OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ויסנס מרטינס אי דוארט

ויסנס מרטינס אי דוארט (בקטלאנית: Vicenç Martínez i Duart, לעיתים נודע בשם הספרדי "ויסנטה" (Vicente); נולד ב-1896 בברצלונה שבספרד, נפטר ב-20 בדצמבר 1963 בברצלונה) היה כדורגלן קטלאני-ספרדי שנודע בשל תקופתו במדי ברצלונה, שם שיחק בין 1915 ל-1923. במקביל למשחקו בברצלונה, השתתף מרטינס גם במספר משחקים במדי נבחרת קטלוניה.

== קריירה ==
מרטינס, ששיחק כחלוץ, נולד וגדל בברצלונה, בירת קטלוניה. בצעירותו החל לשחק כדורגל בקבוצה המקומית אאורופה, וב-1915 עבר לקבוצה הבכירה בעיר ובחבל הארץ, ברצלונה. מרטינס התברג במהרה בברצלונה והיה לאחד משחקניה החשובים ביותר בשנים אלה. כבר בעונתו הראשונה עזר לקבוצה לזכות באליפות קטלוניה. ב-13 באוקטובר 1918 נערך לכבודו של מרטינס משחק הוקרה באצטדיונה הביתי של ברצלונה, הקרר אינדוסטריה. ברצלונה אירחה את קבוצת נעוריו של מרטינס, אאורופה, והיא ניצחה אותה 2-1, כשאת אחד מהשערים כבש מרטינס. ב-1919 הגיע עם ברצלונה לגמר הגביע הספרדי, והוא פתח במשחק הגמר בו הפסידה ברצלונה 5-2 לארנס גצ'ו בהארכה.

בהמשך זכה מרטינס עם ברצלונה באליפות קטלוניה 4 פעמים ברציפות, החל מעונת 1918/1919 ועד עונת 1921/1922. ב-1920 היה שותף משמעותי לזכיית קבוצתו בגביע הספרדי. במשחק הגמר, שנערך ב-2 במאי נגד אתלטיק בילבאו באל מולינון, כבש מרטינס את השער הראשון במשחק בדקה ה-70, וברצלונה ניצחה 2-0. ב-1922 זכה פעם שנייה עם הקבוצה בגביע הספרדי. הוא פתח בגמר בו ניצחה ברצלונה 5-1 את ריאל אוניון, אך הוא לא הבקיע אף אחד מהשערים. ב-1923 פרש מרטינס ממשחק. נערך לכבודו משחק הוקרה ב-17 ביוני נגד סבדל בלס קורטס. היה זה משחק ההוקרה הראשון שנערך באצטדיון, שנחנך רק שנה לפני כן. ברצלונה ניצחה 2-1. בסך הכול הבקיע מרטינס 183 שערים ב-261 משחקים בהם שותף במדי ברצלונה.

== תארים ==
;ברצלונה
* אליפות קטלוניה (5): 1915/1916, 1918/1919, 1919/1920, 1920/1921, 1921/1922
* הגביע הספרדי (2): 1919/1920, 1921/1922

== קישורים חיצוניים ==

* [http://hemeroteca-paginas.mundodeportivo.com/EMD01/HEM/1988/10/13/MD19881013-026.pdf El Mundo Deportivo Hemeroteca], 13.10.1988, עמ' 26
* [http://hemeroteca.mundodeportivo.com/preview/1923/06/15/pagina-1/606999/pdf.html El Mundo Deportivo Hemeroteca], 15.6.1923, עמ' 1
* [http://hemeroteca.mundodeportivo.com/preview/1923/06/18/pagina-4/1383050/pdf.html El Mundo Deportivo Hemeroteca], 18.6.1923, עמ' 4

== הערות שוליים ==

קטגוריה:חלוצי כדורגל קטלאנים
קטגוריה:כדורגלנים קטלאנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני ברצלונה
קטגוריה:ברצלונה: כדורגלנים
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1896
קטגוריה:ספרדים שנפטרו ב-1963
נמל התעופה הבין-לאומי וושינגטון דאלס

נמל התעופה הבין-לאומי וושינגטון דאלס (באנגלית: Washington Dulles International Airport) בווירג'יניה שבארצות הברית שוכן 42 ק"מ מערבית לוושינגטון די. סי.. הוא אחד משלושת נמלי התעופה הגדולים באזור המטרופוליטני של בולטימור-וושינגטון, והוא משרת יותר מ-21 מיליון נוסעים בשנה. רוב תנועת הטיסות הבינלאומיות באזור בולטימור-וושינגטון מתנקזות אליו ובכך הוא נמל התעופה הבינלאומי העמוס ביותר באזור המיד-אטלנטיק למעט המטרופולין של ניו יורק. ביום טיפוסי נמל התעופה משרת יותר מ-60,000 נוסעים שעוברים בין וושינגטון ו-125 יעדים ברחבי העולם.

נמל התעופה נבנה בין השאר על מנת להביא להפחתת התנועה האווירית בנמל התעופה וושינגטון נשיונל, והוא החל לפעול ב-1962. הוא קרוי על שמו של ג'ון פוסטר דאלס.

הנמל מופעל על ידי רשות נמלי התעופה של מטרופולין וושינגטון ומשתרע על שטח של 52.6 קמ"ר.

הטרמינל הראשי של הנמל תוכנן על ידי האדריכל אירו סארינן.

נמל התעופה משמש בסיס פעולה מרכזי לחברת התעופה יונייטד איירליינס.

==סטטיסטיקות==
===תנועה שנתית===
{|class="wikitable"
|+תנועות לפי שנים
|-
! שנה !! נוסעים !! שינוי משנהקודמת !! תנועת מטוסים !! מטען(טון)
|-
!1999
|19,797,329|| || 465,195 || 395,981
|-
!2000
|20,104,693|| 1.55% || 456,436 || 423,197
|-
!2001
|18,002,319 || 10.46% || 396,886 || 364,833
|-
!2002
|17,235,163 || 4.26% || 372,636 || 358,171
|-
!2003
|16,950,381 || 1.65% || 335,397 || 314,601
|-
!2004
|22,868,852 || 34.92% || 469,634 || 342,521
|-
!2005
|27,052,118 || 18.29% || 509,652 || 334,071
|-
!2006
|23,020,362 || 14.90% || 379,571 || 386,785
|-
!2007
|24,737,528 || 7.46% || 382,943 || 395,377
|-
!2008
|23,876,780 || 3.48% || 360,292 || 368,064
|-
!2009
|23,213,341 || 2.78% || 340,367 || 358,535
|-
!2010
|23,741,603 || 2.28% || 336,531 || 366,333
|-
!2011
|23,211,856 || 2.22% || 327,493 || 333,683
|-
!2012
|22,561,521 || 2.80% || 312,070 || 302,766
|-
!2013
|21,947,065 || 2.70% || 307,801 || 253,361
|-
!2014
|21,572,233 || 1.70% || 289,306 || 267,753
|-
!2015
|21,650,546 || 0.40% || 268,619 || 262,158
|-
!2016
|21,969,094 || 1.50% || 265,025 || 266,081
|-
!2017
|22,892,504 || 4.20% || 264,575 || 298,683
|}

==טיסות לישראל וממנה==
החל מ-22 במאי 2019 מפעילה יונייטד איירליינס קו בין הנמל לתל אביב.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
דאלס
קטגוריה:וירג'יניה
קטגוריה:וושינגטון די. סי.: תעופה
אולפני מאונטיין

חזית הקזינו, 2014.
אולפני מאונטיין (באנגלית: Mountain Studios) הם אולפני הקלטה שהיו ממוקמים בקזינו של העיר מונטרה אשר בשווייץ, וכיום נמצאים באטאלנס. האולפנים היו בבעלות להקת קווין בין השנים 1978 ו-1995.

החל משנת 1995, האולפנים היו בבעלותו של דייוויד ריצ'רדס, שהיה המפיק של קווין במשך שנים רבות, עד למותו בשנת 2013.

בשנת 2013 נפתחה באולפנים התצוגה: "חוויית האולפן של קווין" על ידי הקרן להנצחת פרדי מרקיורי.

== קווין ומונטרה ==
בשנת 1978, בעת פסטיבל הג'אז השנתי בעיר מונטרה, להקת קווין הקליטה את אלבומה ג'אז באולפני מאונטיין.

פרדי מרקיורי התאהב בעיר ובאגם ז'נבה והחליט להעתיק את מקום מגוריו לעיר. כמו כן, הלהקה רכשה את האולפנים עצמם.

בשנת 1996, הוצב פסל ברונזה בגובה שלושה מטרים של פרדי מרקיורי על חוף האגם, בסמוך לאולפן ההקלטות. 

בשנת 2013 האולפנים הוסבו למיצג "חוויית האולפן של קווין" ובו ניתן לראות את אולפן הסאונד המקורי של הלהקה וכן כתבי יד מקוריים של חלק משירי הלהקה.

==קישורים חיצוניים==

מאונטיין
קטגוריה:קווין
קטגוריה:וו (קנטון)
קטגוריה:מונטרה
אלווין והצ'יפמאנקס 4

אלווין והצ'יפמאנקס 4 (נקרא גם אלווין והצ'יפמאנקס יוצאים לדרך, באנגלית: Alvin and the Chipmunks: The Road Chip) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 2015 של פוקס המאה ה-20 המשלב אנימציה ממוחשבת עם לייב אקשן. הסרט בוים על ידי וולט בייקר. הסרט מבוסס על המותג "הצ'יפמאנקס". זהו סרט המשך ל"אלווין והצ'יפמאנקס", "אלווין והצ'יפמאנקס 2" ו"אלווין והצ'יפמאנקס 3".

