גדעון (ההגנה)

הגדעונית חיה קוזלובסקי עם יענקלה ארנון במילנו. 1947
גדעון הייתה יחידת הקשר הכללית של "ההגנה" בתקופת המנדט הבריטי, הייתה אמונה על קיום קשר הרדיו בין הארץ לחוץ לארץ, באמצעות אוניות או מתחנות ביבשה. הקשרים-אלחוטאים של "ההגנה" נקראו בשמם המחתרתי - "גדעונים".
== תולדותיה ==
יחידת "גדעון" הוקמה באפריל 1937 ובראשה עמד שמחה אבן-זהר שמונה על ידי מטכ"ל "ההגנה". את תנופתה הגדולה קיבלה היחידה לאחר מלחמת העולם השנייה עם הירתמות היישוב היהודי למבצעי הבריחה וההעפלה של היהודים ניצולי השואה.

מערכת קשר הרדיו הייתה קיימת עוד בשנות העשרים, אך פרוץ המרד הערבי הגדול (1936–1939) והתרחבות ההתיישבות היהודית ברחבי הארץ יצרו צורך במערכת קשר יעילה שתאפשר העברת ידיעות במהירות רבה. לראשונה מופעל קשר אלחוטי (חד־סטרי, מהחוף לספינה) אל ספינת המעפילים "פוסידון" ב' על ידי ה"גדעונים" (אלחוטני ההעפלה). ספינת המעפילים הראשונה ממנה הופעל קשר דו־מגמי הייתה "אטראטו" א', בנובמבר 1938. הגדעוני על הספינה היה גרישא (צבי) שוטוב.

רשת קשר הרדיו של הגדעונים הייתה אחת משלוש רשתות רדיו עצמאיות שהשתייכו ל"הגנה" והיא פעלה באופן מחתרתי. הרשת נאלצה להתאים את דרכי ההתקשרות שבין הגורמים השונים לאילוצים של פעילות מחתרתית. מבחינה מקצועית האחריות והפיקוד על האלחוטנים היו של שירות הקשר הארצי של "ההגנה", החל מסוף שנת 1945 בפיקודו של יאן (יעקב ינובסקי ינאי) . בשנת 1945 היו לשירות הקשר 24 תחנות בבירות שונות באירופה ובארצות ערב. עם קום המדינה הפכו התחנות האלה ברוב בירות אירופה כתחנות רשמיות של השגרירויות הישראליות (במסגרת התח"ל).

בסוף שנת 1945 הוציא המטה הכללי של ה"הגנה" פקודה על כפיפות "גדעון" לשירות הקשר, וזו לשונה:

#הרשת באירופה מתנהלת על ידי המחלקה הכללית בארץ.
#באירופה יתמנה מרכז מטעם המחלקה.
#למרכז כפיפות כפולה:
##מוסד המרכזי המנהל את העניינים באירופה.
##למחלקה בארץ.
#המוסד המרכזי באירופה יקבע את הצרכים בתחנות, את מקום התחנות, ואת הצרכים ב"גדעונים" לליווי, ואת ענייני ביטחון התחנות.
#המחלקה תקיים את התחנות, תקבע את העובדים, תנהל את המעבדות, תנהל את הדרכת העובדים.
#כל הגדעונים הנשלחים לאירופה עומדים לרשות המרכז מטעם המחלקה. הוא אחראי לקביעת מקומו של כל אחד מהם לאימונו ולטיפול בו. {המרכז הראשון היה משה ירושלמי (זיק), שכינויו היה "מריו}.
#המחלקה מכינה עובדים ומעבירה אותם לחו"ל בהתאם לצרכים הנקבעים על ידי המוסד המרכזי באירופה. {המוסד לעלייה ב'}
#על יד המרכז יהיה חבר עובדים לצרכיי אימון, עבודת מעבדות, פיקוח, בהתאם לצורך.
#בכל ארץ, בה נמצאת או תקום תחנה, יתמנה על ידי המוסד המרכזי באירופה איש-ממונה על התחנה מבחינה עניינית. עליו הדאגה לקביעת המקום, סדרי הזהירות וכו'.
#לעובדי התחנות בארצות כפיפות כפולה:
## לממונה בארץ הזאת מטעם המוסד המרכזי.
## למרכז המחלקה.
#תקציב מרכזי יועמד לרשות המחלקה לתקופה מסוימת, בהתאם לצרכים שייקבעו. תקציב זה יהיה טעון בדיקה במידה שיוטלו על המחלקה תפקידים נוספים. בתחומי התקציב רשאית המחלקה לעבוד מבלי להזדקק לאישורים נוספים.

