OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בן האלוהים (סרט)

בן האלוהים (באנגלית: Son of God) הוא סרט תנ"כי אפי משנת 2014 בבימויו של כריסטופר ספנסר, והופק על ידי מארק ברנט ורומא דאוני. הסרט מגולל את סיפורו של ישו בתחילת הברית החדשה ומהווה עיבוד קולנועי למיני-סדרת הטלוויזיה ״התנ״ך״, ששודרה במרץ 2013 בערוץ ההיסטוריה. לאחר יציאת הסרט הושקה סדרת טלוויזיה נוספת בשם AD: The Bible Continues.

הסרט הוקרן לראשונה בניו יורק ובאותו היום גם בלוס אנג'לס להוצאה מוגבלת ב-21 בפברואר 2014, ולאחר מכן יצא לאקרנים ב-28 בפברואר 2014, מה שהופך אותו לסרט הנוצרי הראשון שנוצר על ידי אולפני המאה ה-20.

== תגובות וביקורות ==
הסרט זכה לביקורות מעורבות. הקהל הרחב וגורמים נוצריים (כגון כנסיות ואתרי ביקורות דתיים) שיבחו את הסרט, אך קיבל לרוב ביקורות שליליות ממבקרי המיינסטרים, על הטון הכבד והסגנון האיטי וה “משעמם“ שלו. על אף הביקורות המעורבות, זכה הסרט להצלחה קופתית, והכניס 70 מיליון דולר מול תקציב של 22 מיליון דולר, מה שהפך אותו לסרט הנוצרי השביעי המצליח בכל הזמנים.

== קישורים חיצוניים ==
עד עולם (שיר)

"עד עולם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. הוא יצא לאור בשנת 1981, על ידי חברת התקליטים פונוקול, כרצועה הפותחת של אלבום האולפן ה-15 של הזמרת, אל הדרך.

== על השיר ==
"עד עולם" נכתב והולחן על ידי שמרית אור והנרי בראטר, שגם הפיק אותו. ב-15 בדצמבר 1981 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-26. ב-16 בפברואר 1982 עלה למקום השלישי, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, יצא מהדירוג השבועי ב-23 במרץ לאחר שלושה-עשר שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1981
קטגוריה:סינגלים מ-1981
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
ג'ון קלהון פיליפס

ג'ון קלהון פיליפס (באנגלית: John Calhoun Phillips; ) היה פוליטיקאי אמריקאי מאריזונה, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל אריזונה השלישי בשנים 1929–1931.
==קורות חייו==
ג'ון קלהון פיליפס נולד בוורמונט, אילינוי. ב-1893 הוא סיים את לימודיו בקולג' הדינג והתקבל ללשכת עורכי הדין של אילינוי. ב-1898 עבר פיליפס לאריזונה, שם הוא עסק בעריכת דין במגזר הפרטי, ובאותו זמן עבד כפועל בניין כדי להרוויח את מחייתו. הוא סייע לבנות את בנין הקפיטול של אריזונה, שבהמשך ישמש אותו כמושל. בשנים 1902–1912 הוא כיהן כשופט שלום. בשנים 1916–1922 הוא כיהן כחבר בית הנבחרים של אריזונה, ולאחר מכן ועד 1924 כחבר הסנאט של אריזונה.
ב-1929, במהלך השפל הגדול, נבחר פיליפס כמושל אריזונה. הוא היה פעיל מאוד בהקמת מערכת הספריות המחוזיות, נציבות נהר הקולורדו, המשרד המדינתי לזיהוי פלילי, ומחלקת הפנאי והדיג של אריזונה. במהלך תקופת כהונתו כמושל הוא סירב להעלות את שכר השופטים במדינה מסיבות פוליטיות.

כמי שנחשב כאדם לא נאה למראה, אך עם חוש הומור, התייחס פיליפס לעצמו כ"איש המכוער ביותר באריזונה". ג'ון קלהון פיליפס נפטר ב-25 ביוני 1943 כתוצאה מהתקף לב בעת שעסק בדיג באגם מרי שליד פלגסטף. הוא נטמן בבית הקברות גרינווד שבפיניקס.
==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* [https://archive.org/details/biographicaldire0001sobe/page/50/mode/2up Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 51-52.]
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nga.org/governor/john-c-phillips/ ג'ון קלהון פיליפס] אתר אגודת המושלים הלאומית 
* [https://politicalgraveyard.com/bio/phillips.html#834.82.33 ג'ון קלהון פיליפס] באתר The Political Graveyard 
* 

קטגוריה:מושלי אריזונה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הרפובליקנית
קטגוריה:חברי בית המחוקקים המדינתי של אריזונה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1870
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1943
קטגוריה:פיניקס: אישים
מסילת הרכבת המהירה החראמית

מפת הקו
מסילת הרכבת המהירה החראמית (בערבית: قطار الحرمين السريع, מוכרת גם כמסילת הרכבת המערבית או כמסילת הרכבת המהירה מכה-מדינה) היא מסילת רכבת באורך של 453 קילומטר במערבה של ערב הסעודית. היא מחברת בין ערי הקודש מכה ואל-מדינה דרך העיר הכלכלית המלך עבדאללה והעיר ג'דה. המסילה כוללת מסעף של 3.75 קילומטר אל נמל התעופה הבין-לאומי המלך עבד אל-עזיז שבג'דה. היא דו-נתיבית ומאפשרת נסיעת רכבות במהירות של עד ל-300 קילומטר לשעה ונסיעה בין מכה לאל-מדינה בתוך כשעתיים.

בניית המסילה החלה במרץ 2009. היא תוכננה להיפתח לתנועה ב-2012 אך נפתחה רק ב-11 באוקטובר 2018. עלות הקמתה הגיעה ל-9.4 מיליארד דולר.

הקו צפוי להוביל עד 60 מיליון נוסעים בשנה, מהם 3–4 מיליון עולי רגל לערי הקודש, ועל ידי כך להקל על עומס התנועה אליהן בכבישים. קו הרכבת איננו מחובר למערכת הרכבת התחתית של מכה.

שלב הבנייה הראשון של המסילה נמסר בידי חברות קבלניות מסין, ערב הסעודית, צרפת וטורקיה. תאגיד סעודי-ספרדי משותף נבחר לספק את הציוד הנייד למסילה (35 רכבות חשמליות, שבכל אחת 417 מושבי נוסעים) ולתפעל את הקו למשך 12 שנים.

במסגרת הקמת המסילה הוקמו חמש תחנות נוסעים (ארבע בערים שבהן עובר הקו ואחת בנמל התעופה של ג'דה), 55 גשרים, כ-95 מעברים מעל המסילה ומתחתיה עבור כלי רכב וגמלים ושלושה אתרי דפו.

ב-29 בספטמבר 2019, פחות משנה לאחר פתיחת הקו, פרצה שריפה גדולה אשר החריבה את תחנת ג'דה. נדרשו למכבי האש 12 שעות על מנת להשתלט על האש. כדי לאפשר את המשך השימוש בקו היה צורך לבנות מעקף של 1.5 קילומטר סביב התחנה ההרוסה.

בתקופת מגפת הקורונה הושבתה זמנית הפעילות בחלק מן הקו.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.theguardian.com/world/2018/sep/25/saudi-arabia-opens-high-speed-rail-link-between-holy-cities כתבה על חנוכת המסילה], באתר הגארדיאן 

חראמית
קטגוריה:ערב הסעודית: תחבורה
קטגוריה:מכה
קטגוריה:ג'דה
אל הדרך (שיר)

"אל הדרך" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. הוא יצא לאור בשנת 1982, על ידי חברת התקליטים פונוקול, כרצועה השישית וכשיר הנושא של אלבום האולפן ה-15 של הזמרת, אל הדרך.

== על השיר ==
"אל הדרך" נכתב והולחן על ידי שמרית אור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-2 במרץ 1982 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-24. ב-21 באפריל עלה למקום השני, שיאו במצעד הנוכחי, שם שהה שלושה שבועות רצופים. לבסוף, יצא מהדירוג השבועי ב-7 ביולי לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד סוף השנה של התחנה דורג במקום החמישי. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע למקום הראשון.

==גרסאות כיסוי==
*בשנת 1994 השיר בוצע על ידי נורית הירש, יעל אבקסיס ועוד כמה כמה ילדים במסגרת קלטת הילדים "עולם קטן".

