OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הדרוואר

הדרוואר (בהונגרית: Hédervár) הוא כפר במחוז גיור-מושון-שופרון, שבצפון-מערב הונגריה.

==יהודי הדרוואר==
בהדרוואר חיו יהודים בתקופות זמן שונות:
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|20
|
|-
|1880
|12
|984
|-
|1910
|13
|
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
הר זאנוק

הר זאנוק (באנגלית: Mount Zanuck) הוא הר בהרי גות'יק בהרי המלכה מוד שבאנטארקטיקה.

אורכו של ההר 8 קילומטרים, ועליו שלוש פסגות חדות בקו מזרח - מערב.

גובהה של הגבוהה מבין שלוש הפסגות 2,525 מטרים מעל פני הים.

ההר ממוקם לגדתו הדרומית של קרחון אלבאנוס, בנקודה בה נשפך קרחון אלבאנוס לקרחון סקוט.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי ההר ===

ההר התגלה על ידי ריצ'רד בירד, בטיסתו אל הקוטב הדרומי בנובמבר 1929.

הראשונים שהגיעו אל ההר, הייתה הקבוצה הגאולוגית של משלחת בירד לחקר אנטארקטיקה; הקבוצה, שחקרה את האזור בשנים 1933–1935, בהנהגתו של קווין בלקברן (Quin Blackburn), הגיעה אל ההר בדצמבר 1934.

=== מקור השם ===

בירד קרא להר על שמו של דריל פ. זאנוק (Darryl F. Zanuck), בכיר בחברת אולפני פוקס - המאה ה-20, שסייע במשלחת בירד לחקר אנטארקטיקה (שחקרה את אנטארקטיקה בשנים 1933– 1935), בהכנת סרטי קולנוע לתיעוד מחקרים, ובהמשך סיפק לשירות האנטארקטי של ארצות הברית (אשר חקר את אנטארקטיקה בין השנים 1939–1941), עם מקרני קולנוע.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Damien Gildea, [https://books.google.co.il/books?id=4rHtBgAAQBAJ&pg=PT15&lpg=PT15&dq=%22Mount+Zanuck%22&source=bl&ots=DV7FFwEigU&sig=ACfU3U3Y29K3WhWXqPuib39sOR9ewfp_OQ&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwilqeiw87PpAhUGGsAKHUhBB3wQ6AEwA3oECAcQAQ#v=onepage&q=%22Mount%20Zanuck%22&f=false Transantarctic Mountains - Mountaineering in Antarctica: Travel Guide]</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:16912 הר זאנוק] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://www.adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/21534 הר זאנוק] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=133950 הר זאנוק] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=16435&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר זאנוק] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [http://distancebetween.info/zanuck_east_peak מחשבון מרחקים - המרחק מהפסגה המזרחי של הר זאנוק לאתרים סמוכים]

== הערות שוליים ==

זאנוק
זאנוק
זאנוק
הרי גות'יק

הרי גות'יק (באנגלית: Gothic Mountains) הם קבוצת הרים, בהרי המלכה מוד, בשטח חסות רוס, שבאנטארקטיקה.

== גאוגרפיה ==

אורכו של הרכס 32 קילומטרים.

הרכס ממוקם ממערב למצוק ווטסון. 

הרכס גובל בקרחון סקוט, קרחון אלבאנוס וקרחון גריפית'.

=== אתרים עיקריים ===

ברכס מצויים האתרים הבאים:
הר זאנוק, סגות אורגן פייפ, פסגת אלטר, פסגת גריזלי, מצוק הספקטר, קרחון סנקצ'וארי.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי ההרים ===

הראשונים שהגיעו אל ההרים, הייתה הקבוצה הגאולוגית של משלחת בירד לחקר אנטארקטיקה; הקבוצה, בהנהגתו של קווין בלקברן (Quin Blackburn), הגיעה אל ההרים בדצמבר 1934.

=== מקור השם ===

שמם של ההרים הוצע על ידי אדמונד סטאמפ (Edmund Stump), שעמד בראש המחלקה הגאולוגית של התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית, בשיתוף עם המשלחת הגאולוגית של אוניברסיטת מדינת אריזונה, שערכה מחקרים גאולוגיים באנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1980–1981. 

שמם של ההרים הוא תיאורי. סלעי הגרניט נשחקו על ידי תנאי מזג האוויר, ולמצוקים צורה המזכירה צריחים של קתדרלה גותית. 

== קישורים חיצוניים ==

* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:5870 הרי גות'יק] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://gazetteer.linz.govt.nz/place/56959 הרי גות'יק] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=5527&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הרי גות'יק] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [http://distancebetween.info/gothic_mountains מחשבון מרחקים - המרחק מהרי גות'יק לאתרים סמוכים]
* [https://peakvisor.com/peak/gothic-mountains.html תרשים הנוף הנשקף מהרי גות'יק] באתר peakvisor

== הערות שוליים ==

הרי גות'יק
הרי גות'יק
הרי גות'יק
הרי גות'יק
אדוני (עיר)

אדוני (בהונגרית: Adony; שם רומי: Vetus Salina) היא עיר במחוז פייר בנפת דונאויווארוש בהונגריה. העיירה יושבת על הגדה המערבית של הדנובה ויש בה נקודת מעבורת קבועה למעבר לגדה המזרחית של הנהר.

== מיקום ==
אדוני ממוקמת בקצה המזרחי של מחוז פייר, 15 ק"מ דרומית לארצ'י, לאורך הדנובה כאמור. היישובים הסמוכים הם קולץ' (7 ק"מ), פוסטסאבולץ' (8 ק"מ), פרקאטה ו- ראצאלמאש (כל אחד 12-12 ק"מ). הכביש הראשי מספר 6 עובר בשוליה המזרחיים של העיירה, וכביש המהיר M6 בקצה המערבי. תחנת הרכבת של אדוני שוכנת בחלק הדרומי-מערבי של היישוב. ניתן להגיע אליה באוטובוס.

== היסטוריה ==
אדוני היא יישוב מתקופת הברונזה, אשר בזכות מיקומו הגאוגרפי, תמיד הייתה זירה משמעותית למפגש השלו או הלוחמני בין עמים ובין תרבויות שונות.

בתקופה הרומית, בשם Vetus Salina, היה בה מבצר גבול וכוח צבאי של לימס של מחוז פאנוניה (לִימֶס (בלטינית: limes) - במקור - דרך צבאית) היו מערכות להגנת גבולותיה של הקיסרות הרומית. היו אלו חומות, מצודות, דרכים, ביצורים ומכשולים אשר נועדו לתחום את הקיסרות מפני שבטים פולשים)).

במהלך מאה וחמישים שנות הכיבוש הטורקי - היישוב ששימש אז כמבצר טורקי בשם יאנקורטרן - נהרס והתושבים ההונגרים המקוריים ברחו ובחלקם ונספו. לאחר סיום הכיבוש הטורקי התיישבו במקום הונגרים וגרמנים. בשנת 1891 התגוררה באדוניה ככפר גדול 4,426 תושבים, מתוכם 3,372 בעלי לאום הונגרי וכ־1,002 לאום גרמני. המראות הפופולריים ביותר של היישוב הם פארק הטירות, גבעת הגפן, בריכות הדגים והדנובה.

== אתרים בעלי חשיבות ==
מקדש יופיטר מהתקופה הרומית של העיר וטוס סלינה

* חורבות המקדש הרומי במקום.

== תעשייה ==
בשנת 2006 נמסר מרכז האחסון והלוגיסטיקה של אדני והנמל של אדוני. בשני אתרים סמוכים בשטח של 170 דונם יש מקום לאחסון סחורות רבות. לדוגמה: 700,000 טון חיטה. המרכז מהווה בסיס על פי התקן האירופאי לאחסון דגנים (וסחורות אחרות).

