אזרית

אַזֶרית, או אזרבייג'נית (Azərbaycanca, Azərbaycan dili), הוא מונח המתייחס לכמה ניבים קרובים המדוברים בקווקז ובאיראן. לרוב מקובל להתייחס אל הניבים האלה כאל שפה אחת, המשתייכת למשפחת השפות הטורקיות. שני הניבים העיקריים הם אזרית צפונית, שהיא השפה הרשמית ברפובליקת אזרבייג'ן, ואזרית דרומית המדוברת בעיקר באיראן. המונח "אזרית" מתייחס לפעמים גם לשפה שונה לגמרי, קרובה לפרסית, המכונה בדרך-כלל טאט, ג'וּהוּרי (çuhuri, жугьури, ז׳אוּהאוּראִ), הידועה גם כ"טאטית יהודית", היא שפתם של יהודי ההרים בקהילות שבצפון הקווקז ובמזרחו. השפה שייכת למשפחת הלשונות האיראניות. ג'והורי היא שפה יהודית, ניב של פרסית יהודית שבמשך הדורות קלט לתוכו מילים אזריות ועבריות עד שנוצרה השפה הנקראת היום ג'והורי או טאטית יהודית ואשר מדוברת באותו אזור, וגם בישראל בקרב יהודים יוצאי הקווקז. כל המידע שלהלן מתייחס לשפה האזרית השייכת למשפחת השפות הטורקיות.

האזרית הצפונית, שהיא השפה הרשמית באזרבייג'ן, מדוברת בפי כ-6 מיליון תושבי המדינה – 4 מיליון כשפה יחידה, והשאר דוברים גם רוסית. בנוסף, דוברים אותה אנשים רבים במדינות השכנות (ארמניה, גאורגיה, קזחסטן, קירגיזסטן, טורקמניסטן, אוזבקיסטן ורוסיה) כשפה שנייה. בסך הכל עומד מספר דובריה על כ-15 מיליון. האזרית הצפונית מכונה לפעמים "טורקית אזרית".

האזרית הדרומית מדוברת בפי כ-25 מיליון איש, רובם תושבי איראן (38% מתושביה). שאר הדוברים הם תושבי עיראק (כמיליון דוברים), טורקיה (כחצי מיליון דוברים), אזרבייג'ן, ירדן, אפגניסטן וסוריה. באיראן נפוצה השפה בעיקר באזור הצפון, ובכמה שכונות בטהראן. האזרית הדרומית נכתבת באלפבית הערבי.

כל הניבים בשפה שייכים לענף הדרומי של השפות הטורקיות בתוך משפחת השפות האלטאיות ביחד עם טורקית, טורקמנית ו-36 שפות נוספות.

השפה האזרית דומה במיוחד לטורקית, איתה היא חולקת את רוב אוצר המילים והדקדוק. שני הניבים העיקריים בשפה הושפעו רבות מפרסית, ונקלטו בהן מילים רבות מארמנית ומרוסית. בין שני הניבים בשפה האזרית ניכרים הבדלים בכל התחומים: אוצר מילים, תחביר ומורפולוגיה.

==הגיית השפה וכתיבתה==
השפה נכתבת כיום בעיקר באמצעות האלפבית הלטיני, אך רבים משתמשים גם בכתב הקירילי שהיה נפוץ טרם התפרקות ברית המועצות. ממשלת אזרבייג'ן מנסה, מאז שנת 1991, להטמיע את האלפבית הלטיני, אך התושבים מתרגלים למעבר באיטיות. באיראן האזרית נכתבת באלפבית הערבי.
{| class=wikitable style=text-align:center; style="float: right;"
|+פונמות באזרית תקנית
|
! colspan=2 | סדקי
! colspan=2 | וילוני
! colspan=2 | חכי
! colspan=2 | בתר־{{ש}}מכתשי
! colspan=2 | מכתשי/שִנִּי
! colspan=2 | שפתי(־שִנִּי)
|-align=center
! אפי
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|n̪||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|m||width="15px" style="border-right: 0;"|
|-align=center
! סותם
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ɡ||width="15px" style="border-right: 0;"|<span style="color:blue;">*</span>k
| width="15px" style="border-left: 0;"|ɟ||width="15px" style="border-right: 0;"|<span style="color:green;">*</span>c
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|d̪||width="15px" style="border-right: 0;"|t̪
| width="15px" style="border-left: 0;"|b||width="15px" style="border-right: 0;"|p
|-align=center
! מחוכך
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|<span style="color:red;">*</span>ʤ||width="15px" style="border-right: 0;"|<span style="color:red;">*</span>ʧ
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
! חוכך
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|h
| width="15px" style="border-left: 0;"|ɣ||width="15px" style="border-right: 0;"|x
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ʒ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʃ
| width="15px" style="border-left: 0;"|z̪||width="15px" style="border-right: 0;"|s̪
| width="15px" style="border-left: 0;"|v||width="15px" style="border-right: 0;"|f
|-align=center
! rowspan=2 | מקורב(צדי)
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|j||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|l||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-align=center
! מקיש
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|ɾ||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|}
כיוון=שמאל}}
ממוזער
:<span style="color:red;">*</span> מזוהים כ-[ʦ ʣ] בניבים בסביבות תבריז ומערבה, דרומה ודרום-מערב לה (כולל כירכוכ בעיראק); בניבי נחצ'יבאן ואן ואיירום, בג'אבראייל ובניבים באזור הים הכספי.
:<span style="color:green;">*</span> ברוב הניבים מזוהה כ-[ç] בסוף הברה/לפני עיצור אטום. דוגמאות: çörək [ʧøˈɾæç] – 'לֶחֶם'/səksən [sæçˈsæn] – 'שמונים'.
:<span style="color:blue;">*</span> פונמה במילים שאולות מרוסית וצרפתית בלבד.
*[w] קיימת בניב כירכוךּ לעיל כאלופון /v/ במילים שאולות מערבית.

== ראו גם ==

* אזרים

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.funkyazerbaijani.com/learnazerbaijani/ לימוד אזרית באינטרנט] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אזרבייג'ן: תרבות
קטגוריה:איראן: תרבות
קטגוריה:שפות טורקיות