דוד טמקין

הרב מנחם דוד טֶמקִין (בכתיב יידי: טעמקין; תרכ"א<ref>או תר"ך ()</ref> – ט' בחשוון ה'תרפ"ג) היה רבה של העיר פיוטרקוב בתקופת מלחמת העולם הראשונה ולאחריה ומחשובי רבני פולין. היה מגדולי חסידי השפת אמת מגור ובנו האמרי אמת ואף עמד עמהם בקשרי משפחה. מחבר הספר "ויברך דוד" על מסכתות ברכות ושבת.

== ביוגרפיה ==
נולד בוורשה לאביו הרב מיכאל טמקין<ref>ראה עליו גם בספר "בזעשזשין – יזכור בוך" (ספר קהילה) [https://tablet.otzar.org/#/b/156984/p/82/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686092622548 עמ' 66] (ביידיש).</ref> (האפסנאי של מבצר ברסט ליטובסק ובנו של הרב דוד טמקין<ref>נוסח מצבתו הועתק בספר "נחלת  עולמים" (ורשה, תרמ<nowiki></nowiki>ב) [https://tablet.otzar.org/#/b/20329/p/40/t/1687471800803/fs/0/start/0/end/0/c/1687472692009 אות ע"ט]</ref> שהיה מגאוני וורשה) ולאמו לאה דבורה.<ref>דער יוד (ורשה), גיליון 251, 31.10.1922, עמ' 4</ref> למד בבריסק אצל הרב יוסף דב הלוי מבריסק בעל "בית הלוי",<ref>בין משפחת הרב טמקין ומשפחת בית בריסק שרר קשר משפחתי (אשתו השלישית של הבית הלוי, אסתר ביילא רובינליכט, הייתה בת דודתו: [https://www.nli.org.il/he/newspapers/hmz/1886/05/03/01/article/10/?e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 אביה רבי מרדכי יהודה טמקין היה בנו של רבי דוד טמקין מוורשה]. על קשר נוסף בין המשפחות - ראה: "הפרדס" (שיקגו) – [https://tablet.otzar.org/#/b/21564/p/227/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686091565989 שנה יד חוברת ו עמ' 43]; "הרב מבריסק" – [https://tablet.otzar.org/#/b/180653/p/154/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686091266881 חלק א עמ' 128]).

הרב טמקין מזכיר את רבו בספרו "ויברך דוד" ([https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6987&st=&pgnum=127&hilite= דף סב: - עמ' 124, שבת דף עא ד"ה בגמ']) בתואר "אלוף נעורי".</ref> אצלו הוסמך לרבנות, ואצל רבי ישראל יהושע מקוטנא שהיה רבו המובהק.

נשא את גיטל, בתו של משה נתן האלבר, מנגידי ורשה. חותנו הוריש לו הון רב. ביתו שבוורשה היה גדול מֵמדים, ופקדו אותו רבים מגדולי וגאוני פולין. גם רבו רבי יהושע מקוטנא היה מתארח בביתו באופן קבוע כאשר היה שוהה בעיר.

נמנה עם חסידי גור והיה מקורב לרבי יהודה אריה לייב מגור.<ref>למשל ראה "ספר פלונסק והסביבה (ניישטאט וסוכוצ'ין)" [https://tablet.otzar.org/#/b/151908/p/145/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686096521814 עמ' 146] – "מכתב מזויף מהרצל לרבי מגור", באתר אוצר החכמה</ref> עמד בקשר גם עם רבי חיים אלעזר וקס (חתן רבו רבי יהושע מקוטנא).<ref></ref> כמו כן היה מקורב לרבי אברהם בורנשטיין מסוכטשוב בעל ה"אבני נזר". לימודו שילב בקיאות ולמדנות, והוא התפרסם כעילוי ותלמיד חכם מובהק עוד בצעירותו. הוא כונה "העילוי הוורשאי".<ref></ref>

לאחר נישואיו עסק במסחר במשך כשלושים שנה. לאחר שירד מנכסיו, החליט להתמודד למשרת רבנות. תחילה הגיש את מועמדותו לרבנות זדונסקה וולה בתמיכת חסידי גור שבעיר, אולם חסידי אלכסנדר התנגדו לקבל רב מחסידי גור, ובעיר פרצה מחלוקת בין שני הצדדים.<ref>.</ref> בתחילה נבחר הרב טמקין, אך תומכי המועמד השני הרב אליעזר ליבשיץ שהיה מיוצאי ליטא הצליחו לבטל את הבחירות על ידי השלטונות, ובבחירות השניות נבחר הרב ליבשיץ.<ref></ref>

