לוי אבן אלתבאן

אבו אלפהם לוי בן יעקב אבן אלתבאן היה פייטן ומדקדק ספרדי במחצית השנייה של המאה ה-11 בסארגוסה.

== ביוגרפיה ==
נולד ליעקב וחי בסארגוסה שבספרד. קיים קשרי מכתבים עם בכירי משוררי דורו, בהם רבי יהודה הלוי, אשר מפליג לגבי כישרונו בשירה<ref>בידינו כמה פיוטי ידידות ששלח לו ריה"ל, באחת מהן ריה"ל גם מתקן אותו בעקבות טעות בפיוט ששיגר אליו - העיז במקום העז, עיין שירמן, השירה עמ' 329 ו-פגיס, שירי, עמ' 18 ו-163.</ref> ור' משה אבן עזרא, שמונה אותו כאחד המשוררים הטובים שבדורו, ומתאר אותו כ"מורה מפורסם ומלומד גדול".<ref>כתאב אלמחאצרה ואלמדאכרה, הובא אצל פגיס, שירי, עמ' 15 ואילך.</ref> ר' יהודה אלחריזי תיאר את אבן אלתבאן כמי ששולט במליצות הלשון ומשתמש בהם כטוב בדרך שהמתבן דש בקלות את התבואה.<ref>תחכמוני, שער ג'. היו שהבינו אמירה זו כמשתמעת לשני פנים, ויש שסברו שהיא לגנאי, עיינו בהרחבה אצל פגיס, שירי עמ' 21–23. אך רצהבי, יהודה, [https://www.jstor.org/stable/23593045 שירי לוי אבן אלתבאן: מאמר ביקורת], תרביץ, לח, הוכיח כי מדובר בלשון שבח גמור.</ref> אלחריזי רומז באמירתו לפירוש השם "אלתבאן", בערבית - סוחר תבן. עסק רבות בדקדוק עברי ובהוראתו. לא ידוע לנו רבות על קורות חייו.

תלמידו היה הדקדקן יצחק אבן ברון, מחבר ספר כתאב אלמואזנה, ספר על המילים והשרשים המשותפים לעברים ולערבית.

== פיוטיו ==
שירתו אופיינית לתור הזהב בספרד. בידינו בעיקר שירי קודש מאבן אלתבאן. כשבעים שירים פרסם דן פגיס, שכתב עליו: "כחו רב לו ברשויות ליריות קצרות ובאהבות, באופנים ובמאורות, הכתובים לעיתים בצורת דו-שיח בין הקב"ה לישראל".<ref>פגיס, דן. שירי לוי אבן אלתבאן : יוצאים לאור על פי כתבי יד ודפוסים בצירוף מבוא חילופי נוסח וביאורים. ירושלים: אקדמיה לאומית ישראלית למדעים, 1968, עמ' 5.</ref>

אחד מפיוטיו, אשר העסיק רבות את החוקרים הוא הסליחה "אליכם אישים אקרא".<ref></ref> החוקרים נחלקים על מי נסוב הפיוט, לדעת חלקם על מלחמת אלפונסו השישי, מלך לאון במוראביטים ולדעת חלקם על כיבוש סארגוסה בידי אלפונסו הראשון, מלך אראגון.<ref>פגיס, דן. שירי לוי אבן אלתבאן : יוצאים לאור על פי כתבי יד ודפוסים בצירוף מבוא חילופי נוסח וביאורים. ירושלים: אקדמיה לאומית ישראלית למדעים, 1968, עמ' 7.</ref> חיים שירמן מעריך כי מדובר בסליחה על תעלולי גדודי המורבאטים מצפון אפריקה שהגיעו לספרד בשנות התשעים של המאה ה-11.<ref>חיים שירמן, השירה העברית בספרד ובפרובאנס, א, עמ' 330.</ref>

רבים מפיוטיו נאמרו וחלקם עודם נאמרים בקהילות ישראל השונות, ומהם הרשות לנשמת "לקראת מקור חיי", הנמצא במחזור רומנייא בחלק "תפלות של שבת לחתן",<ref>סדר תפלות השנה כמנהג רומנייא, ויניציה 1522, דף תמו.</ref> הרשות לאל חי ברכו, המופיעה כפיוט חתונה בסדר חתונה תימני,<ref>חופת חתנים הנקרא שירה וזמרה, עדן תרפ"ה, דף נב ע"א</ref> "לא אהלך במחשכים" המופיע בסדר לשלש רגלים כמנהג קארפינטראץ,<ref>אמשטרדאם 1759, עמ' 90, הובא אצל פגיס, שירי, עמ' 57.</ref> לו ישקלו רעי מהומתי, הנאמר בחלק מקהילות הספרדים בחלק מהתעניות, לשובב נות בית, הנאמר בסוכות בעיקר בקהילות אלג'יר, איך אתיצבה הנאמר בחלק מקהילות הספרדים כפתיחה לסליחות יום הכיפורים.<ref>שפתי רננות, ליוורנו תקצ"ז, דף קנ"ג ע"א</ref>

== ספר 'המפתח' ==
רבי אברהם אבן עזרא, במבוא לספר מאזניים, בעודו מונה את הבלשנים שקדמו לו כותב: "ורבי לוי הנקרא בן אל תבאן ספרדי במדינת סרקסטה תקן ספר המפתח".<ref>רבי אברהם אבן עזרא, מאזני לשון הקודש, אופנבך תקנ"א, דף ב עמוד א</ref> ספר דקדוק זה אבד, אך שמו מופיע בין ספרי דקדוק אחרים גם במקורות נוספים, ביניהם בספרו של תלמידו יצחק אבן ברון, המביא כמה מובאות מספר המפתח. הספר הכיל ככל הנראה בעיקר ענייני דקדוק וכן פירוש לשוני של כתובים.<ref>פגיס, דן. שירי לוי אבן אלתבאן : יוצאים לאור על פי כתבי יד ודפוסים בצירוף מבוא חילופי נוסח וביאורים. ירושלים: אקדמיה לאומית ישראלית למדעים, 1968, עמ' 23 ואילך</ref> שני פירושים כאלה מובאים בפירושו של הראב"ע על תהלים.<ref>ז, י ו-עט, יב</ref>

ככל הנראה כתב אבן אלתבאן ספר נוסף ובו ביאור פסוקים ותרגומם.<ref>ג, וידה, הובא אצל פגיס, דן. שירי לוי אבן אלתבאן : יוצאים לאור על פי כתבי יד ודפוסים בצירוף מבוא חילופי נוסח וביאורים. ירושלים: אקדמיה לאומית ישראלית למדעים, 1968, עמ' 27-28.</ref>

== לקריאה נוספת ==
* רצהבי, יהודה, [https://www.jstor.org/stable/23593045 שירי לוי אבן אלתבאן: מאמר ביקורת], תרביץ, לח.
* פגיס, דן. שירי לוי אבן אלתבאן : יוצאים לאור על פי כתבי יד ודפוסים בצירוף מבוא חילופי נוסח וביאורים. ירושלים: אקדמיה לאומית ישראלית למדעים, 1968.
* חיים שירמן, השירה העברית בספרד ובפרובאנס, א, עמ' 329.
* חיים שירמן, [https://beta.hebrewbooks.org/reader/reader.aspx?sfid=38709#p=253 אבו אלפהם לוי אבן אלתבאן בתוך: המשוררים בני דורם של משה אבן עזרא ויהודה הלוי סדר שני, בתוך: ידיעות המכון לחקר השירה העברית], תרצ"ח 1938 עמ' רנב-רעו.
*[https://www.jstor.org/stable/24370453 דן פגיס, מקורות לפעולתו של לוי אבן אלתבאן במחקר הלשון,] לשוננו כז.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פייטני ספרד
קטגוריה:בלשנים ולשונאים עבריים
קטגוריה:דקדוק עברי