OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
לאה דגנית

[[לוחית זיכרון על ביתם של משה הלוי ולאה דגנית ברח' דב הוז 9 בתל אביב]]
לאה דגנית מבצעת את "שיר ערש" שנכתב על ידי המשורר [[שאול טשרניחובסקי והולחן על ידי מרק לברי. בפסנתר, חיה ברנדמן]]
לאה דגנית (1907 – י"ח בחשוון תשמ"ו, 2 בנובמבר 1985) הייתה שחקנית תיאטרון וציירת ישראלית.

==ביוגרפיה==
לאה דגנית נולדה כלאה קוֹרְנְמן בברסט ליטובסק שבאימפריה הרוסית (כיום בבלארוס). בשנת 1924 עלתה לארץ ישראל. היא התגלתה כשחקנית על ידי הבמאי משה הלוי, שחיפש שחקנים לתיאטרון האהל אותו הקים. היא כיכבה בתיאטרון "האהל" משנת 1925 עד לסגירתו ב-1969. דגנית הייתה לאשתו השנייה של הלוי (הראשונה הייתה חנה רובינא).

פרט לכישרון המשחק שלה, דגנית הייתה אף ציירת מחוננת, תלמידתו של יחזקאל שטרייכמן, והציגה בתערוכות רבות בארץ ומחוצה לה. כן כתבה ותרגמה פזמונים, ובהם "ריח דבש וריח מנטה" (תרגום) הידוע בביצועה של יפה ירקוני.

לאה דגנית הקליטה תקליט שירים בשם Songs of Israel עבור חברת קפיטול רקורדס. התקליט, שהופק בארצות הברית, מכיל שנים עשר שירים: נחמו עמי, באר שבע, לעמק, הורה מחודשת, עופי רוח, שיר הבוקרים, ההפלגה, שיר היין, הפרח הלבן, בחורים, אל תבכי, הורה נגב. התקליט - ללא ציון שנת ההקלטה.

באמצע שנות ה-60 החלה לצייר, וקיבלה סטודיו במתנה מעיריית תל אביב.

דגנית נפטרה לאחר מחלה ממושכת. היא נטמנה בבית העלמין קריית שאול. בתה הקימה על קברה מצבה בדמות אוהל, כפי שעשתה גם על קבר אביה.

בתה של דגנית הייתה הזמרת אוהלה הלוי.

== הצגות שבהן שיחקה == 
על תפקידה בהצגה "עולמו של פרץ" זכתה בפרס קלאוזנר מעיריית תל אביב. בנוסף שיחקה בהצגות:
"שלמה המלך ושלמי הסנדלר", "המלך ליר", "החולה המדומה", "גם הוא באצילים", "נשי ווינדזור העליזות", "המשוגעת משאיו", "הורדוס ומרים", "דייגים", "אסתר המלכה", "בשפל", "הסערה", "יום הדין", "קולחוז של נשים", "הרופא על פרשת דרכים", ד"ר קנוק, "החתול והכנרית", "אהבה וקנאה", "דונה גרציה", "צימוק בשמש", "ליאונורה", "בנות חוה", "במעגל הנישואין" ואחרות.

==לקריאה נוספת==
* 'דגנית (קורנמן), לאה', בתוך: דוד קלעי, ספר האישים: לכסיקון ארצישראלי, תל אביב: מסדה – אנציקלופדיה כללית, תרצ"ז, עמ' 154. 
* עמנואל בר-קדמא, נפטרה השחקנית לאה דגנית ממייסדות תיאטרון 'אהל', ידיעות אחרונות, 3 בנובמבר 1985, עמוד 8

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.dartmouth.edu/~djsa/list_album_songs.php?albumId=1117 מספר שירים בביצועה], באתר Dartmouth Jewish Sound Archive, באנגלית
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נשות העלייה הרביעית
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:שחקניות תיאטרון ישראליות
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקני תיאטרון אהל
קטגוריה:זמרות ישראליות
קטגוריה:זמרים ישראלים
קטגוריה:משפחת הלוי (האהל)
קטגוריה:ישראליות ילידות האימפריה הרוסית
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ציירות ישראליות
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1907
קטגוריה:ישראליות שנפטרו ב-1985
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1985
משפיע (חב"ד)

ציור של משפיע בעת [[התוועדות]]
המשפיעים הרב [[זלמן גופין (משמאל) והרב משה נפרסטק (מימין) בעת התוועדות בתומכי תמימים בכפר חב"ד]]
"משפיע" בחסידות חב"ד הוא תפקיד חינוכי של חסיד המשמש כחונך, כרב הבקי בתורת החסידות וכמורה רוחני בענייני עבודת השם ועקרונות חסידות חב"ד. המשפיע מהווה מקור השראה לתלמידיו בהליכותיו וברוחו, הוא עורך התוועדויות ומוסר שיעורים בהגות חב"ד. תפקידי משפיע נהוגים בין השאר בישיבות חב"ד ובקהילות חב"דיות.

== רקע ==
למרות שמחנכים רוחניים קיימים בתנועות חסידיות אחרות וגם בשאינן חסידיות (כגון משגיח רוחני), מושג זה של משפיע הוא מיוחד בחסידות חב"ד, מאחר שתפקיד ההנחיה שונה במהותה מהגישה של קבוצות אחרות. השפעתו של המשפיע כוללת:
* הדרכה קהילתית באמצעות הרצאות, שיעורים ציבוריים והתוועדויות, התכנסויות חסידות;
* הדרכה אישית בנושאים של התנהגות אישית ותכונות אופי;
* השראה לשאוף תמיד גבוה יותר לצמיחה הרוחנית של האדם, דרך יגיעה בלימוד התורה ובקיום המצוות, במיוחד על-פי המסורת החסידית בחב"ד;
* תשובות הבהרה למבקשים בנושאים של משנת חב"ד, מנהגים חסידיים, והתנהגות כללית לפי סדר המחשבה של תנועת חב"ד;
* עצה אישית, המיועדת לקדם את המשמעת העצמית של עבודת התפילה. משמעת זו כרוכה בעבודה עצמית רבה על מושגים חסידיים לפני ובמהלך התפילה.

אופי התפקיד של המשפיע מרומז בהקדמה של ספר התניא, ספר היסוד של החסידות שנכתב על ידי רבי שניאור זלמן מלאדי, האדמו"ר הראשון של חב"ד. הוא נדון בהרבה שיחות פומביות שנמסרו על ידי הרב יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר השישי מחב"ד-לובביץ', ורבי מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר השביעי מחב"ד-לובביץ'. הרבי הוסיף והורָה כי כל אחד ייגש אל המשפיע שלו באופן קבוע, כדי להבחן ולהיערך.

בישיבת תומכי תמימים מיוחסת לתפקיד זה חשיבות רבה, והתואר 'משפיע' משמש על בסיס יום-יומי לרב האחראי על לימודי השקפה ואמונה בחסידות, בין השאר בעקבות דברי הרבי מליובאוויטש שהורה לחסידיו לקחת על עצמם משפיע אישי, כציווי התנאי "עשה לך רב".

יש הבחנה בין רב רשמי, יועץ אישי, ומשפיע. למרות שהם מושגים דומים ומשמשים לעיתים קרובות לסירוגין, התואר הראשון מתייחס בדרך כלל למישהו בעל ידע תורני, אשר מחזיק בעמדה רשמית-קהילתית. התואר האחרון, לעומת זאת, מתייחס לאדם אשר נבחר על מנת להציע עצה והדרכה.

אחד המשפיעים הידועים בתקופה של הרבי מלובביץ' הוא הרב יואל כהן - משפיע בישיבת חב"ד המרכזית בברוקלין - 770, העורך הראשי של ספר הערכים חב"ד ששימש ה'חוזר' הראשי של הרבי מליובאוויטש.

הרבי מנחם מנדל שניאורסון, ביוזמה חסרת תקדים מבחינה היסטורית, עודד גם נשים ונערות לקבל על עצמם תפקיד דומה של מתן הדרכה, בהתייחסו אליהן בתואר "משפיעה". תפקיד זה בדרך כלל ממוקד יותר לשירות קהילתי.

==קישורים חיצוניים==
* [https://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=40501&st=&pgnum=24 כללים למשפיע בשם אדמו"ר הצמח צדק]
* [http://old2.ih.chabad.info/images/notimage/66015_he_1.pdf עשה לך רב], קובץ בעריכת ועד חב"ד על הנושא
* [http://chabad.info/wp-content/uploads/2016/01/29-01-2016-01-06-05-magazine_01_80.pdf מגזין 'בדרך תמים'] עמוד 64 ואילך
* [https://www.mashpiim.org/ אתר משפיעים] (באנגלית)
* מישאל אמסלם, [https://chabad.info/blogs/170718/ מהותו של המשפיע הינה לדעת להקשיב], באתר חב"ד אינפו

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:תארים ותפקידים יהודיים
קטגוריה:ישיבות תומכי תמימים - חב"ד
קטגוריה:חינוך יהודי
קטגוריה:תארים ותפקידים בישיבות
משה חורגל

[[לוחית זיכרון על ביתו של משה חורגל ברח' עין חרוד 13 בתל אביב]]
משה חורגל (1901 – 5 בנובמבר 1990) היה שחקן תיאטרון ישראלי.

