OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
מה שאת אוהבת

ממוזער
"מה שאת אוהבת" הוא שיר מתוך אלבומה של גלי עטרי "חבק אותי לאט" שפורסם בשנת 2003.

כותב השיר הוא מאיר גולדברג, מלחינו הוא יצחק קלפטר ומעבדיו הם משה ודודי לוי.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

== מצעדים ==
השיר צעד כחמישה חודשים ברציפות במצעד העברי השבועי של רשת ג' ב־3 באוגוסט 2003 עד 28 בדצמבר 2003 ודורג במצעדים השנתיים לסיכום תשס"ג בתחנות הרדיו השונות: במקום השלושים ואחד במצעד השנתי תשס"ג (2003) של גלגלצ; במקום השלושים וחמישה במצעד השנתי של רשת ג', ובשיאו הגיע למקום השני (7 בספטמבר 2003); ובמצעד שירי גלי עטרי שנערך ברשת ג' בשנת 2009 דורג השיר במקום השמיני; במצעד פסקול העשור בשנת 2009 דורג במקום השישים.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== גרסה אחרת לשיר ==
גלי עטרי וישי לוי קיימו שיתוף פעולה מוזיקלי הכולל דואט של הלהיט "מה שאת אוהבת".

הם אירחו זה את זה בסיבובי הופעות בחודשים יוני-יולי וביצעו את השיר.

== השפעה ==
לפי הספרייה הלאומית של ישראל, "מה שאת אוהבת" הוא הלהיט הגדול ביותר באלבום, ואחד מלהיטיה הגדולים של עטרי בכל הזמנים. השיר הפך לסמל להעצמה נשית, ונחשב לקלאסיקה עברית.<ref name=":0" />

== השיר מנקודת מבטה של גלי ==
בראיון שהתקיים בשנת 2009 עטרי סיפרה שהשיר "מה שאת אוהבת" הוא מהשירים החדשים המדבר על כל הדברים בהם היא מאמינה: " לעשות מה שאני רוצה, מבלי לפגוע באחרים". לפי עדותה, אף על פי שהשיר הוא מבין להיטיה המאוחרים יותר, קלפטר הלחין אותו באותה תקופה בה הלחין את שירהּ "סוף העונה", אשר יצא לאור ב-1986.

עטרי סיפרה שיש לה מאגר שירים שממנו היא בוחרת ובודקת האם הוא מתאים לה למצב רוחה ולתקופה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2003
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יצחק קלפטר
קטגוריה:שירי גלי עטרי
איך שיר נולד

"איך שיר נולד" הוא שיר שכתב יהונתן גפן והלחין ועיבד יוני רכטר. השיר פורסם במקור בספר שירי ילדים של יהונתן גפן "הכבש השישה עשר", שראה אור בשנת 1978. בעקבות הספר ובאותה השנה, יצא לאור תקליט הילדים "הכבש השישה עשר" עם חלק משירי הספר, אולם שיר זה, על אף שהוקלט לאלבום, לא נכלל בסופו של דבר בתקליט. בשנת 1991, האלבום יצא בהוצאה מחודשת על גבי תקליטור, ובהוצאה זו השיר נכלל באלבום ואף פתח אותו.

== מאפיינים טקסטואליים ==
השיר הוא שיר ארס פואטי, המדבר על תהליך יצירת שירה. טקסט השיר בנוי במבנה חד-חלקי. קטעי הדקלום נוספו לטקסט בעת העבודה על האלבום.

בטקסט מוצגת שאלה - "איך שיר נולד?" - החוזרת שלוש פעמים: בתחילתו, באמצעו ובסופו, ומהווה מעין מסגרת לשיר. המשורר משיב לשאלה באמצעות דימויים: "כמו תינוק", "כמו הצחוק".

השיר מציג תמונה העוסקת בתהליך היצירה, כשמרבית התיאורים המופיעים בו הם בעלי קונוטציה חיובית: "ופתאום איזה יופי", "וכולם שמחים". אך ישנם גם תיאורים בעלי קונוטציה שלילית: "בהתחלה זה כואב". ייתכן שגם באמירה "הוא הולך לבד" קיימת ביקורת על כך שהשיר כבר לא בשליטתו של המשורר והופך לישות עצמאית.

בשיר קיים שימוש במטפורות. דוגמה לכך היא השוואת יצירת שיר לצחוק. כמו הצחוק, יצירת השיר מתחילה מבפנים, וכותב השיר משתמש בכך כדי להראות שרגשות רבים מעורבים בכתיבת בשיר. דוגמה נוספת היא השוואת יצירת שיר ללידת תינוק. המשורר מתייחס לקשיים הכרוכים בכתיבת השיר. הוא משווה אותם לכאבי לידה, ובכך הוא מדגיש את גודל קשיים הללו.<ref name=":0"></ref>

== מאפיינים מוזיקליים ==
השיר כתוב במשקל ארבעה רבעים. למרות האווירה האנרגטית של השיר, ההדגשה לא נמצאת על הפעמה אלא אוף ביט. המלודיה של השיר שופעת בצלילים כרומטיים, והמנעד הקולי שלו מתפרש על כמעט שתי אוקטבות. מקצב השיר מכיל סינקופות ונותן תחושה של שמיניות סווינג. השיר מכיל קפיצות מלודיות גדולות ולעיתים מרווחים דיסוננטיים כמו ספטימה גדולה.

השיר מולחן באופן רציף בחלק אחד החוזר על עצמו שלוש פעמים. בין החזרות מופיעים קטעי דקלום על רקע מעבר אינסטרומנטלי.<ref name=":0" />

== הצלחת השיר ==
השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב-23 בינואר 1980. הוא זכה להצלחה גדולה והשתתף במצעד במשך שלושה עשר שבועות, עד ל-30 באפריל 1980. בשבוע של 26 במרץ באותה השנה, עמד בראש המצעד. על אף הצלחתו הרבה במצעדים השבועיים, הוא לא הגיע למצעד השנתי של התחנה.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:שירי הכבש השישה עשר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יהונתן גפן
קטגוריה:שירי ילדים
קטגוריה:שירים על מוזיקה
נוף ילדות

"נוֹף יַלְדוּת" הוא שיר שכתב והלחין שלמה ארצי בשנת 1971. את השיר ביצע במקור באלבומו על אנשים בגרסה שלא התרוממה במצעדי הפזמונים, אך לאחר גרסתו המחודשת שנכללה באלבום 'אהבתיהם' משנת 2000, הפך השיר ללהיט גדול.<ref name=":0" />

== משמעות השיר ==
השיר נכתב אולי על היישוב שבו נולד ארצי, אלוני אבא, אולי על שכונת ביצרון, בתל אביב, שבה גדל, או אולי על רחוב ברנדיס שבצפון החדש אליו עברה משפחתו בהמשך. השיר מתאר את התבגרות הדובר אל מול הנופים שנעצרו ולא השתנו.<ref name=":0"> (ביצוע מוקלט) שלמה ארצי, 1949- מלחין מחבר זמר מבצע</ref>

== גרסת "על אנשים" ==
את הגרסה באלבום זו עיבד אלברט פיאמנטה בסגנון מלנכולי ושקט. זה היה האלבום הראשון בו כתב שלמה ארצי כמעט את כל השירים.

== הגרסה המחודשת ==
בשנת 2000 הקליט שלמה ארצי אלבום שכולו מורכב מביצועים חדשים לשירים ישנים שלו, והוא אחד האלבומים הנמכרים ביותר בהיסטוריה של המוזיקה הישראלית.

גם השיר "נוף ילדות" בוצע מחדש לאחר שעבר עיבוד על ידי שלמה ארצי, יהודה עדר, אבי סינגולדה, ז'אן פול זימבריס וגיל פלדמן. העיבוד שינה את אווירת השיר ואת אופיו. נוסף על כך, המילים שונו והבית השלישי הושמט.<ref name=":1" /> בביצוע השיר משתתפים פבלו רוזנברג ודוד ד'אור.

{| class="wikitable"
|+גרסת המקור מול הגרסה החדשה
!גרסת המקור
!הגרסה החדשה
|-
|בְּגַן הָעֵצִים הַמִּתְקַלְפִים

|בְּגַן הָעֵצִים הַמִּתְקַלְפִים

|-
|אֲשֶׁר הָיוּ צִלִּי מִימֵי יַלְדּוּת

|אֲשֶׁר הָיוּ צִלִּי מִימֵי יַלְדּוּת

|-
|כְּבָר נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים
|כְּבָר נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים
|-
|כֵּן נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים
|קפצה זקנה פתאום
|-
|פִּרְחֵי הַבַּר צוֹמְחִים בֵּין הָעֵצִים
|אני הולך ואת איתי

|-
|שֶׁעֲלֵיהֶם נֶעֱלָמִים
|והם כולם נעלמים
|-
|כְּבָר נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים
|קפצה זקנה פתאום

|-
|כְּבָר נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים
|איזה יום היום
|}
לאחר שארצי הוציא לאור את הגרסה המחודשת של השיר "נוף ילדות", השיר נכנס כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב-20 בפברואר 2000, והופיע בהם במשך שישה עשר שבועות, עד ל-25 ביוני של אותה השנה. במשך שבועיים מתוכם עמד בראש המצעד. החל מ-9 באפריל של אותה השנה, השתתף גם במצעד השנתי תש"ס (2000). הוא זכה להצלחה רבה ודורג במקום השביעי.

השיר נחשב כשיר המצליח ביותר של ארצי במצעד, ובזכותו זכה ארצי בתואר זמר השנה.

