OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
U3 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U3 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. בקו זה, שאורכו 19.7 קילומטרים (בין ורשאואר־שטראסה לקרומה לאנקה), פועלות 24 תחנות.

מבחינה גאוגרפית מחברת מסילת הרכבת שלך קו זה את צלנדורף ודאהלם עם מרכז העיר המערבית בוויטנברג-פלאץ. מאז 2018 עבור מסלולה של הרכבת במסילת רכבת עילית דרך קרויצברג ועד לרחוב וַרְשָאוּאֶר .

בדומה לקווי הרכבת U1, U2 ו-U4, גם קו U3 נבנה לפני שנת 1914. עד שנה זו, פעלה בברלין רכבת תחתית ראשית אחת בלבד. לאחר שנה זו, נבנו ונפתחו בברלין קווי רכבת תחתית חדשים, שהיוו התפצלויות של מסלול הרכבת התחתית הראשית המקורית. באמצעותם, הורחבה התשתית של רשת הרכבות התחתיות הברלינאית, וניתן היה להגיע באופן פשוט ונגיש הרבה יותר- למגוון רחב של אתרים ויעדים נוספים בברלין, שלא היו נגישים דיים טרם בנייתם ופתיחתם של קווים אלו.

הקווים החדשים נבנו מתוך מחשבה ותכנון עתידי - למזער את השטח הכולל של רשת הרכבות התחתיות הברלינאית. בעקבות השקפה זו, נבנו רכבות צרות יותר, ובהתאם לכך- גם רוחב המנהרות בהן נסעו- פחת באופן משמעותי. השקפה זו יצרה לבסוף את המונח: "רשת רכבות תחתיות בקנה מידה קטן".

"קְרוּמֶה-לַאנְקֶה" היא התחנה הסופית של קו U3, הממוקמת בקצהו הדרום-מערבי של קו זה. מבחינת מיקום גאוגרפי, ממוקמת תחנה זו בשכונת [[צלנדורף, המהווה חלק מרובע שטגליץ-צלנדורף, המצוי בדרום-מערבהּ של ברלין.}}]]

== ראו גם ==
* הרכבת התחתית של ברלין

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של ברלין
כיכר אל-הדים

כיכר אל-הדים (בערבית מרוקאית: ساحة الهديم פירוש: כיכר ההרס) היא כיכר מפורסמת בעיר מקנס שבמרוקו. היא נמצאת בסמוך לשער מנסור שהוא השער הכניסה הראשי למתחם הארמון המלכותי ולחומות העיר העתיקה. הכיכר הוקמה בין השנים 1672–1674 לאחר שאסמאעיל מלך מרוקו החליט להפוך את מקנס לבירת ממלכתו, והרס חלק גדול מהעיר העתיקה לצורך הקמת "הארמון המלכותי" המוקף חומות. הכיכר נמצאת בין העיר העתיקה לעיר החדשה, והוקמה כדי להדגיש את יופיו של שער מנסור.

== תיאור הכיכר ==
גודלה של הכיכר הוא 200 מטר אורך ו-90 מטר רוחב. בצידה האחד נמצאים חומות העיר העתיקה כאשר לצידם הוקמו בשנים האחרונות ביתנים מיוחדים בסגנון אדריכלי מרוקאי עבור "השוק העירוני" שנמצא בצידה השני. הכיכר ממוקמת במפגש שבין "העיר העתיקה", "מתחם הארמון המלכותי" ו-"העיר החדשה" כנהוג בערי מרוקו שבהם "מרכז העיר" ממוקם בדרך כלל בחיבור בין ערים עתיקות לצד ערים חדשות שהוקמו בצמוד אליהם. גם ה-"מלאח" היהודי של העיר נמצא בקרבת הכיכר המחולק ל-2 חלקים "הישן" ולצידו "החדש". בצידה הצפוני של הכיכר נמצא: "מוזיאון דאר ג'מאי" שהיה אחד מבתיה של משפחת ג'מאי שהייתה משפחה מעשירי העיר ולאחר מכן בתקופת השלטון הצרפתי שימש בתור בית חולים.

בחלקה המערבי של הכיכר נמצאת מזרקה ולצידה "תחנת כרכרות סוסים".

"המלאח היהודי הישן" נמצא בקצה הצפון-מערבי של הכיכר.

שער מנסור הנמצא בחלקה המזרחי של הכיכר משמש כיום בתור "גלריה לאומנות" וגם בתור שער הכניסה הראשי אל מתחם הארמון ואל מגרש המסדרים המלכותי הקרוי כיום בשם: "כיכר לאלה עוודה".

== תרשים הכיכר ==

== גלריה ==
<gallery>
קובץ:Bab el-Mansour. Mequinez.jpg|שער מנסור בחזית הכיכר - בחלקה המזרחי
קובץ:Marocco-Meknes-PlaceElHedim.jpg|חומת העיר העתיקה בצידה הצפוני של הכיכר ולצידה דוכנים שהוקמו לצורך מסחר
קובץ:Place el-Hedim (6858227581).jpg|השוק העירוני בצידה הדרומי של הכיכר
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מרוקו: כיכרות
קטגוריה:מרוקו: אתרי מורשת עולמית
תורת ארץ ישראל (כתב עת)

[[עמוד שער של אחד מגיליונות כתב העת]] 
תורת ארץ ישראל הוא כתב עת תורני שיצא לאור בירושלים כירחון משנות ה-30 ועד שנות ה-50 של המאה ה-20 (ה'תר"ץ, 1930 - ה'תשט"ו, 1955).

בכתב העת שלפי הגדרת עורכיו היה , התפרסמו בעיקר חידושי הלכה ופרשנות לתלמוד, אך גם מאמרי מחקר בתחומים תורניים, ביקורת ספרות תורנית, וידיעות שונות מהמתרחש בעולם היהודי.

==משתתפים==
כתב העת יצא לאור בידי "ועד הרבנים המאוחד" ועורכו הראשי היה הרב יוסף אליהו קירשנבוים. גליונות כתב העת מתחילים ב"שנה שנייה, תרצ"א"; בשנת ה'תר"ץ (השנה הראשונה) יצא בידי "ועד הרבנים המאוחד", כתב עת בשם "קול תורה", בעריכתם המשותפת של הרב קירשנבוים והרב שמואל אהרן ובר. כתב העת חדל מלהופיע בשל נסיעתו של האחרון לארצות הברית והופעתו חודשה רק בשנת ה'תרצ"ג, בינתיים המשיך הרב קירשנבוים להוציא את כתב העת בשם "תורת ארץ ישראל" ובהמשך יצאו שני כתבי העת במקביל.

בין הכותבים בגליונות כתב העת נמנו אישים תורניים בולטים, בהם: הרב יעקב משה חרל"פ, הרב צבי פסח פרנק, הרב יחזקאל ליבשיץ, הרב זליג ראובן בנגיס, הרב נחום אתרוג ראב"ד צפת, הרב יצחק זונדל ריף, הרב אהרן הימן, הרב מרדכי שמואל קרול, והרב אליעזר יהודה רבינוביץ מממל.

==לקריאה נוספת==
* אבא זיינס, תורת ארץ ישראל (ירושלים), בתוך: יצחק לוין (עורך), אוצר כתבי־עת תורניים: ביבליוגרפיה של כתבי עת תורניים... בשנות תנ"א – תש"ח. ניו יורק: דפוס האחים שולזינגר, תש"מ עמ' 289–290.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:ארץ ישראל: כתבי עת תורניים
קטגוריה:תרבות ביישוב
U4 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U4 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. בקו זה, הקצר בקווי הרכבת התחתית בברלין – אורכו 2.9 קילומטרים – פועלות 5 תחנות.

מסלולו מתחיל בפינת רחוב אלזה לסקר-שילר, בכיכר נולנדורף־פלאץ , ומשם הוא ממשיך מתחת לרחוב מוץ (Motzstraße) דרום-מערבית עד לכיכר ויקטוריה לואיזה. משם מבצע מסלולו פנייה שמאלה תחת רחוב מינכנר (Münchener Straße). הוא ממשיך עם פנייה זו שמאלה עד שברחוב רוזנהיימר (Rosenheimer Straße) מתבצעת פנייה קלה ימינה. משם ממשיך הקו לאורך רחוב היילברונר (Heilbronner Straße) עד הכיכר הבווארית , שם מצטלב מסלולו עם U7 מאז 1971. הקו ממשיך משם לאינסברוקר פלאץ דרך רחוב אינסברוקר, ונעצר בדרכו בתחנת הרכבת התחתית של בית העירייה של שנברג.

==היסטוריה==
הקו, שפועל בשכונת שנברג בלבד, נפתח ב-1910. באותה עת הייתה שנברג עיר עצמאית, וקו הרכבת התחתית נבנה כגאוותה של העיר. בתחילה פנתה העיר לחברת הרכבת העילית של ברלין כדי שתתכנן ותבצע את בניית הקו, אך בעקבות חוסר הסכמה החליטה העיר לבנות את הרכבת ואת מסילתה בעצמה. הקו תוכנן מנולנדורפפלאץ, הכיכר שבה כבר שכנה תחנת רכבת עילית של חברת הרכבת העילית של ברלין, לרחוב הראשי בדרומה של שנברג. הארכה לצפון העיר ואף לווייסנזה נשקלה.

