חוסר תום לב

יאגו (Iago) מימין ואות'לו מהמחזה [[אותלו מאת ויליאם שייקספיר. חלק ניכר מהטרגדיה של המחזה נגרמת על ידי עצה שיאגו נותן לאות'לו בחוסר תום לב.]]
חוסר תום לב (בלטינית: mala fides) הוא צורה מתמשכת של הונאה (Deception), בה האדם מעמיד פנים כי הוא פועל מתוך מניע מסוים, אף על פי שהוא פועל ממניע אחר לחלוטין.<ref name="WD1913">"of two hearts... a sustained form of deception which consists in entertaining or pretending to entertain one set of feelings, and acting as if influenced by another; bad faith", Webster's Dictionary, 1913</ref> חוסר תום לב קשור לצביעות, הפרת חוזה, השפעה ומס שפתיים.<ref></ref> אין לבלבל את המונח חוסר תום לב עם המונח כפירה (לכאורה, אימוץ כוזב של אמונה דתית). חוסר תום לב עלול להיות כרוך בהונאה מכוונת של אחרים או בהונאה עצמית.

דוגמאות לחוסר תום לב: חיילים מניפים דגל לבן, אך יורים באויב המתקרב לקחת אותם כשבויים (Perfidy); נציג חברה, שמנהל משא ומתן עם עובדי איגודים ללא כל כוונה להתפשר;<ref name="BFN">"Bad Faith Negotiation," Union Voice,.</ref> תובע, הטוען עבור עמדה משפטית שהוא יודע שהיא שקרית;<ref></ref> סוכן ביטוח, המשתמש במתכוון בשפה ובהנמקה מטעים על מנת לדחות תביעה.<ref name="lar"></ref>

בפילוסופיה, לאחר הניתוח של ז'אן פול סארטר למושגי ההונאה העצמית וחוסר תום לב (bad faith), נבחן חוסר תום הלב בהקשר של הונאה עצמית; שתי תודעות נפרדות בנפש האדם פועלות באופן עצמאי למחצה, כאשר האחת מוליכה שולל את האחרת. במקרים מסוימים, ניתן לראות חוסר תום לב כתופעה פסיכולוגית, שלא בהכרח כרוכה בהונאה (לדוגמה: היפוכונדריה בעלת ביטויים פיזיים ממשיים (פסיכוסומטיים)). קיים אתגר לוגי בניסיון לקבוע את מידת האמת או השקר של טענות המושמעות בחוסר תום לב וכרוכות בהונאה עצמית (לדוגמה: אם היפוכונדר מגיש תלונה על מצבו הפסיכוסומטי, האם היא אמיתית או שקרית?).<ref name="PMREN">"Absent a lesion or a physiological disturbance to account readily for the complaint, the complaint was likely to be regarded as male fide", Post-Modern Reflections on the Ethics of Naming, The Ethics of Diagnosis Philosophy and Medicine, 1992, Volume 40, Section V, 275-300, George Khushf,</ref>

חוסר תום לב משמש כמונח ספרותי בתחומים ידע מגוונים, הכוללים פמיניזם, עליונות גזעית,<ref>Bad Faith and Antiblack Racism, L. Gordon, Humanities Press, New Jersey.</ref> משא ומתן פוליטי,<ref name="oxforddictionaries.com">Definition of [http://oxforddictionaries.com/definition/bad+faith "bad faith"] example of use - "the Republicans accused the Democrats of negotiating in bad faith", Oxford Online Dictionary</ref> עיבוד תביעות ביטוח (Insurance bad faith), אינטנציונאליות,<ref>Good Faith and Other Essays, Joseph S. Catalano, p. 104.</ref> אתיקה,<ref>[https://books.google.com/books?id=BbXLwO1z7hwC&pg=PR19&lpg=PR19&dq=%22The+Ethics+of+Bad+Faith%22+Jean+Paul+Sartre&oi=book_result&ct=result&resnum=2&ved=0CBoQ6AEwAQ#v=onepage&q&f=false Existentialism & Sociology: The Contribution of Jean-Paul Sartre], Gila J. Hayim.</ref> אקזיסטנציאליזם, הכחשת שינויי האקלים,<ref></ref> והחוק.<ref name="lar"/>

== הגדרה ==
אנשים עשויים להחזיק באמונות, שידוע להם שהן סותרות עובדות הידועות להם, כאשר אמונות אלה מוחזקות למעשה בחוסר תום לב, אך יש ויכוח סביב השאלה אם ההונאה העצמית הזו מכוונת או לא.<ref>"intentional structure of bad-faith", Good Faith and other essays, Joseph S. Catalano, p. 104</ref>

בספרו "הישות והאין" (Being and Nothingness) הגדיר הפילוסוף ז'אן פול סארטר את המונח חוסר תום לב (בצרפתית: mauvaise foi) כהסתרת האמת מהעצמי.<ref name="BN">Being and Nothingness, Jean-Paul Sartre</ref> השאלה המהותית לגבי הונאה עצמית (Self-deception) בתום לב היא האם היא אפשרית.<ref>"Self Deception and the Nature of Mind", Tropisms and Reason, Perspectives on self-deception, Brian P. McLaughlin editor,</ref> על מנת ששקרן ישקר בהצלחה לקורבן, על השקרן לדעת שמה שנאמר שקרי. על מנת להצליח בשקר, על הקורבן להאמין שהשקר אמיתי. כאשר אדם נמצא בהונאה עצמית בתום לב, האדם הוא גם השקרן וגם הקורבן של השקר. כך שבמקביל השקרן, כשקרן, מאמין שהשקר כוזב, וכקורבן הוא מאמין שהשקר נכון. אז יש סתירה בכך שאדם בהונאה עצמית בתום לב מאמין שמשהו נכון ושקרי בו זמנית.<ref name="Self Deception pp. 207-227">"Self Deception and Bad Faith", Perspectives on Self Deception, Brian P. McLaughlin ed., Alan W. Wood, pp. 207-227</ref> סארטר ציין כי "מי שאומרים לו את השקר ומי שמשקר הם אותו אדם, אדם אחד, מה שאומר שאני חייב לדעת את האמת בתפקידי כמתעתע, אם כי זה מוסתר ממני בתפקיד שלי כקורבן", והוסיף כי "אני חייב לדעת את האמת הזאת בדיוק רב כדי להסתיר אותה מעצמי ביתר זהירות - וזה לא בשני רגעים שונים בזמן... "