== ביצועים נוספים של השיר ==
השיר זכה לביצועים רבים, והרבה מועדוני זמר מרבים להשמיעו. ישנם גם זמרים גדולים הכוללים במופעים ובהקלטות גרסאות אישיות לשיר.<ref name=":1"></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:סינגלים מ-1971
קטגוריה:סינגלים מ-2000
קטגוריה:שירי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלמה ארצי
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
השר משה מונטיפיורי

"השר משה מונטיפיורי" הוא שיר שנכתב על ידי המשורר הישראלי חיים חפר והולחן על ידי המוזיקאי הישראלי דובי זלצר בשנת 1971. במטרה להשלים את הפסקול לסרט אני ירושלמי<ref>מתוך דבריו של גאון בסדרה התיעודית חגיגה לעיניים</ref>. השיר בוצע על ידי יהורם גאון.
משה מונטיפיורי

== לחן וביצועים ==
השיר נכלל בסרט התיעודי-מוזיקלי "אני ירושלמי" שכתב וביים יהורם גאון בשנת 1971. הוא נכלל גם באלבומו "המיטב", אשר יצא לאור בשנת 2004, וגם באלבומו "לך ירושלים" שיצא לאור בשנת 2007.

השיר בוצע על ידי אומנים נוספים, וביניהם ניתן לכלול את ביצועו של משה להב אשר התפרסם בשנת 2017 ונכלל באלבום "איזה רוח"<ref></ref> ואת ביצועו של שלמה זיכל, מתמודד בעונה השנייה של תוכנית המוזיקה "בית ספר למוסיקה", בשנת 2013.<ref></ref>

== תוכן השיר ==
השיר מתאר את סוף חייו של משה מונטיפיורי, בסוף המאה ה-19, שנפטר לאחר שהגיע לגיל מאה המופלג. מונטיפיורי היה נדבן ושדלן יהודי מבריטניה, שהקדיש את חייו לסיוע ליהודים בארצות שונות. ידוע גם בתואר "השר משה מונטיפיורי", שר במשמעותו העברית המקורית - כתואר כבוד לאיש ציבור נכבד ורם מעלה, וכן כתרגום לתואר האצולה "סר" שהוענק לו על ידי המלכה ויקטוריה בשנת 1837.

בשיר מתוארים המלאכים בבואם לקחת את משה מונטיפיורי בכל עשור, החל מגיל 80 ועד גיל 101, אך בכל פעם הוא דוחה מחדש את בואם כדי לעזור ליהודים נוספים בעולם.

בשיר מתוארים אירועים היסטוריים שונים וביניהם עלילת הדם בדמשק בשנת 1840 והפוגרומים ברוסיה, שבמהלכם עזר השר משה מונטיפיורי ליהודים.

== מצעדים ==
השיר זכה לפרסום רב בביצוע יהורם גאון. הוא נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל (כיום רשת ב') ב-9 במרץ 1971 וצעד במשך שמונה שבועות עד ל-24 במאי של אותה השנה. בשיאו הגיע למקום הרביעי במצעד, ב-26 באפריל 1971.<ref></ref> גם במצעד השבועי של גלי צה"ל הגיע השיר למקום הרביעי.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=_t-A3mhgLU4&list=PLWs5r3WqRUR3SvH20_fzAEh_8QdizLKD7&index=7 קליפ של השיר "השר משה מונטיפיורי" מתוך הסרט "אני ירושלמי"], באתר יוטיוב
* [https://www.nli.org.il/he/scores/NNL_MUSIC_AL990026248190205171/NLI#$FL162656391 תווים של השיר השר משה מונטיפיורי מתוך ספרו של דב זלצר "עושה המנגינות" (תל אביב : 2004 ) באתר הספרייה הלאומית]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1971
קטגוריה:שירי יהורם גאון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים חפר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דובי זלצר
קטגוריה:שירים על ירושלים
נועה (שיר)

נועה הוא שיר שנכתב בשנת 1957 על ידי נעמי שמר כאשר היא התגוררה ביישוב כנרת.<ref name=":0"></ref> השיר נכתב לאלבום "כבשת הרש" של להקת בצל ירוק אשר בוצע על ידי נחמה הנדל, אך הוא הוצא מן האלבום, והוא מוכר בזכות ביצועו של הזמר אריק לביא בשנות ה־70. אורכו של השיר הוא שלוש דקות.

== תוכן השיר ==
יש דעות מספר לגבי האדם העומד מאחורי השם "נועה", אך הרוב מסכים על כך שהשיר מדבר על נעמי שמר עצמה, ושכל שורה בשיר המתארת את חייה של נועה תואמת לחייה של שמר.<ref></ref><ref name=":0" /><ref name=":1"></ref>

על פי נעמי שמר השיר מנבא את המשך חייה וכל בית מתאר שלב שונה בחייה. הבית הראשון בשיר ובמיוחד השורה הראשונה מתארת את נעמי כילדה שכל בוקר הייתה מתעוררת מוקדם מאוד בבוקר ולא מספיקה לשטוף את פניה, ולכן שטפה אותם בטל שעל העלים שבשדות.<ref name=":2"></ref>

לשיר היו 2 גרסאות, אשר נבדלו בשורה השנייה בבית הראשון - בגרסה המקורית של השיר, נעמי כתבה "נועה הייתה כמו אגל של טל", אך מה שהיא באמת התכוונה לכתוב היה שנועה שטפה את פניה בטל. אלא שנעמי חשבה שאף אחד לא יאמין לה, ולכן כתבה "נועה הייתה כמו אגל של טל". ולאחר 40 שנה לפי בקשתה של נעמי, בספרו של גיל אלדמע "מניפה קולית" שונתה השורה ל"נועה שטפה את פניה בטל".<ref name=":2" /><ref name=":1" />

הבית השני בשיר מתאר את האהבה שלה, הנשיקה הראשונה.

הבית השלישי בשיר מתאר את ההתרחקות של נעמי שמר מבית ילדותה, והבית הרביעי והאחרון בשיר מתאר את החזרה שלה לבית ילדותה כדי להיקבר שם כמו שביקשה.

== הביצועים השונים של השיר ==
לשיר "נועה" יש ביצועים מספר. הזמרת ששרה את 'נועה' של "להקת בצל ירוק" היא נחמה הנדל, אך השיר לא התקבל על ידי הקהל. השיר מוכר במיוחד בביצועו של הזמר אריק לביא שכעבור שנים קרא לבתו נועה.<ref name=":1" />

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990037043140205171/NLI נועה - דף השיר], באתר הספרייה הלאומית
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997009938270205171/NLI ביצוע מוקלט של נועה בצירוף מילות השיר באתר הספרייה הלאומית]
* [https://www.nli.org.il/he/manuscripts/NNL_MUSIC_AL990033676300205171/NLI השיר נועה בכתב ידה של נעמי שמר -חלק מארכיון נעמי שמר שמצוי בספריה הלאומית.]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1957
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נעמי שמר
קטגוריה:שירי אריק לביא
גשם בעיתו

"גשם בעיתו" הוא שיר שכתבה תלמה אליגון-רוז בעיצומה של מלחמת יום הכיפורים, בסתיו 1973. השיר הולחן על ידי קובי אשרת ובוצע על ידי רותי נבון, והוא פורסם דרך חברת התקליטים "הד ארצי".

בשנת 2020 בוצע השיר על ידי חמישיית "זהו זה" וזכה לשבחים.

== תוכן השיר ==
השיר נכתב על רקע מלחמת יום הכיפורים ועוסק בתקופה הקשה ובאי הוודאות שאפפה את הציבור הישראלי, וכן בסבל הרב שאיתו היו צריכות להתמודד משפחות החיילים.

בשיר מוצגת נערה המתגעגעת לאהובה - חייל שנמצא בשדה הקרב, והיא מאוכזבת לגלות שהגשם מגיע בזמנו מבלי להתחשב במה שמתרחש סביבו. אך היא בכל זאת "מבקשת" ממנו שיתחשב בה וברצונותיה ושייתן קצת זמן לאהבה. לבסוף הנערה משלימה עם העובדה שהגשם הגיע ומבקשת שימסור לאהובה נשיקה בשמה.<ref></ref>

== פרסום השיר ==
השיר 'גשם בעיתו' לא זכה לגדולות מראשית דרכו. הזמרת רותי נבון סיפרה שעם פרוץ המלחמה, חברת התקליטים 'הד-ארצי' פרסמה אלבום שמאגד שירי אמנים רבים אשר שרו עבור חיילי צה"ל. אחד השירים שמופיע באלבום היה 'גשם בעיתו'. השיר גשם בעיתו אומנם לא צלח כמו שאר השירים שיצאו באותו הזמן, אך בכל זאת הוא צבר אהדה עם השנים. לדעתה, הסיבה העיקרית לכך שהשיר זכה להשמעות רבות הוא מלל השיר, שלצערה עדכני גם בימינו.

