OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
קרתאלו

קרתאלו (ביוונית: Καρθάλον, בלטינית: Carthalo; 241–264 לפנה"ס) היה מצביא קרתגי שלחם נגד הרומאים במלחמה הפונית הראשונה.
== חייו ==
הוא נזכר לראשונה באירועי שנת 254 לפנה"ס, אז עמד בראש צי שפשט על אקרגס (אגריגנטום) ובזז אותה ואחר כך הדף התקפה של הצי הרומי על דרפאנה.

ב-249 לפנה"ס, זמן קצר לאחר ניצחון הקרתגים על הצי הרומי בקרב דרפאנה, הגיע קרתאלו מאפריקה בראש תגבורת המונה 70 אוניות מלחמה. אותה שעה צר הצבא הרומי על ליליבאיום, ואדרבעל, המצביא הקרתגי הראשי בסיקיליה, ביקש לנצל את מפלת הרומאים בים כדי להסיר את המצור וההסגר הימי על העיר. הוא הוסיף לציו של קרתאלו 30 מהאוניות שנפלו לידיו בקרב, ושלח אותו לתקוף את השייטת הרומית שנותרה על משמרתה ליד ליליבאיום. קרתאלו תקף עם שחר, חלק מהאוניות הצליח ללכוד ואחרות העלה באש.

אחר כך ארב קרתאלו בהראקליה לשיירת אוניות אספקה רומית, שעשתה דרכה מסירקוסאי אל הצבא הצר על ליליבאיום, מלווה במעט אוניות מלחמה. כדי להימנע מקרב, תפסו אוניות השיירה מחסה במפרצון סמוך בחסות סלעי החוף, העלו על היבשה את הקטפולטות והבליסטראות ונלחמו באוניותיו של קרתאלו מן היבשה. הוא לכד אוניות אחדות והסב נזקים לאחרות, אך לא הצליח להכריע את אויביו הן בשל לחימתם העיקשת הן בשל הקרבה המסוכנת לחוף. לכן שט עם אוניותיו אל שפך נהר קרוב וחיכה לצאתם לים. שיחק לו מזלו, ובאותו זמן שטה אל ליליבאיום שיירת אוניות נוספת, מלווה בצי מלחמתי בפיקוד הקונסול לוקיוס יוניוס פולוס. דבר מסען נודע לקרתאלו, והוא יצא עם אנשיו כדי להשמידן בקרב ימי. פולוס נמנע גם הוא מלחימה, ועגן את אוניותיו בקמארינה ליד חוף סלעי ומסוכן, אליו לא העזו הקרתגים להתקרב. בסערה עזה שהתעוררה אבדו כמעט לגמרי שני חלקי הצי הרומי. קרתאלו ואנשיו, שהכירו את טבע המקום, חמקו מבעוד מועד מן המקום וניצלו.
 
זמן קצר לאחר מכן הוביל קרתאלו התקפה מן הים על אייגיתאלוס (Aegithallos), כף במערבה של סיקיליה, לא הרחק מליליבאיום. המקום נכבש ובוצר על ידי יוניוס פולוס אחרי האסון בקמארינה. קרתאלו הכה את חיל המצב הרומי והכריחו לסגת.

==מקורות==
* פוליביוס, היסטוריה. כרך ראשון, ספרים א-ו. תרגם וכתב מבואות בנימין שימרון. ירושלים, מוסד ביאליק, 1991.
<div style="direction: ltr;">
* Polybius. Translated by W.R. Paton. The Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1922-1925. Digitized copy in: [http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Polybius/home.html LacusCurtius]. 
* Diodorus. Translated by C.H. Oldfather. The Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1933-1957.
* Walbank, F.W., A Historical Commentary on Polybius. Oxford, Oxford University Press, 1957.
</div>

== קישורים חיצוניים ==
<div style="direction: ltr;">
* s.v. "Carthalo" (1) in: Smith, W. (editor), Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 1873. Digitized copy in: [http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=carthalo-bio-1&fromdoc=Perseus:text:1999.04.0104 Perseus].
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קרתגים

קטגוריה:המלחמה הפונית הראשונה
ארבסק

ארבסק (בטורקית Arabesk müzik) הוא מונח שנוצר על ידי מוזיקולוגים טורקיים המתייחס למוזיקה בסגנון ערבי שנוצרה בטורקיה. הוא נקרא 'ארבסק' בגלל לחניו המושפעים בעיקר מהמוזיקה הערבית.

הז'אנר היה פופולרי בטורקיה במיוחד בין שנות ה-60 עד שנות ה-90.

לחני המוזיקה הערבסקית היא בעיקר בסולם מינורי, בדרך כלל בצורת הסולם פריגי, והמילים נוטות להתמקד בנושאי געגועים, בגידות, ואהבה.

==היסטוריה==
הארבסק הגיע לטורקיה בעיקר בשנות ה-30 וה-40, בשל חיבת הציבור למוזיקה הערבית של מצרים ולבנון, אך נתקל בהתנגדות עזה מצד השלטונות הדתיים של אז, היות שהשירים שבמסגרת סגנון זה עוסקים בעיקר באהבה ובדיכוי מעמד הפועלים. התנגדות זו הגיעה לשיאה בשנות ה-60 כאשר הזמר איברהים טטליסס נכלא על כך ששר שירי ארבסק באירועים ציבוריים למרות התנגדות השלטונות. בעודו יושב במאסר, תחנות הרדיו של טורקיה מחו על המתרחש וקראו לעם לתרום את חלקו בקריאה לשחרורו של טטליסס. המהפכה הציבורית שמה קץ לדיכוי זה.

שינוי ידוע שבא בעקבות הארבסק הוא החלפת כלי נגינה ערביים בכלי נגינה טורקיים או בלקניים, כגון: החלפת ה"עוד" הערבי ב"בגלמה" הטורקי ובעוד טורקי (גרסה טורקית של העוד) או ב"טאר" טורקי (הגרסה הטורקית ל"טאר פרסי"), או בהוספת כלי נגינה כורדיים או טורקיים כגון כלי ה"זורנה" (כלי נשיפה), קלרינט, או חלילי ה"איגיראיטמה", "מיי", "טולום", "סיפסי", "איפטה", בלאבן, ונאיי.

בטורקיה מספר זמרים הנחשבים ל"חוד החנית" של סגנון הארבסק, ובהם פרדי טייפור, איברהים טטליסס, אמרה איפק, אורהאן גנג'אבאיי ומוסלום גורסס.

==ראו גם==
* ארבסק (מוזיקה קלאסית)

קטגוריה:סגנונות מוזיקליים
קטגוריה:מוזיקה טורקית
לואי סעדי

לואי סעדי היה טרוריסט פלסטיני ומפקד ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בצפון יהודה ושומרון. הוא נהרג על ידי צה"ל ב-2005.

== פעילות ==
סעדי נעצר ב-1999 ושוחרר ב-2004 במסגרת עסקת טננבאום עם חזבאללה, הוגדר כ"המשוחרר הבכיר ביותר בעסקת טננבאום".

סעדי היה אחראי לפיגוע במועדון הסטייג' בתל אביב במהלכו נרצחו חמישה אזרחים ונפצעו עשרות אחרים, לפיגוע בקניון השרון בנתניה שבו נרצחו חמישה אזרחים ונפצעו עשרות, לפיגוע הירי בחרמש בו נרצח אזרח, ולשיגור מכונית התופת לשבי שומרון.
== מותו ==
בערב ה-23 באוקטובר 2005 נכנסו כוחות דובדבן, נחשון ונח"ל למחנה הפליטים נור א-שמס הסמוך לטולכרם, בעקבות מידע על פגישה בין פעילי טרור באזור, שתכננו על פי החשד פיגוע בתחומי ישראל. 

בעת הגעת הכוח הסמוי למחנה זוהה המבוקש ברכב, במהלך ניסיון החטיפה מהרכב פתח פלסטיני חמוש באש לעבר הכוח וממנה נפגעו באורח קל לוחם וקצין מהכוח הסמוי.

הכוח השיב אש והרג את היורה, בכיר בארגון הפת"ח. במהלך הפעילות נורתה אש על הכוח מאחת הסמטאות במחנה, הכוח השיב אש והרג גם את היורה השני.

לאחר שהכוח הבחין בחמוש שניסה לברוח במכונית פתח עליו הכוח באש והרג גם אותו.

כאשר הכוח חיפש את גופת המחבל בסמטה הוא לא מצא אותה, אולם מאוחר יותר כאשר הכוח החל להרוס בית אשר בו הסתתרו חמושים, נמצאה בבית גופתו של לואי סעדי.

בפעולה נהרג גם עוזרו מאג'ד אלאשקר, גם הוא פעיל בג'יהאד האיסלמי.

לאחר האירוע התבטא מפקד חטיבת אפרים, אלוף-משנה אהרון חליוה: "הכוח של דובדבן שפעל הלילה הפגין אומץ לב יוצא דופן. גם החייל שנפצע פעל בצורה יוצאת דופן". 

על המבצע המורכב והחתירה המהירה למגע של הלוחם שנפצע קיבלה הפלגה המבצעת מיחידת דובדבן הצטיינות מאת אלוף פיקוד מרכז.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טרוריסטים פלסטינים
קטגוריה:טרוריסטים מוסלמים
לוח מודעות

לוח מודעות
עמוד מודעות ב[[תל אביב, 1934]]
חדר האוכל הקיבוצי, בתערוכת "זמן קיבוץ - חדר אוכל כמשל".]]
סביון]]

לוח מודעות הוא רהיט במבנה ציבור או ברחוב שעל פניו ניתן לפרסם הודעות מודפסות לציבור. לדוגמה, פרסום מודעות לקנייה או מכירה, הכרזה על אירועים או מתן מידע.

