OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
עונת 1993/1994 בגביע האירופי

עונת 1993/1994 בגביע האירופי הייתה העונה ה-28 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה. זו הייתה העונה השלישית במתכונת החדשה.

המשחק הראשון התקיים ב-4 בספטמבר 1993 ומשחק הגמר התקיים ב-15 במרץ 1994. בתחרות השתתפו 41 קבוצות. 

במשחק הגמר של התחרות גברה סמלט אולימפיה על טאוגרס בתוצאה 81:91, וזכתה בגביע בפעם הראשונה בתולדות המועדון.

==מתכונת התחרות==
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ. לשלב המוקדמות השלישי הצטרפו 8 קבוצות שנשרו בשלב 1/16 של הליגה האירופית של פיב"א. לקבוצות המנצחות של השלב השלישי הצטרפה סמלט אולימפיה. 12 קבוצות אלו אורגנו בשני בתים. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת עד שני ניצחונות והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות.

==מהלך התחרות==

===שלב הבתים===

בית א' 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || סמלט אולימפיה
| 10 || 18 || 8 || 2 || 790 || 718 || 68
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || טאוגרס
| 10 || 17 || 7 || 3 || 865 || 791 || 74
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || ספליט
| 10 || 17 || 7 || 3 || 861 || 788 || 73
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || בלינזונה באסקט
| 10 || 14 || 4 || 6 || 699 || 759 || 60-
|- style="background: #ffcccc;"
| 5. || טופאש בורסה
| 10 || 12 || 2 || 8 || 841 || 920 || 79-
|- style="background: #ffcccc;"
| 6. || רבוטניצ'קי סקופיה
| 10 || 12 || 2 || 8 || 852 || 932 || 80-
|}
בית ב'

{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || שולה באסקט
| 10 || 17 || 7 || 3 || 929 || 861 || 68
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || אריס סלוניקי
| 10 || 17 || 7 || 3 || 940 || 883 || 57
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || הפועל גליל עליון
| 10 || 17 || 7 || 3 || 907 || 864 || 43
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || אובארנסה
| 10 || 15 || 5 || 5 || 905 || 895 || 10
|- style="background: #ffcccc;"
| 5. || זאדאר
| 10 || 13 || 3 || 7 || 897 || 894 || 3
|- style="background: #ffcccc;"
| 6. || לבסקי סופיה
| 10 || 11 || 1 || 9 || 827 || 1008 || 181-
|}
===שלבי הגמר===

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
העונה לישראל היו שתי נציגות בתחרות:

* הפועל גבעתיים התחילה את התחרות משלב המוקדמות השני בו היא ניצחה את קוצ'אני ממקדוניה 81:83 ו-73:100. בשלב המוקדמות השלישי היא נפגשה עם אריס סלוניקי מיוון והפסידה בסיכום שני המשחקים (הפסד חוץ 78:65 וניצחון ביתי 88:91). 
* הפועל גליל עליון התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב השלישי (כאשר היא נשרה מהליגה האירופית של פיב"א) בו היא פגשה את סנקט פולטן מאוסטריה וניצחה 71:107, 69:104. את שלב הבתים היא סיימה במקום השלישי.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c2/C2_94.htm פירוט התוצאות באתר לינואספורט]
* [http://www.fibaeurope.com/cid_KNce8jInH7Qj1EsyH5rjn2.season_1994.compID_GSf9wrCdHBkDZZk9UQoqE3.htmll פירוט התוצאות באתר פיב"א אירופה]

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1994
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1993
קטגוריה:עונות בגביע ספורטה
מלכת השושנים (שיר)

"מלכת השושנים" הוא שיר שנכתב והולחן על ידי דולב רם ופן חזות ומבוצע על ידי הזמרת עדן בן זקן.

== הפקה ==
השיר יצא לאור בשנת 2015 לאחר שלירון פרנקו מנהלה האישי של בן זקן, הציע לצמד הכותבים לכתוב עבור בן זקן את השיר המלווה של מצעד הגאווה בתל אביב לשנת 2015. הוא הופיע באלבום הבכורה של בן זקן הנושא את אותו שם.

ב-2017 הוציאה בן זקן גרסה אקוסטית של השיר במסגרת סרטון פרסומת למותג פיוז טי.

ביוטיוב צבר הווידאו קליפ הרשמי של השיר, נכון לינואר 2022, למעלה מ-38.3 מיליון צפיות, ומעל 100 אלף לייקים. כמו כן, דורג השיר במקום החמישי ברשימה שערכה יוטיוב אודות הקליפים הנצפים ביותר בישראל לשנת 2015.

בעקבות הצלחת השיר, החלה להיות בן זקן מכונה בתקשורת לעיתים בשם "מלכת השושנים".

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

* יוסי חרסונסקי, [http://www.yosmusic.com/מלכת-השושנים/ עדן בן זקן, מלכת השושנים] באתר חרסונסקי מיוזיק
* 
* 
* 
* דף שיר באתר הספרייה הלאומית--https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL997008915923505171/NLI

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2015
קטגוריה:סינגלים מ-2015
קטגוריה:שירי עדן בן זקן
קטגוריה:שירים בעברית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי דולב רם
קטגוריה:שירים שהולחנו על ידי פן חזות
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי ינון יהל
קטגוריה:שירי להט"ב
קטגוריה:שירים על פרחים
קטגוריה:שירים על תל אביב-יפו
קטגוריה:סינגלים בהוצאת NMC יונייטד אנטרטיינמנט
עונת 1994/1995 בגביע האירופי

עונת 1994/1995 בגביע האירופי הייתה העונה ה-29 של תחרות אירופית לקבוצות כדורסל והיא אורגנה על ידי פיב"א אירופה. זו הייתה העונה הרביעית במתכונת החדשה.

המשחק הראשון התקיים ב-6 בספטמבר 1994 ומשחק הגמר התקיים ב-14 במרץ 1993. בתחרות השתתפו 44 קבוצות. 

במשחק הגמר של התחרות גברה בנטון טרוויזו על טאוגרס בתוצאה 86:94, וזכתה בגביע בפעם הראשונה בתולדות המועדון.

==מתכונת התחרות==
בתחילת התחרות התקיימו שני סיבובים של שלב הקדם בשיטת משחק בית/משחק חוץ. לשלב המוקדמות השלישי הצטרפו 8 קבוצות שנשרו בשלב 1/16 של הליגה האירופית של פיב"א. 12 קבוצות אלו אורגנו בשני בתים. המשחקים בבתים נערכו בשיטת משחק בית/משחק חוץ. בהמשך התקיימו משחקי חצי הגמר בשיטת עד שני ניצחונות והגמר במגרש שנקבע בתחילת התחרות.

==מהלך התחרות==

===שלב הבתים===

בית א' 
{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || אולימפיק אנטיב
| 10 || 19 || 9 || 1 || 857 || 752 || 105
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || אירקליס סלוניקי
| 10 || 19 || 9 || 1 || 809 || 715 || 93
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || ק.ק ספליט
| 10 || 15 || 5 || 5 || 766 || 731 || 35
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || מאאס פלנדריה
| 10 || 14 || 4 || 6 || 805 || 807 || 2-
|- style="background: #ffcccc;"
| 5. || קייב
| 10 || 12 || 2 || 8 || 817 || 934 || 117-
|- style="background: #ffcccc;"
| 6. || בלינזונה באסקט
| 10 || 11 || 1 || 9 || 669 || 784 || 125-
|}
בית ב'

{| class="wikitable" style="text-align:right"
|-
!מיקום
!קבוצה
!משחקים
!width=20|נקודות
!ניצחונות
!הפסדים
!width=20|סלי זכות
!width=20|סלי חובה
!width=20|הפרש סלים
|- style="background: #ccffcc;"
| 1. || טאוגרס
| 10 || 19 || 9 || 1 || 909 || 840 || 69
|- style="background: #ccffcc;"
| 2. || בנטון טרוויזו
| 10 || 18 || 8 || 2 || 967 || 843 || 124
|- style="background: #ffcccc;"
| 3. || פנרבחצ'ה 
| 10 || 14 || 4 || 6 || 847 || 863 || 16-
|- style="background: #ffcccc;"
| 4. || ורוצלבר
| 10 || 13 || 3 || 7 || 878 || 948 || 70-
|- style="background: #ffcccc;"
| 5. || הפועל תל אביב
| 10 || 13 || 3 || 7 || 824 || 894 || 70-
|- style="background: #ffcccc;"
| 6. || ברוצני
| 10 || 13 || 3 || 7 || 881 || 918 || 37-
|}
===שלבי הגמר===

===משחק הגמר===

==ישראל בתחרות==
העונה לישראל היו שתי נציגות בתחרות:

* הפועל ירושלים התחילה את התחרות משלב המוקדמות השני בו היא ניצחה את אלטס מליטא 62:77 ו-56:76. בשלב המוקדמות השלישי היא נפגשה עם טאוגרס מספרד והפסידה 82:91 ו-79:66. 
* הפועל גליל עליון התחילה את השלב המוקדם מהסיבוב השלישי (כאשר היא נשרה מהליגה האירופית של פיב"א) בו היא נפגשה עם ברנו מסלובקיה וניצחה 72:79 ו-66:86. את השלב הבתים הקבוצה סיימה במקום האחרון.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.linguasport.com/baloncesto/internacional/clubes/c2/C2_95.htm פירוט התוצאות באתר לינואספורט]
* [http://www.fibaeurope.com/season_1995.compID_GSf9wrCdHBkDZZk9UQoqE3.html פירוט התוצאות באתר פיב"א אירופה]

קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1994
קטגוריה:תחרויות כדורסל ב-1995
קטגוריה:עונות בגביע ספורטה
הגריפונים סנקט פטרבורג

סמל הקבוצה הישן
הגריפונים סנקט פטרבורג (ברוסית: Клуб Американского Футбола "Санкт-Петербургские Грифоны") היא קבוצת פוטבול המשחקת בליגת העל המזרח אירופית בפוטבול החל מעונת 2020. הקבוצה נקראת הגריפונים סנקט פטרבורג אך בפועל היא מארחת את משחקיה בעיר פושקין שבמחוז לנינגרד.
==היסטוריה==
הקבוצה השתתפה בליגת הפוטבול הרוסית מאז הקמתה בעונת 2009 והיא אחת ממייסדות ליגת הפוטבול המחודשת, שאורגנה מחדש בשנת 2016. באותה עונה גם התמודדה בליגת האלופות בפוטבול. בעונת 2020 עברה להתמודד בליגת המשנה בפוטבול של פינלנד.

