OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הבריחה מדנמורה

הבריחה מדנמורה היא מיני סדרת טלוויזיה אמריקאית המבוססת על סיפור בריחתם של שני אסירים ממתקן הכליאה באבטחה מרבית "קלינטון" הממוקם בכפר דנמורה שבפאתי מדינת ניו יורק.

הסדרה עלתה לשידור ב-18 בנובמבר 2018 בחבילת הערוצים שואוטיים האמריקאית, ובה שבעה פרקים.

הסדרה נוצרה ונכתבה על ידי ברט ג'ונסון ומייקל טולקין, והיא בבימויו של בן סטילר. בסדרה מככבים בניסיו דל טורו, פטרישה ארקט, פול דנו, בוני האנט, אריק לאנג ודייוויד מורס.

== תקציר העלילה ==
הסדרה מתבססת על סיפור אמיתי, בו בשנת 2015 האסירים ריצ'רד מאט ודייוויד סווט נמלטו באמצע הלילה ממתקן הכליאה "קלינטון" שבכפר דנמורה שבצפון מדינת ניו יורק. השניים נעזרו במהלך תכנון הבריחה במנהלת מתפרת הכלא, ג'ויס מיטשל, שקיימה עם שניהם יחסי מין. הייתה זו הבריחה הראשונה מהכלא, שקיים כבר למעלה מ-150 שנים.

==שחקנים==
* ריצ'רד מאט (בניסיו דל טורו) – רוצח מורשע ואחד משני הנמלטים
* דייוויד סווט (פול דנו) – רוצח מורשע ואחד משני הנמלטים
* ג'ויס "טילי" מיטשל (פטרישה ארקט) – עובדת הכלא שסייעה לשניים בבריחה
* לייל מיטשל (אריק לאנג) – בעלה של ג'ויס ועובד תחזוקה בכלא
* ג'ין פאלמר (דייוויד מורס) – סוהר בכלא
* דניס למברט (ג'רמי בוב) – חבר של לייל ומנהל התחזוקה בכלא
* אנדרו קואומו (מייקל אימפריולי) – מושל מדינת ניו יורק
* קתרין ליהי סקוט (בוני האנט) – התובעת הראשית של מדינת ניו יורק
* קני (צ'ארלי הופהיימר) – בעלה הראשון של ג'ויס מיטשל

==הפקה==
צילומי הסדרה החלו בסוף שנת 2017 באפסטייט של ניו יורק. לצורך ביצוע תפקידם, לאנג וארקט העלו כ-18 קילוגרמים במשקלם.

צילומי הפרק האחרון של העונה התעכבו בשלושה חודשים עקב לידת בנו של אריק לאנג.

== קישורים חיצוניים ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שואוטיים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות משטרה ופשע
גביע המדינה בכדורסל 1960/1961

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1960/1961 היא התחרות הרביעית מאז היווסדו של המפעל.

מכבי תל אביב זכתה בגביע הרביעי בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את הפועל חולון.

== סיבוב שני ==

{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל גבעת ברנר
|95-97
|הפועל ירושלים
|-
|מכבי ירושלים
|60-63
|הפועל גבעת חיים
|-
|הפועל שער הנגב
|36-55
|הפועל נירים
|-
|הפועל רמת גן
|30-67
|הפועל קריית שלום
|-
|מכבי חיפה
|63-62
|הפועל עין חרוד
|-
|מכבי רמת גן
|55-63
|הפועל קריית חיים
|-
|אליצור בת ים
|55-68
|מכבי בת גלים
|}

== סיבוב שלישי ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל משמר העמק
|76-73
|הפועל תל אביב
|-
|הפועל חולון
|34-43
|מכבי פתח תקווה
|-
|הפועל אשדות יעקב
|61-42
|מכבי תל אביב
|-
|הפועל יפו
|0-2 (טכני)
|הפועל חיפה
|-
|מכבי חדרה
|0-2 (טכני)
|אס"א תל אביב
|}

== שמינית הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל יגור
|40-76
|מכבי דרום תל אביב
|-
|מכבי קריית מוצקין
|51-61
|הפועל רמת גן
|-
|הפועל שער הנגב
|83-57
|הפועל תל אביב
|-
|הפועל גבת
|46-44
|מכבי חדרה
|-
|אליצור בת ים
|94-37
|הפועל חולון
|-
|מכבי תל אביב
|58-69
|הפועל גבעת ברנר
|-
|הפועל יפו
|0-2 (טכני)
|הפועל עין חרוד
|-
|מכבי ירושלים
|0-2 (טכני)
|מכבי רמת גן
|}

== רבע הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל יפו
|132-52
|הפועל תל אביב
|-
|הפועל חולון
|32-60
|מכבי חדרה
|-
|מכבי ירושלים
|61-68
|מכבי קריית מוצקין
|-
|מכבי תל אביב
|34-64
|הפועל יגור
|}

== חצי הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|הפועל חולון
|46-50
|מכבי ירושלים
|רמי צייג-ברק 14 / ישראל טוויל 18
|-
|מכבי תל אביב
|50-57
|הפועל תל אביב
|תנחום כהן מינץ 19 / צבי לובצקי 16
|}

== הגמר ==
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה הרביעי בתולדותיה.

אחרי מחצית ראשונה שהסתיימה ב-23–32 למכבי, היא פתחה את המחצית השנייה בריצה מדהימה 3–33, ואלמלא שיתף המאמן יהושע רוזין את כל שחקני הספסל, הפער בסיום היה אף גבוה יותר.

<br />

== קישורים חיצוניים ==
* אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, [https://www.yumpu.com/ar/document/read/61848121/-/40 עמודים 82-83]
*משר לרר, [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1961%2F11%2F16&id=Ar01200&sk=7E60B558 מכבי תל אביב השתעשע - וזכה גביע], מעריב, 16 בנובמבר 1961
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:1960 בישראל: ספורט
קטגוריה:1961 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1960
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1961
קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורסל
גביע המדינה בכדורסל 1961/1962

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1961/1962 היא התחרות החמישית מאז היווסדו של המפעל.

הפועל תל אביב זכתה בגביע הראשון בתולדותיה, לאחר שניצחה במשחק הגמר את מכבי תל אביב, מה שהיווה את אובדן הגביע הראשון למכבי תל אביב.

== סיבוב שני ==

{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל גבע
|38-53
|הפועל גבעת חיים
|-
|מכבי קריית מוצקין
|54-56
|מכבי דרום תל אביב
|-
|מכבי תל אביב
|36-97
|הפועל יפו
|-
|הפועל תל אביב
|27-87
|מכבי רחובות
|-
|מכבי פתח תקווה
|70-71
|הפועל עין חרוד
|-
|הפועל מזרע
|41-61
|הפועל אשדות יעקב
|-
|הפועל צפון תל אביב
|46-75
|הפועל גבעתיים
|-
|מכבי חיפה
|65-71
|הפועל גבת
|-
|הפועל יגור
|58-62
|ימק"א ירושלים
|-
|מכבי ירושלים
|0-2 (טכני)
|הפועל גבעת חיים
|-
|הפועל ירושלים
|0-2 (טכני)
|הפועל שער הנגב
|-
|הפועל חיפה
|0-2 (טכני)
|הפועל בית אלפא
|-
|הפועל משמר העמק
|0-2 (טכני)
|מכבי רמת גן
|}

== שמינית הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|מכבי חיפה
|48-52
|הפועל חולון
|-
|הפועל ירושלים
|48-47
|הפועל יגור
|-
|הפועל חיפה
|53-78
|מכבי פתח תקווה
|-
|הפועל גבע
|65-38
|מכבי תל אביב
|-
|הפועל משמר העמק
|51-83
|הפועל מזרע
|-
|הפועל תל אביב
|54-64
|הפועל צפון תל אביב
|-
|מכבי חדרה
|43-54
|הפועל רמת גן
|-
|מכבי ירושלים
|2-0 (טכני)
|מכבי קריית מוצקין
|}

== רבע הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|מכבי חדרה
|47-48
|מכבי חיפה
|-
|הפועל תל אביב
|57-70
|מכבי קריית מוצקין
|-
|הפועל משמר העמק
|81-56
|מכבי תל אביב
|-
|הפועל יגור
|71-58
|הפועל חיפה
|}

== חצי הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|הפועל תל אביב
|53-68
|מכבי חדרה
|ארז לוסטיג 18 / ברקון 14
|-
|מכבי תל אביב
|52-92
|הפועל חיפה
|תנחום כהן מינץ 37 / נחום לוי 12
|}

== הגמר ==
הפועל תל אביב זכתה בגביע המדינה הראשון בתולדותיה. הפסד הגביע הראשון למכבי תל אביב.

המשחק הדרמטי הגיע לשוויון 48-48, והוכרע על ידי ארז לוסטיג בסל ניצחון, 20 שניות לסוף, שקבע 48–50 להפועל.