== ילידי המקום ==
* דוד הרץ (1844–1931) היה צייר יהודי-הונגרי, מורה לציור, מנהל בית ספר.
* פאל שלני (במקור שלזינגר 1884 –1954) היה פיזיקאי הונגרי-יהודי.
* תרז צ'ילאג (במקור רבקה שטרן 1859–1925) הייתה שחקנית תיאטרון יהודייה-הונגרייה.
* הציירת קטלין נוגראדי.<ref name="festők"></ref>
* הציירת אירן גוואי.<ref name="festők" />

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
דיוויזיית המילואים ה-16 (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית המילואים ה-16 (בגרמנית: 16. Reserve-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-2 באוגוסט 1914 כחלק מהגיוס הגדול של פרוץ מלחמת העולם הראשונה. היא נכללה במסגרת קורפוס המילואים ה-8 בפיקוד וילהלם פון אגלופשטיין, אשר בתורו נערך בחזית המערבית כחלק מהארמייה הרביעית בפיקוד אלברכט, דוכס וירטמברג. הדיוויזיה השתתפה ב ובקרב הארדנים (1914), ובספטמבר 1914 הועברה תחת פיקוד הארמייה השלישית, ולחמה עימה בקרב שמפאן הראשון ובקרב שמפאן השני. בשנת 1916 לחמה הדיוויזיה ב, ובאביב 1917 למה הדיוויזיה בקרב השני על האן. ביולי אותה שנה הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית ולחמה כנגד מתקפת קרנסקי, ולאחר מכן נותרה במזרח עד נובמבר, אז חזרה למערב ונלחמה בקרב קמברה. בשנת 1918 לחמה הדיוויזיה במתקפת האביב הגרמנית, ולאחר מכן לחמה נגד מתקפת מאה הימים של בעלות הברית. לאחר המלחמה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-7 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* וילהלם מוץ (2 באוגוסט 1914–1 בינואר 1915)
* קונסטנטין פון אלטרוק (2 בינואר 1915–24 במאי 1915)
* קורט פון דיפורת (25 במאי 1915–13 ביוני 1916)
* לודוויג זייגר (14 ביוני 1916–10 בספטמבר 1917)
* פרידריך פון הרצברג (11 בספטמבר 1917–7 בינואר 1919)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

16
16
גידי לשץ

גידי לשץ (נולד ב-26 בספטמבר 1973) הוא מנכ"ל אסותא מרכזים רפואיים, רשת בתי חולים ומרכזים רפואיים בישראל. לשעבר ראש מחוז ירושלים והשפלה של מכבי שירותי בריאות.<ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==

לשץ נולד כפג באילת בזמן שהוריו שהו בחופשה בעיר, ימים ספורים לפני פרוץ מלחמת יום כיפור.<ref name=":1"></ref> הוא נקרא על שם הסבא-רבא שלו, פרופ' גדעון מר, מנכ"ל משרד הבריאות בעבר וחוקר מחלת המלריה. הוא הבכור מבין שלושה אחים. אמו עבדה כמורה ואילו אביו עבד בעסקי הבנייה. הוא גדל והתחנך בעיר רעננה<ref name=":2"></ref>.

במחצית שנת 2020, במהלך תקופת הקורונה, התמנה כמנכ"ל רשת אסותא. לפני כן מילא שורת תפקידים בכירים במכבי שירותי בריאות במשך כעשרים שנה, האחרון בהם כראש מחוז ירושלים והשפלה<ref name=":0" />. במהלך כהונתו, זכה בפרס ירושלים על קידום שירותי הרפואה בעיר<ref name=":1" />. בתפקידיו הקודמים שימש, בין היתר, כפיזיותרפיסט, מנהל מכון לפיזיותרפיה, סגן מנהל תפעול מחוזי, ובהמשך, כעוזר בכיר למנכ"ל מכבי, מנהל תכנון ויישום אסטרטגיה, וראש יחידת החדשנות לשירות ותפעול.<ref></ref><ref name=":2" />

לצד תפקידו כמנכ"ל אסותא הוא משמש גם כיו"ר דירקטוריון פתו-לאב דיאגנוסטיקה ויו"ר דירקטוריון אסותא טכנולוגיות מתקדמות, שתיהן מקבוצת אסותא.<ref></ref>

לשץ הוא בעל תואר ראשון בפיזיותרפיה (B.P.T) מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב ותואר שני במינהל מערכות בריאות (MHA) מאוניברסיטת תל אביב.<ref name=":2" />

הוא נשוי לליאת, ואב לשלושה. מתגורר באבן יהודה. חובב ספורט. היה שחקן כדורסל פעיל לאורך שנים רבות.<ref name=":1" />

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:אבן יהודה: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב
קטגוריה:פיזיותרפיסטים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973
קטגוריה:אסותא מרכזים רפואיים
Three. Two. One.

(בעברית: שלוש. שתיים. אחד.) הוא אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת הקנדית לנון סטלה. האלבום יצא לאור ב-24 באפריל 2020 על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס. מתוך האלבום יצאו חמישה סינגלים.

==רשימת רצועות==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2020
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ג'ואל ליטל
קטגוריה:אלבומי חברת קולומביה רקורדס
בחירות באינטרנט

בחירות אינטרנטיות היא אחת משיטות ההצבעה האלקטרונית, המהווה חלק מהליך ההצבעה בבחירות ומשאל עם באמצעות האינטרנט.

בעולם מתקיים ויכוח באשר לאפשרות של ניהול מעשית של בחירות באינטרנט והבטחת חשאיות התהליך ומהימנות התוצאות המתקבלות בבחירות מסוג זה, ומבוצע מחקר אקדמי למציאת אלגוריתם קריפטוגרפי שימנע גילוי של ההצבעה של הבוחר באמצעות התקפת אדם בתווך, יאפשר איסוף אמין של ההצבעה של כלל הבוחרים, ויאפשר לכל בוחר ובוחר לוודא שהצבעתו אכן נכללה בשיקלול הקולות וזאת מבלי לחשוף מה הייתה ההצבעה.

== ניסיון עולמי ==
מספר מדינות, כמו בריטניה, ארצות הברית, ואסטוניה השתמשו בטכנולוגיה של הצבעה באינטרנט בבחירות ברמות שונות (מקומיות ופרלמנטריות). האירוע הפוליטי הגדול ביותר בו נעשה שימוש באפשרות של הצבעה באינטרנט היה הבחירות הפרלמנטריות באסטוניה 2019.

אחד הניסויים הראשונים בנושא הצבעה באינטרנט נערך ברוסיה בהצבעה בעיר אוריופינסק במחוז וולגוגרד בשנת 2009, ובמחוז אודינצובו ליד מוסקבה, בשנת 2010 <ref>[http://www.odintsovo.org/election-2010/ Интернет-выборы депутатов Одинцовского муниципального района Московской области, сентябрь-октябрь 2010 года.]</ref>. ב-8 בספטמבר 2019, בבחירות לדומה העירונית במוסקבה, נערכה לראשונה ברוסיה הצבעה אלקטרונית מרחוק.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירותי אינטרנט
קטגוריה:שיטות בחירות
דיוויזיית המילואים ה-21 (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית המילואים ה-21 (בגרמנית: 21. Reserve-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-2 באוגוסט 1914 כחלק מהגיוס הגדול של פרוץ מלחמת העולם הראשונה. היא נכללה במסגרת קורפוס המילואים ה-18 בפיקוד קונו פון שטויבן, אשר בתורו נערך בחזית המערבית כחלק מהארמייה הרביעית בפיקוד אלברכט, דוכס וירטמברג. הדיוויזיה השתתפה ב ובקרב הארדנים (1914), ולאחר מכן השתתף במרוץ אל הים. הדיוויזיה לחמה בקרב שמפאן הראשון, ובהמשך בקרב ורדן שבמהלכו ספגה אבדות כבידות. בשנת 1917 לחמה הדיוויזיה בקרב השני על האן ובקרב קמברה, ובשנת 1918 היא לחמה במתקפת האביב הגרמנית ונגד מתקפת מאה הימים של בעלות הברית. לאחר המלחמה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-3 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* הרמן פון רמפאכר (2 באוגוסט 1914–1 בספטמבר 1914)
* לודוויג פון שוורין (2 בספטמבר 1914–6 בספטמבר 1914)
* ארנסט פון איידטמן (7 בספטמבר 1914–8 בספטמבר 1914)
* לודוויג פון שוורין (9 בספטמבר 1914–28 ביוני 1916)
* קרל ברייזה (29 ביוני 1916–3 בינואר 1919)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

21
21
בית קדרות (סרט, 1920)

בית קדרות (באנגלית: Bleak House) הוא סרט דרמה אילם בריטי משנת 1920, בבימויו של מוריס אלווי. בסרט מככבים קונסטנס קולייר, ברטה גלרדי והלן היי. זהו עיבוד לרומן "בית קדרות" מאת צ'ארלס דיקנס שיצא לאור ב-1835.

==צוות השחקנים==
* קונסטנס קולייר – ליידי דדלוק
* ברטה גלרדי – אסתר סאמרסון
* הלן היי – מיס ברברי
* א. ויוויאן ריינולדס – טאליקנהורן
* נורמן פייג' – גאפי
* קליפורד היתרלי – באקט
* איאן סווינלי – קפטן הודון
* א. הרדינג סטירמן – סר לסטר דדלוק
* אנתוני סנט ג'ון – ג'ו
* טדי ארונדל – ג'ורג'
* ביאטריקס טמפלטון – רייצ'ל

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים לפי ספרי צ'ארלס דיקנס
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים אילמים
קטגוריה:סרטי שחור-לבן בריטיים
קטגוריה:סרטים בריטיים משנת 1920
נוב (הרכב)

נוב (באנגלית: KNOB) הוא צמד מוזיקלי ישראלי שהוקם ב-2006 על ידי ניב כהן ומיטל פטש-כהן. השניים כותבים את שיריהם בעזרת הפזמונאי דביר אנדרה. חברת התקליטים הבריטית, צ'מפיון רקורדס, הפיצה את השיר "I'm Lost", אשר נחשב כהצלחה המסחרית הבין-לאומית הגדולה ביותר של הלהקה.

