OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
חרדון הצווארון

חַרְדּוֹן הצַוָּארוֹן (שם מדעי: Chlamydosaurus kingii), הוא מין של לטאה. הוא קרוי כך בגלל עטרת הצוואר המרשימה אשר מצויה על צווארו.
העטרת נתמכת על ידי סחוס מעמוד השידרה, וכשהחרדון חש בסכנה, הוא פותח את פיו וכך חושף את פנים הפה שצבעו ורוד וצהוב בוהק אשר אמור להרתיע את האויב. בנוסף לכך, הוא פורש את עטרת צווארו שצבעו בגווני כתום-אדום כמין להבה.

==מאפיינים==
חרדון הצווארון יכול להגיע לאורך של מטר אחד. החרדון צועד על ארבע רגליו, אך בעת סכנה הוא פותח בריצה, בתחילה על ארבע רגליו ולאחר מכן על שתי רגליו האחוריות בלבד. בעקבות התנהגות זו יצרו באוסטרליה דגם של אופניים ("אופני הלטאה"). הזכרים גדולים באופן משמעותי מהנקבות.
עטרת הצוואר של חרדון הצווארון, משמשת על מנת להפחיד את הטורפים - כמו גם השריקות והתנועות המהירות שלו. אם אלה לא ירתיעו את הטורף, יימלט החרדון אל העץ הקרוב ויטפס עליו בזריזות, ושם יסתתר עד חלוף הסכנה.

==תפוצה==
עיקר תפוצתו של חרדון הצווארון הוא ביבשת אוסטרליה. הוא שכיח בדרום גינאה החדשה, בקימברלי שבאוסטרליה המערבית ועד למזרח אוסטרליה.

הוא מצוי ביערות טרופיים חמים, ובמקומות בהם יש סבך, שיחים ועצים נמוכים.

==רבייה==
תקופת החיזור של חרדון הצווארון מתחילה לאחר סיום תקופת היובש, בסביבות ספטמבר-אוקטובר. הזכרים הבוגרים נלחמים ביניהם על מנת להשיג בת זוג. הם פורשים את עטרת הצוואר ונושכים זה את זה.

נקבת החרדון מטילה 8–23 ביצים, אותן היא מניחה בעומק של 5–20 ס"מ מתחת לקרקע. הבשלת הביצים נמשכת כמה שבועות. זוויגו של הצאצא נקבע על פי טמפרטורת הסביבה. בטמפרטורות קיצוניות תצאנה נקבות ובטמפרטורות של 29–35 מעלות צלזיוס, מספר הזכרים והנקבות יהיה דומה.

==מזון==
חרדון הצווארון ניזון בעיקר מנמלים, טרמיטים, עכבישים ולטאות קטנות אחרות. הוא פחות פעיל בשיחור מזון בתקופת היובש (אפריל-אוגוסט).

==פופולריות==
*חרדון הצווארון הטבע על גבי הצד האחורי של מטבע 2 סנטים אוסטרליים. בשנת 1992 בוטל המטבע.
*חרדון הצווארון שימש הקמיע של המשחקים הפאראלימפיים בסידני, אוסטרליה בשנת 2000.
*חרדון הצווארון שימש השראה לעטרת הצוואר של הדילופוזאורוס בסרט שובר הקופות "פארק היורה" ושאר סרטי הזיכיון (אף שאין שום הוכחה מדעית לכך).
*עטרת צווארו זו שימשה גם מודל ללטאה טורפת בסרט "מסע אל האי המסתורי".

<gallery>
תמונה:Chlamydosaurus kingii.jpg|חרדון עומד ופורש את צווארונו
Frilled-lizard500.jpg|חרדון עם צווארון פרוש
תמונה:Chlamydosaurus kingii closeup.jpg|חרדון הצווארון
תמונה:Chlamydosaurus kingii pair.jpg|זוג חרדוני הצווארון
תמונה:Chlamydosaurus kingii -Taronga Zoo, Sydney, Australia-8a.jpg
תמונה:Chlamydosaurus kingii 01.jpg
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:בעלי חיים שתוארו ב-1825
קטגוריה:חרדוניים
קטגוריה:אוסטרליה: זוחלים
קטגוריה:זוחלים יחידים בסוגם
קטגוריה:טקסונים שתוארו בידי ג'ון אדוארד גריי
האגודה הישראלית לתקשורת

האגודה הישראלית לתקשורת (Israel Communication Association) היא הארגון המקצועי של חוקרי התקשורת בישראל.

== היסטוריה ==
האגודה הפועלת כעמותה הוקמה בשנת 1995 על ידי חוקרי תקשורת ובראשם פרופ' דן כספי. האגודה, היחידה מסוגה בארץ, מאגדת כמאתיים חוקרים וחוקרות ומרצות ומרצים לתקשורת. בין יעדיה יש למנות את קידום מחקר התקשורת והוראתה, חיזוק הבסיס המדעי של חקר התקשורת ותחומי ידע משיקים וקידום שיח ציבורי רחב ודמוקרטי בסוגיות אלו. חברי האגודה חוקרים ומלמדים נושאים רבים בהם ישנם יחסים הדדיים בין התקשורת לבין תחומי חיים מגוונים: פוליטיקה, תרבות, חברה, ביטחון, חינוך, שפה, ספורט, שיווק ופרסום, קבוצות מיעוט, מגדר, אסדרה (רגולציה), ניהול משברים ועוד.

בראשות האגודה מכהן יושב ראש ולצידו ועד מנהל, המונה שישה חברים. חברי הוועד המנהל ויושב הראש נבחרים על ידי האספה הכללית. 

באגודה פועלות שתי קהילות: קהילת תלמידי/ות מחקר וקהילת אוריינות תקשורת. האגודה מארגנת כנס שנתי, המתקיים באחד מהמוסדות להשכלה גבוהה בישראל. 

בנוסף, מוציאה האגודה לאור את מסגרות מדיה: כתב עת ישראלי לתקשורת, המוקדש לבחינה ומחקר של היבטים מגוונים בתאוריה ובפרקטיקה של התקשורת בישראל. כתב העת מקוון וזמין לכל. מייסד כתב העת ועורכו הראשון הוא פרופ' מוטי נייגר. לאחריו ערכו את כתב העת פרופ' עקיבא כהן, פרופ' גבי וימן ופרופ' הלל נוסק. ד"ר יובל גוז'נסקי הוא העורך הנוכחי.

== ראשי האגודה הישראלית לתקשורת ==
* 1995–1999 – פרופ' דן כספי
* 1999–2003 – פרופ' הלל נוסק
* 2003–2006 – פרופ' יחיאל לימור
* 2006–2009 – פרופ' מוטי נייגר
* 2009–2012 – ד"ר נעם למלשטריך
* 2012–2015 – פרופ' חוה תדהר
* 2015–2018 – פרופ' איתן גלבוע
* 2018--2021 – פרופ' חיים נוי
*החל מ-2021 – ד"ר עמית קמה

==קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://mediaframes.sapir.ac.il מסגרות מדיה: כתב עת ישראלי לתקשורת] - אתר האינטרנט של כתב העת
* 

*
קטגוריה:ישראל: עמותות
תקשורת
קטגוריה:ארגוני תקשורת ישראליים
המכון למחקר מתקדם בברלין

המכון למחקר מתקדם בברלין (בגרמנית: Wissenschaftskolleg zu Berlin) הוא מכון מחקר בינתחומי שנוסד בשנת 1981 בשכונת גרונוולד שבברלין. המכון עוסק בחקר מדעי הטבע ומדעי החברה. הוא חבר בארגון מכונים אחדים למחקר מתקדם, הכולל מוסדות שהוקמו על פי המודל של המכון למחקר מתקדם בפרינסטון, שאף הוא חבר בארגון זה.

==ראו גם==

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.wiko-berlin.de/ אתר המכון למחקר מתקדם]

מכון למחקר מתקדם
קטגוריה:ברלין: חינוך
קטגוריה:מכוני מחקר אירופיים
קטגוריה:ברלין: מבנים
צמד דרלינגטון

צמד דרלינגטון
צמד שיקלאי
צמד דרלינגטון (וגם "מגבר דרלינגטון" או "טרנזיסטור דרלינגטון") הוא מונח באלקטרוניקה ומשמעו שילוב של שני טרנזיסטורים ביפולריים (במעגל משולב או כזוג רכיבים אלקטרוניים), המחוברים כך שזרם חשמלי שמוגבר על ידי הטרנזיסטור הראשון, מוגבר בשנית על ידי הטרנזיסטור השני.

הייחוד בתצורת חיבור זו היא הסינרגיה שנוצרת, בכך שהגברת הזרם הכוללת (המסומנת כ-β, hfe, או hFE) היא גדולה יותר מהגברי הזרם הפרטיים של כל טרנזיסטור בנפרד. כאשר הצמד ממומש במעגל משולב, ניתן להשיג גם חיסכון במקום על ידי שילוב של שני הקולטים של הטרנזיסטורים לקולט משותף.

צמד דרלינגטון הומצא בשנת 1953, במעבדות בל על ידי המהנדס סידני דרלינגטון. דרלינגטון רשם פטנט על צמדי דרלינגטון המורכבים מ-2 או 3 טרנזיסטורים במעגל משולב אחד (וקולט משותף), אבל לא רשם את הפטנט על מספר טרנזיסטורים כלשהו - ובכך אין כיסוי למעגלים חדישים יותר.

