OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
רעות אסימיני

רעות אסימיני (נולדה ב-3 ביוני 1983) היא אמנית ישראלית רב־תחומית, המציגה בתערוכות בישראל ובעולם.<ref name=":1"></ref> חיה ויוצרת בתל אביב.

== ביוגרפיה ==
אסימיני נולדה בטירת הכרמל. היא בוגרת תואר ראשון באמנות בבצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים, וסיימה תואר שני במכללת האנטר, ניו יורק. כמו כן, למדה בתוכנית לציורי קיר בפילדלפיה.

== השכלה ==
* 2014-2017 תואר M.F.A, במחלקה לאמנות, מכללת האנטר, ניו יורק
* 2012 בוגרת התוכנית לציורי קיר בפילדלפיה
* 2005–2009 בוגרת תואר ראשון, B.F.A המחלקה לאמנות בבצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים

== תערוכת יחיד ==
* 2011 - "I am the girl who misses much", גלריה חנינא, תל אביב<ref></ref>
* 2020 - "המשאית" - ציור קיר על בניין סדנאות האמנים, תלפיות ירושלים.<ref></ref>
* 2020 - "כשהתעוררה" - עבודות קרמיקה ומיצבי וידאו. אוצרת: שלי ליבוביץ קלאורה, בית האמנים בתל אביב.<ref name=":1" />
* 2022 - "מיה ואני", תערוכה במוזיאון פתח תקווה לאמנות, אוצרת אירנה גורדון.<ref></ref> התערוכה כוללת 70 רישומים שנוצרו בסגר הראשון במגפת הקורונה, חלקם רישומים שהחלו משרבוטים של בתה התינוקת מיה. "מדי ערב הייתי יושבת עם ערמת רישומים שלה ומנסה לראות אם אני רואה בהם משהו, כך שהרישום שלי היה המשך של הרישום שלה. הקורונה היא אירוע היסטורי עולמי, אך לי הוא ייזכר גם כאירוע אישי ואינטימי״, אמרה אסימיני. במקביל לתערוכה היא הוציאה ספר בהוצאה עצמית ובתמיכה חלקית של מפעל הפיס, הכולל 32 איורים ומשפטים קצרים שמלווים אותם.
רעות אסימיני, מוזיאון פתח תקווה, 2022

== תערוכות קבוצתיות עיקריות ==
* 2001 ביכורים, גלריית קריית האמנים החדשה, קריית טבעון.
* 2005 Torre Canavese, Italy
* 2008 מסך אחר, עבודות נבחרות מארכיון המחלקה בצלאל, מוזיאון על התפר
* 2009 - מנועי חיפוש, גלריית דולינגר, תל אביב<ref></ref>
* 2009 - תערוכת בוגרים, בצלאל אקדמיה לאמנות ועיצוב, ירושלים.
* 2009 "זיהום", גלריה חנינא, תל אביב<ref name=":0" />
* 2010 - "זאב, זאב", גלריה עירונית לאמנות, ראשון לציון.<ref></ref>
* 2012 - "המאויים XX", מזא"ה 9, תל אביב. אוצרת: סיגל ברקאי<ref></ref>
International Painting Seminar Exhibition, Torre Canavese Gallery
* 2013 "אף-על - פי-כן", גלריה חנינא, "חיפה - ירושלים - תל אביב", מוזיאון חיפה לאמנות, חיפה
* 2015 - "התלכדות", גלריה חנינא, ת"א. אוצרת: דריה קאופמן<ref name=":0"></ref>
* 2015 Juxposition", Kunstraum im Gewerbepark-Süd, Hilden, Germany"
* 2019 - ״אחות, אחות״ (אוצרות: רינת אדלשטיין, לי היא שולוב) במסגרת פסטיבל ״מנופים״ לאמנות עכשווית בירושלים.<ref></ref> התערוכה הוצגה בבית החולים ״ביקור חולים״<ref></ref>
* 2020 - עבודות וידאו ארט, אוצר: דולרון פישביין, גלריה ND רמת גן.<ref></ref>
; Arts Center at the Thomas Eakins House, Philadelphia, PA
רעות אסימיני, מוזיאון פתח תקווה, 2022

== מלגות ==
* 2016: מלגת נסיעה למכללת האנטר, ניו יורק
* 2008: מלגת מצוינות באמנות, JDC ישראל

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 
* 
* חגית פלג רותם, [https://www.prtfl.co.il/archives/160722 רעות אסימיני: ביוגרפיה של אהבה וחרדה], באתר פורטפוליו, 7 במרץ 2022

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אמנים ישראלים
קטגוריה:אמניות ישראליות
קטגוריה:בוגרי בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרות בצלאל, אקדמיה לאמנות ועיצוב
קטגוריה:בוגרות מכללת האנטר
קטגוריה:בוגרי מכללת האנטר
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1983
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1983
כריס מאנימייקר

כריס מאנימייקר (באנגלית: Chris Moneymaker; נולד ב-21 בנובמבר 1975) הוא שחקן פוקר אמריקאי וזוכה הטורניר המרכזי של אליפות העולם בפוקר ב-2003. זכייתו תרמה להגברת ההתעניינות העולמית בפוקר, אשר נקראה על שמו "אפקט המאנימייקר". בשנת 2019 נבחר להיכל התהילה של הפוקר.

== ביוגרפיה ==
מאנימייקר נולד באלנטה, ג'ורג'יה, והוא בעל תואר שני בחשבונאות מאוניברסיטת טנסי. לפני זכייתו באליפות העולם בפוקר והמעבר לשחקן פוקר מקצועני, הוא עבד כחשב.

== פוקר ==
מאנימייקר שיחק במשחקי כסף בבתי קזינו ובטורנירים קטנים באינטרנט. ב-2003 הוא זכה בכרטיס לטורניר המרכזי באליפות העולם בפוקר לאחר שניצח בטורניר בעלות 86 דולר בפוקרסטארס. הוא הגיע לשחק בטורניר כאשר זהו טורניר הפוקר הרשמי הראשון בו הוא שיחק שלא ברשת האינטרנט. על אף שבאוטוביוגרפיה שכתב ב-2005 ציין שהטורניר בו זכה היה בעלות 40 דולר, עורך מגזין All In Poker, אריק רסקין, גילה במהלך סדרת ראיונות על סיפורו של מאנימייקר שמדובר בטורניר בעלות 86 דולר.

בעקבות הזכייה בטוניר המרכזי באליפות העולם בפוקר, מאנימייקר הפך לידוען פוקר והשתתף בתוכניות אירוח רבות. הוא התפטר מעבודתו כחשב, והועסק כמיחצן ברשת פוקרסטארס והחל לשחק בטורנירים רבים תחת חסותם.

נכון לפברואר 2022, מאנימייקר זכה בסך של כ-4 מיליון דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם כ-2.6 מיליון דולר בסבב אליפות העולם.

ב-2019 נבחר להיכל התהילה של הפוקר.

===צמידי אליפות העולם בפוקר===
{| class="wikitable"
!שנה
!טורניר
!פרס
|-
|2003
| dir="ltr" |$10,000 No Limit Hold'em World Championship
|$2,500,000
|}

== ספריו ==
<div style="direction: ltr;">
* 2005 - Moneymaker: How an Amateur Poker Player Turned $40 into $2.5 Million at the World Series of Poker
* 2015 - Chris Moneymaker: A True Story
</div>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שחקני פוקר אמריקאים
קטגוריה:זוכי צמיד אליפות העולם בפוקר מארצות הברית
קטגוריה:זוכי צמיד אליפות העולם בפוקר באירוע המרכזי
קטגוריה:חברי היכל התהילה של הפוקר
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת טנסי
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1975
ארנולד ברלינר

ארנולד ברלינר (בגרמנית: Arnold Berliner; 26 בדצמבר 1862 - 22 במרץ 1942) היה פיזיקאי גרמני יהודי.

== ביוגרפיה ==
ברלינר נולד בעיירה על נהר נייסה (כיום בפולין). סיים לימודי פיזיקה באוניברסיטת ברסלאו ב-1886. הוא עבד במעבדות המחקר והפיתוח של AEG.

בסביבות אמצע 1912 הוא מונה על ידי הוצאת ספרינג בברלין לעורך של המגזין המדעי החדש , בהשראת כתב העת המדעי הבריטי היוקרתי "Nature", שיצא לראשונה לאור בנובמבר 1869. המגזין הגרמני בעריכתו של ברלינר החל לצאת לאור בינואר 1913. בתקופה זאת נהיה ברלינר ידיד קרוב של האימונולוג פול ארליך והכימאי ריצ'רד ווילשטטר .

בשנת 1933, אסטרואיד החגורה הראשית , שהתגלה במצפה הכוכבים של היידלברג על ידי , נקרא על שמו של ברלינר לרגל יום הולדתו ה-70.

=== התאבדותו ===
ברלינר הודח ב-13 באוגוסט 1935 מכתב העת שייסד 22 שנים קודם לכן בגלל המדיניות הגזענית שיישמה הממשלה הנאצית. ההחלטה דווחה בכתב העת הבריטי "Nature" בספטמבר 1935: 

ברלינר התאבד בברלין יום לפני שצו הפינוי (צו הגירוש למחנה השמדה) נכנס לתוקפו.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:פיזיקאים יהודים
קטגוריה:יהודים גרמנים שהתאבדו בעקבות עליית הנאציזם
קטגוריה:ילידי 1862
קטגוריה:נפטרים ב-1942
קריסטיאן אוכמן

קריסטיאן אוכמן (; נולד ב-19 ביולי 1999) הוא זמר ופזמונאי פולני-אמריקאי, שביצירתו אלמנטים רבים של שירה קלאסית ואופרה.

