זכויות להט"ב בסין

לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) בסין מתמודדים עם אתגרים משפטיים וחברתיים שתושבים הטרוסקסואלים אינם חווים. פעילות הומוסקסואלית של גברים או נשים הפכה לחוקית בשטחי המדינה מאז 1997, אך משקי בית בראשות זוגות חד מיניים אינם זכאים לאותן הגנות משפטיות הזמינות לזוגות הטרוסקסואלים.

הומוסקסואליות והומוארוטיות בסין תועדו מאז ימי קדם. על פי מחקרים מאת אוניברסיטת לונדון, הומוסקסואליות נחשבה כפן נורמלי של החיים בסין, לפני ההשפעה המערבית הנוצרית-אירופאית משנת 1840 ואילך. ישנם שיעורים כי מספר קיסרים סינים מוקדמים ניהלו יחסים הומוסקסואלים מלווים בהטרוסקסואלים. ההתנגדות להומוסקסואליות, לפי אותם מחקרים, לא נכחה היטב בסין עד המאות ה-19 וה-20, באמצעות מאמצי ההתמערבות של שושלת צ'ינג המאוחרת והרפובליקה הסינית המוקדמת.

הומוסקסואליות הייתה כמעט בלתי נראית בתקופת מאו. בשנות ה-80, נושא ההומוסקסואליות דווח כי הופיע מחדש, בעוד זהויות וקהילות הומוסקסואליות התרחבו בעין הציבורית מאז. עם זאת, מחקרים ציינו כי השיח הציבורי בסין נראה חסר עניין, ובמקרה הטוב, אמביוולנטי לגבי הומוסקסואליות, ותחושות מסורתיות לגבי חובות משפחתיות ואפליה נותרו גורם משמעותי המרתיע אזרחים בעלי נטייה חד-מינית או זהות מגדרית טרנסג'נדרית "לצאת מהארון".

גישתה של הממשלה הקומוניסטית לזכויות להט"ב תוארה כ-"הפכפכה" הפועלת בגישת "ללא אישור, ללא פסילה, ללא קידום".<ref></ref> עם זאת, דווח כי קיימת התנגדות רבה מצד השלטונות, שכן נאסרו אירועי להט"ב שונים, ואיסור על הצגת מערכות יחסים הומוסקסואליות בטלוויזיה ציבורית, וכן על הצגת גברים "נשיים" באופן כללי.<ref></ref><ref></ref>

== היסטוריה ==
=== סין העתיקה ===
==== שושלת שאנג ====
הרישומים המוקדמים ביותר של הומוסקסואליות ויחסים חד-מיניים בסין הם מתקופת שושלת שאנג מהמאה ה-11 עד ה-16 לפנה"ס בערך. המונח "לואן פנג" שימש לתיאור הומוסקסואליות גברית אם כי אין תיעוד של יחסים בין לסביות. בתקופה זו, הומוסקסואליות נתפסה ברובה באדישות ובדרך כלל יוחסה בפתיחות.

==== שושלת ג'ואו ====
מספר סיפורים על אהבה הומוסקסואלית בתקופת שושלת ג'ואו (ה-1046-256 לפנה"ס) ידועים היטב בחברה הסינית עד היום. מתוכם סיפור מסוג זה מתייחס לדוכס שיאן מג'ין אשר שלט בשנים 676–651 לפנה"ס, אשר הביא צעיר נאה בחצרו של יריבו על מנת "להשפיע על השליט השני בקסמו המיני של הצעיר ולתת לו עצה רעה". דוגמה נעלה יותר תהיה מערכת היחסים של מי זיקסיה (彌 子 瑕) והדוכס לינג מווי (衛靈公). חלוקתו של זיקסיה באפרסק "טעים במיוחד" עם אהובו כונתה על ידי סופרים מאוחרים יותר כ-"שארית האפרסק" (餘 桃). דוגמה נוספת להומוסקסואליות ברמה הגבוהה ביותר של החברה מתקופת המדינות הלוחמות היא סיפורו של המלך אנשי מווי ואהובו לורד לונג יאנג.

הומוסקסואליות זכתה להתייחסות נרחבת בתקופה זו באמצעות ספרות פופולרית, בה מסופר על המשורר קו יואן שהביע את אהבתו למלך השליט, הואאי מצ'ו, באמצעות מספר יצירות אלה, בהן בעיקר "כמיהה ליופי" והשיר "לי סאו" מתוך האנתולוגיה "Chuci".

