OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ניסים חזקיהו

ניסים חזקיהו ("נוסקו") (נולד ב-1961) הוא מאייר וקריקטוריסט ישראלי.

חזקיהו נולד בתל אביב-יפו בשנת 1961 וגדל בעיר חולון. פרסם בנעוריו, בין השנים 1979-1975, קריקטורות בעיתון "מעריב לנוער". שימש כעורך גרפי של כתב העת "אותיות" ושל מגזין הרכב אוטו. בשנות ה-2000 יזם את "אנימקס" - פסטיבל הקומיקס, אנימציה וקריקטורה בסינמטק תל אביב והוא משמש כמנהלו האמנותי. 

במהלך השנים פרסם קריקטורות בעיתונים כגון "מעריב", "העולם הזה", "The Jerusalem Post", "ידיעות אחרונות". בשנת 1992 הקים ושימש כ-11 שנה כיו"ר של איגוד הקריקטוריסטים בישראל. 

בין עבודותיו כמאייר הספרים "השליפות של המדינה: המשפטים המדהימים, פליטות-הפה המביכות והציטוטים הלוהטים של המפורסמים שלנו" (2002) מאת ירמי עמיר, "מעבר להרי החדשות" (2005) מאת אורי אורבך ו-"האם-אמא של הצבא" (2007) מאת דפנה שלם.
ב-2016 הוציא נוסקו מגזין סאטירי בשם פרה דוקס.

ב-2017 הציג נוסקו במוזיאון הישראלי לקריקטורה וקומיקס בחולון, תערוכת קריקטורות ממיטב יצירותיו, תחת הכותרת "רץ לספר לחבר'ה".

==גלריה==
<gallery>
File:Nissim Hizkiyahu 02.jpg|קריקטורה לזכר אייבי נתן, 2008
File:Nissim Hizkiyahu 03.jpg|פידל קסטרו, 2008
File:Nissim Hizkiyahu 04.jpg|ציפי לבני, 2008
File:Nissim Hizkiyahu 06.jpg|אהוד אולמרט ושולה זקן בין בניני פרויקט הולילנד, 2014
File:Nissim Hizkiyahu 09.jpg|סלפיש, 2013
File:Nissim Hizkiyahu 08.jpg|ישראליקו, מגדיר תופעות באתוס המקומי, 2014 בקירוב

</gallery>

==השכלה==
*1989 בוגר, בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

קטגוריה:קריקטוריסטים ישראלים
קטגוריה:מאיירים ישראלים
קטגוריה:סגל במחנה
קטגוריה:בוגרי תיכון קוגל
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב 
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1961
Encyclopedia Metallum

ארכיון המטאל Encyclopedia Metallum הוא אתר אינטרנט, אנציקלופדיה ומאגר נתונים מבוסס תוכן גולשים בנושא מוזיקת מטאל. החלק העיקרי של האתר הוא רשימה של למעלה מ-140,000 להקות מטאל מכל העולם. האתר נחשב לאחד ממאגרי המידע המובילים בנושא מטאל ומשמש כמקור מידע נפוץ בתחום זה, כולל בוויקיפדיה באנגלית.

האתר הוקם ב-17 ביולי 2002 על ידי שני קנדים. הוא מבוסס על תוכן גולשים המעדכנים ומוסיפים להקות ודיסקוגרפיה. כדי למנוע ספאם והשחתות קיים מנגנון בקרה על האתר והתרומה מוגבלת למשתמשים רשומים בלבד. האתר כולל רשימת להקות ממוינת לפי מפתחות שונים כמו ז'אנר, ארץ מוצא ועוד. כרטיס המידע על כל להקה כולל שם, ארץ מוצא, סוגה, דיסקוגרפיה, רשימת חברים, קישורים לאתרי הלהקות ועוד. באתר רשומות למעלה מ-140,000 להקות מטאל מרחבי העולם. בנוסף מפורסמות באתר ביקורות על אלבומי מטאל שונים. לאתר עמוד פייסבוק ולו כ-100,000 עוקבים. 

נכון לדצמבר 2020, האתר מדורג 12,532 בדירוג האתרים העולמי אלקסה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:אנציקלופדיות אינטרנט
קטגוריה:אתרים מבוססי תוכן משתמש
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2002
מאסרו של ישו

מאסטה מהמאה ה-14]]
המאסר בציורו של [[ג'וטו די בונדונה]]
[[מאסרו של ישו (קאראווג'ו)]]
מאסרו של ישו הוא אירוע מכריע בחיי ישו, המתואר בכתבי הבשורות. האירוע מוביל לצליבת ישו ולכן הוא נחשב לתחילת הפסיון של ישו. על פי המתואר בברית החדשה, לאחר הסעודה האחרונה יצא ישו להתפלל בגן המכונה "גת שמנים", ושם הסגיר אותו יהודה איש קריות לידי שליחי הכהנים והחיילים הרומאים. על פי אות מוסכם מראש, נישק אותו יהודה איש קריות וכך ידעו החיילים את מי לאסור. המאסר הוא אחד מחמשת האירועים המפורטים ביותר בכתבי הבשורות, יחד עם משפטו של ישו, הצליבה, הקבורה, והתחייה.

על פי המסורת הנוצרית, המאסר התרחש במערת הבגידה.

==המאסר בבשורות==
על פי ארבע הבשורות, לאחר הסעודה האחרונה פנה ישו להתפלל בגת שמנים עם שלושה מתלמידיו. לאחר הייסורים בגן, אמר ישו לתלמידיו שהנה עומדים למסור אותו בידי החוטאים. מיד התקיימו דבריו ויהודה איש קריות הגיע בראש המון רב לתפוס אותו. על פי מתי ומרקוס ניגש אליו יהודה ובאמרו "רבי רבי" נשק לו על מנת לסמן שהוא ישו. על פי מתי, ישו גם ענה לו "רעי, על מה באת?" ואז אחז בו ההמון. על פי לוקאס הוא קרב אליו לנשקו, אולם ישו עצר אותו ואמר לו "הֲבִנְשִׁיקָה אַתָּה מוֹסֵר אֶת־בֶּן־הָאָדָם?". בבשורה על-פי יוחנן לא מוזכר עניין הנשיקה, אולם מתואר דו-שיח קצר בין ישו לבין ההמון, שבו הוא שואל אותם שוב ושוב את מי הם מחפשים, והם נרתעים ממנו. כמו כן, יוחנן הוא היחיד המזכיר במפורש שבראש האוסרים עמדו חיילים רומאים: "אָז תָּפְשׂוֹּ הַגְּדוּד וְשַׂר הָאֶלֶף וּמְשָׁרֲתֵי הַיְּהוּדִים אֶת־יֵשׁוּעַ וַיַּאַסְרֻהוּ". בבשורות האחרות מוזכרים רק יהודים: ראשי הכהנים, שרי המקדש, הזקנים ופרושים.

לאחר מכן פנה ישו אל העם ושאלם מדוע באו אליו במקלות ובחרבות משל היה שודד, הלוא הוא ישב במקדש מדי יום והם יכלו לתפסו שם. אז לקחו אותו משם אל המשפט בבית קיפא הכהן הגדול, או, על פי יוחנן, לבית חותנו חנן ומשם לבית קיפא. שם נחקר בפני ראשי הכהנים, הזקנים והסופרים, ומשם נשלח למשפט בפני פונטיוס פילאטוס.

==קיצוץ אוזנו של עבד הכהן הגדול==
בארבע הבשורות מסופר שאחד מתלמידיו (על פי יוחנן זהו פטרוס) שלף את חרבו וקיצץ את אוזנו של עבד הכהן הגדול, ושמו מלכוס (מלכות', Malchus) (על פי דברי יוחנן). ישו גער בו, וציווה עליו להניח את חרבו ולאפשר לו להיאסר בתואנה כי "כל אוחזי חרב, בחרב יאבדו" (אולי על בסיס הברכה לעשו–) וכי עליו לסבול את מלוא ייסוריו. על פי לוקס, הוא ריפא את אוזנו של העבד, וזה היה הנס האחרון שביצע ישו בחייו הארציים.

== הנמלט העירום ==
בבשורה על פי מרקוס מופיעים הפסוקים<ref></ref>:<blockquote>51 וְנַעַר אֶחָד הָלַךְ אַחֲרָיו מְעֻטָּף בְּסָדִין לְכַסּוֹת אֶת־עֶרְוָתוֹ וַיֹּאחֲזֻהוּ הַנְּעָרִים׃

52 וַיַּעֲזֹב אֶת־הַסָּדִין בְּיָדָם וַיָּנָס מִפְּנֵיהֶם עָרֹם׃</blockquote>חוקרים רבים נחלקו בשאלה מי הוא אותו הנער ומדוע מופיע הקטע בבשורה כלל<ref name=":0"></ref>. כמה הצעות שונות הועלו בדבר זהות הנער הבורח, ביניהן: מרקוס עצמו (שסיפר על החוויה האישית שעבר), ישו, יוחנן בן זבדי, יעקב אחי ישו, לזרוס ודמויות נוספות<ref name=":0" />.

==אמנות==
ככל האירועים הבולטים בחיי ישו, המאסר תואר בצורה נרחבת בציורים, בפסלים ובויטראז'ים. בין האמנים הבולטים שעסקו בנושא ניתן למנות את דירק בוטס, פרה אנג'ליקו, אלברכט אלטדורפר, הירונימוס בוש וקאראווג'ו. בכנסיית כל העמים שבגת שמנים, המקום שבו לפי המסורת אירע האירוע, קבועים שני פסיפסים המתארים את נשיקת יהודה איש קריות משמאל למזבח, ואת מעמד המאסר מימין לו.

