OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
זיקית פנתר

זיקית פנתר (שם מדעי: Furcifer pardalis) היא מין של זיקית החיה ביערות מדגסקר ולאחרונה נמצאה גם בראוניון ובמאוריציוס. זיקית זו קיבלה את שמה מהחוקר ז'ורז' קיווייה שנתן לה את שמה עקב הפסים המאפיינים את גופה וגם עקב צורת הרגליים הגדולות שלה המזכירות כפות נמר. 
== מאפיינים ==
זוהי אחת הזיקיות הגדולות ביותר בעולם. אורך הזכרים יכול להגיע עד 50 ס"מ. הנקבות קטנות יותר ואורכן כחצי מהם. העיניים מתגלגלות על ציר, נעות בנפרד אחת מהשנייה, צבען אדום או חום כהה. הלסתות אדומות, חומות או שחורות, לעיתים עם פסים בצבעים עזים. השפתיים לבנות ובעלות קשקשים חדים ובתוכם לשון ארוכה ודביקה ושיניים חזקות התופסות את הטרף וקורעות אותו לגזרים. מאחורי הראש ישנה "עטרה" עבה ואחריה ישנם שורות "קוצים" קטנות לאורך הגב. הזנב מתעקל כמו סליל ויכול להיצמד לענפים. לאורך הגוף ישנו קו מאוזן בהיר, בדרך כלל בצבע תכלת ומסביבו פסים כהים. כפות הרגליים חזקות מאוד וכמו שנגזר משמה הם מזכירות כפות של חתול גדול. כמו רוב הזיקיות הם יכולים לשנות את צבעם, הירוק בעיקרון בהתאם למצב רוחם, הרגשתם והתנאים בסביבתם.

הזיקיות חיות ביערות ברחבי צפון מדגסקר ובכמה איים בסביבה. הם חיים לבדם וכשפוגשים שני זכרים יריבים, הם מנפחים את צווארם, נושפים בחוזקה, מחליפים את צבעיהם לצבעים חזקים ואם זה לא עוזר הם מתחילים במלחמה בעזרת הלסתות עד שאחד הזכרים נסוג. 

הם ניזונים בעיקר מחרקים שונים הכוללים פרפרים, עשים, חגבים, חיפושיות, גמלי שלמה, צרצרים ועכבישים. ייתכן שהם יאכלו אף זיקיות קטנות כולל זיקיות פנתר קטנות. הציד נעשה ממרחק של כמה ענפים. הזיקית מתמקדת במטרה ושתי העיניים ננעצות עליה ואז היא שולחת את לשונה היכולה לנוע במהירות ולתפוס את הטרף תוך 0.003 שניות. הלשון פוגעת ונאחזת במטרה ומביאה אותה מיד לפה הזיקית שנועלת את הלסתות על הטרף.

הזיקיות עשויות להיטרף על ידי עופות טרף, נחשים או יונקים טורפים וגם על ידי ציידים אנושיים. להגנה היא מסתמכת על הסוואתה ואם זה לא מספיק היא מגדילה את גופה בניסיון להרשים את התוקף. הזיקית גם מגודלת כחיית מחמד בהרבה בתים.

==ראו גם==
*זיקית קרנפית
* הפארק הלאומי מרוג'ג'י

==קישורים חיצוניים==

זיקית במהלך ציד

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1829
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
קטגוריה:זיקיות
קטגוריה:מדגסקר: בעלי חיים אנדמיים
קטגוריה:זוחלים ביערות הגשם של מדגסקר
קטגוריה:מדגסקר: זוחלים
זיקית הטריצרטופס

[[זיקית ג'קסון]]
[[זיקית מצויצת]]
[[זיקית הנל בקניה.]]
זיקית הטריצרטופס או זיקית תלת-קרן (שם מדעי: Trioceros, פירושו "תלת קרן") היא סוג של זיקיות עצים החיות באזורים טרופיים ברחבי אפריקה ושמן מגיעה מצורת ה"עטרה" הגדולה שלהן וכן מהקרניים הצומחות על פניהן, המזכירות את הדינוזאור הצמחוני טריצרטופס. בעבר הן נחשבו לחברים בסוג Chamaeleo, אך הופרדו בהמשך.

זיקיות אלה יכולות להגיע לגודל מרשים, לעיתים של 40 ס״מ, והן בעלות קרניים העוזרות להן להילחם בין זכרים טריטוריאליים. הן מחליפות את צבעיהן בהתאם למצב רוחן ולרקע שמסביבן. זיקיות אלה כל כך גדולות שחלקן יכולות לטרוף ציפורים קטנות.

==מינים==
*Trioceros affinis
*Trioceros balebicornutus
*זיקית לבנת-פס (Trioceros bitaeniatus)
*Trioceros camerunensis
*Trioceros chapini
*Trioceros conirostratus
*זיקית מצויצת (Trioceros cristatus)
*זיקית דרמנסיס (Trioceros deremensis)
*זיקית אליוט (Trioceros ellioti)
*Trioceros feae
*Tioceros fuellborni
*Trioceros goetzei
*Trioceros hanangensis
*Trioceros harennae
*זיקית הנל (Trioceros hoehnelii)
*זיקית הרי פורטוגו (Trioceros incornutus)
*Trioceros ituriensis
*זיקית ג'קסון (Trioceros jacksonii)
*זיקית ג'ונסטון (Trioceros johnstoni)
*Trioceros kinangopensis
*Trioceros kinetensis
*זיקית אגופת-קוצים (Trioceros laterispinis)
*Trioceros marsabitensis
*זיקית מלר (Trioceros melleri)
*Trioceros montium
*Trioceros narraioca
*Trioceros ntunte
*Trioceros nyirit
*Trioceros oweni
*Trioceros perreti
*Trioceros pfefferi
*זיקית ארבע-קרן (Trioceros quadricornis)
*זיקית מחוספסת (Trioceros rudis)
*Trioceros schoutedeni
*Trioceros schubotzi
*Trioceros serratus
*Trioceros sternfeldi
*Trioceros tempeli
*Trioceros werneri
*Trioceros wiedersheimi

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1839
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ויליאם ג'ון סווינסון
קטגוריה:זיקיות
שדה סטטי

שדה סטטי או שדה קיפאון או שדה עימדון הוא מונח המשותף למספר יצירות מדע בדיוני, המתאר תחום מוגבל בו הזמן או התנועה עוצרים מלכת. במציאות קיימות תופעות דומות במובנים אחדים לשדה סטטי כגון תופעת התארכות הזמן המאטה את התקדמות הזמן בזמן שנעים קרוב למהירות האור.

שדה סטטי הוא מונח המופיע בסיפורי מדע בדיוני שונים אך לרוב בעל מאפיינים משותפים. האזור בו קיים השדה מונע תנועה או התקדמות הזמן; השדה עצמו נראה כדורי ואטום למראה, לעיתים מחזיר פוטונים ונראה כמו מראה. השדה נוצר לרוב באמצעים מלאכותיים על ידי טכנולוגיה מתקדמת ונעלם ברגע שמכבים את מחולל השדה. השימושים העיקריים בעלילה הם השהיית חיים, המאפשרת לשמר יצורים חיים למשך זמן ארוך מאוד או להגן עליהם מפני תאוצה קיצונית, כמו למשל במסעות של אלפי שנים בין כוכבים או ככלי מלחמה המגן על האנשים שנמצאים בתוכו מפני העולם החיצון.

== דוגמאות ==
הסופר לארי ניבן נוהג להשתמש במושג שדה סטטי וקופסה סטטית ברבים מסיפוריו. השדה של ניבן מתואר ככדור בעל פני שטח מוליכים דמויי מראה ומשמש כאמצעי הגנה מושלם לכל מה שנמצא בתוכו. שימוש נוסף הוא יצירת שדה סטטי דק מאוד דמוי חרב שמסוגל לחתוך כמעט כל חומר.

גרסה מוגבלת יותר מופיעה בספרים של ורנור וינג'י. השדה מוגדר כבועה כדורית המתקיימת לזמן קצוב הנקבע ברגע יצירת הבועה.

ג'ו הולדמן בספריו מלחמה לנצח מתאר את השדה ככדור אטום שכל חפץ בתחומו אינו יכול לנוע יותר מהר מ-16.3מטר לשנייה. מאחר שגם אלקטרונים ופוטונים כפופים למגבלה, שום אמצעי אלקטרוני, בעל חיים או פצצה אינם יכולים להתקיים בתחום השדה ללא הגנה מיוחדת. השדה משמש בעיקר בשדה הקרב כמגן שבתחומו החיילים נאלצים לעבור לשימוש בנשק קר.

המונח מופיע רבות גם במשחקי מחשב כגון סטארקראפט, Half-Life ופורטל.

קטגוריה:טכנולוגיות מדע בדיוני
צומרקה

צומרקה (יוונית: Αθαμανικά or Τζουμέρκα; אנגלית: Tzoumerka או Athamanika) הוא רכס הרים בצפון-מערב יוון, המהווה חלק מרכס הרי הפינדוס. פסגתו הגבוהה ביותר נקראת קַקַרְדִיצָה (Κακαρδίτσα) וגובהה 2,429 מטר. הכביש הראשי היחיד החוצה את הרכס הוא הכביש הלאומי מספר 30 , המוליך מארטא לוולוס. צפיפות האוכלוסין על הרכס נמוכה מאוד, ובעקבות עזיבת הצעירים בכפרים רבים נותרו כמה עשרות תושבים. שני נהרות גדולים מנקזים את הרכס – נהר אַכֶלוֹאוֹס במזרח ונהר אָרַכְתוֹס במערב.

