בריאות מינית ורבייה

בריאות מינית ורבייה (באנגלית: Sexual and reproductive health או SRH)<ref></ref> הוא תחום מחקר, טיפול ואקטיביזם חברתי, הממוקד בבריאות מערכת הרבייה של הפרט ורווחתו המינית בכל שלבי החיים.<ref></ref><ref></ref>

ניתן להגדיר את המונח רווחה מינית בצורה רחבה יותר לפי האופן בו ארגון הבריאות העולמי מגדיר בריאות - כ"מצב של רווחה גופנית, נפשית וחברתית מלאה, ולא רק היעדר של מחלה או חולשה"<ref></ref> - ועל כן רווחה מינית כוללת את יכולתו של האדם לקיים יחסי מין אחראיים, מספקים ובטוחים והחופש של הפרט להחליט אם, מתי ובאיזו תדירות לעשות זאת. לפי ההגדרה של סוכנויות האו"ם בריאות מינית ופוריות ככוללות רווחה גופנית ונפשית בנוסף למיניות עצמה.<ref></ref> פרשנות נוספת כוללת גישה לחינוך מיני, גישה לשיטות בטוחות, יעילות, סבירות ומקובלות למניעת הריון, וכמו גם גישה לשירותי בריאות מתאימים, שכן היכולת של נשים לעבור בבטחה את שלבי ההריון והלידה מגדילה את הסיכוי ללדת תינוקות בריאים.

אוכלוסיות שונות ברחבי העולם חשופות לרמות שונות של שירותי בריאות הרבייה, החל באוכלוסיות שכלל אינן נגישות אליהן, וכלה בכאלה המקבלות אותם ברמה הגבוהה ביותר הקיימת. אי השוויון בתחום זה נוטה להשנות גם בהתאם למעמד חברתי, רמת ההשכלה, הגיל, המוצא האתני, האמונה הדתית, והמשאבים הזמינים בסביבה של כל אדם. לעיתים קרובות לאנשים עם הכנסה נמוכה אין גישה לשירותי בריאות מתאימים או ידע כיצד לשמור על בריאות הרבייה.<ref></ref>

נשים חשופות לאי שוויון בנגישות לשירותי בריאות למיניות ורבייה יותר מגברים .<ref></ref><ref></ref>

== חשיבות בריאות מינית ורבייה תקינה ==
ב-2008, העריך ארגון הבריאות העולמי כי "20% מבעיות הבריאות אצל נשים ו-14% אצל גברים קשורות לבריאות מינית ורבייה".<ref></ref> לפי קרן האוכלוסין של האומות המאוחדות (UNFPA), חוסר בנגישות לשירותים, במידע ובאמצעים הנוגעים לבריאות מינית ופריון שוללים מנשים זכות לעשות "בחירות מכריעות לגבי גופן ועתידן" ומשפיעות על רווחת המשפחה. נשים יולדות ובדרך כלל אחראיות על גידול ילדים, כך שבריאותן אינה ניתנת להפרדה משוויון מגדרי. חוסר נגישות לזכויות כאלה גם מחמירה את העוני.<ref></ref>

== בריאות מינית של מתבגרים ==
גיל ההתבגרות מוגדר מ-10 עד 19, התקופה שבין הילדות לבגרות. זוהי תקופה של שינויים פיזיים ופסיכולוגיים. במחצית הראשונה של המאה ה-21 כוללת אוכלוסיית העולם כ-1.3 מיליארד מתבגרים והם המהווים 16% אחוז מאוכלוסיית העולם.<ref></ref>

בשנת 2002, בחן ארגון הבריאות העולמי מגמות של פעילות מינית בקרב תלמידים בני חמש עשרה משלושים וחמש מדינות. המחקר הראה כי בעוד שאחוז הבנים שקיימו יחסי מין היה לרוב גבוה מזה של בנות, נערות המגיעות לגיל 15 פעילות כמו נערים. הגיל בו רוב הנערים קיימו יחסי מין לראשונה צעיר מזה של נערות. הגיל החציוני של יחסי מין ראשונים ברוב המדינות היה בין 16 ל-19 עבור נערים, ו-17 עד 19 לנערות.<ref></ref> הגיל הצעיר בו נערות החלו לקיים יחסי מין קשור לנישואים מוקדמים מאפשרים את הפעילות המינית, ואונס.<ref name=":0"></ref>

הימנעות או התנזרות מיחסי מין אצל בני נוער מקבלת משמעות שונה בתרבויות שונות. בחלק מהמדינות המפותחות, ההתנזרות מאופיינת בנדרי צניעות שמטרתם למנוע יחסי מין לפני נישואין, בעוד שבחלק מהמדינות המתפתחות נאכפת ההתנזרות באמצעות השחתת איבר המין הנשי ושיטות מסורתיות אחרות, הפוגעות בהתפתחות המינית של מתבגרים.<ref name=":0" />

קיום יחסי מין מוקדמים מגבירים את הסיכון למחלות מין, כולל HIV, ועלול לגרום להריון לא מתוכנן ולידה מוקדמת. בחלקים מהעולם יש למתבגרים גישה מוגבלת, ובמקומות מסוים אין גישה בכלל לחינוך לבריאות מינית ורבייה ולאמצעי מניעה, כך שמתבגרות מועדות להריון מוקדם ולא מכוון.<ref></ref>