== לקריאה נוספת ==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישו
ג'ושוע רוזנברג

ג'ושוע רופוס רוזנברג (באנגלית: Joshua Rufus Rozenberg, נולד ב-30 במאי 1950) הוא סופר, בעל טור, עיתונאי, עורך דין ופרשן רדיו וטלוויזיה יהודי בריטי. בעלה של הסופרת, העיתונאית ובעלת הטור מלאני פיליפס. ב-2012 בחר בו "הטיימס" הלונדוני, כאחד ממאה עורכי הדין המשפיעים ביותר בבריטניה, העיתונאי היחיד שנכנס לרשימה זו.

== קורות חיים ==
נולד בלונדון ב-1950, למשפחה יהודית. למד וסיים בבית ספר תיכון יוקרתי, "לאטימר" , ברובע האמרסמית', שבמערב מרכז העיר ולאחר מכן סיים תואר ראשון ותואר במשפטים, באוניברסיטת אוקספורד. במרץ 1974, בן 24, נישא למלאני פיליפס, שהייתה חברתו במשך שנים. לזוג יש שני ילדים.

ב-1976 קיבל רישיון עריכת דין (סוליסיטור).

במשך עשרים וחמש שנים עבד ב-BBC, החל מ-1975 ועד 2000. בתקופה זו הפיק במשך מספר שנים, במסגרת ערוץ 4 של רדיו BBC הבריטי, תוכנית פוליטית - משפטית בשם "השבוע בווסטמינסטר" (The Week in Westminster) והחל מ-1984 הפיק והגיש תוכנית בשם Law in Action. במשך כחמש עשרה השנים האחרונות לעבודתו ב-BBC (בשנים 1985–2000) הוא שימש כתב משפטי, הן ברדיו והן בטלוויזיה של ה-BBC. מ-2000 עד ינואר 2009 היה העורך המשפטי של הדיילי טלגרף ובנוסף לכך גם בעל טור קבוע ב-Evening Standard. מאז 2010 הוא בעל טור שבועי קבוע בהגרדיאן וכן בעל טור דו שבועי קבוע ב-The Law Society Gazette וב-Standpoint Magazine. החל מ-2010 חזר לשדר ולהגיש ב-BBC את תוכניתו הוותיקה Law in Action.

== פרסים ותוארי כבוד ==
ב-1999 קיבל מאוניברסיטת הרטפורדשייר תואר דוקטור למשפטים לשם כבוד וב-2012 תואר דומה גם מאוניברסיטת טרנט בנוטינגהאם. קיבל מלשכת עורכי הדין הבריטית (Bar council), את פרס הכתיבה המשפטית, ארבע פעמים.

== ספריו ==
<div class="mw-content-ltr">
*
*
*
*
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://journalisted.com/joshua-rozenberg רשימת מאמריו האחרונים עד כה, של ג'ושוע רוזנברג], באתר Journalisted

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרים יהודים בריטים
קטגוריה:בעלי טור יהודים בריטים
קטגוריה:עיתונאים יהודים בריטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוקספורד
קטגוריה:שדרני רדיו וטלוויזיה בריטים
קטגוריה:שדרני רדיו וטלוויזיה יהודים
קטגוריה:מפיקים יהודים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1950
פרס עיפרון הזהב

פרס עיפרון הזהב הוא פרס על מפעל חיים המוענק ליוצרים בתחום הקריקטורה. הפרס המוענק עלי ידי המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס בחולון החל משנת 2007, והוא מלווה בתצוגה מעבודותיו של הזוכה במוזיאון.
זוכי הפרס:
*2007 - שמואל כץ
*2008 - פרץ ויינריך
*2009 - יעקב שילה
*2010 - דידי מנוסי, צילה מנוסי
*2011 - יעקב קירשן
*2012 - אדר אדריאן
*2013 - דן פתיר
*2015 - ג'קי (יהושע ג'קסון)
*2016 - מירה פרידמן
*2017 - ארנון אבני
*2019 - דני קרמן
*2021 - מושיק לין
==גלריה==
<gallery>
Peretz Weinreich.jpg|פרץ ויינריך
Eparon Hazahav 01.JPG|דידי מנוסי, צילה מנוסי
Eparon Hazahav 02.jpg|יעקב קירשן
Eparon Hazahav 03.JPG|שמואל כץ
Eparon Hazahav 05.JPG|יעקב שילה
2014 Friedel Stern Humorist Cartoon Contest 03.JPG|דן פתיר
</gallery>

==קישורים חיצוניים==
* 

*
קטגוריה:פרסים ישראליים לאמנות
קטגוריה:פרסים ישראליים לעיתונאות
מצר סונדה

מפת מצר סונדה מ-[[1729]]
מצר סונדה (באינדונזית: Selat Sunda) הוא מצר ים בין האיים האינדונזיים ג'אווה וסומטרה. המצר מקשר בין ים ג'אווה (באוקיינוס השקט) מצפון-מזרח לבין האוקיינוס ההודי מדרום-מערב.

== גאוגרפיה ==
רוחבו של המצר בנקודה הצרה ביותר הוא כ-30 ק"מ (בין אזור העיר צ'ילגון בחופה הצפון-מערבי של פרובינציית בנטן שבמערב ג'אווה לבין כף טואה שבסומטרה), ואילו בדרום-מערב המצר מתרחב ונפתח לכדי רוחב של כ-100 ק"מ.

במצר שוכנים איים געשיים רבים, בהם קרקטאו, שבשנת 1883 אירעה בו התפרצות געשית אדירה (התפרצות פליניאנית) שגרמה לגלי צונאמי ענקיים ולמותם של כ-36,000 אנשים בג'אווה ובסומטרה. מימיו של המצר רדודים בחלקו המזרחי, ואילו בין קרקטאו לאי סבסי הם מגיעים לעומק של 18 מטרים בלבד, מה שיוצר קשיי מעבר לאוניות גדולות (למשל מכליות, שחלקן נאלצות להשתמש במקומו במצר מלאקה או אף לעבור לנתיבים חלופיים כגון מצר לומבוק, מצר מקאסאר העמוקים ואחרים). מזרחית לקרקטאו עומקו הוא פחות מ-100 מטר. לעומת זאת, בחלקו המערבי מגיעים מימי המצר לעומק רב ובפתחו הוא מגיע לעומק של 1,500 מטרים.

המצר נחשב לנתיב שיט חשוב לאורך מאות בשנים, ובייחוד בתקופה שבה חברת הודו המזרחית ההולנדית השתמשה בו כשער כניסה לאיי התבלינים.

ב-1 במרץ 1942 נערך במיצר קרב בין כוחות בעלות הברית לכוחות היפנים, הקרב קיבל את שמו על שם המצר .

== ראו גם ==
* גשר מצר סונדה 

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

==הערות שוליים==

סונדה
סונדה
סונדה
עבראש ירוק

Bucephala clangula
עַבְרֹאשׁ ירוק (שם מדעי: Bucephala clangula) הוא מין של ברווז בגודל בינוני מהסוג עבראש, ומתת-משפחת ברווזי הים. העבראש מאופיין בדו-צורתיות זוויגית, וקיבל את שמו בגלל ראשו הירוק של הזכר, שהוא חלק מה"תלבושת" של הזכר בעונת החיזור. לעומת הזכרים הצבעוניים, ראשן של הנקבות חום.
== מאפיינים ==
אורכו של הזכר כ-45-52 ס"מ, ומשקלו בין 888 ל-1400 גרם. הנקבה, לעומתו, קטנה הרבה יותר: אורכה 40-50 ס"מ, ומשקלה 500-1182 גרם.

העבראשים הירוקים מתרבים באזורי הטייגה. הם נמצאים בעיקר ביערות ואגמים צפוניים בקנדה, ארצות הברית, סקנדינביה ורוסיה. הם נודדים, בעיקר בחורף, אל מקורות מים, בין השאר חופים.
העבראש הירוק מקנן בחורים של עצים גדולים, אך למד להשתמש גם בתיבות קינון, מה שמקל על שיקום האוכלוסייה המעטה שלו בסקוטלנד. בהודו הוא רשום כעוף מזדמן.
בישראל מזדמן נדיר ביותר בחורף.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי קארולוס ליניאוס
קטגוריה:ברווזי ים
קטגוריה:ארץ ישראל: אווזאים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1758
עקרון הממוצעות

עקרון הממוצעות (אנגלית: Mediocrity principle, נקרא גם עקרון הבינוניות) הוא רעיון פילוסופי לפיו . משמעות הרעיון היא שמצבים נוצרים בעקבות שרשרת אקראית של הסתברויות וצירופי מקרים, ומצב נתון הוא כזה כי סביר יותר שיהיה כזה. על פי עיקרון זה, כאשר תצפית מוצאת מצב או אירוע מסוים, סביר יותר להניח שהאירוע בו המצב שנצפה מייצג את הרגיל והכלל, מאשר אירוע או מצב מיוחד או חד-פעמי.

לפי עיקרון זה, סביר יותר להניח שהמצב אותו אנו רואים בכדור הארץ, כלומר התפתחות חיים, ובפרט חיים תבוניים, הוא דבר נפוץ ביקום, מאשר ההנחה שכדור הארץ הוא המקום היחיד ביקום בו יש חיים, או שהאדם הוא היצור התבוני היחיד בכל היקום.. הנחה כזו מנוגדת לתפיסות רוחניות או דתיות מסוימות לפיהן האנושות היא במעמד מיוחד או מועדף. הרעיון שואב השראה מהעיקרון הקופרניקני על שם ניקולאוס קופרניקוס שהדיח את האדם וכדור הארץ ממרכז תמונת העולם: כדור הארץ והאדם הם חלק מן היקום ולא מרכזו, ומעמדם ביקום אינו חשוב במיוחד. כאשר מחילים את עקרון הממוצעות על תחום החיים מחוץ לכדור הארץ, המסקנה הנובעת מן הדבר היא שכדור הארץ והחיים על פניו אינם מיוחדים, לכן סביר ביותר שחיים יוכלו להתקיים מחוצה לו.