== תאולוגיה ==
בביבליה, תודעה כפולה (double-mindedness) היא מטאפורה לאמונה דתית כוזבת<ref name="J3:16JFBBC"></ref>, כפי שנכתב באגרת יעקב "בִּהְיוֹתוֹ אִישׁ הַפּוֹסֵחַ עַל שְׁתֵּי הַסְּעִפִּים הֲפַכְפַּךְ בְּכָל דְּרָכָיו" (פרק א', פסוק 8)<ref></ref>. פרשנים ומתרגמים שונים דנו בהוויה בעלת שתי אמונות, בהוויה חצויה בלב (double hearted), או חצויה במחשבה (double minded). מילון וובסטר מגדיר חוסר תום לב באמצעות המטפורה של היות בעל שני לבבות (being of two hearts)<ref name="WD1913"/>. הביטוי מתורגם גם ללב כפול, נפש כפולה, שני שכלים, שתי נשמות, שתי עמדות, שתי נאמנויות, שתי אמונות, או להיות כשתי נפשות בו זמנית. התנ"ך והברית החדשה מעודדים את המאמינים שלא להיות צבועים. פסוק קי"ג בספר תהילים פרק קי"ט "סֵעֲפִים שָׂנֵאתִי; וְתוֹרָתְךָ אָהָבְתִּי"<ref></ref>, מתורגם בתרגום אחד לפסוק "אני שונא אנשים בעלי כפל מחשבה, אבל אני אוהב את החוק שלך"<ref name="P119.1132"></ref>. ובתרגום אחר לפסוק "אני שונא את אלה עם נאמנויות כפולות, אבל אני אוהב את ההוראות שלך"<ref name="P119.1132"/>.

איגרת יעקב מזהירה מפני אמון באדם שלא מסכים עם עצמו באופן תמידי ופוסח על שני הסעיפים<ref name="J3:16JFBBC"/>. אחת הפרשנויות של הציווי שלא לשאת את שם האלוהים לשווא, קשורה בחוסר תום לב, המצדיק פעולות, הידועות למבצע אותם כלא מוסריות, בטענות על ציווי אלוהי או רשות דתית לנקוט בעמדות לא מוסריות או אמונות לא נכונות, כאשר האדם צריך לדעת טוב יותר<ref>"Religion and Morality," Stanford Encyclopedia of Philosophy,.</ref>. בפרשנות התנ"ך של ג'יימיסון-פוסט-בראון (Jamieson Fausset Brown Bible Commentary), בהתייחס לתודעה הכפולה (double mindedness) באיגרת יעקב 1:8<ref name="J3:16JFBBC" />, ובהתייחס לצביעות במתי 6:22 (מְנוֹרַת הַגּוּף הִיא הָעַיִן. לְפִיכָךְ אִם עֵינְךָ טוֹבָה כָּל גּוּפְךָ יֵאוֹר)<ref></ref>, נכתב "מילולית, תודעה כפולה, נשמה כפולה, הנשמה האחת מכוונת כלפי אלוהים, והשנייה כלפי משהו אחר... זה לא כמו הצביעות שמתי מתכוון אליה, אלא אדם הפכפך, מתנדנד, כפי שההקשר מראה לנו". תרגומו של הנרי אלפורד (Henry Alford) לברית החדשה משתמש במונח "התלבטות" (waverer) מהספרות היוונית העתיקה כדי לתרגם את הביטוי "תודעה כפולה".

באיגרת יעקב 1:8 מתייחסים לחוסר יציבות קוגניטיבית, לאדם שלא יציב בגישה שלו. בתרגום דברי האל (God's Word Translation) נכתב כי מדובר ב"אדם שיש לו ספק, שחושב על שני דברים שונים בו זמנית, ולא יכול להחליט על שום דבר". בתרגום המילולי של יאנג (Young's Literal Translation) נכתב שמדובר ב"שתי נשמות". בפרשנות של אדם קלארק (Adam Clarke), אדם עם תודעה כפולה הוא אדם שיש לו שתי נשמות, האחת מיועדת לשמיים, והשנייה לאדמה, והוא מבקש להבטיח לעצמו את שני העולמות בו זמנית. הפרשנות של ג'ון גיל (John Gill) מתייחסת לתופעה שבה אדם מבקש דבר אחד אבל מתכוון לדבר אחר. כלומר, נותן כבוד במילים אבל לא בלב, מבולבל בנפשו.

בפרשנות של קלארק (Clarke's commentary on the Bible) לספר דברים 26:17 (אֶת-יְהוָה הֶאֱמַרְתָּ, הַיּוֹם: לִהְיוֹת לְךָ לֵאלֹהִים וְלָלֶכֶת בִּדְרָכָיו, וְלִשְׁמֹר חֻקָּיו וּמִצְוֺתָיו וּמִשְׁפָּטָיו—וְלִשְׁמֹעַ בְּקֹלוֹ) ולפילוסופיה היהודית - בכל הנוגע לביטוי "היות בעל תודעה כפולה" - הפירוש מתייחס להערה של הרב תנחום (עמוד 84). "הנה הכתוב מוכיח את בני ישראל, ואומר להם שכאשר הם מתפללים, הם לא צריכים שיהיו להם שני לבבות, אחד לקדוש ברוך הוא, ואחד למשהו אחר"<ref name="James"></ref>. קלארק מעיר כי "יעקב מתייחס לאותם יהודים שהשתדלו לשלב את החוק עם הבשורה של ישוע, שהיו חלוקים בדעתם וברגשותיהם, שלא היו מוכנים לוותר על הטקסים של הלוויים, ועם זאת לא מוכנים לוותר גם על הבשורה של ישוע. אנשים כאלה לא יכולים להתקדם בעולם הרוחני"<ref name="James" />.

