OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
רותם אברוצקי

רותם אברוצקי (נולד ב-30 בנובמבר 1970) הוא עיתונאי ישראלי, המשמש יושב ראש אגודת העיתונאים בתל אביב.

==ביוגרפיה==
נולד בראשון לציון, ולמד בבית הספר התיכון בקיבוץ גבעת חיים. אברוצקי הוא בנם הצעיר של בת-עמי (תמי) לבית פרוסקובר ומתתיהו (מתי) אברוצקי. אחיו הם אלוף פיקוד הדרום לשעבר, דורון אלמוג, שנפל במלחמת יום הכיפורים, והמהנדס מודי אברוצקי.

בצעירותו עסק בצילום ואת שירותו הצבאי עשה כצלם צבאי. לאחר מכן, עבד כצלם במקומון "ערים" ובהמשך בעיתונים "מעריב" "ו"ידיעות אחרונות"; בגיל 23 היה צלם בכיר במגזין "שבעה ימים" של ידיעות אחרונות. למד קולנוע וטלוויזיה בקמרה אובסקורה. ב-1993 הפיק פרסומות ב"דחף" עבור ערוץ 2 שהוקם באותן שנים.

ב-1998 הצטרף לערוץ הראשון. מ-2002 שימש כתב קבוע במגזין החדשות "יומן" ששודר בימי שישי.

ב-2012 נבחר ליו"ר אגודת העיתונאים בתל אביב.

ב-2013 נודע כי התלונן נגד מנהל חטיבת החדשות בערוץ, משה נסטלבאום, על הטרדה מינית מילולית. בדצמבר 2013 הושג הסדר טיעון עם נסטלבאום בו הודה באמירות מבזות ובלתי הולמות כלפי עובדים הומוסקסואלים בערוץ.

במרץ 2018 הודיע על התמודדותו בבחירות לראשות עיריית ראשון לציון שייערכו באוקטובר 2018 אך פרש בהמשך מסיבות אישיות ועבר לתמוך בליאל אבן זהר.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* [http://www.kamoha.org.il/?p=8993 "היום הומואיוּת בחדשות היא לא משבצת בפני עצמה"], 29 במאי 2012, באתר כמוך
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הערוץ הראשון: שדרנים ומנחים
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:ראשון לציון: אישים
קטגוריה:משפחת אברוצקי
קטגוריה:בוגרי קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
יהודית ריכטר

יהודית ריכטר (נולדה ב-1947) היא תעשיינית ישראלית, ממיסדיי חברת מדינול לייצור תומכנים ובעבר מנכ"לית החברה.

==ביוגרפיה==
יהודית ריכטר נולדה בקרלסבד שבצ'כוסלובקיה (כיום בצ'כיה), בת בכורה להורים ניצולי השואה. בגיל שנתיים עלתה עם משפחתה לישראל, והתגוררה בשכונת ביצרון שבתל אביב. הייתה חניכה בשבט יד אליהו של הצופים.

שירתה כקצינת ח"ן בבסיס רמת דוד של חיל האוויר, שם פגשה את קובי ריכטר, ששירת כטייס קרב, ונישאה לו. עברה יחד איתו לבסיס חצרים. הקימה את היחידה לפיתוח כישורי ניהול ופיקוד לאנשי צוות אוויר ועסקה בפיתוח מערכי מיון לחניכי קורס טיס. למדה פסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים וקיבלה תואר שני. בני הזוג ריכטר עברו לשלוש שנים לארצות הברית, לשם פוסט דוקטורט של קובי, ויהודית נשארה שם שנה נוספת, להשלמת לימודיה לתואר דוקטור בניהול באוניברסיטת בוסטון.

עם שובה לישראל נמנתה במשך חמש שנים עם סגל הפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב. עברה למשך שלוש שנים לתפקיד של עוזרת אישית לאלי הורביץ, מנכ"ל חברת התרופות "טבע". על תקופה זו אמרה: "שם למדתי מה זה FDA ואיך מתנהלים מול רשויות בריאות במדינות שונות. בעיקר למדתי ראייה עסקית ארוכת טווח".

בשנת 1992 יצא לאור ספרה, "כלים שלובים - בין קריירה למשפחה", בהוצאת עם עובד.

בשנת 1993 הקימה, יחד עם בעלה ועם בנעד גולדווסר וגרגורי פנחסיק, את חברת מדינול לייצור תומכנים. את השיווק למוצרים עשתה בוסטון סיינטיפיק, החברה זכתה להצלחה רבה והכנסותיה הסתכמו במאות מיליוני דולרים מדי שנה. לאחר סכסוך ממושך עם בוסטון סיינטיפיק, שהסתיים בשנת 2005, שילמה זו 750 מיליון דולר למדינול בגין הפרת הזכויות על הפטנט. יהודית הייתה מנכ"ל החברה וקובי הוא יו"ר הדירקטוריון ומנהל טכנולוגיות ראשי (CTO). את חלוקת העבודה ביניהם בחברה תיארה: "אותו מעניינת הטכנולוגיה ואותי מעניינים תהליכים ארגוניים ואנשים".

בני הזוג ריכטר הקימו ב-1993 גם את חברת מדקון, שפיתחה תוכנה לניהול מידע רפואי. בשנת 1999 הונפקה החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בשנת 2005 נמכרה השליטה בחברה לחברה אמריקאית, לפי שווי של 105 מיליון דולר. תמורת חלקם בחברה קיבלו בני הזוג ריכטר כ-30 מיליון דולר.

ליהודית וקובי ריכטר היו החזקות גם בחברת אורבוטק, שקובי ריכטר נמנה עם מקימיה קודם שהקים את מדינול. במרץ 2018 נמכרה אורבוטק לחברת לחברת KLA האמריקאית, ויהודית ריכטר קיבלה תמורת חלקה כ-29 מיליון דולר.

ב-2006 הקימו בני הזוג ריכטר את חברת מיקרוטק וב-2007 את וולב מדיקל, שתיהן בבעלותם המלאה.

בנוסף כיהנה כדירקטורית בחברות בזק, בזק בינלאומי, אמיטל, ספנקריט ועוד.

==חיים אישיים==
לזוג ריכטר שלושה ילדים והם מתגוררים בארסוף. בשנת 2012 מכר נאמן של נכסיהם את ביתם ללא ידיעתם. לאחר מאבק משפטי ממושך נאלצו לשלם לרכוש 12 מיליון דולר.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תעשיינים ישראלים
קטגוריה:תעשייניות ישראליות
קטגוריה:מייסדי חברות טכנולוגיה ישראלים
קטגוריה:מייסדות חברות טכנולוגיה ישראליות
קטגוריה:מנכ"ליות ישראליות
קטגוריה:דירקטוריות ישראליות
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:ישראליות ילידות צ'כוסלובקיה
קטגוריה:ישראלים ילידי צ'כוסלובקיה
קטגוריה:בוגרות תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:בוגרי תנועת הצופים בישראל
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת בוסטון
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:ארסוף: אישים
קטגוריה:עולות לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1947
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
ארנק דיגיטלי

ארנק דיגיטלי (באנגלית: Digital wallet) הוא מכשיר אלקטרוני המאפשר לאדם לבצע עסקאות מסחר אלקטרוניות. הארנק הדיגיטלי עשוי לכלול רכישת פריטים באופן מקוון באמצעות מחשב או באמצעות טלפון חכם, כדי לרכוש מוצר בחנות. באופן הולך וגובר, ארנקים דיגיטליים נעשים לא רק עבור עסקאות פיננסיות בסיסיות, אלא גם כדי לאמת את אישוריו של בעל הכרטיס. לדוגמה, ארנק דיגיטלי עשוי לאמת את גיל הקונה בחנות משקאות בעת רכישת אלכוהול.

"ארנק דיגיטלי" הוא מושג נפוץ שמרבים להשתמש בו כיום ולא בהתייחס לטכנולוגיה יחידה, אלא כשלושה חלקים עיקריים: המערכת (התשתית האלקטרונית), היישום (התוכנה שפועלת על גבי) והמכשיר (החלק הבודד). בשלב ביצוע התשלום יגבה ספק השירות את סכום העסקה הסופי מהלקוח, ולאחר מכן יעביר את אותו הסכום אל המוכר. התשלום באמצעות ארנק דיגיטלי מתבצע באמצעות טכנולוגיות שונות, למשל: שבב המותקן בגב מכשיר סלולרי, סריקת ברקוד המופיע על גבי מסך מחשב או חשבונית מנייר או אפליקציית תשלום ייעודית.

== התקנה ושימוש ==
מצד הלקוח, ארנק דיגיטלי דורש התקנה מינימלית, והוא יחסית קל לשימוש. ברגע שהתכנה מותקנת, המשתמש מתחיל על ידי הזנת כל המידע הרלוונטי. הארנק הדיגיטלי כעת מוכן לשימוש. בעת רכישה, באתר מסחר אלקטרוני, לתכנת הארנק הדיגיטלית יש את היכולת להזין את פרטי המשתמש באופן אוטומטי בצורה המקוונת. כברירת מחדל, רוב הארנקים הדיגיטליים יוזמים תקשורת כאשר התוכנה מזהה טופס מתאים. אם נבחר למלא את הטופס באופן אוטומטי, המשתמש יתבקש להזין סיסמה. בדרך זו הארנק הדיגיטלי מונע ממשתמשים לא מורשים גישה למידע אישי השמור במחשב מסוים.

קיימים תוכנות מסוג ארנק דיגיטלי שמשלבים גם "מנהל ססמאות". דוגמה לתוכנה זו היא "Dashlane".

