OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
אסטריקס הגלדיאטור

אסטריקס הגלדיאטור (בצרפתית: Astérix gladiateur) הוא הספר הרביעי בסדרת הקומיקס הצרפתית "אסטריקס". הספר נכתב על ידי הסופר רנה גוסיני ואויר על ידי אלבר אודרזו, והוצג לראשונה במהלך שנת 1962 בהמשכים במגזין "Pilote" בחוברות מספר 126 עד 168. בספר מופיעה לראשונה דמותו של רקתעמיס (financicrisis), הסוחר הפיניקי הימי הממולח. הספר לא תורגם לעברית.

== תקציר העלילה ==
הנציב הרומי של גאליה, אודיאוס אספרגוס, מעוניין להעניק את אחד התושבים הגאלים מהכפר הגאלי הבלתי מנוצח כמתנה ליוליוס קיסר, ובעקבות כך לוחמי הלגיון הרומי מהמחנה הסמוך לכפר הגאלי לוכדים את חמשיריקס, פייטן הכפר, ושולחים אותו לרומא. בעקבות כך, אסטריקס ואובליקס יוצאים לרומא כדי להחזיר את חמשיריקס.

ברומא יוליוס קיסר פוגש בחמשיריקס אך משום שאין לו כל עניין בו הוא מורה להשליכו לאריות במהלך המשחקים הבאים בקולוסאום. בעקבות כך, אסטריקס ואובליקס הופכים לגלדיאטורים במטרה להציל את חייו של חמשיריקס.

== עיבוד קולנועי ==
* עלילת הספר, שולבה עם עלילת הספר "אסטריקס הליגיונר", בהפקת סרט האנימציה הצרפתי "אסטריקס וההפתעה של קיסר" משנת 1985.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.asterix.com האתר הרשמי של אסטריקס]

קטגוריה:ספרי 1964
קטגוריה:ספרי אסטריקס
התפתחות עוברית של המוח

המוח העוברי בשלב החלוקה לשלוש (משמאל) ולחמש (מימין). המוח הגדול מחולק כבר לשתי המיספרות סימטריות. הבליטות משני צידי מוח הביניים הן ניצני עצב הראייה והרשתית.

==שלב שלושת המוחות==
בשלושת השבועות הראשונים בהתפתחותו של עובר האדם נוצר צינור העצבים (באנגלית: neural tube), המתרחב בקדמתו לשלוש שלפוחיות חלולות, אחת אחרי השנייה. שלפוחיות אלו נקראות (מקדימה לאחור):
#המוח הקדמי (אנגלית: forebrain, לטינית: prosencephalon),
#המוח האמצעי (אנגלית: midbrain, לטינית: mesencephalon)
#המוח האחורי (אנגלית: hindbrain, לטינית: rhombencephalon).

משלושת החללים שבתוכן יתפתחו בסופו של דבר ארבעת חדרי המוח, וכן תעלת המוח המחברת ביניהם. משאר הצינור שמאחורי שלוש השלפוחיות יתפתח חוט השדרה.

==שלב חמשת המוחות==
בשלב זה המוח הקדמי מתפצל לשתי תת-שלפוחיות:
#המוח המרוחק (לטינית: telencephalon) אשר ביונקים ובעופות ידוע יותר כמוח הגדול,
#מוח הביניים (לטינית: diencephalon).

המוח האמצעי אינו מתחלק, והמוח האחורי מתחלק אף הוא לשניים:
#המטנצפלון (לטינית: metencephalon)
#המיאלנצפלון (לטינית: mielencephalon).

לכן שלב זה נקרא לפעמים שלב חמשת המוחות. בנוסף, המוח הגדול מתחלק רוחבית לשתי המיספרות סימטריות, ימין ושמאל. החללים בתוך שתי המיספרות אלו הופכים להיות החדרים הצדיים. הם עדיין מחוברים לחלל מוח הביניים, ההופך להיות החדר השלישי, לחלל המוח האמצעי, שהוא צר יותר ונקרא תעלת המוח, לחלל המיאלנצפלון ההופך לחדר הרביעי, ולחלל חוט השדרה. חללים אלו מלאים בנוזל המוח, בעוד שתאי הדפנות מתמיינים לתאי עצב. מוחות דגים נשארים בשלב זה גם בבגרותם.

===אזורים שהתפתחו מהמוח הגדול===
* גרעיני הבסיס
* המוח הגדול

===אזורים שהתפתחו ממוח הביניים===
* התלמוס
* ההיפותלמוס
* הרשתית - על אף שאזור זה נמצא מחוץ לגולגולת, תאיו התחלקו מתאים שהיגרו מהדיאנצפלון.
* הסבתלמוס

===אזורים שהתפתחו מן המוח האמצעי===
המוח האמצעי מהווה חלק מגזע המוח (brain stem). הוא מקיף את תעלת המוח ומתחלק לשני חלקים:
* הטקטום
* הטגמנטום

===אזורים שהתפתחו מהמטנצפלון===
* המוח הקטן
* הפונס

===אזורים שהתפתחו מהמיאלנצפלון===
* המוח המוארך (בלועזית: medulla oblongata)

קטגוריה:המוח
קהל חסידי ירושלים

קהל חסידי ירושלים היא חסידות ירושלמית המשתייכת לעדה החרדית.

==תולדות הקהילה==
הקהילה נוסדה בשנות ה-80 על ידי קבוצה שפרשה מחסידות קרלין. עד שנת תשמ"ה (1985) לא נטלו מוסדות קרלין תקציבים ממשלתיים, בהתאם להשקפת העדה החרדית. בשנת תשמ"ה החלו המוסדות לקבל תקציבים כאלה, דבר שהביא למאבק חריף שניהלה העדה החרדית נגד חסידות קרלין. קבוצה קטנה מהחסידות, שהזדהתה מבחינה רעיונית עם העדה החרדית, פרשה והקימה בית כנסת נפרד. בתחילה השתכנו הפורשים בבית הכנסת "תרביצ"א" בבתי ורשה שברשות חסידות דושינסקיא ולאחר זמן עברו למשכן קבע ברחוב רבינו גרשום בירושלים. הקהילה מונה קרוב ל-300 משפחות.

המנהיג בפועל של הקהילה היה הרב יוסף ציינווירט (נפטר ד' בחשוון ה'תשע"ג) שעד אז היה ר"מ בישיבת איתרי ולפני כן היה ראש ישיבת קרלין וראש החבורה בקרלין. בין הפורשים בלט גם הרב חיים אורי פריינד, לימים דיין בעדה החרדית.

בני הקהילה מתלבשים בלבוש החרדי הירושלמי. לקהילה שלושה בתי כנסת, אחד בירושלים ושנים בבית שמש.

בשנת תשס"א (2001) מונה הרב אברהם שמחה חנון למנהיג הקהילה. באדר תשס"ז (2007) התקיימו בחירות בקרב חברי הקהילה שהכריעו כי הרב חנון יוכתר לאדמו"ר.

בין החברים הבולטים בקהילה:
*הרב אברהם אטיק - ראש "ישיבת באר שלמה"
*הרב חיים ליברמן - מקובל ומשפיע חב"די
*הרב שרגא סעמיועלס - מקובל
*הרב חיים אורי בריזל - מקובל. מוציא לאור "בית אהרן" המבואר
*הרב מאיר שטיינברג - דיין בבית הדין "הישר והטוב"
*טוביה ליברמן - עורך עיתון העדה
*יוחנן שמעיה - מנהל מוסדות רמ"א וחבר הנהלת העדה החרדית וועד החינוך של העדה החרדית.
*בנימין לובין - מראשי מערכת הכשרות של העדה החרדית.

== לקריאה נוספת ==
* בנימין בראון, [https://www.academia.edu/36277456/LIKE_A_SHIP_ON_A_STORMY_SEA_THE_STORY_OF_KARLIN_HASIDISM_-_Table_of_Contents_כספינה_מיטלטלת_חסידות_קרלין_בין_עליות_למשברים_-_שער_ותוכן_הענייניםכספינה מיטלטלת: חסידות קרלין בין עליות למשברים], ירושלים: מרכז זלמן שזר, 2018.

==הערות שוליים==

קטגוריה:חצרות חסידיות
קטגוריה:העדה החרדית
קטגוריה:חסידות קרלין
קטגוריה:שכונת הבוכרים
לא יהא חוטא נשכר

שלא יהא חוטא נשכר הוא כלל משפטי והלכתי הנקבע מכוח סברא פשוטה (ולכן מקובל גם במשפט הערכאות), והוא קובע דינים רבים שמטרתם שהחוטא לא ירוויח מחטא ומעשה רע שעשה.

== מקור ==
במשנה במסכת חלה () מובא שהכמות שצריך להפריש לכהן בהפרשת חלה היא אחד מעשרים וארבע, אלא שאם החלה נטמאה בשוגג או באונס אזי התירו להפריש חצי (אחד מארבעים ושמונה, מכיוון שבכל מקרה הכהנים לא יכולים לאכול את העיסה), אולם אם האדם טימא את העיסה במזיד אז הוא צריך להפריש בכמות המקורית, "כדי שלא יהא חוטא נשכר", כלומר, כדי שאדם לא ירוויח מכך שהוא חטא במזיד.
רבי אלחנן וסרמן מסביר שדין זה הוא סברא, ולמרות זאת הוא דין דאורייתא. (מהתורה ולא מדברי חכמים, שכן סברא גם היא חלק מהתורה).
==שימושים בכלל==
===לא למנוע הפסד===
השימוש בכלל זה כפול: אף על פי שבעיקרו הוא אמור לשמש לכך שהחוטא לא ירוויח ממעשהו הרע, הוא משמש בהשאלה גם לכך, שלא בלבד זאת שעלינו להשגיח שהוא לא ירוויח ממעשהו, אלא עלינו גם לגרום לכך שמעשהו הרע יגרום לו את כל התוצאות השליליות שעשויות להיגרם מהמעשה, ועלינו להימנע מלגרום לכך שהוא ירוויח בכך שלא יגרם לו ההפסד. כך למשל, קובע התלמוד כי אף על פי שרבי מאיר קנס את הכותים שיהיה דינם כגויים מכיוון שהם עובדי עבודה זרה והוא רצה שבני ישראל יבדלו מהם, במקרה אחד הוא לא קנס אותם שיהיה דינם כגוים, והוא כאשר נערה כותית נאנסה, שמדין התורה חייב האונס לשלם לה קנס (חמישים כסף) שאותו משלמים רק על מעשה אונס לבתולה יהודייה, שהאונס משלם תשלום זה גם כאשר אנס נערה בת העם הכותי, כדי שלא יהא חוטא נשכר מתשלום זה שהיה עליו לשלם מעיקר הדין. כך גם, אף על פי שחז"ל קבעו שדינה של נערה שנשבתה בידי גוי כנערה בעולה, כי עובדי כוכבים פרוצים בעריות, הרי שדינו של האונסה שמשלם חמישים כסף כרגיל, כדי שלא יהא חוטא נשכר.