==ביוגרפיה==
חורגל נולד בלודז' שבפולין. שירת כפרש בצבא הפולני. עבד כפקיד במשרד הארצישראלי ושימש כמנהל לשכת הקרן הקיימת לישראל בלודז'. עלה לארץ ישראל ב-1925 ועבד כפועל בחקלאות ובבניין בראשון לציון.
למד משחק בסטודיה הדרמטית של התיאטרון הארץ ישראלי (התא"י), בהדרכתו של מנחם גנסין. חורגל שיחק בראשוני הסרטים שהופקו בארץ ישראל - עודד הנודד (1932) ו"זו הארץ" (1935). שיחק גם בסרטו של אגדתי "האתמול של מחר" מ-1964. בשנת 1940 עבר עם משפחתו לשכונת הדר בהוד השרון. במהלך השבוע התגורר בתל אביב. המשפחה התגוררה שם כ-7 שנים.
חורגל היה כוכבו של התיאטרון הסאטירי "המטאטא", בו החל לשחק ב-1929, ושיחק בששים וחמש תוכניות ובעשרים קומדיות בו עד לסגירתו. ב-1953 החל לשחק בתיאטרון הקאמרי וב-1960 נעשה לשחקן קבוע בו.
ב-1968, במהלך ההצגה "המחיר" של ארתור מילר עבר התקף לב. עקב כך, החליט לפרוש לגמלאות. בשנת 1969 זכה ב"פרס מילוא" על משחקו בתפקיד סלומון בהצגה זו.
חורגל המשיך להופיע בהצגות עד 1972.

בשנת 1984 זכה בתואר יקיר תל אביב.

משה חורגל נפטר בי"ז בחשוון תשנ"א (1990), קרוב לגיל 90, ונטמן בבית העלמין קריית שאול. הותיר אחריו את רעייתו, פרומה, בן - דורי הרגיל, ובת - בלהה חורגל-יגיל, ונכדים. חתנו הוא השחקן גדי יגיל. השחקנית יולי הרגיל-שדה והסופר רן יגיל (חורגל אף מופיע כדמות בספריו) הם נכדיו.

==קישורים חיצוניים==

* רן יגיל, [https://web.archive.org/web/20141105211838/http://www.blogs.bananot.co.il/showPost.php?blogID=171&itemID=3551#post3551 הסוודר והחמור], "בננות Blogs", 20/02/2008
* רן יגיל, [http://blogs.bananot.co.il/171/?p=124 ליוויתי את ביאליק ברחובות תל אביב], "בננות Blogs", 27 במרץ 2009
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משפחת חורגל
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:שחקני תיאטרון ישראלים
קטגוריה:שחקנים ביישוב
קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:שחקני תיאטרון המטאטא
קטגוריה:יקירי תל אביב-יפו לשנת 1984
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות קריית שאול
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1901
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1990
תחמיץ

קציר לתחמיץ ב[[סקוטלנד]]
[[שופלים מהדקים את הירק הקצוץ בבור לפני כיסויו]]
תחמיץ מכוסה ביריעת פלסטיק ומהודק בצמיגים ממוחזרים ב[[בלגיה]]
תחמיץ הוא מזון למעלי גירה שעבר תסיסה על מנת לשמרו לתקופה ארוכה, לרוב לקראת החורף כאשר זמינות מזון טרי נמוכה.

== הפקה ==
התחמיץ הנפוץ בישראל הוא תחמיץ חיטה ותחמיץ תירס, המיועדים להזנת בקר לחלב. ברפת החלב הישראלית משמש בדרך כלל תחמיץ החיטה כרכיב המזון הגס המרכזי במנת המזון של הפרות החולבות וכיוון שהוא מיוצר פעם אחת בלבד בשנה, נודעת חשיבות מרכזית לאופן ולאיכות הכנתו.

ייצור התחמיץ מתבצע במספר שלבים:<ref></ref>
* קציר בשדה – היבול נקצר כחציר, נאסף ונקצץ על ידי קומביין ללא דישה שלבסוף מעלה אותו לגובה אל תוך משאיות. עיתוי הקציר הוא בעל השפעה מכרעת על איכות החומר. מקובל לקצור את החיטה לפני שהגרעינים מתמלאים ומתייבשים, בעת שהגרעין נמצא במצב שבין הבשלת חלב להבשלת דונג. הקדמת הקציר תביא לשיפור איכות החלבון ולעלייה בערך התזונתי של התחמיץ, אך תפגע בכמות היבול שתיקצר מהשדה.
* אחסון – השלב השני הוא הבאת החומר לבורות גדולים שם נפרק החומר. הירק הקצוץ נפרק בבור, ומהודק על ידי שופלים למניעת היווצרות כיסי אוויר, לעיתים בתוספת חומרים מונעי חימצון או משפרי תסיסה. לאחר ההידוק מכסים את החומר ביריעות פלסטיות. המטרה של תהליך זה היא למנוע נוכחות אוויר, שנחוץ לפעולתם של חיידקים מחמצנים אשר גורמים לקלקול החומר.
* התססה - לאחר הכיסוי החומר עובר תהליך תסיסה אנאירובית ולאחר כשבועיים מוכן לשימוש.
* הזנה - במהלך השימוש בתחמיץ חושפים כל פעם מעט חומר כדי לצמצם את החשיפה של החומר בבור שעלול להתקלקל בחשיפה לאויר. התחמיץ יכול, בתנאי אחסון אופטימליים, להישמר למשך שנים.

במהלך התסיסה משתחררים גזים רבים וריח התחמיץ הוא אחד הריחות המייחדים את משקי החלב בישראל.

== תהליך ההחמצה ==
התהליך הבסיסי של הכנת תחמיץ, הוא החמצת הירק בתנאים אנאירובים (סביבה נטולת חמצן) והורדת ה-pH של הירק מ-6.5 לערך הנמוך מ-4.0. בתהליך זה ממירים סוכרים לחומצות אורגניות – בעיקר לחומצות חלב (חומצה לקטית). תהליך ההחמצה של הירק כולל מספר שלבים: 

השלב האירובי – בשלב זה המתחיל מרגע הקציר סביבת הצמח עדיין אינה נטולת חמצן ואנזימי הצמח ומיקרואוגניזם הצמודים לצמח משתמשים בסוכרים וחלבונים מהצמח לנשימה והתרבות. תהליכים אלו שליליים כיוון שמלווים ביצירת חום ואיבוד של סוכרים וחלבונים ולכן המטרה היא לקצר שלב זה ככל האפשר. 

שלב התסיסה – מרגע שנצרך כל החמצן שנלכד בין חלקיקי הירק מתחיל שלב התסיסה (כ-24 שעות לאחר סגירת הבור). בשלב זה מתחילה תסיסה של סוכרים מסיסים בצמח על ידי מגוון חיידקים, לרוב ממשפחת אנטרובקטריה אשר עמידים לטמפרטורה הגבוהה אשר נוצרת במהלך השלב הראשון. חיידקים אלו אשר מסוגלים לפעול ב-pH 5-7, מייצרים בעיקר חומצה אצטית וחומצה לקטית. 

השלב האנאירובי – שלב זה מתחיל מרגע שה-pH יורד מ-5.0. בשלב זה חיידקים מייצרי חומצת חלב (לקטובצילים) נהפכים לדומיננטיים בתסיסה. חיידקים אלו עמידים ל-pH נמוך ותוצר התסיסה שלהם, חומצה לקטית היא חומצה חזקה אשר יעילה בהורדת ה-pH. כאשר ה-pH יורד מתחת ל-4.0 מפסיקה פעילות החיידקים ולמעשה התחמיץ מוכן.

==ראו גם==
* החמצה במים

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [https://www.gov.il/he/departments/publications/reports/wheat_silage_between_biology_and_practice תחמיץ], דף מידע של משרד החקלאות

==הערות שוליים==

קטגוריה:הזנת חיות משק
אום מאני פאדמה הום

המנטרה בכתב טיבטי
אוֹם מאני פּאדְמֵה הוּם (בסנסקריט: ॐ मणि पद्मे हूँ) היא מנטרה בודהיסטית מפורסמת. מנטרה זו מזוהה עם אוולוקיטשוורה, הבודהיסטווה של החמלה, ומשויכת במיוחד להתגלמותו בת ארבע הזרועות, שדקשארי. הדלאי לאמה נחשב לגלגולו הנוכחי של אוולוקיטשוורה, ולכן מנטרה זו חשובה במיוחד בבודהיזם הטיבטי.

האזכור הראשון של מנטרה זו הוא ב"קראנדאויוהה סוטרה", של המהאיאנה. בסוטרה זו מצהיר גאוטמה הבודהה כי "זו המנטרה המועילה ביותר". על כן מנטרה זו נחקקת ברבים מהמקדשים הבודהיסטיים בציורי קיר, על גבי גלגלי תפילה, דגלים, פתקים המוכנסים לגלגלי תפילה גדולים ואף על אבנים הניצבות במפגשי דרכים ומכונות "אבני מאני".

==אופן ההגייה ==
להלן דגימת קול של המנטרה כפי שנאמרה על ידי פליט טיבטי [http://www.dharma-haven.org/tibetan/om-mani-padme-hung.wav בפורמט Wav] וב[http://www.dharma-haven.org/tibetan/om-mani-padme-hung.ra פורמט Real audio].
==משמעות==
המנטרות מפורשות על ידי המאמינים במגוון דרכים, ואף כרצף צלילים שהשפעתם גדולה מאשר משמעות המילים כשלעצמן. ברוב הכתבים המערביים מתורגמת המנטרה כ"הלל לאבן הטובה שבלוטוס", אך דונלד ס. לופז הבן טוען בספרו המקיף "Prisoners of Shangri-La: Tibetan Buddhism and the West" כי תרגום זה מסנסקריט שגוי, ואת המנטרה יש לתרגם מילולית כ"אום לאבן הטובה שבלוטוס, הום אחד".