על תהליך הבנייה הופקדה חברת סימנס והלסקה (Siemens & Halske A.-G.); הסטנדרטים לבנייה נלקחו מהמסילה הקיימת בברלין, מכיוון שכבר אז נשקל חיבור בין רשת הרכבות של ברלין לקו בשנברג. לפיכך, ממדי המנהרות והציוד האלקטרוני זהים לקווי הרכבת הגרמנית המכונים "קליינפרופיל" (Kleinprofil, רשת רכבות תחתיות בקנה מידה קטן). לאחר שנתיים של עבודה נפתח הקו לפעילות ב-1 בדצמבר 1910.

== ראו גם ==
* הרכבת התחתית של ברלין

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של ברלין
U5 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U5 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. בקו זה, שאורכו 22.4 קילומטרים ממערב למזרח (בין ברלין האופטבנהוף להֶנו ), והוא עובר ברבעים מיטֶה, פרידריכסהיין-קרויצברג, ליכטנברג ומרצאן-הלרסדורף, פועלות 26 תחנות. החל מדצמבר 2020 זהו הקו השני באורכו ברשת קווי הרכבת התחתית של ברלין, לאחר U7.

פתיחתם של מקטעי הרכבת נעשתה החל מ-1930:
* ב-21 בדצמבר 1930 נפתח המקטע מתחנת הרכבת של אלכסנדרפלאץ לתחנת רכבת התחתית פרידריכספלדה .
* ב-25 ביוני 1973 הוארך המסלול עד תחנת הרכבת התחתית של הטירפארק .
* ב-30 ביוני 1988 עד לתחנת הרכבת התחתית אלסטרוורדר פלאץ .
* מקטע נוסף עד לתחנת הרכבת התחתית הנו נפתח לאחר כשנה, ב-30 ביוני 1989.
* ב-8 באוגוסט 2009 החל לפעול מקטע בין ברלין האופטבנהוף לתחנת הרכבת של שער ברנדנבורג. הוא פעל בצורה עצמאית, כ-U55, עד להוספת המקטע המחבר ב-2020.
* ב-4 בדצמבר 2020 נפתח המקטע בין אלכסנדרפלאץ לשער ברנדנבורג.

שמו המקורי של הקו היה E. השם הנוכחי התווסף ביולי 1990, עם החלת מערכת המספור המערב-ברלינאית על מזרח ברלין.

== ראו גם ==
* הרכבת התחתית של ברלין

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של ברלין
דפקה

מפה של נדודי בני ישראל משנת 1641
דָפְקָה הוא אזור הנזכר במקרא. אחת מתחנותיהם של בני ישראל במהלך נדודיהם במדבר.

דפקה נזכרת פעם אחת בתנ"ך:

בתרגום השבעים מתורגם שם המקום כ"רפקה", מה שתואם שמות של מספר מקומות באזור כגון העיר רפיקן על הפרת. עם זאת, יש המפרשים את השם כמילה בערבית שמשמעותה לשפוך/ליצוק מים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי המקרא
U55 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U55 היה אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. אורכו של הקו, שהיה הקצר ביותר בקווי הרכבת התחתית של ברלין, היה 1.8 קילומטרים, ופעלו בו 3 תחנות בלבד. הוא לא היה מחובר לאף קו אחר של הרכבת התחתית בעת פעילותו, ופעל באמצעות רכבת אחת.

הקו נבנה כחלק מפרויקט הארכת קו U5 מאלכסנדרפלאץ מערבה. הפרויקט התעכב בשל קשיים כלכליים, אולם המקטע של ה-U55 כבר הושלם בשלב זה, ועל כן הוחלט לפתוח אותו כקו זמני, והוא נפתח ב-8 באוגוסט 2009. הוא קישר בין ברלין האופטבנהוף לתחנת הרכבת בשער ברנדנבורג, עבר מעל השפרה ובתחנת הרכבת התחתית בבונדסטאג. הוא כונה "קו הקנצלר", בשל העובדה שעבר ברובע הממשל של גרמניה. בשנת 2020 הסתיימו עבודות הקישור של ה-U5 עם ה-U55 – בין אלכסנדרפלאץ לתחנת הרכבת המרכזית. כתוצאה מכך, נסגר U55 ובמקומו נפתח קו U5 במסלול המתחבר למסלול שבו פעל ה-U55.

==תחנות==
{| style="margin-left: 1em; margin-bottom: 1em; color: black; border-collapse: collapse; font-size: 95%" class="wikitable sortable" border="1" cellpadding="2"
|- style="color:white" align="center" bgcolor=#008080;"
| שם התחנה
| מחלף
|-
|ברלין האופטבנהוף
|קווי אס-באן: S3 ,S5 ,S7 ,S9
|-
|בונדסטאג (Berlin U-Bahn)|בונדסטאג
| 
|-
|ברלין ברדנבורג טור
||קווי אס-באן: S1 ,S2 ,S25 ,S26
|}

== ראו גם ==
* הרכבת התחתית של ברלין

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של ברלין
U6 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U6 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. בקו זה, שאורכו 19.8 קילומטרים, פועלות 29 תחנות. מסלולו של הקו מצפון לדרום, מטגל בצפון דרך פרידריכשטראסה אל מריינדורף שבדרום העיר ברלין.

==מסלול==
הקו מתחיל את מסלולו במרכז טגל, בתחנת הרכבת התחתית אלט-טגל , ומשם הוא פונה דרום-מזרחה לאורך ברלינר שטראסה (Berliner Straße) אל תחנת הרכבת התחתית בורזיגוורקה . בקרבת התחנה הקו עולה על סוללה מעל הקרקע, וממשיך לאורך זיידלשטראסה (Seidelstraße) ושארנווברשטראסה (Scharnweberstraße). לאחר התחנה בשארנווברשטראסה הקו חוזר למנהרה, ומסלולו ממשיך לאורך מילרשטראסה (Müllerstraße) – המשנה את שמו לרחוב שוסה (Chausseestraße) ואחר כך לפרידריכשטראסה.

מנקודה זו מסלולו של הקו דרומה, ולא לכיוון דרום-מזרח. המנהרה ממשיכה עד מרינגפלאץ , ולאחר הכיכר ותחנת הרכבת שער האלה חולפת מתחת לתעלת לנדוור . משם הקו פונה מעט מערבה וממשיך לאורך מרינגדאם והרחובות הממשיכים אותו: טמפלהופר דאם (Tempelhofer Damm) לאחר כיכר הרכבת האווירית ומריינדורפר דאם (Mariendorfer Damm) לאחר תעלת טלטו . את תעלת טלטו חוצה הקו על גשר שנמצא מתחת לגשר שמשמש למעבר כלי רכב. הקו מסיים את מסלולו בנקודת המפגש של רייסאקשטראסה (Reisseckstraße), פרידריכשטראסה ומריינדורפר דאם.

==היסטוריה==
בשנות ה-20 של המאה ה-20 החלה לפעול בברלין "הרכבת מצפון לדרום" (Nord-Süd-Bahn), שמטרתה הייתה לקשר בין ודינג לטמפלהוף. היא נפתחה במקטעים לאורך העשור. החל ב-1929 החלו להניח את התשתיות להרחבה צפונה, לכיוון טגל, והיא קודמה לאחר מלחמת העולם השנייה בידי גרמניה המערבית. המקטעים נפתחו במהלך שנות ה-50 של המאה ה-20. במהלך המלחמה הקרה היו שתי תחנות-הקצה של U6 בשטח ברלין המערבית, אולם מקטע קטן של הקו עבר בברלין המזרחית. חמש תחנות נסגרו בידי הרשויות המזרח-גרמניות, והרכבות חלפו ב"תחנות הרפאים" הללו מבלי לעצור; תחנה שישית במזרח גרמניה – תחנת הרכבת בפרידריכשטראסה – המשיכה לפעול, לצורך מעבר נוסעים מה-U6 לרכבת העילית וכן כמעבר גבול עיקרי בין העיר המזרחית למערבית.

בתחילה היה הקו חלק מרשת הרכבות "בקנה מידה קטן" (Kleinprofil) של ברלין, אולם בשל בעיות קיבולת החלו להחליף במערב ברלין את המסילות בשנות ה-60 של המאה ה-20 וה-70. החלפת המסילות והקרונות נמשכה לאחר נפילת חומת ברלין ואיחוד גרמניה, והסתיימה ב-1996. כיום בקו פועלת רכבת "בקנה מידה גדול" (Großprofil).

== ראו גם ==
* הרכבת התחתית של ברלין

== קישורים חיצוניים ==

* 
==ביאורים==

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של ברלין
דב צמיר

דב צמיר (ברנרדו צימרינג) (25 ביולי 1927 – 8 באפריל 2016) היה מנהיג תנועת הבונים דרור בברזיל, ממקימי קיבוץ ברור חיל של יוצאי ברזיל. מזכיר פנים של התנועה הקיבוצית; ראש מחלקת ההסברה של מפלגת העבודה (1973-1977); יועץ של ראש הממשלה יצחק רבין. צמיר השפיע על מאות צעירים לעזוב את ברזיל, לעלות לישראל ולהצטרף לקיבוץ ברור חיל.