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1982
קטגוריה:סינגלים מ-1982
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
נחמה (שיר)

"נחמה" הוא שיר של רחל שפירא ונורית הירש.

הוא הוקלט לראשונה על ידי אילנית, ויצא לאור כסינגל בשנת 1982, כרצועה החמישית באלבום האולפן ה-15 של הזמרת, אל הדרך.
לאחר מכן הוקלט גם על ידי חוה אלברשטיין ויצא בשנת 1983 באלבומה נמל בית.

== על השיר ==
"נחמה" נכתב והולחן על ידי רחל שפירא ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-29 ביוני 1982 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-25. ב-18 באוגוסט עלה למקום השני, שיאו במצעד הנוכחי, שם שהה שבועיים רצופים. לבסוף, יצא מהדירוג השבועי ב-6 באוקטובר לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד סוף השנה של התחנה דורג במקום ה-18. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע למקום השלישי.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1982
קטגוריה:סינגלים מ-1982
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
דונר חרונינגן

דונר חרונינגן היא קבוצת כדורסל הולנדית מהעיר חרונינגן, המשחקת בליגה הבלגית הולנדית.

המועדון הוא מבין המוצלחים בהולנד וזכה ב7 אליפויות ו7 גביעים והישג השיא שלה באירופה הוא הגעה לחצי גמר היורופקאפ ב-2018.

== היסטוריה ==
הקבוצה הוקמה ב-1951. לאחר שנים רבות של חוסר הצלחה בזירה המקומית, זכתה הקבוצה בשנת 1982 באליפות ראשונה, לאחר מכן חוותה מספר שנים נוספות של חוסר הצלחה ואף ירידת ליגה, הקבוצה שחזרה את הישג השיא שלה וזכתה באליפות שנייה בשנת 2004, ובגביע ראשון בשנת 2005, מאז אותה שנה הפכה הקבוצה למועמדת קבועה לתואר וזכתה ב-5 אליפויות וב-6 גביעים.

ההופעה הראשונה של הקבוצה במפעלים אירופאים הייתה בשנת 2005 כאשר השתתפה בגביע יול"ב אך התקשתה להגיע לשלבים המאוחרים במפעלים השונים כדוגמת היורוצ'לנג', ליגת האלופות בכדורסל, והיורופקאפ. בשנת 2018 הגיעה הקבוצה להישג השיא שלה, כאשר העפילה לחצי גמר היורפקאפ שבו הפסידה לרייר ונציה האיטלקית.

== תארים והישגים ==
* ליגת העל ההולנדית:
** אליפות (7): 1982, 2004, 2010, 2014, 2016, 2017, 2018
** סגנות: 1988, 2006, 2011, 2015, 2019, 2023
* הגביע ההולנדי:
** זכייה (7): 2005, 2011, 2014, 2015, 2017, 2018, 2022
** סגנות: 1997, 2000, 2007
* הליגה הבלגית הולנדית:
** סגנות: 2022

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:קבוצות כדורסל הולנדיות
קטגוריה:הולנד: מועדוני ספורט
קטגוריה:חרונינגן (עיר)
בשורה טובה

"בשורה טובה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. הוא יצא לאור בשנת 1982, על ידי חברת התקליטים פונוקול, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

== על השיר ==
"בשורה טובה" נכתב והולחן על ידי שמרית אור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. הוא היה אמור להיכלל באלבום אל הדרך, אך לבסוף הדבר נגנז. ב-10 באוגוסט 1982 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-21. ב-29 בספטמבר עלה למקום השני, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, יצא מהדירוג השבועי ב-3 בנובמבר לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. כמו כן, במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע למקום השלישי.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1982
קטגוריה:סינגלים מ-1982
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת פונוקול
תצלום ישן

"תצלום ישן" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1983 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם.

== על השיר ==
"תצלום ישן" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור והנרי בראטר, שגם הפיק אותו. עלילת השיר מספרת על חיי הילדות של אילנית. בגיל חמש עברה משפחתה לברזיל לעיר סאו פאולו. לאורך הבתים היא מספרת על משפחתה, ובפעם הראשונה היא משתמשת בשמה הפרטי חנה. "תצלום ישן" זכה להצלחה גבוהה במצעד של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום השלישי. במצעד סוף השנה של התחנה הגיע למקום ה-28. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השלישי.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1983
קטגוריה:סינגלים מ-1983
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים על ברזיל
קטגוריה:שירים על משפחות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
UWU

uwu הוא רגשון המייצג פנים חמודות. שתי האותיות "u" מייצגות עיניים עצומות, והאות "w" מייצגת פה.<ref name="name="dictionary.com"></ref><ref name="dailydot"></ref> הרגשון משמש להבעת רגש חם, שמחה או חיבה.

== שימוש וגרסאות ==
"uwu" משמש לעיתים קרובות לציון חמידות, אושר או רוך.<ref name="rae"></ref> לשימוש מופרז בו יכול להיות גם אפקט שנועד לעצבן את הנמען שלו.<ref name="studybreaks"></ref> הרגשון היה פופולרי במה שמכונה "פאנדום פרוותי".<ref name="dailydot" />

לצד "uwu" יש גם הגרסה "owo", שעשויה להביע חמידות, אבל גם סקרנות ותמיהה.<ref></ref> שתי האותיות "o" מייצגות עיניים פקוחות. "owo" נוצר ב-2016, וצבר פופולריות ב-2018. הוא משמש לפעמים גם לטרולינג.<ref></ref>

=== שימושים בולטים ===
בשנת 2018 חשבון הטוויטר הרשמי של היישום צייץ "uwu" בתגובה לציוץ של אמן.<ref name="uwutweet"></ref><ref></ref>

==הערות שוליים==
שיר על נחלים

"שיר על נחלים" (מוכר גם כ"מי הנחלים") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית בשנת 1983.<ref></ref> את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים הד ארצי בשנת 1984, והוא נכלל כרצועה השישית באלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם.

== על השיר ==
"שיר על נחלים" נכתב על ידי רחל שפירא והולחן על ידי הנרי בראטר, שגם הפיק אותו.<ref></ref> הוא בנוי בידי שני בתים, כשלאחר כל אחד מבוצע הפזמון. בשיר מדמה המשוררת את מי הנחלים לדבר מרגיע ומאחד. "שיר על נחלים" זכה להצלחה גבוהה במצעד של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום החמישי. במצעד סוף השנה של התחנה הגיע למקום ה-26. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השישי.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1983
קטגוריה:סינגלים מ-1983
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רחל שפירא
קטגוריה:שירים על אוקיינוסים וימים
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
גונץ (סדרת לוויינים)

גונץ (ברוסית: Гонец, שליח) היא סדרת לווייני תקשורת שפותחה ברוסיה על בסיס סדרת לווייני תקשורת צבאית סובייטית סטרלה.

מטרת המערכת היא העברת נתונים לאזורים מרוחקים בהם רשת סלולרית אינה מתפקדת, העברת נתונים של מערכת גלונאס וכיוצא בזה. הצרכנים העיקריים של המערכת הם מוסדות ממשלה וחברות ממשלתיות. לשימוש במערכת נדרשת התקנת טרמינל אצל צרכן.

הלוויינים פועלים במסלול גאוסטציונרי.

בשנת 1989 ביוזמת "מערכות המידע הלווייניות רשטניוב", מתכנני מערכת "סטרלה", החלה הסבה לווייני מערכת "סטרלה" לצרכים אזרחיים. בשנת 1994 לוויינים אלו נכללו בתוכנית של רוסקוסמוס והוחלט לנצל לצרכים אלו 12 לוויינים שהיו מיועדים למערכת "סטרלה" שטרם שוגרו.

השיגור הראשון בוצע בשנת 1996. כל שיגור כלל 3 לוויינים. בשנת 2005 החלו שיגורים של לווייני הדור השני "גונץ M".

משקל לוויין של הדור הראשון היה 240 ק"ג ושל הדור השני 280 ק"ג. לוויין של הדור השני צויד במדחף לעדכון מסלול ומערכת העברת נתונים משודרגת.

לווייני הדור הראשון שוגרו מקוסמודרום פלסצק בעזרת משגר ציקלון 3. לוויינים של הדור השני משוגרים מאותו מקום בעזרת משגרים שונים.

