד הפועל של הארגון לשחרור פלסטין. בהמשך, הוא עבר לתוניסיה וב-1994 תמך בהסכמי אוסלו והגיע עם אנשי ערפאת לגדה המערבית. מהלך זה גרם לעזיבת חלק מחברי הארגון, בראשות .<ref name=":0" />

עם הקמת הרשות הפלסטיני, סמיר ע'ושה מונה לתפקיד שר העבודה הראשון ברשות וכיהן בתפקיד בין השנים 1994–1998. התפטרותו מהתפקיד הייתה על רקע:

# אי נקיטת צעדים בעקבות ממצאי דו"ח ביקורת שהוגש לנשיא על ידי המבקר.
# היעדרות חברי הוועד המנהל של אש"ף מישיבות הקבינט, שגורמת לחוסר יכולת לקבל החלטות משמעותיות.
# עיכוב בכינוס הוועד הפועל של אש"ף, למרות דרישות חוזרות ונשנות.
# היעדר חוקים המפרטים את חלוקת הסמכות בין שְלוש הרשויות: המחוקקת, המבצעת והשופטת.
# היעדר עקרונות וכללים בתהליך בניית המוסדות הלאומיים.

לאחר מותו של פייסל אל-חוסייני, ע'ושה קיבל על עצמו את תיק ירושלים והאוריינט האוס וכיהן בתפקיד בין השנים 2002–2003.<ref name=":0" /><ref name=":1" /> הוא התפטר מהתפקיד "בשל היעדר סמכות וחוסר רצינות בעבודה נכונה ורצינית למען העיר ירושלים".<ref></ref>כרזת קיר לזכרו של סמיר ע'ושה, סלפית, 2023

בינואר 2007 כיהן כראש המחלקה לענייני ירושלים באש"ף.

סמיר ע'ושה כתב מספר ספרים וביניהם:
* מצעד המאבק (مسيرة نضال) 1939–2009<ref></ref>
* המשבר הנוכחי של המהפכה הפלסטינית: שורשים ופתרונות (الأزمة الراهنة للثورة الفلسطينية الجذور والحلول).<ref></ref>
== משפחתו ומותו ==
סמיר ע'ושה התחתן ב-1983 עם סחר עם עלי (سحر عم علي).<ref name=":1" />

הוא נפטר בבית החולים ירדן בעמאן, בגיל 72, ב-3 באוגוסט 2009. בצוואתו ביקש ע'ושה להיקבר בירושלים אך ישראל סירבה לכך והוא נקבר באל-בירה, לאחר מסע הלוויה ממלכתי בליווי משמר הנשיא הפלסטיני וטקס רשמי במוקטעה שברמאללה.<ref name=":0" />

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שרי ממשלת הרשות הפלסטינית
קטגוריה:טרוריסטים פלסטינים
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1937
קטגוריה:פלסטינים שנפטרו ב-2009
השם יקום דמו

השם יקום דמו (לרוב בראשי תיבות: הי"ד) הוא נוסח בקשה יהודי שמופיע כתוספת לאחר שמו של נפטר שנהרג על ידי גויים בגלל היותו יהודי. הבקשה היא מאלוהים שיבצע נקמה במי שהביאו להריגתו. רבים נוהגים לצרף את הביטוי לאחר שמו של חלל צה"ל ושל חללי טרור וכן של יתר חללי מערכות ישראל.
הכיתוב "הי"ד" במרכז המצבה של הרב [[שלמה זלמן צורף, נפגע פעולת האיבה הראשון ברשימת הקורבנות שלפני קום מדינת ישראל]]

==מקור הביטוי==
בתפילות ובמזמורים שונים ישנה ציפייה ובקשה שהשם ינקום בעמים שפגעו בישראל, לדוגמה בתהילים "אֵל נְקָמוֹת ה', אֵל נְקָמוֹת הוֹפִיעַ. הִנָּשֵׂא שֹׁפֵט הָאָרֶץ, הָשֵׁב גְּמוּל עַל גֵּאִים". בנוסח התפילה אב הרחמים הנאמר אצל יהודי אשכנז מופיעה הבקשה מה' על הנקמה כשהיא מסתמכת על מספר פסוקים במקרא:

לדעת הרב שמואל פנחס גלברד, תפילה זו היא המקור לביטוי "השם יקום דמו". התפילה לנקמת דם הנהרגים מצויה גם בנוסחי תפילה נוספים, כגון תפילת יזכור לקרבנות השואה.

