משה אלשקר

משה אַלַשְקַר (כונה: מהר"ם אלשקר; 1466, סמורה – 1542, ירושלים) היה רב, פוסק ודיין ספרדי בולט בדורו – דור גירוש ספרד. התנגד לפלפול, הושפע מהגותו של הרמב"ם, ובעקבותיו מחשובי התומכים בעיסוק בפילוסופיה.

==קורות חיים==
משה אלשקר נולד לרבי יצחק בספרד, ולמד תורה מרבי שמואל וואלינסי בטולדו, יחד עם רבי יעקב בן חביב. הוא גם למד ערבית וספרי מדע. תחומי עניינו שם היו דברים הנוגעים לתלמוד וקבלה, וכן התעניין גם במטבעות עתיקים. עם גירוש ספרד בשנת 1492, נדד בצפון אפריקה ולאחר שנפל בידי פיראטים בים וניצל, הגיע לתוניס שבתוניסיה, שם ישב שמונה עשרה שנה ועמד בראש הקהילה היהודית יחד עם רבי אברהם זכותא. את אירוע הצלתו הוא הנציח באחד משיריו: .

הכיבוש הספרדי בצפון אפריקה הביא אותו להמשיך לטריפולי, ומשם לפטרס שביוון. בשנת 1522 עבר לקהיר שבמצרים – בה גר שנים רבות ושימש כדיין בבית דינו של הרדב"ז. ממקומות רבים ברחבי העולם שאלוהו שאלות בהלכה, ביניהם: קורפו, סלוניקי, קושטא, צפת, תוניס, הרקליון, פטרס ומקומות נוספים.

שלוש שנים לפני מותו עלה רבי משה אלשקר לארץ ישראל והתגורר תקופה מסוימת בצפת, שם היה בין המתנגדים לסמיכת רבי יעקב בירב, ולאחר מכן עבר להתגורר בירושלים ובה נפטר.

==פסקי הלכה שלו==
רבי משה אלשקר כותב כי אותם חגים שקבעו קהילות מסוימות לעצמן על הצלה מצרה, בהם עושים משתה, משלוח מנות ומתנות לאביונים, יש להם תוקף מחייב. וגם אדם שכבר עקר מקהילתו בה היה נהוג חג דומה, מחויב לחוג אותו.

פסיקה ידועה שלו עוסקת בהיתר לנשים לגלות מקצת משיער ראשן היוצא מחוץ לכיסוי הראש ("שיער שחוץ לצמתה"), בהתאם לדעת הרשב"א. הוא מסביר שמאחר שדרך הנשים שלא להקפיד על כיסוי שיער זה, ובני אדם רגילים בזה, אין חשש בזה של "שיער באישה ערווה". ומוסיף ש"בוודאי כך היו נוהגות בנות ישראל בימי חכמי המשנה והתלמוד".

פסיקה ידועה נוספת של מהר"ם אלשקר היא בדבר שאלת סיום היום. מהר"ם אלשקר הוא למעשה הפוסק הראשון שהזכיר את תשובתם של רב האי ורב שרירא גאון כמקור לכך שספקו של 'בין השמשות' מתחיל בשקיעת החמה ומסתיים כשיעור הליכת שלושת רבעי מיל לאחריה. ולא כפי שמקובל היה בראשונים, שזמן הספק מתחיל רק שלושה ורבע מילין לאחר השקיעה (שיטה המכונה כיום "שיטת רבנו תם"). כשיטת מהר"ם אלשקר בעניין זה פוסקים כיום כמעט כל הפוסקים.

==ספריו==
* גאון יעקב – ספר שנכתב כפירוש לספר ארבעה טורים ונותר בכתיבת יד. חלק אורח חיים נדפס מכת"י בשנת תשפ"ד.
* שו"ת מהר"ם אלשקר – ספר שאלות ותשובות בו הוא עונה לשואליו מרחבי העולם.

===ספר ההשגות===
ספר ההשגות הוא יחידה עצמאית בתוך ספרו "שו"ת מהר"ם אלשקר", ובה הוא עונה על השגות רבי שם טוב אבן שם טוב שיצא כנגד הרמב"ם. טענה יוצאת דופן של אלשקר בהקשר זה היא כי הרמב"ם הצטער באחרית ימיו על תפוצתו הרחבה מדי של ספר מורה הנבוכים, שכן הספר נועד ליחידי סגולה בלבד. בהשגותיו לשם טוב אבן שם טוב, מתגלה רבי משה אלשקר כאחד ממעריציו הגדולים של הרמב"ם, וכך הוא פותח את "ספר ההשגות":

==לקריאה נוספת==
* משה נחום צובל, "אלשקר, ר' משה בן יצחק", האנציקלופדיה העברית (כרך ג' עמ' 843) חברה להוצאת אנציקלופדיות, ירושלים-תל אביב, ה'תשכ"ב
* ש"א הורודצקי, "רבי משה אלשקר", הגרן ב (תר"ס), עמ' 5–25

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
;כתביו
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשוני ספרד
קטגוריה:תוניס: רבנים
קטגוריה:קהיר: רבנים
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:ירושלים: רבנים
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:פילוסופים יהודים ספרדים
קטגוריה:פילוסופים יהודים מצרים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:מגורשי ספרד ופורטוגל
קטגוריה:מחברי ספרי שו"ת
קטגוריה:פולמוס לימוד הפילוסופיה
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-16
קטגוריה:ילידי 1466
קטגוריה:נפטרים ב-1542