בתכנון המערכת הייתה צריכה לכלול 24 לוויינים. המערכת לא הגיע לשלב זה של פיתוח וכיום, בקיץ 2023 היא כוללת 18 לוויינים. הדבר גורם לעיקובים בהעברת הנתונים באזורים טרופיים, אך ביתר האזורים ובעיקר בצפוניים תפקוד תקין. עד לשנת 2025 מתוכנן לשגר עוד 9 לוויינים, כולל לוויין ראשון מהדור השלישי.

מערכת בקרה של המערכת כוללת תחנות במוסקבה, יוז'נו-סחלינסק ומחוז קרסנויארסק.

==קישורים חיצוניים==

* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/gonets-m.htm תיאור לוויינים]
* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/gonets.htm תיאור שיגורים]

קטגוריה:לוויינים רוסיים
קטגוריה:לווייני תקשורת
קטגוריה:מערכי לוויינים
סמואל שורט

סמואל שורט (באנגלית: Samuel Short; נולד ב-17 בספטמבר 2003) הוא שחיין אוסטרלי, אלוף העולם (פוקואוקה 2023) במשחה ל-400 מטר חופשי.

== ביוגרפיה ==
שורט נולד וגדל בקווינסלנד שבאוסטרליה.

=== 2022 ===
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה בסוף יוני 2022 זכה שורט במדליית כסף במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:03.50 דקות. נוסף לעך, הוא סיים במקום תשיעי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 7:48.28 דקות ובמקום 14 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 15:10.14 דקות.

במשחקי חבר העמים שנערכו בברמינגהאם, אנגליה באוגוסט זכה במדליית זהב במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 14:48.54 דקות, לפני דניאל וויפן מאירלנד שקבע שיא לאומי חדש של 14:51.79 דקות ומדליית כסף במשחה 400 מטר חופשי בתוצאה של 3:45.07 דקות.

=== 2023 ===
====אלוף עולם====
באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ביולי 2023 זכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:40.68 דקות, לפני אחמד חפנאווי מתוניסיה שקבע שיא אפריקה חדש של 3:40.70 דקות ולוקאס מרטנס מגרמניה (3:42.20 דקות), מדליית כסף במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אוקיאניה חדש של 7:37.76 דקות, אחרי אחמד חפנאווי שקבע שיא אישי חדש של 7:37.00 דקות ולפני רוברט פינק מארצות הברית שקבע שיא אמריקה חדש של 7:38.67 דקות ומדליית ארד במשחה ל-1500 מטר חופשי בשיא אישי חדש נוסף של 14:37.28 דקות, אחרי אחמד חפנאווי שקבע שיא אפריקה ושיא אליפות חדש 14:31.54 דקות ורוברט פינק שקבע שיא אמריקה חדש של 14:31.59 דקות.

===2024===
באולימפיאדת פריז סיים במקום רביעי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:42.64 דקות.

== שיאים אישיים ==
=== בריכה אולימפית ===
* 200 מטר חופשי: 1:47.35 דקות (2022)
* 400 מטר חופשי: 3:40.68 דקות (2023)
* 800 מטר חופשי: 7:37.76 דקות (2023)
* 1500 מטר חופשי: 14:37.28 דקות (2023)

== ראו גם ==

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחייני חופשי
קטגוריה:אלופי עולם בשחייה
קטגוריה:שחיינים אוסטרלים באולימפיאדת פריז (2024)
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-2003
יהושע ברוק

יהושע (שיקה) ברוק (כ"ב בטבת ה'תרע"ב, 12 בינואר 1912 – ב' באב ה'תשל"ז, 17 ביולי 1977) היה ראש המועצה האזורית יואב.

==ביוגרפיה==
נולד בפולין (אז בתחומי האימפריה הרוסית) לאליעזר ומרים.
היה חבר גרעין "גבעת גנים" של השומר הצעיר, שייסד את קיבוץ נגבה, ובראשית הדרך היה גזבר הגרעין וסדרן עבודה.

ב-1941 נבחר להנהלת קיבוץ נגבה. ב-1946 נשלח לגרמניה מטעם "פלוגות הסעד" לסייע לשארית הפליטה באירופה. במלחמת העצמאות נמנה עם מגיני נגבה, ומדי שנה ארגן עצרת ב-12 ביולי לציון הקרב על נגבה.

ב-1949 נבחר להנהלת אגודת קיבוצי השומר הצעיר. הוא הקים בנגבה מוסד חינוכי אזורי על שם מגיני נגבה, וניהל אותו במשך מספר שנים. כמו כן היה ממקימי מפעל הפלסטיק צ.ל.פ בקיבוץ.

בנובמבר 1961 נבחר לכהן כראש המועצה האזורית יואב, אך בחירתו בוטלה חודשיים לאחר מכן על ידי משרד הפנים בשל העובדה שלא היה חבר מועצה בזמן בחירתו. בשל כך, נציג נגבה במועצה התפטר וברוק נכנס במקומו, ואז הועמד שוב לבחירה ונבחר לראשות המועצה כדין. ב-1965 נבחר בשנית לתפקיד.

ב-11 בפברואר 1963, בעודו נוהג ברכב ליד משואות יצחק, פגע בתחנת אוטובוס ופצע ארבעה בני אדם שהמתינו בה, אך נמלט מהמקום ולא הגיש סיוע לנפגעים. כמה ימים מאוחר יותר, הסגיר את עצמו לתחנת המשטרה באשקלון, ושוחרר בערבות. במשפטם טענו יושבי המכונית (בהם יעקב וילן) כי לא הבחינו בנפגעים בעת האירוע. בתום המשפט, הורשע בארבע עבירות תנועה, והושת עליו קנס של 1500 לירות ישראליות וכן רישיונו נשלל לשחושה חודשים בפועל ושלוש שנים על תנאי. כמו כן, נתבע בתביעת נזיקין על ידי הנפגעים מהתאונה.

לאחר כהונתו כראש מועצה שימש כמנהל מחלקת הקליטה בהתיישבות במשרד לקליטת עלייה. במסגרת זו סייע לקליטתם של עולים חדשים, גם מיהודי ארצות האסלאם, בקיבוצים.

נספה בתאונת דרכים בצומת שער הגיא יחד עם בנו יואב ואשה נוספת ונטמן בבית הקברות בנגבה.

==חיים אישיים==
היה נשוי לחנה לבית הולצמן, ולהם נולדו שלושה ילדים. בנם עלי ברוק הוא סגן אלוף במילואים ופעיל חברתי.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מייסדי קיבוצים
קטגוריה:ראשי מועצה אזורית יואב
קטגוריה:נגבה: אישים
קטגוריה:אישי ציבור ישראלים שהורשעו בדין
קטגוריה:מורשעים בעבירות תנועה בישראל
קטגוריה:עובדי המשרד לקליטת עלייה
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בישראל
קטגוריה:אישים הקבורים בנגבה
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1912
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1977
מוקדמות מונדיאל 2026 - אמריקה הדרומית

מוקדמות מונדיאל 2026 של CONMEBOL הוא השלב המקדים למונדיאל 2026 שיתקיים באמריקה הצפונית, עבור נבחרות כדורגל לאומיות החברות בקונפדרציית הכדורגל של אמריקה הדרומית (CONMEBOL). לאמריקה הדרומית מוקצים 6 מקומות ישירים למונדיאל ומקום אחד בפלייאוף הבין יבשתי.

המשחקים יחלו ב-7 בספטמבר 2023 ויסתיימו בספטמבר 2025. 

בעקבות זיוף מסמכי הלידה של ביירון קסטיו במוקדמות הקודמות על ידי ההתאחדות האקוודורית, לאקוודור הורדו שלוש נקודות.

== פורמט ==
באוגוסט 2022 החליטה מועצת CONMEBOL להמשיך בשיטת המוקדמות ששימשה בששת הסבבים הקודמים (החל מ-1998). עשר הנבחרות ישחקו בבית אחד בשיטת בית-חוץ.

== משתתפות ==
כל 10 הנבחרות הלאומיות החברות ב-CONMEBOL ישתתפו במשחקי המוקדמות.