==קורות חיים==
===פולין===
דב צמיר נולד בבית של סבו, אביו אמו, זאב גולדמן ב-1927 בחלם. כשהיה בן שנתיים אביו היגר לברזיל בחיפוש פרנסה. הוא המשיך לחיות בבית הסבא עד פטירתו ב-1933. לדב היה קשר עם משפחתו הרחבה, לפחות פעמיים בשנה היה נוסע לדודה בלובלין ולדוד בעיירה זמושץ'. הסבא מצד אביו, אהרון צימרינג חיי עם משפחתו הענפה בעיירה אחרת, פיאסקי, איפה הוא נהג להגיע לימים הנוראים. דב ציין שהסבא, זאב גולדמן, היה הדמות המרכזית בחייו ואליו הוא הרגיש קרוב מאוד בתקופות קשות בחייו. סבו היה חסיד טריסק שנסע לקבל ברכה כמה ימים לפני הנסיעה של אביו לברזיל. למרות זאת בבית לא הייתה חוויה יהודית שורשית עם תפילות, ביקור בבית כנסת וב"ס יהודי. לדבריו הדבר פגע בו כשנחשף להשפעה החזקה והסוחפת ושל התרבות הברזילאית המטמיעה.

===ברזיל===
שנים ראשונות: בתחילת 1934, בגיל 7, היגר עם אמו לעיר סנטוס שבברזיל, לשם נסע אביו מספר שנים קודם לכן בחיפוש פרנסה. דב מציין שהוא לא גדל בבית בלי חוויה יהודית שורשית, תפילות, ביקורים בבית כנסת ולימוד בבית ספר יהודי; לדבריו הוא דיבר פולנית ושמע יידיש; רוסית דיברו בבית כשלא רצו שהילדים יבינו. בברזיל המאבק העיקרי היה בבית הספר - תוך שנה הוא למד פורטוגזית, רכש מספיק יידיש לתקשורת בבית ושכח לגמרי את הפולנית.

בברזיל הקושי הגדול בתחילה היה המפגש עם אביו: להתרגל לסמכותו בבית בצד הגעגועים הגדולים לחיים אצל הסב- איתו היה לו קשר מיוחד ושתדיר היה מופיע בחלומותיו.

בסוף שנות הארבעים הנהיג את תנועת דרור בברזיל במסגרתה איחד קבוצות נוער מערים שונות לתנועה אחת שמרכזה בסאו פאולו. יזם את הסמינר ההיסטורי בלאפה ב-1 במאי 1950, בו מהחברים בתנועה החליטו לעזוב את לימודיהם האקדמיים כדי לעלות לישראל. סמינר זה היווה נקודת מפנה בפעילות של תנועת דרור, ובעקבותיו החלו לעלות לישראל גרעינים במשך כעשור. דב הצליח לנתב את הגרעינים להצטרף לקיבוץ ברור חיל, שהוקם על ידי התנועה ממצרים ב-1948, שעם הזמן הפך לקיבוץ בעל רוב מוחלט של יוצאי ברזיל. במהלך הזמן עלו לברור חיל מעל ל-1,000 צעירים שמתוכם נשארו מספר מאות בקיבוץ כשרוב האחרים המשיכו למקומות אחרים בארץ.

נפטר בשנת 2016 בברור חיל, ונקבר בבית העלמין בקיבוץ לצד אשתו לאה, שנפטרה שלוש שנים לפניו.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודים ברזילאים
קטגוריה:פעילים ציונים בברזיל
קטגוריה:מזכירי התנועה הקיבוצית
קטגוריה:פעילי מפלגת העבודה
קטגוריה:ברור חיל: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1927
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
קטגוריה:אישים הקבורים בקיבוצים
U7 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U7 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. בקו זה, שאורכו 31.8 קילומטרים (בין רטהאוס שפנדאו לרודו), פועלות 40 תחנות. קו זה הוא הארוך בקווי הרכבת התחתית בברלין, ומסלולו הוא כולו מתחת לקרקע. הקו מחבר את רובע שפנדאו עם רודו , וחולף ברובע נויקלן.

== ראו גם ==
* הרכבת התחתית של ברלין

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של ברלין
U8 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U8 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. בקו זה, שאורכו 18.1 קילומטרים (בין ויטנאו להרמנשטראסה), פועלות 24 תחנות.

== ראו גם ==
* הרכבת התחתית של ברלין

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של ברלין
U9 (הרכבת התחתית של ברלין)

קו U9 הוא אחד מקווי הרכבת התחתית של ברלין. בקו זה, שאורכו 12.5 קילומטרים (בין רטהאוס שטגליץ לאוסלואֶר שטראסה), פועלות 18 תחנות.

== ראו גם ==
* הרכבת התחתית של ברלין

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:קווי הרכבת התחתית של ברלין
יטבתה (אתר מקראי)

מפה של נדודי בני ישראל משנת 1641
יָטְבָתָה הוא שמו של אזור הנזכר במקרא כאחת מתחנותיהם של בני ישראל במהלך נדודיהם במדבר. 
על פי המקורות פירוש שמה - "הארץ הטובה".

==אזכורים==
יטבתה נזכרת פעמיים בתנ"ך, שתיהן בהקשר של תחנות בני ישראל במדבר. הפעם הראשונה היא בספר במדבר:

בספר דברים ישנו תיאור מפורט מעט יותר:

== זיהוי המקום ==
על פי המסופר בספר דברים, "בעת ההיא" (כנראה בזמן החניה ביטבתה), הפריד אלוהים בין בני שבט לוי לשאר השבטים. התיאור של יטבתה כ"ארץ נחלי מים", מקשה על החוקרים המנסים לאתר את מיקומו המודרני של האתר. הלא בכל דרכם של בני ישראל במדבר לא נמצאו נחלי מים מרובים. עם זאת, בספר במדבר נאמר שלאחר שנסעו מיטבתה המשיכו לעברונה, ולאחר מכן לעציון גבר. עציון גבר זוהתה בידי חלק מהחוקרים עם תל אל ח'ליפה, בין אילת לעקבה בתחומי ירדן. אם הטענה נכונה, הרי שהיא מצמצמת את טווח החיפושים אחרי יטבתה. 

לדעת חלק מהחוקרים, הנסמכים על הטענה הנזכרת לעיל, יטבתה מזוהה עם "סבח'ת א-טאבה", הנמצאת כ-35 ק"מ מהמיקום המשוער של עציון גבר ושבה ישנו מעיין בשם "עין א-טאבה", המתאים לתיאור של "ארץ נחלי מים". חפירות שנערכו באזור אכן חשפו שרידים של יישוב. סברה נוספת מזהה את יטבתה עם "עין ע'צ'יאן" (עין רדיאן) הסמוכה לקיבוץ יטבתה, וסברה אחרת עם "ואדי א-טאבה", גם כן מקומות עשירים במים יחסית. עם זאת, חפירות שנערכו בשני האתרים לא חשפו שרידים המתאימים לתקופה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אתרים
ערפדים מדומים

ערפדים מדומים (שם מדעי: Megadermatidae) הם משפחה של עטלפי חרקים מסדרת העטלפים החיים באפריקה, דרום אסיה ואוסטרליה. בני משפחה זו בעלי גוף גדול יחסית לתת-סדרתם, יש להם עיטור עלה אפי בולט והם אוכלי בשר. אפם בעל זיז קרני והם בעלי שיניים חדות כתער. הם קרובים רחוקים של הזיזפיים - משפחתם של עטלפי הערפד.

בסוג זה 5 סוגים ו-6 מינים.

==מיון==
*משפחה: ערפדים מדומים (Megadermatidae)
**סוג: ערפד מדומה (Megaderma)
***מין: ערפד מדומה זוטר (Megaderma spasma)
***מין: ערפד מדומה גדול (Megaderma lyra)
**סוג ומין יחיד: ערפד מדומה אף-דיסק (Eudiscoderma thongareeae)
**סוג ומין יחיד: ערפד מדומה אף-לב (Cardioderma cor)
**סוג ומין יחיד: ערפד מדומה צהוב-כנף (Lavia frons)
**סוג ומין יחיד: עטלף רפאים (Macroderma gigas)

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1864
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הריסון אלן
קטגוריה:טקסונים קיימים שהתפתחו באוליגוקן
פורפטריים

פורפטריים (שם מדעי: Furipteridae) הם משפחה של עטלפי חרקים מסדרת העטלפים. עטלפים אלו חיים בטבע באמריקה הדרומית וגם באמריקה המרכזית. הם מזוהים בחסרונו של אגודל בכפות ידיהם מכילות הכנפיים וכן בעלי אוזניים רחבות. הראש שעיר והאף קטן. הם חיים במגוון בתי גידול, אך מקננים ושוהים במשך היום במערות. הם ניזונים מציד חרקים לילי, אותם הם קולטים באיכון הד.

==מינים==
במשפחה זו שני מינים בלבד, כל אחד מהם יחידי בסוגו:
**סוג ומין יחיד: עטלף עשון (Amorphochilus schnablii) 
**סוג ומין יחיד: עטלף חסר-אגודל (Furipterus horrens)

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1866
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
ריאד מרוקאי

מזרקה בסגנון מרוקאי בחצר של ריאד מרוקאי
בריכת שחייה בריאד מרוקאי
מזרקות ריאד עם עלי פרחים לבישום

ריאד מרוקאי (בערבית מרוקאית: رياض, תעתיק מדויק: "ריאץ'", פירוש: "גן". נקרא גם: "ראודה" روضة) הוא סוג של חצר פנימית (לעיתים גם ללא גג לצורך כניסת אור ואוורור) עם גינה הכוללת מזרקה, מעיין, או מפל מים, לעיתים יכלול גם בריכת שחיה. זהו פרט באדריכלות המרוקאית המצוי בבתים פרטיים או בארמונות ברחבי מרוקו.

