מילון השפה הצרפתית (ליטרה)

מילון השפה הצרפתית (ליטרה) (בצרפתית: Dictionnaire de la langue française (Littré)), הקרוי בקיצור "ליטרה" (Littré), הוא מילון בן ארבעה כרכים של השפה הרצפתית שחיבר הרופא, הלשונאי והפילוסוף אמיל ליטרה ופורסם בפריז על ידי ההוצאה לאור אשט. במקור יצא המילון לאור ב-30 חלקים בשנים 1863–1872. המהדורה השנייה הופיעה בשנים 1872–1877, והמהדורה הבאה (1877) פורסמה גם כן על ידי הוצאה לאור "אשט". קיימת גרסה ברשת שנועדה למחשבים ניידים ולטלפונים סלולריים.

הקטלוג של הספרייה הבריטית מתאר את תכניו כדלקמן: 1. מינוח, 2. דקדוק, 3. משמעות המילים, 4. היסטוריה, 5. אטימולוגיה, וכו'.

==תיאור==
במקור בשנת 1841 תכנן ליטרה לחבר מילון אטימולוגי עבור ההוצאה לאור של ידידו, אשט. ב-1846 הפך המיזם למילון אטימולוגי, היסטורי ודקדוקי, עד שלבש לבסוף את צורתו הסופית. לשם הגשמתו פנה ליטרה לצוות קוראים: "מר אשט העמיד לרשותי אנשים משכילים שקראו בשבילי מחברים שונים ורשמו על פתקאות נייר שנשאו את שם המילה והדוגמה את המשפטים הרלוונטיים. לצוות זה שעבד בקשר הדוק עם המו"ל הצטרפו עוד מתנדבים".

במבוא הציג ליטרה כך את המילון שלו:
:התיימרתי לא פחות מלתת מונוגרפיה על כל מילה, כלומר להציג בפני הקורא ערך שיכלול כל מה שיודעים על כל מילה, בנוגע למקורה, צורתה, משמעותה ושימושה. זה עדיין לא נעשה.

באשר לבחירת המילים, לא הסתפק ליטרה בהתבססות על המילים המופיעות במילון האקדמיה הצרפתית, שמהדורתו האחרונה פורסמה ב-1835, אלא הכניס גם את המילים שבספרות של המאות ה-17 וה-18, וכן מונחים טכניים, נאולוגיזמים ומילים מהשפה המדוברת. כך שהמילון משלב בגרסתו הסופית על כ-10,000 עמודים, וכ-80,000 ערכים, מה שהופך אותו למילון השלם ביותר של תקופתו. חידש בכך שארגן את הערכים לפי "סדר שהוא בו זמנית הגיוני והיסטורי". הערכים מציגים אטימולוגיה של כל מילה (כפי שנודעה לליטרה או לפי הנחותיו, מבלי שתהיה לו השכלה בלשנית), הבדלים סמנטיים בין המילים הנרדפות השונות, הערות דקדוקיות על שימושן הנכון, וציטוטים מרובים מהספרות. ציטוטים אלה העניקו ליצירה את המוניטין והפכו אותה ל"אחת האנדרטאות היוצאות מן הכלל שהוקמו אי פעם לכבוד שפה חיה".
הציטוטים לקוחים יותר מספרות מוקדמת, וחסרים רבים מסופרי המאה ה-19, בני תקופתו: הוגו, בודלר, מישלה, נרוואל ובלזק, למשל. אם נתקלים בו בשם בלזק, מדובר בגז דה בלזאק ולא באונורה.

נמתחה ביקורת על הצד הטהרני של העבודה, הממליצה לפעמים על היגויים מיושנים ומקמצת במונחים הטכניים. כפי שהעיר בן תקופתו, פייר לארוס:
:לעיתים קרובות, בין שני ערכים עוקבים, יכלו למצוא מקום עוד כעשרים אחרים, אמנם לא נפוצים, אבל שהיו חייבים למצוא מקום במילון מקיף כגון זה.

פרט לפגמים אלה של היקף הערכים וליקויים בידע האטימולוגי, ביקרו המומחים את "אי הסדר שבסיווגים וחוסר ההתייחסות לסופרים הגדולים של המאה ה-19.
על אף שבמישור הלקסיקולוגי זמנו עבר, עדיין שרד מילון זה כמעין אנדרטה ל"דת הלשון" וממשיך לספק לקוראים בו "הנאה עוצמתית, מתוחכמת ובלתי נדלית".

מילון השפה הצרפתית פורסם בהוצאת אשט בשנים 1863–1872 במהדורה הראשונה, ובין 1873–1877 במהדורה השנייה. הוא כלל ארבעה כרכים, שאליהם צורף כרך מוסף שכלל נאולוגיזמים ומילואים, וכן מילון אטימולוגי של המילים ממוצא מזרחי (ערבי, עברי, פרסי, טורקי, מלזי) מחובר על ידי מרסל דוויק.
גרסה מקצורת, הידועה בצרפת כ"ליטרה הקטן" ("פטי ליטרה") ובקנדה כ"ליטרה-בוז'אן", פורמה ב-1874 על ידי עוזרו הראשי של ליטרה, אמדה בוז'אן.

==הגרסאות העכשוויות==
החל משנת 2000 פורסמו כמה גרסאות מודרניות, מעודכנות, אבל מקוצרות ומפושטות, הידועות כ"ליטרה החדש" ו"פיט ליטרה החדש". קיימת גם גרסה און ליין חינם.

בגרסאות העכשוויות של המילון נערך פישוט סמנטי של ערכים רבים, הושמטו הערות דקדוקיות מסוימות, השוואות בין מילים נרדפות שונות ובוטלו ההסברים האטימולוגיים של המילים. ההבהרות מהמהדורה המקורית לגבי המשמעויות השונות – למשל על ידי סעיפים שונים – בוטלו. החל מהמהדורה משנת 2006 "ליטרה החדש" שילב בתוכו את כל השינויים האורטוגפריים של השפה הצרפתי שהונהגו בשנת 1990.

==לקריאה נוספת==
* Henri Meschonnic, Des mots et des mondes, Paris, Hatier, 199

==קישורים חיצוניים==

המילון ליטרה, המהדורה משנת 1889, בארבעה כרכים
* [http://littre.reverso.net/dictionnaire-francais מילון מקוון בהשראת מילון ליטרה המקורי], באתר "Reverso"
* [https://www.cairn.info/revue-langages-2008-3-page-77.htm#re1no51 Alexander Geyken Quelques problèmes observés dans l'élaboration de dictionnaires à partir de corpus - Langages 2008/3 n° 171), pp 77 - 94]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מילונים
קטגוריה:מילונים מקוונים