כמו כן, בהתבסס על עקרון הממוצעות, האסטרונומים הניחו שניתן למצוא חורים שחורים סופר-מסיביים בגלקסיות אחרות, מכיוון שישנם ראיות רבות מצביעות על קיומו של חור שחור סופר-מאסיבי במרכז גלקסיית שביל החלב<ref></ref>. 

== ביקורת ==
ביקורת על העיקרון מופנית בעיקר כלפי ההגדרה שלו והכישלון בישומו. אחת מהטענות מדגישה את הבעייתיות בהגדרת העיקרון - העיקרון מוביל להנחה שבחירה אקראית מסוימת שייכת לקבוצה מסוימת רק משום שזוהי הקבוצה הגדולה ביותר. בהשלכה לתחום החיים מחוץ לכדור הארץ, תומכי העיקרון מסיקים שהיקום מכיל ציויליזציות תבוניות רבות מכיוון שבכדור הארץ יש ציויליזציה תבונית, וכדור הארץ אינו בעל מעמד מיוחד ביקום.

העיקרון היווה השראה ליצירת נוסחת דרייק, נוסחה שפיתח האסטרונום פרנק דרייק כדי לחשב את מספר הציויליזציות התבוניות שמנסות ליצור קשר עם כדור הארץ. נוסחה זו והעקרונות המנחים שלה הותקפו בספר "כדור הארץ הנדיר", בטענה שהיא מתעלמת מתכונות רבות של כדור הארץ. על פי הספר, התפתחות כדור הארץ והחיים בו הם צירוף מקרים נדיר ולא סביר, ומכאן שהחיים מחוץ לכדור הארץ נדירים.

שאלה נוספת בנושא נקראת פרדוקס פרמי, על שם ההוגה שלה אנריקו פרמי, והיא "אם אכן ישנם חיים תבוניים ביקום, היכן הם?". על פי עקרון הממוצעות, כדור הארץ הוא כוכב לכת ממוצע הסובב סביב כוכב ממוצע, ולכן קיום חיים תבוניים הוא עניין ממוצע. אם כן, נשאלת השאלה מדוע חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ לא ניסו ליצור קשר עם האדם.

== ראו גם ==
* חיים מחוץ לכדור הארץ
* העיקרון הקופרניקני
* נוסחת דרייק

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:פילוסופיה
קטגוריה:אסטרוביולוגיה
רוקהאמפטון

רוקהאמפטון (באנגלית: Rockhampton) היא עיר במדינת קווינסלנד שבאוסטרליה. העיר שוכנת על נהר פיצרוי (Fitzroy) במרחק של 45 ק"מ משפך הנהר ובמרחק של 600 ק"מ מצפון לבירת המדינה בריזביין. אוכלוסיית העיר מנתה 61,724 תושבים במפקד 2011. העיר מהווה מרכז ממשלתי, קהילתי, עסקי ומנהלי של מרכז קווינסלנד.

רוקהאמפטון זוכה ליותר מ-300 ימי שמש בשנה, מה שמאפשר בה פעילות תיירותית רצופה שכוללת אטרקציות תיירותיות כמו פארקים על גדות נהר פיצרוי, יערות, רצועת חוף ומולה איים שכנים.

==היסטוריה==
מחוז קפריקורן (Capricorn) בו שוכנת רוקהאמפטון היה סביבת מגוריהם של שבטים אבוריג'ינים. ההיסטוריה של ההתיישבות האירופאית באזור החלה ב-1853 כאשר ביקרו במקום האחים ארצ'ר (Archer) שחיפשו שטחי מרעה. בחיפושיהם הם הסתמכו על חוקרים קודמים שהגיעו לאזור באמצע שנות הארבעים של המאה ה-19 והבחינו כי האזור מתאים למרעה.

בינואר 1854 הכריזה ממשלת ניו סאות' ויילס על הקמתם של שני מחוזות שהיום מהווים את שטחו של מחוז פיצרוי והיישוב הוקם ב-1854. נהר פיצרוי היווה נתיב מים נוח למתיישבים שבאו אחריהם והיישוב התפתח על גדות הנהר במורד הזרם. במעלה הזרם לא ניתן היה להמשיך ולהפליג עקב מחסום של סלעים שמנע זאת. הסלעים הללו נתנו לעיר את שמה.

אדמות המרעה שהיו בשפע וכמויות המים מהנהר ומיובליו תרמו להתפתחותו של היישוב בקצב מהיר. ב-1858 הוכרזה רוקהאמפטון כעיירה באופן רשמי. ב-1859 כאשר התגלה זהב בקנונה (Canoona), במרחק של 50 ק"מ מצפון מזרח לרוקהאמפטון, הפכה העיירה לנקודת היציאה הקרובה ביותר לשדות הזהב שניתן להגיע אליה באמצעות נתיבי המים. גילוי הזהב בקנונה התגלה כאכזבה והמוני מחפשי הזהב חזרו למקומות מהם באו, אך חלק מהם התיישבו ברוקהאמפטון ותרמו להגדלת אוכלוסייתה.

ב-1861 החל לצאת לאור בעיירה עיתון, והחלו לפעול בה בנקים, בית משפט ובית ספר. בשנות השישים של המאה ה-19 הגיעו לרוקהאמפטון סחורות ומהגרים ישירות בהפלגה. בשנים הבאות התפתחה העיירה כנמל ראשי לאזורים הפנימיים של קווינסלנד. ענף הייצוא העיקרי אז היה צמר.

בשנות השמונים והתשעים הוקמו נמלים על חוף הים בסמוך לשפר הנהר פיצרוי ונסללו אליהם מסילות ברזל. גילוים של מרבצי זהב במאונט מורגן (Mount Morgan) שמדרום מערב לרוקהאמפטון בשנות השמונים, הגדיל את חשיבותה של העיירה כנמל. אך לאחר התפתחותה של מאונט מורגן ירדה חשיבותה של רוקהאמפטון והיא חוותה אף שפל כלכלי במהלך שנות התשעים.

ב-1902 הוכרזה רוקהאמפטון כעיר ושנה לאחר מכן הושלם קו הרכבת בינה לבין בריזביין, אך רק ב-1921 היא חוברה במסילת ברזל לעיר מאקאי. עוד קודם לכן ב-1892 הושלמה סלילתה של מסילה שיצא בכיוון מערב והגיע עד ללונגריץ' (Longreach). צעד זה חיזק עוד יותר את מעמדה של רוקהאמפטון כנמל ראשי למרכז קווינסלנד. רשת חשמליות החלה לפעול ברוקהאמפטון ב-1909 והיא הייתה לעיר הראשונה שחוברה לרשת כזאת בעיר שדה בקווינסלנד.

במלחמת העולם השנייה הוקם בסיס של צבא ארצות הברית מחוץ לעיר. בבסיס שירתו כ-70,000 חיילים שיצאו ממנו לפעולות באוקיינוס השקט ובגינאה החדשה. בשנת 1971 הוקם סכר על נהר פיצרוי כדי להבטיח את אספקת המים לעיר.

==ערים תאומות==
* 

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.rockhamptonregion.qld.gov.au/Home אתר המועצה האזורית של רוקהאמפטון]
* [http://www.queenslandplaces.com.au/rockhampton על רוקהאמפטון באתר אוניברסיטת קווינסלנד]
* [http://www.ajthompson.com.au/capricorn-coast/history-of-the-capricorn-coast.htm#.UxNCfaBWHcs היסטוריה וגאוגרפיה של רוקהאמפטון]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קווינסלנד: ערים
קטגוריה:אוסטרליה: ערי נמל
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1858
העיקרון הקופרניקני

העיקרון הקופרניקני (אנגלית: Copernican principle) הוא עיקרון בפילוסופיה של המדע, ובקוסמולוגיה בפרט, שדן במקומו של כדור הארץ ביקום ובמעמדו בו. לפי עיקרון זה, כדור הארץ אינו במרכז היקום ואינו בעל מעמד חשוב ומיוחד. ההבדל בין עיקרון זה למודלים הגיאוצנטרי וההליוצנטרי הוא שהמודלים דנים במקומו הפיזי של כדור הארץ, ולמעשה הם מקרה פרטי של העיקרון. העיקרון הוא הרעיון המנחה בקביעת עקרון הממוצעות, וניתן להרחיב אותו עבור האדם ולטעון שהאדם אינו צופה ביקום מנקודה שיש בה ייחוד כלשהו על פני נקודה אחרת.

את העיקרון קבע הכומר הפולני ניקולאוס קופרניקוס, שעסק בין השאר במתמטיקה ובאסטרונומיה, ושעל בסיס בקשה מרשויות הכנסייה לשפר את חישובי לוח השנה, הבין כי סביר יותר שהשמש עומדת במרכז ולא כדור הארץ. קופרניקוס היסס מלפרסם את ממצאיו ובסוף ימיו (1543) הסכים לפרסם את הדברים בלחצו של אחד מעמיתיו.<ref>Dava Sobel, A More Perfect Heaven: How Copernicus Revolutionized the Cosmos, Bloomsbury Publishing 2011</ref> עם השנים הפכה התיאוריה שלו למוסכמה ומאז המאה ה-17, כאשר התיאוריה של קופרניקוס זכתה למספיק הוכחות, היא הפכה למשל למהפכה תפיסתית-פרדיגמטית, הידועה מאז בכינוי המהפכה הקופרניקאית. עד אז קבעו גורמים דתיים להעמיד את כדור הארץ והאדם במרכז היקום, כאשר היקום סובב סביבם, מתוך התפיסה הרווחת שהעולם נברא עבור האדם. העיקרון הקופרניקני מבטל את מרכזיותו של האדם ומציב אותו כחלק מן היקום.

