שאול ליברמן

הרב פרופ' שאול ליברמן (כ"ז בניסן תרנ"ח, אפריל 1898 – ט' בניסן תשמ"ג, 22 במרץ 1983) היה מגדולי חוקרי התוספתא וספרות התורה שבעל פה, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים משנת 1969, חתן פרס ביאליק לחכמת ישראל לשנת 1957, פרס ישראל למדעי היהדות לשנת תשל"א (1971), ופרס הארווי לשנת 1976.

==תולדות חייו==
נולד במוטול (מוטילי) שברוסיה הלבנה, בתחום המושב של האימפריה הרוסית, למשה ולדינה בדנה, בתו של הרב שאול קצנלנבוגן, שעל שמו הוא נקרא. אח סבתו מצד אביו היה הרב מלכיאל צבי טננבוים, רבהּ של לומז'ה, מחבר שו"ת "דברי מלכיאל" ומגדולי המשיבים בדורו, אשר אף הוא היה יליד מוטול, ואבי-סבו מצד אביו היה בעל הקרן אורה. בצעירותו למד בישיבות מלץ, סלבודקה, מינסק, ישיבת נובהרדוק שגלתה להומל (ליד מינסק), וכן עם בן דודתו החזון איש (אמו ואם החזון איש היו אחיות), הוסמך לרבנות ונודע בכינוי "העילוי ממוטילי". בשנת 1920 החל ללמוד רפואה באוניברסיטת קייב, לאחר מכן המשיך את לימודיו בננסי עד עלייתו לארץ ישראל בשנת 1927.

ליברמן התיישב בירושלים ולמד באוניברסיטה העברית בירושלים והוסמך במחזור הראשון שלה. בשנת 1931 התמנה למרצה. בין השנים 1935–1940 עמד בראש המכון לחקר התלמוד ע"ש הארי פישל בשכונת הבוכרים בירושלים, שאליו הוזמן על ידי ידידו הראי"ה קוק. כן לימד בבית המדרש של תנועת המזרחי וכן במכללת ליפשיץ.

בשנת 1940 מונה על ידי הרב אליעזר פינקלשטיין נגיד בית המדרש לרבנים באמריקה בניו יורק, המשתייך לתנועה הקונסרבטיבית, לפרופסור ולאחר מספר שנים שירת כרקטור המוסד. הסכמתו לעבוד במוסד ליברלי יחסית הביאה לביקורת עליו מצד החרדים, בייחוד על רקע הקרע המתעצם בין האורתודוקסיה לקונסרבטיבים בעשורים הבאים. ליברמן עצמו תקף את מבקריו פעמים רבות, ועמדתו התבטאה במכתב ששלח ב-1974 הוא אף הכריז בפני כנסת הרבנים שהסירוב לקבל את תקנותיה בענייני קידושין נובע מחשש פוליטי ולא משיקולים הלכתיים, ולעג לנכונות האורתודוקסים להתפשר בהלכה ולהעניק הכשרים וכדומה במקרים מסופקים. ב-1957 התעוררה סערה ציבורית כאשר הרב משולם ראטה סירב לקבל ביחד עם ליברמן את פרס הרב קוק לספרות תורנית, ובשל כך ובשל מחאת הרבנים האורתודוקסיים באמריקה, ויתר ליברמן על הפרס. יש שאומרים שהרבי מלובביץ', לעומת זאת, טען שכל עוד שאול ליברמן מכהן בבית המדרש לרבנים -מותר לעבוד שם.

הישגו הגדול והמוכר ביותר של ליברמן הוא ההדרת התוספתא ופירושה. מהדורתו ופירושיו הם נכס צאן ברזל של המחקר התלמודי. בנוסף יש לציין את מחקריו פורצי הדרך בתלמוד ירושלמי.

