יחסי בחריין–ישראל

בית הלבן, ספטמבר 2020. מימין לשמאל: שר החוץ של איחוד האמירויות הערביות, שייח' עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן, נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו ושר החוץ של ממלכת בחריין, עבד א-לטיף א-זיאני.|250 פיקסלים]]
טקס חתימת הסכם הביניים ב-18 באוקטובר 2020 במנאמה, מימין: מנכ"ל משרד החוץ הישראלי [[אלון אושפיז, שר החוץ הבחרייני עבד א-לטיף א-זיאני וראש המטה לביטחון לאומי של ישראל מאיר בן שבת; ברקע מזכיר האוצר האמריקאי סטיבן מנושין]]
נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין פגישה עם [[עבד א-לטיף א-זיאני שר החוץ של בחריין, נובמבר 2020]]
מימין: עבד א-לטיף א-זיאני, בנימין נתניהו ומייק פומפאו בהצהרה משולשת בעת ביקור א-זיאני בירושלים, נובמבר 2020
חתימת מזכר הבנות בין FinTech Bay הבחרייני לבין מרכז הפינטק הישראלי, תל אביב 30 באוקטובר 2022. מימין: נשיא מרכז הפינטק הישראלי, [[שמואל בן טובים, שגריר בחריין בישראל, חא'לד יוסף אל-גלאהמה, שר המסחר והתעשייה של בחריין, זאייד בן ראשיד אל זאיאני, מנכ"ל Bahrain Fintech Bay באדר סאטר.]]
[[חמד, מלך בחריין, נפגש עם נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג בעת ביקור האחרון במדינה, 2022]]
בחריין ומדינת ישראל מקיימות יחסים דיפלומטיים מלאים מסוף שנת 2020, בעקבות הסכמי אברהם.

שגרירות ישראל בבחריין פועלת במנאמה. שגרירות בחריין בישראל נפתחה בתל אביב ב-2021.

==היסטוריה==
=== עד "הסכמי אברהם" ===
מאז קיבלה עצמאות מידי הבריטים בשנת 1971 לא הכירה בחריין בישראל. כחברה בליגה הערבית השתתפה בחרם הערבי ואסרה על ישראלים להיכנס לתחומה, אך בשנות ה-90 נרשמה התחממות קלה ביחסים. בחריין שלחה נציגים לועידת מדריד ואירחה ישיבות של קבוצות העבודה הרב צדדיות שהוקמו בעקבות הועידה.<ref name=":0"></ref> בעקבות חתימת הסכמי אוסלו, ביקרה לראשונה בספטמבר 1994, משלחת ישראלית רשמית בבחריין. חודש לאחר נערך הביקור הרשמי הראשון של שר בממשלת ישראל, כאשר הגיע לבחריין יוסי שריד שהיה שר לאיכות הסביבה כדי להשתתף בשיחות אזוריות בנושאים סביבתיים בבירה מנאמה. במסגרת ביקור זה נפגש עם שר החוץ של בחריין ובכך סימן את הקשר הישיר הראשון בין שרים משתי הממשלות.
בניגוד לעומאן וקטר ששלחו נציגים להלווייתו של יצחק רבין בחריין נמנעה מלשלוח נציג ואף הכחישה קיום קשרים כלשהם בין שר המסחר שלה ומקבילו הישראלי חודש לפני כן בוועידה שנערכה בירדן.

בעשור הראשון של המאה ה-21 הפכו המגעים בין המדינות לגלויים. בשנת 2005, בעקבות יישום תוכנית ההתנתקות<ref name=":0" /> ועם חתימת הסכמי סחר מול ארצות הברית ביטלה בחריין את החרם הישיר על סחורות מישראל, ובשלב מסוים אף נדונה האפשרות לקיים יחסים דיפלומטיים מלאים. לאורך השנים היו דיווחים לא רשמיים על ביקורים שונים של גורמים ישראלים בממלכה, ושרת החוץ ב-2007, ציפי לבני, אף נפגשה עם עמיתה הבחרייני בעצרת הכללית של האו"ם - מה שהוביל לסערה בפרלמנט בבחריין.

בשנת 2011 פרסם אתר ההדלפות ויקיליקס מסמכים המוכיחים כי בחריין קיימה שיתוף פעולה ביטחוני חשאי הדוק עם ישראל. אולם בחריין הכחישה את הפרסומים הללו.

בשנת 2013 הייתה בחריין למדינה הערבית הראשונה שהכריזה על חזבאללה כארגון טרור ובשנת 2014 הייתה בחריין המדינה היחידה במפרץ הפרסי שגינתה את הפיגוע בבית הכנסת קהילת בני תורה.