ב-27 בספטמבר 2020, ערב יום הכיפורים, עלה פרק בנושא השיר "גשם בעיתו" בסדרת הרשת "שמועות" של תחנת הרדיו כאן 88, בה שוחחו עם אמנים על שמועות ומשמעויות של שירים שכתבו. בפרק רואיינו רותי נבון ותלמה אליגון-רוז, והיה הוא פרק סיום הסדרה.<ref></ref>

ב-19 בפברואר 2024, התפרסם פרק בפודקאסט הפופולרי שיר אחד המספר על מקור השיר וסיפורו.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1973
קטגוריה:שירי רותי נבון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תלמה אליגון-רוז
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:שירי מלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:שירים על גשם
אני רץ

"אני רץ" הוא שיר מתוך האלבום השלישי של דודו טסה "מתוך בחירה" בשנת 2003. את השיר הלחין טסה, כתבו טסה וטלי כץ ועיבדו טסה והמעבד שמוליק דניאל. השיר הוא הסינגל הרביעי מתוך האלבום. את הקליפ של השיר ביים יואב רודה.<ref></ref>

== פרסום השיר ==
בשנת 2002, כשנה לפני יציאתו של האלבום הצטרף טסה כגיטריסט ללהקת הבית של תוכנית האירוח "יצפאן - החברים של ביזונה". בעקבות הופעתו של טסה בתוכנית, זכה טסה לחשיפה גדולה והאלבום לחשיפה גדולה עוד יותר מהאלבומים הקודמים ושיריו זכו להשמעות רבות ברדיו.<ref></ref>

== הישגי השיר ==
 השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג', וביוני 2003 זכה להצלחה וצעד שמונה שבועות עד אוגוסט של אותה שנה. בשיאו הגיע למקום השביעי ובמצעד השנתי תשס"ג של התחנה דורג במקום ה־40.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי 2003
אבא (שיר של אביתר בנאי)

"אבא" הוא שיר שנכתב, הולחן והוקלט על ידי הזמר הישראלי אביתר בנאי, ונכלל באלבומו לילה כיום יאיר, שיצא בשנת 2009.<ref name=":0"></ref>

== פרסום השיר ==
"אבא" הוא הסינגל השלישי באלבום "לילה כיום יאיר", ועיבד אותו אמיר צורף. השיר היה מועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' באוגוסט 2009, זכה להצלחה גדולה וצעד בו 14 שבועות, ובאחד השבועות עמד בראש המצעד. לאחר מכן השתתף במצעד השנתי של התחנה ודורג במקום השני. בנאי זכה בתואר "זמר השנה" באותה שנה.<ref name=":0" />

== תוכן השיר ==
בשיר זה בנאי פונה לאלוהים במילה 'אבא' ושואל אותו אם הוא יוכל להסתמך עליו. בנאי, שחזר בתשובה לפני כתיבת השיר, מנסה להראות שיש לו ציפיות רבות מאלוהים ותקווה לטוב באמונה בו. במקור אחר נראה שאביתר מכוון בפנייה זו גם לאביו הביולוגי.<ref></ref><ref></ref>

== ביצוע נוסף ==
את השיר ביצעו גם הזמרים גבי אהרון ואבי כהן. אבי כהן סיפר שאומנם הוא לא הלחין את השיר ולא כתב אותו, אבל כשהוא שר אותו בפעם הראשונה הוא הרגיש חיבור אמיתי אליו ולתוכן שלו.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2009
קטגוריה:סינגלים מ-2009
קטגוריה:שירי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים על אבות
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
בא מן השתיקה

אפללו
"בא מן השתיקה" הוא שיר שכתב והלחין קובי אפללו ועיבד איתן חן. השיר יצא לאור בשנת 2005, היה השיר הראשון שאפללו הוציא לרדיו, ושיר הנושא של אלבומו הראשון.<ref name=":0"></ref>

== יצירת השיר ==
הרעיון של הפזמון של "בא מן השתיקה" נולד אצל אפללו כשלמד בכיתה ח'. באותה תקופה הוא לא היה תלמיד טוב וכשהמורה כמעט סילקה אותו מהשיעור עלה למוחו הרעיון לכתיבת השיר. הבית נוצר מתוך חלום משונה שחלם ומתוכו הוא חיבר את השיר.

== רקע לשיר ==
בתחילת 2006 אפללו הוציא את השיר לתחנות הרדיו, אך השיר לא זכה להצלחה גדולה. אבל כשהופץ מחדש בסוף 2006 החלו תחנות הרדיו להשמיעו. השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־14 בדצמבר 2006, זכה להצלחה וצעד 12 שבועות, עד 15 במרץ 2007. בשיאו הגיע למקום הרביעי (8.2.2007), ובמצעד השנתי תשס"ז (2007) של התחנה דורג במקום ה־23.<ref name=":0" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2005
קטגוריה:סינגלים מ-2006
קטגוריה:שירים בעברית
הדיוקן המשפחתי (מסנג'ר)

הדיוקן המשפחתי של מערכת השמש (באנגלית: Solar System Family Portrait) הוא פסיפס תמונות של כוכבי הלכת וירחים של מערכת השמש שצולמו על ידי הגשושית מסנג'ר במהלך נובמבר 2010, ממיקום מסלולו של כוכב חמה. זוהי תמונה משלימה לתמונת הדיוקן המשפחתי שצולמה על ידי הגשושית וויאג'ר 1 מהקצה החיצוני של מערכת השמש ב-14 בפברואר 1990.
MESSENGER]]
הירחים הגליליאנים נראים בתמונה זו של מצלמה צרה זווית.]]

פסיפס התמונות מורכב מ-34 פריימים בודדים שנרכשו באמצעות מצלמות מערכת ההדמיה הכפולה של מרקורי בגשושית, שכוונו לאזורים המקיפים כל כוכב לכת. הפסיפס מורכב משתי סדרות של תמונות - סדרת התמונות הראשונה צולמה ב-3 בנובמבר 2010, והשנייה ב-16 בנובמבר באותה שנה. במסגרת הצילום, יש שילוב של פילטרים ורזולוציות שונות, המאפשרות התמקדות סביב כוכבי הלכת

ניתן לראות בתמונה שישה כוכבי לכת. משמאל לימין: נוגה, כדור הארץ, צדק, מאדים, כוכב חמה ושבתאי. אורנוס ונפטון היו קטנים מכדי לראות בצורה חדה וברורה עקב המרחק אליהם אפילו בזמן חשיפה מרבי של עשר שניות (3.0 מיליארד ו-4.4 מיליארד קילומטרים בהתאמה). במהלך רצף הצילומים, נעשה מאמץ בתכנון כדי להימנע מהפניית המצלמה לכיוון השמש, עקב החום העז מהשמש במרחק בו הייתה הגשושית.

כמו כן ניתן לראות כמה ירחים בתמונה, ובינם הירח של כדור הארץ, וכל ארבעת הירחים הגליליאנים : קליסטו, גנימד, אירופה ואיו. בנוסף, חלק משביל החלב נראה בין נפטון למאדים.

מכיוון שהגשושית מסנג'ר לא נמצאת באותו מישור מסלול כמו כדור הארץ, המצלמות בחללית היו צריכות להצביע מחוץ למישור המילקה למעלה ומטה כדי לצלם את כל כוכבי הלכת. זה גרם לתצורת הפסיפס המעוקל התמונה.

אף על פי שהוא קרוב יותר לכדור הארץ, דיוקן משפחתי דומה של כדור הארץ, נוגה ומאדים צולם על ידי החללית Solar Orbiter ב-18 בנובמבר 2020.

== ראו גם ==
* דיוקן משפחתי (וויאג'ר)

== קישורים חיצוניים ==
* לקובץ ברזולוציה גבוהה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יצירות משנת 2010
קטגוריה:2010 במדע
קטגוריה:צילום כדור הארץ מהחלל
הבחירות הכלליות בגרמניה המערבית 1983

הבחירות הכלליות בגרמניה המערבית לבחירת הבונדסטאג העשירי ב-6 במרץ 1983 היו בחירות בזק, שיזם הקנצלר הלמוט קוהל, מנהיג סיעת "האיחוד" של המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית (CDU) והמפלגה הנוצרית-סוציאלית בבוואריה (CSU).

בבחירות הקודמות ב-1980 שמר הקנצלר הלמוט שמידט מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה (SPD) על הקואליציה בראשותו שכללה את מפלגתו והמפלגה הדמוקרטית החופשית (FDP). שמידט נפל מההנהגה לאחר שאיבד את תמיכת ה-FDP במפלגתו ונאבק בתככים פנים-מפלגתיים. קוהל קידם מהאופוזיציה הצבעת אי-אמון בממשלת שמידט שעברה ובאוקטובר 1982 התמנה לקנצלר.

קוהל הקים קואליציה של סיעת "האיחוד" בראשותו וה-FDP בראשות הנס-דיטריך גנשר. קוהל פעל לחזק את הנתח הפרלמנטרי של מפלגתו לחיזוק עצמאות הפעולה שלו בממשלה, והעריך כי בבחירות בזק תחוזק התמיכה בו. לקראת הבחירות החליפה ה-SPD את מועמדה למשרת הקנצלר בהנס יוכן-פוגל במקום הלמוט שמידט, ועלתה מפלגת הירוקים (Grüne) הפופוליסטית בהנהגתה של פטרה קלי. פרשת הצבת טילי פרשינג 2 מטעם נאט"ו על שטחי גרמניה המערבית במסגרת המלחמה הקרה עמדה כמרכז השיח הפוליטי בבחירות. קוהל העריך נכונה את התמיכה הרבה שזכה לה מקרב הציבור הכללי ובבחירות התחזק "האיחוד" לעומת היחלשות השותפה הקואליציונית ה-FDP. נוצר הפרש של ארבעה מיליון קולות בין "האיחוד" ל-SPD, שתי המפלגות הגדולות. קוהל הקים מחדש קואליציה בראשותו של "האיחוד" (244 מושבים) וה-FDP (34 מושבים).

