פרילנסר

פְֿרִילָנְסֵר (מאנגלית: Freelancer – סוֹפֵר בִּלתִי תָלוּי. עשוי להתפרש גם משתתף חופשי) הוא עובד עצמאי הנותן שירותים מקצועיים למשימות מוגדרות מראש עבור מספר לקוחות באופן שנתון לשליטתו. מידת העצמאות של הפרילנסר מתבטאת באופי העבודות שהוא בוחר לבצע, בהיקפן, בבחירת לקוחות, בהחלטה על צורת התשלום ועוד.

==רקע==
עבודות הפרילנס נפוצות בעיקר בתחומי מקצוע ספציפיים, כגון: עיתונאות, פרסום, גרפיקה, כתיבה טכנית, תרגום, שירותי ייעוץ שונים. הפרילנסר מספק את שרותיו עם חוזה בכתב או בלעדיו. לפרילנסר מחויבות אישית כלפי מקבל שירותיו, אבל אין ביניהם יחסי עובד-מעביד. הפרילנסר נהנה מהחירות לבחור את לקוחותיו, ועובד בדרך כלל עבור לקוחות אחדים במקביל, ולעיתים חופשי לקבוע את סדר יומו. עבודות הפרילנס מאפשרות לעיתים לפרילנסר לעבוד מהבית, ופרילנסרים רבים חוסכים את הצורך בהוצאות אחזקה שוטפות של משרד ומזכירות. עם זאת, הפרילנס לא נהנה מזכויות של עובד מן המניין והעסקתו אינה כפופה בהכרח לחוקי זכויות עובדים שכירים<ref name=":0"></ref>. משום כך, חלק מההתקשרויות בין מזמיני שירות לפרילנסרים, ובייחוד התקשרויות ממושכות, נתפסות כתצורת העסקה קבלנית או מיקור חוץ.

מקום עבודה יכול להעסיק מספר פרילנסרים לפרויקט אחד. מבחינת המעסיק, מדובר בעבודה שאינה מצריכה אחזקת עובד שכיר, על המחויבות הגבוהה הכרוכה בכך, במיוחד כשעבודות הפרילנס הן במקרים רבים עבודות עונתיות (למשל: בעונת השידורים בטלוויזיה, יש עבודות פרילנס רבות לכותבים).

האינטרנט הגביר את המודעות לעבודות פרילנס, ומאפשר התקשרויות כאלה באופן קל יותר והרחבת תחומי העבודות (פרויקטים של מחשוב, תוכן אינטרנטי, ועוד). קיימות חברות המתמחות בתיווך פרויקטים של פרילנס מכל התחומים. עלייתה של כלכלת הפלטפורמה והכלכלה המשתפת עם חברות כמו אייר בי-אנד-בי או אובר, הגדיל את יכולתם של רבים להתפרנס במודל זה, אם כי בד בבד הגביר את הביקורת על חסרונותיו של המודל, מה שהוביל בשנת 2019 לחקיקתו של חוק תקדימי בקליפורניה שמסדיר את העסקתם של עובדים כפרילנסרים, חוק AB5 , ולתקנות מקומיות שנחקקו במקומות נוספים. החוק מתמקד בהסדרת תנאיהם של פרילנסרים שמועסקים בעיקר על ידי מעסיק עיקרי, ומטרתו הייתה להבטיח לפרילנסרים במקרים אלו זכויות עובדים, למשל, הקפדה על שכר מינימום. עם זאת, במעמד קביעת החוק הוצעו פרשנויות סותרות בדבר יכולתו לסייע או להרע בפועל את מצבם של העובדים, למשל, הועלו חששות שהגברת עלות עובדים בתחומים מסוימים תהפוך חברות ללא רווחיות ותוביל לסגירתן ולפיטורי העובדים, או שתגבר העסקת עובדים מחוץ לקליפורניה על חשבון העובדים המקומיים (למשל, בתעשיות כמו עיתונות, בהן ניתן לשלוח את הכתבות באמצעים אלקטרונים)<ref name=":0" />. חששות אלו עמדו בבסיס קמפיין תקשורתי יוצא דופן בהיקפו שניהלו מספר חברות כלכלת פלטפורמה, בסופו הוחרגו בנובמבר 2020 תחומי ההסעה והפצה מהחוק, בעקבות החלטה שהתקבלה במשאל עם.