== ראו גם ==
* ביטקוין
* פייפאל
* כרטיס אשראי

== קישורים חיצוניים ==
* קרן מור, ויובל סגל, התועלת שבארנק דיגיטל [https://youtu.be/98bAH49Cw2E ארנק דיגיטל]
 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמצעי תשלום
קטגוריה:חברה ללא מזומן
יוקו שימאדה

יוֹקוֹ שִׁימַאדַה (ביפנית: 島田 陽子; 17 במאי 1953 – 25 ביולי 2022) הייתה שחקנית יפנית, זוכת פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה לשנת 1980 על הופעתה במיני סדרה "שוגון".

== ביוגרפיה ==
שימאדה נולדה בקומאמוטו, יפן. 

התגלתה בארצה בשנות ה-70 בסדרת הטלוויזיה "Kamen Rider" ובסרט "טירת החול". היא נודעה לקהל המערבי בשנת 1980 בזכות השתתפותה במיני סדרה המבוססת על הרומן "שוגון". בסדרה שיחקה שימאדה בתפקיד ליידי טודה מריקו, עליו זכתה בפרס גלובוס הזהב לשחקנית טובה ביותר בסדרת דרמה והייתה מועמדת לפרס אמי.

שימאדה לא צלחה את המעבר לעולם המשחק המערבי, היא אמנם שיפרה את האנגלית שלה משמעותית אך היא הופיעה בשנות ה-90 רק בסרטים "הניצוד" לצידם של כריסטופר לאמברט וג'ון לון ו"פרימן" בתפקיד קימי הנדה.

נפטרה בטוקיו ב-25 ביולי 2022.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ילידות 1953
קטגוריה:יפנים שנולדו ב-1953
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב: טלוויזיה: שחקנית ראשית בדרמה
קטגוריה:זוכי פרס גלובוס הזהב: טלוויזיה: שחקן ראשי בדרמה
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה יפניות
קטגוריה:נפטרות ב-2022
קטגוריה:יפנים שנפטרו ב-2022
ברקהאד עבדי

ברקהאד עבדי (באנגלית: Barkhad Abdi; נולד ב-10 באפריל 1985) הוא שחקן קולנוע אמריקאי-סומלי. קיבל את פרסומו בשנת 2013 בזכות הופעתו בסרט "קפטן פיליפס", עליו קיבל מועמדות לפרס גלובוס הזהב ולפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר.

== חייו ==
עבדי נולד במוגדישו בירת סומליה וגדל בתימן. בגיל 14 עבר עם משפחתו להתגורר בארצות הברית בעיר מיניאפוליס. הוא למד ב"אוניברסיטת מדינת מינסוטה מונראד" ועבד כתקליטן וכנהג לימוזינה לפני שפנה לקריירת משחק.

== קריירה ==
בשנת 2013 פרץ עבדי לתודעה כשחקן קולנוע במותחן הפעולה של פול גרינגראס "קפטן פיליפס". בסרט שיחק גילם עבדי את עבדוואלי מוסה מפקד צוות החוטפים הסומלי, לתפקיד נבחר עבדי מתוך כ-700 נבחנים סומלים אמריקאים שבאו לאודישנים. עבדי היה לאחת מהתגליות המפתיעות של השנה, הוא הועמד למספר רב של פרסי מבקרים. בפברואר 2014 זכה עבדי בפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד משנה והיה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ולפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר.

בשנת 2015 השתתף במותחן הבריטי "עין בשמיים" לצד הלן מירן ואהרון פול. שיחק גם בפרק של הסדרה "הוואי חמש-אפס".

בשנת 2016 שיחק בסרט הקומי "גרימסבי" של הבמאי לואי לטריה. בשנה זו גם דיבב את עבדואלי מיוז בפרק של סדרת ההנפשה "איש משפחה".

בשנת 2017 השתתף בסרט "בלייד ראנר 2049", במותחן האקשן "סחיטה", בדרמת הפשע "גוד טיים" לצד רוברט פטינסון, ובסרט "הפיראטים של סומליה" לצד אל פצ'ינו.

בשנת 2018 השתתף בסרט "המסע המופלא של הפקיר".

בשנת 2019 הצטרף לצוות השחקנים הראשי של העונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "קאסל רוק", בתור עבדי עומאר. באותה השנה שיחק בסרט האירי-בלגי "נערה ממוגדישו", לצדה של אייז'ה נעמי קינג בגילומה של פעילת הזכויות הסומלית איפרח אחמד.

== פילמוגרפיה ==
=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
|2013
|קפטן פיליפס
|עבדוואלי מוסה
|פרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד משנה <small>(2013)</small> 
מועמד פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר <small>(2013)</small>

מועמד פרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר - סרט קולנוע <small>(2013)</small>

מועמד פרס גילדת שחקני המסך לשחקן המשנה הטוב ביותר <small>(אנ') (2013)</small>

|-
|2015
|עין בשמיים
|ג'אמא פארא
|
|-
|2016
|גרימסבי
|טבאנסי נייגורה
|
|-
| rowspan="4" |2017
|Extortion
|מיגול קאבה
|
|-
|גוד טיים
|דאש
|
|-
|בלייד ראנר 2049
|דוק באדג'ר
|
|-
|הפיראטים של סומליה
|עבדי
|
|-
|2018
|המסע המופלא של הפקיר
|וויראג'
|
|-
|2019
|נערה ממוגדישו
|חסן
|
|-
|2020
|Beneath a Sea of Light
|קוואיז
|
|-
| rowspan="2" |2022
|המרוץ של טייסון
|אקלילו
|
|-
|משחק הסוכן
|עומאר
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
|2015
|הוואי חמש-אפס
|רוקו מאקוני
|פרק: "E 'Imi pono"
|-
|2016
|איש משפחה
|עבדוואלי מוסה
|דיבוב; פרק: "Road to India"
|-
|2019
|קאסל רוק
|עבדי עומאר
|תפקיד ראשי; (עונה 2); 9 פרקים
|-
|2022-2021
|Blade Runner: Black Lotus
|דוק באדג'ר
|דיבוב; 11 פרקים
|-
|2023
|הקללה
|אבשיר
|3 פרקים
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה סומלים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:מהגרים מסומליה לארצות הברית
קטגוריה:אמריקאים ממוצא סומלי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1985
הרכס האנטארקטי

הרכס האנטארקטי
הרכס האנטארקטי (באנגלית: Antarctic Convergence הוא עיקול המקיף בקביעות את אנטארקטיקה, שבו מים קרים מאנטארקטיקה הזורמים צפונה פוגשים את המים החמימים יותר, באופן יחסי, של תת-אנטארקטיקה. המים האנטארקטיים משתלטים על הזרימה ושוקעים מתחת למים התת-אנטארקטיים, בעוד אזורים קרובים של ערבוב ועליית מי העומק יוצרים אזור פורה מאוד בחיים ימיים, בייחוד לקריל אנטארקטי. הקו הזה, כמו קו העצים הארקטי, הוא גבול טבעי ולא מלאכותי בדומה לקו רוחב. לא זו בלבד שהוא מבדיל בין שני מחוזות הידרולוגיים, אלא גם בין אזורי התאגדויות נבדלות של חיים ימיים ושל אקלימים שונים. אין לו מקבילה שוות-ערך באזור הארקטי, בשל כמות היבשה המקיפה את מחוז הקוטב הצפוני.

==היסטוריה==
הראשון לחצות את הרכס האנטארקטי היה אנתוני דה לה רושה בשנת 1675 והראשון לתאר אותו היה סר אדמונד היילי בשנת 1700.

==מיקום==
הרכס האנטארקטי הוא אזור שרוחבו 48 ק"מ בקירוב, בקו רוחב משתנה במידת מה בהתאם לעונה ובקווי אורך שונים, המשתרע על פני האוקיינוס האטלנטי, האוקיינוס השקט והאוקיינוס ההודי בין המקביל ה-48 דרום והמקביל ה-61 דרום של קו הרוחב הדרומי. אף כי התחום הצפוני משתנה, הרי למטרות הוועידה לשימור משאבי החי הימי 1980, הוא מוגדר כ- "50°S, 0°; 50°S, 30°E; 45°S, 30°E; 45°S, 80°E; 55°S, 80°E; 55°S, 150°E; 60°S, 150°E; 60°S, 50°W; 50°S, 50°W; 50°S, 0°". אם כי מדובר באזור נייד, הוא איננו מתרחק בדרך כלל יותר מחצי מעלת רוחב ממיקומו הממוצע. המיקום המדויק בכל מקום וזמן נתונים ניכר בבירור על ידי הצניחה הפתאומית בטמפרטורת המים מצפון לדרום של 2,8° צלזיוס בממוצע, מ-5.6° לפחות מ-2° צלזיוס.

=== איים מצפון לרכס ===
* איי פוקלנד, 
* טריסטן דה קוניה 
* האי גוף 
* איי הנסיך אדוארד 
* איי קרוזה 
* אמסטרדם 
* סן פול, 
* מקווארי 
* קבוצת איי קמבל
* איי אוקלנד
* איי סנארס/טיני הקה
* איי באונטי
* איי האנטיפודה
* איי דייגו ראמירז
* ארץ האש
* אי המדינות

=== בערך על הרכס ===
* איי קרגלן

=== איים מדרום לרכס ===
* איי שטלנד הדרומיים
* איי אורקני הדרומיים
* ג'ורג'יה הדרומית ואיי סנדוויץ' הדרומיים
* בובה (אי)
* האי הרד ואיי מקדונלד
* איי בלני
* האי סקוט
* אי פיוטר הראשון

==ראו גם==
* אנטארקטיקה
* החוג האנטארקטי
* האוקיינוס הדרומי

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.archive.org/web/20090318122231/http://maps.grida.no/go/graphic/the_antarctic_convergence Map of Antarctic Convergence מפת הרכס האנטארקטי]
* 

קטגוריה:אנטארקטיקה: גאוגרפיה
אברהם שאנן

אברהם שאנן (3 בנובמבר 1919 – 10 במאי 1998) היה פרופסור לספרות באוניברסיטת בר-אילן, שליח "דבר" בלונדון ועורך "משא", המוסף לספרות "דבר".

