המאה ה-18

המאה ה־18 (המאה השמונה־עשרה) היא תקופת זמן שהחלה בשנת 1701 והסתיימה בשנת 1800.

היסטוריונים העוסקים בעולם המערבי נוטים לתחום את המאה ה־18 בין השנים 1715 ו־1789, החל ממותו של לואי הארבעה עשר מלך צרפת וכלה במהפכה הצרפתית; זאת בהתאם לניתוחים חברתיים, פוליטיים ותרבותיים של התקופה<ref name=":4"></ref>.

במרבית המאה נמשך הסדר החברתי של המאות הקודמות, של ממלכות חקלאיות בשליטה ריכוזית של מונרכים שמגייסים צבאות במטרה להתחרות זה בזה – תחרות שבאה לידי ביטוי גם במאבקים צבאיים אימפריאליים חוצי יבשות. סדר חברתי זה הולך ומתערער לקראת סוף המאה<ref name=":4" />.

המאה ה־18 עמדה בסימן "האבסולוטיזם הנאור", ובמהלכה התרחשו שינויים ותהליכים שהולידו את מדינת הלאום המודרנית. האבסולוטיזם הצרפתי הביא למרידות איכרים מרובות, אשר זעזעו באופן חסר תקדים את יסודותיה של המערכת הפיאודלית שעל פיה התנהלו החברה והכלכלה האירופית יותר מאלף שנים. עידן האורות (הנאורות) הגיע בתקופה זו לשיאו, ואיים על מקומה של ההגמוניה המסורתית של התאולוגיה. המעצמות האירופיות הבולטות באותה תקופה היו אוסטריה, האימפריה הבריטית, פרוסיה, צרפת והאימפריה הרוסית<ref name=":4" />; כשעלייתן של מדינות כמו אוסטריה, פרוסיה ורוסיה ערערה את מאזן הכוחות המסורתי במערב אירופה, ויצרה תחרות חדשה מול צרפת, אנגליה וספרד.

לאורך המאה הוקמו מושבות קולוניאליסטיות אירופאיות, תהליך שנמשך גם אל תוך המאה ה־19. בצפון אמריקה, מרד של מספר מושבות היה התשתית לייסודה של ארצות הברית. ניצני המהפכה התעשייתית, שנשאה עימה שינוי מהותי בסדרי החיים החברתיים, הכלכליים וההגותיים באירופה, מתוארכים לאמצע המאה ה־18. זהו שינוי שהתפשט לשאר העולם ועיצב את עולמות התעשייה, הכלכלה והחברה המודרניים<ref name=":5" />. בין היתר, התיעוש לצד צמיחה דמוגפית הובילה לשינויים בגידול המזון<ref name=":4" />. ניצני המהפכה הלכו והתפתחו לצד התפתחותו (הראשונית בשלב זה) של סחר כלכלי בינלאומי חופשי, אותו מתחילות בהדרגה ליישם המעצמות המערב־אירופאיות בעשורים האחרונים של המאה<ref name=":5"></ref>. מאה זו הייתה השיא של סחר העבדים האטלנטי, כאשר על פי ההערכות המקובלות כ־60% בסחר העבדים האטלנטי בהיסטוריה כולה התקיים לאורך מאה זו<ref></ref>.

במהלך המאה, התרחשה עלייתם של מרכזים חילוניים תרבותיים חדשים בפריז ובווינה, שהקרינו על היבשת כולה. מבחינה אסתטית ואמנותית, המאה ה־18 מסמלת את ראשית ההשפעתן של התרבות, האמנות, והמוזיקה האירופית על שאר העולם. עידן מוזיקת הבארוק ועידן המוזיקה הקלאסית בולטים באותה העת, וזרמי האמנות המקובלים הם הבארוק, הרוקוקו והנאו־קלאסיציזם. לקראת סוף המאה עלה הרומנטיציזם כתנועה תרבותית מגובשת.

