OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
נינו חורצידזה

נינוֹ חוּרצידזֶה (בגאורגית: ნინო ხურციძე; 28 בספטמבר 1975 – 22 באפריל 2018) הייתה שחמטאית גאורגית בדרגת אמן בינלאומי.

==ביוגרפיה==

זכתה באליפות העולם עד גיל 16 בשנת 1991. הייתה אלופת העולם לנערות בשנים 1993 ו-1995.

זכתה באליפות גאורגיה לנשים 5 פעמים: בשנים 1989, 1993, 2005, 2006 ו-2013.

בשנת 1993 הפכה לרב-אמן לנשים, וב-1999 קיבלה דרגת אמן בינלאומי (כללי).

התגוררה בטביליסי, בירת גאורגיה.

נפטרה בגיל 42 לאחר מאבק ממושך במחלת הסרטן.

== נינו חורצידזה באולימפיאדת השחמט ==
בין השנים 1998 ל-2012 השתתפה נינו חורצידזה ב-5 אולימפיאדות שחמט:
{| class="sortable" border="1" cellspacing="0" cellpadding="1" width="65%"
|- bgcolor="#ccfccf" align="center"
| שנה|| לוח || קבוצה|| מד כושר|| נקודות|| תוצאות|| %|| מקום
|-
| 1998||1 עת || גאורגיה || 2375||1.5 מ-4||1+ 1= 2-||37.5|| 3 קבוצתי
|-
| 2000||3 ||גאורגיה || 2418||11 מ-13||9+ 4= 0-||84.6|| 3 קבוצתי, 3+1 אישי
|-
| 2002||3 || גאורגיה || 2455||5.5 מ-10||4+ 3= 3-||55.0|| 4 קבוצתי, 31 אישי
|-
| 2006||1 || גאורגיה || 2426||5.5 מ-11||3+ 5= 3-||50.0|| 6 קבוצתי, 46 אישי
|-
| 2012||4 || גאורגיה || 2444||5 מ-9||3+ 4= 2-||55.6|| 8 קבוצתי, 13 אישי
|}

==קישורים חיצוניים==

* אנדרה שולץ, [https://en.chessbase.com/post/nino-khurtsidze-1975-2018 נינו חורצידזה 1975-2018], באתר צ'סבייס, 24 באפריל 2018 

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחמטאיות גאורגיות
קטגוריה:אלופות עולם לנערות בשחמט
קטגוריה:אמנים בין-לאומיים
קטגוריה:רבי אמנים לנשים
קטגוריה:ילידות 1975
קטגוריה:נפטרות ב-2018
קטגוריה:נפטרים ב-2018
ננה יוסליאני

ננה יוסליאני (בגאורגית: ნანა იოსელიანი, 12 בפברואר 1962) היא שחמטאית גאורגית לשעבר, בדרגת אמן בינלאומי.

ננה יוסליאני נולדה בטביליסי שבגאורגיה, ב-12 בפברואר 1962. הייתה אלופת הנוער באירופה בשנים 1978 ובשנת 1979, והייתה אלופת ברית המועצות בשנים: 1981 (במשותף) ו-1982. בשנת 1988 הפסידה בגמר למאיה צ'יבורדאנידזה לאחר שניצחה בחצי הגמר את אלנה דונלדסון-אחמילובסקיה. בשנת 1993 נוצחה בגמר.

פרשה מפעילות שחמטאית בפברואר 2003.

== באולימפיאדות השחמט ==
היא ייצגה את ברית המועצות וגאורגיה באולימפיאדות.
{| class="sortable" border="1" cellspacing="0" cellpadding="1" width="100%"
|- bgcolor="#ccfccf" align="center"
| שנה|| לוח || קבוצה|| מד כושר|| נקודות|| תוצאות|| %|| מקום
|-
| 1980|| עת ||ברית המועצות|| 2310 ||7.5 מ-9||6+ 3= 0-||83.3|| 1 קבוצתי, 1 אישי
|-
| 1982|| עת ||ברית המועצות|| 2325 ||5 מ-8||4+ 2= 2-||62.5|| 1 קבוצתי
|-
|| 1992||3||גאורגיה|| 2445 ||10 מ-12||9+ 2= 1-||83.3|| 1 קבוצתי, 3 ו-1 אישי
|-
|| 1994||2||גאורגיה|| 2435 ||8.5 מ-11||7+ 3= 1-||77.3|| 1 קבוצתי, 2 אישי
|-
|| 1996||2||גאורגיה|| 2500 ||10 מ-13||7+ 6= 0-||76.9|| 1 קבוצתי, 2 אישי
|-
|| 1998||2||גאורגיה|| 2495 ||8 מ-12||5+ 6= 1-||66.7|| 2 קבוצתי
|-
|| 2000||2||גאורגיה|| 2476 ||9 מ-12||7+ 4= 1-||75|| 2 קבוצתי, 3 אישי
|-
|| 2002||2||גאורגיה|| 2491 ||7 מ-11||5+ 4= 2-||63.6|| 4 קבוצתי
|-
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:קצרמר סובייטים
קטגוריה:שחמטאיות גאורגיות
קטגוריה:שחמטאים סובייטים
קטגוריה:אלופות ברית המועצות לנשים בשחמט
קטגוריה:אמנים בין-לאומיים לנשים
קטגוריה:ילידות 1962
קטגוריה:ילידי 1962
עדי

עֲדִי, הידוע גם כ"מִצְפֵּה עֲדִי", הוא יישוב קהילתי באזור הצפון ליד שפרעם השייך למועצה אזורית עמק יזרעאל.

==היסטוריה==
מרכז היישוב, הבריכה והמבנה הרב תכליתי. השכונה הוותיקה ושכונת השקד
היישוב הוקם בשנת 1980 על ידי 25 משפחות בני הארץ ועולים מברית המועצות, כחלק מתוכנית המצפים בגליל. שמו של היישוב ניתן לו בשל הסמיכות שלו ל"תל חלי"<ref>[https://daahl.ucsd.edu/DAAHL/SitesBrowseView.php?SiteNo=353205996&mode=browse&user= DAAHL Site Record for Tel Hali Ha-Ma'aravi]</ref>. התל שימר את שמה של חלי המקראית, שהייתה יישוב בגבול נחלת שבט אשר. "עדי" במובן "תכשיט" היא מילה נרדפת ל"חֲלִי". מבחינה משפטית מהווה היישוב אגודה שיתופית, והוא מנוהל על ידי ועד מקומי.

על אף מיקומו הגאוגרפי של היישוב ב, על רכסי גבעות אלונים שפרעם, הוא משויך מוניציפלית ל.

14 המשפחות הראשונות שעלו על הקרקע התגוררו ברחוב אחד, הרחוב הראשון ביישוב, הוא רחוב אודם כתוארו היום.

ביישוב שש שכונות:
* השכונה הוותיקה, שהחלה להיבנות בשנת 1987
* שכונת "בנה ביתך", שהוקמה במהלך שנות ה-90 ובתיה נבנו בשיטת בנייה עצמאית
* "שכונת הזית", שכונתה בעבר "הגבעה המזרחית", ותושביה בחרו בין שלושה דגמי בנייה שונים
* "גבעת החרוב", שפיתוחה החל בסוף שנות ה-90
* שכונת "האלון", שפיתוחה הסתיים ב-2008
* שכונת "התמר", שהיא האחרונה שנבנתה, והחלה להתאכלס בשנת 2016

ביישוב מעון יום וגני ילדים, החל מתינוקיה ועד לגן חובה.

מאז הקמת היישוב ועד שנת 2015 למדו ילדי היסודי בבית הספר היסודי אזורי נהלל שבמושב נהלל. החל משנת 2016 הופנו ילדי כיתה א' לבית הספר "רעים" שבישוב שמשית. ילדי כיתה ב' עד ו' באותה השנה המשיכו לימודיהם ביסודי נהלל. ילדי עדי בגיל חטיבת הביניים והתיכון לומדים בכפר הנוער ויצו נהלל.

ביישוב פועלת תנועת נוער השייכת לתנועת "בני המושבים".

==גלריה==
<gallery>
קובץ:Adi settlement 1.jpg|שכונת החרוב
קובץ:Adi settlement 2.jpg|מרכז היישוב והיישוב הוותיק
קובץ:Adi settlement 5.jpg|רחובות תמר וברוש
קובץ:Adi settlement 6.jpg|שכונת חרוב ג
קובץ:addee.jpg|המבנה ה"רב תכליתי" ביישוב

</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.romgalil.org.il/cds/178/ עדי], באתר הרשות לפיתוח הגליל

==הערות שוליים==

קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1980
קטגוריה:ישראל: יישובים קהילתיים
קטגוריה:תוכנית המצפים
וילה קפרה "לה רוטונדה"

250px
וילה קפרה "לה רוטונדה" היא וילה אשר בנה האדריכל האיטלקי אנדראה פלדיו במאה ה-16 ליד העיר ויצ'נצה שבחבל ונטו. שמו הרשמי של המבנה הוא "וילה אלמריקו-קפרה" (Villa Almerico-Capra) והוא ידוע גם כ"וילה רוטונדה" על שם הרוטונדה הנמצאת במרכזו. הווילה נחשבת ליצירת מופת של אדריכלות הרנסאנס והיא הידועה ביותר מבין הווילות הפלדיאניות בוונטו המוכרות כקבוצת אתרים לאתר מורשת עולמית של אונסק"ו.

==היסטוריה==
את הווילה הזמין הכומר פאולו אלמריקו מפלדיו ב-1565 כבית כפרי חדש עבורו, לאחר שפרש משירות האפיפיור בוותיקן. הבנייה החלה שנה לאחר מכן על ידי אנדראה פלדיו. תוכניות הבניין מופיעות גם בסדרת ספריו של פלדיו (I Quattro Libri dell'Architettura) אשר פורסמו במהלך בניית הווילה, ובהם הוא מסביר את המשכיות האדריכלות הקלאסית בתקופת הרנסאנס, ומבסס את הסבריו על כתבי ויטרוביוס. 

