OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
גברת דאלוויי (סרט)

גברת דאלוויי (באנגלית: Mrs Dalloway) הוא סרט דרמה בריטי משנת 1997 בבימויה של מרלין גוריס ובכיכובם של ונסה רדגרייב, נטשה מקאלהון ומייקל קיצ'ן. הסרט הוא עיבוד של הרומן "גברת דאלוויי" מאת וירג'יניה וולף. ההפקה בשיתוף פעולה בריטי, אמריקני והולנדי.

==תקציר עלילה==
קלריסה דאלוויי יוצאת בבוקר יום יפה לערוך קניות עבור המסיבה שהיא מתכננת לאותו ערב. באותו זמן בלונדון, איש צעיר בשם ספטימוס וורן סמית' סובל מהזיות כתוצאה מאוחרת מהלם קרב (השנה היא 1923). בתה של קלריסה מרוחקת וטרודה. בהמשך היום מגיע לביתה של קלריסה פיטר, שהיה מחזר נלהב שלה בעבר, ושזה עתה חזר מהודו. עוד באותו יום ספטימוס מתאבד. קלריסה חווה מחדש יום אחד בנעוריה, ומהרהרת בסיבות שבגללן בחרה בחיים עם ריצ'רד דאלוויי המהימן.

==צוות השחקנים==
* ונסה רדגרייב – גברת קלריסה דאלוויי
* נטשה מקאלהון – קלריסה הצעירה
* מייקל קיצ'ן – פיטר וולש
* אלן קוקס – פיטר הצעיר
* שרה באדל – ליידי רוסיטר
* לנה הידי – סאלי הצעירה
* ג'ון סטנדינג – ריצ'רד דאלוויי
* רוברט פורטל – ריצ'רד הצעיר
* אוליבר פורד דייוויס – יו ויטברד
* האל קרוטנדן – יו הצעיר
* רופרט גרייבס – ספטימוס וורן סמית'
* אמליה בלמור – רזיה וורן סמית
* מרגרט טייזאק – ליידי ברוטון
* רוברט הארדי – סר ויליאם ברדשו
* ריצ'נדה קארי – ליידי ברדשו
* קייטי קאר – אליזבת דאלוויי
* סלינה קאדל – מיס קילמן
* אמנדה דרו – לוסי
* פיליס קלוורט – הדודה הלנה
* דניס ליל – ד"ר הולמס
* ג'ון פרנקלין-רובינס – ליונל, אביה של קלריסה

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 1997
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטים מבוססי ספרים
קטגוריה:סרטים בריטיים משנת 1997
קטגוריה:וירג'יניה וולף
דמויי-קרנון

Helcogramma striatum
דמויי-קרנון (שם מדעי: Lutjanidae) היא תת-סדרה אחת מתוך 18 תת-סדרות של סדרת הדקראים הגדולה, בתוכה מצויים מיני הקרנוניים. זוהי קבוצה גדולה הכוללת מעל 880 מינים ב-139 סוגים.
== מאפיינים ==
למיני הקרנון עיניים גבעוליות, פה נוקשה וגוף חלק ומוארך. דגים אלה קטנים ברובם ומתחבאים בין הסלעים מטורפים. רוב המינים חיים בים אך חלק מהמינים כמו קרנון הנהרות (Salaria fluviatilis) מגיעים גם למים מתוקים.

דגים אלה חיים במים טרופיים, בשוניות, חופים סלעיים ובחולות. הם ניזונים בעיקר מחסרי חוליות שונים שהם חוטפים או מגרדים מהסלעים ולסתותיהם חזקות מספיק לפצח שריונות.

==מיון==
*תת-סדרה דמויי-קרנון (Blennioidei)
**קרנוניים (Blenniidae)
**צ'נופסידיים (Chaenopsidae)
**קלינוסיים (Clinidae)
**Dactyloscopidae
**Labrisomidae
**תלתוניים (Tripterygiidae)

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1844
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי יוהנס פטר מילר
דמויי-קברנון

דמויי-קברנון (שם מדעי: Gobioidei) היא אחת מ-18 תת-הסדרות של סדרת הדקראים הגדולה, בתוכה משפחת הקברנוניים. תת-סדרה זו היא הגדולה ביותר בסדרה וכוללת מעל 2,210 מינים שונים. בנוסף היא כוללת את המינים הקטנים ביותר של חולייתנים כשהקטנים ביותר מגיעים למ"מ אחד בלבד.

קבוצה זו בעלת מספר מינים החיים בים, במים מתוקים וחלקם כמו היבשתנים יכולים לעלות לזמן קצר ליבשה. הם נפוצים בכל האזורים החמימים והטרופיים. 

לקברנוניים ולקרוביהם ישנו גוף מוארך ובעל קוצים מעטים, עיניים גדולות ולסתות גדולות וחזקות. הם חיים באזורים הטרופיים, בעיקר בין סלעים ואלמוגים וגם בחולות. חלקם חיים גם בביצות וביצות מנגרובים.

==מיון==
*תת-סדרה דמויי-קברנון (Gobioidei)
**משפחה אלאוטריים (Eleotridae)
**משפחה Milyeringidae – נפרדה מהאלאוטריים
**משפחה Butidae – נפרדה מהאלאוטריים
**משפחה קברנוניים (Gobiidae)
**משפחה גדלסתיים (Kraemeriidae) – ייתכן ששייכת לקברנוניים
**משפחה תולענוניים (Microdesmidae) – ייתכן ששייכת לקברנוניים
**משפחה Odontobutidae 
**משפחה אוקסודרסיים (Oxudercidae) – נפרדה מהקברנוניים
**משפחה Thalasseleotrididae – נפרדה מהקברנוניים
**משפחה Rhyacichthyidae
**משפחה Schindleriidae – בה סוג יחיד: Schindleria. ייתכן ששייכת לקברנונים
**משפחה פְּתַלְתּוּלִיִּים (Xenisthmidae) – ייתכן ששייכים לאלאוטריים

==גלריה==
<gallery mode=packed>
Sicyopterus stimpsoni01.gif|קברנון סטימפסון
Donko071007-2.jpg
ItomanKYHZyg.jpg
Neogobius melanostomus1.jpg
Mogurnda mogurnda.png
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

*
קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1832
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ז'ורז' קיווייה
קושט (קטורת)

קושט
קוֹשְׂטְ הוא אחד מסממני קטורת הסמים שהוקטר במקדש. הוא הוכנס בכמות של שנים עשר מנה לתוך הקטורת בכל שנה, כנאמר בפרשת פיטום הקטורת.

הקֹשְׁט מזוהה עם צמח הקוֹסְטוּס (Costus speciosus - זנגביל המלמלה) ממשפחת הזנגוויליים, צמח שגדל בהרי ההימליה. יש המשערים שהקושט הוא אגוז מוסקט, שבימינו משתמשים איתו לתיבול מוצרי מזון.

שמותיהם של סממני הקטורת ומרכיביה, מופיעים בחיבורו של הרמב"ם משנה תורה:

==קישורים חיצוניים==
* [https://daf-yomi.com/DYItemDetails.aspx?itemId=17059 הקושט, והחימום, וראשי בשמים – זנגביל המלמלה], באתר הדף היומי

==הערות שוליים==

קטגוריה:קטורת הסמים
פרייזר סטודרט

סר פרייזר סטודרט (אנגלית: James Fraser Stoddart; ) הוא כימאי סקוטי בתחום הכימיה סופרא מולקולרית והננוטכנולוגיה. 
סטודרט הוא פרופסור באוניברסיטת נורת'ווסטרן, אילינוי וחבר מועצת הנאמנים של המרכז לכימיה של מערכות משולבות באוניברסיטה. 

סטודרט פיתח סינתזה יעילה במיוחד של "ארכיטקטורות מולקולריות משולבות מכנית" (ראו מכונה מולקולרית), בהן ארכיטקטורת "טבעות בורומאיות מולקולריות" (ראו טבעות בורומאיות), קטנינים (סוג של ליגנד), "רוטאקסאין" (לא חומר אלא תצורה של מבנה בין-מולקולרי בו מולקולה המהווה ציר ומקרוציקל כלומר מאקרומולקולה בעלת מבנה טבעתי, ראו גם כן ליגנד) כל זאת תוך ניצול קשרים בין מולקולריים ותהליכים של "הרכבה מולקולרית עצמית". 
הדגים השימוש בטפולוגיות כמפסקים או כמולקולות-מנוע כמו כן יישם רעיונות אלה בפיתוחים ננטכנולוגיים.

עבור תרומותיו בתחום המכונה המולקולרית הוענק לו פרס נובל לכימיה בשנת 2016 יחד עם בן פרינחה וז'אן-פייר סובאז'.

==ראשית ימיו והשכלתו==

סטודרט נולד באדינבורו, סקוטלנד. למד בבית ספר יסודי בכפר המקומי הסמוך קארינגטון שבמחוז מידלוד'יאן, ובבית הספר התיכון הפרטי "מלוויל קולג'" שבעיר הולדתו. ב-1964 הוענק לו תואר בוגר במדעים וב-1967 תואר דוקטור מאוניברסיטת אדינבורו עבור מחקרו על שרף טבעי באקסייה (ראו שיטה) בהנחיית אדמונד לנגלי הירסט ודי. אמ. וו אנדרסון.

==מחקריו==

==חייו האישיים==

סטודרט נישא לנורמה אגנס ב-1968, ולהם שתי בנות.
על שם הזוג ובמימונו מוענק פרס לדוקטורים בכימיה בעלי הישגים יוצאי דופן באוניברסיטת אדינבורו החל מ-2013.

