אהרון טייטלבוים (רב ופעיל ציוני)

הרב אהרון הלוי טייטלבוים (ז' בחשוון ה'תרנ"א – ג' באלול ה'תש"י, 1891 – 16 באוגוסט 1950) היה רב אמריקאי-ירושלמי, פעיל ציוני-דתי בולט, ממייסדי וראשי הג'וינט, "ועדת הסיוע המרכזית" (Central Relief&nbsp;Committee), תנועת המזרחי בארצות הברית והסוכנות היהודית, ממקורבי הראי"ה קוק ועוד.

== ביוגרפיה ==
נולד בירושלים למשפחה מחסידות קרלין. אביו ר' יעקב יצחק עלה ארצה, התיישב בירושלים והיה מעסקני הישוב הישן.<ref></ref> למד בישיבת תורת חיים בעיר. בשנת תרע"א נסמך לרבנות בידי רב העיר הרב חיים ברלין, רבה של יפו הראי"ה קוק ואחרים. נישא לחיה בתו של שמחה מנדלבוים, שכמותו הייתה בין עסקניות המזרחי. בהיותו בן 18 החל לשמש כרב בשכונת אחוה.

=== תקופת מלחמת העולם הראשונה ===
בשנת תרע"ב (1912), לבקשת רבני ירושלים, נסע הרב טייטלבוים לארצות הברית לשם מגבית כספית לטובת מוסדות התורה והצדקה בעיר. הוא התיישב בברוקלין שבניו יורק. בתקופת מלחמת העולם הראשונה גייס כספים והציל יהודים מהכלא העות'מאני, ביניהם הרב שמואל חיים הורביץ.<ref>שמחה מנדלבוים, משפחת מנדלבוים לדרותיה, ירושלים תשפ"א, עמ' 51</ref> לפי המסופר, סייע למאיר דיזנגוף להשיג את ההלוואה הראשונה לייסוד תל אביב.<ref>דב נתן ברינקר, 'הרב ר' אהרן טייטלבוים ז"ל', לוח ירושלים: תשי"א, עמ' רפג</ref>

הרב טייטלבוים הצטרף לתנועת המזרחי בארצות הברית בשנותיה הראשונות, וכיהן כחבר המוסדות המרכזיים של התנועה בארצות הברית ובעולם. בשנת תרפ"ו, בוועידה העולמית באנטוורפן, נבחר כחבר הוועד הראשי. בין השנים תרפ"ח-תר"ץ היה חבר המרכזי העולמי של התנועה, ושימש נציג שלה בוועד הפועל הציוני, הוועד המנהל של הסוכנות היהודית, והדריקטוריון של קק"ל וקרן היסוד. בין השנים תר"ץ-תרצ"ב היה יושב ראש קרן ארץ ישראל של המזרחי.<ref>מזרחי: ספר היובל, ניו יורק תרצ"ו, עמ' 24</ref>

כן היה חבר הנהלת אגודת הרבנים במדינה במשך שנים רבות. בתקופת מלחמת העולם הראשונה, לצד הרב מאיר בר-אילן מהמזרחי והרב ישראל רוזנברג מאגודת הרבנים, ייסד את "ועדת הסיוע המרכזית" (Central Relief Committee) שאיגדה יהודים דתיים בארצות הברית לטובת יהודי ארץ ישראל. בין השנים תרע"ו-תר"ץ (1916–1930) שימש מזכ"ל הארגון.<ref>ראו, לדוגמה, אצל משה עקיבא דרוק, שלושה דורות בירושלים, ירושלים תשל"ח, עמ' 129 והלאה</ref> "בשדה העבודה הזה, כאמור, נתגלה כחו הגדול של הרב טייטלבוים באדמיניסטרציה ובתעמולה. לרגלי משרתו עבר כמה פעמים את אמריקה לארכה ולרחבה, ובכל מקום בואו נאם וארגן ועדים מקומיים לשם אוסף כספי העזרה".<ref>'הרב ר' אהרן הלוי טייטלבוים ז"ל', הפרדס: ספר היובל, ניו יורק תשי"א, עמ' 470</ref>

לאחר מכן, עם הקמת הג'וינט, שאיגד תחתיו את כל יהודי ארצות הברית, היה אחד מראשיו. הוא תיאם את העבודה בין שני ועדת הסיוע והג'וינט, והשפיע על מנהלי האחרון לסייע למוסדות דתיים בארץ ישראל, בעולם<ref>ראו לדוגמה אגרת הריי"צ אליו משנת תרפ"ט (1929), בתוך: "האנוסים ברוסיא כאנוסי ספרד", בית משיח 176, כ"ט אדר תשנ"ח, עמ' 18–20</ref> ובארצות הברית.<ref>משה יעקב אסקוט, "ראשית דרכו של מוסד 'עזרת תורה'", ישורון לב, תשע"ה, עמ' תתקיט, תתקיג</ref>

