OzLabs/hebrew-wiki-articles huggingface dataset:
פרסום מידע תעופתי

פרסום מידע תעופתי פנים ארצי (פמ"ת) הוא פרסום רשמי של מדינת ישראל, הכולל מידע, כללים והוראות לביצוע טיסות אזרחיות במרחב האווירי של ישראל, וכן מידע אודות שרותי התעבורה האווירית האזרחית (פיקוח טיסה, בקרה מרחבית, מודיעין טיס וכו').

הפמ"ת מכיל שלושה "סוגי מידע ראשיים": מידע תעופתי כללי (GEN), מידע תעופתי הנוגע לנתיבים במרחב האווירי (ENR – Enroute), ומידע בנוגע לשדות התעופה (AD – Aerodromes).

הפמ"ת מהווה פרסום מחייב וכל משתמשי התעופה האווירית האזרחית חייבים להכיר אותו. הפמ"ת מהווה את התשתית המשפטית המחייבת בכל הקשור לתשתיות התעופה ובכלל זה, שרטוטים של שדות התעופה, נתיבים, תהליכי הנמכת מכשירים, נהלים ליציאת מכשירים (Standard instrument departure), נהלים להגעת מכשירים (STAR – Standard terminal arrival route) וכיוצא באלו.

בישראל, הרשות האחראית על פרסום הפמ"ת ועדכניותו היא רשות התעופה האזרחית. בנוסף לפרסום המחייב, בעותק קשיח לכלל המנויים, הרשות מפרסמת את הפמ"ת גם באתר האינטרנט שלה.

מבנה הפמ"ת והדפיות השונות הכלולות בו, כפוף לסטנדרטים שנקבעים על ידי הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית.

==מידע כללי==
כל "מפעיל אווירי", חברת תעופה שמפעילה קווי טיסה סדירים, נדרש לבצע על פי תכנון כדי שיהיה מותר לו לטוס אל ישראל וממנה ובכלל זה:
**אישור מרשות התעופה האזרחית של המדינה בה הוא רשום.
**פרוט המאפיינים המסחריים שלו.
**פרוט המאפיינים המבצעיים שלו.
**הוכחות לתקפות כיסוי ביטוחי.
**אישורים להובלת מטענים או חומ"ס.
**רשימת כלי הטיס שבבעלותו, או שבכוונתו להפעיל במסגרת טיסותיו אל ישראל וממנה, כולל תיעוד, רישום, עמידה בתקני רעש, כשירות אווירית, אישור למכשירי הרדיו שלו.
**אם יש בכוונתו להפעיל מטוסים חכורים, נדרשים אישורים מתאימים לכך.
**פרוט הטיסות המתוכננות – מהיכן ממריאים והיכן נוחתים, שעות ההמראות והנחיתות וכדומה.
**מסמכים הנוגעים לאבטחת הטיסות.
*מה נדרש ממטוסי "תעופה כללית".
*מה נדרש ממטוסים בבעלות המדינה.
*מה נדרש לגבי מטוסים שנוחתים בנמל התעופה בן-גוריון לטובת תחזוקה במכון הבדק.
*אלו הודעות נדרשות במקרה של סיכונים בריאותיים.
*מה נדרש מהצוותים והנוסעים (כולל היבטים של ביקורת גבולות, בריאות הציבור ואבטחה).
*מה נדרש בנוגע למטען, כולל היבטים של מכס ומשרד החקלאות.
*מה הסטנדרטים הנוהגים בישראל בהיבט זמן (יחסית לזמן גריניץ'), ו"דאטום" (מודל כדור הארץ לפיו מצוירות דפיות ההנמכה ולפיו רשומות נקודות הציון בפמ"ת ובאיורים השונים, המודל המחייב בישראל, בהיבטי תעופה אזרחית הוא WGS84).
*רשימת כל אמצעי הנווט בארץ.
*הגדרה לגבי השאלה מי מוסמך לספק תחזית מזג אוויר, והתרעות על מזג אוויר וכדומה עבור גורמי התעופה האזרחית.

==מידע לגבי נתיבים==
*מידע המתייחס, בין השאר, לדברים הבאים:
**כללי טיסת ראייה
**כללי טיסת מכשירים
**תהליכי המתנה, תהליכי מכ"ם, כיול מד גובה
**הגשת מרשה טיסה
**התנהגות במקרה של ירוט
**התנהגות במקרה של חסימות קשר
**דווח על אירועים בתעבורה
**נווט RNAV
**אזורים סגורים לטיסה
**אתרים המועדים לריכוז ציפורים
**נתיבי נדידת הציפורים

==מידע לגבי שדות תעופה==
ILS או ל-LOC/DME למסלול 31C בנמל התעופה שיקגו מידוויי]]
מידע המתייחס בין השאר לדברים הבאים:
**דפיות של שדות התעופה, כולל פרוט מסלולים, מסלולי הסעה, עזרי נווט, עמדות חניה וכיוצא באלו.
**תהליכי הנמכת מכשירים – Instrument approach procedure charts
**תהליכי הצטרפות – נוהל הגעת מכשירים (STAR – Standard terminal arrival route)
**תהליכי עזיבה – נוהל יציאת מכשירים (SID – Standard instrument departure)

==קישורים חיצוניים==

==הערות שוליים==

קטגוריה:בקרה אווירית
קטגוריה:ישראל: תעופה
שמואל בן יהודה ממרסיי

שמואל בן יהודה ממרסיי (באנגלית מכונה גם: Miles of Marseilles; בשפת פרובאנס: Meles Benjudas; נולד ב-1294 בפרובאנס) הוא מתרגם, אסטרונום ורופא יהודי.

==חייו==
מגיל צעיר שקד על לימוד מדעים ופילוסופיה. סביב גיל 18 עבר לעיר , שם למד אסטרונומיה בהדרכתו של אבא מרי בן אליגדור. כעשר שנים מאוחר יותר, בשנת 1321, נכלל בין היהודים שנאסרו במגדל הרוֹטַנְדַה (rotunda) בעיר , ואחר כך שוחרר. גם בהיותו במאסר עסק בתרגומי יצירות מדע לעברית. אחר כך נדד בין הערים הבאות: Murcia (ספרד), Tarascon, Aix (פרובאנס), Montélimar.

לצד שמו הלועזי: Meles Benjudas נתכנה גם Borbe-Vaire (זקן אפור, או זקן כחול).
את פרסומו קנה בזכות תרגומיו הרבים (מערבית לעברית) של חיבורי מדע חשובים. הוא גם שיפץ ותיקן תרגומים קודמים, כמו של יעקב בן מכיר אבן תיבון.

==תרגומיו מערבית לעברית==
* "השאלות הדבריות והדרושים אשר לפילוסופים" – מאת המחברים הערביים: אבו אל קאסים בן אידריס, אבו אל חג'אג' איבן תלמוס, אבו אל-עבאס אחמד אל קאסים, אבו אל רחמן בן תאחיר (=דיונים בפיסקאות קשות בביאורו של אבן רושד לאורגנון של אריסטו. גרסתו העברית של שמואל ממארסיי תורגמה ללטינית (בידיו של אברהם דבלמס) ונדפסה באמצע המאה ה-16.
* "הביאור האמצעי" של אבן רושד לחיבור אתיקה ניקומכית מאת אריסטו. שמואל ממרסיי השלים תרגום זה בשנת 1321, בגיל 27. עותקים שונים של כתב היד מצויים היום בספריות אוקספורד, טורינו ועוד.
* 'ביאור ספר ההנהגה לאפלטון' – ביאורו של אבן רושד לחיבור הרפובליקה מאת אפלטון. את התרגום הזה השלים שמואל ממרסיי בהיותו במאסר, בשנת 1321.
* התקציר (קמפנדיום) של אבן רושד לאורגנון של אריסטו. (התרגום הושלם בשנת 1322)
* השלמה לתרגומו של קלונימוס בן קלונימוס לספר הגאומטריה של אוקלידס: דיון בצורות הגאומטריות 30 + 31 בספר.
* פירוש על ספר אלמגסט של פתולמאוס, [דהיינו: תלמי (אסטרונום)], חלקים א-ג
* קיצור ספר אלמגסט מאת אבו מוחמד ג'אבר איבן אפלאח.
* מאמר בנפש מאת אלכסנדר הפירדוסי (אלכסנדר מאפרודיסיאס Alexander of Aphrodisias היה פרשן של כתבי אריסטו).
* על ליקוי החמה בשנת 1097, מאת אבו עאבד עאלה מוחמד איבן מועאד מסביליה.
* "אגרת בעמוד השחר" (על תופעת זוהר הקוטב) מאת אבו עאבד עאלה מוחמד איבן מועאד מסביליה.
* "מאמר בתנועת הכוכבים הקיימים" – על הכוכבים שאינם ניידים, מאת אבו איסחאק אל זארקאלה.

==לקריאה נוספת==
;עליו

;כתביו
* 

==קישורים חיצוניים==
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אסטרונומים יהודים
קטגוריה:מתרגמים מערבית לעברית
קטגוריה:מתרגמים יהודים בימי הביניים
קטגוריה:יהדות פרובנס
קטגוריה:ילידי 1294
פיגוע המחפר בירושלים (2014)

פיגוע המחפר בירושלים היה פיגוע דריסה שאירע ב-4 באוגוסט 2014 כאשר מחבל פלסטיני השתמש במחפר שנלקח מאתר בנייה על מנת לדרוס ולפגוע בעוברי אורח. המחבל הצליח לרצוח אדם אחד לפני שפנה לאוטובוס ציבורי, הפך את אוטובוס, והכה אותו שוב ושוב באמצעות הזרוע של המחפר. המחבל נורה למוות על ידי שוטר בעודו ישוב במושב הנהג של המחפר ומנסה לתקוף את האוטובוס.

==הפיגוע==
הפיגוע אירע בתחילת חודש אוגוסט 2014, בשלב השני של מבצע צוק איתן, כאשר הייתה הסלמה בכמות הפיגועים. 