פרשנים בודהיסטים פרשו את המנטרה בדרכים רבות, אחד הפירושים מייחס משמעות מיסטית לכל אחת משש ההברות כמייצגת טיהור של אחד משש הממלכות הסמסריות:

{| class="wikitable" border="1"
! הברה
! תכונה מטהרת
! ממלכה סמסרית
|-
| אום
| הצלחה/גאווה
| דוות (אלים)
|- bgcolor="#EFEFEF"
| מה
| קנאה/תאווה לשעשוע
| אסורות (אלים פחותים)
|-
| ני
| תאווה/תשוקה
| בני אדם
|- bgcolor="#EFEFEF"
| פה
| טיפשות/דעה קדומה
| חיות
|-
| דמה
| עוני/רכושנות
| פרטה (רוחות רפאים)
|- bgcolor="#EFEFEF"
| הום
| שנאה/תוקפנות
| נראקה (גיהנום ושוכניו)
|}

==ראו גם==
* אום (הינדו)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בודהיזם
קטגוריה:בודהיזם טיבטי
קטגוריה:הינדואיזם
קטגוריה:מדיטציה
קטגוריה:אוולוקיטשוורה
צועקים על אהבה

צועקים על אהבה הוא אלבום הבכורה של להקת הרוק סינרגיה. האלבום יצא לחנויות בינואר 2005, בהפצת חברת התקליטים הד ארצי. יצאו לאור ממנו הסינגלים "עד שהכל יגמר", "ממשיכים לרוץ" ו"צועקים על אהבה".

האלבום זכה לתשומת לב רבה רק לאחר צירוף החידוש לשיר "חום יולי אוגוסט", שבמקור שר שלמה ארצי.

==רשימת השירים באלבום==
{| class="wikitable"
!width=100|שיר
!width=70|זמן
!width=70|מילים
!width=70|לחן
!width=70|עיבוד
|-
! ממשיכים לרוץ
| 04:13
| רון הופמן
| רון הופמן
| rowspan="14" | סינרגיה
|-
! ספרי
| 04:49
| רון הופמן
| רון הופמן
|-
! לחבק אותך
| 04:41
| רון הופמן
| רון הופמן
|-
! חושך
| 03:59
| רון הופמן, רועי גפן
| רון הופמן, רועי גפן
|-
! עד שהכל ייגמר
| 03:39
| רון הופמן
| רון הופמן
|-
! כל הזבל עלייך
| 03:40
| רון הופמן
| רון הופמן
|-
! מה עשיתי
| 03:44
| בנואה נחייסי, רועי גפן
| רועי גפן
|-
! זה לא ביחד (גרסת פסנתר)
| 01:24
| רון הופמן
| רון הופמן
|-
! זה לא ביחד
| 04:06
| רון הופמן
| רון הופמן
|-
! צועקים על אהבה
| 04:31
| רועי גפן
| רועי גפן
|-
! כוכב
| 05:46
| רון הופמן
| רון הופמן, רועי גפן
|-
! סינרגיה
| 03:40
| רועי גפן
| רון הופמן
|-
! מגיע לי אותי
| 03:21
| רון הופמן, רועי גפן
| רון הופמן, רועי גפן
|-
! סינתטי
| 04:15
| רועי גפן
| רון הופמן
|}

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2005
קטגוריה:אלבומי סינרגיה
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
משאר

מִשְאָר או רליקט (Relict) הוא גורם פיזי בנוף המהווה שריד היסטורי.

לרוב נבדל המשאר מארכאולוגיה בכך שהוא בולט וקיים בתוך נוף חי, עירוני ואינו חלק מאתר ארכאולוגי מוגדר. דוגמאות למשארים הם הפילבוקסים הבריטים המפוזרים בירושלים, בארות סתומות הרווחות בשכונות החצר היהודיות הישנות, וכדומה.

המושג נמצא בשימוש גם בביולוגיה, בגאולוגיה ובגיאומורפולוגיה, ומשמש לתיאור תופעות מאותם התחומים בעלי משמעות דומה, כמו למשל המושג הגיאומורפולוגי הר משאר.
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גאוגרפיה עירונית
קטגוריה:גאולוגיה
קלואיד

קלואיד בשורש כף היד
קלואיד היא תופעה של הצטלקות יתר, הנובעת מיצירה עודפת של רקמת חיבור (חלבון קולגן), ומנגנון לא תקין של ריפוי פצעים, הצטלקות לא תקינה של העור לאחר חתך או פציעה. ישנן שיטות שונות לטיפול, ביניהן טיפול בהקפאה בחנקן נוזלי<ref></ref>. התופעה נפוצה במיוחד אצל כהי עור ויכולה להופיע ברמות חומרה שונות.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחלות עור והרקמה התת-עורית
קטגוריה:צילוק
המנון אוקראינה

ההמנון הלאומי של אוקראינה הולחן בשנת 1863 על ידי מיכאילו ורביצקי - מלחין מערב אוקראיני וכומר יווני-קתולי על מילות השיר הפטריוטי שנכתב ב-1862 על ידי פאבלו צ'ובינסקי - אתנוגרף ומשורר מאזור קייב שהוגלה על ידי שלטון הצאר לארכנגלסק.
השיר בוצע לראשונה בפומבי על ידי מקהלה על במת תיאטרון "אוקראינה" בלבוב, אז תחת שלטון אוסטרי.
ההמנון פורסם בגרסתו המוזיקלית של ורביצקי בשנת 1865 ונפוץ בכל האזורים המיושבים באוקראינים. התמליל דומה במידה מסוימת להמנוני פולין וסרביה ואף לישראל.

ב-1917 נהיה השיר להמנון הלאומי של הרפובליקה העממית האוקראינית שלא ארכה ימים רבים. בשנת 1939 גרסה שלו הייתה להמנון הרפובליקה האוטונומית של אוקראינה הקרפטית, שקמה בעקבות הסכם מינכן וחוסלה על ידי הכיבוש ההונגרי. אחרי פירוק ברית המועצות והקמת אוקראינה העצמאית, ב-15 בינואר 1992 בחרה הראדה העליונה האוקראינית בשיר ובלחן זה כהמנון הלאומי של המדינה.
ב-6 במרץ 2003 החלטה זו קיבלה תוקף נוסף ב"חוק ההמנון של אוקראינה".

==שם ההמנון==
באוקראינית: Ще не вмерла України, בכתיב אנגלי: Shche ne vmerla Ukrainy.
בהחלטתו ב-6 במרץ 2003 הפרלמנט קבע שינוי נוסח ההמנון מ: "אוקראינה לא אבדה, לא תהילתה ולא חרותה"
ל"תהילת אוקראינה לא אבדה ולא חרותה". אך למרות זאת העם בדרך כלל שר את הנוסח המקורי.

==מילות השיר==
{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! תעתיק עברי !! אוקראינית
|-
|<poem>לא אבדו עוד באוקראינה החירות והתהילה,
לנו, האחים הצעירים, יחייך עוד הגורל.
כטל בקרני החמה ייעלמו אויבינו,
ועוד אנו, האחים, נשלוט בארצנו.

פזמון:
גוף ונפש נקריב אנו
למען חירותנו
ונראה, האחים, כי אנו
קוזאקים בדמנו </poem>

| <poem>שְׁצֶ'ה נֶה וְמֶרְלָה אוּקְרָאִינִי ני סְלָאבָה, ני ווֹלְיָה,
שְׁצֶ'ה נַאם, בְּרַאטְיָה מוֹלוֹדִיִי, אוּסְמִיחְנֶטְסְיָה דוֹלְיָה.
זְהִינוּט נָאשִׁי ווֹרִיזֶ'נְקִי, יַאק רוֹסָה נָה סוֹנְצִי.
זָפַּנוּאֶם אִי מִי, בְּרַאטְיָה, אִוּ סְבוֹיִי סְטוֹרוֹנְצִי

פְּרִיסְפִּיב:
דוּשׁוּ אִי טִילוֹ מִי פּוֹלוֹזִ'ים זָה נָאשׁוּ סְבוֹבּוֹדוּ
אִי פּוֹקָאזֶ'ם, שְׁצ'וֹ מִי, בְּרַאטְיָה, קוֹזַאצְקוֹהוֹ רוֹדוּ!</poem>
| dir="ltr" | <poem>Ще не вмерла України ні слава, ні воля,
Ще нам, браття молодії, усміхнеться доля.
Згинуть наші воріженьки, як роса на сонці.
Запануєм і ми, браття, у своїй сторонці.

Приспів:
Душу й тіло ми положим за нашу свободу
І покажем, що ми, браття, козацького роду!</poem>
|}

==ראו גם==
* דגל אוקראינה
* סמל אוקראינה

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.youtube.com/watch?v=Ed5EHkWibA4 סרטון של ההמנון הלאומי האוקראיני], בקייב בכיכר העצמאות בתקופת המהפכה הכתומה.
* [http://www.youtube.com/watch?v=YOunynGmAVY סרטון של ההמנון הלאומי האוקראיני], בגרמניה לפני משחקי מונדיאל 2006.
* [http://www.day.kiev.ua/uk/article/kultura/yak-zustrilisya-naddnipryanec-i-galichanin כתבה מאת אירינה יגורובה באתר "דן" מקייב, 10 במרץ 2005] "איך נפגשו תושב מעבר לדנייפר עם גליציאני - הראיות התיעדיות הראשונות על ביצועו בבכורה של השיר "תהילת אוקראינה לא אבדה" ב-10 במרץ 1865" 

קטגוריה:אוקראינה: סמלים לאומיים
אוקראינה
קטגוריה:שירים באוקראינית
איגור בוריסוב

איגור בוריסוב (15 ביוני 1942 – 10 בנובמבר 2022) היה שחקן קולנוע ישראלי.
החל לשחק בברית המועצות בסרטים רוסיים ולאחר עלייתו לישראל ב-1977, הרבה לשחק בקומדיות וסרטי בורקס ישראליים, ובסרטי מתיחות בעיקר בבימויו של יהודה בארקן.

==תחילתו==
נולד ברוסיה בשם איגור רבינוביץ לבוריס ונדז'דה, אך כשהגיע לגיל 16 הוריו החליטו לשנות את שם המשפחה היהודי בכדי שיתקבל ללימודים גבוהים, בצעירותו הגן על אימו כאשר הותקפה על רקע יהדותה ונאסר על כך.
נישא ונולדה לו בת יחידה בשם מירה, היה 
אסיר ציון, וכשהחליט לעלות ארצה אשתו החליטה להישאר בסנט פטרסבורג עם בתם.