==תיירות בצומרקה==
בצומרקה בתי מלון משפחתיים קטנים ובתי הארחה. הכפרים סיראקו וקלריטס הוכרזו ככפרים לשימור, ולפיכך נשמרת בהם הבניה המסורתית באבן. נהר ארכתוס הוא אחד מיעדי הרפטינג החשובים ביוון, כאשר בחלקו העליון הרפטינג בדרגה 5 ובחלקו המרכזי הוא ברמה 3.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:יוון: הרים
קטגוריה:אירופה: רכסי הרים
מצובו

מצובו (יוונית: Μέτσοβο; ארומנית Aminciu) היא עיירה בהרי פינדוס, במחוז אפירוס, בצפון יוון. במצובו התגוררו בשנת 2011 6,196 תושבים. העיירה היא המרכז הגדול ביותר של ה ביוון. בשנת 2009 חוברה העיירה אל הכביש המהיר אגנטיה אודוס.

==תיירות במצובו==
מצובו היא יעד תיירות פופולרי. בתי העיירה צבועים לבן, עם גגות רעפים אדומים. העיירה היא מרכז לייצור גבינות ויין. בעיירה בתי מלון קטנים רבים. בחורף פועל בקרבתה אתר סקי קטן. בקיץ העיירה היא מוקד למטיילים באזור.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:יוון: ערים
קטגוריה:עיירות
פנטונה

פָּנֶטוֹנֵה (איטלקית Panettone; לומבארט Panaton או Panatton או Panetùn) היא עוגה שמקורה במילאנו, הנחשבת למאכל מסורתי של חג המולד בכל רחבי איטליה, והיא פופולרית במדינות רבות נוספות. 

לפנטונה צורת גליל גבוה, המסתיים במעין כיפה, וגובהה של העוגה מגיע לכ-20 ס"מ. העוגה מורכבת מבצק העשוי ממים, קמח חיטה, סוכר, מלח, חמאה וחלמון ביצים, שאליו מוסיפים (בחלקים שווים) קליפות תפוז ואתרוג מגורדות, פירות מסוכרים וצימוקים יבשים. במהלך תהליך ההכנה המסורתי של העוגה לשים את הבצק ומניחים לו לתפוח משך מספר ימים עם מחמצת שאור. פיסות הפנטונה נחתכות באופן מאונך, והן מוגשות עם יין מתוק או ליקר מתוק, ולעיתים עם קרם מסקרפונה או עם זביונה. 

במילאנו נוהגת מסורת לשמור פרוסה מהעוגה ולאכול אותה בסעודה משפחתית ביום חגו של הקדוש הנוצרי בלזיוס הקדוש, החל ב-3 בפברואר, כסגולה נגד כאב גרון והצטננות, בהתאם לאימרה המקומית (בלזיוס הקדוש יברך את הגרון והאף). ביום החג מוכרות החנויות את עודפי העוגות מחג המולד במחירים נמוכים, והעוגות מכונות "Panettone di San Biagio" ("פנטונה של בלזיוס הקדוש").

==אגדה והיסטוריה==
מספר אגדות בגרסאות שונות נקשרו בהמצאתה של העוגה. לפי אחת מהן, הורה לודוביקו ספורצה על הכנת סעודת חג מולד שבה ישתתפו אצילים ונכבדים. הטבח שכח את העוגה בתנור והיא כמעט והתפחמה, ונער המטבח, טוני, הציע לאפות עוגה מהמצרכים שנותרו ברשותם - מעט קמח, חמאה, ביצים, קליפת אתרוג ומעט צימוקים. עם הגשת העוגה לשולחן התחבא הטבח מאחורי וילון כדי לתהות על תגובות האורחים. העוגה החדשה זכתה להצלחה, וכשנשאל הטבח לשמה, השיב: "L'è 'l pan del Toni", או באיטלקית "Pane di Toni", קרי "הלחם (עוגה) של טוני". לפי אגדה אחרת העוגה נוצרה על ידי אוגטו, מגדל הבזים של לודוביקו ספורצה, אשר התאהב באדלג'יסה, בתו של טבח עני בשם טוני. משפחתו של אוגטו התנגדה לקשר, והשניים היו יכולים להפגש רק בלילות, כאשר אדלג'יסה עסקה באפיית הלחם במאפייה של אביה. אוגטו החל לעבוד במאפייה ויצר את העוגה החדשה אשר זכתה להצלחה רבה. 

הפנטונה הופיע לראשונה במאה ה-15, והוא נקשר במסורת חג המולד בשל כך שביום זה, יכלו פשוטי העם לאכול את אותו לחם שאכלו האצילים - "Pan de ton" ("לחם יוקרה"). בסוף המאה ה-18 עודדו השלטונות את פתיחתן של מאפיות במילאנו, ובמאה ה-19, בעת הכיבוש האוסטרי של צפון איטליה, החל שליט העיר במסורת שנתית של משלוח פנטונה כמתנה אישית לקאנצלר האימפריה האוסטרית, קלמנס ונצל פון מטרניך. העוגה נאפתה על ידי אופים מקומיים במילאנו עד תחילת המאה ה-20, ואז החלה לצבור פופולריות בכל רחבי איטליה, תהליך שהואץ עם תחילת ייצורה התעשייתי לאחר מלחמת העולם השנייה. הייצור התעשייתי הוביל להורדת מחיר המוצר וכיום מיוצרת העוגה בכל רחבי המדינה. מהגרים איטלקיים הביאו עימם את העוגה למדינות אחרות, בעיקר בדרום אמריקה, שם היא נקשרה לעיתים לחגיגות חג ההתגלות החל ב-6 בינואר. ב-22 ביולי 2005 זכתה העוגה להגנה רשמית המפרטת את מרכיביה, הכמויות המינימליות של חומרי הגלם ומרכיבים נוספים שניתן להוסיפם לפי שיקול דעתו של היצרן, כגון חלב, דבש, לתת, חמאת קקאו וחומרי טעם.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.my-personaltrainer.it/Tv/Ricette/Dolci_Dessert/panettone-fatto-in-casa.html סרטון המתאר הכנת פנטונה]
* [http://www.mi.camcom.it/upload/file/1335/667500/FILENAME/disciplinare_panettone_artigianale_2006.pdf מפרט והנחיות הכנה של פנטונה של לשכת המסחר והתעשייה האמנותית של מילאנו]

==הערות שוליים==

פנטונה
פנטונה
פנטונה
פנטונה
פירה (עיר)

פירה (ביוונית: Φηρά) היא הבירה המודרנית של האי האגאי היווני סנטוריני.

השם פירה הוא שיבוש לשוני שנוצר במהלך הזמן לשם "תירה" (Thíra), השם העתיק של האי עצמו.

פירה היא יישוב עם בתים לבנים השוכנים בגובה 400 מטר בצד המערבי של הקלדרה. אוכלוסיית האי, נכון ל־2011, הייתה 1,616 תושבים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://family.lametayel.co.il/פירה+עיר+הבירה+של+סנטוריני פירה - עיר הבירה של סנטוריני]

קטגוריה:יוון: ערי חוף
עונת 1978/1979 בליגה הלאומית

עונת 1978/1979 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-23 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. לעונת 1978/1979 לליגה הלאומית עלו בני יהודה תל אביב, מכבי פתח תקווה, הפועל כפר סבא והפועל ראשון לציון. בתום העונה סיימה מכבי תל אביב במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיעים המצטיינים של העונה היו עודד מכנס ממכבי נתניה ואלי מיאלי מבית"ר ירושלים שכבשו 18 שערים. 

לליגת משנה בסיום העונה ירדו הפועל חדרה, הפועל ירושלים והפועל ראשון לציון. לעונת 1979/1980 לליגה הלאומית עלו הכח רמת גן, מכבי רמת עמידר והפועל פתח תקווה.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||מכבי תל אביב||30||18||8||4||47||16||31||44||
|-
||2||בית"ר ירושלים||30||14||12||4||50||23||27||40||
|-
||3||מכבי נתניה||30||12||12||6||47||33||14||36||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
||4||בני יהודה תל אביב||30||8||17||5||28||21||7||33|| rowspan="10" |
|-
||5||הפועל חיפה||30||9||13||8||27||24||3||31
|-
||6||הפועל תל אביב||30||9||13||8||27||30||3-||31
|-
||7||מכבי יפו||30||12||7||11||38||42||4-||31
|-
||8||הפועל יהוד||30||8||13||9||25||25||0||29
|-
||9||הפועל באר שבע||30||9||11||10||31||33||2-||29
|-
||10||הפועל כפר סבא||30||9||11||10||38||41||3-||29
|-
||11||בית"ר תל אביב||30||8||11||11||30||30||0||27
|-
||12||שמשון תל אביב||30||8||11||11||30||35||5-||27
|-
||13||מכבי פתח תקווה||30||8||11||11||25||46||21-||27
|-bgcolor=#ffcccc
||14||הפועל חדרה||30||10||5||15||35||44||9-||25||rowspan=2 align=center|ירדו ליגה
|-bgcolor=#ffcccc
||15||הפועל ירושלים||30||5||13||12||18||26||8-||23
|-bgcolor=#ffcccc
||16||הפועל ראשון לציון||30||4||10||16||19||46||27-||16||הורדו שתי נקודות
|}

קטגוריה:1978 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1979 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1978
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1979
עונת 1979/1980 בליגה הלאומית

עונת 1979/1980 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-24 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל.