== טבלה ==

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מוקדמות המונדיאל
קטגוריה:מונדיאל 2026
קטגוריה:אמריקה הדרומית: כדורגל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2023
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2024
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-2025
כוח ביירקנס

כוחות ביירקנס הם כוחות העתקה הנוצרים על בועות המצויות בשדה לחץ. כוחות ביירקנס עיקריים נגרמים באופן ישיר מהשפעת שדה הלחץ; כוחות ביירקנס משניים נגרמים משדה הלחץ שמייצרות הבועות עצמן בעקבות התנודות בנפחן. הכוחות תוארו לראשונה על ידי Vilhelm Bjerknes ב-1906 ב-"Fields of Force".<ref>Bjerknes, V. (1906). Fields of force. General Books.</ref>

== כוח ביירקנס עיקרי ==
כוח ההעתקה הפועל על בועה ספרית בשדה לחץ הוא:

<math> F = - V \nabla P </math>

כאשר <math> V </math> הוא נפח הבועה ו-<math> \nabla P </math> הוא גרדיאנט שדה הלחץ.

במקביל, בועה המצויה בשדה לחץ תשנה את נפחה בהתאם למשוואת ריילי פלאסט.

בגבול שדה לחץ חלש ניתן לקרב את רדיוס הבועה למתנד הרמוני מאולץ. התדירות העצמית המתקבלת מליניאריזציה של משוואת ריילי פלאסט תלויה ברדיוס המנוחה של הבועה <math> R_0 </math><ref></ref>:

<math> \omega_0^2 = \frac{1}{\rho R_0^2} \Bigl( 3\kappa \bigl(P_0 - P_V \bigr) - 2 (3\kappa - 1) \frac{\sigma}{R_0} \Bigr) </math>

כאשר <math> R_0 </math> רדיוס המנוחה של הבועה, <math> P_0 </math> הלחץ ההידרוסטטי, <math> P_V </math> לחץ האדים, <math> \rho </math> צפיפות הנוזל, <math> \sigma </math> מקדם מתח הפנים ו-<math> \kappa </math> הוא הקבוע הפוליטרופי.

בהינתן שדה לחץ הנוצר מגל קול עומד <math> P(t)=P_0 + P_d sin(kx) cos(\omega_d t) </math> הממוצע הזמני של כוח ההעתקה <math> \langle F \rangle = - \langle V \nabla P \rangle </math> לא מתאפס ותלוי במיקום <math> x </math>. על סמך תאוריה של מתנד הרמוני מאולץ ניתן לבחון שני מצבים:

בראשון, <math> \omega_0 < \omega_d </math> והבועה תנועה לנקודות הצומת (nodes). בשני <math> \omega_0 > \omega_d </math> והבועה תנועה לנקודות הטבור (anti nodes)<ref name=":0"></ref>.

התלות של<math> \omega_0 </math> ב-<math> R_0 </math> מובילה להגדרת <math> R_c </math> כך שבועות בעלות רדיוס מנוחה גדול מ-<math> R_c </math> ינועו לנקודות הצומת ובועות בעלות רדיוס מנוחה קטן מ-<math> R_c </math> ינועו לנקודות הטבור.

== כוח ביירקנס משני ==
כוח ביירקנס משני הוא כוח משיכה או דחייה הנוצר בין בועות המתנודדות תחת שדה לחץ חיצוני. בגבול תנודות חלשות מתקבל הביטוי<ref></ref><ref name=":1"></ref>:כאשר <math> r </math> זהו המרחק בין הבועות, <math> \rho </math> צפיפות הנוזל ו-<math> V_i </math> נפח הבועה ה-<math> i </math>.

אם מניחים שרדיוס הבועות מתנהג כמתנד הרמוני (<math> \delta _i \ll R_i </math>):

<math> R_1(t) = R_{01}+\delta_1 sin(\omega t) </math>

<math> R_2(t) = R_{02}+\delta_2 sin(\omega t+\phi) </math>

מתקבל הביטוי<ref name=":1" />:

<math> F_{B2}=- \frac{2 \pi \rho \omega ^2 \delta_1 \delta_2 R_{01}^2 R_{02}^2}{r^2}cos(\phi)\hat{r} </math>

כלומר, סימן הכוח נקבע לפי הפאזה היחסית בין התנודות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אקוסטיקה
מירדף (שיר)

"מירדף" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית חוה אלברשטיין.<ref name=":0"></ref> הוא יצא לאור במאי 1969, על ידי חברת התקליטים CBS, כסינגל מתוך אלבום האולפן השמיני שלה, מירדף (1970).<ref name=":0" /> כמו כן, הופץ "מירדף" כסינגל כפול לצד "גשר אלנבי" שבוצע על ידי הזמר יהורם גאון.<ref name=":0" />

השיר הגיע למקום החמישי במצעד של הגל הקל.<ref name=":0" /> השיר נכתב עבור סרטו של מיכה שגריר "המלחמה לאחר המלחמה".<ref name=":0" />

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי ירון לונדון והולחן והופק על ידי נחום היימן.<ref name=":0" /> את השיר כתב לונדון על הלחימה בארץ המרדפים.<ref name=":1"></ref> לפי כתבה שפורסמה במקור ראשון, מיכה שגריר ביקש מהיימן להלחין עבורו את השיר בלחן בקצב מהיר מאוד, כדי .<ref name=":1" /> התוצר המוגמר היה שיר קשה לביצוע ועל כן, נבחרה אלברשטיין לבצעו.<ref name=":1" />

במרוצת השנים הביע לונדון הסתייגות חריפה מהשיר, הביע חרטה על כתיבתו וכינה אותו .<ref></ref>

== הצלחה ==
ב-25 במאי 1969 נכנס השיר לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של הגל הקל במקום העשירי.<ref></ref> ב-1 ביוני עלה למקום התשיעי לפי נתונים שפורסמו.<ref></ref> בהמשך הצעידה, הגיע בשיאו למקום החמישי.<ref></ref> הוא יצא מהמצעד בסוף יולי 1969.<ref></ref> במצעד השנתי של גלי צה"ל שפורסם ב-1969 דורג "מירדף" במקום ה-21.<ref></ref>

במצעד של המדינה דורג "מירדף" במקום ה-308.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|מאי 1969
|תקליט 12 אינץ'
|NMC
|style="text-align:center;"|<ref name=":0" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1969
קטגוריה:סינגלים מ-1969
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי ירון לונדון
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נחום היימן
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי נחום היימן
קטגוריה:מלחמת ההתשה בתרבות
קטגוריה:מחלוקות במוזיקה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
קטגוריה:שירים מסרטי קולנוע
פריוויני היילו

פריוויני היילו (באנגלית: Freweyni Hailu; נולדה ב-12 בפברואר 2001) היא אתלטית אתיופית, אלופת העולם באולם (גלאזגו 2024) בריצת 1500 מטר וסגנית אלופת העולם באולם (בלגרד 2022) בריצת 800 מטר.

== קריירה ==
היילו נולדה וגדלה באתיופיה.

=== 2021 ===
==== מקום רביעי במשחקים האולימפיים ====
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום רביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:57.60 דקות.

=== 2022 ===
==== סגנית אלופת העולם באולם ====
באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד, סרביה במרץ 2022 זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בשיא אישי חדש של 2:00.54 דקות, אחרי אג'יי וילסון מארצות הברית (1:59.09 דקות) ולפני האלימה נאקאי מאוגנדה (2:00.66 דקות).

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית בחודש יולי סיימה במקום רביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:01.28 דקות ובמקום 11 בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:00.11 דקות.

===2024===
====אלופת עולם באולם====
באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו, הממכלה המאוחדת ב-3 במרץ 2024 זכתה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:01.46 דקות, לפני ניקי הילץ (4:02.32 דקות) ואמילי מקיי (4:02.69 דקות), שתיהן מארצות הברית.