לוחות מודעות עשויים לעיתים קרובות מחומרים כדוגמת שעם או עץ במטרה לאפשר הוספה והסרה נוחה של מודעות מהם באמצעות נעצים.

מקומות ציבוריים שכיחים להימצאות לוחות מודעות הם אוניברסיטאות, תחנות רכבת, קיוסקים, מסדרונות ומעברים הומי אדם, חדרי לובי ומטבחונים. כמו כן קיימים לוחות הממוקמים ברחוב וכן במקומות מאולתרים כעצים, קירות, עמודי חשמל ופנס רחוב.

בקיבוצים, בעת שחדר האוכל שימש כמרכז חיי הקהילה השיתופית, לוח המודעות בחדר האוכל היה אמצעי הקשר להודעות קהילתיות לגבי פעילויות חברתיות, שיבוץ לתורנויות, גיוסים עונתיים וכדומה.

בהשאלה, קיימים לוחות מודעות באתרי אינטרנט שבהם ניתן להשאיר או למחוק מסרים על מנת שאנשים אחרים יוכלו לצפות בהם. במאה ה-20 ירשו את מקום לוחות המודעות המסורתיים פורומים באינטרנט שהיוו תחליף גלובלי לפלטפורמה הישנה.

במאה ה-21 לוחות המודעות והפורומים התחלפו ברשתות חברתיות דוגמת פייסבוק, פינטרס, אינסטגרם ווואטסאפ. וכן לוחות דיגיטליים המצויים עדיין במקומות ציבוריים.

==היסטוריה==
*1801: ג'יימס פילאנס , מנהל ומורה לגאוגרפיה בבית הספר התיכון באדינבורו, סקוטלנד, ממציא את הלוח הראשון.
*1925: ג'ורג' ברוקס מטופקה שבקנזס רשם פטנט על לוח שעם כלוח מודעות שניתן לתקוע בו נעצים. הפטנט על המצאתו של ג'ורג' ברוקס, שיהפוך לעמוד התווך העיקרי בבתים ובמשרדים ברחבי העולם, פג בשנת 1941, מה שמאפשר לכל אחד ליצור ולשווק גרסאות משלו למוצר.
* 1940: ג'ורג' פוקס, רשם פטנט על לוח גומי מוקצף עם חלק אחורי מקרטון.
* 1959: ו.פ לואיס רשם פטנט על לוח משולב ללוחות מודעות.
* 1976: הרעיון של לוח המודעות נכנס לעידן המידע כאשר מפתחי התוכנה וורד כריסטנסן ורנדי סוס השיקו את מערכת לוח הטלפונים הציבורי הדיגיטלי הראשון.
* 2006: מערכת לוח מודעות דיגיטלי ברזולוציה גבוהה הוצעה לראשונה על ידי ד"ר פומפרניקל
* 2010: תצוגות שילוט דיגיטלי החלו להחליף לוחות מודעות כאמצעי להפחתת העומס ולספק מידע בזמן אמת.
* 2010: Pinterest, אתר שיתוף תוכן ושיתוף תמונות שנועד לשמש לוחות מודעות אישיים מקוונים, הוקם על ידי בן זילברמן, פול סיאררה ואוון שארפ.
* 2017: חברת Enchantment General רשמה פטנט על שירות של מערכת לוח מודעות אלקטרונית פיזית, הכוללת משטח כתיבה או הצמדה פיזית ותצוגה אלקטרונית, כמו מכשיר מחשב נייד (מחשב לוח), המסוגל להריץ תוכנה (שילוט דיגיטלי) שיתוף מידע אנלוגי עם תוכן דיגיטלי.

==לוח מודעות דיגיטלי בישראל==
עם התפתחות מסכי הפרסום החלו להשתמש בפלטפורמה הדיגיטלית גם במקומות ציבוריים דוגמת בתי הכנסת המפרסמים על המסך את זמני היום ומודעות לקהילה בצורה דיגיטלית. לוח זה עורר שאלות הלכתיות האם מותר להשתמש במוצר בשבת.

בבנייני מגורים החלו להחליף את עלוני הפרסום מסכים דיגיטליים המציגים מידע אינטראקטיבי המיועד ספציפית לאופי דיירי הבניין ומשולב בפרסומות המותאמות לדיירים. מסכים אלו, מאפשרים להפחית את זיהום הסביבה שנעשה על ידי חלוקת עלוני הפרסום שרובם נזרקים לפח, וכן מאפשרת לוועדי הבית להנגיש תוכן רלוונטי לדיירי הבניין

== ראו גם ==
*פשקוויל
* עמוד פרסום
* שלט חוצות

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציוד משרדי
קטגוריה:ריהוט רחוב
קטגוריה:מדיה פרסומית
אדנו וירוס 36

אדנו וירוס 36 (באנגלית: Human adenovirus 36 או HAdV-36, ובקיצור: AD-36) הוא מין אחד מתוך 57 מינים אחרים הידועים מזן האדנו וירוס. הנגיף התגלה לראשונה ב-1978 אצל ילדה שסבלה מדלקת בדרכי העיכול וסוכרת.

אדנו-וירוס ידוע בכך שהוא גורם לדלקות בדרכי הנשימה והעיניים, אך הוא נקשר לראשונה עם השמנה על ידי ד"ר ניחיל דורנדאר.

נראה קשר בין כמות הנוגדנים לנגיף בדם לכמות השומנים בדם אצל 30% מהאנשים שסובלים מהשמנה בארצות הברית.

זהו הנגיף היחיד אצל בני אדם שנקשר להשמנה. המכניזם שעל פיו אדנו-וירוס 36 גורם להשמנת יתר קשור לגן E4orf1, שמדביק את גרעין התאים המארחים. E4orf1 משפיע על אנזימים שמעודדים ייצור שומנים, ועל מולקולות התמיינות שגורמים לעליה בכמות הטריגליצרידים ועל ייצור של תאי שומן חדשים מתוך תאי גזע שכבר נמצאים ברקמת השומן.

==פרסומים נוספים==
ב-18 במרץ 2006 פורסם מחקר שנערך על ידי ריצ'רד אטקינס (אוניברסיטת ויסקונסין). במחקר זה נבדקו יותר מ-2,000 בדיקות דם באוסטרליה ונראתה נוכחות של אדנו-וירוס 36 אצל 20% מהמשתתפים.

ב-26 בינואר 2009 מסר ד"ר ניחיל דורנדאר הצהרה לגבי הקשר שבין השמנת יתר ואדנו-וירוס 36, כמו כן הוא הזהיר מפני ההדבקה הפשוטה על ידי עיטוש או אפילו לחיצת ידיים, בנגיף שנראה כי הוא משתתף במגפת ההשמנה העולמית.

==ראו גם==
* Adenoviridae

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www.biores.co.il/?categoryId=34932&itemId=71723 אדנו-וירוס 36 והשמנת יתר]
* [http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/15611785?dopt=Citation Human adenovirus-36 is associated with increased body weight and paradoxical reduction of serum lipids]
* http://scienceblogs.com/aetiology/2008/04/a_deeper_look_into_adenovirus3.php

קטגוריה:נגיפים
בנה ביתך

רמות ד' בבאר שבע]]
בנה ביתך היא מדיניות ממשלתית בישראל שבבסיסה הקצאת קרקעות לבנייה של בתים פרטיים צמודי-קרקע, לפי תכנון פרטי של המשתכן.

==היסטוריה==
במהלך שנות ה-50 הייתה עיקר הבנייה הציבורית בישראל בנייה אחידה. במושבים נבנו עבור המשתכנים בתים אחידים, וכך גם בשכונות צמודי קרקע של הערים, דוגמת שכונת קפלן בכפר סבא. בעת הקמת ערד, הוחלט על שיטה חדשה על פיה הובטחו מגרשים תמורת דמי פיתוח בלבד וניתן למתיישבים לבנות את בתיהם כראות עיניהם. לתוכנית זאת של משרד השיכון הודבק הכינוי "בנה ביתך". בשנת 1967 שווקו מגרשים נוספים בערד על פי אותה תוכנית. בשנת 1968 הונהגה תוכנית דומה בשכונת גבעת המבתר שבירושלים.

ביוני 1974 התמנה אברהם עופר לשר השיכון והוא אימץ את שיטת "בנה ביתך" באופן נרחב. תוכניות לשיווק מגרשים בשיטת בנה ביתך עלו לגבי עיירות הפיתוח בדרום, בבית שאן, ביבנה, בקצרין, באופירה, בפוריה עילית, במעלות ובאשקלון.

לאחר המהפך, התגבר השימוש בתוכניות "בנה ביתך", במיוחד בגליל, במסגרת הניסיון למשוך אוכלוסייה יהודית לגליל. בסוף 1977 עלה רעיון של "מגרש בחיסכון", תוכנית חיסכון לרכישת מגרש, במטרה לעודד את מכירת המגרשים. השר גדעון פת הצהיר בשנת 1978 שבכוונת משרד השיכון לשווק 1840 מגרשים בשיטת בנה ביתך כדי להאבק בעליית מחירי הדיור. מגרשים לבנה ביתך שווקו גם בלוד.

