OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פטר טרדוש

פטר טרדוש (בהונגרית: Tardos Péter; ברטיואויפאלו, 15 באוגוסט 1924 – בודפשט, 25 באוקטובר 1984) היה עיתונאי, מלחין, פזמונאי, קומיקאי, עורך בטלוויזיה וברדיו יהודי-הונגרי.

== ביוגרפיה ==
קברו בבודפשט ב[[בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה: 5B-9-39.]]
אין פרטים ביוגרפיים על פטר טרדוש עד סיום מלחמת העולם השנייה. לאחר 1945 עבד בסוכנות הידיעות ההונגרית, מילולית "משרד הטלגרף ההונגרי" (Magyar Távirati Iroda), מאוחר יותר הפך לעורך של מחלקת המוזיקה של הרדיו ההונגרי (Magyar Rádió). הוא ערך את התוכניות "רק לצעירים" ו"קוקטייל מוזיקת הריקודים", וכן עבד בהפקת תוכניות מוזיקה קלה של הטלוויזיה ההונגרית. הוא ערך גם את המדור "ביט-פופ-רוק" של ה"מגזין הנוער" (Ifjúsági Magazin), וכן את תוכניות המוזיקה של הרדיו ההונגרי. הוא הלחין כמה שירים לריקודים, וכן היה הפזמונאי של שירים נוספים לריקודים. אלבומו הגדול יצא בשנת 1984 לפני מותו. בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20 כתב את התרגום ההונגרי של שירים לריקודים מהשפה האנגלית. הוא היה המלחין והתמלילן של כמה חלקים של הסרט "הקנגורו" שהיה סרט הונגרי מוזיקלי משנת 1975.

את הופעת הבכורה שלו כקומיקאי ערך בשנת 1951 ב"נפ-וואריאטה" ובבמה העליזה. שמו הופיע כמחבר ביצירות שונות שהועלו בתיאטראות השונות בודפשט כמו: וריאטה בודפשט, הווריאטה הקאמרי וקברט תאליה. הוא עבד גם עבור הקרקס ההונגרי וכתב בדיחות עבור הליצנים.

מאז 1960 היה אחד המחברים הקבועים של המגזין ההיתולי לודאש מתי, ומאוחר יותר גם של הרדיו והטלוויזיה. הוא המציא את דמותו המפורסמת של ג'רג' בארדי, "גוּדְיֶארַאק". טרדוש הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

מספר הופעות בכורה שלו שנרשמו במאגר התיאטרון: כמחבר / מחבר משותף – 25 ; כפזמונאי – 4.<ref>2012. március 14-i lekérdezés</ref>

== עבודותיו ==
=== להיטים ===
* כפזמונאי
** המנון לקיץ (לחן: פאל גאבור)
** נודד, איך הדרך? (לחן: גאבור נמט)
** ירח חשוף (לחן: טיבור קונץ)
** כמה מילים כנות (לחן: אוטו שק)
** נשף בסגנון הישן (לחן: מיקלוש פנייה)
** נוסטלגית בוגי-וווגי (לחן: פטר מאטה)
* כמלחין
** זה הכל (גם הפזמונאי)
** איווט הקטנה (מלים: סילארד דרוואש)
** המתן עד שמחשיך (מילים: אריקה הוסאר)
** רק פרח כחול (מלים: אריקה הוסאר)
** איפה הזמנים (מילים: אישטוואן נאג')
** הספינה הפליגה (מילים: אריקה הוסאר)
** כשתגיע אליי (מילים: אריקה הוסאר)
** אין מילים (מלים: אריקה הוסאר)
** לאן אתה הולך (מילים: אריקה הוסאר)
** מועדון הלבבות הבודדים (גם הפזמונאי)

=== ספריו ===
* פליקס פול: סין; דו"ח מאת פטר טרדוש; 1956 (מה בעולם הגדול? חוברות מדיניות חוץ של המועצה הלאומית לשלום)
* Beat '70 (הוצאת מוזיקה, 1970)
* לקסיקון קטן beat (הוצאת מוזיקה, 1971)
* ביט-פופ-רוק (הוצאת מוזיקה, 1972)
* קוקטייל מוזיקה קלה (מדי שנה, 1972–1979)
* לקסיקון רוק (1980) 
* לקסיקון רוק; קריקטורות ג'רג' בודולה; מהדורה שנייה 1982

== צליל ותמונה ==
* [https://web.archive.org/web/20101210060119/http://gramofon.nava.hu/774073990/ez_minden זה הכל. ממבצעת אירן פשוטה.]

== לקריאה נוספת ==
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי (1978–1991).
* עורך לקסיקון הומור: מיקלוס קפושי (2001) 
* מאגר תיאטרון

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחינים יהודים הונגרים
קטגוריה:עיתונאים יהודים הונגרים
קטגוריה:קומיקאים יהודים הונגרים
קטגוריה:ניצולי השואה
קטגוריה:פזמונאים יהודים
קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט
קטגוריה:הונגרים שנולדו ב-1924
קטגוריה:הונגרים שנפטרו ב-1984
אברהם אדולף ברמן

אברהם אדולף ברמן (בפולנית: Adolf Behrmann; 13 ביולי 1876 – אוגוסט 1943) היה צייר יהודי-פולני פעיל בין מלחמות העולם, ידוע בעיקר בזכות ציוריו את חיי העיירה היהודית וכן נופים ודיוקנאות קבוצתיים. הוא בילה את רוב חייו בלודז' ונרצח במהלך חיסול גטו ביאליסטוק בשואה.

==קורות חיים==
מקום לידתו של ברמן אינו בטוח. הוא נולד בעיירה טוקום ליד מיטאווה, או בריגה (המקורות משתנים), בנם של רוז'ה ומרקוס ברמן, שהגיעו ללודז' זמן מה לפני סוף המאה. [2] אדולף למד אמנות אצל ג'ייקוב קובנבוגן בבית הספר הפרטי לציור שלו בלודז' לפני 1900. הוא המשיך את לימודיו במינכן בשנים 1900–1904, תחילה באופן פרטי, אחר כך באקדמיה לאמנויות, במינכן בהנהלתו של גבריאל פון האקל.

בוגר האקדמיה לאמנויות יפות במינכן. ההצלחה המסחרית הראשונה של ברמן היה מכירת סדרת ציורים ורישומים לאספן אומנויות בלודז' בשנת 1905 שאיפשר לו לנסוע לפריז. הוא גר שם, למד באקדמיה ועבד בחמש השנים הבאות. <ref></ref> בין השנים 1924 עד 1927, ברמן נסע לארץ ישראל, מצרים ומאוחר יותר למרוקו. נופיו שמקורם באותה תקופה הפכו לחלק הידוע ביותר ביצירתו. לוח הצבעים של ברמן התבהר באותה תקופה עם הצגת גוונים אימפרסיוניסטים. בשנות השלושים של המאה העשרים שב לפולין ונסע לראשונה לקז'ימייז' דולני. שם הוא יצר את אחת מיצירותיו החשובות ביותר, פנים בית הכנסת בקז'ימייז' דולני.

ברמן היה צייר סצנות מחיי היומיום של יהודי פולין והשתקפותם ברבעים היהודיים. ציורו "הכלה היהודית" משנת 1914 שימש לכריכת הספר "הסיפורים שההורים שלנו מצאו מכאיבים מדי לספר", במקור ספר זיכרונות שנכתב ביידיש שכותרתו "השמדת יהדות ביאליסטוק" מאת רפאל ראז'נר והנרי לב. <ref></ref>

התערוכה הגדולה האחרונה שלו התקיימה בשנת 1935 בלודז'. לאחר הפלישה הגרמנית והסובייטית הנאצית לפולין, ברמן ברח לביאליסטוק לאזור הכיבוש הרוסי. הוא נהרג בשנת 1943 על ידי הנאצים בגטו ביאליסטוק בזמן מרד גטו ביאליסטוק.

רבים מציוריו של ברמן נהרסו במלחמת העולם השנייה.

כמה מציוריו ניתן למצוא במוזיאון ההיסטורי של קרקוב ובמוזיאון לודז'.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180px">
File:Adolf Behrman - Jüdische Braut aus Łódź 1914.jpg | הכלה היהודיה
File:Adolf Behrman - Talmudysci.jpg | לומדי תלמוד
File:Adolf Behrman Karnawał.jpg | קרנוול
File:Adolf Behrman Nosiwoda na rynku w Kazimierzu 1920.jpg | שואב המים
File:Adolf Behrman Zamyślony Żyd.jpg | יהודי מהרהר
File:Adolf Behrman Ulica w arabskim mieście.jpg | רחוב ערבי
File:Adolf Behrman Uliczka w Algierze 1927.jpg | רחוב באלג'יר
File:Adolf Behrman - Autoportret w hełmie 1936.jpg | דיוקן עם קסדה
File:Adolf Behrman Ciemnoskóry chłopiec 1930.jpg |ילדה שחומת עור
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אסירים בגטו ביאליסטוק
קטגוריה:ציירים יהודים פולנים
קטגוריה:ציירים שנספו בשואה
קטגוריה:יהדות לודז'
קטגוריה:ילידי 1876
קטגוריה:נפטרים ב-1943
שימון סבאלה

שימון סבאלה (בפולנית: Szymon Sawala; נולד ב-25 בספטמבר 1982) הוא כדורגלן עבר פולני, ששיחק בעמדת הקשר.

