OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
לילה לבן (סרט)

לילה לבן הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1995 בבימויו של ארנון צדוק, עם שלום שמואלוב ושרון אלכסנדר בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על ספרו האוטוביוגרפי של שלמה כפיר "צ'ארלי כבר נקי" (1993) ומתאר את החיים הקשים והאלימים בכלא אבל גם את קשר החברות הנוצר בין שני האסירים שגדלו בסביבות חברתיות שונות.

הסרט זכה בפרס השופטים הצעירים לסרט הזר בפסטיבל הקולנוע בקאן, והיה מועמד לפרס סוס הברונזה בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בסטוקהולם.

אבי הררי שהיה בזמן ההסרטה מפקד בית הסוהר איילון ברמלה משחק בתפקיד עצמו.

הסרט צולם ברובו בשחור-לבן ורק הסיום האופטימי צולם בצבע.

העלילה מתרחשת בשנת 1986 בבית סוהר במרכז הארץ. המקום מוצף בסמים ו"חיסולי חשבונות" בין האסירים.

==תקציר העלילה==
יונתן (עידן אלתרמן) הוא אסיר שמגיע בפעם הראשונה לבית הכלא ומתקבל על ידי האסיר הוותיק והחזק דודא (ארנון צדוק) שבמקבל אותו בנועם ובמתק שפתיים, נותן לו סבון להתרחץ וארוחה טובה שבסופה הוא כופה עליו יחסי מין. צעקתו של יונתן נבלעת ברעש בבית הכלא. עם הזמן הוא הופך לעבד מין כנוע של דודא. לבסוף הוא משתתף בחיסולו.

לתא אחר מגיע שלמה (שרון אלכסנדר), גם הוא אינו עבריין מועד. הוא נשפט למאסר בפעם הראשונה על תקיפת אשתו. שלמה הוא בחור משכיל המנגן מוזיקה קלאסית באקורדיון שלו. הוא נפגש עם מפקד החדר צ'ארלי (שלום שמואלוב), עבריין ותיק שנשפט על עבירות סמים, תקיפת אשתו והטרדה מינית של בתו.

שלמה משכנע את צ'ארלי להיגמל מסמים. הוא מתלווה אליו לפגיעה עם אשתו ניצה (גילי בן אוזיליו) אבל היא אומרת לצ'ארלי כי אינה מאמינה לו וכי נמאס לה ממנו והיא לא תגיע לביקורים ולא תספק לו סמים.

קמ"ן הכלא (שמיל בן ארי) תומך בתהליך הגמילה ומבטיח להעביר אותם לאגף נ"ס (נקי מסמים) אף על פי שלצ'ארלי נרשמה "מעידה" אחת בתהליך הגמילה.

קצינת המבחן רוז (לאורה רבלין) מתייחסת לצ'ארלי ושלמה בקרירות ובזלזול.

שלמה ממשיך להשגיח על צ'ארלי בתהליך הגמילה ותומך בו ברגעי ה"קריזה" הקשים.

מתקיימת ישיבה "טעונה" בחדרו של מפקד הכלא (אבי הררי) בקשר להחלטה להעביר את שלמה וצ'ארלי לאגף נ"ס. הקמ"ן תומך בהצעה, קצינת המבחן לא מביעה דעה ואילו הקב"ט דנינו (ששי סעד) מתנגד בתוקף להעברה ומדגיש כי צ'ארלי הוא עבריין ונרקומן מועד.

המפקד מחליט להחליף את הקב"ט ולהעביר את השניים לאגף נ"ס.

מכאן הסרט בצבע. כעבור שנתיים משתחרר צ'ארלי, אשתו ניצה ובתו מגיעות לקבלו. הוא מתחבק עם ניצה אבל הבת (עינת ויצמן) מסרבת לחיבוק. שלמה משתחרר לאחר ניכוי שליש מתקופת מאסרו. כעבור 9 שנים צ'ארלי עדין נקי מסמים.

==צוות השחקנים==
{| class="wikitable"
|-
!שם השחקן/ית
!שם הדמות
!הערות
|-
|שלום שמואלוב
|צ'ארלי
|אסיר
|-
|שרון אלכסנדר
|שלמה
|אסיר
|-
|ארנון צדוק
|דודא
|אסיר
|-
|עידן אלתרמן
|יונתן
|אסיר
|-
|רענן חפץ
|ברומה
|אסיר
|-
|גילי בן אוזיליו
|ניצה
|אשתו של צ'רלי
|-
|שמיל בן ארי
|
|קצין מודיעין
|-
|ששי סעד
|דנינו
|קצין ביטחון
|-
|לאורה ריבלין
|רוז
|קצינת מבחן
|-
|אבי הררי
|
|מפקד בית הסוהר
|-
|מתי סרי
|
|קב"ט חדש
|-
|עינת ויצמן
|גילה
|בתו של צ'ארלי
|}

==קישורים חיצוניים==

*[https://www.youtube.com/watch?v=2nVx0ajlFcg הפגישה הטראומטית בין דודא (ארנון צדוק) ליונתן (עידן אלתרמן)], באתר יוטיוב

קטגוריה:סרטי 1995
קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטי שחור-לבן ישראליים
קטגוריה:סרטי בית סוהר
קטגוריה:סרטי דרמה ישראליים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1995
משה הכהן נהר

שער החיבור "כסא דברכתא", לר' משה הכהן נהר, שנדפס יחד עם מהדורת "קריית ספר", איזמיר תרכ"ג (1863).
הרב משה הכהן נהר, המכונה אבא (תקפ"ה, 1825 בערך - כ"ב בתמוז תרנ"ד, 26 ביולי 1894), היה רב באזמיר, בטבריה ובצפת ורבה של תירייא (Tire) הסמוכה לאזמיר. מחבר ספר כסא דברכתא.

== תולדותיו ==
נולד באזמיר, לרבי דניאל הכהן נהר, מחבר ספר יד הנהר,<ref name=":0">(אזמיר תרמ"ד)</ref> ולקדן חנולה, בתו של ר' רחמים אריה אברהם הכהן ארייאש. נישא לג'וייא, בתו של רבי אברהם פאלאג'י, שמזכיר אותו רבות בספריו ומכנהו "חתני החכם השלם והכולל נז"י [=נעים זמירות ישראל] כמה"ר משה הכהן נהר".<ref>ספר ויקרא אברהם, סדר ויקרא, פרשה ראשונה.</ref> רבי חיים פאלאג'י, מזכירו בספריו<ref>למשל:"שמעתי מפי נכדי הרב ועצום ספרא רבה ויקירא כמהר"ר משה הכהן נהר נר"ו בעל ספר "כסא דברכתא". (נפש כל חי מערכת מי את ס'). במקום אחר החבי"ף מכנהו 'ידי"ן החה"ש נכדי הפוסק ה"י'. וראה: פתח הדביר ח"א או"ח סימן קצ, דף ריד, ע"ב בכסא דחיין. ראה עוד ב "חיים לראש" בסוף הספר דף ק"י ע"א. מועד לכל חי סימן ל"א אות פ"א ובמקומות נוספים.</ref> ומשבח אותו מאד:.

שימש כרב של הכפר בורון אבאד הסמוך לאיזמיר, משם שלח רבי משה שאלות לרבי חיים פלאג'י<ref>רוח חיים חלק א' או"ח סימן תרפ"א אות א', דף קח</ref>. לאחר מכן כיהן כרבה של תירייא הסמוכה לאזמיר. עלה לארץ ישראל והתיישב בטבריה. דן עם חכמי דורו, וביניהם רבי משה בארקי<ref>מזכרת משה, סימן ה'</ref>, ורבי חיים בנימין פונטרימולי בספרו פתח הדביר<ref>או"ח סימן קל"ב, וכן שם בסימן ק"ץ</ref> שכותב לרב משה . הוציא לאור את ספר קרית ספר לרבי מנחם המאירי בשתי מהדורות<ref>אזמיר תרכ"ג, אזמיר תרמ"ד</ref> עם הקדמה ממנו.

בתר"י עזב את טבריה ועבר לגור בצפת. שב לאיזמיר ושם נפטר בכ"ב בתמוז התרנ"ד (1894). רבי יוסף פלאג'י ספד לו<ref>יוסף את אחיו, מערכת ד'</ref>.

=== צאצאיו ===
בתו שרה נישאה לרב ישמעאל הכהן, רבה של צפת. בתו רבקה נישאה לרבי אליהו, בנו של רבי מאיר הכהן ובנם היה רבי דוד רחמים הכהן, שנפטר בה' בטבת תרמ"ד בימי אביו וסבו בעודו מאורס אך טרם נישא. בת אחרת (ששמה לא נודע) נישאה לרב שמואל ממן.<ref>שני חתניו מוזכרים בהספדו: ספר שמו אברהם, ח"ב, דרוש י"א להספד, דף סט, ע"א.</ref>

== ספרו ==
קונטרס כסא דברכתא (בתוך ' ספר' אזמיר תרכ"ג) - ט"ז סימנים: שו"ת ובירורי הלכה בענייני מידות, שעורים וספק ברכות וכן קונטרס בנושא כתיבת סת"ם. אותו הדפיס יחד עם ספר קרית ספר לרבי מנחם המאירי. כתב גם את ההקדמה לספר יד הנהר<ref name=":0" /> לאביו, רבי דניאל.