הוא הזוכה בעונה ה-11 של The Voice פולין, ונציג המדינה לאירוויזיון 2022 לאחר זכייתו בקדם הפולני.

== ביוגרפיה ==
=== חייו המוקדמים ===
קריסטיאן אוכמן נולד ב-19 ביולי 1999 במלרוז, מסצ'וסטס, ארצות הברית, למשפחה פולנית.<ref></ref> הוא החל לקחת שיעורים בשירה במהלך לימודיו התיכוניים, ולאחר שסיים את בית הספר התיכון עבר לפולין ולמד באקדמיית קרול שימנובסקי בקטוביץ.<ref name="Biography1"></ref>

=== קריירה ===
בשנת 2020 נבחן קריסטיאן אוכמן לעונה ה-11 של תוכנית הטלוויזיה X Factor פולין, עם השיר "Beneath Your Beautiful" של אמילי סאנדיי ולאברינת', הוא התקבל לנבחרתו של מיכל שפאק, וזכה בתוכנית ב-5 בדצמבר 2020. לאחר מכן חתם על חוזה הקלטות עם חברת יוניברסל מיוזיק פולין.

הסינגל הראשון שלו, "Światłocienie", יצא לאור בסוף שנת 2020, וזכה למעמד סינגל זהב בפולין באפריל 2021.<ref name=":0"></ref> אלבומו "Ochman" יצא בנובמבר 2021 והגיע למקום השישי במצעד הפולני ב-2 בדצמבר באותה השנה.

TVP הכריזה בספטמבר 2021 על פתיחת חלון ההזדמנויות לשליחת שירים מועמדים לייצוג פולין באירוויזיון.<ref name="TVP"></ref> בינואר, לאחר שלא הצליחה להגיע להחלטה מי ייצג את פולין באירוויזיון, הכריזה על עשרה שירים שיתמודדו בקדם - "Tu bije serce Europy! Wybieramy hit na Eurowizję". אחד מהם היה השיר River של קריסטיאן אוכמן.<ref></ref>

ביום הגמר, התחרו השירים בשני סיבובים. סיבוב ראשון בו התחרו כל השירים, וסיבוב שני אליו עלו שלושת האמנים המובילים. אוכמן, עם שירו "River", הצליח לעלות לסיבוב השני ולנצח בכל הערב, וזכה בייצוג פולין באירוויזיון.<ref></ref><ref></ref> ב-12 במאי 2022 ביצע אוכמן את "River" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. לאחר התחרות התברר כי הגיע למקום השישי בשלב זה. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. פולין הופיעה כמדינה ה-23, לפני סרביה ואחרי הממלכה המאוחדת. ב-14 במאי הופיע אוכמן בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות הוא דורג במקום ה-12 עם 151 נקודות (46 מהשופטים ו-106 מהקהל). זהו המיקום הטוב ביותר אליו הגיעה פולין בתחרות הזמר של האירוויזיון מאז 2016 עם מיכל שפאק והשיר "Color of Your Life".

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרים פולנים
קטגוריה:זמרים אמריקאים
קטגוריה:נציגי פולין באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1999
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1999
מריה ברטה

מריה ברטה (במקור בֶּק, בהונגרית: Barta Mária; בודפשט, 28 ביולי 1897 – בודפשט, 29 בספטמבר 1969) הייתה ציירת, גרפיקאית, אוּמנית. אחותם של הצייר אישטוואן ברטה ושל הפסל לאיוש ברטה.

== ביוגרפיה ==
מריה בק נולדה במשפחה יהודית כבתם של דיולה בק, (1858-1922) סוחר יין ושל גיזלה ברודי. היא נישאה ב-18 בנובמבר 1923 בבודפשט לסוחר העצים ארפאד שוורץ.<ref></ref> מריה הייתה תלמידתם של הציירים גזה אודווארי, ולאחר מכן של יוז'ף ריפל-רונאי ושל בלה איוואני-גרינוולד באוניברסיטה ההונגרית לאמנויות יפות. מאוחר יותר המשיכה את לימודיה בקולג' של וינה לאמנויות שימושיות. היא חייתה בפריז תקופה ארוכה, נסעה לסיור לימודים באיטליה ובטורקיה. מריה הייתה חברה באגודה החדשה לאמנים בתערוכות; היא הציגה תערוכת אוסף בסלון הלאומי (1933), תערוכות קבוצתיות בגלריה הישנה לאמנות (1946–1947), במוזיאון ארנסט (1959) ובאולם על שם אדולף פניאש (1964). היא ציירה בעיקר תמונות חיים וטבע דומם.

== תערוכות יחיד ==
* 1933 הסלון הלאומי, בודפשט (אוסף)
* 1959 מוזיאון ארנסט, בודפשט
* 1964 אולם פניאש אדולף, בודפשט • בית התרבות פטפי, אסטרגום
* 1966 בית התרבות דנוביה, בודפשט
* 1986 גלריית פטאקי, בודפשט עם אישטוואן ברטה

== תערוכות קבוצתיות נבחרות ==
* 1921 תערוכת אביב, הסלון הלאומי, בודפשט
* 1947 בית האמנים היצירה, בודפשט
* 1948 תערוכת גרפיקה הונגרית, סטוקהולם
* 1957 תערוכת אביב, היכל האמנות (בודפשט)
* 1959 תערוכת שבעה ציירים, מוזיאון ארנסט, בודפשט
* 1960 תערוכת אמניות הונגריות, היכל האמנות (בודפשט)

== יצירותיה באוספים ציבוריים ==
* מוזיאון יאנוש פאנוניוס, פץ'
* מוזיאון קטונה יוז'ף, קצ'קמט
* הגלריה הלאומית ההונגרית, בודפשט.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">
* OELMACHER A.: ~ képei, Magyar Nemzet, 1964. március 3.
* SOÓS K.: Egy elfelejtett művész, ~, Művészet, 1964/10.
* NÉRAY K.: ~ kiállítása a Fényes Adolf Teremben, Művészet, 1964/10.
* TASNÁDI A.: Kiállítási jegyzetek, Kortárs, 1966/6.
* PATAKI G.: (kat., bev. tan., Pataky Galéria, 1986)
* HERNÁDI M.: A rejtőzködő ~, Új Művészet, 1995/7-8.
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולות השואה
קטגוריה:ציירות יהודיות
קטגוריה:גרפיקאים ומאיירים יהודים הונגרים
קטגוריה:יהדות בודפשט
קטגוריה:בודפשט: אישים
קטגוריה:אמנים יהודים הונגרים
קטגוריה:גרפיקאיות ומאיירות יהודיות הונגריות
קטגוריה:משפחת ברטה
קטגוריה:ציירים הונגרים
קטגוריה:ילידות 1897
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1897
קטגוריה:נפטרות ב-1969
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1969
Dota: דם הדרקון

Dota: דם הדרקון (באנגלית: Dota: Dragon's Blood) היא סדרת טלוויזיה מונפשת מבית סטודיו מיר המשודרת ב-Netflix, כשעונתה הראשונה יצאה ב-25 במרץ 2021. הסדרה מבוססת על דמויות ממשחק המחשב Dota 2.

==תקציר העלילה==
עלילת הסדרה עוקבת אחר דביון, אביר-דרקון צעיר הצד והורג דרקונים במטרה להגן על האנשים בעולם. בעקבות מלחמה בין דרקונים ושדים, הדרקון סליירק מתאחד עם נשמתו של דביון בניסיון להישאר בחיים. דביון, יחד עם נסיכת-הירח מיראנה, מנסים לעצור את השד טרורבלייד אשר מנסה להרוג את הדרקונים הבכירים ולהשתלט על נשמותיהם בכדי לשלוט על העולם.

==מדבבים==
*יורי לוינטל – דביון, אביר-דרקון
*לארה פולבר – נסיכת-הירח מיראנה
*טוני טוד – סליירק
*טרוי בייקר – אינבוקר
*פריה טינגלי – פימרין
*ג'וש קיטון – בראם
*קארי וולגרן – לונה
*אליקס ווילטון ריגן – סלאמאנה
*סטפני ג'ייקובסן – דרייסי
*אנסון מאונט – קיידן
*ג'יי בי בלאנק – טרורבלייד
*דאג בראדלי – משנה למלך קאשורה
*ג'ולי נתנסון – ראיליי, עלמת-הקריסטל
*ויקטוריה אטקין – לינה
*טארה פלאט – אורות', וייוורן-החורף
*ללא דיבוב – מארסי

== סקירת סדרה ==

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:Dota
קטגוריה:נטפליקס: תוכניות וסדרות
קטגוריה:סדרות הנפשה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות הנפשה דרום-קוריאניות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנות ה-2010
קטגוריה:סדרות טלוויזיה דרום-קוריאניות
קטגוריה:סדרות טלוויזיה שמבוססות על משחקי וידאו
קטגוריה:סדרות פנטזיה אמריקאיות
קטגוריה:סדרות פעולה אמריקאיות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
בארט קרנהאן

וויליאם בארט קרנהאן (באנגלית: William Barrett Carnahan; נולד ב-22 בספטמבר 1992) הוא שחקן אמריקאי, המוכר מתפקידיו בסדרות "משפחת רעם" <small>(2015 - 2016),</small> "אלכסה וקייטי" <small>(2019 - 2020),</small> "קיץ אכזרי" ו"אחד מאיתנו משקר" <small>(2021).</small>

==ביוגרפיה==
קרנהאן נולד ב-22 בספטמבר 1992 בינגסטאון, אוהיו. בעת לימודיו בתיכון הוא שיחק במופעים והצגות קהילתיות. זמן קצר לאחר שסיים את לימודיו בתיכון, הוא עבר ללוס אנג'לס כדי להגשים את חלומו להיות שחקן.