== תקציר העלילה ==
החבורה נתקלת בילד בעייתי, כאשר בין הילד לחבורת הצ'יפמאנקס נוצרת איבה. במהלך הסרט נעלבים החבורה מירידתם מעולם הזוהר. לדייב יש חברה, שנראה כי עומד להציע לה נישואים, ואף מתברר, שבנה של חברה זו הוא מיילס, הילד הבעייתי הנ"ל. החבורה משתפת פעולה עם הילד כדי לעצור את הנישואים, ובין הצ'יפמאנקס למיילס נוצרת ידידות והתוכניות משתנות.

== מדבבים ==
* ג'סטין לונג - אלווין
* מתיו גריי גובלר - סיימון
* ג'סי מקרטני - תיאדור
* כריסטינה אפלגייט - בריטני
* אנה פריס - ג'נט
* קיילי קווקו - אלינור

== שחקנים ==
* ג'ייסון לי - דייב
* קימברלי וויליאמס - סמנתה
* טוני הייל - סאגסי
* בלה ת'ורן - אשלי גריי
* ג'ניפר קולידג' - גברת פרייס

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי הצ'יפמאנקס
קטגוריה:סרטי 2015
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטי פוקס המאה ה-20
קטגוריה:סרטי קומדיה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מבוססי סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סרטים מוזיקליים
קטגוריה:סרטים מצוירים למחצה
קטגוריה:סרטי הנפשה מוזיקליים
ג'ו לדלי

ג'וזף כריסטופר "ג'ו" לדלי (באנגלית: Joseph Christopher "Joe" Ledley, נולד ב-23 בינואר 1987) הוא כדורגלן ולשי המשחק בעמדת הקשר בניופורט קאנטרי.

==קריירה==
לדלי התחיל את הקריירה שלו בקארדיף סיטי. ב-21 בספטמבר 2004 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במסגרת גביע הליגה האנגלי, כעבור חודש ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת הליגה. ב-2 בנובמבר 2004 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון במשחק הליגה נגד וסטהאם יונייטד. לאחר שהציג יכולת טובה במדי הקבוצה הבוגרת בפברואר חתם על חוזה ארוך טווח בקבוצה הבוגרת. בעונת העפיל עם הקבוצה לגמר גביע ה-FA בו הפסידה לפורטסמות'. בינואר נבחרת לשחקן החודש ובתום העונה אף נכלל בנבחרי העונה בליגה. בקיץ חתם בסלטיק מליגת העל הסקוטית ל-3 וחצי לאחר שסיים את חוזהו בקארדיף. ב-19 באוגוסט 2010 השתתף במשחק מוקדמות הליגה האירופאית נגד אוטרכט שהיה גם הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופאית כלשהי. בינואר חזר לאנגליה כאשר חתם בקריסטל פאלאס מהפרמייר ליג. ב-20 בספטמבר 2017 חתם בדרבי קאונטי מהצ'מפיונשיפ.

ב-6 בדצמבר 2019 חתן בצ'רלטון את'לטיק. ב-25 בפברואר 2020 חתם בניוקאסל ג'טס האוסטרלית.

ב-18 במרץ 2021, לדלי חתם בניופורט קאנטרי מהפוטבול ליג השנייה. כעבור יומיים, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1-0 ללייטון אוריינט.

לדלי שיחק בצעירותו בכל הנבחרות הצעירות של ויילס. ב-7 בספטמבר 2005 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק נגד במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006 כאשר הוא בן 18 וחצי. ב-17 באוקטובר 2005 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-2 נגד . לדלי היה שותף לעלייה של נבחרתו ליורו 2016 לראשונה בתולדותיה.

==תארים==
; סלטיק
*ליגת העל הסקוטית: , 
*הגביע הסקוטי: 

; אישיים
*נבחרת העונה של פוטבול ליג צ'מפיונשיפ: 
*שחקן החודש בפוטבול ליג צ'מפיונשיפ: ינואר 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ולשים
קטגוריה:קשרי כדורגל ולשים
קטגוריה:קארדיף: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני קארדיף סיטי
קטגוריה:כדורגלני סלטיק
קטגוריה:כדורגלני קריסטל פאלאס
קטגוריה:כדורגלני דרבי קאונטי
קטגוריה:כדורגלני צ'רלטון את'לטיק
קטגוריה:כדורגלני ניוקאסל ג'טס
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ויילס
קטגוריה:כדורגלני יורו 2016
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1987
דיינו

"דיינו", [[הגדת ריילנדס, המאה ה-14]]
דַּיֵּינוּ (או כַּמָּה מַעֲלוֹת טוֹבוֹת) הוא פיוט עברי המתאר את הסיבות הרבות שבגללן צריך עם ישראל להודות "למקום" (כלומר לאלוהים), ומונה חסדים רבים שנעשו לישראל במהלך יציאת מצרים. נוהגים לשיר אותו בליל הסדר, כחלק מהגדה של פסח.

==הפיוט==
"דיינו", מתוך [[הגדת חילק ובילק, המאה ה-15]]

הפיוט מורכב מחמש עשרה שורות שכל אחת מתארת נס אחד שנעשה לישראל, והקביעה שיכולנו להסתפק בו, ולא היינו זקוקים לזה שבא אחריו. כל זאת לא כולל את המעלה הראשונה – "אילו הוציאנו ממצרים" – שעפ"י הפיוט בלעדיה אין מקום להודיה. כחצי מהמעלות המוזכרות בפיוט הן ניסים שנעשו לישראל במהלך יציאת מצרים, והשאר מתארות אירועים מיוחדים שנעשו במהלך המסע במדבר והכניסה לארץ ישראל. הפיוט חותם בקביעה שאכן, עלינו להודות לה' על כל אחת ואחת מהמעלות הטובות שעשה לנו.

כוונת המחבר אינה ככל הנראה שאפשר להסתפק בניסים הללו בפועל, אלא שיש צורך להודות באופן נפרד ומלא על כל אחת ואחת מהמעלות. שכן חלק מהשלבים אינם מספיקים לישועה בפני עצמם – לדוגמה, "אילו קרע לנו את הים ולא העבירנו בתוכו בחרבה".

==נוסח הפיוט==
"דיינו", [[הגדת ראשי הציפורים]]

==מקור הפיוט==
לא ידוע מי חיבר את מילות הפיוט. הפיוט אינו מופיע במשנה, בתוספתא, בתלמודים ובמדרשים, ואף לא בנוסח ההגדה של הרמב"ם. מאידך, הנוסח מופיע בנוסחים קדומים של ההגדה, כגון ההגדה המובאת בסדר רב עמרם גאון, בסידור רב סעדיה גאון, ובספר הכוזרי. אחת ההשערות היא שחובר בתגובה למזמורי האִימְפְּרוֹפֶּרִיַה (תוכחה) הנוצריים, דוגמת "אודות הפסחא" של מליטון מסרדיס, בהם מואשמים היהודים שגמלו לאל רעה בצליבת ישו כנגד הטובות שעשה להם ביציאת מצרים(אם כי ישנם חוקרים הסוברים כי האימפרופריה היא תגובה לפיוט זה, ולא להפך).

== מנהגים ==
ביהדות משהד בפרט וביהדות פרס בכלל נהוג להצליף האחד בחברו בעלי בצל ירוק, נהוג להסביר שהעניין הוא למחות אחד בשני על ההתלוננות של בני ישראל במדבר "זכרנו את הבצלים" ולהזכיר שדיינו בחלק מהניסים.

== בתרבות ==
הביטוי "דיינו" שימש כמוטו לשני שירים שנכתבו בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20: שיר שחיברו תלמה אליגון ודרורה חבקין ללהקת פיקוד צפון (1972) ושיר שחיבר אהוד מנור, והלחין ושר אבי טולדנו בקדם-אירוויזיון (1989).

בדיחה בספר הבדיחה והחידוד של אלתר דרויאנוב מספרת על עורכי נוסח לא-אורתודוקסי להגדה, ול"דיינו" בפרט:

==גלריה==

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://haggadah.alhatorah.org/Maggid/15 דיינו], באתר "על־התורה"
* [https://www.zemereshet.co.il/m/song.asp?id=3766 דיינו], באתר "זמרשת"

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי רשימה
קטגוריה:פיוטי הגדה של פסח
ירין חסן

ירין חסן (נולד ב-22 במרץ 1994) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם.

==קריירה==
חסן התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי נתניה. ב-28 בנובמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 3–2 נגד מכבי חיפה במסגרת גביע הטוטו. ב-29 בדצמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בנתניה בליגה בהפסד 4–3 לעירוני קריית שמונה ועד לסיום העונה רשם עוד 5 הופעות בליגה במדי נתניה שגם ירדה לליגה הלאומית. בעונת קיבל יותר הזדמנויות בהרכב כשבמקביל הוא גם משחק בקבוצת הנוער. ב-3 בינואר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בהפסד 1–3 לעירוני קריית שמונה.

ב-2015/2016 מונה לקפטן המועדון, לאחר פרישתו של עומר פרץ.

ב-1 בדצמבר 2016 חתם בהפועל פתח תקווה מהליגה הלאומית.

ב-22 באוגוסט 2019 חתם לעונה אחת בהפועל חדרה.

ב-8 במרץ 2021, חסן חתם בביסאקלי מהסרייה ג', אולם ביוני 2021 התיר את חוזהו במועדון וחתם בהפועל אום אל-פחם מהליגה הלאומית. לאחר 3 חודשים ביקש חסן לעזוב את אום אל-פחם וחוזהו בוטל. ב-14 ביוני חתם בהפועל ניר רמת השרון.ב-29 בינואר 2024 חתם באיחוד בני שפרעם.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני הפועל פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני הפועל חדרה
קטגוריה:כדורגלני הפועל אום אל-פחם
קטגוריה:נתניה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים באיטליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1994
פרננדו אמורבייטה

פרננדו אמורבייטה (נולד ב-29 במרץ 1985) הוא כדורגלן עבר ספרדי-ונצואלי ששיחק בעמדת הבלם.