קודם הבחירות הרכב הבונדסטאג, על 520 חבריו (בהכללה של מושבי הנציגים מברלין המערבית), היה כך:
* CDU\CSU - 226
* SPD - 218
* FDP - 53

בעקבות הבחירות, השתנה ההרכב לכדי:
* CDU\CSU - 244
* SPD - 193
* FDP - 34
* Grüne - 27

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.bundeswahlleiter.de/en/bundestagswahlen/1983.html בחירות 1983 לבונדסטאג], באתר הבונדסטאג 
* [https://www.britannica.com/topic/Green-Party-of-Germany מפלגת הירוקים בגרמניה], באתר אנציקלופדיה בריטניקה 

קטגוריה:בחירות פרלמנטריות בגרמניה
קטגוריה:1983 בפוליטיקה
היהלום הגדול

כוכבי היהלום הגדול
היהלום הגדול הוא אַסטֶריזם של ארבעה כוכבים בהירים בשמי הלילה המרכיבים מעוין דמיוני. הכוכבים המופיעים באסטריזם הם ארקטורוס, ספיקה, דנבולה וקור קרולי. כוכבים אלו מצויים בארבע קבוצות כוכבים שונות - שומר הדובים, בתולה, אריה וכלבי ציד, בהתאמה. כוכבי היהלום הגדול, להוציא את קור קרולי, מרכיבים אסטריזם נוסף בשם משולש האביב. לעיתים קרובות מוחלף במשולש האביב הכוכב דנבולה בכוכב רגולוס, הנמצא אף הוא בקבוצת הכוכבים אריה.

==כוכבי היהלום הגדול==
{| border="1" cellpadding="2"
!שם
!קבוצת כוכבים
!בהירות נראית
!הארה (× שמש)
!סוג ספקטרלי
!מרחק (שנות אור)
|-
|ארקטורוס
|שומר הדובים
|0.04-
|176
|K1.5
|36.7
|-
|ספיקה
|בתולה
|1.04
|12,100
|B1
|260
|-
|דנבולה
|אריה
|2.14
|12
|A3
|36.2
|-
|קור קרולי
|כלבי ציד
|2.76
|75
|A0
|115
|}

==ראו גם==
* משושה החורף
* משולש הקיץ

קטגוריה:אסטרונומיה תצפיתית
קטגוריה:אסטריזמים
פירוא

[[פרה מסוג לונגהורן רועה בשטח שעבר פירוא]]
פֵּרוּא (באנגלית: Rewilding) היא פעילות יזומה לשיקום והקמה מחודשת של בתי גידול טבעיים שהוסבו לשטחי חקלאות או שנפגעו מסיבות שונות. פעולה זו לעיתים כוללת התערבות אנושית בטיפוח והגנה על מינים מרכזיים בבתי הגידול, והגנה מפני טורפים.

פרויקטים מוצלחים לטווח ארוך עשויים להזדקק לתשומת לב אנושית מתמשכת מועטה, מכיוון שהחדרה מוצלחת של מינים מרכזיים יוצרת מערכת אקולוגית יציבה המווסתת ומקיימת את עצמה. קיימות מחלוקות בדבר יעילותן ונחיצותן של היוזמות הללו, ועם זאת באו"ם הגדירו זאת כאחד היעדים ההכרחיים לצורך שיקום נרחב של מערכות אקולוגיות, שהארגון שואף לממש עד 2030.

== בעולם ==
בכמה מדינות בעולם, בעיקר בארצות אירופה, החל פיילוט של פירוא שבמסגרתו נעשים מאמצים לאושש את בתי הגידול הטבעיים של בעלי חיים וצמחים שנפגעו כתוצאה מהתערבות יד אדם. כמו כן, בועידת האו"ם לשינוי האקלים שהתקיימה בגלאזגו בנובמבר 2021 הוצע הפירוא כאחד הפתרונות החיוניים להתמודדות עם ההתחממות הגלובלית, בשל ספיחת הפחמן באדמה על ידי יצירת ביצות ועוד.

== בישראל ==
בישראל הצטמצם שטח בתי הגידול הטבעיים של בעלי חיים רבים מ-180,000 דונם של בתי גידול לחים, ל-10,000 בלבד. הדבר העמיד שורה של בעלי חיים בסכנת הכחדה מהארץ, וגם צמצם את אפשרויות המנוחה של מיליוני ציפורים שחולפות מדי שנה בארץ בעת הנדידה מאירופה לאפריקה, וגרם להתרכזות של כל אותן מיליוני ציפורים באזור אגמון החולה, דבר שמגביר את הסיכון להתפרצות מחלת שפעת העופות שגובה את חייהן של ציפורים רבות, כפי שקרה בחורף 2021/2022. בעקבות זאת החל בכפר רופין שבעמק בית שאן פיילוט של התפראות בעזרת הסבת בריכות דגים שיובשו, לביצות שמושכות אליהן עשרות מינים של עופות מים ועוד, וזאת על ידי שאיבת מים מנהר הירדן. ביצות אלו אוששו גם מינים של חיות ארצישראליות כמו חתול הביצות, וכן של חיות שמוגדרות בסיכון להכחדה, כמו לוטרות.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* שני אשכנזי,https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001409774, גלובס, 22 באפריל 2022
* [https://www.exodustravels.com/il/sustainable-travel/rewilding מעוררים מחדש את עולמנו], באתר exodus travels
* [https://www.zavit.org.il/לכו-תתפראו/ התפראות בארץ ובאירופה], באתר זווית
* [https://www.facebook.com/groups/rewildingisrael פירוא מחדש – Rewilding Israel], הקהילה של תנועת הפירוא בישראל

==הערות שוליים==

קטגוריה:שמירת טבע
קטגוריה:אקולוגיה
קטגוריה:אקלים
לנגור חום

לנגור חום (שם מדעי: Presbytis frontata) הוא מין של פרימט מהסוג לנגור האנדמי לאי בורנאו שבאינדונזיה ומלזיה <ref>Francis, C.M. & Payne, J. (2005).A field guide to the mammals of Borneo. Malaysia: Sabah Society</ref>.

== מאפיינים ==
אורכו של לנגור זה לא ידוע אך משקלו הוא 5.6 קילוגרמים. הלנגור בעל פרווה בצבע חום עד אפור, ראש ורגליים בצבע שחור. הלנגור שוכן עצים ביערות גשם ויערות יבשים עד גובה 300 מטר במזרח ומרכז האי בורנאו בין הנהרות נהר באריטו, נהר קאיאן, נהר בנגארמסין, נהר הראגאנג וכן בשמורת חיות הבר לנגאק אנטימו. הלנגור חי בקבוצות הכוללות זכר אחד, כמה נקבות והצאצאים שלהן. הלנגור צמחוני וניזון בעיקר מעלים, פירות וזרעים. הטורפים של הלנגור הם עופות דורסים, פיתוניים ונמר ערפילי בורנאי. הלנגור נמצא על פי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור פגיע עקב בירוא יערות לטובת מטעים של דקל השמן, ציד ושרפות <ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1838
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי סלומון מילר
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קולובים
קטגוריה:בורנאו: יונקים
קטגוריה:בורנאו: בעלי חיים אנדמיים
בלדה בין כוכבים

"בלדה בין כוכבים" הוא פזמון שכתב יענקל'ה רוטבליט, הלחין שלום חנוך וביצע מרדכי ארנון. השיר הוקלט לראשונה ב-1969.

== רקע ==
השיר נכתב לרגל הנחיתה המאוישת הראשונה של החללית אפולו 11 על הירח. הוא בוצע על ידי שלישיית התאומים, ולאחר מכן נכלל נכלל באלבום "כל אחד" משנת 1970, אלבום הסולו היחיד של חבר הלהקה מרדכי ארנון. בשיר מוזכרים גרמי שמיים כגון נוגה, צדק, שביל החלב, העגלה הגדולה, העגלה הקטנה, קסיופאה ושביטים.

השיר בוצע באלבומו של הזמר אדם "חופשי", שיצא לאור ב-1989.
בשנת 2012, ביצע הזמר אורן לביא את השיר לאלבום "לילה של כוכבים" משירי שלום חנוך לפרויקט עבודה עברית.

ב-2020 הוקלטה בתוכנית זהו זה! גרסה חדשה של השיר.

== קישורים חיצוניים ==

*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1970
קטגוריה:סינגלים מ-1970
קטגוריה:שירי אדם
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יענקל'ה רוטבליט
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי שלום חנוך
דניאל ששון

דניאל ששון (16 בינואר 1994 – 9 בפברואר 2022) היה כדורסלן ישראלי ששיחק בעמדת הפאוור פורוורד.

== קריירה ==
ששון החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי עירוני רמת גן ושיחק גם באקדמיית וינגייט של איגוד הכדורסל, ובבוגרים שיחק בתחילה במכבי אשדוד, אליצור רמלה, הפועל חבל אילות והפועל נען/גזר מהליגות הנמוכות בישראל. קבוצתו הראשונה בליגת העל הייתה הפועל תל אביב, בה שיחק בעונת 2018/2019. בסיום העונה עבר להפועל חולון לעונת . לקראת עונת עבר להפועל גלבוע גליל. משחקו האחרון לפני התאונה היה נגד ברואה במסגרת הליגה הבלקנית.

== התאונה ומותו ==
בלילה שבין ה-14 ל-15 באפריל 2021 (ערב יום העצמאות) יצא ששון מדירתו בגן נר על אופניו, ובדרכו חזרה נפגע ממכונית ליד תחנת הדלק ביישוב. איש לא ידע על האסון עד למחרת, כשהשחקן לא התייצב לאימון קבוצתו לפני משחק מול הפועל תל אביב. לאחר ששותפו לדירה סיפר את הידוע לו החלו אנשי הקבוצה לחפש את עקבותיו, וגילו כי בבית החולים רמב"ם מאושפז אלמוני ללא תעודות. לאחר זיהוי, התברר שאכן מדובר בששון.

