הבו לי חירות או הבו לי מוות!

"הבו לי חירות או הבו לי מוות!", [[ליטוגרפיה (1876), מספריית הקונגרס]]
"הבו לי חירות או הבו לי מוות!" (באנגלית: Give me liberty, or give me death!) הוא ציטוט המיוחס לפטריק הנרי מנאום שנשא בוועידת וירג'יניה השנייה ב-23 במרץ 1775,<ref></ref> בכנסייה האפיסקופלית של סנט ג'ון בריצ'מונד, וירג'יניה.

הנרי הצליח להפר את האיזון בין נוכחי הועידה ושכנע את משתתפיה להעביר החלטה שתאפשר לחיילי כוחות וירג'יניה להשתתף במלחמת העצמאות של ארצות הברית. בין הנציגים באותה ועידה, היו נשיאי ארצות הברית לעתיד תומאס ג'פרסון וג'ורג' וושינגטון.

== פרסום ==
הנאום פורסם בדפוס לראשונה רק בשנת 1816 בכתב העת The Port Folio . גרסת הנאום הידועה כיום הופיעה לראשונה בביוגרפיה של פטריק הנרי, שנכתבה על ידי ויליאם וירט ב-1817, Sketches of the Life and Character of Patrick Henry. קיימת מחלוקת בין היסטוריונים האם הקרדיט על כתיבת הנאום ומילות הסיום המפורסמות הוא של הנרי או של וירט.

== ביקורת וקבלה ==
לדברי אדמונד רנדולף, לאחר שפטריק הנרי סיים את נאומו, שררה דממה בוועידה למשך מספר דקות. תומאס מרשל אמר לבנו, ג'ון מרשל, שהיה לימים נשיא בית המשפט העליון הרביעי של ארצות הברית, כי הנאום היה .<ref name="ICF20140203"> Excerpt from </ref><ref></ref> אדוארד קרינגטון שהאזין ליד חלון הוועידה, ביקש להיקבר באותו מקום, וב-<ref></ref><ref></ref><ref></ref>

מנסח הצהרת הזכויות של וירג'יניה , ג'ורג' מייסון , אמר כי: באופן מיידי יותר, ההחלטה , שהכריזה על התנתקות שלוש עשרה המושבות מממלכת בריטניה הגדולה, התקבלה, והנרי מונה ליו"ר הוועדה שמשימתה הייתה כעת הקמת מיליציה.

המושל מטעם בריטניה, ג'ון מאריי, דוכס דנמור , הגיב בהשתלטות על מחסני אבק השריפה בויליאמסבורג , וירג'יניה במהלך קרבות לקסינגטון וקונקורד.

על פי ההיסטוריון האנגלי, ברנרד מאיו , יהיו מילותיו המדויקות של הנרי אשר יהיו, 

== משפטים דומים שנאמרו לפני אותו נאום ==
היו משפטים דומים שהיו בשימוש לפני נאומו של הנרי. המחזה מ-1713, Cato, a Tragedy , היה פופולרי מאוד במושבות האמריקאיות. המחזה ידוע היטב בשל ציטוטי האבות המייסדים ממנו. לצבא הקונטיננטלי הוצג המחזה, ביוזמתו של ג'ורג' וושינגטון, בוואלי פורג' . המחזה הכיל את השורה: (באנגלית: ; מערכה שנייה, סצנה רביעית). הביטוי "חירות או מוות" הופיע גם על דגלה של המיליציה קולפפר מיניוטמן מ-1775.<ref></ref>

באופרה מ-1657, Artemisia , יש אריה בשם Dammi morte o libertà ("תן לי מוות או חירות"), אם כי ההקשר כאן שונה מפני שבאריה, "חירות" לא נועדה לחופש פוליטי. אורונטה מבקשת, בסצנה הראשונה, מאמור, ההאנשה של האהבה, לשחרר אותה מקשרי האהבה או להרוג אותה מאחר שכאבי האהבה קשים מכדי לסבול אותה: (באנגלית: ).

באורטוריה של גאורג פרידריך הנדל מ-1746, יהודה המכבי שר: (באנגלית: ).