==קריירה==
תפקידו הראשון היה בשנת 2011 בסרט "סופר 8". הוא שיחק איש צבא אך לא קיבל קרדיט על משחקו. באותה שנה שיחק בתפקיד ראשי לצד רוב גריסון בסרט הקולנוע "המגפה". שנה לאחר מכן שיחק בסרט הקולנוע "Fun Size".

בשנת 2013 שיחק בפרק בסדרת הטלוויזיה "גדולה מהחיים". בהמשך שיחק בתפקידי משנה ואורח בסדרות טלוויזיה רבות בהן "האנטומיה של גריי", "קולוני" "אלכסה וקייטי" ו"משפחת רעם".

בשנת 2021 שיחק בתפקיד משנה בסדרת הטלוויזיה "קיץ אכזרי". באותה שנה שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה "אחד מאיתנו משקר", "קוברה קאי" ובסדרת הטלוויזיה ״מתודלקים״; שלושתן משודרות בנטפליקס.

==חיים אישיים==
הוא נשוי לשחקנית נינה קוביצ'י.

== פילמוגרפיה ==

=== קולנוע ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סרט
!תפקיד
!הערות
|-
| rowspan="2" |2011
|סופר 8
|איש צבא 
|ללא קרדיט
|-
|The Pledge
|טורי הדרמן
|
|-
|2012
|גודל מצחיק
|סטודנט
|ללא קרדיט
|-
|2013
|A Christmas Tree Miracle
|ניק ג'ורג'
|
|-
|2014
|A Matter of Faith
|טיילר מאת'יס
|
|}

=== טלוויזיה ===
{| class="wikitable"
|+
!שנה
!סדרה
!תפקיד
!הערות
|-
|2013
|גדולה מהחיים
|אייזק יורדי
|פרק: "Jane's Secret Revealed"
|-
| rowspan="3" |2014
|Reckless
|דארן קלסי
|פרק: "Blind Sides"
|-
|סליפי הולו
|שרמן
|פרק: "The Weeping Lady"
|-
|קונסטנטין
|ניית'ן באומן
|פרק: "The Darkness Beneath"
|-
| rowspan="2" |2015
|קייסי אנדרקאבר
|ספנסר
|פרק: "K.C.'s the Man"
|-
|משפחה מודרנית
|בחור באחווה
|פרק: "She Crazy"
|-
|2015 - 2016
|משפחת רעם
|לינק איוולמן
|9 פרקים
|-
| rowspan="5" |2016
|האנטומיה של גריי
|דייוויד
|פרק: "My Next Life"
|-
|קולוני
|איאן
|2 פרקים
|-
|בונז
|ג'ואי
|פרק: "The Strike in the Chord"
|-
|בחורות טובות מורדות
|רנדי
|פרק: "The Folo"
|-
|תמיד ביחד
|סבסטיאן
|2 פרקים
|-
|2017
|התנהגות טובה
|ברייס
|פרק: "I Want You to Leave a Person Alive for Once"
|-
| rowspan="2" |2018
|Co-Ed
|ליאו
|סדרת רשת; פרק: "Night Life"
|-
|בוגרת-כזה
|דייב הגדול
|2 פרקים
|-
|2019 - 2020
|אלכסה וקייטי
|איידן
|7 פרקים
|-
|2020
|Just Add Magic: Mystery City
|דוד מאטי
|פרק: "Just Add Numbers"
|-
| rowspan="2" |2021
|קיץ אכזרי
|דרק טרנר 
|7 פרקים
|-
|אחד מאיתנו משקר
|ג׳ייק ריירדן
|תפקיד ראשי; 8 פרקים
|-
|2021 - 2022
|קוברה קאי
|ג'ון קריס הצעיר
|6 פרקים
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:שחקני קולנוע וטלוויזיה אמריקאים
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1992
גטו לומז'ה

גטו לומז'ה (בפולנית: Getto w Łomży) היה גטו נאצי אשר הוקם בתקופת מלחמת העולם השנייה ושואת יהודי פולין, ב-12 באוגוסט 1941 בלומז'ה, פולין, לצורך רדיפת יהודי פולין. חודשיים לאחר מבצע ברברוסה, נצטוו היהודים לעבור לגטו תוך יום אחד, מה שהביא לפאניקה בכניסה הראשית של רחוב סנטורסקה הסמוך לשוק הישן (Stary Rynek). מספר הגברים, הנשים והילדים היהודים שנאלצו להיכנס לגטו נע בין 10,000 ל-18,000. ניצולי ההטבח בידוובנה, וכן פליטים ממקומות אחרים נאלצו להיכלא בגטו.<ref name=":0"></ref> לעיתים קרובות, שש משפחות שוכנו בחדר יחיד. הגטו חוסל שנה וחצי לאחר מכן, ב-1 בנובמבר 1942, כאשר כל האסירים הועברו ברכבות למחנה ההשמדה, אושוויץ.<ref name=":1"></ref>

== היסטוריה ==
ביולי 1941 קיבלו היהודים פקודה מהנאצים להקים יודנראט. הוקמה משטרת הגטו היהודית עם סולומון הרברט כמפקדה. כל התושבים היהודים נצטוו לעבור לגטו החדש ביום אחד, ב-12 באוגוסט 1941. משטרת העזר הגרמנית והפולנית בדקו יהודים שנכנסו לגטו, והחרימו בכוח את חפצי ערכם.<ref name=":0" /> ב-16 באוגוסט נאספו האסירים בשוק הירוק כדי לחשב את כמותם. ליו"ר היודנראט נמסרה רשימה של כמאתיים איש שהואשמו בשיתוף פעולה עם הסובייטים מלפני מבצע ברברוסה. הם נלקחו ליער ונרצחו על ידי האיינזצגרופן בפיקודו של קצין האס אס הרמן שפר .<ref></ref> לכל השאר חולקו כרטיסי עבודה בין בעלי מקומות עבדותם. בימים הבאים הובאו יהודים נוספים מכפרי הסביבה כמו פיונטניצה, ידוובנה וסטוויסקי. היודנראט ביקש רשות להרחיב את הגטו. הגרמנים הסכימו בתנאי שהיהודים ישלמו חצי מיליון מארק. אולם ב-17 בספטמבר, לפני ההרחבה, שוב הצטוו האסירים להתאסף בכיכר. הגרמנים הפרידו את אלה שאין להם כרטיס עבודה. למעלה מאלפיים גברים ונשים הועברו במשאיות ליערות גלצקין וסלאוויק ונרצחו.<ref name=":1" /> באותו תאריך הוקף הגטו בגדר תיל עם יציאה אחת בלבד, המצריך אישור מיוחד מהגסטפו. השער הראשי נבנה עם הכיתוב: "סכנה, מחלה". יהודים שעבדו מחוץ לגטו השתמשו בשער זה פעמיים ביום.

התנאים בגטו היו גרועים. נאסר על הכנסת מזון לגטו והדבר נאכף באכזריות על ידי משטרת העזר הפולנית. באחד המקרים, הכו כוחות העזר הפולנים למוות שלושה יהודים שהבריחו מזון וגופותיהם נקשרו לשערי הגטו על ידי הגרמנים. מגפות של דיזנטריה וטיפוס פרצו בחורף 1941. כל הנגועים מתו. הוקם מטבח משותף המגיש כאלף ארוחות ביום. לא היו בתי ספר יהודיים. הוקמו מפעלים לתחמושת, סבון, עור, מגפיים וגריז; חלקם ביוזמת היודנראט. הם ייצרו מוצרים עבור הגרמנים כמו נעליים, בגדים ופרוות. ב-1 בנובמבר 1942 הוקף הגטו על ידי הז'נדרמריה הגרמנית ולמחרת בבוקר הורו על פינויו. רוב היהודים, 8,000 עד 10,000 נלקחו למחנה מעבר בזמברוב וממנו למחנה ההשמדה אושוויץ.<ref name=":1" /> הנותרים, הלכו לדרום גרודנו, ולמחנות וולקוביסק וכן לביאליסטוק. רק מעטים הצליחו להימלט. הם מצאו מקלט אצל המשפחות הפולניות הקתוליות. ד"ר הפנר מהיודנראט שם קץ לחייו. האסירים האחרונים של גטו לומז'ה שהו בצריפים של זמברוב מ-14 עד 18 בינואר 1943, נשלחו לאושוויץ.<ref name=":1" />

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

לומז'ה
קטגוריה:פודלסיה
אישטוואן ברטה (צייר)

אישטוואן ברטה (במקור בֶּק,<ref>Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 53605/1902. Forrás: MNL-OL 30789. mikrofilm 1734. kép 3. karton. Névváltoztatási kimutatások 1902. év 3. oldal 37. sor</ref> בהונגרית: Barta István; הודמזוושרהיי, 14 באוקטובר 1892<ref></ref> – בודפשט, 11 בספטמבר 1976) היה צייר, גרפיקאי, אספרנטיסט יהודי-הונגרי. אחיה של מריה ברטה (1897–1969), ציירת, גרפיקאית ושל הפסל לאיוש ברטה (1899–1986).