הריאד מוקפת בדרך כלל קשתות, כאשר מעליה מצוי לעיתים קרובות פתח אוורור ובמרכזה מצויים לעיתים מזרקה שלעיתים גם כוללת "עלי פרחים" בתוכה או בריכה המשמשת בתור בריכת שחייה או בריכה להשקיית גינות הכוללת לעיתים גם עששיות מרוקאיות בתור תאורה. חצר טיפוסית מרוקאית כוללת גם גינה או צמחייה סביב לבריכה או למזרקה. לעיתים קרובות המזרקה משמשת גם בתור מפל עבור הבריכה.

במרוקו ריאד משמש בתור תחליף לסלון או פינת אוכל והוא משמש את האורחים הבאים להתארח. ישנם גם בניינים עם קומות שלהם יש חצר טיפוסית של ריאד המשמשת עבור כל הבניין.

עבור המטיילים או התיירים המבקרים במרוקו גם בתי מלון או בתי הארחה מכונים לפעמים בשם: "ריאד".

== היסטוריה ==
כאשר המוסלמים כבשו את העיר הרומית העתיקה ווליביליס והשתמשו בחלק מחורבותיה לבנייה כגון: "שער מנסור" במקנס היא נתנה את הרעיון של הריאד בתקופת השושלת האידריסית.

לאחר מכן בתקופה מאוחרת בתקופת שושלת המוראביטון כאשר המוסלמים כבשו את ספרד במאה ה-11 נשלחו אמנים מוסלמים, נוצרים ויהודים מספרד למרוקו כדי להתחיל לשפץ ערים הרוסות, האדריכלות האנדלוסית הספרדית (כגון: העיצוב של "ארמון אלהמברה") שהיא כללה חצר פנימית עם גינה ועם מזרקות סיפקה את הרעיון להקמת רעיון מקביל במרוקו של חצרות ריאד.

== קישורים חיצוניים ==

* 
[http://www.metropolismag.com/architecture/the-art-of-the-moroccan-riad/ אומנות הריאד המרוקאי] באתר "Metropolismag"

קטגוריה:מרוקו: תרבות
קטגוריה:טיפוסי מבנים
קטגוריה:חצרות
קטגוריה:בית מגורים
בלייזר R93 טקטי

בלייזר R93 טקטי (שם באנגלית Blaser R93 Tactical) הוא רובה צלפים גרמני בריחי לשימושי צבא ומשטרה המבוסס על רובה הציד בלייזר R93 של החברה. הרובה מוצע במספר קליברים ויש לו שני דגמים עיקריים: Blaser LRS 2 שתוכנן בעיקר לצליפה ספורטיבית לטווחים רחוקים ו-Blaser Tactical 2 שנועד יותר לכוחות צבא ומשטרה. הרובה מעוצב באופן שונה לחלוטין מרובה הציד הקלאסי של החברה ונבנה כך שיהיה נוח ועמיד, ומתאים לשדה הקרב. אחד המאפיינים הייחודים של הרובה הוא בריח ישר ולא בריח מסתובב הנהוג ברובי הצלפים. תכנון ייחודי זה מאפשר ירי מהיר יותר. הרובה מדויק מאוד: הוא מקבץ מתחת ל-0.5 דקת קשת (MOA) ותוכנן אף למקבצים של 0.25 דקת קשת ומטה.

רובה בלייזר R93 טקטי LRS2

== משתמשים ==
* : בשימוש משטרת גרמניה.
* : בשימוש מספר משטרות מקומיות כגון משטרת אייבון ומשטרת סומרסט.
* : בשימוש יחידות מיוחדות של משטרת צרפת ויחידת ההתערבות של משטרת פריז.
* : בשימוש כוחות ההגנה של אוסטרליה ויחידות המשטרה הטקטיות (הגרסה האוסטרלית ליחידות SWAT).
* : בשימוש הכוחות המיוחדים של המשטרה הפדרלית.
* : בשימוש משמר הגבול הפולני.
* : בשימוש הכוחות המיוחדים של צבא בולגריה.
* : בשימוש המשטרה.
* : בשימוש יחידות הלוחמה בטרור של חיל האוויר המלכותי המלזי.
* : בשימוש הכוחות המיוחדים של משטרת סלובניה.
* : בשימוש הכוחות המיוחדים של שירות הביטחון האוקראיני.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.scribd.com/doc/22477043/Blaser-Blaser-Tactical-2-Instruction-Manual Instruction manual (Eng, Fr and Ger)]
* [https://web.archive.org/web/20160307034800/http://www.snipercentral.com/blaser-r93-tactical/ Blaser R93 Tactical] באתר Sniper Central

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רובי צלפים גרמניים
קטגוריה:זיג זאואר
כנפן נטאלי

כנפן נטאלי (שם מדעי: Miniopterus natalensis) הוא מין עטלף ממשפחת הכנפניים המצוי באנגולה, בוטסואנה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, קניה, לסוטו, מלאווי, מוזמביק, נמיביה, ערב הסעודית, דרום אפריקה, סווזילנד, טנזניה, תימן, זמביה וזימבבואה. עטלף זה חי בסוואנות, בשיחים, במערות ובמדבריות. הוא מצוי בסכנה בשל הרס בית הגידול שלו. ניתן למצוא אותו במושבות של יותר מ-2,500 עטלפים.

בעבר נחשב מין זה לתת מין של כנפן מצוי (Miniopterus schreibersii), אולם כיום הוא מסווג כמין נפרד. מבחינת המורפולוגיה שלו, וכן מבחינת תחום התפוצה שלו מין זה דומה מאוד למין Miniopterus fraterculus.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אנדרו סמית
קטגוריה:נשפוניים
קטגוריה:דרום אפריקה: יונקים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1834
יונדאי ix25

יונדאי ix25
יונדאי ix25 נמכר גם כיונדאי כרתה הוא קרוסאובר עירוני המיוצר על ידי יונדאי מאז שנת 2015. הכרתה הוצג בשנת 2015 בתערוכת הרכב הבינלאומית של בייג'ינג<ref></ref>. הרכב משווק בעיקר בסין ובהודו ומיועד להתחרות עם ניסאן ג'וק, רנו קפצ'ור ופיג'ו 2008.

==פיתוח וייצור==
בינואר 2011 הציגה יונדאי בתערוכת הרכב של דטרויט את דגם הקונספט יונדאי קורב. הקורב יועד להתחרות בניסאן ג'וק, שזכה להצלחה רבה ויועד לעבור לייצור במהלך שנת 2013. באפריל 2014 הציגה החברה בתערוכת הרכב בשאנגחאי את דגם הקונספט ix25, דגם המבוסס כמעט כולו על דגם הקורב. ה-IX25 מבוסס על פלטפורמה של קיה סול ויועד למכירה רק ברחבי סין. הייצור הסדרתי החל במהלך חודש אוגוסט באותה שנה וחודשיים לאחר מכן החלה מכירת הרכבים לקהל הלקוחות.

ביולי 2015 הוחל בייצור שיווק הדגם גם בהודו תחת השם כרתה. הדגם ההודי יוצר במפעל בעיר צ'נאי ונבדל בנפח המנוע מהדגם שנמכר בסין (1.4 ו-1.6 ליטר בדגמים המשווקים בהודו לעומת 1.6 ליטר ו-2.0 ליטר לדגמים המשווקים בסין). פחות מחמישה חודשים לאחר תחילת שיווק הכרתה, נמכרו למעלה מ-70,000 יחידות בהודו עצמה ועוד למעלה מ-15 אלף יחידות נמכרו ברחבי העולם.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2014
IX25
ולודז'ימייש סמולארק

ולודז'ימייש וויצ'ך סמולארק (בפולנית: Włodzimierz Wojciech Smolarek, נולד ב-16 ביולי 1957 ונפטר ב-7 במרץ 2012 באלכסנדר לודז' שבפולין) היה כדורגלן פולני ששיחק בעמדת החלוץ. לזכותו של סמולארק 60 הופעות במדי נבחרת פולין איתה השתתף במונדיאל 1982 ומונדיאל 1986. סמולארק נבחר בשנים 1984 ו-1986 ככדורגלן השנה בפולין.

ולודז'ימייש סמולארק הוא אביו של אבי סמולארק, אף הוא כדורגלן מצליח.

==קריירת מועדונים==
סמולארק החל בשנת 1976 את קריירת הבוגרים שלו בווידזב לודז' מליגת העל הפולנית, ולמעט אפיזודה קצרה בלגיה ורשה, שיחק בווידזב לודז' במשך כמעט עשור. בתקופה זו, בה שיתף פעולה בווידזב לודז' עם זביגנייב בונייק, זכה סמואלרק בשתי אליפויות, בשנים 1981 ו-1982, ובגביע אחד בשנת 1985. בשנת 1983 סייע לווידזב לודז' להגיע לחצי גמר גביע אירופה לאלופות, כאשר כבש שער ברבע הגמר מול ליברפול שהתברר בדיעבד כשער מכריע בסיכום שני המשחקים. לודז' הודחה בחצי הגמר על ידי יובנטוס. בשנת 1986 עזב סמולארק את ווידזב לודז', לאחר שהבקיע 61 שערי ליגה ב-181 הופעות, וחתם באיינטרכט פרנקפורט, מעבר שבשנת 1986 נחשב לחריג מאחר שסמולארק קיבל אישור לעבור את מסך הברזל. בעונתו השנייה בפרנקפורט, זכה סמולארק בגביע הגרמני, לאחר ניצחון 0–1 על בוכום בגמר, בו שיחק 90 דקות. סמולארק שיחק בסך הכל שתי עונות בפרנקפורט, בהן הבקיע 13 שערים ב-63 הופעות, ובשנת 1988 עבר לפיינורד ההולנדית, שם שיחק שתי עונות, ובשנת 1990 עבר לאוטרכט, שם שיחק שש עונות והבקיע 33 שערים ב-166 הופעות. בשנת 1996 פרש סמולארק ממשחק פעיל.