עד שנת 1715 מתחולל שיאו של "עידן הקרח הקטן". בתקופת השיא הטמפרטורה הממוצעת מוערכת בפער של כ־2 מעלות לעומת ראשית המאה ה־21<ref></ref>.

==אירועים עולמיים==
הגבולות הפוליטיים בתחילת המאה ה-18
בשנים 1775 עד 1783 התרחשה [[מלחמת העצמאות האמריקאית אשר במסגרתה הצליח העם האמריקאי להשתחרר מהשלטון הבריטי הקולוניאלי.]]
בשנים 1789 עד 1799 התרחשה [[המהפכה הצרפתית אשר במסגרתה הופלה המונרכיה האבסולוטית והכנסייה הקתולית נושלה מכוחה.]]
פיתוח [[מנוע הקיטור של ג'יימס ואט בסוף המאה ה-18 היה מרכיב חשוב בהמהפכה התעשייתית בבריטניה.]]
*1756–1763: מלחמת שבע השנים בין מעצמות אירופה במספר חזיתות ברחבי העולם.
*1768–1774: מלחמת רוסיה-טורקיה.
*1775–1782: המלחמה האנגלו-מרתית הראשונה בהודו.
*1775–1783: המהפכה האמריקנית.
*1779–1879: מלחמות הקוסה בין הבריטים למתיישבים הבורים בדרום אפריקה.
* 1781: עמנואל קאנט פרסם את ספרו "ביקורת התבונה הטהורה", מעמודי התווך של הפילוסופיה המודרנית.
*1789–1799: המהפכה הצרפתית.
*1792–1802: מלחמות המהפכה הצרפתית.
*1793: העבדות נאסרה בקנדה העילית.
*1798–1800: המלחמה הבלתי רשמית בין ארצות הברית לצרפת.

=== תנועות חברתיות ופוליטיות ===
==== נאורות ====
באירופה לאורך המאה השתרשו באוכלוסייה יותר ויותר תפיסות הקשורות לנאורות. במרכז תפיסות אלו האמונה בזכויות אדם טבעיות, שנחשבו כפריבילגיות מולדות בלתי ניתנות לביטול שאסור למנוע מאף אדם. זכויות טבעיות אלו כללו שוויון בפני החוק, חופש הפולחן הדתי, חופש הביטוי והעיתונות, הזכות להתאסף, להחזיק ברכוש ולרדוף אחרי האושר. עקרונות הנאורות הוזכרו בפסקת הפתיחה של הכרזת העצמאות של ארצות הברית בשנת 1776<ref name=":4" />.

תפיסות הנאורות קודמו בין היתר על ידי פילוסופים בני המאה. מונטסקייה סבר כי הערובה להגנה על זכויות האזרח תושג באופן האפקטיבי ביותר על ידי הפרדת רשויות. ז'אן ז'אק רוסו סבר כי המפתח הוא חברה דמוקרטית. הוגים אחרים חששו ממתן כוח רב מדי לציבור הרחב שחסר השכלה מספקת וסברו שהדרך היעילה להגשים את ערכי הנאורות תהייה באמצעות אבסולוטיזם נאור, קרי, שליט יחיד ששולט על פי מספר עקרונות: טיפוח האמנויות, המדעים והחינוך, ובמיוחד, הקפדה לא לקבל החלטות שרירותיות, אלא לאכוף חוקים באופן הוגן<ref name=":4" />.

סוף המאה היה מזוהה באופן מסורתי עם שליטי אבסולוטיזם נאור – דוגמת פרידריך השני מפרוסיה, יקטרינה הגדולה מרוסיה, ויוסף השני קיסר האימפריה הרומית הקדושה – אולי במחקר ההיסטורי העדכני ישנה מחלוקת עד כמה באמת יישמו שליטים אלו את עקרונות הנאורות<ref name=":4" />.