== שיאים אישיים ==
;אצטדיון
* ריצת 800 מטר: 1:57.57 דקות (2021)
* ריצת 1500 מטר: 3:56.28 דקות (2021)
* ריצת 2000 מטר: 5:25.86 דקות (2021) שיא אתיופיה

;אולם
* ריצת 800 מטר: 2:00.46 דקות (2023)
* ריצת 1500 מטר: 4:02.50 דקות (2022)
* ריצת 3000 מטר: 8:46.92 דקות (2023)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:אתלטיות אתיופיות
קטגוריה:אלופות עולם באתלטיקה
קטגוריה:רצות למרחקים בינוניים
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת טוקיו (2020)
קטגוריה:ילידות 2001
K-pop (שיר)

"K-pop" הוא שיר של הראפר האמריקאי טראוויס סקוט, הראפר הפוארטו ריקני באד באני והזמר הקנדי דה ויקנד. השיר יצא לאור באמצעות קקטוס ג'ק רקורדס ואפיק רקורדס כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן הרביעי של סקוט, Utopia, ב-21 ביולי 2023.<ref></ref> השיר נכתב לצד בוי-1דה, ג'האן סוויט ו-BNYX מ-Working on Dying, שהפיק את השיר לצד אילאנג'לו.<ref name="PF"></ref>

==רקע==
סקוט הכריז על שיתוף הפעולה ברשתות החברתיות שלו ב-19 ביולי 2023.<ref name="PF"/> באד באני ודה ויקנד נמנו קודם לכן בין האמנים המשתתפים באלבום Utopia,<ref></ref> כשסקוט הציג שיתוף פעולה עתידי עם באד באני במועדון במונקו במאי 2023. באד באני אמר בראיון עם רולינג סטון במהדורת יולי/אוגוסט 2023 שהוא וסקוט "עבדו על זה לפני כמה זמן".<ref name="Uproxx"></ref>

==וידאו קליפ==
וידאו קליפ נלווה לשיר פורסם ב-21 ביולי 2023. בקליפ סקוט נראה באצטדיון כדורגל ריק ממותג במיתוג האלבום Utopia. בנוסף, הוא רומז על סיבוב הופעות פוטנציאלי לתמיכה באלבום עם שילוט בו כתוב "Stadium Tour Rehearsal", כשהוא חולק מבט על שיתוף הפעולה שלו עם אייר ג'ורדן לנעלי ספורט.<ref></ref> באד באני נראה עושה את דרכו למועדון לילה, ודה ויקנד נראה נהנה מארוחה עם סקוט באחוזה מוקפת בנשים. הקליפ כולל הופעות קמע של מת'יו ויליאמס, פארל ויליאמס וסיזה.<ref></ref><ref></ref>

== מיקומי שיא ==

==היסטוריית יציאות לאור==
{| class="wikitable plainrowheaders"
|+ היסטוריית יציאות לאור עבור "K-pop"
! scope="col"| אזור
! scope="col"| תאריך יציאה
! scope="col"| פורמטים
! scope="col"| חברות תקליטים
! scope="col"| מקורות
|-
! scope="row"| עולמי
| 21 ביולי 2023
| תקליטור הורדה דיגיטלית סטרימינג תקליט ויניל
| קקטוס ג'ק אפיק
| align="center"|<ref name="Uproxx"/>
|-
! scope="row" rowspan="2"| ארצות הברית
| rowspan="2"| 25 ביולי 2023
| רדיו להיטים עכשוויים
| rowspan="2"| אפיק
| align="center"|<ref></ref>
|-
| רדיו קצבי עכשווי
| align="center"|<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2023
קטגוריה:סינגלים מ-2023
קטגוריה:שירי טראוויס סקוט
קטגוריה:שירי באד באני
קטגוריה:שירי דה ויקנד
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דה ויקנד
קטגוריה:שירי מוזיקת טראפ
קטגוריה:שירי רגאטון
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי באד באני
IAR-80

IAR-80 (או IAR-81 בדגם המתקדם) הוא מטוס קרב ותקיפה קלה תוצרת תעשיית התעופה הלאומית של רומניה, על בסיס מטוס PZL P-24 הפולני. הוא יוצר בין השנים 1940–1944 בכמות של כ־400 יחידות, והיה בשירות עד שנת 1952 בחיל האוויר הרומני.<ref></ref>

==היסטוריה==
עקב צורכי הביטחון של רומניה והרצון לשמור אותה עצמאית ככל האפשר מבחינה זאת מבחינה תעשייתי וכלכלית. בעוד רוחות מלחמה החלו מנשבות מעל אירופה. הוחלט ברומניה בסוף שנות ה–30 על פתיחת פרויקט ליצור מטוס קרב מקומי. בראש צוות הפרויקט עמדות פרופ' יון גרוסו, יון קושריאנו, אינג' ג'ורגה זוטה, ויזירו גרוסו ויון וולנר. לבסוף הוחלט כי המטוס החדש יהיה מבוסס על PZL P-24 שיוצר ברישיון אותו יחליף כמטוסי קו ראשון. עיקר השינויים שהוכנסו היו הכנף החדשה לחלוטין, תא הטייס שחלו בו שינויים בנוסף לסגירתו והרחקתו לאחור, בעוד החימוש והמנוע השתנו לא הרף. לעומת זנב המטוס בו לא יכול שינוי גם בדגמים המתקדמים. הפרויקט שהתקדם באיטיות הניב פרי באפריל 1939 עם טיסת המבחן של האב-טיפוס שהשיגה תוצאות חיוביות מלבד כמה בעיות קלות שהתגלו בבדיקות תוקנו במהלך השנה הבאה. אב הטיפוס המשופר של IAR-80 התחרה אל מול ההיינקל 112 הגרמני שהגיעה זה עתה לקראת הזמנה ומלבד ביצועי המנוע והחימוש IAR-80 הוכיח את עדיפותו. חיל האוויר הרומני התרשם והזימן את ה–100 היחידות על חשבון ההזמנה של המטוס הגרמני.

מטוס זה שהיה יכול בתחילת דרכו להוות אתגר גם למטוסים הטובים ביותר של אותה התקופה (כמו: המסרשימיט והספיטפייר) "לא הגשים את חזונו" במלואו עקב הקשיים שהוצבו בפני תעשיית התעופה הצעירה של רומניה והצורך שלה לבחור צד בסכסוך הבין מעצמתי, מה שהוביל לבסוף גם העדפה ביבוא מאשר יצור מקומי.<ref></ref>

===שימוש מבצעי===
מטוס זה ראה יחסית פעילות מוגבלת אבל מגוונת בין היתר בחזית המזרחית במבצע ברברוסה ובהגנה על נכסים אסטרטגים בשטח האווירי של רומניה מפני הפצצות בעלות הברית<ref></ref>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מטוסי קרב
קטגוריה:רומניה: צבא וביטחון
קטגוריה:רומניה: תעופה
קטגוריה:רומניה: תעשייה
ניר רייכמן

ניר רייכמן (נולד ב-24 בספטמבר 1975) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

==קריירה==
רייכמן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים. ב-27 בנובמבר 1993 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 2-0 להפועל באר שבע. ב-4 במרץ 1995 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 נגד הפועל חיפה.

בקיץ הושאל להפועל טייבה ובינואר של אותה עונה הושאל להפועל כפר סבא. בעונת 1997/1998 חזר לבית"ר עמה זכה באליפות. בפברואר הושאל להפועל ירושלים עד לסיום העונה.

לאורך הקריירה שלו רייכמן סבל מפציעות חוזרות ונשנות ופרש מכדורגל בגיל 26 בלבד. לאחר פרישתו שימש כאיש צוות במחלקות הנוער של בית"ר ירושלים והפועל קטמון ירושלים.

==תארים==
; בית"ר ירושלים
*אליפות ישראל: 1997/1998

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:כדורגלני הפועל טייבה
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני הפועל ירושלים
קטגוריה:מאמני כדורגל ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
Out of Space

"Out of Space" (בעברית: "מחוץ לחלל") הוא שיר של להקת המוזיקה אלקטרונית הפרודיג'י משנת 1992. השיר הופיע באלבום בכורה של הלהקה Experience ויצא כסינגל הרביעי מאלבום זה. השיר סימפל מהשיר Chase the Devil משנת 1976 של הזמר מקס רומיאו כמו ומספר שורות מהשיר Critical Beatdown של הזמר Kool Keith משנת 1988.
השיר נחשב למצליח ביותר מתקופתה המוקדמת של הלהקה ומתחילת דרכה, ולעיתים קרובות נוגן בהופעה חיה על ידי הלהקה. איגוד תעשיית ההקלטות הבריטי קיבע את השיר למעמד של זהב במאי 2021.
בשנת 2005 הוציאה Audio Bullys הבריטית את השיר כרימיקס לסינגל Voodoo People / Out of Space מתוך אלבום האוסף Their Law: The Singles 1990–2005.