==קריירה==
סבאלה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של אמיקה וורונקי. ב-24 בנובמבר 2002 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה דיסקובוליה גרודזיסק וילקופולסקי.

בקיץ חתם סבאלה בהפועל נצרת עילית מליגת העל. ב-18 בספטמבר 2004 ערך סבאלה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד הפועל חיפה. ב-20 בנובמבר הורחק בניצחון 3–4 נגד בית"ר ירושלים.

בקיץ חתם סבאלה בדרווצה נואוה מיאסטו לובאווסקי, ממנה עבר לויזאס ואולימפיאקוס וולו.

בהמשך הקריירה שיחק סבאלה בגורז'וב וילקופולסקי, פולוניה ביטום, בלחטוב, זבקוויה זבקי וורטה מיידזיקוד.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים פולנים
קטגוריה:קשרי כדורגל פולנים
קטגוריה:כדורגלני הפועל נוף הגליל
קטגוריה:כדורגלני בלחטוב
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים פולנים בישראל
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1982
פיודור בוכהולץ

פיודור פיודורוביץ' בוכהולץ (ברוסית: Фёдор Фёдорович Бухгольц; 9 ביוני 1857 – 7 במאי 1942) היה צייר רוסי יליד פולין, גרפיקאי ומורה לאמנות ממוצא גרמני. הוא התמחה בסצינות ז'אנריות והיסטוריות. חלק מיצירותיו הפכו לגלויות פופולריות.

== ביוגרפיה ==
פיודור בוכהולץ נולד בוולוצלב (זאז היה בשטחה של האימפריה הרוסית) בשם תאודור אלכסנדר פרדיננד בוכהולץ, לאלונורה לבית פוטקה וטיאדור גוסטב בוקולץ, שהיו בעלי בית דפוס. לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר בעיר הולדתו, הוא נרשם לאקדמיה האימפריאלית לאמנויות בסנקט פטרבורג, שם למד בין השנים 1878–1886 בהדרכתם של פאבל צ'יסטיאקוב ולרי ג'ייקובי.<ref></ref>

מאוחר יותר, במשך זמן רב, פיודור עצמו הרצה באקדמיה האימפריאלית לאמנויות בסנט פטרסבורג. משנת 1880 עד 1882 הוענקו לו שלוש מדליות כסף. בשנת 1885 הוענקה לו מדליית זהב ותואר "אמן" על עיבודו של דדלוס ואיקרוס. לאחר 1888 השתתף בתערוכות האקדמיה וכן בתערוכות של "אגודת צבעי המים הרוסים".

עוד בהיותו סטודנט, החל לעבוד כגרפיקאי: סיפק איורים לכתב עת ספרותי ולכתב עת מדעי/היסטורי. בשנת 1891 הצטרף ל"אגודת המאיירים הרוסים". בין השנים 1893–1919 היה מורה בחברה הקיסרית לעידוד האמנויות.

ב־1902 הוא זכה בתחרות לעיצוב מדליית סנט פטרסבורג. בעיקר יצר ציורי קרב, נוף, בסגנון אר נובו. הוא הציג את מרבית ציוריו בסנט פטרסבורג, תוך שהוא מציג גם בגלריה הלאומית לאמנות בוורשה.<ref></ref>

לאחר המהפכה הרוסית הוא היה מעורב ביצירת תעמולה וסייע בעיצוב החגיגות לחגים מהפכניים. בשנת 1918 פיתח איורים לקישוט לחגיגות השנה בפטרוגרד (סנט פטרסבורג), שכללו קשת ניצחון באי וסילייבסקי. בשנת 1924 הוא היה חבר באיגוד אמני רוסיה המהפכנית, ומשנת 1932 היה באיגוד האמנים הרוסים.

בין השנים 1919–1932 לימד בבתי ספר תיכוניים שונים ובתי תרבות.

אשתו הייתה הפסלת המקצועית הראשונה של רוסיה, מריה דילון.

הוא נפטר במהלך המצור על לנינגרד ונקבר בבית העלמין הלותרני סמולנסקי שבאי דקבריסטוב , סנקט פטרבורג.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights=180>
File:Fyodor Buchholz Village fire 1901.jpg|מול האש
File:Fyodor Buchholz Ladyfriends.jpg|מפגש חברות
File:Buchholz-Woman.jpg|אשה
File:Fyodor Buchholz - Kirov amongst children.jpg|סרגי קירוב עם ילדים
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים רוסים
קטגוריה:רוסים שנולדו ב-1850
קטגוריה:נפטרים ב-1942
Days Before Rodeo

Days Before Rodeo הוא המיקסטייפ השני של הראפר האמריקאי טראוויס סקוט. המיקסטייפ יצא לאור ב-18 באוגוסט 2014, על ידי חברת התקליטים גראנד האסטל רקורדס. המיקסטייפ מכיל הופעות אורח של יאנג ת'אג, ביג שון, ה-1975 , ריץ' הומי קוואן , מיגוס, טי. איי ופיווי לונגוויי .

== רקע וקידום ==
באוגוסט 2014 הודיע סקוט בחשבון הטוויטר שלו כי יוציא 10 שירים חדשים בתוך חודש. באותו היום, הוא צייץ גם את שם הפרויקט, Days Before Rodeo, לפני שיווק הספירה לאחור מדי יום עד שהיא נעצרת ב-10 באוגוסט 2014. ב-17 באוגוסט פרסם סקוט את רשימת הרצועות של הפרויקט, והודיע כי הוא עתיד לצאת יום למחרת.<ref name="complex2"></ref>

הסינגל הראשון שיצא מתוך המיקסטייפ היה "Don't Play" בהשתתפות הראפר האמריקאי ביג שון ולהקת הפופ האנגלית ה-1975 . השיר הופק על ידי סקוט עצמו, יחד עם וינילז ואלן ריטר. ג'סטין דייוויס ממגזין Complex ציין כי לסקוט ושון "כימיה נהדרת על הרצועה", תוך שהם ממשיכים ב"רצף השירים שלהם ביחד".<ref name="complex"></ref> הווידאו קליפ של השיר פורסם ב-18 באוגוסט 2014, יחד עם צאת המיקסטייפ.<ref name="rap-up"></ref>

== הוצאה ==
המיקסטייפ פורסם ב-18 באוגוסט 2014.<ref name="vibe"></ref> סקוט כינה את המיקסטייפ בטוויטר "אלבום חינמי" יום למחרת.<ref name="hhdx"></ref> אריק דיפ מ-XXL טען כי האלבום "מציג את סגנון ההפקה האלקלטי של הראפר מיוסטון, כמו גם את הראפ המרהיב שלו, הדומה לשל חונכיו קניה וסט וטי. איי.", תוך שהוא מכנה אותו "חומר חדש ונהדר שהיה חסר לו מאז הופעת הבכורה המצוינת שלו, Owl Pharaoh".<ref name="xxl"></ref> המיקסטייפ מהווה כהקדמה לאלבום הבכורה של סקוט, Rodeo, שיצא ב-4 בספטמבר 2015.<ref name="rap-up" />

== סינגלים ==
ב-11 ביולי 2014, סקוט הוציא את הסינגל הראשי מתוך המיקסטייפ, "Don't Play", בו משתתפים ביג שון וה-1975 .<ref></ref>

ב-2 בדצמבר 2014 הוציא סקוט את הסינגל השני מתוך המיקסטייפ, "Mamacita", בו משתתפים ריץ' הומי קוואן ויאנג ת'אג.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מיקסטייפים מ-2014
קטגוריה:אלבומי טראוויס סקוט
קטגוריה:אלבומי היפ הופ
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי די ג'יי דהי
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי מייק דין
קטגוריה:אלבומים שהופקו על ידי טראוויס סקוט
אנז'ייס פסצ'ניקס

אנז'ייס פַּסֵצְ'ניקס (בלטבית: Anžejs Pasečņiks; נולד ב-20 בדצמבר 1995) הוא כדורסלן לטבי, המשחק בקבוצת וושינגטון ויזארדס מליגת ה-NBA. גובהו 2.18 מטר. משחק בעמדת הסנטר.

==קריירת משחק מקצועית==
===ואף ריגה===
פסצ'ניקס נולד בשנת 1995 בריגה שבלטביה, ובשנת 2012 החל לשחק בקבוצת ואף ריגה. בעונות 2013 ו-2015 זכה עם הקבוצה באליפות השלישית והרביעית של המועדון בליגת העל הלטבית, בהתאמה, לאחר שגברה בסדרות הגמר על ונטספילס. לאורך 3 עונותיו בריגה שותף ב-97 משחקים במסגרות הליגה הלטבית, ליגת VTB והיורוקאפ, ורשם ממוצעים כוללים של 3.3 נקודות ו-2.3 ריבאונדים למשחק.