==אילן יוחסין==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:צפת: רבנים
קטגוריה:רבנים טורקים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:עולים לארץ ישראל בשנים 1800–1881
קטגוריה:נפטרים ב-1894
No Quiero Saber (שיר של סלינה)

No Quiero Saber (בעברית: אני לא רוצה לדעת) הוא שיר של הזמרת המקסיקנית-אמריקאית סלינה אשר יצא ב-20 ביוני 1996 על ידי חברת EMI לטין. השיר הופיע לראשונה באלבומה השני Ven Conmigo ולאחר מכן הוא יצא כסינגל מתוך האלבום Voces Unidas ואף גם הופיע באלבום Siempre Selena בגרסת הרמיקס שלו ובאלבום Enamorada de Ti בגרסה אקוסטית שלו. השיר נכתב והופק על ידי אחיה א.ב. קינטנייה ופיט אסטודילו אשר היה זמר ליווי בסלינה ולוס דינוס.<ref></ref>

השיר זכה לביקורות חיוביות על ידי מבקרי המוזיקה. עיתון Deseret News כינה את השיר כ"אחד מהשירים הטובים ביותר של סלינה". השיר זכה בפרס "שיר הקרוסאובר של השנה" ב"טקס פרסי הטחאנו" ואף הגיע למקום השישי במצעד השירים הלטיניים של בילבורד.

== הצלחה מסחרית ==
השיר הופיע לראשונה במקום ה-35 במצעד השירים הלטינים של בילבורד בתאריך ה-11 במאי 1996. ב-22 במאי הוא כבר טיפס למקום ה-6 במצעד. במצעד שירי הפופ הלטיניים, מצעד אשר מראה את שירי הפופ הלטיניים שהאזינו להם הכי הרבה השבוע ברדיו האמריקאי השיר הופיע לראשונה במקום ה-12 והגיע בשיאו למקום ה-10 לאחר 4 שבועות. במצעד האיירפליי המקסיקני הלטיני האזורי, מצעד אשר מראה את השירים המקסיקניים האזוריים שקיבלו הכי הרבה האזנות ברדיו האמריקאי באותו שבוע השיר הגיע לראשונה למקום ה-20 ושבוע שלאחר מכן הוא הגיע למיקום השיא שלו, 15.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1996
קטגוריה:סינגלים מ-1996
קטגוריה:שירי סלינה
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי א.ב. קינטנייה
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי פיט אסטודילו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי א.ב. קינטנייה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI לטין
קאלבי-ליווה

אנדרטת הזיכרון ליהודים שנרצחו במקום
קאלבי-ליווה (באסטונית: Kalevi-Liiva) הוא אתר ובו דיונות חול, הממוקם במחוז האריו שבאסטוניה, בסמוך לחוף הים הבלטי. האתר ממוקם צפונית למחנה הריכוז יֶגָאלָה. בזמן השואה נרצחו בו לפחות 6,000 יהודים וכן צוענים.

==הרצח בזמן השואה==
במהלך ספטמבר 1942 הגיעו לאזור כ-2,000 יהודים, חלקם תושבי אסטוניה וחלקם הגיעו מגרמניה ומטרזיינשטט. כ-450 מהיהודים נשלחו למחנה הריכוז יֶגָאלָה, והשאר נרצחו במקום. בהמשך הגיעו למקום ונרצחו אלפים נוספים, בהם יהודים, צוענים ואסירים פוליטיים.<ref></ref><ref></ref>

ההוצאה להורג נעשתה על ידי משתפי פעולה נאצים אסטונים בפיקוח גרמני. האסטונים האחראים על מעשי הרצח - אלכסנדר לאק, איין-ארווין מיר וראלף גרטס - הואשמו במעשי הרצח בשנת 1961 בידי הסובייטים בעת כיבוש המדינות הבלטיות, נשפטו למוות ושניים מהם הוצאו להורג.

קיימות הערכות שונות באשר למספרם הכולל של הנרצחים. שתי אבני הזיכרון במקום הוקדשו לזכרם של 6,000 יהודים ו-2,000 צוענים שנרצחו.<ref></ref> האנדרטה הוקמה בשנת 1960.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסטוניה: גאוגרפיה
קטגוריה:אתרי הריגה בשואה
קטגוריה:שואת יהודי אסטוניה
זוראן בלדובלייב

זוראן בלדובלייב (במקדונית: Зоран Балдовалиев; נולד ב-4 במרץ 1983) הוא כדורגלן מקדוני המשחק בעמדת החלוץ בדריטה בוגווינייה.

==קריירה==
בלדובלייב התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל של בלשיצה. בעונתו השנייה במועדון, רשם 21 שערים ב-33 משחקים וסיים שני כסגן מלך שערי הליגה. בשנת בלדובלייב הצטרף לפובילקלום צליה מליגת העל הסלובנית ובעונתו השנייה זכה עם המועדון בגביע. בקיץ חתם במיל-מואן מליגת העל האזרית וכעבור חצי שנה חתם בוונטספילס הלטבית.

בקיץ חתם בלוקומוטיב פלובדיב מליגת העל הבולגרית במדיה כבש 11 שערים ב-12 משחקים וכעבור שנה חתם בלוקומוטיב סופיה. בינואר הצטרף לעירוני קריית שמונה מהליגה הלאומית עמה היה שותף לעליה של המועדון בליגת העל ואף המשיך לשחק חצי עונה נוספת בקבוצה. בינואר חתם באנוסיס נאון פאראלימני מליגת העל הקפריסאית.

בהמשך הקריירה שיחק בנג'ראן, אל-קאדסיה, הוריזונט טורנובו, קרקירה, צ'יאסו, אולימפיאקוס וולוס, אקדמיה פאנדב, גיוכטאס, טיקווש וכיום משחק בדריטה בוגווינייה.

ב-9 בפברואר 2003 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מקדוניה בתיקו 2-2 נגד . ב-12 בנובמבר 2005 הבקיע את שערו היחידה בנבחרת בניצחון 1-2 נגד . בלדובלייב רשם 4 הופעות בנבחרת, כולם במשחקי ידידות.

==תארים==
; פובילקום צליה
*הגביע הסלובני: 

; עירוני קריית שמונה
*ליגה לאומית: 2009/2010

; קריקרה
*הליגה היוונית השנייה: 

; אקדמיה פאנדב
*הליגה המקדונית השנייה: 

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:כדורגלנים מקדונים
קטגוריה:חלוצי כדורגל מקדונים
קטגוריה:סטרומיצה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני צליה
קטגוריה:כדורגלני ונטספילס
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב פלובדיב
קטגוריה:כדורגלני לוקומוטיב סופיה
קטגוריה:כדורגלני עירוני קריית שמונה
קטגוריה:כדורגלני אנוסיס נאון פאראלימני
קטגוריה:כדורגלני אל-קאדסיה
קטגוריה:כדורגלני קרקירה
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מקדוניה הצפונית
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בסלובניה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים באזרבייג'ן
קטגוריה:ספורטאים זרים בלטביה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בבולגריה
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בישראל
קטגוריה:ספורטאים מקדונים בקפריסין
קטגוריה:ספורטאים זרים בערב הסעודית
קטגוריה:ספורטאים מקדונים ביוון
קטגוריה:ספורטאים זרים בשווייץ
קטגוריה:מקדונים שנולדו ב-1987
אולה קירק כריסטיאנסן

אולה קירק כריסטיאנסן (7 באפריל 1891 – 11 במרץ 1958) היה נגר דני. ב-1932 הקים את חברת הצעצועים "לגו", מחנות קטנה לעיבוד עץ שמכרה מוצרים ביתיים, ליצרן צעצועי עץ. השם של החברה ניתן לה בשנת 1934. לאחר שפרצה שרפה בסדנה שלו ושרפה את כל המוצרים ב-1942, החברה רכשה בשנת 1947 מכונת הזרקת פלסטיק ועברה לייצור אבני משחק עשויות פלסטיק, שהיו עמידות ובטוחות יותר למשחק של ילדים. ניהול החברה עבר לבנו גודפרד (אנ'), כאשר נפטר.

== ביוגרפיה ==
כריסטיאנסן נולד וגדל בפילסקוב, ילד עשירי למשפחה עניה ביוטלנד. אף על פי שהמשפחה הייתה ענייה, הוא זכה לקבל השכלה תיכונית בסיסית. כבר מגיל שש עבד כחקלאי וסייע בפרנסת המשפחה. הוא למד בבית ספר יומיים בשבוע. בשנת 1905, בהיותו 14, החל לעבוד כשוליה אצל אחיו הבכור. ב-1911 עזב את דנמרק לגרמניה ושם עבד בנגרות במשך כחמש שנים.

בשנת 1916 קנה כריסטיאנסן חנות נגרות בבילונד, מרכז יוטלנד בכסף שחסך לאורך השנים. בשנות ה-20 המאוחרות, התמקד העסק בשיקום ופיתוח מבנים חדשים, וכן בייצור מוצרי בית עבור הקהילה המקומית. בשנת 1924 נשרפו בית המלאכה ובית המשפחה בגלל שני בניו שהתעסקו בשבבי עץ והעסק שלו כמעט נהרס.

למרות כל הקשיים לאורך השנים, תקופת השפל הגדול וכיבוש דנמרק על ידי גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה, הוא הצליח לשמור על עסק שלו. הוא החליט בעיקר לייצר צעצועי עץ, כמו יו-יו, חיות הנמשכות באמצעות חבל ומשאיות מעץ. בכך קיבל את ההחלטה למקד את מוצריו בהתפתחות ילדים.

ב-1942 גרם קצר חשמלי לשריפה שהביאה לאובדן המפעל שלו וכן כל המלאי והשרטוטים שלו. עם זאת, הוא החליט להתחיל מחדש. בשנת 1944 המפעל החדש שילב פס ייצור.

בסוף מלחמת העולם השנייה, לא היו זמינים חומרים מסורתיים רבים ששימשו לייצור מוצרים, ולכן הוא חיפש חלופות זולות אחרות מפלסטיק. בשנת 1947 רכשה החברה שלו מכונת הזרקת פלסטיק. המעבר הזה לייצור צעצועים מפלסטיק היה מאתגר עבורו מאחר שכל חייו עסק בעבודה עם עץ.

== משפחתו ==
ב-1916 התחתן עם קירסטין סורסן, בתו של יצרן גבינות. לזוג נולדו ארבעה ילדים: יוהנס, קארל גיאורג, גודפרד וגרהרדט. קריסטין נפטרה בשנת 1932. שנתיים לאחר מכן, הוא התחתן עם סופי יורגנסן ונולדה להם בת אחת בשם אולה.

