OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הוועד הישראלי למען יהודי אתיופיה

הוועד הישראלי למען יהודי אתיופיה הוא ארגון על בסיס וולנטרי למען ביתא ישראל שפעל בין השנים 1960 ל-1982. 

אריה טרטקובר
בשנת 1960 קיבל הקונגרס היהודי העולמי בקשת עזרה מראשי ביתא ישראל ושלח את נורמן בנטוויץ' לבירור מצבם. שנה לאחר מכאן ביקר בנטוויץ' באתיופיה ולאחר זאת הקים בישראל את "הוועד הציבורי לסיוע לפלשים" שריכז בישראל את הפעילים למען ביתא ישראל. כנשיא כבוד של הוועד כיהן הנשיא יצחק בן-צבי ולאחריו זלמן שזר כאשר יושב הראש היה אריה טרטקובר, ציר ירושלים בקונגרס היהודי. בראשיתו פעל הארגון למען עליית ביתא ישראל, אך בעקבות התנגדות ממשלת ישראל לקח על עצמו לסייע בצורות אחרות.

במקביל לפעילות הוועד בישראל פעל בנטוויץ' בבריטניה וגייס מספר ארגונים כאשר בשלהי מאי 1967 הוקמה "הוועידה הנמשכת לארגונים המעוניינים ברווחת הפלאשים שבאתיופיה" שיותר מאוחר שינתה את שמה לאגודה לרווחת הפלאשים. 

במהלך המחצית השנייה של שנות ה-60 וראשית שנות ה-70 תמך הארגון בעולים הבלתי חוקיים שהגיעו לישראל ובבוגרי כפר בתיה ונתן את חסותו לארגוני יוצאי אתיופיה הראשונים, התאחדות יהודי אתיופיה בישראל וארגון יהודי אתיופיה, שאותם ריכז המזכ"ל עובדיה חזי.

לאחר שנת 1974 שבא פרצה המהפכה האתיופית החל הוועד בשיתוף פעולה הדוק עם האגודה האמריקאית למען יהודי אתיופיה ופעל כזרוע שלה בישראל שבמסגרת זו שינה את שמו ל"הוועד הישראלי למען יהודי אתיופיה" והחל בפועלות למען עלייה שכללו שדולה בכנסת, פנייה לרבנות, לסוכנות והפעלת מבצע עלייה באמצעות חברת כור. ב-1979 טרטקובר חלה ואותו החליף חבר הכנסת שלמה הלל.

הוועד בא לסופו עם מותו של טרטקובר ב-1982 ופעילותו הועתקה לוועד הציבורי למען יהודי אתיופיה בראשותו של מיכאל קורינאלדי.

במהלך קיומו כלל הוועד חברים רבים בהם רות דיין, ישראל גולדשטיין, רחל ינאית בן-צבי, אהרון כהן, מרדכי בן-פורת, אמנון לין.

ארכיון הוועד הישראלי למען יהודי אתיופיה מופקד במחלקת הארכיונים בספרייה הלאומית בירושלים.<ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארגונים למען יהודי אתיופיה
קטגוריה:עליית ביתא ישראל
עלי דובא

עלי דובא (בערבית: علي دوبا; 1933 – 21 ביוני 2023) היה איש צבא סורי ששירת כראש המודיעין הצבאי הסורי בשנים 1974–2000. כאשר עלה לשלטון בשאר אל-אסד אולץ דובא להתפטר מתפקידו הצבאי מחשש שיהווה איום על מקומו של הנשיא החדש.

==שירות צבאי==
עלי דובא נולד בשנת 1933 בכפר חורפיס בנפת ג'בלה, ליד לטקיה. דובא, בן למשפחה עלווית, הצטרף בשנות ה-50 למפלגת הבעת' הסורית ובשנת 1955 התגייס לצבא הסורי ובשנת 1960 מונה לראש מינהל הביטחון הפנימי בדמשק. לאחר מכן הוא שימש נספח צבאי בבריטניה (1964–1966) ובולגריה (1967–1968), עם חזרתו לסוריה מונה לראש המודיעין הצבאי באזור לטקיה.

בשנת 1970 מונה דובא לראש המודיעין הצבאי בדמשק, שם הוא תמך בעלייתו לשלטון של הנשיא חאפז אל-אסד, על כך הוא קודם לתפקיד סגן מפקד המודיעין הצבאי של סוריה (תחת פיקודו של חיכמת שיהאבי). עם סיום מלחמת יום הכיפורים בשנת 1974, כאשר מונה שיהאבי לתפקיד ראש המטה הכללי, קודם דובא ומונה למחליפו בפיקוד המודיעין הצבאי, שם נותר עד פרישתו. בשנת 1982 סייע בדיכוי התקוממות האחים המוסלמים בחמאת ושנה לאחר מכן, כאשר הנשיא אל-אסד חלה, דובא היה מבין חברי מועצת השלטון הזמנית ששימרה על יציבות המדינה עד להבראתו של הנשיא.

בשנת 1993 קודם דובא לדרגת פריק (שווה ערך לרב-אלוף) והוא מונה לסגן ראש המטה הכללי, זאת בנוסף לתפקידו כראש המודיעין הצבאי. בשנת 2000 דובא נאלץ לפרוש מהשירות הצבאי, זאת מחשש מצד הנשיא החדש בשאר אל-אסד מפני כוחו הפוליטי הרב. דובא התגורר ככל הנראה בדמשק.

קטגוריה:בוגרי האקדמיה הצבאית בחומס
קטגוריה:אנשי צבא סורים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:עלווים
קטגוריה:סורים שנולדו ב-1933
קטגוריה:סורים שנפטרו ב-2023
אלון לוי

אלון לוי (נולד ב-10 ביוני 1984) הוא שחקן, פזמונאי, מלחין, מעבד מוזיקלי, מאמן להתפתחות אישית, וזמר ישראלי.

==ביוגרפיה==
לוי נולד וגדל בקיבוץ גן שמואל. בן אמצעי בין חמישה אחים: אחות בכורה, שלושה אחים בנים ואחות צעירה.

לוי למד משחק בסטודיו למשחק של ניסן נתיב. במהלך השנים השתתף במספר סרטים וסדרות טלוויזיה.

כיום, עובד לוי כמאמן להתפתחות אישית, זוגית ועסקית וכן מרצה בתחום.

==קריירה==
בשנת 2007, הופיע לראשונה בטלוויזיה כששיחק וביצע את שיר הפתיחה של "הנפילים", ששודרה ב-yes. לוי גילם בסדרה את צוריה (צורי) בתפקיד ראשי.

בשנת 2008, הגיש יחד עם אילנית לוי ולביא זיטנר את התוכנית "אזור התעשייה", ששודרה בהוט בידור ישראלי.

בשנת 2009, שיחק בעונה השנייה של הטלנובלה "חשופים", בה גילם את נמרוד. באותה שנה שיחק במיני-סדרה "תמיד אותו חלום", ששודרה ב-HOT3.

בשנת 2010, גילם את אופיר מוסרי בסדרת הטלוויזיה "15 דקות". באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע "התגנבות יחידים (סרט קולנוע)", בבימוי דובר קוסאשווילי, וכן שיחק במחזה "האביב מתעורר", שהוצג בתיאטרון בית ליסין.

בשנת 2013, שיחק בסרטו של איתן פוקס "בננות".

===להקת סודהביט===
מאז שנת 2011 חבר לוי בהרכב הפופ "סודהביט", יחד עם גל לב ודותן מושנוב. במסגרת הלהקה כתב, עיבד מוזיקלית, הלחין ושר מספר שירים בהם: "הייתי בדאווין", "אבל חבל", "פעם אחרי פעם" ו"כוכב פורנו".

בשנת 2013 חידש יחד עם הלהקה את שירו של גידי גוב "אם יוולד לי ילד", למען המאבק לשוויון זכויות אצל זוגות חד מיניים. בנוסף, הוא כתב והלחין את פסקול הסדרה "משפחה טובה" עבור הערוץ הראשון.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה ישראלים
קטגוריה:שחקנים להט"בים ישראלים
קטגוריה:גן שמואל: אישים
קטגוריה:בוגרי המוסד החינוכי גן שמואל
קטגוריה:בוגרי הסטודיו למשחק ניסן נתיב
קטגוריה:מוזיקאים להט"בים ישראלים
קטגוריה:זמרים להט"בים ישראלים
קטגוריה:מלחינים להט"בים ישראלים
קטגוריה:פזמונאים ישראלים
קטגוריה:מעבדים מוזיקליים ישראלים
קטגוריה:להט"בים ישראלים
קטגוריה:זמרי פופ ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1984
קטגוריה:אמנים ישראלים שבאו מהקיבוצים
קטגוריה:תלמידי הרב יצחק גינזבורג
ח'פרי

ח'פרי הוא אל מפנתאון אלי מצרים העתיקה, אחד מהתגלמויותיו של אל השמש. ח'פרי מקושר לחרפושית, חיפושית הזבל המעצבת את מזונה לכדור ומגלגלת אותו למקום משכנה, תהליך שגירה את דמיונם של המצרים הקדמונים לראות בו משהו מהתהליך אותו עובר גלגל החמה בדרכו בשמיים. ח'פרי כאל סולארי מתגלם ברגעי הזריחה, בשלב בו בוקעת השמש באופק המזרחי בתחילת היום. 

ח'פרי - אל הזריחה והלידה מחדש
== איקונוגרפיה ==
ח'פרי בקבר KV6
באיקונוגרפיה המצרית מוצג האל ח'פרי בדמות אנושית אנתרופומורפית ולה ראש בדמות חיפושית זבל. באמנות המצרית הקדומה מקובל היה להחליף את הראש האנושי בראש חייתי על מנת לייצג את האלים השונים, כפי שניתן לראות במקרה של האלים הורוס (בעל ראש נץ או בז), אנוביס (בעל ראש תן), סח'מת (בעלת ראש לביאה) ואחרים. עם זאת המקרה של ח'פרי הוא ייחודי משום שבמקום ראש החיה מופיעה החיה בשלמותה, מה שיוצר פעמים רבות תחושה ייחודית עבור המתבונן המודרני, שאינו מורגל באיקונוגרפיה המצרית. לעיתים נדירות מופיע חפרי בדמות אדם בעל ראש אנושי כשחרפושית מעל ראשו. 