העיקרון מעולם לא הוכח, וקיימת דעה שלא ניתן להוכיחו. עם זאת, במהלך השנים הצטברו ראיות שמחזקות אותו. ראשית, קופרניקוס הציב את כדור הארץ ככוכב לכת מבין מספר כוכבי לכת שסובבים את השמש. לאחר מכן גילה ויליאם הרשל שמערכת השמש מקיפה את גלקסיית שביל החלב יחד עם כוכבים רבים אחרים. אדווין האבל גילה ששביל החלב הוא גלקסיה אחת מני רבות. רצף תגליות זה הניח את היסודות לפיתוחה של תאוריית המפץ הגדול והקוסמולוגיה המודרנית. מאמרים מודרניים מנסים לבחון את העיקרון בדרכים שונות כמו חקירת קרינת הרקע הקוסמית והסחה לאדום שלה.

מאחר שלא ברור אם העיקרון נכון, פיזיקאים בונים מודלים הכוללים את העיקרון ומודלים מחוסרי העיקרון. דוגמה לבעיה בשימוש בעיקרון היא התאוצה בהתפשטות היקום. היקום מתפשט בתאוצה הולכת וגדלה, דבר שקשה להסבירו בהנחה שהיקום אחיד מכל נקודה שממנה צופים בו (איזוטרופי). נהוג לקרוא לגורם התאוצה אנרגיה אפלה ולשינוי בתאוצה הקבוע הקוסמולוגי. בהנחה שלכדור הארץ מקום ביקום באזור בעל צפיפות נמוכה במיוחד, ניתן לשער את קיומם של אזורים צפופים יותר ביקום שהכבידה שלהם גורמת לתאוצה זו.

==ראו גם ==
* עקרון הממוצעות
* ניקולאוס קופרניקוס
* המהפכה הקופרניקאית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קוסמולוגיה
קטגוריה:המהפכה הקופרניקאית
סנרק (תורת הגרפים)

Flower snark
בתורת הגרפים, סנרק הוא כינוי לגרף ללא גשרים שלכל קודקודיו דרגה 3, ושלא ניתן לצבוע את קשתותיו ב-3 צבעים (לפי משפט ויזינג כל גרף כזה הוא 4-צביע). הגרפים נקראים כך על שם היצור החמקמק מן הבלדה "ציד הסנרק" של לואיס קרול, על פי הצעתו של מרטין גרדנר.

הראשון שחקר גרפים מסוג זה היה פיטר טייט (Tait), שניסה להוכיח את משפט ארבעת הצבעים, וב-1880 הראה שדוגמה נגדית מוכרחה להיות סנרק שהוא גרף מישורי [http://users.wpi.edu/~bservat/blanusa08.pdf]. עד 1973 היו ידועות רק ארבע דוגמאות לסנרקים (הראשונה: גרף פטרסן מ-1898). מאז נבנו כמה משפחות אינסופיות, ופותחו פעולות הבונות משני סנרקים נתונים סנרק גדול יותר.

== הגדרה ==
גשר בגרף הוא קשת שהסרתה מהגרף מגדילה את מספר רכיבי הקשירות (הגדרה אלטרנטיבית לגשר היא קשת שלא משתתפת בשום מעגל). אם בגרף קשיר אין אף קבוצה בגודל k של קשתות כך שהסרתן מהגרף מגדילה את מספר רכיבי הקשירות, נאמר שהגרף k-קשיר. אם סנרק אינו 3-קשיר, או אם יש בו מעגל באורך 2, 3 או 4, אז אפשר ליצור ממנו בקלות סנרק קטן יותר. מסיבה זו, יש המגדירים סנרק כגרף מדרגה 3, בעל מותן 5 לפחות, שהוא בעל קשירות קשת ציקלית של 4.

=== זרימה לא מתאפסת בגרף וצביעת קשתות ===
גרף מדרגה 3 ניתן ל-3-צביעה אם ורק אם יש בו זרימה לא מתאפסת עם ערכים בחבורת הארבעה של קליין <math>\ \mathbb{Z}_2 \times \mathbb{Z}_2</math>. (זרימה היא התאמה של ערכים (שאינם אפס) מחבורה לקשתות, באופן שסכום הקשתות בכל קודקוד הוא אפס. מכיוון שבחבורה זאת <math>\ x= -x </math>, אין משמעות לכיוון הקשתות).

== סנרקים כדוגמאות נגדיות ==
יש כמה השערות ידועות בתורת הגרפים, שאם אינן נכונות צריכה להיות להן דוגמה נגדית שהיא סנרק:
* ויליאם טאט (Tutte), 1954: בכל גרף נטול גשרים יש זרימת-5 לא מתאפסת 
* גאורגה סקרש Szeckers, 1973: כל גרף נטול גשרים אפשר לפרק למעגלים באופן שכל קשת שייכת בדיוק לשני מעגלים.
* פאלקרסון Fulkerson 1971: כל גרף נטול גשרים מדרגה 3 אפשר לפרק לאיחוד של שישה שידוכים כך שכל קשת שייכת בדיוק לשני שידוכים.

ידוע שיש סנרקים שהם 6-קשירים. משערים שאין סנרקים 7-קשירים.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:תורת הגרפים
גרהם סימסיון

גרהם סימסיון (באנגלית: Graeme C. Simsion) הוא סופר, תסריטאי, מחזאי ומנהל מערכות מידע אוסטרלי ממוצא ניו זילנדי.

== ביוגרפיה ==
סימסיון נולד באוקלנד שבניו זילנד בשנת 1956 ומתגורר כיום באוסטרליה. הוא בעל תואר שני בכלכלה ותואר דוקטור מטעם אוניברסיטת מלבורן. במהלך חייו כתב תסריטים, סיפורים קצרים ומחזות, וכן התמחה בייעוץ עסקי וניהול מערכות מידע. בשנת 1982 הקים חברת ייעוץ מצליחה, Simsion Bowles & Associates, שהעסיקה 70 עובדים ב-3 ערים שונות ונמכרה בשנת 1999. הוא פרסם שני ספרים וכן מאמרים שעסקו בניהול מערכות מידע והרצה בנושא ברחבי העולם. בנוסף הקים סימסיון חברה לייבוא יינות בשם Pinot Now יחד עם סטיבן נוטון.

פרויקט רוזי הוא ספר הפרוזה הראשון של סימסיון. הרומן זכה להצלחה חסרת תקדים עוד בטרם פורסם, כאשר נמכר ליותר משלושים וחמש מדינות בעולם וגרף מקדמות של כשני מיליון ליש"ט. כתב היד של הרומן זכה בשנת 2012 בפרס Victorian Premiere's Unpublished Manuscript, המוענק ליצירות הרואות אור באוסטרליה. הספר השני, ספר המשך ל"פרויקט רוזי",נקרא בשם אפקט רוזי, יצא לאור באנגלית ב-2014, וב-2015 הגיע לישראל. הספר השלישי, הכל בגלל רוזי הוא "רומן חכם, מצחיק ומעורר מחשבה על גידול ילדים בימינו, על האופן שבו נתפסת שוֹנוּת אישיותית, ועל התוויות שהחברה ממהרת להצמיד לאנשים שלא עומדים בנורמות המקובלות".

סימסיון נשוי לאן בויסט (Anne Buist), פרופסור לפסיכיאטריה, ולהם 2 ילדים.

==ספרים ומאמרים==
* פרויקט רוזי (The Rosie Project), בהוצאת אחוזת בית (2013), תורגם לעברית על ידי סיון בסקין.
* אפקט רוזי (The Rosie Effect), בהוצאת אחוזת בית (2014). תורגם לעברית על ידי סיון בסקין.
*צעד ועוד צעד- יחד עם אשתו אן בויסט (Two Steps Forward) בהוצאת תכלת (2018) תורגם לעברית על ידי מור רוזנפלד.
* הכל בגלל רוזי (The Rosie Result), בהוצאת אחוזת בית (2019). תורגם לעברית על ידי דנה טל.
<div class="mw-content-ltr">
* Data Modelling Essentials by Graeme Simsion & Graham Witt, 2004 3rd ed, Morgan Kaufmann, San Francisco 
* Data Modelling: Theory and Practice by Graeme Simsion, 2007, Technics Publications, 
* Simsion, Milton and Shanks: Data Modeling: Description or Design?, May, 2012.
* Moody, D and Simsion, G: Justifying Investment in Information Resource Management, Australian Journal of Information Systems, September, 1995.
* A Structured Approach to Data Modelling, Australian Computer Journal, August,1989.
* Simsion, G.C and Symington, J.A: A Comparison of Network and Relational Database Architectures in a Commercial Environment, Australian Computer Journal, November, 1981.
</div>

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרים אוסטרלים
קטגוריה:מחזאים אוסטרלים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מונש
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מלבורן
קטגוריה:אוסטרלים שנולדו ב-1956
קליק (מותג)

לוגו המותג בעברית ובאנגלית.
קליק הוא חטיף שוקולד מבית 'יוניליוור ישראל' (לשעבר מחברת 'ורד הגליל'). את השם נתן הפרסומאי שמואל ורשבסקי.

קליק התחיל כחטיף דגני בוקר מצופה בשוקולד, אך לאורך שנות קיומו יצא בצורות רבות כגון: ביסקוויטים מצופים, דגני בוקר (מסוגים שונים) מצופים וופלים מצופים.