==השימוש בביטוי==
פיגוע במסעדת סבארו. בתחתית הלוח הכיתוב: "הי"ד"]]
הביטוי נעשה שגור החל מראשית תקופת האחרונים. נעשה בו שימוש בהנצחה על מצבות והקדשות, וכן בלשון המדוברת והכתובה.

רבי אהרן ברכיה ממודנה בספרו הקבלי מעבר יבק כותב שיש תועלת לנשמת ההרוג מכך שאומרים עליו "השם יקום דמו": 

הרב שלמה גורן הסיק שניתן להשתמש בביטוי גם לגבי חלל צה"ל שנהרג בשוגג מאש כוחותינו, כיון שגם הוא קורבן של המלחמה.

לוחיות זיכרון באנדרטת הטייסים בגן העצמאות בתל אביב. הכיתוב "הי"ד" מופיע לאחר שמו של כל טייס]]

הביטוי "הי"ד" מופיע בספרים שנדפסו כבר בראשית תקופת האחרונים בראשי תיבות, דבר המעיד על היותו כבר אז ביטוי שגור ומוכר.

במהלך מלחמת חרבות ברזל נהרג סרן ישראל יודקין, ונקבר בבית הקברות הצבאי בהר הרצל. משפחתו דרשה להוסיף במצבתו את הביטוי "הי"ד", אך סורבה על ידי משרד הביטחון מטעמי אחידות.
לאחר מאבק ציבורי בהובלת המשפחה קיבל שר הביטחון יואב גלנט את בקשת המשפחה והמלצת המועצה הציבורית להנצחת החייל
לאשר את הוספת הכיתוב.

==ראו גם==
* "הרוגי מלכות אין כל בריה יכולה לעמוד במחיצתן"
* הנקמה ביהדות

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נקמה
קטגוריה:מילים וביטויים בעברית
אינדיה סאמר

ג'ודי ג'ין אולסון (באנגלית: Jody Jean Olson; נולדה ב-26 באפריל 1975), המוכרת בשם הבמה "אינדיה סאמר" ("India Summer"), היא שחקנית פורנוגרפיה ושחקנית קולנוע אמריקאית.

== ביוגרפיה ==
אינדיה סאמר, [[2012]]
אולסון, ילדה יחידה להוריה, סיימה לימודי תואר ראשון בחינוך, אך היא בחרה שלא להשתמש בהכשרתה כמורה ועברה לעסוק בפיננסים. בשלהי 2005, לאחר כשש שנות עבודה כמנהלת פיננסית בחברה ממשלתית, אולסון החליטה לממש את יצריה המיניים הרבים באמצעות כניסה לתעשיית הפורנוגרפיה. אולסון, למעשה, החלה להופיע בסרטיים פורנוגרפיים בגיל 29 – הנחשב מאוחר בתחום. עבור שם הבמה איתו היא תופיע, אולסון בחרה ב"אינדיה סאמר" כמחווה לשיר "Indian Summer" מתוך האלבום "Morrison Hotel" של הלהקה "The Doors".

סאמר זכתה במהרה לפופולריות רבה והפכה לשחקנית המבוקשת ביותר בתעשייה בקטגוריות מילף וקוגר, כשמסד הנתונים הפורנוגרפיים "Internet Adult Film Database" אף הכריז עליה כשחקנית הפורנוגרפיה העסוקה ביותר בתעשייה עם השתתפות במספר הסצנות הגדול ביותר מבין כל השחקניות בין 2011 ל-2015. עם התפרצות מגפת הקורונה ב-2020, תעשיית הפורנוגרפיה הושבתה כמעט לחלוטין בשל מגבלות הריחוק החברתי ופעלה תחת נהלים מחמירים, וסאמר – שהייתה אז בשנות הארבעים לחייה – לא הצליחה לשוב לרמת הפעילות הגבוהה הקודמת שלה עם חידוש ההפקות בהמשך, בדומה לשחקניות בוגרות רבות נוספות. מאז, סאמר הופיעה במספר סצנות בודד, כשהאחרונה בהן הייתה ב-2022.

