OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
הופ סאמרס

הופ סאמרס (באנגלית: Hope Summers) היא דמות בדיונית של גיבורת-על מוטאנטית המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת X-Men Vol.2 #205, ונוצרה על ידי הכותב מייק קארי והמאייר כריס בצ'לו.

הופ סאמרס היא נכדתם המאומצת של סקוט סאמרס וג'ין גריי-סאמרס, שנולדה בתחילת אירועי "תסביך משיח" ונלקחה לאימוץ בידי קייבל, אשר גידל אותה בעתיד. בעקבות אירועי "בית אם", מספר המוטאנטים בעולם צנח דרמטית ממאות מיליונים לכמה מאות בלבד, והתינוקת המוטאנטית שנולדה כונתה בפי כל "משיחת המוטאנטים" אשר תביא לגאולתם.

אחרי מאורעות "אקס-מן: הביאה השנייה", חמישה מוטאנטים חדשים מאותרים בידי סרברו. על הופ מוטלת המשימה לאתר את אותם "חמשת האורות" ולעזור להם ללמוד אודות כוחותיהם החדשים - אידי אוקונקווה מניגריה, לורי טרומט מקנדה, גבריאל קוהואלו ממקסיקו, טיאון מאסיק ממיאמי ביץ', פלורידה וקנג'י אואדו מטוקיו.

==ראו גם==
* משפחת סאמרס - עץ המשפחה המלא של משפחת סאמרס.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.marvel.com/characters/hope-summers דף הדמות] באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* [https://marvel.fandom.com/wiki/Hope_Summers דף הדמות] בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:אקס-מן: דמויות
טביתה סמית'

בום-בום (באנגלית: Boom-Boom) היא דמות בדיונית של גיבורת-על מוטאנטית המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Secret Wars II #5 מנובמבר 1985, ונוצרה על ידי הכותב ג'ים שוטר והמאייר אל מילגרום.

בום-בום היא האלטר אגו של טביתה סמית', מוטאנטית המסוגלת לייצר כדורי אנרגיה יונית מתפוצצים. היא הייתה חברה בקבוצות אקס פורס, המוטאנטים החדשים ואקס פקטור (כחניכה). היא אחת מהמוטנטים אשר שמרו על כוחותיהם בעקבות אירועי "בית אם". היא הייתה חברה בקבוצת האקס-מן בצוותו של סייקלופס לפני שהצטרפה לקבוצת אקס פורס החדשה של קייבל בהרצה המחודשת של כותרי מארוול.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.marvel.com/characters/tabitha-smith דף הדמות] באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* [https://marvel.fandom.com/wiki/Tabitha_Smith דף הדמות] בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:אקס-מן: דמויות
סורג'

סורג (באנגלית: Surge) היא דמות בדיונית של גיבורת-על מוטאנטית המופיעה בחוברות הקומיקס אקס-מן ביקום מארוול קומיקס. הדמות הופיעה לראשונה בחוברת New Mutants Vol.2 #8 מינואר 2004, ונוצרה על ידי צמד הכותבים נונזיו דה פיליפיס וכריסטינה ויר והמאייר קארון גראנט.

סורג' היא האלטר אגו של נוריקו "נורי" אשידה, מוטאנטית ילידת יפן אשר יכולה ליצור חשמל ולתפעל אותו. נוריקו ברחה מהבית כשהתגלו כוחותיה, והגיעה לארצות הברית, שם הסתובבה כחסרת בית ברחובות ניו יורק. היא הופיעה בשערי מכון אקסבייר כארבע שנים לאחר מכן, אך נדחתה על ידי הליון בשל היותה חסרת בית. אליקסיר אסף את שאר חברי קבוצת אקס-מן החדשים כדי למצוא את נוריקו ולמנוע ממנה להסתבך בצרות, והם גרמו בטעות לאובדן שליטה בכוחותיה שהוביל להתמוטטותה. חברי הקבוצה הביאו אותה לאחוזת אקס, שם חיה עיצב עבורה זוג כפפות מיוחדות המעניקות לה שליטה בכוחותיה המתפרצים. היא הצטרפה ליחידת המוטאנטים החדשים של דניאל מונסטאר, ובהמשך הנהיגה את האקס-מן החדשים והצטרפה לקבוצת האקס-מן.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.marvel.com/characters/surge-noriko-ashida דף הדמות] באתר הרשמי של מארוול קומיקס
* [https://marvel.fandom.com/wiki/Surge דף הדמות] בפרויקט פאנדום של מארוול קומיקס

קטגוריה:אקס-מן: דמויות
מצב (אנליזה פונקציונלית)

באנליזה פונקציונלית (ובמיוחד באנליזה ספקטרלית) מצב הוא פונקציונל ליניארי חיובי המוגדר על אלגברת סי כוכב עם יחידה I ומקיים כי <math>\rho(I) = 1</math>.

השם מצב נובע מהעובדה שבהינתן תיאור של מערכת קוואנטית באמצעות אלגברת סי כוכב, כל מצב פיזיקלי שבו המערכת יכולה להימצא מתואר על ידי פונקציונל כזה עד כדי נורמליזציה.

== הגדרה כללית ==
בהינתן אלגברת סי כוכב <math>\mathcal{U}</math>, אופרטור A יקרא חיובי אם <math>\sigma(A) \subset [0,\infty)</math> (כאשר <math>\sigma(A)</math> הוא הספקטרום של A.

בהתאם, פונקציונל ליניארי <math>\rho</math> יקרא חיובי אם הוא מקיים כי <math>\rho(A)\ge 0</math> לכל A חיובי.

אם בנוסף הפונקציונל מקיים כי <math>\rho(I)=1</math> נאמר כי הפונקציונל הנ"ל הוא מצב. את קבוצת המצבים נהוג לסמן <math>S(\mathcal{U})</math>

מצב המקיים בנוסף כי הוא אינו צירוף קמור של זוג מצבים אחרים יקרא מצב טהור, קל להראות כי הגדרה זו שקולה לטענה כי אם <math>0\le\rho_0\le\rho</math> עבור מצב כלשהו <math>\rho</math>, אזי <math>\rho=\lambda\rho_0</math> עבור סקלר כלשהו <math>\lambda</math>. את קבוצת המצבים הטהורים נהוג לסמן <math>P(\mathcal{U})</math>.

== הגאומטריה של קבוצת המצבים ==
נשים לב כי בהינתן שני מצבים <math>\rho_1, \rho_2</math> קל לראות כי הפונקציה <math>a\rho_1+(1-a)\rho_2</math> כאשר <math>a \in [0,1]</math> מגדירה פונקציונל ליניארי. כמו כן מתקיים <math>(a\rho_1+(1-a)\rho_2)I = a\rho_1(I)+(1-a)\rho_2(I)=a + (1-a) = 1</math> לכן קבוצת המצבים היא קבוצה קמורה.
מהגדרת המצב הטהור נובע באופן מידי שקבוצת המצבים הטהורים היא בדיוק קבוצת נקודות הקיצון של קבוצת המצבים, כלומר <math>Ext[S(\mathcal{U})] = P(\mathcal{U})</math>.
כמו כן, נובע ישירות מהגדרת המצב ומההגדרה של הטופולוגיה החלשה כוכב כי <math>S(\mathcal{U})</math> סגורה בטופולוגיה זאת ולכן נובע ממשפט קריין-מילמן כי <math>S(\mathcal{U})=Cl_{w^\star}(P(\mathcal{U}))</math>.

== הקשר בין מצבים לבין ספקטרום ==

הקשר בין מצבים לבין הספקטרום של אופרטור נתון על ידי הטענה הבאה.

טענה: בהינתן אופרטור A על אלברת סי כוכב <math>\mathcal{U}</math> ובהינתן <math>\lambda\in\sigma(A)</math> קיים מצב <math>\rho\in P(\mathcal{U})</math> המקיים <math>\rho(A) = \lambda</math>.

סקיצת הוכחה: נתבונן בתת-המרחב <math>\mathcal{U}_0 = \{aA+bI | a,b\in\mathbb{C} \}</math>.

נגדיר עליו את האופרטור <math>\rho_0(aA+bI) = \lambda a + b</math>, מאוד קל לראות כי <math>\rho\in S(\mathcal{U})</math> ולכן ניתן להרחיב אותו באמצעות משפט האן-בנך לפונקציונל <math>\rho\in\mathcal{U}^{\#}</math> באופן משמר נורמה. קל לראות כי <math>\rho</math> הוא המצב הדרוש.

ידוע כי באלגברת סי כוכב איבר הוא צמוד לעצמו אם ורק אם הספקטרום שלו ממשי, כמו כן, איבר הוא אוניטרי אם ורק אם הספקטרום שלו מוכל במעגל היחידה. על ידי המשפט לעיל ניתן לראות שבאופן שקול איבר הוא צמוד לעצמו אם ורק אם הוא מקבל ערך ממשי על כל פונקציונל, וכי היא אוניטרי אם ורק אם הוא מקבל על כל פונקציונל ערך על מעגל היחידה. למעשה קיימת שקילות מוחלטת בין הספקטרום לערכים על פונקציונלים וכל תכונה נוספת שאפשר להגדיר בעזרת הראשון (כמו חיוביות, או אפסיות) ניתן להגדיר גם באמצעות השני.

את המשפט הנ"ל ניתן להפריט למצבים טהורים ולקבל את אותה השקילות דרך העובדה שכל מצב הוא צירוף קמור של מצבים טהורים.

