OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
תוכנית ווסחוד

חלליות ווסחוד 1 וווסחוד 2
תוכנית ווסחוד (ברוסית: Восход) היא תוכנית החלל המאוישת השנייה של ברית המועצות. פיתוח התוכנית היה כתוצאה מהרצון להמשיך את תוכנית ווסטוק ומחזור הרכיבים שלא השתמשו בהם בתוכנית הקודמת. בשתי המשימות המאוישות השתמשו בחללית ווסחוד שהמריאה על גבי טיל ווסחוד.

==טיסות==
*קוסמוס 47 - טיסת מבחן לא מאוישת עבור החומרה של החללית.
*ווסחוד 1 - 12 באוקטובר 1964 - הטיסה הראשונה של ברית המועצות שהעלתה למסלול סביב כדור הארץ יותר מאדם אחד - צוות בן שלושה קוסמונאוטים, וביניהם קונסטנטין פאוקטיסטוב.
*קוסמוס 57 - טיסת מבחן לא מאוישת, נכשלה.
*ווסחוד 2 - 18 במרץ 1965, הקוסמונאוט אלכסיי ליאונוב מבצע את הליכת החלל הראשונה.
*קוסמוס 110 - לא מאוישת, נשלחו שני כלבים, לטיסה בת 22 יום.
משימות שתוכננו אך בוטלו:
*ווסחוד 3 - משימה בת 19 יום, ללימוד ההשפעות של חוסר כבידה בחלל למשך זמן ארוך על בני אדם.
*ווסחוד 4 - משימה בת 20 יום, ללימוד ההשפעות של חוסר כבידה בחלל למשך זמן ארוך על בני אדם.
*ווסחוד 5 - משימה בת 10 יום, הצוות הורכב מנשים בלבד (אירינה סולוביובה וולנטינה פונומריובה).
*ווסחוד 6 - טיסה לבחינת רכב סילוני חדש ששימש להליכות חלל.

==תוצאות==
אף על פי שתוכנית ווסטוק הייתה ייעודית לבחינת ההשפעות של חוסר כבידה בחלל למשך זמן ארוך על בני אדם, היא לא הניבה הבנה כוללת על הנושא, ולכן היה צורך במשימות נוספות לשם סגירת אי ההבנות בנושא. למרות ההצלחה המרכזית של התוכנית בביצוע הליכת חלל לפני ארצות הברית, מה שהניע את התוכנית הן הצהרותיה של ארצות הברית בתוכנית ג'מיני להעלות למסלול יותר מאדם אחד. כאשר שתי משימות אלו הושגו על ידי ברית המועצות היא נטשה את התוכנית. נטישת התוכנית והשינוי בהנהגה הסובייטית, שפחות התחשבה במעשים נועזים והשגת יוקרה, איפשרה למהנדסים הסובייטים לשקוד על תוכנית סויוז.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:האדם בחלל
ווסחוד
ישעיהו שווגר

ישעיהו שווגר (10 בפברואר 1946 – 31 באוגוסט 2000) היה כדורגלן ישראלי, מגדולי הבלמים של מכבי חיפה בכל הזמנים ושחקן נבחרת ישראל.

== קריירה ==
שווגר החל את הקריירה במחלקת הנוער של הפועל חיפה. משראה כי אינו רצוי במועדון עבר למכבי חיפה ושיחק 410 משחקים (360 משחקי ליגה ו-50 משחקי גביע) במדי הקבוצה ב-14 עונות. שווגר, קפטן מכבי חיפה מספר עונות, שכונה "הבוס" ו"התחנה האחרונה", לא זכה בתואר בקבוצה, אף שהייתה לו קריירה ארוכה ומפוארת במדיה.

שווגר זכה עם נבחרת הנוער של ישראל בגביע אסיה בשנת 1965. חמש שנים לאחר מכן השתתף עם נבחרת ישראל במונדיאל 1970, גביע העולם היחיד אליו העפילה הנבחרת עד היום, שנערך במקסיקו. שווגר הצטיין במשחק נגד נבחרת איטליה כאשר שמר במופתיות על החלוץ לואיג'י ריבה, שהיה אחד מטובי השחקנים בעולם. שווגר הופיע 37 פעמים במדי נבחרת ישראל במשך הקריירה שלו.

ב-31 באוגוסט 2000, נפטר מדום לב והיה לשחקן הראשון שהלך לעולמו מנבחרת ישראל שהעפילה למונדיאל. בן 54 היה במותו. בנו הוא כדורגלן העבר, אילון שווגר.

== לאחר מותו ==
לאחר מותו של שווגר, הוחלט במכבי חיפה להנציח את זכרו. את שמו של הבלם קיבלה קבוצת נערים ב' ונקראת: "מכבי ישעיהו חיפה/זכרון יעקב", על שם היישוב שבו גרות שתי בנותיו של השחקן.

המועצה האזורית חוף הכרמל החלה לקיים בשנת 2000 את משחקי "גביע המועצה ע"ש שווגר" - טורניר כדורגל אזורי בו מתחרות נבחרות היישובים במועצה זו מול זו. משחק הגמר של הטורניר, הנערך מדיי שנה במושב צרופה - המושב בו התגורר שווגר - מושך אליו מאות צופים וצופות מדיי שנה.

בשנת 2009 נבחר שווגר להיכל התהילה של הכדורגל הישראלי.

שווגר מוזכר בסיפורו של ארי פולמן, "הדרבי שאחרי המלחמה", הכלול בקובץ סיפורי הכדורגל "ההולנדי של עכו" שיצא לאור בשנת 2004.

בשנת 2020 החליטה עיריית חיפה להנציח את זכרו של שווגר באמצעות קריאת רחוב חדש על שמו בשכונה שעתידה להבנות בסמוך לאצטדיון סמי עופר.ב-10 באוגוסט 2022, חנכה ראש העיר עינת קליש-רותם את הרחוב על שמו של שווגר.

== ראו גם ==
*ישראל במשחקי אסיה

== קישורים חיצוניים ==

* [http://mhaifafc.com/historyPlayer.asp?P=1172 עמוד השחקן] באתר הרשמי של מכבי חיפה

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים ישראלים
קטגוריה:בלמי כדורגל ישראלים
קטגוריה:חיפה: כדורגלנים
קטגוריה:צרופה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני מכבי חיפה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת ישראל
קטגוריה:משתתפים ישראלים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:כדורגלנים באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968)
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1970
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הכדורגל הישראלי
קטגוריה:ספורטאים שעל שמם רחובות בישראל
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1946
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2000
שמיר (ספרות האגדה)

השמיר הוא בעל חיים אגדי המוזכר בתלמוד ובספרות האגדה היהודית, בעל יכולת לבקע כל חומר שאיתו הוא בא במגע. על פי פירוש רש"י, השמיר הוא מין תולעת.

==שימוש==

השימושים המוכרים בשמיר הם:

# בקיעת משה את אבני החושן;
# בניית בית המקדש הראשון בימי שלמה המלך ללא שימוש בכלי ברזל לסיתות אבני הבניין - עליהן נאמר (הסבר אחר, המובא בתלמוד ונפסק להלכה על ידי הרמב"ם, הוא שהאבנים סותתו מחוץ להר הבית בטרם הובאו אליו).

==מקורות==

השמיר נזכר במגוון מקורות תנאיים, אך המקור בו הוא מוזכר בצורה הרחבה ביותר הוא הגמרא במסכת גיטין הדנה במלכותו של שלמה:

המקור הראשון בספרות התנאים שבו נזכר השמיר הוא משנה בפרקי אבות, שבה מוזכר השמיר כאחד מעשרה דברים שנבראו בערב שבת בין השמשות - דהיינו לקראת סיום ששת ימי הבריאה:

עוד נאמר ב, שעם חורבן בית המקדש הראשון 'בטל השמיר'.

בתלמוד מוזכר שגודל השמיר הוא 'כחוט השערה' (ומכאן יכולתו לגרום לחיתוך עדין כזה הנדרש לחריטה על אבני האפוד), ומקום משמרתו הוא אצל שר הים, מדברי ה משתמע שהשמיר אינו מסוגל לבקע עופרת ולכן נשמר בקופסת עופרת: . וכך אף נראה מנבואת זכריה המזכיר את המונח 'שמיר' - , לאחר שמוקדם יותר הוא מזכיר את הרשעה שאל פיה מושלכת אבן עופרת - נבואה שפרשנותה מורכבת, ומהווה כר נרחב לפרשנות מדרשית. במסכת גיטין מוזכר "תרנגולא ברא" כמופקד על משמרתו של השמיר.

==זיהוי==
אף שהעמדה המסורתית הייתה כי מדובר ביצור חי, ישנן מספר עמדות בנוגע לזיהויו של המושג.

עמנואל וליקובסקי טען כי השמיר היה למעשה חומר רדיואקטיבי המצוי בטבע, כגון רדיום. וליקובסקי נימק את עמדתו בכך שעל-פי המקורות, היה צריך לאחסן את השמיר בתוך עופרת, שהייתה מנטרלת את כוחותיו, בדומה לשכיחותה של עופרת כיום כמגינה בפני קרינה.

הרב זמיר כהן העלה דעה נוספת, שלפיה השמיר היא תולעת, שפולטת קרינה מיוחדת הדומה ביכולת החיתוך וביקוע שלה לקרינת לייזר, ובחסימתה על ידי עופרת לקרינה רדיואקטיבית וקרינת רנטגן. עמדה זו מבוססת על עמדת רש"י לעיל לפיה השמיר הוא תולעת פלאית ששימשה לחיתוך האבנים ששימשו לבניית המקדש. בהרצאותיו, מסביר כהן כי הקרינה איפשרה לעמוד בדרישת הכתובים כי סיתות האבנים ששימשו לבניית המקדש היה צריך להתבצע מבלי להסיר חלקים מהן ("במילואותן"), מה שלכאורה מבסס את העובדה שדובר היה בקרינה. כנגד עמדה זו נטען כי היא אינה עולה בקנה אחד עם הדרישה של "במילואותם", שכן קרינה אכן גורעת מהחומר, ולכן כלי הכהן הגדול היו לכאורה לא כשרים.