==== חילון ====
באירופה, המאה ה־18 המשיכה את הקו של המאות הקודמות מבחינת שיטת השלטון המקובלת של מלכים ששולטים מטעם זכות אלוהית, אולם קו זה נסדק בהדרגה במהלך המאה ונימוקים להחלטות ממשל שונות החלו לגוון גוונים יותר תועלתנים, והיו שליטים שהרגישו צורך להצדיק בפני התושבים את מעשיהם באמצעים יותר רציונליים<ref name=":4" />.

=== מלחמות בין־יבשתיות ===

==== מאבקי האימפריות האירופאיות ====
המעצמות האירופיות הבולטות בתקופה זו היו אוסטריה, האימפריה הבריטית, פרוסיה, צרפת והאימפריה הרוסית. והן מתחרות זו בזו גם באירופה, אך גם בחזיתות רבות ברחבי העולם, באופן שהיה חסר תקדים עד אותה התקופה<ref name=":4" />.

==== קולוניאליזם ====
במאה זו הואץ תהליך הקולוניאליזם העולמי עם הצטרפותם המשמעותית של האימפריה הבריטית והאימפריה הצרפתית למגמה העולמית שהחלה במאות הקודמות עם הספרדים, הפורטוגזים וההולנדים<ref></ref>. הקולוניאליזם התחזק במיוחד בסוף המאה, בעקבות המהפכה התעשייתית שהגבירה מחד את החשיבות בסחר העולמי ומאידך אפשרה את זמינותן של טכנולוגיות המגבירות את יכולתן של אימפריות להילחם ולשלוט על גבי שטחים ממרחק רב<ref name=":3"></ref>.

===== המושבות האירופאיות באמריקה =====
בראשית המאה החזיקו האימפריה הבריטית, הצרפתית והספרדית בקולוניות באמריקה הצפונית. בשנת 1763, כאשר נחתם חוזה פריז שסיים את מלחמת שבע השנים, נאלצה צרפת לנטוש את הקולוניות שלה באמריקה הצפונית, ועל השטח השתלטו הבריטים והספרדים שהרחיבו את שטחן ושלטו כל אחת על כשליש מאמריקה הצפונית<ref name=":2"></ref><ref></ref>. לאחר עזיבתם של הספרדים, המשיכו הבריטים להרחיב את שטחיהם ביבשת, אולם מגמה זו נקטעה עם פרוץ מלחמת העצמאות של ארצות הברית, שהתחוללה בשנים 1775–1783<ref name=":2" />. במהלך המאה, על רקע ראשיתה של המהפכה התעשייתית, התגברו הפרשי הכוחות בין העמים הילידים האמריקאים לבין המעצמות האירופאיות, ועד סוף המאה שלטו הבריטים, הספרדים, ארצות הברית, והאימפריה הרוסית, על מרבית אמריקה הצפונית<ref name=":2" /><ref name=":3" />.

במקביל, לאורך המאה השלימו הספרדים והפורטוגזים את חלוקת אמריקה הדרומית ביניהם ברוח מתווה חוזה סרגוסה.

===== במזרח הרחוק ובדרך אליו =====

* האימפריה הבריטית בהודו – לקראת אמצע המאה החל מאבק בין האימפריה הבריטית והאימפריה הצרפתית על השליטה ברצועת החוף המזרחית של הודו. מאבק זה הוכרע כחלק מתוצאות מלחמת שבע השנים, כאשר ידה של בריטניה על העליונה, והסחר באזור נוהל בשם הבריטים על ידי חברת הודו המזרחית הבריטית. בשנות ה־60 של המאה, לאחר המלחמה, החלה בריטניה להדק את שליטתה על המדינות השונות בהודו. בשלבים אלו שלטה רשמית על שטחים ספציפיים במזרח תת־היבשת – בנגל ואנדרה פרדש – בתחילה באמצעות שליטים מטעם חברת הודו המזרחית, ובהמשך בשלטון ישיר של הכתר הבריטי. בשליש האחרון של המאה, ניהלה האימפריה הבריטית מלחמות מתמשכות מול האימפריה המראטהית וממלכת מייסור, ולאחר שהתקשתה בקרבות בהתחלה, עם התקדמות המאה והתעצמות האימפריה בזכות המהפכה התעשייתית עלתה קרנם של הבריטים. לקראת סוף המאה הכניעו הבריטים את ממלכת מייסור וכבשו את שטחם<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref>.
נקודות ציון:

