OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
בית הכנסת פארק אווניו

בית הכנסת פארק אווניו (באנגלית: Park Avenue Synagogue) הוא בית כנסת יהודי קונסרבטיבי הממוקם באפר איסט סייד, מנהטן, ניו יורק. הקהילה, שנוסדה בשנת 1882, היא אחת מהקהילות הגדולות ביותר בארצות הברית, ונכון ל-2014, חברות בה 1,700 משפחות.

הקהילה נוסדה בשנת 1882 כקהילה רפורמית, "בית הכנסת שערי תקווה", על ידי קבוצה של יהודים גרמנים.<ref name="Olitzky & Raphael"></ref> לאחר כמה מיזוגים קיבלה הקהילה את השם העברי "אגודת ישרים", ובהמשך עתרה למדינת ניו יורק על מנת לשנות את שמה הרשמי של הקהילה ל"בית כנסת פארק אווניו" בשנת 1923. בשנת 1927 הוקם הבניין הנוכחי בסגנון המורי ברחוב 87 מזרח. בשנות השלושים של המאה העשרים שינתה הקהילה את השתייכותה מהזרם הרפורמי לזרם הקונסרבטיבי על מנת לאפשר את מיזוג הקהילה עם כמה קהילות אחרות של יהודים מזרח-אירופיים.

החל מיולי 2008 הוביל את בית הכנסת הרב הראשי ד"ר אליוט ג'יי קוסגרוב. נכון ליולי 2013 הצטרפו לצוות הרב ניל צוקרמן והרב איתן ויטקובסקי.

את הקהילה הובילו בעבר רבנים מפורסמים כמו מילטון שטיינברג ויהודה ניידיץ'.<ref name="leaf"></ref><ref name="chaplain"></ref>

== חברים בולטים ==
* יהודה ניידיץ'
* ראלף לורן
* בן פלאט

== קישורים חיצוניים ==

* 

==הערות שוליים==

פארק אווניו
פארק אווניו
פארק אווניו
העול המונגולו-טטרי

מפה פוליטית של מזרח אירופה בשנים 1340-1389.
העול המונגולו-טטרי<ref>[https://books.google.ru/books?id=6XfQkQEACAAJ&dq=%22+татарское+иго%22&hl=ru&sa=X&ved=0ahUKEwiyp9C3j6nmAhXnwcQBHYnhDE4Q6AEILzAB Татарское иго: образ монголов в средневековой России] — Чарльз Гальперин</ref> היה מערכה פוליטית רבת שנים במהלכה גדלה התלות של הנסיכויות הרוסיות באימפריה המונגולית עד שנות 1260 ולאחר קריסת האימפריה המונגולית, ניסו הנסיכויות להתנער מעול הכיבוש של אורדת הזהב עד סוף המאה ה-15. מערכה זו החלה עם הפלישה המונגולית לרוסיה בשנים 1237-1242; במשך שני עשורים לאחר הפלישה, גדלה השפעתה ללא הפרעה. בצפון-מזרח רוסיה זה נמשך עד 1480 ובארצות רוסיה אחרות הוא חוסל במאה ה-14 כאשר הצטרפו לדוכסות הגדולה של ליטא ופולין.

== ראו גם ==
* קרב קוליקובו
* רוסיה בעת הכיבוש המונגולי
* הפלישה המונגולית לאירופה
* בולגריה של הוולגה

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* «Русско-ордынские конфликты XIII—XV веков». Ю. В. Селезнев (1939—1984). Отв.ред. док.ист.наук А. В. Кузьмин. 2-изд. Исправленное. М. Квадрига. 2014 г.
* Каргалов В. В. Феодальная Русь и кочевники. — М., 1967.
* Похлёбкин В. В. Татары и Русь. — М.: Международные отношения, 2005. — .
</div>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים ==

קטגוריה:רוסיה: היסטוריה
קטגוריה:מונגוליה: היסטוריה
קטגוריה:קייב: היסטוריה
קטגוריה:אירועי כיבוש
אגם קטיף

אגם קטיף הוא אגם בדרום רצועת עזה, ששכן לחופי גוש קטיף והיה ממוקם בסמיכות למדרשת הדרום ולמלון חוף הדקלים.

בסמוך לאגם שכנו מספר מקומות פנאי נוספים בהם חוות סוסים, מסעדת "המרפסת הכחולה" שהוקמה על ידי שלמה אזולאי, מזכיר היישוב דוגית.

== היסטוריה ==
בעקבות היותו של האגם מקום מרכזי בתרבות יישובי גוש קטיף, התקיימו במקום בכל שנה אירועי יום העצמאות שכללו מופעים, הפנינג ושירות. בין היתר במקום החלה לראשונה מסורת "חגיגות הזמר בקטיף", מסורת זו התחילה להתקיים בשנת 1986, המסורת צוינה מדי ט"ו באב והייתה אירוע מוזיקלי מרכזי בגוש קטיף. גם לאחר פינוי הגוש צוין האירוע מספר פעמים בבאר גנים ובניצן וזאת לאחר פנייה של המרכז להנצחת מורשת גוש קטיף וצפון השומרון שביקש מהמועצה האזורית חוף אשקלון לחדש את המסורת שהתקיימה בגוש מדי שנה ובעקבות כך אף שונה שם האירוע ל"חגיגות הזמר קטיף – חוף אשקלון".

במהלך המחאה נגד ביצועה של תוכנית ההתנתקות עלה לכותרת האגם מספר פעמים, כך למשל כאשר התקיימה עצרת נגד הפינוי המתכונן של הגוש שהתקיים במדשאה שבסמוך לאגם פורסם כי עשרות השתתפו במחאה בהם אף פעיל הימין ואחיו של רוצח ראש הממשלה, חגי עמיר, נוכחתו של עמיר הובלטה והוזכרה רבות בכלי התקשורת.

באוקטובר 2004 היו במדשאות האגם כאלפי בני נוער ב"ליל הלימוד" שהיה בלילה של הושענא רבה באגם קטיף ונכח שם הרב מוטי אלון, ליל הלימוד היה רעיון שיזמו והפיקו נוער גוש קטיף שהחליט להרים אירוע שיוכל להביא תומכים נוספים שימחו על כוונת הממשלה לפנות את הגוש ואת תושביו<ref></ref>. כמה חודשים לאחר מכן התקיימה במקום הפגנה נוספת בה השתתפו מפגינים רבים בהם הפוליטיקאים אפי איתם, בנצי ליברמן ואף הזמר אריאל זילבר שהופיע בעת ההפגנה<ref></ref>.

מחאה מתקשורת נוספת שהתקיימה ביום העצמאות של 2005 והיו בה כ-80 אלף איש אשר מחו על פינוי גוש קטיף במסגרת "תוכנית ההתנתקות", העצרת החלה כצעדת מחאה שהתחילה מנווה דקלים, עבר ביישוב שירת הים והסתיימה באגם קטיף. מלבד המחאה היה באגם גם אירוע יום עצמאות שכלל הפנינג והופעות של תזמורות וזמרים. במחאה נכחו מספר אישים במערכת הפוליטית בהם השר לענייני ירושלים, נתן שרנסקי, שר הבינוי והשיכון, אפי איתם, שר התיירות בני אלון, סגן השר במשרד ראש הממשלה יצחק לוי וכן סגן שר החינוך, התרבות והספורט, צבי הנדל (שהיה בעצמו תושב גוש קטיף) וכן פוליטיקאים בכירים נוספים.

בסופו של דבר האגם ננטש עם ביצוע תוכנית ההתנתקות בקיץ 2005.

== ראו גם ==
* מלון חוף הדקלים
* אגם מונפורט

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גוש קטיף
קטיף
יחסי איסלנד–צ'ילה

יחסי איסלנד–צ'ילה הם היחסים הבינלאומיים בין צ'ילה לבין איסלנד.

== יחסים מסחריים ==
היחסים המסחריים בין שתי המדינות הם חלק מהסכם הסחר החופשי בין צ'ילה לאיגוד הסחר החופשי האירופי (EFTA), שנחתם ב-26 ביוני 2003 ונכנס לתוקף מאז ה-1 בדצמבר 2004, אשר כולל בתוכו את איסלנד, ליכטנשטיין ושווייץ. עם כניסת ה-FTA לתוקף, צ'ילה השיגה פטור ממכס עבור 96% מהיצוא שלה לאיסלנד, בעוד שהיא העניקה למדינה האירופית הפחתה של 99% במכסים המיידיים על היצוא שלה לשוק הצ'יליאני. בנוסף, צ'ילה ואיסלנד חתמו על הסכם להגנה על הקידום הדדי של השקעות, אשר נכנס לתוקף בשנת 2006.

בשנת 2016 הסתכם הסחר בין שתי המדינות ב-8.6 מיליון דולר. המוצרים העיקריים שיוצא על ידי צ'ילה היו שמן דגים, יינות ומוטות פלדה, ואילו המוצרים שיובאו בעיקר על ידי איסלנד לצ'ילה היו מכשירים להכנת דגים ורכיכות, מדי מונים וכלים דומים.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* צ'ילה מיוצגת באיסלנד באמצעות שגרירותה באוסלו, נורווגיה.
* איסלנד מיוצגת בצ'ילה באמצעות שגרירותה בוושינגטון די. סי., ארצות הברית, ובנוסף היא מחזיקה קונסוליית כבוד בסנטיאגו דה צ'ילה.

