אריה נבון

קריקטורה של אריה נבון משנת 1949: הילד המסמל את ישראל נושא את מספר אזרחי המדינה הצעירה
אריה נבון (קליגְמן) (22 במאי 1909 – 29 בנובמבר 1996) היה צייר ורשם ישראלי, הקריקטוריסט הראשון ביישוב, מעצב תפאורות, אמן קומיקס ומאייר ספרים. חתן פרס ישראל לאמנויות הבמה לשנת 1996.

==ביוגרפיה==
נבון נולד בשם אריה קליגמן (קליגמאן) בשנת 1909 בעיירה דונייבצי שבדרום-מערב רוסיה (כיום באוקראינה), בנם של מלכה בת הרב יצחק מאיר מאוסטבורג, ומשה הכהן בן יצחק קליגמן. עלה לארץ ישראל עם משפחתו בשנת 1919 (בגיל 10) באונייה "רוסלאן". למד אמנות בסטודיו של יצחק פרנקל בתל אביב בשנות ה-20 המאוחרות<ref></ref>.

צייר מאות רבות של ציורים, ברובם רישומים בדיו או בפחם, וכן עשרות דיוקנאות של אנשי ציבור, סופרים, שחקנים ואמנים. מבחר מהם מופיע בספרו "רישומים".
סרט הבנוי על רישומיו בשם "דרך זמר במדבר" נוצר ב-1956, בשיתוף פעולה בינו לבין יעקב אגם ואריה ממבוש.
הורה רישום במכון אבני ובסמינר הקיבוצים אורנים.
השתתף בתערוכות רבות בארץ ובעולם. תערוכת יחיד שלו נערכה במוזיאון ישראל ב-1978.
על ציוריו זכה בפרס דיזנגוף לציור (1939) ופעמיים בפרס ירושלמי לציור (1941, 1944).

פרסם קריקטורות במספר עיתונים ובסופו של דבר, התקבל על ידי ברל כצנלסון לעבודה בעיתון ההסתדרות "דבר". היה הקריקטוריסט הקבוע של "דבר" למעלה משלושים שנה (1933–1964). כמו כן צייר קריקטורות בעיתונים אחרים (אשמורת, דבר השבוע, דואר היום, 9 בערב ועוד), חלקן עוד לפני 1930. אחדות מהקריקטורות שלו בימי המנדט נפסלו על ידי הצנזורה הבריטית, ואחת הובילה לסגירה של העיתון למשך שבוע. על עבודתו כקריקטוריסט זכה בפרס סוקולוב לעיתונאות ב-1958.

חיבר וצייר סדרות קומיקס (המוכרות בשם "אורי מורי", כשמו של גיבורן הראשון) שהופיעו לראשונה ב"דבר: מוסף לילדים" ב-1934, והחלו להתפרסם מדי שבוע בעמוד האחרון של "דבר לילדים" החל משנת 1936 (האחרונה בהן הופיעה ב-1957). רבות מהן נחרזו על ידי המשוררת לאה גולדברג, כגון הקומיקס "אורי מורי".

אייר עשרות ספרים, בהם של נתן אלתרמן, אברהם שלונסקי, לאה גולדברג, אביגדור המאירי, ש"י עגנון, משה שמיר, אהרן מגד, חיים חפר, וסיפורים מן המקרא.
כמו כן אייר את הסרט המונפש העברי הראשון, "הרפתקאותיו של גדי בן סוסי", אותו הפיקו וצילמו האחים אגדתי וכתב אביגדור המאירי.

משנת 1948 עיצב תפאורות להצגות בכל התיאטראות, בעיקר בתיאטרון הקאמרי, הבימה ותיאטרון חיפה. החל בהצגת "הוא הלך בשדות" של משה שמיר וביותר מ-150 הצגות לאחר מכן. הייתה לו משרה קבועה בתיאטרון הקאמרי. על פועלו בתחום התפאורה זכה בפרס ישראל לאמנויות הבמה בשנת 1996 (וקודם לכן בפרס המועצה לתרבות ולאמנות, 1972, ובפרס כינור דוד, 1966).

ב- 1975 נבחר על ידי ארגון התיאטרון הבינלאומי כאחד מ-13 אמני התיאטרון המצטיינים והחדשניים בשנים 1970-75 (לצד הבמאי פיטר ברוק ואחרים).

נפטר בתל אביב ב-1996, בגיל 87. נקבר בבית העלמין ירקון.

