מאיר שלו

מאיר שלו (29 ביולי 1948 – 11 באפריל 2023) היה סופר, עיתונאי, מחזאי ופובליציסט ישראלי, כתב רומנים מהווי ארץ ישראל וספרי ילדים, ובעל טור שבועי בעיתון "ידיעות אחרונות". ספריו זכו להצלחה גדולה, תורגמו לכעשרים שפות,<ref></ref> והוא נחשב לאחד הסופרים הישראלים הנקראים ביותר<ref name=":0" />.

==ביוגרפיה==

מאיר שלו נולד במושב נהלל למשורר, המורה והסופר הירושלמי יצחק שלו, ולבתיה לבית בן-ברק מנהלל שהייתה מורה. 

בגיל צעיר עבר עם משפחתו לארבע שנים לקיבוץ גינוסר וב-1952 השתקעה המשפחה ב"שיכון קריית משה" שבשכונת קריית משה בירושלים, שם גדל, מלבד שנתיים נוספות בנהלל בשנים 1957–1958. למד בבית הספר התיכון שליד האוניברסיטה העברית<ref name=":0"></ref>.

באוגוסט 1966 התגייס לצה"ל ושירת בסיירת גולני. במלחמת ששת הימים השתתף בקרב תל פאחר. בנובמבר 1967 נפצע במלחמת ההתשה בבקעת הירדן מארבעה כדורים מאש כוחותינו. דמותו של שלו מופיעה לרגע בספרו "עשו", כחברו של בנימין, בחור צולע עם משקפיים, המתרועע עם רומי. ב-1969 התפרסם שירו האנטי-מלחמתי "על דעת הנערים".

אחרי שירותו בצה"ל סיים לימודי תואר ראשון בפסיכולוגיה בהאוניברסיטה העברית בירושלים.

== קריירה ==
עם סיום לימודיו החל שלו לעבוד בטלוויזיה הישראלית. בשנת 1975 היה עוזר מפיק ועורך משנה. הוא היה שותף בחיבור החידות של תוכנית "מחפשים את המטמון", ובשנת 1977 היה בצוות השעשועון "שלוש יוצא אחד", ועוזר עורך של התוכנית "עלי כותרת", בה גם הופיע בפינה שהביאה אירועים מצחיקים מרחבי העולם, ובהמשך בפינה סאטירית.

בשנת 1978 הצטרף לצוות של השעשועון "תשע בריבוע". שלו גם הגיש פינת ביקורת עיתונות בטלוויזיה, ובשנת 1980 הגיש פינת לשון בשם "חטף פתח". בשנת 1979-1980 הנחה יחד עם זאב ענר שעשועון לנוער בנושא היסטוריה בשם "שאלה של זמן". הנחה את התכנית "ארץ אהבתי" שהפיקה עוגניה שמחוני, והנחה גם את התוכנית "שעה טובה" ששודרה בליל שבת בערוץ הראשון.

ב-1988 יצא רומן הביכורים "רומן רוסי" ואחריו פרסם שלו עוד שמונה רומנים, ספרי עיון שונים וספרי ילדים.

החל משנות השמונים פרסם טור עיתונאי קבוע בימי שישי, שהופיע בתחילה ב"הארץ", ולאחר מספר שנים, החל משנת 1991, ב"המוסף לשבת" ב"ידיעות אחרונות"<ref name=":0" />.

==עבודתו הספרותית==
מאיר שלו ביריד הספרים ב[[לייפציג, 2015|ממוזער|שמאל]]
הספרים הראשונים שפרסם היו "משכב לצים" ב-1982, אסופה של חרוזים ארוטיים-הומוריסטים, ו"תנ"ך עכשיו" ב-1985, שהיה אסופה של מאמרים פרשניים ברוח אקטואלית והיתולית על סיפורי המקרא.

הרומנים של שלו הם סיפורי אהבה שעוסקים בהוויה הישראלית והמשפחתית, מתמקדים בעיקר בראשית ההתיישבות היהודית בארץ ישראל, שואבים רבות מן המקורות ומחוברים לנוף, לטבע ולהיסטוריה של הארץ. ברבים מספריו משתקפים סיפורים מתולדות משפחתו, ושזורים בהם נופי ילדותו בירושלים ובנהלל.

