חוק הגיוס

חוק הגיוס הוא כינוי שניתן להצעת חוק לתיקון חוק שירות ביטחון שנועדה להגדיר את חובת השירות הצבאי של חיילי הסדיר והמילואים בצה"ל, וכן להסדיר את פטור תורתו אומנותו. הצורך בחוק נוצר בעקבות פקיעת תיקונים קודמים לחוק שירות הביטחון ביולי 2023 שהביאו למצב שבו עשרות אלפי בני ישיבות דוחים שירות ללא כל אסמכתא חוקית ותוך פגיעה בעיקרון של שוויון בנטל וצרכי מערכת הביטחון גדלו משמעותית בעקבות מלחמת חרבות ברזל.

== רקע ==

=== חוק טל ===

ב-1 באוגוסט 2002 נחקק בכנסת "חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002", המכונה "חוק טל" על שם השופט בדימוס צבי טל, שעמד בראש ועדה ציבורית, ועדת טל, שהמליצה על חקיקתו. חוק זה איפשר המשך דחיית גיוס בני ישיבות בכפוף לתנאים המפורטים בו. לחוק ניתן תוקף לחמש שנים, ותוקף זה הוארך בחמש שנים נוספות, עד לשנת 2012, אז פסק בג"ץ שהחוק אינו חוקתי ובכך מנע את הארכת תוקפו על ידי הכנסת.

ב־1 באוגוסט 2012 פג תוקפו של חוק טל ועל פי חוק שירות ביטחון חלה פורמלית חובת גיוס גם על בני ישיבות. צה"ל בדק אפשרות להעביר גם חרדים תהליך מיון מלא ואף גיבש תוכנית לגיוס כללי של חרדים, אשר תצריך תוספת תקציב בשל תשלומי המשפחה המגיעים לחיילים נשואים. בדיון בבג"ץ ב־15 בנובמבר 2012 הודיעה המדינה שהיא מתחילה בהליכים לגיוס תלמידי ישיבות עד גיל 19, והעתירות שהוגשו נותרו תלויות ועומדות לגבי גיוסם של תלמידים שגילם בין 19 ו־30.

=== בג"ץ חוק הגיוס ===

ב-12 בספטמבר 2017 פרסם בג"ץ פסק דין בתגובה לעתירת התנועה לאיכות השלטון (ידוע בכינויו: "בג"ץ חוק הגיוס"), לפיו ההסדרים שבתיקונים 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון, העוסקים בזמני ההמתנה עד קבלת הפטור ובדחיית האפשרות להטלת סנקציות פליליות על תלמידי ישיבות – אינם חוקתיים, בשל פגיעתם הבלתי מידתית בזכות לשוויון. במשך השנים שעברו ממתן פסק הדין, ביקשה המדינה שוב ושוב דחיות בביטול החוק, בטענה שהמצב הפוליטי, מערכות הבחירות הרצופות ומגפת הקורונה בישראל לא מאפשרים לממשלה לגבש חוק מוסכם בנושא.

ביולי 2023 פקעו תיקונים 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון. לקראת מועד זה החליטה הממשלה ב-25 ביוני 2023 לקדם הצעת חוק שתעגן הסדרים הנוגעים לשירות בצה"ל, בצפי שהחקיקה תסתיים עד סוף מושב החורף במרץ 2024 כשבינתיים לא ייאכף גיוס תלמידי ישיבות. נגד החלטה זו הוגשו עתירות לבג"ץ. בתחילת יולי 2023 עתרה התנועה לאיכות השלטון, בבג"ץ 6198/23, נגד החלטת הממשלה. לטענת התנועה, החלטת ממשלה זו מנוגדת להוראות חוק שירות ביטחון והיא יוצרת הסדר פטור גורף חדש בחוסר סמכות ברור ובניגוד לעקרון שלטון החוק, וכן מנוגדת להלכת בג"ץ אשר נקבעה ב"בג"ץ רובינשטיין", לפיה שר הביטחון לא יכול עוד ליטול לעצמו את הסמכות להכריע בסוגיית גיוס תלמידי הישיבות שתורתם אומנותם, ויש להכריע בסוגיה בהחלטת מחוקק בלבד.<ref></ref>

בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל עלה הצורך לעדכן את משך הגיוס של לוחמי הסדיר ומערך המילואים. במקביל לאחר שלא חוקק חוק גיוס חדש עד מרץ 2024 נוצר מצב בו החל מ-1 באפריל 2024, יהיה על הממשלה לאכוף גיוס חרדים.

