ההתאחדות לכדורגל בישראל

ההתאחדות לכדורגל בישראל היא עמותה רשומה, המאגדת למעלה מ-1,000 קבוצות כדורגל ישראליות וכ-40,000 שחקניות ושחקנים. ההתאחדות מארגנת את משחקי הליגות הבלתי מקצועניות בכדורגל לגברים ולנשים ומשחקי הגביע השונים, בעוד את משחקי הליגות המקצועניות מארגנת מנהלת הליגות לכדורגל. ענף הכדורגל הוא מענפי הספורט הפופולריים ביותר במדינה, ולפיכך פעילותה של ההתאחדות ממקדת אליה התעניינות ותשומת לב ציבורית רבה.

ההתאחדות מפעילה את נבחרות הכדורגל הלאומיות השונות, החל מהנבחרות הלאומיות לגברים ונשים, המשך בנבחרות האולימפיות (עד גיל 21) ועד נבחרות הנערים והנוער. ההתאחדות אף מפעילה את בתי הדין המשמעתיים אשר סמכותם חלה על כלל הליגות ופעילויות הכדורגל בישראל (כולל אלו המקצועניות), ובמסגרתה פועל כגוף עצמאי, איגוד שופטי הכדורגל בישראל. 

מעצם מהותה, תכליתה, תפקידיה והעניין שיש לציבור בפעילותה - ההתאחדות היא "גוף דו מהותי" שממלא תפקידים ציבוריים מובהקים. תכלית פעילותה של ההתאחדות היא למטרה ציבורית מובהקת – שכן עיסוקה הוא בקידומו, ריכוזו וניהולו של ענף הכדורגל בישראל. בנוסף, חלק לא מבוטל מתקציבה של ההתאחדות מקורו בכספי ציבור - כדוגמת הקצבות משרדי הממשלה והמועצה להסדר ההימורים בספורט – ומשכך היא אף מהווה "גוף מבוקר" כמשמעותו בסעיף 9 לחוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958.<ref></ref>

באוגוסט 2014 הועברה האחריות על ניהול הליגות המקצועניות (ליגת העל בכדורגל והליגה הלאומית בכדורגל) למנהלת הליגות לכדורגל, והיא פועלת בשיתוף עם ההתאחדות.

מקום מושבה של ההתאחדות לכדורגל הוא אצטדיון רמת גן.

יושב ראש ההתאחדות לכדורגל החל מדצמבר 2022 הוא משה (שינו) זוארץ. מנכ"ל ההתאחדות החל מ-19 באפריל 2023 הוא ניב גולדשטיין.

== תקנוני ההתאחדות ==
בהתאם לסעיף 10 לחוק הספורט, התשמ"ח-1988, התקינה ההתאחדות תקנונים שונים. ראש וראשון להם הוא תקנון היסוד של ההתאחדות<ref name=":0"></ref> המהווה את חוקת ההתאחדות ומגדיר את מטרותיה, מוסדותיה, תנאי ההצטרפות להתאחדות וההיבטים הכספיים של התנהלותה והתנהלות חבריה.<ref></ref> תקנון זה קובע כי ההוראות שבחוקת ובתקנוני פיפ"א ואופ"א חלות ומחייבות את ההתאחדות, המועדונים החברים בה, קבוצותיהם וכל הפועלים במסגרתם.

בהתאם לסעיף 10 לחוק הספורט התקינה ההתאחדות גם את התקנון לבקרת תקציבים<ref name=":1"></ref> ומכוחו הקימה גם את הרשות לבקרת תקציבים. תפקידה של הרשות לבקרה הוא לפקח על האיזון התקציבי של קבוצות הכדורגל הרשומות בהתאחדות. בתוך כך, על פי תקנון הבקרה, בכל שנה קבוצות הכדורגל מחויבות להעביר לרשות לבקרה דיווחים כספיים על אודות מצבן הפיננסי, ובכלל זאת את הצעות התקציב שלהן, אשר כוללות את כל מקורות ההכנסה וסעיפי ההוצאה הצפויים של הקבוצות בשנה העוקבת. כן מחויבות הקבוצות להמציא לרשות לבקרה בטוחות לעמידה בהתחייבויותיהן הכספיות, ככל שהדבר נדרש על ידה.

משחקי הכדורגל של ההתאחדות מתקיימים בהתאם לכללי חוקת משחק הכדורגל כפי שאומצו על ידי פיפ"א. תחת ההתאחדות לכדורגל מתקיים מוסד משפטי האחראי לפיקוח ואכיפת משמעת, כולל מתן פסקי דין משמעתיים על עבירות חמורות, בעיות משמעת או עבירות קהל, כמו גם מתן עונשים לקבוצות כדוגמת קנסות, משחקים ללא קהל, הורדת נקודות ואף הורדת ליגה. בית הדין לכדורגל מקיים שתי ערכאות, הגבוהה היא של בית הדין לערעורים בכדורגל.