ששון נפטר עשרה חודשים לאחר המקרה, ב-9 בפברואר 2022, בגיל 28.

מנהלת הליגה החליטה שכל משחק בערב שאחרי מותו יחל בדקה של מחיאת כפיים.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלני מכבי אשדוד
קטגוריה:כדורסלני אליצור רמלה
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורסלני הפועל חולון
קטגוריה:כדורסלני הפועל גלבוע גליל
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:מועצה אזורית הגלבוע: אישים
קטגוריה:הרוגי תאונות דרכים בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1994
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
קטגוריה:גן נר: אישים
אפיקים בנגב (חברה)

אפיקים בנגב הייתה חברה משותפת לסוכנות היהודית ולבעלי־הון פרטיים, שהוקמה במקור בשנת 1947 כדי להקים עיר יהודית בנגב בסביבת באר שבע. לאחר מלחמת העצמאות נמסרה באר שבע הנטושה לידי החברה כדי לפתח את ההתיישבות בבאר שבע. אולם בעקבות חילוקי דעות עם הממשל הצבאי ותלונות המתיישבים, החברה נסגרה בסוף 1949.

==תולדות החברה==
החברה הוקמה בקיץ 1947 על פי החלטת הקונגרס הציוני, כדי לחזק את ההתיישבות בנגב שהייתה כולה חקלאית וסבלה מריחוק ממרכזי האוכלוסייה היהודית, ומחוסר עבודה בקרבת היישובים. למנהל החברה התמנה ש. סברדלוב. בתחילת ספטמבר 1947, עוד טרם נקבע מקום לעיר, יצא נשיא התאחדות בעלי המלאכה, אריה שנקר, בקריאה לתעשיינים לשקול ליצור שותפות עם החברה תוך קבלת תנאים מועדפים. במקביל התפרסמו הצעות לציבור לרכוש מגרשים בעיר שתוקם ובדבר הזהירו מניצול אנשים תמימים שיקנו מגרשים בקרבת העיר שהקמתו עלולה להתעכב.

לאחר כיבוש באר שבע במבצע יואב, ב-21 באוקטובר 1948, הוסכם עם ראשי החברה על העברת העיר לידי החברה לצורך התיישבות יהודית. ב-9 בנובמבר 1948 הגיעו ראשי החברה, סברדלוב ומכנס, לעיר, יחד עם השר פרץ ברנשטיין, נפגשו עם המושל הצבאי מיכאל הנגבי ותכננו את שיקומו לקליטת התיישבות יהודית. במהלך הביקור הוקצו מבנים לבית מלון, מסעדה, מספרה ומאפיה ותוכננו תוכניות לגבי אספקת מים.

לוי אשכול הודיעה שהחברה גייסה 150,000 לירות לצורך פיתוח העיר, אולם הון זה היה רחוק מלספק את הדרוש לפיתוח העיר. בדצמבר 1948 פורסמה בעיתונות תוכנית החברה לפיתוח העיר, שתהיה מרכז מנהלי ושלטוני של הנגב. העיר יועדה להשתרע על 6000–7000 דונם ולהכיל 10,000 תושבים תוך 5 שנים. התעשייה בעיר יועדה להתבסס על חומרי גלם מקומיים, כמו קואלין, עורות, צמר ושעורה ובהתאם יועדו לקום מפעלי טקסטיל ובורסקאות, כמו גם בית חרושת לקרח, מאפיות ומכבסות. החברה טיפלה בחיפוש מקורות מים נוספים וחיבור העיר לחשמל וכן לנקיון.

ב-12 בינואר 1949 האזרחים היחידים שהתגוררו בבאר שבע היו עובדי החברה שעבדו על פיתוח העיר. במקום גם נפתח בית כנסת. בחודשים שלאחר מכן הגיעו תושבים לעיר על פי רישיון של החברה אשר ניהלה את העיר יחד עם המושל הצבאי. תנאי למגורים בעיר היה להוכיח לחברה יכולת להתפרנס בעיר ומקום מגורים עם אינסטלציה. החברה שיפצה 80 בתים בעיר ושאר הבתים נמסרו לתושבים שנדרשו לשפצם בעצמם.

במחצית השנייה של 1949 החלו להופיע תלונות נגד הדרישות של החברה מהמתיישבים. בעקבות שאילתה בכנסת, הורה המושל הצבאי לאפשר למשקיע שביקש להקים מפעל לייצור קרח, שהיה בכיר בממשל הצבאי לשעבר, להקים את המפעל ללא שירכוש את המכונות דווקא מהחברה, כדרישת החברה. החברה גם דרשה בעלות מלאה על הבתים הנטושים בבאר שבע ושהיא תשפץ את הבתים ותשכיר אותם למתיישבים. מנגד, המתיישבים התנגדו לכך שהחברה תהיה הבעלים של הבתים וטענו שהחברה דורשת מהם לשפץ את הבתים מכספם. ב-1 בדצמבר 1949 נסגרה החברה, עובדיה פוטרו. וכלל סמכויותיה הועברו לידי המושל הצבאי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:באר שבע: היסטוריה
קטגוריה:חברות ישראליות שנסגרו
קטגוריה:הסוכנות היהודית
אפנטזיה

אפנטזיה היא חוסר היכולת ליצור באופן רצוני דימויים חזותיים בעיני המחשבה.<ref></ref>

התופעה תוארה לראשונה על ידי פרנסיס גלטון ב-1880<ref name="Galton 1880"></ref> אך לא זכתה להתייחסות משמעותית במחקר. רק בשנת 2015, צוות בראשות פרופסור אדם זמאן מאוניברסיטת אקסטר טבע את המונח שמקורו במילה היוונית העתיקה (φᾰντᾰσῐ́ᾱ ), שפירושו "דמיון", והתחילית ( ᾰ̓- ), שפירושו "בלי".<ref></ref>

התופעה ההפוכה בה הדמיון נראה חי במיוחד קרויה היפרפנטזיה.

ההערכה המקובלת למדידת התופעה היא באמצעות שאלון VVIQ.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://aphantasia.com/vviq/ שאלון VVIQ]
* [https://www.hebpsy.net/blog_Post.asp?id=5466 מתקשים לדמיין באופן חזותי? אתם לא לבד - אולי יש לכם אפנטזיה], בלוג שפיות זמנית, פסיכולוגיה עברית
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קוגניציה
קטגוריה:קצרמר פסיכולוגיה
קטגוריה:נוירולוגיה
So Called Life

So Called Life (בתרגום חופשי לעברית: "גם כן חיים" או בסלנג: "חיים, עאלק") הוא סינגל של להקת הרוק הקנדית ת'רי דייז גרייס. הסינגל יצא לאור ב-29 בנובמבר 2021 כסינגל המוביל מתוך אלבום האולפן השביעי של הלהקה, Explosions.<ref name="Loudwire"></ref><ref></ref> השיר הפך זמין בשירותי סטרימינג ב-1 בדצמבר.<ref name="digital"></ref>

==לחן ומילים==
השיר תואר על ידי המבקרים כשייך לסוגת ההארד רוק.<ref name="RockSound"></ref> השיר במפעם של 160 BPM, בסולם רה מז'ור, והוא נמשך שלוש דקות ו-26 שניות.<ref></ref> את השיר כתבו מאט וולסט, בראד וולסט, ברי סטוק, ניל סנדרסון וטד ברונר, והווארד בנסון היה אחראי על ההפקה.<ref></ref> בראד וולסט, הבסיסט של הלהקה, הסביר בריאיון עם ג'ייב פאטרסון מ-"Two Doods Reviews" איך נכתב השיר:

==וידאו קליפ==
הקליפ לשיר עלה לראשונה ב-29 בנובמבר, ובוים על ידי ג'ון וולפיין.<ref></ref><ref></ref>
הבמאי ג'ון וולפין הסביר בריאיון איך הקליפ נוצר:

==ביצועים במצעדים==
במצעד הרוק הקנדי נכנס השיר למקום ה-41, ולאחר מכן טיפס עד למקום השמיני. השיר הגיע לאותו המקום גם במצעד ההשמעות של רוק ואלטרנטיבי של הבילבורד. השיר הגיע למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי של מגזין הבילבורד. במצעד שירי הרוק והאלטרנטיבי החמים של הבילבורד הגיע השיר למקום ה-32. מדובר בשיר ה-16 של הלהקה שמגיע למקום הראשון במצעד של הבילבורד, מה שהשווה את ההישג המקביל של להקת שיינדאון, שחולקת איתה את המקום הראשון במספר הסינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי.<ref></ref> בנוסף הגיע השיר למקום ה-11 במצעד מכירות השירים האלטרנטיביים הדיגיטליים של הבילבורד.<ref></ref>

ב-9 באפריל 2022, הגיע השיר למקום הראשון גם במצעד הבינלאומי של רדיו זה רוק.

===דירוגי שיא===

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
|-
! scope="col" | אזור
! scope="col" | תאריך
! scope="col" | פורמט
! scope="col" | חברת תקליטים
! scope="col" | מקורות
|-
| קנדה
| 29 בנובמבר 2021
| רדיו להיטים עכשוויים
| rowspan="3" | RCA
| align="center" |<ref name="Loudwire"/>
|-
| עולם
| 1 בדצמבר 2021
| הורדה דיגיטלית
| align="center" |<ref name="digital"/>
|-
| ארצות הברית
| 6 בדצמבר 2021
| רדיו להיטים עכשוויים
| align="center" |<ref></ref>
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי ת'רי דייז גרייס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על מגפת הקורונה
קטגוריה:שירי מטאל
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק הבין-לאומי של רדיו זה רוק
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הרוק המיינסטרימי
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
תהילים ע"ט

תהילים ע"ט הוא המזמור ה-79 בספר תהילים ואחד משנים עשר המזמורים המיוחסים לאסף בן ברכיהו.

