העתיד הרחוק

הדמיית אומן של [[כדור הארץ החרוך שקרוב להיבלע אל תוך השמש בהיותה בשלב של ענק אדום בעוד 5 מיליארד שנים מזמננו.]]
הדמיית אומן של גודלה היחסי של [[השמש כפי שהיא כעת (בסדרה הראשית) בהשוואה לגודלה העתידי המשוער כענק אדום]]
גרף מסלולי ה[[כוכבים הקרובים למערכת השמש מ-20,000 שנה לפני זמננו עד 80,000 בעתיד. פרוקסימה קנטאורי בצהוב.]]
העתיד הרחוק הוא מונח המתייחס לטווח זמן שתחילתו בעוד אלפי שנים, וסופו לא מוגדר וניתן להתייחס אליו כאל נצח. קיימות השערות והערכות החוזות את העתיד להתרחש ברמות שונות ובשלל תחומים. אף על פי שלא ניתן לחזות דבר בוודאות מלאה, ישנם מודלים בתחומים שונים אשר מתארים את התהליכים שעשויים להתרחש, גם אם מדובר בטווח רחב של טעויות אפשריות.

למשל, העל-ענק האדום ביטלג'וז עשוי להתפוצץ בסופרנובה בכל רגע ב-100,000 השנים הקרובות. לעומת זאת, ידוע כי הירח מתרחק מכדור הארץ בכ-3.8 סנטימטרים בכל שנה, וניתן להשתמש בנתון בשביל לחזות תהליכים הקשורים בהשפעת שני גרמי השמיים.

חיזויים מעין אלה רלוונטיים לתחומים הבאים:
* אסטרופיזיקה – מנבאת את היווצרותם של כוכבים וכוכבי לכת וכן את מותם ואת האינטראקציה ביניהם. חיזויים בתחום זה חייבים להיות תואמים את החוק השני של התרמודינמיקה.
* פיזיקת חלקיקים – מנתחת כיצד חומר יתנהג לאורך זמן ארוך, תוך התחשבות בדעיכתו הרדיואקטיבית של החומר
* ביולוגיה אבולוציונית – מנבאת כיצד חיים מתפתחים לאורך זמן
* טקטוניקת הלוחות – חיזוי נדידת היבשות בעתיד הרחוק והשפעתה על כדור הארץ
כמו כן, ישנם תחומים נושקים העוסקים בעתיד החיים על פני כדור הארץ בנושאי אנרגיה, פירוק נשק גרעיני וטכנולוגיה.

ישנן מספר הערכות לשאלות ספציפיות באשר לעתיד, בעיקר בנושאי הכחדת האנושות או דעיכה של הפרוטון, וכן שאלות העוסקות בקץ כדור הארץ ובתהליך הפיכת השמש לענק אדום.