סיטואציה דומה היא מנחת חוטא, שמכח סברת "שלא יהא חוטא נשכר" מסתבר היה שלא יוכל להביא קורבן מנחה ללא נסכים (כמו כל קרבן מנחה), אלא שלמרות זאת אין הוא מביא נסכים עם מנחתו כדי שלא יהא קרבנו מהודר. כך גם, מסביר רבי שמעון בר יוחאי, מאותה סיבה, קרבן חטאת שבאה על עונש אכילת חלב אינו בא עם נסכים.

===מניעת רווח===
האופן הרגיל שבו משתמשים בכלל ש"לא יהא חוטא נשכר" הוא כאשר חוטא עלול להרוויח ממעשה רע, כך למשל ההלכה היא שכאשר גזלן גזל חפץ מחבירו, והמחיר עלה, פטור הגזלן מלשלם את המחיר הגבוה של החפץ אלא הוא משלם את המחיר הנמוך, אך אם הוא שבר את החפץ לאחר עליית מחירו, אנו מחשיבים את השבירה כמעשה גזילה שני שגם הוא מחייב תשלומין, במחיר הגבוה כמובן. בסוגיא זו קובע הרא"ש, כי אם המחיר ירד ואז שבר הגזלן את החפץ, ברור שלא ניתן לומר שאז ישלם הגזלן את המחיר הקטן יותר, "שאם כן מצינו חוטא נשכר".

כך גם דורשים חז"ל את טעמה של התורה הקובעת כי אדם שלא קיים פדיון פטר חמור צריך להרוג את החמור "ואם לא תפדה וערפתו", וזאת כדי שלא יהא חוטא נשכר, לא ייתכן שאדם שלא קיים את המצווה ירויח כסף מאי קיום המצווה.

==דוגמאות אקטואליות==
עיקרון זה מופיע בחוק הישראלי ובפסיקה. דוגמה לכך, סעיף 5 לחוק הירושה קובע כי רוצח אינו יכול לקבל את חלקו בירושה של הנרצח כעיקרון של "הרצחת וגם ירשת" ו"שלא יהא חוטא נשכר".

בשנת 2011 הוגשה הצעת חוק דיני ממונות, בסעיף 3 הוצע לקבוע עיקרון זה כעיקרון יסוד בדין האזרחי.

==ראו גם==
פרי העץ המורעל

==קישורים חיצוניים==

* אליאב שוחטמן, [http://www.daat.ac.il/mishpat-ivri/skirot/302-2.htm הרצחת וגם ירשת?! - שלא יהא חוטא נשכר], באתר "דעת"
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הלכה
קטגוריה:כללים ועקרונות בהלכה
יוסי מדר

יוסי מדר (נולד ב-7 בספטמבר 1969) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.

== קריירה ==
מדר גדל בשכונת כפר שלם בתל אביב ושיחק במחלקת הנוער של קבוצת בני יהודה תל אביב. בשנת 1987 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון, ולאחר מכן שיחק בקבוצות רבות, ביניהן שמשון תל אביב, הפועל רמת גן ובית"ר תל אביב.

לקראת עונת 1993/1994 הצטרף מדר להפועל תל אביב. כבר במחזור הראשון כבש את שער הבכורה שלו במדי הקבוצה, שער ניצחון מול מכבי פתח תקווה באצטדיון רמת גן. בעונה זו כבש 11 שערים במדי הקבוצה, וכיכב במדיה לצידם של חיים רביבו וחזי שירזי. מדר כבש גם ברבע גמר גביע המדינה מול הפועל חיפה, וכן בחצי הגמר מול מכבי פתח תקווה, וסייע להפועל תל אביב להעפיל למשחק הגמר באותה עונה, אך בסיומה עבר לשחק בהפועל באר שבע.

מדר שהתחיל את העונה בבאר שבע והמשיך במכבי הרצליה, חזר להפועל תל אביב בקיץ 1995, והיה שותף להופעותיה הראשונות אי פעם בגביע אופ"א. יחד עם קז'ימיש מוסקאל, הוביל מדר את קישור הקבוצה לאחר עזיבתו של רביבו. גם בעונה זו כבש את שער הבכורה שלו במשחק מול מכבי פתח תקווה בגביע הטוטו, וכן כבש במחזור הראשון של הליגה, בניצחון 2-3 על הפועל באר שבע. ב-4 במאי 1996 כבש רביעייה בניצחון 0-5 על הפועל כפר סבא, ובסך הכל כבש 9 שערי ליגה בעונה זו. בעונת עונת 1996/1997 נקלעה הפועל תל אביב לתחתית הטבלה, ובמחזור ה-25 כבש מדר בדקה ה-85 את שער השוויון במשחק התחתית שנערך בהרצליה מול מכבי הרצליה, שהבטיח כמעט סופית את הישארותה של קבוצתו בליגה. בעונה זו הבקיע מדר 8 שערי ליגה במדי הפועל תל אביב, ובסיומה עזב את הקבוצה לאחר שהבקיע במדיה 28 שערי ליגה, ובסך הכל 34 שערים בכל המסגרות.

בקיץ 1997 עבר מדר לשחק במכבי עירוני אשדוד, ולאחר עונה אחת חזר לבני יהודה ושיחק במדיה שנתיים נוספות. לקראת עונת חתם מדר במכבי נתניה, אך במחנה אימון שקיימה הקבוצה לפני פתיחת העונה נכנס מנג'ר הקבוצה, אורי מלמיליאן, לאחד החדרים של השחקנים, ושם מצא את מדר ושחקנים אחרים (משה גלאם, רונן בדש, ועקיבא מגרלשוילי) במהלך משחק קלפים. מדר, ששוחרר בעקבות האירוע מהקבוצה וחתם בהפועל כפר סבא, פנה למוסד לבוררות ושם נפסק כי נתניה תשלם לו כ-655 אלף שקל כפיצויים. מדר שיחק כשנה וחצי בכפר סבא, ולאחר שהסתיים הליך הבוררות הוחתם בנתניה ושם שיחק עד תום העונה.

בשנת 2002 עבר מדר לקבוצת הפועל רעננה, ולאחר ששיחק שנתיים במדי הקבוצה עבר למכבי רמת עמידר. בשנת 2005 עבר לקבוצת עירוני אור יהודה מליגה ב' ובקיץ 2006 פרש ממשחק פעיל. בסך הכל הופיע מדר ב-271 משחקים בליגה הבכירה בישראל, וכבש 68 שערים.

לאחר פרישתו ממשחק, שימש מדר כמאמן קבוצת הנוער של הפועל כפר שלם.

מדר נשוי ואב לשלושה ילדים, והוא עובד במחלקת התברואה בעיריית תל אביב-יפו.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:קשרי כדורגל ישראלים
קטגוריה:תל אביב-יפו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני בני יהודה תל אביב
קטגוריה:כדורגלני שמשון תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל רמת גן
קטגוריה:כדורגלני בית"ר תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל תל אביב
קטגוריה:כדורגלני הפועל באר שבע
קטגוריה:כדורגלני מכבי הרצליה
קטגוריה:כדורגלני מכבי עירוני אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הפועל כפר סבא
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:כדורגלני הפועל רעננה
קטגוריה:כדורגלני מכבי רמת עמידר
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1969
פארק אסטריקס

תצלום אווירי של הפארק
פארק אסטריקס (בצרפתית: Parc Astérix) הוא פארק שעשועים בצרפת, המבוסס על סדרת ספרי הקומיקס "אסטריקס" (מאת אלבר אודרזו ורנה גוסיני). לפארק כ-1,800,000 מבקרים בשנה, והוא פארק השעשועים הפופולרי ביותר בצרפת אחרי יורו דיסני.

== פעילות ==
הפארק ממוקם בשטח העיירה פליילי שבמחוז וָאז, כ-35 ק"מ מצפון לפריז ו-32 ק"מ מאתר הנופש דיסנילנד פריז. הקומפלקס כולל פארק שעשועים ומלון.

הפארק הושק בשנת 1989 ובמהרה הפך לפארק השעשועים הפופולרי ביותר בצרפת, עד לפתיחתו של יורו דיסני בשנת 1992.

הפארק פתוח בין החודשים אפריל לנובמבר ונודע במיוחד ברכבות ההרים שלו.

מופעל על ידי חברת "Grevin & Cie", המפעילה 13 פארקי שעשועים שונים באירופה.