הכנסייה הקתולית אינה רואה חוסר תום לב בכל מי שיש לו מחשבות כפירה: למשל, אנשים המחפשים ברצינות אחר האמת ומנהלים חיים הגונים למופת<ref>An Introductory Dictionary of Theology and Religious Studies, Orlando O. Espín and James B. Nickoloff, p.551,.</ref>.

== פילוסופיה, פסיכולוגיה ופסיכואנליזה ==
=== פסיכואנליזה ===
הפסיכואנליזה מספקת תשובה לשאלה כיצד הונאה עצמית בתום לב מתאפשרת, באמצעות הנחת מימד לא מודע של הווייתנו, שהוא א-מוסרי (האיד), כאשר מנגד, המודע (האני) מוסדר על ידי עקרונות המוסר, החוק והנורמה החברתית (האני העליון), ומושג על ידי מה שפרויד מכנה הדחקה<ref name="Self Deception pp. 207-227"/>. הרצונות האמיתיים של הלא מודע מבטאים את עצמם כהגשמת משאלה בחלומות, או כעמדה אתית שננקטה באופן לא מודע כדי לספק את משאלות הנפש הלא מודעות<ref name="Self Deception pp. 207-227" />.

=== אתיקה, פנומנולוגיה, אקזיסטנציאליזם ===
מימוש משאלה (wish fulfillment) הנובעת מחוסר תום לב היא תופעה המצויה במרכז הדיון באתיקה של האמונה (ethics of belief), העוסקת בשאלות המצויות בצמתים של תחומי הידע באפיסטמולוגיה, בפילוסופיה של הנפש, בפסיכולוגיה, בפסיכואנליזה ובאתיקה<ref>Self Deception and the Ethics of Belief, David Wisdo, Journal of Value Inquiry 91, 339–347, 1991</ref><ref>The Life of Irony and the Ethics of Belief, David Wisdo, SUNY, Albany, 1993</ref><ref>"psychological strategies such as ..."bad faith"... become germane in the ethics of belief", Ethics of Belief, Stanford Encyclopedia of Philosophy</ref><ref>Self Deception Unmasked, Alfred R. Mele, Princeton, NJ: Princeton, 2001</ref>.

אדם שלא משקר לעצמו הוא אותנטי. "אותנטיות" היא נאמנות לרעיונות פנימיים ולא חיצוניים.

דוגמה לחוסר תום לב באתיקה, מתרחשת כאשר עמדה לא אתית נתפסת כאתית, ומוצדקת, למשל, על ידי אלוהים או על ידי נטייתו הגנטית של האדם, אפילו אם עובדות ידועות סותרות את האמונה הזו, ואפילו אם הכנות דורשת מהאדם להשתחרר מאמונה זו<ref>"... required by honesty, and to hide this from ourselves is 'bad faith'. One form of bad faith is to pretend that there is a God who is giving us our tasks. Another is to pretend that there is a 'human nature' that is doing the same thing", Religion and Morality, Stanford Encyclopedia of Philosophy,</ref>.

הפנומנולוגיה שיחקה תפקיד משמעותי בדיונים על חוסר תום לב. היא תיארה את התפקיד שיש לחוסר תום לב באתיקה על ידי ניתוח של מבנה הרצון, ההערכה, האושר והדאגה לאחרים - באמפתיה ובסימפתיה (sympathy). הפנומנולוג מרטין היידגר דן במושגים טיפול, מצפון ואשמה, ועבר משם לדון באותנטיות, מה שהוביל בתורו לפמיניזם של סימון דה בובואר ולאקזיסטנציאליזם של ז'אן פול סארטר, שניהם התבססו בתורתם על שיקולי האותנטיות שנבעו מהפנומנולוגיה של היידגר, כשהם מעמתים את האותנטיות עם המושג של חוסר תום לב. סארטר ניתח לוגית את הבעיה שעולה עם המושג חוסר תום לב בכל הנוגע לאותנטיות, ופיתח לעומתה אונטולוגיה של ערכים הנובעים מתוך נכונות ורצון המתבטאים בתום לב<ref></ref>.
ז'אן פול סארטר וסימון דה-בובואר פיתחו רעיונות אקזיסטנציאליסטיים ופמיניסטיים על בסיס הדיון במושג חוסר תום לב
ז'אן פול סארטר וסימון דה בובואר פיתחו רעיונות אקזיסטנציאליסטיים ופמיניסטיים, תוך שימוש במושגים של חוסר תום לב ואותנטיות בכל הנוגע לאתיקה של האמונה<ref>"The 'ethics of belief' refers to a cluster of questions at the intersection of epistemology, philosophy of mind, psychology, and ethics... central... is... bad faith wish-fulfillment ...", The Ethics of Belief, Stanford Encyclopedia of Philosophy</ref>. בספרו "הישות והאין" (Being and Nothingness), מתחיל סארטר את דיונו במושג חוסר תום לב בכך שהוא מעלה את השאלה עד כמה אשליה עצמית בתום לב היא אפשרית<ref name="BN"/>. סארטר מתייחס ל"חוסר תום לב" כסוג של הונאה עצמית. על מנת לתרץ התנהגות שנעשתה, חוסר תום לב ננקט תחילה על ידי האדם בגוף שלישי כלפי עצמו (האדם משקר את עצמו אבל מודע לשקר). כאשר יש צורך לחמוק מעמדה זו, התודעה מאמצת את נקודת המבט מגוף ראשון (האדם, כקורבן, מאמין לשקר של עצמו). בשני המקרים, ההטעיה לא יכולה להצליח לחלוטין ללא פיצול שני היבטים אלה של הקיום. אם התודעה הייתה יחידה ולא מחולקת, כמו ב"אני" הבלתי ניתן לחלוקה, כמו באינדיבידואל שטוען "אני חושב, משמע אני קיים", אי אפשר היה להסביר כיצד ההונאה העצמית מתאפשרת. התיאוריה הפרוידיאנית של הלא-מודע נתפסת על ידי סארטר כמבוססת על השקפה לא-קוהרנטית של התודעה, אך הפסיכואנליזה כגילוי של "הפרויקט היסודי" של חיי האדם נחשב בעיניו כתקף<ref></ref>.