==פרויקט "בנה ביתך"==
מטרת הפרויקט הוגדרה בשלושה מישורים: מניעת עזיבת אוכלוסייה חזקה מעיירות פיתוח, משיכת אוכלוסייה חזקה ומבוססת אליהן ועידוד הפרטת הבנייה בארץ. הביצוע כלל הקצאת מגרשים זולים לבנייה פרטית, על ידי קבלן בניין פרטי ולפי תוכנית אישית של המשתכן. אחוז מסוים מן המגרשים הוקצה לתושבי היישוב או שהוגדרה להם עדיפות ברכישת מגרשים ובקבלת מענקים והלוואות.

==מעלות וחסרונות==
בניית "בנה ביתך" היא השיטה המועדפת על הישראלים ושימשה את משרד השיכון ואת רשות מקרקעי ישראל בעיקר במקרים בהם אף שיטת שיווק אחרת לא הצליחה.

בשכונות בנה ביתך עיצבו המשתכנים את הבית כאוות נפשם, בעזרת קבלני משנה ואדריכלים. על התוצאה עלתה ביקורת שהבנייה סבלה מיצירת עיצוב-יתר, ומבנים מצועצעים ושונים מאוד זה מזה, דבר שהקנה תחושה של "קקפוניה" ואקלקטיות.

המתנגדים העדיפו על כן שכונות שלמות שהוקמו באופן אחיד על ידי קבלנים או למצער שכונות בהם הקבלנים הציעו לרוכשים לבחור מתוך מספר מצומצם של דגמי-מעטפת (אשר עיצוב הפנים בתוכן ניתן לשינוי באמצעות קירות בנויים או קירות גבס) שיצרו תמונה סטנדרטית יותר לשכונה.

==לקריאה נוספת==
* עוז אלמוג, פרידה משרוליק - שינוי ערכים באליטה הישראלית, אוניברסיטת חיפה/כנרת, זמורה ביתן, דביר, 2004.
* יוסי מלמן, הישראלים החדשים - מבט אישי על חברה בשינוי, שוקן, 1993
* משה רביד, הרהורים אדריכלים על נושא 'בנה ביתך", "בבניה" 52, אפריל 1986
* מיכאל קון, סגנון ישראלי באדריכלות?, "מבנים" 45, 1986, 58
* נתי רותם, בית ישראלי, גיבוב דימויים, חלומות ומיתוסים, "בית" 25, 1986
* ציונה שמשי, הלוק והטרנד - בתים או אדריכלות של קופירייטרים, "אדריכלות ישראלית" 42, אוגוסט 2000
* אסתר זנדברג, כל ברוש לימוני הוא מלך, הארץ, מוסף יום העצמאות, 20 באפריל 1999

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: אדריכלות
קטגוריה:בית מגורים
קטגוריה:ישראל: תכנון ובנייה
קטגוריה:ישראל: דיור
קטגוריה:בית מגורים צמוד קרקע
נגן מדיה

תוכנת נגן המדיה [[MPlayer מנגן את הסרט פילים חולמים]]
נגן מדיה (באנגלית: Media Player) היא תוכנת מחשב המשמשת לניגון קובצי מולטימדיה. 

רוב תוכנות נגני המדיה תומכות במגוון רחב של סוגי קבצים, ובכללם קובצי שמע וקובצי וידאו. עם זאת, חלק מהנגנים מתמקדים רק בסוג מסוים, הן משום שהם בשלבי הפיתוח והגרסאות הראשונות, והן משום שהם מיועדים לתת מגוון רחב של תכונות, איכויות ויכולות, שלרוב לא קיימות בנגנים הכלליים יותר.

גרסאות 3 ומעלה של מערכת ההפעלה חלונות מגיעות עם הנגן Windows Media Player. של מיקרוסופט. מערכת Mac OS X מגיעה עם הנגנים QuickTime להפעלה של סרטים בפורמט זה, ועם iTunes להפעלה של מגוון פורמטי מדיה נוספים. הפצות גנו/לינוקס שונות מגיעות עם נגנים כגון VLC media player, אמארוק, טוטם, זיין. 

== תוכנות ==
רשימה של תוכנות נגני המדיה הפופולריים.

{| class="wikitable sortable"
|----- bgcolor="#DDDDEE"
! שם התוכנה
! width="45" | אודיו
! width="45" | וידאו 
! מערכת הפעלה
! רישיון
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| BS player || כן || כן || חלונות ||?
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| iTunes || כן || כן || מקינטוש, חלונות ||קנייני
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| MediaMonkey || כן || לא || חלונות ||קנייני
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| Media Player Classic || כן || כן || חלונות || GPL
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| MPlayer || כן || כן || Mac OS X, חלונות, AmigaOS, MorphOS || GPL
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| Napster || כן || לא || חלונות ||?
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| PowerDVD || לא || כן || חלונות ||?
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| QuickTime || כן || כן || Mac OS X, חלונות||קנייני
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| RealPlayer || כן || כן || לינוקס, חלונות, Mac OS X, Windows Mobile, Palm OS, Symbian OS ||קנייני
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| Songbird || כן || לא || חלונות, מקינטוש, לינוקס || GPL
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| VLC media player || כן || כן || לינוקס/Unix, חלונות, Mac OS X, BeOS, BSD || GPL
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| Winamp || כן || כן || חלונות, לינוקס (רק בגרסה 3) ||קנייני
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| Windows Media Player || כן || כן || חלונות, Mac OS X, Windows Mobile ||קנייני
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| WinDVD || לא || כן || חלונות ||?
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| Zune || כן || כן || חלונות ||?
|----- bgcolor="#EEEEFF"
|Kaffeine
|כן
|כן
|לינוקס
|GPL
|----- bgcolor="#EEEEFF"
| Music Player Daemon || כן || לא || חלונות, Unix ||GPL
|}
נגני מדיה רבים מסוגלים לנגן את קובצי המדיה לפי ספריות. הספריות נועדו לסייע בארגון של קובצי המדיה או בקטלוג של קובצי המוזיקה לקטגוריות שונות כגון סוגה, שנה, דירוג וכדומה. דוגמאות טובות לתוכנות נגני מדיה אשר תומכות בשימוש בספריות הן Winamp, Windows Media Player, iTunes, RealPlayer, Amarok ו-ALLPlayer.

== ראו גם ==
* נגן מדיה נייד

==קישורים חיצוניים==

*
קטגוריה:מולטימדיה
מרכז הקואופרציה

מרכז הקואופרציה למלאכה, חרושת ושירותים ציבוריים, או בשמו המקוצר מרכז הקואופרציה, הוא מוסד שהוקם על ידי ההסתדרות כדי לפתח ולקדם את הקואופרציה בארץ ישראל.

מרכז הקואופרציה הוקם בשנת 1928 על יסוד החלטת הוועידה השלישית של ההסתדרות משנת 1927. בשנת 1934 נרשם המרכז כאגודה שיתופית שבראשה עמד ישראל ריטוב ובשנת 1935 נרשם כ"ברית פיקוח" שתפקידה לפקח על ניהול חשבונות הקואופרטיבים ועל שמירת עקרונות הקואופרציה.

במרכז הקואופרציה היו שלוש חטיבות: חטיבת תובלה ותחבורה (בה נכללו הקואופרטיבים לתחבורה ציבורית אגד ודן), החטיבה לחרושת ומלאכה והחטיבה לשירותים.

משנת 1954 ניהל את מחלקת הנוער ניסים בנימין והקים את הגרעינים הקואופרטיבים כחלק מהחטיבה לחרושת ומלאכה כאשר נוכח שאין דור המשך לקואופרציה היצרנית. ניסים בנימין ז"ל ראה בבנין מפעל הקואופרציה הצעירה את ייעודו העיקרי בחיים. נסים השקיע את כל מעייניו בבנית תנועת נוער קואופרטיבית. וסוחף מאות בני נוער מכל הארץ אשר חבריה שרתו ביחידות נח"ל קואופרטיבי או השתלבו בהקמת מפעלים משותפים באזורי פיתוח וספר. בשנת 1965 נרצח נסים בנימין בפעילות בטחינות חשאית באירופה, בהיותו חלק מהשרות החשאי שאנשיו ביצעו מבצעים ביטחוניים בניכר. 

מר ישראל ריטוב, יו"ר מרכז הקואופרציה ספד לו : " עליך עוד ישירו שירים. נוציא ספר ונספר לעם ישראל על חייך ונקים מפעלים לזכרך ". 

ניסים, כאחראי מחלקת הנוער בקואופרציה פעל לסייע לחיילים משוחררים ונוער בוגר צבא ולחיילים המשרתים בנח"ל, (הגרעינים נקראו נח"ל תעשייתי) להשתלב בתעשייה, הוא איגד כוחות כדי להקים מפעלי חינוך ברוח הקואופרציה, תוך דאגה לעתידם הכלכלי של הצעירים ומתוך הבנה שזהו דור העתיד ועליו תיסמך המדינה בשנים שיבואו. 

בפועלו ליצור תשתית לימוד ועבודה למקצועות מלאכה יוצרת ומועילה, ניסים תורם להקמת מנגנון תומך שיסייע בהכשרת דור העתיד. 
במסגרת מרכז הקואופרציה נכללו:
*קופת הקואופרטיבים, הזרוע הכספית של המרכז.
*"נוע", חברה שהוקמה בשנת 1935 ועסקה בקניות למשק התחבורה הקואופרטיבי.
*"שחף" שהוקמה בשנת 1935 וסייעה לקואופרטיבים ברכישות ובשיווק.
*"מגן", קרן הפנסיה של חברי הקואופרטיבים, שהוקמה בשנת 1950.

הקואופרטיבים הגדולים ביותר שנכללו במרכז היו "אגד", "דן" ו"הארגז".