==עתיד כדור הארץ, מערכת השמש והיקום==

{| class="wikitable" align="center"
|-
! שנים בעתיד !! המאורע החזוי
|-
| 10,000 || בעוד מספר מאות צפוי להיסדק מחסום הקרח של אגן וילקס שמתחת לקרחונים ולסכן את מזרח אנטארקטיקה. כתוצאה מכך עשויה שכבת הקרח של מזרח אנטארקטיקה להיעלם וגובה פני הים יעלה ב-3 עד 4 מטרים. זאת בנפרד להשפעה ארוכת הטווח שתהיה להתחממות העולמית גם על גובה פני הים בעקבות הפשרתם של הקרחונים בשאר חלקי אנטארקטיקה.
|-
| 10,000 || העל-ענק אדום אנטארס יסיים את חייו בסופרנובה שניתן יהיה לצפות בה מכדור הארץ באור יום.
|-
| 15,000 || צפוי להתחיל עידן קרח חדש, אם תושג שליטה על כמות פחמן דו-חמצני שנפלטת לאטמוספירה. בריטניה הגדולה תחזור להיות חלק מיבשת אירופה.
|-
| 20,000–100,000 || הר הגעש התת-ימי לואיהי צפוי לעלות מעל גובה פני האוקיינוס ולהפוך לאי נוסף בהוואי.
|-
| 25,000 || במאדים תחול נסיגה מקסימלית של שכבת הקרח בקוטב הצפוני.
|-
| 36,000 || הננס האדום רוס 248 יחלוף במרחק 3.024 שנות אור מכדור הארץ ויהיה לכוכב הקרוב ביותר לשמש, לאחר מכן יתרחק וכעבור 8,000 שנה יחזור שוב אלפא קנטאורי ולאחריו גליזה 445.
|-
| 50,000 || תחילתו של עידן קרח חדש, לפי מחקר של ברגר ולוטר. מפלי ניאגרה יישחקו וימת אירי לא תהיה ניתנת לזיהוי.
|-
| 50,000 || אורך היממה יתארך ותתווסף דקה מעוברת לכל יום.
|-
| 100,000 || VY בכלב גדול יתפוצץ בהיפרנובה.
|-
| 100,000 || לפי מחקר של אוניברסיטת פוטסדאם, פעילות האדם דחתה את תחילתו של עידן קרח חדש לכל הפחות עד לתקופה זו.
|-
| 100,000 || כדור הארץ צפוי לחוות התפרצות-על שתכסה עד כדי 400 קילומטר מעוקב של מאגמה
|-
| 300,000 || כוכב וולף-ראייה WR 104 צפוי להתפוצץ בסופרנובה תוך מאות אלפי שנים.
|-
| 500,000 || בתרונות הפארק הלאומי בדלנדס שבמדינת דרום דקוטה, ארצות הברית, עשויים להיעלם.
|-
| 950,000 || מכתש המטאור שבמדינת אריזונה, ארצות הברית, עשוי להיעלם.
|-
| 1 מיליון || עשויה להתרחש התפרצות-על שתפלוט 3,200 קילומטר מעוקב של מאגמה, בדומה לכמות בעת ההתפרצות לפי תאוריית אסון טובה לפי כ-75,000 שנה.
|-
| 1.4 מיליון || הכוכב גליזה 710 יתקרב עד לכדי 1.1 שנות אור מהשמש בטרם יתרחק שוב, בזמן זה "יפריע" לגרמי שמיים בעננת אורט וגופי קרח אחרים בקצה מערכת השמש בגלל כוח הכבידה. כתוצאה מכך עולה הסבירות לכניסתם של שביטים לפנים מערכת השמש.
|-
| לפחות 2 מיליון || הגרנד קניון שבמדינה אריזונה, ארצות הברית, יישחק. אמנם הקניון יהיה מעט יותר עמוק, אבל העמק של נהר קולורדו יהיה רחב הרבה יותר.
|-
| 10 מיליון || ים סוף ישטוף את הבקע המזרח אפריקאי ויחצה את אפריקה לשניים כתוצאה מתזוזה של הלוח הסומלי .
|-
| 50 מיליון || הזמן המקסימלי עד להתנגשותו של פובוס במאדים.
|-
| 50 מיליון || אפריקה תנוע צפונה לכיוון אירואסיה ותסגור את הים התיכון, ייווצר רכס הרים דומה להימלאיה.
|-
| 50–60 מיליון || הרי הרוקי הקנדיים יהפכו למישוריים. לחלקים הדרומיים שבארצות הברית התהליך יימשך זמן יותר ממושך.
|-
| 50–400 מיליון || הזמן הדרוש לכדור הארץ לחדש באופן טבעי את מלאי דלק המאובנים.
|-
| 80 מיליון || איי הוואי ישקעו לתוך האוקיינוס השקט, למעט האי הוואי שיישאר אחרון בשרשרת האיים.
|-
| 100 מיליון || הזמן המשוער הכי רחוק לקיומן של טבעות שבתאי.
|-
| 240 מיליון || מערכת השמש תשלים שנה גלקטית (סיבוב אחד שלם סביב המרכז הגלקטי של שביל החלב) מאז מיקומה הנוכחי.
|-
| 250 מיליון || כל היבשות תתחברנה יחדיו ותיווצר יבשת-על, כאשר ישנן השערות בשם פנגיאה פרוקסימה, אמאסיה ונובופנגיאה ויפרדו שוב כעבור 150–250 מיליון שנה לאחר מכן.
|-
| 500–600 מיליון || עד העת הזו צפויה להתרחש התפרצות גמא, או סופרנובה רבת עוצמה, במרחק של עד 6,500 שנות אור מכדור הארץ – קרוב מספיק כדי להרוס את שכבת האוזון ולחולל הכחדה המונית.
|-
| 600 מיליון || לפי קצב ההתרחקות של הירח מכדור הארץ (3.8 סנטימטר בשנה), בזמן ההוא, הוא יהיה במרחק הגדול ב-14,600 מילים (כ-23,500 ק"מ) ממרחקו כיום – מנקודה זו והלאה לא ניתן יהיה לצפות בליקוי חמה מלא מכדור הארץ.
|-
| 600 מיליון || תגבר עוצמת ההארה של השמש ותשבש את מחזור קרבונט-סיליקט , מה שיגרום לבליה של סלעים על פני השטח וילכוד פחמן דו-חמצני באדמה בצורת פחמן. כתוצאה מכך, מים יתאדו מפני כדור הארץ ותיעצר תנועת טקטוניקת הלוחות בסופו של תהליך. תרד כמות הפחמן הדו-חמצני, כך שקיבוע פחמן במסלול C3 לא יוכל להתקיים וכל הצמחים המתקיימים מכך יחדלו מלהתקיים.