==קריירת מועדונים==
אמורבייטה נולד בקנטאורה שבוונצואלה להורים ממוצא בסקי. הוא התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אתלטיק בילבאו ובעונת ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת. בעונת עזב את קבוצת המילואים והצטרף רשמית לסגל הקבוצה הראשונה בה רשם 27 הופעות בליגה ועוד אחת בליגה. הוא פתח בהרכב הקבוצה בגמר הליגה האירופית 2012, בו הפסידה בילבאו 3-0 לאתלטיקו מדריד.

ב-15 באפריל 2013 חתם בפולהאם על חוזה לשלוש שנים. החוזה נכנס לתוקף ב-1 ביולי יממה לאחר שסיים את חוזהו בבילבאו. ב-14 בספטמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בפולהאם בתיקו 1-1 נגד וסט ברומיץ' אלביון. ב-22 במרץ 2012 הורחק לאחר כניסה בדויד סילבה במשחק בו הפסידה פולהאם 5-0 למנצ'סטר סיטי. ב-26 באפריל הבקיע את שער הבכורה שלו בפולהאם בתיקו 2-2 נגד הול סיטי. ב-6 במרץ 2015 הורחק במשחק החזרה שלו נגד בורנמות' לאחר שנעדר 3 חודשים עקב פציעה

ב-25 במרץ 2015 הושאל למידלסברו עד לסיום העונה. ב-8 במאי 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בבורו במשחק במסגרת פלייאוף הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ נגד ברנטפורד. אמורבייטה נכנס בדקה ה-73 במצב של 1-1 והבקיע את שער הניצחון עבור קבוצתו. בתחילת עונת הושאל שוב לבורו לחצי שנה ובתום תקופת ההשאלה חזר לפולהאם.

ב-22 ביולי 2016 חתם בספורטינג חיחון לשלוש שנים.

ב-10 ביולי 2017 חתם באינדפנדיינטה מליגת העל הארגנטינאית.

ב-14 בינואר 2019 אמורבייטה חתם בסרו פורטניו מליגת העל הפרגוואית.

==קריירה בינלאומית==
בצעירותו שיחק אמורבייטה בנבחרת הנוער של ספרד לצד חאבייר גארידו וסרחיו ראמוס וזכה עימה באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 בשנת . כעבור שנתיים הצהיר כי הוא מעוניין לייצג את נבחרת ונצואלה אך מכיוון ששיחק בנבחרת הנוער של ספרד לא היה זכאי לייצג את ונצואלה. באוגוסט זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת לקראת המשחק נגד , אך לא שותף במשחק עצמו.

בשנת שינתה פיפ"א את החוק וקבעה כי שחקן ששיחק עבור נבחרת צעירה כלשהי יכול עדיין להתחרט ולייצג נבחרת אחרת ולכן ייצוג ונצואלה בזירה הבינלאומית עלתה שוב על הפרק. ב-2 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 1-0 ל. ב-11 באוקטובר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת נגד אותה ארגנטינה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014 שהיה גם שער הניצחון. זהו היה הניצחון הראשון של ונצואלה על ארגנטינה אי פעם. אמורבייטה נכלל בסגל הנבחרת לקראת קופה אמריקה 2015 ובנובמבר של אותה שנה פרש מהנבחרת. אמורבייטה אף שיחק עבור נבחרת חבל הבסקים שהיא נבחרת שאינה חברה בפיפ"א.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים ונצואלים
קטגוריה:בלמי כדורגל בסקים
קטגוריה:כדורגלנים בסקים
קטגוריה:בלמי כדורגל ונצואלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ספרדים
קטגוריה:כדורגלנים ספרדים
קטגוריה:כדורגלני אתלטיק בילבאו
קטגוריה:כדורגלני פולהאם
קטגוריה:כדורגלני מידלסברו
קטגוריה:כדורגלני ספורטינג חיחון
קטגוריה:כדורגלני אינדפנדיינטה
קטגוריה:כדורגלני סרו פורטניו
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ונצואלה
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2015
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1985
ז'אן אלסנה

ז'אן סוני אלסנה (בצרפתית וקריאולית האיטית: Jean Sony Alcénat, נולד ב-23 בינואר 1986) הוא כדורגלן עבר מהאיטי, ששיחק בעמדת המגן הימני.

==קריירת מועדונים==
אלסנה התחיל את הקריירה שלו במועדון המקומי אייגל נור. כבר מגיל צעיר סומן כהבטחה גדולה והוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת טרם מלאו לו 18.

בינואר חתם בליישואש מליגת העל הפורטוגזית. לאחר שמעמדו בליישואש התערער בספטמבר הושאל לריו אבה. את הופעת הבכורה שלו במועדון ערך מגד ספורטינג ליסבון, במשחק זה הורחק לאחר שקיבל כרטיס צהוב שני.

בתום העונה שוחרר מליישואש וב-22 ביוני 2012 חתם בפטרולול פלוישט מליגת העל הרומנית. אחרי שלוש שנים במועדון חתם בסטיאווה בוקרשט. בינואר הושאל לוולונטאר על מנת לצבור דקות משחק.

ב-18 באוגוסט 2016 חתם בפיירנסה מליגת העל הפורטוגזית.

את עונת התחיל כשחקן חופשי, וב-28 בינואר 2019 אלנסה חתם בונטספילס מליגת העל הלטבית.

==קריירה בינלאומית==
ב-17 בספטמבר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת האיטי בניצחון 1–2 נגד . ב-30 במאי 2007 אלסנה הבקיע את שערי הבכורה שלו בניצחון 0–2 נגד .

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים האיטים
קטגוריה:מגני כדורגל האיטים
קטגוריה:כדורגלני ליישואש
קטגוריה:כדורגלני ריו אבה
קטגוריה:כדורגלני פטרולול פלוישט
קטגוריה:כדורגלני סטיאווה בוקרשט
קטגוריה:כדורגלני וולונטר
קטגוריה:כדורגלני פיירנסה
קטגוריה:כדורגלני ונטספילס
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2007
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2013
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2015
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2016
קטגוריה:כדורגלני נבחרת האיטי
קטגוריה:האיטים שנולדו ב-1986
רבי ענני בר ששון

רבי ענני בר ששון (מוזכר גם בשם עיניני) היה אמורא ארץ ישראלי בדור השלישי של האמוראים.

אפשר שיש לזהותו עם רבי ענניאל בר ששון, אמורא שבשמו מובאת דרשה בשמות רבה (פרשת שמות, פרשה ג).

==מתורתו==
בתלמוד נזכרו מספר שמועות מפיו:
* במסכת מועד קטן מוזכר כי דרש בפתח בית הנשיא ומסר הלכה בדיני אבלות, לפיה במקרה שישבו האבלים יום לפני החג, עלו להם ארבעה עשר יום מחשבון ה"שלושים". בגמרא () נמסר כי רבי אמי הקפיד על כך שלא מסר את השמועה בשם רבי אושעיא.
* במסכת שבת הובאה מפיו הלכה בשם רבי ישמעאל ברבי יוסי שהתיר לנשים לצאת בשבת עם תכשיט לחצר שהיא רשות היחיד, אף אם אין בה עירוב חצרות.
* במסכת זבחים ובמסכת ערכין הובאה דרשה מפיו: . סוגיית התלמוד מאריכה לפרש את דבריו ולמצוא את המקורות לכפרת כל בגד מבגדי הכהונה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
רבי שילא איש כפר תמרתא

רבי שילא איש כפר תמרתא היה אמורא ארץ ישראלי בן הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל.

רבי שילא היה תלמידו של רבי יוחנן ומסר שמועות משמו. הניח אחריו בן בשם רבי אחא.

==מתורתו==
* במסכת מגילה (דף טז) הובאו שתי דרשות בשמו:
** על דרשת חז"ל כי גבריאל המלאך מנע את מחיקת זכויותיו של מרדכי היהודי מספר הזכרונות של אחשוורוש, .
** על ההבדל בין צורת הכתיבה של רשימת עשרת בני המן ושל שלושים ואחד המלכים משירת הים, שירת דבורה ושירות נוספות שנכתבות אריח על גבי לבנה .
* במסכת סוטה הובאה דרשתו על חטא המרגלים: .

דברים נוספים מתורתו מובאים בתלמוד ובספרי המדרש.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:תלמידי רבי יוחנן
אבא בר מרתא

אַבָּא בַּר מָרְתָא, או אַבָּא בַּר מַנְיוּמִי, היה אמורא בבלי בדור הרביעי, תלמידו של רב יהודה. יש המזהים אותו עם אמוראים נוספים המכונים אבא בריה דרב מנימין בר חייא ואבא בר בנימין.

על אף היותו תלמיד רב יהודה, שאל בהלכה גם את אביי, בן דורו.

==אזכוריו בתלמוד==
בתלמוד מופיעות ידיעות אחדות אודותיו:
* שני מקרים שבהם נחלץ מאנשי ריש גלותא שבאו להענישו בעטיו של חוב כספי: באחד מהם הורה ריש גלותא לאנשיו להניח לו לאחר שהוכיח כי הוא תלמיד חכם באמצעות מימרה שמסר בשם רבו, רב יהודה, ובשני נחלץ כששינה את מראהו באמצעות הוספת שעווה למבנה אפו.
* שתי תקריות שבהן ביקר רבה (לפי גרסאות אחדות היה זה רבא) את התנהלותו בנושא שמיטת כספים ובנושא ניחום אבלים.

