דוב לנדו

הרב אפרים דוב לנדו (נכתב לפעמים לנדא; נולד בז' בניסן ה'תר"ץ, 5 באפריל 1930) הוא מנהיג הציבור הליטאי<ref></ref>, ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק, מרבני חוג חזון איש, וחבר נשיאות ועד הישיבות.

== ביוגרפיה ==
נולד בזגייז' שבפולין לדבורה וטוביה יוסף לנדוי, נכדו של האדמו"ר רבי אלימלך מנחם מנדל לנדא מסטריקוב. בהיותו בן חמש, בראש חודש אדר ב' תרצ"ה, עלה לארץ ישראל עם הוריו ואחותו זהבה, ובדרכם ארצה נולדה אחותו רבקה. המשפחה התיישבה ברחובות. למד בישיבת היישוב החדש ולאחר כשנה וחצי עבר ללמוד בישיבת פוניבז', לשם הוא התקבל לאחר שסיפר לרב יוסף שלמה כהנמן על סערת רוחו והתרשמותו מביקורו בישיבה בחג השבועות תש"ו. בפוניבז' הוא למד עם הרב יעקב אדלשטיין. הרב לנדו רואה את עצמו כתלמידם של הרב דוד פוברסקי והרב שמואל רוזובסקי, וכן למד תקופה עם הרב אליהו אליעזר דסלר. אחר כך למד בישיבת חברון יחד עם הרב ברוך מרדכי אזרחי, ולמד בחברותא עם הרב זלמן נחמיה גולדברג. על אף שפגש את החזון איש פחות מ-10 פעמים, הוא רואה בו את רבו המובהק ואימץ את שיטת לימודו ופסיקותיו ההלכתיות, בין השאר בהשפעת קרוב משפחתו ועמיתו בראשות הישיבה, רבי נתן שולמן.

נישא לעדינה, נכדת הרב אייזיק שר, ראש ישיבת סלבודקה, בת לבנו הרב יוסף, שנספה בשואה. במהלך השואה היא הוחבאה במנזר, ולאחריה היא גדלה בבית דודה רבי מרדכי שולמן, והשידוך הומלץ על ידי רבו החזון איש. לאחר נישואיו התמנה לר"מ בישיבה, ועם השנים התאגדו סביבו קבוצת תלמידים המחשיבים אותו כרבם המובהק. בתחילת שנות ה-80 מונה לראש ישיבה לצד הרב ברוך רוזנברג, הרב עמרם זקס והרב משה הלל הירש.

הרב לנדו הוא מרבני חוג חזון איש. על אף שורשיו המשפחתיים הוא שייך לקהילה הליטאית. עם זאת אחד מידידיו הקרובים הוא האדמו"ר מפשעווארסק. הוא גם מיודד עם הרב שאול אלתר, ראש ישיבת שפת אמת ומייסד קהילת פני מנחם.

כשהוקמה ישיבת זכרון מיכאל התבקש על ידי הרב שלום מאיר יונגרמן לעמוד בנשיאות הישיבה ולמסור בה שיעור כללי אחת לשבועיים.

בשנת ה'תשמ"ט (1988), היה מהרבנים הליטאים הבודדים שהתנגדו להתמודדות בבחירות המקומיות של מפלגת "דגל התורה" הליטאית בנפרד מ"אגודת ישראל", ממנה התפצלה באותה שנה, מהלך אותו הוביל הרב שך. במכתב אישי שכתב לרב שמואל דויטש, טען הרב לנדו שהפיצול משחית את אופיו העדין של "עולם התורה", ובסיומו, לעג ל"כל מיני חידושי הלכות שנתחדשו לאחרונה" בסוגיית "דעת תורה" ודומיה.

בשנת 2014 מונה לחבר נשיאות ועד הישיבות. בשנת 2023 מונה ל"נשיא שני" של ועד הישיבות על ידי הרב גרשון אדלשטיין.