== ראו גם ==
* אלוהויות במצרים העתיקה
* חרפושית

== לקריאה נוספת ==
* שלומית ישראלי, המיתולוגיה המצרית, מפה הוצאה לאור, 2005

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.thebanmappingproject.com/search/search_images.asp?Keywords=khepri&Query=Search תמונות של ח'פרי], מאתר Theban Mapping Project

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:אלים מצריים
קטגוריה:אלי שמש
דחיסת פולס

דחיסת פולס היא טכניקה בעיבוד אותות שנעשה בה שימוש בעיקר במערכות מכ"ם וסונאר כדי להגביר את רזולוציית הטווח מבלי להקטין את יחס האות לרעש. באמצעות אפנון הפולס המשודר, באופן שלחלקים שונים של הפולס תהיה תדירות זוויתית שונה, ניתן להגביר את כושר ההפרדה בטווח באמצעות שיוך חלקים שונים של הפולס למטרות שונות. כדי שאפשר יהיה לממש את ההפרדה בין חלקי הפולס השונים נדרשים רכיבים מובנים שיכולים לייצר הבחנה בין תדרים שונים. על כן, מבחינת חומרה דחיסת פולס מושגת באמצעות מסנן מותאם בקליטת האות המאופנן שלו תכונות דיספרסיביות, שמורכב מרשת של קווי השהייה חשמליים. כאשר למשל האות המשודר מהווה ציוץ ליניארי, ניתן להשיג דחיסה באמצעות בהיית המערכת באופן שההשהייה היא פונקציה ליניארית של התדירות. במערכת כזו, המסנן בורר בין התדרים המתקבלים ומעביר כל אחד מהם בנתיב משלו עם השהיה שונה, באופן שמאפשר לתדר הנמוך ביותר, אשר נקלט אחרון, להתלכד עם התדר הגבוה ביותר שמגיע ראשון, כך שהפולס "נדחס" בקליטה וניתן להפריד בין שני אותות החזר שקודם התלכדו אחד עם השני. לפי תורת הגלים, הרוחב של חבילת גלים תלוי ברוחב של החבילה בציר התדר. לכן, הרזולוציה המושגת בדרך זו אינה תלויה באורך הפולס אלא רק ברוחב הפס של תדרי השידור. הרזולוציה המושגת באמצעות שידור מאופנן כזה היא:

<math>R_ = \frac </math>

והרזולוציה המושגת באמצעות שידור רגיל היא:

<math>R_ = \frac </math>.

היחס בין השניים הוא <math>\tau*B</math> והוא נקרא יחס דחיסת פולס (PCR - Pulse compression ratio).

== דחיסת פולס בטבע ==

עטלפים נעזרים בסוג של סונאר (בשיטה שנקראת "איכון הד" - "Echolocation") - הם משדרים קול ומאזינים להד החוזר, באופן שמאפשר להם לזהות מרחק וכיוון של עצמים שונים שנמצאים בדרכם. המנגנון האבולוציוני גרם לעטלפים לפתח יכולת איכון באמצעות הד מפותחת מאוד המקנה להם "תמונה מרחבית" בכושר הפרדה גבוה מאוד. כחלק ממנגנון זה, עטלפים משתמשים במעין שיטה של דחיסת פולס כדי להשיג רזולוציה גבוהה במיפוי הסביבה, באופן שמאפשר להם להבחין בטרף קטן וזאת מבלי לאבד מעוצמת הקול שהם פולטים. עטלפים משמיעים מעין קול בתדירות הולכת וגוברת (אות מאופנן או "ציוץ"), והמידע שמביא ההד החוזר מעובד במוחם ובמערכת העצבים האודיטורית ליצירת תמונה מפורטת של הסביבה. מחקרים הראו שעטלפים משתמשים בסוג של chirp מעריכי.

 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:עיבוד אותות
פאן אם (סדרת טלוויזיה)

פאן אם (באנגלית: Pan Am) היא סדרת דרמה תקופתית טלוויזיונית אמריקאית, שנוצרה על ידי התסריטאי ג'ק אורמן. הסדרה, הקרויה על שמה של חברת התעופה פאן אמריקן וורלד איירווייז, מציגה את הטייסים והדיילות של החברה כפי שהיו בתחילת שנות ה-60, בתחילתו של עידן הסילון המסחרי.

פאן אם שודרה לראשונה ב-ABC ב-25 בספטמבר 2011, והסתיימה ב-19 בפברואר 2012. ב-11 במאי 2012 בוטלה הסדרה על ידי ABC.

במאי 2012, ניהלה חטיבת הטלוויזיה של סוני שיחות עם אמזון בנוגע להפקת עונה שנייה לסדרה, בעקבות הצלחתה הבינלאומית. היא זכתה בתואר "הסדרה הטובה ביותר" בטקס פרסי "ורד הזהב", המקבילה האירופאית של פרס אמי. לאחר שהעסקה עם אמזון לא נשאה פרי, הסדרה הסתיימה רשמית ב-20 ביוני 2012.

== צוות השחקנים ודמויות ==
=== צוות ראשי ===
* כריסטינה ריצ'י - מרגרט "מגי" רייאן
* מרגו רובי - לורה קמרון
* מייקל מוזלי - טד ואנדרבי
* קארין ואנאס - קולט וואלווה
* מייק ווגל - דין לורי
* קלי גרנר - קת'רין "קייט" קמרון

=== צוות משנה ===
* אנאבל וואליס - ברידג'ט פירס
* ג'רמי דייווידסון - ריצ'רד פארקס
* קל פארח - סנג'יב
* דייוויד הרבור - רוג'ר אנדרסון
* קולין דונל - מייק רסקין
* ג'יי או. סנדרס - דאגלס ונדרבי, אביו של טד
* גוראן וישניץ' - ניקו לונזה
* ויאן קוקס - גברת הבמאייר
* ארין קאמינגס - ג'יני סדלר
* סקוט כהן - אוורט הנסון
* כריס ביטים - חבר הקונגרס כריסטופר רולינגס
* דארן פטי - קפט ג'ורג' ברויילס
* אשלי גרין - אמנדה מייסון
* פיטר מארק - עומר

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:פאן אמריקן וורלד איירווייז
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שמתרחשות בניו יורק
קטגוריה:ABC: תוכניות וסדרות
Nordeus

Nordeus היא חברה סרבית שממוקמת בבלגרד, המפתחת משחקי מחשב לרשתות חברתיות. החברה מפתחת גם משחקים למכשירים ניידים כגון טאבלטים וכן משחקי דפדפן.

החברה נוסדה במרץ 2010 על ידי יוצאי חברת מיקרוסופט ברנקו מילוטינוביץ', איוון סטוז'יסבלשביץ' ומילאן ג'ובוביץ'. Nordeus פועלת על ידי מימון עצמי ונחשבת לחברה בעלת צמיחה מהגבוהות באירופה בתחום משחקי המחשב. נכון לאוקטובר 2012, מועסקים בה 75 עובדים.

== משחקים ==
המשחק הראשון של החברה, Top Eleven Football Manager - ניהול קבוצת כדורגל המתאפשר גם בזמן אמת, הוכרז רשמית במאי 2010. במשחק זה יש למעלה מ-6 מיליון מנג'רים בפייסבוק, למעלה מ-2 מיליון הורדות למכשירים עם מערכת הפעלה Android ולמעלה מ-800 אלף הורדות למכשירים עם מערכת הפעלה iOS.
החל מ-8 במאי 2012 המשחק זמין גם ברשת החברתית הרוסית Odnoklassniki.ru.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:חברות תוכנה
הנס אוטו בודה

הנס אוטו בודה (בגרמנית: Hans-Otto Budde; נולד ב-6 במרץ 1948) הוא לויטננט-גנרל בצבא גרמניה. בודה כיהן עד חודש מרץ 2010 בתפקיד מפקד זרוע היבשה של צבא גרמניה.

==ביוגרפיה==
בודה נולד ב-6 במרץ 1948, וסיים את לימודי התיכון ב-3 באוקטובר 1966. לאחר מכן הצטרף לבונדסוור (צבא גרמניה), ושירת כצוער ברגימנט הצנחנים ה-313. עד שנת 1972 סיים את לימודי הכשרת קצינים בבית הספר לקצינים בהמבורג, הנובר ומינכן, וקודם באפריל 1969 לדרגת לוטננט. ב-1972 שירת ברגימנט הצנחנים ה-272 כמפקד מחלקה וכקצין מודיעין עד 1974. באפריל 1975 הוא קיבל קידום לתפקיד מפקד פלוגה ולדרגת האופטמן ברגימנט השלישי.

בין השנים 1978-1980 שימש בודה בתפקיד בבית הספר לקצינים בהמבורג. באוקטובר 1981 לדרגת מיור ושירת כקצין מודיעין בדיוויזיה המוטסת הראשונה בשנת 1982 נסע לארצות הברית ולמד במכללה במחנה פורט לוונוורת' שבקנזס. בשנת 1983 חזר לגרמניה, ושירת בבריגדת הפאנצרגרנדיר ה-31. לאחר מכן הועלה לדרגת אוברסט-לוטננט וקיבל את הפיקוד על רגימנט חיל הרגלים ה-82 עד 1988. שימש למשך שנה אחת כראש המטה של דיוויזיית הפאנצר החמישית. בשנת 1990 הועלה לדרגת אוברסט. מ-1991 עד 1995 כיהן שוב בבון כראש מחלקת היחידה למשאבי אנוש.