בשנת תשל"א (1971) הוענק לו פרס ישראל למדעי היהדות, אף שלא היה תושב ישראל, כנדרש בכללי הפרס. בשנת 1971 הוענק לו פרס הארווי על עבודתו בהכרת תרבויות המזרח הקרוב בתקופה ההלניסטית והרומית, ועל עבודתו להבנת מקורותיה של הספרות התלמודית. באותה השנה, הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן.
נפטר במטוס בדרכו לישראל בט' בניסן תשמ"ג 22 במרץ 1983. על שמו המכון לחקר התלמוד של בית המדרש לרבנים באמריקה.
===משפחתו===
אשתו הראשונה, רחל (נפטרה בי"ח בסיון, תרצ"א), הייתה נכדתו של ר' ירוחם יהודה ליב פרלמן, ה"גדול ממינסק", שהיה מגדולי דורו – בת חתנו, הרב אליעזר רבינוביץ, רבהּ של מינסק. אשתו השנייה של ליברמן הייתה יהודית בר-אילן, בתו של הרב מאיר בר-אילן. לליברמן היה אח יחיד בשם מאיר יונה ליברמן (1907–2004), אשר היה בן-בית אצל הרב חיים עוזר גרודזינסקי, בעל ה"אחיעזר", הרב אברהם ישעיה קרליץ, בעל ה"חזון איש" והרב יצחק זאב סולובייצ'יק – הרב מבריסק, וכן היה מהוגי הדעות של חוג נטורי קרתא ואף פרסם מאמרים בביטאון החומה.

==מספריו וכתביו==
*תוספתא כפשוטה - על ספר זה זכה בפרס ביאליק לחכמת ישראל
* מהדורה מדעית לתוספתא, שעל בסיסה כתב את התוספתא כפשוטה (ארבעה חלקים)
* תוספת ראשונים (ארבעה חלקים)
* שקיעין
* מדרשי תימן
* ספרי זוטא במדבר
* מדרש דברים רבה ע"פ כת"י אוקספורד קובץ 147
* יוונית ויוונות בארץ-ישראל
*על הירושלמי
* תלמודה של קיסרין תרצ"א, ירושלים
* הירושלמי כפשוטו למסכתות שבת, עירובין ופסחים
* הלכות הירושלמי לרבינו משה בן מיימון
*ירושלמי נזיקין: כתב יד אסקוריאל (יחד עם א"ש רוזנטל)

==לקריאה נוספת==
* שמא יהודה פרידמן (עורך), ספר הזיכרון לרבי שאול ליברמן, בית המדרש לרבנים באמריקה, תשנ"ג.
* אביעד הכהן, "שני תלמידי חכמים שהיו בעירנו": (חליפת מכתבים בין הר"ש ליברמן לי"ד אברמסקי), הצופה – מוסף ספרות, י"ח בניסן תשמ"ד (21.4.84), עמ' 5
* אביעד הכהן, "התנא מניו יורק", מדעי היהדות 42 (תשס"ג-תשס"ד), עמ' 289–301
* אביעד הכהן, "שלומיאל, שלימזל ונעביך – מכתבים גנוזים של הרב פרופ' שאול ליברמן לגרשם ופניה שלום", הארץ – ספרות ותרבות, גיליון ערב שביעי של פסח תש"ס (25.4.00), עמ' ה1.
* אביעד הכהן, "התנא הירושלמי מניו יורק", מקור ראשון, מוסף שבת, 31.3.23, עמ' 11-8
* דב זלוטניק, "המתודולוגיה של שאול ליברמן ב"יוונית ויוונות בארץ ישראל", דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות יא, חטיבה ג: היצירה הרוחנית, כרך ראשון: ספרות תלמודית ורבנית (תשנ"ג / 1993), עמ' 9–14

<div style="direction: ltr;">
*Saul Lieberman: The Man and His Work: The Man and his work, Eliyahu J. Schochet and Solomon Spiro, New York, New York: The Jewish Theological Seminary of America, 2005
* Saul Lieberman and the Orthodox, Marc Shapiro, University of Scranton Press, 2006
</div>