|-
| 800 מיליון || רמת הפחמן הדו-חמצני בכדור הארץ תרד, כך שקיבוע פחמן במסלול C4 לא יוכל יותר להתקיים. החמצן ושכבת האוזון ייעלמו מאטמוספירת כדור הארץ ויצורים רב-תאיים יכחדו.
|-
| 1 מיליארד || הטמפרטורה הממוצעת על פני כדור הארץ תגיע ל~320 קלווין (47 מעלות צלזיוס) וזאת בעקבות עליה של 10 אחוזים בעוצמת ההארה של השמש.
|-
| 1.3 מיליארד || חיי האאוקריוטים יכחדו מהעולם כתוצאה מהעדר פחמן דו-חמצני; יישארו בכדור הארץ אך ורק פרוקריוטים.
|-
| 1.5–1.6 מיליארד || האזור הישיב סביב השמש נע החוצה, כתוצאה מעלית עוצמת ההארה. רמת הפחמן הדו-חמצני במאדים עולה וכתוצאה מכך הטמפרטורה בכוכב הלכת עולה לזו שהייתה בזמן עידן קרח על פני כדור הארץ.
|-
| 1.75–3.25 מיליארד || מנקודת זמן כלשהי בתקופה הזו כבר לא יתאפשרו חיים רב-תאיים על פני כדור הארץ.
|-
| 2.3 מיליארד || גלעין כדור הארץ החיצוני יקפא, אם הגלעין הפנימי ימשיך להתרחב בקצב הנוכחי של 1 מילימטר בשנה. ללא גלעין חיצוני במצב נוזלי ייעלם השדה המגנטי של כדור הארץ.
|-
| 2.5 מיליארד || גלקסיית ענן מגלן הגדול עשויה עד לזמן הזה להתמזג לתוך שביל החלב.
|-
| 2.8 מיליארד || הטמפרטורה הממוצעת על פני השטח בכדור הארץ תגיע ל~422 קלווין (149 מעלות צלזיוס). החיים בכדור הארץ מנקודה זו יכללו רק חד-תאיים.
|-
| 3 מיליארד || הנקודה של הקוטב האמיתי של כדור הארץ תתעה ממקום למקום בצורה כאוטית וקיצונית, אחרי שהירח יגיע לנקודה החציונית ותושפע נטיית ציר הסיבוב.
|-
| 3.5–4.5 מיליארד || כדור הארץ יהיה דומה לכוכב הלכת נוגה כיום כתוצאה מ-40% של אדי מים באטמוספירה הנמוכה ועליית עוצמת ההארה של השמש ב-35%–40% לעומת המצב כיום. הטמפרטורה בכדור הארץ תטפס לכדי 1,600 קלווין (1,330 מעלות צלזיוס).
|-
| 4 מיליארד || נקודת הזמן החציונית מבין האפשריות שגלקסיית אנדרומדה תתנגש בשביל החלב ותיווצר גלקסיה אחת בשם "מילקרומדה" , אולם התנגשות זו לא תשפיע על מערכת השמש (למעט באשר למיקומה בתוך הגלקסיה החדשה).
|-
| 4.5 מיליארד || לפי מחקר משנת 2019, עד לזמן הזה צפויה גלקסיית אנדרומדה להתנגש בגלקסיית שביל החלב, אף כי לא צפויה התנגשות חזיתית אלא פגיעה מהצד.
|-
| 5 מיליארד || המימן בליבת השמש יאזל וזו תעזוב את הסדרה הראשית ותהפוך לענק אדום, תוך שזו "תבלע" ותשרוף את כוכב חמה ונוגה ותמלא את מחצית משמי כדור הארץ
|-
| 7.5 מיליארד || כדור הארץ ומאדים עשויים להקיף סינכרונית את השמש, שתהיה אז תת-ענק.
|-
| 7.9 מיליארד || השמש תגיע לסף האפשרי לענק אדום לפי דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל כשתגיע לגודל של פי 256 מהיום ו"תבלע" גם את כדור הארץ וגם את מאדים. בזמן הזה התנאים בטיטאן, ירחו של שבתאי, יתמכו בקיומם של חיים.
|-
| 8 מיליארד || השמש תהפוך לננס לבן ותאבד כמחצית מהמסה שלה בתוך כמה עשרות אלפי שנים, בפרק זמן זה הטמפרטורה של כוכבי מערכת השמש תצנח משמעותית מאחר שננס לבן פולט הרבה פחות אנרגיה.
|-
| 20 מיליארד || על פי תאוריית הקריעה הגדולה – זמן קץ היקום.
|-
| 50 מיליארד || אם כדור הארץ והירח לא "ייבלעו" בתוך השמש, הרי ששניהם יינעלו בהקפה סינכרונית תוך שהם מראים תמיד את אותו צד אחד כלפי השני. לאחר מכן, ייווצר תנע זוויתי מתוך מערכת שיגרום לסיבוב הירח לעצור מלכת ולסיבוב כדור הארץ על צירו להאיץ.
|-
| 100 מיליארד || התפשטות היקום תגרום לכל הגלקסיות מעבר לקבוצה המקומית (בימינו) להידחק מעבר לגבולות היקום הנצפה.
|-
| 150 מיליארד || קרינת הרקע הקוסמית תצנח לטמפרטורה של 0.3 קלווין (לעומת ~2.7 כיום), משמעות הדבר שלא יהיה ניתן להבחין בה באמצעים הטכנולוגיים הקיימים כיום.
|-
| 450 מיליארד || הנקודה החציונית מבין ההשערות לפיהן גלקסיות הקבוצה המקומית יתמזגו לגלקסיה אחת משותפת.
|-
| 1 טריליון || הזמן המינימלי שבין ההשערות לפיהן תיפסק היווצרות הכוכבים בגלקסיות, זאת מאחר שהגלקסיות יתרוקנו מענני גז הדרושים לשם היווצרות הכוכבים.
|-
| 3 טריליון || יהיה ניתן להבחין רק בגלקסיה המקומית, והיקום ייראה סטטי.
|-
| 4 טריליון || פרוקסימה קנטאורי, הכוכב הקרוב ביותר לשמש, יעזוב את הסדרה הראשית ויהפוך מננס אדום לננס לבן.
