ראדא תעשיות אלקטרוניות

ראדא תעשיות אלקטרוניות בע"מ היא חברה ביטחונית-טכנולוגית גלובאלית העוסקת בפיתוח, בייצור, ומכירה של מערכות מכ"ם לכוחות תמרון קרקעיים, ואוויוניקה לכלי טיס צבאיים. ראדא היא חברה ציבורית ומניותיה נסחרות בנאסד"ק. בפברואר 2021 נרשמה החברה למסחר גם ב כמניה דואלית, ונכללה במדד תל אביב 125. ביוני 2022 התמזגה החברה עם חברת לאונרדו DRS האמריקאית.

==היסטוריה==
===השנים הראשונות===
ראדא הוקמה בשנת 1970 בחיפה על ידי דוד רייטנר, כמפעל למערכות חשמל ורכיבים אלקטרוניים. רייטנר היה מהנדס שעבד קודם בחברת אלביט, עזב את החברה, החל לייצור את המוצרים מביתו בחיפה, וסיפק אותם לחיל האוויר. בשנות ה-70, בעקבות האמברגו הצרפתי שלאחר מלחמת ששת הימים, סבל חיל האוויר הישראלי ממחסור במערכות בדיקה למטוס המיראז' 3 והנשר (שיוצר בתעשייה האווירית, על-פי התוכניות של מטוס מיראז' 5), וראדא הפכה לספקית העיקרית של ציוד זה לחיל האוויר. בשנות ה-80 התבססה פעילותה של ראדא על אספקת מכשירי בדיקה למטוסי הכפיר ועל ייצור ציוד לתחקור קרבות אוויר. בשנת 1977 הורשע רייטנר במתן שוחד של 1,000 דולר לפקיד במשרד הביטחון, ונידון לשלושה חודשים מאסר על תנאי.

בתחילת 1980, עבר המפעל לבית שאן בעידוד הממשלה, כדי לספק מקורות תעסוקה, לאחר שמפעל כיתן בעיירה נסגר. עקב עלות המעבר המפעל נקלע לקשיים, והוא נרכש על ידי קבוצת משקיעים בראשות איש העסקים אברהם רינות, מבעלי חברת הביטוח האררט. בסוף אותה שנה מונה חיים ניסנזון למנכ"ל החברה. ב-1985, לאחר שהוכרז שהחברה תהיה שותפה בפרויקט הלביא, היא הנפיקה את מניותיה בבורסת הנאסד"ק בניו יורק.
===בשנות ה-90===
בשנת 1990 השקיעה ראדא בחברת קלסטרום תעשיות (Kellstrom Industries), שהקים טייס חיל האוויר לשעבר זיו נדיבי בפלורידה. החברה עסקה באספקת ציוד אווירונאוטי, מנועים וחלקי מנועים של מטוסי סילון, ובליסינג או במכירה מחדש של מטוסי נוסעים, מנועים וחלקי מנועים. בנוסף הייתה לחברה שותפות אסטרטגית עם משרד הביטחון לשיווק חלקי חילוף תעופתיים מעודפי חיל האוויר. לאחר ההשקעה בקלסטרום היא הפכה לחברה-בת של ראדא, ונדיבי הפך לסגן נשיא ראדא. בשנת 1995 נמכרה קלסטרום לחברת השקעות, תמורת כ-9 מיליון דולר. אחר כך הפכה לחברה ציבורית ולבסוף נמכרה בשנת 2002.

בשנת 1993 זכתה החברה בחוזה לאספקת מערכות תחקור חדשה שפיתחה עבור מערך מטוסי ה-F-16 של חיל האוויר.

בשנת 1996 החברה נקלעה שוב לקשיים, לאחר שבעקבות ביטול פרויקט הלביא ב-1988, היא השקיעה 25 מיליון דולר בהסבה של קו מוצרי הבדיקה שלה כך שיתאים לשימוש במטוסים אזרחיים, וקבוצת משקיעים הונג-קונגית הפכה לבעלת המניות העיקרית תמורת השקעה של 4 מיליון דולר. במאי 1997 התמנה הרצל בודינגר, מפקד חיל האוויר בשנים 1992–1996, כמנהל פעילות השיווק הבינלאומית של החברה ונשיא חברת הבת בארצות הברית. ביולי 1998 החליף את חיים ניסנזון כמנכ"ל. באותה עת ניהלה החברה משא ומתן עם חברת בואינג להשקעה של 10 מיליון דולר תמורת 42% מהמניות, אך העסקה עם בואינג לא יצאה לפועל לאחר בדיקת נאותות שביצעה. עם זאת, החברות חתמו בספטמבר 1999 על הסכם שיתוף פעולה, לפיו בואינג תעניק תמיכה לשיווק ומכירות של מערכת הבדיקה האוטומטית של ראדא - CATS, ותמליץ על התקנת המערכת במטוסיה מדגם 737 ו777.