== קישורים חיצוניים ==
* אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, [https://www.yumpu.com/ar/document/read/61848121/-/44 עמודים 89-91]
*[http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=LMRV%2F1962%2F08%2F15&id=Ar00105&sk=270C5C46 קבוצת הכדורסל של הפועל תל אביב זכתה בגביע המדינה], למרחב, 15 באוגוסט 1962
*[http://wiki.red-fans.com/images/2/20/Maariv_160862.jpg לאחר רעש משחקי גמר גביע המדינה], מעריב, 16 באוגוסט 1962

==הערות שוליים==

קטגוריה:1961 בישראל: ספורט
קטגוריה:1962 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1961
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1962
קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורסל
זה יבוא פתאום

זה יבוא פתאום הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה. השיר יצא לאור באפריל 1994, כסינגל מתוך אלבומה השישה עשר, כל הנשמה, על ידי חברת התקליטים NMC יונייטד.

השיר הגיע למקום השלישי במצעד של רשת ג'.

== רקע וכתיבה ==
השיר נכתב על ידי בצלאל אלוני והולחן על ידי אילן וירצברג. השיר הוא שיר פופ קצבי אשר מאפיין כמה שירים נוספים מתוך האלבום כל הנשמה. השיר יצא כסינגל באפריל 1994, ביחד עם השיר "מיליון".

== וידאו קליפ ==
הוידאו קליפ המלא של השיר הועלה ליוטיוב ב-10 באוגוסט 2010. בתחילת הקליפ, ניתן לראות קהל מאזינים יושבים, ולאחר מכן את עפרה חזה עולה לבמה. בהמשך, ניתן לראותה שרה את השיר בליווי להקה.

ב-4 ביוני 2017, הועלה הקליפ מחדש ליוטיוב בהפרדה גבוהה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1994
קטגוריה:סינגלים מ-1994
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי בצלאל אלוני
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
עמנואל סוודנבורג

עמנואל סבידנבורג (בשוודית: Emanuel Swedenborg; 29 בינואר 1688 בסטוקהולם, שוודיה - 29 במרץ 1772 בלונדון, בריטניה) היה איש אשכולות שוודי: מהנדס מכרות, אסטרונום, פיזיולוג של המח ואיש דת נוצרי. נחשב לאבי המינרלוגיה- תורת המינרלים ולאבי חקר המח. למרות הישגיו המדעיים הרבים, התפרסם בעיקר לאחר שחווה לטענתו חלומות וחזיונות שהגיעו מאלוהים, אשר הובילו אותו לכתיבת סדרה של ספרי דת, המפורסם שבהם "גן עדן וגיהנום" שחובר ב-1758.

== ביוגרפיה ==
סוודנבורג נולד בסטוקהולם ב-29 ינואר 1688, כבנו של הכומר לותרני והפרופסור לתאולוגיה, ג'ספר סוודברג, שמונה מאוחר יותר לבישוף של סקארה, ואשתו שרה בהם. ב-1709, בגיל 21, סיים את לימודיו באוניברסיטת אופסלה ולאחר מכן החל לתור ברחבי אירופה. הרחיב את לימודיו האקדמיים בנושאים שונים במהלך שהותו באנגליה ובהולנד.

בשנת 1715 פרסם כתב עת, "דדלוס היפרבורוס", שהוקדש לחקירה מדעית. כתב את החיבור במטרה לעורר את הפיתוח והמחקר בשוודיה, בה האמין שקיים חוסר מידע ביחס למדינות אירופאיות אחרות. המאמרים כיסו מגוון רחב של נושאים שונים, וחלק מהמצאותיו השונות, לרבות מכונית מעופפת, צוללת, משאבת ואקום, מערכת נעילת מים, נשק אוטומטי וכלי נגינה אוניברסליים. בעקבות פרסום המאמר מונה לפקיד שומה בקולג' המלכותי למכרות בסטוקהולם על ידי צ'ארלס השנים עשר, מלך שוודיה. ב-1719 הוענק לו תואר אצולה ושינה שמו לסוודנבורג. בנוסף ל"דדלוס" פרסם 3 ספרים נוספים ועסק כמהנדס על מספר המצאות מכניות ופרויקטים צבאיים.

ב-1741, בהיותו בן 53, החל לראות "חזיונות משיח" מיסטיים והגיע לתובנה שעליו לפתוח בקריירה חדשה בה "ישרת את אלוהים". עד סוף ימיו עסק בלימוד התנ"ך ופרסום יצירות שעסקו ב"משמעות הנסתרת" של התנ"ך. אחת מהן, "Arcana Coelestia Disclosue" כללה 8 כרכים בלטינית. נפטר בשנת 1772.

== תיאוריה ואמונות דתיות ==
סוודנבורג האמין כי נשמות לא נשלחות ישירות לגן עדן או לגיהנום אחרי המוות, אלא עוברות תהליך זיקוק ובירור, במהלכו טבען המוסרי נחשף בשלמות והופך לעובדה בלתי נמנעת. לאחר מכן, הנשמות הטובות הולכות לגן עדן והרעות לגיהנום, מתוך בחירה חופשית; נשמה חוטאת יכולה עקרונית ללכת לגן עדן, אבל מרגע שהתוודעה לטבעה האמיתי, היא לא רוצה בכך. ע"פ מודל זה החוטא לא רק מביא את עצמו לגיהנום, הוא יכול לעזוב אם רק יבין מה עשה לא נכון וישנה את דרכיו, אך הוא לא יעשה זאת לעולם, כי אם היה מסוגל להשתנות הוא לא היה בגיהנום מלכתחילה.

נטען כי תאוריית הערפילית העוסקת באופן היווצרות מערכת השמש, שהציע ב-1775 עמנואל קאנט, מבוססת על רעיון ראשוני של סוודנבורג שהוצע ב-1734, אשר ייתכן ומבוססת על תאוריה של רנה דקארט.

== פרסומים ==
* Heaven and Hell
* Divine Love and Wisdom
* Arcana Coelestia
* Awaken from Death
* The Four Doctrines with the Nine Questions

== קישורים חיצוניים ==

* [http://quotes.theog.org/tag/עמנואל-סוודנבורג/ ציטוטים של גדולי האישים]
* [https://www.thriftbooks.com/a/emanuel-swedenborg/290065/ Books by Emanuel Swedenborg]
* [http://blilit.blogspot.com/2017/12/blog-post.html?m=1 מעשה בהפתעה חד-פעמית], בלוג
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:מדענים שוודים
קטגוריה:אסטרונומים שוודים
קטגוריה:פילוסופים שוודים
קטגוריה:סופרים שוודים
קטגוריה:חיים לאחר המוות
קטגוריה:ויליאם בלייק
קטגוריה:מיסטיקנים
קטגוריה:ילידי 1688
קטגוריה:נפטרים ב-1772
כלבם של בני בסקרוויל (סרט, 1932)

כלבם של בני בסקרוויל (באנגלית: The Hound of the Baskervilles) הוא סרט מסתורין בריטי משנת 1932 בבימויו של גארת' גאנדרי ובכיכובם של ג'ון סטיוארט, רוברט רנדל, ופרדריק לויד. הסרט מבוסס על הרומן "כלבם של בני בסקרוויל" מאת ארתור קונאן דויל. שרלוק הולמס נקרא לחקירת מוות חשוד בדארטמור. חברת ההפקה הייתה Gainsborough Pictures. הסופר אדגר וואלאס כתב את התסריט.

==הפקה==
סרט זה היה העיבוד הקולנועי הראשון של הרומן "כלבם של בני בסקרוויל". תקציב הסרט היה 25,000 ליש"ט.

ב-28 בפברואר 1931 צולמה בתחנת הרכבת לאסטלי הסצנה בה נראים שרלוק הולמס ודוקטור ווטסון מגיעים לתחנה.

במשך שנים רבות סברו שרק הצילומים, ללא הקול, עדיין קיימים. אולם ב-1991 נתרם למכון הסרטים הבריטי (BFI), סט שלם של התשלילים והפסקול על ידי Rank Corporation. הסרט נמצא בשלמותו בארכיון BFI.

==צוות השחקנים==
* ג'ון סטיוארט – סר הנרי בסקרוויל
* רוברט רנדל – שרלוק הולמס
* פרדריק לויד – דוקטור ווטסון
* הת'ר אנג'ל – בריל סטפלטון
* רג'ינלד באך – סטפלטון
* וילפרד שיין – דוקטור מורטימר
* סם לייבסי – סר הוגו בסקרוויל
* הנרי האלט – ברימור
* סיביל ג'יין – גברת ברימור
* אליזבת ווהן – גברת לורה ליונס

==קבלה==
המבקרים מצאו שהסרט לוקה בחסר. Bioscope טען "הסרט נשען על הדיאלוגים של אדגר וואלאס יותר מאשר על העלילה". ב-Picturegoer נכתב ש"הסרט אינו עושה צדק עם הסיפור המרתק של ארתור קונאן דויל".

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 1932
קטגוריה:סרטי שחור-לבן בריטיים
קטגוריה:סרטי מסתורין בריטיים
קטגוריה:סרטי שרלוק הולמס
קטגוריה:סרטים באנגלית
מתקפת הטרור בניירובי (2019)

מתקפת הטרור בניירובי הוא פיגוע טרור אסלאמי אשר החל ב-15 בינואר 2019, כשמחבלים חמושים מארגון א-שבאב הסומלי הסתערו על מתחם בית המלון "דוסיט" ומשרדים בשכונת וסטלנדס בניירובי, קניה.

