נאוואטל

נָאווַאטְל (IPA: ; תעתיק לטיני: Náhuatl) הוא שם כולל למספר שפות אצטקיות ממרכז מקסיקו. תחת "חוק כללי לזכויות לשוניות של העמים הילידיים" (Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas) קיבלה נאוואטל, יחד עם 62 שפות "אמרינדיאניות" נוספות, מעמד רשמי כ"שפה לאומית" ושװה לספרדית.

לעיתים קרובות משמש המונח לציון שפת נאוואטל הקלאסית, שהייתה שפת האימפריה האצטקית, ועל כן שמשה כלינגואה פרנקה בחלקים נרחבים ממרכז אמריקה מהמאה ה-7 לספירה ועד למאה ה-16, עת נכבש העולם החדש בידי הספרדים.

המונח משמש גם לציון מספר שפות, חלקן ניבים של נאוואטל קלאסית, שעדין מדוברות בידי כ-1.5 מיליון איש בשטחה של מקסיקו. כל הניבים הללו הושפעו מהשפה הספרדית במידה זו או אחרת. הניבים המדוברים קרוב יותר לעמק מקסיקו קרובים יותר לנאוואטל הקלאסית, אם כי אינם זהים לה, מאשר אלו המרוחקים יותר.

==סקירה כללית==
נאוואטל היא השפה הילידית המדוברת ביותר במקסיקו ובצפון אמריקה. בדומה לשאר השפות האמרינדיאניות, רוב דובריה הם דו-לשוניים השולטים גם בספרדית. בעבר, היו רוב הדוברים שהתגוררו מחוץ לעמק מקסיקו דו-לשוניים גם הם, ושלטו בשפתם המקומית בנוסף לנאוואטל. משערים כי זו הייתה שגורה גם בפי אבותיהם הקדמונים של האצטקים, כגון הטולטקים.

==תפוצה גאוגרפית==
מגוון של ניבים שונים של נאוואטל מדוברים כיום באזור המשתרע בין המדינות המקסיקניות דורנגו שבצפון וטבסקו שבדרום. ניב נוסף, שזכה לשם משלו ואשר קרוי פיפיל (Pipil), מדובר מדרום לאזור זה עד לאל סלוודור.

==פונולוגיה==
{| class=wikitable style=text-align:center; style="float: right;"
|+פונמות בנאוואטל
|
! colspan=2 | סדקי
! colspan=2 | וילוני
! colspan=2 | חכי
! colspan=2 | בתר־{{ש}}מכתשי
! colspan=2 | מכתשי
! colspan=2 | דו־{{ש}}שפתי
|-align=center
! אפי
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|n||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|m||width="15px" style="border-right: 0;"|
|-align=center
! סותם
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʔ
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|k<span style="color:red;">ʷ</span>
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|t
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|p
|-align=center
! rowspan=2 | מחוכך(צדי)
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʧ
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʦ
| colspan=2 |
|-align=center
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|tɬ
| colspan=2 |
|-align=center
! חוכך
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|(h)
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|ʃ
| width="15px" style="border-left: 0;"| ||width="15px" style="border-right: 0;"|s
| colspan=2 |
|-align=center
! rowspan=2 | מקורב(צדי)
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|w||width="15px" style="border-right: 0;"|
| width="15px" style="border-left: 0;"|j||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
|-align=center
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| colspan=2 |
| width="15px" style="border-left: 0;"|l||width="15px" style="border-right: 0;"|
| colspan=2 |
|-
| colspan=13 | <span style="color:red;">*</span> תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט
|}

==דקדוק==
לנאוואטל סממנים דקדוקיים האופייניים לשפות רבות של ילידי אמריקה, כגון הרכבת מילים (אינקורפורציה); עם זאת, יש קווי דמיון דקדוקיים לא מועטים בין נאוואטל לעברית. מערכת זמנים דקדוקיים פשוטה יחסית, צורות סומך ונסמך (אם כי הפוכות בתפקידיהן: calli "בַּיִת" ו-ocelotl "יגואר" יוצרות ocelo-calli "בֵּית הַיגואר"), כינויי שייכות פשוטים המוצמדים למילה (אם כי בראשיתה ולא בסופה כמו בעברית: nantli "אֵם" לעומת nonan "אִמִּי") ועוד.

==השפעה על שפות אחרות==
נאוואטל תרמה לספרדית מילים רבות, חלקן ייחודיות למקסיקו ומרכז אמריקה וחלקן מקובלות בשאר העולם דובר הספרדית. אחדות ממילים אלו, בעיקר שמות פירות וחיות, עברו גם לשפות אחרות דוגמת האנגלית והעברית. מילים עבריות משפת נאוואטל:
* שוקולד: מהמילה xocoatl "מים מרירים" (דהיינו משקה שוקולד). צירוף של xocotl "מריר" ו-atl "מים".
* קקאו: מהמילה cacahuatl, שם לפולי הקקאו.
* אבוקדו: מהמילה ahuacatl "אשך" (הפרי נקרא על פי צורתו).

כמו כן המילה האנגלית tomato (עגבנייה) ודומותיה בשאר שפות העולם נגזרה מהמילה tomatl "שמנמן", שמציינת כל פרי עגול בצורתו. העגבנייה עצמה נקראה בשם xitomatl "שמנמן עם טבור" (מהמילה xitl "טבור") - שוב על שם צורתה.

שמות גאוגרפים רבים נגזרו גם הם מנאוואטל, כגון מקסיקו (בנאוואטל mēxihco), גואטמאלה (בנאוואטל cuauhtēmallan) ושם הר-הגעש פופוקטפטל.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.ethnologue.com/show_iso639.asp?code=nah דו"ח אתנולוגי על נאוואטל]
*[https://web.archive.org/web/20060901063537/http://www.public.iastate.edu/~rjsalvad/scmfaq/nahuatl.html רשימת מקורות ללימוד נאוואטל בידי ריקרדו סלבדור]
*[http://weber.ucsd.edu/~dkjordan/nahuatl/nahuatl.html הערות על נאוואטל קלאסית בידי דייוויד ג'ורדן]
*[http://www.acoyauh.com/nahuatl.html מבוא לדקדוק בסיסי]
*[https://web.archive.org/web/20030605090411/http://www.acoyauh.com/naheng.html מילון בסיסי מנאוואטל לאנגלית מאת אקויהו]
*[https://web.archive.org/web/20060213132554/http://ohui.net/aulex/es-nah/?idioma=en ספרדית לנאוואטל], [https://web.archive.org/web/20060217231840/http://ohui.net/aulex/nah-es/?idioma=en נאוואטל לספרדית] (Ohui.net)
*[http://www.mexica-movement.org/timexihcah/nahuatl.htm שמות בנאוואטל]
*[http://www.gutenberg.org/browse/languages/nah ספרים בפרויקט גוטנברג בנאוואטל]
*[https://jimhoward.academia.edu/research#nahuatl נאוואטל מודרנית מדוברת ללימוד, עם תרגום לעברית]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שפות אמרינדיאניות
קטגוריה:מקסיקו: תרבות
קטגוריה:אצטקים