לאחר פטירת הרב אהרן יהודה לייב שטינמן, התחזק מעמדו בהנהגת הציבור החרדי ליטאי, לצידם של הרב גרשון אדלשטיין והרב חיים קניבסקי.

לאחר פטירת הרב גרשון אדלשטיין הוא נחשב כאחד ממנהיגי הציבור החרדי ליטאי לצד הרב משה הלל הירש.

==עמדותיו==
דעתו שצורת הלימוד העדיפה היא בצורה עיונית, וזה עדיף מללמוד בבקיאות ולסיים ש"ס.

דעתו שיש לבצע את כל מה שהרופאים אומרים, ועונה כן לכל מי שבא להתייעץ בנושאים רפואיים שיעשה את מה שהרופא אומר, בתקופת מגפת הקורונה נקט גישה מחמירה באשר לציות להוראות הרופאים, והורה כי יש חובה הלכתית ללבוש מסכה רפואית, וכן יצא כנגד עסקנים הפועלים לפתיחת הישיבות בניגוד להנחיות משרד הבריאות וכינה אותם "פוחזים" המוכנים לסכן את הציבור.

באוגוסט 2015 התבטא בפני תלמידי ישיבתו בחריפות כנגד קנאים המפגינים כיום, ואמר שזוהי קנאות מזויפת שבמסגרתה מחפשים היכן אפשר למחות. הדברים פורשו כמכוונים נגד אנשי "בני תורה". בקיץ 2017, על רקע פעילות מתנגדי החוק לגיוס בני ישיבות בארצות הברית, כתב הרב לנדו מכתבים שבהם הביע את דעתו כי מדובר בטענות שקר. בהמשך תקף בחריפות את אנשי הפלג הירושלמי.

עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל כתב, לאחר התייעצות עם הרב משה הלל הירש, מכתב לקיצור חופשת החגים לטובת חזרה ללימוד התורה בישיבות (כפי שנעשה גם בשנה של מלחמת יום כיפור): . בהמשך, כאשר החלו פרסומים על התעוררות לגיוס למלחמה בחלקים מהציבור החרדי, פרסם את התנגדותו לכך וכתב: .

בהמשך המלחמה פורסם תיעוד של אל"ם ארז אשל המגיע לביתו ומנהל עמו שיחה על שאלת גיוס החרדים. במהלך השיחה טען אשל כי על בני הישיבות להיות שותפים בהגנת המדינה. בתגובה ענה הרב לנדו: . על הצעת אשל כי כל בחור ישיבה ילך לבקר פצוע אחד וישתתף בלוויה אחת, כדרכו של רבי עקיבא שנהג להדר בקיום מצוות ביקור חולים, הגיב בתקיפות: . התיעוד הפך לויראלי ועורר שיח רב בנושא בתוך הציבור החרדי ואף מחוצה לו.

==משפחתו==
הרב דב לנדו ב[[הכנסת ספר תורה]]אשתו הרבנית עדינה היא בתו של הרב יוסף שר שנרצח בגטו קובנה ונינת הסבא מסלבודקה. טרם כבשו הנאצים את ליטא כשהיא ילדה קטנה הוריה הסתירו אותה במנזר ושם שהתה בימי המלחמה. לאחר המלחמה והירצחם של הוריה, דודה הרב מרדכי שולמן ודודתה הרבנית חיה מרים אספו אותה מהמנזר והיא גדלה בביתם בבני ברק.

בנו היחיד הוא הרב יוסי אברהם ישעיהו, ראש כולל סלבודקה בברכפלד ור"מ ישיבת סלבודקה.

חתניו הם הרב איסר זלמן שוורצמן – בנו של הרב דב שוורצמן וראש כולל בעטרת שלמה במודיעין עילית; והרב שמואל ברטלר – נכד הרב שמואל וינטרוב ודיין חושן משפט מטעם בית הדין של הרב ניסים קרליץ.