=== סין הקיסרית ===
==== שושלת האן ====
הומוסקסואליות והומוארוטיות היו נפוצות ומקובלות בתקופת שושלת האן (202 לפנה"ס - 220 לספירה) בעוד הקיסר איי מהאן הוא אחד הקיסרים הסינים המפורסמים ביותר שעסקו בפעילות הומוסקסואלית. היסטוריונים מאפיינים את מערכת היחסים בין הקיסר ואהובו דונג שיאן כ-"התשוקה של השרוול החתוך" (斷 袖 之 癖, duànxiù zhī pì) כסיפור שאחר הצהריים אחד לאחר שנרדם לשינה על אותה מיטה, הקיסר מהאן חתך את שרוולו של שיאן (בחתיכת לבוש שהם חלקו) במקום להפריע לו כשהיה צריך לקום מהמיטה. שיאן נודע בפשטותו היחסית בניגוד להחזקתו בחצר המעוטרת ביותר, וקיבל תפקידים גבוהים יותר ויותר כחלק מהיחסים, ובסופו של דבר הפך למפקד העליון של הכוחות המזוינים עד מותו של הקיסר מהאן.

בתקופה זו צץ גם אחד האזכורים הראשונים של הומוסקסואליות נשית (לסביות). היסטוריון בשושלת האן המזרחית, יינג שאו, ערך תצפיות לגבי מספר נשים מהארמון הקיסרי היוצרות התקשרויות הומוסקסואליות זו עם זו, במערכת יחסים שכותרתה דושי (對 食, מונח שפורש להתייחס ל-"עורקנות הדדית"), שבה פעלו השתיים כזוג נשוי.

==== שושלת ליו סונג ====
צבעי משי עתיק המציג אישה המרגלת אחרי שני מאהבים סינים]]
כתבים מתקופת שושלת ליו סונג (420-479 לספירה) טוענים שהומוסקסואליות הייתה נפוצה כמו הטרוסקסואליות, בעוד כי "גברים עסקו לעיתים קרובות כל כך בפעילות הומוסקסואלית, עד שנשים לא נשואות הפכו לקנאיות".

==== שושלת טאנג ====
בתקופת שושלת טאנג (618–907 לספירה), היו מסורות של יחסים חד-מיניים פדרסטיים, בדרך כלל במקדשים בודהיסטים, בין נערים וגברים. יחסים בין נשים לסביות התרחשו בדרך כלל גם במנזרים בודהיסטיות, שכן נזירות בודהיסטיות רבות חיפשו קשרים זו עם זו. נזירות טאואיסטיות תועדו כי החליפו ביניהן שירי אהבה רבים על גבי שירים רבים.

==== שושלת סונג ====
החוק הקדום ביותר נגד זנות הומוסקסואלית בסין הוא מתקופת ג'נגה (政和, 1111–1118) של הקיסר הויסונג מהשיר (趙 佶) בשושלת סונג (960–1279), אשר העניש נאנצ'אנג (男 娼), גברים צעירים הפועלים בתור זונות, עם עונש של 100 מכות במבוק כבד וקנס של 50,000 מזומן. טקסט נוסף משושלת סונג אסר על עבירת בהן, נאן (不 男) 'להיות לא גברי, קרוס-דרסינג. החוקים מעולם לא נאכפו.

==== שושלת מינג ====
ההערכה היא כי קיסר ג'נגדה משושלת מינג (1368-1644) ניהל מערכת יחסים הומוסקסואלית עם מנהיג מוסלמי מהאמי, בשם סייד חוסיין. בנוסף לקיום מערכות יחסיו עם גברים, לקיסר ז'נגדה היו גם מערכות יחסים רבות עם נשים, בעודו חיפש את בנותיהם של רבים מפקידיו. ישנם המאמינים כי לקיסר טיאנקי היו שני ארמונות פרטיים, אחד למאהבותיו ואחד למאהבותיו. במהלך עידן זה, שיטות לסביות הפכו לפגישה עם המגמה העולה במהירות של "ספיזם", שנוצרו כולן "בשם ההנאה".

הומוסקסואלים סינים לא חוו רדיפה המשתווה לזו שחוו הומוסקסואלים באירופה הנוצרית במהלך ימי הביניים, ובאזורים מסוימים, במיוחד בקרב מעמדות הסוחרים, אהבה חד-מינית הוערכה במיוחד. היה סטריאוטיפ בשושלת מינג המאוחרת לפיו מחוז פוג'יין היה המקום היחיד שבו הומוסקסואליות בולטת. מיסיונרים ישועים אירופאים כמו מטאו ריצ'י שמו לב למה שהם ראו כ-"סטיות לא טבעיות", במצוקה בגלל אופיין הפתוח והפומבי לעיתים קרובות. ההיסטוריון טימותי ברוק כתב כי "התיעוב מנורמות מיניות הלך לשני הכיוונים, מכיוון שהישועים הפרושים היו מזון עשיר לספקולציות מיניות בקרב הסינים". סופרים סינים בדרך כלל לעגו לגברים אלה, והתעקשו שהסיבה היחידה שהם גינו הומוסקסואליות היא כי הם נאלצו להימנע מהנאה מינית בהיותם צליבטים.