== ראו גם ==
* פונקציונל
* אלגברת סי כוכב
* ספקטרום של אופרטור
* משפט קריין-מילמן
* משפט האן-בנך
* בניית GNS

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אנליזה פונקציונלית
אנבוי אייר

אנבוי אייר (באנגלית: Envoy Air) לשעבר אמריקן איגל איירליינס היא חברת בת של חברת התעופה אמריקן איירליינס. 

החברה הוקמה בשנת 1984 על מנת לבצע טיסות פנימיות ליעדים קצרים בארצות הברית. היא ביצעה את טיסתה הראשונה ב-1 בנובמבר 1984 מפיירטויל, ארקנסו, אל נמל התעופה הבינלאומי דאלאס פורט וורת' שבטקסס.

כיום, החברה מפעילה חלק מרשת הקווים האזוריים של אמריקן איירליינס תחת המותג "אמריקן איגל", והיא מפעילה טיסות קצרות בין יעדים קרובים בארצות הברית, קנדה, מקסיקו והאיים הקריביים.

החברה היא חברה נלווית בברית חברות תעופה Oneworld.

==צי המטוסים==
צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2018:

{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse;text-align:center "
|- style="color:white;background:#1d3d73;"
! rowspan="2" style="width:150px;" | כלי טיס
! rowspan="2" style="width:50px;" | בצי
! rowspan="2" style="width:50px;" | בהזמנה
! colspan="4" class="unsortable" | נוסעים
! rowspan="2" style="width:190px;" | הערות
|- style="color:white;background:#1d3d73;"
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקה ראשונה">F</abbr>
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת תיירים פלוס">Y+</abbr>
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת תיירים">Y</abbr>
! style="width:40px;" | סה"כ
|-
|בומברדייה CRJ700
|22
|—
|9
|8
|48
|65
|
|-
|אמבראר ERJ 145
|64
|—
|—
|—
|50
|50
|
|-
|אמבראר E-175
|47
|37
|12
|20
|44
|76
|
|-
!סה"כ
!183
!37
!colspan=5|
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות תעופה אמריקאיות
סרגיי למשב

סרגיי למשב (ברוסית: Сергей Яковлевич Лемешев; 10 ביולי 1902 – 26 ביוני 1977) היה זמר אופרה סובייטי. הוא זכה בפרס סטלין (1941) והוענק לו התואר האמן העממי של ברית המועצות (1950).

== חייו ==
סרגיי למשב נולד בכפר קטן במחוז טבר. לאחר סיום בית הספר נשלח לסנקט פטרבורג ללמוד סנדלרות. לאחר מהפכת אוקטובר חזר לטבר. למשב התחיל לשיר במקהלה של חובבים.

בשנת 1921 הוא התחיל ללמוד בקונסרבטוריון של מוסקבה. כבר במהלך הלימודים התחיל לשיר אריה של לנסקי באופרה יגבני אונייגין. זו הייתה האריה הידוע שלו והוא שר אותה מעל 500 פעמים. לאחר סיום הלימודים הוא שר באופרות של יקטרינבורג, טיפליס ועוד. בשנת 1932 למשב הוזמן לתיאטרון בולשוי. תוך זמן קצר הוא התקדם לטנור הראשי והיה בין הזמרים המובילים עד לשנת 1956.

בשנת 1939 הוא הצטלם בסרט מוזיקלי "הסיפור המוזיקלי" על נהג מונית שהפך לזמר אופרה.

במהלך מלחמת העולם השנייה למשב חלה אך השתקם. בשנת 1947 למשב הופיע באופרה של ברלין.

בשנת 1951 הוא התחיל לביים אופרות וללמד בקונסרבטוריון של מוסקבה.

בשנת 1968 למשב פרסם ספר אוטוביוגרפי. הוא נפטר במוסקבה ונטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.

למשב היה נשוי 6 פעמים, עם אשתו האחרונה חי 27 שנים.

==רפרטואר==
על פי הרוב למשב היה שר אופרות רוסיות אך גם לא מעט צרפתיות וקצת איטלקיות וגרמניות. כמעט את כל האריות הוא ביצע ברוסית. להלן רשימה חלקית:

* יבגני אונייגין, יגבני אונייגין של פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי
* רודולפו, לה בוהם של ג'אקומו פוצ'יני
* דוכס, ריגולטו של ג'וזפה ורדי
* רומיאו, רומיאו ויוליה של שארל גונו
* פאוסט, פאוסט של שארל גונו
* אלמהביבה, הספר מסביליה של ג'ואקינו רוסיני
* לבקו, לייל מאי של ניקולאי רימסקי-קורסקוב
* אלפרדו לה טרוויאטה של ג'וזפה ורדי
* ולדימיר, הנסיך איגור של ניקולאי בורודין
* לוהנגרין, לוהנגרין של ריכארד ואגנר

==קישורים חיצוניים==

* [http://musicmp3spb.org/artist/sergei_lemeshev.html למשב - ביצועים שונים]
* 
* [https://web.archive.org/web/20120308110607/http://historyofthetenor.com/page.php?139 קורות חיים והופעות]
* 

קטגוריה:זמרי טנור
קטגוריה:זמרי אופרה רוסים
קטגוריה:זמרים סובייטים
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:סגל הקונסרבטוריון של מוסקבה
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:אישים הקבורים בבית העלמין נובודוויצ'יה
קטגוריה:בוגרי הקונסרבטוריון של מוסקבה
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1902
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1977
אורי שני (מנהל)

אורי שני (נולד ב-29 בינואר 1947) הוא מנכ"ל ישראלי. היה מקורבו של ראש הממשלה אריאל שרון, וכיהן כמנכ"ל מפלגת הליכוד וראש לשכת ראש הממשלה. הורשע בעבירה של הפרת אמונים בתאגיד.

==ביוגרפיה==
שני גדל ברשפון ובקיבוץ יפעת. בבגרותו היה חקלאי במושב שדה משה וניהל חוות כבשים ותרנגולים לצד גידולי אפרסקים וגפנים. עם גיוסו לצה"ל התנדב לשייטת 13. הוא עבר טירונות צנחנים והודח ממסלול ההכשרה בשייטת. בהמשך עבר הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. שני לחם כקצין בחטיבת גולני במלחמת ששת הימים. הוא התיידד עם אריאל שרון במהלך מלחמת יום הכיפורים, בעת ששימש כמפקד פלוגת סיור באוגדתו. לאחר שחרורו מצה"ל התגייס לשב"כ ושימש כמאבטח באל על.

בעת שאריאל שרון כיהן כשר המסחר, שני ניהל מאבק ציבורי במסגרת תנועת המושבים והקשר ביניהם התהדק. שני עזב את תחום החקלאות והפך לעוזרו של שרון. בהמשך מונה ליו"ר חברת עמידר (בשנים 1990 - 1992), ואחר כך ניהל עסקים שונים בתחום הנדל"ן. בעקבות דו"ח מבקר מדינה חריף נגד משרד השיכון של הליכוד ונגד שני, תפסה תאוצה הסיסמה "מושחתים נמאסתם" שהפכה לאבן פינה בתעמולת הבחירות של המערך בבחירות 1992. כנגד שני הוגש ב-1995 כתב אישום בו יוחסו לו 8 אישומים, בגין מעשים אותם ביצע לכאורה בתקופת כהונתו כיו"ר מועצת המנהלים של חברת עמידר. בין האישומים, הפרת אמונים בתאגיד, עבירת מנהלים בתאגיד, מרמה והפרת אמונים וכן קבלת דבר במרמה. ב-1997 הורשע בבית משפט השלום בשתי עבירות של הפרת אמונים ולאחר ערעור לבית משפט המחוזי נותרה על כנה הרשעה אחת של הפרת אמונים בתאגיד על כך שעשה שימוש לצרכים פרטיים בנהג שהעמידה עמידר לרשותו. השופטים ציינו כי יש בעבירות גוון ברור של שחיתות. על שני הוטל קנס בסך 10,000 שקל ועונש מאסר על תנאי.

שני מונה למנכ"ל מפלגת הליכוד ב-1999. לאחר ניצחונו של שרון בבחירות מונה לראש לשכתו, עם כניסתו לתפקיד ראש הממשלה במרץ 2001. הוא פרש במפתיע מתפקיד זה באפריל 2002, לאחר שהתפתחה מתיחות בינו לבין מקורבים אחרים של ראש הממשלה. עם זאת, המשיך לשמש יועצו הקרוב של שרון בהחלטות מדיניות ופוליטיות, בין השאר במסגרת "פורום החווה" שכלל מספר מקורבים לשרון. בשנים 2002–2005 כיהן שני כמנכ"ל חברת שיכון עובדים מקבוצת אריסון השקעות, ובין 2005–2007 כמנכ"ל חברת שיכון ובינוי.

בדצמבר 2007 מונה למנהל כלל עסקיו של איש העסקים ארקדי גאידמק בישראל ובעולם, אך הוא עזב את תפקידו לאחר מספר חודשים. לאחר מכן היה ממקימי "קרן גדעון", זרוע של מוסדות מנהליים לגביית חובות וניהל אותה עד אוקטובר 2009, אז מונה למנכ"ל חברת "פולאר השקעות". ערכה של "פולאר השקעות" ירד מאז כניסתו של שני לתפקיד בעשרות אחוזים, בין השאר בשל הסתבכות החברה בפרויקט הנדל"ן הולילנד בירושלים. הוא הגיש את התפטרותו מהתפקיד במאי 2013 והתפטרותו נכנסה לתוקף בנובמבר 2013.