בשנת 2016 שלחה בחריין משלחת מצומצמת להלוויית שמעון פרס בישראל.

בספטמבר 2017, אמר מלך בחריין חמד בן עיסא אאל ח'ליפה, כי הוא מגנה את החרם הערבי על ישראל וכי נתיניו רשאים לבקר בה, למרות זאת, בעלי דרכון ישראלי לא היו רשאים לבקר בבחריין באותה תקופה.

במאי 2018, בעקבות העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים, אמר שר החוץ של בחריין, השייח' ח'אלד בן אחמד אאל ח'ליפה כי אינו רואה שום בעיה בהעברת השגרירות למערב ירושלים היות שהיא אינה נמצאת בשטח הבירה של המדינה הפלסטינית העתידית. באותו החודש פרסם שר החוץ של בחריין, ח'אלד בן אחמד אאל ח'ליפה, בחשבון הטוויטר שלו: "זוהי זכותה של כל מדינה באזור, כולל ישראל, להגן על עצמה ולהרוס את מקורות הסכנה". הודעה זו פורסמה לאחר תקיפת צה"ל מספר מטרות אירניות בסוריה, שבאה בתגובה לירי של 20 רקטות שנורו לרמת הגולן על ידי כוח קודס האיראני משטח סוריה. חודש לאחר מכן טען בכיר בחרייני, בריאיון לערוץ החדשות הבינלאומי i24news, כי בחריין אינה רואה בישראל מדינת אויב, וכי הוא מאמין שבחריין תהיה הראשונה מבין מדינות המפרץ לכונן יחסים דיפלומטיים רשמיים וגלויים עם ישראל. בנובמבר טען בכיר ישראלי, כי ישראל נמצאת במגעים לכינון יחסים דיפלומטיים עם בחריין.

במרץ 2019, בחריין נמנעה לראשונה בהצבעה אנטי-ישראלית במועצת זכויות האדם של האו"ם. ב-26 ביוני 2019 פנה שר החוץ של בחריין ח'אלד בן אחמד אאל ח'ליפה אל הציבור הישראלי בריאיון לתקשורת. זו הייתה הפעם הראשונה שאישיות מדינית בדרג גבוה ממדינה ערבית שאינה ביחסים דיפלומטיים עם ישראל העניקה ריאיון לתקשורת הישראלית. אאל ח'ליפה העניק בחודשים שלאחר מכן ראיונות נוספים בסגנון דומה, והתבטא בזכות הצורך בדיאלוג ישיר ופתוח עם ישראל.

בפברואר 2020 גזר בית המשפט בבחריין שלוש שנות מאסר על אזרח שהורשע בארגון כינוס והתפרעות בלתי חוקית, לאחר ששרף את דגל ישראל במהלך הפגנת תמיכה בפלסטינים.

=== לאחר "הסכמי אברהם" ===

בספטמבר 2020 אישרה רשות התעופה האזרחית בבחריין את בקשת איחוד האמירויות הערביות לאפשר לכלל הטיסות המגיעות לאמירויות, ולאלה היוצאות ממנה לעבור במרחב האווירי של בחריין, כולל מישראל. בספטמבר 2020 פורסם כי בחריין תחתום על הסכם כינון יחסים דיפלומטים מלאים עם ישראל. המדינות חתמו על הסכם אברהם ועל הסכם שהוגדר כהצהרת שלום. כמו כן, דווח שישראל הפעילה משרד אינטרסים במנאמה מאז חתימת הסכמי אוסלו, שעל בסיסו תוכננה לקום שגרירות.

ב-23 בספטמבר נחתה משלחת של צוותי ביטחון ואנשי עסקים ישראלים בטיסה ישירה של חברת ישראייר מנתב"ג לנמל התעופה הבינלאומי בחריין. באותו היום, הודיע משרד התקשורת כי ממשלת בחריין הורתה למפעילות הסלולר במדינה להתיר קבלת שיחות טלפון מישראל.

ב-18 באוקטובר נחתם במנאמה, בחריין, הסכם ביניים לכינון יחסים דיפלומטיים בין המדינות. למחרת נחתם מזכר הבנות לשיתוף פעולה עסקי בין איגוד לשכות המסחר בישראל לבין איגוד לשכות המסחר בבחריין.

ב-10 בנובמבר 2020 אושר ההסכם על ידי הכנסת ברוב של 62 תומכים מול 14 מתנגדים.

בסוף מרץ 2021 מינתה בחריין את ח'אלד יוסף אל-ג'לאהמה לשגרירה הראשון בישראל.