ההתאחדות לכדורגל אף מפעילה שני מוסדות שיפוטיים - המוסד לבוררות וגישור שליד ההתאחדות לכדורגל והמוסד למעמד השחקן.

==היסטוריה==
ההתאחדות לכדורגל נוסדה ב-14 באוגוסט 1928, בתקופת המנדט הבריטי, תחת השם התאחדות ארץ ישראלית למשחק כדור רגל, והיא איגדה לראשונה את קבוצות מכבי וקבוצות הפועל. ב-6 ביולי 1929 התקבלה ההתאחדות כחברת קבע בארגון פיפ"א העולמי. ההתאחדות הייתה חברה בקונפדרציית הכדורגל של אסיה (AFC) מ-1956 ועד שסולקה ממנה בלחץ מדינות ערב ב-1974. באותה תקופה השתתפו נבחרות ישראל בגביע אסיה, משחקי אסיה וגביע אסיה לנוער, וקבוצות ישראליות השתתפו בגביע אסיה לאלופות. מ-1974 עד 1994 לא השתייכה ישראל לאף קונפדרציה יבשתית. בשנת 1994 התקבלה ההתאחדות כחברה מלאה באיגוד האירופי אופ"א. מאז 1992 משתתפת נבחרת ישראל במשחקי המוקדמות של אליפות אירופה והאזור האירופי של מוקדמות המונדיאל, וקבוצות ישראליות משתתפות בליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג.

==אחריות ההתאחדות==

==יושבי ראש ההתאחדות==
{|
|- valign="top"
|
{| class="wikitable"
! שם
! שנים בתפקיד
|-
| סטפן טרק
| 1928–1932
|- bgcolor="#efefef"
| אורי נדב
| 1950–1954
|-
| בן ציון פט<BR>חיים גלובינסקי
| 1954–1956
|- bgcolor="#efefef"
| יצחק זאבי
| 1957–1959
|-
| יוסף ענבר
| 1959
|- bgcolor="#efefef"
| יצחק זאבי
| 1959–1963
|-
| יצחק פנאי
| 1964
|- bgcolor="#efefef"
| מנחם הלר
| 1964–1970
|-
| יצחק זאבי
| 1970–1972
|- bgcolor="#efefef"
| זאב בר-סבר
| 1972–1973
|-
| מיכאל אלמוג
| 1973–1982
|}
|
{| class="wikitable"
! שם
! שנים בתפקיד
|- bgcolor="#efefef"
| חיים הברפלד
| 1980–1985
|-
| שאול סווירי
| 1985–1992
|- bgcolor="#efefef"
| חיים הברפלד
| 1992–1993
|-
| עזריקם מילצ'ן
| 1993–1996
|- bgcolor="#efefef"
| גברי לוי
| 1996–2003
|-
| איצ'ה מנחם
| 2003–2007
|- bgcolor="#efefef"
| אבי לוזון
| 2007–2014
|-
| עופר עיני
| 2014–2018
|- bgcolor="#efefef"
|משה (שינו) זוארץ
| 2018–2019
|-
| אורן חסון
| 2019–2022
|- bgcolor="#efefef"
|משה (שינו) זוארץ
|2022–
|- bgcolor="#efefef"
|}
|}

==ראו גם==
* מנהלת הליגות לכדורגל
* הרשות לבקרת תקציבים
* קבוצות הכדורגל הישראליות במפעלים האירופיים
* יריבויות בכדורגל הישראלי

== לקריאה נוספת ==
* עומר עינב, עומדים בשער: כדורגל ויחסי יהודים וערבים בא"י–פלסטין, 1917–1948, הוצאת עם עובד, תשפ"ב 2022

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
* [https://www.football.org.il/magazine/?itemid=%7B72F1FC5E-8204-4497-AE44-A843008F77E7%7D ייסוד ההתאחדות לכדורגל] באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* [http://archive.football.org.il ארכיון ההתאחדות]
* [https://www.fifa.com/about-fifa/associations/ISR ההתאחדות הישראלית], באתר הרשמי של פיפ"א
* [https://www.uefa.com/insideuefa/national-associations/isr/ ההתאחדות הישראלית], באתר הרשמי אופ"א
* [https://www.football.org.il/SiteCollectionDocuments/FTP/hoveret80.pdf 80 שנה להתאחדות הכדורגל בישראל] 1928-2008, חוברת לרגל 80 שנה להתאחדות לכדורגל בישראל, אתר ההתאחדות לכדורגל
* 
* מודי בר-און ועומר עינב, [https://omny.fm/shows/shlavmukdamot/180 180 דקות מגביע העולם], פודקאסט [https://radio.sport5.co.il/page?path=54a8871e-1826-416b-bebb-7bfaf404e4e9 שלב המוקדמות] בערוץ הספורט, 1 בספטמבר 2020
* 

== הערות שוליים ==

ישראל
כדורגל, התאחדות
קטגוריה:ישראל: כדורגל