בעצת ידידיו ובראשם רבי מאיר יחיאל הולשטוק מאוסטרובצה הגיש מועמדות לרבנות פיוטרקוב. הרב הולשטוק אף נסע במיוחד לעיר בשביל להבטיח את בחירתו, ושהה בה במשך מספר שבועות. פרנסי העיר שקלו לשלול את המועמדות שלו מכיוון שלא שימש לפני כן כרב בעיר או בקהילה כלשהם, אך לאור המלצת הרב הולשטוק הוחלט למנותו כרב העיר. לאחר מינויו לתפקיד בחודש אדר תרע"ב,<ref>[https://www.nli.org.il/he/newspapers/hmd/1912/02/29/01/article/13.2/?e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 "ברכת מז"ט"], המודיע (פאלטאווע) גיליון 20, 29.2.1912 (י"ג באדר ה'תרע"ב), עמ' 320. [https://tablet.otzar.org/#/b/25612/p/2/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686075472111 הסכמתו לספר "שמונה עשר דבר"] כאב"ד פיוטרקוב ניתנה בפרשת כי תצא תרע"ב.

אך לפי "פיוטרקוב טריבונלסקי והסביבה" ([https://tablet.otzar.org/#/b/157209/p/57/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686095905796 עמ' 116]), הוא נבחר לתפקידו בי"ב בתמוז 1913.</ref> הוא עבר לפיוטרקוב.
רבי [[מאיר שפירא יורשו של רבי מנחם דוד טמקין ברבנות פיוטרקוב ליד קברו]]
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה נכבשה העיר בידי שלטונות הצבא, ומאז עברה בין רשות לרשות, כאשר בכל פעם הודיעו לרב, כנציג הדתי של קהילתו, שאם תתרחש פעולה כלשהי הנוגדת לתקנות תוטל האחריות על כתפיו. האזהרות החוזרות ונשנות השפיעו לרעה על מצב בריאותו והחמירו את מחלתו.

באוקטובר 1914, זומן הרב טמקין למשפט של שני חיילים יהודיים שפעלו בשורות צבא האימפריה הרוסית והואשמו בריגול לאחר שנשמעו מפיהם קריאות "שמע ישראל" שזוהו על ידי חברי פלוגתם כהשמעת מילות קוד לצד האויב. נשיא בית הדין הצבאי שהיה בעל דרגת גנרל, התברר כמכר וותיק של הרב טמקין מהתקופה בה שימש כמפקד מבצר ברסט ליטובסק כאשר אביו רבי מיכאל שהיה האפסנאי של המקום עמד עמו בקשרי ידידות קרובים. ההיכרות סייעה לדברי הסנגוריה של הרב טמקין והשניים שוחררו וניצלו ממוות. לאחר סיום המשפט ביקש הרב טמקין ממכרו נשיא בית המשפט שיעניק לו תעודה המאשרת את נאמנותו ומסירותו לשלטון הרוסי כבן למשפחה שתרמה רבות לצבא הרוסי. תעודת היושר הוענקה לו בהטעמה שמן הראוי להתייחס אליו כאל אישיות דגולה הנושאת בעול בתפקידו כמנהיג רוחני וכאזרח ממדרגה ראשונה, והוא ייחס לה חשיבות רבה.

הוא נבחר ליו"ר כינוס הרבנים שהתכנס בלובלין בין 12–14 בספטמבר 1916, לפי הוראת השלטון המרכזי של הקיסרות הגרמנית בפולין.