|-
| 100 טריליון || הזמן המקסימלי עד שלא תיתכן יותר היווצרות רגילה של כוכבים בגלקסיות. זוהי תקופת המעבר בין Stelliferous Era לבין Degenerate Era .
|-
| 110–120 טריליון || עד לזמן הזה יאבדו כל הכוכבים ביקום את הדלק שלהם (כוכבים בעלי מסה נמוכה יסיימו את חייהם אפילו תוך עשירית מהזמן הזה). יישארו ביקום רק שאריות כוכבים (ננסים לבנים, כוכבי נייטרונים וחורים שחורים) וננסים חומים.
|-
| 10<sup>15</sup> || עד לזמן הזה מפגש בין כוכבים ינתק את כל כוכבי הלכת מהקפה סביב הכוכב שלהם.עד לזמן הזה השמש תתקרר לטמפרטורה של 5 מעלות צלזיוס מעל האפס המוחלט.
|-
| 10<sup>19</sup>–10<sup>20</sup> || הזמן המשוער עד ש-90%–99% מהננסים החומים ושאריות הכוכבים ייפלטו אל מחוץ לגלקסיות. כאשר שני גרמי שמיים חולפים מספיק קרוב אחד לשני הם מחליפים אנרגיה ביניהם, ועצמים בעלי מסה נמוכה נוטים להרוויח יותר אנרגיה.
|-
| 10<sup>20</sup> || כדור הארץ, אם יצליח לשרוד מול התרחבות השמש ולא להיפלט ממערכת השמש, עד לזמן הזה צפוי להיקלע אל תוך השמש שתהיה אז ננס שחור וזאת בשל דיכוי מסלול ההקפה בשל פליטה של גלי כבידה.
|-
| 10<sup>30</sup> || עד לזמן הזה הכוכבים שלא נפלטו אל מחוץ לגלקסיה ייבלעו אל תוך חור שחור על-מסיבי שבמרכז הגלקסיה שלהם. כוכבים בינאריים ייפלו זה לתוך זה, וכוכבי הלכת ייפלו אל תוך הכוכבים באמצעות פליטת גלי הכבידה; רק עצמים בודדים יישארו ביקום.
|-
| 2x10<sup>36</sup> || הזמן המשוער עד שכל הנוקליאונים ביקום הנצפה יתנוונו, אם לוקחים את הערך הנמוך של אורך חיי הפרוטון (8.2x10<sup>33</sup> שנים).
|-
| 3x10<sup>43</sup> || הזמן המשוער עד שכל הנוקליאונים ביקום הנצפה יתנוונו, אם לוקחים את הערך הגבוה של אורך חיי הפרוטון, 10<sup>41</sup>. בזמן הזה, אם כל הפרוטונים יתנוונו, אז תחל תקופת החור השחור שבה חורים שחורים יהיו הגופים היחידים ביקום.
|-
| 10<sup>65</sup> || בהנחה שהפרוטונים לא יתנוונו, כבר לא ייתכן קיומם של עצמים קשיחים ביקום בזכות סידור מחדש של האטומים והמולקולות באמצעות מנהור קוונטי. כל חומר נפרד ביקום יתנהג "כמו נוזל" ויהיה מפוזר ונתון להשפעות הכבידה.
|-
| 5.8x10<sup>68</sup> || הזמן המשוער שעד אליו חור שחור כוכבי בעל 3 מסות שמש ידעך לחלקיק תת-אטומי הודות לקרינת הוקינג.
|-
| 1.342x10<sup>99</sup> || החור השחור המסיבי ביותר הידוע (נכון ל-2015), S5 0014+81 בעל מסה של 40 מיליארד מסות שמש, יתפזר בגלל פליטת קרינת הוקינג, בהנחה שיהיה לו תנע זוויתי ששווה לאפס (חור שחור שאינו מסתובב).
|-
| 1.7x10<sup>106</sup> || עד הזמן הזה עשוי לדעוך חור שחור על-מסיבי בעל 20 טריליון מסות שמש הודות לקרינת הוקינג, דבר שיסמן את המעבר לתוך התקופה האפלה שבה כל העצמים הפיזיים יהפכו לכדי חלקיקים תת-אטומיים. בהדרגה יחול מות החום של היקום.
|-
| 10<sup>200</sup> || משערים שעד לזמן הזה יתנוונו כל הנוקליאונים ביקום הנראה.
|-
| 10<sup>1500</sup> || אם הפרוטונים לא יתנוונו עד לזמן הזה, הרי שעד אז הבאריון יותך כך שייווצר חומר ברזל-56 או יתנוון מחומר בעל מסה גדולה יותר שייצר ברזל-56.
|-
| <math>10^{10^{26}}</math> || הזמן המשוער המינימלי עד שכל העצמים מעל מסת פלאנק קורסים באמצעות מנהור קוונטי לתוך חורים שחורים, בהנחה שאין התנוונות של הפרוטונים או חור שחור וירטואלי עד אז. אז תקופת זמן זו אפילו כוכבי ברזל מאוד יציבים יהרסו תחת אירועי המנהור הקוונטי. אלה יקרסו לתוך כוכבי נייטרונים, שיקרסו לתוך חורים שחורים. לאחר מכן, מיידית כל אלה יתנדפו לחלקיקים תת-אטומיים בתהליך שיימשך 10<sup>100</sup> שנים.
|-
| <math>10^{10^{50}}</math> || הופעתו של מוח בולצמן בתנאי ריק באמצעות הפחתה של אנטרופיה ספונטנית.
|-
| <math>10^{10^{76}}</math> || הזמן המשוער המקסימלי שבו כל החומר ביקום קורס לתוך כוכבי נייטרונים או חורים שחורים, בהנחה שאין התנוונות של הפרוטונים או חור שחור וירטואלי מלפני כן. לאחר מכן כל אלה יתנדפו מיידית לחלקיקים תת-אטומיים.
|-
| <math>10^{10^{120}}</math> || הזמן המשוער הגבוה עד למצב הסופי של מות החום של היקום.
|-
| <math>10^{10^{10^{56}}}</math> || אירועי המנהור הקוונטי בטלאים מבודדים של ריק יכולים ליצור, באמצעות אינפלציה קוסמית, מפץ גדול חדש אשר יביא לבריאת יקום חדש.
|}

