רעידת האדמה במקסיקו סיטי (1985)

מפקד משלחת צה"ל לסיוע ברעידת האדמה במקסיקו סיטי, 1985, אל"ם אבנר שמואלביץ (בקסדה הצהובה), ברקע ההריסות ורכב צה"ל.
מפקד משלחת צה"ל מארח לביקור, את הארכיבישוף של העיר, באתר החילוץ.
רעידת האדמה במקסיקו סיטי התרחשה ב-19 בספטמבר 1985 בשעה 07:17, זמן מקומי, בגודל (מגניטודה) 8.1 בסולם ריכטר. כתוצאה מרעידת האדמה נהרגו מעל 9,000 איש, נפצעו כ-30,000 וכ-50,000 נותרו חסרי בית. רעידת אדמה זו מפורסמת מאוד במחקר הסייסמולוגי וההנדסי כדוגמה להרס רב שמתרחש במקום המרוחק מרחק רב (כ-400 ק"מ) מהמוקד, וכדוגמה להשפעת התשתית הגאולוגית על התפרושת המרחבית של ההרס. זו הייתה רעידת האדמה הראשונה בהיסטוריה, שצה"ל שלח משלחת סיוע והצלה לסייע בחילוץ הנפגעים<ref></ref>.

== התנאים קודם לרעידת האדמה ==
מקסיקו סיטי נבנתה על אי בלב אגם טשקוקו הרדוד, שהיה מאגר מים גדול בשטח שהיום בנויה עליו העיר. העיר החדשה הייתה מחוברת לחוף באמצעות גשרים מלאכותיים, ובמשך השנים נבנו חלקים נוספים בעיר על איים אחרים וקטנים יותר באגם טשקוקו, לרבות על חלקים נרחבים מהאגם שיובשו עוד בזמן הכיבוש הספרדי<ref>Bolt, B.A., 1999. [https://www.amazon.com/Earthquakes-Bruce-Bolt/dp/071673396X Earthquakes], F&C, p. 267</ref>. במהלך המאה ה-20 גדלה העיר באוכלוסייה ובשטח. בשנת 1930 מנתה האוכלוסייה במקסיקו סיטי כמיליון תושבים, ובשנת 1980 מנתה האוכלוסייה כ-13 מיליון תושבים. גידול מואץ זה של האוכלוסייה חייב התפשטות העיר המודרנית לכיוון דרום בעיקר, היכן שהיו שטחי האגם שיובש, שהיו מורכבים ממשקעי אגם רכים, בלתי מלוכדים, ומאוד לא צפופים, בעוד שהעיר העתיקה ישבה על סלע וולקני צפוף מאוד ומצפון לאגם שיובש.

== השפעת התנאים ==
התנאים הללו גרמו לתופעה של הגברה בתאוצת הקרקע. בעיר המודרנית והחדשה שיושבת על משקעי אגם רכים, בעוד שבעיר העתיקה שיושבת על סלע וולקני צפוף וקשה תופעה זו לא התרחשה.

הגלים הסייסמיים המשוגרים ממוקד רעידת האדמה לכל הכיוונים, הולכים ונוחתים ברמות האנרגיה שלהם עם המרחק - תופעה הקרויה ניחות. הגלים משנים (גם) את מהירותם כשהם עוברים מתווך אחד לשני. ככל שצפיפות התווך גדולה יותר, גם המהירות גדלה. כאשר הגלים הללו עוברים מתווך צפוף מאוד וקשה, לתווך מאוד לא צפוף ורך, מתרחשת הגברה גדולה מאוד של תאוצות הקרקע. זה היה המצב ברבעים המודרניים של מקסיקו סיטי. הגלים הסייסמיים (גלי הגזירה המסוכנים) נעו במהירות של כ-2,500 מטר לשנייה בסלע הצפוף שהיה מתחת למשקעי האגם בעיר החדשה (אותו סלע וולקני צפוף שעליו יושבת העיר העתיקה). כשהגלים הללו עברו מהסלע הצפוף למשקעי האגם הרכים, עליהם בנויים כל המבנים המודרניים בעיר, המהירות השתנתה בבת אחת לכ-50 עד 100 מטר לשנייה. בלימה קיצונית זו של תנועת הגלים הסייסמיים במעבר בין שני הסלעים (בדיוק כמו שמכונית עוברת בבת אחת ממהירות של 150 קמ"ש ל-5 קמ"ש), שחררה כמות גדולה מאוד של אנרגיה, שגרמה להכפלת תאוצת הקרקע במקום עד פי 50<ref>Aki, K., 1993. [https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/004019519390262I Local Site Effects on Weak and Strong Ground Motion]. Tectonophysics. 218: pp.93-111.</ref>. בעיר העתיקה לעומת זאת, לא התרחשה כל הגברה, מכיוון שלא היה מעבר של גלים סייסמיים מתווך קשה לרך. להכפלה פי 50 ויותר של תאוצות הקרקע, גרמה גם הזהות בין התדירות העצמית של משקעי האגם המיובש (0.5<sub>Hz</sub> - זמן מחזור של 2 שניות), לסדרת הגלים הסייסמיים שהגיעו לאזור באותה תדירות. כתוצאה מכך, נוצרה במקום תהודה (רזוננס בלעז), שגרמה לכך שדווקא הבניינים המודרניים שהיו ברבעים החדשים של העיר קרסו, ואילו מבנים עתיקים שהיו בעיר העתיקה, ובאיכות בנייה פחותה בהרבה מאיכות הבניינים המודרניים, לא ניזוקו כלל. סיבה נוספת להרס הנרחב היא העובדה שמשקעי האגם המיובש היו רוויים למדי במי תהום, עובדה שתרמה למקרים רבים של התנזלות (ליקוויפציה בלעז - ראו תמונת הקריסה למטה משמאל)<ref>Moreno Murillo, Juan Manuel 1995. [https://repositorio.unal.edu.co/handle/unal/41810 The 1985 Mexico Earthquake. Geofisica Colombiana]. Universidad Nacional de Colombia (3): 5–19. </ref>.

