OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
דן תופיק

דן סלח תופיק (28 במאי 1955 – 4 במאי 2021) היה פרופסור לביוכימיה במחלקה למדעים ביומולקולריים של מכון ויצמן למדע וסגן יו"ר המועצה המדעית של המכון. חתן פרס א.מ.ת. לביוכימיה לשנת 2020. היה חוקר בעל שם עולמי בתחום הביוכימיה ופורץ דרך בחקר האבולוציה של חלבונים.

==ביוגרפיה==
דן תופיק נולד בירושלים בשנת 1955. אביו אלברט ושני דודיו היו בעלי חברת "אתי (אחים תופיק ירושלים) חברה לרכב", שעסקה ברכב ובנדל"ן
כבר מגיל צעיר גילה עניין במדע ובכימיה. הוא שירת כקצין בחיל האוויר הישראלי, השתחרר בדרגת רב-סרן, והיה סמג"ד במילואים. אחר כך, עבד בחברה המשפחתית.

נהרג ב-4 במאי 2021 בתאונת טיפוס בקרואטיה.

== קריירה מקצועית ==
בשנת 1988 קיבל תואר ראשון בכימיה ובביוכימיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1990 קיבל תואר שני בביוטכנולוגיה בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית, ובשנת 1995 קיבל תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע, בהדרכת מיכאל סלע וזליג אשחר. במשך שנתיים עשה פוסט-דוקטורט באוניברסיטת קיימברידג' ובמרכז MRC להנדסת חלבונים , ולאחריהן היה עמית מחקר בכיר בסידני ססקס קולג' ובמרכז MRC להנדסת חלבונים. בשנת 2001 הצטרף לסגל האקדמי של מכון ויצמן למדע. עסק במחקר של אבולוציה של חלבונים, אנזימים ואנזימים מלאכותיים. בין היתר, שקד על פיתוח אנזים שמפרק ביעילות גז עצבים.

== פרסים ==
תופיק זכה בפרסים רבים על עבודתו המדעית. בין השאר הוענקו לו <ref></ref>:
* 2007 - פרס ויצמן למדעים מדויקים "על עבודותיו החדשניות שהביאו להבנה מעמיקה של מבנה האנזימים, ופעולותיהם ושל תהליכי היצירה שלהם בטבע, ועל פיתוח שיטות ליצירת אנזימים חדשים מאנזימים ידועים בתהליכים דמויי אבולוציה".
* 2013 - פרס המצוינות ע"ש אלי הורוביץ מטעם חברת "טבע".
* 2020 - פרס א.מ.ת. לביוכימיה, "על תרומתו להבנת הקשר בין המבנה והתפקיד של חלבונים לבין התפתחותם האבולוציונית, ועל פיתוח מערכות לאבולוציה מכוונת בתאים מלאכותיים".

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
* [https://www.weizmann.ac.il/Biomolecular_Sciences/Tawfik/structure-mechanism-and-evolution-enzymes Dan S. Tawfik Group Site], מכון ויצמן למדע 
* 
* [https://heb.wis-wander.weizmann.ac.il/tags/4793 דן תופיק], באתר "מסע הקסם המדעי" של מכון ויצמן למדע
* [https://www.hayadan.org.il/topic/דן-תופיק דן תופיק], באתר "הידען"
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ביוכימאים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:סגל מכון ויצמן למדע: ביוכימיה
קטגוריה:זוכי פרס א.מ.ת.
קטגוריה:הרוגי תאונות
קטגוריה:רבי-סרנים בצה"ל
קטגוריה:חיילי חיל האוויר הישראלי
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1955
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
בלואה

בלואה (בצרפתית: Blois) היא עיר בצרפת, הממוקמת על גדות נהר הלואר, ונמצאת בין אורליאן לבין טור.

== היסטוריה ==
העיר בלואה מוזכרת לראשונה על ידי גרגוריוס מטור בימי המאה ה-6.<ref></ref> ב-1171 אירעה בעיר עלילת הדם בבלואה, עלילת דם כנגד הקהילה היהודית המקומית שהביאה למותם של כ-31 יהודים.<ref>[https://www.chabad.org/library/article.asp?AID=112387 The Martyrs of Blois]</ref> ב-1429 ז'אן ד'ארק השתמשה בבלואה כבסיס לפעולותיה במהלך המצור על אורליאן.<ref>Smith, John, Holland (1973). </ref> בשנת 1440 ולאחר שחרורו מהשבי, החליט שארל הראשון, דוכס אורליאן לעבור לארמון בלואה.

רבים מתושבי העיר היו קלוויניסטים, כאשר ב-1562 וב-1567 הייתה העיר זירת מאבקים בין הקלוויניסטים לבין יתר התושבים בעיר, שהיו תומכי הכנסייה הקתולית. אנרי השלישי, מלך צרפת בחר בבלואה כמקום המפגש של אספת המעמדות וב-1588 הביא לרציחתם של אנרי הראשון, דוכס גיז ושל אחיו, לואי, ששימש כארכיבישוף של ריימס. זמן קצר לאחר מכן, מתה גם אשתו של אנרי השני מלך צרפת, קטרינה דה מדיצ'י.

בתקופת הרנסאנס הצרפתי הראשון שופצו הטירות המלכותיות של הטירה שהייתה בבלואה.

בלואה נכבשה במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי הצבא הגרמני ב-18 ביוני 1940, אך באוגוסט 1944 שוחררה העיר על ידי חיילים אמריקאים.

== תיירות ==
=== טירת בלואה ===

הטירה המלכותית של בלואה נחשבת אנדרטה היסטורית מאז 1845. היא מציגה את האומנות הצרפתית החל מהמאה ה-13 עד המאה ה-17. סביב ארמון בית המשפט נמצאים ארבעה אגפים המהווים דוגמה ייחודית להתפתחות האדריכלות. בנוסף ההיסטוריה של טירות הלואר המאופיינת בריבוי הסגנונות, מעוררת את זכרונם של שבעה מלכים ועשר מלכות צרפת.

המבנה הוקם במאה ה-13 ואז, בתקופת שלטונו של המלך לואי במאה ה-16, הארמון נבנה מחדש והפך למבנה רומנטי יותר, מה שהקנה לו אלמנטים של יוקרה ואלגנטיות. הקירות צבועים בסגנון הרנסאנס והקלאסיציזם. דפוסים רבים מהם שרדו עד היום.

בשל אירועים מסתוריים ונסיבות מסתוריות למוות המלכים, הכוח עבר למלך אנרי. אשתו קטרינה דה מדיצ'י עסקה בקונספירציות מורכבות בממלכה שגרמו למות המלכים הקשורות ברעלים. הבניין אפילו שמר על חדרה בו בישלה את שיקוייה הרעילים. בהמשך החל אחיו הצעיר של לואי השלישי להתגורר בטירה, הוא נשלח לשם מכיוון שהוא היה נגד המלך. הוא גם עשה מאמצים רבים לקישוט הקירות והריהוט, יצר מבני חוץ חדשים וספרייה ענקית.

=== בית הקסמים ===
ביתו של הקוסם הצרפתי מהמאה ה-19, ז'אן רובר-אודן הוסב לימים למוזיאון הציבורי היחיד באירופה שמאגד אוספים של אבזירי קסמים.<ref></ref><ref></ref>

== ערים תאומות ==

* 

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צרפת: ערים
קארוי לוי

ד"ר קארוי לוי, (בשמו הבדוי כסופר קארוי דניאל, בהונגרית: Lőwy Károly; טימישוארה, 24 בנובמבר 1925 – קלוז'-נאפוקה, 6 בדצמבר 2018), היה רופא ילדים יהודי-הונגרי טרנסילבני, חוקר, מומחה רפואי, מתרגם, בעלה של מאיה לוי נשיץ, אביו של ד"ר דניאל לוי (כימאי).

== ביוגרפיה ==
קארוי לוי סיים את בית הספר התיכון ואת בית הספר לרפואה בעיר הולדתו (1951). הוא היה רופא ראשי לרפואת ילדים בקלוז'. במשך עשר שנים הוביל את מכללת "אדם וטבע" של האוניברסיטה הפתוחה בקלוז'-נאפוקה יחד עם לאסלו פיי והקריא את כתביו בתוכנית ההונגרית של רדיו קלוז'-נאפוקה עד לביטולה. תחומי מחקר שלו היו: איגניקה והחינוך וההגנה על מתבגרים.

== עבודותיו ==
כתביו הראשונים פורסמו בכתב העת "הט" (Hét) (1970). מאמריו ומחקריו הופיעו בטורים של כתבי העת "תקופתנו" (Korunk) במגזין "טבע, אדם, מדע, טכניקה" TETT (Természet, Ember, Tudomány, Technika), הוא היה מחבר מדור הייעוץ הרפואי של "האישה העובדת", של "שנתון תקופתנו" (1983), בנושאים: הגנה וחינוך של מתבגרים (1986) ועל נזקי הרעש (1989). "אחדות החיים" הופיע בתרגומו (מצגת של הפיזיולוג הצרפתי קלוד ברנאר, עם מחקר מבוא. (טיקה, 1975).

