יהדות התורה

יהדות התורה והשבת היא רשימה וסיעה חרדית אשכנזית בישראל שמהווה איחוד של המפלגות "אגודת ישראל" החסידית ו"דגל התורה" הליטאית. יהדות התורה תומכת בשמרנות דתית וחברתית ובמדינת הלכה.<ref name=":0"></ref><ref name=":2"></ref><ref name=":1"></ref><ref name=":3"></ref>

==היסטוריה==
[[סמלילה הקודם של הרשימה]]
בראשית ימיה של המדינה ייצגו אגודת ישראל ופועלי אגודת ישראל את הציבור החרדי שהצביע לכנסת. עם השנים, פועלי אגודת ישראל דעכה ובבחירות לכנסת העשירית לא עברה את אחוז החסימה. באגודת ישראל היו שותפים חסידים, ליטאים וספרדים, הגם שהספרדים כמעט שלא יוצגו בכנסת. בתחילת שנות ה-80 נוצר פילוג קשה בין החסידים והליטאים, שתרם להקמת מפלגת ש"ס ובהמשך להקמת דגל התורה של הליטאים, כך שאגודת ישראל נותרה מפלגה חסידית בעיקרה. בבחירות לכנסת ה-12 התמודדו אגודת ישראל ודגל התורה חזיתית זו מול זו. לקראת הבחירות לכנסת ה-13 והעלאת אחוז החסימה ל-1.5% החליטו שתי המפלגות לרוץ ברשימה משותפת שנקראה יהדות התורה. האיחוד כלל בתוכו גם את הרב יצחק חיים פרץ, בניסיון למשוך את הציבור הספרדי, ואת אברהם ורדיגר כנציג פועלי אגודת ישראל, שקיבל ייצוג במסגרת הסכם רוטציה. לאחר הבחירות, משהתברר שהרב פרץ לא הביא עמו קהל ספרדי משמעותי, הוא נתבקש לפרוש מהכנסת וכך אכן עשה.

שתי המפלגות המרכיבות את רשימת יהדות התורה מתפקדות בכנסת בסיעה משותפת, אך כמפלגות עצמאיות. למפלגות מועצות גדולי תורה נפרדות ורק לעיתים נדירות הן מקיימות ישיבה משותפת. בשלהי כהונת כל הכנסות עד ה-18 (למעט הכנסת ה-15) התפצלה סיעת יהדות התורה למרכיביה, והתנהל משא ומתן מחודש על ריצה משותפת. בכל הפעמים המשא ומתן הסתיים בהצלחה, ושתי המפלגות רצו שוב ברשימה משותפת. לעיתים עלו היחסים על שרטון עוד במהלך כהונת הכנסת. למשל, בינואר 2005 החליט ח"כ אברהם רביץ להגיש את בקשת ההיפרדות לשתי הסיעות לוועדת הכנסת לאחר שיו"ר הסיעה המשותפת, ח"כ יעקב ליצמן, החל לכהן כיו"ר ועדת הכספים של הכנסת, בתיאום עם הקואליציה, בניגוד להוראות הרב יוסף שלום אלישיב, שחייבו את דגל התורה להישאר באופוזיציה.

ב-2008, היה מאיר פרוש, יו"ר סיעת שלומי אמונים (סיעה בתוך אגודת ישראל המייצגת את החסידויות הקטנות יותר), מועמד לראשות עיריית ירושלים, אך לא נבחר, בין היתר בשל סכסוך עם חסידות גור. הסכסוך גרם לתומכים רבים של יהדות התורה שלא להצביע לה בבחירות לכנסת ה-18. בבחירות אלו ירד כוחה של הרשימה לחמישה מנדטים.

לפני הבחירות לכנסת התשע עשרה חל פיצול בציבור הליטאי, כאשר הפלג הירושלמי בהנהגתו של הרב שמואל אוירבך הגיש רשימה לכנסת בשם נצח, אולם לקראת הבחירות הגיעו אנשי נצח להסכמה עם נציג חסידות גור וחמישה ימים לפני הבחירות, הסירה נצח את מועמדותה.