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. לעונת 1979/1980 לליגה הלאומית עלו הכח מכבי רמת גן, מכבי רמת עמידר והפועל פתח תקווה. בתום העונה סיימה מכבי נתניה במקום הראשון וזכתה באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה דוד לביא ממכבי נתניה שכבש 18 שערים.

לליגת המשנה בסיום העונה ירדו הכח מכבי רמת גן, בית"ר תל אביב ובית"ר ירושלים. לעונת 1980/1981 לליגה הלאומית עלו הפועל ירושלים, הפועל רמת גן והפועל ראשון לציון.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable sortable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||מכבי נתניה||30||19||8||3||53||23||30||46||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
||2||הפועל תל אביב||30||10||16||4||28||19||9||36|| rowspan="3" |
|-
||3||שמשון תל אביב||30||11||10||9||33||24||9||32
|-
||4||הפועל יהוד||30||10||12||8||26||24||2||32
|-
||5||מכבי תל אביב||30||9||14||7||33||35||2-||32||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
||6||בני יהודה תל אביב||30||10||11||9||33||28||5||31|| rowspan="8" |
|-
||7||הפועל כפר סבא||30||10||11||9||30||26||4||31
|-
||8||מכבי פתח תקווה||30||11||8||11||32||34||2-||30
|-
||9||הפועל פתח תקווה||30||8||12||10||21||34||13-||28
|-
||10||הפועל באר שבע||30||7||13||10||28||27||1||27
|-
||11||מכבי רמת עמידר||30||6||15||9||21||20||1||27
|-
||12||הפועל חיפה||30||8||11||11||22||33||11-||27
|-
||13||מכבי יפו||30||7||12||11||33||35||2-||26
|-bgcolor=#ffcccc
||14||הכח מכבי רמת גן||30||7||12||11||27||36||9-||26||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה
|-bgcolor=#ffcccc
||15||בית"ר תל אביב||30||7||12||11||27||39||12-||26
|-bgcolor=#ffcccc
||16||בית"ר ירושלים||30||4||15||11||15||25||10-||23
|}

קטגוריה:1979 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1980 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1979
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1980
עונת 1980/1981 בליגה הלאומית

עונת 1980/1981 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-25 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. לעונת 1980/1981 לליגה הלאומית עלו הפועל ירושלים, הפועל רמת גן והפועל ראשון לציון. העונה הסדירה הסתיימה בזכייתה של הפועל תל אביב באליפות. המבקיע המצטיין של העונה היה הרצל פיטוסי ממכבי פתח תקווה שכבש 22 שערים. 

לליגת המשנה בסיום העונה ירדו הפועל חיפה (לראשונה בתולדותיה), מכבי רמת עמידר והפועל רמת גן. לעונת 1981/1982 לליגה הלאומית עלו בית"ר תל אביב, בית"ר ירושלים ומכבי חיפה.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||הפועל תל אביב||30||13||12||5||50||30||20||38||העפלה לגביע האינטרטוטו 
|-
||2||בני יהודה תל אביב||30||11||13||6||38||27||11||35||
|-
||3||מכבי יפו||30||12||10||8||43||35||8||34||
|-
||4||מכבי פתח תקווה||30||12||9||9||49||39||10||33||
|-
||5||שמשון תל אביב||30||11||11||8||32||26||6||33||
|-
||6||הפועל ראשון לציון||30||9||14||7||25||18||7||32||
|-
||7||הפועל יהוד||30||9||14||7||24||18||6||32||
|-
||8||מכבי תל אביב||30||10||12||8||33||33||0||32||
|-
||9||הפועל ירושלים||30||9||13||8||30||25||5||31||
|-
||10||מכבי נתניה||30||9||12||9||31||30||1||30||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
||11||הפועל באר שבע||30||9||12||9||30||32||2-||30||
|-
||12||הפועל פתח תקווה||30||7||15||8||25||29||4-||29||
|-
||13||הפועל כפר סבא||30||9||10||11||34||36||2-||28||
|-bgcolor=#ffcccc
||14||הפועל חיפה||30||8||10||12||30||44||14-||26||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה 
|-bgcolor=#ffcccc
||15||מכבי רמת עמידר||30||7||11||12||21||30||9-||25
|-bgcolor=#ffcccc
||16||הפועל רמת גן||30||3||6||21||15||58||43-||12
|}

קטגוריה:1981 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1980 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1981
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1980
2010 במדע

[[F-15 איגל מפקח על שיגור מעבורת החלל אטלנטיס.]]
== אסטרונומיה וחקר החלל==
* 8 בפברואר – STS-130, משימה של מעבורת החלל אנדוור.
* 5 באפריל – STS-131, משימה של מעבורת החלל דיסקברי.
* 14 במאי – STS-132, המשימה ה-32 של מעבורת החלל אטלנטיס.
* 22 ביוני – לוויין הביון הישראלי אופק 9, משוגר מבסיס חיל האוויר בפלמחים, ישראל
* 29 בספטמבר – התגלה גליזה 581g, כוכב לכת חוץ-שמשי שעדיין לא אושר (ושנוי במחלוקת) אשר עשוי להקיף כוכב מסוג ננס אדום הנקרא גליזה 581, ונמצא במרחק של 20 שנות אור מכדור הארץ בקונסטלציית מאזניים.
* 8 בדצמבר – החללית דרגון טסה לראשונה.
* 26 בדצמבר – הגשושית SOHO מגלה את השביט ה-2,000.

==פיזיקה==
* 16 באפריל – 6 אטומים של היסוד המלאכותי טנסין נוצרו לראשונה על ידי מדעני המכון המאוחד למחקר גרעיני שבעיר דובנה שברוסיה.

==טכנולוגיה==
* 4 בינואר – נחנך בדובאי בורג' ח'ליפה, גורד השחקים והמבנה הגבוה ביותר בעולם (828 מטר)
* 3 באפריל – תחילת המכירה של מחשב הלוח אייפד של חברת אפל
* 8 ביולי – המטוס המונע באנרגיה סולארית "סולאר אימפולס" השלים טיסה רצופה בת 24 שעות ללא עצירות לתדלוק
* 13 באוקטובר – חולצו בשלום כל 33 הכורים אשר היו לכודים בעומק של 700 מטר מתחת לאדמה במשך 69 יום בשל תאונה שארעה במכרה נחושת-זהב בסן חוסה שבצ'ילה
* 26 באוקטובר – סוני מפסיקה את ייצור הווקמן.

==רפואה==
* 14 באוקטובר – מחלת דבר הבקר מוכרזת כמוכחדת מעל פני האדמה.
* 20 במאי – מדענים בארצות הברית מצליחים ליצור תא חי באופן מלאכותי במעבדה

==ארכאולוגיה==
* 16 במרץ – מתחם קברי מלכי בוגנדה בקסובי, אחד מאתרי המורשת העולמית היחידים באוגנדה, עלה באש ונשרף כמעט כליל. דבר אשר הביא למהומות באזור

==פרסים==
* פרס נובל:
**פרס נובל לפיזיקה – אנדריי גיים וקונסטנטין נובוסלוב על ניסויים פורצי דרך בחומר הדו-ממדי גרפן
** פרס נובל לכימיה – ריצ'רד הק, אי איצ'י נגישי ואקירה סוזוקי על תגובות מצומדות בעזרת זרז פלדיום בסינתזה אורגנית
** פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – רוברט אדוארדס מבריטניה על פיתוח ההפריה החוץ-גופית
* פרס אבל – ג'ון טייט מארצות הברית, על השפעתו המתמשכת והעצומה בתחום תורת המספרים
*מדליית פילדס – אילון לינדנשטראוס, נגו באו צ'או, סדריק וילאני וסטניסלב סמירנוב
*פרס ישראל
**יונתן גרסל – חקר החקלאות
**אברהם ניצן – כימיה

==נפטרו==
* 15 בינואר – מרשל וורן נירנברג, ביוכימאי אמריקאי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1968 על תיאור הקוד הגנטי ותפקודו בסינתזה של חלבון.
* 22 במאי – מרטין גרדנר, כותב אמריקאי, בעיקר של מדע פופולרי, שכתב במשך שנים רבות את הטור Mathematical Games בירחון "סיינטיפיק אמריקן", ובכך הפך לאיש שתרם יותר מכל אדם אחר במאה העשרים לפופולריזציה של המתמטיקה.
* 3 ביוני – ולדימיר ארנולד, מתמטיקאי רוסי. ידוע בעיקר בזכות משפט קולמוגורוב-ארנולד-מוזר המטפל בתורת היציבות של מערכות המילטוניות.
* 14 באוקטובר – בנואה מנדלברוט, מתמטיקאי יהודי צרפתי-אמריקאי יליד פולין, הוגה רעיון הפרקטלים. כיהן כפרופסור למתמטיקה באוניברסיטת ייל וכחוקר במרכז המחקר של חברת IBM.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
עונת 1981/1982 בליגה הלאומית

עונת 1981/1982 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-26 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שתי נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. לעונת 1981/1982 לליגה הלאומית עלו בית"ר תל אביב, בית"ר ירושלים ומכבי חיפה. את העונה סיימה הפועל כפר סבא במקום הראשון, וזכתה באליפות לראשונה בתולדותיה. המבקיע המצטיין של העונה היה עודד מכנס ממכבי נתניה שכבש 26 שערים. 