==קריירה==
בשנות ה-60 וה-70 שיחק בתעשיית הקולנוע ברוסיה. עלה לישראל ב-1977. סרטו הישראלי הראשון היה "שלאגר" בשנת 1979.

בשנת 1985 השתתף בסדרה "התזמורת" עם ג'וליאן שגרן. 
בשנים 1987–1989 שיחק בשלושה סרטים אמריקאים המספרים אגדות ילדים ידועות, בהפקת חברת קנון גרופ של מנחם גולן ויורם גלובוס.

בשנים 1986 ו-1991 היה אורח בתוכנית הטלוויזיה לילדים "הופה היי", ואף השתתף במופע של התוכנית בשנת 1987. ב-1992 הוא השתתף בקלטת הווידאו לילדים "שרים וצוחקים", לצד דודו זר, נתן נתנזון וחני נחמיאס. ב-1996 הופיע בהצגת התיאטרון "החייל האמיץ שוויק".

בין היתר שיחק בסרטים: "שלאגר" (1979), "קוני למל בקהיר" (1983), "קומפוט נעליים" (1985), "האינסטלטור" (1986), "השגעון הגדול" (1986), "ניפגש בסיבוב" (1986), "ניפגש בחוף" (1987), "אסקימו לימון 7: אהבה צעירה" (1987), "עבודה בעיניים" (1988), ו"גברת תפתחי זה אני" (1992).

==חיים אישיים==
איגור התגורר ביפו כ-30 שנה, הותיר אחריו בת מירה צ'נאקייבה ונכדים.

נפטר ב-10 בנובמבר 2022, והובא לקבורה בבית הקברות ירקון.

==סרטים==
* , בבימוי יבגני קרלוב
* Zvezda Plenitelnogo Schastya (1975), בבימוי ולדימיר מוטיל
* Truffaldino Iz Bergamo (1977), בבימוי ולדימיר וורוביוב
* שלאגר (1979), בבימוי אסי דיין
* קוני למל בקהיר (1983). קומדיה, בבימוי יואל זילברג
* קומפוט נעליים (1985). קומדיה, בבימוי יהודה ברקן
*השיגעון הגדול (1986). קומדיה בבימוי נפתלי אלטר
* ניפגש בסיבוב (1986). סרט מתיחות, בבימוי יהודה ברקן ויגאל שילון
* האינסטלטור (1986). בבימוי מיקי בהגן
* ניפגש בחוף (1987). סרט מתיחות, בבימוי יהודה ברקן ויגאל שילון.
* אסקימו לימון 7 - אהבה צעירה (1987). קומדיה, בבימוי וולטר באנר.
* עוץ לי גוץ לי (1987). סרט ילדים, בבימוי דייוויד אירווינג
* היפהפייה הנמה (1987). סרט ילדים, בבימוי דייוויד אירווינג
* עבודה בעיניים (1988). סרט מתיחות בבימוי יגאל שילון
* כיפה אדומה (1989). סרט ילדים, בבימוי אדם ברוקס
* גברת תפתחי זה אני (1992). סרט מתיחות, בבימוי יהודה ברקן

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:עולים בשנות ה-1970
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1942
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2022
מנזר שיו-מר'ווימה

מנזר שיוֹ-מר'ווימֶה (בגאורגית: შიომღვიმე, פירוש: "מערת שיו") הוא קומפלקס מנזרי מימי הביניים בגאורגיה הממוקם בתוך קניון צר מאבן גיר, על גדותיו המערבים של נהר הקורה, כ-30 ק"מ מטביליסי, בירת גאורגיה, ובקרבת העיר מצחתה.

== קומפלקס שיו-מר'ווימה ==
על פי המסורת ההיסטורית, הקהילה הנזירית הראשונה במקום זה נוסדה במאה ה-6 על ידי הנזיר, שיו, אחד משלוש עשרה האבות האשוריים שהגיעו לגאורגיה כמיסיונרים נוצריים. שיו הקדוש בילה את שנותיו האחרונות כנזיר במערה עמוקה ליד מצחתה שנקראה לאחר מכן על שמו "שיו-מר'ווימה" ("מערת שיו"). המבנה המוקדם - מנזר יוחנן המטביל - הייתה כנסייה דמוית צלב, מאוד ישרה וקפדנית בעיצובה, שאכן מתוארכת לשנים 560–580, וניתן עדיין לראות את המערות שהוקמו על ידי הנזירים מסביב למנזר עם תקרה בצורת חרוט, ובזמנו אוכלס בציירי קיר מיומנים שקישטו את המנזר בתמונות של קדושים ונמצאים כעת במוזאון לאומנות יפה בטביליסי. המנזר השתנה במקצת במאות ה-11 וה-18, אבל שימר בחלקו הגדול את האריטקטורה המקורית שלו.

הכנסייה העליונה ("זֶמוֹ אֶקלֶזיה") נקראה על שמו של תאוטוקוס (ביוונית: Θεοτόκος, בגאורגית: ღვთისმშობელი, ר'וותיסמשוֹבֶּלי) היא החלק המרכזי של הקומפלקס, שהוקם בסוף המאה ה-12 על פי פקודה של דוד הבנאי. כנסיית בעלת כיפה, שנהרסה לאחר מכן על ידי פולשים זרים, ושוחזרה בשנת 1678 כבזיליקה. בין המאה ה-12 לבין המאה ה-17, נבנה חדר אוכל ומקושר באופן ישיר עם מערתו של שיו הקדוש. במאה ה-12, קפלה מקושטת בסגנון ימי הביניים, ניצבה בנפרד על הר קרוב.

משלחת ארכאולוגית גילה בשנת 1937, אקוודוקט באורך 2 ק"מ, שמימנו קיבלו אנשי המנזר את אספקתם. האקוודוקט מוביל לכפר סחלטדה, ומתוארך לשנת 1202 ונבנתה על ידי בישוף "אנטון צ'קונדידי", שר בממשלתה של תמר המלכה.

== היסטוריה ==
שיו הקדוש ואפונומיוס מייסד המנזר (תמונה מ[[המאה ה-19)]]
שיו-מר'ווימה הפך במהירות לקהילת הנזירים הגדולה בגאורגיה, ובסוף המאה ה-6 היא אוכלסה בכ-2,000 נזירים. הוא הפך למרכז פעיל של הפעילות התרבותית והדתית, ונותרה תחת פטרונותו האישית של הקתוליק של כל גאורגיה. המלך דוד הבנאי (1089-1125) הפך את המקום למתחם מלכותי, ודאג להתקנת תקנות למנזר (1123). נפילת הממלכה הגאורגית המאוחדת והפלישות הזרות הבלתי פוסקות, הביאו להתדרדרות המנזר. המנזר ראה חידוש יחסי כאשר גאורגיה, תחת שליטתו של גיאורגי השישי, מלך גאורגיה (1393-1407) השתייכו אדמות שיו-מר'ווימה למשפחת האצולה זוודגינידזה- אמילאחוורי, לאחוזת קבר משפחתית. מצב זה מנשך עד ל-1810.

הכנסייה נחרבה על ידי חיילי האימפריה הפרסית, שנשלחו על ידי שאח עבאס הראשון (شاه عباس اول) בשנים 1614/16. הנסיך גיווי אמילאחברי בנה את המנזר מחדש, אבל בשנות ה-20 של המאה ה-18, כבשו העות'מאנים, כבש את גאורגיה, והביא חורבן נוסף ולצמצומה מחדש של אוכלוסיית המנזר. היא שוחזרה שוב על ידי משפחת אמילאחברי בשנת 1733, כשפשטו הפרסים שוב, הם טבחו בנזירים רק שנתיים לאחר מכן. במאה ה-19, בסופו של דבר שיו-מר'ווימה, שוחזרה ופנימיותו שופצה, אבל מעולם לא חזרה לחשיבותה ההיסטורית, ולתפקיד ששיחקה בחיים הרוחניים של גאורגיה. תחת שלטונם של הבולשביקים נסגר המנזר, אבל כעת הוא פתוח וצליינים ותיירים רבים פוקדים אותו.

==קישורים חיצוניים==

שיו-מר'ווימה, מנזר
שיו-מר'ווימה, מנזר
שיו-מר'ווימה, מנזר
לוקומוטיב טביליסי

לוקומוטיב טביליסי (בגאורגית: ლოკომოტივი თბილისი, מילולית: לוֹקוֹמוֹטיבי תבּיליסי) הוא מועדון כדורגל מהעיר טביליסי, בירת גאורגיה. מועדון הכדורגל נוסד ב-14 באוגוסט 1936, בשם לוקומטיבי (ლოკომოტივი). בשנת 1999 השתתפה לראשונה בגביע אופ"א.

==היסטוריה==
לוקומוטיב נוסדה ב-14 באוגוסט 1936 כחלק מאגודת הספורט לוקומוטיב. המועדון זכה באליפות גרוזיה בשנת 1937, מה שנתן לה את האישור להשתתף בליגה העליונה של ברית המועצות. עונת הבכורה באליפות ברית המועצות בכדורגל הגיעה בשנת 1938, שם המועדון סיים במקום ה-24 מתוך 26 וירדה לליגת המשנה הסובייטית. עם זאת, המועדון שבסיסו בטביליסי הצליח לחזור לליגת העל הסובייטית בכדורגל בעונת 1940. אך בסופו של דבר הם נפסלו מהשתתפות בטורניר ואלה היו העונות היחידות בהן לוקומוטיב הצליחה לקחת חלק בליגה הבכירה.

מהשנים הבאות ועד התפרקות ברית המועצות, המועדון התמודד בליגות הנמוכות, שיחק בליגה השנייה והשלישית.