בבחירות לכנסת ה-20 השיגה יהדות התורה כ-210 אלף קולות, על אף שמחנהו של הרב אוירבך לא השתתף בהן. בשל שיעור ההצבעה הגבוה הצטמצם כוחה של הסיעה לשישה מנדטים בלבד (ארבעה לאגודת ישראל ושניים לדגל התורה).

בכנסת העשרים היו סיעות יהדות התורה והבית היהודי "שיאניות החקיקה" לחבר כנסת. חברי הכנסת של שתי הסיעות חוקקו 6.75 חוקים בממוצע, בניכוי שרים וסגני שרים.

הרשימה זכתה ב-8 מנדטים בכנסת ה-21, ו-7 ב-22 וה-23. במהלך הכנסת ה-23 נחקק החוק הנורווגי ולצד חברי הכנסת היו לה גם שר ושני סגני שרים.

ב-3 ביוני 2022 התפטר מהכנסת ופרש מהחיים הפוליטיים מנהיג אגודת ישראל ויו"ר רשימת יהדות התורה במשך 19 שנה, יעקב ליצמן, לאחר שהואשם בפלילים. בהתאם להסכם שנחתם טרם הבחירות לכנסת העשרים וארבע, נציג חסידות גור יצחק גולדקנופף יעמוד בראש רשימת אגודת ישראל במהלך הבחירות לכנסת העשרים וחמש.

==הרכב האיחוד==
ראשי יהדות התורה, חברי הכנסת ליצמן, גפני, פרוש ומקלב, חותמים על ההסכם בין דגל התורה לאגודת ישראל בלשכת ח"כ גפני בכנסת, ערב הבחירות לכנסת ה-21
חברי יהדות התורה מתייעצים עם [[נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין לאחר הבחירות לכנסת העשרים]]
החל מהבחירות לכנסת ה-14, בשנת 1996, הוסכם שפילוח המצביעים הוא 60%-40% לטובת אגודת ישראל, ומשכך התגבשה חלוקה שעל פיה אגודת ישראל קיבלה את המקומות 1, 3, 5, 6 ברשימה, בעוד דגל התורה קיבלה את המקומות 2, 4. עם השנים, בעקבות טענות מצד דגל התורה לתת-ייצוג, הוענקו המקום השביעי והשמיני לדגל התורה.

כן נקבעו הסכמי רוטציה להסדרת החלוקה בין דגל התורה ואגודת ישראל ובתוך אגודת ישראל. במקרה של ארבעה מנדטים בלבד, נקבע שנציג דגל התורה במקום הרביעי, יפנה מקומו באמצע הקדנציה עבור נציג אגודת ישראל. כך אכן היה בכנסת ה-14, כאשר משה גפני התפטר כדי לפנות מקום לאברהם לייזרזון. במקרה שהרשימה קיבלה חמישה מנדטים, נקבעה רוטציה בתוך אגודת ישראל, וכך היה בכנסת ה-16, כאשר ישראל אייכלר התפטר לטובת שמואל הלפרט. במקרה של שישה מנדטים נקבע שנציג אגודת ישראל יתפטר בחצי הקדנציה לפנות מקום לנציג דגל התורה.

בשנת 2005, בעקבות סירובו של ישראל אייכלר להתחייב כי יכהן שנתיים בלבד במסגרת הרוטציה, הוצב ברשימה במקומו יעקב כהן.

במהלך השנים טענו אנשי דגל התורה שיחסי הכוחות השתנו לשיעור של 50%-50% ולכן יש לשנות את הרכב הרשימה בבחירות הארציות ובבחירות לרשויות המקומיות. בבחירות המוניצפליות לעיריית ירושלים שהתקיימו ב-30 באוקטובר 2018 התמודדו שתי המפלגות בנפרד. דגל התורה השיגה שישה מושבים לעומת שלושה לאגודת ישראל.

