נציגויות דיפלומטיות בירושלים

מדינות שהחזיקו בעבר בקונסוליות בירושלים}}
נציגויות דיפלומטיות בירושלים קיימות מ-1838, כשהוקמה הקונסוליה הבריטית בירושלים בתקופה העות'מאנית ואחריה קונסוליות נוספות. מעברי הריבונות בעיר (המנדט הבריטי, ממלכת ירדן וישראל) הביאו עמם שינויים בנציגויות בירושלים, ועם איחוד העיר ב-1967 הפכה הסוגיה לפוליטית-דיפלומטית התלויה ביחס להכרה בירושלים כבירת ישראל.

כיום קיימות בירושלים 5 שגרירויות בראשן שגרירות ארצות הברית, מספר נציגויות בדרג נמוך יותר ובמקביל ישנן כמה קונסוליות, המייצגות את הקשר של המדינה השולחת לפלסטינים ול.

==התקופה העות'מאנית==
הקונסוליה הראשונה בעת החדשה בירושלים הייתה הקונסוליה הבריטית שהוקמה ב-1838. עם הכרזת הסולטן אבדילמג'יט הראשון על הטנזימאט בנובמבר 1839, חודשה שיטת הקפיטולציות, שחיזקה את מעמדם המיוחד של הקונסולים באימפריה עות'מאנית כבעלי חסות לנתיני ארצם. הקפיטולציות, שהוענקה לראשונה בשנת 1535 על ידי סולימאן הראשון לצרפת, כמעט שלא נוצלה עד החידוש המשטרי. הקמת קונסוליה הבריטית לוותה בהקמת קונסוליה גרמנית ושל ממלכת סרדיניה ב-1843, קונסוליה אמריקאית ב-1844, וקונסוליה ספרדית ב-1854.
*הקונסוליה הפרוסית-גרמנית: הקונסוליה הפרוסית נפתחה ב-1843, ובשנת 1868 הייתה לקונסוליה הכללית של 'הברית הגרמנית הצפונית'. בשנת 1871 נעשתה הקונסוליה הכללית של הרייך הגרמני. הקונסוליה שכנה בתחילה במבנה ברובע המוסלמי, ועברה בהמשך ברחוב הנביאים 57, בית מגורים שנבנה בשנות ה-70 של המאה ה-19 על ידי משפחת הסוחר הגרמני וילהלם דויסברג. היו אלו ימי הזוהר של הקהילה הגרמנית-נוצרית (כולל הטמפלרים), שהגיעה להישגים רבים בארץ. מוסדות גרמניים רבים נבנו אז בירושלים, ורבים מהם ברחוב הנביאים. הקונסוליה הייתה מרכז הפעילות הגרמנית בארץ ישראל, ובסוף המאה ה-19 אף הגנה על יהודים יוצאי גרמניה, שהיו בני חסותה. הקונסוליה פעלה כשגרירות לכל דבר, וקידמה את האינטרסים של גרמניה, ששאפה להגביר את השפעתה ומעורבותה באזור.
* הקונסוליה של ממלכת סרדיניה: ממלכת סרדיניה הקימה קונסוליה בירושלים ב-1843. עם איחוד איטליה ב-1961, הפכה הקונסוליה לקונסוליה האיטלקית.
* הקונסוליה הבריטית: הממלכה המאוחדת הקימה את הקונסוליה המודרנית הראשונה בירושלים ב-1838, ככפופה לקונסוליה הבריטית בביירות, וב-1841 הפכה לקונסוליה עצמאית. הקונסוליה נסגרה במהלך מלחמת העולם הראשונה, כשבריטניה נמצאה במצב לוחמה מול האימפריה העות'מאנית.
*הקונסוליה האמריקאית: ב-17 במאי 1844 מונה הקונסול האמריקאי הראשון לעיר, וורדר קרסון, אך מינויו בוטל כבר ב-22 ביוני 1844, ללא ידיעתו. הקונסוליה נפתחה באופן מסודר ב-1856 ברובע הנוצרי, ועברה ב-1912 למשכן קבוע ברחוב אגרון. הקונסוליה נודעה כידידותית ליהודים ברוב התקופה, ומרבית הקונסולים היו ציונים-נוצרים. לעומת זאת, יחסי הקונסוליה והמושבה האמריקאית בירושלים, שהוקמה ב-1881, לא היו טובים, על רקע חיכוכים דתיים.
*הקונסוליה הרוסית: רוסיה הקימה נציגות קונסולארית בעיר בשנות הארבעים, אם כי קונסוליה רשמית נפתחה רק ב-1858.
* הקונסוליה הצפתית: פעלה בעבר ונסגרה בראשית המאה השמונה עשרה. נפתחה מחדש ב-1843.
* הקונסוליה הספרדית: נפתחה ב-1853 והייתה הקונסוליה האירופאית היחידה שפעלה במהלך כל מלחמת העולם הראשונה.
מדינות נוספת שהחזיקו בקונסוליות בירושלים בתקופה העות'מאנית היו יוון (1858), האימפריה האוסטרו-הונגרית (1849), פרס (1857), מקסיקו (1856), הולנד, שוודיה, בלגיה, נורווגיה, ודנמרק.