== מתקנים ==
=== רכבות הרים ===
{| class="wikitable sortable"
|+רכבות ההרים הפועלות כיום בפארק
! שם המתקן
! גובה מרבי
! אורך
! מהירות מרבית
! שנת פתיחה
|-
|Goudurix
| 36 מטר
| 950 מטר
| 90 קמ"ש
| 1989
|-
|Oziris
| 35 מטר
| 1,000 מטר
| 90 קמ"ש
| 2012
|-
|Le Vol d'Icare
| 10.7 מטר
| 410 מטר
| 42 קמ"ש
| 1994
|-
|Tonnerre de Zeus
| 29.9 מטר
| 1232 מטר
| 80 קמ"ש
| 1997
|-
|Trace du Hourra
| 31 מטר
| 900 מטר
| 60 קמ"ש
| 2001
|-
|Pégase Express
| 21 מטר
| 952 מטר
| 52 קמ"ש
|2017
|-
|S.O.S Numérobis
| 6 מטר
| 199 מטר
| 32 קמ"ש
|1990
|-
|Transdémonium
|4 מטר
|300 מטר
|25 קמ"ש
|
|}

=== מתקנים בולטים נוספים ===

*La Galère - ספינת פיראטים הממוקמת בחלק "הוויקינגים".
*Menhir Express - מתקן מים הממוקם בחלק "הכפר הגאלי".

==קישורים חיצוניים==
 
* 

קטגוריה:פארקי שעשועים באירופה
קטגוריה:אסטריקס
ז'רביניו

ז'ֶרבֶה יאו קואסי, ידוע כז'רביניו (Gervinho) (Gervais Yao Kouassi נולד ב-27 במאי 1987 באנימה), הוא כדורגלן עבר מחוף השנהב ששיחק בעמדת החלוץ במספר מועדונים, בבלגיה, צרפת, אנגליה, איטליה, סין, טורקיה ויוון וכן בנבחרת חוף השנהב.

==קריירה==
ז'רביניו החל את הקריירה שלו בבוורן, אליה הצטרף בעונת 2004/2005 ושיתף פעולה עם חברו לנבחרת עמנואל אבואה. הוא שיחק במועדון במשך 2 עונות (2005–2007) וכבש 14 שערים ב-61 הופעות.

בסוף עונת 2006/2007 עבר ז'רביניו לליגה הצרפתית למועדון לה מאן. בעונתו הראשונה בליגה הצרפתית כבש ז'רביניו 2 שערים, בעונתו השנייה הוא כבר כבש 7 שערים ובשתי עונותיו כבש 9 שערים ב-59 הופעות.

לאחר הצלחתו בלה מאנס חתם ז'רביניו ליל לארבע שנים וסכום העברה עמד על 6 מיליון יורו.
בעונתו הראשונה כבש ז'רביניו 13 שערים ב-32 הופעות, בעונתו השנייה ערך ז'רביניו 42 הופעות בכל המסגרות ובהם כבש 18 שערים ויחד עם אדן הזארד עזר לליל להשלים דאבל בכך שזכו באליפות צרפת ובגביע הצרפתי.

ב-11 ביולי 2011 חתם ז'רביניו במועדון האנגלי ארסנל תמורת 12 מיליון יורו. ז'רביניו כבש צמד במשחק הבכורה שלו בארסנל נגד פ.צ. קלן.

ב-8 באוגוסט 2013 חתם ז'רביניו ברומא, שהעבירה לארסנל עבורו סכום של 8 מיליון ליש"ט. ז'רביניו קיבל את חולצה מספר 27.

ב- עבר לקבוצת חביי צ'יינה פורצ'ן מליגת העל הסינית. ב-17 באוגוסט 2018 חתם ז'רביניו לשלוש שנים בפארמה.

ב-15 ביולי 2022 חתם באריס סלוניקי.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים מחוף השנהב
קטגוריה:חלוצי כדורגל מחוף השנהב
קטגוריה:כדורגלני בוורן
קטגוריה:כדורגלני לה מאן
קטגוריה:כדורגלני ליל
קטגוריה:כדורגלני ארסנל
קטגוריה:כדורגלני רומא
קטגוריה:כדורגלני חביי צ'יינה פורצ'ן
קטגוריה:כדורגלני פארמה
קטגוריה:כדורגלני טרבזונספור
קטגוריה:כדורגלני אריס סלוניקי
קטגוריה:כדורגלני נבחרת חוף השנהב
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2008
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2010
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2010
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2012
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2013
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2014
קטגוריה:כדורגלני גביע אפריקה לאומות 2015
קטגוריה:איבוארים שנולדו ב-1987
דני קרסנוב

יבגני דני קרסנוב (נולד ב-27 במאי 1970) הוא אתלט עבר ישראלי. אלוף ושיאן ישראל בקפיצה במוט. השתתף ב-3 אולימפיאדות (ברצלונה 1992, אטלנטה 1996 וסידני 2000) במדי נבחרת ישראל. היה לאתלט הגבר הישראלי הראשון שהשתתף בגמר אולימפי.

== ביוגרפיה ==
קרסנוב נולד במוסקבה בירת רוסיה כיבגני ברמן. הוא התאמן בהדרכתו של אריה רוזנווייר במוסקבה. הוא עלה לישראל בשנת 1991 והתאמן בהפועל גבעת ­רם ירושלים, בהדרכתו של אריה רוזנוייר. באליפות אירופה באתלטיקה באולם שנערכה בג'נובה, איטליה בשנת 1992 סיים קרסנוב במקום 17 בקפיצה במוט בתוצאה של 5.15 מטר.

באולימפיאדת ברצלונה (1992) סיים קרסנוב במקום שמיני בקפיצה במוט בתוצאה של 5.40 מטר. בשלב המוקדמות הוא קפץ לגובה של 5.60 מטר ובכך היה לאתלט הישראלי הגבר הראשון שהשתתף בשלב הגמר. באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בטורונטו, קנדה במרץ 1993 סיים קרסנוב במקום 13 בקפיצה במוט בתוצאה של 5.40 מטר. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בשטוטגרט, גרמניה באוגוסט אותה שנה סיים קרסנוב במקום 19 בקפיצה במוט בתוצאה של 5.55 מטר.

באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד בשנת 1994 סיים קרסנוב במקום שביעי בקפיצה במוט בתוצאה של 5.70 מטר. שבוע לאחר מכן, בתחרות שנערכה בבריסל, בלגיה הוא קבע את שיאו האישי, בתוצאה של 5.75 מטר. באליפות העולם באתלטיקה באולם שנערכה בברצלונה, ספרד במרץ 1995 סיים קרסנוב במקום 14 בקפיצה במוט בתוצאה של 5.60 מטר. בתחרות שנערכה בהדר יוסף, תל אביב ביולי 1996 שבר קונסטנטין סמיונוב את השיא הישראלי בס"מ והעמיד אותו על 5.76 מטר.

באולימפיאדת אטלנטה (1996) סיים קרסנוב במקום 11 בקפיצה במוט בתוצאה של 5.60 מטר ובכך היה לישראלי הראשון שהצליח להגיע לשלב הגמר פעמיים ברציפות. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה באתונה, יוון בשנת 1997 סיים קרסנוב במקום תשיעי בקפיצה במוט בתוצאה של 5.50 מטר. באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בסביליה, ספרד בשנת 1999 סיים קרסנוב במקום תשיעי בקפיצה במוט בתוצאה של 5.50 מטר. באולימפיאדת סידני (2000) סיים קרסונוב במקום 20 בקפיצה במוט בתוצאה של 5.55 מטר.

קרסנוב פרש מפעילות בשנת 2001 ומאז הוא עובד בחברת החשמל.

== שיאים אישיים ==
*קפיצה במוט: 5.75 מטר (1994)
*קפיצה לרוחק: 7.07 מטר (1994)

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספורטאים אולימפיים ישראלים
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת אטלנטה (1996)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת סידני (2000)
קטגוריה:עולים בשנות ה-1990
קטגוריה:אלופי ישראל בקפיצה במוט
קטגוריה:שיאני ישראל בקפיצה במוט
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת ברצלונה (1992)
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1970
הפיות מקוטינגלי

התמונה הראשונה שצולמה בשנת [[1917]]
הפיות מקוטינגלי (באנגלית: Cottingley Fairies) היא סדרה של 5 תצלומים שצולמו בשנים 1917 עד שנת 1921 בידי אלסי רייט, שהייתה בת 16 בעת צילום התמונות הראשונות, ודודניתה פרנסיס גריפינס, שהייתה אז בת 10. התמונות צולמו בכפר קוטינגלי ליד ברדפורד שבאנגליה. 

בתמונות מוצגות אלסי ופרנסיס ביחד עם פיות. אלסי ופרנסיס רצו להוכיח כי פיות אכן קיימות ותמונות אלה היוו אסמכתה לדבר במשך שנים, לרבות אמונתו של ארתור קונאן דויל באמיתותן, למרות שרבים האמינו שהתמונות מזויפות.

ברבות השנים הפכו התמונות לסמל תרבות. אלסי ופרנסיס גדלו, התחתנו ועברו לגור מחוץ לאנגליה.
בתחילת שנות ה-80 התקשורת שבה להתעניין בתמונות ובשנת 1983, 66 שנים לאחר שהתמונה הראשונה צולמה, הודו אלסי ופרנסיס בריאיון לעיתון "The Unexplained" כי התמונות היו מזויפות וכי הן גזרו תמונות של פיות מספר ילדים פופולרי של תקופת ילדותן.

פרנסיס נפטרה בשנת 1986 בגיל 78. אלסי נפטרה בשנת 1988 בגיל 87.

התמונות מוצגות כיום במוזיאון המדע והתקשורת הלאומי בברדפורד.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.randi.org/library/cottingley/ "פרשת הפיות מקוטינגלי"], באתר של ג'יימס רנדי 
* 

קטגוריה:פיות
פיות
קטגוריה:ברדפורד
קטגוריה:תצלומי נשים
פורד ארוסטאר

פורד ארוסטאר [[1992-1996]]
פורד ארוסטאר (באנגלית: Ford Aerostar) היה דגם מיניוואן אשר יוצר על ידי חברת פורד משנת 1986 עד 1997. הדגם היה המתחרה העיקרי של דגמי המיניוואן של קרייזלר: קרייזלר טאון אנד קאנטרי, דודג' קרוואן ופלימות' וויאג'ר. בשנת 1997, לאחר 3 שנים של אי הצדקה כלכלית, נסגר מפעלו.