הרב טמקין נמנה עם חברי "מועצת גדולי התורה" בפולין.<ref></ref> בכ"ג-כ"ה טבת תרפ"ב התקיימה "אספת הרבנים בוורשה" בהשתתפות יותר מ-200 אדמו"רים ורבנים מפולין, גליציה וליטא. בתום הקראת החלטות האספה, בחרו הרבנים חמישה עשר חברי "וועד הנהגה" מרכזית וביניהם הרב טמקין.<ref></ref>

רמ"ד טמקין נפטר לאחר מחלה קצרה בבוקר יום שלישי, ט' בחשוון ה'תרפ"ג, 31 באוקטובר 1922, ולמחרת (ביום רביעי בשעות הצהריים) הובא לקבורה בכבוד גדול בפיוטרקוב.<ref>דער יוד (ורשה): "די לוויה פון הרה"ג ר' מנחם דוד טעמקין זצ"ל" - גיליון 256 (6.11) עמ' 4</ref> את מקומו כרב העיר מילא הרב מאיר שפירא משנת תרפ"ד, לאחר בחירות פנימיות בין יהודי העיר והסביבה.

== חיבוריו ==
ספרו "ויברך דוד" על מסכתות ברכות ושבת – נדפס בוורשה בשנת תרצ"ו על ידי בניו<ref>בעריכת הרב אברהם נייערמאן (ניירמן) אב"ד הנריקוב ומחבר הספר "[https://tablet.otzar.org/#/b/104295/p/1/t/1687467484108/fs/0/start/0/end/0/c משיב נפש]" על בעלי הנפש להראב"ד</ref>. הספר נדפס מחדש בישראל (אלעזר הנדלס, ירושלים) ובניו יורק (יצחק בראך, ברוקלין, תשנ"א).

הוא השאיר אחריו כתבי יד בכל מקצועות התורה – בדרוש, בהלכה ובאגדה, אך בניו הספיקו להוציא לפני מלחמת העולם השנייה רק חלק אחד מספריו הרבים.<ref>לרגל הדפסת הספר "ויברך דוד", [https://www.hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=6987&st=&pgnum=4 כתב האמרי אמת לבנו רבי יהושע טמקין]: "כאשר שמעתי אשר ברצונך להדפיס מחידושי אביך זצ"ל, יעזור העליון שתגמר הדבר, ואצלי נמצא ג"כ פנקס מחידושי אביך זצ"ל, כשיהי' הזדמנות נכון אשלח לך".</ref>

התכתב רבות עם גדולי דורו ואף מוזכר בספריהם.<ref>בהם: רבי אברהם מסוכטשוב בעל ה"אבני נזר", רבי מאיר דן פלוצקי בעל ה"כלי חמדה", רבי מאיר שפירא מלובלין, ועוד.

רבי צדוק הכהן מלובלין כתב בערך בשנת תרנ"א קונטרס "בדין טומאת אוהל" ([https://tablet.otzar.org/#/b/8963/p/112/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686082937177 הנדפס בספרו "אוצר המלך"]) כתשובה לשאלה שהפנה אליו הרב טמקין ([https://tablet.otzar.org/#/b/8963/p/2/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686083154605 לפי המתואר בהקדמת הספר]).</ref> כמה מחידושיו ושיחותיו התפרסמו בכתבי עת תורניים שונים בפולין. בכמה ספרים הובאו תשובותיו לשאלות שנשלחו אליו,<ref>למשל, ראה [https://tablet.otzar.org/#/b/28624/p/1/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c מראה כהן] (אדלר, תרצ"א) מהדורא ג' סימנים כ"א-כ"ג.</ref> וכן ציטוטים מדבריו.<ref>למשל, ראה [https://tablet.otzar.org/#/b/101736/p/1/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c פתח האהל] (קויפמאן, תרס"ב) כלל ד' סימן ו'.</ref> נהג להעניק הסכמות לספרים שהובאו בפניו.

== משפחתו ==
* בתו חיה שרה נישאה לרבי יוחנן סילמן,<ref>אביו משה ישראל היה [https://tablet.otzar.org/#/b/157209/p/133/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686089905194 חתנו של רבי לייבוש שכנא שידלובסקי] (מראשי ונכבדי קהילת פיוטרקוב ותלמיד חבר של בעל התפארת שלמה מראדומסק) בן רבי אברהם ([https://tablet.otzar.org/#/b/157209/p/57/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686095905796 אליעזר]) שידלובסקי (מגבירי וראשי העיר פיוטרקוב).