== כרכיו העצמאיים ==
* שלום, דוד דוקטור! תשובות לספקות של הורים אכפתיים ודאגנים; קריטריון, בוקרשט, 1990
* טנצי יודעת הכל. הערת לבריאות ילדים עבור מחנכים, מורים והורים ; מועצת ספרי הלימוד בטרנסילבניה, קלוז'-נאפוקה, 1998
* קארוי דניאל: הוורדים של הדוד מישי. סיפורים קצרים ; חדשות טרנסילבניה, קלוז'-נאפוקה, 2000
* עם או בלי סוכר? הוצאת אבל, קלוז'-נאפוקה, 
* הילד חולה, מה עלי לעשות? הערת בריאות ילדים למחנכים, מורים והורים ;קלוז'-נאפוקה, 2005
* קארוי דניאל: במעבר בקלוז'-נאפוקה; קלוז'-נאפוקה, 2010
* צבעוני אחד; 2013. 
* רק עוד דקה אחת; קלוז'-נאפוקה, 

== לקריאה נוספת ==
* לקסיקון ספרותי הונגרי ברומניה: סיפורת, כתיבה ציבורית, ספרות מדעית. 1994. 
* הונגרי ברומניה מיהו מי: 1997. אוראדיה, 1996. המאמר על קארוי לוי ראה עמ' 368. 
* אלבום אמיקורום ד"ר קארוי לוי (קארוי דניאל (עורך דניאל לוי); קלוז'-נאפוקה, 2015. 
* [https://collections.ushmm.org/search/catalog/irn595788 Oral history interview with Károly Löwy - Collections Search]

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:רופאים יהודים הונגרים
קטגוריה:רופאים יהודים רומנים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1925
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-2018
Sehnsucht (שיר של ג'ימי מקוליס)

"Sehnsucht" (בעברית: "געגוע") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר היווני ג'ימי מקוליס. השיר ייצג את אוסטריה באירוויזיון 1961. השיר נכתב והולחן על ידי ליאופולד אנדרייביץ'.

== רקע ==
בדומה לשירי התקופה, השיר בוצע בסגנון שאנסון צרפתי. במרכז מילות השיר עומד מקוליס ששר על השמחה שתהיה בליבו אם אהובתו תחזור אליו. "Sehnsucht" אף פעם לא הוקלט על ידי מקוליס, ולכן לא יצא כסינגל מעולם.<ref>[http://www.diggiloo.net/?1961at "Sehnsucht" at diggiloo.net]</ref>

== באירוויזיון ==
ב-1961, רשות השידור האוסטרית הודיעה כי מקוליס נבחר לייצג את אוסטריה באירוויזיון 1961, עם השיר "Sehnsucht", שנבחר על ידי ועדה מקצועית של רשות השידור. ב-18 במרץ 1961, השיר בוצע על ידי מקוליס באירוויזיון. מקוליס שובץ שלישי בסדר ההופעות, לפני פינלנד ואחרי מונקו. השיר הגיע למקום ה-15 והאחרון, ביחד עם הנציג הבלגי.<ref>[http://www.esc-history.com/details.asp?key=64 ESC History 1961]</ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1961
קטגוריה:סינגלים מ-1961
קטגוריה:שירי אירוויזיון 1961
קטגוריה:שירי אוסטריה באירוויזיון
קטגוריה:שירים בגרמנית
קטגוריה:שירי אהבה
קטגוריה:שירים על נוסטלגיה
אדרופ

אַדְרוּפּ (בגרמנית: Addrup) הוא כפר ב, בסקסוניה התחתונה, בגרמניה.

==גאוגרפיה==
אדרופ בעיריית אסן (אולדנבורג)
אדרופ גובל בכפרים , , , ו, שהם חלק מעיריית . במזרח, אדרופ גובל ב בעיריית ב. ממוקם על גבול המחוזות קלופנבורג ופכטה, אדרופ נמצא במרכז .<ref name="addrup">Addrup.de: [https://addrup.de/ אתר]</ref>

==היסטוריה==
ההוכחה הכתובה הראשונה לקיומו של אדרופ מתוארכת ל-950, שם נקרא הכפר בתחילה אדהטורפה (בגרמנית: Adathorpe). בשנת 1340 השם שונה ל-אדורפה (בגרמנית: Addorpe, ב-1376 הוא נקרא Adorpe).<ref name="addrup-geschichte">Addrup.de: [https://addrup.de/geschichte היסטוריה]</ref><ref name="essen-oldb">Essen-Oldb.de: [https://www.essen-oldb.de/die-gemeinde/ortsteile-dorfgemeinschaften/addrup/ אדרופ]</ref>

בימי הביניים הקים הרוזן של טקלנבורג בית משפט חופשי באדרופ. מאוחר יותר היה הכפר חלק מבישופות מינסטר, מדוכסות אולדנבורג, ממחוזו בצרפת הנפוליאונית, לאחר מכן חלק מהדוכסות הגדולה של אולדנבורג, מהמדינה החופשית אולדנבורג, ומ. מאז 1946, אדרופ הוא חלק ממדינת גרמניה של סקסוניה התחתונה.<ref name="addrup-geschichte"/>

בשנת 1987 בנו אנשי אדרופ את "גופלפלאץ" (בגרמנית: Göpelplatz), כיכר כפר עם ביתן ומגרש משחקים לילדים.<ref name="addrup-geschichte"/><ref name="essen-oldb"/><ref name="addrup-goepelplatz">Addrup.de: [https://addrup.de/goepelplatz גופלפלאץ]</ref>

==אישים מפורסמים==
* (בגרמנית: Clemens große Macke, נולד ב-19 ביולי 1959), חבר לשעבר בלנדטאג של סקסוניה התחתונה
* (באנגלית: Caspar Henry Borgess, 1 באוגוסט 1826 – 3 במאי 1890), בישוף של דטרויט

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סקסוניה התחתונה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו במאה ה-10
המשכן לאמנות בית מאירוב

"המשכן לאמנות בית מאירוב" היא גלריה לאמנות הממוקמת בחולון.

הגלריה נפתחה בשנות ה-60 של המאה ה-20 בביתם של יהודה מאירוב (1875–1963) ורעייתו פרידה (לבית מאירוביץ) (?–1967), הוריו של שאול אביגור. בני הזוג עברו להתגורר בחולון בשנת 1936 בקירוב, לאחר פרישתו של מאירוב מ-"בנק בעלי בתים". בתקופת הקמת המדינה שימש הבית כנקודת תצפית של ההגנה. לאחר מותו של מאירוב הפכה הקומה העליונה של הבית לגלריה. בשנת 1973 שופץ הבית, ששמו שונה ל"משכן לאמנות חולון", ולחלל התצוגה נוספה גם הקומה התחתונה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: גלריות לאמנות
קטגוריה:חולון: תרבות
קטגוריה:חולון: מבנים
אוסטריה באירוויזיון 1961

אוסטריה באירוויזיון 1961 השתתפה עם השיר "Sehnsucht", שבוצע על ידי הזמר היווני ג'ימי מקוליס. זו הייתה השתתפות החמישית של אוסטריה בתחרות הזמר של האירוויזיון.

== לפני האירוויזיון ==
רשות השידור האוסטרית בחרה באופן פנימי את מקוליס לייצוג המדינה. כשבוע לאחר חשיפת הנציג, רשות השידור חשפה את השיר האוסטרי לאירוויזיון 1961, "Sehnsucht", שנכתב על ידי ליאופולד אנדרייביץ'. רשות השידור האוסטרית בחרה את פרנק פורסל למנצח על השיר.

== באירוויזיון ==
ב-18 במרץ 1961, השיר בוצע על ידי מקוליס באירוויזיון. מקוליס שובץ שלישי בסדר ההופעות, לפני פינלנד ואחרי מונקו. השיר הגיע למקום ה-15 והאחרון, ביחד עם הנציג הבלגי.<ref>[http://www.esc-history.com/details.asp?key=64 ESC History 1961]</ref>

=== נקודות שהוענקו לאוסטריה ===

=== נקודות שהוענקו מאוסטריה ===

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מדינות באירוויזיון 1961
קטגוריה:אוסטריה באירוויזיון
לאריסה יאפיקינו

לאריסה יאפיקינו (באיטלקית: Larissa Iapichino; נולדה ב-18 ביולי 2002) היא קופצת לרוחק איטלקייה.

==ביוגרפיה==
יאפיקינו נולדה באיטליה, בתם של קופצת הרוחק האנגלייה-איטלקייה פיונה מיי ושל הקופץ במוט ומאמן האתלטיקה האיטלקי ג'יאני יאפיקינו.

באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה בבורוס ב-2019 זכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.58 מטר. באוגוסט 2020 זכתה באליפות איטליה בתוצאה של 6.32. באליפות אירופה באתלטיקה באולם 2021 סיימה במקום החמישי בתוצאה של 6.59 מטר. בפברואר 2021 זכתה באליפות איטליה באולם בתוצאה של 6.91 מטר, שיא עולם עד גיל 20 ותוצאה השווה לשיא הלאומי לבוגרות שקבעה אימה ב-1998. ביוני 2021 זכתה בפעם השנייה ברציפות באליפות איטליה באצטדיון בתוצאה של 6.42 מטר. ביוני 2022 זכתה בפעם השלישית ברציפות בתוצאה של 6.64 מטר. במרץ 2023 זכתה במדליית כסף באליפות אירופה באולם וקבעה שיא איטליה של 6.97 מטר.

