OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
ג'ון דאנקן

ג'ון דאנקן (באנגלית: John Duncan; 1866–1945) היה צייר סימבוליסט סקוטי.<ref>Duncan works online at The Athenaeum</ref><ref>Young, Clara (2004). "John Duncan". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press.</ref> חלק ניכר מעבודותיו, מלבד דיוקנאות, תיארו אגדות ארתוריאניות, פולקלור קלטי ונושאים מיתולוגיים אחרים.<ref>Kemplay, John (2009). The Paintings of John Duncan: A Scottish Symbolist. Pomegranate Artbooks</ref>

== ביוגרפיה ==
דאנקן נולד באזור היל-טאון של דנדי ב-19 ביולי 1866, בנו של קצב ומגדל בקר. ג'ון, לא התעניין בעסק המשפחתי והעדיף את האמנות החזותית. עד גיל 15 הוא הגיש קריקטורות למגזין המקומי "נורת' וויזארד" ולאחר מכן התקבל כעוזר במחלקת האמנות של העיתון "דנדי אדויטייזר". באותו זמן הוא גם היה תלמיד בבית הספר לאמנות בדנדי. בשנים 1887–1888 עבד בלונדון כמאייר מסחרי, ולאחר מכן נסע לאירופה כדי ללמוד באקדמיה של אנטוורפן בהדרכת צ'ארלס ורלט ובאקדמיה לאמנות של דיסלדורף.<ref name=":0">Jarron, Matthew (2015). "Independent & Individualist": Art in Dundee 1867–1924. Dundee: University of Dundee Museum Services / Abertay Historical Society. pp. 49–83. </ref>

ב-1889 חזר דאנקן לדנדי והציג בגלריות האמנות של ויקטוריה ואלברט. בשנה שלאחר מכן הוא הפך לאחד מהחברים המייסדים של האגודה לאמנויות גרפיות של דנדי (אגודת האמנות של דנדי). רוב הכנסותיו בתקופה זו הגיעו מעבודות דיוקן, כולל סוחר היוטה ג'ון ל. לוק וגברת האנטר מהילטון.

ב-1892 עבר דאנקן לאדינבורו כדי לעבוד עם הסוציולוג, הבוטנאי והאורבניסט פטריק גדס, שאותו פגש בדנדי. כחלק מתנועת התחייה הקלטית, דאנקן צייר ציורי קיר עבור אולמות המגורים בגן רמזי. הוא גם הפך לאמן הראשי של המגזין "אברגרין" של גדס 1895–1897. המגזין הציג גם עבודות של האמנית נל בקסטר והאמן רוברט ברנס.<ref>The Scottish National Gallery, 2016</ref> בין יתר הנושאים, דאנקן תיאר את בכחוס וסילנוס בסצנה מיתית.<ref>Geddes, Patrick. "The Evergreen". </ref> דאנקן שימש גם כמנהל בית הספר לאמנות "אולד אדינבורו" של גדס.<ref>Mellor, Helen (1990). Patrick Geddes: Social Evolutionist & City Planner. London: Routledge. p. 76</ref>

בשנת 1897 דאנקן חזר לדנדי והציג ציורים קלטיים וסמליים באיגוד האמנויות הגרפי, וגם באקדמיה הסקוטית המלכותית ובמכון המלכותי של גלאזגו. הוא המשיך ללמד אמנות ועיצוב, בדנדי YMCA, באוניברסיטה ובית הספר לאמנות במכון הטכני של דנדי. הוא גם יצר את קולקטיב העיצוב הראשון של דנדי על ידי איסוף קבוצה של כישרונות צעירים שיצרו והציגו יצירות אמנות דקורטיביות ועיצוב עבור האגודה לאמנויות גרפיות, כולל נל בקסטר, רוזה בקסטר, אליזבת ברט ואחותו של דאנקן ג'סי ווסטברוק.<ref name=":0" />

הודות להשפעתו של פטריק גדס, בשנת 1900 מונה דאנקן כפרופסור במכון בשיקגו שנוסד על ידי פרנסיס ווילנד פרקר. הוא לא היה מאושר בשיקגו, ולאחר מותו של פארקר ב-1902 חזר דאנקן לסקוטלנד והתיישב באדינבורו, שם יחיה עד סוף ימיו.

== גלריה ==
<gallery mode="packed" heights="200">
 File:John Duncan (1913) Saint Bride.jpg|הכלה הקדושה, 1913
File:John Duncan - JD05.jpg|דיוקן של הלן שלאפ
File:Riders of th Sidhe (big).jpg|הרוכבים במירוץ מיתולוגי
File:John Duncan, 1930s - Four figures in a landscape.jpg|ארבע דמויות בנוף
File:John Duncan - Jehanne d'Arc et sa Garde écossaise - study.jpg|ז'אן דארק - רישום
File:John Duncan - 004.jpg
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציירים סקוטים
קטגוריה:בריטים שנולדו ב-1866
קטגוריה:בריטים שנפטרו ב-1945
אנדראס טובה

אנדראס טובה (בגרמנית: Andreas Toba; נולד ב-7 באוקטובר 1990) הוא מתעמל גרמני.

==ביוגרפיה==
טובה נולד בהנובר. אביו הוא המתעמל הרומני מריוס טובה. ב-2008 הוא זכה במדליית ארד עם הנבחרת שלו באליפות לילדים ונוער בלוזאן, ב-2009 החל להיות חבר בנבחרת הלאומית של גרמניה. באליפות גרמניה באותה שנה הוא היה במקום השישי ושביעי. לאחר מכן, באולימפיאדת 2012 היה במקום הרביעי.

באולימפיאדת 2016 עבר פציעה אך התחרה בסוס סמוכות ועזר לגרמניה להגיע לגמר, באותה שנה זכה בפרס במבי, פרס תקשורת גרמני.

באולימפיאדת טוקיו בשנת 2021 הוא השתתף בתחרות בפעם השלישית. נבחרתו הגיע לגמר וסיימה במקום השישי.

== קישורים חיצוניים ==

* 

קטגוריה:מתעמלים גרמנים
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1990
קטגוריה:מתעמלים גרמנים באולימפיאדת טוקיו (2020)
פאני קנדל

פרנצ'יסקה "פאני" קנדל (בפולנית: Franciska "Fanny" Kandlówna; ? – 1940) הייתה שחיינית יהודייה-פולנייה. אלופה ושיאנית פולין בשחייה. נספתה בשואה.

== ביוגרפיה ==
קנדל התאמנה בקבוצת הכח ביליץ, לצידן של זאוברמן, גרטרודה דוידוביץ' ולידיה פסטור היא התאמנה בבריכת השחייה פנורמה שנפתחה בשנת 1936, אחד המתקנים המודרניים ביותר באירופה.

===1934===
באליפות פולין שנערכה בשנת 1934 היא זכתה בשתי מדליות זהב במשחה ל-200 מטר חזה ובמשחה שליחות 3x100 מטר מעורב ביחד עם גרטרודה דוידוביץ' ולידיה פסטור.

===1935===
ב שנערכה בחיפה באפריל 1935 היא זכתה במדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם גרטרודה דוידוביץ' ולידיה פסטור בתוצאה של 7:11.2 דקות, אחרי אוסטריה (5:34.6 דקות) וארץ ישראל (6:02.6 דקות) וסיימה במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 3:50.7 דקות.

בתחרות שנערכה בקרקוב, היא זכתה במדליית זהב במשחה שליחות 3x100 מטר מעורב ביחד עם פאני קנדל ולידיה פסטור בתוצאה של 4:57.5 דקות.

===1939===
באליפות פולין שנערכה בביליץ באמצע יולי אותה שנה לעיני 3500–4500 צופים היא זכתה במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם חברותיה זאוברמן, גרטרודה דוידוביץ' ולידיה פסטור בשיא פולין חדש של 5:47.7 דקות.

לאחר פלישת גרמניה הנאצית לפולין היא נהרגה בלבוב.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* [https://archiwum.rp.pl/artykul/824483-Sport-kobiecy.html תמונה של פאני קנדל, תמונה מספר 3]
* [https://www.sport-record.info/organizations/maccabiah.html Maccabiah Games before World War II] 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודיות פולניות
קטגוריה:שחייניות יהודיות
קטגוריה:שחייניות פולניות
קטגוריה:נספות השואה
קטגוריה:ספורטאים שנספו בשואה
קטגוריה:נפטרות ב-1940
קטגוריה:פולנים שנפטרו ב-1940
יבלת תפילה

יבלת תפילה. מחוץ ל[[מסגד אל-חראם]]
יבלת תפילה היא יבלת על המצח הקיימת אצל מוסלמים אדוקים, בעיקר במצרים.<ref></ref>

האסלאם דורש ממאמיניו להתפלל חמש פעמים ביום (צלאה). תפילה הכוללת כריעה על מחצלת תפילה ונגיעה באדמה עם המצח. כאשר עושים זאת בחוזקה לפרקי זמן ממושכים, עלולות להתפתח יבלות על המצח שנחשבות כסימן של אדיקות. למשל, ההוכחות לאדיקותו של אנואר סאדאת היו יבלות על מצחו מהשתטחות חוזרת ונשנית בתפילה.

מנהג זה מוזכר בקוראן:

חלק מהמוסלמים מאמינים גם שביום תחיית המתים, היבלת הזו תאיר באור לבן עצום.<ref></ref> עם זאת, גאווה אסורה באסלאם. אם גבשושית התפילה עלולה לגרום לגאווה, יש לנקוט באמצעי זהירות כדי לעצור היווצרות בליטה, שכן זכות התפילה עלולה להתבטל.