החוק הראשון האוסר באופן ספציפי על יחסים חד מיניים נחקק בעידן ג'יאג'ינג (嘉靖, 1522–1567) של הקיסר ג'ו הוקונג (朱 厚 熜) ב-1546. למרות זאת, הומוסקסואליות עדיין הייתה מקובלת ונהוגה, בתנאי שהגברים ייצרו יורשים ונשים נשואות בהמשך. הומוסקסואליות אפילו נתפסה כ-"יוקרתית" על ידי מעמדות הביניים. טקסי נישואים חד מיניים הוגדרו גם כן כדבר שבשגרה.

==== שושלת צ'ינג ====
צבעים של משי, סין, שושלת צ'ינג (המאה ה-18-19), שני גברים צעירים שותים תה, קוראים שירים ומקיימים יחסים הומוסקסואלים. בן הזוג בעל צבע העור הבהיר תואר כנשי מבין השניים.]]
עד 1655, החלו בתי המשפט של שושלת צ'ינג להתייחס למונח ג'י ג'יאן (雞姦, "מעשי סדום") כדי להחילו על יחסים הומוסקסואלים, בעוד החברה הסינית החלה לשים דגש על ציות קפדני לסדר החברתי, שהתייחס ליחסים בין בעל זכר ואישה נקבה. בשנת 1740, הוכרז צו אנטי-הומוסקסואלי, שהגדיר יחסי מין הומוסקסואלים מרצון בין מבוגרים כבלתי חוקיים. על אף שלא היה תיעוד על יעילותו של צו זה, זו הייתה הפעם הראשונה שהומוסקסואליות הייתה כפופה לאיסור חוקי בסין. העונש, שכלל חודש מאסר ו-100 מכות כבדות בבמבוק כבד, היה למעשה העונש הקל ביותר שהיה קיים במערכת המשפטית של צ'ינג.

=== סין המודרנית ===
בשנת 1912, מהפכת שינהאי הפילה את שושלת צ'ינג והאיסור המפורש שלה על יחסים הומוסקסואלים בהסכמה בוטל על ידי המדינות הבאות. במשך השנים שלאחר מכן, ההטרונורמטיביות וחוסר סובלנות כלפי הומואים ולסביות הפכו למיינסטרים יותר באמצעות מאמצי ההתמערבות של הרפובליקה המוקדמת של סין.

==== הרפובליקה העממית של סין ====
הומוסקסואליות הייתה כמעט בלתי נראית בתקופת מאו (1949–1976). במהלך מהפכת התרבות הקומוניסטית, הומוסקסואלים נתפסו כ-"מחפירים" ו"בלתי רצויים", ונרדפו קשות.<ref></ref>

כל האזכורים להומוסקסואליות בהסכמה בחוק הפלילי הוסרו בשנת 1997, בעוד האגודה הסינית לפסיכיאטריה ביטלה הומוסקסואליות כהפרעה נפשית בשנת 2001, אך עדיין טוענת שאדם עלול להיות מסוכסך או לסבול מבעיות נפשיות בשל מיניותו. עם זאת, שינוי מזוג זה לא בא לידי ביטוי בתקנות של הוועדה הלאומית לבריאות ותכנון משפחה,<ref></ref> סניף ממשלתי השולט בכל התקנות של שירותי הבריאות בסין, מה שהביא למוסדות פסיכיאטריים וספרי לימוד פסיכיאטריים ברחבי המדינה עדיין לשקול למעשה הומוסקסואליות כהפרעה נפשית בעודם מדווחים כמציעים "טיפולי המרה" עבור שינוי נטייה חד-מינית לנטייה הטרוסקסואלית.<ref></ref> זהות טרנסג'נדרית עדיין מסווגת כהפרעה נפשית גם כן, למרות החוקים המתירים שינויים חוקיים במגדר.<ref></ref>

בשנת 2021 אישר בית משפט בג'יאנגסו פסיקה לפיה תיאור של הומוסקסואליות כהפרעה נפשית במהדורה משנת 2013 של ספר לימוד באוניברסיטה היה תוצאה של "הבדלים תפיסתיים" ולא של "טעות עובדתית".<ref></ref> על פי "South China Morning Post", ספר הלימוד נמצא בשימוש על ידי מספר אוניברסיטאות סיניות.<ref></ref> ביולי 2021 נמחקו מספר חשבונות להט"ב המנוהלים על ידי סטודנטים באוניברסיטאות באפליקציית הניידים "WeChat" עם הודעות לפיהן החשבונות "הפרו את התקנות על ניהול חשבונות המציעים שירות מידע ציבורי באינטרנט הסיני".<ref></ref>