ב-11 במרץ 1958 נפטר כריסטיאנסן, בגיל 66, מדום לב.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.famousinventors.org/ole-kirk-christiansen אולה קירק כריסטיאנסן] 
* 
* 
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:לגו
קטגוריה:נגרים
קטגוריה:מעצבים דנים
קטגוריה:אנשי עסקים
קטגוריה:ילידי 1891
קטגוריה:נפטרים ב-1958
מרצדס-בנץ EQS SUV

מרצדס-בנץ EQS SUV (באנגלית: Mercedes-Benz EQS SUV) היא מכונית חשמלית פרימיום במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה או שבעה מקומות, שמיוצרת על ידי מרצדס-בנץ משנת 2022. היא נחשפה ב-19 באפריל 2022<ref></ref>. היא מהווה כגרסת הקרוסאובר של מרצדס-בנץ EQS<ref></ref>.

== עיצוב ==
העיצוב החיצוני של ה-EQS SUV עושה שימוש בשפת העיצוב של שאר דגמי EQ של החברה וכמו בכל שאר דגמי EQ על בסיס פלטפורמת EVA הדגש הוא בעיקר על יעילות אווירודינמית ומקדם גרר נמוך כך שהמראה המתקבל הוא יותר סטיישן מוגבהת ופחות SUV כמו דגמי הבנזין של החברה. את הפנסים הראשיים, LED אדפטיבי כסטנדרט, ניתן לשדרג לתאורה דיגיטלית מתקדמת וכמו כל דגמי EQ את החלק האחורי מעטר פס תאורה הנמתח לכל הרוחב. עיצוב הפנים נותר ללא שינוי מה-EQS הרגילה.

== מפרט טכני ==
בשלב ההשקה הראשון משווקת מרצדס את ה-EQS SUV עם שלושה מערכות הנעה חשמליות<ref></ref>.
* EQS SUV 450: מנוע חשמלי אחורי המספק 355 כ"ס ומומנט של 57.9 קג"מ, סוללת ליתיום-יון בקיבולת 107.8 קוט"ש המאפשרת בדגם זה טווח נסיעה של בין 536 ל-660 ק"מ בתקן WLTP. נתוני הביצועים לא נחשפו.
* EQS SUV 450 4Matic: שני מנועים חשמליים היוצרים הנעה כפולה בהספק כולל של 355 כ"ס ומומנט מרבי של 81.5 קג"מ. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 107.8 קוט"ש המאפשרת בדגם זה טווח נסיעה של בין 507 ל-613 ק"מ בתקן WLTP. נתוני הביצועים לא נחשפו.
* EQS SUV 580 4MATIC: שני מנועים חשמליים היוצרים הנעה כפולה בהספק כולל של 536 כ"ס ומומנט מרבי של 87.5 קג"מ. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 107.8 קוט"ש המאפשרת בדגם זה טווח נסיעה של בין 507 ל-613 ק"מ בתקן WLTP.

רוכשי הדגם יוכלו לבחור בין מטען פנימי 11 קילוואט או 22 קילוואט תלת פאזי המאפשר טעינה מלאה בזמן של 10 שעות או 5 שעות בהתאמה. טעינה מהירה DC אפשרית עד להספק של 200 קילוואט כך שטעינה של בין 10 ל-80 אחוז דורשת 32 דקות וטעינה של 15 דקות תאפשר הוספה של עד 250 ק"מ לטווח.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://media.mbusa.com/releases/the-eqs-suv-redefined-suv-luxury הודעה רשמית לעיתונות] 

== הערות שוליים ==

EQS SUV
קטגוריה:קרוסאובר
קטגוריה:כלי רכב המורכבים בארצות הברית
קטגוריה:דגמי מכוניות שהושקו ב-2022
קטגוריה:מכוניות חשמליות
מבנים תחביריים

מבנה תחבירי הוא תיאור וניתוח האופן בו משפט דבור מורכב מקישור של צירופים לשוניים אחד לשני באופן שלכל צירוף לשוני יש תפקיד המשלים את הפעולה שהיא במרכז המשפט, ובכך יוצר רצף לכיד וקוהרנטי, בעל משמעות ומובן.

ישנם שני סוגי מבנה תחבירי:
* מבנה העומק המופשט הנקרא גם המבנה הבסיסי - המתוכנן בשכל, או העומד בבסיס הדיבור לפני שהופק.
* מבנה שטח - המבע כפי שהוא מופק במציאות.

מבנה השטח הוא בעיקר תוצאה של נוהלי דיבור מוסכמים והכרחיים לצורך הדיבור הטבעי המתואם בין בני אדם, וכן מהרגלי דיבור שהדובר רכש במהלך חייו בהשפעת הסביבה או כאימוץ עצמי. מבנה השטח כולל לעיתים גם טעויות דיבור ושגיאות לשון, ומבעי קישור שאינם שייכים ישירות לנושא השיחה.

מתוך אוסף נרחב של מבני שטח שהופקו בשיח של דוברים רבים, ניתן להצביע על תבניות ומהן לחקור ולזהות את מבנה העומק המופשט העומד בבסיסם.

מונחים אלו פותחו בשנות החמישים בידי הבלשן בן ימינו נעם חומסקי ואחרים בעקבות מורו של חומסקי הבלשן היהודי אמריקאי זליג הריס יליד באלטה וסברותיו בתחום הדקדוק היצרני (הגנרטיבי) .

ניתוח המשפטים והצגת המבנה התחבירי שלהם נעשה על ידי עץ של צירופים לשוניים המתחברים לרכיבים משפטיים, וכולם יחד למשפט מורחב הכולל את נימת המשפט כשאלה או אמירה. לפי המתברר מניתוח המבנים הבסיסיים המתקבלים ממבני השטח, מתברר שבכלל השפות שבעולם ישנו מבנה אחיד של רצף על פי כמה כללים פשוטים אשר סטיה מהם משאיר את המשפט בלתי תקין באוזני השומע או בעיני הקורא.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:בלשנות
AU10TIX

או10טיקס בע"מ (מבוטא "אותנטיקס", בהתאם לשם החברה באנגלית, AU10TIX) היא חברה ישראלית העוסקת באימות אוטומטי של זהויות משתמשים, למטרות אבטחה.

==היסטוריה==
החברה החלה פעילותה בשנת 2002 כזרוע הטכנולוגיה של חברת ICTS, העוסקת באבטחה בתחום התעופה. בתחילת דרכה עסקה בטכנולוגיה לזיהוי דרכונים מזויפים שנמכרה לממשלות, ובהמשך נתנה שירותי אימות מסמכי זיהוי למערכת הבנקאות. בינואר 2011 הפכה לחברה בת בשם AU10TIX. בשנת 2019 מכרו מייסדי החברה 30% ממנה לשתי קרנות, קרן OAK וקרן , תמורת 80 מיליון דולר. יתר הבעלות היא בידי יו"ר החברה, רון עצמון, ואחיו גיל עצמון, שהוא דירקטור בחברה. מנכ"ל החברה הוא דן ירושלמי. מטה החברה שוכן בהוד השרון, ומועסקים בה 180 עובדים (באפריל 2022).

בהמשך דרכה עברה החברה למתן שירותי אימות זהות אוטומטיים למערכת הבנקאות ולשירותי תשלום מקוונים.

החברה מציעה שירותי אימות זהות אוטומטיים, מבוססי טכנולוגיית למידה עמודה בענן, במודל עסקי של מכירת מנויים. היתרון הטכנולוגי של החברה בא לידי ביטוי במהירות מתן התשובה לגבי זיהוי אמיתות או זיוף של תעודות מזהות.

מבין לקוחות החברה ניתן למנות ענקיות טכנולוגיה ובנקאות כגון AirBnB, PayPal, Google, Payoneer, Fiverr, Coinbase, Rapyd, Plus500, Kraken, x (twitter).

==קישורים חיצוניים==
* 

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חברות אבטחה ישראליות
קטגוריה:חברות פינטק ישראליות
קטגוריה:ישראל: חברות פרטיות
קטגוריה:ישראל: חברות שהוקמו ב-2016
בלמגייר

בלמגייר (בהונגרית: Bélmegyer) הוא כפר קטן בנפת בקש שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. 

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בבלמגייר נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,354 תושבים, ובשנת 2021 רק 866 תושבים.

השם בלמגייר מוזכר כבר במסמכים משנת 1346 אך באופן רשמי הוקם הכפר רק בשנת 1946.

בכפר קיימות ארבע קהילות נוצריות מרכזיות, קהילת הכנסייה הרומית-קתולית המונה כ-15% מהתושבים, קהילת הכנסייה הרפורמית הם כ-31% מהתושבים, קהילת הכנסייה הלותרנית הם אחוז אחד וקהילת הכנסייה הבפטיסטית הם כחצי אחוז מכלל התושבים.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קמוט

קמוט (בהונגרית: Kamut) הוא כפר קטן בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. 

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בקמוט נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 1,292 תושבים, ובשנת 2021 רק 983 תושבים.

כנסייה הייתה בכפר כבר במאה ה-12 ומאז הוא היה מיושב לסירוגין עד להקמתו ככפר רשמי בשנת 1949. הכנסייה הנוכחית נבנתה רק בשנת 1992.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
עיראק בורין

מצוק ערק בורין במבט מהצד.
עיראק בורין (בערבית عراق بورين) הוא כפר ערבי בשומרון על רכס בהר גריזים. הכפר הוקם במאה ה-17 על מצוק ממנו נגזר שמו (עיראק בורין - הוא המצוק של בורין) בידי תושבים שפרשו מהכפר בורין. כלל התושבים בכפר ערבים מוסלמים.