בעקבות זאת, בינואר 2019, לקראת הבחירות לכנסת ה-21, חתמו הסיעות על הסכם לחלוקת המקומות באופן שווה. לפי ההסכם, בכנסת ה-21 תקבל אגודת ישראל את המקומות האי זוגיים ודגל התורה תקבל את המקומות הזוגיים, ובכנסת הבאה להפך. אם הסיעה תיכנס לקואליציה ותקבל שלושה תפקידים - תקבל דגל התורה את התפקיד הבכיר השלישי, ובממשלה שלאחריה להפך בעקבות פיזור הכנסות העשרים ואחת והעשרים שתיים, זמן קצר לאחר הבחירות, הוחלט לדחות את קיום ההסכם ולכן בכנסת ה-23 קיבלה אגודת ישראל שוב את המקומות האי זוגיים. בבחירות לכנסת ה-24 הוחלט שדגל התורה יקבלו את כל המקומות
האי-זוגיים כלומר שח"כ משה גפני יהיה ראש המפלגה. והוא יקבל גם את התפקיד החשוב (שלמעשה יהיה התפקיד אותו ירצה), בנוסף לכך גם חבר הכנסת יצחק פינדרוס יעלה למקום ה-7.

==התנהלות==
שתי המפלגות נהגו במשך שנים רבות שלא למנות שרים מטעמן בממשלה, אלא רק סגני-שרים, כדי לא לשאת באחריות לפעולות הממשלה, שחלקן מנוגדות להשקפת עולמן. למרות זאת, ב-2015 מונה יעקב ליצמן לשר הבריאות בעקבות עתירה לבג"ץ שהגישה מפלגת יש עתיד, בטענה שכהונה של סגן שר ללא שר מעליו אינה חוקתית ופוגעת בתפקוד הממשלה. אך בעקבות משבר הרכבת שפרץ במושב החורף של 2018 התפטר ליצמן מתפקידו כשר וחזר לכהן כסגן שר לאחר שאושר תיקון בחוק יסוד: הממשלה המאפשר אצילת סמכויות של שר (אם השר הוא ראש הממשלה) לסגן שר. ב-29 בדצמבר 2019 חזר ליצמן לכהן כשר הבריאות. מדובר בעמדת ההנהגה הדתית החסידית של אגודת ישראל. ההנהגה המקבילה, הליטאית, לא עסקה בנושא, משום שתפקידים אלה בכל מקרה לא הוצעו מעולם לאנשיה, ובנובמבר 2022, לאחר הבחירות לכנסת העשרים וחמש, כשהדבר הפך לרלוונטי, הודיע מנהיג דגל התורה, הרב גרשון אדלשטיין, כי הוא דבק במדיניות הישנה ומתנגד למינוי לתפקיד שר.

כמו מפלגות חרדיות אחרות, ברשימות המפלגה לאורך השנים ישנם גברים בלבד.

הסיעה שואפת, כמו גם אגודת ישראל לפניה, לעמוד בראשות ועדת הכספים של הכנסת.

החל מהקמתה ועד לבחירות בשנת 2015 נהנתה המפלגה מגידול מתמיד בקולות שקיבלה וזאת בהתאם לגידול האוכלוסייה החרדית במדינה (מכ-86,000 קולות שקיבלה המפלגה ב-1992 ועד ל-280,194 קולות שקיבלה ב-2022).

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת פתחה המפלגה לראשונה דף פייסבוק.

מנהיגיה הרוחניים של המפלגה הם חברי מועצת גדולי התורה. בפילוג של שנת תשמ"ט הקימה דגל התורה מועצת גדולי התורה משלה. במועצה החסידית בולטים אדמו"רי גור, ויז'ניץ ובעלז, שלכל אחד מהם בדרך כלל גם נציג בכנסת. לצדם מכהנים גם אדמו"רים הקשורים לסיעת שלומי אמונים.