לאחר ההצלחה של "I'm Lost", חברת התקליטים הישראלית "תטה" החתימה את הצמד על חוזה לשלושה אלבומים. לאחר מכן, הוציא הצמד סינגלים נוספים.

בשנת 2008, את אלבום הבכורה שלהם הנושא את שמם אשר הופץ באמצעות צ'מפיון רקורדס באירופה ובאמריקה הצפונית.

ב-2011 השתתף הצמד בקדם-אירוויזיון, עם השיר הרב-לשוני "אוהב את זה", במטרה לייצג את ישראל באירוויזיון 2011 עם השיר. בסופו של דבר, הגיע השיר למקום השמיני מבין עשרת השירים שהתחרו.

ב-2021 כתב הצמד יחד עם נוי אייזן ואלין כהן את השיר "Ue La La" שהיה לאחד מ-9 השירים שהיו מועמדים לייצג את ישראל באירוויזיון 2021. השיר היה משלושת השירים שעלו לגמר, שם סיים במקום השלישי עם 11% מההצבעות.
 
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:צמדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:מתמודדי קדם-האירוויזיון
דיוויזיית המילואים ה-25 (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית המילואים ה-25 (בגרמנית: 25. Reserve-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה ב-2 באוגוסט 1914 כחלק מהגיוס הגדול של פרוץ מלחמת העולם הראשונה. היא נכללה במסגרת קורפוס המילואים ה-18 בפיקוד קונו פון שטויבן, אשר בתורו נערך בחזית המערבית כחלק מהארמייה הרביעית בפיקוד אלברכט, דוכס וירטמברג. הדיוויזיה השתתפה ב ובקרב הארדנים (1914), ולאחר מכן השתתף במרוץ אל הים ובקרב איפר הראשון. בנובמבר 1914 הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית, שם לחמה במתקפת גורליצה-טרנוב ובמהלך הנסיגה הגדולה. בסתיו 1915 לחמה הדיוויזיה בפלישה לסרביה ובחזית סלוניקי, ובדצמבר היא חזרה לחזית המערבית ולחמה כמה חודשים ביער ארגון. בשנת 1916 לחמה הדיוויזיה בקרב ורדן שבמהלכו ספגה אבדות כבידות, ובשנת 1917 שוב לחמה בקרבות באזור ורדן. בשנת 1918 היא לחמה במתקפת האביב הגרמנית ונגד מתקפת מאה הימים של בעלות הברית, וספגה אבדות כבדות במהלך הקרב השני על הסום וב-24 באוקטובר 1918 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* אלכסנדר טורגאני (2 באוגוסט 1914–1 באוקטובר 1914)
* וולף פון הלדורף (2 באוקטובר 1914–24 בנובמבר 1914)
* תדיאוש פון יארוצקי (25 בנובמבר 1914–29 בינואר 1916)
* פאול גרינרט (30 בינואר 1916–11 באפריל 1916)
* אלפרד פון מוהן (12 באפריל 1916–18 ביוני 1918)
* וילי מתיאס (19 ביוני 1918–24 באוקטובר 1918)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.1914-18.info/erster-weltkrieg.php?u=385 דיוויזיית המילואים ה-25] באתר הכרוניקה של מלחמת העולם הראשונה

25
25
דיוויזיית המילואים השביעית (האימפריה הגרמנית)

דיוויזיית המילואים ה-7 (בגרמנית: 7. Reserve-Division) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית. הדיוויזיה לחמה במלחמת העולם הראשונה, ופורקה עם סיומה.

==היסטוריה==
הדיוויזיה הוקמה עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, והיא לחמה בחזית המערבית, כחלק מקורפוס המילואים ה-4, שהיה חלק מהארמייה הראשונה. הדיוויזיה נטלה חלק בקרבות מונס, לה קאטו, ובקרב על המארן. בשנת 1915 היא לחמה בקרב שמפאן השני, ובשנת 1916 היא השתתפה בקרב ורדן ולאחר מכן לחמה ב. בשנת 1917 הדיוויזיה לחמה בקרב השני על האן, ובשנת 1918 היא לחמה במתקפת האביב ובמתקפת מאה הימים, ובכלל זה בקרב השני על המארן. לאחר המלחמה חזרו חיילי הדיוויזיה לגרמניה, וב-10 בינואר 1919 פורקה הדיוויזיה.

==מפקדים==
* בוגיסלב פרידריך פון שוורין (2 באוגוסט 1914 – 13 במאי 1918)
* הוגו קרל אוגוסט באקמייסטר (14 במאי 1918 – 26 ביוני 1918)
* וילהלם ריבנטרופ (27 ביוני 1918 – 10 בינואר 1919)

==לקריאה נוספת==
* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.1914-18.info/erster-weltkrieg.php?u=371 דיוויזיית המילואים ה-7] באתר הכרוניקה של מלחמת העולם הראשונה

7
7
משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה

משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה היה משרד ממשלתי ישראלי אשר אמון על השכלה גבוהה והשכלה משלימה. המשרד הוקם עם תחילת כהונתה של ממשלת ישראל השלושים וחמש, והוא הורכב מיחידות שהועברו אליו ממשרד החינוך. המשרד בוטל על ידי ממשלת ישראל השלושים ושש.

== היסטוריה ==
עד שנת 2020 היה משרד החינוך אמון על ההשכלה הגבוהה וההשכלה המשלימה. ב-14 במאי 2020, בצל חלוקת התיקים בין המפלגות בממשלת ישראל השלושים וחמש, פורסם כי ימונה שר נפרד להשכלה הגבוהה וכי זאב אלקין יכהן בתפקיד. ובמקביל במשרד משאבי המים, אשר פוצל ממשרד האנרגיה. ב-31 במאי אושרה הקמת המשרד בהחלטת הממשלה.

רעיון פיצול מערך ההשכלה הגבוהה ממשרד החינוך עלה לראשונה על ידי שר החינוך לשעבר שי פירון שאמר בין היתר כי "שר החינוך לא יכול להיות אחראי על עולם ההשכלה הגבוהה. אין לו זמן לזה!".<ref name=":0"></ref>

מנגד, ההחלטה להקמת משרד ממשלתי להשכלה גבוהה ספגה ביקורת בטענה ש"האופי האימפריאליסטי" של משרד בראשות שר עלול לחדור עמוק "לחייהם הפנימיים של המוסדות".

ביולי 2021 החליטה ממשלת ישראל השלושים ושש לבטל את המשרד ולהחזיר את סמכויותיו למשרד החינוך; מהלך אשר הושלם עם אישור הכנסת ב־3 באוגוסט.

== תקציב ==
נכון לשנת 2020, תקציב ההשכלה הגבוהה גולם בתוך תקציב משרד החינוך. למשרד לענייני השכלה גבוהה, מתוקף היותו משרד עצמאי, תקציב של כ-11 מיליארד שקל.<ref name=":0" />

== יחידות וסוכנויות ביצוע שהיו כפופות למשרד ==
* המועצה להשכלה גבוהה
* החברה למתנ"סים
* יד ושם

יחידות שהועברו ממשרד החינוך:
* אגף חינוך מבוגרים
* אגף תרבות יהודית
*מינהל חברה ונוער (ללא היחידות שקשורות לחינוך הפורמלי)
* אגף קשרי חוץ ואונסק"ו
* הערכת תארים אקדמיים מחו"ל
* אישור קיום קורסים לגמול השתלמות
* תמיכה בפיתוח, שיפוצים ורכישת ציוד באכסניות נוער; תמיכה בפיתוח, שיפוצים ורכישת ציוד במרכזי הדרכה, טבע וסביבה.