תצורה דומה, אך מורכבת מטרנזיסטורים בתצורה הפוכה (NPN ו-PNP) נקראת צמד שיקלאי, או משלים דרלינגטון.

== אופן פעולה ==
צמד דרלינגטון פועל כמעגל חשמלי בעל הגבר זרם גבוה (בערך מכפלת ההגבר של שני הטרנזיסטורים), ולמעשה, ישנם רכיבים עם מבנה פנימי של צמד דרלינגטון, ועם 3 ממשקים חיצוניים (בסיס, קולט, פולט) כמו בטרנזיסטור "רגיל" - ולהם הגבר כמעט זהה למכפלת ההגברים).

עוצמת ההגבר נתונה על ידי הנוסחה הבאה:
:<math>\beta_\mathrm{Darlington} = \beta_1 \cdot \beta_2 + \beta_1 + \beta_2</math>

וכאשר ערכי ה-β הם בקנה מידה של מאות ניתן לבצע קירוב של הנוסחה אל:
:<math>\beta_\mathrm{Darlington} \approx \beta_1 \cdot \beta_2</math>

== חסרונות ==

בימינו, לרכיב טיפוסי יש הגבר זרם של 1,000 ויותר, כך שנדרש רק זרם קטן בבסיס כדי להפעיל את הצמד. עם זאת, הגבר גבוה שכזה טומן בחובו גם חסרונות:

בגלל שיש שני צמתים בין הבסיס לפולט (של כל הצמד) המתח שביניהם הוא גבוה יותר, ממתח בסיס-פולט טיפוסי. 
:<math>V_{BE} = V_{BE1} + V_{BE2}\!</math>
בטכנולוגיית צורן, שבה מתח בסיס-פולט טיפוסי הוא כ-0.65 וולט, בצמד דרלינגטון מגיעים למתח טיפוסי של 1.3וולט.

חיסרון נוסף הוא מתח הרוויה. כאשר טרנזיסטור הראשון נמצא במצב רוויה, הוא לכאורה מחבר ישירות את הבסיס לקולט של הטרנזיסטור השני. במצב זה, הטרנזיסטור השני פועל כדיודה והמתח בין הקולט לפולט (כמו גם המתח בין הקולט לפולט של כל הצמד) הוא קרוב למתח בין הבסיס לפולט. כך נוצרת מגבלה על מתח הרוויה של הצמד, והוא עומד על 0.65 וולט בטכנולוגיית צורן. כמו כן, הטרנזיסטור השני נמצא במתח קולט-בסיס השווה או גדול מאפס, ואינו במצב רוויה. תכונה זו גורמת לבזבוז אנרגיה גדול מהרגיל, בצמדי דרלינגטון.

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:טרנזיסטורים
קטגוריה:מעגלים חשמליים
רחל עשת

רחל עשת (נולדה ב-20 באפריל 1954) היא ציירת ישראלית שפיתחה סגנון של רקמה באמצעות מכחול.

נולדה בחדרה, גדלה בדגניה ב' שם התחתנה. החלה לעסוק בציור בגיל 50 והתפרסמה לאחר שיצירותיה הוצגו בביאנלה בפירנצה, בדצמבר 2007. נבחרה להופיע במגזין NY ARTS של סיכום שנת 2008 ובחודש מאי תשתתף בתערוכה בגלריה BROADWAY, סוהו ניו יורק.

יצירותיה הוצגו בארץ לראשונה בבית גבריאל בפברואר-מרץ 2009.

== גלריה ==
תמונת פורטרייט
<gallery>
Rachel eshet1.jpg|שטיח.
Rachel eshet2.jpg| ללא כותרת (אקריליק על קנווס, גודל: 50*50 ס"מ. שנה: 2005)
Rachel eshet3.jpg|שמים וארץ (אקריליק על קנווס, גודל: 60*50 ס"מ. שנה: 2005)
Rachel eshet5.jpg|דיאלוג עם אמא (אקריליק על קנווס, גודל: 60*60 ס"מ. שנה: 2004)
Rachel eshet6.jpg|אמא (אקריליק על קנווס, גודל: 50*50 ס"מ. שנה: 2009)
Rachel eshet4.jpg|קוגולה (תרנגולים בשדה הפשתה, אקריליק על קנווס, גודל: 70*100 ס"מ. שנה: 2006)
</gallery>

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.artportal.co.il/?CategoryID=128&ArticleID=318 רחל עשת – "רוקמת במכחול", בבית גבריאל בכנרת], באתר הפורטל הישראלי לאמנויות
* 
* [http://naivefestival.wixsite.com/jerusalem/rachel-eshet רחל עשת] באתר Naive Light Over Jerusalem

==הערות שוליים==

קטגוריה:ציירות ישראליות
קטגוריה:ציירים ישראלים
קטגוריה:דגניה ב': אישים
קטגוריה:בוגרות תיכון בית ירח
קטגוריה:בוגרי תיכון בית ירח
קטגוריה:בוגרות אורנים - המכללה האקדמית לחינוך
קטגוריה:בוגרי אורנים - המכללה האקדמית לחינוך
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1954
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
נבחרת קפריסין בכדורסל

נבחרת קפריסין בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של קפריסין. 

הנבחרת מעולם לא העפילה לטורניר אליפות אירופה בכדורסל או לכל טורניר משמעותי אחר.

==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1975|| colspan="4" rowspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1977
|-
| 1979
|-
| 1981
|-
| 1983|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 1985
|-
| 1987
|-
| 1989|| colspan="4" rowspan="2" |לא נרשמה
|-
| 1991
|-
| 1993|| colspan="4" rowspan="6" |לא העפילה
|-
| 1995
|-
| 1997
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005|| colspan="4" rowspan="4" |דרג ב
|-
| 2007
|-
| 2009
|-
| 2011
|-
| 2013|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2015|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 2017|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2022
|-
| 2025||העפילה כמארחת|| ||||
|-
|סך הכל||||||||
|}
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קפריסין
קטגוריה:קפריסין: כדורסל
מגדל מדריד

מגדל מדריד
מגדל מדריד (בספרדית Torre de Madrid) הוא גורד שחקים במדריד, בירת ספרד.

מגדל מדריד, הממוקם בפלאסה דה אספניה, מתנשא לגובה של 142 מ' ב-36 קומות והוא גורד השחקים השישי בגובהו במדריד. בנייתו של המגדל הושלמה בשנת 1957 והוא הפך מאז לאחד מסימני ההיכר של מדריד. המגדל תוכנן על ידי האדריכל חוליאן אוטמנדי, שתכנן יחד עם אחיו את בניין ספרד הסמוך. בעת פתיחתו, היה המגדל לגבוה באירופה ושמר על תוארו עד לבנייתו של מגדל הדרום בבריסל, בלגיה ב-1967.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=112008 מגדל מדריד] באתר גורדי השחקים Emporis 

קטגוריה:מדריד: גורדי שחקים
בניין ספרד

בניין ספרד מתנשא מעל פלאסה דה אספניה
בניין ספרד (בספרדית: Edificio España) הוא גורד שחקים במדריד, בירת ספרד.

הבניין תוכנן על ידי האדריכל חוליאן אוטמנדי ואחיו חואקין, ובנייתו הושלמה ב-1953. הבניין, הממוקם בפלאסה דה אספניה, מתנשא לגובה של 117 מטר ב-26 קומות, ומהווה דוגמה בולטת לאדריכלות המאה ה-20 בספרד. הבניין מכיל משרדים, דירות מגורים, חדרי מלון ובריכת שחיה בקומת הגג. מאז מכירתו בשנת 2005 עומד הבניין ללא שימוש ונמצא בתהליכי שיפוץ.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=112023 בניין ספרד] באתר גורדי השחקים Emporis 

קטגוריה:מדריד: גורדי שחקים
קטגוריה:ספרד: בתי מגורים
לארס קריסטיאנסן

לארס קריסטיאנסן (נולד ב-18 באפריל 1972 בסונדבורג שבדנמרק) הוא כדורידן עבר דני ששיחק בנבחרת הלאומית של דנמרק ובקבוצת קולדינג.

== קריירה ==
קריסטיאנסן התחיל לשחק כדוריד בשנת 1976 כבר בגיל 4 בקבוצת וידאר סונדבורג ושיחק שם עד שנת 1990. לאחר מכן הוא עבר לריב HK, שם שיחק שנתיים, ובשנת 1992 הוא עבר לקבוצת KIF קולדינג. בשנת 1996 עבר לקבוצת SG פלנסבורג. בנוסף לכך לארס קריסטיאנסן הוא שיאן ההופעות והשערים של נבחרת דנמרק בכדוריד. ב-2010, חזר קריסטיאנסן לקבוצת נעוריו, KIF קולדינג שבדנמרק. בסיום עונת , פרש קריסטיאנסן ממשחק הכדוריד.

== קישורים חיצוניים==

* [http://www.sg-flensburg-handewitt.de/lars_christiansen.html?&L=2לארס קריסטיאנסן באתר הרשמי של SG פלנסבורג]

קטגוריה:שחקני כדוריד דנים
קטגוריה:דנים שנולדו ב-1972
סי. ג'יי. ברוטון

קלווין תומאס "סי. ג'יי." ברוטון הבן (באנגלית: .Calvin Thomas "C. J." Bruton, Jr; נולד ב-13 בדצמבר 1975) הוא כדורסלן אוסטרלי-אמריקאי, אשר שיחק בעמדת הרכז בין השנים 1994-2016 בנבחרת אוסטרליה בכדורסל.