* 1757: קרב פלסי – נקודת מפתח בדרך לשלטון הבריטי בהודו דה פקטו, הביאה לידי הבריטים טריטוריה שנייה בתת-היבשת וחיזקה משמעותית את יכולתם של הבריטים להשפיע על השלטונות המקומיים בהודו.

===== אוסטרליה =====

* 1788: ההתיישבות האירופית הראשונה באוסטרליה בסידני.

==== התפשטות האימפריה הרוסית ====
האימפריה הרוסית, שהייתה אחת מהאימפריות רחבות הידיים כבר בתחילת המאה, עם שטחים אדירים בצפון אסיה, התרחבה והשתלטה על שטחים נוספים במזרח אירופה, בקווקז, במרכז אסיה ובמזרח הרחוק.

* 1721: נחתם הסכם ניסטאד המסיים את המלחמה הצפונית הגדולה.

== כלכלה ==
* 1717: אייזק ניוטון קובע את שווי הזהב; קביעתו נותרת בשימוש למשך כ־200 שנה<ref></ref>.
* 1720: משבר כלכלי באירופה הוביל לאובדן האמון במודל חברות הצ'ארטר , שפעלו כמונופולים של סחר או קולוניזציה מטעם ממשלות, ומסמן את דעיכת החברות שמאבדות מכוחן הרב עד לסוף המאה<ref></ref>.
* התפתחות היקף הסחר הבינלאומי הביאה לפיתוח מנגנונים יעילים יותר לסחר זה, שבתורם הגבירו חזרה את היקף הסחר. אחד ממנגנונים אלו היה שימוש בשטרות חוב שהונפקו על ידי בנקים מקומיים והקלו על ביצוע קנייה בהיקף גדול יותר של סחורות בין מדינות<ref name=":1"></ref>.
* במהלך מאה זו התגבש מודל כלכלי נפוץ בסין של שושלת צ'ינג, שהייתה בין הכלכלות הגדולות בעולם, בו יזמים קנו שטחים לגידול תוצרת, והעסיקו בהם עובדים בשכר. חקיקה המקנה זכויות רחבות על שטח פרטי הובילה לכך שבתקופה זו התפתח בסין סחר ענף בקרקעות לצד ייעול של הפקת התוצרת, ותופעה זו הגבירה את הניידות החברתית בסין. שאנגחאי של תקופה זו הופכת לאחד מהנמלים החשובים בכלכלה העולמית<ref name=":1" />.
* במהלך המאה מספר מדינות באירופה וארצות הברית מחוקקות חוקים חלוציים של זכויות יוצרים<ref></ref>.

== סכסוכים פנימיים ותמורות פוליטיות ==

=== אירופה ===

* 1701–1714: מלחמת הירושה הספרדית.
* 1703: הצאר הרוסי פטר הגדול ייסד את סנקט פטרבורג וקבע אותה כבירת הקיסרות.
* 1707: חוקי האיחוד של 1707 מיזגו את בתי הפרלמנט של אנגליה וסקוטלנד ויצרו את ממלכת בריטניה הגדולה.
* 1721: רוברט וולפול התמנה לראש ממשלתה הראשון של ממלכת בריטניה הגדולה (דה פקטו).
*1733–1738: מלחמת הירושה הפולנית.
*1740: פרידריך הגדול הוכתר כמלך פרוסיה.
*1740–1748: מלחמת הירושה האוסטרית.
*1746: נערך קרב קלודן, הקרב האחרון שהתחולל על אדמת האי הבריטי.
*1760: ג'ורג' השלישי הוכתר למלך הממלכה המאוחדת.
*1772: חלוקת פולין הראשונה.
*1793: חלוקת פולין השנייה.
*1795: חלוקת פולין השלישית.
*1799: נפוליאון מבצע הפיכה צבאית ונעשה לדיקטטור צרפת.