==קריירה בינלאומית==
סמולארק החל לשחק בנבחרת פולין בשנת 1980, במשחק ידידות מול נבחרת ארגנטינה, בו הפסידה פולין בתוצאה 2-1. הטורניר הגדול הראשון בו השתתף היה מונדיאל 1982, בו היה חלק משמעותי מהישג השיא של הכדורגל הפולני, המקום השלישי במונדיאל, לאחר הפסד 0–2 לנבחרת איטליה בחצי הגמר, וניצחון 2–3 על נבחרת צרפת במשחק על המקום השלישי. סמולארק כבש שער אחד במונדיאל זה, בניצחון 1–5 בשלב הבתים על נבחרת פרו. סמולארק השתתף עם נבחרת פולין גם במונדיאל 1986, בו כבש שער ניצחון בשלב הבתים מול נבחרת פורטוגל. סמולארק ופולין הודחו במונדיאל זה בשמינית הגמר מול נבחרת ברזיל, לאחר הפסד 0–4. סמולארק המשיך לשחק בנבחרת פולין עד לשנת 1992, וסיים את הקריירה הבינלאומית עם 60 הופעות ו-13 שערים.

==לאחר הפרישה==
בשנת 2000 חזר סמולארק לפיינורד כמאמן נוער, תפקיד אותו ביצע במשך כמעט עשור. בשנת 2009 מונה סמולארק על ידי התאחדות הכדורגל הפולנית כאחראי על נבחרות הנוער.

==מותו==
ב-7 במרץ 2012 נפטר סמולארק בעיר מגוריו אלכסנדר לודז' בגיל 54.

==תארים==
עם וידזב לודז':
* אליפות ליגת העל הפולנית (2): 1980/81, 1981/82
* הגביע הפולני: 1984/85

עם איינטרכט פרנקפורט:
* הגביע הגרמני: 1987/88

תארים אישיים:
* כדורגלן השנה בפולין (2): 1984, 1986.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:חלוצי כדורגל פולנים
קטגוריה:כדורגלני וידזב לודז'
קטגוריה:כדורגלני לגיה ורשה
קטגוריה:כדורגלני איינטרכט פרנקפורט
קטגוריה:כדורגלני פיינורד
קטגוריה:כדורגלני אוטרכט
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פולין
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1982
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1986
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1957
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-2012
אנדז'יי בונצול

אנדז'יי ברנרד בונצול (בפולנית: Andrzej Bernard Buncol, נולד ב-21 בספטמבר 1959 בגליביצה שבפולין) הוא כדורגלן עבר פולני ששיחק בעמדת הקשר בעיקר בלגיה ורשה, באייר לברקוזן, פורטונה דיסלדורף ונבחרת פולין, במדיה השתתף במונדיאל 1982 ומונדיאל 1986.

==קריירת מועדונים==
בונצול החל את הקריירה בפיאסט גליביצה מליגת העל הפולנית, ואחר כך עבר ליריבתה, רוך חוז'וב. בשנת 1981 עבר למועדון הפאר הפולני לגיה ורשה. בונצול לא הצליח לזכות בתארים עם המועדון, אך סיים עמו פעמיים במקום השני בליגה הפולנית, בשנים 1985 ו-1986, והפך לשחקן מפתח במועדון. הצלחתו של בונצול בלגיה ורשה ובנבחרת פולין עוררה עניין בקבוצות מליגות בכירות יותר, ובשנת 1986 עזב את לגיה ורשה לאחר חמש עונות, בהן הבקיע 32 שערים ב-126 הופעות, וחתם בשורות העולה החדשה לליגת הבונדסליגה, פ.צ. הומבורג, ביחד עם חברו לנבחרת פולין, רומן ווייצ'יצקי. 

בונצול שיחק עונה אחת בהומבורג והבקיע חמישה שערים, אך הקבוצה נאבקה בתחתית, וניצלה רק במבחני הירידה מול פ.צ. סנט פאולי. בתום עונה זו עזב בונצול את הומבורג וחתם בבאייר לברקוזן, והפך לשחקן מפתח בקבוצה. בעונת 1987/88 היה בונצול חלק חשוב בזכייתה של באייר לברקוזן בגביע אופ"א, לאחר ניצחון במפגש כפול על אספניול, כאשר אספניול ניצחה 3-0 במשחק הראשון, ולברקוזן ניצחה בתוצאה זהה בגומלין ולאחר מכן בבעיטות הכרעה. בונצול שיחק את מלוא הדקות במשחקים אלה. עונת 1989/90 הייתה עונת שיא בבונדסליגה עבור בונצול, שהבקיע בעונה זו שישה שערים, והקבוצה סיימה במקום החמישי. 

בקיץ 1992 עזב בונצול את באייר לברקוזן, לאחר חמש עונות בהן הבקיע 14 שערי ליגה ב-123 הופעות, ומצא אתגר חדש בליגת הבונדסליגה השנייה כאשר חתם בפורטונה דיסלדורף, במטרה להעפיל עם הקבוצה לבונדסליגה. בעונה הראשונה של בונצול בדיסלדורף, 1992/93, הקבוצה כמעט ונשרה לליגה השלישית, אך ניצלה לבסוף. בעונת 1994/95 פורטונה דיסלדורף הצליחה להעפיל אל הבונדסליגה, כשבונצול היה חלק חשוב מהצלחה זו. בעונת החזרה של פורטונה דיסלדורף לבונדסליגה, 1995/96, בונצול היה חלק חשוב מאוד מהישארות הקבוצה בליגה. בעונת 1996/97 בונצול מיעט מאוד לשחק, והקבוצה נשרה בחזרה לבונדסליגה השנייה. בתום עונה זו, פרש בונצול ממשחק פעיל, לאחר חמש עונות בפורטונה דיסלדורף, בהן הבקיע 16 שערי ליגה ב-119 הופעות. .

==קריירה בינלאומית==
בונצול החל לשחק בנבחרת פולין בשנת 1980, ובמונדיאל 1982 היה חלק משמעותי בטורניר המוצלח ביותר בתולדות הכדורגל הפולני, כאשר סייע לנבחרת לסיים במקום השלישי, לאחר הפסד 2-0 בחצי הגמר לנבחרת איטליה, וניצחון 3-2 במשחק על המקום השלישי מול נבחרת צרפת. בטורניר זה, כבש בונצול שער בניצחון 5-1 על נבחרת פרו בשלב הבתים הראשון. בונצול השתתף עם נבחרת פולין גם במונדיאל 1986, בו הודחה פולין בשמינית הגמר לאחר הפסד 4-0 לנבחרת ברזיל. לאחר טורניר זה, בונצול לא שיחק עוד בנבחרת.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:קשרי כדורגל פולנים
קטגוריה:גליביצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני לגיה ורשה
קטגוריה:כדורגלני פ.צ. הומבורג
קטגוריה:כדורגלני באייר לברקוזן
קטגוריה:כדורגלני פורטונה דיסלדורף
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פולין
קטגוריה:כדורגלני רוך חוז'וב
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1982
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1986
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1959
אובות

מפה של נדודי בני ישראל 1641
אֹבֹת הוא אתר מקראי, אחת התחנות בנדודי בני ישראל במדבר במסעם לארץ ישראל. שמה מופיעה בספר במדבר. בני ישראל עצרו באובות בדרכם מפונון והמשיכו בדרכם לעיי העברים.

== פירוש השם וזהות המקום ==
הטענה הרווחת היא שאובות הן נאדות מים וזאת לפי הכתוב בספר איוב. לכן, ייתכן שהכוונה היא למעיין, שממנו היו רגילים למלא את הנאדות במים. יש הסוברים כי מקור השם אובות הוא במילה אויבים. סברה אחרת מקשרת לשונית את השם אובות לפולחן המתים והאוב שהיה נפוץ בקרב המואבים. פולחנם התרכז בעבודת בעל פעור באזור המזרחי של ים המלח.

לגבי זיהוי מקומו של אובות, נחלקו החוקרים. לפי וצנשטיין, אובות היא אל-ויבה. זאת על אף שאל-ויבה נמצאת מערבית לפונון, ובניגוד לכיוון ההתקדמות של בני ישראל שנעו שלב זה במסעם בכיוון צפון.

רייט הציע שמדובר באל-חֻצֻב, צפון מערבית לפונון.

עם זאת, לפי הצעת ליונשטם בצו המיסים של באר שבע, מוזכר יישוב אחרי תמר שעשוי להיות אובות, ואם אכן כך אזי אובות אמורה להיות צפון-מזרחית לפונון ודרומית לנחל זרד.

פרס מזהה את אובות עם אל-עינה במואב, צפונה מנחל זרד, בדרך המלך. זיהוי זה העלה מספר התנגדויות הקשורות לכך שמעבר נחל זרד נוח מאוד להגנה ובאזור התגלה גם מבצר מתקופת הברזל כך שלא מסתבר שבני ישראל עברו בדרך המלך את גבול מואב אלא הקיפו את מואב ממזרח.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אתרים
קהלתה

מפה של נדודי בני ישראל משנת 1641
קְהֵלָתָה, אתר מקראי, מתחנות ישראל בנדודיהם במדבר. בני ישראל חנו בקהלתה בדרכם מריסה ומשם המשיכו להר שפר. שמו של האתר מופיע ב.