הווילה נקראת וילה קפרה על שם האחים קפרה, אשר השלימו את מלאכת הבנייה על בסיס תוכניותיו של פלדיו לאחר מותו ב-1580. האחים קפרה השלימו את הווילה עד 1591 בהתאם לתוכניות המקוריות, למעט הכיפה אשר נבנתה נמוך יותר מהמתוכנן.

==המבנה==
אתר המבנה הוא גבעה ירוקה מחוץ לעיירה ויצ'נצה, מקום הולדתו של אלמריקו. אלמריקו שאף לבנות וילה כפרית בסגנון ארקאדי שהיה אופנתי מאוד באותם ימים עבור אצילים, כבית מגורים מפואר, לאחר פרישתם לגמלאות.

תוכניתו של פלדיו שאבה השראה רבה ממבנה הפנתיאון ברומא, וכן מהפרתנון באתונה - באופן בו הוא מוצב על האקרופוליס. המבנה בנוי באופן סימטרי מושלם מכל כיווניו: בסיס התוכנית הוא ריבוע המחולק באופן מושלם סביב ארבעה צירי סימטריה, שניים בניצב למבנה ושניים לאורך אלכסון הריבוע. באופן כזה מתקבלות ארבע חזיתות זהות לחלוטין.

חלל הבית מסודר באופן שכלתני במיוחד סביב חלל עגול - הרוטונדה, הנמצאת במרכז הבית, ובראשה כיפה. בקומות התחתונות חדרי אירוח רשמיים ובקומה השנייה (הפיאנו נובילה - "קומת האצולה") חדרי השינה הפרטיים. בחלקה העליון של הכיפה נמצא אוקולוס, אשר בדומה לפנתיאון ברומא מחדיר אור טבעי לתוך הבית. דמיון נוסף לפנתיאון הוא האופן בו מחוברות הכניסות המפוארות, דמויות מקדש יווני, אל הריבוע המרכזי. בכל חזית ישנה אכסדרת כניסה אליה עולים במדרגות רחבות ועוברים תחת שישה עמודים איונים וגמלון ססגוני. כל חזית פונה לנוף מעט שונה הנראה דרך האכסדרה גם מתוך הבית. העמודים, וכל עיצוב מרפסות הכניסה, כמו "ממסגרים" את הנוף המרהיב הנראה מהגבעה ויוצרים את התמונה הפסטורלית, הנראית מן הבית.

על אף הסימטריה המושלמת, סביבת הבית נראית טבעית וא-סימטרית, ובכך מדגישה את יצירת האדם אל מול הטבע - ולהפך. גם בהיבט זה דומה הווילה להצבת הפרתנון על ההר הטבעי באתונה.

==השפעה==
כיאה לאבן דרך בתולדות האדריכלות, נחשבת וילה קפרה למבנה שהשפיע על אלפי אדריכלים, במשך דורות רבים, עד היום. על אף שהמבנה פשוט יחסית, הוא בעל איכות אסתטית הנובעת מפרופורציות מדויקות, סדר מופתי והתייחסות מעוררת השראה אל הנוף. מבנה זה הוא מהבולטים ביותר שהצמיח סגנון האדריכלות הפלדיאנית, אשר על פיו נבנו אחוזות, וילות ואף מבני ציבור רבים, מהמאה ה-16 ועד למאה ה-19. גם באדריכלות המודרנית שהתנגדה לסימטריה, ניכרת השפעת מבנה זה על אופן היחס שבין אדריכלות וטבע, במבנים כמו וילה סבואה של לה קורבוזיה, ובית חיים ויצמן של אריך מנדלסון - שתי וילות מודרניסטיות שנבנו במרכז גבעה ירוקה.

==אחוזת מסרי==
בראש הר גריזים, סמוך לשכם, ניצבת אחוזת אל-מסרי שבה העתק מדויק של הוילה האיטלקית.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:הווילות הפלדיאניות בוונטו
מפצה סטייה

מפצה סטייה הוא התקן בכלי ירי שנועד להפחית את רתיעת הקנה (במקרה זה, לעיתים ההתקן מכונה בלם רתיעה) או את קפיצתו למעלה. מדובר בקדחים בקנה או תותב בעל קדחים המתחבר לקצה הקנה.

== אופן פעולה ==
בלם לוע המורכב על קנהו של ה[[טנק הצרפתי הקל AMX-10 RC]]
לאחר תחילת תהליך הירי, כאשר הקליע קרוב לקצה הקנה, גז חם בלחץ גבוה פורץ דרך הקדחים של מפצה הסטייה. מהתנגדות מפעיל כלי הירי להדף הנגרם בתהליך הירי (או לחלופין, מההדף עצמו) והמרחק האנכי של הקנה מנקודת האחיזה של היורה, נגרם מומנט שיוצר תנועה סביב נקודת האחיזה. 
<br />הגזים הפורצים דרך מפצה הסטייה מתנגדים לתנועה זו בשיעור כלשהו וכך פוחתת קפיצת הקנה או רתיעתו (הכוח שמופעל בקנה בכיוון הנגדי לתנועת הקליע, כתוצאה של תהליך הירי).
<br />מיקומם של הקדחים וכיוון הפליטה של הגזים משתנים לפי המטרה שלשמה מפצה הסטייה מותקן: 
* כאשר יש להפחית את קפיצת הקנה למעלה, הקדחים ממוקמים מעל הקנה, בכיוון אנכי. כך הגזים מופנים כלפי מעלה ונגרם כוח הפועל לכיוון מטה. מפצי סטייה המעוצבים בצורה זו מותקנים לרוב באקדחים.
* כאשר יש להפחית את רתיעת הקנה, הקדחים ממוקמים בצדדים נגדיים של הקנה בכיוון אלכסוני אחורה. כך הגזים מופנים אחורה ונגרם כוח הדוחף את הקנה קדימה. מפצי סטייה המעוצבים בצורה זו מותקנים לרוב בכלי נשק כבדים יותר כמו תותחים ורובי צליפה בקליבר גדול (לדוגמה, 0.5 אינץ'). בלמי לוע בתותחים הם תותבים בעלי משטחים שתפקידם להסיט את גזי הפליטה לכיוון אחר ובכך להפעיל התנגדות לרתיעה.

== יתרונות וחסרונות ==
מטרתו של מפצה הסטייה היא לאפשר חזרה מהירה לתמונת כוונות ובכך להקל על ירי מהיר ומדויק יותר, וזהו יתרונו הבולט. עם זאת, פריצת הגזים לפני סוף הקנה מונעת את האצת הקליע למהירות המרבית האפשרית (בקנה בעל אורך מלא) וכך קטן הטווח היעיל של הנשק. 
<br />יש הטוענים כי לשימוש במפצי סטייה המותקנים באקדחים ישנו חיסרון מהותי: משום שבאקדחים נדרשת התנגדות גדולה יותר לקפיצת הקנה על מנת להפחיתה, כמות גדולה יותר של גזים פורצת דרך מפצה הסטייה, לפני הכוונת הקדמית של האקדח. בשימוש בלילה, הגזים הפורצים ממפצה הסטייה מפיצים אור שעלול לגרום לסינוור היורה, מה שיכול להקשות על הירי המהיר לא פחות מקפיצת הקנה.

== שימוש ==
מפצי סטייה קיימים בנשק קל, הן אזרחיים והן צבאיים-החל באקדחים וכלה בתותחים. סתרשפים מעוצבים לעיתים גם כמפצי סטייה, למשל ברובה הM4.

מפצי סטייה קיימים באקדחים סטנדרטיים כמו גלוק 19C, וקיימים גם תותבים שניתן להוסיפם לאקדחים סטנדרטיים כמפצי סטייה.

בענף הירי המעשי נעשה שימוש רחב במפצי סטייה, במחלקות Modified ו-Open, על מנת להקל על שימוש בתחמושת חזקה יותר ובמקביל לאפשר ירי מהיר.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כלי ירייה - מבנה ופעולה
פרוזדור מערבי הונג קונג-שנג'ן

פרוזדור מערבי הונג קונג-שנג'ן (בסינית: 深港西部通道 בפיניין: Shēngǎng Xībù Tōngdào) הוא שמו של גשר המחבר בין הונג קונג לשנג'ן ברפובליקה העממית של סין. אורכו חמישה וחצי קילומטר והוא בעל שלושה נתיבים לכל כיוון. תחילת בנייתו הייתה בשנת 2003. הוא היה אמור להיחנך בשנת 2006, אך כתוצאה מאיחור בבנייה בצד שנג'ן, ובעיות חוקיות בעניין החלת חוקי ומיסי הונג קונג, באזורי סין העממית, נדחתה פתיחתו הרשמית ל-1 ביולי 2007.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.webcitation.org/67uqgwP0l?url=http://www.hyd.gov.hk/eng/road_and_railway/road_projects/6759th/index.htm האתר הרשמי של הפרויקט]

קטגוריה:הונג קונג: מבנים
קטגוריה:שנג'ן: מבנים
קטגוריה:שנג'ן: תחבורה
קטגוריה:גשרים מעוגני כבלים
כבשי הנגב

"כבשי הנגב" (1963) הוא פסל ברונזה של הפסל הישראלי יצחק דנציגר. עותקי הפסל מצויים באוספים שונים כגון אוסף מוזיאון תל אביב לאמנות ואוסף הפניקס חברה לביטוח.

==תיאור==
הפסל מהווה חלק מקבוצת פסלים בנושא ובשם זה אשר את הראשון שבהם יצר דנציגר בשנת 1955. רעיון היצירה המקורי נבע מהזמנה ליצירת עבודה פיסולית שהציע האדריכל אברהם יסקי. דנציגר ייעד את הפסל להצבה בחצר "בניין קפלן" שבקריית האוניברסיטה העברית בגבעת רם. אולם ההזמנה וההצבה לא יצאו אל הפועל. בשנת 1956 הוצג הפסל בתערוכה של קבוצת "אופקים חדשים". בין השנים 1963–1965 יצר דנציגר קבוצה נוספת של פסלי כבשים שפסל זה הוא אחד מהם.