בחלוף השנים סאמר הופיעה בתפקידי אורח בסדרות הטלוויזיה "רינו 911", "ילדי האנרכיה" ו"דקסטר". כמו כן, היא הופיע בסרט הפארודי "Homo Erectus" של המגזין הקומי "National Lampoon". ב-2015, סאמר כיכבה בתפקיד הראשי בסרט העצמאי הרומנטי "Marriage 2.0". על משחקה, סאמר זכתה לשבחים מן המבקרים.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.iafd.com/person.rme/perfid=IndiaSummer/gender=female אינדיה סאמר], במסד הנתונים הפורנוגרפיים Internet Adult Film Database
* [https://www.adultfilmdatabase.com/actor.cfm?actorid=38333 אינדיה סאמר], במסד הנתונים הפורנוגרפיים Adult Film Database

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקניות פורנוגרפיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני פורנוגרפיה אמריקאים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1975
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1975
משלחת מס' 4 לתחנת החלל מיר

תיאור תחנת החלל מיר בזמן פעילות המשלחת
משלחת מס' 4 (ברוסית: основная экспедиция я-4) הייתה משלחת לתחנת החלל מיר שפעלה מ-26 בנובמבר 1988 ועד ל-27 באפריל 1989. זו הייתה המשלחת הרביעית לתחנת החלל מיר. מפקד המשלחת היה ולדימיר טיטוב. פעילות המשלחת נמשכה 241 ימים. חאיר עזיבת המשלחת תחנת החללע ברה למשטר לא מאויש.
==הרכב המשלחת==
{| class="wikitable"
!שם
!תפקיד
!חללית הגעה
!<small>26.11.1988–27.04.1989</small>
!חללית חזרה
!הערות
|-
| אלכסנדר וולקוב||מפקד המשלחת || סויוז TM-7 || סויוז TM-7 || חבר משלחת מס' 4 מפקד חלליית "סויוז TM-7"
|-
| סרגיי קריקאליוב||מהנדס טיסה || סויוז TM-7 || סויוז TM-7 || חבר משלחת מס' 4 
|-
| ולרי פוליאקוב||מהנדס טיסה || סויוז TM-6 || סויוז TM-7 || חבר משלחת מס' 3 ו-4 
|}
==רקע==
בתקופת פעילות המשלחת תחנת החלל כללה את המודול הבסיסי ומודול "קוואנט 1". נפח מחיה היה מ-130 מ"ק והספק מיוצר על ידי פאנלים סולארים היה 11.4 קו"ט.

==פעילות המשלחת==
חללית עם חברי המשלחת שוגרה ב-26 בנובמבר וב-28 בנובמבר היא התחברה לתא עגינה קדמי של תחנת החלל מיר. הצוות עבר לתחנת החלל בה כבר פעלה משלחת מס' 3 בפיקוד ולדימיר טיטוב. החל מעבר אחריות לצוות החדש.

בצוות חללית "סויוז TM-7" הגיע גם ז'אן-לו קרטיין מצרפת. הוא התחיל לבצע תוכנית ניסויים Aragatz שהוכנה עבורו.

ב-9 בדצמבר וולקוב וקרטיין ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-5 שעות. במהלך פעילות זו בחלק החיצוני של תחנת החלל הותקן ציוד ERA לתוכנית ניסויים צרפתית. ציוד זה היה בגודל משמעותי ועד להעברתו מחוץ לתחנת החלל היה די צפוף בתא מגורים של תחנת החלל.

ב-15 בדצמבר צוות משלחת מס' 3 ביחד עם קרטיין עזבו את תחנת החלל. האחריות על תחנת החלל עברה למשלחת מס' 4 שהחלו בעבודה סדירה.

ב-27 בדצמבר 1988 חללית מטען פרוגרס 39 הגיע לתחנת החלל עם כ-2,242 ק"ג מטען. החללית התחברה לתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". המשלחת החלה בהעברת מטען לתחנת החלל.