== ביוגרפיה ==
ברוטון נולד בארצות הברית ובגיל שלוש עבר לאוסטרליה, שם זכה בשתי אליפויות מקומיות.

בשנת 1997 נבחר בדראפט על ידי ונקובר אך מעולם לא שיחק ב-NBA. הרכז השתתף בשתי אולימפיאדות ב-אולימפיאדת 2004 וב-אולימפיאדת 2008. בשנת 2006 היה חלק מנבחרת אוסטרליה באליפות העולם.

ברוטון סיים את העונה בקבוצת ניו זילנד ברייקרס מהליגה האוסטרלית והעמיד ממוצעים של 16.7 נק' ו-4.3 אסיסטים למשחק.

בעונת שיחק ברוטון בקבוצה עירוני אשקלון מליגת העל הישראלית.

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:כדורסלנים אוסטרלים
קטגוריה:כדורסלנים אפרו-אמריקאים
קטגוריה:כדורסלנים אמריקאים
קטגוריה:קנזס: כדורסלנים
קטגוריה:כדורסלני עירוני אשקלון
קטגוריה:בחירות דראפט של ונקובר גריזליס
קטגוריה:כדורסלני סידני קינגס
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת אתונה (2004)
קטגוריה:כדורסלנים באולימפיאדת בייג'ינג (2008)
קטגוריה:כדורסלני ניו זילנד ברייקרס
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1975
נבחרת פורטוגל בכדורסל

נבחרת פורטוגל בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של פורטוגל. נחשבת לאחת הנבחרות החלשות באירופה. 

הנבחרת הפתיעה כאשר סיימה במקום התשיעי באליפות אירופה בכדורסל שנערכה בשנת 2007 וזהו גם הישג השיא של הנבחרת, אשר העפילה לאליפות אירופה בכדורסל שלוש פעמים בלבד.

נבחרת פורטוגל היא הנבחרת האירופית הראשונה שהודחה במוקדמות אליפות אירופה בכדורסל, לאחר שהפסידה לספרד במשחק המוקדמות היחיד שנערך לקראת אליפות אירופה בכדורסל הראשונה שנערכה בשנת 1935.

==כל האולימפיאדות ==
* 1936 עד 2024 - לא העפילה

==כל אליפויות העולם ==
* 1950 עד 2023 - לא העפילה

==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1935|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1937|| colspan="4" rowspan="5" |לא נרשמה
|-
| 1939
|-
| 1946
|-
| 1947
|-
| 1949
|-
| 1951||מקום 15||8||3||5
|-
| 1953|| colspan="4" rowspan="10" |לא נרשמה
|-
| 1955
|-
| 1957
|-
| 1959
|-
| 1961
|-
| 1963
|-
| 1965
|-
| 1967
|-
| 1969
|-
| 1971
|-
| 1973|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1975|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1977|| colspan="4" rowspan="6" |לא העפילה
|-
| 1979
|-
| 1981
|-
| 1983
|-
| 1985
|-
| 1987
|-
| 1989|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1991|| colspan="4" rowspan="8" |לא העפילה
|-
| 1993
|-
| 1995
|-
| 1997
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005
|-
| 2007||מקום תשיעי||6||2||4
|-
| 2009|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2011||מקום 24||5||0||5
|-
| 2013|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 2015
|-
| 2017
|-
| 2022
|-
| 2025||||||||
|-
|סך הכל||3 הופעות||19||5||14
|}
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

פורטוגל
קטגוריה:נבחרות פורטוגל
קסטיאנה 81

קסטיאנה 81 (בספרדית: Castellana 81; בעבר: מגדל בנק בילבאו) הוא גורד שחקים במדריד, בירת ספרד.
== היסטוריה ==
המגדל נבנה באזור העסקים AZCA בין השנים 1979–1981, מתנשא לגובה של 107 מטר ומשמש כיום כמטה בנק BBVA. המגדל הוא אחד מסימני ההיכר האדריכליים הבולטים של מדריד, זאת בעיקר בשל צבע האוכרה של הברזל בחזית הבניין, שהולך ומתעצם בשל תהליך החמצון.

צורתו של המגדל מלבנית וחזיתו עשויה זכוכית וברזל. מבנה המגדל נתמך על שתי ליבות בטון, המשמשות גם למתקנים הטכניים ולפירי המעליות. שלושה גרמי מדרגות מקשרים בין כל קומות המגדל, לצד ארבע עשרה מעליות המחולקות לפי אזורים אנכיים ושימושים (ציבורי, שירות, דירקטוריון).

המגדל מכיל 28 קומות עבודה, חמש העליונות שבהן משמשות את דירקטוריון הבנק וכוללות משרדים, חדרי ישיבות ודיונים ומסעדה פרטית. קומת המרתף העליונה מכילה אודיטוריום ומרחב תצוגה. המתקנים הטכניים ממוקמים בארבע קומות ייעודיות: קומת מרתף 4 ושלוש קומות טכניות הנמצאות מעל קומות 11, 20 ו-28. חניה תת-קרקעית ממוקמת בקומות מרתף 1, מרתף 2 ומרתף 3.

בשנת 2007 מכר בנק בילבאו את המבנה לחברת נדל"ן, אך הוא ממשיך לעשות בו שימוש כמקודם.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=bancodebilbao-madrid-spain קסטיאנה 81] באתר גורדי השחקים Emporis 

קטגוריה:מדריד: גורדי שחקים
נבחרת אסטוניה בכדורסל

נבחרת אסטוניה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של אסטוניה. 

נבחרת אסטוניה הייתה בשנות ה-30 של המאה ה-20 אחת מנבחרות הכדורסל הטובות באירופה. היא סיימה פעמיים במקום החמישי באליפות אירופה בכדורסל בשנים 1937 ו-1939 והשתתפה, בפעם היחידה בתולדותיה, במשחקים האולימפיים שנערכו בשנת 1936, בהם סיימה במקום ה-12.

בעקבות סיפוחה של אסטוניה לברית המועצות בשנת 1940, הפסיקה נבחרת הכדורסל להתקיים והיוותה חלק מנבחרת ברית המועצות בכדורסל עד לפירוקה של ברית המועצות בשנת 1991, בעקבותיו הוקמה הנבחרת מחדש.

מאז הקמתה מחדש, הצליחה נבחרת אסטוניה להעפיל פעמיים נוספות לאליפות אירופה בכדורסל. ההישג הטוב ביותר בגלגולה הנוכחי של הנבחרת הוא המקום השישי באליפות אירופה בכדורסל בשנת 1993.

== כל האולימפיאדות ==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|כדורסל במשחקים האולימפיים
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1936||מקום 12||3||1||2
|-
| 1948|| colspan="4" rowspan="11" |הייתה חלק מברית המועצות
|-
| 1952
|-
| 1956
|-
| 1960
|-
| 1964
|-
| 1968
|-
| 1972
|-
| 1976
|-
| 1980
|-
| 1984
|-
| 1988
|-
| 1992|| colspan="4" rowspan="9" |לא העפילה
|-
| 1996
|-
| 2000
|-
| 2004
|-
| 2008
|-
| 2012
|-
| 2016
|-
| 2020
|-
| 2024
|-
| 2028
|
|
|
|
|-
|סך הכל
|הופעה אחת||3||1||2
|}
*

==כל אליפויות העולם==
* 1950 עד 1990 - לא נרשמה, הייתה חלק מברית המועצות
* 1994 עד 2023 - לא העפילה

==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1935|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1937||מקום חמישי||5||3||2
|-
| 1939||מקום חמישי||7||4||3
|-
| 1946|| colspan="4" rowspan="24" |הייתה חלק מברית המועצות
|-
| 1947
|-
| 1949
|-
| 1951
|-
| 1953
|-
| 1955
|-
| 1957
|-
| 1959
|-
| 1961
|-
| 1963
|-
| 1965
|-
| 1967
|-
| 1969
|-
| 1971
|-
| 1973
|-
| 1975
|-
| 1977
|-
| 1979
|-
| 1981
|-
| 1983
|-
| 1985
|-
| 1987
|-
| 1989
|-
| 1991
|-
| 1993||מקום שישי||9||4||5
|-
| 1995|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 1997
|-
| 1999
|-
| 2001||מקום 14||3||0||3
|-
| 2003|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 2005
|-
| 2007
|-
| 2009
|-
| 2011|| colspan="4" |דרג ב
|-
| 2013|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2015||מקום 20||5||1||4
|-
| 2017|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2022||מקום 19||5||1||4
|-
| 2025||||||||
|-
|סך הכל||6 הופעות||34||13||21
|}
==קישורים חיצוניים==

* 

==הערות שוליים==

אסטוניה
קטגוריה:אסטוניה: כדורסל
ספריית הכנסת

ספריית הכנסת היא ספריית מחקר המשרתת את הכנסת, חבריה ועובדיה.
== היסטוריה ==
הספרייה נוסדה בנובמבר 1950 כספרייה פרלמנטרית קלאסית, במטרה לספק לחברי הכנסת ועובדיה את המידע הדרוש להם לעבודתם הפרלמנטרית.