הפסל מציג שני כבשים, בגובה של כ-70 ס"מ, העשויות יציקת ברונזה. הכבשים מוצבות זו לצד זו ורגליהן עשויות מצינורות - כמו היו רגלי אוהל. גופן של הכבשים מדמה את הטופוגרפיה של הנוף המדברי שבתוכו הן חיות, ומלא בפרטים הלקוחים מהנוף המדברי - ואדיות, ערוצים ועוד. "מצאתי", כותב דנציגר על הכבשים, "שיש דמיון צורני בין כבשים, מבנים למגורים וצורות בנוף. הכבש דומה לאוהל בדווי. רגליו הן כמוטות האוהל. [...] הכבשים שפיסלתי נראים כמכתשים ותעלות וגבעות." ראשה של אחת מן הכבשים מופנה כלפי מטה, בעוד ראש הכבש השני, הנדמה מעט ככף יד, מופנה קדימה אל האופק. מרדכי עומר תיאר את פסל הכבשים כנמצא על הגבול בין "פסל כאובייקט" לבין "פסל כעבודה סביבתית".

הרעיון ליצירת פסלי הכבשים נבע מהתעניינותו של דנציגר בתרבות הערבית והבדווית בישראל. בריאיון לאמנון ברזל תיאר דנציגר את הקשר שלו למוטיב הכבשים באמנות הישראלית - "במערת גדעון שבמעיין חרוד תכננתי בניית אוהל המרכז את חגיגות הגז, וכותרתו צורת ראש איל. לכל הדברים יש תמיד מקור אישי, זכרונות. בירושלים גרנו ליד שער הפרחים, שם היה בית-החולים של אבי. כילד, אינני זוכר כל איבה עם הערבים. בימי שישי היה ליד שער הפרחים שוק של כבשים. ים של כבשים עם סימנים על גבם. הצייר לודוויג בלום היה בא למרפסת שלנו לצייר את השער ואת הכבשים". 

אחד העותקים של הפסל נרכש בשנת 1993 עבור מוזיאון תל אביב לאמנות והוצג בו מפעם לפעם. במשך תקופה ארוכה הוא היה מוצב בגגן הפסלים ע"ש לולה בר-אבנר במוזיאון. בשנת 2011 הוצג הפסל במסגרת התערוכה "המוזיאון מציג את עצמו" במוזיאון. עותק אחר של הפסל, שניתן בהשאלה על ידי חברת הפניקס, מוצג במוזיאון ישראל. 
==גלריה==
<gallery caption="" widths="200px" heights="150px" perrow="4">
File:DanzigerMakom005.jpg|יצחק דנציגר עובד על פסל כבשי הנגב, 1961
File:DanzigerMakom006.jpg|יצחק דנציגר עובד על פסל כבשי הנגב, 1961
File:Opening of The Herta and paul Building 029.jpg|הפסל "כבשי הנגב" באירוע פתיחת התערוכה "המוזיאון מציג את עצמו" במוזיאון תל אביב לאמנות, 1 בנובמבר 2011
תמונה:Sheep Danziger.jpg|פרט מן הפסל
תמונה:Sheep Danziger005.jpg|פרט מן הפסל
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יצחק דנציגר
קטגוריה:פסלים (יצירות)
קטגוריה:פיסול ישראלי
קטגוריה:מוזיאון תל אביב לאמנות: יצירות אמנות
קטגוריה:מוזיאון תל אביב לאמנות: פסלים
קטגוריה:בעלי חיים באמנות
מר זוטרא

קבר מר זוטרא באזור [[ברעם]]
מר זוטרא היה אמורא בבלי בדור השישי. היה חברם הקרוב של אמימר ושל רב אשי.

מר זוטרא היה ראש ישיבת פומבדיתא, לפי הספר הקדום "סדר תנאים ואמוראים", לפני רב אחא בריה דרבא. באיגרת רב שרירא גאון (נוסח צרפת) אינו מוזכר כראש ישיבה, אך במקורות מאוחרים יותר מוזכר מר זוטרא כראש ישיבה.

==חבריו==
מר זוטרא למד אצל רב פפא ואצל רב פפי. מסר גם הלכות שקיבל בשמם של חכמים מדורות קודמים לו, כרב הונא, רב חסדא ורב ששת.

חבריו היו אמימר ורב אשי. השלושה מוזכרים יחד בלימודם, בסעודות שסעדו יחד וגם בהיותם בחצרו של המלך יזדגרד הראשון. 

כן נמצא מר זוטרא נושא ונותן בהלכה עם חכמי דורו, כמרימר, רב יימר בר שלמיא ורבינא.

אחיו של מר זוטרא היה רב אדא סבא.

למר זוטרא היו שני בנים שנמנו אף הם על החכמים, נתן והונא.

==ממידותיו והנהגותיו==

*בעלותו על מיטתו, לפני השינה, היה אומר: אני מוחל לכל מי שציער אותי, ומכאן הנוסח שנאמר בקריאת שמע שעל המיטה "הריני מוחל וסולח...".
*חיבר "ברכת אבלים", בשעת ניחום אבלים אצל חברו, רב אשי: "אל אמת, דיין אמת, שופט בצדק, לוקח במשפט, ושליט בעולמו לעשות בו כרצונו, כי כל דרכיו משפט, שהכל שלו, ואנחנו עמו ועבדיו, ובכל אנחנו חייבים להודות לו ולברכו. גודר פרצות בישראל הוא יגדור את הפרצה הזאת בישראל לחיים".
*"אגרא דתעניתא - צדקה". עיקר השכר על קיום תענית הוא על הצדקה שניתנת ביום התענית.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדור השישי לאמוראי בבל
קטגוריה:תלמידי רב פפא
קטגוריה:נפטרים ב-417
בועות

בועות (באנגלית: Soap) היא סדרת קומדיית מצבים אמריקנית מצליחה אשר שודרה בשנים 1977–1981 ברשת ABC. הסדרה היא פרודיה על אופרות סבון. יחסית לתקופה בה הופקה, התוכנית כללה תכנים רגישים כגון: הומוסקסואליות, הורות הומוסקסואלית, בגידות בחיי נישואים, אימפוטנציה ונישואים בין גזעיים.

צוות שחקני הסדרה היה אנסמבל גדול, שכלל בין השאר את קתרין הלמונד, ריצ'רד מאליגן, רוברט גיום ובילי קריסטל.

אחת הדמויות בסדרה, בנסון דובואה (בגילומו של השחקן רוברט גיום), זכתה לסדרה פופולרית משלה בשם "בנסון".

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קומדיות מצבים אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-1970
קטגוריה:הערוץ הראשון - תוכניות רכש
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות רכש
קטגוריה:מחלוקות בטלוויזיה בארצות הברית
קטגוריה:ABC: תוכניות וסדרות
אלברט לורצינג

גוסטב אלברט לורצינג (בגרמנית: Gustav Albert Lortzing; 23 באוקטובר 1801 – 21 בינואר 1851) היה מלחין גרמני.

==ביוגרפיה==
לורצינג נולד בברלין להורים, ששניהם היו שחקנים. בהיותו בן 19 החל לשחק בתפקיד המאהב הצעיר (Jugendlicher Liebhaber) בתיאטראות דיסלדורף ואאכן. לפעמים גם שר בתפקידי טנור או בריטון קטנים.

האופרה הראשונה שלו, "עלי פאשה מיאנינה" הוצגה לראשונה בשנת 1824, אבל פרסומו כמוזיקאי נובע בעיקר משתי האופרות "Der Wildschütz" משנת 1824 ו-"Zar und Zimmermann" משנת 1837. 

"Zar und Zimmermann" התקבלה ללא התלהבות יתרה בלייפציג, אבל ההצגות הבאות בברלין הפיקו תגובה חיובית פי כמה. האופרה עלתה עד מהרה על כל בימות גרמניה ונחשבת כיום לאחת מיצירות המופת של האופרה הקומית הגרמנית. 
היא תורגמה לאנגלית, צרפתית, שוודית, דנית, הולנדית, בוהמית, הונגרית ורוסית. הסיפור מבוסס על חיי פטר הגדול, שנסע לגרמניה, הולנד ואנגליה מחופש לנגר כדי לרכוש ממקור ראשון את הידע שראה כנחוץ לקדמה הכלכלית של ארצו, כגון טכניקות מודרניות לבניית אוניות.

"Der Wildschütz" התבססה על קומדיה מאת אוגוסט פון קוֹצֶבּוּ והייתה סאטירה על ההתפעלות חסרת התבונה והמוגזמת שהביעה אצולת הבורגנות ליופי באמנות.

== יצירות נבחרות ==
<div style="direction: ltr;">
*Die Himmelfahrt Christi Oratorium (Münster 1828)
*Der Pole und sein Kind (1831)
*Szenen aus Mozarts Leben (Münster 1832)
*Der Weihnachtsabend (Münster 1832)
*Die beiden Schützen (Leipzig 1837)
*Zar und Zimmermann (Leipzig 1837)
*Hans Sachs (opera)|Hans Sachs (Leipzig 1840)
*Casanova (opera)|Casanova (Leipzig 1841)
*Der Wildschütz (Leipzig 1842)
*Undine (Lortzing)|Undine (Magdeburg 1845)
*Der Waffenschmied (Vienna 1846)
*Regina (Lortzing)|Regina (Vienna 1848)
*Rolands Knappen oder Das ersehnte Glück (Leipzig 1849)
*Die Opernprobe (Frankfurt 1851)
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:מלחינים גרמנים
קטגוריה:ברלין: אישים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1801
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1851
אנטוניו צ'סטי

אנטוניו צ'סטי (באיטלקית: Antonio Cesti, הוטבל ב-5 באוגוסט 1623 - 14 באוקטובר 1669), הידוע כיום בעיקר כמלחין איטלקי מתקופת הבארוק, היה גם זמר טנור ונגן עוגב. הוא נחשב למלחין האיטלקי המהולל ביותר בדורו.