בשנת 1995 הועלה לדרגת בריגדגנרל, ומונה למקד הבריגדה הצרפתית-גרמנית. פיקד על הבריגדה עד שנת 1997. באותה שנה הוצב בבוסניה והרצגובינה כמפקד הכוחות הגרמניים החברים בכוח הייצוב. לאחר מכן הוחזר לגרמניה ושימש כסגן מפקד הקורפוס הרביעי עד שנת 2001. באותה שנה הועלה לדרגת גנרל-מיור. בשנת 2004, התפטר מפקד זרוע היבשה של הבונדסוור גארט גודארה בעקבות סכסוך עם שר ההגנה פטר שטרוק ושטרוק מינה את בודה למחליפו. בודה שימש כמפקד זרוע היבשה עד מרץ 2010 אז פרש משירות צבאי.

זכה בעיטורי כבוד, בהם צלב הכבוד של הבונדסוור בדרגה 4 (זהב), מדליית הבונדסוור SFOR לציון השתתפות בכוח נאט"ו לייצוב בוסניה והרצגובינה אחרי המלחמה שם ב-1996, אות לגיון ההצטיינות, אות לגיון הכבוד ובשנת 2009 בעיטור מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה.

הוא פרוטסטנטי, נשוי, בתו אניקה היא קצינת רפואה בבונדסוור.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.deutschesheer.de/portal/a/heer/!ut/p/c4/NYzBCsIwEET_aLc1FsRbRQQv9SJovcVkSRfbpGy2evHjbQ7OwBzmDYMPXB3tm4NVTtGOeMfe8f75gYFIgGOeIVB2A7tBCTxTqeiltAh5ymVFGW_lxxO4FElLKkXlNYNYTQJzEh0LWURWAuyxr-rjoWqqv-rvzlzbrWnM5tydLjhPU_sD8B_XQw!!/ ביוגרפיה באתר הבונדסוור] 

קטגוריה:גנרלים בבונדסוור
קטגוריה:גרמנים מעוטרי אות לגיון ההצטיינות
קטגוריה:מעוטרי מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1948
Adore You (שיר של מיילי סיירוס)

"Adore You" (בעברית: "מעריצה אותך") הוא שיר של הזמרת מיילי סיירוס מאלבום האולפן הרביעי שלה, Bangerz. השיר יצא לאור ב-17 בדצמבר 2013 כסינגל שלישי מהאלבום. השיר נכתב על ידי אורן יואל וסטייסי ברת'ה והופק על ידי אורן יואל.

== הופעות חיות ==
סיירוס הופיעה עם השיר לראשונה בפסטיבל "Jingle Ball" שאורגן על ידי תחנות רדיו אמריקאיות שונות, שנוגן בכל רחבי ארצות הברית.

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר יצא ב-26 בדצמבר והועלה לערוץ ה-VEVO של סיירוס ביוטיוב. בקליפ סיירוס שוכבת על מיטה ומסביב וילונות שקופים, נוגעת בעצמה, מענגת את עצמה ומצלמת את זה במצלמת וידאו קטנה. בחלק האחרון של הקליפ, סיירוס נמצאת באמבטיה מלאה במים לבנים (לא שקופים) ושרה את מילות השיר בזמן שיורדים עליה מים מלמעלה. בנוסף זכה השיר בשתי מועמדויות לפרס מוזיקת העולם לקליפ הטוב ביותר בעולם, ולפרס מוזיקת העולם לשיר הטוב ביותר בעולם. מספר צפיותיו עומדות ביולי 2024 על כ-212 מיליון.

==מיקומי שיא==

=== מצעדים שנתיים ===

== תארים ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!עותקים
|-
!אוסטרליה (ARIA)<ref></ref>
|פלטינה
|70,000
|-
!ארצות הברית (RIAA)<ref></ref>
|פלטינה x2
|2,000,000
|-
!ברזיל (Pro-Música Brasil)
|פלטינה
|40,000
|-
!בריטניה (BPI)<ref></ref>
|כסף
|200,000
|-
!דנמרק (IFPI Denmark)<ref></ref>
| rowspan="2" |זהב
|1,300,000
|-
!נורווגיה (IFPI Norway)<ref></ref>
|30,000
|-
!קנדה (Music Canada)<ref></ref>
|פלטינה
|80,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי מיילי סיירוס
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על נישואים
קטגוריה:בלדות פופ
קטגוריה:שירי R&B עכשוויים אמריקאיים
קטגוריה:שירי פלטינה בארצות הברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת RCA רקורדס
פח'ר א-דין א-ראזי

פח'ר א-דין א-ראזי (בערבית: فخر الدين الرازي; 1149–1209) היה תאולוג ופילוסוף פרסי-מוסלמי שיצר בערבית. הוא ידוע בעולם המוסלמי במיוחד בזכות ספר הפרשנות הגדול שלו על הקוראן, המכונה "תפסיר אל-כביר" (تفسیر الکبیر; "הפרשנות הגדולה"), אך ידוע עוד על יותר מ-100 כתבים נוספים שחיבר, העוסקים בנושאים כגון לוגיקה, אתיקה, מדעים ופילוסופיה.

== חייו ==
פח'ר א-דין א-ראזי נולד בעיר ריי שבצפון-מרכז איראן. הוא למד תחילה תחת אביו, ולאחר מכן נסע ללימודים בעיר מרב ובהמשך בעיר מראגה, שם היה תלמיד של אחד מתלמידי אל-ע'זאלי. כישוריו הרטוריים בוויכוחים גרמו לו לצבור אויבים רבים, ולעבור באופן תכוף מעיר לעיר. הוא התחיל ימיו בעוני אך בהמשך נכנס תחת חסותם של פטרונים עשירים. הוא לימד תלמידים משלו בעיר מולדתו ריי ולאחר מכן עמד בראש מדרסה בעיר הראת, שם נפטר בשנת 1209. הוא נחשב לאחד מגדולי המלומדים המוסלמים של התקופה.

א-ראזי השתייך לאסכולה המשפטית (מד'הב) השאפעית ולאסכולה התיאולגית האשערית. עם זאת, בשאלות כגון רצון חופשי הוא הביע לעיתים עמדות עצמאיות המזכירות יותר את עמדותיה של האסכולה המעתזילית. הוא נחשב למי שהושפע רבות מהפילוסוף היהודי שהתאסלם באחרית ימיו אבו אל-ברכאת אל-בגדאדי, וכמוהו ביקר כמה מעמדותיו של אבן סינא בענייני פילוסופיה ותאולוגיה. נסיר א-דין א-טוסי בספר פרשנותו על "כתאב אל-אשאראת" של אבן סינא מקדיש את מירב מאמציו להפרכת הביקורת של א-ראזי.

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
*G.C. Anawati, "Fakhr al-Din al-Razi" in The Encyclopaedia of Islam, 2nd edition, ed. by H.A.R. Gibbs, B. Lewis, Ch. Pellat, C. Bosworth et al., 11 vols. (Leiden: E.J. Brill, 1960-2002) vol. 2, pp. 751–5.
*[http://www.muslimphilosophy.com/ip/rep/H044.htm al-Razi, Fakhr al-din 1149-1209] in "Muslim Philosophy"
*Abrahamov, B. (1992) "Fakhr al-Din al-Razi on God's Knowledge of Particulars", Oriens 33: 133-55.
*Kholeif, F. (1966) "A Study on Fakhr al-Din al-Razi and His Controversies in Transoxania", Pensée Arabe et Musulmane 31, Beirut: Dar al-Machreq Éditeurs.
</div>

* الزركان، محمد صالح، فخر الدين الرازي وآراؤه الكلامية والفلسفية، [مكان النشر غير معروف]: دار الفكر، 1963. .
*المجدوب، عبد العزيز، الامام الحكيم فخر الدين الرازي من خلال تفسيره، [طرابلس، ليبيا] : الدار العربية للكتاب، 1980. 

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

קטגוריה:פילוסופים מוסלמים
קטגוריה:פילוסופים פרסים
קטגוריה:תאולוגיה אסלאמית
קטגוריה:מדענים מוסלמים
קטגוריה:ילידי 1149
קטגוריה:נפטרים ב-1209
הפועל דולפין נתניה

[[סמליל הקבוצה]]

[https://www.dolphinenetanya.com/ הפועל דולפין נתניה] היא אגודת שחייה ישראלית מנתניה. הקבוצה היא אלופת ישראל לשנת 2013 (חורף וקיץ) ו-2014 (חורף), לאחר 20 שנה בהן זכתה ברציפות קבוצת השחייה של הפועל ירושלים. מנהל הקבוצה הוא ישראל ויינשל.

המועדון הוקם בשנת 1992 על ידי סימון דוידסון. במועדון גם קבוצת שחייה צורנית המנוהלת על ידי נטלי הלפרט.

===השחיינים והשחייניות האולימפיים===
*אניה גוסטומלסקי
*אמרי גניאל
*קרן זיבנר
*אלון מנדל
*איתי צ'מה
*זוהר שיקלר
*דניאל נמיר
*מיכאל לייטרובסקי

===השחיינים והשחייניות אלופי ישראל===
*טמיר גונן כהן
*תומר גולדפדן
*חיה סימון זבלודוף
*ערן זוסמן
*שקד זרוצקי
*נמרוד חייט
*אנפיסה חסדן
*טלי למקוף
*ענבר מארק
*נסטיה קורוטקוב
*מיקה רבינוביץ'
*מרקוס שלזינגר
*דניאל נמיר

===המאמנים של הקבוצה===
בהווה: דימה ריבינסקי, דניאל וולוקיטה, דוד גמבורג, יגאל שייחט ומיכאל נובגוד.

בעבר: עדי ולפמן, מרלין תקווה, ירדן חרותי, רוני בווה, הדר אברו, לודמילה טקצ׳ב, אלכס שבצ׳נקו, דימה נאומוב, פאבל טורנר, יסמין שחף, ברק עטר, רוני סנדלר.

