OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
זן נדיר (שיר)

"זן נדיר" הוא פזמון עברי שנכתב על-ידי מאיר גולדברג, הולחן על-ידי קורין אלאל והופק על ידי יהודית רביץ. שוחרר לתחנות הרדיו במרץ 1992. זן נדיר היה שיר הנושא של אלבומה החמישי של אלאל והפך ללהיט ולאחד משיריה המוכרים והמצליחים ביותר, ולמספר גרסאות כיסוי.

== רקע ==
השיר הגיע לאלאל דרך הזמרת הראלה בר שהופיעה איתה בפסטיבל ילדים בחיפה בתחילת הקריירה ובו זיהתה כי יכול להיווצר קשר אומנותי בין גולדברג לאלאל. קורין הלחינה את השיר בעבור בר דרך מחברות שירים שמסר לה גולדברג ולימים שיתפו השניים פעולה מוזיקלית במה שהוביל ללהיטים רבים בהם ארץ קטנה עם שפם, הטבעת נפלה והתעשייה האבירית. בר הקליטה את השיר ראשונה לאלבומה השלישי אך הוא לא יצא לאור משום שהחליטה לפרוש ולא להמשיך בקריירת המוזיקה.
לאחר כחמש שנים, פנתה אלאל לבר בבקשה לבצע את השיר בעצמה והשיר אף נתן את השם לאלבומה החמישי.

== הצלחה ==
השיר היה הפופולרי מבין שירי האלבום. הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' בשנת 1992, בו שהה שמונה שבועות, מתוכם שבועיים בראש המצעד.<ref></ref> במצעד השנתי תשנ"ב (1992) של רשת ג' הוא גם זכה להצלחה, ודורג במקום התשיעי.

== משמעויות ==
על פי חיים מזר, השיר מדבר על חוסר הביטחון של האנשים שפוגשים ביום יום, שמתביישים בזהותם ושאינם גאים בעצמם. הביישנות וחוסר הביטחון גורמים להם, מטאפורית, "להישאב אל תוך הקירות או אל האדמה", כפי שנכתב בשיר "נצמדים לקירות הבתים". לדבריו יש בשיר שלל רמזים למחשבות אובדניות של אנשים כאלה, שרק מחפשים מקום להימלט אליו. מקומות אלה נמצאים מתחת לאדמה, ובאים לידי ביטוי בשיר על-ידי המילים "מקלט" ובאמצעות הצירוף "ספינה שטובעת". הצירוף של הספינה הטובעת ממחיש בצורה ישירה את המחשבות האובדניות. בפזמון השיר טוענים אלאל וגולדברג שאין למחשבות אלו סיבה ושכל אחד מאיתנו שונה ומיוחד, ומבטאים זאת על ידי המטאפורה העיקרית בו שמופיעה בפזמון ובשמו "זן נדיר".<ref></ref>

== ביצועים נוספים ==
מלבד הביצוע של קורין אלאל, ביצעו גרסאות כיסוי של השיר להקת "דיימונד'ז", יהודית רביץ, קורין אלאל והמכשפות, קורין אלאל ויהודית רביץ ותומר רז.<ref></ref>

[https://www.youtube.com/watch?v=9RK4I94IhiA גרסה נוספת] לשיר בסגנון פופ אלקטרוני מבוצעת על ידי הזמרת, המפיקה ובוגרת התכנית "כוכב נולד 2" מיקה שדה. גרסה זו עמדה בראש הפלייליסט אינדי ישראלי בספוטיפיי.

גרסה נוספת לשיר בוצעה בעונה העשירית של התכנית ״הכוכב הבא״ על-ידי יונתן ביטון, נגן הקלידים של להקת התקווה 6. גרסה זו תוארה על-ידי אסף אמדורסקי כ:״מלאה בנשמה, דמיון ורגש״.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1992
קטגוריה:סינגלים מ-1992
קטגוריה:שירי קורין אלאל
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מאיר גולדברג
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי קורין אלאל
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי יהודית רביץ
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
עד מחר

"עד מחר" הוא שיר שנכתב, הולחן ובוצע על-ידי הזמר הישראלי אביתר בנאי.<ref name=":0"></ref> השיר יצא לאור ב-24 במאי 2009 כסינגל השני מתוך אלבום האולפן הרביעי שלו, לילה כיום יאיר (2009). השיר זכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ לשנת תשס"ט.

השיר הגיע למקום הראשון במצעד העברי השבועי של רשת ג'.<ref name=":0" />

== משמעות השיר ==
השיר "עד מחר" מספר על אישה שיש לה מחשבות עצובות ומפחידות שממלאות את ליבה ומזיקות לה. נוסף לכך, השיר מספר על טיולים בשעת זריחה אחרי לילה בלי שינה, על הליכות מהירות בפארק הירקון שמטרתן להרפות את המתח המכאיב ועל ציפייה גדולה לחסד ולאהבה.

הרגש של אביתר בנאי מועבר דרך מנגינה מעוררת געגועים. הוא פונה לאישה כמי שמציע את האפשרויות האחרות בחייה שהן להשתחרר או לברוח, בריחה ספונטנית לאור הזריחה בלי שמישהו ירדוף אחריה. למעשה השיר מתאר את הבריחה מהדברים הפנימיים שגורמים לעייפותה, עד שתחזור חזרה לחייה הרגילים. הפזמון, שכולל שלוש מילים בלבד "בוא עד אליי", מספק פתרון רגשי, שאומר כמו שם השיר "עד מחר" אבל שוב, בצורה פחות מפורשת. מי בא אל מי? לא ברור. ככל הנראה זה בנאי שקורא לעצמו.

== פרסים ==
האלבום לילה כיום יאיר קיבל תואר של אלבום פלטינה. "עד מחר" זכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ לשנת תשס"ט.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2009
קטגוריה:סינגלים מ-2009
קטגוריה:שירי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי אביתר בנאי
קטגוריה:שירים על זמן
קטגוריה:שירים על פחד
קטגוריה:סינגלים שהגיעו למקום הראשון במצעד העברי של מדיה פורסט
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
חיל ההגנה האווירית של צבא איראן

חיל ההגנה האווירית של איראן (בפרסית: نیروی پدافند هوایی ارتش جمهوری اسلامی ایران) הוא זרוע נגד מטוסים של הצבא הסדיר של איראן ושולט ברשת המכ"ם הצבאית של המדינה. עד שנת 2008 היה חלק מחיל האוויר.<ref name=":0"></ref>

== רקע ==
בשנת 2008 פוצל מערך ההגנה האווירית מחיל האוויר האיראני והוקמה זרוע חדשה של חיל ההגנה האווירית בתוך צבא איראן. על פי הערכות החיל מונה 15,000 חיילים.<ref name=":0" />

החיל מפעיל מערכי טילי קרקע-אוויר ומכ"ם במטרה להגן על מתקנים קריטיים לאיראן מפני מתקפות חיילות אוויר זרים. בשנת 2017 דיווח מפקד החיל פרזאד אסמעילי כי מערכת ההגנה האווירית S-300 אשר סופקה על ידי רוסיה, הפכה למבצעית.<ref name=":0" /> בנוסף מפתחת איראן טילי קרקע-אוויר ומערכות מכ"ם בפיתוח מקומי.<ref name=":0" />

בשנת 2021 חנך מפקד החיל מערכת הגנה אווירית חדשה באזור מתקן הגרעין פורדו במקביל דיווח סגן שר ההגנה כי איראן צפויה להציג גרסה חדשה של מערכת ההגנה האווירית בוואר-373 העולה לטענתו על מערכת S-400 הרוסית.<ref></ref>

== ציוד ==
מערך ההגנה האווירית כולל על פי הערכות 12 סוללות בוואר-373, 8 סוללות S-300, עשרות סוללות טילי הוק, 7-10 סוללות SA-15 ובסה"כ כ-160 סוללות טילים נגד מטוסים.
{| class="wikitable"
|+
!מערכות מכ"ם
!תותחי נ"מ
!טילי קרקע-אוויר נישאים
!טילי קרקע-אוויר
|-
|Sepehr
|ZU-23-2
|Misagh-1
|MIM-23 הוק
|-
|Alim
|Oerlikon GDF
|Misagh-2
|Rapier
|-
|Falaq
|100 מ"מ KS-19
|Qaem
|2K12 קוב
|-
|Asr
|Mesbah 1
|Kamin-2
|סאיאד
|-
|Arash
|ZSU-23-4
|HN-5
|Herz-9
|-
|Ghamar
|ZSU-57-2
|RBS 70
|Mersad
|-
|Matla-ul-fajr
|
|
|HQ-2J
|-
|Qadir
|
|
|HQ-7
|-
|Kashef
|
|
|Shalamcheh
|-
|
|
|
|Shahin
|-
|
|
|
|Ya Zahra
|-
|
|
|
|Raad
|-
|
|
|
|Khordad 15
|-
|
|
|
|Khordad 3
|-
|
|
|
|Tabas
|-
|
|
|
|בוואר-373
|-
|
|
|
|Talaash
|-
|
|
|
|9K330 טור
|-
|
|
|
|S-75 דווינה
|-
|
|
|
|S-300
|-
|
|
|
|9K33 Osa
|-
|
|
|
|9K35 סטרלה-10
|-
|
|
|
|9K37 בוק
|}

== מפקדים ==
{| class="wikitable"
|+
!תמונה
!שם
!תחילת כהונה
!סיום כהונה
|-
|120x120 פיקסלים
|בריגדיר גנרל
אחמד מייג'הני
|31 באוגוסט 2008
|16 בינואר 2011
|-
|120x120 פיקסלים
|בריגדיר גנרל
פרזאד אסמעילי
|16 בינואר 2011
|29 במאי 2018
|-
|120x120 פיקסלים
|בריגדיר גנרל
עלירזא סבאהיפארד
|29 במאי 2018
|מכהן
|}

==באומנות==
חיל ההגנה האווירית של איראן מוזכר בסדרת הטלוויזיה, "טהרן", כאשר בסיס לכאורה של החיל משמש כאחד המקומות שבהם מתרחשת עלילת הסדרה.