דעה נוספת סבורה שישנם שני סוגי שמיר; השמיר המוזכר בתנ"ך הוא אבן או גוף אחר חד, שנמצא גם כיום (למשל יהלום), והשמיר שבעזרתו נבנה בית המקדש הוא בעל חיים שנכחד שהיו לו תכונת חיתוך ולכן נקרא כך בהשאלה.

ביוני 2019 צוות חוקרים מאוניברסיטת נורת'איסטרן שבבוסטון, גילה בנהר אבטן שבפיליפינים, תולעת אנדמית בשם לית'ורדו אבטאניקה (lithoredo abatanica) המסוגלת לחתוך סלעים ולחיות בתוכם.

==ראו גם==
* תרנגול הבר (ספרות האגדה)

== קישורים חיצוניים ==

* 
* זהר עמר, [https://www.machonso.org/hamaayan/?gilayon=41&id=1227 האפוד, אבני החושן והשמיר], המעין ניסן תשע"ו, באתר מכון שלמה אומן

==הערות שוליים==

קטגוריה:יצורים מהמיתולוגיה היהודית
קטגוריה:רדיואקטיביות
קטגוריה:דברים שנבראו בערב שבת בין השמשות
ועדה ציבורית

כתב המינוי של "[[ועדת בן שחר"]]
בישראל, ועדה ציבורית היא ועדה שממונה על ידי הממשלה או על ידי רשויות שונות במדינה, לעיתים בשיתוף פעולה עם גופים ציבוריים אחרים, לשם בירור יסודי ובלתי מוטה של עניין הנמצא על סדר היום הציבורי. 

ועדות ציבוריות מתמנות למטרות העיקריות הבאות:
* בירור סוגיה המצריכה חקיקה, כגון הצעה לרפורמה במס, לשם גיבוש המלצות למהלך הרצוי.
* בירור התנהלותו של גוף ציבורי, לשם גיבוש המלצות לשינוי התנהלות זו.
* ועדת חקירה, לבירור נסיבותיה של תקלה חמורה בהתנהלותו של גוף ציבורי, לשם גיבוש המלצות למניעת הישנותה של תקלה כזו ולהסקת מסקנות כלפי האחראים לתקלה. 
* ועדה לבחינתם של מועמדים לפרס ציבורי ובחירת הזוכים.

חבריה של ועדה ציבורית הם בדרך כלל אישים בעלי שיעור קומה ומומחיות בתחומים הנוגעים לעבודת הוועדה, כאלה שאינם מעורבים בפעילות פוליטית, כך שיובטח שמסקנות הוועדה יהיו אובייקטיביות ומועילות. 

לשם הקמתה של ועדת ציבורית ניתן לה כתב מינוי מטעם השר המתאים, שבו מפורטים:
* שמות יו"ר הוועדה וחברי הוועדה.
* מטרתה של הוועדה.
* לוח הזמנים הנדרש להגשת המלצותיה של הוועדה. 

בעת הקמתה של ועדה ציבורית ניתן לה שם, המשקף את מטרתה, אולם בדרך כלל ידועה הוועדה על-שם העומד בראשה, כגון ועדות שונות הקרויות על שם מאיר שמגר שעמד בראשן.

בסיום עבודתה מוציאה הוועדה דו"ח מקיף, המסכם את ממצאיה ואת המלצותיה. לא תמיד עומדת הוועדה בלוח הזמנים שנקבע לה, ולעיתים היא מוציאה דו"ח ביניים. בדרך כלל דו"ח הוועדה זמין לעיון הציבור, ועיקריו מופיעים באמצעי התקשורת (עם התפתחות האינטרנט, פעמים רבות מתפרסם הדו"ח המלא באינטרנט). משיקולים של ביטחון המדינה לעיתים מחולק הדו"ח לשניים: חלק גלוי, המתפרסם בציבור, וחלק סודי, המוגש רק למוסמכים לקבלו. המלצותיה של הוועדה אינן מחייבות, ולעיתים הן אכן לא ממומשות, או שחולפות שנים רבות עד למימושן. יחד עם זאת, להמלצותיה של ועדה ציבורית מיוחס משקל רב, ונחוצה סיבה טובה שלא למלאן. 

ועדות ציבוריות מארבעה סוגים מוקמות על-פי חוק:
* ועדת חקירה ממלכתית מוקמת בהתאם להוראותיהם של חוק ועדות חקירה, תשכ"ט-1968 או חוק מבקר המדינה, התשי"ח-1958.
* ועדת חקירה פרלמנטרית מוקמת בהתאם להוראותיו של חוק יסוד: הכנסת.
* ועדת בדיקה ממשלתית מוקמת בהתאם להוראותיו של חוק הממשלה, התשס"א-2001.
* ועדת חקירה המוקמת בהתאם להוראותיו של חוק השיפוט הצבאי, תשט"ו-1955.

מרבית הוועדות הציבורית מוקמות למטרה מסוימת, ולאחר השלמתה הן מסיימות את כהונתן. לעיתים מוקמת ועדה ציבורית למטרה ארוכת טווח. דוגמאות לוועדות כאלה:
* ועדה לבדיקתם ולבחירתם של מועמדים למשרה ציבורית בכירה.
* ועדת הבחירות המרכזית. 
* ועדת השמות הממשלתית. 

ביצירתו הסאטירית "על המיסים" מתאר ש"י עגנון את פעולתה של ועדה ציבורית:

*
קטגוריה:ישראל: מינהל ציבורי
פחמן-11

מערך הדעיכה של <sup>11</sup>C

פחמן-11 או <sup>11</sup>C הוא איזוטופ רדיואקטיבי של פחמן שגרעינו מכיל 6 פרוטונים ו-5 נייטרונים. האיזוטופ התגלה בשנת 1934. <ref></ref>

פחמן-11 הוא רדיו-איזוטופ שדועך לבור-11. ב-99.77% עד 99.81% מהמקרים עובר β<sup>+</sup>}} לפי התגובה הבאה:

<math>^{11}_{6}C \to ^{11}_{5}B \ + \ e^+ \ + \ v_e + 0.96MeV</math>

וב-0.19% עד 0.23% מהמקרים יעבור לכידת אלקטרון לפי התגובה הבאה: 

<math>^{11}_{6}C+e^{-} \to ^{11}_{5}B + e^{+} +1.98MeV</math> 

פחמן-11 נוצר בתהליך האצת פרוטונים בציקלוטרון אל תוך חנקן-14 לפי התגובה הבאה: 

<math>^{14}_{7}N +^{1}_{1}H \to ^{11}_{6}C+^{4}_{2}He</math> 

השימוש בפחמן-11 כרדיו-איזוטופ להדבקה רדיואקטיבית של מולקולות ב-PET נפוץ מאוד.

==ראו גם==
*איזוטופ
*פחמן
*פחמן-12
*פחמן-13
*פחמן-14

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איזוטופים של פחמן
קטגוריה:יסודות רדיואקטיביים

en:Isotopes of carbon#Carbon-11
המנון קטר

א-סלאם אל-אמירי הוא ההמנון הלאומי של קטר. הוא נכתב על ידי שייח' מובארכ בין סייף אאל ת'אני.

{| cellpadding="5" align="center"
|-
! תרגום לעברית !! תעתיק אנגלי-פונטי !! ערבית
|-
|<poem>:נשבעים במי שיצר את השמיים
:נשבעים במי שהפיץ את האור
:קטר תמיד תיוותר חופשית
:מתעלה על ידי הנשמות הכנות
:המשיכי לפי דרכי האבות 
:והתקדמי בהנחיית הנביא
:בליבי,
:קטר היא אפוס של תהילה וכבוד
:קטר היא ארץ הגברים הראשונים
:המגינים עליה בעת מצוקה,
:מהווים יונים בהגיע עת שלום
:והופכים ללוחמים בהגיע עת ההקרבה
</poem>
|<poem>
qasaman biman rafa' as-sama' 
Qasaman biman nashraz.- z.iye' 
Qat.arun satbaqa x.auratan 
Tasmu birux.i l-aufie' 

Siru' 'ala nuhaj il-'u 
wa'la z.ia' il 'anbiya' 
Qat.arun biqalbi sirat 
'azul 'amjaad ul-'iba 

Qat.arun ir-rajil al-'awain 
aumatnu yaum al-inda' 
Wax.amaymun yaum as-salam 
Jawarix.a yaum al-fida'a 
( Repeat )

Qasaman
qasaman
qasaman biman rafa' as-sama'
Qasaman biman nashraz- z.iye'
Qat.arun satbaqa x.aratan 
Tasmu biruxi l-aufi'e</poem>
|<poem>قسما بمن رفع السماء
قسما بمن نشر الضياء
قطر ستبقي حرة تسمو
بروح الاوفياء
سيروا على نهج الألى سيروا
وعلى ضياء الانبياء
قطر بقلبي سيرة
عز وأمجاد الاباء
قطر الرجال الاولين
حماتنا يوم النداء
وخمائم يوم السلام
جوارح يوم الفداء
قسما قسما
قسما بمن رفع السماء
قسما بمن نشر الضياء
قطر ستبقى حرة تسمو
بروح الأوفياء</poem>
|}

== קישורים חיצוניים ==

*[http://www.youtube.com/watch?v=8OrFjFM8PXs משחקי אסיה 2006] - המנון קטר מושמע במשחקי אסיה 2006.

קטר
קטגוריה:קטר: סמלים לאומיים
הסיטי של מלבורן

רובע הסיטי של מלבורן (City of Melbourne) הוא רשות מקומית במרכז מטרופולין מלבורן במדינת ויקטוריה באוסטרליה. שטחו 36 קילומטרים רבועים, אוכלוסייתו 135,959 נפשות (על פי המפקד של 2016) והוא כולל 15 פרוורים, בכללם קרלטון (), קנזינגטון (), מזרח מלבורן (), מערב מלבורן (), צפון מלבורן () ודוקלנדס ().

ראש העירייה מאז 2008 ועד פברואר 2018 היה רוברט דויל. משרדי מועצת העיר ממוקמים בבניין עיריית מלבורן.

== היסטוריה ==
מלבורן נוסדה בשנת 1835, במהלך שלטונו של מלך בריטניה, ויליאם הרביעי.
שלא כמו ערי בירה אוסטרליות אחרות, מלבורן לא נוסדה תחת חסות רשמית אלא על ידי מתיישבים מטסמניה.