=== אמריקה ===

* 1718: מתיישבים צרפתים יסדו את העיר ניו אורלינס בצפון אמריקה.
* 1763–1766: מרד פונטיאק – האינדיאנים בצפון אמריקה.
* 1785–1795: המלחמה האינדיאנית בצפון מערב בין הילידים האמריקנים לארצות הברית.
* 1789: ג'ורג' וושינגטון נבחר לנשיא ארצות הברית.
* 1791–1804: מרד העבדים בהאיטי.
* 1795: הסכם פינקני בין ארצות הברית וספרד העניק לאמריקנים את השליטה על אדמות מיסיסיפי.

=== המזרח התיכון ===

* 1794–1796: השושלת הקאג'ארית הצליחה לאחד תחתיה את הממלכות שהתפצלו באמצע המאה מממלכת פרס, והשיבה לשליטתה שטחים נוספים מין הקווקז שבעבר היו שייכות לממלכה הגדולה<ref></ref>.

=== המזרח הרחוק ===

* 1717–1758: נפילת האימפריה המוגולית – לאחר שבראשית המאה שולטת האימפריה במרבית תת היבשת ההודית, בעיות כלכליות ופלישות ממערב מגבירות בעיות של ריבונות, והאימפריה הולכת ומאבדת שטחים עד שבמחצית המאה מאבדת את רובו הגדול של שטח האימפריה, ונותרת עם שטח באזור נפאל המודרנית. עד מחצית המאה האימפריה המראטהית היא זו שיורשת את עיקר הדומיננטיות בתת-היבשת, אולם דומיננטיות זו נשחקת במהרה עם התבססותם של הבריטים באזור<ref></ref><ref name=":2" />.
* 1747: אחמד שאה יסד את האימפריה הדוראנית באפגניסטן של ימינו.
* באימפריה המוגולית טרם הפלישה הבריטית עודדו לאורך המאה מטיפים אסלאמים את החזרה לאסלאם נקי מהשפעות הינדואיסטיות, בהיפוך למגמה סינקריטיסטית שהייתה במאות הקודמות. באזורים עליהם השתלטו הבריטים, ניסו האירופאים ליצור הבחנה מוגדרת בין המאמינים בכל דת, וכך למעשה חידדו את הפערים ובידול בין הדתות<ref name=":02"></ref>.

=== אפריקה שמדרום לסהרה ===

* במערב אפריקה עקב שגשוגה המהיר של ממלכת אשנטי, עלתה בינה לבין האוקיינוס קונפדרציית פנטה של מספר שבטים המתאחדים בחשש מפני אשנטי. פנטה מצד אחד מתווכים בין הנמלים האירופאים לסחורות של אשנטי מלב היבשת, ומצד שני נמצאים כל העת בחיכוך מולם<ref></ref>.

== תגליות והמצאות ==
=== תחום הרפואה ===
המאה ה־18 הייתה נקודת מפנה ברפואה, מבחינת היכולת ליישם בקנה מידה רחב, ולו באופן ראשוני, תגליות חשובות שהתגלו קודם לכן.

לאורך המאה תחומים של רפואה מונעת, כמו בריאות הציבור והיגיינה, זכו לראשונה במאה זו לתשומת לב רצינית. לראשונה החלו להישמר נתונים סטטיסטיים שקשורים בבריאות הציבור, והחלה התייחסות בחקיקה לנושא של מניעת מחלות<ref name=":0"></ref>.

במאה זו נוסדו בתי חולים חלוציים למגוון מטרות. בפריז, פיליפ פינל שינה את התפיסה הרווחת לגבי פסיכיאטריה, והחליף את התפיסות הקודמות שמדובר באנשים רדופי שדים. חשיבה מדעית רציונלית מצאה עצמה משפיעה על תחומים רבים. עם זאת, לקראת סוף המאה היו אפנתיים גם הזרמים פסאודו-מדעיים חדשים, דוגמת פרנולוגיה ומסמריזם <ref name=":0" />.