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הכוחות המזוינים של איראן
קטגוריה:נ"מ
שירו של שפשף

"שירו של שפשף" הוא שיר שכתב יאיר ניצני בשנת 1985 לסרט המוזיקלי "שוברים". מאיר בנאי הלחין את השיר וביצע אותו בסרט, ואף השתתף בו כשחקן. דמותו בסרט נקראה "שפשף", ומכאן שם השיר.

== נושא השיר ==
השיר עוסק במשמעות הערך "יחד". בשיר מוצגת מערכת ההפכים של יחד ולחוד.

ה"יחד" של כולם, כפי שנכתב בשיר: "כן ללכת יחד אל האור", אל מול האדם הרגיל שבשגרתו הוא חי ופועל לבד ובבדידות: "מה אני? אני רק בן אדם".<ref name=":0"></ref>

== הרקע לשיר ==
בסוף שנת 1984 פנה הבמאי אבי נשר אל יזהר אשדות כדי להפיק ולהלחין שיר לסרט המוזיקלי "שוברים". לקראת צילומי הסרט החליט אבי נשר להוסיף דמות חדשה בשם "שפשף", אותה גילם מאיר בנאי. בנאי השמיע לנשר ולאשדות מנגינה חדשה שחיבר לטובת הסרט, אשר מצאה חן בעיני אשדות והוא החל לעבד אותה. יאיר ניצני, שותפו של אשדות ללהקת תיסלם שנמנה עם מפיקי הסרט וצוות שחקניו, הכתיב לאשדות את מילות השיר. השיר זכה לתגובות חיוביות והוחלט שבנאי יבצע אותו.<ref></ref>

== פרשנות השיר ==
השיר "שירו של שפשף" דן בעיקר על כוחו של היחיד מול כוחו של ה"ביחד".

השיר פותח ב"אני - מה אני?", ונועד לעורר מחשבה לגבי משמעות קיומו של הפרט לפני הכלל. השורה "אני חי ועובד כמו כולם" מעבירה אף היא מסר של פשטות.

המילה "יחד" חוזרת בשיר כמה פעמים, ועולה בו בשני היבטים ומעגלים: היבט חברתי-קהילתי-לאומי, "ונַראה לעולם שביחד כולם, אז יחד, כן ללכת יחד ...", ובהיבט האישי-זוגי "ואיתך ביחד לאהוב". ה"יחד" מוצג בשיר בניגוד לשגרת חייו של אדם, שחי ביחידות ואולי בבדידות: "מה אני? אני רק בן אדם, אני חי ועובד כמו כולם...". בשיר מובעת העמדה שה"יחד" הוא כוח, הוא מסמל התאחדות המובילה לעשייה משותפת, להתגברות על קשיים ולהתקדמות משמעותית, וכן מעצימה את הפרט היחיד.<ref name=":0" />

== ביצועים ==
בשנת 2017 ביצעה יובל דיין את השיר בטקס מצטיינים בבית הנשיא שנערך ביום העצמאות.<ref></ref>

בשנת 2020 ביצעו נועה קירל, יהונתן מרגי, עדי ביטי, עדן מאירי ואחרים את השיר במשדר יום העצמאות ה־72 למדינת ישראל.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:שירי מאיר בנאי
קטגוריה:שירים בעברית
החיים יפים (שיר)

החיים יפים הוא שיר שביצעה הזמרת אחינועם ניני. השיר הוא אחד הלהיטים הגדולים של אחינועם ניני. מילות השיר באנגלית ובעברית נכתבו על ידיה ועל ידי גיל דור.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref> הלחן לקוח מפסקול הסרט "החיים יפים", שהלחין ניקולא פיובאני.<ref name=":0" /><ref name=":2" /><ref name=":3"></ref> השיר אינו עוסק באופן ישיר בעלילת הסרט.<ref name=":1" />

== הרקע לשיר  ==
הסרט ״החיים יפים״, שביים רוברטו בניני יצא לאקרנים ב-1997. זה סרט שואה שבניני הפך אותו לקומדיה טרגית העוסקת בשואת יהודי איטליה. לאחר הקרנתו נוספו למנגינת הרקע המילים, שנכתבו בתחילה באנגלית בשם  "Beautiful That Way” ומאוחר יותר נכתבו לשיר מילים בעברית. לדברי אחינועם ניני, פנה המלחין ניקולא פיובאני אליה ואל הגיטריסט והמעבד גיל דור וביקש מהם לכתוב מילים לאחד מהקטעים בפס הקול של הסרט ולהפכן לשיר.

== משמעות השיר ==
הסרט "החיים יפים" מעביר את המסר המרכזי שהוא החיים יפים, וכל עוד אפשר יש למצות אותם, גם אם לשם כך צריך לפעמים להעמיד פנים.<ref name=":3" /> אולי זה משחק, אבל הצחוק מזכיר שהמשחק נמשך, והחיים יפים כל כך.<ref name=":3" /> את יופיים של החיים מתארת אחינועם ניני בתיאורי היום יום הטריוויאליים, שהם אלה ההופכים את החיים ליפים כל כך: סתם, חיוך ללא סיבה / תום, ימים של אהבה / שיר ישן לאור ירח / וריח משכר שלך / וכך אותך אני זוכר.<ref name=":3" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי אחינועם ניני
אחכה לך

השיר "אֲחַכֶּה לְךָ" נכתב על ידי דודו ברק, והלחין אותו נתן כהן. השיר מופיע באלבומה היחיד של להקת הנשמות הטהורות, שהופיע בשנת 1975.

== רקע על השיר ==
בילדותו, השתתף הפזמונאי דודו ברק במקהלת "פינת הילד", שם הכיר את המשוררות לאה גולדברג, מרים ילן שטקליס, אנדה עמיר, ובלהה יפה. הוא עבד שנים רבות כעורך תוכניות מוזיקה ברדיו. נוסף לכך, פרסם שבעה קובצי שירה ובמקביל חיבר פזמונים רבים שהולחנו ושזכו למבצעים מוכרים, להקלטות ולהצלחה רבה.

השיר נכתב בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים. בעת מלחמת יום הכיפורים השיר סימל את ציפייתן של נשים לאהוביהן שיחזרו מהקרב.

דודו ברק כתב את השיר במיוחד לנאוה ברוכין, סולנית הנשמות הטהורות. השיר נכלל באלבומה היחיד של השלישייה, שכללה לצד נאוה ברוכין את נתן כהן ואת יורם ירוחמי. הוא נכנס למצעדי הפזמונים השבועיים של הגל הקל, ובמצעד השנתי לשנת תשל"ג (1973) של התחנה דורג השיר במקום ה־12. השיר המשיך להופיע במצעד עוד 14 שבועות לפחות, ומתוך 14 השבועות הוביל את המצעד למשך שבוע אחד. שיר זה הוא השיר היחיד של הנשמות הטהורות שהגיע למצעדים השנתיים.

== ביצועים ==
השיר הוקלט במקור על ידי שלישיית הנשמות הטהורות (עם הסולנית נאוה ברוכין) באביב 1973 (לחן ועיבוד: נתן כהן), ונכנס למצעדי הפזמונים ביולי 1973. השיר נכלל באלבומה היחיד של הלהקה.

בשנת 1994 השיר זכה לחידוש מפי הזמרת דפנה דקל, בעיבוד של רועי זו-ארץ ונכלל באלבומה השני של הזמרת ("דפנה דקל"). בשנת 1997 השתתפה הזמרת ג'וזי כץ באלבומו של נתן כהן "תחנת דרכים", בביצוע מחודש לשיר.
זמרים נוספים שביצעו את השיר הם שרון קרלן, ירדן ג'רפי, יובל דיין, וכן נתן כהן עצמו.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1974
קטגוריה:שירי הנשמות הטהורות
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דודו ברק
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי נתן כהן
קטגוריה:שירי מלחמת יום הכיפורים
לא סתם

לא סתם הוא שיר מתוך אלבומו השני של אמיר דדון, "יש אין סוף", שיצא בשנת 2013. דדון כתב והלחין את השיר בהשראת המחאה החברתית של קיץ 2011.