אחיו הצעיר הוא הרב שריה לנדו, מוציא לאור ומהדיר. בספרים שהוציא הדפיס הערות מאחיו, בהם על: קצות החושן, הלכות ריבית, שו"ת מהרי"ט ועוד.

אחיינו הרב יעקב לנדו, מרבני שכונת גני איילון בלוד ומקימה של גוף הכשרות "גלאט הון", שמייצרת תוכניות השקעה נקיות מאיסור ריבית לקרנות פנסיה וגמל של הציבור החרדי.

גיסו, הנשוי לאחותו רבקה, היה הרב אהרן זקס, ראש ישיבת סלבודקה לצעירים.

== ספריו ==
הרב דב לנדו בוחן [[אתרוג לחג סוכות, במוצאי יום כיפור ה'תשע"ד]]
*זכר דבר – בירורים הלכתיים, בני ברק תשמ"א
* זכר טוב – בני ברק ה'תש"ם, בירורים הלכתיים לזכר אביו
*מנחת דבר – על המנחת חינוך
*לקט שיעורים (עם שאר ראשי ישיבת סלבודקה)
*חידושי רבי דוב לנדו – על חלק גדול ממסכתות הש"ס
*גליונות רבי דוב לנדו – ובו הערות שהועתקו מכתב ידו על הראשונים והאחרונים הרמב"ן, הרשב"א, הריטב"א, הרמב"ם, הטור, שולחן ערוך, מנחת חינוך, חזון אי"ש, ועוד, על המסכתות שבת, עירובין, יבמות, כתובות, נדרים, גיטין, קידושין. הספר יצא לאור במהדורה מצומצמת.
*בירור דברים – אודות ספר שמירת שבת כהלכתה בהתאם לדעת מורינו הגאונים, בני ברק ה'תשל"ו
*שיח דבר – התכתבויות בחידושי תורה עם רבי חיים קניבסקי שני כרכים
כמו כן תורתו יוצאת מדי שבוע במאספים תורניים רבים ביניהם "אהלי טהרות", "אהלי שביעית", "אהלי זרעים" ו"אהלי שבת" ובעלוני "מנחת דבר". וכן בעלון היוצא מעת לעת "חדוותא דשמעתתא".

הרב אשר דויטש מראשי ישיבת פוניבז' השתתף בעריכת ספרי הרב והוא אשר הגיה את ספרי הרב "זכר טוב" ו"זכר דבר".

== מתלמידיו ==
* הרב דניאל וולפסון, ראש ישיבת נתיבות חכמה
* הרב שלום מאיר יונגרמן, ראש ישיבת זכרון מיכאל
* הרב יהודה סילמן, ראב"ד בד"ץ בני-ברק ומרבני שכונת רמת אלחנן בבני-ברק
* הרב מיכל זילבר, ראש ישיבת זוועהיל
* הרב צבי מאיר זילברברג, משפיע חסידי

== קישורים חיצוניים ==

* יעקב ב. פרידמן, [http://www.actualic.co.il/אַיי-אַיי-ר-דוֹייב-•-ארי-במסתרים-דמות/ "אַיי אַיי, ר' דוֹייב!" • לדמותו של ר"י סלבודקא]. אתר קוקר. פורסם במוסף חול המועד סוכות התשע"ו, של השבועון בקהילה
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:ראשי ישיבת סלבודקה (בני ברק)
קטגוריה:ישראלים ילידי פולין
קטגוריה:אנשי העלייה החמישית
קטגוריה:בוגרי ישיבת פוניבז'
קטגוריה:בוגרי ישיבת חברון כנסת ישראל
קטגוריה:תלמידי החזון איש
קטגוריה:משפחת פינקל
קטגוריה:חברי נשיאות ועד הישיבות
קטגוריה:משפחת אברהם לנדא מטשכנוב
קטגוריה:בוגרי ישיבת היישוב החדש
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1930