אחיו של משה ישראל, רבי אברהם יצחק סילמן, שימש כרבה של חמיילניק. [https://www.geni.com/people/Shmiel-Leib-Silman-of-Chmielnik/6000000053918939297 אביהם שמואל לייב היה בנו של רבי יוחנן סילמן] ש[https://www.jewishgen.org/yizkor/chmielnik/chm0073.html#:~:text=כרבה%20של%20חמיאלניק,ופועל%20למען%20קהילתו היה מנהיגה של קהילת חמיילניק ונודע בכינוי "רבי יוחנן חמיאלניקר"].

בנו של רבי אברהם יצחק, רבי דוד, נישא לינטה בתו של רבי מאיר יחיאל מאוסטרובצה (שבזיווג שני היה [https://tablet.otzar.org/#/b/157209/p/133/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686089905194 חתן רבי ברוך שידלובסקי] בנו של רבי אברהם שידלובסקי הנ"ל). רבי דוד שימש כרבה של העיר גוסטינין, ונפטר בגיל צעיר. [http://horabis.blogspot.com/2007/10/blog-post_2604.html בניו של רבי דוד שימשו כרבני מספר עיירות בפולין].

בדצמבר 1936 [http://forum.otzar.org/viewtopic.php?t=10603 פרצה מחלוקת קשה בחמיילניק] סביב מינוי רב חדש לעיר: מועמד המזרחי היה הרב טוביה סילמן, בנו של רבי אברהם יצחק, ומועמד אגודת ישראל היה הרב אליעזר יהושע הלוי אפשטיין. הגאון הרוגצ'ובי רבי יוסף רוזין [https://tablet.otzar.org/#/b/188808/p/155/t/1686075461479/fs/Nx1KGPptKFI2VMHiCR1ssehbMXLK2Q8gPPcf3OYDF1Np/start/0/end/3/c/1686089029018 נדרש להתערב בנושא].</ref> שנחשב לגאון ותלמיד חכם ונפטר בחיי חמיו (בכ"ז בשבט תרע"ח): בנם הבכור טוביה נתן יצחק הוא אביו של הרב יהודה סילמן. בנם הרב אברהם מרדכי סילמן שנישא להדס בתו של הרב נחמיה אלתר, שימש כמו"צ וכחבר ועד הרבנים בלודז' וכיהן כרבה של ראדוגושץ'.<ref>בכ"ו בשבט תש"א, 27 בפברואר 1941, היה בין הרבנים שחתמו על החלטה שליולדות ולאנשים המרגישים שכוחותיהם אוזלים מותר לאכול בשר טריפה, אחרי שיתייעצו עם רופא ועם רב. נפטר באחד ממחנות העקורים כחודש אחרי שהמלחמה הסתיימה. ([http://horabis.blogspot.com/2007/10/blog-post_2604.html לאָדזשער געטא, עמ' 455; עדות אחיינו פרופ' יוחנן סילמן])</ref><ref>[https://tablet.otzar.org/#/b/615474/p/154/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686090608129 מאמר זיכרון על הרב אברהם מרדכי סילמן] (ביידיש), "לודז' – פנקס לאדזש" (ספר קהילה) עמ' 154, באתר אוצר החכמה (למנויים בלבד)</ref><ref>[https://tablet.otzar.org/#/b/615378/p/26/t/1686075461479/fs/OKwZQb3ccgDgr3ykQDXu6qVpVEwn8juAFACro3f5oYg8/start/0/end/1/c/1686090870229 מכתב מרבי מאיר שפירא מלובלין לרבי אברהם מרדכי סילמן], "אגרות ותולדות רבינו מהר"ם שפירא מלובלין" עמ' 26, באתר אוצר החכמה</ref> בנם הרב לייביש שכנא סילמן שנישא לבלומה, נודע בחסידותו המופלגת והיה ראש החבורה של אברכי גור בלודז',<ref>לדברי המשגיח רבי גד (גד'ל) אייזנר, רבי לייב שכנא היה ה"קומנדנט" של האברכים ואף הוא בעצמו הושפע מאישיותו רבות ("תפארת לדור עבר", המודיע, יום ה' כ' באייר תש"ס, עמ' ה').</ref> ויש שהגדירוהו כגדול הלומדים הבקיאים.<ref>לשון האדמו"ר הפני מנחם במכתב לסופר אהרן סורסקי ([https://tablet.otzar.org/#/b/172602/p/307/t/1687471800803/fs/0/start/0/end/0/c/1687471828445 אוצר מכתבים ב', מכתב תפ"ד]).</ref> בתם לאה נישאה להרב אלעזר הנדלס, מייסד הקריה החסידית באשדוד - שהפכה לימים להתיישבות הגדולה הראשונה של הציבור החרדי מחוץ לערים הגדולות בני ברק וירושלים (הרב הנדלס מוכר גם מ"פסק דין הנדלס נגד קופת עם").