קליק מוצע לשיווק בארבע צורות:
# צורות התפזורת - שקית ובתוכה חטיף הקליק על מגוון סוגיו. בכל שקית יש 65 גרם (75 גרם עד שנת 2020 ו-100 או 200 גרם עד שנת 2003 ב-5 הטעמים הראשונים). הטעמים המקוריים הם כדורים וכדורים חום לבן. לאחר מכן הצטרפו עוד טעמים רבים כגון: ביסקויט, שקדים ועוגי. וכיום מוציאה החברה עוד מגוון מארזים וטעמים, כגון: קליק Party Mix (המשלב סוגים שונים של קליק בשקית אחת), קליק חטיפי גלידה, קורנפלקס, גליליות, כריות ועוד.
# חטיף קליק ארוך - חטיף (אישי) מאורך, בצורה גלילית או מלבנית המצופה מבחוץ שוקולד ומבפנים ממולא במגוון טעמים כגון: קרם נוגט, קרם חלב, קרמל, צ'לי, צ'וקולדה ועוד.
# טבלאות XL - מגיעות בצורה מלבנית וגדולה (90 גרם) ובנויות מכדורים ממגוון מאכלים (ופל, דגני בוקר וכו') מצופים שוקולד. טעמים לדוגמה: שוקולד חלב עם עוגיות וכדורי דגנים, שוקולד חלב עם אגוזים וופל, שוקולד לבן עם שקדים וכדורי דגנים.
# שוקולד קליק למריחה.

בשנים הראשונות יוצר הקליק על ידי חברת ורד הגליל בצפת (יעקב דנקמפ בתפקיד המנכ"ל) בהכשר הרבנות המקומית. מותג נוסף בשם "גליק" (אושר ביידיש) נמכר במקביל החל מ-1992 בריכוזי אוכלוסייה חרדיים כשהוא מיוצר תחת השגחת בד"ץ העדה החרדית והרבנות המקומית. ב-2003 לאחר שכל מוצרי ורד הגליל עברו להשגחת הבד"ץ בוטל מותג זה והמותג קליק משווק כיום בהשגחת הרבנות צפת ובד"ץ העדה החרדית.

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חטיפי שוקולד
קטגוריה:מותגי מזון
קטגוריה:מותגי יוניליוור
פדרו חואן קבאיירו

פדרו חואן קבאיירו (בספרדית: Pedro Juan Caballero) היא בירת מחוז אממבאי בפרגוואי. העיר שוכנת על הגבול של פרגוואי עם ברזיל, מול העיר פונטה פוראו, במרחק של כ-536 קילומטרים מצפון לבירת פרגוואי, אסונסיון.

==תחבורה==
נמל התעופה הבינלאומי דוקטור אוגוסטו רוברטו פוסטר משרת את העיר.

==ערים תאומות==
* 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:פרגוואי: ערים
קטגוריה:גבול ברזיל–פרגוואי
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1899
מאונט איסה

מאונט איסה (באנגלית: Mount Isa) היא עיר בצפון-מערב מדינת קווינסלנד שבאוסטרליה. העיר ממוקמת במרחק של 1,830 ק"מ מצפון-מערב לבירת המדינה בריזביין. העיר הוקמה בשל מרבצי המינרלים הנרחבים שנמצאו בסביבתה. המכרות של מאונט איסה הם מהמכרות הפרודוקטיביים ביותר בהיסטוריה העולמית ומהם מופקים עופרת, כסף, נחושת ואבץ.

מאונט איסה היא המרכז המנהלי, המסחרי והתעשייתי של צפון-מערב קווינסלנד. למרות היותה שוכנת באזור צחיח, האגם המלאכותי מונדרה (Lake Moondarra), שנוצר כתוצאה מסכירתו של נהר לייכהרדט (Leichhardt), מספק לעיר את מי השתייה שלה ומשמש כאתר לספורט ימי, לצפרות ולנופש. המקומיים מכנים את העיר "האיסה" ("The Isa").

אוכלוסיית העיר מנתה 20,569 תושבים במפקד 2011.

==היסטוריה==
האזור סביב למיקומה הנוכחי של מאונט איסה היה משכנו של שבט הקלקדון (Kalkadoon) האבוריג'יני. השבט הצליח להתקיים באזור עד שהגיעו המתיישבים הלבנים שהתייחסו לשטח כאל אדמת מרעה ומקור למחצבים. עם התגבר הלחץ של המתיישבים כלפי השבט, הם ניהלו את אחת ממלחמות הגרילה המוצלחות ביותר בתולדות אוסטרליה. הצלחתם המשיכה בקרב עקוב מדם שנוהל בשנת 1884. השבט תקף עמדה מבוצרת בכוחות גדולים וסבל אבדות כבדות. השבט, שנחלש לאחר הקרב, התקשה להגן על אדמותיו ואיבד חלק ניכר מהן. סיורים חמושים של המתיישבים שרדפו אחרי בני השבט ששרדו את הקרב, החלישו אותו עוד יותר.

ב-1923 התגלו במקום מרבצי כסף ועופרת עשירים ביותר ובשנת 1931 הוקמה העיירה. בשנת 1942 התגלו מרבצי כסף ועופרת ובשנות החמישים התגלו מרבצי נחושת. היישוב התפתח ובשנת 1968 הוכרזה מאונט איסה כעיר. בשנים 1964–1965 פרצו בעיר מהומות עקב סכסוכי עבודה והוכרז בה משטר צבאי.

== אקלים ==

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.queenslandplaces.com.au/mount-isa על מאונט איסה באתר אוניברסיטת קווינסלנד]
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קווינסלנד: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1923
המעי העיוור

המעי העיוור (caecum, צקום), או המעי האטום, נמצא בחלק הימני התחתון של הבטן, 2.5 ס"מ מרצועת המפשעה. הוא מתחיל בחיבור למעי הדק והמשכו הוא המעי הגס העולה. עמו נכלל גם התוספתן, שהוא איבר קטן דמוי תולעת. המעי העיוור הוא מעין כיס בתוך צינורות המעי, ומאחר שאין לו יציאה כלשהי ושהוא נסגר על ידי שסתומים הנמצאים בסוף המעי הדק ותחילת הכרכשת, הוא נקרא "עיוור". אורכו של המעי העיוור הוא 7.5 ס"מ, וכך גם רוחבו. הוא עטוף כמעט כולו בצפק, אף שאינו בעל מצע מעי. אם המעי מתמלא בצואה או בגזים, ניתן למשש אותו מצדה הימני הקדמי של הבטן.

===אטימולוגיה===
המונח caecum מגיע מלטינית ומשמעותו עיוור. הוא ניתן למעי העיוור משום שאינו מוביל לשום מקום אלא מסתיים בתוספתן.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:בטן
קטגוריה:מערכת העיכול
מנהל עיזבון

מנהל עיזבון הוא אדם, תאגיד או האפוטרופוס הכללי, אשר ממונה על ידי בית משפט לצורך כינוס נכסי עיזבון, ניהולם, סילוק חובות העיזבון ולבסוף חלוקת נכסי העיזבון ליורשים. "חוק הירושה התשכ"ח - 1965" מסדיר את הכללים הנוגעים להסדרת עיזבון של אדם שניפטר וניהול עיזבונו. החוק מורה על חובת הדיווח של מנהל העיזבון שמונה על ידי בית המשפט ומסמיך את האפוטרופוס הכללי לפקח על מנהל העיזבון ועל פעולותיו בנוגע לניהול העיזבון. על פי המשפט העברי, כוחו של בית הדין למנות מנהל עיזבון כאשר ישנם ילדים קטנים אשר לא יכולים לעשות זאת הוא מתוקף התפיסה כי בית דין הוא "אביהם של יתומים"<ref>נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 288-290: בית דין - אביהם של יתומים. [http://www.daat.ac.il/daat/vl/court/court01.pdf אתר דעת]</ref>.

מנהל העיזבון ממונה על ידי בית המשפט, על פי בקשת יורש או נושה של עיזבון, או על פי בקשה של אפוטרופוס כללי או היועץ המשפטי לממשלה. תפקידיו מפורטים בסעיף 82 לחוק הירושה והוא כפוף להוראות בית המשפט, לפיהן הוא צריך לבצע פעולות לצורך כינוס נכסי העיזבון, ניהולם, שמירתם וביטוחם, סילוק החובות וחלוקת יתרת נכסי העיזבון בין היורשים לפי צו ירושה או לפי צוואה. לצורך מילוי תפקידו מבצע מנהל העיזבון פעולות משפטיות, כגון הגשת בקשות לבית המשפט, ופעולות מנהליות כגון כינוס הנכסים ותשלום חובות.

קיימת הבחנה בין "מנהל עיזבון זמני" לבין "מנהל עיזבון קבוע":
*מנהל עיזבון זמני - ממונה לפני מתן צו קיום צוואה או צו ירושה, כאשר קיים צורך ממשי ודחוף לבצע פעולות לצורך שמירת נכסי העיזבון. מנהל העיזבון הזמני ממונה על ידי הרשם לענייני ירושה או בית המשפט לענייני משפחה. הוא ממונה בדרך כלל לתקופה של 6 חודשים, ולעיתים ניתנת הארכת התקופה בנסיבות מיוחדות, או עד מתן צו קיום צוואה או צו ירושה (המוקדם בהם). מנהל העיזבון הזמני מכנס את נכסי העיזבון, מפרסם הודעות לנושים, משלם את חובות העיזבון, שומר ומבטח את נכסי העיזבון ומבצע כל פעולה שנדרשת לשם כך לפי הוראות בית המשפט.
*מנהל עיזבון קבוע - ממונה בד בבד או לאחר מתן צו ירושה או צו קיום צוואה של הנפטר. המנהל המיוחד ממונה רק במידה והוכח כי קיים צורך ממשי למינויו, כמו במקרים של סכסוך בין היורשים, ריבוי של יורשים, קיום מטרה ציבורית על פי הוראות הצוואה, כאשר בין היורשים יש נעדרים, או שבצוואה יש הוראות ביחס לקטין או חסוי, ויש צורך לפקח על ביצוען ואין כל דרך אחרת לעשות כן. תפקידיו של מנהל העיזבון הם לכנס את נכסי העיזבון, לפרסם הודעות לנושים, לפרוע את חובות העיזבון, לנהל את נכסי העיזבון כגון בהשקעת כספים בהתאם להוראות תקנות הירושה (דרכים להשקעת כספי עיזבון), התש"ס - 2000, לחלק את נכסי העיזבון או את תמורתם בין היורשים על פי צו הירושה או הצוואה, לבצע את חובות הדיווח לאפוטרופוס הכללי עליו ולבצע כל פעולה שנדרשת על פי הוראות בית המשפט.