בשנת 2008 הוחלט בוועידת מרכז הקואופרציה על שינוי שם המוסד למרכז הקואופרציה ליזמות שיתופית בישראל.

יו"ר המרכז וההנהלה - איציק יואל.

==ראו גם==
*
*
*
*
*ברית הפיקוח לקואופרציה החקלאית העובדת (ברית הקואופרציה החקלאית), בה רשומות האגודות השיתופיות בקיבוצים ובמושבים

==קישורים חיצוניים==
* 
* 
*[http://cooperazia.org.il אתר מרכז הקואופרציה]
* 

קטגוריה:ארגונים ומוסדות ביישוב
סיטיג'ט

בומברדיה CRJ-900 בצבעי סקנדינביאן איירליינס
סוחווי סופרג'ט 100 בצבעי בראסלס איירליינס
סיטיג'ט (באנגלית CityJet) היא חברת תעופה אירית, שמשרדיה הראשיים נמצאים בעיר דבלין ומפעילה טיסות בחכירה רטובה בעבור חברות תעופה אחרות.

==תולדות החברה==
החברה נוסדה בשנת 1992 והחלה להפעיל את טיסותיה בינואר 1994 תחת החסות של חברת וירג'ין אטלנטיק. הקו הראשון שהופעל היה בין דבלין לנמל התעופה סיטי בלונדון. בשנת 1997 החלה החברה לטוס בקו תחת שמה הרשמי.

בשנת 1999 לאחר שהחברה החלה לטוס בקו לונדון סיטי-פריז תחת שמה של חברת אייר פראנס, קנתה החברה הצרפתית 25% ממניות החברה, בשלב מאוחר יותר, השלימה אייר פראנס את קנייתה המלאה של החברה, והחברה זוהתה כ"סיטיג'ט בשביל אייר פראנס". בשנת 1997 רכשה אייר פראנס את החברה הבלגית "VLM איירליינס" ומטוסיה נצבעו בצבעי סיטיג'ט למרות שלא בוצע איחוד בפועל בין החברות.

בשנת 2012 פורסם לראשונה כי אייר פראנס מעוניינת למכור את סיטיג'ט, ובשנת 2013 החלה למעשה הפרדת החברה מפעילות אייר פראנס, סיטיג'ט חזרה להפעיל את טיסותיה תחת שמה, ושיתוף הפעולה עם אייר פראנס הפך לשותפות קוד. בשנת 2014 נמכרה החברה למשקיעים גרמניים.

בסוף שנת 2015 רכשה החברה את חברת התעופה הפינית בלו 1 מחברת סקנדינביאן איירליינס, והחברה החלה לבצע טיסות עבור החברה הסקנדינבית במטוסיה של השנייה כחלק משיתוף פעולה נרחב. באותו האופן, רכשה סיטיג'ט בשנת 2016 מסקנדינביאן איירליינס גם את החברה הדנית "קימבר", אשר גם היא מפעילה טיסות עבור החברה הסקנדינבית.

בשנת 2017 פורסם כי החברה מתכננת להפסיק את טיסותיה אשר מבוצעות בשמה ולהתמקד בהפעלת טיסות בעבור חברות אחרות. מהלך זה יצא לפועל בסוף אוקטובר 2018.

בשנת 2018 הודיעה החברה כי בכוונתה להתאחד עם חברת התעופה האזורית הספרדית אייר נוסטרום ובכך ליצור את חברת התעופה האזורית הגדולה באירופה. החברות, אשר שתיהן מפעילות טיסות בעבור חברות אחרות (חכירה רטובה) ימשיכו לפעול כמותגים נפרדים.

==בסיסי החברה==
* עבור טיסות אייר פראנס - נמל התעופה פריז שארל דה גול
* עבור טיסות בראסלס איירליינס - נמל התעופה של בריסל
* עבור טיסות סקנדינביאן איירליינס - נמל התעופה הלסינקי-ונטה

==צי המטוסים==
צי המטוסים של החברה נכון לנובמבר 2018:

{| class="toccolours" border="1" cellpadding="3" style="border-collapse:collapse;text-align:center "
|- style="color:black;background: #999966;"
! rowspan="2" style="width:150px;" | כלי טיס
! rowspan="2" style="width:50px;" | בצי
! rowspan="2" style="width:50px;" | בהזמנה
! colspan="2" class="unsortable" | נוסעים
! rowspan="2" style="width:210px;" | הערות
|- style="color:black;background: #999966;"
! style="width:40px;" | <abbr title="מחלקת תיירים">Y</abbr>
! style="width:40px;" | סה"כ
|-
|Avro RJ85
|12
|—
|95
|95
|
|-
|בומברדיה CRJ-900
|27
|4
|90
|90
|כולם מופעלים עבור סקנדינביאן איירליינס
|-
|סוחוי סופרג'ט 100
|7
|8
|98
|98
|
|-
!סה"כ
!46
!12
!colspan=4|
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות תעופה איריות
טאורגה

טאורגה (בליטאית Tauragė; ביידיש טאווריג; בגרמנית Tauroggen, בפולנית Taurogi) היא עיר קטנה במערב ליטא בסמוך לגבול עם מחוז קלינינגרד, על נהר היורה. בירת מחוז טאורגה. אוכלוסייתה נאמדה בשנת 2008 ב-27,816 תושבים.

==היסטוריה==

טאורגה מוזכרת לראשונה במסמך משנת 1507 המדווח על בניית כנסייה במקום. היא גם מופיעה במפה משנת 1539. החל משנת 1567 הייתה בטאורגה תחנת מכס. החל מ-1655 הייתה בבעלות משפחת רדזיוויל וככזו הפכה למרכז לותרניזם.

אחרי נישואיו של הנסיך לודוויג מפרוסיה עם הנסיכה לודויגה קרולינה רדזיוויל השתייכה בין השנים 1691 ל-1795 טאורגה לפרוסיה. עם חלוקת פולין בשנת 1795 עברה העיר לאימפריה הרוסית, תחת שלטונה הייתה עד תום מלחמת העולם הראשונה. ב-21 ביוני 1807 חתם הצאר אלכסנדר הראשון על הסכם שביתת נשק עם נפוליאון בטאורגה. ב-30 בדצמבר 1812, במהלך פלישת נפוליאון לרוסיה, נחתמה בה אמנת טאורוגן (כשמה הגרמני של העיר) שבה התחייבה פרוסיה לנייטרליות כלפי רוסיה, ובכך נסוגה מהברית שאולצה לחתום עם צרפת. בשנת 1846 העניק הצאר ניקולאי את טאורגה כמתנה לנסיך וסילחיקוב.

במהלך המאה ה-19 התבססה כלכלת טאורגה על תעשיית עץ בהתבסס על היערות שמסביבה ועל מסחר הודות למיקומה על הדרך הראשית בין קניגסברג וסנט פטרבורג. טאורגה גם הייתה עיר מסחר עבור כפרי הסביבה והיו בה פעמיים בשבוע ימי שוק.

במהלך מלחמת העולם הראשונה, בשנת 1915, נחרב חלק נכבד מהעיר בידי כוחות הכיבוש הגרמניים.

==יהודים==
[[אנדרטה לזכר יהודי טאורגה שנספו בשואה, בבית העלמין הדרום]]
במפקד של 1847 מצוין שהיו בטאורגה 410 יהודים, אך מספר זה נראה כטעות וההערכה היא שהיו בעיר כ-2,000-1,000 יהודים. במפקד של 1897 נמנו בעיר 3,634 יהודים מתוך אוכלוסייה כוללת של 6,655 איש. זו עיר הולדתו של ד"ר אבא לפין ובתחילת המאה ה-20 כיהן כרב בעיירה הרב אברהם אהרון בורשטיין שנודע כ"הגאון מטבריג".

טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה חיו בעיר כ-2,000 יהודים, כחמישית מאוכלוסייתה, ופעלה בה גימנסיה עברית. עם סיפוח ליטא לברית המועצות בשנת 1940 נסגרו המוסדות היהודיים בעיר.

ביום הראשון למבצע ברברוסה, 22 ביוני 1941, נכנסו הגרמנים לעיר, וכעבור מספר ימים רצחו בה כ-300 גברים יהודים שעצרה המשטרה הליטאית. 122 גברים יהודים נוספים מהעיר נרצחו בתחילת יולי.

בתחילת ספטמבר 1941 רוכזו יהודי העיר באתר של מספר סככות, ששימש כגטו, וגודר בגדר תיל. יהודי הגטו הועסקו בעבודות כפייה, ובשל איסור על הכנסת מזון לשטחו, שררו בו רעב כבד ותנאי תברואה קשים.

ב-16 בספטמבר 1941 נלקחו יהודי הגטו במשאיות ליערות ויז'בוטאי וטווריג, ושם נרצחו באכזריות בידי שוטרים ליטאים. בקברי האחים באתרים אלו גילו הסובייטים לאחר המלחמה כ-3,900 גופות.

== ערים תאומות ==
לטאורגה חמש ערים תאומות:
* 
* 
* 
* 
* 

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 
* 
* 
* [https://web.archive.org/web/20090116043747/http://www.shtetlinks.jewishgen.org/Tavrig/tavrig1.html Yosef Rosin, Tavrig Taurage, ShtetlLinks]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ליטא: ערים
קטגוריה:מחוז טאורגה
קטגוריה:שואת יהודי ליטא
קטגוריה:קהילות יהודיות בליטא
קטגוריה:קהילות יהודיות שמונצחות בבית העלמין הדרום
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
הספרייה הדיגיטלית העולמית

הספרייה הדיגיטלית העולמית (אנגלית: World Digital Library) היא ספרייה בינלאומית המופעלת על ידי ארגון החינוך, המדע והתרבות של האו"ם (אונסק"ו) וספריית הקונגרס של ארצות הברית. הפרויקט מאפשר גישה חופשית לחומרים כמו: כתבי יד, מפות, ספרים נדירים.