== קורות חיים ==
אישטוואן בק נולד במשפחה יהודית כבנם של דיולה בק (1858–1922)<ref></ref> סוחר יין ושל גיזלה ברודי (1864–1956).<ref></ref> הוא סיים את לימודיו ב"מכללה לאמנויות שימושיות" (שמה היום אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב) בבודפשט בשנת 1912 כתלמידו של אלדאר קרשפאי-קריש. בשנת 1913 יצא לסיור לימודים למינכן וב-1914 לפריז. בין השנים 1920 לבין 1923 עבד כגרפיקאי בווינה ובאיטליה. מ-1925 עד 1927 התגורר בפריז, שם הפך לצייר כרזות ותפאורות. בין השנים 1929–1930 עבד במושבת האמנים של סנטאנדרה, וב-1934 פעל במושבת האמנים של באיה מארה. בשנת 1937 לימד אספרנטו בדנמרק. מ-1939 עבד שוב בממלכת הונגריה. אין פרטים עליו בתקופת השואה, אך הוא שרד אותה. בשנות ה-60, היה חבר במושבת האמנים של קצ'קמט.

== תערוכותיו ==
=== יחיד ===
* 1958, 1965, 1969, 1973, 1975, 1986 בודפשט
* 1964, 1968 קצ'קמט
* 1974 אסטרגום

=== קבוצתיות (מבחר) ===
* 1915, 1930, 1950-1952 בודפשט

== יצירותיו ==

== לקריאה נוספת ==
* Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X ([http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC00523/01127.htm לקסיקון ביוגרפי הונגרי]. עורכת ראשית אגנש קניירש)

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.nevpont.hu/view/2424 נקודת שם]
* [http://artportal.hu/lexikon/muveszek/barta-istvan-341 Artportal.hu]
* [http://www.kieselbach.hu/alkotas/barta-istvan-fel-a-fejjel עבודותיו ב-kieselbach.hu]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים יהודים הונגרים
קטגוריה:גרפיקאים ומאיירים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה: הונגריה
קטגוריה:אספרנטיסטים
קטגוריה:משפחת ברטה
קטגוריה:הודמזוושרהיי: אישים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1892
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1976
גבעות פלאוורז

גבעות פלאוורז (באנגלית: Flowers Hills) הן רכס גבעות המשתרעות לאורך הקצה המזרחי של רכס סנטינל, בהרי אלזורת' בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

לרכס הגבעות צורת משולש.

אורכו של רכס גבעות פלאוורז 34.6 קילומטרים;

רוחבו של רכס גבעות פלאוורז 11.5 קילומטרים.

שיא גובהו של הרכס הגבעות 1,504 מטרים מעל פני הים (בפסגת דיקי);

רכס הגבעות גובל בקרחון הנסן וקרחון דייטר שממערב ומצפון לגבעות;

רכס הגבעות גובל בזרם הקרח ראטפורד שממזרח לגבעות;

רכס הגבעות גובל בעמק סיקרה שמדרום-מזרח לרכס גבעות פלאוורז;

מעבר קוסטינברוד מפריד בין רכס הגבעות לבין רמת דויראן. הדום הקרח לארדיה וכן קרחון ואלוגה מנקזים את רכס הגבעות.
לרכס הגבעות צורת משולש.

== היסטוריה ==
הגבעות מופו לראשונה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית בהתבסס על סקרים על הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1957–1959.

שמו של רכס הגבעות ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. הרכס נקרא על שמו של אדווין סי. פלאוורז (Edwin C. Flowers), שהיה מטאורולוג בתחנת הקוטב הדרומי בשנת 1957.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=5064&fid=antgeo_108 מידע כללי]

פלאוורז
תהילים קט"ז

תהילים קט"ז הוא המזמור המאה ושישה עשר בספר תהילים (לפי המספור בוולגטה ובתרגום השבעים, המזמור ממוספר כשני מזמורים, ה-114 וה-115). המזמור עוסק בתודה של אדם שהיה נתון בצרות גדולות. לאחר שניצל מפגעיו הקשים וממוות, הוא מודה לה' במעמד פומבי בבית ה'.

פסוק י"א מובא בדרשה של הרונימוס העוסקת בפרדוקס השקרן.

== תוכנו של המזמור ==
המזמור מכיל תשע עשרה פסוקים ונחלק לשלושה חלקים.
=== א'-ד' ===
המשורר פותח בגילוי שהוא אוהב שה' שומע לו:"אָהַבְתִּי כִּי יִשְׁמַע ה' אֶת קוֹלִי תַּחֲנוּנָי כִּי הִטָּה אׇזְנוֹ לִי וּבְיָמַי אֶקְרָא"(א-ב), וכעת כשהוא בצרה, הוא מבקש שה' ישמע לו:"וּבְשֵׁם ה' אֶקְרָא אָנָּה ה' מַלְּטָה נַפְשִׁי"(ד).
=== ה'-י"א ===
בפסקה השנייה המשורר מתאר את ישועתו. בתחילה הוא מציין את רחמי ה' עליו:"חַנּוּן ה' וְצַדִּיק וֵאלֹהֵינוּ מְרַחֵם שֹׁמֵר פְּתָאיִם ה' דַּלֹּתִי וְלִי יְהוֹשִׁיעַ"(ה-ו), ואז הוא פונה לנפשו שיכולה לנוח "כִּי ה' גָּמַל עָלָיְכִי"(ז) ומתאר את ישועתו:"כִּי חִלַּצְתָּ נַפְשִׁי מִמָּוֶת אֶת עֵינִי מִן דִּמְעָה אֶת רַגְלִי מִדֶּחִי"(ח). ובסוף מציין שאף על פי שהיה חולה בשעתו ידע שהישועה לא תבוא מהאדם אלא מה':"הֶאֱמַנְתִּי כִּי אֲדַבֵּר אֲנִי עָנִיתִי מְאֹד אֲנִי אָמַרְתִּי בְחׇפְזִי כׇּל הָאָדָם כֹּזֵב"(י-יא).
=== יב-יט ===
לאחר הישועה המשורר רוצה לשלם נדר לה' כאות תודה:"נְדָרַי לַה' אֲשַׁלֵּם נֶגְדָה נָּא לְכׇל עַמּו... לְךָ אֶזְבַּח זֶבַח תּוֹדָה וּבְשֵׁם ה' אֶקְרָא"(יד-יז), ובטקס ישתתפו כל העם כולו. טקס התודה יתרחש במקדש שבירושלים:"בְּחַצְרוֹת בֵּית ה' בְּתוֹכֵכִי יְרוּשָׁלָ‍ִם הַלְלוּיָהּ"(יט)

== המזמור בליטורגיה היהודית ==
* המזמור הוא אחד מפרקי ההלל

== המזמור בתרבות ==
מאחר שהפרק הוא חלק מתפילת הלל, הולחנו רבים מפסוקיו והפכו לשירים:
* מה אשיב - זאנוויל ויינברגר, מקהלת מלכות ומקהלת הילדים חסידימלך, לחן של מונה רוזנבלום, במסגרת אירועי סיום הש"ס של דרשו.
* אהבתי - ידידיה וקסלר לחן של תומאס ניומן.
* מה אשיב לה - גלעד פוטולסקי באלבום הנשמה לך 3 בלחן של הרב אביעזר וולפסון.
* מה אשיב - לחן של האדמו"ר רבי בן ציון הלברשטאם, בעל הקדושת ציון מבאבוב.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.929.org.il/page/683 תהילים קט"ז] מתוך פרויקט 929

==הערות שוליים==

קט"ז
אנדרטה לזכר הרוגי המלכות

האנדרטה לזכר הרוגי המלכות ניצבת בעיר ראשון לציון ומוקדשת לזכרם של ארבעה עשר עולי הגרדום, שהוצאו להורג על ידי השלטון העות'מאני ושלטון המנדט הבריטי.

האנדרטה ניצבת בצומת הרחובות ז'בוטינסקי ועולי הגרדום בדרום העיר. היא נישאת על גבי במה נמוכה שבהיקפה גינון ושלושה תרני דגלים. היא בנויה בתבנית של עמוד המורכב משתי קורות בטון צרות ורחבות הסמוכות זו לזו. בתחתית העמוד על גבי קורת רוחב מוצב פסל מתכת דמוי להבת זיכרון.

על גבי חזית העמוד בראשו מופיעות המילים ניל"י, אצ"ל, לח"י - שלוש המחתרות שאנשיהן הוצאו להורג. סמוך לתחתיתו מופיעות המילים העם להרוגי מלכות - עלי גרדום קִדשוהו, וביניהן שמות עולי הגרדום לפי סדר הוצאתם להורג, כל אחד ושיוכו המחתרתי לידו.

על גבי החזית האחורית של האנדרטה נכתבו שוב המילים ניל"י, אצ"ל, לח"י, ובתחתיתה תהילתם נצח.