בסיום העונה הפועל ראשון לציון, בית"ר תל אביב והפועל פתח תקווה ירדו ליגה. לעונת 1982/1983 לליגה הלאומית עלו הפועל לוד, הפועל רמת גן ומכבי יבנה.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||הפועל כפר סבא||30||17||8||5||45||28||17||42||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
||2||מכבי נתניה||30||17||7||6||63||29||34||41||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
||3||בני יהודה תל אביב||30||13||9||8||34||30||4||35||
|-
||4||הפועל באר שבע||30||14||6||10||43||38||5||34||
|-
||5||הפועל תל אביב||30||9||13||8||32||25||7||31||
|-
||6||בית"ר ירושלים||30||9||12||9||37||36||1||30||
|-
||7||מכבי חיפה||30||9||12||9||32||32||0||30||
|-
||8||מכבי תל אביב||30||10||10||10||26||32||6-||30||
|-
||9||מכבי פתח תקווה||30||9||11||10||35||35||0||29||
|-
||10||הפועל ירושלים||30||8||13||9||24||26||2-||29||
|-
||11||מכבי יפו||30||9||11||10||32||36||4-||29||
|-
||12||שמשון תל אביב||30||7||14||9||25||32||7-||28||
|-
||13||הפועל יהוד||30||6||16||8||17||26||9-||28||
|-bgcolor=#ffcccc
||14||הפועל ראשון לציון||30||8||10||12||28||32||4-||26||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה 
|-bgcolor=#ffcccc
||15||בית"ר תל אביב||30||5||14||11||22||32||10-||24
|-bgcolor=#ffcccc
||16||הפועל פתח תקווה||30||3||8||19||13||39||26-||14
|}

קטגוריה:1981 בישראל: כדורגל
קטגוריה:1982 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1981
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1982
עונת 1982/1983 בליגה הלאומית

עונת 1982/1983 בליגה הלאומית הייתה העונה ה-27 של הליגה הלאומית כליגת הכדורגל הבכירה בישראל. 

על ניצחון במשחק הוענקו שלוש נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו. לעונת 1982/1983 לליגה הלאומית עלו הפועל לוד, הפועל רמת גן ומכבי יבנה. בתום העונה סיימה מכבי נתניה במקום הראשון וזכתה באליפות בהפרש גדול מהסגנית שמשון תל אביב. על כך טבע מאמנה של נתניה, מרדכי שפיגלר, את המונח "נתניה ועוד 15", שהמחיש את חוזקה של נתניה לעומת הליגה. המבקיע המצטיין של העונה היה עודד מכנס ממכבי נתניה שכבש 22 שערים. 

בסיום העונה הפועל רמת גן, הפועל ירושלים והפועל כפר סבא (האלופה של העונה הקודמת) ירדו ליגה. לעונת 1983/1984 לליגה הלאומית עלו בית"ר תל אביב, הכח מכבי רמת גן ומכבי רמת עמידר.

==טבלת הליגה==

{| class="wikitable" style="text-align:right"
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!ניצחונות
!תיקו
!הפסדים
!width=20|שערי זכות
!width=20|שערי חובה
!width=20|הפרש שערים
!width=20|נקודות
!הערות
|-bgcolor="#ffff99"
||1||מכבי נתניה||30||18||7||5||54||31||23||61||העפלה לגביע האינטרטוטו 
|-
||2||שמשון תל אביב||30||12||11||7||35||27||8||47||העפלה לגביע האינטרטוטו
|-
||3||הפועל באר שבע||30||11||13||6||33||23||10||46||
|-
||4||הפועל תל אביב||30||13||7||10||33||26||7||46||
|-
||5||מכבי תל אביב||30||10||11||9||27||23||4||41||
|-
||6||מכבי חיפה||30||8||14||8||31||31||0||38||
|-
||7||הפועל לוד||30||7||15||8||33||28||5||36||
|-
||8||בית"ר ירושלים||30||7||15||8||34||33||1||36||
|-
||9||מכבי פתח תקווה||30||8||12||10||25||30||5-||36||
|-
||10||מכבי יבנה||30||7||15||8||25||31||6-||36||
|-
||11||הפועל יהוד||30||8||12||10||18||26||8-||36||
|-
||12||בני יהודה תל אביב||30||7||15||8||26||35||9-||36||
|-
||13||מכבי יפו||30||6||15||9||22||24||2-||33||
|-bgcolor=#ffcccc
||14||הפועל רמת גן||30||6||15||9||15||21||6-||33||rowspan=3 align=center|ירדו ליגה 
|-bgcolor=#ffcccc
||15||הפועל ירושלים||30||8||7||15||29||44||15-||31
|-bgcolor=#ffcccc
||16||הפועל כפר סבא||30||6||12||12||33||40||7-||30
|}

קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1982
קטגוריה:תחרויות כדורגל ב-1983
קטגוריה:1983 בישראל: כדורגל
קטגוריה:עונות בליגה העליונה בכדורגל בישראל
קטגוריה:1982 בישראל: כדורגל
דקארט (קומונה)

דקארט (בצרפתית: Descartes) היא קומונה במחוז אנדר ולואר שבחבל סאנטר-עמק הלואר במרכז צרפת. במקור שמה של הקומונה היה לה איי, במהפכה הצרפתית שמה שונה ללה איי-דקארט. בשנת 1966 היא אוחדה עם העיר השכנה Balesmes ושמה שונה לדקארט על שמו של רנה דקארט שנולד בה.

==גאוגרפיה==
העיר ממוקמת 300 ק"מ מפריז ו-50 ק"מ מטור. בשטח הקומונה עובר נהר קרז, יובל של נהר הוויין.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סאנטר-עמק הלואר: ערים
נואל דה קסטלנו

נואל דה קסטלנו (בצרפתית: Noël de Castelnau; 24 בדצמבר 1851 – 19 במרץ 1944) היה מצביא צרפתי במלחמת העולם הראשונה שפיקד על הארמייה השנייה במהלך המערכה על הגבולות, ולאחר מכן פיקד על קבוצות הארמיות המרכזית והמזרחית.

==ביוגרפיה==
===קריירה מוקדמת===
נואל דה קסטלנו נולד ב-24 בדצמבר 1851 בסן-אפריק למשפחת אצולה קתולית. בשנת 1870 התגייס קסטלנו לצבא הצרפתי ולחם בשורותיו במלחמת צרפת–פרוסיה. בשנת 1906 הועלה קסטלנו לדרגת גנרל של חטיבה, ומונה למפקד החטיבה ה-24. בשנת 1909 הועלה לדרגת גנרל של דיוויזיה, ומונה למפקד הדיוויזיה ה-13. בשנת 1911 מונה קסטלנו לסגן ראש המטה הכללי, והשתתף בתכנון תוכנית 17.

===מלחמת העולם הראשונה ואחריתו===
עם פרוץ המלחמה מונה קסטלנו למפקד הארמייה השנייה, ופיקד עליה במהלך המערכה על הגבולות, ובכלל זה בקרב לורן. ביוני 1915 מונה קסטלנו למפקד קבוצת הארמיות המרכזית, ובהמשך השנה מונה לראש המטה של ז'וזף ז'ופר. בשנת 1916 הופקד קסטלנו על הגנת ורדן בתחילת קרב ורדן. לאחר פיטוריו של ז'ופר והחלפתו ברובר ניוול, פרש קסטלנו משרות פעיל ומונה לראש המשלחת הצבאית ברוסיה. לאחר פיטוריו של ניוול בשנת 1917 והחלפתו בפיליפ פטן, מונה קסטלנו למפקד קבוצת הארמיות המזרחית, ופיקד עליה במהלך המתקפה בלורן בשנת 1918.

שלושה מבניו של קסטלנו נהרגו במהלך המלחמה בחזיתות השונות.

בשנת 1919 נכנס קסטלנו לפוליטיקה, ונבחר לפרלמנט. בשנת 1924 הקים קסטלנו את הפדרציה הלאומית הקתולית, ובשנת 1930 פרש לביתו, שם התגורר באלמוניות עד למותו ב-19 במרץ 1944.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי צבא צרפתים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי ארמיות בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה: אישים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1851
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1944
קנאביס (מגזין)

קנאביס – מגזין עם כיוון הוא כתב עת אינטרנטי העוסק בעולם הקנאביס בישראל ובעולם, ומופעל על ידי אורן ליבוביץ'. 

חזון הקבוצה הוא להסדיר את שוק הקנאביס בחוק הישראלי בדומה למוצרים אחרים כגון טבק ואלכוהול, וכן להביא לאי-הפללה של המשתמשים בו. בנוסף תומכת הקבוצה בהקלות במתן אישורים לצריכת קנאביס רפואי ואף מציעה במגזין דרכים לסיוע בקבלת רישיון לזכאים לקבלת האישורים. חברי הקבוצה מעורבים בפעילויות ציבוריות ופוליטיות הקשורות בקידום הנושא. 