לאחר הבחירות בינואר 2013 שני מונה למנהל המשא ומתן הקואליציוני מטעמו של יאיר לפיד ומפלגתו יש עתיד, זאת במקביל להמשך תפקידו בפולאר השקעות. בנובמבר 2013 מונה ליו"ר וייעוץ לקבינט הדיור.

== חיים אישיים ==
שני נשוי לאורלי ואב לארבע בנות. מתגורר בתל ברוך.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנהלים ישראלים
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:פעילי הליכוד
קטגוריה:מנהלי לשכת ראש הממשלה
קטגוריה:פעילי יש עתיד
קטגוריה:אישי ציבור ישראלים שהורשעו בדין
קטגוריה:מורשעים בעבירות מרמה והפרת אמונים בישראל
קטגוריה:אנשי השב"כ
קטגוריה:רשפון: אישים
קטגוריה:תל אביב-יפו: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1947
פגי ווד

מרי מרגרט ווד (באנגלית: Mary Margaret Wood; 9 בפברואר 1892 – 18 במרץ 1978) הייתה שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאית מועמדת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ופרס גלובוס הזהב לשנת 1965 על תפקידה בסרט "צלילי המוסיקה".

== ביוגרפיה ==
ווד נולדה ברובע ברוקלין למרי גרדנר ולעיתונאי יוג'ין ווד.
ווד היא צאצאית ישירה של החלוץ האמריקאי דניאל בון.
החלה את דרכה כנערה על בימות התיאטרון של ברודוויי ואוף ברודוויי.
בקולנוע התפרסמה ווד לראשונה בסרט "פלא של אישה" ובהופעה קטנה בדרמה "כוכב נולד".
בשנת 1957 זכתה ווד לביקורות טובות ולמועמדות לפרס אמי על הופעתה בסדרת הדרמה הקומית "Mama".
ב-1960 הופיעה ווד בעיבוד הקולנועי של הנרי קוסטר למגילת רות, "סיפורה של רות" בתפקיד הדמות המקראית נעמי.
את הופעתה הקולנועית האחרונה והמפורסמת ביותר ערכה ווד בשנת 1965 בסרט המוזיקלי הקלאסי "צלילי המוסיקה".
עבור הופעתה בתפקיד אם המנזר הייתה ווד מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר ולפרס גלובוס הזהב.

ווד נישאה והתאלמנה פעמיים במהלך חייה.
נישאה לראשונה בשנת 1924 לתסריטאי ג'ון וובר שמת בגיל 44, לזוג נולד ילד אחד.
בעלה השני היה איש העסקים וילי וולינג לו הייתה ווד נשואה במשך 27 שנים עד למותו.

ווד מתה ב-19 במרץ 1978 משבץ בגיל 86 בעיר סטמפורד שבקונטיקט.
על פי צוואתה גופתה של ווד נשרפה.

== פילמוגרפיה נבחרת ==
* פלא של אישה (1929)
* כוכב נולד (1937)
* הסיפור של רות (1960)
* צלילי המוסיקה (1965)

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:ניו יורק: אישים
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אמריקאיות
קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1892
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1892
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1978
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1978
אורי שני (פרופסור)

אורי שני (נולד ב-1950) הוא חוקר ישראלי בתחום המים באוניברסיטה העברית. כיהן כמנהל הראשון של רשות המים (כונתה לפני כן "נציבות המים"), בשנים 2007 - 2011. פרופסור בפקולטה לחקלאות, רחובות.

==ביוגרפיה==
נולד בירושלים. ב-1976 קיבל תואר ראשון בפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות במדעי הקרקע, המים וכלכלה חקלאית, ב-1981 קיבל תואר שני במדעי הקרקע והמים, וב-1987 סיים דוקטורט בתחום זה. בשנים 1984 - 1986 עבר לארצות הברית ולמד לפוסט-דוקטורט באוניברסיטת יוטה. מאוחר יותר, בשנים 1993 - 1994, היה מרצה אורח באוניברסיטת קליפורניה בריברסייד.

מ-1997 החל לעבוד כמרצה וחוקר בפקולטה למדעי החקלאות, המזון ואיכות הסביבה של האוניברסיטה העברית ברחובות, ונחשב למומחה בנושאי קרקע ומים. כיהן בעבר כראש החוג למדעי הקרקע והמים באוניברסיטה העברית. פרסם כ-50 מאמרים בכתבי עת מקצועיים.

שני כיהן לאורך השנים גם בתפקידי ניהול, בהם מנכ"ל המכון למחקר ופיתוח בערבה ויו"ר הוועד המנהל של "מחלבות יוטבתה". ב-2007, במסגרת הרפורמה בנציבות המים, נוסדה רשות המים, שריכזה את פעילות משק המים בישראל, ושני מונה למנכ"ל. בתקופת כהונתו התמודד עם ייצוב הרשות לאחר הרפורמה, ועם שנות הבצורת בישראל ומצוקת המים בעקבותיהן. הוא הוביל להגדלת היקפי התפלת מים בישראל ל-750 מיליון מ"ק לשנה.

לאחר סיום תפקידו חזר לחוג למדעי הקרקע והמים באוניברסיטה העברית, וכן החל לכהן כיו"ר ועדת ההיגוי של פרויקט תעלת הימים. בנוסף מונה לראש חטיבת הטכנולוגיות החקלאיות של "מכתשים אגן".

שני נשוי ואב לשני בנים.

==קישורים חיצוניים==
* [http://departments.agri.huji.ac.il/soils/shani/ דף המרצה של אורי שני], באתר האוניברסיטה העברית
* [http://outreach.huji.ac.il/?cmd=lectures.58&act=read&id=227 אורי שני - קורות חיים והרצאה], באתר האוניברסיטה העברית
* [http://www.themarker.com/misc/tags/1.3996 אורי שני], באתר דה מרקר
* [http://shivuk.themarker.com/news/index.dot?id=14092&title=%D7%90%D7%99%D7%A9+%D7%94%D7%A9%D7%99%D7%95%D7%95%D7%A7+%D7%A9%D7%9C+%D7%9E%D7%A8%D7%A5+2009%3A+%D7%A4%D7%A8%D7%95%D7%A4%D7%A1%D7%95%D7%A8+%D7%90%D7%95%D7%A8%D7%99+%D7%A9%D7%A0%D7%99 פרופ' אורי שני, מנהל רשות המים, הוא איש השיווק של החודש], 13 באוקטובר 2009, באתר דה מרקר
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סגל האוניברסיטה העברית בירושלים: חקלאות, מזון וסביבה
קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים: הפקולטה לחקלאות
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1950
בומברדייה CRJ700

סדרת מטוסי בומברדיה CRJ700, CRJ900, CRJ1000 הם מטוסי נוסעים צרי-גוף מתוצרת חברת בומברדיה הקנדית. לאחר חתימת הסכם העברת זכויות, בומברדיה מכרה את הסדרה לחברת מיצובישי ב-1 ביוני 2020.

== פיתוח ==
לאחר הצלחת הדגם הקודם (CRJ 200), החליטה החברה לפתח שלושה דגמים גדולים יותר.

=== סדרת CRJ700 ===
העבודה על עיצוב CRJ700 החלה על ידי בומברדיה כבר בשנת 1995 והתוכניות הושקו באופן רשמי בינואר 1997. CRJ700 היא גרסה מוגדלת של CRJ200 שבה עלה מספר המושבים מ-50 לכ-70. ל-CRJ700 גם עיצוב כנפיים חדש ומשופר.

המטוס מצויד בשני מנועי ג'נרל אלקטריק CF34-8C1. המהירות המקסימלית היא מאך 0.85 (556 מייל / שעה, 895 ק"מ / שעה) בגובה מרבי של 41,000 רגל (12,500 מ'). עם מטען, הטווח המרבי של CRJ700 הוא 2,250 מייל (3,620 ק"מ) עם מנועי CF34-8C1, עם הגרסה החדשה של המנועים CF34-8C5 יוכל המטוס להגיע לטוח של עד 2,895 מייל (4,660 ק"מ).

CRJ700 מגיע בשלוש גרסאות: סדרה 700, סדרה 701 ו-702. 700 מוגבל ל-68 נוסעים, 701 ל-70 נוסעים, 702 ל-78 נוסעים. ל-CRJ700 יש גם שלוש גרסאות משקל שונות: רגיל, ER ,LR. לגרסת ER יש עלייה בקיבולת הדלק, כמו גם המשקל המרבי, אשר מאפשרת טווח מוגדל. גרסת LR (Long Range) מיועדת לטווחים ארוכים אף יותר. 

טיסתו הראשונה של המטוס נערכה ב-27 במאי 1999. החברה ייצרה 331 מטוסים מדגם זה.

=== סדרת CRJ900 ===
CRJ900 הוא הגרסה המוגדלת של ה-CRJ700 ומכילה 76-90 מושבים. המטוס בעל שני מנועי ג'נרל אלקטריק (CF34-8C5 ,13,360 lbf 59.4 kN). המטוס מבוסס באופן חלקי על סדרת CRJ200 עם כמה שיפורים משמעותיים. המטוס הוא ידידותי לסביבה כשהוא מותאם מבחינת טמפרטורות בתא הנוסעים באמצעות מאוורר אשר מסייע בקירור וחימום. המנועים נשלטים על ידי שליטה דיגיטלית במקום כבלי שליטת הבקרה של יחידת הדלק. רצפת התא הונמכה בכ-2 אינץ' דבר המאפשר ראות טובה יותר דרך החלונות. מוטת הכנפיים ארוכה יותר. המהירות הממוצעת של המטוס היא בין 450-500 קשר, שיפור משמעותי לעומת קודמו. החברה ייצרה 257 מטוסים מדגם זה.