בתחילה מלבורן תפקדה ונוהלה כיישוב תחת מושבת ניו סאות' ויילס. עם גדילת המושבה צמחה הדרישה לעצמאות גדולה יותר לענייניהם. ב-12 באוגוסט 1842 מלבורן הוגדרה כ"עיירה" (town) וחמש שנים מאוחר יותר – ב-25 ביוני 1847 – הועלתה למעמד של עיר (וב-3 באוגוסט 1849 בחקיקה).

ב-1851 הופרדה מושבת ויקטוריה מניו סאות' ויילס ומלבורן הפכה לבירת המושבה.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלבורן: גאוגרפיה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1842
אברהם מן ההר

רבי אברהם בן יצחק מן ההר (נפטר ה'ע"ה, 1315) היה מחכמי מונטפלייר (מבוטא מוֹנְפֶּלְיֶה) שבחבל פרובאנס שבדרום צרפת. בסוף ימיו עבר לקארפינטראץ (קרפנטרה, Carpentras) ושימש כחבר בבית דינו של רבי מרדכי בן יהוספה מחבר הספר שערי נדרים.

==תולדותיו וחיבוריו==
היה חברו של המאירי, המתייחס אליו בכבוד רב וכותב לו באיגרת: "וסוף הדברים אני אומר לך שהכל תלוי בדעתך הנקיה והזכה אשר רחבה ונסבה למעלה, כי מה אדם שיבוא אחר המלך, את אשר כבר הורה זקן שקנה חכמה, אנת מלכא מלכך ישפר עלנא, אחרי דבריך לא נשנה...".

חיבר פירוש על התלמוד הבבלי. מתוכו נדפס הפירוש על כמה מסכתות, לעיתים תחת שם של מחבר אחר. פירושו למסכת קידושין נדפס בתוך דפוס וילנא בשולי הדף, בשם השגוי "תוספות ר"י הזקן". פירושו למסכתות יבמות נדרים ונזיר, נדפס על שמו, על ידי הרב משה יהודה בלוי, ניו יורק תשכ"ב, ובהקדמה הרחיב על ייחוס הפירוש לשאר המסכתות אליו. כתב היד הוא בין כתבי היד הבודדים ששרדו ונכתבו על ידי המחבר עצמו, כפי שמעידות המחיקות והתיקונים הרבים בגוף כתב היד. נדפסו גם חידושיו למסכת ראש השנה, סוכה ומגילה. פירושו על מסכת חולין עומד לצאת לאור על ידי מכון אופק.

בחידושיו נאמן רבי אברהם לפסקיו ולפירושיו של הרמב"ם, ומתוך ספריו בולטת הערצתו אליו. הוא מהראשונים המצטטים את הרמב"ם בפירוש המשנה ובספר המצוות, שנכתבו במקור בערבית.

בפירושיו הוא מפרש תחילה את סוגיית הגמרא, ובסוף כל סוגיה הוא מוציא ממנה את פסק ההלכה למעשה.

לפני רבי אברהם היה פירושו המקורי של רש"י למסכת נדרים, והוא מרבה לצטט ממנו (לפנינו מודפס פירוש אחר תחת שמו של רש"י).

תשובות בודדות שלו נדפסו: תשובה אחת בעניין הפולמוס על לימוד הפילוסופיה שהיה בזמנו בשנים ה'ס"ג–ה'ס"ו (1303–1306) נדפסה בתוך ספר "מנחת סוטה" סימן צ"ב. תשובה נוספת נדפסה בתוך שו"ת לר' יצחק מלאטאש (וינה תר"כ) עמ' 41, ועוד שתי תשובות בתוך הספר "תשובות חכמי פרובינציה", ירושלים תשכ"ז (1967).

==ספריו==
* חידושי רבי אברהם מן ההר על מסכתות הש"ס. [http://hebrewbooks.org/16155 מסכת יבמות], [http://hebrewbooks.org/16163 מסכת כתובות], [http://hebrewbooks.org/16166 מסכת נדרים], [http://hebrewbooks.org/16171 מסכת נזיר], [http://hebrewbooks.org/16173 מסכת גיטין], [http://hebrewbooks.org/16134 מסכת יומא], [http://hebrewbooks.org/16137 מסכת סוכה], [http://hebrewbooks.org/16142 מסכת ראש השנה], [http://hebrewbooks.org/16146 מסכת מגילה], [http://hebrewbooks.org/16153 מסכת חגיגה]. באתר hebrewbooks
* [http://hebrewbooks.org/16267 תשובה חלקית]. באתר hebrewbooks

==לקריאה נוספת==
* [http://hebrewbooks.org/pdfpager.aspx?req=16155&st=&pgnum=17 הקדמת הרב משה בלוי] לחידושי רבי אברהם מן ההר, באתר hebrewbooks

==קישורים חיצוניים==
* 

== הערות שוליים ==

אברהם מן ההר
קטגוריה:חכמי פרובנס
קטגוריה:מונפלייה
קטגוריה:נפטרים ב-1315
ריפ קרל

ריפ קרל (Rip Curl) היא יצרנית אוסטרלית גדולה לציוד גלישת גלים. החברה נוסדה בשנת 1969 על ידי דאג וורבריק ובריאן סינגר בטורקי, ויקטוריה, אוסטרליה וייצרה תחילה גלשנים.

בשנת 1970 התחילו לייצר חליפות גלישה, עם דגש על הפיכת טכנולוגיית צלילה לחליפות המתאימות לגלישה.

כיום ריפ קרל מייצרת לא רק ציוד גלישה אלא גם הלבשה כללית, הלבשת טיפוס הרים, משקפיים, שעונים, הנעלה, תיקים ומוצרים שונים.

ריפ קרל הפכה לאחד ממותגי הגלישה הגדולים ביותר באוסטרליה, אירופה ודרום אמריקה.

ניקי ואן דייק גולשת תחת חסות החברה.

==חנויות ריפ קרל==
בנוסף למכירה לאלפי מפיצים עצמאיים מסביב לעולם, ריפ קרל מפעילה חנויות באוסטרליה, צרפת, ארצות הברית, קנדה, אנגליה וישראל.

בישראל חנות ריפ קרל משותפת עם חברת גולף ולא פועלת לבדה.

==קישורים חיצוניים==

* 

* [https://web.archive.org/web/20080209124144/http://www.ripcurl.com/events/ אירועי ריפ קרל]
* [https://web.archive.org/web/20071016054658/http://www.mysurfbrands.com/surf-brands/rip-curl-logos.php ריפ קרל לוגו]

קטגוריה:חברות אופנה אוסטרליות
באר היטב

באר היטב הוא חיבור על השולחן ערוך, שנדפס עם השולחן ערוך בכל המהדורות הנפוצות. חיברוהו רבי יהודה אשכנזי מטיקטין ורבי זכריה מנדל בן אריה לייב. 

== היסטוריה ==
החיבור המודפס כיום במהדורות השולחן ערוך והמשנה ברורה, חובר (על חלק אורח חיים ואבן העזר) על ידי רבי יהודה אשכנזי רבה של טיקטין (המכונה בפוסקים 'מהרי"ט'), והושלם על ידי ר' זכריה מנדל בן אריה לייב מבעלז (על חושן משפט ויורה דעה). 

נכתבו חיבורים נוספים בשם "באר היטב", שלא זכו להיות נפוצים כמוהו. רבי משה פרנקפורט חיבר אף הוא "באר היטב" על חלק "חושן משפט", ור' יהודה אשכנזי חיבר אף הוא "באר היטב" על חלק "יורה דעה". אך חיבורים אלו נפוצים פחות, ואינם מודפסים בשולי השולחן ערוך מהדפוסים המצויים.

הפסיקה המובאת בבאר היטב תואמת בדרך כלל את נוסח אשכנז ואת מנהגי האשכנזים בפולין. ישנן חצרות חסידיות שמקובל בהן ללמוד את הספר, ולהעיר על ההבדלים בין מנהגיהם לאלו הרשומים.

==סקירת המהדורות==
קודם לחיבורו של רבי יהודה אשכנזי, הוציא לאור באמסטרדם בשנת תס"ח רבי ישעיה בן רבי אברהם, מצאצאיו של הט"ז, חיבור בשם זה, שמטרתו לסכם בתמציתיות את פסקי ההלכה המבוארים בחיבורים מגן אברהם וטורי זהב (הט"ז), בהשמטת הפלפולים ההלכתיים הנלוים, בשילוב פסקי הלכה מספרים אחרים, ומתוך מגמת קיצור. המחבר היה שרוי בעוני, ולכן הדפיס את חיבורו בקיצור גדול מדי. חיבור זה זכה לפופולריות רבה בזמנו, ונדפס בשמונה מהדורות.<ref></ref> חיבור זה אינו מצוי כיום.

רבי יהודה אשכנזי נטל על עצמו את המשימה להשלים את מפעל הבאר היטב, ברוח החיבור המקורי, ובהשלמת מקורות חדשים רבים שריכז מספרי השו"ת. במקומות רבים הוא חולק על מחבר הבאר היטב הקודם. החיבור נדפס לראשונה באמסטרדם בשנת תק"ב. חיבור זה הוא בין הבודדים המקיפים את כל ארבעת חלקי השולחן ערוך.

בשנת תקי"ג נדפס החיבור פעם נוספת באמסטרדם, בשילוב הוספות בשם "אבן העוזר" מתוך חיבורו של רבי עוזר מקלמינטוב, ועוד הוספות מאת המגיה שהוכנסו בסוגריים מרובעים.

בשנת תקכ"ט נדפס החיבור פעם נוספת באמסטרדם, והפעם גם בשילוב הוספות בשם "אשל אברהם" מאת רבי אברהם אופנהיים, שחלקן שולבו בגוף הטקסט של הבאר היטב וחלקן נדפסו בנפרד, בשוליים.

בדנציג נדפסה מהדורה נוספת בשנת תר"ה ובה שולבו בתוך הבאר היטב כמה הוספות מתוך החיבור בית מאיר של רבי מאיר פוזנר.