== הכרה במערכות יחסים חד מיניות ==
חוק הנישואים של הרפובליקה העממית של סין, אומצו במושב השלישי של הקונגרס החמישי ב-19 בספטמבר 1910, אשר כללו איחוד הטרוסקסואלי בין גבר ואישה בלבד.<ref></ref><ref></ref> על פי הערכות מסוימות משנת 2010, כ-80% עד 90% מהגברים ההומוסקסואלים הסינים היו נשואים לנשים כתוצאה מנישואים הטרוסקסואלים בכפייה עקב תגובות האוכלוסייה נגד מערכות יחסים הומוסקסואליות. נשים כאלה ידועות בשם "טונגקי" (סינית: 同妻, pinyin: tóngqī). בשנת 2012, פרופסורית באוניברסיטת סצ'ואן התאבדה לאחר שנודע לה שבעלה הוא הומוסקסואל.<ref></ref> סקר משנת 2016 ממרכז הלהט"ב בבייג'ינג מצא כי רק 5% מאלה שהוגדרו כחלק מקהילת הלהט"ב הסינית הכריזו על נטייתם המינית או זהותם המגדרית לאנשים בחייהם.<ref></ref> סקר דעת קהל מקוון של רשת פיניקס בדצמבר 2019, שגרף קרוב ל-10 מיליון קולות, הראה רוב של 67% בעד נישואים חד מיניים בסין.<ref></ref>

ב-5 בינואר 2016, בית משפט בצ'אנגשה, בדרום מחוז חונאן, הסכים לדון בתביעה שהוגשה בדצמבר 2015 נגד הלשכה לעניינים אזרחיים של מחוז פורונג. התביעה הוגשה על ידי סון וונלין בן ה-26, שביוני 2015 סירבה לו הלשכה אישור להתחתן עם בן זוגו בן ה-36, הו מינגליאנג.<ref></ref> ב-13 באפריל 2016, עם מאות מפגינים התומכים בנישואים חד מיניים מחוץ לבית המשפט, בית המשפט בצ'אנגשה פסק נגד סאן, שהצהיר כי יערער על פסק הדין.<ref></ref> ב-17 במאי 2016, סון והו נישאו בטקס פרטי בצ'אנגשה, והביעו את כוונתם "לארגן עוד 99 חתונות חד מיניות ברחבי המדינה על מנת לנרמל נישואים חד מיניים בסין".<ref></ref>
סינים וטאיוואנים מוחים עבור זכויות להט"ב לצד דגלי מדינותיהם במצעד הגאווה בניו יורק, ארצות הברית בשנת 2015]]
באוקטובר 2017, הקונגרס הלאומי העממי תיקן את החוק הסיני כך "שכל המבוגרים בעלי היכולת המלאה ניתנת לחופש למנות אפוטרופוסים משלהם בהסכמה הדדית" אשר כלל זוגות חד מיניים. המערכת, המכונה באופן שונה "אפוטרופסות משפטית" או "הסכם אפוטרופסות", מאפשרת לשותפים חד מיניים לקבל החלטות לגבי טיפול רפואי ואישי, מוות והלוויה, ניהול רכוש ושמירה על זכויות ואינטרסים. במקרה של אם אחד מבני הזוג מאבד את היכולת לקבל החלטות מכריעות (כלומר מחלה נפשית או פיזית או תאונה), האפוטרופוס שלו עשוי להחליט עבורו לטובתו. מערכת היחסים המשפטית ביניהם יכולה לכלול גם עושר וירושה, או פנסיה, תלוי על אילו מסמכים משפטיים נוספים יחליטו בני הזוג לחתום, כגון צוואה.<ref></ref><ref></ref>

ב-12 באפריל 2021, בית המשפט העממי של שניאנג במחוז ליאונינג קבע כי אישה לסבית בת 79 לא תוכל לתבוע את בת זוגה מזה 50 שנה, שאותה האשימה בגניבת 294,000 יואן מחשבון הבנק שלה, מכיוון שמערכת היחסים החד מינית ביניהן אינה מוכרת כחוק כנישואים בסין.<ref></ref>

=== בייג'ינג ===
בייג'ינג מספקת בהווה מעמד של תושבות תלויה לשותפים חד מיניים של תושבים חוקיים.<ref></ref> בשנת 2008 הוקם המרכז הגאה בבייג'ינג.

