המשבר ההומניטרי ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל

תושבים בודקים את הריסות דירה שנהרסה בתקיפות אוויריות ישראליות
בעקבות מתקפת הפתע של חמאס, פתחה ישראל במלחמת חרבות ברזל ברצועת עזה. המלחמה וסגירת המעברים להעברת אספקה לרצועה הביאו למשבר הומניטרי.<ref name="spiraling humanitarian crisis"></ref><ref></ref> בתחילת המלחמה הטילה ישראל מצור מלא על רצועת עזה, שהוביל למחסור בדלק, מים, מזון, תרופות וציוד רפואי חיוני.<ref name="spiraling humanitarian crisis" /><ref></ref> המצור והלחימה הביאו לירידה של 90% בזמינות החשמל, שרובו סופק על ידי חברת החשמל הישראלית עד לתחילת המלחמה. ירידה זו פגעה באספקת החשמל לבתי החולים, מערכת הביוב והשבתת מתקני ההתפלה המספקים מי שתייה,<ref></ref> שמגביר את החשש להתפשטות מחלות וזיהומים ברחבי עזה.

ב-6 בינואר 2024 הכריז משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים כי רצועת עזה הפכה למקום שאינו ראוי למגורים.<ref></ref> ב-27 בפברואר מסר המשרד שרבע מאוכלוסיית הרצועה, כ-576,000 איש, נמצאים כפסע מרעב המוני חמור.<ref></ref> בתחילת מרץ 2024, גורמים רפואיים בעזה דיווחו על ילדים שמתו עקב תת-תזונה והתייבשות. באמצע יוני 2024, ארגון הבריאות העולמי פרסם כי כ-8,000 ילדים אובחנו בתת-תזונה על רקע הפגזות מתמשכות וכן דווח על 32 מקרים של מוות מתת תזונה, ומתוכם 28 ילדים מתחת לגיל חמש.<ref></ref>

מנגד, מספר גורמים בישראל טענו באוקטובר 2023 כי אין משבר הומניטרי בעזה, אך בהמשך החריף המשבר ההומניטרי וגרם לרעב המוני ברצועת עזה.

== השפעה ==
=== מזון ===

על פי דיווחי אונר"א, ב-28 באוקטובר, חמישית מתוך המאפיות שנתמכו על ידי הארגון נפגעו. לחם הפך למאכל מרכזי ומורגש בו מחסור. כמו כן, המחסור בדלק לשינוע הקמח למאפיות מקשה על הפעלתן.<ref></ref> תוכנית המזון העולמית החלה להעביר מזון לעזה. לדברי סוכניות האו"ם כשליש מתושבי עזה סבלו מאי ביטחון תזונתי לפני מלחמה ועתה המספרים גדלים.<ref></ref> ב-7 בנובמבר, משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים עדכן כי אין מאפיות פעילות בעזה בגלל חוסר בדלק, מים וקמח וכי פחות מ-40% מכמות מזון הנדרשת בעזה מסופקת.<ref></ref> בזמן ההפוגה בלחימה (24 בנובמבר–1 בדצמבר), משאיות עם מזון הוכנסו לעזה כחלק מהסכם הפסקת האש. עלי זכי, דובר המשרד הירושלמי של תוכנית המזון העולמית אמר כי המזון "שנכנס לעזה כרגע לא מספיק כדי לענות על הצרכים של אנשים ולמנוע סכנת רעב".<ref></ref> ב-14 בדצמבר, במסיבת עיתונאים שערך קרל סקאו, סגן ראש תוכנית המזון העולמית, לאחר שביקר בעזה, אמר כי תשעה מתוך עשרה תושבי עזה אינם אוכלים כל יום ולא יודעים מהיכן תגיע הארוחה הבאה.<ref></ref><ref></ref> תוכנית המזון העולמית טוענת כי כמות המזון שנכנסה לעזה מתחילת המלחמה עומדת על 10% מכמות המזון הנדרשת לכלל האוכלוסייה ברצועה. באמצע דצמבר טענו ארגוני זכויות אדם שצה"ל מונע אספקה של מזון, מים ודלק ומעמיס קשיים על העברת סיוע הומניטרי. לטיעונים אלו, השיב מתאם פעולות הממשלה בשטחים כי מחסני האו"ם מלאים מזון וכי סיוע הומניטרי מגיע על בסיס קבוע לעזה. בדצמבר נערכה בדיקת מצב הביטחון התזונתי בעזה על פי מדד ה-IPC, מצא כי התושבים בעזה סובלים מחוסר ביטחון תזונתי ברמות הגבוהות ביותר. למרות שעל פי המדד עזה עדיין לא חצתה את סף הרעב, היא הזהירה כי הסיכון להרחבת רמת הרעב והעמקתו תגדל אם המלחמה לא תיפסק.<ref></ref> במרץ 2024, פורסמה הערכה נוספת של רמת חוסר הביטחון התזונתי בעזה. מתוך הדוח עולה, כי על פי מדד IPC, מעל 670,000 תושבים בעזה סובלים מרעב ומעל 870,000 נמצאים במצב חירום הומניטרי. מהדוח עולה שאם המצב לא ישתנה עד אמצע יולי 2024, מחצית תושבי עזה יסבלו מרעב.<ref></ref>