===במאה ה-21===
בראשית המאה ה-21 עברה ראדא תהליך של ארגון מחדש שכלל סגירה של כל חברות הבת מחוץ לישראל וכניסה לפעילות בתחומים חדשים. החברה זכתה בשורה של חוזים, חלקם כספקית של מוצרים לחברות תעשייה ביטחונית אחרות המבצעות את האינטגרציה שלהם כחלק מפרויקטים שלהם, דוגמת, רפא"ל, התעשייה האווירית, וחברת Smiths Aerospace האמריקנית עובר מטוסי ה-F-16 של חיל האוויר הישראלי ושל פורטוגל, צ'ילה, הולנד ועומאן.
תחומי הפעילות החדשים שאליהם נכנסה ראדא כללו: מערכות ניווט, מכ"ם ומערכות אוויוניקה (למטוסים ובהמשך גם למל"טים).

בינואר 2003, זכתה ראדא בחוזה לאספקת מערכות תחקור עבור מערך מטוסי האימון של חיל האוויר הישראלי - הסקייהוק. מערכת התחקור מציגה לחניך את ביצועיו באוויר בווידאו ובגרפיקה תלת־ממדית. בינואר 2004, הפך הפרויקט לתוכנית השבחה אוויונית מלאה, בהובלת ראדא, הכוללת תכנון והתקנת מערכת ניווט לוויינית, מערכת תצוגה עילית, מחשב ניהול ובקרת חימוש. בפברואר 2005, רכשה את חברת וקטופ תמורת רבע מיליון דולר. חברת וקטופ הוקמה בשנת 1994, על ידי רן כרמלי, זוכה פרס ביטחון ישראל, נשיא החברה היה עמר בר-לב, מפקד סיירת מטכ"ל לשעבר. וקטופ פיתחה מצלמה המתוקנות בקסדות הטייסים לצילום התצוגה העילית.

בינואר 2007, שיתפה ראדא פעולה עם החברה האמריקאית נורת'רופ גרומן במכרז למערכת להגנה מפני רקטות לטווח קצר ובינוני. ראדא חתמה על הסכם לשיתוף בבנייה ובהתקנה בישראל של מערכת הלייזר נגד רקטות סקיי גארד Skyguard , שהייתה בפיתוח על בסיס פרויקט הנאוטילוס. אך שר הביטחון עמיר פרץ החליט כי חברת רפא"ל תפתח את המערכת, עם הפתרון שלה "כיפת ברזל". באותה שנה החלה לשתף פעולה עם רפא"ל בפיתוח המכ"ם לפרויקט "מעיל רוח" שנועד לספק הגנה לטנקי המרכבה. אך לאחר כשנה וחצי של עבודה, רפאל בחרה במכ"ם של חברת אלתא. במקום זאת החלה לשתף פעולה עם תע"ש בפרויקט המקביל שלה, "חץ דורבן", אך גם הוא בוטל. את שנת 2010 סיימה עם מכירות שיא של 27 מיליון דולר, לאחר שזכתה להיות חלק מפרויקט השבחה רחב היקף למטוסי קרב שביצעה יצרנית המטוסים אמבראר בדרום אמריקה.

בשנת 2015 נקלעה ראדא שוב לקשיים, לאחר שהשוק המסורתי שלה, מערכות אוויוניקה למטוסים החל לדעוך, והיא סיימה את השנה עם ירידה במכירות, הפסד של 6.4 מיליון דולר, ושווי שוק שהצטמק ל כ-6 מיליון דולר בלבד. חברת השקעות הפרטית DBSI של אנשי העסקים יוסי בן-שלום וברק דותן נכנסה להשקעה בראדא.