הפילוסוף האקזיסטנציאליסטי, ז'אן פול סארטר, כינה את האמונה שיש משהו טוב באופן מהותי, בפני עצמו, שטמון בעולם כערך מוחלט, ושאנשים יכולים לגלותו, "רוח הרצינות" (spirit of seriousness), שלטענתו מובילה לחוסר תום לב. הוא טען שאנשים נופלים ל"רוח הרצינות" משום שהם לוקחים את ערכיהם ברצינות רבה מדי, ושוכחים שערכים הם באופן מהותי לא-הכרחיים, מותנים, נבחרים ומוקצים באופן סובייקטיבי<ref>"Spirit of Seriousness", The Blackwell Dictionary of Western Philosophy, NICHOLAS BUNNIN and JIYUAN YU, editors,</ref>. כלשונו של סארטר, "לרוח הרצינות יש שני מאפיינים: היא מחשיבה ערכים כנתונים טרנסצנדנטיים, ללא תלות בסובייקטיביות האנושית, והיא מעבירה את האיכות של ה'רצוי' מהמבנה האונטולוגי של הדברים אל המבנה החומרי הפשוט שלהם<ref name="BN"/>.

=== פסיכולוגיה ===
פסיכולוגים הציעו תשובות שונות לשאלה עד כמה אשליה עצמית בתום לב יכולה להיות אפשרית<ref>"Self Deception and Bad Faith", Perspectives on Self Deception, Brian P. McLaughlin ed., Alan W. Wood</ref>.

"טרופיזם", בהשאלה מביולוגיה, היא פעולה הנעשית ללא מחשבה מודעת. בעוד שהונאה עצמית עשויה להיות "טרופיזם", שלא נעשה במודע, היא עשויה להיות מונחית על ידי "פרויקטים" או מטרות שיש לאדם, כמו רצון להנאה אישית, עושר, כוח, הנאות עולם הבא (גן עדן) או הישארות הנשמה. למשל, לבריאתן יש מטרה להגיע לגן עדן, ולגזען עם תחושות של חוסר שייכות או מסוגלות, יכול להיות פרויקט אישי להיות עליון על אחרים או להרגיש שיש לו כוח. הפרויקט עצמו, המטרה, עשויים לגרום להונאה עצמית, ללא התערבות המחשבה המודעת, שכן "טרופיזם" יוצר פעולה ללא מחשבה מודעת. פרויקט עלול להיות אנוכי, להציף את ההצדקות, ולהדחיק את העובדות, אך האדם לא בהכרח מתכוון ישירות לתוצאות השליליות של הפרויקט. במקרים אחרים, אדם בוחר בפרויקט עצמו באופן מודע, בכוונה, ובצורה אנוכית. בחירה כזו מניחה את התנאים להיווצרות חוסר תום לב כתוצאה מבחירה שהיא מלכתחילה אנוכית או רעה<ref name="SDNM">"Self Deception and the Nature of Mind", Tropisms and Reason, Perspectives on Self Deception, Brian P. McLaughlin, editor,</ref><ref>Irrationality in Philosophy and Psychology: the Moral Implications of Self-Defeating Behavior, Journal of Consciousness Studies, 5, 1998, (2): 224-234, Christine A. James</ref><ref>Between Freedom and Self-Subjection: The Dilemma of Writing in an African Language, Literator:Journal of Literary Criticism</ref><ref>"Anatomy of Self Deception: Judgment, Belief, and the US Decision to Invade Iraq" by Peter Zimmerman</ref><ref>Perspectives on Self-Deception edited by Brain P. McLaughlin and Amelie Oksenberg Rorty</ref><ref>"Exploring the Possibility of Self-Deception in Belief" by Brian P. McLaughlin</ref><ref></ref>.

הומונקולוס הוא אדם קטן (או מפה של האדם) בתוך האדם, והומונקולריות היא התיאוריה בפסיכולוגיה שיש תתי מערכות של התודעה המבצעות פעולות שונות; התשובה ההומונקלריסטית לשאלה האם ייתכן תום לב בהונאה עצמית היא כי תיתכן משום שתת-מערכת כזו יכולה להטעות או להוליך שולל תת-מערכת אחרת הנמצאת בתוך גבולות של תודעה אחת, מפוצלת, באופן אינהרנטי<ref>"There is a natural homuncularist response to this surface paradox of self deception. Distinct subsystems that play the distinct role of deceiver and deceived are located within the self deceiver. So no single subject of belief is required to both believe (know) a proposition and not believe (know) it.", Self Deception and the Nature of Mind, "Tropisms and Reason", Perspectives on Self Deception, Brian P. McLaughlin editor, p63-64, Mark Johnson author,</ref>.

בפסיכולוגיה הומניסטית, הכרה של אדם בחוסר תום לב במעשים שלו עצמו גורמת לו לאשמה וחרטה<ref>"Existential Regret: A Crossroads of Existential Anxiety and Existential Guilt", Journal of Humanistic Psychology, Marijo Lucas, Ph.D</ref>.