המחבל נסע במחפר שלקח מאתר בנייה ברחוב שמואל הנביא, רחוב מרכזי במרכז ירושלים הנמצא בקרבת מלון עץ הזית. המחבל פגע בכמה הולכי רגל לפני שפנה לאוטובוס ציבורי, שהיה ריק, פרט לנהג שהסיע את האוטובוס. אחד מהולכי הרגל, אברהם ולס בן ה-30, נמחץ על ידי המחפר ונהרג במקום, בעוד ששבעה הולכי רגל אחרים נפצעו באירוע. לאחר שהמחבל הצליח להפוך את האוטובוס המשיך הנהג לתקוף את האוטובוס באמצעות הזרוע המכנית של המחפר. שני שוטרים שהיו במקום הצליחו לירות לעבר המחבל ולהרוג אותו.

== מבצע הפיגוע ==
מבצע הפיגוע היה פלסטיני בן 23 בשם מוחמד נאיף אל-ג'עביס אשר התגורר בשכונת ג'בל מוכאבר שבמזרח ירושלים. אל-ג'עביס הועסק כמפעיל מחפר באתר הבנייה. אל-ג'עביס היה מוכר לגורמי הביטחון עוד לפני הפיגוע.

== אחרית דבר ==
סרטון וידאו של הפיגוע פורסם בתקשורת הבינלאומית.

הפיגוע התרחש לאחר חודש שבו היו מעל ל-360 פיגועים נגד יהודים בישראל, אשר לטענת הג'רוזלם פוסט הגיע לשיאו ב-4 באוגוסט 2014 עם ההתקפה הזו ועם פיגוע הירי נגד חייל ישראלי בשכונת הגבעה הצרפתית..

==הערות שוליים==

המחפר
קטגוריה:מבצע צוק איתן
המחפר
המחפר
המחפר
רצח אלמוג שילוני

רצח סמל אלמוג עשהאל שילוני הוא פיגוע דקירה שבו נרצח חייל צה"ל אלמוג עשהאל שילוני בידי מחבל פלסטיני לאחר שנדקר פעמים רבות באזור תחנת הרכבת תל אביב – ההגנה ב-10 בנובמבר 2014. שילוני נפטר מפצעיו בבית החולים. שילוני היה בחופשה בעת שנרצח, אך הוא היה במדים וחמוש באותה העת.

==הפיגוע==
חייל צה"ל אלמוג שילוני נדקר בתחנת הרכבת תל אביב-ההגנה אשר בדרום תל אביב לאחר מאבק עם פלסטיני שניסה לקחת ממנו את רובהו. עובר האורח גלעד גולדמן התערב, והצליח למנוע מהמפגע לגנוב את נשקו של שילוני. שילוני שוחח בטלפון עם חברתו כאשר הותקף ונדקר בבטנו ובחזהו מספר פעמים. שילוני איבד דם רב בפציעה ולבסוף מת מפצעיו בבית החולים תל השומר ברמת גן. לאחר הפיגוע המפגע נרדף על ידי כוחות משטרת ישראל אשר הצליחו לבסוף לעצור אותו.

== המפגע ==
המפגע היה נור אל-דין אבו ח'שייה בן ה-18, תושב מחנה הפליטים עסכר אשר ביהודה ושומרון אשר שהה באופן בלתי חוקי בישראל. ח'שיה עבד במשך חודשים במיזם בנייה בתל אביב, בסמוך למקום הפיגוע. ח'שיה נלכד לאחר שעוברי אורח הפנו שוטרים לבניין דירות סמוך בו הוא הסתתר. הוא הועבר לחקירה בשב"כ.

על פי נוסח כתב האישום התוקף נכנס לישראל במטרה לרצוח חייל כדי שיוכל "להיות שהיד".

ח'שיה נידון למאסר עולם.

== אחרית דבר ==
למעלה מ-1,000 איש השתתפו בהלווייתו של אלמוג שילוני בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים.

== הערות שוליים ==

 

קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-2014
אלמוג שילוני
שילוני
קטגוריה:צה"ל: פגיעות מפעולות טרור
קטגוריה:פיגועי טרור נגד חיילים ושוטרים
פיגוע הדקירה בחגיגות פורים בתל אביב (1989)

פיגוע הדקירה בחגיגות פורים בתל אביב היה פיגוע דקירה אשר בוצע ב-21 במרץ 1989, י"ד באדר ב' תשמ"ט בתל אביב במהלך חגיגות חג הפורים. אזרח ישראלי נרצח בפיגוע, ואדם נוסף נפצע קשה.

== האירוע ==
המחבל עבד אל-רחמן מוחמד זקות בן ה-29 הספיק לדקור שני ישראלים בסכין קומנדו בעודו צועק "אללה אכבר", בעת תהלוכת פורים ברחוב יהושע בן-נון בתל אביב, לאחר שזוהה כמפגע רץ המחבל לכיוון רחוב הר נבו, שם בדיוק החנה את רכבו ד"ר משה קורט שלינגר שגר ברחוב ז׳בוטינסקי הסמוך, כשהבחין בו המחבל רץ לעברו ותקף אותו בעוצמה בדקירות שני סכנים שהיו ברשותו, שלינגר התמוטט, ולאחר זמן קצר מת מפצעיו. לאחר מכן התבצר המחבל על גג בניין ברחוב יהושע בן נון מספר 44, צוות בילוש שהגיע למקום פרץ לגג וביצע ירי לעברו, המחבל נוטרל ונפצע, לאחר שנלקח לבית החולים הועבר לחקירת השב"כ. המחבל ציין בחקירתו שמטרתו הייתה "לדקור בצוואר את הישראלי הראשון שימצא". לפני שנוטרל המחבל מוחמד זקות הספיק לרצוח את ד"ר משה קורט שלינגר בן ה-73, ד"ר לכימיה, ולפצוע קשה את אמנון שטרולץ בן ה-27 בחלק האחורי של ראשו ובעמוד השדרה.

== התוקף ==
המחבל מוחמד זקות עבד כפועל בניין, ולאחר מכן במכבסה בתל אביב. תושב רצועת עזה ממחנה הפליטים ג'באליה. המחבל נשפט ונידון למאסר עולם על הפיגוע, אך ב-18 באוקטובר 2011 הוא שוחרר לרצועת עזה במסגרת עסקת שליט.

== קישורים חיצוניים ==
* 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:תל אביב: פיגועים
חגיגות פורים
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-1989
הפיגועים בטשקנט (2004)

ביום שישי ה-30 ביולי 2004 אירעו שלושה פיגועי התאבדות בטשקנט שבאוזבקיסטן. הפיגועים בוצעו בשגרירות ישראל, בשגרירות האמריקאית ובמשרד התובע הראשי של אוזבקיסטן. שני שוטרים אוזבקיים נרצחו בשגרירות ישראל ועוד תשעה נפצעו בפיגועים. 

הפיגועים התרחשו כמעט בו זמנית בסביבות השעה 17:00. שני מאבטחים אוזבקים שעבדו כמאבטחים בשגרירות ישראל נרצחו כאשר המחבל התקרב לכניסה וראה את השומרים. אחד השומרים שנרצח היה שומרו האישי של שגריר ישראל. שבעה בני אדם נפצעו בהפצצה במשרד התובע הראשי של אוזבקיסטן ושניים נוספים נפצעו בשגרירות ארצות הברית. לא היו אזרחים אמריקנים או ישראלים שנפצעו בפיגועים.

הפיגועים התרחשו זמן קצר לאחר ש-15 חשודים בחברות בארגון אל-קאעידה הועמדו לדין על ביצוע סדרה של פיגועים בתחילת 2004, בהם נרצחו 47 בני אדם.

איחוד הג'יהאד האסלאמי נטל אחריות לפיגועים. 

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פעולות טרור ב-2004
קטגוריה:פיגועי טרור באסיה
קטגוריה:פיגועי טרור אסלאמי
קטגוריה:מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות ישראליות
קטגוריה:מתקפות נגד נציגויות דיפלומטיות של ארצות הברית
קטגוריה:פיגועי התאבדות
טשקנט
חטיפת ירון חן ורציחתו

חטיפתו ורציחתו של ירון חן היה פיגוע חטיפה ורצח שאירע ב-5 באוגוסט 1993 ובו חמושים מארגון החמאס חטפו ורצחו את חייל צה"ל טוראי ירון חן.

== הפיגוע ==
ביום חמישי, 5 באוגוסט 1993 הגיע טוראי ירון חן בן ה-20, שהיה בדרכו מבסיס "רמה" בו שירת לביתו בשכונת רמות בירושלים, לטרמפיאדה בצומת רמה אשר בקרבת מזרח ירושלים. חן עלה על מכונית פורד טרנזיט לבנה עם לוחית רישוי ישראלית. רכב שאסף חייל אחר ובו אם ובנה בן ה 6 זיהו כי חן נאבק עם שלושה פלסטינים שנסעו במכונית הפורד הלבנה וניסו לנסוע אחרי הרכב עד שזה נעלם לכיוון מחנה הפליטים.

חן נורה למוות זמן קצר לאחר מכן, בעת שהוא נאבק בחוטפיו.

חמאס נטל אחריות על הרצח. גופתו של חן נמצאה לפני עלות השחר ברכב הפיאט הלבן אשר הועלה באש באזור כפר ביתוניא שביהודה ושומרון.

== המפגע ==
המפגע, פאחד סברי בראן אל-שלודי, נידון במקור למאסר עולם על הפיגוע. ב-18 באוקטובר 2011 הוא שוחרר לרצועת עזה במסגרת עסקת שליט.

== ראו גם ==
* טרור פלסטיני

== הערות שוליים ==

קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-1993
קטגוריה:יהודה ושומרון: פיגועים
קטגוריה:ירושלים: פיגועים
קטגוריה:חטיפת חיילי צה"ל
חן, ירון
קטגוריה:חללי צה"ל
קטגוריה:רצח חיילי צה"ל
הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80

הפיגוע בקו 823 בצומת מחנה 80 היה פיגוע התאבדות בישראל שהתרחש במהלך האינתיפאדה השנייה, ביום חמישי, 29 בנובמבר 2001, באוטובוס "אגד" בקו מס' 823 בצומת מחנה 80. האוטובוס, שהיה בדרכו מנצרת לתל אביב ועבר דרך כביש 65. בפיגוע ההתאבדות נרצחו שלושה נוסעים ו-9 נפצעו.