כאמור, חוק הירושה התשכ"ח - 1965, מסמיך את האפוטרופוס הכללי לפקח על פעולותיו של מנהל העיזבון. מכוח סמכותו האפוטרופוס מקבל לידיו דוחות ממנהלי העיזבון על הכספים והרכוש שהם מנהלים בעיזבון, בודק את הדיווחים ומפקח על פעולות מנהל העיזבון.

שכרו של מנהל העיזבון נפסק על ידי בית משפט על פי סעיף 91 לחוק הירושה.

==קישורים חיצוניים==
*[http://index.justice.gov.il/Campaign/hadracha/MadrichYerusot/Pages/Nihuleizvonot.aspx ניהול עיזבונות], באתר משרד המשפטים
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:דיני ירושה
פאולה מלקומסון

פאולה מלקומסון (באנגלית: Paula Malcomson; נולדה ב-1 ביוני 1970) היא שחקנית צפון אירית. ידועה בעיקר בשל השתתפותה בסדרות הטלוויזיה "דדווד" ו"ריי דונובן" ובסרטי הקולנוע "משחקי הרעב" ובהמשכו "משחקי הרעב: התלקחות".

== ביוגרפיה ==
מלקומסון נולדה בבלפסט, צפון אירלנד.
שיחקה לראשונה כשחקנית מקצוענית בשנת 1993 במערבון "טומבסטון" בתפקיד איילי אשתו של המארשל וירג'יל ארפ (סם אליוט).
בשנת 2000 הופיעה בעיבוד המודרני לדרמה השייקספירית "המלט" בתפקיד מרסלה.

זכתה להכרה לראשונה בזכות תפקידה בסדרת הדרמה "דדווד" בתור הפרוצה טריקסי. בהמשך דרכה הופיעה בסדרת הדרמה "ER" בתפקיד מג ריילי ובסדרה המדע בדיונית "קאפריקה" בתור אמנדה אשתו של דניל גרייסטון (אריק סטולץ).

ב-2010 הופיעה בעונה השלישית של הסדרה המצליחה "ילדי האנרכיה" בתפקיד מורין אשבי. בשנת 2012 השתתפה מלקומסון בסרט המצליח "משחקי הרעב" בתפקיד אמה של קטניס אוורדין (ג'ניפר לורנס), תפקיד עליו חזרה גם בסרטי ההמשך "התלקחות", ו"עורבני חקיין (חלקים א', וב')"

משנת 2013 משחקת מלקומסון בסדרת הפשע "ריי דונובן" בתפקיד אבי אשתו של ריי דונובן (לייב שרייבר).

בשנת 2018 שיחקה בסרט "תמיד גרנו בטירה" לצד טאיסה פרמיגה וסבסטיאן סטן, הסרט אשר מבוסס על ספר באותו שם משנת 1962 שנכתב על ידי שירלי ג'קסון.

== פילמוגרפיה ==
* טומבסטון (1993)
* גרין מייל (1999)
* המלט (2000)
* משחקי הרעב (2012)
* התלקחות (2013)
* הרץ במבוך (2014)
* הרץ במבוך: מבחני הכוייה (2015)
*The Cured (2017)
*החצי השני (2017)
*Battlecreek (2017)
*All Summers End (2017)
*Axis (2017) - דיבוב 
* תמיד גרנו בטירה (2018)
*דדווד: הסרט (2019) - סרט מקורי של HBO

=== טלוויזיה ===
* דדווד (2004–2006)
* ג'ון מסינסינטי (2007)
*חוק וסדר: מדור מיוחד (2008, 2019)
* קפריקה <small>(אנ')</small> (2009–2010)
* ילדי האנרכיה (2010)
*שקר לי (2011)
*מרפאה פרטית (2011)
*פרינג' (2011)
*חוק וסדר: לוס אנג'לס (2011)
*החשוד העיקרי (2011)
*ארצ'ר (2012) - דיבוב
*ריי דונובן (2017-2013)
*קריפטון (2018)
*Lawmen: Bass Reeves (2023)

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה צפון איריות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1970
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1970
פדרה

פדרה (ביוונית עתיקה: Φαίδρα, פַיידרה) היא דמות במיתולוגיה היוונית של נסיכה מהאי כרתים. שמה נגזר מהמילה היוונית φαιδρός (פאידרוס), שמשמעותה "בהיר".

== גרסאות לסיפורה של פדרה ==
לסיפורה של פדרה מספר גרסאות:

=== שקר האונס ===
פדרה הייתה בתו של מינוס, רעייתו של תזאוס ואמם של דמופון מאתונה ואקמאס. פדרה מתאהבת בבנה החורג היפוליטוס (בנם של תזאוס ושל מלכת האמזונות, היפוליטה). היא מנסה לשדל אותו לאהוב אותה, אולם הוא סירב. כנקמה, פדרה משקרת לתזאוס שהיפוליטוס אנס אותה. כנקמה הוא קילל את בנו שסוסיו ייקחו אותו לים, למותו, וכך היה, לאחר שראו מפלצת ים מפחידה של פוסידון.

=== התאבדותה של פדרה ===
גרסה אחרת אומרת שתזאוס הרג אותו במו ידיו, ושפדרה התאבדה מרוב אשמה. 

=== שורו של דיוניסוס ===
גרסה שלישית טוענת שהיה זה דיוניסוס שגרם למותו בכך שהפחיד את סוסיו בשור אימתני.

=== נאמנות לאלה ===
גרסה נוספת טוענת שהיפוליטוס היה נאמן לאפרודיטה, ובהעבירו את נאמנותו לארטמיס, גרמה לאירועים האלה.

=== אחותה של פדרה ===
גרסה חמישית טוענת שהסיפור כלל לא היה טרגי: אחותה של פדרה סיפרה להיפוליטוס שהיא מאוהבת בו, והוא לא סיפר לה על כך שהוא יודע.

== מחזות על פי סיפורה ==
דמותה של פדרה מופיעה במספר מקורות שהידועים ביניהם הם המחזה היווני מהמאה החמישית לפנה"ס "היפוליטוס", מאת אוריפידס, המחזה הרומאי מהמאה הראשונה לספירה "פדרה" מאת סנקה, המחזה הצרפתי מהמאה ה-17 הקרוי גם הוא "פדרה" מאת ז'אן רסין, והמחזה הבריטי מסוף שנות ה-20 "פדרה מאוהבת" מאת שרה קיין.

==ראו גם==
*Some Velvet Morning

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:דמויות מהמיתולוגיה היוונית
אנקרנסיון

אנקרנסיון (בספרדית: Encarnación) היא בירת מחוז איטפואה בפרגוואי. העיר נמצאת על גדת נהר פרנה, מול העיר פוסאדאס שבארגנטינה, במרחק של 365 קילומטרים מבירת פרגוואי אסונסיון.

העיר נחשבת לבירת התיירות של פרגוואי. היא נמצאת במרחק של כ-30 קילומטרים מאתר המורשת העולמית בלה סנטיסימה טרינידאד דה פרנה וחסוס דה טוורנגה.

==היסטוריה==
האב רוקה גונסאלס דה סנטה קרוס הקים עיירה ששמה היה אנונסיאסיון דה איטפואה ב-1615, במקום בו היום נמצאת העיר פוסאדאס בארגנטינה, אך אחרי 10 שנים העיירה זזה לצדו השני של נהר הפרנה, וקיבלה שם חדש: אנקרנסיון דה איטפואה.

==חינוך==
בעיר נמצאת האוניברסיטה הלאומית של איטפואה.

==תחבורה==
נמל התעופה טניינטה אמין איוב גונסאלס נמצא במרחק של כ-12 קילומטרים מהעיר והוא השלישי בחשיבותו במדינה.

העיר מקושרת דרך גשר סן רוקה גונסאלס דה סנטה קרוס לפוסאדאס שבארגנטינה, מעברו השני של נהר פרנה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

קטגוריה:פרגוואי: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1615
ליים קווט

ליים קווט (באנגלית: Limequat, שם מדעי: Citrus aurantifolia או Fortunella japanica), הוא הכלאה בין קי ליים וקומקוואט עגול. ההכלאה נוצרה בשנת 1909 על ידי ד"ר ולטר טניסון סווינגל . מן ההכלאה מתקבל עץ קטן מניב פרי ננסי דמוי לימון. הפרי מבשיל כל החורף והוא חמוץ, עסיסי ודל גרעינים. העץ רגיש לתנאים סביבתיים. עלול למות מחוסר או עודף מים ויגיב גם לחוסר ברזל או רמה גבוהה של גיר בקרקע.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הדרים
קאסל (צרפת)

קאסל (צרפתית: Cassel; פלמית: Kassel) היא עיר בחבל או-דה-פראנס בצפון צרפת. העיר ממוקמת בין בירת החבל ליל ודנקרק.

==היסטוריה==
עוד לפני הגעת הרומאים הייתה העיר אופידום ראשי של המורינים (עם גאלי בלגי) ונקראה Castellum morinorum. העיר שינתה את שמה ל-Castellum menapiorum (קאסטלום מנפיורום), שפירושה "הארמון של המנפים", שבט בלגי שקיבל את העיר מידיו של גאיוס קארינס, מושל גאליה, שאף זכה למצעד ניצחון ברומא על כך שהתיישב באזור, וזו הייתה העיר החשובה שלהם. בעקבות הכיבוש הרומי, העיר החלה להתפתח.