במהדורות שלפנינו, לרוב לא ניתן להבחין בין המקור שיצא מתחת ידו של רבי יהודה אשכנזי, לבין הוספותיהם של האבן העוזר, האשל אברהם והבית מאיר. במהדורות השולחן ערוך המוהדרות לאחרונה, כמו זו הנדפסת על ידי מכון ירושלים, באה בעיה זו על תיקונה, ובסיום כל הוספה מצוין מי הוא מחברה.

==לקריאה נוספת==
* א. י. גולדראט, מיעוט דמות של ספרים, תגים א-ה, מאמרים על ההבדלים שבין חבורי ה"באר היטב" השונים.

==קישורים חיצוניים==

* 	
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פירושים על שולחן ערוך
קטגוריה:ספרי שנות ה-1740
הרמן ברוך

הרמן ברוך על גבי כריכת ספר ביוגרפיה אודותיו
הרמן בְּרוֹך (Hermann Broch; 1886–1951) היה סופר יהודי-אוסטרי, הנחשב לאחד מגדולי המודרניזם ספרותי. בצעירותו המיר את דתו לנצרות קתולית, אך לעת זקנתו התחרט על כך.

==ביוגרפיה==
ברוך נולד ב-1 בנובמבר 1886 ליוהנה ויוזף ברוך, משפחה וינאית יהודייה אמידה. בתחילה התחנך ברוך באופן פרטי ולאחר מכן למד במספר בתי ספר, כשבמקביל עבד במפעל הטקסטיל המשפחתי ואף ניהל אותו במשך 20 שנה, בין השנים 1907 ו-1927. בתקופת מלחמת העולם הראשונה שירת בצלב האדום האוסטרי. 

בשנת 1927 החליט לנטוש את עבודתו הישנה, ולהתמסר לכתיבה. ברוך מכר את המפעל, למד במשך 4 שנים מתמטיקה, פילוסופיה ופסיכולוגיה באוניברסיטת וינה ואף התנצר. במשך שנות לימודיו התוודע לסופרים אוסטרים מהשורה הראשונה, ביניהם רוברט מוזיל, ריינר מריה רילקה, אליאס קאנטי ופרנץ בליי, ואלה השפיעו עמוקות על כתיבתו. בווינה פגש גם בעיתונאית אה פון אלש (Ea von Allesch), ולטובתה התגרש מאשתו הראשונה. הודות לסיוע של פון אלש זכה ברוך במשרת מבקר בעיתון "מודרנה ולט" ("עולם מודרני"). בשנת 1932, בהיותו בן 45, פרסם את ספרו הראשון, "הסהרורים".

באותה שנה בה פרסם את ספרו הראשון, עם התפשטות הפשיזם באוסטריה (האוסטרופשיזם), עצר ברוך את עבודתו הספרותית ולחם נגד הפשיזם. עם סיפוח אוסטריה לגרמניה על ידי הנאצים בשנת 1938 נעצר ברוך, אך הודות לסיועם של ידידיו, ובהם ג'יימס ג'ויס, השתחרר והיגר לבריטניה, משם לסקוטלנד ולאחר מכן לארצות הברית.

ברוך נפטר ב-30 במאי 1951 מהתקף לב בניו הייבן, קונטיקט, ארצות הברית, מעט לפני שתכנן לבקר באירופה. על אף שבצעירותו המיר את דתו, תכנן לפני מותו לשוב ליהדותו.

עטיפת הספר "הסהרורים"

==יצירות נבחרות==
מיצירותיו הנבחרות של ברוך:
*הסהרורים (Die Schlafwandler) - יצא לאור בשנת 1932
*מותו של ורגיליוס (Der Tod des Vergil) - יצא בשנת 1945

==ספריו של ברוך בעברית==
*"מות וירגיל", תרגמו עזריאל אוכמני ויעקב גוטשלק, תל אביב 1984.
*"הסהרורים", תרגם גבריאל צורן, תל אביב 1988.

==לקריאה נוספת==
*"ספרות על תקופה וספרות על ספרות" : הרמן ברוך, ולדימיר נאבוקוב ושאול טשרניחובסקי, מאת אורי אלטר, הספרות ג' 1971.
*"המסך" מאת מילן קונדרה. יצא בעברית בהוצאת כנרת-זמורה-ביתן, 2007.

==קישורים חיצוניים==

* עינת יקיר, [http://www.makorrishon.net/show.asp?id=12955 כתבה על הרמן ברוך], מקור ראשון
* [https://web.archive.org/web/20131211225928/http://www.kirjasto.sci.fi/broch.htm מידע על הרמן ברוך] 
* [http://aeiou.iicm.tugraz.at/aeiou.encyclop.b/b776483.htm הרמן ברוך] באתר aeiou (בגרמנית)
* 
* 
* 

קטגוריה:סופרים אוסטרים
קטגוריה:סופרים יהודים אוסטרים
קטגוריה:יהודים מומרים
קטגוריה:מתנצרים
קטגוריה:נוצרים רומים-קתולים אוסטרים
קטגוריה:אוסטרים שנולדו ב-1886
קטגוריה:אוסטרים שנפטרו ב-1951
איסור עשיית פסל

מזרקות (מודגשות בתאורה) מימי בית המקדש השני שנמצאו בחפירות מתחת לגשר וילסון בירושלים. המאפיין הבולט ביותר בהן -בניגוד לנהוג במזרקות אחרות - היעדר מוחלט של צורות ופסלים (בשל האיסור)]]
איסור עשיית פסל ביהדות כולל שתי מצוות לא תעשה מהתורה: איסור עשייה או קניה של פסל עבור עצמו, ואיסור עשיית פסל בידיו, אפילו עבור אחרים. האיסור הראשון הוא הדיבר השני בעשרת הדיברות. מטרת איסורים אלו להרחיק את האדם מעבודת אלילים.

מלבד איסורים אלו, מצווה התורה גם שלא להשתחוות לפסלים ולא להרשות את קיומם בארץ ישראל.

==מקור המצוות==

המצווה הראשונה נלמדת מהפסוק בספר שמות: . איסור זה מופיע מיד לאחר האיסור הראשון במקרא על עבודה זרה בכללותה. חכמים הבינו איסור זה כאיסור עשייה של פסל עבור עצמו, ואפילו כשהעשייה נעשית על ידי אדם אחר.<ref></ref> לאחר איסור עשיית פסל, מופיע איסור השתחוויה לעבודה זרה ואיסור השתתפות במנהגי עבודה זרה.

המצווה השנייה נלמדת מהפסוק בספר ויקרא: . חכמים הסבירו שאיסור זה כולל עשיית פסל בידיו, ואפילו עבור אחרים.<ref></ref>

==דיני המצווה==
העבירה נעשית עוד במהלך בניית הפסל, אף-על-פי שהוא עדיין אינו פסל של עבודה זרה. מכיוון שכך, הראשונים סוברים שעל כל פעולה של בניית הפסל אדם צריך לקבל עונש מלקות בנפרד. 

לפי הרמב"ם הטור והשולחן ערוך, אסור לאדם לבנות פסל, הן לעצמו והן לאחרים. 

מחלוקת נוספת היא, האם יש ללמוד מפסוק זה רק איסור עשיית פסל או גם איסור קניית פסל.
==ראו גם==
* איקונוקלאזם
* לא תעשון אתי

==הערות שוליים==

קטגוריה:תרי"ג מצוות
קטגוריה:מצוות לא תעשה
יהיה
קטגוריה:מצוות הנוהגות בזמן הזה
קטגוריה:פרשת יתרו
קטגוריה:איסורי עבודה זרה
קטגוריה:פרשת קדושים
קטגוריה:פרשת בהר
סמלים אנרכיסטיים

ישנם סמלים המייחדים את האידאולוגיה האנרכיסטית. חלק מהסמלים שותפים לרוב הקבוצות והפלגים בתוכה, וחלק מהם ייחודיים רק לחלקם.

==Circle-A==
Circle-A
Circle-A הוא ככל הנראה הסמל המפורסם ביותר כיום המתאר אנרכיזם. הסמל מורכב ממונוגרמה של האות A אשר מוקפת באות O. האות A נגזרת מהאות הראשונה במילה "אנרכיזם" (Anarchism) או "אנרכיה" (Anarchy) ברוב השפות האירופאיות, בלטינית ובאלפבית הקירילי. ה-O נגזר מ"סדר" (Order) וביחד זה יוצר את המשפט "אנרכיה זה סדר", המיוחס לפייר-ז'וזף פרודון.

===היסטוריית הסמל===
הסמל שנראה באינטרנציונל הראשון על ידי הבונים החופשיים
הפעם הראשונה שפורסמה האות A מוקפת בעיגול הייתה בשנת 1615 בספר של סטפן מישלפשר (Stephan Michelspacher) "Spiegel der Kunst und Natur" (המראה של האמנות והטבע). זהו ספר אלכימיה שהושפע באופן בולט מהשקפת העולם של היינריך קורנליוס אגריפה בנוגע לקבלה.

=== היסטוריית הסמל בהקשר לאנרכיזם ===
הפעם הראשונה בה נעשה שימוש בסמל זה בהקשר לאנרכיזם הייתה בשנת 1868 כחלק מהאינטרנציונל הראשון על ידי "המועצה הפדרלית של ספרד", שנוסדה על ידי גיאספה פנלי (Giuseppe Fanelli) מארגון הבונים החופשיים. 

הסמל שימש קבוצה אנרכיסטית במלחמת האזרחים בספרד (1936-1939) ישנה תמונה בה נראה בבירור הסמל מצויר על קסדה של אחד מחברי מיליציה.

לקראת סוף שנות השבעים הסמל נמצא בשימוש רחב בקרב קבוצות אנרכו-פאנק (זרם בתוך הפאנק (Punk)), ואף בקרב אנשים שלא מגדירים עצמם פאנקיסטים.

==דגל שחור ==
דגל שחור
דגל שחור, והצבע שחור באופן כללי מקושרים לאנרכיה משנות השמונים של המאה ה-19, הרבה אנרכיסטים הוסיפו לשם שלהם את המילה black (שחור), ויצאו מספר עלונים בשם "דגל שחור".