==היסטוריה==
שהידים המשתייכים לפת"ח בכפר עיראק בורין.]]
מראה הצוק של החלק הישן בכפר עיראק בורין
במאה ה-17 הוקמה שלוחה של הכפר בשם "עיראק בורין", כ-500 מטר מצפון לכפר על ראש מצוק במעלה רכס הר גריזים, פירוש השם הוא הצוק של בורין. בצמוד לעיראק בורין ממערב נמצאת "ח'רבת ס'ור", בה נתגלו ממצאים ארכאולוגיים המעידים כי במקום התקיים יישוב מתקופת הברזל ועד התקופה הרומית בארץ ישראל. מעין "עין ס'ור" הסמוך היה מקור מימיו. הכפר הקדום בנוי כ"כפר מבצר", כשהצוק התלול משמש לו להגנה, כיום הכפר גדול יותר ואינו רק באזור הצוק.

=== זיהוי ===
מצוק ערק בורין במבט מתחתית המצוק.
יש המזהים את המצוק שבמערב עיראק בורין עם "רֹאשׁ הַמָּעוֹז"<ref></ref> הנזכר בסיפורו של השופט גדעון בן יואש שגר בקרבת מקום.<ref>פרופ' דביר רביב ונחשון זנטון, 'במעבה ההר' תשע"ג עמ' 16-17.</ref> 

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:יהודה ושומרון: יישובים
קרשטרצ'ה

קרשטרצ'ה (בהונגרית: Köröstarcsa) הוא כפר בנפת בקש שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה. עד ל הייתה בו קהילה יהודית קטנה.

כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בקרשטרצ'ה נמצא בירידה. בשנת 1990 חיו בכפר 2,917 תושבים, ובשנת 2021 רק 2,241 תושבים.

== יהודי קרשטרצ'ה ==
יהודים ישבו בקרשטרצ'ה במאה ה-19 וב-1944 נרצחו בשואת יהודי הונגריה.

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1880
|53
|4,829
|-
|1910
|27
|
|-
|1920
|40
|
|-
|1930
|21
|
|-
|1941
|17
|5,444
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: כפרים
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
הוועידה (סרט)

הוועידה (בגרמנית: Die Wannseekonferenz) הוא סרט טלוויזיה גרמני שיצא בשנת 2022 ומתאר את מהלך ועידת ואנזה. התסריט נגזר מפרוטוקול הוועדה והוא עיבוד מחודש לסרט משנת 1984 (ועידת ואנזה).<ref></ref>

הסרט בוים על ידי מתי גשונק . הוא יצא לרגל יום השנה ה-80 לוועידה שהנאצים ערכו ב-20 בינואר 1942 בווילה בגרואר ואנזה שבברלין. מטרת הכנס הייתה לדון בפתרון הסופי של הבעיה היהודית. לאחר תום המלחמה, נמצא תמליל אחד של פרוטוקול הוועידה עליו מבוסס הסרט.

הסרט זמין בספריית המדיה של רשת ZDF מאז 18 בינואר 2022 והוא שודר לראשונה ב-24 בינואר 2022.

==עלילה==
בהזמנתו של ריינהרד היידריך, 15 נציגים בכירים של ממשלת הרייך ורשויות האס-אס נפגשו בבוקר 20 בינואר 1942 בוילה בגרואר ואנזה בברלין ל"פגישה וארוחת בוקר". בסבב דיונים זה, שנקרא "וועידת ואנזה", תואם והורחב המשך הפתרון הסופי של השאלה היהודית. המשתתפים דנו בסוגיות ארגוניות ומגדירים מחדש את האחריות לרצח ההמוני השיטתי של מיליוני יהודי אירופה.

==שחקנים ודמויות==
* פיליפ הוכמאיר – אובר-גרופנפיהרר ריינהרד היידריך, ראש המשרד הראשי לביטחון הרייך (RSHA) וסגן הרייכספרוטקטור של בוהמיה ומורביה.
* יוהנס אלמאייר – אדולף אייכמן.
* גודהארד גיזה – ד"ר וילהלם שטוקרט.
* פביאן בוש – אוברפיהרר האס-אס ד"ר גרהרד קלופפר.
* סיימון שוורץ – בתפקיד מרטין לותר (Martin Luther) , תת-מזכיר ואיש הקשר לאס-אס, משרד החוץ.
* תומאס לויבל – ד"ר פרידריך וילהלם קריצינגר.
* רפאל סטכוביאק – ד"ר ג'ורג' לייברנדט , ראש המחלקה המדינית, משרד הרייך לשטחים הכבושים במזרח.
* פטר ג'ורדן – גאולייטר ד"ר אלפרד מאייר , סגן השר במשרד הרייך לשטחים הכבושים במזרח.
* מרקוס שליינצר – גרופנפיהרר אס-אס אוטו הופמן.
* מתיאס בונדסצ'ו – שטורמבאנפיהרר אס-אס אריך נוימן.
* ג'יקוב דיל – גרופנפיהרר אס-אס היינריך מילר.
* סשה נתן – ד"ר יוזף ביהלר.
* פרדריק לינקמן – שטורמבאנפיהרר אס-אס ד"ר רודולף לנגה.
* ארנד קלוויטר – ד"ר רולנד פרייזלר.
* מקסימיליאן ברוקנר – אוברפיהרר האס-אס ד"ר אברהרד שנגארט.
* לילי פיכטנר – אינגבורג ורלמן 
* פרדריק שמידט – מזכירו של אייכמן

== הפקה ==
הסרט הופק במשותף על ידי ZDF וחברת Constantin Film ומומנה על ידי FilmFernsehFonds ורשויות מדינבורד ברלין-ברנדנבורג.

צילומי הסרט נערכו בין 3 בנובמבר ל-18 בדצמבר 2020 במיקום בו הייתה הווילה ובאולפני ברלינר יוניון-פילם בברלין-טמפלהוף. הפקת הסרט נתמכה על ידי מרכז הזיכרון והחינוך של מוזיאון בית ועידת ואנזה, ששטחו ממוקם בווילה ההיסטורית בוואנזה-ברלין.

== ביקורת ==
ה"לקסיקון לקולנוע בינלאומי" שיבחה את הסרט והגדירה אותו כ"סרט דוקומנטרי מדכא על האסטרטגיות הקרות כקרח של השואה" ש"משחזר את האירועים, שנמשכו קצת יותר משעה, כמעט בזמן אמת, ללא ניפוח מבוים".

הסרט זכה בפרס זהב בקטגוריית הסרטים העלילתיים כחלק מפרסי הטלוויזיה והקולנוע של פסטיבל ניו יורק ב-2022.<ref></ref>

==ראו גם==
* ועידת ואנזה (סרט)
* הפתרון הסופי (סרט)
* ארץ אבות (ספר)

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תוכניות טלוויזיה בשפה הגרמנית
קטגוריה:סרטים בגרמנית
קטגוריה:סרטים על השואה
קטגוריה:סרטים גרמניים
קטגוריה:סרטי 2022
משה חיים מצליח

רבי משה חיים מצליח (? - 5 בספטמבר 1845) היה רב באזמיר. מחבר ספר אם הבנים.

== תולדותיו ==
נולד לרבי יצחק מצליח באיזמיר, למד בישיבת "מגן שאול", מפי רבי יצחק רבינו אלבעלי, מחבר ספר פרי העץ. מתואר כעני מרוד שסבל מייסורים והיה "הולך ומצטמק"<ref>אם הבנים, הקדמת המגיה</ref>.

דבריו מוזכרים בספרי חכמי דורו, וביניהם בספר "בן אברהם" מרבי יום טוב קריספין שכתב על רבי משה: . רבה של איזמיר, רבי אברהם פלאג'י כתב עליו: <ref>הסכמת הרב הכולל לספר "אם הבנים"</ref>.

נפטר בג' באלול ה'תר"ה<ref>כך מפורש בשער ספרו ובהקדמת המגיה לחלק השני, בניגוד לדברי ואנונו ב"אנציקלופדיה לחכמי טורקיה" בערכו, שנקב בשנת תרנ"ג משום שערבב בינו לבין ר' משה מצליח מירושלים שהיה רבה של מגנסיה. בנוסף לכך הדבר לא ייתכן, שהרי ספריו של הרב שיצאו לאחר מותו על ידי בנו כמבואר בהקדמה, יצאו בשנת התרל"ג והתרמ"ב</ref> בגיל צעיר .

=== משפחתו ===
נישא לרחל. לאחר פטירתו נישאה בשנית ונפטרה בי"ג בסיון התרל"ו. בנם היה הגביר בן ציון אברהם מצליח.

== ספרו ==
שער ספר אם הבנים לרבי משה מצליח
כתב ספר בשם אם הבנים (ר"ת (בהיפוך אותיות) של אני הצעיר משה בן יצחק מצליח נר"ו)<ref>שער הספר</ref>, הכולל דרושים על סדר התורה. בנוסף, בסוף הכרך הראשון (בראשית שמות, תרל"ג) הובאו חידושים ונימוקים על משנה תורה לרמב"ם, ובסוף הכרך השני (ויקרא-דברים, תרמ"ב) הובאו דרושים מלוקטים, ביניהם לנישואים, להספד ושני דרושים לשבת הלבשה. לספר הסכמה מאת הרב אברהם פאלאג'י ורבי יהושע שלמה ארדיט. את הספרים רבי בן ציון בנימין רודיטי.

== לקריאה נוספת ==
* שמעון וואנונו, אנציקלופדיה לחכמי טורקיה, ירושלים תשס"ו, משה חיים מצליח

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחברי ספרי דרוש
קטגוריה:איזמיר: רבנים
קטגוריה:האימפריה העות'מאנית: רבנים
קטגוריה:רבנים ספרדיים
קטגוריה:פרשני הרמב"ם
קטגוריה:שוחטים
קטגוריה:אנשי עליות קדומות לארץ ישראל
קטגוריה:נפטרים ב-1845
תוכנית א' (סרט)

תוכנית א (באנגלית: Plan A) הוא סרט מותחן, קופרודוקציה גרמנית-ישראלית משנת 2021, המגולל את קורותיהם של אנשי הנוקמים, בכיכובם של אוגוסט דיל, מיכאל אלוני, עוז זהבי וסילביה הוקס. בוים על ידי האחים דורון ויואב פז.

שם הסרט מתייחס לתוכנית א', של קבוצת נקם היהודית, בראשות אבא קובנר, שתכננה להרעיל את מקורות המים של מספר ערים בגרמניה ולגרום למוות המוני של מיליוני אזרחים גרמניים. תוכנית שסוכלה.

השיר "כל העולם כולו" משמש כפסקול לסרט.

==עלילה==
בתקופה שלאחר המלחמה, קבוצה של יהודים וניצולי שואה מגרמניה ופולין, כנקמה על השואה ופשעים אחרים שבוצעו במלחמת העולם השנייה, מתכננת לתמרן את אספקת המים בכמה ערים מרכזיות בגרמניה הכבושה או לזהם מי שתייה ברעל.

==שחקנים ודמויות==
*אוגוסט דיהל – מקס, יהודי, ניצול שואה, ששוחרר מאושוויץ ומחפש את רעייתו ובנו
*סילביה הוקס – אנה, חברה במחתרת של אבא קובנר
*מיכאל אלוני – מיכאל, לוחם הבריגדה היהודית
*עוז זהבי -מנש, לוחם הבריגדה היהודית
*יואל רוזנקיאר – יוחאי
*ניקולאי קינסקי – צבי
*ישי גולן – אבא קובנר
*מילטון ולש – בלקין
*אקהרד פראוס – קלמנס
*טים וילדה – וילי
*גרהרד גאורג ילקה – ג'וזף קראוס
*אמיתי קדר – אפרים
*יהודה אלמגור – אברהם
*אולכסנדר מישצ'וק – קצין בריטי

==הפקה==
צילומי הסרט התקיימו מ-25 באוקטובר עד 15 בנובמבר 2019 בגרמניה, לבוב שבאוקראינה ובישראל. תקציב הסרט עמד על כ-4.4 מיליון יורו, שחלקם באו מקרנות קולנוע גרמניות.

דינה פורת ליוותה את הפקת הסרט כיועצת, לאחר שספרה "לי נקם ושילם: היישוב, השואה וקבוצת הנוקמים של אבא קובנר" (תורגם לגרמנית בשם Die Rache ist Mein allein) על קבוצת הנוקמים שימש כהשראה לעלילת הסרט. ביולי 2021 יצא לראשונה הקדימון הרשמי. באוגוסט 2021 הוקרן הסרט בבכורה בגרמניה.
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטים ישראליים
קטגוריה:סרטי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סרטים על נקמה
קטגוריה:סרטים גרמניים
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים בגרמנית
קטגוריה:סרטי 2021
קטגוריה:סרטים ישראליים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 2021
אראוקריאוקסילון

אראוקריאוקסילון (שם מדעי: Araucarioxylon arizonicum) הוא סוג נכחד של מחטניים שהתקיים בתקופת הפרם עד לסוף תקופת הטריאס לפני 295 עד 200 מיליון שנה והיה קרובו של עץ האראוקריה. סוג זה כלל מין יחיד: Araucarioxylon arizonicum והוא המאובן הלאומי של אריזונה.

עץ נכחד זה תואר לראשונה בידי החוקר האמריקאי פרנק הול נולטון בשנת 1889.

== מאפיינים ==
המאובנים של עץ זה התגלו בגרמניה ובארצות הברית (בעיקר בהפארק הלאומי פטריפייד פורסט ותצורת צ'ינלה). האראוקריאוקסילון היה נפוץ מאוד עד שכמה ממאובניו שימשו כחומרי בניין.<ref>Adele Conover (June 1997). "The Object at Hand". Smithsonian.com. Retrieved November 19, 2011.</ref> עץ זה נקרא לעיתים עץ קשת בענן עקב כך שהמאובנים היו בעלי צבעים רבים כמו סגול, צהוב ואדום. הגובה של האראוקריאוקסילון היה עד 60 מטר. העץ שרד את הכחדת פרם-טריאס אך נכחד לאחר הכחדת טריאס-יורה.

== אקולוגיה ==
בתקופת הטריאס באריזונה היה אקלים טרופי והיא שכנה בצפון-מערב יבשת פנגיאה. בכמה ממאובניו של עץ זה התגלו מחילות שנחפרו בידי זחלי חיפושיות. <ref> Sidney R. Ash & Rodney A. Savidge (2004). "The bark of the Late Triassic Araucarioxylon arizonicum tree from Petrified Forest National Park, Arizona" (PDF). IAWA Journal. 25 (3): 349–368. doi:10.1163/22941932-90000371.</ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אראוקריים
קטגוריה:צמחים שחיו במזוזואיקון
קטגוריה:צורות חיים שחיו בטריאס
קטגוריה:צמחים שחיו בפרם
זאב אשכנזי

זאב אשכנזי (5 באוקטובר 1925 – 14 בספטמבר 2016) היה איש ציבור ישראלי. כיהן בין היתר כמנכ"ל חברת מקורות וכמנכ"ל חברת פזגז.

== ביוגרפיה ==
זאב אשכנזי נולד וגדל בנובי סאד שביוגוסלביה (כיום סרביה). עלה לארץ ישראל המנדטורית בשנת 1941 במסגרת עליית הנוער, והצטרף לחברת הנוער של קיבוץ שער העמקים. בשנת 1948 השתתף בהקמת קיבוץ שובל. בשנת 1973 קיבל תואר שני במדעי החברה מאוניברסיטת חיפה.

בשנת 1968 נשלח מטעם תה"ל (אז חברה ממשלתית) לעמוד בראש פרויקט שיקום תשתיות בפרובינציית קזווין באיראן.<ref></ref>

אשכנזי היה חבר המפלגה הליברלית וחבר המזכירות המצומצמת של הליברלים בחיפה. שימש כסמנכ"ל מחלקת ההתיישבות של הסוכנות היהודית.

בשנת 1982 מינה שר החקלאות וסגן ראש הממשלה, שמחה ארליך את אשכנזי, חברו למפלגה הליברלית, למנכ"ל חברת מקורות, לאחר שפיטר את יעקב טוביה שהיה חבר במפלגת העבודה. הוא שימש בתפקיד זה עד לשנת 1984 לאחר שפוטר על ידי שר החקלאות, אריה נחמקין.<ref></ref><ref></ref> בתקופתו החברה החלה לשגר טילים המכילים יודיד הכסף על מנת להגביר את הגשם.

בפברואר 1987 מונה למנכ"ל חברת פזגז (אז חברה ממשלתית), ושימש בתפקיד זה עד אמצע 1988. בעקבות שרפה שפרצה במתקני הגז בקריית אתא ב-30 בינואר 1988 הוקמה ועדה בראשות אלוף במילואים עמוס לפידות שקבעה שאשכנזי נושא באחריות כוללת למתרחש, אך מפני שהוא מכהן בתפקיד כשנה בלבד ובתקופתו נעשו פעולות לקידום המצב הבטיחותי, האחריות הרבה היא על המנכ"ל הקודם.

בשנת 1990 מונה ליועץ לשר האוצר התעשייה והמסחר, משה נסים.

נפטר ב-14 בספטמבר 2016 ונקבר בבית הקברות ביישוב עדי, שהיה אחד ממקימיו.

== חיים אישיים ==
זאב אשכנזי היה נשוי פעמיים. הותיר אחריו שתי בנות מנישואיו הראשונים.

== ספרו ==
בשנת 2009 יצא לאור ספרו האוטוביוגרפי, "אל ראש ההר".<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מנכ"לים ישראלים
קטגוריה:מנכ"לי מקורות
קטגוריה:עובדי הסוכנות היהודית
קטגוריה:פעילי המפלגה הליברלית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת חיפה
קטגוריה:עולים בעליית הנוער
קטגוריה:עולים במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:ישראלים ילידי יוגוסלביה
קטגוריה:שער העמקים: אישים
קטגוריה:כותבי אוטוביוגרפיה ישראלים
קטגוריה:עדי: אישים
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1925
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2016
הסכם חסוויורט

הסכם חסוויורט (ברוסית: Хасавюртовские соглашения, בצ'צ'נית: Хаси-Эвлан Барт) היה הסכם שסימן את סופה של מלחמת צ'צ'ניה הראשונה, שנחתם ב-30 באוגוסט 1996 בחסוויורט שברפובליקת דאגסטן בין אסלאן מסחאדוב לאלכסנדר לבד.

==ההסכם==
הסכם חסוויורט נחתם בעקבות הסכם הפסקת אש רשמי על ידי הגנרל אלכסנדר לבד והגנרל הצ'צ'ני אסלאן מסחאדוב ב-22 באוגוסט 1996. הוא כלל היבטים טכניים של פירוז בירת צ'צ'ניה גרוזני, הקמת מפקדה משותפת כדי למנוע ביזה בעיר, נסיגה של כל הכוחות הפדרליים מצ'צ'ניה עד ל-31 בדצמבר 1996 וקביעה שכל הסכם על היחסים בין הרפובליקה הצ'צ'נית של איצ'קריה והממשלה הפדרלית הרוסית לא חייב להיחתם עד סוף 2001.

ב-12 במאי 1997 נפגשו נשיאי רוסיה וצ'צ'ניה, בוריס ילצין ואסלן מסחדוב, בקרמלין במוסקבה כדי לחתום על הנוסח הסופי של האמנה.

==בעקבות ההסכם==
הסכם חסוויורט הביא להפסקת פעולות האיבה ונסיגת הכוחות הפדרליים מצ'צ'ניה, בעוד שהטיפול בסוגיית מעמד צ'צ'ניה נדחו ל-31 בדצמבר 2001. החתימה על ההסכם סיימה את מלחמת צ'צ'ניה הראשונה.

ב-8 באוקטובר 1996, מועצת הפדרציה של הפדרציה הרוסית אימצה את צו מס' 336-SF "על המצב ברפובליקה הצ'צ'נית", שבו היא החליטה "לשקול את המסמכים שנחתמו ב-31 באוגוסט 1996 בעיר חסוויורט כראיה לנכונות הצדדים לפתור את הסכסוך בדרכי שלום, ללא משמעות משפטית-מדינתית".