בעקבות המחסור במזון ברצועה נוצרו אי-סדרים רבים, ודווח על כנופיות חמושות שתוקפות ובוזזות משאיות סיוע. מאמצע מאי 2024, הודיע הפנטגון כי סיוע המזון שהועבר באמצעות המזח לא הגיע לתושבי עזה.<ref></ref> ב-28 ביוני צבא ארצות הברית פירק את המזח והצהיר כי ישקול להחזיר אותו לפעולה רק אם האו"ם יחזור לחלק את המזון. אנשי האו"ם חוששים לביטחון נציגיו וכלי הרכב.<ref name=":02"></ref> גאורגיוס פטרופולוס, ראש משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים בעזה, העריך כי ב-18 ביוני שלושה רבעים מהסיוע שנכנס לעזה, ממעבר קרן שלום, נבזז על ידי כנופיות חמושות ומועבר לשוק השחור. ארגוני הסיוע וישראל מאשימים זה את זה בחוסר היכולת לספק אבטחה לעובדי סיוע המחלקים את המזון.<ref></ref>

=== מים ===
עוד לפני תחילת המלחמה היה מחסור במי שתייה בעזה, אליה מים מגיעים ממספר מקורות: ב-2021 רשות המים הפלסטינית רכשה כ-6% מהמים ממקורות. כן ישנו מערך מצומצם להתפלת מי ים. רוב המים לעזה מגיעים מאקוויפר החוף, שסובל משאיבת יתר, חדירת מים מלוחים וביוב הגורמים לכך שהאקויפר נמצא על סף קריסה.<ref></ref> עם תחילת המלחמה, ישראל עצרה גם את העברת המים לעזה. ב-16 באוקטובר, החאמס טען שטרם חודשה אספקת המים לרצועת עזה ואילו ישראל טענה כי מים מסופקים לעזה.<ref></ref> למחרת, אונר"א הביעה חשש שתושבי עזה מתחילים להתייבש למוות כי המים הנקיים אוזלים.<ref></ref> ב-22 באוקטובר הצהיר האו"ם שתושבי עזה החלו לשתות מים מזוהמים.<ref></ref> על פי פרסום של האו"ם, רק ב-27 בנובמבר החל להגיע סיוע ראשון של מי שתייה.<ref></ref>

ביולי 2024 כוח בחטיבה 401 פוצץ מאגר מי שתייה ברפיח באמצעות מטעני חבלה, בהוראת מפקדי החטיבה. אחד החיילים העלה תיעוד של פיצוץ המאגר לרשתות החברתיות, לצד הכיתוב: "השמדת מאגר המים של תל סולטאן לכבוד שבת". בעקבות התקרית דווח כי צה"ל עורך תחקיר בחשד להפרת הדין הבינלאומי.<ref></ref>

מכלי מים רבים שחוברו לבתים נהרסו בהפצצות ישראליות. תושבי הרצועה נאלצו להשתמש במים מהברזים שמגיעים מהאקוויפר של עזה ומזוהמים במי שפכים ומי ים. זה הוביל לתחלואה נרחבת בדלקת הקיבה והמעיים ובצהבת.<ref></ref>