==ביקורות לשיר==
בפרשנות השבועית שלו במצעד הסינגלים הבריטי, אמר ג'יימס מאסטרטון כי "השיר הזה ללא ספק הוא הכי מסחרי שלהם עד כה. השיר אולי לא ממש קידם אותם יותר מידי הלאה, אך יחד עם זאת זהו השיר הרביעי שלהם שנכנס למצעד הסינגלים הבריטי בשנה הזו, וזה לא משהו שכדאי לרחרח בו (להקל בו ראש)." צ'אלרס ארון ממגזין המוזיקה האמריקאי Spin כתב: "השיר מתפתל ומשתנה כל הזמן, וזה הטכנו ש"מכופף" את דעתך ומדגדג לך את הבטן."

==הקליפ==
צבעי הנגטיב בקליפ, בבימויו של ראסל קרטיס, הציגו את הלהקה משתוללת בסביבה כפרית. קית' פלינט הולבש בתלבושת רייבר, נראה לבוש בסרבלים לבנים, מסיכת פנים וכפפות פלואורסצנט ונראה מרחרח את ה-"Vicks VapoRub". הקליפ גם הציג צילומים של הופעות חיות של הלהקה באותה תקופה וגם יענים. הקליפ הוצג פעמים רבות ב-MTV אירופה.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שירי 1992
קטגוריה:סינגלים מ-1992
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על החלל החיצון
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אקס-אל רקורדינגס
אתהלך

הכריכה האחורית של 'אתהלך'
אתהלך הוא ספרו האוטוביוגרפי של אהרן מרגלית.

הספר מתאר את התמודדותו בילדותו עם נגיף הפוליו והנכות שבעקבותיו, עם גמגום כבד בנערותו, ובבגרותו עם סרטן מסוג אנגיו-סרקומה בדרגה 5 בראש וסרטן מסוג לימפומה בדרגה 3 ברגל. הספר נותן עצות, כלים וחיזוקים לחולים במחלות אלו וקרוביהם, לחולים בכלל ולהתמודדויות בכלל.

הספר נכתב בידי משה גוטמן, ונערך על ידי חנוך ריגל. הוא יצא לאור בכסלו ה'תשע"א בהוצאות 'המודיע' ו'פלדהיים', ונמכר בלמעלה מ-140,000 עותקים.<ref></ref> בתוך שנה מהוצאתו הודפסו תשעה מהדורות, כל אחת גדולה מקודמתה,<ref>על פי הקדמת הספר (מהדורה תשיעית ואילך)</ref> ונכון לאב ה'תשפ"ג הודפסו למעלה משלושים מהדורות. הספר תורגם לאנגלית, יידיש, צרפתית ורוסית.

== בעקבות אתהלך ==
מספר שנים לאחר הוצאת 'אתהלך' יצא ספר בשם 'בעקבות אתהלך', ובו סיפוריהם של אנשים שחייהם השתנו בעקבות קריאת הספר 'אתהלך' או מפגש עם מרגלית. בהמשך יצא כרך נוסף ('בעקבות אתהלך 2'). שני הכרכים תורגמו לאנגלית ויידיש.

== עיבודים ==
* אהר'לה (4 כרכים, הוצאת יפה נוף) – לאחר הוצאת 'אתהלך', עבר הספר עיבוד לילדים בצורת קומיקס. הכרך הראשון מתאר את ההתמודדות עם הפוליו והנכות, השני את ההתמודדות עם הגמגום, והכרכים השלישי והרביעי מתארים התמודדויות של ילדים שקבלו תמיכה ממרגלית. הספרים עובדו בידי הדס אירנשטיין וצויר בידי דוד גולד. ארבעת הכרכים תורגמו לאנגלית ויידיש.
* לא מכין קפה למלאך המוות – 'אתהלך' בעיבוד המיועד לקהל יעד חילוני. יצא בשנת ה'תשע"ז, בעריכת עינת יקיר ובהוצאת עם עובד.<ref></ref>

הספר עובד להצגה על ידי תיאטרון 'נקודה טובה'.<ref></ref><ref></ref>

קטעים מתוך הספר שולבו בסרט 'מי את'.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.hidabroot.org/article/100097 החיים קשים? רק אל תגידו את זה לרב אהרן מרגלית] כתבה באתר הידברות
* הערך [https://www.hamichlol.org.il/אהרן_מרגלית אהרון מרגלית] באתר המכלול
* [https://storage.hidabroot.org/OLD_MEDIA/ScreenHunter_19%20Feb.%2001%2010.48.jpg הספר אתהלך] בידי הרב חיים קנייבסקי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרים ביוגרפיים
קטגוריה:ספרים ישראליים
קטגוריה:ספרים בעברית
קטגוריה:סרטן
קטגוריה:נכות בישראל
וו שאוקונג

וו שאוקונג (במנדרינית: 吴少聪; נולד ב-20 במרץ 2000) הוא כדורגלן סיני המשחק בעמדת המגן השמאלי בגנצ'לרבירלי.

==קריירת מועדונים==
וו התחיל לשחק כדורגל בקבוצות כדורגל מקומיות בבייג'ינג. בשנת הצטרף למחלקת הנוער של שימיזו ס-פולסה היפנית.

ב-3 בפברואר 2019 חתם בגואנגג'ואו אוורגראנד והושאל מיידית לקיוטו סנגה. וו לא הצליח להשתלב בקבוצה וחזר במהלך העונה לגואנגג'ואו. ב-1 בדצמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0-3 נגד שאנגחאי שנחווה. ב-16 באוקטובר 2020 וו כבש את השער הראשון שלו בקריירה בניצחון 1-3 נגד חביי צ'יינה פורצ'ן במסגרת רבע גמר פלייאוף ליגת העל הסינית.

ב-10 בינואר 2023 וו חתם לשנתיים וחצי באיסטנבול בשאקשהיר מליגת העל הטורקית והפך לכדורגלן הסיני הראשון שמשחק במדינה. ב-17 במאי 2023 וו ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בתיקו 1-1 ביתי מול אומרנייספור.

ב-18 ביולי 2023 הושאל לגנצ'לרבירלי מהליגה הטורקית הראשונה.

==קריירה בינלאומית==
ב-24 ביולי 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סין בתיקו 0-0 נגד .

נכלל בסגל נבחרת סין לטורניר גביע אסיה 2023.

==תארים==
; גנצ'לרבירלי
*ליגת העל הסינית: 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים סינים
קטגוריה:מגני כדורגל סינים
קטגוריה:כדורגלני גואנגג'ואו
קטגוריה:כדורגלני איסטנבול בשאקשהיר
קטגוריה:כדורגלני גנצ'לרבירלי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סין
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2023
קטגוריה:ספורטאים זרים ביפן
קטגוריה:ספורטאים זרים בטורקיה
קטגוריה:סינים שנולדו ב-2000
המרכז הגאה רמת גן

המרכז הגאה רמת גן הוא מרכז קהילתי עירוני המיועד לקהילה הלהט"בית ברמת גן. המרכז מנוהל על ידי מחלקת הקהילה הגאה בעיר ומציע שירותים חברתיים, זהותיים ותרבותיים לקהילה הגאה בעיר.

המרכז הוקם בספטמבר 2022 על ידי עיריית רמת גן, והוא שוכן בקומה הראשונה של בית האזרח שברמת גן.

==הפעילות במרכז==
המרכז מפעיל פעילויות ואירועים שונים כדי לתת מענה לצורכי הקהילה הגאה לכל גווניה וסוגיה. את הפעילות במרכז ניתן לסווג לשלושה סוגים:
* קבוצות ייעודיות לאוכלוסיות שונות (האוכלוסייה הדתית, הגיל השלישי, הקהילה הטרנסית, הקשת הביסית, הורים לילדים גאים).
* קבוצות גאות סביב תחומים שונים (ספורט, משחקי קופסה).
* אירועים חד-פעמיים לגיבוש וחיזוק הזהות הגאה של הקהילה בעיר (טיולים, ערבי סרט וסדנאות).