==שיאים אישיים==
אצטדיון:
*6.95, יולי 2023

אולם:
*6.97 מטר, מרץ 2023, שיא איטליה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קופצות לרוחק
קטגוריה:אתלטיות איטלקיות
קטגוריה:קופצים לרוחק
קטגוריה:אתלטים איטלקים
קטגוריה:איטלקיות שנולדו ב-2002
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-2002
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת פריז (2024)
שמח (שיר של עברי לידר)

שמח הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עברי לידר. השיר יצא לאור ב-5 במאי 2021, בהוצאת חברת התקליטים "הליקון". הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי עומר טובי. השחקנית שני קליין הופיעה ביחד עם לידר בקליפ.
== ביקורות ==
מבקר המוזיקה הישראלי, יוסי חרסונסקי, הפנה אל השיר ביקורת חיובית, תוך שהוא כותב כי . חרסונסקי העניק לשיר ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברות תקליטים
!מקור
|-
!עולם
|5 במאי 2021
|הורדה דיגיטלית • סטרימינג
|הליקון
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997009950466605171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2021
קטגוריה:סינגלים מ-2021
קטגוריה:שירי עברי לידר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי עברי לידר
קטגוריה:שירים על אושר
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הליקון
Octopus

Octopus הוא אלבום האולפן הרביעי של להקת הרוק המתקדם הבריטית ג'נטל ג'ייאנט, שיצא בשנת 1972. זהו אלבומה האחרון של הלהקה עם החבר המייסד פיל שולמן, והראשון עם המתופף ג'ון וות'רס.

== הפקה ==
השם "Octopus" נהגה לכאורה על ידי רוברטה, אשתו של פיל שולמן, כמשחק מילים על "octo opus" (שמונה יצירות מוזיקליות, כמו שמונה השירים שבאלבום)<ref></ref>. ריי שולמן סיפר בשנת 2004 ש"(Octopus) היה ככל הנראה האלבום הטוב ביותר שלנו, חוץ מאולי Acquiring the Taste. התחלנו פעם הרעיון של כתיבת שיר על כל חבר בלהקה. קונספט בראש הוא נקודת התחלה טובה לכתיבה. אני לא יודע למה, אבל למרות ההשפעה של Tommy ו-Quadrophenia של The Who, כמעט בן-לילה אלבומי קונספט החלו להראות כיומרניים למדי".

== סגנון מוזיקלי ==
האלבום שמר על הסגנון המגוון והמאתגר המזוהה עם הלהקה. השירים באלבומים מבוססים ברובם על רומנים ופילוסופים: השיר "The Advents of Panurge" נכתב בהשראת ספרי גרגנטואה ופנטגרואל מאת פרנסואה רבלה; "A Cry for Everyone" נכתב בהשראת הסופר הצרפתי-אלג'יראי אלבר קאמי, והשיר "Knots" נכתב בהשראת הספר "סבכים" (Knots) מאת הפסיכיאטר הסקוטי רונאלד לאינג.

== עטיפה ==
עטיפת האלבום בממלכה המאוחדת, בהוצאת חברת התקליטים ורטיגו, צוירה בידי רוג'ר דין. גרסאות האלבום שיצאו בארצות הברית ובקנדה הופצו על ידי קולומביה והשתמשו בעטיפה אחרת מאת צ'ארלס ווייט.

== ביקורות ==
האלבום זכה לביקורות חיוביות, ונחשב כיום לאחד האלבומים הטובים של ז'אנר הרוק המתקדם. אתר Allmusic ציין ש"Octopus הוא אלבום שצלח את מבחן הזמן הרבה יותר טוב ממה שכל אחד היה צופה"<ref></ref>. במהדורה מיוחדת של מגזיני Q ו-Mojo, "פינק פלויד והסיפור של הרוק המתקדם", האלבום הגיע למקום ה-16 ברשימת "40 אלבומים קוסמיים של רוק"<ref>Q Classic: Pink Floyd & The Story of Prog Rock, 2005.</ref>.

==השפעה==
המוזיקאי אבנר קנר סיפר שהושפע מהאלבום, שקיבל בהשאלה משלמה גרוניך, ובמיוחד מהשיר "Knots".

== רשימת השירים ==

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.mitkadem.co.il/reviews/gentlegiant_octopus.html ביקורת לאלבום] באתר "רוק מתקדם"

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי רוק מתקדם
קטגוריה:אלבומי 1972
סקסיפיי

סקסיפיי (Sexify) היא סדרת טלוויזיה פולנית משנת 2021, שבמרכזה מתכנתת המפתחת אפליקציה לייעול האורגזמה הנשית. הסדרה משודרת בנטפליקס.

==עלילה==
נטליה היא סטודנטית מצטיינת למדעי המחשב. היא ניגשת לתחרות ארצית לפיתוח אפליקציות, והאפליקציה שלה משמשת לניתוח השינה, באמצעות מכשירי מדידה וחיישנים המחוברים לגופה בזמן שהיא ישנה. המנחה של נטליה בפרויקט מרפה את ידיה, באומרו ששינה אינה נושא "סקסי" מספיק, ולכן אין סיכוי שתנצח בתחרות.

נטליה מחפשת נושא חדש להתמודד איתו, ומגלה שנושא הנמצא במרכז תשומת הלב במעונות הסטודנטים הוא סקס, ובהתאם לכך מחליטה להחליף את נושא עבודתה לסקס, ובאופן ממוקד יותר בפיתוח אפליקציה לייעול האורגזמה הנשית, תוך ניצול אותם מכשירי מדידה ששימשו אותה לחקר השינה. נטליה היא חנונית ("יש לי אפס כישורים חברתיים", היא מעידה על עצמה) שאינה מקיימת יחסי מין, ולכן היא מגייסת לעזרתה שתיים מחברותיה למעונות, שלהן ניסיון מיני:
* פאולינה, הלומדת כימיה, שלה חבר, מאריוש, שהיא מתארסת אתו ומקיימת אתו יחסי מין שרק הוא נהנה מהם. כקתולית היא מתוודה בפני הכומר על חטאה בקיום יחסים מיניים לפני הנישואין וננזפת על כך.
* מוניקה, הרשומה ללימודים במדעי המחשב אך אינה מופיעה לשיעורים. לאחר שאביה, איש עסקים מצליח, מגלה זאת, הוא מגרש אותה מהבית ששכר למענה, והיא נאלצת לשכור חדר במעונות הסטודנטים. לאחר שנפרדה מבן זוגה לאחר שבגד בה, מוניקה מקיימת יחסי מין עם בני זוג מזדמנים שהיא מוצאת.

לכל אחת מהשלוש יש אמא פולנייה המנסה לכוון את דרכה בחיים. הסדרה מציגה גם את יחסי כל אחת מהשלוש עם משפחתה ועם בני הזוג שלהן. 

השלוש פוסלות במהירות צפייה בפורנוגרפיה כמקור למידע על האורגזמה, ובביקור בחנות לאבזרי מין קונות דילדו. אף אחת מהן אינה מוכנה להשתמש בו במסגרת הניסוי של נטליה, אך פאולינה לוקחת אותו לשימוש בביתה, ונבוכה כאשר מאריוש מגלה שהיא משתמשת בו.

להמשך לימוד הנושא נטליה ופאולינה הולכות לתערוכת סקס. החוויות של נטליה בתערוכה גורמות לה להחליט לנטוש את הנושא, אך בזמן שהייתה שם מוניקה הפכה את חדרה ל"שיגולטוריום" - חדר שבו יוכלו הסטודנטים לקיים יחסי מין ולדווח על תחושותיהן בשאלון שחיברה. הרעיון זוכה להצלחה רבה בקרב הסטודנטים, והנתונים שנטספים בו משמשים לפיתוח האפליקציה.

רפאל, שמתחרה בנטליה על הגשת מועמדות מטעם האוניברסיטה לתחרות הארצית לפיתוח אפליקציות, שולח לדיקן האוניברסיטה תצלומים שצילם במצלמה נסתרת מהפעילות בשיגולטוריום, והדיקן פוסל את הגשת האפליקציה של נטליה, אף שזו זכתה לתמיכת רוב הסטודנטים. 

בתמיכת ד"ר קריניצקי, הממונה על פיתוח האפליקציות, השלוש מגיעות בכל זאת לתחרות, ולאחר שנטליה נועלת את רפאל בחדר, מציגות את האפליקציה שלהן. לאכזבתן, האפליקציה המנצחת בתחרות היא של שעון ההופך לרחפן שמצלם סלפי, אך הן מחליטות להמשיך בפיתוח מסחרי של האפליקציה.

==שחקניות ראשיות==
* אלכסנדרה סקרבה : נטליה
* מריה סובוצ'ינסקה : פאולינה
* סנדרה דז'ימלסקה : מוניקה

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
* 
* 
<div class="mw-content-ltr">
* Jade Budowski, [https://decider.com/2021/04/29/sexify-netflix-review/ Stream It Or Skip It: ‘Sexify’ On Netflix, A Polish Comedy Where A Science Geek & Her Friends Create A Sex App], Decider, Apr 29, 2021
</div>

קטגוריה:סדרות טלוויזיה פולניות
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה שעלו לשידור בשנות ה-2020
מאיה לוי נשיץ

מאיה לוי נשיץ (בהונגרית: Lőwy Naschitz Maya; טימישוארה, 26 בינואר 1927 – קלוז'-נאפוקה, 1 במאי 2012) הייתה מורה בגימנסיה לשפות אנגלית-צרפתית, מחנכת, סופרת סיפורי ילדים, כותבת זכרונות, אשתו של ד"ר קארוי לוי, אמו של ד"ר דניאל לוי (כימאי).