ב-7 בפברואר 1989 חללית מטען פרוגרס 39 נותקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.

ב-12 בפברואר לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס 40 עם מטען של כ-1,993 ק"ג. החללית התחברה לתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". המשלחת החלה בהעברת מטען לתחנת החלל.

ב-5 במרץ חללית מטען פרוגרס 40 נותקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.

ב-19 במרץ לתחנת החלל הגיע חללית מטען פרוגרס 41 עם מטען של כ-2,238 ק"ג. החללית התחברה לתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". המשלחת החלה בהעברת מטען לתחנת החלל.

ב-25 באפריל חללית מטען פרוגרס 41 נותקה מתחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה.

בגלל דחיות בסיום ייצור מודולים חשדים לתחנת החלל הוחלט שמשלחת תעזוב את תחנת החלל ותשאיר אותה במשטר לא מאויש.

ב-27 באפריל צוות משלחת מס' 4 עזב את תחנת החלל בחללית "סויוז TM-7". במהלך שהות בחלל שנמשכה כ-8 חודשים הם ביצעו מספר רב של ניסויים.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.spacefacts.de/mir/english/mir-4.htm תיאור פעילות המשלחת]
* [https://web.archive.org/web/20101129135727/http://astronautix.com/flights/mireo4.htm תיאור באתר אסטרונאוטיקס]
* [https://www.esa.int/Science_Exploration/Human_and_Robotic_Exploration/Aragatz תוכנית Aragatz]
==הערות שוליים==

קטגוריה:1988 בברית המועצות
קטגוריה:1989 בברית המועצות
קטגוריה:תחנת החלל מיר
עונת 1985/1986 בגביע קוראץ'

עונת בגביע קוראץ הייתה המהדורה ה-15 של תחרות פיב"א לקבוצות כדורסל אירופיות, שנערכה בין 2 באוקטובר 1985 ל-27 במרץ 1986.

וירטוס רומא ניצחה בגמר את יובקזרטה באסקט, שתיהן מאיטליה, וזכתה בטורניר בפעם הראשונה.

== סיבוב ראשון ==

== סיבוב שני ==

== שלב הבתים ==
שלב הבתים נערך בארבעה בתים בני ארבע קבוצות, והקבוצה במקום הראשון בכל בית העפילה לחצי הגמר.

פלקנסטרו וארזה, הכוכב האדום בלגרד, פו אורטז, וירטוס רומא, בוסנה סרייבו ובראוגן העפילו לשלב זה אוטומטית.
{|
|
{| class=wikitable
|+בית 1
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| פלקנסטרו וארזה
|4
|2
|517
|472
| +45
|-
|2
| הכוכב האדום בלגרד
|4
|2
|584
|549
| +35
|-
|3
| אסוול ליון-וילרבאן
|4
|2
|541
|522
| +19
|-
|4
| ליקור 43
|0
|6
|516
|615
| -99
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 2
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| אולימפיק אנטיב
|4
|2
|513
|478
| +35
|-
|2
| טורינו
|4
|2
|548
|525
| +23
|-
|3
| ק.ק. זאדאר
|2
|4
|509
|516
| -7
|-
|4
| פאוק סלוניקי
|2
|4
|484
|535
| -51
|}
|-
|
{| class=wikitable
|+בית 3
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| וירטוס רומא
|4
|2
|547
|500
| +47
|-
|2
| הפועל תל אביב
|4
|2
|531
|546
|−15
|-
|3
| בוסנה סרייבו
|3
|3
|581
|584
| -3
|-
|4
| שאלאן
|1
|5
|514
|543
| -29
|}
|
{| class=wikitable
|+בית 4
!
!קבוצה
!נ'
!ה'
!ס"ז
!ס"ח
!הפ'
|-bgcolor=#afa
|1
| יובקזרטה באסקט
|5
|1
|553
|505
| +48
|-
|2
| פו אורטז
|3
|3
|551
|528
| +23
|-
|3
| פרטיזן בלגרד
|3
|3
|578
|594
| -16
|-
|4
| גרנויירס
|1
|5
|517
|572
| -55
|}
|}

== חצי גמר ==

== גמר ==

{| class=wikitable style="text-align:center; margin:auto"
!גביע קוראץ' 1985/1986
|-
|וירטוס רומאזכייה ראשונה
|}

== ישראל בתחרות ==
הפועל תל אביב והפועל חולון, שסיימו במקום השני והשלישי בהתאמה בעונת 1984/1985 בליגה הלאומית בכדורסל, ייצגו את ישראל בתחרות.