==קישורים חיצוניים==

;כתביו של שאול ליברמן
* 
* 
* טוביה פרשל, [https://www.toviapreschel.com/he/ביבליוגרפיה-של-כתבי-ר-שאול-ליברמן-לפי/ ביבליוגרפיה של כתבי שאול ליברמן - עד שנת תשכ"ג], [https://www.toviapreschel.com/he/ביבליוגרפיה-של-כתבי-ר-שאול-ליברמן-תשכ/ חלק שני - תשכ"ז עד תשל"ז]
* 
* ספרו [https://www.sefaria.org.il/texts/Tosefta/Lieberman%20Edition/Commentary/Tosefta%20Kifshutah תוספתא כפשוטה] - טקסט מוקלד באתר ספריא
* ספרו [https://www.sefaria.org.il/texts/Tosefta/Lieberman%20Edition תוספתא מדעית] - טקסט מוקלד באתר ספריא
* [http://www.bhol.co.il/forums/topic.asp?topic_id=2953928&forum_id=19616 כתבי שאול ליברמן] בפורום ספרים וסופרים, בחדרי חרדים
* [http://www.massorti.com/IMG/pdf/sefer_hayovel_leGinsburg.pdf על חטאים וענשם], ספר היובל לכבוד לוי גינצבורג, למלאת לו שבעים שנה (עורכים: שאול ליברמן, שניאור זלמן צייטלין, שלום שפיגל, אלכסנדר מרקס, יו"ר), חלק עברי, נוירק: האקדמיה האמריקאית למדעי היהדות, תש"ו, עמ' רמ"ט - ר"ע, באתר "מסורתי"
* שאול ליברמן, [http://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_17.9.pdf כך היה וכך יהיה], קתדרה 17
;על שאול ליברמן
* אליעזר שמשון רוזנטל, [https://www.jstor.org/stable/pdf/3622404.pdf?refreqid=excelsior%3Ae7f4b9a16450803ca063466b659e901c&ab_segments=&origin= המורה]
* גילון כתב העת הדואר [https://www.archives.gov.il/archives/Archive/0b071706800399c8/File/0b071706808224dd המוקדש לשאול ליברמן], יא ניסן תשכ"ג
* ארי (יצחק) שבט, [https://asif.co.il/wp-content/uploads/2021/04/zhr-35-8.pdf קשריו של הרב קוק עם הפרופ´ הרב שאול ליברמן כדגם ליחסו למחקר תורני ביקורתי], אתר ספריית אסיף
* דוד רוזנטל, [https://www.ybz.org.il/_Uploads/dbsAttachedFiles/Article_28.1(2).pdf פרופ' שאול ליברמן ז"ל], קתדרה, 28, יוני 1983, עמ' 3–4.
* 
* טוביה פרשל, [https://www.toviapreschel.com/he/ר-שאול-ליברמן-ופעלו-המדעי/ ר' שאול ליברמן ופועלו המדעי]
* 
* 
* מאיר בר-אילן, [https://faculty.biu.ac.il/~barilm/articles/publications/publications0075.html שאול ליברמן: החכם הגדול ביותר בישראל], M. Lubetski (ed.), Saul Lieberman (1898-1983) Talmudic Scholar and Classicist, Lewiston - Queenston - Lampeter: The Edwin Mellen Press, 2002, pp. 79-87
* 
* [https://www.academy.ac.il/Index2/Entry.aspx?nodeId=754&entryId=18432 כרטיס אישי ואודותיו], באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
* דוד גולינקין, [http://www.academia.edu/30191619 "Was Professor Saul Lieberman "Orthodox" or "Conservative]?
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אנשי העלייה הרביעית
קטגוריה:בוגרי ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה)
קטגוריה:בוגרי ישיבות נובהרדוק
קטגוריה:בוגרי בית המדרש לרבנים באמריקה
קטגוריה:חברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
קטגוריה:זוכי פרס הארווי
קטגוריה:זוכי פרס ביאליק לחכמת ישראל
קטגוריה:זוכי פרס ישראל למדעי היהדות
קטגוריה:מקבלי תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:חוקרי ספרות חז"ל
קטגוריה:חוקרי התלמוד הירושלמי
קטגוריה:מהדירי ספרות תורנית
קטגוריה:משפחת ברלין
קטגוריה:סגל בית המדרש לרבנים באמריקה
קטגוריה:ציונות דתית: אישים
קטגוריה:פרשני התוספתא
קטגוריה:פרשני התלמוד הירושלמי
קטגוריה:חברי בני ברית ישראל
קטגוריה:יהודים בלארוסים
קטגוריה:תלמידי הראי"ה קוק
קטגוריה:יורדים מארץ ישראל
קטגוריה:רבנים פרופסורים
קטגוריה:יהודים הקבורים בבית הקברות סנהדריה
קטגוריה:ישראלים ילידי האימפריה הרוסית
קטגוריה:בוגרי המחזור הראשון של האוניברסיטה העברית
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1898
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1983