הספרייה פועלת בערבית, סינית, אנגלית, צרפתית, פורטוגזית, רוסית וספרדית, וכוללת תוכן בשפות רבות אחרות. יש אפשרות לחיפוש ודפדוף באתר על פי פרמטרים שונים דוגמת מקום, זמן ונושא.

==מדגם אוספים בספרייה==
* מעשה גנז'י
* האזכור הראשון של ישו בכתבי האצטקים

==אבני דרך==
ציוני דרך משמעותיים אותה מציינת הספרייה
* יוני 2005 - ספרן הקונגרס מציע לאונסק"ו להקים את הספרייה הדיגיטלית העולמית
* דצמבר 2006 - ספריית הקונגרס ואונסק"ו מקיימים מפגש מומחים בעלי עניין ומומחים מרחבי העולם
* אוקטובר 2007 - ספריית הקונגרס וחמישה שותפים מוסדיים מציגים אב טיפוס במפגש הכללי של אונסק"ו
* אפריל 2009 - הספרייה הדיגיטלית העולמית נפתחת לציבור הרחב

==שותפים לפרויקט==
* ביבליותיקה אלכסנדרינה
* ספריית אוניברסיטת בראון
* המרכז למחקר ההיסטוריה של מקסיקו
* הספרייה המרכזית, קרן קטר (Central Library, Qatar Foundation)
* ספריית הזיכרון, קולומביה (Columbus Memorial Library)
* הספרייה הלאומית המצרית וארכיון המדינה
* Instituto Nacional de Antropología e Historia
* הפדרציה הבינלאומית לספריות ומכוני מחקר (International Federation of Library Associations and Institutions)
* הספרייה הלאומית העיראקית וארכיון המדינה
* ספריית ג'ון קרטר בראון (John Carter Brown Library)
* אוניברסיטת המלך עבדאללה למדעים וטכנולוגיה
* ספריית הקונגרס
* Mamma Haidara Commemorative Library
* National Archives and Records Administration
* National Central Library
* ספריית הדיאט הלאומית
* הספרייה הלאומית של ברזיל
* הספרייה הלאומית של סין
* הספרייה הלאומית של צרפת
* הספרייה הלאומית של ישראל 
* הספרייה הלאומית הרוסית
* הספרייה הלאומית של סרביה
* הספרייה הלאומית של שוודיה
* הספרייה הלאומית של אוגנדה
* Royal Netherlands Institute of Southeast Asian and Caribbean Studies
* Russian State Library
* St. Mark Coptic Library
* Tetouan-Asmir Association
* University Library in Bratislava
* ספריית אוניברסיטת פרטוריה
* Wellcome Library
* ספריית אוניברסיטת ייל
* הספרייה הנשיאותית של בוריס ילצין

==קישורים חיצוניים==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ספריות ציבוריות
קטגוריה:ספריות דיגיטליות
קטגוריה:אונסק"ו
קטגוריה:אתרי אינטרנט שהושקו ב-2009
אמרה איפק

אמרה או אמרח ארדואן איפק (בטורקית: Emrah Erdoğan İpek; נולד ב-1 בינואר 1971) הוא זמר ושחקן טורקי, שהחל את דרכו כילד פלא בשנות ה-80'.

==ביוגרפיה==
איפק נולד ב-1 בינואר 1971 בדיארבקיר, טורקיה; בנם של אליזה ואייטן ארדואן. הוא ממוצא כורדי.

הוא החל את דרכו כזמר שמחות, במהרה התפרסם בטורקיה ואף קיבל את התואר "קוצ'וק אמרה" ("אמרה הקטן"). באותם זמנים בהיותו ילד, הוא שר בעיקר פולקלור טורקי-עות'מאני וארבסק. את אלבומו הראשון הוציא כבר ב-1983 כשהוא בן 12. אמרח נחשב בעיני רבים כ"ילד הפלא" הגדול ביותר בכל הזמנים בטורקיה. בין השנים 1983 ל-2011 הוציא אמרח 23 אלבומים. באלבומיו הראשונים שר אמרח בעיקר שירים בעלי לחן ארבסק כבד. במשך השנים אפשר לשים לב במיתון "כובד" השירים עד כדי כך שבשנים האחרונות אמרח כמעט ועזב לחלוטין את סגנון הארבסק ונוטה יותר לכיוון ז'אנר הפופ.

אמרח שיחק ביותר מעשרה סרטים. בהמשך שיחק במיני-סדרות טלוויזיה, העוסקות בעיקר באורך החיים של מעמד הפועלים והעולם התחתון, אחת מהן היא "קינאלי קאר" (Kınali kar - בקירוב: "שלג סגול") אשר דובבה למספר שפות והופיע בערוצים ערביים כגון MBC.

== אלבומים ==

== סרטים ==

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20140706094403/http://www.emrah.com.tr/ האתר הרשמי של אמרח (טורקית)]

קטגוריה:זמרים טורקים
קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה טורקים
קטגוריה:שחקנים ילדים טורקים
קטגוריה:טורקים שנולדו ב-1971
מחוזות בהוטן

מבחינה מנהלית בהוטן מחולקת ל-20 מחוזות (dzongkhag). חלוקה זו נכנסה לתוקף בשנת 2009. בעבר הייתה נהוגה גם חלוקה ל-4 אזורי על (dzongdey): מזרח (כחול), דרום (ורוד),מערב (ירוק) ומרכז (צהוב). המחוזות מחולקים לנפות.

{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
!#!! מיקום יחסי!! שם !! בירה !! שם בשפת המקור !! אוכלוסייה נכון לשנת 2017 !!שטח<br />בקמ"ר
|-
| bgcolor="#FFFDC0"| ||50x50 פיקסלים||מחוז פארו||פארו||Paro||46,316||1,293
|-
| bgcolor="#FFCCCC"| ||50x50 פיקסלים||מחוז טהימפהו||טהימפהו||Thimphu||138,736||2,067
|-
| bgcolor="#FFDEA9"| ||50x50 פיקסלים||מחוז פונקה||פונקה||Punakha||28,740||1,110
|-
| bgcolor="#FFFDC0"| ||50x50 פיקסלים||מחוז גזה||גזה||Gasa||3,952||3,118
|-
| bgcolor="#E8F2AD"| ||50x50 פיקסלים||מחוז ואנגדי פודרנג||ואנגדי פודרנג||Wangdue Phodrang||42,186||4,308
|-
| bgcolor="#FFFDC0"| ||50x50 פיקסלים||מחוז טונגסה||טונגסה||Trongsa||19,960||1,807
|-
| bgcolor="#FFDEA9"| ||50x50 פיקסלים||מחוז בומטה||ג'אקר||Bumthang||17,820||2,717
|-
| bgcolor="#E8F2AD"| ||50x50 פיקסלים||מחוז לונשי||לונשי||Lhuntse||14,437||1,944
|-
| bgcolor="#EBCEF2"| ||50x50 פיקסלים||מחוז טאשי יאנגצה||טאשי יאנגצה||Trashiyangste||17,300||1,438
|-
| bgcolor="#FFDEA9"| ||50x50 פיקסלים||מחוז חא||חא||Haa||13,655||1,905
|-
| bgcolor="#E8F2AD"| ||50x50 פיקסלים||מחוז סמצ'י||סמצ'י||Samtse||62,590||1,305
|-
| bgcolor="#EBCEF2"| ||50x50 פיקסלים||מחוז צ'וקה||צ'וקה||Chukha||68,966||1,880
|-
| bgcolor="#FFFDC0"| ||50x50 פיקסלים||מחוז דגנה||גמפו||Dagana||24,965||1,723
|-
| bgcolor="#FFDEA9"| ||50x50 פיקסלים||מחוז שירנג||שירנג||Tsirang||22,376||639
|-
| bgcolor="#FFCCCC"| ||50x50 פיקסלים||מחוז שרפנג||שרפנג||Sarpang||46,004||1,946
|-
| bgcolor="#EBCEF2"| ||50x50 פיקסלים||מחוז שמגנג||שמגנג||Zhemgang||17,763||2,421
|-
| bgcolor="#FFFDC0"| ||50x50 פיקסלים||מחוז מונגה ||מונגה||Mongar||37,150||2,859
|-
| bgcolor="#E8F2AD"| ||50x50 פיקסלים||מחוז טשיגנג||טשיגנג||Trashigang||45,518||3,066
|-
| bgcolor="#FFDEA9"| ||50x50 פיקסלים||מחוז פמגשל||פמגשל||Pemagatshel||23,642||1,030
|-
| bgcolor="#FFCCCC"| ||50x50 פיקסלים||מחוז סמדרו ג'ונגר||סמדרו ג'ונגר||Samdrup Jongkhar||35,079||1,878
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20190228180607/http://www.nsb.gov.bt/publication/files/PHCB2017_national.pdf נתוני אוכלוסייה]
* [https://web.archive.org/web/20110706162642/http://www.nab.gov.bt/downloadsact/Dzo74.pdf חוק השלטון המקומי]

מחוזות בהוטן
קטגוריה:רמת החלוקה המנהלית הראשונה לפי מדינה
אוסף התצלומים הלאומי

[[ארבה בקיבוץ סעד, 1955. תצלום מאוסף התצלומים הלאומי]]
אוסף התצלומים הלאומי הוא אוסף תצלומים היסטוריים ועדכניים. באוסף מצויים תצלומים בשחור לבן ובצבע, המתארים מגוון רחב של נושאים ואירועים בחיי מדינת ישראל, ואף עוד טרום המדינה.