הרומן הראשון "רומן רוסי" יצא לאור בשנת 1988 וזכה להצלחה גדולה. הסיפור מתרחש במקום שהוא מעין גלגול בדיוני של נהלל. המספר הוא נכדו של אחד ממייסדי המקום, והוא מגולל את סיפור ההתיישבות של אנשי העלייה השנייה והשלישית במעין "אוסף של אנקדוטות רבות-דמיון"<ref name=":0" /> שיש בהן תמהיל של מציאות ופנטזיה כאחד.

ב"עשו" שיצא בשנת 1991, מספר שלו את קורותיה של משפחת אופים ישראלית במהלך שלושה דורות, שניתן גם ליחס אותה למעין פרודיה של סיפורי האבות והאמהות מספר בראשית. במרכז הספר מתוארת מערכת היחסים המורכבת בין המספר, עשו, לבין אחיו יעקב. על אף הטרגיות של מרכיבי הסיפור (מחלות קשות, שכול, יחסים עכורים בקרב המשפחה, בן שגלה מארצו) מצליח שלו לשעשע את הקוראים בדרך הסיפור, שבה הוא משלב בדיות, ציטטות, הרמזים ספרותיים ושעשועי לשון<ref name=":0" />.

מחוץ לספר "בביתו במדבר" מעוגנים גם שאר הרומנים בסיפורים על הוויות החיים של כפר בעמק יזרעאל, במהלך שישים שנות קיומו, החל מהקמתו בשנות העשרים של המאה העשרים. הספר "הדבר היה ככה" מתבסס על חוויותיו האוטוביוגרפיות של מאיר שלו בשנות ילדותו במושב נהלל, כשהגיבורה הראשית שבו היא סבתו עזת הנפש וחולת הניקיון, בעוד שגיבור המשנה הוא שואב האבק שנשלח אליה מאמריקה, והוא ספון ללא שימוש בחדרה.

הציר העלילתי המשותף לרוב הרומנים הוא סיפור המשפחה לצד הסיפור הציוני. נפרשת פה "כמין סאגה ארץ-ישראלית על פני עשרות שנים, ותולדות 'הארץ' - ובמיוחד פרשת ההתיישבות העובדת בה נשקפות ממנו בראי עקום"<ref name=":0" /> בסגנון ריאליזם פנטסטי לצד תיאורים מפורטים ובקיאים מאוד של נוף ישראלי מובהק ודמויות, מגיש שלו סיפור שהוא שילוב של מיתוסים מצד אחד ובקיאות גדולה בפרטי העבודה והמעשה מצד שני. רצף העלילה איננו ליניארי, והוא נע קדימה ואחורה לסירוגין, עד שהוא מתקבל בפני הקורא בשלמותו. התכונה הבולטת מאוד לאורך כל כתביו של שלו הוא ההומור שמתבל את סיפוריו לא רק בחן, אלא באפשרות לעמוד בכל התלאות והאירועים, שלעיתים הם קשים מאוד - המתרחשים ברומנים שלו.

שלו ידוע בתחקיר היסודי שנהג לערוך לקראת כתיבת כל אחד מספריו, במסגרתו בחן היטב את המלאכות שבהן עוסקים גיבוריו, ובמילותיו שלו: 

כמה מספרי הילדים שלו עובדו לתיאטרון. אחד מהם: "הגשם של סבא אהרן" המבוסס על סיפור שסיפר לו סבו, עובד ב-2017 להצגת ילדים, במסגרת פסטיבל חיפה להצגות ילדים. ההצגה זכתה במקום ראשון במסגרת הפסטיבל.

הרומן שלו "יונה ונער" עובד להצגת תיאטרון בתיאטרון גשר, ובוים על ידי יבגני אריה. הרומן "כימים אחדים" הוצג בעיבודים שונים בישראל ברוסיה ובארצות הברית. ההצגה "כימים אחדים", המבוססת על ספרו, הוצגה בתיאטרון הקאמרי.

בספריו העיוניים הוא חשף את מקורות ההשפעה של כתיבתו, החל מהסופרים והספרים שאהב, דרך עולם התנ"ך, אליו הוא קשור לא מעט בעקבות אביו, יצחק שלו, שהיה מורה וסגן לחתן-התנ"ך העולמי למבוגרים וכלה באהבתו הגדולה לעולם הטבע והנוף הארץ-ישראלי, ממנה ניתן להתרשם מכל ספריו, ובעיקר מספרו "גינת בר".