עם שלהי המלחה, בשנת תרע"ח היה המשתתף היהודי היחיד במשלחת אמריקנית בראשות הרברט הובר (לימים נשיא ארצות הברית) לסיוע למזרח הקרוב וארץ ישראל.<ref>; </ref> הוא שהה בארץ חודשים אחדים.<ref>; </ref> באותה תקופה קיבל מהממשל האמריקני דרגת מייג'ור ושינע ליהודי רוסיה והארצות הסמוכות 30 אוניות בהן אוכל, בגדים ותרופות. דו"ח מפורט שכתב על סיורו שימש בהמשך את ועדת הסיוע בשנים הבאות.<ref>ספר היובל של אגודת הרבנים האורטודוכסים, תרפ"ח, עמ' קל</ref>

=== גיוס כספים לבניין ארץ ישראל והישיבות באירופה ===
בשנת תרפ"א (1921) ביקר בארץ, לצד עמיתו הפילנתרופ הארי פישל, במטרה לבנות בתים בארץ בתור בא כוח חברת "אמריקן-פלסטין בילדינג-קורפורשן".<ref>; ; ; </ref> היה חבר הוועד המנהל של הסוכנות היהודית וחבר הוועד הפועל הציוני.

בין השנים תרפ"ב-תרפ"ט שימש הרב טייטלבוים רבה של קהילת "עדת אנשי ספרד" בברוקלין. בשנת תרפ"ב נבחר למנהל ועד גיוס הכספים לישיבת רבינו יצחק אלחנן.<ref></ref> בשנת תרפ"ז (1926), במסגרת שליחות נוספת, ביקר בארץ ישראל<ref>; </ref> ובפולין.<ref>; עלי זיכרון מג, בני ברק כ"ג שבט תשע"ח, עמ' סו</ref>

היה בין מקורבי הראי"ה קוק ולצד אישים דוגמת הארי פישל, ד"ר משה זיידל ועוד, סייע לו רבות מאמריקה בעניינים שונים. במשך שנים היה ראש הוועד הפועל של ישיבת מרכז הרב בארצות הברית וקנדה.<ref>ראו, לדוגמה, אגרות הראיה ד, מהדורת תשמ"ד, א'רס; אסף ידידיה, [https://files.ybz.org.il/periodicals/Cathedra/134/5%20Yedidya%2025-11-09.pdf הניסיון להקים בית מדרש לרבנים בירושלים בשנת 1956: כרוניקה של כישלון ידוע מראש], קתדרה 134, טבת תש"ע, עמ' 101 הע' 39. ובהרחבה אצל הרב אברהם וסרמן, קורא לדגל, מכון הר ברכה תשפ"א, עמ' 157</ref> בשנים תרפ"ד-תרפ"ה (1924–1925) הפיקה ועדת הסיוע בניהולו את מסע גיוס הכספים של הראי"ה, הרב משה מרדכי אפשטיין והרב אברהם דובער כהנא שפירא. במהלך המסע שימש כמתורגמן בשיחה בין נשיא ארצות הברית קלווין קולידג' ובין הרב קוק.<ref></ref> אחרי פטירת הרב קוק היה בין חברי "העמותה להוצאת כתבי הראי"ה".

בשל מאמציו לסיוע לישיבות רבות בשגרה ובמשבר היה מקורב לרבנים רבים באמריקה ובאירופה, ביניהם הרב חיים עוזר גרודזנסקי ועוד. לפי המסופר, כתב לרב ישראל מאיר הכהן מראדין ("החפץ חיים") כי הוא מתכנן להפסיק מפועלו הציבורי בשל חפצו להתפנות ללימוד התורה, אולם האחרון מנעו מכך וכתב לו בין השאר: "המשך, הלואי שיהיה חלקי בחלקך". כונה בפי רבנים: "אבי הישיבות".<ref></ref>

בשנת תרצ"ג, לאחר עשרים ואחת שנה בארצות הברית, שב הרב טייטלבוים ארצה והתגורר בירושלים בשכונת רחביה. באותה שנה נשלח בידי הרב קוק וראשי הישיבות בארץ כנציגם בוועידה שנערכה בווילנה להצלת מוסדות לימוד התורה בארץ ובעולם.<ref>שערי ציון [יג א-ב], תשרי-חשוון תרצ"ג, עמ' לט; אגרות ר' חיים עוזר א, ניו יורק תשס"א, סי' קיז עמ' קכד-קכה; שם ב, ניו יורק תשס"א, סי' תשעג עמ' רצה</ref> במשך שנים מספר היה חבר הנהלת בית החולים ביקור חולים.<ref>; </ref>