==תקופת המנדט הבריטי==
בתקופת המנדט חודשה פעילותן של הקונסוליות שנסגרו במהלך מלחמת העולם הראשונה (פרט לקונסוליה הבריטית). מרבית הקונסוליות שכנו ברחוב הנביאים, שכונה גם "רחוב הקונסוליות". במהלך התקופה נפתחו קונסוליות חדשות בעיר.
* הקונסוליה האתיופית: הקונסוליה האתיופית שכנה ברחוב הנביאים 38–40, במבנה שנבנה ב-1925–1928 על ידי זאודיתו, קיסרית אתיופיה, שייעדה אותו לבית עבורה כשתבוא לארץ הקודש, אך לאחר השלמת הבניין שוכנה בו הקונסוליה האתיופית, והקיסרית, שנפטרה ב-1930 באיתיופיה לא התגוררה בו. לאחר כיבוש אתיופיה ב-1936 במלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה הורה מושל ירושלים בינואר 1939 לקונסוליה לא להניף את דגל אתיופיה על המבנה ועל הפסקת עבודתה כקונסוליה. לאחר החלטה זו תבעה הקונסוליה האיטלקית לבעלות על הבניין, אך עקב הצטרפות איטליה למלחמת העולם השנייה נסגרה הקונסוליה האיטלקית והדיון הוקפא. הקונסוליה נפתחה מחדש ביולי 1945.
* הקונסוליה הגרמנית: הקונסוליה הגרמנית שכנה באותו משכן בו שכנה במהלך התקופה העות'מאנית. עם עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933, הונף דגל צלב הקרס על כל המוסדות הרשמיים של גרמניה, במקביל לדגל האימפריה הגרמנית. קונסול גרמניה היינריך וולף, שאשתו הייתה יהודייה, התנגד להנפת הדגל הנאצי ופוטר מתפקידו. הנפת הדגל עוררה התנגדות רבה בקרב הציבור היהודי, ואנשי ברית הבריונים חדרו לבניין והסירו את הדגל, ומספר ימים לאחר מכן אף הוצת שער הכניסה. הקונסוליה נסגרה ביוזמת הגרמנים באוגוסט 1939, זמן קצר לפני תחילת מלחמת העולם השנייה.
* הקונסוליה האוסטרית הרפובליקה האוסטרית הראשונה החזיקה בקונסוליה כללית בירושלים, בתחילה בבית משכית ולאחר מכן בבניין בסוף רחוב הנביאים (כיום – כיכר הדוידקה). טרם האנשלוס הקונסול האוסטרי האחרון היה ד"ר איבו יורדה. הקונסוליה נסגרה עם האנשלוס וסיפוח אוסטריה לגרמניה הנאצית נסגרה הקונסוליה ורכוש הקונסוליה הועבר לנציגות גרמניה, בדומה למה שנעשה ביתר נציגויות אוסטריה בעולם.
* הקונסוליה האיטלקית שכנה ברחוב הרב קוק 12, סמוך לרחוב הנביאים. הקונסוליה האיטלקית נסגרה בראשית מלחמת העולם השנייה, לאחר שאיטליה הכריזה מלחמה על בריטניה.
*הקונסוליה האמריקאית: הקונסוליה האמריקאית נפתחה מחדש זמן קצר לאחר כיבוש ירושלים בידי הבריטים ב-1918, והקונסול גלייזברוק היה הנציג הזר הראשון לחזור לירושלים. בעקבות חשיבותה העולה של ארצות הברית בתקופה זו, הממשל הצבאי הבריטי הורה על השבת הסדר הקפיטולציות, שבוטל על ידי העות'מאנים בראשית המלחמה, לקונסוליה האמריקאית, ועל פי חוקי המנדט הבריטי אזרחי ארצות הברית יכלו להישפט בעניינים פליליים בפני הקונסול של ארצם. הקונסוליה זכתה בתקופת המנדט לאמון רב מצד האוכלוסייה הערבית והיהודית כאחד, והיוותה כתובת לטענות כל צד כלפי השני וכלפי השלטון הבריטי. הקונסוליה ייצגה את ארצות הברית בכל שטחי ארץ ישראל המנדטורית וכן בעבר הירדן. בתקופת המנדט עברה הקונסוליה מרחוב הנביאים אל רחוב אגרון. ב-1928 שודרגה הקונסוליה לקונסוליה כללית. באוקטובר 1947 התפוצץ מטען בשטח הקונסוליה. באפריל 1948 מונה לקונסול תומאס ואסון – דיפלומט ותיק ועתיר ניסיון שירות באזורי סיכון, שעתיד להרצח בידי מתנקש במהלך מלחמת העצמאות.
*קונסוליות נוספות: מדינות נוספות שהחזיקו קונסוליות בירושלים במהלך המנדט היו נורווגיה, שוודיה, ספרד, פולין, מצרים, עיראק,<ref name=":0"></ref> רומניה,<ref name=":0" /> צ'כוסלובקיה, הונגריה, מקסיקו, טורקיה, יוגוסלביה, שווייץ.

