הגיוס ההמוני ברוסיה (2022)

ב-21 בספטמבר 2022, בעיצומה של מלחמת רוסיה-אוקראינה, הכריז נשיא רוסיה ולדימיר פוטין על "גיוס חלקי" של חיילי מילואים ברוסיה, וזאת לאחר רצף כישלונות של הצבא הרוסי בשדה הקרב באוקראינה. עם ההכרזה, חתם פוטין על צו מספר 647 "הכרזה על גיוס חלקי בפדרציה הרוסית". ההחלטה התקבלה זמן קצר לאחר מתקפת הנגד האוקראינית במחוז חרקוב ויום לאחר ההכרזה על משאלי העם על סיפוח רוסי של מחוזות במזרח אוקראינה.<ref name=":2"></ref>
בנאומו, הצהיר פוטין כי "הגיוס החלקי" הוצע על ידי משרד ההגנה והמטה הכללי. שר ההגנה הרוסי, סרגיי שויגו, הודיע כי לרוסיה יש "עתודת גיוס ענקית" וכי היא מתכננת לגייס 300,000 אנשי מילואים.<ref name=":0"></ref> עם זאת, לא ניתן לאמת נתון זה, מאחר שסעיף 7 לצו – שלפי מזכיר העיתונות דמיטרי פסקוב, מתייחס למספר האנשים שהתגייסו – מסווג כסודי. פעולות הגיוס החלו מיד עם הכרזתו של פוטין.<ref name=":1"></ref>

עם ההודעה על הגיוס, הסלים פוטין את המאמצים הצבאיים של רוסיה במלחמה עם אוקראינה. נאומו של פוטין הוקלט מראש (כמו זה ששודר שעות לפני הפלישה) ושודר בשעה 10:00 שעון מוסקבה (UTC+3), כך שכל מחוזות רוסיה קיבלו את ההודעה בו-זמנית. השימוש בקריאה למשאלי העם על סיפוח המחוזות האוקראיניים לרוסיה, נעשה, ככל הנראה, כדי להצדיק את הצורך בגיוס.<ref name="CNN-Lister"></ref>

פוטין נמנע בעבר מהכרזה על גיוס המוני, אך המציאות בחזית האוקראינית בימים שקדמו להכרזה, שהתאפיינו בנסיגה רוסית ממחוז חרקוב ותבוסות בגזרות נוספות, הובילה את פוטין לעשות זאת. במהלך ההיסטוריה הרוסית, גיוסים כאלו נערכו בתקופת האימפריה הרוסית, במהלך מלחמת רוסיה–יפן ב-1904, ובתחילת מלחמת העולם הראשונה ב-1914. בנוסף, ברית המועצות גייסה את אוכלוסייתה ואת תעשייתה בעקבות פלישת גרמניה הנאצית ב-1941 במהלך מלחמת העולם השנייה.

== רקע ==
מאז שהחלה הפלישה לאוקראינה, שלטונות רוסיה דחו את התרחיש של גיוס כוחות מילואים לצורך המלחמה באוקראינה 15 פעמים, לפי ה"מוסקבה טיימס". שלוש מההכחשות היו בשבוע שקדם להכרזת פוטין על גיוס המילואים החלקי ברוסיה. כך, לדוגמה, ב-8 במרץ, יום האישה הבינלאומי, פוטין הבטיח בפומבי שלא יזומנו חיילי מילואים להילחם באוקראינה. הסיבה העיקרית לחוסר הרצון של חוגי השלטון ברוסיה להכריז על גיוס מילואים, הייתה חוסר הפופולריות של מהלך כזה בדעת הקהל ברוסיה, והחשש שההתנגדות הציבורית לגיוס מילואים המוני, עלולה לסכן את יציבות שלטונו של פוטין ברוסיה.