הריון בגיל ההתבגרות, במיוחד במדינות מתפתחות, טומן בחובו סיכונים בריאותיים מוגברים, ותורם לשימור מעגל העוני.<ref></ref> ב-2019, עמד שיעור ההריונות אצל נערות על 42.5 הריונות על כל אלף נערות. בין ראשית שנות התשעים של המאה ה-20 לתחילת המאה ה-21 התרחשה ירידה במספר הלידות. השינוי הגדול ביותר התרחש בדרום ומזרח אסיה, מ-95.3 ל-26.2 לידות לאלף נערות. הודו, הובילה את מגמת הירידה בשיעור הילודה של המתבגרות מ-94.0 ל-13.2 לידות לכל 1,000 נערות. שיעורי הילודה של מתבגרות באפריקה שמדרום לסהרה ובאמריקה הלטינית ובאיים הקריביים נותרו הגבוהים ביותר בעולם, עם 104 ו-63 לידות לכל 1,000 נערות מתבגרות, בהתאמה.<ref></ref> בישראל עומד שיעור הילודה של מתבגרות על 8 לידות ל-1,000 נערות.<ref></ref>

== בריאות האם ==

בריאות האם מתייחסת לבריאות האישה במהלך ההיריון, הלידה והתקופה שלאחר הלידה. השאיפה היא שלאורך שלושת השלבים, האם והתינוק יחוו חוויה חיובית ובריאותם ורווחתם תישמר. יתרה מכך, השאיפה היא לצמצם מקרי מוות וחולי בקרב האימהות.

ביעד שלוש (הבטחת חיים בריאים ורווחה בכל גיל) מהיעדים לפיתוח בר קיימא מופיעה המטרה לשפר את בריאות האם על ידי יעד צמצום ל-70 מקרי מוות לכל 100,000 לידות עד 2030 ברחבי העולם ובמדינות מתפתחות שמקרי המוות לא יעלו על 140 מקרי מוות לכל 100,000 לידות.<ref name=":1" />בשנת 2020, כמעט 95% מכלל מקרי המוות של האם התרחשו במדינות בעלות הכנסה בינונית נמוכה ונמוכה. בין שנת 2000 ל-2020 מספר מקרי המוות של אמהות צנח ב-34%.<ref name=":2"></ref> סטטיסטית, סיכוייה של אישה לעבור את ההריון והלידה בשלום קשור קשר הדוק למעמדה החברתי-כלכלי, לגישה לשירותי בריאות, למקום מגוריה ולנורמות תרבותיות.<ref name=":1"></ref>

הסיבות המרכזיות למוות נשים במהלך הלידה הם מדימום חמור וזיהומים, לחץ דם גבוה במהלך ההריון, סיבוכי לידה או הפלה לא בטוחה. סיבות נוספות כמו סיבוכים הקשורים למחלות כמו מלריה ואיידס במהלך ההריון אופייניות לאזורים מסוימים.<ref name=":2" /> נערות בגלאי 15 עד 19, בעיקר ממדינות מתפתחות, נמצאות בסיכון גבוהה לסיבוכים ולתמותה אפשרית מבלך ההריון והלידה וכך גם התינוקות.<ref></ref>

== בריאות להט"ב ==
להט"ב נמצאים בסיכון בריאותי גבוה יותר עקב אי שוויון, סטיגמטיזציה ואפליה. כקבוצה הם סובלים מפשעי שנאה, מחלות מין, HIV, מחשבות אובדניות, מתח, חולי מעישון, אלכוהוליזם ועוד. בנוסף, ישנם חסמים בנגישות לשירותי בריאות וקבלת שירותים, בגלל עמדות שליליות ודעות קדומות של אנשי מקצוע<ref name=":4"></ref> מחסור באנשי מקצוע בשדה הרפואה עם הכשרה ייעודית לטיפול רגיש ללהט"ב בנושאים הנוגעים לבריאות מינית ורבייה גורמים לקבלת טיפול פחות אפקטיבי ואף מדיר מטופלים מהמרפאות.<ref name=":3"></ref>

כל אחת מתת הקבוצות להט"ב סובלות מחסמים שונים בקבלת שירותי בריאות. נשים לסביות וביסקסואליות עשויות לעבור פחות בדיקות סקר למניעת סרטן המעי הגס, השד וצוואר הרחם מאשר נשים הטרוסקסואליות, בין היתר בשל החשש שלא יקבלו טיפול רפואי מכבד.<ref name=":3" />

שיעור מחלות המין ו-HIV גבוהים אצל גברים הומוסקסואלים נכון למחקרים שנעשו עד שנת 2014 והם המאובחנים עם HIV או איידס ועל כן נמצאים ברמת סיכון גבוהה יותר לצהבת B ו-C.<ref name=":4" />

אנשים טרנסג'נדרים ואנשים על הקשת המגדרית חווים לעיתים קרובות מחסומים בגישה לשירותי בריאות בכלל ושרותי בריאות מינית בפרט. הנגישות לאמצעי מניעה, הפלות, טיפול טרום-הריון וטיפול לאחר לידה נתקלים בחשדנות ודיעות קדומות. טיפולים הורמונליים והתערבויות כירורגיות שמטרתן לאשר את הזהות המגדרית אצל מטופלים טרנסג'נדרים ואנשים על הקשת המגדרית, עשויים להשפיע על יכולת הרבייה העתידית שלהם.<ref></ref>

== מניעת היריון ==

== ראו גם ==
* היבטים מוסריים של הפלות מלאכותיות
* הריון בגיל ההתבגרות

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.cdc.gov/reproductivehealth/index.html חטיבת ה-CDC לבריאות רבייה]
* [http://www.emro.who.int/entity/rhrn/ בריאות הרבייה ומחקר בארגון הבריאות העולמי]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בריאות מינית