==הפיגוע==
המחבלים אשר מספרם נע בין 4 ל-6, הגיעו למתחם עם שני כלי רכב. בסביבות השעה 14:30 - שעון מקומי, נשמעו יריות ו-2 פיצוצים.
אחד מהתוקפים הלך בחשאיות ופוצץ את עצמו ליד מסעדה. בעקבות הפיצוץ, כלי רכב שחנו בסמוך הוצתו והחלו לבעור. לאחר הפיצוץ, המחבלים הנותרים כפו על אנשי האבטחה באמצעות ירי שיפתחו להם את השערים, התבצרו במלון ופתחו באש.

כוחות מיוחדים מהיחידה ללוחמה בטרור נשלחו להילחם בהם, אליהם חברו בהמשך לוחם מטעם יחידת הקומנדו הבריטית, SAS ומספר לוחמים מיחידת אריות הים של צבא ארצות הברית. בעוד כשהיו בטוחים כי המתקפה כבר הסתיימה יום לפני והתוקפים נוטרלו, למחרת, בבוקרו של 16 בינואר נשמעו יריות נוספות.
כוחות הביטחון הקנייתיים השלימו את ההשתלטות על המתחם למחרת, ב-16 בינואר בשעה 10 בבוקר. בפיגוע נהרגו 21 אזרחים, מתוכם, חמישה שאינם קנייתים. בנוסף לחמישה תוקפים שנהרגו. עוד דווח כי אחד המחבלים נעצר. פעילים מארגון א-שבאב האסלאמי נטלו את מלוא אחריותם למעשה הטרור. יש אשר השוו מתקפה זו עם מתקפת הטרור בקניון וסטגייט שבמהלכה נהרגו 67 בני אדם.

תחילה הודיע נשיא קניה, אוהורו קניאטה, כי 14 בני אדם נהרגו; בארגון הצלב האדום של קניה הודיעו כי מספר ההרוגים עומד על 24. אולם למחרת דווח על מותם של 21 בני אדם ו-5 תוקפים.

ארגון א-שבאב נטלו אחריות על הפיגוע, כשהם מצהירים כי המתקפה בוצעה "בתגובה להחלטתו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ להכיר בירושלים כבירתה של ישראל".

==אחרית דבר==
עם תום אירועי המתקפה, הכריזה המשטרה על המקום כזירת פשע פעילה, וסגרה אותו לציבור. סוכנויות הביטחון הצליחו לאתר את מקום מגוריהם של חשודים נוספים בטרור. ב-17 בינואר הכריזו בארגון הצלב באדום של קניה על איתורן של כל הגופות אשר נעדרו. משטרת קניה שובחה על תגובתה המיידית שהצילה למעלה מ-700 איש ששהו במתחם בעת המתקפה. ב-19 בינואר 2019 דווח על מעצרם של 2 מסייעי טרור, כמו כן נעצרו 5 פעילי טרור נוספים, בתוכם קנדי בחשד למוערבותם במתקפה.

{| class="wikitable"
|-
! מוצא !! הרוגים
|-
| || 16
|-
| לא ידוע || 2
|-
| || 1
|-
| / (אזרחות כפולה) || 1
|-
| || 1
|}

==ראו גם==
* הפיגוע בקניון וסטגייט

==הערות שוליים==

קטגוריה:ניירובי
קטגוריה:פיגועי טרור בקניה
קטגוריה:אפריקה: פיגועי טרור אסלאמי
קטגוריה:פעולות טרור ב-2019
מחלף ציפורית

מחלף ציפורית הוא מחלף ב, בסמוך לפארק תעשייה ציפורית וליישוב רומת אל-הייב. המחלף מאפשר גישה מכביש 77 אל אזור התעשייה, ונסיעה רצופה ללא רמזורים או צמתים בכביש 77. המחלף בנוי מגשר ושני מעגלי תנועה ומאפשר מעבר בין כל הדרכים המתחברות אליו.

המחלף נבנה כחלק מפרויקט למחלוף של 4 צמתים בכביש 77 בהשקעה של 360 מיליון שקלים. הפרויקט החל ברבעון השלישי של שנת 2016.

המחלף מקשר את דרום הארץ ומרכזה לכנרת, ל ולרמת הגולן, וכמו כן משרת את תושבי עמק יזרעאל ונצרת.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Tziporit 2.jpg
קובץ:Tziporit 3.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nazareth-illit.muni.il/articles/item/151/ מחלף חדש לפארק התעשייה "ציפורית"], עיריית נצרת עילית, 5 בספטמבר 2018

==הערות שוליים==

ציפורית, מחלף
ציפורית
קטגוריה:הגליל התחתון: כבישים צמתים ומחלפים
פשה פארפני

פאבל "פשה" פארפני (Pavel "Pasha" Parfeni; נולד ב-30 במאי 1986) הוא זמר ומוזיקאי מולדובני. נציג מולדובה לאירוויזיון 2012 עם שירו "Lăutar", איתו הגיע לגמר במקום ה-11. הוא ייצג את מולדובה בשנית באירוויזיון 2023 שהתקיים בליברפול שבממלכה המאוחדת עם השיר "Soarele și luna".

==ביוגרפיה==
פארפני נולד באורחיי, מולדובה, לאם מורה לפסנתר ולאב זמר וגיטריסט, מגיל צעיר למד נגינה בפסנתר. ב-2006 החל ללמוד באקדמיה למוזיקה, תיאטרון ואמנות.

ב-2007 הצטרף ללהקת "SunStroke Project" כאשר הם חיפשו סולן.

ב-2009 השתתפו חברי הלהקה בתחרות הלאומית לנציגות מולדובה באירוויזיון 2009, והגיעו למקום השלישי עם השיר "No Crime", שאותו הוא כתב והלחין. באותה שנה עזב את הלהקה על מנת להתפתח כזמר סולו.

הוא זכה במקום הראשון בפסטיבל מוזיקת פופ ברומניה, ובמקום השני בפסטיבל הבזאר הסלאבי בוויטבסק. הוא השתתף גם בפסטיבל איל הזהב.

ב-2010 וב-2011 ניסה לייצג את מולדובה בתחרות הזמר של האירוויזיון, אך לא הצליח.

ב-2012 נבחר לראשונה לייצג את המדינה באירוויזיון 2012. בחצי הגמר הגיע למקום החמישי, והעפיל לגמר, בו סיים במקום ה-11.

לקראת אירוויזיון 2023 נבחר בשנית לייצג את המדינה בתחרות האירוויזיון עם השיר "Soarele și luna". ב-11 במאי 2023 ביצע פארפני את "Soarele și luna" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2023. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-12 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. מולדובה הופיעה כמדינה ה-18, לפני אוקראינה ואחרי ארמניה.

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://rateyourmusic.com/artist/pasha_parfeny פשה פארפני] באתר rateyourmusic.com

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרים מולדובנים
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2012
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2023
קטגוריה:נציגי מולדובה באירוויזיון
קטגוריה:מוזיקאים מולדובנים
קטגוריה:משתתפי The Voice
קטגוריה:מולדובנים שנולדו ב-1986
מקס ג'ייסון מאי

מקס ג'ייסון מאי (נולד בשם: Miro Šmajda; נולד ב-27 בנובמבר 1988) הוא זמר-יוצר ומוזיקאי סלובקי.

==ביוגרפיה==
מאי נולד בשם מירו סמאזדה בעיר קושיצה. ב-2004 החל את קריירת המוזיקה שלו כזמר ונגן גיטרה בלהקת "Skivers", לאחר מכן גם ניגן בלהקת ההבי מטאל "Blackened". 

ב-2009 השתתף בתוכנית "צ'כוסלובק איידול" (Česko Slovenská SuperStar), הגרסה המשותפת של צ'כיה וסלובקיה לתוכנית אמריקן איידול, שם זכה להצלחה כשהעפיל למקום השני. ב-2010 ביצע סיבוב הופעות עם להקתו "Terrapie" ברחבי סלובקיה וצ'כיה, באותה שנה גם הוציא עמם אלבום.

ב-2012 נבחר לייצג את סלובקיה באירוויזיון עם השיר VRUE "Don't Close Your Eyes" (אל תעצמי את עינייך), אותו כתב והלחין.

מאי הוא טבעוני ופעיל למען זכויות בעלי החיים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרים סלובקים
קטגוריה:טבעונים
קטגוריה:נציגי סלובקיה באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2012
קטגוריה:סלובקים שנולדו ב-1988
עלי עפיף

עלי עפיף (נולד ב-20 בינואר 1988) הוא כדורגלן קטרי ממוצא תימני וטנזני המשחק בעמדת החלוץ בא-דוחייל ובנבחרת קטר.

==חיים אישיים==

לעפיף שישה אחים ואחיות. אביו, חסן עפיף אל יאפיי הוא ממוצא תימני שנולד בעיר מושי שבטנזניה. הוא שיחק בקבוצות בליגה המקומית ובסומליה עד שהגיע לקטר כדי לשחק עבור אל איתיחאד. אמו, פאיזה מגיעה מתימן.

לעלי יש אח כדורגלן בשם אכרם עפיף, המשחק גם הוא בנבחרת.