== שרי המשרד ==
{| class="wikitable" style="text-align:center;" align="center" width="100%"
!מספר
!תמונה
!שם<small>(תקופת חיים)</small>
!סיעה
!תחילת הכהונה
!סיום כהונה
!ממשלה
|-
! style="background:#1F5AA5"; |
|75x75px
|זאב אלקין
<sub>(1971-)</sub>
| rowspan="3" |הליכוד
|1 ביוני 2020
|27 בדצמבר 2020
| rowspan="3" |ממשלת ישראל השלושים וחמש
|-
! style="background:#1F5AA5"; |
| rowspan="2" |81x81 פיקסלים
| rowspan="2" |יואב גלנט
<sub>(1958-)</sub>
|8 בינואר 2021
|8 באפריל 2021
|-
! style="background:#1F5AA5"; |
|3 במאי 2021
|13 ביוני 2021
|-
! style="background:#C7DA29"; |
|112x112 פיקסלים
|יפעת שאשא-ביטון
<small>(1973-)</small>
|תקווה חדשה
|13 ביוני 2021
|3 באוגוסט 2021
|ממשלת ישראל השלושים ושש
|-
|}

==מנכ"לי משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה==
{| class="wikitable"
|- bgcolor="#efefef"
!מספר
!תמונה
! שם !! תחילת כהונה !! סיום כהונה
|-
|1
|72x72 פיקסלים
| מרדכי בניטה || 14 ביוני 2020 ||3 באוגוסט 2021
|}

== הערות שוליים ==

*
השכלה גבוהה ומשלימה
קטגוריה:ישראל: חינוך
השכלה הגבוהה והמשלימה
הלן דודסון פרינס

הלן דודסון פרינס (באנגלית: Helen Dodson Prince 31 בדצמבר 1905 - 4 בפברואר 2002) הייתה אסטרונומית אמריקאית.

== שנותיה הראשונות והשכלתה==
הלן פרינס נולדה ב -31 בדצמבר 1905 בעיר בולטימור, מרילנד להלן והנרי דודסון. לאחר לימודי הפיזיקה והמתמטיקה, קיבלה הלן מלגה מלאה ללימוד מתמטיקה במכללת גוצ'ר, ובשנת 1927 קיבלה תואר ראשון באומנות. במהלך לימודי התואר הראשון היא הושפעה מהפרופסור פלורנס פ. הלן המשיכה ללמוד באוניברסיטת מישיגן, שם קיבלה את התואר השני ואת הדוקטורט שלה. בשנת 1934, שניהם התארים היו באסטרונומיה.<ref name="Shearer"></ref>

== קריירה והישגים ==
פרינס שימשה כעוזרת פרופסור לאסטרונומיה במכללת ולסלי בין השנים 1933–1945. לאחר מלחמת העולם השנייה חזרה למכללת הלן למכללת גוצ'ר, שם הייתה לפרופסור לאסטרונומיה בין השנים 1945 עד 1950. פרינס החלה את מחקריה במצפה הכוכבים מקמת'- הולברט בשנת 1947.

דודסון החזיקה במלגת דין ואן מטר ובשנת 1932 קיבלה את פרס אנני ג'אמפ קאנון לאסטרונומיה. לאורך הקריירה שלה פרסמה דודסון מעל 130 מאמרים בכתבי עת, בעיקר על התלקחויות סולאריות.<ref name="Obituary"></ref> <ref></ref> <ref></ref> <ref></ref> בין תלמידיה היו האסטרונומים נן דיטר-קונקלין והרייט ה. מליסון. <ref>David DeVorkin (1977), [https://www.aip.org/history-programs/niels-bohr-library/oral-histories/4573 Oral history interview with Nan Dieter-Conklin]. American Institute of Physics.</ref>
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זוכות פרס אנני ג'אמפ קאנון
קטגוריה:סגל אוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:בוגרות מכללת גאוצ'ר
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת מישיגן
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1905
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1905
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2020
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2020
סמדר כרמי-גיברמן

סמדר כרמי-גיברמן היא מנצחת מקהלות, מורה למוזיקה ומרצה בנושאי מוזיקה.

== ביוגרפיה ==
=== לימודים ===
סמדר כרמי-גיברמן נולדה וגדלה בעין חרוד. היא למדה בתל אביב, נגינה בצ'לו אצל עוזי ויזל וניצוח מקהלות אצל גארי ברתיני. היא המשיכה ללימודי עוגב אצל קארל ריכטר במינכן ואחר בארצות הברית, לימודי תעודה בפסנתר אצל גרגורי טאקר בבית ספר לונגי למוזיקה בבוסטון ותואר מוסמך במוזיקה באוניברסיטת ניו יורק.

=== קריירה ===
סמדר כרמי-גיברמן מרצה במכון כרם להכשרת מורים בירושלים ובאקדמיה למוזיקה בירושלים. כמו כן, היא מרצה ברחבי ישראל.

כרמי-גיברמן מנצחת על מקהלת הבית של מכון כרם, "מקהלת כרמים". הייתה אחראית לכתיבה, עריכה והגשה של תוכניות מוזיקליות ברדיו וכן הפיקה הצגות ילדים מוזיקליות, שאותן גם כתבה וביימה. היא מנחה קונצרטים של מוזיקה ווקאלית, מוזיקה קאמרית ומקהלה.

סמדר היא ביתו של המלחין משה כרמי ואחותה של המוזיקולוגית דליה כהן.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://shira-ovedet.kibbutz.org.il/cgi-webaxy/sal/sal.pl?lang=he&ID=51175 אתר "שירה עובדת", סמדר כרמי-גיברמן]
* [https://www.zemereshet.co.il/song.asp?id=2834 אתר זמרשת, סמדר כרמי-גיברמן מנגנת ומספרת על שיר מתוך פאוסט של גתה, שאביה, משה כרמי, תרגם].
* [https://www.youtube.com/watch?v=dmN2RZ61Eco יוטיוב, סמדר-כרמי גיברמן מרצה על בעלי חיים מהתנ"ך ביצירות הנדל והיידן]
* לאה מזור, [http://mikrarevivim.blogspot.com/2024/05/blog-post_4.html על מוזיקה ושאר רוח: ראיון עם המוזיקאית סמדר כרמי-גיברמן], בתוך: ד"ר לאה מזור, "על מקרא הוראה וחינוך"

קטגוריה:מוזיקאיות ישראליות
קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:מנצחות מקהלות ישראליות
קטגוריה:מורות למוזיקה בישראל
קטגוריה:מורים למוזיקה בישראל
קטגוריה:עין חרוד: אישים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
הקורפוס השלישי (בריטניה)

הקורפוס ה-3 של הצבא הבריטי היה קורפוס בריטי, אשר במהלך השתתף במלחמת העולם הראשונה ובמלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
===הקמת הקורפוס===
בשנת 1876 הוחלט על הקמת 8 קורפוסים, ומטה הקורפוס ה-3 הוצב בקרוידון. בשנת 1891 הוחלט על ארגון הצבא ב-6 קורפוסים, אשר התבססו על הפיקודים הקיימים, והקורפוס ה-3 הפך ל"פיקוד הכוחות באירלנד", ובשנת 1901 בוטל השם "הקורפוס ה-3".

===מלחמת העולם הראשונה===
סמל הקורפוס במלחמת העולם הראשונה
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוקם מחדש הקורפוס ה-3, והוא הועמד בפיקודו של ויליאם פלטני. הקורפוס לחם במהלך הקרב הראשון על האן, קרב מסין, קרב איפר הראשון, הקרב על הסום, קרב קמברה, מתקפת האביב ומתקפת מאה הימים, ולאחר המלחמה פורק הקורפוס.

===מלחמת העולם השנייה===
באוקטובר 1939 הוקם הקורפוס מחדש, והועמד תחת פיקודו של רונלד פורבס אדם. הקורפוס היה אמור להישלח לסקנדינביה, אולם לבסוף נשאר בצרפת ולחם במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה ובמהלך מבצע דינמו. לאחר מכן הוצב הקורפוס באזור שרופשייר כחלק מהפיקוד המערבי, והוא שימש למטרות הונאה. לאחר מכן הוא הועבר לפרס ופעל כחלק מפיקוד עיראק במסגרת הארמייה העשירית הבריטית.

ב-16 באוקטובר 1944 נשלח הקורפוס בפיקודו של רונלד סקובי ליוון, שם הוא השתתף במהלך מלחמת האזרחים ביוון, וב-17 בדצמבר 1944 הוא הפך למפקדת הכוחות הבריטיים ביוון.

==מפקדים==
===פיקוד אירלנד===
* הנסיך ארתור, דוכס קונוט וסטראת'רן (1901–1904)
* פרנסיס גרנפל, הברון הראשון גרנפל (1904–1905)

===מלחמת העולם הראשונה===
* ויליאם פלטני (אוגוסט 1914–פברואר 1918)
* ריצ'רד באטלר (פברואר 1918–ספטמבר 1918)

===מלחמת העולם השנייה===
* רונלד פורבס אדם (אוקטובר 1939–יוני 1940)
* ג'יימס מרשל-קורנוול (יוני 1940–נובמבר 1940)
* דזמונד אנדרסון (נובמבר 1940–דצמבר 1943)
* רונלד סקובי (דצמבר 1943–דצמבר 1944)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.ordersofbattle.com/Units/UnitData?UniX=5113 הקורפוס השלישי]

קטגוריה:עוצבות בריטיות שלחמו בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גייסות בריטיים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גייסות בריטיים במלחמת העולם השנייה
יאיר קרביץ

יאיר קרביץ (נולד ב-3 במרץ 1999) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת עירוני נס ציונה מליגת העל בכדורסל.