האנדרטה הוקמה ביוזמת איתן בלקינד, סגן ראש עיריית ראשון לציון, שהיה חבר מחתרת ניל"י. היא עוצבה על ידי אליקום גור ונחנכה בשנת 1965.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.izkor.gov.il/en_38d66cc934dfa88af2277b06c8c10fd9 האנדרטה], באתר "יזכור"

==הערות שוליים==

הרוגי המלכות
קטגוריה:אנדרטאות לזכר עולי הגרדום
הדיוויזיה ה-189 (ורמאכט)

הדיוויזיה ה-189 הייתה דיוויזיית עתודה של הוורמכאט במהלך מלחמת העולם השנייה.

== היסטוריה ==
הדיוויזיה הוקמה בפרידברג ב-26 בספטמבר 1942 והוצבה לאחר מכן במרכז צרפת. ב-6 בדצמבר 1942 שונה שמה לדיוויזיית הרגלים ה-189. במאי 1943 שימשה הדיוויזיה להקמת דיוויזיית הרגלים ה-356 ולאחר נחיתות בעלות הברית בדרום צרפת הדיוויזיה התפצלה ונלחמה בקבוצות קרב שונות.

ב-8 באוקטובר 1944, שוב הוקמה דיוויזיית המילואים ה-189 על הריין העליון על בסיס הדיוויזיה ה-242, ובפברואר 1945 הושמדה היחידה בלחימה באלזס.

הקמתה מחדש של דיוויזיית המילואים ה-189 שתוכננה ל-24 במרץ 1945 בוטלה זמן קצר לפני תום המלחמה.

== מפקדים ==

* גנרל מיור פאול באואר (אוקטובר 1939 - יוני 1942)
* גנרל מיור אגון פון ניינדורף (יוני 1942 - אוקטובר 1943)
* גנרל לויטננט ריכרד פון שוורין (אוקטובר 1943 - ספטמבר 1944)
* גנרל מיור ארנסט פון באואר (ספטמבר - אוקטובר 1944)
* גנרל מיור יואכים דגנר (אוקטובר - נובמבר 1944)
* אוברסט אדוארד צורן (נובמבר 1944 - פברואר 1945)
* אוברסט מלוויג (פברואר - אפריל 1945)

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/ResDiv/189ResDiv.htm דיוויזיית המילואים ה-189] באתר lexikon-der-wehrmacht 
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Infanteriedivisionen/189ID-R.htm הדיוויזיה ה-189] באתר lexikon-der-wehrmacht 

189
מייקל פאר

מייקל פאר (באנגלית: Michael Farr; נולד ב-1953) הוא עיתונאי וסופר בריטי, מומחה לסדרת הקומיקס "הרפתקאותיו של טינטין" ומחברה, הרז'ה.

== ביוגרפיה ==
מייקל פאר נולד בשנת 1953 בפריז. אביו, וולטר פאר, היה עיתונאי בריטי. פאר התחנך בבית הספר הארו. הוא למד לתואר ראשון בהיסטוריה, ולאחר מכן לתואר שני באמנות יפה, בטריניטי קולג', קיימברידג'.

לאחר שסיים את לימודיו החל פאר לעבוד כעיתונאי, בתחילה בסוכנות הידיעות רויטרס ולאחר מכן ככתב ראשי בדיילי טלגרף. בשנת 1978 פגש את הרז'ה, ומאז החל לחקור את קורות חייו ויצירתו. הוא היה הראשון שקיבל גישה מלאה לארכיון הרז'ה, לצורך כתיבת ספרו "טינטין: המדריך השלם". מאז כתב ספרים נוספים אודות טינטין והרז'ה, ותרגם עבודות בנושא לאנגלית. בשנת 2003 הופיע בסרט התיעודי "טינטין ואני".

כיום גר פאר בלונדון עם אשתו ובתו, שתיהן עיתונאיות.

== ביבליוגרפיה ==
=== ספרים שכתב ===
* .Tintin & Co
* Tintin: The Complete Companion
* Tintin, 60 years Of Adventure
* Vanishing Borders
* !Berlin! Berlin

=== ספרים שתרגם ===
* Tintin and the World of Hergé, מאת בנואה פיטרס
* Hergé and Tintin, Reporters, מאת פיליפ גודין
* The Adventures of Tintin at Sea, מאת איב מורו
* The Art of Hergé, Inventor of Tintin, מאת פיליפ גודין (3 כרכים)
* Tintin: Hergé's Masterpiece, מאת פייר שטרקס
* Tintin: The Art of Hergé, מאת מישל דאובר

== קישורים חיצוניים ==
* 

קטגוריה:סופרים בריטים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קיימברידג'
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1953
המגרסה (מלכיה)

250px
250px
250px
המגרסה הייתה מתקן לעיבוד אבנים וייצור חצץ שנבנה בקיבוץ מלכיה ב-1950. המגרסה הייתה מקור ההכנסה העיקרי של היישוב בשנותיו הראשונות. המתקן הוזן מסלעים שנאספו בסביבת הקיבוץ ועובדו במגרסה לגדלים שונים של אבנים, ששימשו למטרות שונות. בשנות ה-60 ננטש המתקן ועמד בשיממונו עד לשיקומו ב-2019 והפיכתו לאתר תיירות. האתר הוכרז כאתר מורשת מטעם המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

== ההיסטוריה של האתר ==
קיבוץ מלכיה הוקם ב-1949. שנה לאחר מכן הוקם בשולי הקיבוץ, בסביבה עשירה בסלעים, מתקן לגריסת סלעים, כדי לאפשר לקיבוץ להתפרנס. היוזמה להקמת המתקן הייתה של חבר הקיבוץ פרול (רפאל) עצמון, והתכנון נעשה על ידי המהנדס א.ל. ליטובסקי. תוצרת המתקן, בצורת חצץ, נמכרה לכל יישובי הסביבה ושימשה גם לסלילת דרכים וכחומר גלם לתעשיית הבלוקים, ששימשו לבניית חלק ממבני הקיבוץ.

בתקופת הפעלתו היה המתקן רווחי מאוד וסייע לחיזוק הכלכלי של הקיבוץ. בתחילת שנות ה-60 נגמרו כל הסלעים בקרבת המגרסה והקיבוץ החליט להדמים אותה. לאחר ההדממה ננטשה ולא נעשה בה שימוש, עד אישור התוכנית לשימורה ב-2018.

== תהליכי העבודה במתקן ==
חברי הקיבוץ שעבדו במתקן העמיסו ידנית את הסלעים מסביבת המגרסה לתוך סלים. הסלים נאספו על ידי משאית והובאו למתקן.

מתקן הגריסה כלל את המרכיבים הבאים:
* משפך ההזנה: משפך מתכת ששימש להזנת הסלעים שנאספו בקרבת המתקן ובהמשך נחצבו במחצבה.
* גריסה: בתחתית משפך ההזנה היה מתקן לריסוק האבנים, שהונע על ידי מנוע דיזל רב עוצמה.
* מסוע כפות: מסוע שהעלה את החצץ הגרוס לראש מיכלי האגירה.
* נפה גלילית (תוף סובב): זהו ליבו של המתקן והוא הורכב משני חלקים:
# תוף מתכת עגול שבו נקדחו חורים בגדלים שונים (החל מחורים קטנים בתחילת התוף עד לחורים גדולים בקצהו השני) שאיפשרו לחצץ להתמיין לממגורות השונות בהתאם לגודלו.
# בורג חלזוני שהסתובב בתוך התוף והניע את החצץ הגרוס מנקודת ההזנה עד לקצה התוף.
* הממגורות (סילו): המתקן כלל שבע ממגורות לגדלים השונים של החצץ. לכל גודל ניתן שם שהצביע על גודלו (למשל: סומסומיה, עדשיה, פוליה, ג'זיה ועוד).
* שינוע התוצרת: בתחתית כל ממגורה נמצא פתח שאיפשר שפיכה של החצץ למשאיות שחנו בבסיס המבנה.

== שימור האתר ==
לאחר הדממת המתקן בשנות ה-60 הוא עמד ללא שימוש עד ההחלטה ב-2018 לשמר אותו. תהליך השימור בוצע על יד המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל בשיתוף משרד ירושלים ומורשת, משרד התרבות והספורט והקרן לשיקום מחצבות. תכנון הפרויקט בוצע על ידי משרד ז'ק-רייכר.

תהליך השימור כלל:
* שחזור מסוע הכפות, הנפה ורצועות ההנעה.
* שיפוץ המנועים.
* תיקון מבנה הבטון (הממגורות)
* פיתוח השטח המקיף את המבנה. הפיתוח כלל סככות צל, מתקני ישיבה, נקודות שתייה, גינון, שבילי הליכה ונקודת הסברה קולית.

האתר המשוחזר נחנך ב-21 באוקטובר 2021 והמבקרים במקום יכולים לחזות בהדגמה חיה של עבודת המתקן.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://www.galilole.org.il/2021/01/06/באזור-בו-פעלה-במשך-שנים-רבות-מחצבה-ומגר/ במקום מגרסה יקום פארק], באתר "גליל עולה", 6 בינואר 2021
* 
* [https://meida8.co.il/נחנך-אתר-המגרסה-בקיבוץ-מלכיה/ חניכת המגרסה], באתר "מדיה 8", 21 באוקטובר 2021

== הערות שוליים ==

מגרסה
מגרסה
קטגוריה:ישראל: מחצבות
מקרוד

מקרוד או מקרוט (בערבית: مقروض או مقروط; בתעתיק מדויק: מקרוץ', שמשמעותו צביטה - הפעולה שעושים כדי למנוע את נזילת המימרח) היא סוג של עוגייה פופולרית במדינות צפון אפריקה וגם במלטה. אף שהכנת המקרוד כרוכה בעבודה רבה, נהוג להגישן בכל עונות השנה, ובמיוחד באירועים מיוחדים, כמו חגים ומסיבות אירוסים. כמאפה מסורתי במטבח התוניסאי, הטריפולטאי והאלג'יראי, היא נפוצה גם בצרפת, ישראל ומדינות אחרות בהן חיים יוצאי ארצות אלה. בישראל נהוג להכינן עבור שמחות וחגים, כמו חנוכה, פורים או במימונה.

