OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
לעולם לא עוד

אבן חקוק בשבע שפות - "לא עוד!"
[[אנדרטה במחנה דכאו ועליה הכיתוב "לעולם לא עוד" ביידיש (קיינמאל מער), בצרפתית (Plus jamais), באנגלית (Never Again), בגרמנית (Nie wieder) וברוסית (Больше никогда)]]

לעולם לא עוד (ביידיש: קיינמאָל מער; באנגלית: Never Again; ברוסית: Никогда больше; בפולנית: Nigdy Więcej) הוא ביטוי המתאר לקח שלמד העם היהודי מהשואה ולפיו אסור שפשע כזה - רצח עם גזעני, אכזרי ושיטתי - יתרחש בשנית.

בהקשר למדינת ישראל הביטוי משמש כמוטו לאחת ממטרות הקמתה: הבטחת ביטחון העם היהודי ודאגה לכך שרצח עם שיטתי כנגד העם היהודי לא יתרחש בשנית. הביטוי נפוץ בהקשר של צבא יהודי והגנה עצמית, כאשר ההקשר הוא שכוח יהודי לוחם וחמוש יבטיח שהעם היהודי לא יעמוד שוב חסר מגן. הביטוי משמש גם כהצדקה להתחמשות של ישראל והפעלת צה"ל למרות ביקורת בינלאומית. בין השאר נטען שהנשק הגרעיני שלכאורה יש לישראל נועד להבטיח ש"לעולם לא עוד" יעמדו היהודים, ובפרט ישראל, בפני השמדה, וזאת על ידי הרתעה אסטרטגית וברירת שמשון.

הביטוי משמש גם מוטו לצבאיות היהודית ונפוץ בנאומים מדיניים, טקסי זיכרון, בעיתונות, במאמרי דעה, בפרסומים שונים ועוד. הביטוי גם נמצא בשימוש בקרב ארגונים שונים, בהם הליגה להגנה יהודית; בשנת 1971 כתב מנהיג הליגה, הרב מאיר דוד כהנא, את ספרו הראשון וקרא לו בשם "Never Again". להקת המטאל Disturbed כתבה שיר בשם "Never Again" שנושאו הוא השואה ומניעת שואה נוספת נגד העם היהודי. בשנת 2000 יצא ספרו של ההיסטוריון מרטין גילברט: Never Again: A History of the Holocaust.

יש המכלילים אותו למוסר השכל אוניברסלי: על הקהילה הבין-לאומית להבטיח ולפעול שרצח עם לא יתרחש בשנית, כפי שהתרחשה השואה. כך למשל עשה שר החוץ האמריקאי ג'ון קרי שימוש בביטוי "לעולם לא עוד" בהתייחס לצורך של ארצות הברית להגיב צבאית על המתקפה בנשק כימי בסוריה שביצע נשיא סוריה בשאר אל-אסד.

הרב מאיר כהנא בספרו "הליגה להגנה יהודית" כתב פרשנות נוספת לביטוי זה: .<ref></ref>

==קריאות "לעולם לא עוד" בעקבות מלחמת חרבות ברזל==
עצרת התמיכה בוושינגטון לישראל שנערכה במהלך מלחמת חרבות ברזל]]

ב-7 באוקטובר 2023, בעקבות מתקפת הטרור של חמאס על ישראל בה אלפי מחבלים טבחו וביצעו פשעים נגד האנושות בכ- ישראלים וחטפו בני אדם נוספים - בהם קשישים, נשים וילדים - הואר שער ברנדנבורג בברלין בצבעי דגל ישראל. ב-9 בנובמבר הואר השער בצבעי כחול-לבן ועליו היה כתוב "לעולם לא עוד זה עכשיו!" בגרמנית.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20160303232249/http://www.oranim.ac.il/sites/heb/academic-units/advanced-studies-faculty/kidum/professional/lood/pages/default.aspx לעולם לא עוד - מה למד העולם מהשואה], קורס של מכללת אורנים ובית לוחמי הגטאות
* ח"כ ליה שמטוב, , אתר ישראל ביתנו, 2012
* אהרון חבר, [http://www.e-mago.co.il/Editor/chapters-2784.htm מאמר העוסק בשואה ובאמנות המנציחה אותו תחת הכותרת "לעולם לא עוד Never Again"], אתר e-mago
* יוני שטבון, [http://www.meirtv.co.il/site/article/?id=715 הציונות האמונית והמונח "לעולם לא עוד"], ערוץ מאיר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ביטויים
קטגוריה:בעקבות השואה
קטגוריה:זיכרון השואה
קטגוריה:מוטואים ציוניים
השמלה הסגולה

"השמלה הסגולה" הוא שיר מאת המשורר והפזמונאי חיים חפר, שהולחן על ידי סשה ארגוב.

== כתיבת השיר ==
השיר מבוסס על שיר של להקת "בצל ירוק" בשנת 1959, עם הסולנים אילנה רובינא ושמעון ישראלי. השיר המקורי נכלל בתוכנית "ושלוש נקודות", שבוימה על ידי אורי זוהר וכללה שירים מעולם הכלא. בגרסה זו נקרא השיר "כשאנחנו נצא ביחד", מילותיו היו שונות מאלה המוכרות כיום, ומשמעות הביטוי "נצא ביחד" לא הייתה פגישה רומנטית, אלא יציאה מהכלא. צבע השמלה בשיר היה צהוב.

בשנת 1963, כשכתב חפר שירים לתוכניתה השנייה של להקת התרנגולים, ביקשה הבמאית נעמי פולני לשנות את מילות השיר, ובין השאר להחליף את צבע השמלה מצהוב לסגול. השיר יועד לקטגוריית "שירי אהבה" בתוכנית, ולטענתה של פולני הצבע הצהוב לא הלם את נושאו.

השיר היה לאחד מלהיטיה הגדולים של הלהקה ולאחד מהשירים המזוהים ביותר עם יצירתם המשותפת של חפר וארגוב. עוד ביצעו את השיר מתי כספי, ליאור ייני, ההרכב חלב ודבש ונורית גלרון.

== מילות השיר ==
בבית הראשון הדובר בשיר מתאר את הציפייה לקראת פגישתו עם אהובתו:

בפזמון מתוארת הפגישה הצפויה:

בבית השני מתאר הדובר את החזרה הצפויה מהפגישה המשותפת. הפזמון המופיע אחריו שונה מעט מהפזמון הראשון, ומנוסח בלשון שאלה: .

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.icast.co.il/PlayerWin.aspx?file=http://pod.icast.co.il/2f821037-261a-4cdd-8875-b4cc25ed0843.icast.mp3&IndexID=368910&name=iCast ציפורי לילה מתגעגעות עם שייקה לוי], גלי צה"ל, 4 ביולי 2010
* השיר המקורי - 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1959
קטגוריה:סינגלים מ-1959
קטגוריה:שירי אילנה רובינא
קטגוריה:שירי התרנגולים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים חפר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי סשה ארגוב
קטגוריה:שירי אהבה בעברית
קטגוריה:שירים על ביגוד ואופנה
בשם שמים: טייסת "האחת" במלחמת יום הכיפורים

בשם שמים – טייסת "האחת" במלחמת יום הכיפורים - הוא ספר מאת אבירם ברקאי, אשר יצא לאור ב-2013 בהוצאת כנרת זמורה ביתן, ומתאר את קורותיה במלחמת יום הכיפורים של טייסת 201, טייסת פנטומים מבסיס חיל האוויר חצור.

==אופי הכתיבה==
הספר מבוסס בעיקרו על עדויות וראיונות אישיים שקיים המחבר עם הלוחמים והמפקדים שהשתתפו בקרבות. לצד הסיפור האישי ותיאורי הקרבות שניהלו אנשי צוות האוויר של טייסת 201, מתייחס הספר למלחמה הכוללת. לכול אורך הספר מציג המחבר את המתרחש במפקדות צה"ל ובקרב מקבלי ההחלטות הראשיים. הספר כתוב בצורה כמעט אישית, כאשר המחבר מנסה להיכנס לנבכי הדמויות שמרכיבות את הטייסת. הסיפורים האישיים, ההלצות והפחדים של אנשי הטייסת, מביאים תיאורים של אירועי המלחמה. כשאלו לעיתים אירועים קשים, של נטישות באוויר, נפילה בשבי האויב ואף נפילה בקרב של אנשי צוותות האוויר.

==מבנה הספר==
הספר בנוי בצורה כרונולוגית מהתקופה שקדמה למלחמה, כאשר בחלקו הראשון הוא מתמקד בתקופה שבה הגיע לישראל מטוס הפנטום ("קורנס" בעברית). המטוס, שעשה את טבילת האש הראשונה שלו במלחמת ההתשה, היה נכס גדול לחיל האוויר הישראלי. זאת מפני שלראשונה היה בידי חיל האוויר מטוס על-קולי בעל יכולת נשיאה מרובה של חימוש וטווח טיסה גדול. הספר מציג את הבעיות שצצו בפני מקבלי ההחלטות בישראל לאחר הצבת כוחות הנ"מ רבים על ידי מצרים וסוריה בגבולות, שיצרו אזור מוכה טילים בו גם הפנטומים התקשו לפעול. מטרתו היא להכין את הקרקע עבור הקורא לאתגרים הקשים שתציב מלחמת יום הכיפורים בפני חיל האוויר הישראלי בכלל ובפני טייסת 201 בפרט. חלק הארי של הספר עוסק במאורעות המלחמה, והוא מחולק לימי הלחימה, בהם נעשה ניסיון לתאר את פעילות הטייסת בזירות הלחימה השונות.