=== הונג קונג ===
ביוני 2009, ממשלת הונג קונג (אזור מנהלי מיוחד של סין) הרחיבה הכרה והגנה מוגבלת לזוגות חד מיניים המתגוררים יחדיו בפקודת "אלימות במשפחה".<ref></ref> סקר משנת 2014 מצא כי 74% מתושבי הונג קונג תמכו בהענקת לזוגות חד מיניים את כל ההטבות הקשורות לנישואים או חלקן.<ref></ref>

באפריל וספטמבר 2017, בתי משפט בהונג קונג קבעו כי שותפים חד מיניים של עובדי ממשלה חייבים לקבל את אותן הטבות של בני זוג כגון שותפים הטרוסקסואלים בעוד כי לשותפים חד מיניים של תושבי הונג קונג ישנה זכות לחיות בשטחים תלויים, בהתאמה. שתי פסיקות אלו הוגשו על ידי ממשלת הונג קונג.<ref></ref><ref></ref> ביולי 2018, בית המשפט לערעורים הסופי אישר את פסיקת ספטמבר, וקבע כי לשותפים חד מיניים ישנה הזכות לקבל אשרות תלויות, וככאלה יכולים להתגורר באופן חוקי בהונג קונג.<ref></ref> כמו כן, ב-6 ביוני 2019 אישר בית המשפט לערעורים הסופי את פסק הדין של אפריל,<ref></ref> לאחר שבוטל תחילה על ידי בית המשפט לערעורים.<ref></ref>
מפגינים מוחים עבור זכויות להט"ב בסין בציון [[מצעד הגאווה בסן פרנסיסקו, 2011]]
ביוני 2018, אישה לסבית מהונג קונג המכונה "חברת כנסת" הגישה תביעה נגד ממשלת הונג קונג בשל שלילת זכותה להיכנס לשותפות אזרחית עם בת זוגה, בטענה שזכויותיה לפרטיות ושוויון הופרו, המהווה הפרה של חוק היסוד של הונג קונג ופקודת מגילת הזכויות של הונג קונג. בג"ץ דן בתיק בדיון מקדמי קצר בן 30 דקות באוגוסט 2018.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> דיון מלא התקיים ב-28 במאי 2019, אם כי בית המשפט דחה את התיק לאחר מכן באוקטובר 2019.<ref></ref>

בנובמבר 2018, המחוקק ההומוסקסואל הגלוי ריימונד צ'אן צ'י-צ'ואן הגישה הצעה לחקור איחוד אזרחי עבור זוגות חד-מיניים, אם כי הודחה ב-27 מתנגדים מול 24 בעד.<ref></ref>

בינואר 2019, שני גברים הומוסקסואלים פתחו באתגרים משפטיים נגד האיסור על נישואים חד-מיניים בהונג קונג, בטענה שהסירוב להכיר ולבצע נישואים חד-מיניים מהווה הפרה של חוק היסוד. בית המשפט העליון של הונג קונג נתן אישור להמשך תביעת התיקים.<ref></ref><ref></ref>

== הורות ואימוץ ==
ממשלת סין דורשת מהורים המאמצים ילדים מסין להיות בנישואים הטרוסקסואלים.<ref></ref> כתוצאה מכך, לצד אי הכרתה של סין בנישואים חד מיניים, אימוץ ילדים סינים על ידי זוגות חד מיניים זרים או יחידים אסורים על ידי השלטונות הסיניים.

== הגנה מפני אפליה ==
סעיף 33 של חוקת הרפובליקה העממית של סין קובע "שוויון לכל האזרחים על פי החוק", אם כי לא מזכיר במפורש נושאי נטייה מינית או זהות מגדרית.

אין הוראה נגד אפליה לגבי נטייה מינית או זהות מגדרית על פי חוק התעסוקה הסיני, בעוד דיני העבודה מגנים באופן ספציפי על עובדים רק מפני "אפליה על רקע אתני, מגדר או דתו של אדם".

בשנת 2018, גנן הומוסקסואל מהעיר צ'ינגדאו תבע את גנו הקודם בו עבד לאחר שפוטר בעקבות פוסט שפרסם ברשת חברתית על השתתפותו באירוע גאווה. בית המשפט העממי המחוזי בלאושן פסק כי על הגן לפצות את הגנן בגין שישה חודשי שכר בתשלום. בית המשפט הגיש ערעור בדצמבר אותה שנה על פסק הדין.

בנובמבר 2018 ומרץ 2019, סין קיבלה מספר המלצות הנוגעות לזכויות להט"ב במהלך הסקירה התקופתית האוניברסלית שלה מטעם האו"ם. ההמלצות אשר תוארו כ-"ציוני הדרך", הובאו מארגנטינה, צ'ילה, צרפת, אירלנד, מקסיקו, הולנד ושוודיה, בעודן דחקו בסין להעביר חוקים נגד אפליה המכסים נטייה מינית ולחוקק אמצעים נגד אלימות וביטוח לאומי. בפעם הראשונה, המשלחת הסינית הגיבה בחיוב להמלצות. במרץ 2019, נחשף באו"ם כי סין שואפת לאמץ חוק נגד אפליית קהילת הלהט"ב בשטחה תוך שנה. פעילי להט"ב סינים תיארו את ההמלצות כ-"אבן דרך". עם זאת, חדשות אלה צונזרו במהרה בכל פלטפורמות החדשות והמדיה החברתית הסינית.<ref></ref><ref></ref>
ציון [[היום הבינלאומי נגד הומופוביה, טרנספוביה וביפוביה בבירה בייג'ינג אשר נוסד בידי כ-50 ארגונים בשיתוף השגרירות הצרפתית במדינה בשנת 2012]]