בעונת 2013 סיימה כסגנית אלופה ובעונת 2015 הקבוצה זכתה באליפות רוסיה בפוטבול. בעונת 2017 העפילה שוב לגמר הטורניר (המכונה "הבול הרוסי", Russian Bowl) אך הפסידה לפטריוטים מוסקבה וסיימה כסגנית האלופה. בעונת 2018 הודחה בשלב חצי הגמר על ידי הספרטנים מוסקבה.

בעונת 2020 זכתה בפלייאוף הליגה הבכירה של ליגת העל המזרח אירופית בפוטבול ובעונת 2021 סיימה במקום הרביעי בליגה, אחרי שהפסידה במשחק על המקום השלישי לספרטק מוסקבה. באותה עונה העפילה לגמר הגביע הרוסי בפוטבול, אך הפסידה בדרבי העירוני ל.

==פוטבול נשים==
הקבוצה מפעילה קבוצת פוטבול לנשים בשם "הוולקיריות" המתמודדת באליפות פינלנד לנשים.

==הישגים לפי עונה==
===ליגת הפוטבול האמריקאי (LAF)===
{| class="wikitable" style="text-align: center;" align=center style="font-size: 85%;"
!width=60|עונה
!colspan="6"|עונה סדירה
!colspan="7"|פלייאוף
|-
|-
! !!width=30|!!!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!תוצאה!! יריבה
|- align=center
|2017||5||0||2||7||190||89||1||1||2||19||36||גמר||הפטריוטים מוסקבה
|- align=center
|2018||4||0||3||7||222||112||0||1||1||0||33||חצי גמר||הספרטנים מוסקבה
|- style="border-top-style:double"
!סך הכל||9||0||5||14||412||201||1||2||3||19||69|| - ||
|}
<small>מקור: [http://www.warriorsbologna.it/Enciclopedia/ האנציקלופדיה לפוטבול]</small>
===אליפות רוסיה===
{| class="wikitable" style="text-align: center;" align=center style="font-size: 85%;"
!עונה
!colspan="6"|עונה סדירה
!colspan="8"|פלייאוף
|-
|-
! !!width=30|!!!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!width=30|!!יריבה!!תוצאה!!הערות
|- align=center
|2020||3||0||0||3||145||34|| 2||0||2||50||20||ספרטק||bgcolor=gold|אליפות הליגה הבכירה||
|- align=center
|2021||5||0||3||2||99||81|| 0||0||0||0||0||הפטריוטים||bgcolor=|חצי גמר פלייאוף ליגת העל||העפילה לגמר הגביע הרוסי בפוטבול
|}
<small>מקור: [https://firstandgoal.ru/russian-league/major/ first & goal]</small>

== תארים ==
*אליפות רוסיה / ליגת הפוטבול האמריקאי
:: זכייה (1): 2015
:: סגנות (1): 2013, 2015
*גביע רוסיה
:: זכייה (3): 2015, 2016, 2020
:: סגנות (1): 2022
*הליגה הבכירה של ליגת העל המזרח אירופית בפוטבול
:: זכייה (1): 2020

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:סנקט פטרבורג: מועדוני פוטבול
HLC

Holyland Bikepacking Challenge, בקיצור HLC, היא תחרות אופני שטח לא ממוסדת, בסגנון בייקפאקינג, הקשה והארוכה ביותר בישראל. היא נערכת פעם בשנה, מאז שנת 2014. חמש התחרויות הראשונות נערכו בעונת האביב. התחרות השישית (2019) נקבעה לחודש אוקטובר. התחרות נתפסת בעולם כאחת המגוונות והמעניינות בתחום ה-bikepacking , ומהווה אתגר מיוחד בנוף התחרויות בארץ ובעולם.

==המסלול==
המסלול מורכב מעשרות קטעים המקושרים בקטעי ביניים. קיימים שני מסלולים, המתחילים בכפר מג'דל שמס. המסלול הקצר (כ-700 קילומטרים) מסתיים בירושלים, ומוקצבים לו עד שבעה ימים. המסלול הארוך (כ-1400 קילומטרים) מסתיים באילת, ומוקצבים לו עד אחד עשר ימים. זמן השיא למסלול הארוך נקבע בשנת 2015 על ידי חנוך רדליך, ועומד על 6 ימים, 11 שעות ו-29 דקות. חלקים ארוכים במסלול חופפים לשביל ישראל ולשביל ישראל לאופניים.

כנהוג ב-bikepacking, כל מתחרה נושא על אופניו את כל הציוד הנדרש לו (מזון, ציוד לינה, כלים לטיפול באופניים). אסור להיעזר בגורמים חיצוניים שאינם זמינים לשאר המתחרים. ניתן לרכוש ציוד במהלך המסלול, וחובה לישון לפחות מחצית מן הלילות תחת כיפת השמיים.

המתחרים נושאים מכשירי איכון לווייניים. הם מנווטים באמצעות מכשירי GPS, ומיקומם מופיע על מפה הזמינה ברשת.

==קישורים חיצוניים==
* 
* [http://www.bikepacking.com/event/2017-holyland-mtb-challenge/ התחרות באתר בין לאומי ל-bikepacking]
* 
* [https://bikepanel.com/?s=כך+תקעה+ישראל ה-HLC לדורותיו – כך תקעה ישראל סיכה על מפת העולם], מאת קובי אשל, 26 באפריל 2017, באתר bikepanel.com
* [https://bikepanel.com/post/hlc-זה-לא-נגמר-עד-שזה-לא-נגמר/ HLC - זה לא נגמר עד שזה לא נגמר], מאת עזרא שהרבני, 28 באפריל 2014, באתר bikepanel.com
* [https://agmon.org/כיצד-אני-מתכונן-ל-hlc/ כיצד אני מתכונן ל-HLC], 25 בינואר 2017, בבלוג agmon.org

==הערות שוליים==

קטגוריה:מרוצי אופניים
קטגוריה:ישראל: אופניים
קטגוריה:תחרויות ספורט בישראל
יחסי ישראל–קירגיזסטן

יחסי ישראל–קירגיזסטן הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שמתקיימים בין מדינת ישראל לבין הרפובליקה הקירגיזית.

היחסים בין שתי המדינות נכונו במרץ 1992, לאחר שקירגיזסטן קיבלה עצמאות מברית המועצות. ישראל מיוצגת במדינה על ידי שגריר לא-תושב, העובד מאסטנה, בירת קזחסטן. קירגיזיסטן מיוצגת בישראל על ידי שגריר לא-תושב, המשמש גם כשגריר קירגיזיסטן בטורקיה.

== היסטוריה ==
בינואר 1993 דיווח משרד החוץ הישראלי כי קירגיזסטן מתכוונת לפתוח את שגרירותה בירושלים. הודעה זו נמסרה במהלך ביקורו הרשמי של נשיא הרפובליקה אסקר אקייב בישראל, שם התקבל על ידי ראש הממשלה, יצחק רבין.

בשנת 2002 שיגרה קירגיזסטן 29 משתלמים בקורסים בישראל. באותה השנה נרשמו שמונה שליחויות קצרות של מומחים ישראלים לקירגיזסטן.

בחודש נובמבר 2008, בסיוע המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי (מש"ב), הוקם מפעל חליבה במחוז צ'וי בקירגיזסטן וכן ניתן מתן הספקה להפעלתו. הודות לכך, הוכשרו בישראל כ-380 חקלאים קירגיזים<ref></ref>.

בחודש יולי 2010, שלחה ממשלת ישראל משלוח סיוע הומניטרי הכולל תרופות ומוצרי היגיינה לנזקקים בדרום קירגיזסטן<ref></ref>. המשלוח כלל בין היתר 30 קופסאות של תרופות, שמפו, חיתולים, משחות שיניים, נייר טואלט, כביסה וסבון. בחודש אוגוסט של אותה שנה, בפגישה של שר החקלאות של קירגיזסטן עם שגריר ישראל בקזחסטן ישראל מי-עמי, דנו השניים באפשרות של הכשרת חקלאים קירגיזים בישראל, כמו גם אספקת זרעי חיטה ועגבניות, חיפוש משקיעים ופתיחת לשכת מסחר ישראלית-קירגיזית.