לקראת סוף פברואר 2024, לקראת דיון בג"ץ בעתירת התנועה לאיכות השלטון, ביקשו והצטרפו לעתירה כ-400 קצינים ובכירים לשעבר במערכת הביטחון (בצה"ל, בשב"כ, ב"מוסד" ובמשטרת ישראל).

בסוף פברואר 2024 הוציא בג"ץ צו למדינה לנמק מדוע לא תבוטל החלטת הממשלה המונעת גיוס תלמידי ישיבות. בתחילת אפריל 2024 קבע בג"ץ כי העתירות בעניין חוק הגיוס יישמעו ב-2 ביוני 2024, בהרכב של תשעה שופטים. בשלב זה הצטרפו לעתירות "אחים ואחיות לנשק" וקבוצת אימהות לחיילים כשבעתירות נטען כי חוק שירות הביטחון קובע הליך שוויוני כלפי כל מי שמיועד לגיוס, וכי החלטת ממשלה הפוטרת אוכלוסייה מסוימת באופן גורף מנוגדת לשלטון החוק. לקראת הדיון התחייבה המדינה בפני בג"ץ להשלים חקיקת חוק גיוס לחרדים עד סוף כנס הקיץ, על בסיס הצעת חוק מהכנסת הקודמת בניגוד לעמדתה של היועצת המשפטית לממשלה ולעמדתם של השר בני גנץ ושל שר הביטחון יואב גלנט.

ב-25 ביוני 2024 קיבל בג"ץ את העתירה וקבע פה אחד בהרכב של 9 שופטים כי: "בעת הזו אין מסגרת חוקית שמאפשרת להבחין בין תלמידי הישיבות ליתר המיועדים לשירות צבאי" והדגיש: "בעיצומה של מלחמה קשה, מעמסת אי-השוויון בנטל חריפה מתמיד ומחייבת פתרון". עוד קבע כי "בהתאם, לא נתונה למדינה הסמכות להורות על הימנעות גורפת מגיוסם, ועליה לפעול בהתאם להוראות חוק שירות ביטחון". בהתאם לכך "לא ניתן להמשיך להעביר תמיכות עבור תלמידים שהם מיועדים לשירות ביטחון, ולא קיבלו דחיית שירות או פטור כדין".<ref>;[https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path=HebrewVerdicts/23/980/061/t68&fileName=23061980.T68.SUM&type=4 תקציר פסק הדין]</ref> על פי פסק הדין, מימון המדינה לבני הישיבות צפוי להסתיים ב-9 באוגוסט 2024, עם היציאה לחופשת בין הזמנים.

== תוכן הצעת החוק ==
=== משך השירות הצבאי ===
בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל, הוצע חוק אשר יאריך את תקופת השירות לחיילים גברים בשירות סדיר ל-36 חודשים (שלוש שנים), אחרי כמעט 9 שנים שבהן משך השירות הסתכם ב-32 חודשים (שנתיים ושמונה חודשים). אורך השירות לנשים לא ישתנה. בהמשך צפוי להתקיים מנגנון דיפרנציאלי שיחלק את משכי זמן השירות בין אוכלוסיות המשרתים, עורפיים, תומכי לחימה ולוחמים. בנוסף, גיל השחרור משירות מילואים יעלה מ-40 ל-46 לחיילים, ול-50 לקצינים. כמו כן, גיל ההתנדבות למילואים יעלה ל-66.<ref></ref><ref></ref>