==ביוגרפיה==
נולד בשנת 1919 בוולדיש, גליציה המזרחית, בן ליוסף ושרה פרידפרטיג. בשנת 1935 עלה לארץ ישראל.

למד באוניברסיטה העברית בירושלים, בין השאר אצל פרופ' יוסף קלויזנר ופרופ' פישל לחובר. למד ספרות צרפתית באוניברסיטת סורבון בפריז. הוא קיבל תואר דוקטור בשנת 1952. הדוקטורט שלו נשא את הכותרת "הספרות הצרפתית במאות הי"ז והי"ח והשפעתה על הספרות העברית החדשה".

עסק בהוראה בחיפה.

במלחמת העצמאות היה קצין התרבות של חיל האוויר.

בשנים 1953–1957 היה שליח העיתון "דבר" בלונדון וב-1957 מונה לעורך המוסף הספרותי של העיתון. בשנים 1961-1957 היה מרצה לספרות השוואתית באוניברסיטת תל אביב.

בשנים 1966-1963 שימש נספח תרבות בשגרירות ישראל בצרפת, וקשר קשרי ידידות עם הסופר אנדרה מאלרו.

באותן שנים השלים את ספרו מילון הספרות העברית החדשה (מסדה 1952) העוסק הן בלקסיקוגרפיה של הספרות העברית והכללית וכן של מונחי היסוד בפואטיקה תיאורית.

היה מבכירי המחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בר-אילן, והקים את המחלקה לספרות משווה. היה מעורכי כתב העת "בקורת ופרשנות".

נישא למינה. בנם נפטר במהלך שירותו בצה"ל.

==מספריו==
עיון:
* עיונים בספרות ההשכלה (ספרית פועלים, 1952).
* מלון הספרות החדשה, העברית והכללית (הוצאת יבנה, במהדורות אחדות)
* השפעות הספרות הצרפתית על הספרות העברית של המאה התשע-עשרה (עם א' פקובסקי: אוניברסיטת תל אביב, 1958).
* הספרות העברית החדשה לזרמיה (הוצאת מסדה, 1977-1962), בחמישה כרכים:
::א. עיקריה של ספרות ההשכלה.
::ב. הריאקציה נגד ההשכלה וגבוש העקרונות האסתטיים.
::ג. הספר והחיים.
::ד. ערעור הנוסח וגילוי האדמה.
::ה. הנוסח ומיתוס החיפוש בניגודיהם.
* ספרות המאבק – גורל ומרד: מן העולם האסתטי אל העולם האנושי (ספרית דבר, 1976) על השפעותיהם של האקזיסטנציאליזם הצרפתי וספרות האבסורד על הספרות העברית.
* שאול טשרניחובסקי – מונוגרפיה (הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1984)

סיפורת:
* העולם של מחר (הוצאת טברסקי, 1952) - קובץ סיפורים על מסע באירופה שלאחר השואה.
* הלל קורין (הוצאת עם עובד, 1955) - רומן על מגויסי חו"ל במלחמת העצמאות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://hebrew-literature.biu.ac.il/node/745 פרופ' אברהם שאנן (1998-1919)], באתר של אוניברסיטת בר-אילן
* 
* 
* 
* 
* 
מכּתביו:
* 
* , 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל אוניברסיטת תל אביב: ספרות
קטגוריה:סגל אוניברסיטת בר-אילן: ספרות משווה
קטגוריה:חוקרי ספרות ישראלים
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת פריז
קטגוריה:אבות שכולים: חללי צה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1919
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1998
גוגל פרטנרס

תוכנית של גוגל שבה עסקים קטנים יכולים למצוא חברות פרסום ושיווק באינטרנט אשר עובדות עם גוגל וכך לפרסם עצמן במדיה הדיגיטלית. בפרויקט, גוגל מציעה לעסקים רשימה של חברות פרסום ושיווק אינטרנטי. חברות אלה אושרו על ידי גוגל ועובדות איתה באופן קבוע בתחום הGoogle AdWords והGoogle Analytics. חברות אשר עובדות עם גוגל בתוכנית הפרטנרס מקבלות מגוגל תג איכות. תג זה ניתן על מנת לסמן לבעלי עסקים כי חברת הפרסום והשיווק עוברת בקרה קבועה על ידי גוגל.

לקוח אשר רוצה למצוא חברת פרסום דרך גוגל פרטנרס יכול לבחור את השוק שבו הוא עוסק ממגוון רחב של קטגוריות וכך למצוא חברת פרסום ושיווק שמתמחה בתחום שלו. לאחר שבחר בעל העסק את השוק בו עובד, הוא צריך לבחור גם מה התקציב אותו הוא רוצה להשקיע בפרסום באינטרנט. לבסוף האתר מציע לבעלי העסקים חיפוש על פי מפה וזאת כדי למצוא חברת פרסום בקרבת בית העסק.

תוכנית גוגל פרטנרס עדיין בשלביה הראשונים והיא כיום עובדת עם 5000 חברות פרסום ושיווק אינטרנטיות בכל העולם.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.google.com/partners גוגל פרטנרס]
* [http://www.youtube.com/user/GoogleEngage אתר הסבר על התוכנית]
* [https://www.masamedia.co.il/seo-glossaire/google-partner/ מה זה גוגל פרטנרס, איך ניתן להצטרף לתוכנית וסוגי הסמכות קיימים], הבלוג של מסה מדיה

קטגוריה:גוגל
קטגוריה:שיווק באינטרנט
נושאות המטוסים מסדרת ג'רלד פורד

נושאות המטוסים מסדרת ג'רלד פורד (באנגלית: Gerald R. Ford class aircraft carrier) היא הסדרה החדשה ביותר של נושאות מטוסים בצי ארצות הברית, המיועדות להחליף את נושאות המטוסים מסדרת נימיץ שהושקו בשנת 1975. הסדרה החדשה דומה לסדרה הקודמת מבחינה פיזית אך כוללת שיפורים טכנולוגיים משמעותיים, לרבות מערכת שיגור (מעוט) אלקטרומגנטית למטוסים, במקום מערכת השיגור הקודמת שמבוססת על לחץ קיטור.

מאפיינים רבים נועדו לשפר יעילות ולצמצם עלויות, ומאפשרים צמצום משמעותי של כ-20 אחוז במספר אנשי הצוות. נושאת המטוסים הראשונה בסדרה, ג'רלד פורד (CVN-78), נכנסה לשירות ב-22 ביולי 2017. הסדרה מיועדת להיות בשירות עד שנת 2105, ונקראת על שם הנשיא ה-38 של ארצות הברית, ג'רלד פורד.

==עיצוב ופיתוח==

נושאות המטוסים מסדרת נימיץ פותחו במטרה ליישם אסטרטגיה של התערבות מהירה ובעלת עוצמה מוחשית של כוחות משלוח אמריקנים בכל זירה ברחבי העולם. נושאות המטוסים בעלות הדחק של כ-100 אלף טון, מסוגלות לשייט במהירות של יותר מ-30 קשר ולפעול בים הפתוח ללא עגינה במשך כ-90 יום.

הצורך בפיתוח סדרה חדשה עבור הצי עלה בעקבות הבעייתיות ליישם טכנולוגיות חדישות על הפלטפורמה הקיימת בעיקר בשל הקושי בייצור אנרגיה חשמלית בכמות מספקת להפעלתם, אשר דרשה ביצוע שינויים מבניים בעלי השפעה על יציבות הספינה. נושאות המטוסים החדשות תוכננו מראש, כך שיוכלו להכיל ולקיים את הטכנולוגיות החדשות הן מבחינה מבנית של כלי השייט עצמו והן מבחינת מערכות ייצור האנרגיה הנדרשות לתמיכה בטכנולוגיות המודרניות שהותקנו עליהן.

נושאות המטוסים החדשות כוללות סיפון טיסה גדול יותר, מערכות נשק והגנה אווירית ואלקטרונית משופרות, מערכת הנעה חדשה הדורשת פחות כוח אדם לצורכי הפעלה ותחזוקה, והקטנה של ה"אי" שהוסט לכיוון הירכתיים.

מערכת שיגור המטוסים ומערכת הבלימה בעת הנחיתה היא חדשנית במיוחד, ומבוססת על אלקטרומגנט במקום על קיטור. המערכת החדשה בשילוב מכ"ם חדשני מאפשרת הגדלה של 25% במספר הגיחות המשוגרות. נושאת המטוסים מסוגלת לשגר 160 גיחות ביום בזמן שגרה, ועד 220 גיחות ביום בזמן מלחמה.

==עלויות==
*עלות פיתוח כוללת: 37.3 מיליארד דולר במחירי 2018.
*עלות לכל יחידה: 13 מיליארד דולר במחירי 2018.
*עלות הפעלתה: 2.555 מיליארד דולר לשנה (במחירי 2018). עלות ליום מוערכת בכ-7 מיליון דולר.