==הפיגוע==
בערב יום חמישי, ה-29 בנובמבר 2001 פוצץ מחבל פלסטיני מטען נפץ שנשא על גופו, בחלק האחורי של אוטובוס "אגד" אשר היה בדרך מנצרת לתל אביב. הפיצוץ אירע בסמוך לפרדס חנה, לאחר שעבר בקרבת בסיס האימונים של צה"ל מחנה 80. שלושה בני אדם נרצחו בפיגוע ו-9 נפצעו, אחד מהם באורח אנוש.

הג'יהאד האסלאמי וארגון גדודי חללי אל-אקצא נטלו אחריות לפיגוע.

==תחקיר ראשוני==

מחקירת השב"כ והמשטרה הובאו פרטים נוספים.
המחבל עלה על האוטובוס בצומת אום אל פאחם, אחרי שנפרד משני חבריו שטפחו על שכמו. על פי מידע שהצטבר בין היתר לפי תשלום דמי הנסיעה, המחבל היה בדרכו לחדרה, לפיגוע בלב התחנה המרכזית.

== המפגע ==
המחבל היה סאמר אבו סולימאן, בן 32 מהכפר הפלסטיני סילת אל-חארית'יה שביהודה ושומרון. אבו סולימאן הסתנן לישראל בסמוך לאום אל-פחם מאזור ג'נין.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-2001
קטגוריה:ישראל: פיגועי התאבדות
823
קטגוריה:הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני: פיגועים
קטגוריה:פת"ח
קטגוריה:גדודי חללי אל-אקצא: פיגועים
דויל פאראק

דויל קנת' פאראק (באנגלית: Doyle Kenneth Parrack; 6 בדצמבר 1921 – 5 בספטמבר 2008) היה כדורסלן ומאמן כדורסל אמריקאי. בשנות ה-70 אימן את נבחרת ישראל ולתקופה קצרה את מכבי תל אביב.

==ביוגרפיה==

פאראק נולד ב-1921 במדינת אוקלהומה. עוד בילדותו, הצטיין בכדורסל בבית הספר יוניון ואלי וזכה במלגת כדורסל לקונורס ג'וניור קולג' שם שיחק בשנים 1939–1941.

בשנת 1943 סיים את לימודיו באוקלהומה איי אנד אם (השם הקודם של אוניברסיטת המדינה של אוקלהומה ). לאחר מכן התגייס לצבא ארצות הברית אך שוחרר בשל סיבות רפואיות והוא שב לחוות משפחתו לתקופה קצרה. בעקבות מלחמת העולם השנייה שונו חוקי ליגת המכללות ופאראק היה זכאי לשחק שנה נוספת. הוא חזר לאוקלהומה איי אנד אם וזכה עם הקבוצה באליפות ליגת המכללות ב-1945.

פאראק אימן כדורסל בבית ספר תיכון במשך שנה ובעונת 47–1946 שיחק פאראק בשיקגו סטאגס בליגת ה-BAA. ב-1947 עבר פאראק לאוניברסיטת אוקלהומה סיטי , אותה אימן במשך שמונה עונות והובילה לארבע השתתפויות רצופות בטורניר ה-NCAA. ב-1955 עבר לאוניברסיטת אוקלהומה אותה אימן במשך שבע שנים. בשנת 1962 מונה לעוזרו של הנרי איבה באוניברסיטת אוקלהומה סטייט. בתפקיד זה שימש עד לפרישתו של איבה ב-1970.

ב-1972 מונה פאראק למאמנה של נבחרת ישראל. המינוי עורר סערה בשל הסכום הכספי העצום ששולם לו במונחים של אותם ימים, 7,460 לירות בחודש. פאראק אימן את הנבחרת בטורניר הקדם-אולימפי באוגסבורג בגרמניה ב-1972. ישראל סיימה את הטורניר במקום השביעי ולא העפילה לטורניר האולימפי במינכן.

בדצמבר 1972 נפצע פאראק בתאונת עבודה בחוותו באוקלהומה ובפברואר 1973 הודיע כי בעצת רופאיו, לא יחזור לישראל והוא הוחלף באברהם חמו. באוגוסט 1973 הודיע פאראק כי החלים ממחלתו וכי הוא מעוניין לשוב לישראל וללמד את יסודות הכדורסל.

לקראת עונת 1974/1975 חזר פאראק לישראל כאשר מונה למאמנה של מכבי תל אביב ובכך נהיה לאמריקאי הראשון שמאמן קבוצה ישראלית. פאראק הדריך את מכבי תל אביב בשלושה משחקי ליגה (אשר בשלושתם מכבי ניצחה) אך עזב את התפקיד לאחר ארבעה שבועות בלבד בשל סיבות רפואיות וקשיי התאקלמות והוחלף על ידי חיים שטרקמן.

לאחר מכן, בשנים 1978–1980 אימן פאראק את קבוצת הנשים של אוניברסיטת אוקלהומה. לאחר פרישתו מאימון שימש פאראק כקצין מבחן באוקלהומה סיטי.

לימים נבחר להיכל התהילה של אוניברסיטת אוקלהומה סיטי, ומגדל השעון בבית הספר למנהל עסקים באוניברסיטה נקרא על שמו.

בספטמבר 2008 נפטר פאראק בגיל 86 בפרקינס , אוקלהומה.

== קישורים חיצוניים ==

* [https://www.ocusports.com/hof.aspx?hof=65&mobile=skip דויל פאראק - היכל התהילה], אתר אוניברסיטת אוקלהומה סיטי
* משר לרר, [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=MAR%2F1972%2F01%2F11&id=Ar00500&sk=EE96F812 מאמן הכדורסל האמריקני עולה 7,450 ל"י לחודש], מעריב, 11 בינואר 1972
* רן גלעד, [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=DAV%2F1972%2F05%2F21&id=Ar01303&sk=FA37ACCC ליקויים בלימודי יסודות, בהגנה ובמשמעת הקבוצתית והאישית], דבר, 21 במאי 1972

==הערות שוליים==

קטגוריה:אוקלהומה: כדורסלנים
קטגוריה:בוגרי אוניברסיטת המדינה של אוקלהומה
קטגוריה:מאמני כדורסל אמריקאים
קטגוריה:מאמני נבחרת ישראל בכדורסל
קטגוריה:מאמני מכבי תל אביב בכדורסל
קטגוריה:אמריקאים שנולדו ב-1921
קטגוריה:אמריקאים שנפטרו ב-2008
פיגוע הירי בכביש סדום-באר שבע

פיגוע הירי בכביש סדום-באר שבע היה פיגוע טרור שהתרחש ביום חמישי, 4 באוקטובר 1956. בפיגוע נרצחו חמישה אזרחים ישראלים ונפצע אחד. בתגובה יצא צה"ל ל"מבצע שומרון".

== הפיגוע ==
בשעות אחר הצהריים של 4 באוקטובר 1956 חדרה חוליה של עשרה חמושים פלסטינים לישראל מירדן. לאור יום תקפו המחבלים שני ג'יפים בכביש סדום-באר שבע (כביש 25) אשר נסעו דרומית לים המלח, כ-7 קילומטרים מערבית לגבול ירדן–ישראל. בג'יפים נסעו עובדי חברת "סולל בונה".

המחבלים תקפו בתחילה את הרכב הראשון באמצעות מכונת ירייה ורצחו את כל ארבעת הנוסעים ברכב. לאחר מכן תקפו המחבלים את הרכב השני. אחד הנוסעים במכונית השנייה קפץ החוצה בניסיון להימלט מהמחבלים ולהציל את חייו. המחבלים רצחו אותו בירי מקלעים.

רק אדם אחד, מהנדס אמריקאי אשר נהג ברכב השני, הצליח להימלט מהמקום.

== אחרית דבר ==
חברי החוליה נעצרו בשובם לירדן על ידי כוח משטרה ירדני. זמן קצר לאחר מכן הורה המלך חוסיין לשחרר את המחבלים. דובר משרד החוץ הישראלי ציין שהרצח בוצע על ידי "קבוצה מאורגנת היטב מירדן". הוא גם ציין כי האירוע מעיד על "המשך מדיניות התוקפנות מצד ירדן".

=== מבצע שומרון ===

בעקבות הפיגוע, ובעקבות פיגוע נוסף שאירע ב-4 באוקטובר בו מסתננים מירדן רצחו שני פועלים וכרתו את אוזניהם בסמוך לאבן יהודה, ב-10 באוקטובר ערך צה"ל מתקפת נגד שכונתה "מבצע שומרון", בה חטיבת הצנחנים בפיקודו של אריאל שרון תקפו את תחנת המשטרה בקלקיליה. לאחר קרב עז פוצץ המבנה. 18 לוחמי צה"ל נהרגו במבצע ו-68 נפצעו. לירדנים היו כ-88 הרוגים ו-15 פצועים.

== קישורים חיצוניים ==
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* [https://news.google.com/newspapers?id=oB8aAAAAIBAJ&sjid=cCUEAAAAIBAJ&pg=5833,1917657 Israel Reports Five Slayings. Arabs Are Accused] - פורסם ב-Milwaukee Journal ב-5 באוקטובר 1956

== הערות שוליים ==

כביש סדום-באר שבע
קטגוריה:1956 בישראל
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-1956
קטגוריה:הנגב: פיגועים
פיגוע הירי ברמת רחל (1956)

פיגוע הירי ברמת רחל היה פיגוע ירי שבוצע על ידי חיילי הלגיון הירדני ב-23 בספטמבר 1956 כאשר הם פתחו באש על קבוצת ארכאולוגים ישראלים שהיו בשטח ישראל, ליד קיבוץ רמת רחל, בקרבת גבול ישראל-ירדן. באירוע נרצחו ארבעה ארכאולוגים יהודים ו-16 אנשים נוספים נפצעו.