== ירושלים החצויה ==
לאחר מלחמת העצמאות, נחלקה ירושלים בין ישראל לירדן. ירושלים הישראלית הייתה עיר בירה, והבחירה הטבעית לשגרירות בישראל. למרות זאת, בעקבות הקביעה בתוכנית החלוקה כי ירושלים תהיה לאזור בין לאומי, שנקבעה בשנית בהחלטה 303 של העצרת הכללית, גרמה לאי-הכרה בירושלים כבירת ישראל והקמת מרבית השגרירויות בישראל בתל אביב. מרבית הקונסוליות פעלו בשתי חלקי העיר, פרט לקונסוליות של מדינות מוסלמיות שהוקמו בירושלים הירדנית בלבד. מרבית הקונסוליות פעלו מכוח ההיסטוריה, ללא האמנה לא לישראל ולא לירדן, אשר ריבונותם לא הוכרה על ידיהם.<ref name=":1"></ref>
* הקונסוליה האמריקאית: הקונסוליה האמריקאית בירושלים פתחה סניף במזרח ירושלים לאחר מלחמת העצמאות, במבנה בדרך שכם שנשכר ב-1952. לשתי נציגויות היה קונסול כללי אחד, שהתגורר במערב העיר ועבר מדי יום בין מערב העיר למזרחה דרך מעבר מנדלבאום.
* הקונסוליה הספרדית: ספרד החזיקה בקונסוליה בשיפולי שכונת שייח' ג'ראח. בעקבות אי הכרת ספרד בישראל ואי כינון יחסים דיפלומטיים ביניהם, קבע הקונסול הספרדי את מושבו במזרח העיר.
* הקונסוליה הבלגית: בלגיה החזיקה בקונסוליה בקטמון הישנה ובשייח' ג'ראח.
* הקונסוליה הבריטית: הוקמה בירושלים הירדנית, עקב הקשרים ההדוקים של בריטניה עם ממלכת ירדן.
* קונסוליות נוספות: שוודיה, יוון, איטליה, צרפת, טורקיה ופינלנד.
בנוסף, התקיימו ארבעה קונסוליות של מדינות מוסלמיות בירושלים הירדנית בלבד: הקונסוליות של מצרים, סוריה, לבנון וערב הסעודית.<ref name=":1" /> הקונסוליה הלבנונית נפתחה מחדש בספטמבר 1950, לאחר שנסגרה מעט לפני מלחמת העצמאות.

== שגרירויות בירושלים הישראלית עד 2006 ==
בירושלים הישראלית הוקמו מספר שגרירויות, רובן של מדינות אפריקאיות ודרום אמריקאיות שהוקמו תוך עידוד ישראלי. לאחר מלחמת יום הכיפורים ב-1973 נסגרו רוב שגרירויות מדינות אפריקה בירושלים, עקב ניתוק היחסים הדיפלומטיים בעקבות החלטת ארגון אחדות אפריקה. מדינות אמריקה הלטינית והולנד המשיכו להחזיק שגרירויות בירושלים עד שנת 1980, אך לאחר חקיקת חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל, העבירו אף הן את נציגויותיהן לגוש דן.