==עתיד האנושות==
{| class="wikitable" align="center"
|-
! שנים בעתיד !! המאורע החזוי
|-
| 10,000 || הזמן המשוער הכי מדויק לתוחלת החיים של תרבות טכנולוגית, לפי הניסוח המקורי של נוסחת דרייק.
|-
| 10,000 || אם המגמות של הגלובליזציה תמשכנה ותהיה פאנמיקסיה , אז מגוון הגנטיקה בין בני האדם לא יהיה ניתן להבחנה לפי אזורים גאוגרפיים וגודל האוכלוסייה האפקטיבית תהיה שווה לכמות האוכלוסייה בפועל.
|-
| 10,000 || 95% מהאנושות תיעלם, על פי טיעון יום הדין של ברנדון קרטר . לטענתו, חצי מהאנשים שחיים או יחיו אי-פעם קרוב לוודאי שכבר נולדו.
|-
| 20,000 || לפי מודל הגלוטוכרונולוגיה של הבלשן מוריס סוואדש, יהיו בשימוש רק 1 מתוך 100 מהמילים באוצר המילים הבסיסי של השפות העתידיות (לפי רשימת סוואדש), בהשוואה לאבותיהם שבהווה.
|-
| 100,000 || עד העת הזו ישתנו הפנים של בני האדם: לפי אילוסטרציות שנעשו, צפויים להתפתח מצח רחב, עור כהה ועיניים ענקיות.
|-
| מעל 100,000 || הזמן הדרוש לצורך הארצת מאדים כך שתהיה בו אטמוספירה עשירת חמצן ובני אדם יוכלו לנשום, בהנחה וישתמשו לשם כך בצמחים ליצירת פוטוסינתזה כפי שקיים בכדור הארץ.
|-
| 1 מיליון || הזמן הקרוב ביותר המשוער בו בני אדם יוכלו ליישב את גלקסיית שביל החלב ויהיו מסוגלים לרתום את כל האנרגיה בגלקסיה, מה שמוגדר "טיפוס III" לפי סולם קרדשב. זאת בהנחה ומהירות התנועה תהיה 10% ממהירות האור.
|-
| 2 מיליון || מינים של בעלי חוליות יחוו התמיינות גאוגרפית. אם תתפזר ותקים מושבות חלל מבודדות מבחינה גנטית בזמן הזה, הרי שבגלקסיה תהיה התפצלות אבולוציונית של מינים שונים של בני אדם. מדובר בתהליך ביולוגי של שוני גנטי לאור דורות בקהילות מבודדות, בלי קשר לשאלה אם יהיה ניתן לבצע ריפוי גני וליצור באמצעותו סוג אחד כללי של בני האדם.
|-
| 7.8 מיליון || על פי טיעון יום הדין של ג'יי. ריצ'רד גוט , יש סיכוי של 95% לגבי הוודאות שהאנושות תיעלם עד העת ההיא.
|-
| 5–50 מיליון || הזמן הקצר ביותר שבו הגלקסיה כולה יכולה להיות מיושבת באמצעות כלים טכנולוגיים הקיימים כיום.
|-
| 100 מיליון || הזמן המקסימלי המשוער כאורך החיים של תרבות טכנולוגית, לפי הניסוח המקורי של נוסחת דרייק.
|-
| 1 מיליארד || הזמן המשוער הדרוש למיזם אסטרוהנדסה (אם יתוכנן כזה) לשנות את מסלול כדור הארץ, אל עבר אזור ישיב חדש כתוצאה מהתרחבות השמש ועוצמת הארתה. באמצעות מיזם כזה יהיה ניתן להאריך זמן החיים על פני כדור הארץ.
|}