==דור ראשון - 1986-1991==

בשנת 1984 הוצגו לראשונה המיניוואנים של קרייזלר: דודג' קרוואן ופלימות' וויאג'ר. השניים, אשר היו קטנים מסטיישן מלא, הכו את העולם בתדהמה. הרכב הקומפקטי בעל 7 המקומות הפך במהרה למיניוואן הנמכר באמריקה : ארצות הברית, קנדה ומקסיקו. פורד הרגישה את התבוסה והנגיסות הרבות ברווחיה, עד אשר החליטה להחזיר מלחמה לקרייזלר. בשנת 1985 תכננה את המיניוואן "פורד ארוסטאר" לראשונה, אשר הוצג לציבור והחל ביצור המוני בשנת 1986. לרכב היו כריות אוויר ומחזיקי ראשים אשר היו חסרים לקרייזלר באותם הימים. אך גודל המיניוואן, היותו אוטומטי ואכילת הדלק הרבה בה התאפיין השאירה אותו הרחק מאחור. המיניוואן אמנם נשאר לסמל המאבק של פורד, אך לא הצליח לכבוש את הציבור. אחד מחסרונות המיניוואן היו חוסר המקום בתוכו, שכן היה המיניוואן צפוף ביותר, מה שגרם למספר מקסימלי של 4 נוסעים בלבד.
פורד ארוסטאר [[1989]]
הרכב החל לשמש יותר כרכב מסחרי והסעות מאשר מיניוואן משפחתי. סקר שנערך בשנת 1987 גילה כי רק 16% מהציבור האמריקני תומך בארוסטאר לעומת המיניוואן של קרייזלר. במקביל לתחרות עם קרייזלר, התחרה בשברולט אסטרו, המיניוואן שהפך, אחרי הסקר, לרכב מסחרי רגיל.

==דור שני - 1992-1997==

לאחר כחמש שנים של עיצוב זהה, הצליחה פורד לרשום ניצחון קט לזכותה: שברולט אסטרו ירד לזמן קצר למקום השלישי. פורד החליטה לרענן מעט את הארוסטאר, להוסיף מנגנוני בטיחות מסוימים וכדומה. כמו כן החלה פורד בלכידת כוכבים שיפרסמו את דגמיה. בפרסומות באותה התקופה נעשו השוואות באופן תדיר בין הארוסטאר לשברולט למיניהם ולקרייזלר למיניהם. צעד, אשר התגלה כשגוי למחלקת הארוסטאר, היה להוציא בשנת 1994 את המיניוואן פורד ווינדסטאר והפיכת הארוסטאר לדגם משני. לאחר שלוש שנים ביצור לא משתלם מבחינה כלכלית, החליטה פורד לבטל את הארוסטאר ולהשאיר את הווינדסטאר כמתחרה יחיד.
פורד ארוסטאר כרכב במשטרת "הנסיך ויליאם", [[וירג'יניה, 1997]]

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מיניוואנים
ארוסטאר
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1986
קטגוריה:מכוניות אמריקאיות
קונסטנטין סימונוב

קונסטנטין מיכאילוביץ' סימונוב (ברוסית: Константи́н Миха́йлович Си́монов; 28 בנובמבר 1915, פטרוגרד, האימפריה הרוסית – 28 באוגוסט 1979, מוסקבה, ברית המועצות), היה סופר, משורר, עיתונאי ומחזאי סובייטי ממוצא רוסי שעיקר כתיבתו נסבה סביב מלחמת העולם השנייה.

==ילדותו==
סימונוב נולד בפטרוגרד, אימו הייתה בת אצולה משושלת רוריק ואביו קצין בצבא הצאר שנמלט מרוסיה לפולין לאחר מהפכת אוקטובר ושם הלך לעולמו. אימו נישאה בשנית לקצין צבא שהוצב כמדריך בבית הספר הצבאי בעיר ריאזן. בהמשך עברה המשפחה לסראטוב, שם סיים קונסטנטין את השכלתו היסודית. בהמשך למד סימונוב בבית ספר מקצועי, הוסמך כחרט והחל לעבוד במפעל תעשייה בעירו. ב-1931 עברה משפחתו למוסקבה וקונסטנטין עבד במפעל תעשייה עד 1935, מועד בו החל לכתוב שירה אשר מקצתה התפרסמה בכתבי עת שונים. במהלך קרב חלקין גול הועסק סימונוב ככתב צבאי.

==תקופת מלחמת העולם השנייה==
ב-1940 כתב מחזה ראשון מפרי עטו שהוצג בתיאטרון בלנינגרד. ב-1942 מונה לקומיסר גדוד ובהמשך הועלה לדרגת לויטננט קולונל, תוך שהוא ממשיך בתפקידו ככתב צבאי. כתבותיו פורסמו בעיתון הכוכב האדום. הוא דיווח מבולגריה, רומניה, יוגוסלביה, פולין וגרמניה ונכח בקרב על ברלין. במהלך המלחמה כתב סימונוב שלושה מחזות, שני ספר שירה ונובלה בשם ימים ולילות שנסבה סביב קרב סטלינגרד. עם סיום המלחמה הועלה סימונוב לדרגת פולקובניק.

בארץ ישראל הוצג הוצג המחזה פרי עטו - "אנשי רוסיה" בשנת 1943 בהבימה בבימוי צבי פרידלנד, אולם הוא התפרסם בזכות שירו "את חכי לי" בתרגומו של אברהם שלונסקי ובלחנו של שלמה דרורי.

==לאחר המלחמה ==
עם תום המלחמה הועסק סימונוב במשך שלוש שנים בשירות החוץ הרוסי. בין 1958 ל-1968 התגורר בטשקנט וכיהן ככתב לענייני הרפובליקות המרכז אסייתיות של הפראבדה. ב-1952 פרסם את הרומן "אחים לנשק" שהיה הראשון מפרי עטו ועד ל-1970 כתב עוד 2 רומנים ומחזה ובמקביל כיהן כעורך במספר עיתוני תרבות. מ-1967 ועד מותו כיהן כמזכיר התאחדות הסופרים הסובייטית. סימונוב זכה שש פעמים בפרס ברית המועצות וב-1974 גם בפרס לנין. הוא היה חבר של הסובייט העליון בשנים 1946–1954 ופעיל במנגנון המפלגתי. לאור תפקידו הרם הוא הצליח להביא להוצאה לאור חוזרת של מספר יצירות ספרותיות שהיו אסורות בתקופת יוסיף סטלין. עם זאת הוא השתתף באופן פעיל במאבק נגד הקוסמופוליטיות, השתתף ברדיפות של אנה אחמטובה וחתם על מכתבי גנאי נגד אלכסנדר סולז'ניצין ואנדריי סחרוב.

קונסטנטין סימונוב הלך לעולמו במוסקבה ב-1979 והוא בן 64 שנים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.simonov.co.uk/ קונסטנטין סימונוב-ביוגרפיה], באתר simonov.co.uk 
* 
* 
* 

קטגוריה:משוררים רוסים
קטגוריה:משוררים סובייטים
קטגוריה:סופרים רוסים
קטגוריה:סופרים סובייטים
קטגוריה:זוכי פרס לנין
קטגוריה:כתבים צבאיים סובייטים
קטגוריה:גיבורי העמל הסוציאליסטי
קטגוריה:מקבלי עיטור לנין
קטגוריה:מקבלי עיטור המלחמה הפטריוטית הגדולה
קטגוריה:מקבלי עיטור הדגל האדום
קטגוריה:מקבלי עיטור אות הכבוד
קטגוריה:אנשי הצבא האדום בקרב סטלינגרד
קטגוריה:אנשי הצבא האדום בקרב קורסק
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1915
קטגוריה:סובייטים שנולדו ב-1915
קטגוריה:סובייטים שנפטרו ב-1979
למור צווארון שחור לבן

למור צווארון שחור לבן (שם מדעי: Varecia variegata) הוא אחד משני המינים בסוג למור צווארון. ככל מיני הלמוריים, זהו מין בסכנת הכחדה חמורה: למרות שתחום תפוצתו גדול יותר מזה של למור הצווארון האדום, אוכלוסייתו קטנה יותר. המינים בסוג זה הם הגדולים ביותר במשפחה.

== מאפיינים ==
למור הצווארון הוא שוכן עצים, והוא מבלה את רוב זמנו בחופת היער. המין ידוע בשל הקריאות הרמות שהוא מפיק.

אורכו של הלמור כ-100 עד 120 ס"מ, ומשקלו כ-3.1 עד 4.1 ק"ג. 

הנקבות הן הדומיננטיות יותר, וקרבות בין זכרים ונקבות נגמרים כמעט תמיד כשיד הנקבות על העליונה, לעיתים אף כשהן לא מראות התנהגות אלימה. ייתכן שהסיבה לדומיננטיות הנקבות היא הצורך הדוחק שלהן במזון בעונת הרבייה - בשבילן ובשביל הגורים. 

בשונה מרוב מיני היונקים, מספר רב יחסית של גורים מוטל בכל שגר. הזכר לוקח חלק בגידולם. 

למור הצווארון הוא פעיל יום.

==קישורים חיצוניים==

* Hallgren, J. and J. Dubuc. 1999. "[http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/information/Varecia_variegata.html Varecia variegata]", Animal Diversity Web. Accessed July 23, 2011

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי רוברט קר
קטגוריה:למוריים
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1792
קטגוריה:יונקים ביערות הגשם של מדגסקר
ישראל דוד שלזינגר

הרב ישראל דוד שלזינגר (נולד בסביבות שנת תשכ"ד) הוא דרשן וראש קהילת שערי תפילה במונסי שבניו יורק.