באוגוסט 2021 נפגש תת-שר החוץ הבחרייני, השייח' עבדאללה בן אחמד אל ח'ליפה, עם ראש אגף אסטרטגיה בצה"ל, האלוף טל קלמן. תת-השר אף הצטלם עם האלוף וזאת בניגוד לעבר, בו במדינות ערביות הקפידו שלא להצטלם עם חיילי צה"ל.

ב-31 באוגוסט הגיע אל-ג'לאהמה לישראל לקראת הגשת כתב האמנתו. ב-2 בספטמבר הודיעה ממשלת ישראל, כי איתן נאה יהיה שגריר ישראל הראשון בבחריין. ב-14 בספטמבר הגיש אל-ג'לאהמה את כתב האמנתו לנשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג.

ב-30 בספטמבר, הגיע שר החוץ הישראלי יאיר לפיד לביקור מדיני בבחריין, שכלל את חניכת שגרירות ישראל במנאמה.

ב-28 בדצמבר 2021 הגיש איתן נאה, שגריר ישראל לבחריין את כתב האמנה שלו למלך בחריין חמד בן עיסא אאל ח'ליפה.

ב-14 בפברואר 2022 ביקר ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט בבחריין. זהו ביקורו הראשון של ראש ממשלה ישראלי במדינה, במהלכו נפגש בנט עם שרי החוץ, התחבורה והתשתיות, והתעשייה המסחר והתיירות של בחריין, ראשי הקהילה היהודית בבחריין, כמו גם עם מלך בחריין, חאמד בן עיסא אאל חליפה, ויורש העצר של בחריין, סלמאן בן חאמד אאל חליפה.

ב-4 בדצמבר 2022 הגיע לבחריין לביקור מדיני נשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג, לביקור במסגרתו ניפגש עם שורת בכירים בממשלת בחריין, מלך בחריין, חמד בן עיסא אאל חליפה, ועם אנשי הקהילה היהודית בבחריין. בנוסף, ביקר הרצוג ברשות לפיתוח כלכלי של בחריין.

==== שיתוף פעולה כלכלי ותרבותי ====
ב-22 באוקטובר חתמו שתי המדינות על הסכם תעופה שיאפשר הפעלת 14 טיסות נוסעים שבועיות בין נתב"ג למנאמה והפעלת מספר טיסות לא מוגבל בין בחריין לנמל התעופה רמון. בנובמבר 2020 דיווחה ישראייר כי בכוונתה להפעיל 2 טיסות שבועיות מנתב"ג לנמל התעופה הבינלאומי בחריין החל מ-31 בינואר 2021.

ב-2 בדצמבר 2020 חתמה שרת התיירות אורית פרקש-הכהן עם מקבילה מבחריין על הסכם לשיתוף פעולה בתחום התיירות.

ב-3 בדצמבר 2020, חתמה התעשייה האווירית עם חברת התעופה הלאומית של בחריין, גאלף אייר, על חוזה לתחזוקת מטוסיה שינחתו בארץ במסגרת הסכמי התעופה של ישראל ובחריין.

בינואר 2021 חתמו בנק הפועלים ובנק לאומי על הסכמי שיתוף פעולה עם "בנק לאומי לבחריין" (National Bank of Bahrain).

במרץ 2021, נחתם הסכם בין ממלכת בחריין לחברת מקורות, על פי ההסכם החברה צפויה לספק לאנשי הממלכה ייעוץ בתחומי המים, ההתפלה ובקרת מערכות לאספקת מים.

ביום השואה הבינלאומי ב-2021, פרסם הפרשן הבחרייני הפופולרי אמג'ד טהא מאמר בעיתון ישראל היום תחת הכותרת "בין כווית ותוניסיה – האנטישמיות הצבועה בשיאה", ובו הוקיע את האנטישמיות החדשה המתבטאת כשנאה לישראל.

ב-1 ביוני 2021, הודיעה חברת אשרא, חברה ממשלתית ישראלית לביטוח סיכוני חוץ, שהיא מתחילה לבטח יצואנים ישראלים לבחריין.

ב-8 באוגוסט 2021 נחתם הסכם שיתוף פעולה בין מכון דארסט הבחרייני למכון הירושלמי לענייני ציבור ומדינה.
נשיא המדינה יצחק הרצוג, בפורום כלכלי של ממלכת בחריין, דצמבר 2022]]
ב-30 בספטמבר 2021 החלה חברת התעופה גאלף אייר להפעיל שתי טיסות שבועיות בקו תל אביב–מאנמה.