=== התפרצות מחלות ===
כשלושה שבועות אחרי פרוץ המלחמה, אוקספם הביע דאגה מהאפשרות להתפרצות מחלות בעקבות המחסור בעזה במים נקיים, ומכך שבעיות תברואה יגרמו לעלייה בכולרה ומחלות זיהומיות אחרות.<ref></ref> ב-15 בנובמבר דיווח ארגון הבריאות העולמי כי כ-70,000 מקרי הדבקה של מחלות בדרכי הנשימה ויותר מ-44,000 מקרים של שלשול תועדו בעזה מאז אמצע אוקטובר, עלייה דרמטית בהשוואה לשנים קודמות. כמחצית מהמקרים המתועדים היו בקרב ילדים מתחת לגיל חמש.<ref></ref> ב-17 בנובמבר, ארגון הבריאות העולמי פרסם כי הוא מודאג מאוד מהתפשטות מחלות בעזה, בעקבות הפצצות ישראליות שהובילו להצטופפות גדולה יותר של האוכלוסייה, מחסור במזון ובמים נקיים.<ref></ref> בסוף שנת 2023, WHO דיווח על קרוב ל-180,000 מקרים של זיהומים בדרכי הנשימה, מעל 136,000 מקרים של שלושלים שמחציתם בקרב ילדים עד גיל 5. כן, כמעט 43,000 מתושבי עזה סובלים ממחלות עור וכ-5,300 אבעבועות רוח.<ref></ref>

במהלך המלחמה נפגעו בעזה 94 מתקני בריאות ו-79 אמבולנסים.<ref></ref> הפגיעה במתקנים אלו פגעה גם היא ביכולת לתת שירותים רפואיים. לטענת ישראל, פגיעות אלו אירעו מאחר שנעשה שימוש במתקני בריאות לפעילות טרור.

ביולי 2024 דווח על 63 אלף מקרי סקביאס ברצועת עזה, יותר ממיליון חולים בזיהומים חריפים במערכת הנשימה, יותר מחצי מיליון חולים בשלשול קשה, ו-100 אלף מקרי צהבת. בגלל קריסת מערכות הניקוז והביוב, נוצרו יותר מ-140 מצבורי אשפה עצומים ברצועה בקרבת מחנות העקורים, המהווים מקור להתפשטות זיהומים ומחלות. בבית החולים נאצר מתקבלים כ-400 מקרים של מחלות עור מדי יום, וכמו כן נמצא שריכוז העקורים בשדות מחוץ לערים מגביר את תפוצת המחלות המועברות על ידי חרקים.

=== השפעה על ילדים ===
מלחמת חרבות ברזל, משפיעה על ילדים ברצועת עזה באופן ניכר שכן 40% מהאוכלוסייה הם בני 14 ומטה.<ref></ref><ref></ref> ילדים בעזה סובלים מטראומות קשות בעקבות ההפגזות, אובדן של מכרים וחשיפה למראות קשים.<ref></ref><ref></ref> ב-13 בנובמבר הצהיר יוניסף שיותר מ-700,000 ילדים בעזה נאלצו לעזוב את ביתם.<ref></ref> על פי נתונים שפרסם חמאס, נכון ל-5 בנובמבר, מעל 3,900 ילדים נהרגו בעזה וכ-1,250 ילדים נעדרים וההערכה היא שהם קבורים מתחת לבניינים מופצצים.<ref></ref> ב-22 בנובמבר יוניסף דיווחו שזוהו ילדים שהתפנו מצפון לדרום עזה ללא ליווי.<ref></ref> ב-28 בנובמבר, ג'יימס אלדר, דובר יוניסף, כינה את הלחימה בעזה "מלחמה בילדים".<ref></ref> ב-28 בדצמבר, משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים (UNOCHA) הצהיר כי 50% מכלל הילדים ברצועת עזה סבלו מהתייבשות, תת-תזונה, מחלות נשימה ועור. בסיום ביקור של מנכ"ל יוניסף בעזה באמצע ינואר 2024, הצהיר מנכ"ל הארגון כי עזה היא המקום המסוכן ביותר לילדים בעולם. על פי ההערכות, עד אמצע ינואר 2024, נהרגו כ-10,000 ילדים בעזה, ואלפים נוספים נקברו מתחת להריסות.<ref></ref>