==נושאות המטוסים בסדרה==

בסך הכל מתוכננות להיבנות בסדרה 10 נושאות מטוסים. כל כניסה לשירות של נושאת מטוסים חדשה תאפשר הוצאה משירות של נושאת מטוסים מסדרת נושאות המטוסים מסדרת נימיץ, ותהליך ההחלפה מיועד להסתיים בשנת 2058. עד כה תוכננו ותוקצבו 5 נושאות מטוסים:

{| class="wikitable" style="text-align: center;"
|-
! נושאת מטוסים
! סימול
! הנחת השדרית
! השקה
! כניסה לשירות
! מחליפה את
! סטטוס
! סימוכין
|-
| ג'רלד פורד
| CVN-78
| 13 בנובמבר 2009
| 11 באוקטובר 2013
| 22 ביולי 2017
| אנטרפרייז
| בשירות פעיל
|
|-
| ג'ון קנדי
| CVN-79
| 22 באוגוסט 2015
| 29 באוקטובר 2019
| 2025 (מתוכננת)
| נימיץ
| התאמות
|<ref name="jfk-cvn79"></ref><ref></ref>
|-
| אנטרפרייז
| CVN-80
| 5 באפריל 2022 
| נובמבר 2025 (מתוכננת)
| 2028 (מתוכננת)
| דווייט אייזנהאואר
| בבנייה
|
|-
| דוריס מילר
| CVN-81
| ינואר 2026 (מתוכננת)
| אוקטובר 2029 (מתוכננת)
| 2032 (מתוכננת)
| קרל וינסון
| הוזמנה
|<ref name=LaGrone></ref>
|-
| ללא שם עדין
| CVN-82
| 2027 (מתוכננת)
| 2032 (מתוכננת)
| 2036 (מתוכננת)
| תאודור רוזוולט
| הוזמנה
|
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
*
פורד
ג'רלד פורד
אורדוביקים

מפה של השבטים בו[[ויילס בתקופת הכיבוש הרומי, כאשר שטחי שבט האורדביקים נראה במרכז (בצבע תכלת).]]
האורדוביקים (באנגלית: Ordovices) היו שבט קלטי אשר שכן באזור מרכז ויילס של ימינו בתקופה הטרום-רומית בבריטניה.

שטחי השבט היו בעיקר הרריים בחלק המערבי והצפוני, עם אזור מעט מישורי יותר בצד המזרחי (באזור הגבול האנגלי-וולשי כיום). אנשי השבט עסקו בעיקר בחקלאות, גידול כבשים, וכמו כן הקימו מבצרי גבעה. מקור השם אורד משמעו ככל הנראה "פטיש". זאת ניתן לראות במספר שפות האזור; Gordd בוולשית, Ordd באירית ו-Horzh בברטונית, כולן נהגות אורד.

האורדוביקים, יחד עם הסילורים מדרום, היו בין מספר שבטים קלטים אשר נלחמו כנגד האימפריה הרומית במהלך הכיבוש של בריטניה, זאת בהנהגת קרקטוס ראש שבט הקטוולאונים ששכן במזרח אנגליה. לבסוף נכבשו שטחי השבט במערכה של הגנרל הרומי יוליוס אגריקולה בשנים 77–78 לספירה. תחת הכיבוש הרומי, מרדו לוחמי השבט בשלטון הרומי והשמידו פלוגת פרשים רומית. התגובה של אגריקולה (שהפך למושל הפרובינקיה הבריטית) הייתה קשה. לפי טקיטוס, השבט כולו הושמד על ידי השלטון הרומי. מאז, לא נמצא כל תיעוד לשבט במקורות התקופה.

לאחר נפילת האימפריה הרומית והשלטון הרומי בבריטניה במאה ה-5, חלק נכבד משטחי השבט ההיסטוריים הפכו לבסיס לממלכת גוויניד', שהפכה לממלכה החזקה בוויילס ובהמשך הפכה לבסיס לנסיכות ויילס שהחזיקה מעמד עד לסיפוח המלא של ויילס לתוך ממלכת אנגליה במהלך המאה ה-16. כיום נמצאים שטחי השבט ברובם במחוזות גוויניד' (בצפון-מערב), קונווי (בצפון), פוויס (במזרח) וקרדיגיון (בדרום-מערב).

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.historyfiles.co.uk/KingListsBritain/BritainOrdovices.htm האורדביקים], באתר History Files.

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קלטים
קטגוריה:ויילס: היסטוריה
וסיוליה רביאטה

וסיוליה רביאטה (Весёлые ребята, החברה השמחים) היא להקה שנוסדה בברית המועצות בשנת 1962 ופעלה עד לשנת 2017. היא בעלת דיסק פלטינה מס' 1 ברוסיה לאחר שמכרה כ-180 מיליון עותקים של תקליטים ותקליטורים עם שירים בביצועה.

הלהקה נוסדה על ידי הפסנתר והמלחין פאבל סלובודקין. בשנת 1968 הלהקה זכתה בפרס הראשון בתחרות כלל ארצית ובשנת 1969 חזרה על הצלחה זו.

ביוני 1970 יצא לאור מיני אלבום ראשון עם שירי הלהקה. תוך זמן קצר נמכרו כ-16 מיליון עותקים של התקליט. הלהקה ביצעה מספר שירים שהפכו לפופולריים מאוד ברחבי ברית המועצות.

בשנת 1971 הלהקה הופיעה לראשונה מחוץ לגבולות המדינה ונסעה לצ'כוסלובקיה. בשנת 1973 הם השתתפו בתחרות שירים בליברפול וזכו בפרס השני. בשנת 1974 פאבל סלובודקין צרף ללהקה סולנית צעירה, אלה פוגצ'ובה. בשנת 1975 היא זכתה בפרס ראשון בתחרות זמר בבולגריה עם שיר מאת פאבל סלובודקין.

במהלך שנות ה-70 וה-80 הלהקה הייתה בין הפופולריות בברית המועצות. הם זכו במספר פרסים והוציאו מספר תקליטים. הלהקה ביצעה שירים של מלחינים צעירים כמו יורי אנטונוב וויאצ'סלב דוברינין. כמו כן, היה שיתוף פעולה עם המלחין דויד טוחמנוב שיצר הרבה שירים. בשנת 1991, לקראת יובל ה-25 לפעילותה, הלהקה הוציאה אלבום כפול של מיטב שיריה. בשנת 1997 הלהקה התפרקה. 

בשנת 2005 פאבל סלובודקין הקים את הלהקה מחדש, בהרכב חדש שכלל אמנים צעירים. למרות שהרכב הלהקה השתנה לאורך השנים, הלהקה ממשיכה להופיע עד היום עם שירים ישנים וחדשים. במהלך שנת 2013 הלהקה הוציאה מספר תקליטורים.

בשנת 2017 מייסד הלהקה פבל סלובודקין נפטר ולהקה התפרקה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:להקות רוסיות
קטגוריה:להקות פופ רוסיות
קטגוריה:להקות סובייטיות
המנון ויילס

"ארץ אבותי העתיקה" (בוולשית: Hen Wlad Fy Nhadau) הוא ההמנון הלאומי של ויילס אשר נכתב על ידי אוון ג'יימס והולחן על ידי בנו ג'יימס ג'יימס בשנת 1856.

בשנים שלאחר כתיבת השיר הוא החל לצבור פופולריות בעיקר בביצועים שלו באייסטפווד' (פסטיבל מוזיקה וולשי שנתי) בל'אנגול'ן בשנת 1858 ובבנגור בשנת 1874, כאשר הסולן הוולשי המוכר רוברט רייס ביצע אותו. בשנת 1899, ההמנון הפך לאחד השירים הראשונים בשפה הוולשית אשר הוקלטו, כאשר מדגי ברייס ביצעה אותו בהקלטה של חברת גרמופון.

בשנת 1905, בפעם הראשונה בהיסטוריה בוצע השיר בפתיחה של תחרות ספורטיבית. שירת ההמנון הלאומי של הקבוצות המשתתפות בתחרות הייתה תמיד נפוצה, אך מעולם היא לא בוצעה לפני כן בתחילת התחרות. היה זה במשחק רוגבי בין נבחרת ניו זילנד ברוגבי (האול-בלאקס) לבין נבחרת ויילס ברוגבי, כאשר באופן מסורתי הנבחרת הניו זילנדית הייתה פותחת את משחקיה עם ריקוד ההאקה. כתגובה הציע ארגון הרוגבי הוולשי שהשחקן טדי מורגן יתחיל בשירת ההמנון לפני המשחק ושהקהל יצטרף בשירה, מה שאכן קרה. המשחק עצמו נקרא על ידי העיתונות התקופתית "משחק המאה", כאשר ויילס הצליחה להביס את הנבחרת הניו זילנדית שעד אז הייתה בלתי מנוצחת.

== מילות השיר ==
אנדרטה לזכר אוון וג'יימס ג'יימס, שכתבו והלחינו את ההמנון בשנת [[1856.]]
נבחרת ויילס ברוגבי משנת 1905, ששרה לראשונה המנון לאומי לפני משחק ספורט.

{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! וולשית
|-
| <poem>ארץ אבותי העתיקה, היקרה לי,
ארץ של משוררים, זמרים ואנשים מוכרים:
לוחמיה הגיבורים, פטריוטים אמיתיים,
עבור החופש הקיזו את דמם.

:ארץ, ארץ, אני נאמן למדינתי,
:כשהים מוגן, ארץ זו כה טהורה,
:מי יתן ושפתינו (וולשית) העתיקה תמשיך הלאה.

הוי ארץ ההרים, גן עדן למשורר,
בה כל עמק וצוק יפים למראה:
דרך התחושה הפטריוטית, כה קסום הצליל
של נחליה ומפליה עבורי.

:ארץ, ארץ, אני נאמן למדינתי,
:כשהים מוגן, ארץ זו כה טהורה,
:מי יתן ושפתינו (וולשית) העתיקה תמשיך הלאה.

אם האויב ידכא ארץ זו תחת מגפו,
השפה הוולשית העתיקה יותר חיה מתמיד:
המוזה אינה נהרסת על ידי הבגידה המתועבת,
ולא תשקוט נבל ארצי.