===האגודה מתאמנת בנתניה===
קולג`ים - מועדון ספורט בקריית השרון, נתניה - בריכת שחייה (קיץ בלבד), נורדיה - (קיץ בלבד), וינגייט ו"גני עומר" שבעומר (שלוחה בנגב), ובעולם המים שנמצא בנתניה.

== קישורים חיצוניים ==
*[https://web.archive.org/web/20131220142632/http://www.isa.one.co.il/General/Article.aspx?siteid=8&id=5432&IsEgood=1 הפועל דולפין נתניה], באתר one

== הערות שוליים ==

דולפין נתניה
קטגוריה:נתניה: מועדוני ספורט
בומברד

בומברד [[מונס מג.]]
בומברד הוא כינוי לתותח כבד שהיה בשימוש בשלהי ימי הביניים. הבומברד נכנס לשימוש בסופה של המאה ה-14; משקלו הגיע לעיתים לכמה עשרות טונות, קוטרו היה גדול והוא ירה כדורי תותח במשקלים עצומים של כמה מאות קילוגרמים, שנטענו דרך לוע התותח. שימושו העיקרי היה הבקעת חומות האויב. מרבית הבומברדים נוצקו מברזל. 

מספר דוגמאות לבומברדים בימי הביניים:
* מונס מג (Mons Meg), בומברד סקוטי מ-1449. קוטרו 50 ס"מ, המונס מג ירה קלעי ברזל במשקל 175 קילוגרם. המלכים הסקוטים עשו לא אחת שימוש בתותח זה בהכנעת אצילים מורדים שהתבצרו בטירותיהם.
* דול חריט (Dulle Griete), או "התותח הגדול של גנט" נוצק ב-1382 וירה קלעי גרניט במשקל של 300 ק"ג לערך. קוטרו – 63.5 ס"מ. 
* תותח דרדנלים (Dardanelles Gun), משקלו 16.8 טון וקוטרו 51 ס"מ, אלו השתתפו במצור על קונסטנטינופול ב-1453 בפיקודו של מהמט השני 'הכובש'.

==ראו גם==
* תותח על
 
==קישורים חיצוניים==

* [http://www.guns.com/2012/01/04/guns-that-changed-history-the-great-turkish-bombard/ הבומברד הטורקי הגדול] 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תותחים
ויקטור קנדינסקי

ויקטור קנדינסקי (ברוסית: Виктор Хрисанфович Кандинский; 6 באפריל 1849 - 3 ביולי 1889) היה רופא פסיכיאטר רוסי בן המאה ה-19.

== חייו האישיים ==
קנדינסקי נולד במרץ 1849, בכפר קטן בסיביר. מעט ידוע על ילדותו עד למעבר למוסקבה בהיותו בן ארבע עשרה. במוסקבה התקבל לגימנסיה נחשבת וסיים את לימודיו בהצטיינות יתרה. בהיותו בן 23 (בשנת 1872), סיים את לימודיו והתקבל להתמחות כרופא כללי באחד מבתי החולים של מוסקבה.
בשנים 1876 עד אפריל 1879 שירת בצבא כרופא צבאי והשתתף במלחמה העות'מאנית-רוסית.

במאי 1877 אושפז בבית חולים פסיכיאטרי בעקבות ניסיון אובדני שחווה בתקופת שירותו בצבא; הוא אושפז עד לאפריל 1878. בתקופת אשפוזו התאהב באחת מן האחיות שטיפלו בו. לאחר שמצבו של קנדינסקי השתפר, השניים התחתנו.
קנדינסקי אושפז שנית בין השנים 1878-1879 עקב הרגשה של מרה שחורה והזיות, ועקב כך הוחלט לשחררו מן השירות הצבאי. קנדינסקי התאושש, ובשנת 1881 עבר לסנקט פטרבורג והחל לעבוד כפסיכיאטר בבית חולים פסיכיאטרי. הוא המשיך לעבוד בבית חולים זה עד להתאבדותו בשנת 1889.

== תרומתו למדע==
בין השנים 1874-1876 פרסם 31 מאמרים על נושאים רפואיים שונים, במקביל לעבודתו בקליניקה. מאמרים אלו כוללים תרומה מקורית ומשמעותית לרפואה, וסקירת ספרות. שלושה מן המאמרים היו על נושאים פסיכיאטריים. בשנים אלו עסק גם בפילוסופיה ובפסיכולוגיה של הרפואה.

בין השנים 1879-1883 פרסם מספר מאמרים, שני ספרים, ותרגם שלושה ספרים חשובים ברפואה מגרמנית לרוסית. 

בין השנים 1881-1889 עבד כפסיכיאטר ומחקריו התרכזו בפסיכופתולוגיה ובפסיכיאטריה משפטית. קנדינסקי התמנה למזכיר הכנס הפסיכיאטרי הרוסי הארצי הראשון, שנערך ב-1887. הוא נודע בעיקר על עבודתו בשנים אלו.
בשנת 1885 תורגם לגרמנית ספרו הראשון על הזיות והפך ברבות השנים לספר קלאסי בפסיכיאטריה.
בשנת 1888 הוא פיתח והציע שיטה חדשה למיון אבחנות פסיכיאטריות; שיטה זו מזכירה במידה רבה את שיטות המיון המודרניות המקובלות כיום.

בעקבות חוויותיו החל בתצפית קפדנית על שלבי מחלתו וכך כתב ספר ובו פירט מגוון רחב של סימנים פסיכופתולוגים. קנדינסקי היה הראשון שתיעד וטבע את שמם של ה"הזיות המדומות", וכן תיאר הזיות מוזיקליות והזיות של תחושה כללית. על שמו נקראת תסמונת קנדינסקי.

לאחר התאבדותו קיבלה אשתו חזקה על ירושתו המדעית, והמשיכה לפרסם את מאמריו המדעיים. בנוסף היא פרסמה גם שני ספרים שכתב, האחד ספר חלוצי בפסיכיאטריה משפטית על היכולת של חולה נפש לעמוד לדין, והשני על הזיות מדומות.

== ראו גם ==
* תסמונת קנדינסקי

== לקריאה נוספת ==
* אליעזר ויצטום, ולדימיר לרנר, גאונות ושיגעון, אריה ניר, 2009

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פסיכיאטרים רוסים
קטגוריה:רופאים רוסים
קטגוריה:מתאבדים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1849
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-1889
קטגוריה:סכיזופרנים
מוטי בן-משה

מוטי (מרדכי) בן משה (נולד ב-9 באפריל 1975) הוא איש עסקים, משקיע ויזם ישראלי. עסקיו של בן משה מרוכזים בחברה בשם אקסטרה הולדינג, הממוקמת סמוך לדיסלדורף, ועוסקת בתחומים: אנרגיה, טלפונים סלולרים, תיירות, ביטוח, וחיוב לקוחות (בילינג). כיהן כיו"ר אי.די.בי. פיתוח ממאי 2014 עד ספטמבר 2015. בן משה הוא בעל השליטה בקונצרן, אלון רבוע כחול ישראל.

== חיים אישיים ==
בן משה נולד בבאר שבע כמרדכי (מוריס) מושיאשווילי, למשפחה מסורתית, בנם של יעקב ושל אתרי מושיאשווילי, עולים מגאורגיה. בהיותו תינוק עברה משפחתו להתגורר בלוד, שם גדל. אביו היה מנהל סניף בנק מזרחי טפחות ברמלה. הוא התחנך בישיבת נחלים.

לאחר שחרורו מהצבא החל בן משה ללמוד כלכלה וחשבונאות באוניברסיטת בר-אילן. בשנה השנייה ללימודיו החליט להפסיקם ולבנות את עצמו בתור איש עסקים. 

כיום, מתגורר בן משה בסביון עם רעייתו וארבעת ילדיו.

==פעילות עסקית==
בסוף שנות ה-90 הקים בן משה את חברת התוכנה סייבר גייט, שעסקה בחיוב לקוחות (בילינג). החברה צמחה על בסיס שימוש בחיוב כאחוז מהמחזור, בניגוד להוצאות חיוב קבועות. בהמשך היגר לגרמניה וחבר לרשת קמעונית גדולה בגרמניה, רשת "אלדי", דרכה שיווק חבילות תקשורת ואינטרנט. הוא יצר שיתוף פעולה עם רשת תקשורת שבבעלות ענקית הטלקום הספרדית טלפוניקה, שפעילה גם בגרמניה. במקביל יצא למהלך של רכישת תשתיות תקשורת במחירים נמוכים. בשנת 2002 שב לישראל, אבל המשיך לנהל את עסקיו בגרמניה. 

בשנת 2006 הקים בן משה קרן שהשקיעה בחוות סולאריות וטחנות רוח. המשבר בשנת 2008 הביא לתפנית בתחומי הפעילות של קרן ההשקעות, בעיקר בתחום הטלפונים הסלולרים, האנרגיה והשירות הפיננסי.

בן משה מכהן כיושב ראש חברת אקסטרה הולדינג, המרכזת את עסקיו. החברה מחזיקה ברישיונות לאספקת גז וחשמל בגרמניה, באנגליה, בהולנד ובאוסטריה.

ב-17 בדצמבר 2013 קבע בית המשפט שבן משה ביחד עם אדוארדו אלשטיין יקבלו את השליטה על חברת איי די בי מנוחי דנקנר, לאחר שנתן לבית משפט גילוי מלא על כל עסקיו. במהלך שנת 2014 רכש אדוארדו אלשטיין את החזקותיו של בן משה בחברה ובכך הגיעה לסיומה השליטה של בן משה באיי די בי.

בפברואר 2016 זכה בן משה במכרז לרכישת אלון רבוע כחול.