הביוגרף דוד תדהר תיאר את אופיו ודרכו:

=== אחרית ימיו ===
כדי להתיישב בקביעות בארץ ישראל התמסר הרב טייטלבוים לעסקים, ובין השאר לרכישת קרקעות וייבוא בשר כבוש כשר. בשנת תרצ"ו (1936) היה בין מייסדי חברת סוכנות ידיעות בשם "מודיעין".<ref></ref>

בשנת ת"ש (1939), עם התפתחות מלחמת העולם השנייה והשואה, שב לארצות הברית במטרה להשיב לפעילות את "ועדת הסיוע המרכזית".<ref></ref> בשנת תש"א (1941) התמנה למזכיר "ועידת הרבנים באמריקה".<ref></ref> עסק רבות בניסיונות להציל יהודים מאירופה. סייע בהצלת ישיבת מיר בשאנגחאי. עבודתו הקשה ואובדן יהודי אירופה בשואה החלישו את גופו והוא חלה ונחלש.

בערב פסח תש"י (1950) שב ארצה ונפטר בה לאחר חודשים אחדים. בהלווייתו בבית העלמין סנהדריה השתתפו שר הדתות הרב יהודה ליב מימון, שר הפנים חיים משה שפירא, הרב זאב גולד, הראשון לציון הרב בן ציון מאיר חי עוזיאל, ראשי ישיבות ועוד.<ref></ref>

== חיים אישיים ==
היה חתנו של שמחה מנדלבוים ואב לאחד עשר ילדים. גיסו הוא הרב ישראל זאב הלוי הורביץ, חוקר ארץ ישראל ומחבר האנציקלופדיה הגאוגרפית-היסטורית "ארץ ישראל ושכנותיה". הספר יצא לאור בהוצאת הרב טייטלבוים.<ref></ref>

בנו הרב שמואל&nbsp;שימש ברבנות בארצות הברית ולאחר מכן עסק במסחר ובחינוך, והיה נשיא אגודת המורים העבריים ואגודת המנהלים העבריית בארצות הברית. בנו ברוך זאב נסמך לרבנות בידי הרב חרל"פ, הצטיין ככלכלן באוניברסיטת ניו יורק, שירת כרב צבאי בצבא ארצות הברית, היה דירקטור במחנות הפליטים והג'וינט לגרמניה, יועץ כלכלי לגרמניה מטעם האונר"א, עסק בתחבורה, עבד בחברות כלכליות, היה פעיל ציוני ועוד. אחד מחתניו הוא הרב דוד נשר.<ref>על משפחתו הענפה ראו אצל שמחה מנדלבוים, משפחת מנדלבוים לדרותיה, ירושלים תשפ"א, ועל צאצאיו במיוחד עמ' 130–134</ref>

== לקריאה נוספת ==
* 'הרב אהרן הלוי טייטלבוים', הפרדס כה,א, תשרי תשי"א, עמ' 39
* 'הרב ר' אהרן הלוי טייטלבוים ז"ל', הפרדס: ספר היובל, ניו יורק תשי"א, עמ' 468–471
* דב נתן ברינקר, 'הרב ר' אהרן טייטלבוים ז"ל', לוח ירושלים: תשי"א,&nbsp;עמ' רפב-רפד
* נתנאל קצבורג, אנציקלופדיה של הציונות הדתית, כרך ב, מוסד הרב קוק תש"ך, עמ' 415–417
* שמחה מנדלבוים, משפחת מנדלבוים לדרותיה, ירושלים תשפ"א, עמ' 97–99

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* [https://www.geni.com/people/אהרון-טיטלבוים/6000000006376063777 אהרון טייטלבוים באתר Geni]
* [https://cars.bidspirit.com/ui/lotPage/tzfunot/source/catalog/auction/3089/lot/125816/דרכון-של-הרב-הצדיק-רבי-אהרון?lang=pt דרכון של הרב הצדיק רבי אהרון טייטלבוים], באתר בידספיריט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1891
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1950
קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:רבני המזרחי
קטגוריה:פעילי תנועת המזרחי
קטגוריה:עובדי הסוכנות היהודית
קטגוריה:פעילים ציונים
קטגוריה:רבנים אמריקאים
קטגוריה:ג'וינט
קטגוריה:יהודים שפעלו להצלה בתקופת השואה
קטגוריה:מצילים יהודים בשואה