מאז יצירת ליגת העל הגאורגית, לוקומוטיב היא אחת המשתתפות הקבועות בליגה. עם זאת, המועדון לא הצליח לזכות באליפות. הם סיימו פעמיים במקום השני (בעונות 2000/01, 2001/02). המועדון זכה שלוש פעמים בגביע הגאורגי: בשנת 2000, בשנת 2002 ובשנת 2005.

==לוקומוטיב טביליסי במפעלים האירופיים==
{| class="wikitable"
|-
|עונה
|תחרות
|סיבוב
|מועדון
|תוצאה
|-
|1999/00|| גביע אופ"א || סיבוב מוקדם || לינפילד || 1-0, 1-1
|-
| || || סיבוב המוקדמות הראשון || פאוק סלוניקי || 0-7, 0-2
|-
|2000/01 || גביע אופ"א || סיבוב מוקדם || סלובן ברטיסלאבה || 0-2, 0-2
|-
|2001/02|| גביע אופ"א || סיבוב המוקדמות הראשון || בירקירקארה || 0-0, 1-1
|-
|2002/03|| גביע אופ"א || סיבוב מוקדם || פ.צ. קופנהגן || 1-3, 1-4
|-
|2005/06|| גביע אופ"א || סיבוב המוקדמות הראשון || באנאנטס || 3-2, 0-3
|-
| 2008 || גביע האינטרטוטו || סיבוב המוקדמות הראשון || אצ'לה אטלברוק || 0-0, 2-2
|-
|2020/21|| הליגה האירופית || סיבוב המוקדמות השני || דינמו מוסקבה || 2-1
|-
| || || סיבוב המוקדמות השלישי || ||
|-
|}

==תארים==
;ליגת העל הגאורגית
* סגנות (2): 2001, 2002
;הגביע הגאורגי
* זכייה (3): 2000, 2002, 2005
* סגנות (2): 2001, 2019, 2022
;אליפות גאורגיה הסובייטית
* זכייה (2): 1945, 1937

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20050913194322/http://www.zerozero.pt/uk/equipa.php?id=1911 פרופיל הקבוצה]

קטגוריה:קבוצות כדורגל גאורגיות
קטגוריה:טביליסי: מועדוני כדורגל
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1936
קטגוריה:קבוצות כדורגל סובייטיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל ששיחקו בליגה הבכירה בברית המועצות
ספרטקי טביליסי

ספָּרטַקי טבּיליסי (בגאורגית: სპარტაკი თბილისი) הוא מועדון כדורגל מהעיר טביליסי, בירת גאורגיה, המשחק, נכון לעונת 08/2007 בליגה הגאורגית השנייה.

הקבוצה נוסדה בשנת 1946. בשם קיריליה סובייטוב טביליסי (Крылья Советов Тбилиси). בשנת 1948 שונה שמה ל-ספרטק טביליסי (Спартак Тбилиси). הקבוצה שיחקה בליגת העל הסובייטית. בשנת 2003 התאחדה הקבוצה עם מועדון הכדורגל זוגדידי, ונקראה ספרטקי-לזיקה זוגדידי. בשנת 2004 התפצלה ממנה שוב, וחזרה לשמה המקורי.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://fc-dynamo.ru/champ/rezult.php?vk=%D1%EF%E0%F0%F2%E0%EA+(%D2%E1%E8%EB%E8%F1%E8) רשימת משחקי הקבוצה בליגת העל הסובייטית (1950-1951)]

קטגוריה:קבוצות כדורגל גאורגיות
קטגוריה:טביליסי: מועדוני כדורגל
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1946
רוסתווי (מועדון כדורגל)

מועדון הכדורגל רוּסְתָּווִי (בגאורגית: საფეხბურთო კლუბი რუსთავი) היא קבוצת כדורגל מהעיר רוסתווי, אחת מקבוצות הכדורגל המובילות בגאורגיה, ששיחקה בליגת העל הגאורגית. מגרשה הביתי הוא אצטדיון פולאדי . עם איחודה של הקבוצה עם מועדון הכדורגל טביליסי בשנת 2006 זכתה הקבוצה לראשונה באליפות ליגת העל הגאורגית בשנת 2007.

==היסטוריה==
הקבוצה נוסדה בשנת 1948 בשם מטלורג רוסתווי בעידן הסובייטי. מרכז פעילותו העסקית של הבעלים של הקבוצה, מפעל מתכות ברוסתווי (רוסתווי הוא מרכז ייצור המתכת בגאורגיה). ומכאן מגיע ה"מטלורג" בשם הקבוצה. היא שיחקה בליגת העל הגאורגית עד לשנת 2003 בה ירדה ליגה לליגה הלאומית הגאורגית . במהלך תקופה זו זכתה הקבוצה באליפות גאורגיה הסובייטית ארבע פעמים. במהלך תקופה זו שינת הקבוצה את שמה מספר פעמים. ב-1 במרץ 1990 שונה שם הקבוצה ממטלורג רוסתווי לגוֹרוֹדָה רוסתווי. ביולי 1993 שונה מגורודה רוסתווי למטלורג רוסתווי. ביולי 1998 שונה ממטלורג רוסתווי לגוֹרוֹדָה רוסתווי וגם גורודה 2000 רוסתווי מאוחר יותר. ביולי 2003 שונה שם הקבוצה ל"מועדון הכדורגל רוסתווי".

על מנת שהקבוצה תמשיך לשחק בליגת העל הגאורגית אוחדה הקבוצה, בשנת 2006, עם מועדון הכדורגל טביליסי , קבוצה ששיחקה בליגת העל הגאורגית. הקבוצה החדשה, שנוסדה באופן רשמי ב-8 ביולי 2006, נקראה "מועדון הכדורגל אולימפי רוסתווי". הבכיר מבין שני מייסדי הקבוצה תֵּמוּר אוּגוּלָאווָה ויתר על ההצטרפות לקבוצה החדשה והעביר את חלקו למייסד השותף מַמּוּקָה גּוּגֵשַׁשְׁווִילִי, שהחליט למכור את המועדון. הקבוצה נרכשה, תוך זמן קצר, על ידי הספונסר הערבי-אנגלי של קבוצת דינמו בתומי, עלי פארי (ალი პარი), שרצה קודם לכן לייסד קבוצת כדורגל חדשה שבסיסה בטביליסי. ביולי 2008 בוטל האיחוד ומועדון הכדורגל טביליסי התפצל מהקבוצה.

בשנת 2007, כבר בעונתה הראשונה של הקבוצה החדשה, תחת המאמן רוואז דזודזואשווילי, זכתה הקבוצה באליפות גאורגיה כשהגיעה למקום הראשון בליגת העל. מעל לדינמו טביליסי שדורגה במקום השני. בעקבות הזכייה העפילה לסיבוב המוקדמות הראשון של ליגת האלופות, בו הודחה על ידי אסטנה מקזחסטן. בשנת 2010 זכתה הקבוצה שוב באליפות גאורגיה.

בשנת 2011 הוחזר שם הקבוצה לשמה המקורי "מועדון הכדורגל מֵטָלוּרְג רוסתווי". ולאחר מכן שונה שם הקבוצה שוב למועדון הכדורגל רוסתווי.

בעונת 2012/13 מאמן ראשי של הקבוצה היה גיאורגי קיפיאני.

בעונה 2015/16 ירדה הקבוצה ליגה ללליגה הלאומית הגאורגית .

== תארים ==
* אליפות הליגה הגאורגית (2): 2007 ו-2010
:*מקום שני בליגת העל הגאורגית (1): 2012
:*מקום שלישי בליגת העל הגאורגית (4): 1990, 1992, 2009, 2011
* הסופר קאפ הגאורגי (1): 2010
:* השתתפות בגמר הסופר קאפ הגאורגי (2): 2007, 2010
* הגביע הגאורגי (2): 1994, 2009
* גביע הליגה הלאומית הגאורגית (1): 2017
* אליפות הליגה האזורית של גאורגיה הסובייטית (2): 1959, 1979

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.facebook.com/FCRustavii דף הפייסבוק של הקבוצה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קבוצות כדורגל גאורגיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1948
קטגוריה:רוסתווי
קולחתי 1913 פותי

קולחתי 1913 פותי (בגאורגית: კოლხეთი 1913 ფოთი) הוא מועדון כדורגל מהעיר פותי, מחוז סמגרלו וסוואנתי עילית במערב גאורגיה. קבוצת הכדורגל משחקת באצטדיון פאזיסי.

הקבוצה פרשה מליגת העל הגאורגית, יחד עם צחינוואלי, בעונה 2006/07, לאחר שלא הצליחה לגייס תמיכה מהשלטון המקומי בפותי (דבר שנאסר על פי חוקי הליגה החדשים).

==היסטוריה==
הקבוצה נוסדה בשנת 1913. בשנת 1977 השתתפה לראשונה בגביע אירופה.

==תארים==
* אליפות גאורגיה הסובייטית: 1978, 1988
* אליפות הליגה הסובייטית השנייה: 
** מדליית כסף: 1989
** מדליית ארד: 1982, 1983, 1984, 1987
* אליפות ליגת העל הגאורגית:
** מדליית כסף: 1994, 1997
** מדליית ארד: 1995, 1996, 1998
* אליפות הליגה הראשונה של גאורגיה: 2010

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל גאורגיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1913
קטגוריה:פותי
אחמד סנג'ר

מועיז אד-דין אחמד סנג'ר בן מלכשאה בן אלפ ארסלאן (ערבית: معز الدين أحمد سنجر بن ملكشاه بن ألب أرسلان), (1084/1086 - 8 במאי 1157) היה סולטאן סלג'וקי, שמשל בין השנים 1118 ל-1153. משוררו המלכותי היה אדיב סאביר. 

סנג'ר היה בנו של מלכשאה הראשון ואחרי מותו של אביו ב-1092 השתתף במלחמות הירושה נגד שלושת אחיו מחמוד הראשון, 
ברכיארוק ומוהמט הראשון ונגד אחיינו מחמוד השני. 