== ראו גם ==
* הריכוזיות במשק הישראלי
* רשימת עשירי ישראל

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* שלי אפלברג, [https://www.themarker.com/markets/.premium-1.6639434 מאיפה מביאים מיליארד שקל בחודש? הדו"חות של מוטי בן משה נחשפים], באתר [https://www.themarker.com TheMarker], באמצעות חב' מודיעין עסקי [http://www.datacheck.co.il דאטהצ'ק], 12.11.2018

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שהיגרו לגרמניה
קטגוריה:בוגרי ישיבת נחלים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים גאורגים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
תסמונת קנדינסקי

תסמונת קנדינסקי, הקרויה על שמו של ויקטור קנדינסקי, מתארת מצב פסיכוטי הנחשב לצורה של סכיזופרניה. 

אצל הלוקה בצורה זו של המחלה מתקיימת מערכת רחבה של סימפטומים בעודו במצב של הכרה מלאה. סימפטומים אלו כוללים מחשבות שווא של רדיפה, ומחשבות בהן החולה נשלט על ידי כוח חיצוני לו. 

בתסמונת זו ההזיות המופיעות יכולות להיות קשורות לכל החושים. הלוקה בתסמונת מרגיש שהתהליכים הנפשיים המתרחשים אצלו, וגם התפקודים המוטוריים והתחושתיים, נשלטים על ידי גורם חיצוני.

==לקריאה נוספת==
* אליעזר ויצטום, ולדימיר לרנר גאונות ושיגעון, אריה ניר, 2009

==קישורים חיצוניים==
* [http://centerprode.com/conferences/6IeCSHSS/coas.e-conf.06.18001d-text.pdf תיאור התופעה]

קטגוריה:סכיזופרניה והפרעות סכיזוטיפליות ודלוזיונליות
קטגוריה:הפרעות נפשיות והתנהגותיות
רחוב חב"ד (העיר העתיקה)

מפת הרובע היהודי בעת החדשה
רחוב חב"ד

רְחוֹב חַבָּ"ד הוא רחוב עיקרי והארוך ביותר ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים. קרוי על שמה של חסידות חב"ד, ובו בית הכנסת ובית המדרש של חב"ד.

הרחוב, ומקבילו (הנמוך ממנו) רחוב היהודים, בנויים לאורך ציר הקארדו של העיר העתיקה ומעליו; הם גבוהים בכ-2–5 מטר ממפלס החיים בתקופה הרומאית והביזנטית.

== היסטוריה ==
בראשית התקופה העות'מאנית, במאה ה-16, הוקם ברחוב מבנה גדול (הממוקם בקרן הרחובות חב"ד-אור החיים הצפון-מערבית; על גבי המבנה תוספת משנות ה-70 של המאה ה-20). ההתיישבות היהודית ברחוב התגברה בשנות ה-50 של המאה ה-19.

במאה ה-19, היה רחוב חב"ד מרכז מסחרי, שכלל חנויות רבות ויריד קבוע בשם "ח'אן חברון", אליו היו תושבי חברון הערבים מביאים תוצרת חקלאית: ירקות, ביצים ועופות למכירה; יהודים אנשי הגליל מצפת ומטבריה היו מביאים אליו: שמן זית, גבינה צפתית, דגי טבריה, וקצת מרכולת מדמשק, שהייתה עוברת דרך טבריה - פירות יבשים וכדומה. כן הם היו קונים שם "גליונות לשנה טובה", לוחות שנה, "מחצית השקל", קבלות מוזהבות, "מזרחים", מפיות לחלות וכיוצא בזה", מבתי הדפוס בירושלים.

בשנת 1918 ערך המשרד הארצישראלי מפקד ברחוב ומצא שהתגוררו בו 781 נפש.

במלחמת העצמאות נהרס רוב הרחוב, לאחר שהלגיון הערבי כבש אותו, ותושביו היהודים נכנעו ונאלצו לעזוב; ולאחר תקופת שבי בירדן, עברו להתגורר בשכונות המערביות של ירושלים.

לאחר מלחמת ששת הימים בשנות ה-70 של המאה ה-20, שומרו ושופצו הבתים הישנים ושרידיהם, ונבנו בתים חדשים למגורים כחלק משיקום הרובע היהודי כולו. בראשית המאה ה-21, הרחוב משמש בעיקר למגורים ופועלות בו חנויות אחדות, למזון, מזכרות לתיירים ועתיקות.

== לקריאה נוספת ==
* 

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הרובע היהודי: רחובות
קטגוריה:חסידות חב"ד
גהאט

וואראנסי]]
גהאט דאסאשוומאד המפורסם על נהר ה[[גנגס בוואראנסי]]
שריפת גופות בפאשופטינאת ליד קטמנדו בנפאל]]
במדינות דרום אסיה, המושג גהאט משמעו מדרגות. בהשאלה, מדרגות המובילות לגוף מים, כשלרוב מדובר על נהר קדוש, אגם קטן או לנהר רחב ידיים.

המונח "גהאט" מתאר מדרגות היורדות לגוף מים בו נעשים טקסי טוהרה. גהאטות ישנן למשל בערים קדושות השוכנות על שפת הגנגס, כמו ואראנסי והרידוואר, שבהם ישנן מדרגות המובילות אל הנהר. המושג "גהאט" משמש גם לתיאור אזורים הרריים כמו הרי גהאט המערביים והמזרחיים. מקור המילה הוא מהשפות הדראווידיות, ביניהן המילה הטמילית kattu (צלע הר, סכר), המילה הקאנדית gatta (רכס הרים) והמילה הטלוגית katta (סכר, סוללה).

הגהאטות משמשות למטרות רחצה וניקוי וכן למטרות דתיות (טקסי טבילה וטיהור). ישנם גם גהאטות המיועדות לשריפת גופות על הנהר, כך שהאפר נשטף על ידי מימי הנהר. דוגמה לגהאט ידועה מסוג זה היא ראג' גהאט בדלהי בסמוך לנהר הקדוש יאמונה שבו נשרפו גופות מנהיגי הודו וביניהם גופתו של מהאטמה גנדי.

גהאטות מפורסמות לאורך הגנגס ידועות בשם "הגהאטות של ואראנסי" או "גאהטות של הגנגס". במדינת מאדהיה פרדש במרכז הודו ישנן כמה גהאטות ידועות נוספות לאורך נהר נרמדה. אנשים שגרים על שפת הגהאט ידועים כ"גהאטים".

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:הינדואיזם
קטגוריה:הודו: דת ופילוסופיה
קטגוריה:מדרגות
קטגוריה:סמלים הינדיים
ויה ארטמנה

ויה ארטמנה (בלטבית: Vija Artmane; 21 באוגוסט 1929 – 11 באוקטובר 2008) הייתה שחקנית תיאטרון וקולנוע לטבית. היא זכתה במספר פרסים ובשנת 1969 קיבלה את תואר אמן העם.

== חייה ==
ויה ארטמנה נולדה בכפר כמה עשרות ק"מ מריגה למשפחת איכרים. אמה שלה הייתה פולניה ואביה גרמני שנפטר מספר חודשים לפני שויה נולדה. החל מגיל עשר הילדה החלה לעבוד בעבודות מזדמנות. לאחר מלחמת העולם השנייה היא נסע לריגה ובשנת 1946 החלה ללמוד בבית הספר למשחק. בשנת 1949 לאחר סיומה ארטמנה התקבלה לסגל אחד התיאטראות של ריגה שפעל בשפה הלטבית. בתיאטרון זה היא שיחקה עד לשנת 1998, כאשר עברה לתיאטרון אחר.

ארטמנה הופיעה לראשונה בסרט קולנוע בשנת 1956. היא קיבלה הכרה בברית המועצות לאחר השתתפותה סרטים שזכו להצלחה כלל-ארצית ובמיוחד לאחר השתתפותה בסרט שצולם בליטא "אף אחר לא רצה למות" לצד דונאטס בניוניס. אחד התפקידים המפורסמים שלה היה בסרט על פי ספרו של סומרסט מוהם בשנת 1978. בכול הסרטים בשפה הרוסית היא דובבה על ידי שחקניות רוסיות.

ויה ארטמנה הייתה מאוד פופולרית ברחבי ברית המועצות, קיבלה עיטורים סובייטים ולכן בתודעה הציבורית הלטבית היא הייתה מזוהה עם הממסד הסובייטי. היא גם כיהנה במספר תפקידים ציבוריים שהיו קשורים עם הממסד. לאחר שלטביה זכתה לעצמאות מברית המועצות על השחקנית נמתחה ביקורת על חלקה בממסד הסובייטי והקומוניסטי. ארטמנה הפסיקה את השתתפותה בסרטים רוסים והתרכזה במשחק בתיאטרון. בשנת 2007 לארטמנה הוענק העיטור הגבוה של לטביה.

בשנים האחרונות ארטמנה הייתה חולה והתגוררה בבית פרטי בכפר כ-40 ק"מ מריגה. זמן קצר לפני מותה היא עברה לנצרות אורתודוקסית. היא נפטרה בשנת 2008 ונטמנה בריגה.

ויא ארטמנה הייתה נשואה לשחקן ששיחק לצידה בתיאטרון ולזוג היו בן ובת.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אמנים שעל שמם כוכב לכת מינורי
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה סובייטיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה לטביות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:מקבלי עיטור הידידות (רוסיה)
קטגוריה:סובייטיות שנולדו ב-1929
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1929
קטגוריה:נפטרות ב-2008
קטגוריה:נפטרים ב-2008
ולדימיר ארטיומוב

ולדימיר ארטיומוב (ברוסית: Влади́мир Никола́евич Артёмов; נולד ב-7 בדצמבר 1964, ולדימיר) היה מתעמל סובייטי. אלוף אולימפי (סיאול 1988), בעל 10 מדליות, מהן 6 זהב באליפויות העולם במחצית השנייה של שנות ה-80.

== ביוגרפיה ==
ולדימיר ארטיומוב נולד בולדימיר והחל להתאמן בגיל 8. הוא התאמן באותו מועדון בו התאמן ניקולאי אנדריאנוב, גם הוא יליד ולדימיר. ארטיומוב למד במכון למורים בעיר ואחר כך היה מלמד במכון בו למד.