==כינוייו==
בתלמוד, להוציא מקרה אחד, מופיע אמורא זה בשני כינוייו: "אבא בר מרתא דהוא [=שהוא] אבא בר מניומי". מהקדמת הכינוי בר מרתא, ומן העובדה שבמקום אחד הוא מוזכר בשם זה בלבד, נראה כי היה זה שמו העיקרי. יש הסוברים שמרתא הייתה אמו ומניומי היה ואביו, ולדעתם הוא נקרא באופן חריג על שם אמו מרתא, מכיוון שזו הצילה את חייו כמתואר במסכת יומא.

== זיהויים נוספים ==
יש שהעלו את האפשרות שהוא אבא בריה דרב מנימין בר חייא עליו מסופר ששאל שאלה את רב הונא בר חייא, ואולי הוא גם אבא בר בנימין שאירח את רבי אבהו בביתו שבארבל. הזיהוי האחרון מכריח שאבא בר מניומי עלה לארץ ישראל בשלב מאוחר בחייו, כפי שאכן עולה מסיפור במסכת גיטין, אך כנראה לאחר מכן חזר לארץ ישראל. זיהוי זה אינו מוסכם על הכל. הרב אהרן הימן דוחה את הזיהוי כאבא בריה דרב מנימין הוא דוחה מפני שאביו מכונה תמיד "רב מנימין", ואילו שם אביו של אבא בר מרתא הוא תמיד "מניומי" ללא הקידומת 'רב', ואת הזיהוי כאבא בר בנימין הוא דוחה מפני שלדעתו אבא בר מניומי לא עלה לארץ ישראל, והאמורא המוזכר בסיפור במסכת גיטין הוא אבא בר בנימין. לפי זה יש שהסבירו שאבא בר מרתא נקרא על שם אמו כדי להבדילו משאר האמוראים בשם "אבא בר בנימין".

== לקריאה נוספת ==
* מרדכי מרגליות (עורך), אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, מהדורת אייזנברג תשס"ז, כרך א, עמ' 5–6

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור הרביעי לאמוראי בבל
קטגוריה:תלמידי רב יהודה
ארבע לשונות גאולה

ארבע לשונות של גאולה הן הביטויים שאומר הקב"ה למשה בספר שמות, המבטאים את שלבי גאולת עם ישראל משעבוד מצרים, כפי שבאו לידי ביטוי ביציאת מצרים. לדעת רבי יוחנן בשם רבי בנייה המובא בתלמוד הירושלמי, ארבע הלשונות האלו הן המקור לשתיית ארבע כוסות בליל הסדר.

==פירוט ארבע הלשונות==
ארבע הלשונות נקראות בקיצור: "והוצאתי", "והצלתי", "וגאלתי", "ולקחתי" והן מופיעות בתורה:

יש שביארו כי ארבע לשונות אלו מבטאות רבדים שונים של חירות כך שהם שלבים זה על גבי זה בתהליך הגאולה.

===הלשון החמישית===
יש שאמרו שישנה גם לשון גאולה חמישית, הכתובה בפסוק שלאחר מכן: כנגד לשון זו יש שנהגו לשתות או להניח בליל הסדר כוס חמישית הנקראת "כוסו של אליהו". ואשר רומז בין היתר על הגאולה העתידה בהיותו מבשר הגאולה.

==הלשונות כמקור לארבע כוסות==
בפסח ישנו חיוב לשתות ארבע כוסות יין בליל הסדר. טעם התקנה לא מופיע בתלמוד הבבלי. אולם בתלמוד הירושלמי מופיע: 

==ראו גם==
*ארבע כוסות

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.chabad.org.il/Daily/Item.asp?ArticleID=808&CategoryID=84 ארבע לשונות גאולה]- באתר חב"ד
*[http://abargel.co.il/?CategoryID=303&ArticleID=1620 משמעות ארבע לשונות גאולה]- באתר הרב יורם אברג'ל
*הרב איתן שנדורפי, [https://www.bneyzion.co.il/מאגר-השיעורים-והמאמרים/תורה/שמות/מאמרים-חומש-שמות/ארבע-לשונות-של-גאולה-מה-משמעותן-ומתי-הן-התקיימו ארבע לשונות של גאולה - מה משמעותן ומתי הן התקיימו?], באתר בני ציון

==הערות שוליים==

קטגוריה:הגדה של פסח
שו"ת רבנו חטר בן שלמה אלד'מארי

שו"ת רבנו חטר בן שלמה אלד'מארי (מסאיל מנצור אבן סלימאן אלד'מארי בשמו המקורי) הוא ספר שאלות ותשובות שנכתב במאה ה-15 על ידי רבנו חוטר בן שלמה, חכם יהודי-תימני ומחבר הספר "נר השכלים". הספר נכתב בערבית והוא מכיל 54 שאלות ותשובות שונות.

== על הספר ==

שו"ת רבנו חטר בן שלמה אלד'מארי עוסק בשאלות יסוד ביהדות, בהן העולם הבא, ימות המשיח, תחיית המתים ובריאת העולם. הספר עוסק בעיקרו במחשבה ומוסר, אך גם בהלכה, והוא מושפע, בדומה לחיבורים יהודיים-תימניים נוספים, ממשנתם של רב סעדיה גאון, רבינו בחיי והרמב"ם.

ספר זה בנוי במתכונת של שאלות ותשובות, בהם מנהל המחבר דו-שיח מדומה עם עצמו, בדומה לספר "מקור חיים" לרבי שלמה אבן גבירול או "ספר הכוזרי". במתכונת זו נעזר רבנו חוטר בן שלמה על מנת להציג ולדון בשאלות שונות שאינן קשורות אחת בשנייה, מבלי ליצור קשר ענייני אחד ביניהן.

הספר פורסם לראשונה על ידי האגודה להצלת גנזי תימן, בתרגומו וביאורו של הרב יוסף קאפח, יחד עם שני חיבורים נוספים של רבני תימן - "גן השכלים" של ר' נתנאל בירב פיומי ו"ספר המעלות לדרגות ימות המשיח" (על ידי מחבר שלא נודע שמו). כמו כן, הספר יצא בשתי מהדורות נוספות במכון משנת הרמב"ם.

== לקריאה נוספת ==
* הרב יוסף קאפח, מבוא לספר, להלן "קישורים חיצוניים"

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.otzar.org/wotzar/Book.aspx?149874& שו"ת רבנו חטר בן שלמה אלד'מארי, מכון משנת הרמב"ם (תשס"א)], באתר אוצר החוכמה
* [http://www.nosachteiman.co.il/?CategoryID=1268&ArticleID=8493 על רבנו חטר בן שלמה אלד'מארי], באתר נוסח תימן
קטגוריה:חיבורי חכמי תימן
קטגוריה:ספרי המאה ה-15
קטגוריה:ספרי שאלות ותשובות: ראשונים
רבי אבא בר פפי

רבי אבא או רבי בא בר פַּפַּי (נפטר בשנת 375) היה אמורא ארץ ישראלי בדור הרביעי, חי ופעל במאה ה-4.

==רבותיו וחבריו==
רבי אבא בר פפי מוזכר רק בתלמוד הירושלמי ובמדרשים הנובעים ממנו, והם המקור לידיעות אודותיו.

בענייני אגדה היה תלמידו של רבי לוי ועמיתו של רבי יהושע דסכנין. מימרות רבות משל רבי לוי מובאות בתלמוד הירושלמי ובמדרשים הנובעים ממנו בשם שניהם. הוא גם מסר דברי הלכה בשם רבי חמא בר חנינא, רבו של רבי לוי.

למד עם רבי יודן ורבי מנא מפי רבי יוסי בר זבידא. והיה גם חברם של רבי אבא מרי ורבי יצחק בר נחמן.

מובאים בשמו מאמרי הלכה ואגדה במקומו במקומות שונים בתלמוד הירושלמי.

== זיהויים נוספים ==
יש המשערים שהוא רבי אבא הכהן בר פפא, שנהג להימנע מללכת בדרך על יד קבוצות גדולות של בני אדם בדרך כדי לא להטריחם לקום מפניו, ורבי יוסי בר זבידא אמר לו שעדיף לו לעבור בפניהם ולא ללכת בדרך אחרת כדי להביא אותם ביראת שמים בקימתם מפניו. הרב הימן מונה את רבי אבא הכהן בר פפא כאמורא בפני עצמו.

הרב אהרן הימן דוחה את האפשרות שהיה בנו של רב פפי, כי רבי אבא פעל בתקופת פריחה של ישיבות ארץ ישראל, ואילו בימי רב פפי כבר חרבו ישיבות ארץ ישראל, והמרכז התורני כולו עבר לבבל.

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
* 
* מרדכי מרגליות (עורך), "ר' אבא בריה דר' פפי", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, מהדורת אייזנברג תשס"ז, כרך א, עמ' 6
* 

==קישורים חיצוניים==

* 

==ביאורים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור הרביעי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:נפטרים ב-375
רבי אבא בר פפא

רבי אבא בר פפא היה אמורא בבלי, ואחר כך ארץ ישראלי, בדור השלישי.

== ביוגרפיה ==
רבי אבא היה חברו של רבי זירא, הוא עלה לפניו לארץ ישראל ונשלח על ידו לרבי יעקב בר אידי שישב בצור כדי לברר אצלו שמועה בהלכה. הוא הספיק לעלות לארץ ישראל עוד בחייו של רבי יוחנן וללמוד בבית מדרשו.

האמוראים היחידים שמוסרים בשמו מימרות הם רבי פנחס (בהלכה) ורבי פנחס בר חמא (באגדה).

הרב יעקב צבי יאליש הציע לזהותו עם אבא מר בנו של רב פפא, אולם הרב אהרן הימן דחה את ההשערה מכיוון שאבא מר בנו של רב פפא חי בדור השישי, הרבה יותר מאוחר מתקופת רבי זירא, ובדורו ישיבות ארץ ישראל כבר נחרבו והמרכז התורני היחיד היה בבבל. השערה אחרת היא שאביו היה רב פפא סבא תלמידו של רב.

==מדבריו==
ידועה דרשתו: .