==חייו==
צ'סטי נולד בארצו ולמד אצל כמה מוזיקאים מקומיים. ב-1637 הצטרף למסדר הפרנציסקנים. בתקופת שהותו בוולטרה החל לגלות יתר עניין במוזיקה חילונית, כנראה הודות לחסותה של משפחת מדיצ'י רבת העוצמה. כאן גם בא במגע עם סלבטור רוזה, שכתב ליבריות לכמה מן הקנטטות של צ'סטי. בשנת 1650 
הביאה ההתנגשות בין ייעודו של צ'סטי כנזיר לבין הצלחתו כזמר ומלחין אופרות לידי נזיפה רשמית. ב-1652 התקבל לחצר הארכידוכס פרידריך קרל מאינסברוק. אחרי שכיהן במשרה אי שם בפירנצה כמאסטרו די קאפלה (מנצח תזמורת), נכנס בשנת 1660 לקאפלה של האפיפיור. בשנת 1666 התמנה לסגן קאפלמייסטר בווינה. צ'סטי מת בוונציה ב-1669.

==מוזיקה==
צ'סטי ידוע בעיקר כמלחין אופרות. החשובות ביותר ביניהן הן "הדון" (ונציה, 1663),Il Pomo d'oro (וינה, 1668) ו"אורונטאה" (1656). "איל פומו ד'אורו" ("תפוח הזהב") בוצעה לכבוד כלולות הקיסר ליאופולד הראשון. היא הייתה משוכללת הרבה יותר מן האופרות הוונציאניות של אותם ימים וכללה תזמורת גדולה, קטעי מקהלות רבים וכל מיני מתקנים מכניים, ששימשו להצגת אלים היורדים מן השמיים ("דאוס אקס מאכינה"), קרבות ימיים וסערות. "אורונטאה" חזרה לבמה שבע-עשרה פעמים בשלושים השנים הבאות והייתה לאחת האופרות המוצגות בתכיפות הרבה ביותר ביבשת אירופה באמצע המאה ה-17. אפילו סמיואל פיפס החזיק בעותק של הפרטיטורה.

צ'סטי חיבר גם קנטטות קאמריות והאופרות שלו נודעות בסגנון הזך והמעודן של האריות, המתאימות יותר לביצוע קאמרי בחדרי ארמון מאשר לבימה. הוא כתב בסגנון בל קאנטו של המאה ה-17 ויצירותיו הושפעו מאוד מן הקריירה שלו כזמר מקצועי. כתיבתו המוזיקלית של צ'סטי חבה רבות לטונאליות, שהחלה להופיע אותו זמן.

==ראו גם==
* קלאודיו מונטוורדי, בן זמנו של צ'סטי
* בל קאנטו
* פרנצ'סקו קאוואלי
* אופרת בארוק

==לקריאה נוספת==
<div class="mw-content-ltr">
*David L. Burrows. "Antonio Cesti", Grove Dictionary of Music and Musicians, ed. L. Macy (accessed December 29 2005), [http://www.grovemusic.com/ grovemusic.com] (subscription access).
*Grout, Donald; Claude Palisca. A History of Western Music, 6th edition. W.W. Norton & Company. New York, 2001
</div>.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מלחיני אופרה איטלקים
קטגוריה:מלחינים מתקופת הבארוק
קטגוריה:נגני עוגב איטלקים
קטגוריה:מלחינים איטלקים במאה ה-17
קטגוריה:ילידי 1623
קטגוריה:נפטרים ב-1669
ילדה רעה

ילדה רעה (במקור בגרמנית Das schreckliche Mädchen) הוא סרט קולנוע מערב גרמני עטור פרסים אשר יצא לאקרנים בשנת 1990. הסרט מבוסס על סיפורה האמיתי של העיתונאית והסופרת אנה רוזמוס מן העיר פאסאו שבבוואריה, ועוסק בהתמודדותה של החברה הגרמנית עם זיכרון הרייך השלישי ומוראותיו. 

== עלילת הסרט ==
סוניה (בגילומה של לנה שטולצה), היא תלמידה כשרונית בכתיבה, הלומדת בבית ספר תיכון בעיירה קטנה בגרמניה. היא זוכה בתחרות כתיבת חיבורים, וזוכה בנסיעה לפריז כפרס. בינתיים מתפתח גם רומן בינה לבין מרטין, מורה צעיר לפיזיקה בבית הספר.

כעבור שנה ניגשת סוניה שוב לתחרות. הפעם היא בוחרת מבין הנושאים המוצעים את הנושא "העיר שלי בתקופת הרייך השלישי". הנושא התמים לכאורה מתגלה במהרה כמשימה מאתגרת. חקירותיה הנמרצות של התיכוניסטית הנלהבת נתקלות בחומה של חשדנות ואדישות מצד התושבים והשלטונות המקומיים, שלא ששים לשתף פעולה עם שאלותיה החטטניות. בהדרגה מגלה סוניה שעיירתה השלווה למראה והציורית מעורבת עד צוואר בהיסטוריה של הרייך השלישי. כך למשל היא מגלה כי רבות מהמשפחות הוותיקות והמכובדות של העיירה השתייכו למפלגה הנאצית עוד בטרם עלתה זו לשלטון. היא לומדת לחרדתה שבסביבת העיירה הוקמו מחנות ריכוז רבים, וכי יהודי העיר גורשו ממנה ורכושם הוחרם. ככל שסוניה מתקדמת בחקירתה, כך גוברים הקשיים המוערמים עליה.

בינתיים מתחתנת סוניה עם המורה מרטין ולתושבי העיירה נדמה כי היא מרפה מן הנושא. אלא שלאחר לידת ילדיה היא מתחילה בלימודי היסטוריה באוניברסיטה והופכת את תחום מחקרה משכבר לתחום פעילותה האקדמי. היא מצליחה להשיג צווים שיפוטיים שפותחים בפניה את הארכיונים המקומיים. היחס אליה ואל בעלה בעיירה הופך מנוכר ונוקשה יותר ויותר, והם סובלים מהתנכלויות הולכות ומחמירות. 

מאוחר יותר משתנה האווירה הציבורית בעיירה, וסוניה אף זוכה לאות הוקרה מהעירייה, שאותו היא מסרבת לקבל, משום שהיא רואה בו ניסיון להצר את צעדיה ולסתום את פיה.

== חשיבות הסרט ==
הסרט הציג בצורה נוקבת ואמיצה את תהליך החיטוט של העם הגרמני בעברו, את המכשולים החברתיים הניצבים בפני המעוניינים לחשוף פרטים על העבר, ואת הצביעות המלווה לא-פעם את העיסוק בכך. פער הדורות מומחש בסרט היטב. סוניה הצעירה נחושה לחשוף את העבר, ואילו בני הדורות המבוגרים יותר מסתגרים בדלת אמותיהם ומבקשים לעצור בעדה. 

== פרסים ==
הסרט זכה בפרס תא מבקרי הקולנוע הבריטיים לסרט הטוב ביותר שאיננו דובר אנגלית, בפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר ובפרס תא מבקרי הקולנוע של ניו יורק לסרט הטוב ביותר.

כן היה מועמד לפרס האוסקר בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר ולפרס דוב הזהב בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:סרטים גרמניים
קטגוריה:סרטים על השואה
קטגוריה:סרטי 1990
קטגוריה:זוכי פרס באפט"א לסרט הטוב ביותר שאינו באנגלית
קומדיה סקסית של ליל קיץ

קומדיה סקסית של ליל קיץ (אנגלית: A Midsummer Night's Sex Comedy) הוא סרט שנכתב ובוים בשנת 1982 בידי וודי אלן, בו הוא מככב לצד חוזה פרר, מיה פארו וטוני רוברטס.

הסרט מספר על שלושה זוגות אשר יוצאים לנפוש יחדיו בכפר ליד יער, לו מיוחסים כוחות מיסטיים המשפיעים באופן מתעתע על היחסים בין הזוגות.

סיפור הסרט נכתב בהשראת סרטו של אינגמר ברגמן "חיוכי ליל קיץ".

זהו סרטו הראשון של וודי אלן בו מככבת מיה פארו בתפקיד אשר יועד במקור לדיאן קיטון שהייתה עסוקה מכדי לככב בו. הן פארו והן קיטון ניהלו עם אלן מערכת יחסים רומנטית בתקופות שונות. שחקן נוסף שהתבלט בסרט היה חוזה פרר אשר גילם את דמותו של הפילוסוף המתנשא והספקן לאופולד.

הגם שסרט זה נעשה בתקופת פריחה של אלן, אין זה מסרטיו המוכרים. 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי 1982
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:סרטים אמריקאיים
קטגוריה:סרטי קומדיה
קטגוריה:סרטי וודי אלן
המנון קניה

השיר אלוהי כל היצורים הוא ההמנון הלאומי של קניה.

==ההמנון בסוואהילית==
<div style="direction: ltr;">
:Ee Mungu nguvu yetu
:Ilete baraka kwetu
:Haki iwe ngao na mlinzi
:Natukae na undugu
:Amani na uhuru
:Raha tupate na ustawi.

:Amkeni ndugu zetu
:Tufanye sote bidii
:Nasi tujitoe kwa nguvu
:Nchi yetu ya Kenya
:Tunayoipenda
:Tuwe tayari kuilinda.

:Natujenge taifa letu
:Ee, ndio wajibu wetu
:Kenya istahili heshima
:Tuungane mikono
:Pamoja kazini
:Kila siku tuwe na shukrani
</div>

==תרגום לעברית של המילים בסוואהילית==
:אלוהים, צור חוזקנו!
:ברך אותנו בזו הברכה
:הצדק, יהיה מגיננו וביצורינו,
:אחווה, שלום וחירות ישררו בקרבנו,
:ונחייה באושר ובשפע.