ישנן מספר סברות כיצד הצבע השחור התחבר לאנרכיזם:
*רוב דגלי הלאום צבעוניים. הצבע השחור האחיד מסמל את ההתנגדות ללאומיות ולעריצות. 
*ניגוד לדגל לבן המסמל כניעה. 
*הצבע מסמל אבל עבור כל אלו שנהרגו במאבק לחופש.
גם הפשיסטים (בעיקר באיטליה הפאשיסטית) וגם המוסלמים השיעים השתמשו בדגל שחור.

== סמלים נוספים ==
הדגלים והכוכבים הנהוגים בזרמים השונים של אנרכיזם
=== דגל שחור-אדום ===
דגל שחור-אדום בדרך כלל מיוחס לאנרכו-סינדיקליזם ולאנרכו-קומוניזם. האנרכו-סינדיקליזם, אשר מהווה חלק מאיגוד מקצועי, שאב את האידאולוגיות מן האנרכיזם ומן הסוציאליזם, יותר מהרבה קבוצות אנטי-קפיטליסטיות אנרכיסטיות אחרות. לאור זה, השחור בדגל לקוח מהאנרכיזם, והאדום מהסוציאליזם. ישנו שוויון בין השחור והאדום בדגל, והם מחולקים על ידי קו אלכסוני המפריד ביניהם. הדגל מסמל את הדו-קיום שקיים בין האנרכיזם לסוציאליזם, ומראה את זה שאין סתירה בין שתי הגישות.

===דגל שחור ירוק===
דגל שחור ירוק הוא שינוי של הדגל השחור-אדום האנרכיסטי. דגל זה משמש את האקולוגים חברתיים, אקו-אנרכיסטים, אנרכיסטים המתנגדים לציוויליזציה ופרימיטיביסטים. הצבע הירוק מסמל חזון אנרכיסטי שמתמקד בהגדרה העצמית של כל צורות החיים (בעלי חיים, בני אדם, ויצורים חיים בכלל) ולא רק בזו של בני האדם, והוא יכול לסמל גם חזון לחברה אנרכיסטית מקיימת. 

=== חתול שחור ===
150px
"חתול שחור" / "חתול פראי", בדרך כלל עם גב מקומר ועם ציפורניים ושיניים חשופות, גם מסמל אנרכיזם, ובדרך כלל אנרכו-סינדיקליזם. הסמל עוצב על ידי ראלף צ'פלין.

==קישורים חיצוניים==

*מתיו ריס [http://www.examiner.com/list/a-guide-to-branches-of-anarchism-and-their-flags מדריך לפלגי האנרכיזם ודגליהם](באנגלית),examiner.com

קטגוריה:אנרכיזם
קטגוריה:סמלים
לרוויק

לרוויק (באנגלית: Lerwick, בגאלית סקוטית: Liùrabhaig) היא העיר היחידה והנמל העיקרי של איי שטלנד שבסקוטלנד.

== גאוגרפיה ==
בעיר מתגוררים כ- 7,500 תושבים, והיא העיר הצפונית ביותר בסקוטלנד בפרט, ובממלכה המאוחדת בכלל.

העיר מצויה 338 ק"מ מאברדין שבסקוטלנד, ו-370 ק"מ מברגן שבנורווגיה וטורסהאבן שבאיי פארו.

העיר, השוכנת לחופו המזרחי של האי מיינלנד, נוסדה במאה ה-17 כעיר נמל. כיום כלכלת העיר מתבססת על דיג המליחים ועל סיוע לקידוחי הנפט שבים הצפוני.

מהנמל מפליגות מעבורות לקירקוול שבאיי אורקני, אברדין, פייר אייל, ברגן שבנורווגיה, טורסהאבן באיי פארו וכן לאיי אאוט סקריז ובריסיי.

האירוע התרבותי המרכזי שנערך בעיר הוא פסטיבל האש השנתי אפ הלי אה.

בעיר מצויים מספר מבנים היסטוריים ובהם מצודת שרלוט, בית העירייה וקליקימין ברוץ'.

בעיר פועלת תחנת רדיו מקומית (SIBC). כמו כן פועלת בעיר מכללת שטלנד, בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת ההילנדס והאיים (UHI).

מקור שמה של העיר בנורדית עתיקה ומשמעו "נמל החימר".

לעיר ברית ערים תאומות עם העיר מאלוי שבנורווגיה.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 

קטגוריה:איי שטלנד
קטגוריה:סקוטלנד: ערים
קטגוריה:סקוטלנד: ערי נמל
אינפוטיינמנט

בתחום תקשורת ההמונים, המונח אינפוטיינמנט מתייחס באופן ביקורתי לתופעה של הטיית התוכן במהדורות החדשות לכיוון בידורי.

אמצעי תקשורת ההמונים, מטבעם, לא יכולים לספק תמונה שלמה ומורכבת של המציאות לכל פרטיה ופניה. גם כאשר עיתונאים ועורכי חדשות שואפים לאובייקטיביות מרבית, בחירת חלקי המציאות שיוצגו בתקשורת ואופן הצגתם משקפים סדר יום ותפיסה חברתית-פוליטית מסוימת. כך, במשטרים או בתקופות שבהם התקשורת נשלטה על ידי הממשלה, תמונת המציאות שהוצגה בחדשות לעיתים קרובות הייתה מוטה או אף מגויסת לטובת סדר היום והאינטרס של הממשלה.

גם תקשורת ההמונים הפרטית-מסחרית, מנגד, אינה חופשייה מהטיות, שהעיקרית שבהן היא ההטיה להעדפת תוכן שיבדר וישעשע את צרכני התקשורת. בערוצי תקשורת שקיומם תלוי בהכנסות מפרסום, קיים לחץ על מערכות החדשות לספק מידע שצפוי להגביר את אחוזי הצפייה ומכאן את החשיפה לפרסומות. על מנת להשיג נתוני מדרוג ("רייטינג") גבוהים יותר, אמצעי תקשורת רבים בוחרים להציג במהדורות החדשות את ה"מעניין" על פני ה"חשוב", את מה שיתפוס את הרגשות ותשומת הלב של מירב הקוראים או הצופים על פני מה שיסייע להם להכיר ולהבין את המציאות בה הם חיים, על מורכבותה. דוגמה לכך בעיתונות הכתובה היא הצהובונים, המאופיינים בכותרות ענק ובתמונות רבות, המגרות ומעצימות יצרים של מציצנות, רכילות זולה ופחדים קולקטיביים.
אלו חדשות שמטרתן האמיתית היא לבדר.

במקביל לאופי הבידורי שמקבלות תוכניות החדשות, תוכניות בידור וסאטירה מרכזיות מקבלות צביון "חדשותי" (כדוגמת "החרצופים" ו"ארץ נהדרת"). הדברים מגיעים לידי כך, שהחשיפה התקשורתית לה זוכות הדמויות הסאטיריות של פוליטיקאים ואישי ציבור היא לעיתים גדולה יותר מהחשיפה לה זוכות דמויותיהם האמיתיות.

המונח הלועזי "אינפוטיינמנט" הוא הלחם של המילים Informaition (מידע) ו-Entertainment (בידור).
==קישורים חיצוניים==

* משה רונן, אתיקה עיתונאית, [http://www.amalnet.k12.il/sites/commun/library/newspaper/comi1102.htm העיתונות כאמצעי בידור]
*אבשלום בן צבי, עמדת תצפית, [https://observpost.wordpress.com/2019/03/24/commercial-media/ כלב השמירה של ההון – כשלים מובנים בתקשורת מסחרית בבעלות פרטית]
*הילה בניוביץ' הופמן, ואן דר גראף אחותך, [http://vandersister.wordpress.com/2013/12/25/burnbleeddie/ הזכות להישרף, לדמם ולמות] -על האופן שבו ז'אנר ה"ריאליטי" בתקשורת מסתיר את ה*מציאות* הפוליטית הקשה.
* שלומית ליר [https://www.the7eye.org.il/323393 'היי יפה ורק אז תדברי'] על התופעה בהקשרן של בחירות 2019 א'
* 

קטגוריה:תקשורת המונים
תקופת בין המלכים

הדגל העות'מאני בתקופת בין המלכים
תקופת בין המלכים (בטורקית: Fetret Devri) או האינטרגנום העות'מאני (אנגלית Ottoman Interregnum) הוא שמה של תקופת אינטרגנום שהחלה לאחר קרב אנקרה שהתחולל ב-1402, ואשר בה לא היה סולטאן עות'מאני בפועל. בקרב אנקרה הובס צבאו של באיזיט הראשון בידי הטימורים בפיקודו של טימור לנג.

הנסיכים העות'מאנים נהפכו לווסאלים של המונגולים, לאור שיטת השלטון המונגולית שהייתה עקיפה. כתוצאה מכך, במשך תקופה של 11 שנים (עד 1413) לא הייתה סולטנות עות'מאנית בפועל. לאחר מותו של טימור לנג בשנת 1405 החל מאבק ירושה ארוך בין שלושת בניו של ביאזיט, שבסופו עלה לשלטון מהמט הראשון. הוא הקים מחדש את המדינה העות'מאנית.

קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: היסטוריה
קטגוריה:היסטוריה לפי תקופה
קטגוריה:המאה ה-15
בחישה

בחישה בכלי
בחישה היא תהליך בו יוצרים תנועה בנוזל הנמצא במכל, הקבוע במקומו.

מכל בחישה הוא בדרך כלל מכל גלילי אשר בו מורכב הבוחש (Impeller).
הבוחש מחובר באמצעות ציר אל מנוע, המספק את האנרגיה הדרושה לסיבוב. הבחישה נוצרת כתוצאה מתנע המועבר לנוזל על ידי הבוחש. חיכוך הנוזל עם הבוחש יוצר התנגדות לתנועה, וכדי שהבוחש ימשיך להסתובב באותה מהירות נדרש המנוע לספק כוח קבוע אל הבוחש.

בתהליך הבחישה ניתן לאפיין שלושה קווי זרימה עיקריים:
# זרימה רדיאלית (radial) - הנוזל נע ממרכז המכל לכיוון הדפנות.
# זרימה משיקית (tangential) - הנוזל נע בתנועה המשיקה לכיוון הרדיאלי.
# זרימה צירית (axial) - הנוזל נע בתנועה אנכית במקביל לציר הבוחש- בכיוון מעלה באזור דפנות המכל ובכיוון מטה באזור ציר הבוחש.