המצאות שונות בתחום הרפואה, דוגמת המלקחיים הרפואיים שמתאימים ללידה, השתכללו בהדרגה לאורך המאה וסייעו להציל חיי אדם רבים<ref name=":0" />.

נקודות ציון בולטות:
* 1714: הומצא מדחום הכספית.
* 1761: ספר שפרסם ג'ובאני בטיסטה מורגני נחשב לראשית מדע הפתולוגיה<ref name=":0" />.
* 1796: הרופא אדוארד ג'נר המציא את החיסון נגד אבעבועות שחורות.

=== תחומים נוספים ===
*1709: ברתולומאו כריסטופורי המציא את הפורטה-פיאנו, האבטיפוס של הפסנתר המודרני.
*1712: מנוע הקיטור של ניוקומן.
*1748: פורסמה זהות אוילר.
*1752: כליא הברק הומצא על ידי בנג'מין פרנקלין.
*1764: פורסם חוק בייס (סטטיסטיקה והסתברות).
*1775: הממציא דייוויד בושנל פרסם את המצאת הצוללת הראשונה.
*1776: אוניית הקיטור הראשונה.
*1779: גילוי תופעת הפוטוסינתזה.
*1781: ויליאם הרשל גילה את כוכב הלכת אוראנוס.
*1787: הפיזיקאי הבריטי אברהם בנט המציא את אלקטרוסקופ עלי הזהב.
*1791–1795: בתוך מספר שנים מתבצעת פריצת דרך משמעותית באפשרות לשלוח אותות למרחק באמצעות מערכת תקשורת חזותית, טרם פיתוחו של הטלגרף החשמלי<ref></ref>.
*1797–1798: נערך ניסוי קוונדיש.
*1799: התגלתה אבן רוזטה.
* לואיג'י גלווני גילה את תופעת הביו חשמל.

== תרבות פופולרית ==
תקופה זו היא ראשיתה של נקודת מפנה בחשיבותה העולם של אמנות ותרבות מערבית, מבחינת השפעתה על תרבויות ואמנויות ברחבי העולם. בתקופה זו, למשל, כבר בלטה השפעת אמנות מערבית על הציור המוגולי, והשפעות שונות על אמנות ארצות האסלאם בעיקר בעקבות השפעה משמעותית שספגו בירות תרבות מרכזיות דוגמת איסטנבול. עם זאת, ההשפעה במאה זו עדיין התמקדה בעיקר בתחומים או באזורים ספציפיים<ref></ref>.

=== יצירות בולטות ===
==== פרוזה והגות ====
בתקופה זו הגיעה לשיאה הגות תקופת הנאורות, ונכתבו בתקופה זו כתבי הגות שהשפיעו על התפתחות החברה המערבית המודרנית. לדוגמה, ספרו של ז'אן ז'אק רוסו, "האמנה החברתית", סייע לעצב תפיסות שהפכו בהמשך לחלק ממבנה המערכת הדמוקרטית המודרנית.

יצירות בולטות נוספות:
*שקיעתה ונפילתה של הקיסרות הרומאית
*רובינזון קרוזו
*מסעות גוליבר
*האנציקלופדיה הגדולה
*קנדיד
*כתבי הפדרליסט
*ביקורת התבונה המעשית
*טריסטראם שנדי
*עושר האומות
*חסד מופלא
==== מוזיקה ====
*ארבע העונות (ויוואלדי)
*טוקטה ופוגה ברה מינור
*הפסנתר המושווה
*נישואי פיגארו
*רקוויאם (מוצרט)
==== תיאטרון ====
*הספר מסביליה
*משרתם של שני אדונים
*נתן החכם