==ביוגרפיה==
נולד לרב שמואל עקיבא מרגליות יפה שלזינגר, אב בית דין בשטרסבורג. למד בישיבת לוצרן אצל הרב יצחק דב קופלמן ונחשב לתלמיד מובהק שלו. בימים נוראים היה נוסע לישיבתו ומשמש שליח ציבור בחלק מהתפילות.

חמיו הוא הרב אהרן פישר מבורו פארק. בימי החול הוא לובש חליפה קצרה, ובשבת לובש שטריימל וקפוטה. 

הוא רב בית הכנסת "שערי תפילה", שבו 400 מקומות ישיבה. שם בית הכנסת מבטא את עיסוקו הנמרץ בענייני תפילה. 

הוא נוהג לתקוף רבות את העיסוק במנהגים טפלים במקום בעיסוק בעיקר, כמו אכילת מאכלי חלב בשבועות לעומת קבלת התורה בחג השבועות.

הרב שלזינגר מוסר עשרות שיעורים בשבוע, בהם שיעור יומי בגפ"ת ושיעורים על תפילה, מנחת חינוך, פרשת שבוע ופרקי אבות. בשיעורי המוסר משתתפים כ-500 אנשים. את דרשותיו ושיעוריו מוסר ביידיש כצוואת החתם סופר שלא למסור שיעורים בשפת המדינה.

==מספריו==
*שערי ליל הסדר, מודיעין עילית תשע"ג

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.jdn.co.il/news/272004 שיעורו של שבת: שבת בבארא פארק בצל המגיד הגרי”ד שלזינגר] באתר jdn.
* 

שלזינגר
שלזינגר
קטגוריה:בוגרי ישיבת לוצרן
קטגוריה:מגידים
סנט אטיין

סנט אטיין (בצרפתית: Saint-Étienne) היא עיר במזרח מרכז צרפת, הממוקמת 60 קילומטר דרום מערבית לעיר ליון בחבל אוברן-רון-אלפ. סנט אטיין היא בירת מחוז לואר, ונכון ל-2007 אוכלוסייתה מונה כ-178,530 איש, וכ-317,000 איש באזור המטרופולין שלה. העיר נקראת על שם סטפנוס הקדוש.

== ספורט ==
בעיר משחקת אחת מקבוצות הכדורגל המצליחות בצרפת, סנט אטיין, אשר זכתה ב-10 אליפויות צרפת.

== יהודי העיר ==
בעיר נמצאת קהילה יהודית קטנה עם בית כנסת.

== ערים תאומות ==
* 

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

*
קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רון-אלפ: ערים
קטגוריה:אוברן-רון-אלפ: ערים
אמנדה ינסן

אמנדה קטרינה יֶנְסֶן (בשוודית: Amanda Katarina Jenssen; נולדה ב-12 בספטמבר 1988 בלונד, שוודיה) היא זמרת שוודית, שהתחרתה בתוכנית Idol 2007 - התוכנית המקבילה לאמריקן איידול, בשוודיה. אלבומה הראשון פורסם בשנת 2008, הפך לאלבום פלטינה בשוודיה ודורג במקום הראשון בדירוג האלבומים השוודי. כמו כן שבעה סינגלים שפרסמה הגיעו למקום הראשון בדירוג הסינגלים השוודי.

==קריירה==

לפני שהתפרסמה, ינסן הייתה חברה בלהקות "Oh Hollie Neverdays" ו-"Amanda and the Papas", שביצעו גרסאות כיסוי לשירים קלאסיים.

בשנת 2007 הגיעה למקום הראשון בתחרות השוודית "Musik Direkt", וזכתה בטיול לגמביה. באותה שנה התחרתה ב-Idol 2007, ובגמר שנערך בסטוקהולם זכתה במקום השני אחרי מריה פיקאסו, עם 48.7% מקולות המצביעים.

בינואר 2008 חתמה ינסן על חוזה בחברת תקליטים, ופרסמה את הסינגל "Do You Love Me", ובאפריל של אותה שנה פרסמה את הסינגל השני שלה "Amarula Tree". אלבומה הראשון, "Killing My Darlings", פורסם במאי 2008, הפך לאחד האלבומים הנמכרים ביותר בשוודיה ודורג במקום הראשון בדירוג האלבומים השוודי. את רוב השירים באלבום היא כתבה בעצמה, ויחד עם מריט ברגמן, וינסנט פונטרה ופר ויקסטן, שכל אחד מהם גם תרם שיר לאלבום.

בסתיו 2008 ערכה ינסן סבב הופעות ברחבי שוודיה, יחד עם פר ויקסטון ולהקת "לעזאזל" (Demn), שהפך להצלחה גדולה. היא הוכתרה כ"מלכת טיולי הקיץ" על ידי עיתון הערב הנפוץ בשוודיה. בתחילת 2009 ינסן זכתה במספר פרסים בתחרות גראמי השוודית.

לאחר הצלחת אלבומה הראשון, "Killing My Darlings", היא הקליטה את אלבומה השני "Happyland", ופרסמה את הסינגל הראשון מהאלבום, בעל אותו השם. האלבום והסינגל דורגו במקום השלישי בדירוג האלבומים והסינגלים השוודי, בהתאמה. לאחר שבוע מכירות אחד האלבום הגיע למעמד "אלבום זהב". האלבום זכה לביקורות משבחות, וינסן זכתה בשני פרסי גראמי לאמנית הטובה ביותר.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:זמרות שוודיות
קטגוריה:מוזיקאים שוודים
קטגוריה:שוודיות שנולדו ב-1988
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1988
ה'תשע"ז

ביום ירושלים ה'תשע"ז נחגגו 50 שנה לקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים.

==אירועים ==

* י' בטבת – פיגוע הדריסה בטיילת ארמון הנציב בו נרצחו 4 חיילי צה"ל
* כ"ב בטבת – דונלד טראמפ מושבע כנשיא ה-45 של ארצות הברית
* ה' בשבט – החלה משטרת ישראל בפינוי עמונה במבצע שנקרא "מבצע גן נעול"
* ט"ז באדר – אדם הלוקה בנפשו מצית קופ"ח בחולון וגורם למותה של עובדת, וכתוצאה מכך ארגוני עובדים פותחים בשביתה כמחאה על התגברות האלימות כלפי אנשי מקצוע במדינת ישראל

== נולדו ==

==נפטרו==
* ו' בחשון – לאונרד כהן, זמר יהודי–קנדי
* ט"ז בחשון – הרב גבריאל טולדנו, מייסד וראש ישיבת אור ברוך בירושלים
* י' בטבת – הרב משה שפירא, הוגה דעות חרדי ליטאי
* ט"ו בטבת – מאיר בנאי, זמר-יוצר ושחקן ישראלי (נולד ב-ה'תש"ך)
* כ' בשבט – אלי ליפסקר, חזן, מוזיקאי, כותב ומלחין חסידי ידוע.
* כ"ז בשבט – הרב יעקב אדלשטיין, רבה של רמת השרון
* י"ח אייר – הרב שמואל יעקב בורנשטיין, ראש ישיבת קריית מלך 
* כ"א בתמוז – הרב אליהו שטרנבוך, פוסק הלכה ורבה של "קהילת מחזיקי הדת" באנטוורפן במשך כחמישים שנה.
* כ"ה בתמוז – הרב נחמן טוקר, מראשי ישיבת חברון כנסת ישראל 
*  ג' באלול – הרב דוד פרץ רבה הספרדי של טבריה (נולד ג' בטבת ה'תרצ"ג) 

==פרסי ישראל==
* דוד בארי – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* אריה ורדי – חקר המוזיקה
* יוסף ירדן – חקר מדעי החיים
* נילי כהן – חקר המשפט
* צביקה לוי – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
* יהודה ליבס – חקר מחשבת ישראל
* מלכה מרגלית – חקר החינוך
* אגנס קלטי – ספורט ותרבות הגוף
* אורי שקד – חקר ההנדסה

==לוח שנה==





===מאפייני לוח השנה===


== קישורים חיצוניים ==
*[https://sites.google.com/site/hagshameh/main_r-htm/r_downla לוח שנה ולוח תכנון לשנת תשע"ז להורדה]
קוויטל

האדמו"ר מבוטושאן בקריאת "קוויטלעך" באוהל אדמו"רי בוטשעטש ברומניה
"קוויטלעך" ב[[אוהל הרבי מליובאוויטש. קברו של רבי מנחם מנדל שניאורסון משמאל, ושל רבי יוסף יצחק שניאורסון מימין]]
קוויטל (או "פתקא") הוא פתק שעליו רשומים שמות אנשים יחד עם שמות אמותיהם, ולרוב כולל אף בקשות ומשאלות. הפתק מוגש על פי מנהג החסידים, לאדמו"ר, המעיין בו ומברך את המגיש.

== מקור ==
אין מקור ברור לדבר בספרי הראשונים, אך בספרי חסידות יש שמביאים מקור לדבר, מדברי הרמב"ן על התורה:

.

== מהותו ==
=== פדיון נפש ===

נהוג לצרף לקוויטל סכום כסף, לצורכי צדקה של האדמו"ר. סכום זה מכונה "פדיון נפש" ובדרך כלל בקיצור "פדיון" (בחסידות חב"ד מכונה גם הפתקא עצמה בשם זה ובקיצור: פ"נ).

בחלק מן החצרות החסידיות מקובל שאחד מן הגבאים משמש בתפקיד "כותב הקוויטלעך" ונהוג לתת לו טיפ.

=== תועלת ===
חסידים מאמינים שביכולת האדמו"ר לקרוא בתוך הקוויטל את צורכיהם הגשמיים והרוחניים של המופיעים בו, ולהמשיך משמים את הברכה הנדרשת למבקש, בזכותו ובזכות אבותיו. סיפורים רבים מתהלכים בקרב חסידים אודות כוחו של הצדיק לפעול ישועות בדרך זו.