פסיכולוגים בחנו את חוסר תום הלב של פסיכולוגים המפקחים על עינויים ומנחים אותם, כאשר הם יודעים שמעשים אלה אינם ראויים, למשל, בבית המעצר בגואנטנמו<ref name="Distortions 2006">Bad Faith and Distortions, The American Psychological Association: Protecting the Torturers, S. Soldz. September 6, 2006, </ref><ref name="Distortions 2006"/>.

=== ערך האמת ===
קיימת מחלוקת האם טענות שנעשות בחוסר תום לב הן אמיתיות או שקריות, כמו למשל כאשר להיפוכונדר יש תלונה ללא סימפטום פיזי<ref name="PMREN"/>.

=== פסאודו-מדע ===
חוסר תום לב יכול להתקיים לא רק אצל אדם פרטי, אלא גם במערכות ידע שלמות<ref name="ReferenceA">"... not only characterizes the bad faith in an individual... but also the bad faith contained in certain systems of knowledge ...", Existentialism & sociology: the contribution of Jean-Paul Sartre, Gila J. Hayim</ref><ref name="ReferenceA"/><ref>"... bad faith... pseudoscience... hoodoo science", Measured Lies: The Bell Curve Examined, Joe L. Kincheloe, p. 186, ,</ref>.

במסגרת הפסאודו-מדע של האיגניקה הגזעית, חוסר תום לב מוצע כמניע לפעולה הגנתית כנגד גזע חזק מבחינה מסוימת על מנת לספק את השאיפה לעליונות גזעית ולשמר את הבדלי הגזע; למשל, קבוצת מיעוט של לבנים שמאמינים כי שחורים נחותים בחוסר תום לב כדי לשמר את ההבדלים בין הגזעים, מתוך חשש שהבדלים אלו יתפוגגו בתוך רוב של אנשים מגזע אחר<ref>"... bad faith can be defined as fleeing a displeasing truth for a pleasing falsehood. Thus, constructing black people as inferior to white identity is a 'pleasing falsehood of antiblack racism.", Measured Lies: The Bell Curve Examined, Joe L. Kincheloe, p. 186, ,</ref>. חוסר תום לב באמונות של עליונות גזעית נחקרות בחוגי הלימוד האפרו-אמריקאים (African American Studies)<ref>Bad Faith and Antiblack Racism, L. Gordon, Humanities Press, New Jersey</ref>. בגרמניה הנאצית, חברות מסחריות התחרו ביודעין על ייצור תנורים יעילים עבור מחנות הריכוז. היצרנים הצדיקו מעשה זה בצורך להתפרנס, אך הונאה עצמית זו, נעשתה בחוסר תום לב<ref>"In Nazi Germany, companies knowingly competed for the manufacture of efficient ovens for the concentration camps. The manufacturers could say to themselves ...", Good Faith and other essays, Joseph S. Catalano, p. 168</ref>. אדם יכול להונות את עצמו בכוונה על ידי היותו לא אותנטי או לא כנה, כפי שעשו ארגוני הנאצים, שהחזיקו באמונה באיגניקה על מנת להצדיק רצח עם<ref>"... the "authentic Nazi" is explicitly disqualified as being oxymoronic", Jean-Paul Sartre, Stanford Encyclopedia of Philosophy,</ref>.

=== זן בודהיזם ===
אנשים העוסקים בזן טוענים כי אינם מושפעים מחוסר תום הלב בהונאה עצמית, מכיוון שאינם מצדיקים את הפעולות במוטיבציות, בדומה לרציונליסט; רציונליסט חייב לתת פשר לתשוקה או רצון לא רציונליים, שמקורם למעשה בגוף ובלא מודע, שאינם רציונליים, בעוד הרציונליסט מתייחס אליהם ככאלה<ref>"Japanese Zen Buddhist Philosophy", Stanford Encyclopedia of Philosophy</ref>.

=== פילוסופיה אנליטית ===
עבור פילוסופים במסורת האנליטית, האנגלו-אמריקאית, אמירות הכרוכות בערכים מוסריים עוררו דאגה בגלל הדמיון שלהן לאמירות על אובייקטים ואירועים בעולם הפיזי. לְהַשְׁווֹת:

# השלכת פסולת היא דבר שבשגרה בצ'יאנג מאי
# השלכת פסולת אסורה

לשתי הטענות יש מבנה דקדוקי זהה, אך הדרך בה אנו מאמתים את הטענה הראשונה שונה לחלוטין מהדרך בה אנו מאמתים את הטענה השנייה. אנו יכולים לאמת את ההצהרה הראשונה על ידי תצפיות שנערכו בעולם הפיזי, אך, על פי דייוויד יום, שום כמות של תצפיות עולמיות במימד הפיסי לא יכולה לאמת הצהרות מהסוג השני. השקפתו של יום היא שלא ניתן להסיק מתוך מצב העניינים הקיים מהו מצב העניינים הראוי או הרצוי. בעוד שאמירות מהסוג הראשון חייבות להיות אמיתיות או שקריות, ישנם פילוסופים שטענו כי אמירות מוסריות אינן אמיתיות או שקריות. ריצ'רד הר (Richard M. Hare) טוען כי אמירות מוסריות הן למעשה ציווי (פקודות). מבחינתו, האמירה "השלכת פסולת אסורה" פירושה "אל תשליכו פסולת", והאמירה "אל תשליכו פסולת" אינה אמיתית ואינה שקרית.

בניגוד חריף לאנשים כמו ריצ'רד הר, ג'ון מקי (John L. Mackie) טוען כי אמירות מוסריות הן שקריות. תפיסתו של מקי מרתיעה את קריספין רייט (Crispin Wright) שאומר שהוא "מסיט את השיח המוסרי לעבר חוסר תום לב"<ref></ref>. רייט לא אומר שכל ההצהרות המוסריות נעשות בחוסר תום לב. מה שהוא אומר הוא שאם מקי צודק, ומישהו מסוים מאמין שמקי צודק, אז אותו אדם מאמין יהיה אשם בחוסר תום לב בכל פעם שהוא אומר אמירה מוסרית.