=== הונג קונג ===
פקודת מגילת הזכויות של הונג קונג משנת 1991 אוסרת אפליה ממגוון נושאים, כולל "אחרים". במקרה של פסק הדין לאונג טיסי ויליאם רוי נגד שר המשפטים משנת 2005, בנושא הגנה שווה על רקע נטייה מינית וחוק העמידה בהונג קונג, בית המשפט קבע פסד קין תקדימי האוסר על יחס שונה לא מוצדק על בסיס נטייתו המינית של אדם.

=== מקאו ===
סעיף 25 לחוק היסוד של מקאו (אזור מנהלי מיוחד שני של סין) מציין שתושבי מקאו חופשיים מאפליה על סמך רשימה לא ממצה של גורמים אסורים. נטייה מינית אינה נכללת ברשימה האמורה של עילות אפליה אסורות. עם זאת, קיימות הגנות נגד אפליה על רקע נטייה מינית בתחומי יחסי העבודה, הגנה על נתונים אישיים ונציב תלונות הציבור.

== זהות מגדרית ==
בשנת 2009, ממשלת סין הפכה הכרה בשינוי מגדר עבור קטינים לבלתי חוקי, וקבעה כי ניתוח להתאמה מגדרית, הזמין רק לאזרחים מעל גיל עשרים, נדרש על מנת להגיש בקשה לתיקון תעודת הזהות ורישום מקום מגוריהם.<ref></ref> על פי שבועון החדשות האקונומיסט, אלו המבקשים שינוי מגדרי חוקי נדרשים גם להיות לא נשואים, הטרוסקסואלים (בהתייחס לזהותם המגדרית) וחייבים לקבל אישור לשם כך ממשפחתם. נכון לספטמבר 2019, הסיווג הסיני של הפרעות נפשיות עדיין מסווג זהות טרנסג'נדרית כהפרעה נפשית.<ref></ref>
רקדנית טרנסג'נדרית ב[[לו'שונקואו, סין, 2008]]
בשנת 2014, מחוז שאנשי החל לאפשר לקטינים להגיש בקשה לשינוי מגדרם עם המידע הנוסף של תעודת הזיהוי של האפוטרופוס שלהם. שינוי מדיניות זה מאפשר לעוברים את השינוי המגדרי להיות מוכרים בנישואים חוקיים כהטרוסקסואלים.<ref></ref>

בשנת 2020, בית משפט בבייג'ינג פסק כי אישה טרנסג'נדרית מכוסה בהגנות צפני אפליה הנוגעות לקטגוריית "מין", בעוד מעסיקה בתחום התעסוקה יהיה מחויב להתייחס אליה כאל אישה, בעודה עברה שינוי מגדרי חוקי.

בשנת 2021, המרפאה הראשונה של סין לילדים ומתבגרים טרנסג'נדרים הוקמה בבית החולים לילדים של אוניברסיטת פודן בשנגחאי עבור "ניהול בצורה בטוחה ובריאה את שינויים המגדרי של קטינים טרנסג'נדרים".<ref></ref>

=== הונג קונג ===
החוק בהונג קונג מתיר שינוי מגדרי במסמכים משפטיים כגון תעודות זהות ודרכונים לאחר שאדם עבר ניתוח להתאמה מגדרית, אך אינו מאפשר לשנות תעודות לידה.<ref></ref>

== טיפולי המרה ==
בדצמבר 2014, בית משפט בבייג'ינג פסק לטובת יאנג טנג, גבר הומוסקסואל, בתיק נגד מרפאת "טיפולי המרה". בית המשפט פסק נגד המרפאה, מאחר שהטיפולים לא עמדו בהבטחת המרפאה בפרסומות שלה, וחייב את המרפאה לשלם פיצוי כספי ליאנג, וכן להוריד את הפרסומות שלהם על קיומם של טיפולי המרה במתחמם.<ref></ref>

ביוני 2016, יו הו, גבר הומוסקסואלי ממחוז חנאן, תבע בית חולים בעיר ז'ומדיאן בשל כך שאילץ אותו לעבור טיפולי המרה.<ref></ref> הוא זכה להתנצלות פומבית ופיצוי כספי ביולי 2017. עם זאת, בית המשפט לא קבע את הנוהג כבלתי חוקי בהחלטתו.<ref></ref>