:עורו, אחינו!
:הבה נשקוד לעמל
:ונקדיש את כוחותינו
:למען מולדתנו האהובה קניה,
:אשר על משמרה נעמוד.

:הבה נבנה ארצנו
:כי זו אחריותנו
:בפני הכבוד הראוי לקניה
:שלמענו נפעל
:בשילוב ידיים
:ולו נכיר תודה מדי יום ויום.

==ההמנון בשפה האנגלית==
<div style="direction: ltr;">
:O God of all creation, 
:Bless this our land and nation. 
:Justice be our shield and defender, 
:May we dwell in unity, 
:Peace and liberty. 
:Plenty be found within our borders.

:Let one and all arise
:With hearts both strong and true.
:Service be our earnest endeavour,
:And our Homeland of Kenya,
:Heritage of splendour,
:Firm may we stand to defend.

:Let all with one accord
:In common bond united,
:Build this our nation together,
:And the glory of Kenya,
:The fruit of our labour
:Fill every heart with thanksgiving
</div> 

==תרגום לעברית של המילים באנגלית==
:אלוהי כל היצורים!
:ברך את האדמה הזו ואת האומה אשר עליה.
:הצדק, יהיה מגיננו וביצורינו.
:לו נתגורר באחדות חירות ושלום.
:שפע לו יהיה בגבולנו!

:הבה ניעור כולנו כאחד בלב של אמת וחוזק.
:נשרת את מולדתנו ארצנו האהובה קניה,
:ערש הזוהר אשר על משמרה נעמוד בצורים.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:קניה: סמלים לאומיים
קניה
דר דוור

דר דוור (באנגלית: Postman Pat, פט הדוור) היא סדרת טלוויזיה בריטית לילדים, שהופקה במקור על ידי חברת הנפשות וודלנד. בישראל שודרה הסדרה בשנות התשעים והאלפיים בטלוויזיה החינוכית, ובהמשך גם בערוץ הופ!. הסדרה נחשבת לאחת מסדרות הטלוויזיה לילדים המוצלחות ביותר בממלכה המאוחדת.

בסדרה כיכב דר (במקור פט), דוור בריטי המחלק את הדואר לתושבי העיירה הבדיונית גרינדייל, בה הוא גר יחד עם חתולו ג'ס, ואגב כך נקלע להרפתקאות שונות. העיירה שוקקת החיים מדמה עיירה בריטית טיפוסית, שתושביה מסבירי הפנים ישמחו תמיד לשתות כוס תה עם דר ולחלוק איתו את חוויותיהם בעונות הראשונות.

בשנת 2009 החלה להיות משודרת סדרת הטלוויזיה "יש לנחש עם חן", בה מככב ג'ס החתול. בשנת 2014 הופץ סרט הנפשה ממוחשבת באורך מלא על פי הסדרה בשם "יצאת כוכב".

== דר דוור בישראל ==
העונות הראשונות עלו לשידור בישראל בשנות התשעים בטלוויזיה החינוכית. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 הזכויות להקרנת הסדרה נקנו גם על ידי ערוץ הופ! ששינה את שם הסדרה ל"דני הדוור", ובהתאם שונה גם שיר הנושא. בנוסף, ערוץ הופ! החל להקרין פרקים חדשים שלא שודרו בטלוויזיה החינוכית, המדובבים על ידי שחקנים שונים מאלה שדיבבו את הסדרה בגלגולה הקודם. הסדרה שוב משודרת בחינוכית היום תחת השם "דן הדוור" וזאת משום שנטען כי השם דר הוא אינו שם עברי.

=== צוות המדבבים ===
* דר דוור (שלמה סדן, יובל דור)
* דן הדוור (רון דרויאן)
* דן הדוור בסרט "יצאת כוכב" (ניר רון)

== פרודיות ==
* בתוכנית "הארי אנפילד וחבריו" הוצגה פרודיה בלייב אקשן בשם "Il Postino Pat" (שם הסדרה באיטלקית) עם עיבוד אופראי לשיר הנושא, שבה הדמויות דיברו איטלקית. בסוף המערכון מתרחשת מהפכה קומוניסטית בגרינדייל, ודר מצטרף אליה ונורה על ידי חיילים פשיסטים.
* "Parking Pataweyo" הוצג בעונות השלישית והרביעית של התוכנית "הארי ופול" (Harry and Paul) כמהגר אפריקאי העובד כפקח תנועה סטריאוטיפי בגילומו של דניאל קלויה. שמו ושיר הנושא שלו מבוססים על אלה של דר.
* בשנת 1987 הופיעה בתוכנית "ספיטינג אימג'" פרודיה בשם "Temporary Postman Pratt" ("פראט הדוור הזמני"), הלועגת להעסקת דוורים זמניים בדואר המלכותי בשעות עומס. בפתיח נראה פראט כשהוא נוהג במסחרית של דר (אם כי בצבע צהוב) בכבישים כפריים ודורס חתול שחור ולבן. פראט מעדיף להיפטר מהדואר מהר ככל האפשר בכך שהוא משליך אותו במקום לחלקו. הוא מוצג כסטודנט עצלן וגס רוח.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-1980
קטגוריה:סדרות הנפשה בסטופ-מושן
קטגוריה:הטלוויזיה החינוכית הישראלית - תוכניות רכש
קטגוריה:סדרות ערוץ הופ!
קטגוריה:סדרות CBeebies
קטגוריה:סדרות הנפשה בריטיות
PageRank

PageRank (בעברית: מדרג פייג'<ref>על שם ממציאו לארי פייג' ולא "מדרג דפים" כפי שניתן לתרגם בטעות.</ref>) הוא אלגוריתם המדרג דפי אינטרנט לפי קישורי היפרטקסט אליו, ומשמש את מנוע החיפוש גוגל. האלגוריתם נכתב על ידי לארי פייג' וסרגיי ברין, שניהם ממייסדי גוגל, במסגרת מחקר שערכו באוניברסיטת סטנפורד. בשנת 1998 הציגו השניים אבטיפוס למנוע החיפוש. האלגוריתם רשום כפטנט השייך לאוניברסיטת סטנפורד והשם PageRank הוא סימן מסחרי של חברת גוגל. גוגל חתמה על חוזה עם אוניברסיטת סטנפורד המאפשר לה שימוש בלעדי באלגוריתם תמורת 1.8 מיליון מניות של החברה.
על פי גוגל:

ייצוג גרפי של העקרונות של PageRank
תרשים המציג את אופן חישובו של PageRank

== שיטת הדירוג ==
זחלן הרשת (Crawler) סורק את כל הדפים במרחב האינטרנט ויוצר מבנה היררכי של כל הקישורים בין דפים. הקישורים מזוהים באמצעות תגיות HTML, כך שקישורים אחרים (כדוגמת JavaScript/VBScript) לא ייסרקו. 

האלגוריתם מחשב עבור כל דף אינטרנט את מידת החשיבות שלו ומציג אותו בדירוג תוצאות החיפוש בהתאם. דירוג של דף נקבע על פי כמות הדפים המקשרים אליו וחשיבותם של הדפים המקשרים. כלומר, אם דפים רבים מקשרים אל דף מסוים, האלגוריתם קובע את מידת החשיבות של דפים אלה ומדרג את הדף על פי מידת חשיבותם. הדירוג מתבצע על סקאלה לוגריתמית עם ערכים בין 0 ל-10 ומושפע מגורמים נוספים כגון כמות הכניסות לדף והופעה של מילים רלוונטיות נוספות.

== ההתקפה על השיטה, וההגנה עליה ==
בוני אתרים רבים המעוניינים להעלות את ניקוד אתרם נכנסים לאתרים גדולים, ומחפשים מקומות שבהם הם יכולים להוסיף קישור לאתר שלהם. לרוב הם מוצאים מקום בספר אורחים, בפורום או בתגובות משתמשים. לצורך הגנה מהתקפה זו, קיים פרמטר חדש לתגית הקישור הנקראת - NOFOLLOW. כפי שנאמר לעיל, כל קישור מזוהה על ידי התגית <A>. בעל אתר המעוניין לתת לגולשיו אפשרות לכתוב, אולם מבקש להימנע ממתקפה, מכניס לכל קישור את הפרמטר NOFOLLOW. בצורה זו רובוט החיפוש נמנע מלתת ניקוד לאתר המקושר. אם לבעל אתר מסוים יש מתחרה, והוא מבקש להזכיר אותו באתרו ולקשר אליו, אולם הוא אינו מעוניין לתת לו ניקוד, יוסיף בעל האתר לקישור את הפרמטר NOFOLLOW.

דוגמה לשימוש בפרמטר:
<syntaxhighlight lang="html4strict">
<a href="http://www.example.com" rel="nofollow">טקסט כלשהו</a>
</syntaxhighlight>

== ראו גם ==
* שיטת החזקה
*אלגוריתם רשויות ורכזים (HITS)

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גוגל
קטגוריה:מיקור המונים
קטגוריה:ארצות הברית: המצאות
המנון אזרבייג'ן

200px
ההמנון הלאומי של אזרבייג'ן ושל הרפובליקה האוטונומית של נחצ'יבאן, אומץ לאחר שהרפובליקה קיבלה את עצמאותה עם פירוקה של ברית המועצות. ההמנון מושר בשפה האזרית.

==מילות ההמנון==
{| class="wikitable"
!תרגום לעברית
!אזרית
|-
|אזרבייג'ן! אזרבייג'ן!

ארץ מרהיבה של בנים אמיצים,

אנו נכונים לתת לך את לבנו ונשמתנו.

אנו נכונים לשפוך את דמנו עבורך.

חֲיִי באושר עם דגלך התלת-צבעי.

חֲיִי באושר עם דגלך התלת-צבעי.