== גרסה המוזיקלית ==
תומר בירן אחראי על ההפקה המוזיקלית, ועיבדו אותו אמיר דדון, תומר בירן, אבי יפרח, גלעד שמואלי, תומר צדקיהו ועדי הר צבי.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref><ref name=":3"></ref>

== הרקע לשיר ==
דדון חשב על מילות השיר ועל המנגינה כאשר הלך עם ההמון במחאה החברתית של קיץ 2011.<ref name=":2" /><ref></ref> כאשר דדון ראה את העם יוצא מהבית לרחוב למחות על המציאות של חייהם בשנת 2011, הוא התרגש והתעוררה אצלו ההשראה לשיר. הוא האמין שגם אם באותו הזמן לא ראו את השינוי, דברים ישתנו בעתיד בעקבות מחאה זו.<ref name=":0" />

== פרשנות השיר ==
השיר "לא סתם" זכה לפרשנויות רבות. העיתונאי יוסי חרסונסקי התייחס לשיר באתרו וטען שהמילה "סתם" מופיעה 22 פעמים בשיר. הוא הסיק מכך שדדון רצה לומר שהוא יודע שיש סיבה לאהבה, אך במקום זאת הוא העדיף לחזור 22 פעם על המילים "לא סתם". הוא הוסיף שאומנם דדון לא מרבה לבטא את רגשותיו במילים, אבל הלחן והטון מבטאים את כוונתו "לא סתם אני אוהב". הטון מטפס עוד חצי אוקטבה כדי לבטא את אהבתו, הקצב המדוד והעיבוד האקוסטי מעניקים את התחושה החורפית המהורהרת, כאילו זה שיר מפסקול של סרט שמשתמשים בו כרקע לסיפור אהבה גדולה. בשירו המוזיקה היא יותר מסתם מילים, היא משדרת את מנגינת הלב, ומוסיפה לנו אור לחיים.<ref name=":1" /> בשירו יש לחן שמזכיר את הבלדות של מוש בן ארי, לצד אלמנטים שיכולים להפוך אותו לשיר שליווה את אמיר דדון לאורך כל שנת 2013 ובכל השנים אחריה כי הוא עשוי מחומרים קלאסיים.<ref name=":2" />

== ביקורת על השיר ==
אסף נבו מתאר את שירו של דדון כאחד השירים היפים שיצאו בארץ בשנת 2013 ואומר: "השיר מתאים מאוד לרדיו בסופי שבוע ובשעות הלילה".<ref name=":2" /> בנוסף השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג׳ וצעד כשישה שבועות. אף על פי שהשיר לא זכה להצלחה במצעדים השבועיים של התחנה, השיר הצליח להגיע למצעד השנתי של התחנה למקום ה-37.<ref name=":3" />

== קישורים חיצוניים ==

* "[https://pizmonet.co.il/wiki/לא_סתם לא סתם]", פזמונט
* [https://www.mako.co.il/music-news/singles/Article-376ed170f53a431006.htm זה לא סתם, זה אמיר דדון], באתר מאקו
* [https://www.haaretz.co.il/gallery/music/1.3408425 לא להבין, להלחין: מאחורי השירים של אמיר דדון], באתר הארץ
* [https://yosmusic.com/yos9309/ "לא סתם" אמיר דדון], באתר יוסי מיוזיק

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2013
הנרי סינגלטון (צייר)

הנרי סינגלטון (באנגלית: Henry Singleton: 19 באוקטובר 1766 – 15 בספטמבר 1839) היה צייר ומיניאטוריסט אנגלי.<ref>Foster, J. J. (Joshua James). A Dictionary of Painters of Miniatures (1525–1850): with some account of exhibitions, collections, sales, etc., pertaining to them (1926). Lenox Hill Publishing (Jun 1967)</ref>

== ביוגרפיה ==
הנרי סינגלטון נולד בלונדון, אנגליה, למשפחה אמנותית. כשהיה בן שנתיים אביו מת, והוא גדל אצל דודו ויליאם סינגלטון (נפטר ב-1793), שלמד אצל אוזיאס האמפרי וצייר פורטרטים ומיניאטורות. דוד אחר, ג'וזף סינגלטון, הציג באקדמיה המלכותית (RA) בין השנים 1773 ל-1788. אחיותיו של הנרי מריה ושרה (לימים מקלרינאן) היו ציירות מיניאטורות שהציגו באקדמיה המלכותית בין השנים 1808 ל-1820 ובין 1787 ל-1806, בהתאמה.

בשנת 1807 התחתן הנרי עם בתו היחידה של בן דודו ויליאם סינגלטון.

הנרי סינגלטון מת בלונדון בגיל 72 ונקבר בכנסיית סנט מרטין-אין-דה-פילדס.

== יצירה ==
אף שסינגלטון, כמו דודיו ואחותו, צייר גם מיניאטורות, הוא לא הקפיד על הז'אנר. הוא הציג באקדמיה המלכותית, בין 1784 ל-1839, כ-300 יצירות, חלק גדול מהן היו דיוקנאות, כאשר נושאי כתבי הקודש היוו חלק ניכר מיצירתו. הוא היה במשך שנים רבות המציג הוותיק ביותר של האקדמיה המלכותית. עבודותיו הוצגו גם במוסד הבריטי משנת 1806 ובחברה המלכותית של אמנים בריטים (RBA) מ-1824 ועד מותו ב-1839.

מגיל שש עשרה, סינגלטון עבד כצייר דיוקנאות מקצועי. הוא למד בבתי הספר של האקדמיה המלכותית מגיל שבע עשרה וזכה במדליית הכסף בשנת 1784. ציורו "משתה אלכסנדר" זכה במדליית הזהב בשנת 1788.

בשנת 1793, סינגלטון הוזמן על ידי האקדמיה המלכותית לצייר דיוקן קבוצתי של ארבעים אנשים מהאקדמיה. למרבה האירוניה, הוא מעולם לא הפך לחבר או לעמית באקדמיה.

בתחילת הקריירה שלו, סינגלטון נודע בזכות יצירות גדולות מהתנ"ך, שייקספיר או אירועים היסטוריים. אף על פי שעבודת הפורטרט שלו תמיד הייתה מבוקשת, הוא מעולם לא זכה להצלחה הגדולה כצייר היסטורי.<ref>Harrington, Peter. British Artists and War: The Face of Battle in Paintings and Prints, 1700–1914. Greenhill (1993)</ref>

לורד נלסון, אדמירל ורנון, לורד האו וג'ון "מד ג'ק" פולר הם בין אלה שצייר את הדיוקנאות שלהם. זמן קצר לפני מותו השלים סינגלטון סדרה של תמונות כדי להמחיש את יצירותיו של שייקספיר.<ref>Matthew, H. C. G. (Henry Colin Gray). Oxford Dictionary of National Biography: in association with the British Academy: from the earliest times to the year 2000. Oxford University Press, 2004</ref>

יצירותיו של הנרי סינגלטון נמצאות באוספים של המוזיאון הבריטי, מוזיאון ויקטוריה ואלברט (V&A), גלריית הדיוקנאות הלאומית (לונדון) (NPG), גלריית הדיוקנאות הלאומית של סקוטלנד, טייט בריטניה, מוזיאון אלסטר, המכון המלכותי של בריטניה הגדולה (Ri) והגלריה לאמנות ברייטון.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180">
File:1792 Singleton Der Vikar empfängt den Zehnten anagoria.JPG

File:Tipu death.jpg

File:A Qajar Persian copy of a British painting of the assault.jpg

File:Henry Singleton - Prise de la Bastille.jpg
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1766
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1839
לילה טוב שון

"לילה טוב שון", הוא מכתב פרידה שנכתב על ידי סמל שון מונדשיין בזמן מבצע "צוק איתן" בשנת 2014 והולחן על-ידי הזמר חנן בן ארי ב-15 באפריל 2018 במסגרת פרויקט ההנצחה "יצירת חיי".

== תוכן השיר ==
לפני מותו, סמל שון מונדשיין השאיר מכתבים קצרים למשפחתו בפתקים שכתב בטלפון שלו למקרה שהוא ימות במבצע. הוא השאיר מכתבים להוריו מנחם ונינט, לאחיו שחף ושירלי, לחבריו ולמכריו. השיר נכתב והולחן על-ידי הזמר חנן בן ארי במסגרת פרויקט ההנצחה לשון.

== קורות חייו של שון ==
שון נולד בכ"ז בטבת תשנ"ה, 30 בדצמבר 1994, ילד שני להוריו נינה ולמנחם, אח לשחף ולשירלי. אימו סיפרה על השתתפותו במערכון של "ארץ נהדרת".

שון התגייס לצה"ל ב-21 ביולי 2013. הוא הלך בעקבות אחיו שחף, ושירת כלוחם בחטיבת גולני בגדוד 13. בפברואר 2014 נשלח לקורס מפקדי כיתות.<ref name=":0"></ref><ref name=":1"></ref>

ב-20 ביולי 2014 נהרג שון עם שישה מחבריו בקרב שג'אעייה במבצע צוק איתן, כאשר הנגמ"ש שבו היה נפגע מטיל האויב. שון נקבר בבית העלמין הצבאי בנחלת יצחק שבתל אביב. כמה שעות לפני כן, עוד הספיק לספר לאחיו שחף שהרכב הממוגן שלהם הוחלף בנגמ"ש שכדור קלצ'ניקוב יכול לחדור, והביע את חששותיו: "אני מפחד להיכנס לעזה עם הנגמ"ש הזה. זו ממש סכנת מוות".<ref name=":0" /><ref name=":1" /><ref name=":2" /><ref></ref>

== המלחין והמבצע של השיר ==
במסגרת פרויקט ההנצחה "יצירת חיי", נפגשו בני משפחת מונדשיין עם המוזיקאי והיוצר חנן בן-ארי, אשר לקח את מכתבי הפרידה של שון והפך אותם לשיר לאחר שהשמיע להוריו את היצירה, שמחברת בין הלחן שלו למילותיו האחרונות של בנם, חנן בן ארי אמר: "זה הרגיש לי כמו להיכנס לקודש הקודשים שלכם, כאילו אין לי רשות", ואף הוסיף "זה לא נורמלי שילד בן 30 ילחין שיר כזה של ילד בן 19. זה הזוי לגמרי".<ref name=":2" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2018
קטגוריה:שירי חנן בן ארי
קטגוריה:יצירות שהתפרסמו לאחר מות מחבריהן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מבצע צוק איתן
ארץ צבי (שיר)

"ארץ צבי" הוא שיר שנכתב על ידי המשוררת תלמה אליגון-רוז, הולחן על ידי דובי זלצר, ובוצע במקור על-ידי יהורם גאון בשנת 1977, כחלק מהסרט "מבצע יונתן", בו שיחק גאון את דמותו של יוני נתניהו.<ref name=":0" />

== רקע ותוכן השיר ==
השיר "ארץ צבי" נכתב על-ידי המשוררת תלמה אליגון עבור הסרט "מבצע יונתן", אשר הביא למסכים את אירועי מבצע אנטבה. השיר הופק בשנת 1977, הולחן על-ידי דובי זלצר<ref name=":0" />, והוקלט על-ידי יהורם גאון אשר גילם את דמותו של יוני נתניהו בסרט.<ref></ref> השיר יצא אל הרדיו ב-10 במרץ 1977, מעט לפני הופעת הסרט.