בהקשר למנהגים הגופניים בזמן התפילה, מלבד הופעת הסימן על גבי המצח, דווח על סימנים דומים גם על גבי המרפקים, ברכיים וקרסוליים.

== קישורים חיצוניים ==
* [http://content.cdlib.org/view?docId=ft8c6009n4&chunk.id=ch3 התייחסות ליבלת תפילה אצל 'גברים, נשים ואלוהים(ים)']

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ראש-צוואר
קטגוריה:עור
קטגוריה:תסמינים וסימנים
קטגוריה:צלאה
לידיה פסטור

לידיה פסטור (בפולנית: Lidka Pastor) הייתה שחיינית יהודייה-פולנייה. אלופה ושיאנית פולין בשחייה.

== ביוגרפיה ==
פסטור התאמנה בקבוצת הכח ביליץ, לצידן של זאוברמן, גרטרודה דוידוביץ' ופאני קנדל היא התאמנה בבריכת השחייה פנורמה שנפתחה בשנת 1936, אחד המתקנים המודרניים ביותר באירופה.

===1935===
ב שנערכה בחיפה באפריל 1935 היא זכתה במדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם גרטרודה דוידוביץ' ופאני קנדל בתוצאה של 7:11.2 דקות, אחרי אוסטריה (5:34.6 דקות) וארץ ישראל (6:02.6 דקות) וסיימה במקום שישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:35 דקות

בתחרות שנערכה בקרקוב, היא זכתה במדליית זהב במשחה שליחות 3x100 מטר מעורב ביחד עם פאני קנדל וגרטרודה דוידוביץ' בתוצאה של 4:57.5 דקות ובמדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:25.3 דקות, אחרי גרטוטרדה דוידוביץ' (1:21.2 דקות)

===1939===
באליפות החורף של פולין שנערכה בוורשה במרץ 1939 במזג אוויר סוער ותחת גשם חזק, היא זכתה במדליית זהב במשחה ל-300 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:40.5 דקות. באליפות פולין שנערכה בביליץ באמצע יולי אותה שנה לעיני 3500–4500 צופים היא זכתה במדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם חברותיה זאוברמן, גרטרודה דוידוביץ' ופאני קנדל בשיא פולין חדש של 5:47.7 דקות.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://archiwum.rp.pl/artykul/824483-Sport-kobiecy.html תמונה של לידיה פסטור, תמונה מספר 3]

== ראו גם ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:יהודיות פולניות
קטגוריה:שחייניות יהודיות
קטגוריה:שחייניות פולניות
היפוניכיום

באנטומיה של האדם, ההיפוניכיום (באנגלית: Eponychium) הוא קרום עור מעובה בבסיס הציפורניים, הוא השכבה הראשונה של העור, אליו מחוברת הציפורן ועליו היא גדלה. האפוניכיום מורכב מתאי עור חיים עתירי עצבים וכלי דם בעוד שהציפורן היא תאי עור מתים. תפקידו להגן על האזור שבין הציפורן לאפידרמיס מפני חשיפה לחיידקים וזיהומים.

בפרסתנים, ההיפוניכיום הוא כמוסת הפרסה הנשירה בעוברעם ובסייחים שזה עתה נולדו, ומהווה חלק מהפרסה הקבועה בבעלי חיים מבוגרים.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ציפורניים
משפחת סטמקר

משפחת סטמקר (גם Satamkar או Satamker) היא משפחה מבני ישראל שחיה במשך מאות שנים בקולאבה (כיום מחוז רייגאד) שבאזור קונקן, בהודו. רוב בני המשפחה עברו לישראל משנות ה-60 ועד שנות ה-80 של המאה ה-20; חלקם התיישבו במקום אחר בעולם.

== מקורות ==
מוצאה של משפחת סטמקר בכפר סאטמבה/וירג'ולי ממחוז ריגד במדינת מהאראשטרה, ליד החוף המערבי של הודו מדרום למומבאי. משפחה זו שייכת לקהילת בני ישראל, אחת משלוש הקבוצות של יהודי הודו. על פי המסורת, אבות בני ישראל היו יהודים שהגיעו להודו לפני כ-2000 שנה, התיישבו והתחתנו עם האוכלוסייה המקומית. מאמינים שהם גיירו את נשותיהם או לפחות שמרו על כמה מסורות יהודיות במשפחותיהם.

== החיים בקולאבה ==
בני ישראל חיים במחוז קולבה (היום: ראיגד) כבר קרוב לשמונה עשרה מאות שנים. אבות סטמקר נהגו להתגורר בכפרים שמהם האמינו שהם לקחו את שמות משפחתם (סטמקר = מסאטמבה (וירג'ולי), פנקר = מהעיירה שנקראת פן, אשטמקר = מהעיירה שנקראת אשטמי). סאטמבה פירושו, במראטהית, 'שבעה מנגו'. במשך מאות שנים עיסוקם העיקרי היה כבישת שמן. הם הפיקו שמן ממעין שומשום שנקרא טיל ונודעו בשם שניוואר טלי ("מכבשי שמן שבת"), כי לא עבדו בשבת.

== התיישבות ברחבי הודו ==
בסוף המאה ה-18 ובעיקר במהלך המאה ה-19 התגייסו הגברים לצבא. עם מסורת של אוריינות, הם מצאו תפקידים גם בממשל הקולוניאלי הבריטי, בשירות המדינה, ברכבת, בדואר, ובמכס. מאותה תקופה הם התיישבו בכל חלקי הודו (הודו ופקיסטן הנוכחית). רבים גרו במומבאי ועבדו כנגרים או קבלנים ('מיסטרי').

בתחילת המאה ה-19, חלקם עזבו את הכפרים שלהם למומבאי, ננדגאון, מהראשטרה ומקומות אחרים. רוב בני משפחת סטמקר התגוררו בסאטמבה/וירג'ולי עד שנות ה-70.

== הגירה מהודו ==
בין שנות ה-60 ל-1980, רוב משפחת סטמקר היגרו לישראל. רבים מבני ישראל כבר עזבו בשנות החמישים. חלקם חיים כיום בבריטניה, ארצות הברית, קנדה, צרפת, איטליה, ספרד, ברזיל ומדינות מערביות אחרות. חלק מהמשפחה עדיין מתגורר בהודו.

== אנשים עם שם המשפחה סאטמקר ==
* דניאל אברהם סטמקר (המכונה דניאל אברהם) – מייסד חברת הספנות "ד. אברהם ובניו" במומבאי; נאמן ונשיא לשעבר של בית הכנסת תאן.
* דוד יחזקאל סטמקר – נשיא וגזבר קהילת בני ישראל, היה גם נציג המועצה המרכזית היהודית בבומביי.
* חנוך סטמקר – שחקן קולנוע ועוזר במאי של מהבוב חאן, במאי בולט של סרטים הינדיים.<ref>|pages=53|note=Reference notes him as Ennoch Isaac Satamkar</ref>
* סולומן סטמקר – נגר
* נתן סולומן סטמקר – מוזיקאי.<ref></ref>
* דוד סולומן סטמקר – מוזיקאי.
* אביגיל דוד סטמקר – מורה למוזיקה.
* בנימין נתן סטמקר – מוזיקאי.
* שגולה נתן סטמקר – רקדן קלאסי הודי.
* רפאל דוד סטמקר – מוזיקאי בתעשיית הקולנוע ההינדי ונגן כלי הקשה.
* רינה נתן סטמקר (רינה אליהו דיגורקר) – רקדנית קלאסית הודית.
* חנניאל נתן סטמקר – מוזיקאי בתעשיית הקולנוע ההינדי וגיטריסט.<ref></ref>
* דוד סולומן סטמקר – מוזיקאי.
* סוזן דייוויד סטמקר (סונאלי סוניל פנדס) – רקדנית סיטאריסטית ורקדנית הודית קלאסית.
* דניאל רפאל סטמקר – מוזיקאי ופסנתרן.
* רבי חננאל סטמקר<ref></ref>

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

סטמקר
סטמקר
סטמקר
דפנה חיימוביץ'

דפנה חיימוביץ (נולדה ב-14 בנובמבר 1948) היא סופרת ישראלית. חיימוביץ' עסקה בהדרכת מורים ובהנחלת השפה העברית לעולים. לאורך השנים פרסמה סיפורים קצרים ושירים בכתבי עת ספרותיים<ref></ref>.

== ביוגרפיה ==
חיימוביץ' ילידת רחובות. למדה בתיכון דה שליט ברחובות. לאחר מכן למדה חינוך לגיל הרך במכללת לוינסקי ועבדה כגננת במשך שנתיים בקיבוץ רמת הכובש. בהמשך הייתה מחנכת כיתות א-ב, מדריכת מורים ומורה לעברית לעולים באולפן. בעלת תואר ראשון בתיאטרון מהאוניברסיטה העברית, ותואר שני בספרות, מגמת כתיבה, מאוניברסיטת בן-גוריון.

חברה באגודת הסופרות והסופרים העבריים<ref></ref> וכן באקו"ם

== חיים אישיים ==
חיימוביץ' נשואה למרדכי, אמא לשני ילדים וסבתא לשישה נכדים. גרה בראשון לציון.