== הכנה ==
המקרוד עשויה מקמח, סולת, סוכר, שמן ומי ורדים, במילוי של תמרים מעוכים<ref>מסורתית תמרים מהזן פטימי (فطيمي), הנפוץ בתוניסיה ובאלג'יריה</ref>, ולעיתים שקדים ושומשום. העוגייה מגולגלת לרולדה, ונחתכת לפרוסות עבות, או מעוצבת כמו מעמול, לאחר מכן נאפת או מטוגנת בשמן עמוק עד להזהבה ומועברת לסירופ סוכר חם.

== היסטוריה ==
מקרוד מסורתי
מקור המתכון אינו ודאי. אפשר שמקורו בעיר קירואן, אשר כיום היא בתוניסיה, משם נפוץ בצפון אפריקה תחת שמות שונים. אפשר גם שמקורו בעמק המזאב, או ברמות האטלאס של אלג'יריה<ref></ref>.

== קישורים חיצוניים ==

* עוז תלם, [https://www.thekitchencoach.co.il/מקרוד-מקרוט עוגיות מקרוד מגולגלות במילוי תמרים], בבלוג האוכל The Kitchen Coach, 30 בנובמבר 2021
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:המטבח הצפון-אפריקאי
קטגוריה:עוגיות
קטגוריה:המטבח הלובי
קטגוריה:המטבח התוניסאי
קטגוריה:קינוחים ממולאים
קטגוריה:מאכלי פורים
קטגוריה:המטבח הערבי: קינוחים
אלסי ביי

אלזה סלסביק (; נולדה ב-22 באפריל 1996<ref></ref>), ידועה בשם הבמה שלה, אלסי ביי (, היא זמרת-יוצרת נורווגית. בגיל 14 היא וחברתה, אמילי, הקימו להקה, שזכתה לפרסום רב בנורווגיה. במרוצת השנים הופיעה ביי בקונצרטים רבים, ובשנת 2022 השתתפה בקדם הנורווגי לאירוויזיון 2022.

== ביוגרפיה ==
ביי גדלה בעיירה סונדה שבקבינהרד, מערב נורווגיה. בגיל 13 עברה עם משפחתה לווסטלן. בצעירותה למדה שיעורי מוזיקה ופיתוח קול. כשלמדה בכיתה ח', היא וחברתה, אמילי האלנד אוסטרהיים, הקימו את הצמד המוזיקה "אלסה ואמילי". בינואר 2014 הן חתמו חוזה הקלטות עם חברת התקליטים סוני מיוזיק, והוציאו לאור את אלבום הבכורה שלהן, Endless Optimism. לאחר הוצאת האלבום קיבל הצמד מועמדות לפרס Spellemann בקטגוריית "פריצת השנה". אחד הסינגלים של האלבום, "Run", הפך ללהיט מקומי לאחר שנשמע בדרמה הטלוויזיונית "סקאם". בינואר אותה השנה יצא לאור האלבום השני, Kill Your Darlings. הוא כלל מספר סינגלים דוגמת "Au volant" ו-"Chains of Promises". בד בבד הופיעו אמילי ואלסי במספר קונצרטים ופסטיבלים כמו "Tysnesfest" ו-"by:Larm". הצמד התפרק באופן רשמי בדצמבר 2018.

בשנים 2018–2020 התפרסמה ביי בעיקר מכתיבת שירים עבור אמנים אחרים. היא כתבה את השיר "Witch Woods" לאמי, אותו היא ביצעה בגמר המלודי גרנד פרי 2021.

במקביל לכתיבת השירים, החלה לפרסם מוזיקה תחת שם הבמה שלה. היא בחרה את השם "אלסי", כיוון שכשנולדה הוריה שקלו לבחור עבורה שם זה. היא הוציאה לאור את הסינגל "Heaven Made", שהפך לאחר מהשירים המובילים של סדרת הטלוויזיה הדרום קוריאנית "Show Window: The Queen's House". היא יצאה לאקרנים בסתיו 2021.

בינואר 2022 חשפה רשות השידור הנורווגית כי ביי תשתתף במהדורת המלודי גרנד פרי הקרובה, הקדם הנורווגי לאירוויזיון 2022. היא השתתפה בתחרות עם השיר "Death of Us" אותו כתבה עם יונאס הולטברג ינסן ואנדראס סטון יהנסון. היא סיימה במקום השלישי או הרביעי, והודחה לפני הדו-קרב המכריע בגמר התחרות.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:זמרות נורווגיות
קטגוריה:זמרות פופ
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אוסלו
קטגוריה:נורווגיות שנולדו ב-1996
קטגוריה:נורווגים שנולדו ב-1996
סאבוולפר

סאבוולפר () הוא צמד מוזיקלי נורווגי, שהוקם בשנת 2021. הצמד מורכב משני הזמרים הנורווגים בן אדמס וגואטה אורמאסן. במשך יותר משנה, זהותם אינה הייתה ידועה והם כינו את עצמם כ"ג'ים וקית'". הם השתתפו בקדם הנורווגי לאירוויזיון 2022 ונבחרו לייצג עם השיר "Give That Wolf a Banana".

== ביוגרפיה ==
ב-10 בינואר 2022 חשפה רשות השידור הנורווגית (NRK) כי סאבוולפר ישתתפו בקדם הנורווגי לאירוויזיון 2022, "מלודי גרנד פרי". הם לא חשפו את זהותם, ואף עוטים מסכת זאב, כפפות וחליפה בעת הופעותיהם. שם הלהקה הוא שילוב של המילים הלועזיות "Subwoofer" (סאב וופר) ו-"Wolf" (זאב).

לרגל עונת המלודי גרנד פרי סירב הצמד להשיב על שאלות העיתונאים לגבי זהותם. במקום זאת, הם פרסמו סיפור מומצא אודות הצמד. לטענתם, הוא הוקם לפני 4.5 מיליארד שנים בירח. מספר ספקולציות הועלו ופורסמו ברשתות החברתיות לגבי זהותם של חברי הצמד. בין השמות שיוחסו אליו ניתן למנות את סירקוס אליאסן, אריק וקריב והאחים אלביס.

סאבוולפר הוכרזו כחלק מהאמנים שהעפילו אוטומטית לגמר הקדם הנורווגי, עם השיר "Give That Wolf a Banana" (תיתן לזאב הזה בננה). הם היו אמורים לבצע את שירם ב-29 בינואר 2022, ברבע הגמר הרביעי של התחרות, אך בעקבות מגבלות מגפת הקורונה בנורווגיה הופעתם התבטלה. הם ביצעו אותו בגמר הקדם, ב-19 בפברואר, והגיעו למקום הראשון עם 368,106 נקודות. ב-10 במאי 2022 ביצעה להקת סאבוולפר את "Give That Wolf a Banana" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. בשלב חצי הגמר הגיע הצמד למקום השישי עם 177 נקודות ובכך עלתה נורווגיה לגמר. בשלב הגמר הגיעו למקום העשירי עם 182 נקודות.

ב-4 בפברואר 2023, הופיע הצמד בגמר "מלודי גרנד פרי 2023". במהלך ביצוע בכורה של שירם החדש, הם הורידו את המסכות וחשפו את זהותם המסתורית לאחר למעלה משנה של סודיות מוחלטת. 

== דיסקוגרפיה ==
=== סינגלים ===
{| class="wikitable"
|+
!סינגל
!שנה
!הערה
|-
|"Give That Wolf A Banana"
| rowspan="8" |2022
|השיר הנורווגי לאירוויזיון 2022
|-
|"Give That Wolf A Romantic Banana"
|גרסה מיוחדת לשיר הנורווגי לאירוויזיון לכבוד יום ולנטיין
|-
|"Fairytale"
|קאבר לשיר הנורווגי של אלכסנדר ריבאק באירוויזיון 2009
|-
|"Turin"
|
|-
|"Dragma"
|פארודיה לשיר "Baby" של ג'סטין ביבר
|-
|"Melocoton"
|
|-
|"Howling"
|שיתוף פעולה עם לונה פרארי
|-
|"Having Grandma Here For Christmas"
|
|-
|"Worst Kept Secret"
|2023
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:צמדים מוזיקליים
קטגוריה:להקות נורווגיות
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:נציגי נורווגיה באירוויזיון
Give That Wolf a Banana

"Give That Wolf a Banana" (בעברית: "תנו לזאב הזה בננה") הוא סינגל שהוקלט על ידי צמד הפופ הנורווגי סאבוולפר. הוא זכה במלודי גרנד פרי, הקדם הנורווגי לאירוויזיון 2022.