:ארץ, ארץ, אני נאמן למדינתי,
:כשהים מוגן, ארץ זו כה טהורה,
:מי יתן ושפתינו (וולשית) העתיקה תמשיך הלאה.

</poem>
| dir="ltr" | <poem>Mae hen wlad fy nhadau yn annwyl i mi,
Gwlad beirdd a chantorion, enwogion o fri;
Ei gwrol ryfelwyr, gwladgarwyr tra mad,
Dros ryddid collasant eu gwaed.

:Gwlad, gwlad, pleidiol wyf i'm gwlad.
:Tra môr yn fur i'r bur hoff bau,
:O bydded i'r hen iaith barhau.

Hen Gymru fynyddig, paradwys y bardd,
Pob dyffryn, pob clogwyn, i'm golwg sydd hardd;
Trwy deimlad gwladgarol, mor swynol yw si
Ei nentydd, afonydd, i mi.

:Gwlad, gwlad, pleidiol wyf i'm gwlad.
:Tra môr yn fur i'r bur hoff bau,
:O bydded i'r hen iaith barhau.

Os treisiodd y gelyn fy ngwlad tan ei droed,
Mae hen iaith y Cymry mor fyw ag erioed,
Ni luddiwyd yr awen gan erchyll law brad,
Na thelyn berseiniol fy ngwlad.

:Gwlad, gwlad, pleidiol wyf i'm gwlad.
:Tra môr yn fur i'r bur hoff bau,
:O bydded i'r hen iaith barhau.

</poem>
|}

==מדיה==

==קישורים חיצוניים==

ויילס
קטגוריה:ויילס: סמלים לאומיים
דיג'רטי

הדיג'רטי (Digerati) הוא מינוח עיתונאי המשמש כסמל סטטוס בבואו לתאר את האליטה של תעשיית המחשבים והקהילות המקוונות. אנשי הדיג'רטי נתפסים כמובילי דעה, כמקדמי חזון טכנולוגי וכחזית רעיונית וביצועית בתחום. המילה היא הלחם בסיסים המורכב מהמילים דיג'יטל (בעברית: ספרתי) וליטרטי (בעברית: איש ספר, אינטלקטואל), ומאזכרת את המונח המוקדם יותר גליטרטי (גליטר [בעברית: ניצנוץ] וליטרטי). מדעני מחשב מפורסמים, כותבים במגזיני טכנולוגיה ובלוגרים מוכרים מהווים חלק מהדיג'רטי.

למילה כמה שימושים שונים אך קשורים:
* מנהיגי דעה אשר, דרך כתביהם, קידמו חזון שלפיו הטכנולוגיה הדיגיטלית והאינטרנט הם יסודות מעצבים של החברה;
* אנשים הנחשבים כידוענים בתוך תת-תרבות המחשבים של עמק הסיליקון, במיוחד בשנות בועת הדוט-קום;
* כל מי שנחשב כמשפיע בקהילת הטכנולוגיה הדיגיטלית.

== מקור המונח ==
האזכור הראשון של המונח דיג'רטי ברשת Usenet התרחש בשנת 1992, והתייחס למאמרו של ג'ורג' גילדר במגזין אפסייד. על-פי טורו של ויליאם ספייר, "על שפה", שפורסם במוסף יום ראשון של הניו יורק טיימס באחד במרץ 1992, המונח נטבע על ידי עורך הניו יורק טיימס, טים רייס, במאמר בניו יורק טיימס מינואר 1992.במילותיו של רייס:

:למעשה השימוש הראשון ב'דיג'רטי' נעשה במאמר 'ברכות של זיכרון, גלים של מחלוקת' של ג'ון מארקוף מ-29 בינואר 1992, שלתוכו ערכתי את המונח. המאמר היה על המחלוקת שנוצרה בעקבות מאמר של ג'ורג' גילדר שהופיע לאחרונה במגזין אפסייד. במאמר "על שפה" מאחד במרץ 1992 במוסף יום ראשון של הניו יורק טיימס, ציין ויליאם ספייר את הטבעת המונח ונתן לי את הכבוד להגדירו, וכך הגדרנו אותו:
::דיג'רטי, שם עצם, רבים - אנשים המיומנים בעיבוד ומניפולציה של מידע דיגיטלי; טכנו-גיקים עשירים או מלומדים.

== שימוש במונח בעבר==
בעבר, בעיקר בשנות התשעים, נעשה שימוש במונח בעיקר במשמעותו הראשונה והשנייה. באתר [http://www.edge.org/ Edge] ובספרו של ג'ון ברוקמן דיג'רטי: מפגשים עם אליטת הסייבר (1996) מופיעה רשימה של אנשי דיג'רטי ותוארם.

בין האנשים שצוינו כחברי הדיג'רטי, בעיקר במשמעות הראשונה של המילה, נמצאים פעילים מקרן החזית האלקטרונית ו-WELL, מוציאים לאור, כותבים, בעלי טורים, מנהלים, אקדמאים, מפתחים, מתכנתי ארפאנט ואינטרנט ונוספים. בין המוכרים שבהם נמצאים ביל גייטס, מייסד "מיקרוסופט", סטיב ג'ובס, מייסד "אפל", סטיב ווזניאק, מייסד-שותף של "אפל", ואחרים.

== שימוש במונח כיום ==
כיום נעשה שימוש במונח בעיקר במשמעותו השלישית. באנגליה, [http://www.thedrum.com/ מגזין The Drum] מוציא מדי שנה רשימה של מאה האנשים המשפיעים ביותר בתעשיית השיווק הדיגיטלי, תחת הכותרת "The Drum Digerati" (בעברית: הדיג'רטי של הדראם). כמו כן נעשה שימוש במונח בשמות של חברות ואתרים כמונח שמציין אוריינות דיגיטלית.

בישראל כמעט ולא נעשה שימוש במונח בכל שלוש הוראותיו, למרות שהוא נוכח בשפה האנגלית כבר זמן רב. עם זאת לעיתים הוא מוזכר במסגרת קורסים אקדמיים באוניברסיטת בר-אילן, ובאוניברסיטת תל אביב.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* Digerati: Encounters With the Cyber Elite by John Brockman, Hardcover: 354 pages Publisher: Hardwired; 1st ed edition (October 1, 1996) 
</div>
== קישורים חיצוניים ==
*[http://www.writing.upenn.edu/~afilreis/digerati.html דיג'רטי מדברים על עלות מול תועלת של האינטרנט.]
*[http://www.edge.org/digerati/ מי הם הדיג'רטי?]
* הגדרה בויקימילון באנגלית של "דיג'רטי".

==הערות שוליים==

קטגוריה:תקשורת המונים
האי סקוט

האי סקוט הוא אי געשי קטן ולא-נושב בים רוס, האוקיינוס הדרומי, 505 ק"מ צפונית-מזרחית לכף אדייר, הקצה הצפוני-מזרחי של ארץ ויקטוריה, אנטארקטיקה. אורכו 565 מטרים מצפון לדרום, ורוחבו בין 130 ל-340 מטרים. גובהו מגיע ל-54 מטרים מעל פני הים והוא מקיף שטח של 40 דונם. עמוד האגיטס, סטאק בגובה 62 מטרים מעל פני הים ובקוטר 50 מטרים, ששטחו פחות משני דונם, נמצא 250 מטרים מערבית לאי. באי יש שני מפרצונים עם כברת ארץ פתוחה כשפת-ים ושאר האי מוקף צוקים גבוהים. אחד המפרצונים נמצא על החוף הצפוני-מזרחי והשני מול עמוד האגיטס על חופו המערבי של האי.

רב החובל ויליאם קולבק, מפקד האונייה "מורנינג", ספינת האספקה והחילוץ של משלחת דיסקברי בפיקודו של רוברט פלקון סקוט, גילה את האי ב-25 בדצמבר 1902 וירד אליו. תחילה התכוון קולבק לקרוא לאי בשם "אי מרקהם", על שמו של סר קלמנטס מרקהם, אבל לאחר זמן החליט לקרוא לו על שם סקוט. עמוד האגיטס נקרא על שם אמו של קולבק לפני נישואיה, האגיט. ב-2006 מצאה משלחת מיפוי אל ים רוס את האיים 2.3 ק"מ צפונית למיקום שנקבע להם תחילה.

האי סקוט הוא חלק משטח חסות רוס, שנמצא בחזקתה של ניו זילנד.

מדצמבר 1987 עד מרץ 1999 הייתה על האי תחנת מזג אוויר אוטומטית. הרישומים מראים טמפרטורה ממוצעת של כמה מעלות צלזיוס מתחת ל-0 בקיץ, ועד 40°- בחורף.

==קישורים חיצוניים==

<div class="mw-content-ltr">
*[http://marineornithology.org/PDF/24/24_12.pdf Birds observed at Scott Island, Ross Sea, Antarctica]
*http://epic.awi.de/28279/1/Polarforsch1990_2_5.pdf
</div>

==הערות שוליים==

סקוט
סקוט
חיים פרס

חיים פְּרֵס (פרעסס; י"ב בחשוון תר"ד, 1843 - כ"ט באדר א' תרנ"ד, 1894) היה ממשכילי ירושלים במחצית השנייה של המאה ה-19, ממחיי השפה העברית ועורך כתב העת "שערי ציון".

==קורות חיים==
נולד בביאליסטוק, בנו של ישעיהו פרעס. בשנת 1850, בהיותו בן שש, עלה עם הוריו לארץ ישראל והמשפחה התיישבה בעיר העתיקה בירושלים. אביו היה כורך ספרים ואמו מיילדת. למד לימודים תורניים. בשנת 1860, בהיותו בן שבע עשרה, נישא לשרה, בת יעקב הכהן, חסיד חב"ד ממשפחת רבי מנחם מנדל מוויטבסק. לאחר נישואיו התגורר בדרום הרובע המוסלמי, בחצר ר' נחום משקלוב ברחוב הכרי, סמוך לחצר רייסין.