== הערות שוליים ==
אדירי איומה יאדירו בקול

אדירי איומה יאדירו בקול הוא פיוט מסוג רהיט מתוך הקדושתא "את חיל יום פקודה" של רבי אלעזר בירבי קליר, הנאמר במנהג אשכנז בחזרת הש"ץ של שחרית ביום הראשון של ראש השנה.

==מבנה הפיוט ותוכנו==
בפיוט שמונה בתים המורכבים משלוש שורות כל אחד, על סדר האלף בית. בכל שורה ישנו תיאור של המלאכים או של עם ישראל (למשל אדירי איומה, המוני המולה) ופועל שהם עושים (למשל יאדירו, יהללו) ומתואר שהם יעשו זאת "בקול" (אדירי איומה יאדירו בקול, המוני המולה יהללו בקול) ולאחר מכן מתואר שהם יאמרו בקול את אחד משלושת חלקי המשפט . הרפרן של הפיוט הוא המשפט המלא.

לפי השערת מאיר בר-אילן, פיוט זה מושפע מהפיוט בהגדה של פסח אדיר במלוכה, שלדעתו היה במקורו אף הוא פיוט לראש השנה.

==השפעה==
רהיט זה היה דוגמה לכתיבתם של רהיטים רבים במבנה דומה או זהה, המבוססים על הרפרן "ה' מלך ה' מלך..." ומתארים את אמירתו בידי ישראל והמלאכים. בעקבות רבי אלעזר בירבי קליר בפיוטו זה, הפך רהיט מסוג זה לרהיט קבוע בקדושתאות לראש השנה בידי פייטנים רבים שבאו אחריו, ביניהם רבי שמעון בן יצחק, רבי יוסף טוב עלם, רבי יצחק בן יהודה גירונדי ורבי משה בר שבתי.

==קישורים חיצוניים==
* [https://web.nli.org.il/sites/nlis/he/song/pages/song.aspx?songid=889#3,138,7140,1225 אדירי איומה יאדירו בקול], באתר הפיוט והתפילה
* אדירי איומה יאדירו בקול, בתוך 
* [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=600004&mm15=010071004010%2023 אדירי איומה יאדירו בקול], באתר מפעל המילון ההיסטורי
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטי אלעזר בירבי קליר
קטגוריה:פיוטי ראש השנה
קטגוריה:חלקי קדושתאות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
יחסי אנדורה–צ'ילה

יחסי אנדורה–צ'ילה הם היחסים הדיפלומטיים בין נסיכות אנדורה לרפובליקה של צ'ילה. שתי המדינות חברות בארגון מדינות איברו-אמריקה ובאו"ם.

== היסטוריה ==
אנדורה וצ'ילה כוננו יחסים דיפלומטיים ב-15 ביולי 1996, לאחר שאנדורה אימצה חוקה חדשה כדמוקרטיה פרלמנטרית.<ref>[https://www.exteriors.ad/en/bilateral-and-consular-affairs/bilateral-affairs MFA Andorra: Chile]</ref> מאז כינון היחסים הדיפלומטיים; היחסים בין שתי המדינות היו מוגבלים והתרחשו בעיקר בפורומים רב-צדדיים. בנובמבר 2007 ביקר ראש ממשלת אנדורה, אלברט פינטט, בצ'ילה, כדי להשתתף בפסגה האיברו-אמריקאית ה-17 בסנטיאגו דה צ'ילה.<ref>[https://www.larepublica.net/noticia/chile_acoge_cumbre_iberoamericana Chile acoge Cumbre Iberoamericana (in Spanish)]</ref>

בינואר 2014 ערך שר החוץ של אנדורה גילברט סבויה סוניה ביקור רשמי בצ'ילה.<ref>[https://www.actua.ad/news/saboya-es-reuneix-amb-el-seu-homòleg-xilè-impulsar-les-relacions-en-els-àmbits-turístic-i Saboya es reuneix amb el seu homòleg xilè per impulsar les relacions en els àmbits turístic i empresarial (in Catalan)]</ref> במהלך ביקורו נפגש שר החוץ עם שר החוץ הצ'יליאני אלפרדו מורנו צ'ארם ושני שרי החוץ דנו ביחסים הדו צדדיים בין שתי המדינות, במיוחד בתחום התיירות והעסקים. בדצמבר 2014, במהלך הפסגה האיברית-אמריקאית ה-24 בעיר וראקרוס, מקסיקו; ראש ממשלת אנדורה אנטוני מרטי נפגש עם נשיאת צ'ילה מישל בצ'לט.<ref name="Relations">[https://chile.gob.cl/espana/relacion-bilateral/relaciones-bilaterales Relaciones bilaterales: Andorra (in Spanish)]</ref> במהלך הפגישה דנו שני המנהיגים בהיבטים שונים של היחסים הדו-צדדיים ותיארו פעולות לפיתוח להעמקת הקשר הדו-צדדי.

בינואר 2019 חתמו שתי המדינות על הסכם בשיתוף פעולה תיירותי.<ref>[https://www.govern.ad/turisme/item/10027-andorra-i-xile-signen-un-acord-de-col-laboracio-en-materia-de-turisme Andorra i Xile signen un acord de col·laboració en matèria de Turisme (in Catalan)]</ref>

== ביקורים רמי דרג ==
נשיאת צ'ילה [[מישל בצ'לט וראש ממשלת אנדורה אנטוני מרטי בעיר וראקרוס, מקסיקו; 2014.]]
ביקורים רמי דרג מאנדורה בצ'ילה
* הנשיא אלברט פינטט (2007)
* שר החוץ גילברט סבויה סוניה (2014)

ביקורים רמי דרג מצ'ילה לאנדורה
* סגן שר התיירות מוניקה ז'אלקט (2019)

== יחסי סחר ==
בשנת 2017 הסתכם המסחר בין אנדורה לצ'ילה ב-662,000 דולר.<ref name="Trade">[https://oec.world/en/profile/country/and/ OEC: Andorra]</ref> הייצוא העיקרי של אנדורה לצ'ילה כולל: מעגלים משולבים, מחשבים, חוטים מבודדים, אלקטרומגנטים והנעלה. הייצוא העיקרי של צ'ילה לאנדורה כולל: כלי נגינה; מיקרופונים ודיבוריות; ומכונות חשמליות. חברות בנקאיות רב לאומיות אנדוריות Andbank וקרדיט אנדורה פועלות בצ'ילה.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* לאנדורה אין נציגות דיפלומטית בצ'ילה.
* צ'ילה מוסמכת לאנדורה משגרירותה במדריד, ספרד ובנוסף היא מחזיקה קונסוליית כבוד באנדורה לה ולה.<ref>[https://chile.gob.cl/espana/ Embassy of Chile in Spain]</ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
יחסי וייטנאם–צ'ילה

יחסי וייטנאם–צ'ילה הם היחסים ההיסטוריים הנוכחיים בין צ'ילה לווייטנאם. שתי המדינות חברות ב-APEC והן שותפות עיקריות בארגון השותפות הטראנס-פסיפית.

== היסטוריה ==
צ'ילה ווייטנאם כוננו לראשונה מערכת יחסים בשנת 1972, כאשר עוד וייטנאם ההייתה מחולקת ובעת שמלחמת וייטנאם הייתה בעיצומה. עם זאת, לאחר שאוגוסטו פינושה ביצע הפיכה בשנה לאחר מכן ובעקבות ניצחונה של צפון וייטנאם בשנת 1975 היחסים התמתנו. פינושה, אנטי-קומוניסט, היה עוין לממשלה הקומוניסטית שהוקמה אז בווייטנאם ולא היה שום קשר רשמי בשנות ה-80 בין החונטה הימנית האנטי-קומוניסטית הצ'יליאנית לבין וייטנאם הקומוניסטית. במקביל, הכלכלה המתוכננת של וייטנאם גמגמה תוך שצ'ילה עדים לצמיחה כלכלית משמעותית אשר זכה לשבחים כמו "נס של צ'ילה".<ref></ref>

== יחסים כלכליים ==
שגרירות צ'ילה בהאנוי 
בשלהי שנות השמונים שתי המדינות היו עדים לשינויים גדולים. וייטנאם החלה את הרפורמה הכלכלית שלה בשנת 1986 ואילו צ'ילה עברה משלטון חונטה צבאית לדמוקרטיה בשנת 1990. היחסים הופשרו וצ'ילה הפכה לאחת המשקיעות הכלכליות הגדולות של אמריקה הלטינית בווייטנאם.<ref> (in Spanish)</ref> נכון ל-2017, וייטנאם היא שותפת הסחר השנייה בגודלה של צ'ילה ב-ASEAN.<ref></ref>

שתי המדינות חתמו על הסכם סחר חופשי בשנת 2014 ואשר אושרר מחדש על ידי הנשיאה מישל בצ'לט בביקורה בווייטנאם בשנת 2017.<ref></ref>

== נציגויות דיפלומטיות ==
* צ'ילה מחזיקה בווייטנאם שגרירות בהאנוי וקונסוליה בהו צ'י מין סיטי.
* וייטנאם מחזיקה בצ'ילה שגרירות בסנטיאגו דה צ'ילה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
אבדיאל ארויו

אבדיאל ארויו מולינאר (בספרדית: Abdiel Arroyo Molinar; נולד ב־13 בדצמבר 1993) הוא כדורגלן פנמי, המשחק בעמדת החלוץ באראבה אונדיו.