== ביוגרפיה ==
מאיה לוי נשיץ נולדה במשפחה יהודית. היא הייתה תלמידה מצטיינת וראשונה בכיתה בגימנסיה כרמן סילווה בעיר הולדתה עד שנאלצה לעזוב את בית הספר עקב יישום חוק הנומרוס קלאוזוס גם ברומניה. היא סיימה את השנתיים האחרונות כתלמידה בבית הספר התיכון היהודי בטימישוארה, אך יכלה לגשת לבחינת הבגרות רק בתום מלחמת העולם השנייה. לאחר מכן סיימה את לימודיה בפקולטה לאמנויות באוניברסיטת ויקטור באבש (Victor Babeș Tudományegyetem) בקלוז' עם תואר בצרפתית ובאנגלית. מאחר שבתחילת שנות החמישים הוטל בספק אם השפות הזרות יישארו בתוכנית הלימודים בבתי הספר, היא נאלצה לכלול גם את הרומנית בלימודיה כסטודנטית בשנה האחרונה. פרופסור אמיל פטרוביץ' הבחין ברמה הגבוהה של עבודות הגמר שלה ותמך בה שתוכל לקבל תואר הוראה באנגלית, בצרפתית וברומנית בשלוש התמחויות, באופן יוצא דופן.

בתחילת דרכה מונתה למרצה באוניברסיטת באבש, שם צורפה למערכת העריכה של המילון האקדמי הרומני-הונגרי בהנהגת בלה קלמן (העבודה בת שני הכרכים פורסמה בשנת 1964; היא עדיין נחשבת למילון הרומני-הונגרי המשמעותי ביותר). בשל הקמפיין הפוליטי שהושק נגד הדוד שלה בטימישוארה, הקריירה האוניברסיטאית שלה נגדעה, ומאז, במשך כארבעה עשורים, היא לימדה את השפה והספרות הצרפתית והאנגלית וגידלה דורות של תלמידי תיכון בכך שהכירה להם את התרבות, את השפה ואת האזור של העמים דוברי שפות אלה.

המנהלת היינל סאבו הזמינה אותה ללמד בבית הספר הפדגוגי הממלכתי ההונגרי. מאיה לוי עברה את בחינת ההוראה ברמה 1. לדברי שאנדור פודור: "איזה מורה, איזה מחנכת הייתה מאיה לוי? מעל לכל כזו שרצתה לראות לא רק את הטוב בתלמידיה, את התכונות המתהוות או שכבר התהוו אצל תלמידיה ועמיתיה ולפתח תכונות אלה עד כמה שניתן. מעניין שטעויות התלמידים והמורים לא הטרידו אותה וענינו אותה פחות".<ref></ref>

בנוסף לפעילות ההוראה המסורה שלה, עבדה גם ככותבת מקצועית; באופן קבוע התפרסמו מאמריה בשבועון החינוכי, הפדגוגי, הפסיכולוגי והתרבותי של "העיתון החינוכי" שהתפרסם בבוקרשט בין השנים 1950–1989.

אחרי לידת נכדתה אליס-אלטה, כתבה מספר סיפורי ילדים ומאז שנת 1990 אלה הופיעו בכמה כרכים:
* ביגה ז'יגה והאחרים: סיפורי ערב (Biga Zsiga és a többiek: esti mesék) (1994; 2005),
* פורה פרי והאחרים Fura Feri és a többiek) (2013)).
* האחרון פורסם גם בגרמנית בשם (Funky Franky und die Anderen. מרכן, 2012).

ככותבת זכרונות פרסמה שני כרכים: "צלילים נשמעים: תמונות רגע מחיי משפחה" (קלוז'-נאפוקה, 1997) ו"אחרי הצלצול": גלריה של מורים ותלמידים בזמן (2011).

== לקריאה נוספת ==
* הונגרים ברומניה מיהו מי: 1997. אוראדיה, 1996. המאמר על מאיה לוי נשיץ ראו עמ' 426. 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודיות הונגריות
קטגוריה:יהודיות רומניות
קטגוריה:מורות
קטגוריה:מורים לאנגלית ברומניה
קטגוריה:מורים לצרפתית
קטגוריה:סופרות ילדים ונוער יהודיות
קטגוריה:יהודים הונגרים
קטגוריה:יהודים רומנים
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער יהודים
קטגוריה:ילידות 1927
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1927
קטגוריה:נפטרות ב-2012
קטגוריה:נפטרים ב-2012
אלגברת אלברט

במתמטיקה, אלגברת אלברט היא אלגברת ז'ורדן פשוטה מממד 27. אלגברות אלברט מוגדרות מעל כל שדה ממאפיין שונה מ-2, והן אלגברות ז'ורדן הפשוטות היחידות שאינן נספחות לאלגברה אסוציאטיבית.

== הגדרה ==
תהי C אלגברת אוקטוניונים מעל שדה ממאפיין שונה מ-2. על אלגברת המטריצות בגודל 3x3 מעל C מוגדרת האינוולוציה של שחלוף והצמדת הרכיבים. אוסף המטריצות הסימטריות ביחס לאינוולוציה זו, עם הפעולה x*y=(xy+yx)/2, הוא אלגברת ז'ורדן פשוטה מממד 27. כל אלגברה כזו נקראת אלגברת אלברט, בעקבות עבודתו של אדריאן אלברט מ-1934 שבה הוכיח שהן אכן פשוטות. ב-1947 הראה אלברט שכל אלגברת ז'ורדן פשוטה מיוחדת (היינו כזו שאינה נספחת לאלגברה אסוציאטיבית) היא אלגברת אלברט.

== מבנה וקשרים ==

לכל אלגברת אלברט שהיא אלגברת חילוק יש איזוטופ שהוא ציקלי, כלומר כזה המכיל הרחבה ציקלית תלת-ממדית של שדה הבסיס (Petersson-Racine אם שדה הבסיס מכיל שורש שלישי של היחידה; Petersson 1999 במאפיין 3; Maneesh Thakur 2022 במקרים הנותרים). 

=== הקשר לאלגברות לי ולחבורות אלגבריות ===
מעל שדה ממאפיין אפס, אלגברת הנגזרות <math>\ \operatorname{Der}(J)</math> של אלגברת אלברט J היא אלגברת לי הפשוטה מטיפוס <math>\ {\mathsf{F}}_4</math>, וממדה 52. אם נסמן ב-<math>\ J_0</math> את המרחב של פעולות הכפל של אברי J על האלגברה עצמה שהעקבה שלהן (כהעתקות ליניאריות) היא אפס, אז <math>\ J_0+\operatorname{Der}(J)</math> היא אלגברת לי פשוטה מטיפוס <math>{\mathsf{E}}_6</math>. בניות דומות מובילות לאלגברות לי הפשוטות מטיפוסים <math>{\mathsf{E}}_7</math> ו-<math>{\mathsf{E}}_8</math> (ראו ריבוע הקסם של פרוידנטל).

חבורת האוטומורפיזמים של אלגברת ז'ורדן היא חבורה אלגברית פשוטה, פשוטת קשר לחלוטין וקשירה מטיפוס <math>\ {\mathsf{F}}_4</math>. החבורה (עד כדי איזומורפיזם של חבורות אלגבריות) קובעת את האלגברה (עד כדי איזומורפיזם של אלגברות). טענה דומה נכונה גם עבור אלגברות אוקטוניונים (שם חבורת האוטומורפיזמים היא מטיפוס <math>{\mathsf{G}}_2</math>).

== לקריאה נוספת ==
* H.P. Petersson, "A survey on Albert algebras", Transformation Groups, Vol. 24(1), 2019, pp. 219-278.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלגברה לא אסוציאטיבית
בועז בלט

בועז בלט הוא קצין בדרגת תת ניצב במשטרת ישראל, המכהן כממלא מקום ראש להב 433.

==ביוגרפיה==
בלט החל שירותו כחוקר במרחב ירקון, קצין נוער במרחב ירקון, רמ"ח פשעים ורל"ח במרחב דן, ראש משרד חקירות ומודיעין במשטרת לב תל אביב, שירת כקצין אח"מ עמקים, קצין אח"מ במרחב שרון, ראש מפלג חקירות פשיעה מאורגנת ביאחב"ל, ב-2016 מונה לראש זרוע חקירות ביאחב"ל, ב-2019 מונה למפקד היחידה המרכזית של מחוז מרכז. פרשות חקירה משמעותיות אותן הוביל: פרשה 512 (ארגון הפשע של יצחק אברג'יל), פרשה 1131 (חיסולים בארגוני פשיעה), רצח עו"ד יורם חכם, הסוכן "ליאון" 216 (ארגוני פשיעה במחוז), "יהלום שחור" (הברחת יהלומים). בתקופתו כמפקד הימ"ר נבחרה היחידה כיחידה מצטיינת מבין כלל הימ"רים.