אליגון השתתפה בראיון בשנת 2014, ובראיון סיפרה כי השיר למעשה אף פעם לא נועד להיות שיר זיכרון, אלא נכתב מחוויותיה ומתחושותיה.<ref name=":0"></ref> היא הוסיפה כי השיר מסמל עבורה את הקשר שלה לארצה, לאנשיה ולהיסטוריה שלה.

אליגון שיתפה כי בשנת 2006 שמעה ברדיו את אחותו של רועי קליין, חייל שנפל במלחמת לבנון השנייה, מבקשת שישמיעו לזכרו את השיר "ארץ צבי". בשנת 2014, יזמו דוד זבה ודורון בן עמי הופעה של אליגון ובזמן הכנותיה להופעה הודיעו לאליגון כי משפחת קליין תהיה באירוע, וכמחווה למשפחה השכולה החליטה אליגון לכתוב לזכרו של רועי בית נוסף. לאחר שהמשפחה שמעה את השיר עם הבית החדש, שיתפו את אליגון במשאלתם שהשיר יבוצע על-ידי יהורם גאון, מבצע השיר המקורי. גאון הסכים לבקשתם וביצע את השיר החדש, אשר עובד על ידי המוזיקאי דוד זבה.<ref></ref>

== פרשנות ==
השיר פותח ב"בחצי הלילה הם קמו", המאזכר את הפיוט ויהי בחצי הלילה. להמשך הבית הראשון, "להשיב את כבוד האדם" ניתנה פרשנות הרואה את הקשר ליום העצמאות של ארצות הברית, ה-4 ביולי, שבו נערך המבצע.

המילים "ארץ צבי", שפותחות את הבית השני בשיר, לקוחות מפסוק ספר יחזקאל: , בו משמש הנביא בביטוי ארץ הצבי בסמיכות לביטוי ארץ זבת חלב ודבש, שאף הוא משתקף בשיר - "אל דבש שדותיה". ייתכן כי המילים אף רומזות לשיר המעפילים של לוין קיפניס, בו נאמר . הביטוי אף מופיע כלשונו בספר דניאל, בהתייחסו אל ארץ ישראל: .

== הצלחה וביקורת ==
השיר "ארץ צבי" הפך לקלאסיקה ישראלית עקב עיסוקו בגבורה, והוצג במצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' במרץ 1977. השיר רץ במשך 12 שבועות במצעדים של אותה השנה, ובשיאו אף הגיע למקום התשיעי במצעדים.<ref></ref>

== חידושים וביצועים ==
בשנת 2014, שרה להקת "מיתרים" בניצוחו של צביקה קצובר את התפילה לשלום חיילי צה"ל, לצלילי השיר "ארץ צבי", לכבוד יום העצמאות ה-66 למדינת ישראל.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1977
קטגוריה:שירי יהורם גאון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי תלמה אליגון-רוז
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דובי זלצר
קטגוריה:ריקודי עם בישראל: שירים
מארי אז'ן דבני

גנרל של ארמייה מארי אז'ן דבני (בצרפתית: Marie-Eugène Debeney; 5 במאי 1864 – 6 בנובמבר 1943) היה גנרל בצבא צרפת שפיקד על כוחות במלחמת העולם הראשונה.

==ביוגרפיה==
===תחילת דרכו===
דבני נולד ב-5 במאי 1864 בעיר בורק-אן-ברס, שהשתייכה אז לקיסרות הצרפתית השנייה. הוא התחנך ב, ובשנת 1886 הצטרף כקצין ל. בין השאר הוא שימש כעוזר לאלכסיס הגרון, וכמדריך באקול סופריור דה גר.

===מלחמת העולם הראשונה===

עם פרוץ המלחמה הוא מונה לראש מטה הארמייה הראשונה בפיקודו של אוגוסט דובאי. הוא שימש גם כראש המטה בפיקודו של דובאי כאשר האחרון הפך למפקד העליון של קבוצת הארמיות המזרחית. במאי 1915 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-57, ולאחר מכן מונה למפקד הדיוויזיה ה-25. באפריל 1916 מונה למפקד הקורפוס ה-38, ולאחר מכן מונה למפקד הקורפוס ה-32, עמו לחם במהלך הקרב על הסום. בדצמבר 1916 הוא מונה למפקד הארמייה השביעית שנפרסה בהרי הווז', ובאפריל 1917 מונה לראש המטה של פיליפ פטן. בדצמבר 1917 הוא מונה למפקד הארמייה הראשונה, אותה הוביל עד תום המלחמה, ובלל זה בקרב אמיין ובמתקפת מאה הימים.

=== לאחר המלחמה ===
לאחר המלחמה, מונה דבני למפקד האקול דה גר. לאחר מותו של אדמונד בואט בדצמבר 1923, הוא מונה לרמטכ"ל הצבא. בשנת 1926 הוענק לו ה-Médaille militaire. עבודתו La Guerre et les hommes: réflexions d'après-guerre (1937) זכתה בפרס האקדמיה הצרפתית.

דבני נהרג ב-6 בנובמבר 1943 בגיל 79 בהתנקשות של המחתרת הצרפתית. בנו ויקטור דבני היה גנרל דה דיוויזיה, מנהל שירות שביתת הנשק ולאחר מכן שלישו של המרשל פטן.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אנשי צבא צרפתים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי ארמיות בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:מפקדי גייסות בצבא צרפת במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה: אישים
קטגוריה:צרפתים שנולדו ב-1863
קטגוריה:צרפתים שנפטרו ב-1943
להמציא את אנה

להמציא את אנה (באנגלית: Inventing Anna) היא מיני-סדרת טלוויזיה אמריקאית שיצרה והופקה על ידי שונדה ריימס ושידורה החל בנטפליקס בפברואר 2022<ref></ref><ref name="SeriesPremiere"></ref>. הסדרה מבוססת על סיפורה של אנה סורוקין, שהופיע בכתבה במגזין ניו יורק, מאת ג'סיקה פרסלר. הכתבה מתארת את ההתחזות של סורוקין, שהשתמשה בשם אנה דלווי (Anna Delvey) והונתה בנקים ובתי מלון וכמה מחבריה הקרובים. ג'וליה גארנר ואנה קלמסקי מככבות בתפקידים הראשיים.

== עלילה ==
הסדרה מתארת את סיפור הסתבכותה של אנה (סורוקין) דלבי (שמה הרוסי המקורי: אנה ואדימובנה סורוקינה), שהצליחה להונות את האליטה של ניו יורק ולשכנע כמה מחבריה שהיא יורשת עשירה מגרמניה.

הסדרה עוקבת אחרי מאמציה של העיתונאית האמריקאית ויויאן קנט (אנה קלמסקי), שחוקרת את המקרה של אנה דלבי (ג'וליה גארנר), ומנסה להבין כיצד יורשת עשירה, לכאורה, אזרחית גרמניה בשנות ה-20 לחייה, הופכת תוך זמן קצר להיות דמות מרכזית בחברה הגבוהה והסגורה של ניו-יורק, משכנעת את חבריה שהיא אחת משלהם ומצליחה להונות אותם.

== שחקנים ודמויות ==
===תפקידים ראשיים===
* ג'וליה גארנר - אנה (סורוקין) דלבי
* אנה קלמסקי - ויויאן
* קייטי לווס - רייצ'ל
* לברן קוקס - קייסי דיוק
* אלכסיס פלויד - נף
* אריאן מואייד - טוד
* אנדרס הולם - ג'ק

===תפקידי משנה ואורח===
* אנה דיוור סמית' - מוד
* ג'ף פרי - לו
* טרי קיני - בארי
* מריקה דומינצ'יק - טליה מאלאי
* אנתוני אדוארדס - אלן ריד
* בן רפפורט - ביל מקפרלנד 
* כריס לואוול - נואה
* ג'ושוע מלינה
* דברה מוני - שופטת 

== הפקה ==
ביוני 2018, הוכרז ששירות ההזרמה נטפליקס וחברת ההפקות שונדלנד רכשו את המאמר הניו יורקי "How Anna Delvey Tricked New York's Party People" מאת ג'סיקה פרסלר, והפכו אותו לסדרת טלוויזיה כששונדה ריימס משמשת כמפיקה וכותבת, לצד בטסי בירס. <ref></ref> דייוויד פרנקל יביים ויפיק שני פרקים של הסדרה, כולל את הראשון.<ref name="Direct"></ref> המיני-סדרה בת תשעת הפרקים יצאה לאקרנים ב-11 בפברואר 2022.