בשנת 1953 תוקנה פקודת העיתונות ונקבעה בה, בין השאר, חובת מסירת עותק מכל ספר לספריית הכנסת ללא תמורה. בשנת 2001 בוטל סעיף זה (סעיף 24) ובמקומו נכנס לתוקף חוק הספרים (חובת מסירה וציון הפרטים), התשס"א-2000, ובו נקבעה חובה מצומצמת יותר, לפיה ספריית הכנסת רשאית לדרוש ללא תמורה עותק מכל ספר או עיתון בכל תחום המוגדר כ"נחוץ לעבודתה של הכנסת" כפי שקבע יושב ראש הכנסת באישור ועדת הכנסת. בהמשך תוקן החוק, ונקבע שהכנסת תשלם עבור העותק 25% ממחירו הקטלוגי. בנוסף, לפי מחויבת כל רשות ציבורית (כהגדרתה בחוק זה), למעט רשות מקומית והתאגידים שבשליטתה, לשלוח עותק של הדו"ח השנתי על פעילותה לספריית הכנסת. אוסף הספרייה מתרחב גם באמצעות מתנות וחליפין עם ספריות, בין השאר ספריות של פרלמנטים אחרים.

הספרייה מיועדת בראש ובראשונה לחברי הכנסת ועובדיה, אך בימים ראשון וחמישי, בהם מליאת הכנסת אינה פעילה, פתוחה הספרייה לציבור הרחב לצורך עיון בפרסומים שאינם נגישים במקומות אחרים. בין השאר, ניתן לעיין במקום בפרוטוקולים שאינם חסויים של ועדות הכנסת. זכות זו נקבעה בנוהל שפרסם יושב ראש הכנסת בהתאם לתקנון הכנסת.

ב-2014 נחנך בספרייה אוסף כתבי חברי הכנסת המכיל ספרים שפרסמו חברי הכנסת לדורותיהם במגוון שפות. עם חנוכת האוסף הוא הכיל כ-1,600 ספרים.

קטלוג הספרייה פועל באמצעות תוכנת אל"ף 500. הקטלוג איננו נגיש לציבור הרחב.

בסוף העשור השני של המאה ה-21 החל תהליך של דילול אוסף הספרייה מתוך כוונה להישאר בספרייה רק את דברי הכנסת, אוסף ספרי קודש, אוסף הספרים שכתבו חברי הכנסת ואוסף העיתונים. פריטים נדירים הועברו למוזיאון הכנסת, ספרים אחרים עברו לספריית הלשכה המשפטית של הכנסת, ספרי אמנות לידי אוצרת הכנסת ועשרות אלפי הספרים במחסן צפויים להימסר לעמותות וספריות המעוניינות בהם.

==ראו גם==
* מרכז המחקר והמידע של הכנסת

==לקריאה נוספת==
* אשר צידון, הכנסת להלכה ולמעשה, ירושלים, הוצאת אחיאסף, 1954, עמ' 57–58.

==קישורים חיצוניים==

* [http://main.knesset.gov.il/About/Building/Pages/BuildingArchitecture.aspx מבנה המשכן - אדריכלות], דף באתר הכנסת המתארת את הספרייה מנקודת מבט אדריכלית.
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:משכן הכנסת
הכנסת
אי-תלות באפשרויות לא רלוונטיות

בתורת המשחקים, אי-תלות באפשרויות לא רלוונטיות היא תכונה שניתן לדרוש מפונקציית רווחה חברתית.

התכונה אומרת שאם בין מועמדים א' ו-ב' אף בוחר לא שינה את העדפתו (מעדיף את א' על ב' או להפך), גם התוצאה בין א' ל-ב' לא תשתנה, גם אם בוחרים שינו את שאר ההעדפות שלהם.

דרישה זו נראית לכאורה תמימה והגיונית, אך משפט ארו מראה שעבור יותר משני מועמדים, אין שיטת בחירות יעילה פארטו שמקיימת אותה, מלבד דיקטטורה.

==הגדרה פורמלית==
פונקציית רווחה חברתית F, על קבוצת מועמדים A וקבוצת בוחרים N, מקיימת את תכונת האי-תלות באפשרויות לא רלוונטיות,
אם לכל <math>a,b\in A</math>, ולכל שני וקטורי-העדפות P,Q,
שמקיימים <math>\forall i \in N, (a\succ_{P_{i}}b) \leftrightarrow (a\succ_{Q_{i}}b)</math>
מתקיים <math>(a\succeq_{F(P)} b) \leftrightarrow (a\succeq_{F(Q)} b)</math>.

==דוגמאות==
* דיקטטורה מקיימת אי-תלות, מכיוון שאם אף בוחר לא שינה את העדפותיו בין א' ל-ב', אז בפרט הדיקטטור לא שינה את העדפותיו ביניהם.
* עבור <math>\left| A\right|=2</math>, כל פונקציית רווחה חברתית מקיימת את תכונת האי-תלות, כי אם לא השתנו ההעדפות בין א' ל-ב', ההעדפות כלל לא השתנו.
* עבור <math>\left|A\right|\geq 3</math>, שיטת בורדה מקיימת את תכונת הפה-אחד, אך לא מקיימת את תכונת האי-תלות, למשל עבור וקטורי-ההעדפות הבאים:
 
{| class="wikitable"
! בוחר !! מקום ראשון !! מקום שני !! מקום שלישי
|-
| רונן|| a || b || c
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| זרובבלה|| b || c || a
|-
| תוצאה|| b || a || c
|}

{| class="wikitable"
! בוחר !! מקום ראשון !! מקום שני !! מקום שלישי
|-
| רונן|| a || c || b
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| זרובבלה|| b || a || c
|-
| תוצאה|| a || b || c
|}

היחסים בין a ל-b לא השתנו אצל כל בוחר, אבל היחסים ביניהם בתוצאה הסופית השתנו.

* הדוגמה הקודמת היא מקרה פרטי של משפט ארו, שאומר שכל פונקציית רווחה חברתית, שמקיימת את תכונת הפה אחד ואת תכונת האי-תלות באפשרויות לא רלוונטיות, היא דיקטטורה.

==ראו גם==
* מונוטוניות

==לקריאה נוספת==
*

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תורת המשחקים
בנסקו

בַּנְסְקוֹ (בבולגרית: Банско) היא עיירה ואתר סקי, השוכנים בדרום-מערב בולגריה, במרחק של 150 קילומטרים מהבירה סופיה. העיירה ממוקמת במחוז בְּלַגוֹאֶבְגְרָד ונכון ל-2021 התגוררו בה 9,005 תושבים.

בנסקו נמצאת בגובה 925 מטרים, על המורדות הצפוניים של הרי פירין, למרגלות פסגת ויחרן (בבולגרית: Вихрен), הפסגה הגבוהה ביותר בהרי פירין, ועל גדות נהר הגלזנה. בעקבות אתר הסקי שהוקם בה היא גדלה מכפר קטן ונידח לעיירת סקי פורחת ומשגשגת, בה נבנו מלונות ענק. 

בקיץ מארחת העיירה מטיילים רבים, המגיעים אליה כדי לטייל עם המשפחה בפארק הלאומי פירין. בחורף פועל מעל העיירה אתר הסקי בנסקו שהוא אתר הסקי הגדול ביותר בבולגריה.

== היסטוריה ==
שרידים ארכאולוגיים מתקופת האימפריה הרומית נמצאו בבנסקו ובעמק ראזלוג (בבולגרית: Разлог) הסמוך. בשולי העיר ישנם כמה מבנים שגילם מוערך לשנת 100 לפנה"ס. 

עד 1912 הייתה בנסקו שייכת לאימפריה העות'מאנית, אך נהנתה משלטון עצמי אוטונומי. בשנה זו, במהלך מלחמת הבלקן הראשונה נכבשה העיירה ולאחר מלחמת הבלקן השנייה נותרה בשליטת הבולגרים.

== אתר הסקי בנסקו ==
אתר הסקי של בנסקו הוא אתר הסקי הגדול ביותר בבולגריה, עם 14 מסלולי סקי, שאורכם הכולל 70 קילומטרים. הנקודה הגבוהה ביותר באתר ממוקמת בגובה של 2,560 מטרים. בולט באתר מסלול המאפשר גלישה רצופה מהנקודה הגבוהה ביותר, ועד העיירה עצמה. באתר 14 מעליות סקי (1 מעלית גונדולה, 7 רכבלי כיסאות ו- 6 מסועים). האתר מארח תחרויות בינלאומיות גדולות. אתר הסקי של בנסקו פופולרי אצל גולשים ישראלים. בנסקו הוא מרכז סקי חדש ומודרני והוא מפורסם בעונת הסקי המושלגת והארוכה ביותר שיש

(15 בדצמבר - 15 במאי). מדי פעם מארח האתר את אליפות העולם בסנואובורד.

== בנסקו ונוודים דיגיטליים ==
בשנים האחרונות העיירה הפכה לשם דבר בקרב קהילת הנוודים הדיגיטליים. מזג האוויר הנעים בקיץ ועלות המחיה הסבירה מביאים נוודים דיגיטליים מכל העולם (חלק ניכר מהם ישראלים במקור) ל"פסטיבל הנוודים של בנסקו"<ref></ref>

==ערים תאומות==
* .
* .
* .

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://bansko.bg/index_en.html אתר האינטרנט של בנסקו] 
* [http://www.banskoski.com אתר הסקי בנסקו] (בולגרית, אנגלית)
* 
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אתרי סקי בבולגריה
קטגוריה:ערי מחוז בלגואבגרד
מונוטוניות (פונקציית בחירה חברתית)

בתורת המשחקים, מונוטוניות היא תכונה שניתן לדרוש מפונקציית בחירה חברתית. התכונה אומרת שאם מועמד א' נבחר, ובבחירות הבאות מצבו לא הורע אצל אף בוחר, הוא ייבחר מחדש. דרישה זו נראית לכאורה תמימה והגיונית, אך משפט מולר סטרסוויט מראה שעבור יותר משני מועמדים, אין שיטת בחירות יעילה פארטו שמקיימת אותה, מלבד דיקטטורה.