==קריירת מועדונים==
ארויו התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אראבה אונידו ובגיל 18 הצטרף לקבוצה הבוגרת.

בינואר , ארויו חתם בספליט מליגת העל הקרואטית. בסיום העונה, ארויו חתם בדפורטס טולימה מליגת העל הקולומביאנית.

בהמשך הקריירה, ארויו שיחק בדאנוביו, אלחואלנסה, סנטה קלארה וניוקאסל ג'טס.

ב־8 בספטמבר 2020, ארויו חתם במכבי פתח תקווה מליגת העל.

בקיץ , ארויו חתם באראבה אונדיו.

==קריירה בינלאומית==
באוגוסט , ארויו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פנמה במשחק ידידות נגד .

ארויו השתתף עם הנבחרת בגביע הזהב 2017, מונדיאל 2018 וגביע הזהב 2019.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים פנמים
קטגוריה:חלוצי כדורגל פנמים
קטגוריה:כדורגלני אראבה אונידו
קטגוריה:כדורגלני ספליט
קטגוריה:כדורגלני דפורטס טולימה
קטגוריה:כדורגלני דאנוביו
קטגוריה:כדורגלני אלחואלנסה
קטגוריה:כדורגלני סנטה קלרה
קטגוריה:כדורגלני ניוקאסל ג'טס
קטגוריה:כדורגלני מכבי פתח תקווה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת פנמה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בקרואטיה
קטגוריה:ספורטאים זרים בקולומביה
קטגוריה:ספורטאים זרים באורוגוואי
קטגוריה:ספורטאים זרים בקוסטה ריקה
קטגוריה:ספורטאים זרים בפורטוגל
קטגוריה:ספורטאים זרים באוסטרליה
קטגוריה:ספורטאים פנמים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים בפרו
קטגוריה:ספורטאים זרים בוונצואלה
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2015
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2016
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2017
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 2018
קטגוריה:כדורגלני גביע הזהב 2019
קטגוריה:פנמים שנולדו ב-1993
בלב אחד

"בלב אחד" (ידוע גם בשם "סלאם עליכום") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית חדוה עמרני, יחד עם להקתה פלפל לבן. השיר יצא לאור ב-1978<ref name=":0"></ref>, על ידי חברת התקליטים CBS ישראל, במסגרת פסטיבל הזמר והפזמון 1978.<ref name=":0" /> מאוחר יותר, נכלל גם באלבומה של עמרני, "אשה", שיצא לאור בשנת 1981.

==רקע וכתיבה==
השיר נכתב על ידי חיים חפר והולחן והופק על ידי דובי זלצר עבור ביצועה של חדוה עמרני בפסטיבל הזמר והפזמון 1978. הוא נכתב על רקע שיחות השלום בין ישראל למצרים, חפר השתמש במילה "שלום" כמילה בה ניתן לפרש אותה בשתי המשמעויות שלה בעברית. הן כמילת ברכה, והן במשמעות שלה כאי לוחמה. מבחינה מוזיקלית מדובר בשיר דיסקו, אך נעשה בכמה מקומות ניסיונות לחקות מוזיקה ערבית. השיר הגיע למקום השני בפסטיבל, והפסיד לשירו של יזהר כהן, "אבניבי", שזכה באירוויזיון 1978.

== מיקומי שיא ==

== גרסאות כיסוי ==
* בשנת 1999 סומפלה מנגינת השיר בשירה של טיפקס "התקליטן" מתוך האלבום "דיסקו מנאייק".
* בשנת 2007 ביצעה להקת הפה והטלפיים את השיר באלבומה "קליגרו".
* בשנת 2010 הקליטה הזמרת אביבה אבידן את השיר, יחד עם הראפר דן פרבר, במסגרת אלבומה, "צו הלב".

=== גרסתן של שרית חדד ונטע ברזילי ===

ב-9 בספטמבר 2020 הוציאו הזמרות שרית חדד ונטע ברזילי גרסת כיסוי לשיר, במסגרת הפרויקט "צו השעה", לתמיכה בתעשיית המוזיקה הישראלית, שנפגעה בעקבות משבר הקורונה בישראל.

=== רקע ===
ב-2 באוגוסט 2020 הוכרז על פרויקט מוזיקלי בשם "צו השעה", בו יכללו כ-50 גרסאות כיסוי לשירים שונים מהזמר העברי, ואף נאמרו שמותיהם של חלק מהאמנים המשתתפים בו. הפרויקט הופק על ידי "קרן נכט", בעקבות משבר הקורונה בישראל, שפגע בפרנסתם של מוזיקאים ישראלים, ולדברי יוזמיו, על מנת "לשמור על המוזיקה העברית כדי שנוכל לפתח אותה" ולקדם "חוק מוזיקה ישראלית". ב-8 בספטמבר, יום לפני צאת החלק הראשון של הפרויקט, הוכרז על ביצוען של חדד וברזילי לשיר.

לגרסתן של חדד וברזילי נוספו מילים נוספות אשר נכתבו על ידי ברזילי עצמה, אורן עמנואל ואבשלום אריאל.

=== מיקומי שיא ===

==השיר בספרי תווים==
* פסטיבל הזמר הישראלי תשל"ח, עמ' 4, אור תו, 1978. 
* יגאל טב-אל (עורך), בקצב ישראלי מנגן ושר: מיטב הלהיטים של גדולי היוצרים (חלק ב'), עמ' 80, זמר עם, 1993. 

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997009938930005171/NLI לדף השיר] באתר הספרייה הלאומית

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1978
קטגוריה:סינגלים מ-1978
קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:שירי פסטיבל הזמר והפזמון 1978
קטגוריה:שירי שרית חדד
קטגוריה:שירי נטע ברזילי
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי חיים חפר
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דובי זלצר
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי אורן עמנואל
דורותי קוק

דורותי ג'וזפין קוק (באנגלית: Dorothy Josephine Coke; 11 באפריל 1897 – 1979) הייתה אמנית אנגליה, שנודעה בעבודתה כציירת מלחמה של העורף הבריטי במהלך מלחמת העולם השנייה.

== ביוגרפיה ועבודה ==
דורותי קוק נולדה באסקס בשנת 1897, ואביה היה סוחר תה.<ref></ref>

כשהייתה בת שבע עשרה נכנסה קוק לבית הספר לאמנות סלייד, שם המשיכה ללמוד לאורך כל מלחמת העולם הראשונה וזכתה בפרס על קומפוזיציה של דמויות. בקיץ 1918 הגישה דורותי קוק כמה סקיצות לוועדת זיכרון המלחמה הבריטית אך הצעתה נדחתה. זמן קצר לאחר מכן קנה האמן מיורהד בון שניים מציורי צבעי המים שלה לאוסף מוזיאון המלחמה, הוסיף אותן לאוסף ציורי אוליב מודי-קוק.<ref></ref> בשנת 1919 נבחרה לחברה במועדון האמנות האנגלי החדש.

עם תחילת מלחמת העולם השנייה, דורותי קוק הייתה אמנית פופולרית וידועה. במהלך המלחמה קיבלה משימה מטעם הוועדה המייעצת לאומני המלחמה, לתאר את העבודה שמבצעות נשים בשירותים שונים.

לשם כך בילתה בשירותי ההתנדבות של הנשים, בשירותי העזר, בכוחות הסיוע של חיל האוויר וגם בצלב האדום.<ref></ref> אחד מציוריה נכלל בתערוכת "בריטניה במלחמה" במוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק שנפתחה במאי 1941. בסוף המלחמה, רכשו שמונה ציורים שציירה דורותי קוק.

במהלך המלחמה, בשנת 1943, היא נבחרה לחברה באגודה המלכותית לצבעי מים, לאחר שהפכה לעמיתה בשנת 1935.

לאחר המלחמה לימדה קוק אמנות במכללת ברייטון לאמנות עד פרישתה בשנת 1967.<ref></ref>

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="160px">
File:Ats Air Raid Practice Art.IWMARTLD377.jpg | בזמן תקיפה אווירית
File:Ats Eleven O'clock Break Art.IWMARTLD378.jpg | הפסקת מנוחה
File:Ats Recruits Drilling at Saltdean Art.IWMARTLD265.jpg | תרגול מתגייסות
קובץ:WAAF Instrument Mechanics at Work (1941) (ArtIWM.ART LD 1298).jpg| עובדות במפעל מיכשור, 1941
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמניות מלחמה בריטיות
קטגוריה:נשים ומלחמת העולם השנייה
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1897
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1897
קטגוריה:בריטיות שנפטרו ב-1979
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1979
שדה קוליקובו

כנסיית הזיכרון של סרגיי בשדה קוליקובו.
שדה קוליקובו (רוסית: Куликово поле) הוא שטח ביפיפאן, שבמחוז טולה ברוסיה שבו התרחש קרב קוליקובו ב-8 בספטמבר 1380 ובו ניצח דמיטרי, אשר נודע בכינוי דמיטרי דונסקוי לאחר הקרב.
עמוד הזיכרון על הגבעה האדומה, הוקם בשנת 1848.
שדה הקרב ממוקם בין נהרות נפריאדבה, קרסיבאיה מצ'ה ודון במרחק של כ-140 ק"מ מהעיר טולה ו-23 ק"מ מתחנת הרכבת פוליקובו. כיום, בשדה קוליקובו נמצא מתחם מוזיאונים הכולל עמוד בגובה 28 מטר בגבעה האדומה (Красный Холм) שנבנה בשנים 1848 עד 1850, וכנסיית זיכרון לכבודו של סרגיוס מראדונז' (נבנתה בשנים 1913–1918 על פי עיצוב מאת אלכסיי שצ'וסב) שהוא כיום מוזיאון שדה קוליקובו.