==תוכן המזמור==
מזמור ע"ט מורכב משלושה עשר פסוקים ומחולק לארבעה חלקים:

===א'-ד'===
המזמור נפתח בתיאור המשורר את כיבוש ירושלים על ידי הגויים: "אֱלֹהִים בָּאוּ גוֹיִם בְּנַחֲלָתֶךָ טִמְּאוּ אֶת הֵיכַל קׇדְשֶׁךָ שָׂמוּ אֶת יְרוּשָׁלַ‍ִם לְעִיִּים" (א'), הוא מתאר שאויביו הכו באנשי העיר ו: "שָׁפְכוּ דָמָם כַּמַּיִם סְבִיבוֹת יְרוּשָׁלָ‍ִם וְאֵין קוֹבֵר" (ג'), המשורר מתאר את החרפה והבוז שקיבלו היהודים בעקבות פלישת הגויים: "הָיִינוּ חֶרְפָּה לִשְׁכֵנֵינוּ לַעַג וָקֶלֶס לִסְבִיבוֹתֵינוּ" (ד').

===ה'-ז'===
המשורר מבקש מאלוהים שיגמור את הרעה: "עַד מָה ה' תֶּאֱנַף לָנֶצַח תִּבְעַר כְּמוֹ אֵשׁ קִנְאָתֶךָ" (ה), ושהגויים עצמם יטעמו מנחת זרועו: "שְׁפֹךְ חֲמָתְךָ אֶל הַגּוֹיִם אֲשֶׁר לֹא יְדָעוּךָ וְעַל מַמְלָכוֹת אֲשֶׁר בְּשִׁמְךָ לֹא קָרָאוּ" (ו'), "כִּי אָכַל אֶת יַעֲקֹב וְאֶת נָוֵהוּ הֵשַׁמּוּ" (ז').

===ח'-י"ב===
בחלקו השלישי של המזמור מבקש המשורר מאלוהים שיתעלם מחטאי העבר ומסביר גם מדוע: "אַל תִּזְכׇּר לָנוּ עֲוֺנֹת רִאשֹׁנִים מַהֵר יְקַדְּמוּנוּ רַחֲמֶיךָ כִּי דַלּוֹנוּ מְאֹד" (ח'). בהמשך שואל המשורר על היחס של הגויים לאלוהים: "לָמָּה יֹאמְרוּ הַגּוֹיִם אַיֵּה אֱלֹהֵיהֶם יִוָּדַע בַּגֹּיִים לְעֵינֵינוּ נִקְמַת דַּם עֲבָדֶיךָ הַשָּׁפוּךְ" (י').

המשורר מבקש בשה כללית מאלוהים שישמע לתפילתו: "תָּבוֹא לְפָנֶיךָ אֶנְקַת אָסִיר כְּגֹדֶל זְרוֹעֲךָ הוֹתֵר בְּנֵי תְמוּתָה" (י"א), וחוזר על בקשתו הקודמת לנקמה בעמים השכנים שחיללו את שם ה': "וְהָשֵׁב לִשְׁכֵנֵינוּ שִׁבְעָתַיִם אֶל חֵיקָם חֶרְפָּתָם אֲשֶׁר חֵרְפוּךָ אֲדֹנָי" (י"ב).

===י"ג===
המזמור נחתם בהצהרת המשורר כי לא כמו שאר העמים, עם ישראל יודו לאלוהים תמיד: "וַאֲנַחְנוּ עַמְּךָ וְצֹאן מַרְעִיתֶךָ נוֹדֶה לְּךָ לְעוֹלָם לְדוֹר וָדֹר נְסַפֵּר תְּהִלָּתֶךָ", ובזכות זאת אלוהים צריך לשמוע לתפילתם.

==בתפילה היהודית==
פסוקים ח–ט מופיעים בתפילת התחנון שלאחר תפילת העמידה. פסוק י' משולב בתפילת "אב הרחמים".

בני קהילות אשכנז נוהגים לומר במהלך ליל הסדר פסוקים מתהילים המתחילים בפסוק ו': "שפוך חמתך אל הגוים אשר לא ידעוך" לאחר פתיחת דלת הבית לאליהו הנביא.

==בתרבות==
*ואנחנו עמך וצאן מרעיתך - ניגון חסידי <ref>הניגון מיוחס לרב אהרון חריטונוב.</ref> שהותאם למילים במזמור לרגל יום הולדתו ה-78 של הרבי מליובאויטש בשנת ה'תש"מ<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=T9GsnI-MQrc ואנחנו עמך וצאן מרעיתך] בהתוועדות של הרבי מליובאויטש לצפייה ביוטיוב.</ref>. ללחן ביצועים רבים, ביניהם: אהרלה סמט<ref>בתוך [https://www.youtube.com/watch?v=ce2xxTDbvYM מחרוזת אנרגיה] לצפייה באתר יוטיוב.</ref>. אחיה אשר הכהן אלורו בפרויקט חב"ד על הפסנתר<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=pdoNKnVd%20AU ואנחנו עמך וצאן מרעיתך], חב"ד על הפסנתר, אחיה אשר הכהן אלורו, להאזנה באתר יוטיוב.</ref>.

==קישורים חיצוניים==

*

==הערות שוליים==

ע"ט
סוכנות הידיעות הגרמנית

משרדי מערכת סוכנות הידיעות הגרמנית בברלין
סוכנות הידיעות הגרמנית (בגרמנית: Deutsche Presse-Agentur או בקיצור DPA) היא סוכנות הידיעות הגדולה ביותר בגרמניה. מטה הסוכנות ממקום בהמבורג ומשרד המערכת הראשי בברלין. הסוכנות מיוצגת בכ-100 מקומות ברחבי העולם. בשנת 2019 היו לסוכנות 673 עובדים, והכנסותיה היו 92.9 מיליון יורו.

בישראל מתרגם ומפרסם עיתון "הארץ" ידיעות של הסוכנות.
==מטרות==
על פי תקנון הסוכנות, מטרתה היא איסוף, עיבוד והפצה של חומרי חדשות, ארכיון ותדמית מכל הסוגים. הסוכנות מתחייבת לבצע משימה זו "ללא פניות וללא תלות בהשפעת מפלגות, קבוצות אידאולוגיות, קבוצות כלכליות ופיננסיות וממשלות".

הסוכנות מעסיקה כתבים משלה ומפיצה חדשות ברחבי העולם בצורה של טקסט, סאונד, גרפיקה ותמונות. מאז 1979, לקוחות הסוכנות יכולים לקבל ידיעות באופן אלקטרוני במחשבים.

מאז 1988, הסוכנות מפיצה ידיעות ברחבי העולם אך ורק מכתביה שלה, ולא מצדדים שלישיים.

==בעלות==
לסוכנות 177 בעלי מניות שהם אך ורק חברות מדיה, עיתונים וגופי שידור. למעשה בעלי המניות והלקוחות של הסוכנות זהים במידה רבה.

בעלי המניות יכולים לרכוש לכל היותר 1.5 אחוז מהון המניות, כך שהשפעה של בעלי מניות בודדים נשללת במידה רבה. בנוסף נקבע כי החלק הכולל של המדיה האלקטרונית לא יעלה על 25 אחוזים. גופי השידור NDR, WDR ו-ZDF מחזיקים כל אחד במניות בסכום של 641,550 אירו. המקביל לנתח כולל של 3.8 אחוז מסך ההון. יחדיו מחזיקים גופי השידור בסך הכל ב-11.64 אחוז מסך ההון. מועצת הפיקוח של הסוכנות כוללים עורכים ומנהלים של בעלי מניותיה והיא מקצה 5 מתוך 17 חברי מועצת הפיקוח לגופי השידור הציבוריים בגרמניה.

התשלום של כל עיתון עבור שירות של הסוכנות מבוסס על תפוצה, כך שעיתונים בעלי תפוצה גדולה מאוד חשובים יותר מבחינה כלכלית עבור הסוכנות מאשר, למשל, העיתונות המקומית. מודל התמחור עבור שירותי הליבה של הסוכנות מאז סוף 2019, כולל גם תפוצה דיגיטלית.

==היסטוריה==
סוכנות הידיעות הגרמנית נוסדה כקואופרטיב בעיר גוסלאר ב-18 באוגוסט 1949 והפכה לחברה בערבון מוגבל ב-1951. קדמה לה בתקופת גרמניה הנאצית סוכנות בשם דומה, "סוכנות החדשות הגרמנית" (Deutsches Nachrichtenbüro) .

פריץ סנגר היה העורך הראשי הראשון שלה. הוא שימש כעורך עד 1959. הידיעה הראשונה שהפיצה הייתה ב-6 בבוקר ב-1 בספטמבר 1949.

בשנת 1957 פתחה הסוכנות נציגת בישראל.

באפריל 1964 גורש נציג הסוכנות ממוסקבה לאחר שפרסם ידיעה לא נכונה שהמזכיר הכללי של ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב נפטר. בפועל באותה עת התנהל נגד חרושצ'וב מאבק פנימי שהוביל להדחתו.

בשנת 2010, מטה המערכת עבר לרובע העיתונים ההיסטורי של ברלין. מטה החברה נשאר בהמבורג, יחד עם החברות הבנות news aktuell GmbH, dpa-media technology GmbH ו-dpa-infocom GmbH.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סוכנויות ידיעות
קטגוריה:גרמניה: תקשורת
מונכיים

מונכיים המכונים גם כלבי ים דרומיים (שם מדעי: Monachinae ) היא תת-משפחה של כלבי ים שהתפתחו בתחילת המיוקן ואולי אף מהאוליגוקן. הם נבדלים מבני תת-המשפחה פוקיים בגודלם ובמבנה הציפורניים והכרומוזומים שלהם.