== הפיגוע ==
ביום ראשון, 23 בספטמבר 1956, נערך סיור לחובבי ארכאולוגיה בחפירות ארכאולוגיות ליד קיבוץ רמת רחל במסרת כנס של החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה. במהלך הסיור נפתחה אש מקלעים על הארכאולוגים מעמדות ירדניות אשר במנזר מאר אליאס אשר בקרבת כביש ירושלים-בית לחם. הירי גרם למותם של ארבעת הארכאולוגים (ביניהם יעקב פינקרפלד) ולפציעתם של 16 נוספים. אדם נוסף (יוסף הירש, תושב העיר חיפה) שנפצע קשה בפיגוע נפטר מפצעיו כעבור חמש שנים.

== תגובות רשמיות ==
* ירדן הביעה צער על האירוע והאשימה חייל אחד "שנתפס פתאום בטירוף".
* דובר משרד החוץ הישראלי כינה את הגרסה הירדנית לאירוע מופרכת לחלוטין, וציטט עדים באירוע שציינו במפורש כי ראו שבפיגוע נעשה שימוש בשני תת-מקלעים ושלושה רובים משני מוצבים של הצבא הירדני.

== אחרית דבר ==
בתגובה לפיגוע הירי ברמת רחל ביצע צה"ל את פעולת התגמול מבצע לולב ב-25 בספטמבר 1956 אשר במסגרתו פשטו כוחות צנחנים, בפיקודם של מרדכי גור ורפאל איתן, על משטרת חוסאן שבנפת בית לחם. לאחר קרב קשה פוצצה התחנה. לירדנים היו 39 הרוגים. לצה"ל היו 10 הרוגים, 5 מהם בהתפוצצות מטען חומר נפץ שהיה על אחד הג'יפים, ו-16 פצועים.

==הנצחה==
במקום הפיגוע הוקם גן ארכאולוגי על-שם הנופלים.

שלט ההנצחה לפיגוע ברמת רחל

==לקריאה נוספת==
* עודד ליפשיץ, "סמל הכינוס מגואל בדם", עת־מול, 187 (2006), עמ' 26 - 28.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* [https://news.google.com/newspapers?id=UFIaAAAAIBAJ&sjid=sSUEAAAAIBAJ&pg=7140,2357301 Gunfire Kills Three Israelis] - פורסם ב-Milwaukee Journal ב-23 בספטמבר 1956

== הערות שוליים ==

רמת רחל (1956)
קטגוריה:1956 בישראל
קטגוריה:רמת רחל
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-1956
קטגוריה:ירי המוני בישראל
הפיגוע בקו 361 לאילת (1956)

הפיגוע בקו 361 לאילת היה פיגוע טרור שבוצע על ידי חוליית פדאיון ביום חמישי, ה-16 באוגוסט 1956 באוטובוס "אגד" שהיה בדרכו מתל אביב לאילת. בפיגוע נרצחו ארבעה אזרחים ישראלים ונפצעו שלושה.

== הפיגוע ==
ביום חמישי ה-16 באוגוסט 1956 חדרה חוליית פדאיון פלסטינית לישראל מירדן. המחבלים הגיעו לבאר מנוחה שבערבה, והכינו מארב בתעלה בצדי הדרך.

בסביבות השעה 12:00 בצהריים הותקף אוטובוס "אגד" מספר 361 מתל אביב לכיוון אילת, אליו התלווה רכב צה"ל. שלושה חיילי צה"ל ואזרחית ישראלית אחת נהרגו בפיגוע. כמו כן נפצעו שלושה אזרחים ישראלים.

== קישורים חיצוניים ==

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* [http://www.jpress.nli.org.il/Olive/APA/NLI_heb/SharedView.Article.aspx?href=HRT%2F1956%2F08%2F19&id=Ar00200&sk=3CC66235 האויב זומם להטיל מצור על אילת גם מהיבשה] חרות, יום ראשון, אוגוסט 19, 1956; עמוד 2
* [https://news.google.com/newspapers?id=SNBkAAAAIBAJ&sjid=D28NAAAAIBAJ&pg=4045,1890403 Four Israelis Die In Ambush] - פורסם ב-The StarPhoenix ב-16 באוגוסט 1956
* 

== הערות שוליים ==

קו 361 1956
קטגוריה:1956 בישראל
361 1956
קטגוריה:הערבה
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-1956
קטגוריה:הנגב: פיגועים
קטגוריה:כביש 90: פיגועים
אובר מאגה

קוטוקו אובר מאגה (בצרפתית: Coutoucou Hubert Maga; 10 באוגוסט 1916 - 8 במאי 2000) היה נשיאה הראשון של דהומיי (כיום בנין). כיהן בין עצמאותה של המדינה ב-1960 עד 1963 ובין 1970 ל-1972.

== תולדות חייו ==
נולד בפאראקו אשר בצפון מושבת דהומיי הצרפתית. ב-1947 נבחר למועצה הטריטוריאלית של דהומיי כחבר (ולאחר מכן מנהיג) מפלגת "התנועה הדמוקרטית של דהומיי" (Mouvement Démocratique Dahoméen). ב-1951 נבחר לחבר האספה הלאומית בצרפת, במסגרת זו כיהן פרק זמן קצר כשר העבודה בממשלת צרפת. ב-1959 היה למנהיג העצרת הדמוקרטית של דהומיי (Rassemblement Démocratique du Dahome), קואליציית המפלגות הלאומיות במדינה. בבחירות שנערכו ב-22 במאי 1959 נבחר מאגה לפרמייר (ראש הממשלה) של הטריטוריה האוטונומית. עם קבלת העצמאות ב-1 באוגוסט 1960 היה לנשיאה הראשון של הרפובליקה של דהומיי ואיחד את מפלגתו עם מפלגת האופוזיציה, מפלגת האיחוד של דהומיי (Parti Dahoméen de l'Unité).

בקיץ 1963 התעוררה מחאה ציבורית נגד שלטונו, והחלו התנגשויות אלימות בין מתנגדיו לתומכיו, ברובם אנשי הצפון, שעוררו חשש מהידרדרות למלחמת אזרחים על רקע אתני. הרמטכ"ל כריסטוף סוגלו הפיל את שלטונו של מאגה בהפיכה צבאית ב-28 באוקטובר 1963. תחילה שיתף סוגלו את מאגה ואת יריביו ז'וסטן אהומדגבה-טומטן (Justin Ahomadegbé-Tomêtin ) וסורו-מגאן אפיתי (Sourou-Migan Apithy ) במוסדות השלטון הזמני, אך כעבור זמן קצר התפטר מאגה ונשלח למעצר בית, וב-1965 יצא לגלות בטוגו ובהמשך בפריז.

ב-7 במאי 1970 חזר על מנת לכהן בטריומווירט (שלישית הנהגה) לצד אהומדגבה-טומטן ואפיתי, יריביו משכבר. לאחר שנתיים הדיח מתייה קרקו (Mathieu Kérékou )את השלישייה בהפיכה צבאית וחבריה נכלאו. מאגה שוחרר ב-1981.

ב-9 במרץ 1990 הקים קריקו את "המועצה העליונה לרפובליקה" (Haut Conseil pour la République), כחלק מצעדי הדמוקרטיזציה במדינה. הוא הזמין את מאגה לכהן במועצה לצד בכירי עבר. בהמשך כיהן מאגה גם כחבר בית המשפט לחוקה.

נפטר בקוטונו הבירה ונקבר בעיר הולדתו. עם מותו הוכרזו שבעה ימי אבל לאומי.

בית החולים האוניברסיטאי המרכזי בקוטונו קרוי על שמו.

== יחסיו עם מדינת ישראל ==
מאגה ב[[שדה בוקר עם דוד בן-גוריון, שלמה הלל (משמאלו) ויצחק נבון (מימינו)]]
מאגה לוחץ את ידו של [[נשיא מדינת ישראל, יצחק בן-צבי. משמאלו - אבא אבן ומימינו - רחל ינאית בן-צבי]]
בספטמבר 1961 ביקר נשיא מאגה בישראל ובמהלך הביקור נחתמה ברית ידידות בין המדינות. בדצמבר 1961 הגיש שגריר דהומיי בישראל את כתב האמנתו. בהמשך ביקרו בישראל בכירים בשלטונות דאהומיי, בהם שר הביטחון, הרמטכ"ל ושר החוץ, שהביע בעת ביקורו תמיכה בעמדה הישראלית בסכסוך הישראלי ערבי. בספטמבר 1963 קיים נשיא דאהומיי ביקור שני בישראל.

== קישורים חיצוניים ==

* [http://www2.assemblee-nationale.fr/sycomore/fiche/(num_dept)/9033 דף חבר באספה הלאומית של צרפת]

==הערות שוליים==

קטגוריה:ערכים שבהם תבנית בריטניקה אינה מתאימה
קטגוריה:נשיאים
קטגוריה:בנין: פוליטיקה
קטגוריה:בנין: אישים
קטגוריה:ילידי 1916
קטגוריה:נפטרים ב-2000
הפיגוע בבית הדסה

הפיגוע בבית הדסה היה פיגוע טרור פלסטיני שהתרחש ב-2 במאי 1980, סמוך לבית הדסה בחברון. בפיגוע נרצחו 3 אזרחים ישראלים, 2 אזרחים אמריקאים, ואזרח קנדי, ונפצעו 20 אזרחים ישראלים ואמריקנים. 

== הפיגוע ==
לוח הזיכרון בבית השישה, בין בית הדסה לבית שניאורסון

בליל שבת, 2 במאי 1980 בשעה 7:30 בערב, יהודים חזרו למעונותיהם מתפילת ליל שבת במערת המכפלה, ובדרך עברו ליד בית הדסה כדי לברך את הנשים שהתבצרו בו. המחבלים שארבו למתפללים החלו לירות בהם כאשר עברו בסמטה הצרה, ולזרוק עליהם רימונים מהגגות שמעל לסמטה. בפיגוע נרצחו שישה אנשים, ועוד 17 נפצעו.