ישנה כנסיית אבן ביישוב הסמוך מונסטירשצ'ינו (Монастырщино) שבה, על פי אגדה, נקברו החיילים הרוסים שנפלו לאחר הקרב. עד כה לא נמצאו קבורות, מה שמציב חידה עבור חוקרים המעריכים שהקרב גבה עד 200,000 איש משני הצדדים.<ref>[http://www.gazeta.ru/science/2006/10/18_a_943559.shtml Gazeta.Ru]</ref>

== קישורים חיצוניים ==

==הערות שוליים==

קטגוריה:רוסיה: מוזיאונים צבאיים
קטגוריה:מחוז טולה
מיהאי לייטנר

מיהאי לייטנר (בהונגרית: Leitner Mihály; היידושאמשון, 10 במאי 1864 - ? ככל הנראה בשנות ה-30 של המאה ה-20) היה עורך דין הונגרי-יהודי עיתונאי, עורך עיתון וסופר.

== קריירה ==
לייטנר נולד במשפחה יהודית בעיירה בת כ-13,000 תושבים במחוז היידו-ביהר בנפת דברצן. הוא היה תחילה תלמיד בבית המדרש לרבנים בבודפשט (כיום בתרגום מהונגרית: המכללה הלאומית להכשרת רבנים - האוניברסיטה היהודית) והתכונן להיות רב, אך לא המשיך לסמיכה לרבנות ולמד גם משפטים, העדיף לעסוק בכך ופתח משרד עורכי דין בעיר דווה (אז הונגריה) שהיא עיר מחוז (עירייה), מקום מושבה של מחוז Hunedoara בטרנסילבניה. הוא ייסד וערך את העיתון "דווה והסביבה" במשך שלושים שנה משנת 1901. כנשיא המקומי של סניף "מפלגת העצמאות" ההונגרית, הוא היה מעורב באופן פעיל בחיים הציבוריים בכלל והיהודיים בפרט לפני מלחמת העולם הראשונה. לייטנר משך תשומת לב רבה במאמרו שהופיע בעיתון החשוב ורב התפוצה "עיתון של פשט" ב-18 בינואר 1914 (Pesti Hírlap) שכותרתו הייתה "מדוע הולכים ומתמעטים ההונגרים בטרנסילבניה". הוא היה חבר במועצה הכלכלית המחוזית ובוועדת השיפוט, וכן היה מנהל בנק התעשייה המקומי. לייטנר היה מתורגמן מוסמך לגרמנית ולעברית בבית המשפט. לייטנר נבחר ליו"ר הארגון המחוזי על המפלגה ההונגרית הלאומית (OMP) שפעלה בין שתי מלחמות העולם ברומניה וייצגה את האינטרסים של ההונגרים במדינה. 

מאמריו הופיעו בטורי העיתונים של:

* דפי בראשוב 
* האופוזיציה
* עיתון המזרח
* המיעוט ההונגרי 

הוא כתב כאמור גם בעיתוני בודפשט, ואך אחרי מלחמת העולם הראשונה היה הכותב הקבוע של מאמרי המערכת בכמה עיתונים בטרנסילבניה.

לייטנר מילא תפקידים מובילים בתחום החברתי וגם הכלכלי ובקהילה היהודית.

== כתביו ==
* עלייה לרגל לקבר פרנץ ראקוצי (דווה, 1906)
* היהדות ודרך העתיד (לוגוש, 1926)

== לקריאה נוספת ==
* Romániai magyar irodalmi lexikon: [http://mek.oszk.hu/03600/03628/html/ Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés III. (Kh–M).] Főszerk. Dávid Gyula. בלקסיקון של הספרות ההונגרית ברומניה Bukarest: Kriterion. 1994. 

== קישורים חיצוניים ==
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. [http://mek.oszk.hu/04000/04093/html/szocikk/12914.htm גישה מקוונת]

קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:עורכי דין יהודים הונגרים
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים בבודפשט
קטגוריה:עורכי עיתונים יהודים הונגרים
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1864
קטגוריה:הונגרים שנפטרו במאה ה-20
א-סלאם עליכום

סלאם עליכום כתוב בסגנון [[ת'ולות' של קליגרפיה ערבית]]
"א-סלאם עליכום" (בערבית: السلام عليكم) הוא איחול בערבית שמשמעותו "השלום עליכם". המילה "סלאם" (سَلَام) שמשמעותה "שלום" הפכה לברכה דתית אצל מוסלמים ברחבי העולם כאשר הם מברכים זה את זה,<ref></ref><ref name="Ccnmtl"></ref> אם כי השימוש בו כברכה קדם לאסלאם, והוא נפוץ גם בקרב דוברי ערבית של דתות אחרות (כגון ערבים נוצרים ויהודי ארצות האסלאם).<ref></ref>

בדיבור היומיומי, לעיתים קרובות משתמשים רק במילה "סלאם", שפירושה "שלום", כדי לברך אדם. ברכה זו, "סלאם" (سَلَام), הפכה לברכת השלום המקובלת גם בשפות אחרות.<ref></ref>

התגובה הטיפוסית לברכה היא "" (וגם עליכם השלום). בתקופת הקוראן, נהוג היה לחזור על "סלאם עליכום", אך התגובה ההפוכה מתועדת בערבית זמן קצר לאחר הופעתה בעברית<ref name=":02"></ref>. ניתן גם להרחיב את הביטוי ל-"", שמשמעותו "השלום עליכם, וכן רחמי האל וברכותיו".

השימוש ב"סלאם" כברכת שלום בערבית קדם לאסלאם. ניתן למצוא קרובות משפחה בשפות שמיות עתיקות יותר (ארמית: "שלמא עלכון", עברית: "שלום עליכם") שמקורותיהן מתוארכות אלפי שנים לפני כן.<ref></ref><ref name=":0"></ref><ref></ref>

== מבטא ==
הביטוי מבוטא בדרך כלל על פי דיאלקטים מקומיים של הדוברים ולעיתים קרובות מתקצר.

== גרסאות דקדוקיות ==
הביטוי משתמש בדרך כלל בגוף שני רבים זכר, גם כאשר משתמשים בו כדי לפנות לאדם אחד. ניתן לשנות זאת על ידי בחירה בכינוי צמוד מתאים כדי לפנות אל אדם יחיד בצורת זכר, נקיבה, זוגי או נקבה רבים.

גרסה בגוף שלישי, עליו השלום, משמשת לעיתים קרובות על ידי מוסלמים לאזכור נביאים שאינם מוחמד ואישים קדושים אחרים, כגון מלאכים.

על פי המסורת האסלאמית, מקור הברכה "שלום עליכם" הוא באדם הראשון:

אבו חוריירה מסר: הנביא עליו השלום והברכה אמר, "לך והשלם (תן שלום) לקבוצת המלאכים הזאת והקשב כיצד הם ישיבו לך לשלום, כי זו תהיה הברכה בקרב צאצאיך. אדם אמר: שלום עליכם. המלאכים אמרו: שלום עליכם וחסדי אללה. כך הם הוסיפו את רחמי אללה".<ref>Ṣaḥīḥ al-Bukhārī 5873, Ṣaḥīḥ Muslim 2841</ref>

הנביא האחרון אמר, "אף אחד מכם לא ייכנס לגן עדן עד שתאמינו ולא תאמינו עד שתאהבו זה את זה. האם לא אספר לכם על משהו שאם תעשו אותו, תאהבו זה את זה? הפיצו שלום ביניכם."<ref>[Muslim (54), Aḥmad (2/391), and al-Tirmidhī (2513) narrated from Abū Hurairah]</ref>

נאמר גם שיש לחלוק את ברכת השלום בכניסה לבית. זה מבוסס על פסוק בקוראן: "וכאשר אתם נכנסים לבתים, ברכו זה את זה בברכת שלום מאללה, מבורכת וטובה. כך אללה מבהיר לכם את גילוייו, למען תבינו." (א-נור 24:61).<ref></ref>

הביטוי מופיע בסך הכל 7 פעמים בקוראן, בכל פעם כ"سَلَامٌ عَلَيْكُمْ". בערבית קלאסית, המשמשת בקוראן ובכתבי יד מוקדמים של החדית', הביטוי מנוקד כ"". בכתב רס"ם, הוא נכתב כ"".
* סורת אל-אנעם (6), איה 54:

* סורת אל-אעראף (7), איה 46:

* סורת א-רעד (13), איה 24:

* סורת א-נחל (16), איה 32:

* סורת מרים (19), איה 47:

* סורת אל-קצץ (28), איה 55:

* סורת א-זמר (39), איה 73:

וריאציות נוספות מוזכרות בכמה פסוקים אחרים בקוראן, כגון , או המילה "" בלבד.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.islam-guide.com/ מדריך מאויר קצר להבנת האסלאם]
* [https://www.youtube.com/watch?v=geFK3-y_VK4 איך מבטאים את As salamu alaykum בערבית]
* [https://www.youtube.com/watch?v=bBOc-P_bmck כיצד להגות את Assalamualaikum Warahmatullahi Wabarakatuh בערבית]
* [https://www.youtube.com/watch?v=amKP_xzRaHM איך מבטאים את Walaikum Assalam בערבית]
== הערות שוליים ==

קטגוריה:מילים וביטויים בערבית
סטיוארט מרטין

סטיוארט מרטין (באנגלית: Stuart Martin; נולד ב-8 בינואר 1986) הוא שחקן סקוטי.

==ביוגרפיה==
מרטין נולד באייר שבסקוטלנד. הוא למד משחק בקונסרבטוריון המלכותי של סקוטלנד. תפקידיו הידועים הם בסדרות "בבילון", "ג'יימסטאון", ו"מדיצ'י: שליטי פירנצה".

מרטין נשוי לשחקנית ליסה מקגריליס, ולבני הזוג יש ילד אחד.

==פילמוגרפיה==
===קולנוע===
{| class="wikitable"
! שנה
! סרט
! תפקיד
! הערות
|-
| 2010
|רובין הוד 
| שליח
|
|-
| 2014
|50 Kisses
| תומאס
|
|-
| rowspan="2" | 2015
|לאט במערב
| קאלום
|
|-
| שיר לג'ני
|
|סרט טלוויזיה 
|-
| 2018
|Only You
| שיין
|
|-
| rowspan="2" | 2019
|נערות המקהלה
| טרי מוני
|
|-
|Anthem
| סב
| דיבוב
|-
| 2021
| צבא הגנבים
| בראד קייג'
|
|-
|2022
|Dampyr 
| אמיל קורג'ק
|
|-
|2023
|ירח המרד
|דן
|
|-
|2024
|ירח המרד - חלק שני: המצלקת <small>(אנ')</small>
|דן
|
|}

===טלוויזיה===
{| class="wikitable"
! שנה
! שם
! שם באנגלית
! תפקיד
! הערות
|-
| 2009
| טגארט
| dir="ltr" | Taggart
| ג'יימי ריבי
| בפרק "So Long Baby"
|-
| 2011–2012
|
| dir="ltr" | River City
| לורן מקיי
| סדרת טלוויזיה (2 פרקים)
|-
| 2012
|
| dir="ltr" | Hatfields & McCoys
| חייל פצוע
| סדרת טלוויזיה (2 פרקים)
|-
| rowspan="2" | 2013
|
| dir="ltr" | The Field of Blood
| בלש דן ברנס
| סדרת טלוויזיה (2 פרקים)
|-
| הברן
| dir="ltr" | Hebburn
| לינדזי
| סדרת טלוויזיה (4 פרקים)
|-
| rowspan="2" | 2014
| משחקי הכס
| dir="ltr" | Game of Thrones
| חייל של בית לאניסטר
| בפרק "Two Swords"
|-
| בבילון
| dir="ltr" | Babylon
| טוני
| סדרת טלוויזיה (7 פרקים)
|-
| rowspan="2" | 2015
|
| dir="ltr" | Crossing Lines
| לוק וילקינסון
| סדרת טלוויזיה (12 פרקים)
|-
| עדות אילמת
| dir="ltr" | Silent Witness
| שוטר סמוי
| בפרק "One of Our Own"
|-
| 2016
| מדיצ'י
| dir="ltr" | Medici: Masters of Florence
| לורנצו דה מדיצ'י
| סדרת טלוויזיה (8 פרקים)
|-
| 2017–2019
| ג'יימסטאון
| dir="ltr" | Jamestown
| סיילאס שרו
| סדרת טלוויזיה (24 פרקים)
|-
| 2020 - הווה
|
| dir="ltr" | Miss Scarlet and The Duke
| מפקח בילוש ויליאם ולינגטון
| תפקיד ראשי (2 עונות); 12 פרקים
|-
| 2021
| פשע באדינבורו
| dir="ltr" | Crime
| סטיוארט לנוקס
| סדרת טלוויזיה (4 פרקים)
|-
|TBA
|דמדומי האלים
| dir="ltr" | Twilight of the Gods
|לייף
|דיבוב; סדרת אנימציה עתידית של נטפליקס
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה סקוטים
קטגוריה:בוגרי הקונסרבטוריון המלכותי של סקוטלנד
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1986
צו השעה

צו השעה הוא מיזם מוזיקלי, שבמסגרתו ביצעו אמנים ישראלים גרסאות כיסוי לשירים שונים. הפרויקט יצא בשלושה חלקים דמויי צוי זימון צבאיים על ידי חברת התקליטים "נענע דיסק".

== רקע והפקה ==
האלבום הופק על ידי "קרן נכט" של ענבר ומריוס נכט, בעקבות משבר הקורונה בישראל, שפגע בפרנסתם של מוזיקאים ישראלים.

ב-9 בספטמבר 2020 יצא החלק הראשון של הפרויקט. ב-27 באוקטובר 2020, יצא החלק השני, ובו כ-20 שירים. ב-22 בדצמבר 2020,יצא החלק השלישי של הפרויקט.

בספטמבר 2021 נבחר הפרויקט לאלבום השנה לשנת תשפ"א במצעד של גלגלצ ווואלה.

== צו ראשון ==

החלק הראשון מתוך הפרויקט יצא לאור ב-9 בספטמבר 2020, בשם "צו השעה – צו ראשון".

=== רשימת רצועות ===

== צו שני ==

החלק השני מתוך הפרויקט יצא לאור ב-27 באוקטובר 2020, בשם "צו השעה – צו שני".

=== רשימת רצועות ===

== צו שלישי ==

החלק השלישי מתוך הפרויקט יצא לאור ב-22 בדצמבר 2020, בשם "צו השעה – צו שלישי". בשונה מהחלקים הקודמים, חלק זה מורכב מדיסק אחד בלבד.

=== רשימת רצועות ===

== ראו גם ==
* עבודה עברית

== קישורים חיצוניים ==
* 

;צו ראשון
* 
* 
צו שני
* 
* 
צו שלישי
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי 2020
קטגוריה:אלבומי גרסאות כיסוי
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:מגפת הקורונה במוזיקה
קטגוריה:מגפת הקורונה בישראל
קטגוריה:אלבומי חברת נענע דיסק
קטגוריה:מריוס נכט
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי ישי סוויסה
זולטאן לייטנר

זולטאן לייטנר, (שמו הספרותי: זולטאן לייטנר-לוקאץ'; בהונגרית: Leitner Zoltán; אוראדיה, 1896 – מחנה ריכוז אושוויץ 1945) היה סופר, מתרגם ועורך הונגרי-יהודי מאזור טרנסילבניה.

== ביוגרפיה ==
לאחר סיום את לימודיו בבית הספר התיכון (1913), הוא בחר בקריירה ספרותית והפך לכתב עמית של כתב העת עבר ועתיד בבודפשט, ולאחר מכן בעיתון "יומן אוראדיה" (יומן אוראדיה היה יומון פוליטי בשפה ההונגרית שפורסם באורדיאה בין התאריכים 1 באוקטובר 1898 לבין 4 בינואר 1934, זו הייתה אחת התקופות העמוסות ביותר בתולדות העיתונאות בעיר). לייטנר תרגם להונגרית את ספר הנוער "חלומות הילדוּת" של הסופר האורתודוקסי הרמן שוואב מפרנקפורט (1915), תרגם את ספרו של ס. סחמוביץ "סיפורים ליטאיים". (בודפשט, 1917), את "אל נקמות" של הסופר שכתב ביידיש שלום אש. רומן (1919) שהומחז באותו שם והועלה בארץ ישראל בשנת 1922 ב"תיאטרון עברי בא"י"; בבימויה של אסתר איזביצקי). הוא היה גם העורך האחראי של השבועון היהודי "מזרחי".

בין שתי מלחמות העולם הופיעו מאמרים של לייטנר ב"יומן אוראדיה" ובעיתון היהודי בשפה ההונגרית אוי קלט (מזרח החדש) בקלוז'-נאפוקה. הוא היה העורך והמייסד של הסדרה של ספריית הרנסנס היהודי, וכנשיא והמנהל בפועל בעיר אוראדיה של "האגודה הלאומית היהודית בטרנסילבניה", הצטרף לתנועות הציבוריות. הוא היה העורך של העלון "המיעוט היהודי" (1928) שהופיע זמן קצר ולאחר מכן היה העורך האחראי של השבועון היהודי "עמנו" (1929-1940). את ההיסטוריה של יהודי עיר הולדתו כתב בספר הזיכרון של תלמידי אוראדיה הוותיקים (1937). הוא כתב הקדמה לספרו של בלה מזאי: אבות וגיבורים (אוראדיה, 1938). בשואה נשלח כנראה למחנה הריכוז אושוויץ ונרצח שם.

== ספריו ==
* על משמר החזית היהודית! (דבר הקדמה מאת נחום סוקולוב, אוראדיה, 1930); * מאתיים שנה בשירות ההומניזם (היסטוריה של עמותת הצדקה היהודית באוראדיה. אורדיה, 1931);
* אוי למובסים... (אורדיה, 1940);
* קוו ואדיס דוּצֶ'ה? (הערות מסע באיטליה, ללא ציון שנה).