לטענת הפרופסור למדעי המדינה ד.ס. פוליאנסקי, החתימה על הסכמי החסוויורט הייתה תחילתה של התפשטות אינטנסיבית של קיצוניות דתית בצפון הקווקז, שעיקרה היה בצ'צ'ניה.

ההסכם לא השפיע על הפרקטיקה של לקיחת בני ערובה וסחיטת כספים. לדוגמה, העיתונאים ויקטור פטרוב, בריס פלטיו וסבטלנה קוזמינה נחטפו לאחר החתימה על ההסכם.

בשנת 1996 פנו 93 צירים בדומא הממלכתית לבית המשפט החוקתי של הפדרציה הרוסית בבקשה לאמת את חוקתיות המסמכים שנחתמו ב-31 באוגוסט 1996 בחסוויורט. לטענת מחברי הבקשה, מסמכים אלו לא תאמו את סעיף 4 של חוקת הפדרציה הרוסית, הקובע איסור על הפרת ריבונות שטחה.

ב-26 בדצמבר 1996, פרסם בית המשפט החוקתי של רוסיה פסק דין שבו קבע:

==ראו גם==
* הפלישה לדאגסטן (1999)
* מלחמת צ'צ'ניה השנייה

==קישורים חיצוניים==

חסוויורט
קטגוריה:העימות הרוסי-צ'צ'ני
קטגוריה:צ'צ'ניה
קטגוריה:1996 ברוסיה
עוזאל

אייל עוזאל קהלני (נולד ב-29 ביולי 1996), הידוע בשם הבמה עוזאל, הוא ראפר ומוזיקאי ישראלי.

== ביוגרפיה ==
קהלני נולד בלונדון. כשהיה בן שש, לאחר גירושי הוריו, עלה יחד עם אמו ואחותו להתגורר בתל אביב, שם הוא מתגורר נכון ל־2022. בגיל 19, במהלך שירותו הצבאי בסיירת בחיל השריון, החל ליצור לראשונה מוזיקה באופן עצמאי.

== קריירה ==
בשנת 2018 הוציא את הסינגל הראשון שלו, "מיינסטרים". לאחר מכן הוציא סינגלים נוספים, ביניהם "תמיד פראש", "בואי נצא" ו"בן אדם".

בשנת 2020 הוציא יחד עם צוקוש את הסינגל החמישי שלו "חופש". באותה שנה הוציא גם את הסינגל "ורד אדום".

בשנת 2021 הוחתם בלייבל יוניברסל מיוזיק ישראל<ref></ref>. לאחר עבודה משותפת הוציא סינגל בשם "שבועיים" שהופק מוזיקלית על ידי עידו בי וצוקי. הקליפ לשיר הופק על ידי ROMS.

בשנת 2022 השיק את המיני-אלבום הראשון שלו, "אחרייך" המכיל שירי היפ הופ בעלי אופי ים תיכוני, עם עיבודים שחלשו על מגוון סגנונות ביניהם ראפ, סול וטראפ. בהפקת המיני-אלבום השתתפו מספר מפיקים, ביניהם עידו בי וצוקי, עדי רותם, ערן גולדברג ואופיר יוגב.

ב-2023 יצא אלבום הבכורה שלו, "1:11".

== דיסקוגרפיה ==
=== אלבומי אולפן ===
* 2023: 1:11

=== מיני-אלבומים ===
* 2022: אחרייך

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:מוזיקאים ישראלים
קטגוריה:אמנים ישראלים הידועים בשם במה
קטגוריה:ראפרים ישראלים
קטגוריה:ישראלים ילידי אנגליה
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1996
מרסלו פלורס

מרסלו פלורס דורל (בספרדית: Marcelo Flores Dorrell; נולד ב-1 באוקטובר 2003 בג'ורג'טאון שבאונטריו, קנדה) הוא כדורגלן מקסיקני-קנדי המשחק בעמדת קשר התקפי בקבוצת הנוער של ארסנל ובנבחרת מקסיקו.

== קריירת מועדונים ==
פלורס שיחק במחלקת הנוער של איפסוויץ' טאון. בשנת 2019 הצטרף בהעברה חופשית למחלקת הנוער של ארסנל.

== קריירה בינלאומית ==
ב-8 בדצמבר 2021 ערך פלורס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מקסיקו, בתיקו 2-2 נגד נבחרת צ'ילה במשחק ידידות.

נכלל בסגל נבחרת מקסיקו לטורניר קופה אמריקה 2024.

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:כדורגלנים קנדים
קטגוריה:כדורגלנים מקסיקנים
קטגוריה:קשרי כדורגל קנדים
קטגוריה:קשרי כדורגל מקסיקנים
קטגוריה:אונטריו: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת מקסיקו
קטגוריה:כדורגלני קופה אמריקה 2024
קטגוריה:מקסיקנים שנולדו ב-2003
קטגוריה:קנדים שנולדו ב-2003
Costumbres

Costumbres (בעברית: מכס) הוא שיר שנכתב והופק על ידי חואן גבריאל ובוצע על ידי הזמרת רוסיו דורקל עבור אלבום הבכורה שלה, Canta A Juan Gabriel Volumen 6. השיר יצא בשנת 1985 תחת חברת התקליטים אריולה כצד ב' של השיר "Jamas Te Prometí un Jardin de Rosas".

== גרסתה של סלינה ==

בשנת 1988 סלינה ולהקתה הלוס דינוס עשו גרסת כיסוי לשיר באלבומם Dulce Amor והשיר יצא כסינגל השלישי מהאלבום. אם כי בשנת 1990 סלינה הקליטה את השיר מחדש עבור אלבומה, . ב-9 במרץ 1996 השיא יצא שוב כסינגל אך הפעם בגרסת רמיקס מתוך אלבומה, Siempre Selena.

== מיקומי שיא ==
=== גרסתה של סלינה ===

=== גרסתה של לה אינדיה ===
הזמרת לה אינדיה הקליטה את השיר גם כן, בגרסה שזכתה להצלחה במצעדי הבילבורד הלטיניים.<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1984
קטגוריה:סינגלים מ-1985
קטגוריה:סינגלים מ-1996
קטגוריה:סינגלים מ-1998
קטגוריה:שירי סלינה
קטגוריה:שירים בספרדית
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי א.ב. קינטנייה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת אריולה רקורדס
קטגוריה:סינגלים בהוצאת EMI לטין
טבח ווצ'ין

טבח ווצ'ין היה טבח של 350 אזרחים סרבים בווצ'ין שבמדינה העצמאית של קרואטיה, על ידי הארגון הפשיסטי הקרואטי אוסטאשה ב-14 בינואר 1942, במהלך מלחמת העולם השנייה. הטבח בוצע כנקמה על פעולת צבא השחרור העממי של יוגוסלביה בפאפוק .<ref></ref>

== רקע ==
ב-12 בינואר 1942, בקרב ישיר בין הפרטיזנים לאוסטאשה, נהרגו חמישה אנשי אוסטאשה, ושניים נפצעו, כשאחד מהם מת מאוחר יותר.<ref></ref>

הפרטיזנים נסוגו לפאפוק, ואנשי האוסטאשה חזרו לווצ'ין והמתינו לתגבורת מאוסייק, מבלישצ'ה ומוירוביטיצה.

== הטבח ==
ב-13 בינואר, כ-300 חיילי אוסטאשה ודומוברן החלו בביזה ובשריפת בתים של סרבים. אזרחים שניסו להימלט או התנגדו נהרגו, וכל האחרים נעצרו ונלקחו לווצ'ין.

בראש השנה הסרבי , 14 בינואר, החל הטבח הגדול ביותר של האוכלוסייה החפה מפשע בסלבוניה באותה תקופה. במהלך הטבח נהרגו בסך הכל 350 אזרחים.

== לאחר הטבח ==
למחרת, הועברו הגופות לקבר אחים שנחפר מזרחית לווצ'ין, לאורך נהר ווצ'ינקה.

ההשלכה המשמעותית ביותר של הטבח הייתה חיזוק תנועת הפרטיזנים באזור ווצ'ין וסלאטינה (קרואטיה).<ref name="skiljan"></ref> אף על פי שבמהלך 1941 ותחילת 1942 לא היו הרבה תושבים מקומיים שהשתתפו בהתנגדות אקטיבית לממשל הפשיסטי, בשל האיום הקיומי הגובר הצטרפו ליחידות הפרטיזנים מספר רב של סרבים מכפרי הסביבה.

בשנת 2007 הוקמה אנדרטה לזכר קורבנות הטבח.<ref></ref><ref></ref>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יוגוסלביה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:המדינה העצמאית של קרואטיה
קטגוריה:מעשי טבח במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:מלחמת העולם השנייה: 1942
מחנה הריכוז גורניה רייקה

מחנה הריכוז גורניה רייקה הוא מחנה ריכוז שהתקיים במהלך מלחמת העולם השנייה בכפר גורניה רייקה שבקרואטיה תחת מדינת קרואטיה העצמאית.<ref></ref> במחנה שוכנו סרבים ויהודים.

מאות נשים וילדים נכלאו בגורניה רייקה בין נובמבר 1941 לאביב 1942. במחנה שוכנו בין 200 ל-400 בני אדם בכל זמן נתון. בפברואר 1942, דיאנה בודיסאלביץ' פעלה יחד עם הצלב האדום להצלת 11 ילדים משם, ובמרץ הועברה קבוצה של 147 נשים וילדים סרבים מגורניה רייקה למחנה הריכוז לובורגרד. בהמשך הועברו נשים מהמחנה לזאגרב, לזמון, ולמחנות בגרמניה ובסרביה. באפריל, הנשים הסרבית הנותרות הועברו ללובורגרד, ולאחר מכן שוחררו. בשלב זה נשארו במחנה 73 נשים יהודיות ו-7 נשים קתוליות. הקטוליות שנתפסו בשל תעמולה קומוניסטית הועברו למחנה הריכוז סטארה גראדישקה והיהודיות הועברו ללובגרד במאי 1942, תוך ריקון אתר גורניה רייקה.