==עמדות פוליטיות==
יהדות התורה הוא פלג לא-ציוני שאינו תומך בהקמת מדינה יהודית חילונית, ודוגל במדינת הלכה במקום.<ref name=":0" /><ref name=":2" /><ref name=":1" /><ref name=":3" /> עמדותיה של המפלגה קרובות יותר לאלו של הימין. עם זאת, בנושאים כלכליים המפלגה תומכת בגישה סוציאל-דמוקרטית, בשל החולשה הסוציו-אקונומית של מצביעיה. בשנת 2013 יזם משה גפני (שמשך שנים רבות משמש יו"ר ועדת הכספים) 'תוכנית כלכלית אלטרנטיבית' יחד עם יו"ר מרצ זהבה גלאון.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים חתמה יהדות התורה על הסכם מול קבוצה דתית לאומית בראשות הרב דוד חי הכהן ולפיו המפלגה לא תתמוך בנסיגות משטחי ארץ־ישראל, תדאג למוסדות חינוך דתי־לאומי ועוד וזאת בתמורה לתמיכתם ברשימה.

== ראשי הרשימה ==
{| class="wikitable"
|+
!
! תמונה
!שם
!התחלת כהונה
!סיום כהונה
|-
!1
|אברהם יוסף שפירא
|1992
|1996
|-
!2
מאיר פרוש
|1996
|2003
|-
!3
יעקב ליצמן
|2003
|2021
|-
!4
|96x96 פיקסלים
|משה גפני
|2021
|2022
|-
!5
יצחק גולדקנופף
|2022
|מכהן
|}