הרוגי הפיגוע היו:
*רב"ט גרשון קליין מבני ברק
*יעקב צימרמן מבני ברק
*שמואל מרמלשטיין ממונטריאול
*צבי גלאט מניו יורק
*אלי הזאב
לאחר יומיים מת אחד הפצועים:
*טוראי חנן קרוטהמר מבני ברק

זו הייתה מתקפת הטרור הקטלנית ביותר באזור יהודה ושומרון מאז מלחמת ששת הימים.

בתגובה לפיגוע פוצץ צה"ל שני מבנים מוארכים של חנויות מול בית הדסה, פינה ארבעה מבנים מתושביהם והשתלט עליהם, וכן השתלט על בית רומנו. באותו לילה גם גורשו שלושה מנהיגים פלשתינאים מהר חברון.

==תגובות==
בימין קראו לחיזוק ההתיישבות היהודית בחברון. פנחס שינמן אמר בהלווית שמואל מרמלשטיין:
:"נקמת הדם הגדולה ביותר היא להמשיך ביתר שאת ליישב ולגאול את חברון וסביבתה, לשמור על המדינה ולעשות למען פיתוחה והרחבתה"

בקרב השמאל טענו שהנוכחות היהודית בחברון הייתה חסרת אחריות והביאה את הפיגוע. חיים בר לב אמר בכנסת שאילו היהודים לא התיישבו בחברון לא היה מתבצע הרצח נגדם.

אבא אבן ציטט מעיתון יהודי בלונדון:
:"לשתול יהודים בטבורה של חברון מרכז ידוע של עוינות ערבית תוססת — פירושו להעמיד את המתנחלים בסכנה שישמשו מטרה להתקפה טרוריסטית. גוש אמונים אינו רשאי להתחמק מחלקו באשמה על הצורה המטורפת בה מצאו אנשים אלה את מותם! היה זה משום חוסר אחדיות בלתי נסלחת לנסות לקיים את חסדר בעיר ערבית גדולה כחברון באופן רצוף כדי להבטיח קיומה של נוכחות יהודית סמלית. אלה בממשלה שלא תבעו את הוצאת האנשים שהתיישבו בחברון חייבים לתת דין וחשבון ליד קברם של האנשים הצעירים שהקריבו את חייהם בצורה כה מיותרת".

חגי סגל כותב בספרו שהפיגוע בבית הדסה היה גורם משמעותי להקמת "המחתרת היהודית".

==הנצחה==
היישוב בית חגי (חג"י = ראשי תיבות שמם של שלושה מהנרצחים: חנן, גרשון ויעקב), בדרום הר חברון על כביש 60, הוקם לזכרם. כמו כן, במקום הרצח, צמוד לבית הדסה מצד אחד ובית שניאורסון מצד שני הוקם בית מגורים לזכרם, "בית השישה".

== מבצעי הפיגוע ==
ב-17 בספטמבר 1980 פורסם על לכידת חוליה של ארבעה מחבלים חברי ארגון הפת"ח שבצעו את הפיגוע בבית הדסה. הם נלכדו בעת שניסו לחצות את הגבול לירדן. חברי החוליה היו:
*יאסר חוסין מחמוד זיידאת, מפקד החוליה, בן 30, מהכפר בני נעים
*אדמין ג'אבר, בן 30, סגן מפקד החוליה, תושב תיאסיר בנפת ג'נין
*תייסיר אבו סנינה, בן 28, מורה למתמטיקה בחברון, בוגר אוניברסיטה בעמאן. בשנת 2017 הוא נבחר לראשות עיריית חברון, מטעם תנועת הפת"ח.
*מוחמד שובקי, בן 32.

על פי החקירה, הפיגוע הוצא לפועל בהוראתו של אבו ג'יהאד.

== ראו גם ==
* טרור פלסטיני

== הערות שוליים ==

קטגוריה:הסכסוך הישראלי-פלסטיני בחברון
בית הדסה
קטגוריה:טרור פלסטיני
קטגוריה:פעולות טרור ב-1980
בית הדסה
הפיגוע ברחוב בן-יהודה (1997)

הפיגוע ברחוב בן-יהודה היה פיגוע התאבדות בישראל שהתרחש בירושלים בשעות אחר הצהריים, 4 בספטמבר 1997. במתקפה מתואמת פוצצו שלושה מחבלים מתאבדים פלסטינים את מטעני הנפץ שנשאו ברחוב כמעט בו זמנית. בפיגוע נרצחו 5 ישראלים.

==הפיגוע==
ב-4 בספטמבר 1997 שלושה מחבלים מתאבדים פלסטינים שהשתייכו לארגון החמאס פוצצו את מטעני הנפץ שנשאו במקביל במדרחוב, וגרמו בכך למותם של חמישה ישראלים, וגם שלושת המחבלים נהרגו. הפיגוע בוצע על ידי פלסטינים מהכפר עסירה א-שמאלייה. אחת הנערות הייתה בתה של פעילת השלום נורית פלד אלחנן ונכדתו של איש הצבא והפוליטיקאי הישראלי מתתיהו פלד.

== אחרית דבר ==
לאחר הפיגוע משפחתה של אחת הנרצחות, יעל בטווין, אשר הייתה אזרחית אמריקאית, הגישה תביעה בארצות הברית נגד איראן על ביצוע הפיגוע.

ב-2 בדצמבר 2013 חמש מהמשפחות האמריקניות, אשר בני משפחתם היו קורבנות לפיגוע, זכו לפיצוי בסך 9 מיליון דולרים, שנפסקו לטובתם בבית המשפט הפדרלי.

==הערות שוליים==

רחוב בן-יהודה
רחוב בן-יהודה 1997
רחוב-בן יהודה 1997
קטגוריה:רחוב בן-יהודה (ירושלים): פיגועים
קטגוריה:רצח קטינים בישראל על רקע לאומני
בובת נייר (ספר)

בובת נייר (באנגלית: Paper Doll) הוא רומן מאת רוברט ב. פארקר, שיצא בעברית בשנת 1994 בהוצאת אור-עם. גיבור הספר הוא גיבורו הקבוע של פארקר, הבלש הפרטי ספנסר. זהו הספר ה-20 בסדרת הספרים שכתב פארקר אודותיו.
==עלילת הספר==
עלילת הספר נפתחת כאשר הבלש הפרטי ספנסר, גיבורו הראשי של פארקר, בלש משטרה לשעבר וחייל בצבא ארצות הברית שלחם במלחמת קוריאה, נשכר על ידי לודון טריפ, בעל הון מבוסטון, לחקור את הירצחה של אשתו, אוליוויה.
==קישורים חיצוניים==
* .
* [http://www.oram.co.il/html5/prolookup.taf?&_id=20126&did=1605&title=%E1%E5%E1%FA%20%F0%E9%E9%F8 דף הספר באתר הוצאת אור-עם].
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:חוקרים פרטיים בדיוניים
קטגוריה:ספרות בלשית
קטגוריה:ספרי 1993
קטגוריה:ספרי רוברט ב. פארקר
קטגוריה:ספרים אמריקאיים
יחסי בורקינה פאסו – סין

יחסי בורקינה פאסו–סין הם היחסים שבין בורקינה פאסו לרפובליקה העממית של סין.

==היסטוריה==
משנת 1961 עד שנת 1973 הכירה בורקינה פאסו בטאיוואן כמדינה עצמאית, ולא קיימה יחסים דיפלומטיים עם סין.

ב-25 באוקטובר 1971 התנגדה בורקינה פאסו בעצרת הכללית של האומות המאוחדות לצירופה של סין למועצת הביטחון של האומות המאוחדות.

מ-15 בספטמבר 1973 ועד 4 בפברואר 1994 קיימו סין ובורקינה פאסו יחסים דיפלומטיים בעצימות נמוכה, כשעיקר הקשר התאפיין בסחר כלכלי ובמימון פרויקטים.

ב-1994 נקלעה ממשלת בורקינה פאסו למצב כלכלי קשה, ולאחר שלא קיבלה עזרה מסין - פנתה הממשלה לטאיוואן בבקשה לעזרה, ובכך הייתה למדינה האפריקאית היחידה שהכירה פעמיים בעצמאותה של טאיוואן. בורקינה פאסו קיבלה ממשלת טאיוואן סיוע בסכום שבין 40 ל-50 מיליון דולר.

ב-24 במאי 2018 הפסיקה שוב בורקינה פאסו את היחסים בינה לבין טאיוואן, ויומיים לאחר מכן, ב-26 במאי 2018 חידשה את היחסים עם הרפובליקה העממית של סין.

==הערות שוליים==
Element OS

אלמנט או אס (באנגלית: Element OS) הייתה הפצת מערכת הפעלה דמוית יוניקס עם מנהל החבילות Xfce ופותחה במטרה לשמש מערכת הפעלה למחשבי מדיה סלוני. 

הפצה מבוססת על הפצת זובונטו (Xubuntu), פותחה על ידי חברת קווין תומפסון (Kevin Thompson) ושוחררה בתאריך 17 בפברואר 2010 (גרסה 1.0). 

המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: נגן המדיה VLC, דפדפן האינטרנט Firefox, תוכנת מדיה סנטר XBMC, תוכנה לעיבוד קול Decibel Audio Player ועוד.

== רשימת גרסאות ==
צוות הפיתוח שחרר 5 גרסאות אל השוק:
{| class="wikitable"
!תאריך יציאה
!גרסה
|-
|1.9.2010
|1.4
|-
|3.7.2010
|1.3
|-
|17.5.2010
|1.2
|-
|28.3.2010
|1.1
|-
|17.2.2010
|1.0
|}

== ראו גם ==

* קודי
* HTPC

== קישורים חיצוניים ==
* 
* [https://web.archive.org/web/20121121042717/http://www.elementmypc.com/main/index.php אתר רשמי] Element OS 
* [https://download.cnet.com/Element-OS-Linux/3000-18513_4-75205906.html הורדת Element OS], באתר Cnet 
* [https://distrowatch.com/index.php?distribution=element עמוד ההפצה] באתר DistroWatch 

קטגוריה:הפצות של GNU/לינוקס
קטגוריה:תוכנה חופשית
חוף רופרט

חוף רופרט (באנגלית: Ruppert Coast) הוא חוף בארץ מרי בירד, במערב אנטארקטיקה. 