באפריל 2021 מונה לראש היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית. בתקופה זו העמיקה היחידה את פעילותה בגדיעת עורקים כלכלים המזינים ארגוני פשיעה ופוגעים בכך בקופת המדינה. היחידה תפסה מארגונים אלו כמיליארד ש״ח שהוא סכום חסר תקדים בתפיסות כלכליות. פעלה לסיכול פעילות ארגון הפשיעה אבו לטיף כאשר כנגד ראש הארגון ונגד ראש מועצת ראמה שאוקי אבו לטיף, הוגשו כתבי אישום. באוקטובר 2023, קיבל אחריות כמפקד מפקדה משימתית של להב 433 על ניהול את מרכז המשפחות על כל מכלוליו במלחמת חרבות ברזל.

ב-8 באפריל 2024 הודיע השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר כי תת-ניצב בלט יכהן כממלא מקום ראש להב 433.

נשוי ואב לשלושה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:תתי-ניצבים במשטרת ישראל
קטגוריה:ראשי היחידה הארצית למאבק בפשיעה הכלכלית
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
הרי וולטון

הרי וולטון (באנגלית: Walton Mountains) הם שרשרת הרים מבודדת במרכז האי אלכסנדר, שלמול חצי האי האנטארקטי, שבאנטארקטיקה.

שרשרת ההרים כוללת שלושה מסיבים, המכוסים שלג.

שיא גובהם של ההרים הוא 1,450 מטרים מעל פני הים, בהר מקארתור; ההרים הם הפסגה ה-3,084 בגובהה באנטארקטיקה.

שרשרת ההרים משתרעת לכיוון דרום, החל ממפרצון שוברט - לאורך 40 קילומטרים.

ההרים ממוקמים ממזרח לשדה הקרח לואיס.

בתחום שרשרת ההרים מצויים פסגות ריקטר, נונאטאק סאבייר ופאלינדרום באטרס.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי הרכס ===

הרכס התגלה לראשונה עת שצולם מהאוויר על ידי לינקולן אלזוורת' בטיסתו מעל האזור ב־23 בנובמבר 1935.

הרכס מופה לראשונה בהתבסס על תצלומי אוויר אלה על ידי וולפגנג לואיס גוטפריד יוארג.

הרכס צולם מהאוויר על ידי השירות האנטארקטי של ארצות הברית בשנת 1940.

בשנת 1947 הרכס נסקר בסקר קרקעי על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון, בפיקודו של פין רון.

הרכס מופה בשנת 1957 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד, בהתבסס על תצלומי האוויר משנת 1940 ומשנת 1947.

=== מקור השם ===

שמו של הרכס ניתן לו על ידי פין רון.

רון קרא לרכס על שמו של לוטננט קולונל אר. סי. וולטון (R.C. Walton), מחיל הנחתים של ארצות הברית, אשר סייע לרון בשכנוע צי ארצות הברית להלוות לו ספינה, ובארגון הסיוע של צי ארצות הברית למשלחתו של רון.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:16250 הרי וולטון] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=111822 הרי וולטון] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=15711&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הרי וולטון] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.mindat.org/feature-6627766.html הרי וולטון] באתר mindat
* [http://antarctica.discair.co.uk/map.php?map=main&id=6627766&pref=_aq תצלום לוויין של אזור הרי וולטון]
* [https://www.meteoblue.com/en/weather/current/walton-mountains_antarctica_6627766 מזג אוויר נוכחי עדכני בהרי וולטון]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/14-days/walton-mountains_antarctica_6627766 תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור הרי וולטון]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/historyclimate/weatherarchive/walton-mountains_antarctica_6627766 נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור הרי וולטון]
** [https://www.meteoblue.com/en/weather/archive/yearcomparison/walton-mountains_antarctica_6627766 סטטיסטיקות מזג אוויר עבור הרי וולטון]

== הערות שוליים ==

וולטון
ז'וזפ מריה מאורי

ז'וזפ מריה מאורי אי פריור (; נולד ב-21 באוקטובר 1941) הוא כומר קתולי-ספרדי מקטלוניה, ספרד, המכהן כנציג הנסיך-שותף הספרדי של אנדורה ז'ואן אנריק ויווס אי סיסיליה.<ref></ref><ref></ref> בשנת 2010, הוא מונה לסגן הכומר הכללי של כנסיית אורז'ל. ב-20 ביולי 2012, החל לכהן כנציג הנסיך-שותף הספרדי של אנדורה.

== ראו גם==
* רשימת ראשי המדינות המכהנים
* פוליטיקה של אנדורה

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כמרים ספרדים
קטגוריה:פוליטיקאים ספרדים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ברצלונה
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1941
דלטון טגלאגי

דלטון טגלאגי (; נולד ב-5 ביוני 1968) הוא פוליטיקאי מניואה, המכהן כראש המדינה מיוני 2020. הוא נבחר לראשות הממשלה על ידי האספה המחוקקת של ניואה, כשהוא ניצח את או'לוב ג'ייקובסן בפער של שישה קולות.<ref></ref> טגלאגי הוא בנו של סם פאטה, יו"ר האספה המחוקקת של ניואה בין השנים 1973–1976.<ref name="rnz1"></ref>

== קריירה פוליטית ==
טגלאגי נבחר לראשונה לאספת המחוקקת לאחר הבחירות הכלליות ב-2008. ב-2014, מונה לשר התשתיות של ניואה.<ref></ref><ref></ref> לאחר הבחירות ב-2017, טגלאגי החל לכהן כשר לאיכות הסביבה, משאבי טבע, חקלאות, ייעור ודיג.<ref></ref> ב-2020, ניצח טגלאגי בבחירות ומונה לפריימר של ניואה.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ניואה
קטגוריה:פוליטיקאים אוקיינים
קטגוריה:פוליטיקאים ניו זילנדים
קטגוריה:ילידי 1968
גדעון דבורצקי

גדעון דבורצקי (25 בפברואר 1952 - 21 באוקטובר 1973) היה קצין ומפקד ביחידת חרמ"ש של חיל השריון שעוטר בעיטור העוז במלחמת יום הכיפורים.<ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
גדעון דבורצקי נולד בירושלים, בן לשרה דבורצקי, מתרגמת, ואריה דבורצקי פרופסור למתמטיקה, נשיא מכון ויצמן למדע. למד במגמה הריאלית בגימנסיה רחביה שבירושלים. התגייס לצה"ל בפברואר 1970. 

אחרי שנדחה במבדקים לקורס טיס בשל עיוורון צבעים חלקי, הוצב בחיל השריון ונשלח ליחידת חרמ"ש. אחרי כשנה נשלח לקורס מ"כים חרמ"ש וסיים קורס זה כחניך מצטיין. באמצע שנת 1971 נשלח לקורס קצינים וגם אותו סיים בציון גבוה ומונה למ"מ בחרמ"ש. בתקופת שירותו הסדיר חלתה אמו וזמן קצר לפני שסיים את השירות, נפטרה.

בסוף שנת 1972 השתחרר מהשירות הסדיר והחל ללמוד מתמטיקה (מסלול מואץ) ופיזיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. כשפרצה מלחמת יום הכיפורים, נשלח דבורצקי לסיני כמ"מ בפלוגת חרמ"ש בגדוד 100 של אהוד ברק. השתתף בקרבות הבלימה ובמערכה להחזקת ראש הגשר. כשנפגע מפקד הפלוגה, קיבל את הפיקוד עליה.

== עיטור העוז - תיאור המעשה ==
ביום 17 באוקטובר 1973 בצהריים, בגזרת החווה הסינית, בציר טרטור, כשלושים מטר מן הקו הקדמי של המצרים נותרה קבוצה של עשרים צנחנים וטנקיסטים, רבים מהם פצועים. הם נשארו ללא תחמושת, בשעה שנורתה עליהם אש האויב.<ref></ref>

בניסיון חילוץ ראשון נפגע הכוח מטילים, למרות זאת התנדב סרן גדעון דבורצקי לחלץ אותם בנגמ"ש שלו.

דבורצקי הוריד את כל אנשי הצוות ונשאר עם רק עם שלושה מתנדבים, יהודה חדד, הנהג וסגן . מבין ארבעת המחלצים רק יהודה חדד נותר בחיים. שלושת האחרים נהרגו לאחר ימים אחדים מפגיעה ישירה של טיל מצרי ממערב לתעלת סואץ.

אהוד ברק פיקד על פעולות החילוץ שאותן הובילה פלוגת החרמ"ש של הגדוד. הוא התפעל מגבורתם של קציני החרמ"ש, גדעון דבורצקי וגיורא שוהם, והם זכו ממנו למחמאות אישיות על גבורתם בקרב.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.kippurim.co.il/index.php?dir=site&page=stories&cs=82 בקרב על החווה הסינית: הסיפור שלא סופר] מאת חזי דחבש.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חללי צה"ל במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:מעוטרי עיטור העוז
קטגוריה:מעוטרי עיטור העוז במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1973
קטגוריה:מפקדי מחלקות במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת יום הכיפורים
עונת 2021/2022 ביורוקאפ

עונת ביורוקאפ היא העונה ה-20 של המפעל השני בחשיבותו של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל השנייה לאחר היורוליג. העונה נפתחה בספטמבר 2021 והסתיימה במשחק הגמר בחודש אפריל 2022.