==תארים==
;א-סד
*ליגת העל הקטרית: , , 
*גביע האמיר הקטרי: , 
*גביע קטר: , , 
*גביע שייח' יאסים: 
*גביע כוכבי קטר: 
*ליגת האלופות האסיאתית: 

;א-דוחייל
*ליגת העל הקטרית: , , , , 
*גביע האמיר הקטרי: , 
*גביע קטר: , , 
*גביע השייח' יאסים: , 

;נבחרת קטר
*גביע אסיה בכדורגל: 2019

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים קטרים
קטגוריה:חלוצי כדורגל קטרים
קטגוריה:כדורגלני א-סד
קטגוריה:כדורגלני א-דוחייל
קטגוריה:דוחה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2007
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2011
קטגוריה:כדורגלני גביע אסיה 2019
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2019
קטגוריה:קטרים ממוצא טנזני
קטגוריה:קטרים ממוצא תימני
קטגוריה:כדורגלני נבחרת קטר
קטגוריה:ילידי 1988
יוסטיין הסלגורד

יוסטיין הסלגורד (בנורווגית: Jostein Hasselgård; נולד ב-24 במרץ 1979) הוא זמר נורווגי.

==ביוגרפיה==
הסלגורד נולד בפרדריקסטאד, בגיל שש החל לנגן בפסנתר, הוא למד באקדמיה הנורווגית למוזיקה באוסלו.

באירוע ה-"מלודי גרנד פיקס" 2003, התחרות הנורווגית בה הזוכה מייצג את נורווגיה באירוויזיון, הוא זכה במקום הראשון עם הבלדה "I'm Not Afraid to Move On" (אני לא מפחד להמשיך), באירוויזיון 2003 שנערך בריגה הוא הגיע למקום הרביעי עם 123 נקודות.

הוא היה חבר בלהקת " Hasselgård" וביחד עמם הוציא ב-2006 את האלבום "A few Words".

בשנת 2010 השתתף בשעשועון המוזיקלי "Beat for Beat" בו שני זוגות מוזיקאים מתחרים ביניהם במשימות בתחום המוזיקה.

בנוסף לעיסוקו המוזיקלי הוא עובד כגנן בגן ילדים.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:זמרים נורווגים
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2003
קטגוריה:נציגי נורווגיה באירוויזיון
קטגוריה:גננים
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1979
אלקטרומוטה

אלקטרומוט (בגרמנית: Electromote) היה הטרוליבוס הראשון בעולם, אשר הוצג בברלין ב-29 באפריל 1882 על ידי המהנדס והממציא הגרמני הד"ר ארנסט ורנר פון סימנס והתבסס על רעיון הנעתו של כלי רכב באמצעות מקור חשמלי חיצוני קבוע.

דגם ה"אלקטרטמוטה" נבנה על ידי חברת הנדסת החשמל "Siemens & Halske" ש-ארנסט ורנר פון סימנס היה מיסדה. מאוחר יותר הפכה לסימנס.

=="אלקטרומוטה"==

* דגם ה-"אלקטרומוטה" פעל נסיונית בין ה-29 באפריל 1882 עד 13 ביוני 1882 במסלול של 540 מטרים מתחנת הרכבת "אלנזה" בברלין ל"שטרסה מספר 5" (Straße No. 5), ומשם ל"שטרסה מספר 13 (Straße No. 13) בפרבר "Halensee" בברלין. 
* מסלול המבחן היה שטוח לחלוטין, על דרך עפר.
* ב-20 ביוני 1882 פורק מסלול המבחן.
* גוף הרכב - כרכרה פתוחה שיועדה לנהג + 8 נוסעים אשר ישבו על 2 ספסלי אורך.
* 4 גלגלי ברזל מעץ רגיל, לא סימטריים (קוטר הגלגלים הקדמיים קטן משמעותית מקוטר הגלגלים האחוריים).
* 2 מנועי חשמל המפיקים 2.2 קילוואט, המשדרים את הכוח באמצעות כונן שרשרת הגלגלים האחוריים.
* מתח חשמלי - 550 וולט.
* תמסורת החשמל ל"אלקטרומוטה" הועברה על ידי כבל גמיש, על ידי 4 צירים שחוברו ל-8 גלגליות, אשר רץ לאורך קווי החשמל. הקוטב של 2 המוטות היה עשוי מחוטי נחושת ונתלה על 50 עמודי מתכת של פלדה.

==תמונות==
<gallery mode="packed" heights="170">
קובץ:Berlinxj0.jpg | "אלקטרומוטה" 
קובץ:Halensee.jpg | "אלקטרומוטה" 
קובץ:First Trolleybuss of Siemens in Berlin 1882.gif | "אלקטרומוטה" 
</gallery>

<gallery mode="packed" heights="120">
קובץ:Berlin Halensee 1893.jpg | פרבר "Halensee" , שם בוצעה הנסיעה הראשונה של ה"אלקטרומוטה" בברלין (1893)
קובץ:Werner-von-Siemens.png | ארנסט ורנר פון סימנס - ממציא ומפתח ה"אלקטרומוטה"
</gallery>

==ראו גם==
* טרוליבוס

==לקריאה נוספת==
* [https://www.google.co.il/search?q=Electromote&tbm=isch&source=iu&ictx=1&fir=r4_t_WbbyhrvsM%253A%252C3SzxkgVcF2Y_hM%252C_&usg=AI4_-kRC4g_-j0r28Vw7icU4XnEQ_sBo5A&sa=X&ved=2ahUKEwiSoszrzfHfAhUIY1AKHfoBDLMQ9QEwB3oECAUQCA#imgrc=r4_t_WbbyhrvsM: "אלקטרומוטה" - תמונות]

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טרוליבוס
קטגוריה:כלי רכב שהושקו ב-1882
קטגוריה:כלי רכב גרמניים
אלכסנדר ויקטורנקו

אלכסנדר סטפנוביץ' ויקטורנקו (ברוסית: Александр Степанович Викторенко; 29 במרץ 1947 – 10 באוגוסט 2023) היה קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל כחבר צוות תחנת החלל סאליוט 7 ותחנת החלל מיר.

==ביוגרפיה==
אלכסנדר ויקטורנקו נולד בכפר בקזחסטן הסובייטית. לאחר סיום בית הספר הוא התחיל לימודים בבית הספר של חיל האוויר הסובייטי באורנבורג ולאחר סיומו בשנת 1969 המשיך בשרות בחיל האוויר הסובייטי ביחידות שהיו כפופות לצי הבלטי.

בשנת 1978 נכלל ביחידת הקוסמונאוטים. בשנת 1979 כתוצאה מטעות אנוש הוא קיבל מכת חשמל והיה ללא הכרה כ-17 שעות. בסופו של דבר הוא השתקם והמשיך בהכנות לטיסות. במהלך השנים הוא היה חבר צוות גיבוי של מספר משימות חלל.

בשנת 1987 אלכסנדר ויקטורנקו שוגר לחלל בחללית סויוז TM-3 כמפקד צוות לצד אלכסנדר אלכסנדרוב ומוחמד פארס. הם התחברו לתחנת החלל מיר וביצעו מספר ניסויים. החללית חזרה לכדור הארץ לאחר ביקור קצר.

בשנת 1989 אלכסנדר ויקטורנקו שוגר לחלל בחללית סויוז TM-8 לצד אלכסנדר סרברוב. הם התחברו לתחנת החלל מיר ובכך החלה פעילות של משלחת מס' 5. הם ביצעו מספר מחקרים לרבות פעילות חוץ רכבית וקליטת מדודול חדש של תחנת החלל. אלכסנדר ויקטורנקו חזר לכדור הארץ לאחר 166 ימים.

בשנת 1992 אלכסנדר ויקטורנקו שוגר לחלל בחללית סויוז TM-14 לצד אלכסנדר קאלרי וקלאוס דיטריך פאלדה. הם התחברו לתחנת החלל מיר ומשלחת מס' 11 לתחנת החלל מיר בפיקוד ויקטורנקו החלה בפעילותה. הם ביצעו מספר מחקרים לרבות פעילות חוץ רכבית. אלכסנדר ויקטורנקו חזר לכדור הארץ לאחר 145 ימים.

בשנת 1994 אלכסנדר ויקטורנקו שוגר לחלל בחללית סויוז TM-20 לצד ילנה קונדקובה ואולף מרבולד. הם התחברו לתחנת החלל מיר. בתחנת החלל כבר פעלה משלחת מס' 16 בפיקוד יורי מלנצ'נקו. לאחר ביצוע חפיפה וקיטורנקו וצוותו של משלחת מס' 17 החלו בביצוע תוכנית שכללה מספר מחקרים לרבות פעילות חוץ רכבית. אלכסנדר ויקטורנקו חזר לכדור הארץ לאחר 169 ימים.

בשנת 1997 אלכסנדר ויקטורנקו עזב את יחידת הקוסמונאוטים.

נפטר ב-10 באוגוסט 2023 ונטמן בבית העלמין הצבאי הפדרלי להנצחה.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.spacefacts.de/bios/cosmonauts/english/Viktorenko_Aleksandr.htm תקציר נתונים], באתר ספייספאקטס
* [http://www.astronautix.com/v/viktorenko.html נתונים], באתר אנציקלפדיית החלל
* [https://www.gctc.ru/main.php?id=166 ביוגרפיה באתר רוסקוסמוס] 
* [https://warheroes.ru/hero/hero.asp?Hero_id=3146 ביוגרפיה מפורטת] 
* 

קטגוריה:קוסמונאוטים סובייטים
קטגוריה:קוסמונאוטים רוסים
קטגוריה:מעוטרי גיבור ברית המועצות
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:טייסי חיל האוויר הסובייטי
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:מקבלי עיטור מהפכת אוקטובר
קטגוריה:קצינים בלגיון הכבוד
קטגוריה:מקבלי עיטור ההצטיינות למען המולדת
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1947
קטגוריה:רוסים שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין הצבאי הפדרלי לזכר הנופלים
קולנוע חוף

קולנוע חוף הוא בית קולנוע שפעל משנת 1932 עד ראשית שנות ה-90, והיה בית הקולנוע הראשון בחדרה.