השגרירות הראשונה להפתח בירושלים הישראלית הייתה שגרירות הולנד, שהוקמה עקב העלאת מעמד הקונסוליה ההולנדית בירושלים לצירות ב-1950. בנוסף, כיהן הקונסול היווני כנציג דיפלומטי (תואר ללא משמעות מוכרת) לישראל.<ref name=":1" />

ב-1984, לאחר מאמצים דיפלומטיים, החזירו קוסטה ריקה ואל סלבדור את שגרירויותיהן בישראל לירושלים.

באוגוסט 1991, בעקבות חידוש היחסים בין ישראל ל, הודיעה קונגו כי תפתח שגרירות בירושלים. הדבר לא התמשש.

באוגוסט 2006 החליט נשיא קוסטה ריקה אוסקר אריאס, להעביר את שגרירות מדינתו מירושלים לתל אביב, וזאת על-מנת: "לתקן טעות היסטורית שפגעה במעמדנו בעולם ובעיקר במעמדנו בעולם המוסלמי", כדבריו. בעקבותיו, ב-25 באוגוסט 2006, החליטה גם אל סלוודור, שהחזיקה את השגרירות האחרונה בירושלים, להעבירה לתל אביב.
{| class="wikitable"
|+
!מדינה
!פתיחה
!סגירה
!הערות
|-
| שגרירות אורוגוואי
|1954
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
| שגרירות אל סלוודור
|1984
|2006
|
|-
| שגרירות אקוודור
|1957
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
| הקונסוליה האתיופית
|(תקופת המנדט)<ref>הואמנה לישראל ב-1956.</ref>
|1973
|ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|-
| שגרירות בוליביה
|1961/65/73
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|1955
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
| שגרירות האיטי
|1959
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|1950
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|1964
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|הרפובליקה של קונגו
|1962
|1972
| ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|-
|
|1958
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
| זאיר
|1965
|1973
| ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|-
| שגרירות חוף השנהב
|1960
|1973
|ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|-
| צירות פנמה
|1958
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|
|1980
|עברה לתל אביב בעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון
|-
|
|1963
|1973
|ניתוק קשרים עם ישראל בעקבות מלחמת יום הכיפורים
|}

==2017 ואילך==
[[שגרירות קוסובו בירושלים]]
כיום ממוקמות בירושלים שגרירויותיהן של ארצות הברית, גואטמאלה, קוסובו, פפואה גינאה החדשה והונדורס.

כמה מדינות, בהן: ארצות הברית, בריטניה, איטליה, בלגיה, יוון, ספרד, צרפת, שוודיה וטורקיה, החזיקו בעבר וחלקן מחזיקות גם כיום קונסוליות נמוכות דרג בירושלים, אולם הנציגויות האלה לא היו מואמנות לנשיא המדינה ולא כפופות לשגרירויות בתל אביב.

לאחר נאום ירושלים (2017) של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ בו הכיר בירושלים כבירת ישראל והודיע על העברת השגרירות לעיר החלה ישראל מהלך דיפלומטי לרתימת מדינות נוספות למהלך ולהעברת שגרירויותיהן לעיר. ב-1 במאי 2018 החזירה גואטמלה את שגרירותה לעיר וב-14 במאי נפתחה גם שגרירות ארצות הברית. ב-21 במאי הועברה לירושלים שגרירות פרגוואי, אך בהמשך השנה הוחזרה להרצליה.

בשנת 2020, במסגרת הסכם סרביה–קוסובו, התחייבה סרביה להעביר את שגרירותה לירושלים, וקוסובו הבטיחה לפתוח נציגות דיפלומטית בירושלים. ב-14 במרץ 2021, פתחה קוסובו את שגרירותה בירושלים.

בספטמבר 2020 הודיע נשיא מלאווי לזרוס צ'אקוורה על כוונת המדינה לפתוח שגרירות בירושלים. בהמשך ציינו במדינה כי בכוונתם לפתוח את השגרירות עד קיץ 2021.

ב-24 ביוני 2021 חנך נשיא הונדורס את שגרירות ארצו בירושלים.

ביוני 2023 פורסם על הסכם שנחתם בין ישראל לרוסיה, במסגרתו תפתח רוסיה בירושלים שלוחה של שגרירות.