==גשושיות וחקר החלל==

ישנן משימות חלל אשר מסלולן נועד כדי לצאת מחוץ למערכת השמש וכעבור זמן מסוים כבר לא יהיה ניתן לצור עמן קשר והן תמשכנה "לשוטט" בחלל כל עוד משהו לא יעצור אותן. ברשימה להלן יובאו השערות לגבי מיקומן העתידי.
[[תקליט הזהב של וויאג'ר, ימשיך לרחף בחלל ויהיה בלתי-ניתן לשחזור עוד 1 מיליארד שנה.]]
{| class="wikitable" align="center"
|-
! שנים בעתיד !! המאורע החזוי
|-
| 10,000 || פיוניר 10 תחלוף במרחק 3.8 שנות אור מכוכב ברנרד.
|-
| 25,000 || הודעת ארסיבו, אוסף של אותות רדיו אשר שודרו לחלל החיצון בשנת 1974, יגיעו לצביר הרקולס.
|-
| 32,000 || פיוניר 10 תחלוף במרחק 3 שנות אור מכוכב רוס 248
|-
| 40,000 || וויאג'ר 1 תחלוף במרחק 1.6 שנות אור מכוכב גליזה 445
|-
| 50,000 || קפסולת הזמן KEO , אם תישלח לחלל, צפויה לחזור לכדור הארץ.
|-
| 296,000 || וויאג'ר 2 צפויה לחלוף במרחק 4.3 שנות אור מכוכב סיריוס, הכוכב הבהיר ביותר בשמי הלילה.
|-
| 800,000 עד 8 מיליון || הזמן המשוער של אורך חיי דיסקית פיוניר, לפני שהחריטה על פניה תישחק ולא תהיה מובנת.
|-
| 2 מיליון || פיוניר 10 תחלוף סמוך לכוכב אלדברן.
|-
| 4 מיליון || פיוניר 11 תחלוף בסמוך לאחד הכוכבים בקבוצת הכוכבים נשר.
|-
| 8 מיליון || מסלולם של לווייני LAGEOS יונמך והם יחזרו לכדור הארץ כשבתוכם מסר לדורות של אותה העת ומפה של היבשות כי שציפו בימינו שיהיו בעתיד.
|-
| 1 מיליארד || הזמן המשוער לאורך חיי תקליט הזהב של וויאג'ר, לפני שהמידע עליו יהיה בלתי-ניתן לשחזור.
|}