* בנו רבי משה נתן – כיהן כדיין בפיוטרקוב.<ref>[https://tablet.otzar.org/#/b/145083/p/595/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686094625306 מכתב מרבי משה טעמקין], באתר אוצר החכמה (למנויים בלבד)</ref> עם התמנות הרב מאיר שפירא לרב העיר בשנת תרפ"ד, שימש רבי משה נתן כדומ"צ גם באחד הפרברים של פיוטרקוב. הוא היה אהוב ומקובל על כולם ונחשב לנואם ודרשן מצוין.<ref>[https://tablet.otzar.org/#/b/157209/p/134/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686092816231 הדיין רבי משה טמקין הי"ד], "פיוטרקוב טריבונלסקי והסביבה" עמ' 270–271.</ref> בכנסייה הגדולה השלישית שהתקיימה בשנת תרצ"ז מונה כממלא מקום בארגון "חברי המועצה המרכזית של אגודת ישראל העולמית" במדינת פולין.<ref>"מכנסייה לכנסייה" – [https://tablet.otzar.org/#/b/106767/p/8/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686093844911 עמ' 10]</ref> בתחילת מלחמת העולם השנייה שימש כחבר ב"בית הדין לענייני עגונות" שהקים רב העיר רבי משה חיים לאו,<ref>[http://horabis.blogspot.com/2007/10/blog-post_7875.html#:~:text=טמקין%2C%20Temkin%2Cמשה%2C%20בן%20מנחם%20דוד.%0Aבתרפ%22ד%2C1924%2C%20נתמנה%20לדיין%20באחד%20הפרוורים%20של%20פיוטרקוב%2C%20Piotrków%20Trybunalski%2C%20שבאזור%20לודז'.%20שימש%20כחבר%20בבית%20הדין%20לענייני%20עגונות%20שהוקם%20שם%20בשנה%20הראשונה%20של%20מלחמת%20העולם%20השניה%2C%20בראשותו%20של%20הרב%20משה%20חיים%20לאו%20(ע%22ע).%20נספה%20בשואה.%0Aמקורות%3A%20פיוטרקוב-טריבונלסקי%20והסביבה%2C%20עמ%20237%2C%20271%2D270 רשימת רבנים שנספו בשואה]</ref> והיה שותף בבירורים המופיעים בספרו "הדרך לקידוש השם" בנוגע לשיתוף פעולה עם הנאצים.<ref>"הדרך לקידוש השם" – מהדורה שנייה [https://tablet.otzar.org/#/b/189000/p/283/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c עמ' ר"צ]</ref> בתקופה זו הוא הוכה ועונה בידי אנשי הגסטפו בשל היותו בעל זקן, כאשר לאחר מכן הם תלשו את זקנו בידיהם.<ref>יהושע אייבשיץ, "בקדושה ובגבורה" חלק ב' [https://tablet.otzar.org/#/b/155042/p/201/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686094433612 עמ' 201]</ref>
* בנו רבי יהושע יצחק – מגדולי העסקנים של אגודת ישראל בינדז'יוב.<ref>עמנואל בר, "ינדזיוב" (ספר הזיכרון ליהודי ינדזיוב) [https://tablet.otzar.org/#/b/168149/p/161/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686094898232 עמ' 165-168], באתר אוצר החכמה (למנויים בלבד)</ref>
* בנו מרדכי אריה.<ref>[https://tablet.otzar.org/#/b/100330/p/205/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686079354929 על פי קובץ "שערי תורה" (-ורשא)]</ref>
* בנו שלמה – נשא את פייגא מינטשא בת רבי יעקב מאיר בידרמן חתנו של השפת אמת. לאחר שהתגרשו, נישאה בזיווג שני לדודה האדמו"ר האמרי אמת מגור, וממנו ילדה את רבי פינחס מנחם אלתר מגור. בנה מזיווג ראשון היה הרב יהודה אריה לייב טמקין שהתחנך על ברכי אביו חורגו האמרי אמת (נישא בסיוון תר"ץ<ref>[https://tablet.otzar.org/#/b/154019/p/80/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686092114804 תמונת ההזמנה לחתונה]</ref> לחנה בת רבי בונם לוין מלודז' נכדו של הרבי רבי העניך).<ref>"שם ושארית" (בידרמן) [https://tablet.otzar.org/#/b/194026/p/440/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686091885555 עמ' תמ"ה-תמ"ז], באתר אוצר החכמה (למנויים בלבד).</ref><ref>ראו גם: "מסע פולין" (מרקסון) [https://tablet.otzar.org/#/b/52765/p/60/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686092332170 עמ' 62-63]; "[https://www.nli.org.il/he/newspapers/dav/1926/08/27/01/article/22/?e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 פולין החופשיה והמאושרת]", דבר,27 באוגוסט 1926</ref>
* בתו ברכה נישאה לאהרן יוחנן ראזענבערג מלודז'.
* בתו רחל נישאה לרוזנבלום (Chil Eliasz Rozenblum) מראדום.
* חתנו אברהם כהן (אחיו של התעשיין הנודע אשר כהן מלודז').<ref>"פיוטרקוב טריבונלסקי והסביבה", [https://tablet.otzar.org/#/b/157209/p/116/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686100447286 עמ' 233]</ref>