== ספריה ==
* לבדי ולא לבדי (ירושלים: דביר, 1984)
* ספורים במספריים (גבעתים: מסדה, 1986)
* חלומות בעננים (אור יהודה: ספרית מעריב, 1994)
* תלתלים (תל אביב: מטר הוצאה לאור, 2014)
* בית, עץ, געגוע (חבל מודיעין: כנרת, זמורה - מוציאים לאור, 2022)
* קיפודים רוקדים (בני ברק: מדיה 10 הוצאה לאור, 2023)
* הכוכבים של גלי ורני (בני ברק: מדיה 10 הוצאה לאור, 2023)

== פרסומים נוספים ==
* לפרוח עם שיר: על שירים ומשוררים – חוברת קריאה ועבודה (תל אביב: מודן, 1994)

== קישורים חיצוניים ==
* 

* 
* 
* [https://ha-pinkas.co.il/tag/דפנה-חיימוביץ/ דפנה חיימוביץ'] - פרסומים באתר הפנקס - כתב עת לילדים
* [https://salonet.org.il/נעים-להכיר-דפנה-חיימוביץ/ נעים להכיר, דפנה חיימוביץ'] באתר סלונט, 2.6.2020
* [https://salonet.org.il/tag/דפנה-חיימוביץ/ דפנה חיימוביץ'] פרסומים באתר סלונט
* [https://www.levinsky.ac.il/notice/ריאיון-עם-הבוגרת-דפנה-חיימוביץ/ ריאיון עם הבוגרת דפנה חיימוביץ] באתר מכללת לוינסקי, מאי 2016
* [https://www.google.co.il/search?tbo=p&tbm=bks&q=inauthor:%22דפנה+חיימוביץ'%22 דפנה חיימוביץ'] באתר גוגל ספרים
* [https://www.korebasfarim.com/2015/01/26/סיפור-קצר-אחרי-המסיבה-מאת-דפנה-חיימוב/ סיפור קצר: “אחרי המסיבה” מאת דפנה חיימוביץ’] באתר קורא בספרים, 26.1.2015
* דפנה חיימוביץ', [https://www.dyellin.ac.il/sites/default/files/journals/childrens_literature/dec2018/childrens_books141_complete.pdf חג הספר או גלגולו של שיר], ספרות ילדים ונוער, חוברת 141, דצמבר 2018
* דפנה חיימוביץ', [https://motiv-magazine.co.il/sheet/g98.html פורים ביער], מסכות, גיליון 98, מרץ 2023

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות תיכון דה שליט
קטגוריה:בוגרי תיכון דה שליט
קטגוריה:בוגרות מכללת לוינסקי לחינוך
קטגוריה:בוגרי מכללת לוינסקי לחינוך
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו ב-1948
קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1948
מצוקילס

מצוקילס זאת גרסה כשרה לפסח של המאכל המקסיקני הפופולרי צִ'ילָקִילֶס<ref></ref> בה פיסות הטורטיה מוחלפות בפיסות מצה.

== אופן ההכנה ==
מצוקילס דומה מאוד למצייה (ביידיש מצה בריי). ההבדל הוא בתוספות המיוחדות למטבח המקסיקני.

תחילה שוברים מצה ומטגנים בשמן עמוק. את חתיכות המצה הפריכות מוסיפים למחבת בה סלסה אדומה או ירוקה, בצל מטוגן וביצים. התערובת מתבשלת עד שחתיכות המצה מתחילות להתרכך. מצוקילים מוגשים בדרך כלל יחד עם שמנת חמוצה, מיני גבינות, בצל פרוס, פרוסות אבוקדו או גואקמולה, פרוסות צנון, שעועית או כל ירק אחר לפי הטעם.<ref></ref>

==הערות שוליים==

קטגוריה:מאכלי פסח
קטגוריה:מצות
קטגוריה:המטבח המקסיקני
קטגוריה:יהדות מקסיקו
קטגוריה:המטבח היהודי
ביורן נורדקוויסט

ביורן אקסל גוטה נורדקוויסט (בשוודית: Björn Nordqvist; 6 באוקטובר 1942) היה כדורגלן שוודי, ששיחק בעמדת הבלם.

== ביוגרפיה ==
נורדקוויסט שיחק בצעירותו במחלקת הנוער של עיר הולדתו אלסברג. בחודשי החורף, כאשר תנאי מזג האוויר לא אפשרו משחקי כדורגל, הוא נהג לשחק הוקי קרח.

נורדקוויסט זכה באלסוונסקאן עם נורשפין ובגביע ההולנדי עם פ.ס.וו איינדהובן. בשנת 1968, זכה בפרס גולדבולן, ככדורגלן השוודי הטוב ביותר של השנה. לאחר מכן נכנס להיכל התהילה של הכדורגל השוודי.

במהלך שנות ה-60 וה-70, היה נורדקוויסט קפטן נבחרת שוודיה ועשה לעצמו שם כאחד מגדולי הכדורגלנים בתולדותיה. הוא שיחק בשלושה מונדיאלים (1970, 1974 ו-1978), ורשם במדי הנבחרת 115 הופעות. הוא החזיק בשיא ההופעות במדי הנבחרת השוודית הזה עד שתומאס ראבלי עקף אותו ב-1994 לאחר שרשם את הופעתו ה-116 עבור שוודיה בחצי גמר מונדיאל 1994.

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:מגני כדורגל שוודים
קטגוריה:כדורגלני נבחרת שוודיה
קטגוריה:כדורגלנים שוודים
קטגוריה:כדורגלני פ.ס.וו. איינדהובן
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1970
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1974
קטגוריה:כדורגלני מונדיאל 1978
קטגוריה:כדורגלני נורשפין
קטגוריה:שוודים שנולדו ב-1942
טורטוק

טורטוק הוא כפר קטן בטריטוריית האיחוד ההודי של לדאק בין רכס קארקוראם להרי ההימלאיה, ואחד הכפרים הצפוניים ביותר של הודו, קרוב לקו השליטה בין הודו לפקיסטן. טורטוק ידוע בפירות שמגדלים בו, בעיקר משמשים.

טורטוק היה בשליטה פקיסטנית עד למלחמת הודו–פקיסטן השלישית, אז כבש הצבא ההודי את הכפר.

== היסטוריה ==
השבט המוכר ביותר שאכלס את טורטוק היה שבט דארדיק . בסביבות המאה ה-13 לספירה, הגיעו לטורטוק שני לוחמים בשם צ'ולי ויאנגדרונג. הם הרגו את המלך ובסופו של דבר רוב המקומיים ברחו מטורטוק לאורך הנחל ומעבר להר, אל הכפרים הנקראים כיום האנו, דאה ודומקאר. נכון לעכשיו, רוב האוכלוסייה בטורטוק הם צאצאים ישירים של צ'ולי ויאנגדרונג. טורטוק נשארה נסיכות עצמאית עד כיבוש בלטסטן על ידי האימפריה הסיקהית .

אנשי טורטוק היו בונים . האסלאם הגיע לטורטוק על ידי המטיף הפרסי סייד עלי שאה חמדני .

=== מלחמות הודו–פקיסטן ===
אנדרטת המלחמה בטורטוק
בתום מלחמת הודו–פקיסטן הראשונה עבר הכפר טורטוק לשליטת פקיסטן.

במהלך מלחמת הודו–פקיסטן השלישית, אזור זה היה המקום בו התקיים קרב טורטוק . ב-1999 התקיימה מלחמת קרגיל שהשפיעה על המקום. חלק מהמקומיים סייעו לכובשים הפקיסטנים.

==== שיטפונות ====
באוגוסט 2010, הכפר טורטוק הושפע משיטפונות שהתרחשו בכל אזור לדאק.

== תיירות ==
נוף של עמק שיוק
טורטוק נפתח לתיירים בשנת 2010. הכפר משקיף לעמק מוריק ויש בו בית מלוכה עתיק.

זהו הכפר הגדול האחרון שבו מותרת פעילות תיירותית לפני קו השליטה.
ילדים בטורטוק
== דמוגרפיה ==
על פי מפקד האוכלוסין של הודו מ-2011 , בטורטוק יש 384 משקי בית. שיעור האוריינות הוא 82.53%. תושבי טורטוק והכפרים הסמוכים לו מדברים את שפת הבלטי יחד עם לדאקי ואורדו.
{| class="wikitable sortable"
|+ דמוגרפיה (מפקד 2011)
!
! סה"כ
! זכר
! נקבה
|-
| אוכלוסייה
| 3371
| 2429
| 942
|-
| ילדים מתחת לגיל 6
| 343
| 154
| 189
|-
| קאסטה מתוכננת 
| 0
| 0
| 0
|-
| שבט מתוכנן
| 1766
| 839
| 927
|-
| יודעי קרוא וכתוב
| 2499
| 2115
| 384
|-
| עובדים (כולם)
| 2274
| 1953
| 321
|-
| עובדים עיקריים (סה"כ)
| 2047
| 1840
| 207
|-
| עובדים עיקריים: מטפחים
| 371
| 200
| 171
|-
| עובדים עיקריים: פועלי חקלאות
| 2
| 1
| 1
|-
| עובדים עיקריים: עובדי תעשיית הבית
| 1
| 1
| 0
|-
| עובדים עיקריים: אחרים
| 1673
| 1638
| 35
|-
| עובדים שוליים (סה"כ)
| 227
| 113
| 114
|-
| עובדים שוליים: מטפחים
| 50
| 7
| 43
|-
| עובדים שוליים: פועלי חקלאות
| 3
| 3
| 0
|-
| עובדים שוליים: עובדי תעשיית הבית
| 0
| 0
| 0
|-
| עובדים שוליים: אחרים
| 174
| 103
| 71
|-
| לא עובדים
| 1097
| 476
| 621
|}

== קישורים חיצוניים ==

קטגוריה:הודו: כפרים
קטגוריה:יחסי הודו–פקיסטן
קטגוריה:לדאק
בלה הורנשטיין

בלה הורנשטיין (בפולנית: Bella Hornstein) הייתה אתלטית יהודייה-פולנייה. אלופת פולין (1937) והמכביה השנייה (1935) בריצת 800 מטר.