== המשפט בהקשרים אחרים ==
הביטוי הופיע כ[[גרפיטי במהלך הפגנות הונג קונג, שהתקיימו ב-2019–2020.]]
ביטויים המקבילים למשפט, הופיעו במגוון מקומות אחרים:

ההמנון הלאומי של אורוגוואי, מכיל את השורה ().<ref>[http://www.embajadadeluruguay.com.ar/himno.htm History about the Anthem of Uruguay] Embassy of Uruguay in Argentina</ref>

ההמנון הלאומי של צ'ילה, מכיל את השורה ().

הצהרת ארברואת' , מ-1320, היה מכתב לאפיפיור, בהקשר לעצמאות סקוטלנד, שהכיל את השורה: . הצהרה זו, צוטטה, בדרך כלל, כהשראה להכרזת העצמאות של ארצות הברית על ידי רבים, כולל הסנאט האמריקאי,<ref></ref> וייתכן שהנרי ידע על ההצהרה, כשכתב את נאומו.

המוטו הלאומי של יוון הוא "חירות או מוות" (ביוונית: Ελευθερία ή θάνατος). יוון קמה במהלך מלחמת העצמאות היוונית שאירעה בשנות ה-20 של המאה ה-19, כאשר מטרת המלחמה הייתה למרוד בשלטון העות'מאני.<ref></ref>

סיפור עממי בברזיל מספר כי ב-1822 השמיע קיסר ברזיל, פדרו הראשון, את "זעקת הנהר איפיראנגה" המפורסם, "עצמאות או מוות" (בפורטוגזית: Independência ou Morte), כשברזיל הייתה עדיין קולוניה של ממלכת פורטוגל.<ref></ref>

במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה, בדגלו של צבא המרד המהפכני של אוקראינה האנרכיסטי של נסטור מאכנו באוקראינה היו הסיסמאות "חירות או מוות" ו-"הארץ לאיכרים, המפעלים לעובדים".<ref>Eikhenbaum, Vsevolod M. (Volin), The Unknown Revolution, 1917-1921: Book III: Struggle for the Real Social Revolution, Part II: Ukraine (1918-1921), Free Life Editions (1974), , </ref> 

במרץ 1941, המוטו של ההפגנות הציבוריות בממלכת יוגוסלביה נגד חתימת ההסכם עם גרמניה הנאצית היה (בקרואטית: Bolje grob nego rob).<ref></ref>

במהלך מלחמת העצמאות של אינדונזיה, הנוער העממי השתמש בביטוי Merdeka atau Mati ("חופש או מוות").<ref name="Padmodiwiryo2015"></ref>

בנאום "ההצבעה או הכדור" , שנאמר על ידי פעיל זכויות האדם האמריקאי, מלקולם אקס, ב-1964 בקליבלנד, אוהיו: (באנגלית: ).<ref></ref>

ב-2012, סין, רן ג'יאניו, סטודנט לשעבר בן 25, נשפט לשנתיים של חינוך מחדש באמצעות עבודת עונשין, בשל נאומו המקוון נגד המפלגה הקומוניסטית של סין. חולצה של רן עליה כיתוב של בסינית, נלקחה כראיה לאשמתו החברתית.<ref></ref>

במהלך המהפכה הצרפתית, המשפט שנהיה לאחר מכן המוטו הלאומי של צרפת, "Liberté égalité fraternité" ("חירות, שוויון, אחווה"), נכתב לפעמים כ-"Liberté, égalité, fraternité où la mort" ("חירות, שוויון, אחווה או מוות").

== ראו גם ==
* חירות, שוויון, אחווה

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* 
* 
* 
* 
* 
* 
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://librivox.org/search?title=Give+Me+Liberty&author=HENRY&reader=&keywords=&genre_id=0&status=all&project_type=either&recorded_language=&sort_order=catalog_date&search_page=1&search_form=advanced הבו לי חירות או הבו לי מוות!], LibriVox
* [https://www.makorrishon.co.il/magazine/504683/ הבו לי חירות או הבו לי מוות!] הנוסח העברי המלא לנאום במקור ראשון (בתרגום אלחנן שפייזר)

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ביטויים פוליטיים
קטגוריה:המהפכה האמריקאית
קטגוריה:וירג'יניה: היסטוריה