==היסטוריה==
בית הקולנוע הוקם בשנת 1932 על ידי חיים פליישמן. שמו המקורי היה "קולנוע חף", על שם מייסדו, ואולם ברבות השנים נודע הקולנוע בשם "קולנוע חוף". את בית הקולנוע תכנן האדריכל חיים סוקולינסקי.

קולנוע חוף היה הראשון שנפתח במושבה, והוקם ברחובה הראשי של חדרה (כיום רחוב הנשיא). בשל ממדיו הרחבים, מלבד הקרנות של סרטי קולנוע הועלו בו גם הצגות, קונצרטים ומופעי תרבות אחרים, לרבות בשבתות. כבר מפתיחתו שימש המקום להתכנסויות פוליטיות ארציות.

בפברואר 1941 נערך בקולנוע נשף גדול בהשתתפות אמנים מתיאטרון הבימה והאוהל לרגל יובל ליסודה של חדרה.

ברבות השנים נבנו בחדרה בתי קולנוע נוספים:"קולנוע חדרה" ו"גן זוהר" במרכז העיר וכן בתי קולנוע בשכונות בית אליעזר, גבעת אולגה ונווה חיים. קולנוע חוף נסגר בראשית שנות ה-90, בתקופה בה נפתחו ארבעה אולמות קולנוע בקניון לב חדרה שהופעלו על ידי רשת לב ונסגרו בעשור הראשון של המאה ה-21.

לאחר סגירת קולנוע חוף הוסב מבנהו לאולם אירועים בשם "ארמון דוד". בפיגוע באולם האירועים שבוצע בשנת 2002 פרץ למקום מחבל ורצח שישה אזרחים.

==בתרבות==
קולנוע חוף הונצח בשיר שכתב אהוד מנור וביצע שלמה גרוניך בתחילת שנות ה-90. מנור, בן בנימינה הסמוכה למושבה חדרה, נהג לבקר במקום בילדותו. גרוניך שגדל בחדרה נהג אף הוא לבלות במקום.

==קישורים חיצוניים==
* [https://mshironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=980&wrkid=2726 מילות השיר קולנוע חוף], באתר שירונט
* 
קטגוריה:חדרה: תרבות

קטגוריה:היישוב: בתי קולנוע
קטגוריה:ישראל: בתי קולנוע
כנסיית הזיכרון ג'ורג' הקדוש

כנסיית הזיכרון ג'ורג' הקדוש (באנגלית: Saint George's Memorial Church) היא כנסייה אנגליקנית, השוכנת בעיר איפר שבבלגיה. היא מוקדשת להנצחת זכרם של חללי צבאות חבר העמים הבריטי, שנפלו בקרבות סביב העיר במלחמת העולם הראשונה. זוהי אחת משתי האנדרטאות העיקריות בעיר לנופלים, יחד עם אנדרטת שער מנן.

==הקמת הכנסייה==
הרעיון להקים כנסייה אנגליקנית באיפר עלה כבר בשנת 1919. בשנה שלאחר מכן הוקמה ליגת איפר (שיושב הראש שלה היה הפילדמרשל פרנץ', שפיקד על הכוחות הבריטים באירופה בשנים 1914-1916). היא נטלה את קידום הרעיון לידיה במטרה להקים כנסייה לזכר מאות אלפי הנופלים סביב העיר, שתשרת גם את קרוביהם אשר יפקדו את האזור. בשנת 1924 החלה הליגה לגייס תרומות להקמת הכנסייה ופנתה לאדריכל רג'ינלד בלומפילד - מהאדריכלים שתכננו את אנדרטאות האימפריה הבריטית למלחמה באירופה - על מנת שיכין לה תוכנית. מספר אתרים להקמת הכנסייה נבחנו ובהם שער ליל - מבוא העיר הדרומי הפונה אל הדרך לעיר ליל שבצרפת, אך לבסוף נמצא מגרש מתאים לבנייה במרכז העיר. ב-1927 החלה הבנייה והכנסייה - ביחד עם בית ספר לילדים בריטים שנבנה לצידה - נחנכו על ידי הבישוף מפולהאם ב-24 במרץ 1929.

לאחר פרוץ המערכה על בלגיה וצרפת במאי 1940 נסגר בית הספר שליד הכנסייה ו-100 תלמידיו פונו לבריטניה. הוא לא נפתח שוב. במהלך ארבע שנות הכיבוש הגרמני של בלגיה החביאו תושבי איפר רבים מפריטי הזיכרון של הכנסייה לבל ייבזזו. הכנסייה לא נפגעה במהלך הכיבוש.

==הכנסייה==
הכנסייה היא מבנה לבנים מלבני בעל גג רעפים משופע. צריח ובו הכניסה למבנה צמוד אליו מצפון ואל חלקו האחורי, ממערב, צמודה קפלה מעוגלת.

אולם הכנסייה מכיל כ-200 מקומות ישיבה. הוא מעוטר בפריטי זיכרון רבים לנופלים במלחמה, שרבים מהם נתרמו לכנסייה על ידי ארגונים, משפחות ויחידים. הם כוללים 11 חלונות ויטראז', דגלים לאומיים וצבאיים, כ-400 לוחיות זיכרון - לחיילים, לקבוצות של חיילים וליחידות, ואף כריות כריעה למתפללים שעליהן רקומים סמלי יחידות צבאיות. לוחיות זיכרון חדשות מתווספות לאולם דרך קבע.

בשנת 2017, במסגרת אירועי מלאת מאה שנה למלחמת העולם הראשונה, הותקנה בצריח הכנסייה מערכת של שמונה פעמונים חדשים.

הכנסייה מקיימת אירועים שונים, ששיאם בטקס הזיכרון הנערך בה מדי שנה ב-11 בנובמבר, יום שביתת הנשק במלחמת העולם הראשונה.

==גלריה==
<gallery widths="150px" heights="150px" perrow="4">
תמונה:St. George's Church Ypres 01.JPG|מראה חלקי של אולם הכנסייה
תמונה:Ieper - Saint George's Memorial Church - Stained glass.jpg|חלון ויטראז' בכנסייה
תמונה:Flags in St. George Memorial Church in Ypres - panoramio.jpg|דגלים באולם הכנסייה
תמונה:St George Memorial Church in Ypres - Memorial to Sir John French - panoramio.jpg|פרוטומה ולוח זיכרון בכנסייה לפילדמרשל פרנץ'
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.stgeorgesmemorialchurchypres.com/ אתר הכנסייה]
* [http://www.greatwar.co.uk/ypres-salient/town-ieper-st-georges-church.htm הכנסייה], באתר The Great War

ג'ורג' הקדוש
קטגוריה:איפר
קטגוריה:בלגיה: אנדרטאות למלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:בריטניה במלחמת העולם הראשונה: אנדרטאות
גביע המדינה בכדורסל 1962/1963

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1962/1963 היא התחרות השישית מאז היווסדו של המפעל.

לאחר שבעונה הקודמת הפסידה מכבי תל אביב לראשונה את התואר, בעונה זו היא זכתה בו שוב לאחר ניצחון בגמר על הפועל תל אביב.

== סיבוב ג' ==

{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל כפר מנחם
|55-60
|הפועל שער הנגב
|-
|הפועל נען
|56-83
|אליצור בת ים
|-
|מכבי רמת גן
|42-48
|הפועל קריית ים
|-
|הפועל קריית חיים
|55-56
|הפועל כנרת
|}

== סיבוב ד' ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל גבעת ברנר
|54-68
|הפועל גבעת חיים
|-
|מכבי קריית מוצקין
|32-84
|הפועל רמת גן
|-
|הפועל משמר העמק
|60-108
|הפועל יפו
|-
|מכבי תל אביב
|27-102
|הפועל כפר מנחם
|-
|מכבי חיפה
|48-73
|הפועל נווה שאנן
|-
|הפועל חיפה
|54-78
|מכבי דרום תל אביב
|-
|מכבי רמת גן
|63-77
|הפועל עין חרוד
|-
|הפועל תל אביב
|55-86
|הפועל נען
|-
|הפועל גבת
|53-56
|הפועל קריית חיים
|-
|הפועל יגור
|0-2 (טכני)
|אליצור תל אביב
|-
|הפועל אשדות יעקב
|0-2 (טכני)
|הפועל חולון
|-
|אס"א ירושלים
|2-0 (טכני)
|מכבי ירושלים
|-
|הפועל פתח תקווה
|0-2 (טכני)
|בית"ר תל אביב
|-
|הפועל ירושלים
|0-2 (טכני)
|הפועל משמר העמק
|-
|הפועל גבעת חיים ב'
|2-0 (טכני)
|הפועל חולדה
|-
|הפועל גבע
|2-0 (טכני)
|מכבי חדרה
|}

== שמינית הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל חיפה
|0-2 (טכני)
|מכבי חיפה
|-
|מכבי תל אביב
|0-2 (טכני)
|מכבי קריית מוצקין
|-
|הפועל גבת
|40-50
|הפועל ירושלים
|-
|הפועל תל אביב
|37-83
|מכבי ירושלים
|-
|הפועל גבעת ברנר
|57-72
|הפועל אשדות יעקב
|-
|הפועל משמר העמק
|59-106
|הפועל חולדה
|-
|מכבי רמת גן
|51-59
|הפועל פתח תקווה
|-
|הפועל יגור
|46-50
|מכבי חדרה
|}

== רבע הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל תל אביב
|71-72
|הפועל חיפה
|-
|הפועל משמר העמק
|68-48
|מכבי תל אביב
|-
|הפועל גבעת ברנר
|50-70
|הפועל גבת
|-
|מכבי רמת גן
|51-53
|הפועל יגור
|}

== חצי הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|מכבי תל אביב
|55-82
|מכבי רמת גן
|שבתאי בן-בסט 18 / חיים שטרקמן 36
|-
|הפועל תל אביב
|0-2 (טכני)
|הפועל גבעת ברנר
|
|}

== הגמר ==
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה החמישי בתולדותיה.