הכוחות הפועלים על הבוחש הם ציפה, כבידה והציר.

סוגי הבוחשים- מגוון הבוחשים הוא עצום. צורת הבוחש נגזרת ישירות משימושו. הבוחשים המסורתיים הם משוט, טורבינה ופרופלור. הבוחשים נבדלים זה מזה בצורתם, וכתוצאה מכך באופי הזרימה שהם יוצרים. קווי הזרימה של הבוחשים המסורתיים הם פשוטים יחסית וניתנים לתיאור על ידי קווי הזרימה שתוארו לעיל.

בוחש משוט זהו בוחש הבנוי משניים או ארבעה משוטים על ציר אנכי, המקביל לציר הבוחש. הבוחש משמש לבעיות ערבוב פשוטות כמו פיזור חום הנפלט מגוף חימום בנוזל. בוחש המשוט מונע בדרך כלל במהירויות נמוכות, והמשוטים יוצרים קווי זרימה רדיאליים ומשיקיים, כך שהזרימה מתבצעת במעגלים שהולכים ומתרחקים מהמרכז.

בוחש טורבינה זהו בוחש הדומה במבנהו לבוחש המשוט, אלא שהלהבים קצרים יותר ומספרם גדול יותר- ארבעה עד שישה. הלהבים יכולים להיות ישרים או מאונקלים, אנכיים או אופקיים והבוחש עצמו יכול להיות פתוח או מכוסה. הטורבינות יוצרות בעיקר קווי זרימה רדיאליים ומשיקיים אך גם קווי זרימה ציריים. הנוזל שנתקל בדופן המכל מתחלק לשני זרמים אנכיים - אחד למעלה ואחד למטה, שלאחר הסיבוב במכל חוזרים לבוחש. בוחשי הטורבינה יעילים לטווח רחב של צמיגויות נוזלים.

בבוחש מדחף הלהבים הם בעלי משטח עקמומי ונמצאים בניצב לציר הבוחש. המדחף יוצר בעיקר קווי זרימה ציריים - הנוזל נע מהבוחש אל תחתית המכל, משם הוא זורם בצורה רדיאלית אל הדפנות, עולה למעלה לאורך הדפנות עד גובה פני הנוזל וחוזר אל הבוחש. בוחש המדחף משמש בעיקר לבחישת נוזלים בעלי צמיגות נמוכה ולהרחפת מוצקים בנוזל.

בבחישה קיימת גם תופעת המערבולת (vortex) - זהו מצב בו המהירות המשיקית הנוצרת בבחישה היא גבוהה עד כדי כך שהכח הצנטריפוגלי גובר על כח הכובד. במצב זה הנוזל נזרק לכיוון דפנות המכל, מפלס הנוזל במרכז יורד ואילו בסמוך לדופן מפלסו עולה. במצב של ערבול (vortex) אין בחישה של הנוזל - כל הנוזל נע כגוף אחד בתנועה משיקית סביב הציר ואין ערבוב של שכבות אפקיות של הנוזל לאורך הציר. בנוסף, ירידת מפלס הנוזל במרכז עלולה לחשוף את הבוחש לאוויר ולהחדיר בועות למערכת, דבר שעשוי להפריע לבחישה ותופעות שליליות נוספות.

במהירות נתונה המערבולת קטנה ככל שצמיגות הנוזל עולה, כיוון שחלק גדול מאנרגיית הסיבוב דרוש על מנת להתגבר על החיכוך בין שכבות הנוזל.

ניתן למנוע היווצרות המערבולת במספר דרכים:
* הזזת הבוחש מציר הסימטריה של המכל או הצבתו בזווית לציר הסימטריה ובכך למנוע את הסימטריה הגלילית, דבר המקטין את הזרימה המשיקית במכל.
* הוספת מחציות (baffles) - במקביל לציר הבוחש, אשר מפריעות לזרימה המשיקית ומקטינות אותה.
* שימוש בבוחש מדחף בו הזרימה המשיקית משנית ולכן המערבולת נוצרת במהירויות בחישה גבוהות יחסית לבוחש הטורבינה.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מכניקת הזורמים
בריסיי

מגדלור בריסיי
בריסיי (באנגלית: Bressay) הוא אחד מאיי שטלנד, בצפונה של סקוטלנד. בבריסיי, ששטחו 28.5 קמ"ר (החמישי בגודלו מבין האיים) מתגוררים כ-400 תושבים.

מרבית תושבי האי מתגוררים בחופו המערבי של האי - הפונה לעבר האי מיינלנד, בכפרים גלבה (Glebe), פולבורן (Fullaburn) ומריפילד (Maryfield). האי מקושר ללרוויק במעבורת.

במריפילד נמצא מרכז תרבותי וכן בית אחוזה שנבנה בשנת 1724.

באי נמצא מרכז התמסורת המרכזי של איי שטלנד, המאפשר קליטת שידורי רדיו וטלוויזיה באי. תחנת המימסור ממוקמת בראש הפסגה הגבוהה באי - פסגת שומר ברסיי (the Ward of Bressay) שגובהה 226 מטרים מעל פני הים, והיא כוללת שתי אנטנות תקשורת שגובהן 50 מטרים.

==קישורים חיצוניים==

* [https://web.archive.org/web/20071006192219/http://shetlopedia.com/Bressay האי באתר Shetlopedia.com]
* [https://web.archive.org/web/20071113065815/http://tx.mb21.co.uk/gallery/bressay.php גלריית תמונות של אנטנת המימסור שבאי]

קטגוריה:איי שטלנד
שחטיור קרגנדה

שחטיור קרגנדה (בקזחית: футбол клубы «Шахтер») הוא מועדון כדורגל מהעיר קראגנדי שבקזחסטן. עם הקמתו ב-1958, השתייך המועדון לסבב הליגות הסובייטיות ואף הגיע לליגת העל הסובייטית, ונחשב לאחד ממועדוני הכדורגל החזקים בקזחסטן שהיוותה חלק מברית המועצות. המועדון משתייך לליגת העל של קזחסטן, מאז הקמתה ב-1992 ועד היום.

==הליגה הקזחית ==
שחטיור זכתה ב-2 אליפויות בליגה הקזחית בעונות ו-.

==במסגרת אירופאית==
הקבוצה השתתפה בגביע האינטרטוטו בעונת 2006, אז פגשה בקבוצת פרטיזן מינסק מבלארוס, אך הפסידה לה בסיכום המשחקים והודחה מהטורניר.

הישג השיא של הקבוצה הוא בעונת 2013/2014 כשהגיע לשלב הפלייאוף במוקדמות ליגת האלופות כשניצחה את סלטיק בקראגנדי 0-2, והפסידו ב-סלטיק פארק 0-3 כשאת השער האחרון שהעלה את הסקוטים נכבש בדקה ה-90.

בעונת 2013/2014 הוגרלה הקבוצה עם מכבי חיפה בשלב הבתים של הליגה האירופית שם הקבוצות סיימו בתיקו 2-2 בקראגנדי והפסידה 1–2 במפגש בישראל ב-אצטדיון סמי עופר.

בעונת 22\2021 הוגרלה הקבוצה עם מכבי תל אביב בפליאוף של הקונפרנס ליג שם הקבוצה סיימה בהפסד 2-1 בקראגנדי והפסידה 2-0 במפגש בישראל באצטדיון בלומפילד

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:קבוצות כדורגל קזחיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל סובייטיות
קטגוריה:קבוצות כדורגל שהוקמו ב-1958
שלמה בן ערבי

הרב יעקב שלמה בן אראווי ("Iacob Salomo ben Aravi" או "Shlomo ibn Arvay", המכונה גם "Solomon ben Aroio", 1549–1629) היה הרב הראשון של יהודי יאשי, אז בנסיכות מולדובה.

== קורות חיים ==
בן ערבי נולד כנראה בתימן, הגיע ליאשי בשנת 1589 וכיהן בה במשך 40 שנים. לפי מקורות אחרים מוצאו ממשפחת ארביב מסלוניקי ומוצא המשפחה מעורב, איטלקי וצפון אפריקאי. בן ערבי אף עסק ברפואה ולפי דעתם של היסטוריונים מסוימים היה רופאו של נסיך מולדובה. הוא עסק בלימודי הקבלה והיה בקי בפילוסופיה של אבן רושד. שמו נודע הודות לתלמידו רבי יוסף שלמה דלמדיגו (Josef S. Del Medigo), שביקר אצלו בסביבות שנת 1619, התרשם מידיעותיו ונשאר ללמוד אצלו רפואה וקבלה במשך 11 שנים.
תלמידו של הרב דלמדיגו כתב עליו כך: "איש אלקים קדוש הרופא כמה"ר שלמה ן' ארואי, שהוא היה עסוק בחכמת הקבלה יותר ממ' שנה וחיבר ספרים בה".

בן ערבי כתב ספרים על הקבלה ובזקנתו עלה לארץ ישראל והתיישב בצפת. אף אחד מכתביו לא שרד.

== לקריאה נוספת ==
* Evreii din România în texte istoriografice "יהודי רומניה בטקסטים היסטוריוגרפיים", הוצאת הספר, בוקרשט, 2004. 
* Contribuția evreilor din România la cultură și civilizație "תרומת יהודי רומניה לתרבות וציוויליזציה", הפרק על הרפואה שנכתב על ידי פרופסור גאורגה ברטסקו, הוצאת הספר, בוקרשט, 2004. 
* Prezențe rabinice în perimetrul românesc "נוכחויות רבניות במרחב הרומני", מאת ברוך טרקטין ולוציאן-זאב הרשקוביץ', הוצאת HASEFER, בוקרשט, 2008. 