משנת תש"א היה נשוי לאטה לבית ציפּקֶביץ. בנו הוא חתן פרס ישראל לפסיכולוגיה פרופסור דוד נבון. אחיו הגדול היה המחנך שמואל נבון. אח נוסף, זאב נבון, היה אף הוא אמן ומורה לציור.. אח נוסף נקרא חיים.

אוסף של מכתבים שנשלחו אליו נשמר בספרייה הלאומית<ref></ref>.

==גלריה==
<gallery>
קובץ:בקו ובכתב 003.jpg|תפאורת ההצגה "מלכת שבא" מאת סמי גרונמן, התיאטרון הקאמרי, 1951
קובץ:בקו ובכתב 001.jpg|תפאורה להצגה "חנה סנש" מאת אהרן מגד, הבימה, 1958
קובץ:בקו ובכתב 002.jpg|תפאורה להצגה "רוזנים ואביונים" מאת אדוארדו סקרפטה, התיאטרון הקאמרי, 1960
קובץ:Oz li guz li.JPG|כריכת הספר עוץ לי גוץ לי מאת אברהם שלונסקי
קובץ:Memorial plaque to Arie Navon in Tel Aviv.JPG|לוחית זיכרון על ביתו של אריה נבון ברח' שלומציון המלכה 33 בתל אביב
</gallery>

==פרסומים==
{|width="100%" style="background-color: transparent;"
|- "valign=top border="0|
| width=45% valign=top|
===קריקטורות===
* שחור על גבי לבן (עם הקדמה מאת יעקב פיכמן), הוצאת דבר, תרצ"ח.
* גלויות מן העמק, הוצאת דבר, תש"ב.
* בחזית ובעורף, הוצאת "עם עובד", תש"ה.
* עד כאן, הוצאת דבר, תש"ח.
* אלפיים שנה ושנה : אין זו אגדה ב-5 פרקים (מרחביה: ספרית פועלים, תש"ט 1949).
* מר ישראל, הוצאת "עם עובד", 1956.
* אני בן עשר, הוצאת דבר, תשי"ח 1958.

===רישומים===
* רישומים, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1982.
| width=45% valign=top|
===קומיקס===
* לג'ירפה כאב גרון, "חלון" מס' 10, הוצאת ספרית פועלים, 1961.
* אורי כדורי (חרזה: לאה גולדברג), הוצאת ספרית פועלים, 1983.
* החמור החכם (חרזה: לאה גולדברג), הוצאת ספרית פועלים, 1986.
* האפרוח בלבול מח (חרזה: לאה גולדברג), הוצאת ספרית פועלים, 1992.