על האדמו"ר מבעלז, רבי אהרן רוקח, מסופר שבשנותיו האחרונות, כאשר הראייה הייתה קשה עליו, היה הגבאי קורא את הקוויטלעך של המבקשים את ברכתו. לעיתים כאשר הקריא הגבאי את השם רמז האדמו"ר שמשהו איננו כשורה, אף כאשר לא הכיר את האנשים שבהם מדובר, ואכן התברר שהשם שנכתב היה חלקי או בלתי מדויק. 

הרבי מלובביץ היה נוהג לקרוא את הקוויטלך באוהל של חותנו רבי יוסף יצחק שניאורסון, לשם היה נוסע, מאז קבלת האדמו"רות, אחת לשבועיים.

==ראו גם==
* הטמנת פתקים בכותל המערבי
*שמירה (חסידות)

==לקריאה נוספת==
* מרדכי ציון, הלכות קוויטל - לימודים, הלכות, הנהגות והדרכות, ספריית חוה.

==קישורים חיצוניים==
* 
* ספר [https://forum.otzar.org/download/file.php?id=99433 הלכות קוויטל], הרב מרדכי ציון

==הערות שוליים==

קטגוריה:חסידות
קטגוריה:מילים וביטויים ביידיש

__NOTOC__
ארמיית הטנקים הרביעית (ברית המועצות)

ארמיית הטנקים הרביעית הייתה ארמיית טנקים של הצבא האדום במלחמת העולם השנייה, שהשתתפה בקרב סטלינגרד. לאחר הקמתה מחדש בקיץ 1943 השתתפה הארמייה בשורת מתקפות סובייטיות בחזית המזרחית, ובשלבי הסיום של המלחמה היא נטלה חלק בקרבות על ברלין ועל פראג.

==היסטוריה==
===הקמה ראשונה===
הארמייה הוקמה לראשונה ביולי 1942, ומפקדה הראשון היה גנרל קרוצ'נקין. עם הקמתה כללה הארמייה את קורפוסי הטנקים ה-22 וה-23 (האחרון סופח מאוחר יותר לארמיית הטנקים הראשונה), דיוויזיית חי"ר אחת ובריגדת טנקים עצמאית. הארמייה סופחה לחזית סטלינגרד והוטלה למערכה לפני שהסתיים תהליך הקמתה. במהלך נסיונותיה לבלום את התקדמות הארמייה השישית הגרמנית לכיוון סטלינגרד, ספגה הארמייה אבדות כבדות בטנקים בקרבות ממערב לעיקול הגדול של נהר הדון. בראשית אוגוסט הועברה הארמייה תחת פיקוד החזית הדרום-מזרחית, השתתפה בקרבות המגננה על דרכי הגישה הדרומיות לסטלינגרד, במסגרת המאמץ לבלום את התקדמות ארמיית הפאנצר הרביעית לכיוון העיר, וניהלה מספר התקפות נגד מוצלחות כנגד קורפוס הפאנצר ה-48. עקב האבדות הכבדות שספגה הארמייה החליט הפיקוד הסובייטי לפרק אותה, והקים על בסיסה את הארמייה ה-65 באוקטובר 1942.

===הקמה שנייה===
ארמיית הטנקים הרביעית הוקמה מחדש ב-15 ביולי 1943 על בסיס מפקדת קורפוס הפרשים ה-19, תחת פיקודו של ואסילי באדאנוב. היא כללה עם הקמתה 2 קורפוסי טנקים, קורפוס ממוכן ומספר יחידות נוספות. במסגרת החזית המערבית השתתפה הארמייה במתקפה הסובייטית על בליטת אוריול ביולי-אוגוסט 1943 (מבצע קוטוזוב) וספגה אבדות כבדות מאוד בטנקים. מאוחר יותר סופחה הארמייה לחזית האוקראינית הראשונה והשתתפה במתקפה הסובייטית בצפון אוקראינה בחורף 1943/44. בקיץ 1944 השתתפה הארמייה במבצע לבוב-סנדומייז' ובמסגרתו חדרה לשטח פולין והגיעה עד לנהר הוויסלה. במרץ 1945 קיבלה את תואר הכבוד "המשמר". בשלבי הסיום של המלחמה השתתפה הארמייה במבצע ויסלה-אודר ובקרב ברלין וסיימה את המלחמה בצ'כוסלובקיה. 

==מפקדים==
===הקמה ראשונה===
* גנרל מאיור ואסילי קריוצ'נקין (1 באוגוסט - 14 באוקטובר 1942)
* גנרל לייטננט פאבל באטוב (14 -23 באוקטובר 1942)

===הקמה שנייה===
* גנרל לייטננט ואסילי בדנוב (15 ביולי 1943 - 29 במרץ 1944)
* גנרל לייטננט דמיטרי לליושנקו (29 במרץ 1944 -עד סוף המלחמה)
== קישורים חיצוניים ==
* [http://samsv.narod.ru/Arm/at04/arm.html ארמיית טנקים הרביעית] באתר samsv 
* [http://samsv.narod.ru/Arm/atg04/arm.html ארמיית המשמר המשוריינת הרביעית] באתר samsv 

4
קטגוריה:זירת מזרח אירופה במלחמת העולם השנייה 
4
4
סקורני

סקורני (מאוקראינית: Сокиряни - סוקיריאני, ברומנית: Târgu Secureni) היא עיירה השוכנת בחלק הצפון-מערבי של גבעות בסרביה באוקראינה.

== היסטוריה ==
האזכור המוקדם ביותר של סקורני הוא משנת 1666. על מקור השם סקורני קיימת אגדה. כאשר בתחילת המאה ה-15 בתקופה העות'מאנית חיילים שנשבו בנסיכות מולדובה ובוקובינה וקבוצת איכרים, נמלטו מן הדיכוי הטורקי, אל תוך יער. הנמלטים בחרו מקום על גדות נחל בפאתי יערות עשירים בפטריות ופירות יער, מים צלולים, ואפילו מערות בהם יכלו הנמלטים להסתתר מפני חיות ואויבים. האנשים יצאו ליער עם גרזנים כדי להכשיר את הקרקע למגורים.
סקורני קיבלה מעמד של עיר בשנת 1966.

== דגל העיר ==
דגל העיר כולל את סמלי הכוכב והסהר, השאולים מהדגל העתיק של נסיכות מולדובה הרומנית, אליה השתייכה בעבר.
סמל הגרזנים המוצלבים הוא חלק מסמל סרבי שמדגיש את נצחיות החיים, ונועד לאזכר את מי שנלחמו בעבר נגד הטורקים ונגד פולשים אחרים. הרקע הכחול מייצג את האצולה, והצבע הצהוב מסמל שגשוג ונדיבות של תושבי העיירה.

== היהודים בסקורני בזמן מלחמת העולם השנייה ==

ב-1941 בוצע פוגרום ביהודי סקורני שכלל מעשי רצח, שוד ואונס<ref name=":4"></ref>.

==קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://sokyryanska-gromada.gov.ua האתר הרשמי של הממשל בסקורני]
* [http://www1.yadvashem.org/yv/he/education/learning_environment/romania/pdf/103-125.pdf עדות של דב שי באתר יד ושם על הגירוש מרומניה עם חניית ביניים בסקורני].

==הערות שוליים==

קטגוריה:שואת יהודי אוקראינה
קטגוריה:מחוז צ'רנוביץ: יישובים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1666
אצטדיון האור (ליסבון)

אצטדיון האור (בפורטוגזית: Estádio da Luz), או בשמו הרשמי אצטדיון הספורט של בנפיקה ליסבון (Estádio do Sport Lisboa e Benfica), הוא אצטדיון כדורגל בליסבון, פורטוגל. הוא ידוע בתור "הקתדרלה" ("A Catedral") בפי אוהדי בנפיקה ליסבון. האצטדיון משמש לעיתים את נבחרת פורטוגל במשחקיה הביתיים.

הקרקע עליה נבנה קרויה על שמה של "גבירתנו של האור" (Nossa Senhora De Luz), על שם הקהילה בליסבון ששם נמצא האצטדיון. "דה לוּשׁ", או "של האור", הוא מושג שכיח במסורת הקתולית הפורטוגזית – בתרגום חופשי פירוש הביטוי "בנוכחות אלוהים".

האצטדיון אירח מספר משחקים, בהם משחק הגמר ביורו 2004. האצטדיון הישן, שמנה 120,000 מקומות והיה מהגדולים בעולם, נהרס בשנת 2002 לקראת היורו ועל הריסותיו נבנה החדש שמונה 65,647 מושבים. האדריכל שתכנן את האצטדיון בנה אותו כך שתהיה בו כמות מקסימלית של אור טבעי.

בשנת 2014 אירח האצטדיון את גמר ליגת האלופות בו גברה ריאל מדריד על אתלטיקו מדריד בתוצאה 1–4 לאחר תוספת זמן.

באוגוסט 2020 אירח האצטדיון את גמר ליגת האלופות בו גברה באיירן מינכן על פריז סן-ז'רמן בתוצאה 1-0. 
צילום פנורמי של אצטדיון האור בשנת 2009

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.slbenfica.pt/Clube/Catedral/Apresentacao/apresentacao.asp האצטדיון] באתר הרשמי של בנפיקה ליסבון 
* [http://www.worldstadiums.com/stadium_menu/architecture/stadium_design/lisbon_luz.shtml האצטדיון] באתר World Stadiums 
* [http://www.stadiumguide.com/lisboa.htm האצטדיון] באתר Stadium Guide 

קטגוריה:אצטדיוני כדורגל בפורטוגל
קטגוריה:ליסבון: מבנים
קטגוריה:בנפיקה ליסבון
קטגוריה:ליסבון: ספורט
קטגוריה:אצטדיוני גמר ליגת האלופות
טדאוש קונוויצקי

טַדֵאוּש קוֹנוִויצקי (גם תדיאוש; בפולנית: Tadeusz Konwicki; נולד ב-22 ביוני 1926 – 7 בינואר 2015) היה סופר פולני חשוב, מראשוני הסופרים מתנגדי הקומוניזם הסובייטי בפולין.

