תכשיטים במקרא

תכשיטים מסוגים שונים הוזכרו במקרא, בשמם המקראי: "עֶדִי", "תפארת", ו"כלי תפארת".

ההתקשטות הייתה התנהגות שכיחה אצל המין האנושי מאז שוכני המערות, ושרידים מתכשיטיהם נמצאו בחפירות ארכאולוגיות. בתנ"ך מוזכרים תכשיטים רבים לאברי הגוף השונים, שהיו בשימוש אצל נשים ואצל גברים. הם הוכנו ממגוון חומרים מכל הסובב את האדם: מאבנים ומתכות: כסף, זהב, מהצומח ובעלי חיים, מחומרים טבעיים וחומרים מעובדים כגון בד ומתכות מורכבות.

== תכשיטים ==
===<big> תכשיטי הראש </big>===
{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>כתר</big>
|
|
|}

סוג של נזר מ"[[אוצר פריאמוס"]]

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
| <big>נזר</big>
|, 
*
|
*
|-
| <big>נזר הקדש</big>
| מוזכר בספר שמות: 
|
|-
|<big>אבני נזר</big>
|מוזכרים בספר זכריה: 
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>עטרה</big>
|מוזכרת במגילת שיר השירים: 
*
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>לויה</big>, לוית חן
|, 
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>מקשה</big>
|
|"טבעות מיוחדות מזהב מלא, ששימשו להחזקת תלתלי האשה".
|-
|}

המאה ה-2 או המאה ה-1 לפנה"ס]]
תכשיט לאוזן, [[יוון העתיקה]]

=== תכשיטי האוזן ===
{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>נזם</big>
|, 
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>עגיל</big>
|מוזכר בספר במדבר: 
|
|-
|}

=== תכשיטי האף ===
{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
| <big>נזם</big>
|מוזכר בספר שמות לב כה:

"וַיָּבֹאוּ הָאֲנָשִׁים עַל הַנָּשִׁים כֹּל נְדִיב לֵב הֵבִיאוּ חָח וָנֶזֶם וְטַבַּעַת וְכוּמָז כָּל כְּלִי זָהָב וְכָל אִישׁ אֲשֶׁר הֵנִיף תְּנוּפַת זָהָב לַ-ה'."
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>חח</big>
|מוזכר בספר שמות לב כה:
"וַיָּבֹאוּ הָאֲנָשִׁים עַל הַנָּשִׁים כֹּל נְדִיב לֵב הֵבִיאוּ חָח וָנֶזֶם וְטַבַּעַת וְכוּמָז כָּל כְּלִי זָהָב וְכָל אִישׁ אֲשֶׁר הֵנִיף תְּנוּפַת זָהָב לַיהוָה."
|
|-
|}

=== תכשיטי הצוואר והחזה ===
{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>חלי</big>
| וּפָקַדְתִּ֣י עָלֶ֗יהָ אֶת־יְמֵ֤י הַבְּעָלִים֙ אֲשֶׁ֣ר תַּקְטִ֣יר לָהֶ֔ם וַתַּ֤עַד נִזְמָהּ֙ וְחֶלְיָתָ֔הּ וַתֵּ֖לֶךְ אַחֲרֵ֣י מְאַהֲבֶ֑יהָ וְאֹתִ֥י שָׁכְחָ֖ה נְאֻם־יְהֹוָֽה׃ (הושע ב, טו)
נֶ֣זֶם זָ֭הָב וַחֲלִי־כָ֑תֶם מוֹכִ֥יחַ חָ֝כָ֗ם עַל־אֹ֥זֶן שֹׁמָֽעַת׃ (משלי כה, יב)
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>כומז</big>
|,,ספר במדבר: 
|בפרשנות במקורות היהדות הוא תכשיט בית הרחם, (נוטריקון: כאן מקום זימה), על פי החוקר לוי יצחק רחמני הוא מתכשיטי הצוואר.
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>נטיפה</big>
|אין
|תליון שחובר אל שרשרת.
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>ענק</big>
|אין
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
| <big>צורן</big>
|
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>רביד</big>
|מוזכר בספר יחזקאל: 
|
|-
|}

=== החושן ===
החושן היה תכשיט פולחני אשר נמסר לכהן הגדול, מדור לדור.