== תורת המשפט ==
בתורת המשפט, ישנן הגדרות לא עקביות של חוסר תום לב, כאשר הגדרה אחת מבין אלה, הפכה רחבה יותר מאשר זו שנמצאת בשימוש בתחומי הידע האחרים שנדונו בסעיפים הקודמים. מילון החוק של בלאק (Black's Law Dictionary) משווה הונאה לחוסר תום לב<ref>definition of "bad faith", Black's Law Dictionary</ref>, אך מדגיש שלרוב נכנסים לכלא בגלל הונאה ולא בהכרח בגלל חוסר תום לב<ref>Rocking Chair Plaza v Brampton, 1988 29 CPC 2d 82, Duhaime online Legal Dictionary,</ref>. מילון החוק המקוון של דוהיים (Duhaime) מגדיר חוסר תום לב באופן דומה - "אדם שמנסה בכוונה להונות או להטעות אחר כדי להשיג יתרון כלשהו"<ref name="duhaime12"></ref>. בורר לענייני עבודה, קנדי, כתב כי חוסר תום לב קשור לרציונליות של הנימוק או ההצדקה, בדומה לאופן שבו משמש המונח בתחומי ידע אחרים, אך אינו מוגדר היטב בחוק<ref name="duhaime12"/>.<blockquote>ככל הנראה, לא ניתן לכייל במדויק את המונח חוסר תום לב, ובוודאי שלא הוגדר באותו האופן על ידי כל השופטים. בבסיסו, המונח חוסר תום לב מרמז על כוונת זדון או רצון רע. החלטה שהתקבלה בחוסר תום לב מבוססת, לא על קשר רציונלי בין הנסיבות לתוצאות, אלא על אנטיפתיה כלפי אדם מסיבות לא רציונליות... היעדר בסיס רציונלי להחלטה מרמז כי גורמים אחרים נחשבו רלוונטיים. במובן זה, החלטה בחוסר תום לב היא גם החלטה שרירותית. הערות אלה לא נועדו לסיים את הדיון על הגדרת חוסר תום לב. במקום זאת, יש לציין כי חוסר תום לב, שביסודו כוונת זדון ורצון רע, נוגע לפחות, אם לא חובק לחלוטין, מושגים של חוסר סבירות, אפליה ושרירותיות.</blockquote>מה שכונה על ידי המילון המשפטי של דוהיים "ההגדרה המשפטית הטובה ביותר של קנדה לחוסר תום לב" תואם לשימוש במונח בתחומים אחרים שנדונו לעיל<ref>Collins v Transport & Allied Worker's Union, 1991, 6 CPC 3d 206, Newfoundland, Duhaime Legal Dictionary</ref>.
תום לב והיפוכו, חוסר תום לב, מעוררים מצב נפשי סובייקטיבי, הראשון מונע על ידי מטרה כנה והאחרון על ידי רצון רע.<blockquote>דוהיים מתייחס גם להגדרה אחרת, "... חוסר תום לב מתייחס למצב נפשי סובייקטיבי... המונע על ידי רצון רע... או אפילו מטרות מרושעות"<ref name="duhaime12"/>.</blockquote>

ההגדרה המשפטית הסטנדרטית הקיימת כיום ל"חוסר תום לב" בחוק אנגליה וויילס היא ההגדרה של לינדזי ג'יי (Lindsay J) במשפט של חברת גרומקס פלסטיקטור בע"מ (Gromax Plasticulture Ltd) נגד חברת דון ולואו נונווברס בע"מ (Don and Low Nonwovens Ltd): <blockquote>"ברור שזה כולל חוסר יושר, והייתי אומר, כולל גם כמה עסקאות שנופלות מהסטנדרטים של התנהגות מסחרית מקובלת בתחום העסקי המדובר, כפי שהעריכו אנשים מנוסים בתחום ומיושבים בדעתם. הפרלמנט, בחוכמתו, לא ניסה להבהיר בפירוט מהו תום לב בהקשר זה; כמה נמוך עסקה חייבת להגיע על מנת שתוגדר כחוסר תום לב, זהו עניין שראוי לו להישפט, לא על ידי פרפרזה כלשהי של בתי המשפט (מה שיוביל לסכנה שבתי המשפט יפרשו לא את החוק אלא את הפרפרזה) אלא על ידי התייחסות לדברי החוק ובהתייחסות לכל הנסיבות המהותיות הקשורות בעסקה זו"<ref></ref>.</blockquote>

=== ביטוח בחוסר תום לב ===
ביטוח בחוסר תום לב הוא תביעת נזיקין שעלולה להיות למבוטח כנגד המבטח בגין מעשיו. למשל, דחיית תביעה במתכוון על ידי מתן ציטוטים מזויפים של פטורים בפוליסה על מנת להטעות מבוטח, שינוי התביעה באופן לא הגון, כישלון בעיבוד מהיר של תביעה, או התנהגות פסולה אחרת בעיבוד התביעות שנעשתה במתכוון<ref>"The tort of bad faith in first-party insurance transactions after two decades," Roger C. Henderson,.</ref>. השימוש במונח ביטוח בחוסר תום לב הורחב לתחומים אחרים, וכולל חוסר תגובה מוחלטת ו/או סירוב להשיב לתביעה בכל דרך שהיא<ref></ref>.

בתי משפט יכולים לפסוק פיצויים עונשיים, מעבר לנזקים בפועל כנגד כל חברת ביטוח שנמצא כי שינתה תביעה בחוסר תום לב; הפסיקה לגבי גובה הנזקים יכולה להוות כלי להרתעת חברות הביטוח מפני חוזים ביטוחיים הנערכים בחוסר תום לב, ולפיכך הפיצויים עשויים לחרוג בהרבה מסכום הנזק המגיע מכוח פוליסת הביטוח<ref></ref>. בקנדה, מקרה אחד מסוג זה הביא לפסיקת פיצויי עונשין של מיליון דולר קנדי, סכום שמהווה שיא בפסיקות הפיצויים בנושא זה, כאשר חברת ביטוח שינתה תביעה להצתה גם לאחר שמומחיה והמתאמים שלה הגיעו למסקנה כי השריפה הייתה מקרית; לחברה הומלץ על ידי היועץ המשפטי שהמבוטחים הנואשים יהיו מוכנים להסתפק בהרבה פחות ממה שמגיע להם<ref></ref>.