ביוני 2024, ישראל הוכנסה ל"רשימה השחורה" של האו"ם של מדינות וארגונים הפוגעים בילדים באזורי סכסוך.<ref></ref> בהמשך החודש, הארגון "Save the Children" העריך כי כ-21,000 ילדים נעדרים בעזה, מתוכם "רבים לכודים מתחת להריסות, עצורים, קבורים בקברים לא מסומנים או הופרדו ממשפחותיהם". הארגון מעריך כי כ-4,000 ילדים לכודים תחת ההריסות, וכן מספר לא ידוע של ילדים קבורים בקברי אחים. לפי חמאס, נכון ל-19 ביוני, יותר מ-40 ילדים מתו מרעב בעזה עקב המלחמה.<ref></ref>

בעקבות תקיפות צה"ל על בתי חולים ברצועה, הופסקו חיסונים שגרתיים לילדים.<ref></ref> ביולי 2024, נמצא ברמות גבוהות וירוס הפוליו בדגימות מי ביוב בעזה.<ref></ref> על אף שלא שלא דווח על הידבקות, ארגון הבריאות העולמי שלח לעזה מיליון מנות חיסון במטרה למנוע את התפרצות המחלה.<ref></ref> ב-16 באוגוסט דווח על מקרה ראשון של פוליו ברצועת עזה. הנגיף אובחן אצל תינוק בן עשרה חודשים מדיר אל-בלח, ולפי האו"ם זהו מקרה ראשון מסוגו ברצועה מאז 1999.<ref></ref> מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש, קרא להפסקת לחימה במטרה לחסן מעל ל-600,000 ילדים.<ref></ref><ref></ref>

=== מגורים ===
285x285 פיקסלים
בסוף דצמבר 2023, הוול סטריט ג'ורנל דיווח כי כ-70% מהבתים וכמחצית מהבניינים ברצועת עזה נהרסו או נפגעו מתחילת המלחמה. על פי הדיווח, כ-300,000 בתים ניזוקו מתוך 439,000, וישראל הטילה 29,000 פצצות על הרצועה. לפי ניתוחי לוויין של אוניברסיטת העיר ניו יורק ושל אוניברסיטת אורגון, עד 80% מהבתים בצפון הרצועה ניזוקו או נהרסו - הרס נרחב יותר משהיה בדרזדן במלחמת העולם השנייה.<ref></ref>

דו"ח של הבנק העולמי מאמצע ינואר 2024 העריך שכ-45% ממבני המגורים ברצועת עזה נהרסו ועוד מעל 15% ניזוקו בצורה משמעותית.<ref></ref> ב-31 בינואר פורסם תחקיר בעיתון "הארץ", לפיו צה"ל מצית בתים ברצועת עזה, בהוראת קצינים שמובילים את הלחימה, ובצורה שאינה מאפשרת לדיירים לשוב ולגור בהם. ממידע שהגיע לידי "הארץ" עולה כי הצתת הבתים נעשית ללא האישור המשפטי הדרוש.<ref></ref>

ב-2 במאי 2024, דו"ח של האו"ם קבע כי שיקום הבתים והתשתיות שנהרסו במתקפה הצבאית של צה"ל ברצועת עזה יעלה כ-40 מיליארד דולר ועלול להימשך עד המאה הבאה. לפי הדו"ח, מאז פרוץ המלחמה נפגעו כ-370 אלף בתים בעזה ו-79 אלף מהם נהרסו לגמרי, לצד הרס כמעט מוחלט של תשתיות, בתי חולים ובתי ספר. הדו"ח קבע כי "היקף ההרס בעזה כה עצום, שהסיוע שיידרש לשיקום יהיה בקנה מידה שלא נראה מאז 1948".<ref></ref>