חוף רופרט הוא החוף שבין נקודת ברנאן לבין כף ברקס. ובין חוף זונדרס שממערב לו, לבין חוף הובס שממזרח לו. 

== היסטוריה ==
=== מקור השם ===
שמו של החוף ניתן לו על ידי אדמירל ריצ'רד בירד. 

החוף נקרא על שם קולונל ג'ייקוב רופרט מניו יורק, שתמך במשלחת השנייה של בירד לחקר אנטארקטיקה (1935- 1933). 

=== גילוי החוף ===
המשלחת של בירד בין השנים 1935 - 1933 עשתה את טיסת הסיור האווירי הראשון לאורך החוף הזה. 

החוף מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית באמצעות סקרים על הקרקע ותצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1965–1959. 

=== תחנת רוסקאיה ===
תחנת המחקר הסובייטית רוסקאיה נבנתה על חוף רופרט.

== לקריאה נוספת ==
<div class="mw-content-ltr">• Ute Christina Herzfeld, [https://books.google.co.il/books?id=fIrcBQAAQBAJ&pg=PA192&lpg=PA192&dq=%22Ruppert+Coast%22&source=bl&ots=TT4ABd3Qaj&sig=ACfU3U1FHHWafxisUJJpJCkJ4L5mfwb9mg&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwjY9YKBgNXgAhUN6KQKHSchB3k4ChDoATAHegQIARAB#v=onepage&q=%22Ruppert%20Coast%22&f=false Atlas of Antarctica: Topographic Maps from Geostatistical Analysis of Satellite Radar Altimeter Data], P 194</div>

<div class="mw-content-ltr">• G. W. Grindley, D. C. Mildenhall [https://books.google.co.il/books?id=u7Q4AAAAIAAJ&pg=PA271&lpg=PA271&dq=%22Ruppert+Coast%22&source=bl&ots=0jZ8tHSfC4&sig=ACfU3U1NW8aS_3DHZuj0YSjcXalphnt2bQ&hl=en&sa=X&ved=2ahUKEwidoKWugNXgAhWq8qYKHedaA4E4FBDoATACegQICBAB#v=onepage&q=%22Ruppert%20Coast%22&f=false A Mid-late Devonian Flora from the Ruppert Coast], Journal of the Royal Society of New Zealand, 1980, Vol. 10, No. 3, P 271</div>

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:13050 חוף רופרט] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=12506&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR חוף רופרט] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR
* [https://eoimages.gsfc.nasa.gov/images/imagerecords/63000/63025/Antarctica.A2002299.1800.1km.jpg תצלום לוויין של חוף רופרט] באתר נאס"א
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=13050&fid=antgeo_120 תצלום לוויין של אזור חוף רופרט]
* [https://pubs.usgs.gov/imap/2600/G/SaundersCoast.pdf מפת ארץ מרי בירד - אזור חוף רופרט]
* [https://www.yr.no/place/Antarctica/Other/Ruppert_Coast/ תחזית מזג אוויר עדכנית עבור חוף רופרט]

== הערות שוליים ==

רופרט
רופרט
הפיגוע בקדומים

הפיגוע בקדומים היה פיגוע התאבדות שאירע ב-30 במרץ 2006 בקרבת ההתיישבות קדומים שבשומרון. בפיגוע נרצחו ארבעה אזרחים ישראלים.

הארגון גדודי חללי אלאקצא נטל אחריות לפיגוע.

== הפיגוע ==
ביום חמישי, 30 במרץ 2006, בסביבות השעה 21:35, אספו בני הזוג הלנה ורפי הלוי, שנסעו במכוניתם מפתח תקווה לקדומים, שלושה טרמפיסטים בצומת קרני שומרון: שקד לסקר שחזר מחוג קפוארה, רעות פלדמן, ששירתה כבת-שירות בקדומים ועוד מחבל ערבי שהיה לבוש בגדים שחורים וקוצים בשיער. כעבור עשר דקות של נסיעה, בכניסה לקדומים, בשעה 21:45, פוצץ המחבל את חומר הנפץ שעל גופו. כל היושבים ברכב, נרצחו.

== אחרית דבר ==
בתגובה לפיגוע מטוסי קרב ישראליים הרסו מספר מטרות בצפון רצועת עזה אשר, לטענת צה"ל, שימשו את ארגוני הטרור הפלסטינים לשיגור רקטות לעבר ישראל.

== ראו גם ==

* פיגוע הירי ליד קדומים

== קישורים חיצוניים ==
* [http://news.bbc.co.uk/2/hi/middle_east/4863022.stm Bomber strikes Israeli settlement] - פורסם ב-BBC News ב-31 במרץ 2006
* [https://web.archive.org/web/20120313160223/http://articles.cnn.com/2006-03-30/world/mideast_1_suicide-bomber-palestinian-security-sources-gaza-city?_s=PM:WORLD Suicide bomber kills 4 in West Bank] - פורסם ב-CNN ב-30 במרץ 2006
* [http://www.foxnews.com/story/0,2933,189740,00.html Four Killed in West Bank Bombing] - פורסם ב-Fox News ב-30 במרץ 2006
* [https://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2006/03/30/AR2006033001807.html West Bank Bomber Kills 4 Israelis] - פורסם בוושינגטון פוסט ב-31 במרץ 2006

== הערות שוליים ==

קדומים
קדומים
קטגוריה:פיגועים שבהם נרצחו בני משפחה
קטגוריה:רצח קטינים בישראל על רקע לאומני
קטגוריה:קדומים
קדומים
קטגוריה:פת"ח
הפיגוע בקניון השרון (יולי 2005)

הפיגוע בקניון השרון היה פיגוע התאבדות שביצע מחבל פלסטיני ב-12 ביולי 2005, בכניסה לקניון השרון שבנתניה. חמישה אזרחים ישראלים נהרגו בפיגוע ויותר מ-90 נפצעו. ארגון הג'יהאד האסלאמי נטל אחריות לפיגוע.

==הפיגוע==
ב-12 ביולי 2005, בשעות אחר הצהריים המאוחרות, ניגש מחבל מתאבד פלסטיני לכניסה הצפונית של קניון השרון שבנתניה. המחבל המתאבד שחבש מטען חבלה מתחת לבגדיו ופוצץ את מטען החבלה בסביבות השעה 18:35 במעבר הולכי הרגל לאחר שהתקרב לקבוצה של ארבע צעירות שחצו את הכביש.

שלוש הנשים נרצחו בפיגוע ונפצעו כ-90 בני אדם, חמישה מהם באופן אנוש. הפיצוץ אירע בצומת סואן מחוץ לקניון בשעות העומס, וגרם גם נזק רב לכלי הרכב אשר היו סמוכים לזירת הפיגוע. בנוסף לכך כמה מחלונות המרכז המסחרי התנפצו בפיגוע. הרוגה רביעית מתה לאחר כמה שעות בבית החולים. הרוג חמישי מת מפצעיו יום למחרת.

לאחר הפיגוע הודיעה המשטרה שהמחבל המתאבד נשא כ-10 ק"ג חומר נפץ, יחד עם מסמרים וכדורי מתכת, על חגורת הנפץ שהייתה קשורה לגופו. ראש העיר של נתניה, מרים פיירברג, נכחה במקום הפיגוע וסייעה לפצועים.

== המפגע ==
ארגון הג'יהאד האסלאמי נטל אחריות לפיגוע והודיע כי הפיגוע בוצע על ידי התלמיד הפלסטיני בן ה-18 אחמד אבו חליל, תושב הכפר עתיל שביהודה ושומרון.

==ראו גם==
*פיגוע ההתאבדות הראשון בקניון השרון
*פיגוע ההתאבדות השלישי בקניון השרון

==קישורים חיצוניים==
*[http://www.mfa.gov.il/MFA/MFAArchive/2000_2009/2005/Suicide+bombing+at+Netanya+shopping+mall+12-Jul-2005.htm Suicide bombing at Netanya shopping mall] - פורסם באתר משרד החוץ הישראלי
* 
* [http://www.cnn.com/2005/WORLD/meast/07/12/israel.blast/ Bomber kills three at Israeli mall] - פורסם ב-CNN ב-12 ביולי 2005
* [http://www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-3111750,00.html Fourth Netanya victim dies] - פורסם ב-ynet ב-13 ביולי 2005
* [http://www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-3112639,00.html Netanya bombing death toll rises to 5] - פורסם ב-ynet ב-14 ביולי 2005

==הערות שוליים==

קניון השרון
קניון השרון
קניון השרון
קטגוריה:נתניה: פיגועי התאבדות
קטגוריה:רצח ילדים באינתיפאדה השנייה
חוף זונדרס

חוף זונדרס (באנגלית: Saunders Coast) הוא חוף בארץ מרי בירד שבמערב אנטארקטיקה. 

החוף ממוקם בין כף קולבק לבין נקודת ברנאן, ובין חוף שיראזה שממערב לו, לחוף רופרט שממזרח לו. 

חלקו של החוף שממערב לקו אורך 150°W מהווה חלק משטח חסות רוס (שניו זילנד טוענת לריבונות בו). 

אין מדינה שטוענת לריבונות בחלקו המזרחי של החוף. 

== היסטוריה ==
=== גילוי החוף ===

חוף זונדרס התגלה בטיסת מחקר ב-5 בדצמבר 1929, שבוצעה על ידי משלחת בירד לאנטארקטיקה שנערכה בין השנים 1930–1928. 

החוף מופה לראשונה באמצעות תצלומי אוויר שבוצעו בטיסתו של קפטן הרולד אי. זונדרס (Harold E. Saunders), מצי ארצות הברית. 

החוף מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית באמצעות סקרים על הקרקע ותצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1965–1959.