כמו כן, מחלקת קהילה גאה, אשר מובילה את המרכז, מקדמת שיתוף פעולה עם מחלקות אחרות בעיר לשיפור השירותים הניתנים לקהילה הגאה. השיתוף מתבצע מול מספר מחלקות:
* מחלקת בריאות - פתיחת מרפאה גאה, העברת סדנאות לרופאים עם רופא המותאם לקהילה, הפצת מידע בנוגע למחלת אבעבועות קוף.
* אגף חינוך - קידום סדנאות של חוש"ן בכל בתי הספר בעיר, חלוקת דגלי גאווה בבתי ספר.
* מחלקת תרבות - הפקת אירוע הגאווה המרכזי על כל היבטיו, פרסום אירועים שונים במרחב הציבורי.
* מחלקת ספורט - עזרה וסיוע למרכז הגאה ברכישת ציוד ספורט, ייעוץ לפעילויות ספורט, שימוש בנכסי מחלקת הספורט כדי לקדם סדנאות ואירועים עבור הקהילה הגאה.
* מחלקת קשרי קהילה - מקיימת בשת"פ סדנאות וסיורים למעורבות עירונית ברמת גן.

הפעילות של המרכז נעשית בשיתוף פעולה הדוק עם ארגוני הקהילה הגאה בעיר (האגודה, חוש"ן, איגי, מעברים, חברותא, בת קול, האחווה הסטודנטיאלית הגאה, מועדון הספורט הגאה, תהל"ה וברית הלביאות).

בשנים 2022 ו-2023 הופיעה העיר רמת גן ברשימת הערים שקידמו במידה הרבה ביותר את צורכי הקהילה במדד הגאווה של האגודה למען הלהט"ב.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* [https://www.ramat-gan.muni.il/community/lgbtcenter/ דף מידע] באתר עיריית רמת גן

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארגוני להט"ב בישראל
קטגוריה:מקומות מפגש של להט"בים
קטגוריה:עיריית רמת גן
אולי עוד פעם (שיר)

"אולי עוד פעם" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה העשירית וכשיר הנושא של אלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם.

== על השיר ==
"אולי עוד פעם" נכתב והולחן על ידי שמרית אור והנרי בראטר, שגם הפיק אותו. זהו השיר הראשון של אילנית שהופק עבורו וידאו קליפ רשמי. הוא צולם בוואדי א-זרקא שבשומרון במסגרת התכנית "שביל באמצע שביל בצד" של הטלוויזיה החינוכית. "אולי עוד פעם" זכה להצלחה גבוהה במצעד של רשת ג', כשבשיאו דורג במקום השני. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השביעי.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שמרית אור
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
בואו בואו

"בואו בואו" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה של אלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם.

== על השיר ==
"בואו בואו" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-27 במרץ 1984 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-22. ב-22 במאי עלה למקום הרביעי, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, ב-24 ביולי יצא מהדירוג לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השביעי.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
חדר משלו

חדר משלו – סרט קולנוע שביים מתן יאיר שגם כתב את התסריט. הסרט בכיכובם של גלעד לדרמן וירדן בר-כוכבא הוצג לראשונה בפסטיבל ירושלים לקולנוע ב-2023.

==עלילת הסרט==

אורי (גלעד לדרמן) הוא ילד מופנם החי במשפחה על סף פירוק. אמו ישנה בחדרו לאחר שיחסיה עם האב (ישראל ברייט) עלו על שירטון. אורי מנסה להצטרף למשלחת השכבה היוצאת למסע לפולין, וזאת במסגרת יחסיו הקרובים עם רכז השכבה עמית רוקמן (דרור קרן) שמרכז את המשלחת. בינתיים האב עוזב את הבית למקום לא ידוע. חוסר האפשרות של אורי להשיג את חתימת האב על טופס היציאה מסבך את אפשרותו להצטרף למשלחת ומסבך אותו ביחסיו עם רוקמן.

ברקע כל זה אורי מקבל צו ראשון. המאבחנת הצבאית שמה לב לחריגותו של אורי והוא נדרש לאיבחון אצל קצין בריאות הנפש. בסיר הלחץ המשפחתי נמצאת גם אחותו הגדולה של אורי (נטע רוט) שנוהגת לארח את בן זוגה בחדרה.

==רקע לתסריט==
את התסריט כתב מתן יאיר שגם ביים את הסרט. לדבריו התסריט מבוסס במידה רבה על חוויותיו האישיות מתקופת ההתבגרות, תקופה שבה הוא חלק חדר עם אימו על רקע דומה. מתן יאיר גם חיבר ספר בשם זהה – "חדר משלו" שיצא לאור בשנת 2009.

==קישורים חיצוניים==

* 
*[https://www.israelhayom.co.il/podcasts/article/14384035 פודקאסט וכתבה] על הסרט באתר עיתון ישראל היום
*[https://www.filmfund.org.il/Movie?movieId=37 הקישור באתר] קרן הקולנוע הישראלי
*[https://eithanwe.wordpress.com/2023/07/18/פרסי-אופיר-2023-חדר-משלו/ ביקורת על הסרט] בבלוג של איתן
קטגוריה:סרטי 2023
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2023
קרן יוסט

קרן יוסט-רוזנבלום (נולדה ב-24 ביוני 1974) היא עורכת דין ישראלית. החל מיולי 2023 משמשת פרקליטת מחוז ירושלים (אזרחי) (כולל אזור יהודה ושומרון) בפרקליטות המדינה.

== ביוגרפיה ==
נולדה בארצות הברית לחיה ופרופ' ישראל יוסט (1936–2024), ששימש מנהל מחלקה פנימית בבית החולים איכילוב.<ref></ref> בעלת תואר ראשון ושני במשפטים, וכן תואר שני במנהל עסקים בהצטיינות, שלושתם מאוניברסיטת בר-אילן. כן בוגרת קורס מנהלים באוניברסיטת הרווארד, בוגרת תוכנית מעוז ועמיתה פעילה בה.<ref name=":0"></ref>

=== פרקליטות המדינה ===
בשנת 1999 התמחתה יוסט תחת עורכת הדין נעמי שטרן, פרקליטת מחוז ת"א (אזרחי). עסקה בדיני עבודה (ובכלל זה סכסוכים קיבוציים),<ref></ref> דיני מקרקעין (תביעות הבעלות של המושבים על קרקעות המדינה), משפט מינהלי ומשפט מסחרי (חובות עיריית טייבה,<ref></ref> פירוק חברת אגרקסקו והתביעה להרמת מסך כנגד המדינה) ועוד.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2016 מונתה למנהלת המחלקה המינהלית בפרקליטות מחוז תל אביב, והקימה מחדש את המחלקה. במסגרת עבודתה ייצגה את המדינה בעתירות ביטחוניות מסווגות ועתירות חופש מידע,<ref></ref> מינהל אוכלוסין, תכנון ובניה ומכרזים, וכן בתחומי מעמד אישי<ref></ref> ופסיכיאטריה, עתירות דוגמת תחבורה ציבורית בשבת, תמ"א 38 ועוד. בתקופת מגפת הקורונה הובילה הבאת תינוקות שנולדו בפונדקאות בחו"ל, בתקופות מורכבת של סגרים ברחבי העולם.

בשנת 2020 מונתה למנהלת מחלקת המקרקעין. במסגרת עבודתה הובילה טיפול בתיקי מקרקעין בעלי השלכות רוחב, תוך ייצוג רשות מקרקעי ישראל והרשות לרישום מקרקעין, עסקה בהגשת תביעות להשבת קרקע במקרים של שינויי ייעוד, פינוי פולשים והריסת מבנים, הפסקת שימושים בלתי חוקיים במקרקעין, תשלום דמי שימוש ודמי הרשאה, ותביעות פיצוי בשל שימוש במקרקעי המדינה ללא הרשאת רמ"י.<ref></ref> הובילה אישית את הטיפול בתיקי הגוש הגדול (שדה דב) בתביעות פינוי משמעותיות.<ref></ref>

משמשת כמרצה מן החוץ בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן<ref>[https://law.biu.ac.il/node/4219 עו"ד קרן יוסט], באתר הפקולטה למשפטים אוניברסיטת בר-אילן</ref> ומעבירה הרצאות לגופים שונים בשירות המדינה.<ref name=":0" />

=== פרקליטות מחוז ירושלים (אזרחי) ===
ביולי 2023 נבחרה יוסט לתפקיד פרקליטת מחוז ירושלים (אזרחי) (כולל אזור יהודה ושומרון), במקומה של עורכת הדין כוכבית נצח-דולב.

