מועצה אזורית עמק חפר


מוֹעָצָה אֲזוֹרִית עֵמֶק חֵפֶר היא מועצה אזורית באזור השרון של מחוז המרכז בישראל, השוכנת במישור החוף שלאורך הים התיכון, בחלקו הצפוני של אזור השרון, בין הערים חדרה בצפון ונתניה בדרום.

המועצה הוקמה בשנת 1940 וכיום יש בה 43 יישובים והיא משתרעת על כ-130,000 דונם ואוכלוסייתה מונה למעלה מ-43,000 תושבים.

==אוכלוסייה==

==היסטוריה==
אדמות עמק חפר נקנו על ידי יהושע חנקין בשליחות קק"ל בשנת 1927, לאחר שיהודי ויניפג תרמו כמיליון דולר לצורך זה. עורך הדין הערבי עווני עבד אל-האדי סייע לחנקין ברכישת האדמות שהייתה כרוכה בפינוי אריסים ובמתן פיצוי, מחד גיסא, ומאידך גיסא, דרש מהנציב העליון לאסור על מכירת קרקעות ליהודים.

ראשיתה של המועצה בוועד גוש יישובי עמק חפר שייצג את יישובי עמק חפר ללא סמכויות מוניציפליות החל משנת 1934. הוועד עסק בעיקר בייצוג הגוש מול מוסדות הממשלה והועד הלאומי, פעילות נגד מלריה, סלילת דרכים וטיפול בנחל אלכסנדר. בתחילת שנת 1938, במסגרת פעילות ממשלת המנדט להקמת מועצות מקומיות ליישובים היהודיים, הוחל בדיונים על הקמת מועצה מקומית שתקיף את כלל יישובי עמק חפר, יוזמה ראשונה מסוגה אז בארץ ישראל. הדיונים התקדמו בעצלתיים ונסובו בין השאר על הסמכויות שיישארו בידי היישובים אל מול אלו שיוענקו למועצה המקומית, על רקע הצורות השונות של היישובים, קיבוצים, מושבים ומושבות וההשתייכויות שלהם לגופי התיישבות שונים. על פי הצעה שנדונה במרץ 1939, ענייני שמירה, בריאות ודרכים יהיו בידי המועצה, בעוד ענייני התיישבות, חינוך ובריאות יהיו בידי כל יישוב. במרץ 1940 הוקמה המועצה בה הוענקה זכות הצבעה לכל תושב מגיל 20 ומעלה המתגורר במקום מעל שישה חודשים, חידוש לעומת מועצות כפריות אחרות בהן זכות הצבעה הותנתה בבעלות על קרקע.

בדצמבר 1940 כללה המועצה 18 יישובים חקלאיים ו-4 יישובי פועלים שהשתרעו על שטח של 30,700 דונם והתגוררו בהם 4000 תושבים. בתחילת 1946 הוחלט עקרונית על צירוף אזור ואדי קובני שכלל אז המושב בית הלוי למועצת עמק חפר והדבר יצא אל הפועל באוקטובר 1947. לאחר הקמת המדינה, באוגוסט 1948 היו במועצה כ-1,300 יחידות משק, כ-900 במושבים ועוד כ-400 בקיבוצים. בדצמבר 1948 הוחלט לצרף אל המועצה עוד 55,000 דונם בהם היו היישובים הדרים, מרץ א, המעפיל וקאקון. באוגוסט 1950 הורחב שוב שטח המועצה ונספחו אליה יד חנה, גן יאשיה, חניאל, בורגתא, עולש ובארותיים.

=== תיעוד תולדות המועצה המקומית עמק חפר ===
במועצה המקומית עמק חפר פועלים לתיעוד תולדות המועצה ומייסדיה. הוקמו מרכז תיעוד, מוזיאון ומרכז מבקרים לצורך שימור תרבות תושבי המקום והנגשת המידע לציבור. במרכז התיעוד מפעילים בין היתר ארכיון לשימור של חומר תיעודי אודות המועצה<ref></ref>. במרכז התיעוד מנגישים באופן מקוון מסמכים, ידיעות מן התקשורת, סרטים וספרות בתחום ההיסטוריה של המועצה האזורית<ref></ref>.

במרכז האקדמי רופין פועל פרויקט בשם "סיפורי חיים" שבו מתעדים סטודנטים ללימודי מדעי ההתנהגות את סיפורי חייהם של ותיקי עמק חפר. בפרויקט זה הסטודנטים נפגשים עם קשישים במרכזי יום בעמק חפר ושומעים מהם על חייהם ואירועים משמעותיים הנוגעים לאזור<ref>[https://www.universities-colleges.org.il/P42130/ כתבה] על פרויקט סטודנטים לתיעוד חיי הקשישים בעמק חפר</ref>.