בשנת 1980 ארטיומוב ניצח באליפות ברית המועצות נועד ובשנת 1981 החל להשתתף בתחרויות בוגרים. החל מתחילת שנות ה-80 הוא נכלל בנבחרת של ברית המועצות שהייתה בין החזקות בעולם. במסגרת זו הוא זכה במספר מדליות קבוצתיות ואישיות באליפויות העולם.

בשנת 1984 ברית המועצות החרימה את המשחקים האולימפיים. בשנת 1988 באולימפיאדת סיאול ארטיומוב היה בין הכוכבים הגדולים של הנבחרת וזכה ב-5 מדליות מהם 4 זהב.

בשנת 1989 ארטיומוב בפעם האחרונה השתתף בתחרויות אליפות העולם. בשנת 1990 הוא עזב את ארצו ועבר עם משפחתו לארצות הברית. מאז הוא מתגורר בארצות הברית ועוסק באימון ילדים במועדון שהקים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.databaseolympics.com/players/playerpage.htm?ilkid=ARTYOVLA01 סיכום הופעות אולימפיות]

קטגוריה:אלופים אולימפיים: קרב-רב (גברים)
קטגוריה:אלופים אולימפיים: מתח
קטגוריה:אלופים אולימפיים: מקבילים
קטגוריה:אלופי עולם בהתעמלות
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1964
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1964
קטגוריה:אלופים אולימפיים סובייטים: התעמלות
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית סובייטים: התעמלות
קטגוריה:מתעמלים באולימפיאדת סיאול (1988)
בית הקברות הצבאי הארגנטינאי באיי פוקלנד

בית הקברות הצבאי הארגנטינאי באיי פוקלנד הוא מקום קבורתם של 237 חיילים ארגנטינאים, שנהרגו באיים במהלך מלחמת פוקלנד בשנת 1982. במקום מוצבת אנדרטה לזכר כל חללי ארגנטינה במלחמה זו.

==רקע==

ב-2 באפריל 1982 כבשו כוחות ארגנטינה שבשליטת החונטה הצבאית את איי פוקלנד שבריבונות בריטית, על רקע טענה רבת שנים של ארגנטינה לריבונות באיים אלו. בריטניה הגיבה במשלוח כוח משימה לדרום האוקיינוס האטלנטי, אשר כלל מאה כלי שיט צבאיים וכ-9,000 חיילי רגלים. לאחר קרבות אוויר עם הארגנטינאים פלשו הבריטים ב-21 במאי לאי המזרחי באיי פוקלנד ובתום קרבות כבדים השלימו עד ה-14 ביוני את הכנעת הכוחות הארגנטינאים באיים כולם.

המלחמה עלתה בחייהם של 649 חיילים ואזרחים ארגנטינאים ו-257 בריטים. 323 מן הארגנטינאים נספו בסיירת גנרל בלגראנו, שטבעה לאחר שטורפדה על ידי צוללת בריטית ב-2 במאי. 89 אחרים אבדו בטביעת אוניות אחרות או בכלי טיס שהתרסקו. האחרים נפלו באיים ונקברו בהם באתרים זמניים שונים.

==בית הקברות==
שמאל
לאחר המלחמה הציעה בריטניה לארגנטינה להחזיר אליה את גופות חלליה מאיי פוקלנד, אך ארגנטינה סירבה בידיעה שקברי החללים יהוו נוכחות ארגנטינאית קבועה באיים. 

הממשלה הבריטית שכרה לפיכך את שירותיה של חברת קבורה אזרחית על מנת שתרכז את גופות החיילים הארגנטינאים שנפלו באיים לאתר קבורה אחד, בסיוע חיילי הצבא הבריטי. לצורך כך נבחר אתר קבורה זמני שהוקם כשני קילומטרים מצפון-מזרח ליישוב דרווין שבמרכז האי המזרחי. במקור נקברו בו 47 חיילים ארגנטינאים שנהרגו בקרב גוס גרין ב-28 במאי.

החללים נקברו בבית הקברות בשלוש חלקות. למראשות כל קבר הוצב צלב עץ (לסימול ארעיות) לבן ולרגליו טבלת אבן הנושאת את שם החלל. על רבים מן ההרוגים לא נמצאו דסקיות זיהוי ונעשו מאמצים לזהותם בדרכים אחרות. בכל זאת 123 מהקברים באתר הם קברי אלמונים. בין החלקות משתרע מרבד עשב.

בית הקברות מסוגר משלושה צדדים בגדר עץ לבנה. בצידו המערבי הוא מוקף באנדרטה - קשת של לוחות זכוכית הנתונים במסגרות אבן אפורה, שעליהם נחרתו שמות כל 649 החיילים הארגנטינים שנפלו במלחמה. במרכז השורה ניצב צלב גדול. כמו כן מוצבת באנדרטה דמות הקדוש המגן של ארגנטינה. אנדרטה זו הוצבה באתר בשנת 2007.

מאז הפשרת היחסים בין בריטניה לבין ארגנטינה ב-1999 מופקדות משפחות החללים הקבורים באתר על תחזוקתו, והן שכרו לשם כך ארגנטיני המתגורר באיים.

ב-9 בנובמבר 2002 ביקר באתר והניח בו זר הנסיך אנדרו, בנה של המלכה אליזבת השנייה, אשר לחם בעצמו במלחמת פוקלנד כטייס.

בשנת 2009 הכריזה ממשלת ארגנטינה על בית הקברות כאתר היסטורי לאומי.

בחודש יולי 2012 חובלה דמות הקדוש באנדרטה. ארגנטינה מחתה על כך בפני בריטניה והעבירה הודעה בנדון לאו"ם לארגון הצלב האדום הבינלאומי. המשטרה המקומית חקרה את האירוע והנזק תוקן.

==ראו גם==
* בית הקברות הצבאי סן קרלוס

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.clarin.com/malvinas.html תמונת פנורמה אינטראקטיבית של בית הקברות]
* [http://www.aposmalvinas.com.ar/inmemor1.htm תמונות של בית הקברות]
* [http://en.mercopress.com/2009/09/07/argentine-next-of-kin-preparing-for-trip-to-open-darwin-cemetery-memorial ידיעה בנוגע לחנוכת האנדרטה בבית הקברות]

ארגנטיני
קטגוריה:איי פוקלנד
קטגוריה:ארגנטינה: צבא וביטחון
קטגוריה:בעקבות מלחמת פוקלנד
ארגנטיני איי פוקלנד
רחוב הפטריארכיה הארמנית

רחוב הפטריארכיה הארמנית הוא רחוב מרכזי בעיר העתיקה בירושלים. הוא משתרע משער יפו לאורך תוואי החומה, בואך אל הרובע הארמני והרובע היהודי עד רחוב חב"ד. הרחוב יוצא דופן בעיר העתיקה בכל שכולו סלול ומיועד לתנועת כלי רכב, בהם מיניבוסים משער יפו לרובע היהודי, שער ציון והכותל המערבי.

ברחוב נמצאים (מצפון לדרום): כיכר עומר אבן אל ח'טאב, מצודת דוד, מבנה הקישלה, קתדרלת יעקב הקדוש, מבנה הפטריארכיה הארמנית, ספריית גולבנקיאן, המוזאון הארמני ושער ציון.

ברחוב וסביבתו מתקיים בכל שנה מאז 2009 "פסטיבל האור הבינלאומי".

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הרובע הארמני: רחובות
טיין

נהר הטיין (טַיְן; באנגלית: River Tyne) הוא נהר הזורם בצפון-מזרח אנגליה שבממלכה המאוחדת, ואורכו הוא כ-118 ק"מ. הנהר נוצר מהתמזגותם של הטיין הדרומי והטיין הצפוני בקרבת העיר הקסהם. משם הוא זורם דרך העיר קורברידג' ובקצה הדרומי של ניוקאסל, ממנה הוא ממשיך ונשפך לים הצפוני. על שם הנהר נקרא המחוז טיין אנד ויר, בו הוא זורם. לנהר נוסדה ב-2004 קרן (Tyne Rivers Trust) שמטרתה היא הגנת ושימור מי הנהר וסביבתו<ref></ref>.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנגליה: נהרות
קטגוריה:נהרות הנשפכים לים הצפוני
קטגוריה:צפון-מזרח אנגליה
קטנא (נפה)

נפת קטנא (בערבית: منطقة قطنا) היא נפה במערב מחוז ריף דמשק שבסוריה. העיר המרכזית בנפה היא העיר קטנא. על פי מפקד האוכלוסין של שנת 2004 התגוררו בנפה 81,213 איש.

הנפה ממוקמת ממערב לעיר דמשק, בין הפרברים שלה לבין המדרונות הדרום-מזרחיים של הר החרמון והגבול הדרומי עם לבנון. הנפה מאופיינת באזור כפרי והררי ברובו, כאשר בחלקה הדרומי עובר הכביש המהיר מס' 7, אשר עובר בין דמשק לקו הגבול והעיר קוניטרה. משום שאזור זה מהווה את הנתיב הקצר ביותר בין הגבול הישראלי-סורי לבין עיר הבירה דמשק, הוא מאופיין בנוכחות צבאית רבה, בסיסים ומערכי הגנה מסוגים שונים.

במהלך מלחמת יום הכיפורים, שטחי הנפה היו חלק במובלעת הסורית שנכבשה על ידי צה"ל.

==חלוקה לנאחיות==
הנפה מחולקת ל-3 תת-נפות (נאחיות; נתוני האוכלוסייה לשנת 2004):

# נאחיית קטנא (ناحية قطنا) - 146,344 איש.
# נאחיית בית ג'אן (ناحية بيت جن) - 15,668 איש.
# נאחיית סעסע (ناحية سعسع) - 45,233 איש.