==מיזמים טכנולוגיים==

{| class="wikitable" align="center"
|-
! שנים בעתיד !! המאורע החזוי
|-
| 10,000 || זמן פעולה של מיזמי קרן עכשיו ממושך שפועלים למיזעור הנזקים של באג 10,000 מבעוד מועד.
|-
| 1 מיליון || אורך החיים של מיזם "Memory of Mankind (MOM)" המאוחסן בתנאים מיוחדים בתוך לוחות חרס ונמצא במכרה מלח בהאלשטאט, אוסטריה.
|-
| 1 מיליון || סיום מיזם תיעוד האנושות של אוניברסיטת טוונטה שבהולנד.
|-
| 1 מיליארד || אורך החיים המשוער של מיזם "Nanoshuttle memory device" שפותח באוניברסיטת קליפורניה בברקלי ומשתמש בננו-חלקיק של ברזל הנע כמתג מולקולרי דרך ננו-צינורית פחמן.
|-
| מעל 13 מיליארד || אורך החיים המשוער של מיזם "Superman memory crystal" , ננו-מבנה של גביש זכוכית ובו מידע חרוט באמצעות לייזר של פמטושנייה. המיזם פותח בידי אוניברסיטת סאות'המפטון באנגליה.
|}

==השפעות בני האדם, מבנים וחפצים מלאכותיים==

טביעת רגליו של באז אולדרין על הירח. נטבעו במהלך משימת אפולו 11 ויישחקו רק בעוד מיליון שנה.]]
{| class="wikitable" align="center"
|-
! שנים בעתיד !! המאורע החזוי
|-
| 3183 לספירה || הזמן המשוער לסיום בנייתה של פירמידת הזמן בגרמניה.
|-
| 50,000 || אורך החיים המשוער באטמוספירה של טטרה פלואורו מתאן , גז חממה היציב ביותר.
|-
| 1 מיליון || הזמן הדרוש לזכוכית כדי להתכלות באופן טבעי.

מונומנטים העשויים גרניט קשה יישחקו במטר במזג אוויר מתון, מהווה 1 יחידת בובנוף .

בלי תחזוקה, הפירמידה הגדולה של גיזה תישחק ולא תהיה ניתנת להבחנה.

כתוצאה מהשפעה מצטברת של השפעת מזג אוויר בחלל ומכיוון שכמעט אין אטמוספירה בירח, ישחקו לחלוטין טביעות הרגליים של ניל ארמסטרונג וכל שאר האסטרונאוטים שהלכו על הירח.
|-
| 7.2 מיליון || מבלי תחזוקה, דמויות הנשיאים החצובות בהר ראשמור יישחקו ולא יהיה ניתן לזהותם.
|-
| 100 מיליון || ארכאולוגים עתידיים יוכלו לזהות מבנים עירוניים בתוך שכבה גאולוגית באזורים שתחתם נקברו ערי חוף גדולות, בעיקר באמצעות שאריות של תשתית תת-קרקעית, כגון יסודות בניין או מנהרת תשתיות.
|}

==אירועים אסטרונומיים==

{| class="wikitable" align="center"
|-
! שנים בעתיד !! המאורע החזוי
|-
| 20 באוגוסט 10,663 || ליקוי חמה מלא ומעבר כוכב חמה על פני השמש יתרחשו במקביל.
|-
| 25 באוגוסט 11,268 || ליקוי חמה מלא ומעבר כוכב חמה על פני השמש יתרחשו במקביל.
|-
| 28 בפברואר 11,575 || ליקוי חמה טבעתי ומעבר כוכב חמה על פני השמש יתרחשו במקביל.
|-
| 17 בספטמבר 13,425 || נוגה וכוכב חמה יעברו על פני השמש כמעט במקביל.
|-
| 13,000 || נקיפת ציר כדור הארץ תגרום לווגה להיות כוכב הצפון . כתוצאה מאותו שינוי יחוו ההמיספירה הצפונית והדרומית היפוך אקלים בעונות השנה.
|-
| 14,062 || הגוף הטרנס-נפטוני סדנה ישלים לראשונה הקפה מלאה סביב השמש מאז גילויו בשנת 2003.
|-
| 5 באפריל 15,232 || ליקוי חמה מלא ומעבר נוגה על פני השמש יתרחשו במקביל.
|-
| 20 באפריל 15,790 || ליקוי חמה טבעתי ומעבר כוכב חמה על פני השמש יתרחשו במקביל.
|-
| 10,500–12,000 || נקיפת ציר כדור הארץ תגרום ל-δ במפרש להיות בקוטב השמיימי הדרומי.
|-
| 20,346 || תובן יהיה כוכב הצפון.
|-
| 27,800 || פולאריס יחזור ויהיה שוב לכוכב הצפון.
|-
| 27,000 || וקטור האקסצנטריות של מסלול כדור הארץ יגיע לנקודת המינימום, 0.00236
|-
| אוקטובר 38,172 || מעבר של אורנוס על פני נפטון, הנדיר ביותר מבין המעברים הפלנטריים במערכת השמש.
|-
| 26 ביולי 69,163 || מעברים של נוגה וכוכב חמה על פני השמש יתרחשו במקביל.
|-
| 70,000 || שביט היאקוטאקה יחזור למערכת השמש הפנימית, לאחר שעבר מסלול סביב השמש אשר הגיע עד כדי 3,410 יחידות אסטרונומיות.
|-
| 27 ו-28 במרץ 224,508 || נוגה ויום לאחר מכן כוכב חמה יחלפו על פני השמש.
|-
| 571,741 || מעבר במקביל על פני השמש של נוגה וכדור הארץ, כפי שייראו ממאדים.
|-
| 6 מיליון || שביט C/1999 F1 , ידוע כאחד מהשביטים בעלי התקופה הארוכה ביותר, יחזור למערכת השמש הפנימים לאחר שמסלולו סביב השמש הגיע לכדי 66,600 יחידות אסטרונומיות.
|}