בימי הביניים הייתה העיר בשלטון רוזנות פלנדריה, כאשר בלדווין השלישי, רוזן פלנדריה בנה את הארמון במאה העשירית. בהמשך שימשה העיר זירה לקרבות רבים:
* 1070–1071 - רובר הראשון, רוזן פלנדריה כבש את האזור מידי אחיו בלדווין הרביעי, רוזן פלנדריה.
* 1328 - פיליפ השישי, מלך צרפת כבש את קאסל מידי הפלמים בקרב קאסל
* 1677 - במהלך המאה השישה עשר העיר הייתה עיר גבול בין צרפת וארצות השפלה הספרדיות והייתה מקום לקרבות רבים ביניהם. ב-1645 הספרדים כבשו את העיר והחזיקו בה עד שנת 1677 בו פיליפ, דוכס אורלאון אחיו של לואי הארבעה עשר, כבש את העיר מידיו של יורש העצר האנגלי ויליאם.

ב-1848 נבנה קו הרכבת בין ליל ודנקרק. הרכבת שעברה בעיר תרמה לפיתוחה.

במלחמת העולם הראשונה קבע המרשל פרדיננד פוש את מיקום צבאו בעיר כנקודה אסטרטגית ליד חזית פלנדריה. לקראת סוף המלחמה הגנרל הרברט פלומר שהייתה מפקד הארמייה השנייה של בריטניה, קבע את מפקדתו בעיר.

במאי 1940 הופגזה העיר על ידי חיל האוויר הגרמני, הכוחות הבריטיים שהוצבו בעיר הצליחו להחזיק מעמד במשך שלושה ימים, דבר שסייע לפינוי הפצועים הבריטים והאמריקאים בדרך דנקרק.

מתחילת המאה ה-19 ירדה חשיבותה של העיר, ולכן האוכלוסייה קטנה מ-5,000 תושבים ב-1793 ל-2,278 ב-2011.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:צרפת: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:נור-פה דה קאלה: ערים
בת יפתח (סרט)

בת יפתח: טרגדיה תנ"כית (באנגלית: Jephtah's Daughter: A Biblical Tragedy), הוא סרט ראינוע אמריקאי בשחור-לבן משנת 1909.

הסרט, בכיכובה של השחקנית והשחיינית אנט קלרמן (בשמה המלא: Annette Marie Sarah Kellerman; 1886-1975), נכתב על ידי מדיסון סי. פיטרס, עבור אולפני ויטגרף.

==קישורים חיצוניים== 

* [http://www.silentera.com/PSFL/data/J/JepthahsDaughter1909.html הסרט בת יפתח] באתר "עידן השקט"

קטגוריה:סרטי תנ"ך
קטגוריה:סרטי 1909
קטגוריה:סרטים קצרים
קטגוריה:סרטים אילמים 
קטגוריה:סרטי שחור-לבן אמריקאיים
סויוז 32

סויוז 32 (ברוסית: Союз-32) היא חללית מסדרת סויוז שהמריאה ב־25 בפברואר 1979 מקוסמודרום בייקונור שבקזחסטן. המטרה המרכזית הייתה עגינה בתחנת החלל סאליוט 6.

==צוות==
* ולדימיר ליאחוב - מפקד
* ואלרי ריומין - מהנדס טיסה

==צוות גיבוי==
* לאוניד פופוב - מפקד
* ולנטין לבדב - מהנדס טיסה

==תיאור המשימה==
"סויוז 32" שוגרה ב-25 בפברואר 1979 מקוסמודרום בייקונור. החללית נבנתה על ידי תאגיד הטילים והחלל אנרגיה. זו הייתה חללית סויוז מדגם סויוז 7K-T. השיגור בוצע מכן שיגור מס' 31 בעזרת משגר סויוז U.

מטרת המשימה הייתה לעגון בתחנת החלל סאליוט 6 ולהביא משלחת קבועה השלישית. העגינה בוצעה ב־26 בפברואר בתא העגינה הקדמי. לאחר העגינה, הצוות עבר לתחנת החלל ולאחר התארגנות החל בביצוע תוכנית מדעית בכך החלה לפועל משלחת מס' 3. 

ב־11 באפריל הייתה צריכה להתחבר לתחנת החלל החללית סויוז 33, אך בעקבות תקלה טכנית במדחף העגינה לא בוצעה והחללית חזרה לכדור הארץ. חקר האירע הביא למסקנה שתקלה דומה עלולה הלתרחש בחלליות אחרות מדגם זה לרבות "סויוז 32". בעקבות כך טיסות מאוישות נעצרו עד לתיקון המדחף. לאחר סיום שדרוג המדחף ביוני 1979 לחלל שוגרה חללית החללית סויוז 34 הלא מאוישת כתוכנית גיבוי והתחברה לתחנת החלל הסאליוט 6. 

ב־13 ביוני החללית סויוז 32 התנתקה מתחנת החלל וחזרה לכדור הארץ ללא הצוות.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.astronautix.com/s/soyuz32.html נתונים מאנציקלופדיית החלל]
* [http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-32.htm נתוני המשימה]

קטגוריה:תוכנית סויוז
קטגוריה:1979 בברית המועצות
הבנק המרכזי של ברזיל

הבנק המרכזי של ברזיל (בפורטוגזית: Banco Central do Brasil) הוא הסמכות המוניטרית העליונה והבנק המרכזי ברפובליקה הפדרלית של ברזיל.

הבנק נוסד ב-31 בדצמבר 1964 כתוצאה משיתוף פעולה של שלושה מוסדות פיננסיים: לשכת המטבע והאשראי (SUMOC), בנק ברזיל (BB), ובית האוצר הלאומי.

במסגרת תפקידיו פעיל הבנק בקידום מדיניות פיננסית כוללת עבור ברזיל, וכן הוא מופקד על מילוי כלל התפקידים המוטלים על בנקים מרכזיים במדינות אחרות.

נכון ל-2017, נשיא הבנק המרכזי של ברזיל הוא אילן גולדפיין.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
ברזיל
קטגוריה:ברזיל: כלכלה
דומברובה ביאלוסטוצקה

דומברובה ביאלוסטוצקה (בפולנית: Dąbrowa Białostocka; נקרא: [dɔmˈbrɔva bʲawɔˈstɔt͡ska]) היא עיר במחוז סוקולקה, בפרובינציה פודלסיה שבצפון-מזרח פולין. במסגרת החלוקה המנהלית הישנה של פולין (1975-1998) השתייכה העיר לתחום השיפוט של ביאליסטוק.

דומברובה קיבלה זכויות עיר בשנת 1712, אך הפסידה אותן בהמשך. בין השנים 1750-1950 שוב היו ליישוב זכויות עיר, ובמשך זמן מה הוא שימש כבירת המחוז.

העיר ממוקמת במרכזו של אזור חקלאי, אך יש בה גם תעשייה קטנה, בעיקר בתחום המזון.

==יהודי דומברובה==
בין מלחמות העולם נמנו בעיר כ-2,400 יהודים, כמחצית מתושביה, ופעלו בה מוסדות דת ותרבות יהודיים, בית ספר מרשת תרבות ומפלגות ציוניות.

בתחילת ספטמבר 1939 נכבשה העיר בידי הגרמנים, אך כעבור כשבועיים נכנסו אליה הסובייטים בהתאם להסכם ריבנטרופ-מולטוב. עם פרוץ מבצע ברברוסה נכבשה העיר בשנית, והגרמנים שרפו את בתי העיר.

עם הכיבוש נמלטו רוב יהודי העיר לנובי דבור ולסוחובולה, וגורלם היה כגורל יתר יהודי יישובים אלו. כ-600 היהודים שנותרו בעיר רוכזו בבניין בית המרחץ ובית הקולנוע בה, ומשם נלקחו לעבודות כפייה, תוך רצח קבוצת צעירים.

במאי 1942 גורשו היהודים המבוגרים מהעיר לגטו סוחובולה, וב-2 בנובמבר גורשו יתר יהודי העיר למחנה קלבסין, וממנו שולחו ב-14 בדצמבר 1942 למחנה ההשמדה טרבלינקה.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.stat.gov.pl/broker/access/prefile/listPreFiles.jspa נתונים סטטיסטיים רשמיים של ממשלת פולין] (מעודכנים ל-2014)
* [http://www.jewishgen.org/yizkor/Dabrowa_Bialostocka/Dabrowa_Bialostocka.html#TOC ספר היזכור ליהודי העיר] (חלקי)
* 
* 
* 

קטגוריה:פודלסיה: ערים
קטגוריה:פודלסיה: עיירות יהודיות
שלמה ונציה

שלמה ונציה (Shlomo Venezia; 29 בדצמבר 1923 - 1 באוקטובר 2012) מניצולי השואה שפרסמו את זכרונותיהם, במהלך השואה אולץ לעבוד בזונדרקומנדו במחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו.

==קורות חיים==
ונציה נולד בסלוניקי, בה נעצר עם משפחתו במרץ 1944. הם גורשו למחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו. בסלקציה שערכו הרופאים הנאצים, ובה כל מי שלא נקבע ככשיר לעבודה נשלח ישירות לתאי הגזים, ונציה ניצל יחד עם אחיו מוריס ושני בני דודיו. ונציה עבר את ההליך שחל על כל האסירים במחנה: תספורת, חיטוי, קעקוע של מספר על גבי זרוע שמאל וקבלת מדי אסיר. בסופו של ההליך ונציה נכלא באגף נפרד ומבודד במחנה שהיה בהסגר, לטענתם של הגרמנים הדבר נעשה כדי למנוע התפרצות של מגפה בשטח המחנה. לאחר 20 ימים בשטח ה"הסגר" ונציה שובץ ביחידת זונדרקומנדו של אחת מהמשרפות הגדולות בבירקנאו, שתפקידה היה לשרוף את גופות המתים שנאספו מתאי הגזים ולאסוף את רכושם. בתום פרק זמן קבוע, גם עובדי הכפייה הוצאו להורג על מנת שלא יוכלו לספר על שאירע במחנות במסגרת הפתרון הסופי.

ונציה היה חלק מיחידת הזונדרקומנדו במשך שישה חודשים. באושוויץ-בירקנאו אמו ושתי אחיותיו נרצחו.

ונציה היה מבין מעט הניצולים שהועבדו במחנות בזונדרקומנדו, והיחיד מביניהם שהיה ממוצא איטלקי. לאחר המלחמה, התחתן עם מאריקה איתה עבר לגור ברומא, שם נולדו להם 3 בנים. במשך כחמישים שנה לא סיפר את סיפורו, עד שבתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, הרגיש שהימין הקיצוני באיטליה הרים את ראשו ולדבריו "צלבי קרס החלו להופיע על קירות" ובתגובה החל לספר את זיכרונותיו. פרסם את זכרונותיו מהשואה בספר בשם "זונדרקומנדו אושוויץ" באוקטובר 2007. כאורח בתוכניות טלוויזיה, בבתי ספר, ובאירועי זיכרון לרגל השואה, הוא פנה לצעירים על מנת שיספרו גם הם על הטרגדיה הנוראה שהתחוללה באירופה בשואה. רוברטו בניני נעזר בו כיועץ לצורך הכנת תסריט הסרט "החיים יפים".

[[גרפיטי בעקבות מותו: "שלמה ונציה, אנחנו לא שוכחים, שלום", באכסדרת אוקטביה ברומא]]
==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודים בשואה: יוון
קטגוריה:אסירים במחנה הריכוז אושוויץ
קטגוריה:זונדרקומנדו
קטגוריה:ניצולי השואה: יוון
קטגוריה:כותבי זיכרונות מהשואה
קטגוריה:יהודים איטלקים
קטגוריה:איטלקים שנולדו ב-1923
קטגוריה:איטלקים שנפטרו ב-2012
אשר דורי

אשר דורי (29 באפריל 1943 - 3 במרץ 1975) היה סופר, מתרגם וצייר יליד תל אביב. עברת את שמו בשנת הקמת המדינה 1948. אהב ספרות קלאסית ומוזיקה קלאסית בעיקר בטהובן.

==צבא==
דורי שירת ב-8200 ובזמן שירותיו היחידה שלו יירטה את השיחה הסודית של נאצר וחוסיין.

==ביוגרפיה==

הוריו היו הרי וטוני דורי (דורפלאופר). אביו נפטר בהיותו בן 17. התחנך בגן הילדים של הזמרת והשחקנית ליה דוליצקיה. למד בבית הספר תל נורדאו ובבית הספר התיכון עירוני א׳ בתל אביב.

כבר בילדותו הרבה לכתוב סיפורים על הווי השכונה שבה גר (קרן הרחובות אהרונוביץ ולוריא) וכינה אותה בשם שכונת אהרולורה. כישרונו בציור התבלט כבר בילדותו עת נטל חלק פעיל בהכנת התפאורה על ניצחון ישראל על 7 מדינות ערב של בית ספרו בעדלאידע שבשנת 1958.

בוגר מגמה מזרחנית בתיכון עירוני ה' בתל אביב ושירת ביחידת מודיעין בצה״ל שיש האומרים כי יירטה את שיחת הטלפון בין נשיא מצרים נאצר למלך ירדן חוסיין ערב מלחמת ששת הימים.

נישא לישראלה בשנת 1963 ובשנותיהם הראשונות גרו בתל אביב.

לאחר תקופה קצרה בה עבד במחלקת מלוות המדינה בבנק ישראל בו התקדם מהר עזב את הבנק והתמסר לכתיבה ולתרגום. פרסם בהוצאת ״אלף״ שורת ספרי איכות ואחר כך הפך לכותב ומתרגם הבית של הוצאת רמדור לספרי כיס, במסגרתה פרסם עשרות ספרים מפרי עטו ומתרגומיו ובהם תרגום מאנגלית ומגרמנית של סדרת ספרי קרל מאי וסדרת האימים כמו גם ספרי פטריק קים המלאך והרומן הרומנטי.

בשנותיו האחרונות פנה גם לציור על בד וצייר עשרות ציורים ששני מוטיבים בלטו בהם: מוטיב ההריון והלידה (שהעסיק אותו בתקופה בה ציפו לילד) ומוטיב המוות ואפסות האדם מול איתני הטבע.

אשר דורי נפטר בגיל 32 בגלל כשל טיפולי בהתפרצות פתאומית של סוכרת בבית החולים תל השומר. במותו הותיר, אלמנה, ישראלה, שהייתה בחודש השמיני להריונה וילד בן שנה.
רעייתו הייתה במשך שנים מנהלת הארכיון של עיתון "הארץ" ותרגמה, אף היא, מספר ספרים.
ילדיו: דני הבכור ואורי אשר שנולד לאחר מותו.
אחיו, יורם דורי שימש שנים רבות כיועצו הקרוב של שמעון פרס.

==ספריו==
* קרוקיתאות (1969)
* יללת חצות (1970)
* האסם (הדברים שהתרחשו אחרי חצות) (1971)
* כרושתינאות (עטלפים) (1972)

==קישורים חיצוניים==
* [http://simania.co.il/authorDetails.php?itemId=239793 סימניה], הספרים שכתב אשר דורי
* [http://yam-hasefer.co.il/index.php/אשר_דורי#.UxTpZPmSx8F הספר], כתיבה, תרגום
* [https://www.google.com.gh/search?hl=iw&tbo=p&tbm=bks&q=inauthor:%22אשר+דורי%22&source=gbs_metadata_r&cad=6#hl=iw&q=inauthor:%22אשר+דורי%22&tbm=bks גוגל ספרים], אשר דורי

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרי בית הספר תל נורדאו
קטגוריה:בוגרי תיכון עירוני א' (תל אביב)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1975
קונוס מאך

קונוס מאך
קונוס מאך היא תופעה בזרימה דחיסה, בה מטוס (או עצם כלשהו) מגיע למהירות מאך 1 (מהירות הקול) ועובר אותה, מאחר שמהירות המטוס גבוהה ממהירות גלי הקול שנוצרים ניתן לומר שנוצר קונוס תלת־ממדי דמיוני אשר מתאר את הגבול בו ניתן לשמוע את גלי הקול. 

גל הקול יגיע לאוזניו של הצופה על הקרקע לאחר שהמטוס חלף על מעליו ולאחר שגבולות הקונוס חצו אותו, תופעה זו נקראת בום על קולי.

התופעה התגלתה בשנת 1877 על ידי הפיזיקאי האוסטרי ארנסט מאך.

זווית הקונוס תלויה במהירות של העצם הנע וככל שמהירות גבוהה יותר כך הזווית תהיה חדה יותר
כאשר זווית הקונוס היא <math>2 \alpha</math> ו- M מספר מאך, הנוסחה לחישוב זווית <math>\alpha</math> היא:

<math display="block">tan(\alpha)=\frac {1} {M}=\frac {v_{sound}} {v_{object}}</math>

למשל עבור M=1.5 הזווית <math>\alpha</math> תהיה 41.8 מעלות
ועבור M=2 הזווית תהיה 30 מעלות.

ישנה טעות נפוצה שבה התעבות סביב כלי טיס בצורת חרוט נגרמת עקב גל ההלם, אך למעשה התעבות זו לא קשורה לקונוס מאך אלא לסינגולריות פראנטל-גלאוארט שיכולה להיווצר במהירויות נמוכות ממהירות הקול .

== ראו גם ==
* מספר מאך

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:גלים
קטגוריה:אווירודינמיקה
הגן הבוטני בעין גדי

200x200px
200x200px
הגן הבוטני בעין גדי הוא גן בוטני השוכן בתחומי קיבוץ עין-גדי. הגן מכיל כ-900 מיני צמחים המתאימים לאקלים החם והיבש האופייני לאזור, רבים מהם מאזורים טרופיים-יובשניים של העולם.

הגן משתרע בין בתי הקיבוץ, ותוכנן בראשיתו על ידי דב בניסוביץ', שבנו, דן בניהו, הוא ממייסדי הקיבוץ.

בשנותיו הראשונות הגן היה גן קיבוצי רגיל, אך עם חשיפת הפוטנציאל של המקום הושקעו בגן משאבים והוא הלך והפך בהדרגה לגן בוטני שזוכה למבקרים רבים.

צוות הגן מתמודד עם בעיות לא מעטות בטיפוח הגן ובאחזקתו, ובהן המחסור במים בחודשי הקיץ, נזקי השמש הקופחת בשעות החום הקיציות, והצורך לשמר את האסתטיקה של הגן בתוך יישוב קהילתי פעיל.

הצמחים המיוחדים בגן הם קקטוסים וסוקולנטים אחרים מאזורים מדבריים, צמחיית רצפת יער הגשם הטרופי בצל עצים כבדי-צל, עצי ענק ממשפחת הבומבקיים (הבאובב האפריקני ואחרים), צמחי בושם וקטורת (זיכרון לתרבות החקלאית המקומית מלפני אלפיים שנה), מספר מינים ממשפחת הדקליים ועוד.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [http://www.eingedi.co.il/ViewPage.asp?pagesCatID=2906&siteName=eingedi הגן הבוטני] באתר קיבוץ עין גדי

קטגוריה:עין גדי
עין גדי