הפועל תל אביב הוגרלה בסיבוב הראשון מול קראבנוס וניצחה 267–96 (140–38 בניקוסיה ו-127–58 בתל אביב), ובסיבוב השני הוגרלה מול סרגוסה וניצחה 197–193 (ניצחון 104–89 בתל אביב והפסד 93–104 בסרגוסה). בשלב הבתים הודחה לאחר שסיימה במקום השני בבית עם וירטוס רומא (ניצחון 92–82 בבית והפסד 74–93 בחוץ), שאלאן (ניצחונות 81–79 בבית ו-85–80 בחוץ) ובוסנה סרייבו (הפסד 89–105 בחוץ וניצחון 110–107 בבית).

הפועל חולון הודחה בסיבוב הראשון על ידי אולימפיק אנטיב לאחר שהפסידה 134–141 (ניצחון 74–62 בחולון והפסד 60–79 באנטיב).

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.fibaeurope.com/cid_,XObOBMOG0-JbZPV954zm1.pageID_uwPF5YxlHY-Ni66Wx9O410.compID_MsfTeemRHYovSUdkYV76x0.season_1986.html תוצאות], באתר פיב"א אירופה
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c3/c3_e.htm תוצאות], באתר Linguasport

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1985
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1986
קטגוריה:גביע קוראץ'
משפחת גולדסמיד

אברהם גולדסמיד (1756–1810)
סמל משפחת גולדסמיד, עם המוטו Concordia et sedulitate
משפחת גולדסמיד מזוהה עם קבוצת בנקאים אנגלו-יהודיים, בראשם עומד אהרון גולדסמיד (שנפטר ב-1782), סוחר מהולנד שעבר להתגורר באנגליה סביב שנת 1763. בניו, בנימין גולדסמיד (כ. 1753-1808) ואברהם גולדסמיד (כ. 1756-1810), הקימו פעילות עסקית משותפת בלונדון כסוכנים לשטרות בשנת 1777, והפכו לגורמים משמעותיים בשוק ההון בתקופת המלחמות הנפוליאוניות, כאשר עבדו בשיתוף פעולה עם הממשל. ב-1810, לאחר שהכספים של אברהם גולדסמיד איבדו ערכם, הוא הוכרח להכריז על פשיטת רגל ולבסוף התאבד. אחיו, שנפל לדיכאון קשה, ביצע מעשה דומה שנתיים לפני כן. שני האחים ידועים בתרומותיהם הנדיבות, גם במסגרת ציבורית וגם פרטית, ותרמו רבות להקמה ולניהול של בית המקלט הימי, ששינה את שמו למאוחר יותר למקלט הצי המלכותי. בנימין גולדסמיד הותיר אחריו ארבעה בנים ובת, מרי אן גולדסמיד, שנישאה לטימוטי ייטס בראון בשנת 1812; בעוד אברהם השאיר אחריו בת, איזבל גולדסמיד.<ref name="Marrache"></ref>

סר אייזק גולדסמיד, הברון הראשון, נשא לאישה את בת דודתו, איזבל (בתו של אברהם גולדסמיד). בנם השני, סר פרנסיס גולדסמיד, קיבל את התואר הברון השני (1808-1878). פרנסיס זכה להיות היהודי הראשון שנעשה לעורך דין באנגליה, והמשיך לייצג את מחוז רידינג. הוא גם נישא לבת דודתו, לואיזה גולדסמיד, אך לא נולדו להם ילדים. בעקבות זאת, סר ג'וליאן גולדסמיד, הברון השלישי (1838-1896), אשר היה בנו של פרדריק דייוויד גולדסמיד (1812–1866), חבר פרלמנט מטעם הוניטון, ירש את התואר. סר ג'וליאן, אשר שימש כחבר פרלמנט למשך שנים רבות והוערך על עושרו, יכולתו והשפעתו, הוקצה כחבר במועצה הפרטית.