== קישורים חיצוניים ==
* [https://geonames.usgs.gov/apex/f?p=gnispq:5:::NO::P5_ANTAR_ID:13315 חוף זונדרס] באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* [https://adam.antarcticanz.govt.nz/nodes/view/21731 חוף זונדרס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/display_name.cfm?gaz_id=114314 חוף זונדרס] באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* [https://data.aad.gov.au/aadc/gaz/scar/search_names_action.cfm?search_text=12756&feature_type_code=0&country_id=0&relic_options=include_relics&north=-45.0&south=-90.0&west=-180.0&east=180.0&search_near=&radius=0.5&gazetteers=SCAR חוף זונדרס] באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR 
* [https://geographic.org/geographic_names/antname.php?uni=13315&fid=antgeo_120 תצלום לוויין של אזור חוף זונדרס]
* [https://pubs.usgs.gov/imap/2600/G/SaundersCoast.pdf מפת ארץ מרי בירד - אזור חוף זונדרס]

== הערות שוליים ==

זונדרס
זונדרס
זונדרס
הפיגוע בקו 361 בצומת מירון (2002)

הפיגוע בקו 361 בצומת מירון היה פיגוע ההתאבדות שאירע ב-4 באוגוסט 2002, באוטובוס קו 361 של אגד, כאשר האוטובוס עצר בתחנת האוטובוס בצומת מירון אשר בקרבת צפת. בפיגוע נרצחו 9 אנשים ו-47 נפצעו.

ארגון החמאס נטל אחריות לפיגוע. שני ערבים ישראלים, שסייעו למחבל, הורשעו ברצח ונידונו למאסרי עולם.

==הפיגוע==
ביום ראשון 4 באוגוסט 2002 בשעה 7:15 בבוקר יצא אוטובוס אגד מספר 361 ממרכזית המפרץ בחיפה לכיוון צפת. דרך הקריות, עכו, מג'ד אל כרום, וראמה. המחבל המתאבד עלה על האוטובוס באזור כרמיאל.

בסביבות השעה 8:45 בבוקר, כשהאוטובוס עצר בתחנת האוטובוס בצומת מירון, המחבל המתאבד, אשר היה בחלק האחורי של האוטובוס, פוצץ את מטען הנפץ שהוסתר מתחת לבגדיו. הפיצוץ, שאירע בעת שכ־50 נוסעים היו על האוטובוס, גרם לנזק כבד.

שלושה חיילים ושישה אזרחים, ביניהם שתי עובדות זרות מהפיליפינים, נרצחו בפיצוץ. 47 נוסעים נפצעו, 17 מהם באורח קשה. בין ההרוגים היה עומרי גולדין, סולן להקת הפוסי של לוסי.

זמן קצר לפני הפיצוץ הזהיר המחבל נוסעת ערבייה ישראלית שכדאי שתרד מן האוטובוס כי "עומד לקרות משהו רע". הנוסעת וחברתה ירדו מן האוטובוס, ולא ניסו להזהיר את נוסעיו או נוסע שעלה בתחנה שבה ירדו, וסופו שנהרג. הנוסעת הואשמה באי־מניעת פשע, אך זוכתה לאחר שלא הוכח שידעה בדיוק מה עומד להתרחש.

==המחבל וסייעניו==
המחבל המתאבד היה ג'יהאד חמאדה מג'נין. מתכנן הפיגוע, בכיר גדודי עז א-דין אל-קסאם מאזן פוקהא, נלכד בכפר טובאס יומיים לאחר הפיגוע. הוא נידון למאסר עולם, שוחרר בעסקת שליט ונהרג ב-2017 מירי מתנקש בעזה.

סייעו לביצוע המעשה מספר ערבים אזרחי ישראל, תושבי בענה, ממשפחת בכרי. שני הסייענים העיקריים, יאסין ואברהים בכרי הכירו את חמאדה כשביצע עבודות חשמל בבענה מספר שנים קודם לאירוע. חמאדה יצר קשר עם איברהים בכרי וסיפר לו על כוונתו לבצע פיגוע. אברהים ויאסין בכרי דאגו לו למקום לינה בבענה, הסיעו אותו לתחנת האוטובוס והנחו אותו כיצד להתנהג ולאיזה קו אוטובוס לעלות. השניים הורשעו ברצח, בסיוע לאויב בשעת לחימה ובעבירות נוספות ונידונו לתשעה מאסרי עולם ועוד 30 שנה.

ארבעה בני משפחה נוספים הורשעו בכך שהלינו את המחבל, בידיעה שהוא שוהה לא חוקי (אך מבלי שידעו על כוונתיו), וכן בשיבוש ראיות.

בכפר בענה נערכים מדי שנה אירועי תמיכה באברהים וביאסין בכרי בקריאה לשחרורם. מפלגת בל"ד תומכת באירועים אלה, ונציגיה נאמו בהם.

==קישורים חיצוניים==
* [http://mfa.gov.il/MFA/MFA-Archive/2002/Pages/August%204-%202002-%2013%20dead%20in%20a%20day%20of%20terror.aspx August 4, 2002: 13 dead in a day of terror] - פורסם באתר משרד החוץ הישראלי
* [http://news.bbc.co.uk/2/hi/middle_east/2171227.stm Israel bus attack causes carnage] - פורסם ב-BBC News ב-4 באוגוסט 2002
* [https://nypost.com/2002/08/05/israels-week-of-bloodshed-bus-bomb-kills-9-as-4-other-innocents-are-shot-to-death/ Israel's week of bloodshed: bus bomb kills 9 as 4 other innocents are shot to death] - פורסם בניו יורק פוסט ב-5 באוגוסט 2002
==הערות שוליים==

קו 361
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-2002
קטגוריה:פיגועים באינתיפאדה השנייה
קו 361
קו 361
קטגוריה:טרור ערבי בישראל
קטגוריה:הגליל: פיגועים
קטגוריה:פיגועים שבוצעו על ידי ערבים-ישראלים
ציגאנד

ציגאנד (בהונגרית: Cigánd; ביידיש: צוגאנדע) היא עיירה במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.

==יהודי ציגאנד==
יהודים הגיעו לציגאנד בשנת 1812 אז רצה בעל אחוזה מקומי לפתח את המקום ועודד התיישבותם של איכרים ושל יהודים. רוב היהודים היו סוחרים ששיווקו תוצרת חקלאית, בעלי מלאכה ובעלי משקים קטנים.

בשנת 1920 בנתה הקהילה בית כנסת ובמקום היו בית ספר, "תלמוד תורה", שוחט ורב. בשנת 1930 מנתה הקהילה 229 נפש ובשנת 1944 194 יהודים.

בשנת 1938 חוקי אפליה שהגבילו את היהודים חברתית וכלכלית גרמו לסגירת בתי מרזח שהיו בבעלות יהודים. אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה גויסו יהודים לעבודות כפייה במסגרת צבאית. בשנת 1942 נלקחו 30 גברים יהודים מציגאנד. במאי 1944 רוכזו יהודי ציגאנד בחצר בית הכנסת, ובלילה הובלו לגטו שהוקם בשאטוראליאויהיי ומשם שולחו לאושוויץ.

לאחר השואה, חזרו למקום 28 יהודים, שיפצו את בניין בית הכנסת ואף ניסו לחדש את חיי הקהילה. איבת התושבים כלפיהם הניעה את רובם לעזוב את המקום, ובשנת 1960 נותרו בציגאנד רק ארבעה יהודים.

בעיירה קיים בית קברות יהודי בו מעל 60 מצבות

{| class="wikitable"
! שנה
! מספר היהודים בכפר
! כלל האוכלוסייה
|-
|1840
|16
|
|-
|1880
|298
|4,499
|-
|1910
|246
|
|-
|1920
|230
|
|-
|1930
|229
|
|-
|1941
|193
|4,908
|-
|}

==לקריאה נוספת==
*פנקס הקהילות הונגריה, עמוד 463–464
*ציגאנד, בתוך: שלמה שפיצר, קהילות הונגריה: הקהילות החרדיות בהונגריה - תש"ד, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ט, עמוד 351–352. (נתוני האוכלוסין בספר מבוססים על מפקד קהילות הונגריה של המועצה המרכזית של יהודי הונגריה שנערך בפקודת שלטונות הכיבוש הנאצי באביב 1944)

==קישורים חיצוניים==

* 
* 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:הונגריה: ערים
קטגוריה:קהילות יהודיות שהושמדו בשואה
קטגוריה:מחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן
קטגוריה:קהילות יהודיות בהונגריה
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1923
טסקמביה

טסקמביה (באנגלית: Tuscumbia) היא מושב המחוז קולברט במדינת אלבמה בארצות הברית. היא העיר השלישית בגודלה במחוז אחרי שפילד ומאסל שולס, והרביעית בגודלה באזור המטרופוליטני פלורנס-מאסל שולס, המתפרס על הפינה הצפון-מערבית של אלבמה, אחרי שפילד, מאסל שולס ופלורנס. בעיר מתגוררים כ-8,400 תושבים (הערכה ל-2017).

העיר שוכנת על כ-1.5 קילומטר דרומית לגדות נהר טנסי, בקרבה לאגם וילסון המלאכותי שנסכר על ידי סכר וילסון. היא גובלת בצפונה בערים שפילד ומאסל שולס. טסקמביה משתרעת על שטח של כ-24 קמ"ר.

העיר ידועה בעיקר בתור מקום הולדתה של הסופרת והפעילה החברתית החירשת-עיוורת הלן קלר, ובית ילדותה בטסקמביה שנקרא "אייבי גרין" הוא אתר לשימור.

==היסטוריה==
ראשית ההתיישבות הלא-ילידית באזור הייתה בסביבות 1815, והאוכלוסייה שנהנתה מהאדמה הפורייה באזור גדלה בהדרגה. כעבור מספר שנים הושלמה "דרך ג'קסון" , דרך צבאית שקישרה בין נאשוויל בטנסי ובין ניו אורלינס בלואיזיאנה ועברה באזור טסקמביה העתידית, מה שתרם להתפתחות הסביבה. העיר הוקמה באופן רשמי ב-1820 בשם אוקוקופוסה (Occocopoosa), כעבור שנה שמה שונה לביג ספרינג (Big Spring) ולבסוף ב-1822 ניתן לה שמה הנוכחי, כהוקרה לצ'יף מקומי של שבט צ'יקסו .