הצעת החוק כוללת תגמול מיוחד למשרתים שירות שמעבר ל-28 חודשים, כך שחייל החל מהחודש ה-29 ועד סיום שירותו יקבל תגמול נוסף על שכרו. גובה התגמול ייקבע בצה"ל ובאישור שר הביטחון. התגמול יהיה דיפרנציאלי בהתאם למערך, ליחידה, לתפקיד ולמקצוע, ואף מוצעת אפשרות שהתגמול יגדל ככל שמספר חודשי השירות יעלה מעבר לחודש ה-28. כמו כן, הצעת החוק מבקשת להגדיל את תגמול המינימום של אנשי המילואים לכ-310 ש"ח ליום, כפי שנעשה במלחמת חרבות ברזל.<ref></ref>

=== פטור 'תורתו אומנותו' ===
על פי מתווה החוק, בחורי ישיבות ש'תורתם אומנתם' יהיו פטורים מגיוס. לבחור החרדי שאינו עומד בהגדרת 'תורתו אומנותו' תינתן אפשרות לבחור אם לשרת בצבא או לשרת במסגרות התנדבותיות כדוגמת איחוד הצלה, משטרה וכדומה. מתווה זה קיבל לראשונה הכרה פומבית של רבני הציבור החרדי.<ref></ref>

ב-24 במרץ 2024 פורסם כי לפי טיוטת הצעת החוק שממשלת ישראל צפויה להניח על שולחן הכנסת, החוק יכלול פטור מגיוס לתלמידי ישיבות חרדים, שיידרשו להישאר בישיבה עד גיל 35 ולא עד גיל 26 כפי שנקבע בחוק עד אז, וזאת במטרה לתמרץ חרדים שאינם לומדים להתגייס כדי לאפשר להם לעבוד בגיל מוקדם יותר.<ref></ref> למחרת, הממשלה חזרה בה מכוונתה להעלות את גיל הפטור ל-35 בהצעת החוק.<ref></ref> בהמשך תוקנה לשון הצעת החוק, כך שגיל הפטור מגיוס יירד ל-21 למשך שנתיים, לאחר מכן יעלה ל-22 למשך שנה, ובהמשך יתקבע על 23, וזאת במטרה לתמרץ חרדים להשתלב בשוק התעסוקה בגיל מוקדם יותר, במקום להישאר בישיבה עד גיל 24 כפי שהיה עד אז.<ref></ref>

ב-11 באפריל 2024 פורסם כי המפלגות החרדיות הסכימו לקביעת יעד של 25% ממחזור הגיוס החרדי כבר בשנים הראשונות לתחולת החוק. משמעות הדבר היא שבמחזור הגיוס הראשון שלאחר תחולת החוק יגויסו כ-3,000 חרדים לשירות צבאי או לאומי.<ref></ref>

=== לוח הזמנים לחקיקה ===
על פי התכנון, ב-27 במרץ 2024 טיוטת הצעת החוק אמורה הייתה להיות מובאת לאישור הממשלה, אולם בשל אי הסכמות ביחס לסוגיות שונות הקשורות לתוכן החוק, ישיבת הממשלה נדחתה.<ref></ref> לאחר שהיועמ"שית התנגדה לבקשת דחייה נוספת מצד הממשלה, זו החליטה כי לא תבקש דחייה מבג"ץ לגבי הגשת תשובת המדינה לעתירות נגד חוק הגיוס, וההכרעה בעניין תעבור לידי בג"ץ.<ref></ref> למחרת בג"ץ הוציא צו ביניים המורה למדינה להפסיק את תקצוב הישיבות החרדיות אשר תלמידיהן אינם מתגייסים לצבא, החל מ-1 באפריל. עוד נקבע כי תקציב חלקי יימשך עד לסוף שנת הלימודים.<ref></ref> פסיקה זו עוררה התנגדות של שרים בממשלה ושל חלקים מקרב הציבור המסורתי והחרדי בישראל וקמו התארגנויות אזרחיות להשלמת המימון לתלמידי הישיבות<ref></ref>

על פי לוח הזמנים שגיבשה הממשלה, עד 21 באפריל יוגש תזכיר החוק. עד 19 במאי הצעת החוק תאושר בממשלה, ועד 29 ביוני החוק יובא לאישור הכנסת.<ref></ref><ref></ref><ref></ref> לוח זמנים זה לא מומש, ועד 30 ביוני לא אושר בכנסת חוק הגיוס. כתוצאה מכך, החליטה הממשלה לנסות להעביר את חוק הגיוס עד לסיום מושב הקיץ של הכנסת בסוף יולי 2024. גם שאיפה זו לא מומשה עד ליציאת הכנסת לפגרת הקיץ ב-28 ביולי 2024.