תוכני המגזין מורכבים מחדשות הקשורות בנושא הקנאביס, מחקרים שעניינם הקנאביס והשפעותיו המתפרסמים בארץ ובעולם, כתבות מגזין בנושא תרבות צריכת הקנאביס, מדריכים לשימוש נכון וצריכה נבונה, פורום קהילתי בו משתתפים מומחים ויועצים בנושא, מאמרי דעה וכתבות מכלי התקשורת השונים. 

המגזין נוסד באופן רשמי בשנת 2010. קדמו לו מספר אתרי אינטרנט קטנים יותר שהוקמו על ידי חברי הקבוצה אשר עסקו ביוזמות ופעילות ציבורית להסדרת שוק הקנאביס בישראל. הוא צמח במקביל למחאה החברתית של קיץ 2011 ולאחר שניסיונם של חברי הקבוצה להעלות את הנושא על סדר היום במסגרת המחאה לא צלח. 
האתר מהווה את מקור המידע המרכזי של קהילת צרכני ותומכי הקנאביס בישראל. 
מייסד ועורך המגזין, אורן ליבוביץ', הנחה בעבר פינה בתוכנית הטלוויזיה "שאיפות גדולות" ששודרה בערוץ 8 בהנחיית אברי גלעד. בדצמבר 2014 אף מונה ליבוביץ' ליו"ר מפלגת עלה ירוק אשר זכתה בהנהגתו בבחירות 2015 למספר המצביעים הגדול ביותר בתולדותיה (מעל ל-47 אלף קולות - למעלה ממנדט) אך לא הצליחה לעבור את אחוז החסימה ונשארה מחוץ לכנסת.

בדצמבר 2016 הצטרף המגזין לפרויקט החברתי 'החזית' בניהול תוכנית הטלוויזיה הצינור בראשותו של גיא לרר ובשיתוף דמויות וארגונים חברתיים כמו גדי וילצ'רסקי, צדק חברתי, כיכר השבת (אתר אינטרנט), חדשות 0404, סמיון גרפמן ועוד.

בחודש מרץ 2017 בחר מגזין הקנאביס הבינלאומי 'סנסי' (Sensi) במגזין קנאביס הישראלי כאחד מחמישה אתרי הקנאביס האמינים בעולם.

בחודש מאי 2017 ניפקה לראשונה לשכת העיתונות הממשלתית תעודת עיתונאי ממשלתית למגזין קנאביס.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.xn--4dbcyzi5a.com/ מגזין קנאביס]
* [https://www.facebook.com/%D7%A7%D7%A0%D7%90%D7%91%D7%99%D7%A1-161709620582900/ עמוד הפייסבוק של מגזין קנאביס]
* [https://www.youtube.com/channel/UClkcQNgljycj6vEeC5gCGHQ ערוץ היוטיוב של מגזין קנאביס]
*
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כתבי עת מקוונים ישראליים
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2011
קטגוריה:ישראל: קנאביס
יעקב לבל

מוזס יעקב לבל (Moses Iacob Löbel; 1824–1867) היה בנקאי, איש עסקים ועסקן יהודי חשוב בוולאכיה, מנהל סניף של חברת ביטוח והמנהל הראשון של בנק רומניה, גיסו של יעקב מרמורוש וממייסדי בנק מרמורוש, בלנק ושות', עמד בראש הוועד, שייסד את קהילת הדת הישראלית המודרנית והוביל להקמת היכל קורל של בוקרשט, השאיר קרן להקמה ב-1873 בבוקרשט של בית ספר יסודי יהודי לבנים שנקרא על שמו ועל שם אשתו.

==קורות חיים==
לבל נולד בבוקרשט, נסיכות ולאכיה כבנם של אברהם ואטל לבל. בשנים 1857 - 1864 היה מנהל הסניף הרומני של חברת הביטוח Aziende Assicuratrice מטריאסט. הוא קידם את נושא הביטוח במרחב הרומני ויצירת חברת ביטוח לאומית, שקמה ב-1870. לבל היה המנהל של Banque de Roumanie, שלוחה של הבנק Imperial Ottoman Bank מקונסטנטינופול.

יעקב לבל היה חבר בוועד הראשון של קהילת הדת הישראלית המודרנית, ששמה לה למטרה להקים היכל יהודי מודרני בבוקרשט. ב-16 בינואר 1866 נערכה אספה של חברי "קהילת היכל קורל של בוקרשט" ונבחר ועד הנהגה ובראשו יעקב לבל והוא הנהיג את איסוף הכספים ובניית ההיכל, אך מת משבץ בגיל 39 ערב חנוכתו בחנוכת ההיכל נאם הרב הצרפתי אנטואן לוי, שניהל לאחר מכן את טקסי קבורתו של יעקב לבל ושמו של לבל נחרט על לוח זיכרון בהיכל בלווייה שלו השתתפו קהל רחב, אנשי האליטה הכלכלית והפוליטית המקומית, לרבות השר יון ברטיאנו שהיה בדרך כלל עוין ליהודים.
לבל הוריש חלק גדול מנכסיו למטרות רווחה וצדקה, בייחוד לנוער נצרך במטרת לימודים והלבשה, קרן רווחה לעזרת נשים יולדות, קרן להקמת בית חולים יהודי בבוקרשט, וכו'. לבל הוריש סכומים של כסף בין גם לקהילה היהודית בבראשוב ולעיריית בראשוב במטרות צדקה עבור נוצרים.

===חייו הפרטיים===
בשנת 1851 יעקב לבל התחתן עם אשתו, קרולינה, שנפטרה בבראשוב אחרי 15 שנות נישואים ב-1866.
לזכרה הוא הקים קרנות צדקה בפריז, בראשוב ובוקרשט [https://www.nli.org.il/ar/newspapers/egalit/1907/06/21/01/article/2/?e=-------ar-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------120--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 אגליטאטיה 21 ביוני 1907 דרשת הרב מוריץ מאיר בק למלאת 40 שנה למותו של יעקב לבל]. לבל הובא לקבורה על יד אשתו בבראשוב.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.yivoencyclopedia.org/printarticle.aspx?id=910 בוקרשט באנציקלופדיית איוו על יהדות מזרח אירופה] 
* [https://www.nli.org.il/ar/newspapers/egalit/1907/06/21/01/article/2/?e=-------ar-20--1--img-txIN%7ctxTI--------------120--1--img-txIN%7ctxTI--------------1 אגליטאטיה 21 ביוני 1907 דרשת הרב מוריץ מאיר בק למלאת 40 שנה למותו של יעקב לבל]

==הערות שוליים==

קטגוריה:בנקאים יהודים רומנים
קטגוריה:נדבנים יהודים רומנים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים רומנים
קטגוריה:ילידי 1824
קטגוריה:נפטרים ב-1867
התסריטאי

התסריטאי (בערבית: سيناريست) היא סדרת טלוויזיה ישראלית מסוגת מוקומנטריה של הסופר והעיתונאי הערבי-ישראלי סייד קשוע, בבימויו של שי קפון ובכיכובו של יוסף סוויד. הסדרה מבוססת על חייו של קשוע כיוצרה של סדרת הטלוויזיה עטורת הפרסים "עבודה ערבית" ועל משבר גיל הארבעים אותו הוא חווה.

הסדרה, הפקה משותפת של רשות השידור וזכיינית ערוץ 2 "קשת", עלתה לשידור באוקטובר 2015 בערוץ 1 ובדצמבר באותה השנה בערוץ 2. בהמשך זכויות השידור עברו לתאגיד השידור הישראלי. ביוני 2017 התאגיד העלה את כל הפרקים לאתר יוטיוב ולאתר כאן.

==עלילה==
הסדרה מתארת את חייו של כאתב (יוסף סוויד), בן דמותו של קשוע, עיתונאי וסופר פלסטיני אזרח מדינת ישראל, יוצרה של סדרת הטלוויזיה "עבודה ערבית". כמו דמותו של קשוע במציאות, גם כאתב חי בשכונה חילונית בירושלים. הוא נשוי, ויש לו בת ושני בנים. הוא יליד טירה, אך עזב אותה לפני שנים רבות.

העלילה עוסקת בכאתב, שסיים לכתוב את העונה השלישית של "עבודה ערבית", אך אינו מעוניין לכתוב עונה נוספת לסדרה זו. במקום זאת, הוא מעוניין לכתוב סדרה על אדם החווה את משבר גיל הארבעים, שחופף למה שהוא חש בחייו המלווה בתסכול תסכול מנישואיו ועבודתו.

כאתב חי בסביבה חילונית. רבים מחבריו הם יהודים. הוא מרבה לצאת לבלות, לשתות אלכוהול, ולחזור הביתה בשעות הלילה המאוחרות. יחסיו עם אשתו עלו על שרטון, והוא אינו מרבה לקחת חלק במטלות הבית. הוא מתקשה לכתוב את הסדרה שהציע, והיא לבסוף נדחית בידי גוף השידור אליו הגיש תסריט. גם רעיון לסדרה אינטרנטית בכיכובו, אינו יוצא לפועל לבסוף. לצד עיסוקו בכתיבה הוא מתפרנס ממתן הרצאות.

אף שהוא חי בסביבה יהודית, לכאתב זהות פלסטינית מודגשת. כאשר הוזמן להשתתף בפסיטבל ספרות ים תיכונית שנערך באיטליה, הוא חש קונפליקט בעת שהוצג כישראלי, ונתמך על ידי שגרירות ישראל במדינה.