באוגוסט 2023 נשיא סיירה לאון, ג’וליוס מאדה ביו הכריז על כוונתו לפתוח את שגרירות סיירה לאון בירושלים, נשיא פרגוואי החדש, סנטיאגו פניה הכריז ששגרירות פרגוואי תחזור לירושלים בקרוב ונשיא אורוגוואי לואיס לאקאז'ה פו הכריז על כוונתו לפתוח משרד דיפלומטי בירושלים. בפברואר 2024, הודיע נשיא ארגנטינה, חאבייר מיליי, על כוונת ארצו להעביר את השגרירות לירושלים.<ref></ref>

=== שגרירות בירושלים ===
* שגרירות ארצות הברית: בפברואר 2018 הודיעה מחלקת המדינה האמריקנית כי השגריר יעביר את מושבו למתחם הקונסוליה בירושלים וב-14 במאי 2018, לכבוד יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל הדבר אכן קרה.
* שגרירות גואטמלה: ב-24 בדצמבר 2017 הודיע נשיא גואטמלה, ג'ימי מוראלס, כי הורה להעביר את השגרירות בישראל מתל אביב לירושלים. ב-1 במאי 2018 עבר צוות השגרירות מתל אביב לירושלים וב-17 במאי התקיים הטקס הרשמי לקביעת השגרירות במעמד נשיא גואטמלה ובכירי ממשלתו.
* שגרירות קוסובו: ראש ממשלת קוסובו עבדולה הוטי הודיע בספטמבר 2020 במסגרת הסכם סרביה-קוסובו על כינון יחסים דיפלומטיים ופתיחת שגרירות בירושלים. ובהמשך, גם נשיא קוסובו האשים טאצ'י חזר על ההבטחה. ב-14 במרץ 2021, פתחה קוסובו את השגרירות שלה בירושלים.
* שגרירות הונדורס: הודיעה כי היא מכירה בירושלים כבירת ישראל ומתכוונת להעביר אליה את השגרירות שלה, אך התנתה זאת בפתיחת שגרירות ישראלית בבירתה שלה, טגוסיגלפה. בינתיים ועד לביצוע החלטה זו פתחה הונדורס בירושלים משרד סחר. ב-24 ביוני 2021 פתחה הונדורס את שגרירותה בירושלים.
* שגרירות פרגוואי: פרגוואי העבירה את שגרירותה ב-2018 לירושלים, אך לאחר מספר חודשים החזירה אותה לתל אביב.
* שגרירות פפואה גינאה החדשה: פפואה גינאה החדשה פתחה שגרירות בירושלים בספטמבר 2023.

=== נציגויות ===
* הקונסוליה הספרדית: ספרד מחזיקה בקונסוליה במזרח ירושלים, בשייח' ג'ראח, המשרתת את הרשות הפלסטינית. הקונסוליה נפתחה בעת שלטון ירדן במזרח ירושלים, ועם כיבושה במלחמת ששת הימים יצאה מכלל פעילות, כיוון שספרד לא קיימה יחסים דיפלומטיים עם ישראל. עם היווצרות יחסים בין ישראל וספרד ב-1986 פתחה ספרד שגרירות בתל אביב.
* הקונסוליה הבלגית: בלגיה מחזיקה בקונסוליה במזרח ירושלים, בשייח' ג'ראח, המשרתת את הרשות הפלסטינית. הקונסוליה נפתחה בעת שלטון ירדן במזרח ירושלים.
* הקונסוליה הבריטית: הממלכה המאוחדת מחזיקה בקונסוליה במזרח ירושלים, בשייח' ג'ראח, המשרתת את הרשות הפלסטינית. הקונסוליה נפתחה בעת שלטון ירדן במזרח ירושלים.
* הקונסוליה השוודית: שוודיה מחזיקה בקונסוליה במזרח ירושלים, בואדי אל-ג'וז, המשרתת את הרשות הפלסטינית. הקונסוליה נפתחה בעת שלטון ירדן במזרח ירושלים.
* הקונסוליה היוונית: יוון מחזיקה בקונסוליה במושבה היוונית. הקונסוליה משרתת כיום את הרשות הפלסטינית.
* סניף שגרירות צ'כיה: צ'כיה מחזיקה בסניף שגרירות בירושלים, שנפתחה במרץ 2021 כצעד מקדים להקמת שגרירות. הנשיא מילוש זמאן התחייב לרגל יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל להעביר את השגרירות לירושלים. הוא הודיע שיעשה זאת בשלבים מחמת בעיה כלכלית. צ'כיה מחזיקה גם בבית תרבות מטעמה בירושלים.
* מחזיקה במשרד סחר בירושלים.
* , מחזיקה משרד מדע בירושלים.
* , ב-12 במאי 2022 הודיע נשיא אקוודור גיירמו לאסו, על פתיחת משרד לחדשנות מטעם אקוודור בירושלים.