על פי בדיקת פורבס, נכון לשנת 2019, שיעור הפרילנסים מבין המועסקים בארצות הברית עומד על 35%<ref></ref>.

==אטימולוגיה ואופי העיסוק==
השימוש הראשון במונח היה של סר וולטר סקוט, ברומן ההיסטורי "אייבנהו", בו הוא השתמש במונח פרילנסר (מילולית: "נושא-רומח חופשי") לכינוי שכיר חרב בימי הביניים. המונח עבר הפשטה בשנות ה-60 של המאה ה-19, וב-1903 כבר הופיע במילון אוקספורד כמונח מוכר. בתקופה המודרנית עבר המושג עיבוד – משם עצם לשם תואר או פועל ("עבודת פרילנס", "הוא עובד פרילנס") ובשפה האנגלית אף כפועל (she freelances as a photographer).

ההבדל בין עצמאי רגיל לבין פרילנסר אינו גדול, וקשור בעיקר באופי העבודה, ובעובדה שהפרילנסר נמצא במקום בו יכול היה להיות גם שכיר. בהכללה גסה ניתן לומר כי: כל פרילנסר הוא עצמאי אך לא כל עצמאי הוא פרילנסר.

אין לפרילנסר תרגום מקובל לעברית. בתי משפט מעדיפים את המונח "משתתף חופשי". בתחום משאבי אנוש יכולה עבודת הפרילנס להיכלל תחת המסגרת הכוללת של "מיקור פנים".

==הפרילנסר בישראל==
שרותי פרילנס קיימים במגוון רחב של שירותים, כמו גם חברות ישראליות המשמשות זירת מפגש בין מעסיקים ופרילנסרים.

מבחינה משפטית, נראה לכאורה כי מעמדו של הפרילנסר ביחסי עובד-מעביד ברור וכי הוא עצמאי, ובכל זאת הנושא עלה לדיון פעמים אחדות בבית הדין לעבודה, ושם נמצא כי בתנאים מסוימים עבודת פרילנס יכולה להיכלל במסגרת הרחבה של המונח עובד שכיר וכי הוא זכאי לחלק מהזכויות מכוח דיני העבודה, זכאות שתיקבע על-פי תכלית החוקים, כמו במקרה העיתונאי שאול צדקא נגד גלי צה"ל. סוגיה זו זכתה מצד מבקריה, הטוענים כי מדובר בתצורה של העסקה פוגענית או קבלנית לכינויים 'פרילנסרים פיקטיביים' או 'פרילנסרים בעל כורחם'. המבקרים טוענים כי מלבד העובדה שהיא מאפשרת למעסיקים להתחמק מתחולתם של חוקי עבודה שונים על עובדיהם – היא גם מעמידה קשיים בפני העובדים להתארגן על מנת להיאבק על זכויותיהם.

מספר ענפים הבולטים בתצורת ההעסקה פרילנסרית הם תחום התיאטרון והמקצועות האומנותיים בכלל, עיתונות וצילום, תפקידי הפקה והדרכה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
*[http://www.idi.org.il/hebrew/article.asp?id=543 פסיקות משפטיות] מתוך אתר המכון הישראלי לדמוקרטיה
* [http://www.ovdim.org.il/Page10850.asp פרילנסר – תיאור הסטטוס החוקי של פרילנסרים בישראל], אתר "עובדים"
* 
* 
* [http://www.amoskatz.co.il/hozer/freelancer.pdf הכנסות כפרילנסרים ובפרט מ"שכר מרצים", "שכר אמנים" ו"שכר בוחנים": היבטי החיוב במס הכנסה, מס ערך מוסף וביטוח לאומי], באתר "עמוס כץ ושות' – רואי חשבון", יוני 2017
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שוק העבודה
קטגוריה:יחסי עבודה
קטגוריה:ישראל: דיני עבודה
קטגוריה:דיני עבודה
קטגוריה:העסקה קבלנית