בפרק האחרון של הסדרה מופיע סייד קשוע בדמות עצמו, כשכאתב מסיע אותו לנמל התעופה בן-גוריון, והם דנים במצב המייאש בארץ.

==על הסדרה==
ההפקה היא שיתוף פעולה בין רשות השידור ל"קשת" (ומשודרת במסגרת שתיהן), והיא נעשתה בשיתוף קרן גשר לקולנוע רב תרבותי. הסדרה זכתה לביקורות חיוביות רבות.

==פרקים==
{|class="wikitable "
! עונה !! פרק !! הקרנה בכורה !! שם הפרק
|-
| 1 || 1 || 22 באוקטובר 2015 || טקס
|-
| 1 || 2 || 29 באוקטובר 2015 || חרדים
|-
| 1 || 3 || 5 בנובמבר 2015 || בילוי
|-
| 1 || 4 || 12 בנובמבר 2015 || שורשים
|-
| 1 || 5 || 19 בנובמבר 2015 || ינשוף
|-
| 1 || 6 || 26 בנובמבר 2015 || חופש
|-
| 1 || 7 || 3 בדצמבר 2015 || חו"ל
|-
| 1 || 8 || 10 בדצמבר 2015 || הפרעות שינה
|-
| 1 || 9 || 17 בדצמבר 2015 || מטריד
|-
| 1 || 10 || 24 בדצמבר 2015 || פוליטיקאי
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* התסריטאי, [http://www.kan.org.il/Program/?catId=1090 כל הפרקים], באתר כאן תאגיד השידור הישראלי
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:דרמות קומיות ישראליות
קטגוריה:סדרות מוקומנטריה ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:הערוץ הראשון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תרבות ערבית בישראל
קטגוריה:סייד קשוע
משה אביגדור ליכטנשטאדט

משה אביגדור ליכטנשטאדט (י"ב באב ה'תקמ"ז, 15 ביולי 1787 - ליל כ"ז בשבט ה'תר"ל, 17 בינואר 1870) היה חוקר תלמוד ומדעי היהדות, ופילנתרופ יהודי רוסי ממוצא פולני.

==קורות חיים==
נולד לאפרים זלמן ליכטנשטאדט בלובלין, שבפולין הרוסית. הוריו היו עשירים. חי ופעל בברודי ומאוחר יותר עקר יחד עם קבוצה גדולה ממשכילי העיר לאודסה. התעשר מעסקיו והחזיק כמה ארגוני צדקה, וגם תמך בתלמידים עניים באמצעות הענקת מלגת לימודים למקרא ולתלמוד. בנוסף, היה ליכטנשטאדט ממייסדי בית הספר היסודי הציבורי לילדים יהודיים באודסה, שבהמשך נעשה לבית ספר ממשלתי. הוא פעל גם לייסוד בית כנסת בתוך בית הספר.

ליכטנשטאדט היה בעל השכלה רחבה, בקיאות בספרות ובטקסטים תורניים. הוא כתב בעברית, גרמנית וצרפתית. מאמריו בענייני המקרא והתלמוד נדפסו בכתבי העת היהודיים האירופיים בני זמנו כמו: המליץ, המגיד והכרמל. בדרך כלל חתם בראשי תיבות שמו: מאל"ש.

קונטרס שלו בשם "ממחרת השבת" (וינה 1860) יצא לאור בידי ידידו שמחה פינסקר, ועיקרו הפרכת טיעוני הקראים בעניין קביעת זמן חג השבועות.

הוא נפטר בליל שבת כ"ז בשבט ה'תר"ל, 17 בינואר 1870, ונקבר ביום ראשון כ"ט בשבט בבית הקברות באודסה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* (שם נרשם תאריך הלידה השגוי: י"ב באב ה'תקס"ח) 
* 
;מכתביו
* 
* 
* 

קטגוריה:נדבנים יהודים רוסים
קטגוריה:נדבנים יהודים פולנים
קטגוריה:נדבנים יהודים אוקראינים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים רוסים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים פולנים
קטגוריה:אנשי עסקים יהודים אוקראינים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים רוסים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים פולנים
קטגוריה:אנשי חינוך יהודים אוקראינים
קטגוריה:חוקרי תלמוד
קטגוריה:חוקרי יהדות
קטגוריה:משכילי רוסיה
קטגוריה:ילידי 1787
קטגוריה:נפטרים ב-1870
הקנון המדעי

הקנון המדעי: תשעה פרקים של מסע קסום אל יסודות המדע הוא ספר מדע פופולרי מאת סופרת המדע האמריקאית נטלי אנג'יר. הספר תורגם לעברית על ידי עמנואל לוטם.

== סקירה כללית ==
הקנון המדעי מציג סיכום של חלקים מתחומים שונים של המדע, וראיונות נרחבים של מדענים שעובדים בתחומים אלו. העיקרון של אנג'יר הוא שהבנת היסודות של התחומים העיקריים של המדע יכולה לסייע בהבנת סוגיות מדעיות נוכחיות, ושתהליך זה צריך להיות מהנה. במבוא שלה אנג'יר כותבת:

בקנון המדעי, אנג'יר מביאה ציטוטים של מדענים אותם היא ראיינה על מגוון נושאים כגון: איך אטומים עובדים, למה יש תגובות כימיות ואיך הן פועלות, איך התאים בגופנו והדנ"א בנויים ואיך הם מתפקדים, ומה אנו יודעים על מרחבי היקום כיום. דרך עדשת מדענים שונים אנו יכולים להתחיל להבין כיצד הם חווים את עבודתם, איך הם חושבים, ומדוע הם עושים מה שהם עושים.

== תוכן עניינים ==
* הקדמה: סיזיפוס ודוקטור סוס.
# חשיבה מדעית: התנסות חוץ-גופית.
# הסתברויות: למי התעקמו הפעמונים.
# קנה מידה: משחקי גודל.
# פיזיקה:אין ואפס זה המון.
# כימיה: אש, קרח, קשרים וחיים.
# ביולוגיה אבולוציונית: התפתחותה של תאוריה של התפתחות.
# ביולוגיה מולקולרית: טיאטאת את התא?
# גאולוגיה: חידת תצרף עולמית.
# אסטרונומיה: יצורים שמימיים.
* תודות
* נטלי אנג'יר: הערות ביוגרפיות
* מפתח

== מדענים שרואיינו ==
<div>כדי להשיג חומר לקנון המדעי אנג'יר ראיינה מספר מדענים, פרופסורים, ואנשי מקצוע ומדע אחרים, ושילבה סיפורים וציטוטים שלהם לספרה. היא שאלה אותם שאלות כגון "מה זה אומר לחשוב באופן מדעי?", "מה מבוגרים שאינם מומחים למדע צריכים לדעת ואיך הם צריכים לדעת את זה?", ו"מה זה כיף?". רשימה חלקית של אנשי מדע שאנג'יר ראיינה עם פרטים נוספים הנוגעים לעבודתם:</div>
* פיטר אטקינס פרופסור לכימיה באוניברסיטת אוקספורד.
* ג'ון בקל, אסטרופיזיקאי באוניברסיטת פרינסטון.
* נטע בקל, אסטרופיזיקאית באוניברסיטת פרינסטון.
* דוד בולטימור, חתן פרס נובל ונשיא לשעבר של המכון הטכנולוגי של קליפורניה.
* ג'קלין בארטון, כימאית ופרופסורית במכון טכנולוגי של קליפורניה.
* בוני בזלר, ביולוגית מולקולרית באוניברסיטת פרינסטון.
* דוד ברקוביץ, פרופסור לגיאופיזיקה באוניברסיטת ייל.
* ויליאם בלייר, פרופסור לאסטרונומיה באוניברסיטה ג'ונס הופקינס.
* גינתר בלובל, חתן פרס נובל ביולוג של התא באוניברסיטת רוקפלר.
* דוד בוטשטיין, גנטיקאי באוניברסיטת פרינסטון.
* מייקל בראון, מדען פלנטרי במכון הטכנולוגי של קליפורניה.
* סוזן קארי, פרופסור למדעי המוח הקוגניטיביים באוניברסיטת הרווארד.
* ריק דנהייזר, פרופסור לכימיה באוניברסיטת MIT.
* פרנק דיסלבו, פרופסור לכימיה באוניברסיטת קורנל.
* מייקל דאף, פיזיקאי תאורטי לשעבר באוניברסיטת מישיגן.
* טום אייזנר, פרופסור לאקולוגיה כימית באוניברסיטת קורנל.
* אנדי פיינברג, גנטיקאי באוניברסיטת ג'ונס הופקינס.
* אלוון פיינשטיין, פרופסור לרפואה ואפידמיולוגיה בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת ייל.
* אלכס פיליפונקה, אסטרונום באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
* ג'רלד פינק, ביולוג באוניברסיטת MIT.
* סקוט א' פרייזר, ביולוג מהנדס בהמכון הטכנולוגי של קליפורניה.
* בריאן גרין, פיזיקה תאורטית באוניברסיטת קולומביה.
* אלן גות', פיזיקאי באוניברסיטת MIT.
* רואלד הופמן, כימאי באוניברסיטת קורנל.
* קן מילר פרופסור לביולוגיה באוניברסיטת בראון.
* טים וייט, אנתרופולוג באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
* סטיבן ויינברג, חתן פרס נובל ופרופסור לפיזיקה באוניברסיטת טקסס.