== פרסים ואותות הוקרה ==
* פרס המלך פייסל
* פרס נובל לכימיה

==קישורים חיצוניים==

* 

* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת אדינבורו
קטגוריה:זוכי פרס נובל לכימיה
קטגוריה:אבירים בריטים
קטגוריה:סגל אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס
קטגוריה:סגל אוניברסיטת נורת'ווסטרן
קטגוריה:עמיתי החברה המלכותית
קטגוריה:בריטים חברי האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים
קטגוריה:זוכי מדליית דייווי
קטגוריה:סגל אוניברסיטת ברמינגהאם
קטגוריה:סגל אוניברסיטת שפילד
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1942
הוראות הפעלה

262x262 פיקסלים
הוראות הפעלה הן ספר, חוברת או קובץ המסופקים עם מוצר ומפרטים כיצד להפעילו או להשתמש בו. הוראות הפעלה נחוצות במוצרים שהפעלתם מורכבת, כגון כלי רכב, מכשירי חשמל ביתיים ומחשבים, אך מלוות פעמים רבות, בגרסה מצומצמת, גם מוצרים פשוטים.

המידע הכלול בהוראות הפעלה כולל:
* הוראות בטיחות; מסיבות תוקף האחריות פרק זה עשוי להיות נרחב, לעיתים קרובות כולל אזהרות שימוש לא נכון במוצר לטובת אריכות ימים של המוצר ובטיחותו של המשתמש.
* הוראות הרכבה; למוצרים המגיעים בחלקים.
* הוראות התקנה; למוצרים שיש להתקינם טרם הפעלתם.
* הוראות שימוש.
* הוראות תכנות; עבור מכשירים המבוקרים על ידי מעבד כגון מכשירי וידאו, מחשבונים בני תכנות וסינתיסייזרים.
* הוראות תחזוקה.
* פתרון בעיות; כאשר המוצר אינו פועל כצפוי.
* איתור נקודות שירות; כאשר המוצר דורש תיקון על ידי טכנאי מורשה מטעם היצרן.
* תאימות מידע אודות רגולציה; כך למשל ביחס בטיחות או הפרעות אלקטרומגנטיות.
* מפרט טכני של המוצר.
* פרטי האחריות; לעיתים מוגש בנפרד.

עד לסוף המאה העשרים היה מקובל כי הוראות הפעלה כוללות מידע מפורט לביצוע תיקונים, כגון סכימת חשמל; עם זאת, ככל שמוצרים נעשו מורכבים יותר, מידע זה הפך בהדרגה לנחלת אנשי מקצוע בלבד בצורת מדריכי שירות, או שתיקון מכשירים הפך יקר מכדי להיות כדאי כלכלית לתיקון.

הוראות הפעלה של מכשירים פשוטים יותר הן לעיתים קרובות רב-לשוניות - אותו מוצר יכול להימכר בשווקים שונים ברחבי העולם. לעיתים, הוראות הפעלה מגיעות עם מגוון של מוצרים קשורים והספר עצמו מכיל מספר פרקים שרק חלקם רלוונטיים למוצר.

עם המורכבות הגדלה של מכשירים מודרניים, רבים מספרי הוראות ההפעלה צריכים להיות מקיפים, עד כי מדריך התחלה מהירה מסופק בנפרד. למשך תקופה מסוימת היו הוראות הפעלה של מחשבים וציודם מסופקות על-גבי תקליטור כדי לצמצם את עלויות הייצור, שכן ההנחה היא שלבעלים יש מחשב המסוגל לקרוא את התקליטור. מגמה נוספת היא לספק עם המוצר חומרי הדרכה בווידאו, כגון קלטת או DVD, בנוסף לספר הוראות ההפעלה.

עסקים רבים מציעים עותק בקובץ PDF של הוראות הפעלה שניתן להוריד בחינם מאתרי האינטרנט שלהם.

== ספר רכב ==
כל המכוניות החדשות מגיעות עם ספר רכב מהיצרן. רוב בעלי המכוניות מעדיפים להשאיר אותם בתוך תא הכפפות לעיון קל. ספרי רכב מקיפים בדרך כלל שלושה נושאים עיקריים: תיאור של מיקום ותפעול של כל מערכות הרכב; לוח זמנים ותיאורים של התחזוקה הנדרשת, הן על ידי הבעלים ועל ידי מכונאי; ומפרטים טכניים לתפעול כגון סוג וכמות שמן, סוג דלק מומלץ וקיבולת, לחץ אוויר וסוג צמיגים, מספרי חלקים של נורות ועוד. ספרי רכב הפכו זה מכבר הרבה יותר גדולים בעיקר בשל אזהרות בטיחות רבות. מערכות הניווט והשמע הפכו גם הן מורכבות, ולעיתים קרובות מגיעות עם הוראות הפעלה נפרדות.
== ראו גם ==
* מדריך למשתמש
* RTFM
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:מסמכים טכניים
אריה מכנס

אריה מכנס (1921 - 22 במאי 2008) היה כדורגלן ישראלי ששיחק כרץ ימני במכבי הרצליה ובמכבי נתניה. אריה הוא בנו של יצחק מכנס, ממייסדי רמת גן והרצליה ואביהם של עודד וגד מכנס.

==קריירה כשחקן==
מכנס החל את הקריירה כשחקן בקבוצת מכבי הרצליה. בשנת 1941 עבר לקבוצת מכבי נתניה לאחר שמנהל הקבוצה, אליהו טרבלוס, אסף מהאוהדים סכום של 28 גרוש לצורך הבאתו לקבוצה. בעונת 1941/1942 שיחקה הקבוצה בליגת המשנה, ומכנס היה שותף לזכייתה באליפות המחוז ולעלייה לליגה הבכירה.

בשנת 1947 היה מעורב באירוע משעשע, כאשר במשחק נגד ראשון לציון במצב של 2–2 בעט בעיטה חזקה בכדור. כתוצאה מהבעיטה התפוצץ הכדור והשופט נאלץ להפסיק את המשחק. בשנת 1948, לאחר שמאמן הקבוצה ברוך פוייר וארבעה משחקני הקבוצה נהרגו בקרב לטרון, מונה מכנס לקפטן הקבוצה.

בשנת 1954 היה שותף להעפלה ההיסטורית לגמר גביע המדינה בו הפסידה 0–4 למכבי תל אביב.

בשנת 1956 פרש מכנס ממשחק פעיל. באותה שנה נולדו שני בניו עודד וגד, שהיו מכוכבי מכבי נתניה בשנות השבעים. לאחר הפרישה שימש במשך שנים רבות כמאמן קבוצת הנערים במועדון.

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלני מכבי הרצליה
קטגוריה:כדורגלני מכבי נתניה
קטגוריה:משפחת מכנס
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1921
קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-2008
כי הנה כחומר

כִּי הִנֵּה כַּחֹמֶר הוא פיוט סליחות קדום מסוג "פזמון", הנאמר בקרב קהילות אשכנז המזרחי בתפילת ערבית בליל יום הכיפורים. במנהגי אשכנז המערבי, הוא נאמר באחד מימי עשרת ימי תשובה.

מקורו של הפיוט וזהות מחברו לא ידועים, אך הוא מופיע במחזורים אשכנזים החל מהמאה ה-12.

==מבנה ותוכן הפיוט==
הפיוט נכתב במקור כאקרוסטיכון אלפביתי אך עם השנים השתבש הנוסח ואבדו חלק מבתי הפיוט וכיום האקרוסטיכון מגיע (בצורה משובשת) רק עד האות מ"ם.

כל בית מבתי הפיוט בנוי בנוסח קבוע החוזר על עצמו ורק חלק מן המילים מתחלפות. במילים המתחלפות שיבץ הפייטן בעלי מלאכה, בעיקר בתחום האומנות, ואת השליטה המוחלטת שלהם בחומר בו עובדים. השיר ממשיל שליטה מוחלטת זו לאפסות האדם מול האל. במקורות שונים מופיעים בתים רבים נוספים לפיוט.

הפניה החוזרת בשיר, , רומזת לברית י"ג מידות הרחמים ששמור לה מקום חשוב בתפילות יום הכיפורים וכן לברית המילה, לברית הקשת בענן ולשמירת המצוות. יש מפרשים שהפניה היא כפולה: מצד אחד פניית האדם אל האל שיתייחס לברית ולא לחטאים שנגרמים על ידי היצר ומהצד השני פניה אל האדם שישמור את הברית ולא ילך אחרי ייצרו. ניתן להבחין בפיוט בפולמוס נגד הדטרמיניזם שאפיין את הנצרות הקדומה. בכך נדרשת החזרה בתשובה מהאדם, ומאידך מתבקשת קבלת התשובה על ידי הבורא הכל יכול.

==לחני הפיוט==
בשל מקומו המרכזי בתפילת יום הכיפורים ומילותיו המובנות, הולחן הפיוט ובוצע פעמים רבות.

הלחן הידוע ביותר של הפיוט הוא לחנו של הרב שלום חריטונוב, חסיד חב"ד שהיה שוחט באוקראינה בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. בתחילה הושר הלחן כ"ניגון" ללא מילים אך לאחר מכן הוצמד לפיוט.

==השפעת הפיוט על התרבות העברית==
===המילים===
ככל הנראה מקור המילה הגה בעברית המודרנית הוא פיוט זה. במקור השתמש הפייטן במילה "הגה" במשמעות של "עוגן" על בסיס המשנה בבבא בתרא המילה "עוגין" מופיעה בחלק מהגרסאות כ"הוגין". כנראה הפייטן הבין את אטימולוגיית המילה כרבים של הגה ובכך יצר מילה חדשה.