חבר מכובד נוסף מאותה משפחה היה סר פרדריק ג'ון גולדסמיד (1818-1908), בנו של ליונל פראגר גולדסמיד. אחותו נישאה להנרי אדוארד גולדסמיד (1812–1855), עובד מדינה הודי בולט, בנו של אדוארד גולדסמיד. הרפורמה שלו במערכת ההכנסות בבומביי והכנסת מערכת חדשה, שהוקמה לאחר מותו, באמצעות דוחותיו בשנים 1840–1847, ועבודתו המסורה בסקרי קרקע, נחשבו לבעלי חשיבות עליונה למערב הודו וביססו את זכרו. שם כמטיב ציבורי. <ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים הולנדים
Movin' Out (Anthony's Song)

"Movin' Out (Anthony's Song)" הוא שיר שנכתב והוקלט על ידי בילי ג'ואל והופיע במקור באלבומו The Stranger משנת 1977 כרצועה הפותחת.

השיר מתאר את ביקורתו של הזמר על שאיפותיהם של הניו-יורקרים ממעמד הפועלים והמעמד הביניים, שחותרים להצלחה, כשהם עובדים שעות ארוכות כדי לרכוש סממנים חיצוניים של "הצלחה".<ref></ref> לדמויות יש עבודות צווארון כחול, וג'ואל מחשיב את דחייתם את שורשיהם ממעמד הפועלים (החלפת שברולט תמורת קאדילק וקניית בית בהאקנסאק, ניו ג'רזי) בסופו של דבר חסרת תועלת. לקראת סוף ההקלטה נשמע צליל של מכונית מתניעה ונוסעת משם. לדברי ג'ואל, אנתוני אינו אדם אמיתי, אלא "כל ילד אירי, פולני ואיטלקי שמנסה להתפרנס בארצות הברית".

ההקלטה מסתיימת באפקט קולי של מכונית, הקורבט של נגן הבס דאג סטגמאייר משנות ה-60, מתניעה ונוסעת, המסמלת יציאה.

== משתתפים ==
* בילי ג'ואל - סולן, קולות רקע, פסנתר
* סטיב חאן וחירם בולוק - גיטרות חשמליות
* ריצ'י קנטה - סקסופון
* דאג סטגמאייר - גיטרה בס
* ליברטי דה ויטו - תופים

== רשימת רצועות ==

; אירופה
# "Movin' Out (Anthony's Song)" – משך: 3:28
# "She's Always a Woman" – משך: 3:21

; בריטניה
# "Movin' Out (Anthony's Song)" – משך: 3:28
# "Vienna" – משך: 3:34

; ארצות הברית
# "Movin' Out (Anthony's Song)" – משך: 3:28
# "Everybody has a Dream" – משך: 4:36

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:סינגלים מ-1977
קטגוריה:סינגלים מ-1978
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת קולומביה רקורדס
פורום פילם

פורום פילם היא חברה ישראלית העוסקת בהפצת סרטים לבתי קולנוע, ערוצי טלוויזיה ופלטפורמות DVD. בבעלות קבוצת תיאטראות ישראל, פורום פילם מייצגת בישראל מספר חברות הפצה בינלאומיות כולל וולט דיסני, סוני, אולפני המאה ה-20 חברות עצמאיות נוספות כמו Weinstein, Lions Gate ו-Film Nation.<ref name=":0"></ref>

מעבר לפעילותה המרכזית בישראל, פורום פילם מפעילה גם זרועות הפצה במדינות מרכז אירופה: בולגריה, הונגריה, פולין, צ'כיה, סלובקיה ורומניה.<ref name=":0" />

== רקע ==
בשנת 1930, עם פתיחתו של בית הקולנוע הראשון בחיפה, "עין דור", משה גרידינגר, איש עסקים בתחומי המזון והספנות, הבחין בהזדמנות עסקית מבטיחה והצטרף כשותף לעסק.<ref></ref>

