אבטליון (זוגות)

אַבְטַלְיוֹן היה אב בית דין בסוף תקופת הזוגות, חברו של שמעיה שהיה נשיא הסנהדרין. אחריהם באו הלל ושמאי, שחתמו את תקופת הזוגות.

שמעיה ואבטליון היו גרים, הם עצמם, או שהיו רק בני גרים. לפי דברי התלמוד הבבלי היו מבני בניו של סנחריב, שהיה אחד ממלכי אשור.

== המאמר במסכת אבות ==
מאמרו של אבטליון מופיע במשנה במסכת אבות:

==פירוש השם==
את פירוש שמו של אבטליון מביא הרב עובדיה מברטנורא:

==סיפורים על אבטליון==
===המעשה בהלל===
על הלל תלמידם של שמעיה ובאבטליון מסופר:

=== הפגישה עם הכהן הגדול ===
התלמוד הבבלי מספר על אירוע שקרה בגמר עבודת הכהן הגדול ביום הכיפורים (מוצאי יום הכפורים). לפי התלמוד, רוב העם עזבו את הכהן הגדול והלכו לקראת שמעיה ואבטליון. בסופו של דבר הלכו שמעיה ואבטליון עם העם שהלכו אליהם, לשאול בשלום הכהן הגדול. אולם, קיים שינוי גרסאות בין התלמוד בבלי ומדרש הגדול אודות חילופי הדברים בין שמעיה ואבטליון והכהן הגדול. לפי המסופר בתלמוד בבלי, הכהן גדול זלזל בכבוד שמעיה ואבטליון והם השיבו במענה שנון וחד שהיה בו כדי להעמיד את הכהן על טעותו. במקביל, המדרש הגדול גורס שהכהן גדול "תיקן" את המילים של הזוגות להורות כי אין גדולת הכהן מחמת ייחוסו לאהרן הכהן, אלא מצד עשיית מעשה אהרן.

==בהלכה==
זכריה פרנקל כותב על שמעיה ואבטליון: "מן שמעיה ואבטליון נודעו הלכות אשר העידו אחרים בשמם, אבל הם עצמם לא באו במשנה וברייתא בין שוני ההלכות."

במחלוקת של תקופת הזוגות, המחלוקת על הסמיכה ביום טוב, אבטליון היה בדיעה שאין לסמוך.

שאר ההלכות המובאות בשם אבטליון מובאות במשותף עם שמעיה.

אלו כוללות:
* את האיסור להקריב קרבן חגיגה בשבת, עליו חלק יהודה בן דורתאי, חכם בן ימיהם:
:"יהודה בן דורתאי פירש הוא ודורתאי בנו, והלך וישב לו בדרום, אמר אם יבוא אליהו ויאמר להם לישראל מפני מה לא חגגתם חגיגה בשבת מה הן אומרים לו? תמהני על שני גדולי הדור שמעיה ואבטליון שהן חכמים גדולים ודרשנין גדולים ולא אמרו להן לישראל חגיגה דוחה את השבת".
*עדות שהובאה בשמם מתייחסת לדין מוקצה ביום טוב:
:"חיה שקננה בפרדס צריכה לזמן וצפור דרור צריך לקשור בכנפיה כדי שלא תתחלף באמה וזו עדות שהעידו מפי שמעיה ואבטליון"
*על ההלכה שאמר ר' יוסי: "שהעובר פוסל (מלאכול בתרומה) ואינו מאכיל", מובא בגמרא: "זו עדות העיד ר' יוסי מפי שמעיה ואבטליון והודו לו".
*"עד שבאו שני גרדיים משער האשפות שבירושלים והעידו משום שמעיה ואבטליון, שלשת לוגין ה מים שאובין פוסלין את המקוה".

==במחקר==
את דברי יהודה בן דורתאי האומר ששמעיה ואבטליון היו "דרשנים גדולים" פירש אייזיק הירש וייס במובן של מדרשי הלכה, ובהתאם כתב: ״בימי שמעיה ואבטליון החלו לפלוס מסילות חדשות בדרישת התורה ואלה שני הראשים היו מתוארים בשם הכבוד ״דרשנים גדולים״. יצחק אייזיק הלוי, לעומתו, טוען שיש לפרש "דרשנים גדולים" במובן של דרשנות לציבור, וטוען שבכל התלמוד אין דרשות המובאות בשם שמעיה ואבטליון.

== קברו ==
רבי שמואל ב"ר שמשון שסייר בארץ ישראל בתחילת המאה ה-13 (1210 לערך) תיאר בספרו "מסע דפלסטינא" מסורת לפיה בגוש חלב מצויים "קברי שמעיה ואבטליון ובצידם קברי אדרמלך ושראצר". כמו כן תיארו את הקברים נוסעים נוספים מימי הביניים כגון מנחם החברוני, יעקב השליח, תלמיד הרמב"ן, אשתורי הפרחי ועוד.

המתחם נמצא בסמוך לכניסה לכפר. זהו מבנה קטן ובו סרקופג כפול.

== הנצחה ==
על שמו רחובות ברמת גן, בני ברק, תל אביב, הרצליה ואלעד.

==לקריאה נוספת==
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20060928021834/http://www.birkatmoshe.org.il/ftpeng/audio/sichot/4653010.asx שיחה על שמעיה ואבטליון] מאתר "ישיבת ברכת משה".

==הערות שוליים==

קטגוריה:אישים שעל שמם יישובים בישראל
קטגוריה:גרים במשנה ובגמרא
קטגוריה:הזוגות