== קישורים חיצוניים ==
* אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, [https://www.yumpu.com/ar/document/read/61848121/-/48 עמודים 97-98]
*[http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HBKR%2F1963%2F07%2F18&id=Ar00210&sk=F1A345C5 מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה בכדורסל], הבקר, 18 ביולי 1963

==הערות שוליים==

קטגוריה:1962 בישראל: ספורט
קטגוריה:1963 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1962
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1963
קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורסל
גביע המדינה בכדורסל 1963/1964

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1963/1964 היא התחרות השביעית מאז היווסדו של המפעל.

מכבי תל אביב הגנה על תוארה וזכתה בו בפעם השישית, לאחר ניצחון בגמר על הפועל תל אביב.

== סיבובים מוקדמים ==

{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|ימק"א ירושלים
|55-69
|הפועל גבת
|-
|הפועל פתח תקווה
|0-2 (טכני)
|הפועל יד מרדכי
|-
|אליצור תל אביב
|55-63
|הפועל כפר מנחם
|-
|הפועל יגור
|35-41
|הפועל אפיקים
|}

== סיבוב רביעי ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל ירושלים
|51-54
|בית"ר צפון תל אביב
|-
|הפועל גן שמואל
|44-68
|הפועל רמת גן
|-
|הפועל שער הנגב
|51-74
|הפועל גבעת חיים
|-
|מכבי קריית מוצקין
|59-76
|מכבי שמואל מוצקין
|-
|מכבי פתח תקווה
|59-69
|הפועל חיפה
|-
|מכבי חיפה
|76-78
|הפועל גבעת ברנר
|-
|מכבי תל אביב
|40-108
|הפועל צפון תל אביב
|-
|הפועל חולון
|52-84
|הפועל פתח תקווה
|-
|הפועל משמר העמק
|46-68
|הפועל משמר השרון
|-
|הפועל חולדה
|50-54
|הפועל הר הכרמל
|-
|אליצור ירושלים
|43-55
|מכבי חדרה
|-
|אס"א תל אביב
|51-57
|מכבי רמת גן
|-
|הפועל תל אביב
|0-2 (טכני)
|הפועל בית אלפא
|}

== שמינית הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל תל אביב
|73-78
|הפועל חולון
|-
|מכבי תל אביב
|45-123
|מכבי חיפה
|-
|מכבי קריית מוצקין
|63-100
|הפועל שער הנגב
|-
|הפועל משמר העמק
|53-76
|הפועל חולדה
|-
|הפועל קריית חיים
|49-74
|אס"א תל אביב
|-
|הפועל גן שמואל
|62-56
|מכבי פתח תקווה
|-
|אליצור תל אביב
|45-66
|אליצור ירושלים
|-
|הפועל ירושלים
|0-2 (טכני)
|ימק"א ירושלים
|}

== רבע הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|אליצור תל אביב
|66-37
|מכבי תל אביב
|-
|הפועל קריית חיים
|57-73
|מכבי פתח תקווה
|-
|מכבי קריית מוצקין
|71-69
|הפועל תל אביב
|-
|הפועל משמר העמק
|47-76
|הפועל ירושלים
|}

== חצי הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|מכבי תל אביב
|39-76
|הפועל קריית חיים
|תנחום כהן-מינץ 22 / ברעם 13
|-
|הפועל תל אביב
|59-68
|הפועל משמר העמק
|אילן זייגר-זוהר 22 / עמוס לין 16
|}

== הגמר ==
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה השישי בתולדותיה.

== קישורים חיצוניים ==
* אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, [https://www.yumpu.com/ar/document/read/61848121/-/52 עמודים 104-105]
* [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HRT%2F1964%2F07%2F24&id=Ar00107&sk=260B1218 קבוצת הכדורסל של מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה], חרות, 24 ביולי 1964

== הערות שוליים ==

קטגוריה:1963 בישראל: ספורט
קטגוריה:1964 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1963
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1964
קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורסל
דרוויצר גלייטר

דרוויצר גלייטר (בגרמנית: Derwitzer Gleiter, Derwitzer Apparat) היה כלי טיס למטרת גלישה אווירית שפותח על ידי המהנדס הגרמני אוטו ליליינטל בשנת 1891 בקיסרות הגרמנית.

ליליינטל היה האדם הראשון שתכנן ובנה גלשן אוויר שיכול היה לשאת אדם. בשל תרומתו הרבה בתחום זה והמידע הרב שצבר בחקירות שניהל, ליליינטל נחשב לאחד האישים המוכרים והמשפעים ביותר מבין החלוצים בתחום התעופה. כלי התעופה אותו המציא מוכר כיום כגלשון אוויר.

את טיסותיו הראשונות ביצע ליליינטל בברלין באזור שהיה קרוי "Windmühlenberg" ממרומי גבעה מלאכותית שבנה. ליליינטל נעזר בכיסי אוויר שהגיעו למהירות של 10 מטר בשנייה. טווחי הטיסה הגיעו ל-25 מטר.

במהלך הניסוי צעק אל צלם שמוקם על הקרקע כדי לתמרן לתוך המיקום הטוב ביותר עבור הצילום

בשנת 1893 הגיע ליליינטל לטווחי טיסה של 250 מטר.

=="דרוויצר גלייטר"==

* צוות: 1 טייס.
* אורך: 3,90 מטר.
* מוטת כנפיים: 7.62 מטר.
* שטח כנפיים: 10 מ"ר.
* משקל: 18 ק"ג (ריק).

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Otto Lilienthal repüléshez készül.jpg| "דרוויצר גלייטר"
קובץ:PlaneurLilienthal1.jpg | "דרוויצר גלייטר"
קובץ:Berlin Technikmuseum Derwitzer Apparat.jpg | "דרוויצר גלייטר"
</gallery>

==ראו גם==
* גלישה אווירית
* דאון
* ליליינטל נורמל-זגל-אפראט
* ליליינטל בי-פלאן

==לקריאה נוספת==
* Nitsch, Stephan. Vom Sprung zum Flug (From the jump to the flight). Berlin, Brandenburgisches Verlagshaus, 1991. .Modified second edition: Die Flugzeuge von Otto Lilienthal. Technik - Dokumentation - Rekonstruktion. (The airplanes of Otto Lilienthal. Technique - Documentation - Reconstruction). Otto-Lilienthal-Museum Anklam, 2016. .

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:1891 במדע
קטגוריה:גרמניה: המצאות
קטגוריה:גרמניה: מדע וטכנולוגיה
קטגוריה:דאייה
קטגוריה:המצאות במאה ה-19
קטגוריה:כלי טיס גרמניים
גביע המדינה בכדורסל 1964/1965

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1964/1965 היא התחרות השמינית מאז היווסדו של המפעל.

מכבי תל אביב הגנה על תוארה וזכתה בו בפעם השביעית, לאחר ניצחון בגמר על הפועל תל אביב.

== סיבוב רביעי ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|בית"ר צפון תל אביב
|40-61
|הפועל חולון
|-
|אס"א תל אביב
|50-61
|הפועל גבעת חיים
|-
|הפועל תל אביב
|65-73
|הפועל משמר העמק
|-
|הפועל רמת גן
|54-59
|הפועל קריית חיים
|-
|מכבי קריית מוצקין
|62-66
|מכבי חיפה
|-
|מכבי תל אביב
|42-64
|מכבי רמת גן
|-
|הפועל חיפה
|32-56
|הפועל כנרת
|-
|הפועל גבעת ברנר
|47-72
|הפועל צפון חיפה
|-
|הפועל רמת השופט
|63-51
|הפועל ירושלים
|-
|הפועל יגור
|50-67
|מכבי דרום תל אביב
|-
|הפועל אשדות יעקב
|63-69
|הפועל משמרות
|-
|הפועל גן שמואל
|40-49
|הפועל חולדה
|-
|הפועל גת
|45-54
|אס"א ירושלים
|-
|מכבי פתח תקווה
|0-2 (טכני)
|מכבי יפו
|-
|הפועל מעוז חיים
|0-2 (טכני)
|אליצור ירושלים
|}

== שמינית הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|מכבי תל אביב
|54-59
|בית"ר צפון תל אביב
|-
|מכבי קריית מוצקין
|85-56
|הפועל חיפה
|-
|מכבי פתח תקווה
|51-56
|הפועל ירושלים
|-
|הפועל רמת גן
|44-53
|הפועל בית אלפא
|-
|הפועל אשדות יעקב
|94-73
|הפועל תל אביב
|-
|הפועל גת
|58-67
|הפועל יגור
|-
|אס"א תל אביב
|43-53
|הפועל גן שמואל
|-
|הפועל מעוז חיים
|0-2 (טכני)
|הפועל גבעת ברנר
|}

== רבע הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|אס"א תל אביב
|39-63
|הפועל גת
|-
|הפועל תל אביב
|69-75
|הפועל רמת גן
|-
|מכבי תל אביב
|47-103
|מכבי פתח תקווה
|-
|הפועל חיפה
|54-89
|הפועל מעוז חיים
|}

== חצי הגמר ==
הפועל חיפה הפסידה באופן טכני, בעקבות סירובה להמשיך את המשחק ללא משטרה לאחר תגרה אלימה בין השחקנים ופריצת הקהל.
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|מכבי תל אביב
|49-79
|אס"א תל אביב
|שבתאי בן בסט 15 / אורי גוטהלף 27
|-
|הפועל תל אביב
|0-2 (טכני)
|הפועל חיפה
|
|}

== הגמר ==
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה השביעי בתולדותיה.