במסכת בבא קמא הביא שלושה דברים בשם אמוראים אחרים:
* - היתר לחלל את השבת כדי למנוע מגפת שחין
* - קשה לשנות את מזלו הרע של אדם שננעלו בפניו דלתות ההצלחה
* - היתר איסור אמירה לנוכרי מפני מצוות יישוב ארץ ישראל

מימרות נוספות משלו מובאות בתלמוד הבבלי והירושלמי ובמדרשים, אך בחלק מן המקרים לא ברור אם מדובר בו או באמוראים אחרים.

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
* 
* מרדכי מרגליות (עורך), "ר' אבא בר פפא", אנציקלופדיה לחכמי התלמוד והגאונים, מהדורת אייזנברג תשס"ז, כרך א, עמ' 6

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי בבל
קטגוריה:הדור השלישי לאמוראי ארץ ישראל
קטגוריה:תלמידי רבי יוחנן
קטגוריה:עולים מבבל לארץ ישראל בעת העתיקה
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-3
אליפות העולם בכדורסל 1978

אליפות העולם בכדורסל 1978 הייתה אליפות העולם השמינית בכדורסל, שנערכה על ידי פיב"א. האליפות נערכה ב בין התאריכים 1 באוקטובר ל-14 באוקטובר 1978 וכללה 14 נבחרות.

 זכתה באליפות השנייה בתולדותיה לאחר ניצחון בהארכה במשחק הגמר על .

==שיטת המשחקים==
בנוסף למארחת והאלופה המכהנת , השתתפו בטורניר גם אלופות אמריקה הדרומית (), אפריקה () ואוקיאניה (), שלוש נבחרות מאליפות אירופה בכדורסל (, ו), שתי נבחרות מאליפויות אמריקה המרכזית ( ו) ואסיה ( ו), ושתי נבחרות מוזמנות ( ו).

הנבחרות חולקו לשלושה בתים בני ארבע נבחרות כל אחד בשלב המוקדם. שתי הראשונות מכל בית העפילו לסיבוב חצי הגמר שנערך בשיטת ליגה בת סיבוב אחד. ו העפילו לשלב הגמר ישירות.

בסיום שלב חצי הגמר חולקו הקבוצות חולקו לזוגות למשחק הגמר, משחק על המקום השלישי ומשחקים על מקומות 5 ו-7.

==שלב הבתים==
משחקי שלב הבתים התקיימו במנילה.
===בית א'===

===בית ב'===

===בית ג'===

==שלב חצי הגמר==
משחקי חצי הגמר התקיימו בקזון סיטי.

{| style=border-collapse:collapse border=1 cellspacing=0 cellpadding=5
|- align=center bgcolor=#efefef
!
!מדינה
!משחקים
!ניצחונות
!הפסדים
!סלים
!הפרש
!נקודות
|-bgcolor=#ccffcc
|align=right|1.||||7||7||0||645-731||86+||14 
|-bgcolor=#ccffcc
|align=right|2.||||7 ||6||1||550-691||141+||13 
|-bgcolor=#ccccff
|align=right|3.||||7||5||2||571-648||77+||12 
|-bgcolor=#ccccff
|align=right|4.||||7||4||3||582-609||27+||11 
|-bgcolor=#ffffcc
|align=right|5.||||7||3||4||605-612||7+||10 
|-bgcolor=#ffffcc
|align=right|6.||||7||2||5||644-605||39-||9 
|-bgcolor=#ffcccc
|align=right|7.||||7||1||6||632-566||66-||8 
|-bgcolor=#ffcccc
|align=right|8.||||7||0||7||754-521||233-||7
|}

==שלב הגמר==
===משחק על המקום ה-7===

===משחק על המקום ה-5===

===משחק על המקום השלישי===

=== משחק הגמר===

==הדירוג הסופי==
{| class="wikitable"
|-
! מיקום !!width=200px|נבחרת!!תוצאה
|- bgcolor=gold
! 1
|||10–0
|- bgcolor=silver
! 2
|||6–2
|- bgcolor=cc9966
! 3
|||8–2
|-
! 4
|||6–4
|-
! 5
|||6–4
|-
! 6
|||4–6
|-
! 7
|||4–6
|-
! 8
|||0–8
|-
! 9
|||5–2
|-
! 10
|||4–3
|-
! 11
|||2–5
|-
! 12
|||2–5
|-
! 13
|||1–6
|-
! 14
|||1–6
|}

==חמישיית הטורניר==
* קרשימיר צ'וסיץ', סנטר
* דראז'ן דליפאגיץ', סמול פורוורד
* דראגן קיצ'נוביץ', קלע
* אוסקר שמידט, קלע
* ולדימיר טקצ'נקו, סנטר

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/mundial/1978_MANILA.htm תוצאות התחרות]

1978
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1978
קטגוריה:תחרויות ספורט בפיליפינים
חיים אזולאי

חיים אזולאי (נולד ב-22 בספטמבר 1945 במרוקו) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצת בית"ר ירושלים במשך כעשר עונות, והיה שותף לעליית הליגה ההיסטורית של הקבוצה בעונת 1966/1968.

==ביוגרפיה==
אזולאי, אחיהם של הכדורגלנים חנן, מאיר, עודד, ושלמה אזולאי, עלה לישראל כשהיה בן 4. בגיל 16 צורף לקבוצת הבוגרים של בית"ר ירושלים בגיל 16 בהמלצתו של חברו לספסל הלימודים בבית ספר אורט ושחקן בית״ר, אודי רובוביץ'. בעונתו הראשונה בקבוצה, עונת 1962/1963 בליגת המשנה, כבש את שער הבכורה שלו בקריירה במשחק נגד הפועל לוד.

אזולאי זכור בבית"ר ירושלים בעיקר בגלל השערים הדרמטיים שלו שהיו מכריעים משחקים. כך למשל בעונת העלייה לליגה הבכירה, 1966/1968 (העונה הכפולה), כבש צמד במשחק מול מכבי רמת עמידר שהקנה לבית"ר את הניצחון והמקום הראשון בדרך לליגה הבכירה. כמו כן, בעונת 1970/1971 כבש צמד בנגיחות לשערה של הפועל ירושלים, היריבה העירונית, הפך את התוצאה באותו המשחק בו ניצחה בית"ר בתוצאה 2-1. בנוסף, זכה אזולאי לכבוש תוך מספר דקות שלושער במשחק דרבי אחר.

בשנותיו האחרונות לקריירה סבל מפציעות חוזרות, ולאחר ששבר את הרגל במשחק נגד מכבי נתניה בעונת 1972/1973 פרש ממשחק פעיל. בסך הכל שיחק בקבוצה הבוגרת של בית"ר ירושלים במשך עשר עונות במהלכן כבש 57 שערים, והוא מדורג במקום התשיעי ברשימת המבקיעים של הקבוצה בכל הזמנים. אזולאי היה נוגח מצטיין, ולטענתו מתוך 80 שערים (בכל המסגרות) כבש 45 שערים בנגיחה. מספר חולצתו לאורך מרבית שנותיו היה 11, והוא כיהן לתקופה מסוימת גם כקפטן הקבוצה.

במשך עונת 1973/1974 שימש אזולאי כמנהל הקבוצה הבוגרת של בית"ר ירושלים, ואף הדריך את הקבוצה במשחקים ספורים כממלא מקומו של מישל פורטל מאמן הקבוצה בשנה זו. לאחר סיום תפקידו בבית"ר פנה לעבוד בחברת הגיחון, שם עבד כ-47 שנים עד לגיל הפנסיה.

בנו, רונן אזולאי, שיחק גם הוא תקופה מסוימת בבית"ר ירושלים. בנוסף לאחיו, שיחקו בבית"ר ירושלים גם חמישה אחיינים ממשפחתו.

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:עולים לאחר קום המדינה: 1948–1950
קטגוריה:ישראלים ילידי מרוקו
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1945
The Awful German Language

The Awful German Language (מילולית: השפה הגרמנית הנוראית) הוא חיבור סאטירי משנת 1880 מאת הסופר מארק טוויין, אשר נכלל כנספח 4 (Appendix D) של הספר "נווד בנכר" . החיבור עוסק בצורה סאטירית בשפה הגרמנית ובקושי של דוברי אנגלית ללמוד אותה כשפה שנייה.

== רקע ==
טוויין החל ללמוד גרמנית בגיל 15, אך הפסיק וחזר ללמוד את השפה 28 שנים לאחר מכן בעקבות הכנה לטיול נסיעה לאירופה. בשנת 1887, במהלך שהותו בגרמניה, חלם חלום, אשר תיאר אותו ביומנו ש"כל הזרים הרעים הלכו לגן עדן הגרמני, לא יוכלו לדבר והיו מבקשים ללכת למקום האחר". המסה פורסמה בחלק השני של הספר "נווד בנכר", ותואר כ"המאמר הפילוסופי החשוב ביותר שכתב טוויין". ב-10 באוקטובר 1897, נשא טוויין בווינה הרצאה שכותרתה "Die Schrecken der deutschen Sprache" (האימה של השפה הגרמנית), והמשיך להרצות בנושא עד תחילת המאה ה-20.

== המאמר ==
=== מורפמות ופעלים===
במאמר, מתאר טוויין את הכעס שלו על הדקדוק הגרמני בסדרה של שמונה דוגמאות הומוריסטיות הכוללות פעלים הניתנים להפרדה, נטיית שם ומילים מורכבות. כפי שהנושא מרמז, טוויין אמנם מתמקד בגרמנית כשפה, אבל עוסק גם בשפה האנגלית לצורך השוואה. הדבר מאפשר ניתוח במשקל לשוני המיוחס להיבטים טיפולוגיים וסגנוניים שונים של השפה אשר סובבים סביב ההבדל בין שפה אנליטית כמו האנגלית מול הגרמנית שהיא שפה סינתטית עם ריבוי מורפמות, אשר יש בה גם כמה מאפיינים אנליטיים. טוויין מדגיש את השינויים הללו באמצעות תרגום בין-ליניארי, אופן תרגום המנסה לשמר את שפת המקור ללא הקשר ובאופן מילולי, ושיטה זו מדגישה את המכניקה של השפה המתורגמת.