== סיוע הומניטרי ==

משאיות עם סיוע הומניטרי ממתינות לעבור ממצרים לרצועת עזה
בחצי השנה הראשונה של שנת 2023 בממוצע 9,500 משאיות עם מזון ותרופות נכנסו לעזה מדי חודש.<ref></ref> ב-9 באוקטובר בעקבות מתקפת הפתע ב-7 אוקטובר בה נרצחו ונהרגו כ-1,145 איש, הטילה ישראל מצור מוחלט על עזה, ומנעה כניסת סיוע הומניטרי.<ref></ref> מצרים סגרה את גבולה כדי למנוע בריחה של אזרחים, אך אמרה כי היא תאפשר העברת סיוע דרך מעבר רפיח.<ref></ref> ב-17 באוקטובר, עשרות משאיות עם מזון, מים, דלק ואספקה רפואית, הגיעו לצד המצרי של הגבול. העסקה לפתיחת המעבר נעצרה בגלל חששות מצרים שישראל לא נתנה את הבטחתה שתשהה את התקיפות האוויריות, ודרישה ישראלית לערוך חיפוש יסודי במשאיות הנכנסות דרך מצרים.<ref></ref> כשבוע לאחר מכן אישרה ישראל הכנסת סיוע הומניטרי באופן רציף לרצועת עזה, בהמשך חודש אוקטובר והגיע לקצב של מאות משאיות ביום, במקרים תועדו אנשי חמאס משתלטים על הסיוע ומונעים העברתו לתושבי עזה. בנוסף אישרה ישראל הצנחת סיוע רפואי על ידי חיל האוויר הירדני לבית החולים הירדני ברצועה. ב-28 באוקטובר, פרסם הניו יורק טיימס, כי גורמים ערבים ומערביים מסרו שיש בסיס לטענות הישראליות על אגירת אספקה של מזון ודלק על ידי החמאס נחוצים מאוד לתושבי עזה. חמאס, צבר, במנהרות, מאגרים של אספקה למאבק ממושך.<ref></ref>

ב-13 בנובמבר הודיעו נציגי האו"ם כי מאגרי הדלק שברשותם מסתיים ולא ויכלו לחלק את הסיוע ההומניטרי.<ref></ref> במהלך הפסקת האש הזמנית ב-27 נובמבר, בעת חילופי השבויים, בין התאריכים ה-24 ל-30 בנובמבר, בממוצע בכל יום נכנסו לעזה 170 משאיות ו-110,000 ליטר דלק. לאחר הפסקת האש, ב-3 ו-4 בדצמבר, ירד מספר המשאיות שנכנסו לעזה ממצרים לכ-100 משאיות סיוע וכ-69,000 ליטר דלק.<ref></ref> ב-29 בדצמבר, טענו אנשי אונרא כי כוחות צה"ל ירו על משאיות אספקה שחזרו מאספקת סיוע הומניטרי בצפון הרצועה.<ref></ref> יומיים לאחר מכן, שר החוץ הישראלי אלי כהן הודיע שישראל מוכנה לשקול העברת סיוע הומניטרי מהים.<ref></ref> חילות האוויר הצרפתיים והירדניים הפילו שבעה טונות של סיוע הומניטרי ורפואי דחוף לבית חולים בחאן יונס.<ref></ref>

מה־24 בינואר 2024 החלו פעילי מחאה ישראלים לשבש את העברת הסיוע לרצועה דרך ישראל במטרה להפעיל לחץ על חמאס לשחרר את האזרחים הישראלים אותם חטף.

ב-20 בפברואר 2024, הודיעה תוכנית המזון של האו"ם כי היא משהה את חלוקת המזון בצפון הרצועה עד שיתקימו תנאים בטוחים לחלוקת מזון. יומיים לפני כן, עובדי הסוכנות הותקפו על ידי אזרחים שעטו על המשאיות במטרה להשיג מזון. משאיות נבזזו, נהג משאית הוכה קשות, והאספקה המוגבלת ההצליחה להגיע רק בחלקה ליעדה.<ref></ref>