== ביוגרפיה ==
קונוויצקי נולד בליטא, בעיירה קטנה ליד עיר הבירה וילנה. בשנת 1944 בעת הכיבוש הנאצי, סיים את בית הספר המחתרתי הפולני, ויצא אל היערות להצטרף אל יחידת פרטיזנים פולנית. עם תום מלחמת העולם השנייה בשנת 1945, החל את לימודיו באוניברסיטת קרקוב. הוא למד תרבות ולשון פולנית.

קונוויצקי החל בכתיבתו הספרותית עוד בהיותו סטודנט, ובשנת 1950 יצא לאור ספרו הראשון "פִּרצה בשמיים". ספרו השני, "ספר החלומות של ימינו", יצא ב-1966 והפך לרב-מכר בפולין, חרף היותו מוחרם על ידי השלטון. וכן תורגם ללשונות זרות רבות. זוהי סאטירה חריפה על המשטר הקומוניסטי בפולין הכפוף לשלטון הסובייטי.

קונוויצקי עסק גם בתסריטאות ובמחזאות, וכן היה במאי קולנוע ידוע. זכה בפרס ונציה, 1958, על סרטו "יום הקיץ האחרון".

==ספריו שתורגמו לעברית==
* ספר החלומות של ימינו / תדיאוש קונויצקי (תורגם מפולנית בידי אליהו פורת), תל אביב: עם עובד (ספריה לעם, 103), תשכ"ז 1966.
* התסביך הפולני / טדאוש קונוויצקי, עברית: יצחק קומם, ירושלים: כתר, 1985.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

קטגוריה:סופרים פולנים
קטגוריה:במאי קולנוע פולנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קרקוב
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1926
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-2015
1001 (מספר)

1001 (נכתב גם 1,001; במילים בלשון זכר: אלף ואחד; בלשון נקבה: אלף ואחת) הוא מספר טבעי, עוקב ל-1000 וקודם ל-1002.

== במתמטיקה ==
* 1001 הוא מספר פריק שמחלקיו הם: 1, 7, 11, 13, 77, 91, 143, שסכומם יחד הוא 343, מספר הקטן מ-1001, ולכן 1001 הוא מספר חסר. 
* 1001 הוא מספר מחומש ופלינדרומי.
* שרשור מספר תלת-ספרתי לעצמו שקול להכפלתו ב-1001.

== בספרות ובתרבות ==
עמוד מתוך [[סיפורי אלף לילה ולילה, כתב יד משנת 1429 בפרסית]]
בתרבות הערבית, המספר מתאר אוסף של סיפורי עם ידועים הנקראים סיפורי אלף לילה ולילה, שהם אלף לילה, ועוד לילה אחד, קרי, 1001 לילות. בעברית ישראלית נעשה שימוש במונח זה כדי לתאר סיפורים מוגזמים שלא יכולים להתרחש.
שמות סרטים רבים מתחילים ב-1001. בהם:
* "1001 שקרים על פיקאסו"
* "1001 סיפורי באגס באני"

סדרת האנימציה "אלף ואחת אמריקות".

מחזה בשם "1001" מאת Jason Grote.

האלף ואחד הוא אלבום מוזיקה מאת ג'וני שועלי.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מספרים טבעיים
למור צווארון

למור צווארון (שם מדעי: Varecia) הוא סוג במשפחת הלמוריים. בסוג זה יש שני מינים:

* למור צווארון שחור לבן (Varecia variegata)
* למור צווארון אדום (Varecia rubra)

כמו כל הלמורים, המינים אנדמיים למדגסקר כשתפוצת היא ביערות הגשם הלחים של צפון ומזרח מדגסקר. הלמורים שוקלים מ-3.5 עד 4 ק"ג. אורכם הוא כ-50 ס"מ, ואורך הזנב הוא כ-60 ס"מ. הנקבות גדולות במעט מהזכרים, ואורך חייהם הוא כ-20 שנה.

כשמם, יש להם צווארון ופרווה בצבע שחור לבן. הרגליים, הבטן והראש שחורים ולבנים. יש להם נקודת עור שחורה בגב ובצוואר, ולעיתים גם ברגליים] ובפה.

הלמורים חיים בקבוצות של 30 עד 50. הקבוצות מונהגות על ידי הנקבות שהם במעמד החברתי הגבוה מן הזכרים ואף מצטיינות בתקיפות ומגנות על שטחי מחיתם.

ההיריון נמשך כשלושה חודשים לאחר מכן הנקבה ממליטה תאומים או שלישייה.

ילידי מדגסקר - המלגשים מתייחסים אל למורי הצווארון כחיות קדושות אשר מתפללות אל השמש כמה פעמים ביום.

==שימור==
שני המינים מצויים בסכנת הכחדה חמורה בגלל הרס בתי-גידול, ציד ומסחר לחיות מחמד, הנחשבים כאיומים העיקריים לקיומם. יצירת הפארק הלאומי מסואלה בשנת 1997 עזרה להגן על הלמורים, אך למורי צווארון רבים לא חיים בתוך גבולות הפארק, והם עדיין בסיכון גבוה.

==קולות==
הלמורים יכולים להפיק קולות חזקים ורועשים כדי לתקשר.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1863
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
קטגוריה:למוריים
פיתוי (סרט)

פיתוי הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת המתח והדרמה משנת 2002, המבוסס על ספרו של רם אורן בעל אותו השם.

==עלילה==
דפנה (דפנה רכטר), בעלת חנות ספרים מרמת השרון הנשואה ליורם (גיא מרוז), עורך דין מצליח, לא יודעת מה לעשות בכסף הרב שהוריש לה אביה שנפטר. יום אחד מתאהבת דפנה בעמי (שרון אלכסנדר), אחד מלקוחותיו של בעלה הנמצא בתהליך גירושין מאשתו. עמי מבקש מדפנה שתחתום ערבות על הלוואה שלקח מהבנק לצורך עסקה גדולה שהוא רוצה לבצע בחו"ל. דפנה חותמת ועמי נעלם. מירב בנימיני (אורנה פיטוסי), חברתה של דפנה, יוצאת לנקום בעמי באותה שיטה שבה עמי בעצמו פעל.

==הפקה==
הסרט יועד במקור להיות סרט טלוויזיה, אך הוקרן בקולנוע ורק לאחר מכן שודר בטלוויזיה.

לאחר שביים ב-1998 את סדרת הטלוויזיה שכתב רם אורן "סיבת המוות: רצח" ששודרה בערוץ 2 בכיכובו של משה איבגי, פנה ערן ריקליס למפיקים שונים בבקשה להפיק סרט ע"פ אחד מספריו של אורן. בריאיון לגלובס אמר ריקליס: "באתי למפיקים ואמרתי, הנה אדם עם רקורד של הצלחה, תשעה רבי-מכר, תבחרו. מסרטים ועד מיני-סדרות, מה שתרצו. היית מצפה שבגלל הישגיו המסחריים של רם אורן, מפיקים יחנקו זה את זה כדי להשיג אותו." בסופו של דבר ערוץ 2 לא הסכימו להפקה זו, ורק חברת ההפקה ICP הסכימה והשקיעה בסרט למעלה מחצי מיליון דולר.

עלילת הסרט שונה למדי מהספר שעליו הוא מבוסס. קו העלילה המרכזי, שבמסגרתו גבר מוליך שולל אישה על מנת לסחוט ממנה כסף וחברתה יוצאת לנקום בו, אמנם דומה בשניהם, אך פרטים קטנים יותר, כעיסוקן של הדמויות, מספר ילדיה של דפנה ואף שמותם, שונו בסרט. כמו כן, הסרט מתמקד באופן כמעט בלעדי בקו עלילה זה, ועלילות משנה רבות שבספר, לצד הדמויות המרכיבות אותן, הושמטו כליל מתסריט הסרט.

==ביקורות==
הסרט זכה לביקורות שליליות בעיקר, ורבים קבלו על כך שסרט שצולם עבור טלוויזיה - שודר בקולנוע. אורי קליין כתב על הסרט:
:"אין שום סיבה לראות את "פיתוי" על בד הקולנוע, וכדאי לחכות בסבלנות עד שהסרט ישודר על המרקע הטלוויזיוני, שלמענו נוצר... (חלקו השני של הסרט) שמתאר את תהליך הנקמה שמבוצעת באמצעים כלכליים בלתי מוגבלים לכאורה, מופרך לחלוטין מבחינה עלילתית".

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 2002
קטגוריה:סרטי ערן ריקליס
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטי מתח ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים מבוססי ספרים
קטגוריה:רם אורן
קטגוריה:חנויות ספרים בתרבות
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2002
מצפה הכוכבים פאלומר

מצפה הכוכבים פאלומר הוא מצפה כוכבים הנמצא במחוז סן דייגו בארצות הברית. הוא שייך למכון הטכנולוגי של קליפורניה ומנוהל על ידו. המצפה כולל שלושה טלסקופים ראשיים. לגדול מביניהם, טלסקופ הייל, קוטר מראה מחזירה של כ-5.1 מטרים. המצפה היה מהראשונים שביצעו סקר שמים, עוד בשנת 1948. זמן שימוש בטלסקופ מוענק גם לשותפות אוניברסיטת קורנל והמעבדה להנעה סילונית של נאס"א.

==היסטוריה==
המצפה נוסד לאור חזונו של האסטרונום ג'ורג' אלרי הייל לבנות טלסקופים בעלי מראות מחזירות גדולות מאלו שהיו קיימות אז. הפרויקט השאפתני יצא לדרך בשנת 1928 ונעזר בתרומה של 6 מיליוני דולרים מקרן רוקפלר. בשנת 1949, כאשר הטלסקופ הראשי במצפה הופעל לראשונה, הוא היה הטלסקופ הגדול מסוגו בעולם. מעמד זה נלקח ממנו רק בשנת 1992 עם פתיחתו של מצפה קק.