== מאמרים קשורים ==
* ספריית הרנסאנס היהודי

== ראו גם ==
* [https://mek.oszk.hu/04000/04093/html/szocikk/12915.htm זולטאן לייטנר-לוקאץ']

== לקריאה נוספת ==
* Romániai magyar irodalmi lexikon: [http://mek.oszk.hu/03600/03628/html/l.htm#LeitnerZoltán Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés III. (Kh–M).] Főszerk. Dávid Gyula. Bukarest: Kriterion. 1994. 
* [https://lexikon.kriterion.ro/szavak/2499/ זולטאן לייטנר בחקסיקון של סופרים הונגרים ברומניה]
* לקסיקון יהודי הונגרי. [http://mek.niif.hu/04000/04093/html/ismeretlen.html זולטאן לייטנר]

קטגוריה:נספים במחנה ההשמדה אושוויץ
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:מתרגמים יהודים הונגרים
קטגוריה:נספי השואה
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1896
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1945
משרד זכויות האדם של עיראק

המשרד לזכויות האדם היה משרד ממשלתי בממשלת עיראק, שפעל בין השנים 2003 לבין 2015. המשרד הוקם על ידי הרשות הזמנית לקואליציה כאשר הוקמה מועצת הממשל העיראקית לאחר הפלישה לעיראק במהלך מלחמת עיראק. 

המשרד עוסק בין בזכויות אדם, קורבנות של משטרו של הנשיא העיראקי לשעבר סדאם חוסיין, זכויות של נפגעי פעולות טרור, זכויות של קדושים מעונים, זכויות אסירים והאחראיות על קברי אחים בשטח עיראק<ref></ref><ref>Council of Ministers of Iraq</ref><ref></ref>. 

המשרד פורק כחלק מסדרה של פירוק משרדים נוספים בממשלה העיראקית, מלבד המשרד לזכויות אדם פורק גם המשרד לענייני נשים, המשרד לעניינים פרובינציאליים ומשרדים נוספים. 

== מבנה המשרד ==

* לשכת השר 
* סגן השר לענייני מינהל 
* סגן השר לענייני מחקר 
* משרד המפקח הכללי
* המרכז הלאומי לזכויות אדם 
* המחלקה לענייני אנוש 
* מחלקת הגנה על זכויות
* מרכז מדיה 
* מחלקת שיתוף פעולה בינלאומי
* מחלקת מינהל ועניינים פיננסיים
* מחלקה משפטית 
* מחלקת ענייני נפות 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:דפים עם נקודות ציון חסרות בוויקינתונים
קטגוריה:ממשלת עיראק
יחסי צ'ילה–קובה

יחסי צ'ילה–קובה הם יחסי החוץ בין הרפובליקה של צ'ילה לרפובליקה של קובה. קובה הייתה מאז שנות ה-60 של המאה ה-20 נקודת התייחסות לפוליטיקאים מהשמאל בצ'ילה.

== היסטוריה ==
צ'ילה, יחד עם ארגנטינה, ברזיל, מקסיקו, בוליביה ואקוודור, התנגדה לסנקציות שהטילה ארצות הברית על קובה במהלך פגישת ה־OAS בשנת 1962 בפונטה דל אסטה, אורוגוואי.<ref></ref>

בשנת 1971 צ'ילה כוננה מחדש את היחסים הדיפלומטיים עם קובה, והצטרפה למקסיקו וקנדה בדחיית אמנת ארגון מדינות אמריקה שהוקמה בעבר, האוסרת על ממשלות בחצי הכדור המערבי ליצור קשרים דיפלומטיים עם קובה. זמן קצר לאחר מכן ערך נשיא קובה פידל קסטרו ביקור של חודש בצ'ילה.<ref></ref><ref name="Bachelet"></ref><ref></ref> עם סלבדור איינדה הוא ביקר במכרה הנחושת El Teniente שהולאם זמן קצר קודם לכן.<ref></ref>

במהלך הדיקטטורה הצבאית של פינושה בצ'ילה (1973–1990) סיפקה קובה אימונים ונשק עבור אנשי שמאל צ'יליאניים להקמת התנגדות מזוינת. תנועת השמאל המהפכנית הצ'יליאנית שאבה השראה מהמהפכה הקובנית ומהסיירה מאסטרה בניסיון להקים גרילה בנלטומה, שנמחקה בשנת 1981. לאחר מכן המלחמה הכפרית בהשראת הקובה הוכיחה ככישלון, קובה המשיכה לתמוך בגרילות עירוניות כמו FPMR. אחת מההברחות הגדולות ביותר של נשק קובני התרחשה בקריזאל באחו, נשק זה שימש מאוחר יותר על ידי FPMR לביצוע ניסיון התנקשות נגד פינושה ב־1986.

בשנת 2009 ביקרה בצ'לט בקובה, והפכה אותה למנהיגה הצ'יליאנית הראשונה שביקרה במדינת האי מאז ביקור סלבדור איינדה בשנת 1972.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* צ'ילה מחזיקה בקובה שגרירות בהוואנה.
* קובה מחזיקה בצ'ילה שגרירות בסנטיאגו דה צ'ילה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
בארות עודד

בארות עודד הן קבוצה של שבע בארות באפיק נחל עודד שב המרכזי, מדרום לחלק המערבי של מכתש רמון, מעט צפונה להר עריף ומזרחה להר לוץ. גובהן 674 מטר מעל פני הים (חלק מהר הנגב), נקודת ציון מדויקת ברשת ישראל החדשה: 173579/487649, וברשת UTM: 665770/337317.

מדובר באחד ממקורות המים הבודדים באזור, ועל כן היה בעל חשיבות מיוחדת לבדואים שחיו בו ונדדו בו. שמו הערבי הוא ביר עידייד<ref></ref>. ברוב ימות השנה הבארות מכילות מים צלולים. יש המזהים את המקום עם הר הדגד ששימש תחנה במסע בני ישראל במדבר, בדרכם לחניה ביוטבתה. ליד הבארות צומחים כמה עצי אשל. המקום שימש גם כאתר החניה השלישי עבור אנשי מסע ה-14 לאום רשרש בשנת 1945.

ב־8 במרץ 1949, במסגרת מבצע עובדה במלחמת העצמאות, נתקל כח של חטיבת הנגב בכח מצרי והתנהל קרב קצר. לא ידועים פרטים נוספים על קרב זה.

מדרום לבארות ישנו ריכוז של קברים בדואים. בקרב הבדואים נהוג לקבור את המתים בסמוך לצמתים ולמקומות מרכזיים, ככל הנראה על מנת להקל על עלייה לרגל ועל שימור הקברים. בריכוז הסמוך לבארות נערמו אבנים מעל כל קבר, וערימות האבנים הוקפו במסגרת של אבנים גדולות יותר. הקברים, בהתאם לנוהג המוסלמי, מופנים כך שפני הנקבר פונים אל מכה.

== ראו גם ==

* הנגב
* חטיבת הנגב
== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הנגב: אתרים ארכאולוגיים
קטגוריה:הר הנגב
עודד
מוסטפא אדיב

מוסטפא אדיב עבד אל-ואחד, הידוע יותר בשם מוסטפא אדיב (בערבית: مصطفى أديب; נולד ב-30 באוגוסט 1972, טריפולי, לבנון) הוא מדען, דיפלומט ופוליטיקאי לבנוני. כיהן כראש ממשלת לבנון במשך כחודש.<ref name="eur"></ref> כיהן כשגריר בגרמניה בשנים 2013–2020. הוא מוסלמי סוני<ref></ref>.

== ביוגרפיה ==
אדיב קיבל תואר דוקטור למדעי המדינה מאוניברסיטת מונפלייה בצרפת. בשנת 2000 הוא החל ללמד באוניברסיטת לבנון ומאז 2010 הוא פרופסור למשפט חוקתי, משפט בינלאומי פומבי, מפלגות פוליטיות, שתדלנות, יחסים בינלאומיים ומדעי המדינה<ref></ref>.

בשנים 2000–2004 שימש מוסטפא כיועץ למיליארדר, השר לעבודות ציבוריות ולתחבורה נג'יב מיקאתי ובשנים 2011–2013, כשמיקאתי היה ראש ממשלת לבנון, הוא עמד בראש לשכתו. בשנת 2013 מונה לשגריר לבנון בגרמניה<ref></ref>.

ב-4 באוגוסט 2020 אירעו שני פיצוצים חזקים בנמל ביירות שגרמו לאבדות רבות<ref></ref> וב-10 באוגוסט הודיע ראש הממשלה חסאן דיאב על התפטרות ממשלתו<ref></ref>.

ב-31 באוגוסט 2020, מוסטפא אדיב התגלה כדמות פשרה עבור מרבית סיעות הפרלמנט הלבנוני כמועמד לתפקיד ראש הממשלה (הוא נתמך על ידי 90 מתוך 120 חברי פרלמנט)<ref></ref> והנשיא מישל עאון מינה אותו לראשות הממשלה והורה לו להקים קבינט<ref></ref>. משקיפים ציינו כי המינוי של ראש הממשלה החדש התקיים ערב ביקורו השני ללבנון של נשיא צרפת עמנואל מקרון מאז תחילת אוגוסט, שקרא ליישם תוכנית בינלאומית של סיוע ללבנון, אשר עוברת משבר כלכלי ומחאה ציבורית גוברת<ref></ref>.