בשנים 1945–1948 היו חלק ניכר מה'גדעונים' באוניות המעפילים חברי פלמ"ח שהושאלו מיחידותיהם לצורך מילוי המשימה. הם שובצו לתפקידם בהתאם לקביעת 'המוסד', שנעשתה בתיאום עם יעקב (יאן) ינובסקי (ינאי), ראש שירות הקשר הארצי ב'הגנה'. ב־65 ההפלגות של אוניות מעפילים שהצליחו לפרוץ את הסגר הבריטי או שנלכדו בידי הבריטים באותן שנים, פעלו 56 'גדעונים'. באחדות מההפלגות תיפקדו באונייה שני 'גדעונים'. חלק מהם השתתף במהלך התקופה ביותר מהפלגה אחת.<ref name=":1" />

משה ירושלמי היה מפקדם הראשון של ה'גדעונים' באירופה. במחצית 1946 הוא שב ארצה ומונה כמפקד רשת 'גדעון' ואלחוטני ההעפלה בארץ. את מקומו באירופה מילא פרץ ברם, ובהמשך מיכאל (מייק) הררי. ה'גדעונים' עברו קורסים קצרים בטכנאות ובתיקון מכשירים, וצוידו בחלקי חילוף למקרה הצורך. לימים קיבלו מכשיר נוסף כרזרבה.<ref name=":1"></ref>

ההעפלה לארץ, הן לפני מלחמת העולם השנייה והן אחריה, נעשתה באופן בלתי-לגאלי, כשספינות המעפילים של ההגנה הובאו במסגרת המוסד לעלייה ב'. מבצע העפלה זה הצריך יצירת מערכת קשר אלחוטית בין ספינות העפלה, נמלי היציאה, המטה באירופה והמטה בארץ. תחנות האלחוט של הגדעונים פעלו בזמנים שונים באזורים רבים: במזרח התיכון, אירופה ובארצות הברית בעיקר למען יצירת קשר בין ספינות המעפילים לבין הארץ. לפיכך, הגדעונים היו צריכים להתמודד עם האתגרים הבאים:
* עקב פעילותן החשאית מוקמו תחנות הרדיו באזורים מבודדים ובסביבה שאינה מתבלטת. מיקומן הבעייתי של התחנות מנע לעיתים מתיחת אנטנות מחוץ לדירות שבהן הן פעלו (טיב הקליטה הוא אופטימלי באופן זה).
* תחנות הרדיו מוקמו בדירות קטנות על מנת שלא יעוררו חשד. על אף שעלויות החשמל שנדרשו להפעלת רדיו היו נמוכות, צריכת החשמל באותן דירות היו גבוהות מהצפוי. דירות אלו היו נתונות למעקב בעקבות העלייה בצריכת החשמל.
* שידור ממדינות שנתפסו כידידותיות לא התאפשר, לכן תחנות מסוימות שימשו כתחנות קליטה (קליטת מסרים) בלבד. המסרים הגיעו לתחנות אלו מספר פעמים ביום, לעיתים ללא אישור לגבי קליטתם.