==מתכונת התחרות==
יורוליג בסקטבול שאחראית על היורוקאפ הודיעה על שינוי במבנה, לטורניר יעפילו 20 קבוצות כאשר 16 מהם בעלות רישיון ארוך טווח (שלוש עונות) ועוד ארבע קבוצות יזכו לרישיון חד שנתי. 20 הקבוצות יחולקו לשני בתים של 10 קבוצות בכל בית, כשכל קבוצה תשחק פעמיים (בית חוץ) מול שאר קבוצות הבית כאשר שמונה הקבוצות הראשונות יעפילו לשלבי ההכרעה שיערך בשיטת נוקאאוט.

==המשתתפות בתחרות==
<div style="width:100%;">
{| class="wikitable" style="table-layout:fixed;width:100%;"
|+
|-
!colspan="4"|שלב הבתים
|-
| ולנסיה
| רייר ונציה
| המבורג טאוורס
| פרטיזן בלגרד
|-
| חובנטוד בדאלונה
| אקילה באסקט טרנטו
| טורק טלקום
| פרומיתאס פטרס
|-
| גראן קנריה
| JL בורק
| בורסאספור
| לייטקבליס
|-
| מורה בנק אנדורה
| מטרופוליטנס 92
| בודוצ'נוסט פודגוריצה
| שלונסק ורוצלב
|-
| וירטוס בולוניה
| רטיופארם אולם
| צדביטה אולימפיה
|
|}

==שלב הבתים==
===בית א'===
{| class=wikitable style="text-align:right"
|-
!width=15|
!width=210|קבוצה
!width=20|משחקים
!width=20|ניצחונות
!width=20|הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש
!width=20|הערות
|- style="background: #ccffcc;"
|1.|| חובנטוד בדאלונה
|16||12||4||1297||1130||167+||rowspan="8"|
|- style="background: #ccffcc;"
|2.|| פרטיזן בלגרד
|16||12||4||1353||1204||149+
|- style="background: #ccffcc;"
|3.|| מטרופוליטנס 92
|16||11||5||1314||1256||58+
|- style="background: #ccffcc;"
|4.|| מורה בנק אנדורה
|16||9||6||1209||1180||29+
|- style="background: #ccffcc;"
|5.|| לייטקבליס
|16||9||7||1263||1181||82+
|- style="background: #ccffcc;"
|6.|| טורק טלקום
|16||8||8||1211||1252||41-
|- style="background: #ccffcc;"
|7.|| המבורג טאוורס
|16||6||10||1315||1411||96-
|- style="background: #ccffcc;"
|8.|| שלונסק ורוצלב
|16||3||13||1190||1320||130-
|-
|9.|| אקילה באסקט טרנטו
|16||1||15||1112||1334||222-
|-style="background: #BEBEBE;"
|10.||
| - || - || - || - || - | - || - || 
|}

===בית ב'===
{| class=wikitable style="text-align:right"
|-
!width=15|
!width=210|קבוצה
!width=20|משחקים
!width=20|ניצחונות
!width=20|הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש
!width=20|הערות
|- style="background: #ccffcc;"
|1.|| גראן קנריה
|18||12||6||1453||1366||87+||rowspan="8"|
|- style="background: #ccffcc;"
|2.|| ולנסיה
|18||12||6||1554||440||114+
|- style="background: #ccffcc;"
|3.|| צדביטה אולימפיה
|18||11||7||1540||1412||40+
|- style="background: #ccffcc;"
|4.|| וירטוס בולוניה
|18||11||7||1519||1465||54+
|- style="background: #ccffcc;"
|5.|| בודוצ'נוסט פודגוריצה
|18||10||8||1413||1420||7-
|- style="background: #ccffcc;"
|6.|| רייר ונציה
|18||9||9||1380||1355||25+
|- style="background: #ccffcc;"
|7.|| בורסאספור
|18||8||10||1459||1499||40-
|- style="background: #ccffcc;"
|8.|| רטיופארם אולם
|18||7||11||1432||1465||32-
|-
|9.|| JL בורק
|18||6||12||1415||1471||56-||rowspan="2"|
|-
|10.|| פרומיתאס פטרס
|18||4||14||1279||1484||205-
|}

==פלייאוף==

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2021
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-2022
קטגוריה:עונות בגביע יורוקאפ כדורסל
קטגוריה:2021 בספורט
קטגוריה:2022 בספורט
פרנסין ג'ורדי

פרנסין ג'ורדי (בגרמנית: Francine Jordi; נולדה ב-24 ביוני 1977) היא זמרת שווייצרית.

==ביוגרפיה==
ג'ורדי נולדה בקנטון ברן, מילדות החלה להופיע בשירה ובנוסף למדה לנגן על פסנתר בקונסרבטוריון, ב-1998 זכתה ב-"Grand Prix der Volksmusik", תחרות מוזיקה עממית הנערכת בין המדינות דוברת הגרמנית, בשנה זו הוציא את האלבום הראשון שלה והיא נהייתה לאחת הזמרות המצליחות בשווייץ. בנוסף היא הנחתה שתי תוכניות ב-ARD.

היא ייצגה את שווייץ באירוויזיון 2002 עם השיר "Dans le jardin de mon âme" בצרפתית, היא הייתה במקום ה-22 עם 15 נקודות. באותה שנה יצאה לסיבוב הופעות ברחבי מדינתה.

ב-2007 הופיעה לראשונה באופרה בהפקה של חליל הקסם שנערכה בקזינו של ברן.

ב-2015 החלה להנחות את תוכנית המוזיקה האוסטרית "Musikantenstadl".

ב-2009 התחתנה עם רוכב האופניים טוני רומינגר, ב-2011 הם נפרדו.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרות שווייצריות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2002
קטגוריה:נציגי שווייץ באירוויזיון
קטגוריה:ילידות 1977
קטגוריה:שווייצרים שנולדו ב-1977
יוסף אליהו טריווש

יוסף אליהו בן הלל טריווש (טריבוש) (30 בינואר 1855<ref>תאריך לידתו אינו ודאי. לפי 'ספר זיכרון לסופרי ישראל', בעריכת נחום סוקולוב נולד בי"א שבט תרט"ו או תרט"ז (לא ברור אם מודפס ט"ו או ט"ז) [=30 בינואר 1855 או 18 בינואר 1856].</ref> – 21 במרץ 1940) היה מחנך, פרשן מקראי, סופר ומתרגם יהודי.

טריווש נולד וגדל בוילנה, וכשבגר עבר לגרודנו שבבלארוס, שם עבד כמחנך ומורה לשפה העברית והרוסית.

== יצירתו ==
סיפורו הראשון של טריווש פורסם בעיתון העברי הלבנון בשנת 1873. סיפורים ומאמרים נוספים שלו התפרסמו בכתבי העת העבריים השחר, המליץ, הכרמל והשילוח ובעיתון דבר. רבים מסיפוריו תיארו את חיי היהודים ברוסיה.

ספריו דור תהפוכות, דין וחשבון ופסיעות קטנות זכו לשבחים רבים.

מלבד כתיבת פרוזה, טריווש אף עסק בפרשנות המקרא והוא כתב ספרים ומאמרים בנושא, ביניהם מקרא מפרש.

טריווש אף תרגם טקסטים רבים, ביניהם:
* אנה קארנינה: רומן בשמונה חלקים (לב ניקולביץ' טולסטוי)
* היסטוריה כללית: העולם העתיק (משה יעקב נדל)
* המתה (אנני בוק)
* כתבים נבחרים (לודויג ברנה)
* מלחמה ושלום - כרכים א-ד (לב ניקולביץ' טולסטוי)
* מסמולנסק עד מוסקבה: מלחמת נפוליון ברוסיה (לב ניקולביץ' טולסטוי)
* ספורי הרצל (בנימין זאב הרצל)
* ספר דברי הימים: מיום היות ישראל עד ימי הדור האחרון (צבי גרץ)

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
* [https://dbs.anumuseum.org.il/skn/he/c6/e142016/אישיויות/טריווש_יוסף_אליהו יוסף אליהו טריווש] באתר [https://dbs.anumuseum.org.il/skn/he/c6/BH בית התפוצות]
* [https://www.nli.org.il/he/newspapers/hbkr/1940/05/10/01/article/30/?srpos=3&e=-------he-20--1--img-txIN%7ctxTI-טריווש-------------1 לזכר י.א. טריווש] בעיתון הבקר

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פרשני המקרא
קטגוריה:מתרגמים
קטגוריה:מתרגמים מרוסית לעברית
קטגוריה:סופרים יהודים
קטגוריה:מתרגמים מגרמנית לעברית
קטגוריה:ילידי 1855
קטגוריה:נפטרים ב-1940
ושמגייר

וָשְמֶגְייֵר (בהונגרית: Vasmegyer) הוא כפר במחוז סבולץ'-סטמאר-ברג שבצפון מזרח הונגריה.