== קישורים חיצוניים ==
* אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, [https://www.yumpu.com/ar/document/read/61848121/-/56 עמודים 110-113]
*[http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HRT%2F1965%2F08%2F10&id=Ar00204&sk=C8956297 קבוצת מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה בכדורסל], חרות, 10 באוגוסט 1965

==הערות שוליים==

קטגוריה:1964 בישראל: ספורט
קטגוריה:1965 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1964
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1965
קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורסל
לטניבנטריקס

לטניבנטריקס (שם מדעי: Latenivenatrix; משמעות השם: "צייד מסתתר") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הטרודוניים אשר חי בסוף הקרטיקון. בעבר מאובניו נכללו בסוגים דומים כמו הטרודון והסטנוניצ'וזאורוס. רק ב-2017 הוא סווג כסוג נפרד על סמך כמה הבדלים קטנים במבנה האגן, הצלעות, הגפיים והלסתות. מאובניו ידועים רק מחפירה אחת שנמצאה בפארק הפרובינציאלי דינוזאור שבאלברטה, קנדה.

ככל הנראה הוא היה הגדול שבבני משפחת הטרודוניים עם גולגולת באורך 45 ס"מ ואורך 3-3.5 מטר. בדומה לקרוביו הוא היה בעל לסתות דקות עם שיניים מחודדות וגוף הבנוי לתנועה מהירה. הוא היה כנראה מכוסה נוצות. בדומה לקרוביו הוא היה אוכל-כול חכם שהיה פעיל בלילה ואולי שימר חום גוף.

על כמה מהמאובנים נמצאו עדויות אפשריות למומים מולדים אשר הדינוזאורים נולדו איתם ואולי מהם מתו לבסוף.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טרודוניים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון עליון באמריקה הצפונית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-2017
בקה (קמרון)

בקה (בצרפתית: Beka) היא עיירה בקמרון שנמצאת באזור הצפון.

== גאוגרפיה ==
בקה ממוקמת כ-251 ק"מ מבירת האזור גארואה וכ-403 ק"מ מבירת המדינה יאונדה. בנוסף, העיירה ממוקמת כ-150 ק"מ מהגבול של קמרון עם ניגריה, כ-265 ק"מ מהגבול של קמרון עם צ'אד וכ-215 ק"מ מהגבול של קמרון עם הרפובליקה המרכז-אפריקאית.

== תנועה ותחבורה ==
העיירה ממוקמת על הכביש הלאומי N15A ונמצאת כ-22 ק"מ מהכביש האזורי P12 וכ-18 ק"מ מהכביש D19.

== קישורים חיצוניים ==
<div class="mw-content-ltr">
* [https://web.archive.org/web/20090608041115/http://www.spm.gov.cm/elections/minicipales2002/maires2002_adamaoua.htm Site de la primature - Élections municipales 2002] 
* [https://web.archive.org/web/20110601052711/http://www.cidegef.refer.org/douala/DONATIEN_AVELE.doc Contrôle de gestion et performance des services publics communaux des villes camerounaises ]- Thèse de Donation Avele, Université Montesquieu Bordeaux IV 
* Charles Nanga, [http://www.ena.fr/index.php?module=doc&action=getFile&id=408 La réforme de l’administration territoriale au Cameroun à la lumière de la loi constitutionnelle n° 96/06 du 18 janvier 1996], Mémoire ENA. 
</div>

קטגוריה:קמרון: ערים
ממותה ננסית

ממותה ננסית (שם מדעי: Mammuthus exilis) הוא מין יונק בעל חדק ממשפחת הפיליים שחי לפני 11–60 אלף שנים באזור איי התעלה של קליפורניה. כפי ששמה מרמז, עברה ממותה זו גמדות איים והיא מהקטנות שבמיני הפיליים. מאובניה נמצאו ב-1928.

הממותה הגיעה לגובה 1.72 מטרים ולמשקל 750 ק"ג. חישובים אחרים טוענים שגובהה היה שני מטרים ומשקלה 1,350 ק"ג. כך או כך, הייתה ממותה זו קטנה בהרבה מן הממותות שעל יבשת אמריקה הצפונית, כגון ממותה קולומביאנית, שהגיעה לגובה ארבעה מטרים ולמשקל 10 טון. הסיבה לגמדותה של הממותה היא כדי שתוכל להסתגל לכמות המזון הקטנה שבאיים. בנוסף, היו האיים ריקים יחסית מטורפים גדולים.

לא ברור כיצד הממותה הגיעה לאיים, אך נראה שקרוביה היבשתיים היו חשופים לפגיעה מתמדת מטורפים גדולים כמו סמילודון, אריה אמריקני או זאב בלהות, וחלק מהממותות שחיו בדרום קליפורניה החליטו לשחות מערבה לעבר קבוצת האיים שמדרום. כשהממותות הגיעו לאיים חסרי הטורפים הם קטנו בגודלם. הן היו הגדולות שבחיות האיים.

ממותות אלה שרדו עד לתחילת ההולוקן. לא ידוע ממה בדיוק נכחדו, אך ייתכן שזה קרה עקב הגירת אינדיאנים משבט צ'ומאש (Chumash) לאיים והללו צדו אותה עד שנכחדה.

==קישורים חיצוניים==

איור של משפחת ממותות ננסיות

קטגוריה:פיליים נכחדים
קטגוריה:מגה-פאונה של הפליסטוקן באמריקה הצפונית
קטגוריה:יונקים שחיו בפליסטוקן באמריקה הצפונית
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1928
קטגוריה:טקסונים שהתפתחו בפליסטוקן
גביע המדינה בכדורסל 1965/1966

גביע המדינה בכדורסל לעונת 1965/1966 היא התחרות התשיעית מאז היווסדו של המפעל.

מכבי תל אביב זכתה בתואר בפעם השמינית, לאחר ניצחון בגמר על הפועל תל אביב.

== סיבוב חמישי ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל הר הכרמל
|62-63
|הפועל חולון
|-
|מכבי תל אביב
|69-90
|הפועל חיפה
|-
|מכבי קריית מוצקין
|57-62
|הפועל משמר העמק
|-
|הפועל ירושלים
|47-57
|הפועל גבת
|-
|הפועל הזורע
|48-47
|הפועל פתח תקווה
|-
|בית"ר תל אביב
|82-65
|הפועל יגור
|-
|אס"א תל אביב
|55-69
|מכבי רמת גן
|-
|אליצור תל אביב
|67-76
|הפועל קריית חיים
|-
|הפועל גבעת ברנר
|54-59
|הפועל רמת השופט
|-
|הפועל גבעת חיים
|59-85
|מכבי חיפה
|-
|הפועל כפר ויתקין
|69-47
|הפועל בית אלפא
|-
|הפועל חולתה
|58-57
|מכבי יפו
|-
|הפועל חרות תל מונד
|69-39
|הפועל תל אביב
|-
|הפועל ניר דוד
|61-53
|הפועל גן שמואל
|-
|הפועל אשדות יעקב
|0-2 (טכני)
|הפועל שער הנגב
|-
|מכבי רחובות
|0-2 (טכני)
|מכבי חדרה
|}

== שמינית הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|מכבי קריית מוצקין
|58-35
|מכבי תל אביב
|-
|הפועל פתח תקווה
|78-69
|הפועל ירושלים
|-
|אס"א תל אביב
|71-78
|הפועל יגור
|-
|אליצור תל אביב
|71-88
|מכבי רחובות
|-
|הפועל הר הכרמל
|70-68
|הפועל גן שמואל
|-
|הפועל גבעת חיים
|74-83
|הפועל גבעת ברנר
|-
|מכבי יפו
|50-73
|הפועל בית אלפא
|-
|הפועל תל אביב
|79-94
|הפועל אשדות יעקב
|}

== רבע הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
|-
|הפועל ירושלים
|80-65
|מכבי תל אביב
|-
|אליצור תל אביב
|57-64
|אס"א תל אביב
|-
|הפועל גן שמואל
|80-63
|הפועל גבעת חיים
|-
|הפועל תל אביב
|49-99
|מכבי יפו
|}

== חצי הגמר ==
{| class="wikitable"
!קבוצה א'
!תוצאה
!קבוצה ב'
!קלעים מובילים
|-
|מכבי תל אביב
|38-76
|אליצור תל אביב
|תנחום כהן-מינץ 22 / ברנר 12
|-
|הפועל תל אביב
|70-90
|הפועל גבעת חיים
|צבי לובצקי 22 / אמיר קרן 25
|}

== הגמר ==
מכבי תל אביב זכתה בגביע המדינה השמיני בתולדותיה.