כמאמרים אחרים של טוויין, גם כאן הוא עוקצני, אירוני, ומעלה חיוך על פני הקורא. 
כאשר טוויין כותב על מערכת ההטיה המורכבת בשפה הגרמנית, הוא כותב, לדוגמה: 

=== מגדר ===
בניגוד לאנגלית, בה כמעט אין הבחנה למגדר, הגרמנית (כמו גם העברית ושפות אחרות) היא שפה תלויית מגדר, בה כל עצם הוא במין מוגדר: זכר או נקבה. בגרמנית קיים גם מין סתמי, נייטרלי, ללא מגדר. אין בשפה הגרמנית שם עצם שלא נקבע לגביו מראש מינו המגדרי. כתוצאה מכך, מעבר לכך שהיידוע משתנה בהתאם למגדר בלשון, גם הפועל והתואר הנילווים לשם העצם, אמורים להשתנות בהתאם. 

טוויין מרגיש לכך טקסט עוקצני בהתאם. לדוגמה:

לפי הבלשן גיא דויטשר, למעשה, מגדר בלשון אינו ייחודי דווקא לשפה הגרמנית, ונפוץ ברבות מהשפות המערביות, ביניהן צרפתית, רוסית, לטינית, ואף עברית. זאת אף אם מאמרו של טוויין מדבר ספציפית על השפה הגרמנית, אותה למד, ובה הוא נהנה להתנגח.

== ראו גם==
* בנוגע ליהודים

==קישורים חיצוניים==
* [https://drive.google.com/file/d/0B4xHZbr3vgOmYm5teGlsSzQ4a28/view?pref=2&pli=1 המאמר בגרמנית ובאנגלית]

== הערות שוליים==

 
קטגוריה:ספרי מארק טוויין
קטגוריה:מאמרים
דיאנרה טורס

דיאנרה טורס דלגדו (בספרדית: Dayanara Torres Delgado; נולדה ב-28 באוקטובר 1974) היא שחקנית וזמרת פוארטו ריקנית, מיס תבל 1993.

==ביוגרפיה==
טורס נולדה בסן חואן והתגלתה בגיל 17 בעירה. היא הוזמנה לייצג את אזורה בתחרות מלכת היופי של פוארטו ריקו וזכתה במקום הראשון ובאותה שנה הוכתרה למיס תבל.

לאחר כהונתה שימשה כשגרירה של קרן החירום הבינלאומית של האומות המאוחדות לילדים וייסדה את "קרן דיאנה טורס" שהעניקה מלגות לסטודנטים ממעמד סוציו אקונומי נמוך בפוארטו ריקו ובתחרות מיס תבל 1994 היא ביצעה דואט ביחד עם זמר נוסף את השיר "עולם חדש" מתוך הסרט אלאדין.

ב-1998 יצא אלבומה היחיד כזמרת הנקרא "Antifaz" ויצאה גם בובה על שמה "בובת דיאנרה" המעוצבת על פי תווי פניה.

היא השתתפה כשחקנית במספר סרטים בפורטו־ריקו וביניהם "לינדה שרה" לצד צ'איאן, ב-2004 שיחקה תפקיד אורח בסדרה היפים והאמיצים. בשנת 2006 שיחקה בתפקיד הראשי בסדרה הטלוויזיה "שמור עליי" צד קתרין אוקסנברג המבוססת על טלנובלה ארגנטינאית משנת 2003, ובנוסף שימשה ככתבת במגזין הבידור "Access Hollywood".

ב-2000 נישאה לזמר מארק אנתוני, לזוג נולדו שני ילדים וב-2004 הם התגרשו והוא נישא לג'ניפר לופז.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה פוארטו ריקניות
קטגוריה:זמרות פוארטו ריקניות
קטגוריה:דוגמניות פוארטו ריקניות
קטגוריה:זוכות מיס פוארטו ריקו
קטגוריה:זוכות מיס תבל
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס אינטרנשיונל
קטגוריה:משתתפות בתחרות מיס תבל 1993
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1974
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1974
אורות רעידת אדמה

אורות רעידת אדמה הם אורות בצבעי קשת העשויים להופיע לפני או במהלך תנועה טקטונית, פעילות סייסמית כגון רעידת אדמה או התפרצות געשית. האורות מוקרנים על העננים שבסביבת האירוע. העדות הקדומה ביותר והמוסכמת על החוקרים של תצפית בתופעה זו, היא משנת 373 לפני הספירה. התופעה מתרחשת באזורים גאוגרפיים מסוימים ובהם סין וצפון אמריקה, ואינה כלל עולמית. מדענים מציעים הסברים שונים לתופעה ובהם שינויים באבנים ובמינרלים המקרינים אור אל העננים.

==קישורים חיצוניים==
* 
*[http://rotter.net/forum/scoops1/306189.shtml גואיאקיל, אקוודור: 'אור מוזר' נצפה בשמיים רגע לפני (או בזמן) רעידת האדמה] באתר רוטר נט 
*[https://web.archive.org/web/20160303202450/http://www.isfep.com/FF_EQ_SSE_2003.pdf Strange Pre-Earthquake Phenomena]
* [https://youtu.be/rzo5TCWlmr4?si=xb10FT3QDAjQNnsM תופעה זוהרת: אורות מוזרים בשמיים אחרי רעידות אדמה] ראיון של פרופ’ קולין פרייס בתוכנית של "לונדון וקירשנבאום"
* 
* 2023 מרוקו: [https://maariv.co.il/news/viral/Article-1036937 דקות לפני רעידת האדמה: הבזק מסתורי האיר את שמי מרוקו - זו הסיבה לכך]

קטגוריה:אור
קטגוריה:סייסמולוגיה
קטגוריה:מקורות אור
קטגוריה:מסתורין
ארון מקאנגק

ציור בצבעי מים של ארון מקאנגק: אישה הרוחצת בנהר, מותקפת על ידי [[ניבתן, לאחר קללה של מכשף אינואיטי]]
ציור של ארון מקאנגק על המיסיונרים והגרינלנדים, מתוך ספר שהוציא [[המוזיאון הבריטי]]
ארון מקאנגק (בדנית: Aron fra Kangeq, בגרינלנדית: Aalut Kangermiu; 9 באפריל 1822 – 12 במרץ 1869) היה צייד, צייר והיסטוריון אוראלי אינואיטי גרינלנדי.

==ביוגרפיה==
ארון מקאנגק נולד בקאנגק , גרינלנד. הוא היה צייד וב-1850 לאחר שחלה בשחפת החל לצייר ולכתוב.

ארון מקאנגק צייר ציורים בצבעי מים, בעיפרון ותחריטים, בעיקר בנושאי התרבות האינואיטית, ההיסטוריה שלהם והמפגשים האלימים שלהם עם הכובשים מדנמרק. 

סיפוריו הפכו לקלסיקה אצל ילדי גרינלנד.

נכתב על יצירותיו כי הן "מתארות בצורה מפורטת מקומות ואירועים בגרינלנד, ומהוות עדות היסטורית להבנת העבר".

89 מ-400 הציורים שלו מוצגים במוזיאון האתנוגרפי באוסלו. אוסף זה צונזר מתוך האוסף הגדול הנמצא בנוק. הציורים בעלי אופי דתי, פוליטי ומיני, ועשירים בדימויים שלהם.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציירים
קטגוריה:היסטוריונים שבעל-פה
קטגוריה:אינואיטים גרינלנדים
קטגוריה:אמנים גרינלנדים
קטגוריה:ילידי 1822
קטגוריה:נפטרים ב-1869
סטיבן פוסטר

סטיבן קולינס פוסטר (באנגלית: Stephen Collins Foster; 4 ביולי 1826 – 13 בינואר 1864) היה כותב ומלחין שירים אמריקאי. נודע כ"אבי המוזיקה האמריקאית".

פוסטר הלחין למעלה מ-200 שירים. בין שיריו "Oh! Susanna", "Camptown Races", "Old Folks at Home", "My Old Kentucky Home", "Jeanie with the Light Brown Hair", "Old Black Joe", ו-"Beautiful Dreamer". שיריו עדיין נפוצים ומבוצעים עד היום ולחלקם קיימות גם גרסאות עבריות.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:חברי היכל התהילה לאמריקאים הגדולים
קטגוריה:מלחינים אמריקאים במאה ה-19
קטגוריה:בוגרי מכללת וושינגטון וג'פרסון
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1826
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1864
יצחק מונסה

יצחק (איציק) מונסה (ה'תש"ב, 1941 - ד' בשבט ה'תשפ"א, 17 בינואר 2021) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצת בית"ר ירושלים במשך כ-10 עונות, היה שותף לעליית הליגה של בית"ר ירושלים בעונת 1966/1968. נודע בכינוי ״מונסילון״ על שם מהירותו.

== ביוגרפיה ==
מונסה נולד בירושלים לרבי יעקב מונסא, מקובל ירושלמי מראשי ישיבת רחובות הנהר, ולכחילה רחל, והתייתם מהוריו בגיל צעיר. גר אצל גיסו יצחק שלום סופר נכד הרב יעקב חיים סופר בעל כף החיים שהיה הגזבר הראשי של בית"ר ירושלים.

עלה מהנוער של בית"ר בגיל 16, בעונת 1958/1959 ובאותה עונה אף כבש את שער הבכורה בבוגרים במשחק נגד הפועל עפולה בליגת המשנה.