ביוני 2014 נחתם מזכר שיתוף פעולה בין משרד החקלאות של קירגיזסטן לבין החברה הישראלית "Emi Technologies & Financing" שקבע מימון של מרכזים לוגיסטיים בקירגיזסטן להגדלת היקף מוצרים חקלאיים מיוצאים<ref></ref>.

בספטמבר 2014 נפגש מנהל מחלקת "אירואסיה 2" (מרכז אסיה והקווקז) של משרד החוץ הישראלי עם גורמים ממשרד הכלכלה של קירגיזסטן. בפגישה הושגה הסכמה על סיועה של ישראל בתחום הבריאות, החקלאות וטכנולוגיית המידע לקירגיזסטן<ref></ref><ref></ref>.

באוגוסט 2015, קבוצה של רופאי עיניים ישראלים ביקרה בקירגיזסטן עבור ביצוע מספר ניתוחים ללא תשלום. ראש משרד הבריאות של הרפובליקה נפגש עם מומחים ישראלים ודן בהכשרה לרופאים קירגיזים בישראל<ref></ref>.

במרץ 2016, שגריר ישראל בקירגיזסטן מיכאל ברודסקי העניק את כתב האמנתו לנשיא אלמאזבק אטמבייב. הנשיא אטמבייב, בנאומו בתגובה, ציין כי היחסים בין שתי המדינות "מתפתחים בעקביות" והביע רצון ללמוד מהישראלים כיצד "להאיר את ארצו" וכן לשפר את מצבה האקולוגי<ref></ref>. ביוני 2016 התקיימה פגישה בין ראש עיריית הבירה הקירגיזית בישקק לשגריר ישראל, בה נדון שיתוף פעולה דו-צדדי בין ישראל וקירגיזסטן<ref></ref>. באותו חודש התנהל משא ומתן דו-צדדי בין משרדי החוץ של שתי המדינות, בהתמקדות על שיתוף פעולה בתחומי מסחר, כלכלה והשקעות<ref></ref>.

ב-2 בנובמבר 2016 התקיימה בבישקק פתיחת פסטיבל הסרטים הישראלי, בהשתתפות השגריר הישראלי ונציגי גופים ממלכתיים ואנשי תרבות ואמנות קירגיזים<ref></ref>. באותו חודש השתתף סגן יו"ר בית המשפט העליון של קירגיזסטן קצ'יקה אסנקנוב בסמינר בינלאומי בנושא תפקידי מערכת המשפט במאבק בסחר בבני אדם שנערך בעיר חיפה. אחת ממארגני הסמינר הייתה סוכנות מש"ב<ref></ref>.

ביולי 2021 החליטה קירגיזסטן על ביטול הצורך בוויזה לתיירים ישראליים.שגריר קירגיזסטן קובניצ'בק אומורלייב (מימין) בביקור ב[[משכן הנשיא בירושלים לצד נשיא מדינת ישראל יצחק הרצוג, 2022]]

== ראו גם ==

* יהדות קירגיזסטן

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

*
קדיר

קדיר (בפרסית: موشک قدیر) הוא טיל שיוט איראני נגד מטרות ימיות לטווח של 300 ק"מ. הטיל מפותח ומיוצר בתעשיות משרד ההגנה האיראני.

הטיל נחשף לראשונה ב-24 באוגוסט 2014 על ידי שר ההגנה האיראני חוסיין דהקאן ונשיא איראן חסן רוחאני.

ב-2015 נחשף פס הייצור הסדרתי של הטיל ונחשף כי הוא מיועד עבור חיל הים של משמרות המהפכה האסלאמית (משה"מ). בטקס נכחו עלי פאדווי, מפקד חיל הים של משה"מ, ושר ההגנה חוסיין דהקאן.

ב-30 בנובמבר 2015 קיבל חיל הים של משה"מ טילי קדיר לרגל "יום חיל הים האיראני".

==מאפיינים==
במהלך טקס פתיחת קו הייצור טען חוסיין דקהאן כי "לטיל יכולת לבצע הרס באופן משמעותי, להתמודד מול לוחמה אלקטרונית באמצעות המכ"מים המתקדמים שבו, אפשרויות להיות משוגר מספינות ומסוקים שמאפשר לו להגדיל את הטווח".

במקורות נוספים נטען כי הוא בעל טווח של 300 ק"מ, יכול להיות משוגר מפלטפורמות שיגור של טילים אחרים, ובעל מאפיינים הדומים לטילי הנור והקאדר.

הטיל ניתן לשיגור מספינה כאשר היא במהירות של מעל 30 קשר ימי.

==ראו גם==
* נור

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:טילים איראניים נגד ספינות
קטגוריה:חיל הים האיראני
ניר בן-יוסף

ניר בן-יוסף (נולד ב-1975), המכונה xnir, הוא צלם תעופה ישראלי, בייחוד תעופה צבאית. הוא עובד עם חיל האוויר הישראלי מזה שנים רבות ומצלם הן מהקרקע והן בטיסה במטוסים השונים של החיל, בהם מטוסי קרב דוגמת ה-F-16 פייטינג פלקון. בן-יוסף מפרסם את צילומיו בתערוכות, מגזיני צילום ומגזיני תעופה יוקרתיים (בהם ביטאון חיל האוויר), אתר חיל האוויר הישראלי, גלריות באינטרנט, פורומי צבא וביטחון (כולל בפרש) ועוד. בנוסף לצילום תעופה בן-יוסף עוסק גם בצילום טבע וכן צילם כצלם צבאי/מלחמות את פעילות צה"ל (באוויר ובקרקע) במהלך מבצע עופרת יצוקה ומבצע צוק איתן.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://www.flickr.com/people/xnir/ מידע על xnir] בפליקר
* [https://www.flickr.com/photos/xnir/ התמונות של xnir] בפליקר
** [https://www.flickr.com/photos/xnir/albums/72157622681292269 אלבום חיל האוויר הישראלי] בפליקר
** [https://www.flickr.com/photos/xnir/albums/72157594416339569 אלבום תעופה כללית] בפליקר

== הערות שוליים ==

קטגוריה:צלמים ישראלים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1975
גיל ברק (שדרן)

גיל ברק (נולד ב-27 בדצמבר 1973) הוא שדרן, עיתונאי ספורט ופובליציסט אמריקאי-ישראלי העובד בערוץ הספורט (מאז 1999).

בעברו היה כדורסלן מכללות. גובהו 1.88 מ' ועיקר התעסקותו הוא כדורסל אמריקאי וליגת ה-NBA.

==ביוגרפיה==
ברק למד בתיכון בליך ברמת גן בין 1987 ל-1991 במגמות היסטוריה, אמנות וחינוך גופני והיה כדורסלן במסגרת התיכון (אליו הגיע לדבריו בגלל גיבור ילדותו, דורון ג'מצ'י) והכיר את אשתו בכיתה בה למד.

לאחר מכן, למד לתואר ראשון בתקשורת, קולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו, והיה חלק מקבוצת הכדורסל של המוסד ששיחקה אז בדיוויז'ן 3 של ה-NCAA, אך כמעט ולא זכה לדקות משחק. לאחר שסיים את לימודיו בארצות הברית פרש מכדורסל ושב לישראל ולמד תואר שני בתקשורת פוליטית באוניברסיטת תל אביב.

בשנת הלימודים 2000/2001 לימד בתיכון בליך במשך שנה כמורה לקולנוע ותקשורת.

בינואר 2013 מונה ברק ביחד עם דניאל זילברשטיין למחליפו של עפר שלח, שהצטרף למפלגת "יש עתיד", בהגשת התוכנית "חמישיות".

ברק הוא קרוב משפחה של שימי ריגר. אב לארבעה.
== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בוגרי תיכון בליך
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בליגת המכללות בארצות הברית
קטגוריה:עיתונאים ישראלים
קטגוריה:עיתונאים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת תל אביב
קטגוריה:סגל ערוץ הספורט
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו
קטגוריה:שדרני ספורט ישראלים
קטגוריה:מנחי טלוויזיה ישראלים
קטגוריה:רמת גן: כדורסלנים
קטגוריה:משתתפי נינג'ה ישראל V.I.P
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1973
יחסי אינדונזיה–סורינאם

שרת החוץ של סורינאם [[אילדיז פולאק-ביגלי נפגשת עם שרת החוץ של אינדונזיה רטנו מרסודי, 2019]]
יחסי אינדונזיה–סורינאם הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת אינדונזיה ורפובליקת סורינאם. לשתי המדינות יחסים מיוחדים, המבוססים על היסטוריה משותפת כמושבות לשעבר של האימפריה ההולנדית. מספר גדול של ג'אווניסים היגרו לסורינאם בסוף המאה ה-19 וראשית המאה ה-20, במטרה לעבוד במטעים במדינה.

לאינדונזיה שגרירות בפרמריבו ולסורינאם שגרירות בג'קרטה. שתי המדינות חברות בארגון הסחר העולמי ובפורום לשיתוף פעולה של מזרח אסיה ואמריקה הלטינית.