חצי שנה לאחר מותו, יצא לאור ספר הילדים האחרון שלו: "נֶכֶד קָרָטֶה וְסַבָּא סְנוֹקֶרֶת", העוסק בקשר שבין סב ונכדו.<ref></ref>

==עמדותיו==
מאיר שלו, [[2014]]
שלו נחשב לאחד הדוברים הבולטים של השמאל הציוני. והיה מבקר קשה של הימין הישראלי והממסד הדתי.

בנאום אשר נשא בטקס שבו האוניברסיטה העברית העניקה לו ד"ר לשם כבוד ביוני 2019 אמר את הדברים הבאים<ref></ref>:

במשך שנים רבות היה בעל טור ב"מוסף לשבת" של העיתון ידיעות אחרונות. בטור זה, שהיה כתוב בהומור ובעוקצנות, ביקר שלו את מדיניות הממשלה, בפרט בנושאי חינוך, טבע וסביבה, דת ומדינה.

תשומת לב מיוחדת הקדיש שלו בטורו למצב החינוך והתרבות בישראל. דוגמה לכך היא הקטע הבא, מתוך הטור שפורסם ב-23 בספטמבר 2005: 

==פרסים והוקרה==
* פרס ברנשטיין לשנת 1989
* שנת 1989, פרס העיר ורונה ומועדון רומיאו ויוליה על "כימים אחדים"
* שנת 1989 פרס האגודה האנטומולוגית הישראלית
*פרס ראש הממשלה בישראל על רומן רוסי, (1989).
* פרס ברנר לשנת 2006
*הפרס הלאומי לספרים יהודיים בארצות הברית על הספר יונה ונער, 2007
* פרס פראט לשנת 2009 על מפעל חיים
* פרס פורטה סיבריה לשנת 2009 על ספר הילדים "מבול, נחש ושתי תיבות"
* פרס ניומן לספרות עברית לשנת 2011
* דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב בשנת 2012
* עיטור אביר מסדר האמנויות והספרות של צרפת, 2013
* דוקטור לשם כבוד מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 2019
* דוקטור לשם כבוד מטעם מכון ויצמן, 2020

==ספריו ויצירותיו==
מאיר שלו וצוות ההצגה בסיום ההצגה "הגשם של סבא אהרון" שזכתה בפרס הראשון ב[[פסטיבל חיפה להצגות ילדים ב-2017]]

===משחקי מחשב===
בסוף שנות ה־90 הפיק יחד עם חברת המשחקים "סידי וורם""
משחקי מחשב לספריו "אבא עושה בושות" ו"הכינה נחמה",
בשני המשחקים האלו מאיר שלו מקריין את הסיפור.<ref>https://youtu.be/RX2WAfXImtk </ref>

== ארכיון אישי ==
ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.<ref></ref>

== הנצחה ==

* לוח זיכרון על "גב זרחן" מקום המוזכר בספרו "בביתו במדבר", שעוצב על ידי האדריכל אסף קשטן, ואשר הוסר ממקומו ביד עלומה עוד בטרם מלאה שנה לפטירתו.

== חיים אישיים ==
שלו היה נשוי לרינה שלו, ואב לבת, זהר ובן, מיכאל. הוא התגורר לסירוגין בשכונת קטמון הישנה בירושלים ובאלוני אבא שם טיפח בחצרו גינת-בר, עליה כתב בספרו "גינת בר" ושיצא לאור ב-2017.

היה ידוע בקרב בני משפחתו בכינוי "דסי", על שם נכדתו הדסה (דסי) שהחלימה ממחלת הסרטן.

אחיו, ד"ר צור שלו, הוא היסטוריון של תקופת הרנסאנס, מרצה באוניברסיטת חיפה ולשעבר נווט בחיל האוויר. אחותו, רפאלה שיר, הייתה ציירת. שלו היה אחיינו של מרדכי שלו ובן דודם של הסופרת צרויה שלו, המתמטיקאי והסופר ענר שלו וחבר הכנסת רם בן ברק.

הסופרת צרויה שלו היא בת דודתו.