מיקומה על דרך ג'קסון ובקרבת נהר טנסי, למרות האזור מרובה בשרטונים, תרמו להפיכתה למרכז כלכלי וחקלאי אזורי בצפון אלבמה תוך שנים ספורות. ב-1832 נבנתה מסילת רכבת שקישרה את טסקמביה לעיר דיקייטר דרך עיירה בשם קורטלנד , ועד 1850 גדל מעמדה של טסקמביה כמרכז תחבורתי בדרום ארצות הברית.

מרכזיותה היחסית של טסקמביה הפכה אותה למטרה מרכזית של צבא האיחוד במהלך מלחמת האזרחים האמריקנית, ובמהלך הלחימה חלקים גדולים מהעיר חרבו. בשנים שלאחר מכן העיר החלה להשתקם בהדרגתיות ובאטיות עד תחילת המאה ה-20. צמיחה משמעותית יותר התרחשה בשנות ה-20 וביתר שאת בעשור שלאחר מכן עם הקמת רשות עמק טנסי.

==דמוגרפיה==
לפי הערכת אוכלוסין ב-2016 שכנו בעיר 8,506 תושבים, מתוכם 73.1% הזדהו כלבנים, 20.5% כאפרו-אמריקאים, 4.0% כבני שני גזעים או יותר, 2.4% כהיספנים, 0.5% כילידים אמריקאים ו-0.2% כאסייתים. ההכנסה הממוצעת עמדה על $23,298 וההכנסה החציונית עמדה על $47,500.

==קישורים חיצוניים==

* 
* לינדה ת'ורנטון, [http://www.encyclopediaofalabama.org/article/h-2164 טסקמביה], אנציקלופדיה של אלבמה 
* 

==הערות שוליים==

קטגוריה:אלבמה: ערים
קטגוריה:יישובים שהוקמו ב-1815
הפיגוע בצומת יגור (2002)

הפיגוע בצומת יגור היה פיגוע ההתאבדות שאירע ב-10 באפריל 2002, באוטובוס קו 960 של אגד, כאשר האוטובוס עבר בצומת יגור בצפון ישראל. בפיגוע נרצחו 8 אנשים ו-19 נפצעו.

ארגון החמאס נטל אחריות לפיגוע, אך את הפיגוע ביצע מחבל מארגון הג'יהאד האסלאמי.

==הפיגוע==
בבוקר יום רביעי, 10 באפריל 2002, בסביבות השעה 7:15 בבוקר, מחבל פלסטיני פוצץ את מטען הנפץ שהסתיר מתחת לבגדיו באוטובוס קו 960 של חברת "אגד", שהיה בדרכו מחיפה לירושלים. הפיצוץ אירע בזמן שהאוטובוס עבר ליד קיבוץ יגור. לפי הערכת המשטרה, המחבל עלה על האוטובוס בתחנת מרכזית המפרץ, משם יצא האוטובוס, ופוצץ את הפצצה לאחר חמישה קילומטרים בלבד.

בפיגוע נרצחו שמונה אנשים ו-19 נפצעו, שלושה מהם באורח אנוש. רוב הפצועים היו חיילים ושוטרים ישראלים. ההדף מהפיצוץ גרם נזק לרכבים רבים בקרבת מקום.

== מבצעי הפיגוע ==
ארגון הטרור חמאס נטל אחריות על הפיגוע וציין כי המחבל המתאבד הוא פלסטיני מג'נין בשם אימן אל-חיג'ה. 

מאוחר יותר פרסם ארגון הג'יהאד האסלאמי נטילת אחריות לפיגוע. המחבל שביצע את הפיגוע הוא ראע'ב ג'ראדאת מאזור ג'נין.

==קישורים חיצוניים==

* [https://www.nytimes.com/2002/04/11/world/mideast-turmoil-haifa-new-suicide-raid-casts-doubt-on-israeli-strategy.html MIDEAST TURMOIL: HAIFA; New Suicide Raid Casts Doubt on Israeli Strategy] - פורסם ב-11 באפריל 2002 בניו יורק טיימס
* 

== הערות שוליים ==

שלדת האוטובוס 

קטגוריה:ישראל: פיגועי התאבדות
קטגוריה:פיגועי טרור בישראל ב-2002
קטגוריה:פיגועים באינתיפאדה השנייה
קטגוריה:פיגועים באוטובוסי אגד
הפיגוע ברחוב נווה שאנן בתל אביב

מיקום הפיגוע
הפיגוע ברחוב נווה שאנן בתל אביב היה פיגוע התאבדות שביצע מחבל פלסטיני ב-17 ביולי 2002 ברחוב נווה שאנן בתל אביב, בסמוך לתחנה המרכזית החדשה. בפיגוע נרצחו 5 בני אדם וכ-40 נפצעו.

==הפיגוע ==
ביום רביעי, 17 ביולי 2002, בשעה 22:10 בערב, שני מחבלים מתאבדים פלסטינים חבושים בחגורות נפץ בהן כ-33 ק"ג חומר נפץ, פוצצו את המטענים שעל גופם כאשר הם עומדים במרחק 20 מטר זה מזה ברחוב נווה שאנן בתל אביב, בקרבת התחנה המרכזית החדשה בתל אביב. חומרי הנפץ שהוסתרו על גופות המתאבדים הכילו מסמרים על מנת להגדיל את כמות הפציעות בפיגוע. שלושה אזרחים ישראלים נרצחו באופן מיידי בפיגוע וכ-40 בני אדם נוספים נפצעו. שני אנשים נוספים מתו מפצעיהם ימים ספורים לאחר הפיגוע.

ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני נטל אחריות לפיגוע.

ב-15 ביולי 2003 עצר צה"ל שלושה פעילי תנזים שהיו מעורבים בפיגוע.

==ראו גם==
*פיגועי התאבדות בישראל

== קישורים חיצוניים ==
* [http://www.foxnews.com/story/0,2933,57973,00.html Attack Kills at Least Five in Tel Aviv] – פורסם ב-Fox News ב-18 ביולי 2002
* [http://news.bbc.co.uk/2/hi/middle_east/2134820.stm Double suicide attack rocks Tel Aviv] – פורסם ב-BBC News ב-18 ביולי 2002

==הערות שוליים==

רחוב נווה שאנן
רחוב נווה שאנן
רחוב נווה שאנן
רחוב נווה שאנן
קטגוריה:פת"ח
הפיגוע בתחנת סונול באריאל (2002)

הפיגוע בתחנת סונול היה פיגוע התאבדות שאירע ב-27 באוקטובר 2002 בקרבת תחנת דלק של סונול שנמצאת בכניסה לעיר אריאל שבשומרון. בפיגוע נרצחו 3 חיילי מילואים וכ-18 נפצעו.

ארגון הטרור חמאס נטל אחריות לפיגוע.

==הפיגוע==
ביום ראשון, ה-27 באוקטובר 2002, בסביבות השעה 11:30 ניגש מחבל מתאבד פלסטיני צעיר למזנון שבתחנת הדלק בכניסה לאריאל. באותה העת המזנון היה מלא בחיילים ישראלים שחיכו לאוטובוס שלהם.

כשהמחבל ניגש לתחנת הדלק הבחינה בו עובדת המזנון הסמוכה אשר יידעה את בעליו שהאיש נראה חשוד. בעל המזנון מנחם גלבוע ועובד בתחנת הדלק ניגשו אל החשוד, זיהו שמדובר במחבל, והצליחו להכניע אותו על הרצפה בעוד שהם אוחזים בזרועותיו, ובכך מנעו ממנו לפוצץ את המטען. גלבוע הבחין שהחשוד לבש חגורת נפץ מתחת לחולצתו. השניים צעקו לעזרה ולאחר מכן שלושה חיילים רצו לעברם כדי לסייע להם להכניע את המחבל.

בינתיים, איש ביטחון אזרחי ישראלי בשם שחר קשת, שתדלק את מכוניתו בתחנת הדלק, התקרב במהירות למהומה. נאמר לו שמדובר במחבל מתאבד, וכתוצאה מכך הוא שלף מיד את אקדחו וירה פעמיים בראשו של המחבל. אף על פי כן, כשהמחבל מת הוא נפל על הקרקע וכתוצאה מכך חומר הנפץ שעל גופו התפוצץ.

שלושת החיילים שניסו להכניע את המחבל נהרגו בפיצוץ. 20 אנשים נוספים שעמדו בקרבת מקום נפצעו גם כן בפיצוץ, אחד מהם באופן אנוש.

כתוצאה מהפיצוץ פרצה שרפה בתחנת הדלק, אשר כובתה בהמשך על ידי צוות מכבי אש.

== תגובת ישראל ==
שעות ספורות לאחר הפיגוע כוחות צה"ל נכנסו לחלק הצפוני של אזור יהודה ושומרון אל תוך העיר ג'נין על מנת ללכוד מחבלים הקשורים בפיגוע. במהלך המבצע נקלע כוח צה"ל לחילופי אש עם המחבלים שסירבו להסגיר עצמם. שלושה מחברי גדודי חללי אל-אקצא חוסלו במהלך חילופי האש. שני חיילים ישראלים נפצעו באירוע.

ב-2005 הוענק אות הוקרה מטעם האלוף לשחר קשת ומנחם גלבוע על חלקם בעצירת המחבל.

==ראו גם==
*פיגועי התאבדות בישראל

== קישורים חיצוניים ==
* [https://pqasb.pqarchiver.com/washingtonpost/access/224293221.html?dids=224293221:224293221&FMT=ABS&FMTS=ABS:FT Bomb Kills 3 Israeli Soldiers Near Settlement; Blast Follows Confrontation With Attacker] – פורסם בוושינגטון פוסט ב-28 באוקטובר 2002
* [https://pqasb.pqarchiver.com/chicagotribune/access/225819821.html?dids=225819821:225819821&FMT=ABS&FMTS=ABS:FT Suicide bomber kills 3; Troops kill 2] – פורסם בשיקגו טריביון ב-28 באוקטובר 2002

==הערות שוליים==

תחנת סונול
קטגוריה:פיגועי טרור בשטחים ב-2002
תחנת סונול
תחנת סונול באריאל
קטגוריה:רצח חיילי צה"ל
תחנת סונול