== ביוגרפיה ==
קרביץ גדל בכפר יונה שם שיחק כילד בקבוצת הכדורסל המקומית עד לכיתה ח'.

==מועדונים==
בגיל נערים ונוער שיחק באליצור נתניה עד שבכיתה י"ב עבר לשחק בקבוצת הכדורסל של האקדמיה במכון וינגייט. בתיכון למד במגמת הכדורסל של תיכון משה שרת בנתניה עמה זכה בעונת 2016/2017 במקום השני בגמר ליגת העל לתיכונים.

עונתו הראשונה בקבוצת בוגרים הייתה עונת 2017/2018 בליגה הלאומית בקבוצת הפועל כפר סבא. בעונת 2018/2019 עבר לשחק בקבוצת הפועל באר שבע בליגת העל הישראלית. בקיץ 2019 עבר לשחק בקבוצת עירוני רעננה מהליגה הלאומית בכדורסל. ביולי 2020 חתם קרביץ לשלוש שנים בקבוצת בני הרצליה. בעונת 2021/22 זכה כקפטן הקבוצה בגביע המדינה לאחר ניצחון בגמר על הפועל תל אביב.

לאחר שלוש עונות במדי בני הרצליה, חתם קרביץ ביולי 2023 חוזה לעונה אחת בקבוצת הכדורסל עירוני נס ציונה.

===בנבחרות הלאומיות===
ב-2015 שיחק קרביץ תחת המאמן רמי הדר באליפות אירופה לנבחרות עד גיל 16 בטורניר שנערך בליטא. ב-2017 שיחק כקפטן באליפות אירופה דרג ב' לנבחרות עד גיל 18 בטורניר שנערך באסטוניה. ביולי 2018 זכה עם נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 שנערכה בגרמניה. ביולי 2019 זכה כקפטן נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל תחת מאמן הנבחרת אריאל בית הלחמי באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 שנערכה בישראל.

== תארים ==

; בני הרצליה

* גביע המדינה (1): 2021/2022

== קישורים חיצוניים ==

[http://ibasketball.co.il/league/4039/player/2222909 פרופיל השחקן באתר איגוד הכדורסל] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני מכבי רעננה
קטגוריה:כדורסלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורסלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורסלני בני הרצליה
קטגוריה:כדורסלני עירוני נס ציונה
קטגוריה:בוגרי תיכון שרת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1999
ימים טובים (שיר של אורי רווח)

ימים טובים או רק היום הוא פזמון עברי שביצע אורי רווח. השיר יצא לאור בשנת 1976.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי יורם טהרלב והולחן על ידי יאיר רוזנבלום. השיר יצא לאור בשנת 1976 במסגרת פסקול סרטו של זאב רווח, "רק היום".<ref></ref> מנגינת השיר משולבת במספר קטעים במהלך הסרט בעיבודים שונים.

השיר זכה להצלחה נאה, כאשר הגיע למצעד השבועי של רשת ג', תוך שצעד בו כ-11 שבועות ובשיאו הגיע למקום החמישי.

== מיקומי שיא ==

== גרסאות כיסוי ==

גרסת הכיסוי הראשונה לשיר בוצעה על ידי להקת "הגבעות", והופיע כחלק מאלבום הבכורה של הלהקה "בתוך מראה" משנת 2004, כ-40 שנים לאחר שהולחן השיר לראשונה.

גרסת כיסוי שביצע אלון דה לוקו הופיעה באלבומו "עושה ת'מסיבה" משנת 2007.

גרסת כיסוי נוספת וקצרה בוצעה על ידי שלישיית מה קשור ועל העיבוד המוזיקלי אחראים גיא מזיג ואורי ויינשטוק. הגרסה משמשת כפתיח ומעבר לתוכנית המערכונים החד פעמית "מה קשור".

ב-21 במרץ 2021 הוציא הזמר אייל גולן גרסת כיסוי לשיר כחלק מאלבומו "להיות מאושר".<ref></ref> הופק קליפ בו השתתף השחקן זאב רווח ששיחק בתפקיד הראשי בסרט. בקליפ גולן ורווח צופים בקטעים מתוך הסרט המקורי.

=== גרסתו של סאבלימינל ===

ימים טובים הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר הישראלי סאבלימינל, ביחד עם המפיק המוזיקלי גל מלכה והזמרים האולטראס, רן שפיר, כיתריה, ים רפאלי וגד אלבז. השיר יצא לאור ב-26 באפריל 2020, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברת התקליטים משפחת תאקט.

==== רקע והפקה ====
לשיר, שנכתב על ידי יורם טהרלב והולחן על ידי יאיר רוזנבלום, נוספו שני בתי ראפ בביצועם של סאבלימינל ואלי פרץ, אשר נכתבו על ידי השניים בהתאמה בשיתוף גל מלכה. השיר הופק לכבוד יום העצמאות ה-72, אשר התרחש בתקופתה של התפרצות נגיף הקורונה בישראל.<ref name=":0"></ref> לשיר נוספו קולות רקע שבוצעו על ידי הקומיקאי שחר חסון, שמופיע גם בקליפ הנלווה לשיר.<ref name=":0" />

==== וידאו קליפ ====
הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר, הועלה לערוץ היוטיוב של גל מלכה ב-26 באפריל 2020, בסמוך לצאתו של הסינגל עצמו. בקליפ ניתן לראות קטעים של מעריציהם של מבצעי השיר מבצעים ליפ סינק לשיר, תוך שמבצעי השיר עצמם מבצעים את השיר כל אחד בביתו, בשל התפרצות נגיף הקורונה בישראל, מלבד סאבלימינל שנמצא מחוץ לביתו.

==== מיקומי שיא ====

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1976
קטגוריה:סינגלים מ-1976
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי סאבלימינל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יורם טהרלב
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סאבלימינל
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יאיר רוזנבלום
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי סאבלימינל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת משפחת תאקט
זלמן קליינמן

זלמן קליינמן (או קליימן, שם מלא: זלמן זוסיא קליינמן; 1933–1995) היה צייר ומאייר חב"די בולט.

== ביוגרפיה ==
זלמן נולד בלנינגרד שבאימפריה הרוסית ליעקב, חסיד גור, ולרבקה, שהייתה ממשפחה חב"דית. לפני השואה נפרד מאחיותיו, ומהוריו שנפטרו במהלך מלחמת העולם השנייה, וגדל בבית יתומים לא-יהודי בסיביר. לאחר המלחמה אותר על ידי דודתו איטה שנסעה לסיביר כדי לקחתו עימה, וכך גם אחיותיו. היא נסעה עימו לסמרקנד. שם גדל בבית חמיה, הרב נחום שמריהו ששונקין, רבה של בטומי ומרבני חב"ד. בביתו של הרב ששונקין למד לראשונה יידיש, עברית ותורה, בהיותו בשנות העשרה לחייו.

ב-1946 במבצע שכונה "הבריחה הגדולה" ברח עם שארי משפחתו לפולין לצד אלפי חסידי חב"ד באמצעות דרכון מזויף. משם נסע לפריז שבצרפת, שם התגורר כשנתיים. לאחר מכן עלה לישראל באנייה "ארצה".

קליינמן למד תקופה קצרה בישיבת תומכי תמימים בלוד, לאחר מכן עבר להתגורר בכפר חב"ד שם עסק בציור חובבני. בה'תשי"ד התגייס לצה"ל, שירת בקישוט בתי כנסת מטעם הרבנות הצבאית וסייע באיור עיתון מחניים.

בסיום שירותו הצבאי, נשלח על ידי הרבי מלובביץ' לפריז, שם השתלם בציור והתחתן עם רוזה נייהוז. לאחר נישואיו חי את כל חייו בשכונת קראון הייטס שבברוקלין. היה מקורב לצייר החב"די הוותיק הנדל ליברמן. החל את הקריירה באיור העיתון אלגעמיינער זשורנאל.

נפטר בי"ח באב ה'תשנ"ה, 1995.

== יצירתו ==
יצירותיו פופולריות מאוד בתחום היצירה היהודית-חסידית. קליינמן אייר ספרים בהם הגדה של פסח פופולרית, פרסם תערוכות, הוציא אלבום ציורים שנבחר ל"יצירה המרשימה ביותר" בעיתון ג'ואיש כרוניקל, ציוריו משמשים כאילוסטרציות בעיתונים ואתרים שונים וציורי-קיר שלו נמכרו במאות אלפי דולרים.