== היסטוריה ==
ראשית הקשרים בין אינדונזיה וסורינאם נמצאת בהגירת אינדונזים (בעיקר ג'אווניסים) לסורינאם במהלך שנות ה-90 של המאה ה-19. על מנת לענות על הצורך בעובדים במושבותיה של הולנד, החלה הולנד לשלוח מספרים גדולים של ג'אווניסים לסורינאם במטרה שיעבדו בעיקר בחקלאות. כיום, כ-70,000 אזרחים, 15% מהאוכלוסייה של סורינאם הם ג'אווניסים, וכמה מהשרים בממשלה הם ג'אווניסים.

היחסים הדיפלומטיים הדו-צדדים בין שתי המדינות הוקמו רשמית ב-1975, אם כי כבר ב-1964 הייתה קונסוליה אינדונזית כללית בפרמריבו.

== כלכלה ומסחר ==
אינדונזיה רואה בסורינאם שותפה אסטרטגית באזור אמריקה הלטינית, שבאמצעותה ניתן יהיה להיכנס לשוק באמריקה הלטינית. היקף הסחר בין שתי המדינות ב-2012 הגיעה ל-8.9 מיליון דולר, כשהיקף הייצוא של אינדונזיה לסורינאם עמד על 7.1 מיליון דולר, ואילו הייצוא מסורינאם לאינדונזיה היה 1.8 מיליון דולר. אינדונזיה מוכרת טקסטיל, רהיטים, בגדים, ציוד ביתי, פלסטיק, נעליים, מרכיבי בישול וכלי נגינה לסורינאם.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.kemlu.go.id/paramaribo/en/default.aspx שגרירות אינדונזיה בפרמריבו, סורינאם]

== הערות שוליים ==
נועז בר ניר

נועז בר ניר (נולד ב-27 באפריל 1964) הוא איש ציבור שכיהן כמנכ"ל שירותי בריאות כללית. כיהן בתפקידים אחדים בשירות המדינה, ובהם מנכ"ל משרד התיירות.

==ביוגרפיה==
נועז בר ניר נולד בירושלים בשנת 1964. מתגורר כיום ביישוב הר אדר.

בשנת 1990 קיבל תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1993 קיבל תואר שני במינהל עסקים בהתמחות ראשית במימון והתמחות משנית במחשבים ומערכות מידע באוניברסיטה העברית. בין השנים 1994–1996 למד חשבונאות באוניברסיטה העברית. 

בשנים 1989–1990 עבד בבנק ישראל, ובתפקידו האחרון שם עבד ככלכלן ביחידה הכלכלית במחלקת מטבע חוץ. בשנים 1991–1995 עבד במשרד האוצר, ובתפקידו האחרון שם היה רכז צוות בריאות באגף התקציבים. 

ב-1996 מונה לראש אגף תקציבים בשירותי בריאות כללית, ובשנת 2002 מונה לסמנכ"ל כספים בשירותי בריאות כללית. היה דירקטור בדקלה חברה לביטוח, ש.ל.ה, מכון מור למידע רפואי, מור יישומים מחקרים, כללית הנדסה רפואית, המכון לבריאות העובד ומגן דוד אדום. היה חבר ועדת השקעות של כלל גמל ופיננסים. 

ב-1 ביוני 2009 החל לכהן כמנכ"ל משרד התיירות, בעת שסטס מיסז'ניקוב היה שר התיירות, וכיהן בתפקיד זה עד 2012. 

באפריל 2015 מונה למנכ"ל התאחדות המלונות בישראל. ביוני 2017 החל לכהן כמנכ"ל שירותי בריאות כללית. ביולי 2018 הודיע על פרישתו מתפקידו.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.cfo-forum.org/?CategoryID=297&ArticleID=1127 נועז בר-ניר], באתר פורום CFO
* [https://www.youtube.com/watch?v=lD7JILq-1CI נועז בר ניר - ועידת המלונאים 29/3/2017], באתר YouTube

==הערות שוליים==

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:דירקטורים ישראלים
קטגוריה:מנכ"לי משרד התיירות
קטגוריה:עובדי בנק ישראל
קטגוריה:עובדי משרד האוצר
קטגוריה:סגל שירותי בריאות כללית
קטגוריה:סמנכ"לי כספים ישראלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:הר אדר: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1964
יחסי יוון–מונקו

שרת החוץ של מונקו איזבל ברו-אמדאי נפגשת עם מקבילה היווני יורגוס גרפטריטיס ב[[אתונה, 2024]]
יחסי יוון–מונקו הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין הרפובליקה ההלנית לבין נסיכות מונקו.

== סקירה כללית ==
היחסים בין מונקו ליוון הם יחסים "ברמה גבוהה של שיתוף פעולה" על פי משרד החוץ היווני. בין שתי המדינות נחתם הסכם בנושא מניעת כפל מס. אזרחי מונקו ויוון לא חייבים באשרה כדי להיכנס למדינה השנייה.

אלבר השני, נסיך מונקו, ביקר בביקור פרטי באתונה ב-17 וב-18 במאי 2010, בביקור הוא נפגש עם נשיא הרפובליקה ההלנית, קרולוס פפוליאס.

== ייצוג ==
* יוון לא מיוצגת במונקו בדרג השגרירות אלא באמצעות השגרירות שהיא מחזיקה בפריז, צרפת. בדרג הקונסולרי מיוצגת יוון במונקו באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה במונטה קרלו.
* מונקו לא מיוצגת ביוון בדרג השגרירות. בדרג הקונסולרי מיוצגת מונקו ביוון באמצעות שגרירות שהיא מחזיקה באתונה.

== ראו גם ==
* יחסי יוון-סן מרינו
* יחסי יוון-ליכטנשטיין
* יחסי יוון-לוקסמבורג

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.mfa.gr/en/blog/greece-bilateral-relations/monaco/ Greece's Bilateral Relations With Monaco], משרד החוץ היווני

== הערות שוליים ==
.bt

היא הסיומת הלאומית (ccTLDs - Country Code Top Level Domains) של שמות המתחם (domain name) של אתרי אינטרנט הרשומים בבהוטן. הסיומת, שנפתחה בשנת 1997, היא סיומת פעילה ונפוצה ביותר בעיקר בקרב תושבי בהוטן.

סיומת זו מנוהלת על ידי משרד התקשורת הבהוטני.

== תתי-סיומות ==
סיומת האינטרנט מחולקת לתתי-הסיומות הבאות:
* – ישויות מסחריות, ארגונים ואנשים פרטיים
* – ישויות מסחריות, ארגונים ואנשים פרטיים
* – ספקי אינטרנט
* – ארגונים ממשלתיים
* – כל מוסדות החינוך בבהוטן
* – ארגונים לא מסחריים
* – אנשים פרטיים

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [http://www.iana.org/root-whois/bt.htm IANA מיד על הסיומת .bt באתר IANA]

קטגוריה:בהוטן
זכור אב

זכור אב נמשך אחריך כמים הוא פיוט לתפילת גשם שמחברו איננו ידוע, ונאמר במנהג אשכנז המזרחי בתפילת מוסף של שמיני עצרת. הפיוט מבקש מהקב"ה שבזכות צדקתן של דמויות שונות (למשל אברהם או משה), יוריד גשם בחורף הבא.

==תפילת גשם==

על פי ההלכה, החל מתפילת מוסף של שמיני עצרת יש להתחיל לומר בתפילה משיב הרוח ומוריד הגשם, כי אז מתחילה עונת הגשמים. בשל כך, התפתח מנהג לומר בתפילה זו תפילה מיוחדת לירידת גשמי ברכה. 

הפייטנים חיברו לתפילה זו פיוטים רבים העוסקים במים ובגשם. אחד הבולטים שבהם הוא רבי אלעזר בירבי קליר (חי בארץ ישראל במאה השישית), שחיבר מערכת ארוכה של פיוטים לתפילת גשם. פיוט זה הוא הפיוט האחרון במערכת זו, אך כנראה לא חובר על ידי הקליר עצמו, אלא נוסף לפיוטיו על ידי פייטן מאוחר יותר שאיננו יודעים את שמו.

==תוכן הפיוט==
בכל מחרוזת, הפיוט מבקש שה' יזכור את אחד מאבות האומה, ומזכיר את הקשר שלו למים. כך למשל, במחרוזת המוקדשת למשה מוזכר סיפור הטמנת משה בתיבה ביאור (), השקאתו מים את צאן יתרו (), ובקיעתו את הסלע על מנת להוציא מים לבני ישראל. נושאי המחרוזות הם אברהם, יצחק, יעקב, משה, אהרן ועם ישראל לדורותיו.

כל מחרוזת נענית ברפרן מפי הציבור, המסכם את בקשת הזכירה שבמחרוזת ומבקש שבזכות הדמות שנזכרה בה ה' יוריד גשם. הרפרנים המתחלפים הם "בעבורו אל תמנע מים" (כלומר: בשביל אותו האדם, אל תמנע מאיתנו מים), ו"בצדקו חון חשרת מים" (כלומר: בזכות צדקותו, הענק לנו ענני גשם).

==מקום הפיוט בתפילה==
במקור, הפיוט מיועד, יחד עם שאר פיוטי תפילת גשם, לחזרת הש"ץ של מוסף, בברכה השנייה ("מחיה המתים") בה בדרך כלל מזכירים משיב הרוח ומוריד הגשם. לאחר עלייתם לארץ של תלמידי הגר"א, הם אימצו את מנהג הספרדים לומר תפילת גשם לפני מוסף במקום באמצע חזרת הש"ץ, והנהיגו לומר רק את הפיוט הזה לפני תפילת עמידה של מוסף. כך נהוג בקהילות רבות כיום (בעיקר בנוסח אשכנז). בקהילות אחרות נהוג עדיין לומר את הפיוט בתוך חזרת הש"ץ, אך לרוב אומרים רק את הפיוט הזה (ואת ה"מגן" וה"מחיה"), ולא את כל המערכת של הקליר.