פרס היה ממחיי השפה העברית בארץ ישראל. היה בקי בתורת הדקדוק העברי ועסק בחקר הלשון העברית ובהוראתה. בלוח ארץ ישראל (ט"ז) כתב עליו אברהם משה לונץ: 

פרס נמנה עם הכותבים הקבועים בעיתון "חבצלת". פרסם מאמרים בחקר הלשון העברית במוסף הספרותי-מדעי של העיתון, "פרחי החבצלת". בשנת 1873 יצא בשליחות העיתון למזרח אירופה כדי לגייס מנויים לעיתון. 

בשנת 1873 נמנה עם מייסדי חברת תפארת ירושלים, וכעבור שנתיים נמנה עם מייסדי הספרייה על שם מונטיפיורי. 

בשנת 1876, עם צאתו של כתב העת "שערי ציון" על ידי המו"ל והמדפיס יצחק גאשצינני, התמנה פרס לעורך העיתון. הגיליון הראשון הופיע באייר תרל"ו. בשנה הראשונה הוא יצא פעמיים בחודש והיה דו לשוני, בעברית וביידיש, ומתחילת השנה השנייה יצא מדי שבוע ובשפה העברית בלבד. שמו של פרס החל להופיע בו רק החל מן השנה השנייה. הוא כתב את המאמרים הפובליציסטיים הראשיים וקרא לחנך את הנוער לעבודה ובכלל זה לעבודת האדמה. הוא פרסם בעיתון רומן היסטורי בהמשכים בשם "גיא החזיון". 

בשנת 1880 יצא פרס למזרח אירופה כדי להרחיב את מעגל מנויי העיתון. בתקופת היעדרותו מילא את מקומו כעורך אברהם משה לונץ. בתקופה שבה שימש לונץ כממלא מקומו של פרס הוא התעוור ופרס הקדים את שובו ארצה.

"שערי ציון" נחשב מתחרה לעיתון "חבצלת". בשנות השמונים של המאה ה-19 החל תהליך שקיעתו של העיתון והוא הופיע בתדירות לא קבועה. בשנת 1885 חדל להופיע.

פרס נפטר בירושלים בשנת 1894, בגיל 50, ונקבר בהר הזיתים. אשתו עסקה בהוראה בבית הספר לבנות שייסד משה מונטיפיורי והיא האריכה ימים ונפטרה בשנת 1938, בגיל 96. בנם הוא החוקר והגאוגרף ישעיהו פרס.

==לקריאה נוספת==
* ישעיהו פרס, שערי ציון, קובץ מאמרים, ב', עמ' 61-54

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית ביישוב
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הפרושים
קטגוריה:מחיי הלשון העברית
קטגוריה:בלשנים ולשונאים יהודים
קטגוריה:חוקרי השפה העברית
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:עורכי עיתונים ביישוב
קטגוריה:הרובע המוסלמי: אישים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנולדו ב-1843 
קטגוריה:ארץ-ישראלים שנפטרו ב-1894
רבי שמעון בן הסגן

רבי שמעון בן הסגן (או סתם בן הסגן ולפעמים גם הסגן) היה תנא (כהן) בן הדור השני או השלישי. בנו של רבי חנינא סגן הכהנים.

== מאמריו בספרות חז"ל ==
מספר מאמרים של רבי שמעון מובאים במשנה, תמיד על ידי רבן שמעון בן גמליאל. הוא נזכר גם פעמים בודדות בתוספתא (ראש השנה ב,ט ; כתובות ב,ג). כדוגמה, רבן שמעון בן גמליאל מצטטו לגבי המידות המדויקות של פרוכת היכל המקדש והחלפתו וטבילתו פעמיים בשנה (משנה שקלים בתלמוד ירושלמי ח ב). וכיוון שרוב מאמרי רבי שמעון בן הסגן עוסקים בענייני עבודות המקדש, מסיק בעל ספר היוחסין כי רבי שמעון בן הסגן פעל בעצמו בעבודות המקדש בתור כהן.

== לקריאה נוספת ==
מרדכי מרגליות, "ר' שמעון בן הסגן", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, הוצאת "יבנה", עמ' 346.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השלישי לתנאים
קטגוריה:הדור השני לתנאים
בנימין שבילי

בנימין (בני) שבילי (נולד ב-24 במרץ 1956) הוא משורר, סופר ועורך ישראלי.

==ביוגרפיה==
בנימין שבילי נולד בירושלים בשנת 1956, גדל בשכונת ימין משה. למד ספרות עברית באוניברסיטה העברית בירושלים. בעבר לימד במכללת עלמא. בתחילת שנות ה-80 יזם וערך את כתב העת הירושלמי לספרות ״מראות״. מאז שנת 2014 משמש כעורך הראשי של 62 הוצאה לאור.

שלושת ספריו: "קסטוריה" "הירידה מן הצלב'" ו"פה לין הלילה", הם טרילוגיה ספרותית של תיאור מסעות.

שבילי נשוי לנעמי, בתו של חוקר היהדות פרופ' אפרים אלימלך אורבך, ומתגורר ביישוב צור הדסה.

==פרסים==
* פרס הארי הרשון לשירה של האוניברסיטה העברית 
* פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים לשנת 1998 (תשנ"ח).
* פרס ירושלים לספרות על שם עגנון לשנת 2002.
* פרס ברנשטיין על ספר שירה עברי מקורי לשנת 2006.
* פרס דוליצקי של האוניברסיטה העברית על מכלול יצירותיו לשנת 2013.
* פרס היצירה מקרן ראש-הממשלה ע"ש לוי אשכול לשנת 2017 (תשע"ז). 
* פרס ניומן לשנת 2019.

==ספריו==
* משפחה שחורה: ספר השירים תשל"ח-תשמ"ב (מראות, 1983)
* ילד מעיף עפיפון במאה הי"ז: שירים (איכות, 1988)
* שירי געגועים למכה (תמוז - אגודת הסופרים, 1992)
* קסטוריה (הוצאת שוקן 1998)
* שירי התייר הגדול (הוצאת שוקן 1999)
* הירידה מן הצלב (הוצאת שוקן 2000)
* פה לין הלילה (הוצאת שוקן 2002)
* מילון חדש של ייסורים (הוצאת שוקן 2004)
* שביל החלב (הוצאת שוקן, 2005)
* ספריית הלב (זמורה-ביתן 2011)
* ספר יסירה (סדרת כבר לשירה, הוצאת מוסד ביאליק, 2012)
* ביום שנולד הבעש"ט נשרף הגיהנום - אנתולוגיה של הסיפור החסידי (62 הוצאה לאור, 2015)
* נהר הפה (אבן חושן, 2019)
* שירים ליוה (הוצאת מקום לשירה, 2022)

===עורך===
* אבישר הר-שפי, אל אשר לו אחוזת הארץ (62 הוצאה לאור, 2015)
* חיה אסתר, הבלנדר במוח שלי תנור (62 הוצאה לאור, 2016)

== לקריאה נוספת ==
* גלעד מאירי, "צִיּוֹן הָלוֹ, תִּשְׁאֲלִי מָה עֲשִׂיתֶם לִי: על 'ספר יסירה' לבנימין שבילי", פופואטיקה 1, הוצאת מקום לשירה. 2020. עמ' 203-208.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* אלי הירש, [http://elihirsh.com/?p=4484 בנימין שבילי, ספר יסירה]
* 
* 
* 

קטגוריה:משוררים ישראלים
קטגוריה:משוררים כותבי עברית
קטגוריה:זוכי פרס ברנשטיין
קטגוריה:זוכי פרס ירושלים
קטגוריה:זוכי פרס ניומן
קטגוריה:זוכי פרס היצירה לסופרים ומשוררים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1956
קטגוריה:ימין משה: אישים
קטגוריה:צור הדסה: אישים
שואת יהודי צרפת

שואת יהודי צרפת היא ריכוזם של עשרות אלפי יהודים צרפתיים במחנות ריכוז בצרפת וגירושם על ידי שלטונות צרפת ואנשי אס אס גרמניים למחנות השמדה במזרח אירופה כחלק מהשואה שהתרחשה בזמן מלחמת העולם השנייה. כרבע מיהדות צרפת, 78,000, נספו בשואה.

==רקע==
במאי 1940 פלשה גרמניה לצרפת, וב-22 ביוני נחתם הסכם שביתת הנשק בין גרמניה הנאצית לצרפת. לפי ההסכם שלוש חמישיות משטחה של צרפת כולל כל אזור החוף הצפוני הועברו לשלטון גרמני, והשטח הנותר ניתן לממשלת בובות צרפתית מטעם הגרמנים שכונתה "ממשלת וישי". מנהיגי ממשלת וישי היו המרשל פטן וסגנו פייר לאוול. פטן שהיה במלחמת העולם הראשונה גיבור קרב וורדן, זכה לאהדה ציבורית ניכרת בצרפת לאחר כיבושה על ידי הגרמנים. פטן הוביל מדיניות "להחזיר את צרפת לצרפתיים" ולפיה ריכוז המאמץ הצרפתי הוא בעניינים לאומיים צרפתיים תוך דחיקת רגלי הזרים ובכללם היהודים. ביולי 1940 חוקק חוק "לבדיקת אזרחות המהגרים" כתוצאה מחוק זה, בוטלה אזרחות של כ-16,000 אזרחים צרפתיים, שליש מהם יהודים. יחד עם חוק זה, נאסר על כל מי שלא צרפתי מבטן ולידה לעסוק בשירות הציבורי, כדוגמת עריכת דין ורפואה ושאר המקצועות. באוגוסט 1940 חוקק חוק ספציפי כנגד היהודים שעניינו ביטול 'האמנספציה' דהיינו כתב השוואת הזכויות שניתנה ליהודים בשנת 1782 על ידי נפוליאון.<ref></ref> בהמשך, הורה ליהודים לענוד טלאי צהוב, סילק אותם מעבודותיהם, שלל את פרנסותיהם והחרים את רכושם.