שמה של קהלתה נעדר מרשימות תחנות המסע לארץ ישראל ממצרים המופיעות בשמות. יש הטוענים כי קהלתה היא מקהלות, אחת התחנות המוזכרת ב, וזאת לפי שבתרגום השבעים ובתרגום המיוחס ליונתן מופיע השם מקהלת גם עבור תחנה זו. נראה כי השם קהלתה מובנו התכנסות.

לפי התרגום המיוחס ליונתן, שמה של התחנה ניתן לה כי שם אירע מעשה קורח שנקהל על משה ואהרן.
==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אתרים
שכונת שמשון

שכונת שמשון, או בשמה הקודם "עתיקות", הוקמה בשנת 1957 בדרום-מערב אשקלון בקרבת החפירות הארכאולוגיות של העיר הפלשתית הקדומה.

בתחילה השכונה חולקה לרבעים עתיקות ב, עתיקות ג, עתיקות ד. בשנות 60-50 השכונה קלטה בעיקר עולים ממדינות ערב. והשינוי הדמוגרפי העיקרי הגיע בשנות ה-90 אחרי העלייה הגדולה ממדינות חבר העמים ואתיופיה.

כיום השכונה היא הגדולה באשקלון ומאכלסת כ-35% מתושבי העיר. מתגוררים בה כ-40 אלף תושבים.

== אתרים בשכונה ==
חוף שמשון - חוף הרחצה הדרומי של העיר

הגן הלאומי אשקלון - אתר העתיקות ו"הפארק" לבילוי ונופש

אמפיתיאטרון מודרני ובו 10,000 מקומות ישיבה לאירועי תרבות

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:אשקלון: שכונות
שפתניים (עטלפים)

שפתניים (שם מדעי: Mormoopidae) היא משפחה של עטלפי חרקים מסדרת העטלפים. במשפחה שני סוגים ו-13 מינים חיים. השפתניים חיים בעולם החדש, ממערב ארצות הברית עד לדרום ברזיל.

לעטלפים אלו אף בצורת עלה קטן והם בעלי שפתיים גדולות, שנתנו להם את שמם. אוזניהם קטנות יחסית ועיניהם קטנות מאוד. הם בעלי שיער עבה וזנב קצר והם מקננים בלהקות גדולות במערות במשך היום. הם ניזונים מחרקים מהאוויר או אף משפת המים.

==מיון==
* סוג: שפתן רפאים (Mormoops)
** מין: שפתן רפאים פיטרס (Mormoops megalophylla) 
** מין: שפתן רפאים אנטילי ( Mormoops blainvillii) 
** מין: שפתן רפאים ענק (Mormoops magna) - מאובן נכחד
* סוג: שפתן משופם (Pteronotus)
** מין: שפתן משופם פרנל (Pteronotus parnellii)
** מין: שפתן משופם מפויח (Pteronotus quadridens)
** מין: שפתן משופם וגנר (Pteronotus personatus)
** מין: שפתן משופם פאראגואנה (Pteronotus paraguanensis)
** מין: שפתן משופם מקלאי (Pteronotus macleayii)
** מין: שפתן משופם גדול (Pteronotus gymnonotus)
** מין: שפתן משופם זוטר (Pteronotus davyi)
** מין: שפתן משופם קדום (Pteronotus pristinus) - מאובן נכחד

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1860
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי הנרי לואיס פרדריק דה סאוסור
נטליים

נטליים (שם מדעי: Natalidae) הם משפחה של עטלפי חרקים מסדרת העטלפים, החיים באמריקה הדרומית והמרכזית מברזיל עד מקסיקו כולל האיים הקאריביים, ומכילים 3 סוגים ו-11 מינים.

אלו עטלפים קטנים, רזים ופרוותם חומה, אדמדמה או אפורה. הזנבות ארוכים והאוזניים שלהם ארוכות ורחבות ומזכירות צורת משפך. הם ניזונים מחרקים מעופפים.

==מיון==
* סוג: עטלף משפך (Natalus)
** מין: עטלף משפך אנטילי (Natalus stramineus)
** מין: עטלף משפך ברזילאי (Natalus espiritosantensis)
** מין: עטלף משפך ג׳מייקני (Natalus jamaicensis)
** מין: עטלף משפך היספניולי (Natalus major)
** מין: עטלף משפך טרינידדי (Natalus tumidirostris)
** מין: עטלף משפך מקסיקני (Natalus mexicanus)
** מין: עטלף משפך קובני (Natalus primus)
* סוג: עטלף משפך זוטר (Chilonatalus)
** מין: עטלף משפך זוטר קריבי (Chilonatalus micropus) 
** מין: עטלף משפך זוטר קובני (Chilonatalus macer) 
** מין: עטלף משפך זוטר בהאמי (Chilonatalus tumidifrons) 
* סוג ומין יחיד: עטלף משפך ז'רווה (Nyctiellus lepidus)

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1866
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
טלי חרותי-סובר

טלי חרותי-סובר היא עיתונאית בהארץ וב-TheMarker, מרצה מן החוץ בנושא שוק העבודה בישראל במחלקה לניהול באוניברסיטת בן-גוריון.

==ביוגרפיה==
חרותי-סובר נולדה בדימונה. היא בעלת תואר ראשון ושני ביחסים בינלאומיים עם התמחות באמריקה הלטינית מהאוניברסיטה העברית בירושלים.

בשנים 2003–2005 סיקרה כלכלה ותיירות ב-ynet וביצעה תחקירים ב"7 ימים". בשנים 2005–2006 סיקרה את תחום היזמות ב"גלובס" וכתבה ב"ליידי גלובס". מאז נובמבר 2006 עורכת חרותי סובר את מדור שוק העבודה: ניהול יזמות וקריירה ב-TheMarker. בנוסף היא כותבת בבלוג "אישה עובדת" ב"הארץ".

במהלך עבודתה הצביעה על בעיות ניהול תקין בהסתדרות המורים, בהסתדרות הכללית, ברשת עמל, במכון הטכנולוגי חולון, במכון אבני ועוד. בנוסף היא מפרסמת סדרת כתבות מתמשכת על אישים המשתמשים בתוארי דוקטור ופרופסור באופן שאינו הולם את הכשרתם המקצועית או האקדמית. בעקבות סדרת כתבות אלו נפתחה חקירה גלויה של ראשי תעשיית התארים הפיקטיביים בישראל.

חרותי-סובר היא אמא לשני ילדים.

==תגובות לחשיפותיה==
בסוף 2016 פרסמה חרותי-סובר הקלטה של שיחת טלפון מאיימת שקיבלה בעקבות פרסומים בנושא המכללה הערבית בחיפה.

כמה מכתבותיה ספגו ביקורת בשל פרסום מידע שגוי, והיו שהעלו טענות על פגמים באתיקה עיתונאית.

ב-2014, בלבלה בין חבר הכנסת דאז הרב בני אלון לבין אחיו הרב מוטי אלון ופרסמה כי הוא עבריין מין מורשע בעיתון, סרטון וכתבה אינטרנטית.

עקב שתי כתבות שפרסמה הגיש ארגון נכי צה"ל שתי תביעות דיבה נגד The Marker וחרותי-סובר, ובהתאם לפשרה שהושגה פרסם העיתון הודעת תיקון טעויות והתנצלות, ללא פיצוי כספי לארגון נכי צה"ל. עקב שתי כתבות נוספות שפרסמה הגיש ארגון נכי צה"ל תביעת דיבה נוספת נגד The Marker וחרותי-סובר, וזו הסתיימה בפרסום הבהרה משותפת על ידי הצדדים, גם הפעם ללא פיצוי כספי לארגון נכי צה"ל.

תביעת דיבה שהגיש הנטרופת אלי טופר נגדה ונגד "הארץ" ועורכו אלוף בן הסתיימה בפשרה שבה חויב העיתון לתקן את נוסח הכתבה של חרותי-סובר אודותיו, וכן לשלם לו 12 אלף ש"ח.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.haaretz.co.il/blogs/taliherutisover הבלוג של טלי חרותי-סובר 'אשה עובדת' בעיתון הארץ]
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:תחקירניות ישראליות
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף ע"ש ליהמן (דימונה)
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בלוגריות ישראליות
קטגוריה:סגל הארץ
קטגוריה:סגל TheMarker
קטגוריה:סגל ליידי גלובס
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
כנפניים

כנפניים אוסטרלים.]]
כַּנְפָניים (שם מדעי: Miniopteridae) היא משפחה של עטלפים. בעבר היא נחשבה לתת-משפחה (Miniopterinae) ממשפחת הנשפוניים. בתת-משפחה זו סוג אחד - כנפן ובו 20–22 מינים.

עטלפי הכנפן הם קטנים, עם מוטת כנפיים מרבית של 35 ס"מ. הפנים שלהם קצרים והחוטם שלהם מוגבה מעט. אוזניהם קטנות ובפיהם שתי מלתעות קטנות. בניגוד לעטלפים אחרים, הם חסרי גיד נעילה באצבעותיהם. עטלפים אלה בעלי כנפיים ארוכות ביותר ויכולים לכופף את אצבעם האמצעית ולכופף את הכנפיים, בדומה לציפורים.