==קישורים חיצוניים==
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטים לשמיני עצרת
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
קטגוריה:קרובות
פרס קלינגה

פרס קלינגה (באנגלית: Kalinga Prize) הוא פרס המחולק על ידי אונסק"ו מאז שנת 1952 לאישים שתרמו לפופולריזציה של המדע והנגשת ידע מדעי לקהל הרחב.

זוכי הפרס הם אישים אשר השתמשו באמצעי תקשורת, ספרים, סרטים, הרצאות, שידורי רדיו וטלוויזיה, להנגשת הידע המדעי לקהל הרחב והדגשת חשיבות המדע לקידום האנושות. רבים מהזוכים היו מדענים, אולם היו גם עיתונאים, מורים וסופרים שזכו בפרס. 

הפרס מחולק מדי שנה. בשנים זוגיות הוא מחולק בניו דלהי ובשנים אי זוגיות הוא מחולק בחגיגות יום המדע העולמי שחל בתאריך 14 במרץ שהוא גם יום הפאי ויום הולדתו של אלברט איינשטיין. מועמדים לפרס מוצגים על ידי המדינות החברות באונסק"ו, כאשר כל מדינה רשאית להמליץ על מועמד אחד לקבלת הפרס. הזוכה נבחר על ידי מנכ"ל אונסק"ו על פי המלצת ועדה מייעצת בת ארבעה חברים, הכוללת שלושה נציגים של המדינות החברות באונסק"ו על פי חלוקה גאוגרפית, ונציג של קרן קלינגה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:אונסק"ו
קטגוריה:מדע פופולרי
קלינגה
אאולוס אוויליוס פלאקוס

אאולוס אוויליוס פלאקוס (בלטינית: Aulus Avilius Flaccus) היה פרפקט במצרים, שמונה על ידי הקיסר טיבריוס בסוף שנת 32 או תחילת שנת 33 לספירה.

הוא גדל עם בניה של בתו של אוגוסטוס קיסר ובשנים מאוחרות יותר היה חברו של טיבריוס.

תקופת שלטונו חופפת לפרעות נגד יהודי אלכסנדריה בשנת 38 לספירה. על פי תיאורים מסוימים, ובהם תיאורו של הפילוסוף היהודי פילון האלכסנדרוני, פלאקוס היה אחראי למעשי זוועה נגד היהודים במהלך המאורעות הללו.

בחיבורו "נגד פלאקוס", פילון כותב שפלאקוס התיר לאספסוף להציב פסלים של הקיסר קליגולה - שדרש שינהגו בו כבאל - בבתי כנסת יהודיים באלכסנדריה, שנחשבה התגרות חסרת תקדים. בהמשך, הוציא פלאקוס הודעה שבה כינה את כל היהודים "זרים" ובכך התיר לכל המעוניין להמשיך להשמיד את היהודים "כאילו היו שבויי מלחמה". פילון כותב שבתגובה להודעה, דחף האספסוף את היהודים מארבעה רבעים של העיר ודחס את כולם אל חלק קטן מאוד של רובע חמישי, כאשר המון העם פנה לביזה וחילק אותו כשלל במלחמה.

פלאקוס בסופו של דבר הודח מתפקידו והוגלה. הוא נאסר בסתיו 38 לספירה, ולאחר מכן גורש אל האי אנדרוס , שם הוצא לאחר מכן להורג בשנת 39 לספירה.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רומאים בתקופת הקיסרות
קטגוריה:מושלי מצרים הרומית
קטגוריה:נפטרים ב-39
אליהו לנדא (ראש ישיבה)

הרב אליהו לנדא, 2021
הרב חיים אברהם אליהו לנדא (נולד בכ"ו בתמוז ה'תרצ"ח) הוא מראשי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בישראל בכפר חב"ד.

== ביוגרפיה ==
נולד בבני ברק, לחיה מינא ולרב העיר הרב יעקב לנדא. למד בישיבת אור ישראל בפתח תקווה, בישיבת פוניבז' ולאחר מכן בישיבת תומכי תמימים בלוד. עוד לפני נישואיו מונה לשמש כר"מ בישיבות אחי תמימים בראשון לציון ותומכי תמימים המרכזית בלוד וכפר חב"ד. גם לאחר פטירת אביו, עזר לאחיו בניהול מערכת הכשרות עד לפטירת אחיו.

מראשי ישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד.

הרב לנדא אב לשישה. אחיו הוא הרב משה יהודא ליב לנדא. בעבר היה חבר במערכת הכשרות של הכשר הרב לנדא.

הרב לנדא הוא מראשי המתנגדים בחב"ד להסדר הגיוס שחתמו רבנים חב"דיים עם צה"ל, שלפיו יותר לתלמידי חב"ד ללמוד שנה במרכז חב"ד בניו יורק תמורת התחייבות על גיוסם עד גיל 24.

==עץ משפחתי==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רבני חב"ד
קטגוריה:ראשי ישיבה חסידים בישראל
קטגוריה:בני ברק: רבנים
קטגוריה:ראשי ישיבות תומכי תמימים - חב"ד
קטגוריה:משפחת לנדא
קטגוריה:בוגרי רשת ישיבות תומכי תמימים
למה התרנגולת חצתה את הכביש?

למה התרנגולת חצתה את הכביש?
"למה התרנגולת חצתה את הכביש?" היא בדיחת קרש מפורסמת, הנחשבת בעיני רבים לאחת הבדיחות המפורסמות ביותר. התשובה לבדיחה בגרסתה הנפוצה ביותר היא "בשביל להגיע לצד השני". בדיחה זו היא דוגמה לבדיחת אנטי-הומור, שבה המבנה המסקרן של השאלה גורם למאזין לצפות לשורת מחץ, אך במקום זאת ניתנת רק הצבת עובדה פשוטה. "למה התרנגולת חצתה את הכביש?" נהפכה לדוגמה אייקונית לבדיחה טיפוסית שרוב האנשים מכירים את התשובה אליה. בדיחה זו סופרה ושונתה פעמים רבות במהלך ההיסטוריה.
== היסטוריה ==
הבדיחה בגרסתה בשנת 1847 
הבדיחה הופיעה בשנת 1847 במגזין הניו יורקי החודשי, The Knickerbocker.

הבדיחה התפשטה בשנות התשעים של המאה ה-19, כאשר גרסה שונה של הבדיחה בעלת משחק מילים עם משמעות כפולה התפרסמה במגזין Potter's American Monthly:

== גרסאות ==
בדיחות רבות מסתמכות על כך שהבדיחה ותשובתה מוכרות, לעיתים על ידי הצעת תשובה חלופית, לדוגמה: 

* "למה התרנגולת חצתה את הכביש?" – "זה היה רחוק מכדי ללכת מסביב". 

גרסאות קלאסיות של הבדיחה משנות את הבדיחה מעט, וכך מפנות חזרה לבדיחה המקורית. לדוגמה: 

* "למה תרנגול הודו/ברווז חצה את הכביש?" – "כי התרנגולת הייתה ביום חופש" 
* "למה הדינוזאור חצה את הכביש?" – "כי תרנגולות עוד לא היו קיימות" 
* "למה התרנגולת חצתה את טבעת מביוס?" – "בשביל להגיע לאותו צד" 

בדיחות אחדות הן גם בדיחות בעלות כפל משמעות וגם מפנות למקור, לדוגמה: 

* "למה הברווז חצה את הכביש?" – "כדי להוכיח שהוא לא תרנגולת/פחדן" (כפל משמעות באנגלית עממית) 
* ... – "כי היא עוף מוזר". 

גרסה נוספת לבדיחה, המכוונת יותר לקריאה מאשר להיגד בעל פה, היא פרודיה, לדוגמה:

* אלברט איינשטיין: ... – "האם התרנגולת באמת חצתה את הכביש, או שהכביש התקדם אל עבר התרנגולת?"
* אריסטו: ... – "זה הוא טבע התרנגולות לחצות את הכביש".

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בדיחות
קטגוריה:תרנגולים בתרבות
ג'ו וודקוק

ג'ו וודקוק (באנגלית: Jo Woodcock; נולדה ב-9 בספטמבר 1988) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלייה. היא זכתה להכרה ולשבחים אחרי שהופיעה בתפקיד אליס בדרמה הטלוויזיונית "Torn" משנת 2007, ובתפקיד ליזה-לו דרביפילד במיני-סדרה "טס לבית דרברוויל" ב-2009. עוד ב-2009 שיחקה בתפקיד סיליה רדלי בסרט "דוריאן גריי" עיבוד קולנועי לרומן "תמונתו של דוריאן גריי" מאת אוסקר ויילד.

