הידרוגרפיה

אגם מים מתוקים בקנדה
הידרוגרפיה (באנגלית: Hydrography) הוא תחום בגאוגרפיה העוסק במים ובשימושיהם השונים בכדור הארץ. 

תת נושא בהידרוגרפיה הוא אנרגיה הידרואלקטרית – הפקת חשמל מזרימת המים.

== אטימולוגיה ==
מקור השם הוא ביוונית: "הידרו" – משמעותה "מים", "גרפיה" – רישום.

==מושגי יסוד במים==
* מעגל המים – תנועת המים המחזורית בטבע,
** השמש מחממת את הים וגורמת לאידוי.
** האדים מתחברים לטיפות ונוצרים עננים.
** העננים מורידים גשם ביבשה.
** הגשם זורם בנחלים לים וחוזר חלילה.
** פן ביני – אזור המגע והגבול הדמיוני בין מי התהום המתוקים למי הים המלוחים.

* סוגי המים השונים.
** מים שפירים – מים מתוקים המתאימים לשתייה. מי גשמים, מי שיטפונות.
** מים מלוחים – מי ים וימות בעלי רמת מליחות גבוהה שאינם מתאימים לשתייה.
** מי קולחין – מי ביוב מטוהרים או מים משימוש ביתי שאפשר להשתמש בהם לחקלאות ותעשייה.
** מים מליחים – מים מלוחים יותר ממים מתוקים ופחות מלוחים ממי ים. מגיעים בדרך כלל ממעיינות וניתנים לשימוש בתעשייה ובחקלאות.
** מי תהום – מאגר מי מתוקים ראויים לשתייה, הנמצא בשכבת האקוויפר. שכבת מים זו מתחדשת לאחר הגשמים. 
** מים פוסיליים – מאגר מים תת-קרקעי, שנלכדו כתוצאה מתזוזה של השכבות. מים אלו מליחים ומתאימים אך ורק לשימוש בחקלאות. מים אלו אינם מתחדשים. 
** מי מושבים – מים שעברו סינון וטהור וניתנים לשימוש בעיקר להשקיה.
** מי שפכים – מים מזוהמים משימוש ביתי, תעשייתי או חקלאי, חלקם רעילים.

* התפלה – הפיכת מים מלוחים ומליחים למים מתוקים הניתנים לשתייה.

* זרימת מים בטבע. בגאוגרפיה משתמשים במונחים שונים לתיאור מים. "נגר" זו זרימת מים. ישנם שני סוגי נגרים.
** נגר עילי – זרימת מים מעל פני הקרקע, אגם נהר ים וכו'.
** נגר תחתי – זרימת מים מתחת לפני השטח, נקראים גם מי תהום

* קו פרשת המים – קו דמיוני המחבר את הנקודות הגבוהות ביותר בשטח. לקו זה יש משמעות רבה שכן מהקו הזה מי הגשמים היורדים מתפצלים וזורמים לשני כיוונים שונים
* נחל – תוואי הדרך בה זורמים כמות גדולה של מים על פני השטח. לרוב מקור המים הוא בגשמים
* יובל – נחל עם כמות מים קטנה שמתחבר או מתפצל מהנחל המרכזי
* ספיקה – כמות המים שיש בנחל בלשון הגאוגרפיה. בנהר לרוב תהייה ספיקת מים גבוהה
* גדה – הצד של הנחל
* אפיק – רוחב הנחל מגדה אחת לגדה השנייה
* מוצא – המקום בו מתחילה הזרימה של הנחל
* אגן ניקוז – אפיק זרימת הנחל
* אגן היקוות – השטח בו יורד הגשם הנאסף לנחל מסוים

* בסיס הסחיפה – המקום בו מסתיים הנחל. בדרך כלל הנחל יסתיים בים. לצורה בה הנחל מתחבר לים קוראים שפך. ישנם שלושה סוגי שפכים:
** משפך – זרימה של מים ישירות לים, בדרך כלל בשיפוע שלילי לכיוון הים.
** דלתה – פיצול הנהר להרבה יובלים על שטח גדול לפני שהוא מתחבר לים. הדלתה היא אזור טוב לחקלאות, בשל הסחף ששקע בה, שהוא מקור עשיר לדשן אורגני. 
** אסטואר – ישנו כמו מפרץ שאליו זורמים מי הנחל. הים חודר ליבשה ומתחבר לנחל. מקור המילה היא לשון ים. אסטואר הוא מקום מוגן מרוחות וסערות, ולכן ישמש מקום בטוח להקמת נמל. 

* אקוויפר – שכבת קרקע ספוגית מתחת לפני השטח שיכולה לאגור בתוכה מי תהום.
* אקוויקלוד – שכבת קרקע אטומה המונעת ממי התהום להמשיך לחלחל לתוך האדמה
* משטר זרימה – כמות המים הזורמים בנחל לפי ארבע עונות השנה. לפי גאות או שפל
** באביב – גאות גדולה. כמות המים הרבה ביותר, השלגים מפשירים וגורמים לנהרות להתמלא.
** קיץ – שפל קטן. לא יורדים גשמים והחום גורם לאידוי המים. בנוסף לשאיבה התמידית מהנהרות.
** סתיו – שפל גדול. כמות המים הקטנה ביותר, עדיין לא יורדים גשמים וממשיכות תופעות האידוי והשאיבה.
** חורף – גאות קטנה – יורדים גשמים ומתחילים למלא את הנהרות
* מהלך הזרימה – מתייחס לכיוון זרימת הנהר, צורת הנהר ועוד.
** סלע רך – יגרום לנהר להתפתל
** סלע קשה – יגרום לנהר לזרום ישר

==ניצול המים==
בהידרוגרפיה בודקים את הדרכים השונות האם מנצלים או לא את המים. צורות הניצול השונות הן:
* אנרגיה – האם משתמשים בנהר או בים ליצור חשמל הידרו-אלקטרי על ידי תנועת המים
* חקלאות – האם יש שימוש במים להשקיה או לדייג
* תחבורה – האם קיימים נתיבי שיט לאורך הנהרות או הים
* מקום ישוב – האם הוקמו מקומות ישוב לארוך הנהר או החופים
* תעשייה – האם יש ניצול של מים לצורכי תעשייה, לקירור מכונות לדוגמה

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:גאוגרפיה
קטגוריה:מדעי כדור הארץ