=== ליהוק ===
באוקטובר 2019, ג'וליה גארנר, אנה קלומסקי, קייטי לווס, לאברן קוקס ואלכסיס פלויד לוהקו לצוות השחקנים. <ref></ref> מדליין ברואר הייתה אמורה לגלם את תפקידה של אנה דלווי, אך נאלצה לבטל בגלל מחויבויות קודמות. <ref></ref> בנובמבר 2019, אריאן מואייד, אנדרס הולם, אנה דיוור סמית', ג'ף פרי וטרי קיני הצטרפו לצוות השחקנים של הסדרה. <ref></ref> בפברואר 2020 הצטרפה ג'ניפר אספוזיטו לצוות השחקנים של הסדרה. <ref></ref> בסדרה מתארחים ג'ושוע מלינה, בן רפפורט, שמגלם את הנוכל ביל מקפרלנד וכריס לואוול.

=== צילומים ===
הצילום העיקרי החל בניו יורק ובלוס אנג'לס באוקטובר 2019. <ref></ref>

== ביקורת ==
באתר Rotten Tomatoes, הדירוג של הסדרה הוא 72% על סמך 25 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 6.8/10. באתר Metacritic, הציון של הסדרה הוא 57 מתוך 100, בהתבסס על 34 ביקורות, מה שמצביע על "ביקורות מעורבות או ממוצעות".

הסדרה היא מעשר סדרות נטפליקס הנצפות ביותר בכל הזמנים בשפה האנגלית. הסדרה גרפה מעל 511.92 מיליון שעות צפייה תוך 28 ימים מההפצה

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שונדלנד: תוכניות וסדרות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות
קטגוריה:דפים עם תרגומים שלא נסקרו
גבריאל (שיר)

"גבריאל" הוא שיר שיצא לרדיו כתקליט שדרים באוגוסט 1982. את השיר כתב שמואל קרול, הלחין צביקה פיק ועיבד אלדד שרים. השיר בוצע על-ידי עפרה חזה.

== רקע על השיר ==
השיר "גבריאל" בביצועה של עופרה חזה נכלל באלבומה השלישי, "פיתויים". הוא הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעדי רשת ג' ב-1982, ובאותה השנה הגיע למקום הראשון במצעד. השיר היה ממוקם במהלך שבועיים בראש המצעד, ובסך הכול צעד בו 12 שבועות. במצעד השנתי של התחנה בשנת 1983 הוא דורג במקום ה־35, וחזה זכתה בתואר "זמרת השנה".<ref name=":0"></ref> לשיר "גבריאל" היו ביצועים נוספים, ב"תמיד אותו חלום" על ידי עידו רוזנברג בשנת 2009<ref></ref><ref></ref> ועל-ידי מלחין השיר צביקה פיק באלבום "הלהיטים הגדולים" שהופץ ב-2018.<ref></ref>

== תוכן השיר ==
בשיר "גבריאל", הדוברת פונה למלאך גבריאל ומבקשת ממנו שיבוא אליה. במבט ראשון, נראה כי מדובר באיזו משיכה אל הבלתי מושג, ואל הבלתי אפשרי, אל המלאך המטייל בשמיים ומבקש כוכבים: "הן תדע שבילי שמיים בוא אליי, טובים השניים". היא מצפה לשוחח איתו ולפגוש אותו, אולם המלאך נותר בשמיים. השיר ממשיך במילים "כל כנפות תבל נושקים", כלומר קצוות פתילים בפינות בגדיו של המלאך נוגעים מעט בדוברת כשהוא עובר מעליה, אך הוא לא מגיע אליה. בפזמון, הדוברת מספרת שלנער הזה, המלאך, היא מתפללת ומחכה. היא ממשיכה לנסות ולשכנע את המלאך לבוא אליה. היא מפנה את תשומת ליבו לכך, שגם אם האל עצמו נועל את שערי גן עדן בפניו, הרי הוא מוזמן לרדת אליה: "גבריאל, אם אלוהים נועל שעריו של גן העדן רד אליי".<ref name=":0" />

בבית האחרון מקבלת העלילה בשיר תפנית דרמטית: "עוד נותר הצל", אומרת הדוברת, והגלימה של המלאך "פורשת ערב", כמכסה את השמש. הבית מסתיים בתיאור צליל צחצוח החרב, צליל הכנה למעשה אלים, משהו מאיים שעומד להתרחש. בבית האחרון, מסתבר שהשיר הוא ביטוי לכמיהה ולהשתוקקות של אישה הפונה אל אהובה ומבקשת ממנו לממש את אהבתם ולא להסתפק בממד הרוחני שאותו הוא מבקש.<ref name=":0" />

== פירוש השיר ==
אהובה של הדוברת, מתואר כספק נער, ספק מלאך או שניהם ביחד, והשיר עוסק בפער שבין האנושי למלאכי באדם עצמו. האישה מבקשת מן הנער שבמלאך לא לשכוח את אנושיותו גם כשהוא שרוי בתפילה ובחוויות רוחניות.<ref name=":0" /> השיר מתייחס למלאך גבריאל, שעל-פי מקורות ביהדות הוא אחד מארבעת מלאכי השרת העומדים ליד כיסא הכבוד, ותפקידם לשמור על ארבע כנפות הארץ.<ref></ref>
==בתרבות פופולרית==
שיר זה נכלל במחזמר הלהיטים "מרי לו" שעלה לראשונה בתיאטרון הבימה בשנת 2002 ומבוסס על 25 משיריו של צביקה פיק.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1982
קטגוריה:שירי עפרה חזה
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי צביקה פיק
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
הקורפוס ה-55 (האימפריה הגרמנית)

הקורפוס ה-55 (בגרמנית: Generalkommando zbV 55 היה קורפוס של צבא הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה. הוא הוקם כקורפוס ברנהרדי זמני (על שם מפקדו) ב-6 ביוני 1916 ופורק בסוף המלחמה. <ref></ref>

== היסטוריה ==
הקורפוס ה-55 <ref>Note that Corps (z.b.V.) were designated with Arabic, not Roman, numerals.</ref><ref>General Commands for Special Use Generalkommandos zur besonderen Verwendung (Genkdo z.b.V.)</ref> הוקם כקורפוס ברנהרדי זמני ב-6 ביוני 1916, <ref></ref> על שם מפקדו גנרל חיל הפרשים פרידריך פון ברנהרדי. <ref></ref> ב-1 באוקטובר 1916, שונה שם הקורפוס לקורפוס ה-55.

עם תחילת מלחמת החפירות, זיהה הצבא הגרמני כי לא ניתן עוד לקיים את יחידת הקורפוס המסורתית, כלומר אחת המורכבת משתי דיוויזיות. בעוד שבמקרים מסוימים (ובמקומות מסוימים) היה די בקורפוס של שתי דיוויזיות, במקרים אחרים היה צורך ב-5 או 6 דיוויזיות. לכן, תחת פיקודו של הינדנבורג (מקיץ 1916), נוצרו מפקדות קורפוס חדשות ללא דיוויזיות אורגניות. <ref></ref> הקורפוס החדש הזה נקבע כמפקדה כללית לשימוש מיוחד (בגרמנית: Generalkommandos zur besonderen Verwendung).

קורפוס ברנהרדי הוקם בחיפזון בקיץ 1916 בחזית האוסטרו-הונגרית באזור ווהלין ככוח רב-לאומי להגנה מפני מתקפת ברוסילוב. כוחות גרמנים ואוסטרים הצליחו להדוף את הרוסים באזור הנהרות סטיר וסטוכיד. לאחר שנתיים בחזית המזרחית, הקורפוס הועבר לחזית המערבית בפברואר 1918, שם פעל באזור ארמנטייר. 

עד סוף המלחמה, הקורפוס לחם בחזית המערבית כחלק מהארמייה השישית, בקבוצת הארמיות רופרכט בהרכב הבא: <ref></ref>

* הדיוויזיה ה-38
* הדיוויזיה הבווארית ה-12
* הדיוויזיה הבווארית ה-5
* שני שלישים מדיוויזיית התחלופה ה-4 <ref>השליש האחר של דיוויזיית התחלופה ה-4 היה חלק מהקורפוס ה-4, שהיה חלק מהארמייה השישית.</ref>
* דיוויזיית המילואים ה-9

== מפקדים ==
על הקורפוס ה-55 פיקד גנרל חיל הפרשים פרידריך פון ברנהרדי לאורך כל קיומו. <ref></ref> <ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גייסות הקיסרות הגרמנית
קורט שומאכר

קורט ארנסט קרל שומאכר (בגרמנית: Kurt Schumacher; 13 באוקטובר 1895 – 20 באוגוסט 1952) היה פוליטיקאי ומדינאי גרמני, מייסדה מחדש והיושב ראש הראשון של המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה בגרמניה המערבית לאחר מלחמת העולם השנייה.

שומאכר, בנו של סוחר, התחנך באוניברסיטאות האלה, ברלין ומינסטר. לאחר ששירת במלחמת העולם הראשונה שבה איבד את זרועו הימנית, הוא הפך לעורך עיתון פוליטי ב-1920 של העיתון "ההארה השוואבית" (Swäbische Tagwacht) שפעל מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ברפובליקת ויימאר. הוא נבחר לחבר בית המחוקקים של המדינה החופשית וירטמברג ב-1924. ב-1930 נבחר לחבר ברייכסטאג מטעם המפלגה. לאחר עליית הנאצים לשלטון ב-1933 הוא נעצר ונשלח למחנות ריכוז. במשך עשור עבר בין מחנות ריכוז עד אשר שוחרר במרץ 1943. באוגוסט אותה השנה נעצר בשנית ושוחרר בפברואר 1944. הוא נעצר מחדש לאחר המזימה להרוג את אדולף היטלר ב-20 ביולי 1944 מחשד למעורבות בקשר.