==הגדרה פורמלית==
פונקציית בחירה חברתית G, על קבוצת מועמדים A וקבוצת בוחרים N, נקראת מונוטונית, <br />
אם לכל <math>a\in A</math>, ולכל שני וקטורי-העדפות P, Q, <br />
שמקיימים לכל <math>b\in A, b\neq a</math> <br />:
<math>\forall i \in N, (a\succ_{P_{i}}b) \rightarrow (a\succ_{Q_{i}}b)</math>,<br />
מתקיים <math>(a\succeq_{G(P)} b) \rightarrow (a\succeq_{G(Q)} b)</math>.

==דוגמאות==
* דיקטטורה היא מונוטונית, מכיוון שאם מועמד נבחר, זה אומר שהוא היה העדיפות הראשונה של הדיקטטור. אם מצבו לא הורע הוא נשאר מקום ראשון, ולכן שוב נבחר.
* עבור <math>\left| A\right|=2</math> כאשר A היא קבוצת המועמדים, פונקציית הבחירה המונוטונית היחידה שהיא אנונימית בין המצביעים ונייטרלית בין המועמדים היא ללכת על פי הרוב, לפי משפט מאי.
* עבור <math>\left|A\right|\geq 3</math>, שיטת בורדה
מקיימת את תכונת הפה-אחד, אך לא מקיימת את תכונת המונוטוניות, למשל עבור וקטורי-ההעדפות הבאים:

{| class="wikitable"
! בוחר !! מקום ראשון !! מקום שני !! מקום שלישי
|-
| אברהם || a || b || c
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| יצחק || b || c || a
|}
נבחר b

{| class="wikitable"
! בוחר !! מקום ראשון !! מקום שני !! מקום שלישי
|-
| אברהם || a || b || c
|- style="background-color: #EFEFEF;"
| יצחק || b || a || c
|}
נבחר a.

מצבו של b לא הורע, אבל a נבחר (כי האינדקס שלו קטן מזה של b).

* הדוגמה הקודמת היא מקרה פרטי של משפט מולר סטרסוויט, שאומר שכל פונקציית בחירה חברתית, שמקיימת את תכונת הפה אחד ואת תכונת המונוטוניות, היא דיקטטורה.

==ראו גם==
* אי-תלות באפשרויות לא רלוונטיות

==לקריאה נוספת==
*

==הערות שוליים==

קטגוריה:תורת המשחקים
להב

להבי סכינים
להב הוא חלק בכלי עבודה, כלי נשק או במכונה (למשל, מאוורר) שבדרך כלל יהיה בקצהו חד או מחודד. חלק זה יכול להיות מאבן, למשל צור, או ממתכת, כיום בעיקר פלדה. הלהב משמש לחיתוך, דקירה, פריסה, תפיסה (לדוגמה, גדר תיל) גירוד וכיוצא בזה.

==דרך פעולה==
העיקרון העומד בבסיסו של הלהב הוא ריכוז כל הכוח בשטח קטן מאוד כדי ליצור לחץ גבוה, ועקב כך חדירה לחומר.

בלהב משונן כל שן מרכזת כוח לאזור קטן יותר מה שמאפשר חיתוך חומרים קשים יותר. כך, התנועה עצמה תאפשר חיתוך גם תוך הפעלת פחות כוח - למשל בסכין לחם.

למספר כלי נשק (וכן כלי עבודה), להבים מעוקלים. לעומת הלהב הישר, הלהב מעוקל מאפשר הפעלת כוח למשך זמן גדול עקב צורת מגעו עם החומר, בנוסף, הוא מרכז את הכוח בשטח קטן יותר.

ככלל, להב חייב להיות עשוי מחומר קשה יותר (או בעל קושי זהה) לחומר אותו נועד לחתוך. במידה ולא, הלהב לא יצליח לחדור (יספוג בעצמו את כל האנרגיה, מה שיתבטא בנזק ללהב) או ישחק מהר מאוד (אם הוא חזק מספיק כדי להעביר חלק מהאנרגיה אל החומר). מבחינה פרקטית, הלהב חייב להיות קשיח מספיק - לדוגמה, זכוכית היא חומר קשה למדי אך שביר מאוד, ועקב כך אינה מתאימה לשמש כחומר גלם ללהבים. בעיה זו מתבטאת גם בכך שעיבוד מתכת באמצעות חום שנועד להגדיל את קשיות המתכת מחליש את קשיחותה. שיטות שונות, למשל, הקשחה מדורגת, מאפשרות איזון בין שתי תכונות אלו.

==כלים בעלי להב==
*סכין
*חרב
*חרמש
*סקלפל
*הירָה שוריקן
*הטיל AGM-114 הלפייר בגרסה R9X משמש לסיכול ממוקד ממוזער נזק, שכן אין שימוש בחומר נפץ מרסק אלא בלהבים.

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נשק קר
קטגוריה:כלי עבודה
קטגוריה:כלי חיתוך
דן רונן

דן רונן (נולד בשנת 1954) הוא קצין משטרה, לשעבר מנכ"ל המשרד להגנת העורף. שירת במשטרת ישראל בדרגת ניצב כראש אגף מבצעים וכמפקד מחוז הצפון. עוטר בעיטור המופת של משטרת ישראל.

==ביוגרפיה==
רונן נולד במושב מטע שבהרי ירושלים, שם גדל והתחנך. בשרותו הצבאי (1972–1975) היה חבר גרעין נח"ל בני עקיבא ובהמשך עבר לחיל השריון.

מצה"ל השתחרר בדרגת רס"ן, לאחר תפקיד מפקד פלוגה. את שירותו במשמר הגבול החל בשנת 1976 בתפקיד קצין ביטחון שוטף בגזרת יהודה והמשיך למלא בחיל תפקידים בכירים, בהם: קצין מבצעים בפלוגה בירושלים, מ"פ טירונים בבסיס ההדרכה בית חורון, קצין הדרכה מג"ב ירושלים, מ"פ בבסיס ההדרכה, ראש מגמת קצינים, מדריך ראשי של בסיס ההדרכה בית חורון וקצין אג"מ של יהודה ושומרון. בשנת 1986 התגייס למשטרת ישראל ושירת כקצין מבצעים של מחוז המרכז וכסגן מפקד תחנה בראשון לציון. בשנת 1987 מונה למפקד תחנת אשקלון וזכה לעיטור מופת על תפקודו בחילוץ בני משפחה מאירוע ירי והצלתם. בשנת 1990 מונה לשמש ראש מדור מבצעים במטה הארצי, בתקופת מלחמת המפרץ, ולאחר מכן שימש קצין אג"מ של המחוז הדרומי. בשנים 1992–1993 היה נציג המשטרה בצוות ההקמה של פיקוד העורף.

בשנת 1996 חזר רונן למשמר הגבול והועלה לדרגת תת-ניצב. עד שנת 2000 כיהן כמפקד משמר הגבול ביהודה ושומרון. בשנת 2000 הועלה לדרגת ניצב ומונה לסגן וממלא מקום מפקד מחוז מרכז. בין השנים 2001–2003 כיהן כראש אגף מבצעים של משטרת ישראל (בתקופת האינתיפדה השנייה). בין השנים 2003–2004 כיהן כראש המטה המבצעי של השר לביטחון הפנים צחי הנגבי, ובסיום תפקיד זה מונה לכהן כמפקד המחוז הצפוני. בתקופת כהונתו פרצה מלחמת לבנון השנייה, במהלכה פיקד רונן על כוחות המשטרה בעורף הצפוני. המחוז הצפוני, תחת פיקודו של רונן, זכה לשבחים על עמידתו במשימותיו, לצד ביקורת שהוטחה ברונן על אימוץ שיטת הפעלה שעמדה בסתירה להוראות חוק ההתגוננות האזרחית. בתקופתו גם אירעה פרשת רצח תאיר ראדה.

בשנת 2007 סיים שלושים וחמש שנות שירות בשירותי הביטחון. עד 2008 עמד בראש פרויקט "מסדרון השלום" במשרד ראש הממשלה, ובסיום תפקידו עבר לשמש יו"ר מועצת המנהלים של קבוצת ח.א.ש. המתמחה בביטחון ואבטחה בישראל ובעולם.

ביולי 2013 מונה למנכ"ל המשרד להגנת העורף. לאחר המינוי לתפקיד, פורסם כי רונן קרא לסגירת המשרד להגנת העורף כשנה לפני כן. באפריל 2014 הודיע על התפטרותו לאור אי קבלת סמכויות לביצוע התפקיד.

רונן הוא בעל תואר ראשון בקרימינולוגיה מאוניברסיטת בר-אילן ובעל תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה ותואר שני במנהל עסקים משלוחת אוניברסיטת דרבי בישראל. נשוי ואב לשלושה.

==קישורים חיצוניים==
* .
;מאמרי פרי עטו:
* .
* .
* .
* .
* .
* .