== הלקח העיקרי שנלמד מרעידת האדמה הזו ==
מקרה זה של מקסיקו סיטי, נלמד בכל העולם כדוגמה קלאסית לתגובת אתר סייסמית (Site Effect) ברעידות אדמה המרוחקות מאוד מן המוקד. עד לרעידת האדמה הזו, המומחים לא היו מודעים לתופעה העוצמתית של תגובת אתר סייסמית (Seismological Site Effect). בעקבות רעידת האדמה הזו, הקים "האיגוד הבינלאומי לסייסמולוגיה ופיזיקה של פנים כדור הארץ" קבוצת עבודה בינלאומית לריכוז המחקרים אודות התופעה "החדשה" שהתגלתה<ref>Hiroshi Kawase, 2003. [https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0074614203801754 Site Effects on Strong Ground Motions]. International Geophysics, Vol. 81,, pp. 1013-1030. https://www.sciencedirect.com/topics/earth-and-planetary-sciences/site-effect</ref>. המחקרים שהתבצעו במסגרת זו הוצגו בשני כנסים ביפן: האחד ב-1992, והשני ב-1998. מחקרים אלה הניבו שיטות מדידה שונות, למדידת תגובת אתר סייסמית צפויה באתרים שונים. מדידות אלה מופעלות בעיקר לקראת בנייה של אתרים רגישים. בישראל בוצעו עד כה, רק על ידי המכונים הגיאופיסי והגאולוגי לישראל ומאז שנת 1993, לפחות 115 מדידות כאלה<ref></ref>. הידועות שבהן הן אלה שבוצעו לקראת הקמת הרכבל החדש באתר "מצדה", אתר חברת החשמל "אורות רבין" בחדרה ועוד.

== סיוע משלחת צה"ל הראשונה לאזור אסון ==
מיד לאחר היוודע על אסון רעידת האדמה והיקפו, שיגר צה"ל משלחת חילוץ והצלה שהתבסס על כוחות חילוץ סדירים ומילואים של בה"ד 16 שבצריפין. הבה"ד היה כפוף אז למפקדת קצין חיל ראשי לעורף - מקחל"ר. בראש המשלחת עמד אל"ם אבנר שמואלביץ שפיקד על הבה"ד משנת 1984. המשלחת זכתה להערכה רבה בקרב שלטונות מקסיקו והמנהיגות העירונית, לרבות הקהילה היהודית בעיר. עם סיום משימת המשלחת, נערכו לכבודה טקסים במועצת העיר ובקהילה היהודית שם.

== ראו גם ==
# Bolt, B.A., [https://www.amazon.com/Earthquakes-Bruce-Bolt/dp/071673396X Earthquakes,] pp. 265-269, F&C, 1999
#תגובת אתר סייסמית.

==קישורים חיצוניים==

איור הממחיש את תאוצות הקרקע שנמדדו על ידי מדי תאוצה באתרים בעלי מרחק שונה ממוקד הרעידה (האפיצנטר). גודל המשרעות (אמפליטודות) של הרישומים, מבטא את עוצמת תאוצות הקרקע. קל להבחין שבמקסיקו סיטי, המרוחקת כ־400 קמ' מהמוקד, נרשמו משרעות שגדולות אף מהאתר שצמוד למוקד.
* 

== ביאורים ==

== הערות שוליים ==

עקומת תאוצה קרקע ספקטרלית ברעידת האדמה במקסיקו סיטי 1985. העקומה התחתונה מתארת את תאוצות הקרקע בחתך התדרים (התדר=1 חלקי זמן המחזור) בעיר העתיקה הבנויה על סלע וולקני צפוף. העקומה העליונה מתארת את הנ"ל, אך בעיר המודרנית הבנויה על משקעים אגמיים רכים (תחנת SCT). התדירות העצמית של משקעים אלו היא 0.5 הרץ, וכשהגיעו לשם הגלים באותה תדירות, נוצרה תהודה, ותאוצות הקרקע שם התגברו פי 50 ויותר.
דוגמה מפורסמת של [[התנזלות קרקע ברעה"א של מקסיקו סיטי (1985). המשקעים האגמיים ברבעים המודרניים היו רוויים במי תהום, ומספיק שלשבריר שנייה המים מלאו את החללים שבין הגרגרים עקב הרעידה, והחומר איבד את תכונות המוצק שלו. המבנים הבנויים עליו שקעו ונטו הצידה מבלי שייגרם כל נזק לקונסטרוקציה.]]

קטגוריה:רעידות אדמה ב-1985
קטגוריה:מקסיקו סיטי: היסטוריה
1985
קטגוריה:1985