רוב הגדעונים פעלו ברשת תחנות הרדיו ביבשה. להלן רשימת התחנות החשאיות ביבשה שפעלו משנת 1942 ועד הקמת המדינה<ref name=":0" />:
{| class="wikitable"
|מספר
|מדינה
|עיר
|כינוי
|הערות
|-
|1
|לבנון
|ביירות
|רות
|
|-
|2
|סוריה
|דמשק
|שכנתי
|
|-
|3
|סוריה
|חאלב
|מלוניה
|
|-
|4
|סוריה
|חומס
|רבקה
|
|-
|5
|עיראק
|בגדאד
|ברמן
|
|-
|6
|מצרים
|קהיר
|גושן
|
|-
|7
|איראן
|טהראן
|אלון
|
|-
|8
|
|
|
|
|-
|9
|איטליה
|נאפולי
|ליאונרד
|
|-
|10
|איטליה
|מילאנו
|ליאונרד
|
|-
|11
|איטליה
|בארי
|ליאונרד
|
|-
|12
|איטליה
|מראנו (גבול אוסטריה)
|ליאונרד
|
|-
|13
|איטליה
|רומא
|ליאונרד
|
|-
|14
|צרפת
|פריז
|יסער
|
|-
|15
|צרפת
|מרסיי
|סידני
|
|-
|16
|קפריסין
|מחנה ב'
|רייס
|
|-
|17
|אוסטריה
|אינסברוק
|קלילה
|
|-
|18
|אוסטריה
|וינה
|
|
|-
|19
|הולנד
|הבריגדה היהודית
|צבעוני
|
|-
|20
|בלגיה
|הבריגדה היהודית
|יהלום
|
|-
|21
|יוון
|אתונה
|גבריאל
|
|-
|22
|גרמניה
|מינכן
|סם
|
|-
|23
|רומניה
|בוקרשט
|מוריס
|
|-
|24
|צ'כוסלובקיה
|פראג
|פקטה
|
|-
|25
|יוגוסלביה
|שיבניק
|יורם
|
|-
|26
|שווייץ
|בזל
|פנינה
|קליטה בלבד
|-
|27
|אנגליה
|לונדון
|נעמה
|קליטה בלבד
|-
|28
|ארצות הברית
|ניו יורק
|צמרת
|קליטה בלבד
|-
|29
|קפריסין
|מחנות המעצר
|
|
|-
|30
|ארץ ישראל
|כללי
|ארצי
|
|-
|31
|ארץ ישראל
|חיפה
|חופי
|
|}

=== הגדעונים על אוניות הרכש<ref name=":0"></ref>===
[[צבי כרמל- גדעוני על אוניית הרכש "הזקן", 01/1949|טקסט=|220x220 פיקסלים]]223x223 פיקסלים
הגדעונים שירתו גם כאנשי קשר על אוניות הרכש של ההגנה, שהביאו נשק ותחמושת מאירופה למדינה שבדרך.
יונה ז'באן וצבי כרמל על סיפון האוניה "בהירה", 03/1949
על סיפון אוניית הרכש "ירדנה", נובמבר 1948
לאחר הקמת מדינת ישראל, הפכה רשת התקשורת של הגדעונים לרשת התח"ל (תחנות חוץ לארץ), בשלב ראשון התח"ל היה שייך למשרד החוץ, ולאחר מכן למוסד. מייסד התח"ל היה משה ירושלמי.

{| class="wikitable"
!שם הספינה
!תכולה
!נמל הפלגה
!מקום הורדה
!תאריך ההגעה
!גדעוני
|-
|נורה
|4,500 רובים, 200 מקלעים, 5 מיליון כדורים
|שיבניק (יוגוסלביה)
|תל אביב
|1 אפר׳ 1948
|אברהם ליכובסקי
|-
|רקס Ressurectio- הפלגה 1
|20 תותחי נ״מ 20 מ״מ על תחמושתם
|מרסיי
|תל אביב
|23 אפר׳ 1948
|
|-
|ארז-בהירה Borea הפלגה 1
|5 תותחי 65 מ״מ על תחמושתם
|מרסיי
|תל אביב
|15 מאי 1948
|נחמן בורשטין
|-
|הזקן Maestralle- הפלגה 1
|5,000 רובים, 12 מרגמות 120 מ״מ, 25 תותחי 65 מ״מ
|מרסיי
|תל אביב
|25 מאי 1948
|נחום מנור
|-
|רקס- הפלגה 2
|10,000 רובים, 1,424 מקלעים, 5 תותחי נ״מ 20 מ״מ, 10 תותחי 27 מ״מ, 17.5 מיליון כדורים
|מרסיי, שיבניק (יוגוסלביה)
|תל אביב
|30 מאי 1948
|עובד שדה
|-
|אטלס Apuania
|13 מקלעים, 170 טון כדורים
|אלג'יר
|תל אביב
|6 יוני 1948
|אברהם ליכובסקי
|-
|ההר- הפלגה 1
|270 טון חומר נפץ
|נאפולי
|תל אביב
|6 יוני 1948
|יחיאל אדמוני
|-
|בהירה- הפלגה 2
|4 תותחי נ״מ 20 מ״מ, 20 תותחי 65 מ״מ, 10 תותחי 75 מ״מ, 10 טנקים, תחמושת
|מרסיי
|תל אביב
|15 יוני 1948
|נחמן בורשטין
|-
|יענקלביץ
|200 טון חומר נפץ, תחמושת
|גנואה
|תל אביב
|22 יוני 1948
|חיים גירון
|-
|הזקן- הפלגה 2
|10,000 רובים, 3,300 מקלעים, 35 מיליון כדורים
|שיבניק (יוגוסלביה)
|תל אביב
|27 יוני 1948
|נחום מנור
|-
|שיעו Scio- הפלגה 1
|200 טון דלק מטוסים בדרך ממרסיי לשיבניק, 10,000 כידונים, 15 מיליון כדורים
|שיבניק
|חיפה
|8 יוני 1948
|אבינועם אדם
|-
|פראטו
|מכשירי קשר וספינת משמר לחיל הים
|נאפולי
|תל אביב
|13 יוני 1948
|בני גפן
|-
|הפורצים מ-17
|ספינת משמר לחיל הים
|מונפלקונה (איטליה)
|תל אביב
|28 יוני 1948
|ראובן אורן
|-
|רקס- הפלגה 3
|2,100 רובים, 28,000 כדורים, 300 טון חומר נפץ,