==ביוגרפיה==
וודקוק נולדה במחוז קנט שבאנגליה. היא התחילה את קריירת המשחק בדרמת הפשע "Hero of the Hour" בתפקיד ג'סיקה. אחרי הפסקה של חמש שנים הופיעה ב-2005 הן בטלוויזיה והן בתיאטרון. היא שיחקה בסדרת הדרמה הרפואית "חדר מיון". על הבמה גילמה את דמותה של אסטלה הצעירה בעיבוד לרומן "תקוות גדולות" מאת צ'ארלס דיקנס. ב-2007 כיכבה בתפקיד אליס לצדם של הולי איירד וברדלי וולש במיני-סדרה "Torn", תפקיד עליו זכתה לשבחי הביקורת. ב-2008 שיחקה בעיבוד הטלוויזיוני לרומן "טס לבית דרברוויל" בתפקיד אחותה הצעירה של טס, ליזה-לו דרביפילד. במרץ 2009 הופיעה בסדרה "All The Small Things" של ה-BBC בתפקיד ג'ורג'יה קאדיק לצדם של שרה אלכסנדר, שרה לנקשייר וריצ'רד פלישמן. בסתיו 2009 שיחקה בתפקיד סיליה ראדלי בסרט "דוריאן גריי", עיבוד לרומן "תמונתו של דוריאן גריי" מאת אוסקר ויילד. עוד ב-2009 הופיעה בתפקיד קטן במיני-סדרה "Collision" בהפקת גרינליט פרודקשנס. בסדרה "Land Girls" של ערוץ BBC One שיחקה וודקוק בתפקיד בי.

==פילמוגרפיה==
{| class="wikitable"
! שנה
! שם
! שם באנגלית
! תפקיד
! הערות
|-
| 2000
|
| dir="ltr" | Hero of the Hour
| ג'סיקה
|
|-
| 2005
|
| dir="ltr" | The Bill
| קתרין פיקרד
| סדרת טלוויזיה (פרק אחד)
|-
| 2006
| חדר מיון
| dir="ltr" | Casualty
| סיידי אצ'יל
| בפרק "Happy Hour"
|-
| rowspan="3"| 2007
| מיס מארפל
| dir="ltr" | Agatha Christie's Marple
| אליס
| בפרק "Towards Zero"
|-
| רופאים
| dir="ltr" | Doctors
| מריה קרטר
| בפרק "Barbie Girls"
|-
|
| dir="ltr" | Torn
| אליס הופר / לורי טיילור
| מיני-סדרה
|-
| rowspan="5"| 2008
| להעיר את המתים
| dir="ltr" | Waking the Dead
| נטלי בראון
| בפרק "Skin"
|-
| פוארו
| dir="ltr" | Agatha Christie's Poirot
| ג'ניפר סאטקליף
| בפרק "Cat Among the Pigeons"
|-
| טס לבית דרברוויל
| dir="ltr" | Tess of the D'Urbervilles
| ליזה-לו דרביפילד
| מיני-סדרה
|-
| עדות אילמת
| dir="ltr" | Silent Witness
| מרגו האריס
| בפרק "Judgement"
|-
|
| dir="ltr" | Apparitions
| ליזה
| מיני-סדרה
|-
| rowspan="5"| 2009
|
| dir="ltr" | All The Small Things
| ג'ורג'יה קאדיק
| מיני-סדרה
|-
| דוריאן גריי
| dir="ltr" | Dorian Gray
| סיליה ראדלי
|
|-
| צבא היבשה של נשים
| dir="ltr" | Land Girls
| בי
| סדרת טלוויזיה
|-
|
| dir="ltr" | The Well
| בת'
| סדרת טלוויזיה
|-
|
| dir="ltr" | Collision
| ג'ודי טולין
| מיני-סדרה
|-
| 2010
|
| dir="ltr" | Powder
| טיקי טרנבול
|
|-
| 2012
|
| dir="ltr" | True Love
| לוריין
|
|-
| rowspan="2"| 2013
| רציחות במידסומר
| dir="ltr" | Midsomer Murders
| הארייט פרמר
| בפרק "The Sicilian Defence"
|-
|
| dir="ltr" | Death in Paradise
| אמבר קולינס
| סדרת טלוויזיה (פרק אחד)
|-
| 2014
| חדר מיון
| dir="ltr" | Casualty
| איב דוורו
| בפרק "The Lies We Tell"
|-
| rowspan="2"| 2016
|
| dir="ltr" | Kill Pill
| לו
| סרט קצר
|-
|
| dir="ltr" | Monochrome
| אמה רוז
|
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקניות קולנוע וטלוויזיה אנגליות
קטגוריה:שחקניות תיאטרון אנגליות
קטגוריה:בריטיות שנולדו ב-1988
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1988
ישעיהו גולדשמידט

הרב ישעיהו גולדשמידט (טבת ה'תרע"ז, 1916 - י"ב בשבט ה'תשס"ג, 15 בפברואר 2003) היה דיין ליטאי, אב"ד בתל אביב.

== תולדות חייו ==
נולד בעיירה בוברויסק בבלארוס (רוסיה הלבנה) לרב אברהם ולפייגא לאה גולדשמידט. אביו חיבר את הספר "כרם אברהם" על סדר זרעים. בשלהי שנת תרפ"ד (1924) עלתה משפחתו לעיר חברון בארץ ישראל עם תלמידי ישיבת חברון כנסת ישראל.

כשהיה כבן 13 התחוללו מאורעות פרעות תרפ"ט. הוא ניצל עם בני משפחתו כשהסתתר בבית משפחת סלונים. לאחר הפרעות עברה משפחתו לירושלים והוא נכנס ללמוד בישיבת תפארת צבי. לאחר מכן למד בישיבת תפארת ישראל בחיפה. בין השנים תרצ"ג–תש"י למד בישיבת חברון אצל הרב יחזקאל סרנא (לימים הפך לתלמידו המובהק). בין השנים תש"י–תשי"ב היה חבר מערכת אוצר הפוסקים<ref>, עמ' 9</ref>.

בשנת תשי"א התחתן עם לאה מלץ-לרנר. עבר להתגורר בבני ברק והחל משנת תשי"ב שימש ר"מ בישיבת היישוב החדש. בשנת תשכ"א התמנה לדיין בפתח תקווה<ref>, עמ' 59</ref>. בהמשך היה דיין בתל אביב, אב בית הדין הראשון באשדוד ואב"ד בתל אביב. בשנת תשמ"ג פרש מתפקידו. הוא פתח כולל אברכים בבני ברק והתמנה לרב בית הכנסת אורייתא בעיר.
נפטר בשנת תשס"ג 2003 ונטמן בחלקת הנביאים בהר הזיתים בירושלים.

במשך שנים היה עורך באוצר מפרשי התלמוד שע"י מכון ירושלים.

בלילי שבת במשך עשרות שנים לימד שיעור בספר מנחת חינוך.

היה חבר בוועדת פרס בני ברק ע"ש יצחק גרשטנקורן.

לאחר מותו הוציא חתנו הרב יעקב רפפורט קונטרס מתורתו בשם חזון ישעיהו.

== משפחתו ==
אחיו הרב אליעזר גולדשמידט היה דיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים.
* בתו צפורה הנשואה לרב יעקב רפפורט, ראש ישיבת לב אריה.
* בנו הרב אריה גולדשמידט, מהדיר ספר התרומות ומחזור ויטרי ומעורכי האנצקלופדיה התלמודית.
* בתו נעמי נשואה לרב אהרן מרדכי שדמי, מהדיר הלכות בכורות למהרי"ט אלגאזי וראש כולל בישיבת תורה אור.

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי ישיבת תפארת ישראל
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:דייני בתי הדין הרבניים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:יהודים הקבורים בהר הזיתים: חלקת הנביאים
קטגוריה:אנשי העלייה השלישית
קטגוריה:רבני ישיבת היישוב החדש
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1916
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2003
שכר האימה

שכר האימה (בצרפתית: Le salaire de la peur) הוא סרט מתח משנת 1953 בבימויו של אנרי ז'ורז' קלוזו.

התסריט נכתב על ידי אנרי ז'ורז' קלוזו ואחיו ז'אן (בשם ז'רום גרומיני) והוא מבוסס על ספר בשם זה מ-1950 מאת ז'ורז' ארנו. ארנו התגורר בדרום אמריקה בשנים 1947–1950 והעלה בספר את רשמיו משם. קלוזו הפיק את הסרט באופן עצמאי ושיתף בצוות השחקנים את אשתו, ורה קלוזו, למרות שדמותה לא מופיעה בספר.

בסרט יש ביקורת על יחס משפיל של חברת נפט אמריקאית לתושבים ולכן נחשב בתחילה בארצות הברית כאנטי אמריקאי וקטעים ממנו צונזרו שם.

שכר האימה הצליח מאוד בצרפת ואיפשר לקלוזו להפיק את הסרט הבא – בנות השטן שגם נחל הצלחה.

הסרט זכה ב-1953 בפרס דב הזהב בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין, בפרס דקל הזהב בפסטיבל הקולנוע בקאן ובפרס האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיה.

==תקציר העלילה==
לאס פידראס היא עיירה שכוחת אל אי-שם בדרום מקסיקו, רחוב אחד ובר אחד שבו מבלים התושבים שרובם מובטלים שהגיעו איכשהו מארצות שונות. מקור התעסוקה העקרי היא חברת נפט אמריקאית (SOC – Southern Oil Company) המנצלת את העובדים שמוחים לפעמים אבל אינם יכולים לעשות דבר. הקשר היחיד עם העולם החיצוני הוא מטוס המגיע מדי פעם.