== ביוגרפיה ==
הורנשטיין התאמנה בקבוצת חשמונאים לבוב.

===1935===
====אלופת המכביה====
במכביה השנייה שנערכה באפריל 1935 היא זכתה במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:49.4 דקות, לפני מרילה פרייוולד מפולין (2:52.6 דקות) ולוטי איינהורן מגרמניה. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי בריצת 200 מטר.

באליפות פולין שנערכה בקרקוב ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:37.4 דקות, אחרי אירנה שווידרסקה מפוזנן (2:33.4 דקות) ולפני יאדוויגה נובאצקה מוורשה (2:39.4 דקות)

===1936===
באליפות פולין באתלטיקה שנערכה בלודז' בתחילת יולי 1936 היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:33.6 דקות, אחרי יאדוויגה נובאצקה מוורשה (2:29.9 דקות) ולפני יאדוויגה וודניצקה מלודז' (2:37.0 דקות)

===1937===
====אלופת פולין====
באליפות פולין באתלטיקה שנערכה בבידגושץ' ביולי 1937 היא זכתה במדליית זהב בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:44.9 דקות, אחרי קלרה סוחוצקה מווראשה (2:49.6 דקות) ומריה מוקה מבידגושץ' (2:49.8 דקות)

===1938===
באליפות פולין שנערכה בגרודז'ונדז בסוף יולי 1938 היא זכתה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:28.5 דקות, אחרי גרטרודה איבצ'וק מגרודז'ונדז (2:28.1 דקות) ולפני הלינה זבורובסקה וורשה (2:36.4 דקות)

== קישורים חיצוניים ==
* כל המנצחות באליפות פולין בריצת 800 מטר מוויקיפדיה 
* [https://audiovis.nac.gov.pl/obraz/217772/ תמונות של בלה הורנשטיין]

== הערות שוליים ==

קטגוריה:אצניות יהודיות
קטגוריה:אצניות פולניות
קטגוריה:אתלטיות יהודיות
קטגוריה:אלופות המכביה: אתלטיות
המלחמה האנגלו-צרפתית (1213–1214)

המלחמה האנגלו-צרפתית הייתה סכסוך גדול מימי הביניים שהעמיד את ממלכת צרפת מול ממלכת אנגליה ומדינות שונות אחרות.

== המלחמה ==
אנגליה נלחמה בניסיון לרסן את כוחו העולה של פיליפ השני, מלך צרפת ולהשיב לעצמה את הנחלות היבשתיות של האימפריה האנגווינית שאיבד ג'ון, מלך אנגליה עשור קודם לכן. היא נחשבת באופן נרחב כמלחמת הקואליציה האנטי-צרפתית הראשונה והגיעה לסיומה בקרב המכריע על בובינס, שם פיליפ הביס את אנגליה ובעלות בריתה.

דוכסות נורמנדי, שהייתה בעבר אתר של סכסוך בין ריצ'רד הראשון, מלך אנגליה לפיליפ השני, הפכה להיות אחת הנקודות החמות של המלחמות האנגלו-צרפתיות של ימי הביניים, שכן מלך אנגליה נאלץ להגן על נחלה יבשתית כל כך קרובה לפריז. בשנת 1202 פתח פיליפ השני בפלישה לנורמנדי, שהגיעה לשיאה במצור שנמשך שישה חודשים על שאטו גייאר, שהוביל לכיבוש הדוכסות ושל השטחים השכנים.

בשנת 1214, כאשר האפיפיור אינוקנטיוס השלישי כינס ברית של מדינות נגד צרפת, הצטרף אליה ג'ון. בעלות הברית פגשו את פיליפ ליד בובינס והובסו תבוסה מכרעת. הניצחון הצרפתי הביא לכיבוש פלנדריה ושם קץ לניסיונות נוספים של ג'ון להשיב את השטחים האבודים שלו.

הסכסוך הזה היה פרק של מאבק בן מאה שנים בין בית קאפה ובית פלנטג'נט על תחומי האנגווינים בצרפת, שהחל עם עלייתו של הנרי השני לכס המלכות האנגלי ב-1154 ויריבותו עם לואי השביעי, והסתיים עם הניצחון של לואי התשיעי על הנרי השלישי בקרב טיילבורג ב-1242.

== לאחר מכן ==
לאחר מסעות המלחמה הצבאיים ההרסניים בצרפת ואובדן חלק גדול מתחומי האנגווינים, המלך ג'ון הפך יותר ויותר לא פופולרי ומלחמת אזרחים פרצה באנגליה כשהלורדים קראו עליו תיגר. כמה מהברונים המורדים, מול מלך חסר פשרות, פנו לנסיך לואי, בנו ויורשו של המלך פיליפ ונכדו של הנרי השני, מלך אנגליה. למרות ייאוש מאביו והאפיפיור אינוקנטיוס השלישי, לואי הפליג לאנגליה עם צבא ב-14 ביוני 1216, כבש את וינצ'סטר ובמהרה שלט במחצית מהממלכה האנגלית.<ref>Alan Harding (1993), England in the Thirteenth Century (Cambridge: Cambridge University Press), p. 10. According to L'Histoire de Guillaume le Marechal Louis became "master of the country".</ref> אבל בדיוק כשנדמה היה שאנגליה עומדת להיות שלו, מותו הפתאומי של המלך ג'ון באוקטובר גרם לברונים המורדים לנטוש את לואי לטובת בנו בן התשע של ג'ון, הנרי השלישי.

עם ויליאם מרשל בתפקיד יורש העצר, קריאה לאנגלים "להגן על ארצנו" נגד הצרפתים הובילה להיפוך היוצרות בשדה הקרב. לאחר שצבאו הוכה בלינקולן ב-20 במאי 1217 וצי בראשות יוסטאס הנזיר, שניסה להביא תגבורת צרפתית, הובס מול חופי סנדוויץ' ב-24 באוגוסט, לואי נאלץ לעשות שלום על פי תנאי האנגלים.

הסעיפים העיקריים של הסכם למבת' היו חנינה למורדים אנגלים, לואי התחייב שלא לתקוף שוב את אנגליה ו-10,000 מארק ניתנו ללואי. ההשפעה של ההסכם הייתה שלואי הסכים שהוא מעולם לא היה מלך אנגליה הלגיטימי.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:רובין הוד
קטגוריה:מלחמות צרפת
קטגוריה:מלחמות אנגליה
מגדל AZ

מגדל AZ (בצ'כית: AZ tower) הוא המגדל הגבוה ביותר בצ'כיה.<ref></ref> הוא ממוקם בעיר ברנו וגובהו 111 מטרים. יש בו 30 קומות.

== היסטוריה ==
בניית המגדל החלה באפריל 2011. בתחילה תוכנן המגדל להגיע לגובה 85 מטרים, בהמשך עודכנו התוכניות וגובהו העתידי היה אמור להיות 109.5 מטרים. בהמשך עודכן גובהו הסופי – 111 מטרים.<ref name="LN2"></ref> עם השלמת גובהו ב־2013 הוכרז כבניין הגבוה במדינה.

== גלריה ==
<gallery>
File:AZ-Tower.jpg|צילום של המגדל מהאוויר
File:AZ Tower Brno 2.JPG|המגדל בבנייה, אפריל 2012
File:Brno, Štýřice, Pražákova, AZ Tower (03).jpg|המגדל בבנייה, ינואר 2013
File:Brno, Štýřice, Pražákova, výhled z AZ Toweru (2013-05-22; 28).jpg|מבט המגדל
</gallery>

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ברנו
קטגוריה:צ'כיה: מבנים
המלחמה האנגלו-צרפתית (1294–1303)

המלחמה האנגלו-צרפתית (בצרפתית: Guerre de Guyenne) הייתה סכסוך בין השנים 1294–1298 ו-1300–1303 סביב גסקוניה. הסכם פריז (1303) סיים את הסכסוך.

== אקוויטניה וגסקוניה ==
סכסוך רציני התעורר בשנת 1293, כאשר התנגשויות בין מלחים צרפתים ואנגלים גרמו לפיליפ הרביעי, מלך צרפת לזמן את הווסאל שלו לפרלמנט. כאשר טירות גסקוניה שנכבשו על ידי הצרפתים כחלק מההסכם לא הוחזרו לאנגלים לפי לוח הזמנים, אדוארד הראשון, מלך אנגליה ויתר על שבועת האמונים שלו והתכונן להילחם למען אקוויטניה. המלחמה שהתפתחה (1294–1303) נטתה לטובת פיליפ הרביעי, שצבאותיו חדרו עמוק לתוך גסקוניה.

== פלנדריה ==
אדוארד חידש ברית עם פלנדריה ונסיכים צפוניים אחרים. הוא פתח במערכה בשיתוף עם רוזן פלנדריה באוגוסט 1297, אך נתקל בתבוסה מצד כוח צרפתי בראשות רובר השני, רוזן ארטואה, ובמהלך שביתת נשק מאוקטובר 1297 עד 1303 קבעו המלכים היריבים את הסטטוס קוו.<ref name="France">Encyclopædia Britannica, [http://www.britannica.com/EBchecked/topic/215768/France/40329/Foreign-relations France – Foreign relations]</ref> השלום של 1303 המשיך להוות פוטנציאל לסכסוך, על ידי החזרת הדוכסות לאדוארד בתמורה לשבועת אמונים.<ref name="Today">[http://www.historytoday.com/john-maddicott/origins-hundred-years-war The Origins of the Hundred Years War], History Today, John Maddicott, Published in Volume: 36 Issue: 5, 1986</ref>

תוצאה של מלחמה ראשונה זו הייתה חוסר כפיפות כרוני של פלנדריה. לאחר כניעתו וכליאתו של הרוזן, העירוניים הפלמיים מרדו בחיל המצב הצרפתי, והאבירים הצרפתים ספגו תבוסה איומה בקרב דורבנות הזהב ביולי 1302. לאחר מכן התהפך המצב. אך רק בשנת 1305 ניתן היה להגיע להסדר המספק את המלך.