===אוטוביוגרפיה===
* בקו ובכתב, הוצאת עם עובד, 1996.
|}

==עבודות לתיאטרון==
נבון החל לעבוד בתיאטרון בשנת 1948. לבד מרשימת התיאטראות הגדולים המצויה להלן, נבון יצר במשך השנים גם עבור המטאטא, מועדון התיאטרון, תיאטרון דז'יגאן ושומאכר, תיאטרון החמאם, תיאטרון סמבטיון, תיאטרון יידיש, תיאטרון זוטא, תיאטרון בימות, תיאטרון הנוער, פסטיבל עין גב, להקת בת דור, ערב שמעון ישראלי, סטאדסטארן (שוודיה), אנסמבל תיאטר (הולנד), ניקולמאלן תיאטר (דרום אפריקה).
ניתן למיין את הטבלה על פי שנה, מחבר או במאי ההצגה.
{| class="wikitable sortable"
|-
! שנה !! שם ההצגה !! מחזאי !! תיאטרון !! במאי ||תצלום ||
|-
|1948 || הוא הלך בשדות || משה שמיר || התיאטרון הקאמרי || יוסף מילוא ||
|-
|1950 || טרטיף || מולייר || התיאטרון הקאמרי || יוסף מילוא ||
|-
|1951 || אגדת הנהר || אלחנדרו קָסוֹנָה|| הבימה || אברהם ניניו ||
|-
|1951 || פונדק בדרך || פריץ הוכוולדר || התיאטרון הקאמרי || גרשון פלוטקין ||
|-
|1951 || מלכת שבא || סמי גרונמן || התיאטרון הקאמרי || גרשון פלוטקין || 200 פיקסלים
|-
|1953 || מעשה בנסיך (קבצנים ורעבים) || אברהם גולדפדן || הבימה || דוד ליכט||
|-
|1953 || באנברי || אוסקר ויילד || התיאטרון הקאמרי || זלמן לביוש ||
|-
|1953 || ים ובית || שולמית בת-דורי || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1953 || מלכת השלג || מאת הנס כריסטיאן אנדרסן בעיבוד יבגני שוורץ || במתנו (תיאטרון לילדים ליד האוהל) || אליעזר אנסקי ||
|-
|1954 || מעשה בעוץ העצלן || מעובד על ידי א' אילת (אנסקי) || במתנו (תיאטרון לילדים ליד האוהל) || אליעזר אנסקי ||
|-
|1954 || שנות חיינו היפות (לא בוצע) || || האוהל || ||
|-
||1954|| סוף העולם || משה שמיר || האוהל || זאב ברבן ||
|-
| 1954 || סינדרלה || על פי האחים גרים || במתנו (תיאטרון לילדים ליד האוהל) || אליעזר אנסקי ||
|-
|1955 || הקמצן || מולייר || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1956 || האדרת || גוגול || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1956 || הוא הלך בשדות (חידוש) || משה שמיר || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1957 || נערת החלומות || אלמר רייס || התיאטרון הקאמרי || יוסף מילוא ||
|-
|1957 || רומיאו ויוליה || ויליאם שייקספיר || התיאטרון הקאמרי || יוסף מילוא || 200 פיקסלים
|-
|1957 || שולמית || אברהם גולדפדן || האוהל || משה הלוי ||
|-
|1958 || חנה סנש || אהרן מגד || הבימה || אברהם אסאו || 200 פיקסלים
|-
|1958 || אגדות לוד || משה שמיר || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1958 || בגלל חגורה || בן ו' לוי || התיאטרון הקאמרי || גרשון פלוטקין ||
|-
|1958 || הערב אימפרוביזציה || לואיג'י פיראנדלו || התיאטרון הקאמרי || ||
|-
|1959 || רחוב המדרגות || יהודית הנדל || הבימה || ישראל בקר ||
|-
|1959 || העצים מתים זקופים <small>(ספ')</small> || אלחנדרו קסונה|| הבימה || יוסף שן ||
|-
|1959 || הלילה השנים עשר || שייקספיר || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1960 || הדוד וניה || אנטון צ'כוב || הבימה || יוסף שן ||
|-
|1960 || רוזנים ואביונים || אדוארדו סקרפטה|| התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים || 200 פיקסלים
|-
|1961 || מנהל הבית || הרולד פינטר || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1961|| רשומון || פיי ומייקל קיינין || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1962 || המלכה והמורדים || אוגו בטי || הבימה || מנחם גולן ||
|-
|1962 || בראשית || אהרן מגד || הבימה || אמנון קבצ'ניק|| 200 פיקסלים
|-
|1962 || פונדק הרוחות || נתן אלתרמן || התיאטרון הקאמרי || גרשון פלוטקין ||
|-
|1962 || הלילה לאיש || משה שמיר || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1963 || טורא || יוסף בר-יוסף || התיאטרון הקאמרי || גרשון פלוטקין ||
|-
|1964 || שלמה המלך ושלמי הסנדלר || סמי גרונמן / נתן אלתרמן || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1964 || משרתם של שני אדונים || קרלו גולדוני || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1965 || משפט פיתגורס || נתן אלתרמן || הבימה || שרגא פרידמן ||
|-
|1965 || הרפתקה בקרקס || ג'יימס אמברוז בראון || התיאטרון הקאמרי || לאונרד שך ||
|-
|1965 || דון ז'ואן || מולייר || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1965 || אנטיגונה || סופוקלס || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1965 || אגדות למבוגרים || דוד לוין || תיאטרון חיפה || דוד לוין ||
|-
|1965 || פיטר פן || ג'יימס מתיו ברי || תיאטרון חיפה || וינסנט דונהיו ||
|-
|1966 || האדרת (חידוש) || גוגול || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1966 || שלמה המלך ושלמי הסנדלר (חידוש) || סמי גרונמן / נתן אלתרמן || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1966 || הדרקון || יבגני שוורץ || התיאטרון הקאמרי || לאונרד שך ||
|-