עונות 1964/1965 ו-1966/1968 (העונה הכפולה) בהן כבש 11 שערים בכל עונה, היוו מבחינתו עונות השיא בקריירה.

החל מפברואר 1967 שיחק כשלושה חודשים בקבוצת הכדורגל של אטלנטה בארצות הברית. במאי של אותה שנה, חזר ארצה לשחק בבית"ר עונה לאחר מכן (1968/1969) נפצע במיניסקוס והושבת לעונה שלמה. בעונה העוקבת חזר לסגל בית"ר אך לא הרבה לשחק ופרש בעונה שלאחר מכן.

מונסה שיחק בקבוצה הבוגרת של בית"ר במצטבר במשך כ-10 עונות, במהלכן כבש 51 שערים, כאשר הוא במקום העשירי ברשימת המבקיעים של הקבוצה בכל הזמנים (נכון ל-2021). יזכר גם כמי שבישל לאודי רובוביץ׳ את שער עליית הליגה ההיסטורי במשחק מול רמת עמידר בשנת 1968.

ניהל את מחלקת הנוער של בית"ר ירושלים בתקופה מסוימת. תקופה ארוכה עבד בגזברות עיריית ירושלים.

==חיים אישיים==
יצחק מונסא נשא לאשה את אסתר אתי סימן טוב, התגורר בירושלים בשכונת רמות, נפטר בן 80 ב-17 בינואר 2021 ללא צאצאים.

==לקריאה נוספת==
*[https://www.beitarfc.co.il/news/monsa_1701/?fbclid=IwAR3GiqHUDZSKd9n2DGnKSeQ6bHFrFLCJEnSGizbgScnifo3GQ2cgmZ_6PjA "האיש שלא ידע פחד" כתבה לזכרו של יצחק איציק מונסילון (מונסא)]

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אנשי היישוב ילידי הארץ
קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:חלוצי כדורגל ישראלים
קטגוריה:כדורגלני בית"ר ירושלים
קטגוריה:ירושלים: כדורגלנים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2021
מנשק זוויתי (תעופה)

תמונה של מטוס [[לוקהיד A-12 המדגימה את המנשק הזוויתי.]]

בתעופה, מִנְשָׁק זָוִיתִי הוא שינוי חד בזווית במבנה המרכזי של המטוס בדרך כלל בציר האופקי, הנמשך בחלק מאורך גוף המטוס. לעיתים יהיה המנשק הארכה אופקית במבנה המטוס היוצרת מעין שפה לאורך הגוף המשתלבת בדרך כלל עם הכנפיים. במטוסים ימיים המנשק הזוויתי הוא החלק בגחון שמעוצב כמו מנשק זוויתי של ספינות.

למנשק זוויתי אופקי ישנם מספר תפקידים בתעופה, החל משיפור ביצועים אווירודינמיים של מטוס וכלה בשיפור שטח חתך מכ"ם לצורכי חמקנות.

==היסטוריה==
מבנה מנשק זוויתי במטוסים היה בשימוש עוד במאה ה-19 המאוחרת, כאשר חלוצים בתעופה שילבו כנפיים עם מבנה של סירות לטובת נחיתה רכה במים ולכן המבנה שלהם היה דומה בתפקידו ומאפייניו למבנה המנשק בספינות. 

בשנות ה-1950 המאוחרות במהלך פיתוח מטוס ריגול לטובת הסי איי איי, מהנדסי סדנת הבואשים בראשותו של קלארנס ג'ונסון ניסו להקטין את שטח חתך המכ"ם של המטוס שלהם, בשביל לעשות את זה הם שילבו הארכות מחודדות מאף המטוס שהשתלבו עם הכנפיים. בהארכות אלה מהנדסי לוקהיד שילבו משולשים של חומר מרוכב סופג קרינת מכ"ם, מה שהשיג את המטרה וקבעה את הצללית הייחודית של מטוס ה-לוקהיד A-12 וכל משפחת מטוסי הציפור השחורה שפותחו ממטוס זה.

בשנות ה-1970 מחקר בתחום החמקנות נמצא שמנשק זוויתי מתון מונע החזרי מכ"ם ממבנים פינתיים וכן מגלים זוחלים (ראה ערך חמקנות) ועל ידי כך תורם לחמקנות המטוס, עקב ממצאים אלו מבנה ממשק זוויתי משולבים בכלל מטוסי קרב מהדור החמישי המבצעיים ואלה בתהליך פיתוח.
==מאפיינים==
מנשק זוויתי משמש כהארכה לכנפיים ולכן מסוגל לייצר עילוי במהלך טיסה ויכול להחליף את משטחי הקנראד במטוסים חמקנים. כמו כן מנשק זוויתי מגביר יציבות אופקית ובציר הסבסוב עקב צורתו הפחות בולטת לרוחות צד וזרימת אוויר מהחלקה, עקב כך גם פוחת הצימוד החלקה לגלגול בעיקר במהירויות נמוכות. בטיסה מהירה המנשק מסוגל לאזן במידת מה את תזוזת מרכז העילוי אחורה במהירויות על קוליות על ידי יצירת עילוי (שגודל ביחס למספר המאך בריבוע) ועל ידי כך להקטין את פקודת ההגאים הדרושה לתמרון ולקיזוז ועל ידי כך לשפר את ביצועי השיוט וטווח המטוס. בתמרונים בזווית התקפה גבוהה המנשק הזוויתי יוצר מערבולות הנצמדות למנשק ולכנפיים ומייצרות עילוי במקום להתנתק מהכנף ולא לתרום לעילוי כלל.
==מטוסים הכוללים מנשק זוויתי==
*כל משפחת מטוסי הציפור השחורה:
**לוקהיד A-12
**לוקהיד YF-12
**לוקהיד SR-71
**לוקהיד D-21
*F-16
*מטוסי קרב מהדור החמישי

קטגוריה:רכיבי כלי טיס
קטגוריה:אווירודינמיקה
קטגוריה:מונחים בתעופה
תסמונת מקלאוד

תסמונת מקלאוד (באנגלית: McLeod phenomenon) היא תסמונת גנטית (פגם גנטי) נסגנית הקשורה בכרומוזום X המשפיעה על מערכת הדם, המוח, מערכת העצבים ההיקפית, מערכת השריר-שלד, והלב. היא נגרמת על ידי מוטציות העוברות בתורשה על הגן XK הקיים על כרומוזום X. גן זה אחראי על הפקת החלבון Kx, חלבון תמיכה משני לאנטיגן קל (Kell antigen) הנמצא על כדוריות דם אדומות.

==מאפיינים קליניים==
לרוב חולים יתחילו לחוש בתסמינים בשנות ה-50 לחייהם והתקדמות המחלה היא איטית. תסמינים נפוצים הם נוירופתיה פריפרית, הגדלת שריר הלב (קרדיומיופתיה) ואנמיה המוליטית. מאפיינים נוספים כוללים מחולית (כוריאה), עוויתות ("טיקים") בפנים, תנועות אחרות בפנים (נשיכת לשון ושפתיים), התקפי פרכוסים, שיטיון (דמנציה) מאוחר, ושינויים התנהגותיים.

==ממצאים מעבדתיים==
תסמונת מקלאוד היא אחת הבודדות בהן מופיעים תאי דם אדומים דיסמורפיים/קוצניים (Acanthocyte) בבדיקת משטח דם. בדיקת דם תעלה תמונה של אנמיה המוליטית. עליה בערכי קריאטנין קינאז לרוב תלווה ממצאים של מיופתיה בחולים בתסמונת.

==ממצאים פתולוגיים==
בדיקת תהודה מגנטית (MRI) תראה תהודה מוגברת באזור T2 ב-Putamen עם אטרופיה והרחבת חדרים משנית. נתיחה לאחר המוות תראה אובדן נוירונים ואובדן חומר אפור. שינויים דומים יכולים להתרחש בבלוטת התלמוס, החומר השחור, וב-Putamen. המוחון וקליפת המוח (קורטקס) לרוב אינם נפגעים.

==היסטוריה==
תסמונת מקלאוד מורשת בהורשה רצסיבית בתאחיזת X
התסמונת נתגלתה בשנת 1961, יחד עם מערכת אנטיגן Kell, וקרויה על שם החולה הראשון שאובחן כלוקה בה - סטודנט לרפואת שיניים מאוניברסיטת הרווארד בשם יו מקלאוד, אשר תרם דם באופן שגרתי, ובבדיקה של הדם הנתרם נתגלה כי תאי הדם האדומים שלו הציגו ערכים נמוכים של מערכת Kell - ותחת מיקרוסקופ נראו "קוצניים" (Acanthocyte).

מקובל לחשוב כי הנרי השמיני לקה בתסמונת זו.

==אפידמיולוגיה==
0.5–1 מכל 100,000 אנשים לוקים בתסמונת. תמונת הדם של גברים הלוקים בתסמונת יכולה להראות דרגות שונות של פגמים בשכבה הפנימית של דופן תא הדם האדום, וכן המוליזה. תמונת הדם של נשים אשר לוקות בתסמונת תציג רק לעיתים נדירות פגמים בתאי הדם האדומים, והמוליזה קלה ביותר. הסיבה לחומרה הקלה יותר אצל נשים קשורה ככל הנראה לעובדה שהמחלה נישאת על כרומוזום X, בעקבות השתקה של כרומוזום X (אפקט ליון).
התסמונת יכולה לגרום לעליה באנזים קריאטנין קינאז, לקטאט הידרוגנאז.

==טיפול==
אין טיפול ידוע לתסמונת. הטיפול הוא תסמיני בלבד. תרופות שונות יכולות לסייע בניהול התקפי הפירכוסים, והמאפיינים הפסיכיאטריים והלבביים - למרות שהטיפול בכוריאה (מחולית) לא הוכח כיעיל בחולים אלו.