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שוטרים שעוטרו בעיטור המופת
קטגוריה:ניצבי משטרת ישראל
קטגוריה:ראשי אגף שיטור וביטחון
קטגוריה:מפקדי מחוז הצפון במשטרת ישראל
קטגוריה:שוטרי משמר הגבול
קטגוריה:מנכ"לים יוצאי משטרת ישראל
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת בר-אילן
קטגוריה:מטע (מושב): אישים
קטגוריה:בוגרי בני עקיבא
קטגוריה:חברי גרעיני נח"ל
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1954
חיסכון לאומי

חיסכון לאומי (אנגלית: National saving) הוא מונח בכלכלה המביע את חלק ההכנסה הלאומית שלא הוצא לתצרוכת.
החיסכון במשק מורכב משלושה מרכיבים:
#חיסכון אישי (הכנסה פנויה פחות תצרוכת המשפחות).
#חיסכון עסקי (רווחים בלתי-מחולקים של חברות).
#חיסכון ממשלתי (עודף המִסים על הוצאות הממשלה לסחורות ושירותים בתקציב).

קטגוריה:השקעה
קטגוריה:חשבונאות לאומית
מגדל אירופה

מגדל אירופה (בספרדית: Torre Europa) הוא גורד שחקים במדריד, בירת ספרד.

בנייתו של המגדל הושלמה בשנת 1985 כחלק מאזור העסקים AZCA. המגדל מתנשא לגובה של 121 מ' ב-30 קומות, והוא אחד מגורדי השחקים הגבוהים במדריד.

ב-5 באוקטובר 1990, פרצה שרפה בקומה ה-29 של המגדל, מבלי שנגרם נזק משמעותי. ב-1 במאי 2001, הפעיל ארגון אט"א פצצה במשקל 20 ק"ג במגדל. הפיצוץ לא גרם לנפגעים בנפש, והנזק העיקרי היה חלונות שבורים.

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=111982 מגדל אירופה] באתר גורדי השחקים Emporis 

קטגוריה:מדריד: גורדי שחקים
מגדלי קולון

מגדלי קולון (בספרדית: Torres Colón) הם גורד שחקים המורכב משני מגדלים זהים במדריד, בירת ספרד.

מגדלי קולון ממוקמים בפלאסה דה קולון שבשדרת רקולטוס, אחד מהאזורים המסחריים החשובים במדריד ובנייתם הושלמה בשנת 1976. המגדלים מתנשאים לגובה של 116 מטר ב-23 קומות והם מהגבוהים בגורדי השחקים במדריד. המגדלים ידועים בפי המקומיים כ"תקע", בשל דמיון האגף המחבר ביניהם לתקע חשמלי. בשנת 2008, נבחרו המגדלים על ידי האתר [http://www.virtualtourist.com VirtualTourist] כאחד מעשרת המבנים המכוערים בעולם.

==קישורים חיצוניים==

*[http://www.emporis.com/en/wm/bu/?id=112021 מגדלי קולון] באתר גורדי השחקים Emporis 

==הערות שוליים==

קטגוריה:מדריד: גורדי שחקים
נבחרת בוסניה והרצגובינה בכדורסל

נבחרת בוסניה והרצגובינה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של מדינת בוסניה והרצגובינה. הנבחרת נמצאת תחת פיקוחה של התאחדות הכדורסל של בוסניה והרצגובינה.

בוסניה והרצגובינה הייתה חלק מיוגוסלביה עד 1992 ולכן שחקני כדורסל שנולדו בבוסניה והרצגובינה שיחקו עבור נבחרת יוגוסלביה בכדורסל. שחקנים בולטים אשר שיחקו עבור נבחרת יוגוסלביה הם פרדראג דנילוביץ', זוראן סאביץ', אלכסנדר ניקוליץ', בוריסלב סטנקוביץ', דראזן דליפגיץ ומירצה דליפאסיץ'.

מאז שהחלה את דרכה כנבחרת כדורסל עצמאית, הישג השיא של הנבחרת הוא מקום שמיני באליפות אירופה בכדורסל שנערכה בשנת 1993.
הנבחרת לא העפילה עד היום לאליפות העולם בכדורסל או למשחקים האולימפיים.

==כל האולימפיאדות ==
* 1996 עד 2024 – לא העפילה

==כל אליפויות העולם ==
* 1994 עד 2023 – לא העפילה

==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1993||מקום שמיני||9||2||7
|-
| 1995|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1997||מקום 15||5||1||4
|-
| 1999||מקום 15||3||0||3
|-
| 2001||מקום 13||3||0||3
|-
| 2003||מקום 15||3||0||3
|-
| 2005||מקום 15||3||0||3
|-
| 2007|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 2009
|-
| 2011||מקום 19||5||2||3
|-
| 2013||מקום 13||5||3||2
|-
| 2015||מקום 23||5||1||4
|-
| 2017|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2022||מקום 18||5||2||3
|-
| 2025||||||||
|-
|סך הכל||10 הופעות||46||11||35
|}

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית אתר רשמי אינה מתאימה להוספה אוטומטית
בוסניה והרצגובינה
קטגוריה:בוסניה והרצגובינה: כדורסל
נבחרת דנמרק בכדורסל

נבחרת דנמרק בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של דנמרק. נחשבת לאחת הנבחרות החלשות ביותר באירופה. 

הנבחרת העפילה 3 פעמים לאליפות אירופה בכדורסל בשנות ה-50 והישג השיא שלה הוא המקום ה-14 בשנת 1951.

כיום נבחרת דנמרק שייכת לדרג ב של הנבחרות האירופאיות.
==הישגים==
===כל האולימפיאדות ===
* עד 2024 - לא העפילה

===כל אליפויות העולם ===
* 1954 עד 2014 - לא העפילה
* 2019 - לא השתתפה
* 2023 - לא העפילה

===כל אליפויות אירופה===
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1951||מקום 14||10||3||7
|-
| 1953||מקום 16||8||0||8
|-
| 1955||מקום 18||8||0||8
|-
| 1957|| colspan="4" rowspan="5" |לא נרשמה
|-
| 1959
|-
| 1961
|-
| 1963
|-
| 1965
|-
| 1967|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 1969
|-
| 1971
|-
| 1973
|-
| 1975|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1977|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 1979
|-
| 1981
|-
| 1983|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1985|| colspan="4" rowspan="5" |לא העפילה
|-
| 1987
|-
| 1989
|-
| 1991
|-
| 1993
|-
| 1995|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1997|| colspan="4" rowspan="4" |לא העפילה
|-
| 1999
|-
| 2001
|-
| 2003
|-
| 2005|| colspan="4" |דרג ב
|-
| 2007|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2009|| colspan="4" |דרג ב
|-
| 2011|| colspan="4" rowspan="2" |לא נרשמה
|-
| 2013
|-
| 2015|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 2017
|-
| 2022
|-
| 2025||||||||
|-
|סך הכל||3 הופעות||26||3||23
|}
== מאמנים ==
* אלאן פוס (2004 - 2009)
* פיטר הופמן (2010 - 2011)
* פייטי פויקולה (2013 - 2016)
* ארז ביטמן (2017 - 2021)
*ארנל דדיץ' (2021 - 2022)
*אלאן פוס (2022 - ואילך)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

דנמרק
כדורסל
מלך השדות

מלך השדות (ביידיש: דער קעניג פון די פעלדער) הוא ספרו האחרון של חתן פרס נובל יצחק בשביס-זינגר. הרומן מתרחש בפולין של שלהי העת העתיקה ותחילת ימי הביניים. הספר ראה אור באנגלית בשנת 1988, ותורגם לעברית בשנת 1992 על ידי משה זינגר (אין קשר משפחתי לסופר).

הרומן המתאר את קורותיו של ציבולה, מנהיג מחנה פגני של ציידים-לקטים, שצופה על תהפוכות דרמטיות המתרחשות לנגד עיניו, מחורבן אורח החיים שאליו נולד, התפתחות הערים, לידת הלאומנות, היחשפות לרעיונות ודתות חדשות (יהדות, ולאחר מכן נצרות). לאחר כל אלה, מוצא ציבולה גאולה בדבר אחד בלבד – המוות.

הדמויות העיקריות בספר הן:
* ציבולה – מנהיג הלֶסְניקים, התוהה ללא הרף על טיבם של אלים ואנשים.
* קורה – אשה מלאת להט, סתירות וניגודים, המלווה את ציבולה.
* בן דוסא – יהודי נודד, גולה מבבל שנחטף ונלקח אל פולין כעבד.
* קרול רודי – מנהיג הוויאקים, שבט לוחם של עובדי אדמה, אשר מכניע את הלסניקים.
* נוסק – וויאק משכיל, הומוסקסואל, אשר משרת את המנהיגים המתחלפים של המחנה.
* בישוף מייצ'יסלב – מיסיונר פולני, המגיע אל המחנה במטרה לעשות נפשות לדת החדשה.
* קוסוקה – שפחה טטארית שנרכשת על ידי ציבולה ונוסק, שואפת לעבור גיור ולהינשא לבן-דוסא.