באוקטובר 2010, אושר המיזוג בין פורום פילם לחברת ההפצה א.ד. מטלון. במסגרת המיזוג, פורום פילם רכשה את פעילות ההפצת סרטים של א.ד. מטלון, עם התחייבות להפיץ את הסרטים בתפוצה רחבה של לפחות 19 בתי קולנוע ברחבי ישראל.<ref></ref>

ב-2019, הרשות לתחרות פשטה על משרדי פורום פילם בחשד לעבירות על חוק ההגבלים.<ref></ref> חקירה זו חשפה חשדות לתיאום מחירים והפרות אחרות של תנאי התחרות.<ref></ref> לאחר כשנתיים של חקירה, הוגש כתב אישום נגד מוקי גרידינגר, בעלי החברה, ונגד פורום פילם בעבירה של הפרת תנאי מיזוג בנסיבות מחמירות. ביהמ"ש קבע כי פורום פילם סירבה לספק סרטים לקולנוע לב תל אביב וחייב אותה בתשלום קנס של 650 אלף שקלים.<ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חברות קולנוע
קטגוריה:חברות ישראליות
פיטר בלום

פיטר בלום, באנגלית: Peter Blume (27 באוקטובר 1906 – 30 בנובמבר 1992) היה צייר ופסל יהודי - אמריקאי. עבודתו הכילה אלמנטים של אמנות עממית, דיוקנות, פוריזם פריזאי, קוביזם וסוריאליזם.<ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
פטר בלום, 1942
בלום, יליד סמארהון, האימפריה הרוסית למשפחה יהודית,<ref></ref> היגר עם משפחתו לעיר ניו יורק ב-1912; המשפחה התיישבה בברוקלין. הוא למד אמנות ב-Educational Alliance, במוסד לאמנות יפות, ובליגת הסטדנטים של ניו יורק, והקים סטודיו משלו ב־1926.<ref></ref> הוא התאמן אצל רפאל סויר ואייזק סויר, הציג עם צ'ארלס דניאל, ווקיבל חסות ממשפחת רוקפלר.<ref></ref> בלום נישא לגרייס דאגלס ב-1931; לא היו להם ילדים.<ref name=":0" /> ב-1948 נבחר בלום לאקדמיה הלאומית לעיצוב כחבר שותף, והפך לחבר מלא ב-1956.

=== יצירה ===
פטר בלום, ארוחת ירקות, 1927
כמעריץ של טכניקת הרנסאנס, בלום עבד על ציור ויצירת קריקטורות לפני שהעלה את עבודתו על קנבס. הוא קיבל את מלגת גוגנהיים ב-1932 ושהה שנה באיטליה. ההכרה הגדולה הראשונה שלו הגיעה ב-1934 עם פרס ראשון בתערוכה בינלאומית של מכון קרנגי. הציור נוצר בהשראת טיול ברחבי פנסילבניה במכונית ישנה שדרשה תיקון תכוף<ref name=":0" /> הציור "עיר הנצח" (1934–1937) היה טעון פוליטית, כשהוא מציג את בניטו מוסוליני כ"ג'ק בקופסה" שיוצא מהקולוסיאום; כתערוכת יחיד וציור אחד, הוא עורר תשומת לב רבה מצד מבקרים וקהלים.<ref></ref> ציור זה נוצר בהשראת מסעו של בלום לאיטליה ב-1932.<ref></ref> לאחר הנסיעה לרומא, לקח לבלום 5 שנים ליצור את היצירה הזו. בשנת 1943 כאשר מוסוליני הודח מהשלטון, המוזיאון לאמנות מודרנית רכש את יצירות האמנות עבור האוסף הקבוע שלו באותו שבוע.<ref></ref>

בלום עבד עבור המדור לציור ופיסול של משרד האוצר האמריקני, וצייר לפחות שני ציורי קיר בסניפי דואר, בז'נבה, ניו יורק, וקונסבורג, פנסילבניה.<ref>Park, Marlene and Gerald E. Markowitz, Democratic Vistas: Post Offices and Public Art in the New Deal, Temple University Press, Philadelphia, 1984 p. 84</ref>

יצירותיה של בלום תיארו לעיתים קרובות הרס ושיקום בו זמנית.<ref name=":0" /> אבנים וקורות הופיעו תכופות; הרוק (1944–1948), באוסף המכון לאמנות בשיקגו, התפרש על ידי צופיו כמסמל התחדשות בעקבות מלחמת העולם השנייה. זיכרון המבול (1969) תיאר את קורבנות המבול של נהר הארנו ב-1966 בפירנצה יחד עם משחזרים בעבודה. המטמורפוזות (1979) התבסס על אגדה יוונית על אכלוסו מחדש את כדור הארץ לאחר מבול.<ref>Trapp, F. (1987). Peter Blume. New York: Rizzoli. </ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמנים אמריקאים
קטגוריה:אמנים יהודים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1906
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1992
הפרדוקס של רישאר

בלוגיקה, הפרדוקס של רישאר הוא אנטינומיה סמנטית של תורת הקבוצות ושפה טבעית.

פרדוקס זה תואר לראשונה על ידי המתמטיקאי הצרפתי ז'ול רישאר בשנת 1905, ומשמש בדרך כלל כדי להדגיש את חשיבותה של הבחנה קפדנית בין מתמטיקה למטא-מתמטיקה.

==ניסוח הפרדוקס==
להלן גרסה העוסקת באריתמטיקה של מספרים שלמים.

נניח כי ביכולתנו להגדיר ולנסח בבהירות באמצעות מילים (לצורך הדוגמה בעברית) את התכונות האריתמטיות הטהורות של מספרים מונים.
כדי להימנע ממעגליות ומנסיגה אינסופית בשרשרת ההגדרות, מושגים אחדים המתייחסים לתכונות האריתמטיות יישארו ללא הגדרה מפורשת – מפני שבכל מערכת היסק יש להתחיל מאקסיומות כלשהן. אך לצורך הטיעון נניח כי המושגים היסודיים הבלתי-מוגדרים מובנים בדרך כזאת או אחרת (למשל "מספר שלם הוא סכום של שני מספרים שלמים"). כך למשל נגדיר:
*"מספר ראשוני הוא מספר שלם המתחלק ללא שארית רק בעצמו ובאחד".
*"מספר ריבועי הוא מספר שלם השווה למכפלת מספר שלם כלשהו בעצמו".
כל הגדרה כזאת מכילה מספר סופי של מילים ואותיות. על כן ניתן לערוך את ההגדרות בזו אחר זו ביחס סדר מילוני, כלומר על פי מספר האותיות שבה ועל פי סדר אלפביתי.
על סמך סדר זה ניתן להצמיד לכל הגדרה מספר שלם יחיד המייצג את מיקומה בסדרת ההגדרות – כלומר להגדרה בת מספר האותיות הקטן ביותר נצמיד 1, לבאה אחריה 2 וכן הלאה.
כיוון שכך, ייתכן לעיתים כי מספרה של הגדרה כלשהי מקיים את התכונה האריתמטית המתוארת בהגדרה – נניח למשל כי להגדרת המספר הראשוני הנ"ל נצמיד 47 (מספר ראשוני), ולהגדרת המספר הריבועי הנ"ל נצמיד 48 (מספר לא-ריבועי).
עתה נגדיר: "מספר רישארי x הוא מספר שלם שאינו מקיים את התכונה האריתמטית המתוארת בהגדרה שמספרה הסידורי x בסדרת ההגדרות". המספר 48 הנ"ל הוא אכן כזה. הגדרה זו לכאורה מתארת תכונה של מספרים שלמים, ולכן בעצמה שייכת לסדרת ההגדרות – כלומר יש לה מספר סידורי n כלשהו. האם n רישארי או להפך?
אם n רישארי אזי הוא אינו מקיים את התכונה "להיות רישארי". אם n לא-רישארי אזי הוא מקיים את התכונה "להיות רישארי". סתירה!

==פתרון הפרדוקס==

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פרדוקסים
קטגוריה:פרדוקסים מתמטיים
קטגוריה:פרדוקסים של התייחסות עצמית