מחלקת הצילומים של לשכת העיתונות הממשלתית הוקמה על ידי דוד אלדן בשנת 1948 בתל אביב. בשנת 1983 הועבר האוסף לירושלים, כאשר ממשלת ישראל החליטה על העברת לשכת העיתונות הממשלתית לבירה.

לרגל יובל החמישים לעצמאותה של מדינת ישראל, החליטה לשכת העיתונות הממשלתית, יחד עם תהיל"ה וועדת האינטרנט הממשלתית, להעלות את האוסף לרשת האינטרנט. מתוך כחצי מיליון התמונות המודפסות, נסרקו עשרות אלפי תמונות והן זמינות להורדה באתר האינטרנט של האוסף. בעבר היה צורך לשלם כדי לרכוש אותן בהפרדה גבוהה. בעקבות ביקורת על כך שתצלומים שהופקו בעזרת מסי אזרחים ותרומות של אוספי תמונות אינם זמינים בחינם לאזרחים (ואף קיימות עליהם זכויות יוצרים של המדינה), שונו נוהלי האוסף, והחל מ-1 בינואר 2012 ניתן לקבלן ללא תשלום בהורדה מיידית.

כל התצלומים באוסף הדיגיטלי ניתנים לחיפוש באנגלית ובעברית.

==ראו גם==
* הארכיון הציוני המרכזי
* ארכיון התצלומים של קק"ל

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

*
קטגוריה:מאגרי תמונות
קטגוריה:ישראל: ארכיונים
קטגוריה:ישראל: ארגונים ממשלתיים
קטגוריה:משרד ראש הממשלה
קטגוריה:הסברה ישראלית
קטגוריה:צילום בישראל
שקילות אסטרטגית

שקילות אסטרטגית היא מושג בתורת המשחקים העוסק בקשר שבין משחקים שונים. שני משחקים הם שקולים אסטרטגית אם כל אחד יכול להתקבל מהשני על ידי שינוי פונקציית התועלת של השחקנים. מושג השקילות האסטרטגית תקף הן למשחקים בצורה אסטרטגית והן למשחקים בצורה קואליציונית. 

==הגדרות==
משחק בצורה קואליציונית הוא זוג <math>\left(N,v\right)</math> בו קבוצת השחקנים היא <math>N=\{1,2,\cdots,n\}</math> ו-<math>v</math> היא הפונקציה הקואליציונית, או פונקציית הרווח, המתאימה לכל תת-קבוצה <math>S</math> של שחקנים מספר ממשי. הפונקציה הקואליציונית <math>v</math> מקיימת כי <math>v\left(\emptyset\right)=0</math>. אנו חושבים על תת-קבוצות של <math>N</math> כעל קואליציות. לפיכך, הפונקציה הקואליציונית מתאימה לכל קואליציה שווי מסוים. 

משחק בצורה קואליציונית <math>\left(N,v\right)</math> שקול אסטרטגית למשחק <math>\left(N,w\right)</math> אם קיימים מספרים <math>a>0</math> ו-<math>b_1,\cdots,b_n\in\mathbb{R}</math> כך שלכל קואליציה <math>S\subseteq N</math> מתקיים: <math>w\left(S\right)=av\left(S\right)+\sum_{i\in S}b_i</math>.

במשחק בצורה אסטרטגית לכל שחקן i יש קבוצת פעולות אפשריות <math>S_i</math>. הוא מחליט על התפלגות כלשהי על קבוצת הפעולות, כלומר, באיזו הסתברות ישחק כל פעולה. לכל שחקן יש פונקיית תועלת <math>u_i</math> שנקבעת על ידי תוחלת התשלום תחת ההתפלגויות של כל השחקנים. משחק בצורה אסטרטגית עם פונקציות תועלת <math>\{u_i\}</math> שקול אסטרטגית למשחק עם פונקציות תועלת <math>\{v_i\}</math>, אם קיימים מספרים <math>\{a_i>0\}</math> ו-<math>\{b_i\}</math>, כך שלכל i מתקיים: <math>u_i=a_iv_i+b_i</math>. 

הרעיון בשקילות אסטרטגית הוא שניתן לתאר אותה סיטואציה על ידי שני משחקים שונים. לדוגמה, במשחק בצורה קואליציונית, ייתכן שהפונקציה הקואליציונית מתאימה לכל קואליציה סכום כסף בשקלים. באותה מידה ניתן להמיר את סכום הכסף הזה לדולרים. שער ההמרה בין שקל לדולר מקביל לקבוע <math>a</math> בהגדרת השקילות. 

בנוסף, ייתכן שכל שחקן נותן חלק מהרווח שלו לצדקה, או שהוא מקבל הכנסות מסוימות ממקורות אחרים. במקרה כזה, ההכנסה של שחקן <math>i</math> מקבילה לקבוע <math>b_i</math>.

==תכונות==
* לא כל שני משחקים שקולים אסטרטגית. לדוגמה, נתבונן במשחק בצורה קואליציונית <math>\left(N,v\right)</math> בו יש שלושה שחקנים (<math>N=\{1,2,3\}</math>), והפונקציה הקואליציונית נתונה על ידי הערכים הבאים: (א) <math>v\left(1\right)=v\left(2\right)=v\left(3\right)=0</math>, (ב) <math>v\left(1,2\right)=v\left(1,3\right)=v\left(2,3\right)=1</math>, (ג) <math>v\left(1,2,3\right)=1</math>. משחק זה אינו שקול, למשל, למשחק זהה בו <math>v\left(1,2,3\right)=2</math>, מכיוון שתנאי השקילות מחייב שכל הקבועים <math>b_i=0</math> וש-<math>a=1</math>.
* כל משחק בצורה קואליציונית <math>\left(N,v\right)</math> שקול אסטרטגית למשחק <math>\left(N,w\right)</math> בו <math>w\left(i\right)=0</math>, כלומר, למשחק בו השחקנים לא מרוויחים דבר אם הם לא משתפים פעולה.
* שקילות אסטרטגית היא יחס שקילות.

== ראו גם ==
* משחק שיתופי

== לקריאה נוספת ==
*

קטגוריה:תורת המשחקים
קטגוריה:יחסי שקילות
קטגוריה:אסטרטגיה
סלימון ברזאני

הרב חכם סלימון ברזאני (נפטר ב-1961) היה רב העיר מוסול בעיראק ואב בית הדין בה.

== ביוגרפיה ==
נצר למשפחת ברזאני. התחנך ולמד תורה מפי סבו, חכם ראובן, ורכש השכלה כללית יחד עם השפה הטורקית והשפה הערבית על ידי מורים פרטיים. בהיותו כבן 18 נשלח ללמוד תורה ב"מדרש בית זלכה" שבבגדאד. שם למד במשך כשנתיים יחד עם הרב יעקב מוצפי ואחרים. לאחר מכן קיבל סמיכה לרבנות ושחיטה מהרב עזרא דנגור, רבה של בגדאד.

בשנת 1924 (ה'תרפ"ד) נבחר לכהן כ"חכם באשי" והסמכות התורנית-רוחנית של מוסול ואזור צפון עיראק. במשרה זו, שכונתה בפי התושבים "אל חכם", כיהן במשך 26 שנים עד שנת 1951 (ה'תשי"א). על משרתו לא קיבל משכורת, והתפרנס מחנות קטנה שהייתה בבעלותו. למעט שלוש שנים האחרונות לכהונתו, כשהוחל בעיראק חוק ארגון מערכת השיפוט הדתי, ומשכורתו שולמה לו מטעם משרד המשפטים העיראקי.

בשנת 1951 (ה'תשי"א) עלה לישראל, ושימש כרב במעברת טירה הדרומית, בה התגוררו רוב יוצאי מוסול.

נפטר בכ"ט בתשרי ה'תשכ"א (1961) בטירת כרמל.

==מתלמידיו==
* הרב יצחק ברזאני - רב המושב עין העמק ובחו"ל רב העיר ארביל בכורדיסטן העיראקית.
* הרב שבתאי בן חיים - רב המושב מנוחה ומועצה אזורית לכיש.

==מקורות==
* אפרים חדד, בבל וחכמיה - תולדות רבני בבל בתקופה האחרונה, בהוצאת מכון הכתב, 1989 (עמ׳ 188)

==ראו גם==
* יחיא בן המו

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים כורדים
קטגוריה:רבנים עיראקים
קטגוריה:רבנים אורתודוקסים
קטגוריה:ישראלים ילידי עיראק
קטגוריה:עולים בשנות ה-1950
סלימון
קטגוריה:נושאי משרת חכם באשי
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:מוסול: רבנים
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1961
אמנת טאורוגן

חתימות יורק ודייביטש על אמנת טאורוגן
אמנת טאורוגן היא הסכם אי-לוחמה שנחתמה בין מפקדי הכוחות של פרוסיה ורוסיה בטאורוגן ב-30 בדצמבר 1812. באמנה הסכימה פרוסיה לנטוש את הברית הכפויה עם נפוליאון ולהימנע מלסייע לכוחותיו הנסוגים של נפוליאון. 