כמעט כל בני משפחתו נספו בשואה. נכדיו טוביה סילמן ולאה הנדלס (ילדיו של חתנו רבי יוחנן) עלו לישראל יחד עם בני משפחתם מספר שנים לפני השואה וכך ניצלו.

== קישורים חיצוניים ==
* ספרו: 
* 
* דער יוד (ורשה): "הרה"ג ר' מנחם דוד טעמקין זצ"ל אב"ד דק"ק פיעטרקוב" - גיליון 252 (1.11.1922) עמ' 4; "די לוויה פון הרה"ג ר' מנחם דוד טעמקין זצ"ל" - גיליון 256 (6.11) עמ' 4; מודעות אבל על פטירתו - גיליון 252 עמ' אחרון, גיליון 253 (2.11) עמ' 1, גיליון 257 (7.11) עמ' 1, גיליון 259 (9.11) עמ' 1, גיליון 262 (13.11) עמ' 1; שלמה וויינריב, "דעת און מידות", מאמר זיכרון אודותיו - גיליון 272 (24.11) עמ' 2
* "[https://www.nli.org.il/he/newspapers/hyt/1922/11/01/01/article/26/?e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 נפטר געווארען דער פיעטרקאווער רב]" (ביידיש), ⁨⁨היינט⁩, 1 בנובמבר 1922⁩
* "[https://www.nli.org.il/he/newspapers/radomztg/1922/11/03/01/article/19/?e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 נפטר געווארען דער פיאטרקאווער רב הרב טעמקין]" (ביידיש), ראדאמער צייטונג⁩, 3 בנובמבר 1922⁩
* [https://www.ivelt.com/forum/viewtopic.php?t=35322 הגאון רבי מנחם דוד טעמקין זצ"ל], באתר "אידישע וועלט פארומס", 29 באוקטובר 2017
* [https://tablet.otzar.org/#/b/609200/p/12/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686095482535 דער "שמע ישראל" האט געהאלפן!] (ביידיש), "דער אידישער שטראל" שנה י', ערב שבת קודש פרשת צו ט' ניסן תשמ"ב, עמ' ד'-ה'
* טוביה סילמן, הגאון רבי דוד טומקין זצ"ל – לרגל חמישים שנה לפטירתו, עיתון המודיע תשל"ג
* [https://tablet.otzar.org/#/b/611833/p/15/t/1686075461479/fs/0/start/0/end/0/c/1686096839758 אחרוני הרבנים בפיאטרקוב], ירחון "בית יעקב", שנה ד' קובץ ה' גיליון 42 עמ' 15

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:רבני גור
קטגוריה:ורשה: רבנים
קטגוריה:ילידי 1861
קטגוריה:נפטרים ב-1923