=== חוסר תום לב במשפט העברי ===
במאמר, "על תום הלב במשפט", שכתב מיכאל ויגודה, הוא מציין כי "קשה אפוא לקבוע מראש את גבולות המושג 'תום לב', והדבר נעשה באופן פרטני, ובעיקר על דרך השלילה: בתי המשפט מצביעים על התנהגות מסוימת כלוקה בחוסר תום לב"<ref name=":0"></ref>. אחת הדוגמאות להתנהגות כזו יכולה להיות עמידה על קיומו הדווקני של הסכם כאשר ויגודה כותב בהקשר לכך ש"הפוסקים נחלקו בשאלה אימתי רשאי אדם לעמוד על קיומו הדווקני של חוזה ואימתי רואים בדבר חוסר תום לב ומידת סדום".

"מידת סדום" הוא ביטוי במסורת חז"ל, המתייחס למצב עניינים שבו אדם מנצל לרעה זכויות משפטיות<ref>ראה דברי א' זמיר, חוק המכר, תשכ"ח-1968, ירושלים תשמ"ז, סעיף 162, המציין ש"החובה להשתמש בזכויות בתום-לב קרובה לכללים בדבר שימוש לרעה בזכויות". ואשר לקיום חיוב הנובע מחוזה בדרך מקובלת ובתום לב, למיטב ידיעתנו אין לכך מונח מיוחד במקורות המשפט העברי.</ref>, מצב שהוא למעשה "היפוכה של מידת תום הלב"<ref name=":0" />, היינו "חוסר תום לב". במאמרו, ויגודה מדגיש כי במקורות המשפט העברי מתייחסים ל"תום לב" כמעלה מוסרית אבל לא כחוק במימד המשפטי-חברתי<ref>ראה: ע"א 148/77 רוט ואח' נ' ישופה (בניה) בע"מ, פ"ד לג (1) 617, פסק דינו של השופט מ' אֵלון, פסקאות 10–11 (מובא אצל נ' רקובר, המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל, ירושלים תשמ"ט, עמ' 646-644).</ref>. לפיכך, אין מתייחסים אל "חוסר תום לב" כאל פשע בפני עצמו, אלא ש"החובה להשתמש בזכויות בתום-לב קרובה לכללים בדבר שימוש לרעה בזכויות"<ref>כדברי א' זמיר, חוק המכר, תשכ"ח-1968, ירושלים תשמ"ז, סעיף 162, המציין ש"החובה להשתמש בזכויות בתום-לב קרובה לכללים בדבר שימוש לרעה בזכויות". ואשר לקיום חיוב הנובע מחוזה בדרך מקובלת ובתום לב, למיטב ידיעתנו אין לכך מונח מיוחד במקורות המשפט העברי.</ref>. לפי ויגודה, הכלל שנקבע בעניין זה הוא "כופין על מידת סדום", היינו "מונעים מן האדם לעשות שימוש לרעה בזכות משפטית שבידו"<ref>א' ליכטנשטיין, "לבירור 'כופין על מידת סדום'", הגות עברית באמריקה א (תשל"ב), עמ' 362; S. Shilo, "Kofin Al Midat S'dom: Jewish Law's Concept of Abuse of Rights", Israel Law Review, vol. 15 (1980) p. 49; י' ליברמן, "כופין על מידת סדום - היבט כלכלי", ספר הגיון (תשנ"ה), עמ' 165.</ref>.

צורה נוספת להבין מהו חוסר תום לב במשפט העברי היא במי שנוהג כ"נבל ברשות התורה". חוסר תום לב הוא התנהגות לרעה במסגרת החוק או החוזה<ref>נחום רקובר "המשפט העברי בפסיקת בתי המשפט בישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 189-194: התקשרות חוזית של הציבור. [http://www.daat.ac.il/daat/vl/court/court01.pdf אתר דעת]</ref>.

== מדעי החברה ==
=== פמיניזם ===
אחד הרעיונות המרכזיים בפמיניזם הוא הרעיון שנשים מוכפפות באופן שיטתי, וכאשר נשים מחזירות לעצמן את השליטה, את תחושת הסוכנות שלהן, מתעורר חוסר תום לב בחברה הפטריארכלית. למשל, סימון דה בובואר מתייגת נשים המקבלות את האמונה הדתית שהגבר הוא הצד הדומיננטי בנישואין בשל רצון האל, כנשים "מושחתות" (mutilated) ו"אימננטיות"<ref>The Look as Bad Faith, Debra B. Bergoffen, Philosophy Today 36, 3 (1992), 221-227</ref><ref>"It argues, with Simone de Beauvoir, that patriarchal marriage is both a perversion of the meaning of the couple and an institution in transition", Marriage, Autonomy, and the Feminine Protest, Hypatia, Volume 14, Number 4, Fall 1999, pp. 18-35,</ref><ref>"mutilated... immanent... ", The Second Sex, Simone de Beauvoir, H.M. Parshley (Trans), Vintage Press, 1952</ref><ref>"... women are systematically subordinated... de Beauvoir labels women "mutilated" and "immanent"... women succumb to 'bad faith' and surrender their agency ...", Feminist Perspectives on the Self, Stanford Encyclopedia of Philosophy</ref>. סימון דה בובואר פיתחה תפישות מודרניות של חוסר תום לב ותפיסות מודרניות של פמיניזם בספרה "המין השני"<ref></ref>.