ב-15 בפברואר 2022 נחתם הסכם מחקר ופיתוח בין המדינות.

ב-28 בפברואר 2022 הוכרז על תוכנית משולבת להכשרת כוח אדם בהייטק שלה שותפות ישראל, איחוד האמירויות, בחריין, מרוקו, ירדן ומצרים, כך שלאחר ההכשרה, אותם אנשים שישתתפו בתוכנית יעברו סטאז' בחברות הייטק ישראליות, בעבודה מרחוק, וחלק יעבדו במשרדים של אותן חברות בישראל.

ב-10 במאי 2022 נחתם הסכם מחקר רפואי בין קופת חולים מכבי לבתי חולים בבחריין, במטרה לעודד מחקרים בתחום הבריאות ולטפח חדשנות רפואית משותפת בין שתי המדינות.

ב-3 באוגוסט נחתם הסכם שיתוף פעולה בין Bahrain FinTech Bay, אחד ממרכזי הפינטק המובילים באזור MENA (מזרח התיכון וצפון אפריקה) והאיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות IATI, ארגון הגג לתעשיית ההיי-טק בישראל. במסגרת ההסכם שני הצדדים ישתפו פעולה בפרויקטים משותפים, אירועים קהילתיים ויקלו על תקשורת והיכרות בין גופים וחברות בתחום הפינטק וההון סיכון המעוניינים להתרחב בשתי המדינות.

ב-20 בספטמבר 2022 הצהיר משרד הכלכלה הישראלי והעומדת בראשו באותו הזמן, שרת הכלכלה אורנה ברביבאי, על פתיחת המשא ומתן בין ישראל לבחריין על הסכם סחר חופשי בין שתי המדינות.

בסוף חודש אוקטובר 2022 ביקרה בישראל משלחת כלכלית גדולה מבחריין עם כ-50 משתתפים, בראשות שר המסחר והתעשייה זאייד בן ראשיד אל זאיאני. המשלחת התקבלה על ידי נשיא המדינה יצחק הרצוג ושרת הכלכלה. ב-30 באוקטובר 2022 נחתמו בתל אביב, במעמד השר האורח, שני הסכמי שיתוף פעולה חדשים בין המדינות: על הראשון חתמו שמואל בן-טובים, נשיא מרכז הפינטק הישראלי ובאדר סאטר, מנכ"ל Fintech Bay מבחריין; על השני - מנכ"ל מכון היצוא נילי שלו ומנכ"ל Export Baharin סאפה עבדולחלי.

==== שיתוף פעולה ביטחוני ====
10 במרץ 2022}}}}
ביקור באחת ממפקדות [[הצי החמישי של ארצות הברית הממוקמת בבחריין.]]
ב-2 בפברואר 2022, שר הביטחון הישראלי, בני גנץ, טס (מעל שמי ערב הסעודית) לביקור רשמי בבחריין למיסוד היחסים הביטחוניים בין המדינות וחתימה על הסכמי שיתוף פעולה ביטחוני.

ב-11 בפברואר 2022 פרסם משרד החוץ של בחריין כי קצין ישראלי יוצב במדינה בתפקיד של קצין קישור לקואליציה האזורית לאבטחת האזור מפני איומים שונים.

התקיים שיתוף פעולה מודיעיני בין המדינות.

ב-9 במרץ 2022 יצא הרמטכ"ל אביב כוכבי, לביקור רשמי ראשון בבחריין במסגרתו נפגש עם הצמרת הביטחונית של בחריין, בין היתר, בכדי לממש את ההסכמים הביטחוניים בין שתי המדינות.

על רקע מלחמת חרבות ברזל הצהירה ממלכת בחריין ב-2 בנובמבר 2023 כי שגריר ישראל עזב אותה, כי היא החזירה את שגרירה בישראל לבחריין, וכי היא השהתה את היחסים הכלכליים בינה לבין ישראל.<ref></ref> לפי הפרלמנט הבחרייני, הממשלה הבחריינית עשתה זאת "כדי לתמוך בעניין הפלסטיני, ועמדתו האיתנה והבלתי מעורערת, וזכותו של העם הפלסטיני להקים מדינה פלסטינית עצמאית שבירתה מזרח ירושלים, בהתאם להחלטות בינלאומיות."<ref></ref>

==ראו גם==
* הסכם בחריין–ישראל

== לקריאה נוספת ==
* ברק רביד, "השלום של טראמפ – הסכמי אברהם והמהפך במזרח התיכון", הוצאת משכל, 2021

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
בחריין
קטגוריה:הסכסוך הישראלי-ערבי