הוא החל לארגן מחדש את המפלגה המפורקת לאחר כניעת גרמניה הנאצית וחלוקת גרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה. באוקטובר 1945 בהנובר עמד בראש הישיבה הפתוחה הראשונה של המפלגה מזה 12 שנים. במאי 1946 הוא התמנה ליו"ר ה-SPD עבור שלושת האזורים המערביים של גרמניה הכבושה תחת בעלות הברית המערביות, אשר בהמשך התאחדו לגרמניה המערבית. הוא ביקש להרחיב את בסיס מפלגתו על ידי פיתוח מצע שפנה למעמד הביניים ולמעמד המסורתי דתי, ובבחירות בברלין המערבית של 1947 הופיעה ה-SPD עם קולות גבוהים מאי פעם. דרך מצע זה, המפלגה התקרבה לעבר המרכז הפוליטי.

סירובו להתפשר עם הקומוניסטים, לעומת זאת, גרם להתקפות מתמידות נגדו מאזור הכיבוש הסובייטי (בהמשך גרמניה המזרחית). שומאכר גינה את הקומוניסטים כ"נאצים צבועים באדום." מחלה ממושכת, שהגיעה לשיאה ב-1948 בכריתת רגלו השמאלית, החלישה עוד יותר את בריאותו הנחלשת, והוא נעשה מריר יותר ויותר כלפי יריביו הפוליטיים. לקראת הבחירות הכלליות הראשונות בגרמניה המערבית ב-1949, קידם מצע פוליטי שקרא להפיכת גרמניה המערבית למדינת רווחה נייטרלית במלחמה הקרה. בחירות הסתיימו בתוצאות צמודות, כאשר ה-SPD השיגה 131 מושבים בבונדסטאג לעומת 139 מושבים ל"איחוד" (CDU\CSU) הנוצרית-דמוקרטית בראשות קונראד אדנאואר. אדנאואר הקים קואליציה ביחד עם מספר מפלגות קטנות יותר, בהן המפלגה הדמוקרטית החופשית.

לאחר הבחירות שומאכר סירב לממשלת אחדות עם אדנאואר והיה למנהיג האופוזיציה הראשון בבונדסטאג, ולאחר מכן התנגד באופן עקבי לתוכנית שומאן, לאיחוד המכס בין צרפת לחבל הסאר (הבסיס לקידום הקהילה הכלכלית האירופית) ולהקמת הבונדסוור במסגרת חימוש מחודש של גרמניה. הוא נשאר מחויב עמוקות לאיחוד גרמניה מחדש. שומאכר כיהן כיו"ר האופוזיציה עד לפטירתו ב-20 באוגוסט 1952.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [https://www.oxfordreference.com/view/10.1093/oi/authority.20110803100447922 קורט שומאכר], באתר "Oxford Refrence" 

קטגוריה:גרמנים
קטגוריה:פוליטיקאים גרמנים
קטגוריה:מתנגדים גרמנים למשטר הנאצי
קטגוריה:ילידי 1895
קטגוריה:נפטרים ב-1952
עורי עור

"עוּרִי עוּר" הוא שיר שנכתב והולחן על ידי זמר הרוק הישראלי אביב גפן. השיר הופץ בשנת 2000 והוא השיר הראשון באלבומו התשיעי של גפן, "יומן מסע".

== רקע ==
השיר "עורי עור" של אביב גפן נכתב בשנת 2000.<ref name=":0"></ref> שיר זה מבטא את הרגשות ואת הלכי הרוח של העם בתקופה שבה נכתב.<ref name=":1"></ref> שמו המקורי של השיר, שבעיקרו נועד להיות אהבה למדינת ישראל, היה "מולדת חשוכה" .<ref name=":0" /> חבריו של גפן שכנעו אותו לשנות את שם השיר, ובמקום "חשוכה" לכתוב "אהובה", כדי לא לעורר כעס ציבורי.<ref name=":0" /> בעקבות כך, גפן שינה את מילות השיר ל"עורי עור", מה שהפך אותו ללהיט ענק בתחנות הרדיו.<ref name=":0" />

== ניתוח ספרותי ==
טלי ארטמן בכתבתה לאתר ynet טוענת כי בשיר זה גפן הגיע לרגע שבו הוא יכול לגלות למאזינים שלו שאהבה היא דבר נעים ואף מנחם, שמדינת ישראל היא לא מקום מעוות ושנוא, אלא מקום מעוות ואהוב.<ref name=":2"></ref>

השיר עורי עור מתכתב עם שיריהם של החלוצים ושל הצברים שמבטאים את הכוח ואת היכולת לעמוד בפני הקשיים שהיו בעבודת הפרך לפני קום המדינה.<ref name=":1" /> שירי ארץ ישראל הקלאסיים עוסקים בחוויות משותפות או בחוויות אישיות.<ref name=":3"></ref> אחד הנושאים שמובא בהם הוא היחס למולדת, לארץ ישראל.<ref name=":3" /> כך גם שיר זה מדבר על המולדת האהובה,<ref name=":1" /> אך מבטא עייפות, רפיון וצורך לקבל ממנה אהבה.<ref name=":3" /> גפן טוען שהמולדת האהובה הפכה למקום קשה, עם בעיות רבות במדינה ש"אין בה אפילו פינה קטנה לשמוח", כפי שכתב בשיר.<ref name=":2" /> הוא רוצה לאהוב את מולדתו, אך הבעיות של המדינה מטרידות אותו ולא מאפשרות לו לאהוב אותה.<ref name=":1" /> בתקופת העליות הראשונות השירים מפליגים בשבחּה וביופייּה של הארץ.<ref name=":3" /> נחישות הרוח, הביטחון הפנימי, האומץ והשמחה, באים לידי ביטוי בלחני השירים, בעלי מקצב המארש. זאת בניגוד גמור לשירו העצוב, האיטי והזועק של גפן.<ref name=":0" />

== הצלחה וביקורת ==
יש שיאמרו כי "עורי עור" הוא שיר בודד של יוצר נזעם. אך לטענת ד"ר אלירם, מרצה למוזיקה באוניברסיטת בר-אילן, הוא מבטא דבר שהוא מעבר לזעקתו הפרטית של יוצרו. השיר זכה בתואר "שיר השנה" ובפרס "תמליל השנה" בחלוקת פרסי האקדמיה הישראלית למוזיקה "תמוז" בדצמבר 2000. גידי גוב, מנחה הטקס, כינה את השיר "שיר מולדת חדש".

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2000
קטגוריה:סינגלים מ-2000
קטגוריה:שירי אביב גפן
קטגוריה:שירי ירדנה ארזי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים על אלימות
קטגוריה:שירים על כאב לב
קטגוריה:שירי מלחמות
קטגוריה:בלדות
אוזיאס האמפרי

אוזיאס האמפרי (באנגלית: Ozias Humphry; 8 בספטמבר 1742 – 9 במרץ 1810)<ref>Remington, V. "Humphry, Ozias". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press.</ref> היה צייר אנגלי מוביל של מיניאטורות, מאוחר יותר צייר בשמנים ופסטלים. הוא נבחר לאקדמיה המלכותית (RA) ב-1791, וב-1792 מונה לצייר דיוקנאות בעפרונות צבעוניים למלך.

== ביוגרפיה ==
האמפרי, שנולד ולמד בהוניטון, דבון, נמשך אל גלריית ציורים שפתח הדוכס מריצ'מונד והגיע ללונדון כדי ללמוד אמנות בבית הספר של שיפלי. הוא גם למד אמנות בבאת' אצל סמואל קולינס. בבאת' הוא התאכסן אצל הזמר תומאס לינלי.

כאמן צעיר מוכשר, הוא קיבל עידוד מתומאס גיינסבורו וסר ג'ושוע ריינולדס, בין היתר. בעיות הראייה שלו, שהובילו בסופו של דבר לעיוורון, החלו בתחילת שנות ה-70 ואילצו אותו לצייר יצירות גדולות יותר בשמנים ובפסטל.<ref></ref>

== איטליה ==
הוא נסע לאיטליה בשנת 1773 עם חברו ג'ורג' רומני, ועצר בדרך בקנול, בקנט, שם הדוכס מדורסט הזמין ממנו כמה יצירות. שהותו באיטליה נמשכה עד 1777.

עם שובו, מצויריו הרבים כללו את ג'ורג' סטובס (1777), עמית האקדמיה דומיניק סרס, הכימאי ג'וזף פריסטלי, ואולי דיוקן של ג'יין אוסטן המתבגרת.<ref></ref>

בין תלמידיו היו ג'ון אופי. הוא חיבר כתב יד בן חמישים עמודים ביוגרפיה של הצייר ג'ורג' סטובס, המבוסס על מה שסטובס סיפר לו. הספר נערך ופורסם באופן פרטי בשנות ה-70 של המאה ה-19 ופורסם מחדש ב-2005. <ref>A Memoir of George Stubbs, Ozias Humphry (Author), Joseph Mayer (Editor), Anthony Mould (Introduction), Pallas Athene Arts; New Ed edition 2005</ref> הוא גם הכיר את ויליאם בלייק והזמין עותקים של כמה מספריו המאוירים. לפחות אחד ממכתביו של בלייק אליו הוא מסמך משמעותי עבור הביוגרפים של בלייק.<ref>Letter to Humphry, in: John Thomas Smith, Nollekens and his Times, "Blake", second edition 1829, volume 2 p. 489</ref>

== הודו ==
מ-1785 עד 1787, הוא נסע להודו, והפיק מיניאטורות וסקיצות רבות. הוא נבחר כחבר באקדמיה המלכותית בשנת 1791. בשנת 1792 מונה לצייר דיוקנאות בעפרונות למלך. רוב הדיוקנאות הרבים שלו של משפחת המלוכה עדיין נמצאים באוסף המלכותי.