בערב 31 באוגוסט החל נשיא צרפת את ביקורו השני בלבנון מאז 6 באוגוסט בביקור בביתו של הזמרת פיירוז, הנחשבת לאחד הסמלים הבודדים של אחדות לאומית, בפרברי ביירות והגיש לה את מסדר לגיון הכבוד. הקהל שהתאסף מחוץ לקוטג' עמד עם כרזות "לא לממשלת התיקונים הקוסמטיים", "לא לממשלת המתנקשים או המתנקשים" וקרא בצרפתית: "Nous sommes un peuple libre, Mustapha Adib, non!" (אנחנו אנשים חופשיים, לא למוסטפא אדיב)<ref></ref>.

ב-26 בספטמבר 2020 הודיע על התפטרותו מתפקיד ראש ממשלת לבנון.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראשי ממשלת לבנון
קטגוריה:מדענים לבנונים
קטגוריה:לבנונים שנולדו ב-1972
פודיז (תוכנית בישול)

פודיז הייתה תוכנית בישול בשידור חי בהגשת נועה רוזין. התוכנית שודרה החל מ-26 באוקטובר 2017 עד 21 בנובמבר 2017 ברשת 13.

== רקע ==
התוכנית עלתה ב-26 באוקטובר 2017 בערוץ 2, ובנובמבר 2017 עלתה ברשת 13. את התוכנית נבחרה להגיש נועה רוזין.

התוכנית שודרה מ-15:30 עד 16:30.

ב-21 בנובמבר 2017 שודרה התוכנית האחרונה לאחר 13 פרקים בלבד.

השפים של התוכנית הם מיקי שמו, טום אביב וסבינה ולדמן. בכל תוכנית השתתף אחד מהשפים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.ishim.co.il/m.php?s=פודיז פודיז], באתר אישים

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות
קטגוריה:תוכניות בישול
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:רשת: תוכניות וסדרות
יחסי טרינידד וטובגו – צ'ילה

יחסי טרינידד וטובגו–צ'ילה הם היחסים הדו-צדדיים בין צ'ילה לטרינידד וטובגו.

== היסטוריה ==
שגרירות צ'ילה ב[[פורט אוף ספיין]]
לטרינידד וטובגו ולצ'ילה קשרים מעטים מבחינה היסטורית, אך הן חיזקו את היחסים בעשור האחרון. בשנות ה-80 הצביעו שתי המדינות יחד על הימנעות מהכרה בריבונות ארגנטינה על איי פוקלנד.<ref></ref> בשנת 2017 חתמו ראש הממשלה קית' רוולי ונשיאת צ'ילה מישל בצ'לט על הסכם בנושא זכויות יוצרים וזכויות קניין רוחני בשתי המדינות. טרינידד וטובגו התעניינו בקידום יחסי הסחר בין האומות ועבודה משותפת לבניית תשתית החינוך והאנרגיה הסולארית של T&T.<ref></ref> שרת המסחר והתעשייה בטרינידד, פולה גופי-סקון, פגשה את שגרירת צ'ילה בטרינידד וטובגו, אניבאל באריה גרקואה, כדי לדון באפשרות של הסכם סחר היקפי חלקי בין המדינות.<ref></ref> בשנת 2018 קריאה בריה על קשרי התרבות הגדולים והביעה קשרים מחזקים עם T&T לקידום תיירות ולייבוא קשרי תרבות מטרינידד כמו מוזיקת סוקה וקליפסו ופסטיבלי קרנבל. צ'ילה שואפת לגוון את היבוא מטרינידד וטובגו ולהיות שותפת סחר גדולה יותר. בשנת 2018 טענה שגרירות צ'ילה כי ביצעה סחר של יותר מ-6 מיליארד דולר עם טרינידד.<ref></ref>

== יחסי סחר ==
טרינידד וטובגו ייצאו סחורות בשווי 733 מיליון דולר לצ'ילה בשנת 2017. הרוב המכריע של הייצוא היה נפט מזוקק וגז טבעי.<ref></ref> סחורות בשווי של 19.2 מיליון דולר יוצאו לטרינידד וטובגו בשנת 2017.<ref></ref> 38% מכל היצוא מצ'ילה ל-CARICOM עבר ל-T&T.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* צ'ילה מחזיקה בטרינידד וטובגו שגרירות בפורט אוף ספיין.
* טרינידד וטובגו מיוצגת בצ'ילה באמצעות שגרירותה בברזיליה, ברזיל.<ref></ref><ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
מאנק

מאנק (באנגלית: Mank) הוא סרט דרמה ביוגרפי אמריקאי המבוסס על חייו של התסריטאי הרמן ג'יי. מנקייביץ' ועל מלחמתו מול הבמאי אורסון וולס על קרדיט על כתיבת התסריט של הקלאסיקה "האזרח קיין". הסרט מבוים על ידי הבמאי דייוויד פינצ'ר, על פי תסריט שנכתב על ידי אביו, ג'ק, שמת בשנת 2003; ומככבים בו גארי אולדמן, אמנדה סייפריד, לילי קולינס, ארליס האוורד, טום פלפרי, טופנס מידלטון, טום ברק וצ'ארלס דאנס.

הסרט עלה לאקרנים במהדורה מוגבלת בבתי קולנוע נבחרים בנובמבר 2020, לפני שעלה לשידור בכל הפלטפורמות של שירות הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-4 בדצמבר 2020.

==תקציר העלילה==
עלילת הסרט מתמקדת בחייו של התסריטאי הרמן ג'יי. מנקייביץ' בתקופה בה הוא כתב את התסריט עבור הסרט "האזרח קיין", ובבעיות שהוא נקלע אליהן בקרב על קרדיט בכתיבת התסריט מול הבמאי אורסון וולס במהלך הפקת הסרט ולקראת יציאתו לאקרנים.

==צוות השחקנים והדמויות==
* גארי אולדמן – הרמן ג'יי. מנקייביץ'
* אמנדה סייפריד – מריון דייוויס
* לילי קולינס – ריטה אלכסנדר
* ארליס האוורד – לואי ב. מאייר
* טום פלפרי – ג'וזף ל. מנקייביץ
* סם טרופטון – ג'ון האוסמן
* פרדיננד קינגסלי – אירווינג תלברג
* טופנס מידלטון – שרה מנקייביץ
* טום ברק - אורסון וולס
* ג'וזף קרוס – צ'ארלס לדרר
* ג'יימי מקשיין – שלי מטקאלף
* טובי לאונרד מור – דייוויד או. סלזניק
* מוניקה גרוסמן – פראולין פרדה
* צ'ארלס דאנס – ויליאם רנדולף הרסט
* ג'ף הרמס – בן הכט
* לבן רמבין – איב

==הפקה==
===פיתוח וליהוק===
הפקת הסרט הוכרזה רשמית ביולי 2019, לאחר שדייוויד פינצ'ר אישר שהוא יביים את הסרט בכיכובו של גארי אולדמן. את התסריט לסרט כתב אביו של פינצ'ר, ג'ק פינצ'ר, לפני מותו בשנת 2003. באוקטובר, הוכרז על ליהוקם של צוות השחקנים המלא, הכולל את אמנדה סייפריד, לילי קולינס, טופנס מידלטון, ארליס הווארד וצ'ארלס דאנס.

עבור הפקת הסרט, פינצ'ר שב לשתף פעולה עם אנשים רבים בתעשיית הקולנוע איתם הוא שיתף פעולה קודם לכן, כולל המלחינים טרנט רזנור ואטיקוס רוס, תוך שימוש בכלי נגינה אותנטיים בלבד, ומעצב ההפקה דונלד גרהאם ברט. פינצ'ר שכר לעבודה את הצלם אריק מסרשמידט, איתו הוא עבד על הסדרה "מיינד האנטר".

הטיוטה בת 120 העמודים של התסריט הראשוני העלתה כי ג'ק פינצ'ר בחר לבסס את התסריט שלו על טענה שטענה מבקרת הקולנוע פולין קייל בכתבה שלה ב"ניו יורקר" משנת 1971, Raising Kane, לפיה לוולס לא מגיע קרדיט על התסריט. הכתבה הכעיסה מבקרים רבים, כולל חברו של אורסון ויוצר הקולנוע פיטר בוגדנוביץ' שדחה את טענותיה של קייל אחת אחת בכתבה שכתב באוקטובר 1972 עבור "אסקווייר", The Kane Mutiny. הטיעון שלה הוכחש על ידי כמה חוקרי קולנוע לאורך השנים, כולל רוברט ל. קרינגר במחקר שלו על "התסריטים של האזרח קיין".
===צילומים===
צילומי הסרט החלו ב-1 בנובמבר 2019 בלוס אנג'לס. הצילומים התקיימו גם בוויקטורוויל, קליפורניה, והסתיימו ב-4 בפברואר 2020.

==הפצה==
אף על פי שנטפליקס טרם אישרה רשמית את תאריך עלייתו של הסרט לשידור, המפיק אריק רות' הצהיר כי הסרט יופץ במהלך אוקטובר 2020.