==יהודי ושמגייר==
יהודים חיו בושמגייר בתקופות זמן שונות. רוב שנותיה קיבלה הקהילה שירותי דת מרבנות קמצ'ה, אך היה לה בית קברות משל עצמה. בשנת 1944 יהודי ושמגייר עם שאר יהודי הונגריה גורשו ונרצחו בשואה.
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|26
|
|-
|1880
|70
|847
|-
|1910
|36
|
|-
|1920
|65
|
|-
|1930
|45
|
|-
|1941
|34
|1,866
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://collections.ushmm.org/search/catalog/irn73524 ראיון עם תושבת ושמגייר] על יהודי הכפר, הגירוש בשואה והפגישה עם ניצולים. 
==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
אזילי דנטור

עבודת אמן במתכת המייצגת את הווה (Vevé- סמל רוחני המייצג את הדמות) של אזילי דנטור.
אזילי דנטור או ארזולי דנטו (בקריאולית האיטית: Erzulie Dantó ,Ezilí Dantor) היא הרוח הבכירה (Lao) והראשית של משפחת הפטרונים במסורת הוודו ההאיטית.

==פולחן==
ימי שלישי הם הימים השמורים לפולחן לכבוד אזילי דנטור, פולחן אשר נעשה בדרך כלל בבדידות על ידי המתפלל מול מזבח הצבוע בצבעים כחול, ירוק ואדום. הקורבנות כוללים לרוב אבקת קקאו, תכשיטים וטבעות זהובות במיוחד. אם ימי שלישי נופלים על ימי הולדת של המתפללים, עליהם להעלות על מזבח הפולחן חזיר בר.

==אזילי דנטור והמהפכה ההאיטית==
[[המדונה השחורה מצ'נסטוחובה]]
מספרים כי מרד העבדים משנת 1791 התחיל בברית שבאה בעקבות סעודה גדולה שנערכה לכבוד אזילי דנטור. מסיבה זו היא נחשבת להאנשה הלאומית. היא נחשבת לרוח של נקמה וזעם, זאת הפך אותה להיות פופולרית בקרב אמהות חד הוריות בשנות השמונים והתשעים בהאיטי וברפובליקה הדומיניקנית.

הייצוג המודרני הסינקרטי של רוח זו נקשר בדרך כלל להמדונה השחורה מצ'נסטוחובה, הקדושה הפטרונית של פולין. איחוד זה של אזילי דנטור עם אייקון קתולי זה נובע מעותקי תמונות וציורים של הפטרונית שהובאו להאיטי על ידי חיילים פולנים שנשלחו בפקודת נפוליאון בונפרטה, כדי להכניע את המהפכה ההאיטית שעדיין נמשכה. מספרים כי מספרי הלגיון הפולני היו קטן משמעותית בניגוד למספר העבדים המתקוממים, מה שאילץ את החיילים השבויים שנותרו להחליף צד ולהילחם לצד העבדים. כתוצאה מפעולה זו, במהלך הטבח של ז'אן ז'אק דסאלין בשנת 1804, שהתרחש זמן קצר לאחר הניצחון בהאיטי; הפולנים שנותרו בחיים קיבלו אזרחות של הרפובליקה החדשה של האיטי. צאצאי חיילים אלה עדיין גרים באי, במיוחד ביישוב קזאלה.

תפיסה מוטעית כללית לגבי אזילי דנטור היא שיוך הרוח כפטרונית האמהות. בעיקר בגלל הקשר שלה עם דיוקנה של מריה הבתולה וישו.

==כדמות לאומית==
להאיטי יש שתי דמויות המשמשות כהאנשות לאומיות, האחת היא קתרין פלון, עליה מסופר שתפרה את דגל האיטי הראשון, ומשמשת יותר כהאנשה לאומית של הלאומנות והפטריוטיות ההאיטית, לצידה ניצבת אזילי דנטור, המסמלת את הצד הרוחני והתרבותי של האיטי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:האיטי: סמלים לאומיים
מדליית משמר החופים

מדליית משמר החופים (באנגלית: Coast Guard Medal) היא העיטור הגבוה ביותר המוענק לכל אדם המשויך למשמר החופים של ארצות הברית על גבורה יוצאת דופן שלא במהלך קרב.

העיטור נוסד בהתאם להחלטת הקונגרס של ארצות הברית מ-4 באוגוסט 1949 הוענק לראשונה ב-1958 על חילוץ פועלים מתעלת מים מתחת לימת אונטריו, מדינת ניו יורק.<ref name=":0"></ref>

== תיאור העיטור ==
בדומה לעיטורים המקבילים ביתר הזרועות של הכוחות המזוינים האמריקאים, העיטור מוטבע על מתומן ארד ובמרכזו מופיע סמל משמר החופים. בצידו האחורי מוטבעים המילים "For Heroism" (עבור גבורה).<ref name=":0" />
הענקות חוזרות של העיטור מסומנות על ידי כוכבי זהב המתווספים לעיטור.

== ראו גם ==
* עיטורי הכוחות המזוינים של ארצות הברית

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.gpo.gov/fdsys/pkg/USCODE-2006-title10/pdf/USCODE-2006-title10-subtitleB-partII-chap357.pdf עיטורי הכוחות המזוינים של ארצות הברית], בספר החוקים של הקונגרס

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ארצות הברית: עיטורים
קטגוריה:משמר החופים של ארצות הברית
מדליית השירות המצוין של מחלקת ביטחון המולדת

מדליית השירות המצוין של מחלקת ביטחון המולדת (באנגלית: Homeland Security Distinguished Service Medal) היא עיטור צבאי של המחלקה לביטחון המולדת, המוענקת למשרתים בכוחות המזוינים של ארצות הברית עבור שירות מצוין. הגרסה הנוכחית של המדליה הוכרזה בפברואר 2003 עם תכולה בדיעבד ל-1 במרץ 2002.<ref name="cornell"></ref>

מדליה זו מקבילה למדליית השירות המיוחד של מחלקת ההגנה של ארצות הברית.

== היסטוריה ==
העיטור נוסד במקור ב-7 בדצמבר 1992 על ידי הנשיא ג'ורג' וו. בוש כמדליית השירות המצוין של מחלקת התחבורה וניתן היה להעניק אותו למשרתים במשמר החופים האמריקאי בלבד. ב-28 בפברואר 2003 חתם הנשיא ג'ורג 'וו. בוש על צו שהחליף את גרסת מחלקת התחבורה של העיטור בגרסת מחלקת ביטחון המולדת החלה בדיעבד ל-1 במרץ 2002. ב-5 באפריל 2011, חתם הנשיא ברק אובמה על תיקון לצו, המאפשר לעניק אותו לכלל המשרתים בכוחות המזוינים של ארצות הברית.<ref></ref>

== סדר ענידת האותות==
כמדליית שירות מצוינת, עיטור זה הוא אחד העיטורים הגבוהים ביותר שניתן להעניק לחבר בכוחות המזוינים האמריקניים.

העיטור נענד לאחר מדליית הכבוד, צלב שירות מכובד , צלב חיל הים, צלב חיל האוויר וצלב משמר החופים, ולחברי משמר החופים, לפני מדליית השירות המצוין של מחלקת ההגנה וכל אחת ממדליות השירות המצוין של הזרועות השונות. עבור המשרתים ביתר הזרועות, מדליית השירות המצוין של מחלקת ביטחון המדינה נענדת לפני מדליית השירות המיוחד של הזרוע בו משרת העונד אך לאחר מדליית השירות המצוין של מחלקת ההגנה. ניתן להעניק את המדליה לכל אחד מחברי הכוחות המזוינים של ארצות הברית.

== נמענים בולטים ==
מחלקת ההגנה שזכה במדליה.]]
* האדמירל ת'ד וו אלן, הענקה ראשונה בשנת 2006 עבור פועלו בתגובה לסופת ההוריקן קתרינה, הענקה נוספת בשנת 2010 בסוף כהונתו כמפקד משמר החופים<ref></ref><ref></ref>
* האדמירל תומאס קולינס, בשנת 2006 בתום כהונתו כמפקד משמר החופים<ref></ref>
* סגנית האדמירל ויויאן קריאה, בשנת 2009 בתום כהונתה כסגנית מפקדת משמר החופים<ref></ref>
* הגנרל קרייג מקינלי, בשנת 2012 בתום כהונתו כמפקד המשמר הלאומי<ref name="mckinley"></ref>
* האדמירל צ'ארלס מישל, בשנת 2018 בתום כהונתו כסגן מפקד משמר החופים<ref></ref>
* האדמירל רוברט ג'יי פאפ, בשנת 2014 בתום כהונתו כמפקד משמר החופים<ref></ref>
* סגן אדמירל דייוויד פקוסקה, בשנת 2010 בתום כהונתו כסגן מפקד משמר החופים<ref></ref>
* האדמירל פול זוקונפט, הענקה ראשונה בשנת 2011 על שירותו בתגובה לדליפת הנפט במפרץ מקסיקו<ref></ref> ובשנת 2018 ענקה שנייה בסוף כהונתו כמפקד משמר החופים<ref></ref>

== ראו גם ==
* עיטורי הכוחות המזוינים של ארצות הברית
* 

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

*
קטגוריה:המחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית
קטגוריה:ארצות הברית: עיטורים
איתי בלומנטל

איתי בלומנטל הוא עיתונאי ישראלי. משמש ככתב הצבאי הראשי של כאן חדשות, חטיבת החדשות של תאגיד השידור הישראלי.

==ביוגרפיה==
איתי בלומנטל נולד בתל אביב, שירת בקבע כקצין שריון לוחם בחטיבה 7, בדרגת רב-סרן.

לאחר שחרורו, שירת מספר שנים כלוחם ב-שירות הביטחון הכללי (שב״כ).