|1966 || ריצ'רד השלישי || שייקספיר || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1966 || הוא הלך בשדות (חידוש) || משה שמיר || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1966 || קזבלן || יגאל מוסנזון || תיאטרון גיורא גודיק || יואל זילברג ||
|-
|1967 || הנסיכה טורנדוט || קרלו גוֹצי|| התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1967 || רס"ן ברברה || ג'ורג' ברנרד שאו || התיאטרון הקאמרי || דוד לוין ||
|-
|1967|| מארה סאד || פטר וייס || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1967|| שלוש אחיות || צ'כוב || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1967 || המצוד המלכותי של השמש || פיטר שאפר || תיאטרון חיפה || פירס האגארט ||
|-
|1968 || נוכלים ואוהבים || ג'ורג' פארקהאר || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1968 || אנריקו || לואיג'י פּירַנדֶלוֹ || התיאטרון הקאמרי || גרשון פלוטקין ||
|-
|1968 || אי המטמון || רוברט לואיס סטיבנסון || התיאטרון הקאמרי || דוד לוין ||
|-
|1968 || הנרי הרביעי, חלק ראשון || שייקספיר || התיאטרון הקאמרי ותיאטרון חיפה || שמואל בונים ||
|-
|1968 || תעלולי נישואין || יהודה סומו || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1968 || הנרי הרביעי, חלק שני || שייקספיר || תיאטרון חיפה ותיאטרון הקאמרי || שמואל בונים
|-
|1968 || איי לייק מייק || אהרן מגד || תיאטרון גיורא גודיק || יואל זילברג ||
|-
|1969 || אבק הארגמן || שון או'קייסי || התיאטרון הקאמרי || ג'פרי ריבס ||
|-
|1969 || כתר בראש || יעקב שבתאי || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1969 || הדוד וניה || צ'כוב || תיאטרון חיפה || ג. גלר והיי קיילוס ||
|-
|1969 || נישואי פיגארו || פייר בומרשה || תיאטרון חיפה || יוסף מילוא ||
|-
|1970 || יהודי הדממה || אלי ויזל || הבימה || פיטר פריי ||
|-
|1970 || חתונת הדמים || לורקה || התיאטרון הקאמרי || יוסף מילוא ||
|-
|1970 || חלום ליל קיץ || שייקספיר || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1970 || הכבשה || יוסף בר-יוסף || תיאטרון חיפה || אהרן מסקין ||
|-
|1970 || בשפל || גורקי || תיאטרון חיפה והתיאטרון הקאמרי || היי קיילוס ||
|-
|1970 || לחיי הסוסים || יורם מטמור || תיאטרון גיורא גודיק || שמואל בונים || 200 פיקסלים
|-
|1971 || בשפל || מקסים גורקי || התיאטרון הקאמרי ותיאטרון חיפה || היי קיילוס ||
|-
|1971 || שלמה המלך ושלמי הסנדלר (גרסה שנייה) || סמי גרונמן / נתן אלתרמן || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1971 || ללא דמעות || פרידריך דירנמאט על פי סטרינדברג || התיאטרון הקאמרי || לאונרד שך ||
|-
|1971 || הן לא תיקחהו עמך || ג'ורג' קאופמן || התיאטרון הקאמרי || היי קיילוס ||
|-
|1971 || יום האבא || אוליבר היילי || תיאטרון גיורא גודיק || גיורא גודיק ||
|-
|1971 || במזל דגים || אברהם ניניו וחנה בן ארי || תיאטרון גיורא גודיק || אברהם ניניו ||
|-
|1972 || הורדוס ומרים || פרידריך הֶבֶּל|| הבימה || אנדז'יי שפיאנסקי ||
|-
|1972 || סטמפניו || שלום עליכם || הבימה || שמואל בונים ||
|-
|1972 || בקץ הימים || חיים הזז || הבימה || דוד לוין ||
|-
|1972 || חגיגת קיץ || נתן אלתרמן || התיאטרון הקאמרי || שמואל בונים ||
|-
|1972 || אלופי העונה || ג'ייסון מילר || התיאטרון הקאמרי || היי קיילוס ||
|-
|1972 || הם יגיעו מחר || נתן שחם || התיאטרון הקאמרי || יוסף מילוא ||
|-
|1972|| האוצר || על פי שלום עליכם מאת י"ד ברקוביץ || תיאטרון חיפה || מיכאל כפיר ||
|-
|1973 || דוקטור פאוסטוס || כריסטופר מארלו || הבימה || אריה זקס ||
|-
|1973 || האלכימאי || בן ג'ונסון || התיאטרון הקאמרי (לא בוצע) ||
|-
|1973 || כטוב בעיניכם || שייקספיר || התיאטרון הקאמרי || פיטר ג'יימס||
|-
|1974 || מות דנטון || גיאורג ביכנר || הבימה || יוסף מילוא ||
|-
|1974 || השחף || צ'כוב || התיאטרון הקאמרי || לאופולד לינדברג ||
|-
|1975 || האוצר || שלום עליכם || הבימה || עמרי ניצן ||
|-
|1975 || קומדיה של טעויות || שייקספיר || התיאטרון הקאמרי || פיטר ג'יימס ||
|-
|1975 || קרנפים || אז'ן יונסקו || התיאטרון הקאמרי || גלן וולפורד ||
|-
|1976 || כובע הקש האיטלקי || אז'ן לביש ו || הבימה || עמרי ניצן ||
|-
|1976 || כולם היו בני || ארתור מילר || התיאטרון הקאמרי ||היי קיילוס ||
|-
|1976 || שלוש אחיות || צ'כוב || התיאטרון הקאמרי || פיטר ג'יימס ||
|-
|1977 || אילוף הסוררת || שייקספיר || התיאטרון הקאמרי || יוסף מילוא ||
|-
|1977 || רגעים || נתן אלתרמן || תיאטרון חיפה || שמואל בונים ||
|-
|1978 || הדוד וניה || צ'כוב || התיאטרון הקאמרי || לאופולד לינדברג ||
|-
|1979 || תעלולי נישואין || יהודה סומו || הבימה || יוסף מילוא ||
|-
|1980 || אותלו בשיתוף רות דר || שייקספיר || התיאטרון הקאמרי || היי קיילוס ||
|-
|1980 || מחול המוות || סטרינדברג || תיאטרון חיפה || מיכה לבינסון ||
|-
|1982 || שלמה המלך ושלמי הסנדלר (חידוש)|| סמי גרונמן / נתן אלתרמן || התיאטרון הקאמרי (פארק הירקון) || שמואל בונים ||
|-