מ-1097, שלט סנג'ר במרבית שטחי איראן, ומיקם את בירתו בח'וראסאן. ב-1131 השתלט סנג'ר על בגדאד ולזמן קצר הצליח להחזיק תחת שלטונו אימפריה גדולה כמעט כמו זו של אביו. מרידות של בני משפחתו, ושל מושלים אזוריים שפרקו עול, שמטו שטחים מתחום שליטתו של סנג'ר.

הסולטאן סנג'ר נתפס בידי נומידים טורקמנים ב-1153 והוחזק בשבי עד 1156. הוא נפטר ב-8 במאי 1157. אחרי מותו של סנג'ר שבה הסולטנות הסלג'וקית והתפצלה בין בני המשפחה הסלג'וקית ולעולם לא שבה עוד לגדולתה.

==ראו גם==
*סלג'וקים
*איראן
*ח'וארזמשאה
*אתאבכ

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:איראן: היסטוריה
קטגוריה:סלג'וקים
קטגוריה:נפטרים ב-1157
ח'אלד חוסייני

ח'אלד חוסייני (בפרסית: خالد حسینی; נולד ב-4 במרץ 1965) הוא סופר אמריקאי ממוצא אפגני.

== חייו ==
חוסייני הוא רופא במקצועו המתגורר בצפון קליפורניה. הוא נולד בקאבול שבאפגניסטן, לאב דיפלומט ואמא מורה בבית ספר תיכון. בשנות ה-70 התגורר עם משפחתו בפריז, בשל עבודת אביו שם. לאחר המהפכה הקומוניסטית באפגניסטן בשנת 1980, קיבלה משפחתו מקלט מדיני בארצות הברית. סיים לימודי תואר ראשון בביולוגיה באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה ולימודי רפואה באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, את התמחותו ברפואה פנימית סיים ב-1996.

ספרו הראשון הוא "רודף העפיפונים", שזכה להצלחה ניכרת, ואף עובד לסרט בשם זה בידי הבמאי סם מנדס וחברת ההפקה דרימוורקס, וגם למחזה באותו שם על ידי המחזאי מתיו ספנגלר. ספרו השני, "אלף שמשות זוהרות", זכה אף הוא להצלחה. ספרו השלישי הוא "קולות מן ההרים", אשר יצא לאור בישראל במאי 2013.

חוסייני נשוי לרויה חוסייני. לזוג שני ילדים. הוא דובר אנגלית שוטפת, וכן פרסית ופשטו<ref></ref>.

== ספריו ==
* רודף העפיפונים, 2003
* אלף שמשות זוהרות, 2007
* קולות מן ההרים, 2013
* תפילת ים, 2018

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* יואב שי, [http://e.walla.co.il/?w=%2F266%2F2659776 ח'אלד חוסייני לא מצליח לשחזר את ההצלחה ב"קולות מן ההרים"], באתר וואלה!, 14 ביולי 2013
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרים אמריקאים
קטגוריה:סופרים אפגנים
קטגוריה:פשטונים
קטגוריה:אמריקאים שהופיעו ברשימת טיים 100
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת סנטה קלרה
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
קטגוריה:סופרים אקסופוניים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1965
*
מארי פרחיה

מארי פרחיה (באנגלית: Murray Perahia; השם נהגה באנגלית מארי פראיה; נולד ב-19 באפריל 1947) הוא פסנתרן ומנצח יהודי-אמריקאי. נשיא המרכז למוזיקה ירושלים משנת 2009.

== חייו ==
מארי משה פרחיה נולד ברובע הברונקס, ניו יורק כבן לדוד ופלורה פרחיה, יהודים ספרדים דוברי לדינו שמוצאם מסלוניקי. פרחיה החל לנגן בפסנתר בגיל ארבע. ניצוח והלחנה למד בקולג' מאנס. בין השאר למד פסנתר עם מיידזיסלב הורשובסקי והיה מיודד עם הפסנתרן ולדימיר הורוביץ, אשר לדבריו שימש לו השראה. זכייתו בפרס הראשון בתחרות פסנתרנים "לידס" ב-1972 סללה את דרכו להכרה בינלאומית. ב-1973 ביצע את קונצרט הסולו הראשון שלו, ומאז ועד היום הוא מרבה להופיע באירופה, באמריקה ובמזרח הרחוק, הן בהופעות פסנתר סולו והן עם תזמורות והרכבים קאמריים.

הקלטותיו של פרחיה ידועות באיכות הצליל, בדייקנות הביצוע שלו ובפרשנותו המוקפדת. רפרטואר היצירות שבחר לבצע מגוון ורחב יריעה. בין השאר הקליט את כל הקונצ'רטי לפסנתר ותזמורת של מוצרט ובטהובן. ב-1999 זכה בפרס גראמי עבור הקלטת הסוויטות האנגליות של באך, ובשנים 1995 ו-1997 זכה בפרס המגזין גראמופון על הקלטת הבלדות של שופן ויצירות נוספות מאת גאורג פרידריך הנדל וסקרלטי. פרס גראמי נוסף קיבל ב-2003 עבור הקלטת כל האטיודים של שופן. חתן פרס וולף באמנות בתחום המוזיקה לשנת 2015.

פרחיה הופיע פעמים רבות בישראל כסולן עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית וכן ברסיטלים סולו. בין השאר גם נתן סדרת שיעורי פסנתר במסגרת כיתת אמן במרכז למוזיקה ירושלים שבמשכנות שאננים.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 
* כיתת אמן עם מארי פרחיה ב [http://www.youtube.com/watch?v=RJVCtPFhLgA מרכז למוזיקה ירושלים]
* 

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:פסנתרנים יהודים אמריקאים
קטגוריה:מנצחים יהודים אמריקאים
קטגוריה:יהודים זוכי פרס גראמי
קטגוריה:אבירים מפקדים במסדר האימפריה הבריטית
קטגוריה:זוכי פרס וולף למוזיקה
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1947
חיים דיין

חיים דיין (נולד ב-24 במרץ 1960) הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם צומת.

== ביוגרפיה ==
בין השנים 1987–1992 שירת דיין כקצין במשטרת ישראל וכמפקד תחנה במשטרת יקנעם. הוא סיים את שירותו בדרגת פקד.

לפני היבחרו לכנסת עסק בנושאים חברתיים שונים, כגון פרויקט נערי רפול ועמד בראש עמותות שניהלו מוסד לגמילה מסמים ומוסד סגור לנוער מכוח צו בית משפט.

בבחירות לכנסת ה-13, בשנת 1992, הוצב במקום ה-6 ברשימת מפלגת צומת לכנסת. הרשימה זכתה ל-8 מנדטים ודיין נכנס לכנסת. לקראת הבחירות לכנסת ה-14 בשנת 1996 נחתם הסכם לריצה משותפת בין הליכוד, גשר וצומת. דיין הוצב במקום ה-15 ברשימה המשותפת ונבחר בשנית לכנסת.

דיין נכשל פעמים אחדות בניהול עסקים קטנים שפתח ואף הוכרז כפושט רגל בשנת 2004, לאחר שבשנת 2001 ניתן לו לבקשתו צו כינוס נכסים, בגין חובות מוצהרים בסך 4,274,858 ש"ח ל-14 נושים.

בשנת 2016 הקים את עמותת "כולם ילדינו", שעיסוקה באספקת סלי מזון למשפחות מצוקה, ומאז הוא מכהן כמנכ"ל העמותה.

לקראת הבחירות לכנסת ה-21 הקים את מפלגת "אחריות למייסדים" שקוראת למדינת ישראל לקחת אחריות על הגמלאים ולתת להם את זכויותיהם. המפלגה לא עברה את אחוז החסימה ודיין לא נבחר לכנסת.

== חיים אישיים ==
במהלך כהונתו של דיין בכנסת ה-14 התלוננה נגדו אשתו במשטרה על כך שהכה אותה. דיין הורחק מביתו ומאוחר יותר התגרשו בני הזוג. פרקליטות מחוז הצפון סגרה את התיק נגדו מטעמים של חוסר עניין לציבור. דיין הוצב במקום השלישי ברשימת צומת בבחירות לכנסת ה-15, אך הרשימה לא עברה את אחוז החסימה.

לאחר גירושיו מאשתו חזר דיין בתשובה, נישא מחדש ועסק במכירת תשמישי קדושה. בשנת 2005 חזר ונקשר שמו של דיין באלימות במשפחה, לאחר שאף אשתו השנייה הגישה נגדו תלונה. מאוחר יותר, הוצגו למשטרה ראיות לפיהן היא זו שתקפה אותו.

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברי הכנסת מטעם צומת
קטגוריה:חוזרים בתשובה
קטגוריה:מגדל העמק: חברי הכנסת
קטגוריה:סגני יושב ראש הכנסת בכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת השלוש עשרה
קטגוריה:חברי הכנסת הארבע עשרה
קטגוריה:שוטרים ישראלים
קטגוריה:ישראל: ראשי מפלגות
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1960
קטגוריה:יקנעם עילית: אישים
דיר בלוט

דיר בלוט (בערבית: دير بلوط; בתרגום: מנזר האלון) הוא כפר ערבי ברשות הפלסטינית בשומרון, מערבית ליישובים פדואל, עלי זהב ולשם. ליד היישוב מצויות עתיקות רבות ומעיינות, שמהם מגיעים חלק מיובלי הירקון. ביישוב, נכון ל-2007, 3,793 תושבים.

בימי המנדט הבריטי נודע הכפר כמקום ייצור פחמים.

צמודה לכפר ממזרח, שלולית חורף גדולה המתמלאת מידי חורף.