== לאחר מכן ==
בתקופה שבה הלחימה הטילה עומס חסר תקדים על משאבי המלוכה, גסקוניה סיפקה גם כוח אדם. אף מלך אנגלי, לפיכך, לא יכול היה להרשות לעצמו להסתכן בכיבוש צרפתי של גסקוניה, כי יותר מדי עמד על כף המאזניים.

המלכים האנגלים כדוכסי אקוויטניה היו חייבים נאמנות פיאודלית למלך הצרפתי והטענות הסותרות של ריבונות וצדק היו מקור תדיר למחלוקות.<ref>Ginger M. Lee, "French War of 1294–1303", in Ronald H. Fritze and William Baxter Robison (eds.), Historical Dictionary of Late Medieval England, 1272–1485 (Greenwood, 2002), pp. 215–16 .</ref> בהתחשב באי הנוחות של מערכת היחסים הפיאודלית, זה עשוי להיראות מפתיע ששום סכסוך רחב יותר לא צמח ממצב גסקוניה לפני שנות ה-30 של המאה ה-14. אולם עד לאותו עשור המתיחויות שנבעו מהעמדה האנגלית בגסקוניה הוכלו ולא יצאו מכלל שליטה. המלחמה סימנה קו פרשת מים ביחסים בין שתי המעצמות.

== הערות שוליים ==

קטגוריה:מלחמות צרפת
קטגוריה:מלחמות אנגליה
פעם לאהוב

"פעם לאהוב" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1972 חברת התקליטים התקליט חיפה, והוא נכלל כרצועה השביעית באלבום האולפן אילנית.

== על השיר ==
"פעם לאהוב" נכתב, הולחן ועובד על ידי אהוד מנור, בעז שרעבי ואלברט פיאמנטה בהתאמה. בעבר עבדו מנור ושרעבי עם הצמד אילן ואילנית בהוצאת רבים משיריהם, דוגמת "רינגולי" ו"עכשיו עכשיו". השיר מחולק לשני חלקים עיקריים, כשבכל אחד יש שלושה בתים, פזמון והתרה. בחלק הראשון מספרת אילנית אילו מעלות צריכות להיות לאדם כדי להתאהב ("בלי לחשוש לאבד את הראש", "בלי לדעת מתי – עבר, הווה, עתיד", "בלי לדעת היכן את הלילה אשן"). עם זאת, בחלק השני היא מציגה מספר דוגמאות לסיפורי התאהבות, הן אמיתיים והן בדיוניים: מערכת היחסים בין פעוט רך לאימו ביום הולדתו והסיפור המקראי בין רות המואבייה לבעז. בשלב ההתרה חוזרת אילנית על רצף קבוע של "לה, לה, לה", ולבסוף היא אומרת את שם השיר.

== הצלחה ==
ב-27 בפברואר 1972 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-16. ב-21 במאי עלה למקום הראשון, שם שהה שבוע אחד בלבד – שירה השני של אילנית מתוך אלבום הבכורה שלה שעושה זאת לאחר "לאורך השדרה שאין בה איש". לבסוף, ב-16 באפריל יצא מהדירוג, לאחר שנים-עשר שבועות צעידה רצופה. במצעד סוף השנה דורג במקום ה-12.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 

== הערות שוליים ==

קט:שירי 1972
קט:סינגלים מ-1972
קט:שירי אילנית
קט:שירים בעברית
קט:שירי אהבה
קט:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קט:שירים שהולחנו על ידי בעז שרעבי
קט:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת התקליט חיפה
נגה טרבס

נגה טרבס היא סופרת ישראלית.

== ביוגרפיה ==
נגה טרבס נולדה בירושלים, בת למשפחה ספרדית איטלקית<ref name=":0" />. למדה בגימנסיה העברית בירושלים, רקדה בלהקת מחול, התגוררה בקומונה בוורמונט.

היא למדה ספרות ותיאטרון באוניברסיטת אקסטר באנגליה ובאוניברסיטה העברית בירושלים. כותבת בעיתונות הירושלמית, מתרגמת ומלמדת כתיבה יוצרת באוניברסיטה העברית בירושלים<ref name=":0"></ref>.

פרסמה בכמה אסופות, בהן "אחד אלוהינו" (כרמל, 2008) בעריכת ירון אביטוב ורן יגיל. סיפוריה תורגמו לכמה שפות אירופיות ולהינדי<ref name=":1"></ref>.

חברה באגודת הסופרות והסופרים העבריים<ref></ref>.

== חיים אישיים ==
נגה טרבס נשואה לסטיבן. אם לשניים<ref name=":0" />. מתגוררת בירושלים.

== פרסים ==
* ספרה 'האיש במעיל הגשם הוורוד' זיכה אותה בפרס קרן ירושלים לספרות יפה (1990) ובפרס עיריית חולון ע"ש קוגל (1991)<ref name=":0" />.
* ספרה 'הר האושר' היה מועמד לפרס ספיר<ref name=":1" />.
* ספרה 'מחשבות עירומות' יצא לאור בעזרת פרס אקו"ם לעידוד היצירה.

== ספריה ==
* האיש במעיל הגשם הוורוד (תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1990)
* צד האהבה: סיפורים (תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1997)
* הר האושר (בני ברק: הקיבוץ המאוחד, 2008)
* מחשבות עירומות (ירושלים: עולם קטן, תשע"ז 2017)

== תרגומים ==
* בפתח גן העדן: חיפוש אחר אלוהים עם נוצרים ומוסלמים בארץ הקודש / יוסי קליין הלוי, תרגום מאנגלית במשותף עם מרב רוזנבלום (ירושלים: מכון שלום הרטמן, 2007)

== לקריאה נוספת ==
* נרי ליבנה, מי יבין את נגה טרבס, מוסף חדשות, 16.11.1990, עמוד 38

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* ירון אביטוב, [https://blogs.bananot.co.il/95/?p=36 אנתולוגיה חדשה] באתר בננות, 11.6.2012
* [https://www.google.co.il/search?tbo=p&tbm=bks&q=inauthor:%22נוגה+טרבס%22 נגה טרבס] באתר גוגל ספרים
* נגה טרבס, [https://alaxon.co.il/thought/היי-שלום-חלבּ/ היי שלום, חלבּ] באתר אלכסון, 19.1.2017
* נוגה טרבס וגלעד מאירי, [https://www.jstor.org/stable/23951945 לא אספיק] במגזין מאזניים באתר JSTOR, גיליון 6, דצמבר 2005, עמוד 11
* ז'ראר דה נרוואל ונוגה טרבס, [https://www.jstor.org/stable/23951946 הנואש] במגזין מאזניים באתר JSTOR, גיליון 6, דצמבר 2005, עמוד 11
* נעמה כרמי, [https://naama-carmi.com/2003/05/18/האהבה-האמיתית/ האהבה האמיתית] בבלוג של נעמה כרמי, 18.5.2003
* ירין כץ, [https://www.korebasfarim.com/2018/02/11/ספרים-חדשים-11-2-2018/ ספרים חדשים – 11/2/2018], באתר קורא בספרים, 11.12.2018 - על הספר מחשבות עירומות

== הערות שוליים ==

קטגוריה:ירושלים: אישים
קטגוריה:בוגרות גימנסיה רחביה
קטגוריה:בוגרי גימנסיה רחביה
קטגוריה:סופרות ישראליות
קטגוריה:סופרים ישראלים
קטגוריה:בוגרות האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:בוגרי האוניברסיטה העברית בירושלים
קטגוריה:ישראליות שנולדו במאה ה-20
קטגוריה:ישראלים שנולדו במאה ה-20
אוניברסיטת פרייבורג למוזיקה

אוניברסיטת פרייבורג למוזיקה (בגרמנית: Hochschule für Musik Freiburg) היא אוניברסיטה ציבורית למוזיקה השוכנת בפרייבורג ונתמכת על ידי מדינת באדן-וירטמברג בגרמניה.

==היסטוריה==
האוניברסיטה נוסדה בשנת 1946 כמוסד עירוני בניהולו של גוסטב שק, וכעבור שנתיים הפכה למוסד של מדינת באדן (שמאז 1952 היא חלק ממדינת באדן-וירטמברג).

בתחילה שכן המוסד בשני בתים עירוניים במרכז העיר ההרוס ברובו של פרייבורג. רבים מהתלמידים הראשונים הפכו מוזיקאים בעלי שם, בהם הטנור פריץ וונדרליך והמלחין והמנצח הנס צנדר. מספר רב של סולנים ומורים אינסטרומנטליים מצטיינים לימדו במוסד, בהם הרלד גנצמר , אורל ניקולה, אולריך קוך , וולפגנג מרשנר , רוברט לוין, היינץ הוליגר, ועוד.

ב-1954 המלחין והמנצח וולפגנג פורטנר הקים במוסד את "המכון למוזיקה חדשה" (Institut für Neue Musik) החלוצי, ולאחר מכן החל בשיתוף פעולה עם האולפן האלקטרוני הניסיוני של קרן היינריך-שטרובל בסניף פרייבורג של תחנת הרדיו Südwestfunks (כיום Südwestrundfunk ).

לאחר עשרות שנים של שיכון בבניינים רבים ברחבי העיר, האוניברסיטה הקימה מתקן חדש ומתקדם ב-1983.