== קישורים חיצוניים ==
* אלישע שוחט, ספר הכדורסל הישראלי, [https://www.yumpu.com/ar/document/read/61848121/-/60 עמודים 118-121]
*יהושע כהנא, [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1966%2F06%2F23&id=Ar00800&sk=22AC008A הגביע בפעם ה-8 למכבי תל אביב], מעריב, 23 ביוני 1966

==הערות שוליים==

קטגוריה:1965 בישראל: ספורט
קטגוריה:1966 בישראל: ספורט
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1965
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1966
קטגוריה:עונות בגביע המדינה בכדורסל
האי האצג

האי האצג (Hațeg Island) היה אי פרהיסטורי בים טתיס הקדום. אי זה היה קיים בסוף הקרטיקון בין הקנומן למאסטריכט כשנוצר מהתקמטות של הלוח האדריאטי מעלה. כתוצאה מטקטוניקת הלוחות סגר הלוח האפריקאי על ים טתיס, והאזור בו היה האי הפך לחלק מיבשת אירופה, כיום באזור העיר האצג (Hațeg), טרנסילבניה שברומניה.

כמה חוקרים ובראשם החוקר הונגרי פרנץ נופצ'ה (Franz Nopcsa) גילו באזור האצג מאובני דינוזאורים ויצורים נוספים עליהם חל חוק האי. קיומו של חוק האי האומר שיצורים הופכים לגמדים או לענקיים יותר באיים הוביל להשערה על קיום האי.

אי זה ככל הנראה הגיע לגודל של כ-80,000 קמ"ר, גודל דומה לזה של היספניולה של היום.

==הצמחייה והפאונה באי==
איור מדומיין של [[הטצגופטריקס טורף פרט של זלמוקסס.]]
באי זה היו מגוון יצורים שחלקם היו גמדיים וחלקם ענקיים יותר מקרוביהם שביבשת. הם כנראה הגיעו לאי המבודד מעל רפסודות בדומה ליצורים שהגיעו לאיים מבודדים שונים כמו איי גלאפגוס, גינאה החדשה או ניו זילנד. באי זה היה אקלים לח וטרופי, אולי יותר מהיבשת שהייתה יותר יבשה. ייתכן שגם היה בו מונסונים קבועים. האי כוסה ביערות שופעים והיו מכוסה בנהרות ואגמים.

רבים מהחיות האנדמיות באי עברו גמדות והפכו לקטנים יותר כדי למלא את החלל החסר. אחרים דווקא הפכו לענקיים ובראשם אחד מהגדולים שבפטרוזאורים - ההטצגופטריקס שהיה בעל מוטת כנפיים באורך 10–12 מ'. גם כמה יונקים אוכלי חרקים מהסדרה מולטיטוברקולטה הפכו לגדולים בהרבה מקרוביהם של היבשת.

יצורים שונים שחיו באי:
* דמויי תנינאים כמו אלודפוסוכוס וTheriosuchus
* יונקים קדומים מהסדרה מולטיטוברקולטה
* אזדרקיים כמו הטצגופטריקס ואורזדרכו וכן סוג חדש ללא שם
* אורניתופודים כמו תלמטוזאורוס, רבדודון וזלמוקסס
* הנודוזאור סטרותיוזאורוס
* הטיטאנוזאורים מגיארוזאורוס ופאלודיטיטאן.
* התרופודים באלאור בונדוק, אלופטריקס ובריידיקנם. כמו כן נמצא המין Megalosaurus hungaricus, שכנראה היה מין של טאראסקוזאורוס
* העוף הקמאי הגדול גרגנטואוויס.

==קישורים חיצוניים==

האצג
האצג
האצג
קטגוריה:רומניה: גאולוגיה
אלזבייטה קשסינסקה

אלזבייטה דונסקה-קשסינסקה (בפולנית: (Elżbieta Maria Krzesińska (Duńska; 11 בנובמבר 1934 – 29 בדצמבר 2015) הייתה אתלטית פולנייה, אלופה אולימפית (מלבורן 1956), סגנית אלופת אירופה (בלגרד 1962), שיאנית עולם (1956–1960) ו-7 פעמים אלופת פולין (1952, 1953, 1954, 1957, 1959, 1962 ו-1963) בקפיצה לרוחק. נוסף לכך, היא הייתה אלופת פולין (1957) בריצת 80 מטר משוכות ובקרב חמש (1953 ו-1962).

== ביוגרפיה ==
קשסינסקה נולדה וגדלה בוורשה.

באולימפיאדת הלסינקי (1952) סיימה קשסינסקה במקום 12 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.65 מטר.

באליפות אירופה שנערכה בברן, שווייץ 1954 זכתה קשסינסקה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.83 מטר, אחרי ג'ין פיקרינג (6.04 מטר) ואלכסנדרה צ'ודינה מברית המועצות (5.93 מטר).

===שיאנית עולם ואלופה אולימפית===
בתחרות שנערכה בבודפשט, הונגריה ב-20 באוגוסט 1956 קבעה קשסינסקה בקפיצה לרוחק שיא עולם חדש של 6.35 מטר, שיפור לשיא העולם בן השנה של גלינה וינוגרדובה מברית המועצות שעמד על 6.31 מטר. חודשיים לאחר מכן, באולימפיאדת מלבורן (1956) היא זכתה במדליית זהב בקפיצה לרוחק לאחר שהשוותה את שיאה (6.35 מטר), לפני ווילי וייט מארצות הברית (6.09 מטר) ונדז'נה פבלובנה חניקינה מברית המועצות (6.07 מטר).

באוניברסיאדה הראשונה שנערכה בטורינו, איטליה בשנת 1959 זכתה קשסינסקה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 5.94 מטר.

באולימפיאדת רומא (1960) זכתה קשסינסקה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.27 מטר, אחרי ורה קרפקינה מברית המועצות שקבעה שיא אולימפי חדש של 6.37 מטר ולפני הילדרון קלאוס מגרמניה (6.21 מטר) ובכך לא הצליחה להגן על תוארה.

באליפות אירופה שנערכה בבלגרד, באותה העת יוגוסלביה 1962 זכתה קשסינסקה במדליית כסף בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.22 מטר, אחרי שיאנית העולם טטיאנה שלקנובה מברית המועצות (6.36 מטר) ולפני מרי ראנד מבריטניה (6.22 מטר).

== חיים אישיים ==
בשנים 1981–2000 התגוררה קשסינסקה בארצות הברית ואחר כך חזרה למולדתה עד ליום מותה ב-29 בדצמבר 2015, לאחר תקופה ארוכה שבה הייתה חולה.

== שיאים אישיים ==
===אצטדיון===
* קפיצה לרוחק: 6.35 מטר (1956)

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אתלטיות פולניות
קטגוריה:קופצות לרוחק
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת הלסינקי (1952)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת מלבורן (1956)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת רומא (1960)
קטגוריה:שיאניות עולם פולניות: אתלטיקה
קטגוריה:אלופות האוניברסיאדה: אתלטיות
קטגוריה:ילידות 1934
קטגוריה:זוכות מדליית כסף אולימפית מפולין
קטגוריה:אלופות אולימפיות מפולין
קטגוריה:נפטרות ב-2015
קטגוריה:נפטרים ב-2015
שמואל מירום

שמואל מירום (נולד ב-6 באוקטובר 1949) הוא דיפלומט ישראלי שכיהן כשגריר ישראל בפרגוואי וקרואטיה.

== ביוגרפיה ==
נולד וגדל בקריית ביאליק שירת בצה"ל בחיל השריון והשתתף כטנקיסט בקרבות סיני במלחמת יום הכיפורים.

הצטרף למשרד החוץ ב-1975, והחל את שירותו כסגן השגריר בוונצואלה ואחר כך בגואטמלה וברומניה.
במטה המשרד בירושלים שימש כסגן מנהל המחלקה לאמריקה הלטינית, והחל מ-1994 כמנהל המחלקה למזרח אירופה. במקביל למשרתו זו שימש כשגריר לא-תושב לטורקמניסטן.

ב-1990 מונה לשגריר באסונסיון שבפרגוואי וב־2005 הקים את השגרירות בזאגרב שבקרואטיה ועמד בראשה עד 2009. ב-2010 נשלח כשגריר מיוחד לנשיאת האיחוד האירופי – ספרד, בשגרירות ישראל במדריד.

בין השנים 2010–2016 כיהן כשגריר לא-תושב לסלובניה ולארמניה.

מירום הוא בעל תואר ראשון בהיסטוריה כללית ובמדע המדינה ותואר שני במינהל ציבורי ולימודי ביטחון באוניברסיטת חיפה.

מתגורר במוצא עילית, נשוי לסימה – יועצת ארגונית וקאוצ'רית, ולהם שלושה ילדים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1949
קטגוריה:שגרירי ישראל בקרואטיה
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:שגרירי ישראל בפרגוואי
קטגוריה:מוצא עילית: אישים