בשנת 1953, נערכו במצפה המדידות המדויקות ביותר עד אז למדידת המרחק של כדור הארץ מגלקסיית אנדרומדה, שהראו שהמרחק לגלקסיית אנדרומדה הוא למעשה יותר מכפול מין המרחק שהעריכו החוקרים עוד קודם.

==מכשור==
* טלסקופ הייל - הטלסקופ הראשי במצפה, קרוי על שם מייסד המצפה, ג'ורג' אלרי הייל.
* טלסקופ משני בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-1.5 מטרים. הוצב בשנת 1970 והיה הטלסקופ בו התגלה ננס חום לראשונה.
* טלסקופ סמואל אוסצ'ין - טלסקופ שלישי מסוג שמידט בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-1.2 מטרים.
* טלסקופ מסוג שמידט בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-40 ס"מ. זה היה הטלסקופ הפעיל הראשון במצפה, החל משנת 1936. בעזרתו התגלה השביט המפורסם שומייקר-לוי 9 וכמו כן מעל מאה סופרנובות על ידי פריץ צוויקי.
* אינטרפרומטר פאלומר - המשמש לבניית תמונות אסטרונומיות ברזולוציה גבוהה במיוחד.
* Zwicky Transient Facility המערכת הופעלה בשנת 2018 ובעזרתה כבר התגלו מספר גרמי שמיים לרבות כוכב שביט (C/2022 E3 (ZTF.

==לקריאה נוספת==
<div style="direction: ltr;">
* [http://www.worldcat.org/title/construction-of-large-telescopes/oclc/1093049&referer=brief_results OCLC 1093049]
* /; / [http://www.worldcat.org/title/urban-astronomers-guide/oclc/299995003 OCLC 299995003]
*[http://www.worldcat.org/title/palomar-observatory/oclc/6327013 OCLC 6327013]</div>

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://cleardarksky.com/c/PalomarObkey.html תחזית לתנאי תצפית]
* 

פאלומר
קטגוריה:המכון הטכנולוגי של קליפורניה
קטגוריה:קליפורניה: מבנים
התפשלות מעיים

התפשלות מעיים בסריקת [[CT]]
התפשלות מעיים (באנגלית: intussusception) היא מצב רפואי אצל האדם, שבו חלק מהמעי עצמו "נכנס" לתוך לולאת מעי נוספת, בדומה לחלק של טלסקופ המתקפל פנימה. לרוב, התפשלות מעיים מביאה לחסימת מעיים.

התפשלות מעיים היא גורם נפוץ לכאבי בטן חריפים אצל ילדים מתחת לגיל 5. זהו מצב רפואי המאפיין בעיקר תינוקות ופעוטות; כ-90% מן המקרים מתרחשים בין גיל שלושה חודשים לגיל 3. עם זאת, קיימים מקרים של התפשלות מעיים גם בגילאים צעירים יותר וכן בגילאים מבוגרים יותר. אצל מבוגרים התפשלות מעיים היא תופעה נדירה יותר, ובחלק מן המקרים נובעת מגידול שגרם לבעיה עצמה.

== סימנים קליניים ==
סימנים קליניים ראשונים שיכולים לרמז על תהליך של התפשלות מעיים הם בחילות, הקאות (לעיתים בעלות תוכן מרתי), הבאת הרגליים לקדמת החזה, בכי פתאומי המתחיל ללא התראה מוקדמת ונפסק לאחר שכאב הבטן חולף. לאחר התקף הבכי הראשון הילד יכול להיראות במצב גופני טוב, אולם ככל שנוקף הזמן הילד עלול להיראות אפאתי עד כדי מצב של סכנת חיים והיווצרות שוק, ומכאן החשיבות שבגילוי מוקדם של התהליך עצמו.

סימנים מאוחרים יותר יכולים לכלול דימום רקטלי (מפי הטבעת) כתוצאה מהתהליך האיסכמי של חסימת המעיים. באופן כללי, התפשלות מעיים אינה מלווה בחום, אולם במקרה שלולאת המעי עברה נמק, תיתכן פרפורציה (חור במעיים) ועליית חום כתוצאה מכך.

== בדיקה גופנית ==
בבדיקה גופנית ייתכנו הסימנים הבאים:
* אי שקט, בכי לסירוגין
* לתרגיה, אפתיה
* דמם רקטלי (currant jelly)
* לעיתים במישוש הבטן ניתן לחוש במסה דמוית נקניק.

== אבחון ==

אבחון של התפשלות מעיים מבוסס בעיקר על אנמנזה ועל ממצאים בבדיקה גופנית. בדיקות הדמיה כוללות ביצוע בדיקת אולטרה סאונד רפואית וביצוע צילום בטן. באבחנה המבדלת קיימות מספר אפשרויות נוספות שיש לשקול, ביניהן גסטרואנטריטיס (דלקת של המעיים), דלקת התוספתן, בקע כלוא, ארגמנת על שם שונליין-הנוך ומצבים נוספים.

== הטיפול ==
מטפלים בהתפשלות מעיים באמצעות חוקן אוויר או חוקן בריום. החוקן מבוצע תוך כדי שיקוף, כדי שבמהלך הפעולה עצמה ניתן הן לאבחן האם קיימת התפשלות והן לטפל בהתפשלות עצמה על ידי החדרת בריום או אוויר בלחץ דרך הרקטום, על מנת לשחרר את החסימה.

על פי ההנחיות הקיימות כיום, יש לבצע עד 3 ניסיונות לפתיחת החסימה באמצעות חוקן אוויר או חוקן בריום. אם הניסיונות לא צלחו יש לפנות לאופציה כירורגית שבה מתבצעת רדוקציה של החסימה.

== פרוגנוזה ==
התפשלות מעיים יכולה להפוך למצב חירום רפואי אם אינה מטופלת בזמן, עד כדי מוות תוך ימים מספר, ולכן טיפול מהיר הוא הכרחי.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:מחלות מעיים
קטגוריה:מחלות תוספתן
רמה (מקרא)

מפת ארץ ישראל בתקופת הישראלית <small>(להגדלה אנא לחצו על התמונה)</small>
רמה או הרמה, הוא כינוי או שם נלווה של אתרים, שחלקם היו ערים פרק זמן, בארץ ישראל בתקופה הישראלית, המוזכרים בתנ"ך.
השם נגזר ממקומם הגבוה של היישובים.

==ישובי הרמה==
יישובי הרמה שויכו אל נחלות שנים עשר שבטי ישראל, או אל חבל ארץ כמו הגלעד. לפעמים, יישובי הרמה מתוארים כמסמני גבול או שנמצאו באזור סְפר וגבול טבעיים.

1. רמה בנחלת שבט אשר; מוזכרת בספר יהושע:

.

אדוארד רובינסון זיהה את הרמה הזו עם הכפר ראמה.

2. רמה בנחלת שבט נפתלי; מוזכרת בספר יהושע:

.

3. ראמות בנחלת שבט יששכר, נקראה גם יַרמוּת או רֶמֶת; מוזכרת בספר דברי הימים:

.

ירמות זוהתה באתר כוכב הירדן בספרות המחקר במאה ה-20.

4. רמות גלעד או רמה באזור הגלעד; מוזכרת בספר יהושע:

.

לדעת חוקרים, מיקומה של הרמה בגלעד היה בצפונו.

בספר מלכים נאמר כי שלמה המלך מינה נציבים מיושבי הגלעד, ובהם:

.

בספרות המחקר הוצע זיהויה של רמה בגלעד בכפר רימון ליד ג'רש;
ולחלופין, בעיר סלט, שניהם בעבר הירדן המזרחי.

5. רמה באפרים או רמה בהר אפרים, בנחלת שבט אפרים. מוזכרת בתנ"ך, למשל בספר שופטים.

החוקר ד"ר יואל אליצור משער, כי רמה אפרים היא עירם של אלקנה ובנו שמואל ואליה התכוון הפסוק:

.

אליצור משער כי רמה באפרים היא הרמתיים צופים שבארץ צוף.

אליצור שיער את זיהויה של רמה באפרים בכפר בֵּית אִלו (נ"צ 161153).

6. רמה בבנימין, עיר גבול בנחלת שבט בנימין, בסמוך למכמש; לאחר פילוג הממלכה, בין ממלכת יהודה לממלכת ישראל. מוזכרת בתנ"ך, למשל בספר יהושע:

.

רמה עירם של אלקנה ושמואל, נקשרה עם רמה בנחלת בנימין, בחלק ניכר מספרות הנוסעים ובספרות המחקר במאה ה-20.

בחלק מספרות הנוסעים זוהתה רמה עירו של שמואל באתר נבי סמואל. בנוסף, אליצור העלה השערה כי רמה בבנימין היא בכפר א-ראם מצפון לירושלים.

רבים מהפרשנים והחוקרים קשרו בין רמה בבנימין לבין מקום קבורתה של רחל, הפרשנים הסתמכו על הפסוק בספר ירמיהו:

.

אולם אליצור סובר, כאחרים, כי משמעות המילה רמה, בפסוק זה, הוא שם מקום גבוה ולא שם אתר מסוים.

==ראו גם==
* רמתיים (עיר קדומה)

==לקריאה נוספת==
* יואל אליצור, זיהויין של "ארץ צוף" ו"הרמה" עיר שמואל, בתוך: זאב ארליך (עורך), "...לפני אפרים ובנימין ומנשה...", קובץ מחקרים ותגליות בגאוגרפיה-היסטורית, ירושלים: המועצה האזורית מטה בנימין, תשמ"ה 1985, עמ' 101–116.
* יואל אליצור, שמות מקומות קדומים בארץ ישראל, השתמרותם וגלגוליהם, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, תש"ע 2010.
* יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.
* יהודה אליצור ויהודה קיל, אטלס דעת מקרא, ירושלים: הוצאת מוסד הרב קוק, תשנ"ח-1998.

==הערות שוליים==

קטגוריה:אתרי המקרא
קטגוריה:נחלות שבטי ישראל