===כניסה לתחום מערכות המכ"ם===
החל משנת 2016 מתמקדת החברה בפיתוח ומכירה של מכ"מים מבוססי תוכנה, ניידים וקומפקטיים שמותקנים על כלי רכב קרביים ומשמשים לגילוי ומעקב אחר טילי נ"ט, כטב"מים, רחפנים, מטוסים, פגזי מרגמה, טילים וארטילריה קצרת טווח. השימושים של מכ"מים אלה הם עבור מערכות הגנה אקטיבית (APS) לכלי רכב קרביים, פתרונות הגנה אווירית לטווח קצר (SHORAD) לתמרונים כולל (Counter-UAS) ומערוכת נגד טילים / ארטילריה / פגזים (C-RAM). בנובמבר 2016 מונה דב סלע, מנהל הפיתוח העסקי שלה, למנכ"ל החברה.

בשנת 2017, החברה סיפקה מעל למאה מערכות מכ"ם לחיל הנחתים של ארצות הברית, וצבא ארצות הברית, ורווחי החברה הוכפלו. בשנת 2018, המכ"מים שולבו במערכת ההגנה נגד רחפנים של הצבא הבריטי לשיפור יכולת ה-C-UAS שלו; בחבילת הציוד Leonardo DRS (MEP) לשדרוג יכולות התמרון המגן האווירי לטווח קצר של צבא ארצות הברית (IM-SHORAD); למערכת הלחימה ברחפנים של משרד ההגנה האמריקאי כנגד איומים אוויריים לא מאוישים (UAS); ולמערכת ההגנה האקטיבית של תעש מערכות, חץ דורבן, עבור חטיבת בראדלי בצבא האמריקאי. בנוסף, חברת ראדא פתחה משרדים ומפעל ייצור בג'רמנטאון, מרילנד (RADA USA), כדי לפתח את השוק המקומי של המכ"מים הטקטיים לצבא ארצות הברית. בנובמבר 2018, גייסה ראדא 12.5 מיליון דולר מפסגות בית השקעות ומהפניקס חברה לביטוח.

בשנת 2019, המכ"מים של ראדא השתתפו במגוון משימות הגנה, כולל הפלה של רחפן איראני במיצר הורמוז על ידי רכב של חיל הנחתים של ארצות הברית, שצויד במערכת גילוי והפלה לרחפנים. הדרישה הגוברת והולכת למכ"מים טקטיים, בשילוב עם העלייה במכירות של RADA USA, הובילה להכפלה של הרווחים השנתיים ושל מחיר המניה.

בשנת 2020, חברת ג'נרל דיינמיקס מערכות קרקע (GDLS) זכתה בחוזה על סך 1.2 מיליארד דולר מצבא ארצות הברית, כדי לייצר, לבחון ולספק מערכות IM-SHORAD המשלבות את המכ"ם הרב-תכליתי ההמיספרי של חברת ראדא (MHR).

ביוני 2022 הסכימו ראדא וחברת לאונרדו DRS (חברת בת של תאגיד לאונרדו האיטלקי) על מיזוג ביניהן, כך שבעלי המניות בראדא יקבלו 19.5% מהחברה הממוזגת שתיקרא "Leonardo DRS", ותיסחר במקביל בנאסד"ק ובבורסה בתל אביב.

==מוצרים==
* aCHR (מכ"מ המיספרי קומפקטי מתקדם)
* MHR (מכ"מ המיספרי רב-תכליתי)
* ieMHR (מכ"מ המיספרי רב-תכליתי משודרג ומשופר)
* exMHR (מכ"מ המיספרי רב-תכליתי משופר ומורחב)
* DVDR & GDS (מערכת הקלטת וידאו ונתונים דיגיטליים, ומערכת עדכון קרקעית)
* R-200M (מערכת ניווט אינרטית מבוססת Mems)

==הנהלת ראדא==
===מנכ"לים===
* דויד רייטנר 1970–1980
* חיים ניסנזון 1980–1997
* הרצל בודינגר 1997–2001
* אדר אזנקוט 2001–2006
* הרצל בודינגר 2006–2007
* צבי אלון 2007–2016
* דב סלע מ-2016

===יושבי ראש הדירקטוריון===
* חיים ניסנזון 1980–1997
* הרצל בודינגר 1998–2016
* יוסי בן שלום מ-2016

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תעשיית אלקטרוניקה בישראל
קטגוריה:תעשיית נשק בישראל
קטגוריה:בית שאן: כלכלה
קטגוריה:חברות שנסחרו בבורסה לניירות ערך בתל אביב
קטגוריה:חברות ישראליות שנסחרו בנאסד"ק