בשנים 1806-1807 הובסה פרוסיה על ידי צרפת של נפוליאון והפכה, בעקבות חוזה טילזיט, למעין מדינת חסות של צרפת. כאשר פלש נפוליאון לרוסיה בשנת 1812, הסכים פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה, להצטרף למתקפה נגד רוסיה תמורת הבטחה לקבל את השליטה במדינות הבלטיות לאחר תבוסת רוסיה. כוחותיו של פרידריך, בפיקוד הגנרל יורק (Hans David Ludwig Yorck von Wartenburg), הוצבו באגף השמאלי של כוחותיו של נפוליאון, בצפון. לאחר שהתברר שצבאו של נפוליאון הובס, וצבאו של יורק נותק מצבאו של נפוליאון, ניהל הגנרל יורק מגעים סודיים עם יריבו הגנרל דייביטש, מפקד הצבא הרוסי. מגעים אלו הביאו לחתימת אמנת טאורוגן בו הוסכם על אי לוחמה בין פרוסיה לרוסיה, וכוחות רוסיה הורשו לעבור דרך שטח פרוסיה כדי לזנב בכוחות צרפת הנסוגים. 

לאחר חתימת אמנת טאורוגן, טען פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה, בפני נפוליאון, שההסכם נחתם על ידי הגנרל יורק ללא סמכות. הוא הורה על העמדתו של יורק בפני בית דין צבאי על הבגידה שבחתימת אמנת טאורוגן, אך הדבר לא יצא אל הפועל. לעומת זאת, בקרב העם הפרוסי הובעה שמחה גדולה על אמנת טאורוגן, שפורשה כהכרזת עצמאות של פרוסיה מצרפת. אף שהמלך פרידריך וילהלם השלישי התנער מאמנת טאורוגן, פרוסיה התקדמה בכיוון של התנתקות מצרפת וחבירה לרוסיה. ניסיונה של צרפת לגייס כוחות פרוסיים אחרים לסייע לה במקום כוחותיו של יורק לא צלח, בגלל התחמקות של הגנרל הפרוסי בולוו. ב-28 בפברואר 1813 כבר התייצבה פרוסיה באופן פומבי בצד של רוסיה, עם חתימת חוזה קאליש. 

במרץ 1813 טיהרה ועדת בדיקה את הגנרל יורק מהבגידה שיוחסה לו בחתימה על אמנת טאורוגן. עם זאת, האמנה מעולם לא הוכרה כמעשה רשמי של פרוסיה, והמסמך המקורי של אמנת טאורוגן הוחזק בארכיון הפרטי של משפחתו של יורק ולא בארכיון של פרוסיה. הגנרל יורק ראה זכות גדולה בכך שהוא חתם על אמנת טאורוגן ובכך הניע את שחרור פרוסיה מהצרפתים. הוא דאג שיוצב על קברו פסל בדמותו כשהוא מחזיק עותק של אמנת טאורוגן. הגנרל יורק הרגיש שהתהילה על ההשתחררות מעול הצרפתים נלקחה ממנו שלא בצדק. 

השאלה האם אכן פעל הגנרל יורק ללא סמכות שנויה במחלוקת. מקובל היום שיורק קיבל אישור בעל פה מפרידריך וילהלם למעשיו, אך אין לכך ראיות משמעותיות. 

בתודעה ההיסטורית הפרוסית והגרמנית בכלל הייתה אמנת טאורוגן לסמל של חריגה מסמכות פורמלית, הנחוצה למען תועלת האומה. כאשר פנה קלאוס שנק פון שטאופנברג, מנהיג קשר העשרים ביולי האנטי-נאצי, לגנרל הגרמני אריך פון מאנשטיין בניסיון (שלא צלח) לשכנעו להצטרף לקשר נגד היטלר, הוא חתם את פנייתו במילה "טאורוגן!".

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==
<div style="direction: ltr;">
 
</div>

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:ממלכת פרוסיה: אמנות והסכמים
קטגוריה:האימפריה הרוסית: אמנות והסכמים
קטגוריה:המלחמות הנפוליאוניות: אמנות והסכמים
קטגוריה:אמנות והסכמים במאה ה-19
נגן מדיה נייד

נגן המדיה הנייד Ipod מתוצרת אפל
iPod Classic של חברת אפל]]
נגן מדיה נייד (באנגלית: portable multimedia player או PMP) המכונה לעיתים גם נגן וידאו נייד (portable video player או PVP), הוא מכשיר אלקטרוני אשר מסוגל לאחסן ולנגן מדיה דיגיטלית. מכשירי נגני המדיה הניידים מספקים יכולות דומות לתוכנות נגני המדיה, הן מבחינת המגוון והן מבחינת ההיקף. ישנם נגנים בעלי יכולת שמע ווידאו, וחלקם האחר מתמקדים בשמע בלבד.

בנוסף ליכולות הנ"ל, מכשירים אלו הם זולים, קטנים וניידים יותר, בהשוואה למחשבים (שעליהם תוכנת נגן מדיה). נגני המדיה מכילים אמצעי לאחסון נתונים כלשהו, בין אם בצורה חיצונית (כגון דיסקמן המנגן קובצי MP3), או אמצעי פנימי כגון זיכרון הבזק, דיסק קשיח או MicroDrive.

מאפיינים נוספים שמשולבים בחלק מנגני המדיה הניידים:
* ממשקים חיצוניים לטעינת מדיה ממחשבים
* מסך תצוגה קטן (לבקרת פעולה, הצגת שמות שירים, והצגת תמונות וסרטים)
* יכולת פעולה כמקלט רדיו
* יכולת פעולה כדיסק און קי
* מיקרופון ו/או מצלמה מובנים
* משחקים, לוח שנה, יומן פגישות וכו'.

עם הזמן, התווספה יכולת נגינת המדיה גם לסוגי מכשירים נוספים, כגון מקלטי רדיו לרכב, מערכות סטריאו וטלפונים סלולריים.

== ראו גם ==
* אייפוד - נגן מדיה נייד
* Cowon - יצרן נגני מדיה ניידים
* iriver - יצרן נגני מדיה קוריאני
* סנדיסק - יצרנית נגני MP3
* נגן מדיה (תוכנה)

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:נגני שמע דיגיטליים
קטגוריה:נגני מולטימדיה ניידים
אווזי

אווזי היא רשת מסעדות גריל המפעילה 11 סניפים בישראל.
== היסטוריה ==
בשנת 1970 פתח יהודה אווזי מסעדה הנושאת את שמו בשכונת התקווה שבתל אביב. המסעדה, שהגישה ללקוחותיה בשרים וסלטים, זכתה להצלחה. כ-20 שנה לאחר מכן נרכשה המסעדה וכן הזכויות על השם "אווזי" על ידי קבוצה של יזמים שהפכו אותה לרשת מסעדות. ב-2007 הסתכמו הכנסותיה בכ-110,000,000 ש"ח.

ב-2001 פנו הבעלים של רשת המסעדות לבית המשפט וביקשו ממנו להורות למסעדת "אווזי הזהב" שבבאר שבע (שרק נפתחה) להפסיק את השימוש בשמה, זאת בטענה שהשם "אווזי" הוא סימנם הרשום והדבר עלול להטעות את קהל הלקוחות. תביעתם התקבלה בבית המשפט המחוזי, אך נדחתה בבית המשפט העליון, אשר קבע ב-2006 כי רשת המסעדות זכאית להגנה על השם "אווזי" אך לא על הטיית השם, ואפשר לבעלי "אווזי הזהב" להמשיך ולעשות שימוש בשם המסעדה ובלבד ששתי המילים יודגשו באותה מידה ותנועת הניקוד צירי (מתחת לאות ז') תופיע בכל מקום שבו נעשה שימוש בשם.

לרשת מטבח מרכזי ומרכז לוגיסטי השוכן ביהוד. שלושה מסניפי הרשת הם כשרים.

בבעלותה תת-רשת למזון מהיר בשם "אווזי TO GO" שפועלת על בסיס זכיינות.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:ישראל: מסעדות
יחזקאל דאום

הרב יחזקאל דאום (י' בכסלו ה'תש"ב, 1 בדצמבר 1941 – ז' בתמוז ה'תשנ"ג, 26 ביוני 1993) כיהן כרבו של המושב רמת מגשימים, וכר"מ בישיבת הגולן. לצד פעילותו בגולן שימש כרב הראשון של תנובה, וכן מונה בזמנו ליו"ר ועדת השמיטה של הרבנות הראשית. בתפקידיו יצר סטנדרטים חדשים בנושא הכשרות ושיפר את רמת הכשרות בארץ בתחומים שונים.

==חייו==
יחזקאל דאום נולד במושבה מגדיאל כבן בכור לחנוך, חקלאי ומורה, ולפנינה. סבו, שמואל יונה דאום (1881–1953), יליד קאליש, שהיה סוחר ומעסקני "המזרחי" בוורשה עם היווסדה, עלה לארץ ישראל בשנת תרפ"ו (1924) ועלה על הקרקע עם ראשוני המתיישבים במגדיאל. הבית שבנה היה הראשון במושבה.

יחזקאל גדל במשפחה חקלאית המחנכת לאהבת הארץ. בצעירותו למד במדרשיית נועם, ולאחר מכן עבר ללמוד בישיבת מרכז הרב שם למד שנים רבות, ונמנה עם תלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא. במשך לימודיו ב"מרכז" התגייס לצה"ל שם שירת כמדריך נוער בגדנ"ע. התגורר בירושלים עד לאחר מלחמת יום הכיפורים, ואז עבר להתגורר עם משפחתו ברמת הגולן. הוא אף הקים עם חבריו את הכולל ברמת הגולן. כיהן כרבה של רמת מגשימים, שימש כר"מ בישיבת הגולן וכן היה רבם של תנובה, יקב רמת הגולן ומלון כינר.