קטגוריה:סוריה: נפות
רחוב סנט ג'יימס (ירושלים)

מפת הרובע הארמני
רחוב סנט ג'יימס או רחוב ג'יימס הקדוש הוא רחוב מרכזי ברובע הארמני בעיר העתיקה בירושלים, במערבו הוא ניפגש עם רחוב הפטריארכיה הארמנית, ובמזרחו עם רחוב אררט אשר תוחם בין הרובע הארמני לרובע היהודי. 
נקרא על שם יעקב הקדוש (באנגלית: סנט ג'יימס) אחד משנים-עשר השליחים תלמידיו של ישו. לזכרו נבנתה קתדרלת יעקב הקדוש הנמצאת בסמוך. 

== היסטוריה ==
הרחוב וסביבתו בנויים על חורבות העיר העליונה של ירושלים בתקופת בית שני שנחרבה על ידי הרומאים.

מאז ימי הביניים, הוא דרך ברשות הרבים במתחם הסגור של הרובע הארמני. הדרך חוצה את המתחם בין שני חלקיו (המוקפים בחומה): בין החלק הצפוני, שבו מתגוררים אזרחים ומשפחות ממוצא ארמני, לבין החלק הדרומי, שמשמש כ"מתחם הנזירי" וכולל את קתדרלת יעקב הקדוש, מנזר ארמני, ספריית גולבנקיאן, המוזאון הארמני ובית הספר טארמצ'טאס הקדוש. והיא הדרך הקצרה לבאים משער יפו אל הרובע היהודי.

בספרו הרצון לחיים מתאר ג'ון פיליפס את הרחוב כנתיב שבו הועברו השבויים אנשי ההגנה והאצ"ל ותושבים יהודים מקומיים, שהשתתפו בקרב על הרובע היהודי במלחמת העצמאות למעצר במבנה הקישלה, לאחר שנחתם הסכם הכניעה של תושבי הרובע. חיילי הלגיון הערבי הרחיקו אז מהדרך ומהרחוב "את האזרחים הערבים העוינים שחסמו את הדרך לקישלה". והשבויים הוכנסו לקישלה, ואחר נשלחו למחנה מעצר בירדן (ממנו שוחררו לאחר חודשים אחדים למדינת ישראל). 

<gallery>
OCJ VIEW 20130109 114614.jpg|שלט בכניסה המערבית לרחוב
Jerusalem StJamesStreet 9374c.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הרובע הארמני: רחובות
אנפיסה רזצובה

אנפיסה רזצובה (ברוסית: Анфиса Резцова; ) הייתה ספורטאית סובייטית-רוסייה, בענף סקי למרחקים (קרוס קאנטרי) וביאתלון. אלופה אולימפית בשני ענפים שונים והשתתפה באליפויות העולם במקצועות אלו. רזצובה בעלת 5 מדליות אולימפיות, מהן 3 זהב וזכתה ב-6 מדליות באליפויות העולם, מהן 3 זהב. היא השתתפה בשלוש אולימפיאדות.

== ביוגרפיה ==
אנפיסה רזצובה (רומנובה) נולדה בכפר בקרבת ולדימיר למשפחת פועלים. בשנת 1968 המשפחה עברה לעיר. אנפיסה הצעירה החלה להתאמן בהתעמלות אך ללא הצלחה יתרה. בשנת 1976 עברה לסקי למרחקים. בשנת 1982 זכתה באליפות העולם לנוער וזכתה בתואר זה גם בשנת 1983 וב-1984. בשנת 1985 נכללה בנבחרת בוגרת ונשלחה לאליפות העולם בה זכתה לראשונה במדליית זהב בתחרות בוגרים. באותה שנה נישאה לספורטאי סובייטי בתחום הביאתלון ושינתה את שם משפחתה לרזצובה.

בשנת 1987 היא נכנסה להיריון והשתתפותה במשחקים האולימפיים לא היה ברור. בסופו של דבר היא החליטה לעשות הפלה ונכללה בנבחרת שהשתתפה במשחקים. לאחר התחרויות היא נכנסה להיריון נוסף ובשנת 1989 נולדה לה בת בכורה.

כאשר היא כבר הייתה כשירה לחידוש האימונים, התברר לה שלנבחרת החזקה של ברית המועצות הגיעו כוכבים חדשים שהיא לא יכלה להסתדר איתם. בהמלצת בעלה, שכבר עזב את הספורט התחרותי, החליטה רזצובה לעבור לתחום חדש – ביאתלון והחלה להתאמן אצל בעלה. תוך זמן קצר היא הגיעה לתוצאות טובות ונכללה בנבחרת האולימפית של ארצה. זו הייתה הפעם הראשונה שביאתלון נשים נכלל בתחרויות. רזצובה השתתפה בשתי אולימפיאדות בתחרויות ביאתלון וזכתה במדליות. בשנת 1996 נולדה לה בת שנייה, והיא ויתרה על תחרויות ביאתלון אך חזרה לסקי למרחקים. בשנת 1999 השתתפה לאחרונה באליפות העולם וזכתה במדליית זהב במרוץ שליחות.

רזצובה התגוררה עם בעלה בעיר חימקי ליד מוסקבה והשניים ניהלו חנות לדברי ספורט.

==השתתפות באולימפיאדות==
האולימפיאדה הראשונה שבה השתתפה הייתה אולימפיאדת קלגרי ב-1988. במשחקים אלו רזצובה השתתפה בתחרות אישית ל-20 ק"מ וזכתה במדליית כסף. כמו כן היא השתתפה בתחרות קבוצתית של ריצת שליחות ל-5 ק"מ וזכתה עם קבוצתה במדליית זהב.

לקראת אלברוויל 1992 רזצובה עברה הסבה לביאתלון. מכיוון שמשחקים נערכו לאחר התפרקות ברית המועצות, הפעם רזצובה השתתפה כחלק של קבוצת חבר המדינות. בתחרות אישית ל-15 ק"מ רזצובה הגיע למקום 26 בלבד. אומנם בתחרות ל-7.5 ק"מ היא זכתה במדליית זהב. בתחרות שליחות ל-7.5 ק"מ קבוצתה זכתה במדליית ארד.

באולימפיאדת אלברוויל 1992 רזצובה הוצבה בשלוש תחרויות. בתחרויות אישית היא לא הצליחה וזכתה במקום נמוך (26 ו-32). בתחרות הקבוצתית זכתה נבחרת רוסיה במקום הראשון ורזצובה תרמה את ניסיונה ויכולתה להצלחת הקבוצה.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.biograph.ru/index.php?option=com_content&view=article&id=1000:reztsovaaa&catid=2:sports&Itemid=29 אנפיסה רזצובה], באתר biograph.ru 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ביאתלטיות סובייטיות
קטגוריה:אלופות אולימפיות: ביאתלון
קטגוריה:גולשי סקי למרחקים באולימפיאדת קלגרי (1988)
קטגוריה:ביאתלטים באולימפיאדת אלברוויל (1992)
קטגוריה:ביאתלטים באולימפיאדת לילהאמר (1994)
קטגוריה:אלופות אולימפיות מרוסיה
קטגוריה:אלופות אולימפיות סובייטיות: סקי למרחקים
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית מברית המועצות
קטגוריה:זוכות מדליית ארד אולימפית: ביאתלון
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית סובייטיות: סקי למרחקים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין טרויקורובסקויה
קטגוריה:ילידות 1964
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1964
קטגוריה:רוסיות שנפטרו ב-2023
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2023
קתדרלת כרייסט צ'רץ'

קתדרלת כרייסט צ'רץ (Christ Church Cathedral) הוא שמן של קתדרלות אנגליקניות רבות הפזורות ברחבי תבל: 

כרייסט צ'רץקתדרלת כרייסט צ'רץ (Christ Church Cathedral) הוא שמן של קתדרלות אנגליקניות רבות הפזורות ברחבי תבל: 

כרייסט צ'רץ'
אטלס (רובוט)

מבט קדמי על הרובוט אטלס
רובוט אטלס מחבר [[זרנוק לצינור בהדמיית מחשב]]
אַטְלָס הוא רובוט דמוי אדם שפותח בעיקר על ידי חברת הרובוטיקה האמריקאית בוסטון דיינמיקס, במימון ופיקוח של הסוכנות הממשלתית האמריקאית DARPA. הרובוט, שגובהו 1.8 מטרים, תוכנן למגוון משימות של חיפוש והצלה, והוא הוצג לציבור ב-11 ביולי 2013.

==פיתוח ועיצוב==
עיצוב וייצור אטלס נעשה בפיקוח DARPA, סוכנות ממשלתית תחת אחריות מחלקת ההגנה של ארצות הברית העוסקת בפיתוחים הטכנולוגיים של צבא ארצות הברית, בשיתוף עם בוסטון דיינמיקס, חברת רובוטיקה אמריקאית. אחת מידיו של הרובוט פותחה בסנדיה מעבדות לאומיות בעוד השנייה פותחה ב-iRobot. בתחילת שנת 2013, מנהל התוכנית מטעם DARPA, גיל פראט, השווה את האב טיפוס של אטלס לילד קטן באומרו: "ילד בן שנה מסוגל בקושי ללכת, ילד בן שנה נופל פעמים רבות...זו הנקודה בה אנו נמצאים כרגע".

אטלס מבוסס על פיתוח מוקדם אחר של רובוט דמוי אדם של בוסטון דיינמיקס, PETMAN, והוא בעל ארבע גפיים המונעות בצורה הידראולית. שלדתו בנויה מאלומיניום וטיטניום ברמת גימור של מטוסים מודרניים, גובהו 1.8 מטרים, מסתו 150 קילוגרמים והוא בעל תאורת LED כחולה. בנוסף, אטלס מצויד בשתי מערכות ראייה - מד טווח לייזר ומצלמה בעלת מספר עדשות להתמצאות במרחב, שתיהן נשלטות על ידי מחשב מובנה ברובוט - ושתי ידיו בעלות יכולת ביצוע עבודות מוטוריות עדינות. אטלס מסוגל לנווט בשטח קשה ולטפס באופן עצמאי בעזרת ידיו ורגליו. למרות זאת, האב טיפוס של אטלס שהוצג ב-2013 מחובר לכבל חיצוני המספק לו את החשמל שהוא צורך, מה שמגביל את עצמאותו בשטח.