==אירועים הקשורים בלוחות שנה==

{| class="wikitable" align="center"
|-
! שנים בעתיד !! המאורע החזוי
|-
| 10,000 ||הלוח הגרגוריאני יהיה מסונכרן באופן מוחלט עם עונות השנה לעשרה ימים.
|-
| 10,870 || פסח יחול ביום ההיפוך הקיצי.
|-
| 18,850 || לוח השנה הגרגוריאני והלוח המוסלמי יחלקו את אותו מספר שנה. לאחר מכן הלוח המוסלמי הקצר יותר יעקוף את הלוח הגרגוריאני בספירה.
|-
| 25,000 || הלוח המוסלמי יהיה מסונכרן באופן מוחלט עם סיבוב הירח לעשרה ימים.
|-
| 46,880 || הלוח היוליאני יגיע להפרש של שנה מהלוח הגרגוריאני.
|}

==מתקנים גרעיניים==

פירוק פסולת גרעינית מתקיים בטווח של בין עשרות אלפי שנים עד למיליוני שנים, אולם ישנם תחזיות לגבי תהליכים עתידיים בתחום זו.

{| class="wikitable" align="center"
|-
! שנים בעתיד !! המאורע החזוי
|-
| 10,000 || אתר ההטמנה לפסולת רדיואקטיבית שבמדינת ניו מקסיקו שבארצות הברית מתוכנן להיות מוגן עד לעת ההיא וזאת בעזרת מסמן קבוע המזהיר המבקרים בשפות רשמיות של האומות המאוחדות , שפת נאוואחו ובאמצעות פיקטוגרף.
|-
| 20,000 || יהיה שוב בטוח לבני האדם לשוב ולהתגורר באזור הסגור בעקבות אסון צ'רנוביל.
|-
| 30,000 || הזמן המשוער עד שיאזל החומר המיועד לכור תרבית המבוסס על ביקוע גרעיני מתוך המאגרים הקיימים הידועים, לפי צריכת האנרגיה העולמית של 2009.
|-
| 60,000 || הזמן המשוער עד שיאזל החומר המיועד לכור גרעיני של מים קלים מתוך המאגרים הקיימים הידועים, אם ניתן לחלץ את כל האורניום מהים, לפי צריכת האנרגיה העולמית של 2009.
|-
| 213,000 || מחצית חיים של טכנציום-99 , המוצר החשוב ביותר בעל אורך חיים ארוך בפסולת גרעינית המופקת מאורניום.
|-
| 15.7 מיליון || מחצית החיים של יוד-129 , האיזוטופ הרדיואקטיבי בעל הדעיכה האיטית ביותר.
|-
| 60 מיליון || הזמן המשוער עד שיאזל החומר המיועד לכוח של היתוך גרעיני מתוך המאגרים הקיימים הידועים, אם ניתן לחלץ את כל הליתיום ממי הים, לפי צריכת האנרגיה העולמית של 1995.
|-
| 5 מיליארד || הזמן המשוער עד שיאזל החומר המיועד לכור תרבית המבוסס על ביקוע גרעיני מתוך המאגרים הקיימים הידועים, לפי צריכת האנרגיה העולמית של 1983.
|-
| 150 מיליארד || הזמן המשוער עד שיאזל החומר המיועד לכוח של היתוך גרעיני מתוך המאגרים הקיימים הידועים, אם ניתן לחלץ את כל הדאוטריום ממי הים, לפי צריכת האנרגיה העולמית של 1995.
|}

==ראו גם==
* עתידנות
* כדור הארץ בעתיד
* שנה גלקטית

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* אינפוגרפיקה [https://www.informationisbeautiful.net/visualizations/timeline-of-the-far-future/ Timeline of the far future] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עתיד
קטגוריה:עתידנות
קטגוריה:צירי זמן