כמו כן ציוריו מעטרים לוחות שנה, מוצרי יודאיקה וכריכות ספרים רבים. בהם ספר הניגונים של ניח"ח וחלק מעטיפות הקלטות שלהם, תקליטי אוצרות יהודיים, סדרת אוצר סיפורי חב"ד, ספר הזכרונות, שמועות וסיפורים ועשרות פריטים נוספים.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://oralhistory.brooklynhistory.org/interviews/zalman-kleinman-19930721/ זלמן קליינמן], ראיון היסטורי בעל פה שערך ג'יל ווקסלר
* [https://anash.org/zalman-kleinmans-unpublished-drawings-discovered/ Zalman Kleinman’s Unpublished Drawings Discovered]
* [https://www.kesser.org/gallery/kleinman/kleinman2.html גלריה], כמה מציוריו

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים ומאיירים חרדים
קטגוריה:ציירים חסידי חב"ד
קטגוריה:כפר חב"ד: אישים
קטגוריה:קראון הייטס: אישים
קטגוריה:מאיירים יהודים
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:מאיירים אמריקאים
קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:ציירים יהודים
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:ציירים אמריקאים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1933
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1995
ויליאם נורמן הרברט

ויליאם נורמן הרברט (באנגלית: William Norman Herbert; 26 באוגוסט 1880 - 26 באפריל 1949) היה קצין בכיר צבא הבריטי, שפיקד על הדיוויזיה ה-23 (נורת'מבריה) בקרב על צרפת במהלך מלחמת העולם השנייה.

== ביוגרפיה ==
הרברט נולד ב-26 באוגוסט 1880 בפילונגלי, ווריקשייר. הוא נכנס למכללה הצבאית המלכותית בסנדהרסט והוסמך כקצין הצבא הבריטי ברגימנט קלעי נורת'מברלנד ב-11 באוגוסט 1900. הוא שירת במהלך מלחמת הבורים השנייה מאוחר יותר באותה שנה, והועלה לדרגת לוטננט ב-12 בדצמבר 1901. <ref>Hart's Army list, 1903</ref> לאחר תום המלחמה ביוני 1902, הוא חזר לבריטניה באונייה "אירופה" שהגיעה לסאות'המפטון בתחילת ספטמבר.

הוא שירת במלחמת העולם הראשונה כמפקד הגדוד ה-1, קלעי נורת'מברלנד, ובמהלך הקרבות הוא תפס עמדת אויב יחד עם חמישים ותשעה שבויים, ועל כך הוענק לו אות השירות המצוין בינואר 1919.

לאחר שהשתתף במכללה לפיקוד ומטה, קימברלי, <ref>Smart, p. 149</ref> הוא הפך לקצין מטה בפיקוד הצפון בשנת 1930, <ref></ref> מפקד חטיבה 10 במרץ 1932 ומפקד הדיוויזיה ה-50 (נורת'מבריה) בפברואר 1935. <ref></ref> הוא קיבל את תואר עמית מסדר האמבט ב-1 בינואר 1935 ולקולונל הכבוד של רגימנט קלעי נורת'מברלנד ב-5 ביולי 1935.<ref name="empire"></ref>

אף על פי שפרש בפברואר 1939 מהצבא, הוא מונה עם פרוץ מלחמת העולם השנייה למפקד הדיוויזיה ה-23 (נורת'מבריה), שהייתה חלק מחיל המשלוח הבריטי (BEF) ופיקד עליה במהלך המערכה על צרפת ועל ארצות השפלה במאי 1940.<ref name="unit"></ref> הוא פרש בפעם השנייה כשפורקה הדיוויזיה ב-30 ביוני 1940.

לאחר שחרורו הוא התיישב בווסטרשייר, וומונה לסגן לוטננט המחוז משנת 1946 ועד מותו שלוש שנים אחר כך ב-26 באפריל 1949.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גנרלים בריטים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מעוטרי אות השירות המצוין
קטגוריה:מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש: עמיתים
קטגוריה:מסדר האמבט: עמיתים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1880
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1949
סער פדידה

סער פדידה (נולד ב-4 בינואר 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי במכבי בני ריינה.

==ביוגרפיה==
פדידה החל את דרכו במחלקת הילדים של מכבי חיפה, לאורך שנותיו במחלקה היה דומיננטי בקבוצותיו ושיחק עם שחקנים כמו ירדן כהן ומוחמד עוואד. בעונת 2015/2016 עבר פדידה למחלקת הנוער של הפועל חיפה. שנה לאחר מכן, ב-31 ביולי 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק גביע הטוטו נגד בני סכנין שנגמר בתוצאה 2–2. את הופעת הבכורה שלו בליגה עשה פדידה ב-29 באוקטובר של אותה שנה. במהלך אותה עונה ערך עשר הופעות בקבוצה הבוגרת ולסירוגין שיחק גם בקבוצת הנוער בה כבש שישה שערים והיה אחד השחקנים הדומיננטיים בקבוצה. בעונת 2017/2018 שיחק תשעה משחקים אך בכולם עלה מהספסל, מלבד משחק אחד, ב-21 במאי 2018 מול בית"ר ירושלים שהסתיים בתוצאה 1–1 והיה למשחק האחרון של הקבוצה באותה העונה. במהלך אותה עונה זכה פדידה עם הפועל חיפה בגביע המדינה.

ב-30 באוגוסט 2018 הושאל להפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, לא לפני שלקח את תואר אלוף האלופים מוקדם יותר באותה עונה עם הפועל חיפה אף על פי שלא שותף באותו המשחק נגד הפועל באר שבע. גם בראשון לציון שימש בעיקר כשחקן מחליף ולא הצליח לבלוט.

בינואר 2019, לאחר חצי עונה בלבד, חזר להפועל חיפה אך לא קיבל הזדמנויות לשחק עד תום העונה. עונת 2019/2020 הייתה עונת הפריצה של פדידה כאשר בחודש דצמבר, בעקבות פציעות של שחקני הרכב, החל לשחק בקביעות בהרכב. ב-11 בינואר 2020 הבקיע את שער הבכורה בקריירת הבוגרים שלו, שער ניצחון במשחק נגד מועדון ספורט אשדוד שהסתיים בתוצאה 0–1. בהמשך העונה כבש שער נוסף ושותף ב-16 משחקים לפני שמגפת הקורונה עצרה את העונה.

ב-11 ביולי 2022 חתם בהפועל חדרה.

ב- 11 ביוני 2023 חתם באולימפיה ליובליאנה אלופת סלובניה.

ב-24 ביוני 2024 חזר לישראל וחתם במכבי בני ריינה.

==תארים==
;הפועל חיפה
*גביע המדינה: 2017/2018
* אלוף האלופים: 2018

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:חיפה: כדורגלנים
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני ה' (חיפה)
קטגוריה:כדורגלני הפועל חיפה
קטגוריה:כדורגלני הפועל ראשון לציון
קטגוריה:כדורגלני הפועל חדרה
קטגוריה:כדורגלני אולימפיה ליובליאנה
קטגוריה:כדורגלני מכבי בני ריינה
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים בסלובניה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1997
החבר דב

החבר דב הוא סרט תעודי ישראלי משנת 2019 של הבמאי ברק הימן אודות חה"כ לשעבר והפעיל הפוליטי והחברתי ד"ר דב חנין. הקרנת הבכורה הייתה בפסטיבל דוקאביב. הסרט הופק עבור ערוץ Yes דוקו ושודר בו לראשונה ב-2019. 

==סקירה==
הסרט סוקר את פעילותו הפוליטית של דב חנין, על פני תקופה של 13 שנים, החל בכניסתו לתפקיד חבר בכנסת מטעם מפלגת חד"ש ועד לפרישתו. בין הסיטואציות המתועדות בסרט: פינוי של תושבי גבעת עמל, תיעוד העימותים בוועדת הכספים בכנסת, חיקוק חוק שכר מינימום ביוזמתו, תמיכה במפעל לייצור מגבות בערד והאירועים האלימים באום אל-חיראן בהם נפצע חה"כ איימן עודה. בסרט מופיעים אלו המגנים אותו משני קצוות המפה הפוליטית הישראלית; אלו הרואים בו "בוגד" ו"עוכר ישראל", ומנגד מוצגת ביקורת פנים-שמאלית של אלו הרואים בו "אשכנזי-פריבילג".