===גראן קנריה===
בקיץ 2015 עבר לשחק בקבוצת גראן קנריה, אשר השתתפה בליגת העל הספרדית וביורוקאפ. ב-3 עונותיו הראשונות בקבוצה הודחה גראן קנריה מהיורוקאפ בשלבי רבע הגמר או חצי הגמר, ובשלושתן סיימה בין המקום הרביעי לשביעי בליגה הספרדית. בדראפט ה-NBA{{כ}} 2017 נבחר בבחירה ה-25 על ידי אורלנדו מג'יק, אשר העבירה את זכויות השחקן לפילדלפיה 76'. על אף שהיה זכאי לחוזה מובטח ב-NBA בשל בחירתו בסיבוב הראשון של הדראפט, בחר פסצ'ניקס להמשיך לשחק בגראן גנריה. בעונת העפילה הקבוצה ליורוליג, אך הודחה כבר בשלב הבתים, אותו סיימה במקום ה-14 (מתוך 16). ב-22 משחקיו ביורוליג קלע 7.2 נקודות ואסף 3.6 ריבאונדים בממוצע למשחק.

===וושינגטון ויזארדס===
ביולי 2019 ויתרה פילדלפיה על זכויות הדראפט על פסצ'ניקס, ובדצמבר חתם השחקן על חוזה כפול בקבוצת וושינגטון ויזארדס, במסגרתו שיחק לסירוגין עבור וושינגטון ועבור קבוצת הבת שלה מליגת הפיתוח – קפיטל סיטי גו-גו. ב-15 משחקיו בליגת הפיתוח רשם ממוצעים של 10.1 נקודות ו-5.3 ריבאונדים למשחק. במשחקו החמישי ב-NBA, מול דטרויט פיסטונס, הצטיין פסצ'ניקס כשקלע 17 נקודות ואסף 6 ריבאונדים בכ-24 דקות משחק. בינואר 2020 הומר חוזהו בקבוצה לחוזה NBA סטנדרטי.

==סטטיסטיקות הקריירה==
===ביורוליג===
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות
|-
| 
| גראן קנריה
| 22 || 13 || 16.9 || 0.485 || 0.143 || 0.558 || 3.6 || 0.3 || 0.5 || 0.4 || 7.2
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"
| קריירה
|
| 22 || 13 || 16.9 || 0.485 || 0.143 || 0.558 || 3.6 || 0.3 || 0.5 || 0.4 || 7.2
|}

===בעונה הסדירה של ה-NBA===
{| class="wikitable sortable" style="font-size:95%; text-align:right;"
! עונה !! קבוצה !! משחקים !! חמישייה !! דקות !! % מהשדה !! % משלוש !! % מהעונשין !! ריבאונדים !! אסיסטים !! חטיפות !! חסימות !! נקודות
|-
| 
| וושינגטון
| 27 || 0 || 16.2 || 0.526 || 0.000 || 0.586 || 4.0 || 0.7 || 0.3 || 0.4 || 5.8
|- style="background-color:#80BFFF; font-weight:bold;"
| קריירה
|
| 27 || 0 || 16.2 || 0.526 || 0.000 || 0.586 || 4.0 || 0.7 || 0.3 || 0.4 || 5.8
|}

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים לטבים
קטגוריה:כדורסלני גראן קנריה
קטגוריה:בחירות דראפט של אורלנדו מג'יק
קטגוריה:כדורסלני וושינגטון ויזארדס
קטגוריה:כדורסלני VEF ריגה
קטגוריה:כדורסלני קפיטל סיטי גו-גו
קטגוריה:סנטרים (כדורסל)
קטגוריה:לטבים שנולדו ב-1995
הסוסיתא של הרצל

הסוסיתא של הרצל הוא סרט דרמה ישראלי, שיצא ב-19 בדצמבר 2019. הסרט יצא בתמיכה ובמימון של קרן יהושע רבינוביץ; קרן גשר לקולנוע רב תרבותי ושידורי קשת. הסרט היה מועמד לפרס העריכה בתחרות פרסי אופיר 2018.

==עלילה==
מורה בשם יגאל גזית עוזב את תל אביב ועובר לשדרות על מנת ללמד קולנוע בתיכון "גוטליב" בשדרות ומקבל מתלמידיו שיעור לחיים.

בעיר שדרות, שיגרת הקסאמים היא שגרה אבסורדית והתושבים משלמים יום יום את המחיר.

כשטיל פוגע באביו של אחד התלמידים, יגאל משכנע אותו לקחת מצלמה ולתעד את אביו בבית החולים, בעקבות זאת, תלמידים נוספים מתחילים לתעד את חייהם וסביבתם הקרובה, הסיפורים המצולמים והחשופים הללו גורמים למנהלת עמליה לאסור על יגאל להמשיך וליצור אותם. יגאל נקרע בין מחויבותו לתלמידיו לבין התנגדות ההנהלה לדרך הלימוד שלו, המציגה את חיי התושבים בזווית לא מחמיאה.

==הדמויות בסרט==
* מיקי לאון – יגאל גזית
* נועה אסטנג'לוב – ליבי חזנוב
* מתן לקס – אוהד מלכה
* אוולין הגואל – המנהלת עמליה אלבז
* ריימונד אמסלם – יפה מלכה
* אייל שיקרצי – טל בן הרוש
* צחי הלוי – יוסי בן יוסף
* אורנה פיטוסי – אתי בן הרוש
* אורי גבריאל – חנניה בן הרוש
* איתי סונטג – עופר
* אליה אור – מאיה גזית
* שחר טבוך – ארז ביטון
* ליאור הרשקו – ערן
* מיכל קלמן – דניאל גפן
* אמה אלפי – שירי בן הרוש
* עינת שרוף – תתי חזונב
* אורן פפיסמדוב - יולי
* דניאל לוי – סבין
* רמי קאשי – ואליד טרבין
* שי מיקה יפרח – קרן
* ולרי ניסימוב – מישה חזונב
* איציק (פיצ'קו) קונפינו – חולה ביטון

==קישורים חיצוניים==

* 
* [https://www.youtube.com/watch?v=mUZqe61Q8rQ הסוסיתא של הרצל טריילר], באתר יוטיוב
* [https://www.youtube.com/watch?v=XgVdl5oKL24 הסוסיתא של הרצל מאחורי הקלעים], באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 2019
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
אורות הראי"ה

אורות הראי"ה הוא ספר מכתבי הראי"ה ובו "פרקים אישיים וכלל ישראליים" (רובם ככולם שירים) מכתבי הרב אברהם יצחק הכהן קוק הספר נערך על ידי הרצי"ה קוק ויצא לאור לראשונה בשנת ה'תש"ל.

הספר נכלל בסדרת ספרי הרב קוק שבהוצאת מוסד הרב קוק בה הוא נדפס באותו כרך יחד עם אורות התורה, אורות התשובה, מוסר אביך מידות הראי"ה וראש מילין. בצורה זו יצא לראשונה בירושלים תשמ"ה (מאז יצאה הסדרה לאור פעמים נוספות).

הרצי"ה מציין בהקדמתו שדחה את הוצאת הספר לאור לפי הכלל ההלכתי "מעשה ושאינו מעשה נזקקין למעשה תחילה", שלפיו העדיף להוציא לאור את כתביו ההלכתיים של הראי"ה לפני ספר זה.

שמונת הפרקים הראשונים נכתבו בחוץ לארץ, ויתר הספר נכתב בארץ ישראל, ביפו או ברחובות.

חלק מהשירים הכלולים בספר הולחנו.

==תוכן הספר==
הספר מכיל 26 פרקים, רובם ככולם שירים שכתב הראי"ה. השירים הודפסו עם ניקוד.

מפרקי הספר:
*קיצור דיני חנוכה – שיר בן כמה עמודים בו מסכם הראי"ה את הלכות חנוכה. השיר נכתב בסמרגון בשנת ה'תרמ"ג, כשהראי"ה היה בן 18 שנה. הרב משה צבי נריה כותב ששיר זה נכתב בהשראת הפיוט אבוא בחיל להתיצבה בו סידר רבי יוסף טוב עלם את הלכות חג הפסח.
*צפייה – שיר קצר העוסק בכתביו. השיר נדפס לפני כן בסיום הספר ראש מילין. מקורו של שיר זה בשיר אחר, השיר משאת נפשי (נדפס לפניו בספר).
*אל חכי שופר – שיר העוסק בקריאה לאחדות עם ישראל. ברעיון דומה עוסק הפרק שלום בשם (נדפס לפניו בספר).
*לחשי ההוויה – שיר שעוסק ביחס בין העולם, ההוויה, לבין האדם. התמה של שיר זה היא שככל שמצבו המוסרי של האדם גבוה יותר, כך מתאים הוא אל העולם; ולהפך, ככל שדרגתו המוסרית נמוכה יותר, כך ההוויה אסורה לו. השיר פורסם בקובץ "התרבות הישראלית" בשנת תרע"ג, לפני שנכלל בספר זה.
*ישמח לבי וקרבי – שיר למוצאי שבת ובו כיסופים לגאולה ולאליהו הנביא.
*האמונה – שיר שעוסק בערך התחייה הלאומית בתוכנה וביעדיה. נכלל גם במספר קובצי שירים של יהודי תימן ("דיוואן"). חובר בשנת ה'תרע"ט. בחוברת בה נתפרסם נכתב שיש לשיר אותו במנגינת התקווה. דעתו של הראי"ה לא הייתה נוחה מההמנון הלאומי, ושיר זה נכתב כתגובה אליו, כשמטרת הראי"ה היא להעמיד את סוגיית התחייה הלאומית של עם ישראל במבט התורני האמוני. השיר משמש כהמנון של תנועת הנוער אריאל.