ב-15 במאי 2024 הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו כי החליט לקדם את הצעתו של שר הביטחון בני גנץ מממשלת ישראל השלושים ושש לחוק הגיוס, שעבר אז בקריאה ראשונה, בהסתמך על דין הרציפות.<ref></ref> למחרת הודיעה היועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב מיארה כי יש מניעה משפטית לקדם את החוק מאחר שהצעת החוק "נעדרת תשתית עובדתית ומתעלמת מעמדת שר הביטחון".<ref></ref> עם הפרסום הבהיר יוזם החוק, גנץ, ש"החוק לא רלוונטי למציאות של אחרי 7/10" וש"מדינת ישראל זקוקה לחיילים ולא לתרגילים פוליטיים". בעקבות ערר של המחנה הממלכתי על ההחלטה בטענה שאינו עונה עוד על הדרישות עקב המלחמה ולקראת ישיבת ממשלה על הערר, אמר שר הביטחון שמדובר באתגר לאומי שהמדינה מתמודדת איתו כבר שנים רבות, המצריך לדבריו עוד חיילים בכל התפקידים. בנוסף, לדברי שר הביטחון לאחר פרוץ המלחמה חלקים גדולים מהציבור החרדי מביעים רצון לקחת חלק במאמץ המלחמתי.

ב-27 במאי 2024 החליטה הממשלה לדחות את הערר ולקדם את הצעת החוק מ-2022 תוך כוונה להשלים את חקיקת החוק עד סוף כנס הקיץ.<ref></ref><ref name=":0" />

בתגובת היועצת המשפטית לממשלה לעתירות שהוגשו לבג"ץ כנגד אי גיוס החרדים הבהירה כי במצב החוקי הקיים, על מערכת הביטחון לפעול לגיוסם של בני הישיבות לפי דין, והעברת תמיכות בגין מי שאינו מתגייס אינה חוקית. וכי "לא ניתן לקדם הצעות חוק גיוס המנותקות מהצרכים העדכניים של הצבא ומהגדלת הנטל על המשרתים, על רקע מלחמת חרבות ברזל". דיון בעתירות אודות גיוס בני הישיבות וחקיקת חוק הגיוס התקיים בבג"ץ ב-2 ביוני 2024.

ב-12 ביוני 2024 החליטה הכנסת להחיל דין רציפות על הצעת החוק מ-2022. בעקבות ההחלטה הועברה הצעת החוק לדיון בוועדת החוץ והביטחון לשם הכנתה לקריאה שנייה ושלישית. הדיון הראשון בהצעת החוק התקיים בוועדה ב-25 ביוני 2024, מספר שעות לאחר החלטת בג"ץ שבה נקבע כי "לא נתונה למדינה הסמכות להורות על הימנעות גורפת מגיוסם, ועליה לפעול בהתאם להוראות חוק שירות ביטחון". בפתח הדיון אמר יו"ר הוועדה, יולי אדלשטיין, כי חוק הגיוס "יעבור בהסכמה רחבה או שלא יעבור בכלל". בישיבת ועדת החוץ והביטחון מ-1 ביולי 2024, הביע שר הביטחון גלנט עמדה בעד ויתור על חוק גיוס וקביעת תקנות ממשלתיות בעניין זה. לאחר התייעצות שקיים גלנט עם הפיקוד העליון של צה"ל ב-9 ביולי 2024, החליט להתחיל בגיוס ראשון של חרדים כבר במהלך אוגוסט.