אלפי נשמות הוקרבו למענך

חזך הפך לשדה קרב.

חיילים שקיפחו את חייהם

הפכו אחד אחד לגיבורים.

מי ייתן ותהפכי לגן פורח.

חיינו הם קורבנות עבורך תמיד,

אלף ואחד כינויי חיבה

בלבי לך.

להגן על כבודך,

להניף את דגלך,

ולהגן על כבודך,

כל הנערים להוטים.

מולדת מרהיבה. מולדת מרהיבה

אזרבייג'ן! אזרבייג'ן!

אזרבייג'ן! אזרבייג'ן!
|Azərbaycan! Azərbaycan!

Ey qəhrəman övladın şanlı Vətəni!

Səndən ötrü can verməyə cümlə hazırız!

Səndən ötrü qan tökməyə cümlə qadiriz!

Üç rəngli bayrağınla məsud yaşa!

Üç rəngli bayrağınla məsud yaşa!

Minlərlə can qurban oldu,

Sinən hərbə meydan oldu!

Hüququndan keçən əsgər!

Hərə bir qəhrəman oldu!

Sən olasan gülüstan,

Sənə hər an can qurban!

Sənə min bir məhəbbət

Sinəmdə tutmuş məkan!

Namusunu hifz etməyə,

Bayrağını yüksəltməyə,

Namusunu hifz etməyə,

Cümlə gənclər müştaqdır!

Şanlı Vətən! Şanlı Vətən!

Azərbaycan! Azərbaycan!

Azərbaycan! Azərbaycan
|}

אזרבייג'ן מרשי, או מארס של אזרבייג'ן הוא ההמנון הלאומי של אזרבייג'ן. הלחן חובר על ידי המלחין האזרי אוזייר חג'יביוב עם מילותיו של המשורר אחמד ג'וואד. הממשלה אימצה רשמית את ההמנון בשנת 1920 עם גזירת הצו, "על מזמור המדינה של הרפובליקה של אזרבייג'ן". [1] בשנת 1992, לאחר נפילת ברית המועצות, ממשלת אזרבייג'ן החזירה רשמית את "Azərbaycan Marşı" ההמנון הלאומי. [2]

מאז שנת 2006 מתואר קטע ממילות המפתח של ההמנון הלאומי על פני השטר של אזרבייג'ן 5. [3]
בשנת 2011, לציון 20 שנה לעצמאותה של אזרבייג'ן משלטון סובייטי, הוציאה הממשלה חותמת לחגוג את ההמנון.

== היסטוריה==

1919, בעת הקמת הרפובליקה הדמוקרטית של אזרבייג'ן, הודיעה הממשלה החדשה כי היא מקבלת מהציבור הצעות להמנון לאומי. פרס של 15,000 רובלים הוענק בפועל לאזרח שהגיש את ההמנון הזוכה. [4]

המלחין האזרביג'ני היה אוזיר חג'ייבוב כתב שתי צעדות. בשנת 1919 קיבלה עבודה זו את הפרס הראשון שהוכרז על ידי ממשלת הרפובליקה הדמוקרטית של אזרבייג'ן. [5] המצעד השני היה "מצעד אזרבייג'ן".

ב־1922 הוחלף "מצע אזרבייג'ן" בהמנון הסובייטי "האינטרנציונל". ב -1944, במהלך מלחמת העולם השנייה, הוחלף ההמנון הלאומי הסובייטי החדש "האינטרנציונל", והוקם בהמנון נוסף של הרפובליקה הסובייטית של אזרבייג'ן.

ב -1989, לאחר מספר שנים של שינויים שהביאו פרסטרויקה, ארגן המלחין איידין אזימוב הקלטה מודרנית של "מאזר אזרבייג'ן" בסימפוניה ומקהלה. בסתיו ההוא שודר "מארץ אזרבייג'ן" בטלוויזיה וברדיו באזרבייג'ן, 70 שנה לאחר שהוצג. [4]

==ראו גם==
* דגל אזרבייג'ן
* סמל אזרבייג'ן
* נחצ'יבאן-הרפובליקה האוטונומית של נחצ'יבאן

==קישורים חיצוניים==

אזרבייג'ן
קטגוריה:אזרבייג'ן: סמלים לאומיים
קטגוריה:שירי 1920
המנון אינדונזיה

ההמנון הלאומי של אינדונזיה שימש כהמנון התנועה הלאומית האינדונזית שלחמה בשלטון ההולנדי, למן השמעתו ב-28 באוקטובר 1928 בטקס "סומפאה פמודא", שמשמעו במלאית "שבועת הצעירים", על ידי ואגה רודולף סופראתמאן. עם הכרזת העצמאות ב-17 באוגוסט 1945, אומץ השיר כהמנון של אינדונזיה. בשנת 1950 עיבד יוזף קלבר את לחנו של ההמנון לטובת התזמורת הפילהרמונית. עיבוד זה מושמע לעיתים קרובות במסגרות רשמיות ולא רשמיות.

==מילות השיר==

{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! אינדונזית
|-
| <poem>אינדונזיה, ארץ מולדתי, הארץ בה שפכתי את דמי.
שם אני עומד ישר, היות הדרכת אמי.
אינדונזיה לאומיותי, אומתי ומולדתי.
הבה נקרא: "אינדונזיה מאוחדת!"
תחי ארצי, תחי מדינתי,
אומתי, עמי, כולם.
עוררו רוחכם, עוררו גופכם
בשביל אינדונזיה הגדולה!

פזמון:
אינדונזיה הגדולה! עצמאית עצמאית,
ארצי, מדינתי אשר אני אוהב!
אינדונזיה הגדולה! עצמאית עצמאית,
תחי אינדונזיה הגדולה!

אינדונזיה, ארץ דגולה, ארצנו העשירה.
שם אמצא לנצח נצחים.
אינדונזיה, ארץ שריד, שריד של כולנו.
הבה נתפלל: אינדונזיה שמחה.
פוריה אדמתה פוריה רוחה,
אומתה, עמה, כולם.
הפנימו נשמתם, הפנימו דעתם
בשביל אינדונזיה הגדולה!

(פזמון)

אינדונזיה, ארץ מקודשת, ארצנו העל-טבעית.
שם אני עומד, כשומר, אדאג לאמי האמיתית.
אינדונזיה, ארץ מאירה, ארץ אשר אהבתי.
הבה נדּוֹר, "אינדונזיה נצחית!"
ברוכים הם עמה ובניה,
כל אייה, וימיה,
התקדמי התפתחותה, התקדמי הדרכתה
למען אינדונזיה הגדולה.

(פזמון)</poem>
|dir="ltr" | <poem>Indonesia, tanah airku, tanah tumpah darahku.
Di sanalah aku berdiri, jadi pandu ibuku.
Indonesia, kebangsaanku, bangsa dan tanah airku.
Marilah kita berseru, "Indonesia bersatu!"
Hiduplah tanahku, hiduplah neg'riku,
Bangsaku, rakyatku, semuanya.
Bangunlah jiwanya, bangunlah badannya
Untuk Indonesia Raya!

Refrein:
Indonesia Raya, merdeka, merdeka
Tanahku, neg'riku yang kucinta.
Indonesia Raya, merdeka, merdeka
Hiduplah Indonesia Raya!

Indonesia tanah yang mulia, tanah kita yang kaya.
Disanalah aku berada untuk s'lama-lamanya.
Indonesia tanah pusaka, P'saka kita semuanya.
Marilah kita mendoa, "Indonesia bahagia!"
Suburlah tanahnya, suburlah jiwanya,
Bangsanya, rakyatnya, semuanya.
Sadarlah hatinya, Sadarlah budinya
Untuk Indonesia Raya!

(Refrein)

Indonesia, tanah yang suci, tanah kita yang sakti.
Di sanalah aku berdiri, Jaga ibu sejati.
Indonesia, tanah berseri, tanah yang aku sayangi.
Marilah kita berjanji, "Indonesia abadi!"
S'lamatlah Rakyatnya, S'lamatlah putranya,
Pulaunya, lautnya, semuanya.
Majulah negrinya, majulah pandunya
Untuk Indonesia Raya!

(Refrein)</poem>
|}

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אינדונזיה: סמלים לאומיים
אינדונזיה
ניו יורק הראלד

1895 בניין הניו יורק הראלד - נהרס ב-1921
הידיעה על טביעת ה[[טיטניק, בעמוד הראשון של העיתון]]
הניו יורק הראלד (באנגלית: The New York Herald) היה עיתון רב-תפוצה אשר פעל מהעיר ניו יורק מ-6 במאי 1835 ועד 1924. הגיליון הראשון של העיתון פורסם על ידי ג'יימס גורדון בנט.

ב-1850 עסק העיתון בעמודו הראשון בעלילת דמשק (1840) וטען בו כי היהודים ביצעו רצח "על פי הוראות התלמוד", ושההאשמות נגדם "בוטלו בגלל התערבויות מפוקפקות של הרוטשילדים".

במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית, העיתון היה תומך נאמן של המפלגה הדמוקרטית. תחת ניהולו של בנו של בנט, ג'יימס גורדון בנט הבן, מימן העיתון את משלחתו של הנרי מורטון סטנלי לאפריקה למציאת דייוויד ליווינגסטון, ובשנת 1879 תמך במשלחת הכושלת של ג'ורג' וו. דילונג לאזור הארקטי.

ב-4 באוקטובר 1887 השיק בנט הבן את הגרסה האירופית של ההראלד בפריז שבצרפת. בעקבות מעברו של בנט לפריז, העיתון סבל מהניסיון לנהל את התפעול מניו יורק באמצעות מברקים. לאחר מותו של גורדון בנט הבן, העיתון מוזג עם יריבו העז ה"ניו יורק טריביון" בשנת 1924, ונקרא ה"ניו יורק הרלד טריביון". העיתון וגרסתו האירופית נמכרו לג'ון היי ויטני, שגריר ארצות הברית בבריטניה, בשנת 1959.