==קישורים חיצוניים==
* [https://www.nli.org.il/he/items/NNL_MUSIC_AL990037140600205171 ישמח לבי וקרבי], באתר בית לזמר העברי

==הערות שוליים==

קטגוריה:ספרי שירה בעברית
קטגוריה:ספרי מוסד הרב קוק
גיבורים זה אנחנו

גיבורים זה אנחנו (באנגלית: We Can Be Heroes) הוא סרט גיבורי-על אמריקאי לכל המשפחה, שנכתב, בוים והופק על ידי הבמאי והיוצר רוברט רודריגז, ומשמש כהמשכון עצמאי לסרט "הרפתקאות שארקבוי ולבהגירל", שיצא לאקרנים בשנת 2005. בסרט מככבים פריאנקה צ'ופרה, פדרו פסקל, יאיא גוסלין, בויד הולברוק, סונג קאנג, טיילור דולי וכריסטיאן סלייטר.

הסרט עלה לשידור בכל הפלטפורמות של שירות הזרמת המדיה של נטפליקס ב-25 בדצמבר 2020.

==תקציר העלילה==
כשחייזרים פולשים לכדור הארץ וחוטפים את גיבורי-העל, הממשלה מחליטה לשכן את ילדיהם במבצר תת-קרקעי על מנת להגן עליהם, אך הילדים, בראשותה של מיסי מורנו השנונה והאינטליגנטית, מחליטים להימלט לצאת למבצע הצלה משלהם במטרה להציל את הוריהם, תוך שימוש ביכולותיהם השונות והייחודיות.

==צוות השחקנים והדמויות==

השחקן ג'יי ג'יי. דשנאו מופיע ככפיל גוף עבור דמותו של שארקבוי, בתפקיד ללא דיאלוג, במהלכו פניה של הדמות מוסתרות על ידי מסכה. טיילור לאוטנר, שגילם את דמותו של שארקבוי בסרט "הרפתקאות שארקבוי ולבהגירל", לא היה זמין לצילומי הסצנות בהן הדמות מופיעה, וצמצום דמותו של שארקבוי לכדי הופעת אורח ללא דיאלוג נעשה במטרה לאפשר ללאוטנר לשוב לגילום הדמות בסרט עתידי.

==הפקה==
===פיתוח===
באוגוסט 2019, נודע שהבמאי רוברט רודריגס יכתוב, יביים ויפיק את הסרט עבור שירותי הזרמת המדיה של נטפליקס.
===ליהוק===
באוגוסט 2019, נודע שפריאנקה צ'ופרה עתידה לככב בסרט, יחד עם כריסטיאן סלייטר ופדרו פסקל.
===צילומים===
צילומי הסרט החלו במהלך אוגוסט 2019, והתקיימו בטקסס.

==שידור==
הסרט עלה לשידור בכל הפלטפורמות של נטפליקס ב-25 בדצמבר 2020. במקור, הסרט התעתד לעלות לשידור ב-1 בינואר 2021.

==קישורים חיצוניים==

* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:נטפליקס: סרטים
קטגוריה:סרטי גיבורי-על
קטגוריה:סרטי דרמה אמריקאיים
קטגוריה:סרטי המשך אמריקאיים
קטגוריה:סרטים לכל המשפחה
קטגוריה:סרטים אמריקאיים משנת 2020
קטגוריה:סרטי 2020
ישראל דניאלי

ישראל דניאלי (נולד ב-1968) הוא קצין בצה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, אשר פיקד על חטיבה 8.

==ביוגרפיה==
נולד בבאר שבע, בן לנתן ומזל. בוגר בגרות מלאה במסלול הריאלי במקיף ד' בבאר שבע. עם גיוסו לצה"ל שובץ דניאלי בחיל השריון. בשריון עבר הכשרה כלוחם וקורס מפקדי טנקים. לאחר קורס קציני שריון שימש במגוון תפקידי מטה ופיקוד ובהם מפקד פלוגה ומפקד גדוד.עם סיום תפקיד מג"ד 9, יצא ללימודי ראיית חשבון במסלול האקדמי של המכללה למנהל וסיים התמחות בתחום במשרד גדול. חזר לצה"ל לתפקיד סגן מפקד חטיבה 188 בשנת 2003.

בשנים 2004-2006 - שימש כקצין האג"ם של אוגדה 36. בשנים 2006–2008 פיקד על חטיבה 8. בשנת 2009 החליט הרמטכ"ל גבי אשכנזי, להדיח את דניאלי מתפקידו כסגן מפקד עוצבת אדום, לאחר שאפשר לזוגתו לנהוג במכוניתו בניגוד לנהלים ולא דיווח, כמו גם בשל העובדה שנהג להשתמש בציוד צבאי בביתו.
בשנת 2010 פרש מצה"ל בהסכמה.

בשנים 2011 - 2012 סיים לימודי תואר שני במשפטים ובראיית חשבון באוניברסיטת בר-אילן. בשנים 2012-2014 שימש כשותף במשרד רואי חשבון DFD (דותן, פלייבה, דניאלי ושות',רואי חשבון),ובשנת 2014 פנה לדרך עצמאית שבשיאה ייצג מעל 1,000 לקוחות בתחום. בשנת 2018 נעצר בחשד לעבירות מרמה וגנבה. באוקטובר 2021 השתחרר שחרור מוקדם מהכלא, בהסכמה עם הפרקליטות לאור הטיפול והשינוי שעבר.

==קישורים חיצוניים==
* , 1 במרץ 2010.
* 
;מפרי עטו:
* ישראל דניאלי ואסף חזני, [https://web.archive.org/web/20200222224130if_/http://maarachot.idf.il/PDF/FILES/9/112339.pdf מח"ט קבע בחטיבת מילואים: מתכון להחמצה], מערכות 422, דצמבר 2008, עמ' 44–49.

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפקדי חטיבה 8
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:בוגרי תיכון מקיף ד' (באר שבע)
קטגוריה:בוגרי המסלול האקדמי המכללה למינהל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1968
Thats What They All Say

Thats What They All Say הוא אלבום הבכורה של הראפר האמריקאי ג'ק הארלו. האלבום יצא לאור ב-11 בדצמבר 2020, על ידי חברות התקליטים Generation Now ואטלנטיק רקורדס.

== רקע והוצאה ==
בינואר 2020 הוציא הארלו את הסינגל "Whats Poppin", שנכלל תחילה במיני-אלבום Sweet Action, שיצא ב-13 במרץ, יום הולדתו של הארלו.<ref></ref> השיר זכה להצלחה רבה והגיע למקום השני במצעד הבילבורד 200. בעקבות הצלחת השיר, יצא לאור רמיקס לשיר בהשתתפות דה-בייבי, טורי ליינז וליל בייבי, שזכה להצלחה אף הוא.<ref></ref> ב-22 באוקטובר, הוציא את הסינגל השני מתוך האלבום, "Tyler Herro".<ref></ref> ב-2 בדצמבר, הכריז הארלו לראשונה על האלבום ותאריך צאתו.<ref></ref> יומיים לפני צאת האלבום הוציא הארלו את הסינגל השלישי מתוכו, "Way Out", בהשתתפות ביג שון.<ref></ref> בסמוך לכך, הכריז הארלו על רשימת הרצועות של האלבום.<ref></ref>

== רשימת רצועות ==

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי בכורה מ-2020
קטגוריה:אלבומי ג'ק הארלו
קטגוריה:אלבומי זהב בארצות הברית
קטגוריה:אלבומי חברת אטלנטיק רקורדס
Tyler Herro

Tyler Herro הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר האמריקאי ג'ק הארלו, מתוך אלבום הבכורה של הארלו, Thats What They All Say. השיר יצא לאור ב-22 באוקטובר 2020, על ידי חברות התקליטים Generation Now ואטלנטיק רקורדס, כסינגל השני מתוך האלבום. השיר משמש כמחווה לשחקן הכדורסל טיילר הירו, והופק על ידי בוי-1דה וסקוט סטורץ' , עם הפקה נוספת של ניניו וג'האן סוויט.<ref></ref>

== הרכב ומילים ==
השיר מהווה הומאז' לחברו של הארלו, שחקן הכדורסל טיילר הירו,<ref></ref> כשהוא אומר: "חבר שלי טיילר משחק בסאות' ביץ' / הוא אמר לי הקיץ שהוא הולך 'לתקן את המגשר שלי'". בנוסף, הוא מזכיר שהקים קבוצת חברים חדשה: "הבאתי איתי כנופיה למסיבה / חמישה נערים לבנים, אבל הם לא אן סינק".<ref></ref> השיר כולל "גרוב של באס-כבד מיד-טמפו שמבליט את הזרימות הקליטות של הארלו".<ref name="HB"></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר פורסם בסמוך לצאת הסינגל. הקליפ בוים על ידי אייס פרו וצולם בביתו של שחקן הכדורסל לו ויליאמס באטלנטה.<ref></ref><ref name="Complex"></ref> בתחילת הקליפ, נראה ילד הדומה לג'ק הארלו יורד מאוטובוס בית הספר ורץ לכיוון ביתו. לאחר מכן, נראה הארלו נהנה מחיי התהילה. הוא יורה בחישוקים עם טיילר הירו, עובר "החלפת ארון בגדים", ונראה גם על מיטה עם שתי ילדות הנלחמות עם כריות.<ref name="HB" /> בקליפ הארלו מציג גם את הרכב הראפ שלו "דה הומיז".<ref name="HB" /> בקליפ משתתף גם הקומיקאי "דרוסקי".<ref name="Complex" />

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 2020
קטגוריה:סינגלים מ-2020
קטגוריה:שירי ג'ק הארלו
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירי היפ הופ אמריקאיים
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי סקוט סטורץ'
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אטלנטיק רקורדס
ג'האנה הייז

ג'האנה פלמינג הייז (באנגלית: Jahana Flemming Hayes; נולדה ב-8 במרץ 1973) היא פוליטיקאית ומחנכת אמריקאית, המכהנת כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס החמישי של מדינת קונטיקט. הייז היא האישה האפרו-אמריקאית והדמוקרטית השחורה הראשונה שמייצגת את קונטיקט ב. ב-2016 זכתה לתואר "מורת השנה של ארצות הברית".