100 מוקשים ימיים
|נאפולי
|תל אביב
|25 יולי 1948
|נחמן בורשטין
|-
|בהירה- הפלגה 3
|50,000 פגזי 65 מ״מ, כדורים
|איטליה
|תל אביב
|20 אוג' 1948
|שלום בורשטין
|-
|ההר Montechiaro- הפלגה 2
|20 תותחי נ״מ 20 מ״מ על תחמושתם
|מרסיי
|חיפה
|30 אוג' 1948
|אורי גורן
|-
|דרומית Kefalos
|דלק מטוסים, 2,000 פצצות אוויר, 36 תותחי 75 מ״מ,500 מקלעים, 17,000 פגזים
|טמפיקו (מקסיקו)
|תל אביב
|8 ספט' 1948
|
|-
|הזקן- הפלגה 3
|39 תותחי 75 מ״מ, 50,000 פגזים 75 מ״מ,

150,000 פגזים 20 מ״מ
|מרסיי (צרפת), שיבניק (יוגוסלביה)
|חיפה
|16 ספט' 1948
|יחיאל אדמוני
|-
|שיעו- הפלגה 2
|27 תותחי נ״מ 20 מ״מ, 127,000 פגזים,

50 טון חומר נפץ
|נאפולי
|חיפה
|21 ספט' 1948
|אבינועם אדם
|-
|רקס- הפלגה 4
|27 תותחי נ״מ 20 מ״מ, 20 טון פצצות אוויר, 50 טון חומר נפץ, פגזים, 19 גנרטורים
|שיבניק
|חיפה
|26 ספט' 1948
|זכי קייני
|-
|חבצלת
|חומר נפץ, ציוד לתע״ש
|נאפולי
|חיפה
|6 אוקט' 1948
|
|-
|פרא- הפלגה 1
|1,291 מטולי נ״ט, 290 טון חומר נפץ, 3,832 פגזים, 1,797 פצצות תאורה, 24,000 מרעומים
|גנואה
|חיפה
|11 אוקט' 1948
|נחמן בורשטין
|-
|רקס- הפלגה 5
|191 טון חומר נפץ
|מסינה (איטליה)
|חיפה
|18 אוקט' 1948
|יהודה לימוני
|-
|שיעו- הפלגה 3
|400 טון ציוד לחיל האוויר, 3 סירות מחץ לחיל הים
|נאפולי
|חיפה
|28 אוקט' 1948
|משה תנורי
|-
|ההר – הפלגה 3
|12 תותחים 75 מ״מ, 20 תותחי נ״מ 20 מ״מ
|מרסיי
|חיפה
|31 אוקט' 1948
|חיים גירון
|-
|פרא – הפלגה 2
|315 טון כדורים ורקטות מולפטה
|איטליה
|חיפה
|31 אוקט' 1948
|יהודה לימוני
|-
|ארסיה- הפלגה 1
|9 טנקים, 6 תותחים ימיים 102 מ״מ, 6 תותחים ימיים 76 מ״מ, 9,000 פגזים, 27,000 פצצות אוויר, 24 טון אבק שרפה
|ליבורנו, נאפולי (איטליה)
|חיפה
|9 נוב' 1948
|שמשון לוטן
|-
|הזקן- Maestrale

הפלגה 4
|12 מרגמות 120 מ"מ, 6 תותחי 105 מ"מ, 6 תותחי נ"ט 50 מ"מ, 12 תותחי נ"ט 47 מ"מ, 103,000 פגזים, 245,000 כדורים, 239 טון משטחי פלדה לשדות תעופה, 500 טון דלק מטוסים
|ליבורנו, איטליה