=== מדינות שהודיעו על כוונתן להעביר את שגרירויותיהן לירושלים ===

* , הודיעה כי תפתח בירושלים נציגות דיפלומטית לתחומי היזמות והטכנולוגיה. בנוסף, בדצמבר 2021 בטקס לציון 30 שנה ליחסים בין ישראל לאוקראינה אמר שגריר אוקראינה כי מדינתו מכירה בירושלים כבירת ישראל ושלאחר שהממשל האוקראיני יאשר זאת תיפתח נציגות בירושלים.
* הודיעה כי היא מתכוונת להעביר את השגרירות שלה לירושלים.
* יו"ר הפרלמנט הודיע לתקשורת כי ארצו תעביר את השגרירות לירושלים. בעקבות כך האשים נשיא רומניה קלאוס יוהאניס את ראשת ממשלת רומניה ויקטוריה דנסילה ב"עסקה סודית עם היהודים".
* , יו"ר הפרלמנט הסלובקי, אמר במהלך ביקורו בישראל כי מדינתו מתכננת להעביר את שגרירותה לירושלים.
* , הודיעה על כוונה לפתוח משרד רשמי בירושלים. בנוסף, אדוארדו בולסונרו, יו"ר ועדת החוץ והביטחון בקונגרס הלאומי של ברזיל ובנו של נשיא ברזיל ז'איר בולסונארו התחייב בדצמבר 2019 שתפתח שגרירות ברזילאית בירושלים ב-2020 (מה שלא קרה).
* , ב-6 בדצמבר 2017, בעקבות הצהרת ההכרה של ארצות הברית, הנשיא רודריגו דוטרטה הביע עניין להעביר את שגרירות הפיליפינים מתל אביב לירושלים, ולפי הדיווחים יצר קשר עם משרד החוץ בישראל כדי לדון בסוגיה.
* , לאחר התיווך בין ישראל לסודאן, הודיעה שמתכוונת להעביר את השגרירות בישראל לירושלים.
* , הודיעה ביוני 2019 שתפתח שגרירות בירושלים.
* , פתחה קונסוליה של כבוד בירושלים.
* , במסגרת הסכם סרביה–קוסובו הודיע בספטמבר 2020 נשיא סרביה, אלכסנדר ווצ'יץ', כי סרביה תעביר את שגרירותה לירושלים עד יולי 2021, וכי עד אז תפתח בה נציגות. עם זאת, הבטחה טרם מומשה.
* , נשיא מלאווי לזארוס צ'קוורה, הודיע כי ארצו מתכוונת לפתוח שגרירות בירושלים.
* , משרד החוץ הודיע ב-31 באוקטובר 2020 כי יעביר את השגרירות הדומיניקנית לירושלים.
* - בפברואר 2021 הודיע נשיא גינאה המשוונית, תאודורו אוביאנג נגמה מבאסוגו כי יעביר את השגרירות של מדינתו לירושלים.
* - ב-30 במאי 2022, בפגישתו עם שר החוץ הישראלי יאיר לפיד, הודיע שר החוץ של סורינאם כי מדינתו תפתח שגרירות בירושלים.
* ב-25 באוגוסט 2023 הכריז נשיא סיירה לאון, ג’וליוס מאדה ביו על כוונתו לפתוח את שגרירות סיירה לאון בירושלים.
* בספטמבר 2023, בתום פגישה בין ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ונשיא הרפוליקה הדמוקרטית של קונגו פליקס צ'יסקדי, הודיע הנשיא כי ארצו תעביר את שגרירותה בישראל לירושלים.
* ב-6 בפברואר 2024, בעת ביקורו בארץ של נשיא ארגנטינה חאבייר מיליי, הודיע הנשיא כי ארצו תעביר את שגרירותה בישראל לירושלים.

== לקריאה נוספת ==
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

*
קטגוריה:מעמדה של ירושלים