כבר ב-19 בפברואר 2022 – 5 ימים לפני הפלישה לאוקראינה – הוכרז על גיוס חובה כללי של התושבים ברפובליקות העממיות דונייצק ולוהנסק, שבאותה תקופה לא הוכרו על ידי אף מדינה ריבונית מוכרת בינלאומית, כולל רוסיה. עשרות אלפי תושבים מקומיים גויסו להצטרף לכוחות הצבאיים של שתי הרפובליקות (לפי הערכה אחת, עד אמצע יוני 2022, כ-140,000 איש גויסו במחוזות אלו).<ref name=":9"></ref>

מאז הכישלון הרוסי להכניע את אוקראינה בשלב הפתיחה של המלחמה, פוטין היה נתון ללחץ הולך וגובר מצד חוגים אולטרה-לאומנים רוסיים ופעילים תומכי מלחמה כמו איגור "סטרלקוב" גירקין ואלכסנדר קוטס, שקראו לגיוס מילואים כולל ולהכרזה רשמית של מלחמה נגד אוקראינה. גירקין אמר שגיוס כולל ברוסיה הוא "ההזדמנות האחרונה" לניצחון. לקראת סוף ספטמבר 2022, ההערכות לגבי מספר ההרוגים, שספג הצבא הרוסי במערכה באוקראינה, נעו בין כ-6,000 (לפי רוסיה) לכ-55,000 (לפי אוקראינה). למספר זה יש להוסיף לפחות כמה עשרות אלפי פצועים, שלא ניתן להחזיר לשירות בצבא הרוסי.

ביולי 2022 החלה קבוצת וגנר, חברת שכירי-חרב פרטית רוסית הלוקחת חלק פעיל בלחימה באוקראינה, לגייס אסירים לשורותיה בתמורה לחנינה, הסרת הרישום הפלילי, כסף מזומן ועוד. על פי ההערכות, למעלה מ-9,000 אסירים גויסו בצורה זו קודם לגיוס הכללי שהוכרז במדינה בספטמבר 2022.
השליטה הרוסית במזרח אוקראינה במהלך ספטמבר 2022

== נאום פוטין ==
ב-21 בספטמבר 2022 הכריז ולדימיר פוטין על "גיוס חלקי" ברוסיה בנאום ששודר בשעה 9:00 שעון מוסקבה, במסגרתו הכריז על גיוס חלקי ואיים באופן מרומז על שימוש בנשק גרעיני במסגרת המלחמה.<ref name="putin-speech"></ref> פוטין ציין בנאומו כי יגויסו אזרחים בעלי רקע צבאי בלבד.

בנאום שנשא לקהל הרוסי, טען פוטין כי "מדיניות ההפחדה, הטרור והאלימות" נגד העם האוקראיני על ידי המשטר ה"נאצי" הפרו-מערבי "לבשה צורות ברבריות איומות מתמיד", כי האוקראינים הפכו ל"בשר תותחים", ובשל כך, לדברי פוטין, לרוסיה לא נותרה ברירה אלא להגן על "יקיריה" באוקראינה.

זמן קצר לאחר נאומו של פוטין, פורסם צו רשמי בעניין הגיוס, שסעיפיו בין היתר מבטיחים תנאים שווים בין המגויסים במסגרת הצו לבין אנשי הצבא ערב הגיוס.

=== גיוס אזרחים ===
אזרחים בתחנת גיוס ב[[יאלטה, הרפובליקה של קרים]]
לדברי שר ההגנה שויגו, על פי התכנון יגויסו 300,000 חיילי מילואים, שנקראו ממאגר של 30 מיליון "לוחמים פוטנציאליים". המתגייסים, לדבריו, יישלחו להכשרה או הסבה, ולאחר מכן ייצאו לאוקראינה להשתתף בלחימה, והוסיף כי ייתכן שייאסר על חיילי מילואים לצאת מרוסיה לאחר קבלת זימון.<ref name=":3"></ref> בניגוד למספר בו נקב שויגו, המכון האמריקני לחקר המלחמה (ISW) העריך כי בפועל, רוסיה גייסה למעלה משני מיליון אזרחים במסגרת "הגיוס החלקי".

ב-22 בספטמבר 2022 הודיע רמזן קדירוב, נשיא צ'צ'ניה, כי גיוס המילואים לא יתבצע ברפובליקה שלו, משום שצ'צ'ניה כבר שלחה הרבה מאוד "מתנדבים" וכן יחידות מיוחדות של משרד הפנים, להשתתף במערכה באוקראינה.