|}

==לקריאה נוספת==
טקסט (עם או בלי ציורים)
* אנציקלופדיה כללית "יזרעאל", כרך שמיני, 1955, ע' 2321.
* חיים גמזו, ציור ופיסול בישראל: היצירה האמנותית בארץ ישראל בחמישים השנים האחרונות, 1957, ע' 66, ציורים: 78-9.
* בנימין תמוז, דורית לויטה וגדעון עפרת. סיפורה של אמנות ישראל מימי בצלאל ב-1906 ועד ימינו, 1980, עמ' 72, 80, 83.
* שלמה שבא, לצייר ארץ כמולדת, 1992, עמ' 144-151.
* דנה פלג, 'דמויות ה"אני" בקריקטורות של אריה נבון לפני קום המדינה', רימונים 6–7 (תשנ"ט), 160–171.
* אלה סוסנובסקיה, 'התפאורן אריה נבון', במה 129 (תשנ"ג), 13–21.
* אלי אשד, הקומיקס הישראלי : מהצבר ועד גיבור העל - דמויות ומגמות מרכזיות בעלילון העברי 1935–2000, כתב הוצאה לאור, 2022, הפרק "אריה נבון", עמ' 31–77.

ציורים בלבד
* בנימין תמוז. אמנות ישראל, 1963 (עמ' 49-50).
* יונה פישר. תל אביב: 75 שנה של אמנות, 1984 (עמ' 132-3, 141, 145-7, 162-3).
* עמיה ליבליך. אל לאה, 1995, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד (עמ' 101-105).

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.worldcat.org/identities/lccn-n84-72678 אריה נבון] באתר WorldCat Identities
* 
* 
* 
* 
* 
* אלי אשד, [https://web.archive.org/web/20090321092203/http://www.e-mago.co.il/e-magazine/navon.html הרב נבון: על אמן הקריקטורות והקומיקס העברי הראשון], באתר e-mago
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קריקטוריסטים ישראלים
קטגוריה:מעצבים ישראלים
קטגוריה:מעצבי במה ישראלים
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:עולי האונייה רוסלאן
קטגוריה:זוכי פרס ישראל לתיאטרון
קטגוריה:זוכי פרס סוקולוב
קטגוריה:אנימטורים ישראלים
קטגוריה:סגל דבר
קטגוריה:זוכי פרס דיזנגוף
קטגוריה:זוכי פרס כינור דוד
קטגוריה:תיאטרון המטאטא
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות ירקון
קטגוריה:משפחת נבון (קליגמן)
קטגוריה:עין הוד: אישים

קטגוריה:אמנים ואנשי רוח שהונצחו בתל אביב-יפו
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1909
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1996