=== אדריכלות ===
* לאורך המאה: אדריכלות נאו־קלאסית – סגנון אדריכלי המבוסס על שאיפה למסורת האדריכלית ההיסטורית או לגישות אסתטיקה המבוטאות באמנות יוון ורומא בעת העתיקה<ref></ref>.
* החל מאמצע המאה: התחייה הגותית – עלייתו של זרם האדריכלות, שהיה פופולרי בעיקר באימפריה הבריטית, וניסה לשחזר את האדריכלות הגותית של ימי הביניים באירופה באמצעים ובהקשרים מודרניים יותר<ref></ref>.
*אדריכלות הבארוק שהחלה לצבור תאוצה באירופה של המאה הקודמת, נותרה דומיננטית גם במאה זו, ואף משפיעה מחוץ לאירופה, ולמשל, משפיעה באופן נרחב על הבנייה באימפריה העות'מנאית<ref></ref>.
* ארמון אלכסנדר
* ארמיטאז'
* ארמון סנסוסי
* הספרייה הלאומית של אוסטריה
* הבית הלבן

=== שונות ===
* בתקופה זו שגשגה באימפריה העות'מאנית תעשייה אומנותית סביב ייצור עבודות מתכת ומשנהב, שטיחי אוסאק וטכניקות חדשות לייצור טקסטיל. התעשייה השפיעה על עיצובם של חפצי נוי ואמנות דקורטיבית באירופה ובמקומות נוספים<ref></ref>.

== אסונות טבע ==

* 1755: רעידת האדמה בליסבון.

== ערים חדשות ==
*סנט פטרסבורג (1703)
*ריאד (1746)
*לוס אנג'לס (1781)
*בנגקוק (1782)
*וושינגטון די. סי. (1790)
*טורונטו (1793)
*אודסה (1794)

==אישים בולטים ==
=== מדענים ===
*לאונרד אוילר, מתמטיקאי שווייצרי
*אדם סמית', כלכלן סקוטי
*הנרי קוונדיש, מדען בריטי
*אנדרס צלזיוס, אסטרונום ופיזיקאי שוודי
*לואיג'י גלווני, רופא ופיזיקאי איטלקי
*ג'יימס ואט, מהנדס סקוטי
*קארולוס ליניאוס, בוטנאי שוודי
*דניאל ברנולי, מתמטיקאי שווייצרי
*אדוארד גיבון, היסטוריון אנגלי

=== מדינאים ומנהיגים ===
*יקתרינה הגדולה, קיסרית האימפריה הרוסית
*ג'ורג' השלישי, מלך הממלכה המאוחדת
*לואי הארבעה עשר, מלך צרפת
*לואי השישה עשר, מלך צרפת
*פרידריך השני, מלך פרוסיה
*מריה תרזה, ארכידוכסית אוסטריה
*תומאס ג'פרסון (מדינאי אמריקני)
*אלכסנדר המילטון (מדינאי אמריקני)
*אדמונד ברק (מדינאי ופילוסוף אירי)
*ג'ורג' וושינגטון (מצביא ומדינאי אמריקני)
*בנג'מין פרנקלין (דיפלומט ומדינאי אמריקני)
*מקסימיליאן רובספייר (מנהיג המהפכנים בצרפת)

=== מגלי ארצות ===
*ג'יימס קוק, מגלה ארצות אנגלי
*ג'ורג' ונקובר, מגלה ארצות אנגלי
*ויטוס ברינג, מגלה ארצות דני
*ג'יימס ברוס, מגלה ארצות סקוטי
*ז'אן-פרנסואה לה פרוז, מגלה ארצות צרפתי
*דניאל בון, מגלה ארצות אמריקאי

=== מצביאים ===
*אלכסנדר סובורוב
*גריגורי פוטיומקין
*הוריישו נלסון
*המרקיז דה לה פאייט