== חיים אישיים ==
יוסט נשואה בשנית לעו"ד יוסי רוזנבלום (שותף במשרד עו"ד שטיינמץ, הרינג, גורמן ושות') ואם לשניים. מתגוררת בגבעת שמואל. אחותה היא פרופ' שלומית יוסט-כץ, מנהלת היחידה לנוירו-אונקולוגיה במרכז דוידוף לסרטן במרכז הרפואי רבין.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.facebook.com/karen.yust קרן יוסט ברשת החברתית פייסבוק]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פרקליטות מחוזיות
קטגוריה:פרקליטי מחוז ירושלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן: משפטים
קטגוריה:גבעת שמואל: אישים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1974
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1974
בנג'מין בייקר מואר

בנג'מין בייקר מואר (באנגלית: Benjamin Baker Moeur; ) היה רופא ופוליטיקאי אמריקאי מאריזונה, שכיהן כמושל אריזונה הרביעי בשנים 1933- 1937.
==ראשית חייו==
בנג'מין בייקר מואר נולד בדצ'רד שבטנסי. הוא למד בבית הספר לרפואה בליטל רוק, ארקנסו. לאחר שסיים את לימודיו ב-1896. עבר מואר לטמפה, אריזונה והחל לעסוק שם ברפואה. ב-1910 הוא היה נציג מחוז מריקופה בוועידת החוקה של אריזונה. הוא גם היה חבר במועצת החינוך של טמפה ושימש כמזכיר מועצת החינוך של הקולג' למורים של אריזונה בטמפה, קודמתה של אוניברסיטת המדינה של אריזונה.
==מושל אריזונה==
בבחירות שנערכו בנובמבר 1932 נבחר מואר כמושל אריזונה הרביעי, והושבע לכהונתו בינואר 1933. במהלך תקופת כהונתו כמושל הוא הוא גייס את המשמר הלאומי של אריזונה כדי לעצור את בניית סכר פארקר, שנבנה בעיקר כדי להסיט יותר מים לכוון אזור לוס אנג'לס. גיוס המשמר הלאומי גרם למבוכה בחלקו, שכן הכוחות הגיעו באמצעות אוניית קיטור ישנה שננטשה. הכוחות ניצלו על ידי העובדים מקליפורניה שעבדו על הסכר. על כל פנים, המניע העיקרי של מואר הוצדק מאוחר יותר על ידי בית המשפט העליון של ארצות הברית כאשר הוא פסק שקליפורניה ולשכת הטיוב של ארצות הברית בנו את הסכר בניגוד לחוק, שכן הסכר מעולם לא עבר את תהליכי האישור המתאימים. חקיקה מאוחרת יותר תיקנה את השגיאה הזאת ועבודת הבנייה נמשכה במהירות.
==מותו והנצחתו==
בנג'מין בייקר מואר כיהן כמושל עד ינואר 1937. הוא נפטר ב-16 במרץ 1937, 71 ימים לאחר תום כהונתו, בטמפה, שם הוא נטמן בבית הקברות דאבל ביוט. היה נשוי החל מ-1896 להונור ג. אנדרסון, אחותה של גס אלינור ביצ'ט, אורניתולוגית בהכשרה עצמית, שנודעה בכינוי "אשת הציפורים מטמפה".

ב-1939, כמיזם של מינהל קידום העבודות, בנה הקולג' של טמפה (לימים אוניברסיטת המדינה של אריזונה), את בניין הפעילות על שם ב. ב. מואר בקמפוס המרכזי שלו. הבניין נועד בתחילה למרכז פעילות לנשים, ומאוחר יותר הפך לבניין משרד ההרשמה של האוניברסיטה. כיום הבניין מאכלס את מתקן הטיסה למאדים, מרכז מחקר שנוסד על ידי נאס"א.

החל משנת 1901 כיבדה אוניברסיטת המדינה של אריזונה את מואר על ידי הענקת פרס על שמו. פרס מואר ניתן לסטודנט או סטודנטים שהשיגו את הציונים הגבוהים ביותר במסגרת סולם ה-, ולפיכך הוא נחשב לשווה ערך לכבוד שניתן לסטודנטים הנואמים את נאום הבוגרים בטקסי הסיום.

על שמו של מואר הוקם ב-1933 פארק בטמפה.

ב-1993 הכריזה עיריית טמפה על ביתו של מואר כאתר היסטוריה.
==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* [https://archive.org/details/biographicaldire0001sobe/page/52/mode/2up Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 1, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 52-53.]
</div>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nga.org/governor/benjamin-baker-moeur/ בנג'מין בייקר מואר] באתר אגודת המושלים הלאומית 
* [https://web.archive.org/web/20080410182143/http://tempehistoricalsociety.org/page13.html בנג'מין בייקר מואר] באתר האגודה ההיסטורית של טמפה 
* [https://politicalgraveyard.com/bio/mitchellson-moeur.html#233.99.03 בנג'מין בייקר מואר] באתר The Political Graveyard 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מושלי אריזונה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:רופאים אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1869
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1937
אם ובנה

"אם ובנה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה בשנת 1984 לאור חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השלישית של אלבום האולפן ה-17 של הזמרת, אולי עוד פעם.

== על השיר ==
"אם ובנה" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור ונורית הירש, שגם הפיקה אותו. ב-3 ביולי 1984 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-23. ב-14 באוגוסט עלה למקום השלישי, שיאו במצעד הנוכחי. לבסוף, ב-11 בספטמבר יצא מהדירוג לאחר שמונה שבועות צעידה רצופה. במצעד סוף השנה של התחנה דורג השיר במקום ה-19. כמו כן, גם במצעד השבועי של גלי צה"ל דורג במקום השמיני.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים מ-1984
קטגוריה:שירי אילנית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קטגוריה:שירים על אמהות
קטגוריה:שירים על ילדים
קטגוריה:שירים על משפחות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
יותם סיגלר

יותם סיגלר (נולד ב-1978) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף המכהן כמפקד בסיס נבטים.

==ביוגרפיה==
סיגלר גדל במושב פארן שבערבה, בן להורים חקלאים. הוא התגייס לצה"ל ב-1997 וסיים קורס טיס במגמת קרב. לאחר קורס אימון מבצעי על מטוסי סקייהוק, עבר להטיס מטוסי F-16 בטייסת 144. הדריך בבית הספר לטיסה ובשנים 2002–2005 שירת בטייסת 253 שהוקמה מחדש כטייסת מטוסי F-16I "סופה". ב-2005 מונה לסמ"ט א בגרעין ההקמה של טייסת 115 ולאחר מכן יצא ללימודים. ב-2009 מונה לסמ"ט א בטייסת 253. ב-2011 מונה למפקד טייסת מתקדם קרב בבית הספר לטיסה. ב-2013 מונה למפקד טייסת 116.

ב-2014 נבחר להוביל את הקמת טייסת מטוסי ה-F-35 "אדיר" הראשונה בחיל האוויר ופיקד על טייסת 140 בשנים 2015–2018. בתפקידו הבא שימש ראש מחלקת הגנה אווירית ואיסוף בלהק מבצעי אוויר. ב-2020 מונה למפקד בסיס רמון.

ביולי 2023 מונה למפקד בסיס נבטים בדרגת תת-אלוף.

סיגלר נשוי ואב לארבעה. הוא בעל תואר ראשון במדעי הצמח בחקלאות מהאוניברסיטה העברית בירושלים ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה והמכללה לביטחון לאומי.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.idf.il/media/mvgemi4d/__________-1-_2.pdf קורות חיים], באתר צה"ל

קטגוריה:טייסי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:מפקדי בסיס נבטים
קטגוריה:מפקדי בסיס רמון
קטגוריה:תתי-אלופים בחיל האוויר
קטגוריה:ראשי מחלקת הגנה אווירית ואיסוף
קטגוריה:אנשי המושב
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: הפקולטה לחקלאות
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:בוגרי המכללה לביטחון לאומי
קטגוריה:הנגב: אישים
קטגוריה:מועצה אזורית הערבה התיכונה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1978