=== יישום ===
הקומיסרים הצבאיים של חלק ממחוזות רוסיה אסרו על אנשי מילואים, שאין בידיהם צווי גיוס ושלא קיבלו זימון, לצאת מהמחוזות או הערים בהם הם מתגוררים דרך קבע. בנוסף, נקבע כי מעסיקים של אזרחים שגויסו, מצווים לבצע הסדרים מלאים עם אזרחים ולשתף פעולה עם הצווים.

בנוסף, החוק הרוסי "עודכן" כך שהעונש על התחמקות מגיוס, כניעה מרצון ועריקות במהלך הגיוס או בימי מלחמה ינוע בין 10 ל-15 שנות מאסר.

בהקשר זה, ציין משרד ההגנה של בריטניה כי מתגייסים חדשים רבים כבר התפרסו בקווי החזית באוקראינה ללא כל הכשרה או ציוד מתאים.<ref name="cbc-mobilization2022"></ref> ברשתות החברתיות פורסמו תיעודים של מגויסים טריים שלא עברו כל הכשרה טרם נשלחו לחזית.<ref name="cbc-mobilization20222"></ref>

== תגובות ==
טקס ההשבעה של חיילי קרים, 25 בספטמבר [[2022]]
=== ברוסיה ===
ב-22 בספטמבר 2022 אמר סגן יו"ר מועצת הביטחון הרוסית דמיטרי מדבדב כי ניתן להשתמש ב"יכולות גיוס" כדי להגן על השטחים הרוסים שסופחו לאחרונה באוקראינה.

הרוסקומנדזור (המפקח על התקשורת ברוסיה) דרש כי ההתייחסות התקשורתית לגיוס תשתמש במונח "גיוס חלקי" ואיים על התקשורת בקנסות של עד 5 מיליון רובל.

פעיל האופוזיציה הרוסי הכלוא אלכסיי נבלני אמר במהלך דיון בבית המשפט כי: "אני לא מבין דבר אחד. בצבא יש מיליון איש, ברוסגווארדיה יש 350,000 איש, במשרד הפנים יש עוד מיליון וחצי או שני מיליון איש, ושירות הכליאה הפדרלי מלא באנשים. למה הם מגייסים אזרחים?".

בסקר של מרכז לבדה (ארגון המתמחה בסקרי דעת קהל ברוסיה), שנערך בין ה-22 ל-28 בספטמבר, 47% מאזרחי רוסיה שנסקרו, ציינו כי הם חשו "חרדה, פחד ואימה" בעקבות ההכרזה על הגיוס. 23% אמרו שהם חשו "הלם", בעוד 13% חשו "כעס והתמרמרות". רק 23% אמרו שהם חשו "גאווה לרוסיה".

==== שווקים ====
השווקים הרוסיים הגיבו להכרזה על הגיוס חלקי בקריסה מתונה. עד 10:43 שעון מוסקבה, מדד בורסת מוסקבה ירד ביותר מ-4%, ומדד RTS (מדד נוסף של מניות הנסחרות בבורסת מוסקבה) ירד ב-5%. לאחר פתיחת הבורסה, ערכו של הדולר האמריקאי עלה ל-62.61 רובל תוך פחות משעתיים.

במסגרת מתיחה, נעשתה שיחת טלפון כביכול מ״קציני גיוס״ לניקולאי פסקוב, בנו של דוברו של פוטין דמיטרי פסקוב, אשר אמר למותחים אותם חשב לקצינים, כי אין לו כוונה לצאת למלחמה והוא יפתור את הנושא "ברמה אחרת". הדבר נתפס כדוגמה לנפוטיזם בממשלת רוסיה.<ref name="draft-dodging"></ref>

==== עזיבה המונית של אזרחים רוסים ====
על פי הדיווחים, תושבים רבים ברוסיה רכשו כרטיסי נסיעה או טיסה למדינות שונות בשל הגיוס. עוד קודם לנאומו של פוטין, כאשר השמועות על כך שהגיוס הגדול מתקרב, נמכרו כל כרטיסי הטיסה לאיסטנבול ב-21 בספטמבר, כמו גם כמעט כל הכרטיסים לירוואן בירת ארמניה.<ref name=":4"></ref> ב-22 בספטמבר, מחירי כרטיסים למדינות השכנות לרוסיה הגיעו לאלפי דולרים. נתונים מ-Google Trends חשפו עלייה חדה (פי ארבעה) של החיפוש "Aviasales", פלטפורמת מכירת טיסות רוסית מרכזית. שירות הביטחון הפדרלי של רוסיה הצהיר כי 261,000 רוסים כבר עזבו את רוסיה נכון ל-26 בספטמבר.