ב-1966 המהדורה הניו יורקית חדלה לצאת לאור, וה"וושינגטון פוסט" וה"ניו יורק טיימס" רכשו ביחד את השליטה בעיתון הפריזאי ושינו את שמו ל-International Herald Tribune. כיום, כשהוא בבעלות ה"ניו יורק טיימס", העיתון נותר חשוב ובעל השפעה - כולו באנגלית בלבד, הוא מודפס ב-26 מדינות מסביב לעולם ונמכר ב-180 מדינות.

כאשר ההראלד היה עדיין תחת ניהולו של העורך המקורי בנט, הוא נחשב לחודרני ורודף שערוריות מבין העיתונים הניו יורקיים באותה תקופה. יכולתו לבדר את הציבור באמצעות חדשות יומיות הפכה אותו לעיתון המוביל בתפוצתו באותם זמנים.

כיכר הראלד בניו יורק קרויה על שם העיתון; בחלקו הצפוני ישנו פסל המנציח את בנט. הכיכר נמצאת דרומית לכיכר טיימס, אשר גם כן קרויה על שם עיתון, הניו יורק טיימס.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:עיתונים באנגלית
קטגוריה:ניו יורק: עיתונים
מערך מרובה מצלמות

לונג שוט", "מדיום שוט" או "2 שוט", ומצלמות 1 ו-4 מצלמות בדרך כלל "מדיום קלוז אפ" או "קלוז אפ"]]
מערך מרובה מצלמות או מערך מולטי-קם (Multiple-camera setup) היא שיטת צילום הנפוצה יותר בתוכניות טלוויזיה. בשיטת הפקה זו מצולמת ההתרחשות בכמה מצלמות וידאו בו-זמנית, בדרך כלל תוכניות מסוג זה מצולמות באולפן. 

כל המצלמות מנותבות לחדר הבקרה, ושם עורכים הנתב והבמאי בזמן אמת את התוכנית על ידי בחירת המצלמה שממנה מתקבלת התמונה. עריכה כזו נקראת "ליין קאט". בתוכניות המשודרות בשידור חי זוהי התוצאה הסופית, ואילו בתוכניות אחרות תיתכן עריכה נוספת. 

שיטת הפקה זו אופיינית לכמה סוגי תוכניות: תוכניות אקטואליה וחדשות, תוכניות אירוח, סיטקומים, תוכניות מערכונים, ואופרות סבון.

==יתרונות==
* אין צורך בסידור חוזר של מצלמה ותאורה כדי להשיג זווית שונה מזו שצולמה.
* השיטה מאפשרת השגת זוויות רבות מ"טייק" אחד.
* השיטה מקצרת את זמן העריכה.

==חסרונות==
* מפני שסידור התאורה צריך להתאים לכל זווית הצילום, נוצרת תאורה "שטוחה" (חסרת עומק).
* זוויות הצילום מוגבלות, לרוב אסור שמצלמות יצלמו זו את זו, דבר המגביל את אפשרויות בחירת הזוויות ככל שמספר המצלמות רב יותר.

==ראו גם==
* מצלמה יחידה

קטגוריה:טכניקות צילום
קטגוריה:טלוויזיה: טכנולוגיה
קטגוריה:וידאו
קראטין

שמאל
קְרֵיאָטִין (creatine, creatin) היא תרכובת שנוצרת באופן טבעי בחולייתנים ועוזרת לספק אנרגיה לשרירים ותאי עצב. קריאטין זוהתה לראשונה בשנת 1832 בשרירי שלד.

== תפקיד ==
קריאטין-פוספט נוצר על ידי האנזים קריאטין קינאז בעת שפע של אנרגיה. הזמינות של מולקולה עתירת אנרגיה שכזו עוזרת לשמור על רמת אנרגיה יציבה בתא. במצבו זה המזורחן קריאטין-פוספט היא תרכובת אורגנית בסיבי השריר המסוגלת למסור את הפוספט שלה למולקולת ADP על מנת ליצור ATP, המספק אנרגיה חיונית לשריר. תגובה זו שכיחה בשניות הראשונות של מאמץ פיזי מאומץ (לאחר ניצול של מלאי מולקולות ה-ATP החופשי בתא, וכשיכולת השריר לייצר ATP קטנה מקצב ניצולו). קריאטין מסייע להגדיל את יכולת השרירים לעבוד ולייעל את צריכת האנרגיה בשריר. זהו מקור אנרגיה לפרק זמן המספיק לפעילות השרירים במאמץ במשך שניות בודדות בלבד. סבורים כי חשיבותו היא בצורך האבולוציוני לברוח מטורפים. קריאטין עוזר לספק את האנרגיה שהשרירים צריכים כדי לזוז בייחוד עבור תנועות מהירות ופתאומיות.

בנוסף, קיימים איזוזימים של האנזים קריאטין קינאז המשמשים לצרכים פיזיולוגים נוספים. מערכת הקריאטין פוספט היא אחת הצורות לשנע אנרגיה בתא מאורגנלות ששם האנרגיה מופקת (כמו מיטוכונדריה) למקומות שבהם האנרגיה נצרכת.

== מקורות קריאטין לבעלי חיים ==
כמחצית מכמות הקריאטין מסונתזת משלוש חומצות אמינו (ארגינין, גליצין ומתיונין) והמחצית השנייה נצרכת בעיקר מדגים טריים ובשר. רוב האנשים מקבלים כגרם אחד של קריאטין ביום מן המזון שהם צורכים, זה בתוספת של גרם אחד שנוצר בתוצאה מתהליכים בגוף מושגים סך הכל כשני גרם קריאטין ביום. גם בצריכת בשר מרובה לא ניתן להשיג תוספת משמעותית של קריאטין (ב-200 גרם בקר יש כשני גרם וקצת יותר מזה בדגים). כ-95% ממנו נאגר בסופו של דבר בשרירי השלד ו-5% הנותרים מתפלגים בעיקר בין המוח, הלב, האשכים, האוזן הפנימית ותאי זקיק השערה.

==קישורים חיצוניים==

*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ביוכימיה
קטגוריה:תוספי תזונה
המרכז למורשת יהדות טורקיה

המרכז למורשת יהדות טורקיה הוא מוזיאון להנצחת היסטוריה טורקית ויהדות טורקיה. המרכז פועל גם לידידות בין העם היהודי והטורקי. הוא הוקם בשנת 2005 על ידי עמותת ארקאדאש - קהילת יוצאי טורקיה בישראל בעיר יהוד. בהמשך הועברו המוצגים לבית האבות רקנאטי לדוברי לאדינו בפתח תקווה.

==מבנה המרכז==
המבנה מחולק למוזיאון, חדר אתאטורק, מרכז כנסים וכיתת לימוד. במרכז גני נוי - גן אתאטורק, גן באיזיט השני, גן הפירות של סלאחטין אולקומן, וגן התה של דריו מורנו.
*מוזיאון יהדות טורקיה המוזיאון מחולק לכמה חלקים: שיחזור בית עץ מהתקופה העות'מאנית שכולל את המטבח, הסלון ופינת העבודה. בית כנסת הכולל ספר תורה עתיק מאיזמיר, מגילת אסתר עתיקה, ספר הפטרות, ספרי קודש וספרים נוספים. ופינת הסלון הטורקי. באזור אחר של המוזיאון ניתן למצוא ויטרינות המציגות דגמי בתים, כלי בית עתיקים, תמונות, וחפצים שונים.
*כיתת לימוד וספרייה המשמשות ללימוד טורקית, לאדינו, אינטרנט ומחשבים. בספרייה אלפי ספרים בטורקית, עברית ולאדינו בנושאים שונים ובעיקר בנושאים הקשורים ליהדות טורקיה.
*חדר אתאטורק מציג עשרות תמונות, ספרים רבים, בולים, פסלים ודברים נוספים הקשורים לנשיא הראשון ומייסדה של הרפובליקה הטורקית – מוסטפא כמאל אתאטורק.
*אולם כנסים (על שם אידה פרץ) המשמש להרצאות וכנסים, לאסיפות בחגים ובמהלך היום משמש האולם כמועדון לקשישים.
*גינת מוסטפא כמאל אתאטורק כוללת שיחי פסיפלורה התוחמים אותה ובמרכזה אנדרטה לזכרו של אתאטורק. על כן מוצב פסל דמותו של אתאטורק (חצי גוף) ולצידו דגם של פבילון (גאזבו). האנדרטה הובאה במיוחד מטורקיה.
*גינת ביאזיט ה-II כוללת עצי צאלון נאה שנקראים על שמו של באיזיט השני מנהיג טורקי במהלך שנות גירוש ספרד, שפתח את שערי ארצו בפני היהודים שגורשו מספרד ופורטוגל.
*גינת הפירות של סלאחטין אולקומן הגינה מכוסה באדמת טוף ונטועים בה עצי פרי מסוגים שונים (סמל לניצולים). קרויה על שם סלאחטין אולקומן שהיה הקונסול הכללי הטורקי ברודוס בתקופה שרודוס הייתה תחת הכיבוש הגרמני. ובסוף יולי 1944 כשהגרמנים החלו לגרש מהאי 1,700 יהודים הצליח אולקומן להציל כחמישים יהודים. 13 מהם היו אזרחים טורקיים. הייתה זו יוזמתו האישית והוא ביצע זאת תוך סיכון ממשי לחייו. על שם פועלו כונה "שינלדר הטורקי".
*גינת התה של דריו מורנו שטח הגינה כ-50 מ"ר וסביבה עצי פרי שונים ועשבי תה.