==ביקורת==
[[דב חנין]]
הסרט זכה לביקורות מעורבות. אורון שמיר העניק לסרט ביקורת חיובית ברובה. "מה שיותר קריטי בעיניי לסרט מאשר הצגת פועלו של האיש, כבודו במקומו מונח עם מעל למאה חוקים חברתיים לזכותו ותואר אביר איכות השלטון, הוא הצגתו במגוון רחב מצבים. חנין של הסרט לרוב רגוע ושקול, אבל יש לפחות סצנה אחת תומכת מכל סוג של רגש קיצוני – כשהוא מתרגש, זועם, מתלהב, מתלהם ואפילו נחנק מבכי. החלקים הללו קריטיים לא רק בשביל האיזון, אלא גם כדי לקלף לרגע את שכבת ההגנה הפרלמנטרית, שעטופה בשכבה נוספת של מודעות עצמית שמביאה איתה המצלמה. הסרט מצליח לכמה שברירי רגעים לחדור אל לב העניין, כשם שמושאו מסוגל לדבר אל ליבם של אנשים אותם הוא פוגש בדרכו לנסות לעזור גם למי שאינם מסכימים איתו".

אבנר שביט כתב על עבודת הבימוי כי "הימן הוותיק והפורה מוכיח שוב עד כמה הוא במאי מיומן, שיודע לקחת סיפור עם כמות אינסופית של חומרי גלם, ולרקוח ממנו יצירה קצבית ומתקתקת", וטען שאף על פי שהוא נוצר מתוך "הערצה" לא מדובר ב"פולחן אישיות". שביט העניק לסרט ציון של 3.5 כוכבים. שמוליק דובדבני העניק לסרט 3 כוכבים וטען כי "קשה לומר שהוא מחדש משהו למי שעקבו אחרי פעילותו [של חנין] במשך השנים".

==קישורים חיצוניים==

;ביקורות
* 
* 
* 
;ראיונות
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2019
קטגוריה:סרטים תיעודיים ישראליים
קטגוריה:סרטים תיעודיים העוסקים בסכסוך הישראלי-ערבי
ביעור פירות שביעית

תושב [[חולון מודיע כי הפירות על העצים בחצרו הם הפקר לרגל שנת השמיטה.]]
ביעור פירות שביעית הוא החיוב על האדם לבער את הפירות שגדלו בשנת השמיטה מביתו בזמן שמין הפרי אינו מצוי יותר בשדה.

==מקור הדין==
מקור הדין בתורה:

היבול הצומח בארץ ישראל בשנה השביעית נועד לאכילה באופן שוויוני על-ידי כל תושבי הארץ, בני-אדם ובעלי-חיים. כדי למנוע מצב שאדם אחד לוקח הרבה פירות לעצמו, נאסר לשמור פירות שביעית ברשותו לאחר שהפירות כלו מן השדה. כך דרשו את הפסוק בספרא: . כלומר, כל עוד מין הפרי עדיין קיים על העצים באזור וזמין לחיות-הבר הרוצות לאוכלם, ניתן להשאיר פירות ממין זה בבית; אך משעה שמין פירות זה אינו זמין על העצים, יש לבער פירות אלו מהבית ואף אסור להאכיל מפירות אלו לבהמות שבבית.

מקור נוסף לדין זה הוא מהשוואה בין הפסוקים הנ"ל בספר ויקרא, לבין הפסוקים העוסקים בפרשת השמיטה בספר שמות:

בספר שמות נאמר, שיבול שביעית נועד רק לאביונים; בספר ויקרא נאמר, שיבול שביעית נועד גם לבעלי השדות ("לך"). בספרא<ref>, סימן [ו]. דעת רבי יהודה.</ref> הסבירו את הדברים כך: . כלומר, לעניים (חסרי הקרקע) יש עדיפות בגישה ליבול שביעית: אם אין מספיק לכולם, אז היבול שנשאר צריך להינתן לעניים בלבד.

מקור שלישי הוא:
 

הפסוק אמנם נאמר על שנת היובל, אולם דיני שנת היובל בקרקע זהים לדיני השביעית, ולכן למדו ממנו גם לשביעית. כך דרשו את הפסוק בתלמוד הירושלמי: : אם נשארו לך הרבה פירות בבית, זה אומר שלקחת יותר ממה שאתה צריך, וגרמת לכך שלא נשארו מספיק פירות לאחרים, ולכן עליך "להחזיר" את העודף.

אמנם, הרמב"ן מעלה אפשרות שדין הביעור הוא דרבנן, ולימודים אלו הם אסמכתא בלבד. 

==אופן הביעור==
באופן הביעור נאמרו שלוש דעות:
* לדעת הרמב"ם ורש"י,<ref>כן מובן מדבריו ב ד"ה משום שנאמר בארצך.</ref> הביעור הוא השמדת הפירות (מלבד מזון שלש סעודות שהאדם יכול להשאיר לאכילה). מקור הדברים הוא בברייתא במסכת בבא קמא: . המקדש דוד לומד בדברי הרמב"ם שניתן לבער את הפירות בזמן ביעורם גם על ידי אכילתם, אולם אם לא אכלם - יש להשמידם.
* לדעת התוספות והרמב"ן, הביעור פירושו הפקרת הפירות. מקורם הוא בתוספתא: . מחלוקתם תלויה גם בגרסת ה. לגרסת הרמב"ם נאמר בה: "רבי יוסי אומר, אחד עניים ואחד עשירים, אין אוכלין אחר הביעור". אך גרסת התוספות והרמב"ן היא כגרסת התלמוד ירושלמי: "אחד עניים ואחד עשירים אוכלין אחר הביעור".

* לדעת הראב"ד, הביעור מתקיים בשני שלבים: בתחילה, כשכלו הפירות בעיר ובתחומה, יש להביא את הפירות לבית הדין המחלק או מפקיר את הפירות. לאחר מכן, כשכלו הפירות מכל הארץ, חייבים לבערם ולאבדם מן העולם.
בשעת הדחק, כאשר בעל-הפירות הוא עני בעצמו, יש פוסקים המתירים לבצע הפקרה סמלית בלבד, ולזכות בכל הפירות מייד לאחר מכן.<ref>הרב אברהם דנציגר, שערי צדק - שער מצוות הארץ, חכמת אדם יט ג-ד, ו</ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:שמיטה ויובל
קטגוריה:פרשת בהר
אילו ציפורים

"אִילוּ ציפורים" הוא פזמון שאת מילותיו בעברית תרגמה נעמי שמר לשיר הצרפתי "Si tous les oiseaux" של הקומפניון דה לה שנסון, וביצעה לראשונה ב-1967 להקת הנח"ל בעיבודו של יאיר רוזנבלום.

== רקע ==
פרק מתוך השיר ששולב במיצב אומנותי של הפארק הלאומי של רמת גן
השיר "Si tous les oiseaux" נכתב על ידי חברי הקומפניון דה לה שנסון ז'אן בְּרוּסוֹל (מילים) וז'אן-פייר קָאלְבֶה (לחן) בשנת 1961 בצרפת ובוצע על ידי ההרכב. 

נעמי שמר תרגמה אותו לעברית ויאיר רוזנבלום עיבד אותו. השיר בוצע על ידי להקת הנח"ל בתוכניתה "הנחלאים באים, הנחלאים באים", שעלתה בשנת 1967, זמן קצר לאחר מלחמת ששת הימים. בהופעות בוצע השיר בחושך, כאשר מבצעי השיר עוטים כפפות לבנות על הידיים עם חומר זרחני, כך שרק ידיהם ייראו בחשיכה.

השיר נכלל בפסקול הסרט "הלהקה" (1978).

בשנת 2012 ביצע שלומי שבת גרסת כיסוי לשיר במסגרת פרויקט "צה"ל בלאפה", שכלל חידוש לשירי הלהקות הצבאיות.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1967
קטגוריה:שירי להקת הנח"ל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שתורגמו לעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירים על בעלי כנף
מדלן היפה

מדלן היפה (באנגלית: My Fair Madeline) הוא סרט הנפשה טלוויזיוני אמריקאי, מסוגת קומדיה והרפתקאות לכל המשפחה, אשר מבוסס על סדרת ההנפשה "מדלן" המבוססת על הספר "מדלנה" מאת לודוויג במלמנס. הסרט בוים על ידי סקוט המינג, והופק על ידי DIC Entertainment כחלק מסדרת הסרטים "DIC Movie Toons", כאשר הוא השביעי בסדרה.

הסרט שודר לראשונה בארצות הברית בערוץ ניקלודיאון ב-17 בנובמבר 2002. בישראל הסרט הופץ לראשונה בדיבוב עברי בשנת 2014. אורך הסרט הוא כ-74 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית.