==מעצרים==
בחורף 1940–1941 שלחו הגרמנים והצרפתים עשרות אלפי יהודים למחנות מעצר בדרום צרפת, בהם גירס וסן סיפריאן.
רובם היו פליטים ומהגרים. באביב 1941 חודשו המעצרים. במחנות אלה נספו אלפי יהודים.

==גירושים להשמדה==

ב-16 ביולי 1942 החלה משטרת צרפת במעצרים המוניים של יהודי פריז, וזאת בהסתמך על רישומם, שנעשה על ידי שוטרים צרפתיים. המשטרה ריכזה את היהודים במחנות ריכוז באזור פריז, העיקריים שבהם דראנסי, בון לה רולנד ופיטיביה, ושלחה אותם ברכבות של חברת הרכבות הצרפתית למחנות השמדה. המעצרים התפשטו לכל רחבי צרפת, גם לאזור "משטר וישי" החופשי לכאורה. בנובמבר 1942 כבשו הגרמנים גם את אזור משטר וישי והמשיכו לעצור יהודים ולשלחם להשמדה.

בסוף 1944 שוחררה כמעט כל צרפת. עד אז הספיקו הצרפתים והגרמנים לשלוח למחנות ההשמדה כ-78,000 יהודים, שהיוו כרבע מיהדות צרפת. מארק ירבלום היה בין מנהיגי הקהילה בתקופת המלחמה ומיד אחריה.

==ראו גם==
* אוז"ה
* ילדי איזיו
* חוק מעמד היהודים
* ריווזאלט (מחנה ריכוז)
* הצבא היהודי
* ההתנגדות היהודית בצרפת בתקופת מלחמת העולם השנייה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.yadvashem.org/he/holocaust/france פרקים בתולדות השואה בצרפת], באתר יד ושם.
* [https://www.yadvashem.org/he/articles/general/historical-review.html שואת יהודי צרפת - סקירה היסטורית] - באתר יד ושם
* [https://www.yadvashem.org/he/education/newsletters/34.html שואת יהודי צרפת - גיליון חורף תשע"ה - 2014] של כתב העת המקוון "זיקה" של בית הספר הבינלאומי להוראת השואה ביד ושם.
*[http://www.yadvashem.org/yv/he/exhibitions/childrens-homes/index.asp בתי ילדים בצרפת הכבושה] - תערוכה מקוונת באתר יד ושם.
*לוסיין לזר, [http://www.yadvashem.org/odot_pdf/Microsoft%20Word%20-%204809.pdf חסידי אומות העולם בצרפת] בשביל הזיכרון 29, 1998, עמ' 27–29
*רנה בדרידה, [http://www.yadvashem.org/odot_pdf/Microsoft%20Word%20-%202208.pdf עמדות ראשי הכמורה בצרפת כלפי רדיפת היהודים בתקופת המלחמה] בשביל הזיכרון 35, עמ' 38–43
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:צרפת במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:יהדות צרפת
קטגוריה:צרפת של וישי
צרפת
אסף ליברמן

אסף ליברמן (נולד ב-27 ביולי 1984) הוא עיתונאי ישראלי, המגיש את התוכנית "זמן אמת" בכאן 11 ומגיש תוכנית רדיו יומית בשעות הבוקר לצדו של קלמן ליבסקינד בכאן ב'. לפני כן הגיש את "בוקר טוב ישראל", יומן הבוקר של גלי צה"ל. במקביל הוא מלמד בבית הספר לתקשורת באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת אריאל.

== ביוגרפיה ==
ליברמן נולד וגדל בשכונת גילה בירושלים, לאלטר, יליד לודז', ולשוש, ילידת טהראן. הוא הבן השני מתוך שלושה אחים. אמו נפטרה מסרטן כשהיה בן 14. בתיכון למד בבית הספר "גבעת גונן" בשכונת קטמון. לפני שירותו הצבאי, יצא לשנת שירות בשדרות במסגרת "הנוער העובד והלומד".

הוא התגייס לגלי צה"ל בשנת 2003 ושימש כתב לתחום העבודה והרווחה. עם שחרורו משירות סדיר בצה"ל, החל לעבוד בתור עורך ומגיש במחלקת החדשות של התחנה.

בשנת 2009 החל להגיש יחד עם אביב לביא, את התוכנית "יהיה בסדר", מגזין יומי בנושאים חברתיים וסביבתיים. החל משנת 2012 החל בנוסף גם לערוך ולהגיש את התוכנית "שישבת", תוכנית אקטואליה של סוף השבוע שמשודרת מידי שבת בגלי צה"ל.

בדצמבר 2013, בעקבות עזיבתו של מיכה פרידמן את גלי צה"ל, החל להגיש את יומן הבוקר של התחנה, "בוקר טוב ישראל". עקב כך, חדל מהגשת התוכנית "יהיה בסדר". בשלהי יולי 2016, נודע כי הושעה מעבודתו בגלי צה"ל בשל חשש לניגוד עניינים-לכאורה, בעת ששקל מעבר לעבודה בתאגיד השידור הישראלי.

החל מ-2016 שימש במקביל לפעילותו בגל"צ כעורך היום בלילה עם גורי אלפי בשידורי קשת, ערוץ 2.

מאוגוסט עד נובמבר 2016 סיקר את הבחירות בארצות הברית מניו יורק כשליח גל"צ.

בחודש פברואר 2017 הודיע ליברמן על עזיבת גלי צה"ל ומעברו לתאגיד השידור הישראלי "כאן", ובו הוא מגיש תוכנית רדיו יומית בשם "קלמן-ליברמן" ברשת כאן ב' לצדו של העיתונאי קלמן ליבסקינד. נוסף על כך הוא הנחה את תוכנית התחקירים "זמן אמת" של ערוץ כאן 11. ביולי 2024 הודיע כי יעזוב את תוכנית "זמן אמת", אחרי כשבע שנים בתפקיד מגיש התוכנית.

מאז 2018 מגיש את ההסכת [https://www.kan.org.il/content/kan/podcasts/p-8147/ "1+1 - אסף ליברמן מארח"] שבו הוא משוחח עם אורחים מתחום התרבות, לרוב מוזיקאים. ביוני 2024 עלה פרק ה-100 של ההסכת ובו התארח ישראל ברייט.

בינואר 2021, לקראת הבחירות לכנסת ה-24, הגיש את התוכנית השבועית "הכל פוליטי" בכאן 11.

ליברמן שימש כפרשן, לצד עקיבא נוביק, במשדרי אירוויזיון 2021, אירוויזיון 2022, אירוויזיון 2023 ואירוויזיון 2024. הצמד שידרו יחד גם את טקס הדלקת המשואות בערב יום העצמאות בהר הרצל.

ליברמן הוא בוגר אוניברסיטת תל אביב בכלכלה וקולנוע ובעל תואר שני בלימודי משפט מאוניברסיטת בר-אילן.

נשוי לאיריס ואב לשניים. הם מתגוררים בתל אביב.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים כותבי עברית
קטגוריה:שדרני רדיו ישראלים
קטגוריה:חיילי גלי צה"ל
קטגוריה:סגל כאן ב'
קטגוריה:בוגרי תיכון גבעת גונן (ירושלים)
קטגוריה:בוגרי החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - שידורי הטלוויזיה
קטגוריה:סגל אוניברסיטת אריאל בשומרון: בית ספר לתקשורת
קטגוריה:חברי רשת מעוז
קטגוריה:גילה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
זברז'

זברז (באוקראינית: Збараж, בפולנית: Zbaraż, ביידיש: זבאריזש) היא עיר במחוז טרנופיל במערב אוקראינה. בעיר מספר כנסיות ומנזר ברנרדיני.

==היסטוריה==
העיר מוזכרת במסמכים בשנת 1211 כמבצר רותני ובמאה ה-14 - כמקום מושבו של הנסיך זברז'קי. חורבות המבצר נמצאות עד היום בעיבורי העיר. במאות ה-15 וה-16 הייתה העיר נתונה פעמיים תחת מצור של הטטרים. לאחר תקופה זו ובמשך תקופה מסוימת במאה ה-16 השתייכה העיר למשפחת פוטוצקי.

ב-1649, בתקופת פרעות חמלניצקי, צרו על העיר הטטרים ובעלי בריתם הקוזאקים במשך למעלה מחודש, אך העיר הייתה תחת הגנה פולנית ולא נפלה.

עם האיחוד הפולני-ליטאי הפכה זברז' לחלק מממלכת פולין-ליטא, במחוז ווהלין. לאחר חלוקת פולין הראשונה ב-1772 נתפסה העיר על ידי האימפריה האוסטרית ושויכה למחוז גליציה. לאחר מלחמת העולם הראשונה ומלחמת פולין-אוקראינה עברה זברז' לתחום שלטונה של פולין. לאחר מלחמת העולם השנייה סופחה זברז' לאוקראינה הסובייטית.

==אזכורים בתרבות==
זברז' היא אחד האתרים המשמשים רקע לספרו של הנריק סנקביץ באש ובחרב (1884), רומן בו הוא מתאר את המצור על זברז'.

==יהודים==
[[אנדרטה לזכר יהודי זברז' שנספו בשואה, בבית העלמין הדרום]]
בין רבני העיר היה רבי יעקב יצחק וואהרמן, נכדו של ה"אשל אברהם". בעיר פעלו צדיקי החסידות, רבי זאב מזברז' ורבי משולם פייבוש הלר.