== גלריה ==
<gallery widths="150px" heights="150px" perrow="4">
Class.jpg|הספרייה
Arkadas sandik.jpg|ארגז ששימש לנדוניה
Ulkumen_garden.jpg|גינת הפירות
Dario moreno.jpg|גינת התה
File:Arkadaş Association.png|חזית המרכז בעבר, בעת ששכן ביהוד
</gallery>

== ראו גם ==
* ארקאדאש - קהילת יוצאי טורקיה בישראל
* התאחדות יוצאי תורכיה בישראל
* מוזיאון יהדות טורקיה

קטגוריה:יהדות טורקיה
קטגוריה:יהוד-מונוסון: מבנים
טורקיה
טורקיה
טורקיה
טורקיה
קטגוריה:יהוד-מונוסון: תרבות
שלמה מאזוז

בית הכנסת "אהלי שם", על שם הרב מזוז, ב[[נתיבות]]
הרב שלמה מאזוז (י"ח בתמוז ה'תרס"ח, 17 ביולי 1908 – כ"ה בטבת ה'תשמ"ב, 10 בינואר 1982) היה רב ודיין באי ג'רבה שבתוניסיה, עד עלייתו לישראל בשנת 1956 אז, חדל מלעסוק ברבנות והתעסק בעיקר בהוצאת כתביו התורניים תוך שהוא מתפרנס ממכר מוצרי סדקית.

==ביוגרפיה==
נולד בג'רבה, לרב מנחם מאזוז. נישא לרבקה (מעיתקה). שימש בג'רבה כרב וכדיין, והוציא לאור ירחון תורני בשם "מקבציאל". כן ערך את שו"ת "זרע דוד" של הרב סאסי מעתוק הכהן יהונתן, רבה של ג'רבה<ref name=":0">מכתבו של הרב רחמים חי חויתה הכהן, רבה של ברכיה, אל הראשון לציון הרב יצחק נסים, בבקשה להסדיר משרה רבנית ראויה לרב מאזוז (, עמ' 56)</ref>.

בשנת 1956 עלה לישראל והתגורר בנתיבות (אז: עזתה). על קליטתו בעיר סיפר בנו, מני: .

לאחר עלייתו נמנע מלכהן כרב, והתפרנס מיגיע כפיו, תחילה מעבודה כפועל<ref name=":0" /> ולאחר מכן כבעל חנות לדברי סדקית. עם זאת הוא זכה לכבוד והערכה מצד תושבי נתיבות. לדברי בנו הרב יחזקאל: ..

בחודש אייר ה'תשי"ז, היו הרב מאזוז וידידו הרב נסים הכהן, רב המושב שרשרת, מהראשונים שהשתתפו ביום עיון שבועי לרבני האזור, שיזם חברם הרב רפאל כדיר צבאן, רב העיר נתיבות. מדי חודש אלול נהגו השלושה לנסוע פעמיים להתפלל ולומר סליחות בכותל המערבי, עם עוד מתושבי ורבני האזור..
המבנה הסוכך על קברי הרב מאזוז והרב [[רפאל כדיר צבאן בנתיבות]]
הרב מאזוז נהג לומר הלל בלי ברכה ביום העצמאות.
קבר הרב שלמה מאזוז ב[[נתיבות]]
נפטר בכ"ה בטבת ה'תשמ"ב (1982).

== משפחתו ==
לרב מאזוז תשעה ילדים, בהם:
* הרב יחזקאל מאזוז - רב בנתיבות ועוזרו של רב העיר, הרב רפאל כדיר צבאן (נפטר בתשפ"ב)
* מני מזוז - שופט בבית המשפט העליון, לשעבר היועץ המשפטי לממשלה
* ימימה מזוז - היועצת המשפטית של משרד האוצר
* שולה בן-צבי - ראש אגף (בדימוס) במינהל מקרקעי ישראל
אחותו, כמסאנה חנה, נישאה לרב מצליח מאזוז.

== ספריו ==
* מקבציאל - ירחון תורני רבני, הכולל חידושים בש"ס ובהלכה. יצא לאור על ידו בג'רבה, ה'תרצ"ה-ה'תרצ"ו
* [http://www.hebrewbooks.org/8931 כרם שלמה] - הלכות ריבית, ירושלים, ה'תשמ"ג
* שואל ומשיב - שאלות ותשובות בארבעת חלקי השולחן ערוך, נתיבות, ה'תשמ"ד
* [https://www.otzar.org/wotzar/book.aspx?51056 כסא שלמה] - שו"ת וחידושי שולחן ערוך, נתיבות, ה'תשמ"ז
* מדרש שלמה - חידושי תנ"ך, דרושים ודינים, נתיבות, ה'תשנ"ג
* [https://www.otzar.org/wotzar/book.aspx?51125 חשק שלמה] (שני חלקים) - חידושים בתלמוד, נתיבות, ה'תש"ס

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:רבנים ג'רבאים
שלמה

קטגוריה:ילידי 1908
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1982
משפחת האיקסים

משפחת האיקסים (באנגלית: The X's) היא סדרת הנפשה אמריקאית שיצר קרולס רמוס. הסדרה כללה עונה אחת של 20 פרקים ששודרה בין 25 בנובמבר 2005 ו-25 בנובמבר 2006 בערוץ ניקלודאון.

== תקציר ==
במרכז הסדרה משפחת מרגלים סודית המתאמצת להוכיח שביכולתה להשתלב בחברה עם חיים של משפחה רגילה. אויבי המשפחה הם הארגון המשפחתי סנאפו הזומם להשתלט על העולם.

== דמויות וקאסט ==
הדמויות המרכזיות בסדרה היו אב המשפחה מר איקס (בדיבובו של פטריק וורבורטון), האם (בדיבובה של ונדי מאליק), הבת טיוזדי (לינדסי ברטילסון), הבן (ג'נסין פנטיר), מפקד סנאפו (כריס הרדוויק) ואחיינו (ג'ייסון שוורצמן).

==קישורים חיצוניים==
* 

* [https://web.archive.org/web/20070811041151/http://www.ytv.com/programming/shows/the_xs/ The X's on YTV, Saturdays at 11:00am ET] האתר הרשמי
* [http://www.nick.com/all_nick/tv_supersites/display_show.jhtml?show_id=xs Official Website] הסדרה באתר של ערוץ ניקלודיאון

קטגוריה:ניקלודיאון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2000
קטגוריה:סדרות טלוויזיה על משפחות
יסודות הגאומטריה האלגברית (ספר)

יסודות הגאומטריה האלגברית (בצרפתית Éléments de géométrie algébrique) הוא ספרו רב ההשפעה של אלכסנדר גרותנדיק אשר בו המציא גרותנדיק את המהפכה בתחום הגאומטריה האלגברית. הספר נחשב לאחד מאבני היסוד בתחום. את הספר, שהוא חיבור לא-מושלם בן 1500 עמודים, כתב גרותנדיק בצרפתית, בעזרתו של ז'אן דיידונה. הספר פורסם ב-8 חלקים בין השנים 1960-1967 בידי Institut des Hautes Études Scientifiques.

בספר מבסס גרותנדיק את יסודות הגאומטריה האלגברית על מושג הסכמה (מתמטיקה) אותו הוא הגדיר. ספר זה הוא אחד החשובים בתחום.

תוכן העניינים של הספר הוא כדלקמן:

# I. Le langage des schémas (שפת הסכמות)
# II. Étude globale élémentaire de quelques classes de morphismes (מחקר בסיסי וגלובלי של מחלקות מסוימות של מורפיזמים)
# III. Étude cohomologique des faisceaux cohérents (מחקר קוהומלוגי של אלומות קוהרנטיות)
# IV. Étude locale des schémas et des morphismes de schémas (מחקר לוקלי של סכמות ומורפיזמים של סכמות)

בהתחלה תוכננו 13 חלקים. חלק מהחומר שתוכנן להיכתב בחלקים האחרונים ניתן למצוא, בצורה פחות משויפת, ב-Séminaire de géométrie algébrique. את הרשימות הלא-שלמות של גרותנדיק על חלק 5 ניתן למצוא [http://www.grothendieckcircle.org/ כאן].

גרותנדיק כתב מאוחר יותר גרסה מתוקנת של חלק 1, והוא פורסם בידי ספרינגר-ורלאג. בכרך זה עדכן גרותנדיק את הטרמינולוגיה, החליף "פרה-סכמה" ב"סכמה" ו"סכמה" ב"סכמה מופרדת" והדגיש רבות את השימוש בפונקטורים הניתנים להצגה. גרותנדיק מעולם לא נתן אישור לפרסם גרסה זו, כך שעותקים ממנה נדירים, למרות שניתן למצוא אותם בלא מעט ספריות.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://github.com/ryankeleti/ega יסודות הגאומטריה האלגברית, מתורגם לאנגלית (חלקי)], באתר GitHub.



קטגוריה:ספרי מתמטיקה
קטגוריה:גאומטריה אלגברית
קטגוריה:ספרי 1960
איטן החולות

אִיטָן החולות (שם מדעי: Phleum graecum/Phleum exaratum) הוא עשב דגני חד שנתי.
== מאפיינים ==
קנה שורשו של איטן החולות קצר. גובה הצמח כ-30 ס"מ, עליו צרים וצומחים לסירוגין משני צידי הגבעול. פריחתו בחורף והיא דומה למכבד ארוך - עד כ-8 ס"מ. בכל שיבולית פרח חד מיני אחד המכוסה בשתי גלומות שוות. אבקניו הלבנים - ורודים בולטים מתוך המכבד. גב הגלומה מכוסה זיפים ארוכים ובמרכזו קרין בולט.

שמו המדעי של הסוג נגזר משמו היווני של אחד המינים. שמו העברי, איטן, נזכר בתלמוד ירושלמי אך אין ודאות באשר לזיהויו. 

איטן החולות צומח בכל האזורים הממוזגים בעולם, בארץ ישראל הוא צומח על חולות מיוצבים או על אדמות חמרה באזור הים תיכוני.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:צמחים שתוארו ב-1884
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פייר אדמון בואסייה
קטגוריה:דגניים
קטגוריה:ארץ ישראל: דגנאים
קטגוריה:פרחים ירוקים בארץ ישראל