=== אמנות ===
==== ציור ====
*תומאס גיינסבורו, צייר אנגלי
*ג'ושוע ריינולדס, צייר אנגלי
*פרנסואה בושה, צייר צרפתי
*פרנסיסקו דה גויה, צייר ספרדי
*קיטגאווה אוטאמרו, צייר יפני
*ג'ובאני בטיסטה טייפולו, צייר ונציאני
*סוזוקי הארונובו, צייר יפני
*רחל ראוש, ציירת הולנדית
*ויליאם הוגארת, צייר אנגלי
*ז'אן־אונורה פרגונאר, צייר צרפתי
*ז'אק־לואי דויד, צייר צרפתי
*ולדימיר בורוביקובסקי, צייר רוסי
*ז'אן־בטיסט סימאון שארדן, צייר צרפתי
*רוזלבה קריארה, ציירת ונציאנית
*קאנאלטו, צייר איטלקי

==== פיסול ====
*אטיין מוריס פלקונט, פסל צרפתי
*איוואן מרטוס, פסל רוסי

==== מוזיקה ====
*יוהאן סבסטיאן באך, מלחין גרמני
*וולפגנג אמדאוס מוצארט, מלחין אוסטרי
*גאורג פרידריך הנדל, מלחין גרמני
*יוזף היידן, מלחין אוסטרי
*אנטוניו ויוואלדי, מלחין וונציאני
*פאוסטינה בורדוני, זמרת אופרה איטלקייה
*פארינלי, זמר אופרה איטלקי
*סנזינו, זמר איטלקי

==== הגות, ספרות ושירה ====
*יוהאן וולפגנג פון גתה (הוגה וסופר גרמני)
*סמואל ג'ונסון (סופר אנגלי)
*דני דידרו (הוגה וסופר צרפתי)
*אדמונד ברק (פילוסוף ומדינאי אירי)
*וולטר (הוגה וסופר צרפתי)
*דייוויד יום (פילוסוף סקוטי)
*ג'ונתן סוויפט (סופר אנגלי)
*עמנואל קאנט (פילוסוף גרמני)
*ז'אן-ז'אק רוסו (פילוסוף צרפתי)
*פרידריך שילר (סופר גרמני)
*מרי וולסטונקראפט (סופרת, עיתונאית ופילוסופית בריטית)
*גוטהולד אפרים לסינג (פילוסוף גרמני)

==== תיאטרון ====
*פייר בומרשה
*דניס פונביזין
*קרלו גולדוני

==== אדריכלות ====
*ג'קומו קברנגי
*ברתולומאו רסטרלי
*גאורג ונצסלאוס פון קנובלסדורף
*יוהאן ברנהרד פישר פון ארלך

=== אחרים ===
*מאדאם דה פומפדור, פילגשו של לואי החמישה עשר, מלך צרפת.
*בנדיקט ארנולד – מי שנתפס הן על ידי הממלכה המאוחדת והן על ידי ארצות הברית כבוגד במהלך מלחמת העצמאות האמריקאית.

<gallery widths="180px" heights="200px" perrow="5">
Gilbert_Stuart_Williamstown_Portrait_of_George_Washington.jpg|ג'ורג' וושינגטון
Élisabeth_Vigée_Le_Brun_-_Marie-Antoinette_au_livre_-_1785.jpg|מארי אנטואנט
BenFranklinDuplessis.jpg|בנג'מין פרנקלין
Wolfgang-amadeus-mozart_1.jpg|וולפגנג אמדאוס מוצארט
D%27après_Maurice_Quentin_de_La_Tour,_Portrait_de_Voltaire_(c._1737,_musée_Antoine_Lécuyer).jpg|וולטר
</gallery>

===אישים בולטים ביהדות===

* הבעש"ט
* המגיד ממזריטש
* רבי שניאור זלמן מלאדי
* הגאון מווילנה
* משה מנדלסון
* הרמח"ל
* יעקב פרנק
* שלמה מיימון
* חיים אבן עטר
*רבי נחמן מברסלב

==קישורים חיצוניים==

* 

== ביאורים ==

==הערות שוליים==

*
18
+