המשורר היהודי ולוול זבארז'ר היה בן המקום

על פי מפקד שנערך בשנת 1931 היו בעיר כ-3,000 יהודים.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו לזברז' פליטים ומספר היהודים בעיר עלה ל-5,000. הגרמנים נכנסו לזברז' ביולי 1941, ובאוגוסט 1942 גורשו כ-560 יהודים מהעיר למחנה ההשמדה בלז'ץ. לאחר האקציה הוקם בזברז' גטו. עד דצמבר 1942 גורשו ונרצחו עוד אלפי יהודים בעיר. בדצמבר 1942 היו בגטו כ-2,000 יהודים.

באפריל וביוני 1943 נרצחו בקרבת זברז' רוב יהודי הגטו.

== ילידי המקום ==
* אידה פינק
* רבי משולם פייבוש הלר

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/he/node/708 זברז'] ב[https://web.archive.org/web/20151026025431/https://web.archive.org/web/20180513201600/http://moreshet.pl/ אתר מרכז מורשת יהדות פולין]
* 
* 
* 

קטגוריה:מחוז טרנופול: ערים
קטגוריה:גליציה
קטגוריה:גטאות באוקראינה
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות באוקראינה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
ו.פ.ר. אאלן

ו.פ.ר. אאלן (גרמנית: Verein für Rasenspiele 1921 Aalen e.V.) הוא מועדון כדורגל מהעיר אאלן בגרמניה. המועדון משחק נכון לעונת 2016/2017 בליגה הגרמנית השלישית.

==היסטוריה==
המועדון נוסד בשנת 1921 ושיחק לאורך השנים בליגות אזוריות בגרמניה. עד שנת 2008 הליגה הגרמנית השלישית הייתה ליגה אזורית ובשנה זו נוסדה ליגה ארצית והמועדון הצטרף לליגה זו בשנתה הראשונה. בסוף העונה 2008/2009 סיים במקום הלפני אחרון בליגה וירד לליגה הרביעית שהיא ליגה אזורית. לאחר עונה אחת בליגה הרביעית חזר המועדון לליגה השלישית. 

בסוף העונה השנייה 2011/2012 בליגה השלישית סיים במקום השני והעפיל בפעם הראשונה לליגה הגרמנית השנייה בכדורגל. המועדון סיים את העונה הראשונה בליגה השנייה במקום 9 מתוך 18 קבוצות. בעונה זו הגיע לשלב 32 האחרונות בגביע הגרמני והפסיד לקבוצת בורוסיה דורטמונד. בעונת 2013/2014 הגיע לשלב 32 האחרונות בגביע הגרמני והפסיד לקבוצת וולפסבורג. בעונת 2014/2015 הגיע בפעם הראשונה לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת הופנהיים. בסיום העונה ירד לליגה השלישית.

==שחקנים בולטים==

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל גרמניות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1921
או-רן

או-רן (בצרפתית: Haut-Rhin, "הריין העליון") הוא מחוז בצרפת בחבל גראנד אסט, שבירתו היא העיר קולמר. הריין העליון הוא אחד מ-83 המחוזות שהוגדרו ב-4 במרץ 1790 במהלך המהפכה הצרפתית.

או-רן הוא המחוז הדרומי של אלזס. המחוז כולו נמצא במישור. מחוז זה הוגדר במהלך מלחמת האזרחים ב-1790, והיה שטח של צרפת עד ל-1871. בעקבות מלחמת צרפת–פרוסיה כל חבל אלזס, מלבד העיר בלפור שהייתה בדרום או-רן, נכבשה על ידי הפרוסים. ב-1922 העיר בלפור וכל השטח שלא סופח על ידי פרוסיה, הופרד ממחוז או-רן ויצר מחוז חדש: טריטוריית בלפור. לאחר מלחמת העולם הראשונה, בשנת 1918, חזר המחוז לידי צרפת, אך סופח לגרמניה במהלך מלחמת העולם השנייה. בשנת 1945 הושב המחוז לשליטת צרפת, ובשנת 1960 נקשר מחדש לחבל אלזס.

ב-7 באפריל 2013, במשאל עם שמטרתו הייתה ליצור את קולקטיב אלזס (בעל סמכויות רחבות יותר מחבל), הצביעו 55.74% ממצביעי המחוז נגד הצעה זו.

עד סוף שנת 2015 השתייך המחוז לחבל אלזס.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://web.archive.org/web/20140209154000/http://www.cg68.fr/ אתר הבית של המועצה הכללית של או-רן]
* [http://www.Haut-rhin.pref.gouv.fr/ אתר השירות לתושב או-רן]

*
קטגוריה:גראנד אסט: מחוזות
קטגוריה:אלזס
זכויות האדם (ספר)

זכויות האדם (1791), הוא מנשר מפרי עטו של תומאס פיין, בעל 31 מאמרים, שבעיקרו טוען שמהפכה פוליטית עממית היא ראויה כאשר הממשל אינו שומר על ביטחון העם וזכויותיו הטבעיות.
על בסיס זה הספר מצדיק את המהפכה הצרפתית כנגד התקפתו של אדמונד ברק במאמרו "הרהורים על המהפכה בצרפת" (1790).

הספר פורסם בשני חלקים, במרץ 1791 ובפברואר 1792.

== רקע ==

פיין היה תומך נלהב של המהפכה הצרפתית שפרצה ב-1789 וכשנה אחר כך הוא ביקר בצרפת ואף נטל חלק בעיצובה. ביקורת המהפכה שכתב אדמונד ברק, "הרהורים על המהפכה בצרפת" (1790), זכתה לאהדה בין מעמד בעלי הקרקעות ומכרה 30,000 עותקים. ב-21 בפברואר 1791, ג'וסף ג'ונסון הדפיס את "זכויות האדם", אך ההדפסה הופסקה בשל חשש מרדיפה פוליטית. ג'.ס. ג'ורדן המשיך להדפיס את הספר ב-16 במרץ. 
הוא מכר כמיליון עותקים.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספרי עיון אמריקאיים
קטגוריה:כתבי תומאס פיין
קטגוריה:ספרים שהוחרמו על ידי ממשלים
גרויטר פירט

גרויטר פירט (בגרמנית: Greuther Fürth) הוא מועדון כדורגל גרמני, המשחק בעיר פירט שבגרמניה.

==היסטוריה==
המועדון נוסד בשנת 1903 ושיחק לאורך השנים בליגות אזוריות בגרמניה. בשנים 1914, 1926, 1929 זכה ב-3 אליפויות. בשנים 1935, 1937 הגיע לשמינית גמר הגביע הגרמני והפסיד לקבוצות פרייבורגר 1892 וברלינר SV בהתאמה. בשנת 1940 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת ראפיד וינה. בעונות 1952/1953, 1963/1964 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצות ואלדהוף מנהיים והרטה ברלין בהתאמה.

בשנת 1969 שיחק בפעם היחידה בגביע האינטרטוטו. המועדון הוגרל לבית הכולל את הקבוצות זגלבי סוסונוביץ' מפולין, ויינר ספורט קלאב מאוסטריה ויורגודן משוודיה. המועדון סיים את הבית במקום הראשון וזכה בגביע האינטרטוטו.

עד שנת 1974 הליגה הגרמנית השנייה הייתה ליגה אזורית ובשנה זו נוסדה ליגה ארצית והמועדון הצטרף לליגה זו בשנתה הראשונה. המועדון שיחק בליגה השנייה 9 עונות ברציפות מעונת 1974/1975 ועד עונת 1982/1983 שבסופה ירד לליגה השלישית. המועדון שיחק 14 שנה ברציפות בליגה השלישית מעונת 1983/1984 ועד עונת 1996/1997. בעונות 1983/1984, 1996/1997 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצות בורוסיה מנשנגלדבך וקרלסרוהה בהתאמה. בסוף עונת 1996/1997 סיים את הליגה השלישית במקום השני והעפיל לליגה השנייה.

המועדון שיחק 15 שנה ברציפות בליגה השנייה. בעונת 2003/2004 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת ורדר ברמן. בעונת 2006/2007 הגיע לשמינית גמר הגביע והפסיד לקבוצת וולפסבורג. בעונת 2009/2010 הגיע לרבע גמר הגביע והפסיד לקבוצת באיירן מינכן. בעונת 2011/2012 הגיע לחצי גמר הגביע והפסיד לקבוצת בורוסיה דורטמונד. בסוף העונה העפיל בפעם הראשונה לליגת העל של גרמניה. המועדון שיחק עונה אחת בליגת העל וירד לליגה השנייה בסוף עונת 2012/2013. בסיום עונת 2020/2021 שבה לבונדסליגה, ורשמה את הפתיחה הגרועה ביותר של קבוצה בבונדסליגה אי פעם כשצברה נקודה אחת בלבד ב-14 מחזורי הפתיחה של עונת 2021/2022. בסוף העונה נשרה חזרה לבונדסליגה השנייה.

==תארים==
אליפות גרמניה (3): 
* 1914, 1926, 1929

אליפות הבונדסליגה השנייה
* 2011/2012

==סגל הקבוצה==
;נכון ל-15 ביולי 2022

 
 

 (בהשאלה מאיינטרכט פרנקפורט)

 (בהשאלה מהופנהיים)

==שחקנים בולטים==
* ראשיד עזוזי
* הרברט ארהרדט
* רוברטו הילברט
* יוליוס הירש
* קרל מאי
* אנדרה מיאטוביץ'
* הייקו וסטרמן

== קישורים חיצוניים ==

* 

*
קטגוריה:קבוצות כדורגל גרמניות
קטגוריה:בוואריה: מועדוני כדורגל
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1903