בתת-משפחה זו ישנם 3 שבטים: כלבי ים לובודונים, כלבי ים נזיריים ופילי ים.

מינים אלה שוכנים ברובם לאורך חצי הכדור הדרומי או בחופים טרופיים, אף שחלק מהמינים (כמו פיל ים צפוני או כלב ים נזירי מצוי) מגיעים צפונה יותר לחופים ממוזגים ובעבר אף היו מינים שחיו לאורך צפון האוקיינוס האטלנטי שלחופי אירופה ואמריקה הצפונית.

תת-המשפחה כוללת את הגדול שבטורפים הימיים וסדרת הטורפים בכלל - פיל ים דרומי המגיע לאורך 7.5 מטרים ולמשקל של 4 טונות. היא כוללת גם את המין כלב ים נזירי קריבי, שהוא הטורף הימי הראשון שנכחד בעת החדשה.

==מיון==
*שבט כלבי ים נזיריים (Monachini)
**סוג ומין יחיד כלב ים נזירי מצוי
**סוג כלב ים נזירי - בו 2 מינים: כלב ים נזירי הוואי והמין הנכחד כלב ים נזירי קריבי.
*שבט פילי ים (Miroungini)
**סוג פיל ים (Mirounga) - בו 2 מינים.
*שבט כלבי ים לובודונים (Lobodontini)
**סוג ומין יחיד לובודון הסרטנים (Lobodon carcinophaga)
**סוג ומין יחיד כלב ים נמרי (Hydrurga leptonyx)
**סוג ומין יחיד כלב ים ודל (Leptonychotes weddelli) 
**סוג ומין יחיד כלב ים רוס (Ommatophoca rossii)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כלבי ים
קטגוריה:תת-משפחות בעלי חיים
פוקיים

פוקיים המכונים גם כלבי ים צפוניים (שם מדעי: Phocinae) היא תת-משפחה של כלבי ים החיים לאורך חופי חצי הכדור הצפוני כשהמין פוסה באיקלית מצוי בימת באיקל והוא הטורף הימי היחיד החי במים מתוקים.

ההבדל העיקרי ביניהם לבין תת-משפחת המונכיים הוא הציפורניים המפותחות שעל סנפיריהם הקדמיות והאחוריות, מה שמראה על התאמה פחותה לחיים בים, אף שהם שחיינים מצוינים. הם גם קטנים יותר ובעלי מבנה כרומוזומים אחר.

תת-המשפחה מכילה מינים רבים שנכחדו וכיום נחלקת לשלושה שבטים קיימים: Erignathini הכולל את המין כלב ים מזוקן, Cystophorini הכולל את המין כלב ים כובעי ו-Phocini.

==מיון==
**סוג ללא מקור Frisiphoca - נכחד
**סוג ללא מקור Leptophoca - נכחד
**סוג ללא מקור Cryptophoca - נכחד
**סוג ללא מקור Monotherium - נכחד
**סוג ללא מקור Prophoca - נכחד
**סוג ללא מקור Monachopsis - נכחד
**סוג ללא מקור Sarmatonectes - נכחד
**סוג ללא מקור Phocanella - נכחד
**סוג ללא מקור Kawas - נכחד
*שבט Erignathini
**סוג Platyphoca - נכחד
**סוג ומין יחיד כלב ים מזוקן (Erignathus barbatus)
*שבט Cystophorini
**סוג Miophoca - נכחד
**סוג Pachyphoca - נכחד
**סוג ומין יחיד כלב ים כובעי (Cystophora cristata)
*שבט Phocini
**סוג Nanophoca - נכחד
**סוג ומין יחיד כלב ים נבלי (Pagophilus groenlandicus)
**סוג ומין יחיד כלב ים משורטט (Histriophoca fasciata)
**סוג Gryphoca - נכחד
**סוג ומין יחיד כלב ים אפור (Halichoerus grypus)
**סוג Batavipusa - נכחד
**סוג Praepusa - נכחד
**סוג פוסה (Pusa) - בו 3 מינים
**סוג פוקה (Phoca) - בו 2 מינים

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1821
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:כלבי ים
קטגוריה:תת-משפחות בעלי חיים
תהילים ק"ט

תהילים ק"ט הוא המזמור ה־109 בספר תהילים ומיוחס לדוד המלך.
==תוכן המזמור==
מזמור ק"ט מורכב משלושים ואחד פסוקים ומחולק לשלושה חלקים:

===א'-ה'===
המזמור נפתח בבקשת המשורר מאלוהים שיקשיב לתפילתו: "אֱלֹהֵי תְהִלָּתִי אַל תֶּחֱרַשׁ" (א'), ופותח בקצרה על סיבת התפילה שלו: "כִּי פִי רָשָׁע וּפִי מִרְמָה עָלַי פָּתָחוּ דִּבְּרוּ אִתִּי לְשׁוֹן שָׁקֶר" (ב'), "וַיָּשִׂימוּ עָלַי רָעָה תַּחַת טוֹבָה וְשִׂנְאָה תַּחַת אַהֲבָתִי" (ה').

===ו'-כ'===
בחלקו השני של המזמור מבקש המשורר מאלוהים שירע לרשעים: "הַפְקֵד עָלָיו רָשָׁע וְשָׂטָן יַעֲמֹד עַל יְמִינוֹ" (ו'), "יִהְיוּ בָנָיו יְתוֹמִים וְאִשְׁתּוֹ אַלְמָנָה" (ט'), "יְהִי אַחֲרִיתוֹ לְהַכְרִית בְּדוֹר אַחֵר יִמַּח שְׁמָם" (י"ג). המשורר מסביר מה חטאי הרשעים שמגיע להם להיענש: "יַעַן אֲשֶׁר לֹא זָכַר עֲשׂוֹת חָסֶד וַיִּרְדֹּף אִישׁ עָנִי וְאֶבְיוֹן וְנִכְאֵה לֵבָב לְמוֹתֵת" (ט"ז).

===כ"א-ל"א===
המשורר מתאר לאלוהים מדוע מגיע לו טוב: "וְאַתָּה ה' אֲדֹנָי עֲשֵׂה אִתִּי לְמַעַן שְׁמֶךָ כִּי טוֹב חַסְדְּךָ הַצִּילֵנִי" (כ"א), "כִּי עָנִי וְאֶבְיוֹן אָנֹכִי וְלִבִּי חָלַל בְּקִרְבִּי" (כ"ב). המשורר גם טוען כי אם אלוהים יעזור לו זה יגרום להכרה באלוהים: "עׇזְרֵנִי ה' אֱלֹהָי הוֹשִׁיעֵנִי כְחַסְדֶּךָ" (כ"ו), "וְיֵדְעוּ כִּי יָדְךָ זֹּאת אַתָּה ה' עֲשִׂיתָהּ" (כ"ז). 

המזמור נחתם בהצהרת המשורר כי לאחר שיושיע אותו אלוהים, הוא יודה לו מאוד ויהלל אותו ברוב עם: "אוֹדֶה ה' מְאֹד בְּפִי וּבְתוֹךְ רַבִּים אֲהַלְלֶנּוּ" (ל').

==בתרבות==
* אודה ה - לחן של חסידות בעלזא, מבוצע על ידי פנחס ביכלר ומקהלת מלכות באלבום נפלאים.
* אודה - שירו של האומן יוני z.
* אודה השם - גלעד פוטולסקי.
* עזרני ה' אלוקי - ניגון שהולחן על ידי ר' שלום ברוכשטאט לרגל יום הולדתו של הרבי מליובאויטש<ref>[https://www.youtube.com/watch?v=5aogBTaEEY4 עזרני ה' אלוקי] לחנו של ר' שלום ברוכשטאט באתר יוטיוב.</ref>.

==לקריאה נוספת==
* [https://www.kipa.co.il/שאל-את-הרב/הקללות-שבתהילים-קט/ הקללות שבתהילים ק"ט] במדור שאל את הרב באתר כיפה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

ק"ט
ההצעה (מיני-סדרה)

ההצעה (באנגלית: The Offer) היא מיני-סדרת דרמה ביוגרפית העוסקת בפיתוחו והפקתו של סרט המאפיה המפורסם של פרנסיס פורד קופולה, "הסנדק", שיצא לאקרנים בשנת 1972.

המיני-סדרה עלתה לשידור ב-28 באפריל 2022, בשירות הזרמת המדיה "פרמאונט+".