בוגר לימודי תואר ראשון בתקשורת וניהול במכללה למינהל. במהלך לימודיו שימש ככתב המוניציפלי של ידיעות תל אביב.

ב-2013 החל לכתוב באתר ynet, ככתב אזור תל אביב והמרכז. בהמשך שימש ככתב התעופה הרשמי של האתר.

ב-2021 הצטרף לחטיבת החדשות של תאגיד השידור והחל לפעול ככתב הצבאי של כאן חדשות.

ב-2023 במלחמת ״חרבות ברזל״ נכנס לתוך רצועת עזה עם כוחות מיוחדים ויחידת שלדג והביא דיווחים שסוקרו מהשטח, ביניהם מבית החולים שיפא - בו הוקמו על ידי ארגון הטרור חמאס מנהרות לחימה ברצועת עזה מתוך שטח אזרחי. הביא דיווחים מהגזרות השונות וראיונות עם בכירים בצה"ל ובמערכת הביטחון הישראלית .

ב-2024, תאגיד השידור הישראלי הכריז על איתי בלומנטל כאחד מארבעת אנשי התקשורת המובילים בישראל, הזוכים בפרס "הצטיינות עיתונאית" על שם אילן רועה: "הוועדה קבעה כי נשות ואנשי הדסק הצבאי הראו מקצועיות עיתונאית ואומץ לב בדיווחים משטחי הלחימה, וכן מזירות הקרב בתוך רצועת עזה - לעיתים תחת אש חיה, וממנהרות חמאס ברצועה. הם הצטיינו גם בפרסומים בלעדיים בתחום הצבאי, שהשפיעו משמעותית על סדר היום. כל אחד מהזוכים סיקר את הכוחות הלוחמים מתוך הקרבות בעזה לפחות ארבע פעמים, לעיתים תחת אש."

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:סגל ynet
קטגוריה:כתבים צבאיים ישראלים
קטגוריה:בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל
קטגוריה:בוגרי המכללה האקדמית ספיר
קטגוריה:רבי-סרנים בצה"ל
קטגוריה:סגל תאגיד השידור הישראלי - כתבי כאן חדשות
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
ארמון שלייסהיים

ארמון שלייסהיים החדש
ארמון שׁליְיסְהִיִּים (בגרמנית: Schloss Schleißheim) כולל שלושה ארמונות ופארק באוברשלייסהיים מצפון למינכן, גרמניה.

== הארמונות ==
=== ארמון שלייסהיים הישן ===
הארמון הישן היה בתחילתו בית מגורים בסגנון הרנסאנס ומנזר שנבנה בידי ווילהלם החמישי בשנת 1598, סמוך לארמון דכאו. כיום נותרו מהמבנה המקורי השער הראשי ומגדל השעון. תחת שלטונו של בנו, מקסימילאן הראשון, הורחב הבניין בשנים 1617–1623 בידי האדריכלים היינריך שון והנס קרומפפר.

במהלך מלחמת העולם השנייה ספג הבניין נזקים כבדים.

הארמון שופץ ומכיל כיום שתי תצוגות קבועות – אחת העוסקת בתרבות ודת, והשנייה בהיסטוריית פרוסיה.

=== ארמון לוסטהיים ===
מקסימיליאן עמנואל בנה את הארמון כדי לסמל את חגיגת נישואיו למאריה אנטוניה, בתו של הקיסר, בשנת 1685.

כיום המבנה מכיל תצוגה של כ-2,000 צלחות פורצלן נדירות ועיטורי שולחן שונים.

=== ארמון שלייסהיים החדש ===
בניית הארמון החדש החלה בשנים 1701 בזמנו של מקסימיליאן השני עמנואל, הנסיך הבוחר מבוואריה, בידי האדריכלים אנריקו זוקאלי השווייצרי וג'וזף אפנר הגרמני. מתוך התכנון המקורי שכלל 4 אגפים, הושלם רק האגף המרכזי. הבנייה הסתיימה בשנת 1926.

== פארק שלייסהיים ==
בארמון שלייסהיים אחד מפארקי הבארוק הבודדים בגרמניה שנותרו. הפארק תוכנן בידי זוקאלי והושלם בשנת 1705.

בזמן מלחמת העולם השנייה ניזוק הפארק באופן קשה, אך שופץ לחלוטין וכיום ניתן לבקר בו.

== הארמון בתרבות ==
הארמון היווה תפאורה ורקע למספר סרטים, בין היתר:
* "Decision Before Dawn" (הכרעה לפני השחר) – במאי אנאטול ליטבאק, 1951.
* "Paths of Glory" (שבילי התהילה) – במאי סטנלי קובריק, 1957.
* "Last Year at Marienbad" (אשתקד במרינבד) – במאי אלן רנה, 1961.
* "The Three Musketeers" (שלושת המוסקטרים) – במאי פול אנדרסון, 2011.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.everycastle.com/Schleissheim-Palace.html ארמון שלייסהיים], באתר Everycastle.com

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוואריה: ארמונות
קטגוריה:מינכן: מוזיאונים
קטגוריה:גרמניה: פארקים
קטגוריה:גרמניה: מוזיאונים לאמנות
רומי פורמיצ'ינו

"רומי פורמיצ'ינו"
לוגו היצרן "Rumi"
רומי פורמיצ'ינו (באיטלקית: Rumi Formichino) הוא קטנוע מתוצרת יצרנית המדחפים, הפריסקופים והאופנועים Rumi ,
אשר יוצר בין השנים 1960–1954 בעיר ברגמו במחוז לומברדיה באיטליה.

==היסטוריה==
ה"פורמיצ'ינו" נולד בשנת 1954 מתוך כוונה לחצוב נתח משוק הקטנועים המשגשג של התקופה.

את צורת הגוף הגה בעל החברה והפסל דונינו רומי, שיצר דגם להרכבה בקנה מידה 1:1, ועיצב את החימר שתוכנן על ידי היזם והממציא פייטרו ואסנה . התוצאה הייתה קטנוע בעיצוב מעודן במיוחד ומשקל יבש של 100 ק"ג, עם מרכב סגסוגת אלומיניום קטום לשני חלקים, הקדמי שוב מחולק לשני חלקים שהכילו את המזלג, הפנס הקדמי, מיכל 7 ליטר, את המעטה האחורי ואת מגן בוץ הגלגל האחורי.

המנוע אותר בין שני החלקים כדי לחבר ביניהם.

הקטנוע נמכר במחיר של 138,000 לירות איטלקיות, מחיר נמוך למדי לעומת קטנועים אחרים של התקופה. ניתן להשיג במגוון רחב של צבעים (שנהב, כחול קורסיקני, צהוב שנהב, כסף, אפור רומי, זהב לבן, כחול שמיים, אדום קורסיקני)

=="רומי פורמיצ'ינו" - מפרט==
* שלדת רכב: מסגרת גוף נשיאה יצוקה מסגסוגת אלומיניום
* מערכת הצתה: של גלגל תנופה ומגנט
* מערכת התנעה: התחלת דוושה
* מנוע: 1 צילינדרים תאום אופקי , מנוע שתי פעימות
* תיבת הילוכים בבלוק 4 מהירויות
* מאייד מתוצרת "Dell'Orto"
* מצמד: מולטידיסק
* כונן סופי: שרשרת
* מתלה: מתלים קדמיים: עצמות משאלה וקפיצי בולם זעזועים / אחורי: מעטפת מיסבים תנודתית
* בלמים: בלמים קדמיים: תוף / אחורי: תוף
* קיבולת מכל דלק: 7 ליטר
* צמיג: 10x350

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קטנועים
קטגוריה:כלי רכב שהושקו ב-1954
קטגוריה:כלי רכב איטלקיים
קטגוריה:כלי רכב דו-גלגליים
וזול

וזול (בצרפתית: Vesoul) היא עיר במזרח צרפת. בעיר מתגוררים כ-14,973 תושבים נכון ל-2018.

== היסטוריה ==
וזול מוזכרת לראשונה במסמך מ-899 ונקראה באותם ימים "קסטרום וסוליום", כאשר הטירה, הביצורים ומגדל השמירה של הטירה נמצאים כיום באזור שמהווה את מרכז העיר וזול. הבתים הראשונים של העיר נבנו בין כותלי הטורה ומתיישבים חדשים שבאו לאזור העיר נאלצו לבנות את ביתם מחוץ לחומות, על הגבעות שבסמוך עליהן. ב-1814 ולאחר תבוסת האימפריה הצרפתית הראשונה והדחתו של הקיסר הצרפתי, נפוליאון בונפרטה הוקמה באזור העיר מדינת חיץ .

העם השנים התפתחה העיר בהדרגה ונהפכה למרכז כלכלי אירופי אם כי בסוף ימי הביניים חווה העיר תקופה מאתגרת שכללה מגפות וסכסוכים מקומיים.

כיום, אחד מבתי החרושת המרכזיים של חברת המכוניות הצרפתית "קבוצת PSA" נמצא ליד וזול.

== חינוך ==
כ-1,200 סטודנטים לומדים בעיר במספר האוניברסיטאות והמכללות, שהמרכזיות שבהן הם המכון להכשרת אחיות, בית ספר לניהול ומסחר ובתי ספר להוראה.

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 

קטגוריה:צרפת: ערים