עוד חוזר הניגון

[[נתן אלתרמן, 1952]]
"עוד חוזר הניגון" הוא שיר שפרסם המשורר העברי, נתן אלתרמן. השיר פורסם ללא שם, ונקרא על שם השורה הראשונה בו: .

השיר פותח את ספרו הראשון של אלתרמן, "כוכבים בחוץ", שהתפרסם ב-1938 בהוצאת יחדיו. הוא מתאר עובר אורח ואת מה שהוא רואה בדרכו. אותו עובר אורח, הקרוי בפי אלתרמן לעיתים "הלך", משרת שירים רבים של המשורר, ובפרט בספר זה. אחת הדוגמאות המוכרות היא השיר "ירח" שם מופיעה השורה .

מילות הבית הראשון:

השיר חרוז ושקול בדיוק רב. מקצבו המשולש המסודר, והחריזה לסירוגין, היו לסימני היכר של אלתרמן שהיו גם נושא לביקורת יצירותיו מפי המבקר העברי, נתן זך. הלשון ציורית ומרבה לתאר את הטבע בכלים של האנשה ומטפורה.

דן מירון טוען במאמרו "נקודת המוצא" שאלתרמן היה מודע לחלוטין לשירה המודרנית האירופאית ולתאוריות המודרניסטיות ושכתיבתו הסימבולית, לשונו ה"אנכרוניסטית" והמקצב הלכאורה-מלאכותי בו נקט הם ביטוי פנימי אמיתי ואותנטי לעולמו של המשורר. מירון טוען שכל שירתו של אלתרמן היא "ניגון" שצריך להתפרש באמצעות שיר זה.

זהו אחד משיריו המפורסמים של אלתרמן, הוא זכה למספר לחנים וביצועים רבים, ונלמד בבתי הספר בישראל.

== פרשנות לשיר ==
לפי חוקר הספרות דן לאור, במרכז השיר עומד האמן - עובר אורח, כמעין זמר נודד, שבכל מקום שאליו הוא מגיע הוא נושא את "הניגון", שממנו אינו יכול להיפרד. "עובר האורח מוצג בשיר כאדם נטול מחויבות אישית או חברתית... הטריטוריה שלו היא המרחבים הפתוחים והקסומים הנגלים לו בדרך. פה ושם הוא נוגע בעצמים שונים בכבשה, באיילת, מפעם לפעם הוא מתמכר ואף סוגד לדמויות ולמראות שנגלים לו מסביב - חורשה ירוקה ו"אשה בצחוקה". הדרך המוליכה את המשורר־ההלך למפגשים עם היקום הסובב אותו".<ref name=":0"></ref>

החוקרת זיוה שמיר מציינת שניתן אמנם לקרוא את השיר כשיר ריאליסטי פשוט, העוסק בנדודי הלך, אך ניתן לקרוא את השיר בדרך סוריאליסטית, כאילו צופה הענן על ההלך, ומצפה ממנו שיפר את חוקי המשיכה ויבקיע גם דרך אל עולמות עליונים. לתפיסתה, את ההנמקה למסעו הסוריאליסטי של ההלך יש לחפש בתחומי ההגות הפואטית. "הנדודים אינם רק נדודים במרחבי תבל, כי אם נדודים מטאפוריים בין מחוזותיו המוגבלים של עולם המעשה לבין מחוזותיו האינסופיים של עולם הרוח, שגבולותיו משתרעים גם מעבר לחיים. מה שעשוי להיראות כפזמון או כשיר-עם קליל ופשוט, עשוי להתברר כשיר-הגות רב השלכות ומשמעויות".<ref></ref>

דן מירון רואה ב"דרך" את "דרך החיים" במובן הסימבולי: מלידה עד מוות, מהלך החיים מדור לדור. הדרך מייצגת גם גם את השירה, או את שליחות חייו של המשורר. "ההֵלך הוא הטרובדור, והדרך מקבילה לניגון".<ref></ref>

==ביצועים==
*חוה אלברשטיין בלחן של נחום היימן.
*נעמי שמר בלחן שלה; גם חנן יובל ואילנה רובינא ביצעו את השיר בלחנה.
*יוסי בנאי בלחן של יונתן בר גיורא. 
**בשנת 1999 הקליט יוסי בנאי גרסה חדשה מוקראת בקולו לשיר, עטופה בלחן חדש של יונתן בר גיורא, שיצאה באלבום "פגישה לאין קץ - יוסי בנאי מגיש נתן אלתרמן". 
*לשיר בלחן של נפתלי אלטר היו מספר מבצעים: נירה גל; הזמר-יוצר ברי סחרוף בביצוע שהתפרסם באלבום "עבודה עברית", ובאלבומו "נגיעות" שנחשב הביצוע המוכר והנשמע ביותר של השיר.
*הזמרת שילה פרבר. 
*שולי רנד בפרסומת טלוויזיונית של תאגיד שטראוס, שיצאה במהלך מלחמת חרבות ברזל (ראו מלחמת חרבות ברזל במוזיקה) של מדינת ישראל.

== עיבודים נוספים ==
בשנת 2021 העלה תיאטרון הבימה שבתל אביב, מחזה-זמר הקרוי על-שם השיר על אודותיו של הסופר והמשורר העברי, נתן אלתרמן. השחקנים במחזמר הם יגאל שדה, רוני דלומי, שלומית אהרון, מירי מסיקה, טל מוסרי, ריקי גל, מאיה מעוז ואחרים.<ref name=":0" />

== לקריאה נוספת ==
* דן מירון, נקודת המוצא, ארבע פנים בספרות העברית בת ימינו, הוצאת שוקן 1962 עמ' 37–83
* אריאל הירשפלד, כל כולה בסודנו תבוא: משקל, צורה ומשמעות בשירת אלתרמן בתוך: חנן חבר (עורך), רגע של הולדת: מחקרים בספרות העברית והיידיש לכבוד דן מירון עמ' 905–920

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.alterman.org.il/מדיה/סרטיםביוטיוב/TabId/64/emodule/777/egallery/19/Default.aspx ביצועי השיר "עוד חוזר הניגון"], המוצגים [http://www.alterman.org.il/ באתר נתן אלתרמן]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1938
קטגוריה:שירי יוסי בנאי
קטגוריה:שירי ברי סחרוף
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן אלתרמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נחום היימן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נעמי שמר