{| class="wikitable"
! colspan="20" style="text-center: center;" | אבני "חשן משפט" - שמות שבטי ישראל שהיה על מְפֻתָּח עליהם, יחד עם השמות "אברהם", "יצחק", "יעקב" ו"שבטי ישרון" - ושמם המשוער של האבנים
|-
-
|ר א ו ב ן - א (מתוך אברהם)||ש מ ע ו ן - ב (מתוך אברהם) ||| ל ו י - רהם (מתוך אברהם)
|-
| אֹדֶם - Carnelian sard || פִּטְדָה - (Olivine (peridot || בָּרֶקֶת - Quartz Crystal
|-style="background-color: #EFEFEF;"
-
|י ה ו ד ה - י (מתוך יצחק) || י ש ש כ ר - צ (מתוך יצחק) || ז ב ו ל ו ן - ח (מתוך יצחק)
|-
| נֹפֶךְ - Emerald Obsidianite || סַפִּיר - Lapis-lazuli|| יָהֲלֹם -Diamond
|- style="background-color: #EFEFEF;"
-
|ד ן - ק (מתוך "יצחק") ויעק (מתוך יעקב )
||נ פ ת ל י - ב (מתוך "יעקב")||ג ד - שבטי(מתוך "שבטי ישרון")
|-
| לֶשֶׁם - Amber|| שְׁבוֹ - Turquoise || אַחְלָמָה -Agate
|- style="background-color: #EFEFEF;"
-
|א ש ר - ישר(מתוך ישרון) ||י ו ס ף י - רן (מתוך ישרון)||ב נ י מ י ן
|-
| תַּרְשִׁישׁ - Aquamarine|| שֹׁהַם - Pinkmorganite || יָשְׁפֵה -PerlmuttAusst
|}

תכשיט, צמיד או א/צעדה, ב[[מצרים העתיקה]]
המאה ה-5 או ה-4 לפנה"ס]]

=== תכשיטי הזרוע ===
{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>צעדה</big> (לאישה), <big>אצעדה</big> (לגבר)
| מוזכרת בספר במדבר: 
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>צמיד</big>
|מוזכר בספר במדבר: 
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>שרה</big>
|
|
|-
|}

טבעת, יוון העתיקה

טבעת חותם מזהב, מצרים העתיקה

=== תכשיטי היד וכף הרגל ===
{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>טבעת</big>
|מוזכר בספר במדבר: 
|
|-
|}

{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
|<big>טבעת חותם</big>
|
|פני החותם נטבלו בצבע והודקו למסמך, וכך הטביעו את צורת החותם על המסמך העשוי נייר, פפירוס או קלף. החותמת אישרה את המסמך.
|-
|}

===תכשיטי הרגל ===
{| align="center" class="wikitable" border="6" cellpadding="1"
|-
! תכשיט
! מקור מקראי
! הקשרים ומופעים
|-
| <big>עכס</big>
|
|נענד בדרך כלל בפרק המחבר בין הרגל לכף הרגל.
|-
|}

=== תכשיטים נוספים ===
*לחש
*פנינה
*ציץ
*צניף
*קשורים
*רדיד

== אביזרים ==
התכשיטים נוצרו מחפצים שונים, חלקם שנמצאו בסביבה הטבעית וחלקם שהוכנו עבור בניית התכשיט. בהם:
*שרוכים ממגוון חומרים (המניכא הוא שרוך שעליו השחילו חרוזים).
*חרוזים ממגוון חומרים, שהרונים - קישוטים בצורת סהר, ירח; ושביסים - קישוטים בצורת שמש; שניהם קשורים בראשיתם לפולחן כוחות הטבע.

דמויות גברים עדויים, רועים [[אמורים, בציור קיר בעיר מארי, בסוריה (צילום: מוזאון הלובר)]]
אוסף תכשיטים מיוון העתיקה

== ראו גם ==
* בגדי כהונה
== לקריאה נוספת ==
* מנחם סוליאלי, משה ברכוז (עורכים), לכסיקון מקראי, א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 685–688.
* אברהם אבן-שושן, קונקורדנציה חדשה לתורה נביאים וכתובים, ירושלים: הוצאת המִלון החדש, 2000.
* יוחנן אהרוני, אטלס כרטא לתקופת המקרא, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974.

== קישורים חיצוניים ==
* נעמי עמית, [http://lib.cet.ac.il/pages/item.asp?item=17502 תכשיטים בתקופת המקרא], באתר מטח
* [http://mikranet.cet.ac.il/pages/item.asp?item=17563 תכשיטים במקרא], באתר מקראנט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תנ"ך
קטגוריה:תכשיטים עתיקים
קטגוריה:מלאכת יד