בתקופת ההשכלה, חיפשו סופרים עבריים מקורות למילים חדשות והשתמשו במילה הגה באופנים שונים. כך למשל ברוך לינדא השתמש במילה לתיאור משוט, ואורי ניסן גנסין השתמש בה לתיאור ההגה המוכר לנו כיום.

===הלחן===
במהלך מאורעות תרפ"ט כתב עמנואל הרוסי את השיר "שכב בני". שיר זה הוא מעין שיר ערש לבנו של המשורר והוא נכתב ללחנו של חריטונוב שאותו הכיר.

==קישורים חיצוניים==
* הפיוט במהדורה מדעית עם ביאור בתוך .
* 
* [http://web.nli.org.il/sites/NLI/Hebrew/music/music-stories/daily_song/Pages/ki_hine_kachomer.aspx גלגולו של ניגון] באתר הספרייה הלאומית 
* - פירוש על הפיוט כמשל על חטאי האדם לאורך שני חייו
* - פירוש על הפיוט, (עמודים 210–217)

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיוטי יום הכיפורים
קטגוריה:יצירות שמחברן אינו ידוע
קטגוריה:סליחות
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון
מסילת דימונה–ירוחם

מסילת דימונה–ירוחם היא מסילת רכבת עתידית של רכבת ישראל, שתחבר בין דימונה לבין ירוחם ותשפר את הנגישות אל ירוחם, כחלק מחיבור הפריפריה למרכז.

==תיאור המסילה==
תוואי המסילה יסתעף דרומה מקו הרכבת לאילת סמוך לדימונה לאורך 13 ק"מ ויחבר את ירוחם לרשת המסילות הארצית. המסילה תשמש להובלת מטענים במהירות של כ-70 קמ"ש ולהובלת נוסעים במהירות של כ-160 קמ"ש. תחנת הרכבת ירוחם תמוקם בסמוך לאזור התעשייה של היישוב. התכנון של המסילה מתבצע במסגרת התוכנית הממשלתית נתיבי ישראל, אחריות על התכנון הוטל על חברת נתיבי ישראל.

בינואר 2019 הציג מנכ"ל חברת נתיבי ישראל, ניסים פרץ, את תוכנית החומש של החברה בתקציב של כ-60 מיליארד שקלים. במסגרתה החברה תהיה אחראית לתכנון של מספר מסילות: מסילת כרמיאל – קריית שמונה, מסילת עפולה–טבריה, מסילת דימונה–ירוחם, באר שבע – ערד ואת קו הרכבת לאילת. מסילות אלו הן חלק מהתוכנית האסטרטגית של רכבת ישראל לשנת 2040.

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hozeisrael.co.il/download/pictures/netivai_israel_big_(2).jpg מפת תוכנית נתיבי ישראל] באתר חברת כביש חוצה ישראל
* [https://web.archive.org/web/20160420084920/http://www.iroads.co.il/content/מסילת-ירוחם-דימונה מסילת דימונה-ירוחם באתר נתיבי ישראל]

==הערות שוליים==

דימונה–ירוחם
דימונה–ירוחם
קטגוריה:דימונה: תחבורה
קטגוריה:ירוחם: תחבורה
גאולייטר

גַאוּלַייטֶר (בגרמנית: Gauleiter) היה תפקיד של מפקד ומושל אזורי ברייך השלישי מטעם המפלגה הנאצית, גאולייטר היה הדרגה הבכירה ביותר במפלגה הנאצית מתחת לרייכסלייטר.

==לפני עליית הנאצים לשלטון==
תפקידי הגאולייטרים התחילו למעשה שנים רבות לפני עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, בשנת 1925 חילקה המפלגה הנאצית את גרמניה ל-32 מחוזות ("גאו" - "Gau") ובכל אחד מהם מינתה הפלגה אחראי מטעמה לפעילות המפלגה באזור בעיקר לצורך ארגון כנסים נאציים עצרות והפגנות, בהמשך עם התפתחות הארגונים הנאציים כמו האס אה (SA) וה"היטלריוגנד" (נוער היטלר), היו אלו בתחומי האחריות של הגאולייטרים המקומיים.

==אחרי עליית הנאצים לשלטון==
עם עליית הנאצים לשלטון בשנת 1933 הפך תפקידי הגאולייטרים לשליטי המחוזות לכל דבר ועניין, צורת השלטון הטוטליטרית והאוטוריטרית שללה בחירות מקומיות ומינויים דמוקרטיים, ועל כן היה הגאולייטר כמפקד אזורי מטעם המפלגה הנאצית לשליט כל יכול במחוז השליטה שלו. כמו כן היו הגאולייטרים לשדרת מבנה ופיקוד ההנהגה הנאצית.

עד תחילת הסיפוחים והכיבושים הגרמנים ב-1936 כל סניפי המפלגה הנאצית מחוץ לגרמניה נכללו ב"גאו" נפרד ומיוחד לפעילות הנאצית מחוץ לגרמניה, לאחר תחילת הכיבושים הנאציים מינה השלטון גאולייטרים בשטחים שסופחו לשטחי הרייך.

חלוקת הרייך למחוזות פוליטיים (גאו)

כל גאו חולק ליחידות המשנה הבאות:
*נפה (Kreis) - נוהל בידי קרייסלייטר
*קבוצה מקומית (Ortsgruppe) - נוהלה בידי אורתסגרופנלייטר
*תא (Zelle) - נוהל בידי צלנלייטר
*בלוק (Block) - נוהל בידי בלוקלייטר. כל בלוק מנה כ-40 עד 60 בתי-אב.

==פעילות הגאולייטרים==
במרבית המקרים היו הגאולייטרים נאצים קנאים ואידאולוגיים, הם הוציאו לפועל את האידאולוגיה הנאצית ככתבה וכלשונה ברוחו של היטלר, הם היו מעורבים ברדיפות ברציחות ובגירושי היהודים במחוזות השליטה שלהם כמו גם ברציחות, בטרור ובהפחדה של האוכלוסיות האחרות, בשטחים הכבושים במזרח היו הגאולייטרים לרוב גם מתאמי הפעילות הכללית בהקמת מחנות השמדה ועבודה ובגירוש יהודים ואחרים אליהם.

בטרמינולוגיה העברית והכללית המילה 'גאולייטר' הפכה כינוי לאיש אכזרי ומרושע מילון 'ספיר מקוון' מביא כמילים נרדפות לגאולייטר גַזלָן, הורֵג, טובֵחַ, קַטלָן, רַב טַבָּחים, רוצֵחַ, רַצחָן, מרַצֵחַ.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:רפובליקת ויימאר
קטגוריה:גרמניה הנאצית: ממשל
קטגוריה:שלטון הכיבוש של גרמניה הנאצית באירופה
קטגוריה:גאולייטרים
נאסר אל-קודווה

נאסר אל-קודווה (בערבית: ناصر القدوة, בתעתיק: נאצר אלקדוה; נולד ב-1953) הוא פוליטיקאי פלסטיני שכיהן כנציג הרשות הפלסטינית באומות המאוחדות בשנים 2005-1991 וכשר החוץ הפלסטיני בשנת 2005. אל-קודווה הוא אחיינו של יאסר ערפאת, יו"ר הרשות הפלסטינית בעבר.

== חיים אישיים ==
אל-קודווה נולד בשנת 1953. הוא למד באוניברסיטת קהיר, ובשנת 1979 סיים לימודי תואר ראשון בלימודי רפואת שיניים. זמן קצר לאחר מכן נעשה חבר בסהר האדום הפלסטיני.

אל-קודווה גר בשנים האחרונות ברמאללה זאת לאחר שנים רבות בהן התגורר בניו יורק. הוא אחיינו של יאסר ערפאת, יו"ר הרשות הפלסטינית בעבר, ויו"ר קרן יאסר ערפאת.

== קריירה פוליטית ==
בשנת 1969 הצטרף אל-קודווה לפת"ח. בשנת 1974 מונה לנשיא ההתאחדות הכללית לסטודנטים פלסטינים. בנוסף, הפך אל-קודווה לחבר הוועד המרכזי של פת"ח. בשנת 1987 יצג אל-קודווה את הארגון לשחרור פלסטין, בראשו עמד יאסר ערפאת, דודו, כנציג לא רשמי באומות המאוחדות, והחל משנת 1991 כנציג רשמי. בשנת 2005 הוחלף אל-קודווה על ידי ריאד מנסור ומונה כשר החוץ הפלסטיני. בשנת 2012 כיהן אל-קודווה כסגן הנציג המיוחד של מזכ"ל האו"ם, באן קי-מון, במשלחת הסיוע של האו"ם לאפגניסטן, וכסגנו של קופי אנאן, השליח המיוחד לסוריה מטעם האו"ם והליגה הערבית, כאחראי על המגעים עם קבוצות המורדים הסוריות. בשנת 2014 עזב אל-קודווה את תפקידו באו"ם. בחודש אוקטובר 2016 עלתה האפשרות כי אל-קודווה יהיה יורשו של מחמוד עבאס כיו"ר הרשות הפלסטינית.

בשנת 2021 הודיע אל-קודווה על ריצה עצמאית בבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית במאי 2021. אל-קודווה הוצב בראש רשימה משותפת עם מרואן ברגותי, תחת השם מפלגת "התקווה", כאשר במקום השני ברשימה נמצאת פדואה ברגותי, אשתו של מרואן. בעקבות זאת הודח אל-קודווה מן הוועד המרכזי של הפת"ח.

באוגוסט 2024 הציג וחתם עם אהוד אולמרט על הצעה להסדר בין ישראל לפלסטינים. לפי הפרשן אהוד יערי, הפתרון הטריטוריאלי התבסס על הצעתו של אולמרט במהלך שיחות אולמרט–אבו מאזן בשנת 2008<ref name=":0">https://mobile.mako.co.il/news-diplomatic/2024_q3/Article-4b113d19843a191027.htm?sCh=31750a2610f26110&pId=173113802&main_article=2</ref>.

== לקריאה נוספת ==
* [https://web.archive.org/web/20161011060223/http://english.aawsat.com/2012/03/article55242940 הפרופיל של נאסר אל-קודווה] באתר א-שרק אל-אווסט

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פלסטינים שנולדו ב-1953
קטגוריה:שרי ממשלת הרשות הפלסטינית
קטגוריה:דיפלומטים פלסטינים
קטגוריה:יאסר ערפאת
הקורפוס ה-73 (ורמאכט)

הקורפוס ה-73 (בגרמנית: LXXIII. Armeekorps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
הקורפוס הוקם ב-25 בנובמבר 1944, וכמפקדו מונה אנטון דוסטלר. הקורפוס לחם בקרבות השונים בצפון איטליה, וב-2 במאי 1945 נכנע לכוחות בעלות הברית.

==מפקדים==
* אנטון דוסטלר (25 בנובמבר 1944 - 2 במאי 1945)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Korps/LXXIIIKorps.htm הקורפוס ה-73] באתר lexikon-der-wehrmacht 

73
הקורפוס ה-74 (ורמאכט)

הקורפוס ה-74 (בגרמנית: LXXIV. Armeekorps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
הקורפוס הוקם ב-27 ביולי 1943 בברטאן, וכמפקדו מונה אריך שטראובה. הקורפוס לחם במערכה בנורמנדי כחלק מהארמייה השביעית, ולאחר מכן כחלק מארמיית הפאנצר החמישית. בהמשך לחם הקורפוס בקרבות השונים בגרמניה כחלק מהארמייה ה-15, וב-16 באפריל 1945 נכנע לכוחות בעלות הברית בכיס הרוהר.

==מפקדים==
* אריך שטראובה (27 ביולי 1943 - 16 בדצמבר 1944)
* קרל פיכלר (16 בדצמבר 1944 - 16 באפריל 1945)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Korps/LXXIVKorps.htm הקורפוס ה-74] באתר lexikon-der-wehrmacht 

74
הפריצה הגדולה

תמונה מהסרט
מנחם גולן ויהורם גאון בעת צילום הסרט
הפריצה הגדולה (תרגום לאנגלית כ-Eagles Attack at Dawn) הוא סרט קולנוע ישראלי שהופק בשנת 1970 בבימויו של מנחם גולן. הסרט הוא סרט עלילתי המתאר שני שבויים שברחו מהכלא הסורי, אשר שבים אליו בראש כח קומנדו, על מנת לחלץ את חבריהם. הסרט זכה להצלחה רבה בישראל ומכר כ-483,000 כרטיסים, מקום 41 במאה הסרטים הישראליים הנצפים ביותר בכל הזמנים.

==הפקה==
הסרט צולם בקיץ 1969. רוב צילומי הסרט היו במסגד סידנא עלי שליד חוף הרצליה (שהיה אז נטוש), שעוצב ככלא. הקרנת הבכורה של הסרט נערכה בקריית שמונה ב-17 בפברואר 1970. הסרט הופץ מחוץ לישראל בדיבוב לאנגלית בשם Eagles Attack at" Dawn".

==שחקנים==
{| bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="font-size: 95%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;"
|- bgcolor="#efefef"
!width=80|שחקן
!width=80|דמות
!width=400|תיאור
|-
| יהורם גאון || אלי || שבוי ישראלי שברח מהכלא הסורי
|-
| ריק ג'ייסון || בנו || ישראלי שגם ברח מהכלא הסורי
|-
| פיטר בראון || אבי || 
|-
| יוסף שילוח || הייכל || מפקד הכלא הסורי
|-
| יהודה ברקן || ולנטינו || צבר בעל הומור, נהרג בקרב
|-
| גבי עמרני || שלמה || 
|-
| אריק לביא || עמרם ||
|-
| אשר צרפתי || ג'וש ||
|-
| מיכל בת-אדם || אחות ||
|}

==לקריאה נוספת==
* אלה שוחט, [http://www.amalnet.k12.il/sites/commun/library/cinema/comi0388.htm הז'אנר ההירואי-לאומי בעקבות מלחמת 1967]
* נתן ויעקב גרוס, [http://www.amalnet.k12.il/sites/commun/library/cinema/comi1193.htm דמות המלחמה בקולנוע הישראלי]

==קישורים חיצוניים==

* - הסרט בדיבוב לאנגלית
* [https://jfc.org.il/news_journal/59638-2/105945-2/ הקרנת הבכורה של הסרט ״הפריצה הגדולה״ בבסיס צהל בקוניטרה], 1970, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

==הערות שוליים==

קטגוריה:סרטי 1970
קטגוריה:סרטי מנחם גולן
קטגוריה:סרטי מלחמה ישראליים
קטגוריה:סרטים בעברית
קטגוריה:סרטים העוסקים בסכסוך הישראלי-ערבי
קטגוריה:סרטי יהורם גאון
קטגוריה:סרטים ישראליים משנת 1970
הקורפוס ה-75 (ורמאכט)

הקורפוס ה-75 (בגרמנית: LXXV. Armeekorps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
הקורפוס הוקם ב-15 בינואר 1944 באיטליה, וכמפקדו מונה אנטון דוסטלר. הקורפוס לחם בקרבות השונים באיטליה כחלק מפלגת הארמייה פון צנגן, ולאחר מכן כחלק מארמיית ליגוריה, וב-2 במאי 1945 נכנע לכוחות בעלות הברית.

==מפקדים==
* אנטון דוסטלר (15 בינואר 1944 - 2 ביולי 1944)
* הנס שלמר (2 ביולי 1944 - 2 במאי 1945)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Korps/LXXVKorps.htm הקורפוס ה-75] באתר lexikon-der-wehrmacht 

75
הקורפוס ה-78 (ורמאכט)

הקורפוס ה-78 (בגרמנית: LXXVIII. Armeekorps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
הקורפוס הוקם ב-6 במרץ 1944, וכמפקדו מונה אוסווין גרוליג. הקורפוס לחם ברומניה כחלק מהארמייה הרומנית הרביעית, וב-25 במאי 1944 הפך לקורפוס הפרשים ה-1.

==מפקדים==
* אוסווין גרוליג (6 במרץ 1944 - 25 במאי 1944)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Korps/LXXVIIIKorps.htm הקורפוס ה-78] באתר lexikon-der-wehrmacht 

78
אוסווין גרוליג

אוסווין גרוליג (בגרמנית: Oswin Grolig; 6 בינואר 1894 – 18 באוגוסט 1944) היה מפקד בכיר בורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

==ביוגרפיה==
===קריירה מוקדמת===
גרוליג נולד ב-6 בינואר 1894 באלטונה, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1913 התגייס גרוליג לצבא הגרמני הקיסרי, ולחם בשורותיו במלחמת העולם הראשונה. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף גרוליג לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1939 הועלה גרוליג לדרגת אוברסט לוטננט, ומונה למפקד גדוד ברגימנט הפרשים ה-8.

===מלחמת העולם השנייה===
ב-1 בינואר 1941 הועלה גרוליג לדרגת אוברסט, וב-16 בפברואר 1942 מונה למפקד חטיבת הפאנצר ה-1. ב-8 באוגוסט 1942 מונה גרוליג למפקד זמני של דיוויזיית הפאנצר ה-1, ופיקד עליה עד ה-21 באוקטובר. ב-16 במאי 1943 מונה גרוליג למדריך בבית הספר לשריון בקראמפניץ, וב-1 בנובמבר אותה שנה הועלה לדרגת גנרל מיור. ב-10 בינואר 1944 מונה גרוליג למפקד דיוויזיית הפאנצר ה-21, וב-6 במרץ מונה למפקד הקורפוס ה-78. ב-25 במאי הפך הקורפוס לקורפוס הפרשים ה-1, וב-1 ביוני מונה גרוליג למפקד דיוויזיית הפאנצר ה-25. ב-18 באוגוסט 1944 נהרג גרוליג בתאונה, על יד העיר לודז'.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://www.tracesofwar.com/persons/5448/Grolig-Oswin.htm אוסווין גרוליג] באתר TracesOfwar 
* [http://forum.axishistory.com/viewtopic.php?f=5&t=147319 אוסווין גרוליג] באתר axishistory 

קטגוריה:גנרלים בוורמאכט
קטגוריה:חיילי הרייכסווהר
קטגוריה:מעוטרי צלב הברזל
קטגוריה:מעוטרי הצלב הגרמני בזהב
קטגוריה:מפקדי גייסות גרמניה במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:אנשי צבא גרמנים במלחמת העולם הראשונה
קטגוריה:גרמנים שנהרגו במלחמת העולם השנייה
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1894
קטגוריה:גרמנים שנפטרו ב-1944
Google I/O

Google I/O (או בקיצור I/O) היא ועידת פיתוח תוכנה הנערכת מדי שנה על ידי חברת גוגל בסן פרנסיסקו שבקליפורניה. בוועידה עוסקים בנושאים כגון בניית אתרי אינטרנט, פיתוח לפלטפורמות ניידות (מובייל), יישומים ארגוניים של גוגל, כגון אנדרואיד, כרום וכרום OS, API, Google Web Toolkit ועוד.

== היסטוריה ==
הוועידה נוסדה ב-2008 על ידי הנהלת גוגל. השם "I/O" נובע מהצירוף "Input/output", קלט/פלט.

בשנת 2020 הכנס בוטל עקב מגפת הקורונה.

=== ועידות לפי שנה ===
{| class="wikitable"
|+ I/O
! שנה
! תאריכים
! מיקום
! הכרזות בולטות
! חומרה
! הערות
|-
|2008
| 28 - 29 במאי
| rowspan="8" |מרכז מוסקון, סן פרנסיסקו
|אנדרואידAPI לגוגל מפותGoogle Web Toolkit
|אין
|
|-
|2009
| 27 - 28 במאי
|גרסה חדשה לאנדרואידכרום
|HTC Magic
|
|-
|2010
|19 - 20 במאי
|גרסה חדשה לאנדרואידגרסה חדשה לכרוםGoogle for WorkGoogle TV
||HTC Evo 4Gמוטורולה DroidNexus One
|
|-
|2011
|10 - 11 במאי
|אנדרואיד:Google Play MusicGoogle Play Moviesשתי גרסאות חדשות

כרום וכרום OS:מחשבי Chromebook של Acer וסמסונג

תשלום בתוך אפליקציות בגוגל פליי
|Samsung Galaxy Tab 10.1סדרה 5 של מחשבי ChromebookVerizon MiFi
|
|-
|2012
|27 - 29 ביוני
|אנדרואיד:גרסה חדשהאפשרות צפייה בתלת-ממד ב-Google Earth400 מיליון משתמשים באנדרואידGoogle AnalyticsGoogle Now

כרום:310 מיליון משתמשיםגרסה יציבה לאנדרואידאפליקציית iOS לכרוםGoogle Docsאפליקציית iOS ל-Google Drive

גוגל גלאס

Gmail:425 מיליון משתמשים

גוגל מפות:אפשרות צפייה לא מקוונת במפותמידע תחבורתי ב-API
|Galaxy NexusNexus 7Nexus QChromebox
|
|-
|2013
|15 - 17 במאי
|אנדרואיד:900 מיליון משתמשיםAndroid StudioGoogle Play Games
|Chromebook Pixel
|
|-
|2014
|25 - 26 ביוני
|אנדרואיד:Android Autoאנדרואיד לוליפופעיצוב Material Design למערכתAndroid OneAndroid TVAndroid WearGoogle Fit
|LG G WatchSamsung Gear LiveMoto 360Google Cardboard
|
|-
|2015
|28 - 29 במאי
|אנדרואיד:Android MarshmallowAndroid PayGoogle Photos

Gmail:Inbox לכולם

|Nexus 9
|
|-
|2016
|18 - 20 במאי
| rowspan="2" |אמפיתיאטרון בחוף סן פרנסיסקו
|אנדרואיד:Daydreamאנדרואיד נוגטWear 2.0Google Assistant

Google Duo

Google Allo

Google Home

Firebase
|אין
|
|-
|2017
|17 - 19 במאי

|Android O
* Project Treble
Google.ai
|Google Home
|
|}

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:גוגל
קטגוריה:ועידות
אפרים יצחק מפרמיסלה

פירוש משנה אחרונה על ששה סדרי משנה
רבי אפרים יצחק מפרמיסלה (ה'תקכ"ב, 1761 - כ"ז בתשרי ה'תר"ג, 1 באוקטובר 1842) היה רב ודיין במאה ה-19, מפרשני המשנה. מחבר הפירושים משנה ראשונה ומשנה אחרונה.

==ביוגרפיה==
נולד בעיר דוברומיל לרבי לייבוש אב"ד שצ'ז'ץ, אמו הייתה בתו של רבי יצחק חיות, הרב של פראג ומחבר הספר "זרע יצחק" על המשנה.

בצעירותו כיהן כדיין בעיר לסקו שבפולין. בהמשך מונה לדיין בבית דינו של רבי יוסף אשר עהרנברג בפשמישל, ולאחר פטירתו של רבי יוסף אשר, התמנה תחתיו כראש בית הדין, תפקיד בו נשא במשך עשר שנים עד לפטירתו. 

רבי אפרים יצחק היה תלמיד של דודו (בעל אחות אביו) רבי שמעון (דייטש) אשכנזי, שהיה אב"ד בעיר הולדתו דוברומיל ומחבר הספר "נחלת שמעון". למד גם מפי רבי אלימלך מליז'נסק.

רבי אפרים יצחק נפטר בעירו פשמישל בכ"ז בתשרי ה'תר"ג ובה נקבר.

==חיבוריו==
* "משנה ראשונה" על סדר זרעים.
* "משנה אחרונה" על סדר טהרות.

הפירוש "משנה אחרונה" נדפס לראשונה בפשמישל, בשנת ה'תרמ"ג, על מסכת כלים בלבד. מאוחר יותר, בשנת ה'תרפ"ט, הודפסו כל שני חיבוריו (עם מהדורה מעודכנת יותר של פירושו על מסכת כלים) בהדפסת המשנה על ידי דפוס וילנא.

חיבוריו נדפסו עם הסכמתם של כמה מגדולי התקופה, בהם: רבי יעקב משולם אורנשטיין, רבה של לבוב ובעל הספר "ישועות יעקב"; רבי יוסף שאול נתנזון, בעל השו"ת "שואל ומשיב"; רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם, בנו של ה"דברי חיים" מצאנז; רבי יצחק יהודה שמלקיש ראש אב"ד לבוב ומחבר השו"ת "בית יצחק".

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.hebrewbooks.org/34075 הפירוש "משנה אחרונה" על מסכת כלים]

==הערות שוליים==

קטגוריה:פרשני המשנה
קטגוריה:ראשוני האחרונים
קטגוריה:רבנים פולנים
קטגוריה:רבנים גליציאנים
קטגוריה:אבות בתי דין
קטגוריה:ילידי 1761
קטגוריה:נפטרים ב-1842
תחנת הרכבת השומרון – טייבה

תחנת הרכבת השומרון - טייבה היא תחנת נוסעים של רכבת ישראל המתוכננת לשרת את אזור השומרון ואת הערים טייבה, קלנסווה והיישובים שסביבן. התחנה צפויה להיות התחנה הראשונה אי פעם שתיבנה בישראל במיוחד עבור המגזר הערבי<ref></ref>.

התחנה נמצאת בהליכי הקמה כחלק מפרויקט המסילה המזרחית החדשה. התחנה מקודמת על ידי חברת נתיבי ישראל. מנהל הפרויקט הוא אינג' רן מנובה. התחנה תוכננה על ידי משרד האדריכלים ברחנא אדריכלים. המכרז קודם עי חברת שריסט מהנדסים<ref></ref>. החברה המבצעת היא חברת "י. לרר הנדסה" באמצעות קבלן המשנה, "ג. רעם תשתיות ופיתוח", מנהלי הפרויקט מטעם הקבלן הוא אינג' שוקי עגינה<ref></ref>.

התחנה עתידה לכלול שני רציפי אי, מגרש חנייה עבור כ-1000 מכוניות ממנו תתאפשר הגעה לרציפים באמצעות מעבר תת-קרקעי, מבנה טרנספורמציה ומשאבות. בסיום הפרויקט תשתרע התחנה על שטח של 10,000 מ"ר<ref></ref><ref></ref>.

כדי לאפשר גישה נוחה לתחנה ייבנה בסמוך אליה מחלף ליד המושב שער אפרים<ref></ref>.

<gallery>
קובץ:Hashomron – Tayibe Railway Station in construction 3.jpg|רציפי התחנה בבנייה, נובמבר 2022
קובץ:Hashomron – Tayibe Railway Station in construction 4.jpg|מבנה התחנה בבנייה, נובמבר 2022
קובץ:Hashomron – Tayibe Railway Station in construction 5.jpg|מבנה נהגים בבנייה, נובמבר 2022
קובץ:Hashomron – Tayibe Railway Station in construction 6.jpg|התחנה בבנייה, מרץ 2023
קובץ:Hashomron – Tayibe Railway Station in construction 7.jpg|התחנה בבנייה, מרץ 2023
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:טייבה: תחבורה
קטגוריה:קלנסווה
קטגוריה:המשולש
השומרון – טייבה
תחנת הרכבת טירה – כוכב יאיר

תחנת הרכבת טירה-כוכב יאיר היא תחנת נוסעים מתוכננת של רכבת ישראל שעתידה לשרת את העיר טירה ואת כוכב יאיר-צור יגאל. התחנה היא חלק מפרויקט המסילה המזרחית החדשה.

מיקום התחנה יהיה בכניסה המזרחית לעיר טירה וישולב בה מסוף תחבורה לאוטובוסים, בהתאם לאישור ועדה מחוזית לתכנון ולבנייה של מחוז מרכז באוקטובר 2017.. בסוף שנת 2018 הסתיים שלב התכנון של המסילה. ואף פורסמה הסיבה שגרמה לעיכוב הפרויקט, אשר המרכזית בהם הייתה חוסר בתקציב.

ב-2019 החלו העבודות המקדימות בשטח ובמקביל סוכם כי יבוצעו עבודות גם על שבילי אופניים מתחנת הרכבת לטירה ולכוכב יאיר.

==הערות שוליים==

קטגוריה:טירה (עיר): תחבורה
טירה – כוכב יאיר
קטגוריה:יישובי הכוכבים
עזריאל בן יחיאל

הרב עזריאל בן יחיאל (1270 לערך – 1340 לערך) היה מחשובי הפוסקים באשכנז בדור שאחרי בעלי התוספות, תלמיד רבי מאיר בן ברוך מרוטנברג.

==ביוגרפיה==
הרב עזריאל היה תלמיד של המהר"ם מרוטנברג, ושל רבינו פרץ מקורביל. היה דיין ברוטנבורג על הטאובר, ככל הנראה עוד בחיי המהר"ם. לאחר מות המהר"ם היה לכתובת לשאלות ותשובות של חכמי אשכנז, שבדבריהם כינו אותו בתואר "מורי". הרא"ש כותב עליו: "כבר קיימתי דברי מרי הר' עזריאל". באחת מתשובותיו הוא מזכיר את ספר המרדכי דבר המעיד שהספר כבר היה לפניו.

רק מעט מכתביו שרדו. הוא כתב פירוש בדרך הפשט על מסכת נזיר שהובא בשיטה מקובצת. קטעים מפירוש זה נמצאו בכתב יד של ספריית קרקוב. שרדו גם תשובות של הרב עזריאל, רובם בדיני ממונות. תשובותיו מוזכרות על ידי מהרי"ל ומהרי"ק. כמה מתשובותיו הוכנסו לתוך ספר המרדכי ובמיוחד לאחד מכתבי היד של המרדכי שמכיל הגהות רבות שנלקחו מתשובות של הרב עזריאל.

==קישורים חיצוניים==
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:תלמידי המהר"ם מרוטנבורג
צוג'יגירי

צוג'יגירי (ביפנית: 辻斬り או 辻斬, מילולית "הרג בצומת") הוא מונח יפני שמתייחס למצב שבו סמוראי מתאמן או מפתח סגנון לחימה חדש לאחר שקיבל חרב קטאנה חדשה ובוחן את יעילותה על עובר אורח תמים. גם המתרגלים עצמם מכונים צוג'יגירי.

ביפן הפאודלית המונח התייחס לקרבות מסורתיים בין סמוראים אך במהלך תקופת הסנגוקו (1467–1600) בה מלחמה בלתי פוסקת ניטשה ביפן, סמוראים ניצלו את התרופפות הסמכות והפכו את האימון לרצח בדם קר. עם עליית שוגונות טוקוגאווה בשנת 1603, שאיחדה את יפן וסיימה את המלחמה נאסר תרגול צוג'יגירי. עברייני צוג'יגירי קיבלו עונש מוות. המקרה היחיד הידוע שבו מספר גדול מאוד של חפים מפשע נרצחו במהלך תקופת אדו היה מסע ההרג של יושיהארה ב-1696 (吉原百人斬), כשדאימיו עשיר בשם יושיהארה החל, ככל הנראה בהתקף פסיכוטי, לרצוח זונות עם קטאנה. הוא נידון למוות על ידי הרשויות. מאוחר יותר הונצח האירוע בהצגת קבוקי.

אימון צוג'יגירי מוזכר בדיונים פילוסופים על רלטיביזם מוסרי, לדוגמה על ידי מרי מידג'לי בעבודה מ-1989 "האם איננו יכולים להגיע להכרעות מוסריות".

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יפן: תרבות
קטגוריה:מילים וביטויים ביפנית
קטגוריה:סמוראים
הקורפוס ה-97 (ורמאכט)

הקורפוס ה-97 (בגרמנית: LXXXXVII. Armeekorps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
הקורפוס הוקם ב-28 בספטמבר 1944 על בסיס האזור המבצעי החוף האדריאטי, וכמפקדו מונה לודוויג קיבלר. הקורפוס לחם באזור טריאסטה כחלק מקבוצת ארמיות C, ובהמשך כחלק מקבוצת ארמיות E, וב-8 במאי 1945 נכנע לכוחות בעלות הברית.

==מפקדים==
* לודוויג קיבלר (28 בספטמבר 1944 - 8 במאי 1945)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/Korps/LXXXXVIIKorps.htm הקורפוס ה-97] באתר lexikon-der-wehrmacht 

97
סטניסלב גולדברג

סטניסלב גולדברג (נולד ב-30 באוקטובר 1992) הוא כדורגלן אסטוני ממוצא יהודי המשחק בעמדת הקיצוני.

==קריירה==
גולדברג נולד בטאלין בירת אסטוניה למשפחה יהודייה. הוא התחיל את הקריירה שלו בקבוצת המילואים של פלורה טאלין ממנה הושאל לואריור ואלגה ואלווה מהליגות הנמוכות במדינה, בהן לא מצא את מקומו. בשנת חתם בויליאנדי מליגת העל האסטונית שהוקמה באותה עונה. ב-5 במרץ 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הבכירה באסטוניה בתיקו 0–0 נגד נארבה טראנס. ב-23 באפריל 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה בניצחון 1–0 נגד פאידה לימניסקונד. בתום העונה התפרקה ויליאנדי וגולדברג שקיבל את כרטיס השחקן שלו חתם בפאידה לימניסקונד.

בינואר חתם בסייניואן יאלקאפלוקרהו מהליגה הפינית השנייה. במהלך העונה לא זכה לדקות משחק ועבר לשחק עם קבוצת המילואים של המועדון. בחורף חזר לפאידה. בקיץ חתם בנומה קאליו בה שיחק לרוב בקבוצת המילואים של המועדון. בחורף חתם בראקווארה טרבאס.

ב-2 באוגוסט 2016 הגיע גולדברג לישראל וחתם במועדון ספורט אשדוד. ב-25 באוקטובר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בניצחון 3–2 נגד בני יהודה תל אביב במסגרת רבע גמר גביע הטוטו. בליגה שותף כמחליף בשלושה משחקים בעונת 2016/2017, ובסופה שוחרר מהמועדון.

בעונת גולדברג היה שחקן חופשי, וב-1 באוגוסט 2018 חזר לקדנציה שנייה בראקווארה טרבאס.

ב-2 בינואר 2019 גולדברג חתם בהפועל אדומים אשדוד מליגה א'.

באוגוסט חזר לאסטוניה וחתם בטאלין לגיון.

בינואר , גולדברג חתם קוהטלה-יארבה.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים אסטונים
קטגוריה:כדורגלנים יהודים
קטגוריה:קשרי כדורגל אסטונים
קטגוריה:קשרי כדורגל יהודים
קטגוריה:כדורגלני SJK
קטגוריה:כדורגלני מועדון ספורט אשדוד
קטגוריה:כדורגלני הפועל אשדוד
קטגוריה:יהודים אסטונים
קטגוריה:ילידי 1992
מתנה על מנת להחזיר

מתנה על מנת להחזיר היא הגדרה משפטית בהלכה, המתארת פעולת קניין הנעשית תוך התניה שהקניין יחול רק אם לבסוף תוחזר המתנה.
==הגדרת המצב המשפטי==
הרא"ש כתב שהמתנה היא מתנה גמורה שיש בה התניה להחזירה. וכיון שהיא מתנה גמורה, בשעה שהמקבל מחזיר לנותן יש לבצע מעשה קניין. הרא"ש מוכיח זאת ממה שמצאנו בתלמוד שאין להקנות את ארבעת המינים לקטן במתנה על מנת להחזיר, משום שהקטן יכול לקנות ולא יוכל להקנות בחזרה לנותן. כך סובר גם הריטב"א. לעומתם בספר קצות החושן כתב שמתנה על מנת להחזיר היא מתנה לזמן קצוב. לדעתו ניתן להקנות את ארבעת המינים לקטן אם מתנים שהקניין יהיה במתנה על מנת להחזיר, ומה שנאמר בגמרא שאין להקנות לקטן שייך רק במידה ומקנה לקטן מבלי להגביל זאת לזמן, וסומך על כך שהקטן יחזיר לו.
==השלכות הלכתיות שונות==
התלמוד דן בשאלה האם ההתניה להחזיר את המתנה מבטלת ממנה את ההגדרה הקניינית למקבל המתנה, או שהיא נחשבת בכל אופן כמתנה וכבעלות גמורה של המקבל, ובלבד שלבסוף יקיים את התנאי ויחזיר אותה לבעליה.
מסקנת התלמוד היא שהיא נחשבת כמתנה וכתוצאה מכך:
* קניין כסף יכול להיעשות בכסף שניתן במתנה על מנת להחזיר.
* פדיון הבן יכול להיעשות בכסף שיינתן לכהן במתנה על מנת להחזיר.
* הנותן תרומה גדולה במתנה על מנת להחזיר יצא ידי חובת נתינת תרומה, אלא שאסור לעשות דבר זה, כיוון שנראה ככהן המסייע בבית הגרנות.
* ארבעת המינים שניתנו במתנה על מנת להחזיר נחשבים בבעלותו של המקבל, והוא יכול לצאת בהם ידי חובת נטילת לולב אף ביום טוב ראשון של סוכות.

==בקידושין==
בגמרא נאמר שקידושין שנעשו במתנה על מנת להחזיר אינם מועילים. לדעת ר"י
בתוספות קידושין אלה מדין תורה נחשבים כקידושין וחכמים עשו כאן הפקעת קידושין, כיון שמתנה על מנת להחזיר דומה לקניין חליפין, ועלולים היו לטעות ולומר שאשה מתקדשת בקניין חליפין. לעומת זאת לדעת הרמב"ן הסיבה שבגללה אשה אינה מתקדשת בחליפין, משום שאינה רוצה להקנות את עצמה, תקפה גם לגבי קידושין במתנה על מנת להחזיר.

ריא"ז סבור שאשה שקיבלה קידושין במתנה על מנת להחזיר צריכה גט, משום שמדאורייתא הקידושין תופסים, ובספר בית שמואל כתב שמכל יתר הפוסקים משמע שאינם קידושין כלל.

==קישורים חיצוניים==
* הרב אורי גנץ, [http://www.yeshiva.org.il/midrash/10877 מתנה על מנת להחזיר], באתר ישיבה.
* הרב נחום אליעזר רבינוביץ, [http://www.ybm.org.il/Admin/uploaddata/LessonsFiles/Pdf/513.pdf קידושין במתנה על מנת להחזיר], באתר ישיבת ברכת משה
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:משפט עברי: קניינים
ג'קי (סרט)

ג'קי (באנגלית: Jackie) הוא סרט דרמה ביוגרפית אמריקאי על ג'קלין קנדי, רעייתו של נשיא ארצות הברית לשעבר ג'ון פ. קנדי. את הסרט ביים פבלו לריין ובתפקיד הראשי מככבת נטלי פורטמן.

הסרט נבחר להתחרות על פרס אריה הזהב בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בוונציה ה-73 ויצא לאקרנים בארצות הברית ב-2 בדצמבר 2016.

== עלילה ==
הסרט עוקב אחר ג'קלין קנדי בתקופה בה הייתה הגברת הראשונה בבית הלבן וחייה לאחר רצח בעלה, הנשיא ג'ון פ. קנדי בשנת 1963 בטקסס והפיכתה לאלמנה צעירה.

== הפקה ==
באפריל 2010 הוכרז כי הבמאי דארן ארונופסקי יביים ויפיק את הסרט ושרייצ'ל וייס תשתתף בסרט.
בספטמבר 2012 הוכרז כי נטלי פורטמן תגלם את ג'קלין קנדי ושארונופסקי רק יפיק ובמקומו יביים פבלו לריין.
באוקטובר 2015 הוכרז כי פיטר סארסגארד יגלם את רוברט קנדי.

הצילום העיקרי של הסרט החל ב-16 בדצמבר 2015 בפריז שבצרפת. ב-28 בפברואר 2016 סצינות ממסע ההלוויה של קנדי צולמו במרכז העיר בוושינגטון די. סי..

== שחקנים ==
{| class="wikitable"
|-
!שחקנ/ית
!דמות
!הערה
|-
|נטלי פורטמן
|ג'קלין קנדי-אונאסיס
|רעייתו של ג'ון פיצג'רלד קנדי
|-
|פיטר סארסגארד
|רוברט קנדי
|אחיו של ג'ון פיצג'רלד קנדי וגיסה של ג'קלין קנדי-אונאסיס
|-
|גרטה גרוויג
|ננסי צוקרמן
|
|-
|בילי קרודופ
|טימותי
|עיתונאי
|-
|ג'ון הרט
|פאלגנט
|כומר
|-
|ג'ון קרול לינץ'
|לינדון ביינס ג'ונסון
|סגן נשיא ארצות הברית ולאחר רצח קנדי מונה לנשיא ארצות הברית
|-
|ריצ'רד אי. גרנט
|ויליאם וולטון
|
|}
במאי הסרט, [[פבלו לריין, ונטלי פורטמן]]

== ביקורות ==
הסרט זכה לשבחי מבקרי הקולנוע, בדגש על משחקה של פורטמן בסרט. באתר Rotten Tomatoes הסרט עומד על כ-95% ביקורות חיוביות.

פורטמן הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר בפעם השנייה, לאחר שזכתה בפרס בזכות תפקידה בסרט "ברבור שחור".

==קישורים חיצוניים==
* 

* 
* 
* שי שגב, [http://www.movieshy.com/home/movies/jackie "ג'קי": נטלי פורטמן בתפקיד חייה], באתר movieshy, 13 בפברואר 2017
* 
* יעל שוב, [https://web.archive.org/web/20170220011340/http://timeout.co.il/המדריך/סרטים/גקי-קנדי- "ג'קי" הוא סרט קצת מלאכותי, מאוד אינטימי ובעיקר מעוצב בדקדקנות], באתר Time Out ישראל, 16 בפברואר 2017
* 
* 
* 
* גידי אורשר, [https://web.archive.org/web/20170220092629/http://sulamorshercom.ipage.com/?p=1446 "ג'קי" - האגדה ושברה], [https://web.archive.org/web/20151226115246/http://sulamorshercom.ipage.com/ סולם אורשר], 18 בפברואר 2017
* 
* 
* עידו רוזן, [http://reshet.tv/item/entertainment/cinema/movie-reviews/jackie-152065/ האם נטלי פורטמן לבדה מצליחה להציל את "ג'קי"?], באתר רשת, 26 בפברואר 2017

קטגוריה:ג'קלין קנדי-אונאסיס
קטגוריה:סרטים המבוססים על סיפור אמיתי
קורפוס הפרשים הראשון (ורמאכט)

קורפוס הפרשים הראשון (בגרמנית: I. Kavallerie-Korps) היה קורפוס של הוורמאכט שלחם במלחמת העולם השנייה.

==היסטוריה==
הקורפוס הוקם ב-25 במאי 1944 על בסיס הקורפוס ה-78, וכמפקדו מונה אוסווין גרוליג. הקורפוס לחם בתחילה כחלק מהארמייה השנייה, ולאחר מכן כחלק מהארמייה הרביעית, והשתתף בקרבות בפרוסיה המזרחית. בינואר 1945 הועבר הקורפוס תחת פיקוד הארמייה השישית, ולחם עמה במהלך המצור על בודפשט. לאחר מכן לחם הקורפוס בקרבות בהונגריה, ובאפריל הועבר תחת פיקוד ארמיית הפאנצר השנייה, עמה לחם עד סוף המלחמה.

==מפקדים==
* אוסווין גרוליג (28 בספטמבר 1944 - 22 ביוני 1944)
* גוסטב הארטנק (22 ביוני 1944 - מאי 1945)

==קישורים חיצוניים==
* [http://www.lexikon-der-wehrmacht.de/Gliederungen/KorpsSonstige/KavKorpsI.htm קורפוס הפרשים הראשון] באתר lexikon-der-wehrmacht 

1
מיחה מבליה

מיחה מבליה (בסלובנית: Miha Mevlja; נולד ב-12 ביוני 1990) הוא כדורגלן סלובני המשחק כבלם בנבחרת סלובניה.

==קריירת מועדונים==
מבליה התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של גוריצה. בגיל 19 עלה לקבוצה הבוגרת. ב-16 במאי 2010 כבש את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 2–3 נגד רודאר ולניה. בעונת הפך מבליה לשחקן הרכב ושיחק 34 משחקים וכבש 3 שערים. ב-8 ביולי 2013 חתם בלוזאן מליגת העל השווייצרית. ב-15 ביולי 2014 חתם לעונה בבני סכנין מליגת העל. באפריל שוחרר מהמועדון עוד בטרם נגמרה העונה לאחר סכסוך עם ההנהלה. בקיץ חתם בדינמו בוקרשט מליגת העל הרומנית.

לאחר שאת עונת התחיל בדינמו בוקרשט, ב-31 באוגוסט 2016 חתם בפ.צ. רוסטוב מליגת העל הרוסית. ב-13 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בשלב הבתים של ליגת האלופות בהפסד 0–5 לבאיירן מינכן.

באוגוסט 2017 חתם בזניט סנקט פטרבורג למשך 4 שנים. הוא ערך את הופעת הבכורה במדי הקבוצה ב-14 בספטמבר 2017, במסגרת משחק בליגה האירופית, בניצחון קבוצתו 5:0 על ורדאר סקופיה. את שער הבכורה שלו גם עשה במסגרת משחק הליגה האירופית, כשהבקיע שער בדקה ה-89 בניצחון קבוצתו על מולדה בשלב הפלייאוף ב-23 באוגוסט 2018. בפברואר 2019 הושאל לרוסטוב למשך חצי עונה.

בספטמבר 2019 עבר לסוצ'י. את הופעת הבכורה ערך הבכורה בניצחון 2–3 על דינמו מוסקבה במחזור ה-10, ב-22 בספטמבר 2019, שבו גם הבקיע. ביולי 2020 נודע כי נמצא חיובי לנגיף COVID-19 יחד עם 8 שחקנים נוספים, במה שהביא לביטול משחק במחזור 29 של קבוצתו נגד טמבוב.

ב-19 ביולי 2021, מבליה חתם באלניהספור מליגת העל הטורקית.

ב-8 בספטמבר 2022 חזר מבליה לרוסיה וחתם לעונה אחת בספרטק מוסקבה. ברם, בינואר 2023 עזב את הקבוצה, לאחר שהופיע במדיה בשבעה משחקי ליגה בלבד.

==קריירה בנבחרת==
ב-5 ביוני 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סלובניה בהפסד 0–1 ל.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורגלנים סלובנים
קטגוריה:קשרי כדורגל סלובנים
קטגוריה:בלמי כדורגל סלובנים
קטגוריה:ליובליאנה: כדורגלנים
קטגוריה:כדורגלני גוריצה
קטגוריה:כדורגלני לוזאן
קטגוריה:כדורגלני בני סכנין
קטגוריה:כדורגלני דינמו בוקרשט
קטגוריה:כדורגלני רוסטוב
קטגוריה:כדורגלני זניט סנקט פטרבורג
קטגוריה:כדורגלני סוצ'י (2018)
קטגוריה:כדורגלני אלניהספור
קטגוריה:כדורגלני ספרטק מוסקבה
קטגוריה:כדורגלנים זרים בישראל
קטגוריה:כדורגלני נבחרת סלובניה
קטגוריה:ספורטאים זרים בשווייץ
קטגוריה:ספורטאים סלובנים בישראל
קטגוריה:ספורטאים זרים ברומניה
קטגוריה:ספורטאים סלובנים ברוסיה
קטגוריה:ספורטאים סלובנים בטורקיה
קטגוריה:סלובנים שנולדו ב-1990
משפחת גרמזיאן

משפחת גרמזיאן (באנגלית: Ghermezian) היא משפחה קנדית ממוצא יהודי-איראני, שהקימה כמה ממרכזי הקניות הגדולים בעולם.

==היסטוריה==
אבי המשפחה, יעקב גרמזיאן (1902–3 בינואר 2000) היגר מאיראן לקנדה בשנת 1964 עם ארבעת בניו. הבנים: אסקנדר, נאדר, רפאל ובנימין, פיתחו את עסקי המשפחה והביאו לפריצתה מעסקי השטיחים שבהם עסקו בתחילת הדרך לתחום הנדל"ן ומיזמי בנייה גדולים.

בין נכסי המשפחה: מרכז הקניות הגדול בארצות הברית "Mall of America" בבלומינגטון שבמינסוטה, וקניון מערב אדמונטון באדמונטון שבאלברטה.

ב-2011 רכשה החברה המשפחתית טריפל פייב גרופ את קומפלקס הספורט הכושל "Meadowlands Xanadu" שהיה אמור לקום בניו ג'רזי, והסבה את הפרויקט תוך הרחבה ניכרת שלו למרכז קניות ענק, שנפתח בשנת 2019, תחת השם "American Dream Meadowlands" .

מארק גרמזיאן, בן הדור השלישי של המשפחה הוא מייסד ומנכ"ל Appboy .

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
קטגוריה:משפחות יהודיות
קטגוריה:יהודים קנדים
קטגוריה:מהגרים לקנדה
קטגוריה:יהדות איראן ופרס
תומר גינת

תומר גינת (נולד ב-7 בנובמבר 1994) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בקבוצת הפועל תל אביב ומשמש כקפטן נבחרת ישראל בכדורסל. גובהו 2.02 מטר.

==קריירה==
גינת נולד בקיבוץ גשר הזיו והחל לשחק כדורסל במחלקת הנוער של עירוני נהריה. בעונת 2013/2014 החל לשחק במדי הקבוצה הבוגרת של נהריה, בליגה הלאומית. לאחר עונה אחת עבר לעירוני קריית אתא, במדיה שיחק במשך שתי עונות. בעונת 2015/2016, עונתו השנייה במדי בקבוצה, היה אחד השחקנים הבולטים, קלע 16.4 נקודות בממוצע למשחק ונבחר לישראלי המצטיין בליגה על ידי אתר "ספסל". בסיום העונה הצטרף להפועל תל אביב, בה שיחק בממוצע 22 דקות למשחק וקלע 9.2 נקודות. יכולתו הטובה בעונת הבכורה בליגת העל זיכתה אותו בתואר תגלית העונה. גינת המשיך להפגין יכולת משופרת, ואף נבחר לחמישיית העונה בעונת 2018/2019 אותה סיים כמלך הסלים הישראלי. ב-17 ביולי 2019 מונה לקפטן הקבוצה, לאחר עזיבתו של הקפטן רביב לימונד.

ב-10 ביוני 2020 חתם לעונה אחת במטרופוליטנס 92 מליגת העל הצרפתית, אליה עבר עם תום עונת 2019/2020. בפברואר 2021 האריך את חוזהו בקבוצה עד סיום עונת . עם סיום חוזהו במטרופוליטנס 92, עורר גינת עניין רב ממועדונים רבים בארץ, ביניהם מכבי תל אביב, הפועל ירושלים והפועל תל אביב. ב-20 ביוני 2022 הודיע גינת על חזרתו למועדון הפועל תל אביב בחשבון הטוויטר שלו. הוא חתם על חוזה של כ-1.25 מיליון דולר בקבוצה לחמש עונות.

===קריירת נבחרות===
גינת שיחק במדי נבחרת העתודה באליפויות אירופה שנערכו ב-2013 בטאלין וב-2014 בכרתים, בהן סיימה הנבחרת במקום ה-15 ובמקום השביעי, בהתאמה. בקיץ 2017 היה השחקן המוביל של הנבחרת האולימפית (עד גיל 25) שייצגה את ישראל בתחרות האוניברסיאדה בטאיוואן והעפילה לשלב רבע הגמר. ב-7 בנובמבר 2022 מונה גינת לקפטן נבחרת ישראל.

==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים ישראלים
קטגוריה:כדורסלני עירוני נהריה
קטגוריה:כדורסלני עירוני קריית אתא
קטגוריה:כדורסלני פריז לבלואה
קטגוריה:כדורסלני הפועל תל אביב
קטגוריה:גשר הזיו: אישים
קטגוריה:בוגרי תיכון אזורי סולם צור
קטגוריה:כדורסלנים ישראלים בצרפת
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1994
בעלי ברית (סרט)

בעלי ברית (באנגלית: Allied) הוא סרט מתח בריטי-אמריקאי בבימויו של רוברט זמקיס, שכתב סטיבן נייט ובכיכובם של בראד פיט ומריון קוטיאר.
הסרט מבוסס על סיפור אמיתי של שני מתנקשים במלחמת העולם השנייה שבמהלך משימת התנקשות בפקיד גרמני התאהבו. הסרט יצא לאקרנים ב־23 בנובמבר 2016.

== עלילה ==
בשנת 1942 במרוקו הצרפתית קצין המודיעין, מקס וטן (בראד פיט), מתאהב בלוחמת המחתרת הצרפתייה, מריאן ביז'ור (מריון קוטיאר), במהלך משימה מסוכנת בשטח אויב, כאשר השניים אמורים להרוג קצין נאצי מסוכן. מריאן גרה במרוקו כבר כמה חודשים ומדריכה את מקס על מנהגי האזור. הם נוסעים למטווח ומתאהבים שם. לאחר מכן הם נפגשים עם קצין תקשורת במרוקו ומקס מרשים אותו עם יכולותיו, בעקבות כך מריאן נאלצת לשקר שהוא עובד כרייה בפריז וכי הוא לא מדבר אנגלית. לאחר הצלחת המשימה, מקס מציע למריאן לטוס איתו ללונדון ולהיות אשתו, מריאן מקבלת אישור שהייה והשניים מתאחדים בלונדון, לאחר שהשניים מנהלים חיים נורמלים לחלוטין ואף נולדה בתם, אנה, נקרא מקס למדור תקשורת וריגול מיוחד ומתברר לו שחושדים באשתו כמרגלת גרמנייה (נאצית). מודיעים לו שכעבור 48 שעות ידעו סופית ואם זה יתברר כנכון הוא יצרך להוציא להורג את מריאן במו ידיו באשמת בגידה. הוא מגלה שהשמרטפית המבוגרת של אנה היא מרגלת של גרמניה הנאצית והיא איימה על בתם- ובעקבות כך אשתו ריגלה גם כן לטובת הנאצים (באי רצון). היא מסבירה לו את זה והוא סולח לה אך מדור התקשורת מגלה זאת ואומר למקס, שאם יתנגד להוציא להורג את מריאן, הוא בעצמו ייתלה. הם מתכננים לברוח (בעזרת אחד המטוסים בבסיס שבו עובד מקס) למדינה נייטרלית עם בתם אנה אך המשטרה סוגרת אותם שם ומצווה על מקס לרצוח את מריאן. הוא מתנגד אך מריאן מתאבדת במו ידיה.

== שחקנים ==
* בראד פיט - מקס וטן
* מריון קוטיאר - מריאן ביז'ור
* ג'ארד האריס - פרנק הסלופ
* מת'יו גוד - גיא סנגסטאר
* ליזי קפלן - ברידג'יט וטן
* אנטון לסר - עמנואל לומברד
* אוגוסט דיהל - הובר
* שרלוט הופ - לואיז
* קאמי קוטן - מוניק
* מריון ביילי - סינקלייר
* סיימון מקברני - S.O.E
* ג'וש דילן – קפטן אדם הנטר

== הפקה ==
ב־6 בפברואר 2015 הודיעה חברת סרטי פרמאונט כי רוברט זמקיס יביים מותחן רומנטי במלחמת העולם השנייה בו יככב בראד פיט וסטיבן נייט יכתוב את התסריט המקורי.
ב־8 ביוני 2015 מריון קוטיאר לוהקה לשחק את הלוחמת הצרפתייה בסרט לצד פיט. באוגוסט אותה שנה מסר נייט כי התסריט יתבסס על סיפור אמיתי ושהצילומים יחלו בינואר 2016.
ב־28 בינואר 2016 ג'ארד האריס הצטרף לסרט וליזי קפלן הצטרפה לצוות השחקנים במרץ.
הצילומים העיקריים החלו בפברואר 2016 בלונדון. במאי עברו הצילומים לגראן קנריה, האיים הקנריים לסצנות המתרחשות בקזבלנקה.

==פסקול==
אלן סילבסטרי, ששיתף פעולה עם זמקיס בכל סרטיו, הלחין את המוזיקה לסרט.

== קישורים חיצוניים ==
* 

ביקורות
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

קטגוריה:סרטי 2016
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:סרטי מתח אמריקאיים
קטגוריה:סרטי מתח בריטיים
קטגוריה:סרטי דרמה רומנטית
קטגוריה:סרטי ריגול
קטגוריה:סרטי מלחמת העולם השנייה
קטגוריה:סרטים אמריקאיים המבוססים על סיפור אמיתי
קטגוריה:סרטים בריטיים המבוססים על סיפור אמיתי