==ראו גם==
* טייסת 201
* חיל האוויר הישראלי במלחמת יום הכיפורים

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.barkai4x4.co.il/for-heaven-sake דף הספר באתר הבית של אבירם ברקאי]
* 

קטגוריה:מלחמת יום הכיפורים: ספרים
קטגוריה:ספרי 2013
קטגוריה:ספרי עיון בעברית: מלחמות ישראל
קטגוריה:ספרי הוצאת כנרת
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
אהרן אבנון

אהרן אבנון (1926 – 15 באוקטובר 2006) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, מפקד פלוגה במלחמת העצמאות, מפקד הנח"ל, מפקד חטיבה 9 במלחמת ששת הימים וראש מינהל הסגל.

==ביוגרפיה==
אבנון נולד וגדל בחיפה, למד בגימנסיה ביאליק. התגייס למשטרת היישובים העבריים ושירת בעמק הירדן. למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. במלחמת העצמאות שירת בחטיבת כרמלי, השתתף כמפקד מחלקה בקרב רמת יוחנן, כמפקד פלוגה לחם בקרבות כיבוש עכו, בחיפה. כמפקד פלוגת בית הספר למ״כים של החטיבה, שהורכבה ממספר כלי רכב משוריינים, לחם בקרב על ג'נין, לקראת סוף המלחמה השתתף במבצע חירם. ב-1949 מונה למפקד גדוד 21 בחטיבה ולאחר המלחמה עבר עמו לחטיבת גולני. השתתף ב-1951 בקרב תל מוטילה, היה ראש מטה בחטיבה 16, ושימש סגן מפקד חטיבת גולני. למד בבית הספר למלחמה בקימברלי שבבריטניה והדריך במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. במלחמת סיני לחם כסגן מפקד חטיבה 4, חטיבת חי"ר מילואים שפעלה בגזרה המרכזית של חצי האי סיני. ב-1957 מונה לקצין אג"ם של פיקוד המרכז.

ב-1958 מונה למפקד פיקוד הנח"ל, לאחר מכן פיקד על בית הספר לחי"ר. עשה הסבה לשריון ובמלחמת ששת הימים פיקד על חטיבה 9 שהייתה בהליכי הסבה לחטיבה ממוכנת. החטיבה בפיקודו לחמה בשומרון, כבשה את תל תענך ואת העיר ג'נין. לאחר המלחמה שירת כנספח צה"ל בבריטניה ובמדינות סקנדינביה. בספטמבר 1970 מונה לראש מינהל הסגל ושירת בתפקיד עד אוגוסט 1973.

במלחמת יום הכיפורים שירת כעוזרו של מפקד פיקוד הדרום, מפקד הגשרים על תעלת סואץ, קצין קישור לכוחות האו"ם והשתתף בשיחות הפסקת האש בק"מ ה-101. לאחר המלחמה מונה לממונה על ההסברה, תפקיד חדש שנוצר בעקבות לקחי המלחמה, הוא שירת בתפקיד חודשיים לפני שהתפטר ופרש מצה"ל.

נפטר באוקטובר 2006.

==קישורים חיצוניים==

* [https://yomkipurwar.mod.gov.il/Persons/Pages/AharonAnun.aspx?query=אהרון+אבנון אהרון אבנון] באתר [https://yomkipurwar.mod.gov.il/Pages/default.aspx "50 שנה למלחמת יום הכיפורים"] של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, יוני 2024
* 
* [https://web.archive.org/web/20131005082325/http://www.nahal.co.il/Web/Battles/Commanders/181.aspx אהרון אבנון] באתר הנח"ל
* 

קטגוריה:אנשי משטרת היישובים העבריים
קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת ששת הימים
קטגוריה:נספחים צבאיים ישראלים בממלכה המאוחדת
קטגוריה:תתי-אלופים בצה"ל
קטגוריה:מפקדי פיקוד הנח"ל
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:מפקדי חטיבת עודד
קטגוריה:מפקדי גדודים בחטיבת גולני
קטגוריה:בוגרי גימנסיה ביאליק
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: משפטים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1926
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2006
קטגוריה:מפקדי פלוגות במלחמת העצמאות
קטגוריה:מפקדי מחלקות במלחמת העצמאות
קטגוריה:חיילי חיל הרגלים במלחמת סיני
קטגוריה:חיילי חטיבת כרמלי במלחמת העצמאות
נמל התעופה הבין-לאומי סיאטל-טקומה

נמל התעופה הבינלאומי סיאטל-טקומה (באנגלית: Seattle–Tacoma International Airport) ידוע גם כנמל התעופה של סי-טק הוא נמל תעופה בינלאומי הממוקם בתחום השיפוט של העיר סי-טק, ומשרת את הערים סיאטל, טקומה ושאר מערב מדינת וושינגטון.

מנמל התעופה יוצאות טיסות ליעדים בצפון אמריקה, אירופה, המזרח התיכון, ומזרח אסיה. הנמל משמש כבסיס לחברת התעופה אלסקה איירליינס, ולחברת הבת האזורית שלה, הורייזון אייר.

נמל התעופה מדורג במקום ה-15, ברשימת שדות התעופה העמוסים בארצות הברית. בשנת 2012 עברו בנמל התעופה 33,223,111 נוסעים, ב-309,597 תנועות מטוסים. חניון נמל התעופה מכיל 13,000 מקומות חנייה, והוא מבנה החנייה הגדול בעולם.

בשנת 2012 החברות שהפעילות ביותר בנמל היו: אלסקה איירליינס (39.07%), הורייזון אייר (12.88%), דלתא איירליינס (10.26%), יונייטד איירליינס (9.94%), וסאות'ווסט איירליינס (9.74%).

ב-10 באוגוסט 2018 נטל עובד תחזוקה בנמל ללא רשות מטוס ריק מדגם בומברדיה דאש 8 של חברת הורייזון אייר, המריא איתו מהנמל ובהמשך ריסק אותו על האי קטרון במצר טקומה.

{| class="wikitable"
|+
!חברות תעופה
!יעדים
|-
|אלסקה איירליינס
|אוסטין, אטלנטה, שיקגו, לאס וגאס סן פרנסיסקו, לוס אנג'לס, ניו יורק-ג'ון פ. קנדי, אורלנדו, ונקובר, פילדלפיה, בוסטון, הונולולו, וושינגטון-נשיונל, יוסטון,
דנוור, קנקון,
|-
|דלתא איירליינס
|אמסטרדם, טוקיו-האנדה, פריז, אינצ'ון
|-
|אמריקן איירליינס
|מיאמי, דאלאס פורט וורת', פילדלפיה, לוס אנג'לס
|-
|אייר קנדה
|מונטריאול-פייר אליוט טרודו, טורונטו-פירסון
|}

== קישורים חיצוניים ==

 מדיה וקבצים בנושא [http://www.airliners.net/search/photo.search?placesearch=Seattle%20%2F%20Tacoma%20-%20International%20(SEA%20%2F%20KSEA%29&distinct_entry=true נמל התעופה הבינלאומי סיאטל-טקומה] באתר Airliners.net

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סיאטל
סיאטל-טקומה
אבנר ישראל הצרפתי

הרב אבנר ישראל הצרפתי (כ"א בשבט ה'תקפ"ז 18 בפברואר 1827- ח' בתשרי ה'תרמ"ד 9 באוקטובר 1883) היה פוסק, דיין, מקובל וכרוניקאי מהעיר פאס שבמרוקו.

==קורות חיים==
נולד ב-18 בפברואר 1827 (כ"א בשבט ה'תקפ"ז) בעיר פאס שבמרוקו לרבי וידאל הצרפתי הרביעי, נצר למשפחת הצרפתי שהגיעה למרוקו לאחר גירוש ספרד, במקור מצרפת, משם גורשה יחד עם יהודים אחרים בשנת 1308. משפחתו מיוחסת לרבנו תם, רש"י ודרכו לדוד המלך. למד בישיבה בפאס והוסמך בעיר לרבנות.

נודע כאיש אשכולות. ברשותו הייתה ספרייה עשירה אליה קיבל באופן סדיר ספרים ועיתונים מארצות שונות. ידיעותיו בתחומים שונים זיכו אותו בהערכתם של היהודים, המוסלמים והאירופאים יחד. כך למשל כתב עליו הקצין והכומר הצרפתי שרל דה פוקו (Charles de Foucauld): כיהן כדיין בבית הדין הרבני של פאס, ובהמשך מונה לאב בית הדין ורב העיר. תמך בפעילות החינוכית של כל ישראל חברים וזכה לכבוד רב ממנהליה. בהספד שנכתב עליו לאחר מותו בעיתון היהודי-בריטי ג'ואיש כרוניקל נכתב בשבחו שגילה פתיחות להשכלה ולקידמה. 

הלך לעולמו ב-9 באוקטובר 1883 (ח' בתשרי ה'תרמ"ד), ונקבר בבית הקברות היהודי בפאס. הותיר אחריו ארבע בנות ובן אחד. אחת מבנותיו, שמחה, עלתה לארץ ישראל ונישאה לרבי יעקב משה טולדנו. בנו היחיד היה הרב וידאל הצרפתי החמישי, שהמשיך את המסורת המשפחתית וכיהן כדיין בפאס.