בעת שלימד בישיבת הגולן, בשנת ה'תשמ"ז, התעוררה בעיה עם מחלבת "תל יוסף". המחלוקת בעניין התפתחה והיה חשש להסרת הכשרות מהמחלבה. בעקבות כך החליטה הנהלת תנובה למנות רב לחברה, אך הציבה תנאי: שיהיה הרב איש חקלאות, כדי שיהיה בקי בכל שלבי הייצור. הרב דאום הוצע כמועמד, ובמינויו תמכה הרבנות הראשית. בעקבות לחץ תושבי רמת מגשימים נשאר לכהן גם כרב המושב. בשאלות כבדות המשקל של המושב היה מתייעץ עם הרב אברהם אלקנה שפירא והרב מרדכי אליהו.

נפטר מהתקף לב בגיל 51, בז' בתמוז ה'תשנ"ג.

==משפחתו==
היה נשוי לרחל, אחותו של הרב יעקב רוז'ה. בין ילדיהם: 

* הרב שי דאום, ר"מ בישיבת עוד יוסף חי ורב קהילת 'אור הצפון' בתל אביב.
* פרופ' חיים שקד, נשיא מכללת חמדת הדרום.
* העיתונאי חנוך דאום.

הרב דאום היה בן דודם של הרב אהרן דאום ושל פרופ' תמר אלאור.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.myesha.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/1(3).pdf הרב יחזקאל דאום זצ"ל: "גדול תלמוד שמביא לידי מעשה"], בעלון 'יש"ע שלנו', עמ' 10–11
* 
* [http://www.youtube.com/watch?v=OJkadXkAoJs סרט על חייו ופועלו של הרב יחזקאל דאום] באתר יו-טיוב.
* 
* [http://www.zomet.org.il/?pg=miftuah_auth_sng&CategoryID=170&auid=186 לקראת שנת השמיטה תש"מ ברמת מגשימים", הרב יחזקאל דאום, תחומין א'].
* [https://www.youtube.com/watch?v=Ld7MGlfWMPA הרב שי דאום מספר על אביו]. בערוץ של ישיבת עוד יוסף חי.

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבנים ישראלים
קטגוריה:מגדיאל: אישים
קטגוריה:בוגרי ישיבת מרכז הרב
קטגוריה:רמת הגולן: רבנים
קטגוריה:רבני ישיבת הגולן
קטגוריה:רבני מושבים
קטגוריה:תלמידי הרב אברהם אלקנה שפירא
קטגוריה:רבני הציונות הדתית
קטגוריה:רמת מגשימים: אישים
קטגוריה:עובדי תנובה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1941
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1993
חוזה קאליש

חוזה קאליש היה חוזה בין פרוסיה והאימפריה הרוסית שנחתם ב-28 בפברואר 1813 (בתחילה נשמר בסודיות), שבו הוסכם על שיתוף פעולה במאבק נגד צרפת של נפוליאון. החוזה היה המשכה של אמנת טאורוגן מדצמבר 1812, שבהּ התחייבו מפקדי הצבא הפרוסי לנייטרליות ביחס לרוסיה, אף שרשמית (בעקבות חוזה טילזיט) הייתה פרוסיה עדיין בעלת בריתה של צרפת, שנמצאה באותה עת במלחמה עם רוסיה.

על פי החוזה, יוקצו למאבק נגד צרפת 150,000 חיילים רוסיים ו-80,000 פרוסיים, וייעשה כל מאמץ לצרף את אוסטריה לברית. רוסיה הבטיחה שלא תניח את נשקה נגד צרפת עד שפרוסיה תשוב למצבה לפני התבוסה של 1806.

ב-16 במרץ 1813 הכריזה פרוסיה מלחמה נגד צרפת, ופרוסים רבים התנדבו לצבא כדי להיאבק למען עצמאות. הרוסים והפרוסים הצטרפו לאוסטריה ובריטניה במלחמת הקואליציה האנטי-צרפתית השישית, שהסתיימה במפלתו המוחלטת של נפוליאון ב-1813.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קאליש
קאליש
קאליש
סנכרון (מדעי המחשב)

במדעי המחשב, סנכרון מתייחס לשני נושאים שונים אך קשורים: סנכרון תהליכים (תזמון) וסנכרון נתונים (תיאום).
סנכרון תהליכים מתייחס לרעיון שלמספר תהליכים קיימת נקודה משותפת בה הם חוברים יחדיו או נפגשים כדי ליישם סדר פעולות מסוים.

סנכרון נתונים מתייחס לרעיון של שמירת מספר עותקים של מבנה נתונים כך שיהיו עקביים זה לזה, או כדי לשמור על אמינות הנתונים. סנכרון תהליכים משמש רבות למטרת סנכרון נתונים.

== סנכרון תהליכים ==
סנכרון תהליכים מתייחס לתיאום בו זמני של מספר תהליכים או תהליכונים לסיים משימה כדי לכפות סדר ריצה מסוים ולמנוע תחרות (Race condition).
יש מספר דרכים לסנכרן תהליכים, בהם:
* מנעולים וסמפורים
* אלגוריתמים חסרי נעילות
* איחוד תהליכונים

== סנכרון נתונים ==
סנכרון נתונים הוא נושא נפרד אך קשור לסנכרון תהליכים. סנכרון נתונים עוסק בצורך לשמור על מספר עותקים של מבנה נתונים עקביים זה לזה.
לדוגמה:
* סנכרון קבצים (למשל סנכרון קבצים בין מחשב כף יד למחשב שולחני)
* סנכרון בין עותקים של בסיסי נתונים
* RAID שבו מידע נרשם על פני מספר דיסקים, כך שאיבוד דיסק אחד לא גורם לאיבוד מידע

== ראו גם ==
* קטע קריטי
* קיפאון (מדעי המחשב)
* ריבוי משימות

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:תהליכים (מדעי המחשב)
בוהמיה במשחקים האולימפיים

בוהמיה השתתפה שלוש פעמים במשחקים האולימפיים: באולימפיאדת פריז (1900), באולימפיאדת לונדון (1908) ובאולימפיאדת סטוקהולם (1912). בוהמיה לא הייתה מדינה עצמאית באותה העת, כי אם חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית. לאחר מלחמת העולם הראשונה הייתה בוהמיה לחלק מצ'כוסלובקיה, והספורטאים הבוהמים החלו להשתתף במשחקים כחלק מהמשלחת הצ'כוסלובקית. כיום בוהמיה היא חבל ארץ המהווה כשני שלישים משטחה של צ'כיה.

באולימפיאדה הראשונה בה השתתפה בוהמיה, אולימפיאדת פריז, השתתפו שבעה ספורטאים צ'כים. זורק הדיסקוס פרנטישק יאנדה-סוק זכה במדליית כסף, והטניסאית הדוויגה רוזנבאומובה זכתה במדליית ארד. רוזנבאומובה הגיעה להישג דומה גם בטורניר הזוגות, אך מאחר ששותפהּ, ארצ'יבלד וורדן היה בריטי, אין התוצאה נזקפת לזכותה של בוהמיה, כי אם למשלחות המעורבות.

באולימפיאדת לונדון זכה הסייף וילם גופולד פון לובסדורף בשתי מדליות ארד: הן בטורניר היחידים והן כחלק מהנבחרת הבוהמית בטורניר הקבוצתי. באולימפיאדת סטוקהולם לא הצליחו לזכות הספורטאים הבוהמים במדליות, אף שכמה מהם היו קרובים לכך: נבחרת הסיף סיימה במקום הרביעי בחרב, והטניסאי לדיסלב ז'מלה סיים במקום הרביעי הן בטורניר היחידים והן בטורניר הזוגות, יחד עם ירוסלב יוסט.

==מדליות==

===לפי אולימפיאדה===
באולימפיאדות הקיץ:
{| class="wikitable" style="text-align:center; font-size:90%; width:31em;"
! אולימפיאדה
! style="background-color:gold;"| זהב
! style="background-color:silver;"| כסף
! style="background-color:#cc9966;"| ארד
! סך הכל
|-
|align=right| אולימפיאדת פריז (1900) || 0 || 1 || 1 || 2
|-
|align=right| אולימפיאדת סנט לואיס (1904) || colspan="4" |לא השתתפה
|-
|align=right| אולימפיאדת לונדון (1908) || 0 || 0 || 2 || 2
|-
|align=right| אולימפיאדת סטוקהולם (1912) || 0 || 0 || 0 || 0
|-
! סך הכל || 0 || 1 || 3 || 4
|}

===לפי ענף===
בענפי הקיץ:
{| class="wikitable" style="text-align:center; font-size:90%; width:31em;"
! ענף
! style="background-color:gold;"| זהב
! style="background-color:silver;"| כסף
! style="background-color:#cc9966;"| ארד
! סך הכל
|-
|align=right| אתלטיקה || 0 || 1 || 0 || 1
|-
|align=right| סיף || 0 || 0 || 2 || 2
|-
|align=right| טניס || 0 || 0 || 1 || 1
|-
! סך הכל || 0 || 1 || 3 || 4
|}

==ראו גם==
* הונגריה במשחקים האולימפיים
* צ'כוסלובקיה במשחקים האולימפיים
* צ'כיה במשחקים האולימפיים

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדינות במשחקים האולימפיים
קטגוריה:צ'כוסלובקיה: ספורט
קטגוריה:צ'כיה: ספורט