=== סדרת CRJ1000===
בשנת 2007 השיקה החברה את גרסת ה-CRJ1000 של המטוס עם מעל ל-100 מושבים. החברה שיפרה את יכולות המטוס וייעלה את רווחיות המפעילות על כל מושב. הגרסה הנ"ל ארוכה יותר גם בגוף המטוס וגם במוטת הכנפיים. החברה ייצרה 23 מטוסים מדגם זה.

==תאונות ותקריות==
התרחשה רק תקרית אחת למטוס מסוג CRJ900 של דלתא איירליינס, שנחת נחיתת חירום מוצלחת בנמל התעופה ג'ון פ. קנדי שבניו יורק.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מטוסי נוסעים
CRJ700
מוחארק

מוחארק (בערבית: المحرق; בתעתיק מדויק: אלמחרק) היא העיר השלישית בגודלה בבחריין ושימשה, עד שנת 1923, כבירת המדינה. בשנת 2012 התגוררו בה כ-176,583 איש. העיר שוכנת על אי הנושא שם זהה – האי מוחארק, צפונית-מזרחית לבירה מנאמה שאליו היא מחוברת בשלוש סוללות נושאות גשרים. על האי, המהווה את אחד ממחוזות המדינה, שוכן גם נמל התעופה הבינלאומי בחריין.

במוחארק שכן יישוב אנושי בתקופת דילמון, לפני כ-5,000 שנים. היישוב הגיע לשיאו בתקופה הסלאוקית, אז שימשה מוחארק כמרכז פולחנו של "אוואל", האל הכריש, כאשר תושבי האי, שהיו תלויים בימאות ובמסחר לפרנסתם, הקימו לכבודו פסל גדול. במאה ה-5 הייתה מוחארק למרכז נוצרי-נסטוריאני, אשר התפשטה לאורך חופו הדרומי של המפרץ הפרסי, מחוץ להישג ידם של ביזנטים. כיום, ישנם מספר כפרים באי מוחארק הנושאים שמות המשמרים את המורשת הנוצרית של האזור.

לאחר שנכבשה על ידי הפורטוגזים ב-1521 ועל ידי הפרסים ב-1602, העניקו הבריטים את מוחארק לידי שושלת בית ח'ליפה ביחד עם כל האי בחריין בשנת 1820.

החל במאה ה-2 ועד שנות ה-30 של המאה ה-20 שימשה העיר כמרכז לתרבות גידול, עיבוד והסחר בפנינים. בשנת 2012 הוכרזו אחד-עשר מבנים בעיר ושלושה אזורים בים הפתוח שמצפון לה, שבהם נישלו הפנינים, כאתר מורשת עולמית של ארגון אונסק"ו בשם תרבות הפנינים בבחריין.

== כלכלה ==
המטה של גאלף אייר ממוקם במוחארק, והמטה של בחריין אייר היה בעבר במרכז מוחמד במוחארק.<ref></ref><ref></ref> גם מטה של Al Muntazah, רשת מרכולים הגדולה במדינה ממוקם בעיר.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:בחריין: ערים
רמון שמיטלן

שמיטלן עם ראש ממשלת ישראל [[לוי אשכול בעת ביקור האחרון באספה הלאומית של צרפת, 1964]]
רמון שמיטלן (בצרפתית: Raymond Schmittlein; 19 ביוני 1904 - 29 בספטמבר 1974) היה קצין ופוליטיקאי צרפתי, מאנשי צרפת החופשית במלחמת העולם השנייה ולאחריה שימש כחבר הפרלמנט הצרפתי והיה בין היתר סגן יושב ראש הפרלמנט הצרפתי, ושר בממשלת צרפת.

== חייו ==
שמיטלן נולד למשפחה ממוצא גרמני מאלזס. הוא גילה כישרון לשפות, ולמד גרמנית, פינית רוסית ואנגלית. לאחר שהשלים את לימודיו בפריז ובברלין שימש מספר שנים כמפקח על החינוך הצרפתי בחוץ לארץ. הוא לימד בקובנה, ריגה וסטוקהולם. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נקרא לשירות צרפת, וגויס להיות נספח צבאי בלטביה ולמעשה הממונה על שירותי הביון הצרפתי במדינות הבלטיות. עקב פעילות זו נעצר, וגורש לסטוקהולם, משם הצטרף לכוחות צבא צרפת שפעלו במסגרת המערכה בנורווגיה בקרב על נרוויק.

לאחר התבוסה הצרפתית במערכה על צרפת הצטרף אל כוחות צרפת החופשית במצרים. ב-1941 שהה בחיפה ושם הפעיל בשיתוף פעולה עם ההגנה ועם דוד הכהן תחנת רדיו בשם רדיו לבאנט צרפת החופשית ששידרה שידורי תעמולה לאנשי צרפת של וישי בסוריה ובלבנון. הוא שימש שם כשדרן ביחד עם פרנסואה קולה (Francois Coulet) שעלה לאחר מכן לדרגת גנרל, ופאול רפיטון-פרנף (Paul Repiton-Préneuf). לאחר המערכה בסוריה ובלבנון נשלח לברית המועצות ושימש שם אחד מנציגי צרפת החופשית. בין 1943 ל-1944 שירת במפקדתו של הגנרל דה גול באלג'יר. לאחר מכן שירת בדרגת ליטננט קולונל במערכה באיטליה, ובלחימה בדרום צרפת ובאלזס.

בין 1945 ל-1951 שימש כאחראי על ענייני החינוך והתרבות בשטח הכיבוש הצרפתי בגרמניה.

ב-1951 נבחר לחבר הפרלמנט הצרפתי מטעם המפלגה הגוליסטית "מצעד העם הצרפתי" (RPF). הוא עסק בייחוד בנושאי חינוך ובנושאים הקשורים למושבות. ב-1 ביוני 1954 שימש במשך יום אחד כשר לענייני הודו סין בממשלתו קצרת הימים של ז'וזף לניאל ובין 20 בינואר ל-23 בפברואר 1955 כשר לענייני צי הסוחר בממשלתו של פייר מנדס פראנס.

ב-1956 נחל כישלון במאמציו להיבחר מחדש, אך הצליח לשוב ולהיבחר ב-1958. ב-1962 נבחר לסגן יושב ראש האספה הלאומית. הוא מילא תפקיד זה עד 1967 שאז נחל תבוסה בבחירות ולא נבחר מחדש. ב-1973 ניסה להיבחר מחדש כחבר "תנועת הרפורמה", שהתנגדה לגוליזם, אך נכשל. ב-1974 מת.

שמיטלן היה מידידיה הטובים של מדינת ישראל בפרלמנט הצרפתי. קשרי הידידות שיצר כאשר שהה בארץ ישראל בתקופת ההכנה למערכה בסוריה ולבנון השפיעו עמוקות על יחסו למדינת ישראל הוא ייסד את אגודת הידידות הפרלמנטרית ישראל צרפת, ביקר פעמים רבות בישראל, ועמד לצידה במאבקיה לקבלת תמיכה במישור הבינלאומי.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.assemblee-nationale.fr/histoire/biographies/IVRepublique/schmittlein-raymond-antoine-19061904.asp רמון שמיטלן] אתר אספת הנבחרים הצרפתית.

==הערות שוליים==

קטגוריה:צרפת החופשית: אנשי צבא
קטגוריה:פוליטיקאים צרפתים
קטגוריה:חברי ממשלת צרפת בתקופת הרפובליקה הרביעית
קטגוריה:מעוטרי צלב המלחמה
קטגוריה:מפקדים בלגיון הכבוד
קטגוריה:מעוטרי מדליית הרזיסטנס
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1904
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1974
ארוויד יאנסונס

ארוויד יאנסונס (בלטבית: Arvīds Jansons 10 באוקטובר 1914 - 21 בנובמבר 1984) היה מנצח לטבי, אביו של המנצח מאריס יאנסונס.

יאנסונס למד נגינה בכינור משנת 1929 עד 1935 בקונסרבטוריון של עיר הולדתו לייפאיה, ואחר המשיך בלימודי הלחנה וניצוח אצל לאו בלך בקונסרבטוריון של ריגה (1940 - 1944), במקביל לעבודתו ככנר בבית האופרה של ריגה. ב-1944 התמנה למנצח האופרה של ריגה ואחר למנצח תזמורת הרדיו של לטביה (1947 - 1952). ב-1952 התמנה למנצח מחליף ולמנצח סיור של הפילהרמונית של לנינגרד לצד יבגני מראווינסקי וקורט זנדרלינג.

יאנסונס היה מנצח אורח ראשי של תזמורת האלה משנת 1965. הוא התמוטט ומת בשעת ניצוח על קונצרט עם תזמורת האלה. הוא קבור בבית הקברות וולקובו בסנקט פטרבורג.