== נציגי "יהדות התורה" בכנסת ==

{| class="wikitable" border="1"
! כנסת
! חברי כנסת
! הערות
|- valign="top"
| הכנסת ה-13 (1992)
| 4 מנדטים (86,167 קולות):
*אגודת ישראל: אברהם יוסף שפירא, מנחם פרוש, שמואל הלפרט, אברהם ורדיגר
*דגל התורה: אברהם רביץ, משה גפני
*מוריה: יצחק חיים פרץ
|
* ב-16 ביולי 1992 פרש מהכנסת יצחק חיים פרץ. החליף אותו אברהם רביץ.
* ב-28 ביוני 1994 פרש מהכנסת מנחם פרוש במסגרת הסכם רוטציה. החליף אותו אברהם ורדיגר.
* ב-28 ביוני 1994 פרש מהכנסת שמואל הלפרט במסגרת הסכם רוטציה. החליף אותו משה גפני.
* ב-8 באפריל 1996, לקראת הבחירות לכנסת ה-14, התפלגו המפלגות אגודת ישראל ודגל התורה שהרכיבו את יהדות התורה לשתי סיעות נפרדות.
|- valign="top"
| הכנסת ה-14 (1996)
| 4 מנדטים (98,657 קולות):
*אגודת ישראל: מאיר פרוש, שמואל הלפרט, אברהם לייזרזון
*דגל התורה: אברהם רביץ, משה גפני
|
* ב-23 באוקטובר 1998 פרש מהכנסת משה גפני במסגרת הסכם רוטציה. החליף אותו אברהם לייזרזון.
*ב-23 בפברואר 1999, לקראת הבחירות לכנסת ה-15, התפלגו המפלגות אגודת ישראל ודגל התורה שהרכיבו את יהדות התורה לשתי סיעות נפרדות.
|- valign="top"
| הכנסת ה-15 (1999)
| 5 מנדטים (125,741 קולות):
*אגודת ישראל: מאיר פרוש, יעקב ליצמן, שמואל הלפרט
*דגל התורה: אברהם רביץ, משה גפני
|
* .
|- valign="top"
| הכנסת ה-16 (2003)
| 5 מנדטים (135,087 קולות):
*אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, ישראל אייכלר, שמואל הלפרט
*דגל התורה: אברהם רביץ, משה גפני
|
* .
* ב-12 בינואר 2005 התפלגו המפלגות אגודת ישראל ודגל התורה שהרכיבו את יהדות התורה לשתי סיעות נפרדות. לקראת הבחירות לכנסת ה-17 רצו המפלגות ברשימה משותפת.
* ב-23 בפברואר 2005 פרש מהכנסת ישראל אייכלר במסגרת הסכם רוטציה. החליף אותו שמואל הלפרט.
|- valign="top"
| הכנסת ה-17 (2006)
|6 מנדטים (147,091 קולות):
*אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, שמואל הלפרט, יעקב כהן, יהושע פולק
*דגל התורה: אברהם רביץ, משה גפני, אורי מקלב
|
* .
* ב-31 ביולי 2008 פרש מהכנסת יעקב כהן במסגרת הסכם רוטציה. החליף אותו אורי מקלב.
* ב-18 בדצמבר 2008, לקראת הבחירות לכנסת השמונה עשרה, התפלגו המפלגות אגודת ישראל ודגל התורה שהרכיבו את יהדות התורה לשתי סיעות נפרדות, אך זמן קצר לאחר מכן הודיעו אנשי המפלגה על כוונתם להתמודד שוב יחדיו.
* ב-26 בינואר 2009 נפטר אברהם רביץ ראש מפלגת דגל התורה. החליף אותו איש אגודת ישראל יהושע פולק.
|- valign="top"
|הכנסת ה-18 (2009)
|5 מנדטים (147,954 קולות):
*אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, מנחם אליעזר מוזס, ישראל אייכלר
*דגל התורה: משה גפני, אורי מקלב
|
* .
* ב-6 בפברואר 2011 פרש מהכנסת מאיר פרוש במסגרת הסכם רוטציה. החליף אותו ישראל אייכלר.
|- valign="top"
|הכנסת ה-19 (2013)
|7 מנדטים (195,892 קולות):
*אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, מנחם אליעזר מוזס, ישראל אייכלר
*דגל התורה: משה גפני, אורי מקלב, יעקב אשר
|
* .
|- valign="top"
|הכנסת ה-20 (2015)
|6 מנדטים (211,826 קולות):
*אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, מנחם אליעזר מוזס, ישראל אייכלר
*דגל התורה: משה גפני, אורי מקלב, יעקב אשר
|
* ב-24 במאי 2016 הפסיק את חברותו בכנסת מאיר פרוש מאגודת ישראל במסגרת "החוק הנורווגי הקטן". במקומו נכנס יעקב אשר מדגל התורה.
*ב־9 בינואר 2019 התפלגו המפלגות אגודת ישראל ודגל התורה לשתי סיעות נפרדות בכנסת, פילוג טכני לקראת הבחירות לכנסת ה־21.
|-
|הכנסת ה-21 (2019)
|8 מנדטים (249,049 קולות):
* אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, יעקב טסלר, ישראל אייכלר
* דגל התורה: משה גפני, אורי מקלב, יעקב אשר, יצחק פינדרוס
|
* רשימת מועמדי "יהדות התורה" לכנסת ה-21 [https://web.archive.org/web/20190411205835/https://votes21.bechirot.gov.il/ באתר ועדת הבחירות המרכזית]
|-
|הכנסת ה-22 (2019)
|7 מנדטים (268,775 קולות):
* אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, יעקב טסלר, ישראל אייכלר
* דגל התורה: משה גפני, אורי מקלב, יעקב אשר
|
|-
|הכנסת ה-23 (2020)
|7 מנדטים (274,437 קולות)
* אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, יעקב טסלר, ישראל אייכלר, אליהו חסיד
* דגל התורה: משה גפני, אורי מקלב, יעקב אשר, יצחק פינדרוס, אליהו ברוכי
|
* ב-19 ביוני 2020 הפסיק את חברותו בכנסת מאיר פרוש במסגרת "החוק הנורווגי", במקומו נכנס יצחק פינדרוס.
* ב-24 ביוני 2020 הפסיק את חברותו בכנסת יעקב ליצמן במסגרת "החוק הנורווגי", במקומו נכנס אליהו חסיד.
* ב-24 ביוני 2020 הפסיק את חברותו בכנסת אורי מקלב במסגרת "החוק הנורווגי", במקומו נכנס אליהו ברוכי.
* ב-15 בספטמבר 2020 התחדשה חברותו בכנסת של יעקב ליצמן במסגרת "החוק הנורווגי", במקומו נפסקה חברותו של אליהו ברוכי.
* ב-14 באוקטובר 2020 התפטר מהכנסת אליהו חסיד, במקומו נכנס אליהו ברוכי.
|-
|הכנסת ה-24 (2021)
|7 מנדטים (248,391 קולות):
* אגודת ישראל: יעקב ליצמן, מאיר פרוש, ישראל אייכלר, יעקב טסלר
* דגל התורה: משה גפני, אורי מקלב, יעקב אשר, יצחק פינדרוס, אליהו ברוכי
|
* ב-6 באפריל 2021, הפסיקו את חברותם בכנסת יעקב ליצמן ואורי מקלב במסגרת "החוק הנורווגי", במקומם נכנסו יעקב טסלר ואליהו ברוכי.
*ב-13 ביוני 2021, חזרו לכנסת יעקב ליצמן ואורי מקלב עם הפסקת כהונתם בממשלה, במקומם של יעקב טסלר ואליהו ברוכי.
* ב-3 ביוני 2022 התפטר מהכנסת יעקב ליצמן, במקומו נכנס יעקב טסלר.
|-
|הכנסת ה-25 (2022)
|7 מנדטים (280,194 קולות):
* אגודת ישראל: , , יעקב טסלר, ישראל אייכלר, משה רוט
* דגל התורה: משה גפני, , יעקב אשר, יצחק פינדרוס, אליהו ברוכי
|
*ב-4 בינואר 2023, הפסיק את חברותו בכנסת יצחק גולדקנופף במסגרת "החוק הנורווגי", במקומו נכנס יצחק פינדרוס
*ב-23 בינואר 2023, הפסיקו את חברותם בכנסת מאיר פרוש ואורי מקלב במסגרת "החוק הנורווגי", במקומם נכנסו משה שמעון רוט ואליהו ברוכי
|}