העלילה מתרכזת בארבעה אנשים : מריו הקורסיקני (איב מונטאן), ז'ו הצרפתי (שרל ואנל), בימבה ההולנדי (פטר ואן אייק) ולואיג'י האיטלקי (פולקו לולי).

בקידוח של SOC המרוחק 300 מילים מהעיירה, פורצת דליקה שהאפשרות היחידה להשתלט עליה היא לפוצץ את באר הנפט בניטרוגליצרין.

בלאס פידראס נמצא מאגר של ניטרוגליצרין נוזלי. מנהל החברה בעיירה מחליט להעביר הניטרוגליצרין לעשרות ג'ריקנים ולהעמיס אותם בזהירות על שתי משאיות.

הוא זקוק לארבעה נהגים ומבטיח שכל נהג שיצליח להעביר את החומר למקום הדליקה, יקבל 2,000 דולר. רבים מגיעים למבחני הנהיגה אבל לבסוף נבחרים מריו וז'ו למשאית אחת ובימבה ולואיג' למשאית השנייה. לינדה (ורה קלוזו) העובדת בבר ומאוהבת במריו, מתחננת לפני מריו שלא ייצא למסע המסוכן הזה. היא נתלית על המשאית אבל מריו לא חוזר בו כי הכסף שבו יזכה הוא הסיכוי היחיד שלו לצאת מהעיירה ולחזור לצרפת.

בימבה ולואיג'י נוסעים בראש אבל לפתע מתפוצצת המשאית שלהם ולא נשאר מהם זכר. במקום ההתפוצצות נבקע צינור נפט ומתחילה להיווצר שם שלולית ענקית של נפט.

הם יוצאים לדרך המשובשת כשכל זעזוע יכול לפוצץ את הניטרוגליצרין. עוברים בקושי גשר עץ רקוב, מפוצצים סלע חוסם בעזרת גליצרין וממשיכים הלאה.

מריו וז'ו מגיעים לשלולית הנפט. ז'ו יורד מהמשאית ומתכסה בנפט אך נפגע מהמשאית. מריו צולל לתוך הנפט מוציא את ז'ו הגוסס וממשיך לאזור הדליקה כשהוא וז'ו שחורים מנפט.

מריו מצליח להגיע עם משאית הניטרוגליצרין אך ז'ו מת. למחרת לאחר התאוששות הוא מקבל גם את הפרס של ז'ו – 4,000 דולר.

כעת הוא מאושר ונוהג בפראות בכביש מסוכן וצר כשהוא פונה ימינה ושמאלה. לבסוף המשאית נופלת לתהום ומריו נהרג.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=Eu9acfBaui0 קדימון לסרט שכר האימה], באתר יוטיוב

קטגוריה:זוכי פרס באפט"א לסרט הטוב ביותר
קטגוריה:סרטי 1953
קטגוריה:סרטי מתח צרפתיים
קטגוריה:סרטי פולחן
קטגוריה:סרטי שחור-לבן
קטגוריה:סרטים בצרפתית
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים צרפתיים
קטגוריה:סרטים שהולחנו על ידי ז'ורז' אוריק
בצדק תשפוט עמיתך

בְּצֶדֶק תִּשְׁפֹּט עֲמִיתֶךָ היא מצוות עשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה הדיין חייב לשפוט בצדק וביושר, ולא להטות את הדין משיקולים שונים. צד נוסף של המצווה מצריך לדון לכף זכות אדם שעושה מעשים חשודים, אמנם נחלקו לגבי תוקף ציווי זה.

==דיני המצווה==
מקור המצווה בפסוק: .

וכן למדו חכמים שחובה על הדיינים להשוות את שני בעלי הדין בכל דבר שלא יהא אחד מאריך בדיבורו ולאחד יאמרו לו קצר דברך, שלא יסביר הדיין פנים לאחד וידבר אליו רכות, ולאחר ירע פנים וידבר אליו קשות. ואם אחד לבוש בגדים מכובדים והשני בגדים בזויים על הדיינים לומר למכובד או הלבישו כמותך או לבוש כמוהו. וכן שלא יהיו בעלי הדינים אחד יושב ואחד עומד אלא שניהם עומדים או שניהם יושבים..

==לדון לכף זכות==
עוד דרשו חכמים שכוונת הפסוק לכלול גם את החובה על כל אדם לשפוט כל מעשה של אדם אחר בפרשנות חיובית, כנאמר במשנה: "הוי דן את כל האדם לכף זכות". וניתנו מספר טעמים למצוה זו א. כדי להימנע משנאת חינם, ב. כדי שלא יחסר לו במצוות ואהבת לרעך כמוך, ג. שעל ידי שידון את חברו לכף זכות ימנע מלחטוא שלא ירצה להיות חוטא יחיד במקום שכולם צדיקים בעיניו.

נחלקו הראשונים האם זו חובה או מידת חסידות בספר החינוך כתב שזו חובה, וכן כתב בספר המצוות, אך הרמב"ם בפירושו למשנה ובמשנה תורה כתב שהיא מידת חסידות שאינה חובה. 

והפליגו חכמים בשכרו של הדן לכף זכות שאוכל פירותיהן בעולם הזה והקרן קיימת לו לעולם הבא, ודנים אותו מן השמים לזכות. וכתב בספר של"ה "כל אדם ירגיל עצמו במדה זו לדון חבירו לכף זכות בכל מה שאפשר אפילו בדרך רחוק שבנוסף על זה שמסלק קטטה ונותן שלום בארץ, מרבה כבוד שמים, והקדוש ברוך הוא חפץ מאוד בזה, ולא רק שדנים אותו למעלה לכף זכות אלא אף בעולם הזה הקדוש ברוך הוא מראה לו חיבה יתרה".

במשפט העברי ביסס השופט חיים כהן, על פסוק זה ועל הפרשנות שניתנה לו, את הכלל המשפטי בדבר חזקת החפות מפשע<ref>נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 203: חובת הרשות המנהלית להעמיד את האזרח בחזקת זכאי. [http://www.daat.ac.il/daat/vl/court/court01.pdf אתר דעת]</ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://ph.yhb.org.il/08-01-09 בצדק תשפוט עמיתך – הוי דן את חברך לכף זכות], הרב אליעזר מלמד, באתר פניני הלכה.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:הלכה
קטגוריה:מצוות שבין אדם לחברו
קטגוריה:מצוות עשה
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:מניין מצוות שמירת הלשון לפי החפץ חיים
קטגוריה:משפט עברי: סדרי הדין
דאף סילורו

דאף סילורו (בהולנדית: DAF Siluro) היא מכונית קונספט בתצורת קופה, 2 דלתות, שיוצרה בשנת 1968 על ידי חברת דאף ההולנדית.

==דאף סילורו==
דגם ה"דאף סילורו" התבסס על דגם הקופה "דאף 55".

דגם ה"דאף סילורו" הוצג לראשונה בתערוכת המכוניות של ז'נבה, בשנת 1968.

מנוע הדגם היה של חברת רנו הצרפתית.

==היסטוריה==

דאף ידועה כמפעל המייצר משאיות, אבל משנת 1958 עד שנת 1975 ייצרה כלי רכב משפחתיים קטנים. בין הרכבים שייצרה : דאף 600, דאף 750, דאף 33, דאף 44, דאף 45, דאף 46, ודאף 68. בשנת 1968 פיתחה את ה- "דאף 55", עם מנוע מקורר מים, 4 צילינדרים 1,108 סמ"ק. מעצב המכוניות של דאף היה ג'ובאני מיקולטי, שעיצב מספר עצום של אבות־טיפוס.

בדצמבר 1972 וולוו צבר נתח של 33 אחוזים מ- DAF, ובמאי 1975 עם השתלטות השוודים על דאף, נעלם השם דאף והפך לוולוו.

דאף ייצרה 816,000 מכוניות נוסעים.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="150">
1968 DAF Michelotti Special Coupe pic16.JPG| דאף סילורו, שנת 1968
1968 DAF Michelotti Special Coupe pic3.JPG | דאף סילורו, שנת 1968
1968 DAF Michelotti Special Coupe pic6.JPG | דאף סילורו
1968 DAF Michelotti Special Coupe pic11.JPG | דאף סילורו
1968 DAF Michelotti Special Coupe pic19.JPG | דאף סילורו
1968 DAF Michelotti Special Coupe pic18.JPG| דאף סילורו
1968 DAF Michelotti Special Coupe pic1.JPG| לוגו חברת "דאף" על חזית דגם הקונספט "דאף סילורו"
1968 DAF Michelotti Special Coupe pic9.JPG | דאף סילורו
</gallery>

==ראו גם==
* דאף (יצרן רכב)
* דאף 44
* דאף 600
* דאף פוני
* דאף A10

==לקריאה נוספת==
* [http://oldconceptcars.com/1930-2004/daf-siluro-michelotti-1968/ דאף סילורו - מכונית קונספט] ( DAF Siluro (Michelotti) (1968))

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות קונספט
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1968
סילורו
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בהולנד
פוטיוס קציקאריס

פוטיוס קציקאריס (ביוונית: Φώτιος Κατσικάρης; נולד ב-16 במאי 1967) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל יווני.

==קריירת המשחק==
קציקאריס שיחק כל הקריירה ביוון. הוא התחיל אותה בשנת 1982 בלוניקוס ניקאיאס, שם שיחק שש שנים. לאחר מכן עבר לספורטינג אתונה, שם שיחק שנתיים. ב-1990 הצטרף לא.א.ק. אתונה, שם שיחק שש שנים. קציקאריס סיים את הקריירה בהירקליון כרתים, בה שיחק שנתיים.