==פרוגנוזה==
חולה טיפוסי המתחיל להראות תסמיני מחלה סביב גיל 50 הוא בעל תוחלת חיים של 5 - 10 שנים. חולים אשר לוקים בקרדיומיופתיה במקביל לתסמינים האחרים הם בעלי סיכון מוגבר ללקות באוטם שריר הלב ולמות כתוצאה מכך. בחולים עם תסמינים מועטים, תוחלת החיים טובה יותר.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK1354/ מידע על התסמונת], באתר NCBI 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מחלות דם והפרעות במנגנון החיסון
קטגוריה:מחלות מערכת העצבים
מקלאוד
קטגוריה:מחלות ותסמונות תורשתיות
קטגוריה:מומים מולדים במערכת העצבים
קטגוריה:מחלות לב וכלי דם
קטגוריה:מחלות נדירות
Siehe zu, daß deine Gottesfurcht nicht Heuchelei sei, רי"ב 179

Siehe zu, daß deine Gottesfurcht nicht Heuchelei sei (בעברית: השמר לך, פן תהפוך יראת האלהים שלך לחנופה), רי"ב 179, היא קנטטה שהלחין יוהאן סבסטיאן באך בהיותו בלייפציג. ביצועה הראשון היה ביום ראשון ה-11 שלאחר חג השילוש הקדוש, ב-8 באוגוסט 1723.

==רקע==
באך עבד כנגן עוגב בעיר מילהאוזן בין 1707 ל-1708, אך שלח ידו גם בהלחנת קנטטות. לאחר מכן היה מלחין החצר של הדוכס בוויימאר מ-1708 עד 1717, וחיבר שם כ-20 קנטטות "דתיות" שנועדו לביצוע כחלק מתפילת יום ראשון בכנסייה. לאחר מכן עבר לעיר קטן, התמנה לקאפלמייסטר וחיבר שם מוזיקה בסגנון חופשי ולא דתי.

במאי 1723 התמנה באך לתפקיד מנצח המקהלה ואחראי על המוזיקה בכנסיות המרכזיות בלייפציג. הוא חי ופעל בעיר כ-27 שנים, עד מותו. שם כתב את רוב הקנטטות שלו: מתוך יותר מ-200 קנטטות שידוע עליהן כיום, פחות מ-40 נכתבו עד הגיעו ללייפציג וכל השאר נכתבו בעיר; בדומה לעבודתו בוויימאר, מטרתו הייתה להלחין קנטטה עבור כל מועד בשנה הליטורגית, כלומר ימי ראשון וחגים, תוך כמה שנים. עם זאת, בגלל העומס הגדול והקושי בהלחנת יצירות כה רבות, נהג מדי פעם לבצע שוב קנטטות ישנות שלו, לעיתים עם עריכות ושינויים קלים או הרחבות.

קנטטה זו הייתה העשירית שהלחין באך מאז החל למלא את תפקידו בלייפציג, לאחר רי"ב 75, רי"ב 76, רי"ב 24, רי"ב 167, רי"ב 147, רי"ב 186, רי"ב 136, רי"ב 105 ורי"ב 46. הוא השתמש במוזיקה של שלושה קטעים מהקנטטה ליצירות הליטורגיות מס' 234 ו-236.

ב-1888 הוציאה לאור חברת באך את הקנטטה לראשונה, בכרך 35 של פרסומיה.

==מילים ומוזיקה==
סדר הקריאה לאותו יום כולל פסוקים מהאיגרת הראשונה אל הקורינתים ומהבשורה על-פי לוקאס העוסקים במשל הפרוש והמוכס. על פי המשל, הפרוש פונה לאלוהים ומצדיק עצמו לפניו בכל המצוות שהוא עושה, ומחשיב עצמו לצדיק מן המוכס. לעומת זאת, המוכס פוחד אפילו לשאת את עיניו השמיימה, מכה על חטא ומבקש רחמים מאלוהים. על כך אמר ישו שהמוכס צדיק מן הפרוש. נושא הלברית מתקשר לפסוקי הקריאה וזהות המחבר אינה ידועה. החלק הראשון הוא פסוק מבן סירא המזהיר שעל האדם להיות לירא את אלוהים ביושר. שאר הטקסט משווה את מרבית המאמינים לפרוש מהמשל, שאמנם ממלא את חובותיו כלפי חוץ, אך מלא גאווה בליבו. הוא מזהיר שאנשים כאלו לא יעמדו בפני אלוהים, עד שיתוודו על כל עוונותיהם בענווה. החלק האחרון הוא חלק ממזמור שכתב כריסטוף טייצה (Christoph Tietze).

הקנטטה נועדה לביצוע על ידי סולני סופרן, טנור ובס בליווי מקהלה בת ארבעה קולות, שני אבובים, שני כינורות, ויולה ובאסו קונטינואו. לקנטטה 6 חלקים:
# מקהלה: Siehe zu, dass deine Gottesfurcht nicht Heuchelei sei (השמר לך, פן תהפוך יראת האלהים שלך לחנופה)
# רצ'יטטיב לטנור: Das heutge Christentum (מצב הנצרות בימינו)
# אריה לטנור: Falscher Heuchler Ebenbild (דמות הצבועים המזויפים)
# רצ'יטטיב לבס: Wer so von innen wie von außen ist (מי אשר מתוכו ומלברו אחד הוא)
# אריה לסופרן: Liebster Gott, erbarme dich (אלהים יקר, רחם עלי)
# כורל: Ich armer Mensch, ich armer Sünder (אני, האדם המסכן והחוטא)

==הקלטות==
היצירה הוקלטה במלואה 11 פעמים בהקלטות מסחריות. בין המנצחים שביצעו את ההקלטות ניתן לציין את ניקולאוס הרנונקור (ב-1988), טון קופמן (ב-1997), מסאקי סוזוקי (ב-1999) וג'ון אליוט גרדינר (ב-2000).

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.bach-cantatas.com/BWV179.htm פרטי הקנטטה באתר קנטטות באך]
* [http://www.bach-cantatas.com/Texts/BWV179-Heb1.htm טקסט הקנטטה באתר קנטטות באך (בתרגום לעברית)]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קנטטות מאת יוהאן סבסטיאן באך
דמויי עטלפי פרי

דמויי עטלפי פרי (שם מדעי: Yinpterochiroptera) היא תת-סדרה בסדרת העטלפים המונה 6 משפחות.

תת-סדרה זו קוראת תיגר על החלוקה הישנה והמוכרת יותר בין עטלפי פרי לבין עטלפי חרקים. קבוצה זו מכילה הן עטלפי פירות והן 5 משפחות של עטלפי חרקים. האזכור הראשון של קבוצה זו היה במאמר מדעי של החוקר מארק שפריגר משנת 2001.

ההנחה של מייסד הקבוצה מתבססת על נתונים מולקולריים דומים בכל המשפחות הללו והיא נקראת על שמם של העטלפים הדומיננטיים בה - עטלפי הפרי. הקבוצה השנייה על פי חלוקה זו של הסדרה, היא תת-סדרת דמויי נשפון (Yangochiroptera).

==משפחות==
*עטלפי דבורה (Craseonycteridae) בה סוג ומין יחיד עטלף הדבורה (Craseonycteris thonglongyai)
*פרספוניים (Hipposideridae) - בה 10 סוגים
*עטלפי פרי (Pteropodidae) - בה 45 סוגים
*יזנוביים (Rhinopomatidae) - בה סוג יחיד יזנוב (Rhinopoma)
*פרספיים (Rhinolophidae) - בה סוג יחיד פרסף (Rhinolophus)
*ערפדים מדומים (Megadermatidae) - בה 5 סוגים

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:עטלפים
דמויי נשפון

דמויי נשפון (שם מדעי: Yangochiroptera) הם תת-סדרה בסדרה של עטלפים הכוללת 13 משפחות. תת-סדרה זו, ביחד עם מקבילתה - דמויי עטלפי פרי (Yinpterochiroptera), קוראת תיגר על החלוקה הישנה בין עטלפי פרי לבין עטלפי חרקים, שנקבעה בין השאר לפי מזונם, שעות פעילותם וגודלם.

תת-סדרה זו הוגדרה ב-1984 על ידי החוקר קארל פ. קופמן. הגדרת הקבוצה מסתמכת על נתונים גנטיים. בני קבוצה הם כולם עטלפי חרקים, החיים באזורים שונים ברחבי העולם ומעופפים בלילות בחיפוש אחר טרף. רוב המינים ניזונים מחרקים ופרוקי-רגליים אחרים, אך חלקם אוכלי דגים, אחרים יונקי צוף ואחרים טורפים חולייתנים קטנים או מוצצי דם.

==משפחות==
*נשפוניים (Vespertilionidae)
*אשמניים (Emballonuridae)
*פורפטריים (Furipteridae)
*אשפיים (Molossidae)
*שפתניים (Mormoopidae)
*מיסטציניים (Mystacinidae) 
*מיזופודיים (Myzopodidae) 
*נטליים (Natalidae)
*עטלפי בולדוג (Noctilionidae) 
*לילניים (Nycteridae) 
*זיזפיים (Phyllostomidae)
*דיסקתיים (Thyropteridae) 
*כנפניים (Miniopteridae) 

בעבר הייתה בתת-סדרה זו גם המשפחה לשעבר Antrozoidae, שכיום היא שבט Antrozoini בתת-משפחת Vespertilioninae שבמשפחת הנשפוניים.

==גלריה==
<gallery mode=packed heights=150>
Pipistrellus kuhlii.jpg|עטלפון לבן-שוליים
Big-eared-townsend-fledermaus.jpg|אוזנן אמריקני
Long-Tongued Bat at hummingbird feeder cropped.jpg|עטלף מקסיקני ארך-לשון
Emballonura semicaudata.jpg|אשמן זנב-נדן זקוף
Mexican free-tailed bat (8006856842).jpg|אשף מקסיקני 
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:עטלפים