ראייתו כשלה לבסוף ב-1797, והוא מת ב-1810 בהמפסטד, צפון לונדון.<ref>Williamson, George Charles (1911). "Humphry, Ozias". In Chisholm, Hugh (ed.). Encyclopædia Britannica. Vol. 13 (11th ed.). Cambridge University Press.</ref>

עיקר רכושו נותר בידי של בנו, ויליאם אפקוט, אספן הספרים. ממנו רכש המוזיאון הבריטי מספר רב של מסמכים הקשורים להאמפרי.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180">

File:Catherine Dashkova by O.Humphrey (1770s, Hermitage).jpg
File:Signora Sestini.png

File:Ozias Humphry - Portrait of a Gentleman - B1974.2.65 - Yale Center for British Art.jpg

File:Ozias Humphry - Portrait of a Lady - B2010.4 - Yale Center for British Art.jpg

File:Ozias Humphry - Portrait of Suliman Aga Le Luna - NMB 2747 - Nationalmuseum.jpg

File:Ozias Humphry (1742-1810) - Augustus John Hervey (1724–1779), 3rd Earl of Bristol (after Thomas Gainsborough) - 851735 - National Trust.jpg

File:Joseph Priestley by Ozias Humphrey.jpg
</gallery>
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים בריטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1742
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1810
איך הוא שר

איך הוא שר הוא שיר שכתב, הלחין וביצע דני רובס, ואשר התפרסם ב-1989 באלבומו המצליח "בדרך אל האושר".<ref name=":0"></ref> השיר מציג את סיפור חייהם הטרגי של זמרי עבר מוכרים שדני רובס שמע בילדותו, שבעקבות הצלחתם הידרדרו לסמים, וסופם היה טרגי. אף שלפי עדותו של רובס הוא כתב את השיר כאזהרה לעצמו, בשיר דבק מיתוס שלפיו הוא נכתב על חייו ומותו של הזמר זוהר ארגוב.

== הרקע לשיר ==
רובס כתב את השיר בהשראת סיפורי החיים של כוכבי רוק שהידרדרו אל מותם בשיא הצלחתם, כגון אלביס פרסלי, ג'ניס ג'ופלין, ג'ימי הנדריקס וג'ים מוריסון. רובס סיפר שכתב את השיר לפני פריצתו לתודעה הציבורית, כאזהרה לעצמו.

== המיתוס של זוהר ארגוב ==
בשיר דבק סיפור שלפיו הוא נכתב על חייו ומותו של הזמר זוהר ארגוב. רובס פרסם את השיר כשנתיים לאחר מותו של ארגוב; סמיכות זו ו[http://shironet.mako.co.il/artist?type=lyrics&lang=1&prfid=316&wrkid=171&play=true מילות השיר], המגוללות את סיפורו של זמר הנישא על כנפי אהבת הקהל עד לנפילתו לסמים ומותו, חיזקו את ההשערות שאכן השיר נכתב על ארגוב. השורה מתוך השיר "מה נשאר מהזוהר, מכל השירים שהוא שר" לא הותירה כביכול מקום לספק. 

המיתוס נולד עם יציאת השיר כאשר בתוכנית הרדיו "ציפורי לילה" אמר המוזיקאי אביהו מדינה: , ואף השמיע את השיר כמה פעמים במהלך התוכנית. רובס השיב בתגובה שהמשפט של מדינה מכיל שלוש טעויות: .

רובס סיפר בהזדמנויות רבות כי בעת כתיבת השיר כלל לא חשב על ארגוב אלא על מוזיקאים שאהב בנעוריו, כגון אלביס פרסלי, ג'ניס ג'ופלין, ג'ימי הנדריקס וג'ים מוריסון, שלא הצליחו להתמודד עם ההצלחה, נפלו לסמים ומצאו את מותם בגיל צעיר. עוד הוא מציין כי כתב את השיר בשלב שהיה יוצר צעיר (עוד לפני ההצלחה הגדולה) כמעין תמרור אזהרה אישי, כדי שזה לא יקרה לו. לאחר שפורסמה הפרשנות על ארגוב הוא שב למילות השיר ונוכח לראות שאומנם הן מתאימות להפליא, ומבחינתו מי שרוצה לראות בכך שיר על ארגוב מוזמן לעשות כן, מאחר שהשיר שייך למאזינים וכל אחד יכול לקחת אותו למקום האישי שלו.

== הערות שוליים ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי 1989
קטגוריה:שירי דני רובס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
אנחנו נעבור

"אנחנו נעבור" הוא שיר שנכתב ב-1967 על-ידי יחיאל מוהר, הולחן על-ידי משה וילנסקי ובוצע על-ידי כמה להקות ישראליות לאורך השנים<ref name=":1"></ref>.

== רקע השיר ==
השיר מבוסס על המיקום הגאוגרפי של מצרי טיראן. מצרי טיראן הם מצרי ים השוכנים בפתחו של מפרץ אילת, ומקשרים בינו לבין הים האדום. מצרי טיראן היו זירת מלחמה במלחמת ששת הימים, שם נערך הקרב באיים סנפיר וטיראן. ישראל ראתה בחסימת המעבר למצרי טיראן על ידי מצרים הכרזת מלחמה, ולכן נקטה פעולה התקפית, שיצאה לפועל ב-22 במאי 1967. ב-23 במאי 1967 החלו המצרים להגיב בחזרה לישראל, ובתחילת שנות השמונים ישראל החלה לסגת ממצרי טיראן בעקבות הסכם השלום עם המצרים<ref name=":0" />. כתוצאה מהמלחמה נהפכו האיים סנפיר וטיראן סימבוליים לעם ישראל, ולכן השיר נכתב בעקבות הקרב שם.

== משמעות השיר ==
השיר "אנחנו נעבור" הוא שיר פטריוטי, השייך לקבוצת שירים שנכתבו ערב מלחמת ששת הימים, במטרה לעודד ולהרים את רוח הלוחמים ואת מוראל העם, ביניהם: "החזיקי לנו אצבעות", "באנו למילואים", "נאצר מחכה לרבין", "שארם אלשיח" ועוד.

== ביצועים לשיר ==
הביצוע של להקת הדודאים הוא הביצוע המוכר ביותר לשיר, אך יש עוד כמה ביצועים לשיר, ישנים וחדשים יותר על ידי להקות שונות ועל ידי זמרים שונים כגון: הזמר מרטין מוסקוביץ', רחל אטאס, ויס אלכס, פרומנקסי מקס, חבורת שירו שיר ולהקת הנח"ל.<ref name=":1" />

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1967
קטגוריה:שירי הדודאים
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי יחיאל מוהר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי משה וילנסקי
קטגוריה:שירי מלחמת ששת הימים
סידן הידרוקסידי

סידן הידרוקסידי (Calcium hydroxide) הקרוי גם סיד כבוי היא תרכובת אי-אורגנית המורכבת מיוני סידן Ca<sup>+2</sup> ויוני הידרוקסיד נוסחתה Ca(OH)<sub>2.</sub> סידן הידרוקסידי נוצר בתגובה של סיד עם מים.

<chem>CaO + H_2O -> Ca(OH)_2 </chem>

לסידן הירוקסידי יישומים רבים כולל בתעשיית המזון. מספר E של החומר כתוסף למוצרי מזון E526.
== תכונות ==
סידן הידרוקסיד הוא מוצק גבישי או אבקה לבנה. המסיסות במים אינה גבוהה: מכפלת המסיסות ב 25°C <math>K_{sp} = 6.4*10^{-6} </math> <ref></ref> והמסיסות יורדת עם עליית הטמפרטורה. pH של תמיסה רוויה של החומר במים בטמפרטורת החדר תהיה כ 12.5 והיא עלולה לגרום כווייה כימית. תמיסת סידן הידרוקסיד הופכת משקופה ללבנה-חלבית עקב ספיחת פחמן דו-חמצני ויצירת גבישי גיר.

<math>Ca(OH)_{2(aq)} + CO_{2(g)}\rightarrow CaCO_{3(s)} +H_2O_{(l)}</math>

בחימום ל 512°C סידן הידרוקסיד הופך לסיד תוך פליטת מים <math>Ca(OH)_2 \rightarrow CaO + H_2O </math>

== שימושים ==
השימוש המרכזי בסידן הידרוקסיד הוא בייצור מלט.

משתמשים בסידן הידרוקסיד כחומר הפתתה ( flocculant) בתהליך טיהור שפכים. החומר גורם ליצירת פתיתים גדולים מחלקיקים קולואידיים וכך לשקיעתם.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סידן: תרכובות
קטגוריה:הידרוקסידים
קטגוריה:תרכובות אי-אורגניות
גן סגור (שיר)

"גן סגור" הוא שיר שנכתב על ידי הזמר והיוצר יהונתן גפן, והולחן על ידי יוני רכטר, ויצא לאור בשנת 1978 כחלק מספר שירי ילדים. באותה השנה, שירי הספר הוקלטו והולחנו לאלבום "הכבש השישה עשר", שהוקלט בשיתוף עם יהודית רביץ, גידי גוב, יוני רכטר ודויד ברוזה ששרו את שירי הילדים. בשנת 1991 השירים שולבו בהצגת ילדים, ובשנת 2021 יצאה הצגה חדשה שנקראה "הכבש השישה עשר", שהכילה את שירי הילדים מאותו הספר.<ref name=":0"></ref>

== מאפיינים ==

=== מאפיינים טקסטואליים ===
השיר נכתב בגוף ראשון רבים, והוא מתואר מנוקדת המבט של ילד קטן. אוצר המילים בשיר מתאים גם הוא לאותה נקודת מבט (מילים כמו אמא, נדנדות, גן וקוביות), וכך גם המשלב הלשוני.