== לפני האירוויזיון ==
כשבוע לאחר גמר אירוויזיון 2021 פתחה רשות השידור הנורווגית את תקופת הגשת השירים להשתתפות במלודי גרנד פרי 2022, הקדם הנורווגי לאירוויזיון. תקופה זו הייתה אמורה להסתיים ב-15 באוגוסט 2021, אך היא הוארכה עד ל-15 בספטמבר.<ref name=":0"></ref> בנוסף לבחירת השירים שישתתפו בקדם, רשות השידור הנורווגית שיתפה פעולה עם תעשיית המוזיקה במדינה על מנת לאתר 21 אמנים שיבצעו את השירים שנבחרו. הם נחשפו, יחד עם שיריהם לתחרות, ב-10 בינואר 2022.<ref></ref>

"Give That Wolf a Banana" היה אחד מהשירים שהעפילו לגמר, שהתקיים ב-19 בפברואר 2022, באופן אוטומטי. הוא העפיל לשלב הדו-קרב, בו זכה במקום הראשון עם 368,106 קולות.<ref></ref>

== באירוויזיון ==
סאבוולפר בעת הופעתם בחצי הגמר הראשון של התחרות
על פי חוקי האירוויזיון, כל האומות למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת) נדרשות להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר<ref name="Rules"></ref>; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לשישה סלים שונים בהתבסס על דפוסי הצבעה מתחרויות קודמות, כאשר מדינות עם דפוס הצבעה דומה הוכנסו לאותו סל. ב-25 בינואר 2022 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. נורווגיה שובצה למחצית השנייה של חצי הגמר הראשון, שהתקיים ב-10 במאי 2022.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות 2022 הוחלט סדר השירים לחצי הגמר על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. נורווגיה הופיעה כמדינה ה-16, לאחר יוון ולפני ארמניה.<ref></ref> ב-10 במאי 2022 ביצעה להקת סאבוולפר את "Give That Wolf a Banana" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה היא נמנתה בין האמנים שהעפילו לגמר. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. נורווגיה הופיעה שביעית, לפני ארמניה ואחרי צרפת. ב-14 במאי ביצע הצמד את "Give That Wolf a Banana". הוא דורג במקום העשירי עם 182 נקודות (36 מהשופטים ו-146 מהקהל).

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:שירי נורווגיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על צמחים
קטגוריה:שירים על זאבים
מיה דימשיץ'

מיה דימשיץ (; נולדה ב-7 בנובמבר 1992), הידועה גם תחת שמה הפרטי בלבד, מיה, היא זמרת קרואטית. ב-19 בפברואר 2022 זכתה בקדם הקרואטי לאירוויזיון, "Dora", והוכרזה כנציגת קרואטיה לאירוויזיון 2022 עם שירה "Guilty Pleasure".

== ביוגרפיה ==
=== חייה המוקדמים ===
מיה דימשיץ' נולדה באוסייק שבקרואטיה ב-7 בנובמבר 1992, לה תואר ראשון בתרגום מהפקולטה לאומנויות של אוניברסיטת אוסייק.

=== קריירה ===
דימשיץ' החלה בקריירתה בשנת 2014 לאחר שלהקת טמבוריצה (כלי מיתר בלקני) בשם ג'נטלמני (Džentlmeni) הזמינה אותה ללוות אותם בסיבוב ההופעות שלהם לתפוצה הקרואטית בארצות הברית וקנדה. "Budi mi blizu" יצא לאור בשנת 2015 כסינגל הראשון של דימשיץ'.<ref name="budimiblizu"></ref> "Život nije siv" שוחרר ביולי 2016 כסינגל המוביל באלבומה החדש של דימשיץ'. אותו האלבום יצא לאור ב-20 במרץ 2017.<ref name="release"></ref> האלבום הגיע למקום הראשון במצעד הקרואטי, וזכה להצלחה כבירה בהשוואה לאלבום בכורה,<ref name="tots1"></ref> עד שבסופו של דבר הגיע למעמד אלבום פלטינה בקרואטיה.<ref name=certification></ref>

דימשיץ' המשיכה בשנים שלאחר מכן להוציא אלבומים לאור ולזכות בהצלחה בקרואטיה.

ב-17 בדצמבר 2021 הוכרז כי דימשיץ' תתמודד עם השיר "Guilty Pleasure" בקדם הקרואטי לתחרות האירוויזיון, "Dora 2022".<ref name=dora2022></ref> ב-19 בפברואר 2022 זכתה דימשיץ' עם השיר בקדם הקרואטי, Dora 2022, והשיר הוכרז כשיר הקרואטי לאירוויזיון 2022. ב-10 במאי 2022 ביצעה דימשיץ' את "Guilty Pleasure" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. היא נכשלה בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 11 עם 75 נקודות.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:נציגי קרואטיה באירוויזיון
קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:זמרות קרואטיות
קטגוריה:ילידות 1992
קטגוריה:קרואטיות שנולדו במאה ה-20
LPS (להקה)

LPS (ראשי תיבות של: Last Pizza Slice) היא להקה סלובנית, שייצגה את סלובניה באירוויזיון 2022, עם השיר "Disko".<ref></ref>

== קריירה ==
הלהקה נוצרה במרכז הגימנסיה צליה בדצמבר 2018.<ref name=":0"></ref>

ב-26 בנובמבר 2021, נודע כי הלהקה נבחרה כאחת מ-24 המשתתפים שייצגו את סלובניה באירוויזיון 2022.<ref></ref>

הלהקה ניצחה בקדם האירוויזיון הסלובני, עם 103 נקודות בגמר, ונבחרה לייצג את סלובניה באירוויזיון 2022, עם השיר "Disko".<ref></ref> ב-10 במאי 2022 ביצעה LPS את "Disko" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. היא נכשלה בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 17 עם 15 נקודות.

== דיסקוגרפיה ==
=== מיני-אלבומים ===
* 2021: Live from Šiška

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משתתפי אירוויזיון 2022
קטגוריה:נציגי סלובניה באירוויזיון
Disko

"Disko" (הגייה: [ˈdíːskɔ]; בעברית: "דיסקו") הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקת הפופ הסלובנית LPS. לאחר ניצחונו ב-EMA 2022, הקדם הסלובני לאירוויזיון, הוא נבחר לייצג את המדינה לאירוויזיון 2022, שהתקיים בטורינו שבאיטליה.<ref></ref>

== הוצאה לאור ==
השיר יצא לאור ב-26 בנובמבר 2021, לצד כל שירי ה-EMA 2022, הקדם הסלובני לאירוויזיון.<ref name=":1"></ref> הוא פורסם באופן הרשמי לשירותי הזרמות המוזיקה ב-1 באפריל 2022.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של "Disko" פורסם ב-11 באפריל.<ref></ref> בקליפ מוצג גבר שנפרד מבת-זוגו במועדון לילה. הוא שוקע לדיכאון ומתחיל להימכר לטיפה המרה. יום אחד, בעודו רואה את חברתו לשעבר מנשקת את בן-זוגה החדש, הוא נופל לתוך נהר. בסוף הקליפ הוא מוצא אישה חדשה, והופך שוב למאושר.

== לפני האירוויזיון ==
ב-8 באוקטובר 2021 נפתחה תקופת הגשת המועמדויות להשתתפות בקדם הסלובני לאירוויזיון. היא הסתיימה ב-22 בנובמבר 2021.<ref></ref> כל האמנים נדרשו להיות מתחת לגיל 30, ולהוציא לאור שלושה סינגלים לפחות באופן מסחרי. יומיים לפני סגירת ההרשמה הודיעה RTVSLO, רשות השידור הסלובנית, כי 127 מוזיקאים הגישו את מועמדותם להשתתפות בקדם.<ref name=":127"></ref> האמנים המתחרים ב-EMA Freš (תחרות מקדימה ל-EMA בה מתחרים אמנים חדשים על הזכות להשתתף בקדם הראשי) נחשפו ב-26 בנובמבר 2021 יחד עם שיריהם. בין האמנים שנחשפו נמנתה להקת LPS עם "Disko". לאחר כחודש מרגע שידור התוכנית המקדימה ל-EMA, LPS הוכרזו כאחד מארבעת האמנים שזכו להשתתף בקדם הסלובני לאירוויזיון. ב-12 בפברואר 2022 התקיים חצי הגמר השני של EMA 2022, בו בוצע "Disko" על ידי הלהקה. חברי LPS הגיעו למקום השני והעפילו לגמר התחרות. הוא התקיים ב-19 בפברואר, ובסופו דורג השיר "Disko" במקום הראשון עם 103	נקודות.<ref></ref>

== באירוויזיון ==
המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022.<ref></ref> על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר.<ref name="Rules"></ref> ב-25 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי סלובניה תופיע בחלק הראשון של חצי הגמר הראשון.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות של 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. סלובניה הופיעה חמישית, לפני אוקראינה ואחרי שווייץ.<ref></ref> ב-10 במאי 2022 ביצעה LPS את "Disko" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. היא נכשלה בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 17 עם 15 נקודות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:שירי סלובניה באירוויזיון
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על דיסקו
Guilty Pleasure (שיר של מיה דימשיץ')

Guilty Pleasure (בעברית: גילטי פלז'ר) הוא שיר באנגלית של הזמרת הקרואטית מיה דימשיץ'. השיר זכה בקדם האירוויזיון הקרואטי "Dora 2022" ונבחר לייצג את קרואטיה באירוויזיון לשנת 2022, בטורינו, איטליה.

== לפני האירוויזיון ==
בינואר 2022 הוכרז כי דימשיץ' תתמודד עם השיר בקדם "Dora 2022".