==צוות השחקנים==
===ראשי===
* מיילס טלר – אלברט ס. ראדי
* מת'יו גוד – רוברט אוונס
* ג'ונו טמפל – בטי מקארט
* דן פוגלר – פרנסיס פורד קופולה
* פטריק גאלו – מריו פוזו
* ברן גורמן – צ'ארלס בלודורן
* קולין הנקס – בארי לפידוס
* ג'ובני ריביסי – ג'וזף קולומבו
===משני===
* ג'סטין צ'יימברס – מרלון ברנדו
* ג'וש צוקרמן – פיטר בארט
* מרדית' גארטסון – אלי מק'גרו
* נורה ארנזדר – פרנסואז גלזר
* פול מקריין – ג'ק באלארד
* אנתוני סקורדי – קרלו גמבינו
* ג'ייק קנוואל – סיזר
* ג'יימס מדיו – ג'ינו
* מייקל ריספולי – טומי לוצ'זה
* סטפני קניג – אנדריאה איסטמן
* לו פריניו – לני מונטנה
* פרנק ג'ון יוז – פרנק סינטרה
* דני נוסי – מריו ביאג'י
* אנתוני איפוליטו – אל פצ'ינו
* קירק אסבדו – סוכן מיוחד הייל
* רוס מקול – מורן
* אריק בלפור – דין טבולריס
* מייקל גנדולפיני – אנדי קלהון
* זאק שור – פרד גאלו
* איימי קאררו - רוזי מלינה

==הפקה==
הכרזה הראשונה שהופצה עבור קידום המיני-סדרה.
===פיתוח וליהוק===
בספטמבר 2020, נמסר לראשונה על תוכניתה של שירות "פרמאונט+" להפיק מיני-סדרה שתגולל את תהליך הפקתו של הסרט "הסנדק" מנקודת מבטו של המפיק אלברט ס. ראדי. בדצמבר 2020, נמסר כי את דמותו של ראדי יגלם השחקן ארמי האמר, אך בינואר 2021, נמסר כי השחקן פרש מההפקה, לכאורה בעקבות שערוריית מין בה הסתבך; ובמאי 2021, נמסר כי יחליף אותו בתפקיד מיילס טלר. באפריל 2021, נודע כי הבמאי דקסטר פלטשר עתיד להיות אמון על בימוי מספר פרקים במיני-סדרה. בינוי 2021, נמסר על ליהוקם של מת'יו גוד, ג'ובני ריביסי, קולין הנקס, דן פוגלר וג'ונו טמפל, וביולי 2021, נמסר על ליהוקם של ברן גורמן וג'סטין צ'יימברס. באוקטובר 2021, נמסר על ליהוקם של אריק בלפור, מייקל גנדולפיני וזאק שור.
===צילומים===
צילומי הסדרה החלו בתחילת יולי 2021, אך הושבתו ב-29 ביולי עקב בדיקה לגילוי קורונה שיצאה חיובית. ב-23 באוגוסט 2021 דווח כי תוכניותיה של ההפקה לצלם בשאטו מרמונט בוטלו לאחר שנודע על סכסוך עבודה במקום.

==שידור==
המיני-סדרה עלתה לשידור ב-28 באפריל 2022 בשירות הזרמת המדיה "פרמאונט+". שלושת הפרקים הראשונים היו זמינים באופן מיידי ושבעת הנותרים שודרו על בסיס שבועי בימי חמישי.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מיני-סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2020
קטגוריה:סדרות דרמה אמריקאיות
קטגוריה:פרמאונט+: תוכניות וסדרות
Fingers Crossed

Fingers Crossed (בעברית: להחזיק אצבעות) הוא שיר מאת הזמרת-יוצרת הקנדית לורן ספנסר-סמית', שיצא כסינגל בהוצאה עצמית ב-5 בינואר 2022. הוא נכתב על ידי ספנסר-סמית', פרנסיסקה הול וג'אקה אריקסון, והופק על ידי אריקסון. השיר הפך לוויראלי טיקטוק והגיע למקום הראשון באירלנד ובנורווגיה.

== רקע ==
לורן ספנסר-סמית' היא זמרת-יוצרת קנדית ילידת בריטניה<ref></ref> שהתחרתה בעונה ה-18 של אמריקן איידול בשנת 2020, שם הגיעה ל-20 המקומות הראשונים אך הודחה במהלך השבוע הראשון של התחרות. בנובמבר 2021, היא פרסמה קליפ של 47 שניות בחשבון הטיקטוק שלה כשהיא באולפן הקלטות תוך כדי האזנה לטיזר של השיר, שקיבל יותר מ-23 מיליון צפיות. הצלחת הסרטון, כמו גם תגובות הצופים עזרו לשכנע אותה להוציא גרסת אולפן של השיר.<ref name="Billboard"></ref>

== מיקומי שיא ==

=== מצעדים שנתיים ===

== תארים ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!עותקים
|-
! (ARIA)
|זהב
|35,000
|-
! (RIAA)
|פלטינה
|1,000,000
|-
! (BEA)
|זהב
|20,000
|-
! (BPI)
|זהב
|400,000
|-
! (IFPI Danmark)
|זהב
|45,000
|-
! (NVPI)
|זהב
|40,000
|-
! (RMNZ)
|זהב
|15,000
|-
! (Music Canada)
|פלטינה 2×
|160,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בנורווגיה
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד הסינגלים האירי
קטגוריה:שירי זהב באוסטרליה
קטגוריה:שירי זהב בממלכה המאוחדת
קטגוריה:שירי זהב בניו זילנד
קטגוריה:שירי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:שירי פלטינה כפולה בקנדה
פרויקט אדם

פרויקט אדם (באנגלית: The Adam Project) הוא סרט פעולה-מדע בדיוני אמריקאי שבוים על ידי שון לוי ונכתב על ידי ג'ונתן טרופר, טי. אס. נולין, ג'ניפר פלאקט ומארק לוין. בסרט מככבים ראיין ריינולדס, ג'ניפר גארנר, זואי סלדנה, מארק ראפלו, קתרין קינר, אלכס מלארי ג'וניור ו-ווקר סקובל.

הסרט עלה לשידור בשירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-11 במרץ 2022.

==תקציר העלילה==
לאחר שהוא נוחת בטעות בשנת 2022, אדם ריד, טייס המתמחה בנסיעה בזמן, מגייס לעזרתו את עצמו בן ה-12 אל משימה להציל את העתיד ממנו הוא הגיע.

==צוות השחקנים==
* ראיין ריינולדס – אדם
** ווקר סקובל – אדם, בצעירותו.
* מארק ראפלו – לואיס ריד, אביו של אדם
* ג'ניפר גארנר – אלי ריד, אמו של אדם
* קתרין קינר – מאיה סוריאן
* זואי סלדנה – לורה
* אלכס מלארי ג'וניור – כריסטוס

==הפקה==
===פיתוח וליהוק===
באוקטובר 2012, נמסר לראשונה אודות תסריט ספקולטיבי לסרט פוטנציאלי בשם "שמנו הוא אדם" (באנגלית: "Our Name Is Adam"), שנכתב על ידי טי. אס. נולין; בהמשך נמסר כי סרטי פרמאונט החלה להתעניין ברכישת זכויות הפקת הסרט, ואף נמסר על ליהוקו של טום קרוז.

ביולי 2020, נמסר כי הפקת הסרט עברה לידיה של נטפליקס, תחת בימויו של שון לוי ובכיכובו של ראיין ריינולדס. את הטיוטה האחרונה לתסריט כתב ג'ונתן טרופר, על בסיס טיוטות קודמות של נולין, ג'ניפר פלאקט ומארק לוין. בנובמבר 2020, נמסר על ליהוקם של ג'ניפר גארנר, זואי סלדנה, מארק ראפלו, קתרין קינר, אלכס מלארי ג'וניור ו-ווקר סקובל.

===צילומים===
הצילומים החלו בנובמבר 2020 בוונקובר, קולומביה הבריטית, קנדה; והסתיימו במרץ 2021.

==מוזיקה==
על הלחנת המוזיקה עבור הסרט היה אמון המלחין רוב סימונסן.

==שידור==
הסרט עלה לשידור בשירות הזרמת המדיה של "נטפליקס" ב-11 במרץ 2022.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי מדע בדיוני אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מסע בזמן
קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטי מדע בדיוני מ-2022
עקרון היחסות

בפיזיקה, עקרון היחסות הוא הדרישה שכל משוואה המתארת חוק פיזיקאלי תהיה בעלת תוצאה זהה בכל מערכות הייחוס הקבילות. את העיקרון טבע איש האשכולות אנרי פואנקרה במסגרת עבודתו בפיתוח תורת היחסות, במקביל לפיתוח שערך אלברט איינשטיין שהוביל לתורת היחסות הפרטית ולתורת היחסות הכללית.

לדוגמה, במסגרת תורת היחסות הפרטית משוואות מקסוול זהות בכל מערכות הייחוס האינרציאליות. במסגרת תורת היחסות הכללית משוואות מקסוול או משוואות השדה של איינשטיין זהות במערכות ייחוס שרירותיות שונות. כמה עקרונות של תורת היחסות יושמו בהצלחה ברחבי התחומים הפיזיקליים, בין אם באופן מרומז (כמו במכניקה הניוטונית; שהתפתחה טרם הגדרת העיקרון) ובין אם באופן מפורש (כמו בתורת היחסות הפרטית ובתורת היחסות הכללית של איינשטיין). במקור, גלילאו גליליי ניסח את עקרון היחסות המקורי כדי להציג שלא ניתן לקבוע לפי חוק פיזיקאלי אם כדור הארץ סובב סביב השמש או להפך<ref></ref>.

ב-1904 הגדיר פואנקרה את העיקרון: <ref></ref> עקרון היחסות קובע שאין דרך פיזיקאלית להבדיל בין גוף שנע במהירות קבועה לבין גוף שאינו נע. אפשר לקבוע שגוף אחד זז ביחס למשנהו, אבל אי אפשר לקבוע מי מהם זז ומי לא. חוקי הפיזיקה זהים במערכות ייחוס הנעות אחת במהירות קבועה ביחס לאחרת, כך שלא ניתן לערוך שום ניסוי פיזיקאלי המסוגל להצביע אם הגוף אינו נע או בתנועה.

== קישורים חיצוניים ==
<div class="mw-content-ltr">
* [http://web.mit.edu/professional/short-programs/courses/relativity_gravity.html Relativity Gravity and Cosmology]
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מכניקה
קטגוריה:פיזיקה
קטגוריה:תורת היחסות הפרטית