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.jewishgen.org/Yizkor/pinkas_romania/rom1_00141.html פנקסי קהילות: יאשי] 
* [http://www.romanianjewish.org/ro/mosteniri_ale_culturii_iudaice_03_11_09.html אתר הקהילה היהודית הרומנית] 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אחרוני תימן
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:צפת: רבנים 
קטגוריה:ראשוני האחרונים 
קטגוריה:רבנים ארץ-ישראלים
קטגוריה:מקובלים
קטגוריה:רבנים רומנים 
קטגוריה:רופאים יהודים רומנים
קטגוריה:יאשי: רבנים
קטגוריה:עולים לארץ ישראל במאה ה-17
קטגוריה:ילידי 1549
קטגוריה:נפטרים ב-1629
טורקי (אוסטרליה)

טוֹרְקִי (באנגלית: Torquay) היא עיירה במדינת ויקטוריה שבאוסטרליה.
== גאוגרפיה ==
טורקי נמצאת 21 ק"מ דרומית לג'ילונג ומהווה שער לדרך האוקיינוס הגדולה. בגבולה המערבי זורם נהר הספרינג קריק (Spring Creek) וחופיה כוללים את פויינט דיינג'ר ומפרץ זילי.

אזור טורקי מפורסם בחופי הגלישה, בייחוד חוף בלס הממוקם דרומית מזרחית לעיר. 

רבות מחברות הגלישה המפורסמות בעולם פועלות מטורקי - ריפ קורל, פיפינג הוט וקוויקסילבר – כולן נמצאות בכיכר חוף הגלישה, המספקת שירותי קניות והסעדה ובה נמצא מוזיאון הגלישה העולמי.

אוכלוסיית טורקי בדרך כלל גדלה פי שלושה בין ינואר לסוף פברואר, כאשר חופשת בתי הספר מסתיימת.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.torquayslsc.com.au מועדון הצלת גלישה של טורקי]
*[http://www.tigermothworld.com פארק ההרפתקאות העולמי טייגר מוט']

קטגוריה:ויקטוריה (אוסטרליה): יישובים
פנחס צינוביץ

פנחס צינוביץ (13 בספטמבר 1943 – 27 בפברואר 2007) היה צייר ישראלי.

== חייו ==
צינוביץ נולד בקיבוץ דפנה בגליל העליון ב-13 בספטמבר 1943. בוגר בצלאל (1967 - 1970), ב-1967 למד עיצוב גרפי באולפן בתל חי, ב-1989 זכה בפרס בנק דיסקונט לאמן ישראלי מטעם מוזיאון ישראל בירושלים, וב-2002 זכה בפרס שר התרבות לאמן ישראלי.

בשנת 1965, בזמן שירותו הצבאי נפגע קשה. פציעתו השפיעה על דרך חיו ויצירתו, תוך כדי השיקום הגופני והנפשי חזר לצייר והחליט להפוך את התחביב למקצוע. שלוש שנים אחר כך עבר להתגורר בקיבוץ צובה בהרי ירושלים והקים שם סטודיו לציור. בין השנים 1972–1979 עסק בעיקר בתחריט והדפס אמנותי ובין השנים 1979 עד 1993 צייר בצבעי שמן על דיקט ובד ובצבעי מים על נייר.

צינוביץ השתתף והציג בתערוכות רבות בעיקר בארץ. בין תערוכותיו החשובות: ב-1993 הציג תערוכת יחיד גדולה במוזיאון תל אביב, ב-2005 הציג את התערוכה "ציור בורא" במשכן לאמנות על שם חיים אתר בעין חרוד, וכן תערוכות רבות בגלריה שלוש בתל אביב, בגלריה בתל חי, בגלריה גבעת חביבה, בגלריה לאמנות תל אביב, ובגלריה בקיבוץ כברי.

צינוביץ צייר בסגנון מופשט. ציוריו הם מסוג אקספרסיוניזם עדין ומופשט. ציוריו היו מלאי המצאות וחידושים ציוריים.

נפטר ב-27 בפברואר 2007.

==לקריאה נוספת==
* הגדה של פסח, בנוסח קיבוץ צובה, מערכת - רות קרן ואחרים, איורים - פנחס צינוביץ, קיבוץ צובה, תשס"ג 2003.
* פנחס צינוביץ’ - ציור בורא, קטלוג לתערוכה, עריכת טקסט עברית - עינת עדי, אוצר התערוכה ועורך הקטלוג - יניב שפירא, המשכן לאמנות עין חרוד, 2005.

==קישורים חיצוניים==
*
* [http://www.cabriprints.com/front/ShowArtist.aspx?Lang=HE&ItemId=69 סדנא בכברי]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:אמני הדפס ישראלים
קטגוריה:דפנה (קיבוץ): אישים
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:צובה: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1943
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2007
אריה הנדלר

הרב אליהו אריה הנדלר (נולד בי"א באייר ה'תשי"ט – 19 במאי 1959) הוא ראש ישיבת ההסדר ברמלה, אותה הקים בשנת ה'תשע"ה. לפני כן היה סגן ראש ישיבת שעלבים. הוא מתמחה בתחום החסידות, ובנוסף בתלמוד, מדרש, קבלה ומחשבת ישראל ומנחה מסעות לפולין.

==קורות חיים==
נולד בתל אביב, למד בישיבה התיכונית-חרדית היישוב החדש ("ישיבת הרב עמיאל"), ולאחר לימודיו התיכוניים עבר לישיבת ההסדר שעלבים. שירת בחיל השריון ולחם במלחמת שלום הגליל. עד שנת תשע"ג היה ר"מ בישיבת הסדר שעלבים, ומשך מספר שנים כיהן גם כסגן ראש הישיבה. בשנת תשע"ה הקים את ישיבת ההסדר רמלה ומאז עומד בראשה. בנוסף הוא מרצה במדרשה לנשים באוניברסיטת בר-אילן מאז שנת תשס"ב (2002) ומדריך מסעות בני נוער לפולין.

התמחותו של הרב היא בתחום החסידות, ובעיקר ספרו של הרב יהודה אריה לייב אלתר, בעל ה"שפת אמת". נושא שעליו הוא מעביר שיעור שבועי. הרב כתב ספר המלקט בתוכו מאמרים לפרשת השבוע של השפת אמת, הנקרא "שפת הגן" – על נ"ג פרשיות השבוע. כתב ספר בשם חן מקום, וכן ספר דרשות השפת אמת על שבת הגדול, יום הכיפורים ועוד. בנוסף הוא מעביר שיעורים והרצאות בסיפורי מעשיות משנים קדמוניות של ר' נחמן מברסלב ועוד. ספרו מרחוק הוא ספר העוסק בנושאי אמונה אשר נכתב בעקבות שאלות שונות שהופנו אליו, בעיקר על ידי בני נוער, בעת מסעותיו לפולין.

בעבר שידר פינה שבועית של סיפורי חסידים בערוץ שבע, וכתב מדור באותו נושא בעיתון בשבע.

נשוי לד"ר חנה הנדלר, מרצה לספרות באוניברסיטת בר-אילן ובמכללת אורות, בתו של הרבחיים ישעיהו הדרי ראש ומייסד ישיבת הכותל. לבני הזוג עשרה ילדים. בנו אלקנה הלך לעולמו בי"ד בתמוז ה'תשפ"ב בגיל 22 לאחר שעבר אירוע לב. בנו נשוי לסופרת מעיין הנדלר, בתו של הרב יהושע שפירא.

==ספריו==
* שפת הג"ן – על השפת אמת
* מרחוק – פרקי אמונה במבחן משבר, תשע"א – התמודדות אמונית עם השואה
* חן מקום – מקומות ואתרים בספרות חז"ל ובמקורות
* אשיחה : שיחות על פרשיות השבוע מבית מדרשה של ישיבת ההסדר שעלבים / מאת: הרב יחזקאל יעקבסון והרב אריה הנדלר

==קישורים חיצוניים==
* [http://haravhendler.co.il/ אתר שיעורי הרב הנדלר]
* [http://www.yeshiva.org.il/midrash/Hmidrash.aspx?srch=1&orderby=164 מאמרי הרב הנדלר] באתר "ישיבה" (כולל המדור "סיפורי חסידים" מהעיתון בשבע).
* [http://www.moriya.org.il/shut/index.asp?answer=true&question=true&coteret=true&RavList=9&CatList=articles.asp%3FSubList%3D4444%26page%3D1&image.x=32&image.y=11&image=%E7%F4%F9&MyT=1&q= שאלות ותשובות לרב הנדלר] באתר "מוריה"
* [http://www.shaalvim.co.il/torah/results.asp?file_rav=38&task=search שיעורי הרב הנדלר] באתר ישיבת שעלבים
* http://www.iba.org.il/bet/bet.aspx?type=1&entity=697303
* 
* 
* 
* [https://www.inn.co.il/tags/הרב_אריה_הנדלר/ כל הכתבות על הרב יהודה עמיחי], באתר ערוץ 7
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:רבני הציונות הדתית בישראל
קטגוריה:משפחת מנדלבוים
קטגוריה:משפחת רקובר
קטגוריה:רמלה: רבנים
קטגוריה:בוגרי ישיבת היישוב החדש
קטגוריה:סגל בשבע
קטגוריה:ראשי ישיבות הסדר
קטגוריה:רבני ישיבת שעלבים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1959
קטגוריה:בוגרי ישיבת שעלבים
גופיף צהוב

חתך ב[[שחלה - הגופיף הצהוב מסומן במספר 10]]
הגופיף הצהוב (בלטינית: Corpus Luteum, גוף צהוב) הוא בלוטה אנדוקריני<nowiki/>ת הנוצרת מהזקיק השחלתי לאחר הביוץ <ref></ref>.

הגופיף הצהוב מכיל תאי גרנולוזה ותאי טקה (Theca interna) שעברו התמיינות (לוטאיניזציה), תאים אלו אחראים להפרשת הורמונים סטאואידים כגון פרוגסטרון ואסטרדיול. בנוסף מכיל הגופיף הצהוב תאים נוספים כגון תאים חיסונים ותאי אנדותל המדפנים את כלי הדם הרבים בבלוטה זו.