לאחר ההודעה על הגיוס, נוצרו פקקי תנועה באורך קילומטרים רבים בגבולות רוסיה עם קזחסטן, גאורגיה, בלארוס, פינלנד ומונגוליה, ואזרחים רבים אף נטשו את רכבם בפקק שנוצר על יד מעבר הגבול ונמלטו מהמדינה ברגל.<ref name="flee"></ref> פינלנד, פולין והמדינות הבלטיות הודיעו כי לא יציעו מקלט לרוסים הבורחים מהגיוס. יותר מ-200,000 גברים רוסים נמלטו לקזחסטן.

ב-27 בספטמבר 2022, מזכירת העיתונות של הבית הלבן, קארין ז'אן-פייר, עודדה גברים רוסים הנמלטים מאימת הגיוס, להגיש בקשה למקלט בארצות הברית, ואף דווח כי אזרחים הגיעו בסירה לאלסקה שבארצות הברית, וסמוכה לסיביר, וביקשו מקלט.

==== הפגנות ====
הפגנות נגד ההתגייסות למלחמה עם אוקראינה התרחשו ברחבי רוסיה. מפגינים במוסקבה קראו "פוטין לתעלות!". ביום ההכרזה, נעצרו יותר מ-1,233 בני אדם ב-38 ערים.

הפרקליטות במוסקבה הזהירה כי ארגון או ההשתתפות בהפגנות נגד המלחמה עלולים להוביל לעד 15 שנות מאסר.

הפגנות נוספות התרחשו בדגסטן, ריאזאן ומדינות נוספות, והסתיימו במעצרים המוניים ובמקרי ירי. בבירת צ'צ'ניה, גרוזני, ב-21 בספטמבר – היום בו הוכרזה ההתגייסות ברוסיה – ניסו עשרות נשים לקיים עצרת מחאה, אך נעצרו.

ב-5 באוקטובר, חיילים רוסים שהתגייסו במסגרת הגיוס ההמוני, הפגינו במחוז בלגורוד על תנאי החיים הירודים והמחסור בציוד.

=== באוקראינה ===
שלטונות אוקראינה הצהירו כי רוסים שגויסו בכוח ונשלחו לאוקראינה יכולים להיכנע. ב-24 בספטמבר, נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי התווה הבטחה של שלוש נקודות לכל חייל רוסי שיבחר להיכנע:
# "ראשית, יתייחסו אליכם בצורה מתורבתת, בהתאם לכל המוסכמות.
# שנית, אף אחד לא יידע את נסיבות הכניעה שלכם, אף אחד ברוסיה לא יידע שהכניעה שלך הייתה מרצון.
# ושלישית, אם אתם מפחדים לחזור לרוסיה ולא רוצים חילופי שבויים, נמצא דרך להבטיח גם זאת"

=== תגובות בינלאומיות ===
נציגי מדינות באיחוד האירופאי ובארצות הברית תיארו את החלטת פוטין על גיוס כללי כסימן לכישלון רוסיה במלחמה עם אוקראינה, צעד לקראת הסלמה ואינדיקציה לפאניקה בהנהגה הרוסית.

בישראל, צה"ל פרסם צו המורה על חזרת חיילי צה"ל השוהים ברוסיה לישראל ואסר על יציאת חיילים ישראלים לרוסיה. בנוסף, משרד החוץ פרסם אזהרת מסע לרוסיה לישראלים בעלי אזרחות רוסית בשל הסכנה כי יגויסו.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:הפלישה הרוסית לאוקראינה
קטגוריה:2022 ברוסיה
קטגוריה:הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית: היסטוריה