==קריירת האימון==
קציקאריס החל קריירה זו כעוזר מאמן בשנת 1998 בא.א.ק. אתונה, שם שיחק ככדורסלן. לאחר חמש שנים כעוזר, מונה למאמן ראשי, מינוי שהחזיק מעמד שנתיים. במקביל שימש כסקאוט באירופה של קבוצת ה-NBA בוסטון סלטיקס החל משנת 2003. בשנת 2005 מונה למשרת המאמן בדינמו סנקט פטרבורג הרוסית, שם החליף את דייוויד בלאט. קציקאריס עזב את הקבוצה בתום העונה בעקבות קשיים כלכליים. ב-2006 מונה לאימון ולנסיה הספרדית, שם אימן שנתיים. לאחר כשנה בה לא אימן, קציקאריס חזר ליוון ומונה למאמן אריס סלוניקי. כעבור 100 ימים בדיוק, עזב קציקאריס את אריס וחזר לספרד, שם אימן את בילבאו באסקט. בעונתו הראשונה במועדון הוביל אותו לעונה השנייה הגרועה ביותר בתולדותיה אך גם לפיינל פור היורוקאפ. העונה השנייה הייתה טובה הרבה יותר, הקבוצה סיימה במקום השני בעונה הסדירה, ההישג הטוב בתולדותיה, אך הודחה בשלבי הפלייאוף המוקדמים. בעקבות ההישג, בילבאו קיבלה כרטיס אוטומטי ליורוקאפ לעונה הבאה. קציקאריס קיבל את פרס מאמן השנה ביורוקאפ בשנת 2013 לאחר שהוביל אותה למקום השני במפעל.

בשנת 2015 מונה לאימון מורסיה. ביוני 2017 מונה לאימון הפועל ירושלים. ב-9 בנובמבר 2017 פוטר קציקאריס מהפועל ירושלים, לאחר שהקבוצה הפסידה בארבעה מחמשת משחקיה הראשונים ביורוקאפ. בהמשך העונה מונה לאימון טנריפה.

בשנת 2012 מונה לאימון נבחרת רוסיה, שגם שם החליף את דייוויד בלאט, אך עזב כעבור כמה חודשים מבלי שאימן אף משחק רשמי אחד. בשנת 2014 מונה למאמן נבחרת יוון, אותה אימן ביורובאסקט 2015, שם הגיע עם נבחרתו למקום החמישי יחד עם איטליה.

ב-16 ביוני 2018, לאחר כישלון בהפועל ירושלים מהליגה הישראלית וחצי עונה נוספת בטנריפה מהליגה הספרדית, חתם קציקאריס על חוזה לשלוש שנים כעוזר מאמן ביוטה ג'אז מליגת ה-NBA.

ב-26 ביוני 2019 חתם כמאמן ראשי לשתי עונות בקבוצת גראן קנריה מליגת העל הספרדית.

==קישורים חיצוניים==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורסלנים יוונים
קטגוריה:כדורסלני א.א.ק. אתונה
קטגוריה:מאמני ולנסיה בכדורסל
קטגוריה:מאמני אריס סלוניקי בכדורסל
קטגוריה:מאמני נבחרת רוסיה בכדורסל
קטגוריה:מאמני הפועל ירושלים בכדורסל
קטגוריה:מאמני בילבאו באסקט
קטגוריה:מאמני כדורסל יוונים
קטגוריה:יוונים שנולדו ב-1967
גלעד פוטולסקי

גלעד פוטולסקי (נולד ב-1971)  הוא זמר חסידי ישראלי. המנהל המוזיקלי של תזמורת 'שלהבת'.

== ביוגרפיה ==
נולד בבני ברק, בן למשה וצביה פוטולסקי. למד בישיבה הקטנה באר יעקב, ובישיבה הגדולה ישיבת חברון-גאולה בראשות הרב שמואל יעקב בורנשטיין.

=== קריירה ===
את דרכו המוזיקלית החל כזמר וקלידן כבר בתקופת היותו תלמיד ישיבה.

לאחר שהתחתן ניגן ושר בלהקות שונות, ובשנת 1994 הקים את תזמורת שלהבת, בה משמש כזמר סולן וכמנהל מוזיקלי. בשנת 2010 הקים את מקהלת הילדים "פרחי שלהבת".

בשנת 2014 הוציאה "פרחי שלהבת" את הדיסק "מעלת חברנו", ובשנת 2017 את הדיסק השני, "אודה השם".

== דיסקוגרפיה ==
{| class="wikitable"
|+
!שם האלבום
!שנת הוצאה
!הערות
|-
|הנשמה לך 1
|1997
|
|-
|הנשמה לך 2
|1999
|
|-
|הנשמה לך 3
|2001
|
|-
|הנשמה לך 4–5
|2004
|אלבום כפול
|-
|הנשמה לך 6–7
|2006
|אלבום כפול
|-
|הנשמה לך 8
|2010
|הופעה חיה בשמחת בית השואבה בישיבת חברון
|-
|הנשמה לך 9: להודות ולהלל
|2013
|שירי חנוכה והלל
|-
|זמירות לשבת
|2011
|אלבום כפול
|-
|מזמור שיר ליום השבת
|2012
|אלבום כפול
|}

===אלבומים חיצוניים===
* "המעוררים 1" – אליעזר שוובר
* "המעוררים 2" – אליעזר שוובר
* "שירי ארצנו" – גוש קטיף
* "אמן" – מונה רוזנבלום
* "שירי שמחה" – משה לאופר
* "שירי חתונה" – שימיקס
* "אוף שימחעס וחברים" – ישי לפידות
* "אודה השם" – סלקום
* "שרים לירושלים" – עיריית ירושלים
* "שרים לשבת" – קוקה-קולה
* "כולנו אחים" – משה פטל
* "אותך כן מלך" – איתן הנה
* "אלבום החתונה" – אלי לאופר 
* "ושאבתם מים בששון" – רעות
* "מצעד הזמר החסידי" – מרדכי סובול
* פרויקט "הזמר הבא" – רדיו קול חי

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:זמרים חסידיים ישראלים
קטגוריה:קלידנים ישראלים
קטגוריה:מודיעין עילית: אישים
קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1971
דאף Rijdende

דאף Rijdende (בהולנדית DAF Rijdende) היא מכונית קונספט זעירה, בתצורה של מכונית מיקרו, תלת אופן, אשר יוצרה בשנת 1941 על ידי יצרנית הרכב דאף ההולנדית.

הדגם תוכנן עם מושב 1 בלבד (נהג).

פירוש "Rijdende" בעברית: "נהיגה".

==מאפיינים==
* מכונית מיקרו 
* תלת אופן
* 2 דלתות קדמיות, צדדיות
* מושב 1
* חלון צד - מתפצל ל-2, נפתח בחלקו הקדמי בלבד (מורכב על מסילה, החלון נע אחורנית)

==היסטוריה==

דאף ידועה כמפעל המייצר משאיות, אבל משנת 1958 עד שנת 1975 ייצרה כלי רכב משפחתיים קטנים. בין הרכבים שייצרה : דאף 600, דאף 750, דאף 33, דאף 44, דאף 45, דאף 46, ודאף 68. בשנת 1968 פיתחה את ה- "דאף 55", עם מנוע מקורר מים, 4 צילינדרים 1,108 סמ"ק. מעצב המכוניות של דאף היה ג'ובאני מיקולטי, שעיצב מספר עצום של אבות־טיפוס.

בדצמבר 1972 וולוו צבר נתח של 33 אחוזים מ- DAF, ובמאי 1975 עם השתלטות השוודים על דאף, נעלם השם דאף והפך לוולוו.

דאף ייצרה 816,000 מכוניות נוסעים.

== תמונות ==
<gallery mode="packed" heights="170">
קובץ:Ca 1941 DAF 'Rijdende regenjas' pic1.JPG | דאף Rijdende 
קובץ:Ca 1941 DAF 'Rijdende regenjas' pic6.JPG | דאף Rijdende 
קובץ:Ca 1941 DAF 'Rijdende regenjas' pic7.JPG | דאף Rijdende 
קובץ:Ca 1941 DAF 'Rijdende regenjas' pic3.JPG | דאף Rijdende 
קובץ:DAF Rijdende Regenjas - Flickr - FaceMePLS.jpg | דאף Rijdende 
קובץ:Ca 1941 DAF 'Rijdende regenjas' pic5.JPG | דאף Rijdende 
קובץ:Ca 1941 DAF 'Rijdende regenjas' pic2.JPG | דאף Rijdende 

</gallery>

==ראו גם==
* דאף (יצרן רכב)
* דאף 44
* דאף 66
* דאף 600
* דאף פוני
* דאף A10

==לקריאה נוספת==
* [https://www.favcars.com/daf-rijdende-regenjas-prototype-1941-photos-412327 דאף Rijdende פרוטוטיפ - תמונה ]

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.youtube.com/watch?v=nuPX0jbgIus דאף Rijdende] (0:30), יו-טיוב

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות קונספט
קטגוריה:מכוניות מיקרו
קטגוריה:מכוניות תלת אופן
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1941
Rijdende
קטגוריה:כלי רכב המיוצרים בהולנד