== ביוגרפיה ==
הייז נולדה ב-8 במרץ 1973 בווטרברי, וגדלה במיזמי דיור ציבורי בעיר זו. היא השלימה לימודי תעודה במכללה הקהילתית של עמק נאוטאק ולה תואר ראשון מאוניברסיטת דרום קונטיקט. בשנת 2012 השלימה באוניברסיטת סנט ג'וזף לימודי תואר שני בהוראה. בשנת 2014 היא קיבלה תעודת השנה השישית (SYC) מבית הספר לחינוך באוניברסיטת ברידג'פורט.

עבודתה הראשונה של הייז הייתה בבית הספר להכשרה בסאות'בורי שבקונטיקט. היא המשיכה ללמד ממשל והיסטוריה בבית הספר התיכון ע"ש ג'ון פיצג'רלד קנדי בווטרברי. היא גם הייתה יושבת ראש ועדת הביקורת תיכון קנדי, שהעניק הדרכה מתקדמת לתלמידים מחוננים, והייתה יועצת משותפת של "HOPE", מועדון שירות לסטודנטים בבית הספר התיכון ע"ש קנדי. ב-2015 היא הייתה מורת השנה בתיכון ולאחר מכן מחנכת השנה במחוז הבית-ספרי של ווטרברי. כעבור שנה, בשנת 2016, היא נבחרה למורה השנה של מדינת קונטיקט. פרס זה זיכה את הייז בתשומת לב תקשורתית רחבה. בריאיון עיתונאי ל"וושינגטון פוסט" אמרה: בעת שהתארחה בתוכנית האירוח של אלן דג'נרס, אמרה הייז כי לימדה את תלמידיה "אדיבות" ו"שירות קהילתי". לאחר קבלת פרס מורת השנה של קונטיקט נאמה בפני אגודת החינוך הלאומית .

במהלך בחירות 2018 התמודדה אל בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס החמישי של קונטיקט. ב-14 באוגוסט 2018 זכתה במועמדות המפלגה הדמוקרטית לייצוג המחוז בבית הנבחרים. ב-6 בנובמבר אותה שנה נבחרה בבחירות הכלליות, ונהייתה לדמוקרטית האפרו-אמריקאית הראשונה שנבחרה מטעם קונטיקט לבית הנבחרים. לצד אייאנה פרסלי ממחוז הקונגרס השביעי של מסצ'וסטס, פרסלי נמנתה בין שתי הנשים האפרו-אמריקאיות היחידות שנבחרו בבחירות אלה לקונגרס מניו אינגלנד. בבחירות 2020 נבחרה מחדש לתקופת כהונה שנייה.

כבר ב-24 בספטמבר 2019 הכריזה על תמיכתה בפתיחת הליך הדחה נגד נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שבועות לפני פתיחת ההליכים הרשמיים בידי ננסי פלוסי, יושבת ראש בית הנבחרים של ארצות הברית. בדצמבר אותה שנה הצביעה בעד הדחתו. ב-20 בספטמבר 2020 אובחנה כחיובית למחלת נגיף קורונה 2019.

== קישורים חיצוניים ==

* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אפרו-אמריקאיות חברות בית הנבחרים של ארצות הברית
קטגוריה:אפרו-אמריקאים חברי בית הנבחרים של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-116 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-117 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי הקונגרס ה-118 של ארצות הברית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מקונטיקט
קטגוריה:חברות בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:חברי בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:נשות חינוך
קטגוריה:אנשי חינוך אמריקאים
קטגוריה:בוגרות אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטאות ומכללות בארצות הברית
קטגוריה:אמריקאיות שנולדו ב-1973
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1973
אגם אגרי

אגם אגרי (בגרמנית: Ägerisee) הוא אגם קרחוני, הממוקם בדרום מזרח קנטון צוג שבשווייץ.
== גאוגרפיה ==
אורכו המקסימלי של האגם הוא 5.4 קילומטר, רוחבו המקסימלי הוא 1.4 קילומטר ושטח פניו הוא 7.3 קילומטר רבוע. מפלס מימיו נמצא בגובה של 724 מטר מעל פני הים. עומקו הממוצע הוא 49 מטר ועומקו המקסימלי - 83 מטר. מי האגם קופאים בחלק מהשנים בחודשים ינואר ופברואר.

האגם מקבל את עיקר אספקת מימיו מנהר הוריבאך (Hüribach). אגן הניקוז שלו משתרע על שטח של 4.068 קילומטר רבוע. האגם מנוקז על ידי הנהר לורצה . 

לחופיו של האגם שוכנות העיירות אובראגרי ואונטראגרי .

מאז 1992 משמש האגם כמאגר מים.

לחוף האגם התחולל בשנת 1315 קרב מורגרטן .

==קישורים חיצוניים==

אגרי
אגרי
קטגוריה:צוג (קנטון)
ואלס במי מינור (שופן)

הוואלס במי מינור הוא ואלס לפסנתר מאת פרדריק שופן. הוא הולחן בסביבות 1830 ופורסם במאי 1851.<ref name="Szulc416"></ref>

זה היה הוואלס הראשון של שופן אשר פורסם לאחר מותו ולא קיבל מספר אופוס. זה מופיע בקטלוג של בראון כ-B.56, בקטלוג של קובילנסקה כ-KK IVa/15, ובחומינסקי כ-P1/15. הוא הולחן זמן קצר לפני עזיבת שופן את פולין בגיל 20.<ref name="allmusic"></ref> אף על פי שזהו הוואלס האחרון (הארבע עשר) במהדורות הישנות יותר של שופן (וואלסים אחרים נכללים במהדורות מאוחרות יותר), טוענים כי הוואלס שהולחן לפני כל הוואלסים שפורסמו בחייו של שופן.

בביצוע טיפוסי, הוואלס נמשך קצת פחות משלוש דקות.

== מבנה ==
ואלס מינור זה בנוי בצורת רונדו "מבוא – A – B – A – B – A – C – A'– קודה". ה-"C" נמצא ב-E מז'ור עם אפנון זמני למין G- חד.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://imslp.org/wiki/Waltz_in_E_minor,_B.56_(Chopin,_Frédéric) הוואלס], באתר פרויקט ספריית התווים הבינלאומי
* , Iskra Mantcheva
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יצירות לפסנתר
קטגוריה:יצירות מאת פרדריק שופן
קטגוריה:יצירות משנת 1830
יחסי בחריין – הרשות הפלסטינית

יחסי בחריין–הרשות הפלסטינית הם היחסים הדיפלומטיים בין הרשות הלאומית פלסטינית לבין ממלכת בחריין. בחריין, בדומה לשאר מדינות ערב, תומכת בעצמאותה של הרשות הפלסטינית ובפתרון שתי המדינות. בבחריין קיימת קהילה גדולה של מהגרים פלסטינים שהיגרו לבחריין לצורכי תעסוקה ומחייה.

== היסטוריה ==
ב-25 ביוני 2019, התקיימה בבחריין, "ועידת השלום הכלכלי של בחריין" בחסותה של ארצות הברית. קיום הועידה עוררה מחלוקות בקרב מנהיגים פלסטינים, בשל העובדה שלא הוזמנה משלחת פלסטינית לוועידה. ראש הרשות הפלסטינית, מוחמד אשתייה, קרא להחרים את הועידה.

לאחר שהוכרז על חתימת הסכם בחריין–ישראל, הרשות הפלסטינית גינתה את ההסכם, ואף החזירה את הנציג שלה מבחריין לרשות הפלסטינית.

על רקע התפתחויות אלו וכן על רקע המשבר הכלכלי של מגפת הקורונה, צמצמה בחריין את תמיכתה באונר"א כמעט לחלוטין.

== נציגויות דיפלומטיות ==
* בחריין אינה מיוצגת ברשות הפלסטינית הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
* הרשות הפלסטינית מיוצגת בבחריין בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמי שהיא מחזיקה במנאמה, בירת המדינה.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==
זויה (סרט)

זוֹיָה (ברוסית: Зоя) הוא סרט עלילתי רוסי אודות זויה קוסמודמיאנסקיה. הקרנת הבכורה תיערך ב-28 בינואר 2021. הסרט בוים על ידי לאוניד פליאסקין ומקסים בריוס שביימו במשותף. הסרט מתרחש בתחילת המלחמה הפטריוטית הגדולה. הדמות הראשית היא ילדה סובייטית שמגויסת לצבא הסובייטי, אך נלכדת על ידי האויב הנאצי ומתה.