הכנפניים חיים בעולם הישן באפריקה, אסיה, אירופה, אוסטרליה וגם באיים באוקיינוס השקט.

ישנו גם מין המגיע לישראל - המין כנפן מצוי (Miniopterus schreibersii).

==מינים==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1837
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי שארל לוסיאן בונפרטה
מרי קנת' קלר

מרי קֶנֶת' קֶלֶר (באנגלית: Mary Kenneth Keller ; בערך 1913, אוהיו, ארצות הברית – 10 בינואר 1985) הייתה נזירה, מחנכת, וחלוצת מדעי מחשב אמריקאית. ב-7 ביוני 1965 קיבלה באוניברסיטת ויסקונסין במדיסון את הדוקטורט הראשון במדעי המחשב בארצות הברית, לצד ארווינג טאנג באוניברסיטת וושינגטון.

עבודת הדוקטורט שלה נקראה Inductive Inference on Computer Generated Patterns.

== חייה ופועלה ==
קלר נולדה באוהיו בשנת 1913. בשנת 1932 הצטרפה למסדר נזירות אמריקאי בשם "אחיות החסד של הבתולה המבורכה מרים" (הידוע גם בקיצור BVM), ונדרה את נדרי הנזירות בשנת 1940. בשנת 1943 השלימה תואר ראשון במתמטיקה, ובשנת 1953, תואר שני במתמטיקה ובפיזיקה באוניברסיטת דפול בשיקגו.

בשנת 1958, החלה קלר לעבוד בסדנת מדעי המחשב של הקרן הלאומית למדע בארצות הברית, שהתקיימה במרכז מדעי המחשב של מכללת דארטמות', שהייתה מוסד לגברים בלבד באותה עת. שם השתתפה בפיתוח שפת התכנות BASIC, תחת ממציאי השפה, תומאס קורץ וג'ון קמני.

קלר ראתה במחשבים אמצעי להגברת הגישה למידע ולקידום השכלה. בשנת 1965, לאחר שהשלימה את הדוקטורט שלה, יסדה קלר מחלקה למדעי המחשב במכללת קלארק באיווה, ועמדה בראשה במשך עשרים שנה. כיום קרוי מרכז המחשוב של מכללת קלארק על שם קלר. כמו כן מציעה המכללה מלגה למדע על שם מרי קנת' קלר.

קלר פעלה למען שילוב נשים במחשוב, וסייעה בהקמת איגוד משתמשי המחשבים הקטנים בסקטור החינוך (ASCUE). היא חיברה ארבעה ספרים בתחום מדעי המחשב.

קלר מתה ב-10 בינואר 1985, בגיל 71.

== ספָריה ==

== קישורים חיצוניים ==

* 

* [https://www.kan.org.il/Podcast/item.aspx?pid=12776 ״האישה שחישבה את העתיד״] - סיפורה של מרי קנת קלר בפודקאסט [https://www.kan.org.il/Podcast/program.aspx/?progId=2019 ״מינהר הזמן״], ״כאן״, תאגיד השידור הישראלי

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אוהיו: אישים
קטגוריה:מנהיגים דתיים באוהיו
קטגוריה:מדעניות מחשב אמריקאיות
קטגוריה:בעלות תואר דוקטור מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בעלי תואר דוקטור מאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטת דה פול
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת דה פול
קטגוריה:נזירות נוצריות
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1913
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1913
קטגוריה:אמריקאיות שנפטרו ב-1985
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-1985
מיזופודיים

טבלה המתארת את התפלגות המשפחות ליבשות השונות.
מיזופודיים (שם מדעי: Myzopodidae) הם משפחה של עטלפי חרקים מסדרת העטלפים החיים רק באי מדגסקר. במשפחה זו סוג יחידי - Myzopoda ובו שני מינים בלבד. זו משפחת העטלפים היחידים שאנדמיים למדגסקר.

משפחה זו משתייכת לעל-משפחת Noctilionoidea, שקיימת מתקופת האאוקן לפני 57 מיליון שנים וחיה ביבשת העתיקה גונדוואנה. בהמשך משפחות הקבוצה התפזרו לאפריקה ובהמשך לאמריקה הדרומית, אוסטרליה ואף לאנטארקטיקה הקדומה.

הסוג המכיל 2 מינים, מיוחד בפרקי טפרים לופתניים המכילים דיסקיות, ועוזרים לעטלפים לטפס על אתרים רטובים וחלקים. כמו שאר העטלפים הקטנים, עטלפים אלה חיים במערות ויוצאים בלילות לצוד חרקים.

==מינים==
*משפחה מיזופודיים (Myzopodidae)
**סוג Phasmatonycteris - נכחד
**סוג עטלף לופתן (Myzopoda)
***מין עטלף לופתן מדגסקרי (Myzopoda aurita)
***מין עטלף לופתן מערבי (Myzopoda schliemanni)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1878
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי אלפרד גרנדידייה
קטגוריה:עטלפים
דיסקתיים

דיסקתיים (שם מדעי: Thyropteridae) הם משפחה קטנה של עטלפי חרקים מסדרת העטלפים ובה סוג יחיד - עטלף נצמד וחמישה מינים.

בני משפחה זו חיים בטבע ביערות הגשם של אמריקה המרכזית ואמריקה הדרומית. הם קיבלו את השם עטלפי דיסק, ע"ש כריות יניקה עגולות הנמצאות מתחת לאגודליהם. הם משתמשים בכריות אלה כדי לטפס על משטחים חלקים כמו על צמחים או פירות כמו בננות, בתוכם הם מקננים. בכך הם מזכירים את קרוביהם ממשפחת מיזופודיים ממדגסקר. פניהם של עטלפים אלה קצרים ואוזניהם רחבות ומשוטחות. 

הם מחפשים חרקים בלילות ומשתמשים באיכון הד כדי לאתר אותם, באמצעות אוזניהם הגדולות.

==מיון==
*משפחה דיסקתיים (Thyropteridae)
**סוג עטלף נצמד (Thyroptera)
***מין Thyroptera devivoi
***מין Thyroptera discifera
***מין Thyroptera lavali
***מין Thyroptera tricolor
***מין Thyroptera wynneae

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1823
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהאן בפטיסט פון שפיקס
קטגוריה:עטלפים
עיי העברים

מפה של נדודי בני ישראל 1641
עִיֵּי הָעֲבָרִים הוא אזור הנזכר במקרא. אחת מתחנותיהם של העברים במהלך נדודי בני ישראל במדבר. 

==אזכורים==
עיי העברים, נזכר פעמיים במקרא, שניהם בקשר לנדודי בני ישראל במדבר. בפעם הראשונה:

ובפעם השנייה:

בהמשך נאמר שאחרי שנסעו מעיי העברים המשיכו העברים אל דיבון גד. לפיכך, עיי העברים נמצאו בגבול מואב בין אובות לדיבון גד בגבול מואב. 

== זיהוי המקום ==
אוסביוס מקיסריה, זיהה את האזור עם "עיי" ממזרח לאריאופוליס. חלק מהחוקרים מזהים את המקום עם "ח'רבת עי", כ-7.5 ק"מ דרומית-מערבית מכרכ. אכן נמצאו במקום שרידים ארכאולוגיים מתקופה זו. עם זאת, סברה זו היא בעייתית שכן העברים לא נכנסו אל ארץ מואב אלא עקפו אותה. יש המזהים את עיי העברים עם ח'רבת אל-מדינה.

יש הסוברים, שהאתר "עִיִּים" הנזכר ב הוא למעשה אינו עיי העברים, וכי השם "עיי העברים" ניתן כדי להבדיל בין שני המקומות. עם זאת, אחרים סוברים שכן מדובר באותו מקום, ולדעתם עיי העברים נמצא בגבול הדרומי-מזרחי של מואב בקרבת נחל זרד. כתובת נבטית שנמצאה באזור אכן מזכירה ערים בשם "לחיתו ועברתא".

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נדודי בני ישראל במדבר: אתרים
פרספוניים

פרספוניים (שם מדעי: Hipposideridae) הם משפחה של עטלפי חרקים מסדרת העטלפים המזכירים מאוד את הפרספיים, אך קטנים מהם. בעבר הם גם היו תת-משפחה שלהם, אך הועברו למשפחה עצמאית בהמשך.

עטלפים אלה בעלי עלה אפי עם בליטה ורודה דמוית פרסה של סוס ואוזניים קטנות וורודות. הם חיים במערות במגוון בתי גידול בעולם הישן לרבות באפריקה, אירופה, אסיה ואוסטרליה. הם מקננים במושבות גדולות ויוצאים בלילות לצוד חרקים.

מין אחד מהמשפחה מצוי בישראל - פרספון מצוי (Asellia tridens).

==מיון==
*משפחת פרספוניים (Hipposideridae)
**סוג: פרספון (Hipposideros) - בו פרספון דיאדמה
**סוג: פרספון חסר-זנב (Coelops)
**סוג: פרספון אוזנן (Asellia) - בו מצוי המין פרספון מצוי (Asellia tridens)
**סוג: פרספון אוזנן קטן (Aselliscus)
**סוג: פרספון קלשוני (Triaenops)
**סוג: פרספון קלשוני מדומה (Paratriaenops)
**סוג ומין יחיד: פרספון פרסיבל (Cloeotis percivali)
**סוג ומין יחיד: פרספון כתום (Rhinonicteris aurantia) - לעיתים משויך למשפחה עצמאית - Rhinonycteridae
**סוג ומין יחיד: פרספון פרחוני (Anthops ornatus)

==גלריה==
<gallery mode=packed>
קובץ:Commerson’s Leaf-nosed Bat, Tsimamampetsotsa, Madagascar.jpg|
קובץ:Hippos larvat 080116-3505 hurn.JPG
קובץ:Hipposideros lankadiva Kelaart's leaf-nosed bat 2.jpg|
קובץ:Hipposideros caffer, a, Usakos.jpg|
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1891
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ריצ'רד ליידקר
S/2009 S 1

S/2009 S 1 הוא ירח קטן של כוכב הלכת שבתאי.