באוקטובר 2020, דווח שהסרט יעלה לאקרנים בבתי קולנוע נבחרים במהלך נובמבר 2020, לפני שיעלה לשידור ויופץ דיגיטלית על ידי נטפליקס ב-4 בדצמבר 2020.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטי דייוויד פינצ'ר
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים אמריקאיים
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2020
קטגוריה:סרטי 2020
יחסי טרינידד וטובגו – רוסיה

יחסי טרינידד וטובגו–רוסיה הם היחסים הדו-צדדים בין הפדרציה הרוסית לטרינידד וטובגו. היחסים הדיפלומטיים כוננו ב-6 ביוני 1974. רוסיה מיוצגת בטרינידד וטובגו באמצעות שגרירותה בג'ורג'טאון, גיאנה.

== היסטוריה ==
=== היחסים בעידן הסובייטי ===
ראש ממשלת ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב שלח מברק לאריק ויליאמס, ראש ממשלת טרינידד וטובגו, ב-30 באוגוסט 1962 בהכרה בעצמאותם של טרינידד וטובגו מבריטניה. באותו מברק, שנשלח שעות ספורות לפני העצמאות הרשמית מבריטניה, הביע גם ראש הממשלה הסובייטי את נכונותו לכונן יחסים דיפלומטיים עם האומה הקריבית החדשה.<ref></ref>

היחסים הדיפלומטיים בין ברית המועצות לטרינידד וטובגו כוננו ב-6 ביוני 1974 בעיר ניו יורק, כאשר שגריר רוסיה באומות המאוחדות יעקב מאליק ועמיתו הטרינידדי חתמו על האמנה הנדרשת.<ref></ref> ולדימיר קזימירוב מונה לשגריר ברית המועצות הראשון בטרינידד וטובגו, במקביל לתפקידו כשגריר בוונצואלה, ב-19 באפריל 1975. קזימירוב הציג את כתב האמנה למושל הכללי של טרינידד וטובגו אליס קלארק ב-13 ביוני 1975.

בשנת 1975, אריק ויליאמס נסע לברית המועצות כחלק מהפשרת היחסים בין ארצו למדינות הסובייטיות.<ref>[http://countrystudies.us/caribbean-islands/55.htm Foreign Relations of Trinidad and Tobago] CountryStudies.US</ref>

=== רוסיה וטרינידד וטובגו ===
באוגוסט 1992 הכירה טרינידד וטובגו ברוסיה כמדינה היורשת לברית המועצות. בשנת 2004 חתמו סרגיי לברוב ויונלסון גיפט על פרוטוקול בנושא התייעצויות פוליטיות בין שני המשרדים. באפריל 2005 חתמו לשכת המסחר והתעשייה של הפדרציה הרוסית ולשכת התעשייה והמסחר של הרפובליקה טרינידד וטובגו על הסכם שיתוף פעולה.

בדצמבר 2010 הודיע סורוג' רמבצ'אן, שר החוץ של טרינידד וטובגו, כי לפני חודש הוסרה למדינה דרישות הוויזה לבעלי דרכונים רוסיים. רמבצ'אן הצהיר כי המהלך, לפיו בעלי דרכונים אלה יוכלו לבקר בטרינידד וטובגו למשך 90 יום ללא אשרה למטרת עסקים או הנאה, נעשה כדי להקל על אותם אזרחים לעשות עסקים במדינה, וכדי גם מגדילים את התיירות, בה ציין כי התיירות הרוסית לטובגו הולכת וגוברת.

== הערות שוליים ==
הר ניו (אנטארקטיקה)

הר ניו (באנגלית: New Mountain) הוא הר באזור העמקים היבשים מקמרדו, בהרי קווטרמיין, באדמת ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.

גובהו של ההר 2,260 מטרים מעל פני הים.

ההר ממוקם בין עמק ארנה לבין ערוצון וינדי (וינדי גאלי), בין רמת ביקון והר נובהד.

ההר ממוקם בצידו הדרומי של קרחון טיילור.

== היסטוריה ==
=== גילוי ומיפוי ההר ===

ההר התגלה ומופה לראשונה על ידי המשלחת הבריטית הלאומית לאנטארקטיקה (משלחת דיסקברי), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1901–1904.

=== מקור השם ===

שמו של ההר ניתן לו על ידי משלחת דיסקברי.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• W.C Mahaney, J.M Dohm, V.R Baker, Horton E Newsom, D Malloch, R.G.V Hancock, Iain Campbell, D Sheppard, M.W Milner, [https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0019103501966679?via%3Dihub Morphogenesis of Antarctic Paleosols: Martian Analogue], Icarus, Volume 154, Issue 1, November 2001, Pages 113-130, https://doi.org/10.1006/icar.2001.6667 </div>

<div class="mw-content-ltr">• WARREN HAMILTON, [https://pubs.usgs.gov/pp/0456b/report.pdf Diabase Sheets of the Taylor Glacier Region Victoria Land, Antarctica], GEOLOGICAL SURVEY PROFESSIONAL PAPER 456-B</div>

<div class="mw-content-ltr">• Savage, J., Bradshaw, M., & Bassett, K. (2013), [https://www.cambridge.org/core/journals/antarctic-science/article/marginal-marine-depositional-setting-and-correlation-of-the-devonian-sperm-bluff-formation-taylor-group-southern-victoria-land-antarctica/76CDA5F639B62D4CB301605C3081DEB8 Marginal marine depositional setting and correlation of the Devonian Sperm Bluff Formation (Taylor Group), southern Victoria Land, Antarctica], Antarctic Science, 25(6), 767-790. doi:10.1017/S0954102013000205</div>

<div class="mw-content-ltr">• Allan C Ashworth and Terry L. Erwin, [https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5126512/ Antarctotrechus balli sp. n. (Carabidae, Trechini): the first ground beetle from Antarctica], Zookeys. 2016; (635): 109–122. Published online 2016 Nov 23. doi: 10.3897/zookeys.635.10535</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=GNISPQ:5:::NO::P5_ANTAR_ID:10661 הר ניו] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/21551 הר ניו] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=113995 הר ניו] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=10203&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR הר ניו] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/New_Mountain/ מזג אוויר נוכחי עדכני עבור הר ניו]
** [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/New_Mountain/long.html תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור הר ניו]
** [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/New_Mountain/statistics.html סטיטסיקות מזג אוויר עבור הר ניו]

== הערות שוליים ==

ניו
ניו
עמק ארנה (אנטארקטיקה)

עמק אָרֶנָה (באנגלית: Arena Valley) הוא עמק חשוף מקרח, בעמקים היבשים מקמרדו, באדמת ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.

העמק ממוקם בין הר איסט ביקון, לבין הר ניו.

פתחו של העמק פונה לחלקו הדרומי של קרחון טיילור.

מוצאו של עמק ארנה באגן אשטריי.

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===

שמו של העמק ניתן לו על ידי משלחת חקר אנטארקטיקה מטעם אוניברסיטת ויקטוריה שבוולינגטון, מאוניברסיטת ויקטוריה שבעיר ולינגטון, בירת ניו זילנד, אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1958–1959.

שמו של העמק תיאורי - העמק מזכיר צורה של ארנה.

== לקריאה נוספת ==

<div class="mw-content-ltr">• Edward J. Brook, Mark D.Kurz, Robert P.Ackert Jr., George H. Denton, Erik T.Brown, Grant M. Raisbeck, Francoise Yiou, [https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0033589483710021 Chronology of Taylor Glacier Advances in Arena Valley, Antarctica, Using in Situ Cosmogenic 3He and 10Be], Quaternary Research, Volume 39, Issue 1, January 1993, Pages 11-23, https://doi.org/10.1006/qres.1993.1002</div>

<div class="mw-content-ltr">• Marchant, David R., George H. Denton, and Carl C. Swisher, [https://www.jstor.org/stable/521204 Miocene-Pliocene-Pleistocene Glacial History of Arena Valley, Quartermain Mountains, Antarctica], Geografiska Annaler. Series A, Physical Geography, 75(4), 269-302. doi:10.2307/521204</div>

<div class="mw-content-ltr">•J. G. Bockheim, [https://se.copernicus.org/articles/4/451/2013/se-4-451-2013.pdf Paleosols in the Transantarctic Mountains: indicators of environmental change], Solid Earth, 4, 451–459, 2013 www.solid-earth.net/4/451/2013/ doi:10.5194/se-4-451-2013 </div>

<div class="mw-content-ltr">•J. G. Bockheim, M. McLeod, [https://www.landcareresearch.co.nz/uploads/public/researchpubs/Bockheim_etal_soil_distribution_G_2008.pdf Soil distribution in the McMurdo Dry Valleys, Antarctica], Geoderma 144 (2008) 43–49</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:562 עמק ארנה] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/20386 עמק ארנה] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/display_name.cfm?gaz_id=121896 עמק ארנה] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=483&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR עמק ארנה] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* [https://virtualglobetrotting.com/map/arena-valley-antarctica/view/google/ עמק ארנה] google view
* [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/Arena_Valley/hour_by_hour.html מזג אוויר נוכחי עדכני עבור עמק ארנה]
** [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/Arena_Valley/long.html תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור עמק ארנה]
** [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/Arena_Valley/statistics.html סטטיסטיקות מזג אוויר עבור עמק ארנה]

== הערות שוליים ==

ארנה
ארנה