== קישורים חיצוניים ==

*[https://web.archive.org/web/20070208213254/http://www.salfit.edu.ps/%D8%A8%D9%84%D8%AF%D8%A7%D8%AA%20%D8%A7%D9%84%D9%85%D8%AD%D8%A7%D9%81%D8%B8%D8%A9/%D8%AF%D9%8A%D8%B1%D8%A8%D9%84%D9%88%D8%B7.htm מידע על דיר בלוט] באתר הרשות הפלסטינית 
*[http://www.un.org/unrwa/arabic/Emergency/Deir%20Ballut.htm מידע על דיר בלוט] באתר unrwa 
*[http://www.palestineremembered.com/GeoPoints/Dayr_Ballut_954/ar/ מידע על דיר בלוט] באתר فلسطين في الذاكرة (פלסטין בזיכרון) 

==הערות שוליים==

קטגוריה:השומרון: יישובים
קטגוריה:נפת סלפית
קטגוריה:הרשות הפלסטינית: יישובים
דלמור שוורץ

דלמור שוורץ (באנגלית: Delmore Schwartz; 8 בדצמבר 1913 – 11 ביולי 1966) היה משורר יהודי-אמריקאי מברוקלין, ניו יורק. מחברי קבוצת האינטלקטואלים של ניו יורק.

== ביוגרפיה ==
ב-1937 יצירתו הראשונה של שוורץ, סיפור קצר בשם "בחלומות מתחילות אחראויות" ("In Dreams Begin Responsibilities"), הופיעה בגיליון הבכורה של רבעון ה"פרטיזן ריוו" (Partisan Review). הסיפור התקבל היטב ופרסם אותו בקרב החוגים האינטלקטואליים של ניו יורק. באותה השנה נישא לגרטרוד בקמן, אשר עבדה כמבקרת ספרים ברבעון. במשך שלושת העשורים הבאים פרסם מספר סיפורים, שירים ומחזות, וב-1959 הפך לזוכה הצעיר ביותר בפרס בולינגן על אוסף השירים "Summer Knowledge: New and Selected Poems". שוורץ התגרש מאשתו הראשונה ב-1943 וב-1948 נישא בשנית, לסופרת אליזבת פולט (Pollet), אשר הייתה צעירה ממנו משמעותית. גם נישואין אלה הסתיימו בגירושין.

ב-1962 החל שוורץ ללמד כתיבה יוצרת באוניברסיטת סירקיוז. אחד מתלמידיו היה הזמר היוצר לעתיד לו ריד, שהקדיש מאז מספר שירים למורו ורבו (הבולט ביותר הוא "European Son"). ישנו ציטוט מפורסם של שוורץ בו פנה אל ריד במילים "אתה יכול לכתוב - אך אם אי פעם תמכור את עצמך וקיים גן עדן ממנו אוכל לרדוף אותך, אעשה זאת". שנים לאחר פטירתו של שוורץ ב-1966 סיפר ריד בשירו "My House" על רוח הרפאים של שוורץ שהופיעה בביתו החדש והעניקה לו השראה במקום להפחיד אותו.

שוורץ לא הצליח לשחזר את ההצלחה שהייתה לו בשנות חייו המוקדמות בשל התמודדות עם אלכוהוליזם ושיגעון, ובשנות חייו האחרונות חי בבדידות במלון מרלון בניו יורק (תקופה זו היוותה השראה לרומן "מתנת הומבולדט" שכתב ידידו סול בלו). שוורץ מת ב-11 ביולי 1966 בחדרו במלון, ובשל בידודו המוחלט עברו יומיים שלמים עד שגופתו נמצאה על ידי הנהלת המלון.

שוורץ זכה לתיאור "גדול הכותבים האמריקאים, שליצירתו מקום בליבו ובראשו של כל אדם פשוט המוצף בכאב המודרניות". הוא נטמן בבית העלמין סידר פארק באמרסון, ניו ג'רזי.

אוניברסיטת ניו יורק מעניקה פרס שנתי שתחום השירה על שם דלמור שוורץ למשוררים אמריקאים (בשנת 1991 הפרס הוענק לג'וי הרג'ו).

==כתביו בעברית==

* שירים אחדים בתוך: איתמר יעוז-קסט, בסימן כוכב, שירי 100 משוררים יהודים בספרות העולם. תל אביב: עקד, 2003)

* בידודה של השירה המודרנית - מסה (מאנגלית: רעואל שועלי), דחק, כרך טו', 2022. 

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.onlinepoetryclassroom.org/poets/poets.cfm?prmID=1144 דלמור שוורץ], באתר אקדמיית המשוררים האמריקאיים
* [http://www.pbs.org/arguing/ לטעון כנגד העולם], דוקומנטריה של PBS
* 
* 
* 
* 

;מפרי עטו:
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:משוררים אמריקאים
קטגוריה:משוררים יהודים
קטגוריה:יהודים אמריקאים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת פרינסטון
קטגוריה:זוכי מלגת גוגנהיים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ניו יורק
קטגוריה:אמריקאים ממוצא יהודי-רומני
קטגוריה:סגל אוניברסיטת סירקיוז
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1913
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1966
נסים קמחי

ממוזער
נסים קמחי (13 במרץ 1934 - 18 במאי 2007) היה איש רדיו ישראלי.

==אודות==

קמחי עלה לארץ מבולגריה והחל את דרכו בקול ישראל בשנת 1960 כאיש פעלולים (אפקטים קוליים) וכאחראי על עיטור מוזיקלי לתסכיתים ולמעשה היה חלוץ בתחום זה, שעד אז היה בחיתוליו. בימים בהם הליכה לתיאטרון נחשבה למותרות, נדרשו דמיון ויצירתיות, על מנת להחיות סיטואציות תיאטרליות, מעל גלי האתר. בהמשך הפך לבמאי רדיו וביים בין השאר, את התוכניות "רדיו דרמה" ו"המסך עולה".

בין שלל הפרויקטים הרדיופוניים בהם השתתף, כאיש פעלולים וכבמאי:
* "רוח קדים" מאת שלמה הלל
* "עלילות עקביה" מאת יהודה בורלא
* "הבלש מן הסירה" על פי ג'ון מקדונלד

בטרם יצא לגמלאות, שימש כמנהל מדור הדרמה של קול ישראל. 

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.facebook.com/kimkhySE/ דף פייסבוק לזכרו]

קטגוריה:סגל קול ישראל
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2007
מרכוס בנקס

ארתור למרכוס בנקס השלישי (אנגלית: Arthur Lemarcus Banks III; נולד ב-19 בנובמבר 1981 בלאס וגאס, נבדה) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הרכז.

== קריירה ==
בנקס שיחק באוניברסיטת לאס וגאס (UNLV), במדיה זכה בתואר שחקן ההגנה של השנה. בנקס נבחר במקום ה-13 בדראפט ה-NBA לשנת 2003 על ידי ממפיס גריזליס, ממנה הועבר לבוסטון סלטיקס בתמורה לקנדריק פרקינס.

בסלטיקס, הציג בנקס את יכולות ההגנה הטובות שלו, אך ב-26 בינואר 2006 עבר למינסוטה טימברוולבס. ב-18 ביולי 2006, הוא שוחרר ממינסוטה ופיניקס סאנס החליטה להחתימו על חוזה רב עונתי.
ב-6 בפברואר 2008 נשלח יחד עם שון מריון למיאמי היט בתמורה לשאקיל אוניל, ובפברואר 2009 הועברו השניים לטורונטו.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:כדורסלני טורונטו ראפטורס
קטגוריה:כדורסלני פיניקס סאנס
קטגוריה:כדורסלני בוסטון סלטיקס
קטגוריה:כדורסלני מינסוטה טימברוולבס
קטגוריה:כדורסלני מיאמי היט
קטגוריה:כדורסלני פנאתינאיקוס
קטגוריה:כדורסלני אוניברסיטת נבדה בלאס וגאס
קטגוריה:בחירות דראפט של ממפיס גריזליס
קטגוריה:כדורסלני ליגת ה-BIG3
קטגוריה:נבדה: כדורסלנים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1981
אוי ואבוי (להקה)

הלהקה בהופעה ב[[קיימברידג', ספטמבר 2009]]
אוי ואבוי (בתעתיק לאנגלית: Oi Va Voi) היא להקה בריטית, שנוסדה בלונדון שבאנגליה ב־2000.

הלהקה משלבת מספר סגנונות השאובים מסוגים שונים של מוזיקה יהודית־אשכנזית, מוזיקה יהודית־ספרדית ומוזיקת עולם: מוזיקת כליזמרים, מוזיקה חסידית שורשית, מוזיקה מזרח־אירופאית, שירת לאדינו, מוזיקת פולקלור צוענית, הונגרית ובלקנית, בשילוב עם רוק אלטרנטיבי ומוזיקה אלקטרונית.

== פעילות ==
הלהקה הוציאה ב-2003 את אלבום הבכורה שלה, "צחוק מבעד לדמעות", שכלל קטעים כמו "Refugee" ו-"Yesterday Mistake".

ב-2018 ההרכב של הלהקה כלל את סטפן לוי (שירה וקלרינט), ג'וש ברסלאו (תופים והפקה מוזיקלית), דייוויד אורצ'נט (חצוצרה), מייקל וינוור (גיטרה), מושיק קופ (תופים ותכנותים), אנה פואבל (כינור) ובת' לאונדריטיס (בס). באלבומה הרביעי מארחת הלהקה מוזיקאית ישראלית בשם זהרה.

הלהקה הופיעה ארבע פעמים בישראל.