ב-24 ביוני 1942 הועברו למחנה הריכוז כ-100 נערים מאחד מיאסנובאץ, והוא נוהל על ידי נוער אוסטאשה . ב-4 ביולי הגיעו עוד 200 נערים ונערות ממחנה הריכוז סטארה גראדישקה. מיוני 1942, אכלסו המחנה כ-400 יתומים שנותרו ממתקפת קוזארה .

לאחר התפרצות קדחת הטיפוס שגרמה לכ-140 מקרי מוות בקרב הילדים במחנה, נטשו אותו השומרים ב-14 באוגוסט 1942, ופעילי הצלב האדום הקרואטי והרופאים פינו כ-200 ילדים ששרדו לבתי חולים בזאגרב ולמחנה הריכוז יאסטרברסקו.

==ראו גם==
* שואת יהודי סרביה

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחנות ריכוז של האוסטאשה
קטגוריה:שואת יהודי קרואטיה
קטגוריה:קרואטיה: היסטוריה
קטגוריה:מחנות ריכוז ביוגוסלביה
מחנה קרסטינץ

מחנה קרסטינץ היה בית כלא ששימש כמחנה ריכוז בקריסטינץ שבקרואטיה בתקופת שואת יהודי קרואטיה. הוא היה ממוקם בטירה המשקיפה על הכפר.<ref name="večernji-2012"></ref>

== המחנה ==
לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה בנתה ממשלת ממלכת יוגוסלביה בית כלא ליד קרסטינק והשתמשה בו למעצר אסירים פוליטיים. במרץ 1941, ערב פלישת מדינות הציר לקרואטיה, נעצרו ונכלאו בקרסטינץ מספר רב של מתנגדי המשטר מזאגרב.

כמה שבועות לאחר הכליאה התמוטטה יוגוסלביה וב-19 באפריל 1941 השתלטו על הכלא שלטונות מדינת קרואטיה העצמאית שזה עתה הוקמה. האסירים הופרדו על בסיס מוצא אתני, כאשר המחנה פוצל לחלקים "סרבים", "יהודים" ו"קומוניסטים". לאחר מבצע ברברוסה, המפלגה הקומוניסטית היוגוסלבית פתחה מחתרת בשם צבא השחרור העממי של יוגוסלביה. משטר אוסטאשה הגיב בהריגת כמה מאסירי מחנה קרסטינק.

ב-9 ביולי 1941 הוצאה להורג קבוצה ראשונה במחנה. המפלגה הקומוניסטית הגיבה בארגון . ב-13 ביולי כל האסירים הצליחו להימלט. אך הניסיון אורגן בצורה גרועה ורוב האסירים נתפסו ונורו ביערות מקסימיר .

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מחנות השמדה
קטגוריה:מחנות ריכוז של האוסטאשה
קטגוריה:שואת יהודי קרואטיה
קטגוריה:קרואטיה: היסטוריה
קטגוריה:מחנות ריכוז ביוגוסלביה
מזג אוויר קיצוני

מזג אוויר קיצוני היא כל תופעה מטאורולוגית מסוכנת שעלולה לגרום לנזק, ולשיבושים חמורים באזורים בהם חיים בני אדם, או לאובדן חיי אדם. ישנם סוגים שונים ומגוונים של מזג אוויר קיצוני, אשר משתנים בדרך כלל בהתאם לקו הרוחב, קו הגובה, הטופוגרפיה והתנאים האטמוספיריים. רוחות חזקות, ברד, כמות גדולה במיוחד של משקעים, ושריפות יער הן צורות של מזג אוויר קיצוני, וכמו גם סופות רעמים, התפרצויות רוח, סופות טורנדו, וסופות ציקלון טרופיות. תופעות אזוריות ועונתיות של מזג אוויר קיצוני כוללות בין היתר סופות שלג, סופות קרח וסופות חול. תופעות מזג אוויר קיצוני אשר גורמות לחום קיצוני, קור, רטיבות או בצורת לעיתים קרובות גורמות גם לאירועי מזג אוויר קיצוני. אחת ההשפעות העיקריות של ההתחממות הגלובלית הם השינויים בדפוסי מזג האוויר הקיצוניים.

== טרמינולוגיה ==
המטאורולוגים נוטים לרוב להגדיר מזג אוויר קיצוני כל תופעת מזג האוויר המהווה סכנה לחיי אדם, לרכוש או דורשת התערבות מצד הרשויות. הגדרה מצומצמת יותר לתופעת מזג אוויר קיצוני היא כל תופעת מזג אוויר הקשורה לסופות רעמים קשות.

על פי ארגון המטאורולוגיה העולמי ניתן לסווג תופעות מזג אוויר קיצוני לשתי קבוצות - מזג אוויר קיצוני כללי ומזג אוויר קיצוני מקומי. סופות רוח אירופאיות והתופעות המתלוות אליהן נוצרות על פני אזורים גאוגרפיים רחבים. התרחשויות אלו מסווגות כ"מזג אוויר קיצוני כללי". התפרצויות רוח וסופות טורנדו נחשבות לתופעות מזג אוויר מקומיות יותר ולכן יש להן השפעה גאוגרפית מוגבלת יותר. הסוגים הללו של תופעות מזג אוויר מסווגות "מזג אוויר קיצוני מקומי".

== גלריית תמונות ==
<gallery widths="225">
F5_tornado_Elie_Manitoba_2007.jpg|סופת טורנדו במניטובה שבקנדה, 2007
Pehrcn07212003.gif|סופת ציקלון מעל לפנסילבניה
Hurricane_Isabel_from_ISS.jpg|הוריקן איזבל כפי שהוא נראה מתחנת החלל הבינלאומית, 2003
Sandstorm_in_Al_Asad,_Iraq.jpg|סופת אבק עצומה שהתרחשב בקרבת בסיס התעופה אל אסד שבעיראק, 27 באפריל 2005
Wildfire_in_Yellowstone_NP_produces_Pyrocumulus_cloud.jpg|שריפה בפארק הלאומי ילוסטון אשר גרמה להיווצרות של ענן פירוקומולוס
Kings_Christian_Church_carpark_Flooded.jpg|שיטפון אשר נגרם בעקבות סופת רעמים חזקה
Hurricane_andrew_fema_2563.jpg|הנזק שנגרם על ידי הוריקן אנדרו הוא דוגמה טובה לנזק שנגרם על ידי ציקלון טרופי בקטגוריה 5
Fields_outside_benambra.jpg|יבולים באוסטרליה שנבלו כתוצאה מבצורת
Canicule_Europe_2003.jpg|מפה המציגה טמפרטורות גבוהות מהרגיל באירופה במהלך שנת 2003
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

*
מרכז תאילנד

אזור מרכז תאילנד (בתאית: ภาคกลางของประเทศไทย), המכונה גם סיאם, הוא אחד מהאזורים הגאוגרפיים של מדינת תאילנד המשתרע לאורך המישור הרחב שבו עובר נהר הצ'או פראיה. רכס הרי פטצ'בון מפריד בין אזור זה לאזור צפון-מזרח תאילנד (איסאן). רכס הרי הטנאסרים מפריד בין אזור זה לבין מיאנמר שנמצאת מערבית לו. רכס הרי פי פאן נאם תוחם אזור זה מצפון.

בין המאה ה-14 למאה ה-18 היווה אזור מרכז תאילנד את לב ליבה של ממלכת אַיוּתַּאיָה (המכונה לעיתים רבות רק "סיאם"), והוא עד היום מהווה את האזור הדומיננטי ביותר של תאילנד, בו נמצאת הבירה בנגקוק, וזהו האזור המאוכלס ביותר במדינה.

אזור מרכז תאילנד מורכב מ-25 מחוזות, ואזור המטרופולין של בנגקוק.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:תאילנד: גאוגרפיה
נעימת הנושא של האחים סופר מריו

קוג'י קונדו, המלחין של נעימת הנושא
נעימת הנושא של האחים סופר מריו (בשמה הרשמי: Ground Theme; נקראת גם Overworld Theme) היא נעימת נושא מוזיקלית שנוצרה עבור השלבים העל-קרקעיים במשחק הווידאו "האחים סופר מריו" משנת 1985. זו אחת משש נעימות נושא שמעצב הסאונד של נינטנדו, קוג'י קונדו, הלחין עבור המשחק. לדבריו, היא הייתה הקשה ביותר להלחנה עבורו.

לאורך השנים נעימת הנושא המשיכה לשמש במשחקים נוספים בסדרת משחקי הווידאו של מריו לקונסולות השונות של נינטנדו. נעימת הנושא של האחים סופר מריו נחשבת לאחת ממנגינות משחקי הווידאו המפורסמות ביותר בכל הזמנים.<ref></ref>

נעימת הנושא נוצרה עם מקצב קליפסו במפתח דו מז'ור.

==הערות שוליים==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:מריו (זיכיון)
שבתי ליפשיץ

הרב שבתי ליפשיץ (ה'תר"ה – כ' באדר ב' ה'תרפ"ט, 1929) היה ראש בית דין בקהילת אורשיווא ומחבר ספרים רבים, נודע בעיקר בעד ספרו "סגולות ישראל".

==ביוגרפיה==
נולד ברוהאטין שבגליציה לרב יעקב יצחק (בנו של רבי שבתי ליפשיץ מרוהאטין), משם ברח כדי להימלט מפני פחד הצבא שהיה מרחף עליו, והגיע ליולניצה הקרובה לאורשיווא שבהרי הקרפטים. בשנת ה'תרכ"ה התמנה לכהן כדומ"ץ ביולניצה, תפקיד שמילא משך 42 שנים עד שנת ה'תרס"ז. אחר כך התמנה לכהן כראב"ד באורשיווא, תפקיד שמילא עד פטירתו.