=== תיאוריה של צדק ===
חוסר תום לב חשוב למושג של "המצב ההתחלתי" בספר של ג'ון רולס תיאוריה של הצדק, כאשר המחויבות ההדדית של הצדדים, מחייבת שהצדדים לא יבחרו ויסכימו לעקרונות בחוסר תום לב, הם צריכים להיות מסוגלים, לא רק לחיות ולקבל בנאמנות את ההסכם, אלא לתמוך בכנות ובלב שלם בעקרונות הצדק. הצדדים אינם יכולים לקחת סיכונים עם עקרונות שהם יודעים שהם יתקשו לעמוד בהם מרצונם החופשי ובהתנדבות. אחרת הם יחתמו על ההסכם בחוסר תום לב. לכן, רולס מציג את "המצב ההתחלתי" מאחורי "מסך הבערות" אשר שולל את האפשרות, לפחות באופן תאורטי, שהאדם ייטה להסכמים המיטיבים עם מעמדו הנוכחי בחברה.<ref>"Rawls... parties... cannot choose and agree to principles in 'bad faith'...have to be able, not just to live with and grudgingly accept, but to sincerely endorse the principles of justice ...", Original Position, Stanford Encyclopedia of Philosophy,</ref>

=== תורת המשא ומתן ===
שר החוץ האמריקני, ג'ון פוסטר דאלס, השתמש במודל "חוסר תום לב מובנה" כאשר ניהל משא ומתן עם ברית המועצות.
חוסר תום לב הוא מושג בתורת המשא ומתן המתייחס למצב עניינים בו הצדדים מתיימרים להגיע להסדר, אך אין להם שום כוונה לעשות זאת. למשל, מפלגה פוליטית אחת עשויה להעמיד פנים שהיא מנהלת משא ומתן, ללא כוונה להתפשר, לשם השגת השפעה פוליטית<ref name="BFN" /><ref>"negotiating in bad faith", example of use of "bad faith" from definition in Oxford Online Dictionary,</ref>.

חוסר תום לב במדעי המדינה ובפסיכולוגיה פוליטית מתייחס לאסטרטגיות משא ומתן בהן אין כוונה אמיתית להגיע לפשרה, או למודל של עיבוד מידע<ref name="oxforddictionaries.com" />. מודל "חוסר תום לב מובנה" (inherent bad faith model) לעיבוד מידע הוא תיאוריה בפסיכולוגיה פוליטית שהוצגה לראשונה על ידי אול הולסטי (Ole Holsti), כדי להסביר את הקשר בין אמונותיו של שר החוץ האמריקני ג'ון פוסטר דאלס לבין מודל עיבוד המידע שלו<ref>"The 'Inherent Bad Fatih Model' Reconsidered: Dulles, Kennedy, and Kissinger", Political Psychology, Douglas Stuart and Harvey Starr,</ref>. זהו המודל של היריב שנחקר באופן הרחב והעמוק ביותר<ref name="HSP">"...the most widely studied is the inherent bad faith model of one's opponent...", The handbook of social psychology, Volumes 1-2, edited by Daniel T. Gilbert, Susan T. Fiske, Gardner Lindzey</ref>. ראשית, מניחים כי מדינה היא עוינת באופן בלתי הפיך. שנית, מתעלמים מנתונים המצביעים על פרשנות שונה, ומפרשים אותם כתעתועי תעמולה או סימני חולשה. דוגמאות לכך הן עמדתו של ג'ון פוסטר דאלס בנוגע לברית המועצות, או לעמדתה הראשונית של ישראל בנוגע לארגון השחרור הפלסטיני<ref name="HSP" />.

=== נאמנות ופטריוטיות ===
חוסר תום לב יכול להיות קשור לתודעה כפולה או נאמנות מפוצלת (ראה סעיף תאולוגיה לעיל).

פילוסופיית הנאמנות בוחנת נאמנויות שהאדם לא בחר בהם. למשל, לא בוחרים במשפחה או במדינה, אך כאשר יש עוולות מוגזמות, יש חוסר נכונות כללית להטיל ספק בנאמנויות לא-נבחרות אלה, ותופעה זו מבטאת חוסר תום לב. ברגע שיש לנו נאמנויות כאלה, אנחנו מתנגדים לבחינה מדוקדקת שלהם ומגדילים את הסיכוי לפעולה בחוסר תום לב<ref name="PBF">"Patriotism as Bad Faith",Ethics, 115, Simon Keller, pp. 563–92, 2005</ref><ref></ref>. בפילוסופיה של הפטריוטיות, חוסר תום לב מתייחס לאדם שמסתיר מעצמו את המקור האמיתי של כמה מאמונותיו הפטריוטיות, כמו למשל כאשר נלחמים על דיקטטורה טוטליטרית גזענית נגד דמוקרטיה חופשית ושוויונית.<ref name="PBF" /><ref>"This leads her to hide from herself the true source of some of the beliefs involved. This is bad faith.", Patriotism, Stanford Encyclopedia of Philosophy,</ref>

== תום לב ==

תום לב או כוונה טובה (בלטינית: bona fide) הוא מצב רוחני ומוסרי של הגינות ויושר, וכן עקרון בתחום המשפט. אדם הפועל בתום לב מאמין כי אין בפעולותיו משום פגיעה באדם אחר או גוף אחר, דבר המשליך לעיתים על אחריותו לפגיעה לאדם אחר ולצורך לשפותו בגין נזק כלשהו שנגרם לו בכך.

==קישורים חיצוניים==
* חוסר תום לב (אקזיסטנציאליזם)
*דיסוננס קוגניטיבי
* טרול (אינטרנט)
* אשמה (רגש)
* עמימות מנטלית (Mental reservation)
*[http://www.daat.ac.il/mishpat-ivri/skirot/184-2.htm על תום הלב במשפט]

==הערות שוליים==

קטגוריה:רוחניות ואמונה
קטגוריה:הונאה
קטגוריה:פסיכואנליזה