S/2009 S 1 מקיף את שבתאי במרחק של 117,100 ק"מ (73,000 מייל) והוא ממוקם בחלקה החיצוני של טבעת B.

קוטרו המוערך של הירח הוא 300 מטרים. הירח התגלה ב 26 ביולי 2009 על ידי הגשושית קאסיני. S/2009 S 1 בולט בערך 150 מטרים מעל הטבעת אשר בה הוא נמצא.

== היסטוריה ==
=== גילוי ===
S/2009 S 1 זוהה לראשונה על ידי הגשושית קאסיני ב 26 ביולי 2009. הוא התגלה במשך נקודת השוויון של 2009 מכיוון שהטיל צל ארוך של 36 קילומטרים (22 מייל) על טבעת B של שבתאי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ירחי שבתאי
פאפא (סדרת טלוויזיה)

פאפא היא סדרה קומית ששודרה בשנת 1994 בערוץ 2. הסדרה נוצרה על פי תסריט של שמעון ישראלי ומככבים בה בין השאר זאב רווח, שאף היה הבמאי של הסדרה, וכן גאולה נוני, ז'אק כהן ויעקב בן-סירא.

הסדרה מגוללת את סיפורה של משפחה קשת יום בת חמש נפשות באשדוד. פאפא הוא כינויו של ראש המשפחה, לאון בן נעים שעובד בנמל אשדוד. התקציב של כל פרק היה של 45 אלף דולר, שהיה סכום נכבד באותה תקופה, אך הסדרה לא הצליחה כפי שציפו יוצריה.

זולו ירושלמי, שגילמה בסדרה את בתו של פאפא והייתה אחת מהשחקנים האלמונים שהשתתפו בסדרה, הפכה לאחר מכן לזמרת רוק.
== דמויות ושחקנים==
* לאון "פאפא" בן נעים, סבל בנמל אשדוד: זאב רווח
* מרים בן נעים, אשתו של לאון: גאולה נוני 
* תמי, בתו של לאון: תמי דיין
* מזל, בתו של לאון: זולו ירושלמי
* מיכל, בתו של לאון: עדי זורע
* דוד, בנו של לאון: דורון שמש
* קובי, בנו של לאון: יוני קדם
* קלמן, המנהל של לאון: אריאל פורמן
* ניסים: ז'אק כהן
* שמוליק: יענקל'ה בן סירא
* גרגורי, עובד בצוות של לאון, עולה חדש: גרגורי טל
* בבר, עובד בצוות של לאון, ממוצא מרוקאי : בבר יוקו
* שלמה, אחיינו של קלמן: שלמה גולדברג

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:קומדיות משפחתיות ישראליות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-1990
קטגוריה:ערוץ 2: תוכניות וסדרות
קטגוריה:קשת: תוכניות וסדרות
אלכסנדרו דרגיץ'

אלכסנדרו דרגיץ (ברומנית: Alexandru Drăghici; 27 בספטמבר 1913 – 12 בדצמבר 1993) היה פוליטיקאי קומוניסטי רומני בכיר, שכיהן כשר הפנים של רומניה ב-1952 ובין 1957 ל1965 וכשר לביטחון המדינה (שם אחר לאותו תקפיד) בשנים 1957-1952. בתוקף תפקידו, הוא שלט במשטרה החשאית "סקוריטאטה" שרדפה פעילים אחרים מהמפלגה הקומוניסטית השלטת, את מתנגדי המשטר והטילה אימה על אזרחים מן השורה. בשנים 1965-1961 ו-1968-1967 כיהן כסגן ראש הממשלה. בשנים 1965-1955 דרגיץ' היה חבר בפוליטבירו של המפלגה הקומוניסטית בגלגולה כ"מפלגת הפועלים הרומנית". החל מ-1955 הוא נשא בדגאות גנרל של המשטרה החשאית (general de securitate).

== חייו ==
דרגיץ' נולד ביישוב טיסאו ועבד כפועל במסילות הברזל של רומניה. ב-1930 הצטרף למפלגה הקומוניסטית הרומנית והחל מ-1931 השתתף בפעילות של פועלי מסילות הברזל, בהפגנות ובשביתות והיה ממנהיגי הצעירים. ב-1935 נעצר ונשפט במקצה של אנה פאוקר ונידון ל-9 שנים ושלושה חודשי כליאה, ממנה השתחרר רק לאחר הפיכת 23 באוגוסט 1944.

דרגיץ' היה מקורב ונאמן לגאורגה גאורגיו-דז' וקודם על ידו בהתמדה. לאחר שחרורו מהכלא ב-1944 התמנה למזכיר המפלגה הקומוניסטית בבוקרשט. ב-27 באפריל 1945 התמנה לתפקיד תובע ציבורי בבית הדין העממי. באביב 1948 היה חלק מהוועדה שחקרה את לוקרציו פטרשקנו ואת יתר החשודים שנעצרו איתו. הוא קיבל דרגת גנרל-מיור בסקוריטטה בדצמבר 1950, קודם לגנרל-לוקוטננט באוקטובר 1952 ולגנרל-קולונל באוגוסט 1955. בו זמנית הוא ממלא תפקידים במישור הפוליטי, מינואר 1951 עד מאי 1952 הוא סגן שר הפנים, ממאי עד ספטמבר 1952 הוא שר הפנים ומספטמבר 1952 היה לשר לביטחון המדינה. ממרץ 1957 ועד יולי 1965 כיהן כשר הפנים של רומניה ובמקביל, ממרץ 1961 ועד יולי 1965 היה סגן ראש ממשלת רומניה. הוא היה נציג באספה הלאומית הגדולה של רומניה..

דרגיץ' מילא תפקיד חשוב בביום משפטי הראווה שנערכו למואשמים בסבוטז' מבין עובדי תעלת דנובה-הים השחור וגם בחקירות, משפטים והוצאות להורג של פטרשקנו ואחרים וגם ציווה על הריגתו של קומוניסט ותיק, הריגה שבוצעה ללא משפט. לאחר מות גאורגיו-דז' הודח מתפקידיו, הורד מכל דרגותיו וקיבל משרה זניחה.

דרגיץ' וניקולאה צ'אושסקו היו מקורבים במשך זמן רב, אך לאחר שהאחרון ירש את גאורגיו-דז' התחיל לראות בדרגיץ' מתחרה אפשרי, לכן הצטננו היחסים וצ'אושסקו פעל להדחתו של דרגיץ'.

לאחר המהפכה הרומנית (1989) עזב את רומניה ועבר להונגריה, שם חיה בתו, עם רעייתו, מריה, שהייתה יהודיה הונגריה. רומניה תבעה מהונגריה את הסגרתו, כדי להעמידו לדין על פשעיו, אך זו דחתה את הבקשה.

== לקריאה נוספת ==
* ולדימיר טיסמניאנו, Stalinism pentru eternitate, היסטוריה פוליטית של הקומוניזם הרומני, הוצאת Humanitas, בוקרשט, 2014.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://jurnalul.ro/special-jurnalul/cum-l-a-salvat-maurer-pe-draghici-de-la-puscarie-72942.html Cum l-a salvat Maurer pe Draghici de la puscarie] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:קומוניסטים רומנים
קטגוריה:חברי האספה הלאומית הגדולה של רומניה
קטגוריה:גנרלים רומנים
קטגוריה:מורשעים בעבירות על רקע אידאולוגי ברומניה
קטגוריה:סגני ראשי ממשלות
קטגוריה:רומנים שנולדו ב-1913
קטגוריה:רומנים שנפטרו ב-1993
לימודים אזוריים

לימודים אזוריים (באנגלית: Area studies) הם שדה מחקר בינתחומי שמתמקדים באזור גאוגרפי, לאומי או תרבותי.

במונח זה מתוארים בדרך כלל לימודים משולבים הכוללים הן את מדעי הטבע ומדעי הסביבה של האזור הנחקר והן את מדעי הרוח ומדעי החברה שלו. תוכניות לימודים אזוריים אופייניות כוללות עיסוק בהיסטוריה, מדע המדינה, אנתרופולוגיה, סוציולוגיה, לימודי תרבות, שפות, ספרות ותחומים קרובים.

בניגוד למקובל בלימודי תרבות, לימודים אזוריים כוללים גם את חקר הפזורה של יוצאי האזור הנחקר ואת חקר ההגירה ממנו.

==שדות מחקר עיקריים==
הגדרת שדות המחקר לפי אזורים משתנה מאוניברסיטה לאוניברסיטה ולעיתים גם בתוך אותו מוסד מסיבות של ביקוש ולצורך נוחות סידור הקורסים, אולם מקובל לחלק את הלימודים האזוריים לפי חלוקה גסה של כדור הארץ, ולחלוקות משנה בתוך החלוקה הרחבה:

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:אנתרופולוגיה
קטגוריה:מדעי הרוח
קטגוריה:מדעי החברה
קטגוריה:תחומי מחקר מדעיים