באוקטובר 2013, שחררה בוסטון דיינמיקס סרטון בו רואים את אטלס נפגע ברגלו מטיל ומצליח לשמור על איזון בעזרת רגל אחת בלבד.

בשנת 2014, אטלס יתוכנת על ידי שישה צוותים שונים שיגדילו את יכולותיו, כולל פתיחת דלת של רכב, כניסה אליו, יציאה ממנו ויכולת נהיגה בו.

==יישומים==
אטלס מיועד לעזור לצוותי חירום בפעולות חיפוש והצלה, ביצוע משימות כמו סגירת שסתומים, פתיחת דלתות והפעלת ציוד באזורים ומצבים בהם בני אדם לא יכול לשרוד. מחלקת ההגנה של ארצות הברית הצהירה בשנת 2013 כי אין כוונה לפתח ברובוט יכולות התקפיות והגנתיות לשעת מלחמה.

==ראו גם==
* אנדרואיד (יצור מלאכותי)
* אסימו

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://web.archive.org/web/20130805133455/http://theroboticschallenge.org/aboutrobots.aspx Atlas page] at the DARPA Robotics Challenge website.
* [http://www.bostondynamics.com/robot_Atlas.html Atlas page] at Boston Dynamics
==הערות שוליים==

קטגוריה:רובוט דמוי אדם
סמי וסוסו (מסעדה)

מסעדת סמי וסוסו נמצאת ברחוב רמב"ם 12 בבאר שבע, בצמוד לשוק העירוני.
== היסטוריה ==
המסעדה הוקמה באפריל 1970, מסעדה בסגנון רומני אותנטי, הקרויה על שם סדרת הטלוויזיה לילדים הפופולרית בשפה הערבית, סמי וסוסו ששודרה בראשית ימי הטלוויזיה הישראלית.

מסעדת פועלים פשוטה עם שולחנות מפורמיקה וכיסאות עץ. על הקירות רקמות מרומניה שהביא איתו בעליה, מרסל לרר, כשעלה לארץ בשנת 1964, ועיגולים דמוי מכסה חבית בירה עם פרסומת של בירה "גולדסטאר".

הייתה זו המסעדה הראשונה בבאר שבע שהוגשו בה בירה מהחבית ובשר לפי משקל. המסעדה פתוחה עד שעות הלילה המאוחרות.

את המסעדה פקדו במהלך השנים ידוענים, בהם שחקנים, זמרים, פוליטיקאים ועוד. צביקה הדר הודיע שהוא לקוח קבוע של המסעדה.

מנות הדגל של המסעדה כוללות קבב רומני, מוח, ביצי שור, שקדי עגל, מרק צ'ורבה וסלטים תוצרת בית כמו איקרה וסלט חצילים רומני.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* יואב ויטריאול, [https://web.archive.org/web/20131221044843/http://www.nana10.co.il/Article/?ArticleID=695370 סיור בשווקים של ישראל], באתר Nana10 27 בינואר 2010
* 
* יורם קוהן, [https://web.archive.org/web/20131221104057/http://www.foodis.co.il/feature.asp?sec=4&featid=11033 סמי וסוסו בבאר-שבע - מסעדה עם טעם], באתר אכול ושאטו
* 
* ניב גלבוע, [https://web.archive.org/web/20151222030014/http://food.nana10.co.il/Article/?ArticleID=1157892 קבב ושום • ניב גלבוע ב"סמי וסוסו"], באתר Nana10 11 בנובמבר 2015

== הערות שוליים ==

קטגוריה:באר שבע: בתי קפה ומסעדות
קטגוריה:באר שבע: תרבות
מאגר משפטי

מאגר משפטי הוא מאגר מידע המכיל מידע משפטי - הטקסט המלא של פסקי דין וחוקים, ובנוסף להם כתבי טענות, הצעות חוק, מאמרים משפטיים וכדומה. המשתמשים העיקריים במאגרים אלה הם משפטנים: עורכי דין, שופטים, מורים, חוקרים וסטודנטים.

==פסיקה==
פסקי דין חשובים של הערכאות השונות מתפרסמים בקבצים מודפסים המיוחדים לכך. על מנת שכל החפץ בכך יוכל למצוא את התקדים המחייב הרלוונטי. בישראל פסקי הדין של בית המשפט העליון מכונים "פ"ד" או "פד"י", ושל בתי המשפט המחוזיים "פ"מ" (פסקים מחוזיים). כן ישנם קבצים נוספים של בתי הדין לעבודה, בתי דין אחרים, וכן פסקי דין בנושאים שונים. קבצים מודפסים אלה היו דרך בלעדית להפצתם של פסקי דין עד להתפתחות המחשוב. חיסרון עיקרי של קבצים אלה הוא הקושי לאתר מידע רלוונטי לסוגיה מסוימת באלפי פסקי הדין הנכללים בהם. חיסרון נוסף הוא הפרסום המוגבל יחסית, עקב הנפח הפיזי של הקבצים. 

חשיבותם של ספרים אלו כמקור למציאת התקדים פחתה, בזכות המחשוב. עם התפתחות המחשוב עברו המאגרים המשפטיים לאחסון המידע בתקליטורים, שאפשרו הכללה של פסקי דין רבים יותר. מנויים קיבלו מדי תקופה תקליטור חדש, המכיל את פסקי הדין שפורסמו מאז העדכון הקודם. בנוסף ליתרון הנפח המצומצם של התקליטור, המחשוב איפשר חיפוש נוח במאגר, לפי קשת רחבה של מאפייני חיפוש. 

צעד נוסף נעשה עם התפתחות האינטרנט. מאגרי המידע המשפטיים אוחסנו באתרי אינטרנט, והם מתעדכנים באופן שוטף, ביום מתן פסק הדין. מאגרי מידע עיקריים בתחום זה פתוחים למנויים בלבד. מאגרים בולטים בארצות הברית הם LexisNexis ו-Westlaw. בישראל פעילים בתחום זה המאגרים "נבו", "תקדין", "דינים ועוד", "LawData", תולעת המשפט ואחרים. אתר הרשות השופטת פתוח לציבור כולו, ומפרסם אף הוא פסקי דין שוטפים (החל משנת 2000), אך אין בו פסקי דין ישנים. אם בעבר היה צורך לחכות שבועות מספר עד לפרסומו של פסק דין תקדימי בשאלה מסוימת, כיום תוך שעות ניתן לקבל את נוסחו המלא באמצעות המחשב.

==חקיקה==
החקיקה על כל מרכיביה (חוקים, תקנות, צווים ועוד) היא גוף דינמי - חוקים חדשים נחקקים, חוקים ישנים עוברים תיקונים או שפג תוקפם. על מנת להחזיק גרסה עדכנית של ספר החוקים נדרש עדכון מתמיד שלו. יתרה מכך, לא די בגרסה עדכנית של ספר החוקים, משום שמעשה נדון לפי החוק שהיה בתוקף במועד עשייתו, כך שנחוצה גם היסטוריה של ספר החוקים. יועץ מס, למשל, נדרש להתייחס לכל שנת מס לפי דיני המיסים כנתינתם באותה שנה. 

בעבר הדרך היחידה להתמודד עם סוגיות אלה הייתה הפצה של קבצים מודפסים של החקיקה, ועדכונם באופן שוטף באמצעות הפצה של דפי עדכון או מהדורות חדשות. התפתחות המחשוב בתחום זה דומה לזו שבתחום פסקי הדין. תחילה הופצו מאגרי החקיקה על גבי תקליטורים, וכעת המאגרים נמצאים באתרי אינטרנט ומתעדכנים בהתמדה. 

==רגולציה==
בתוספת לשני המרכיבים העיקריים שנמנו לעיל, כוללים לעיתים מאגרים משפטיים גם הנחיות של הרגולטור, כגון הנחיות של רשות המיסים, הנחיות של משרדי ממשלה וכדומה. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מאגרי מידע
קטגוריה:חוק ומשפט
קרובקה

קרוּבְקה (בפולנית: Krówka , "פרה קטנה". ידועה במדינות חבר המדינות גם בהגייה הרוסית "קוֹרוֹבקה") היא סוכרייה חלבית פולנית, בעלת מרקם של טופי רך, הנחשבת לאחד הממתקים הפופולריים ביותר בפולין ובחבר המדינות, והיא מוכרת גם במדינות אחרות.

ייצור תעשייתי של קרובקה החל בידי פליקס פומורסקי (Feliks Pomorski) בפוזנן בשנות ה-20 של המאה ה-20. הסוכריות הבודדות נארזו בנייר שעליו התנוססה דמות פרה מזן הולשטיין, דבר שתרם לעלייה המהירה של הפופולריות שלה. במהלך מלחמת העולם השנייה גורש פומורסקי מפוזנן, ומיקם את חברת הייצור, שנקראה "קרובקי פומורסקי" (Krówki Pomorski), בעיר מילנובק (Milanówek) שממערב לוורשה. החברה המשיכה בייצור קרובקה גם בשנות המלחמה, שכן המצרכים הפשוטים היו זמינים למרות המחסור. כיום מיוצרת הקרובקה על ידי מספר חברות. באופן מסורתי העטיפה נצבעת בצבעי צהוב או חום, וכן שחור ולבן, ולשם פתיחתה משמשות שתי לשוניות משולשות.

הקרובקה מזכירה בטעמה ריבת חלב, ובדומה לה מייצרים אותה על ידי הרתחת עיסה העשויה מחלב, סוכר וחמאה. לעיתים מוסיפים לעיסה גם שמנת ווניל, או אף קקאו. לאחר שהעיסה מתקררת ומתמצקת במשך מספר ימים, ניתן לחתוך אותה לחתיכות קטנות, הנארזות בעטיפת נייר.

בישראל משווקת קרובקה תוצרת החברה האוקראינית רושן (Roshen).

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:המטבח הפולני
קטגוריה:סוכריות