== תקציר העלילה ==
הסרט מתרחש בצרפת, ומתחיל כאשר בנות האכסניה, שכוללות בתוכן את מדלן, יצאו לסיור במוזיאון הלובר יחד עם גברת קלוול הנזירה. במהלך הסיור, מדלן רואה גנב המנסה לגנוב את הציור של המונה ליזה באמצעות מספריים, ומדווחת על כך לשוטר המוזיאון, אך הוא לא מאמין לה. מדלן מנסה בכל זאת להוכיח את טענתה וגורמת לבלגן במוזיאון. בעקבות הבלגן שעשתה, מדלן נשלחת לבית ספר לנימוסים בלונדון, בזמן שחברותיה מנסות להגן על שמה ולמצוא את הגנב.

== מדבבים ==
בימוי הדיבוב העברי נעשה על ידי אורנה כץ, והופק על ידי יעל אללוף ודן שצברג.
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם הדמות
!מדבב/ת באנגלית
!מדבב/ת בעברית
|-
|מדלן
|שנטל סטרנד
|לורה שופוב
|-
|גברת קלוול
|וופי גולדברג
| rowspan="2" |אורנה כץ
|-
|גברת ריבסבי
|ג'יין מורטיפי
|-
|אמה
|אנניק אובונסאווין
|מייה קדוש
|-
|קלואי
|שאנון צ'אן-קנט
|שחר קדוש
|-
|ניקול
|ג'סי יאנג
|מאיה לבני
|-
|דניאל
|בריט אירווין
|הללי היבש
|-
|לורד קוקופייס
|פרנץ' טיקנר
|גדי לוי
|-
|גברת היגינסבוטום
|מרילין ליגטסטון
|שרון שחל
|-
|מר הנרי
|מקנזי גריי
|אלי לולאי
|-
|גנב
|
|דן שצברג
|-
|ראש העיר של צרפת
|ג'ים בירנס
|עמי מנדלמן
|-
|מספר
|כריסטופר גייז
|צביקה שוורצברג
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סרטים מבוססי סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סרטי 2002
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי טלוויזיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי הנפשה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מוזיקליים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
קטגוריה:סרטי הרפתקאות אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים לכל המשפחה
קטגוריה:פריז בקולנוע
קטגוריה:לונדון בקולנוע
ענת מימוני

ענת מימוני (נולדה ב-5 בפברואר 1982 בירושלים) היא כדורגלנית עבר ישראלית, אשר שיחקה בליגת הנשים הבכירה בישראל מאז הקמתה ב-1998 ועד 2018. שיחקה בנבחרת ישראל בין השנים 2000–2008 ומשמשת כיום כעוזרת מאמן בקבוצת אס"א תל אביב מליגת העל.

==ביוגרפיה==
מימוני נולדה בירושלים ושיחקה כדורגל מגיל צעיר. עוד לפני הקמת הליגה בארץ שיחקה במחוז מרכז בליגת המחוזות. בגיל 16 הצטרפה לקבוצת אס"א תל אביב לקראת הקמת ליגת הנשים בארץ ושיחקה בה לאורך כמעט כל הקריירה שלה. עד לשנת 2013, זכתה עם הקבוצה בחמש אליפויות ושני גביעים. לקראת עונת 2013/2014 עברה לשחק במכבי חולון למשך שתי עונות לפני שחזרה לאס"א תל אביב והוסיפה גביע לתאריה בעונת 2016/2017. במהלך עונת 2017/2018 חוותה פציעה קשה שבעקבותיה פרשה ממשחק פעיל.

משנת 2018 עוזרת מאמן באס"א תל אביב כשבעונת 2018/2019 זכתה עם הקבוצה בדאבל.

==בנבחרת==
מימוני השתתפה ב-6 משחקים עם נבחרת הנערות. משנת 2000 הייתה בסגל הנבחרת כשאת הופעת הבכורה שלה ערכה מול נבחרת בלארוס בחודש יולי 2000. בסך הכל רשמה 26 הופעות בנבחרת עד שנת 2008.

== תארים ==
===אס"א תל אביב===
* אליפות המדינה: (5) - 1999/2000, 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013
* גביע המדינה: (3) - 2010/2011, 2011/2012, 2016/2017

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.football.org.il/players/player/?player_id=32177 פרופיל] באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלניות ישראליות
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשריות כדורגל ישראליות
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלניות אס"א תל אביב
קטגוריה:כדורגלניות מכבי חולון
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1982
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1982
קטגוריה:ירושלים: כדורגלניות
בגדאד סנטרל

בגדאד סנטרל (באנגלית: Baghdad Central) היא סדרת מתח שהופקה על ידי ערוץ 4 הבריטי ורשת Hulu.

הסדרה כוללת שישה פרקים ומהווה עיבוד לרומן משנת 2004 באותו שם מאת הסופר אליוט קול.
==עלילה==
שנת 2003, זמן קצר לאחר פרוץ מלחמת עיראק, מוחין אל-חאפג'י, הוא שוטר מקומי לשעבר, שמנסה נואשות לשמור על בתו - לאחר שאיבד את מקום עבודתו, את ביתו ואת אשתו. הוא מוצא את עצמו מנסה לאתר את בתו המנוכרת שנעדרת. הוא מזוהה במשגה כמישהו אחר והופך לקורבן של מעצר ועינויים בידי צבא ארצות הברית, אך אז הוא נתקל בקצין משטרה בריטי לשעבר, פרנק טמפל שמגייס אותו לעבוד באזור הירוק המאובטח.
==שחקנים ודמויות==
*ואליד זועייטר – מוחסין קאדר אל-חאפוג'י, קצין משטרת בגדאד<ref>Ellen E. Jones, [https://www.theguardian.com/tv-and-radio/2020/feb/03/baghdad-central-review-more-than-just-a-middle-east-morse "Baghdad Central review – more than just a Middle East Morse"]. The Guardian, 3 February 2020.</ref>
*קורי סטול – קפטן פארודי, איש שירותי הביון הבריטיים
*ברטי קארוול – פרנק טמפל, מתאם מטעם ממשלת בריטניה
* לים לובאני – סאווסאן, בתו הגדולה של מוחסין
*קלרה ח'ורי – פרופסור ראשיד, המרצה של סאווסאן
*מאיסה עבד אלהאדי – זאהרה, חברתה של סאווסאן
*הישאם סולימאן – גיסו של מוחסין
*יוסף סוויד – בירוקרט עיראקי
*תאופיק ברהום – מיליטנט מקומי

==קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות מתח אמריקאיות
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות מתח בריטיות
קטגוריה:סדרות דרמה בריטיות
קטגוריה:Channel 4
קטגוריה:הולו: תוכן מקור
קטגוריה:סדרות טלוויזיה על נעדרים
ביאנקה (זמרת)

טטיאנה בוריסובנה קורסון (ברוסית: Татьяна Эдуардовна Липницкая; נולדה ב-17 בספטמבר 1985), הידועה בשם הבמה ביאנקה (Бьянка), היא זמרת-יוצרת, מפיקה מוזיקלית, שחקנית ומלחינה בלארוסית-רוסית.<ref></ref>

==ביוגרפיה==

==דיסקוגרפיה==
===אלבומי אולפן===
* 2006: Русский народный R'n'B
* 2007: Про лето
* 2008: 
* 2011: Наше поколение
* 2014: Бьянка.Музыка
* 2016: Мысли в нотах
* 2018: Гармония
* 2019: Волосы

===מיני-אלבומים===
* 2018: Чем мне любить (ЕР)

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות בלארוסיות
קטגוריה:זמרות רוסיות
קטגוריה:רוסיות שנולדו ב-1985
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1985
קטגוריה:בלארוסיות שנולדו ב-1985
לדוד משה הייתה חווה

לדוד משה הייתה חווה (נקרא לעיתים בטעות: לדוד משה הייתה פרה) הוא שיר ילדים ישראלי שביצעה חוה אלברשטיין באלבומה "טיקיליטון" משנת 1977. הפזמון צבר פופולריות ונחשב לקלאסיקה של שירי הילדות בישראל, השיר בוצע גם על ידי ציפי שביט ונתן דטנר, עוזי חיטמן, דליה פרידלנד, ג'קי מקייטן, דודו זר, מתן אריאל, משתתפי "שלוש, ארבע חמש וחצי", משתתפי "בלי סודות", דנה עדיני ודרור קרן ואחרים.

במקור נכתב השיר בשפה האנגלית בשם "Old MacDonald Had a Farm", ("למקדונלד הזקן הייתה חווה") בשנת 1706 ותורגם לשפות שונות. השיר תורגם לעברית על ידי אברהם ברושי.

תוכן הפזמון עוסק בחקלאי המגדל בעלי חיים, ובקולות שמשמיעות החיות השונות.

==ראו גם==
* אצא לי השוקה

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:שירי 1917
קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:שירי חוה אלברשטיין
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירים על בעלי חיים
קטגוריה:שירים על בקר הבית
קטגוריה:שירים על דמויות גבריות בדיוניות
קטגוריה:שירים על חקלאים