== הקלטות ==
===חברת מלודיה===
* סזר פרנק: סימפוניה
* פרנץ ליסט: פואמה סימפונית "טאסו", הפילהרמונית של לנינגרד
* פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי: סוויטה מס' 1 והסימפוניה השלישית של צ'ייקובסקי, תזמורת צ'ייקובסקי של רדיו מוסקבה
* מנואל דה פאיה: "האהבה הקסומה" עם אירינה ארקינפובה

===חברת קפריס שוודיה===
* הילדינג רוזנברג: קונצ'רטו לכינור מס' 2, לאון שפירר, סטוקהולם

== ארכיוני רדיו ==
===בי.בי.סי.===
* דמיטרי שוסטקוביץ': הסימפוניה החמישית, צ'ייקובסקי: היפהפייה הנרדמת (1971)
* גוסטב מאהלר: הסימפוניה החמישית (1984, ביצוע אחרון, ארכיון צליל של הספרייה הבריטית

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מנצחים
יאנסונס
קטגוריה:מוזיקאים לטבים
קטגוריה:מנצחים רוסים
קטגוריה:מנצחים שנפטרו על הבמה
קטגוריה:ילידי 1914
קטגוריה:נפטרים ב-1984
תזמורת צ'ייקובסקי

תזמורת צ'ייקובסקי (ברוסית:Большой симфонический оркестр имени П. И. Чайковского) - תזמורת סימפונית רוסית, שנוסדה בשנת 1930 במוסקבה. בשמה המקורי, התזמורת הסימפונית של רדיו מוסקבה, שימשה כתזמורת הרשמית של רשת הרדיו של ברית המועצות. לאחר התפרקות ברית המועצות בשנת 1993, שינה משרד התרבות הרוסי את שם התזמורת לאות הכרה בתפקיד המרכזי שממלאת המוזיקה של צ'ייקובסקי ברפרטואר התזמורת. 
המנהל המוזיקלי הנוכחי של התזמורת הוא ולדימיר פֶדוֹסֵיֵיב, המחזיק בתפקיד זה מאז 1974.

== מנהלים מוזיקליים ==
* ולדימיר פדוסייב (1974 - )
* גנאדי רוז'דסטוונסקי (1961-1974)
* אלכסנדר גאוק (1953-1961)
* ניקולאי גולובאנוב (1937-1953)
* אלכסנדר אורלוב - (1930-1937)
 
== רשימת הקלטות ==
=== התזמורת הסימפונית של רדיו מוסקבה===

* פיין: מוזיקה סימפונית של אירווינג פיין דלוס DE 3139
* גוסטב מאהלר: הסימפוניה התשיעית ברה מז'ור BIS BIS-CD-632 Orchestral
* מחזור צ'ייקובסקי (מארז בן 6 תקליטורים) (NTSC) Arthaus Musik 102119 Classical Concert
* צ'ייקובסקי: הסימפוניה הראשונה / וריאציות רוקוקו (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 1) (NTSC) Arthaus Musik 102121 Classical Concert
* צ'ייקובסקי: הסימפוניה השנייה / "יבגני אונייגין" (קטעים) (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 2) (NTSC) Arthaus Musik 102123 Classical Concert 
* צ'ייקובסקי: הסימפוניה השלישית / אגם הברבורים (קטעים) (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 3) (NTSC) Arthaus Musik 102125 Classical Concert
* צ'ייקובסקי: הסימפוניה הרביעית / הקונצ'רטו לכינור (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 4) (NTSC) Arthaus Musik 102127 Classical Concert
* צ'ייקובסקי: הסימפוניה החמישית / הקונצ'רטו לפסנתר מס' 2 (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 5)) (NTSC) Arthaus Musik 102129 Classical Concert
* צ'ייקובסקי: הסימפוניה השישית / הקונצ'רטו לפסנתר מס' 1 (מחזור צ'ייקובסקי, אלבום 6) (NTSC) Arthaus Musik 102131 Classical Concert

== תזמורת צ'ייקובסקי של רדיו מוסקבה ==
=== נאקסוס ===
* פבלובה: סימפוניות מס' 2 ו-4, Naxos 8.557566 Orchestral
* פבלובה: סימפוניה מס' 5 / אלגיה Naxos 8.570369 Orchestral

== קישורים חיצוניים ==
* 

מוסקבה
מוסקבה
קטגוריה:תזמורות רוסיות
קטגוריה:מוסדות מוזיקה ברוסיה
קטגוריה:פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי
רדיו לבאנט צרפת החופשית

הבניין ברח' רבי עקיבא 39–41 בשכונת [[הדר הכרמל בחיפה ממנו שידרה תחנת "רדיו לבאנט צרפת החופשית"]]
רדיו לבאנט צרפת החופשית (בצרפתית - Radio Levant France Libre) הייתה תחנת רדיו חשאית שפעלה מחיפה בתקופת מלחמת העולם השנייה בשנים 1940–1941, והופעלה על ידי אנשי צבא צרפת החופשית בשיתוף פעולה עם אנשי "ההגנה".
==היסטוריה==
לאחר תבוסת צרפת במערכה על צרפת, הקמת צרפת של וישי שלהלכה שמרה על נייטרליות, אך למעשה הייתה משטר של שיתוף פעולה עם הנאצים, והחלטת מנהיגי השלטון הצרפתי בשטחי המנדט הצרפתי בסוריה ובלבנון לשמור אמונים למשטר וישי, החליט שירות המודיעין של הצבא הבריטי לשתף פעולה עם ארגון "ההגנה" ועם אנשי צבא צרפת החופשית שהתנגדו למשטר וישי, בהקמת תחנת רדיו חשאית.

אחד ממפקדי המודיעין הבריטי, בריגדיר אילטיד קלייטון, פנה אל דוד הכהן, ששימש אז איש הקשר בין "ההגנה" ובין המודיעין הבריטי, וביקש ממנו לשתף פעולה בהקמת תחנת רדיו חשאית. התחנה, ששידרה בגלים קצרים הוקמה בחיפה ושידרה מביתו של דוד הכהן בשכונת הדר הכרמל (המצוי כיום ברח' רבי עקיבא 39–41 בחיפה), מתוך רצון שהשומעים יאמינו כי היא משדרת מתוך סוריה או לבנון. התחנה הוקמה בסדנה שהופעלה בביתו של דב הוז על ידי המהנדס מישה גורדין מחומרים שהוברחו מגרמניה, שווייצריה, טורקיה וארצות הברית. גורדין, שכונה "המהנדס הגדול" היה מהנדס מנוסה, שכבר התקין את תחנת השידור החשאית של ההגנה שכונתה "קול ישראל" בשנת 1940. דוד הכהן העיד כי שמע את שידורי התחנה בטווחים של 1000 קילומטר, בדרום עד לוקסור שבמצרים ובצפון עד קונסטנטינופול שבטורקיה.

בספטמבר פתחה התחנה בשידוריה. את התחנה הפעילו קצינים צעירים בצבא צרפת החופשית, ובהם ריימון שמיטלן, שלימים היה סגן יושב ראש הפרלמנט הצרפתי, פרנסואה קולה (Francois Coulet) שלימים עלה לדרגת גנרל, ופאול רפיטון-פרנף (Paul Repiton-Préneuf). וכן פייר ז'ילבר שלימים שימש כשגריר צרפת בישראל.

כאשר הצליחה פעולת התחנה, נוספו לה שידורים בבולגרית ובההונגרית שכוונו אל תושבי בולגריה והונגריה וכללו תעמולה אנטי-נאצית, וכן שידורים בערבית שיועדו אף הם לסוריה וללבנון, ובהם קריין ערבי מדמשק שהיה סוכן בריטי.

שלט על הבניין ברח' רבי עקיבא 41 בחיפה ממנו שידרה תחנת הרדיו
לאחר המערכה בסוריה ובלבנון נלקחו המשדרים לביירות שכן הסתבר שאנשי וישי פוצצו את משדרי הרדיו בביירות. המשדרים שימשו מאז את רדיו ביירות, תחנת הרדיו הרשמית של שלטונות צרפת החופשית בלבנון.

על הבניין ממנו שידרה התחנה לוחית זיכרון ועליה נכתב: "משנת 1941 ועד תום מלחמת העולם השנייה שידרה מכאן תחנת השידור של צרפת החופשית".

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20160303234707/http://www.archives.gov.il/ArchiveGov/ArchiveNavigation.aspx?ID=72.19 אוסף פרנסואה קולה - רדיו צרפת החופשית] בארכיון המדינה.
* [https://web.archive.org/web/20160303172816/http://www.archives.gov.il/ArchiveGov/ArchiveNavigation.aspx?ID=72.19.1 אוסף תחנת השידור צרפת החופשית חיפה] בארכיון המדינה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסיה: תחנות רדיו
קטגוריה:צרפת החופשית
קטגוריה:המערכה בסוריה ובלבנון במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סוריה: היסטוריה
קטגוריה:לבנון במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:חיפה: תקשורת
קטגוריה:חיפה: מבנים
קטגוריה:הדר הכרמל
אפקט מתי

בסוציולוגיה, אפקט מתי או אפקט מתיו (באנגלית: Matthew effect), שהוא אפקט היתרון המצטבר, הוא תופעה בה העשירים מתעשרים והעניים נעשים עניים יותר. הן בשימוש המקורי והן בשימוש הטיפוסי, המונח מתייחס בצורה מטפורית לסוגיות של תהילה או מעמד, אך עשוי להיות גם בשימוש מילולי לתיאור יתרון מצטבר של צבירת הון. המונח נטבע לראשונה ב-1968 על ידי הסוציולוג רוברט קינג מרטון, ונקרא על שם משפט ב: 

== סוציולוגיה של המדע ==
בתחום הסוציולוגיה של הידע המדעי, "אפקט מתי" הוא מונח שטבע רוברט קינג מרטון כדי לתאר כיצד, בין השאר, מדענים דגולים זוכים לקבל יותר קרדיט מחוקר פחות ידוע יחסית, גם אם העבודה שלהם דומה; המשמעות היא גם שהקרדיט ייפול בחלקם של חוקרים שכבר מפורסמים. לדוגמה, פרס כמעט תמיד יוענק לחוקר הבכיר ביותר בפרויקט, גם אם כל העבודה נעשתה על ידי סטודנטים לתארים שאינם תארים מתקדמים.