בעקבות שתי פסיקות מוצלחות אלו, קבוצות להט"ב סיניות קוראות כעת למשרד הבריאות הסיני לאסור על קיומם של טיפולי המרה.<ref></ref> עם זאת, נכון לדצמבר 2019, לא ננקטו צעדים יעילים על ידי ממשלת סין כדי לאסור טיפולי המרה בשטחי המדינה, בעוד טיפולים אלה למעשה מקודמים באופן פעיל ברחבי סין.<ref></ref>

== תנאי מחיה ==
=== חופש הביטוי וצנזורה ===
בשנת 2015, יוצר הקולנוע פאן פופו תבע את הצנזורים הממשלתיים על כך שמחקו את סרטו התיעודי "Mama Rainbow" בעל תוכן להט"ב מאתרים מקוונים. תביעתו הסתיימה בדצמבר 2015 עם קביעה של בית המשפט העממי מספר 1 של בייג'ינג לפיה מינהל המדינה לעיתונות, פרסום, רדיו, קולנוע וטלוויזיה (SAPPRFT) לא ביקש מאתרי אירוח למחוק את הסרט התיעודי.<ref></ref> למרות פסק דין זה, שלדעת מעריצו של פופו היה לניצחון מכיוון שהוא הגביל למעשה את מעורבות המדינה, "הסרט עדיין לא זמין לצפייה מקוונת באתרי אירוח סיניים" אמר.<ref></ref>

ב-31 בדצמבר 2015 פרסם איגוד תעשיית הפקות הדרמה בטלוויזיה של סין קווים מנחים חדשים אשר כללו איסור על הצגת מערכות יחסים חד מיניות בטלוויזיה. התקנון קבע כי "אף דרמה בטלוויזיה לא תציג מערכות יחסים מיניות חריגות והתנהגויות כגון גילוי עריות, יחסים חד מיניים, סטייה מינית, תקיפה מינית, התעללות מינית, אלימות מינית וכן הלאה" אשר החל להשפיע בנוסף על הצגת אנשי להט"ב בדרמות אינטרנטיות.<ref></ref><ref></ref><ref></ref>מצעד הגאווה הראשון בשאנגחאי, 2009]]בפברואר 2016 נאסר על שידור סדרת הטלוויזיה הסינית, Addicted, לשידור מקוון של 12 פרקים לעונה בת 15 פרקים בשל הצגתה מערכות יחסים הומוסקסואליות. יוצרי הסדרה העלו בתגובה את שאר הפרקים לאתר יוטיוב.<ref></ref>

תחרות היופי, "מיסטר גיי סין" (Mr Gay China), נערכה בשנת 2016 ללא תקריות.<ref></ref> בשנת 2018, מארח האירוע ביטל באופן פסיבי את התקשרותו בכך שלא הגיב לשום תקשורת. לקרת ציון מהדורת התחרות לשנת 2019 הודיע מארח האירוע על ביטולה. לא פורסמה הודעת צנזורה רשמית לאירוע, אם כי מספר מאמרים האשימו את ממשלת סין בביטולה.<ref></ref> באותה שנה, סופרת סינית אשר כתבה רומן בנושא מערכת יחסים חד מינית בין זוג גברים, נידונה ל-10 שנים ו-6 חודשי מאסר בפועל על "הפרת חוקי גסויות".<ref></ref>

בשנת 2017, היה אמור להתקיים כנס להט"ב בשיאן. דיווחים מערביים, תוך שימוש בבלוג המארגנים כמקור שלהם, טענו שהמשטרה עיכבה את המארגנים ואיימה עליהם.<ref></ref><ref></ref>

באפריל 2018 החליטה "Sina Weibo", אחת מפלטפורמות המדיה החברתית הפופולרית ביותר במדינה, לאסור על הצגת כל הנושאים הקשורים לקהילת הלהט"ב.<ref></ref> הדבר עורר במהירות ביקורת חריפה מצד הציבור ויומון העם, העיתון הרשמי של מפלגת השלטון, המפלגה הקומוניסטית הסינית. הביקורות כללו שימוש בהאשטאג "#IamGay" (אני הומוסקסואל) להפגנת סולידריות עם קהילת הלהט"ב הסינית אשר נצפה יותר מ-240 מיליון פעמים בפלטפורמה. מספר ימים לאחר מכן "Sina Weibo" ביטלה את האיסור. סינים רבים פירשו את תגובת יומון העם כאות לכך שהממשלה עשויה לרכך את יחסה לזכויות להט"ב. עם זאת, קמפיין לציון היום הבינלאומי נגד הומופוביה בקמפוסים בבתי הספר נאסר על ידי פקידים ממשלתיים כעבור חודש בלבד.<ref></ref>

במאי 2018, איגוד השידור האירופי חסם את "Mango TV", אחד הערוצים הנצפים ביותר בסין, כתוצאה מחששות שלילים של השלטון מלשדר את גמר אירוויזיון 2018 לאחר שכלל את הופעתו של הזמר האירי ראיין או'שונסי, שתיאר שני רקדנים גברים ורקע של דגלי גאווה במהלך הופעתו במסגרת ייצוגה של שווייץ.<ref></ref>