מאז סתיו 2005, האוניברסיטה שיתפה פעולה עם בית החולים האוניברסיטאי של פרייבורג באמצעות "מכון פרייבורג לרפואת אומנויות הבמה" על מנת לחקור, ללמד ולקדם טיפול בחולים המבוסס על הקשר, שמתעלמים ממנו לעיתים קרובות, בין יצירת מוזיקה ובריאות.

האוניברסיטה מקיימת שיתופי פעולה בין-לאומיים עם הקונסרבטוריונים למוזיקה באודסה (אוקראינה), רוצ'סטר (ארצות הברית), ורשה (פולין), סידני (אוסטרליה) וקיוטו (יפן).

==קישורים חיצוניים==

* 
<div class="mw-content-ltr">
* Norbert Bolín (Ed.), Musikland Baden-Württemberg: Basis und Spitze, International Bach Academy, Stuttgart: Kohlhammer, 2006, [https://books.google.com/books?id=uqQGOef4uK0C&dq=Hochschule+für+Musik+Freiburg+Scheck&pg=PA104 p. 104] 
</div>

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוניברסיטת פרייבורג למוזיקה
קטגוריה:גרמניה: בתי ספר למוזיקה
קטגוריה:גרמניה: אוניברסיטאות ומכללות
קטגוריה:באדן-וירטמברג: חינוך
קטגוריה:פרייבורג: מבנים
הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית

הלהיטים הגדולים של אילנית ואילן ואילנית הוא אלבום האוסף הראשון של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה בינואר 1973 חברת התקליטים הד ארצי, והוא כלל שתים עשרה רצועות שונות – שש של הצמד אילן ואילנית ושש של אילנית לבדה. בעטיפת האלבום מותגה אילנית כ"זמרת השנה" – תואר שקיבלה בשנת 1972 בפעם השנייה ברציפות.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי אוסף מ-1973
קטגוריה:אלבומי אוסף של אילנית
קטגוריה:אלבומי אוסף בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור

פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור התרחש בליל שבת, 7 באפריל 2023, י"ז בניסן ה'תשפ"ג, על ידי יוסף אבו ג'אבר, מחבל ערבי ישראלי, תושב כפר קאסם בפארק צ'ארלס קלור בתל אביב-יפו. אבו ג'אבר דרס עוברי אורח. בפיגוע נרצח תייר מאיטליה, ונפצעו תשעה נוספים, שלושה מתוכם באורח בינוני ושישה באורח קל, גם הם תיירים. המחבל נורה למוות על ידי צוות שיטור עירוני סל"ע וקצין משטרה.

== הפיגוע ==
בליל שבת, 7 באפריל 2023, סמוך לשעה 21:50 בערב, דרס מחבל ערבי-ישראלי מכפר קאסם עוברי אורח באזור פארק צ'ארלס קלור עד שנהרג בידי צוות של שיטור עירוני סייר ושוטר סל"ע וקצין משטרה לאחר שהתהפך עם רכבו. קצין המשטרה וצוות שיטור עירוני סל"ע ששהה בתחנת דלק סמוכה, שמע את ההתהפכות הרכב ורץ לעבר המדשאה עם סייר יחידת השיטור העירוני של עיריית תל אביב. כאשר הגיעו אל הרכב, הם הבחינו בנהג מנסה להגיע לחפץ דמוי רובה שהיה עמו, והרגו אותו. לפי מקור במשטרה, הנשק לא היה תקני אלא רובה צעצוע.

בדריסה נרצח אלסנדרו פאריני, תייר איטלקי, ונפצעו שישה, תיירים מבריטניה ומאיטליה.

ראש עיריית כפר קאסם, עאדל בדיר, גינה את הפיגוע.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:טרור ערבי בישראל
פארק צ'ארלס קלור
קטגוריה:פיגועים שבוצעו על ידי ערבים-ישראלים
פארק צ'ארלס קלור
פארק צ'ארלס קלור
אילנית (אלבום, 1974)

אילנית הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה לאור ביוני 1974 חברת התקליטים התקליט חיפה, כשנתיים לאחר הוצאת האלבום הקודם בעל אותו השם. נכללו בו מספר להיטים שדורגו במצעדי הפזמונים השבועיים בישראל, כמו "אבל המנגינה", "אי שם" ו"ללכת שבי אחרייך".

== על האלבום ==
בשנת 1973 לקחה אילנית הפסקה מהוצאת אלבומים חדשים, כיוון שנבחרה לייצג את ישראל באירוויזיון 1973, שהתקיים בעיר לוקמסמבורג. זו הייתה השתתפותה הראשונה של מדינת ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון, והשיר הנבחר היה "אי שם". הוא הגיע למקום הרביעי בתחרות, זכה להצלחה אדירה בישראל, ואף דורג במקום השני במצעד השנתי לשנת ה'תשל"ג.

לאחר מכן פורסם הסינגל "אבל המנגינה", שהגיע בשיאו למקום השלישי במצעד השבועי של רשת ג'. "ללכת שבי אחרייך" בהשתתפות שלישיית צבע טרי הוא שיר אהבה שנכתב לאחר המשבר המורלי-לאומי שנחלה מדינת ישראל לאחר מלחמת יום הכיפורים. הוא דורג במקום ה-24 במצעד השנתי. כמו כן, אילנית זכתה בפעם הרביעית ברציפות בתואר "זמרת השנה".

== ביקורות ==
בעיתון "מעריב" שיבחו את אילנית על הוצאת האלבום בביקורת שפורסמה ב-3 ביוני 1974. נכתב בביקורת: 

== רשימת השמעה ==

== הערות שוליים ==

קט:אלבומי 1974
קט:אלבומי אילנית
קט:אלבומים בעברית
==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי חברת התקליט חיפה
אבל המנגינה

"אבל המנגינה" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים התקליט חיפה, והוא נכלל כרצועה הראשונה באלבום אילנית.

== על השיר ==
"אבל המנגינה" נכתב והולחן על ידי אהוד מנור וקובי אשרת בהתאמה. ב-31 במרץ 1974 נכנס השיר למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-12. ב-29 באפריל עלה למקום השביעי – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע – שם שהה שבוע אחד בלבד. לבסוף, ב-13 במאי יצא השיר מהדירוג, לאחר שבעה שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== הערות שוליים ==

קט:שירי 1974
קט:סינגלים מ-1974
קט:שירי אילנית
קט:שירים בעברית
קט:שירים שנכתבו על ידי אהוד מנור
קט:שירים שהולחנו על ידי קובי אשרת
קטגוריה:שירים על מוזיקה
קטגוריה:סינגלים בהוצאת התקליט חיפה
להיטים לילדים

להיטים לילדים הוא אלבום האולפן השישי של הזמרת הישראלית אילנית, ואלבום הילדים הרביעי שלה. הוא יצא בשנת 1974 תחת חברת התקליטים הד ארצי בקטלוג BAN-14455 על גבי אריך-נגן. כלולים בו מספר להיטים של אילנית כחלק מהקריירה המשותפת שלה עם שלמה צח, כמו "בשנה הבאה" ו"אדון אבוקדו וגברת אבוקדה".

== רשימת השמעה ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 1974
קטגוריה:אלבומי אילנית
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
אנטול (סדרת טלוויזיה)

אנטול (באנגלית: Anatole) היא סדרת הרפתקאות מונפשת צרפתית-קנדית-בריטית, אשר מבוססת על דמות בדיונית בעלת אותו שם שנוצרה על ידי איב טיטוס. הסדרה בוימה על ידי צ'ארלס בסטיאן, נכתבה על ידי אלן סמית'י (שם שמופיע שהיוצר אינו שלם עם התוצאה הסופית) והופקה על ידי .Valentine Productions s.a.r.l, Nelvana ו-STV Studios.

הסדרה שודרה בארצות הברית בערוץ CBS כחלק מרצועת השידור "CBS Kidshow", כאשר פרק הבכורה שודר ב-3 באוקטובר 1998 ופרק הסיום שודר ב-28 ביוני 1999. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ הילדים בשנת 2000, ומאוחר יותר שודרה בשידורים חוזרים בערוץ לוגי. לסדרה הופקה עונה אחת הכוללת 26 פרקים באורך 22 דקות.

== תקציר העלילה ==
הסדרה מתרחשת בפריז ועוקבת אחר אנטול, העכבר הכי טוב בעיר שעובד כשומר לילה במפעל גבינות. בכל פרק אנטול עובר הרפתקאות חדשות יחד עם אשתו, חבריו וששת ילדיו.

== דמויות ומדבבים ==
הדיבוב העברי בוים על ידי אביטל דרור, והופק על ידי נטע בן צבי.
{| class="wikitable plainrowheaders" style="text-align:center;"
!שם הדמות
!מדבב/ת באנגלית
!מדבב/ת בעברית
!תיאור הדמות
|-
|אנטול
|אוליבייר לקואייר
|שרון כהן
|העכבר הכי טוב בפריז; עובד כשומר לילה במפעל גבינות
|-
|דוסט
|ג'יל פרפייר
|אביטל פסטרנק
|אשתו של אנטול
|-
|גסטון
|ויליאם קולגייט
|אלי לולאי
|חבר טוב של אנטול
|-
|פול
|ג'ו דיניקול
|לירון לב
|ילדו הבכור של אנטול; אחיה התאום של פולט
|-
|פולט
|אליסון פיל
|נטלי פיק
|ילדתו הבכורה של אנטול; אחותו התאומה של פול
|-
|קלוד
|ג'יימי היידון-דוולין
|שרה וינו-אלעד
|ילדו האמצעי של אנטול; אחיה התאום של קלודט
|-
|קלודט
|אניק אובונסאווין
|ענת ארליך
|ילדתו האמצעית של אנטול; אחותו התאומה של קלוד
|-
|ג'ורג'
|קול קפלן
|אסתי ברעד פורים
|ילדו הקטן של אנטול; אחיה התאום של ג'ורג'ט
|-
|ג'ורג'ט
|שרה רוזן פרויטמן
|גל סרי
|ילדתו הקטנה של אנטול; אחותו התאומה של ג'ורג'
|}
בנוסף דיבבו בדיבוב העברי בתור מדבבים קבועים מיכה אוזין סליאן ועפרון אטקין, ובתור מדבבים אורחים יורם יוספסברג, ערן בוהם, סער בדישי ושמחה ברבירו.