==דוגמאות==
כשקרדיט מוענק במדע, טענות ספציפיות לאפקט מתי הן שנויות במחלוקת. דוגמאות רבות להלן מדגימות מקרים בהם מדענים מפורסמים יותר זכו לקרדיט על תגליות כתוצאה מהתהילה שלהם, אפילו אם מדענים אחרים, פחות נודעים, הקדימו אותם בממצאים (חוק האפונימים של סטיגלר).
* ניתוח צפיות והורדות יצירות מוזיקליות מהרשת וכן עיון ברשימות רבי-מכר של ספרים מלמד שיוצרים פופולריים זה מכבר הם אלה שזוכים להצלחה רבה ולא תמיד היא מלמדת על איכות היצירה.
* הזוכים בפרס נובל לכימיה בשנת 2000 "על גילוי ופיתוח פולימרים מוליכים". בדוגמה הקלאסית של אפקט מתי, ועדת הפרס, באופן בלתי מוסבר, התעלמה כמעט לחלוטין מגוף קודם ניכר של עבודה דומה, תוך מתן קרדיט על הגילוי לחוקרים חדשים בולטים יחסית. חלק מהעבודה הקודמת אף נחשבה מתקדמת יותר משל חתני הפרס. כך, פרופסור גיאורגי אינזלט מאוניברסיטת בודפשט ציין כי בעוד לחתני הפרס בהחלט מגיע קרדיט על הפרסום והפופולריזציה של התחום, פולימרים מוליכים "הופקו, נלמדו ואפילו הגיעו לכדי יישום, הרבה לפני עבודתם".
* בתחום תורת האינפורמציה האלגוריתמית, סיבוכיות קולמוגורוב נקראת על שמו של אנדריי קולמוגורוב, על אף העובדה שהתגלתה ופורסמה באופן עצמאי על ידי ריי סולומונוף שנה לפני קולמוגורוב.
* ישנן דוגמאות רבות השנויות במחלוקת לאפקט מתי בתחום המתמטיקה, שם המושג נובע עקב עבודתו של מתמטיקאי אחד (המתועד היטב ככזה), אך מיוחס למתמטיקאי מאוחר יותר (לעיתים מאוחר הרבה יותר), מתמטיקאי מפורסם שעבד על אותו הנושא.
* מודל להתקדמות קריירה כולל באופן כמותי את אפקט מתי על מנת לחזות את התפלגות אורך הקריירה של אדם במקצועות תחרותיים. תחזיות המודל מאומתות על ידי ניתוח ההתפלגות האמפירית של אורך הקריירה, לקריירות בתחום המדעים והספורט המקצועני (למשל מייג'ור ליג בייסבול). כתוצאה מכך, הפער בין מספר גדול של קריירות קצרות, למספר המועט יחסית של קריירות ארוכות מאוד, יכול להיות מוסבר על ידי מנגנון "העשיר נעשה עשיר יותר" אשר במסגרתו מספק לאנשים מנוסים יותר ובעלי מוניטין רב יותר, יתרון תחרותי בקבלת הזדמנויות קריירה חדשות.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:סוציולוגיה
קטגוריה:חוכמת חיים
קטגוריה:ריבוד ואי שוויון
קטגוריה:עושר
קטגוריה:עוני
תחזוקת מבנים

ניקוי רצפות היא חלק מהאחזקה השוטפת של מבנה
צביעת קירות היא חלק מעבודות האחזקה של מבנה]]
תחזוקת מבנים היא התחום שבמסגרתו מתבצעות עבודות ופעולות עבודות במבנה לשם שמירה על תפקוד תקין של מסד המבנה ומערכותיו.

==רמות תחזוקה==
===תחזוקה שוטפת=== 
כוללת ביצוע פעולות בתדירות קבועה בדרך כלל, כגון ניקיון, גינון, שימון וגירוז מערכות וכיוצא בזה. ישנן מערכות כגון מעליות, גנרטורים ומאגרי מים אשר אופן התחזוקה השוטפת שלהם מוסדר בחוק ומתבצע על ידי בעלי מקצוע מוסמכים המחזיקים ברישיון מתאים. מעבר לתחזוקה השוטפת, מערכות מסוימות - בעיקר מהסוג המשמש בשעות חירום ותקלות או כאלה הנוגעות לבטיחות וחיי אדם - טעונות ביקורת קבועה המתבצעת על ידי בדיקות תקופתיות והפעלות יזומות המדמות את מצב החירום שבו המערכת אמורה לפעול וספק מענה. 
תחזוקה שוטפת מבטיחה הארכת חיי מערכות הבניין השונות ומסייעת בהפחתת עלויות תיקונים באמצעות איתור תקלות כבר כשהן מתחילות להופיע ובמקרים מסוימים אף לפני הופעתן, מה שמאפשר לבצע טיפולי מנע.

===תחזוקת שבר=== 
הוא כינוי לדרך תחזוקה בה פעולות מבוצעות אד-הוק, אך ורק במקרה של תקלה, קלקול או שבר, מבלי לבצע תחזוקת מנע. לשיטה זו עלויות נמוכות בטווח הקצר הודות להימנעות מפעולות מנע, טיפולים וביקורות, אך קיים בה סיכון כלכלי גבוה יחסית, שכן במקרים של קלקול, תקלה או שבר, עלולה עלות התיקון להיות גבוהה משמעותית מהעלות שנחסכה באי ביצוע פעולות תחזוקת המנע, וכן עלות התיקון עלולה להיות גבוהה יותר מאשר העלות שהייתה נדרשת אילו בוצעה תחזוקת מנע שוטפת.

==תפעול==
בעבר העיסוק בתחום היה מצומצם בעיקר למבנים תעשייתיים ומסחריים דוגמת מפעלים, בתי מלון וכיוצא בזה. תמורות שחלו בענף הבניה הביאו להתרחבות של התחום גם אל בנייני משרדים וכיום אף לבנייני מגורים. בבניינים מודרניים המתאפיינים בשטח נרחב, ריבוי קומות ומערכות מורכבות, ענייני התחזוקה מופקדים בידי חברות המתמחות בתחום.
 
בבניינים משותפים מרובי דירות, שבהם ועד הבית המסורתי אינו בעל הכלים, הידע והזמן להתמודד עם המשימה, נהוג לשכור שירותים של חברת ניהול ותחזוקה. חברות מסוג זה, בשונה מחברות תחזוקה "רגילות", מטפלות גם בהיבטים ניהוליים של הנכס כגון גביית דמי ניהול מבעלי הנכסים, ממשק מול רשויות מוניציפליות, עניינים משפטיים וכיוצא בזה.

==ראו גם==
* שרת (מקצוע)
* שימור מבנים

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תחזוקה
קטגוריה:מבנים
קטגוריה:נותני שירות
החברה לחקר יהדות ספרד ופזורתה

החברה לחקר יהדות ספרד ופזורתה היא אגודה למחקר ולהפצת ידע מגוון על יהדות חצי האי האיברי, אשר הוקמה בשנת 2009. תחומי ההתעניינות החברה כוללים את יהדות ספרד עד לגירוש בשנת 1492 ויהדות פורטוגל, והפזורה הספרדית, בימי הביניים והעת החדשה. צאצאי מגורשי ספרד נפוצו לכל עבר, אל צפון אפריקה, אל מערב, מרכז ומזרח אירופה, אל האימפריה העות'מאנית וארץ ישראל ואל ארצות העולם החדש, בהם יבשת אמריקה, והקימו בהם קהילות חדשות והשפיעו רבות על מקומותיהם החדשים ועל הקהילות היהודיות הוותיקות.

החברה קשורה אל מכון בן צבי לחקר הקהילות היהודיות במרחב דובר הערבית.

עד פטירתו עמד בראשה פרופ' יום טוב עסיס מהאוניברסיטה העברית. 
== קישורים חיצוניים ==
* 

* [http://www.sefarad-studies.org/136725/%D7%A2%D7%91%D7%A8%D7%99%D7%AA החברה לחקר יהדות ספרד ופזורתה], באתר יד יצחק בן-צבי

יהדות ספרד
ספרד
קטגוריה:יהדות ספרד
קטגוריה:יד יצחק בן-צבי
נטליה רודריגס

נטליה רודריגס מרטינס (בספרדית: Natalia Rodríguez Martínez; נולדה ב-2 ביוני 1979 בטרגונה) היא אתלטית ספרדייה, המתחרה בריצת 1500 מטר.

== ביוגרפיה ==
רודריגס החלה להשתתף בתחרויות בינלאומיות בסוף שנות ה-90. היא השתתפה באולימפיאדת סידני (2000), אך סיימה במקום ה-37 ולא עברה את שלב המוקדמות. באליפות העולם שנערכה באדמונטון רשמה הופעה מוצלחת יותר, וסיימה במקום השישי. גם באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה ב-2002 במינכן סיימה במקום השישי. באליפות העולם שנערכה ב-2003 בפריז לא הצליחה להעפיל לגמר, ובאולימפיאדת אתונה (2004) סיימה במקום העשירי.