ב-19 בפברואר 2022 זכתה דימשיץ' עם השיר בקדם הקרואטי, Dora 2022, והשיר הוכרז כשיר הקרואטי לאירוויזיון 2022.

== באירוויזיון ==
על פי חוקי האירוויזיון, כל האומות למעט המדינה המארחת ו"חמש הגדולות" (צרפת, גרמניה, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת) נדרשות להעפיל מאחד משני חצאי הגמר על מנת להתמודד בגמר<ref name="Rules"></ref>; עשר המדינות המובילות מכל חצי גמר עולות לגמר. איגוד השידור האירופי (EBU) פיצל את המדינות המתחרות לשישה סלים שונים בהתבסס על דפוסי הצבעה מתחרויות קודמות, כאשר מדינות עם דפוס הצבעה דומה הוכנסו לאותו סל. ב-25 בינואר 2022 נערכה הגרלת הקצאה שהכניסה כל מדינה לאחד משני חצאי הגמר, וכן באיזו מחצית מהמופע הם יופיעו. קרואטיה שובצה למחצית השנייה של חצי הגמר הראשון, שהתקיים ב-10 במאי 2022.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. קרואטיה הופיעה כמדינה ה-11, לאחר פורטוגל ולפני דנמרק.<ref></ref> ב-10 במאי 2022 ביצעה דימשיץ' את "Guilty Pleasure" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. היא נכשלה בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי. לאחר התחרות התברר כי מיקומה בחצי הגמר היה 11 עם 75 נקודות.

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי קרואטיה באירוויזיון
קטגוריה:שירים המעורבים במחלוקות הקשורות לפלגיאט
River (שיר של קריסטיאן אוכמן)

River (בעברית: נהר) הוא שיר באנגלית של הזמר הפולני קריסטיאן אוכמן. לאחר זכיייתו בקדם הפולני ב-19 בפברואר 2022 הוא ייצג את פולין באירוויזיון לשנת 2022, בטורינו, איטליה.<ref></ref>

== לפני האירוויזיון ==
ב-20 בספטמבר 2021 פתחה רשות השידור הפולנית את תקופת הגשת השירים לוועדה המקצועית שעתידה לבחור את הזוכה. היא נסגרה לאחר חודשיים,<ref name="TVP"></ref> ו-TVP הצהירה כי התקבלו 150 שירים. הוועדה שהורכבה מנציג רשות השידור, איש רדיו, מומחה למוזיקה, עיתונאי ונציג של איגוד המוזיקאים הלאומי בחרו עשרה שירים שיתמודדו בקדם הפולני לאירוויזיון.<ref></ref> הם הוכרזו ב-14 בינואר 2022 במהלך התוכנית "Pytanie na śniadanie" של ערוץ TVP2.

גמר האירוע התקיים ב-19 בפברואר 2022. עשרה מועמדים השתתפו בו, וזהות הזוכה נקבעה באמצעות שתי מערכות הצבעה. שלושת השירים המובילים במערכה הראשונה העפילו לתלת-קרב האחרון, שבו כל ההצבעות אופסו והזוכה נקבע. בשתי המערכות הנקודות נאמדו באמצעות שילוב של הצבעות השופטים עם קולות הקהל. בגמר זכה "River" עם 51 אחוזים מהקולות.

== באירוויזיון ==
המהדורה ה-66 של האירוויזיון התקיימה בטורינו, איטליה והורכבה משני חצאי גמר ב-10 במאי וב-12 במאי 2022, ומגמר ב-14 במאי 2022.<ref></ref> על פי כללי האירוויזיון, כל מדינה משתתפת, למעט המדינה המארחת וחמש המדינות הגדולות (גרמניה, צרפת, איטליה, ספרד והממלכה המאוחדת), נדרשת להיות אחת מעשר המדינות שיעפילו מאחד משני חצאי הגמר לגמר.<ref name="Rules"></ref> ב-26 בינואר 2022 נקבע בהגרלת חצאי הגמר כי פולין תופיע בחלק השני של חצי הגמר השני.<ref></ref>

לאחר שפורסמו כל השירים המתחרים לתחרות 2022, סדר השירים לחצי הגמר הוחלט על ידי מפיקי התוכניות ולא באמצעות הגרלה נוספת, כך ששירים דומים לא הוצבו זה ליד זה. פולין הופיעה כמדינה ה-14, אחרי רומניה ולפני מונטנגרו.<ref></ref> ב-12 במאי 2022 ביצע אוכמן את "River" על בימת חצי הגמר השני של אירוויזיון 2022. עם הקראת התוצאות של שלב זה הוא נמנה בין האמנים שהעפילו לגמר. לאחר התחרות התברר כי הגיע למקום השישי בשלב זה. ב-13 במאי פורסם סדר ההופעות של הגמר, שנקבע פעם נוספת על ידי מפיקי התחרות. פולין הופיעה כמדינה ה-23, לפני סרביה ואחרי הממלכה המאוחדת. ב-14 במאי הופיע אוכמן בגמר התחרות. עם תום הקראת התוצאות הוא דורג במקום ה-12 עם 151 נקודות (46 מהשופטים ו-106 מהקהל). זהו המיקום הטוב ביותר אליו הגיעה פולין בתחרות הזמר של האירוויזיון מאז 2016 עם מיכל שפאק והשיר "Color of Your Life".

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי פולין באירוויזיון
קטגוריה:שירי אירוויזיון 2022
קטגוריה:סינגלים מ-2022
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים על נהרות
In Your Eyes (שיר של רובין שולץ)

"In Your Eyes" הוא סינגל של המפיק המוזיקלי הגרמני, רובין שולץ, בשיתוף הזמרת הנורווגית, אלידה , שיצא על ידי חברת התקליטים וורנר מיוזיק גרופ, ב-10 בינואר 2020. השיר נכתב על ידי רובין שולץ, אלידה, כריסטוף אורמסן, אריק סמאלנד, דניאל דימן, דניס ביירבודט, אריק סמאלנד וגוטה אורמסן, והופק על ידי רובין שולץ, אריק סמאלנד וכריסטוף אורמסן.

נכון לפברואר 2022, השיר הושמע למעלה מ-283 מיליון פעמים בספוטיפיי.<ref></ref>

== ווידאו קליפ ==
הווידאו קליפ יצא בערוץ היוטיוב של רובין שולץ ב-10 בינואר 2020.<ref></ref> נכון לפברואר 2022, הווידאו קליפ נצפה למעלה מ-99 מיליון פעמים.<ref></ref>

== מיקומי שיא ==

== נתוני מכירות ==
{| class="wikitable sortable"
!מדינה
!תואר
!מכירות
|-
!אוסטריה (IFPI Austria)
|2× פלטינה
|60,000
|-
!בלגיה (BEA)
|פלטינה
|40,000
|-
!קנדה (Music Canada)
|זהב
|40,000
|-
!דנמרק (IFPI Danmark)
|זהב
|45,000
|-
!צרפת (SNEP)
|זהב
|100,000
|-
!גרמניה (BVMI)
|פלטינה
|400,000
|-
!איטליה (FIMI)
|זהב
|35,000
|-
!פולין (ZPAV)
|3× פלטינה
|150,000
|-
!אוסטרליה (ARIA)<ref></ref>
|זהב
|35,000
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי רובין שולץ
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי רובין שולץ
קטגוריה:שירי זהב באוסטרליה
אברהם מרדכי שוורץ

אברהם מרדכי שוורץ הוא מלחין, גראמער, מפיק מוזיקלי וזמר-יוצר חסידי אמריקאי.

==ביוגרפיה==

==קריירה מוזיקלית==
שוורץ החל את הקריירה המוזיקלית שלו כחבר במקהלת שירה.

בשנת 2015 הפיק עבור לוי פולקוביץ את אלבום הבכורה שלו אחכה לו. בשנת 2017 הפיק את האלבום השני של פולקוביץ טוב לי.

בשנת 2017 הוציא את סינגל הבכורה שלולאמיר מאכן קידוש, בלחן של שרולי ליפשיץ ובדואט עם שרולי ליפשיץ ויואלי הורוויץ (מנצח מקהלת שירה), השיר זכה להצלחה רבה, ובוצעו לו מספר גרסאות כיסוי בהם על ידי אברהם פריד באלבום פרויקט רילקס עם אברהם פריד.

בשנת 2019 הוציא את אלבום הבכורה שלו כרובים עליונים. באלבום השתתפו לוי פולקוביץ, וילדי הפלא שלום סאל ושלום בראדט.

בשנת 2020 הוציא את אלבומו א סדר נאכט קומזיץ פארברענג הכולל בעיקר שירי פסח, באלבום השתתפו מקהלת שירה וילד הפלא שלום סאל.

==דיסקוגרפיה==
===אלבומים===
* כרובים עליונים, 2019
* א סדר נאכט קומזיץ פארברענג, 2020

===סינגלים===
* לאמיר מאכן קידוש, עם שרולי ליפשיץ ויואלי הורוויץ, 2017
* אזכרה, 2018
* נשמת, 2019
* א יידישע מאמע, עם שלום בראדט ומקהלת שירה, 2019
* אלקא, 2020
* מנן ומאן, 2020
* בראשית, 2020
* כי לא תעזוב, 2021
* מעז’יבוז, 2021
* ווארקא, 2024
* די הייליגער באשעפער וועט העלפן, 2024

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:זמרים חסידיים
קטגוריה:זמרים השרים בעברית
קטגוריה:זמרים השרים ביידיש
קטגוריה:חסידי סאטמר