סומנוס

במיתולוגיה הרומית, סומנוס ("שינה") הוא ההאנשה של השינה.
מקבילו היווני הוא היפנוס. סומנוס שוכן בעולם התחתון. לפי ורגיליוס, סומנוס היה אחיו של המוות (מורס),
ולפי אובידיוס היו לסומנוס כאלף בנים,
הסומניה ("צורות חלום"), המופיעים בחלומות כשהם בצורות שונות.

אובידיוס מנה שלושה מבניו של סומנוס: מורפיאוס, המופיע בצורה אנושית, איקלוס/פובטור, המופיע בצורת חיות, ופנטסוס, המופיע כעצמים דוממים.

== במסורת היוונית ==
במסורת היוונית, היפנוס (שינה) היה אחיו של תנטוס (מוות), ובנו של ניקס (לילה).
לפי הסיודוס, השינה, יחד עם המוות, חיים בעולם התחתון,
בעוד שבמסורת ההומרית, למרות ש"ארץ החלומות" הייתה ממוקמת בדרך לעולם התחתון, ליד הנהר הגדול המקיף את העולם אוקיינוס, בקרבת עירם של הקימרים, שינה עצמו התגורר באי למנוס.

== ורגיליוס ==
בהתאם למסורת היוונית, ורגיליוס מתאר את השינה והמוות כאחים, וממקם את מגוריהם זה ליד זה, בסמוך לכניסה של העולם התחתון.
סומנוס מופיע בקצרה באיניאדה של ורגיליוס. בגרסה זו סומנוס גורם לפלינורוס, ההגאי של ספינתו של איניאס, להירדם בעודו מחזיק בהגה הספינה בלילה. סומנוס, במסווה של פורבס, חבר לספינה, מופיע בפני פלינורוס ומציע להחליפו, כדי שפלינורוס יוכל לנוח זמן מה. לאחר שפלינורוס סירב להצעה, סומנוס משתמש בענף, "רווי" בכוחו של נהר הסטיקס של העולם התחתון, כדי לזרות על פלינורוס טיפות מים מנהר לתה, נהר השכחה של העולם התחתון. לאחר מכן פלינורוס נרדם, וסומנוס דוחף אותו מעל הסיפון.

== אובידיוס ==
סומנוס ובניו מופיעים גם ביצירתו של אובידיוס מטמורפוזות.
אובידיוס, כמו ורגיליוס לפניו, הלך בעקבות הסיודוס בהצגתו של שינה כשוכן השאול. עם זאת, בהקשר למיקומה של 'ארץ החלומות' באודיסאה, אובידיוס ממקם גם את משכנו של סומנוס "ליד ארץ הקימרים".
לפי אובידיוס, סומנוס מתגורר במערה שבה השמש לעולם אינה חודרת, ואין הבחנה בין יום ובין לילה כי ישוררת שם אפלה תמידית:

בדומה לווירגליוס, אובידיוס מקשר את סומנוס לנהר לתה של העולם התחתון, הזורם מתחתית המערה של סומנוס, ושאדוותיו משרות תנומה.
ליד הכניסה פורחים פרגים וצמחים אחרים הגורמים לשינה שבהם משתמש נוקס (לילה) כדי לזרות שינה על הארץ.

בדומה לאלים אחרים הקשורים לשינה, אובידיוס מתאר את סומנוס כבעל יכולת תעופה.

== לקריאה נוספת ==
* אובידיוס, [https://kotar.cet.ac.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=95803823#111.9884.6.default מטמורפוזות], תרגם שלמה דיקמן, ירושלים 1965
* ורגיליוס, [https://kotar.cet.ac.il/KotarApp/Viewer.aspx?nBookID=98107596#249.3550.6.default איניאס], תרגם שלמה דיקמן, ירושלים 2005
* הסיודוס, [https://www.shimonbouzaglo.com/theogonyhesiod תֶאוֹגוֹנִֿיָה], תרגם מיוונית עתיקה והוסיף מבוא והערות: שמעון בוזגלו, הוצאת אבן חושן, דצמבר 2016
*דר' אפי זיו, המיתולוגיה הרומית, כנרת זמורה-ביתן, 2024
<div class="mw-content-ltr">
* Griffin, A. H. F. "A Commentary on Ovid ‘Metamorphoses’ Book XI." Hermathena, no. 162/163 (1997): 1–290. http://www.jstor.org/stable/23041237
* Hesiod, [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0130%3Acard%3D1 Theogony], in The Homeric Hymns and Homerica with an English Translation by Hugh G. Evelyn-White, Cambridge, Massachusetts, Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1914. Online version at the Perseus Digital Library.
* Ovid. Metamorphoses, Volume II: Books 9-15. Translated by Frank Justus Miller. Revised by G. P. Goold. Loeb Classical Library No. 43. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press, 1916. [https://www.loebclassics.com/view/LCL043/1916/volume.xml Online version at Harvard University Press].
* Virgil, [https://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.02.0054%3Abook%3D1%3Acard%3D1 Aeneid], Theodore C. Williams. trans. Boston. Houghton Mifflin Co. 1910. Online version at the Perseus Digital Library
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלים רומיים