ב-2 במרץ פתחה ארצות הברית במבצע הכנסת מזון לרצועה, והצניחה ממטוס תובלה שקים עם מעל 38,000 ארוחות ליד העיר אל-מוואסי שבדרום. ירדן וצרפת ביצעו הצנחת מזון לפני כן.<ref></ref> ב-16 במרץ הגיע משלוח הסיוע הראשון לעזה דרך הים, מזה כמעט שני עשורים. הסיוע, שכלל 200 טון מזון יבש, אורגן ונשלח מטעם World Central Kitchen.<ref></ref>

ב-7 במרץ הודיע הנשיא ביידן בנאום על מצב האומה שארצו תבנה בעזה מזח צף לאוניות אספקה.<ref></ref> טרם הובהר מי יהיה אחראי על חלוקת המזון לכשיגיע לרצועה. לטענת גורמים בעזה, רק חמאס יכול לפקח על חלוקת המזון.

בתחילת חודש אפריל 2024, הוגברה כניסת משאיות הסיוע שנכנסו לרצועת עזה. אולם, ישנם חילוקי דעות על מספר המשאיות הנכנסות לרצועה. כך למשל, ב-8 באפריל, דיווח מתאם הפעולות בשטחים ש-419 משאיות סיוע, מתוכם 330 משאיות מזון, נכנסו לעזה. מקורות באו"ם טענו שבתאריך זה נכנסו רק 223 משאיות והדגישו שעל מנת לסיים את המשבר ההומנטירי נדרש לכל הפחות להכפיל את מספר המשאיות שייובילו מזון מדי יום.<ref></ref>

=== אסון הסיוע ההומניטרי ===

אסון הסיוע ההומניטרי ברחוב א-רשיד בעזה (מכונה גם בשם "טבח הקמח")<ref name=":10"></ref> התרחש ב-29 בפברואר 2024, ובמהלכו נהרגו לפחות 118 פלסטינים ועוד כ-760 נפצעו. האירוע התרחש כאשר אלפים מתושבי רצועת עזה עטו על משאיות סיוע הומניטרי ברחוב א-רשיד. לפי גרסת צה"ל, בזמן נסיעת המשאיות לעבר מוקדי החלוקה, התפתחה סביבן התקהלות אלימה של כ-12 אלף תושבים עזתים שבזזו את הציוד שהובילו; ההרוגים נספו כתוצאה מתדחוקת קהל, מנוסת עדר ודריסה כאשר ההמון שעט לכל עבר. בשולי האירוע, כוח צה"ל ירה למוות בכעשרה פלסטינים שהתקרבו אליו בצורה מאיימת. לטענת הפלסטינים, אחרי שהגיעו המשאיות ואנשים הסתערו עליהן, התחילו כוחות צה"ל לירות לתוך הקהל, ובכאוס שנוצר אחרים נרמסו ונדרסו.<ref name=":10" /> אל-ג'זירה פרסמה סרטונים שתיעדו את הירי.<ref></ref><ref></ref> לפי דיווחם של בית החולים אל-עוודה ובית החולים כמאל עדואן, אליהם פצועים רבים פונו, הגיעו פצועי ירי רבים.<ref name=":10" /> האו"ם אישר שמספר רב של פצועים מירי טופלו בבית החולים שיפא.<ref></ref><ref></ref> מספר ארגוני זכויות אדם שחקרו את האירוע טענו כי ישראל אשמה בפשע מלחמה של טבח באוכלוסייה אזרחית.<ref></ref><ref></ref>

=== הרג הפלסטינים בכיכר כווית ===

במהלך חודש מרץ 2024, כחלק מהלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, דווח על שורה של תקריות בהן נהרגו פלסטינים ששהו באזור החלוקה של הסיוע ההומניטרי בכיכר כווית בשכונת זייתון שבעיר עזה.<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref></ref> משרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות האדם תיעד יותר מעשרים התקפות בזמן שאנשים חיכו לסיוע הומניטרי ברצועת עזה מאז אמצע ינואר 2024, מבלי להטיל את האשמה על צה"ל.<ref></ref> בקרב הפלסטינים, כיכר כווית זכה לכינוי "מלכודת המוות".<ref name=":0"></ref>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחמת חרבות ברזל
קטגוריה:המשבר ההומניטרי ברצועת עזה