== הפקה ==
סדרת הטלוויזיה מבוססת על אנטול, דמות בדיונית של עכבר שנוצרה על ידי איב טיטוס. הפקת הסדרה נעשתה על ידי .Valentine Productions s.a.r.l, Nelvana ו-STV Studios. הסדרה הוכרזה לראשונה בינואר 1998, כאשר נאמר שהיא תשודר בארצות הברית בערוץ CBS שהחליט לחזור לשדר סדרות מונפשת כחלק מלוח השידורים שלו בשבת בבוקר. ביולי 1998 נאמר שהסדרה תחל את שידוריה ב-19 בספטמבר, אך לבסוף תאריך הבכורה הוזז ל-3 באוקטובר. הסדרה שודרה כחלק מרצועת השידור "CBS Kidshow", כאשר היא הסתיימה לאחר עונה אחת ו-26 פרקים באורך 22 דקות ב-28 ביוני 1999.

== קישורים חיצוניים ==

* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:סדרות טלוויזיה המבוססות על ספרים
קטגוריה:עכברים בתרבות
קטגוריה:פריז בסיפורת
קטגוריה:סדרות הנפשה צרפתיות
קטגוריה:סדרות הנפשה קנדיות
קטגוריה:סדרות הנפשה בריטיות
קטגוריה:תוכניות טלוויזיה באנגלית
קטגוריה:CBS: תוכניות וסדרות
קטגוריה:ערוץ הילדים: תוכניות רכש
קטגוריה:ערוץ לוגי: תוכניות רכש
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות שעלו לשידור בשנות ה-1990
קטגוריה:סדרות טלוויזיה בריטיות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה צרפתיות לילדים
קטגוריה:סדרות טלוויזיה קנדיות לילדים
קטגוריה:סדרות הרפתקאות קנדיות לילדים
בריאות בכף ורדה

מצב הבריאות בכף ורדה איננו מעולה, עקב כלכלתה הדלה של המדינה, ועם זאת הוא משופר בהשוואה למצב ברבות ממדינות אפריקה.

==היסטוריה==
מאז קבלת עצמאותה ב-1975 השיגה המדינה התקדמות רבה בשיפור שירותי הרפואה ותוחלת החיים של האוכלוסייה. באותו מועד היו במדינה רק 13 רופאים, תוחלת החיים הממוצעת הייתה 56 שנה ותמותת התינוקות עמדה על 108 ל-1,000 לידות. מאז הוגדלה תשתית הבריאות והושם דגש על נגישות שוויונית של האוכלוסייה לשירותי בריאות. בשנת 2001 הייתה ההוצאה הממשלתית לבריאות לנפש 65 דולר בלבד, וב-2013 – 165 דולר.

החל משנת 2012 הונהגו במדינה כולה שירותי טלרפואה בעזרת סיוע כספי בינלאומי. שירותים אלו הגבירו את הנגישות לרפואת מומחים והקטינו את היקף הצורך בפינוי של חולים מהאיים הקטנים יותר לבתי חולים באיים הגדולים, וכן הגדילו את היכולת של עובדי הרפואה במדינה ללמוד מרחוק.

בשנת 2019 חיו 80% מהתושבים במרחק של חצי שעה ממתקן רפואי. באותה שנה היו בעשרת האיים המיושבים של המדינה שישה בתי חולים. נכון ל-2019 היו כל התושבים זכאים לסל בריאות בסיסי, הכולל רפואת היריון, רפואת חירום, טיפול מניעתי וקליני לאיידס, מלריה ושחפת. שירותים נוספים ניתנו תמורת תשלום נמוך. שירותי בריאות נוספים ניתנו לכ-40% מהאוכלוסייה על בסיס ביטוח לאומי לו זכאים מועסקים.

ממשלת כף ורדה מספקת לאזרחים אפשרות לקבל בחו"ל טיפולים רפואיים מסוימים שאינם זמינים במדינה, כמו טיפול שלישוני לסוגים מסוימים של סרטן. היא מממנת להם טיסה לפורטוגל ואת דמי הטיפול הרפואי שם. מדי שנה (נכון ל-2019) מקבלים 600 עד 700 איש שירותים אלו.

שיעור ידיעת קרוא וכתוב הגבוה יחסית בכף ורדה מסייע לממשלה בהפצה מהירה של מידע רפואי ובריאותי בציבור.

מאז פרוץ מגפת הקורונה ועד אפריל 2023 נמנו במדינה 63,260 מקרי הדבקה ו-413 נפטרים.

בינואר 2024 הצליחה כף ורדה למגר את מחלת המלריה, לאחר יישום תוכנית מניעתית בשיתוף ארגון הבריאות העולמי. במדינה לא דווח על אף מקרה של הידבקות במלריה במשך שלוש שנים.

==נתוני בריאות בסיסיים==
הנתונים בסוגריים מציינים את שנת הנתון ודירוג בין מדינות העולם:
* תוחלת חיים עם הלידה: 74.02 שנים – 71.69 לגברים, 76.41 לנשים (2023) (145)
* שיעור התמותה השנתי: 5.77 ל-1,000 נפש (167)
* הוצאה על בריאות: 6% מהתמ"ג (2020)
* שיעור רופאים: 0.83 ל-1,000 נפש
* שיעור מיטות אשפוז: 2.1 ל-1,000 נפש
* תמותת תינוקות – 22.96 ל-1,000 לידות (2023) (69)
* תמותת יולדות – 42 ל-100,000 לידות חי (2020) (101)
* גישה משופרת למי שתייה: 96.7% מהאוכלוסייה – 100% באזורים עירוניים, 90% באזורים הכפריים (2020)
* גישה משופרת למתקני תברואה: 85.6% מהאוכלוסייה – 91.7% באזורים עירוניים, 73.3 באזורים הכפריים (2020)
* שכיחות הדבקה באיידס בקרב בני 15–49 – 0.6% מהאוכלוסייה (2021) (55)
* השמנת יתר בקרב מבוגרים – 11.8% (134)

==קישורים חיצוניים==

* [http://www.portaldoconhecimento.gov.cv/bitstream/10961/398/1/Cape_Verde-Statistical_Factsheet.pdf Cape Verde Factsheets of Health Statistics 2010]
* [https://www.afro.who.int/news/cabo-verde-shows-us-health-care-progress-we-want-see-across-africa Cabo Verde shows us the health care progress we want to see across Africa], באתר ארגון הבריאות העולמי, 2019

==הערות שוליים==

כף ורדה
קטגוריה:כף ורדה
Little Girl

"Little Girl" (בעברית: "יַלְדָּה קְטַנָּה") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הגרמנייה סנדרה, מתוך אלבום הבכורה שלה, (1985).<ref name=":1"></ref><ref name=":2"></ref> הוא יצא לאור בשנת 1986, בהוצאת חברת התקליטים וירג'ין רקורדס, כסינגל השלישי והאחרון מתוך האלבום.<ref name=":2" /><ref name=":1" /> הוא זכה להצלחה במדינות אירופה בדומה לקודמיו.<ref></ref><ref></ref>

השיר הגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים היווני.<ref></ref>

== וידאו קליפ ==
הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי מייק שטיבל וצולם בוונציה, איטליה בתחילת 1986. הוא מתחיל כאשר ניתן לראות את סנדרה מטיילת על פני קולומבריום, עוצרת מול פלקט של ילדה בשם אנג'לה ונציה שנפטרה בשנת 1797. הפלקט מעוטר בדיוקן של ילדה העוטה מסכה ונציאנית. סנדרה רואה את רוח הרפאים של אותה הילדה ליד תעלה ונרדפת על ידה. בהמשך, היא רואה את התמונה שלה ואת המסכה במסעדה, דוכן גלויות, חנות עתיקות ומקומות אחרים שהיא מבקרת בהם. כאשר רוח הרפאים של הילדה מופיעה בפניה שוב, היא עוקבת אחריה, אך זו מגיעה לחצר מבודדת שם היא מוצאת את עצמה מוקפת בקבוצת רוחות רפאים עוטות מסכות קרנבל. מבוהלת, הזמרת בורחת ובסצנה האחרונה נתקלת שוב בילדה הקטנה.<ref></ref>

הקליפ נכלל באוספי ה-VHS של סנדרה ו-, שיצאו ב-1987 ו-1992, בהתאמה,<ref></ref><ref></ref> וכן ב-The Complete History משנת 2003.<ref></ref>

== רשימת השמעה ==
* תקליט 7 אינץ
: "Little Girl" – 3:11
: "Sisters and Brothers" – 3:23
* תקליט 12 אינץ
: "Little Girl" <small>(גרסה מורחבת)</small> – 5:09
: "Sisters and Brothers" – 3:23

== מיקומי שיא ==

== היסטוריית יציאות לאור ==
{| class="wikitable"
!אזור
!תאריך יציאה
!פורמט
!חברת תקליטים
!<abbr>מקור</abbr>
|-
!כלל העולם
|1986
|תקליט 7 אינץ' • תקליט 12 אינץ'
|וירג'ין
|style="text-align:center;"|<ref name=":1" />
|}

== קישורים חיצוניים ==

== הערות שוליים ==

קטגוריה:שירי 1985
קטגוריה:סינגלים מ-1986
קטגוריה:שירי סנדרה
קטגוריה:שירים באנגלית
קטגוריה:שירים שנכתבו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים שהופקו על ידי מיכאל קרצו
קטגוריה:שירים על ילדות
קטגוריה:סינגלים בהוצאת וירג'ין רקורדס
שירי משוררים לילדים

שירי משוררים לילדים הוא אלבום האולפן השביעי של הזמרת הישראלית אילנית, ואלבום הילדים החמישי שלה. הוא יצא בשנת 1974 תחת חברת התקליטים הד ארצי בקטלוג 99661 על גבי אריך-נגן. כל רצועות האלבום הן שירים שנכתבו על ידי משוררים יהודים וישראלים בלבד, דוגמת לאה גולדברג ובצלאל אלוני.