==הנושאים ברומן==
הנושאים שבהם עוסק הרומן הם רבים. בראשית מתוארים חייהם של הלֶסְניקים – הציידים-לקטים החיים חיי חופש בהרים. המהפכה החקלאית אשר מגיעה גם לאזורים נידחים אלה בפולין באה לידי ביטוי במלחמה עם הוויאקים, אשר כובשים, בוזזים, אונסים ורוצחים בשבטים השכנים על מנת להרחיב את שטח שליטתם. הוויאקים מציגים עצמם כפולנים ("פּוֹלֶה" = עובד אדמה), ומייצגים את אורח החיים החקלאי. מאבק זה, בין אורח החיים הישן לאורח החיים החדש הוא עקוב מדם.
ציבולה, שנולד כצייד-לקט, משועבד על ידי הוויאקים וחי תחת שליטם קְרוּל ("המלך") רודי. במסעותיו מגיע ציבולה לעיר, וצופה על המהפך בסגנון חייו של האדם. העיר, על צפיפותה, זוהמתה וסוחריה החלקלקים, מהלכת קסם על השבטים הברברים ששומעים אודותיה. מן העיר נלקח אל המחנה עבד יהודי בשם בן דוסא, המלמד את הילדים קרוא-וכתוב, מציף אותם בסיפורי תנ"ך, גמרא ותלמוד. דבקותו בקנאות במצוותיו והאיסורים שמטיל על עצמו מעוררים את פליאתם של עובדי האלילים. ציבולה נפעם מהשקפותיו וסיפוריו של בן דוסא, וניצני האתאיזם שהופיעו בו משכבר הולכים ומתחזקים. היחשפות עובדי האלילים ליהדות והסקרנות המתעוררת בהם סופגים מכה קשה בהופעתו של מיסיונר נוצרי, אשר הופעתו מלאת הפאר והדר, והקלות שבה הוא ממיר את דתם של בני המחנה, נמצאים בניגוד מוחלט לעוניו ומעמדו של בן דוסא, אשר מוציא את עובדי האלילים מאפשרות כניסה לחוג היהדות. ניגוד זה, יחד עם האשמותיו של המיסיונר את היהודים במותו של ישו שליח האלוהים, מרמזים על ניצניה של האנטישמיות האירופית.

פרט לדרמות ההיסטוריות הנוגעות לאורחות חיים, מוסר ואמונה, עוסק המחבר כל העת, בעזרתו של ציבולה, בגאולה. אט אט מתחזקת בלבו של הגיבור המסקנה כי הגאולה היחידה הקיימת, היא המוות. המוות אינו עונש, אומר ציבולה, אלא פתרון, סוף לכל מכאוב ומצוקה. את יקיריו הוא מנחם בבואו של המוות, האל היחיד אותו מוכן ציבולה לעבוד.

==לקריאה נוספת== 
* מלך השדות (תרגם: משה זינגר), זמורה ביתן, 1992.

קטגוריה:ספרי יצחק בשביס-זינגר
קטגוריה:ספרי 1988
קטגוריה:ספרי זמורה ביתן
נבחרת אלבניה בכדורסל

נבחרת אלבניה בכדורסל היא נבחרת הכדורסל הלאומית של אלבניה. נחשבת לאחת הנבחרות החלשות ביותר באירופה. 

הנבחרת העפילה פעמיים לאליפות אירופה בכדורסל וסיימה בשתי הפעמים במקום האחרון. 

==כל האולימפיאדות ==
* עד 2024 - לא העפילה

==כל אליפויות העולם ==
* * 1950 עד 2023 - לא העפילה

==כל אליפויות אירופה==
{| class="wikitable" style="text-align: center;;"
!colspan=5|אליפות אירופה בכדורסל
|-
|שנה
|מיקום
|משחקים
|ניצחונות
|הפסדים
|-
| 1947||מקום 14||6||0||6
|-
| 1949|| colspan="4" rowspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1951
|-
| 1953
|-
| 1955
|-
| 1957||מקום 16||10||0||10
|-
| 1959|| colspan="4" rowspan="5" |לא נרשמה
|-
| 1961
|-
| 1963
|-
| 1965
|-
| 1967
|-
| 1969|| colspan="4" rowspan="2" |לא העפילה
|-
| 1971
|-
| 1973|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1975|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1977|| colspan="4" rowspan="7" |לא נרשמה
|-
| 1979
|-
| 1981
|-
| 1983
|-
| 1985
|-
| 1987
|-
| 1989
|-
| 1991|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 1993|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 1995|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 1997
|-
| 1999
|-
| 2001|| colspan="4" rowspan="2" |לא נרשמה
|-
| 2003
|-
| 2005|| colspan="4" rowspan="4" |דרג ב
|-
| 2007
|-
| 2009
|-
| 2011
|-
| 2013|| colspan="4" |לא העפילה
|-
| 2015|| colspan="4" |לא נרשמה
|-
| 2017|| colspan="4" rowspan="3" |לא העפילה
|-
| 2022
|-
| 2025
|-
|סך הכל||2 הופעות||16||0||16
|}
==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

אלבניה
קטגוריה:אלבניה: ספורט
מיקוד (ספרות)

מיקוד היא טכניקה ספרותית מסוימת, שבה המספר מגביל את עצמו לספר לקורא רק דברים מסוימים ולא אחרים. המספר יכול להתמקד על אובייקט או אירוע, אך השימוש העיקרי מתייחס לדמויות. <br />
המיקוד בסיפור מסוים יכול להיות מיקוד אחיד (embedded focalization) אשר אינו משתנה במהלך הסיפור, לדוגמה: הגבלת התצפית לכל אורך הסיפור רק לגיבור, או מיקוד משתנה בו למשל המספר עוקב אחר דמות אחת בתחילת הסיפור ועובר לעקוב אחרי דמות אחרת בהמשך ואז חוזר לדמות הראשונה או כותב בכל פרק בספר מתוך מיקוד שונה. <br />
במיקוד חיצוני המספר מביט באותה דמות מבחוץ בלבד ואינו יודע או אינו מתאר את תחושותיה הפנימיות של הדמות.<br />
במיקוד פנימי המספר מתאר גם את תחושותיה ומחשבותיה של הדמות בה הוא מתמקד.
מיקוד מצטמצם- התיאור מתחיל ממשהו כללי ועובר לפרטי, למשל תיאור העיר ואז תיאור רחוב ואז תיאור בית ואז חדר.<br />
מיקוד מתרחב - התיאור עובר מנקודה פרטית למשהו כללי יותר, לדוגמה: דמות מסוימת שמגיעה למקום ציבורי ואז תיאור של המקום בכלליות.

קטגוריה:טכניקות ספרותיות
סאוור

משקה ויסקי סאוור

סאוור (באנגלית: Sour, חמוץ) הוא שם למשפחת קוקטיילים המורכבים ממשקה אלכוהולי, מיץ לימון או ליים ומי סוכר (סירופ ממים וסוכר) או ממתיק אחר. איגוד הברמנים הבינלאומי מכיר במספר קוקטיילי סאוור, ביניהם ויסקי סאוור ופיסקו סאוור. דאקירי וקאיפיריניה. בנוסף ישנם קוקטיילים המוגדרים כסאוור המכילים ליקרים כמו טריפל סק או קואנטרו כממתק (במקום מי סוכר). חלק מוסיפים חלבון ביצה בשביל המרקם ויש קוקטיילים להם מוסיפים מי סודה. טעמם של הקוקטיילים במשפחה הוא חמוץ-מתוק.

==היסטוריה==
יש הרואים בסאוור המשך לפונץ' הקלאסי. מקובל לחשוב כי המקור הרשמי הראשון שבו המונח "סוואר" מופיע בשם קוקטייל הוא במתכונים של ברמן בשם Mart Ackermann משנת 1856.
ניתן למצוא מספר קוקטיילי סאוור בספר “Fermented Liquors” משנת 1858. קוקטיילים הנקראים "סווארים" מופיעים בספרו המפורסם של הברמן ג'רי תומאס, How to Mix Drinks משנת 1862. ניתן למצוא בספר זה מתכונים לג'ין סאוור וברנדי סאוור. ויסקי סאוור מוזכר בעיתון כ-8 שנים לאחר יצאת הספר.

בספר The World's Drinks and How to Mix Them מ-1908 הברמן William "Cocktail" Boothby מציע להגיש סאוורים בכוס הייבול. לעומתו ב-1912 מופיעה הצעה להגיש סאוורים בכוס קטנה בהרבה בשם "כוס הסוואר", Sour glass, בספר The Hoffman House Bartender's Guide. החל מהחצי השני של המאה ה-20 מקובל להגיש סאוורים בכוסות שונות לדוגמה כוס מרגריטה, או כוס ויסקי (כוס אולד פאשנד).

=="תערובת סאוור"==
ברים מסוימים משתמשים ב"תערובת סאוור" (Sour mix) מוכנה מראש או קנויה. זוהי תערובת מיץ לימון ומי סוכר שאותה מוסיפים במידות משתנות לקוקטיילים.

יחסי המרכיבים משתנים בהתאם למידת החמיצות והמתיקות הרצויה. לרוב היחס ינוע בין 1:1 מיץ לימון וסירופ סוכר (מי-סוכר גם הם מורכבים מיחס של 1:1 מים וסוכר) כאשר מכוונים אל מתיקות, ותגיע עד 3 מנות מיץ לימון על כל מנת סירופ, אשר מכוונים אל סאוור חמוץ במיוחד.

חלק נרחב מן הברים רוכשים את תערובת הסאוור בבקבוקים, הדבר חוסך זמן וכסף, אך התוצאה ירודה באיכות ובטעם, ביחס לתערובת המוכנה מלימונים טריים.