הטריגר ההורמונלי להמשך קיומו של הגופיף הצהוב הוא ההורמון המופרש מבלוטת יותרת המוח (ההיפופיזה), LH (Leutinizing Hormone). הורמון זה משרה ייצור מוגבר של פרוגסטרון על ידי תאי הגרנולוזה של הגופיף הצהוב הנמצא בשחלה ובכך מונע ביוצים נוספים. בנוסף, LH יגרום לתאי הטקה להפריש אנדרוגנים שיהפכו באמצעות האנזים ארומטז לאסטרוגן שחלתי. הפרוגסטרון בעצמו ידכא המשך הפרשת LH כך שזהו מעגל של משוב שלילי שעתיד להסתיים כעבור 14 ימים - בתחילת הדימום המחזורי.
תפקיד נוסף של הגופיף הצהוב הוא לשלוח הורמונים לרחם שגורמים להתעבות דופן הרחם וגורמים להיריון תקין.

כאשר מתרחשת הפריה הגופיף הצהוב מקבל סיגנל הורמונלי שונה שגורם לו להמשיך להתקיים ולתפקד - וזהו ה-HCG - Human Chorionic Gonadotropin שמיוצר בעיקרו על ידי השליה. טריגר הורמונלי זה נמשך לאורך ההריון וגורם לגופיף הצהוב להמשיך ולהפריש פרוגסטרון הנחוץ לקיומו ומהלכו התקין של ההריון. בנוסף יפריש הגופיף הצהוב חומר נוסף הקרוי רלקסין (Relaxin), שיגרום להתרככות רצועות ומפרקים בגוף, כגון המפרק הסחוסי הנמצא בקדמת האגן - מאחה עצמות החיק (symphysis pubic), ובכך יקל על מהלך הלידה מבחינה מכנית.

אם גופיף צהוב מוסר עד השבוע ה-12 להריון, הדבר יגרום להפלה של העובר. עם זאת, הגופיף הצהוב יתנוון בעצמו במהלך השבוע ה-13 עד השבוע ה-17 של ההיריון, ויֵיהָפֵךְ בסופו של דבר לרקמת צלקת לבנה או גופיף לבן.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:רבייה
המנון כווית

ההמנון הלאומי (בערבית: النشيد الوطني) הוא ההמנון הלאומי של כווית. מילותיו נכתבו על ידי אחמד אל-עדוואני, ואילו המנגינה הולחנה על ידי איבראהים א-סולה ועובדה על ידי אחמד עלי. ההמנון אומץ רשמית ב-25 בפברואר 1978.

לפני חיבורו של ההמנון הנוכחי נעשה שימוש בשיר "המנון האמיר" (ערבית: السلام الأميري), שהולחן על ידי יוסף עדיס בשנת 1951, כהמנון הלאומי. בנוסף, שש התיבות הראשונות של ההמנון הנוכחי לקוחות ממנגינת "המנון האמיר".

ההמנון הלאומי חובר במסגרת תחרות לכתיבת ההמנון הלאומי, אשר נוהלה בידי ועדה מטעם ממשלת כווית בראשות ראש הממשלה ויורש העצר דאז, שיח' ג'אבר אל-אחמד א-סבאח. 

המנון כווית כמעט אינו בשימוש בכווית, והשימוש בו נשמר לאירועים מיוחדים בלבד. לכן רוב הכוויתים כלל לא משתמשים בהמנון.

==מילות ההמנון==

{| cellpadding="5" align="center"
|-
! ערבית !! תעתיק עברי !! תרגום לעברית
|-
|<poem>اللازمة:
وطني الكويت سلمت للمجد
وعلى جبينك طالع السعد
وطني الكويت وطني الكويت
وطني الكويت سلمت للمجد

يا مهد آباءالأولى كتبوا
سفرالخلود فنادت الشهب
الله أكبر إنهم عرب
طلعت كواكب جنة الخلد

(اللازمة)

بوركت يا وطني الكويت لنا
سكنا وعشت على المدى وطنا
يفديك حر في حماك بنى
صرح الحياة بأكرم الأيدي

(اللازمة)

نحميك يا وطني وشاهدنا
شرع الهدى والحق رائدنا
وأميرنا للعز قائدنا
رب الحمية صادق الوعد

(اللازمة)</poem>
|
<poem>אַ(ל)לַּאזִמַה:
וַּטַנִי (א)לְכֻּוַּיְתִּ סַלִמְתַּ לִלְמַגְ'דִּ
וַּעַלַא גַ'בִּינִכַּ טַאלִעֻ (אל)סַּעְדִּ
וַּטַנִי (א)לְכֻּוַּיְת וַּטַנִי (א)לְכֻּוַּיְת
וַּטַנִי (א)לְכֻּוַּיְתִּ סַלִמְתַּ לִלְמַגְ'דִּ

יַא מַהְדַּ אַבַּאאִי (א)לְאוּלַא כַּתַבּוּא
סִפְרַ (א)לְחֻ'לוּדִ פַנַאדַתִ (אל)שֻׁהֻבֻּ
אַללַּהֻ אַכְּבַּרֻ אִנַּהֻם עַרַבֻּ
טַלַעַתְ כַּוַּאכִּבֻּ גַ'נַּתִ (א)לְחֻ'לְדִּ

(אַ(ל)לַּאזִמַה)

בּוּרִכְּתַּ יַא וַּטַנִי (א)לְכֻּוַּיְתַּ לַנַא
סַכַּנַן וַּעִשְׁתַּ עַלַא (א)לְמַדַא וַּטַנַא
יַפְדִּיכַּ חֻרֻּן פִי חִמַאכַּ בַּנַא
צַרְחַ (א)לְחַיַאתִ בִּאַכְּרַםִ (א)לְאַיְדִּי

(אַ(ל)לַּאזִמַה)

נַחְמִיכַּ יַא וַּטַנִי וַּשַׁאהִדֻנַא
שַׁרְעֻ (א)לְהֻדַא וַּ(א)לְחַקֻּ רַאאִדֻנַא
וַּאַמִירֻנַא לִלְעִזִּ קַאאִדֻנַא
רַבֻּ (א)לְחַמִיַּתִ צַאדִקֻ (א)לְוַּעְדִּ

(אַ(ל)לַּאזִמַה)</poem>
|<poem>פזמון:
מולדתי כווית, היי שלמה לתהילה
ועל מצחך המזל והברכה
מולדתי כווית, מולדתי כווית
מולדתי כווית, היי שלמה לתהילה

הו ערש, אבותיי הראשונים כתבו
את ספר הנצח, והמטאורים קראו
"אללה הוא הגדול מכולם", הם ערבים
כוכבי גן העדן הנצחי זרחו

(פזמון)

תבורכי לנו, מולדתי כוית
כמקום מגורינו, ותחיי כל הימים כמולדת
יפדה אותך אדם חופשי, שבנה בגבולך
את ארמון החיים בידיים המכובדות ביותר

(פזמון)

נגן עלייך, מולדתי וְעֵדַתֵנוּ
חוק האסלאם והאמת נר לרגלינו
ואמירנו לתפארת הוא מפקדנו
בעל הקנאות ונאמן ההבטחה

(פזמון)</poem>
|}

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* [http://news.bbc.co.uk/olmedia/790000/audio/_791053_kuwait.ram חדשות הבי.בי.סי] - גרסה אינסטרומנטלית של ההמנון, להאזנה.

==הערות שוליים==

כווית
קטגוריה:כווית: סמלים לאומיים
קטגוריה:תכביר
ולדימיר סטפניה

ולדימיר סטפניה (נולד ב-8 במאי 1976 בטביליסי, גאורגיה הסובייטית - כיום גאורגיה) הוא כדורסלן עבר גאורגי אשר שיחק בעמדת הסנטר בליגת ה-NBA, ביורוליג ובנבחרת גאורגיה.

== קריירה ==
סטפניה החל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורסל הגאורגית דינמו טביליסי ושיחק בה עד שנת 1993. לאחר מכן חתם בקבוצה הסלובנית סלובן ליובליאנה בה שיחק במשך עונה אחת, שלאחריה חתם באולימפיה ליובליאנה, ולצדו של אריאל מקדונלד, השתתף ביורוליג. בעונתו השנייה, 1997/98, רשם ממוצע של 10 נקודות למשחק ו-5.7 ריבאונדים למשחק. בשנת 1998 נבחר בדראפט בסיבוב הראשון על ידי סיאטל סופרסוניקס, אולם בגלל השבתת הליגה המשיך לשחק באולימפיה ליובליאנה עד לאמצע עונת 1998/99 ורק אז עבר ל-NBA. 

סטפניה שיחק בתפקיד הסנטר בליגת ה-NBA במשך שש שנים בקבוצות סיאטל סופרסוניקס, ניו ג'רזי נטס, מיאמי היט ופורטלנד טרייל בלייזרס.
העונה הטובה ביותר שלו הייתה עונת עם מיאמי היט, בה ממוצעיו למשחק עמדו על 5.6 נקודות ו-7 ריבאונדים למשחק. הוא קלע במהלך קריירת ה-NBA שלו 1,118 נקודות. המשחק בו קלע את מספר הנקודות הגבוה ביותר היה 19 נקודות ב-16 בנובמבר 2001 במשחק נגד השרלוט הורנטס, ובמשחק זה גם קבע את שיא חסימות אישי בקריירה, 7 במספר. ב-19 בנובמבר 2002 במשחק נגד מילווקי באקס נזקפו לזכותו 15 ריבאונדים.

==קישורים חיצוניים== 

* [http://www.nba.com/playerfile/vladimir_stepania/ ולדימיר סטפניה באתר ה-NBA (www.nba.com)] 
* שירלי בר דיין, [http://www.tam.co.il/22_7_2005/sport1.htm ברזילי יציע לסטפניה להיכנס כשותף בעסקיו בגרוּזיה], עיתון תל אביב ספורט 22.7.2005, 
* ירון ארבל, [https://web.archive.org/web/20070927010631/http://www.salnews.com/new/news-open.asp?IDNews=8501 ולדימיר סטפניה נוחת בספליט], סלניוז, 14.10.2003

קטגוריה:כדורסלנים גאורגים
קטגוריה:כדורסלני סיאטל סופרסוניקס
קטגוריה:כדורסלני ניו ג'רזי נטס
קטגוריה:כדורסלני מיאמי היט
קטגוריה:כדורסלני אולימפיה ליובליאנה
קטגוריה:כדורסלני פורטלנד טרייל בלייזרס
קטגוריה:בחירות דראפט של סיאטל סופרסוניקס
קטגוריה:גאורגים שנולדו ב-1976