== דיון ציבורי בהצעת החוק ==
ב-14 במרץ 2024 פורסם כי מפלגת יהדות התורה לא שוללת באופן עקרוני קביעת יעדי גיוס עבור חרדים שאינם תחת הסטטוס 'תורתם אומנותם'.<ref></ref>

אגף התקציבים באוצר העריך במרץ 2024 כי החוק יגרום נזק של יותר מ-100 מיליארד שקל בעשור למשק, ולא יאפשר לצה"ל להתמודד עם הצרכים הביטחוניים. אגף התקציבים קרא להפסיק את הפטור משירות צבאי לגברים חרדים ולגייס את כולם, פרט לעילויים.<ref></ref>

=== תגובות להצעה להעלאת גיל הפטור ל-35 ===
ב-24 במרץ, לאחר פרסום ההצעה להעלאת גיל הפטור ל-35, גורמים במשרד האוצר מתחו ביקורת על ההצעה וטענו כי היא עלולה לגרום נזק למשק של לפחות ארבעה מיליארד ש"ח בשנה בשל עיכוב כניסת החרדים לשוק העבודה ובשל הרחבת היקפי התמיכות בהם בשנים שבהן הם יישארו מחוץ לשוק העבודה.<ref></ref> בנוסף, ראש אגף התקציבים באוצר, יוגב גרדוס, שלח מכתב בהול לראש הממשלה ולשר הביטחון בו התריע מפני העלאת גיל הפטור ל-35 כפי שהוצע.<ref></ref>

השר בני גנץ הודיע כי אם החוק יחוקק במתכונתו, הוא יפרוש מממשלת האחדות שהוקמה בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל.<ref></ref>

=== מחאה ציבורית ===

המחאה למען שוויון בנטל התעוררה לאחר יולי 2023, בעקבות פקיעת תוקפם של התיקונים הקודמים לחוק שירות הביטחון והגשת הצעת חוק יסוד לימוד תורה על ידי מפלגת יהדות התורה שלפיה לימוד תורה יוגדר כשווה ערך לגיוס לצה"ל. היוזמה לחקיקת חוק זה, שהתלוותה ונתמכה בפעילות "הרפורמה המשפטית", עוררה כעס בציבור שכיוון אליה חלק מפעילויות המחאה כנגד המהפכה המשפטית. כתוצאה מהמחאה הודיע הליכוד במועד הגשת הצעת החוק כי היא לא תקודם. על רקע זה התקיימו מספר הפגנות בבני ברק בקריאה "לא נאפשר כפייה דתית, הדרת נשים ואי שוויון בנטל בחסות ההפיכה".<ref></ref>

ב-2023, לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל הוקם "מטה המילואימניקים לשירות שווה" על ידי יאיא פינק ו"פורום לוחמים.ות לשוויון בנטל" בראשות האלוף במיל׳ נעם תיבון. במהלך מסיבת עיתונאים שכינס הפורום וארגון "אחים ואחיות לנשק", טען האלוף במיל' נעם תיבון כי "בתרחיש של שתי חזיתות, חסרות לצה"ל שלוש אוגדות, 10,000 חיילים"<ref></ref> בהמשך למסיבת העיתונאים התקיימה הפגנה למען שוויון בנטל בהשתתפות מעל 10,000 משתתפים.

בחודשים מרץ - מאי 2024 התקיימו מספר הפגנות על ידי מתנגדים לגיוס חרדים תחת הסיסמאות "לכלא ולא לצבא" ו"נמות ולא נתגייס".<ref></ref> במקביל לדיון בבג"ץ בתאריך 2 ביוני 2024, חסמו כ-200 חרדים חברי הפלג הירושלמי את כביש 4, ארבעה נעצרו.<ref></ref> ב-30 ביוני 2024 התקימה הפגנה בירושלים בהשתתפות אלפי חרדים נגד גיוס חרדים לצה"ל, קידום צעדי חקיקה בסוגיה ושיתוף פעולה עם צה"ל.

==ראו גם==
* גיוס בני ישיבות

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* [https://story.mako.co.il/army_haredim/?sCh=31750a2610f26110&pId=173556002 ואלה תולדות הפטור מגיוס], באתר mako

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גיוס בני ישיבות לצה"ל
קטגוריה:ישראל: חקיקת ביטחון
קטגוריה:גיוס לצה"ל