נפטר בגיל 84

==חיים אישיים==
נשא לאישה את הרבנית העניא מאליא, שעסקה בפרנסה כדי לאפשר לבעלה לעסוק בתורה. היא נפטרה בי"א בטבת, ה'תרפ"ה.

==רבותיו==
*רבי יוסף מאיר וייס מספינקה

==צאצאיו==
*בנו, רבי אברהם ליפשיץ, מו"צ בבילקה , מחבר ספר ילקוט אברהם
*חתנו, רבי אברהם ליפשיץ, שו"ב בדולהה 
*בתו, רייזל
*בנו, רבי נחום אורי, שו"ב בראצפרט
*בנו, רבי שלום, שו"ב בטיססלקה
*בנו, רבי שלמה ישעיהו, שו"ב ברומניה
*בנו, רבי שמואל לייב, שו"ב באורשיווא

==מספריו==
*ברית אבות, על הלכות ברית מילה
*מקור חיים, פירוש על ספר חסידים
*סגולות ישראל, על סגולות
*ספר האשל הנקרא לקוטי שושנים, ערכים על סדר אלפביתי
*קול תודה, על מגילת אסתר
*שמירה מעליא, פירוש על ספר "שמירת הנפש" (מרבי ישראל מתתיהו אוירבך) על ענייני שמירה מסכנה
*תפארת יעקב, על חמישה חומשי תורה
==קישורים חיצוניים==
*
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מחברי ספרות תורנית
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:ילידי 1845
קטגוריה:נפטרים ב-1929
השורש הריבועי של 3

השורש הריבועי של 3, אשר מסומן כ-<math>\sqrt{3}</math> או 3<sup>1/2</sup>, הוא המספר הממשי החיובי שכאשר יוכפל בעצמו, תהיה התוצאה שווה ל-3. השורש הריבועי של 3 הוא מספר אי רציונלי. הוא ידוע גם בתור הקבוע של תיאודורוס, על שם תיאודורוס מקירנה, שהוכיח את האי-רציונליות שלו.

נכון לדצמבר 2013, חושבו 10 מיליארד ספרות של <math>\sqrt{3}</math>. 65 הספרות הראשונות של <math>\sqrt{3}</math>:

: 

הספרות של <math>\sqrt{3}</math> הן .

השבר () הוא קירוב לשורש - הוא שונה מהערך הנכון בפחות מ- (בערך<math>9.2\times 10^{-5}</math>).

השבר () הוא מדויק בכ- (<math>\frac{1}{10^{11}}</math>).

ארכימדס חישב טווח עבור הערך של השורש: <math>\left ( \frac{1351}{780} \right )^{2} > 3 >\left ( \frac{265}{153} \right )^{2}</math>;<ref>.</ref> הגבול התחתון מדויק עבור (6 ספרות אחרי הנקודה) והגבול העליון עבור (4 ספרות אחרי הנקודה).

== ביטויים ==
ניתן לבטא אותו כשבר משולב ().

ולכן ניתן לומר כי:

: <math>\begin{bmatrix}1 & 2 \\1 & 3 \end{bmatrix}^n = \begin{bmatrix}a_{11} & a_{12} \\a_{21} & a_{22} \end{bmatrix}</math>

וכאשר <math>n\to\infty</math>:

: <math> \sqrt{3} = 2 \cdot \frac{a_{22}}{a_{12}} -1 </math>

ניתן לבטא אותו גם כשבר משולב מוכלל כגון:

: <math> [2; -4, -4, -4, ...] = 2 - \cfrac{1}{4 - \cfrac{1}{4 - \cfrac{1}{4 - \ddots}}}</math>

== גאומטריה וטריגונומטריה ==

אורך האלכסון ב[[קוביית יחידה הוא <math>\sqrt{3}</math>]]
היטל זה של [[תריסריון בילינסקי הוא מעוין עם יחס אלכסוני של <math>\sqrt3</math>.]]
ניתן למצוא את השורש הריבועי של 3 כאורך הצלעות של משולש שווה-צלעות החוסם מעגל בקוטר 1.

אם משולש שווה-צלעות בעל צלעות באורך 1 נחתך לשני חצאים שווים, על ידי חציית זווית פנימית כדי ליצור זווית ישרה עם הצלע שמולה, היתר של המשולש ישר-הזווית הוא באורך 1 ואורכן של הצלעות הוא <math>\frac12</math> ו-<math>\frac{\sqrt3}{2}</math>. מכאן, טנגנס של 60° שווה ל-<math>\sqrt3</math>, והסינוס של 60° והקוסינוס של 30° שווים ל-<math>\frac{\sqrt3}{2}</math>.

השורש הריבועי של 3 מופיע גם בביטויים אלגבריים עבור קבועים טריגונומטריים אחרים, כולל<ref>Julian D. A. Wiseman [http://www.jdawiseman.com/papers/easymath/surds_sin_cos.html Sin and Cos in Surds]</ref> הסינוסים של 3°, 12°, 15°, 21°, 24°, 33°, 39°, 48°, 51°, 57°, 66°, 69°, 75°, 78°, 84° ו-87°.

<math>\sqrt{3}</math> הוא המרחק בין צלעות מקבילות של משושה משוכלל בעל צלעות באורך 1.

זהו אורך האלכסון הפנימי של קוביית יחידה.

לווסיקה פיסקיס יש יחס בין הציר העיקרי לציר הקטן השווה ל-<math>\sqrt3</math>:1. ניתן להראות זאת על ידי בניית שני משולשים שווי-צלעות בתוכו.

== שימושים אחרים ==
=== הנדסת הספק ===
בהנדסת הספק, המתח בין שתי פאזות במערכת תלת-פאזית הוא פי <math>\sqrt3</math> מהמתח לקו הנייטרלי. הסיבה לכך היא שכל שתי פאזות נמצאות במרחק של 120° זה מזה, ושתי נקודות במעגל המרוחקות 120 מעלות זו מזו מופרדות במרחק שגדול פי <math>\sqrt3</math> מהרדיוס.

== ראו גם ==
* השורש הריבועי של 2

== קישורים חיצוניים ==

* 
<div class="mw-content-ltr">
* 
* </math>, <math>\sin(\frac{\pi}{3})</math> and distribution of digits in them|journal=Proc. Natl. Acad. Sci. U.S.A.|volume=37|issue=7|pages=443–447|doi=10.1073/pnas.37.7.443|pmc=1063398|pmid=16578382|doi-access=free}}
* 
* 
* 
</div>

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קבועים מתמטיים
דייוויד פלאץ

דייוויד פלאץ (באנגלית: David Platz; 13 בינואר 1929, הנובר – 20 במאי 1994, לונדון) היה בכיר בתעשיית המוזיקה הבריטית.

== ביוגרפיה ==
דייוויד פלאץ נולד בהנובר בשנת 1929 למשפחה יהודית. בגיל 10 הוא נשלח עם אחותו מגרמניה הנאצית לבריטניה. 

לאחר סיום בית הספר הוא התחיל לעבוד כשליח בחברת תקליטים. הוא עלה בסולם התפקידים ומונה למנהל הקלטות של מוזיקה לטינית. בשנת 1952 הוא התחתן.

בשנת 1955 דייוויד פלאץ עזב את החברה ומונה למנהל חברה Essex Music, Ltd. פעילות החברה הייתה מוצלחת והיא הייתה סוכנות של "הרולינג סטונז", "המודי בלוז", דאדלי מור ורבים נוספים. לכל אמן הוקמה מחלקה נפרדת בתוך החברה.

דייוויד פלאץ עזר בהפקת הופעות מחזמר. בשנת 1970 הוא הקים Fly label. חברה זו הפיקה תקליטים ראשונים של טי רקס.

בהמשך, הקים את "Cube Records" בשנת 1972. בחברה זו הוא הפיק תקליטים של ג'ואן ארמטריידינג, מארק בולאן, ראלף מקטל, JSD Band ואמנים נוספים.

בשנים 1973–1986 פלאץ היה מנהל הפקה של Performing Right Society.

פלאץ נפטר בשנת 1994 מטרשת אמיוטרופית צידית ממנה הוא סבל תקופה ארוכה.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.allmusic.com/artist/david-platz-mn0001009397/biography ביוגרפיה]

קטגוריה:יהודים בריטים
קטגוריה:מפיקים מוזיקליים בריטים
קטגוריה:מהגרים מגרמניה לממלכה המאוחדת
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1929
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1994
ארנסברג

ארנסברג (בגרמנית: Arnsberg) היא עיר בנורדריין-וסטפאליה שבגרמניה, בעמק של הנהר רוהר.

== סקירה כללית ==
העיר הוזכרה לראשונה בשנת 789 והיא הייתה שייכת למנזר המקומי. בשנת 1238 היישוב קיבל זכויות עיר. המבצר המקומי נבנה במהלך המאה ה-14. העיר הייתה מרכז של נפה בראשות רוזן אך בהמשך זכויות בעלות על האזור נרכשו על ידי ארכיבישוף של קולן.

במהלך מלחמת שבע השנים העיר נהרסה בשנת 1769. בשנת 1794 כאשר צרפת תקפה את העיר קולן אוצרות הקתדרלה הוסתרו בארנסברג והוחזרו לקולן בשנת 1804. בשנת 1816 השטח סופח לפרוסיה.

בשנת 1941 לעיר סופחו מספר יישובים קטנים בסביבה. במהלך מלחמת העולם השנייה העיר סבלה מהפצצות. ב-17 במאי 1943 בעקבות מבצע נזיפה מספר שכרים באזור נפרצו ושטח הוצף. תושבי העיר רבים נהרגו בהפצצה זו ובהמשך. אזור סבל מהפצצות של פצצת גרנד סלאם.

בשנת 1975 בעיר סופחו מספר יישובים וכיום היא כוללת 15 רבעים.

בעיר פועלים מספר מפעלי תעשייה. בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20 בעיר פעל מפעל לייצור מכוניות מדגם Kleinschnittger F125.

==ערים תאומות==
*
*
*
*

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:נורדריין-וסטפאליה: ערים
קטגוריה:גרמניה: ערים