== חיבוריו ==
* יחס פאס - כרוניקה העוסקת בהיסטוריית יהודי מרוקו ופאס, 1879. נועדה תחילה לשמש כתשובה לשאלות ששלח מזכיר אגודת כל ישראל חברים בנושא קהילת יהודי פאס, אך הייתה רחבה בהיקפה בהרבה מכך. החיבור כולל סקירה היסטורית מפורטת של תולדות היהודים במרוקו החל מימי הקמתה של פאס ועד זמנו של המחבר, שלצרכיה עשה שימוש במקורות היסטוריים מוסלמיים ויהודיים כאחד. כמו כן החיבור כולל סקירה של החיים היהודיים בני זמנו בעיר פאס בפרט ובחלקים נוספים במרוקו, כולל מפקד של כל המשפחות היהודיות בכמה מן הערים
* קיצור ופרשנות לספר משכנות הרועים, של הרב עוזיאל אלחאייך מתוניס
* שו״ת הלכתי

==לקריאה נוספת==
* אבנר ישראל הצרפתי, יחס פאס בתוך: [http://www.otzar.org/wotzar/Book.aspx?152455&$201309101916734 פאס וחכמיה - כרך ראשון] בעריכת דוד עובדיה, הוצאת בית עובד, ירושלים, תשל"ט, עמ' 87-171.
*

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.mytzadik.com/tzadik.aspx?id=447 ר' אבנר ישראל הצרפתי], באתר MyTzadik
* [https://www.geni.com/people/הרב-אבנר-ישראל-הצרפתי/6000000006946027011 הרב אבנר ישראל הצרפתי], באתר Geni
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אספני ספרים
קטגוריה:חוקרי יהדות מרוקו
קטגוריה:פאס: רבנים
קטגוריה:משפחת צרפתי
קטגוריה:דיינים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ילידי 1827
קטגוריה:נפטרים ב-1883
נאבן

נאבן (באירית: An Uaimh, באנגלית: Navan) היא עיר הבירה של מחוז מית' שבמזרח אירלנד, במרחק כ-50 קילומטר צפון מערבית מדבלין. נאבן היא העיר התשיעית בגודל אוכלוסייתה במדינה, בשנת 2022 התגוררו בעיר 33,886 תושבים.

השם האירי המודרני An Uaimh התגלגל ושובש ככל הנראה משמו של תל הקבורה הפרהיסטורי An Odhbha, שנקרא על שם אודהבה, אשתו הראשונה של ארימון. סביר להניח שהשם האנגלי המודרני Navan הוא תרגום לאנגלית של השם האירי אשר היה השם הרשמי של המקום מאז הקמת אירלנד ב-1922.

שמה האנגלי של העיר נקבע רשמית בשנת 1971, לאחר שהשם האירי של העיר לא השתרש בציבור באותה מידה. השם האנגלי הוא פלינדרום (שניתן לקראו משני הצדדים).

למייסדי העיר שורשים נורמניים: הברונות של נאבן הוענקה ב-1172 על ידי הברון של ממלכת מית', יו דה לייסי, לאחד מאביריו, ג'וסלין דה אנגולו; האביר בנה מצודה במיקום זה, שהתפתחה בהמשך לעיר נאבן.

בסמוך לעיר פועל מכרה טארה, מכרה אבץ ועופרת גדול.

== ערים תאומות ==
* 
* 
* 

== קישורים חיצוניים == 

* 
* 

קטגוריה:אירלנד: יישובים
מוחמד ג'וואד זריף

מוחמד ג'וואד זריף (בפרסית: محمد جواد ظریف, נהגה בפרסית: מוֹהמד ג'וואד זריף; נולד ב-7 בינואר 1960) הוא פוליטיקאי ודיפלומט איראני שכיהן כשר החוץ של איראן. מאז שנות ה-90 כיהן בעמדות משמעותיות בקבינט ובדיפלומטיה, בהן סגן שר החוץ ושגריר איראן באו"ם.

==ראשית חייו==
זריף נולד ב-7 בינואר 1960 בטהראן. הוא למד יחסים בינלאומיים באוניברסיטה המדינה בסן פרנסיסקו. בהמשך למד באוניברסיטת דנוור, וב-1988 קיבל תואר שלישי במשפט ומדיניות בינלאומיים. זריף נשוי ולו בן ובת שנולדו בארצות הברית. הוא דובר אנגלית שוטפת.

==קריירה==
לפי זכרונותיו של שליח האו"ם לשעבר ז'אן דומיניקו פיקו, היה זריף מעורב כדיפלומט זוטר במשא ומתן לשחרור בני ערובה אמריקאים שהוחזקו בידי חמושים תומכי איראן בלבנון. למרות שבאותו זמן ארצות הברית לא הבטיחה לבצע מחווה הדדית של רצון טוב, זריף המשיך לעסוק בשיפור היחסים.

בשנת 2000 כיהן זריף כיושב ראש פגישת ההכנה האסייתית לוועידה העולמית נגד גזענות וכיושב ראש ועידת האו"ם לפירוק מנשק. זריף הוא גם פרופסור ליחסים בינלאומיים באוניברסיטת טהראן. הוא כיהן כסגן הנשיא האחראי על תחום יחסי החוץ באוניברסיטה האסלאמית אזאד (מעין "אוניברסיטה פתוחה" איראנית) בשנים 2010–2012. היה חבר בוועד המנהל של העורכים במספר מגזינים מקצועיים כגון Iranian Journal of International Affairs ו-Iranian Foreign Policy וכתב באופן נרחב אודות פירוק מנשק, זכויות אדם, משפט בינלאומי וקונפליקטים אזוריים.

בין השנים 2002–2007 כיהן כשגריר איראן באו"ם. שמו קושר ל-"Grand Bargain", תוכנית לכאורה שמטרתה להגיע לפתרון נושאים בעייתיים בין ארצות הברית לאיראן ב-2003. בזמן כהונתו באו"ם קיים פגישות פרטיות עם מספר פוליטיקאים אמריקאים, כולל הסנטורים דאז ג'ו ביידן וצ'אק הייגל. הוא התפטר מתפקידו ב-6 ביולי 2007.

ב-2007 היה זריף נואם ראשי בכנס של המועצה האמריקאית-איראנית שנערכה בניו ג'רזי וכללה את צ'אק הייגל, דניס קוצ'יניץ' וניקולאס כריסטוף ודנה ביחסי איראן-ארצות הברית ובדרכים אפשריות להגביר את הדו-שיח בין המדינות ולהימנע מקונפליקטים.

ב-15 באוגוסט 2013 החל לכהן כשר החוץ של איראן (במקום עלי אכבר סאלחי), לאחר שנבחר לתפקיד על ידי חסן רוחאני והבחירה אושרה בפרלמנט.

ב-25 בפברואר 2019 הודיע זריף על פרישתו מתפקיד שר החוץ, אך נשאר בתפקיד לאחר שהנשיא חסן רוחאני דחה את התפטרותו. הוא סיים את תפקידו ב-25 באוגוסט 2021 וחוסיין אמיר עבדאללהיאן נבחר להחליפו על ידי נשיא איראן הטרי, אבראהים ראיסי.

==השקפותיו==
ב-5 בספטמבר 2013, לאחר שאיחל בטוויטר "ראש השנה שמח", הוא הוסיף והגיב שאיראן לא מכחישה את השואה, ובכך הבדיל את הממשלה האיראנית החדשה מעמדותיו הלוחמניות של נשיא איראן הקודם מחמוד אחמדינז'אד. אמיתות ציוצו של זריף בטוויטר אושרה בידי כריסטיאן אמנפור, כתבת ה-CNN.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* [http://www.nrg.co.il/online/1/ART2/532/623.html זריף: להפסיק להשתמש במונח "האופציה הצבאית על השולחן"], באתר nrg, כתבה מ-19 בדצמבר 2013
* [http://www.nrg.co.il/online/1/ART2/548/319.html בשורה הראשונה: יעלון נכח בנאום של זריף], באתר nrg, מ-3 בפברואר 2014
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פוליטיקאים איראנים
קטגוריה:שרי החוץ של איראן
קטגוריה:שגרירי איראן
קטגוריה:איראנים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה בסן פרנסיסקו
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דנוור
קטגוריה:איראנים שהוטלו עליהם סנקציות של מחלקת האוצר של ארצות הברית
קטגוריה:איראנים שנולדו ב-1960
ג'יימס וורדי

סר ג'יימס מאן ווֹרְדי (באנגלית: James Mann Wordie; 26 באפריל 1889 – 16 בינואר 1962) היה חוקר קטבים וגאולוג סקוטי.

==חייו==
===נעורים ולימודים===
וורדי נולד בגלאזגו. הוא למד באקדמיה של גלאזגו וקיבל תואר ראשון בגאולוגיה מאוניברסיטת גלאזגו. בשנת 1912 סיים את סנט ג'ון קולג' באוניברסיטת קיימברידג' כסטודנט מצטיין ופתח בעבודת מחקר. במהלך עיסוקו יצר קשר עם פרנק דבנהאם וריימונד פריסטלי, שהיו חברים במשלחת האנטארקטית השנייה של רוברט פלקון סקוט. עניינו של וורדי במשלחת ובתגליות מדעיות התעצם עקב המפגש עם השניים.

===חקר הקוטב===
בשנת 1914 הצטרף וורדי אל משלחתו של סר ארנסט שקלטון לאנטארקטיקה, שנודעה בשם המשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית, שם פעל כגאולוג וראש הסגל המדעי. על אף כישלונה הכולל של המשלחת – ובכלל זה מפלתה של הספינה אנדיורנס, שנלכדה בקרח הדחוס של ים ודל ולבסוף התנפצה ושקעה בשנת 1915 – שימר וורדי את המוראל של אנשי המשלחת, ערך תצפיות מדעיות בנושאי אוקיינוגרפיה ושכבות קרח דחוס והשיג ממצאים גאולוגיים חשובים.

וורדי הצטרף לתשע משלחות לקוטב, בהן המשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית על "אנדיורנס". בשנות ה-20' וה-30' של המאה ה-20 יצא למסעות רבים אל הקוטב הצפוני ועזר לטפח דור חדש של חוקרים צעירים, בהם ויויאן פוקס, ג'ינו ווטקינס ואוגוסטין קורטו. הוא היה למדינאי הבכיר של חקר הקוטב הבריטי ומעטות המשלחות שיצאו מבריטניה בלי להיוועץ תחילה בוורדי. מדף הקרח וורדי בחצי האי האנטארקטי קרוי על שמו. הוא היה יו"ר של מכון סקוט לחקר הקוטב (SPRI) ונשיא החברה הגאוגרפית המלכותית משנת 1951 עד 1954. במהלך כהונתו בחברה עזר לתכנן את ההעפלה הראשונה המוצלחת של אדמונד הילרי וטנזינג נורגיי אל פסגת האברסט. בתפקידו בחברה הגאוגרפית עזר לפוקס בחצייה הראשונה מאז ומעולם של יבשת אנטארקטיקה – מטרתו המקורית של שקלטון במשלחת אנדיורנס. וורדי תרם גם למדריכים הגאוגרפיים של ביון הצי הבריטי, שיצאו לאור בתקופת מלחמת העולם השנייה.

==הכרה והוקרה==
וורדי החזיק בתואר מוסמך מסנט ג'ון קולג'. בשנת 1957 עוטר בתואר אבירות על תרומותיו למשלחות הקטבים. אתרים הנושאים את שמו הם וורדי פוינט, מדף הקרח וורדי, נונאטאק וורדי ופוינט וורדי.

==לקריאה נוספת==
 <div class="mw-content-ltr">
* Farmer, B. H. (2004). [http://www.oxforddnb.com/view/article/37023 "Wordie, Sir James Mann (1889–1962)"], rev., Oxford Dictionary of National Biography: Oxford University Press. Accessed 8 September 2006 (subscription required).
* Smith, Michael (2004). Polar Crusader: Sir James Wordie – Exploring the Arctic and Antarctic: Birlinn. .
</div>

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* Farmer, B. H. (2004). [http://www.oxforddnb.com/view/article/37023 "Wordie, Sir James Mann (1889–1962)"], rev., Oxford Dictionary of National Biography: Oxford University Press. Accessed 8 September 2006 (subscription required).
* Smith, Michael (2004). Polar Crusader: Sir James Wordie – Exploring the Arctic and Antarctic: Birlinn. .
</div>

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת גלאזגו
קטגוריה:מעוטרי מדליית הקוטב
קטגוריה:אנטארקטיקה: מגלי היבשת
קטגוריה:מגלי ארצות בריטים
קטגוריה:גאולוגים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1889
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1962
בית הספר המיוחד לעבודות ציבוריות

בית הספר המיוחד לעבודות ציבוריות לבנייה ותעשייה (בצרפתית: École Spéciale des Travaux Publics, du bâtiment et de l'industrie), הוא בית ספר טכני ברובע התשיעי של פריז.

==היסטוריה==
בית הספר הוקם בשנת 1891 על ידי ליאו איירול, והוכר רשמית על ידי ממשלת צרפת בשנת 1921. הוא אחד מבתי הספר הכלליים להנדסה כחלק מהגרנד אקול, במשך השנים הכשיר בית הספר כ-24,000 מהנדסים וכ-7,000 מנהלי אתרי בנייה. בין בוגרי בית הספר: משה פלדנקרייז והרב מנחם מנדל שניאורסון, הרבי מחב"ד.

המוסד מציע קורסים לתואר בהנדסת בניין, הנדסה אזרחית, טופוגרפיה והנדסת חשמל, בני שנתיים ושלוש שנים.

בית הספר היה ממוקם בשדרות סן ז'רמן ברובע הלטיני שבפריז, ובשנת 2011 עבר לקמפוס חדש בקאשן (פרוור בדרום פריז).

המכללה פתוחה לדוברי אנגלית שרוצים ללמוד הנדסה בשיתוף עם צרפתים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.estp.fr/en/ אתר בית הספר] 
* [https://web.archive.org/web/20200512091711/https://www.estp.fr/ אתר בית הספר] 

קטגוריה:פריז: אוניברסיטאות ומכללות
האקדמיה הצבאית בחומס

האקדמיה הצבאית בחומס היא אקדמיה צבאית הממוקמת בעיר חומס ומכשירה קצינים בכוחות המזוינים של סוריה. האקדמיה היא הגדולה והוותיקה מבין האקדמיות הצבאיות של סוריה ורבים מבוגריה שירתו לאורך השנים בעמדות מפתח, בהם ניתן למנות את חאפז אל-אסד (נשיא סוריה לשעבר), מוסטפא טלאס (לשעבר רמטכ"ל ושר הביטחון) ועלי אסלאן (לשעבר רמטכ"ל סוריה).

האקדמיה נוסדה בשנת 1933, לאחר שתחת המנדט הצרפתי על סוריה הועברה האקדמיה הצבאית לשם מהעיר דמשק. בשנותיה הראשונות שימשה האקדמיה להכשרת קציני חיל רגלים בלבד, בעוד שקצינים מזרועות אחרים נשלחו לרוב למדינות אחרות לשם הכשרתם. בתחילת שנות ה-60 נוסדה "האקדמיה של חיל האוויר" בבסיס נאיירב (ליד חלב), ו-"האקדמיה של חיל הים" בלטקיה, בהמשך נוסדה גם אקדמיה לקציני מילואים בחאלב.

==מלחמת האזרחים בסוריה==
במהלך מלחמת האזרחים בסוריה שהחלה בשנת 2011, העיר חומס הייתה אחד ממוקדי הלחימה הקשים בסוריה, האקדמיה הצבאית ובסיס התותחנים הצמוד משמשים מוקד צבאי סורי חשוב כנגד כוחות המורדים בסוריה. ב-23 ביולי 2011 האקדמיה הותקפה כאשר דווח על שני פיצוצים גדולים וקולות ירי מתוך האקדמיה, מספר לא ידוע של חיילים נפגעים הוצאו משם לבית החולים הצבאי בעיר

ב-30 באוגוסט 2013, עם המתח הגובר מחשש למתקפה של ארצות הברית בסוריה (לאחר דיווחים על שימוש בנשק כימי כנגד המורדים), בין היתר הוחלט על פינוי האקדמיה משום שהיא נחשבה למטרה אפשרית למתקפה. כ-2,500 הצוערים הועברו לאוניברסיטת חומס, כמו גם חמש קומות באוניברסיטת דמשק גם פונו כדי לאכלס את הצוערים.

==קישורים חיצוניים==
* [http://reference.allrefer.com/country-guide-study/syria/syria121.html אודות האקדמיות הצבאיות בסוריה], מתוארך לאפריל 1987.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוניברסיטאות ומכללות צבאיות
קטגוריה:בתי ספר לקצינים
סוריה
קטגוריה:האקדמיה הצבאית בחומס
קטגוריה:חומס
גבריאל קוראדו

גבריאל אנדרס אנדראצ'יו קוראדו (בספרדית: Gabriel Andrès Andreacchio Corrado; נולד ב-12 בדצמבר 1960) הוא שחקן ארגנטינאי. קוראדו כיכב בטלנובלות "פנינה שחורה", "קטנטנות", "זינגרה", "גברים עם כבוד" ו"ירח פראי".

== חייו ==
קוראדו נולד בבואנוס איירס, ארגנטינה. הוא למד רפואה במשך שנתיים וחצי, והחליט לפרוש מלימודיו לטובת קריירה במשחק. הופעת הבכורה שלו בטלוויזיה הייתה בגיל 22 בסדרה "Pantalones azules". התפקיד הראשי הראשון שלו היה באופרת הסבון "Quiero morir mañana". 

קוראדו זכה להכרה בינלאומית בעקבות השתתפותו בטלנובלות "פנינה שחורה", "קטנטנות" ו"זינגרה". 

בשנת 1994 הנחה קוראדו את התוכנית "Vivan los Novios" מול קהל חי של 7 מיליון איש. כמו כן, הנחה את התוכנית "La Gala de Año Nuevo", אשר צולמה בספרד, לצד קלאודיה שיפר. 

בשנת 1994 ביקר קוראדו בישראל עם אנדריאה דל בוקה לצורך צילומי הטלנובלה "פנינה שחורה", ואף התארח ב-1996 בערוץ הילדים. הוא ביקר בישראל בפעם השלישית במסגרת השתתפותו בטקס "ויוה 2000", אותו הנחה לצד ליאת אחירון, יעל אלמוג, לילה מלקוס ואיציק כהן. 

קוראדו נשוי לאשת העסקים קונסטנסה פראוד, ולהם שלושה ילדים.

==פילמוגרפיה==
=== טלוויזיה===

=== קולנוע===
*1988 - "Apartment Zero" - קורבן לפשע בחדר במלון
*2009 - "Lucky Luke" - אבא של לוק
*2010 - "Paco" - ראול
*2011 - "Hermanitos del fin del mundo"
*2012 - "Acorralados" - חוזה מרטינז 
*2018 - "אהבה בלתי צפויה" - פביאן
*2022 - "היום נתקן את העולם" - קיקו

== פרסים ==
*2003 - מועמד לפרס "מרטין פיירו" בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בטלנובלה על משחקו ב"מקסימו קוראסון"
*2011 - מועמד לפרס "מרטין פיירו" בקטגוריית הופעת אורח על משחקו ב-"Malparida"

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ארגנטינאים
קטגוריה:ארגנטינאים שנולדו ב-1960
משבר

משבר מציין אירוע או תקופה חריגה בעלת פוטנציאל השפעה שלילי בחיי יחיד, חברה, ארגון או מדינה אשר תוצאותיו יכולות להביא למצב לא יציב ורווי בסכנות. משבר יכול להיות מפתיע או תוצאה של הידרדרות לאורך זמן. משברים יכולים גם להוות הזדמנות לשינוי ולפתיחת דף חדש.

חקר משברים זוכה להתייחסות נרחבת בתחומי ידע שונים, בהם: כלכלה, פסיכולוגיה, סוציולוגיה, יחסים בינלאומיים וסביבה (למשל משבר האנרגיה העולמי). בעברית, שורש המילה משבר הוא "שבר", מונח המציין שינוי גדול ובלתי צפוי בחיים, המייצר שבר בין דרך החיים בעבר להווה. 

== הגדרות==
משבר (Crisis) הוא מושג משני למושג סכסוך (Conflict), והוא מתאר מצב בו מערכת יחסים שבבסיסה קיים סכסוך, משנה את פניה באופן חד-פעמי, בנושא מסוים ונקודתי שבו פרץ הסכסוך, שאינו ניתנת לגישור בעיני הצדדים, והם אינם מוכנים לוותר לגביו. ישנם מקרים שכיחים פחות, בהם המשבר מביא ליצירת סכסוך. בתיאור סכמתי ניתן לראות את המעבר בין סכסוך למשבר כשינוי מתצורת קו לתצורת נקודה בצדי הקו, שמיקומה מעלה או מטה ומרחקה מהקו הוא סובייקטיבי ונועד לתאר את העוצמה.

==משבר אישי==
בהתייחסות למשבר כחוויה בעלת מאפיינים אישיים, ספרות מקצועית מעגנת את הסיבות למשבר בנסיבות חיצוניות, כגון פיטורים ממקום עבודה, מחלה קשה, הגירה וכדומה. התייחסות נוספת לסיבות למשבר קושרת אותו לחלק אימננטי מתקופות שונות בחיים: כך למשל, משבר גיל הארבעים.
בכל הקשור במשברים אישיים קיימת ספרות ענפה העוסקת בנושא לא רק בתחום האקדמי, אלא גם בספרי עזרה עצמית, המתמקדים בצמיחה מתוך משבר.

== משבר חברתי ==
משבר חברתי מתייחס לקיומו של משבר מתוך זיקה לקהילה, או חברה. הוא יכול להתייחס למשבר שעובר אדם פרטי מתוך זיקה לחברה בה הוא נמצא, או למשבר שעוברת קהילה או חברה.

== מאפיינים כלליים של מצבי משבר ==
משבר הוא מצב של שינוי משגרת החיים הנתפס על ידי המעריך אותו כבעל מאפיינים אלה:
פגיעה בפועל באחד מערכי היסוד או איום מהותי עליו.
דחיפות בתחילת הטיפול באירוע וצורך לסיים את הטיפול מהר ככל האפשר מתחילתו (זאת, על מנת לבלום את התפשטות האירוע או את החמרת המצב).
חוסר וודאות בתיאור המצב ותוצאות הפעולה המידית שתינקט.
מחסור במשאבים הנדרשים לטפל במשבר - בסוג המשאבים או בכמותם.

חוסר הוודאות והמחסור במשאבים הם ההופכים את המצב למשבר (בעוד שהדחיפות היא מאפיין ההופך את האירוע ל"מצב חירום" בלבד)
מכיוון שמשבר הוא "מצב נתפס", מעריכים שונים עשויים לראות רוע אחד כמשבר או שאינו ככזה.

== גודל המשבר ==
ניתן להעריך משברים באופן אובייקטיבי על פי מספר האתרים בהם מתרחשים אירועים בעלי פוטנציאל משברי, על פי מאפייני האירועים ועל פי קצב התרחשותם והתמשכותם.
כאשר מתחולל אירוע מתוחם במקום אחד, המשבר יהיה "קטן".
כאשר מתחולל אירוע בעל מספר מאפיינים במקום אחד, או כאשר מספר אירועים במקומות שונים הם בעלי מאפיין דומה, המשבר הוא "בינוני".
כאשר מתרחשים מספר אירועים בעלי מאפיינים שונים באתרים שונים בו זמנית (גם הצטברות אירועים נכללת כאן) המשבר הוא "גדול".

מכיוון שמשבר הוא "מצב נתפס", אפשר להעריך משבר גם בהערכה סובייקטיבית על פי מידת הסיבוכיות אותה חווה המעריך, בהשוואה לאירועים קודמים איתם התמודד, בהתייחס לכמות המשאבים העומדים לרשותו ולמיומנויות שיש בידו להתמודד עם המצב (הגדרה זו דומה להגדרת מסוגלות או חוללות עצמית

==ראו גם==
* ניהול משברים

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:פסיכולוגיה קלינית
קטגוריה:פסיכולוגיה חברתית
פר גרנזי

פר גרנזי, הוא גזע בקר הנפוץ במשק החלב. צבעו חום עם כתמים לבנים, וידוע בזכות עמידותו ובזכות טעם החלב העשיר שלו.

צבעו של החלב מוזהב, בגלל רמת הבטא-קרוטן הגבוהה במיוחד שבו, מה שנותן לו ערך בריאותי מוסף. לחלב הפרות גם אחוזי שומן גבוהים יחסית, כ-5% ורמה גבוהה של חלבון, כ-3.7%. תפוקת החלב מגיעה ללמעלה מ-5000 ליטר בשנה, ועד קרוב ל-6000 ליטר.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:גרנזי
קטגוריה:משק חלב
קטגוריה:גזעי בקר
קטגוריה:הממלכה המאוחדת: יונקים
אסף טוכמאייר

אסף (אסי) טוכמאייר (נולד ב-9 במרץ 1970) הוא איש עסקים ויזם נדל"ן ישראלי, מבעלי השליטה בחברת הנדל"ן הישראלית ישראל קנדה.

==ביוגרפיה==
אסף טוכמאייר נולד בפתח תקווה וגדל ברעננה. לאחר לימודיו בתיכון אוסטרובסקי, הוא התגייס לצה"ל, שם שירת בגיס 441.

לאחר השירות הצבאי החל לעבוד יחד עם חברו מהתיכון ברק רוזן כסוכן נדל"ן. ב-1995 פתחו משרד תיווך וחברה המתמחה ברכישת אדמות חקלאיות שעדיין לא קיבלו אישור לשינוי ייעוד לבנייה למגורים ומסחר. ב-1998 החלו לבצע עסקאות נדל"ן בקנדה, והקימו חברת נדל"ן בשם קנדה ישראל. ב-2006 רכשו את חברת פאנגיאה נדל"ן שנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ובהמשך שינו את שמה לישראל קנדה. בפברואר 2018 הצטרפה ישראל קנדה למדד ת"א 125. החברה מתמחה בפרויקטים של בניית מגדלי יוקרה ומשרדים רבי קומות, כדוגמת מגדל W ומגדלי בלו בתל אביב.

ב-2011 מונה טוכמאייר, חובב טניס, ליו"ר איגוד הטניס בישראל ובהמשך גם התמנה לחבר הוועד האולימפי בישראל.

ב-2013 מונה טוכמאייר לקונסול כבוד של הרפובליקה הדומיניקנית<ref></ref>. 

טוכמאייר מתגורר בכפר שמריהו, נשוי ואב לשלושה.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://israel-canada.co.il/%d7%90%d7%95%d7%93%d7%95%d7%aa%d7%99%d7%a0%d7%95/ מידע אודות אסף טוכמאייר באתר ישראל קנדה] 
* 
* [https://web.archive.org/web/20130928103527/http://www.olympic.one.co.il/General/Page.aspx?id=220 אסף טוכמאייר באתר הוועד האולימפי בישראל]
* 
* [https://www.linkedin.com/in/asaftuchmair/ אסף טוכמאייר] ברשת החברתית LinkedIn

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:יזמי נדל"ן ישראלים
קטגוריה:אנשי הוועד האולימפי בישראל
קטגוריה:קונסולים של כבוד במדינת ישראל
קטגוריה:בוגרי תיכון אוסטרובסקי
קטגוריה:כפר שמריהו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
דר קראל

הזמנה לדר קראל בכתב ידה של אלזה לסקר-שילר
הזמנה לדר קראל בכתב ידה של אלזה לסקר-שילר
"דֶר קרָאל" (בגרמנית: Der Kraal) היה סלון ספרותי בירושלים מיסודה ובניהולה של המשוררת אלזה לסקר-שילר, שפעל מראשית שנת 1942 ועד סוף 1944.

משתתפי החוג, שנבחרו והוזמנו באופן אישי על ידי לסקר-שילר, היו כארבעים עד שישים אנשי רוח יוצאי המרחב הלשוני הגרמני, ובהם מקס ברוד, מרטין בובר, ורנר קראפט, שלום בן חורין, הרמן סווט (Swet), פרידריך סלי גרוסהוט (Grosshut), היינץ פוליצר וארנסט סימון.
המונח "קראל" באפריקנס מתייחס למקום הכינוס של חיות משק במרכז הכפרים בדרום אפריקה. החוג היה ביטוי לניסיונה של לסקר-שילר לברוא פיסת מולדת בגלותה מחוץ לתרבות הגרמנית.

הרעיון בדבר המועדון התגבש בחודש נובמבר 1941, והוא החל לפעול ב-10 בינואר 1942 בהרצאה של בובר.
המועדון נפגש פעמיים בחודש, והתקיימו בו קריאות בספרות והרצאות בנושאי פילוסופיה ודת.
הוא פעל תחילה במרכז לתרבות צרפת ברחוב בן-יהודה בירושלים, ובהמשך עבר בין מקומות שונים בעיר, בהם בתי כנסת ובתים פרטיים.

לכל ערב הוקדש נושא אחר, כגון "על אהבה, חברוּת וטוּב".
לסקר-שילר הייתה מרכז הפעילות, והשקיעה רבות בתכנון הערבים, תיאום המרצים, חלוקת ההזמנות ועוד.
היא הייתה מופיעה לערבי המועדון בבגדיה הטובים ביותר, ונהגה להקריא מיצירותיה בקריאה אמנותית דרמטית, לאור נרות ולעיתים קרובות בליווי פעמונים קטנים והרמוניקה.
בין היצירות שהקריאה היו שירי ספרה "פסנתרי הכחול" (1943), והמחזה Ichundich ("אני-ואני"), שנחשף שם לראשונה בפני קהל והתפרסם רק לאחר מותה.

המועדון פעל עד סוף שנת 1944. לסקר-שילר נפטרה בינואר 1945.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
* Sigrid Bauschinger, 'Jerusalemer Freunde und die Gründung des "Kraal",' in: Else Lasker-Schueler. ihr Werk un ihre Zeit, Heidelberg: L. Stiehm (Poesie und Wissenschaft, 7, 1980, pp. 268-270.
</div>

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
* Erich Gottgetreu, [http://www.zeit.de/1969/06/die-letzten-jahre-der-else-lasker-schueler Die letzten Jahre der Else Lasker-Schüler. Erinnerungen zu ihrem hundertsten Geburtstag], Die Zeit, 7. Februar 1969
* Erich Gottgetreu, [https://www.archive.org/stream/aufbau451979germ#page/n750/mode/1up Else Lasker-Schüler und der "Kraal"], Aufbau 45,50 (Decembert 14, 1979), 21
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:ירושלים: תרבות
קטגוריה:שנות ה-1940 בישראל
שמשון ברוקמן

שמשון ברוקמן (נולד ב-16 בספטמבר 1957) הוא שייט ישראלי בעבר. הוא אלוף עולם במפרשית מדגם 420 (1980), אלוף אירופה (1979) ובעל מדליית ארד מאליפות העולם (1983) במפרשית מדגם 470. השתתף באולימפיאדה (לוס אנג'לס 1984) במדי נבחרת ישראל במפרשית מדגם 470. כל תאריו אלו הושגו ביחד עם איתן פרידלנדר.

== ביוגרפיה ==
ברוקמן נולד בקיבוץ ראש הנקרה ובגיל 7 עבר עם משפחתו לחיפה. אביו, גד ברוקמן שייט מקצועי, ייצג את ישראל בשתי אליפויות עולם בשיט (ספרד 1966 ושוודיה 1969). הוא בוגר בית הספר הריאלי בחיפה. חודש לפני יום הולדתו ה-13, הוא כבר השתתף באליפות העולם לבוגרים שנערכה בתל אביב עם אריה הראל.

===שייט במפרשית מדגם 420===
באליפות העולם בשיט לנוער עד גיל 19 שנערכה באינגלהולן שבשוודיה בספטמבר 1971 סיים ברוקמן ביחד עם אבי קלפפר במקום תשיעי. שנה לאחר מכן, בשנת 1972 הוא זכה במדליית זהב ביחד עם איתן פרידלנדר, באליפות העולם לנוער עד גיל 16 שנערכה בטרוומונדה שבמערב גרמניה. שנתיים לאחר מכן, באליפות העולם לנוער עד גיל 19 שנערכה בפאלמוס שבספרד בנובמבר 1974 הוא זכה במדליית ארד ביחד עם פרידלנדר, אחרי האחים אסטלה מספרד (זהב) וצוות מארצות הברית (כסף). שנה לאחר מכן, באליפות העולם לנוער שנערכה בלארגס שבסקוטלנד באוגוסט 1975 הצמד סיים במקום חמישי.

באליפות אירופה בשיט לבוגרים שנערכה באוגוסט 1976 זכה ברוקמן ביחד עם פרידלנדר במדליית זהב לאחר שהקדימו שני צוותים מצרפת, הייתה זו הפעם הראשונה ששייטים מישראל השתתפו באליפות זו.

====אלוף עולם====
עקב החרם המערבי שהובילה ארצות הברית במחאה על פלישת ברית המועצות לאפגניסטן, החמיץ ברוקמן את אולימפיאדת מוסקבה (1980) ולכן חזר להתחרות במפרשית מדגם 420. באליפות העולם בשיט מפרשיות מדגם 420 שנערכה בקוויברון שבצרפת באוגוסט 1980 הוא זכה במדליית זהב עם שותפו פרידלנדר לפני שני צוותים מצרפת.

===שייט במפרשית מדגם 470===
באליפות אירופה בשייט מפרשיות מדגם 470 שנערכה באוסטריה ביוני 1977 זכה ברוקמן ביחד עם פרידלנדר במדליית ארד בשייט מפרשיות מדגם 470 אחרי צוותים מברית המועצות (זהב) ומזרח גרמניה (כסף). שנה לאחר מכן, באליפות אירופה בשייט מפרשיות מדגם 470 שנערכה בקסקאיז שבפורטוגל ביולי 1978 הוא זכה ביחד עם פרידלנדר במדליית כסף, אחרי צוות מברית המועצות ולפני צוות מפולין.

====אלוף אירופה====
באליפות אירופה בשיט מפרשיות מדגם 470 שנערכה בספרד ביולי 1979 זכה ברוקמן ביחד עם פרידלנדר במדליית זהב, לראשונה בתולדות המדינה, לפני צוות ממערב גרמניה (כסף) וצוות מפולין (ארד).

====מדליית ארד באליפות עולם====
באליפות העולם בשיט מפשיות מדגם 470 שנערכה בוויימות' שבבריטניה בשנת 1983 זכה ברוקמן ביחד עם פרידלנדר במדליית ארד, אחרי צוות מניו זילנד (זהב) וצוות ממערב גרמניה (כסף).

====אולימפיאדה====
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) סיים ברוקמן במקום שמיני עם שותפו פרידלנדר בשיט מפרשיות מדגם 470. במהלך התחרות, סיים הצמד הישראלי במקום שני, בשיוט השישי והלפני אחרון ורביעי בשיוט החמישי.

ללא

=== עיסוק נוכחי ===
ברוקמן למד תואר ראשון ושני בהנדסה אווירונאוטית בטכניון, תואר MBA באוניברסיטת תל אביב וכיום הוא עובד כמנהל רכש הדלקים בחברת החשמל.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שייטים ישראלים
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)
קטגוריה:אלופי עולם ישראלים
קטגוריה:עובדי חברת החשמל
קטגוריה:בוגרי בית הספר הריאלי
קטגוריה:בוגרי הטכניון - מכון טכנולוגי לישראל

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1957
איתן פרידלנדר

איתן פרידלנדר (נולד ב-21 בספטמבר 1958) הוא שייט ישראלי בעבר. הוא אלוף עולם במפרשית מדגם 420 (1980), אלוף אירופה (1979) ובעל מדליית ארד מאליפות העולם (1983) במפרשית מדגם 470. השתתף באולימפיאדה (לוס אנג'לס 1984) במדי נבחרת ישראל במפרשית מדגם 470. כל הישגיו אלו התקיימו ביחד עם שמשון ברוקמן.

== ביוגרפיה ==
פרידלנדר גדל בבת ים לאמא מורה לפסנתר ולמשפחה של אנשי ים.

===שייט במפרשית מדגם 420===
בשנת 1972 זכה פרידלנדר במדליית זהב ביחד עם שמשון ברוקמן, באליפות העולם לנוער עד גיל 16 שנערכה בטרוומונדה שבמערב גרמניה. שנתיים לאחר מכן, באליפות העולם לנוער עד גיל 19 שנערכה בפאלמוס שבספרד בנובמבר 1974 הוא זכה במדליית ארד ביחד עם ברוקמן, אחרי האחים אסטלה מספרד (זהב) וצוות מארצות הברית (כסף). שנה לאחר מכן, באליפות העולם לנוער שנערכה בלארגס שבסקוטלנד באוגוסט 1975 הצמד סיים במקום חמישי.

באליפות אירופה בשיט לבוגרים שנערכה באוגוסט 1976 זכה פרידלנדר ביחד עם ברוקמן במדליית זהב לאחר שהקדימו שני צוותים מצרפת, הייתה זו הפעם הראשונה ששייטים מישראל השתתפו באליפות זו.

====אלוף עולם====
עקב החרם המערבי שהובילה ארצות הברית במחאה על פלישת ברית המועצות לאפגניסטן, החמיץ פרידלנדר את אולימפיאדת מוסקבה (1980) ולכן חזר להתחרות במפרשית מדגם 420. באליפות העולם בשיט מפרשיות מדגם 420 שנערכה בקוויברון שבצרפת באוגוסט 1980 הוא זכה במדליית זהב עם שותפו ברוקמן לפני שני צוותים מצרפת.

===שייט במפרשית מדגם 470===
באליפות אירופה בשייט מפרשיות מדגם 470 שנערכה באוסטריה ביוני 1977 זכה פרידלנדר ביחד עם ברוקמן במדליית ארד בשייט מפרשיות מדגם 470 אחרי צוותים מברית המועצות (זהב) ומזרח גרמניה (כסף). שנה לאחר מכן, באליפות אירופה בשייט מפרשיות מדגם 470 שנערכה בקסקאיז שבפורטוגל ביולי 1978 הוא זכה ביחד עם ברוקמן במדליית כסף, אחרי צוות מברית המועצות ולפני צוות מפולין.

====אלוף אירופה====
באליפות אירופה בשיט מפרשיות מדגם 470 שנערכה בספרד ביולי 1979 זכה פרידלנדר ביחד עם ברוקמן במדליית זהב, לראשונה בתולדות המדינה, לפני צוות ממערב גרמניה (כסף) וצוות מפולין (ארד).

====מדליית ארד באליפות עולם====
באליפות העולם בשיט מפשיות מדגם 470 שנערכה בוויימות' שבבריטניה בשנת 1983 זכה פרידלנדר ביחד עם ברוקמן במדליית ארד, אחרי צוות מניו זילנד (זהב) וצוות ממערב גרמניה (כסף).

====אולימפיאדה====
באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) סיים פרידלנדר במקום שמיני עם שותפו ברוקמן בשיט מפרשיות מדגם 470. במהלך התחרות, סיים הצמד הישראלי במקום שני, בשיוט השישי והלפני אחרון ורביעי בשיוט החמישי.

לאחר שפרש מספורט תחרותי, אימן פרידלנדר את ענת פבריקנט ושני קדמי לאולימפיאדת אטלנטה (1996) ואת האחים שנטל. עד לזכייה של גל פרידמן באולימפיאדת אתונה (2004) היה המנהל המקצועי של איגוד השיט בישראל.
 
כיום, פרידלנדר בעל חברה לציוד ימי בשם ״ימית סחר״ הממוקמת במרינה תל אביב.

==קישורים חיצוניים==

* 
* איתן ורדיגר, [http://www.kachol.com/ContentPage.aspx?id=958 סיפורו של אלוף], באתר כחול, מגזין השיט והספורט הימי
* 
* איתן פרידלנדר, [https://web.archive.org/web/20131016185659/http://www.sailor.co.il/Default.asp?sType=0&PageId=8598 להפליג מהר יותר], באתר sailor - מועדון יאכטות ובית ספר לשיט
* איתן פרידלנדר, [http://www.kachol.com/ContentPage.aspx?id=557 לקראת משט הקטמרנים השנתי לאכזיב, איתן פרידלנדר מימית נותן טיפים ועצות לשייטים.], באתר כחול, מגזין השיט והספורט הימי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שייטים ישראלים
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)
קטגוריה:אלופי עולם ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1958
ישראל קומט

ישראל קומט (1912 - 12 בפברואר 1987) היה אדריכל ישראלי.

קומט נולד בשנת 1912 בווינה, בנו של יזם בענף הבניה ואיש ציבור. את השכלתו כאדריכל קיבל במכון הטכני של וינה ובתום לימודיו בשנת 1933 עלה לארץ ישראל והשתקע בחיפה. שנתיים לאחר עלייתו פתח משרד תכנון בחיפה בשותפות עם המהנדס מנחם ראט. ב-1958 הצטרף לשותפות האדריכל אבנר קנר ושם המשרד היה "ראט, קומט, קנר אדריכלים". המשרד פעל עד לפרישתו של קומט בשנת 1985.

קומט, שהיה אדם דתי, עבד בעיקר עם המגזר הדתי. במסגרת זו תכנן מבני מגורים, תעשייה, חינוך ודת.
בנו, האדריכל יחיאל קומט, ממשיך את דרכו של אביו ומתמחה בתכנון בתי כנסת.

==פרויקטים נבחרים==
*בית הכנסת המרכזי קריית שמואל
*בית הכנסת המרכזי בשדה יעקב, 1952
*בנייני ממשל בגאבון שבאפריקה, שנות ה-60
*בית הכנסת בישיבת כנסת חזקיהו ברכסים, 1964
*בית הכנסת המרכזי הר הכרמל, דרך הים 12, חיפה, 1964
*בית הכנסת המרכזי בעכו, 1967
*בית הכנסת בכפר הנוער כפר חסידים, 1974
*בית הכנסת המרכזי, חדר אוכל, מבני מגורים וחינוך במוסד עליית הנוער "נוה עמיאל" (סמוך לשדה יעקב)
*שני בתי כנסת ברכסים
*בית כנסת, רחוב צפת, הרצליה
*בית הכנסת "מקור ברוך" בשכונת ויז'ניץ, רחוב השילוח, חיפה
*בית כנסת בקרית פרוסטיג, קריית אתא
*ישיבת "יחל ישראל", רמת ויז'ניץ, חיפה
*מוסד אשל לפליטים, כפר אתא
*מוסך פורד, חיפה
*בית ספר תיכון, רחוב ירושלים, עפולה
*שכונת מגורי צמודי קרקע בקרית שמואל
*בית התאחדות בעלי התעשייה, רחוב הנאמנים 8, חיפה
*בית חברה למחסנאות והובלה בע"מ, רחוב הנמל 40, חיפה
*בית המועצה הדתית, רחוב העצמאות 98, חיפה
*בית ההנהגה היוונית-קתולית, רחוב יפו 21–23, חיפה
*בית חרושת ארטיק, אזור תעשייה בת ים
*מפעלי בורסקאות "כהנא", כפר חסידים
*בית ההסתדרות הכללית, תל חנן
*בית אבות "סיני", רחוב סיני 12, חיפה
*בית נכים "תקוה", שכונת אחוזה, חיפה

==גלריית תמונות==
<gallery>
קובץ:SDEJACOB01.jpg|בית הכנסת המרכזי בשדה יעקב (חזית מזרחית)
קובץ:SDEJACOB02.jpg|חזית הכניסה הראשית לבית הכנסת בשדה יעקב (חזית מערבית)
קובץ:SDEJACOB03.jpg|פנים בית הכנסת בשדה יעקב (כיום נטוש)
קובץ:knesethizkiyhu01.jpg|אולם בית המדרש של ישיבת כנסת חזקיהו
קובץ:KNESRTCHIZ.jpg|ארון הקודש בישיבת כנסת חזקיהו
קובץ:haifas01.jpg|חזית בית הכנסת המרכזי בכרמל בחיפה
קובץ:Komet2014.JPG|פנים בית הכנסת המרכזי בכרמל בחיפה
קובץ:KOMETafrica.jpg|רישום פרספקטיבי לבנייני ממשל בגאבון שבאפריקה, שנות ה-60
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* מיכאל יעקובסון: [http://michaelarch.wordpress.com/2013/10/02/סיבוב-בישיבת-כנסת-חזקיהו-ברכסים/ סקירה אדריכלית על בניין ישיבת כנסת חזקיהו ברכסים], באתר 'חלון אחורי', 2.10.13
* מיכאל יעקובסון: [http://www.xnet.co.il/architecture/articles/0,14710,L-3105377,00.html לא לכל אחד: אל 6 מבנים נסתרים ומרתקים ברחבי הארץ] - על בית הכנסת במושב שדה יעקב, 16 באפריל 2014 xnet
* מיכאל יעקובסון: [http://michaelarch.wordpress.com/2014/10/22/סיבוב-בבית-הכנסת-המרכזי-הר-הכרמל/ סקירה אדריכלית על בניין בית הכנסת המרכזי הר הכרמל], באתר 'חלון אחורי', 22 באוקטובר 2014.

קטגוריה:אדריכלים ישראלים

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1987
לוחמה משפטית

בהקשר של סכסוך מלחמתי, לוחמה משפטית היא שימוש במערכות ובמוסדות משפטיים כדי להזיק לאויב – לפגוע ביכולתו להילחם, לפגוע בכלכלתו או ביחסיו הדיפלומטיים, או לעשות לו דה-לגיטימציה. לוחמה משפטית מסתמכת במידה רבה על המשפט הבין-לאומי הפומבי, במיוחד בכל הנוגע לשפיטות של פשעי מלחמה לכאורה גם במדינות צד שלישי שלא מעורבות בסכסוך. הלוחמה המשפטית התגברה אחרי הקמת בית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג.

== לוחמה משפטית בסכסוך הישראלי-פלסטיני ==
הפרקטיקה של לוחמה משפטית נפוצה במיוחד בהקשר של הסכסוך הישראלי-פלסטיני בארגונים משני הצדדים.

עמותת "שורת הדין" היא ארגון זכויות אדם יהודי הפועל נגד ארגוני טרור בכלים משפטיים, ובין השאר מטרתו היא למנוע את מימונם. בתביעות שהגישה שורת הדין נגד ארגוני טרור וישויות תומכות טרור (כגון הרשות הפלסטינית, חמאס, סוריה ואיראן) נפסקו פיצויים של מאות מיליוני דולרים לזכות קורבנות הטרור.

מנגד, ארגונים פלסטיניים וארגוני שמאל בישראל מגישים תביעות נגד צה"ל וחייליו בטענות לפשעי מלחמה, ומנסים להוציא צווי מעצר נגד קציני צה"ל היוצאים מישראל. כמו כן, מגישים ארגונים אלה עתירות רבות לבג"ץ נגד ישראל וצה"ל, כגון עתירות נגד טקטיקות צבאיות ללוחמה בטרור בהן הריסת בתי מחבלים וסיכולים ממוקדים, וכן עתירות נגד בנייה בהתנחלויות ועתירות הדורשות הריסת מאחזים. סגן שר הביטחון ח"כ אלי בן דהן כינה תופעה זו "טרור הבג"צים של השמאל הקיצוני".

== קישורים חיצוניים ==

* 
* אל"ם רונן איציק, [https://web.archive.org/web/20150215214240/http://www.yadlashiryon.com/show_item.asp?levelId=64566&itemId=7095&itemType=0 צבא משפטנים לישראל], אתר עמותת חיל השריון, 8 בינואר 2015
* [https://www.youtube.com/watch?v=tpEwcf6KTgs לוחמה משפטית נגד ארגוני טרור והדין הבינלאומי], דברי שרת המשפטים איילת שקד בכנס INSS, ינואר 2016
* אל"ם (מיל') נעם נוימן, [https://www.maarachot.idf.il/2024/מאמרים/על-לוחמת-משפט-פודקסט/ על לוחמת משפט (פודקסט)], באתר מערכות, 29 בינואר 2024

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חוק ומשפט
קטגוריה:מדע המדינה
ענת פבריקנט

ענת פבריקנט-קרייז (נולדה ב-14 בספטמבר 1975) היא שייטת ישראלית בעבר. ייצגה את ישראל בשתי אולימפיאדות (אטלנטה 1996 וסידני 2000) במפרשית מדגם 470 וסיימה במקום רביעי בסידני. דורגה בשיאה במקום שני בעולם. כל הישגיה אלו התקיימו ביחד עם שני קדמי.

== ביוגרפיה ==
פבריקנט גדלה ברמת השרון. היא התאמנה במועדון הימי של הפועל תל אביב והחלה להשתתף בתחרויות בגיל 12. 

באליפות אירופה שנערכה בשנת 1995 סיימה פבריקנט ביחד עם שני קדמי במקום שמיני. שנה לאחר מכן, באליפות העולם הצמד סיים במקום 18.

====אולימפיאדה====
באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיימה פבריקנט במקום 12 עם שותפתה קדמי בשיט מפרשיות מדגם 470. את השיוט האחרון הן סיימו במקום השלישי, הטוב יותר שלהן.

בשנת 1997 סיימה פבריקנט ביחד עם קדמי במקום חמישי באליפות העולם שנערכה באוגוסט בתל אביב ובמקום רביעי באליפות אירופה. 

בשנת 1998 סיימה פבריקנט ביחד עם קדמי במקום שמיני באליפות העולם. 

בשנת 1999 סיימה פבריקנט ביחד עם קדמי במקום שישי באליפות אירופה ובמקום רביעי באליפות העולם ודורגו במהלך השנה במקום שני בעולם. 

בשנת 2000 סיימה פבריקנט ביחד עם קדמי במקום שמיני באליפות העולם.

====מקום רביעי באולימפיאדה====
באולימפיאדת סידני (2000) סיימה פבריקנט במקום רביעי עם שותפתה קדמי בשיט מפרשיות מדגם 470. הן ניצחו את השיוט השלישי, בשיוט העשירי והלפני האחרון הן סיימו במקום שני ובשני שיוטים הן סיימו במקום שלישי, שיוט חמישי ושיוט שביעי.

באליפות העולם בשיט מפרשיות מדגם 470 שנערכה בסלובניה בסוף אוגוסט 2001 סיימה פבריקנט עם שותפתה קדמי במקום חמישי.

== חיים אישיים ==
פבריקנט-קרייז מתגוררת בארצות הברית עם בעלה איש העסקים ינון קרייז ולהם ארבעה ילדים. היא בעלת תואר שני בתקשורת פוליטית.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.jewsinsports.org/olympics.asp?ID=121 ענת פבריקנט], באתר jewsinsports 
* 
* [https://web.archive.org/web/20131004205724/http://www.olympic.one.co.il/General/Announce.aspx?siteID=1&id=43 פבריקנט וקדמי שהשתתפו בסידני ואטלנטה ניפגשו בביקור בחוויה האולימפית], באתר ONE 6 בינואר 2010

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נשים שייטות ישראליות
קטגוריה:ישראליות שהיגרו לממלכה המאוחדת
קטגוריה:ישראלים שהיגרו לממלכה המאוחדת
קטגוריה:משתתפות ישראליות באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:משתתפות ישראליות באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1975
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
קטגוריה:שייטות באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:בוגרות תיכון רוטברג (רמת השרון)
קטגוריה:בוגרי תיכון רוטברג (רמת השרון)
שני קדמי

שני קדמי-צוקרמן (נולדה ב-20 ביולי 1977) היא שייטת ישראלית בעבר. ייצגה את ישראל בשתי אולימפיאדות (אטלנטה 1996 וסידני 2000) במפרשית מדגם 470 וסיימה במקום רביעי בסידני. דורגה בשיאה במקום שני בעולם. כל הישגיה אלו התקיימו ביחד עם ענת פבריקנט.

== ביוגרפיה ==
קדמי נולדה בתל אביב. היא החלה להשתתף בתחרויות בגיל 15.

באליפות אירופה שנערכה בשנת 1995 סיימה קדמי ביחד עם ענת פבריקנט במקום שמיני. שנה לאחר מכן, באליפות העולם הצמד סיים במקום 18.

====אולימפיאדה====
באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיימה קדמי במקום 12 עם שותפתה פבריקנט בשיט מפרשיות מדגם 470. את השיוט האחרון הן סיימו במקום השלישי, הטוב יותר שלהן.

בשנת 1997 סיימה קדמי ביחד עם פבריקנט במקום חמישי באליפות העולם שנערכה באוגוסט בתל אביב ובמקום רביעי באליפות אירופה. 

בשנת 1998 סיימה קדמי ביחד עם פבריקנט במקום שמיני באליפות העולם. 

בשנת 1999 סיימה קדמי ביחד עם פבריקנט במקום שישי באליפות אירופה ובמקום רביעי באליפות העולם ודורגו במהלך השנה במקום שני בעולם. 

בשנת 2000 סיימה קדמי ביחד עם פבריקנט במקום שמיני באליפות העולם.

====מקום רביעי באולימפיאדה====
באולימפיאדת סידני (2000) סיימה קדמי במקום רביעי עם שותפתה פבריקנט בשיט מפרשיות מדגם 470. הן ניצחו את השיוט השלישי, בשיוט העשירי והלפני האחרון הן סיימו במקום שני, ובשני שיוטים הן סיימו במקום שלישי, שיוט חמישי ושיוט שביעי.

באליפות העולם בשיט מפרשיות מדגם 470 שנערכה בסלובניה בסוף אוגוסט 2001 סיימה קדמי עם שותפתה פבריקנט במקום חמישי.

== חיים אישיים ==
קדמי נשואה לשייט האולימפי אלי צוקרמן ולהם שתי בנות. כמו קדמי, התחרה צוקרמן באולימפיאדת סידני (2000) במפרשית 470 הזוגית, והגיע למקום ה-13 יחד עם אלעד רונן. ביתם גל צוקרמן תתחרה באולימפיאדת פריז (2024) בגלישת מצנח. קדמי מתגוררת בקיבוץ שדות ים.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.jewsinsports.org/olympics.asp?sport=olympics&ID=120 שני קדמי], באתר jewsinsports 
*
*
*[https://web.archive.org/web/20131004205724/http://www.olympic.one.co.il/General/Announce.aspx?siteID=1&id=43 פבריקנט וקדמי שהשתתפו בסידני ואטלנטה ניפגשו בביקור בחוויה האולימפית], באתר ONE 6 בינואר 2010

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נשים שייטות ישראליות
קטגוריה:משתתפות ישראליות באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:משתתפות ישראליות באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1977
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1977
קטגוריה:שייטות באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:שדות ים: אישים
מדברון

מדברון או מִדְבְּרוֹנִית (שם מדעי: Scotocerca inquieta) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הסבכיים שאורך גופה 10–11 סנטימטר. המדברון חי במקומות יבשים וחוליים עם צמחיית קרקע צפופה (גריגה) או במדבריות למחצה. ישנם כמה חוקרים המשייכים אותו למשפחה עצמאית (Scotocercidae).

==זיהוי==
ציפור קטנה עם ניצוי מעובה שצבעו אפרפר-חום. הזנב זקור ומקפץ פעמים רבות בעת תנועת הציפור. על הראש והגב יש פסים שחורים קלים שבקושי נראים ממרחק. הרגליים ארוכות יחסית לגוף ומכיוון שהן מקופלות מעט לאחור נראות כאילו הן יוצאות מאחורי הגוף.

==תפוצה==
המדברון נפוץ במדבר סהרה, חצי האי ערב, הלבנט, עיראק, איראן, פקיסטן ומרכז אסיה. תוארו כ-9 תת-מינים, אשר כולם יציבים. התת-מין המקנן בישראל הוא S.i. inquieta, הנפוץ בין ישראל למזרח מצרים וצפון חצי האי ערב. המדברון חי בואדיות מדבריים, בנאות מדבר ובמדרונות סלעיים מכוסים שיחים דלילים. בסיני] הוא מעפיל עד רום 1000 מ'.

===בארץ ישראל===
נפוץ למדי באזורי הנגב וכן באזור מדבר יהודה. מזדמן לעיתים לאזור אילת ויהודה ולעיתים נדירות אף נצפה בשומרון. נמצא בארץ בעיקר בזמן האביב ולעיתים אף בחורף.

==התנהגות==
המדברון הוא ציפור טריטוריאלית - הוא מנתר משיח לשיח על פני הקרקע או במעוף נמוך, ומשמיע קולות צקצוק. הוא ניזון מחרקים קטנים וזרעים. שני בני הזוג בונים את הקן בין ענפי שיחים נמוכים - הקן דמוי ביצה עם פתח צדי. בנוי ענפים דקים, גבעולים, ומרופד בצמר, נוצות ושערות. ראשית הקינון היא בין סוף ינואר לתחילת מרץ. ישנן בין 4 ל-6 ביצים בצבע קרם וכתמים בצבע חום-אדמדם. הנקבה דוגרת על הביצים כ-13 יום. שני ההורים משתתפים בהאכלת הגוזלים. המדברון המקנן ביהודה ושומרון הוא אחד הפונדקאים העיקריים של הקוקייה האירופית בישראל.

== גלריה ==
<gallery>
Dromoïque du désert.JPG|מדברון
Scotocerca inquieta 2.jpg|מדברון, בעין עקב
ScotocercaInquietaGronvold.jpg| איור של מדברון
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.birdsbase.com/bbis_test/heb/spec.jsp?id=386 תיעוד תצפיות על המדברון באתר מאגר המידע הלאומי לציפורי ישראל]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1827
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פיליפ ז'קוב קרצשמר
קטגוריה:סבכיים
קטגוריה:ארץ ישראל: סבכיים
קטגוריה:עופות יחידים בסוגם