==קישורים חיצוניים==
*
* 

קטגוריה:ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
קטגוריה:ספרי הוצאת אחוזת בית
המפץ הגדול (ספר)

המפץ הגדול: התגלית המדעית החשובה ביותר בכל הזמנים הוא ספר מדע פופולרי על תיאורית המפץ הגדול, שנכתב על ידי סיימון סינג, ויצא לאור באנגלית בשנת 2004, ובעברית בשנת 2007.

הספר מתעד את ההיסטוריה וההתפתחות של מודל המפץ הגדול, מהמדענים ביוון העתיקה שמדדו את המרחק של כדור הארץ לשמש, ועד לזיהוי קרינת הרקע הקוסמית במאה ה-20, המהדהדת ביקום מאז היווצרו.

הספר מסביר כיצד תאוריות שונות של היקום התפתחו, יחד עם נקודת מבטם האישית של האנשים המעורבים.

== לפני תאוריות המפץ  הגדול ==
הספר מסביר את אי הדיוקים של התאוריות של ניקולאוס קופרניקוס וגלילאו גליליי שגרמו להן להידחות. קופרניקוס וגלילאו השתמשו בטעונים שונים כדי לשכנע אנשים שכדור הארץ מסתובב סביב השמש, והשמש היא מרכז היקום (המודל ההליוצנטרי). שתי התפיסות האלה לא היו מקובלות בזמנו בציבור שהאמין במודל הגאוצנטרי. רק הפרשנות המתמטית של יוהאנס קפלר הפכה את התאוריה ליותר מקובלת, דור שלם לאחר מכן. כפי שסינג מציין, הדור הישן של המדענים השמרנים מטבעם, חייב למות כדי שהתאוריה החדשה תוכל להתקבל.

== התפתחות תאוריית המפץ הגדול ==
במקביל להתפתחותה של תיאורית המפץ הגדול, הספר מספר את סיפורם של האנשים שלקחו חלק בקידומה, בין אם על ידי ניסוי ובין אם על ידי השערות. ביניהם, אלברט איינשטיין, שגילה את תורת היחסות הכללית, אלכסנדר פרידמן וז'ורז' למטר שגילו שתורת היחסות הכללית מובילה ליקום מתפשט, ולאחר מכן שהתיאוריה מובילה לאירוע ראשוני של יצירה, שהיא תאוריית המפץ הגדול, אדווין האבל שהוכיח שהיקום מתפשט, ובכך אישר את התאוריה של פרידמן ולמטר. ג'ורג' גאמוב, רלף אלפר, רוברט הרמן שחקרו כיצד גרם המפץ הגדול לשכיחות הלא יציבה של האטומים ביקום, באמצעות הנוקליאוסינתזה של האטום. ארנו פנזיאס ורוברט וילסון שגילו את קרינת הרקע הקוסמית, ואחרים.

נושא נוסף של הספר הוא השיטה המדעית עצמה: כיצד גילויים בלתי מכוונים, סקרנות, תאוריות ותצפיות מביאים להרחבת ההבנה שלנו על העולם.

נושא השמרנות המדעית ממשיך לקבל דגש לאורך כל הספר גם לאחר הכרת הקהילה המדעית במודל ההליוצנטרי של היקום, ובכל תגלית מדעית חדשה מראה סינג כיצד עבר זמן רב עד ששונתה הפרדיגמה, והמדענים השמרנים מטבעם הפסיקו לדבוק בתיאוריה המוטעית בה החזיקו. כך מראה סינג כיצד איינשטיין דחה את תיאורית המפץ הגדול בעודה בחיתוליה, וגרם לכל הקהילה המדעית ללכת בעקבותיו ולהמשיך לדבוק במודל היקום הסטטי והנצחי, ובכך נחנק המחקר במשך שנים רבות. אך כאשר האבל אישר את התאוריה בניסוי, איינשטיין מיהר לאמץ את המסקנות מהתאוריה שלו ואת התאוריה של למטר. גם לאחר מכן המשיכו מדענים רבים להאמין בתיאורית היקום הסטטי והנצחי באמצעות תאוריית המצב היציב, זאת בגלל שמרנותם והקושי להחליף את המודל בו הם מאמינים במודל אחר.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://simonsingh.net/books/big-bang/the-book/ הספר באתר של סיימון סינג]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ספרי מדע פופולרי
קטגוריה:סיימון סינג
קטגוריה:ספרי ידיעות ספרים
ארקס

ארקס (ביוונית: Ἀρκάς, כלומר דוב) היה בנם של זאוס וקליסטו במיתולוגיה היוונית.

קליסטו הייתה נימפה ידועה ביופייה, והייתה בת לוויה של ארטמיס, אלת הציד, שדרשה מהנימפות לנדור כי ישמרו על בתוליהן. זאוס (יופיטר), ראש האלים, חשק בקליסטו, אולם היא לא שעתה לחיזוריו. לכן התחפש לארטמיס, התייחד עמה במרמה ואף עיבר אותה, הבן שנולד הוא אָרְקאס. 

בנו של ארקאס מאראטו הוא אזאן.

==לפי הסיודוס==
לפי הסיודוס, ארטמיס אחוזת החימה, זיהתה את חברתה ושלחה בה חץ שהרג אותה, אולי בעידודה של הרה הנזעמת. זאוס חילץ את הוולד מרחמה של קליסטו וקרא לו ארקס.

זאוס מסר את הרך הנולד לנימפה מאיה, שגידלה אותו במערתה. לימים הפך ארקאס לאבי בני ארקאדיה, חבל הארץ ביוון שקרוי על שמו. את קאליסטו וגם את בנה, ארקאס, בדמות דוב, העלה אל השמים. אלו הן, כך מספרת האגדה, הדובה הגדולה והדובה הקטנה - שני מערכי כוכבים הסובבים את כוכב הצפון.

==לפי אובידיוס==
לפי גרסת הספר השני של מטמורפוזות מאת המשורר הרומי אובידיוס, קליסטו ההריונית גורשה מחברתה של מגינתה ארטמיס וילדה את ארקאס. הרה, שידועה כאלה הנוטרת טינה, ואינה שוכחת לעולם את בגידותיו של בעלה, ניצלה את ההזדמנות והפכה את קליסטו לדובה. 

ארקאס גדל להיות צייד מוכשר ואמיץ, והיה חביב ביותר על זאוס. 

יום אחד, בעת ששוטט ביער, ראתה קליסטו את בנה ארקאס. ההתרגשות גאתה בה, והיא החלה לרוץ לקראתו במהירות, תוך שהיא שוכחת כי היא עוטה דמות דובה. ארקאס נבהל וירה בדובה, כשהוא פוצע אותה אנושות. 
זאוס, מלך האלים, שקליסטו הייתה אהובתו וארקאס היה אחד מבניו האהובים, לא היה יכול לשאת את הכאב הטרגי שבפגיעה בשני יקיריו. לכן הפך גם את ארקאס לדובה, והעלה את שניהם לשמים. הרה שזעמה על כך ביקשה מטתיס שתשמור אותם במקום קבוע בשמים כך שקבוצות הכוכבים לעולם לא תשקענה מתחת לאופק ולעולם לא יקבלו מים.

בפואמה פסטי של אובידס מסופר כי סבו של ארקס מצד אימו, המלך ליקאון, הקריב את ארקס כקורבן לאלים ולכן זאוס הפך אותו לאדם זאב הראשון (בגרסאות אחרות של הסיפור, ליקאון הקריב את בנו ולא את נכדו).

==הערות שוליים==

קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה היוונית
קטגוריה:אלים למחצה
מונסטר (משקה)

מונסטר אנרגיה (באנגלית: Monster Energy) הוא משקה אנרגיה המיוצר על ידי חברת המשקאות Monster Beverage Corporation (לשעבר: Hansen Natural Company). ייצור המשקה החל באפריל 2002. החברה ידועה בשיתופי הפעולה שלה עם תחרויות ספורט ואקסטרים כגון: Motogp, נאסקאר, BMX, מוטוקרוס, גלישת גלים ושלג, אליפות הלחימה האולטימטיבית ותחרויות ספורט אלקטרוני (eSports). בנוסף, חברת מונסטר אנרגיה משתפת פעולה עם מספר להקות ברחבי העולם, כמו, Asking Alexandria, The Word Alive, Maximum The Hormone ו-Shinedown.

ישנם 45 סוגים שונים של משקאות תחת המותג מונסטר בצפון אמריקה, כולל המותג הליבה מונסטר אנרגיה, ג'וואה מונסטר (באנגלית: Java Monster), אקסטרה סטראנת' (באנגלית: Extra Strength), אימפורט (באנגלית: Import), ריהאב (באנגלית: Rehab) ומאסל מונסטר (באנגלית: Mucle Monster).

בתחילת שנת 2020 הוחל בשיווק המשקה בישראל על ידי החברה המרכזית לייצור משקאות קלים, יצרנית משקאות קוקה-קולה בישראל.

== פרסום ==
פרסום של חברת מונסטר על [[רכבות לאס וגאס (2007)]]
מונסטר אנרגיה מפרסמת בעיקר דרך חסויות של אירועי ספורט, כולל BMX, מוטוקרוס, רכיבה על הרים, סנובורד, גלישה על סקייטבורד, מרוץ מכוניות וגם בעיקר חסויות של אירועי ספורט אלקטרוני.