==דוגמאות לסאוור==
[[ליים הוא קישוט נפוץ לקוקטיילי סאוור.]]
ניתן להכין סאוור כמעט מכל משקה חריף. עם זאת, ישנם מספר קוקטיילים קלסיים ידועים בעולם, לדוגמה:
* ויסקי סאוור: ויסקי, מיץ לימון, מי סוכר (לפעמים חלבון ביצה)
* פיסקו סאוור: פיסקו, מיץ לימון, מי סוכר, חלבון ביצה
* מרגריטה: טקילה, קואנטרו, מיץ לים
* קמיקזה: וודקה, טריפל סק, מיץ ליים
* סיידקאר: קוניאק, טריפל סק, מיץ לימון
* וייט ליידי: ג'ין, טריפל סק, מיץ לימון
* אמרטו סאוור: אמרטו, מיץ לימון (לפעמים חלבון ביצה)
*קאיפיריניה: קשאסה, ליים, סוכר לבן

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.haaretz.co.il/CM.food_item_recipe,593,217,100,.aspx תערובת סאוור באתר עכבר העיר]
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:קוקטיילים
מוריה (עיתון)

תמונת גיליון ממרץ [[1914 המוצגת בחזית בית העיתונאים בתל אביב יחד עם תמונתם של שאר היומונים שראו אור בארץ]]
הגיליון הראשון, מאי [[1910]]
מוריה היה יומון עברי שהופיע בארץ ישראל בין 6 במאי 1910 – 11 בינואר 1915. 

== תולדות העיתון ==
את העיתון ייסד בירושלים המדפיס רבי יהודה אהרן וייס, לאחר דעיכתו של "החבצלת" שהיה לפני כן העיתון המוביל של היישוב העברי הדתי בירושלים. האישור להוציא לאור את "מוריה", שהיה גם שמו של בית הדפוס שבו נדפס העיתון (בבעלותו של וייס ושותפו רבי משה שמואל שיינבוים), ניתן על ידי השלטונות העות'מאניים לאחר מתן התחייבות לשמור על החוק העות'מאני.

במשך כל שנות הופעתו של העיתון שימש יצחק יעקב ילין כעורכו הראשי ואף כתב חלק ניכר ממאמריו. ביחד עם וייס, שם ילין לעיתון כמטרה לתקן את היישוב הישן ודרכו הציבורית. כבר בגיליון הראשון מוסברת כוונת המייסדים לפנות ליהדות החרדית באופן המבטא חופש ביטוי ואובייקטיביות. 

תחילה הופיע מוריה כשבועון, אך בהמשך הפך לעיתון יומי בתוספת מהדורה שבועית מורחבת עבור קוראים בחו"ל. בכך היה לאחד מעשרת העיתונים היומיים הראשונים שראו אור בירושלים.

העיתון נסגר על ידי הממשל העות'מאני ב-1915, בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה, לאחר שילין לא קיים את הצו שאסר לעסוק בעניינים מדיניים.

על שמו של העיתון נקרא רחוב 'מוריה' בשכונת רוממה בירושלים, אשר חלק מרחובותיה נקראו בשמות עיתונים עבריים.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://web.nli.org.il/sites/JPress/Hebrew/Pages/moriya.aspx מוריה] באתר הספרייה הלאומית
* [http://jpress.org.il/Olive/APA/NLI_heb/?action=tab&tab=browse&pub=MRH מוריה] באתר עיתונות יהודית היסטורית - גרסה בת חיפוש בכל טקסט העיתון
* ([http://www.snunit.k12.il/heb_journals/katedra/70075.html גרסה טקסטואלית] באתר סנונית)
* עוזי אלידע, העולם בצהוב : לידת עיתונות ההמון הארץ-ישראלית (מ'הצבי' ל'האור' 1884-1914), הוצאת אוניברסיטת תל אביב, 2015.
* 
 

קטגוריה:עיתונות בעברית ביישוב
קטגוריה:עיתונות בעברית
קטגוריה:תחיית הלשון העברית
קטגוריה:שנות ה-1900
Nationwide

Nationwide הוא אלבום האולפן השישי של להקת רוקפור, ואלבומה השלישי באנגלית. את האלבום הפיק ג'ים דיאמונד.

הסינגל "Next Monroe" קידם את האלבום וצורפה אליו גרסת כיסוי לשיר "Xanadu" של Electric Light Orchestra. השיר "To the End" הוא למעשה גרסה אנגלית לשיר "סוף הדרך" מהאלבום "האיש שראה הכל" של הלהקה.

במהלך סיבוב ההופעות לקידום האלבום בארצות הברית עזב אלי לולאי את הלהקה, ושלושת חברי הלהקה המשיכו בהופעות כשלישייה.

== רשימת השירים ==
# "Honey" - 3:28
# "Nationwide" - 2:38
# "Next Monroe" - 4:26
# "Candlelight" - 2:43
# "To the End" - 3:40
# "Mad Routine" - 4:52
# "Have a Good One" - 2:51
# "You Said" - 4:51
# "Fuzzy White" - 4:21
# "I Can Read You Know" - 4:19
# "Crush on Subtitles" - 4:16
# "Moving Fast" - 5:09
# "Much More to Offer" - 4:18

== חברי הלהקה ==
* אלי לולאי - שירה, קולות
* ברוך בן יצחק - שירה, גיטרות
* מרק לזר - באס, באס כפול, גיטרה אקוסטית, אורגן, שירה
* איסר טננבאום - תופים, כלי הקשה

== קישורים חיצוניים ==

* [https://web.archive.org/web/20060716123636/http://www.rockfour.com/ רוקפור] - האתר הרשמי
* [https://web.archive.org/web/20170101235907/http://www.hasharat.co.il/html/article_3021.php ביקורת] על האלבום באתר השרת העיוור

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אלבומי רוקפור
קטגוריה:אלבומים באנגלית
קטגוריה:אלבומי רוק אלטרנטיבי
מחוזות בוליביה

מבחינה מנהלית בוליביה מחולקת ל-9 מחוזות (departamentos), המחולקים בעצמם לנפות.
מפת מחוזות בוליביה

{| border="1" cellspacing="0" style="border-collapse:collapse;" class="wikitable sortable"
|-
| מס'|| שם || בירה || שם בשפת המקור || אוכלוסייה נכון לשנת 2020 ||שטח
|-
| 1 ||מחוז בני||טרינידד|| Departamento del Beni|| 480,308||213,564
|-
| 2 ||מחוז צ'וקיסאקה||סוקרה || Departamento de Chuquisaca|| 637,013||51,524 
|-
| 3 ||מחוז קוצ'במבה||קוצ'במבה|| Departamento de Cochabamba||2,028,639 ||55,631 
|-
| 4 ||מחוז לה פאס||לה פאס || Departamento de La Paz||2,926,996 || 133,985 
|-
| 5 ||מחוז אורורו||אורורו || Departamento de Oruro||551,116||53,558 
|-
| 6 ||מחוז פנדו||קובייה || Departamento de Pando||154,355 ||63,827 
|-
| 7 ||מחוז פוטוסי||פוטוסי || Departamento de Potosí||901,555||118,218 
|-
|8 ||מחוז סנטה קרוס||סנטה קרוס דה לה סיירה || Departamento de Santa Cruz||3,370,059||370,621 
|-
| 9 ||מחוז טאריחה||טאריחה || Departamento de Tarija||583,330||37,621 
|-
|}

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:בוליביה: חלוקה מנהלית
בוליביה
שחק אותה סמארט

שחק אותה סמארט (באנגלית: Get Smart) הוא סרט קולנוע מסוגת הקומדיה שיצא לאקרנים בשנת 2008 ומבוסס על סדרת פארודיה משנות ה-60 מאת מל ברוקס באותו השם .

הסרט בוים על ידי פיטר סגל. בסרט מככבים סטיב קארל, אן האת'וויי, דוויין ג'ונסון, אלן ארקין, טרנס סטאמפ, קרי קרווס, דויד קוחנר, מאסי אוקה, לארי מילר, קן דויטיאן, ג'יימס קאן, פטריק וורברטון.

זמן קצר לאחר יציאת הסרט לאקרנים יצא סרט ספין אוף בשם "שחק אותה סמארט עם ברוס ולויד: יוצאים מקונטרול", המתמקד בשתי הדמויות ברוס ולויד מהסרט הראשון - יוצרי הגאדג'טים של סוכנות קונטרול.

==עלילה==
מקס סמארט (סטיב קארל) הוא אנליסט בכיר בסוכנות ביון אמריקנית סודית בשם "קונטרול" (CONTROL), שמנסה ללא הצלחה להתקבל לעבודה כסוכן שטח, בשאיפה להיות כמו "סוכן 23" (דוויין ג'ונסון) - הסוכן הטוב ביותר בסוכנות וחברו של סמארט, המעריץ אותו. לאחר פריצה למפקדה הסודית וחשיפת רוב הסוכנים ב"קונטרול", מקס וסוכנת 99 (אן האת'וויי), היחידים שלא נחשפו, נשלחים למשימת שטח על מנת למצוא פצצה גרעינית.
סוכנת 99 לא מרוצה מהמצב עקב חוסר הניסיון המוחלט של מקס ונטייתו להפגע, שיוצרים את רוב המצבים הקומיים בסרט, וגורמת לחיכוכים בין השניים שמקשים על עבודתם.

==קישורים חיצוניים==
* 

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:סרטי פעולה אמריקאיים
קטגוריה:סרטים מבוססי סדרות טלוויזיה
קטגוריה:סרטי קומדיה
קטגוריה:סרטי 2008
קטגוריה:סרטי האחים וורנר
קטגוריה:סרטים באנגלית
קטגוריה:זוכי פרס בחירת הנוער: סרטים