== רשימות רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 1974
קטגוריה:אלבומי אילנית
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
שירו שיר לשמש

שירו שיר לשמש הוא אלבום האולפן השמיני של הזמרת הישראלית אילנית. את האלבום הוציאה לאור בשנת 1974 חברת התקליטים הד ארצי בקטלוג BAN-14464 על גבי אריך-נגן. מתוך האלבומים פורסמו מגוון להיטים, דוגמת "חייך וחיי", שבוצע במקור על ידי בעז שרעבי, ו"אהבה אחת קטנה", שהגיע למקום ה-11 במצעד סוף השנה 1975.

== רשימת רצועות ==

== הערות שוליים ==

==קישורים חיצוניים==

קטגוריה:אלבומי 1974
קטגוריה:אלבומי אילנית
קטגוריה:אלבומים בעברית
קטגוריה:אלבומי חברת הד ארצי
שירו שיר לשמש (שיר)

"שירו שיר לשמש" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור ב-1974 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה הראשונה והמובילה באלבום בעל אותו שם.

== על השיר ==
את השיר כתבו והלחינו דודו ברק ונורית הירש. לאחר שייצגה אילנית את ישראל בהשתתפותה הראשונה בתחרות הזמר של האירוויזיון טסה ליפן, הידועה בכינוי "ארץ השמש העולה", להתחרות בפסטיבל בין-לאומי למוזיקה. היא הגיעה למקום השני. ב-14 בנובמבר 1974 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-13. ב-12 בדצמבר עלה למקום הראשון, שם שהה שבועיים רצופים. לבסוף, ב-30 בינואר יצא מהדירוג לאחר אחד-עשר שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

== הערות שוליים ==

קט:שירי 1974
קט:סינגלים מ-1974
קט:שירי אילנית
קט:שירים בעברית
קט:שירים שנכתבו על ידי דודו ברק
קט:שירים שהולחנו על ידי נורית הירש
קט:שירים על השמש
קט:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל
קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
עיר אחרת

"עיר אחרת" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית אילנית. את השיר הוציאה לאור ב-1974 חברת התקליטים הד ארצי, והוא נכלל כרצועה השנייה באלבום שירו שיר לשמש.

== על השיר ==
"עיר אחרת" נכתב, הולחן ועובד על ידי חיים קינן, שייקה פייקוב ואלדד שרים בהתאמה. הוא מחולק לשלושה בתים, כאשר בין כל אחד מבוצע הפזמון, שאורכו עומד על שתי שורות זהות. כל בית מספר על צד אחר של העיר בה מתגוררת: הצד החדש, הישן וה"ללא תכלית". ב-22 במאי 1975 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה-14. ב-10 ביולי עלה למקום הראשון, שם שהה שבועיים רצופים. לבסוף, ב-7 באוגוסט יצא מהדירוג לאחר אחד-עשר שבועות צעידה רצופה.

== מיקומי שיא ==

==קישורים חיצוניים==

== הערות שוליים ==

קט:שירי 1974
קט:סינגלים מ-1975
קט:שירי אילנית
קט:שירים בעברית
קט:שירים שהולחנו על ידי שייקה פייקוב
קט:סינגלים שהגיעו למקום הראשון בישראל

קטגוריה:סינגלים בהוצאת הד ארצי
קנת באוארסוקס

קנת באוארסוקס (בשם מלא באנגלית: Kenneth Dwane "Sox" Bowersox; נולד ב-14 בנובמבר 1956, פורטסמות') הוא טייס קרב ואסטרונאוט לשעבר בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א.

==ביוגרפיה==
קנת באוארסוקס נולד בפורטסמות' וגדל בקליפורניה. לאחר סיום לימודי בית ספר הוא למד באקדמיה הימית של ארצות הברית אותה סיים בשנת 1978 עם תואר בהנדסת אווירונאוטיקה. לאחר סיום הלימודים קנת באוארסוקס סיים קורס טיס. בשנת 1979 הוא סיים לימודי תואר שני בהנדסת מכונות באוניברסיטת קולומביה. באוארסוקס קיבל הסמכה של טייס ניסוי והיה טייס ניסוי של מטוסים "ווט A-7 קורסייר II" ו-"מקדונל דאגלס F/A-18 הורנט".

==שירות בתחום החלל==
בשנת 1987 באוארסוקס התקבל ליחידת האסטרונאוטים של נאס"א. הוא היה חבר בצוות קרקע של מספר משימות. בשנת 1992 הוא השתתף במשימת STS-50 כטייס של מעבורת החלל קולומביה (ריצ'רד ריצ'רדס) היה מפקד צוות. המטרה העיקרית של הטיסה הייתה מחקר בתחום חוסר כבידה. במשימת STS-61 באוקטובר 1993 הוא היה טייס מעבורת החלל אנדוור (ריצ'רד קובי היה מפקד צוות). צוות ביצע עבודות תחזוקה של טלסקופ החלל האבל. בשנת 1995 הוא טס כמפקד צוות על סיפון מעבורת החלל קולומביה במשימה STS-73. במהלך הטיסה בוצעו מחקרים בתחום חוסר כבידה. במשימת STS-82 בתחילת 1997 הוא היה מפקד מעבורת החלל דיסקברי. צוות ביצע עבודות תחזוקה של טלסקופ החלל האבל.
===משלחת קבועה מס' 6 לתחנת החלל הבין-לאומית===
בשנת 2002 בטיסת STS-113 (ג'ים ות'רבי היה מפקד טיסה) באוארסוקס הגיע לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקד משלחת מס' 6 לתחנת החלל הבין-לאומית. המשלחת כללה גם ניקולאי בודארין מרוסיה ודונלד פטיט מארצות הברית. הצוות היה מתוכנן לפעול בתחנת החלל במשך 4 חודשים. ב-2 בדצמבר 2002 משלחת מס' 5 בפיקוד של ולרי קורזון עזבה את תחנת החלל ומשלחת מס' 6 החלה לפעול לפי תוכנית. 

ב-15 בינואר 2003 באוראסוקס ופטיט ביצעו פעילות חוץ רכבית. המטרה הייתה להכין לשימוש חלק חדש של תחנת החלל - P1. הפעילות הסתיימה לאחר כ-7 שעות.

ב-1 בפברואר 2003 התרחש אסון קולומביה. כתוצאה מכך הופסקו טיסות של מעבורות חלל וסוכם על הארכת שהות המשלחת בתחנות החלל עד ל-מאי 2003.

ב-4 בפברואר לתחנת החלל הגיע חללית מסע פרוגרס M-47 עם ציוד ומצרכים לצוות התחנה.

ב-8 באפריל 2003 באוראסוקס ופטיט ביצעו פעילות חוץ רכבית נוספת. המטרה הייתה להמשיך הכנות להפעלת חלק P1 ולשנות חיבורים של כבלי פיקוד לחלקים S0 ו-P1. הפעילות הסתיימה לאחר כ-7 שעות.

ב-28 באפריל לתחנת החלל הגיע חללית סויוז TMA-2 עם משלחת מס' 7 בפיקוד יורי מלנצ'נקו. לאחר העברת שליטה על תחנת החלל צוות חדש, חברי משלחת קבועה מס' 6 נכנסו לחללית סויוז TMA-2 וחזרו לכדור הארץ לאחר כ-160 ימי פעילות בחלל. בגלל בעיה טכנית הנחיתה בוצע כ-400 ק"מ מאתר המתוכנן.

במהלך שהות בתחנה בוצעו 15 ניסויים בתחומים שונים.

==לאחר פרישה מנאס"א==
בשנת 2006 באוארסוקס פרש מנאס"א. הוא מונה לתפקיד ניהולי בSpaceX ופרש ממנה בשנת 2011.

בשנת 2019 הוא חזר לנאס"א ומונה לתפקיד ניהולי.

==קישורים חיצוניים==

* 
* [http://www.spacefacts.de/bios/astronauts/english/bowersox_kenneth.htm ביוגרפיה]
* [http://www.spacefacts.de/iss/english/exp_6.htm תיאור פעילות משלחת 6 בתחנת החלל הבין לאומית]

קטגוריה:אסטרונאוטים אמריקאים
קטגוריה:טייסי צי ארצות הברית
קטגוריה:טייסי ניסוי אמריקאים
קטגוריה:בוגרי האקדמיה הימית של ארצות הברית
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת קולומביה
קטגוריה:עובדי נאס"א
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1956
קטגוריה:אנשי צוות תחנת החלל הבין-לאומית