בשנת 2012, קולטון ליין קורפ (באנגלית: Colton Lile Corporation) הכריזה על כך שהיא מחליפה מפיצים מ-Anheuser-Busch לקוקה-קולה.

=== סמליל ===
הסמליל של מונסטר אנרגיה הוא מוכר ומזוהה בעיקר בחסויות של אירועים שונים. עיצוב הלוגו נוצר על ידי McLean Desing, חברת מיתוג אסטרטגית הנמצאת בקליפורניה. הסמליל מורכב מהאות האנגלית 'M' במין מראה תוסס וירוק על רקע שחור. ה-'M' מסוגנן באופן המרמז על כך שהוא נוצר על ידי הטפרים של מפלצת קורעת דרך פחית זאת.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משקאות אנרגיה
דורותי מקגוויר

דורותי האקט מקגוויר (באנגלית: Dorothy Hackett McGuire; 14 ביוני 1916–13 בספטמבר 2001) הייתה שחקנית קולנוע אמריקאית. התפרסמה בעיקר בגלל משחקה בסרט "הסכם ג'נטלמני" עליו הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר.

==ביוגרפיה==
נולדה בנברסקה, אומהה כבתם היחידה של תומאס ג'ונסון מקגווייר ואיזבל פלהרטי מקגווייר<ref></ref>, והחלה את הקריירה שלה בהופעה על הבמה בתיאטרון הקהילתי של אומהה. לאחר סיום לימודיה החלה להשתתף בתוכניות רדיו ולאחר מכן החלה להופיע על בימות ברודוויי.

המפיק דייוויד או. סלזניק התרשם מהופעתה בקומדיה "קלאודיה" בברודוויי והביא אותה להוליווד. הסרט הראשון בו כיכבה היה העיבוד הקולנועי לאותה קומדיה (1943), ומאז הופיעה בסרטים רבים וגם בתוכניות טלוויזיה. 

מהסרטים ששיחקה בהם:
* "אילן גדל בברוקלין" (1945)
* "הקוטג' הקסום" (1945)
* "בסחור המעלות" (1946)
* "הסכם ג'נטלמני" (1947)
* "שלוש מטבעות במזרקה" (1954)
* "משפט" (1955)
* "שכנוע ידידותי" (1956)
* "נווה קיץ" (1959) - בתור אמו של טרוי דונהיו
*"אדמה זו שלי היא" (1959)
* "משפחת רובינסון השווייצרית" (1960)
*"האופל שבמעלה המדרגות" (1960)
* "הסיפור הגדול ביותר שסופר" (1965) - בתור הבתולה מרי
בטלוויזיה שיחקה בסדרות "ספינת האהבה", "איש עשיר, איש עני" (1976), "נשים קטנות" (1978) ועוד.

למקגוויר יש כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1916
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1916
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-2001
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2001
מפלגת תומכי הבנייה

ממייסדי המפלגה: ד"ר [[עלי נג'פי, שר החינוך בממשלת רפסנג'אני]]

מפלגת תומכי הבנייה (בפרסית: حزب کارگزاران سازندگی) באיראן הוקמה בשנת 1996. היא בעלת השקפות רפורמיסטיות ודוגלת בשוק כלכלי ליברלי ובתוכניות לפיתוח כלכלי מואץ במדינה. 

המפלגה הייתה המפלגה הראשונה שהוקמה במדינה לאחר פירוקה של מפלגת הרפובליקה האסלאמית בשנת 1987. באותו זמן לא פעלו באיראן מפלגות פוליטיות מאורגנות והמועמדים לפרלמנט מג'לס התמודדו כעצמאיים. המפלגה התמודדה בבחירות הפרלמנטריות באותה שנה. מרבית מועמדי המפלגה היו בעלי השקפות רפורמיסטיות והיו תומכיו של הנשיא דאז, אכבר האשמי רפסנג'אני ושירתו בממשלה שהקים.

המפלגה החדשה הצליחה להפוך לאחד מהמפלגות החשובות בפרלמנט החמישי (2000-1996). היא נהנתה מתמיכה רחבה בקרב בני המעמד הבינוני עירוני בחברה. המפלגה האמינה בחשיבות הרחבת החירויות לאזרח. העיתון ששיקף יותר מאחרים את השקפותיה של המפלגה היה העיתון "האמשאהרי" (Hamshahri), שנוסד על ידי גולאם חוסיין, ראש עיריית טהראן דאז, שהיה ממקימי המפלגה. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:איראן: מפלגות
קטגוריה:מפלגות שהוקמו ב-1996
מוזיאון טהראן לאמנות עכשווית

מוזיאון טהראן לאמנות עכשווית (בפרסית: موزه هنرهای معاصر تهران) הוא מוזיאון לאמנות הנמצא בטהראן, איראן.

המוזיאון תוכנן על ידי האדריכל האיראני קמראן דיבה, שהשתמש באלמנטים מהאדריכלות הפרסית המסורתית. הוא נבנה בצמוד לפארק לאלה, טהראן, ונחנך בשנת 1977. הבניין עצמו יכול להיחשב כדוגמה לאמנות עכשווית. רוב שטח המוזיאון ממוקם מתחת לאדמה.

במוזיאון ישנו האוסף החשוב ביותר של יצירות אמנות מודרנית מערבית מחוץ לאירופה וארצות הברית, אוסף שהורכב במידה רבה על ידי האוצרים המייסדים דוד גאלאוויי ודונה שטיין תחת חסותה של פארה דיבה. יש הטוענים כי שווי יצירות האומנות שמוחזקים במוזיאון מוערך ב-2.5 מיליארד ליש"ט. במוזיאון מוצגת תוכנית מתחלפת של תערוכות ומדי פעם מארגן תערוכות של אמנים מקומיים.

האוסף כולל גם את מה שעשוי להיות הציור היקר ביותר של ג'קסון פולוק, "Mural on a Red Indian Ground", ואגף פופ ארט המתפאר בפורטרטים של מיק ג'אגר, מרילין מונרו ומאו דזה-דונג, מעשה ידי אנדי וורהול. למרות שמקובל לומר שמדובר באוסף האמנות המערבית החשוב והמקיף ביותר באסיה, האוצרות חבויים מאחורי דלת ביטחון הנפתחת רק לאחר הקלדת קוד סודי. לעיתים מוציאים את היצירות החוצה לבקשת אמנים מבקרים או תלמידי אמנות, אולם אין כל כוונה להציגם בציבור. הציורים שנרכשו בשנות ה-70 בהוראתה של אשתו האחרונה של השאה, המלכה פארה, נפלו קורבן לבדלנות התרבותית של הרפובליקה האסלאמית.

במוזיאון האמנות המודרנית, כל הציורים המוצגים בפני הציבור הם של אמנים איראנים. מנהל המוזיאון, חביב אללה סאדג'י, שמונה על ידי ממשלתו של אחמדינז'אד, אמר בעבר שהוא מתנגד לגלובליזציה בהובלת המערב, התנגדות שהוא מכנה "סוציאליזם תרבותי". אולם סאדג'י, צייר בעצמו, טען גם שאמונותיו אינן משפיעות על הטיפול באוסף, וטוען שהסיבה שהוא אינו מוצג היא מחסור במקום, ולא פוליטיקה. לדבריו, הציורים מאוחסנים בקפידה כדי לוודא שיישמרו לדורות הבאים. עלירזה סמי-אזאר, קודמו של סאדג'י בתפקיד, ביטל הסבר זה בטענה שהמוזיאון נכנע לאופנה הפוליטית של התקפות כלפי המערב, אופנה שהתחזקה עם התגברות מתיחות בין המערב לאיראן, במיוחד בנוגע לתוכניתה הגרעינית.

יצירות האמנות נאספו על ידי בן דודתה של המלכה פארח, קמראן דיבה, מתכנן המוזיאון ומנהלו הראשון, כדי שיוצגו בפתיחת המוזיאון ב-1977. הציורים נשארו בתצוגה עד המהפכה. אז העביר אותם צוות המוזיאון למרתף כדי להגן עליהם מבוזזים ומקנאים.

מבין האמנים המוצגים נמנים: פול גוגן, וסילי קנדינסקי, ג'קסון פולוק, קלוד מונה, קאמי פיסארו, וינסנט ואן גוך, פייר-אוגוסט רנואר, ג'יימס אנסור, אנדרה דרן, ז'ורז' רואו, פרנאן לז'ה, פבלו פיקאסו, אלברטו ג'קומטי, פרנסיס בייקון, מקס ארנסט, רנה מגריט, ג'ורג' גרוס, דייגו ריוורה, ג'ספר ג'ונס, אנדי וורהול, רוי ליכטנשטיין, פיטר פיליפ, ז'ואן מירו, ויקטור וסרלי, אדולף גוטליב, ריצ'רד המילטון, ז'ורז' בראק, אדוארד מונק, אדגר דגה, מארי קאסאט, ג'יימס מקניל ויסלר, אדוארד הופר, הנרי מור, ארנלדו פומודורו, מרסל דושאן, הנרי פיץ' רובינסון, אנסל אדמס ויעקב אגם.

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טהראן: מבנים
טהראן לאמנות עכשווית
טהראן לאמנות עכשווית
קטגוריה:איראן: תרבות
קטגוריה:איראן: מוזיאונים