השיר מתאר חוויות לא נעימות של הילד המגיע לגן שלו בזמן שהוא כבר סגור ושומם. השיר מאופיין בניגודיות בין המקום הבטוח של הילדים לבין העובדה שהוא עומד סגור. למרות החוויות הלא נעימות, השיר מסופר בריחוק מסוים - האירוע התרחש אתמול ולא מתואר בזמן אמת.<ref name=":0" />

=== מאפיינים מוזיקליים ===
לחן השיר מורכב משני חלקים מוזיקליים החוזרים לסירוגין עם שינויים קלים. על אף האווירה הקודרת מעט של מילות השיר, הלחן כתוב בסולם מז'ורי שגורם לשיר להישמע שמח. החלק הראשון הוא מונוטוני יחסית, והוא סב סביב צליל הדומיננטה ומסתיים בטוניקה. החלק השני פותח בקפיצה של אוקטבה למעלה מצליל הטוניקה.<ref name=":0" />

== ביצועים שונים של השיר ==
השיר בוצע על ידי מספר זמרים ויוצרים שונים. מקהלת שרונית ביצעה את השיר בעבור ערוץ הופ!, גידי גוב ביצע את השיר במסגרת הוצאת אלבום שירי ילדים בשנת 1983, השיר בוצע בספיישל של ה"כבש השישה עשר" ששודר בערוץ הילדים על ידי מיכל ינאי ודנה דבורין ומשתתפי הכבש השישה עשר ביצעו את השיר לכבוד הוצאתו המחודשת ביוטיוב.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:שירי הכבש השישה עשר
קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירי יהודית רביץ
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי ילדים
פרח (שיר)

"פרח" הוא שיר שנכתב על ידי צרויה להב על רקע הפיגוע בראס בורקה בשנת 1985. את השיר הלחין יהודה פוליקר וביצע גידי גוב, ולימים בוצע גם על ידי יהודה פוליקר.

== רקע ==
השיר 'פרח' נכתב על הפיגוע בראס בורקה ב-1985 בסיני שבו קבוצת מטיילים ישראלים שנפשה במקום נורתה על ידי חייל מצרי. הרצח הביא לאווירה קשה בחברה הישראלית, והמון אנשים החלו לשאול שאלות לגבי הסכם השלום עם מצרים. השיר מזוהה במיוחד עם צליל שלח, שהתפרסמה בעקבות השתתפותה בתוכנית "שיישאר בינינו", ונהרגה באותו פיגוע. להב הסבירה שהשיר נכתב כמה חודשים אחרי הפיגוע, כמחאה "נגד האיוולת הטראגית... של כל ההנהגות, הממשלות ותעשיות הרצח".<ref></ref>

== התקבלות השיר ==
האלבום הצליח מאוד ונמכרו ממנו עותקים רבים בצאתו לאור. הצלחתו הגדולה של השיר והעובדה שהושמע ברדיו פעמים רבות גרמו לביקורת שלילית על הסאונד של השיר והפקתו, שנחשבו בעיני הרבה אנשים ניסיון כושל להפוך את גוב לזמר רוקיסט וכעוס.<ref></ref>

== ביצועים מיוחדים ==
יהודה פוליקר (מלחין השיר) הקליט בשנת 1990 את השיר 'פרח' מחדש בביצוע אישי שלו. ביצוע זה התפרסם באלבומו "פחות אבל כואב". האלבום זכה להצלחה אדירה ונמכר ב-140,000 עותקים.<ref name="e.walla.co.il"/>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:שירי גידי גוב
קטגוריה:שירי יהודה פוליקר
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי צרויה להב
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי יהודה פוליקר
הנה תמו יום קרב וערבו

[[מרדכי זעירא]]
השיר "הנה תמו יום קרב וערבו" נכתב על ידי נתן אלתרמן והולחן על ידי מרדכי זעירא בשנת 1945 (תש"ה), לקראת סיום מלחמת העולם שנייה. השיר הוא שיר תנ"כי העוסק בנפילת שאול בקרב על הגלבוע (שמואל א, לא).<ref></ref><ref></ref><ref></ref><ref name=":0"></ref>

== פרסום השיר וכתיבתו ==
השיר נדפס לראשונה בכתב העת "תו שין דלת: שנתון 'דבר' לדברי ספרות, עיון וסקירה" ב-1945. והוא נדפס שוב בספר "עיר היונה" ב־1957.<ref name=":0" />

== ביצועים שונים של השיר ==
הביצוע הנודע ביותר של השירה הוא ביצועה של הזמרת שושנה דמארי בשנת 1960. ביצועים נוספים של השיר הם ביצועו של יהורם גאון בשנת 1973; ביצועה של מקהלת הגלבוע בשנת 2002; וביצועה של להקת חבורת שהם בשנת 2003<ref name=":0" />

== ההקשר המקראי של השיר ==
השיר מתקשר במגוון צורות לסיפור התנ"כי אשר עליו הוא מבוסס. השיר עוסק בהפסדו המר של שאול בקרב על הגלבוע המוביל להתאבדותו: "וְהַמֶּלֶךְ נָפַל עַל חַרְבּו" (ביטוי החוזר חמש פעמים בשיר). עובדה זו מתקשרת לסיפור התנ"כי כפי שמופיע בספר שמואל א: "וַיִּקַּח שָׁאוּל אֶת-הַחֶרֶב וַיִּפֹּל עָלֶיהָ" (לא, ד). בשיר גם נדונה המנוסה של אנשי גלבוע מן האזור לאחר הפסד הקרב: "הַמָּלֵא זַעֲקַת מְנוּסָה", וכך מתואר גם בעלילה המקראית: "כִּי-נָסוּ אַנְשֵׁי יִשְׂרָאֵל, וְכִי-מֵתוּ שָׁאוּל וּבָנָיו; וַיַּעַזְבוּ אֶת-הֶעָרִים וַיָּנֻסוּ וַיָּבֹאוּ פְלִשְׁתִּים וַיֵּשְׁבוּ בָּהֶן" (שמואל א לא, ז).

== קישורים חיצוניים ==
* רחל עופר, [https://www.academia.edu/42856890/_והמלך_נפל_על_חרבו_השינויים_במושג_הגבורה_והשתקפותם_בשירים_על_שאול_ "והמלך נפל על חרבו" - השינויים במושג הגבורה והשתקפותם בשירים על שאול'],academia
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990039760090205171/NLI ביצוע מוקלט של הנה תמו יום קרב וערבו באתר הספרייה הלאומית בצירוף מילות השיר]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1945
קטגוריה:שירי שושנה דמארי
קטגוריה:שירי יהורם גאון
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי נתן אלתרמן
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי מרדכי זעירא
קטגוריה:שירים המבוססים על התנ"ך
קטגוריה:שירי מלחמות
אצלנו בגן

"אצלנו בגן" הוא שיר שכתב והלחין יפתח קרזנר, וביצעה שי-לי עטרי. השיר נכתב במהלך מבצע צוק איתן ופורסם ב-23 ביולי 2014.<ref></ref>

במהלך הטבח בכפר עזה ב-7 באוקטובר 2023 במסגרת מתקפת הפתע על ישראל הסתגרו שי-לי ובעלה יהב עם בתם בת החודש בביתם שבכפר עזה. בזמן שמחבלים ניסו לפרוץ את חלון הממ"ד שהתחבאו בו, הדף יהב את המחבל בעוד שי-לי ברחה עם בתם. שלושה ימים מאוחר יותר קיבלה עטרי את הבשורה כי בעלה נרצח.

== משמעות ==
קרזנר סיפר שהשיר נכתב מתוך מחשבה על מעבר הזמן מאז מות חברו , שבזכרונו נותר בן 23 כביום מותו. מחשבה זו הובילה לתובנה לגבי גילם הצעיר של החיילים, שנראו לו בוגרים כשהיה בן נעורים בעצמו. המטאפורה של גן ילדים משקפת את התובנה הזו והיא חלק מניסיונו לעבד את הכאב על מותם של חיילים צעירים.

השיר משתמש במטפורה של גן ילדים כדי לתאר דינמיקה בין חיילים בצבא, כאשר בתחילתו מופיע המשפט "אצלנו בגן יש המון ילדים / את חלקם אני אוהב את חלקם אני לא מכיר", ובסיומו מופיע המשפט: "אצלנו בגדוד יש המון ילדים / את חלקם אני אוהב את חלקם אני לא אכיר". המשפט החותם את השיר מסביר את המטפורה המתחילה אותו במילים פשוטות. הכותב מסביר לקורא את המטפורה ומאפשר לו לחזור ולהבין את משמעות השיר כולו.

== ביצועים ==
השיר בוצע לראשונה על ידי הזמרת שי-לי עטרי ונכלל באלבום הבכורה שלה. גרסאות נוספות לשיר בוצעו גם על ידי לי בירן, שי הראל ובהמשך על ידי להקות צבאיות.

מאז פרסומו לראשונה, השיר הפך למזוהה עם יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל. הוא מושמע רבות בערבי שירי לוחמים וטקסים ממלכתיים, ומקושר לזיכרון הנופלים במערכות ישראל האחרונות.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2014
קטגוריה:סינגלים מ-2014
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירי זיכרון חללי מערכות ישראל
קטגוריה:שירי מבצע צוק איתן
קטגוריה:שירי מלחמת חרבות ברזל