בשנת 2005 רשמה את תוצאת השיא שלה, 3:59.51 דקות, במהלך תחרות ברייטי שבאיטליה. באותה שנה סיימה במקום השישי באליפות העולם שנערכה בהלסינקי. לאחר היעדרות ממושכת מתחרויות גדולות, שבה רודריגס והשתתפה באולימפיאדת בייג'ינג (2008). בשנת 2009 זכתה במדליית הכסף באליפות אירופה באולם, שנערכה בטורינו. 

באליפות העולם שנערכה בברלין ב-2009 סיימה במקום הראשון, אך דקות ספורות לאחר סיום המירוץ הודיעו השופטים על פסילתה, מאחר שכ-200 מטרים לפני סיום המירוץ חסמה את הרצה האתיופית גלטה בורקה, שמעדה עקב כך וסיימה במקום האחרון.

בשנת 2010 זכתה במדליית הכסף באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בדוחה ובמדליית הארד באליפות אירופה שנערכה בברצלונה. באליפות העולם שנערכה בטגו ב-2011 זכתה במדליית ארד נוספת.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.olympic.org/natalia-rodriguez-1 נטליה רודריגס באתר האולימפי]

קטגוריה:אתלטיות ספרדיות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:ספורטאיות אולימפיות ספרדיות
קטגוריה:אתלטיות באולימפיאדת לונדון (2012)
קטגוריה:רצות 1500 מטר
קטגוריה:ספרדיות שנולדו ב-1979
קטגוריה:ספרדים שנולדו ב-1979
ההגבלות היהודיות

ההגבלות היהודיות היו הגבלות חוקיות שצוו נגד היהודים בתקופת ימי הביניים. הן כללו הנחיות שהנחו את היהודים ללבוש ביגוד ספציפי ומזהה לרבות כובע יהודי, טלאי צהוב, והגבילו את היהודים לערים ועיירות מסוימות או בחלקים מסוימים של הערים (גטאות), ומנעו מיהודים להיכנס לעסקים מסוימים (למשל מכירת ביגוד חדש בשוודיה של ימי הביניים).

ההגבלות כללו גם מיסים מיוחדים שהוטלו על יהודים, בידודם מהחיים הציבוריים, חסמים בביצוע טקסים דתיים וצנזורה על ספרים עבריים. חלק מהמדינות אף הרחיקו לכת וגירשו לחלוטין יהודים, לדוגמה גירוש אנגליה (יהודים הורשו לחזור אליה ב-1655) וגירוש ספרד ב-1492 (היהודים הורשו לחזור ב-1868).

ההגבלות הוסרו עם תחילת האמנציפציה ליהודים בשלהי המאה ה-18 ובמאה ה-19. ב-1791, צרפת המהפכנית הייתה המדינה הראשונה שביטלה את ההגבלות לגמרי, ואליה הצטרפה גם פרוסיה ב-1848. האמנציפציה ליהודים בממלכה המאוחדת הושגה בשנת 1858, לאחר מאבק של 30 שנה שבראשו עמד סר אייזק ליון גולדסמיד, כשהתאפשר ליהודים לכהן בפרלמנט עם העברת חוק ההקלה ליהודים של 1858. האימפריה הגרמנית המאוחדת החדשה ביטלה את ההגבלות היהודיות ב-1871.

המתיישבים היהודים הראשונים בצפון אמריקה הגיעו למושבה ההולנדית ניו אמסטרדם ב-1654. נאסר עליהם להחזיק משרד ציבורי, לפתוח חנות קמעונאית או להקים בית כנסת. כשהמושבה נכבשה על ידי הבריטים בשנת 1664, לא נותרו זכויות יהודיות, אך ב-1671 היה אשר לוי היהודי הראשון ששירת בחבר מושבעים בצפון אמריקה.

באימפריה הרוסית, בעלת האוכלוסייה הגדולה ביותר של יהודים בכל אירופה, בוטלו ההגבלות היהודיות לחלוטין אחרי מהפכת אוקטובר ב-1917, שליהודים היה בה תפקיד בולט. 

== הערות שוליים ==
קטגוריה:יהודים ויהדות בימי הביניים
קטגוריה:חקיקה אנטישמית
קטגוריה:קצרמר היסטוריה
גשר הרכבת מעל עמק הארזים

גשר הרכבת מעל עמק הארזים הוא גשר במסילת הרכבת בקו הרכבת המהיר לירושלים. הוא מכונה גם גשר 10 כיוון שהוא הגשר העשירי והאחרון במניין הגשרים בקטע המסילה בין כפר דניאל לירושלים. השימוש בגשר החל בספטמבר 2018 עם חנוכת קו הרכבת.

אורכו של הגשר, העובר מעל כביש 1 בעמק הארזים (לשעבר כביש 9), מגיע ל-975 מטרים. הוא מתחיל בקצה המזרחי של מנהרה 3A המובילה מכיוון מבשרת ציון ומסתיים בכניסה למנהרה 4 בסמוך לשדרות בן-גוריון לכיוון תחנת הרכבת ירושלים - יצחק נבון. הגשר מחזיק בתואר הגשר הגבוה בישראל.

הגשר הכפול עומד על 14 ניצבים, הרחב שבהם הוא הניצב השישי מפתח מנהרה 3A – רוחבו 14 מטרים, אך הגבוה שבהם הוא הניצב שאחריו – ניצב 7, שגובהו כולל הקורות שמעליו מגיע לכ-86.5 מטר. בנקודה זו נוסעים נוסעי הרכבת בגובה של כ-90 מטר מעל פני הקרקע, ולפיכך הגשר עוקף בגובהו את גשר עכברה שליד צפת, שעד לבנייתו היה הגשר הגבוה בישראל. רכבות יכולות לנוע על הגשר במהירות של עד 160 קילומטר לשעה אך בפועל הן נוסעות במהירות נמוכה יותר בגלל הקרבה לתחנת נבון.

==ביצוע==
הגשר בוצע בשילוב בין שיטת הדחיקה לשיטת היציקה המאוזנת. מניצב 14 הסמוך לכניסה למנהרה 4 ועד ל-9 ומניצב 1 הסמוך למנהרה 3A עד ל-6 הגשר נבנה בשיטת הדחיקה, ובמרווח שבין הניצבים 6 ל-9, באורך של 125 מטר בשיטת היציקה המאוזנת.

עלות הקמת הגשר הייתה כ-138 מיליון שקלים, והוא בוצע על ידי חברת טר ארמה. בספטמבר 2016 הושלמה בנייתו.

==גלריה==
<gallery widths="250" heights="250" perrow="3">
TelAvivJerusalemNewRailroadBridgeNo10ArazimSept202022 01.jpg|הגשר - ספטמבר 2022
TelAvivJerusalemNewRailroadBridgeNo10ArazimSept202022 02.jpg|הגשר - ספטמבר 2022
TelAvivJerusalemNewRailroadBridgeNo10ArazimSept202022 03.jpg|הגשר - ספטמבר 2022
Arazim Train Bridge 1.jpg|הכניסה למנהרה לכיוון תחנת נבון, ברקע ירושלים ומימין כביש 1
אף הדחיקה בגשר 10.jpg|בניית המקטע הראשון בדחיקה בקצה הסמוך לשדרות בן-גוריון. בעמק נראה כביש 1 שעליו הגשר יעבור.
מבט מכיוון כביש 1 על גשר 10.jpg|מבט מכיוון שדרות בן-גוריון על גשר 10
באר יסוד 8 גשר 10 - 1.jpg|בניית יסודות לניצב 8 של הגשר
יער מנופי גשר 10.jpg|מבט על תוואי הגשר והמנופים שמקימים את ניצביו מפתח מנהרה 4. באופק ממול פתח מנהרה 3A.
עמוד של הגשר.JPG|אחד מעמודי הגשר בנוי
גשר 10 כולל ניצב 9.jpg|ניצבי הגשר בבנייה, נובמבר 2013
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

עמק הארזים
קטגוריה:קו הרכבת המהיר לירושלים
קטגוריה:עמק הארזים
קטגוריה:כביש 1: אתרים
קטגוריה:ירושלים: גשרים
סוקומימוס

סוקומימוס (שם מדעי: Suchomimus; מילולית: "מחקה תנין") הוא סוג דינוזאור תרופוד ממשפחת הספינוזאוריים, ובו מין יחיד, Suchomimus tenerensis.

== מאפיינים ==
הסוקומימוס היה דינוזאור טורף ומשערים שחי באזורי ביצה וגדות נהרות, וחי לצד דינוזאורים כמו הזאורופוד הענק ניז'רזאורוס, ולצד תנינים פרהיסטוריים ענקיים כגון הסרקוסוכוס.

אורכו של הסוקומימוס הוא כ-12 מטרים, והוא חי באפריקה לפני 112-121 מיליון שנים.

דינוזאור זה תואר בשנת 1998 על ידי הפלאונטולוג האמריקאי פול סרנו (Paul Callistus Sereno) ממאובנים שנמצאו בניז'ר.