== עלילה ==
סתיו 1941. תלמידת בית הספר קוסמודמיאנסקאיה התנדבה לעבור הכשרה בבית הספר הצבאי לחבלה. היחידה הפרטיזנית בה שירתה נופלת למארב - זויה נלכדת בידי הגרמנים. חקירות ועינויים לא מובילים לשום דבר: היא מסרבת לחשוף תוכניות שיכולות לשבש את משימתן של קבוצות פרטיזניות אחרות ומוצאת להורג בתלייה.

== שחקנים ודמויות ==
* אנסטסיה מישינה – זויה קוסמודמיאנסקאיה 
* ניקיטה קולוגריביי – קלובקוב
* יבגני רומנצוב
* אנה אוקולובה
* וולפגנג צ'רני
* ז'אן מארק בירקהולץ
* קרינה רזומובסקאיה
* מינדאוגס פפיניגיס

== הפקה ==
לראשונה, הרעיון ליצור סרט על זויה קוסמודמיאנסקאיה הוכרז בשנת 2016 על ידי שר התרבות הרוסי, ולדימיר מדינסקי.<ref>[https://www.omsk.kp.ru/daily/26609.7/3629204/ Мединский: Название для будущего фильма о Космодемьянской — «Страсти о Зое»]</ref> העבודה על הפרויקט החלה בשנת 2017 עם יגור קונצ'לובסקי כבמאי, על פי תסריט שנכתב על ידי יליזבטה טרוסביץ'. עם זאת, הודגש שהעלילה מבוססת על מסמכים וסיפורי עדי ראייה, תוך הימנעות מ"המיתוס על המלחמה".<ref>[https://rg.ru/2017/12/04/egor-konchalovskij-snimet-strasti-po-zoe.html Егор Кончаловский снимет «Страсти по Зое»]</ref> בהמשך מונו לאוניד פליאסקין ומקסים בריוס לבמאים והצילומים נערכו בפברואר 2019 בבלארוס.<ref>[https://regnum.ru/news/cultura/2570563.html Сняты первые кадры фильма о Зое Космодемьянской]</ref>

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.gorkyfilm.ru/projects/zoya-rabochee-nazvanie/ זויה], באתר של אולפן הסרטים גורקי

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטים ביוגרפיים רוסיים
קטגוריה:סרטי מלחמה רוסיים
קטגוריה:סרטי דרמה רוסיים
קטגוריה:ברית המועצות בתרבות
קטגוריה:סרטי צבא
קטגוריה:סרטי VGTRK
סטניסלב חלבובסקי

סטניסלב חלבובסקי (בפולנית: Stanisław Chlebowski; 1835 – 1884) היה צייר פולני בעל קשרים רוסיים וטורקים. הוא היה מומחה בעל שם בנושאים מזרחיים.<ref name=":0"></ref>

== ביוגרפיה ==
חלבובסקי נולד באושיצקי אויזד שבמחוז פודוליה של האימפריה הרוסית, ולמד רישום בבית הספר לאמנות בגרקוב אודסה. בין השנים 1853–1859 למד באקדמיה לאמנויות יפות בסנט פטרסבורג, ולאחר מכן במלגה במשך שש שנים בפריז כתלמידו של הצייר המזרחי הצרפתי ז'אן ליאון ז'רום.

חלובובסקי נסע לספרד, איטליה, גרמניה ובלגיה.

הצלחתו הראשונה הייתה למכור את ציורו "ז'אן ד'ארק בכלא אמיין" לנפוליאון השלישי בצרפת.

בשנים 1864–1876 היה חלבובסקי הצייר הראשי בשירותו של הסולטאן עבדולעזיז והתמקם בקונסטנטינופול.<ref name=":0" /> חלבובסקי הפך לצייר פופולרי באימפריה העות'מאנית. במהלך שירותיו הוא השיג אישור להביא עמו אייקון גדול של "אם האלוהים המראה את דרכנו" שחולץ ממנזר הודגון בשנת 1453. הוא נתקל בו באחת מחנויות העתיקות בקונסטנטינופול, שלא נגע בה אף משמר מטורקיה. אישור זה מאומת במכתב מאת השגרירות הפולנית מתאריך 27 ביוני 1938.

בשנת 1876 עבר לפריז. בשנת 1881 חזר לצמיתות לקרקוב.

נושאי ציורי צבעי המים וציורי השמן שלו הם מגוונים. הוא צייר קרבות היסטוריים הקשורים להיסטוריה של טורקיה והאימפריה העות'מאנית, סצינות ז'אנריות מזרחיות, נופים ודיוקנאות של סולטנים עות'מאניים.

הוא נפטר ליד פוזן, ברונדהאוזן בגיל 49.

חלבובסקי התגורר זמן רב בארצות אחרות וכתוצאה מכך ציוריו היו נדירים מאוד בפולין.

המוזיאון הלאומי בקרקוב מציג כמה מיצירותיו המזרחיות החשובות.<ref></ref>

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="180px">
File:Chlebowski - Grajek przed meczetem w Konstantynopolu.jpg|נגן בקוסטנטינופול
File:Stanislaw Chlebowski - Chess Players.jpg|שחקני שח בקהיר
Chlebowski-Bajazyt w niewoli.jpg| הסולטן בבית הכלא
File:Chelebowski varna.jpg | תמונת קרב ורנה
File:"The death of king Wladyslaw II at Varna".jpg |מות המלך ולדיסלב השני בקרב ורנה
File:Stanisław Chlebowski - Turecki hookah.jpg | נרגילה טורקית
File:S. von Chlebowski-Jeanne d'Arc prisonnière-Musée barrois.jpg | ז'אן דארק בכלא
File:SOUK IN CONSTANTINOPLE.PNG | שוק בטורקיה

</gallery>

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים פולנים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1835
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1884
טוגון טימור, קיסר סין

טוֹגּוֹן טִימוּר (בכתב מונגולי: ) או בשמו הסיני הקיסר חְװֵי-דְזונְג (במנדרינית: 惠宗), היה אחרון קיסרי שושלת יואן, בין השנים 1333–1368 ואחרון שליטיה המונגולים של האימפריה הסינית. טוגון טימור נחשב להיות הכגן (קיסר) האחרון של האימפריה המונגולית. עם עליית שושלת מינג במרד המצנפת האדומה, נסגו המונגולים אל הערבה האסייתית וטימור הקים את שושלת יואן הצפונית בתור שליטה הראשון.

== ביוגרפיה ==
קובלאי חאן, נכדו של ג'ינגיס חאן ומייסד שושלת יואן, שלט בסין בין השנים 1279 ל-1294. הוא עקף בימיו את בנו ויורשו ומינה את נכדו ליורשו.

במות נכדו בשנת 1307 החלה מריבה על ירושת כס המלוכה, מדי שנה עלו וירדו קיסרים והחלה מלחמת אזרחים על ירושת הכתר. טוגון טימור, יליד 1320, ראה בשנות צעירותו מאבקים ותככים ממושכים על הכס. כקיסר ראה תככים בחצר המלוכה ומאבקי כוח בין משפחתו. טימור הפך לקיסר סין בשנת 1333, בגיל 13, אך האיש החזק ביותר בשנים 1333–1340 היה הקנצלר שלו באיאן, שהיה בעל רוב סמכויות השלטון.

=== קיסר ===
שושלת יואן, עקב מאבקה הפנימי הייתה בהיחלשות ממושכת. מגפת המוות השחור פגעה בהשפעתה וסמכותה של השושלת והביאה למותם של שניים מכל שלושה סינים. המגפה, שנחשבה למעשה שמיים, הביאה לאי ביטחון מצד העם הסיני בנכונות של שושלת יואן המונגולית למנדט השמיים והביאה להתחזקותן של ארגוני מחתרת שתמכו בהשבת ממשל סיני של בני האן כפי שהיה קודם שושלת סונג.

מטרתו של באיאן הייתה להחזיר את שושלת יואן לתהילה המוקדמת שלה על ידי מתיחת קו חד בין מונגולים לסיניים (בני האן) על ידי איסור לימוד השפה הסינית (מנדרינית) וחיוב ללמוד את השפה המונגולית כמו גם איסור נישואי תערובת. הוא גם אסר על סינים להחזיק סוסים וכלי ברזל, וכדי להילחם באופוזיציה הוא אפילו הציע להרוג את כל הסינים הנושאים את חמשת שמות המשפחה הנפוצים ביותר במטרה לדלדל קשות את אוכלוסייתן.

בשנת 1340 הודח באיאן בהפיכה שתוכננה על ידי אחיינו טוגטו, שהפך לקנצלר.

אף על פי שהפך כבר לאדם מבוגר, טוגון טימור לא גילה שום עניין בממשלה ובניהול המדינה, ובילה את רוב זמנו בהתמכרות לפרקטיקות בודהיסטיות לאמיות ולנושאי דת. מול מחסור בהכנסות הורה להדפיס כמויות אדירות של כספי נייר בלא גיבוי מספק, מה שגרם לאינפלציה שבתגובה רק החלישה את השושלת.

=== הנפילה ===
בשנות ה-50 של המאה ה-14, אסונות טבע בשילוב עם ניהול כושל ברחבי המחוזות הובילו למרידות כלליות ברחבי הארץ, כששודדים, כתות דתיות ומתנגדים אחרים השתוללו, עד אשר הצבא המונגולי לא יחל היה להכיל את אותן המרידות.