גנואה, איטליה
|חיפה
|12 נוב' 1948
|צבי כרמל
|-
|היונה- הפלגה 1
|650 טון חומר נפץ, 3,000 פצצות אוויר, 5,000 פגזים, 80 רקטות, 140,000 כדורים
|נאפולי
|חיפה
|14 נוב' 1948
|יחיאל אדמוני, זכי קייני
|-
|בהירה- הפלגה 4
|10 טנקים, 200 טון משטחי פלדה לשדות תעופה,

נורי תאורה
|ליבורנו (איטליה)
|חיפה
|15 נוב' 1948
|אברהם בכר
|-
|רקס- הפלגה 6
|12 טנקים, 30 משטחי פלדה לשדות תעופה, תחמושת
|ליבורנו
|חיפה
|24 נוב' 1948
|חיים גירון
|-
|פרא- הפלגה 3
|3 מיליון כדורים, 40,000 פגזים, 200 טון חמר נפץ, 5 טון אבק שרפה
|גנואה
|חיפה
|27 נוב' 1948
|נחמן בורשטין
|-
|ההר- הפלגה 4
|363 טון משטחי פלדה לשדות תעופה
|בארי (איטליה)
|חיפה
|1 דצב' 1948
|
|-
|הזקן- הפלגה 5
|6 תותחי 105 מ"מ, 12 תותחי נ"ט 60 מ"מ, 12 תותחי נ"ט 47 מ"מ, 12 מרגמות 120 מ"מ, 103,000 פגזים, 245,000 כדורים, 239 טון משטחי פלדה לשדות תעופה, 500 טון דלק מטוסים.
|מרסיי, צרפת
|חיפה
|דצמבר, 1948
|צבי כרמל
|-
|בהירה- הפלגה 5
|50,000 פגזים, 500 טון חומר נפץ
|איטליה
|חיפה
|19 דצמ' 1948
|יהודה פייס
|-
|איריס
|8,500 פצצות אוויר, כדורים
|שיבניק (יוגוסלביה)
|חיפה
|18 דצמ' 1948
|ראובן ארנון
|-
|משמר העמק
|חלקי מטוסים
|פמגוסטה (קפריסין)
|חיפה
|20 דצמ' 1948
|
|-
|היונה- הפלגה 2
|250 פצצות אוויר, 1,000 טון חומר נפץ
|מולפטה (איטליה)
|חיפה
|26 דצמ' 1948
|
|-
|ארסיה- הפלגה 2
|8 טנקים, 10,000 פגזים, 800 טון חומר נפץ
|ליבורנו, נאפולי
|חיפה
|3 ינו' 1949
|יהודה לימוני
|-
|רקס- הפלגה 7
|326 טון חומר נפץ
|גנואה, טרנטו
|חיפה
|10 ינו' 1949
|חיים גירון
|-
|פרא- הפלגה 4
|182 טון חוטי תיל, 12.5 טון ברזנט, 2,800 ק׳״ג בד יוטה להסוואה
|בארי
|חיפה
|12 ינו' 1948
|
|-
|הזקן- הפלגה 6
|600 טון חומר נפץ
|מנפרדוניה, איטליה
|חיפה
|30 ינו' 1949
|צבי כרמל

המלווה בהפלגה זו היה דן בן אמוץ
|-
|רקס- הפלגה 8
|94 טון חומר נפץ, 9,618 פגזים, 1,200 פצצות אוויר, 80,562 מרעומים, 1.3 מיליון כדורים, 150 פצצות עשן
|איטליה
|חיפה
|10 פבר' 1949
|יהודה פייס
|-
|ארסיה- הפלגה 3
|11 מטוסי קרב, 2.6 מיליון כדורים, פגזים
|שיבניק
|חיפה
|18 פבר' 1949
|יהודה לימוני
|-
|שיעו- הפלגה 4
|6 מטוסי קרב, 2,272 פצצות אוויר, 396 מוקשים, 10 גנרטורים
|שיבניק
|חיפה
|19 פבר' 1949
|נחמן בורשטין
|-
|בהירה- הפלגה 6
|636 טון חומר נפץ, 52 טון אבקת שרפה, 161 טון חלקי טנקים
|איטליה
|חיפה
|19 פבר' 1949
|צבי כרמל
|-
|הזקן- הפלגה 7
|424 טון חומר נפץ, 15 טון אבקת שרפה, 640 רקטות, 250,000 כדורים, 4,200 טון חלפים לטנקים,

4.5 טון מוקשים, 9,285 פצצות אוויר
|נאפולי, גנואה
|חיפה
|19 מרץ 1949
|צבי כרמל
|-
|שיעו- הפלגה 5
|7 מטוסי קרב
|שיבניק
|חיפה
|23 מרץ 1949
|יהודה לימוני
|-
|ארסיה- הפלגה 4
|9 מטוסי קרב
|שיבניק
|חיפה
|23 מרץ 1949
|נחמן בורשטין
|-
|שיעו- הפלגה 6
|24 תותחים 25 מ״מ, 120,000 פגזים
|גנואה
|חיפה
|23 מרץ 1949
|
|-
|הזקן- הפלגה 8
|191 טון חומר נפץ, 124 טון אבק שרפה,

24,000 פגזים, 400,000 כדורים
|גנואה
|חיפה
|26 אפר' 1949
|אהרן קינן
|-
|רקס- דניאלה- Resurectio-הפלגה 9
|200 טון פצצות אוויר, 142 טון חומר נפץ, 9,263 פגזים
|מולפטה, איטליה
|חיפה
|28, אפר' 1949
|צבי כרמל
|-
|ירדנה
|ציוד שפונה מאחד הבסיסים + זוג עולים
|בארי או נפרדוניה, איטליה
|חיפה
|מאי 1949
|צבי כרמל
|-
|שיעו- הפלגה 7
|24 תותחי 75 מ״מ, 120,000 פגזים
|גנואה
|חיפה
|15 מאי 1949
|אהרן קינן
|-
|רקס- הפלגה 10
|20 תותחי נ״מ 20 מ״מ, פגזים, פצצות אוויר
|גנואה
|חיפה
|3 יונ' 1949
|יהודה לימוני
|-
|הזקן- הפלגה 9
|6 תותחים ימיים ואביזרים
|לה ספציה (איטליה)
|חיפה
|20 יונ' 1949
|צבי כרמל (?)
|-
|רקס- הפלגה 11
|385 טון חלקי זחל״מ, 112 טון חומר נפץ, 66 פצצות אוויר, 34,000 פגזים
|גנואה
|חיפה
|יול' 1949
|
|}

== הגדעונים==
חלק גדול מה'גדעונים' שהפליגו באניות המעפילים בשנים 1945–1948 היו חברי פלמ"ח.
<ref></ref><ref name=":0" />
שמות ה'גדעונים' שפעלו באותה תקופה הם:

== לקריאה נוספת==
*בן-ציון דינור (עורך), ספר תולדות ההגנה, הוצאת מערכות, ג, א, עמ' 86.
* א. זהר ומ. פעיל, הפלמ"ח הימי, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2001
* א. מוניה, קשר אמיץ: עלילות שירות הקשר של ההגנה, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1986
* ג. שריג, הגדעונים באניות העפלה, המרכז לתולדות כוח המגן, אפעל, 1988
* שבתי טבת, הגדעונים, תל אביב הוצאת מערכות, מהדורת ידיעות אחרונות, 1968
*שולמית לסקוב, לפנים: פרקי זיכרונות מארץ ישראל שלפני מלחמת העולם השנייה, בני ברק: הוצאת הקיבוץ המאוחד, תשע"א 2010.

==קישורים חיצוניים==
* דניאל רוזן, [http://amutakesher.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/gidonim2.pdf גדעונים: מפעילי הקשר האלחוטי בשירות המדינה שבדרך], העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב, 2018
* [http://www.palyam.org/Gidhonim/mainpage.php הגדעונים], באתר ההעפלה והרכש
* 
* 
* [http://info.palmach.org.il/show_item.asp?levelId=39823&itemId=8599&itemType=0&seret=160291 גדעונים] , באתר פלמ"ח
*[http://www.amutakesher.org.il/?CategoryID=286&ArticleID=546 הגדעונים,] באתר העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב
*[http://amutakesher.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/gidonim2.pdf הספר הגדעונים], דניאל רוזן, באתר העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב
*[http://www.historicalmoments2.com/להיות-גדעונית-במחתרת-של-ההגנה להיות גדעונית במחתרת של ההגנה,] אתר "רגעים היסטוריים"
*[http://www.palyam.org/Gidhonim/mainpage.php הגדעונים], ב[http://www.palyam.org/ אתר הפלי"ם ההעפלה והרכש]

==הערות שוליים==

קטגוריה:יחידות ההגנה
קטגוריה:ההעפלה
קטגוריה:הבריחה
*