== חברי הרכב ==
* ניק אמאר - (גיטרה, מנדולינה, שירה, הפקה מוזיקלית)
* ג'וש ברסלו - (תופים, כלי הקשה, הפקה מוזיקלית)
* ליאו בריאנט - (בסיסט, קונטרבס)
* סטיב ליוי - (קלרינט, שירה)
* דייוויד אורצ'נט - (חצוצרה)

===חברי הרכב בעבר===
* סופי סולומון - (כינור, ויולה, פסנתר, אקורדיון, מלודיקה)
* למז לובס - (חצוצרה, קלידים, שירה, מפיק מוזיקלי)

== דיסקוגרפיה ==
* Digital Folklore (2002)
* Laughter Through Tears (2003)
* Oi Va Voi (2007)
* Travelling the Face of the Globe (2009)

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* אודי גלזר, [https://alondon.net/לא-נורא-בכלל/ לא נורא בכלל], באתר "עלונדון", 15 באפריל 2010
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:להקות בריטיות
קטגוריה:להקות רוק אלטרנטיבי
קטגוריה:מוזיקת עולם
קטגוריה:מוזיקאים יהודים
קטגוריה:מוזיקה יהודית
קוקייתיים

קּוּקִיָּתִיִּים (שם מדעי: Cuculidae) היא משפחה יחידה בסדרת הקוקאים, של עופות בגודל בינוני הנפוצים באזורים טרופיים וממוזגים בכל העולם. בישראל נפוצים שני מינים, ועוד שני מינים שלא מופיעים בארץ בקביעות.

השמות Cuckoo באנגלית, Kakukk בהונגרית, Kuckuck בגרמנית וקוקייה בעברית הן דוגמה מובהקת לאונומטופיה אקוסטית – מילים שמחקות את הצליל של מושאיו, במקרה זה, חיקוי קול ה"קוקו" של העוף.

== מאפיינים ==
צבעי הנוצות חום, אפור וערמוני והן מנוקדות בלבן. לקוקייה גוף וזנב ארוכים, רגליים קצרות ומקור בינוני וכפוף במקצת. באביב משמיע הזכר את שירתו האופיינית "קו קו", המזכירה קצת את זו של העורב. בשל שירה זו קיבלה הקוקייה את שמה. הקוקייה ניזונה מחרקים ומזחלים שעירים של פרפרים. כשאינה אוכלת, היא מרבה להסתתר בסבך של עצים ושיחים. מינים אחדים כמו הקוקייה רצנית מעדיפים לרוץ על הקרקע מאשר לעוף.

הגדולה במיני הקוקיות היא קוקיית מקור צ'אנל (Scythrops novaehollandiae) ששוקלת עד 930 גרם ודומה בכך לקוקאל שחור (Centropus menbeki). הקטנה ביותר היא קוקיית ברונזה קטנה (Chrysococcyx minutillus) ששוקלת עד 17 גרם.

== הטלת ביצים ==
חלק ממיני הקוקיות הם עופות טפילים. הנקבה מטילה את הביצים בקנים של ציפורים זרות (פונדקאיות), ואלה דוגרות על ביציה ומגדלות את גוזליה. נקבת הקוקייה עשויה להטיל ביצה מדי יום ובסך הכול 16–18 ביצים בעונה. בישראל מטילה הקוקייה את ביציה בקני עורבים. הקוקייה ממתינה בסתר בסמוך לקן, וכשהציפור עוזבת את הקן, הקוקייה ממהרת אליו ומטילה בו את ביצתה בתוך מספר שניות ועפה במהירות. לעיתים היא מוציאה ביצה אחת מהקן, כדי שהציפור הפונדקאית לא תבחין בהוספת הביצה הזרה.

העוף הפונדקאי דוגר על ביצת הקוקייה עם ביציו שלו. גוזלי הקוקייה בוקעים לאחר 13 ימי דגירה, בדרך כלל לפני בקיעת ביצי הפונדקאי. במינים רבים של קוקיות פועל גוזל הקוקייה לסילוק ביצי הפונדקאי וגוזליו מהקן. לעומתם, גוזל הקוקייה המצויצת אינו מסלק את גוזלי העורב מהקן אלא גדל איתם כאילו היו אחיו. הפונדקאים מגדלים את גוזל הקוקייה ומספקים לו את מזונו, גם כאשר הוא מגיע לגודל העולה על זה שלהם, עד התבגרותו.

זמן קצר לאחר גמר הקינון נודדות הקוקיות דרומה – קודם הבוגרים ואחריהם הצעירים.

==מיון==
*משפחה קוקייתיים (Cuculidae)
**תת־משפחה קוקיתיים (Cuculinae) – בה 12 סוגים
**תת־משפחה קוקליים (Centropodinae) - בה סוג אחד – קוקל (Centropus)
**תת־משפחה מלקוניים (Phaenicophaeinae) – בה חמישה סוגים
**תת־משפחה קוליקיים (Coccyzinae) – בה שלושה סוגים
**תת־משפחה אניים (Crotophaginae) – בה שני סוגים
**תת־משפחה קוקיים (Neomorphinae) – בה חמישה סוגים

== מיני קוקיות בישראל ==
* קוקייה אירופית – Cuculus canorus
* קוקייה מזרחית – Cuculus saturatus
* קוקייה מצויצת – Clamator glandarius
* קוקייה ירוקה – Chrysococcyx caprius

==גלריה==
<gallery widths="200px" heights="150px">
קובץ:Giant Coua RWD4.jpg|Coua gigas
קובץ:Centropus superciliosus -Tanzania-8.jpg|קוקל ברצ'ל
קובץ:Roadrunner DeathValley.jpg|קוקייה רצנית
קובץ:Chestnut-breasted Malkoha2.jpg|Phaenicophaeus curvirostris
קובץ:Smooth-billed ani (Crotophaga ani) GC.JPG|Crotophaga ani
קובץ:Cuculus canorus vogelartinfo chris romeiks CHR0431.jpg|קוקייה מצויה
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://web.archive.org/web/20081120191540/http://www.yardbirds.org.il/daf/cuckoo/cuckoo_yoram_shpirer.htm מעקב צילומים של גידול גוזלי קוקייה בקן עורבים]
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ניקולס אילוורד ויגורס
נוזל המוח והשדרה

הנוזל המוחי-שדרתי, או נוזל המוח והשדרה (בלטינית: Liquor cerebrospinalis, קרוי גם CSF (באנגלית: Cerebrospinal fluid)) הוא נוזל גופי, שנמצא בחלל התת-עכבישי בין הגולגולת לבין קליפת המוח (בין שני קרומי מוח, הקרום העכבישי והקרום העדין). הנוזל נמצא גם בחדרי המוח ובתעלת חוט השדרה. הנוזל מיוצר במוח על ידי תאים אפנדימלים הנמצאים במקלעת הדמים (choroid plexus).

== תפקידו של הנוזל המוחי-שדרתי ==
לנוזל המוחי שדרתי מספר תפקידים. ראשית, כיוון שהמוח טבול כולו בנוזל, משקלו האפקטיבי הכולל קטן יותר, מה שמקטין את הלחץ על בסיס המוח (בדומה למשקלם האפקטיבי של עצמים המוחזקים בידינו כשאנחנו בבריכה, הנתפסים על ידינו כקלים יותר). שנית, בהיעדרן של רקמות עצם או סחוס במוח שהיו יכולות לייצבו - מגן הנוזל המוחי-שדרתי על המוח מפני זעזועים שהיו עלולים להיגרם מתנועות חדות ועוצמתיות. זעזוע מוח הוא אירוע בו המוח מתנגש בדפנות הגולגולת על אף הימצאותו של הנוזל המוחי-שדרתי.

בנוסף, ממלא הנוזל תפקיד חשוב בזרימת הדם למוח, ובמיוחד למוח הגדול. הנוזל מאפשר הרחבה וסגירה עורקית על ידי התנהגותו כקפיץ.

== מחזור ==
המחזור של נוזל המוח והשדרה
הנוזל מיוצר על ידי מקלעת הדמים שנוצרת בחדרי המוח בהם יש מפגש בין הקרום העדין (פיה) לבין שכבת האפנדימה של רקמת המוח עצמה. הנוזל יוצא מהחדרים הצדדים דרך החלל התוך-חדרי (על שם מונרו) לחדר השלישי ודרך האקוודוקט (על שם סילביוס) לחדר הרביעי. מהחדר הרביעי, הנוזל יוצא בפתחים הצדדים (על שם לושקה) ובפתח האמצעי (על שם מג'נדי) לחלל התת-עכבישי ומשם למטה דרך תעלת חוט השדרה.

הנוזל חוזר לזרם הדם באמצעות גרגורי הרקמה העכבישית החודרים את שכבת הדורה, דרך הסינוסים הדמיים המנקזים דם מהמוח. ישנה השערה כי נוזל חוזר גם על גבי עצבים קרניאלים לתוך מערכת הלימפה של הגוף.

כחצי ליטר נוזל מיוצר ועובר מחזור ביום. בבת אחת, המוח יכול להכיל רק כ-150 מ"ל של נוזל.

== שימוש ברפואה ==
בדיקת [[ניקור מותני]]
בדיקת נוזל מוחי-שדרתי מאפשרת אבחנה של מחלות נוירולוגיות שונות, ביניהן טרשת נפוצה, מחלת אלצהיימר, זיהומים וגידולים במוח. השגת הנוזל נעשית על ידי תהליך שנקרא ניקור מותני, שבו מתבצעת החדרת מחט בין החוליות המותניות הרביעית והחמישית.

== הידרוצפלוס ==

בעיה בספיגת הנוזל בוורידי המוח או חסימה של זרימתו במוח, גורמת להידרוצפלוס (מילולית: ראש מים), וגורמת ללחץ תוך-גולגולתי. ללא טיפול, הלחץ עלול לחסום כלי דם במוח, דבר שעלול להוביל לנזק מוחי חמור.
ניתן לטפל בבעיה באמצעות ניתוח בו קודחים נקב קטן בגולגולת ומחדירים דרכו צינורית לאחד מחדרי המוח. הצינורית מחוברת לחלל הבטן, וכשהלחץ בחדרי המוח גדל - הנוזל המוחי-השדרתי משתחרר לבטן, משם הוא נספג לתוך מחזור הדם.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:נוזלי גוף
קטגוריה:מערכת העצבים המרכזית