==בתרבות==
*הסוקומימוס מוזכר בפארק היורה 3 כזיהוי שגוי של הספינוזאורוס בידי בילי. הוא היה אמור להופיע גם בעולם היורה אך נחתך מההופעה (אם כי נראה במחשב) וייתכן ששרדו כמה אוכלוסיות באי בעולם היורה: נפילת הממלכה שהועברו ליבשת. עם זאת הוא לא נראה באף סרט על המסך. הוא מופיע גם בסדרה עולם היורה: תאוריית הכאוס.
*הוא מופיע גם במשחקי מחשב של הסדרה, לרבות בעולם היורה: המשחק, "Jurassic World Evolution", "Jurassic Park Builder", "Jurassic Park: Operation Genesis" ובJurassic World: Alive וכן במשחק הפלייסטיישן: "Warpath: Jurassic Park".
*סוקומימוס מופיע בתוכנית הנשיונל ג'יאוגרפיק "סופר קרוק". שלד שלו נראה גם בתוכניות הנשיונל ג'יאוגרפיק "Beyond 2000 The Explorers" ו-"when crocs ate dinosaurs", בו פרט סוקמימוס מותקף בידי סרקוסוכוס.
*בסרט "הקרודים 2: עידן חדש" נראה דינוזאור בשם "סוקו", אף שהוא בעל מאפייני עופות יותר מאשר סוקומימוס.
*בסרט "Dinocroc" נראה היבריד בין סוקומימוס לסרקוסוכוס.
*הסוקומימוס מופיע בכמה מפרקי האנימה מלך הדינוזאורים.
*בסרט "nova: bigger than t. rex" מ-2014 מופיע שלד סוקומימוס בהשוואה לשלד ספינוזאורוס, קרובו.
*הוא מופיע במשחק המחשב "Savage Quest".

==גלריה==
<gallery>
CCM Suchomimus 2018.jpg|שלד משוחזר
Suchomius.jpg
Suchomimus BW.jpg
Dino - Suchomimus - 2.jpg
Suchomimus2.jpg
Erlhaz Formation.jpg|סוקומימוסים תופסים דגים בנהר לצד עדר ניז'רזאורוסים
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1998
קטגוריה:ספינוזאוריים
קטגוריה:דינוזאורים שחיו בקרטיקון תחתון באפריקה
קטגוריה:ניז'ר: מאובנים
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי פול סרנו
קטגוריה:מאובני טקסונים שתוארו ב-1998
חבורת הגופים

חבורת הגופים (באנגלית: Bubble Guppies) היא סדרה לילדים בגיל הרך שהופקה עבור ניקלודאון ונוצרה על ידי ג'וני בלט ורוברט סקול. הסדרה משתמשת בטכנולוגיית תלת־ממד, ועוסקת בעיקר בהרפתקאות מתחת למים של חבורת הגופים, בני הגיל הרך, (בבית הספר). הסדרה משודרת בניקלודאון וניתנת להורדה ב-iTunes. לאחר ככמעט שלוש שנים מאז זמן שידורו המקורי של הפרק האחרון, חודשה הסדרה לעונה חמישית ב-4 ביוני 2019, עם 26 פרקים. ב-19 בפברואר 2020 הזמינה ניקלודאון עונה שישית ששודרה לראשונה ב-19 באוקטובר 2021.

== עלילה ==
כל הפרקים בנויים בתבנית עלילה דומה:

הפרק מתחיל במערכון של גיל ומולי שאומרת: "היי זו אני מולי וזה הזמן ל..." רק כדי להיעצר על ידי גיל שעושה איזה מעשה שקשור לנושא עליו מדבר הפרק. אחד מהם פונה לילדים ואומר: "זה הזמן לחבורת הגופים!", ושיר הפתיחה מתנגן. אחרי שיר הפתיחה, הדגים הקטנים אומרים את שם הפרק. אחד מהילדים הולך לבית ספר ובדרך קורה לו משהו שקשור בנושא של הפרק. הדמות או הדמויות האלו שהדבר הזה קורה להם, משמשות תפקיד מרכזי בעלילה. מתחילים הלימודים והגופים אומרים: "בוקר טוב, מר מורה!". הגופי בתפקיד הראשי מספר למר מורה את מה שקרה מקודם. הוא אומר: "בואו נחשוב על זה!", והדמויות מדברות על הנושא. שיר הפופ מתרכז בנושא של הפרק, שיר הפופ מתנגן.

אחרי השיר, אחד מהגופים ילך לחנות כלשהי שקשורה בנושא של הפרק. הבעלים של החנות (שהוא אחד מהגופים האחרים), ישאל שאלות בנוגע למה שהלקוח צריך. אחר כך מר מורה מודיע על זמן הארוחה, ושיר "הארוחה" מתנגן. בארוחה שלושה גופים עושים "בדיחת אוכל" על נושא הפרק. אחרי האוכל מופיע מערכון נוסף של גיל ומולי. כמעט בכל פרק אחרי הבדיחה הדגים הקטנים יגידו: "זה מגוחך" או: "זה מצחיק" אחרי שיחזרו על הבדיחה.

סדר השירים לפעמים משתנה בין פרק לפרק. מר מורה אומר לכולם שזה הזמן לצאת החוצה ואז השיר "החוצה" מתנגן, והגופים מציגים סיפור וממחיזים אותו, הסיפור קשור לנושא של הפרק, שמערב בו טכנולוגיית Adobe Flash-animated. אחרי זה גיל ומולי עושים עוד מערכון.

הגופים יוצאים לטיול שלפעמים הוא הפתרון לבעיה שהוצגה בתחילת הפרק (כמו בקטע שגובי איבד את המשאית שלו), ומתעסק בנושא הפרק. הטיול כולל גם את הדמות הראשית. אחר כך בא עוד מערכון של מולי וגיל, ואז חוזר חלק קטן משיר הפתיחה.

הגופים גרים במקום דמיוני מתחת למים בעיר שנקראת "תל בועה" (Bubbletucky), אשר יכול להיות משחק מילים של מדינת קנטקי (באנגלית).

== דמויות ==
*מולי (Molly) – בת 5, החכמה שבחבורה והמובילה שלה.
*גיל (Gil) – בן 5, החבר של מולי והילד המצחיק.
*גובי (Goby) – בן 5, ילד עם אישיות דמיונית.
*דימה (Deema) – בת 4, יש לה דמיון פרוע ולעיתים קרובות ממלאה את תפקידה של בעלת חנות.
*אונה (Oona) – בת 4, ילדה מרושלת אנושית עם אישיות מתוקה.
*נוני (Nonny) – בן 5, החבר הכי אדיב ובוגר בקבוצה. הוא חכם ועוזר לדימה להגות מילים ועוזר לחבריו לענות על שאלותיהם.
*מר מורה (Mr. Grouper) – דג גדול בצבע צהוב. המורה של הגופים, הוא עוזר להם להבין את הנושא של הפרק.
*דגים קטנים (Little Fish) – שלושה דגים בצבע צהוב שעוזרים לגופים.
*דג רגזן (Mr. Grumpfish) – דג שלילי אשר תמיד כועס.
* כלבלב בועה (Bubble Puppy) – כלבלב המחמד של מולי וגיל, מעין כלב עם סנפיר.

== סקירת הסדרה ==

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:ניקלודיאון: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות הנפשה ממוחשבת
קטגוריה:זוכי אמי בשעות היום: אנימציה לגיל הרך
קטגוריה:ניק ג'וניור: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה על בנות ים
נתן חץ

נתן חץ (נולד ב-7 באוקטובר 1952) הוא יזם נדל"ן ישראלי. משמש כמנכ"ל של חברת אלוני חץ, הנמצאת בבעלותו ובבעלות משפחת ורטהיים.

== ביוגרפיה ==

נולד וגדל ברמת גן כנתן חייצ’וק. שירת כטייס קרב בחיל האוויר. סיים תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת בר-אילן, ובעל תואר ראשון בחשבונאות באוניברסיטת תל אביב, אותו סיים בשנת 1980.

החל את דרכו בעולם העסקים כחשב בקבוצת כלל. לאחר מכן מונה לסמנכ"ל הכספים ובהמשך למנכ"ל של קבוצת אקרשטיין תעשיות. 
בשנת 1989 הקים את חברת אלוני חץ העוסקת בהשקעות נדל"ן. בשנת 1993 החלה החברה להיסחר בבורסה ובשנת 1996 נכנס אליה מוזי ורטהיים כשותף. ביחד מחזיקים השניים בכ-45% מהשליטה החברה, בעוד שהציבור שולט בשאר המניות. כיום לחברה נכסים במערב אירופה, בישראל ובצפון אמריקה. בשנת 2005 רכשה החברה כ-80% ממניות אמות השקעות, אשר כיום משמש חץ כיו"ר שלה.

חץ משמש כחבר בוועד הפועל איגוד החברות הציבוריות והוא חבר בחבר הנאמנים של אוניברסיטת תל אביב. בעבר שימש כדירקטור בבנק המזרחי. נשוי לקלרה ומתגורר ברמת גן.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1952
קטגוריה:אנשי עסקים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:יזמי נדל"ן ישראלים
קטגוריה:אלוני חץ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
דרכנו (שבועון)

ממוזער
דרכנו היה שבועון של אגודת ישראל, שיצא לאור בוורשה בירת פולין בין השנים תרצ"ד-תרצ"ו. המוטו של השבועון היה "כלי מבטאה המרכזי של אגודת ישראל העולמית".

עורך העיתון היה אלכסנדר זושא פרידמן ומזכיר המערכת אלימלך שטייאר. בעיתון היו כותבים מלונדון, ארץ ישראל, פולין, רוסיה ועוד.

== ראו גם ==
דגלנו (פולין)

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:אגודת ישראל: תקשורת
קטגוריה:עיתונות חרדית
קטגוריה:יהדות פולין
קטגוריה:בין שתי מלחמות העולם