נפטר ב-11 באפריל 2023, בגיל 74, לאחר מאבק של שלושה חודשים במחלת הסרטן.<ref></ref> נטמן ב-14 באפריל 2023, בבית העלמין של נהלל.<ref></ref>

==לקריאה נוספת==
* סמדר שיפמן, דברים שרואים מכאן - דויד גרוסמן, אורלי קסטל-בלום ומאיר שלו: מעבר למודרניזם?, הוצאת כרמל, 2007. 
* 
* גדי בלום וניר חפץ, תרבות ורוח - מאיר שלו,ישראל לאן - 18 שיחות עם האישים שמעצבים את פני המדינה, ידיעות אחרונות ספרי חמד, תל אביב, 2008, עמודים 174 - 199 
* מאיר שלו, רצח והתאבדות, באנתולוגיה "תמונה קבוצתית" (ספרות ישראלית במאה ה-21), עמ' 382–386, הוצאת כרמל, 2017. 

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.am-oved.co.il/AllResults?bskeyword=מאיר%20שלו הספרים של מאיר שלו] באתר עם עובד
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* [http://www.pitgam.net/data/%5Bמאיר+שלו%5D/1/1/0 ציטוטים של מאיר שלו], באתר "בין המירכאות"
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* יניב מגל, [http://www.text.org.il/index.php?book=0701123 "שיחות עם סופרים"], פרק ראשון מתוך ספרו של משה גרנות ובו הוא משוחח עם מאיר שלו על יצירתו
* [https://web.archive.org/web/20120119202543/http://www.genovaperibambini.comune.genova.it/doc/meirshalev_genova.pdf הזמנה לזכייה בפרס פורטה סיבריה]
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*[https://omny.fm/shows/gam-ken-tarbut-2/9d56a225-4540-48e8-af66-ac07006df0da גם את ז'בוטינסקי היו דוקרים היום]. 29 ביולי 2020
* 

=== על יצירתו ===
ראו גם בערכים העוסקים בספריו.
* מאיר שלו, [http://www.fresh.co.il/vBulletin/showthread.php?t=468686 מאיר שלו בחזרה לסיירת גולני], במחנה, 1988
* 
* 
* 
* 
* משה שפריר, [http://www.news1.co.il/Archive/0014-D-37712-00.html?tag=03-37-58 על הפעמים הראשונות בתורה], חדשות מחלקה ראשונה, 15 במאי 2009
* שמעון שלוש, [http://simania.co.il/showReview.php?reviewId=27508 "קריאה מעריכה ומנחה", על הספר "בעיקר על אהבה"] באתר סימניה, 30 ביולי 2010
* .
* 
* 
* 
* דולי לוי, [http://sfile-pull.f-static.com/image/users/122789/ftp/my_files/gilayon%201/issue%203/4-אפקטים%20קומיים%20כסוגלים%20סגנוניים%20מאיר%20שלו%20-דולי%20לוי.pdf?id=14300661 אפקטים קומיים כסוגלים (מאפיינים) סגנוניים בכתיבתו העיתונאית של מאיר שלו], הומור מקוון 3, ינואר 2014
* 
* רחל אליאור, [http://mikrarevivim.blogspot.com/2023/06/blog-post_287.html על מאיר שלו ועל ספרו: גינת בר] באתר ד"ר לאה מזור: על מקרא הוראה וחינוך, 15 ביוני 2023

=== בעקבות מותו ===
קברו של מאיר שלו מכוסה פרחים מיד לאחר הלווייתו ב-14 באפריל 2023
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* כנרת רובינשטיין, [https://maala.co.il/על-קרקע-המציאות-גדלות-הבדיות-הכי-טובות/ על קרקע המציאות גדלות הבדיות הכי טובות], באתר "[https://maala.co.il/ מעלה]", יוני 2023

==הערות שוליים==

קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:סופרים כותבי עברית
קטגוריה:סופרי ילדים ונוער ישראלים
קטגוריה:מחברי ספרי עיון ישראלים
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:תסריטאי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:פובליציסטים ישראלים
קטגוריה:בעלי טור ישראלים
קטגוריה:זוכי פרס ברנר
קטגוריה:זוכי פרס ברנשטיין
קטגוריה:זוכי פרס פראט
קטגוריה:זוכי פרס ניומן
קטגוריה:זוכי פרס רמת גן לספרות
קטגוריה:זוכי הפרס הלאומי לספרים יהודיים
קטגוריה:סגל ידיעות אחרונות
מאיר
קטגוריה:נהלל: אישים
קטגוריה:קריית משה: אישים
קטגוריה:מסדר האמנויות והספרות
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי התיכון ליד האוניברסיטה
קטגוריה:לוחמי סיירת גולני
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד ממכון ויצמן למדע
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:מבקרי התקשורת בישראל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנפטרו מסרטן
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2023
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות בנהלל