[[פתק הצבעה לכנסת]]

==תוצאות בחירות==
{| class="wikitable"
!בחירות
!מנהיגים
!קולות
!אחוז
!מושבים
!+/-
!קואליציה/אופוזיציה
|-
!1992
|אברהם יוסף שפירא
|86,167
|3.29
|
|
|
|-
!1996
| rowspan="2" |מאיר פרוש ואברהם רביץ
|98,657
|3.23
|
|
|
|-
!1999
|125,741
|3.80
|
|1
|
|-
! rowspan="2" |2003
| rowspan="3" |יעקב ליצמן ואברהם רביץ
| rowspan="2" |135,087
| rowspan="2" |4.29
| rowspan="2" | 
| rowspan="2" |
|
|-
|
|-
!2006
|147,091
|4.69
|
|1
|
|-
!2009
| rowspan="7" |יעקב ליצמן ומשה גפני
|147,954
|4.39
|
|1
|
|-
! 2013
| 195,892
| 5.6
| 
|2
|
|-
!2015
|210,143
|4.99
| 
|1
|
|-
!2019א
|249,049
|5.78
|
|2
|
|-
!2019ב
|268,775
|6.06
|
|1
|
|-
!2020
|274,437
|5.98
|
|
|
|-
!2021
|248,391
|5.63
|
|
|
|-
!2022
|יצחק גולדקנופף ומשה גפני
|280,194
|5.88
|
|
|
|}

==ראו גם ==
*פועלי אגודת ישראל
*החזית הדתית המאוחדת
*חזית דתית תורתית

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://primage.tau.ac.il/libraries/brender/parties/1616441.pdf מצע המפלגה משנת 1999]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפלגות חרדיות בישראל
קטגוריה:סיעות בכנסת
קטגוריה:ישראל: מפלגות עדתיות
קטגוריה:מפלגות שמרניות
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-27
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-28
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-29
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-32
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-34
קטגוריה:סיעות החברות בממשלת ישראל ה-35
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1992