בדלתה של נהר היאנגצה, מאבק בין קבוצות המורדים הסתיים בעליית כוחו של ג'וּ יְוֵּאנְגָ'אנְג, מנהיג אחוות המצנפת האדומה. ג'ו כבש והפך את נאנג'ינג לבירתו והפנה את כוחותיו נגד שושלת יואן.

בזמן שזה קרה, המשיך טוגון טימור את חייו הדתיים שלו כאשר נסיכים מונגולים החלו להילחם על השפעה ונלחמו זה בזה בצפון סין לשם שליטה. ג'ו עזב את נאנג'ינג באוגוסט 1368 לכיוון צפון סין בראש צבאו. טוגון טימור נמלט מבירתו חאנאבליק ב-10 בספטמבר, חזרה לערבות מונגוליה, ומת כעבור שנתיים, בשנת 1370. בשנתיים האחרונות לחייו הפך את שארית ממלכתו לשושלת יואן הצפונית, יורשת לאימפריה המונגולית.

== ראו גם ==
* שושלת יואן
* חונגוו, קיסר סין
* האימפריה המונגולית

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.academia.edu/8855875/Encyclopedia_of_Mongolia_and_the_Mongol_Empire Encyclopedia of Mongolia and the Mongol Empire]
* 

קטגוריה:האימפריה המונגולית
קטגוריה:מונגולים
קטגוריה:פוליטיקאים מונגולים
קטגוריה:קיסרי סין
קטגוריה:ילידי 1320
קטגוריה:נפטרים ב-1370
ולדיסלב צ'חורסקי

ולדיסלב צ'חורסקי (בפולנית: Władysław Czachórski; 22 בספטמבר 1850 – 13 בינואר 1911) היה צייר פולני בסגנון אקדמי .<ref>Feliks Kopera, Władysław Czachórski, w: Polski Słownik Biograficzny, tom IV, 1938</ref>

== ביוגרפיה ==
בשנת 1866 למד צ'חורסקי בבית הספר לאמנויות יפות בוורשה והמורה שלו היה רפאל הדז'ביץ. לאחר מכן בילה שנה באקדמיית דרזדן, ומשם עבר לאקדמיה במינכן (1869–1873) במקביל אליו למדו שם: הרמן אנשוץ, קרל פון פילוטי ואלכסנדר וגנר. הוא קיבל את Magna Cum Laude (מדליית הכסף הגדולה) ממינכן והמשיך לנסוע לצרפת, איטליה ופולין לאחר סיום לימודיו.

הוא החזיק בחברות באקדמיה בברלין והיה גם מארגן ושופט תערוכות בינלאומיות. ביתו במינכן הוענק למסדר מיכאל הקדוש בשנת 1893. בנוסף, היו לו תערוכות אמנות רבות בפולין, שהתקיימו בקרקוב, בוורשה ובלודז'. הוא הציג גם בלמברג, בירת גליציה האוסטרית.

לאחר מותו בשנת 1911 התקיימה תערוכה בחברה לאמנות לאומיות "זצ'טה" בוורשה.

כמה מיצירותיו המצוירות של צ'חורסקי היו: טבע דומם, דיוקנאות מצוירים וסצינות שייקספיריות. מבין אלה, הלווייתה של ג'ולייט (1873), המלט (1873), ובעיקר המלט מקבל את השחקנים (1875), זכו להכרה נרחבת כיצירותיו הגדולות ביותר.

"עם זאת, סימן ההיכר של סגנונו של צ'חורסקי, ובסיס תהילתו, הם דימוייו של צעירות יפהפיות בחללי פנים עשירים, צבועים בריאליזם חזק. הוא נחשב כמוכשר בעיבוד בדים, תכשיטים ופרטים אחרים כדי ליצור אווירה של יוקרה ואלגנטיות."<ref></ref>

את ציוריו ניתן למצוא בכל המוזיאונים המפורסמים והגדולים יותר בפולין. עבודותיו מופיעות גם באוספים פרטיים במדינות רבות, כולל: גרמניה (ברמן), אנגליה וארצות הברית.

ניתן למצוא אותם גם במוזיאונים זרים כמו לבוב, אוקראינה, והאקדמיה לסן קרלוס במקסיקו סיטי.

== גלריה ==
<gallery mode=packed heights="180">
 File:Czachórski Actors before Hamlet.jpg|המלט פוגש את השחקנים
File:Władysław Czachórski - Portret Władka (1879).jpg|בן הצייר
File:Władysław Czachórski - List (1896).jpg|המכתב
File:Czachórski Lady in a lilac dress.jpg|אשה עם פרחים
File:Czachorski - Rose.jpg | ורד
File:Czachórski - Przed lustrem.jpg | מול המראה
File:Ladislaus Wladislaw von Czachorski, Das Schatzkästchen.jpg | מפגש נשים
</gallery>

==קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים פולנים
קטגוריה:פולנים שנולדו ב-1850
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1911
מרצדס-בנץ W187

מרצדס-בנץ W187 (בגרמנית: Mercedes-Benz W187, קרוי גם: mercedes-benz 220) היא מכונית סלון, אשר יוצרה במספר תצורות, על ידי יצרנית הרכב הגרמנית מרצדס-בנץ בין השנים 1951–1955, בגרמניה.

יוצרו 18,514 יחידות.

==תצורות "מרצדס-בנץ W187"==
* 4 דלתות – סלון, יוצרו 16,066 יחידות בין השנים 1951–1954.
* 2 דלתות – קופה, יוצרו 85 יחידות, בין השנים 1951–1955.
* 2 דלתות – קבריולה (דגמים: "Cabriolet A" בתצורה 2 מושבים, (יוצרו 1,278 יחידות בין השנים 1951–1955), "Cabriolet B" בתצורה 4 מושבים (יוצרו 997 יחידות, בין השנים 1951–1954).
בנוסף יוצרו 47 שלדות למרכבים משולבים (כגון: אמבולנסים (ראו תמונה) ו-41 מכוניות סיור פתוחות.

==גלריה==
<gallery mode="packed" heights="80">
קובץ:Mercedes-Benz W187.jpg | "מרצדס-בנץ W187"
קובץ:KyivRetroAuto IMGP0498.jpg | "מרצדס-בנץ W187"
קובץ:Mercedes-Benz 220 (8521163656).jpg | "מרצדס-בנץ W187"
קובץ:220 Coupé.jpg | "מרצדס-בנץ W187" - קופה
קובץ:220 Coupé Schiebedach.jpg | "מרצדס-בנץ W187" - קופה
קובץ:Mercedes-Benz 220 Cabriolet A, Bj. 1951-55 (2017-07-02 Sp).JPG | "מרצדס-בנץ W187" דגם "Cabriolet A"
קובץ:Paris - Bonhams 2013 - Mercedez-Benz 220 cabriolet A - 1955 - 003.jpg | "מרצדס-בנץ W187" דגם "Cabriolet A", שנת 1955
קובץ:Mercedes-Benz 220 - left.jpg | "מרצדס-בנץ W187" דגם "Cabriolet A"
קובץ:Mercedes-Benz 220 (W187) - Rallye du Pays de Fougères 03.jpg | "מרצדס-בנץ W187" דגם "Cabriolet A"
קובץ:Mercedes-Benz W187 front 20110611.jpg | "מרצדס-בנץ W187" דגם "Cabriolet B"
קובץ:Mercedes 220 Cabrio Front.JPG | "מרצדס-בנץ W187" דגם "Cabriolet B"
קובץ:Classic Moto Show 2014 (13).JPG | "מרצדס-בנץ W187" - מבט לתא הנהג
קובץ:Novo mariborsko reševalno vozilo tipa Mercedes 200 je preuredilo podjetje Karoserist 1961.jpg | "מרצדס-בנץ W187" - אמבולנס
</gallery>

==ראו גם==
* מרצדס-בנץ W108
* מרצדס-בנץ W111
* מרצדס-בנץ W112
* מרצדס-בנץ W114
* מרצדס-בנץ W120
* מרצדס-בנץ W180

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* [http://www.mercedes-benz.com אתר מרצדס-בנץ העולמי]
* [http://www.mercedes-benz.co.il אתר מרצדס-בנץ ישראל]

==הערות שוליים==

קטגוריה:מכוניות סלון
קטגוריה:מכוניות קופה
קטגוריה:מכוניות קבריולה
קטגוריה:אמבולנסים
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-1951
W187
קטגוריה:כלי רכב גרמניים
אמנון מרטון

אמנון מרטון (1937 – 2014) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה. פיקד על גדוד 410 במלחמת יום הכיפורים ועל חטיבה 600 לאחר המלחמה.

==ביוגרפיה==
מרטון נולד בשנת 1937. בשנת 1955 הוא התגייס לחיל השריון, ובשנת 1956 לחם כחייל חרמ"ש במבצע סיני. בשנת 1957 סיים קורס קצינים ומונה למפקד מחלקת AMX-13, ולאחר שהשתחרר מונה למפקד פלוגת טנקי שרמן בגדוד 268. במהלך מלחמת ששת הימים פיקד על פלוגת AMX-13 בגדוד 19, עימה לחם במהלך מתקפת נגד לילית מצרית של טנקי T-55. בשנת 1972 הוקמה חטיבה 600, ומרטון מונה למפקד גדוד 410 בחטיבה. 

עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים גויסה החטיבה, ומרטון הוביל את גדודו לסיני. ב-9 באוקטובר תקפה החטיבה את מתחם "מכשיר", ובמהלך המתקפה נפצע מרטון ופונה לבית חולים. לאחר המלחמה מילא תפקידים שונים בחיל השריון, ובין השנים 1980–1984 פיקד על חטיבה 600. במהלך מלחמת לבנון הראשונה גויסה החטיבה, אך הושארה בעורף כעתודה ולא שולבה בקרבות. 

בשנת 2014 מת מרטון, והוא בן 77 שנים.

==לקריאה נוספת==
* אילן כפיר ודני דור, בנתיבי האש: חטיבה 600 במלחמת יום הכיפורים, ידיעות ספרים, 2018.
* מנחם בן שלום, השעות: יומן מלחמה: חטיבה 600 במלחמת יום הכיפורים, מנחם ותמי בן שלום, 2019

==קישורים חיצוניים==
*[https://yomkipurwar.mod.gov.il/Persons/Pages/AmnonMarton.aspx?query=%D7%90%D7%9E%D7%A0%D7%95%D7%9F+%D7%9E%D7%A8%D7%98%D7%95%D7%9F אמנון מרטון] באתר [https://yomkipurwar.mod.gov.il/Pages/default.aspx "50 שנה למלחמת יום הכיפורים"] של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון

==הערות שוליים==

קטגוריה:מפקדי גדודים במלחמת יום הכיפורים
קטגוריה:מפקדי חטיבה 600
קטגוריה:מפקדי פלוגות במלחמת ששת הימים
קטגוריה:אלופי-משנה בצה"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1937
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2014
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת סיני
קטגוריה:חיילי חיל השריון במלחמת ששת הימים
אזור התעשייה שח"ק

שלט במקום מכיל את סמליל אזור התעשייה
פארק תעשיות שח"ק, נקרא לעיתים גם "אזור התעשייה שח"ק" הוא פארק תעשייה אשר ממוקם באזור הצפוני של תחום השיפוט של המועצה האזורית שומרון. פארק התעשייה צמוד להתנחלויות הישראליות שקד, חיננית ולשאר יישובי גוש שקד, ובנוסף קרוב ליישוב קציר (ומי עמי), ומכאן ראשי התיבות המרכיבים את ראשי התיבות של שם הפארק (שח"ק) - שקד, חיננית, קציר. האזור ממוקם בסמוך לגדר ההפרדה ביהודה ושומרון. באזור התעשייה עובדים ישראלים ופלסטינים ביחד והוא משמש את תושבי צפון השומרון, חלק מיישובי הכוכבים ואת העיר חריש.

שטח הפארק משתרע על כ-8,000 דונם, מתוכם 3,000 דונם מייעודים למטרות תעשייה, בנוסף לכך המפעלים בפארק נהנים מהטבות של מפעל שפועל באזור פיתוח א' (מפעלים באזור פיתוח א' זכאים לקבל פטור ממס חברות לשנתיים ומענק של כ-24% על רכוש קבע).

נכון ל-2018 בפארק מועסקים כ-950 עובדים.

== היסטוריה ==
הפארק הוקם ב-1998 ומתמקד בטיפוח יוזמות ידידותיות לסביבה.שקד, חיננית וטל מנשה]]

ביוני 2001 אושר הקמת מפעל של חברת תעשיות בית אל, חברת זו עוסקת בעיקר בפיתוח מערכות טיהור אוויר.

בשנת 2010, חברת טירק פתחה את מפעל מיחזור הצמיגים הראשון בישראל בפארק והמפעל מטפל מדי יום בכ-35,000 טון של צמיגים משומשים, מפעל למיחזור צמיגים הוקם בהשקעה של כ-60 מיליון שקל.

בנובמבר 2018 פורסם כי קיימת תוכנית להרחבת אזור התעשייה, על פי התוכנו שטחו של הפארק יגדל ב-25%, משרד הכלכלה והתעשייה מימן הקמת מכון טיהור שפכים במקום והעמיד לדבר סכום של כ-3.5 מיליון ש"ח

שנה לאחר מכן כחלק מביקורו הנרחב ביהודה ביקר השר להגנת הסביבה, זאב אלקין באזור התעשייה ובמפעלים החדשים שהוקמו בו.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ישראל: אזורי תעשייה
קטגוריה:התנחלויות ביהודה ושומרון
קטגוריה:מועצה אזורית שומרון
קטגוריה:גוש יישובי שקד
קטגוריה:צפון השומרון
נד למונט

נד למונט (באנגלית: Ned Lamont; נולד ב-3 בינואר 1954) הוא איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי מהמפלגה הדמוקרטית, אשר מכהן מאז ינואר 2019 כמושל קונטיקט ה-89.

== ביוגרפיה ==
נד למונט נולד בוושינגטון די. סי. ב-3 בינואר 1954. אמו עבדה כעוזרת בסנאט, ואביו עבד בתוכנית מרשל ולאחר מכן במחלקת השיכון והפיתוח העירוני של ארצות הברית תחת ממשל ניקסון. כשהיה בן 4, עברה משפחתו של למונט ללונג איילנד. לאחר לימודיו התיכוניים, למד למונט סוציולוגיה באוניברסיטת הרווארד – שם סיים תואר ראשון (1972) ושני (1976). בשנת 1980 סיים למונט תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת ייל.

בשנים 1977–1980 עסק בעריכת שבועון קטן בורמונט. במהלך שנות ה-80 ניהל מספר חברות תקשורת שונות. בתקופה זו כיהן בחבר הנאמנים של ימק"א, וייעץ לאוניברסיטת ייל ולמכון ברוקינגס.

בשנת 1990 ניסה למונט ללא הצלחה להיבחר לסנאט המקומי.

במרץ 2006 הכריז למונט על התמודדתו לסנאט של ארצות הברית מול הסנאטור הדמוקרטי המכהן ג'ו ליברמן. הקמפיין של למונט התמקד בהתנגדות לנשיא ג'ורג' ווקר בוש ולמלחמת עיראק וכן למדיניותו הכלכלית של ליברמן. במהלך הבחירות, מימן למונט את מרבית הקמפיין שלו, עם תרומות העולות על 12.7 מיליון דולר. למונט זכה בפריימריז הדמוקרטיים, אך ליברמן החליט להתמודד כמועמד עצמאי. בסופו של דבר, ליברמן ניצח בבחירות עם כ-49.7% מהקולות, לעומת כ-39.7% מהתושבים שהצביעו ללמונט.

במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008, תמך למונט בתחילה בכריס דוד. לאחר שדוד פרש מהמירוץ, למונט החל להיות פעיל בקמפיין של ברק אובמה.

בשנת 2010 ניסה להתמודד לראשונה לתפקיד מושל המדינה. בפריימריז הדמוקרטיים נוצח על ידי ראש עיריית סטמפורד דן מלוי אשר נבחר בסופו של דבר גם למושל.

ב-17 בינואר 2018 הכריז למונט על מועמדותו בבחירות למושל המדינה לאחר שמלוי הכריז כי לא יתמודד לקדנציה שלישית. ב-6 בנובמבר 2018 נבחר לתפקיד, עם כ-49.4% מהקולות.

פעולותיו של למונט כמושל כללו לגליזציה של סמים קלים, העלאת שכר המינימום ל-15 דולר לשעה, יישום אגרה אלקטרונית בכבישים ממלכתיים וניהול משא ומתן מחודשים עם האיגודים המקצועיים במדינה. בתחילה למונט נחשב לאחד המושלים הכי פחות פופולריים בארצות הברית, אך תדמיתו השתפרה במהלך ההתמודדות עם מגפת הקורונה.

==קישורים חיצוניים==

* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:מושלי מדינות ארצות הברית מהמפלגה הדמוקרטית
קטגוריה:מושלי קונטיקט
קטגוריה:אנשי עסקים אמריקאים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת הרווארד
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת ייל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1954
בקונפלשקה

בקונפלשקה (בהונגרית: Bakonypölöske) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.

כמו יישובים רבים באירופה גם בבקונפלשקה מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 463 ובשנת 2020 רק 391 תושבים.

בזמן הכיבוש הטורקי היישוב נהרס, ובתחילת המאה ה-18 יושב מחדש, ברובו על ידי תושבים מגרמניה. במפקד האוכלוסין שבוצע בשנת 2011 95.2% מהאוכלוסייה הכריזו על עצמם כהונגרים, 24.8% גרמנים (קיימים אנשים המגדירים עצמם בזהות כפולה).

עד שנת 1909 היה שם הכפר פלשקה (Pölöske).

בבקונפלשקה חיו ארבעה יהודים בשנת 1880. וידוע רק על יהודייה אחת מאנשי הכפר שנרצחה בשואה.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
בקונשאג

בקונשאג (בהונגרית: Bakonyság) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים בהונגריה כמו : אפלן ואמביי בבקונשאג מספר התושבים נמצא בירידה. כך, בשנת 1990 היה מספר התושבים 114 ובשנת 2020 רק 50 תושבים.

שם הכפר מגיע מהונגרית עתיקה בה משמעות השם הוא "גבעה".

==יהודי בקונשאג==
בבקונשאג חיו יהודים בתקופות זמן שונות. חלק מילידי הכפר נרצחו בשואה. 
{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|13
|
|-
|1880
|14
|460
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים