איכה ישבה חבצלת השרון

אֵיכָה יָשְׁבָה חֲבַצֶּלֶת הַשָּׁרוֹן היא קינה לתשעה באב מאת רבי אלעזר הקליר העוסקת בעשרים וארבע משמרות הכהונה. היא נהוגה במנהגי אשכנז.

הקינה בנויה מעשרים וארבעה בתים כאשר כל בית מזכיר את המקום בגליל אליו גלתה אחת מעשרים וארבע משמרות הכהונה. כינויי המשמרות ושמות המקומות מבוססים על ברייתא ב ומקורות נוספים. כל בית בקינה מתחיל באחת מאותיות הא"ב לפי הסדר, ובאותה מילה שמתחיל בה הפסוק של אותה אות בפרק א' של מגילת איכה. כדי להתאים את 24 משמרות הכהונה ל-22 אותיות הא"ב הוכפלו בסוף הקינה הבתים המתחילים באותיות שי"ן ותי"ו. 

המקורות זוהו על ידי חוקרים שונים והאחרונים שבהם שמואל קליין ומיכאל אבי-יונה. ה"ברייתא", המופיעה בירושלמי רק בחלקה, שוחזרה על ידי שמואל קליין בהתבסס (בין השאר) על קינה זו.

==רשימת כינויי המשמרות בקינה ופירושיהם==

{| class="wikitable" border="1" ;"
! שם משפחת המשמר !!שם נוסף !! משמעות השמות על פי פירוש ב"קינות לתשעה באב" לקינתו של הקליר "איכה ישבה חבצלת השרון" כאלגוריה לחטאיהם של הכהנים וישראל.!! המיקום המשוער בימינו של מגורי המשמר

|-
| align="center"|יְהוֹיָרִיב || align="center"|מסרבי מרון || מסרבים ומורדים ביושב מרום. || align="center"|מירון
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|יְדַעְיָה || align="center"|ציפורים || ידע הקב"ה מחשבה רעה שבלבבם, והגלם. || align="center"|ציפורי
|-
| align="center"|חָרִם || align="center"|מפשטה || שמעלו בחרם, והנחית הקב"ה מכתו עליהם והופשטו מכל טוב. || align="center"|פסוטה
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|שְׂעֹרִים|| align="center"| עיתה לו || שעורים לשון - שערורייה, עיתה לו לשון - עיוות. || align="center"| אולי הכפר הלבנוני עייתא א-שעב הנמצא צפונית לבירנית, ויש המזהים אותו עם עילוט שבגליל התחתון.
|-
| align="center"|מַלְכִּיָּה || align="center"|בית לחם || על שם המלך מנשה שהעביר בנו למולך, והיה מבית לחם. || align="center"|בית לחם הגלילית
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|מִיָּמִן || align="center"|יודפת || על שם שנתפתו אחר יצר הרע, השיב הקב"ה ימינו אחור. || align="center"| יודפת
|-
| align="center"|הַקּוֹץ || align="center"|עיילבו || הוקצו, הוכרתו. ובגללם הושמה הארץ לקוץ ודרדר. || align="center"| עיילבון
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|אֲבִיָּה || align="center"|עִידּו ||שלא אבו (רצו) לשמוע לתורת השם. || align="center"|כפר עוזיאל מזוהה עם שדה עמודים
|-
| align="center"|יֵשׁוּעַ || align="center"|נשדף ||שבעטיו נשרף ארון בית אלוקינו. || align="center"| ארבל
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|שְׁכַנְיָהוּ || align="center"|כבול || שכנים רעים לקב"ה. || align="center"|כאבול
|-
| align="center"|אֶלְיָשִׁיב|| align="center"|קנה || ששבו מאחורי האל. || align="center"|כפר כנא
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|יָקִים || align="center"|פַּשְׁחוּר ||שלא נשאה עיניה וצפתה למרום. || align="center"| צפת/ביריה
|-
| align="center"|חֻפָּה || align="center"|בית מעון || שהיו מחופים בשקר, מראים עצמם כשרים מבחוץ, ומבפנים מרמה. || align="center"|בית מעון (בצלע ההר מעל טבריה, שם קבר רבי עקיבא)
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|יֶשֶׁבְאָב|| align="center"|חוצפית - שוחין || שעמדה בחוצפה לפני הקב"ה, ולכן נשחתה. || align="center"|שיחין
|-
| align="center"|בִּלְגָּה || align="center"|מִעַדְיָה || ככתוב בספר ירמיהו: "מַבְלִיגִיתִי, עֲלֵי יָגוֹן; עָלַי, לִבִּי דַוָּי" - לשון יגון. || align="center"| מע'אר
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|אִמֵּר || align="center"|יבנית || כיוון שהתגאו לפני הקב"ה, מסרם בידי יוונים.|| align="center"|חרבת יבנית בין ביריה לעמוקה, ויש מזהים אותו עם יבנאל
|-
| align="center"|חֵזִיר|| align="center"|ממלח || משום שהפרו ברית מלח - ברית הכהונה. || align="center"|כפר ממלח
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|הַפִּצֵּץ || align="center"|נצרת || נפוץ - לשון פיזור. || align="center"|נצרת יש האומרים כי דבורייה
|-
| align="center"|פְּתַחְיָה || align="center"|אכלה ערב || כיוון שלא שקדו על פתחי בית המדרש, אכלום בני קידר (ערב). || align="center"| עראבה
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|יְחֶזְקֵאל || align="center"|מגדל נוניה || כי החזיקו בעבודת אל נכר, לכן הגדיל עליהם את חרב היונה.|| מגדל אשר על שפת ים כנרת ועסקו בה בדיג. דג בארמית = נון
|-
| align="center"|גָמוּל || align="center"|בית חוביה || עשו מעשיהם בהיחבא, וגמלו רעה לנפשם. || align="center"|כוכב הירדן - כאוכב אל הווא
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|יָכִין || align="center"|כפר יוכנה || שהכינו את עצמם לעבירה. || align="center"|דיר חנא שבצפון, ויש המזהים אותו עם כפר ענאן
|-
| align="center"|דְּלָיָהוּ || align="center"|גנתון || לא דלו עיניהם למרום, וגינו כלפי שמיא. || align="center"| תל צלמון
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| align="center"|מַעַזְיָהוּ || align="center"|אריח|| כיוון שלא החזיקו בתורה ובעבודה שהם מעוזם של ישראל, נעשו כאורחים בין האומות. || align="center"| חמי טבריה (חמת אריח)
|}

==קישורים חיצוניים==
* 
* [https://maagarim.hebrew-academy.org.il/Pages/PMain.aspx?mishibbur=600018&mm15=003005006001%2023 נוסחאות לקינה מכתבי יד] באתר מאגרים של האקדמיה ללשון העברית
* 
* אהוד קלפון, [http://ek.meydalle.info/kalfon370.htm איכה וחבצלת הנחמה]

==הערות שוליים==

קטגוריה:קינות לתשעה באב
קטגוריה:פיוטי אלעזר בירבי קליר
קטגוריה:יצירות עם אקרוסטיכון