==ראשי המועצה==
ראש המועצה הראשון היה חיים בן-צבי מכפר ויתקין שהיה ראש המועצה הראשון בארץ שעוד כיהן בראש הוועד של יישובי עמק חפר, והיה מעשרים החלוצים הראשונים בעמק. בן-צבי עמד בראש המועצה עד 1975, עם הפסקה במלחמת העולם השנייה בה התגייס לצבא הבריטי ולחם באיטליה, בתקופה זו כיהן כראש המועצה אהרון ברעם מעין החורש. בין 1975 ל-1995 עמד עמוס דגני מכפר ויתקין בראשות המועצה. דגני היה סגנו של בן-צבי והחליף אותו באמצע הקדנציה. דגני נבחר לראשונה בזכות עצמו בשנת 1977. נחום איצקוביץ' מגבעות זייד עמד בראש המועצה בין 1995 ל-2006. איצקוביץ' הביא תנופת פיתוח חדשה למועצה האזורית, תוך שמירה על אופיו הכפרי של האזור. איצקוביץ' חנך בעמק גן תעשייתי על שם חיים בן-צבי. איצקוביץ' התפטר מראשות המועצה עם מינויו למנכ"ל משרד התיירות. באוקטובר 2006 נכנס רני אידן ממכמורת לתפקיד ראש המועצה. הוא נבחר לתקופת כהונה נוספת ללא מתמודדים מולו בינואר 2009. 

בבחירות לראשות המועצה באוקטובר 2018 ניצחה ד"ר גלית שאול מחגלה את רני אידן ובכך הפכה לראש המועצה האישה הראשונה בתולדות העמק.

רבני המועצה הם הרב אליהו בניהו עמאר והרב יוסף קרסיק.
==אזורים הגובלים במועצה האזורית עמק חפר==
בדרום: נתניה, צומת השרון, כפר יונה ומועצה אזורית לב השרון.

בצפון: חדרה ויישובי המועצה האזורית מנשה.

במזרח: זמר וטולכרם.

במערב: הים התיכון.

==יישובי המועצה האזורית עמק חפר==
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center;"
|-
! מספר
! צורת היישוב
! יישוב
! שנת הקמה
!אוכלוסייה
|-
| 1
| מושב
| אביחיל
| 1932
|1,391
|-
| 2
| מושב
| אחיטוב
| 1951
|1,105
|-
| 3
| מושב
| אלישיב
| 1933
|715
|-
| 4
| מושב
| אמץ
| 1949
|860
|-
| 5
| מושב
| בארותיים
| 1949
|1,179
|-
| 6
| מושב
| בורגתא
| 1949
|1,153
|-
| 7
| קיבוץ
| בחן
| 1954
|1,147
|-
| 8
| מושב
| בית הלוי
| 1945
|834
|-
| 9
| מושב
| בית חרות
| 1933
|918
|-
| 10
| מושב
| בית ינאי
| 1933
|378
|-
| 11
| מושב
| בית יצחק
| 1940
|2,134
|-
| 12
| מושב
| ביתן אהרון
| 1936
|167
|-
| 13
| יישוב קהילתי
| בת חן
| 1967
|407
|-
| 14
| יישוב קהילתי
| בת חפר
| 1996
|5,159
|-
| 15
| מושב
| גאולי תימן
| 1948
|357
|-
| 16
| קיבוץ
| גבעת חיים איחוד
| 1952
|1,198
|-
| 17
| קיבוץ
| גבעת חיים מאוחד
| 1932
|1,064
|-
| 18
| מושב
| גבעת שפירא
| 1958
|423
|-
| 19
| מושב
| גן יאשיה
| 1949
|1,040
|-
| 20
| מושב
| הדר עם
| 1933
|686
|-
| 21
| קיבוץ
| המעפיל
| 1945
|870
|-
| 22
| קיבוץ
| העוגן
| 1947
|965
|-
| 23
| מושב
| חבצלת השרון
| 1935
|474
|-
| 24
| מושב
| חגלה
| 1933
|864
|-
| 25
| יישוב קהילתי
| חופית
| 1955
|815
|-
| 26
| מושב
| חיבת ציון
| 1933
|875
|-
| 27
| מושב
| חניאל
| 1950
|916
|-
| 28
| מושב
| חרב לאת
| 1947
|940
|-
| 29
| יישוב קהילתי
| יד חנה
| 1950
|1,009
|-
| 30
| מושב
| כפר הרא"ה
| 1933
|1,438
|-
| 31
| מושב
| כפר ויתקין
| 1933
|1,998
|-
| 32
| מושב
| כפר חיים
| 1933
|629
|-
| 33
| מושב
| כפר ידידיה
| 1935
|749
|-
| 34
| מושב
| כפר מונאש
| 1946
|913
|-
| 35
| מושב
| מכמורת
| 1945
|1,506
|-
| 36
| קיבוץ
| מעברות
| 1933
|997
|-
| 37
| קיבוץ
| משמר השרון
| 1933
|627
|-
| 38
| מושב
| עולש
| 1949
|1,192
|-
| 39
| קיבוץ
| עין החורש
| 1931
|874
|-
| 40
| יישוב קהילתי
| צוקי ים
| 1956
|296
|-
| 41
| יישוב קהילתי
| שושנת העמקים
| 1951
|489
|}

==ראו גם==
* פארק תעשיות עמק חפר
* עמק חפר

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.hefer.org.il אתר המועצה]
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1940
קטגוריה:עמק חפר