מספר ימים לפני ציונו של היום הבינלאומי נגד הומופוביה בשנת 2018, שתי נשים אשר ענדו תג עם סמל דגל הגאווה הוכו על ידי שלושה מאבטחים בבייג'ינג. חברת האבטחה פיטרה את המאבטחים המעורבים זמן קצר לאחר מכן.
[[מצעד הגאווה בהונג קונג, אשר נערך באופן שנתי מאז 2008]]
על רקע הביקורת ההולכת וגוברת על החמרת הדרתה של זכויות להט"ב בסין בתקשורת תחת שלטונו של הנשיא שי ג'ינפינג,<ref></ref><ref></ref><ref></ref> פסטיבל הסרטים הבינלאומי בבייג'ינג עורר מחלוקת כאשר ב-2018 אסרה הממשלה על הפסטיבל להציג את קריאת זכיית פרס האוסקר של סרט ההתבגרות, קרא לי בשמך, אשר מציג מערכת יחסים הומוסקסואלית בין השחקנים ארמי האמר וטימותי שאלאמה.<ref></ref><ref></ref>

בשנת 2021, לי ינג (כדורגלנית, ילידת 1993) הפכה לספורטאית הסינית הלסבית המוצהרת הראשונה בגלוי, בעודה פרסמה בחשבונה ברשת "Weibo" תמונה שלה יחד עם בת זוגה. הפוסט זכה לתמיכה מסחררת מקהל האינטרנט. עם זאת, לאחר מכן מחקה ינג את תמונת הפוסט בחשונה, בעוד גולשים רבים ברשת שיערו שייתכן כי הופעל לחץ מהרשויות הסיניות על ינג למחיקתה בעקבות הצהרתה.<ref></ref> מאוחר יותר באותה שנה, סון וונג'ינג, שחקנית כדורעף מקצוענית סינית, הודיעה גם כן באמצעות חשבונתיה במדיה חברתית שהיא לסבית על ידי פרסום תמונות חתונה שלה ושל בת זוגה.<ref></ref>

== טבלת סיכום ==
{| class="wikitable"
|פעילות הומוסקסואלית חוקית
| (מאז 1997)
|-
|גיל הסכמה שווה לזוגות הטרוסקסואלים (14)
|
|-
|חוקים נגד אפליה בתעסוקה
| (עובדים טרנסג'נדרים עשויים להיות מכוסים בחוק נגד אפליה)
|-
|חוקים נגד אפליה במתן סחורות ושירותים
|
|-
|חוקים נגד אפליה בכל התחומים האחרים (כולל אפליה עקיפה, דברי שנאה)
|
|-
|חופש ביטוי
| (הצגת להט"ב במדיה, כולל מדיה חברתית, מצונזרת על ידי הממשלה)
|-
|נישואים חד מיניים
|
|-
|הכרה בזוגות חד מיניים (איחוד אזרחי, שותפות לחיים)
|/ (מעמד "אפוטרופסות" דומה אך לא שוויוני להכרה בזוגות הטרוסקסואלים חוקי, ונמצא בשימוש על ידי זוגות חד מיניים)
|-
|אימוץ משותף של זוגות חד מיניים
|
|-
|אימוץ ילד חורג על ידי זוגות חד מיניים
|
|-
|לסביות, הומואים וביסקסואלים מוצהרים רשאיים לשרת בצבא
| / (עשויים לשרת, אין איסור מפורש בחוק בעוד כי לא ידועים נתונים על קיומה של מדיניות אל תשאל, אל תספר)
|-
|שירות צבאי של טרנסג'נדרים
| (דרישות בריאות גופניות מונעות מטרנסג'נדרים אשר עברו שינוי מגדרי לשרת)
|-
|זכות לשינוי מגדר בחוק
| (ניתוח נדרש, כולל שנת טיפולים פסיכוטרפים בין דרישות נוספות)
|-
|גישה להפריה חוץ-גופית לזוגות לסביות
| (מחייבת מבחינה חוקית תעודת נישואים עבור גישה בבתי חולים ציבוריים, עשויה להיות נגישה דה פקטו בבתי חולים פרטיים)
|-
|טיפולי המרה אסורים בחוק
|
|-
|פונדקאות מסחרית לזוגות גברים הומוסקסואלים
|(לא חוקי עבור הטרוסקסואלים גם כן)
|-
|גברים המקיימים יחסי מין עם גברים רשאיים לתרום דם
| (נכון לשנת 2012)
|}

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

הרפובליקה העממית של סין
קטגוריה:הרפובליקה העממית של סין: חוק ומשפט
קטגוריה:זכויות להט"ב ברפובליקה העממית של סין
סין